Summary: Kahta epäillään törkeästä metsästysrikoksesta ja luonnonsuojelurikoksesta. Kolmannen syyte on lievempi.

Poikkeuksellisen laajasta salametsästystapauksesta on nostettu syytteet kolmea henkilöä vastaan.
 Rikokset tehtiin Pietarsaaressa vuoden 2016 elokuusta toukokuuhun 2017. Alun perin salametsästyksestä epäiltiin kuutta nuorehkoa miestä ja naista. Kaikki ovat kotoisin Pietarsaaren seudulta.
 Kahta henkilöä syytetään törkeästä metsästysrikoksesta ja luonnonsuojelurikoksesta. Heidän epäillään salametsästäneen 20 rusakkoa, 15 metsäkaurista, kolme valkohäntäpeuraa ja yhden ketun. Toinen syytetyistä oli tekohetkellä alaikäinen.
 Luonnonsuojelurikossyyte liittyy noin 40 kalalokin salametsästykseen. Kalalokki on rauhoitettu laji.
 Kolmas syytetty oli syyttäjän mukaan mukana kolmen kauriin ja muutaman rusakon metsästyksessä. Hänen epäillään syyllistyneen salametsästykseen vuoden 2016 aikana.
 Kuuden nuoren epäillään ampuneen auton ikkunasta noin 50 eläintä Pohjanmaalla – laaja salametsästystapaus eteni syyttäjälle   Kymmeniä eläimiä salametsästettiin auton ikkunasta – metsästysseurat voivat hakea korvauksia
 Eläinten ammuskelussa Pietarsaaressa käytettiin apuna valonheitintä
 "Poikkeuksellista ja järjetöntä" – eläinten huviammuskelu auton ikkunasta saa täystyrmäyksen

Poikkeuksellisesta salametsästystapauksesta syytteet kolmelle: nuorten epäillään ampuneen eläimiä auton ikkunasta


Summary: José Antonio Francisco näki tornadon tulevan kohti. Sitten koti romahti ja hevoset pakenivat.

Kuubassa tornado iski sunnuntai-iltana yllättäen Havannaan. Ainakin neljä ihmistä kuoli, 195 loukkaantui ja vaikutuksista kärsii noin 200 000 kaupunkilaista.
 José Antonio Francisco González  katselee tuhoutunutta kotiaan Reglan työläiskaupunginosassa Havannassa.
 Regla on yksi alueista, jotka jäivät Havannan läpi pyyhkäisseen tornadon reitille. Gonzálezin koti oli yksi 125 tuhoutuneesta asunnosta.
 Pihalla katkenneiden puiden, sängynrunkojen ja kattopeltien seassa käyskentelee sika.
 – Sentään jotain jäi jäljelle, González osoittaa eläintä.
 – Molemmat hevoseni säikähtivät myrskyä ja karkasivat. Ne eivät ole löytäneet takaisin. Sian olin sitonut kiinni, joten se ei päässyt lähtemään. Koti, keittiö, eläinsuoja tuhoutuivat. Minä en silti lähtenyt kotoani, Gonzalez kertoo.
 Pyörre iski jyristen
 Tornado kulki usean kaupunginosan läpi Havannassa sunnuntai-iltana. Koteja romahti myrskyn voimasta ainakin Díez de Octubressa, La Viborassa, Santo Suarezissa, Luyanassa ja Guabacossa. Jukka Rapo
 Marisa Rodriguez  oli puolestaan lähdössä illalla rukoilemaan sairaan ystävänsä luokse, kun tornado oli jo lähestymässä noin sadan kilometrin tuntivauhdilla.
 – Astuin ovesta ulos, vaikka tuuli oli voimakas. Sitten näin valtavan, punaisena kohoavan, pyörteen tulevan kohti. Käännyin kannoillani ja huusin olohuoneessa istuvalle perheelleni, että maailmanloppu tulee. Heittäydyimme kaikki lattialle odottamaan, mitä kävisi, Rodriguez kertoo.
 Kun hän katsoi seuraavan kerran ulos, naapurissa sijaitseva kristittyjen temppelirakennus oli maan tasalla.
 – Kuulin vain voimakkaan jyrinän, kuin hävittäjäkone olisi tulossa kohti. Sitten näin kylpyhuoneeni ikkunasta pyörteen. Olin kauhuissani, kun katselin sen kulkua kotini ohitse noin sadan metrin päässä. Kaikki oli ohi muutamassa minuutissa, kertoo  Deivi Williams Díez de Octubren  kaupunginosassa.
 Tornado jätti jälkeensä hävitystä
 Maanantaiaamuna tornadon reitti näkyi useiden metrin levyisenä kaistaleena katkenneita puita ja romahtaneita koteja.
 Sähkö- ja puhelinlinjat roikkuvat sikin sokin pitkin katuja. Talojen ranteita, kuten peltiä ja betonia on iskeytynyt sinne tänne.
 Tuuli paiskoi myös autoja katolleen, ja satamassa kyytiä saivat tyhjät kontit.
 Virallisten lähteiden mukaan neljä kuoli ja noin 195 loukkaantui.
 – Jäimme ilman sähköä, vettä ja puhelinyhteyksiä. Kaasua kuitenkin on ruuanlaittoa varten. Odotamme, että Kuuban valtio tulee apuun. Tähän mennessä emme ole nähneet yhtään ambulanssia, palokuntaa tai poliisia, sanoo  Caridad Flores  maanantaina aamupäivällä La Viborassa.
 Caridad Floresia harmittaa, ettei La Viboraan oltu saatu apua vielä maanantaiaamupäivään mennessä. Asukkaat olivat kuitenkin tarttuneet toimeen ja aloittaneet raivaustyöt. Jukka Rapo
 Partioita kuitenkin näkyi jo läheisillä alueilla. Asukkaat itse tarttuivat heti toimeen.
 Raivaustyöt olivat täydessä käynnissä jo maanantaiaamuna tornadon reitille jääneissä kaupunginosissa, Díez de Octubressa, Santos Suarezissa, La Viborassa, Reglassa, Luyanassa ja Guanabacoassa.
 Hirmumyrsky yllätti kaupungin
 Kuuban historian toiseksi voimakkain tornado iski Havannaan yllätyksenä.
 Säätiedotuksessa oli luvattu sunnuntai-illaksi sadetta, joka loppuisi alkuillasta. Niinpä moni suunnitteli viettävänsä sunnuntai-iltaa tavalliseen tapaan ulkona kaduilla, ystävien luona tai joissain kaupungin monista tapahtumista.
 Asukkaita uhkaavasta hirmumyrskystä varoitettiin televisiossa vasta, kun tornado jo keräsi voimiaan ja tuuli puhalsi voimakkaasti.
 Koko Havannasta katkesi sunnuntai illaksi ja yöksi sähköt, joten todellinen tuho paljastui vasta auringon noustua maanantaiaamuna.
 Tornado vei seinät Carlos Xavierin perheen kodista La Viborassa Havannassa. Edes jykevärakenteinen talo ei kestänyt Kuuban voimakkainta tornadoa sitten 1940-luvun.  Jukka Rapo
 Myrskyn voimakkuudesta kertoo se, että edes puolen metrin vahvuinen betoniseinä ei säilynyt pystyssä tornadon pyyhkäistyä Santo Suarezin ja La Viboran rajamailla.
 Ilman ulkoseiniä  Carlos Xavierin  perheen koti on avoin kuin näyttämö.
 – Kotimme on asumiskelvoton. Vietin yön vahtien, ettei kukaan tule sisään ryöstelemään, kertoo Xavier.
 Armeijan helikopterit kiertelivät aamupäivästä tuhoalueiden yllä, ja paikalliset kertovat, että presidentti  Miguel Díaz-Canela  olisi käynyt aamutuimaan tarkastelemassa hävitystä.
 Havanna keskeisimmät ja turistien suosimat alueet, kuten vanha kaupunki, keskusta, Vedado selviytyvät tuhoitta. Havannassa on tällä hetkellä paljon suomalaisia matkailijoita.
 Noin 200 000 havannalaista kärsii myrkyn tuhoista. Paikalliset arvioivat, että korjautustöihin voi mennä kuukausia, jopa vuosia. Jukka Rapo
 Tiina Leinonen, Havanna

Eläimet karkasivat ja autoja lenteli, kun tornado iski Havannaan – "Huusin, että nyt tuli maailmanloppu"


Summary: Halpalentoyhtiön pörssikurssi romahti lähes 30 prosentin laskuun pian kaupankäynnin alettua.

Halpalentoyhtiö Norwegian on saanut järjestettyä osakeannin kautta kolmen miljardin Norjan kruunun rahoituksen (reilut 300 miljoonaa euroa). Uutinen annista sai kalsean vastaanoton pörssissä, jossa Norwegianin pörssikurssi romahti lähes 30 prosentin laskuun pian kaupankäynnin alettua.
 Yhtiö kertoo pörssitiedotteessaan, että osakeannin avulla on määrä vakauttaa yhtiön taloutta ja luoda liikkumatilaa. Antiin osallistuu muun muassa Norwegianin suuromistaja ja perustaja  Björn Kjos .
 Norwegian on ollut vaikeuksissa nopean laajentumisensa seurauksena. Kjos toteaa, että kasvutahtia hidastetaan ja jatkossa panostetaan kannattavuuden parantamiseen.
 Yhtiön pörssikurssi on ollut paineissa ja rojahti perjantaina pahimmillaan neljänneksen, kun yhtiön ostoa harkinnut IAG ilmoitti peruvansa kaupat ja panevansa jo omistamansa neljän prosentin osuuden myyntiin. IAG omistaa British Airwaysin.
 Alustavien lukujen mukaan Norwegianin tappio nousi noin 2,2 miljardiin Norjan kruunuun (noin 220 miljoonaan euroon) viime vuonna.
 Lue myös:   Voimakkaasti laajentunut Norwegian rämpii velkaongelmissa, halpalentoyhtiön osake romahti

Osakeannista ei ollut apua – Norwegian päätyi taas syöksykierteeseen Oslon pörssissä


Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Museot, näyttelyt sekä historiallisten paikkojen ja rakennusten suojelu

Kokkolassa sattunut  museokorttelin tulipalo  sulkee luonnontieteellisen museon Kiepin kuukausiksi. Museossa käy vuosittain 7 000 – 8 000 vierasta.
 Rakennus on suojeltu, ja nyt mietitään, mitä sille tehdään. Ylin kerros on jouduttu purkamaan palopesäkkeiden sammuttamiseksi. Hirsikehikko pyritään kuitenkin turvaamaan.
 Museokorttelissa sijaitsevat myös Pedagogio (vuodelta 1696), Lassanderin talo (1748) ja Näyttelyhalli (1818). Pedagogio, joka on tiettävästi  vanhin Suomessa kaupunkiympäristössä sijaitseva profaani puurakennus .
 Kokoelmat kärsivät ainakin savusta ja vedestä
 Vanhasta rakennuksesta saatiin pelastettua 30 000 perhosen kokoelma ja myös Veikko Salkion arkistot on saatu talteen. Salkion kokoelma ja Nissisen mineraalikokoelma taas sijaitsevat uudessa osassa, joka sekin kärsi vesivahinkoja.
 Kokoelmien kunnosta ei kuitenkaan ole vielä tarkkaa tietoa.
 Luonnontieteellinen museo Kieppi Kieppi koostuu kolmesta kokoelmasta: Veikko Salkion luontokokoelmassa  on lintuja ja nisäkkäitä, hirvieläimiä ja onttosarvisia, pyyntivälineitä, merieläimiä ja fossiileja. Edustettuina on noin 230 lintulajia ja lähes kaikki Suomen nisäkkäät. Ne on täytettyyn omaan ekolokeroonsa. Iso hirvieläinten ja onttosarvisten sarvi- ja kallokokoelma oli Salkiolle erityisen tärkeä Veikko Salkiolle. Häntä kiinnostivat epämuodostumat, vioittumat ja muut erikoisuudet. Kiepistä löytyy paljon myös muita kalloja ja luita. Veikko Salkio tallensi myös Jäämeren kalastusmenetelmiä piirtämällä ja valokuvaamalla. Myöhemmin hän hankki Jäämeren pyyntivälinekokoelman, jossa on mm. vanhoja verkon merkkejä ja painoja sekä atraimia. Salkion elämäntyö tähtäsi luonnonsuojelun ja ympäristökasvatuksen edistämiseen. Kokkolalaisen Viljo Nissisen (1914–2000)  mineraalikokoelmassa  on järjestetty mineraalien kemialliseen koostumukseen perustuvan luokittelun mukaan. Kokoelmassa on näytteillä noin 1 500 mineraalia. Kokoelma tuli Kokkolan kaupungin omistukseen vuonna 1984. Kokoelmasta löytyy esimerkiksi noin 3 500 miljoonan vuoden ikäinen Siuruan gneissi, joka on Fennoskandian kilven vanhin kivi. Kaustislaisen Armas Järvelän (1918–2002)  perhoskokoelmassa  on noin 30 000 näytettä, esimerkiksi lähes kaikki suomalaiset päiväperhoset.
 Palo aiheutti mittavat vahingot. Myös Kiepin uusi osa on kärsinyt savu- ja vesivahinkoja. Vakuutus korvaa taloudelliset vahingot ja museon kiinni olemisen aiheuttamat menetykset.
 Museotoimenjohtaja Kristina Ahmas luonnehtii tapahtunutta kauhuskenaarioksi, joka toteutui. Päällimmäiset tunteet ovat suru, kauhu ja paniikki.
 – Olen pelännyt pitkään että jotain tällaista voi sattua. Tämä on niin tiiviisti rakennettu kortteli, ja siinä on niin korvaamattomia rakennuksia, että jos jollekin tapahtuu jotain, se on aivan katastrofi.
 Ahmas on onnellinen sitä, että palo saatiin rajattua.
 Päivystävä palopäällikkö Kari Paavola sanoi aiemmin, että yleissyttyminen oli lähellä. Pelastusviranomaiset saivat avattua rakenteita viime tingassa niin, että liekit eivät leimahtaneet laajemmalle. Ne olisivat uhanneet seuraavaksi Vohvelikahvilan rakennusta.
 Kaupunginjohtaja Stina Mattila pitää paloa suurena menetyksenä kaupungille. Hän kertoi jo aiemmin aamulla, että kaupunki käy läpi kiinteistöjensä paloilmaisimet ja sähkölaitteet. Ensin huolehditaan kuitenkin kriisiavusta museon henkilökunnalle sekä museon kokoelmista.
 Kohteessa oli automaattinen palohälytin, joka hälytti aamulla kolmen aikaan. Palo oli tuolloin kuitenkin ehtinyt levitä. Palonilmaisinta ei ollut lähellä paikkaa, josta palo sai alkunsa. Tarkka paikka tai syttymissyy eivät ole tiedossa.

