Summary: Opettajat kokevat, että suuressa ryhmässä työrauha on parempi, koska he ehtivät auttaa tukea tarvitsevia.

Kuopiolaisen Nilsiän yhtenäiskoulun kolmosluokkalaiset istuvat hiirenhiljaa karvamaton palasilla luokan lattialla.
 Noin 40 oppilaan joukko kuuntelee tarkkaavaisena kahden opettajansa antamaa ohjeistusta tulevasta matematiikan tehtävästä, joka tehdään pienissä viiden oppilaan pesäryhmissä.
 Opettajien  Malla Kärkkäisen  ja  Sirpa Väisäsen  puheenvuorot ovat kuin osa suunniteltua dialogia, jossa vuorosanat tukevat toinen toisiaan. Opetustilanne etenee rauhallisesti ja hallitusti. Tämä yllättää, koska monikymmenpäisestä lapsilaumasta odottaisi ääntä ja hälinää.
 Molemmat opettajat kokevat, että vuosi sitten alkanut yhteisopettajuus on lisännyt huomattavasti työhyvinvointia.
 – Annamme toisillemme energiaa ja iloa, kuvailee työuupumuksen kokenut Väisänen.
 Hänelle yhteisopettajuus on palauttanut työilon. Tämä näkyi erityisen hyvin viime keväänä.
 – Keväälle tyypillistä väsymystä ei ollut ollenkaan. Suunnittelimme jo vauhdilla tulevaa, nauraa Väisänen.
 Luokanopettaja Sirpa Väisänen kertoo, että keväällä ei ollut tuttua väsymystä. Yhteisopettajuus on lisännyt myös Malla Kärkkäisen työhyvinvointia. Antti Karhunen / Yle
 Yhteisopettajuuden ennakoidaan yleistyvän
 Uudenlaisista opetusmenetelmistä yhteisopettajuus on kasvattamassa suosiotaan. Sen on koettu muun muassa lisäävän opettajien työhyvinvointia ja motivaatiota.
 Yhteisopettajuudessa tavallisinta on, että kahdesta kolmeen opettajaa jakaa opetusvastuuta monikymmenpäisessä suurluokassa.
 – Opettajat ovat sanoneet, että useamman aikuisen kesken ryhmiä ja omaa osaamista voidaan jakaa, ja se auttaa jaksamisessa, kuvailee professori  Sari Havu-Nuutinen  Itä-Suomen yliopistosta.
 Erityisesti yhteisopettajuuden on koettu tuovan helpotusta inkluusioon eli  erityisoppilaiden tuomiseen yleisopetuksen  luokkaryhmiin. Natusen mukaan juuri inkluusio on uuvuttanut opettajia viime vuosina.
 – Yhteisopettajuus on tähän erittäin hyvä ratkaisu, uskoo Havu-Nuutinen.
 Myös Opetusalan ammattijärjestön OAJ:n havaintojen mukaan opetustavasta on saatu hyviä kokemuksia, vaikka varsinaista tilastointia ei toistaiseksi ole.
 – Samanaikaisopetus lyö varmasti itsensä läpi sitä mukaa, kun opettajakunta uudistuu, ennakoi OAJ:n erityisasiantuntija  Pauliina Viitamies.
 Suuria opetusryhmiä on paljon kritisoitu, mutta opetetusalalla siinä nähdään paljon hyvää.
 Keskustelu uudenlaisista oppimisympäristöistä ja opetustavoista on Sari Havu-Nuutisellekin tuttua. Esimerkiksi viime viikolla  Yle kertoi  lappeenrantalaisesta koulusta, missä moderni opetus ei ole miellyttänyt kaikkia vanhempia.
 Professori ei halua kommentoida yksittäistapausta, mutta yleisesti ottaen hänen mielestään uudenlaisessa opettamisessa olisi hyvä löytää kultainen keskitie.
 – Digitalisaation myötä esimerkiksi näytti siltä, että kaikki kirjat pitäisi heittää menemään. Eihän se niin ole, muistuttaa Havu-Nuutinen.
 Koululaiset opiskelevat sekä isossa ryhmässä että pienemmissä kotipesissä. Antti Karhunen / Yle
 Riittämättömyyden tunne katosi
 Nilsiän yhtenäiskoulun kolmosluokkalaiset opiskelevat sekä isossa ryhmässä että pienryhmissä. Opetusmenetelmiin kuuluu myös perinteistä opettajajohtoista oppimista.
 Nilsiän yhtenäiskoulun opettajat Malla Kärkkäinen ja Sirpa Väisänen ovat luoneet systeemin, jossa he esimerkiksi jakavat oppiaineita, mutta suunnittelevat yhdessä.
 – Pystymme hyvin kiinnittämään huomiota lapsiin, jotka tarvitsevat opettajan vierelleen ja pidemmällä olevat saavat tehtyä enemmän asioita, kuvailee Väisänen.
 Riittämättömyyden tunne on jäänyt yhteisopettajuuden myötä kokonaan. Myös kurinpito on helpompaa.
 – Ei tule oloa, että ei ehdi kaikkia huomioida. Yhdessä ennätämme paljon paremmin, toteaa Väisänen.
 Vierellä oleva työkaveri tietää aina missä mennään puhuttiinpa iloista tai suruista.
 – Niinhän sitä sanotaan, että yhdessä ilot tuplaantuu ja huolet puolittuu, kiittelee Väisänen työpariaan.
 Oppilaiden näkökulmasta kaksi opettajaa on enemmän kuin yksi.
 – On se ihan kivaa, että toinen auttaa muita ja toinen voi auttaa vaikka minua, sanoo kolmosluokkalainen  Noora Korhonen .
 Kolmosluokkalaiselle Noora Korhoselle kahden opettajan luokka on mieluinen. Antti Karhunen / Yle
 Työparien on sovittava yhteen
 Yhteisopettajuuden haasteiksi Itä-Suomen yliopiston professori Sari Havu-Nuutinen mainitsee yhteisen kemian löytymisen, työyhteisön hyväksynnän ja tilojen sopimisen opetustapaan.
 – Tätä ei voi tehdä väkisin eli on oltava työpari, jonka kanssa työ lähtee toimimaan, muistuttaa Väisänen.
 Isomman ryhmän kanssa voi olla myös vaikeampaa lähteä esimerkiksi ympäristöopin tunnille luontoon, kun hallittavana on suurempi joukko lapsia.
 OAJ:n erityisasiantuntija Pauliina Viitamies pitää reunaehtojen noudattamista tärkeänä. Yhteisopettajuudessa on huomioitava esimerkiksi se, miten ryhmät muodostetaan ja onko erityisen tuen tarvitsevia.
 – Täytyy olla tarkkana, että hyvää tarkoitusta ei käytetä esimerkiksi säästösyihin.
 Nilsiän yhtenäiskoulussa oppilaita on mahdollista siirtää erityisopettajan luotsaamaan pienryhmään.
 Sirpa Väisänen muistuttaa lopuksi, että opettajien työhyvinvointi näkyy myös lasten oppimisessa.
 – Kun meillä on ilo tehdä työtä, niin se tarttuu lapsiin. Kyllä oppilaat reagoivat myös siihen, kuinka opettaja luokassa jaksaa ja toimii.
 Millaisia kokemuksia sinulla on yhteisopettajuudesta? Keskustele aiheesta klo 22 saakka.
 Lue lisää:
 Tarvitaanko Suomessa rajat sille, montako koululaista saa olla luokassa yhtä opettajaa kohden? "Ensimmäisenä kärsivät ne, joilla on vaikeinta"
 Luokalla 54 lasta, ei oppikirjoja, ei pulpetteja – tätä suomalaiskoulua tullaan ihmettelemään Australiasta asti

Opettajien hyvinvointi romahti, kun erityisoppilaat sulautettiin luokkiin – yhteisopettajuus toi työn ilon takaisin kuopiolaisessa koulussa


Summary: Olympiastadionin vuonna 2016 alkanut remontti valmistuu ensi kesänä. Parhaillaan stadionille muun muassa asennetaan yli 30 000 uutta, kotimaassa suunniteltua penkkiä.

Rakennusten tai niiden osien rakentaminen

1 Rami Moilanen/ YLE Olympiastadionin uudet penkit Olympiastadionille tulee yhteensä 36 200 uutta istuinta, joista on jo asennettu vajaat 2 000. Stadionin jokainen katsomopaikka on numeroitu. Projektipäällikkö  Jukka Lallo  Helsingin kaupungilta arvioi, että kestää ensi kevääseen asti ennen kuin kaikki istuimet on saatu paikalleen. 2 Rami Moilanen/ YLE Istuimet suunniteltu ja valmistettu Suomessa Uusien penkkien runko on terästä ja istuinosa ruskeaa puukomposiittia. Vanhat puupenkit leimasivat aikoinaan katsomon arkkitehtuuria ja uusien istuimien löytäminen ei ollut aivan yksinkertaista. Markkinoilta ei lyötynyt heti korvaajaa, joka olisi säilyttänyt alkuperäisen ilmeen ja vastannut nykypäivän vaatimuksia. Vanhojen penkkien korvaamiseen tarvittiin pitkäkestoinen suomalainen kehitystyö. Projektipäällikkö Jukka Lallon mukaan uudet penkit ovat myös äärimmäisen paloturvallisia, ja ne ovat läpäisseet polttokokeen. Puukomposiitti on materiaalina mahdollistanut palosuoja-aineen integroimisen istuimeen. 3 Rami Moilanen / YLE Pääkatsomo Olympiastadionin pääkatsomoon on jo asennettu muutama rivistö uusia penkkejä. Pääkatsomon katto jää valkoiseksi, kun muissa katsomoissa katossa olevat rimat ovat vaaleaa puuta. Remontin aikana katsomokatoksiin on tehty uutta kattoa yli 15 000 neliömetriä. Siirtonurmikko on tarkoitus asentaa stadionin kentälle syyskuun loppupuolella. Kenttäurakka alkoi kesäkuun alussa nurmikon alusrakenteiden rakentamisella. Nurmen alle tulee kastelu- ja lämmitysjärjestelmä. 4 Rami Moilanen / YLE Eteläpääty Olympiastadionin julkisivun puuverhouksen asentaminen on kaikkein pisimmällä eteläpäädyssä. Julkisivu mukailee alkuperäistä tyyliä ja panelointi maalataan vielä kertaalleen. Ulkoverhoilua on jouduttu korottamaan alkuperäisestä, jotta uudet katsomokatokset eivät näy stadionia ulkopuolelta katsottaessa. Kaikkiaan stadionin remontissa laudoituspinta-alaa on ollut yhteensä 130 000 neliötä, millä kattaisi noin 30 jalkapallokenttää. Betonia taas on valettu rakennustyömaalla yhteensä 35 000 kuutiota. Tällä määrällä täyttäisi yksitoista stadionin tornia. 5 Maanalainen juoksurata Maanalaisiin tiloihin tulee muun muassa juoksurata, joka sijaitsee suoraan stadionin nurmikentän alla. Maan alla on myös kolme eri kokoista urheilutilaa, joita voi käyttää myös muihin tarkoituksiin kuten lehdistötilaisuuksiin. Tulevaisuudessa pelaajat voidaan tuoda bussilla maan alle louhittuihin tiloihin ja sieltä luiskaa pitkin suoraan kentälle. 6 Rami Moilanen / YLE Suuri urheilusali Myös Olympiastadionin suurin urheilusali sijaitsee maan alla. Tila pinnoitetaan vaaleilla paneloinneilla ja aaltoileva katto päällystetään vaalealla puulla, joka on kotimaista kuusta. Salin toiselle seinustalle tulee ikkunat, joiden kautta maan alla pelattavia pelejä voi seurata.

Kurkista Olympistadionin remonttityömaan kulisseihin: tältä näyttävät polttokokeen läpäisseet penkit ja maanalaiset urheilutilat


Summary: Merkel sanoi EU:n olevan valmis neuvottelemaan kauppasopimuksen Britannian kanssa EU-eron jälkeen.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Saksan kristillisdemokraattinen unioni (CDU)

Britannian pääministeri  Boris Johnson  on tavannut Saksan liittokanslerin  Angela Merkelin  Berliinissä.
 Johtajat keskustelivat Britannian EU-erosta. Merkeltoivoo, että Britannia ja EU pääsisivät 30 päivän kuluessa sopuun Britannian EU-erosta. Merkel kehotti kaikkia osapuolia työskentelemään sovun eteen.
 Johnson toisti aiemman linjauksensa, jonka mukaan hänen edeltäjänsä  Theresa Mayn  EU:n kanssa neuvottelema erosopimus on neuvoteltava uusiksi.
 Johnson sanoi olevansa valmis kompromisseihin uutta sopimusta neuvoteltaessa. Hän on uhannut Britannian jättävän EU:n ilman sopimusta lokakuun lopussa, jos sopimukseen ei päästä.
 Lisäksi Johnsonin hallinto aikoo lopettaa EU-kansalaisten vapaan liikkuvuuden Britanniaan heti, kun EU-ero toteutuu. Tämä sotkisi Britannian rajojen lisäksi yli kahden miljoonan Britanniassa asuvan EU-kansalaisen elämän.
 EU on ilmoittanut Johnsonille, ettei erosopimusta enää neuvotella uusiksi. Merkel tarjosi nytkin Guardianin mukaan ratkaisuksi muutosta sopimuksen yhteydessä tehtyyn poliittiseen julistukseen Britannian ja EU:n tulevista suhteista. Julistuksella ei kuitenkaan ole juridisesti mitään virkaa.
 Suurin kiistakohta on Pohjois-Irlannin rajakysymys. Johnson sanoi, että erosopimus ei saa sisältää ns. back stop -järjestelyä.
 Sekä EU että Britannia ovat luvanneet, ettei Irlannin ja Pohjois-Irlannin välille tule rajamuodollisuuksia eikä fyysisiä rajaesteitä rakenneta.
 Backstop-astuu kuvaan siinä tilanteessa, etteivät osapuolet ole päässeet sopimukseen avoimesta rajasta. Se edellyttää, että EU:n ja Pohjois-Irlannin suhteet ovat hyvin läheiset ja Pohjois-Irlannissa käytännössä noudatetaan eräitä EU-säännöksiä.
 Merkelin tapaamisen jälkeen Johnson suuntaa Ranskaan, jossa hän jatkaa torstaina taivuttelukiertuettaan tapaamalla presidentti  Emmanuel Macronin . Myös Macron ilmoitti jo keskiviikkona, etteivät Johnsonin vaatimukset sopimuksen muuttamisesta tule kyseeseen,Johnson on myös sopinut tapaavansa lähiaikoina pääministeri Antti Rinteen (sd.).

Boris Johnson tapasi Angela Merkelin Berliinissä: "Olen valmis kompromisseihin, mutta erosopimus pitää neuvotella uusiksi"


Summary: Drooni otettiin poliisin käyttöön neljä vuotta sitten. Nyt niitä käytetään esimerkiksi rikospaikkatutkinnassa.

