Summary: Rikosilmoituksen jättämisestä tuomion saamiseen menee keskimäärin lähes kaksi vuotta.

Lapsiin kohdistuvien seksuaalirikosten tutkinta kestää Suomessa kauemmin kuin monien muiden rikosten.
 Viime vuonna ilmestyneen raportin mukaan aikaa rikosilmoituksesta käräjäoikeuden ratkaisuun kuluu yleensä lähes kaksi vuotta.
 Lapsen seksuaalisen hyväksikäytön tutkinnassa aikaa kului rikosilmoituksen jättämisestä tuomioon viime vuonna keskimäärin 23 kuukautta ja törkeässä lapsen seksuaalisessa hyväksikäytössä samoin.
 Vuonna 2014 aikaa kului keskimäärin 19 kuukautta, eli oikeuskäsittelyt ja tutkinnat ovat venyneet entisestään. Muut seksuaalirikokset tulevat oikeuteen keskimäärin nopeammin.
 Tiedot selviävät oikeusministeriön viime vuonna  julkaistusta raportista .
 Lapsiin kohdistuvista seksuaalirikoksista on noussut suuri valtakunnallinen puheenaihe, kun Oulusta ja Helsingistä paljastui useita vakavia tapauksia, joissa ulkomaalaiset miehet ovat epäiltyjä.
 "Vasta keskiarvo"
 Oikeuspsykologian dosentti, Åbo Akademian tutkija  Julia Korkman  pitää lukuja suurina.
 – Onhan se valtavan pitkä aika. Ja 23 kuukautta on vasta keskiarvo. Tiedän tapauksia, että on mennyt seitsemän vuotta. Kollega Tampereelta oli juuri oikeudessa tapauksessa, jossa hän itse oli haastatellut lapsen seitsemän vuotta sitten. Se on lapsen ja lapsiperheen elämästä todella pitkä aika, Korkman sanoo.
 Korkman kuvaa pisimpiä aikoja törkeiksi.
 Viivästyminen vaikeuttaa tutkintaa. Näyttö hankaloituu ja tuomion saaminen voi vaikeutua, kun aikaa kuluu.
 Lasten kohdalla on erityisen huolestuttavaa, jos oikeusprosessi venyy pitkäksi. Julia Korkman muistuttaa, että jo ihan tavalliset oikeusjutut verottavat ihmisten jaksamista.
 – Vaikka on ihan perintöriita kesämökistä, se verottaa yleensä voimia, jaksamista ja elämänlaatua, jos joutuu odottamaan ja odottamaan. Ihmiset maksavat hyvinvoinnillaan.
 Yle / Pekka Sipilä
 Hänen mukaansa yksi syy asioiden venymiseen on poliisin resurssit. Akuuteissa tapauksissa pystytään hänen käsityksensä mukaan lapsia kuulemaan useimmilla paikkakunnilla nopeasti.
 – Se on aivan keskeistä, että lasta kuullaan mahdollisimman nopeasti ja sanoisin, että tämä ymmärretään melko hyvin nykyisin. Sen sijaan muuhun tutkintaan voi syntyä pitkiä viiveitä, ja myös lapsiin liittyvät niin sanotut ei-akuutit tapaukset saattavat joutua odottamaan useita kuukausia valitettavan usein.
 "Ei siinä kovin paljon järkeä näy"
 Korkman kouluttaa poliiseja lapsiin kohdistuvien seksuaalirikosten tutkinnassa. Hänen mukaansa Suomessa on suuria poliisilaitoskohtaisia eroja, eikä kyse ole pelkästään resursseista vaan myös organisaatioista.
 – Joissakin laitoksissa satsataan paljon, on lapsijuttuja tutkiva tiimi tai niihin on erikoistuttu seksuaalirikostutkinnan puolella. Kaikkialla ei näin suinkaan ole.
 Osassa poliisilaitoksia ollaan Korkmanin mukaan sitä mieltä, että kaikki rikostutkijat tutkivat kaikkea.
 – Joissakin hyvin erikoistuneet poliisit, jotka osaisivat hoitaa näitä juttuja hyvin, istuvat vastaanottamassa rikosilmoituksia tai tutkivat petoksia ja liikennerikoksia siinä sivussa. Ei siinä kovin paljon järkeä näy, Korkman sanoo.
 Korkmanin mukaan Poliisihallitus voisi ohjeistaa poliisilaitoksia asiassa.
 – Joissakin laitoksissa hyvät tutkijat lähtevät, kun taas joissakin poliisilaitoksissa on hyvä tilanne. Opettajana on turhauttavaa seurata poliisilaitoksia. Jos laitoksiin, joihin on koulutettu paljon hyviä tutkijoita, tulee vaikka uusi poliisijohtaja, hyvin toimivat tiimit voidaan purkaa.
 Suuria eroja alueittain
 Tutkinnassa on suurta eroa alueittain, selviää myös raportista.
 Joissakin hyvin erikoistuneet poliisit, jotka osaisivat hoitaa näitä juttuja hyvin, istuvat vastaanottamassa rikosilmoituksia tai tutkivat petoksia ja liikennerikoksia siinä sivussa. Ei siinä kovin paljon järkeä näy.  Julia Korkman
 Turun hovioikeuspiirissä rikosprosessi kesti vuosina 2014‒2017 lasten seksuaalisissa hyväksikäytöissä ja törkeissä lapsen seksuaalisissa hyväksikäytöissä keskimäärin noin 18 kuukautta.
 Vastaava prosessi kesti Rovaniemen hovioikeuspiirin alueella keskimäärin noin 26 kuukautta.
 Tiina Jutila / Yle
 Toinen pullonkaula on Julia Korkmanin mukaan syyttäjien resurssit.
 – Syyttäjillä on valtava määrä juttuja. Muihin Pohjoismaihin verrattuna Suomessa on käsittääkseni vähän syyttäjiä. Erikoissyyttäjiä näissä jutuissa on vain muutamia, vaikka syyttäjänkin rooli näissä on erityisen vaativa näytön arvioinnin kannalta.
 Vaikeita tutkia
 Rikoskomisario  Hannu Kallioniemi  on tutkinnanjohtaja Sisä-Suomen poliisilaitoksessa yksikössä, jonne on keskitetty lapsiin kohdistuvat rikokset.
 Sekä tutkija Julia Korkman että kokenut poliisi Hannu Kallioniemi muistuttavat, että lapsiin kohdistuvat seksuaalirikokset ovat usein vaikeimpia rikoksia tutkia.
 Kyllä nämä kestävät välillä valitettavasti kohtuuttomiakin aikoja.  Hannu Kallioniemi
 Lapsi tai nuori ei aina välttämättä puhu heti tapahtuneesta, vaan asia tulee ilmi jonkin ajan päästä.
 – Itse tapahtumasta voi olla kulunut jo viikkoja, jopa kuukausia tai jopa puoli vuotta, Kallioniemi sanoo.
 Kallioniemen mukaan jo ajan kuluminen voi aiheuttaa ongelmaa lapsen kertomukselle.
 – Lapsen kertomukseen on vielä helpompi vaikuttaa kuin aikuisen. On mahdollista, että joko huoltaja tai joku muu tahattomasti tai tahallisesti vaikuttaa lapsen kertomukseen ja saattaa heikentää lapsen kuulustelun uskottavuutta.
 Lapsen haastattelu on vaativaa, ja yleensä lasta pitää kuulla useita kertoja. Lisäksi pitää arvioida, kuinka luotettava haastattelu on. Kaikkiin asiantuntijalausuntoihin menee aikaa. Myös seksuaalirikosnäytteissä kestää.
 Resurssien määrää on Kallioniemen mukaan lisätty Pirkanmaalla, mutta samalla ilmoituksia tulee yhä enemmän. Lasten kanssa työskentelevillä on ilmoitusvelvollisuus, jos he epäilevät lapseen kohdistunutta pahoinpitely- tai seksuaalirikosta.
 – Ilmoitusvelvollisuus on nopeuttanut tutkintojen alkamista mutta samalla se on lisännyt merkittävästi poliisin työn määrää. Poliisi tekee usean ilmoituksen perusteella esiselvitystä, onko asiassa syytä aloittaa rikoksen esitutkinta.
 Ilmoituksia tulee Kallioniemen mukaan välillä aika matalalla kynnyksellä ja paljon. Ja kun poliisi saa esitutkinnan valmiiksi, juttu voi jäädä vielä pitkäksi aikaa syyteharkintaan.
 – Kyllä nämä kestävät välillä valitettavasti kohtuuttomiakin aikoja, Kallioniemi sanoo.
 Syitä tutkinnan venymiselle
 Oikeusministeriön erityisasiantuntija  Elina Ruuskanen  sanoo, että pitkien tutkinta-aikojen syiksi raportissa on kirjattu rikosten epätasainen jakaantuminen eri puolilla maata, rikostapausten erilaisuus, se, miten tutkinta on poliisilaitoksella järjestetty, lasten kuulemiseen sekä edunvalvojan määräämiseen kuluva aika.
 – Prosessien kesto on asia, joka on oikeusministeriössä tarkastelun alla. Tällä hetkellä suunnitellaan mahdollisia seuraavan hallituskauden aikana toteutettavia toimia. Koko rikosprosessin kesto on asia, joka edellyttää sisäministeriön ja oikeusministeriön yhteistyötä.
 Oikeusministeriön työryhmä ehdotti raportissaan, että tehtäisiin tutkimus, jossa selvitettäisiin syyt lapsiin kohdistuvien rikosten käsittelyn kestolle sekä alueellisille eroille.
 Ruuskasen mukaan oikeusministeriön työryhmä oli yksimielinen siitä, että paras tapa järjestää lapsiin kohdistuvien rikosten tutkinta on niiden keskittäminen erikoistuneisiin yksiköihin.
 – Tutkintaa ei kuitenkaan ole kaikilla poliisilaitoksilla järjestetty näin. Erikoistumista pidettiin tärkeänä myös syyttäjien osalta. Lisäksi pidettiin tärkeänä, että Poliisihallituksen järjestämän lasten kuulustelukoulutuksen jatkuvuus ja rahoitus varmistetaan, jotta erityisen perehtyneisyyden saaneita tutkijoita olisi riittävästi koko maassa. Myös viranomaisyhteistyön kehittäminen lapsiin kohdistuvissa rikoksissa on keskeistä, Ruuskanen sanoo.
 Lue lisää:
 Päivi Happonen: Onko Oulu ainoa paikka, jossa tutkitaan seksuaalirikoksia? Mitä Oulun poliisin tiedotuskampanja sai aikaan?
 Rajkumar Sabanadesanin kolumni: Oulun tapahtumista on vaikea puhua, mutta juuri siksi niistä pitää puhua – rehellisesti
 Tuore tuomio valottaa, miten lapsen metsästäjä toimii verkossa: Olet kaunis ja ihana tyttö, rakastan sinua tavalla, jolla kukaan muu ei ole ennen rakastanut
 Epäilyttävät lähestymiset voi estää ja ilmiantaa Instagramissa, ja monelle nuorelle se on arkea – "On ihan selvää, ettei voi mennä juttelemaan kenelle tahansa"

Lapsiin kohdistuvien seksuaalirikosten tutkinta venyy Suomessa yleensä monien vuosien piinaksi – tutkija pitää jo törkeänä


Summary: Stefan Löfvenin odotetaan voittavan äänestyksen.

Ruotsin valtiopäivät äänestävät pääministeristä perjantaiaamuna. Sosiaalidemokraattien  Stefan Löfvenistä  tulee Ruotsin uusi pääministeri, jos mitään odottamatonta ei tapahdu.
 Yle näyttää tilaisuuden suorana netissä. Lähetys alkaa kello 9.45 Suomen aikaa. Äänestyksen on määrä tapahtua kello 10.
 Löfvenin on määrä muodostaa hallitus ympäristöpuolueen kanssa. Aftonbladet-lehden mukaan Löfven aikoo esitellä uuden hallituksen ensi maanantaina.
 Ruotsin valtiopäivävaalit järjestettiin syyskuussa. Hallitusta on yritetty muodostaa siitä lähtien.
 Keskusta ja liberaalit lupasivat viime viikonloppuna tukea Löfveniä pääministeriksi, jos hallitus tekee niille myönnytyksiä ohjelmassaan.
 Vasemmistopuolue ilmoitti keskiviikkona, että se ei estä Löfvenin valintaa pääministeriksi.

Ruotsi äänestää uudesta pääministeristä – katso suorana alkaen kello 9.45


Summary: Kun tyhjä hakupaperi kammottaa, inspiraatiota voi hakea lukemalla onnistuneita hakemuksia. Niistä voi nähdä, ettei ole vain yhtä tapaa tehdä hyvä hakemus.

