Summary: Hongkongilaiset vastustavat pyrkimyksiä murentaa alueen erityisasemaa.

Hongkongilaiset ovat osoittaneet mieltään kaduilla jo kuukausien ajan.  Maanantaina mielenosoitukset  kärjistyivät yhteenotoksi poliisin kanssa. Jännitys kaupungissa on kasvanut.
 Liikehdinnän takana on suuttumus ja pelko Kiinan valtapyrkimyksiä kohtaan.
 Mielenosoitukset alkoivat maaliskuun lopussa, kun Hongkongissa yritettiin viedä läpi lakialoite vakavista rikoksista epäiltyjen luovutuksesta Kiinaan.
 Mielenosoittajien pelkona on, että lain turvin Kiinan johtoa arvostelevia toisinajattelijoita siirretään Manner-Kiinaan kommunistisen puolueen valvomiin tuomioistuimiin. Niissä oikeusturva on vähäinen.
 Hongkongin Kiina-mielinen hallintojohtaja  Carrie Lam  päätti kesäkuussa pysäyttää lakiesityksen etenemisen, kun miljoona ihmistä lähti kaduille. Mielenosoittajat ottivat väkivaltaisesti yhteen mellakkapoliisin kanssa.
 Mielenosoitukset eivät kuitenkaan laantuneet. Maanantaina Hongkongin Kiinalle luovuttamisen vuosipäivänä sadattuhannet hongkongilaiset marssivat kaduille. He vaativat jäädyttämisen sijaan koko lakiehdotuksen perumista.
 Tähän hallintojohtaja Carrie Lam ei ole suostunut. Mielenosoittajat vaativat myös Lamin eroa.
 Pieni opiskelijaryhmä yritti tunkeutua hallintorakennukseen työntäen metallitankoja vahvistettujen ikkunalasien läpi. Mellakkapoliisit vastasivat sumuttamalla pippurikaasua.
 Kiina-mielinen Hongkongin hallintojohtaja Carrie Lam ei taivu, vaikka mielenosoittajat vaativat hänen eroaan. Anthony Wallace / AFP
 Hongkongille luvattiin erityisasema
 Hongkong oli Britannian siirtomaa 150 vuoden ajan vuoteen 1997 asti. Hongkongin talous kukoisti ja se tuotti tavaraa vientimarkkinoille. Kaupungista tuli yksi maailman merkittävimmistä ja houkuttelevimmista rahamarkkinoiden keskuksista.
 Alue houkutteli myös muun muassa toisinajattelijoita ja siirtolaisia Kiinasta.
 Vallan vaihtuessa Kiina lupasi Hongkongille viideksikymmeneksi vuodeksi laajan itsehallinnon ulko- ja puolustuspolitiikkaa lukuun ottamatta.
 “Yksi maa, kaksi järjestelmää” -periaate takaa muun muassa oikeuden riippumattomaan tuomioistuimeen ja mielenosoituksiin toisin kuin muualla Kiinassa.
 Kiina tiukentaa otettaan Hongkongista
 Monen hongkongilaisen mielestä lakiehdotus rikollisten luovuttamisesta on jälleen uusi osoitus Kiinan halusta murentaa Hongkongin erityisasemaa.
 Demokratia-aktivistien mukaan Kiina pyrkii jo nyt sensuroimaan ja tukahduttamaan mielipiteenvapautta Hongkongissa.
 Vuonna 2015 viisi Kiinan johtoa arvostelevia kirjoja myynyttä kustantajaa katosi. He ilmaantuivat esiin Kiinassa, jossa he joutuivat tekemään tunnustuksia televisiossa. Kiinasta kriittisesti kirjoittaneen brittiläisen Financial Times -sanomalehden toimittajan viisumia Hongkongiin ei uusittu.
 Demokratia-aktivistien mukaan Kiina pyrkii tukahduttamaan mielipiteenvapautta Hongkongissa. Vivek Prakash / AFP
 Keskusvallan otteet nostattavat protesteja
 Hongkongilaiset ovat osoittaneet mieltään demokratian puolesta siitä asti, kun alue siirtyi Kiinan haltuun.
 Yksi suurimmista mielenosoituksista oli vuonna 2014 järjestetty niin sanottu sateenvarjomielenosoitus. Silloin kymmenettuhannet ihmiset tukkivat rahamarkkinoiden keskusalueen kadut kahden kuukauden ajan.
 He suojautuivat poliisin pippurisumutteelta ja kyynelkaasulta sateenvarjoin. Mielenosoittajat vastustivat Kiinan valtaa Hongkongin johtajien valinnassa.
 Vuonna 2012 kymmenettuhannet nuoret mielenosoittajat protestoivat määräystä moraalioppitunneista, joissa ylistettiin Kiinan kommunistista järjestelmää ja arvosteltiin demokratialiikkeitä. Suunnitelma oppitunneista peruttiin.
 Vuonna 2003 puoli miljoonaa mielenosoittajaa marssi menestyksekkäästi kansallista turvallisuuslakiehdotusta vastaan. Sen pelättiin kaventavan sananvapautta.
 Suurin osa hongkongilaisista ei mielipidemittausten mukaan pidä itseään kiinalaisina.
 Muun muassa Euroopan unioni, Yhdysvallat ja Britannia ovat arvostelleet nyt protesteja aiheuttanutta luovutuslakiehdotusta. Kiina on sanonut, että Hongkongin asiat eivät kuulu enää Britannialle, joten sen ei pidä tulla osoittelemaan Kiinaa.
 Lue lisää:
 Hongkongissa mielenosoitukset yltyivät virallisena juhlapäivänä – levottomuuksia heti samppanjan ja juhlallisuuksien jälkeen

Pelko Kiinan vallan kasvusta ajaa Hongkongin kuohuntaa – tästä liikehdinnässä on kyse


Summary: Seurasimme tiettävästi Suomen ainoan kesäkunnanjohtajan ensimmäistä työpäivää Asikkalassa.

Kauppatieteiden opiskelija  Jiri Honkala , 23, haki päijäthämäläisen Asikkalan kesäkunnanjohtajaksi ja pääsi. Suunta oli Jyväskylän yliopistossa opiskelevalle Honkalalle luonteva, koska hän on lähtöisin Asikkalasta.
 Puolitoista kuukautta kestävän pestin bruttopalkka on 2 500 euroa.
 – Olen käynyt tervehtimässä kaikkia johtoryhmän jäseniä. Vastaanotto oli lämmin. Siellä on rento meininki, vaikka vakavista asioista puhutaan. En koe, että jännittäisin, kertoo Honkala.
 Kesäkunnanjohtaja Jiri Honkala haluaa käydä tervehtimässä alueen yrittäjiä kesän aikana ja raportoida heidän toiveistaan. Janne Ahjopalo / Yle
 Rinna Ikola-Norrbacka uskoo kesäkunnanjohtajuuden parantavan kuntatyön vetovoimaa nuorempien silmissä. Janne Ahjopalo / Yle
 Kesäkunnanjohtaja osallistuu johtoryhmän kokouksiin, mutta toimistorottana ei ole tarkoitus olla. Edessä on vierailuja kesätapahtumissa sekä tapaamisia kuntalaisten, yrittäjien ja lomalaisten kanssa.
 Varsinainen kunnanjohtaja  Rinna Ikola-Norrbacka  jää rauhallisin mielin kesälomalle, vaikka onkin tavoitettavissa esimerkiksi kriisitilanteissa.
 – Aito johtamistyö tietenkin kuuluu Jirin työnkuvaan. Viime kädessä virkavastuusta eli julkisen vallan käytöstä vastaa virallinen sijainen tai minä itse lomilta, jos tulee sellaisia tilanteita, sanoo Ikola Norrbacka.
 Kuntatyöllä pölyttynyt maine
 Kuntaliitossa otetaan ilolla vastaan Asikkalan kesäkunnanjohtajuus, joka on Suomessa uusinta uutta. Kuntaliitossa on pantu huolestuneena merkille, että kunnallishallinto ei välttämättä kiinnosta nuoria. Toisaalta alan työpaikat vähenevät.
 – Asikkalan kokeilu on luova ja hyvä. Usein unohdetaan, että kuntien hallintotehtävissä vaikutetaan konkreettisesti kuntalaisten saamiin palveluihin, kuten terveyteen ja koulutukseen. Kuntatyön brändiä on syytä nostaa, toteaa varatoimitusjohtaja  Timo Reina .
 Kesäkunnanjohtaja Jiri Honkala myöntää, että kuntatyön maine voi olla pölyttynyt.
 – Varsinkaan meidän nuorten mielikuva ei ehkä vastaa todellisuutta. Kunnallisalalla kumminkin on paljon tarjottavaa ja opittavaa nuorille. Nuo vanhat mielikuvat ja stereotypiat kannattaa unohtaa ja mennä rohkeasti uutta päin.
 Innokkaasti tennistä pelaava Eero Rahikka kaipaa kunnon pelikenttää Asikkalaan. Janne Ahjopalo / Yle
 Asikkala näkyy kesällä reippaasti sosiaalisessa mediassa. Kunta on palkannut toista kertaa kesäksi nuoria tekemään sisältöjä sosiaaliseen mediaan.
 – Kolme kesäsomettajaa on hommissa. Toivonkin, että he saavat Jirin johdolla vielä vähän lisää potkua työhönsä.
 Mitä kuntalaiset sitten haluavat kesäkunnanjohtajalta? Kovinkaan moni ei ollut valmis vastaamaan kysymykseen, koska aihe tuntui hieman etäiseltä uimarannalla köllöttelijöille. Yksi toive kuitenkin löytyi tenniskentältä.
 – Täällä on vain yksi tenniskenttä. Tuonne Päijänteen puolelle uimarannalle on ollut suunnitteilla hiekkatekonurmi, jonka valmistumista voisi kesäkunnanjohtaja vauhdittaa, vinkkaa  Eero Rahikka .

Onko tässä kesän unelmaduuni? Jiri Honkala, 23, hyppää rohkeasti pikkupitäjän kesäkunnanjohtajaksi


Summary: Ylen uusi musiikkidraama kertoo laulajasta ja viihdyttäjästä, joka koki monelle artistille tutun kohtalon.

Kesän radiosuosikiksi on nousemassa yhdestä Suomen menestyneimmästä naisartistista ja viihdyttäjästä kertova musiikkidraama  Kikka - tarina tähdestä.
 Ohjelma tuli kuunneltavaksi Yle Areenaan vasta muutama päivä sitten. Silti sillä on jo poikkeuksellisen paljon kuulijoita.
 Yle Audiotoimituksen vastaava tuottaja  Anne Haaja  uskoo, että Kikka on kesähitti.
 – Yleisö tuntuu löytäneen ohjelman. Jaksot julkaistiin Areenassa 27.6. ja sitä on jo käynnistetty yli 113 000 kertaa.
 – Viime kesän hitti, muusikko  Gösta Sundqvistista  kertova musiikkidraama, sai samassa ajassa hieman vähemmän käynnistyksiä. Kikasta on tätä vauhtia tulossa jopa suositumpi kuin Gösta oli vuosi sitten, Haaja toteaa.
 Kikan kappaleet "parasta bailumusiikkia"
 Kikalla eli  Kirsi Sirénillä  (1964-2005) on edelleen laaja fanikunta.
 – On ihmisiä, joiden mielestä Kikan kappaleet ovat parasta bailumusiikkia ikinä ja niistä tulee hyvälle tuulelle. Ne antavat energiaa, sanoo musiikkidraaman ohjaaja  Minna Nurmelin .
 Hän myöntää, ettei itse ollut Kikan musiikin ystävä vielä siinä vaiheessa, kun ryhtyi tekemään sarjaa yhdessä käsikirjoittaja  Paula Salmisen  kanssa.
 – Siitä ollaan kahta mieltä, onko hänen musikkinsa hyvää vai ei. Olin suorastaan kauhuissani, että joudun työn myötä kuuntelemaan kappaleita aamusta iltaan.
 Kikka-rautaisannoksen jälkeen ohjaaja totesi, etteivät ne olekaan "ihan simppeleitä", vaan melodiat kuulostavat paljon helpommilta kuin ovatkaan.  (Juttu jatkuu kuvan jälkeen)
 Laulaja oli kuollessaan vain 41-vuotias.  Antero Tenhunen / Yle
 Sukkula Venukseen villitsi kuulijat
 Kikka nousi suomalaisen yleisön suosioon vuonna 1989 vasta 24-vuotiaana.  Mä haluun viihdyttää  -kappaleen mukaan nimettyä esikoisalbumia myytiin lyhyessä ajassa yli 70 000 kappaletta.
 Hänen tunnetuimpia iskelmiään ovat myös  Sukkula Venukseen  ja  Apinamies .
 Laulajasta tuli aikansa ilmiö ja suosikkiartisti.
 Radio Suomen 20-osainen musiikkidraama pohjautuu Kikan elämään ja uraan. Se kertoo julkisuuden valokeilan ja yksityiselämän välillä tasapainottelevasta rohkeasta tähdestä.
 Herkän persoonan traaginen loppu
 Ohjelmaa tehdessä ohjaaja sai tutustua ristiriitaiseen persoonaan.
 – Hän oli todella herkkä sekä lojaali ystävilleen.
 Iskelmälaulajalla oli voimakas tarve esiintyä ja menestyä.
 – Kikka oli äärimmäisen kunnianhimoinen ja energinen. Hänellä oli pyrkimys täydellisyyteen, mikä koitui taakaksi, Minna Nurmelin sanoo.
 Laulaja tuli tunnetuksi vihjailevia sanoituksia sisältävistä, pikkutuhmista lauluistaan, rohkeasta imagostaan ja esiintymisestään.
 – Hänen elämänsä oli kuitenkin traaginen.  Työtahti oli järjettömän kova ja suhde alkoholiin ongelmallinen.
 Myös äitiyiden ja artistin roolin yhdistäminen oli vaikeaa.
 – Hän pyrki muuttumaan artistina, mutta sitä hänelle ei sallittu.
 Kikka menehtyi sydäninfarktiin 41-vuotiaana.
 Radiossa kuultava musiikkidraama yhdistää faktaa ja fiktiota artistia kunnioittaen, kertoo ohjaaja Minna Nurmelin.
 – Ihmiset saavat kuulla, minkälainen elämä artistilla oli ja myös siitä, miten häntä elämänsä aikana kohdeltiin.
 Kikka - tarina tähdestä Radio Suomen arki-illoissa 1.7. alkaen ja  kaikki jaksot ovat kuultavissa myös Yle Areenassa .

Laulaja Kikka on tämän kesän hitti – radion musiikkidraaman kuuntelijaluvut tapissa


Summary: Atria on valmis testaamaan Kouvolan ja Kiinan välistä rautatieyhteyttä nopeasti.