"Suru, kauhu ja paniikki – olen pelännyt pitkään, että tällaista voisi tapahtua": Kokkolan museokorttelin palossa oli ainekset laajempaankin tuhoon


Summary: SuPerin ja JHL.n puheenjohtajat haluavat hoitajamäärän laiminlyönnistä kunnon sanktiot. Tällä hetkellä hoitajien vähinnäismäärästä on vain ministeriön suositus.

Viime viikolla tulivat päivänvaloon Esperi Caren hoivakotien laiminlyönnit. Tiistaiaamuna Yle kertoi, että Suomen suurin hoivapalveluyhtiö Attendo painii samankaltaisten ongelmien kanssa.
 Ylen selvityksen mukaan Attendon hoivakotien asukkaiden hoitoa on laiminlyöty vuosien ajan muun muassa antamalla heille liian vähän ruokaa. Lue lisää aiheesta  täältä .
 Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL:n puheenjohtaja Päivi Niemi-Laine ja Lähi ja perushoitajaliitto SuPerin puheenjohtaja Silja Paavola eivät ole tippaakaan yllättyneitä.
 – Meille superilaisille oli tiedossa, että näitä ongelmia on. Tämähän on vain jäävuoren huippu. Jos markkinavoimille annetaan hyvinvointipalvelut, niin nehän toimii niin kuin osakeyhtiölaki sanoo, eli tuottaa omistajille voittoa, sanoo Paavola.
 – Olemme seuranneet tilannetta pitkään Ruotsissa ja on ollut hyvin nähtävissä, mihin tilanteeseen täällä päädytään. Nyt tämä ikävä asia on valunut hallituksen syliin, sanoo Niemi-Laine.
 Peruspalveluministeri Annika Saarikko on järjestämässä perjantaiksi keskustelutilaisuutta, jossa haetaan ongelmiin ratkaisua. Puheenjohtajat vaativat poliitikoilta järeämpiä toimia. Kuten hoivakotien työntekijöiden määrää koskevaa lainsäädäntöä.
 – Henkilömitoituksen pitää olla laissa, sanktioiden kera. Meillä on nyt suositus ja vielä heikko suositus, Paavola vaatii.
 Sosiaali- ja terveysministeriön laatusuosituksen mukaan hoiva- ja hoitotyötä tekevän henkilöstön vähimmäismäärä on 0,5 hoitotyöntekijää asiakasta kohden.
 Luku on harhaanjohtava, Paavola sanoo.
 – Tämä ei oikein avaudu ihmisille, joten minä avaan: Jos on 10-paikkainen hoitolaitos, siellä on kaksi hoitajaa aamussa, yksi illassa, yksi yövuorossa ja yksi vapaalla. Leikitäänpä, että siellä on yöllä yksi kuoleva potilas ja neljä muuta haluaa yhtä aikaa vessaan, Paavola havainnollistaa.
 Toinen ongelma on Paavolan mukaan myös se, että säästöä ja voittoa tavoitteleva yritys laskee hoitohenkilöstöön mielellään henkilökuntaa, joka ei varsinaisesti suorita hoitotyötä, vaan esimerkiksi hallinnollisia tehtäviä.
 Puheenjohtajat uskovat julki tulleiden ongelmien kertovan siitä, että työntekijät ja valvovat viranomaiset alkavat olla epätoivoisia.
 – Hoivakodeissa aika usein yritetään sovitella asioita. Nyt valvontaviranomaisen on ilmeisesti pakko tulla ulos ja kertoa missä ollaan menossa, sanoo JHL:n puheenjohtaja Päivi Niemi-Laine.
 – Nyt täytyy katseen kiinnittyä siihen, että firmojen omistajat ja toimitusjohtajat tajuavat, että työntekijät ovat tosissaan. He eivät enää suostu siihen, että samoilla vaatteilla joilla hoidetaan mätäisiä haavoja, pitää tehdä voileipiä. Tai kun pitäisi hoitaa 4–5 ihmistä, vaaditaan, että samalla pitäisi pestä pyykkiä ja siivota, sanoo SuPerin Paavola.
 Vanhuspalvelun ongelmat ovat herättäneet myös huolta tulevien sote- ja maakuntauudistuksen suhteen. Esimerkiksi oppositiopoliitikot epäilevät hallituksen soteratkaisun syventävän ongelmia. Hallituspoliitikot taas ovat puolustelleet uudistuksia keinona ongelmien ratkaisuun.
 JHL:n puheenjohtaja Päivi Niemi-Laine ei näe miten entistä markkinavetoisempi ja  säästöä tavoitteleva  sote-malli parantaisi tilannetta.
 – Kunnat ovat erittäin vaikeessa tilanteessa kun ne eivät itse voi tuottaa, vaan ne on pakotettu ostamaan halvalla palveluita jotka pitää järjestää. En näe, että uusi sote tulee mitenkään parantamaan hoidon laatua mikäli ei tehdä lainsädäntöä, jolla lähdetään suitsimaan toimintaa.
 Lue myös:
 Ylen selvitys: Hoivajätti Attendolla ongelmia ympäri Suomea – hoivakodeissa aliravittuja, ulkoilua harvoin ja likaisissa vaipoissa nukkumaan
 Esperi Caren toimitusjohtaja Marja Aarnio-Isohanni eroaa – "henkilöstöasiat jääneet liian vähän huomiolle"
 SDP aikoo esittää välikysymyksen vanhustenhoidon tilasta – oppositiopuolueet koolle huomenna

Hoivaliitot vaativat lakiin hoitajamitoituksia: "Yövuorossa yksi hoitaa kymmentä potilasta"


Summary: Välikysymyksen taustalla ovat Esperi Caren hoivakodeissa paljastuneet epäkohdat.

Ylen tietojen mukaan SDP on kutsumassa muut oppositioryhmät neuvottelemaan vanhustenhoidon tilannetta koskevasta välikysymyksestä huomenna keskiviikkona. Muista oppositiopuolueista perussuomalaiset on ilmoittanut jo olevansa välikysymyksessä mukana.
 Vanhustenhoidon tilanne nousi julkiseen keskusteluun viime viikolla, kun Valvira keskeytti Esperi Caren hoivakodin toiminnan Kristiinankaupungissa laiminlyöntien takia.
 Ongelmat eivät ole rajoittuneet vain Kristiinankaupunkiin. Ylen  laajan selvityksen  mukaan Esperin hoivakodeissa on ollut lukuisia epäkohtia, joita hoivakoteja valvova viranomainen on edellyttänyt korjaamaan. Yle on  kertonut  myös hoivajätti Attendon painivan samankaltaisten ongelmien kanssa.
 Välikysymyksessä käsitellään vanhustenhuollon tilan lisäksi myös sote-uudistusta. SDP:n mukaan hallituksen ajama uudistus ei paranna vanhustenhuollon tilaa.
 Lisää aiheesta:
 Yhdeksän kysymystä peruspalveluministeri Annika Saarikolle – ”Miksi Esperi Caren toimintaan ei puututtu aiemmin?”

SDP aikoo esittää välikysymyksen vanhustenhoidon tilasta – oppositiopuolueet koolle huomenna


Summary: Kun digitalisaatio alkaa karsia ylemmän keskiluokan työpaikkoja, voi syntyä tilaus uudenlaiselle populismille, kirjoittaa Yle News Labin päällikkö Jukka Niva.  Voit keskustella artikkelissa kello 10–12.

Juttelin muutama kuukausi sitten amerikkalaisen toimittajan kanssa ravintolassa San Fanciscossa siitä, mihin suuntaan mediabisnes voi olla menossa.
 – Totta kai jengi haluaa äänestää Trumpia. Mieti niitä kuutta amerikkalaista miestä, jotka joka päivä tulevat valtavan Home Depot -marketin parkkipaikalle. He tulevat sinne joka aamu, ja osa heistä saa päiväksi töitä, toimittaja kuvaili.
 Miehet hakivat joka päivä uudestaan töitä. Jos tavaraa oli tulossa paljon ja varastonjohtaja kaipasi kolmea ylimääräistä varastomiestä, kolme heistä sai paikan.
 – Sinulla ja minulle digitalisaatio ja globalisaatio tarkoittavat vielä toistaiseksi sitä, että voimme tilata kännykällä Kiinasta mitä vaan data-analyysistä kenkiin. Niille Home Depot’n edessä odottaville työväenluokan kansalaisille globalisaatio tarkoittaa maahanmuuttoa. Maahanmuutto taas tarkoittaa sitä, että kuuden miehen sijaan marketin pihalla töitä kyselee vaikkapa yksitoista miestä. Töitä on edelleen kolmelle. Joko töitä on vähemmän tai palkat laskevat, toimittaja kuvaili.
 Koulutettujen työpaikat ovat uhattuna seuraavaksi
 Toimittaja selitti, kuinka amerikkalaisen keskiluokan palkat eivät ole nousseet sitten 1980-luvun. Kukaan edellinen presidentti, ei demokraatti ( Bill Clinton ,  Barack Obama ) eikä republikaani ( George Bush  ja  George W. Bush ) ole pysäyttänyt keskiluokan palkkastagnaatiota eli  palkkojen nousun pysähtymistä .
 Jos palkat eivät nouse, se on kuluttajalle paljon isompi asia kuin Suomessa. Verot ovat matalat. Eikä yhteiskunta tarjoa vastaavia mahdollisuuksia kuin Suomessa. Kaikkeen menee koko ajan rahaa.
 – Heille on ihan sama kuka on presidentti, kunhan se on joku uusi naama, joka uskottavasti lupaa heille taloudellista toivoa. Trump on seuraus jostakin. Trump ei ole pelkkä syy.
 Michael Reynolds / EPA
 Samaa sanoi Barack Obama  syyskuussa puhuessaan  siitä, kuinka Trump on seuraus jostakin. Millaisesta kehityksestä populistin saamat äänet ja häntä äänestävien ihmisten päätökset ovat seuraus, on tärkeä kysymys. Puhdas rasismi on osasyy, mutta onko se koko syy?
 Näyttää siltä että populismin kannatus ei tule katoamaan. Se saattaa muuttaa muotoaan, mutta on voinut tulla jäädäkseen.
 Kansainväliselle populismille tulee olemaan kysyntää myös 2020-luvulla. Kun digitalisaatio alkaa viedä koulutettujen ihmisten työpaikkoja, he ovat vuorostaan hädässä, voi ihan yhtäkkiä syntyä poliittisia suuntia, joita emme osanneet edes ennustaa.
 Kun kulttuurinen ja taloudellinen ylempi keskiluokka alkaa kärsiä, toisin sanoen ottaa taloudellisia iskuja ja menettää asemiaan yhteiskunnan muuttuessa, voi syntyä markkinarako korkeasti koulutettujen populismille. Entä jos se ei näyttäydy koulutetulle eliitille junttina vaan jotenkin coolina? Ensi vuosikymmenellä voi tulla ihan uudenlaisia populistisia liikkeitä, jotka haisevat vuosikertaviineille ja kalliille kuntosaleille.
 Elämme arkea Googlen ja Applen suositusten mukaan
 Liberaali demokratia ei seiso niin vahvoilla jaloilla kuin uskottelemme itsellemme. Vain 31 prosenttia 1980-luvulla syntyneistä amerikkalaisista pitää elintärkeänä elää demokratiassa. Loput eivät pidä. Näin kertoo World Value Survey -kysely vuodelta 2014.
 – Kun samalla edessä on valtava teknologinen vallankumous, jossa kännykät alkavat de facto yhä enemmän suositella meille elämäämme liittyviä päätöksiä, tulee mielenkiintoiset ajat, amerikkalaiskollegani ennusti.
 Nyt jo Google Assistantia mainostetaan lauseella ”Google takes care of me”.
 Miten vaikuttaa poliittisiin valintoihin se, että 2020-luvulla teemme yhä arkemme pienet ratkaisut Googlen ja Applen suositusten mukaan? Samaan aikaan olemme äänestäjinä peloissamme siitä, ettei ilmastonmuutosta saada poliittisesti pysäytettyä.
 Ja samaan aikaan kiihtyvä työn ja teknologian murros tekee kaikista työttömiä säännöllisin väliajoin.
 Samaan aikaan heimoidentiteetit vahvistuvat
 Ja yhä useampi kuluttaa sellaisten ihmisten ajatuksia, jotka ovat samaa mieltä kuin kuluttaja itse.
 Miten tämän kaltaisessa maailmassa elävät ihmiset haluavat kuluttaa uutisia ja mitä ne uutiset ovat?
 Myös populismi tulee luultavasti muuttamaan muotoaan samalla kun yhteiskunta muuttuu. Ja niin muuttuvat kaikki muutkin aatteet.
 Myös journalismin on pakko muuttua. Uskon, että median murros on vasta alkamassa.
 Kirjoittaja on Ylen Uutis- ja ajankohtaistoiminnan kehitysyksikön, Yle News Labin päällikkö. Lisää median tulevaisuuden rakentamisesta  newslab.yle.fi-sivuilla .
 Luo Yle tunnus  ja keskustele artikkelista alla.