Droonit eli kauko-ohjattavat ilma-alukset ovat mullistaneet poliisin työtä viime vuosina. Poliisi esimerkiksi käyttää nyt drooneja ensimmäistä kertaa apuvälineenä eilen alkaneen karhunmetsästyksen valvonnassa.
 – Laitteen avulla pyritään löytämään valvottavat, varmistamaan, että esimerkiksi karhun kaatoon ei liity laittomuuksia ja tarvittaessa tukemaan myös tutkinnassa, kertoo komisario  Sami Joutjärvi  Itä-Suomen poliisilaitokselta.
 Karhumetsästäjät ovat tietoisia valvonnasta ja pitävät sitä tärkeänä.
 – Ensimmäisenä aamuna on perinteisesti niin sanottu viranomaisten yhteisvalvonta: poliisit ja rajavartiolaitos sekä erävalvojat. Ne ovat yleensä heti aamusta täällä valvomassa ja niin pitää ollakin, karhujahtiin osallistunut  Heikki Lyhykäinen  toteaa.
 Erävalvonta on vain yksi poliisin droonien käyttökohteista. Poliisihallituksen ylikomisario  Sami Hätösen  mukaan drooneja on tilastollisesti hyödynnetty eniten rikospaikkojen dokumentoinnissa sekä valvontahälytystehtävissä. Näiden lisäksi niistä on ollut suuri apu myös henkilöetsinnöissä.
 Suomi on Hätösen mukaan yksi maailman kärkimaita droonin hyödyntämisessä poliisityössä.
 Erävalvonnan lisäksi droonin avulla voidaan tehdä myös esimerkiksi liikennevalvontaa. Heikki Haapalainen / Yle
 Nopeuttaa poliisityötä
 Droonin avulla rikospaikan dokumentoiminen on poliisille aiempaa helpompaa. Laitteen erikoisominaisuudet, kuten lämpökamera ja pitkä zoomi, ovat tuoneet poliisin työhön uudenlaista hyötyä.
 — Droonin avulla on tehty ihmishengen pelastaneita etsintöjä ja uskoisin, että varsinkin rikospaikkatutkinnassa syyttäjät ja tuomioistuimet ovat varsin tyytyväisiä poliisin teknisen tutkinnan laatuun esimerkiksi liikenneonnettomuuksien kuvantamisessa, Sami Joutjärvi kertoo.
 Droonit ovat Sami Hätösen mukaan lisänneet myös poliisityön nopeutta. Laitteen käyttö mahdollistaa esimerkiksi etsinnän aloittamisen ennen kuin lentokone tai helikopteri saapuvat paikalle.
 Yksi suuri droonin tuoma etu on myös poliisien työturvallisuuden parantuminen.
 – Droonin avulla voidaan selvittää aseuhkaa tai tehdä ennakkotiedusteluita vaaratilanteista. Ennen piti mennä ja katsoa itse, Hätönen kertoo.
 Drooni on todettu myös kustannustehokkaaksi välineeksi aikaisempien käytössä olleiden menetelmien rinnalle.
 – Aikaisemmin se apu on ollut normaali, iso kopteri, joka on varsin kallis ratkaisu, Joutjärvi sanoo.
 Vanhemman rikoskonstaapelin Veli-Pekka Kososen (vas.) mukaan jokaisen droonia käyttävän poliisin tulee käydä siihen vaadittava koulutus. Kuvassa myös komisario Sami Joutjärvi. Heikki Haapalainen / Yle
 Kouluttamaton poliisi ei voi lennättää
 Droonien käytön yleistyminen näkyy myös poliisien ammatillisessa koulutuksessa. Poliisiammattikorkeakoulussa opiskeleville on tänä vuonna ensi kertaa tarjolla valinnaisena koulutuksena droonin käyttöön liittyvää opetusta, kertoo Sami Hätönen. Drooni on otettu myös jo työssä olevien poliisien täydennyskoulutuksiin mukaan.
 Poliisien droonin lennätys lasketaan yhtä lailla valtion ilmailuksi, kuten esimerkiksi puolustusvoimien ilmailu. Ilmatilan hallintaan liittyy kuitenkin omat säännöstönsä, jotka jokaisen droonilennättäjän tulee hallita.
 – Koska tämä on valtion ilmailua, on meillä lentämiseen liittyen eri vapauksia, joita muilla drooneja käyttävillä tahoilla ei ole. Samalla tulee myös paljon vastuuta, Hätönen toteaa.
 Droonin lennätys tuo mukanaan myös omat tekniset haasteensa. Sami Hätösen mukaan poliisilla on tällä hetkellä käytössä yhteensä 162 droonia poliisilaitoksissa ympäri maata. Yksittäiset poliisiasemat hankkivat laitteita tarvehankinnan perusteella.
 – Tekninen osaaminen vaatii paljon tietoja ja taitoja. Kyseessä on työkalu, ei lelu. Haasteena onkin, mistä löytää aikaa perehdytykselle, koulutukselle sekä taitojen ylläpitämiselle, Hätönen pohtii.
 Lue lisää:
 Rajavartiolaitos innostui kameralennokeista – drone halutaan käyttöön jokaiselle partiolle

Suomen poliisi on maailman kärkeä droonien hyödyntämisessä – nyt niillä valvotaan ensi kertaa karhunmetsästystä


Summary: Yhä suurempi osa taljoista – tai purkkiin säilötyistä tiikerinpennuista – on peräisin tiikerifarmeilta Kiinasta.

Yhteensä yli 2 300 tapettua ja salakuljetettua tiikeriä on päätynyt viranomaisten käsiin eri puolilla maailmaa vuoden 2000 jälkeen. Se on keskimäärin 120 tiikeriä vuodessa tai kaksi tiikeriä joka viikko.
 Luvut ilmenevät uhanalaisten eläinlajien suojelun puolesta kampanjoivan Traffic-järjestön  tuoreesta raportista .
 Luvut ovat suuria ottaen huomioon, että erittäin uhanalaisiksi eläimiksi luokiteltuja tiikereitä elää luonnonvaraisena tällä hetkellä noin 3 900 yksilöä.
 Tiikerin salametsästys ja laiton kauppa on ongelma, joka on ollut olemassa vuosikymmeniä. Kun vuonna 1900 maailmassa arvioidaan olleen yli 100 000 tiikeriä, vuonna 2010 jäljellä oli enää 3 200.
 Indonesian poliisi esitteli kahta tiikerinkynttä todisteena neljää salakaupasta epäiltyä miestä vastaan vuonna 2015. Hotli Simanjuntak / EOA
 Aivan viime vuosina kanta on  elpynyt jonkin verran, erityisesti Intiassa .
 Mutta taljoja, luita ja kokonaisia eläimiä – sekä kuolleita että eläviä – päätyy viranomaisten käsiin edelleen suuria määriä.
 – Tämä kertoo siitä, että tiikerinosien kysyntä on edelleen laajaa, sanoo raportin kirjoittaja ja Traffic-järjestön Kaakkois-Aasian toimintojen johtaja  Kanitha Krishnasamy  lausunnossaan.
 Vain murto-osa salakaupasta paljastuu
 Traffic julkaisi raporttinsa uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa rajoittavan Cites-sopimuksen allekirjoittajamaiden kokouksessa Genevessä. Kokouksen tarkoituksena on arvioida sopimuksen toimivuutta.
 Raportin mukaan viranomaiset takavarikoivat vuosina 2000–2018 yhteensä 2 359 tiikeriä 32 maassa.
 – Lukuun pitää suhtautua minimimääränä. On erittäin todennäköistä, että viranomaisten käsiin tulee vain pieni prosenttiosuus laittomasta kaupasta, Krishnasamy sanoo brittilehti  The Guardianin  haastattelussa.
 Indonesiassa vuonna 2016 takavarikoidun tiikerinnahan ja luiden arvo mustan pörssin kaupassa olisi ollut arviolta 10 000 Yhdysvaltain dollaria. Hotli Simanjuntak / EPA
 Useimmiten takavarikoitavat tiikerinosat ovat taljoja. Niitä päätyy viranomaisille keskimäärin 58 vuodessa.
 Määrällisesti suurin osa takavarikoista tehdään Intiassa, jossa tiikereitä on muutenkin eniten maailmassa.
 Mutta salakuljetus näyttää rehottavan myös monissa muissa Aasian maissa kuten Indonesiassa. Aiemmin tässä kuussa perinnenaamioita valmistavalta verstaalta Itä-Jaavan maakunnasta löytyi yli kymmenen tiikerintaljaa.
 Purkkiin säilöttyjä tiikerinpentuja
 Kasvava osa viranomaisille päätyneistä tiikereistä on raportin mukaan peräisin niin sanotuilta "tiikerifarmeilta", joissa tiikereitä kasvatetaan vankeudessa. Näissä laitoksissa elää yli 7 000 tiikeriä, mikä on selvästi enemmän kuin luonnossa.
 Nämä pääasiassa Kiinassa toimivat kasvattamot vaikuttavat usein eläintarhoilta, joissa esimerkiksi matkailijat voivat vierailla ja tutustua tiikereihin. Käytännössä niillä kasvatettuja tiikereitä kuitenkin päätyy myös kaupiteltavaksi.
 Thaimaalaisesta buddhalaistemppelistä löytyi vuonna 2016 noin 60 purkkeihin säilöttyä tiikerinpentua.  Narong Sangnak / EPA
 Tiikerifarmit perustelevat toimintaansa sillä, että niiden tuottamat tiikerinosat vähentävät luonnonvaraisiin tiikereihin kohdistuvaa salametsästystä.
 Tutkijoiden mukaan ne kuitenkin haittaavat suojelutyötä, koska ne pitävät yllä tuotteisiin liittyvää kysyntää. Niiden olemassaolo myös mahdollistaa luonnonvaraisista tiikereistä peräisin olevien tuotteiden valkopesun.
 Yli puolet Thaimaassa ja kolmannes Vietnamissa vuoden 2000 jälkeen löydetyistä tiikereistä oli kasvatettu vankeudessa.
 Kesäkuussa 2016 viranomaiset tekivät ratsian Thaimaan länsiosissa sijaitsevaan, tiikeritemppelinä tunnettuun buddhalaisluostariin, koska sen epäiltiin olevan mukana salakaupassa.
 Temppelistä takavarikoitiin yli 180 eläintä – esimerkiksi kymmeniä kuolleita purkkeihin säilöttyjä tiikerinpentuja. Ne olivat peräisin tiikerifarmilta.
 Lisää aiheesta:
 Uhanalainen tiikerikanta elpymässä Intiassa – tiikereitä on jo noin kaksinkertainen määrä 15 vuoden takaiseen verrattuna
 Vangittuja tiikereitä on moninkertaisesti luonnossa eläviin verrattuna – "Aina, kun villieläimen kanssa on mahdollisuus poseerata maksua vastaan, varoituskellojen pitäisi soida, oli laji mikä hyvänsä"

Uhanalainen tiikeri on Aasiassa yhä himoittua kauppatavaraa: Salakuljetettuja tiikereitä löytyy 120 viikossa, ja se on vasta jäävuoren huippu


Summary: Venäjän presidentti Vladimir Putin ja tasavallan presidentti Sauli Niinistö tapasivat keskiviikkona Helsingissä.

Puolustusvoimat antoivat virka-apua poliisille valvontatehtävissä presidentti Putinin vierailun aikana. Laura Hyyti / Yle
 Mielenilmauskyltti sidottuna Esplanadin puiston katulamppuun. Laura Hyyti / Yle
 Ihmisoikeusjärjestö Amnesty osoitti mieltään Kauppatorin lähellä. Antti Aimo-Koivisto / Lehtikuva
 Poliisi oli valmiudessa myös Presidentinlinnan katolla ennen Putinin saapumista. Karoliina Simoinen / Yle
 Putin saapui Suomeen lähes kaksi tuntia myöhässä. Myöhästely on tyypillistä Putinille. Häntä ovat joutuneet odottelemaan niin paavi Franciscus kuin kuningatar Elisabet II:kin. Jussi Nukari / Lehtikuva
 Viimeksi Vladimir Putin vieraili Helsingissä heinäkuussa 2018 huippukokouksessa Yhdysvaltain presidentin Donald Trumpin kanssa. Jussi Nukari / Lehtikuva
 Ihmiset odottelivat Putinin autosaattuetta Pohjoisesplanadilla. Kauppatori oli eristetty yleisöltä. Laura Hyyti / Yle
 Niinistö vastaanotti Putinin Presidentinlinnan sisäpihalla. Antti Aimo-Koivisto / Lehtikuva
 Presidentti Vladimir Putin kirjoitti nimensä Presidentinlinnan vieraskirjaan.  Alexei Druzhinin / EPA
 Presidentit vaihtavat kohteliaisuuksia tapaamisen alussa. Putin toteaa tulkin välityksellä, että suhteet ovat kehittyneet Suomen kanssa myönteisesti. Markku Ulander / Lehtikuva
 Tiedotustilaisuus alussa Niinistö lausui Putinille: "Haluan kiittää Vladimir, että sinulla oli aikaa käydä Suomessa kiireistä huolimatta." Markku Ulander / Lehtikuva
 Putinin mukaan Arkangelin alueen ydinonnettomuus johtui asekokeista, joita on jouduttu tekemään Yhdysvaltain takia. Hänen mukaansa onnettomuus ei uhkaa Suomea, mutta tietojen vaihtoa voisi parantaa. Karoliina Simoinen / Yle
 Niinistö totesi Moskovan mielenosoituksista: "Olisi liian helppoa sanoa, että onneksi meillä ei ole vastaavia tapahtumia. Meillä on toimiva keskusteluyhteys kansalaisyhteiskunnan ja hallinnon välillä. Ehkä siksi meillä ei ole vastaavaa". Karoliina Simoinen / Yle
 Presidentit matkasivat tiedotustilaisuuden jälkeen kohti Suomenlinnaa. Matka taittui Kultaranta VIII -veneellä. Jussi Nukari / Lehtikuva
 Suomenlinnassa presidentit nauttivat illallista. Putin totesi tiedotustilaisuudessa, että presidentit saattavat keskustella vielä Itä-Ukrainan tilanteesta. Jussi Nukari / Lehtikuva
 Presidentit illallisella Suomenlinnassa. Roni Rekomaa / Tasavallan presidentin kanslia

Näin Putinin ja Niinistön tapaaminen eteni Helsingissä – katso kuvagalleria


Venäjän presidentti  Vladimir Putinin  vierailun vuoksi Helsingin keskustassa järjestetyt mielenosoitukset sujuivat kaikin puolin rauhallisesti, kertoi apulaispoliisipäällikkö  Heikki Kopperoinen  keskiviikkoiltana.
 Poliisille oli ennakkoon ilmoitettu neljästä mielenosoituksesta vierailun aikana. Sen lisäksi poliisi havaitsi yhden mielenosoituksen, josta ei ollut ilmoitettu. Kopperoinen sanoi, että osallistujia oli lopulta muutamia kymmeniä.
 Poliisi laittamassa poliisinauhaa Venäjän presidentti Vladimir Putinin Suomen vierailun reitin varrella kauppatorilla Helsingissä 21. elokuuta. Irene Stachon  / Lehtikuva
 Poliisi kertoi illalla Twitterissä, että eri puolilla Helsinkiä oli havaittu useita laittomia lennätyksiä vierailun vuoksi asetetuilla laajoilla lentokieltoalueilla. Poliisi kertoi sakottaneensa kaikkia tavoittamiaan ilmailukiellon rikkojia.
 Putinin vierailu sulki keskiviikkona väliaikaisesti Helsinki-Vantaan lentoaseman ja Helsingin keskustan välisiä väyliä. Illalla suurimmat häiriöt liikenteelle olivat eristetyn Presidentinlinnan ympäristössä.

Venäjän presidentin vierailun vuoksi järjestetyt mielenosoitukset sujuivat rauhallisesti


Summary: Putin kiitti Niinistön käytännönläheistä asennetta presidenttien tavatessa Helsingissä.

