Summary: Maatalousministeri Jari Leppä haluaa ruokavaltuutetun turvaamaan pienten tuottajien asemaa kaupan jättejä vastaan. Kauppa epäilee: lisää byrokratiaa ja vaikeuttaa pienten tuottajien asemaa.

Yksi puhelinsoitto voi muuttaa paljon. Siitä on omakohtaista kokemusta ainakin Toni Tannerilla.
 Tuoreena kasvihuoneyrittäjänä hän oli kehittänyt minikurkun viljelyä ja onnistunut sopimaan, että tuotanto menee kokonaisuudessaan toiselle Suomen suurista kaupan keskusliikkeistä. Hintakin oli varsin tyydyttävä.
 Nuori yrittäjä oli saanut hyvän alun.
 Mutta eräänä päivänä puhelin soi.
 Keskusliikkeen tukun ostaja ilmoitti, että nyt ei tarvitakaan minikurkkuja. Tanner kuvitteli hetken, että kyse olisi vain päivän tai parin tuotannosta.
 Tyrmäävä totuus kirkastui kuitenkin pian: yhdellä puhelulla keskusliike ilmoitti minikurkkujen ostamisen päättyvän lopullisesti siihen.
 Hortiherttuan yrittäjä Toni Tanner toivoo ruokavaltuutetusta alan "valtakunnansovittelijaa". Pekka Tynell / Yle
 Kasvihuoneyritys oli ollut täysin riippuvainen tästä yhdestä, joskin suuresta asiakkaasta. Irtisanomisaika oli aikanaan jäänyt kirjaamatta  sopimukseen.
 Pulssin tasaannuttua Tanner soitti siihen toisen keskusliikkeen tukkuun. Onnenpotku yrittäjälle – uusi sopimus syntyi sillä soitolla.
 Nyt Tannerin yritys Hortiherttua ei ole enää yhden asiakkaan varassa, sillä yhtiö myy kaiken tuotantonsa ilman välikäsiä suoraan kauppoihin. Asiakkaita on kolmekymmentä. Myös tuotekirjo on laajentunut yrtteihin ja salaatteihin.
 Uusi “torivahti”
 Suomalaisen ruokaketjun ydinongelmana on toimijoiden erilaiset mittasuhteet. Kuten Hortiherttua tapaus osoittaa, jossain tilanteessa yksittäinen yrittäjä voi joutua neuvottelemaan sopimuksia suoraan kaupan miljardijättien kanssa.
 Mutta pian ruokaketju saa ruokavaltuutetusta uuden erotuomarin.
 Maatalousministeri Jari Lepän (kesk.) ajama virka on perustettu vuoden vaihteessa. Hänen mukaansa paikka laitetaan hakuun tammikuun alun aikana ja täytetään helmikuussa.
 Jarno Kuusinen / AOP
 Ruokavaltuutetun tai virallisemmin elintarvikemarkkinavaltuutetun keskeiseksi tehtäväksi tulee valvoa elintarvikemarkkinoiden toimivuutta ja hyviä liiketapoja.
 Lepän mukaan tilanne ruokaketjussa on pahasti epätasapainoinen. Hän nostaa esiin kaupan aseman.
 – Kauppa on erittäin vahva toimija. Tämän epätasapainon takia epäterveet tavat toimia ovat tulleet kuvaan mukaan ja tällä halutaan sitä suitsia.
 Ennen joulua julkaistun  tutkimuksen mukaan  ruokaketjussa kaupan osuus hinnoista on pienentynyt ja teollisuuden kasvanut. Luonnonvarakeskuksen ja Pellervon taloustutkimuksen selvitys ei kuitenkaan Lepän mukaan kerro koko totuutta pitkän ajan kehityksestä.
 – Selvitys oli kohtuullisen suppea, eikä kerro koko alan toiminnasta. Suuntaus on mennyt siihen suuntaan, että koko ajan rahavirta menee muualle kuin viljelijöiden puolelle, Leppä kommentoi.
 Ministeri: Pirkka- ja Rainbow-kiristystä
 Leppä kertoo saaneensa lukuisia yhteydenottoja epäterveistä kauppatavoista. Hän ottaa esimerkin räikeästä tapauksesta: Uuden merkkituotteen kehittänyttä yritystä voidaan kiristää kaupan omilla Pirkka- ja Rainbow-merkeillä.
 – Kun kauppa haluaa teettää jostakin merkkituotteesta (vastaavan) oman tuotteensa ja jos elintarviketoimija ei tee tällaista kaupan omaa merkkiä, niin hyllyssä ei ole merkkituotettakaan.
 Lepän mukaan näin ei toimita suinkaan aina, mutta “esimerkkejä on paljon”.
 Kaupan etujärjestössä ministerin kuvaamaa tilannetta ei tunnisteta.
 Päivittäistavarakauppayhdistyksen toimitusjohtaja Kari Luoto varoittaa, että lisääntyvä byrokratia voi vaikeuttaa pienimpien tuottajien asemaa.  Pekka Tynell / Yle
 – Emme ole törmänneet tällaiseen ilmiöön. Ei kuulosta tutulta, sanoo Päivittäistavarakauppa ry:n (Pty) toimitusjohtaja Kari Luoto.
 Turha, ellei haitallinen
 Kaupan etujärjestössä uskotaan, että ruokavaltuutetun viran perustaminen ei muuta alalla juuri mitään, sillä kauppatapojen sanotaan olevan kunnossa.
 Sen sijaan uutta sääntelyä pidetään jopa haitallisena.  Uusi elintarvikemarkkinalaki , jossa valtuutetun virasta säädetään, määrää myös että tuottajan on tehtävä kirjallisesti kaikki sopimuksensa teollisuuden ja kaupan kanssa.
 Luoto sanoo että byrokratian takia kaikki tuottajat eivät halua kirjallisia sopimuksia. Hänen mukaansa niiden tekemän pakollisiksi saattaa vaikeuttaa pienten tuottajien asemaa, vaikka tavoitteena on juuri heidän asemansa vahvistaminen.
 – Viime vuosina on lisätty erittäin hyvin pienten lähiruokatoimittajien osuutta kaupan valikoimassa. Nyt pelkäämme että tämä suhde tulee kangistumaan entisestään byrokratian takia.
 Itsesääntelyä vai huomautuksia?
 Pty:n mukaan paras tapa ratkoa elintarvikeketjun kauppatapaongelmia, on tuoda kiistat alan oman itsesääntelyelimen eli  elintarvikeketjun kauppatapalautakunnan  käsittelyyn.
 Uusi laki velvoittaa ruokavaltuutetun yhteistyöhön lautakunnan kanssa ja pyytämään siltä lausuntoa ennen omia päätöksiään.
 Valtuutettu voi ratkoa kiistoja neuvottelemalla ja tarvittaessa antaa suosituksia, huomautuksia tai julkisia varoituksia. Viime kädessä hän voi tapauksia myös markkinaoikeuteen.
 Uutta on sekin että valtuutettu saa halutessaan nähdä tuottajien, teollisuuden ja kaupan väliset sopimukset kauppaehtoineen ja hintoineen.
 – Me tiedämme tuottaja- ja kuluttajahinnan, emme sitä, mitä tässä ketjussa tapahtuu. Siksi keskustelu on ollut juupas-eipäs-väittelyä, Leppä sanoo.
 Lain mukaan valtuutetun on ennen suosituksen antamista pyydettävä lausuntoa elintarvikeketjun itsesääntelyelimeltä.
 Elintarvikemarkkinavaltuutettu tulee toimimaan osana uutta Ruokavirastoa. Valtuutetun toimistossa olisi hänen lisäkseen kaksi esittelijää. Budjetissa uuden tehtävän kustannuksiksi arvioidaan  puoli miljoonaa euroa .
 Vaihtelevat odotukset: haitta, koko maan etu, valtakunnan sovittelija
 Ministeri Lepän mukaan kaupan pelko lisääntyvästä byrokratiasta on turhaa. Ministeri vakuuttaa, että valtuutettu ei vaadi selvityksiä tai sopimuksia nähtäväkseen, jos kaikki on kunnossa.
 – Jos itsesääntely ei ala toimia, niin viranomainen puuttuu peliin ja tämä on se kohta, jossa byrokratia tulee kuvaan. Ei muutoin.
 Elintarvikemarkkinavaltuutettu alkaa valvoa että suomalaisessa ruokaketjussa pelataan reiluilla säännöillä Pekka Tynell / Yle
 Lepän mukaan uusi virka luo alalle luottamusta. Se puolestaan vahvistaa kasvun edellytyksiä ja parantaa jopa vientiä.
 – Siitä hyötyisi koko yhteiskuntaa ja se toisi kasvua kaikille, Leppä hehkuttaa.
 Kasvihuoneessa Karjalohjalla Toni Tanner toivoo, että ruokavaltuutetusta tulisi “alan oma valtakunnansovittelija” tai "torivahti" joka valvoisi, että koko maassa kaikilla olisi samat pelisäännöt ja että osapuolet tulkitsevat sopimuksia samalla tavalla.
 Tanner on Kauppapuutarhaliiton vihannesjaoston puheenjohtaja ja seuraa siten alan kehitystä laajasti omien kasvihuoneidensa ulkopuolellakin.
 Hänen mukaansa tilanne ruokaketjussa ei ole mitenkään hälyttävä, mutta 20 vuoden aikana vaatimukset ovat koventuneet.
 – Tuottajalle on ostajia entistä vähemmän ja se saattaa tuoda sanelupolitiikkaa kauppaehtoihin.
 6.1.2019 klo 13.10 Lisätty Lepän kommentti PTT:n ja Luken tutkimukseen.

Valtakunnan torivahti tulee – Kaupan mukaan uusi ruokavaltuutettu voi toimia juuri päinvastoin kuin oli tarkoitus


Summary: Kolmen suomalaisen miehen ja yhden ruotsalaisen naisen muodostama ryhmä katosi Pohjois-Norjassa viime keskiviikkona.

Norjassa lumivyöryssä kadonneiden suomalaisten etsintöjä yritettiin jatkaa tänään aamulla, mutta huonon sään takia etsinnät jouduttiin taas keskeytettämään.
 Poliiisi Twitter-viestin mukaan olosuhteet ovat niin huonot, ettei helikopteria voi lähettää alueelle. Etsintöjen jatkoa pohditaan seuraavan kerran huomenna maanantaina.
 Etsinnät ovat olleet huonon sään takia keskeytyksissä viime perjantaista alkaen.
 Kolme suomalaista ja yksi ruotsalainen katosivat keskiviikkona matkalla Blåbärfjelletin huipulle. Alueella tapahtui katoamisen aikoihin suuri lumivyöry, eikä kadonneiden uskota enää löytyvän elossa.
 Perjantaina poliisi kertoi alueen yli lentäneen helikopterin havainneen signaaleja kahdesta eri lumivyörypaikantimesta. Poliisin mukaan tämä vahvistaa arvion, että ryhmä on jäänyt lumen alle eikä eloonjäämismahdollisuuksia ole.
 Nelikko oli matkalla Blåbärfjelletin 1 440 metrin korkeudella olevalle huipulle. Ryhmän viides jäsen, ruotsalaismies, hälytti apua, kun ei tavoittanut ystäviään kännykällään.
 Suomalaismiehet olivat Pohjois-Norjassa osallistuttuaan jääkiipeilykurssiin, kurssin oppaana toiminut  Fredrik Aspö  kertoi STT:lle. Kurssin jälkeen miehet jäivät vielä Norjaan tekemään omatoimisia hiihtoretkiä.
 Yle Uutisgrafiikka
 Suomessa ei vielä tarpeeksi lunta, jotta vyöryjä voisi syntyä
 Ilmatieteen laitoksen mukaan Suomessa ei vielä tänä talvena ole satanut tarpeeksi lunta, jotta lumivyöryjä voisi ylipäätänsä syntyä. Lumivyöryteknikko  Alberto Blanco Sequeirosin  mukaan lunta pitää sataa vielä 10–20 senttiä lisää, jotta lumivyöryjä voi muodostua.
 Asiaa STT:lle kommentoineen Blanco Sequeirosin mukaan Suomessa tapahtuu vuosittain tiettävästi vain joitakin lumivyöryjä.
 – Muutamasta noin kymmeneen, hän tarkentaa.
 Lumivyöryjen määrä vaihtelee vuosittain muun muassa lumen määrän takia. Asiaan vaikuttaa myös se, kuinka monesta lumivyörystä tehdään ilmoitus.
 – Meillä ei toistaiseksi ole mahdollisuuksia havaita jokaista tapahtunutta lumivyöryä. Olemme ilmoitusten varassa.
 Lue lisää:
 Yle Norjan turmapaikalla: Helikopterit Blåbærfjelletin yllä ovat hiljenneet
 Norjan poliisi lopettaa lumivyöryssä kadonneiden etsinnät viikonlopuksi – syynä huono sää
 Norjan poliisi: Emme usko löytävämme heitä elossa – Pelastusoperaatio muuttuu kuolleiksi oletettujen etsintäoperaatioksi
 Kolme suomalaista kateissa Norjan tunturialueella Tromssassa – pelätään jääneen lumivyöryn alle