Ansioluettelo on selkeä lista omasta kokemuksesta. Netti on pullollaan samankaltaisia CV-pohjia, joihin voi lähes mekaanisesti täydentää omat tietonsa. Hakemus on usein ensimmäinen tilaisuus kertoa itsestä ja herättää työnantajan kiinnostus.
 Viisi työpaikan saanutta lupasi esitellä oman hakemuksensa. He jakavat parhaat oivalluksensa hakemuksen kirjoittamisesta.
 Jos olet hakemassa kesätöitä, kannattaa laittaa korvan taakse myös  nämä viisi vinkkiä  ja kahden kokeneen rekrytoijan  antamat neuvot.
 Jutun työhakemusten tekstiä voi suurentaa. Klikkaa vain ensin hakemuksen alla olevan suurennuslasin kuvaa, jonka jälkeen voit lähentää kuvan plus-napista ja kauentaa miinus-napista.
 Onnea töiden hakuun!
 Kehut auttoivat löytämään omat vahvuudet
 Enniveera Yli-Viikari Emilia Korpela / Yle
 Enniveera Yli-Viikari, pikaruokatyöläinen, Burger King
 "Tee hakemuksesta erilainen kuin CV:stä. Aikaisemmin olen kertonut vanhoista työpaikoistani työhakemuksessa, mutta nyt ajattelin, että niitä ei tarvitse luetteloida. Kun kerrot kokemuksestasi jo CV:ssä, omista taidoistaan voi kertoa muulla tavoin kuin luettelona.
 Mieti, miten ihmiset näkevät sinut. Olen pyrkinyt laittamaan hakemukseeni sen, mitä esimerkiksi kaverit tai ihmiset entisessä työpaikassa ovat sanoneet. Ei auta, jos olen yksin kotona iloinen, jos muut eivät näe minua sellaisena."
 Enniveera Yli-Viikari Emilia Korpela / Yle
 Rehellisyys loi luottamusta
 Reeta Hurskainen Emilia Korpela / Yle
 Reeta Hurskainen, palveluesimies ja sairaanhoitaja, Terveystalo
 "Käännä kokemattomuus vahvuudeksi. Kerroin, että kaikki on aluksi uudessa työssä haasteellista, koska en ole ollut ennen yksityisen terveydenhoidon puolella enkä esimies asemassa. Kirjoitin, että uskon selviytyväni siitä. Uudet asiat eivät haittaa, koska pystyn oppimaan niistä. Toisaalta voin tuoda työpaikalle itsekin uusia ajatuksia.
 Omien heikkouksien tunnistaminen on valtti. Täytyy olla sinut omien heikkouksien kanssa ja tiedostaa, että jokaisessa meissä vahvuuksia ja kehittämistarpeita. Työhakemus ei ole itsensä ylistämistä, vaan siinä täytyy olla rehellinen. Jossain vaiheessa omat puutteetkin tulevat ilmi, mutta niistä itse kertominen luo luottamusta. Minusta työhakemus ei ole itsensä kehumista vaan itsestä kertomista."
 Reeta Hurskainen Emilia Korpela / Yle
 Vaatimattomuus romukoppaan
 Heidi Hänninen Emilia Korpela / Yle
 Heidi Hänninen, viestintäpäällikkö, Mikkelin kaupunki
 "Lue ilmoitus huolellisesti. Aloitan työhakemuksen kirjoittamisen etsimällä ilmoituksesta, millaista työntekijää työnantaja hakee ja mitä taitoja minulla on heille tarjota. Paikkaa hakiessa täytyy olla tosissaan. Täytyy uskoa, että minusta on haettavaan työhön. Kun kirjoitan hakemusta, pidän työnhakuilmoituksen koko ajan vieressä. Yritän vastata työnantajan toivomuksiin. Jos ilmoituksessa ei ole riittävästi tietoa, soitan ja kysyn lisätietoja.
 Valmiin pohjan täyttämisen lisäksi mukaan voi liittää vielä toisen hakemuksen. Pohdin tätä paikkaa hakiessa, että pitäisikö tehdä lisäksi erillinen hakemus. Sain kuitenkin vastauksissa kerrottua kaiken tarvittavan. Saman asian uudelleen kirjoittaminen ei olisi ollut järkevää, koska hakemuksia lähetetään paljon. Jos kysymykset olisivat rajanneet sitä, mitä halusin kertoa, olisin voinut tehdä erillisen hakemuksen.
 Harrastusten kautta voi kertoa monipuolisuudestaan ja persoonastaan. Kerroin lopuksi, että kerään postikortteja Unescon maailmanperintökohteista. Ihmisellä on muutakin kuin työminä. Postikorttien keräily on harrastus, jota kovin moni ei harrasta, joten kerroin sen yksityiskohtana itsestäni.
 Hakemuksessa pitää olla ylpeä itsestään. Suomalaiset ovat vaatimattomia luonteeltaan, mutta sitä ei voi olla työhakemuksessa. Kun kertoo vahvuuksistaan, täytyy kokea ammattiylpeyttä. Olla ylpeä siitä, mitä on tehnyt, mitä on ja mitä osaa. Täytyy luottaa itsensä, koska ei voi hakea työtä pyydellen anteeksi, että on olemassa. Töissä tehdään usein asioita yhdessä, mutta hakemuksessa täytyy nostaa itsensä framille ja kertoa vahvasti omasta roolistaan."
 Heidi Hänninen Emilia Korpela / Yle
 Äidin neuvosta kannatti pitää kiinni
 Aino Pulliainen Emilia Korpela / Yle
 Aino Pulliainen, siivooja, Mikkeli Siivotaan Oy
 "Poimi vanhat kikat uuteen hakemukseen. Aloitan aina kirjoittamisen tyhjälle paperille. En käytä vanhoja hakemuksia pohjana, mutta olen kirjoittanut esimerkiksi kaikkiin hakemuksiin, että olen työtä pelkäämätön. Äitini neuvoi minua kirjoittamaan sen, kun kirjoitin ensimmäisiä työhakemuksia. Minusta se kuvaa minua hyvin.
 Ole valmiina todistamaan työhakemuksessa olevat väitteet. Hakemukseen kirjoitan asioita, jotka uskon olevan totta. Itse jouduin todistamaan olevani työtä pelkäämätön antamalla työnäytteen. Siivosin vessan ja luuttusin lattian. Siitä huomasi, ettei kirjoittamani ole vain sananhelinää."
 Aino Pulliainen Emilia Korpela / Yle
 Soittamalla pystyy yhä erottumaan
 Heikki Brotkin Emilia Korpela / Yle
 Heikki Brotkin, System Specialist, Fujitsu
 "Soita hakemaasi paikkaan. Kun ottaa yhteyttä, pystyy tuomaan todeksi asiat, joista on kirjoittanut paperille. Kannattaa myös soittaa rekrytoinnin jälkeen. Jos ei saa työtä, voi kysyä, miksi paikka ei auennut. Aktiivisuus voidaan palkita myöhemmin, jos siten jää työnantajalle mieleen.
 Onnistumisesta kertominen tuo hyvän loppusilauksen. Pidän hakemuksessani siitä, että kerroin, mikä tuo minulle onnistumisen tunteen. Sitä kysytään usein haastattelussakin."
 Heikki Brotkin Emilia Korpela / Yle

Näillä työhakemuksilla saatiin töitä – 12 asiaa, jotka voimme oppia onnistuneiden hakemusten kirjoittajilta


Summary: ICON Kristallin ensimmäiset neljä puukerrostaloa valmistuvat Riihimäellä loppuvuodesta. Lähivuosina Suomessa rakentuu puukerrostaloasuntoja tuhansille asukkaille.

Puukerrostaloja rakennetaan Suomessa nyt paljon. Puurakentamisen lippulaivaksi valmistui viime vuonna Oodi-kirjasto Helsinkiin. Pirkanmaan liitto on puolestaan linjannut, että vuoteen 2025 mennessä vähintään kymmenesosa Pirkanmaan uusista kerrostalokohteista tehdään puusta. Rakenteilla tai suunnitteilla oli ympäristöministeriön  selvityksen mukaan  viitisenkymmentä hanketta.
 Riihimäki harppaa nyt mukaan maan puukerrostalorakentamisen etunenään. ICON Kiinteistörahastot toteuttaa Riihimäelle vuosina 2019–2020 yhdeksän nelikerroksista puukerrostaloa.
 – Päädyimme puukerrostalojen toteuttamiseen, koska se on edullisin ja nopein tapa rakentaa asuntoja. Suomihan on täynnä puuta ja omakotitaloja on tehty puusta jo pitkään. Siitä se ajatus puukerrostaloalueestakin lähti, kertoo ICON Kiinteistörahastojen toimitusjohtaja  Markus Havulehto .
 Nopeaa puutalojen moduulirakentamista
 ICON Kiinteistörahasto etsi pitkään hankkeelleen tonttia Suomesta ja löysi sen lopulta Riihimäeltä vuonna 2017. Alue on teollisuushistoriallisesti kiinnostava. Asuinalueen tuntumassa on entinen Riihimäen Lasitehtaan alue, joka on muuntunut käsityöläis- ja taidekortteliksi. Puukerrostaloalueen tuntumassa on myös kansainvälisesti tunnettu asetehdas Sako.
 – Olemme luottavaisia, että asunnot menevät hyvin kaupaksi. Riihimäellähän on muutakin uustuotantoa ja kaikki uudet asunnot ovat menneet hyvin kaupaksi, kertoo ICONin toimitusjohtaja Havulehto.
 ICON Kiinteistörahastot
 Ensimmäiset neljä puukerrostaloa ovat valmiita loppuvuodesta. Heti tämän jälkeen jatketaan seuraavien talojen toteutusta. Riihimäen Kristalliksi nimettyyn kohteeseen tulee yli 300 asuntoa. Ne ovat pääasiassa yksiöitä, mutta myös kaksioita ja kolmioita.
 Tehdasvalmisteiset puukerrostalot valmistuvat nopeasti. Teollisesti Virossa tehtävät asunnot kuljetetaan paikalle Riihimäelle lavettiautoilla ja kootaan ja kiinnitetään yhteen kuin lego-rakennelmat.
 Puurakentamisessa runsaasti mahdollisuuksia
 Puukerrostalot ovat kivirakenteisia ekologisempia materiaaliltaan. Riihimäen Kristallin alue on myös energiantuotannoltaan omavarainen. Lämpö tuotetaan ilmasta veteen pumpuilla. Rakennuttaja väläyttääkin, että puukerrostalojen hoitovastike olisi uusien asuntojen matalin Riihimäellä.
 Puukerrostalorakentaminen on tehnyt tuloa Suomeen runsaat kaksikymmentä vuotta. Maan ensimmäinen puukerrostalo valmistui Ylöjärvelle Pirkanmaalle vuonna 1997. Ennen Riihimäen aluetta suurin hanke on ollut Vantaan Kivistöön vuonna 2015 tehty Puumera. Asuntoja siinä on 168.
 Suomeen on toteutettu tähän mennessä kaikkiaan noin seitsemänkymmentä puukerrostaloa, joissa on asuntoja yhteensä noin 1 700. Puukerrostalojen määrän on odotettu tuplaantuvan vuosina 2018-2020. Puukerrostaloasuntoja on tulossa Suomeen lähivuosina jopa yli 6 000 kappaletta, jos kaikki hankkeet toteutuvat. Esimerkiksi Turussa rakentuu useita puukerrostaloja noin 1 500 asukkaalle.

Puukerrostalorakentamisen näyteikkuna avautuu Riihimäelle: 9 puukerrostaloa, yli 300 asuntoa


Summary: Wikileaksin mukaan Yhdysvallat haluaa selvittää, tapasiko Trumpin ex-kampanjapäällikkö salaa vuotosivuston perustajan.

Yhdysvaltalaiset tutkijat aloittavat perjantaina Ecuadorin Lontoon suurlähetystössä työskennelleiden diplomaattien kuulustelut liittyen vuotosivusto Wikileaksin perustajan  Julian Assangen  vieraisiin, kertoo uutistoimisto AFP.
 Wikileaksin mukaan Yhdysvaltain oikeusministeriö tutkii väitteitä, joiden mukaan presidentti  Donald Trumpin  entinen kampanjapäällikkö  Paul Manafort  olisi neuvotellut salaa Assangen kanssa suurlähetystössä.
 Manafort tuomittiin muun muassa petoksesta ja rahanpesusta kahdessa eri oikeusjutussa viime vuonna.
 Yhdysvaltain oikeusministeriö ei ole kommentoinut asiaa.–
 Wikileaksin mukaan ministeriö haluaa kuulla kuutta Ecuadorin suurlähetystön työntekijää. Vuotosivuston mukaan kuulustelut alkavat perjantaina Ecuadorin pääkaupungissa Quitossa.
 Paul Manafort Shawn Thew / EPA
 Epäilys salaisista tapaamisista
 Britannialainen sanomalehti The Guardian uutisoi marraskuussa, että Manafort olisi tavannut Assangen suurlähetystössä useita kertoja vuosina 2013–2016.
 Tämä jakso sijoittui samoihin aikoihin, kun Manafortista tuli merkittävä hahmo Trumpin presidentinvaalikampanjassa.
 Myöhemmin Wikileaks julkaisi tuhansia demokraattien presidenttiehdokkaan  Hillary Clintonin  sähköposteja. Yhdysvaltain tiedustelupalvelut epäilevät, että venäläiset hakkerit varastivat sähköpostit tietomurron avulla.
 Assange, Manafort ja Ecuadorin viranomaiset ovat kiistäneet The Guardianin väitteet Assangen ja Manafortin salaisista tapaamisista. Ecuadorin mukaan Manafortin nimeä ei löydy suurlähetystön vieraskirjasta.
 Joukko amerikkalaisia demokraattisenaattoreja vaati joulukuussa, että ulkoministeri  Mike Pompeon  pitää tutkia The Guardianin esittämät väitteet ja kertoa löydöksistä.
 Epätavallinen järjestely
 Wikileaksin mukaan Yhdysvallat lähetti kuulustelupyynnön Ecuadorille 7. tammikuuta. Vuotosivuston mukaan Ecuador hyväksyi pyynnön, vaikka on erittäin epätavallista, että ulkomaiden sallitaan kuulustella entisiä diplomaatteja heidän työstään.
 Ecuadorin ulkoministeriö ei ole kommentoinut asiaa.
 Assange nousi kansainväliseen julkisuuteen, kun hän julkaisi suuren määrän Yhdysvaltain ulko- ja puolustusministeriöiden salaisia asiakirjoja.
 Assange on piilotellut Ecuadorin suurlähetystössä Lontoossa vuodesta 2012 lähtien. Hän pelkää, että Britannia luovuttaisi hänet Yhdysvaltoihin vastaamaan salaisten asiakirjojen julkaisemiseen liittyviin syytteisiin.

Yhdysvaltain viranomaiset kuulustelevat Ecuadorin suurlähetystön työntekijöitä Julian Assangen vierailijoista – Kävikö Manafort kylässä?


Summary: Jos triggeröidyt sukupuolisensitiivisestä kasvatuksesta, tämä mukaelma prinsessa Ruususesta ei ehkä ole sinun makuusi, kirjoittaa Sean Ricks.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja kirjoittaa joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki uutisten blogit löydät täältä
 Olipa kerran tyttö. Eräänä päivänä hän tarttui ilkeän mummon noitumaan värttinän piikkiin. Siitä koitunut pisto sai tytön vaipumaan vuoteelleen ja nukahtamaan sikeään uneen. Uni valtasi myös koko linnanväen, kuninkaan ja hänen puolisonsakin. Ja ympäri maailmaa kulki tarina nukkuvasta kuninkaantyttärestä, jota enimmäkseen hänen ulkoisten ominaisuuksien, eikä sisäisen ihanuutensa, vuoksi kutsuttiin prinsessa Ruususeksi.
 Vähän väliä tytön luo pyrki toisten valtakuntien prinssejä, jotka koettivat tunkeutua orjantappurapensaitten läpi linnaan. Heille oli päässyt syntymään käsitys, että heidän tulisi todistaa omaa miehuuttaan henkikultaansa säästelemättä. Huonostihan heille kävi. Jos joku pääsi lähellekään linnaa, orjantappurat tukkivat tien, kiertyivät poikapoloiseen kiinni ja terävillä piikeillään pistelivät hänet kuoliaaksi!
 Kun oli vuosikymmeniä vierinyt,  saapui jälleen vieraalta maalta prinssi. Hän kuuli vanhan ukon kertovan orjantappurapensasten peitoissa olevasta linnasta ja siellä nukkuvasta kuninkaan tyttärestä. Sama ukko kertoi myös isoisältään kuulleensa monen prinssin yrittäneen linnaan, mutta saaneen surmansa. Mutta koska kukaan ei opettanut poikaa kyseenalaistamaan ideaalimaskuliinisuuden läpeensä sävyttämiä sankaritarinoita, hän lähti prinsessa Ruususta etsimään.
 Halu miellyttää omaa viiteryhmäänsä, epävarmuus ja teini-ikäisen kehossa jylläävät hormonit saivat hänet jatkamaan yhä kyseenalaisemmalta tuntuvaa matkaansa.
 Nytpä olikin tasan sata vuotta kulunut ja prinsessa Ruususen heräämispäivä siis koittanut. Kun kuninkaan poika lähestyi pensaikkoa, hän näki pensaan uumenissa onneaan kokeilleiden nuorukaisten ruumiita. Orjantappurapensas kahisi tuulessa ja kuiskutteli kuninkaan pojan korviin kerskuvia ja pääosin valheellisia  pokaustarinoita , mutta vastentahtoinen halu miellyttää omaa viiteryhmäänsä, epävarmuus ja teini-ikäisen kehossa jylläävät hormonit saivat hänet jatkamaan yhä kyseenalaisemmalta tuntuvaa matkaansa.
 Linnan pihalla hän näki hevosten ja koirien nukkuvan. Siellä nukkui myös palvelusväki, jonka mielestä sukupuolisensitiivisyys oli turhanpäiväistä höpötystä, ja heidän päänsä lepäsivät menneiden hyvien aikojen suojissa.
 Kuninkaan poika , jota kukaan ei ollut elämässä kannustanut pohtimaan toisten rajoja, saapui torniin, avasi oven ja tuli luvatta tupaan, jossa prinsessa Ruusunen nukkui. Ja vaikka tyttö oli yhtä ihmeellisen ihana kuin poika oli mielessään ajatellut, hänen kurkkuaan alkoi kuristaa. Häntä epäilytti, mutta samalla hän tunsi ahtaiden mieskuvien painon harteillaan ja tarpeen todistaa, että hän toden totta on alfauros. Ei hän tiennyt Ruususesta ensimmäistäkään asiaa, mutta oliko sillä väliä? Pojan ystävä, jonka ääni särkyi vähän väliä äänenmurroksen vuoksi, oli vakuuttanut että tytöt tykkäävät, kun mies ottaa komennon. Varmasti ystävä tiesi mistä puhui?
 Poika kumarsi kauhistuneena itselleen tuntemattoman tytön ylle, mutta ennen kuin heidän huulensa luvatta yhtyivät, kuninkaan tytär heräsikin itsekseen ja loi poikaan hämmentyneen katseen! Ilkeä mummo, joka taikoi tytön syvään uneen, oli vuosikausia kestäneen terapian johdosta päässyt työstämään vaikeita perhesuhteitaan ja päättänyt purkaa suutuspäissään langetetun taian.
  Koko vääristyneen mieskuvan paino ei levännytkään hänen harteillaan.
 Tyttö ja poika lähtivät yhdessä linnaan  ja siellä kuningas puolisoineen ja koko hoviväki heräsivät ja katselivat kummastellen toisiaan. Prinssi taas huokaisi helpotuksesta. Koko vääristyneen mieskuvan paino ei levännytkään hänen harteillaan, ja hän oli tässä elämänvaiheessaan muutenkin kiinnostuneempi keppihevostelusta ja pleikkarin pelaamisesta kuin oman miehuutensa todistamisesta epävarmoille ikätovereilleen.
 Ja linnan pihalla hevoset hirnahtaen heräsivät ja koirat haukahtaen; palvelusväki veti päänsä piilosta ja alkoi yhdessä pohtia, olivatko liian ahtaat sukupuolikäsitykset sittenkään järkeviä. He puhuivat kasvotusten ja välttelivät sosiaalista mediaa.
 Pojalle ja prinsessa Ruususelle ei pidetty komeita häitä, koska he eivät tienneet ensimmäistäkään asiaa toisistaan eivätkä omasta kypsyvästä seksuaalisuudestaan. He elivät hyvän ja vaiherikkaan elämän kuolinhetkeensä asti, eivätkä antaneet ahtaiden sukupuolirooliodotusten määrittää itseään tai toisiaan.
 Sean Ricks
 Kirjoittaja on umpitamperelainen kahden tytön isä, joka harrastaa oluita ja pöytälaatikkorunoutta. Hän juontaaPerjantai-ohjelmaa ja uskoo, että parhaita keskusteluita ei käydä somessa.