Elintarvikealan yritykset ovat kiinnostuneita mahdollisuudesta hyödyntää Venäjän ja Kazakstanin kautta Kouvolasta Kiinaan kulkevaa rautatieyhteyttä.
 Venäjä asetti elokuussa 2014 laaja-alaisen elintarvikkeiden tuontikiellon vastaiskuna EU:n talouspakotteille. Tuontikielto on vaikuttanut myös elintarvikkeiden kauttakuljetuksiin Venäjän läpi.
 Viime viikolla  Venäjän tulli tiedotti , että Venäjä sallii transitokuljetukset elintarvikkeille, maataloustuotteille ja raaka-aineille maanteitse tai rautateitse. Suomalaisissa elintarvikealan yrityksissä uutinen on otettu vastaan mielenkiinnolla.
 Esimerkiksi sianlihaa Kiinaan vievästä Atriasta kerrotaan, että se on valmis tekemään kauppaa Kiinaan rautateitse.
 Junalla kahdessa viikossa
 Nykyisin Atria vie sianlihan Kiinaan meriteitse. Matka laivalla kestää lastauspaikasta riippuen jopa yli kaksi kuukautta, kun taas junalla matka taittuu noin 14 päivässä.
 Atrialla on tällä hetkellä lupa viedä Kiinaan vain pakkastuotteita. Laivaa nopeampi junayhteys mahdollistaisi myös jäähdytettyjen tuotteiden viennin.
 – Jäähdytetty tarkoittaisi, että tuote olisi noin miinus kahden asteen kontissa. Säilyvyys riittäisi hyvin vielä paikanpäällä, kun kylmäketju jatkuu. Se auttaisi siihen, että pystyisimme lähettämään tällaista tuoretuotetta, Hirvijärvi arvioi.
 Suurin merkitys rautatietoimituksissa onkin Atrian lihaliiketoiminnan johtajan  Markku Hirvijärven  mukaan juuri toimitusajassa, mutta samalla toivotaan, että logistiikkakustannukset laskisivat.
 – Jos on kyse ravintola-asiakkaista, pystymme lähettämään ehkä pienempiä eriä ja monia eri tuotteita. Ei tarvitse varastoida siellä tai täällä vaan pystymme tekemään pienempiä eriä suoraan asiakkaalle, joka sitä tarvitsee, Hirvijärvi kertoo.
 Rautatiet mahdollistavat uusien tuotteiden viennin
 Myös Valio on kiinnostunut mahdollisuudesta hyödyntää Kouvolan ja Kiinan välistä rautatieyhteyttä Aasian markkinoilla.
 Valio vie Kiinaan tällä hetkellä maitojauheita sekä teollisuuden että kuluttajien käyttöön. Kansainvälisestä myynnistä vastaavan johtajan  Timo Pajajärven  mukaan merirahti on näissä tuotteissa toistaiseksi kilpailukykyisempi.
 Valio kuitenkin tavoittelee Kiinassa myös kuluttajatuotteiden markkinoita. Rautatiet tuovat mahdollisuuksia säilyvyydeltään kriittisempien tuotteiden toimituksille.
 – Lähinnä mieleen tulevat voit tai erilaiset nestemäiset äidinruokakorvikkeet esimerkkeinä.
 Pajajärven mukaan rautatiet mahdollistavat parhaimmillaan liiketoiminnan kasvun ja mahdollisuuden viedä uusia tuotteita Kiinan markkinoille.
 Ensimmäinen konttijuna Kouvolasta Kiinaan lähti syksyllä 2017. Pyry Sarkiola / Yle
 Moni kysymys vielä vailla vastausta
 Venäjän tullin viime viikkoisen tiedotteen mukaan elintarvikkeiden vienti Venäjän kautta sallitaan heinäkuun alusta alkaen.
 Suomen ulkoministeriön Venäjän-yksikön yksikönpäällikön  Niklas Lindqvistin  mukaan käytännössä heinäkuun alussa voimaan astuu presidentti  Vladimir Putinin  allekirjoittama asetus, jonka mukaan voidaan alkaa valmistella järjestelmää.
 Useita käytännön yksityiskohtia on siis vielä ratkaisematta, ennen kuin yksikään elintarvikkeita sisältävä kontti lähtee rautateitse Kouvolasta Kiinaan. Yksi niistä on kauttakulun järjestäminen. Lisäksi pitäisi tietää, mitä tavaroita kauttakulkulupa koskee.
 – Venäjän pitää määritellä ne maantie- ja rautatieliikenteen ylityspaikat, joiden kautta tällaisia kuljetuksia voidaan toteuttaa,Lindqvist luettelee.
 Myös elintarvikeyhtiöillä on omat vaatimuksensa, ennen kuin vienti voi alkaa. Esimerkiksi kylmäketjun toimivuus koko matkan ajan on varmistettava.
 – Toinen asia ovat tullimuodollisuudet matkan aikana ja päätepysäkillä, jotta tuotteet pääsevät asianmukaiseen varastoon eikä siinäkään kylmäketju katkea, Markku Hirvijärvi Atrialta kertoo.
 Koeaika kestää vuoden loppuun
 Elintarvikkeiden kuljettamiseen vaadittavia kylmäkontteja saadaan Kouvolan elinkeinoyhtiön mukaan Kazakstanin rautateiltä.
 Kylmäketjun toimivuus koko matkalla on testattava käytännössä. Kouvolan elinkeinoyhtiön kehittämispäällikkö  Simo Päivinen  uskoo, että ensimmäiset koelähetykset lähtevät Kouvolasta Kiinaan syyskuussa.
 – Alun perinkin Venäjän viranomaiset ovat ilmoittaneet, että ensin tulee koeaika, joka kestää tämän vuoden loppuun. Se on mielestäni hyvä asia niin viejille, tuojille kuin järjestelmälle. Testaamme ensin nämä asiat ja sen jälkeen tehdään lopullisia päätöksiä.
 Valion Timo Pajajärvi kuvailee kuluttajamarkkinoiden avaamista Kiinassa maratoniksi. Hänen mukaansa vie enemminkin vuosia kuin kuukausia, ennen kuin Valion tuotteita viedään rautateitse Kiinaan.
 Sen sijaan Atria on valmis testaamaan Kouvolan ja Kiinan välistä yhteyttä nopeastikin, kunhan tarvittavat yksityiskohdat on saatu ratkaistua.

Elintarvikeyritykset odottavat Venäjän rajojen avautumista – sianlihan vienti Kiinaan kestää nyt yli kaksi kuukautta


Summary: Negatiivisten korkojen aika jatkuu toistaiseksi, mutta ei ikuisesti, sanoo pääekonomisti Philip Lane Ylen haastattelussa.

Euroopan keskuspankin uudella pääekonomistilla voisi olla helpompiakin aikoja aloittaa hommat: euromaiden niukkaa kasvuennustetta on juuri viilattu vielä niukemmaksi ja tärkein tavoite eli inflaation kiihdyttäminen on entistä kauempana.
 Kesäkuun alussa aloittanut  Philip Lane  vakuuttaa kuitenkin, että keskuspankilta eivät keinot lopu. Lane muistuttaa, että EKP:n pääkonttorista Frankfurtissa on löytynyt ennenkin luovuutta.
 Ylen haastattelussa Lane listaa, miten talouteen on puhallettu henkeä monin keinoin.
 Korot on laskettu miinukselle, valtion velkakirjoille on luotu osto-ohjelma, pankeille erityinen lainaohjelma ja lisäksi markkinoille on luotu vakautta lupaamalla “riittäviä” toimia.
 EKP:stä löytyy luovia keinoja talouden shokkien taltuttamiseen, sanoo pääekonomisti Philip Lane. Frank Rumpenhorst / EPA
 – Tämä kombinaatio on toiminut hyvin tähän mennessä. Jos talous hidastuu - taantumaa emme ennusta - voimme tehdä lisää, Lane lupaa.
 – EKP:llä on näissäkin oloissa keinoja vastata talouden ja inflaation shokkeihin. Keskuspankki on vahva instituutio.
 Miinuskorot täältä ikuisuuteen?
 EKP:n talletuskorko liikepankeille on ollut miinusmerkkinen vuodesta 2014 lähtien, mutta tilanne on silti Lanen mukaan vain väliaikainen.
 – Negatiiviset korot eivät ole uusi normaali, mutta toistaiseksi ne ovat eduksi. Ne tarkoittavat lisää investointeja ja kotitalouksien kuluttamista.
 Alle nollan menevien korkojen pitäisi luoda talouskasvuun vauhtia, mutta juuri nyt meno ei ole huimaa.  Kesäkuun ennusteessaan  EKP alensi kahden tulevan vuoden kasvulukujaan muun muassa Yhdysvaltojen ja Kiinan välisen kauppasodan takia.
 Suomen Pankin Helsingissä järjestämässä tilaisuudessa Lane esitteli myös laskelmat siitä, mikä EKP:n epätavallisten toimien vaikutus on ollut.
 Ilman poikkeuksellisia toimia kasvu olisi kiivennyt viime vuonna vain täpärästi yli yhden prosentin, kun se nyt ylsi lähelle kahta prosenttia. Myös inflaatio olisi jäänyt alle yhden toteutuneen 1,8 prosentin sijasta.
 EKP:n keskeisenä tavoitteena on pitää talous liikkeessä noin kahden prosentin hintojen nousun avulla. Liian matala inflaatio johtaa helposti talouden hidastuvaan kierteeseen.
 Euroopan tilastokeskus Eurostat arvioi kesäkuun inflaation matelevan vain 1,2 prosentissa Antti Parviala / Yle
 Tuoreimman tilaston mukaan tavoite on kuitenkin karkaamassa. Huhtikuussa hinnat nousivat 1,7 prosentin vauhdilla, mutta touko- ja kesäkuussa pudottiin vuoden alimmille tasoille.
 Onko kahden prosentin tavoite enää edes järkevä?
 – Tavoitteen muuttamisesta ei käydä keskustelua, Lane kuittaa kysymyksen.
 Vakautta pienille
 Entä mitä tuore pääekonomisti vastaa niille, joiden mielestä Suomi olisi selvinnyt talouskriisistä omalla markallaan paremmin kuin euromaana? Pärjäsihän kruunu-Ruotsikin meitä paremmin.
 – Olen suuri euro-fani, Lane kuittaa heti ensimmäisenä.
 – Kuvittele, millainen kriisi olisi ollut ilman vahvaa keskuspankkia! Olisi ollut paljon pahempi, jos silloin olisi ollut yhdeksäntoista maata ja valuuttaa.
 – Varsinkin pienille maille euro tuo vakautta. Se on hyvä keksintö, valuutastamme pitää olla ylpeä.
 Philip Lanen toimikausi pääekonomistina kestää kahdeksan vuotta.

Kauppasota vaanii ja tärkein tavoite entistä kauempana – EKP:n uusi pääekonomisti vakuuttaa: “EKP on luova uusien työkalujen kehittämisessä”


Summary: Kotitarhastaan lähteneen Vansku-ponin karkumatka kesti yli kaksi päivää.

Lauantaiaamu alkoi murheellisesti Porissa Tähtisen perheessä Ruosniemen Viikerissä. 13-vuotiaan  Inka Tähtisen  silmäterä Vansku-poni oli kadonnut tarhastaan.
 – Se oli ilmeisesti pelästynyt jotain ja lähtenyt ryminällä tarhasta, Inka kertoo.
 – Se on kiltti ja tykkää olla ihmisten lähellä. Mutta se ei anna tuntemattomien ottaa itseään kiiinni.
 Tämä tieto oli mielessä, kun karkulaista alettiin hakea.
 Perheen hätä sai lopulta oman väen avuksi vapaaehtoisia etsijöitä.
 Etsintöjä johtanut  Johanna Juhola  sanoo, että hevosväki tunnistaa toisen hädän tällaisessa tilanteessa. Huoli kasvaa koko ajan, jos karkulaista ei tavoiteta omin voimin kotitarhan läheltä.
 Haravoitava maasto vaikeakulkuista
 Lauantai-iltana lähti kolmisenkymmentä etsijää haravoimaan laajemmin katoamispaikan lähialueita Porin Ruosniemessä ja Noormarkussa. Tehtävä ei ollut mitenkään helppo.
 – Maasto oli vaikekulkuista. Pelkona meillä oli se, että poni on jumissa jossain kivikossa tai ojassa. Väki rämpi korviaan myöten risukoissa. On ihme, ettei tullut henkilövahinkoja ja ettei kukaan etsijöistä kadonnut.
 Etsinnöissä oli apuna porilaisia droneharrastajia. Huoli Vanskusta levisi myös nopeasti sosiaalisessa mediassa.
 Etsinnöissä ei kuitenkaan saatu viikonlopun aikana tulosta.
 Poni löytyi lopulta keskeltä ei mitään
 Lopulta maanantaina puolen päivän jälkeen tuli helpottava tieto. Soranottoalueen lähellä pyöräillyt mies oli havainnut orpona syrjäisellä teillä seisoneen hevosen ja teki siitä ilmoituksen hätäkeskukseen, joka puolestaan välitti tiedon poliisille.
 Poliisilta tuli huojentava soitto ponin etsintöjä johtavalle Jaana Juholalle.
 – Siinä kohtaa hyppäsin auton rattiin ja soitin ponin omistajille ja taustajoukoille, että nyt on saatu näköhavainto. Poni on jossain keskellä ei mitään. Siinä ei ollut edes tiekylttiä. Poliisi jätti risteykseen havuja merkiksi, että tästä pitää kääntyä.
 Juhola kertoo, että edessä oli pitkä ja toivottoman näköinen tie.
 – Ja lopulta Vansku seisoi siellä tien päässä. Minulla oli mukana rapiseva leipäpussi ja lähestyin pikkuhiljaa ponia. Loppujen lopuksi se käveli suoraan luokseni ja oli hyvinkin onnellisen oloinen, kun ei enää ollut yksin.
 Ennen kotiin pääsyä Vansku-poni tuotiin tarkistettavaksi Porin raviradan hevosklinikalle. LIisa Kallio / Yle
 Ponin löytöpaikka on Harjunpään ja Kullaan välimaastosssa muutaman kilometrin päässä ponin kotitarhasta.
 Vansku-poni oli seikkailunsa jälkeen hyväkuntoinen. Se vietiin vielä Porin raviradan hevosklinikalle tarkistettavaksi.

Hevosperheen hätä sai Porissa kymmenet etsijät liikkeelle –
Vansku-poni oli löydettäessä onnellinen, kun ei ollut enää yksin


Summary: Jatkossa nimipäätteet -dóttir ja -son saavat rinnalleen päätteen -bur, joka merkitsee lasta. Etunimiäkään ei enää jaotella miesten ja naisten nimiksi.

Islanti on päättänyt muuttaa nimilakiaan mahdollistaakseen sukupuolineutraalin nimivaihtoehdon käyttöönoton. Islannissa ei ole juurikaan käytössä sukunimiä, vaan islantilaiset nimet muodostuvat pääsääntöisesti etunimestä ja isännimestä, johon on liitetty joko tytärtä tarkoittava pääte -dóttir tai poikaa tarkoittava pääte -son.
 Esimerkiksi Islannin presidentin  Guðni Jóhannessonin  nimi merkitsee Guðni Jóhanneksenpoikaa ja pääministeri  Katrín Jakobsdóttirin  nimi Katrín Jakobintytärtä.
 Nyt Islannin parlamentti eli allting on hyväksynyt nimilakiin muutoksen, joka tuo -sonin ja -dóttirin rinnalle kolmannen vaihtoehdon. Uusi sukupuolineutraali pääte on -bur, joka on suomeksi lapsi. Presidentti voisi siis jatkossa olla Guðni Jóhannesbur ja pääministeri Katrín Jakobsbur.
 Ei enää sukupuolisidonnaisia nimiä
 Uuden päätteen voivat kuitenkin ottaa käyttöönsä vain henkilöt, joiden sukupuoleksi ei ole viranomaisrekistereihin merkitty miestä tai naista, kertoo  Iceland Review -uutissivusto . Islannin parlamentin hyväksymän lakimuutoksen myötä maassa voi jatkossa ilmoittaa sukupuolekseen x, eli ei mies eikä nainen.
 Alltingin kesäkuussa hyväksymiin muutoksiin kuuluu myös se, että jatkossa nimirekisterissä ei enää jaotella etunimiä miesten ja naisten nimiin, vaan samaa nimeä voi käyttää sukupuolesta riippumatta.
 – Aiemmin miehillä on voinut olla vain miesten nimiksi ja naisilla naisten nimiksi luokiteltuja nimiä. Muutoksen myötä nimi valitaan yhdestä nimilistasta kaikille, Islannin väestörekisterin lakimies  Inga Helga Sveinsdóttir  selittää muutosta  Islannin yleisradioyhtiön RÚV:n haastattelussa .
 Lisää aiheesta:
 Kielikello: Islantilaiset nimet  (1991)

Islannissa ei ole enää pakko olla kenenkään -poika tai -tytär – lainmuutos luo sukupuolineutraalin nimivaihtoehdon


Summary: Espoon kaivaukset ovat tuottaneet tuhansia löytöjä.