Toimittajalta: Unohtakaa Trump – seuraava vaihe voi olla vuosikertaviinin tuoksuinen koulutettujen populismi


Sairauspäivärahalla korvattavien eli pitkien sairauspoissaolojen kasvu jatkui myös viime vuonna, kertoo Kelan tutkimustiimin päällikkö  Jenni Blomgren   tutkimusblogissaan .
 Blomgren kirjoittaa, että uunituoreiden tilastolukujen mukaan Kela maksoi sairauspäivärahaa viime vuonna kaikkiaan 294 633 henkilölle. Sairauspäivärahaa sai noin yhdeksän sadasta ei-eläkkeellä olevasta työikäisestä.
 Blomgrenin mukaan parin viime vuoden merkittävin muutos edeltävään trendiin verrattuna on mielenterveysperusteisten sairauspoissaolojen kasvu. Mielenterveyden häiriön perusteella päivärahaa saaneiden määrä on kasvanut yli neljänneksen vuodesta 2016.
 Viime vuonna noin 74 300 työikäistä sai viime vuonna sairauspäivärahaa mielenterveyden häiriön takia.
 Blomgrenin mukaan tilastoissa toinen merkittävä muutos on se, että sairauspäivärahan saaminen tuki- ja liikuntaelinten sairauksien perusteella ei enää näytä juuri vähentyneen.
 Blomgren arvioi, että jos trendi jatkuu samanlaisena, mielenterveyden häiriöt ohittavat pian tuki- ja liikuntaelinsairaudet sairauspoissaoloja aiheuttavana sairausryhmänä.
 "Kiinnitettävä entistä parempaa huomiota"
 Tutkimustiimin päällikön mukaan sairauspoissaolojen kasvun yhtenä syynä voi olla taloussuhdanne. Hän arvioi, että myös työelämän ja työn vaativuuden muutokset voivat olla yhteydessä sairauspoissaolojen kasvuun.
 Blomgren huomauttaa, että mielenterveyden ongelmat ovat myös kansainvälinen huolenaihe. Aihe on nostettu  OECD:n tuoreessa raportissa  Euroopan keskeiseksi kansanterveysongelmaksi. Raportissa Suomi on EU-maiden kärjessä mielenterveysongelmien yleisyydessä.
 – Tuoreiden sairauspoissaolotietojen valossa on aiempaakin painokkaammin todettava, että hyvän mielenterveyden varjelemiseen ja psyykkiseen työkykyyn on suomalaisessa työelämässä kiinnitettävä entistä parempaa huomiota, Blomberg kirjoittaa.
 Blomgrenin mukaan kuitenkin on muistettava myös se, että iso osa mielenterveyden häiriöistä kärsivistä ovat työelämän ulkopuolella, eivätkä he yleensä näy esimerkiksi sairauspoissaolotilastoissa. Blomgrenin mukaan mielenterveyden ongelmien ehkäisyyn on siten kiinnitettävä huomiota laajemminkin kuin työelämän näkökulmasta.

Kela: Mielenterveyden häiriö yhä useammalla syynä pitkään sairauslomaan, uhkaavat jo ohittaa tuki- ja liikuntaelinsairaudet


Summary: Sähköyrittäjät kehottavat pistäytymään myös mökeillä tarkistamassa mikä on tilanne.

Kuluva talvi on ollut poikkeuksellinen, sillä sähkökatkoista aiheutuvia ongelmia on ollut tavallista enemmän. Haja-asutusalueilla sähköt saattavat räpsyä tunnin-parin välein.
 – Sulakkeet ovat kovilla kun sähkö ei kulje tasaisesti. Katkon jälkeen taas kaikki laitteet lähtevät päälle yhtä aikaa. Pääsulakkeita on palanut jonkin verran, sanoo sähköurakoitsija  Juha-Antti Ilomäki  Jämsästä.
 – Perinteiset tulppasulakkeet varsinkin voivat ottaa itseensä katkon jälkeisestä piikkikuormasta. Tulppasulakkeissa saattaa lanka yksinkertaisesti väsyä, täydentää sähköalan yrittäjä  Mikko Huikko  Joutsan Rutalahdesta.
 Mahdolliset lisäongelmat eivät ole kiinni katkon pituudesta. Pelkkä räpsähdyskin voi riittää.
 Nollavika on hengenvaarallinen
 Ilomäen mukaan kelit ovat katkoneet myös nollajohtimia. Nollajohtimen katkeamisesta johtuva  nollavika  voi olla hengenvaarallinen, sillä siinä sähkö saattaa kulkeutua esimerkiksi pistorasioiden metallisiin kieliin tai laitteiden metallikuoriin.
 – Jos valot välkkyvät tai himmenevät, on syytä epäillä nollavikaa, Ilomäki sanoo.
 Alijännite puolestaan saattaa rikkoa sähkölaitteita, kuten vaikkapa ilmalämpöpumppuja.
 – Ja jos kiinteistön vesi tulee omalla pumpulla, sähköviat saattavat laukaista pumpun moottorin suojakytkimet. Silloin vettä ei tule, vaikka sähköt ovat jo kunnossa, sanoo Huikko.
 Vapaa-ajan asunnolla olisi sähköammattilaisten mukaan nyt hyvä pyörähtää katsomassa, että kaikki on kunnossa.
 – Vesilaitteet jäätyvät nopeasti, jos lämpöä ei ole tarjolla. Pakkasvahditkaan eivät välttämättä toimi, Huikko sanoo.
 Ongelmien taustalla on lähinnä puihin kertynyt lumi. Se tarkoittaa, että tilanne voi jatkua pitkäänkin, sillä lumet pudottavaa suojasäätä ei ole luvassa.

Lauhtuva sää ja lumisade lisäävät sähköongelmia – varo hengenvaarallista nollavikaa


Summary: Pitkään jatkunut turkisalan lama koettelee kuntien taloutta seuduilla, missä turkistarhoja on paljon. Uudessakaarlepyyssä rakentaminen on hiipunut ja väestökato kiihtynyt.

Turkistarhalla on tammikuussa hiljaista. Nahoituskausi on ohi ja varjotaloja asuttavat siitoseläimet. Uudessakaarlepyyssä tarhoja omistava Rainer Sjöholm pysähtyy paukkupakkasessa valkoisten minkkien luo ja möyhii vähän niiden olkipesiä.
 – Kun minkinnahkojen hinnat kääntyvät nousuun, uskon että näissä valkoisissa hintojen nousu näkyy vielä selvemmin, sanoo Sjöholm.
 Uudenkaarlepyyn kaupunginjohtaja Mats Brandt kuuntelee kiinnostuneena. Kaupungin verotuloista turkistarhauksesta tulee suurempi osa kuin missään muussa kunnassa.
 7500 asukkaan kaupungin riippuvuus turkiselinkeinosta on sitä luokkaa, että jos tarhoilla menee huonosti, ei kaupungillakaan mene hyvin.
 – Tarhauksen merkitys paikalliseen talouselämään on erittäin suuri. Edellisellä myyntikaudella myynnin arvo oli noin 40 miljoonaa euroa. Vuonna 2015 tehdyn laskelman mukaan 14 prosenttia kaupungin verotuloista tuli turkisalalta, huomauttaa Brandt.
 Jarkko Heikkinen / Yle
 Pitkä alamäki
 Turkisalalla huippuvuosi oli 2013, mutta siitä alkoikin sitten alamäki. Tarhoilla on tehty tappiota useana vuotena ja se on rasittanut kuntien taloutta seuduilla, missä turkistarhoja on paljon.
 Uudessakaarlepyyssä turkislaman vaikutus näkyy selvästi esimerkiksi siinä, että enimmillään vuonna 2015 kaupunki sai 4,7 miljoonaa euroa yhteisöveroina, mutta kaksi vuotta myöhemmin enää vain 3,4 miljoonaa euroa.
 – Turkisalan lama vaikuttaa kaupungin yleiseen vireyteen, toteaa kaupunginjohtaja Brandt.
 Brandtin mukaan suurin haaste tällä hetkellä onkin se, miten saadaan tulevaisuudenusko ihmisillä säilymään. Nyt jo on näkyvissä, että uudisrakentaminen on hiipunut ja väestökato kiihtynyt.
 Palveluiden karsimisen tielle Uudessakaarlepyyssä ei ole kuitenkaan jouduttu. Akuutissa tilanteessa Uudenkaarlepyyn niinkuin muidenkin turkislamasta kärsivien kuntien pelastukseksi on tullut valtionosuuksien tasausjärjestelmä.
 – Verotuloihin perustuva valtionosuuden tasaus toimii viiveellä, mutta se on auttanut tämän vuoden talousarviossa miljoonan euron verran, selvittää Brandt.
 Uudessakaarlepyyssä tilannetta helpottaa myös se, että kaupungissa on teollisuutta, jolla menee tällä hetkellä hyvin.
 – Täällä on opittu siihen, että laskusuhdanteen jälkeen tulee noususuhdanne.
 Valoa tunnelin päässä
 Sekä kaupunginjohtaja että turkistarhaaja odottavat kuitenkin kuumeisesti parempia aikoja. Vaikka nahkojen hinnat ovat pohjalukemissa, näkee Rainer Sjöholm jo vähän valoa tunnelin päässä.
 Saga Fursin hallituksessa istuva Sjöholm uskaltaa ennustaa, että minkkien kohdalla käänne parempaan tapahtuu vuoden sisällä. Ylituotantoa ei enää ole. Huippuvuodesta minkinnahkojen tuotanto on supistunut kolmannekseen.
 – Ongelma on ollut se, että ylituotannon takia varastot ovat olleet suuret ja niiden purkamiseen on mennyt aikaa. Nyt tuotanto alkaa olla oikealla tasolla tai jopa alle kulutuksen.
 – Täytyy vain uskoa ja toivoa, että käänne tulee. Ja tuleehan se, niin paljon on maailman tuotanto tullut alas.
 Uudessakaarlepyyssä tarhaajien kantti on kestänyt odottaa noususuhdannetta. Vain muutama kaupungin tarhaajista on pannut pillit lopullisesti pussiin.
 – Tuotantoa on supistettu ja varmasti työntekijöitäkin on jouduttu irtisanomaan, mutta lopettamisia täällä on ollut vähemmän kuin kuulemani mukaan esimerkiksi Vaasan eteläpuolella, selvittää Sjöholm.
 Varjotaloissa on tilaa tammikuussa, kun asukkaina on vain siitoseläimiä. Jarkko Heikkinen / Yle
 Imagohaaste
 Mats Brandt on ollut Uudenkaarlepyyn kaupunginjohtajana vasta muutaman kuukauden. Pipo ei ole vielä vaihtunut turkislakkiin, mutta kaupungin imagoon paremmin sopiva päähine on jo etsinnässä, tunnustaa Brandt.
 Brandt sanoo, että kaupunki haluaa ja aikoo jatkossakin olla johtava turkistuottaja Suomessa. Se tavoite on kirjattu kaupungin tarhastrategiaan eikä siitä tavoitteesta tingitä piirunkaan vertaa.
 – Kyllä se näkyy poliittisessa työskentelyssä ja omassakin työskentelyssäni, että työtä turkiselinkeinon eteen halutaan tehdä
 Paitsi ylituotannosta on tarhauselinkeino kärsinyt viime vuosina yleisestä keskustelusta, jossa on kyseenalaistettu koko alan tulevaisuus eettisiin ja eläinsuojelullisiin syihin vedoten. Muun muassa turkisvälittäjä Saga Furs selitti viime vuoden tappiotaan osaksi alan kohtaamilla imagohaasteilla.
 Uudessakaarlepyyssä ei keskustelulta ole ummistettu korvia, sanoo Brandt.
 – Sitä keskustelua on käyty vilkkaasti myös täällä.
 Brandt arvioi kuitenkin, että yleinen mielipide on tarhaajien puolella. Elinkeinon tärkeys ja merkitys maaseudulle ymmärretään.
 – Tämä on kuitenkin ala, jossa tehdään rehtiä ja rehellistä työtä. Uskon, että ihmisille on tullut yleisesti sellainen vaikutelma, että tarhaajat tekevät parhaansa. Siksi uskon, että alalla on tulevaisuutta.

