Summary: Ihmiset pelkäävät sisäilman terveysriskejä enemmän kuin tutkimukset antavat aihetta.

Sisäilmaongelmista on puhuttu ja kirjoitettu vuosikausia ja uutisointi altistuneista ihmisistä jatkuu edelleen. Milloin koulun oppilaat oireilevat tai jonkin viraston henkilökunta voi pahoin.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen kansallisen sisäilmakartoituksen mukaan ihmiset kokevat erityisesti sisäilmaan liittyvät terveysriskit usein suurempina ja vakavampina, kuin mitä ne tutkimustiedon perusteella ovat.
 Monissa kysymyksissä suomalaisten käsitykset poikkesivat merkittävästi tutkitusta tiedosta.
 Tämä selvisi THL:n toteuttamasta kartoituksesta, jossa selvitettiin ensimmäistä kertaa suomalaisten tietoja ja käsityksiä sisäilmasta. Vastauksia kyselyyn saatiin noin 1 800.
 Seppo Suvela / Yle
 Tutkimusta tekemässä ollut Helsingin yliopiston ja THL:n kansanterveystieteen professori  Juha Pekkanen  yllättyi tuloksista, vaikka tiesikin, että keskusteluissa on liikkeellä paljon tutkimustiedon vastaisia käsityksiä.
 – Olimme aika yllättyneitä, miten hyvin nuo väitteet ovat menneet läpi. Varsinkin kun puhutaan sisäilman terveysvaikutuksista, Juha Pekkanen sanoo.
 Eriävät käsitykset sisäilman merkityksestä terveydelle aiheuttavat hämmennystä sekä osaltaan hankaloittavat rakennusten sisäilmaan liittyvien ongelmien ratkaisua ja ihmisten hoitoa.
 Kaikki kosteusvauriot eivät aiheuta astmaa
 Tutkimustiedon perusteella lähes kaikissa rakennuksissa esiintyy kosteus- ja mikrobivaurioita niiden elinkaaren aikana. Vain pieni osa näistä vaurioista on niin vakavia, että ne lisäävät riskiä sairastua astmaan.
 Kyselyyn vastanneista kuitenkin reilusti yli puolet koki, että vähäiseenkin kosteusvaurion liittyy vakava riski terveydelle.
 Juha Pekkasen mukaan kosteusvaurion laajuus ja tilan käyttötiheys vaikuttavat siihen, millaiseksi terveysriski arvioidaan.
 Seppo Suvela / Yle
 Kyselyyn vastanneista noin kaksi kolmasosaa piti sädesienen esiintymistä varmana merkkinä sisäilman haitallisuudesta.
 THL:n mukaan tutkimustiedon perusteella sädesienet voivat olla merkki rakennuksen kosteus- ja mikrobivauriosta, mutta niiden löytäminen rakennuksesta ei automaattisesti osoita, että rakennuksen käyttämisestä olisi haittaa terveydelle.
 Mitä oireilu kertoo sisäilmasta?
 Usein ihmisten oireilua pidetään merkkinä sisäilman ongelmista. Juha Pekkasen mukaan oireet ovat kuitenkin epävarma merkki.
 – Oireiluun vaikuttavat monet tekijät sisäilman lisäksi, professori sanoo.
 Kyselyyn vastanneista melkein 60 prosenttia koki vaikeana arvioida, johtuvatko yksittäisen ihmisen hengitystieoireet sisäilmasta vai jostain muusta tekijästä.
 Seppo Suvela / Yle
 Oireilu on yksilöllistä ja siiihen vaikuttavat sisäilman epäpuhtauksien lisäksi myös muut seikat, kuten ikä, terveydentila ja kuormittavat asiat, kuten viihtyisyys ja tyytyväisyys töissä ja koulussa. Myös pelot ja käsitykset jonkin tekijän haitallisuudesta voivat aiheuttaa THL:n mukaan oireita ja objektiivisesti mitattavia fysiologisia vasteita.
 – On tärkeää, että käyttäjät ovat sisäympäristöön tyytyväisiä. Raportoitu oireilu ja kokemukset sisäilman laadusta, kuten hajuista, tunkkaisuudesta tai lämpötilasta, antavat myös arvokasta lisätietoa, kun rakennukseen liittyviä ongelmia selvitetään ja tutkimuksia suunnitellaan, kertoo THL:n ylilääkäri  Jussi Lampi .
  Tutkimuksiin ei luoteta tai ongelmia vähätellään
 Kun ihmiset luottavat enemmän muihin kuin tutkimustuloksiin, syntyy helposti ristiriitoja. Oireista kärsivät arvioivat esimerkiksi kuntien virkamiesten vähättelevän koettuja sisäilmaongelmia.
 – Jos eri ihmisillä on hyvin erilaiset näkemykset sisäilman terveysvaaroista, niin silloin tulee helposti ristiriitoja. Ihmisille syntyy vähättelyn tunne, Juha Pekkanen arvioi.
 Vastaavia tilanteita on kohdattu myös muissa ympäristön aiheuttamien terveysvaikutusten kohdalla. Julkinen keskustelu terveysriskeistä ei Pekkasen mukaan aina vastaa todellista tilannetta.
 Sosiaalisen median keskustelut korostavat riskien mahdollisuutta, jolloin syntyy tietynlainen sosiaalinen vahvistuminen muiden riskien kustannuksella.
 Kyselyn tulokset riskikäsityksistä julkaistaan 30. lokakuuta Valtakunnallisilla ympäristöterveyspäivillä.
 Koulujen sisäilmaongelmat ja tapaus Turun Sepänkatu
 Yksi sisäilmaongelmien kohde on Turussa Sepänkadun koulu. Keskustelu vanhan kiinteistön soveltuvuudesta koulujen remonttien ajan väistötilaksi käy kuumana juuri sisäilmaongelmien takia.
 Lue myös
 Turku ottaa uusia näytteitä ja kosteuskartoituksia Sepänkatu 2:n koulutiloista – tuloksia luvassa parin kuukauden kuluttua
 Sepänkadun koulutalon koululakkoa jatketaan – vanhempien edustaja: "Haluamme vaikuttaa päättäjiin"
 Vanhempainyhdistyksen alainen sisäilmatyöryhmä on vaatinut satavuotiaan talon tutkimista, koska osa lapsista on reagoinut voimakkaasti.
 Työryhmää vetävä  Katja Hjerppen  mukaan on suuri ongelma, ettei rakennuksen todellista kuntoa ole koskaan kunnolla tutkittu.
 – On pyritty todistelemaan jopa kyseenalaisin keinoin rakennuksen hyvä kunto. Esimerkiksi tilat desinfioitiin ja välittömästi sen jälkeen otettiin pintasivelynäyte ja medialle kerrottiin sitten, että näytteiden tulokset ovat hyviä, Katja Hjerppesanoo.
 Näytteiden tulosten perusteella koulu julistettiin terveelliseksi tilaksi.
 Hjerppen lapsi käy parhaillaan koulua Sepänkadulla, koska oma koulu on remontissa. Oppilailta on tullut jatkuvasti tietoa oireilusta.
 – On päänsärkyä, pahaa oloa. 42 oppilasta on vaihtanut koulua. Kouluterveydenhuoltoon on väistötila-aikana tullut 65 oireilmoitusta. Kotona tai lomilla oireilu loppuu, Katja Hjerppe luettelee.
 Turun kaupungin mukaan oireet ovat normaaleja ja liittyvät syksyyn.
 Vanhemmat ovat kyllästyneet Turun virkamiesten viivyttelyyn asiassa. Epäillään, että muiden väistötilojen puuttuessa Sepänkadun kiinteistölle ei ole vaihtoehtoja ja vitkuttelulla halutaan vain selviytyä ensi kevääseen.
 – Olemme näyttäneet, mistä kohtaa pitää tehdä korjauksia eri tavalla tai on tehty suositusten vastaisesti. Ne kuitataan kuitenkin hyvin yleisellä tasolla tai niihin ei tartuta, Hjerppe sanoo.
 Sepänkadun koulusta on löytynyt Stachybotrys-sientä, joka tuottaa toksiineja. Hjerppen mukaan se aiheuttaa vakavia oireita sille altistuneille. Sienen pudistus pitää tehdä yhtä varoen kuin asbestitöissä.
 Ovatko Sepänkadun ongelmat sitten hyvä esimerkki sisäilmaongelmien käsittelystä Suoemssa?
 Ainakin luottamus osaksi tutkimustuloksiin tai virkamiesten toimintaan on mennyt. Sosiaalinen paine on lisännyt vanhempien keskuudessa käsitystä terveysriskeistä.
 Sepänkadun koulurakennus on sata vuotta vanha. Minna Rosvall / Yle
 Vanhempainyhdistyksen tukena on ollut  Erkki Helimo,  joka on tehnyt rakennusterveystarkastuksia kolme vuosikymmentä.
 Helimon mukaan ongelma on, että kunnollista tutkimusta ei ole tehty rakennuksen kunnosta, vaikka peruskorjauksen tarpeellisuus todettiin jo vuonna 2015.
 – Tämänkaltaisessa satavuotiaassa kivitalossa ongelmia on lattioiden alla. Kreosiittia, koksikuonaa, lahoja lautoja, rikkoutuneita viemäreitä ja niiden seurauksia. Vesikatto on vuotanut monta kertaa, Helimo laskeskelee.
 Puolentoista vuoden aikana satavuotiaan rakennuksen ongelmia ei kuitenkaan kaupungin tutkimuksissa ole kunnolla löydetty.
 Helimon mukaan vanhempien huoli lasten terveydestä ei ole liioiteltu. Lapset ovat kouluissa terveydensuojelulain alaisia.
 – Laissa terveyshaitasta todetaan, ettei saa olla sellaista vikaa tai puutetta, mikä saattaa aiheuttaa terveyshaittaa, Erkki Helimo toteaa.
 Helimon mukaan Sepänkadun koulu pitäisi laittaa löydösten perusteella käyttökieltoon.
 Turun kaupungin vastaus Sepänkadun tilanteeseen
 Pyysimme Turun kaupungilta kommentin edellä esitettyihin näkemyksiin Sepänkadun koulun tilanteesta.
 Vastauksessaan Turun kaupunki ilmoittaa tilapalvelujohtaja Tuomas Koskiniemen mukaan suhtautuvan sisäilmaongelmiin aina vakavasti.
 "Sepänkatu kahden kiinteistössä Turun kaupunki on teettänyt sisäilmatutkimuksia ulkopuolisella asiantuntijalla vuodesta 2017 alkaen ja kaikki tutkimustuloksiin perustuvat, esitetyt korjaustyösuositukset on toteutettu kokonaisuudessaan.
 Rakennusta on korjattu viime vuosina kattavasti, muun muassa ilmanvaihtoa on uudistettu sekä vesikattoja ja ikkunoita korjattu.
 Turun ympäristöterveyspäällikkö on 7.8. 2019 antamassaan lausunnossa katsonut, että rakennus on turvallinen ja soveltuu koulukäyttöön. Ympäristöterveyden yksikössä on parhaillaan käsittelyssä eräiden yksityishenkilöiden vaatimus rakennuksen asettamisesta käyttökieltoon ja päätös asiassa tehdään mahdollisimman pian.
 Lisäksi voidaan todeta, että koulun edustaja, kouluterveydenhoito, työterveydenhuolto, ympäristöterveydensuojelu, työsuojelu tai aluehallintovirasto eivät ole esittäneet koulun sulkemista.
 Viimeisimpien korjaustöiden yhteydessä suoritettuun desinfiointityöhön johti valitettava väärinkäsitys työtehtävän annossa.
 Desinfiointi ei ole kaupungin sisäilmakohteissa käytettävä menetelmä eikä sitä ollut myöskään tarkoitus toteuttaa Sepänkadulla. Alkuperäinen suunnitelma oli vaurioituneiksi todettujen materiaalien mekaaninen poistaminen ja korjaustyön jälkeinen homeettomaksi siivous.
 Tällä hetkellä Sepänkatu kahdessa on käynnissä kiinteistökokonaisuuden kosteus- ja sisäilmatekninen kuntotutkimus. Tutkimuskokonaisuudessa selvitetään muun muassa rakenteiden kosteusteknistä toimintaa, tehdään rakenneavauksia ja otetaan materiaalinäytteitä sekä mikrobiviljelyyn että kemiallisiin analyyseihin. Tuloksia tutkimuksista saataneen vielä tämän vuoden puolella.
 Tilanne Sepänkadulla on ollut kaupungin mukaan viime aikoina rauhallinen ja kouluun on palautunut opiskelurauha alkusyksyn mediamylläkän jälkeen."

THL: Suomalaisten käsitykset sisäilmaongelmista ovat liioiteltuja


Summary: Yhdysvallat on painostanut Kiinaa lopettamaan uiguurimuslimien sulkemisen Luoteis-Kiinan Xinjiangissa sijaitseville leireille.

Kiinan YK-lähettiläs varoittaa, ettei Yhdysvaltojen YK:ssa osoittama arvostelu Kiinan uiguurivähemmistön kohtelusta edesauta suurvaltojen välisiä kauppaneuvotteluita.
 Yhdysvaltojen ja Britannian lisäksi 21 maata painosti tiistaina YK:ssa Kiinaa lopettamaan uiguurien ja muiden muslimien sulkemisen Luoteis-Kiinan Xinjiangissa sijaitseville leireille.
 – Kauppaneuvottelut ovat käynnissä ja näemme niissä edistymistä. En usko, että tästä on apua hyvän ratkaisun saamiseksi neuvotteluissamme, sanoi Kiinan YK-lähettiläs  Zhang Jun  toimittajille.
 Kiina yhdessä 53 muun maan kanssa puolusti YK:ssa yhteisessä julkilausumassaan Kiinan ”merkittäviä saavutuksia” ihmisoikeuksien saralla.
 YK:n mukaan noin miljoona uiguurimuslimia on suljettu Xinjiangissa leireille, joissa heidät pyritään käännyttämään pois islamista ja kulttuuristaan.
 Kiina on kuvaillut leirejä ammatillisen koulutuksen keskuksiksi, joissa harjoittelijoiksi kutsutut oppivat mandariinikiinaa ja työtaitoja.
 Aiheesta lisää:
 EU:n Saharov-palkinto tunnetulle uiguuritutkijalle Ilham Tohtille – istuu elinkautista Kiinan arvostelusta
 Yhdysvallat laittoi 28 kiinalaistahoa mustalle listalle uiguurien kohtelun johdosta

Kiina varoittaa: USA:n arvostelu uiguurien kohtelusta ei edesauta kauppaneuvotteluja


Summary: Turkin ulkoministeri tyrmäsi edustajainhuoneen päätöksen kutsuen sitä  häpeälliseksi.

Yhdysvalloissa edustajainhuone on tunnustanut Armenian vuoden 1915 joukkomurhat kansanmurhaksi. Aloite hyväksyttiin äänin 405-11.
 Turkin tasavallan edeltäjä Ottomaanien valtakunta  toteutti ensimmäisen maailmansodan aikana  laajamittaisia armenialaisten pakkosiirtoja ja joukkomurhia. Osa armenialaisista kuoli nälkään ja tauteihin.
 Turkki on vastustanut Armenian joukkosurmien luokittelemista kansanmurhaksi. Turkin mukaan armenialaisia kuoli 300 000, kun taas armenialaisten mukaan kuolleita oli 1,5 miljoonaa.
 Turkin ulkoministeri  Mevlut Cavusoglu  tyrmäsi edustajainhuoneen päätöksen kutsuen sitä Twitterissä ”häpeälliseksi”, mutta Turkin hallituksen ja kansan näkökulmasta ”merkityksettömäksi ja mitättömäksi.” Lisäksi ulkoministeri katsoo, että Yhdysvaltain edustajainhuone kostaa näin Turkin toimet Koillis-Syyriassa.
 Lisäksi edustajainhuone äänesti äänin 403-16 sen puolesta, että Turkille asetetaan pakotteita, koska maa on hyökännyt kurdeja vastaan Syyriassa.
 Lisää aiheesta:
 Ranska järjesti Armenian kansanmurhan muistopäivän ensimmäisenä Euroopan maana

USA:n edustajainhuone tunnusti Armenian tapahtumat kansanmurhaksi – Turkki raivostui odotetusti


Summary: Suomen maaperästä louhittiin noin 50 miljoonaa tonnia teollisuusmineraaleja ja malmeja viime vuonna.