Presidentti  Sauli Niinistö  haluaa toimia viestinviejänä maailman johtajien välillä. Hän käy keskusteluja suljettujen ovien takana ja välittää viestejä eteenpäin.
 Toisaalta Suomen asema kansainvälisessä yhteisössä perustuu siihen, että kaikki maat noudattavat avoimesti yhdessä sovittuja sääntöjä ja sopimuksia.
 Joskus tämä jännite aiheuttaa kiusallisia tilanteita.  Näin kävi keskiviikkona Helsingissä,  kun Venäjän presidentti  Vladimir Putin  vieraili Niinistön luona.
 Presidenttien yhteisessä  tiedotustilaisuudessa Niinistö sanoi tarjoavansa Putinille diplomaattisia palveluita jännitteiden ratkaisemiseksi.
 Hän lupasi edistää "käytännön töitä" Ukrainan kriisin ratkaisemiseksi ja muistutti tapaavansa syyskuussa maan uuden presidentin  Volodymyr Zelenskyin .
 Niinistöllä on hyvin käytännönläheinen suhde kansainvälisten konfliktien helpottamiseen. Hänen mielestään on tärkeä säilyttää keskusteluyhteys kaikkien osapuolten välillä.
 Keskustelut käydään suljettujen ovien takana. Silloin on mahdollista puhua suoremmin ja etsiä ratkaisuja ilman julkisuuden luomaa painetta.
 Kameroiden edessä ei keskustelukumppania sovi arvostella. Tällainen käytännöllinen toimintatapa on Putinille mieleen.
 Putin   kiitteli Suomen  käytännönläheistä asennetta. Se ilmeni Suomen tukena, kun Venäjä  toivotettiin Euroopan neuvoston täysivaltaiseksi jäseneksi  alkukesästä.
 Venäjä menetti äänioikeutensa Euroopan neuvostossa viisi vuotta sitten, kun se valtasi Krimin niemimaan Ukrainalta. Neuvoston jäsenyys velvoittaa kunnioittamaan Euroopan ihmisoikeussopimusta.
 Paluusta huolimatta Venäjä ei näytä edelleenkään välittävän jäsenyyden velvoitteista. Esimerkiksi  Euroopan unioni on arvostellut Venäjää  niistä kovista otteista, joilla se on rajoittanut Moskovassa kaduille lähteneiden mielenosoittajien kokoontumis- ja ilmaisunvapautta.
 Putin ärtyi, kun suomalaismedia kysyi häneltä ihmisoikeuksien noudattamisesta. Hän totesi, ettei Venäjän ole pakko olla mukana Euroopan neuvoston toiminnassa, jos sitä ei sinne kelpuuteta.
 Niinistö ei kysyttäessä arvostellut Venäjän kovia otteita mielenosoittajia kohtaan. Hän kertoi sen sijaan Suomesta, jossa valtion ja kansalaisyhteiskunnan suhde on niin hyvä, ettei yhteenottoja ole nähty.
 Viime aikoina Niinistön  kaltaiselle välittäjälle on ollut aiempaa enemmän kysyntää, kun suurvaltojen rooli maailmassa on vahvistunut. Yhteisesti sovitut säännöt ja kansainväliset sopimukset ovat sen sijaan olleet vastatuulessa.
 Uusin roskakoriin joutunut sopimus on Yhdysvaltain ja Venäjän keskimatkan  ohjuksia rajoittava INF-sopimus,  joka raukesi kesällä. Molemmat maat ovat syyttäneet toisiaan sen rikkomisesta. Putin syytti siitä jälleen Yhdysvaltoja Helsingissä.
 Niinistö totesi tiedotustilaisuudessa, että sopimukseton tila on ongelmallinen varsinkin Euroopan kannalta. Hänen mielestään olisi äärimmäisen tärkeää, että uudet neuvottelut aloitettaisiin mahdollisimman pian.
 Asevarustelun uhka on ollut erityisen ajankohtainen viime viikkoina, kun Arkangelin alueella sijaitsevassa sotilastukikohdassa räjähti. Venäjä oli ilmeisesti  kokeillut uutta ydinkäyttöistä ohjusta , mutta testi meni pieleen. Säteilyarvot kohosivat hetkeksi.
 Tiedotustilaisuudessa Putinkin myönsi, että onnettomuus liittyi uuden asejärjestelmän kehittämiseen. Juuri muuta tietoa tapahtumista ei vieläkään ole paljastunut.
 Perimmiltään kyse on  suhtautumisesta sääntöihin ja siitä, kuinka avoimesti asioita hoidetaan.
 Suomi on tottunut siihen, että valtiot toimivat avoimesti ja kunnioittavat kansainvälisiä sopimuksia. Venäjä taas luottaa enemmän salailuun ja siihen, etteivät sopimukset sido suurvaltoja.
 Niinistö joutuu tasapainoilemaan näiden kahden maailman välillä.
 Lue myös:
 Putin: Arkangelin ydinonnettomuus johtui uusien aseiden kokeilusta eikä uhkaa Suomea – Yle seurasi Putinin vierailua Helsingissä
 Analyysi: Suomeen saapuva Putin hajottaa kovin ottein demokratiaa vaativat mielenosoitukset – Niinistö välttelee virkaveljensä julkista ripittämistä
 Moskovan demokratiaa vaativat mielenosoitukset säikäyttivät viranomaiset – Kovat otteet kertovat Venäjän hallinnon haluttomuudesta uudistuksiin

Analyysi: Niinistö tasapainottelee Putinin kaltaisten pelurien ja sääntöjä kunnioittavan maailman välillä


Summary: Suomalaissarjoilla on ominaislaatunsa, sanoo rahoituspäättäjä Liselott Forsman

Ylellä pitkän uran tehneellä  Liselott Forsmanilla  on poikkeuksellinen näköalapaikka suomalaisten televisiosarjojen kansainvälistymiseen. Nyt hän on siirtymässä Ylen vastaavan tuottajan paikalta Pohjoismaisen televisio- ja elokuvarahaston NFTF:n toimitusjohtajaksi.
 Forsmanin mukaan kunnianhimoisesta suomalaisdraamasta on tullut muutamassa vuodessa kelpo vientituote. Laadun nousua edelsi muutos rahoittajien ajattelussa.
 – Olin kiertänyt Kiinasta Kanadaan puhumassa suomalaisesta ja pohjoismaisesta draamasta, kun päätin, että asiaa tulee edistää Ylellä, Forsman muistelee.
 – Vielä silloin Ylelläkin piilevä asenne oli, että suomenruotsalaista on helppo yhteistuottaa, mutta suomen kieli on este.
 Forsmanin tausta oli Svenska Ylellä, jossa rajojen ylittäminen oli luontevaa.
 – Meillä oli niin pieni budjetti, että mitään ei tehty ilman kansainvälistä rahaa, yleensä pohjoismaista, Forsman sanoo.
 Este ei ollut vain kieli. Tanskalaiset sarjat olivat jo viime vuosikymmenellä maailmanlaajuinen ilmiö, eikä tanskakaan ole valtakieli. Piti uskoa, että muutos on mahdollinen.
 – Nyt omien tarinoiden onnistuneesta myymisestä on nähty jo monta hyvää esimerkkiä.
 Pohjoismaiden neuvoston vuonna 1990 perustama NFTF rahoittaa elokuvia ja sarjoja viidessä maassa. 10,5 miljoonan euron budjetti on noin puolet Suomen elokuvasäätiön tukibudjetista.
 Suomeen rahaa on tullut esimerkiksi  Tuntemattoman sotilaan  kaltaisiin elokuviin sekä sarjoihin  Invisible Heroes  ja  Paradise .
 Suomalainen ominaislaatu
 Tv-sarjoista  Sorjonen ja Karppi  on myyty suoratoistojätti Netflixille. Suomalaisvoimin tehdään kalliita sarjoja, joiden yleisö on yhtä paljon maailmalla kuin kotimaassa. Draaman tekeminen on taiteellis-teollista toimintaa, jossa ideat ovat tärkein valuutta.
 – Suomalaissarjoissa on ominaislaatunsa.  Sorjosessa  ja  Karpissa  on oma fiiliksensä, ne eivät tunnu ruotsalaisilta tai tanskalaisilta, Forsman arvioi.
 –  Mustat lesket  -sarjaa on myyty maailmalle, ja vaikka sen eri versioissa käsikirjoitus menee uusiksi, perusidea ja konsepti kiinnostavat. Niissä on jotain aivan omanlaistaan.
 Eräs merkki kansainvälistymisestä on Helsinki Script -tapahtuma, jonka syntyi Forsmanin ideasta ja irrallaan Ylestä. Alan edistämiseksi Suomeen tarvittiin foorumi kansainvälisille tekijöille. Tapahtuma järjestetään syyskuun alussa Savoy-teatterissa viidettä kertaa.
 Helsinki Scriptissä ovat aiemmin käyneet puhumassa esimerkiksi Tanskan draamaguru  Adam Price  ja  Dexter -sarjan luoja  James Manos Jr . Tämän vuoden vieraisiin kuuluu ruotsalainen  Jonas Gardell , joka tunnetaan  Älä koskaan pyyhi kyyneleitä paljain käsin  -romaanista ja siitä tehdystä minisarjasta.
 Netflix on uhka ja mahdollisuus
 NFTF:n johdossa Forsman aikoo kehittää strategioita, joilla pohjoismaiset sisällöntekijät pärjäävät, kun kilpailu Euroopan sisällä koventuu ja amerikkalaiset Netflix ja HBO vahvistavat otettaan. Hän on tarkkaillut kehitystä eurooppalaisen yleisradioyhtiöliiton EBU:n fiktioryhmän puheenjohtajana.
 – Esimerkiksi Netflix on paitsi kilpailija, monelle myös mahdollinen yhteisrahoittaja. Juuri nyt todella hyvää draamaa tulee joka puolelta Eurooppaa, Forsman sanoo.
 Laadulla tavoitellaan Forsmanin mukaan kansainvälisintä suosiota.
 – En halua, että mennään vanhaan maailmaan, jossa suosikkisarjat ja kriitikoiden rakastamat sarjat ovat kaksi eri asiaa.
 Kalle Kinnunen / STT.

Pohjoismaisen tv- ja elokuvarahaston johtajaksi nouseva Liselott Forsman: Suomalaisesta draamasta on tullut hyvä vientituote


Summary: Kannuslaisen miehen todettiin syyllistyneen syyntakeettomana törkeään pahoinpitelyyn ja törkeään kuolemantuottamukseen.

Pohjanmaan käräjäoikeus on tuominnut kannuslaisen miehen syyntakeettomana törkeästä pahoinpitelystä ja törkeästä kuolemantuottamuksesta joulukuussa Kannuksessa sattuneesta henkirikoksesta. Miestä ei siis tuomita rangaistukseen, vaan ohjataan psykiatriseen hoitoon.
 Lisäksi hänet tuomittiin maksamaan yli 30 000 euron korvaukset ja 15 000 euroa oikeudenkäyntikuluja. Summia soviteltiin osittain syyntakeettomuuden vuoksi.
 Nuori mies kuoli työpaikan pikkujouluillan päätteeksi pahoinpitelyn uhrina. Mielentilatutkimuksen mukaan päätekijä  oli teon aikaan syyntakeeton . Mies itse vastusti tutkimuksen lopputulosta ja katsoo olleensa syyntakeinen.
 Käräjäoikeus antoi jo maaliskuussa välituomion, jossa se katsoi pääsyytetyn syyllistyneen törkeään pahoinpitelyyn ja törkeään kuolemantuottamukseen. Tuolloin avunannosta syytetyn veljen tuomio jätettiin odottamaan pääsyytetyn mielentilatutkimuksen valmistumista.
 Syyttäjä vaati hänelle tuomiota ensisijassa avunannosta, mutta veli sai kolmen kuukauden ehdollisen rangaistuksen pelastustoimen laiminlyönnistä.
 Oikeus toteaa perusteluissaan, ettei veli ollut osallistunut aktiivisesti pahoinpitelyyn, vaan on tarttunut tekijää olkapäästä ja pyytänyt tätä useampaan kertaan lopettamaan pahoinpitelyn.
 Henkirikos tapahtui viime joulukuussa Kannuksessa.  Uhri ja syytetyt päätyivät yhteisen työnantajansa pikkujouluillan päätteeksi ratapihalle, jolla pahoinpitely tapahtui.
 Oikeuden mukaan pahoinpitely oli raaka ja julma: väkivalta oli voimakasta ja pitkäkestoista ja uhri puolustuskyvytön.
 Päätekijä on myöntänyt väkivallan. Hänellä ei kuitenkaan ole puolustuksen mukaan ollut tietoa tai syytä epäillä, että uhri olisi hengenvaarassa. Hän ei pitänyt vammoja niin vakavina, että ne olisivat estäneet uhria hankkimasta apua.
 Uhri jätettiin tapahtumapaikalle. Hänen kuolinsyynsä oli alilämpöisyys, mutta kuolemaan vaikuttivat myös ruhjevammat ja alkoholi.
 LUE MYÖS:
 Mielentilatutkimus: Kannuksen henkirikoksesta syytetty oli syyntakeeton – mies on itse eri mieltä
 Firman pikkujoulun jälkeen pahoinpidelty mies paleltui kuoliaaksi – syytetty mielentilatutkimukseen
 Veljekset syytteessä miehen kuolemasta Kannuksessa – firman pikkujoulun jälkeen pahoinpidelty uhri paleltui kuoliaaksi

Työkaverin pahoinpitelemä nuori mies kuoli pikkujouluiltana – syyntakeeton päätekijä hoitoon, veljen avunantosyyte lieveni


Summary: Brasilian presidentti hermostui Ranskan Macronin metsäpalokommenteista ja sättii kansalaisjärjestöjä "ympäristöpsykoosista".

Brasilian presidentti syyttää ranskalaista virkaveljeään kolonialistisesta asenteesta Amazonin sademetsäpaloihin liittyen.
 Brasilian presidentti  Jair Bolsonaro  kommentoi asiaa Twitterissä sen jälkeen, kun Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  oli vaatinut G7-maiden nostavan Amazonin metsäpalot keskustelujen aiheeksi tämän viikon kokoontumisessa. Brasilia ei kuulu G7-maihin.
 Saksan liittokansleri  Angela Merkel  vahvisti perjantaina, että sademetsäpalot kuuluvat G7-kokouksen agendaan.
 Macron myös kutsui Amazonin paloja kansainväliseksi kriisiksi ja sanoi, että tulessa ovat maailman keuhkot, jotka tuottavat 20 prosenttia hapesta.
 Bolsonaro sanoi, että Macron käyttää Brasilian sisäistä asiaa oman poliittisen hyödyn tavoitteluun. Lisäksi hän syytti ranskalaista virkaveljeään sensaatiohakuisuudesta.
 – Ranskan presidentin ehdotus siitä, että Amazonin tilanteesta pitäisi keskustella G7-maiden kokouksessa ilman alueen maiden läsnäoloa edustaa kolonialistista mentaliteettia, jolle ei ole sijaa tällä vuosisadalla, Bolsonaro kirjoitti Twitterissä.
 YK:n pääsihteeri: Amazonia täytyy suojella
 Macronin lisäksi muista maailman johtajista esimerkiksi YK:n pääsihteeri  Antonio Guterres  on kertonut olevansa erittäin huolissaan paloista.
 – Ilmastokriisin keskellä emme voi sallia, että tärkeimmälle hapen ja luonnon monimuotoisuuden lähteelle tapahtuu yhtään enempää vahinkoa. Amazonia täytyy suojella, Guterres kirjoitti Twitterissä.
 Keskiviikkona Brasilian presidentti vihjasi, että ympäristöjärjestöt olisivat tahallaan sytytelleet sademetsiä tuleen kostona siitä, että niiden rahoitusta on leikattu. Myöhemmin hän kiihdytti arvosteluaan sanomalla, että ympäristö- ja kansalaisjärjestöt lietsovat "ympäristöpsykoosia", jonka tarkoitus on vahingoittaa Brasilian taloutta.
 Ympäristöasiantuntijoiden mukaan palot ovat yhteydessä kiihtyviin metsien hävittämiseen Amazonin alueella. INPEn mukaan metsää hävitettiin heinäkuussa neljä kertaa enemmän kuin viime vuonna vastaavaan aikaan.
 Asiantuntijoiden mukaan presidentti on rohkaissut metsureita ja maanviljelijöitä raivaamaan metsiä viljelyskäyttöön.
 Palot levinneet Peruun
 Viranomaisten tietojen mukaan tammikuun ja elokuun välisenä Brasiliassa aikana on havaittu lähes 73 000 paloa, mikä on eniten sitten vuoden 2013. Valtaosa paloista oli Amazonin alueella.
 Brasiliassa metsien polttaminen on normaalia tähän aikaan vuodesta, kun metsiä raivataan viljelys- ja laidunmaiksi. Brasilian avaruustutkimuskeskuksen (INPE) satelliittitietojen mukaan maastopalot ympäri Brasilian ovat kuitenkin kasvaneet tänä vuonna jopa 85 prosentilla,  kertoo BBC .
 Palojen koko laajuus ei vielä ole selvillä, mutta niiden aiheuttamasta savusta on kärsitty Sao Paulossa ja useissa muissa Brasilian kaupungeissa kuluneella viikolla.
 Naapurimaa Peru on ilmoittanut olevansa varuillaan Brasiliasta ja Boliviasta leviävien maastopalojen vuoksi. Myös Paraguay ja Bolivia taistelevat erillisiä maastopaloja vastaan. Ne ovat tuhonneet laajoja alueita maiden sademetsistä.
 Ympäristöministeriä tervehdittiin buuauksin
 Presidentti Bolsonaron mukaan maalla ei ole tarpeeksi voimavaroja taistella paloja vastaan, kertoo BBC.
 Bolsonaro sanoi toimittajille torstaina, että maan hallinto ei saa sisäministeriötä lähettämään palomiehiä sammutustöihin.
 – Neljäkymmentä palomiestä taistelemaan tulipaloja vastaan? Resursseja ei ole. Tämä kaaos on saapunut, presidentti sanoi.
 Brasilia isännöi parhaillaan YK:n alueellista ilmastonmuutoskokousta Salvadorissa. Hallinnon virkamies puolusti kokouksessa Brasilian ympäristöpolitiikkaa ja sanoi, että se noudattaa Pariisin ilmastosopimusta.
 Samassa kokouksessa Brasilian ympäristöministeri  Ricardo Salles  saateltiin lavalle buuauksin.
 – Amazonin alue palaa, osa yleisöstä huusi Sallesille.