Espoon ruotsinkielisen työväenopiston harrastajat ovat tehneet merkittäviä arkeologisia löytöjä Espoon kartanon lähellä. Kehä kolmosen pohjoispuolella sijaitsevasta metsästä paikannettiin noin 6000 vuotta vanha koskematon kivikauden indoeurooppalaisen vaiheen asutuskeskus. Paikka on hyvin säilynyt ja runsaslöytöinen.
 Kaivauksia valvovan ja johtavan arkeologi  Jan Fastin  mukaan löydös antaa uutta tietoa alueella asuneista ihmisistä.
 – Aikaisemmin on ajateltu, että väestö oli liikkuvaista täällä. Tämä paikka viittaa siihen, että he ovat asuneet pitkään ainakin muutamissa paikoissa. Näin isoja määriä löytöjä ei tule ihan noin vaan tuonne rantahiekalle, Fast kertoo.
 Fastin mukaan nuorakeraamisen asutusvaiheen hyvin säilyneitä metsäalueita on Suomessa vain vähän.
 – Ne ovat jääneet yleensä peltoviljelyn alle. Tämä on hyvin harvinainen mahdollisuus päästä tutkimaan tällaista nuorakeraamisen vaiheen asuinpaikkaa, jota ei ole ollenkaan rikottu, hän kertoo.
 Kaivauksilta on löytynyt tuhansia ruukunpaloja. Jan Fast
 Runsaslöytöisestä paikasta on löytynyt myös eläinten luita. Jan Fast
 Nuorakeraaminen kivikirves huolella hiottu
 Metsästä on löytynyt huomattava määrä esineistöä, muun muassa kivikirves, tuhansia ruukunpalasia, eläinten luita ja liesikiveys. Vanhimmat esineet ovat 6000 vuotta vanhoja ja nuorimmat arviolta 4500 vuotta vanhoja.
 Erityisen mielenkiintoisena löytönä Fast pitää nuoren miehen kivikirveen terää, joka on nuorakeraamisen kulttuurin esine.
 – Se on niin terävä, että sillä leikkaisi vieläkin itselleen haavan käteen. Siihen valittu kivilaji on todella kova ja hyvä, ja sitä on hiottu ja kiillotettu niin, että se on aivan, ei nyt partakoneen veitsenterävä, mutta kirveen terävä ainakin, Fast kuvailee.
 Espoon ruotsinkielinen työväenopisto jatkaa kaivauksia myös ensi kesänä, jolloin aluetta tutkitaan laajemmin.
 Työväenopiston harrastajat ovat tehneet Espoossa tärkeää työtä.  Jan Fast
 Lue myös:
 Jan Fast kehittää Suomeen sotavuosien arkeologista tutkimusta – "Aloitamme melkein tyhjästä"

Tämä 6000 vuotta vanha kirves on niin terävä, että sillä leikkaisi haavan käteensä – Espoosta löytyi harvinainen, koskematon asutuskeskus


Summary: EU-komission mukaan Helsingin Bussiliikenne on saanut takavuosina laitonta tukea kaupungilta. Komission esittämä takaisinperintä on yli 54 miljoonaa.

Euroopan komissio  katsoo , että Helsingin Bussiliikenne eli Helb on saanut takavuosina laitonta tukea Helsingin kaupungilta. Komission mukaan bussiyhtiölle myönnetyt lainat eivät ole olleet EU:n valtiontukisääntöjen mukaisia.
 Komissio on määrännyt tuet perittäväksi korkoineen, ja niiden summa on nousemassa yhteensä 54,2 miljoonaan euroon.
 Komissio toteaa päätöksessään, että takaisinperintä kohdistuu nykyiseen liiketoiminnan harjoittajaan.
 Yhtiö on ehtinyt siirtyä lainojen myöntämisen jälkeen Helsingin kaupungilta uudelle omistajalle eli Koiviston Auto -konsernille.
 Koiviston Auto -konsernin johtaja  Antti Norrlin  pitää komission päätöstä käsittämättömänä. Norrlinin mukaan komission vaatimuksesta valitetaan Euroopan unionin tuomioistuimeen.
 – Ostimme liiketoiminnan käypään markkina-arvoon, joten meillä ei voi olla vastuuta Helsingin Bussiliikenteen aikoinaan Helsingin kaupungilta saamista lainoista. Nykyinen Helsingin Bussiliikenne ei ole myöskään hyötynyt näistä lainoista, Norrlin hämmästelee.
 "En ole ehtinyt keskustella kaupungin edustajien kanssa"
 Norrlin sanoo, että hän ei ole vielä ehtinyt keskustella komission vaatimuksesta Helsingin Bussiliikenteen Koiviston Autolle myyneiden Helsingin kaupungin edustajien kanssa. Helsingin Bussiliikenteen liiketoiminta siirtyi Koiviston Auto -konsernin omistukseen vuonna 2015.
 – Minulla ei ole vielä varsinaista komission päätöstä käsissäni. Perehdymme siihen, ja keskustelemme kaupungin edustajien kanssa.
 Norrlin sai tietää komisson vaateista viime perjantaina iltapäivällä.
 – Oli tarkoitus lähteä töistä rauhassa kotiin viikonlopun viettoon, joten kyllä tämä melkoinen sokki on, Norrlin sanoo Ylelle.
 Norrlinin mukaan Helsingin Bussilikenne jatkaa toimintaansa täysin normaalisti. Yhtiöllä on kolmesataa linja-autoa ja yli kahdeksansataa työntekijää.
 Koiviston Auto -konsernin johtajan Antti Norrlinin mukaan nykyistä Helsingin Bussiliikennettä ei ole kuultu asiassa ollenkaan.
 – Kyse on lainoista, jotka Helsingin kaupunki on aikoinaan myöntänyt Helsingin Bussiliikenteelle, ennen kuin yhtiö siirtyi Helsingin kaupungilta meidän omistukseemme, hän korostaa.
 "Takaisinperintä lopettaisi toiminnan"
 Norrlinin mukaan Euroopan komission vaatima summa olisi toteutuesaan niin suuri, että se lopettaisi Koiviston Auto -konserniin kuuluvan tytäryhtiön Helsingin Bussilikenne Oy:n toiminnan.
 Hän ei usko takaisinperinnän toteutuvan.
 – Tämä selvitetään, Norrlin toteaa.
 Asiasta kanteli komissiolle Helbin suurin kilpailija Nobina. Komission tutkinta koski vuosia 2002–2012.
 Lue lisää:
 EU-komissio: Helsingin Bussiliikenne sai laitonta tukea kaupungilta, nyt yli 54 miljoonaa euroa pitää periä takaisin

Miljoonamätkyt saaneen bussiyhtiön pomo: "Valitamme päätöksestä – meillä ei ole vastuuta kaupungin aikoinaan myöntämistä lainoista"


Summary: Videot 1970-luvulla pikkurahalla ostanut Nasan entinen työharjoittelija saattaa päätyä miljonääriksi.

Kuun valloittamisen liittyvä ainutlaatuinen videonauha on tulossa myyntiin kuuluisassa Sotheby’sin huutokauppakamarissa New Yorkissa.
 Kyseessä on Yhdysvaltain avaruushallinnon Nasan ainoa jäljellä oleva tallenne astronautti  Neil Armstrongin  ensimmäisistä askeleista Kuun kamaralla.
 Videon tekee kiinnostavaksi myös ajankohta: Apollo 11:n ja sen miehistön kuukävelystä tulee tässä kuussa kuluneeksi 50 vuotta.
 Myyntiin tulee kolme kaksituumaista Quadruplex-videonauhan kelaa, joita on huutokauppakamarin mukaan katsottu vain kolme kertaa vuoden 1976 jälkeen. Kuumatkaan liittyvää materiaalia on lähes kolme tuntia ja sen kerrotaan olevan laadultaan "moitteetonta".
 Sotheby´s on arvioinut videonauhojen myyntihinnan päätyvän yhden ja kahden miljoonan dollarin välille eli jopa 1,75 miljoonaan euroon.
 Ensimmäinen miehitetty kuulento lähetettiin suorana televisiolähetyksenä 20. heinäkuuta vuonna 1969. AOP
 Nauhojen omistaja tehnee muhkean tilin
 Nauhat omistava  Gary George  työskenteli vuonna 1973 Nasan Johnsonin avaruuskeskuksessa harjoittelijana.
 Kolme vuotta myöhemmin hän tuli sattumalta menneeksi huutokauppaan, jossa Nasa kauppasi ylijäämätavaraa.
 George huusi kaikkiaan 1 100 videonauhaa, joista hän maksoi 218 dollaria eli noin 190 euroa. Hänen alkuperäinen ajatuksensa oli myydä nauhat pienellä voitolla paikalliselle tv-yhtiölle, joka olisi voinut käyttää ne uudelleen.
 – Minulla ei ollut aavistustakaan, että ne olisivat olleet arvokkaita, sanoi George uutistoimisto Reutersille. Georgen ajatus oli, että vanhan kuvamateriaalin päälle olisi nauhoitettu uutta kuvaa. Muutaman nauhan hän oli myynytkin 50 dollarin kappalehintaan.
 Hänen isänsä sattui kuitenkin huomaamaan materiaalin joukossa laatikon, jossa oli merkintä Apollo 11:stä ja päivämäärä 20. heinäkuuta, jolloin Armstrong laskeutui ensimmäisenä ihmisenä Kuun pinnalle.
 Videolla näkyy myös hetki, jolloin Armstrong astuu Kuun pinnalle ja lausuu kuuluisat sanansa: "Tämä on pieni askel ihmiselle, mutta suuri harppaus ihmiskunnalle".
 – Noista (videonauhoista) en luopuisi. Ne saattavat olla jonain päivänä arvokkaita, oli isä sanonut Gary Georgelle.
 Kuvissa näkyy myös, kuinka Armstrongin perässä Kuuhun laskeutunut  Edvin  " Buzz" Aldrin  pomppii Kuun pinnalla ja kuinka astronautit pystyttävät Yhdysvaltain lippua ja keräävät kuukiviä. Mukana on myös astronauttien keskustelu presidentti  Richard Nixonin  kanssa.
 Georgen mukaan videoita on katsottu sittemmin vain kolmasti: yleisönäytöksessä vuonna 2008, materiaalin digitalisoimisen yhteydessä, ja kolmannen kerran, kun niitä esitettiin Sotheby´sin asiantuntijoille.
 Yhdysvaltain lippu ja televisiokamera kuvattuna "Eagle" -kuumoduulin ikkunasta kuukävelyn jälkeen. NASA
 Nauhat reissasivat pitkään Georgen mukana
 Vuonna 2006 Nasa joutui myöntämään, ettei se löydä mistään alkuperäisiä videonauhoja Kuuhun laskeutumisesta.
 Vuonna 2008 George vieraili Nasassa, jossa hänen ystävänsä kertoi työskentelevänsä kadonneiden nauhojen löytämiseksi.
 – Perhana, ne ovat minulla, tunnusti George ystävälleen.
 Tuohon aikaa Georgella ei ollut välineitä, joilla katsoa nauhoja, eikä hän varmuudella tiennyt, mitä ne pitävät sisällään. Nasan avulla hän pääsi kuitenkin kalifornialaiseen videostudioon tutkimaan niitä.
 Nasa ei ole ainakaan vielä kommentoinut videoiden päätymistä huutokauppaan, joka on määrä järjestää Kuun valloituksen 50-vuotispäivänä 20. heinäkuuta..
 Nyt Las Vegasissa asuva eläkeläinen Gary George kuljetti nauhoja mukanaan muuttomatkoilla ympäri Yhdysvaltoja 43 vuoden ajan. Sen ansiosta ne säilyivät näihin päiviin.
 Lue myös:
 Nasa: Kuu kutistuu
 Trump pyörsi innokkaan tukensa kuulennoille

Nasa erehtyi myymään alkuperäiset videot Kuuhun laskeutumisesta – nyt ne ovat päätymässä huutokauppaan


Summary: Omaa vapaa-aikaa ja työtä on vaikea erottaa toisistaan siinä vaiheessa, kun sosiaalisesta mediasta tulee työtä.