Sean Ricks: Sukupuolisensitiivinen prinsessa Ruusunen


Summary: Lappeenrannan K-sairaalassa on jouduttu tekemään useita muutostöitä, mutta rakennuksen seiniin ei ole tarvinnut koskea.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Viime kesänä avautuneen Lappeenrannan uuden K-sairaalan toimintaa on jouduttu parantamaan erilaisilla muutostöillä.
 Yle kertoi viime kesänä uuden  sairaalan kummallisista epäkohdista . K-sairaala ehti saada kritiikkia esimerkiksi tietoturvan vaarantumisesta päivystyksessä, potilashuoneiden liian hyvästä äänieristyksestä sekä siitä, että jokaisella osastolla on vain yksi lääkekaappi.
 Nyt aulassa on ilmoittautumisautomaatin lisäksi radio, joka peittää keskustelun ääniä. Osastoille on hankittu potilaiden ranteeseen kiinnitettäviä hoitajakutsunappeja. Myös lääkkeiden sijoittelua on muutettu hoitajien työn sujuvoittamiseksi.
 Paljon kritiikkiä kirvoittanutta odotusaulan puuttumista perustellaan sillä, että potilaat pääsevät suoraan lääkärille tai hoitajalle. Eksoten viestintäjohtaja  Saara Raudasoja  vakuuttaa, että odotustiloja on uudessa päivystyksessä enemmän kuin vanhassa.
 – Lapsille on myös oma päivystys odotustiloineen, muistuttaa Raudasoja.
 Lappeenrannan viime kesänä valmistuneessa sairaalassa on erikoisuuksia, kuten spiraalipylväitä. Mikko Savolainen / Yle
 Spiraalipylväät pysyvät paikoillaan
 Paljon huomiota ja kriittisiäkin kommentteja aiheuttaneiden suurten spiraalipylväiden arveltiin vaikeuttavan pyörätuoli- ja sänkypotilaiden kuljetusta. Niiden olemassaoloa perusteltiin sillä, että ne kannattelevat taloa ja ne on suunniteltu rakennusmääräysten mukaan.
 Vuodeosastojen palvelupäällikkö  Kirsi Tapiola-Huomo  kertoo, että pylväiden paikka oli mietitty ennakolta ja siinä ne myös pysyvät.
 – Pylväistä ei ole tullut kielteisiä kommentteja, että ne haittaisivat toimintaa, Tapiola-Huomo sanoo.
 Opastuksissa oli alkuun ongelmia, mutta niiden määrä on kasvanut ja niitä on muutettu tarpeen mukaan.
 Muutostyöt K-sairaalassa jatkuvat, mutta niiden vuoksi ei rikota sairaalan rakenteita.

Sairaalaan hankittiin radio peittämään keskustelun äänet – Lappeenrannan uuden sairaalan vikoja on korjattu vauhdissa


Summary: Vietnamin venepakolaiset olivat Suomen ensimmäisiä kiintiöpakolaisia. Heidän tarinansa auttaa ymmärtämään, mitä kotouttaminen vaatii.

Kylänraitti on aamukuudelta hiljainen. Neljän tuhannen asukkaan Sonkajärvi uinuu tammikuisessa pimeydessä, kun K-kauppias  Hue Vo  jo istuu keittiössään ja lusikoi suuhunsa aamupuuroa. Kahviin lorahtaa tilkkanen kauramaitoa.
 Tämä on tavallista, tuoreen kauppiaan arkea: aamulla ylös ennen kukonkiekaisua. Työt päättyvät 14—15 tuntia myöhemmin, noin iltayhdeksältä. Tahtia on jatkunut nyt noin kolme kuukautta.
 – En ollut koskaan käynyt Sonkajärvellä. Tiesin vain Eukonkannon kisat, Vo pyörittää päätään.
 Sonkajärveläisen kauppiaan Hue Von aamut alkavat anivarhain. Toni Pitkänen / Yle
 Joensuussa suurimman osan lapsuudestaan, nuoruudestaan ja aikuisuudestaan viettänyt kauppatieteiden maisteri aloitti reilu vuosi sitten kauppiaskoulutuksen. Viime syksynä Vo oli kauppiasharjoittelussa Joensuussa, kun hänelle avautui mahdollisuus ryhtyä kauppiaaksi Sonkajärvelle.
 Kaikki tapahtui nopeasti. Muutamassa viikossa Vo muutti asumaan edellisen kauppiaspariskunnan katon alle, sillä omaa kotia ei siihen hätään ehtinyt hankkia. Vajaat pari viikkoa Vo tutustui pikkukylän K-markettiin ja sen työtapoihin.
 Toni Pitkänen / Yle
 Sitten olikin jo aika täyttää kauppiaan saappaat. Vosta tuli tiettävästi Keskon ainoa pakolaistaustainen kauppias.
 Mutta ei mennä asioiden edelle. Kauppiaana aloittaminen ei ole Von elämän isoin mullistus eikä ainoa kerta, kun elämä heitti hänet uuteen ympäristöön.
 Satoja kilometrejä myrskyisällä merellä
 Vuonna 1989 yksivuotias Vo kiemurteli vesirokon kourissa. Hän oli etelävietnamilaisten vanhempiensa ainoa lapsi.
 Huen kaupungissa asunut Von perhe oli hankaluuksissa. Perheen miehiä uhkasi vankilatuomio. Ruokaa ei ollut.
 Kylmän sodan huipentanut  Vietnamin sota  oli päättynyt vuonna 1975. Pohjois- ja Etelä-Vietnam olivat yhdistyneet Vietnamin sosialistiseksi tasavallaksi.
 Sisäistä sopua ja harmoniaa ei kuitenkaan saavutettu hetkessä. Etelän ihmisistä tuli pohjoisvietnamilaisten rinnalle kakkosluokan kansalaisia, joita vangittiin ilman perusteita ja joiden elämää hankaloitettiin.
 Kuten tuhannet muut vietnamilaiset, myös Von perhe suunnitteli pakoa ja parempaa elämää.
 Silti lähtö tuli yllättäen. Aamulla perhe sai tiedon, että joku on ilmiantanut poliisille heidän pakosuunnitelmansa. Illalla Vo vanhempineen ahtautui pieneen kalastusveneeseen yhdessä 22 muun sukulaisen kanssa.
 – Vene oli samanlainen kuin tässä, Vo sanoo ja kaivaa valokuvapinkasta otoksen.
 Kuva on otettu vuosia myöhemmin, kun perhe pääsi käymään kotikonnuillaan.
 Hue Von vanhin setä ja kyläläinen Vietnamissa vuonna 1995.  Hue Von kotialbumi
 – Meillä ei ollut eväitä, eikä mitään muutakaan. Päällä vain omat vaatteet. Kaikki veneessä olivat varmoja, etten selviä matkasta, sillä olin pieni ja sairaana, Vo kertoo.
 Myrskytuulet ja vastaan tulleet isot alukset keikuttivat venettä. Välillä rantauduttiin kerjäämään ruokaa. Perhe seilasi merellä pienellä paatillaan 23 päivää.
 Yhtäkkiä Vo hiljenee kahvikuppinsa ääressä. Silmiin tulvahtaa kyyneleitä. Kolmen vuosikymmenen takaisten tapahtumien kertaaminen tekee edelleen kipeää.
 Skinejä, kiusaamista ja kovaa työntekoa
 Von perheen merimatka päättyi Hong Kongiin, jossa perhe asettui pakolaisleiriin seuraavaksi neljäksi vuodeksi. Isossa teollisuushallissa asui tuhansia muita venepakolaisia. Oma tila rajattiin lakanoilla.
 Hue Vo Hong Kongin pakolaisleirissä 90-luvun alussa. Hue Von kotialbumi
 Sitten tuli ilouutinen. Vo, pakolaisleirissä syntynyt pikkusisko  Hinni , perheen vanhemmat ja kaksi serkkua pääsisivät kiintiöpakolaisena Suomeen. Von vanhemmat eivät tienneet Euroopasta mitään.
 – Äitini oli ymmärtänyt, ettei Suomesta saa riisiä. Hän oli todella huolissaan, Vo hymyilee.
 Perhe asettui 90-luvun Joensuuhun, eikä alku ollut helppo.  Joensuuta riivasivat rasistiset skinit , joista myös kaupungin tiivis vietnamilaispakolaisten yhteisö sai osansa.
 Hue Von sisko Hinni ja ystäväperheiden lapsia talvisessa Joensuussa 90-luvulla. Hue Von kotialbumi
 Von perhe ei suoranaisesti joutunut skinien käsittelyyn, mutta perheen lapsia kiusattiin paljon erityisesti ala-asteella. Syynä oli usein ulkonäkö.
 Joensuussa Hue Volle ja hänen siskolleen Hinnille syntyi vielä kolme nuorempaa sisarusta. Perhe sai pian myös ystäviä, jotka tutustuttivat perheen suomalaiseen kulttuuriin.
 Hue ja hänen siskonsa Hinni ja Nina retkellä perheystävän Pentin kanssa Joensuussa vuonna 1997. Hue Von kotialbumi
 Tänä päivänä pakolaisista ja heidän kotoutumisestaan puhutaan paljon. Vietnamin venepakolaiset olivat Suomen ensimmäisiä kiintiöpakolaisia. Heitä saapui Suomeen  erityisesti 70—80 -lukujen vaihteessa.  Heidän tarinansa auttaa ymmärtämään sitä, mitä kotoutuminen vaatii.
 Hue Von perheen kohdalla kotoutuminen alkoi vuoden mittaisella, intensiivisellä kielikurssilla. Pian Suomeen saapumisensa jälkeen isä sai töitä  muoviosia valmistaneelta Perlokselta  ja äiti työllistyi kokkina.
 Iltaisin vanhemmat hankkivat lisätienestiä tekemällä kokoonpanotöitä kotona sohvapöydän ääressä. Kaikki raha oli tarpeen, sillä vietnamilaisen perhekulttuurin mukaisesti Von isän velvollisuuksiin kuului auttaa myös Vietnamiin jääneitä sukulaisia.
 Kauppias Hue Von äiti Lien Le (vas.) auttaa tytärtään kaupassa. Toni Pitkänen / Yle
 Samalla mentaliteetilla Hue Von äiti  Lien Le  on auttanut tytärtään erityisesti kauppiasuran alkumetreillä. Von vanhemmat ovat kannustaneet lapsiaan koulun käymiseen. Vo päätyi lukion kautta ammattikorkeakouluun ja sieltä vielä maisteriopintoihin yliopistoon.
 Kolme vuotta on liian lyhyt aika kotoutumiselle
 Hiutaleet tanssivat polkkaa lumisilla teillä, kun Hue Vo aamuseitsemän aikaan suunnistaa kohti omaa K-kauppaansa. Työntekijät tervehtivät iloisesti, ja asiakkaat katsovat uteliaasti kauppiaan ympärillä pörräävää kuvaajaa ja toimittajaa.
 Vaikka paikalla on mediaa, kauppiaan aikataulut eivät anna armoa. Aamu alkaa hedelmä- ja vihannesosaston täydentämisellä ja järjestelyllä.
 K-kauppiasliiton mukaan Vo on tiettävästi Keskon ainoa pakolaistaustainen kauppias. Toni Pitkänen / Yle
 Työ- ja elinkeinoministeriön neuvottelevan virkamiehen  Paula Karjalaisen  mukaan maahanmuuttajien työllistyminen ja kotoutuminen on parantanut pitkällä aikavälillä.
 Venepakolaiset Vietnamista pakeni 70–80-luvuilla jopa 300 000 henkilöä. Heistä iso osa oli Vietnamin kiinalaissyntyistä väestöä. Pakenemisen syitä olivat esimerkiksi nälänhätä, vangitsemiset ja muu huono kohtelu. Ongelmat juontivat juurensa maan sosialisointitoimiin ja Vietnamin ja Kiinan välisen konfliktin kärjistymiseen. Ensimmäiset Vietnamin venepakolaiset saapuivat Suomeen vuonna 1979 kiintiöpakolaisina. Venepakolaisuus on ollut ajankohtaista myös viime vuosina. YK:n pakolaisjärjestö UNHCR:n mukaan Eurooppaan on saapunut viime vuosina Välimeren vaarallisilta vesiltä  satojatuhansia turvapaikanhakijoita . Vuonna 2015 turvapaikanhakijoita saapui yli miljoona, viime vuonna noin 140 000.
 – Kun yhteiskunnan rakenteet ja lainsäädäntö ovat kehittyneet, myös koko kokonaisuus on mennyt eteenpäin. Pakolaistaustaisten naisten osalta työllisyys on kuitenkin jäänyt alhaiseksi, Karjalainen pohtii.
 Sonkajärveläinen kauppias  Hue Vo  todistaa, että toisinkin voi käydä.
 Vuosikymmenien jälkeen voidaan sanoa, että vietnamilaisten pakolaisten kotoutuminen on onnistunut hyvin. Neuvotteleva virkamies  Paula Karjalainen  kertoo, että niin kutsutuilla venepakolaisilla on ollut alusta lähtien positiivinen asenne työllistymiseen.
 – He ovat myös kannustaneet eteenpäin toista sukupolvea, lapsia ja nuoria, Karjalainen sanoo.
 Kotoutumisesta ja sen onnistumisesta puhutaan paljon myös tuoreimman turvapaikanhakija-aallon kohdalla. Usein kritisoidaan maahanmuuttajien kielitaidottomuutta ja työttömyyttä.
 Toni PItkänen / Yle
 Kotoutuminen määritellään laissa määräaikaiseksi,  yleensä kolmen vuoden mittaiseksi prosessiksi ( Kotouttaminen.fi). Karjalainen muistuttaa kuitenkin, että yhteiskuntaan sopeutuminen ja uuden elämän rakentaminen on todellisuudessa huomattavasti pidempiaikainen urakka.
 Olemmeko siis tässä vaiheessa liian hätäisiä arvioimaan vuoden 2015 jälkeen Suomeen saapuneiden turvapaikanhakijoiden kotoutumista?
 – Kyllä. Monien osalta on tässä vaiheessa liian aikaista arvioida. Esimerkiksi kielen oppiminen vie jo useita vuosia. Onneksi yhteiskunta on kehittynyt siihen suuntaan, että työnantajat ottavat töihin myös tekijöitä, joiden suomen kielen taito ei ole täydellinen, Karjalainen sanoo.
 Kukkia ja villasukkia
 Tervetuloa Sonkajärvelle sinä ja sinun perheesi.
 Niin toivottaa askarreltu kortti kauppiaan toimiston seinällä. Hue Voa hymyilyttää, kun hän esittelee todisteita siitä, miten hyvin hänet on otettu vastaan yläsavolaisessa kunnassa.
 Kauppiaan toimiston seinää koristavat tervetuliaiskortit. Toni Pitkänen / Yle
 Kohtalokkaasta venepaosta on nyt kulunut 30 vuotta. Joensuuhun asettumisesta neljännesvuosisata. Kauppiaaksi ryhtymisestä vain kolmisen kuukautta.
 Vuosien mittaan Vo on selvinnyt niin 23-päiväisestä merimatkasta vesirokon kourissa kuin joensuulaisista koulukiusaajista.
 Hän on käynyt lomamatkoilla Vietnamissa useamman kerran ja myös työskennellyt puoli vuotta Suomen suurlähetystössä Hanoissa. Ennen kaikkea Vo on löytänyt paikkansa suomalaisessa yhteiskunnassa.
 – Palaaminen synnyinmaahani on ollut joka kerta kulttuurishokki, Vo summaa.
 Kaiken pyörityksen lopputuloksena on iloinen ja vahva nainen, sonkajärveläisten rakastama kauppias, jolle asiakkaat ovat viime kuukausina kiikuttaneet niin kukkia kuin villasukkia.
 Vo on saanut pinon villasukkia tervetuliaislahjana asiakkailtaan. Toni Pitkänen / Yle

Hue Vo on venepakolainen, joka kesti pakolaisleirin ja koulukiusaajat – nyt hän on savolaiskylän rakastettu kauppias


Summary: Valtiovarainministeri toivoo saavansa Kiinalta myönnytyksiä. Lehden uutinen nosti pörssikurssit nousuun New Yorkissa.