Lumivyöryn alle kadonneiden etsinnät jouduttiin taas keskeyttämään


Summary: Teoslainojen saaminen on museolle monimutkainen palapeli, eikä näyttelykalenteria noin vain laiteta uusiksi.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Satojen metrien jonot kerännyt, japanilaisen teamLab-kollektiivin näyttely Amos Rex -museossa päättyy tänään sunnuntaina. Viimeisenä päivänä museo pitää ovensa auki kello 17:ään saakka.
 Tämän jälkeen Amos Rex sulkeutuu kuukaudeksi, kunnes belgialaisen surrealistin  René Magritten  näyttely avautuu helmikuun alussa.
 Miksi teamLabin näyttelylle ei saada jatkoaikaa, Amos Rexin markkinointi- ja viestintäpäällikkö Timo Riitamaa?
 – Koska Magritten näyttely puskee päälle. Ripustusaika on jo nyt typistetty ihan minimiin eli tasan kuukauteen. TeamLabin näyttelyssä on paljon rakenteita, jotka pitää purkaa. Ja Magritte on niin iso nimi, että teosten tuominen ja ripustaminen on hirveän tarkkaan valvottua työtä, joka pitää tehdä huolellisesti.
 – Emme myöskään voi ilmoittaa, että "hei, me pidetäänkin näitä (Magritten) tauluja kuukausi pidempään". Näyttelyä on suunniteltu jo vuosikausia yhteistyössä sveitsiläisen Luganon taidemuseon kanssa. Teoslainoja on muistaakseni yli 60 eri lainaajalta, eli kyseessä on tosi monimutkainen kalenteripalapeli. Nyt teokset ovat saatavilla.
 Keskiviikosta lauantaihin näyttelyyn pääsi tavallista pidempään, kello 11–23. Eikö museon aukioloaikoja olisi voinut jatkaa vielä pidempään?
 – Ongelmana on se, että museota ei voida pitää auki ammattitaidottomalla henkilökunnalla. Asiakaspalvelijat ovat saaneet kuukauden koulutuksen työhön.
 – Henkilökunnan määrä on aikoinaan mitoitettu odotetulle noin 100 000 kävijälle, ja nyt ylitetään 250 000 kävijää. Väkeä on palkattu lisää, mutta henkilökunta tekee jo nyt niin paljon töitä kuin lainsäädäntö sallii ja ihmiset jaksavat.
 TeamLab on kasvattanut suosiotaan huimasti viime vuosina. "Jos yrittäisimme vasta nyt neuvotella näyttelystä, heitä ei varmaankaan kiinnostaisi", Timo Riitamaa pohtii. Jussi Mankkinen / Yle
 Mikä voisi olla huippusuosion takana?
 – Ensinnäkin se, että teamLabin kaltaista immersiivistä taidetta ei ole ennen Euroopassa juuri nähty. Osuimme oikeaan hetkeen. Toiseksi ihmiset ovat ottaneet museon ja sen arkkitehtuurin omakseen. Henkilökunnalla on iso osa siinä, että museokäynti on ollut ihmisille miellyttävä jonoista huolimatta.
 – Sekin on varmasti vaikuttanut, että näyttely on ollut hyvin otollinen sosiaalisessa mediassa jakamiselle samalla tavalla kuin  Yayoi Kusaman  näyttely HAMissa muutama vuosi sitten. Siitä on tullut sellainen juttu, että näyttely markkinoi itse itseään.
 Niin – kuinka  instagrammable  näyttelyn tulee nykypäivänä olla?
 – Ei aina tarvitse olla! Omistajakin (museota ylläpitävä Konstsamfundet) on ilmoittanut, että taide edellä mennään. Emme valitse näyttelyjä sen perusteella, että tästä saa nyt hyviä Instagram-kuvia.
 – Taidehan aina omaksuu uusimmat välineet käyttöönsä. Viime aikojen näyttelyt kertovat myös teknisestä kehityksestä.
 Alkusyksystä teamLabin näyttelyssä oli vielä väljää. Jussi Mankkinen / Yle
 René Magritten näyttely on ensimmäinen Suomessa. Minkälaisia yleisömääriä odotatte näyttelyyn?
 – Sitä ei ole vielä tarkkaan laskettu. Näyttelyarkkitehtuuria suunniteltiin ennen kuin tiedettiin, että museosta tulee näin suosittu. Pelkään pahoin, että tilan kapasiteetti rajoittaa kävijämäärää.
 – Parempi tilanne alkaa olla kesäkuussa, kun Amos Rexissä avautuu Ars Fennica -finalistien näyttely. Silloin museoon pystytään ottamaan huomattavasti enemmän kävijöitä kerralla.
 Mitä tästä suosiosta on otettu opiksi?
 – Huomenna käydään läpi koko päivä tästä näyttelystä saatuja kokemuksia. Palautteen perusteella näyttelyarkkitehtuuria, opasteita ja kävijäpolkua ulkoa näyttelytiloihin asti, kaikkea pientä, voidaan viilata.
 – Jonot olivat aluksi kivoja, mutta siinä vaiheessa kun ne kääntyivät Simonkadun puolelle, ihmisten seisottaminen pakkasessa alkoi ainakin itseäni ahdistaa. Eli ratkaisuja pitäisi löytää.
 – Esimerkiksi ajanvarausjärjestelmä ei ole helppo, kun museon kapasiteetti on pieni. Emme halua tehdä museota, jossa koko näyttely myydään etukäteen loppuun. Lapset ja nuoret ovat meille keskeinen kävijäryhmä, eivätkä he mieti kolme kuukautta etukäteen museossa käymistä.
 Lue lisää:
 Tuntikausien jonot historiaan? Supersuosittu Amos Rex harkitsee, että museokäynnin voisi varata etukäteen netissä  (2.1.)
 Amos Rexin ensinäyttelyn näkee yli neljännesmiljoona katsojaa  (31.12.)
 Poikkeuksellinen ilmiö Suomessa: Museoon pääsyä jonotetaan kuin ilmaista muovisankoa  (21.10.2018)

Miksi huippusuosittu näyttely ei saa jatkoaikaa? Amos Rex vastaa


Summary: Luonnonmukaiseksi rakennettu puro voisi parhaimmillaan korvata voimalaitospatojen epävarmasti toimivat lohiportaat ja kalatiet.

Tästä on kyse Imatran keskustaan rakennettiin vuonna 2014 noin kilometrin mittainen tekopuro. Imatran voimalaitoksen alajuoksulla ollut uhanalainen taimen otti puron kutupaikakseen. Asiantuntijan mielestä tällainen tekopuro voisi korvata voimalaitoisten epävarmasti toimivat kalaportaat.
 Imatran keskustan reunamalla virtaa pakkaspäivänä leveä Vuoksi-joki. Virtaus on niin voimakas, ettei joki jäädy edes talven kovimmillakaan pakkasilla.
 Vuoksi alkaa Saimaasta ja laskee Venäjälle aina Laatokkaan saakka. Suomen puolella tästä yli 150 kilometriä pitkästä joesta on vain runsas 10 kilometriä.
 Aikanaan valtoimenaan virrannut Imatrankoski oli niin valtava, etteivät edes lohet päässeet siitä yli. Nyt paikalla oleva Fortumin Imatrankosken voimalaitos on Suomen suurin vesivoimalaitos.
 Vuonna  1929 valmistuneen padon  alapuolelle jäi kuitenkin elämään pieni, mutta sitkeä taimenkanta. Se pystyi lisääntymään harvoissa pienissä puroissa, joita on Imatrankosken voimalaitoksen ja muutaman kilometrin päässä olevan, mutta Venäjän puolella sijaitsevan toisen voimalaitoksen välissä.
 Kun koski vielä humisi, oli sen viereen rakennettu pieni ränni, jota pitkin uitettiin tukkipuita kosken ohi. Tätä vanhaa käytöstä poistettua ränniuomaa hyödynnettiin osittain, kun Imatrankoskelle rakennettiin padon yläpuolelta alajuoksulle johtava kaupunkipuro. Varovaisena ajatuksena oli, että taimenet saattaisivat löytää puron ja tulla siihen kutemaan.
 Kaupunkipuro valmistui vuonna 2014, ja nyt tutkijat ovat kuin ällikällä lyötyjä. Purosta kehittyi ennätysnopeasti mainio kutupaikka taimenille ja uintipaikka muillekin kaloille.
 – Siitä on tullut tosi mahtavia tuloksia. Kaikki me jotka olemme olleet puroa tutkimassa, olemme tosi yllättyneitä, miten hyvät ne tulokset ovat, sanoo erikoistutkija  Saija Koljonen  Suomen ympäristökeskuksesta.
 Kaupunkipuro on pituudeltaan noin kilometrin. Pudotusta siinä on noin 27 metriä.  Kalle Schönberg / Yle
 Erinomaiset olosuhteet
 Imatran kaupunkipuro on pituudeltaan noin kilometrin mittainen. Leveyttä sillä on parisen metriä, paikoin jopa viisi. Kun puro valmistui, pyrittiin siitä tekemään mahdollisimman luonnonmukainen.
 Puron pohjalle alkoikin kertyä kasvillisuutta, ja monet hyönteiset ottivat sen munimispaikakseen. Tämä alkoi houkutella paikalle myös taimenia, sillä ne syövät mielellään planktonia, pohjaeläimiä, hyönteisten toukkia ja veden pinnalle tulleita hyönteisiä.
 – Kokonaisuudessaan kaupunkipurossa on taimenelle paremmat olosuhteet kuin luonnonpurossa, kertoo erikoistutkija Saija Koljonen.
 Hyvät olosuhteet selittyvät sillä, että purossa ei ole taimenelle vihollisia eikä kamppailua elintilasta. Sen takia poikasilla on hyvät mahdollisuudet selvitä aikuisiksi.
 Kaupunkipuro on Kruunupuistossa, joka sijaitsee kartassa keskellä näkyvässä saaressa. Puro alkaa saaren pohjoisosasta ja luikertelee saaren halki kohti saaren lounaisosaa. Lopussa näkyy sinisenä puron serpentiinimäinen muoto.  Imatran kaupunki
 Vuoksen taimenkanta oli pitkään uhanalainen, mutta nyt sen tulevaisuus näyttää hyvältä.
 Palaa syntysijoilleen
 Imatran kaupungin kalastusmestari  Tomi Menna  oli yksi niistä, jotka 2010-luvun alussa voimakkaasti ajoivat kaupunkipuron rakentamista Imatralle. Vastustus kaupunkilaisten keskuudessa oli suuri, vaikka merkittävä osa rahoituksesta saatiinkin paikallisen ely-keskuksen avustuksena. Nyt on aihetta hymyyn.
 – Ensimmäiset taimenet löysivät tämän puron vuoden kuluttua puron valmistumisesta. Siitä se rupesi lisääntymään, ja nyt on tosi hyvin taimenta tässä purossa.
 Taimenten elinkaari alkaa toteutua kaupunkipurossa itsestään, sillä kalastusmestari Tomi Mennan arvion mukaan  viime lokakuussa puroon kutemaan  nousseet taimenet ovat todennäköisesti syntyneet tässä purossa.

 Tomi Menna kertoo, miten hän alusta asti uskoi taimenten löytävän kaupunkipuron. Siitä huolimatta hän on ällistynyt, että kaikki kävi niin äkkiä.
 – Se vaan kertoo, miten suuri tarve tällä kaupunkipurolla oli, sanoo Menna.
 Paitsi että kaupunkipurossa viihtyvät taimenet, on kaupunkipurosta tullut myös täysin uusi virkistyskohde Imatran Kruununpuistoon. Puron elämää on helppo käydä seuraamassa. Myös alueelle asennetut, paikallisesta historiasta ja kaupunkipurosta kertovat opastaulut ovat lisänneet parantamaan paikan viihtyvyyttä.
 – Tavoitteet ovat toteutuneet juuri niin kuin ajateltiin, ja onhan tämä nyt ihan toisenlainen alue kuin silloin, kun tätä pusikkoa alettiin raivata, kertoo Tomi Menna.
 Kaupunkipuro on yritetty tehdä mahdollisimman luonnonmukaiseksi. Kalle Schönberg / Yle
 Elintila kasvaa
 Vuoksen taimen pysyy luonnostaan melko hyvin omalla alueellaan. Taimen kuuluu lohikaloihin, mutta Vuoksessa elävä taimen on varsin paikkauskollinen, eikä ole edes halukas vaeltamaan.
 Lokakuussa taimen nousee puroon kutemaan. Poikaset kuoriutuvat seuraavan vuoden huhtikuussa ja jäävät sen jälkeen pariksi vuodeksi elämään puroon. Purossa ravinnoksi kelpaavat hyönteiset ja puron kasvit.
 Kun taimen kasvaa ja siirtyy hyönteisravinnosta kalaravintoon, jättää se puron ja muuttaa elämään Vuoksen pääuomaan. Siellä se syö pääasiassa muikkua.
 – Taimen kasvaa nopeasti ja tulee sukukypsäksi 3–4 vuoden ikäisenä. Sen jälkeen se lohikalojen tapaan palaa lisääntymään siihen samaan paikkaan, missä se on syntynytkin, kertoo kalastusmestari Tomi Menna.
 Taimen vaatii kutupaikakseen sorapohjaisen puron. Veden tulee virrata myös soran läpi.
 – Kutemisen onnistuminen vaatii hapekasta vettä läpi vuoden, ja se onnistuu vain tällaisilla virtapaikoilla, kertoo erikoistutkija Saija Koljonen Suomen ympäristökeskuksesta.
 Tutkijoiden toiveena on, että aikuisiksi kasvaneet taimenet nousisivat joskus myös Imatrankosken padon yläpuoliselle osalle, jossa niillä ennen Tainionkosken voimalaitosta olisi iso elintila.
 Taimenten hedelmöittynyt mäti lepää talven puron pohjalla olevassa sorassa.  Ville Toijonen/Yle
 Voisi korvata lohiportaat ja kalatiet
 Suomessa lukuisissa joissa kalojen luontainen liikkuminen on estynyt voimalaitospatojen takia. Esimerkiksi Pielisjoessa Pohjois-Karjalassa, Hiitolanjoessa Etelä-Karjalan Rautjärvellä ja Pohjois-Suomen Oulujoessa lohi ei pääse nousemaan kutupaikoilleen.
 Imatran kaupunkipuron kaltainen ohituskaista voisikin olla yksinkertainen ratkaisu lohien liikkumiseen. Erikoistutkija Saija Koljosen mukaan on tärkeätä, että rakennettava puro on kokonaisuutena luonnonmukainen. Siinä pitää olla kasvillisuutta ja muutakin elämää.
 – Pelkästään se, että rakennetaan vanhanaikainen kalatie tai lohiporras, josta lohet pääsevät ylös ja alas, ei ratkaise kovin paljon. Tällainen kaupunkipuron tyyppinen ratkaisi paljon, sillä siinä olisi koko elinkierto.
 Koljonen uskoo, että Suomessa pystyttäisiin voimalaitospatojen viereen helposti rakentamaan purotyyppisiä ratkaisuja. Kun se rakennetaan tarpeeksi loivaksi, on kaikkien kalojen siitä helpompi kulkea.
 – Mitä suurempi on voimalaitoksen putouskorkeus, siitä pitempi pitää puronkin olla. Ja mitä pitemmän matkan puron saa kulkemaan, sitä enemmän sinne voidaan rakentaa eliöille luontaista elinympäristöä.
 Saija Koljosen mukaan Suomessa voimalaitosten ympärillä on yleensä paljon rakentamatonta seutua, joten niihin purot hyvin mahtuisivat. Kyse on Koljosen mukaan enemmänkin vanhakantaisesta ajattelusta, mikä on rakentamisen esteenä.