Malmin ja sivukivien louhintamäärät ovat olleet ennätyksellisen suuria Suomessa jo kolmena peräkkäisenä vuotena.
 Suomessa toimi 11 metallimalmi- ja 35 teollisuusmineraalikaivosta, joista louhittiin teollisuusmineraalien hyötykiveä ja malmia yhteensä noin 50 miljoonaa tonnia viime vuonna. Metallimalmien louhinta kasvoi edellisvuodesta kaksi prosenttia ja sivukiven jopa 18 prosenttia.
 Metallimalmeja louhittiin eniten Terrafamen Sotkamon ja Bolidenin Kevitsan kaivoksista, joiden yhteenlaskettu louhintamäärä vastasi noin 80 prosenttia metallimalmien louhinnasta Suomessa.
 Investoinnit kaivostoimintaan ja malminetsintään jatkoivat kasvua viime vuonna. Malminetsinnän investoinnit kasvoivat edellisvuodesta 15 prosenttia ja kaivosinvestoinnit 29 prosenttia.
 Kuluvan vuoden aikana Suomessa on avattu kaksi uutta kaivosta. Maaliskuun lopussa Sotkamon Taivaljärvelle avattiin hopeakaivos ja helmikuussa Valkeakosken Kaapelikulmalle avattiin kultakaivos.
 Tiedot käyvät ilmi tiistaina julkaistusta kaivosalan nykytilaa ja tulevaisuuden näkymiä käsittelevästä toimialaraportista.
 Sähköautot vauhdittavat kasvua edelleen?
 Sähköautojen yleistymisen uskotaan lisäävän akkumineraalien kysyntää rajusti. Suomella on laajat mineraalivarat, joita voidaan hyödyntää esimerkiksi akkujen valmistuksessa.
 – Suomessa tehdään tällä hetkellä hartiavoimin töitä, jotta päästäisiin mukaan Eurooppaan muodostuvaan akkuteollisuuteen, toimialapäällikkö  Heino Vasara  Lapin ELY-keskuksesta sanoo tiedotteessa.
 Kaivosalan toimialaraportti 2019 julkaistiin tiistaina Kittilän Levillä kansainvälisessä kaivannais- ja mineraaliteollisuuden tapahtumassa. Toimialaraportin on koonnut työ- ja elinkeinoministeriön johdolla toimiva asiantuntijaverkosto.
 Haluatko tietää, mitä kotiseudullasi tapahtuu? Onhan sinulla jo puhelimessasi Ylen Uutisvahti?  Lataa se tästä.
 Tilaa Läheltä-niminen  uutiskirjeemme sähköpostiisi .

Kolmas ennätysvuosi malmin louhinnassa Suomessa


Summary: Vetäytyminen on osa Ukrainan hallinnon ja Venäjän tukemien kapinallisten välisiä neuvotteluita.

Ukraina on alkanut vetää joukkojaan ja aseitaan osalta Itä-Ukrainan rintamaa, kertoo ulkoministeri  Vadim Pristaiko  ukrainalaismedioille. Joukkoja on vedetty Zoloten kaupungin alueelta Luhanskin maakunnassa.
 Venäläisen uutistoimisto Tassin mukaan myös Venäjän tukemat kapinalliset ovat kertoneet joukkojensa vetäytymisestä.
 Joukkojen vetäytymisestä muun muassa Zoloten alueelta sovittiin tämän kuun alussa. Joukkojen on tarkoitus vetäytyä ennen Ukrainan, Venäjän, Ranskan ja Saksan johtajien huippukokousta. Kokouksessa on tarkoitus käsitellä Itä-Ukrainan tilannetta.
 Ukraina, Venäjä, kapinalliset ja Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö Etyj  sopivat kuun alussa seuraavista askeleista  viisi vuotta kestäneen sodan lopettamiseksi. Osapuolet sopivat muun muassa paikallisvaaleista Itä-Ukrainan kapinallisalueilla.

Ukrainan ja kapinallisten joukkoja on vedetty osalta Itä-Ukrainan rintamaa – askel sodan lopettamiseksi


Summary: Lappeenrannassa ja Lahdessa sijaitsevien ammattikorkeakoulujen yhdistyminen luo Suomen kuudenneksi suurimman ammattikorkeakoulun LAB:in.

Suomeen syntyy ensi vuoden alussa uusi suuri ammattikorkeakoulu, kun Lappeenrannassa toimiva Saimaan ammattikorkeakoulu ja Lahden ammattikorkeakoulu yhdistyvät.
 Uudesta LAB-ammattikorkeakoulusta tulee opiskelijamäärällä mitattuna Suomen kuudenneksi suurin ammattikorkeakoulu. Uudessa opinahjossa on yli 8500 opiskelijaa.
 LAB-ammattikorkeakoulu Toimii Lahdessa ja Lappeenrannassa. Osa LUT-konsernia. Yli 8500 opiskelijaa. 360 opettajaa ja TKI-asiantuntijaa. Liikevaihto noin 65 miljoonaa euroa.
 LAB aikoo tuoda työelämän entistäkin vahvemmin mukaan opiskeluun.
 – Viemme opiskelijan heti ensimmäisistä opiskelupäivistä lähtien mukaan työelämään, LAB-ammattikorkeakoulun rehtori  Turo Kilpeläinen  lupaa.
 Uuden LAB-ammattikorkeakoulun vararehtori Merja Heino ja rehtori Turo Kilpeläinen. Petri Niemi / Yle
 Työelämässä saadut tiedot edistävät suoraan opintoja.
 – Työssä saaduista tiedoista voi saada opintopisteitä, Saimian nykyinen rehtori ja uuden LAB-ammattikorkeakoulun vararehtori  Merja Heino  vakuuttaa.
 Verkko-opinnot toinen painopiste
 Uusi LAB-ammattikorkeakoulu kehittää voimakkaasti myös verkko-opiskelua. Verkkoon tulee käytännössä uuden ammattikorkeakoulun kolmas kampus Lahden Mukkulan ja Lappeenrannan Skinnarilan lisäksi.
 Petri Niemi / Yle
 – Tosi monet koulutusohjelmat menevät verkkoon. Esimerkiksi tänä syksynä Saimiassa alkoi ensimmäistä kertaa kokonaan verkossa toteutettava tradenomi-tutkinto, Saimian opiskelijakunnan hallituksen puheenjohtaja  Emma Kokkosen  kertoo.
 Uusi ammattikorkeakoulu on osa Lappeenrannan ja Lahden oppilaitosten yhdistymistä LUT-konserniin. Ammattikorkeakoulujen lisäksi LUT-konserniin kuuluvat Lahdessa ja Lappeenrannassa toimivat yliopistot.
 Opiskelijoille lisää mahdollisuuksia
 Vararehtori Merja Heinon mukaan yhdistyminen antaa opiskelijoille lisää opintomahdollisuuksia.
 – Lappeenrantaan tulee nyt mahdollisuus järjestää esimerkiksi tieto- ja viestintätekniikan koulutusta, mitä meillä ei ole ollut ennen. Lahteen puolestaan tulee mahdollisuus järjestää rakennusinsinööri- ja rakennusmestarikoulutusta.
 Myös LAB:in rehtori Turo Kilpeläinen vakuuttaa, että opiskelijoiden mahdollisuudet lisääntyvät.
 – Yhdessä voimme laajentaa opetustarjontaa ja samalla syventää tarjoamaamme osaamista. Opiskelijoille tulee joustavampia mahdollisuuksia rakentaa opiskelujaan.
 Kilpeläisen mukaan korkeakoulujen yhdistymisen tarkoitus ei ole saavuttaa säästöjä vaan kehittää koulutuksen laatua. Säästöjä tuo kuitenkin se, että uuden ammattikorkeakoulun tukitoiminnat siirtyvät LUT-konsernin hoidettavaksi.
 – Yhdistyminen ei merkitse sitä, että sen seurauksen tulisi uusia yt-neuvottteluja, Kilpeläinen vakuuttaa.

Suomeen syntyy uusi 8500 opiskelijan ammattikorkeakoulu: "Viemme opiskelijan heti työelämään"


Summary: Uniapnean tutkimuksiin ja hoitoihin lähetettyjen potilaiden määrä on lisääntynyt tänä vuonna. Uniapnean oireet saattavat olla yleisempiä kuin tähän asti on arvioitu.

Vantaalainen  Kristina Walden  tunsi kummallisia oireita 10 vuotta sitten. Päänsärky ja väsymys vaivasivat ja olo oli muutenkin huono. Työterveyslääkäri keksi lähettää Waldenin unikokeeseen ja hän sai diagnoosiksi lievän uniapnean. Hän joutuu käyttämään öisin CPAP- eli ylipainehengityslaitetta uniapnean hoitoon. Tottuminen laitteeseen vei kolme kuukautta.
 – Ensimmäiset yöt olivat aikamoista tuskaa ja ihmettelyä. Kun löysin oikeanlaisen maskin, helpotti todella paljon, Kristina Walden kertoi  Radio Suomen Päivä  -ohjelmassa.
 Uniapneassa hengitysteiden ahtaus voi aiheuttaa yöllä hengitysvaikeuksia tai jopa hengityskatkoksia. Uniapneadiagnoosin voi saada, jos hengityskatkoksia on enemmän kuin viisi kertaa tunnissa.
 Sekä Helsingin että Turun yliopistosairaaloissa on havaittu, että hoitoihin lähetettyjen määrä on kasvanut rajusti tänä vuonna. Keuhkosairauksien erikoislääkäri  Ulla Anttalainen  Turun yliopistollisesta keskussairaalasta sanoo, että kasvua on huimasti. Hänen mukaansa sairaalassa mietitään, miten potilaat saadaan hoidettua hoitotakuun puitteissa.
 – Syyskuun loppuun menessä kasvua on tullut yli 50 prosenttia. Arvio on, että lähetettyjä potilaita on tänä vuonna 50 prosenttia enemmän kuin viime vuonna.
 Vaikka kasvua on näin paljon, Anttalaisen mukaan lähetteet ovat olleet aiheellisia, eli uniapneatauti on todettu. Uniapnea on kansantauti ja tiedetään, ettei kaikkia potilaita ole vielä löydetty. Anttalainen uskoo, että lähetteiden määrän kasvu johtuu siitä, että tiedotusvälineissä on puhuttu asiasta paljon.
 Varsinkin keski-ikäiset miehet ovat havahtuneet uniapneaan. Monet lääkärit arvelevat, että taustalla on uniapneaa sairastaneen laulaja  Olli Lindholmin  kuolema ja asian saama julkisuus.
 Myös Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin uniapneapoliklinikalla potilaiden määrä on kasvanut huomattavasti.
 Ylipaino lisää uniapnean riskiä
 Kaksi kolmasosaa uniapneapotilaista on ylipainoisia. Keski-iässä uniapnea on yleisempää kuin nuorilla. Naisilla hormonit suojaavat uniapnealta ennen vaihdevuosi-ikää. Sen jälkeen uniapnea lisääntyy myös naisilla ja erikoislääkäri Anttalaisen mukaan naisilla on silloin uniapneaa lähes yhtä paljon kuin miehillä.
 – Tupakointi, alkoholin käyttö, vahvat kipuläkkeet, unilääkkeet ja psyykelääkkeet lisäävät myös hengityskatkosten mahdollisuutta, toteaa Anttalainen.
 HUS:in uniapneaklinikan ylilääkäri sanoo, että diagnoosien määrää lisää myös se, että tutkimuslaitteet ovat entistä herkempiä ja että uniapnean määritelmää on muutettu. Uniapnea saattaa kuitenkin olla huomattavasti yleisempää kuin tähän asti on tiedetty, sanoo HUS:in uniapneaklinikan osastonylilääkäri  Abdel Bachour .
 – Jos puhutaan pelkästään unitutkimuksen tuloksista, nyt arvioidaan, että 300 000 potilaalla on uniapnea. Mutta totuus saattaa olla kolme tai neljä kertaa enemmän.
 Belgiassa tehdyn tutkimuksen mukaan uniapneaoireita on lähes puolella väestöstä. Riskiä lisää korkea verenpaine. Tutkimus antaa viitteitä siitä, että uniapneaoireita saattaa olla arvioitua useammalla suomalaisellakin.
 Hoitoa vai ei?
 Unitutkija, professori  Markku Partinen  on sitä mieltä, että uniapneaa hieman ylidiagnosoidaan. Hän sanoo, että lievä uniapnea ei aina vaadi hoitoa.
 – Jos henkilöllä esiintyy yli viisi hengityskatkosta tunnissa, ei tarkoita, että ihminen on sairas. Täysin terveelläkin voi olla yli viisi hengityskatkosta tunnissa.
 Markku Partinen kertoo tutkineensa terveitä urheilijoita, joista yli 10 prosentilla oli yli viisi hengityskatkosta. Partisen mukaan lääkäriin kannattaa hakeutua, jos on uniapneasairaus eli uniapnea aiheuttaa päivällä oireita, huonontaa toimintakykyä tai nostaa verenpainetta.
 – Jos nukkuu hyvin, ei väsytä päivällä, ei ole ylipainoa eikä sydän- ja verisuonisairauksia, so what, jos siellä on muutama uniapnea.
 Lue lisää :
 Voisiko hammaslääkäri tunnistaa lapsen uniapnean? Riihimäellä tutkitaan, onko sairaudella yhteys purentahäiriöihin
 Väsyttääkö? 9 kohdan unitesti antaa vinkkejä parempaan uneen
 Uniapnea-lähetteiden hurja kasvu jatkuu: "Vastaavaa ei ole koettu koskaan"
 Uniapnea on riski liikenteessä – yhä useamman kuskin kyky pysyä hereillä testataan

Päänsärkyä, väsymystä, kovaäänistä kuorsausta – yhä useammat kärsivät uniapneasta


Summary: Aluehallintovirasto ei pitänyt mahdollisuutta saada hoivapaikka nopeammin maksukyvyn perusteella kaikilta osin lainmukaisena.