Monet tubettajat ovat avautuneet viime aikoina julkisuudessa mielenterveysongelmistaan.
 Viimeksi omasta mielenterveydestään on kertonut Suomen suosituimpiin tubettajien joukkoon kuuluva  Eric Savolainen  eli Lakko. Savolainen julkaisi omalla  Youtube-kanavallaan videon , jossa hän kertoo kamppailevansa mielenterveytensä kanssa ja jäävänsä tauolle.
 – Mielenterveys on tällä hetkellä todella kovalla koetuksella. Tiedän, että tarvitsen apua ja onneksi saan sitä. Mulla ei ole ikinä ollut masennusta ja nämä ovat aivan uusia tunteita, Savolainen kertoo videollaan.
 Myös tubettaja  Iina-Katariina Haataja  eli Iina-Katariina on kertonut tänä keväänä sosiaalisessa mediassa  avoimesti mielenterveysongelmistaan .  Maiju Voutilainen  eli Mansikkka on jo aiemmin kertonut  ahdistuksestaan  Aamulehdelle.
 Tubettajat Mansikka ja Herbalisti ovat puhuneet avoimesti omasta mielenterveydestään katsojilleen. Jaana Polamo / Yle
 Tubettaja  Juuso Karikuusi  eli Herbalisti on puhunut  videolla  omasta uupumuksestaan. Erityisesti vuodet 2016 ja 2017 olivat Karikuuselle rankkoja, koska samaan aikaan oli monta rautaa tulessa eri projektien parissa.
 – Oli todella vaikeaa sanoa ei, kun kaikki asiat kiinnostivat ja niitä oli mukava tehdä. Se oli rankkaa aikaa.
 Työn ja vapaa-ajan raja häilyvä
 Tubettajat aloittavat videoiden tekemisen yleensä harrastuksena. Kun sosiaalisen median päivittämisestä tulee kokopäiväistä työtä, oman vapaa-ajan erottaminen työstä vaikeutuu. Näin kävi myös Karikuuselle.
 – Minulle on ollut iso haaste, että missä vaiheessa teen hommia vain harrastepohjalta ja milloin se on työtä. Välillä on vaikeaa löytää aikaa muulle elämälle, kun tubettaminen on sekä harrastus että työ.
 Nuorisopsykiatrin mukaan sosiaalisen median rajattomat mahdollisuudet heijastuvat rajan vetämisen vaikeutena.
 – Periaatteessa siellä on mahdollista kasvattaa bisnestä rajattomasti. Psyykkinen kuormitus kasvaa ja voi tulla tunne, että täytyisi koko ajan olla sosiaalisessa mediassa vahtimassa. Lisäksi voi tulla huolta siitä, ettei ole tarpeeksi läsnä, Helsingin Uudenmaan sairaanhoitopiirin nuorisopsykiatrian linjajohtaja  Klaus Ranta  kertoo.
 Kun työ ja vapaa-aika menevät tubettajalla sekaisin, siitä voi seurata stressi- ja riippuvuusoireita.
 – Stressioireisiin kuuluvat esimerkiksi uupumus, mielialan lasku, väsymys, kokemus tarkoituksettomuudesta ja kyynisyys. Riippuvuusoireita ovat taas ärtyneisyys, pakkomielteistä halua olla sosiaalisessa mediassa ja siihen liittyvät rajanhallinnan ongelmat. Nämä kaikki kulkevat helposti käsi kädessä.
 Vapaa-ajan ja työn rajan hämärtymistä lisää se, että tubettajat tekevät osan videoistaan kaupallisessa yhteistyössä. Toisaalta tubettaja kuvaa myös vapaa-ajallaan ja tienaa mainostuloilla.
 Epäsäännölliset työajat
 Tubettaja vastaa pääasiassa itse omasta työajastaan. Selvää rytmitystä työn ja vapaa-ajan välillä ei välttämättä ole, koska monet tubettajat tekevät töitä kotonaan ja osa heistä kuvaa arkeaan videoille.
 – Jonakin päivinä saatan tehdä töitä 12–13 tuntia, mikä toki kuuluu yrittäjän elämään. Välillä on päiviä, jolloin ei taas ole oikein mitään. Töiden epätasaisuus on toisinaan haasteellista.
 Tubettajan voi olla vaikea irtaantua työstään ja jättää kamera kotiin. Juuso Karikuusi
 Taukoa sisällön tuottamisesta sosiaaliseen mediaan voi olla vaikea pitää, koska seuraajat odottavat koko ajan uutta sisältöä.
 Alalla vallitsee nykyään myös kova kilpailu, kun uusia tekijöitä tulee jatkuvasti. Tubettajien on ikään kuin pakko pysyä menossa mukana. Karikuusi tosin kokee kilpailevansa lähinnä itsensä kanssa.
 – En koe, että hommassa olisi välttämättä tekijöiden välistä kilpailua keskenään, koska jokainen tekee omia juttujaan. Kun tekee sitä mitä itse haluaa, niin ei siinä kilpaile kenenkään muun kuin itsensä kanssa.
 Sosiaalisen median kautta tubettajat voivat helposti peilata omaa tekemistään suhteessa muihin. Se aiheuttaa paineita.
 – Somessa näkee koko ajan, kun muut tekee hommia ja vaikka itse tekisi kuinka paljon, niin saattaa tulla fiilis, ettei siltikään tee tarpeeksi. Lisäksi helposti tulee fomo eli fear of missing out, että miksen ollut tuolla tai miksen ole tehnyt tuota, Karikuusi kuvailee.
 Missä menevät jakamisen rajat?
 Tubettaja esiintyy monesti omilla kasvoillaan videoilla, minkä takia osa tubettajista pohtii tarkkaan millaista sisältöä he julkaisevat omalla kanavallaan.
 – Yhtenä stressitekijänä voi olla se, kun osa tubettajista tarkastelee omaa tekemistään sitä kautta, onko sisältö jollakin tietyllä tavalla hyväksyttävissä. Sosiaalisessa mediassa esillä olo voi tuottaa stressiä, kun sisältö leviää helposti, Ranta kertoo.
 Tubettajien jakamat kokemukset omista mielenterveysongelmistaan Ranta näkee pääasiassa hyvänä tapana viestiä mielenterveydestä.
 – Parhaimmillaan katsoja saa faktatietoon perustuvaa sisältöä, tietoa, mistä voi saada apua ja kertomuksia siitä, että apua voi saada.
 Ranta muistuttaa kuitenkin sosiaalisen median arvaamattomuudesta ennen kuin tubettaja päättää jakaa henkilökohtaisia asioitaan julkisesti. Videot voivat levitä odottamattomasti sosiaalisessa mediassa.
 – Saatu vastaus ei välttämättä ole toivotunlainen. Omasta tilanteestaan voi toki kertoa, mutta samalla pitää varoa, ettei liitä asiaan muita henkilöitä loukkaamalla luottamuksen rajoja.
 Karikuusella itsellään on pääasiassa positiivisia kokemuksia oman uupumuksensa kertomisesta suurelle yleisölle.
 – Suurin osa katsojista on ymmärtänyt todella hyvin, mutta aina joukossa on mukana myös niitä, jotka eivät ymmärrä tämän työn haastavuutta.
 “Sosiaalista mediaa hengittää ja elää koko ajan”
 Tubettajan työ on paljon muutakin kuin vain kameralle puhumista. Yhden videon tekemiseen saattaa kuulua käsikirjoittamista, kuvaamista, editointia, tuottamista ja ohjaamista. Sen sijaan, että mukana olisi kokonainen tiimi, tubettaja tekee monesti kaiken itse.
 – Itselläni on lisäksi livekeikkoja, kaikkien somekanavien ylläpitämistä, kaupallisten kumppanuuksien hoitamista ja muita yrittäjän vastuita siihen päälle, Karikuusi luettelee.
 Tubettajan työhön kuuluu paljon muutakin kuin vain kameran edessä puhuminen. Juuso Karikuusi
 Tubettajan täytyy pysyä ajan hermoilla seuraamalla vähän mitä muut tekevät ja samalla kuitenkin luoda jatkuvasti uutta sisältöä. Lisäksi omaa tekemistä voi helposti miettiä sitä kautta, että saisiko siitä jotain sisältöä sosiaaliseen mediaan.
 – Videoiden tekoon käyttää omaa luovuutta ja tekee tätä hommaa sydämellä ja tunteet mukana. Samalla tuntuu myös pahalle, jos se mitä sä olet tykännyt tehdä ei kiinnostanutkaan yleisöä.
 Esimerkiksi  Bioshock Infinite - Quest for da Kukkahattu  -videota varten Karikuusella oli reilut yksitoista tuntia materiaalia, mitä hän leikkasi kuukauden ajan. Video ei kuitenkaan saavuttanut suurta suosiota yleisön keskuudessa julkaisun jälkeen.
 – Olin todella ylpeä ja iloinen siitä videosta, mutta ei se mikään superhitti ollut. Nyt pari viikkoa sitten eräs katsoja tuli moikkaamaan ja kertoi katsovansa juuri tämän kyseisen videon aina vuosittain. Mulle on aina riittänyt se, että joku olisi iloinen mun videoista.
 Youtuben ohella monet tubettajat tuottavat aktiivisesti sisältöä myös muihin sosiaalisen median kanaviin osana arkeaan.
 – Se on aika hurjaa, kun sosiaalista mediaa hengittää ja elää koko ajan. Jos olen ollut esimerkiksi viikon pois somesta, niin se tuntuu pitkältä ajalta ja, että olisi missannut asioita, vaikka irl on ehtinyt tekemään vaikka mitä. Videoiden ja sisällön tuottaminen ovat elämäntapa, Karikuusi kertoo.
 Selkeät linjaukset avuksi
 Tubettajan oman hyvinvoinnin ylläpitämiseksi Helsingin Uudenmaan sairaanhoitopiirin nuorisopsykiatrian linjajohtaja Klaus Ranta kannustaa seuraamaan, kuinka paljon sosiaalinen media vie aikaa ja pitämään huolen siitä, ettei se hallitse liikaa elämää. Oleellista on pyrkiä vetämään selkeät rajat.
 – Sosiaaliseen mediaan on helppo uppoutua, mutta samalla täytyy muistaa olla maltillinen ja rajoittaa siellä vietettyä aikaa. Käyttäjän tulee sosiaalisen median käytön lisäksi huolehtia ihmissuhteista, muista harrastuksista ja riittävästä levosta.
 Tärkeä oivallus Karikuuselle on ollut loman tärkeys ja se, ettei kaikkea tarvitse tehdä yksin.
 Vuoden 2018 alussa Karikuusi päätti ottaa kuukauden loman ilman sosiaalista mediaa ja videoiden tekemistä ensimmäistä kertaa viiteen vuoteen. Loman jälkeen alkoi myös yhteistyö toisen tubettajan  Sami Koiviston  kanssa.
 – Sami on kuvaamassa osaa videoista ja hän leikkaa osan videoistani. Puolitoista vuotta on nyt tehty yhteistyötä ja se on auttanut tosi paljon viemään painetta pois tekemisestä, Karikuusi kertoo.
 Karikuusi on oppinut oman uupumuksensa jälkeen ottamaan etäisyyttä sosiaalisesta mediasta säännöllisesti.
 – Pidän nykyään aina tammikuussa kuukauden tauon, jolloin en tee videoita tai ole sosiaalisessa mediassa. Keskityn itseeni, läheisiini ja lähden esimerkiksi matkalle. Tärkeintä on se, ettei kamera ole mukana.

Moni tubettaja kärsii mielenterveysongelmista – kysyimme, miksi


Summary: Perussuomalaisten nuorten puheenjohtajan mukaan järjestöllä on hyvät välit puolueen puheenjohtajaan Jussi Halla-ahoon.

Asseri Kinnusen  alkuvuosi perussuomalaisten nuorten johdossa on ollut kohuntäyteinen.
 Talvella HS uutisoi nuorisojärjestön  lappilaisen siiven avoimen rasistisista kirjoituksista ja uuden hallituksen yhteyksistä jyrkän nationalistisena pidettyyn Suomen sisu -järjestöön.
 Keväällä järjestö julkaisi Twitter-tilillään  twiitin, joka johti järjestön rahahanojen sulkeutumiseen.
 Viime vuoden aikana 20-vuotias Kinnunen on kotiutunut armeijasta, aloittanut taloustieteen opinnot Helsingin yliopistossa ja ollut ehdolla eurovaaleissa puolueensa nuorimpana.
 Siinä sivussa hän on ottanut ohjat järjestössä, jota sen entinen puheenjohtaja  Simon Elo  (sin.)  on luonnehtinut "pimeyden valtaamaksi".
 Mitä perussuomalaisten nuorisojärjestössä oikein tapahtuu?
 Asseri Kinnusen (kuvassa oikealla) mukaan nuorisojärjestön välit emopuolueeseen ovat hyvät. Puolueen "työmies" Matti Putkonen kuvattiin Kinnusen kanssa perussuomalaisten eurovaalivalvojaisissa toukokuussa. Jyrki Lyytikkä / Yle
 "Ministeriössä halutaan hiljentää mielipiteitämme"
 Eurovaalien alla järjestö nousi otsikoihin, kun se jakoi Twitter-tilillään kuvan tummaihoisesta pariskunnasta, joka pitelee sylissään vauvaa. "Äänestä perussuomalaisia, jos et halua, että Suomen tulevaisuus näyttää tältä", twiitin saatetekstissä kirjoitettiin.
 Järjestö kiiruhti tiedottamaan, että  nyttemmin jo poistettu twiitti ei edusta järjestön virallista kantaa. Twiitin kirjoittanut varapuheenjohtaja  Toni Jalonen  pahoitteli kirjoitusta.
 Kesäkuussa  opetus- ja kulttuuriministeriö ilmoitti peruvansa perussuomalaisten nuorten  115 000 euron valtionavustuksen tältä vuodelta. Ministeriö katsoi järjestön rikkovan toiminnassaan nuorisolain tavoitteita.
 Ministeriön mukaan  avustusta ei peruttu ainoastaan  kohutwiitin perusteella. Jo aiemmin keväällä järjestön pääsihteeri  Toni Saarinen  oli käynyt ministeriössä keskustelemassa siitä, ovatko järjestön julkiset kannanotot ristiriidassa nuorisolain tavoitteiden kanssa.
 – Keskusteluja on kyllä käyty. Tämäkin osoittaa, että ministeriössä halutaan hiljentää meidän mielipiteitämme liittyen maahanmuuttoon ja monikulttuurisuuteen. Tässä yritetään jälleen kerran hiljentää ja rajoittaa sananvapautta, Kinnunen sanoo.
 Kinnusen mukaan ongelma ei ole siinä, että puolueen julkilausumat olisivat nuorisolain vastaisia, vaan siinä, että laki rajoittaa mielipiteitä.
 – Minusta on väärin, että nuorisolakia, joka määrittää rahoitusta nuorisojärjestöille, käytetään vipuvartena mielipiteiden rajoittamiseen, Kinnunen sanoo.
 Järjestö ei ole vielä lähettänyt ministeriöön oikaisuvaatimusta päätöksestä, mutta se on suunnitelmissa.
 Muuttuiko viestintästrategianne kohun myötä?
 – Oma näkemykseni ja palaute, mitä kentältä on tullut siitä, miten esimerkiksi meidän someviestintä on onnistunut eduskuntavaalien ja eurovaalien aikaan, on ollut erittäin hyvää. Jatkamme samanlaista onnistunutta viestintää.
 Eli jatkossakin yksittäiset järjestön hallituksen jäsenet voivat twiittailla järjestön tilillä edustamatta järjestön kantaa?
 – Meillä on tässä omat toimintamallit ja menettelemme tarpeen mukaan, Kinnunen sanoo.
 Puoluetuista käyty oikeutta aiemminkin
 Yhteensä avustusta peritään takaisin 115 000 euroa.
 Tähän mennessä avustusta on käytetty esimerkiksi henkilöstökuluihin: järjestön toimistolle on palkattu kaksi työntekijää. Palkkaa nostavat paitsi Kinnunen, myös järjestön pääsihteeri Toni Saarinen.
 Toiminta maakunnissa on laajentunut ja monipuolistunut.
 Järjestö on kampanjoinut ja ottanut ahkerasti kantaa: tänä vuonna kannanottoja on julkaistu esimerkiksi pakkoruotsia, Kelan vieraskielisiä puhelinpalveluita, Venäjä-pakotteista luopumista, Yle Kioskin vaalikonetta, ulkomaisen adoption tukemista ja hoitajamitoituksen lakiin kirjaamista vastaan.
 Valtionavustus ei tosin ole järjestön ainoa tulonlähde. Perussuomalaiset rp:n tilinpäätöstietojen mukaan  vuonna 2017  emopuolue ohjasi puoluetuestaan 153 000 euroa nuorisojärjestölle.  Vuonna 2016  summa oli 238 000 euroa.
 Tämä ei suinkaan ole ensimmäinen kerta, kun järjestö vääntää avustuksista ministeriön kanssa.  Tuen määrästä on aiempina vuosina lähetetty oikaisuvaatimuksia ja käyty oikeutta .
 Vuoden 2013 avustushakemuksen  ministeriö hylkäsi osin väärin perustein, katsoi korkein hallinto-oikeus marraskuussa 2014.
 Sittemmin järjestön vuosittaisen avustuksen määrä on kasvanut, vaikka se jääkin vielä kauas esimerkiksi puolen miljoonan euron vuotuisia avustuksia saavien keskusta- tai kokoomusnuorten tasolta.
 Nuorisojärjestöjen avustusten  myöntökriteerit  perustuvat paitsi tarpeeseen, myös toiminnan laatuun, laajuuteen ja taloudellisuuteen sekä järjestön ajankohtaiseen yhteiskunnalliseen merkittävyyteen.
 Mitä tapahtuu Perussuomalaisille Nuorille, mikäli avustusta ei saada tällä kertaa takaisin edes oikeusteitse?
 – En lähde tuota spekuloimaan. Meidän lähtökohtamme on, että tämä vääryys korjataan ja että rahoitus palautuu siltä osin, Kinnunen sanoo.
 Halla-aho tekee pesäeroa
 Emopuolueen puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  on tehnyt julkisuudessa pesäeroa nuorisojärjestöön.
 – Valitettavasti nuorisojärjestössä on pieni joukko ihmisiä, jotka eivät tunnu ymmärtävän ja hyväksyvän puolueen linjaa,  Halla-aho kirjoitti  Facebookissa toukokuussa.
 Vuonna 2015 PS-Nuoret julisti olevansa järjestönä "poliittisesti epäkorrekti". Kinnusen mukaan poliittisten nuorisojärjestöjen linja on monesti emopuoluetta tiukempi. Petteri Paalasmaa/All Over Press
 Kesäkuussa hän  kirjoitti, että ministeriön päätös tukien perumisesta  ja takaisinperimisestä on "kohtuuton seuraus yksittäisestä typerästä tviittauksesta". Samalla hän kirjoitti toivovansa, että nuorisojärjestössä reagoitaisiin "järjestössä olevaan ongelmaan niillä keinoilla, joita yhdistysdemokratia ja säännöt sille suovat".
 Asseri Kinnunen kiistää, että järjestön välit emopuolueen johtoon olisivat kireät.
 – Nuorisojärjestöllä on hyvät suhteet puoluejohtoon. Tästä paras esimerkki on se, että minun ja Jussi Halla-ahon työhuoneiden välissä on parikymmentä metriä, koska me olemme samalla puoluetoimistolla.
 Millainen on järjestön linja suhteessa emopuolueeseen?
 – Me olemme perussuomalaisten nuorisojärjestö, vaikkakin itsenäinen toimija. Teemme perussuomalaista nuorisopolitiikkaa, vedämme tiukkaa kansallismielistä linjaa. Ehkä nuorisojärjestöt ylipäätään ovat yleensä [emopuoluetta] tiukemmalla linjalla, Kinnunen sanoo.
 "Useammallakin on näitä kiihotustuomioita"
 Kevään eduskuntavaalien yhteydessä  useat mediat uutisoivat ehdokkaiden rikostaustoista . Iltalehden mukaan muutaman vuoden sisään tuomioita olisi saanut myös kaksi ehdokasta, jotka olivat kevään vaaleissa perussuomalaisten listoilla ehdolla nimenomaan perussuomalaisten nuorisojärjestön edustajina.
 Heidän saamiinsa rikosnimikkeisiin kuuluu lehden mukaan kiihottaminen kansanryhmää vastaan, uskonrauhan rikkominen, kotirauhan rikkominen, pahoinpitely ja lievä vahingonteko.
 Huhtikuussa perussuomalaiset juhlivat vaalitulosta kevään eduskuntavaaleissa. Tiettävästi kahdella PS-Nuorten eduskuntavaaliehdokkaalla oli taustallaan useita rikostuomioita. Tuomo Björksten / Yle
 Kinnusen mukaan järjestön jäseneksi hakevaa pyydetään jäsenhakemuksen yhteydessä ilmoittamaan mahdollisista rikostuomioista. Se, millaisiin toimiin mahdollinen rikostausta johtaa, on Kinnusen mukaan tilannekohtaista.
 – Puolueen toimijoista useammallakin on näitä kiihotustuomioita. Itse näen tämän niin, että sillä pyritään rajoittamaan keskustelua vaikeista aiheista. Meidän nuorisojärjestönhän kanta on, että kiihottaminen kansanryhmää vastaan, että tämä perusmuotoinen kohta pitäisi poistaa rikoslaista, Kinnunen sanoo.
 Muunlaisten tuomioiden, kuten pahoinpitelyn mahdollisia vaikutuksia rikostuomion saaneen jäsenyyteen järjestössä Kinnunen ei suostu kommentoimaan.
 Myös Kinnunen Suomen sisun jäsen
 Viikonloppuna  Helsingin Sanomat  kertoi Jussi Halla-ahon eronneen kaikessa hiljaisuudessa jyrkän kansallismielisestä Suomen sisu - järjestöstä.
 Julkisuudessa järjestön suomalaisuuden määritelmää koskevien näkemysten on tulkittu olevan etnonationalisia eli edustavan sellaista nationalismin haaraa, joka korostaa geenejä ja ihonväriä kansalaisuuden määrittelyssä.
 Esimerkiksi  HS:n  ja  Uuden Suomen  tietojen mukaan moni perussuomalaisten nuorisojärjestön tämän vuoden hallituksen jäsenistä on Suomen sisu -aktiiveja. Se viittaa järjestön siirtyneen aiempaa radikaalimmalle linjalle etenkin maahanmuuttokysymyksissä.
 Myös Asseri Kinnunen on Suomen sisun jäsen. Hän kertoo, että hän aikoo myös jatkaa järjestön jäsenenä.
 Onko perussuomalaisten nuorten linja yhteneväinen Suomen sisun kanssa?
 – Niin, nämähän ovat erillisiä järjestöjä. Suomen sisu on tällainen epäpoliittinen kansallismielinen yhteistyöjärjestö. Perussuomalaiset taas on kansallismielinen puolue ja puoluetoimija ja sen nuorisojärjestö taas poliittinen nuorisojärjestö, joka on sitä kautta kytköksissä puoluepolitiikkaan.
 Missä määrin PS-nuorten ja Suomen sisun aatemaailmat eroavat tai yhtenevät?
 – Kansallismielisyys on varmasti sellainen, mikä molemmista liikkeistä kyllä löytyy.
 Onko perussuomalaiset nuoret etnonationalistinen järjestö?
 – Ei ole. PS-nuoret on kansallismielinen eli nationalistinen järjestö, kuten periaateohjelmassakin lukee.
 Voiko Suomen sisuun kuuluminen olla imagohaitta puheenjohtajan asemassa olevalle?
 – Jokainen toki itse tekee sen päätöksen, että mihin haluaa kuulua ja mihin ei. En voi astua toisen saappaisiin kommentoimaan tällaisia asioita, Kinnunen sanoo.
 Myös perussuomalaisten uusi puoluesihteeri  Simo Grönroos  on Suomen sisun jäsen. Grönroos toimi perussuomalaisten nuorisojärjerjestön pääsihteerinä vuosina 2009–2012.
 Mielikuvatyö tärkeää
 Viikonlopun puoluekokouksessa väistynyt perussuomalaisten puoluesihteeri  Riikka Slunga-Poutsalo   muotoili Ylen haastattelussa , että puolueen mielikuvatyössä on tuotava julki, että perussuomalaiset ovat ihan tavallisia ihmisiä, eivätkä he "syö pieniä lapsia ja lepakoita iltaisin".
 Tätä myös Kinnunen haluaa korostaa:
 – Monesti, kun käsitellään perussuomalaisia vaikkapa suhteessa maahanmuuttoon tai maahanmuuttajiin, mediassa tuodaan ilmi näkemys, että perussuomalaiset olisivat jollakin tavalla ilkeitä, julmia tai pahoja ihmisiä, Kinnunen sanoo.
 Viikonlopun puoluekokouksessa moni puolueaktiivi oli sitä mieltä, että kansalla on perussuomalaisista vääränlaisia mielikuvia. Jotkut moittivat mediaa näiden mielikuvien välittämisestä. Lehtikuva
 – Esimerkiksi meidän maahanmuuttopolitiikan lähtökohta on se, että Suomi olisi turvallisempi ja parempi paikka asua. Ei se, että haluttaisiin kiusata maahanmuuttajia tai olla heille ilkeitä tai julmia.
 Kuitenkin jotkut perussuomalaisten sanomisista on tulkittu lakipykälien perusteella sellaisiksi. Esimerkiksi ne, joista on annettu tuomio kiihottamisesta kansanryhmää vastaan.
 – Taisinkin jo kertoa, mikä on meidän suhtautuminen on esimerkiksi tähän kiihotuspykälään rikoslaissa. Meidän lähtökohtamme tosiaan on, että Suomi olisi turvallisempi ja parempi paikka elää. Uskon, että meillä poliitikot ovat kyllä tästä lähtökohdasta liikkeellä, että Suomi olisi parempi paikka meille.
 Kenelle meille?
 – No Suomi ylipäätään, että meillä olisi hyvä maa ja että Suomen kansalaisilla olisi hyvä olla täällä, Kinnunen sanoo.