 Energiayhtiö odottelee tuloksia
 Vanhasta Imatrankoskesta on tällä hetkellä jäljellä vain vanha kuiva koskiuoma. Kaupunkipuro kulkee uoman ja voimalaitoksen välissä olevalla harjanteella Kruununpuistossa.
 Imatrankosken voimalaitoksen omistaa energiayhtiö Fortum. Se on osaltaan ollut tukemassa kaupunkipuron rakentamista Imatralle.
 Fortumin ympäristöpäällikkö  Marja Savolaisen  mukaan myös he keräävät suurella mielenkiinnolla kokemuksia Imatran kaupunkipurosta. Hän ei kuitenkaan suoralta kädeltä lähde lupaamaan, että niitä rakennettaisiin myös Fortumin muiden vesivoimaloiden yhteyteen.
 – Kaikki voimalaitosten yhteyteen rakennettavat ohitusratkaisut ovat hyvin tapauskohtaisia. Periaatteessa Imatralla tehty kaupunkipuro voisi olla mahdollinen muuallakin.
 Savolaisen mukaan Imatralle puro sopii hyvin, koska se on kaupunkiympäristössä ja sillä on samalla myös virkistyskäyttöä kaupunkilaisille. Imatran tapauksessa puroa puoltaa myös paikallinen taimenkanta, jota kaupunkipuro palvelee hyvin.
 Jos tarkoitus on saada isoja määriä suuria lohia nousemaan, niin puro ei Savolaisen mielestä ole siihen paras ratkaisu.
 Kalahissi Oulujoessa
 Esimerkiksi Pohjois-Suomen Oulujoessa on kahdeksan voimalaitosta. Eteläisimmän Merikosken voimalaitoksen omistaa Oulun Energia, mutta muut seitsemän ovat Fortumin omistuksessa.
 Merikoskessa on kalatie, jota kautta lohet pääsevät voimalaitoksen ohittamaan. Tosin matka kalatietä  pitkin on lohille raskas , eivätkä kaikki siitä selviä tai edes löydä kalatielle.
 Kun Merikosken kalatiestä selvinneet lohet sieltä tulevat seuraavalle Montan voimalaitokselle,  otetaan kalat siellä erityisellä kalahissillä  kiinni ja kuljetetaan tankkiautolla lisääntymispaikoille.
 Lohiportaita tai kalateitä Fortumin Oulujoen voimalaitoksiin ei ole rakennettu, sillä Savolainen ei usko, että pienikantaiselle Oulunjoen lohelle olisi hyötyä erikseen rakennetuista kalateistä.
 – Kalat eivät selviäisi monien kalaportaiden läpi ja riittävän moni kala ei pääsisi lisääntymisalueille. Tällöin kalapopulaatio ei kasvaisi suvun jatkamisen kannalta riittävän isoksi, sanoo Fortumin ympäristöpäällikkö Marja Savolainen.
 Savolaisen mukaan tällä hetkellä lohien kuljettaminen Oulujoessa on paras ratkaisu, eikä suunnitelmissa ole tässä vaiheessa rakentaa seitsemään voimalaitokseen lohiportaita tai Imatran kaupunkipuron kaltaista ohituskaistaa.
 Ruotsin Eldbäckenissä Eldforsenin voimalaitoksessa Fortumilla on hieman Imatran kaupunkipuroa vastaava biouoma. Sielläkin puroa käyttävät muun muassa taimenet.
 – Keräämme kokemuksia Imatralta ja Edlbäckenistä. Imatran kokemukset ovat kyllä hyviä, sanoo Fortumin ympäristöpäällikkö Marja Savolainen.
 Imatralle rakennettu kaupunkipuro tuli maksamaan kaikkiaan 788 000 euroa. Esimerkiksi Fortumin Montan voimalaitokselle rakentama kalahissi maksoi 2,6 miljoonaa euroa.

Tässäkö ratkaisu vuosikymmenten lohiongelmaan? Keskelle kaupunkia rakennettu tekopuro kuhisee taimenia: "Olemme tosi yllättyneitä"


Summary: Britannian parlamentti äänestää erosopimuksesta runsaan viikon kuluttua.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Lähes puolet briteistä haluaisi jäädä Euroopan unioniin, kertoo sunnuntaina julkaistu mielipidekysely.
 YouGov-mielipidemittauslaitoksen kyselyssä 46 prosenttia vastaajista kertoi kannattavansa EU:hun jäämistä, kun taas 39 prosenttia sanoi haluavansa Britannian eroavan EU:sta. Loput eivät olleet päättäneet tai eivät halunneet kertoa kantaansa.
 Tulos jatkaa viime kuukausina tehtyjen kyselyjen linjalla. Niissä on näkynyt yleisen mielipiteen kallistuminen EU:hun jäämisen kannalle.
 Britannian äänestäjäkunta on kuitenkin yhä hyvin jakaantunut.
 EU-eroa koskeneessa kansanäänestyksessä vuonna 2016 eroa kannatti 52 prosenttia ja 48 prosenttia vastusti sitä.
 Kyselyn oli tilannut Britannian uuden EU-kansanäänestyksen puolesta kampanjoiva leiri. YouGov haastatteli kyselyä varten 25 000 ihmistä.
 Britannian on määrä erota EU:sta alle kolmen kuukauden kuluttua, 29. maaliskuuta.
 May: Parlamentti äänestää runsaan viikon kuluttua
 Pääministeri  Theresa May  kertoi sunnuntaina, että Britannian parlamentti äänestää Britannian ja EU:n neuvottelemasta erosopimuksesta runsaan viikon kuluttua, todennäköisesti 14. tai 15. tammikuuta.
 Sopimuksen läpimeno Britannian parlamentissa on epävarmaa. Joulukuussa May joutui lykkäämään parlamentin äänestystä, kun kävi selväksi, että sopimuksella ei ollut riittävää tukea parlamentissa.
 Jos minkäänlaista sopimusta ei saada aikaan, Britannia siirtyy EU:n ulkopuolelle ja sen rajat menevät kiinni käytännössä yhdessä yössä. Tullimuurit nousevat välittömästi.
 Joulun alla Britannian hallitus alkoi valmistautua yhä vahvemmin sopimuksettomaan EU-eroon.
 Sunnuntaina May toisti aiemman kantansa, että uusi kansanäänestys EU-erosta ei ole tarpeen.
 YouGov-kyselyssä 41 prosenttia toivoi äänestäjien voivan ottaa vielä kantaa EU-eroon. 36 prosenttia vastaajista puolestaan arvioi päätöksen kuuluvan parlamentille.
 Niistä, jotka ilmoittivat äänestävänsä mahdollisessa uudessa kansanäänestyksessä, 54 prosenttia kannatti EU-jäsenyyden jatkoa. 46 prosenttia puolestaan ilmoitti haluavansa Britannian eroa,  kertoi Britannian yleisradioyhtiö BBC .
 Juttua muokattu klo 14.22 ja klo 15.04: Toisin kuin jutussa ja sen otsikossa kirjoitettiin, enemmistö briteistä ei kertonut haluavansa jäädä Euroopan unioniin vaan lähes puolet.
 Lue myös:
 Brexit, mutta miten – 5 vaihtoehtoa, joita brittiparlamentin äänestyksen lykkäämisestä voi seurata
 Observer: Britanniassa suunnitellaan brexit-päivän lykkäämistä
 Britannian liike-elämä kertoo seuraavansa kauhulla poliitikkojen brexit-vääntöä: ”Aika ei riitä kovaan brexitiin valmistautumiseen” Theresa May sai jälleen osuman, mutta nilkuttaa eteenpäin – hänen brexit-sopimuksensa pysyy aivan yhtä kuolleena kuin se oli tähänkin saakka   Brexit-ministeri: Sopimus halutaan, mutta sopimuksettomaan eroon varaudutaan vahvemmin

Kysely: Lähes puolet briteistä kannattaa EU:hun jäämistä – May ei edelleenkään halua uutta kansanäänestystä


Summary: Valtaosa velkojen vakuutena käytettävistä panttikirjoista on siirretty sähköiseen rekisteriin.

Omakotilainansa loppuun maksaneet ovat voineet viime aikoina yllättyä, kun lainan vakuutena mahdollisesti olleita kiinteistön panttikirjoja ei enää löydykään paperisina pankin holvista.
 Syy on se, että kiinteistöjen panttikirjoja on alettu vaihtaa sähköiseen muotoon. Maanmittauslaitos aloitti panttikirjojen sähköistämisoperaation kesällä 2017.
 Valtaosa pankkien hallussa olleista panttikirjoista on jo ehditty vaihtaa sähköisiksi.
 – Tähän mennessä sähköiseen rekisteriin on siirretty noin 2,7 miljoonaa panttikirjaa. Käytännössä ne kaikki ovat olleet säilössä pankkien holveissa lainojen vakuutena, johtaja  Janne Murtoniemi  Maanmittauslaitoksesta kertoo.
 Paperisia panttikirjoja on vieläkin pankkien hallussa, mutta Murtoniemi arvelee loppujenkin lainojen vakuutena olevien panttikirjojen vaihtuvan pankkien toimesta sähköiseen muotoon alkuvuoden aikana.
 Missä luuraavat loput panttikirjat?
 Tilanne on hivenen mutkikkaampi sellaisten panttikirjojen osalta, jotka yhä lymyilevät paperisina esimerkiksi kuntien kassakaapeissa tai vain yksityisten kansalaisten piironkien laatikoissa.
 Näitä panttikirjoja arvioidaan olevan vielä noin 700 000 kappaletta.
 Ne muutetaan sähköisiksi, jos niitä aiotaan käyttää uuden lainan vakuutena. Paperinen panttikirja vaihdetaan tällöin automaattisesti sähköiseksi.
 Paperisten panttikirjojen vaihto sähköiseen muotoon onnistuu haluttaessa myös omatoimisesti tekemällä siitä hakemus Maanmittauslaitokseen ja toimittamalla paperiset panttikirjat johonkin Maamittauslaitoksen konttoriin. Muutos maksaa 19 euroa.
 Onko pakko sähköistää?
 Paperiset panttikirjat voidaan myös kuolettaa, jos niille ei ole enää tarvetta. Tämä toimenpide on maksuton.
 – Muutimme kuolettamisen maksuttomaksi tämän vuoden alussa, koska toivomme näin vauhdittavamme sähköiseen rekisteriin siirtymistä myös niiden panttikirjojen osalta, joita ei käytetä lainojen vakuutena, Janne Murtoniemi kertoo.
 Siinä tapauksessa, että panttikirjoja ei löydy, niiden kuolettamista on haettava käräjäoikeudelta. Tällöin maksu on jo satoja euroja ja koko prosessi kestää vähintään puoli vuotta.
 Pankin vain asiakkaan etu?
 Maanmittauslaitos perustelee sähköistä rekisteriä sillä, että se on turvallinen ja sujuvoittaa huomattavasti talokaupan byrokratiaa, kun panttikirjoja ei enää tarvitse kiikutella pankista toiseen.
 Sähköisessä muodossa panttikirjat siirtyvät saman tien myyjältä ostajalle. Aikaa, vaivaa ja rahaa säästyy.
 Rekisterissä saajana eli panttikirjojen haltijana on taho, jonka hallussa panttikirjat ovat olleet viimeksi.
 Jos panttikirjoilla on taattu lainaa, saaja on yleensä lainan myöntänyt pankki, vaikka laina olisikin jo maksettu pois.
 – Jos velka on jo maksettu eikä asiakas ota uutta luottoa samaa panttikirjaa vastaan, voidaan sähköinen panttikirja siirtää kiinteistön omistajan nimiin. Edellisen saajan eli pankin on tehtävä tätä koskeva hakemus. Pankit veloittavat siitä maksun palveluhinnastonsa mukaisesti, Finanssialan lakimies  Antti Laitila  kertoo.
 Panttikirjojen siirtely saajalta toiselle ei siten ole välttämättä järkevää, jos panttikirjoja on tarkoitus käyttää vakuutena haettaessa uutta lainaa samasta pankista.
 – Asiakkaan kannalta voi olla kätevämpää, että panttikirjojen saajana pysyy asiointipankki. Näin uuden luoton hakeminen ja sen takaaminen panttikirjoilla käy ilman vähintäkään viivettä, Murtoniemi sanoo.
 Maanmittauslaitoksen rekisteristä pystyy katsomaan tiettyyn kiinteistöön liittyvät kiinnitykset ja panttikirjojen saajan. Tietopyynnöt ovat maksullisia.
 Entä asunto-osakeyhtiöt?
 Sähköisen rekisterin rakentamisessa otetaan seuraava iso askel, kun asunto-osakkeiden tiedot muutetaan sähköiseen muotoon ja liitetään osakehuoneistorekisteriin (Asrek).
 Uudet perustettavat asunto-osakeyhtiöt liitetään sähköiseen rekisteriin jo nyt, mutta olemassa olevien yhtiöiden siirtäminen alkaa toukokuussa.
 Sähköisellä osakehuoneistorekisterillä halutaan nopeuttaa ja yksinkertaistaa asuntokauppaa ja osakekirjojen panttausta lainojen vakuudeksi samaan tapaan kuin kiinteistöjenkin kohdalla.

Paperisten panttikirjojen vaihtoruletti on piirongin laatikoiden perkaamista vaille valmis


Afganistanissa ainakin 30 ihmistä on saanut surmansa omatekoisen kultakaivoksen romahdettua, viranomaiset kertoivat.
 Onnettomuus tapahtui Koillis-Afganistanin Kohistanissa, Badakshanin maakunnassa.
 Viranomaisten mukaan kylässä oli kaivettu noin 60 metriä syvä kuilu joenuomaan, josta kyläläiset yrittivät etsiä kultaa. Toistaiseksi tuntemattomasta syystä kuilun seinämät sortuivat ja maanvyöry hautasi ihmisiä alleen.
 Viranomaisten mukaan kaivauksiin osallistuneet eivät olleet ammattimaisia kaivostyöntekijöitä eikä kaivaus ollut viranomaisten valvonnassa.
 Pelastushenkilökuntaa on matkalla alueelle.

Afganistanissa 30 kuollut kultakaivoksen romahdettua


Summary: Feministinen puolue, piraattipuolue, eläinoikeuspuolue ja liberaalit ovat muodostamassa Helsingin vaalipiirissä yhteisen vaaliliiton.