Hyvätuloiset vanhukset ovat päässeet yksityisiin hoivakoteihin pienempituloisten vanhusten ohi Haminassa.
 Etelä-Suomen aluehallintovirasto sai kaksi vuotta sitten ilmoituksen, jonka mukaan kaupungin hallinnoimassa palvelupaikkajonossa ohitettiin toistuvasti.
 Haminan hyvinvointilautakunnan antamasta lausunnosta kävi ilmi, että yksityisiin hoivakoteihin ostopalveluna tai palvelusetelillä sijoitettavat hyvätuloiset asiakkaat ovat voineet päästä pidempään hoivapaikkaa odottaneiden, pienituloisten asiakkaiden ohi.
 Asiaa perusteltiin sillä, että pienituloisten asiakkaiden maksukyky ei välttämättä riitä yksityisiin hoivakoteihin. Haminan kaupunki teki lausunnon mukaan tarvittaessa harkinnan asiakasmaksuihin, jotta mahdollisimman monella vanhuksella oli mahdollisuus päästä myös yksityisiin hoivakoteihin.
 Haminan kaupungin entinen vanhuspalvelujohtaja  Sanna Niskanen  ei kommentoi, miksi vanhusten tulot Haminan kaupungin aikana vaikuttivat hoivapaikan saamiseen.
 – En pysty kommentoimaan, koska ole itse nähnyt Avin päätöstä. En enää edes muista asiaa. En ole ollut vuoteen töissä siellä.
 Vuoden alusta Haminan hoivakotipalveluja on hallinnoinut Kymenlaakson sosiaali- ja terveyskuntayhtymä Kymsote, jossa varallisuus ei palvelupäällikkö  Mervi Takalan  mukaan vaikuta hoivapaikan saamiseen.
 – Maksukyky ei ole hoivapaikan saamisen peruste, vaan sen määrää asiakkaan palveluntarve. Hoivapaikka järjestyy ihan samalla tavalla esimerkiksi inkerinsuomalaisille, joilla ei ole paljon eläkekertymää, Takala sanoo.
 Aluehallintovirasto on vaatinut Haminan kaupunkia kiinnittämään huomiota asiaan. Kaupunki sai avilta myös huomautuksen.
 Osa maksaa itse
 Aluehallintovirasto ei pitänyt Haminan hoivapalvelujen tapaa toimia ja mahdollisuutta saada hoivapaikka nopeammin maksukykyn perusteella kaikilta osin lainmukaisena.
 Aluehallintovirasto on vaatinut Haminan kaupunkia kiinnittämään huomiota asiaan. Avin mukaan asumispaikan järjestämisen tulee perustua henkilön avun ja tuen tarpeeseen, eikä hänen varallisuuteensa.
 – Hoivakotien asiakasmaksut määräytyvät tulojen perusteella. Kunnan tai kuntayhtymän sijoittamalta asiakkaalta on kuitenkin perittävä samansuuruinen maksu sekä yksityisessä että kunnan omassa hoivakodissa, Etelä-Suomen aluehallintoviraston ylitarkastaja  Maria Borg  sanoo.
 Maria Borgin tiedossa ei ole vastaavia tapauksia muualta Suomesta.
 – Maksukykyä ei yleisesti ainakaan mainita hoivapaikan saamisen kriteereissä. Sellaista ei tuoda julkisesti esille, Borg sanoo.
 Maria Borgin mukaan maksukyvyn merkitys hoivapaikan saamisessa kuitenkin puhuttaa ihmisiä aika ajoin. Borgin mukaan epäselvyys maksukyvyn merkityksestä voi johtua siitä, että osa vanhuksista maksaa hoivapaikkansa kokonaan itse.
 – Kaikki asiakkaat eivät hakeudu hoivakotiin julkisen puolen kautta. Osa varakkaista vanhuksista ei saisi kunnalta hoivakotipaikkaa toimintakykynsä perusteella, joten he haluavat itse maksaa ja hakeutuvat itse hoivakotiin.Se on tietysti vähäisempi määrä asiakkaita, Borg kertoo.
 Lakisääteinen jonotusaika ylittyi
 Lisäksi Aluehallintovirasto huomautti Haminan kaupunkia siitä, että tehostetun palveluasumisen kriteerit täyttäville vanhuksille ei useissa tapauksissa oltu järjestetty hoivapaikkaa kolmen kuukauden kuluessa päätöksenteosta.
 Lain mukaan kunnan on järjestettävä asiakkaalle myönnetyt palvelut viipymättä siten, ettei iäkkään henkilön oikeus välttämättömään huolenpitoon vaarannu. Iäkkäällä henkilöllä on oikeus saada hänelle myönnetyt muut kuin kiireelliset sosiaalipalvelut ilman aiheetonta viivytystä, viimeistään kolmen kuukauden kuluttua päätöksenteosta.
 Avi pyysi Haminalta selvityksen ympärivuorokautiseen palveluun pääsyn odotusajoista vuosilta 2015, 2016 ja 2017. Näinä vuosina Haminassa oli säännöllisesti vanhuksia, joille ei pystytty järjestämään heidän tarvitsemiaan palveluita vanhuspalvelulain edellyttämän ajan kuluessa.
 – On ollut kuukausia, jolloin homma on sujunut hyvin, ja kuukausia, jolloin aika on ylitetty, ylitarkastaja Maria Borg kertoo.
 Lisäksi Avin mukaan sosiaalihuollon osaaminen oli ollut puutteellista, koska Haminan kaupungin vanhuspalveluissa ei ollut sosiaalityöntekijää. Avin mukaan asiakkaan oikeus saada palvelutarpeensa arvioiduiksi sosiaalihuoltolain mukaisella tavalla ei välttämättä toteutunut.
 Asiasta kertoi ensimmäisenä  Iltalehti.

Kaupunki päästi varakkaat vanhukset köyhempien ohi hoivakotijonossa Haminassa – selitys: "En muista asiaa"


Summary: Syrian Observatory for Human Rights -järjestön mukaan kuusi Syyrian armeijan sotilasta on kuollut taisteluissa.

Syyrian ja Turkin armeijat ovat käyneet tänään taisteluita Koillis-Syyriassa, kertoo Syyrian sotaa tarkkaileva järjestö Syrian Observatory for Human Rights.
 Britanniasta käsin toimivan järjestön mukaan kuusi Syyrian armeijan sotilaista olisi kuollut Ras al-Ainin rajakaupungin eteläpuolella käydyissä taisteluissa.
 Järjestön mukaan viisi sotilasta kuoli Turkin tulituksessa. Kuudes sotilas kuoli järjestön mukaan, kun Turkin tukemat kapinalliset teloittivat hänet.
 Turkki hyökkäsi Pohjois-Syyrian kurdienemmistöisille alueille noin kolme viikkoa sitten. Kurdit liittoutuivat hyökkäyksen vuoksi Syyrian armeijan kanssa. Turkin armeijan rinnalla taas taistelee myös sen tukemia Syyrian kapinallisryhmiä. Sotaa tarkkailevan järjestön mukaan kyseessä on ensimmäinen kerta kun Syyrian ja Turkin armeijat käyvät raskasta taistelua keskenään.
 Turkin tai Syyrian hallinto ei ole vahvistanut asiaa. Joukot eivät ole aiemmin ottaneet suoraan yhteen Turkin hyökkäyksen aikana.
 Turkki ja Venäjä solmivat aiemmin sopimuksen, jonka oli määrä päättää Turkin hyökkäys Syyrian kurdialueille.
 Aiemmin tässä kuussa  kurdijoukot suostuivat vetäytymään  120 kilometriä pitkältä kaistaleelta rajan tuntumasta, mutta rajaseuduilla on sattunut yhteenottoja.
 Lue myös :
 Pohjois-Syyriassa 15 kuollut Turkin tukemien joukkojen ja kurdien yhteenotoissa
 Analyysi: Trump sai ison erävoiton taistelussa terrorismia vastaan, mutta Isisin toiminta saattaa tästä vain laajeta
 Turkki on hyökännyt kolmeen kylään Koillis-Syyriassa, sanovat kurdijohtoiset SDF-joukot

Syyrian ja Turkin armeijat käyneet raskaita taisteluja Koillis-Syyriassa, kertoo sotaa tarkkaileva järjestö


Summary: Libanonissa laajat mielenosoitukset ovat jatkuneet kaksi viikkoa.

Libanonissa pääministeri  Saad Hariri  on ilmoittanut eroavansa. Pääministeri ilmoitti myös, että hän toimittaa oman ja hallituksensa eropyynnöt presidentti  Michel Aounille  vastineena kaksi viikkoa jatkuneille mielenosoituksille. Haririn mukaan tilanteessa on nyt ajauduttu umpikujaan.
 Libanonissa on viime viikkoina nähty laajoja, hallinnonvastaisia protesteja. Puheessaan Hariri vetosi siviilirauhan puolesta.
 Mielenosoituksissa on vaadittu perusteellista uudistusta suurissa talousvaikeuksissa olevan Libanonin poliittiseen järjestelmään. Pankit ja koulut ovat olleet suljettuina, ja pääkaupungissa Beirutissa tavanomaisesti vilkasta liikennettä ovat haitanneet lukuisat katuesteet.
 Mielenosoitusten alkamisen jälkeen hallitus on luopunut monista epäsuosituista uudistusehdotuksistaan kuten pikaviestipalveluiden kautta soitettavien puheluiden verottamisesta, mutta mielenosoitukset ovat silti jatkuneet.
 Eilen Haririn hallitus hyväksyi lisäksi uudistuspaketin, jonka tarkoitus on kohentaa maan talouden tilaa.
 Lue myös :
 Libanonissa tuhannet osoittivat mieltään jo toista päivää – turvallisuusjoukot turvautuivat kyynelkaasuun
 Libanon on syvässä finanssikriisissä – Automaateista ei aina saa dollareita ja se tekee kansasta levottoman

Libanonissa pääministeri Saad Hariri eroaa – samalla eroaa myös maan hallitus


Summary: JHL:n mukaan liitto ei voi suostua ehtoihin, joita Arkea on neuvotteluissa esittänyt.

Julkisten ja hyvinvointialojen liitto (JHL)

Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL valmistautuu ratkomaan Turun kaupungin omistaman Arkean kanssa syntynyttä kiistaa lakolla. Liiton hallitus kokoontuu keskiviikkona iltapäivällä, jolloin kerrotaan tarkemmin jatkotoimista.
 JHL ja Arkea ovat neuvotelleet työehdoista 14. lokakuuta alkaen, mutta keskustelut eivät ole edenneet. JHL:n puheenjohtaja  Päivi Niemi-Laine  kertoo, että neuvottelut menivät poikki tiistaina. Hänen mukaansa JHL ei voi suostua ehtoihin, joita Arkea on neuvotteluissa esittänyt. JHL kritisoi voimakkaasti myös Arkean tapaa salata päätöstensä taustoja.
 Arkea ilmoitti syyskuussa, että se aikoo vaihtaa henkilöstönsä työehtosopimuksen halvempaan. JHL arvoi, että pienipalkkaisten työntekijöiden kokonaisansiot heikentyvät tuntuvasti, jos muutos toteutuu. Varovainen arvio on, että ansiot tippuvat noin 15–30 prosenttia työsuhteen kestosta, tehtävistä ja työajoista riippuen.
 Arkea on kiinteistö- ja ruokapalveluyhtiö, jonka Turun kaupunki omistaa miltei kokonaan. JHL katsoo, että yhtiö on tehnyt vuodesta 2012 alkaen miljoonaluokan voittoa ja ennusteen mukaan yhtiö on voitollinen myös vuonna 2019.
 Juttua muutettu 29.10.2019 kello 19.20. Neuvottelujen alkamispäiväksi muutettu 14. lokakuuta. Oli aiemmin 15. lokakuuta.
 Lue nämäkin:
 Turun Arkea ja JHL etsivät nyt yhdessä säästöjä – Turkuun tulossa paikallisesti sovittu työehtosopimus tuhannelle työntekijälle
 JHL lopetti työtaistelutoimien valmistelun – JHL ja Arkealle halvempia työehtoja ajava Turun kaupunki palaavat neuvottelupöytään maanantaina
 Kiista tuhannen työehtosopimuksen muuttamisesta – JHL syyttää Turun kaupungin Arkeaa työntekijöiden painostuksesta, toimitusjohtaja kiistää

JHL:n ja Turun Arkean väliset neuvottelut poikki – lakkoon valmistautuminen alkaa uudelleen


Summary: Atte Jääskeläisen mukaan Jessikka Aron kokema häiriköinti paheni, kun tämä ei suostunut vaikenemaan.

Helsingin hovioikeus jatkoi tiistaina  MV-lehden ympärille kytkeytyvän rikosjutun  käsittelyä todistajien kuulemisella.
 Ylen entinen vastaava päätoimittaja  Atte Jääskeläinen  palasi puheenvuorossaan vuosiin, jolloin häirintäkampanja toimittaja  Jessikka   Aroa  kohtaan alkoi.
 Aro alkoi raportoida Venäjän informaatiovaikuttamisesta vuosina 2014–2015. Yksi näkyvimmistä artikkeleista oli niin sanottua  Pietarin trollitehdasta koskeva paljastusjuttu .
 Jääskeläisen mukaan vaikuttaminen Aroa kohtaan alkoi kuitenkin jo aikaisemmasta artikkelista, jossa  Yle pyysi ihmisiltä havaintoja informaatiovaikuttamisesta  netissä. Paine kasvoi sitä mukaa kun aiheen käsittely eteni.
 Toimittajasta julkaistiin juttuja venäjänkielisissä medioissa ja hän sai yöllisiä puhelinsoittoja, joista yhdessä kuului vain konekiväärin ammuntaa.
 Erityisesti Jääskeläinen muistaa hetken, kun MV-lehti oli julkistanut Aron yli kymmenen vuotta vanhan huumetuomion.
 Jääskeläisen mielestä kävi täysin selväksi, että jutun tarkoitus oli vaikuttaa Aroon leimaamalla hänet huumeidenkäyttäjäksi ja kyseenalaistaa hänen ja Ylen uskottavuus asiassa.
 – Todettiin, että häirintäkampanja on nyt siirtynyt seuraavalle tasolle. Yritin rauhoittaa Aroa ja keskustelun päätteeksi totesin, että tämäkin täytyy vain kestää, Jääskeläinen muisteli oikeudessa.
 “Ei voinut ymmärtää, miten tälle ei voi saada loppua”
 Jessikka Aron sisko kertoi oikeudessa vedonneensa MV-lehden lukijoihin avoimella kirjeellä, joka julkaistiin huumetuomiojutun kommenttipalstalla.
 Lopputulos oli, että hänestäkin julkaistiin juttu sivustolla. Hänen joutumisensa häirintäkampanjaan mukaan aiheutti suurta surua Jessikalle.
 – Uhkauksia tuli ovista ja ikkunoista. Jessikka ei voinut ymmärtää, miten tälle ei voi saada loppua ja miten hänen kaikki aikansa menee rikosilmoitusten tekemiseen, sisko kertoi.
 Jääskeläisen tulkinnan mukaan häirintä yltyi entisestään, kun Jessikka Aro ei antanut sille periksi. Joskus ryöpytyksen kohteeksi joutunut päätyy pienemmän pahan tielle ja alkaa vältellä kiistanalaista aihetta. Tämä on myös vastapuolen tarkoitus.
 – Minusta tässä on ollut kyse yksiselitteisesti kyse Jessikka Aron henkisestä nujertamisesta ja pyrkimyksestä vaikuttaa laajemminkin journalisteihin antamalla opetus siitä, että jos käyttäytyy niin kuin hän käyttäytyy, joutuu tällaisen kampanjan kohteeksi.
 Jääskeläinen arvioi, että Ylellä eriasteisten häirintäkampanjoiden kohteeksi joutui hänen päätoimittajuutensa aikana 6–12 toimittajaa. Aron tapaus on Jääskeläisen mukaan näistä selkeästi pahin.
 – Hän on ollut aivan äärirajoilla. En sanoisi, että hän on romahtanut, mutta kyllä hän erittäin kovilla on ollut. Pidän henkilökohtaisesti suorastaan ihmeenä, että hän on niinkin hyvässä kunnossa kuin on.
 “Täälläkin tilassa on ihmisiä, jotka pilkkaavat tuskaa”
 Jääskeläinen oli Ylen vastaava päätoimittajana aikana, jolloin Aroon kohdistuva häirintäkampanja alkoi. Nykyään Jääskeläinen ei ole Ylen palveluksessa, vaan hänellä on oma media-alan konsultointiin liittyvä yrityksensä.
 Jessikka Aron siskon mukaan heihin kohdistuva häiriköinti on jatkunut aina hovioikeuden käsittelyyn saakka.
 – Täälläkin tilassa on ihmisiä, jotka pilkkaavat tuskaa, jota olemme joutuneet käymään läpi. He saavat iloa tuskasta, sisko sanoi ja viittasi oikeudenkäyntiä seuranneisiin MV-lehden tukijoihin.
 Oikeudessa nousi puheeksi myös viikonloppuna Helsingin kirjamessuilla tapahtunut välikohtaus. Reformi-studion toimittajat poistettiin paikalta, kun he olivat lähettäneet suoraa YouTube-lähetystä uutta kirjaansa markkinoineesta Jessikka Arosta.
 Ilja Janitskinin  asianajaja tahtoi tietää, onko välikohtaus yhteydessä oikeudessa nyt käsiteltäviin tapahtumiin. Aron siskon mukaan asiat ovat suoraa jatkumoa keskenään.
 – Viesti on edelleen täysin sama. Siellä mustamaalataan, häväistään, häiriköidään ja käytetään täysin samaa kieltä ja tismalleen samanlaisia valheita, Aron sisko kertoi.
 Panu Huuhtanen Reformi-studiosta kiistää häirinnän ja mustamaalauksen. Hänen mukaansa kirjamessujen tapahtumista on tehty ilmoitus poliisille.
 Tästä jutussa on kyse
 Hovioikeuden käsittelyssä on kyse laajasta ja poikkeuksellisesta rikosjutusta, jonka avainhenkilöitä ovat MV-lehden perustaja Ilja Janitskin ja dosentti  Johan Bäckman .
 Janitskin tuomittiin Helsingin käräjäoikeudessa  vuoden ja kymmenen kuukauden ehdottomaan vankeusrangaistukseen muun muassa törkeästä kunnianloukkauksesta. Bäckman sai puolestaan yhden vuoden ehdollisen vankeusrangaistuksen.
 Lisäksi MV-lehdessä toiminut nainen tuomittiin kolmen kuukauden ehdolliseen vankeusrangaistukseen.
 Kaikki tuomitut hakevat hovioikeudesta muutosta tuomioihinsa ja vahingonkorvauksiin, jotka heidät velvoitettiin maksamaan.
 Oikeusjutussa asianomistajan asemassa oleva Jessikka Aro on Ylen toimittaja. Yle ei kuitenkaan ole yhtiönä jutun osapuoli.
 Tapausta on käsitelty käräjäoikeudessa ja nyt hovioikeudessa pitkään, ja aikataulut ovat venyneet. Loppulausunnot annetaan aikaisintaan perjantaina.
 Juttua täydennetty 29.10.2019 kello 17.35, lisätty Reformi-studion kommentti.
 Lisää aiheesta:
 MV-oikeudenkäynti: Bäckman kiisti valtaosan syytteistä, Janitskin ei ehtinyt ääneen lainkaan
 Hovioikeus pui MV-kirjoittelua: “Koko elämän kestävä kosto” vaiko vain “pikaistuksissa kirjoittelua”?
 Janitskin ei tullut hovioikeuteen – vaatii MV-jutussa saamansa vankeustuomion kumoamista
 Yle Pietarin trollitehtaalla – Näin Venäjän propagandaa rustataan kellon ympäri
 "Venäjän trollit eivät vaienna minua" – CIA:n agentiksi väitetty Ylen toimittaja Jessikka Aro palkittiin