Yhdysvallat harkitsee kiinalaisiin tuotteisiin kohdistuvien tuontitullien ainakin osittaista löysäämistä kauppaneuvotteluiden vauhdittamiseksi, kertoo talouslehti  The Wall Street Journal .
 Lehden lähteiden mukaan valtiovarainministeri  Steve Mnuchin  on nostanut strategiakeskusteluissa esiin ajatuksen luopua osasta tai kaikista tuontitulleista, jotka koskevat 250 miljardin dollarin arvoista Kiinan tuontia.
 Tarkoituksena olisi saada Kiina tekemään myönnytyksiä neuvotteluissa ja edistää kauppasodan loppumista sekä pitkän tähtäimen sovun saavuttamista Kiinan kanssa.
 Kauppaneuvotteluita johtaa Yhdysvaltain puolelta  Robert Lighthizer , jonka asenne Kiinaa kohtaan on hieman tiukempi kuin Mnuchinilla.
 Uutistoimisto AFP:lle Yhdysvaltain valtiovarainministeriö sanoi, että Mnuchin tai Lighthizer eivät ole tehneet mitään virallista suositusta asiasta, ja että neuvottelut Yhdysvaltain ja Kiinan välillä ovat vielä kaukana maalista.
 The Wall Street Journalin uutinen sai New Yorkin pörssikurssit nousuun. Myös Aasian pörssit avautuivat perjantaina plussalle.
 Huolet kauppasodasta ovat osaltaan vaikuttaneet pörssien alamäkeen viime kuukausina. Sijoittajat ottivat ilolla vastaan epävarmatkin tiedot edistyksestä.
 Yhdysvaltain ja Kiinan on päästävä jonkinlaiseen kauppasopuun maaliskuun alkuun mennessä, muuten Yhdysvaltain tuontitullit kiristyvät entisestään.

The Wall Street Journal: Yhdysvallat harkitsee kiinalaistuotteiden tuontitullien höllentämistä


Summary: Oulun poliisissa jo mietitään, menikö tiedottaminen liian pitkälle, kirjoittaa Ylen oikeustoimittaja Päivi Happonen.

Poliisille tehtiin Suomessa  viime vuonna 1 400 rikosilmoitusta lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä.
 Näissä jutuissa oli epäiltyinä 183 ulkomaalaistaustaista henkilöä ja 1 217 kantasuomalaista.
 Vielä ei ole tiedossa, kuinka moni tutkinnoista on päätynyt tai päätyy syyteharkintaan tai tuomioistuimeen.
 Todennäköisesti moni nuori osaa toimia sosiaalisessa mediassa varovaisemmin kuin tähän asti.
 Poliisi tiedottaa julkisuuteen  melko harvoin seksuaalirikostutkinnoista.
 Viime viikkoina  Oulun poliisi  on kuitenkin tehnyt poikkeuksen ja tiedottanut hyvin aktiivisesti meneillään olevista seksuaalirikostutkinnoistaan.
 Mitä poliisin tiedottaminen on saanut aikaan?
 Hyvää ja huonoa.
 Hyvää on se, että kouluissa ja kodeissa on puhuttu runsaasti sosiaalisen median vaaroista. Todennäköisesti moni nuori osaa toimia sosiaalisessa mediassa varovaisemmin kuin tähän asti.
 Mitä huonoa Oulun poliisi on saanut aikaan?
 Paljonkin.
 Monen mielikuvissa Oulusta on tullut pahuuden pesä, jossa turvapaikanhakijat raiskaavat lapsia minkä ehtivät.
 Poliisin tiedottaminen on lietsonut pelkoa, kauhua ja vihaa myös muualla kuin Oulussa.
 Ulkomaalaistaustaiset henkilöt  ovat yliedustettuina poliisin tilastoissa seksuaalirikostutkinnoissa. Mutta viime aikoina monelta on hämärtynyt se tosiasia, että suurin osa seksuaalirikosepäillyistä on edelleen kantasuomalaisia.
 Ylen saamien tietojen mukaan Oulun poliisissa on alettu miettiä, menikö tiedottaminen liian pitkälle.
 Valtiosalissa nähtiin näytös, jota poliitikot itsekin pitivät poikkeuksellisena ja erikoisena.
 Poliisin tiedotuskampanjan seuraukset  huipentuivat tämän viikon tiistaina, kun eduskunnan valtiosalissa nähtiin näytös, jota poliitikot itsekin pitivät poikkeuksellisena ja erikoisena.
 Median eteen marssivat sulassa sovussa kaikkien eduskuntaryhmien puheenjohtajat. Vakavina ja huolissaan Oulussa esiin tulleista seksuaalirikosepäilyistä.
 Puolueet lupasivat  yhtenä rintamana, että eduskunnassa jo olevat lakihankkeet runnotaan läpi muutamassa kuukaudessa ennen vaaleja.
 Yksi lakimuutoksista koventaisi rangaistuksia lapsiin kohdistuneissa seksuaalirikoksissa. Nyt myös selvitetään, voisiko kaksoiskansalainen menettää Suomen kansalaisuuden, jos hän syyllistyy vakaviin seksuaalirikoksiin.
 Pääministeri  Juha Sipilältä  (kesk.) kysyttiin tiistaina Ylen A-studiossa, oliko vaalien läheisyydellä vaikutusta tähän kaikkeen. Pääministerin mukaan vaaleilla ei ollut vaikutusta.
 Lakihankkeiden lisäksi hallitus kaavailee Oulun “akuuttiin tilanteeseen” 1-2 miljoonan euroa tukipakettia.
 Raha otetaan Oulussa tyytyväisenä vastaan.
 Lapsiin kohdistuvia seksuaalirikostutkintoja on valitettavasti muuallakin kuin Oulussa.
 Mutta onko Oulu  Suomen ainoa kaupunki, jossa poliisi tutkii vakavia ja iljettäviä lapsiin kohdistuneita seksuaalirikoksia?
 Ei ole.
 Lapsiin kohdistuvia seksuaalirikostutkintoja on valitettavasti muuallakin kuin Oulussa. Yle sai torstaina Poliisihallituksesta tuoreet tilastot koko maan tilanteesta.
 Niistä käy ilmi, että esimerkiksi Helsingissä ja Sisä-Suomen alueella poliisin tietoon tuli viime vuonna yli 200 lapsen seksuaalista hyväksikäyttöepäilyä. Oulussa viime vuonna poliisin tietoon tuli 130 vastaavaa epäilyä. Oulun poliisi on tiedottanut siis vain pienestä määrästä tutkinnassa olevista jutuista.
 Lähtökohtaisesti  poliisin esitutkinnat ovat salaisia , mutta lain mukaan tutkinnanjohtaja voi niistä tiedottaa. Tiedottamista säätelevät esitutkintalaki ja julkisuuslaki.
 Onko poliisin tiedotuslinja  seksuaalirikoksissa muuttunut?
 Aikooko poliisi tiedottaa tulevaisuudessa hyvinkin aktiivisti seksuaalirikostutkinnoista? Myös silloin, kun epäilty on kantasuomalainen?
 Moni uskoo, että tiedottaminen on muuttunut.
 Myös eduskunnan käytävillä on tällä viikolla arveltu linjan muuttuneen. Oulun poliisin tiedottamista on ihmetelty muissa poliisilaitoksissa ja syyttäjänvirastoissa.
 Poliisin ylimmästä johdosta vakuutetaan Ylelle, että tiedottamislinja seksuaalirikostutkinnoissa ei ole muuttunut.
 On hyvin tärkeää, että seksuaalirikosten tutkinnoista ja niiden määrästä tavallisilla kansalaisilla ja poliitikoilla on oikea ja kokonaisvaltainen kuva.
 Seksuaalirikokset ovat iljettäviä  ja vakavia rikoksia, joiden tekijät on saatettava vastuuseen.
 Näistä tutkinnoista on myös syytä kertoa julkisuuteen, ja samalla on muistettava, että uhria on suojeltava kaikin keinoin.
 On hyvin tärkeää, että seksuaalirikosten tutkinnoista ja niiden määrästä tavallisilla kansalaisilla ja poliitikoilla on oikea ja kokonaisvaltainen kuva.
 Jotta näin tapahtuisi, poliisin olisi tiedotettava ympäri Suomea samalla tavalla tutkinnoista, samojen linjausten ja ohjeiden mukaisesti.
 Nyt Oulu poikkeaa muusta Suomesta, eikä se ole hyväksi kenellekään.
 Päivi Happonen
 Kirjoittaja on Ylen oikeustoimittaja, joka tekee rikos- ja oikeusaiheista uutisia Ylen radioon, televisioon ja verkkoon.

Päivi Happonen: Onko Oulu ainoa paikka, jossa tutkitaan seksuaalirikoksia? Mitä Oulun poliisin tiedotuskampanja sai aikaan?


Summary: Entisten sissien uusi aseistautuminen ja kokaiinikauppa huojuttavat Kolumbian haurasta rauhaa.

Taksikuski  Fral Valancia  näyttää videopätkää, jonka tuttu on lähettänyt hänelle Whatsapp-pikaviestipalvelussa. Siinä näkyy savuava autonjäänne ja poliisioppilaitoksen pihaa täplittävät räjähdysjäljet.
 – Harmittaa. Tällaista terroria tekevät vain  guerillat , sissiryhmät, Valancia sanoo.
 Keskiviikkona 10 henkilöä tappanut ja yli 60 haavoittanut  pommi-isku  pääkaupunki Bogotássa on Valancialle ja hänen maanmiehilleen muistutus Kolumbiassa yhä läsnä olevasta väkivallasta. Moni ehti jo lokeroida vastaavat iskut maan menneisyyteen.
 Viimeisin isku tehtiin vuosi sitten poliisiasemalla Karibian rannalla sijaitsevassa Barranquillan kaupungissa. Tuolloin ELN-sissiryhmä kertoi olleensa kuusi poliisia tappaneen iskun takana.
 ELN ei ole toistaiseksi kertonut olevansa eilisen iskun takana, vaikka monet pitävät ryhmää todennäköisenä iskun toimeksiantajana.
 Rauha houkutteli turisteja Kolumbiaan
 Latinalaisen Amerikan suurimman sissiryhmän FARCin luovuttua aseista vuonna 2016 Kolumbian hallituksen kanssa tehdyn  rauhansopimuksen  jälkeen maan suuret kaupungit ovat rauhoittuneet nopeasti.
 Myös ELN:n kanssa aloitettiin helmikuussa 2017 rauhanneuvottelut, jotka ovat kuitenkin olleet yli vuoden ajan jäissä.
 Viime vuosina Kolumbian keskiluokka on kasvanut, ulkomaiset investoinnit lisääntyneet ja nuoret reppureissaajat ilmestyneet Kolumbian bussiterminaaleihin.
 Bogotán turistikohteissa käyvät paitsi eurooppalaiset ja yhdysvaltalaiset vierailijat, myös muualta Kolumbiasta tulevat lomailijat.
 Pääkaupungissa kolumbialaisten suurin pelko tuntuu tätä nykyä olevan se, että kännykkä varastetaan. Turistit ja kaupungissa oleskelevat ulkomaalaiset saavat jatkuvasti kuulla, että puhelin pitää pakata pois näkyvistä.
 Turisteja ja paikallisia ihmisiä Calle del Embudolla Bogotássa. AOP
 Sissit aseistautuvat ja kokaiinikauppa rehottaa
 Kolumbian rauhanprosessi ei ole ollut mutkaton. Monin paikoin maaseudulla entiset sissitaistelijat ovat tarttuneet uudestaan aseisiin.
 Medellínissä toimivan InSight Crime -järjestön mukaan noin 14 000 entisestä FARC-taistelijasta liki 20 prosenttia on palannut FARCin riveihin.
 Esimerkiksi entinen FARC-komentaja  Luciano Marín Arango , taistelijanimeltään  Iván Márquez , esiintyi viime viikolla  videossa , jossa hän syytti Kolumbian hallitusta rauhanprosessin hylkäämisestä. Samassa videossa Arango kertoi tarttuuneensa uudestaan aseisiin.
 Vuoden 2019 alussa FARC-sisseillä ei tietenkään ole entisen kaltaista kansallisesti merkittävää sissijärjestöä takanaan.  The New York Timesin  mukaan palaajista koostuvat taistelijaryhmät tekevät yhteistyötä muiden järjestäytyneiden rikollisjengien ja alueellisten mafioiden kanssa.
 Kolumbiassa tuotetaan nyt enemmän kokaiinia kuin koskaan aiemmin maan historiassa, InSight Crime -järjestön johtaja Jeremy McDermott muistuttaa.
 – Rikollisjengit rikastuvat kokaiinikaupan, kiristysrahojen, laittoman kaivostoiminnan ja metsähakkuiden avulla. Ne hallitsevat edelleen suuria osia Kolumbian rajaseuduista, McDermott kuvailee.
 Kokapensaita Sierra Nevadan viidakossa Kolumbiassa. AOP
 Entiset sissit pelkäävät kostoa
 Osa entisistä taistelijoista palaa sissielämään,koska kokee itsensä siviilissä turvattomaksi. Vuodesta 2016 jo 68 entistä sissiä on saanut surmansa kostoiskuissa ympäri maata.
 Kolumbialaisten enemmistö ei ole tyytyväisiä siihen, että entisille taistelijoille myönnettiin täysi armahdus aseista riisumisen jälkeen.
 Rauhanprosessin kautta poliittiseksi puolueeksi muuttunut FARC on saanut myös paljon uhkauksia ja lokaa niskaansa. Puolueen kymmenen kansanedustajaa ovat  vedonneet  toistuvasti Kolumbian hallitukseen paremman suojelun toivossa.
 Kansainvälinen Kroc-instituutti  arvioi , että lisäksi epäonnistunut maareformi on hidastanut entisten taistelijoiden kotouttamista yhteiskuntaan.
 Kolumbian entisen presidentin  Carlos Santosin  hallitus lupasi rauhansopimuksessa vuokrata entisille sisseille viljelymaita, joilla he voisivat ansaita jatkossa elantonsa.
 Toistaiseksi viime vuonna valtaan noussut presidentti  Iván Duque  on kuitenkin kommentoinut maareformia julkisuudessa vain vähän ja keskittynyt brändäämään rauhanprosessia tukevat uudistukset osaksi maan muuta kehitysohjelmaa.
 FARC-sissejä Pondoresin kaupungissa Kolumbiassa helmikuussa 2017. Mauricio Duenas Castaneda / EPA
 "Rauhanprosessin seksikäs vaihe ohi"
 Bogotán EU-edustuksessa uskotaan, että Kolumbian on keskityttävä entisten sissien kotouttamiseen ja siirtymävaiheen oikeuden toteuttamiseen, jotta lupaus rauhasta muuttuisi kestäväksi todellisuudeksi.
 – Rauhanprosessin seksikäs vaihe on nyt ohi, edustustossa työskentelevä espanjalainen diplomaatti  Antonio García  sanoo.
 Vaikka rauhanprosessi FARCin kanssa onnistuisi, on maan seuraavaksi kitkettävä muita väkivallan lähteitä ja konfliktien juurisyitä, jotta järjestäytynyt rikollisuus ja ELN:n kaltaiset pienemmät sissiryhmät saadaan aisoihin.
 – Kolumbian hallituksen on esimerkiksi tulevien vuosien aikana mietittävä, mitä maan 200 000 hehtaarille kokaviljelmiä tehdään, García kuittaa.
 Lue myös:
 Autopommi räjähti poliisikoulun pihalla Kolumbian pääkaupungissa – ainakin kymmenen kuollut
 Miltä tuntuu elämä siviilissä, 22 vuorilla eletyn sissivuoden jälkeen? Kolumbialainen Maricela Flores osaa kertoa
 Kolumbian laiton kokaviljely uuteen ennätykseen
 Kolumbia aloitti rauhanneuvottelut myös toisen sissijärjestön kanssa
 Kolumbia sai uuden presidentin – Kuinka käy Farcin kanssa solmitun rauhansopimuksen?