Perussuomalaisten nuorisojärjestö ei niele ministeriön päätöstä sulkea rahahanat twiittikohun vuoksi – järjestö aikoo valittaa


Summary: Hongkongin palauttamisesta Kiinan hallintaan on tänään maanantaina kulunut tasan 22 vuotta.

Hongkongin poliisi on rynnäköinyt lainsäädäntöneuvoston rakennukseen, johon sadat mielenosoittajat tunkeutuivat maanantaina. Paikalla olevan uutistoimisto AFP:n toimittajan mukaan mielenosoittajat olivat poistuneet rakennuksesta ennen poliisin tuloa.
 Poliisi hyökkäsi rakennukseen voimalla ja käytti hallintorakennuksen ympärille kerääntyneessä ihmisjoukossa pamppuja ja kyynelkaasua.
 Mielenosoittajat rikkoivat aiemmin maanantaina lainsäädäntöneuvoston rakennuksen seinillä olleita poliitikkojen muotokuvia ja maalasivat seiniin demokratiaa vaativia graffiteja.
 Osa mielenosoittajista tunkeutui istuntosaliin ja istui lainsäädäntöneuvoston jäsenten paikoilla. Lainsäätäjät oli evakuoitu rakennuksesta jo aiemmin.
 Mielenosoittajat tuhosivat muotokuvia ja maalasivat seinille graffiteja. Ritchie B. Tongo / EPA
 Protestit jatkuneet maaliskuusta asti
 Kiinan erillishallintoalueen johto on vedonnut levottomuuksien lopettamiseksi.
 Mielenosoitukset Hongkongissa alkoivat maaliskuussa, kun hallinto yritti edistää lakialoitetta vakavista rikoksista epäiltyjen luovuttamisesta Kiinaan. Mielenosoittajat pelkäävät tällaisen lain johtavan Kiinaa arvostelevia toisinajattelijoiden luovuttamiseen tuomittaviksi Manner-Kiinan oikeusturvaltaan heikoissa tuomioistuimissa.
 Mielenosoittajat vaativat hallintojohtaja Carrie Lamin eroa. Ritchie B. Tongo / EPA
 Laajojen mielenosoitusten säikäyttämä Hongkongin hallintojohtaja  Carrie Lam  lupasi kesäkuussa pysäyttää lakiesityksen etenemisen, mutta mielenosoitukset eivät ole laantuneet. Protestoijat vaativat Lamin eroa ja lakihankkeen hautaamista kokonaan.
 Tänään maanantaina, jolloin Hongkongin palauttamisesta Kiinan hallintaan on kulunut tasan 22 vuotta, kaduille lähti jälleen jopa satoja tuhansia mielenosoittajia. Mielenosoittajat itse sanovat kaduilla olleen jopa 550 000 protestoijaa. Poliisin mukaan mielenosoitus on kerännyt enimmillään 190 000 ihmistä.
 Lisää aiheesta:
 Pelko Kiinan vallan kasvusta ajaa Hongkongin kuohuntaa – tästä liikehdinnässä on kyse
 Hongkongissa mielenosoitukset yltyivät virallisena juhlapäivänä – levottomuuksia heti samppanjan ja juhlallisuuksien jälkeen

Graffiteja seinille, muotokuvat palasiksi – Hongkongin mielenosoittajat tunkeutuivat lainsäädäntöneuvoston rakennukseen


Summary: Ilmastonmuutoksen torjuminen on Suomen ykköstavoite, eikä tavoitetta ole helppo saavuttaa.

Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) näkee eron tämän hetken nuorten ja oman sukupolvensa välillä.
 – Kun minun nuoruudessa lintsattiin koulusta mopoilun tai uusien tuttavuuksien takia, tänä päivänä nuoret ympäri Eurooppaa kerääntyvät kansallisten parlamenttien eteen osoittamaan mieltä heitä huolestuttavasta asiasta: ilmastokriisistä.
 Näin Rinne kirjoittaa  kirjeessään  eurooppalaisille Suomen EU-puheenjohtajuuden ensimmäisenä päivänä. Suomen kausi alkoi tänään ja kestää vuodenvaihteeseen asti.
 Pääministeri kuvailee kirjeessä ylistävään sävyyn eurooppalaisia sankaritekoja, joilla sotiva ja 80 vuotta sitten kansanmurhan kokenut manner muutettiin nykyisenkaltaiseksi Euroopaksi. Seuraava suuri työ olisi Rinteen mielestä ilmastonmuutoksen pysäyttäminen.
 – Ilmastokriisin ratkaiseminen voi olla seuraava eurooppalainen uroteko, jota tulevaisuudessa ihmetellään ja kiitellään. Tähän Suomi on EU-puheenjohtajamaana sitoutunut.
 Puheenjohtajakauden kokousrumba mahdollisimman vähin ilmastojäljin
 Suomen puheenjohtajuusohjelmassa ilmastopolitiikka on nostettu ykköstavoitteeksi. Suomi ei kuitenkaan kerro tarkkaan, millä onnistumista mitataan. Rinne sanoi viime viikolla, että tavoite on edistyä ilmastonmuutoksen torjumisessa.
 Ilmastopäästöjen eli kasvihuonekaasujen vähentäminen on tavoite, jota ei Euroopassa ole helppo saada läpi. Suomi on kuitenkin toiveikas, sillä enää muutama Euroopan unionin maista on vastahankaan ilmastopäästöjen nykyistä tiukemmassa vähentämistavoitteessa –  lue lisää tästä jutusta.
 Muita tavoitteita Suomella on esimerkiksi oikeusvaltioajatuksen korostaminen.  Tästä jutusta voit lukea , että unionin muut päivänpäälliset ongelmat kuten Brexit ja tulevien vuosien rahoitusneuvottelut todennäköisesti vievät suurimman osan puheenjohtajamaan energiasta.
 Puheenjohtajuus on Suomelle kolmas -  tästä voit lukea , millainen tulevasta kaudesta on tulossa edellisiin verrattuna. Suomi haluaa näyttää ilmastoesimerkkiä myös hoitamalla kokousjärjestelyt vaatimattomasti eikä esimerkiksi jaa kokousvieraille Suomi-krääsää muistoksi. Siitä voit  lukea lisää tästä.
 Puheenjohtajakauden aikana Suomi vetää puhetta kokouksissa ja auttaa etsimään ratkaisuja EU:n ongelmiin. Suomi myös isännöi epävirallisia ministerikokouksia kotimaassa.
 Lue myös:
 Rinne: Timmermansin mahdollisuudet komission johtoon hiipumassa – "En ole kovin toiveikas"
 Suomi luotsaa eripuraista EU:ta puoli vuotta – Joutuvatko ilmastonsuojelu ja oikeusvaltion suojelu vastakkain?

Suomi on nyt EU:n puheenjohtajamaa – Rinne kirjoitti eurooppalaisille kirjeen ilmastouroteoista ja nuoruutensa mopoajeluista


Summary: Sudanissa 30 vuotta hallinnut diktaattori syrjäytettiin, ja nyt maata johtaa julmaa väkivaltaa käyttävä sotilashallinto.

Huhtikuussa Sudanissa syöstiin vallasta maata 30 vuotta johtanut diktaattori Omar al-Bashir. Nyt maassa on väliaikainen sotilashallinto, joka on käyttänyt julmaa väkivaltaa siviilihallintoa vaativia mielenosoittajia kohtaan.
 Mistä kyse?
 Kesäkuun 3. päivä sotilashallinto kävi protestoijien kimppuun. Sudanin terveysministeriön mukaan kuolleita oli 158. Mielenosoittajien mukaan luku on paljon suurempi.
 Kesäkuun viimeisenä sunnuntaina sotilashallintoa vastustavat mielenosoittajat uskalsivat taas mennä kaduille. Maan tilanne on sekasortoinen, mutta samaan aikaan se luo toivoa siitä, että tuleivaisuus voisi olla parempi.
 – Juuri nyt tilanne on hieman pelokas, mutta samalla tosi onnekas, kuvailee aktivisti Ajak Majok.
 Keväällä 2019 Ajak Majok oli vasemmistoliiton ehdokkaana eduskuntavaaleissa, mutta äänisaalis ei riittänyt läpimenoon.  Laura Hyyti / Yle
 Kuka ja mitä?
 Ajak Majok syntyi Sudanissa lokakuussa 1997. Maan poliittinen tilanne oli jo silloin ollut pitkään huono, ja käynnissä oli sisällissota. Vuonna 2001 Majokin perhe muutti kiintiöpakolaisena Ouluun. Perhe oli asunut nykyisen Etelä-Sudanin alueella, he lähtivät maasta pakoon sisällissotaa ja nyt syrjäytetyn al-Bashirin toimia.
 – Koko sen ajan, kun hän on hallinnut Sudania diktatuurissa autoritäärisesti, hän on terrorisoinut Sudanin kansaa. Hän on poliittinen islamisti, ääri-islamisti, joka yritti väen väkisin tukea sharia-lakia ja estää ihmisiä uskomasta siihen jumalaan, johon he haluavat uskoa. Hän esti etelä-sudanilaisten autonomiset oikeudet, joka johti siihen että jatkuvasti syttyi sota. Mä synnyin sisällissodan keskelle, Majok kertoo.
 Omar al-Bashir on  etsintäkuulutettu kansainvälisen rikostuomioistuimen toimesta  jo vuonna 2009. Häntä syytetään sotarikoksista, kansanmurhasta ja rikoksista ihmisyyttä vastaan. Silti hän on jatkanut maan johdossa tähän kevääseen asti. Sudanissa ei ole koskaan ollut toimivaa demokratiaa.
 Suomessa kasvanut Ajak Majok oli tänä keväänä vasemmistoliiton ehdokkaana eduskunta- ja eurovaaleissa. Hän uskoo, että Sudanissa nähdään vielä demokratia.
 – Uskon, että vielä minun elinaikanani, inshallah, me nähdään demokraattisesti johdettu siviilihallintoinen Sudan, Majok sanoo.
 Tätä et ehkä tiennyt?
 Sudanin väestöstä yli 60 prosenttia on alle 25-vuotiaita. Tämän hetkisiä protesteja voikin pitää nuorten vallankumouksena. Iso rooli liikehdinnän aktivoimisessa on ollut sosiaalisella medialla, jonka kautta on saatu kokoon isoja ihmisjoukkoja.
 – Erityisesti nuoret naiset, jotka ovat olleet tosi kovan ahdistelun alaisena yliopistossa, kadulla ja kaikkialla, niin he eivät enää katselleet tämmöistä. He päättivät, että nyt lähdetään ja nyt lähdetään kovaa, Ajak Majok kuvaa oman ikäluokkansa liikehdintää.
 Protestien  keulahahmoksi onkin noussut 22-vuotias arkkitehtiopiskelija Alaa Salah . Valkoiseen asuun pukeutunut Salah seisoi mielenosoittajien ympäröimänä auton katolla ja huusi, että luoti ei tapa, vaan ihmisen tappaa lopulta muiden hiljaisuus. Tilanteesta otetut kuvat ja videot levisivät nopeasti internetissä.
 Vaikka nuorten mielenosoittajien joukot saavat uskomaan parempaan tulevaisuuteen, seuraa Ajak Majok synnyinmaansa tilannetta pelokkaana. Paljon ihmisiä on kuollut. Viime aikoina maan tapahtumista on ollut vaikeaa saada tietoa, koska sotilashallinto on sulkenut internetin.
 – Pelottaa tosi paljon, että mitä näiden ihmisten kohtalot ovat. Jos kansainvälinen yhteisö ei tule apuun, niin pelottaa, että kaikki nämä kuolemat jäävät rankaisematta. Samoin kuin kaikki nämä vääryydet ja ihmisoikeusrikkomukset. Ja tämä vallankumous hiipuu, Majok kuvaa tilannetta.
 – Mutta kansalla on niin paljon toivoa, että uskon ettei se [vallankumous] hiivu, hän lisää toiveikkaana.
 Ajak Majok uskoo, että jonain päivänä Sudania johtaa demokraatinen siviilihallinto. Laura Hyyti / Yle
 Mikä on tärkeää muistaa?
 Vaikka Majok uskoo näkevänsä tulevaisuudessa demokraattisesti johdetun Sudanin, hän tietää, että matka sinne tulee olemaan pitkä.
 – Ensin meidän pitää päästä eroon koko TMC:stä [sotilashallinto] ja Rapid Support Forcesta. Nämä ovat ihmisiä, jotka ovat vuosikymmenien ajan tukeneet Omar al-Bashiria ja johtaneet hänen sotilasjuttiaan. Tappaneet kansoja, Majok sanoo.
 Pelätyt ja brutaaliin väkivaltaan syyllistyneet Rapid Support Forces (RSF) -joukot  tunnettin aiemmin nimellä Janjaweed . Heillä on juuret yli 300 000 ihmisen hengen vaatineessa Darfurin konfliktissa, jossa Janjaweed oli vastuussa monesta verilöylystä.
 Ajak Majok peräänkuuluttaa kansainvälisen yhteisön roolia.  YK:n turvallisuusneuvosto  on yksimielisesti tuominnut väkivaltaisuudet. Kirjalliset julkilausumat ovat Majokin mielestä hyvä alku, mutta riittämättömiä. Myös EU:n pitäisi kantaa vastuunsa, sillä  eurooppalaiset valtiot ovat välillisesti rahoittaneet Sudanin diktaattorin tomintaa ns. Khartumin prosessin kautta .
 Mitä vaatii, että sekasorrosta päästään kohti demokratiaa?
 – Se vaatii sitä, että maahan saadaan sellainen rauha, että aseiden ääni ei kuulu kovampaa kuin diplomatian ja kansan ääni, Majok tiivistää.
 Ajak Majokia haastatellaan 8 minuuttia -ohjelmassa. Katso haastattelu klikkaamalla pääkuvaa.
 Katso myös edelliset jaksot tästä .
 Lue lisää:
 Ainakin seitsemän kuoli Sudanin sunnuntaisessa mielenosoituksessa
 Mielenosoittajat valtasivat kadut Sudanissa – pelätyt RSF-joukot partioivat kaduilla konekiväärein
 Yle Sudanissa: Alaa Salahista tuli Sudanin kansannousun symboli – nyt häntä vainotaan, mutta hän ei suostu pelkäämään
 Omar al-Bashir hallitsi Sudania kovin ottein kolme vuosikymmentä - Länsi-Darfurin konflikti toi syytteet kansanmurhasta