Kantti kestää vielä Suomen turkismekassa – "Täytyy vain uskoa ja toivoa, että käänne tulee. Ja tuleehan se"


Summary: Yhteistoimintaneuvottelut koskevat hallinnollisia tehtäviä sekä palvelutuotantoa. Taustalla on postimäärän raju väheneminen.

Posti kertoo aloittavansa yhteistoimintaneuvottelut hallinnossa ja postipalveluissa. Taustalla on yhtiön tiedotteen mukaan postimäärän raju vähentyminen.
 Seuraavan kolmen vuoden aikana Postilla on tarve alentaa kustannuksia vähintään noin 150–200 miljoonaa euroa. Säästö on tarpeellinen jo jaettavan postimäärän rajun vähenemisen vuoksi, yhtiön tiedotteessa mainitaan.
 Posti arvioi henkilöstön vähennystarpeeksi 236 vakituisessa työsuhteessa olevaa työntekijää. Palvelutuotannossa on vähentämisen lisäksi myös tarvetta osa-aikaistamisille ja lomautuksille.
 Yhtiö kertoo tiedotteessa jatkavan postipalvelujen uudistamista. Kasvua haetaan verkkokaupasta ja logistiikkapalveluista, jotka ovat yhtiön mukaan kasvavia markkinoita.
 Yt-neuvottelut alkavat helmikuun ensimmäisellä viikolla.

Posti aloittaa yt:t – vähentämistarve on enintään 236


Summary: Iäkkäiden influenssarokotteesta saama suoja on selvästi lapsia heikompi, mutta heilläkin viime vuotta parempi.

Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL:n) mukaan influenssarokote näyttää tänä vuonna suojanneen oikein hyvin alle 7-vuotiaita lapsia. Nenäsumutteena ja pistettävänä annetun influenssarokotteen suojateho on lapsilla  alustavien arvioiden  mukaan noin 72 prosenttia. Ne, jotka rokotteesta huolimatta saavat influenssan, sairastavat taudin yleensä lievempänä.
 – Suojateho on ilahduttavan hyvä, selvästi parempi kuin viime vuonna, ylilääkäri  Hanna Nohynek  THL:stä sanoo.
 Yli 65-vuotiailla tämän vuoden influenssarokotteen suojateho on sen sijaan selvästi heikompi, alustavien arvioiden mukaan noin 31 prosenttia. Hanna Nohynek pitää suojaa silti kohtuullisena. Iäkkäitäkin rokote näyttää suojaavan selkeästi viime vuotta paremmin.
 Viime vuonna B-virus aiheutti runsaasti sairastumisia. Tänä vuonna B-influenssaa on ollut toistaiseksi niin vähän liikkeellä, ettei rokotteen suojatehoa sen osalta voida vielä arvioida. Tällä hetkellä liikkeellä ovat Suomessa ennen kaikkea A-virukset.
 – Nyt valtaviruksena näyttää olevan H1N1, sikainfluenssaviruksen jälkeläisvirus, Hanna Nohynek sanoo.
 Influenssatilanne vaihtelee tällä hetkellä Suomessa alueittain. Influenssaa on kuitenkin todettu kaikissa sairaanhoitopiireissä ja kaikenikäisillä.

THL: Influenssarokote on tänä talvena suojannut pikkulapsia "ilahduttavan hyvin"


Summary: Viime lokakuussa entistä vaimoaan puukottanut mies on tuomittu 5 vuoden ja 6 kuukauden vankeuteen.

Pohjanmaan käräjäoikeus on antanut tänään tuomion viime lokakuussa Vaasan ammattiopisto Vamiassa tapahtuneessa puukotustapauksessa.
 Entistä vaimoaan puukottanut mies tuomittiin tapon yrityksestä, pahoinpitelystä ja laittomasta uhkauksesta 5 vuoden ja 6 kuukauden mittaiseen vankeusrangaistukseen.
 Syyttäjä vaati tuomiota murhan yrityksestä.
 Kerromme kohta lisää.

Vaasan ammattiopiston puukottajalle vankeutta tapon yrityksestä


Summary: Keskusvaalilautakunnan menettely ei kuitenkaan ollut vaikuttanut vaalien tulokseen, toteaa Korkein hallinto-oikeus.

Sodankylän keskusvaalilautakunnan päätös vuoden 2017 kuntavaalien tuloksen vahvistamisesta jää voimaan. Korkein hallinto-oikeus (KHO) on kumonnut Pohjois-Suomen hallinto-oikeuden aiemman päätöksen kuntavaalien tuloksen osittaisesta kumoamisesta.
 Pohjois-Suomen hallinto-oikeus oli toimittanut asiassa katselmuksen, jossa hallinto-oikeus oli tarkistanut ja laskenut äänestyslippuja asiasta valittaneiden henkilöiden ja keskusvaalilautakunnan edustajien ollessa paikalla.
 KHO:n mukaan äänestysliput olisi pitänyt tarkastaa ja laskea vain hallinto-oikeuden jäsenten läsnä ollessa. Edellä todetun virheellisen menettelyn takia KHO:n ratkaisukokoonpano tarkasti ja laski kaikki äänestysliput uudestaan.
 KHO totesi, että keskusvaalilautakunta oli vaalien tulosta laskiessaan ja vahvistaessaan tehnyt virheitä. Keskusvaalilautakunnan menettely ei kuitenkaan ollut vaikuttanut vaalien tulokseen.

KHO: Sodankylän kuntavaaleissa menettelyvirheitä


Summary: Hyödynnämme yleisön ajatuksia ydinasevarustelua käsittelevässä A-studiossa keskiviikkona.

Ydinasetutkijoiden mukaan  maailma on edelleen vaarallisen lähellä ydinsodan mahdollisuutta.
 Asevarustelun keskiössä on juuri nyt keskipitkän matkan risteilyohjuksia rajoittavan INF-sopimuksen kohtalo.  Yhdysvallat uhkaa vetäytyä  INF-sopimuksesta tulevana lauantaina, jos sopimuksen jatkosta ei päästä yhteisymmärrykseen Venäjän kanssa.
 Jos sopimus kaatuu, seurauksena voi olla uusi asevarustelukierre.
 Eri maiden viranomaiset ovat myös viime aikoina puuttuneet tapauksiin , joissa rikollisjärjestöt ovat hankkineet radioaktiivisia säteilylähteitä haltuunsa ja pyrkineet myymään niitä terrorijärjestöille.
 Yhdysvallat on halunnut tehostaa  ydinaseidensa pelotevaikutusta, jotta Venäjä uskoisi ydinaseiden käyttöön myös tositilanteessa. Kuinka hyödyllinen ydinaseiden luoma kauhun tasapaino on rauhan ylläpitäjänä?
 Käsittelemme ydinaseita sekä niiden varustelua eri valtioiden ja muiden tahojen välillä A-studiossa keskiviikkona 30. tammikuuta kello 21.05 TV1:llä ja Yle Areenassa.
 Mikä ydinaseissa pelottaa? Uskotko, että joku valtio tai muu taho saattaa käyttää ydinasetta? Jos kyllä, niin kuka? Miksi? Ketä vastaan?
 Kerro ajatuksesi alla olevalla lomakkeella.  Lomake on suojattu, ja tiedot tulevat vain toimituksen käyttöön ohjelman ja juttujen tekoa varten.

Kerro meille: Pelkäätkö, että joku valtio käyttää ydinasetta?


Summary: Suomen väkiluku oli viime vuoden lopussa noin 5,5 miljoonaa.

Syntyvyyden lasku jatkui viime vuonna, kertoo Tilastokeskus. Joulukuun ennakkotilaston mukana viime vuoden aikana syntyi yhteensä 47 307 lasta, mikä oli reilut 3 000 vähemmän kuin edellisvuonna.
 Kuolleita oli 54 295, mikä oli 573 enemmän kuin edellisvuonna. Syntyneitä oli siten lähes 7 000 vähemmän kuin kuolleita.
 Suomen väkiluku oli vuoden lopussa 5 521 773. Se kasvoi viime vuoden aikana reilulla 8 600 hengellä maahanmuuton kautta.

Syntyvyyden lasku jatkui – vauvojen määrä laski alle 50 000:n


Summary: Juuri uuden pääministerikauden aloittanut Stefan Löfven vierailee Suomessa. Yle lähettää tiedotustilaisuuden suorana Yle Areenassa.

Ruotsin pääministeri, sosiaalidemokraattien  Stefan Löfven  ja pääministeri  Juha Sipilä  (kesk.) ovat tavanneet aamulla. Pääministerien keskustelujen aiheina olivat muun muassa EU-asiat kuten brexit, muuttoliike ja unionin rahoituskehykset sekä ilmastokysymykset ja puolustus.
 Maanantaina Löfven tapasi tasavallan presidentti  Sauli Niinistön  Mäntyniemessä. Keskustelujen aiheita olivat Suomen ja Ruotsin puolustusyhteistyö, yhteistyö arktisella alueella, Itämeren alueen turvallisuustilanne ja eurooppalainen puolustusyhteistyö.
 Löfven valittiin uudelle pääministerikaudelle vaivalloisten hallitusneuvottelujen jälkeen. Hallitus aloitti tehtävässään 21. tammikuuta.
 Hallituksessa jatkavat sosiaalidemokraatit ja ympäristöpuolue. Merkittävä muutos on kuitenkin se, että vähemmistöhallitus saa tukea blokkirajan toiselta puolelta keskustapuolueelta ja liberaaleilta. Ruotsissa oikeisto ja vasemmisto eivät ole yleensä tehneet hallitusyhteistyötä.
 Keskusta ja liberaalit ovat hallituksen ulkopuolella mutta lupaavat tehdä yhteistyötä budjettikysymyksissä. Vastineeksi hallitus on taipunut tekemään talousliberaaleja uudistuksia. Keskiryhmät arvioivat, että vasemmistoyhteistyö on ainoa tapa pitää ruotsidemokraatit pois vallasta.
 Lue myös:
 Ruotsin Löfven esitteli hallituksen – Margot Wallström ja Magdalena Andersson jatkavat ministereinä
 Analyysi: Ruotsi saa heikon punavihreän hallituksen, joka voi kaatua vasemmiston saamiin lupauksiin – "Paperi, jota ette koskaan näe" Ruotsin keskustan Annie Lööf: Löfvenin hallitus on paras olemassaoleva ratkaisu
 Analyysi:  Ruotsalaiset puolueet opettelevat hallitusyhteistyötä, jota on Suomessa tehty vuosikymmeniä

Katso Löfvenin ja Sipilän tiedotustilaisuus kello 10


Korkein oikeus (KKO) on hylännyt Metsähallituksen valituslupahakemuksen metsäyhtiöiden puukartellia koskevassa korvausjutussa. Näin ollen hovioikeuden tuomio asiassa jää voimaan.
 Metsähallitus vaati hovioikeudessa kolmelta metsäyhtiöltä Stora Ensolta, Metsäliitolta ja UPM-Kymmeneltä yhteensä noin 120 miljoonan korvauksia. Hovioikeus hylkäsi kanteen.
 Kanteessa oli kyse metsäyhtiöiden hintakartellista, joka markkinaoikeuden mukaan oli voimassa vuosina 1997–2004. Hovioikeus katsoi, ettei Metsähallitus ollut esittänyt riittävää näyttöä siitä, että kartelli olisi aiheuttanut sille vahinkoa.

Korkein oikeus ei myöntänyt Metsähallitukselle valituslupaa – metsäyhtiöiden korvauskanteiden viimeinenkin haara päätökseen


Summary: Tutkijat uskovat löytöjensä perusteella, että sata viime vuotta ovat olleet tutkimusalueella lämpimimmät 115 000 vuoteen.