Macronin toive sai vastakaikua Merkeliltä: Amazonin sademetsäpalot nousevat G7-maiden kokouksen agendalle


Summary: Käräjäoikeus on julistanut tuomionsa Lappeenrannassa toukokuussa 2018 tapahtuneesta niin sanotusta takakonttisurmasta.

Etelä-Karjalan käräjäoikeus on tänään antanut tuomionsa niin sanotussa takakonttisurmassa. Lappeenrantalaiset mies ja nainen surmasivat toukokuussa 2018 miehen. Tämän jälkeen he polttivat auton, jonka takakontissa ruumis oli.
 Käräjäoikeus tuomitsi molemmat tekijät elinkautisiin vankeusrangaistuksiin.
 Myös syyttäjä oli vaatinut tekijöille elinkautisia tuomioita.
 Molemmille syytetyille oli  tehty mielentilatutkimus . Niiden perusteella syytetty mies on tekoa tehdessään ollut syyntakeinen eli tehnyt teon täydessä ymmärryksessä.
 Syytetty nainen on mielentilatutkimuksen mukaan ollut tekoa tehdessään alentuneesti syyntakeinen eli täyttä ymmärrystä vailla. Molemmat kärsivät rangaistuksensa vankilassa.
 Syyttäjä vaatii mielentilatutkimustenkin jälkeen molemmille elinkautista vankeutta murhasta.
 Tapaus liittyy  Lappeenrannassa 21. toukokuuta alkaneeseen  tapahtumasarjaan, joka päättyi seuraavana päivänä ihmisen ruumiin löytymiseen poltetun henkilöauton takakontista.
 Syytettyinä olevat mies ja nainen tunnustivat oikeudessa syksyllä 2018 olleensa paikalla surmatyön aikana, mutta molemmat kiistävät itse syyllistyneensä miehen surmaamiseen. Sen sijaan he syyttävät surmatyöstä toisiaan.
 Surmattu oli  vuonna 1997 syntynyt  savitaipalelainen mies. Teosta epäillyt asuivat tekoaikana Lappeenrannassa.
 Autoajelulta surmatyöhön
 Surmasta epäillyt mies ja nainen olivat autoilemassa uhrin omistamalla henkilöautolla illalla 21. toukokuuta 2018. He olivat ajaneet muutaman kilometrin Lappeenrannan keskustasta olevaan Mikonsaareen. Siellä kuskina ollut uhri oli ensin sidottu henkilöauton rattiin käsiraudoilla kiinni. Sen jälkeen miehen suun eteen oli laitettu vahvaa teippiä. Myös jalat oli sidottu teipillä.
 Tekijät uhkasivat uhria ja saivat tämän kertomaan pankkikorttinsa tunnusluvun sekä pankkitilinsä käyttäjätunnuksen ja salasanat.
 Tämän jälkeen mies oli irrotettu ratista ja hänen kädet oli laitettu selän taakse käsiraudoilla kiinni. Lopuksi mies nostettiin auton takakonttiin.
 Tuomittu nainen Etelä-Karjalan käräjäoikeudessa. Mikko Savolainen / Yle
 Tekijät ajoivat uhri takakontissa Imatralle, jossa he nostivat uhrin pankkikortilla pankkiautomaatista 20 euroa rahaa ja tankkasivat bensiiniä noin 20 eurolla. Bensiiniä otettiin myös mukaan kahteen puolentoista litran pulloon.
 Sen jälkeen tekijät olivat ajaneet autolla takaisin Mikonsaareen, jossa uhria oli syyttäjän mukaan lyöty lukuisia kertoja veitsellä. Uhri oli ilmeisesti tässä vaiheessa saanut surmansa.
 Auton palopaikan jäännökset.  Kare Lehtonen / Yle
 Auto tuleen
 Tekijät nostivat uhrin auton takakonttiin ja lähtivät ajamaan Lappeenrannan keskustaa. He hakivat ruokaa hampurilaisravintolasta ja päätyivät seuraavan vuorokauden puolella kello kolmen aikaan yöllä Lappeenrannan Lauritsalan venesatamaan.
 Satamassa he valelivat auton bensiinillä ja sytyttivät sen tuleen.
 Palokunta  kävi sammuttamassa palon , mutta he, eivätkä paikalla käyneet poliisit, havainneet takakontissa ollutta ruumista. Sen löysi vasta ulkopuolinen myöhemmin iltapäivällä.
 Poliisi sai melko nopeasti tämän jälkeen epäillyt kiinni.

Nuoren miehen murhasta kovat tuomiot: molemmille tekijöille elinkautiset


Summary: Hongkongissa vastustetaan Kiinan uhkaa rauhanomaisella mielenilmauksella.

Hongkongissa järjestetään tänään perjantaina näyttävä mielenilmaus demokratian puolesta.
 Mielenosoittajat muodostavat pitkän ihmisketjun katujen varsille.
 Kokoonkutsujien mukaan ihmiset kerääntyvät metroasemille ja siirtyvät sitten kaduille. Käsi kädessä seisovat ihmiset muodostavat yhteensä kymmeniä kilometrejä pitkän ketjun metroasemien välille.
 Vastaavanlainen rauhanomainen protesti nähtiin tasan 30 vuotta sitten. Tuolloin Baltian maiden asukkaat vastustivat Neuvostoliiton miehitystä ja muodostivat yli 600 kilometriä pitkän ihmisketjun, joka ulottui Viron Tallinnasta Riian kautta Liettuan pääkaupunkiin Vilnaan.
 Baltiassa muistellaan, kuinka neuvostovalta kaadettiin käsi kädessä – katso video väkivallattomasta ihmisketjusta
 Suora lähetys Hongkongista alkaa kello 14 Suomen aikaa ja kestää tunnin.
 Yle Hongkongissa: Nuori opiskelija on valmis puolustautumaan poliisia vastaan vaikka voimakeinoin – Suurmielenosoitus sateessa sujui silti rauhallisesti

Hongkongilaiset tekevät ihmisketjun puolustaakseen demokratiaa, malli Baltian Neuvosto-ajalta – Seuraa suoraa lähetystä


Summary: Kolmen vuoden eläintenpitokielto koskee nautaeläimiä.

Alle kolmekymppinen mies tuomittiin Porissa eläintenpitokieltoon ja sakkorangaistukseen eläinsuojelurikoksesta.
 Satakunnan käräjäoikeuden mukaan miehellä oli tilallaan useita nautaeläimiä, jotka hän tahallaan tai törkeästä huolimattomuudesta johtuen on jättänyt hoitamatta. Rikokset ovat sattuneet viime vuoden maalis–elokuussa.
 Eläimillä ei ollut tarjolla juomavettä tai ruokaa, minkä takia ne olivat kehittymättömiä ja nääntyneitä. Eläimet olivat käytännössä kuolleet janoon ja nälkään. Osa vesikupeista oli jäässä, osa tyhjiä.
 Mädäntyneitä raatoja elävien joukossa
 Kuolleiden nautaeläinten ruhoja oli jätetty mädäntymään elävien joukkoon niin, että talven tultua osa ruhoista oli jäätynyt ja estänyt eläviltä eläimiltä pääsyn esimerkiksi vesiastian luokse.
 Eläimille ei myöskään ollut rakennettu kunnollista suojaa, vaan tuuli oli päässyt puhaltamaan pitopaikan läpi. Eläimille ei ollut laitettu kuiviketta, vaan lattia on ollut täynnä ulostetta. Osalle eläimistä oli tämän takia muodostunut lantapanssareita ja -hautumia, jotka aiheuttavat ihotulehdusta ja kipua.
 Satakunnan käräjäoikeus tuomitsi miehen sakkorangaistukseen ja kolmen vuoden eläintenpitokieltoon. Tuomion mukaan laiminlyönti on koskenut lukuisia eläimiä. Eläintenpitokielto koskee nautaeläimiä.
 Tuomio ei ole lainvoimainen.

Mies tuomittiin eläintenpitokieltoon Porissa – naudat kuolivat janoon ja nälkään


Summary: Jo aiemmin kerrottiin, että tutkinta Juha Mäenpäästä lähtee valtakunnansyyttäjänvirastoon.

Helsingin poliisi kertoo aloittaneensa esitutkinnan kolmesta kansanedustajasta.
 Jo aiemmin poliisi kertoi, että  Juha Mäenpään  (ps.) tutkinta lähtee valtakunnansyyttäjänvirastoon.
 Samassa yhteydessä kerrottiin myös, että poliisi epäilee myös  Päivi Räsästä  (kd.),  Hussein al-Taeeta  (sd.) kiihottamisesta kansaryhmää vastaan. Heidän osaltaan poliisi vielä harkitsi tutkinnan mahdollista rajaamista.
 Tutkinnan rajaaminen tarkoittaa sitä, että poliisi voi lopettaa tutkinnan asian vähäisyyden perusteella. Tällöin juttu ei lähde syyteharkintaan lainkaan.
 Nyt poliisi on siis päättänyt aloittaa esitutkinnan kaikissa kolmessa tapauksessa.
 Poliisi tiedottaa tutkintatapauksista näin:
 Tapaus Päivi Räsänen:
 "Poliisille tehdyn rikosilmoituksen perusteella selvitetään, onko kansanedustaja syyllistynyt kesäkuussa julkaisemallaan Twitter-viestillä rikokseen. Viesti kuvaa Helsinki Pride -tapahtumaa synnin ja häpeän nostamiseksi ylpeyden aiheeksi sekä kyseenalaistaa kirkon osallistumisen tapahtumaan. Ilmoittajan mukaan viesti on vähemmistöihin kohdistuva suvaitsemattomuuden ilmaus."
 Tapaus Hussein al-Taee:
 "Kansanedustajan Facebook-viesteistä tehtiin tutkintapyyntö Valtakunnansyyttäjänvirastolle, josta se siirrettiin poliisille. Tutkintapyynnön mukaan kansanedustaja on syyllistynyt rikokseen viesteillään, joissa mainitaan eri etnisiä ryhmiä. Helsingin poliisi suoritti Valtakunnansyyttäjänviraston ohjeesta esiselvityksen siitä, onko syyteoikeus vanhentunut vuosina 2011–2012 julkaistujen viestien osalta."
 Tapaus Juha Mäenpää:
 "Kansanedustaja piti eduskunnan täysistunnossa kesäkuussa puheenvuoron, jossa hän käsitteli turvapaikanhakijoita. Poliisille on tehty rikosilmoituksia, joiden mukaan kansanedustaja syyllistyi puheenvuorollaan kiihottamiseen kansaryhmää vastaan. Kansanedustaja vertasi puheessaan tiettyyn etniseen ryhmään ja tiettyyn uskontokuntaan kuuluvia turvapaikanhakijoita torjuttaviin eli haitallisiin vieraslajeihin."
 Mahdolliset syytetoimet eduskunnan äänestettäväksi
 Poliisi kertoo, että se aloittaa esitutkinnan tehtyään arvion täyttääkö teko mahdollisesti rikoksen tunnusmerkistön. Jos rikoksella epäillään olevan poliittinen tai laissa tarkoitettuun ihmisryhmään kohdistuva motiivi, esitutkinnan alkamisesta tehdään ilmoitus syyttäjälle. Syyttäjä ilmoittaa asiasta Valtakunnansyyttäjänvirastoon.
 Jos syyttäjä päätyy syyteharkinnassa syytteen nostamiseen, on eduskunnan äänestettävä, antaako se suostumuksen asettaa kansanedustaja syytteeseen valtiopäivätoimessa tehdystä teosta.
 Lue myös:
 Poliisi epäilee kolmea kansanedustajaa kiihottamisesta kansanryhmää vastaan – "Voi olla, että Räsäsen ja al-Taeen tutkinta rajataan"

Poliisi aloittaa Räsästä ja al-Taeeta koskevan esitutkinnan – epäillään kiihottamisesta kansanryhmää vastaan


Summary: Kun tieliikennelaki uudistuu, myös matkailuautojen ja pakettiautojen ajoneuvokohtaiset nopeusrajoitukset poistuvat.

Kesäkuussa 2020 astuu voimaan uusi tieliikennelaki, joka muuttaa merkittävästi ajoneuvojen nopeuksia. Uusi laki nimittäin sallii, että peräkärryä vetävä henkilö- tai pakettiauto saa ajaa 100 kilometrin tuntivauhtia. Nykyään nopeusrajoitus on 80 kilometriä tunnissa.
 Muutos koskee henkilö- tai pakettiautoa, joka vetää enintään 750 kilogramman painoista jarrutonta perävaunua. Tällaisia perävaunuja ovat ne tavallisimmat peräkärryt, joita ihmisillä on käytössään.
 Useat vuokraavat peräkärryn, jos ei itse sallaista omista.  Tarja Nyyssönen / Yle
 Lakimuutosta perustellaan sillä, että autot ovat kehittyneet ja liikenteen sujuvuus paranee.
 – Ajoneuvotekniikka on vuosikymmenten aikana kehittynyt, mikä mahdollistaa suuremmat nopeudet. Nopeuden kasvattamiseen ei myöskään arvioitu liittyvän sellaista liikenneturvallisuusriskiä, etteikö muutosta voisi tehdä. Sujuva liikenne on myös turvallista, sanoo liikenneneuvos  Kimmo Kiiski  liikenne- ja viestintäministeriöstä.
 Kiiskin mukaan merkittävää on myös liikenteen sujuvuuden paraneminen. Kun peräkärryä vetävä ajoneuvo ajaa satasen alueella kahdeksaakymppiä, ovat takana tulleet joutuneet hidastamaan ja tekemään ohituksia. Ohitusten ainakin pitäisi vähentyä muutoksen myötä.
 Onnettomuudet voivat lisääntyä
 Ajoneuvojen nopeuden kasvu lisää aina onnettomuusriskiä. Tämä on ollut ministeriössä tiedossa, kun uutta lakia on sorvattu.
 – On aivan selvä asia, että kun nopeudet nousevat, onnettomuusriski kasvaa. Sen me tiedostamme, sanoo liikenneneuvos Kimmo Kiiski.
 Kiiskin mukaan pienten peräkärryjen kanssa ei suurempia ongelmia ole liikenneturvallisuudessa ollut, mikä osaltaan vaikutti päätökseen muuttaa maksiminopeuksia.
 Kuormasta voi irrota tavaroita, jotka aihuettavat vaaraa muille tiellä liikkujille.  Liikkuva poliisi
 Peräkärryt harvoin irtoavat autosta. Merkittävimmät ongelmat pienissä peräkärryissä liittyvätkin liikenneneuvos Kimmo Kiiskin mukaan kuormaamiseen. Huonosti kiinnitetty kuorma saattaa liikkua tai jopa irrota, mikä voi aiheuttaa vaaraa muille tiellä liikkujille.
 Kun nopeus nousee 80:sta 100 kilometriin tunnissa, on kuorman irtoamisen vaara suurempi. Siksi autoilijan pitää huolehtia entistä tarkemmin kuorman kiinnityksestä.
 – Korostan sitä, että pakko ei ole ajaa sataa kilometriä tunnissa, vaikka nopeusrajoitus sen sallisi. Ajoneuvolla voi suuremmasta rajoituksesta huolimatta ajaa sadan kilometrin nopeusrajoituksen tiellä kahdeksaakymppiä tai vähemmän, jos olosuhteet tai ajoneuvon kuormaus sitä edellyttävät, sanoo Kiiski.
 Kokemattomuus ja huonokuntoisuus ongelmana
 Monella kuskilla oma peräkärry saattaa olla käytössä ani harvoin. Koska niitä ei tarvitse katsastaa, voi peräkärryn kunto olla melkein mitä tahansa.
 – Suurimman osan vuodesta kärry viettää takapihalla kuusen alla. Renkaat voivat olla hyvinkin vanhat ja kuljettaminen epäammattimaista, sanoo Liikenneturvan tutkimuspäällikkö  Juha Valtonen .
 Kun nopeus kasvaa, pitää kuorman kiinnittäminen tehdä entistä huolellisemmin.  Yle / Marjut Suomi
 Peräkärryn vetämistä käytännössä ei yleensä opiskella ajo-opetuksessa, eikä moni kuski vedä kärryä vuoden aikana kertaakaan.
 Kun nopeus nousee, korostuu Valtosen mukaan kuorman sitomisen tärkeys.
 – Huonosti kuormattu kärry voi lähteä heilahtelemaan, jolloin kuljettaja voi äkkiä menettää koko ajoneuvoyhdistelmän hallinnan.
 Huomio renkaisiin
 Iäkkäässä peräkärryssä voi Valtosen mukaan olla hyvinkin vanhat renkaat, jolloin ne voivat hajota kesken matkan. Kun rengas hajoaa sadan kilometrin tuntivauhdissa, vaikutus ajoneuvon hallintaan on huomattavasti erilainen verrattuna 80 kilometrin tuntinopeuteen.
 Toisaalta Liikenneturvan tutkimuspäällikkö Juha Valtonen näkee uudistuksessa myös hyviä puolia.
 – Kaksikaistaisella tiellä ohitustarve vähenee.
 Uusi tieliikennelaki tuo muutoksia maksiminopeuteen tulee myös pakettiautoille ja matkailuautoille. Niiltä ajoneuvokohtaiset nopeusrajoitukset poistuvat kokonaan.
 – Pakettiautolla ja matkailuautolla saa esimerkiksi moottoritiellä kesäaikana ajaa 120 kilometriä tunnissa. Jarrutonta peräkärryä tai venetraileria vetävällä maksiminopeus on 100 kilometriä tunnissa, kunhan sen massa ei ylitä 750 kiloa.
 Muutokset tulevat voimaan 1.6.2020.
 Lue ja katso seuraavaksi:   Pelkäätkö peruuttaa peräkärryllä? Ei se niin vaikeaa ole – katso video!