"Sudaniin pitää saada sellainen rauha, että aseiden ääni ei kuulu kovempaa kuin diplomatian ja kansan ääni" – 21-vuotias aktivisti Ajak Majok uskoo demokratian olevan mahdollinen


Summary: Yle tapasi The Black Keys -yhtyeen heidän kotistudiossaan Nashvillessä.

Nashville
 Kivenheiton päässä Nashvillen maineikkaasta musiikkibisneskeskittymästä Music Rowsta seisoo kaksikerroksinen, kadulta katsoen melko vaatimattoman näköinen rakennus. Talon kätköissä sijaitsee kaupungin tämän hetken puhutuin äänitysstudio Easy Eye, jonka omistaa The Black Keysin laulajakitaristi  Dan Auerbach .
 Täällä, 50-60-lukujen analogiteknologiaa ja vuosikertasoittimia pursuavassa studiossa Auerbach ja aisaparinsa rumpali  Patrick Carney  tapasivat toisensa ensi kertaa pitkään aikaan uuden musiikin merkissä, liki pitäen vuosi sitten.
 18 vuotta sitten perustetun yhtyeen perustajajäsenet olivat viisivuotisen levytystauon aikana ehtineet vieraantua sekä yhtyeestään että toisistaan. Sooloprojektien ja perhe-elämän ohessa kiireisiä muusikkoja ovat työllistäneet lukuisat muille artisteille tuotetut albumit. Lisäksi The Black Keysin livekokoonpanossa vaikuttanut ja pitkästä päihdekierteestä kärsinyt muusikko Richard Swift menehtyi viime vuonna.
 Alberto Martin / EPA
 Yhtyeen manageri kertoo ennen haastattelua pitäneensä uuden Black Keys -levyn syntymistä ajoittain suorastaan epätodennäköisenä.
 – Itselläni ei kyllä ollut tuollaisia epäilyksiä, Dan Auerbach sanoo virne naamallaan.
 – Kaipasimme vain vähän välimatkaa toisiimme työskenneltyämme niin intensiivisesti yhdessä. Tauko tuli tarpeeseen. On ollut ihanaa viettää aikaa kotona Nashvillessä. Emme olleet ehtineet juurikaan nauttimaan tästä kaupungista, vaikka muutimme tänne jo vuosia sitten.
 The Black Keysin hajoamishuhut eivät liene täysin katteettomia. Tuoreimman Go-singlensä itseironisessa videossa riitaisa duo istuu bänditerapiassa kuin Metallican jäsenistö konsanaan. Easy Eye -studion soittotilassa kohtaan kuitenkin silminnähden sopuisan yhtyeen.
 – Emme suunnitelleet tätä levyä ennakkoon, vaan menimme eteenpäin fiiliksellä. Olemme omistaneet koko elämämme sopivien tilojen ja teknologian haalimiseen, jotta äänitystilanteessa olisi mahdollisimman helppoa ja vaivatonta taltioida parhaita esityksiään nauhalle. Se on kaiken pääasia, Auerbach kertaa.
 Vaipuuko rock marginaaliin?

 The Black Keysin paluuta markkinoidaan vuoden suurimpana rockalbumina. Edellisiltä Black Keys -albumeilta tuttu flirttailu muodikkaamman poptuotannon kanssa loistaa uudella levyllä poissaolollaan.  Let’s Rock  edustaa perinteistä amerikkalaista kitararockia ja jopa southern rockia puhtaimmillaan. Siis monilta osin menneisyyden musiikkia, joka ei juhli suoratoistopalvelumenestyksestä saati valtavirtaradioiden soittolistasijoista.
 – Emme ole koskaan olleet single-bändi. The Black Keys ehti tehdä kuusi albumia ennen kuin musiikkimme soi koskaan radiossa, joten tilanne ei ole millään tapaa uusi, kitaristi muistuttaa ja kertoo odottavansa tulevaa kiertuetta malttamattomasti.
 Entä miten käy rockmuusikin tulevaisuudessa? Jääkö se pysyvästi marginaaliin jazzin tapaan?
 – En usko, sillä rockia on paljon helpompi soittaa kuin jazzia, jonka soittaminen vaatii paljon huomattavasti enemmän lahjoja ja työtä, Patrick Carney sanoo pilke silmäkulmassaan. Rumpalin setä oli maineikas jazzsaksofonisti Ralph Carney.
 – Rockin salaisuus piilee siinä, että sitä voi soittaa lähes kuka vain. Siksi se on kansan musiikkia. Rockissa on virheitä ja rosoa, jota ei kykene saavuttamaan koodatessa virheettömiä luuppeja läppärillään, Auerbach jatkaa.
 Hiphop-artistejakin hiljattain tuottaneen Patrick Carneyn mielestä muusikon käsityöläistaito ei synny yksistään näyttöpäätettä tuijottaen, vaan soittaessa orgaanisesti samassa tilassa muiden muusikkojen kanssa.
 – Rockin ja jazzin taika perustuu yhdessä soittamiseen, taiteelliseen yhteistyöhön. Kiertäminen bändikavereiden kanssa klubista toiseen pienessä pakussa jalostaa väistämättä myös ammattitaitoa. Mutta totta on, että jo meidän aloittaessamme rockbändien perustaminen ei ollut enää samaan tapaan muodissa kuin 60-luvulla, jolloin jokaisella yläasteella oli ainakin kolmekymmentä autotallibändiä.

 "Opimme kantapään kautta, ettei puolueväri takaa mitään"
 The Black Keysin kotikaupunki Nashville, joka tunnettiin aiemmin lähinnä kantrin kehtona, on tänä päivänä yksi Amerikan merkittävimmistä popkeskittymistä. Kaupunkiin on päätynyt huomattava määrä nimekkäitä rokkareita  Jack Whitesta   Sheryl Crowhun  ja Kings Of Leoniin.
 Nashvillessä tuotetaan tätä nykyä myös paljon hiphopia. Missä määrin The Black Keys kokee yhteyttä kaupungin musiikkiympyröihin?
 – Täkäläinen perinne on inspiroinut meitä näihin päiviin. Nashvillen popteollisuuteen meillä ei ole mitään yhteyttä, mutta sen olemassaolo mahdollistaa täällä elinkeinon paikallisille muusikoille, mikä on tietenkin positiivinen asia, Auerbach pohtii.
 Vauhdilla kasvava Nashville vaikuttaa ulospäin liberaalilta ja suvaitsevalta metropolilta. Etninen diversiteetti on huomattava. Auerbach muistuttaa, että kahden miljoonan asukkaan metropolin väestöstä enää alle puolet koostuu valkoihoisista.
 Alysse Gafkjen / Warner Music
 The Black Keysin entistä ja nykyistä kotiosavaltiota yhdistää silti poliittisesti punainen väri. Tennessee ja Ohio ovat äänestäneet viime vaaleissa järjestään republikaaneja valtaan ja varmistivat Trumpin voiton vuoden 2016 vaaleissa. Myös teekutsuliikkeellä on molemmissa osavaltioissa uskollinen kannattajakuntansa.
 – Toisaalta vanha kotikaupunkimme Akron on ollut demokraattien näpeissä jo yli sata vuotta. Akronia johti kolmenkymmenen vuoden ajan sama ryvettynyt demokraattipormestari ja siitä tuli yksi korruptoituneimmista kaupungeista Amerikassa. Opimme jo nuorena kantapäänkautta, että puolueväri ei takaa todellista tietoa siitä, mitä oikeasti tapahtuu, liberaaliksi itseään kuvaileva Carney sanoo.
 Muusikot myöntävät, että on paradoksaalista, miten rock syntyi juuri Amerikan etelässä, maan perinteisesti konservatiivisimmissa kolkissa, joissa rotuerottelu oli arkipäivää vielä reilut 50 vuotta sitten. Toisaalta rockin kaltaiselle pakotielle oli ymmärrettävästi tilausta sodanjälkeisessä kansakunnassa, joka rypi kommunistivainoissa, rasismissa ja atomisodan pelossa.
 – Rock on kotoisin monista paikoista – Memphisista, Detroitista, Clevelandista, New Orleansista, Carney luettelee.
 – Mutta rockin rumpubiitti on lähtöisin sataprosenttisesti amerikkalaisilta alkuasukkailta, Auerbach jatkaa.
 Biitti kulkeutui kitaristin mukaan New Orleansiin ja sieltä Memphisiin sekoittuen eri puolilta maailmaa tulleisiin musiikkityyleihin. Juuri tyylien sulatusuuni on se, joka tekee Auerbachin mielestä amerikkalaisesta musiikkikulttuurista niin rikkaan ja ainutlaatuisen.
 – Meitä on aina vetänyt puoleensa Memphisin ja Muscle Shoalsin kaltaiset paikat. Vaikka lähtökohtaisesti kyse on aina laulajasta, muusikoista ja biisistä, niin koen, että myös niissä paikoissa, joissa klassiset levytykset taltioitiin, on jotain selittämätöntä taikaa.
 Markus Nordenstreng

Vuoden odotetuimman rock-levyn tehnyt The Black Keys hajoamishuhuista: "Kaipasimme vain vähän välimatkaa toisistamme"


Summary: Videosta näkee, kuinka Lappeenrantaan näyttää tulleen talvi. Pohjois-Karjalan Kolilla salama puolestaan iski ihmiseen ja sytytti tulipaloja.

Juuri kun kansa pääsi kauhistelemasta  Meksikoon iskenyttä raesadetta , Itä-Suomesta alkoi kuulua kummia.
 Lappeenrannassa maa muuttui hetkessä talvisen valkeaksi, kun raekuuro kuritti kaupunkia alkuillasta.  Janne Airas  sai ikuistettua kaupungin tilanteen.
 Ylen meteorologi  Matti Huutonen  rauhoittelee, ettei ilmiössä ole mitään kummallista. Raekuuro kun on olennainen osa ukkosta.
 – Ukkospilvessä on aina jäärakeita. Nyt ne ovat olleet niin isoja, etteivät ole ehtineet sulaa ennen maahan iskeytymistään, Huutonen valottaa.
 Itä-Suomen ukkoset väistyvät maanantai-illan aikana Venäjälle. Lännestä voi tiistaita vasten yön aikana tulla uusia ukkosia, mutta Huutosen mukaan raekuuroja tuskin on tulossa.
 STT:n mukaan Lappeenrannalle pelastuslaitokselle on tullut illan aikana runsaasti vahingontorjuntatehtäviä rankkasateen vuoksi.
 Ukkonen kiusasi Kolilla
 Ukkosrintama työllisti myös Kolin seudulla Pohjois-Karjalassa pelastuslaitosta maanantai-iltana.
 Vanhassa koulurakennuksessa Niinilahdentiellä syttyi salamasta tulipalo. Rakennus on majoituskäytössä, ja siellä oli 14 henkeä, mutta kukaan ei loukkaantunut.
 Salama iski räjähdyksenomaisesti rakennuksen öljysäiliöön ja levitti palon rakennuksen kellarikerrokseen. Kellarikerros vaurioitu pahoin. Asuinkäytössä olleet tilat säästyivät pahemmilta vaurioilta. Sammutustyöt jatkuvat myöhään iltaan, ja majoittujille järjestetään toinen yöpaikka.
 Mäkränahossa maastossa yksi henkilö loukkaantui lievästi salamaniskusta. Hänet vietiin Pohjois-Karjalan keskussairaalaan.
 Niin ikään Kolilla saaressa sijainnut pieni lautamökki tuhoutui palossa. Kukaan ei loukkaantunut.
 Sokos Hotel Kolilla puolestaan automaattinen paloilmoitinlaite oli vikatilassa ukkosen vuoksi.

Onko Lappeenranta Suomen Meksiko? Hillitön raekuuro moukaroi kaupunkia


Summary: Sateiden nostattamat tulvat vaivaavat kymmenissä kylissä.

Ainakin 12 ihmistä on kuollut ja yhdeksän kadonnut tulvissa Venäjän Irkutskin alueella. Toistasataa ihmistä on joutunut viranomaisten mukaan sairaalahoitoon.
 Sateiden nostattamat tulvat ovat kastelleet Siperiassa yli 4 000 taloa. Viranomaisten mukaan tulvat vaikuttavat lähes 33 000 ihmisen elämään yli 80 kaupungissa tai kylässä.
 Tulvat vaikuttavat viranomaisten mukaan lähes 33 000 ihmisen elämään yli 80 kaupungissa tai kylässä. Venäjän hätätilaministeriö / EPA
 Venäjän hätätilaministeriön mukaan yli 2 000 ihmistä on evakuoitu tulvien vuoksi.
 Useita teitä ja siltoja on tuhoutunut jokien pinnan noustua äkillisesti.

Tulva vei yli 20 ihmistä Siperiassa, vesi nousi tuhansiin koteihin


Summary: Käytetty laskelma tuotti todennäköisesti päästöistä todellista suuremman arvion.

Oikaisu ke 26.6. julkaistuun uutiseen, jonka mukaan 85 tunnin videonkatselu älylaitteella voi aiheuttaa samat hiilidioksidipäästöt kuin lentomatka Helsingistä Tukholmaan: Laskelman taustalla ollut arvio tiedonsiirron energiankulutuksesta on vanha, eikä kuvaa luotettavasti nettivideoiden katseluun käytetyn teknologian nykytilannetta. Todennäköisesti käytetty laskelma tuotti päästöistä todellista suuremman arvion.
 Videoiden katselun päästöihin vaikuttavat monet laite-, palvelu- ja maakohtaiset tekijät ja sen vuoksi yleispätevää arviota päästöistä on vaikea esittää.  Uutista on nyt päivitetty.