"Kysymys oli henkisestä nujertamisesta" – entinen Yle-pomo kertoi oikeudessa hetkestä, jolloin MV-lehden vihakampanja "nousi uudelle tasolle"


Summary: Kotkan kaupungin on jatkossakin etsittävä säästöjä.

Kotkan kaupunki on saamassa aikaan niukasti ylijäämäisen talousarvion ensi vuodelle.
 Kaupunginjohtaja  Esa Sirviö  julkaisi budjettiesityksensä tänään. Se on 146 000 euroa ylijäämäinen.
 Veroja ei tarvitse korottaa, joten veroprosentti säilyisi nykyisellään ja olisi ensi vuonna 21,5 prosenttia. Lisäksi kaupungin palvelut pystytään ensi vuonna järjestämään nykyisellä tasolla.
 Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että Kotkan taloustilanne olisi erityisen hyvä. Esimerkiksi verotuloennusteet pettivät toista vuotta peräkkäin. Kaikkia kuntia koskenut epävarmuus on johtunut muun muassa verotulorekisterin ongelmista ja verokorttiuudistuksesta.
 Vuosien saatossa kertynyttä alijäämää Kotkalla on tällä hetkellä 6,2 miljoonaa euroa. Tältä vuodelta  alijäämää olisi kertymässä noin 11 miljoonaa euroa  lisää.
 90-luvulla tehty virhe korjataan
 Kaupungin onneksi koituu vuosikymmeniä sitten tehty kirjausvirhe.
 Kaupungin omistaman energiayhtiön Kotkan Energian osakkeiden arvoon tehdään 15,2 miljoonan euron oikaisukirjaus. Syksyn aikana ilmennyt kirjausvirhe kaupungin taseessa on tapahtunut jo 1990-luvulla. Se on korjattava seuraavaan tilinpäätökseen.
 Taseen oikaisu aiheuttaa sen, että taseeseen kertynyt alijäämä pienenee merkittävästi. Vuosien saatossa kertynyttä alijäämää jää katettavaksi 1,9 miljoonaa euroa.
 – Tämä korjaus ei saa johtaa harhaan niin, että talouden tasapainottamiseen tähtäävät toimet nähtäisiin tarpeettomia. Tekninen korjaus ei tuo kaupungille raha- tai kassavirtaa, Sirviö sanoo.
 Kaupunginjohtajan mukaan taloutta joudutaan tasapainottamaan myös jatkossa.
 – Edessä voi olla kovia päätöksiä, Sirviö sanoo. Hänen tuntumansa on, että ensi vuonna joudutaan etsimään rakenteellisia säästöjä.
 Maretariumin myynti harkintaan
 Sirviön talousarvioesitykseen sisältyy useita toimenpiteitä talouden tasapainottamiseksi.
 – Vähemmän isoja, mutta pieniä toimenpiteitä sitten enemmän. Esitän esimerkiksi organisaatiorakenteeseen sellaista muutosta, että elinvoimalautakunta lakkautetaan, Sirviö sanoo.
 Talouden tasapainottamiseksi tänä vuonna perustettu ohjausryhmä on hyväksynyt talousarvioesityksen valmistelun osaksi muitakin toimenpiteitä.
 Niitä ovat esimerkiksi teknisen toimialan yhtiöittäminen ja kulttuuriyhtiöiden yhdistäminen ainakin hallinnon osalta. Lisäksi lukioon pääsemistä voitaisiin tiukentaa ja akvaariotalo Maretariumin myyntiä voitaisiin harkita, mikäli toiminnalle löytyisi järkevä jatkaja.
 Nämä toimenpiteet on hyväksytty osaksi talousarvion valmistelua puolueryhmien enemmistön tuella. Kaupunginhallitus käsittelee esitystä ensimmäisen kerran tänään.
 Töitä biojalostamon eteen
 Kotka on suitsinut myös investointejaan. Listaa investoinneista on karsittu siten, että seuraavan viiden vuoden investoinnit jäisivät alle 100 miljoonan euron.
 Ensi vuodeksi Sirviö esittää noin 23 miljoonan euron investointeja.
 – Suurin investointi liittyy Mussalon satamaan ja satama-alueen täyttöön niin, että mahdollistamme infran ja olosuhteet sille, että UPM voi hyvillä mielin päättää biojalostamon sijoittumisesta satamaan. Muut investoinnit ovat euromääriltään pienempiä.

Yli 20 vuotta vanha virhe pelasti rahapulassa olleen Kotkan budjetin: "Korjaus ei saa johtaa harhaan"


Summary: Trump ei maininnut, kuka kyseinen henkilö on tai kuinka hänet surmattiin.

Äärijärjestö Isisin seuraavaksi johtajaksi kaavailtu henkilö on eliminoitu, kertoo Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump . Asiasta Twitterissä kertoneen presidentin mukaan amerikkalaisjoukot eliminoivat johtajan. Trump ei sen sijaan maininnut, kuka tapettu johtaja oli tai missä tämä tapettiin.
 Isisiä pitkään johtanut  Abu Bakr al-Baghdadi  kuoli viikonloppuna Yhdysvaltain iskussa Syyriassa, kun hän  tappoi itsensä räjähdevyöllä .
 Äärijärjestön johtoon on yleisemmin kaavailtu nousevan Professorina tunnettu  Abdullah Qardash . Mosulissa syntynyt Qardash tutustui al-Baghdadiin, kun kaksikko oli samaan aikaan amerikkalaisten vankina Basrassa Irakissa vuonna 2003.
 Sen sijaan toisen mahdollisen seuraajan, Isisin tiedottajan  Abu Hassan al-Muhajirin  kerrottiin niin ikään kuolleen amerikkalaisten ilmaiskussa Pohjois-Syyriassa viikonloppuna.
 Lue myös :
 Trump vahvisti Isis-johtaja al-Baghdadin kuolleen Yhdysvaltojen sotilasoperaatiossa, räjäytti itsensä – "Hän kuoli kuin koira"
 Suomalaisasiantuntija: "Isis-johtajan surma tulee aiheuttamaan kostoiskuja"

Surmatun Isis-johtajan seuraaja on eliminoitu, ilmoittaa Trump Twitterissä


Summary: Yle Uutiset listasi missä nyt osoitetaan mieltä ja miksi.