Kanadan arktisilla alueilla vetäytyvät jäätiköt paljastavat maisemia, joita kukaan ei ole nähnyt 40 000 vuoteen.
 Yhdysvaltalaisen Coloradon yliopiston tutkijat ovat keränneet näytteitä jäätikön sulamisen paljastamista kasveista 30 paikassa Baffininsaarella Grönlannin länsipuolella. Tutkimus on  julkaistu Nature-tiedejulkaisussa .
 Yle Uutisgrafiikka
 Baffininsaaren kesälämpötilat ovat viime vuosikymmeninä kohonneet merkittävästi.
 – Arktinen alue lämpenee kahdesta kolmeen kertaa nopeammin kuin muut alueet maapallolla. Niinpä jäätiköt reagoivat lämpenemiseen nopeammin, sanoo yksi tutkimusryhmän johtajista  Simon Pendleton .
 Vastaavanlaista tutkimusta  on tehty samanaikaisesti esimerkiksi Grönlannissa.
 Coloradon yliopiston ryhmä keräsi elokuussa 48 jään säilömää kasvinäytettä ja määritteli löytämiensä kasvien iän radiohiiliajoitukseksi kutsutulla menetelmällä. Jää oli toiminut luonnonmukaisena pakastimena kasveille. Sammalet ja jäkälät olivat pysyneet vuosituhansien ajan alkuperäisillä kasvupaikoillaan.
 Laboratoriotutkimukset paljastivat, että kerätyt kasvinäytteet olivat olleet yhtäjaksoisesti jään peittämiä 40 000 vuoden ajan.
 – Luonto on kolmen miljardin vuoden ajan sopeutunut ilmaston muutoksiin. Jäätiköillä ei tällaista selviytymisstrategiaa ole, kuvailee tutkija  Gifford Miller .
 Jäätikkö on lämpötilamuutosten luotettava mittari
 Jäätiköt reagoivat välittömästi kesälämpötiloihin. Kun kesät lämpenevät, jäätiköt vetäytyvät. Ja päinvastoin – kun kesät kylmenevät, jäätiköt etenevät.
 – Jäätiköt ovat yksi luotettavimmista mittareista kesälämpötolojen muutosten selvittämisessä, Miller sanoo.
 Tutkijat vertaisivat löydöksiään Baffininsaaren ja Grönlannin ikijäästä kerättyyn lämpötiladataan. Tutkimus päättelee, että viimeksi kulunut vuosisata on alueella ollut lämpimin 115 000 vuoteen.
 Inuitit katsoivat jääkarhun uintia Baffininsaarella vuonna 2012. AOP
 – Lämpenemisen valtavuus on niin suuri, että kaikki sulaa nyt kaikkialla, sanoo Simon Pendleton.
 Tutkijat päättelevät, että Baffininsaari vapautuu jäästä kokonaan lähivuosisatojen aikana.
 Lue myös:
 Meteorologi Kerttu kotakorpi on huolissaan sään ääri-ilmiöistä: "Ilmastonmuutos ei ole mielipideasia"
 Neljä edellistä vuotta ovat olleet mittaushistorian kuumimmat

Vetäytyvä jäätikkö paljasti tutkijoille Kanadassa maiseman, jonka salat jää peitti 40 000 vuoden ajan


Summary: Kultakaivoksen työmaalle johtava tie on suljettu. Töiden on tarkoitus alkaa tällä viikolla.

Valkeakoskella kultakaivoksen vastustajat ovat jälleen sulkeneet alueelle johtavan tien.
 Pelastetaan Kaapelinkulma -liike kertoo pyrkivänsä estämään räjäytystyöt, joiden on ollut määrä alkaa tällä viikolla.
 Liike muistuttaa, että aloite kaivoksen ympäristöluvan uudesta käsittelystä on vielä kesken aluehallintovirastossa. Siinä vaaditaan selvityksiä muun muassa pohjavesivaikutuksista.
 Mielenosoittajta sulkivat tien kultakaivokselle Valkeakoskelle myös tammikuun alussa.
 Tammikuussa oli mielenilmaus myös Sastamalassa, jossa pyrittiin pysäyttämään töitä Dragon Miningin Sastamalan rikastamolla. Mielenosoittajat seisovat laitteiden päällä ja yrittävät estää rikastamon toiminnan.
 Dragon Mining rikastaa Sastamalassa Oriveden ja Huittisten kaivosten kultamalmia. Tulevaisuudessa yhtiö aikoo tuoda rikastamoon malmia myös Valkeakosken Kaapelinkulman kultakaivoksesta.
 Lue lisää:
 Uusi mielenilmaus Dragon Miningia vastaan: Mielenosoittajat seisovat laitteiden päällä Sastamalassa
 Analyysi: Oriveden kaivosta pyöritetään ikivanhalla ympäristöluvalla – valitusrumba on venynyt niin pitkään, että Dragon Mining kertoo jo saaneensa kaivoksesta lähes kaiken haluamansa
 Mielenosoittajat sulkivat tien kultakaivokselle Valkeakoskella

Valkeakoskella osoitetaan jälleen mieltä kultakaivosta vastaan


Esperi Caren toimitusjohtaja  Marja Aarnio-Isohanni  irtisanoutuu tehtävästään, yhtiö kertoo tiedotteessaan.
 Marja Aarnio-Isohanni  Sini Pennanen / Esperi Care
 Esperi Caren hoivakodeissa paljastuneet ongelmat ovat olleet mediassa runsaasti esillä viime päivinä. Asia nousi esiin perjantaina, kun Valvira ilmoitti keskeyttävänsä yhtiön hoivakodin toiminnan Kristiinankaupungissa, kun yhden asiakkaan epäiltiin kuolleen hoitovirheen takia.
 Lue lisää:
 Ylen laaja selvitys paljastaa Esperi Caren hoivakotien karuja käytäntöjä: sängystä pudonneet jätetty lattialle, hoivakoti välillä ilman hoitajaa   Vanhustenhoidossa paljastuneet puutteet aiheuttavat Kristiinankaupungissa hämmennystä ja pettymystä – "Meitä on kalvanut epäilys"   Hoivaskandaalin keskellä oleva Esperi kasvaa kovaa ja tekee tappiota – Suomeen ei ole maksettu veroja viime vuosina
 Ylen selvitys: Hoivajätti Attendolla ongelmia ympäri Suomea – hoivakodeissa aliravittuja, ulkoilua harvoin ja likaisissa vaipoissa nukkumaan
 Kerromme pian lisää.

Esperi Caren toimitusjohtaja jättää tehtävänsä


Summary: Tulos yllätti tutkimuksen tehneen Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen.

Harvasta aiheesta on kirjoitettu ja kiistelty yhtä paljon kuin sote-uudistuksesta. Siksi onkin yllättävää, että suomalaisten luottamus sote-järjestelmään on korkealla tasolla.
 THL:n uuden selvityksen mukaan valtaosa suomalaisista luottaa siihen, että terveyspalvelut toimivat hyvin, terveydenhuollon henkilöstö on ammattitaitoista ja terveyspalveluilla voidaan edistää tasavertaisuutta ja oikeudenmukaisuutta.
 – On jopa erikoista, että järjestelmään luotetaan kaiken soteuudistukseen liittyvän keskustelun jälkeen, sanoo THL:n johtava asiantuntija  Anu Muuri .
 Tulos selviää THL:n tänään julkaisemasta  Suomalaisten hyvinvointi 2018  -kirjasta.
 Terveyspalvelut toimivat hyvin
 Erityisen vankkaa on luottamus terveyspalveluihin. Peräti 80 prosenttia arvioi, että ne toimivat hyvin. Vielä useampi (83%) piti terveydenhuollon henkilöstöä ammattitaitoisena. Terveyspalvelujen uskotaan myös lisäävän tasavertaisuutta ja oikeudenmukaisuutta.
 Hilppa Hyrkäs / Yle Uutisgrafiikka
 Sosiaalipalveluissa tulos oli hieman laimeampi, mutta niidenkin kohdalla yli 60 prosenttia luotti palvelujen toimintaan, henkilöstön ammattitaitoon sekä sosiaalipalvelujen mahdollisuuteen lisätä yhteiskunnallista tasavertaisuutta ja oikeudenmukaisuutta.
 Tutkimuksessa havaittiin myös selviä väestöryhmien välisiä eroja: vähän koulutetut ja toimeentulovaikeuksia kokeneet luottavat muita vähemmän palveluiden toimivuuteen.
 Palvelut rahoitettava veroilla
 Sosiaali- ja terveyspalvelujen rahoituksen suhteen vallitsee myös laaja yksimielisyys: palvelut on rahoitettava verovaroin. Lähes kaikki kyselyyn vastanneet haluavat pitää sosiaali- ja terveyspalveluihin käytettävän verorahoituksen vähintään nykytasolla. Yli puolet olisi valmis jopa lisäämään verovarojen käyttöä julkiseen terveydenhuoltoon.
 THL selvitti myös asiakasmaksujen suosiota. Valtaosa pitäisi asiakasmaksut ennallaan tai pienentäisi niitä. Myös maksujen porrastus tulojen mukaan saa laajaa kannatusta. Noin viidennes koki, että asiakasmaksut ovat haitanneet hoitoonpääsyä.
 Yhteenvetona THL toteaa, että tutkimustulos on vahva kannanotto pohjoismaisen hyvinvointimallin puolesta.
 Tutkimus perustuu 2017-2018 tehtyyn  Kansalliseen terveys-, hyvinvointi- ja palvelututkimukseen  (FinSote), johon poimittiin 3300 henkilöä jokaisesta maakunnasta. Vastausprosentti oli 45.

Suomalaiset luottavat nykyiseen sote-järjestelmään


Summary: Työterveyslaitoksen erikoistutkija pitää paljaita nilkkoja kiltimpänä nuorisotrendinä kuin tiukkoja pillifarkkuja, jotka vedettiin jalkaan kosteina.