Kisa Helsingin vaalipiirin viimeisestä eduskuntapaikasta tiukkenee entisestään. Feministinen puolue, piraattipuolue, eläinoikeuspuolue ja liberaalit kertovat Ylelle, että ne ovat muodostamassa vaaliliiton pääkaupungin vaalipiiriin.
 – Tällä kokoonpanolla tarvitsisimme vain muutamatuhat ääntä lisää, että vaaliliitto saisi paikan eduskuntaan, feministisen puolueen puheenjohtaja  Katju Aro  sanoo.
 – Yksi paikka on meillä minimitavoite ja se on realistinen tavoite. Näyttää, että saamme yhden tästä liitosta läpi eduskuntaan, piraattipuolueen puheenjohtaja  Petrus Pennanen  sanoo.
 Kun laskelman tekee tarkasti, erotus on 3 133 ääntä. Eduskuntavaaleissa 2015 viimeisen paikan Helsingin vaalipiiristä sai perussuomalaiset vertausluvulla 13 528.
 Piraattipuolueen puheenjohtaja Petrus Pennanen pitää yhden paikan saamista eduskuntavaaleissa vähimmäistavoitteena. Puolue on perinteisesti kerännyt eniten ääniä yliopistopaikkakunnilla. Yle
 Vaaliliitossa olevat neljä puoluetta puolestaan saivat toissa vuoden kuntavaaleissa yhteensä 10 395 ääntä Helsingissä. Puolueiden olisi siis nostettava äänimääräänsä noin 30 prosentilla.
 – Kuntavaaleissa yllätimme ja menimme läpi, vaikka puolue oli rekisteröity vain kaksi kuukautta aiemmin. Samaa yritämme nyt, Aro sanoo.
 Tästä vaaliliitossa on kyse Eläinoikeuspuolue, feministinen puolue, liberaalit ja piraattipuolue muodostavat vaaliliiton Helsingissä. Puolueet uskovat, että liittymällä yhteen ne saavat yhden paikan huhtikuun eduskuntavaaleissa. Viime kuntavaaleissa puolueet keräsivät Helsingistä hieman alle 10 400 ääntä. Perussuomalaiset saivat viimeisen paikan eduskuntavaaleissa 2015 hieman yli 13 500 äänellä. Kisa paikasta on kova, sillä useat muutkin uudet toimijat keskittävät voimansa Helsinkiin ja Uudellemaalle.
 Piraattipuolue on vaaliliiton puolueista valtakunnallisesti suurin, mutta viime kuntavaaleissa feministinen puolue sai puolueista suurimman äänipotin Helsingissä.
 ”Poikkeuksellista päästä läpi”
 Vaaliliiton puolueet eivät ole ainoita, jotka pyrkivät eduskuntaan sen ulkopuolelta. Tällä kertaa eduskunnan ulkopuolelta ehdokkaita asettaa yhteensä yhdeksän puoluetta.
 Vaaliliiton puolueiden lisäksi eduskunnan ulkopuolelta vaaleihin tähtäävät myös Suomen kommunistinen puolue, kommunistinen työväenpuolue, kansalaispuolue, itsenäisyyspuolue ja suomen kansa ensin.
 Yle Uutisgrafiikka
 Eduskunnan ulkopuolisia puolueita on nyt enemmän kuin kertaakaan 2010-luvulla. Tosin vuosituhannen alussa eduskuntaan pyrki nykyistä enemmän pienpuolueita.
 Tampereen yliopiston tutkija ja vaaliasiantuntija  Sami Borg  sanoo, että pienpuolueet pääsevät harvoin eduskuntaan.
 – Meillä on aika poikkeuksellista, että eduskunnan ulkopuolelta tullaan eduskuntaan. Toki joitakin poikkeuksia löytyy kuten vihreät ja nuorsuomalaiset aikanaan.
 Syytkin ovat Borgin mukaan selvät.
 – Eduskuntapuolueilla on aivan toisenlaiset taloudelliset resurssit käydä vaalikampanjaa ja saada julkisuutta vaalikauden aikana kuin eduskunnan ulkopuolisilla puolueilla ja ryhmittymillä.
 Kansalaisilla riittää vaaleissa valinnanvaraa. Eduskunnassa on syntynyt vaalikauden aikana kaksi uutta puoluetta ja yksi uusi poliittinen liike.
 Eduskuntavaaleissa on mukana yhteensä 19 puoluetta ja yksi poliittinen liike. Näiden lisäksi syntynee useita paikallisia valitsijayhdistyksiä.
 Vaaliliiton kova haaste
 Kisa viimeisestä paikasta on kovaa varsinkin Helsingin ja Uudenmaan vaalipiireissä. Politiikan analyyseissä on arveltu varsinkin sinisten, Liike Nytin ja  Paavo Väyrysen  seitsemän tähden liikkeen keskittävän voimansa näihin vaalipiireihin.
 Tämän lisäksi eduskuntapuolueet hamuavat kaikkia paikkoja, jotka vain liikenevät niille.
 – Haemme yhtä paikkaa Helsingistä. Mikäli meidän ehdokasasettelu onnistuu myös Uudellamaalla, niin ehkä sieltä nousee toinen tilaisuus, feministien Aro sanoo.
 – Meille vahvimpia kannatusalueita ovat yliopistokaupungit. Meillä on tällä hetkellä valtuutettuja sekä Helsingissä että Jyväskylässä, piraattipuolueen Pennannen sanoo.
 Puolueiden vahva panos ruuhka-Suomen vaalipiireihin johtuu matalasta äänikynnyksestä. Äänikynnyksellä tarkoitetaan alinta ääniosuutta, jolla ehdokas voi päästä vaaleissa läpi.
 Viime eduskuntavaaleissa Helsingin äänikynnys oli 3,7 ja Uudenmaan 2,5 prosenttia. Muissa vaalipiireissä luku on huomattavasti korkeampi.
 Vastapainoksi Helsingissä ja Uudellamaalla useat kansanedustajat ovat luopumassa paikastaan. Uudellamaalla  luopujat keräsivät  viime vaaleissa lähes 63 000 ääntä, kun taas Helsingissä vastaava luku oli lähes 30 000.
 Luvut jättävät tilaa uusille tekijöille.
 Lue lisää:
 Eduskunnan kynnys on korkea pienpuolueille

Pienpuolueiden yhteenliittymä haastaa eduskuntapuolueet Helsingissä – ”Näyttää, että saamme yhden ehdokkaan eduskuntaan”


Summary: Eniten katsojia oli ensimmäisellä jaksolla.

Ylen viisiosainen  Tuntematon sotilas  -tv-sarja on noussut Yle Areenan katsotuimpien kotimaisten sarjojen joukkoon.
 Aku Louhimiehen ohjaama sarja sai ensimmäisen katseluviikon aikana netissä 1,2 miljoonaa käynnistyskertaa.
 Samaan ensimmäisen viikon tulokseen ovat päässeet Ylellä myös rikossarja  Sorjonen ,  komediasarjat _ Luottomies  sekä  Pirjo  ja nuortensarja  Nörtti: DragonSlayer666 _.
 Psykiatrisen sairaalan suljetulle osastolle sijoittuva _ Sekasin  _on yhä Areenan eniten näyttökertoja tänä syksynä saanut sarja. Se keräsi ensimmäisen viikon aikana 1,3 miljoonaa käynnistystä.
 Louhimiehen  Tuntematon sotilas  -tv-sarja on ollut poikkeuksellisen mittava satsaus Ylen draamatuotannoissa. Sarjassa on puolitoista tuntia enemmän materiaalia kuin Tuntemattoman elokuvaversiossa. Sarjassa elokuvan päähenkilöt ehtivät kasvaa moniulotteisimmiksi ihmisiksi.
 Aku Louhimiehen  Tuntematon sotilas  -elokuva rikkoi teattereissa miljoonan katsojan rajapyykin parilla kymmenellä tuhannella katsojalla.
  Vera (Diana Pozharskaya) ja Hietanen (Aku Hirviniemi) Tommi Hynynen

Louhimiehen Tuntematon-tv-sarja rynnisti Yle Areenan katsotuimpien joukkoon


Summary: Naisen mukaan Saudi-Arabian ja Kuwaitin diplomaatit veivät väkisin hänen passinsa, kun hän astui lentokoneesta.

Perhettään Bangkokin lentokentälle paennutta saudiarabialaisnaista uhkaa karkotus takaisin kotimaahan. 18-vuotias  Rahaf Mohammed Al-Qunun  on tällä hetkellä lentokentän hotellissa, mutta Thaimaan viranomaiset eivät päästä häntä lähtemään kentältä.
 Naisen mukaan Saudi-Arabian ja Kuwaitin diplomaatit ottivat väkisin hänen passinsa pois, kun hän astui ulos Kuwaitista saapuneesta lentokoneesta. Naisen mukaan hänen miespuolinen huoltajansa oli ilmoittanut saudiviranomaisille, että hän matkustaa ilman lupaa.
 Saudi-Arabiassa naisten asema on poikkeuksellisen huono. Kaikilla naisilla on oltava miespuolien huoltaja, joka tekee tärkeimmät päätökset hänen puolestaan. Sunnuntaina astui voimaan säädös, jonka myötä  naisilla on oikeus tietää arvioerostaan.
 "Perhe on väkivaltainen"
 Thaimaa ei päästä naista pois lentokentältä ja aikoo karkottaa hänet takaisin kotimaahan. Naisen mukaan hänen oli tarkoitus jatkaa matkaansa Australiaan, josta hän aikoi hakea turvapaikkaa.
 Naisen mukaan hänen perheensä on väkivaltainen.
 – Olen sataprosenttisen varma, että he tappavat minut, kun pääsen pois vankilasta, Rahaf Mohammed al-Qunun sanoi uutistoimisto AFP:lle.
 Hän sanoi AFP:lle perheen lukinneen hänet puoleksi vuodeksi huoneeseen, kun hän oli leikannut hiuksensa.  Yleisradioyhtiö BBC:lle hän kertoi  hylänneensä islaminuskon. Nainen on julkaissut nimensä ja kuvansa Twitterissä.
 "Kyse on perheasiasta"
 Thaimaalainen poliisijohtaja  Surachate Hakparn  sanoi BBC:lle, että Mohammed al-Qunun käännytetään, koska hänellä ei ollut viisumia Thaimaahan. Uutistoimisto AFP:lle hän sanoi, ettei naisella ollut paluulippua tai rahaa.
 Hakparn ei selittänyt, miksi naista ei päästetty jatkamaan matkaansa Australiaan. Hakparn sanoi, ettei ollut tietoinen siitä, että naisen passi olisi viety. Nainen on tarkoitus karkottaa maanantaina.
 Poliisijohtajan mukaan nainen pakenee avioliittoa.
 – Kyse on perheasiasta, Hakparn sanoi AFP:lle.
 Ihmisoikeusjärjestö Human Rights Watch arvostelee Thaimaan viranomaisten toimintaa.
 – Mikä maa sallii diplomaattien kulkea lentokentän suljetulla puolella ja viedä passeja matkustajilta? järjestön Aasian-varajohtaja  Phil Robertson  sanoi.
 Robertson myös arvosteli Saudi-Arabiaa, joka ei käytännössä rankaise perheväkivallasta.
 Saudi-Arabia ei ole kommentoinut tapausta.
 Lue myös:
 Salaiset avioerot päättyvät – Saudi-Arabiassa vaimo saa tiedon avioerosta tekstiviestillä
 YK:n entisen ihmisoikeusvaltuutetun tapaaminen Dubain prinsessan kanssa nosti kohun – "myötäilee Arabiemiraatteja"   "He uhkasivat ampua aivoni pellolle" - Dubaista paennut suomalaisnainen kertoo karkumatkastaan ja kommandojen suorittamasta sieppauksesta

18-vuotias saudinainen pakeni perhettään Bangkokin lentokentälle, mutta Thaimaa uhkaa karkottaa hänet takaisin kotiin – "Olen sataprosenttisen varma, että he tappavat minut"


Summary: Lipputulot siivittivät ennakoitua pienempään tappioon. Museojohtaja: Taidemuseon pyörittäminen voitollisena on käytännössä mahdotonta.

Helsingin Lasipalatsissa sijaitsevan Amos Rex -taidemuseon neljä kuukautta kestänyt avajaisnäyttely sulki ovensa loppiaisena sunnuntai-iltana.
 Näyttely, joka esitteli tokiolaisen teamLab-taiteiljaryhmän teoksia – "immersiivisiä digitaalisia installaatioita" – oli ennennäkemätön menestys. Jonot näyttelyyn kiemurtelivat pitkin Lasipalatsin sivustoja, ja jonotusajat venyivät jopa nelituntisiksi. Eikä ihme, sillä kaikkiaan näyttelyssä kävi noin 270 000 vierailijaa.
 Jonot ovat sekä ilahduttaneet että kauhistuttaneet Amos Rexin museojohtajaa  Kai Kartiota .
 – Ennen kaikkea periaatteellinen merkitys on kaikista tärkein. On niin kerta kaikkiaan hieno tunne, että se, mitä teemme, on näin merkityksellistä, Kartio sanoo.
 – Mutta on sillä myöskin taloudellinen merkitys: tulemme tekemään huomattavasti pienemmän tappion kuin olemme budjetoineet.
 Avajaisnäyttelyn väenpaljoudesta huolimatta Amos Rex teki Kartion mukaan viime vuonna noin 2,5 miljoonan euron tappiot. Se on kuitenkin reilut puoli miljoonaa vähemmän kuin odotettiin.
 – Taidemuseon pyörittäminen on siinä mielessä erikoista liiketoimintaa, että sitä on hyvin hyvin vaikeaa, käytännössä mahdotonta tehdä niin, että tulos olisi plusmerkkinen, Kartio toteaa.
 Syy tappiollisuuteen on yksinkertainen: kiinteät kulut, eli kiinteistö ja henkilöstö. Niitä ei kateta pääsylipputuloilla, vaikka väkeä olisi kuin meren mutaa. Alle 18-vuotiaat pääsevät sisään ilmaiseksi, ja osalla on suosituksi tullut museokortti.
 – Puolet maksavista asiakkaista tulee museokortilla – joka on hieno juttu – mutta korvaus museokortilla ei ole lähelläkään täyttä pääsymaksua.
 Kartio kertoo, että pääsylipputuloilla on kaikesta huolimatta valtava vaikutus, joka näkyy juuri odotetun tappion selkeänä pienenemisenä.
 Työn tärkein merkitys on Kartion mukaan kuitenkin tyystin muualla kuin lipputuloissa.
 – On valtavan hieno tunne, että olemme voineet tuoda tällaisen kokemuksen ihmisille. Että sillä, mitä teemme, on näin paljon merkitystä kävijöillemme. Sitähän varten me olemme olemassa, se on se meidän tarkoitus.
 Korjattu 6.1. klo 19.32: Jutussa ja otsikossa luki alun perin, että avajaisnäyttely olisi tehnyt 2,5 miljoonan euron tappion. Museo tarkensi myöhemmin, että kyse on museon koko viime vuoden tuloksesta.

Amos Rex teki 2,5 miljoonan euron tappion avajaisnäyttelyn suursuosiosta huolimatta – silti juuri se on suuri ilon aihe


Summary: Tampereen Pispalassa asuvien kaverusten vaihtoehtoinen seuranhaku on herättänyt huomiota ja hyvää mieltä.