Viime aikoina jättimäiset, jopa satoja tuhansia ihmisiä keränneet mielenosoitukset ovat täyttäneet kadut useissa maissa eri puolilla maailmaa. Protestien leimahtamisen syyt vaihtelevat kiukkua herättäneistä hinnankorotuksista pelättyyn lakimuutokseen, mutta taustalla kaikissa mielenosoituksissa on laajempaa tyytymättömyyttä omiin elinoloihin ja poliittisiin johtajiin.
 Kokosimme yhteen viime aikojen suurmielenosoitusten paikat ja syyt.
 Tiedonhankinta: Jussi Nurminen / Yle, Grafiikka: Harri Vähäkangas / Yle
 Bolivia
 Mielenilmaukset alkoivat lokakuun 20. päivä järjestettyjen presidentinvaalien jälkeen. Nykyinen presidentti  Evo Morales  julistettiin vaalien voittajaksi epäselvyyksiä sisältäneen ääntenlaskennan jälkeen. Uusi kausi on jo Moralesin neljäs, ja hän onkin tällä hetkellä Etelä-Amerikan pisimpään vallassa ollut johtaja.
 Alkuperäiskansaan kuuluvan presidentti Evo Moralesin kannattajat vastasivat kutsuun ja kokoontuivat mielenilmaukseen. Kuva on otettu 28.10. El Altossa. Martin Alipaz / EPA
 Useat ihmiset ovat loukkaantuneet presidentin vastustajien ja kannattajien yhteenotoissa.
 Lisää aiheesta:
 Evo Morales on julistettu Bolivian presidentinvaalien voittajaksi – useat Amerikan maat sekä EU vaativat toista kierrosta
 Bolivian presidentinvaalien ääntenlaskun keskeyttäminen aiheuttaa mellakoita – pinteessä olleen Moralesin tilanne koheni hämmentävän aikalisän jälkeen
 Chile
 Joukkoliikenteen lippujen hinnan korottaminen oli viimeinen pisara, joka ajoi kansan kaduille. Taustalla on kuitenkin yhtä hinnankorotusta laajempi tyytymättömyys korkeisiin elinkustannuksiin ja taloudelliseen epätasa-arvoon. Useita metroasemia on poltettu ja poliisi on ottanut yhteen protestoijien kanssa. Paikoin on esiintynyt ryöstelyä. Noin 20 ihmistä on kuollut.
 Kyllästyminen taloudelliseen epätasa-arvoon sai raivon nousemaan Chilessä. Mielenosoittajat ottivat yhteen poliisien kanssa Santiagossa 23. lokakuuta. Fernando Bizerra jr / EPA
 Presidentti  Sebastián Piñera  on tuloksetta yrittänyt rauhoittaa tilannetta perumalla lippujen hintojen korottamisen ja lupaamalla muun muassa korotuksia eläkkeisiin.
 Lisää aiheesta:
 Miksi Chilessä on puhjennut rajuja mielenosoituksia? Tässä 100 ja 400 sanan vastaukset
 Chile vaurastui, mutta rahat jäivät harvoille – Nyt kauan kytenyt tyytymättömyys leimahti liekkeihin
 Ecuador
 Hallinnon päätös lopettaa polttoaineiden hintatukiaiset osana talouden säästötoimia sai mielenosoittajat ryntäämään kaduille. Useita kuoli ja toistatuhatta loukkaantui väkivaltaisiksi kärjistyneissä protesteissa, kunnes presidentti  Lenín Moreno  julisti polttoaineiden hintasäännöstelyn jatkuvan. Protestit olivat laajimpia vuosikymmeniin.
 Mielenosoittajat juhlivat Quitossa 13. lokakuuta hallinnon peruttua aikeensa luopua polttoaineiden tukiaisista. Bienvenido Velasco / EPA
 Ecuador on leikannut julkisia menojaan täyttääkseen Kansainvälisen valuuttarahaston IMF:n ehdot 3,8 miljardin euron lainan saamiseksi. Joka neljännen ecuadorilaisen arvioidaan elävän köyhyydessä. Alkuperäiskansojen joukossa köyhyydessä elää jopa kaksi kolmesta ihmisestä.
 Lisää aiheesta:
 Ecuadorin hallitus ja protestijohtajat sopivat mielenilmausten lopettamisesta – Polttoaineen hinnannosto peruttiin
 Ecuadorin presidentti määräsi pääkaupunkiin ulkonaliikkumiskiellon – protestoijat tunkeutuivat kiellon jälkeen tv-asemalle ja lehden toimitukseen
 Haiti
 Talouskriisi, paheneva inflaatio, polttoainepula ja kyllästyminen poliitikkojen korruptioon ovat ajaneet kansaa kaduille jo viikkojen ajan Haitissa. Vaatimukset presidentti  Jovenel Moïsen  ja hallituksen erosta ovat koventuneet. Kauppoja on ryöstelty ja kaduilla on poltettu autonrenkaita. Poliisi on käyttänyt kyynelkaasua väkijoukkojen hajoittamiseen. Moïse on leimannut vastustajansa huumeiden salakuljettajiksi ja asejengeiksi.
 Tunnelma mielenosoituksessa Haitin Port-au-Princessa kärjistyi äärimmilleen lokakuun 27. päivänä. Kaksi ihmistä kuoli ja omaisuutta tuhottiin. Jean Marc Herve Abelard / EPA
 Haiti on yksi maailman köyhimmistä ja epätasa-arvoisimmista valtioista. Vuosikymmeniä jatkunut huono hallinto, heikko infrastruktuuri ja peruspalveluiden, kuten terveydenhuollon, puute synnyttävät tyytymättömyyttä. Lähes 40 000 ihmistä elää edelleen väliaikaismajoituksessa vuoden 2010 tuhoisan maanjäristyksen jäljiltä.
 Lisää aiheesta:
 Haitin levottomuudet kiihtyneet – ryöstelevät protestoijat vaativat presidentin eroa
 Tiedonhankinta: Jussi Nurminen / Yle, Grafiikka: Harri Vähäkangas / Yle
 Barcelona
 Yhdeksän Katalonian separatistijohtajan lokakuun puolivälissä saamat vankeustuomiot saivat mielenosoittajat jälleen marssimaan Barcelonan kaduilla. Enimmillään jättiprotestit ovat koonneet jopa puoli miljoonaa osanottajaa.
 Jättimielenosoitukset ovat jatkuneet Barcelonassa siitä lähtien, kun oikeus tuomitsi separatistijohtajille pitkät vankeustuomiot. Kuva on otettu 26. lokakuuta. Toni Albir / EPA
 Rauhallisesti sujuneiden protestien jälkeen muutamista sadoista ihmisistä koostuneet joukkiot ovat ottaneet väkivaltaisesti yhteen poliisien kanssa. Kaduilla on sytytetty tulipaloja ja aseina poliisia vastaan on käytetty katukiviä. Taustalla on jo kauan kytenyt taistelu Espanjaan nyt kuuluvan Katalonian asemasta.
 Lisää aiheesta:
 Barcelonassa tuhannet separatistit ottivat yhteen poliisin kanssa – Ainakin 40 loukkaantui ja useita pidätettiin
 "Ilmapiiri on nyt masentunut ja vihainen." Ylen toimittaja Barcelonassa Maija Salmi vastasi kysymyksiin Katalonian tapahtumista
 Britannia
 Pienemmät ja suuremmat mielenosoitukset ovat seuranneet toisiaan aina Britannian EU-erosta kesäkuussa 2016 järjestetystä kansanäänestyksestä lähtien. Suurin joukoin liikkeellä ovat olleet varsinkin brexitin vastustajat, joiden jättimielenosoitukset ovat keränneet Lontooseen jopa satoja tuhansia marssijoita. People's Vote -marssin järjestäjien mukaan lokakuun 19. päivä pääkaupungin kaduilla oli koolla jopa miljoona ihmistä vaatimassa uutta kansanäänestystä brexitistä.
 Uutta kansanäänestystä vaativa brexit-mielenosoitus kokosi Lontoon keskustaan satoja tuhansia ihmisiä 19. lokakuuta. Facundo Arrizabalaga / EPA
 Välillä eri mieltä olevien tunteet ovat kärjistyneet yhteenotoiksi, ja poliisi on joutunut pitämään vastapuolet erossa toisistaan. Tunteet ovat kuumentuneet myös poliitikkojen uhkailuksi. Pettymys poliittisen järjestetelmän toimimattomuuteen yhdistää sekä brexitin kannattajia että vastustajia.
 Lisää aiheesta:
 Britanniaan ennenaikaiset vaalit joulukuun 12. päivä
 Levottomuuksien uhka leijuu vaaleihin valmistautuvan Britannian yllä – Tutkimus: Enemmistö hyväksyy väkivallan brexitin ratkaisemiseksi
 Etiopia
 Kymmeniä ihmisiä on kuollut pääministeri  Abiy Ahmedin  vastaisissa mielenosoituksissa. Mielenosoittajat syyttävät Nobelin rauhanpalkinnon saanutta pääministeriä uudistusten puutteesta, vallan kahmimisesta ja opposition vaientamisesta. Sytykkeenä protesteille oli aktivisti  Jawar Mohammedin  väite turvallisuusjoukkojen häntä vastaan suunnittelemasta hyökkäyksestä.
 Mielenosoittajat syyttävät pääministeri Abiy Ahmedia vallan kahmimisesta ja opposition vaientamisesta.  Alessandro di Meo / EPA-EFE
 Paikoin mielenosoitukset ovat kärjistyneet etnisten ryhmien välisiksi yhteenotoiksi.
 Lisää aiheesta:
 Etiopian johtaja sai Nobelin rauhanpalkinnon, mutta mielenosoitukset häntä vastaan kiihtyvät – Levottomuuksissa kuollut jo 67
 Guinea
 Guineassa protestit sai vauhtiin hanke perustuslain muuttamiseksi, jotta presidentti  Alpha Condén  kolmas kausi olisi mahdollinen. Opposition koolle kutsumissa mielenosoituksissa on kuollut ja loukkaantunut useita ihmisiä.
 Presidentti Alpha Condén kolmannen kauden salliva perustuslakimuutos oli liikaa kansalle. Kuvassa Condé osallistuu Afrikan maiden ja Venäjän kokoukseen Venäjällä 24.10. Alexander Ryumin / Tass / All Over Press
 Turvallisuusjoukot ovat ampuneet mielenosoittajia kohti. Mielenosoitusten järjestäjiä on pidätetty.
 Hongkong
 Mielenosoitukset ovat jatkuneet Kiinan erityishallintoalueella Hongkongissa kesäkuusta lähtien. Alkuperäisenä syynä oli pelätty lakiehdotus, joka olisi mahdollistanut rikoksesta epäiltyjen ihmisten luovuttamisen Manner-Kiinaan. Nopeasti protestit kuitenkin laajenivat pitkälle meneviä muutoksia vaativaksi demokratialiikkeeksi. Britannialta Kiinalle vuonna 1997 siirtyneen Hongkongin asukkaat pelkäävät emämaan otteen kiristyvän.
 Protestoijat suojautuivat sateenvarjoilla poliisin ampumaa kyynelkaasua vastaan Hongkongissa 27. lokakuuta.  Lynn Bo Bo / EPA
 Mielenilmaukset ovat toistuvasti kärjistyneet väkivaltaisiksi yhteenotoiksi osallistujien ja turvallisuusjoukkojen välillä. Lakiesityksen peruminen ei ole rauhoittanut tunnelmia.
 Lisää aiheesta:
 Hongkongin talous kärsinyt levottomuuksista – taantuma uhkaa
 “He kohtelevat lapsia kuin eläimiä” –  Poliisin otteet suututtavat hongkongilaisia ja moni valmistautuu päivien mielenosoitusputkeen
 Irak
 Protestit huonoa hallintoa, surkeita julkisia palveluita, korruptiota ja työttömyyttä vastaan ovat jatkuneet koko lokakuun ajan. Sosiaalisessa mediassa levinneet vetoomukset protesteista poliittisen järjestelmän uudistamiseksi ovat saaneet ihmiset kaduille. Turvallisuusjoukkojen kovat otteet ovat kärjistäneet tunnelmia. Yli 200 ihmistä on kuollut viime viikkojen aikana.
 Yli kymmenen ihmistä kuoli 28. lokakuuta Kerbalassa yhteenotossa Irakin turvallisuusjoukkojen kanssa.  Furqan al-Aaraji / EPA
 Taustalla on irakilaisten pettymys siihen, että maailman suurimpiin öljyntuottajiian kuuluvassa maassa infrastruktuuri on huonossa kunnossa ja osa kansasta elää syvässä köyhyydessä.
 Lisää aiheesta:
 Irakissa 18 kuollutta ja satoja loukkaantuneita yön levottomuuksissa
 Hallitusta vastustavat mielenosoitukset jatkuivat väkivaltaisesti Irakissa – ainakin 40 kuollut ja tuhansia loukkaantunut
 Libanon
 Libanonissa sadat tuhannet ihmiset lähtivät kaduille hallituksen esitettyä uutta veroa muun muassa WhatsApp-sovelluksen kautta soitetuille puheluille. Vero oli kuitenkin vain sytyke, ja protestien taustalla on pitkään kytenyt tyytymättömyys poliittiseen eliittiin, jota syytetään korruptiosta, oman edun ajamisesta ja kansan elinolojen kurjistamisesta. Talouden parantamiseksi ja infrastruktuurin kunnostamiseksi päättäjät eivät protestoijien mielestä ole tehneet riittävästi.
 Mielenosoittajat muodostivat sunnuntaina ihmisketjun kansan yhtenäisyyden merkiksi. Kuva on otettu Beirutissa. Wael Hamzeh / EPA
 Tilanteen rauhoittamiseksi pääministeri  Saad al-Hariri  esitteli uudistuspaketin, joka sisälsi keinoja talouskriisin helpottamiseksi, muun muassa yksityistämisiä. Ajatus WhatsApp-verosta heitettiin roskakoriin.
 Tänään tiistaina paine kävi kuitenkin lopulta niin kovaksi, että Hariri ilmoitti eroavansa tehtävästään.
 Lisää aiheesta:
 Libanonissa pääministeri Saad Hariri eroaa – samalla eroaa myös maan hallitus
 Libanonin hallituspuolueet hyväksyivät pääministerin reformipaketin kriisin keskellä
 Libanonilaiset yhdistivät voimansa poliitikkoja vastaan: "Kansa haluaa kaataa hallituksen!" – Reuters: Hallitus puolittaa eliitin palkat

Kadut täyttyvät mielenosoittajista ympäri maailman – Leimahdukseen riittää nyt pieni asia, mutta taustalla piilee jotakin muuta


Summary: Toiveissa on, että vielä jonakin päivänä ankeriaat saataisiin lisääntymään akvaario-olosuhteissa.

Akvaariotalo Maretariumin ankerias kohautti maailmaa syyskuussa, kun se laski mätimunansa altaaseen Kotkassa. Se tuotti ensimmäisenä ankeriaana Euroopassa harvinaista ankeriaanmätiä ilman hormonihoitoa.
 Tutkijat ovat pitäneet tätä mahdottomana.
 Luonnossa kaikki Euroopan ja Pohjois-Afrikan ankeriaat kutevat Keski-Atlantilla sijaitsevalla Sargassomerellä. Tavallisissa ankeriaan viljelyolosuhteissa mädin laskenta saadaan aikaan hormonihoidoilla.
 Hollantilainen Wageningenin yliopiston tutkija  Arjan Palstra  kollegoineen sekä Luonnonvarakeskuksen asiantuntija  Sami Vesala  ja tutkija  Jouni Tulonen  ovat maanantain ja tiistain aikana keränneet akvaariotalon ankeriaista erilaisia näytteitä.
 – Tämä on edelleen todella ainutlaatuinen tapaus, Jouni Tulonen sanoo.
 Syy hämärän peitossa
 Vielä ei voida tietää varmaksi, miksi ankeriasnaaras tuli poikkeuksellisesti sukukypsäksi akvaarioaltaassa.
 – Yksi tekijä voi olla se, että tämä ankerias oli melko vanha, jo yli 40-vuotias, ja siten sukukypsyytensä loppuvaiheessa. Se lähestyi luontaisesti tätä vaihetta, Tulonen sanoo.
 Kyseinen ankerias oli syntynyt 1976 Vesijärvellä, ja se oli tuotu Maretariumiin 2000-luvun alussa.
 Mätinsä Maretariumin altaaseen laskeneen ankeriaan silmä oli suurentunut ja pää litistynyt. Ankerias oli pullistunut keskeltä, ja sen pyrstö oli kuin surkastumassa. Arkistokuva.  Teemu Lakka / Maretarium
 Tutkijat arvuuttelevat myös sitä, miten altaiden olosuhteet ovat voineet vaikuttaa siihen, että kala päätti mätinsä laskea. Samassa vedessä on ollut muitakin suomalaisia kalalajeja, jotka oman kiertonsa mukaan ovat lisääntyneet, tuottaneet sukusoluja ja laskeneet ne veteen.
 – Ehkä on ollut jotain feromoneja, jotka ovat voineet vaikuttaa myös ankeriaaseen. Vanha yksilö on ehkä ollut herkempi tällaisille vaikutteille kuin nuorempi.
 Täyttä varmuutta ei kuitenkaan välttämättä tulla koskaan saamaan.
 ''Vaatii lisää tutkimusta''
 Hollantilaisessa Wageningenin yliopistossa tehdään ankeriaisiin ja erityisesti niiden lisääntymiseen liittyvää tutkimusta.
 Tutkija Arjan Palstra varasi matkan Suomeen heti, kun kuuli Maretariumin tapauksesta.
 – Hollannissa tämä asia on ollut valtava uutinen tutkijapiireissä, Palstra sanoo.
 Ankeriaasta otettiin esimerkiksi verinäytteet, josta saadaan mitattua hormonipitoisuuksia. Lisäksi sukurauhasia ja niiden kehitystä tutkittiin ultraäänellä, kuten minkä tahansa raskaana olevan lajin kohdalla.
 Luontaisesti sukukypsää naarasta ei ole kukaan nähnyt missään.  Sami Vesala
 Luonnonvarakeskuksen mukaan näytteenotto oli hyvin kattava. Sami Vesalan mukaan tapaus on merkittävä ankeriastutkimuksen kannalta. Ankeriaan perusbiologiassa on asiantuntijan mukaan vielä paljon aukkoja.
 – Meillä on tässä äärimmäisen uhanalainen laji, jonka kannat ovat romahtaneet. Luontaisesti sukukypsää naarasta ei ole kukaan nähnyt missään. Ainoastaan näitä laboratorio-oloissa hormoneilla sukukypsiksi saatettuja kaloja on nähty, asiantuntija Sami Vesala sanoo.
 Mätiä tuottaneesta ankeriaasta otettiin paljon eri näytteitä.  Maretarium / Sari Saukkonen
 Kotkalaisen akvaariotalon altaissa on myös muita sukukypsän ankeriaan kanssa samaa ikäluokkaa ja samaa erää olevia ankeriaita.
 – Odotamme, että toisiintuuko tämä tilanne. Tai antavatko näytteet meille vinkkiä siitä, voimmeko me saada sukukypsymisen aikaan. Joka tapauksessa tämä vaatii lisää tutkimusta, Vesala sanoo.
 Kuuluisa ankerias kuoli
 Mätinsä syyskuussa laskenut ankerias kuoli mädin laskemisen jälkeen. Laji on kerrankuteva.
 – Elämän kierto menee niin, tehtävä on täytetty mädin laskemisen jälkeen. Kaikki paukut käytetään siihen, Sami Vesala kertoo.
 Mäti on tutkija Jouni Tulosen mukaan tällä hetkellä varmaankin pakastimessa. Sille ei tapahtunut mädin laskun jälkeen mitään.
 – Mäti ei hedelmöitynyt, ja se jäi osin kalan sisään. Puuttui sopivassa vaiheessa oleva koiras, joka olisi ollut valmis lähtemään mukaan leikkiin. Jos jäljellä olevista kaloista joku osoittaa samoja merkkejä, niin hankimme sille ehkä sulhasen paikalle. Siten voitaisiin saada eläviä toukkia aikaiseksi, Tulonen kertoo.
 Monessa Maretariumin ankeriasnaaraassa on havaittu sukukypsyyden merkkejä. Tiina Karppi / Yle
 Maretariumissa on tällä hetkellä kymmenisen ankeriasta, jotka ovat ilmeisesti lähestymässä sukukypsyyttä.
 – Nyt odotetaan, tuleeko se viimeinen laukaiseva reaktio, ja ankeriaat lähtevät kehittymään samalla tavalla, kuin syyskuussa mätinsä laskenut naaras. Saa nyt nähdä, miten käy, Jouni Tulonen toteaa.
 Sami Vesalan mukaan toiveissa on, että vielä jonakin päivänä ankeriaat saataisiin lisääntymään akvaario-olosuhteissa.
 – Se olisi ultimaattinen maali. Se voisi olla lajin säilymisen kannalta merkittävää, jos löytyisi keinot, että niin voitaisiin tehdä hallitusti ja toistuvasti.
 ''Jännä juttu''
 Vielä ei voida varmuudella sanoa, kuinka kauan tutkimuksiin menee aikaa. Asiantuntijat eivät pysty ennustamaan, mitä Maretariumiin jääville, sukukypsyyttä lähestyville yksilöille tulee tapahtumaan.
 – Voi olla, että joku niistä alkaa kehittymään jo lähikuukausina, ensi vuonna tai vaikka kymmenen vuoden päästä. Asia jää seurannan asteelle näiden ankeriaiden osalta, tutkija Jouni Tulonen toteaa.
 Samaan aikaan ankeriaiden lisääntymistutkimus jatkuu muualla maailmalla. Suomessa sitä ei juurikaan tehdä.
 – Olemme ankeriaan pääesiintymisalueilta sen verran kaukana, eikä meillä ole paukkuja tutkimukseen. On sinällään mielenkiintoista, että ankerias tuli sukukypsäksi juuri meillä. Jännä juttu kaiken kaikkiaan.

Tutkijat matkustivat mätinsä altaaseen laskeneen ihmeankeriaan perässä Suomeen: ''Hollannissa tämä on ollut valtava uutinen''


Summary: Turkki ilmoitti aloittavansa "turvavyöhykkeensä" luomisen, olivat kurdit vetäytyneet tai ei.