Oikaisu uutiseen nettivideoiden katselun aiheuttamista päästöistä


Suomen ylioppilaskuntien liitto SYL julkaisi maanantaina  kannanoton , jossa kysytään, miksei opiskelijoilla ole oikeutta lepoon ja lomaan. Moni opiskelija tekee kesällä töitä eikä siksi ehdi pitää kunnon lomaa. SYL:n mukaan opiskelijat ovat ainoa ryhmä, jolla ei ole oikeutta loma-ajan toimeentuloon.
 – Vaikka kaikille muille tässä yhteiskunnassa loma ja lepo tuntuvat olevan perusoikeuksia, on opiskelijan tullakseen toimeen uurastettava levotta läpi vuoden. Olisi jo korkea aika muistaa, että opiskelijat ovat ihmisiä siinä missä muutkin, kannanotossa todetaan.
 Kannanotto herätti paljon keskustelua sosiaalisessa mediassa.
 Kannanottoa kritisoivat erityisesti  Kokoomusopiskelijat , joiden mukaan lomailu muiden piikkiin ei ole opiskelijan perusoikeus. Soitimme Kokoomusopiskelijoiden ja SYL:n puheenjohtajille ja selvitimme, mistä tässä kohussa on kyse.
 "Luotamme siihen, että opiskelija tuntee voimavaransa"
 Kokoomusopiskelijoiden puheenjohtaja Janika Takatalo, miksi opiskelijalla ei pitäisi olla oikeutta palkalliseen lomaan?
 – No oikeastaan meillä ei ollut kyse siitä, että ei pitäisi olla oikeutta lomaan, vaan siitä, että kuka sen maksaa. Emme kannata julkisin varoin kustannettua palkallista lomaa, vaan loma pitäisi ansaita tekemällä palkkatyötä.
 Milloin opiskelija ehtii levätä, jos hän opiskelee talvet ja tekee kesät töitä?
 – Tunnistamme saman huolen opiskelijoiden jaksamisesta, mutta usein työt ovat sopivaa vastapainoa opiskelulle. Opiskelija pystyy monesti myös suunnittelemaan omia opintojaan niin, että esimerkiksi periodien välissä voi pitää lyhyitä taukoja.
 Miten opiskelijoiden jaksaminen voitaisiin turvata muuten?
 – Luotamme siihen, että opiskelija tuntee omat voimavaransa ja huolehtii itse tauoista ja levosta. Kannatamme ennaltaehkäisevää mielenterveystyötä, jossa yhteiskunnan resurssit kohdistuisivat heihin, jotka todella tarvitsevat apua. Palkallinen loma kaikille opiskelijoille olisi liian laaja ja se tulisi todella kalliiksi.
 SYL:n puheenjohtaja Sanni Lehtisen mukaan  opiskelijoille ei jää riittävästi aikaa levätä opintojen aikana.  Markku Pitkänen / Yle
 "Toivomme järjestelmää, joka mahdollistaisi riittävän levon"
 SYL:n puheenjohtaja Sanni Lehtinen, miksi opiskelijalle pitäisi maksaa lomailusta?
 – Emme ajaneet erillistä lomarahaa tai muutakaan lisäosaa opintotukijärjestelmään. Tarkoitus oli ottaa kantaa opikselijat mukaan ottavan perustulon ja opiskelijoiden tarvitseman levon. Se ei reaktiosta päätellen tullut tässä kannanotossa tarpeeksi selkeästi ilmi ja sen vuoksi keskustelu lähti väärille urille ja sai absurdejakin piirteitä.
 – Toivomme sellaista tukijärjestelmää, joka olisi joustava ja mahdollistaisi opiskelijoille riittävän levon.  Korkeakouluopiskelijoiden terveystutkimuksen  mukaan kolmasosa opiskelijoista kärsii mielenterveyden oireiluista ja taloudelliset syyt ovat usein osatekijä stressin taustalla.
 Miksi lomailu ja lepo on opiskelijoille vaikeaa tällä hetkellä?
 – Monet opiskelijat opiskelevat ensin täysipäiväisesti yhdeksän kuukautta ja siirtyvät sen jälkeen tekemään töitä, jolloin heille ei jää aikaa levätä tai palautua. Kesällä kaikilla ei ole pääsyä kesätöihin tai oman alan opintoihin ja toimeentulon turvatakseen heidän on pakko nostaa lainaa tai hakea toimeentulotukea. Nykyinen tukijärjestelmä vaatii, opiskelija että suorittaa opintoja tiuhaan tahtiin, jolloin levon tarve korostuu entisestään vuoden aikana.
 Millaisia eroja alojen välillä on?
 – Esimerkiksi teknillisillä aloilla on helpompi löytää oman alan kesätöitä kuin yhteiskunnallisilla aloilla. Monesti yliopistojen luentokaudet alkavat elokuun puolivälissä ja viimeiset tentit ovat toukokuun loppupuolella. Kesäkuukaudet ovat taukoa opetuksesta, mutta alasta ja yliopistosta riippuu, onko kesällä mahdollista suorittaa tutkintoon sopivia opintoja.
 Miksi SYL julkaisi tämän kannanoton juuri nyt?
 – Halusimme ottaa kantaa perustulon ja opiskelijoiden tarvitseman levon puolesta, ja ajattelimme, että tällainen kärki tuo hyvin esiin sen, että nykyisessä järjestelmässä opiskelijoille ei jää niukan toimeentulon vuoksi aikaa levätä opintojen aikana. Ja tietysti näin kesällä tämä on hyvin ajankohtainen aihe. Vaikka kesäajasta puhutaankin, emme missään vaiheessa ajaneet kolmen kuukauden palkallista lomaa.
 Lue aiheesta lisää:
 Ohjattava opiskelija vai ilmainen työntekijä? Palkattomat harjoittelut on työelämän yleistyvä ilmiö, joka kasaantuu ammattikorkeakouluihin
 Joka toinen lääketieteen opiskelija kärsii stressistä: "Lääkärin omat mielenterveysongelmat ovat tabu – ajatellaan, että pitää olla parantaja eikä parannettava"
 Ratkaisu opiskelijoiden uupumukseen on kaikkien ulottuvilla – tutkimus selvitti, mistä oppimisen ilon ilmapiiri syntyy

Vaativatko opiskelijat valtiolta rahaa lomailuun? Keskustelu SYL:n kannanotosta lähti laukalle – "Otimme kantaa perustulon ja levon puolesta"


Summary: Illan A-studiossa keskustellaan, miten viranomaisten pitäisi toimia leirillä olevien suomalaisten lasten ja naisten kanssa.

Al-Holin pakolaisleiri Syyriassa on ollut kuukausia niin suomalaisten kuin kansainvälisten medioiden otsikoissa. Yle tapasi ruotsalaisen isoisän  Patricio Galvezin . Galvez saapui Ruotsiin vajaa kuukausi sitten seitsemän orvoksi jääneen lapsenlapsensa kanssa, jotka hän oli käynyt hakemassa leiriltä.
 Leirillä on yli 70 000 naista ja lasta, joista suurimman osan epäillään olevan Isis-taistelijoiden perheenjäseniä. Galvez kuvailee leirin olosuhteita vaikeiksi.
 – Voisin kuvailla leiriä suureksi, toivottomaksi yhteisöksi. Ihmiset ovat tavallaan vain sullottu sinne. Leirin olosuhteet ovat hirveät, Galvez kuvailee.
 Galvez kertoo, että leirillä lapset olivat nälkäisiä, ja he olivat aliravittuja jo ennen leirille tuloa.
 – Ihmiset, jotka yrittävät huolehtia lapsista sanoivat minulle, että vie heidät pois täältä niin nopeasti kuin mahdollista. Lapset ovat kokeneet todellisen helvetin.
 Suomessa on keskusteltu viime kuukausina paljon siitä, pitäisikö Suomen viranomaisten auttaa suomalaisia lapsia ja mahdollisesti heidän äitejään, jotka ovat al-Holin leirillä Syyriassa. Ylen tietojen mukaan leirillä on 11 suomalaisnaista, joilla on 33 lasta. Sisäministeriö on myös kertonut, että leirillä on suomalaisia orpolapsia.
 Vielä ei tiedetä, miten Suomen viranomaiset aikovat toimia. Päätöksellä alkaa olla kiire, koska kesän edetessä lämpötila leirillä voi nousta jopa  45 asteeseen.
 Aiheesta käydään keskustelua illan A-studiossa, kun studiossa on kansanedustajat, ihmisoikeusasioihin perehtynyt  Eva Biaudet  ja viime vaalikaudella sisäministerinä toiminut  Kai Mykkänen.
 Isoisä haki lapsenlapsensa Ruotsiin
 Galvez sai vuodenvaihteessa tietää, että hänen tyttärensä oli kuollut Syyriassa. Tytär,  Amanda Gonzales , oli radikalisoitunut ja lähtenyt Lähi-itään liittyäkseen terroristijärjestö Isisiin. Lisäksi vuoden 2019 maaliskuussa tyttären mies kuoli. Tyttären mies oli  Michael Skråmo, joka oli Ruotsin kuuluisimpia Isis-taistelijoita.
 Myös tämä oli liittynyt Isisiin. Parin seitsemän lastenlasta jäi orvoksi.
 Tällöin Galvez päätti lähteä Syyriaan. Lopulta hän löysi lapset al-Holin pakolaisleiriltä. Vajaa kuukausi sitten Galvez ja tämän seitsemän lastenlasta palasivat Syyriasta Ruotsiin.
 Nyt lapset ovat Ruotsissa Göteborgissa. Galvez kertoo, että hän saa tavata heitä kerran viikossa.
 – Toivoisin, että lapsenlapseni saisivat täällä kunnon koulutuksen ja mahdollisuuden opiskella sellaiseen ammattiin kuin he itse haluavat.
 Patricio Galvezin mielestä lapsia ei saa rangaista vanhempien teoista. Mike Toivonen
 Galvez penää viranomaisilta vastuullista toimintaa
 Galvezin mielestä viranomaisilla on velvollisuus auttaa lapsia humanitaarisista syistä. Galvez muistuttaa, ettei lapsia saa rangaista vanhempiensa teoista.
 – Mielestäni aikuiset pitäisi tuomita paikan päällä. Sen sijaan lapset pitäisi hakea kotiin, Galvez sanoo.
 Suomessa on keskusteltu, voivatko Lähi-idästä palaavat lapset ja aikuiset muodostaa turvallisuusuhan. Esimerkiksi Supo on arvioinut  Helsingin Sanomille , että Isis-leiriltä palaavat lapset voivat olla turvallisuusuhka.
 Sen sijaan Galvez ei usko, että lapset muodostaisivat turvallisuusuhkaa. Hän uskoo, että radikalisoitumisen kierre voitaisiin katkaista, jos leirillä olevia ihmisiä autettaisiin.
 – En usko, että lapset tulevat radikalisoitumaan, koska he asuvat ja kasvavat nyt täysin eri ympäristössä.

Ruotsalaisisoisä kuvailee al-Holin Isis-leirin olosuhteita Ylelle: “Lapset ovat kokeneet todellisen helvetin”


Summary: Tervakosken Puuhamaa on saanut jo useita huomautuksia. Perhepuiston mielestä puutteet on pääosin jo korjattu.

Riihimäen seudun terveysvalvonta on havainnut runsaasti epäkohtia lapsiperheiden suosimasta kesäkohteesta Puuhamaasta Janakkalan Tervakoskella. Ongelmia on ollut varsinkin uima-altaiden vesien puhtaudessa, mutta myös alueen yleisessä siisteydessä.
 Allasvesien mikrobimäärä on kasvanut turhan isoksi ja kokonaispesäkemäärät ovat ylittäneet joissakin tutkimuksissa laatuvaatimukset, sanoo Riihimäen seudun terveysvalvonnan johtaja  Pirkko Sukula .
 – Syynä on ollut liian alhainen klooripitoisuus, jonka takia mikrobit on päässeet lisääntymään. Terveyshaittoja ei kuitenkaan ole tullut tietoomme.
 Klooripitoisuutta pitäisi nostaa
 Terveysvalvonta on kehottanut Puuhamaata kalibroimaan omat klooripitoisuuden mittalaitteensa ja tekemään mittauksia useita kertoja päivässä, jotta klooripitoisuus pystytään pitämään riittävän korkeana. Puisto kehotetaan myös ohjeistamaan altaiden käyttäjiä käymään suihkussa ennen altaisiin ja liukumäkiin menoa.
 Terveysvalvonnan johtaja Pirkko Sukula kehottaa Puuhamaata seuraamaan allasvesien klooripitoisuutta useita kertoja päivässä. Timo Leponiemi / Yle
 Myös alueen siisteydessä on ollut parannettavaa. Muun muassa lamppujen kupuja on puuttunut ja ulkosuihkuun on pääskynen tehnyt pesänsä.
 – Perussiivoustaso ei ole ollut riittävää. Siellä on sesongin alun jälkeen jouduttu vielä puuttumaan siivouksiin, jotka olisi pitänyt ehdottomasti tehdä jo ennen kuin puisto avataan yleisölle.
 Paikat vanhoja ja kuluneita
 Terveysvalvonta on kehottanut Puuhamaata järjestämään tehosiivouksen ulkopuolisella siivousyrityksellä. Osa pidemmällä korjattavien asioiden listalla selittyy sillä, että tänä vuonna tarkastus on ollut aiempaa yksityiskohtaisempi, perustelee terveysvalvonnan johtaja Pirkko Sukula.
 Sukula huomauttaa, ettei terveysvalvonnan tarkoituksena ole suinkaan kaataa Puuhamaata, vaan herätellä toimimaan. Puuhamaan yksi ongelma on ikääntyneet rakenteet. Puisto avattiin vuonna 1984. Vanhat ja kuluneet rakenteet vaikeuttavat paikkojen pitämistä siistinä.
 "Virheitä on tehty"
 Puuhamaassa tarkastustulokset on otettu huomioon ja osa puutteista on jo korjattu. Puistonjohtaja  Ilkka Vaskio  myöntää, että perhepuiston ylläpidossa on tehty virheitä.
 Puuhamaan puistonjohtaja Ilkka Vaskio on ollut töissä Puuhamaassa joka kesä vuodesta 1984 lähtien. Timo Leponiemi / Yle
 – Totta kai ne otetaan vakavasti ja huomioidaan mahdollisimman pian. Tekemättömät asiat ovat johtuneet lähinnä työvoimapulasta. Mutta totta kai täytyy nostaa kättä virheen merkiksi, että kyllä oli tekemättä.
 Vaskio myöntää, että kielteinen julkisuus on aina ikävää.
 – Edelleen olen tyytyväinen siihen, että meillä paikalla olleet asiakkaat ovat pääsääntöisesti olleet yhtä tyytyväisiä kuin ennenkin.
 Mittarina hän pitää toisen käyntipäivän lippujen myyntiä. Se on pysynyt samalla tasolla kuin aiempina vuosina.
 Raja-arvot samat kuin sisähalleissa
 Vaskio toivoo myös lakimuutoksia allasvesien raja-arvoihin, sillä nyt ulkoaltaiden laatuvaatimukset ovat samat kuin sisähalleissa.
 – Meille tulee hurjia siitepölykuormia ja muita ulkoisia kuormia, joita ei sisähalleissa ole ikinä. Jos joskus saisimme edes vähän erilaiset säännöt ja raja-arvot kuin perinteisillä sisäuimahalleilla.
 Terveysvalvonnan johtaja Pirkko Sukula tietää, että ulkoaltaiden veden pitäminen puhtaana on haasteellista.
 – Puuhamaassa on ollut kloorin syötössä alimitoitusta. Siihen pitää kiinnittää erityistä huomiota ja sitä on seurattava mittareilla useita kertoja vuorokaudessa.
 Ei vielä pakkokeinoja
 Riihimäen seudun terveysvalvonta tuskin lähtee pakkokeinojen käyttöön, sillä byrokratiaan kuluisi aikaa niin paljon, että Puuhamaan kausi ehtisi jo sitä ennen päättyä. Sen sijaan se aikoo ensi vuonna tehdä ensimmäisen tarkastuksen Puuhamaahan jo hyvissä ajoin ennen puiston porttien avautumista yleisölle. Näin puutteiden korjaamiseen jää enemmän aikaa.
 – Tärkeää olisi, että perusrakenteet ja nurkat olisivat kunnossa, sanoo Sukula.
 Viime vuonna Puuhamaassa kävi noin 85 000 vierailijaa. Parhaina huippuvuosina kävijöitä on ollut yli 200 000. Sen jälkeen kilpailu vapaa-ajasta on koventunut, vaikka Puuhamaan kaltaisia perhepuistoja ei aivan lähitienoilla olekaan. Kilpailua ovat lisänneet etenkin erilaiset tapahtumat.