Viime marraskuussa kolmekymppiset tamperelaiset naapurukset  Jani Salo  ja  Riku Kosminski  päättivät etsiä elämäänsä rakkautta. Tinder ei houkutellut, joten miehet keksivät koittaa onneaan kotikutoisella konstilla – ilmoituksilla, jollaisilla yleensä etsitään kadonnutta kissaa.
 – Idea syntyi saunassa. Alettiin puhua parisuhteista ja rakkaudesta, niinkuin monesti muutenkin puhutaan. Sauna ja mukavan rento tunnelma aiheuttavat ideoita, Jani sanoo.
 Kaverit askartelivat A4:lle julisteen, jossa "tervehenkiset kolmekymppiset pispalalaiset naapurukset toivovat löytävänsä molemmat tahoillaan kumppanin." Lauseen jatkoksi oli listattu, mitä kumppanin kanssa oli toiveissa tehdä.
 Salo etsi ihmistä, jonka kanssa käydä metsässä, kohdata henkisesti, kasvaa yhdessä, halia, muuttaa omakotitaloon ja rakastua. Kosminski puolestaan toivoi kumppania jakamaan arkisia asioita, pussailemaan, käymään keikoilla ja muissa riennoissa. Listaan päätyi myös toiveet tykätä ja sietää toisiaan.
 Ilmoitukseen oli teipattu myös molempien miesten kuvat. Lapun alalaidasta roikkui repäistävien puhelinnumeroiden rivi.
 Naama kaupan ilmoitustaululla – uhka vai mahdollisuus?
 Salo ja Kosminski levittivät kopioita ilmoituksesta ympäri Pispalaa. He teippasivat niitä valotolppiin, sähkökaappeihin ja paikallisen kaupan ilmoitustaululle.
 – Idea oli kauhean hauska, mutta siinä kohdassa kyllä mietitytti, että nyt tämän näkevät naapurit ja kaikki, Salo sanoo.
 Lyhtypylväisiin ja sähkökaappeihin teipatut seuranhakuilmoitukset ovat synnyttäneet paljon reaktioita. "Kyllä naapurit ovat hymyilleet ihan eri tavalla  jonkin aikaa", Riku Kosminski sanoo. Jani Salo
 Kaipuu toisen ihmisen läheisyyteen on pysynyt vuosikymmenestä toiseen samana. Itsekseen eläviä ihmisiä on Suomessa enemmän kuin koskaan aikaisemmin.
 Tilastokeskuksen mukaan  viime vuonna Suomessa oli jo 1 162 308 taloutta, joissa asui yksi ihminen. Tämä on reilut 43 prosenttia kaikista talouksista. Määrä on ollut kasvava jo vuosia.
 Viime vuosina  deittikulttuuria on ohjannut tekniikan kehitys . Arviolta jo joka viides pari löytää toisensa internetin tai sosiaalisen median kautta.
 Tamperelaiskaverusten ajatuksena oli, että lyhtypylvään "kissailmoitukseen" tarttuisivat erilaiset ihmiset kuin mitä netin seuranhakupalveluista tai vaikka ravintolasta voisi löytää.
 – Kyllä ihmisen, joka vastaa tällaiseen, täytyy olla aika ennakkoluuloton. Se on aika iso kynnys – en ehkä uskaltaisi itse, Kosminski sanoo.
 Pilapuheluita ja kutsu Napakymppiin
 Kolmikymppiset sinkkumiehet seurasivat, kumman puhelinnumerot revitään ilmoituksista ensin. Onneksi lappusia häipyi tasaiseen tahtiin ja osoittautui, että vaihtoehtoinen idea toimi.
 Salon ja Kosminskin puhelimet alkoivat väristä. Tuli pilapuheluita ja yhteydenotto Napakymppi-ohjelman tuotantotiimiltä, mutta myös soittoja treffiseurasta kiinnostuneilta ihmisiltä.
 Mutta! Tässä kohdassa romanttinen tarina on pakko tuoda 2010-luvulle ja kertoa, että seuranhaku ei ole pelkästään sitä, miltä aluksi saattaa näyttää.
 Miehet tekevät vaihtoehtoisesta rakkauden etsinnästään myös indiedokumenttia YouTubeen.  "Oi jos minä kissan saisin" -sarjan  ensimmäiset osat on jo julkaistu.
 Eikä kyse ole ihan tavallisista peräkammarinpojista. Jani Salo on stand-up-koomikko ja Riku Kosminski työskennellyt radiossa.
 Love Islandin ja deittisovellusten ehdottamat maailmat eivät kohtaa loskaisen todellisuuden kanssa.  Jani Salo ja Riku Kosminski
 Ovatko treffi-ilmoitukseen vastanneet naiset vain sivullisia uhreja miesten dokumenttiprojektissa?
 – Rakkaus edellä mennään, mutta sivutuotteena syntyy myös dokumenttia, Salo sanoo.
 Miehet vakuuttavat, että dokumenttiin ei kukaan päädy vasten tahtoaan. Ajatus etsinnän dokumentoinnista syntyi vasta seuranhakuidean jälkeen.
 – Meillä ei ole takana mitään tuotantoyhtiötä. Dokumentti tehdään täysin omakustanteisesti, käytännössä nollabudjetilla, Salo sanoo.
 Keskiössä ovat miesten omat pohdinnat ja kipuilut parisuhteen etsinnässä.
 – Meille on ollut hyvin tärkeä, ettei kukaan joudu tahtomattaan osaksi meidän prosessia, Kosminski sanoo.
 Kolmikymppisten sinkkumiesten sielunmaisema ei vastaa Love Islandia
 Projektillaan kaverukset haluavat murtaa myytin, etteivät miehet muka puhu parisuhdeasioista. Tai jos puhuvat, äänessä ovat maajussit tai  Love Island -ohjelmaan  valitut sinkut, jotka "etsivät itselleen rakkautta hulppeassa villassa Espanjan auringon alla", kuten ohjelman kuvailussa kerrotaan.
 – Love Islandin ja deittisovellusten ehdottamat maailmat eivät kohtaa loskaisen todellisuuden kanssa, Salo ja Kosminski muotoilevat.
 Salo ja Kosminski tahtovat tuoda näkyväksi "uuden ajan" sinkkumiesten ajatusmaailman. He ovat syntyneet 1980-luvulla. Seuranhaullaan miehet haluavat näyttää, kuinka joutuvat navigoimaan uusien odotusten ja heihin lapsena istutetuttujen sukupuoli- ja parisuhdemallien välissä.
 Mutta onko kolmikymppisten miesten rooli niin tiukka, että tätä tarvitaan?
 – Itse olen kotoisin pieneltä paikkakunnalta, hyvin maalta. Minulla on ollut tunne, että kaikki miehet ovat tietynlaisia, tekevät tiettyjä asioita ja se on siinä, Kosminski sanoo.
 "Oi jos minä kissan saisin"-dokumenttisarjaa julkaistaan joka sunnuntai niin kauan kuin sanottavaa riittää. Salo kertoo, että kuvauksissa hän on kohdannut yllättäviäkin tunteita.
 – Huomaan, että häpeän tunteita nousee, kun omia herkkiä puoliani sanon ääneen. Luulin, että olen ihan sinut niiden kanssa.
 – Varmasti kulttuuri on muuttumassa, mutta se riippuu myös paikkakunnasta, Kosminski pohtii.
 Etsintä on päättynyt
 Pispalaisten kaverusten seuranetsintä alkaa olla hyvässä vaiheessa. Ilmoitukset on kerätty pois, ja ilmassa on ihastusta.
 Salo kertoo saaneensa noin 10 varteenotettavaa yhteydenottoa, mutta käyneensä vain kaksilla treffeillä.
 – Heti toisilla treffeillä tapasin ihmisen, josta ajattelin, että häneen täytyy tutustua paremmin. Nyt olen joutunut vastaamaan muille, etten juuri nyt voi ottaa kutsuja vastaan.
 Kosminski on tilanteestaan salaperäisempi. Hän sanoo kuitenkin, että ilmoitus tuotti tulosta – tavalla tai toisella.
 Salolla ja Kosminskilla on viesti muille sinkuille.
 – Kun pistää vähän itseään peliin, niin sieltä voi löytyä kivasti ihmisiä.
 – Toki voi käydä niinkin, että joku soittaa ovikelloa ja siellä on unelmien postinkantaja. Mutta me kokeiltiin tätä ja se ainakin toimi.

Kolmikymppiset sinkkumiehet kyllästyivät Tinderiin ja päättivät hakea rakkautta lyhtypylväsilmoituksilla – "Kokeiltiin tätä ja se ainakin toimi"


Summary: Monelle nuorelle armeija on kiitotie itsenäiseen elämään, mutta myös isät etsivät paikkaansa tyhjenevässä kodissa.

Tästä on kyse Siilinjärveläisen Helveen perheeseen kuuluvat isä Heikki, äiti Kaisa sekä pojat Henri, 22, ja Hannu, 19. Lapsen itsenäistyminen ja armeijaan lähteminen voi olla kova paikka myös isille, mutta ikävän sanoittaminen voi olla vaikeaa. Isyystutkija Johanna Terävä ja Heikki Helve kannustavat miehiä puhumaan lapsilleen tunteistaan.
 Kuinkahan sillä menee? Saakohan se unen päästä kiinni?
 Kolme vuotta sitten tammikuussa siilinjärveläinen  Heikki Helve  istui keskellä yötä poikansa  Henrin  sängyllä. Kammari tuntui tyhjältä ja olo ontolta. Pari päivää aikaisemmin Helve oli kyydinnyt esikoisensa Kainuun prikaatin porteille.
 – Tajusin, kuinka iso ja vääjämätön muutos se oli, kun poika itsenäistyi. Kävin mielessäni läpi mennyttä aikaa, yhteisiä tekemisiämme ja lasten kasvua, Helve muistelee.
 – Se pani miettimään myös omaa roolia isänä. Miten olen toiminut ja miten minun pitäisi jatkossa toimia? Osasinko nauttia yhteisistä hetkistä?
 Ikävä ja haikea olo vetivät miehen mielen molliin, mutta samalla Helve katsoi ylpeänä, kun poika lähti armeijaan hyvillä mielin. Tunteiden tuiverrus hämmensi isää.
 – Siitä oli jopa yllättävän vaikea päästä eteenpäin, Helve muistelee.
 Isyys kriisissä
 Tammikuussa ikävä kaihertaa monia suomalaisperheitä, kun uudet alokkaat aloittavat asepalveluksensa.
 Helveen kolmen vuoden takaisista muistoista on jo aikaa, mutta perheessä aihe on jälleen ajankohtainen. Helve vaimoineen asuttaa omakotitaloaan kaksin, sillä esikoinen muutti omilleen asepalveluksen jälkeen ja kuopus on suorittanut asepalvelustaan Kainuun prikaatissa viime kesästä lähtien.
 Isällä on lämpimät välit poikiinsa. Helveen 22-vuotias esikoispoika Henri suoritti reserviupseerikoulun ja kotiutui armeijasta vänrikkinä vuonna 2017.  Antti Karhunen / Yle
 Heikki Helve on keskustellut lasten itsenäistymiseen liittyneestä ahdistuksesta ystäviensä kanssa, mutta pitää isän tunteita muutoin vaiettuna aiheena. Aihe on sattumalta tullut puheeksi niin polkupyöräkorjaamossa kuin lääkärintarkastuksessa.
 – Moni mies sanoo tunteneensa samoin, muttei ole koskaan jutellut aiheesta. He sanovat, että hienoa, kun uskallat tunnustaa. Tunteille on järkevät syyt, varsinkin, kun ajattelen asiaa jälkikäteen, Helve pohtii.
 Lasten poismuutto voi tuntua vanhemmista sekä helpotukselta että huolelta. Parisuhde voi  kopsahtaa karikolle  (Kodin Kuvalehti) ja isyys kohdata  identiteettikriisin  (Väestöliitto), kun perheen dynamiikka muuttuu.
 Eräänlainen identiteettikriisi tuli myös Heikki Helveelle, jonka elämää keikauttivat samanaikaisesti esikoisen itsenäistyminen ja työpaikan vaihtuminen. Kun poika meni armeijaan, isän piti pitää useampi viikko pitämättä jääneitä lomia. Muutos korostui entisestään, kun omia ajatuksiaan ei voinut kohdentaa työntekoon.
 Äiti saa puheenvuoron isää useammin
 Mitä suomalainen perhetutkimus sitten sanoo isien tunteista lasten itsenäistyessä?
 – Eipä juuri mitään. Minulla ei nimittäin tule mieleen yhtään tutkimusta, joka käsittelisi tätä aihetta. Aihetta pitäisi kyllä tutkia, koska lapsen itsenäistyminen on vanhemmille elämänkaarellisesti iso asia, isyystutkija  Johanna Terävä  innostuu.
 Jyväskylän yliopistossa isien kokemus- ja tunnemaailmaa  on jo tutkittu perhesuunnittelussa, syntymän yhteydessä  ja pikkulapsivaiheessa, mutta Terävän mukaan nuoruusikä ja lasten aikuistuminen ovat vielä melko koskemattomia aiheita.
 Ensimmäisellä lomalla takaisin tulee sama poika kuin ennenkin, mutta yksi asia muuttuu pysyvästi.  Ystävän neuvo Heikki Helveelle
 Jo tehty tutkimus kertoo, että jotkut isät kokevat olevansa  jo lapsen syntymän yhteydessä sivuutettuja.  Terävän mukaan yhteiskunta on piirretty malliin, jossa puheenvuoro annetaan jo synnytyslaitoksella äidille.
 – Usein mielikuvissa äiti kertoo, miten synnytys meni ja millainen lapsi syntyi. Isä seisoo vieressä ja nyökyttelee, Terävä hahmottelee.
 – Ehkä äitien on luontevampaa kertoa tunteistaan myös silloin, kun lapset lentävät pesästä. Toisaalta jo syntymän yhteydessä sivuutettujen isien on kenties vaikea avata tunteitaan myöhemmissä vaiheissa.
 Oma isä lähetti kirjeitä armeijaan jo 80-luvulla
 Pelkkä puheenvuoro synnytyslaitoksella ei tietenkään yksikseen ennusta sitä, miten avoimesti isät pystyvät avaamaan tunnemaailmaansa lapsilleen, muulle perheelle ja ystävilleen isyyden myöhemmissä vaiheissa.
 Heikki Helve on koonnut omat 80-luvun armeijamuistonsa albumiin. Antti Karhunen / Yle
 Isät, jotka sitoutuvat lapsiperheen arkeen, ovat läsnä ja touhuavat lastensa kanssa, pystyvät todennäköisesti paremmin sanoittamaan tunteitaan myös lapsen aikuistumisen kynnyksellä, ennustaa isyystutkija Terävä.
 – Isä tuntee olevansa rakastettu ja myös näyttää rakkautta lapselleen ja pitää huolta lapsen hyvinvointiin liittyvistä asioista. Jos tämä on jaettua perheessä, niin uskon että tunteista puhuminen on isille helpompaa myös myöhemmissä vaiheessa, Terävä summaa.
 Emme me koskaan niistä tunteista puhuneet, mutta nyt olen ymmärtänyt, että myös isä kaipasi minua.  Heikki Helve
 Helveen perheessä isä on aina ollut läsnä poikiensa elämässä. Yhdessä on koettu niin nuoruuden kapinoinnit kuin yhteiset harrastukset.
 – Meillä on ollut pienestä lähtien hyvin luottamukselliset välit. Aina olemme tulleet toimeen keskenämme, vakuuttaa  Henri Helve , 22.
 – Isään on aina pystynyt tukeutumaan kaikissa asioissa, täydentää veli  Hannu Helve , 19.
 Perheessä on harjoiteltu ampumista ja erätaitoja jo hyvissä ajoin ennen palvelukseen astumista. Sekä Henri että Hannu osasivat jo ennen armeijaa suunnistaa, tehdä leiripaikan ja sytyttää nuotion vaikka tuoreesta puusta. Yhdessä harjoiteltiin myös armeijan arvomerkit.
 Ylisukupolvista maanpuolustustahtoa  tutkinut dosentti  Mikko Salasuo  on haastatellut tutkimustyössään isejä ja poikia.
 – Omien havaintojeni mukaan nykyään on melko harvinaista, että perheissä valmistellaan lapsia sen kummemmin kohti asepalvelusta. Kollektiivinen inttistoori ja isien tarinat aktivoituvat kunnolla vasta armeijaan lähdön hetkellä. Silloin isät antavat ohjeita pojilleen ja jakavat hyväksi näkemiään oppeja, Salasuo arvioi.
 Heikki Helveen kotialbumi
 Helveen perheen aktiivisuuteen on myötävaikuttanut isän into asepalvelusta kohtaan. Heikki Helve aloitti Kainuun prikaatissa kesäkuussa 1986, kävi aliupseerikoulun Sodankylässä, kotiutui reservin varusmieskersanttina ja on tällä hetkellä sotilasmestari. Armeijainnostus periytyy jo kolmannessa polvessa.
 – Myös oma isäni halusi aina lomillani tarkkaan tietää, mitä olen tehnyt ja miten se on sujunut. Hän laittoi minulle jopa kirjeitä armeijaan, mikä ei 80-luvulla ollut yleistä. Emme me koskaan niistä tunteista puhuneet, mutta nyt olen ymmärtänyt, että myös isä kaipasi minua, Heikki Helve sanoo.
 Viime kesänä Helve seurasi ajatukset haikeina kuopustaan Hannua, joka aloitti asepalveluksen paahtavassa helteessä. Esikoispojan itsenäistyminen oli kuitenkin jo koulinut isän mieltä, ja siksi kuopuksen armeijaan lähtö tuntui helpommalta käsitellä.
 – Poikien asepalvelukset ovat herättäneet minussa myös nostalgian tunteita. Katsoin heidän kävelevän läpi porteista, joista minäkin kävelin reilu 30 vuotta sitten, Helve muistelee hymyissä suin.
 Isäkin voi itkeä tirauttaa
 Joulun välipäivinä Heikki Helve istuu poikiensa kanssa pöydän ääressä kotonaan Siilinjärvellä ja selaa vanhoja, armeija-aikaisia kuviaan. Helveen esikoinen on jo muuttanut opintojen perässä Tampereelle, ja kuopus Hannu on lomilla asepalveluksesta. Tammikuussa Hannulla alkaa puolen vuoden ponnistus apulaiskouluttajana Kainuun prikaatissa.
 Heikki Helveen kotialbumi
 Kellastuneiden kuvien kolmenkymmenen vuoden takaiset varusteet saavat miehet pyörittelemään päitään ja keskustelemaan siitä, mikä kasarmilla on muuttunut ja mikä pysynyt vuosien saatossa. Nämä ovat aiheita, joista monissa perheissä puhutaan. Mutta miksi ikävästä kertominen on niin vaikeaa?
 – Suomalaisessa yhteiskunnassa miehet eivät puhu herkistä aiheista, joista koetaan onnea ja surua sekaisin. Me emme ole tottuneita siihen, Heikki Helve toteaa.
 Isyystutkija Johanna Terävä vahvistaa tavan juurtuneen tiukasti kulttuuriimme. Ajatuksissa maskuliinisuuteen liitetään vahvasti rationaalinen käyttäytyminen, vaikkei tieteestä Terävän mukaan löydy todisteita sille, että miehet tuntisivat naisia vähemmän.
 Kaava näkyy jo puheessa. Jos mies käyttää sanaa 'ihana', hän saattaa itse sanoa, että olipas hassusti sanottu.  Isyystutkija Johanna Terävä
 Työssään Terävä on jututtanut monenlaisia vanhempia. Tällä hetkellä hän tekee tutkimusta vankilassa olevista isistä.
 – Kaava näkyy jo puheessa. Jos mies käyttää sanaa 'ihana', hän saattaa itse sanoa, että olipas hassusti sanottu. Hän tunnistaa, ettei minun kuulu sanoa näin vaikka haluaisin, Terävä kuvailee.
 Sekä isyystutkija että isä kertovat olevansa tyytyväisiä siihen, että ajatusmallia riitautetaan nykypäivänä.
 – Tarvitsemme tarinoita siitä, että isä voi itkeä tirauttaa, kun lapset aikuistuvat, Terävä pohtii.
 – Lapsetkin liikuttuvat tietäessään, että isästä tuntuu haikealle, Heikki Helve muistuttaa.
 Kun Heikki Helve kaksi vuotta sitten puhui muiden miesten kanssa lasten itsenäistymiseen liittyvistä tunteistaan, hän sai neuvon, joka on jäänyt mieleen. Ystävällä on kolme poikaa, jotka olivat jo käyneet armeijan.
 – Hän sanoi minulle, että kuulepas Heikki. Ensimmäisellä lomalla takaisin tulee sama poika kuin ennenkin, mutta yksi asia muuttuu pysyvästi: teillä on jälleen uusi, jaettu kokemus. Kun Henri tuli lomille, hössötin hirveästi ja siivosin talon viimeisen päälle. Ihan sama poika sieltä tuli kotiin, Heikki Helve virnistää.