Venäjä ilmoitti tänään, että Koillis-Syyrian kurdijoukot ovat vetäytyneet sovituilta alueilta Turkin rajan tuntumassa, Turkin ja Venäjän solmiman sopimuksen mukaisesti.
 Kurdien YPG-taistelijoille annettiin kuusi vuorokautta aikaa poistumiseen alueelta, joka ulottuu 32 kilometrin päähän Turkin vastaiselta rajalta. YPG on osa SDF-joukkoja.
 Vetäytymisen aikaraja umpeutui kello 17 tänään.
 Aseistautuneiden yksiköiden vetäytyminen on saatu päätökseen etuajassa, sanoi puolustusministeri  Sergei Shoigu  venäläisille uutistoimistoille.
 – Syyrian rajavalvojat ja meidän (Venäjä) sotapoliisimme ovat sijoittuneet sinne, sanoi Shoigu Armenian puolustusministerille  Davit Tonoyanille  Reutersin mukaan.
 Vetätymisalueella sijaitsee useita joukoille ja Syyrian kurdeille merkittäviä kaupunkeja .
 Uutistoimistolähteiden mukaan Venäjän ja Turkin yhteiset partiot tulevat varmistamaan Syyrian kurdijoukkojen vetäytymisen.
 Turkin presidentin  Recep Tayyip Erdoğanin  mukaan Turkki tulee muodostamaan turvavyöhykkeeksi kutsumansa kaistaleen rajan tuntumaan yhdessä Venäjän kanssa siitä huolimatta, ovatko kurdit vetäytyneet tai ei.
 Lue myös :
 Syyrian ja Turkin armeijat käyneet raskaita taisteluja Koillis-Syyriassa, kertoo sotaa tarkkaileva järjestö
 Pohjois-Syyriassa 15 kuollut Turkin tukemien joukkojen ja kurdien yhteenotoissa

Venäjän mukaan kurdijoukot ovat vetäytyneet aikataulussa sovituilta alueilta


Summary: Vanhan auton ajaminen elinkaarensa loppuun ei vähäiselläkään ajolla tule ympäristölle ystävällisemmäksi kuin uuden osto.

Yle kysyi viime viikolla verkon lukijoiltaan, mistä tiedosta heille olisi hyötyä auton hankinnassa.
 Kokosimme yleisökeskustelusta kymmenen kysymystä, joihin ovat sähköpostitse vastanneet liikenteen erityisasiantuntija  Hanna Kalenoja  Autoalan Tiedotuskeskuksesta sekä johtava tutkija  Juhani Laurikko  Teknologian tutkimuskeskus VTT:stä.
 Jos ajaa autolla vain hyvin vähän, onko ympäristölle ystävällisempää ajaa vanha auto elinkaarensa loppuun verrattuna uuden ostamiseen?
 Laurikko:  Ei ole. Auton valmistuksen vaatima energia on noin kymmenen prosenttia koko elinkaaren energiasta, ja käyttö on 90 prosenttia. Jos ajatellaan, että autolla ajetaan Suomessa 20 vuotta ja vajaat 300 000 kilometriä, alkaa uusi auto, jolla on esimerkiksi kymmenen prosenttia pienemmät päästöt kuin vanhalla, vähentää päästöjä jo toisena käyttövuotena.
 Miten ajokilometrit vaikuttavat siihen, mikä käyttövoima tulee edullisimmaksi?
 Laurikko:  Osa ajokustannuksista on ajokilometreistä riippuvia, kuten polttoainekustannus, mutta osa on taas kiinteitä, kuten käyttövoimaverot. Kaasun ja dieselin polttoainehinnat ovat halvempia kuin bensiini, mutta kaasu- ja dieselauto maksavat käyttövoimaveroja.  Tässä vertailua.
 Millaiset ovat sähköauton sähkökustannukset 100 kilometrillä?
 Laurikko:  Vaikea sanoa, koska sähköllä on niin monenlaista hintaa, mutta noin ”hihavakiona” voisi sanoa 3 euroa/100 kilometriä.
 Mitkä ovat juuri nyt tärkeimmät asiat, jotka pitäisi huomioida auton hankinnassa, jos ajattelee auton ostamista vähintään kymmenen vuoden investointina?
 Kalenoja:  Autoa valittaessa kannattaa aina lähteä siitä, mihin tarpeisiin auto tulee, sillä eri käyttövoimien taloudellisuus ja ominaisuudet palvelevat eri tavoin erilaisia käyttötarpeita. Auton kulutus on tärkeä tekijä, sillä käyttökustannuksilla on suuri merkitys autoilun kokonaiskustannusten kannalta. Auton valintaa tehdessään kannattaa punnita muun muassa taajama- ja maantieajon osuutta sekä sitä, paljonko autolla vuosittain ajetaan. Paljon ajaville ja pitkiä matkoja kulkeville diesel ja kaasu ovat taloudellisia vaihtoehtoja, taajamassa paljon ajavalle sähkö- tai bensiiniauto voi olla taloudellisin.
 Onko vaaraa, että vanhoille autoille mätkäistään rajut rangaistusverot?
 Kalenoja:  On epätodennäköistä, että liikenteen verotuksessa tehtäisiin mitään nopeita ja dramaattisia muutoksia, koska Suomessa on liikennekäytössä paljon vanhoja autoja. Autokanta on melko iäkäs ja meillä on liikennekäytössä vielä yli 800 000 yli 15-vuotiasta autoa. Liikenteen verotuksen muutokset ovat todennäköisimmin pieninä portaina tapahtuvia muutoksia ja ne koskevat ensisijaisesti uuden auton hankintaa. Vuosittaisten verojen ja polttoaineverojen suuret äkilliset korotukset johtaisivat hankaliin tilanteisiin, joissa iäkkäillä suuripäästöisillä autoilla ajavien liikkumisen kustannukset kasvaisivat kohtuuttomasti. Lähtökohtana verotuksen suunnittelussa on, että verotuksen tulee olla ennakoitavaa siten, että kotitaloudet ehtivät varautua tuleviin muutoksiin jo ennalta autohankinnoissaan.
 Auton ostamista koskevaan Ylen keskusteluun osallistuneista monet nostivat tärkeimmäksi auton valintaperusteeksi hinnan. Myös jälleenmyyntiarvon säilymisestä oltiin kiinnostuneita. Antti Haanpää/Yle
 Minkä tekniikan auton ostaisi, jotta myös jälleenmyyntiarvo säilyisi kohtuullisen hyvin ja kokonaiskustannukset olisivat kohtuullisia?
 Laurikko:  Tähän ei ole yhtä ainoaa ”oikeata” vastausta, vaan jatkossakin markkinavoimat tulevat hinnoittelemaan käytettyjen autojen arvon, enkä oikein jaksa uskoa, että Suomessa alettaisi rajoittaa minkään käyttövoiman autojen käyttöä. Eräs tapa on hankkia auto yksityisleasingillä, jolloin jälleenmyyntiarvo määrittyy jo sopimuksen tekohetkellä, ja riski siirtyy rahoittajalle. (Toimituksen lisäys: Yksityisleasingissä yksityishenkilö vuokraa auton omaan pitkäaikaiseen käyttöön. Tyypillinen leasausaika on 2–4 vuotta.)
 Mitä kautta ulkomainen auto kannattaa hankkia, jos ei itse ole valmis lähtemään sitä hakemaan?
 Kalenoja:  Käytetty auto kannattaa ostaa kotimaisesta autoliikkeestä, sillä jos matkan varrella ilmenee ongelmia, kotimaiselta yritykseltä hankitun auton ostaja on kotimaisen kuluttajansuojan piirissä. Ulkomailta ostetun auton osalta mahdolliset ongelmatilanteet joudutaan selvittämään ulkomaan myyjäliikkeessä. Ulkomailta ostetuissa autoissa on melko usein matkamittariväärennöksiä, sillä matkamittaritietojen manipulointi ei ole vielä laitonta läheskään kaikissa EU-maissa. EU-komission tutkimuksen mukaan esimerkiksi Saksasta ulkomaille myytävän auton matkamittarimanipuloinnin riski on kolminkertainen siihen nähden että auto myytäisiinkin Saksan markkinoille.
 Lisääkö hybridi kaksine ohjausjärjestelmineen vika-alttiutta?
 Kalenoja:  Erilaisia hybridijärjestelmiä on ollut markkinoilla jo viime vuosikymmeneltä asti. Hybridijärjestelmät parantavat auton energiatehokkuutta, sillä ne avustavat polttomoottoria ja ottavat talteen muun muassa jarrutusenergiaa. Hybridiautoista on paljon hyviä kokemuksia myös Suomen talvisissa olosuhteissa eikä niiden huolto- ja korjaustarpeessa ole merkittävää eroa perinteisiin bensiini- ja dieselautoihin nähden. Myös hybridiautojen ajovoima-akkujen on havaittu kestävän hyvin pitkäaikaista käyttöä.
 Millainen on käytettyjen sähköautojen akkujen varauskyky?
 Kalenoja:  Akkujen käyttöikään vaikuttavat monet tekijät kuten latausvälit ja ajokilometrien määrä. Sähköauton akkujen onkin todettu kestävän varsin hyvin pitkäaikaistakin käyttöä, ja vain harvoin akkuja joudutaan vaihtamaan ennenaikaisesti. Karkeasti ajovoima-akkujen elinkaaren arvioidaan olevan keskimäärin yli kymmenen vuotta. Ikääntyneen akun kapasiteetti voi olla joitakin kymmeniäkin prosentteja alempi kuin uuden akun, mutta akku toimii yleensä silti vielä hyvin ajoneuvokäytössä. Käytetyn auton kaupan yhteydessä akun kunnon voi tarvittaessa käydä tarkistuttamassa merkkihuollossa.
 Miten taloyhtiössä voi estää sen, ettei joudu maksamaan naapurin sähköauton latauspaikan asennuskustannuksia tai ladattua sähköä?
 Laurikko:  Taloyhtiöiden parkkipaikkojen sähköistäminen on iso työsarka, mutta välttämätön, jotta sähköautot voivat yleistyä. Useissa yhtiöissä joudutaan vahvistamaan kaapelointeja, ja tähän on  saatavissa avustuksia . Myös säädöksissä on kehittämisen varaa, mutta se on tiedossa, ja esimerkiksi asunto-osakeyhtiölakia voidaan joutua muuttamaan siihen suuntaan, että ”vastarannan kiisket” eivät voi estää asioiden eteenpäin viemistä. Tuskin nykyistenkään säädösten puitteissa on mahdollista, että joku asukas voisi laillisesti ladata autoaan asuntoyhtiön piikkiin, mutta omaa aktivisuutta kannattaa ja pitää harjoittaa yhtiökokouksissa.
 Tiistai-illan A-studiossa keskustellaan siitä, miksi auton valinta tuntuu monista vaikealta ja millaisilla autoilla tulevaisuudessa ajetaan. A-studio TV1:ssä tiistaina kello 21:00.
 Juttua täydennetty kello 18:32 lisäämällä viimeiseen kysymykseen osuus, jossa kysytään, miten taloyhtiön asukas voi välttyä maksamasta naapurinsa sähköautoon lataamaa sähköä.

10 kysymystä asiantuntijoille auton hankinnasta – "Epätodennäköistä, että liikenteen verotukseen olisi tulossa dramaattisia muutoksia"


Summary: Tällä somevisalla selvität, onko kaikki somessa vietetty aika mennyt täysin hukkaan vai onko sieltä tarttunut jotain muistiinkin.

Lähes jokainen meistä on käyttänyt jotain sosiaalisen median palvelua elämänsä aikana. Yksi jakaa somessa hauskoja giffejä kavereille, toinen rakentaa suunnitelmallisesti omaa henkilöbrändiään.
 Kuinka hyvin oikeastaan tunnet somesi eli sosiaalisen mediasi?
 Vastaamalla 10 kysymykseen selvität, oletko someguru vai pitäisikö sinun vain palata katsomaan hauskoja kissavideoita.
 Muista haastaa myös kaikki someystäväsi tekemään somevisa!
 Onnittelut Somevisan suorittamisesta!
 Paranna tietoasi ja lue tästä lisää:
 Aikuiset luulevat tietävänsä lapsensa somekanavat – yllätys tulee, kun koululaisella onkin oma Snapchat-, Instagram- ja TikTok-tili sekä Youtube-kanava
 Yubo-sovellus luotiin lapsille ja nuorille kavereiden etsimistä varten – siitä tulikin alaikäisten Tinder

Sieraimistaan savua puhkuva emoji ei ole aina ollut vihainen – testaa, kuinka hyvin tunnet somen uudet ilmiöt


Summary: Kilpailu- ja kuluttajaviraston mukaan on positiivista, että Helsingin kaupunki kokeili kilpailuttamista.

Helsingin kaupunki kilpailutti viime vuonna koulujen ja päiväkotien kuvaukset.  Lopputuloksena oli, että kilpailutettujen kuvien hinnat vaihtelevat erittäin paljon koulujen ja päiväkotien välillä .
 Useissa tapauksissa hinnat ovat alhaisimmat alueilla, joissa on paras ostovoima.
 Yle kysyi Kilpailu- ja kuluttajaviraston näkemystä asiaan tutkimuspäällikkö  Max Janssonilta .
 1. Mitä mieltä olette Helsingin kaupungin koulu- ja päiväkotikuvien kilpailutuksesta?
 On positiivista, että on hyödynnetty markkinoilla olevaa kilpailua ja saatu kokemuksia kilpailutuksesta
 Tärkeintä on huomata, että hintoja on kilpailutuksella paikoin saatu hyvinkin alas ja se on hyvä. On mahdollista, että kalleimmat hinnat ovat tippuneet.
 On myös positiivista, että moni yritys on saanut sopimuksen. Koska koulukuvauksia ei ole aiemmin hirveästi kilpailutettu, voi tulla sudenkuoppia. Tämä on hyvä opetus myös muille. Parhaat käytännöt muotoutuvat hiljalleen
 2. Onko kilpailutuksen tulos reilu?
 Vastausta siihen pitää kysyä kaupungilta. Meidän tehtävämme on puuttua lainvastaisuuksiin ja lisätä kilpailua markkinoilla.
 3. Millä muulla tavalla kilpailutus koulu- ja päiväkotikuvista voitaisiin tehdä?
 Se voitaisiin toteuttaa niin, että kaupunki vaatisi sopimusehdoissa kilpailuun osallistuvia yrityksiä antamaan tiedot. missä kouluissa kuvia ostetaan paljon ja missä vähän.
 Kaupunki voisi sitten yhdistää esimerkiksi muutaman koulun Etelä-Helsingistä ja muutaman Itä-Helsingistä samaan koriin. Ostovolyymi olisi näin joka korissa suunnilleen samaa luokkaa.
 On vaikea sanoa, voidaanko tällainen malli käytännössä toteuttaa, mutta se olisi yksi mahdollisuus.
 Kun on tehty vasta ensimmäisiä kilpailutuksia, vaihtoehtoisia malleja ei ole hirveästi ollut.
 4. Milloin tällainen muutos, jos se on mahdollinen, voitaisiin tehdä?
 Sitä ei voi tehdä kesken sopimuskauden. Se voidaan tehdä vasta seuraavan kilpailutuksen yhteydessä.
 5. Mitä pitäisi tehdä, että kilpailutus onnistuisi parhaalla mahdollisella tavalla?
 Ensin kartoitetaan markkinat ja mietitään sen perusteella, mikä menettely ja millaiset ehdot tilanteeseen sopivat. Mietitään myös sitä, minkälaisia yrityksiä ja ratkaisuja löytyy ja olenko iso vai pieni ostaja.
 On paljon kilpailutuksia, joissa tarjoajia tulee vain hyvin vähän, kun kilpailutetaan suuri kokonaisuus. Tässä tapauksessa mahdollisuus annettiin useammalle.
 Tärkeintä on, että on kunnollinen järjestelmä. Tällöin ei tule kiire uusia sopimuksia vanhojen päättyessä ja sopimukset voidaan tehdä huolellisesti.
 Pahimmassa tapauksessa ostetaan kiireessä suoraan joltakin kilpailuttamatta.
 6. Kuinka paljon kilpailutuksista tehdään valituksia?
 Normaali muutoksenhakutie on valitus markkinaoikeuteen, joka ratkaisee yli 400 juttua vuodessa.
 Meille tulee erilaisia yhteydenottoja toistasataa vuodessa ja ne ovat hyvin kirjavia.