Nuorison talvipukeutumiseen – tai oikeastaan talvipukeutumattomuuteen – liittyvät trendit ovat kauhistuttaneet keski-ikäistä ja vanhempaa väestöä vuosikymmenien ajan.
 1970–1980-luvulla nuoriso käytti niin tiukkoja pillifarkkuja, että ne piti vetää kosteina jalkaan. Silloin ei ollut joustavia stretchfarkkuja vaan kangas oli jäykkää, minkä vuoksi oli yleistä vetää housut jalkaan sängyllä maaten.
 Ensin farkut pestiin kuumassa vedessä, jotta ne kutistuivat sopivan pieniksi. Jotkut käyttivät vetoketjun kiinnivetoon hohtimia. Silloin sormiin ei sattunut niin paljon.
 Poikia varoiteltiin kivesten jäätymisestä ja tyttöjä virtsatietulehduksista. Farkut saattoivatkin jäätyä talvella jalkaan, jos ne olivat ulos lähtiessä liian märät.
 1980–90-luvuilla nuoret kulkivat kovissakin pakkasissa ilman pipoa. Vanhempi väki pelotteli, että aivot jäätyvät. Tämä trendi on jatkunut miedompana näihin päiviin asti, mutta toisaalta muodissa ovat olleet myös muhkeat pipot.
 Mulla on melkein aina nilkat paljaana. Tänään ei ole, koska meillä on luistelua.  Yläkoulua käyvä tyttö
 Talvella 2019 viiden nuoren tytön porukka viettää välituntia Kotkan keskuskoulun pihalla. Pakkasta on 10 astetta. Osalla tytöistä päät ovat paljaat. Heitä palelee, mutta ulkonäkö on tärkeä.
 – Pipon käyttäminen riippuu siitä, millainen se on. Lapaset otamme ottaa mukaan kouluun, jos äiti käskee. Saatamme silti laittaa ne reppuun piiloon, tytöt kertovat.
 Kotkan keskuskoulua käyvillä tytöillä oli nilkat peitettynä, koska liikuntatunnilla oli luistelua. Kirsi Lönnblad / Yle
 Tyttöjen mukaan vanhemmat ja opettajat sanovat usein, että pitää pukeutua lämpimästi. Ja ettei kylmä ei tee nilkoille hyvää. Nyt tytöillä on lämpimät sukat jalassa eikä nilkkoja näy. Se kuitenkin hämää.
 – Mulla on melkein aina nilkat paljaana. Tänään ei ole, koska meillä on luistelua, yksi tytöistä sanoo.
 Viime vuosina paljaat nilkat ovat olleet takuuvarma keski-ikäisten ja median kauhistelun kohde. Päätimme ottaa selvää, millaisia ja kuinka yleisiä puutteellisen pukeutumisen aiheuttamat terveyshaitat ovat.
 Ilman pipoa – jäätyvätkö aivot?
 Kun pää on paljas, ensimmäisenä paleltumisvaarassa ovat korvat, posket ja nenä.
 – Korvalehdet ovat varmaankin ne arimmat osat. Paljas iho on iso riski varsinkin silloin, jos on vähän viimaa, sanoo pakkasen aiheuttamien haittojen hallintaan perehtynyt Työterveyslaitoksen erikoistutkija  Sirkka Rissanen .
 Ilman pipoa liikkuessa kehosta myös haihtuu lämpöä pään kautta. Silloin elimistökin jäähtyy ja voi kylmettyä. Sormissa verisuonet supistuvat kylmän vaikutuksesta ja estävät näin lämmön luovutusta, mutta pää ei toimi niin.
 – Pään verisuonet eivät supistu samalla tavalla. Kylmä olo on silloin kokonaisvaltaisempi kuin esimerkiksi sormien altistuessa kylmälle, kertoo Rissanen.
 Oleg Baliuk / AOP
 Aivojen jäätymistä ei silti tarvitse pelätä. Rissasen mukaan se ei ole kovillakaan pakkasilla mahdollista normaalisti ulkoillessa.
 – Eivät ne kovin herkästi jäädy. Jäätymiseen vaaditaan hypotermia, jolloin elimistön lämpötilan on laskettava alle 35 asteen.
 Keho ja aivot alkavat jäähtyä pakkasessa, jos lihakset eivät tee pitkään aikaan töitä. Sellainen tilanne voi tulla eteen esimerkiksi veden varaan joutuessa tai silloin, jos saa sairauskohtauksen ja joutuu olemaan pitkiä aikoja kylmässä. Tai vaikkapa sammuu hankeen.
 Tiukoissa pillifarkuissa pakkasella – kuolevatko siittiöt?
 Kerrospukeutumisen idea on vaatteiden väliin jäävä ilmakerros, joka lisää lämmöneristystä.
 Pillifarkkujen ongelma pakkasella on, ettei niiden alle välttämättä mahdu muita vaatekerroksia. Silloin myös eristävä ilmakerros jää pois.
 – Jos farkut ovat kovin tiukat, lämmittävä verikään ei pääse jalkoihin ja verenkierron heikentyminen voi aiheuttaa ongelmia, sanoo Rissanen.
 Henrietta Hassinen / Yle
 Jos farkut vetää vielä jalkaan kosteina, koko keho voi alkaa jäähtyä. Jalat voivat Rissasen mukaan periaatteessa paleltua kauttaaltaan. Hän toivoo, ettei tällainen muoti palaa takaisin.
 – Se on sama kuin hyppäisi avantoon ja lähtisi sen jälkeen liikkeelle märissä vaatteissa. Lihakset lämmittävät liikkuessa jonkun verran, mutta jonkinlaisia ongelmia on todennäköisesti odotettavissa.
 Istuminen kylmällä penkillä voi altistaa naisen virtsatietulehdukselle, mutta miehillä kivekset eivät kovin helposti kylmää säikähdä. Naistentautien ja synnytysten erikoislääkäri  Jan Appelberg  sanoo, ettei ole koskaan kuullut siittiöiden kuolleen kivesten paleltumavamman vuoksi. Liiasta lämmöstä kivekset eivät sen sijaan tykkää.
 – Kivekset roikkuvat kehon ulkopuolella, koska siittiöt eivät siedä 37 asteen lämpötilaa. Liian paksusti pukeutuneilla metsureilla on esiintynytkin siittiöiden tuotannon heikentymistä, Appelberg toteaa.
 Jos veri ei pääse kiertämään, siittiötuotantoon voi tulla ongelmia.  Jan Appelberg
 Tiukat farkut sen sijaan ovat kivesten kauhu.
 – Kivesten verisuonet kulkevat aika pinnassa. Jos veri ei pääse kiertämään, siittiötuotantoon voi tulla ongelmia, Appelberg toteaa.
 TTL:n erikoistutkijan Sirkka Rissasen mukaan myös sukuelinten kylmältä suojaamiseen kannattaa kiinnittää huomiota etenkin urheillessa ulkona.
 – Tuulenpitävät alusvaatteet ovat tärkeät silloin, kun päällysvaatteet ovat ohuet. Jos hiihtäjä tai juoksija pukeutuu väärin, viima voi jäähdyttää sukuelimiä, Rissanen toteaa.
 Kaisu Lötjönen / Yle
 Ilman hanskoja ja nilkat paljaana – kuinka moni oikeasti paleltuu?
 Haastattelemiemme neljän kouluterveydenhoitajan mukaan oppilaat tulevat näyttämään paleltumavammoja vastaanotoille melko harvoin, pari-kolme kertaa vuodessa.
 Terveydenhoitajat ovat havainneet, että etenkin tytöt kulkevat monesti kesälenkkareissa tai tennareissa ja lyhytvartisissa sukissa. Paleltumisiin tällainen pukeutumistyyli on terveydenhoitajien mukaan johtanut vain kovimmilla pakkasilla.
 – En ole itse hoitanut yhtään paleltumavammaa, vaikka kouluun voidaan tulla melkein puolialasti. Tosin minulla asiakaskunta on enimmäkseen työhaalareihin ja turvakenkiin pukeutuneita poikia, sanoo terveydenhoitaja  Tuula Levänen  Kouvolan seudun ammattiopistosta.
 Toisella tytöistä oli nilkka paleltunut, toisella farkuissa polvien kohdalla reiät ja polvissa paleltumat. Pakkasta oli 25 astetta.  Mia Nyström
 Kouluterveydenhoitaja  Mia Nyström  Naukion yhtenäiskoulusta Kouvolasta kertoo hoitaneensa tänä talvena kaksi paleltumavammaa teini-ikäisiltä. Hänen vastaanotollaan käy päivittäin 10-15 koululaista päivässä.
 – Toisella tytöistä oli nilkka paleltunut, sen ympäri kiersi punainen rengas. Toisen tytön farkuissa oli polvien kohdalla reiät ja siinä kohtaa paleltumat. Molemmissa tapauksissa pakkasta oli 25 astetta, Nyström kertoo.
 Juha Nurminen
 Työterveyslaitoksen erikoistutkija Sirkka Rissanen sanoo, että sormien ja varpaiden paleltumisriski alkaa lisääntyä selvästi 15 pakkasasteessa. Ensimmäinen merkki on sormien tunnottomuus. Se alkaa, kun ihon lämpö laskee alle seitsemän asteen. Nilkkojen paljaana pitäminen puolestaan altistaa akillesjänteen tulehdukselle.
 – Jos on märät sukat, kengät tai käsineet, voi tulla paleltumia. Kosteuden ja kylmän yhteisvaikutus lisää riskiä. Akillesjänne taas on kylmänarka, ja sen rasittaminen voi pahentaa tulehdusta.
 Jos sormensa tai varpaansa palelluttaa pahoin, palautuminen voi Rissasen mukaan kestää jopa vuosia. Toipumisaika riippuu kudosvaurion syvyydestä. Farkkujen tapaan myös kenkiin olisi hyvä jäädä pakkasilla ilmatilaa.
 – Kengät eivät saisi olla liian pienet tai puristavat. Pakkasen vaikutus korostuu, kun paino on jalkojen päällä ja kylmää tulee myös kengänpohjien kautta.
 Minkä kehonosan altistuminen pakkaselle on haitallisinta terveydelle?
 – Varmaankin se, jos lähtee ulos märissä vaatteissa. Toisiksi haitallisimpana pidän ilman pipoa liikkumista. Vaarattominta näistä on mielestäni nilkat paljaana ja ilman käsineitä kulkeminen, jos käsiä pitää välillä takintaskussa, sanoo TTL:n erikoistutkija Sirkka Rissanen.

Voivatko aivot, nilkat tai kivekset jäätyä? Selvitimme, ovatko keski-ikäisten kautta aikain kauhistelemat muoti-ilmiöt oikeasti vaaraksi


Summary: Suomi on ollut Transparency Internationalin vertailussa jo pitkään kolmen vähiten korruptoituneimman joukossa.

Suomi, pohjoismaat ja muut vanhat liberaalit valtiot pitävät edelleen pintansa kansainvälisessä korruptiovertailussa. Korruptionvastaisen järjestön  Transparency Internationalin vertailun  kärkikolmikko ovat Tanska, Uusi-Seelanti ja Suomi. Kärkikymmenikköön mahtuvat myös Ruotsi ja Norja.
 Yleisesti korruptio ei näytä kuitenkaan Transparencyn mukaan vähenevän. Järjestön mukaan korruption vastaiset ponnistelut ovat pysähtyneet monessa maassa, vaikka kansalaiset vaativat toimia.
 Järjestön toimitusjohtajan  Patricia Moreiran  mukaan tämä liittyy demokratian kriisiin eri puolilla maailmaa.
 – Ympäri maailmaa demokraattisia instituutioita uhkaavat usein autoritaarisuuteen tai populismiin taipuvaiset johtajat. Vallan rajoitteita ja kansalaisten oikeuksia on vahvistettava, Moreira sanoo järjestön tiedotteessa.
 Esimerkeiksi tästä kehityksestä järjestö nostaa Unkarin ja Turkin, joiden kummankin pistemäärä vertailussa on pudonnut merkittävästi viiden viime vuoden aikana.
 Erityistä huomiota järjestö kehottaa kohdistamaan Yhdysvaltoihin, joka putosi pitkästä aikaa korruptiovertailun 20 kärkimaan joukosta. Transparencyn mukaan Yhdysvalloissa "eettiset normit ovat rapautumassa vallan korkeimmalla tasolla".
 Transparency Internationalin vertailussa on mukana 180 maata, ja se perustuu kyselytutkimuksiin ja asiantuntija-arvioihin. Tämän vuoden vertailussa vähiten korruptoituneeksi arvioitu Tanska saa 88 pistettä asteikolla 0–100 ja korruptoineimpana pidetty Somalia vain 10.
 Järjestö on laskenut julkisen sektorin korruptoituneisuutta kuvaavaa indeksiä vuodesta 1995 lähtien.
 Lisää aiheesta:
 Vertailusta tarkemmin Transparency Internationalin verkkosivuilla
 Ylen uutinen edellisvuoden vertailusta: "Uusi korruptiotutkimus vakava varoitus EU:lle" – Unkari alamäessä, myös Suomen pisteet laskeneet

Suomi edelleen korruptiovertailun puhtoisimpia – korruptionvastainen järjestö kehottaa tarkkailemaan Yhdysvaltoja


Summary: Asiantuntijat ovat erimielisiä siitä,  voiko sahojen suhdanteista enää ennustaa koko talouden kuvaa luotettavasti.