Pojan lähtö armeijaan on monelle isälle itkun paikka, mutta siitä ei puhuta — "Kun Henri tuli lomille, hössötin hirveästi ja siivosin talon viimeisen päälle"


Summary: Palkintogaalan juontajat eivät aio puhua politiikasta, sillä kaikki ovat siihen kyllästyneitä.

Viime vuoden parhaita elokuvia ja tv-sarjoja palkitaan Los Angelesissa Golden Globe -gaalassa, joka alkaa yöllä klo 3 Suomen aikaa. Palkinnot jakaa Yhdysvalloissa asuvista ulkomaisista toimittajista koostuva Hollywood Foreign Press Association jo 76. kertaa.
 Tällä kertaa eniten ehdokkuuksia on saanut komedia  Vice , joka on ehdolla kuudessa kategoriassa. Komedia kertoo ex-presidentti  George W. Bushin  varapresidentistä  Dick Cheneysta .
 Illasta odotetaan kuitenkin poptähtenä paremmin tunnetun  Lady Gagan  juhlaa. Hänen debyyttinsä valkokankaalla elokuvassa  A Star Is Born  on kerännyt paljon kehuja ja hänelle povataan parhaan naisnäyttelijän palkintoa.
 Hänen vastanäyttelijänsä  Bradley Cooperin  esikoisohjaus on ehdolla kaikkiaan viiden palkinnon saajaksi. Esimerkiksi parin esittämä kappale  Shallow  on jo kansainvälinen hitti ja sen uskotaan voittavan parhaan kappaleen palkinnon.
 Vaikka kyseessä on Lady Gagan elokuvadebyytti, hän on jo pokannut Golden Globe -palkinnon parhaasta naispääosasta  American Horror Story  -tv-sarjassa vuonna 2016.
 Kansainvälistä uraa viime vuosina tehnyt Jasper Pääkkönen näyttelee BlacKkKlansmanissa muun muassa Adam Driverin ja Topher Gracen rinnalla. UPI Media
 Suomalaisittain riittää jännitettävää, saako elokuva  BlacKkKlansman  Golden Globe -palkintoja. Elokuvassa näyttelee  Jasper Pääkkönen , vaikka hänelle ehdokkuutta ei irronnutkaan.
 BlacKkKlansman  on edolla neljässä eri kategoriassa. Se kisaa parhaan draamaelokuvan palkinnosta ja  Spike Lee  on ehdolla parhaaksi ohjaajaksi.
 Kaikki ehdokkaat  Golden Globen sivuilla .
 Politikoinnit sikseen
 Vuosi sitten Golden Globe -gaalaa vietettiin  poikkeuksellisissa merkeissä . Hollywoodia kuohutti tuolloin seksuaalisen häirinnän skandaalit ja tämän takia juhlatilaisuuteen tulleet naiset pukeutuivat mustaan.
 Tällä kertaa skandaalit ja etenkin politikointi halutaan jättää taka-alalle. Näin ovat luvanneet ainakin gaalan juontavat näyttelijät  Sandra Oh  ja  Andy Samberg   Hollywood Reporter -lehdessä . Yleensä juontajat ovat sivaltaneet poliitikoita ainakin vähän spiikeissään.
 Sambergin mukaan politiikan ulkopuolelle jättämisellä ei haluta väheksyä monia masentavia asioita, joita maailmassa tapahtuu. Rankkoina aikoina tarvitaan myös positiivisuutta.
 – Kaikki ovat masentuneita ja siksi on hyvä, että kaikki voisivat hetken ajan nauraa ja juhlia, Samberg sanoo.
 – Minua ei kiinnosta puhua Trumpista, vaan haluan tuoda esiin todellista muutosta, lisää Oh.
 Näyttelijät Sandra Oh ja Andy Samberg juontavat Golden Globe -gaalan. Chelsea Lauren / AOP
 Golden Globe -gaalaa ensimmäistä kertaa juontava Sandra Oh on itsekin ehdolla palkinnon saajaksi. Hänen tähdittämänsä  Killing Eve  on ehdolla parhaaksi tv:n draamasarjaksi ja hän parhaaksi naisnäyttelijäksi tv:n draamasarjassa.
 Juontajien lupaus iloisesta juhlinnasta saattaa hyvinkin toteutua, sillä Golden Globe on tapahtumana huomattavan rento. Kun Oscar-gaalassa elokuvaväki istuu teatterissa kolme tuntia, Golden Globen yleisö nauttii pöydissä illallista juomineen.
 Yhdysvalloissa Golden Globe on yksi seuratuimmista gaaloista, joten luvassa on ainakin tähtiloistetta näyttävien pukujen kera. Palkinnot antavat myös osviittaa Oscar-palkintojen saajista.

Golden Globe -palkinnot jaetaan yöllä – putsaako Lady Gaga palkintopöydän, ja kuinka käy Jasper Pääkkösen elokuvan?


Summary: Vielä joulukuussa Trump sanoi, että Yhdysvallat vetäytyy Syyriasta nopeasti, koska Isis on voitettu.

Presidentti  Donald Trump  on vahvistanut, ettei Yhdysvallat vedä joukkojaan Syyriasta välittömästi.
 – En koskaan sanonut, että tekisimme sen niin nopeasti. Mutta tuhoamme Isisin, Trump sanoi.
 Washingtonissa toimittajille puhunut Trump totesi myös, ettei Yhdysvallat vetäydy lopullisesti ennen kuin äärijärjestö Isis on hävitetty.
 Vielä joulukuussa Trump oli sitä mieltä,  että joukot vedettäisiin nopeasti, koska Isis-järjestö on kukistettu. Trumpin vetäytymispäätös yllätti Yhdysvaltain puolustusministeriön ja nostatti arvostelua  myös republikaanien riveissä.
 Viitteitä vetäytymisaikataulun venymisestä saatiin jo alkuviikosta, kun senaattori  Lindsey Graham  kertoi  Trumpin luvanneen hidastaa joukkojen vetäytymistä.
 Aiemmin sunnuntaina Trumpin turvallisuusneuvonantaja  John Bolton  asetti uutiskanava NBC:n mukaan ehtoja vetäytymiselle. Boltonin mukaan sotilaat pysyvät Syyriassa niin kauan, kunnes Isis on lyöty ja Yhdysvaltojen tukemien kurdijoukkojen turvallisuus on taattu.
 Boltonin mukaan mitään aikataulua ei ole lyöty lukkoon. Yhdysvalloilla on Syyriassa noin 2 000 sotilasta.
 Vetäytymispäätös on huolettanut etenkin  Yhdysvaltain kurdiliittolaisia Syyriassa.  Turkki pitää kurdijoukkoja vihollisinaan ja on uhannut karkottaa ne rajansa läheltä.
 Lue myös:
 Presidentti Trumpin vetäytymispäätökseen pettyneet amerikkalaiskomentajat jättämässä aseensa kurdeille Syyriassa Kurdit jäämässä Turkin ja Syyrian armeijojen puristukseen,  Isis-terroristit joudutaan ehkä jättämään rauhaan

Trumpin mukaan Yhdysvallat ei vetäydy lopullisesti Syyriasta ennen kuin Isis on tuhottu – "En koskaan sanonut, että tekisimme sen niin nopeasti"


Summary: Epäilty on poliisille entuudestaan tuttu.

Kemiläisessä kerrostaloasunnossa oli sunnuntaina käynnissä pitkällinen poliisioperaatio, joka liittyy epäiltyyn räjähderikokseen, kertoi Oulun poliisin johtokeskus.
 Poliisi teki teknistä tutkintaa asunnossa Takajärventiellä aamukymmenestä iltakuuteen. Huoneistosta löytyi ainesosia, joita voi epäilyjen mukaan käyttää räjähteiden valmistamiseen. Poliisi taltioi paikalta näytteitä, joiden koostumusta tutkitaan.
 Operaatio ja aineet eivät aiheuttaneet poliisin mukaan ympäristölle vaaraa.
 Asiaa tutkitaan räjähderikoksena, ja epäillyn henkilöllisyys on poliisin tiedossa. Häntä ei ole kuitenkaan otettu kiinni, kertoo komisario, yleisjohtaja  Jyrki Kiviranta .
 – Kysymys on terveydellisistä asioista, niin ei voi tiedottaa, Kiviranta kommentoi epäillyn olinpaikkaa.
 Ainesosat löytyivät asunnosta, kun epäilty aiheutti asunnossa häiriötä aamulla ja poliisi tuli paikalle, Kiviranta kertoo.
 – Se ei ole liittynyt epäiltyihin aineisiin.
 Kivirannan mukaan kyseessä on poliisin kanssa aiemminkin tekemisissä ollut ihminen.

Hälytystehtävä johti räjähderikostutkintaan kerrostalossa Kemissä


Summary: Molemmat voittajat saavat 10 000 euroa.

Lappeenrannan laulukilpailuissa ovat voittaneet naisten sarjassa sopraano  Virva Puumala  ja miesten sarjassa baritoni  Jussi Vänttinen . He saivat molemmat palkinnoksi 10 000 euroa.
 Toisen palkinnon, 7 000 euroa saivat sopraano  Marika Hölttä  ja tenori  Jere Martikainen .
 Kolmannen palkinnon, 5 000 euroa saivat sopraano  Aurora Marthens  ja  Tiitus Ylipää .
 Lappeenrannan laulukilpailut 2019 päättyivät jännittävään finaaliin loppiaisiltana 6. tammikuuta. Tuomariston puheenjohtaja, oopperajohtaja  Lilli Paasikivi  julkisti kilpailun tulokset myöhään sunnuntai-iltana.
 Yleisön suosikki
 Yleisö sai äänestää omaa suosikkiaan välierässä. Yleisön suosikiksi nousi kilpailun ainoa basso, myös kansanmusiikkipedagogiksi viulu pääaineena valmistunut 29-vuotias  Henri Uusitalo .
 Yleisön suosikki palkitaan taiteilija  Arja Martikaisen  designia olevalla keraamisella Pauli-norpalla.
 Kilpailussa kuultiin kaikkiaan 29:ää laulajaa, joista yhdeksän selviytyi loppiaisillan finaaliin. Finaalissa lauloivat sopraanot  Marika Hölttä, Alina Koivula, Annika Leino, Aurora Marthens  ja  Virva Puumala , mezzosopraano  Irina Nuutinen , tenori  Jere Martikainen , sekä baritonit  Jussi Vänttinen  ja  Tiitus Ylipää .
 Kilpailulla on nyt juhlavuosi, sillä ensimmäiset kilpailut järjestettiin 50 vuotta sitten.
 Lisää Lappeenrannan laulukilpailusta Yle Klassisen sivuilta.