Terveysvalvonta puuttui Puuhamaan siisteyteen ja allasveden laatuun – puistojohtaja: "Ongelmia on ollut"


Summary: Feldt-Ranta päätti vetäytyä julkisuudesta viettääkseen viimeiset kuukaudet yhdessä läheistensä kanssa.

Entinen kansanedustaja  Maarit Feldt-Ranta  (sd.) esiintyi tänään viimeistä kertaa julkisuudessa  Radio Suomen Kutsuvieraana . Hän soitti ohjelmassa pohjoismaista musiikkia ja esitti kiitoksensa elämälle.
 – Mottoni on ollut, että jonain päivänä kuolen, mutta kaikkina muina päivinä elän. Ja siltä minusta on myös tuntunut.
 Voit kuunnella ohjelman  täällä  ja lukea Feldt-Rannan haastattelun  täällä .
 Feldt-Ranta ilmoitti tammikuussa 2019, että hänen vatsasyöpänsä on uusiutunut kolmannen kerran. Hän päätti olla osallistumatta kevään eduskuntavaaleihin ja vetäytyi julkisuudesta viettääkseen viimeiset kuukaudet yhdessä läheistensä kanssa.
 Lähetyksen lopussa Feldt-Ranta esittää toiveen, että ihmiset pitäisivät huolta läheisistään ja nauttisivat jokaisesta päivästä.
 – Toivon, että ihmiset muistaisivat ja jaksaisivat rakentaa onnea ja oikeudenmukaisuutta myös yhteiskunnassa.
 Lue aiheesta lisää:
 HS: Maarit Feldt-Rannan syöpähoidot on lopetettu – elinaikaa "ehkä joitakin kuukausia"

Maarit Feldt-Ranta jätti kauniit jäähyväiset – esiintyi tänään viimeistä kertaa julkisuudessa


Summary: Anna Mäkelän mielestä kunnallisilla luottamushenkilöillä tulisi olla toiminnassaan virkavastuu samaan tapaan kuin virkamiehillä on.

Kittilän entisen kunnanjohtajan Anna Mäkelän mielestä Lapin käräjäoikeuden viime perjantainen ratkaisu  hylätä 27 kittiläläistä kuntapäättäjää koskeneet virka- ja työrikossyytteet  oli erikoinen.
 Mäkelä aikoo valittaa tuomiosta.  Syyttäjä on aiemmin ilmoittanut samoin .
 – Tässä ollaan julkisen hallinnon toiminnan ja luottamushenkilöiden virkavastuun ytimessä. Tällä on yhteiskunnallista merkitystä, joten on tulevaisuuden kannalta tärkeää saada ratkaisu, joka sisältäisi luottamushenkilöille virkavastuun heidän toiminnassaan, Mäkelä perustelee.
 Hänen mielestään kunnallisilla luottamushenkilöillä tulisi olla virkavastuu samaan tapaan kuin virkamiehillä on.
 Mäkelä ei halua spekuloida seuraavan oikeusasteen ratkaisua, mutta kertoo luottavansa suomalaisen oikeuslaitoksen toimintaan.
 – Jään levollisin mielin odottamaan seuraavia käsittelyvaiheita, milloin ne edessä ovatkaan.
 Lue lisää:
 Syytteistä vapautetut Kittilän luottamushenkilöt eivät vielä palaa päätöksentekoon
 Professori Terttu Utriainen: Käräjäoikeuden Kittilä-päätös antaa karun kuvan kuntapäätöksenteosta
 Kittilän vuosia kestänyt virkarikosjuttu on Suomen kuntakentässä ainutlaatuinen – Katso tästä, miten tapahtumat ovat kehittyneet

Kittilän ex-kunnanjohtaja aikoo valittaa tuomiosta: "Lapin käräjäoikeuden ratkaisu oli erikoinen"


Summary: Tanssiva karhu menee Stina Saaren runokokoelmalle Änimling.

Stina Saari  saa tämänvuotisen Tanssiva karhu -runopalkinnon teoksestaan  Änimling  (Teos, 2018). Se on Saaren esikoisrunokokoelma. Tanssiva karhu -palkinnosta päättäneen raadin mukaan Saaren teos on kokonaisvaltainen elämys sekä energinen runoelma ja runotila, joka virittyy visuaalisesti. Se tuo tuomariston mieleen myös nykytanssiteoksen.
 Änimling  oli Helsingin Sanomien viime vuonna julkaiseman kritiikin mukaan  “innostavin suomenkielinen kokeileva runokirja vuosiin ”.
 Yleisradion myöntämä tunnustus on arvoltaan 4 000 euroa, ja se jaetaan Kajaanin runoviikoilla.
 Samassa yhteydessä jaetaan myös toinen runopalkinto, Kääntäjäkarhu. Sen saa  Kari Aronpuro  Ezra Poundin runoteoksen suomennoksesta. Palkintosumma on 1 500 euroa.
 Tämänvuotisessa Tanssiva karhu -raadissa olivat runoilija  Anja Erämaja (pj.) , kulttuuritoimittajat  Minna Joenniemi  ja  Marit Lindqvist  Ylestä sekä näyttelijä, tuottaja  Erja Manto .
 Tanssiva karhu on jaettu vuodesta 1994.
 Lisää aiheesta:   Stina Saaren runoissa seksuaalinen väkivalta hajottaa yhteisön ja sanat

Ylen runopalkinto Stina Saarelle – “teos tuo mieleen nykytanssin”


Summary: Sosiaali-ja terveysministeri Aino-Kaisa Pekonen: Leikkurien purkaminen aikaisintaan 1.1.2020 on realismia.

Pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) hallituksen lupaama työttömien aktiivimallin purkaminen toteutuu vasta vuodenvaihteen jälkeen.
 Aktiivimallin purkamisen aikataulu on ollut arvuuttelun kohteena ensimmäisestä lupaushetkestä lähtien – eikä siitä ole suurta varmuutta vieläkään. Sosiaali- ja terveysministeri  Aino-Kaisa Pekosen  (vas.) mukaan yksi rajapyykki voisi olla vuodenvaihteessa.
 – Aktiivimallin leikkurit puretaan niin nopeasti kuin mahdollista. STM:n arvion mukaan realistinen voimaantulon aikataulu on aikaisintaan 1.1.2020, Pekonen kertoi keskiviikkona.
 Työttömät ovat odottaneet leikkurien hävittämistä hallitusneuvotteluista lähtien ja  pettymys on ollut suuri , kun toistaiseksi mitään ei ole tapahtunut.
 Pekonen vastasi aikataulutivauksiin kesäkuussa , että purku tehdään "niin nopeasti kuin mahdollista huomioon ottaen hyvä lainsäädäntötapa ja Kelan järjestelmien muutostarpeet".
 Tänään siis saatiin päivämäärä sille, mitä ennen uudistus ei ainakaan toteutune.
 Työllistämistoimissa ei keppiä
 Pekonen kuitenkin vakuutti, että STM:ssä tehdään työministeriön kanssa yhteistyössä koko ajan valmistelevia toimia leikkureiden poistamiseksi ja tilalle tulevien uusien työllistämistoimien synnyttämiseksi.
 Pekonen kertoi tulossa olevien työllistämistoimien olevan kannustavia ja pehmeitä. Keppimalliin hän ei usko ja pitää nykyistä aktiivimallia nöyryyttävänä ja epäoikeudenmukaisena.
 Pekosen mukaan hän ja työministeri  Timo Harakka  (sd.) kertovat heti, kun on valmista. Milloin se hetki koittaa, ei vielä ole tiedossa.
 Hallitusohjelmassa  todetaan aikataulusta vain hyvin epämääräisesti:  "Puretaan aktiivimallin leikkurit ja velvoitteet, kun työllisyysvaikutuksiltaan vastaavista toimenpiteistä on päätetty" .
 Lokakuussa tietoa aktiivimallin vaikutuksista
 Yksi rajapyykki aktiivimallin romuttamisessa on lokakuu. Silloin hallitus saanee asiantuntijaraportin aktiivimallin työllistämisvaikutuksista. Tosin siitäkään ei ole suurta varmuutta.
 – On hyvin epäselvää, onko meillä lokakuussakaan käytettävissä mitään varmoja lukuja, Pekonen epäili keskiviikkona.
 Pekonen sanoi, että uudistustyö on jo meneillään eikä lokakuun lukuja ole jääty odottelemaan.

Aktiivimallin leikkuri lakkaa leikkaamasta aikaisintaan ensi vuoden alussa


Jo neljä kuuttia on hukkunut kalaverkkoihin Saimaalla verkkokalastuskiellon päätyttyä.
 Kahden Pihlajavedellä alkuviikosta hukkuneen kuutin lisäksi norppia on löydetty verkkoihin sotkeutuneena myös eilen Etelä-Saimaalla ja tänään Pohjois-Saimaalla. Saimaannorpan suojelemiseksi asetettu verkkokalastuskielto päättyi maanantaina.
 Metsähallituksen suojelubiologi  Jouni Koskela  kertoo norppia hukkuneen edellisvuosina heinäkuussa keskimäärin yhdestä neljään kappaletta.
 – Jos hukkuneiden norppien määrä pysyy tässä, on lukema kohtuullinen.
 Maa- ja metsätalousministeriön asetus verkkokalastuksen rajoittamisesta heinäkuun alkuun asti on ollut voimassa kolme vuotta. Suojelubiologi Koskela sanoo Metsähallituksen toivoneen rajoituskauden jatkamista heinäkuun loppuun.
 – Ei tämä ole yllätys. Verkkokalastuksen salliminen heinäkuun alussa oli tietoinen riski ja kompromissipäätös. Metsähallitus ja suojelujärjestöt lausuivat asetusta laadittaessa, että heinäkuu haluttaisiin mukaan rajoituskauteen. Nyt saadaan, mitä tilattiin, Koskela toteaa.
 Surullisista kuuttiuutisista huolimatta saimaannorpan kanta on vahvistumassa. Tällä hetkellä norppia arvioidaan elävän Saimaalla vajaat nelisensataa.
 Tänä keväänä pesälaskennoissa kuuttiluvuksi saatiin 67 elävää kuuttia, mikä on vähemmän kuin aikaisempina vuosina. Pesälaskenta-aikaan jäät olivat heikot, joten kaikkia kuutteja ei välttämättä saatu laskettua.
 Lisää aiheesta:
 Pihlajavedellä saimaannorpan kuutti hukkui verkkoon – verkkokalastuskielto päättyi samana päivänä
 Toinen kuutti löytyi kuolleena verkoista Savonlinnan Pihlajavedellä

Jo neljäs kuutti hukkui verkkoihin Saimaalla – suojelubiologi: "Ei tämä ole yllätys"


Summary: Puolustusministeri ei kertonut, kuinka monta ihmistä sukellusveneessä oli turmahetkellä tai kuinka moni selvisi palosta hengissä.

Venäjän puolustusministerin mukaan osa miehistön jäsenistä onnistui pelastautumaan  maanantaina sattuneesta  sukellusveneturmasta.
 14 ihmistä kuoli, kun ydinvoimalla käyvässä AS-12-aluksessa syttyi tulipalo.
 Puolustusministeri  Sergei Shoigun  mukaan miehistö onnistui sammuttamaan palon, mutta moni menehtyi myrkyllisiin palokaasuihin.
 Shoigu ei kertonut, kuinka monta ihmistä sukellusveneessä oli turmahetkellä tai kuinka moni selvisi palosta hengissä.
 Ministeri ylisti aluksen miehistön jäsenten urhoollisuutta ja kertoi heidän uhranneen henkensä pelastaakseen aluksella olleen siviiliasiantuntijan. Lisäksi Shoigu kiitteli miehistöä siitä, että he onnistuivat pelastamaan sukellusveneen.
 Derrick Frilund / Yle
 Presidentti  Vladimir Putinin  tiedottaja  Dmitri Peskov  kertoi tänään toimittajille, että yksityiskohtia sukellusveneturmasta ei kerrota julkisuuteen, koska tiedot kuuluvat samaan kategoriaan valtionsalaisuuksien kanssa.
 Venäläiset mediat ovat kertoneet, että turma-alus olisi salainen ydinkäyttöinen minisukellusvene.
 Se, että aluksessa oli monia korkea-arvoisia upseereita, voi kieliä siitä, ettei kyse ollut aivan tavanomaisesta tehtävästä.
 Onnettomuus sattui Venäjän aluevesillä Murmanskin alueella, ja alus on viety Severomorskin laivastotukikohtaan.
 Lisää aiheesta:
 14 kuoli sukellusveneonnettomuudessa Venäjällä – aluksessa oli ydinreaktori

Venäjä vaitonainen sukellusveneturmasta – puolustusministerin mukaan osa miehistöstä onnistui pelastautumaan


Summary: VR:n viestinnästä kerrotaan, että tulipalosta ei aiheutunut vaaraa matkustajille.

Kiskobussissa on syttynyt tulipalo Oriveden asemalla Pirkanmaalla. VR:n viestinnästä kerrotaan, että tulipalosta ei aiheutunut vaaraa matkustajille, vaan heidät on siirretty seuraavaan junaa.
 Hälytys liikennevälinepalosta Oriveden rautatieasemalla tuli hätäkeskukseen klo 13.23. Kiskobussin mahdollisista vaurioista ei ole tietoa.
 Pelastuslaitoksen mukaan tulipalo syttyi kiskobussin moottoritilassa. Sammutustyöt ovat käynnissä. Pelastuslaitos on luvannut tiedottaa asiasta lisää klo 15.
 VR:n viestinnän mukaan liikenne on tällä hetkellä poikki Oriveden asemalla. Seuraava juna olisi tulossa Oriveden ohi noin klo 14.30.
 VR  tiedottaa  nettisivuillaan, että taajamajuna H 424 on peruttu Oriveden ja Tampereen välillä junan teknisen vian vuoksi. Matkustajat ohjataan junaan IC 144, joka tekee ylimääräisen pysähdyksen Orivedellä.
 Kiskobussi syttyi tuleen Oriveden rautatieasemalla. Yle Tampere

Kiskobussissa syttyi tulipalo Oriveden asemalla – matkustajat siirrettiin seuraavaan junaan


Summary: Strasbourgissa puhetta johtaa jatkossa italialainen sosialisti. Valinta on osa EU:n sulle-mulle-nimityspakettia.

Euroopan parlamentin uudeksi puhemieheksi on valittu italialainen sosiaalidemokraatti  David-Maria Sassoli . Uusi parlamentti valitsi hänet tehtävään ensi töikseen toisella äänestyskierroksella 345 äänellä.
 Demariehdokkaan nostaminen vaikutusvaltaiseen puheenjohtajan tehtävään oli käytännössä osa nimityspakettia, josta sovittiin eilen tiistaina EU-huippukokouksessa Brysselissä.
 Paketissa komission puheenjohtajan paikan sai keskustaoikeiston EPP:tä edustava  Ursula von der Leyen . Sosiaalidemokraatit saivat EU:n ulkopoliittisen edustajan tehtävään espanjalaisen  Josep Borrellin .
 Osana järjestelyä keskustaoikeiston EPP ja liberaaliryhmä pidättäytyivät asettamasta omaa ehdokasta parlamentin puhemieheksi.
 Vastaehdokkaista konservatiiviryhmän  Jan Zahradil  sai 160 ääntä ja vihreiden  Ska Keller  119 ääntä.

Puhemiehen nuija siirtyi demareille Euroopan parlamentissa


Pesti kestää 2,5 vuotta.
 Kerromme aiheesta pian lisää.

EU-parlamentin puhemieheksi valittiin italialainen sosialisti David Sassoli