Tästä on kyse Sahateollisuuden suhdanne kääntyi laskuun viime syksynä. Talousviisaiden mukaan sahojen suhdanteista on voinut ennustaa tulevaa taloustilannetta laajemminkin, mutta ei ehkä enää. Aasian markkinat heilauttelevat sahojen suhdanteita isosti. Loppuvuonna etenkin kuusitavaran vienti Kiinaan sakkasi pahasti.
 Sahureita on totuttu pitämään talouden tulevaisuuden oraakkeleina. Puutavaran myynnin tyrehtyminen on tiennyt talouden kurimusta kaikille, kun taas sahatavaran kysynnän kasvu on antanut viitteitä edessä olevista lihavista vuosista.
 Toisten asiantuntijoiden mukaan näin on edelleen, toisten taas ei.
 Tutkimusjohtaja  Paula Horne  Pellervon taloustutkimuksen metsäalan tutkimuksesta kuuluu siihen ryhmään, jonka mukaan sahojen suhdanteista ei voi enää ennustaa tulevaa niin kuin ehkä ennen on voinut. Sahateollisuuden merkitys talouden ennustajana on heikentynyt globaalin kaupan huonon arvattavuuden vuoksi, Horne arvioi.
 – On loogista, jos investointeihin kohdistuva sahatavaratuotanto alkaa oireilla ennemmin kuin kulutustuotteet. Selkeätä ennustavaa roolia en kuitenkaan enää siinä näe.
 Aasian markkinat vaikeuttavat ennusteita
 PTT:n tutkimusjohtaja Paula Hornen mukaan etenkin Aasian markkinat voivat heilahdella voimakkaasti. Suomesta viedään puutavaraa paljon Kiinaan ja Japaniin. Etenkin Kiinan vienti tippui syksyllä rajusti.
  Siellä on paljon muitakin kasvavia valtioita Aasiassa, joihin Suomen sahateollisuuden vienti on nolla. Aasian maiden merkitys tulee vahvistumaan ja niin kauan kuin ne eivät ole merkittäviä, niin se tietyllä tavalla suhde erkaantuu.  Paula Horne
 – Siellä on paljon muitakin kasvavia valtioita Aasiassa, joihin Suomen sahateollisuuden vienti on nolla. Aasian maiden merkitys tulee vahvistumaan ja niin kauan kuin ne eivät ole merkittäviä, niin tietyllä tavalla suhde erkaantuu.
 Sahatavaran vienti Kiinaan sakkasi
 Lounaissuomalaisilta sahoilta vahvistetaan, että Kiinan vienti on sakannut pahasti loppusyksyn aikana. Esimerkiksi Luvian sahalta kerrotaan, että Kiinan vienti väheni kesän jälkeen peräti 40 prosentilla.
 Saman suuntaista viestiä kertoo Westas Oy:n toimitusjohtaja  Pekka Kopra . Yhtiö omistaa kaksi perinteikästä sahaa Lounais-Suomessa, Pihlavan sahan Porissa ja Raunion sahan Koskella. Kopran mukaan etenkin kuusitavaran kysyntä on heikentynyt.
 – Jo keväällä oli merkkejä siitä, että Kiinan talous muuttuu. Kuusisahatavaran hinta lähti laskuun ja kysyntä samalla. Syksyllä myös Pohjois-Afrikan tilanne on ollut haastava. Se on vaikuttanut mäntysahatavaran suhdanteisiin ja markkinoihin.
 Sahateollisuuden viennin notkahduksesta ja sen syistä on aiemmin kertonut  Kauppalehti .
 Varastot kasvaneet, mutta ei hälyttävästi
 Myös Sahateollisuus ry:n puheenjohtajana toimiva Pekka Kopra kuuluu siihen joukkoon, joka uskoo yhä vakaasti siihen, että sahojen taloudesta pystyy ennustamaan talouden suhdanteita laajemminkin.
 Ehkä se vaikein vaihe oli loppusyksystä ennen joulua ja uudenvuoden aikaan. Tulevalle vuodelle kauppoja on tehty. Varastot on sahatavarassa normaalia jonkin verran suuremmat, mutta ei mitenkään hälyttävän suuret kuitenkaan.  Pekka Kopra
 – Kyllä voin sahateollisuusyrittäjänä tämän allekirjoittaa. Minullakin on sen verran työhistoriaa taustalla, että 2007–08 se toimi varsin hyvin ja nyt minun mielestä viime vuoden lopulla myöskin.
 Kopran mukaan täysromahdusta ei kuitenkaan ole näköpiirissä sahoillakaan. Westas on joutunut tekemään vain pieniä rajoituksia tuotantoon. Sahat pyörivät kolmessa vuorossa viitenä päivänä viikossa.
 – Ehkä vaikein vaihe oli loppusyksystä ennen joulua ja uudenvuoden aikaan. Tulevalle vuodelle on kauppoja tehty. Varastot on sahatavarassa normaalia jonkin verran suuremmat, mutta ei nyt mitenkään hälyttävän suuret kuitenkaan.
 Raaka-aineen hinnan nousu syö sahojen kannattavuutta
 Pekka Kopran mukaan sahojen kannattavuutta on syönyt rajusti myös raaka-aineen kova hintojen nousu. Kopran mielestä sahateollisuus on joutunut sijaiskärsijäksi selluteollisuuden hyvälle nosteelle.
 Puutavaran hinta on lähtenyt Kopran mukaan nousuun, koska sellun keitto on Suomessa tällä hetkellä niin kannattavaa.
 – Toivoisin, että jos jollain toimialalla menee hyvin, niin puustamaksukykyä ohjattaisiin kyseiseen raaka-ainelajikkeeseen.
 Toki myös sahateollisuudella on ollut takanaan hyvät vuodet. Esimerkiksi Westakselle viime vuosi oli Kopran mukaan yrityksen viisivuotisen historian paras vuosi.
 – Nyt ei oikein tässä vaiheessa osaa sanoa, mitä tämä vuosi tuo tullessaan.

Sahoilla oli vaikea loppusyksy – Kiinan vienti sakkasi, suhdanne kääntyi laskuun


Summary: Vetoamalla lihansyönnin terveysriskeihin, kieltäydymme uskomasta ihmisen kykyyn olla moraalisesti vastuullinen valinnoistaan, kirjoittaa Maryan Abdulkarim.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Vuonna 2007 Sirkka-Liisa Anttila oli Suomen maatalousministeri. Se oli vuosi, jolloin Oikeutta Eläimille -järjestö julkisti salaa kuvaamansa materiaalin erään sikalan tiloista. Myöhemmin kävi ilmi, että  kyseessä on ministeri Anttilan suvun tila , jota silloin pyöritti hänen tyttärensä. Kuvat järkyttivät, koska niissä näkyi eläinten pahoinvointia ja huonokuntoisuutta.
 Näistä kuvista on kulunut yli kymmenen vuotta, ja sittemmin on nähty lisää todistusaineistoa niistä olosuhteista, joissa tuotantoeläimet Suomessa elävät. On hyvin hoidettuja tiloja ja huonommin hoidettuja, mutta toistaiseksi, mainosten lupaamia eläinten onneloita ei ole missään kuvissa näkynyt – paitsi mainoskuvissa.
 Jotta voisimme ymmärtää  ihmisten valintoja, meidän pitää ymmärtää konteksti, jossa valintoja tehdään. Millaisissa olosuhteissa me teemme päätöksiä, siitä mikä päättyy ruokakoriimme ja keittiöömme?
 Syön itsekin lihaa  vastoin parempaa tietoani, koska se on aina ollut helppoa. “Valintani” on usein ollut tiedostamaton. Tarjolla ollut ruoka on sisältänyt lihaa, mutta sitä ei tarvinnut ajatella. Kasvisruuan valintaan kuluu enemmän aikaa ja se valinta tapahtuu jokaisella kerralla, kun ohitan lihaa sisältävät ruuat etsiäkseni kasvisruokaa tai kysyessäni, saako jonkun annoksen lihan korvattua lihattomalla vaihtoehdolla. Lihasta kieltäytyminen on usein askel pois normista. Ja normista poikkeamista pitää usein pyydellä anteeksi. Liharuokaa ottaessa harvemmin tulee pahoiteltua kenellekään valintaansa. Tämä on konteksti, jossa elämme ja toimimme näennäisten valintojen äärellä. Muutos vaatii rakenteiden muuttamista ja se on vaikeampaa.
 Ostamalla suomalaisen tuotteen, ostan kuluttajana myös mielenrauhan, koska luotan siihen, että tässä yhteiskunnassa toteutuu oikeudenmukaisuus.
 Meillä on tapana suhtautua  kaikkeen kotimaiseen tuotantoon niin, että se olisi moraalisesti ja eettisesti tuotettua. Ajattelemme, että ongelmat ja väärinkohtelut kuuluvat köyhempiin maihin; suomalainen ei voi olla eettisesti arveluttavaa. Ostamalla suomalaisen tuotteen, ostan kuluttajana myös mielenrauhan, koska luotan siihen, että tässä yhteiskunnassa toteutuu oikeudenmukaisuus. Tämä pitää varmasti usein paikkansa. Eläintuotannon kohdalla ei. Eläintuotanto hyötyy epäreilusti mielikuvista suomalaisen tuotannon eettisyydestä.
 Oikea tarina on tämä: Hedelmöitämme, kasvatamme ja tapamme eläimiä ihmisen nautinnon vuoksi.
 Tiedämme yhä enemmän  lihantuotannon ja sen kulutuksen riskeistä ja haitoista niin ihmisen hyvinvoinnille kuin planeetallekin. Ihmisen terveyteen liittyvät perustelut sille, miksi lihankulutusta tulisi vähentää tai lopettaa, tuntuvat silti moraalisen vastuun välttelyltä.
 Tietokirjailija  Yuval Noah Hariri  kirjoittaa Homo Sapiens – ihmisen lyhyt historia -teoksessaan tuotantoeläimistä: ”Viime vuosina tietoisuus olosuhteista joissa eläimet elävät ja kuolevat sekä niiden kohtalo saattaa osoittautua ihmiskunnan historian suurimmaksi rikokseksi. Mikäli rikosta mitataan pelkästään olennoille aiheutetun kärsimyksen ja tuskan perusteella, väitettä ei ole vaikea uskoa”.
 Kulutamme lihaa ja ylläpidämme tuotantolaitoksia  ja kerromme tarinaa lihasta, vaikka oikea tarina on tämä: Hedelmöitämme, kasvatamme ja tapamme eläimiä ihmisen nautinnon vuoksi.
 Kauhistelemme videoita Yulinista Kiinasta, jossa koiria kidutetaan ja teurastetaan ravinnoksi ihmisille. Tuomitsemme yhden eläimen väkivaltaisen murhaamisen ruoaksi, kun toisen tappaminen on meistä hyväksyttävää. Olemme sokeita tekopyhyydellemme.
 Länsimaisen lihankulutuksen asema  on uhattuna, oikeutetusti. Toivoisin, että se olisi nimenomaan moraalikäsityksemme, joka saisi meidät lopettamaan eläinten kasvatuksen tehostetusti tappamista varten. Toki terveyssyytkin kelpaavat – kunhan hulluus lopetetaan.
 Eläinoikeusaktivistien  salaa kuvaamat videot näyttävät meille todellisuuden, josta emme haluaisi tietää. Tästä kertoo sekin, että usein syytteiden kohteina ovat juuri kuvaajat, eivät tilojen pitäjät.
 Maryan Abdulkarim
 Kolumnisti on kulttuurin ja median sekatyöläinen, joka aina uudelleen hämmentyy kissanhiekkavalikoiman laajuudesta. Tamperelaistaustainen vapaa kirjoittaja asuu Helsingissä.

Maryan Abdulkarimin kolumni: Teollinen eläintuotanto – ihmiskunnan historian suurin rikos?


Summary: Valvontaviranomaisen asiakirjojen mukaan osassa Attendon hoivakoteja ongelmat ovat jatkuneet vuosikausia.