Virva Puumala ja Jussi Vänttinen voittoon Lappeenrannan laulukilpailuissa


Summary: Uusi katedraali on rakennettu Kairon itäpuolelle alueelle, jonne Egyptin hallinnon on tarkoitus siirtyä tämän vuoden aikana.

Egyptin presidentti  Abdel Fattah al-Sisi  on vihkinyt käyttöön uuden koptikristittyjen katedraalin Kairon lähellä. Egyptin hallituksen mukaan uusi kirkko on Lähi-idän suurin.
 Kristuksen syntymälle omistetussa kirkossa pidetään sunnuntain ja maanantain välisenä yönä jouluyön messu. Koptit viettävät joulua 7. tammikuuta, koska he noudattavat juhlapyhissään juliaanista kalenteria.
 Noin kymmenen prosenttia Egyptin väestöstä on koptikristittyjä, mutta vähemmistö kärsii monenlaisesta syrjinnästä. Egyptissä toimivat jihadistijärjestöt, kuten Siinain alueen Isis-järjestö, ovat tehneet useita iskuja kopteja vastaan. Monien koptien mukaan hallitus ei ole suojellut heitä riittävästi väkivallalta.
 Presidentti al-Sisi vihki samalla käyttöön uuden moskeijan. Rakennukset ovat nousseet Egyptin uuteen hallintopääkaupunkiin, jota rakennetaan autiomaahan noin 45 kilometriä Kairosta itään. Egyptin keskushallinnon on tarkoitus muuttaa alueelle myöhemmin tänä vuonna.
 Lue myös:
 Kristityt joutuivat yhä pahempaan pulaan Lähi-idässä − osa yhteisöistä vaarassa jopa kadota

Egyptin presidentti vihki käyttöön Lähi-idän suurimman kirkon


Summary: Puolan viranomaiset ovat sulkeneet 13 pakohuonetta turvallisuussyistä.

Puolalaiset syyttäjät ovat nostaneet syytteen perjantai-iltana palaneen pakohuoneen omistajaa vastaan. Miestä syytetään tulipalovaaran tahallisesta aiheuttamisesta.
 Syyttäjälaitoksen tiedottajan mukaan 28-vuotias omistajamies oli jättänyt varmistamatta varauloskäytävän, jota pitkin nuoret tytöt olisivat päässeet pakenemaan palon sytyttyä. Mies itse on kiistänyt syyllisyytensä.
 Palossa Koszalinin kaupungissa Pohjois-Puolassa kuoli viisi teinityttöä. Syyttäjien mukaan palo sai todennäköisesti alkunsa viereisessä odotushuoneessa vuotaneista kaasupulloista. Nuoret menehtyivät häkämyrkytykseen.
 Ihmiset toivat muistokynttilöitä menehtyneiden teinityttöjen kuolinpaikan edustalle Koszalinissa sunnuntaina. Marcin Bielecki / EPA
 Pakohuonepeli on seikkailupeli, jossa pelaajat yrittävät päättelykyvyn ja yhteistyön avulla päästä määräajassa ulos suljetusta huoneesta. Perjantaina menehtyneet nuoret olivat ensimmäiset tiedetyt kuolematapaukset maan pakohuoneissa.
 Haasteelliset pelit ovat erittäin suosittuja Puolan nuorten keskuudessa. Niiden suosio on kasvanut viiden viimeisen vuoden aikana.
 Onnettomuuden uhrien muistolle pidettiin rukoushetki sunnuntaina ulkona pakohuoneen läheisyydessä Koszalinissä. Marcin Bielecki / EPA
 Puolassa 13 pakohuonetta on suljettu turvallisuussyistä
 Perjantaina on tarkastettu yli 200 Puolan 1 100 pakohuoneesta. Tarkastuksissa paljastui useita turvallisuuspuutteita, jotka on korjattava välittömästi.
 Tarkastuksissa yli 120 paikkaa todettiin vaaralliseksi. Viranomaiset määräsivät 13 paikkaa välittömästi suljettaviksi.
 Puolan pääministeri  Mateusz Morawiecki  pyytää ihmisiä ilmoittamaan vastaavista paikoista palomiehille ja poliisille. Maan hallitus puolestaan päättää, tarvitaanko pakohuoneiden ja muiden vastaavien viihdepelipaikkojen turvallisuussääntöihin muutoksia.
 Lue myös:
 Pakohuoneesta pääsee Suomessa pois, vaikka valvoja pyörtyisi
 Pakohuoneessa tulipalo – viisi teini-ikäistä kuollut
 Pakohuone hermostuttaa, ahdistaa ja innostaa – suomalaiset hurahtivat pelihuoneisiin

Puolassa palaneen pakohuoneen omistajaa syytetään tulipalovaaran aiheuttamisesta


Summary: Poliisi tutkii havaintoa.

Lontoon suurimman lentokentän Heathrow'n lähtevät lennot keskeytetty toistaiseksi. Lentokenttä kertoo Twitterissä, että alueella on tehty havainto dronesta. Poliisi tutkii havaintoa.
 Tämän hetkisten tietojen mukaan saapuvat lennot laskeutuvat normaalisti kentälle.

Jälleen drone-havainto Lontoossa: Päälentokenttä Heathrow'n lähtevät lennot pysäytetty


Summary: Eduskunta aloitti vaalikauden viimeisen puristuksen käsittelemällä kaavailtua kokoontumislain muutosta.

Joululomalta palannut eduskunta käsitteli vuoden ensimmäisessä täysistunnossa paljon puhuttua kokoontumislakia.
 Hallitus esittää mielenosoitusten ilmoitusajan  pidentämistä vuorokauteen  nykyisestä kuudesta tunnista.
 Esitys herätti epäilyksiä eritoten vasemmistoliitossa ja vihreissä, samoin perussuomalaisissa, vaikka hallitus lievensi esitystään. Alkuperäinen suunnitelma oli, että mielenilmoituksesta pitäisi ilmoittaa jopa kolmea vuorokautta ennakkoon.
 Esitystä on perusteltu mielenosoittajien turvallisuudella, jotta poliisi ehtii valmistautua paremmin mielenosoituksiin.
 Lakiesitystä vastustavissa puheenvuoroissa korostettiin Suomen pitkää perinnettä vapaana yhteiskuntana kokoontumisissa.
 Vihreiden kansanedustaja  Outi Alanko-Kahiluoto  totesi, että "kokoontumisvapauteen ei pitäisi ilman riittäviä perusteita puuttua".
 – Tätä hallituksen lakiesitystä nyt vaivaa nimenomaan se, että riittäviä perusteita ei ole. Perusteluissa ei esimerkiksi käy ilmi se, että kuinka paljon viime vuosina on järjestetty nopean aikataulun mielenilmauksia ja minkälaisia ongelmia niistä on poliisille mahdollisesti seurannut, hän sanoi lähetekeskustelussa.
 Puoluetoveri  Satu Hassi  (vihr.) kuvaili esitystä "perin omituiseksi".
 Vasemmistoliiton kansanedustaja  Hanna Sarkkinen  katsoi, että lakiesitys on tehty liikaa poliisin näkökulmasta.
 – Poliisin resurssihaasteisiin tulisi vastata ensisijaisesti polisiin resursseja lisäämällä, ei puuttumalla kansalaisten perusoikeuksiin, hän sanoi.
 Ministeri puolusti: Perusoikeuksiin ei puututa
 Oikeusministeri  Antti Häkkänen  (kok.) sanoi, että kyse ei ole perusoikeuksien rajoittamisesta.
 Häkkäsen mukaan tarkoituksena on, että poliisi pystyy turvaamaan jokaisen oikeuden ilmaista mieltään rauhassa.
 – Demokraattiseen oikeusvaltioon kuuluu jokaisen kansalaisen oikeus ilmaista mielipiteitään. Samalla valtiovallan tehtävä on myös turvata, että jokainen ihminen kykenee ilman ulkopuolisten häiriötä tai esimerkiksi uhkaa väkivallasta käyttämään tätä perustuslaillista oikeutta.
 Eduskunnan kevättä värittävät muun muassa suuret lakihankkeet kuten sote- ja maakuntuudistus sekä tiedustelulait. Katso alla olevalta videolta, miten kansanedustajat arvioivat vaalikauden loppurutistusta:

 Kokooomuksen  Ben Zyskowicz  vastasi Hanna Sarkkisen puheenvuoroon siitä, että esitystä on tehty liikaa poliisin näkökulmasta.
 – Itse ymmärtäisin niin, että poliisin näkökulma tarkoittaa mahdollisuutta suojata mielenosoittajia erilaisilta häiriöiltä.
 Puheenvuoroissa esitystä perusteltiin sillä, että esimerkiksi sosiaalinen media on muuttanut mielenosoitusten luonnetta ja Suomeenkin on rantautunut väkivaltaisia ilmiöitä.
 – Se seuraa aikaa, jossa nyt ollaan. Sosiaalisen median kontekstissa yli sata vuotta sitten säädetyt lait eivät ole enää nykypäivää, sanoi sinisten  Kimmo Kivelä.
 Myös hallituspuolueiden kansanedustajien puheenvuoroissa oltiin kuitenkin sitä mieltä, että kolme vuorokautta olisi ollut kohtuuton ilmoitusaika.
 Spontaanit mielenosoitukset mietityttivät
 Monissa puheenvuoroissa ihmeteltiin, eikö poliisin resursseja pitäisi lisätä se sijaan, että puututaan ilmoitusaikaan.
 – Mieluummin minäkin lisäisin poliisien resursseja enkä pidentäisi nelinkertaisesti ilmoitusaikaa, perussuomalaisten  Laura Huhtasaari  sanoi.
 Opposition puheenvuoroissa kannettiin huolta siitä, onko spontaaneihin mielenosoituksiin yhä mahdollisuus.
 Vasemmistoliiton Sarkkinen huomautti, että pikaisen mielenosoituksen tarve saattaa tulla yllättäen esimerkiksi kansainvälisen tapahtuman tai poliittisen päätöksen takia.
 Hallituksen mukaan spontaanit mielenilmaukset ja pienemmät mielenosoitukset ovat edelleen sallittuja tuosta vain. Vaikka ennakkoilmoitus jätettäisiin tekemättä, mielenosoitus voi jatkua, jos se ei aiheuta suurempaa järjestyshäiriötä tai sulje katuja.
 Keskustelussa kysyttiin myös, miten aiotaan reagoida väkivaltaisiin mielenosoituksiin.
 – En usko, että kukaan, joka suunnittelee väkivaltaista mielenosoitusta, tulee ilmoitamaan sitä kenellekäkään yhtään aikaisemmin, huomautti perussuomalaisten  Maria Tolppanen .
 Lisää aiheesta:
 Nykyisellä eduskunnalla edessään ruuhkainen ja hikinen loppukiri – sote- ja maakuntauudistuksen kohtalo yhä auki, tiedustelulakeja rukataan vielä valiokunnissa

Mielenosoitusten ilmoitusajan pidentäminen 24 tuntiin herätti yhä epäilyksiä eduskuntakeskustelussa – Osa ihmetteli, miksei poliisin resursseja sen sijaan lisätä


Summary: Vian syytä selvitetään parhaillaan, HSL:n viestinnästä kerrotaan.

HSL:n lippuautomaateista ei pysty tällä hetkellä ostamaan lippuja, eikä HSL:n myyntipisteillä pysty latamaan matkakorttia.
 HSL:n viestinnästä kerrotaan, että lippuautomaatit eivät toimi järjestelmähäiriön takia.
 – Korjaustoimenpiteet ovat parhaillaan käynnissä ja vian tarkempaa syytä selvitetään, viestinnän asiantuntija  Tapio Tolmunen  Helsingin seudun liikenteestä kertoo.
 Tolmusen mukaan vielä ei tiedetä, kuinka kauan vian korjaaminen vie. Siitäkään ei ole varmuutta, koskeeko vika kaikkia lippuautomaatteja vai vain osaa automaateista.
 – Luultavaa on, että häiriö koskee koko järjestelmää ja kaikkia automaatteja.
 Lue lisää:
 Helsingin kaupungin tietojärjestelmässä oli laaja häiriö: terveysasemat sekaisin, metro- ja raitiovaunuliikenteessä ongelmia, lipunmyynti takkusi

HSL:n lipunmyynti meni sekaisin: Automaateilta ei pysty ostamaan lippuja, matkakorttien lataaminen ontuu


Summary: Seuraava talvimyräkkä saapuu torstaina. Perjantaita kohti tuulet merialueilla voivat nousta myrskylukemiin.