Yle Kolumbiassa: Maassa päästiin jo rauhan makuun – Terrori-isku pääkaupungissa muistutti, että moni konflikti on vielä ratkaisematta


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Yle vertaili: työntekijöiden lomalistat valmistuvat eri aloilla hyvin eri aikaan
 Vuosilomien vahvistaminen työntekijöille vaihtelee merkittävästi. Ammattien välillä voi olla jopa kuukausien erot, ja käytännöt voivat lisäksi poiketa saman alan työnantajien välillä.  Yle kysyi ammattiliitoilta ja työnantajilta, milloin lomalistat valmistuvat  kesää varten. Kun esimerkiksi tekstiili- ja muotialan teollisuudessa kesäloman saa kalenteriinsa jo helmikuussa, teknologiateollisuuden toimihenkilöt saavat odottaa kesäkuulle. Loman ratkeaminen kyllin ajoissa vaikuttaa paitsi matkan hintoihin, myös arjen järjestelyihin läheisten kanssa.
 Hallitus kokoontuu käsittelemään seksuaalirikoksia
  Pääministeri Juha Sipilä menossa hallituksen Oulun ja Helsingin epäiltyjen seksuaalirikostapauksia käsittelevään kokoukseen eduskunnassa Helsingissä 15. tammikuuta Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Hallitus kokoontuu jälleen käsittelemään Oulun ja Helsingin seksuaalirikosepäilyjä  ja hallituksen toimenpiteitä. Aamulla pidettävässä kokouksessa ministerit kuulevat tilannekatsauksen poliisiviranomaisilta ja sosiaalitoimelta siitä, mitä Oulussa ja Helsingissä on jo tehty, ja millaista tukea valtiovallalta vielä tarvitaan. Edellisen kerran hallitus kokoontui Oulun tapahtumien takia tiistaina. Hallitus on luvannut lisäbudjetin, jossa kasvatettaisiin poliisin resursseja lapsiin kohdistuvan rikollisuuden torjuntaan. Hallituspuolue siniset on esittänyt lisäksi oman vaatimuslistansa toimenpiteistä, mutta ehdotukset eivät ole saaneet vastakaikua muilta hallituspuolueilta.
 Trump ei anna puhemies Pelosin käyttää ilmavoimien lentokonetta
 Nancy Pelosi Jim Lo Scalzo.
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on estänyt edustajainhuoneen puhemiestä  Nancy Pelosia   käyttämästä ilmavoimien lentokonetta  hänen suunnitellulle matkalleen Afganistaniin, kertoo uutistoimisto Reuters. Trumpin päätöstä pidetään kostotoimena sille, että Pelosi  kehotti presidenttiä lykkäämään kongressissa pidettävää vuotuista presidentin puhetta  kansakunnalle siihen asti, kunnes maan hallinto on auennut uudelleen.
 Elli Haloon ensihaastattelu soolomuusikkona: "Tämä on musiikkia niille, joilla ei aina mene niin hyvin"
 Jouni immonen / Yle
 Suomen suosituimpiin yhtyeisiin kuuluvan Haloo Helsingin laulaja  Elli Haloo  käynnistää soolouraansa . Bändin ollessa tauolla laulaja tekee sooloprojektiaan nimellä Ellips. Hän kuvailee musiikkiaan hippirokiksi, jossa lauletaan niille, joilla asiat eivät aina mene niin hyvin elämässä. Hänen keikoilleen on jo myyty lippuja, vaikka uutta musiikkia ei ole vielä edes kuultu.
 Sää poutaantuu ja pakastuu
 Yle
 Eilisen lumimyräkän jäljiltä saadaan tänään vielä heikkoja lumisateita osassa maata. Ylen meteorologin  Toni Hellisen  mukaan eniten lunta sataa Pohjois-Karjalassa. Lämpötilat vaihtelevat etelän viiden ja pohjoisen kahdenkymmenen pakkasasteen välillä. Lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Kesälomasuunnitelmissa hajontaa, hallitus pohtii seksuaalirikosten torjuntaa, Elli Haloo soolouralle


Summary: Amerikkalaisyhtiö on aiemmin väläytellyt rakentavansa datakeskuksia muun muassa Tornioon ja Sotkamoon.

Tietoliikenne ja elektroniikka (Pörssilista)

Järeitä verkkopalvelujen tietokonehalleja eli datakeskuksia houkutellaan nyt toden teolla Pohjois-Suomeen yhä paremmilla tietoliikenneyhteyksillä.
 Elisa ja sen norjalainen kumppani Bredbåndstylket Troms Ab saivat joulukuussa valmiiksi valokuitukaapelin Suomen Käsivarresta Norjaan.
 Elisalla on jo yksi valokuitukaapeli Pohjois-Suomesta Norjaan Utsjoen kunnan kohdalla. Uusi kaapeli varmistaa ja vahvistaa tietoliikenneyhteyksiä.
 Timo Nykyri / Yle
 Aiempaa sujuvammelle tiedonsiirrolle voi olla tulevaisuudessa tarvetta pohjoisessa, jos Tornioon ja Sotkamoon tulee datakeskuksia,  kuten amerikkalainen Silent Partner Group lupaili alkutalvesta .
 – Nyt voimme osoittaa, että meillä on jo valmiit yhteydet., käytössä olevaa ja koeteltua tekniikkaa, sanoo Elisan Pohjois-Suomen aluejohtaja  Jarmo Mikkola .
 Yritysten ei tarvitse käyttää omaa rahaa ja aikaa kansainvälisten tiedonsiirtoyhteyksien rakentamiseen Pohjois-Suomen routivaan maahan.
 Pohjoisimman Lapin väki hyötyy
 Amerikkalaisyhtiön suunnitelmat Tornioon, Sotkamoon ja Haminaan ovat vielä pitkissä kantimissa, mutta jo nyt osakemarkkinoille ja erilaisille tutkimushankkeille on hyötyä siitä, että tiedonsiirto on varmasti nopeaa.
 – Esimerkkinä on Lapissa käytössä oleva Eiscat-tutkajärjestelmä, jossa tutkitaan ilmakehän ilmiöitä yhteistyössä Norjan kanssa. Tällaisessa tapauksessa siirrettävää tietoa on paljon, jolloin kapasiteetin tulee olla kunnossa, Mikkola kertoo.
 Pidemmällä aikavälillä Mikkola nostaa esille myös  Norjasta Aasiaan kaavaillun miljardihankkeen, Koilliskaapelin,  jossa nyt avattua tiedonsiirtokanavaa voidaan myös hyödyntää.
 Paikallisesti uudesta valokuitukaapelista hyötyvät myös Tunturi-Lappi ja Ylä-Lappi. Muonio, Enontekiö ja Utsjoki saavat nyt Elisan varayhteyden häiriö- ja vikatilanteisiin.
 – Mahdollisissa häiriötilanteissa meillä on vaihtoehtoinen reitti pohjoisen kautta, Mikkola täsmentää.
 Esimerkiksi Enontekiöllä oli viime kesän ja syksyn aikana ainakin kaksi pidempää vikatilannetta Elisan verkossa.

Käsivarresta vedettiin valokaapeli Norjaan – nopeat yhteydet voivat houkutella datakeskuksia


Summary: Haloo Helsinki -yhtyeen laulajan soolomusiikki kiinnostaa, sillä hänen keikoilleen on myyty lippuja, vaikka uutta musiikkia ei ole vielä edes kuultu.

Tämä on artisti  Ellipsin  ensimmäinen haastattelu. Elliä hieman jännittää, sillä viimeiset vuodet hän on ollut näissä tilanteissa Elli Haloo ja rinnalla ovat olleet Haloo Helsinki -yhtyeen pojat. Nyt hän puhuu vain omasta puolestaan.
 Pari vuotta sitten hän sanoi ääneen pitkään sisällään kasvaneen haaveen. Jos Haloo Helsinki pitää pidemmän tauon, hän haluaa toteuttaa oman sooloprojektinsa.
 Viime kesänä bändi ilmoitti jäävänsä tauolle vuoteen 2021 asti. Tuli sopiva hetki Ellipsille.
 – Olen voinut tehdä musiikkia ilman paineita siitä, soiko joku kappale radiossa vai ei. Teen ilman kompromisseja juuri sellaista musiikkia, mitä itse haluan.
 – Minulla on ollut jo pitkään ajatus, että haluan tehdä omannäköistä ja erilaista juttua, Elli kertoo sooloprojektistaan helsinkiläisellä levytysstudiolla. Jouni immonen / Yle
 Progerokkimaailma
 Elliä ujostutti levy-yhtiön bileissä reilu vuosi sitten. Hän oli juuri saanut kuulla sooloprojektinsa toteutumisesta ja hän tarvitsi sille tuottajan. Laulaja tiesi siihen tasan tarkkaan oikean henkilön. Tuossa hän nyt oli. Voi kunpa hän suostuisi!
 Matti Mikkola suostui.
 Muusikko on tunnettu Tehosekoitin ja Saimaa-yhtyeistä ja hän säveltänyt musiikkia artisteille kuten Vesala, Kaija Koo ja Vesa-Matti Loiri.
 Elli halusi soolotuotannossaan palata omiin nuoruusvuosiinsa, kun hän 15-vuotiaana soitti eri bändeissä ja kiinnostui esimerkiksi Led Zeppelinistä.
 – Tiesin, että Matti ymmärtäisi tätä minun progerokkimaailmaani ja sitä vanhanajan soundia. Minun ei tarvitse pelätä sitä, että biisit menisivät jotenkin väärään suuntaan.
 – Voin itse paremmin, kun voin tehdä juuri tätä projektia ja musiikkia. Se riittää, että saan niin paljon valoa tästä itseeni. Jouni immonen / Yle
 Ellipsin ensimmäisessä  Maailma on rikki  -singlessä sukelletaan toden totta progressiviseen rockiin. Kappaleen kesto on viisi minuuttia ja intro on puolentoista minuutin mittainen. Radiosoittoa varten pituudesta on napsaistu hieman pois.
 Muutoin Elli ei ole sooloprojektissaan halunnut kompromisseja tehdä. Ellipsin musiikissa ei kiirehditä säkeistöstä toiseen, vaan välillä musiikin antaa maalailla omiaan.
 – Sen pitää olla kunnon jytää ja rokkia. Mä tykkään, että soittimet soi.
 Kuka on Ellips?
 Herkkä ja vilpitön. Näin Elli kuvaa artistia nimeltä Ellips. Hänen mukaansa eroa Haloo Helsinki -yhtyeen Elli Halooseen ei juuri ole.
 – Ellinä pystyn tämän Ellipsin kautta toteuttamaan sitä henkistä hippimaailmaa entistä enemmän. Se tuntuu jotenkin vapauttavalta ja kivalta.
 Elli on Haloo Helsingin kappaleiden sanoituksissa käsitellyt myös yhteiskunnallisia asioita. Ellipsin sanoituksissa hän sukeltaa niihin aiheiseen vielä syvemmin. Kaikki ei ole pelkkää menestystä ja hyvinvointia.
 – Tämä levy on tehty kaikille niille, joilla ei aina mene niin hyvin ja aina ei jaksa. Olen syvästi ja rehellisesti pureutunut siihen, miltä herkässä päässä voi tuntua tämä maailma.
 – Tuottaja Matti Mikkola tajuaa heti, kun sanon, että pistä tähän vähän jotain Pink Floydia. En ole yksin huutelemassa seinille, että miten saan tästä sellaista, mitä päästäni on tulossa. Jouni Immonen / Yle
 Mutta mistä tulee nimi Ellips?
 – Kaikki kutsuvat mua Elliksi. Ellipsi tuli ensimmäisenä mieleen, mutta se on jo suomalainen lauluyhtye. Ellips tuntui kaikkein luontevimmalta. Ellips on soikio ja siihen liittyy kaikki. Onhan siinä tietenkin se lips (huulet), jos joku haluaa sen sieltä kaivaa, muusikko nauraa.
 Henkinen harppaus
 Sooloprojekti on ollut tänä vuonna 29 vuotta täyttävälle Ellille henkisen kasvun paikka. Hänen on pitänyt todistaa itselleen, että pystyy ja uskaltaa tähän.
 Muusikko on joutunut ottamaan vastuuta aivan uudella tavalla. Hän on ollut entistä enemmän mukana esimerkiksi musiikin sovittamisessa.
 – Vastuullani on sanoa, kuulostaako joku soundi hyvältä vai huonolta. Se on ollut aluksi tosi omituista ja pelottavaa rohkaistua sanomaan oma mielipiteeni. Kun on opetellut sanomaan, se on tuntunut tosi kivalta.
 – En ole vieläkään keksinyt, mikä on elämäntarkoitus, muu kuin kohtaamiset ihmisten välillä. Jos pystyn musiikin kautta kohtaamaan toisen yhtä hullun mielen, niin se on mahtavaa. Jouni Immonen / Yle
 Haloo Helsinki on yksi Suomen suosituimmista yhtyeistä, mikä on tuonut laulajalle paineita. Elli on jännittänyt, miten hän selviää isoista keikosta. Sooloprojekti tuo sopivan hengähdystauon.
 – Mielenterveydelle tekee hyvää palata hetkeksi sinne, että nyt mä teen ihan tätä omaa hippipläjäystä miettimättä kuitenkaan mitään suosiota. Se tekee tosi hyvää.
 Tosin sooloartistina joutuu kantamaan vastuun yksin. Elli tulee olemaan julkisuudessa ensimmäistä kertaa yksin. Bändin pojat eivät ole vieressä tukemassa.
 – Jos joku biisi on huono, niin koko sormi osoittaa minua. Itkulta ei voi varmasti välttyä. Ainahan negatiiviset palautteet tuntuvat pahalta.
 Haastattelua tehdessä Haloo Helsingin pojat eivät vielä olleet kuulleet Ellipsin ensimmäistä kappaletta. He ovat olleet ymmärtäväisiä laulajan sooloprojektiin.
 – He ovat aina tunteneet minut sinä hippirokkityttönä, joten eivät he paljon ihmetelleet, kun sanoin, etta haluan tehdä tällaisen omanlaisen projektin. He olivat vain, että go for it!
 Tekemisen vimma
 Haastattelun loppupuolella Elli pääsee jo vauhtiin. Jännitys on lauennut ja hän elehtii reippaasti käsillään.
 Ellips-projektin luomistyö on vielä kesken. Albumi on määrä julkaista huhtikuussa ja tuolloin alkavat myös keikat. Niille hän lähtee viisihenkisen bändin kanssa. Mukana on myös puhaltimia, joita muusikko on aina haaveillut saavansa keikoille mukaan.
 Kiinnostus Ellin sooloprojektiin on suurta, sillä keikoille on myyty jo lippuja, vaikka kukaan ei ole kuullut kappaleen kappaletta.
 – Olen jo kysynyt, että voiko niitä lippuja palauttaa, että jos ette tykääkään, artisti nauraa.
 – Uskon, että sooloprojektini löytävät ne, jotka uskaltavat käsitellä synkkiä ja syviä tuntoja sekä uskaltavat nähdä maailman pahan puolen, mutta myös sen pienen pienen kauniin puolen. Jouni Immonen / Yle
 Laulajaa jännittää, minkälaisen vastaanoton hänen musiikkinsa saa. Progemusiikilla hän ainakin erottuu naisartisteja pullistelevasta musiikkikentästä.
 Keikoilla hän ei aio kuitenkaan himmailla.
 – Eletään hetkessä ja välillä se voi mennä jammailuksikin. Sieltä puskevat ulos oikeat tunteet ja aggressiot ja se, miksi musiikki on olemassa. No siksi, että sen pitää tuntua jossain!
 – Oishan se siistiä, että sinne eksyisi joitain Wigwam-pappoja paikalle. Se olisi ihanaa, Elli unelmoi.
 Sooloprojektissaan Elli haluaa nauttia musiikin, soittamisen ja laulamisen riemusta. Hän kokee samanlaista tekemisen vimmaa kuin 15-vuotiaana rokkityttönä.
 – Jos Juice ja Hector olisivat ylpeitä levystä, niin sitten voisin olla onnellinen. Juicelle en voi nyt soittaa, mutta Hectorille voisin lähettää kirjeen.