Monen autoilijan toive toteutuu – peräkärryn kanssa saa kohta ajaa satasta


Summary: Akavan pääekonomisti Pasi Sorjonen sanoo, että Suomessa on kadotettu työmarkkinoilta todella suuri joukko parhaassa työiässä olevia ihmisiä.

Automekaanikkona parisenkymmentä vuotta työskennelleen helsinkiläisen  Gunnar Pautin  elämä mullistui kaksi vuotta sitten. Loukkaantuminen vei miehen työkyvyn siten, että paluu fyysistä voimaa vaativaan työhön ei enää ollut mahdollista.
 Nuoren miehen luiskahtaminen pois työelämästä johti vaikeuksien vyyhtiin. Mieli musteni ja luonteva yhteydenpito ystäviin kaikkosi.
 – Ikäänkuin katosin tältä planeetalta, Paut sanoo vaimeasti.
 Parisen vuotta kotona "sairastuvalla" olivat Pautin mukaan varsin raskasta aikaa. Paut sanoo, että olo oli ahdistunut, koska hän ei kyennyt jakamaan asioita kenenkään kanssa. Paut tunsi olevansa ulkona kaikesta ja sulkeutui omaan kuplaansa.
 Kaksi vuotta myöhemmin miehen mieli on valoisa ja luottamus tulevaisuuteen vahvistunut. Gunnar Paut on työkokeilussa arkkitehtitoimistossa, jossa hän työskentelee teknisenä piirtäjänä.
 Paut sanoo, että alanvaihdon olisi pitänyt järjestyä nopeammin. Erilaisissa selvityksissä ja byrokratian kierteessä kului parisen vuotta.
 – Pitkä jakso työmarkkinoiden ulkopuolella tekee työhön palaamisen vaikeaksi. Hankalaa päästä alkuun, mutta nyt tuntuu hyvältä, Paut sanoo.
 Kymmenien tuhansien joukko
 Julkinen keskustelu työllisyyden parantamisesta on keskittynyt pääasiassa työttömyyden vähentämiseen.
 Akavan pääekonomistin  Pasi Sorjosen  mukaan tekijöitä on jatkossa tultava muualtakin kuin työttömyyskortistosta.
 Automekaanikon työstä työkuntoutuksen kautta arkkitehtitoimistoon työkokeiluun päässyt Gunnar Paut sai lähetteen Kelalta.
 Sorjonen ilahtui kuullessaan Pautin tapauksesta, jossa kaksi vuotta työmarkkinoilta kateissa ollut on palaamassa takaisin työelämään.
 Sorjonen sanoo, että maan hallituksen on pakko kaivaa keinot, jotka innostavat mahdollisimman monen kokonaan työmarkkinoiden ulkopuolella olevan ihmisen hakeutumaan töihin, mikäli se aikoo tosissaan jahdata työllisyysasteen nostamista 75 prosenttiin hallituskauden aikana.
 Sorjosen mukaan työttömyyden alentaminen on tärkeä tavoite, mutta työntekijöitä on löydyttävä jatkossa yhä enemmän myös nykyisen työvoiman ulkopuolelta.
 Useampi kuin joka neljäs suomalainen ei ole töissä
 Suomen työikäisestä väestöstä on töissä noin 72,5 prosenttia. Useampi kuin joka neljäs ei siis ole töissä.
 Osa hoitaa lapsia kotona, opiskelee, suorittaa varusmiespalvelusta tai on eläkkeellä. Akavan pääekonomistin Pasi Sorjosen tekemän selvityksen perusteella lisäksi on suuri joukko muita työikäisiä ihmisiä, jotka eivät kuulu mihinkään näistä ryhmistä.
 – Tämä työmarkkinoilta kadoksissa oleva kymmenien tuhansien joukko olisi nyt kaivettava esiin, Sorjonen sanoo.
 Sorjosen mukaan pelkästään parhaassa työiässä olevien 35–54 -vuotiaiden joukossa työmarkkinoilta kateissa on jopa 30-tuhatta ihmistä. He eivät Pautin tavoin opiskele, suorita varusmiespalvelusta tai ole eläkkeellä.
 Gunnar Paut sanoo, että ilman Kelan lähetettä työkykykuntoutukseen hän ei olisi uuden työn syrjässä kiinni.
 Mahdollisuus päästä takaisin työelämään palautti Gunnar Pautin elämänilon ja itsetunnon. Antti Kolppo / Yle
 "Tehtävä selvitys, paljonko on työikäisiä, jotka voisivat tehdä työtä"
 Sorjosen mukaan Suomessa olisi tehtävä laaja selvitys siitä, paljonko on työikäisiä, jotka voisivat alkaa tehdä työtä. Hänen mukaansa selvitys tarvittaisiin, jotta hallitus voisi alkaa oikeanlaisin ottein houkutella ja patistaa kadoksissa olevia työmarkkinoille.
 Sorjosen mukaan jo viranomaisyhteistyön tiivistäminen vaatisi sitä, että näihin asioihin paneudutaan. Jos ei tiedetä, minkälainen porukka on, niin heitä on mahdotonta lähestyä.
 – Selvitettäisiin, että mitä he tekevät ja iskettäisiin kiinni, Sorjonen sanoo.
 Työkyvyn kuntoutuspalveluja tarjoavan yrityksen Werven kuntoutusjohtaja  Oili Alatorvinen  sanoo, että kyseinen mystinen joukko muodostuu varmasti hyvin monenlaisista ihmisistä.
 – Tämä ei ole mikään homogeeninen joukko. Siellä on hyvin monenlaisia ihmisiä ja heillä on erilaisia esteitä työllistyä, Aalatorvinen sanoo.
 Hän näkee työmarkkinoiden ulkopuolella olevassa joukossa suuren mahdollisuuden, mutta näiden ihmisten tavoittaminen vaatisi Alatorvisen mukaan räätälöityä työtä.
 Osa jättäytyy vapaaehtoisesti ulos oravanpyörästä
 Alatorvinen sanoo, että esteet työllistyä voivat johtua esimerkiksi rajoittuneesta työkyvystä, terveydentilasta, osaamisen puutteesta tai perhetilanteesta.
 – Nämä kaikki voivat johtaa myös masennukseen, syrjäytymiseen ja soljahtamiseen työmarkkinoiden ulkopuolelle, Alatorvinen sanoo.
 Hänen mukaansa on varmasti myös ihmisiä, jotka ihan vapaaehtoisesti ovat syystä tai toisesta repäisseet itsensä irti oravanpyörästä.
 He voivat esimerkiksi matkustella tai käyttää aikaa mieleisiinsä harrastuksiin.
 – Tämä ei kuitenkaan mielestäni selitä kymmeniä tuhansia, Alatorvinen toteaa.
 Alatorvinen sanoo nähneensä työssään sen, että oman paikan löytäminen yhteiskunnassa on monille vaikeaa, jos on pudonnut pois työelämästä.
 Gunnar Paut sanoo, että mahdollisuus päästä kiinni työelämään palautti hänen elämänilonsa.
 –Aion työllistyä koulutuksen aikana tai koulutuksen jälkeen. Olen saanut elämänilon takaisin ja vähän taas itsevarmuuttakin, Paut sanoo.
 Lue myös:
 Kokoomus julkisti ehdotuksensa 60 000 uuden työllisen saamiseksi: "Hallitus ei uskalla toimia itse tuoda"

Gunnar Paut menetti työkykynsä ja mieli musteni, kunnes hän pääsi takaisin jaloilleen ja tuli taas löydetyksi  – Suomen työmarkkinoilta on hukassa jopa 30 000 ihmistä


Keskiviikkoiltana haavoittunut karhu liikkuu Sotkamossa. Eläin haavoittui Kurkisuolla ja viimeisin havainto siitä on torstai-illalta Havukkajoelta.
 – Kyseessä on luvallinen karhunmetsästys. Eläintä on ammuttu, mutta osuma ei ole ollut tarpeeksi hyvä, sanoo rikosylikomisario  Jarkko Maksniemi .
 Tällä hetkellä karhua etsii eläintä ampunut metsästysporukka. Haavoittunut karhu liikkuu Maksniemen mukaan sen verran kaukana Sotkamon taajamasta, että aihetta huoleen ei ole.
 Maksniemi kuitenkin muistuttaa, että jos liikkuu Havukkajoen alueella, on syytä huomioida, että haavoittunut petoeläin on aina vaarallinen. Esimerkiksi aiemmin tällä viikolla haavoittunut  karhu raateli metsästäjän Keski-Pohjanmaan Kannuksessa .
 Asiasta kertoi ensimmäisenä  Kainuun Sanomat.

Haavoittunut karhu liikkuu Sotkamossa – Viimeisin havainto Havukkajoelta


Ensimmäisessä maailmansodassa kaivettiin juoksuhaudoista mutkittelevia, ettei hautaan päässyt vihollissotilas kyennyt tulittamaan kerralla kuoliaaksi montaa sotilasta.
 Nyt samaa on alettu käyttää koulurakennusten suunnittelussa Yhdysvalloissa.
 Länsi-Michiganissa sijaitseva Fruitport High School ( lukio) on päättänyt, että koulun käytävät rakennetaan mutkitteleviksi. Niissä on erityisiä suojapuomeja, jotka auttavat suojautumaan ja pakenemaan ulos, turvaan kouluampujan luodeilta.  Washington Post -lehti kertoo , että Fruitportin lukioon rakennetaan myös erityissuunniteltuja luokkahuoneita, jotka voidaan tarvittaessa sulkea nopeasti ja joissa oppilaat voivat suojautua tulitukselta tarkkaan suunniteltuihin kulmauksiin.
 Koulun johto on vakuuttunut, että mutkittelevat käytävät suojaavat ampujalta.
 – Jos menen FPH:hon tarkoituksena ampua paljon ihmisiä, menen sinne sisään tietäen, että näkyvyys on rajoitettu. Tämä vähentää mahdollisuutta vahingoittaa, sanoo koulun kiinteistöhoitaja  Bob Szymoniak .
 Koulurakennuksen peruskorjauksen syy ovat kaikkialla Yhdysvalloissa tapahtuneet joukkoampumiset, Szymoniak sanoo. Sellaisia ovat muun muassa El Pason joukkoampuminen elokuun alussa Walmartin kauppakeskuksessa, Sandy Hookin alakoulussa tapahtunut silmitön ammuskelu Connecticutissa vuonna 2012 ja Marjory Stoneman Douglas -high schoolin joukkoampuminen Parklandissa, Floridassa vuonna 2018.
 Viime vuonna kymmeniä ammuskeluja eri puolilla maata
 Viime vuonna Yhdysvalloissa ammuskeltiin 24 koulussa. Niissä joko kuoli tai loukkaantui koululaisia ja koulujen henkilökuntaa. Washington Postin tietojen mukaan noin 228 000 oppilasta on joutunut kohtaamaan aseellista väkivaltaa koulupäivän aikana sitten vuoden 1999. Tuolloin Columbinen lukion tuhoisassa joukkomurhassa kaksi miestä ampui hengiltä 12 oppilasta ja yhden opettajan sekä haavoittivat 21 muuta. Lopuksi tekijät ampuivat itsensä.
 Jeffersonin piirikunnan kouluissa Coloradossa opettajille on jaettu ämpäreitä, joissa on kissanhiekkaa siltä varalta, että heidän luokkansa joutuisivat olemaat motissa pitkän aikaa pääsemättä wc-tiloihin.
 Tänä vuonna ennen koulujen alkamista laajaa keskustelua on käyty siitä, pitäisikö oppilaiden alkaa käyttää luodilta suojaavia koulureppuja.
 – En tiedä, onko tämä uusi normaali, Bob Szymoniak pohtii.
 Tämän vuoden tuorein tapaus on toukokuulta, jolloin 18-vuotias opiskelija kuoli ammuskelussa Coloradossa. Lisäksi useita ihmisiä haavoittui. Tapauksessa ammuskelijoita oli kaksi.
 Koulu sijaitsee Highland Ranchissa, Denverin esikaupunkialueella. Se on melko lähellä surullisen kuuluisaa Columbinen taajamaa, jossa 15 ihmistä kuoli vuonna 1999.
 Lue myös:
 "Aioin kaatua taistellen" – 12-vuotiaan urheus kouluampumisen keskellä herätti keskustelun siitä, millainen Yhdysvalloista on tullut lapsille
 Ystävänpäivä erotti ystävykset iäksi – Floridan kouluampumisesta selvinnyt Sarah ei nuku ja pelkää paukahduksia

Yhdysvalloissa koulut varautuvat joukkoampumisiin mutkaisilla käytävillä, erikoissuunnitelluilla luokkahuoneilla ja kissanhiekalla täytetyllä ämpärillä