Sään iso kuva on, että loppuviikkoa kohti Suomen yli porhaltaa pari matalapaineen rintamaa ja välissä korkeapaine navakoittaa tuulen ja purevoittaa pakkasen. Luvassa on siten reilusti lunta, liukkaita kelejä ja myrskytuulia.
 Esimakua on saatu koko kuluneen tiistain ajan, jolloin Etelä-Suomessa on satanut paikoin sankasti lunta, rannikolla se tosin on tullut osaksi vetenä.
 Sadealueen pohjoisreuna on kulkenut Ylen meteorologin  Matti Huutosen  mukaan Satakunnasta Etelä-Karjalaan eli jotakuinkin Porista Savonlinnaan. Linjan eteläpuolelle Uudenmaan pohjoisosiin, Hämeeseen ja Satakuntaan on tullut jo 7-8 senttiä lunta, enimmillään jopa 10 senttiä. Vuorokauden kertymäksi Huutonen arvioi siten jopa 14-15 senttiä.
 – Sateet hiipuvat huomisen aikana alkaen aamulla etelästä kohti Kaakkois-Suomea ja iltapäivällä ne ovat ohi, Huutonen arvioi.
 – Keskiviikko on poutainen ja sää pakastuu. Torstain vastaisena yönä Lappiin on luvassa 20-25 asteen pakkasia ja Pohjanmaallekin -20 astetta, Huutonen sanoo ja varoittelee pakkasen myötä liukastuvasta kelistä. Jalkakäytävät voivat muuttua erittäin liukkaiksi.
 Torstaina sataa lisää lunta
 Sitten Suomen yli porhaltaa seuraava sadesatsi: matalapaine tuo torstaina Lappiin lumisateita, jotka etenevät sitten itää ja kaakkoa. Samalla tuulet navakoituvat ja merialueilla ne voivat yltyä myrskylukemiin.
 Ilmatieteen laitoksen  varoituskartoilta  ilmenee, että keskiviikkona koko Etelä-Suomessa ja Ahvenanmaalla on varoitus erittäin huonosta ajokelistä. Torstaina huonosta ajokelistä varoitetaan Pohjois-Suomea.
 Merialueilla varoitetaan kovasta tuulesta, myrskyn todennäköisyydestä ja aallokosta, jonka merkitsevä aallonkorkeus ylittää 4 metriä. Aluksi näin torstain aikana Perämerellä ja perjantaina puolestaan Selkämerellä.
 Finnair perui tiistain lentoja lumisateen takia
 Finnair ilmoitti maanantaina peruuttavansa kaikkiaan 14 lentoa tiistain runsaan lumisateen takia. Lennot olivat iltapäivän kotimaan lentoja yhtä Brysselin-vuoroa lukuunottamatta.
 Finnairin mukaan lumisade hidastaa liikennettä ja peruutukset tehtiin liikenteen sujuvoittamiseksi hankalissa olosuhteissa. Reitit valikoitiin siten, että niillä oli tiistain aikana muitakin vuoroja.
 Finnair kertoo mahdollisista poikkeusjärjestelyistä  omilla sivuillaan . Toistaiseksi tiistain aikana muutoksia aiemmin ilmoitettuhin ei ole tullut.
 Finavian sivuilta löytyvät tiedot  lähtevistä ja saapuvista  lennoista.
 Lue myös:   Lunta kertyy maan eteläosaan paikoin yli 15 senttiä – Sateet jatkuvat huomiseen, Ilmatieteen laitos varoittaa huonosta ajokelistä

Etelän lumituppura jatkuu vielä reilut puoli vuorokautta – sitten liukastellaan kiristyvässä pakkasessa


Summary: Yt-neuvottelut koskevat koko Nurmon sikaleikkaamon noin 380 työntekijää. Tavoitteena on 65 henkilötyövuoden ja 1,5 miljoonan euron säästöt

Atria Suomi aloittaa koko Nurmon sikaleikkaamon henkilöstöä koskevat yhteistoimintaneuvottelut.
 Neuvotteluilla tavoitellaan 1,5 miljoonan euron vuotuisia säästöjä ja 65 henkilötyövuoden vähentämistä. Sikaleikkamossa työskentelee noin 380 työntekijää.
 Atria Suomen lihaliiketoiminnasta vastaava johtaja  Markku Hirvijärvi  sanoo, että toiminnan sopeutusten taustalla on sianlihan kysynnän lasku.
 – Sianlihan kysynnän volyymit ovat laskeneet koko Suomessa ja tuotanto pyritään sopeuttamaan sen mukaiseksi, Hirvijärvi sanoo.
 Atria on investoinut sikaleikkamon uudistamiseen ja automatisointiin vuodesta 2015 alkaen noin 36 miljoonaa euroa.
 – Olemme hyvin pystyneet kehittämään käytettävyyttä sikaleikkamon investoinnin jälkeen. Nyt sopeutamme työvoimatarvetta tehokkammille linjoille, Hirvijärvi kertoo.
 Työn määrän mahdollinen väheneminen pyritään toteuttamaan sisäisten järjestelyjen ja siirtojen kautta. Suunnitelluilla toimenpiteillä Atria pyrkii parantamaan liiketoiminnan kannattavuutta ja kilpailukykyä.

Atrian Nurmon sikaleikkamossa koko henkilöstöä koskevat yt-neuvottelut – syynä sianlihan laskenut kysyntä ja leikkaamon automatisointi


Summary: Hoitajilla on liikaa töitä Pohjois-Kymen sairaalan päivystyksessä. Asiasta on kanneltu aluehallintovirastoon.

Pohjois-Kymen sairaalan päivystyksen toiminnasta on tehty joulukuussa toinenkin kantelu aluehallintovirastoon.
 Viime päivinä paljon huomiota saaneen  päivystyksen hoitajien luottamusmiehen  Paula Werningin  tekemän kantelun lisäksi kouvolalainen yksityishenkilö on kannellut päivystyksen toiminnasta.
 Kouvolainen nainen jonotti pitkäaikaissairaan läheisensä kanssa päivystyksessä seitsemän tuntia joulukuun alussa, minkä jälkeen hän laati kantelun.
 Kouvolalaisnainen kertoo nostaneensa kantelussaan esiin hoitohenkilökunnan uupumisen ja vähäiset resurssit, sekä sen, ettei pääsy päivystykseen ole pyörätuolissa istuvalle esteetön.
 Nainen on saanut tiedon, että kantelu otetaan käsiteltäväksi.
 Hoitajat äärirajoilla
 Päivystyksessä työskentelevän Werningin kantelu on kirjattu saapuneeksi aluehallintovirastoon muutamia päiviä kouvolalaisnaisenjättämän kantelun jälkeen. Werning on Tehyn luottamusmies ja SDP:n kaupunginvaltuutettu Kouvolassa.
 Werningin kantelun mukaan henkilökuntaa on aivan liian vähän, ylitöitä tehdään paljon ja henkilöstö on uupumuksen partaalla. Se on Werningin mukaan jo riski työ- ja potilasturvallisuudelle.
 – Hoitajat työskentelevät äärirajoilla. Sijaisia on vaikea saada, koska heitä ei ole. Työvuorot laaditaan jo valmiiksi vajaina, Werning sanoo.
 Päivystyksessä työskentelevät 49 hoitajaa ovat  omassa kannanotossaan tukeneet Werningin kantelua .
 Toissa vuonna aluehallintovirasto ratkaisi omana tapauksenaan tilanteen, jossa vakavista oireista kärsinyt  pieni vauva käännytettiin  kotiin Pohjois-Kymen sairaalan päivystyksestä. Aluehallintovirasto antoi sairaalalle ja päivystyksessä toimineelle lääkärille hallinnollista ohjausta, mutta  ei kuitenkaan todennut aihetta huomautukseen .
 Aluehallintovirastoon on lisäksi eilen, maanantaina jätetty tuore kantelu Pohjois-Kymen sairaalan toiminnasta. Sitä ei ole vielä käsitelty, joten sen tarkemmasta sisällöstä ei vielä ole tietoa.
 Valvontaviranomainen seuraa
 Aluehallintovirastosta kerrotaan, että Pohjois-Kymen sairaalan päivystyksen toimintaa on seurattu jo jonkin aikaa.
 – Otimme itse asian vireille noin vuosi sitten, kun mediassa oli enemmänkin juttuja päivystyksestä toiminnan siirryttyä Carean vastuulle, terveydenhuoltoyksikön päällikkö  Anne Hiiri  sanoo.
 Pohjois-Kymen sairaalan toiminta siirtyi Kouvolan kaupungilta Kymenlaakson sairaanhoitopiiri Carean vastuulle vuoden 2018 alusta. Tämän vuoden alusta Kymenlaakson kaikki terveys- ja sosiaalipalvelut koottiin uuden sote-kuntayhtymän Kymsoten alaisuuteen.
 Pohjois-Kymen sairaalassa olleiden muutosten vuoksi sairaalan toiminnalle annettiin aluehallintovirastossa aikaa tekeytyä, koska Hiiren mukaan kysymys oli mahdollisesti käynnistysvaikeuksista.
 Joulukuussa tehdyt kantelut on liitetty päivystystä koskevan valvonta-asian kanssa yhdeksi kokonaisuudeksi. Aluehallintovirasto on toimittanut Carealle selvityspyynnön 27. joulukuuta.
 – Arvioimme saamamme vastauksen perusteella, onko meidän tarpeen käydä Pohjois-Kymen sairaalassa. Se vie oman aikansa, mutta uskoisin, että kevään aikana tulisi päätös asiaan liittyen, Hiiri sanoo.
 Aluehallintoviraston tavoite on antaa ratkaisunsa kanteluihin 8 kuukauden kuluessa.
 Neljä uutta hoitajaa haussa
 Pohjois-Kymen sairaalan päivystyksen kuormittuneeseen tilanteeseen etsitään ratkaisua lisäämällä hoitajien määrää.
 Sairaalaan haetaan parhaillaan työntekijöitä neljään uuteen hoitajan toimeen. Kymsoten johtajaylihoitaja  Hannele Mattilan  mukaan valinnat tehdään jo lähipäivinä.
 – Huutoon on vastattu jo viime vuoden puolella, kun päätettiin näiden uusien työpaikkojen perustamisesta. Tätä seurataan nyt suurennuslasin kanssa, että riittääkö tämä mitoitus, Mattila sanoo.
 Mattila itse on toiminut johtajaylihoitajana uudessa sote-kuntayhtymässä vasta vuoden alusta. Hän kertoo kuitenkin olleensa kollegansa kautta tietoinen siitä, että lisämiehitystä Pohjois-Kymen sairaalassa tarvitaan.
 – Kun yhteispäivystys Pohjois-Kymen sairaalassa viime vuoden alussa päättyi, oletettiin, että päivystyspotilaiden määrä vähenee noin 20 prosentilla. Potilaiden määrä on vähentynyt kuitenkin vain noin 15 prosenttia, Mattila sanoo.
 Mattila käy keskiviikkona tapaamassa päivystyksen työntekijöitä ja keskustelemassa tilanteesta. Lisäksi hän on paikalla Kymsoten hallituksen kokouksessa perjantaina, jolloin asiasta syntynee myös keskustelua.

Nainen odotti päivystyksessä 7 tuntia – Pohjois-Kymen sairaalan päivystyksestä toinenkin kantelu


Summary: Harley-Davidsonin sähköversio kiihtyy 3,5 sekunnissa lähes sataseen.

Moottoripyöristä kaikkein ikonisin, Harley-Davidson, kulkee pian myös sähkön voimalla.
 Pyöriä valmistava samanniminen yhtiö ilmoitti jo viitisen vuotta sitten kehittelevänsä sähköllä kulkevaa versiota moottoripyörästään. Tuolloin tavoitteena oli, että sähkö-Harrikka olisi jokamiehen ja -naisen ostettavissa vuonna 2021.
 Nyt aikataulu on nopeutunut. Yhtiön mukaan sähköinen moottoripyörä tulee kauppoihin jo ensi elokuussa Yhdysvalloissa. Muualla maailmassa myynti alkaa myöhemmin ilmoitettavana ajankohtana.
 Edistyneen akkuteknologian ansiosta uusi pyörä kiihdyttää 60 mailin tuntinopeuteen kunnioitusta herättävästi 3,5 sekunnissa. Nopeus vastaa noin 96:ta kilometriä tunnissa. Sen luvataan liikkuvan kertalatauksella noin 175 kaupunkikilometriä.
 Jarruttaminen lataa akkua ja tuo lisäkilometrejä.
 Kelpaako sähköinen ääni Harrikka-harrastajille?
 Sähkö-Harrikassa ei ole vaihteita tai kytkintä, mikä tekee ajamisesta yhtiön mukaan helppoa puuhaa.
 Tähän liittyy myös pyörän kenties suurin ongelma: sen moottori ei tuota tuttua matalaa jyrinää, jota yhtiö yritti peräti patentoida parikymmentä vuotta sitten.
 Yhtiön lehdistötiedotteen  mukaan sähkö-Harrikalla on kuitenkin kehitetty insinöörivoimin uusi, futuristiseksi kuvattu ääni, joka kuuluu kiihdytettäessä.
 Harley-Davidsoneillä liikkuvat motoristit on yleensä mielletty nahkatakkisiksi partasuiksi. Kelpaako sähköpyörä myös heille, jää nähtäväksi, kirjoittaa  futurism.com.
 Lue lisää:
 Moottoripyöräily voi olla tulevaisuudessa täysin kiellettyä – uskalletaanko prätkiä enää päästää teille, kun muu liikenne robotisoituu?

Sähkö-Harrikka tulossa kauppoihin etuajassa – Matala murina vaihtuu "futuristiseksi ääneksi"


Summary: Iranin todettiin yrittäneen tehdä salamurhan viime vuonna sekä Ranskassa että Tanskassa. Myös Hollanti syyttää Irania murhista.

EU-maat ovat asettaneet pakotteita Iranin tiedustelupalvelulle. Syynä on Iranin aikomukset tehdä attentaatit Ranskassa viime kesänä ja Tanskassa syksyllä.
 Asiasta kertoi  Tanskan ulkoministeri Anders Samuelsen.
 – Tämä on merkittävä askel. Mikään muu tiedustelupalvelu ei ole EU:n terrorilistalla, Samuelsen sanoi mennessään EU:n ministerikokoukseen.
 Suomen ulkoministeriön pakote-tiimin vetäjä  Pekka Kosonen  vahvistaa tiedon pakotteista. Hänen mukaansa pakotepäätökset tehdään EU-maiden kesken yksimielisyysperiaatteella, eli Suomi on niissä mukana.
 Pakotteet kohdistuvat eräisiin tiedustelupalvelussa työskenteleviin henkilöihin ja yhteen sen osastoon.
 Attentaatteja Euroopassa
 Pakote-ehdotus tuli alun perin Ranskalta. Viime kesä-heinäkuun vaihteessa Ranskan viranomaiset ottivat kiinni neljä henkilöä, joita epäiltiin pommi-iskun valmistelusta Pariisin Villepinten esikaupungissa.
 Iranilainen oppositiojärjestö Kansan mujahediin (Mujahediin-e-Khalq, MEK) aikoi pitää kokouksen Villepintessä. Ranskan viranomaiset saivat selville, että Iranin tiedustelupalvelu aikoi tehdä kokoukseen pommi-iskun. Asiasta kertoi muiden muassa  The Guardian -lehti .
 Suuremman huomion sai syyskuussa tapahtunut Tanskan poliisin jättioperaatio, jossa koko Själlandin saari, jolla myös Kööpenhamina sijaitsee, eristettiin.
 Tanskan poliisi etsi iranilaistaustaisia henkilöitä, joiden uskottiin suunnittelevan salamurhaa, joka kohdistuisi iranilaista ASMLA-järjestöä vastaan. ASMLA eli Arab Struggle Movement for the Liberation of Ahwaz ajaa itsenäistä arabivaltiota Etelä-Iranissa sijaitsevaan Khuzestaniin.
 Iran on syyttänyt järjestöä sotilasparaatiin tehdystä iskusta, jossa sai surmansa 25 ihmistä. ASMLA on kiistänyt osallisuutensa ja pahoitellut verilöylyä. Asiasta kertoo esimerkiksi  uutistoimisto AP .
 Tanskan poliisi: Iranin turvallisuuspalvelu valmisteli salamurhaa Tanskassa – ulkoministeri kutsui lähettilään kotiin Teheranista
 Hollanti ilmoitti myös tänään tiistaina, että se uskoo Iranin tehneen maaperällään ainakin kaksi murhaa.
 Kohteina oli iranilaista alkuperää olevat Hollannin kansalaiset. Murhat tehtiin Almeressa vuonna 2015 ja Haagissa 2017, kertoi maan ulkoministeri  Stef Blok  kirjeessään Hollannin parlamentille.

EU-mailta pakotteita Iranin tiedustelupalvelulle – taustalla jopa neljä murhahanketta Euroopassa