Kuusi kysymystä kilpailu- ja kuluttajavirastolle Helsingin koulukuvien kilpailutuksesta:  "Tämä on hyvä opetus myös muille"


Summary: Joka vuosi nousee askarteluidea, joka hullaannuttaa tee-se-itse -tyypit ympäri Suomen. Verkolla on voima nostaa idea hitiksi.

Valotauluja on tehty ahkerasti jo aikaisemminkin, mutta nyt suuret massat ovat innostuneet väkertämään kehyksestä, printtikankaasta ja led-valosarjasta omansa, uskoo naantalilainen askarteluyrittäjä  Hannele Koponen .
 Hänen ylläpitämässään Ihana Joulu -jouluaskartelut Facebook-ryhmässä on jaettu tänä syksynä vilkkaasti kuvia omista tauluaskarteluista.
 Sadattuhannet suomalaiset kuuluvat sosiaalisessa mediassa erilaisiin askarteluryhmiin. Joulufiilistelijöiden suurimmat yhteisöt, Sydämeeni joulun teen ja Ihana Joulu -jouluaskartelu, keräävät yhdessä noin 118 000 mukanaolijaa.
 Sosiaalisen median voima on suuri, kun askarteluideasta syntyy jouluhitti. 2018 käsistään kätevät innostuivat liimaamaan ja maalaamaan kävyistä hyasinttiasetelmia. Vuotta aikaisemmin tee se itse -tyypit tehtailivat tonttuovia, jotka kiinnitettiin seinälle lattianrajaan.
 – Kuvien jakaminen innostaa. Toisen idean näkeminen motivoi omaa luovuutta ja halun kokeilla itsekin. Kun riittävän monelle käy näin, hitti on valmis, Koponen sanoo.
 Vuoden 2018 jouluhitti käpyhyasintti pääsee varmasti esille moneen kotiin tänäkin jouluna. Kristiina Nylundin kotialbumi
 Askarteluun hurahtanutkaan ei mene joka hitin perässä
 Helsinkiläinen ahkera askartelija,  Kristiina Nylund , tunnustaa seikkailevansa netissä välillä tuntikausia. Aika menee huomaamatta, kun uppoutuu askartelukuviin ja -vinkkeihin.
 – Kun innostun jostakin, etsin YouTube-videon, missä neuvotaan, miten työ tehdään.
 Viimeksi Nylund bongasi koristellut glögipullot venäjänkielisestä videosta.
 – Sain sen verran selville, kun tekniikan oppimiseen tarvitsikin.
 Askartelijoiden ehtymätön idealähde on sosiaalisen median ryhmien lisäksi linkkien ja kuvien jakopalvelu Pinterest. Myös Nylund selaa sitä ahkerasti.
 Kristiina Nylund tuunasi glögipullot servettitekniikalla vielä jouluisemmiksi. Kristiina Nylundin kotialbumi
 Nylund on jo ehtinyt tehdä oman valotaulunsa vanhaan ikkunakehykseen. Askarteluun hurahtanut kokki tekee joulujuttuja omaksi ilokseen, lahjoiksi ystäville ja välillä myös myyntiin.
 – Tykkään tehdä kaikenlaista, en pelkästään joulujuttuja. Askartelu antaa mahdollisuuden rentoutua hektisen työn ohessa.
 Kätevissä käsissä on syntynyt kirjaenkeleitä ja esimerkiksi vesi-ilmapalloista ja liimalla kovetetusta puuvillalangasta koottuja joulupalloja.
 Jokaista hittiä Nylund ei kokeile. Joulupalloista koottu kranssi ei esimerkiksi houkuta luonnonmateriaalien ystävää. Tonttuovi odottaa vielä ajatuksen asteella, mutta käpyhyasintteja Nylund teki, kun ystävä pyysi.
 Vanhan ikkunan uusi elämä valotauluna. Kristiina Nylundin kotialbumi
 Valotaulu syntyy näin
 Oma merkityksensä askarteluhitin synnyssä on myös joulupajoilla ja kursseilla. Neuvontavastaava  Marja-Liisa Katajala  tunnistaa valotaulubuumin.
 – Valotauluja on tehty aika reippaasti jo pari vuotta, mutta innostus tuntuu edelleen vain kasvavan.
 Katajalan vetämässä Taito Keski-Pohjanmaan joulupajassa tehdään pidemmän kaavan mukaan eli ensin painetaan Kokkolan vanhaa kaupunkia esittävä kangas, ja sitten kootaan taulu.
 Kangas kiristetään ja nidotaan puukehykseen kiinni. Taakse tulee pahvi, joka rei’itetään halutuista kohdista led-valosarjaa varten. Valojen on tarkoitus loistaa kankaan talojen ikkunoista.
 – Ledit eivät kuumene, joten niitä uskaltaa pitää pitkäänkin taulussa päällä, Katajala kertoo.
 Puukehysten ja taustapahvin lisäksi valotauluihin käytetään pohjaksi styroksia, finfoamia tai valmiita canvas-pohjia.
 – Kannattaa kokeilla, mikä kankaan alla toimii. Väri vaikuttaa, esimerkiksi finfoam voi sävyttää valon keltaiseksi, Katajala neuvoo.
 Taustapahvi ja teipinpalat pitävät led-ketjun hyvin paikoillaan. Kati Latva-Teikari / Yle
 Mikä tekee ideasta hitin?
 Kristiina Nylund hakee joka vuosi ideoita myös joulumyyjäisistä ja -markkinoilta Suomesta ja ulkomailta. Tutuksi ovat tulleet muun muassa Tallinna, Praha ja Frankfurt ja tänä vuonna suuntana on todennäköisesti Kööpenhamina.
 Nylundin askartelut pääsevät joka joulu kotona esiin. Omia lemppareita ovat käpykranssit, tontut, pulloista tehdyt kynttilänjalat ja risukuusi. Osa koristeista on paikoillaan ympäri vuoden.
 – Viimevuotinen risukuusi pääsee seinälle nytkin, koska minusta siitä tuli kaunis.
 Leipätyökseen askartelualan yritystä pyörittävä Hannele Koponen on huomannut, että moni aloittaa jo kesällä. Esimerkiksi joulukortteja tehtaillaan jo heinäkuussa.
 Vaikka askartelijat tekevät nyt valotauluja, vuoden suurin jouluhitti saattaa vielä odotella tulemistaan. Se voi alkaa yhdestä kuvasta tai ideasta.
 Eikö kuusi mahdu kotiin? Kristiina Nylund kokosi risukuusen seinälle ja koristeli. Kristiina Nylundin kotialbumi
 Koposen mukaan on mahdotonta ennustaa, millainen idea kasvaa hitiksi.
 – Joku juju siinä pitää olla houkuttamassa. Tonttuovi esimerkiksi on söpö, joten ei ole mikään ihme, että siitä tuli hitti.
 Idea on kokenut päivityksen, sillä nyt ovi ja kokonainen tonttumaailma rakennetaan lyhdyn sisälle, Koponen kertoo. Tonttumaailma lyhdyssä näyttäisikin olevan valotaulujen lisäksi toinen tämän joulun trendi.
 Kristiina Nylund arvelee, että askarteluhitin syntymiseen vaikuttavat idean lisäksi helppotekoisuus ja hinta.
 – Sen täytyy olla joku sellainen juttu, jonka jokainen osaa tehdä. Ja se syntyy halvoista tai ilmaisista raaka-aineista, esimerkiksi luonnosta löytyvistä materiaaleista.
 Nylund rakastaa luonnonmateriaaleja. Joka joulu syntyy asetelma, tällä kertaa linnuilla koristeltuna. Kristiina Nylundin  kotialbumi
 Osa ideoista jää elämään, osa ei. Hannela Koponen ei usko käpyhyasinttien kokevan toista tulemista ainakaan nopeasti - niistä ei ole tänä syksynä kuvia jaettu. Hän itse aikoo tehdä vielä ennen joulua itselleen valotaulun. Kangas ja valot on jo hommattuna.
 Kesällä tonttumaisemien rakentamisen aloittanut Nylund aikoo neulahuovuttaa lisää lintuja. Hän tarvitsee niitä vuosittain tekemäänsä joulupöydän kukka-asetelmaan.
 – Ajattelin myös vielä kokeilla sukkaan tehtävää betonitonttua, Nylund kertoo.

Käpyhyasinttihuuma meni jo – joulun 2019 askarteluhittejä ovat valotaulut ja tonttumaailma lyhdyssä


Summary: Movax otti brexitin sumussa uuden kurssin, kun konevienti alkoi hyytyä Britanniaan. Hämeenlinnalaisella pk-yrityksellä on nyt vientiä jo 60 maahan.

Koneenrakennusyritys Movax törmäsi nelisen vuotta sitten Britannian julkisen talouden säästöihin ja teossa olevaan brexit-hankkeeseen. Englannin valtio vähensi rahoitusta raideinvestointeihin, kertoo Movaxin toimitusjohtaja  Lasse Mannola . Tämä vähensi Movaxin koneiden menekkiä Britanniassa.
 Suomessa toimivat maakunnalliset kauppakamarit selvittävät parhaillaan yrityskyselyllä, miten yritykset ovat valmistautuneet tulevaan.
 Hämeenlinnalainen yritys veti epävarmasta markkinasta johtopäätökset. Saarivaltakunta oli ollut Movaxille tärkeä myyntikohde, kurssia oli käännettävä ja kasvua lähdettiin hakemaan muualta.
 – Emme jääneet laakereille lepäämään, vaan lähdimme kauppaamaan koneita maailmalle. Ratkaisu oli merkittävä, sillä vielä neljä vuotta sitten Englanti edusti hyvin suurta osaa viennistämme.
 Tekemisen tarmo suunnattiin aktiiviseen markkinointiin ja myyntiin muille markkinoille Aasiasta Amerikkaan. Nyt Movaxin koneita on myyty 60 maahan, lähes kaikille mantereille.
 Movaxilla on edelleen myyntimies Isossa-Britanniassa. Ville Välimäki / Yle
 – Muutamassa vuodessa liikevaihtomme on lähes kaksinkertaistunut, vaikka Britannian myynti kutistui murto-osaan, kertoo Oslosta puhelinhaastatteluun tavoitettu Movaxin toimitusjohtaja.
 Kuningaskuntaa ei unohdettu
 Sekava tilanne Englannissa brexitin takia ja brittiläisten kaupunkien, kuntien ja valtion rahoitusvaikeudet infrahankkeissa luovat epävarmuutta yrityksille. Punta on myös devalvoitunut suhteessa euroon runsaan kahden vuoden ajan.
 Keskuskauppakamari on selvittänyt alkusyksystä 700 yrityksen tuntemuksia brexitistä.  Neljännes yrityksistä uskoo brexitin vaikuttavan liiketoimintaan  (Keskuskauppakamari). Puolet uskoo toiminnan jatkuvan ennallaan ja neljännes yrityksistä ei vielä tiennyt vaikutuksia. Keskuskauppakamarin yllätti tietämättömien yritysten suuri määrä.
 Movax toimii Hämeenlinnassa Tölkkimäen alueella.  Ville Välimäki / Yle
 – Päätöksenteko tuntuu olevan Englannin markkinoilla epävarmuuden takia nyt äärimmäisen vaikeaa. Emme kuitenkaan ole heittäneet pyyhettä kehään sielläkään, vakuuttaa Movaxin Lasse Mannola.
 Englannissa toimivat suomalaiset yritykset jatkavat toimintaansa brexit-kohuista huolimatta, kerrotaan Lontoossa Suomen suurlähetystön yhteydessä toimivasta Team Finlandista.
 Sama tuntuma on suomalais-brittiläisessä kauppakamarissa: suomalaisyritykset uskovat toiminnan jatkumiseen jokseenkin ennallaan brexitistä huolimatta. Suomalais-brittiläinen kauppakamari Lontoossa on jakanut vastikään Englannin maaperällä oleville suomalaisyrityksille tietoa tilanteesta.
 Suomessa toimivat maakunnalliset kauppakamarit selvittävät parhaillaan omilla kyselyillään, miten Englantiin suuntautuneet yritykset ovat valmistautuneet ja selvitelleet tulevaa.
 "Kaupat eivät tule itsekseen"
 Brexitin takia muille markkinoille laajentamisen strategia on osoittautunut Movaxin tapauksessa toimivaksi. Yhtiön kehittämiä koneita käytetään muun muassa maanrakennustöissä, joissa pitää tukea kaivantoja, kuten esimerkiksi kerrostalojen monttutyömailla. Yhtiön päätuotteena on paaluniskijä, jonka voi kiinnittää kaivinkoneeseen.
 Movaxin laitteilla on tuettu esimerkiksi Tampereella Ratinan kauppakeskuksen työmaata. Filippiineillä Manilassa on työn alla Movaxin osaamisella tuettu kerrostalotyömaa.
 Movaxin koneita käytetään myös ratojen varsien sähkölaitteiden perustusten tekemiseen. Ville Välimäki / Yle
 Työntekijöitä Hämeenlinnassa on runsaat 40.
 Movaxin uusimman tilikauden liikevaihto on yli 20 miljoonaa euroa. Liikevaihdosta yli 90 prosenttia tulee viennistä. Movax on kirjattu usein viime vuosina talouslehdissä maan parhaiten ja nopeimmin kasvavien yritysten joukkoon. Yritys valittiin myös usean Nuorkauppakamarin alueen vuoden 2019  Vientitykiksi .
 – Kaupat eivät tule itsekseen, kertoo toimitusjohtaja Lasse Mannola.
 Norjan jälkeen Mannolan matka jatkui Yhdysvaltoihin alan messuille Chicagoon.

Movax käänsi Englannin brexit-epävarmuudet edukseen: "Lähdimme kauppaamaan koneita maailmalle"


Summary: Tutkija asui vuoden Amazonin sademetsän tsimanéyhteisössä. Hänelle kerrottiin, että elämästä tekevät hyvää kaasuhella, metsästyskivääri ja radiouutiset mutta myös yhteisön tiiviys ja perinteiset riitit.