Summary: Syöpälääkäri ei muista uransa varrelta toista vastaavaa tilannetta

Tuhansien suomalaisnaisten käyttämän rintasyöpälääkkeen hupeneminen voi johtaa potilaiden lääkehoidon muutoksiin ja uusien reseptien kirjoittamiseen. Ainakaan toistaiseksi ei näytä siltä, että lääkkeen laajan saatavuushäiriön vuoksi hoitoja jouduttaisiin keskeyttämään kokonaan.
 Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimea tiedotti viime viikolla, että rintasyöpälääke letrotsolia sisältävien valmisteiden saatavuudessa on ongelmia. Käytännössä tämä tarkoittaa, että letrotsolia ei ole välttämättä apteekissa lainkaan tarjolla.
 – Olemme saaneet lääkevalmisteiden toimittajilta tiedon, että myyntiluvallisia lääkevalmisteita ei kuudesta kaupan olevasta valmisteesta olisi saatavilla kuin ihan ajoittain pieniä määriä, sanoo Fimean jaostopäällikkö  Johanna Linnolahti .
 Esimerkiksi osasta Yliopiston Apteekin toimipisteistä letrotsoli on loppu. Ketjulla on 17 toimipaikkaa eri puolilla Suomea.
 – Letrotsoli-valmisteita on jäljellä vain muutamia pakkauksia joissakin apteekeissamme, kertoo Yliopiston Apteekin proviisori  Tiina Miettinen .
 Letrotsoli-pulan taustalla on Fimean mukaan yhden ison markkinaosuuden haltijan tuotanto-ongelmat. Kun muut toimijat eivät ole kyenneet vastaamaan tämän myötä syntyneeseen kysynnän kasvuun, kaikki letrotsoli-valmisteet ovat huvenneet.
 Apua kaivataan muista maista
 Letrotsoli on hormonaalinen lääke, jota käytetään rintasyövän liitännäishoitona eli leikkauksen jälkeisenä parantavana hoitona sekä levinneen rintasyövän hoitona. Lääkehoitoa saatetaan jatkaa liitännäishoitona jopa vuosia leikkaus- ja sädehoidon jälkeen. Erityisesti vaihdevuosi-iän ohittaneilla naisilla letrotsoli on ollut kaikista eniten käytetty hormonaalinen rintasyöpälääke, sanoo Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin Husin Syöpäkeskuksen johtava ylilääkäri, toimialajohtaja  Johanna Mattson .
 Fimea on pyytänyt letrotsoli-valmisteiden saatavuudesta vastaavia myyntiluvan haltijoita selvittämään mahdollisuuksia tuoda lääkkeestä poikkeuseriä markkinoille pikaisella aikataululla. Poikkeusluvallisella erällä tarkoitetaan tyypillisesti sitä, että valmiste on sama, mutta se tulee toisen maan pakkauksessa.
 – Niitä on ilmeisesti jonkin verran saatu joiltakin toimijoilta, mutta ne ovat paljon vähäisempiä määriä, mitä se kokonaiskulutus jatkuvasti on, Linnolahti kertoo.
 Yliopiston Apteekin mukaan lääkejakelija Tamro on ilmoittanut, että todennäköisesti ensi viikon lopussa on tulossa määräaikaisluvallinen letrotsoli-valmiste tukkuun.
 – Normaalisti lääkkeet saadaan apteekkeihin seuraavaksi arkipäiväksi, Miettinen sanoo.
 "Lääkehoitoja ei katkaista"
 Husin Mattson ei muista syöpälääkäriuransa varrelta toista tilannetta, jossa näin laajassa käytössä olevan syöpälääkkeen kaikki rinnakkaisvalmisteetkin olisivat uhanneet loppua.
 Potilaiden kannalta tilanne ei ole kuitenkaan toivoton, sillä tarvittaessa uupuvat letrotsoli-valmisteet voidaan korvata väliaikaisesti muilla samaan aromataasinestäjä-ryhmään kuuluvilla lääkkeillä eli eksemestaanilla tai anastrotsolilla. Vaikka vaikuttava aine on toinen, samaan lääkeryhmään kuuluvien valmisteiden haitat ovat varsin samanlaisia.
 – Ensisijainen näkemykseni on, että lääkehoitoja ei katkaista tämän saatavuusongelman takia, vaan letrotsoli-valmisteiden loppuessa pyritään käyttämään näitä muita samaan ryhmään kuuluvia valmisteita, Mattson sanoo.
 Kinkkisempi tilanne on silloin, jos letrotsolin ohella myös anastrotsoli ja eksemestaani loppuisivat esimerkiksi kasvaneen kysynnän vuoksi. Muunkinlaisia hormonihoitoja on olemassa, kuten esimerkiksi tamoksifeeni. Kaikissa tilanteissa tamoksifeeni ei kuitenkaan käy.
 – Tällaisia aromataasinestäjiä käyttäneelle potilaalle ei voi ilman lääkärin arviota vaihtaa lääkitystä tamoksifeeniin, Mattson toteaa.
 Riittävätkö muut saman ryhmän lääkkeet?
 Fimean mukaan myyntiluvan haltijat ovat ilmoittaneet, että letrotsoli-valmisteiden saatavuushäiriö kestää arviolta syys-lokakuun vaihteeseen. Tällä hetkellä ei näytä olevan riskiä siitä, että tarvetta vastaavien lääkemäärien saaminen markkinoille veisi tätä pidempään.
 – Sen tiedon perusteella, mitä myyntiluvan haltijat ovat Fimealle ilmoittaneet, tällaista riskiä häiriön pidemmästä jatkumisesta ei pitäisi olla. Mutta nämä ovat tietenkin tilanteita, jotka saattavat muuttua, Linnolahti sanoo.
 Hän ei osaa arvioida, riittääkö apteekeissa varmasti anastrotsoli- ja eksemestaani-valmisteita, jos kysyntään tulee piikki letrotsoli-pulan takia. Yliopiston Apteekin mukaan näitä valmisteita on ainakin tällä hetkellä saatavilla heidän toimipisteistään ja lääketukuista.
 Näköpiirissä ei ole sellaista tilannetta, että Suomesta voisivat loppua kaikki rintasyövän hormonihoidot.
 Lue myös:
 Koko kesän riivannut lääkepula jatkuu – nyt ovat huvenneet rintasyöpälääkkeen tukkuvarastot

Tuhansien suomalaisnaisten käyttämä rintasyöpälääke hävisi apteekeista, potilaiden hoitoon voi tulla muutoksia


Summary: Edellisen hallituksen eron vuoksi viimeinen niitti rahoituspäätöksestä jäi tekemättä.

Kouvolan Uttiin ja Seinäjoelle pitäisi rakentaa  tukikohdat  tuleville lääkärihelikoptereille. Vielä ei ole kuitenkaan voitu tehdä juuri mitään.
 – Päätöksenteko on kestänyt. Lääkärihelikoptereiden tukikohtia ei voida alkaa suunnitella ja rakentaa ennen kuin rahoitukselle on saatu viimeinen sinetti ja tukikohdan paikka osoitettu, sanoo FinnHEMS Oy:n toimitusjohtaja  Jyri Örri .
 Kaakkois-Suomen lääkärihelikopterin tukikohdan sijoittamisesta Kouvolan Uttiin ja toisen lääkärihelikopterin sijoittamisesta Seinäjoelle  linjattiin viime talvena . Valtion on määrä luovuttaa FinnHEMS Oy:lle 18 miljoonan euron osakevarallisuus tukikohtien rakentamiseen.
 Örri sanoo FinnHEMS Oy:n hallituksen linjanneen, että rahoituksen pitää olla varmistettu ennen kuin tukikohtien rakentamista lähdetään juoksuttamaan eteenpäin.
 – Syksy alkaa olla vedenjakaja. Jos rahoitusasiaa ei saada pikkuhiljaa päätökseen, on ihan mahdottomuus saada esimerkiksi suunnittelua ja rakennuslupaprosesseja pysyvän tukikohdan osalta käyntiin, Örri toteaa.
 – Olemme tehneet valmistelutöitä ja käyneet keskusteluja Finavian kanssa. Minkäänlaista konkreettista toimea emme toteuta, ennen kuin rahoitus on varmistunut.
 "Rahoitus voidaan käsitellä lähiviikkoina"
 Sosiaali- ja terveysministeriön hallitusneuvos  Ismo Tuominen  kertoo, että osakevarallisuuden siirtoon ehdittiin hakea eduskunnan suostumus edellisellä hallituskaudella. Varallisuuden siirron viimeistely jäi kuitenkin tekemättä hallituksen eron takia. Ennen kesälomia syntynyt uusi hallitus ei puolestaan ole vielä ehtinyt käsitellä asiaa.
 Tuomisen mukaan ei ole estettä, etteikö eduskunnan päättämää omaisuuden luovutusta voitaisi tehdä. Varallisuuden siirto vaatii kuitenkin vielä valtioneuvoston hyväksynnän.
 – Asia pitää siis viedä hallituksen käsiteltäväksi. Se voidaan mielestäni tehdä ihan lähiviikkoina, jos on tarve.
 Ismo Tuominen sanoo, että FinnHEMSin hallitus tekee omat päätöksensä joko luottaen siihen, että se saa varat eduskunnan suostumuksen mukaisesti tai odottaa viimeistä päätöstä.
 Mikäli aikataulu käy tiukaksi, pitää FinnHEMSin rakentaa Jyri Örrin mukaan tilapäiset tukikohdat.
 Rakentaminen vaatii yli kaksi vuotta
 Lääkärihelikopterin tukikohta on määrä rakentaa Kouvolassa Uttiin Finavian omistamille maille.
 – Suunnittelun lähtökohta on, että tiedämme, mihin rakennamme. Suunnittelun toteuttaminen ja rakennusluvan hakeminen edellyttävät rakennuspaikan. Siellä on muutamia paikkoja, mutta lopullinen paikka on osoittamatta, FinnHEMSin toimitusjohtaja Jyri Örri sanoo.
 Finavian mukaan alueella on tukikohdalle pari vaihtoehtoa, mutta muuten he eivät kommentoi tilannetta.
 Seinäjoella puolestaan tukikohta on tarkoitus rakentaa Seinäjoen lenttokenttäalueelle. Uusien lääkärihelikopterien tukikohtien on määrä olla valmiina vuoden 2022 alussa.
 FinnHEMSillä on Suomessa kaikkiaan kuusi lääkärihelikopteritukikohtaa. Tukikohdatovat olleet suurinpiirtein 900 neliön kokoisia. Kalustohalli haukkaa neliöistä noin puolet. Halliin tulee helikopterin lisäksi kaksi ambulanssia. Lisäksi tukikohtaan tarvitaan muun muassa toimisto- ja sosiaalitilaa.
 Jyri Örri sanoo, että rahoituspäätöksestä kestää yli kaksi vuotta, että pysyvä tukikohta on valmis.
 Potilaiden kuljettaminen kopterilla huomioitava
 Lääkärihelikopterin tukikohdassa päivystetään vuoden jokaisena päivänä vuorokauden ympäri. Helikopteri ja henkilöstö ovat valmiina lähtöön 3-5 minuutissa. Lokakuussa Kouvolassa aloittaa toimintansa  maalla kulkeva lääkäriyksikkö , jonka avulla rakennetaan päivystystä lääkärihelikopteria varten.
 – Resurssit, rahkeet ja toimintamallit pitää olla käytännössä valmiina. Lääkärihelikopteritoimintaa ei voi pystyttää silmänräpäyksessä, ensihoidon ylikääkäri  Petri Loikas  Kymenlaakson sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymä Kymsotesta sanoo.
 Terveydenhuoltolain mukaan tarvittavien lääkäreiden järjestäminen lääkärihelikopteritukikohtaan kuuluu erityisvastuualueen ensihoitokeskuksen vastuulle. Kaakkois-Suomessa järjestämisvastuu on HYKS:llä.
 Työvoiman rekrytoinnin ja lääkärihelikopteritoiminnan yksityiskohtien valmistelun Kouvolassa tekee kuitenkin Kymsote. Loikas kertoo, että Kymsote hakee yhteisiä toimintamalleja HUSin yliopistollisen sairaanhoitopiirin kanssa.
 – Tulemme varmasti olemaan monella tapaa samankaltainen yksikkö kuin Vantaalla operoiva HUSin kopteri. Erojakin todennäköisesti tulee. Voi olla, että meillä on vähän isompi kopteri ja potilaan kuljettamista joudutaan miettimään enemmän kuin pääkaupunkiseudulla.
 Vielä on epävarmaa, tuotetaanko lääkärihelikopterin toiminta FinnHEMSin omana toimintana eli onko yhtiöllä omat kopterit ja lentohenkilöstö, vai toteutetaanko palvelu ostopalveluna kuten tähän asti.

Hallituksen ero aiheutti hankalan pattitilanteen – lääkärihelikoptereille tuli lupa, mutta siihen se jäikin


Yksityisten sosiaali- ja terveydenhuollon työnantajien työsuojelussa on havaittu paljon puutteita. Työsuojeluhallinto on tarkastanut 1 855 työpaikkaa ja tarkastusten johdosta on annettu yli 5 342 velvoitetta epäkohtien korjaamiseksi.
 Yli kolmasosassa tarkastetuista työpaikoista ei ollut selvitetty riittävästi työhön liittyviä riskejä. Parannettavaa löytyi sekä työnantajan vaarojen tunnistamisessa että työterveyshuollon työpaikkaselvityksissä.
 Vaarojen tunnistamisessa lain minimi ei täyttynyt 38 prosentissa työpaikoista. Työterveyshuollon selvitys oli joko tekemättä tai siinä oli puutteita tai siinä annettuja ohjeita ei ollut noudatettu 36 prosentissa tarkastuksista.
 – Riskien arvioinnin lähtökohta on ennaltaehkäistä ja vähentää sairastumisia, tapaturmia, ammattitauteja ja ennenaikaisia eläköitymisiä, avaa Pohjois-Suomen aluehallintoviraston työsuojelutarkastaja  Tanja Lohiniva .
 Työsuojeluhallinnon mukaan jatkuvat organisaatiomuutokset olivat iso haaste työnantajien omalle työsuojelutoiminnalle.
 Neljäsosassa ei varauduttu tarpeeksi väkivallan uhkaan
 Väkivallan uhan hallinnassa havaittiin puutteita 26 prosentissa tarkastuksista.
 Terveyttä vaarantavan fyysisen kuormituksen tunnistamisessa oli kehitettävää 14 prosentissa ja psykososiaalisen kuormituksen hallinnassa 16 prosentissa tarkastetuista työpaikoista.
 Tarkastusten toteutuksesta vastasivat aluehallintovirastot. Suurin osa tarkastetuista työpaikoista sijaitsee Etelä-Suomessa, jonne suurin osa työpaikoista on keskittynyt.
 Tanja Lohinivan mukaan valtakunnalliset havainnot pätevät kuitenkin koko maassa.
 – Ne pätevät myös Lapissa ja koko Pohjois-Suomessa, hän sanoo.
 Uhkasakkoja voi seurata
 Työsuojelun antamista velvoitteista 5 081 oli toimintaohjeita ja 261 kehotuksia. 36 tapauksessa työnantaja ei ryhtynyt määrättyihin toimiin määräaikaan mennessä. Kehotuksen noudattamatta jättäminen voi johtaa uhkasakkoon.
 Työsuojeluhallinnon valvonta- ja viestintähanke toteutettiin vuosina 2017–2018. Hankkeessa seurattiin erityisesti lääkäriasemia, sosiaalihuollon asumis- ja laitospalveluja, kodeissa tehtävää työtä sekä lasten päivähoitoa.
 Havaintoja tehtiin kuitenkin myös muista puutteista, jotka liittyivät esimerkiksi sisäilmaongelmiin ja tasapuoliseen kohteluun.
 Tarkastuksissa tavoitettiin noin 40 prosenttia toimialan työpaikoista.
 Hankkeen loppuraportin  mukaan työnantajien tietoisuus työnantajavelvoitteista, turvallisuusjohtamisesta ja haitallisen työkuorman sekä väkivallan uhkatilanteiden hallinnasta parani.

Selvitys paljasti: Yksityisillä sote-työnantajilla runsaasti puutteita työsuojelussa – yli 5000 velvoitetta epäkohtien korjaamiseksi


Summary: Viisi henkilöä on saanut syytteet epäillyistä veropetoksista ja rahanpesusta.

Kihlakunnansyyttäjä on nostanut syytteet neljää henkilöä vastaan törkeistä veropetoksista ns. OneCoin-virtuaalivaluuttajutussa Pohjanmaalla. Lisäksi viidettä henkilöä vastaan on nostettu syyte törkeästä rahanpesusta.
 Epäillyt teot ovat tapahtuneet Vaasassa vuosina 2015–2018. Vastaajat ovat kiistäneet syyllistyneensä rikoksiin.
 Käsittelyn on tarkoitus alkaa Pohjanmaan käräjäoikeudessa marraskuun lopulla. Esitutkintamateriaali ei ole vielä julkinen.

Virtuaalivaluuttaan liittyvässä rikosepäilyssä nostettiin syytteet Pohjanmaalla


Summary: Yhdysvaltalainen lelujätti ostaa lasten suosikkihahmon omistavan Entertainment Onen.