Ensihaastattelussa Ellips – Elli Haloon sooloprojekti on "musiikkia niille, joilla ei aina mene niin hyvin"


Summary: Loman ratkeaminen kyllin ajoissa vaikuttaa paitsi matkan hintoihin myös arjen järjestelyihin läheisten kanssa.

Matkatoimistot kehuvat myyvänsä kesän parhaat lomat nyt. Mutta harva pystyy niihin vielä tarttumaan.
 Vuosilomien vahvistaminen työntekijöille vaihtelee aloittain merkittävästi, ja käytännöissä voi olla paljon eroja myös saman alan työnantajien välillä.
 Yle kysyi ammattiliitoilta ja työnantajilta, milloin lomalistat valmistuvat kesää varten.
 Aikajanalle on poimittu esimerkkejä aloilta, joilta saimme keskimääräisen aika-arvion lomien vahvistamisesta.
 Yle / Uutisgrafiikka
 Osalla toimialoista ei ole tiettyä ajankohtaa lomalistojen puimiselle. Esimerkiksi Rakennusliiton jäsenistön työmailla lomat sovitaan kun sovitaan.
 Jos rakennusalan työntekijä haluaa varhaisessa vaiheessa kevättä varata esimerkiksi koko perheen reissun kesälle, se on hänen ja esimiehensä välinen asia, eikä sopiminen kalenteria katso, Rakennusliiton varapuheenjohtaja  Kyösti Suokas  kertoo.
 Miksi lomat eivät selviä kaikille samaan aikaan?
 Mikäli toimiala huolehtii asiakkaidensa hengestä ja terveydestä, riittävä ja asiantunteva miehitys on pidettävä työpaikalla yllä läpi kesän.
 Työantajalle, kuten vaikka sairaanhoitopiirille, etusijalla on palveluiden, siis hoidon, turvaaminen. Lomien ratkomista varten pitää ensin varmistaa, että osaavaa kesätyövoimaa on saatavilla.
 Jos taas yritys, kuten konepaja, elää tilauksesta ja urakasta toiseen, kesälle osuva kysyntä vaikuttaa lomamahdollisuuksiin.
 Ehkä haastavinta lomien suunnittelu on aloilla, joissa henkilökunta pitää mitoittaa sen mukaan, paljonko palvelua käytetään, Vantaan kaupungin henkilöstöjohtaja  Kirsi-Marja Lievonen  sanoo.
 Esimerkiksi varhaiskasvatuksessa työntekijät odottavat lasten hoitotarpeen selviämistä, ennen kuin omat lomat lukitaan.
 Toisinaan työnantaja on luonut vuorottelusysteemin ja tuon rotaation ansiosta lomia ei tarvitse liiemmin sovitella.
 Lomalla pitäisi pystyä lomailemaan
 Ylelle vastanneilla ammattiliitoilla ei ollut erityisiä havaintoja siitä, että lomalistojen ratkominen olisi varhaistumassa tai myöhäistymässä.
 Eräs keino suunnitella kesää ajoissa on kesätyöntekijöiden rekrytoiminen heti vuoden alussa. Aikaistunut kesätyöhaku toki liittyy myös kilpailuun hyvistä työntekijöistä, mutta kauppaketju Tokmannin henkilöstöjohtajan  Sirpa Huuskosen  mukaan sillä on vaikutusta myös vakituisten työntekijöiden kesälomajärjestelyihin.
 Ongelma ei välttämättä olekaan lomien järjestäminen, Akavan työelämäasioiden päällikkö  Lotta Savinko  huomauttaa, vaan itse lomalla oleminen ja pysyminen.
 – Loma tulisi saada pitää sovitusti ja kokonaan irti työasioista, mutta moni huolehtii esimerkiksi sähköpostista tai hoitaa muita työasioita. Joskus myös lomat lyhentyvät akuuttien tilanteiden takia. Jos työnantaja pyytää, aika moni meistä sinne työpaikalle nopeasti myös kiitää, korkeakoulutettuja asiantuntijoita edustava Savinko sanoo.
 Työvireestä irtautuminen voi olla haaste myös esimerkiksi hoitoalalla.
 JHL:n neuvottelupäällikön  Mari Keturin  mukaan varsinkin "24/7-töissä" ollaan menossa suuntaan, jossa työntekijä ei pysty pitämään kolmea viikkoa pidempää vuosilomaa kerralla toimintojen turvaamiseksi.
 Mitä väliä on loman sijainnilla, jos lomaa kuitenkin saa?
 Vaikka matkatarjousten menettäminen ei harmittaisikaan, loma-ajalla on kuitenkin merkitystä, sillä monilla arjen pyörittäminen nojaa kalenterimerkintöihin.
 – Kun on tunne, että voi vaikuttaa omiin asioihinsa, se tunne on valtava ja lisää työhyvinvointia ihan merkittävästi, JHL:n Mari Keturi sanoo.
 Juttua varten on kerätty tietoja STTK:n jäsenliitoilta, Akavasta, Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliitto AKT:stä, Rakennusliitosta, Lastentarhaopettajaliitosta, Julkisten ja hyvinvointialojen liitosta JHL:stä, KT Kuntatyönantajista sekä Keskon, S-ryhmän, Tokmannin ja Vantaan kaupungin henkilöstöjohtajilta.
 Milloin kesälomat vahvistetaan sinun työpaikallasi? Saatko varmuuden lomasta riittävän ajoissa? Toteutuvatko lomatoiveesi yhtä hyvin kuin työkavereillasi? Keskustele aiheesta tämän jutun lopussa. Huomioithan, että keskusteluun osallistuminen vaatii  Yle-tunnuksen.
 Lue lisää:
 Käytätkö Tripadvisoria tai Bookingia lomakohteen valintaan? Tarvitset näitä lukuohjeita välttääksesi asiakasarvioiden hämäykset
 Varaa sunnuntaina, matkusta perjantaina – Säästä satasia ulkomaanmatkan hinnassa
 Suomalaiset palaavat nyt suurin joukoin väkivallasta kärsineisiin Egyptiin ja Turkkiin – ulkoministeriö kertoo parhaat vinkit lomailijoille
 Lomarahoja leikataan viimeistä kertaa, mutta loppuuko kiky-tuntien tekeminen koskaan?

Milloin sinä pääset suunnittelemaan kesälomaasi? – Yle vertaili: Ammattien välillä kuukausien erot


Summary: Kim Jong-cholin on määrä tavata ainakin Yhdysvaltain puolustusministeri Mike Pompeo.

Pohjois-Korean johtava neuvottelija  Kim Jong-chol  saapui seurueineen Washingtoniin perjantaina aamuyöstä Suomen aikaa.
 Kim Jong-cholin on määrä tavata perjantain aikana ainakin puolustusministeri  Mike Pompeo , mutta myös tapaaminen presidentti  Donald Trumpin  kanssa on mahdollinen, Yhdysvaltain hallinnon lähde kertoo uutistoimisto Reutersille. Tapaamisten tarkoituksena on pohjustaa Trumpin ja Pohjois-Korean johtajan  Kim Jong-unin  toista tapaamista.
 Etelä-Korean uutistoimisto Yonhapin mukaan Pohjois-Korean edustajat saapuivat Washingtoniin kaupallisella lennolla Pekingistä, ja heitä vastassa oli Yhdysvaltain Pohjois-Korean-erityislähettiläs Stephen Biegun.
 Pompeon oli tarkoitus tavata Kim Jong-chol jo viime marraskuussa, mutta tapaaminen peruuntui viime hetkillä. Tuolloinkin oli tarkoitus pohjustaa maiden johtajien tapaamista. Kun Kim Jong-chul vieraili viime vuonna touko-kesäkuun vaihteessa Yhdysvalloissa, hän tapasi sekä Pompeon että Trumpin. Tuon vierailun jälkeen ei mennyt kuin alle kaksi viikkoa, kun Trump ja Kim Jong-un jo kättelivät Singaporessa.
 BBC:n mukaan  seuraavan tapaamisen isäntämaaksi on uumoiltu Vietnamia.  Washington Post  kirjoitti keskiviikkona, että tapaaminen voisi käydä toteen maalis-huhtikuussa ja tapaamispaikaksi lehti arveli myös Vietnamia, tarkemmin Danangin kaupunkia.
 Trump kertoi tammikuun alussa saaneensa "erinomaisen" kirjeen Kimiltä ja, että miehet tapaisivat todennäköisesti lähitulevaisuudessa. Presidentin mukaan asialla ei kuitenkaan ollut mikään kiire.
 Pohjois-Korea on "erityislaatuinen uhka"
 Pohjois-Korean korkea-arvoisen edustajan vierailu Yhdysvaltoihin ajoittuu heti sen perään, kun Trump esitteli maan uudistettua ohjuspuolustusstrategiaa. Tuon strategian mukaan Pohjois-Korea on edelleen "erityislaatuinen uhka". Tämä poikkeaa paljon siitä mitä Trump sanoi tavattuaa Kim Jong-unin viime kesäkuussa. Tuolloin Pohjois-Korean uhka oli Trumpin mukaan eliminoitu.
 Pohjois-Korea on pidättäytynyt ydinasekokeista yli vuoden, mutta neuvottelut Yhdysvaltain kanssa ovat olleet koko lailla jäissä Trumpïn ja Kimin kesäkuisen tapaamisen jälkeen.
 Uudenvuoden puheessaan Kim sanoi, että hän on sitoutunut ydinaseettomuuden edistämiseen, mutta varoitti, että kurssi voi muuttua, mikäli Yhdysvaltojen sanktiot pysyvät.
 Lue myös:
 Kim Jong-un lupaa positiivisia tuloksia seuraavasta tapaamisesta Trumpin kanssa  (10.1.)
 Analyysi: Pohjois-Korea hioo Kiinan kanssa neuvottelutaktiikkaa seuraavaan huipputapaamiseen presidentti Trumpin kanssa  (8.1.)

Pohjois-Korean johtava neuvottelija saapui Washingtoniin – tapaa mahdollisesti myös presidentti Trumpin


Summary: Lapsien tarkka lukumäärä on edelleen epäselvä.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Yhdysvaltain ja Meksikon rajalla erotettiin vuosina 2017–2018 perheistään tuhansia siirtolaislapsia luultua enemmän. Asiasta kertoo Yhdysvaltain sosiaali- ja terveysministeriön raportti.
 Presidentti  Donald Trumpin  hallinto harjoitti viime toukokuuhun asti nollatoleranssipolitiikkaa laittoman maahanmuuton suhteen. Lapsia erotettiin rajalla vanhemmistaan, jotka pidätettiin ja saivat syytteet laittomasta maahan pyrkimisestä. Lapset puolestaan sijoitettiin erillisiin laitoksiin.
 Julmaksi syytetyn linjan tarkoituksena oli vähentää intoa tulla laittomasti Yhdysvaltoihin. Ministeriön ylitarkastajan mukaan perheistään erotettujen lasten tarkkaa lukumäärää ei tiedetä. Ministeriön raportin mukaan sen hoivissa oli 2 737 lasta kesäkuussa 2018.
 Perheistään erotettuja lapsia on kuitenkin ollut tuhansia enemmän, sillä ennen kesäkuuta lapsista ei ollut pidetty tarkkaa kirjanpitoa.
 Raportin mukaan ministeriön hoivissa oli myös kymmeniä tai mahdollisesti satoja lapsia, joiden ei ensin tiedetty olleen perheistään erotettuja. Ministeriön raportti on ristiriidassa Trumpin hallinnon edustajien lausuntojen kanssa, joissa on vakuutettu, että perheistään erottujen lasten suhteen on selkeä toimintalinja.
 Trumpin hallinto lopetti nollatoleranssipolitiikan voimakkaan poliittisen ja oikeudellisen paineen alaisena. Jotkut vanhemmat ovat joutuneet etsimään lapsiaan kuukausien ajan.

Yhdysvaltain ja Meksikon rajalla erotettiin perheistään tuhansia siirtolaislapsia luultua enemmän


Summary: EU ja Yhdysvallat ovat toivoneet lisäselvityksiä vaalituloksesta.

Demokratian ja sosiaalisen kehityksen liitto

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Kongon demokraattisen tasavallan poliitikot

Afrikan unioni kehottaa lykkäämään Kongon demokraattisen tasavallan presidentinvaalien tuloksen vahvistamista.
 Syynä ovat vakavat epäilyt, joita on esitetty alustavien tulosten oikeellisuudesta. Unionin johtajat kokoontuivat torstaina Etiopiassa ja päättivät lähettää Kongoon Afrikan unionin korkean tason delegaation keskustelemaan kaikkien osapuolten kanssa.
 Kongon vaalikomissio ilmoitti viime viikolla, että opposition  Felix Tshisekedi  sai joulukuun lopun vaaleissa eniten ääniä. Toiseksi jäänyt  Martin Fayulu  on kuitenkin vaatinut uutta ääntenlaskentaa, ja myös katolinen kirkko on ollut skeptinen ilmoitetun tuloksen suhteen.
 Sekä EU että Yhdysvallat ovat toivoneet lisäselvityksiä vaalituloksesta.
 Lue myös:
 Kongon vaalitulos herättää vastalauseita sekä ulkomailla että omien parissa – yksi ehdokkaista ei tunnusta häviötään  (10.1.)
 Opposition Tshisekedi voitti Kongon presidentinvaalit  (10.1.)

Afrikan unioni lykkäisi Kongon presidentinvaalien tuloksen vahvistamista


Summary: vakavasti loukkaantuneen lisäksi kaksi muuta loukkaantui lievästi.

Henkilöauton kuljettaja loukkaantui vakavasti ohitustilanteessa törmättyään kolmeen vastaantulevaan henkilöautoon Huittisissa, kertoo Satakunnan pelastuslaitos.
 Onnettomuudessa loukkaantui lisäksi lievemmin kaksi henkilöä, jotka olivat vastaantulevissa autoissa. Kolme muuta osallista selvisi vammoitta.
 Onnettomuus sattui, kun henkilöauton kuljettaja lähti ohittamaan isoa rekkaa Raumantiellä.
 Päivystävän palomestarin mukaan tie onnettomuuspaikalla on peilijäässä. Pelastuslaitos sai onnettomuudesta hälytyksen torstai-iltana puoli yhdentoista jälkeen.