Sydänsairaudet ovat melkeinpä tuntematon vaiva pienelle bolivialaiselle luonnonkansalle tsimanéille, joka saa elantonsa sademetsästä keräilemällä ja metsästämällä sekä pieniltä viljelmiltään.
 Juuri nyt tsimanékansa on kuitenkin hajaantumassa niihin, jotka pitäytyvät vanhaan elämäntapaan, ja niihin, joita houkuttelee länsimainen elämäntyyli ruokineen ja tavaroineen.
 Se antaa tilaisuuden tutkia elämäntapojen muutosten mahdollisia vaikutuksia sydän- ja verisuoniterveyteen.
 Vaikka tsimanéilla on toki terveysvaivansa loistulehduksista ja denguekuumeesta tuberkuloosiin ja käärmeenpuremiin, sydänsairauksia heillä on aiemman tutkimuksen mukaan vähemmän kuin millään muulla tutkitulla kansalla.
 Kahdeksankymppisen tsimanén sydän on paremmassa kunnossa kuin viisikymppisen yhdysvaltalaisen,  Lancet-lehdessä  toissa vuonna julkaistu kansainvälinen tutkimus kertoi.
 Uudenlainen elämä muuttaa ruokavaliota
 Osa tsimanéista on viime vuosikymmenen aikana kiinnostunut markkinatalouden antimista siinä määrin, että tutkijoilla on lähes ainutlaatuinen mahdollisuus tutkia elämäntyylin muutosten vaikutuksia jo tilanteessa, jossa ne ovat vasta tapahtumassa.
 Perinteisen elämänmuodon tilalle on tullut uudenlaisia tapoja hankkia elantoa. Moni syö nyt myös kaupasta ostettuja prosessoituja elintarvikkeita.
 Samalla ovat alkaneet lisääntyä myös ylipaino ja liikalihavuus, kertoo yhdysvaltalaisen  Baylorin yliopiston  antropologian apulaisprofessori  Alan Schultz .
 Hän vietti yli vuoden tsimanéjen parissa Amazonin sademetsässä oppiakseen tuntemaan heidän sosiaalista elämäänsä ja kulttuuriaan sekä elämäntapojen muutosten vaikutuksia.
 Palkkatyö tietää ansioita, ansiot ostoksia
 Boliviassa elää 36 alkuperäiskansaa. Tsimanét ovat yksi eristyneimmistä. He asuvat noin 80 kylässä 7 800 neliökilometrin sademetsäalueella, enimmäkseen jokivarsissa.
 He eivät ole häviämässä, päinvastoin: 1960-luvun lopulla heitä arvioidaan olleen kuutisen tuhatta. Neljän vuoden takaisessa väestönlaskennassa luvuksi saatiin noin 16 000.
 Tsimanénainen saa keskimäärin yhdeksän lasta. Tutkimuksen mukaan syynä suureen lapsilukuun saattaa olla yllättäen olla loinen, suolinkainen, joka vaikuttaa heidän immuunijärjestelmäänsä.  Michael Gurven
 Kun tsimanéjen elinalueille on tullut karjankasvattajia ja muuta uutta väkeä, alkuperäisasukkaat ovat vähitellen joutuneet kosketuksiin länsimaisen elämäntyylin kanssa ja alkaneet saada satunnaisia tuloja tekemällä heille töitä.
 Palkallaan he ovat ostaneet uutuuksia, joista heillä ei aiemmin ollut tietoakaan, muun muassa tehdasvalmisteisia työkaluja ja elintarvikkeita.
 Perinteinen huilumusiikki on saanut antaa sijaa uudenlaisille tahdeille ja luonnonlääkkeet apteekkitavaralle. Osa nuorista on lähtenyt yhteisöstään opiskelemaan espanjaksi.
 Schultz havaitsi, että vähäisiltä vaikuttavat muutokset saattoivat johtaa olennaisiin siirtymiin elämäntyylissä ja sen myötä terveydessä. Tällainen muutos on esimerkiksi espanjan kielen oppiminen sen verran, että tsimané pystyy allekirjoittamaan työsopimuksen ja alkaa ansaita rahapalkkaa.
 – Ansiollaan hän voi ostaa kanoottiin perämoottorin, jolloin hän pääsee aiempaa helpommin osallistumaan markkinatalouteen ja ostamaan prosessoituja elintarvikkeita, Schiltz selittää.
 Amuletit ovat yhä arvossaan
 Schultz teki tutkimustaan kahdessa tsumanékylässä, Ajessa ja Serruchossa. Aje sijaitsee lähellä autotietä ja jokea, noin kahden tunnin matkan päässä lähimmästä maaseutukaupungista. Serruchosta Ajeen on kahdeksan tunnin matka kanootilla, ja silloinkin siinä pitää olla moottori.
 15–75-vuotiaita haastateltuja oli kaikkiaan 103 eli noin neljännes tähän ikäryhmään kuuluvista kyläläisistä. Heiltä kysyttiin heidän äidinkielellään, mitä hyvään elämään tarvitaan.
 Listalle päätyi 38 asiaa hyvin laidasta laitaan. Joukossa ovat koulutus, kaasu-uuni, sähkö ja radiouutiset, mutta toisaalta myös traditionaaliset juhlamenot ja huilumusiiki sekä ihon alle piilotettu kivinen amuletti, jonka uskotaan herkistävän metsästäjän saalistusvaistoja.
 40 prosenttia listan alkupään asioista on markkinatalouden antimia, kuten teollisesti valmistettuja työkaluja ja ostettuja hyötyeläimiä.
 Sellaisista esineistä ja tavoista, joista listalla on sekä perinteinen että uusi vaihtoehto, uudet ovat yleensä korkeammalla. Esimerkiksi metsästyskivääri päihittää arvostuksessa jousen ja yhteisön ulkopuolinen koulutus oppimisen vanhat tavat.
 Vain perinteinen ruoka – vilja, kala ja riista – arvostetaan tulokasruokaa korkeammalle, vaikka sekin pääsi listalle.
 Vauraus ei ole vain aineellista hyvää
 Naisilla osoittautui olevan miehiä selvempi käsitys siitä, mitä markkinatalouden mukainen elämä sisältää. Naiset toisaalta torjuvat miehiä helpommin uudenlaisen integraation eli esimerkiksi perheen ulkopuolelta tulevan avun.
 Schultz arvelee, että syy saattaa olla yksinkertaisesti se, että naiset osaavat vähemmän espanjaa kuin miehet.
 Tutkimuksessa ilmeni myös, etteivät tsimanét nimitä vauraudeksi vain aineellista hyvää. Aineettomien asioiden arvostajia ovat etenkin ne vastaajat, jotka asuvat kauimpana kaupungista ja joilla on vain vähän omaisuutta.
 Hekään eivät sinänsä vastusta ulkopuolisia uutuuksia, mutta heidän hyvän elämän listallaan ovat korkealla suuri perhe ja avuliaat naapurit sekä tieto luonnonlääkkeistä ja henkielämästä.
 Esimerkkinä sellaisesta mainittiin muun muassa jokavuotinen rituaali, jossa kiitetään persikkapalmua sen hedelmistä ja jousien ainekseksi sopivasta rungosta.
 Tutkimus sydänterveydestä jatkuu
 Tsimanét ovat parina viime vuosikymmenenä ottaneet suopeasti vastaan muitakin läntisiä tutkijoita kuin Schultzin. He ovat itse asiassa yksi maailman tutkituimmista pienkansoista. Tieteellisiä artikkeleita on julkaistu yli 400.
 Useimmiten on selvitetty terveyskysymyksiä mutta myös muun muassa  tsimanéjen hajuaistin tarkkuutta  saksalaisiin verrattuna – se on erinomainen – sekä  Bolivian valtion talouspolitiikan  vaikutusta tsimanéjen perinteisiin elinalueisiin.
 Schultzin tutkimuksessa näkökulma on sikäli poikkeuksellinen, että tutkimus ei vertaile tsimanéja muihin, vaan asioita katsotaan yhteisön sisältä. Hän aikoo jatkaa sen selvittämistä, voivatko tsimanét säilyttää terveet sydämensä, jos elämäntyylin muutos jatkuu.
 Toisaalta tutkimus voi antaa myös vinkkejä tsimanéjen elämän puolista, joilla sydän- ja verisuonitautien riskiä voitaisiin ehkä pienentää myös länsimaissa, Schultz sanoo.
 Kolme sukupolvea tsimanéja. Tsimanéyhteisössä korkea ikä vahvistaa sosiaalista asemaa.  Paul Hooper
 Tsimané ei kaihda hiilihydraatteja
 Ainakaan päivittäisen kilokalorimäärän niukkuus ei selitä tsimanéjen poikkeukselliselle sydänterveyttä. Tsimané popsii päivässä energiaa yli 2 700 kaloria, osoitti vuosi sitten julkaistu toinen  yhdysvaltalaistutkimus .
 Valtaosa energiasta on peräisin riisistä, maniokista ja maissista, mutta välillä ruokalistalla on myös kalaa ja riistaa, kuten sian sukuista pekaria tai koatia, nenäkarhua. Proteiinien osuus on 21 prosenttia, rasvojen 15 prosenttia ja hiilihydraattien peräti 64 prosenttia.
 Tsimanét eivät noudata paleoruokavaliota eivätkä totisesti Atkinsin dieettiä, tuumii tutkimuksen tehnyt Kalifornian yliopiston antropologi Michael Gurven  Inverse-lehdessä .
 Mahdollisia selityksiä sydänsairauksien vähäisyyteen löytyy ruokavalion suojaravintoaineista, muun muassa kaliumista, magnesiumista ja seleenistä, sekä kuitujen suuresta määrästä. Selittävää voi olla sekin, ettei tsimanéilla juuri ole ollut tapana suolata tai sokeroida ruokaansa.
 Vain kymmenesosa ajasta kuluu lököillen
 Gurven pitää olennaisimpana terveystekijänä sitä, että tsimanéjen perinteinen elämäntapa kuluttaa kalorit, vaikka ruokavalio ei kaikilta osin ole länsimäisen oppikirjan malliesimerkki.
 Tsimanéaikuinen ottaa päivässä keskimäärin 17 000 askelta, eivätkä ne tule juoksemisesta tai kävelemisestä vain liikunnan vuoksi, Gurven toteaa.
 Tsimanéjen päivä kuluu ravinnon hankinnassa. Miesten on todettu liikkuvan ruoan takia pellolla tai metsässä 90 prosenttia hereilläoloajastaan, kertoo 13 kylän  koottuihin tutkimuksiin  perustuva  Tsimane.org-sivusto .
 Runsaasti lisää tietoa tsimanéista löytyy myös  Tsimane Health and Life History Project  -sivustolta.

Huipputerve luonnonkansa siirtyy vähitellen läntiseen elämäntyyliin – ainutlaatuinen tilaisuus seurata elintapojen muutosten vaikutusta sydämeen


Summary: Salkunhoitajat epäilevät, ettei ulkomaisia sijoittajia kiinnosta suomalainen metsämarkkina.

Yle kertoi eilen, että Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliitto (MTK) haluaa verohelpotuksia suomalaisille metsänomistajille . Järjestö tavoittelee nyt metsävähennyksen nostamista 60 prosentista jopa 90 prosenttiin.
 MTK on huolissaan siitä, että erilaiset rahastot ovat kasvattaneet viime vuosina metsäomistuksiaan merkittävästi. Järjestö pelkää, että kotimaiset metsät ovat pian ”kasvottomien sijoittajien” hallinnassa.  Tästä MTK ilmaisi huolensa jo keväällä Maaseudun Tulevaisuuden haastattelussa .
 – Kun metsät siirtyvät vähitellen ulkomaisten omistukseen, kukaan ei tiedä mistä raha tulee. Erityisen ongelmallista on, kun valtio tukee kehitystä pääomatuloverokantaa alhaisemmalla yhteisöverokannalla, kenttäpäällikkö  Lauri Tapio  sanoi.
 Talouselämä-lehden mukaan rahastot ovatkin kasvattaneet metsäomistuksiaan roimasti viime vuosina . Metsärahastojen vähintään puoliksi omistamien metsätilojen ala oli vuonna 2013 vain 26 000 hehtaaria, mutta vuonna 2016 omistukset olivat kasvaneet jo 260 000 hehtaariin.
 Vaan ovatko rahastojen takana todella kasvottomat, ulkomaiset sijoittajat?
 ”He ovat 99 prosenttisesti suomalaisia pienomistajia”
 Metsätilamarkkinoita ja niiden hintakehitystä seuraava  Hannu Liljeroos  arvioi Ylelle, että Suomen markkinoilla noin 80 prosenttia ostajista on kotimaisia.
 – Tänä vuonna suurimmat institutionaaliset ostajat ovat olleet Tornator Oyj, OP:n Metsänomistajarahasto sekä Forest Holding Finland I Ky, Liljeroos kertoo.
 Tornator-konsernin toimialaa on puun tuottaminen ja hakkuuoikeuksien myynti. Se omisti viime vuoden lopulla 616 000 hehtaaria suomalaista metsää.
 Mukana oleva OP:n rahasto on yksi kolmesta suomalaisesta erikoissijoitusrahastosta. Se hallinnoi 75 000 metsähehtaaria.
 OP:n lisäksi United Bankersilta löytyy UB Metsä -rahasto ja FIMiltä sekä S-Pankilta yhteinen FIM Metsä/S-Metsärahasto. United Bankers kertoo, että heidän kauttaan sijoitetaan 113 000 suomalaiseen metsähehtaariin. FIMin ja S-Pankin rahastolla suomalaista metsää on puolestaan 16 000 hehtaaria.
 Kaikkien vastaus on selkeä: asiakkaat ovat tavallisia, suomalaisia piensijoittajia. FIM Metsän/S-Metsärahaston rahastonhoitaja  Timo Hakulinen  kertoo, että rahaston omistajat ovat 99 prosenttisesti suomalaisia piensijoittajia, joista moni omistaa itsekin metsää.
 OP:n salkunhoitaja  Tapio Tilli  on samoilla linjoilla.
 – Monet asiakkaamme voivat olla esimerkiksi pääkaupunkiseudulta, kun täältä on vaikeampaa ostaa metsää, Tilli sanoo.
 Salkunhoitaja  Kari Kangas  United Bankersista komppaa.
 – Rahasto on helppo tapa päästä kiinni metsäsijoituksiin, Kangas kertoo.
 Rahastojen osuus markkinoilla on pieni
 OP:n Tapio Tilli arvioi, että ulkomaiset sijoittajat ovat harvinainen näky metsämarkkinoilla.
 – Heihin törmäsi muutama vuosi sitten useinkin, mutta tällä hetkellä heitä on hyvin vähän. Suomessa on myynnissä lähinnä pieniä metsätiloja ja ne eivät ulkomaisia sijoittajia kiinnosta, hän sanoo.
 Myös kotimaiset rahastot ovat toistaiseksi olleet pieniä pelaajia.
 – Markkina on tuollainen 140–160 miljoonaa euroa vuodessa. Eivät rahastot pääse siinä suurta osuutta hankkimaan, United Bankersin Kari Kangas arvioi.
 Kaikki rahastot korostavat, että niiden metsät ovat sertifioituja ja niitä hoidetaan kestävästi. Tapio Tillin mukaan OP:n Metsänomistajarahasto on esimerkiksi ollut keskiarvoa varovaisempi metsänhakkaaja.
 Hallitusohjelmassa ei ole linjausta metsävähennyksestä
 Yle ei tänään tavoittanut maa- ja metsätalousministeri  Jari Leppää  (kesk.) tai valtiovarainministeri  Mika Lintilää  (kesk.) kommentoimaan MTK:n ehdotusta.
 Keskustalainen eduskunnan valtiovarainvaliokunnan varapuheenjohtaja  Antti Rantakangas  toteaa, ettei metsävähennyksen nostamisesta ole kirjausta hallitusohjelmassa.
 – Asiaa kyllä käsiteltiin hallitusneuvotteluissa, mutta siitä ei syntynyt kirjausta, hän sanoo.
 Rantakangas muistuttaa, että tilanne markkinoilla saattaa myös muuttua. Jossain vaiheessa ulkomaisilla omistajilla voi olla enemmän intressiä suomalaisiin metsiin.
 SDP:ssä kyselyt ohjattiin valtiovarainvaliokunnan puheenjohtajalle  Johannes Koskiselle . Hän katsoo, että metsävähennyksen nostaminen toisi uusia aukkoja verotukseen.
 – Pitäisi lähteä siitä, että tilkitään vanhoja aukkoja. Hallitusohjelmassakin on todettu, että selvitetään mahdollisuutta periä kiinteistösijoitusten tuotoista kohtuullista veroa, hän sanoo.
 Lue lisää:
 MTK huolestui metsäomistuksen valumisesta "kasvottomille sijoittajille" – vaatii verohelpotuksia yksityisille metsänomistajille

MTK puhuu ”kasvottomista sijoittajista”, rahastot aivan tavallisista suomalaisista – ketkä ovat metsäsijoitusten takana?