Transformers (Lelut, sarjakuvat, tv-sarjat)

Suositussa lastenohjelmasarjassa seikkaileva Pipsa Possu saa uuden omistajan. Yhdysvaltalainen lelujätti Hasbro on ilmoittanut ostavansa Pipsan eli englanniksi Peppa Pigin oikeudet omistavan Entertainment Onen.
 Kauppahinta on noin neljä miljardia dollaria eli noin 3,6 miljardia euroa. Pipsa Possun seikkailuista kertovaa animaatiota esitetään yli 40 erikielisenä versiona ympäri maailman.
 Possuun voi tv-sarjan lisäksi törmätä myös erilaisissa tuotteissa ja huvipuistoissa.
 Hasbro omistaa lasten suosikkihahmoista jo ennestään muun muassa My Little Ponyn, Transformersin ja G.I. Joen. Lisäksi yhtiö omistaa Monopoly-pelin.
 Hasbro toivoo Entertainment Onen hankinnan auttavan sitä kehittämään menestyselokuvia ja -sarjoja muistakin omistamistaan hahmoista. Yhtiön suunnitelmissa on myös tuoton hakeminen yhä tehokkaammasta hahmojen tuotteistamisesta.
 Pipsa Possun lisäksi uuden omistajan saavat muun muassa Pyjamasankarit eli PJ Masks.

Pipsa Possu samaan talliin My Little Ponyn ja Transformersin kanssa


Summary: Punnitus järjestetään vuosittain ja se kestää viikon ajan.

Kasvitieteelliset puutarhat, eläintarhat ja luonnonpuistot

Lontoon eläintarha on aloittanut jättiurakan: tarha punnitsee tuhansia eläimiään.
 Punnituksella hankitaan tietoa eläinten terveydestä tai mahdollisista raskauksista. Painotietoja tarvitaan myös eläinten mahdollisten lääkkeiden annostelua varten.
 Lontoon eläintarha on maailman vanhin tieteellinen eläintarha, ja se punnitsee eläimensä vuosittain. Tulokset jaetaan muille eläintarhoille ympäri maailman.
 Eläintarhassa on yli 19 000 eläintä ja yli 560 lajia. Aivan jokaista yksittäistä eläintä tarha ei punnitse, vaan joissakin tapauksissa riittää, että yksi eläin koko yhdyskunnasta punnitaan.
 Vaa’alle päätyi jo muun muassa tunnelisammakoita, perunpingviinejä, mustapääpytoneita ja mangusteja.
 Eläimiä ei pakota vaa'alle, vaan niitä houkutellaan punnittavaksi ruuan ja makupalojen avulla. Esimerkiksi leijonat ovat jo tottuneita punnituksiin, jotka ovat niille arkinen rutiini.
 Eläintarhan asukkaiden punnitus jatkuu vielä viikon ajan.

Lontoon eläintarhalla suururakka, kun asukkaat joutuvat puntariin – video


Summary: I Carry It -yritys on määritellyt lähettiensä tavoitepalkan sen perusteella, mitä nykyiset ruokalähetit tienaavat.

Ruokalähetit ovat monen kaupungin katukuvassa vähintään yhtä tuttu näky kuin sovelluksella käyttöön napattavat sähköpotkulaudat. Pian lounaiden, päivällisten ja välipalojen seassa liikkuu samalla periaatteella myös tavarakuljetuksia.
 Alkusyksystä toimintansa aloittava I Carry It on alustayhtiö, jonka sovelluksen kautta ihmiset voivat lähettää toisilleen tavaroita. Samasta sovelluksesta lähetit näkevät tarjolla olevat kuljetuskeikat. He eivät ole yhtiön palkkalistoilla, vaan tekevät työtä freelancereina tai kevytyrittäjinä samaan tapaan kuin ruokalähettifirmoissa.
 Yrityksen toimitusjohtaja  Jukka Tarkiaisen  on vaikea nimetä kilpailijoita firmalleen. Hänen mukaansa I Carry It täydentää Postin ja muiden pitkän matkan kuljetuksia hoitavien yhtiöiden palveluja.
 – Kuriiriliikkeet voivat ehkä olla kilpailijoita. Niiden toimintamalli on kuitenkin toisentyyppinen, Tarkiainen toteaa.
 Tavaralähetysten kuljetuksessa alustapohjaista yritystä ei ole Suomessa vielä nähty, mutta sanomalehtien varhaisjakelua Uudellamaalla jo muutaman vuoden ajan hoitanut Early Bird -yritys toimii freelancer-konseptilla.
 Posti- ja logistiikka-alan unioni PAU:n puheenjohtaja  Heidi Nieminen  kertoo, että Early Birdin lehdenjakajilta on tullut liittoon paljon yhteydenottoja: työtä tehdään nimellisesti yrittäjänä, mutta työajat sanellaan.
 Early Birdin johtaja  Riku Punkkinen  ei näe asiassa ristiriitaa. Lehdet on jaettava arkisin kello 6.30 mennessä, mutta jakajat saavat päättää itse, miten he sen tekevät.
 Myös  ruokalähettien  työsopimuksettomuus on herättänyt runsaasti julkista keskustelua.
 Miten I Carry It on varautunut kritiikkiin?
 – Pyrimme tuottamaan joustavia työmuotoja, joissa työntekijä voi valita työaikansa vapaasti. Voi tehdä tunnin tai kolme viikossa, tai vaikka vain tunnin kuukaudessa. Emme suoranaisesti ohjaa työn tekemistä muuten kuin tarjoamalla keikkoja, Tarkiainen sanoo.
 Niitä onkin tarkoitus tarjota paljon. I Carry Itin tavoitteena on kuljettaa tuhansia paketteja kuukaudessa.
 Tähtäimessä nopea tuloksellisuus
 Helsingin yliopiston vanhempi tutkija  Toni Ryynänen  toteaa, että alustatalous on jo osoittautunut toimivaksi henkilökuljetuksessa, joten tavarankuljetuksen sujumiselle ei sikäli ole estettä.
 Joukkoistettu kuljetus saattaa kuitenkin aiheuttaa haasteita ympäristön kannalta. Ylimääräistä liikennettä syntyy, jos tavaroita, jotka lähettäjä veisi joka tapauksessa itse perille ohikulkumatkallaan, toimittaakin joku muu.
 Tarkiaisen toive on, että lyhyillä välimatkoilla I Carry Itin lähetit kulkevat ennemmin jalan tai polkupyörällä kuin autolla.
 Läheteiksi ilmoittautuneita ihmisiä on tähän mennessä runsaat 50. Ikähaitari venyy 16-vuotiaista eläkeläisiin, ja vain osa ilmoittautuneista haluaa tehdä työtä täysiaikaisesti.
 – Pyrimme siihen, että henkilö voi halutessaan työllistyä täysipäiväisesti tämän vuoden puolella, Tarkiainen sanoo.
 Tavoitteet ovat muutenkin korkealla. Tarkiainen kertoo, että yrityksen on tarkoitus tuottaa voittoa jo ensi vuonna.
 Alkusyksyllä julkaistava I Carry It -palvelu toimii verkkosivustolla tai mobiilisovelluksella. Mikko Koski / Yle
 Suomessa toimivien ruokalähettifirmojen Woltin ja Foodoran tulokset ovat olleet pakkasella koko niiden toiminta-ajan ja kyytipalvelu  Uber  tekee miljarditappioita.
 – Aika on nyt ehkä kypsempi tämän tyyppisten palvelujen tuottamiseen, ja sitä kautta mahdollisuus tehdä liiketoiminnasta kannattavaa on parempi, Tarkiainen sanoo.
 Alustayhtiöiden menestystä siivittää Ryynäsen mukaan palvelun skaalautuvuus. Perinteisessä kuljetusbisneksessä pitäisi omistaa autoja ja palkata kuljettajia, alustapohjaisesti toimivalle yritykselle uusien markkina-alueiden valloitus on helpompaa.
 I Carry It on saanut ELY-keskukselta 350 000 euroa kehittämistukea, joka kattaa puolet yhtiön kehittämishankkeen kuluista. Sen turvin on tarkoitus laajentua myös ulkomaille, kaupunki kerrallaan. Ensimmäistä kohdetta ei ole vielä päätetty, mutta Lontoo on siellä asuvan työntekijän vuoksi yksi vaihtoehdoista.
 Kotimaassa I Carry Itin toiminta alkaa ensin Kirkkonummella, Lappeenrannassa ja Helsingissä ja laajenee loppuvuonna Turkuun ja Tampereelle.
 Uusi työ edellä, lakimuutokset perässä
 PAU:ssa on joitakin vuosia sitten päätetty, että itsensätyöllistäjät voivat päästä liiton jäseniksi, ja heitä autetaan siinä missä voidaan. Niemisen mukaan alustatalous pitäisi ottaa huomioon erityisesti lainsäädännössä.
 Hallitusohjelmaankin on kirjattu, että lainsäädäntöä saatetaan muuttaa paremmin uusiin työn muotoihin vastaavaksi, ja että verottajalle on järjestettävä tarvittavat keinot kerätä alustatalouden toimijoiden tiedot käyttöönsä.
 – I Carry It on saanut verottajalta ennakkopäätöksen, jotta osaamme toimia lain kirjaimen mukaisesti, Tarkiainen kertoo.
 Tilastokeskuksen  viimeisin tieto alustatalouden tuottamista tienesteistä on vuodelta 2017. Silloin 14 000 suomalaista sai vähintään neljäsosan tuloistaan digitaalisten alustojen avulla, lähinnä myymällä tavaraa netin kauppapaikoissa.
 I Carry Itin kuljettajaksi voi ryhtyä periaatteessa kuka tahansa. Ensin halukkaat haastatellaan ja yritys ottaa heidän tietonsa ylös. Turvallisuuden lisäämiseksi kaikki kuljetukset on vakuutettu 300 euroon asti.
 Kuskit käyttävät omia kulkuvälineitään, mutta niihin I Carry It ei tarjoa vakuutusta.
 PAU:n puheenjohtaja Heidi Nieminen sanoo, että alustatalouden leviäminen kuljetusajalle on ollut vain ajan kysymys.  Mikko Koski / Yle
 Palkkavertailu ruokakuljetuksista
 Nieminen toteaa, että vaikka työehtosopimus ei itsensätyöllistäjiin päde, lähettien kannattaa katsoa sieltä, mitä vastaavasta työstä saisi työsuhteessa, ja vaatia selvästi korkeampaa korvausta.
 Työntekijän maksettavaksi kun jäävät kaikki vakuutukset ja työnantajamaksut.
 – Tavoite on, että pystyisimme tarjoamaan sellaisen palkkion, johon kuriirit ovat hyvinkin tyytyväisiä. Peruskuljetuksissa noin 20 euroa/tunti on hinta, johon pyrimme. Se vaihtelee sen mukaan, minkä verran pakettivirrassa on lähetyksiä, joita voidaan yhdistellä, Tarkiainen sanoo.
 Kahdenkymmenen euron tuntipalkkatavoite on hahmoteltu ruokalähettien kanssa keskustelemalla.
 I Carry It -sovelluksen algoritmi yhdistelee paketteja niin, että kuljettaja voi noutaa ja jakaa useampia lähetyksiä saman reitin varrella. Tarkiainen kertoo, että asiakkaalle yksittäisen kuljetuksen hintatavoite on 3–6 euroa.
 Yrityksen on tarkoitus ottaa alustavälityshintana 18 prosenttia kuljetusten hinnasta, loput tilitetään kuljettajalle.
 Millainen alustayhtiö menestyy?
 I Carry It -sovelluksen ja verkkosivun visuaalinen ilme on lontoolaisen työntekijän käsialaa, koodauksesta huolehtii kahdeksanhenkinen tiimi Intiassa. Loput neljä yrityksen työntekijöistä ovat suomalaisia.
 Ryynänen kertoo, että alustatalous on levinnyt entistä enemmän asiantuntijapalvelujen välitykseen. Esimerkiksi sovelluksen koodaus Intiassa olisi mahdollista hankkia työtä tarjoavan alustan kautta.
 – Voi olla, että suomalaiset saavat alustatalouden kautta ansioita, mutta toisaalta haasteena voi olla se, valuuko asiantuntijatyökin alustojen kautta halvemman työvoiman maihin, Ryynänen sanoo.
 Alustayhtiön menestyksen kannalta on keskeistä, että se vastaa johonkin olemassa olevaan tarpeeseen. Ilmeisenä esimerkkinä Ryynänen mainitsee sosiaalisen median, joka vetoaa ihmisten haluun pitää yhteyttä ja kokea yhteenkuuluvuuden tunnetta.
 – Hyvin toimivalle alustalle on lisäksi tyypillistä selkeästi määritelty tehtävä, ja vielä niin, että se suoritetaan jossain määritellyssä ajassa.
 Jukka Tarkiaisen mukaan yritysten palaute uudesta kuljetuspalvelusta on ollut positiivisen odottavaa. Tarkoituksena on kuitenkin valloittaa ennen kaikkea kuluttajamarkkinat.  Mikko Koski / Yle
 Täysin uusia, syntyjään digitaalisia tarpeita on Ryynäsen mukaan vaikea nähdä.
 – Henkilökuljetusta, tavarankuljetusta, elokuvia tai musiikkia on jo ollut olemassa, vain eri tavalla järjestettynä. Niiden muunnoksella alustatalouteen voidaan saada tiettyjä etuja perinteiseen toimintamalliin verrattuna, hän sanoo.
 Jukka Tarkiainen kertoo, että I Carry It syntyi, koska nykyisillä tavoilla kuljettaminen voi olla yksityishenkilöille hankalaa.
 – Tuli idea, että voisiko sen tehdä paremmin. Uskoakseni tämä ratkaisu on vastaus siihen.
 Voit keskustella aiheesta jutun lopussa. Keskustelu on auki kello 20.00 asti.

Antaisitko tavarasi sovelluksella tilatun lähetin matkaan? Joukkoistaminen leviää pian pakettien kuljetukseen


Summary: EU-komissaari Jyrki Katainen kertoo Helsingin Sanomille aikovansa selvittää jo perjantaina, mihin toimiin EU voisi ryhtyä.

Brasilian sademetsäpalot huolestuttavat myös suomalaispolitiikkoja.
 Amazonin sademetsiä  poltetaan nyt soijan- ja naudankasvatuksen tieltä  ennennäkemätöntä tahtia.
 Esimerkiksi sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.) kirjoittaa Twitterissä, että Suomen kunnianhimon ilmastopolitiikassa tulee ulottua myös ulkopolitiikkaan.
 Opetusministeri  Li Andersson  (vas.) on Ohisalon kanssa samoilla linjoilla.
 EU-komissaari Jyrki Katainen  on sanonut Helsingin Sanomille  aikovansa selvittää perjantain aikana, millaisiin toimiin EU voisi ryhtyä Brasilian sademetsäpalojen takia.
 Myös esimerkiksi  Ranskan presidentti Emmanuel Macron  on ilmaissut huolensa asiasta.
 Pääministeri Rinne on huolissaan
 Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) kertoi perjantaina  Iltalehdelle , että Brasilian tulipaloja käsitellään myös seuraavassa Eurooppa-neuvoston kokouksessa.
 Rinne on huolissaan asiasta.
 – Lähdemme liikkeelle siitä, että Brasilian sademetsät ovat maailman ilmaston kannalta äärimmäisen tärkeä alue. Olen todella huolissani siitä, miten Brasilia suhtautuu omiin metsiinsä tällä hetkellä, Rinne sanoi Iltalehdelle.
 Myös oppositiossa olevan kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  on ottanut kantaa tilanteeseen Twitterissä. Orpo vaatii EU:ta tuomitsemaan "Brasilian teot".
 Myös useat muut poliitikot ovat vaatineet esimerkiksi kauppapoliittisia toimia tilanteen ratkaisemiseksi.
 Lisää aiheesta:
 Maailman keuhkot palavat Amazonin alueella, kauppasopimusten jäädyttäminen voisi auttaa – Tutkija pelkää: "Koko sademetsä saatetaan menettää" (22.8.)
 Suurlähettiläs Brasilian metsätuhoista: Näyttää, että laittomat metsänhakkuut ovat nousseet jopa 80 prosenttia (22.8.)
 Brasilian presidentti syyttää kansalaisjärjestöjä Amazonin maastopaloista  (22.8.)
 Amazonin sademetsän polttaminen on kaksinkertaistunut – monessa osavaltiossa hätätila, presidentti yllyttää jatkamaan polttoa (21.8.)