Rekkaa ohittanut henkilöauto törmäsi kolmeen vastaantulevaan autoon – yksi loukkaantui vakavasti


Summary: Trumpin päätöstä pidetään kostotoimena sille, että häntä kehotettiin lykkäämään puhettaan kongressissa.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on estänyt edustajainhuoneen puhemiestä  Nancy Pelosia  käyttämästä armeijan lentokonetta hänen suunnitellulle matkalleen Afganistaniin, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Trump kertoi päätöksestään koneen vetämisestä kirjeessään Pelosille.
 – Pahoittelen, mutta matkaasi Brysseliin, Egyptiin ja Afganistaniin on lykätty. Aikataulutamme matkasi uudelleen, kun [hallinnon] sulku on ohi. Koska 800 000 mahtavaa amerikkalaista työntekijää ei saa tällä hetkellä palkkaa, uskon sinun olevan samaa mieltä siitä, että tämän pr-matkan siirtäminen on täysin soveliasta. Olen myös sitä mieltä, että näinä aikoina on parempi, että olet Washingtonissa neuvottelemassa minun kanssani ... Tietysti on selvää, että jos haluat lentää kaupallisella lentoyhtiöllä, sinulla on siihen oikeus, Trump kirjoitti kirjeessään.
 Voit lukea Trumpin kirjeen kokonaisuudessaan  CNN:n sivuilta .
 Trumpin päätöstä pidetään kostotoimena sille, että  Pelosi kehotti presidenttiä lykkäämään kongressissa pidettävää vuotuista presidentin puhetta kansakunnalle  siihen asti, kunnes maan hallinto on auennut uudelleen. Myös Pelosi kertoi asiasta Trumpille kirjeessä.
 Pelosin oli määrä lähteä matkalleen juuri samaan aikaan, kun Trumpin kirje julkistettiin.  CNN:n mukaan  Yhdysvaltain ilmavoimien linja-auto oli jo odottamassa kongressin edustalla Pelosia seurueineen.
 Puhemies Pelosin edustaja  Drew Hammill  kertoi kirjeen julkistamisen jälkeen Twitterissä, että Pelosin oli määrä matkustaa Afganistaniin "osoittamaan kiitollisuutta meidän miehille ja naisille uniformuissaan heidän palveluksistaan ja omistautumisestaan" sekä saamaan tärkeää tietoa etulinjasta. Hammill myös tarkensi, että Egypti ei kuulunut matkasuunnitelmiin ja Brysselin pysähdyksen syynä oli lentäjien lepotauko sekä tapaaminen muun muassa Naton edustajien kanssa.
 Yhdysvaltain presidentillä on laillinen oikeus kieltää puolustusvoimia antamasta armeijan kalustoa kongressin delegaatioiden käyttöön matkoilla armeijan kohteisiin.
 Lue myös:
 Trumpin puhe kansakunnalle vaarassa – ei kutsua edustajainhuoneeseen

Trump ei anna puhemies Pelosin käyttää ilmavoimien lentokonetta  – "voit lentää kaupallisella"


Summary: "Oma tietolähteeni ei ollut rekisterissä. Hän olisi pitänyt sitä vitsinä. Hän ei mihinkään rekisteriin olisi halunnut."

Helsingin poliisissa oli vallalla vielä 2000-luvun alussa kulttuuri, jossa yksittäinen poliisin tutkija ei paljastanut tietolähdettään kenellekään. Ei edes kollegoille saati esimiehille.
 Tällaisen käsityksen antoi kansanedustaja  Kari Tolvanen  (kok.), joka johti Helsingin poliisiin väkivaltarikosyksikköä vuosina 2001-2011. Tolvasta kuultiin todistajana poliisijohdon virkarikosjutussa tänään käräjäoikeudessa.
 – Itse olen ehkä vanhan koulukunnan miehiä, ei tietolähteen nimeä paljasteta oikein kenellekään. Itsekin, jos kysyin tietoa (muilta poliiseilta), en ikinä kysynyt, kuka tämän tiedon antoi vaan, kuinka luotettava tämä tieto on, Tolvanen sanoi.
 Syyksi hän kertoi sen, että oli nähnyt urallaan jopa teloitusmurhia, joissa motiiviksi usein epäiltiin poliisin vasikointia. Hän kertoi myös yhdestä omasta tiedottajastaan, jota ei koskaan rekisteröity mihinkään.
 – Jos he paljastuvat, pahimmillaan se johtaa hengenmenetykseen. Oma tietolähteeni ei ollut rekisterissä. Hän olisi pitänyt sitä vitsinä. Hän ei mihinkään rekisteriin olisi halunnut, Tolvanen sanoi.
 Määräys rekisteröinnistä koettiin ongelmalliseksi
 Poliisin tietolähdetoiminnasta kirjattiin säännös lakiin vuonna 2005. Sen jälkeen sisäministeriö antoi vuonna 2008 lakia täsmentävän asetuksen, jonka pohjalta poliisi antoi edelleen oman määräyksensä.
 Samoihin aikoihin  Jari Aarnion  johtama huumepoliisi lakkautti tietolähderekisterinsä, jota oli pidetty 2000-luvun alusta asti. Määräyksessä oli eri sävy kuin kentällä työskentelevien poliisien ajatusmaailmassa.
 Syyttäjä tulkitsee asiaa niin, että vinkkimiehet olisi pitänyt määräyksen mukaan rekisteröidä, kun syytetyt pitävät asetusta ja määräystä ylimalkaisina ja tulkinnanvaraisina.
 Syytettynä on huumepoliisissa toimineiden virkamiesten ja Helsingin poliisin ex-johdon lisäksi myös Poliisihallituksessa työskennelleitä virkamiehiä. Kaikki kiistävät syytteet.
 Tietolähteiden turvallisuutta pohdittiin
 Tolvasen mukaan uusien ohjeiden ja säännösten epäselvyyksistä käytiin paljon keskustelua. Myös tietolähteiden vastentahtoisuus rekisteröintiin ja turvallisuus olivat keskusteluissa esillä.
 – Onko turvallista rekisteröidä johonkin rekisteriin tietolähteitä, jos puhutaan kovan luokan rikollisuuden ytimestä. Vanhan liiton poliisina oudolta tuntuu, jos ei saisi tietoa hankkia ja kaikki heti pitäisi rekisteröidä. Siinä törmäsi vanhakantainen poliisimaailma ja uusi poliisimaailma. Näköjään se on tuottanut vaikeuksia ja tuskaa, kun sitä täällä salissa käsitellään.
 Ongelma rekisteröimättömyydessä kiteytyy useiden oikeussalissakin kuultujen puheenvuorojen mukaan siihen, että rekisteröimättömyys tekee poliisitoiminnan laillisuusvalvonnan vaikeaksi, ellei peräti mahdottomaksi.
 Lue lisää:
 Ex-sisäministeri Päivi Räsänen virkarikosoikeudenkäynnissä: Tajusin, että poliisilla ei ole välineitä selvittää asiaa
 Jari Aarnio mollasi tietolähdeohjeistusta hovioikeudessa: "Siitä ei ottanut Erkkikään selvää"
 "Minulla ei ollut kynsiä eikä hampaita" – Helsingin hyllytetty poliisipäällikkö sysää vastuuta esimiehelleen

Virkarikoskäräjillä kuultu kansanedustaja Kari Tolvanen: Siinä törmäsivät vanhakantainen poliisimaailma ja uusi poliisimaailma


Summary: Asiantuntija kertoo miksi mainos ärsyttää ja miten se olisi kannattanut tehdä toisin.

Parranajotuotteistaan tunnettu Gillette julkaisi viime sunnuntaina mainosvideon, joka ottaa kantaa toksista maskuliinisuutta vastaan. Video näyttää esimerkiksi elokuvissa esiintyvää seksismiä, tappelevia poikia ja uutisia #metoo-liikkeestä.
 Video on kerännyt  YouTubessa  satoja tuhansia alaspäin peukutuksia. Kriittisiä kommentteja on sadellut sosiaalisessa mediassa ja moni on ilmoittanut ryhtyvänsä boikotoimaan yrityksen tuotteita. Twitterissä syntyi nopeasti tunnus  #BoycottGillette , ja yhtiön kimppuun käytiin myös aiemmin yhteiskunnallisesti kantaaottavien yritysten kurittamisessa käytössä olleella  #GetWokeGoBroke  -hashtagilla.
 Kelkkaan hyppäsi luonnollisestikin pian myös konservatiivisia kommentaattoreita, muun muassa talk show -juontaja Piers Morgan ja kolumnisti Art Tavana.
 Tietokirjailija ja kriisiviestinnän asiantuntija  Katleena Kortesuo  ymmärtää mainoksen herättämiä reaktioita.
 Kortesuon mukaan mainos ärsyttää ihmisiä kahdesta syystä. Ensinnäkin kohderyhmä kokee, että heitä syytetään asiasta, jota he eivät ole tehneet.
 – Uskon, että ihmiset ovat samaa mieltä mainoksen arvomaailman kanssa ja juuri sen takia, kun he ovat samaa mieltä, heille tulee sellainen tunne, että miksi meille tullaan sanomaan asiasta aivan kuin me emme jo olisi tästä samaa mieltä. Se näkyy negatiivisten peukutusten määrässä.
 Toinen syy, miksi mainosta arvostellaan on se, että kaupallinen yritys yrittää ratsastaa yhteiskunnallisella aatteella. Se saattaa kuulostaa epäaidolta.
 Kortesuon mielestä kritiikki kohdistuu nimenomaan mainokseen, ei niinkään sen käsittelemään aiheeseen.
 – Gilletten mainoksen ajatus on hyvä, mutta toteutus huono.
 Syyttämisen sijaan pitäisi kiittää
 Joku voisi pitää ihmisten reaktioita yliampuvina. Katleena Kortesuon mukaan ihmisten tunteita ei saa arvottaa. Ihmisille ei voi sanoa, että heidän tunteensa oli väärä.
 Kortesuo sanoo, että pelkkä negatiivinen peukku tai tuotteen heittäminen roskikseen ei edes ole kovin iso reaktio.
 – Toki, kun se tulee sadoilta tuhansilta ihmisiltä, yritys voi pohtia oliko tämä viisas valinta.
 Kortesuo uskoo yrityksen tiedostaneen jo etukäteen, että mainos tulee herättämään närää, mutta arvelee voimasuhteen yllättäneen.
 Mikä Gilletten mainoksessa sitten meni pieleen?
 Kortesuo sanoo, että videon tulokulma oli huonosti harkittu. Positiivisella tavalla esitetty viesti olisi ollut parempi ratkaisu.
 – Viestihän olisi voinut kuulua näin: Kiitos, että puutut kiusaamiseen. Kiitos, että annat jokaisen olla sellainen kuin hän on. Kiitos, kun olet tasa-arvon puolella. Väitän, että se viesti olisi otettu vastaan aivan eri tavalla.
 Kohut eivät yleensä vaikuta myyntiin
 Kortesuo odottaa mielenkiinnolla Gilletten seuraavia myyntilukuja. Kortesuo kertoo, että keskimäärin kohut eivät vaikuta yrityksen myyntiin suuntaan eikä toiseen.
 Kohut ja kriisit ovat raskaita lähinnä siksi, että ne verottavat yrityksen henkisiä voimavaroja.
 – Kaikki ovat hälytystilassa, yksittäinen rivityöntekijäkin on ihan kriisissä, kun kaikki kaverit kyselevät, mitä teidän työpaikalla oikein tapahtuu. Mutta se ei välttämättä vaikuta myyntiin. Osa boikotoi ja osa huomaa, että katsos vaan, tällainenkin firma on olemassa, ostanpa tuotteen.
 Sitä paitsi kohut unohtuvat nopeasti. Kortesuo ei usko Gilletten mainoksen pysyvän esillä tätä viikkoa kauempaa.
 MeToon sanomaankaan Gilletten mainoksella ei ole Kortesuon mielestä kovin suurta merkitystä.
 – Sanoma on yhteiskunnassa jo muutenkin tosi vahvasti esillä. Gillette ei pysty vaikuttamaan siihen, lisääntyykö vai väheneekö sen sanoman kuuntelu.
 Päivitetty 17.1. klo 17.40: Juttuun vaihdettu tunnettujen kommentaattoreiden twiitit ja lisätty linkki BoycottGillette-hashtagiin.

Gillette teki #metoo-mainoksen ja partahöylät menivät boikottiin, miksi? – "Ajatus on hyvä, mutta toteutus huono"


Summary: Kielisuihkutuksessa kieltä kuullaan ja puhutaan heti mahdollisimman paljon. Hämeenlinnassa tokaluokkalaiset pääsevät tutustumaan useaan eri kieleen kevätlukukauden aikana.

Tästä on kyse Vuoden 2020 alusta kaikissa Suomen kouluissa vierasta kieltä ryhdytään oppimaan jo ensimmäisellä luokalla. Hämeenlinna on yksi monista kunnista, joissa annetaan parhaillaan varhennettua kieltenopetusta Opetushallituksen myöntämällä hankerahoituksella. Kielisuihkutuksessa lapset tutustuvat useaan eri kieleen kevätlukukauden aikana.
 Kieltenopettaja  Meeri Sarvikas  pukee käsinukkesammakon toiseen käteensä ja aloittaa saksankielen suihkutustunnin Ruununmyllyn ala-asteen kakkosluokalle Hämeenlinnassa. Menossa on vasta toinen tunti, mutta suuri osa tunnin puheesta on saksaa. Niin sanotussa kielisuihkutuksessa lapset pääsevät tutustumaan useaan eri kieleen kevätlukukauden aikana.
  Wie heißt du? – Ich heiße Jerry. – Ich heiße Elmo.  Jooa Hurme, Jerry Koivisto ja Elmo Laine
 – Se on hyvin toiminnallista, pelataan leikitään lauletaan ja lapset pääsee myös sitä kautta tosi nopeasti mukaan. Kun tulee paljon toistoa, niin lapset rohkaistuvat myös itse käyttämään sitä kieltä. Sitten tuolla käytävällä ja pihalla kuulee tsyyssit ja halloot.
 Jooa Hurme  osaa jo toisella saksantunnilla kysyä kavereittensa kuulumisia,  Jerry Koivistolta  ja  Elmo Laineelta  kohtelias vastaus tulee kuin apteekin hyllyltä. Hiukan hihitellen, tosin.
 – Wie heißt du?
 – Ich heiße Jerry.
 – Ich heiße Elmo.
 Kielimaistiaisia kaikille aisteille
 Kielisuihkutuksessa Ruununmyllyn koulun tokaluokkalaiset oppivat ensin saksaa tunnin viikossa. Kuuden viikon jälkeen kieli vaihtuu ruotsiin ja sitä seuraavat englannin opinnot. Tällä koululla oppilaat saavat pieniä kielimaistiaisia myös viron, espanjan ja venäjän kielistä kevään aikana.
 – Wie gehts? – Danke gut.  Manuel Tavisalo ja Lenni Ollikainen
 – Kakkosluokkalaiset ovat vielä sellaisia supersankareita eli he oppivat ja osaavat kaikenlaista. Heillä on iloa, riemua ja uteliaisuutta lähteä tekemään asioita, kertoo hankekoordinaattori, kieltenopettaja  Terhi Lahdenpohja  Hämeenlinnan kaupungilta.
 Kokenutta kieltenopettajaa innostaa erityisesti se, että kielisuihkutuksessa lapsilla ei ole käytössään kirjoja. Lapset oppivat lukemaan kehon kieltä ja muita vinkkejä, millä oppia ymmärtämään kieltä.
 – On tärkeää, että kieltä tulee joka aistien avulla huomioitavaksi. Kielisuihku tarkoittaa nimenomaan sitä, että kieltä kuullaan mahdollisimman paljon ja sitä puhutaan mahdollisimman paljon, että se ei ole paperinmakuista, jatkaa Lahdenpohja.
 Ensi vuonna kieltenopetus alkaa jo ekaluokalla
 Hämeenlinna on yksi yli sadasta kunnasta, joissa parhaillaan annetaan varhennettua kieltenopetusta  Opetushallituksen myöntämällä hankerahoituksella .
 Vuoden 2020 alusta  varhennettu kieltenopetus  tulee koskemaan kaikkia kouluja Suomessa. Syksyn ekaluokkalaiset aloittavat siis kaikki ensimmäisen vieraan kielen opiskelunsa jo ensimmäisen luokan aikana.
 – Varsinkin ykkös-kakkosluokkalaiset ovat vielä siinä herkkyysiässä, että kieli tarttuu heihin todella helposti, perustelee kieltenopettaja Meeri Sarvikas kielenopetuksen aloituksen aikaistamista.
 Jos vaikka menen Saksaan tai tapaan saksalaisia, sitten voin puhua saksankielellä heille.  Iivari Rosenberg
 Ruununmyllyn koulun toisen luokan oppilas  Iivari Rosenberg  on niin ikään parin ensimmäisen saksansuihkutustunnin aikana oppinut esittelemään itsensä ja tervehtimään toisia. Pienen koululaisen mielestä on perusteltua opiskella uutta kieltä.
 – Jos vaikka menen Saksaan tai tapaan saksalaisia, sitten voin puhua saksankielellä heille, hän sanoo.
 EU pyrkii varhentamaan kieltenopetusta
 Suomen päätös aikaistaa kieltenopetuksen aloittamista on linjassa EU-maiden kanssa. Suuressa osassa EU-maita on viime vuosina pyritty siihen, että kieltenopetusta varhennetaan. Näin halutaan lisätä muidenkin kuin englannin kielen opiskelua ensimmäisenä vieraana kielenä.
 – Tavoitteena on ollut tarjota kaikille yhdenvertaisesti mahdollisuus. Lisäksi halutaan varhentamisen kautta tukea oppilaiden luontaista kieltenopiskelua ja varhaista herkkyyttä. Toivomme tietysti, että tässä nyt saataisiin aikaan innostus kieltenopiskelussa tämän varhentamisen kautta, kertoo opetusneuvos  Minna Polvinen  opetusministeriöstä.
 Varhennettava kieli on A1-kieli. Opetuksen järjestäjä eli kunta päättää siitä, mikä kieli koululaisille on tarjolla ensimmäiseksi vieraaksi kieleksi. Tällä hetkellä suurimmassa osassa kouluja se on englanti.