Suomalaispoliitikot huolestuivat Amazonin sademetsäpaloista: "EU:n on otettava paikkansa eturintamassa"


Pörssilistatun asuntosijoitusyhtiö Kojamon voitto ennen veroja pieneni huhti–kesäkuussa vuoden takaisesta ja oli 85,9 miljoonaa euroa.
 Viime vuonna toisen neljänneksen vastaava lukema oli 91,5 miljoonaa euroa.
 Noin 42 miljoonan euron osuus voitosta ennen veroja selittyy sijoituskiinteistöjen käypään arvoon arvostamisen tuomalla nettovoitolla.
 Yrityksen liikevaihto nousi huhti–kesäkuussa reiluun 93 miljoonaan euroon. Kasvua edellisvuoden toiseen neljännekseen oli vajaat neljä prosenttia.
 Kojamo tarkensi perjantaisen tulosjulkistuksensa yhteydessä arviotaan liikevaihdon kasvusta kuluvana vuonna. Liikevaihdon arvioidaan kasvavan 3–5 prosenttia viime vuodesta.

Asuntosijoitusyhtiö Kojamon liikevaihto kasvoi ja voitto pieneni toisella neljänneksellä


Summary: United Brotherhood pitää asemaansa yllä pelolla ja vakavalla väkivallalla, keskusrikospoliisi arvioi.

Väkivalta Suomen vankiloissa on lisääntynyt ja raaistunut tänä vuonna, kun rikollisjärjestöksi luokiteltu United Brotherhood (UB) on kasvattanut valtaansa vankien keskuudessa, Rikosseuraamuslaitos arvioi.
 Muiden vankien painostus ja kiristys sekä väkivallanteot ovat pahentuneet erityisesti suljetuimmissa vankiloissa, joihin on sijoitettuna paljon kyseisen jengin jäseniä, Rikosseuraamuslaitoksen turvallisuusjohtaja  Ari Juuti  sanoo.
 Nykyisin jo kaksi kolmasosaa vankiloissa istuvista jengiläisistä kuuluu United Brotherhoodiin, jonka jäseniä  istuu vankiloissa yli sata.  Ylipäätään eri  rikollisjengien jäseniä arvioidaan olevan Suomessa yhteensä noin 800 .
 Tilanne on huolestuttanut viranomaisia siinä määrin, että Rikosseuraamuslaitoksen johto tilasi toukokuussa erillisen raportin, jossa selvitettiin vankien välisen väkivallan määrää ja etenkin UB:n toimintaa Suomen vankiloissa.
 Yle ei useista pyynnöistä huolimatta saanut Rikosseuraamuslaitokselta nähtävilleen kyseistä raporttia tai edes osia siitä. Syyksi asiakirjan salaamiselle kerrottiin vankiloiden turvallisuuskysymykset.
 Juutin mukaan raportin tulos oli silti selvä:
 – United Brotherhood on aktivoitunut vankiloissa niin huumausainekaupassa, vankien painostuksessa kuin väkivallassakin, hän toteaa.
 Pakottaa muitakin rikoksiin
 Lännen Media  uutisoi tämän vuoden huhtikuussa, että UB hallitsee vankiloiden huumekauppaa, määräilee etenkin suljetuissa vankiloissa muiden vankien asumista, kiristää näitä sekä pakottaa vankeja ja näiden omaisia rikoksiin.
 – Jengit painostavat vankeja valitsemaan puolensa ja sen jälkeen vankien on toteltava jengiläisiä. Painostuksena käytetään väkivallan uhkaa, Juuti sanoo.
 Usein väkivallan ja kiristämisen taustalla on vangin ja jengin välinen velkasuhde, joka voi Juutin mukaan olla tekaistukin.
 – Tämän jälkeen kerho pitää vankia ja jopa tämän omaisia otteessaan ja esimerkiksi pakottaa heidät tuomaan vankiloihin kiellettyjä aineita ja esineitä, kuten huumeita ja matkapuhelimia, Juuti toteaa.
 Vangin tottelemattomuus vankilassa on Juutin mukaan joissain tapauksissa kostettu ulkopuolisiin kohdistetulla väkivallalla ja sen uhalla vankilan ulkopuolella.
 Vankiloissa tapahtuu myös tilattuja väkivallantekoja, joihin ainakin osaan UB:n epäillään liittyneen, Juuti toteaa.
 United Brotherhoodin tunnusvärejä ovat punainen ja musta. Poliisi
 Tapon yritys Sukevalla
 Juutin mukaan vankiloissa on jo ryhdytty toimenpiteisiin väkivallan ehkäisemiseksi. Silti tässä ei ole ainakaan tyystin onnistuttu.
 Yle uutisoi aiemmin tässä kuussa Sukevan vankilassa sattuneesta tapauksesta, jossa  vanki puukotti toista vankia päähän.  Asiaa tutkitaan tapon yrityksenä.
 Kaiken kaikkiaan  Suomen 26 vankilassa  sattui tämän vuoden tammi–kesäkuussa 71 väkivallantekoa. Monet teoista tapahtuivat vankiloissa, joissa on paljon UB:n jäseniä.
 Heitä on sijoitettu runsaasti esimerkiksi Riihimäen, Turun ja Sukevan vankiloihin, joissa tuomiotaan suorittaa paljon muitakin riskialttiiksi luokiteltuja vankeja.
 "Tavaramerkki on väkivalta"
 Keskusrikospoliisin mukaan United Brotherhoodin valta niin vankiloissa kuin niiden ulkopuolellakin perustuu esimerkiksi ylimitoitettuun väkivaltaan.
 – Väkivalta on heidän tavaramerkkinsä. Väkivalta ja sen uhka liittyvät kaikkeen, missä jengi vaikuttaa, keskusrikospoliisin rikosylikomisario  Christer Ahlgren  sanoo.
 UB teettää väkivallantekoja myös muilla henkilöillä kuin itse jengin jäsenillä, hän lisää.
 Ahlgrenin mukaan UB:n valta-asema korostuu suljetussa vankilamaailmassa, jossa jengiä on tavallista vaikeampi päästä pakoon.
 – Siellä UB:lla on iso rooli, jota pidetään yllä väkivallalla, hän toteaa.
 Vankeja siirretty eristykseen
 Juutin mukaan useimmat vankiloissa sattuvista väkivallanteoista ovat lieviä, mutta välillä ilmi tulee myös tapauksia, joita poliisi alkaa tutkia vähintään törkeänä pahoinpitelynä tai tapon yrityksenä.
 Tällöin käytössä on lähes aina jotain kättä pidempää, kuten hammasharjoista tehtyjä teräaseita tai painonnostovälineitä kuten painonnostotankoja ja puntteja, Juuti sanoo.
 Juutin mukaan vankiloiden tämän hetken tilanteeseen on puututtu sijoittamalla keskeisiä vankeja varmuusosastolle ja erilleen muista vangeista.
 Vankilavirkailijoiden ammattiliiton puheenjohtaja  Antti Santamäki  totesi aiemmin  Lännen Medialle , että usein valvotuimmille osastoille laitetaan pahoinpitelyihin osallistuneet vangit, kun taas toimeksiantajat saavat edelleen elää vapaammin.
 Nyt eristyksiin ovat Juutin mukaan joutuneet nimenomaan ne, joiden katsotaan ohjailleen toimintaa.
 – Varmuusosastolla vankien toimintoja on rajoitettu ja sellien ovet ovat suurimman osan aikaa vuorokaudesta kiinni. Nämä vangit ovat erillään muista vangeista myös kaikkien toimintojen aikana, Juuti sanoo.
 Lisäksi tilanteen kehittymistä seurataan tiiviisti niin Rikosseuraamuslaitoksessa kuin keskusrikospoliisissakin.
 – Meillä on keskenämme kattavaa tiedonvaihtoa, joka auttaa meitä molempia työssämme. Meillä on samat ihmiset asiakkaina molemmissa organisaatioissa, joten tietojenvaihdosta on erittäin suurta hyötyä, Juuti sanoo.
 United Brotherhood syntyi vuonna 2010, kun rikollisjärjestöt M.O.R.E. (Me Olemme Rikollisten Eliittiä), Rogues Gallery sekä Natural Born Killers liittyivät yhdeksi jengiksi.
 Yle on aiemmin tänä vuonna kertonut  liivijengien keskinäisen kilpailun koventuneen.
 Lue myös:
 KRP: Suuri määrä Itä-Suomesta varastettuja aseita välitettiin United Brotherhood -jengille Etelä-Suomeen
 "Velka vähenee 2000 euroa laukauksesta polveen" – Kahdelle jengiläiselle tuomiot törkeästä kiristysyrityksestä

Viranomaiset: Liivijengi ottanut valtaa vankiloissa – käyttää raakaa väkivaltaa ja pakottaa omaisia huumekuriireiksi


Summary: Poliisi valvoi erityisesti koululaisten kulkemia reittejä.

Vuorokauden kestäneessä nopeusvalvontamaratonissa valvottiin 19 valvonta-autolla aamun liikennettä viime keskiviikkona koulujen ja päiväkotien läheisyydessä. Rysään jäi yhteensä 4 600 ylinopeutta ajanutta.
 Poliisin tiedotteen mukaan suurin osa nopeuksista oli korkeintaan 15 kilometrin ylinopeuksia, 4 300 kappaletta. Yli 16 kilometrin ylinopeuksia oli noin 300 kappaletta.
 Työmatkaliikenteessä klo 06 – 08 tavattiin noin 1 000 ylinopeutta ajavaa.
 Valvontaa suoritettiin myös kiinteällä automaattivalvonnalla 2800 tunnin verran. Molemmilla automaattivalvonnan muodoilla otettiin yhteensä noin 4600 valokuvaa.
 Poliisihallituksen poliisitarkastaja  Heikki Ihalaisen  mukaan valvonta kohdennettiin aamun työmatkaliikenteeseen sekä koulujen ja päiväkotien läheisyydessä olevana liikennöintiin.
 – Tätä valvontaa tehdään jatkuvasti. Toivottavasti valvonta tuottaa lopulta tulosta niin, että ihmiset ajavat nopeusrajoitusten mukaisesti jalankulkijat huomioiden, Ihalainen sanoo.
 Lue myös:
 Poliisi valvoo nopeuksia teillä vuorokauden ajan – huomio erityisesti aamun työmatkaliikenteessä

Poliisin vuorokauden kestäneessä tehovalvonnassa ylinopeudesta jäi kiinni 4 600 autoilijaa


Summary: Ilta-Sanomien mukaan tehtävään esitettäisiin komissaari Jyrki Kataista.

Sitran hallituksen puheenjohtaja  Martti Hetemäki  kiistää julkisuudessa esitetyt tiedot siitä, että Sitran hallitus olisi tehnyt päätöksen esityksestään uudeksi yliasiamieheksi.
 Ilta-Sanomat uutisoi aiemmin  hallituksen päättäneen esittää tehtävään komissaari  Jyrki Kataista .
 Yliasiamiehen valintaprosessi etenee niin, että Sitran hallitus tekee esityksen hallintoneuvostolle, joka tekee päätöksen nimityksestä, Hetemäki sanoo tiedotteessa. Sitran hallitus ei tiedotteen ole tehnyt vielä päätöstä esityksestään.
 Uusi yliasiamies on tarkoitus valita syyskuussa. Sitran nykyinen yliasiamies  Mikko Kosonen  jää vuodenvaihteessa eläkkeelle.
 Sitran johtoon tuli kaikkiaan 51 hakemusta. Hakijoiden joukossa on muun muassa Turun yliopiston tulevaisuustutkimuksen professori  Markku Wilenius  sekä Työeläkevakuuttajat TELA:n toimitusjohtaja, vasemmistoliiton entinen puheenjohtaja  Suvi-Anne Siimes .
 EU-komissio ilmoitti heinäkuussa rajoittaneensa Kataisen työtehtäviä Sitra-haun takia. Katainen on työllisyydestä, kasvusta, investoinneista ja kilpailukyvystä vastaava komissaari, ja Sitra käsittelee pitkälti samoja asioita. Kataisen on määrä jättää komissaarin tehtävä marraskuussa.
 Sitra on asiantuntijaorganisaatio, joka muun muassa ennakoi yhteiskunnan muutoksia ja selvittää kehitysvaihtoehtoja.
 Lue lisää:
 IS: Jyrki Katainen on nousemassa Sitran yliasiamieheksi

Sitra: Päätöstä uudesta yliasiamiehestä ei ole tehty


Summary: Hovioikeus katsoi niin sanotussa tynnyrijutun tuomiossa, että Jari Aarnion alainen voi palata takaisin poliisiksi.

Syyttäjä on päättänyt hakea valituslupaa korkeimmasta oikeudesta Jari Aarnion alaista koskevassa tuomiossa.
 Helsingin hovioikeus katsoi, että Aarnion alainen voi palata takaisin virkaansa. Syyttäjä on toista mieltä, syttäjä hakee korkeimmasta oikeudesta valituslupaa.
 – Onko todella niin, että hän (Aarnion alainen) voi palata poliisiksi, kihlakunnansyyttäjä Mikko Männikkö sanoi Ylelle.
 Kerromme pian lisää.

"Onko todella näin, että hän voi palata poliisiksi?" Syyttäjä hakee valituslupaa korkeimmasta oikeudesta Jari Aarnion alaisen virkajutussa


Summary: Poikkeuksellisen suuri räjähde olisi pahimmillaan voinut vaatia useita kuolonuhreja.

Ruotsin Linköpingissä kesäkuun alussa sattuneessa kerrostaloräjähdyksessä käytettiin poliisin arvion mukaan vähintään 15–20 kiloa räjähdysainetta. Räjähde oli poikkeuksellisen suuri ja poliisi arvioi, että räjähdys olisi voinut vaatia useita kuolonuhreja,  kertoo Ruotsin televisio SVT .
 Linköpingin keskusta-alueella sattunut räjähdys aiheutti suuria vaurioita useissa asuintaloissa, mutta ei henkilövahinkoja. Muun muassa parvekkeita vaurioitui ja suuri määrä ikkunoita särkyi.
 Poliisi vertaa Linköpingin räjähdettä useiden Malmössa tehtyjen iskujen räjähteisiin. Niissä räjähdysainetta on käytetty yleensä noin puoli kiloa.
 Poliisin mukaan räjähde oli sijoitettu kerrostalon eteen jätettyyn  kuljetuslaatikolla varustettuun polkupyörään . Poliisi ei ole vieläkään onnistunut selvittämään rikoksen tekijää ja motiivia. Teosta on epäilty ainakin rikollista moottoripyöräjengiä.
 Räjähdeiskut yleistyneet Ruotsissa
 Dagens Nyheter -sanomalehden tekemän selvityksen mukaan  Ruotsissa tehdään aiempaa enemmän iskuja räjähdysaineilla. Tänä vuonna Ruotsissa on tehty jo 45 prosenttia enemmän räjähdeiskuja kuin vuosi sitten.
 Tänä vuonna Ruotsissa sattui tammikuun ja heinäkuun välisenä aikana 120 räjähdystä, kun vuotta aiemmin niitä oli vastaavana aikana 83. Koko viime vuonna räjähdyksiä oli 157.
 SVT uutisoi, että poliisi arvioi rikollisryhmien pääsevän nyt aiempaa helpommin käsiksi räjähdysaineisiin. Dagens Nyheterin mukaan vielä kolme vuotta sitten räjähteinä käytettiin usein Balkanilta Ruotsiin salakuljetettuja käsikranaatteja. Nyt yleisempää on käyttää ei-sotilaalliseen käyttöön tarkoitettuja räjähdysaineita, kuten rakennustyömailta varastettua dynamiittia.
 Lisää aiheesta:
 Räjähdys tuhosi Linköpingin poliisin rakennuksen – Poliisin pomminpurkajat: Ei mennyt ihan suunnitelman mukaan
 Ruotsalaislehdet: Linköpingin räjähdys liittyi moottoripyöräjengeihin
 Räjähdys aiheutti tuhoja kerrostaloissa Ruotsin Linköpingissä – useita ihmisiä loukkaantui

Kerrostaloja Ruotsissa vaurioittanut räjähdys aiheutui jopa 20 kilosta räjähdysainetta – Poliisi ei vieläkään tiedä Linköpingin iskun tekijää