Hämeenlinnassa lapset pääsevät nyt kielisuihkutukseen – ensi vuonna vierasta kieltä oppivat kaikki Suomen ekaluokkalaiset


Summary: Yle näyttää eduskunnan kyselytunnin suorana kello 16–17.

Eduskunnan kyselytunnilla on torstaina todennäköisesti odotettavissa keskustelua ainakin lapsiin kohdistuvista seksuaalirikoksista.
 Kyselytunnin idea on, että kansanedustajat pääsevät kysymään ministereiltä ajankohtaisista asioista. Pääministeri  Juha Sipilä  (kesk.) ei ole paikalla.
 Keskustelu lapsiin kohdistuvista seksuaalirikoksista on lähtenyt koville kierroksille  Oulun  ja  Helsingin  tapausten myötä. Eduskuntaryhmät pääsivät tällä viikolla harvinaiseen yksimielisyyteen ja  linjasivat , että kolme eduskunnassa jo käsittelyssä olevaa lakihanketta on saatava läpi tällä hallituskaudella.
 Riittävätkö toimet kuitenkaan lopulta kaikille eduskuntapuolueille? Tuleeko esimerkiksi turvapaikanhakijoiden palautuksista keskustelua? Esimerkiksi siniset ja perussuomalaiset näkisivät mielellään vielä tiukempia toimia.
 Voit katsoa alla olevalta videolta eduskuntaryhmien tiistaina pitämän tiedotustilaisuuden päätetyistä linjauksista.

 Myös hallitus kokoontui puimaan lapsiin kohdistuvien seksuaalirikoksen torjumista tiistaina ja kokoontuu uudelleen perjantaina.
 Voit katsoa alla olevalta videolta pääministeri  Juha Sipilän  (kesk.), sisäministeri  Kai Mykkäsen  (kok.) ja sinisten eduskuntaryhmän puheenjohtajan  Simon Elon  kommentit aiheesta.

 Kyselytuntia voi seurata suorana  Yle Areenasta  tai ylläolevaa kuvaa klikkaamalla. Kyselytunti alkaa kello 16. Yle näyttää kyselytunnin myös TV1:ssä kello 16–17.
 Lisää aiheesta:
 Eduskuntaryhmät linjasivat: Nämä kolme lakihanketta saatava läpi tällä vaalikaudella, hallituksen panostettava seksuaalirikosten estämiseen
 Oulun poliisi: "Yksi uhri on ollut huumausaineiden vaikutuksen alaisena ennen kuin hänet on raiskattu"
 Kaksi seksuaalirikoksista epäiltyä miestä vangittiin Oulussa – muut epäillyt vapaalla jalalla

Vaaditaanko lapsiin kohdistuvien seksuaalirikosten torjumiseksi vielä kovempia toimia? Katso kyselytunti suorana klo 16


Summary: Esimerkiksi Helsingin kaupungilla ei ole enää varastossa jäljellä nenäsumutettavaa, kuumille kiville mennyttä influenssarokotetta. Yksittäisissä terveyskeskuksissa sitä voi löytyä.

hengitystieinfektiot (hengityselinten taudit, infektiot)

Influenssarokotetta on tänä talvena otettu joukolla. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tuoreimman tiedon mukaan rokotetta on jaettu 1,1 miljoonalle suomalaiselle. Tämän lisäksi tulevat työpaikkarokotukset, jotka eivät ole kansallisen rokotusrekisterin luvuissa.
 Paikoittain rokotteet voivat olla vähissä. Esimerkiksi Turun yliopistollisesta keskussairaalasta kerrotaan, että terveyskeskuksiin ja neuvoloihin jo jaettujen annosten lisäksi varastossa on 350 rokotetta.
 – Ei se nyt tietysti iso määrä ole, toteaa sairaala-apteekkari  Tiina Järvinen . Sairaala-apteekit toimivat rokotteiden alueellisina keskusvarastoina.
 Lisää ei ole tilattavissa, ja Järvisen mukaan tarvetta varmasti tulee vielä ihmisten herätessä, kun kansallinen epidemia alkaa. THL on arvioinut näin käyvän ehkä jo lähipäivinä.
 Lapselle valitaan nyt mieluummin sumute kuin piikki
 Rokoteinnokkuuteen löytyy kaksi pääsyytä, arvioi ylilääkäri  Hanna Nohynek  THL:stä.
 – Kaikille annetaan tällä kaudella rokotetta, joka antaa suojaa neljää virusta vastaan.
 Se on saattanut Nohynekin mukaan lisätä varsinkin iäkkäiden rokotehaluja. Viime talven rokote oli tehottomampi ja sai osakseen näkyvää arvostelua.
 Toiseksi, lasten maksutonta rokottamista laajennettiin. Aiemmin ilmaisen rokotteen saivat alle 3-vuotiaat, nyt myös 3–6-vuotiaat.
 – Se on lisännyt intoa huimasti. Ikäryhmässä jopa kolme neljäsosaa on saanut rokotteen nenäsumutteena.
 Nenäsumutemuotoisen hoitomuodon on saanut yli 60 000 lasta. Esimerkiksi Helsingin kaupungilla ei ole nenäsumutetta enää varastossa, jos erä loppuu terveyskeskuksessa, koulussa tai neuvolassa kesken. Kun nenän kautta annettava rokote tuli käyttöön pari vuotta aiemmin, vastaanotto oli vielä selvästi empivämpi.
 Kaikkiaan maahan tilattiin 71 000 sumuteannosta, eli riittämään yhdelle kolmesta lapsesta. Rokote huononee nopeasti, ja jäljellä olevienkin käyttöikä päättyy ennen tammikuun loppua.
 Talven aalto liikkuu hitaasti
 Tavanomaisesti influenssaisimmat viikot ovat helmikuussa, mutta nyt piikki ajoittuu todennäköisesti totuttua myöhemmäksi.
 – Huippuviikot saattavat ajoittua helmi-maaliskuulle, arvioi THL:n erityisasiantuntija  Niina Ikonen .
 – Tällä kaudella epidemia on sen verran hitaammin käynnistynyt sekä Suomessa että muualla Euroopassa. Meillä on kausia, jolloin tartunnat ovat lähteneet hyvin voimakkaaseen nousuun ja epidemian huippuviikot sitten on saatettu ohittaa hyvin nopeastikin.
 Tällainen talvi oli esimerkiksi vuosien 2016–2017 taitteessa.
 Vielä ei voi puhua edes influenssaepidemiasta. THL laskee epidemiakynnyksen ylittymisen usean aiemman vuoden tiedoista. Itä-Savossa influenssakausi näyttäisi olevan pisimmällä, vaikka Ikonen ei tekisi isoja johtopäätöksiä viranomaisten tietoon tulleista lääkärikäynneistä.
 – Eri sairaanhoitopiirit tekevät eri määrän testejä. Joillakin paikkakunnilla, joilla on esimerkiksi enemmän yksityisiä lääkärin vastaanottoja, testejä on saatettu tehdä enemmän.
 Enemmistö tapaa sairastaa kotona käymättä terveydenhoidossa.
 Lue lisää:
 Nenäsumutteena annettavat influenssarokotteet ovat jo paikoin loppuneet

Pikkulasten nenärokotteesta tuli hitti – ilmainen, ei kirpaise, ja loppumassa käsiin


Summary: Maahanmuuttajien perusteita Suomessa asumiseen on vuodesta 2017 lähtien tarkistettu säännöllisesti eri rekistereistä. Tulokset ovat jo nyt merkittäviä.

Maahanmuuttovirasto aloitti ulkomaalaisten oleskeluoikeuden aktiivisen seurannan vuonna 2017.
 Aiemmin ulkomaalaisen oikeus Suomessa oleskeluun on tarkistettu silloin, kun ulkomaalainen hakee oleskelulupaa tai jatkoa oleskeluluvalle. Maahanmuuttoviraston uusi käytäntö on tehdä tarkistuksia oma-aloitteisesti, vaikka luvattomasta maassa oleskelusta ei ole merkkejä.
 Seuranta toimii rekisterien kautta. Maahanmuuttovirasto on esimerkiksi tarkistanut 1 400 perhesiteellä Suomessa asuvan ulkomaalaisen oleskeluoikeuden katsomalla Väestörekisterikeskuksesta, ovatko henkilöt edelleen naimisissa.
 Tulokset ovat merkittäviä.
 Tarkistusten myötä on jo nyt havaittu satoja ulkomaalaisia, joiden Suomessa oleskelulle ei ole virallista perustetta. Perhesiteen perusteella Suomessa asuvien kohdalla tämä käytännössä tarkoittaa, että avioliitto Suomen kansalaisen kanssa on päättynyt.
 – Ensimmäisessä otannassa oli tuhat lupaa, joista noin 15 prosenttia päätyi peruuttamisharkintaan. Toisessa otannassa (400 lupaa) runsaat kahdeksan prosenttia, sanoo Maahanmuuttoviraston maahanmuuttoyksikön johtaja  Tiina Suominen .
 Suominen on itsekin hieman yllättynyt tuloksista.
 – Onhan se aika iso määrä, Suominen myöntää.
 Jos harkinnan tuloksena todetaan, että oleskelulle ei ole mitään perustetta, Maahanmuuttovirasto aloittaa ulkomaalaisen karkotusprosessin.
 Kun tehdään satoja peruuttamisharkintoja, niin tarkoittaako se, että tehdään myös satoja karkotuspäätöksiä?
 – Kyllä.
 Taustalla vuoden 2015 tapahtumat
 Seurantakäytäntö selittää osaltaan sitä, miksi Maahanmuuttoviraston karkotuspäätökset  ampaisivat nousuun  vuonna 2017.
 Oleskeluluvan peruuttamisharkinta ei johda automaattisesti karkotuspäätökseen. Ensin ulkomaalaiselta kysytään, onko hänen Suomessa asumiselleen jotain muuta perustetta. Suomalaisesta puolisostaan eronnut voi olla vaikka riittävän hyväpalkkaisessa työssä ja siten kelvollinen jäämään Suomeen.
 – Hakijaan ollaan ilman muuta yhteydessä ja tätä tiedustellaan ennen karkottamispäätöstä, Suominen sanoo.
 Toistaiseksi seurantaa tehdään muutaman henkilötyövuoden voimin.
 Maahanmuuttoyksikön johtaja Tiina Suominen. Markku Pitkänen / Yle
 Seurannan takana ei ole lakimuutos, vaan hallituksen huhtikuussa 2017 hyväksymä  Laittoman maahantulon ja maassa oleskelun vastainen toimintaohjelma .
 – Siihen on sisällytetty kirjaus, että Migrin pitäisi luoda tehokas malli, miten suorittaa jälkikäteistä lupavalvontaa, Suominen taustoittaa.
 "LAMA-ohjelma" oli hallituksen reaktio vuoden 2015 tapahtumiin. Turvapaikanhakijoiden määrän moninkertaistuttua hallitus selvitti ja pani toimeen keinoja, joilla kielteisen päätöksen saaneet saataisiin poistettua maasta.
 Tarkistukset eivät rajoitu mainittuihin perhesideperusteisiin oleskelulupiin, vaan niitä tehdään jo nyt kaikkien oleskelulupien kohdalla.
 – Tarkoitus on, että kaikista päähakuperusteista olisi aina seuranta käynnissä.
 Tuloksia Suomessa opiskelevien tai työtä tekevien ulkomaalaisten seurannasta ei tosin ole vielä raportoitavaksi.
 Turvapaikan saaneiden elämään seuranta ei vaikuta. Heidän perusteensa oleskeluluvalle riippuu lähtömaan tilanteesta, eikä Suomessa tapahtuvista elämänmuutoksista.
 Seuranta ja sen myötä tehdyt karkotuspäätökset eivät Suomisen mukaan ole toistaiseksi johtaneet karkotusten toimeenpanoon. Karkotuspäätöksistä valitetaan usein hallinto-oikeuteen.
 – Lainvoimaisia päätöksiä ei juuri ole, koska päätökset ovat valituskierroksella hallinto-oikeudessa.
 "Näyttää siltä, että joku vallassa oleva haluaa enemmän valtaa valvomalla ihmisiä"
 Miltä tämä kuulostaa Suomessa asuvan ulkomaalaisen korvaan?
 Piipahdamme Helsingin yliopiston kahvilaan kysymään asiaa ensimmäiseltä vastaantulevalta maahanmuuttajalta.
 – Tällainen kohdentaminen ilman ison kuvan ymmärtämistä näyttäytyy minulle noitavainona. Näyttää siltä, että joku vallassa oleva haluaa enemmän valtaa valvomalla ihmisiä, sanoo Intiasta Suomeen yhdeksän vuotta sitten muuttanut  Ranjit Menon .
 "En putoa perusduunarin profiileihin, työmaani on luovuus, ideoin tulevaisuutta varten. Huoleni onkin, että jos minua profiloidaan ulkoapäin, mihin lokeroon minut sijoitetaan, miettii Intian Mumbaista Suomeen muuttanut Ranjit Menon". Markku Pitkänen / Yl
 "Isolla kuvalla" Menon tarkoittaa sitä, että ulkomaalaisen tarve oleskeluluvalle ei selviä rekisterien tietoja tuijottamalla.
 – En usko että Suomessa on kellään tarpeeksi tietoa siitä, millaisissa tilanteissa yksilöt ovat. Joku voi todella kipeästi tarvita oleskelulupaa ja sitten hänet karkotetaan Afganistaniin.
 Toisaalta ulkomaalaisen työsopimusta tai palkan määrää tarkastamalla ei myöskään voi päätellä, kuka on Suomelle hyödyllinen ja kuka ei, Menon sanoo.
 – Voi olla hyvin kyvykkäitä ihmisiä, jotka eivät ole löytäneet työtä, tai saa riittävästi palkkaa kielimuurin, tai muiden käytännön ongelmien vuoksi. Jos olet käynyt TE-toimiston nettisivuilla, niin tiedät mistä puhun.
 Menonin mielestä seuranta on osaltaan osoitus siitä siitä, että ulkomaalaisia katsotaan Suomessa ongelmalähtöisesti.
 – Mediassa ulkomaalaisia katsotaan ongelmien kautta. Se vaikuttaa siihen miten ihmiset ajattelevat ulkomaalaisista. Ja se antaa poliitikoille mahdollisuuden muuttaa lakia ja lisätä valvontaa. Enpä tiedä, onko tällainen käytäntö, joka vaikuttaa kaikkiin ulkomaalaisiin, oikea tapa toimia. Asioista pitäisi keskustella ensin.
 Aalto-yliopistossa suunnittelijaksi valmistunut Menon on opiskelunsa jälkeen asunut Suomessa työperäisen oleskeluluvan turvin.
 Huolettaako itseäsi se, että yksi päivä jäisit työttömäksi ja seuraavana sinua ollaan karkottamassa maasta?
 – Vaikka minut karkotettaisiinkin, mielestäni maailmassa on minulle tarpeeksi tehtävää. Ja teen parhaani ollakseni täällä hyödyllinen. Se on Suomen häviö, jos minut potkitaan täältä pois, Menon naurahtaa.

Suomi vahtii ulkomaalaisia entistä tarkemmin – uusi seurantakäytäntö johtanut lukuisiin karkotuspäätöksiin