Julkinen keskustelu vanhushoivan tilasta on viime päivinä keskittynyt  Esperi Caren laiminlyönteihin . Ylen selvityksessä paljastuu, että Suomen suurin hoivapalveluyhtiö Attendo painii samankaltaisten ongelmien kanssa.
 Pääsyynä ongelmiin on se, että hoitohenkilökuntaa on liian vähän.
 Aluehallintovirastojen (avi) tarkastuksissa on viime vuosina paljastunut epäkohtia ympäri maata. Vuosien 2016-2018 välisenä aikana Attendon hoivakodeista tehtiin yhteensä 16 aluehallintovirastojen valvontapäätöstä, joissa viranomaiset ovat vaatineet yhtiötä korjaamaan havaitsemiaan epäkohtia.
 Osassa tapauksista ongelmat ovat jatkuneet vuosikausia. Päätöksiä on tehty kaikkiaan 11:ssä kaupungissa, ja 13:ssa hoivakodissa. Voit katsoa listan hoivakodeista tämän jutun lopusta.
 Kahdessa tapauksessa avi on antanut määräyksen toiminnan muuttamisesta. Jos toiminnan keskeyttämistä tai lupien viemistä ei lasketa lukuun, määräys on raskain toimenpide avin arsenaalissa.
 Espoolla riittää valvottavaa
 Attendon toiminta on ollut viime vuosina suurennuslasin alla etenkin Espoossa. Kaupunki on joutunut sakottamaan Attendon hoivakoteja useaan otteeseen toistuvista sopimusrikkomuksista vuodesta 2015 lähtien.
 Espoo on tottunut käyttämään yksityisiä hoivapalveluita. Kaupungin vanhusten palveluiden johtajan  Matti Lyytikäisen  mukaan peräti 75% kaupungin hoivasta ostetaan yksityisiltä. Kaupunki on myös Lyytikäisen mukaan trimmannut valvontakoneistonsa kuntoon vuosien varrella.
 Tästä huolimatta ongelmia on riittänyt.
 Kaupunki on rajoittanut vanhusten ohjausta kolmeen Attendon hoivakotiin: Harmaaniittyyn vuonna 2018, Mikevan Helmeen (nykyään Attendon Helmi) vuonna 2017 ja Laaksolahteen vuonna 2016.
 Laaksolahden ja Harmaaniityn tapauksissa syynä oli hoitajapula. Mikevan Helmen tapauksessa syynä olivat asiakaspalautteet, huono hygienia sekä lääkehoidon ongelmat.
 Lopulta kaupunki purki Mikevan Helmen sopimuksen marraskuussa 2017, kun hoivakodin asioita ei saatu järjestykseen. Attendo oli ilmoittanut ostavansa Mikevan hoivakodit aiemmin saman vuoden toukokuussa.
 Ylen tietojen mukaan erilaisia epäkohtia on havaittu myös Attendo Vuoripirtissä ja Olarinpuistossa.
 Pitkäaikaisimmat ongelmat on kuitenkin koettu Attendon Laaksolahden hoivakodissa.
 Osa vanhuksista selkeästi aliravittuja
 Kaupungin ja avin tekemät tarkastus- ja valvonta-asiakirjat kertovat omaa karua kieltään Attendo Laaksolahden ongelmista.
 Hoivakotia on tarkkailtu tiiviisti vuodesta 2016 lähtien. Tuolloin avin tarkastuskäynnillä paljastui, että hoivakodin asukkaiden ravitsemusta ei ollut seurattu asianmukaisesti.
 Hoivakodissa oli kaikkiaan 17 vanhusta, joiden painoindeksi oli niin alhainen, että ennenaikaisen kuoleman riski oli avin mukaan lisääntynyt.
 Tällä hetkellä Attendo Laaksolahdessa on 65 asukaspaikkaa.
 Henkilöstömitoituksia Laaksolahdessa on laiminlyöty toistuvasti. Espoo on sakottanut Attendoa kahdesti sen vuoksi. Yhteensä maksettavaa on kertynyt noin 55 000 euron edestä.
 Reseptilääkkeitä ilman reseptiä
 Vuonna 2018 annetussa valvontapäätöksessä avi määräsi Laaksolahtea poistamaan lainvastaisen lääkekaapin. Kaapissa säilytettiin asukkailta ylijääneitä, opioideja sisältäviä reseptilääkkeitä.
 Huumaavat reseptilääkkeet olisi tullut hävittää lääkejätteenä, mutta niitä on avin mukaan jaettu hoivakodin muille asukkaille ilman lääkärin määräystä. Avin mukaan tilanne vaaransi hoivakodin asiakasturvallisuuden.
 Attendo ja Espoo elävät tällä hetkellä vanhuspalvelujohtaja Lyytikäisen mukaan rauhallisempaa aikaa, eikä käynnissä ole normaalista poikkeavia valvontatoimenpiteitä.
 Laaksolahdessa ongelmia on kuitenkin yhä.
 Kaupungin vuonna 2018 tekemät valvonta-asiakirjat paljastavat, että hoivakodista tulee edelleen runsaasti negatiivista asiakaspalautetta. Palautetta tulee muun muassa mielekkään toiminnan vähäisyydestä ja tiedonkulun puutteista.
 Avustavaa henkilökuntaa henkilöstöstä on pitkin vuotta puuttunut useampi henkilö. Koulutetusta henkilökunnasta on tarkastusasiakirjojen mukaan ollut “merkittävä vaje”.
 Lisäksi kaupunki on ilmaissut huolensa muun muassa siitä, että henkilökunnan lääkeluvat eivät ole olleet ajan tasalla.
 Kaksi kertaa ulos reilun vuoden aikana
 Vuonna 2017 avi antoi huomautuksen forssalaiselle Attendo Retonkihoville. Hoivakodin henkilökuntaa oli liian vähän, vaikka palveluista vastaava kuntayhtymä oli toistuvasti pyytänyt Attendoa puuttumaan tilanteeseen.
 Kun Forssan seudun hyvinvointikuntayhtymä teki Retonkihoviin tarkastuksen vuonna 2016, peräti kuusi kahdeksasta työvuorossa olleesta työntekijästä oli sijaisia. Sijaisilla ei ollut tunnuksia potilastietojärjestelmään, joten he eivät päässeet katsomaan asiakkaista tehtyjä kirjauksia tai tekemään niitä.
 Avin valvontapäätöksestä käy ilmi, että vaippojen vaihtovälit olivat Retonkihovissa pitkiä, eikä alapesuja tehty edes iltaisin.
 Avi tarkasti myös kahden hoivakodin asiakkaasta tehdyt virikemerkinnät. Toiselta asiakkaalta oli asiakirjojen mukaan kysytty vain kerran kahden kuukauden aikana, haluaako tämä ulkoilla. Toteutuneita merkintöjä ulkoilusta oli yksi. Omaistensa kanssa asiakas oli ulkoillut useampaan kertaan.
 Toisen asiakkaan asiakirjoihin oli kirjattu kaksi ulkoilukäyntiä vapaaehtoisen kanssa vuoden ja neljän kuukauden aikana. Yksi merkintä oli tehty siitä, että asiakas oli itse pyrkinyt ulos.
 Avin mukaan asiakirjoista ei voi todeta, että asiakkaiden osallistuminen ulkoilu- ja viriketoimintaan olisi ollut säännönmukaista.
 Ongelmia myös Harjavallassa ja Raaseporissa
 Espoon lisäksi avi on antanut suoran määräyksen toiminnan muuttamisesta Harjavallassa Attendo Jokikodolle.
 Vuonna 2017 Lounais-Suomen aluehallintovirasto uhkasi Jokikotoa lupien menetyksellä, ellei se muuta toimintaansa. Avin valvontapäätöksen mukaan hoivakodissa hoidettiin päihde- ja mielenterveysongelmaisia, vaikka siihen ei ollut lupia.
 Asia ei korjaantunut, vaikka avi toistuvasti kehotti puuttumaan epäkohtaan. Avin mukaan tilanne on saattanut vaarantaa asiakasturvallisuuden.
 Attendon ongelmat Raaseporissa ovat olleet jo aiemmin julkisuudessa. Attendo on maksanut Raaseporin kaupungille sopimussakkoja liian vähäisestä henkilöstömitoituksesta Villa Pentybyssä ja Villa Stellassa. Sakkoja on kaupungin mukaan mennyt maksuun 330 000 euron edestä vuosina 2016–2017.
 Raaseporin tilanteesta on uutisoinut laajasti  Svenska Yle .
 Attendo on ylivoimaisesti suurin hoivayhtiö
 Attendo on suurin yhtiö Suomen hoivapalvelumarkkinoilla. Sillä on kaikkiaan noin 250 hoivakotia. Esimerkiksi Esperi Carella hoivakoteja on puolet tästä ja Mehiläisellä alle sata.
 Yhtiö on laajentanut reviiriään viime vuosina kymmenillä yksiköillä ja sadoilla asiakaspaikoilla. Kasvua on tullut etenkin yrityskaupoilla.
 Attendo investoi voimakkaasti rakennuttamalla uusia hoivakoteja. Niitä on noussut erityisesti kasvukeskusten ulkopuolelle. Yhtiö on ostanut kunnilta kiinteistöjä, joita se käyttää hoivakoteina tai purkaa ne ja rakentaa tilalle uusia yksiköitä.
 Yhtiön hoivapalveluiden liikevaihto oli vuonna 2017 noin 300 miljoonaa euroa.
 Ylen A-studio yritti jo viime viikolla saada Attendon johdolta haastattelua aiheesta. Attendo kieltäytyi haastattelusta.
 Aihetta käsitellään tiistai-illan A-studiossa TV1:ssä kello 21 lähtien. Mukana keskustelemassa Attendon hoivapalveluiden johtaja Pertti Karjalainen.
 Fakta: Näissä Attendon hoivakodeissa aluehallintovirasto havaitsi ongelmia
 Attendo Laaksolahti (Espoo)
 Attendo Olarinpuisto (Espoo)
 Attendo Vuoripirtti (Espoo)
 Attendo Joenranta (Sipoo)
 Attendo Vanha Seppä (Vihti)
 Attendo Retonkihovi (Forssa)
 Attendo Lähde (Hanko)
 Attendo Karhuvuorikoti (Kotka)
 Attendo Kruunankulma (Kurikka)
 Attendo Milka (Vaasa)
 Attendo Villa Toukola (Alajärvi)
 Attendo Jokikoto (Harjavalta)
 Attendo Hellä (Uusikaupunki)

Ylen selvitys: Hoivajätti Attendolla ongelmia ympäri Suomea – hoivakodeissa aliravittuja, ulkoilua harvoin ja likaisissa vaipoissa nukkumaan


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Perhevapaauudistuksen toteuttaminen ensi hallituskaudella on monen puolueen toiveissa, mutta suuria työllisyysvaikutuksia tai ratkaisua syntyvyysongelmaan ei uudistukselta kannata odottaa, selviää  Ylen saamista tiedoista . Erityisesti nykyistä kotihoidon tukea on pidetty naisia kotiin passivoivana.
 Yle tutki: Hoivajätti Attendolla ongelmia ympäri Suomea – hoivakodeissa aliravittuja, ulkoilua harvoin ja likaisissa vaipoissa nukkumaan
 AOP
 Julkinen keskustelu vanhushoivan tilasta on viime päivinä keskittynyt  Esperi Caren laiminlyönteihin . Ylen  selvityksessä paljastuu, että Suomen suurin hoivapalveluyhtiö Attendo  painii samankaltaisten ongelmien kanssa. Puutteita on ollut asiakkaiden ravitsemuksessa, hygieniassa ja ulkoilumahdollisuuksissa. Pääsyynä ongelmiin on se, että hoitohenkilökuntaa on liian vähän. Valvontaviranomaisen asiakirjojen mukaan tietyissä hoivakodeissa ongelmat ovat jatkuneet vuosikausia.
 Brexit-show jatkuu Britannian parlamentissa
 Andy Rain / EPA
 Britannian parlamentti  äänestää tänään  pääministeri  Theresa Mayn  seuraavista askelmerkeistä. Mayn EU:n kanssa neuvottelema sopimusesitys kaatui toissa viikon äänestyksessä, ja nyt kansanedustajat ovat tehneet esitykseen lisäyksiä. Tosin EU:n mahdollinen vastaus mahdollisiin lisäyksiin on arvoitus. Britannia saattaa erota maaliskuun lopulla EU:sta myös ilman sopimusta.  EU-kirjeenvaihtajamme analysoi , mitä sopimukseton ero merkitsisi EU-maille.
 Tamperelaiset taloyhtiöt vaativat vesilaitokselta miljoonakorvauksia putkien syöpymisistä
 Jussi Mansikka / Yle
 Muutaman vuoden ikäisten talojen kupariputkia syövyttäneen ilmiön syy on yhä mysteeri. Tampereella  neljän asunto-osakeyhtiön ja vesilaitoksen putkikiista  on menossa oikeuteen toukokuussa. Nurmijärvellä taloyhtiö vaatii korvauksia rakennusyhtiöltä. Kuparisia käyttövesiputkia on syöpynyt muutamassa vuodessa ainakin kymmenillä asuinalueilla ympäri Suomea. Yhdistävä tekijä on pohjavedessä yleisesti esiintyvän piin käyttäytyminen putken sisällä. Asiantuntijat kaipaavat kuitenkin lisätutkimuksia.
 Eero Milonoff palkittiin Ruotsissa
 Gräns-elokuvassa näyttelevät Eero Milonoff ja Eva Melander. Festival de Cannes
 Suomalaisnäyttelijä  Eero Milonoff  sai maanantai-iltana  parhaan miessivuosan Guldbagge-elokuvapalkinnon Ruotsissa elokuvasta Raja (Gräns).  Raja kertoo ruotsalaisen  Eva Melanderin  esittämästä tullivirkailija Tinasta ja tämän kohtaamasta Eero Milonoffin esittämästä muukalaisesta Voresta, jolla on samanlaiset peikkomaiset kasvot kuin Tinalla. Guldbaggen myöntää Ruotsin elokuva-akatemia ja se on maan arvostetuimpia elokuva-alan palkintoja.
 Runsaat lumisateet jatkuvat
 Yle
 Lunta sataa tänäänkin lähes koko maassa, kertoo Ylen meteorologi  Kerttu Kotakorpi . Lumisade voi tulla runsaampana etelässä iltapäivällä ja illalla. Lämpötila vaihtelee etelän muutamasta pakkasasteesta pohjoisen 15-20 asteeseen.  Ajokeli on huono  lumipyryn vuoksi. Erittäin huonon ajokelin varoitus on voimassa Uudellamaalla, Kanta-Hämeessä, Päijät-Hämeessä, Kymenlaaksossa, Etelä-Karjalassa ja Etelä-Savossa. Huonon ajokelin varoitus on voimassa Rovaniemen ja Sallan korkeudelle asti.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Kotihoidon tuen leikkauksella vain pieni vaikutus työllisyyteen, brittiparlamentissa taas brexit-äänestys, pyry heikentää ajokeliä


Summary: Ero ilman sopimusta häätäisi EU-maiden kalastajat Britannian lähivesiltä. Erosopimuksen suuntaan pitäisi tulla selvyyttä parlamentin äänestyksestä tänään.

Troolari Job Senior kiinnittyy laituriin Oostenden satamassa. Kapteeni  Job Schot  tarkkailee ohjaamosta kun kolme miehistön jäsentä avaa lastiluukut ja alkaa purkaa täysiä kalalaatikoita nosturilla laiturille.
 Takana on neljän päivän reissu Englannin rannikolle ja ruumassa kuusi tonnia kalaa. Arvokkainta herkkua, Doverin merianturaa, on laatikoissa muutama sata kiloa.
 – Saalis on vain keskinkertainen tähän aikaan vuodesta. Odotamme parempia aikoja, Job Schot sanoo.
 Parempien aikojen sijaan tiedossa on suurta epävarmuutta. Britannian EU-ero on umpisolmussa. Tätä menoa maa eroaa kahden kuukauden kuluttua ilman erosopimusta, koska parlamentin alahuone ei hyväksy sitä, eikä EU taivu muutoksiin.
 Neljän päivän saalis on noin kuusi tonnia kalaa. Petri Raivio / Yle
 Job Seniorille sopimukseton ero heijastuisi kala-apajien menetyksenä. Jobin kalavedet ovat Britannian rannikolla. Ilman erosopimusta on hyvin hyvin todennäköistä, että EU-maiden kalastajat joutuvat poistumaan näiltä vesiltä.
 – Joudumme 12 mailin alueen ulkopuolelle, mutta siellä on jo isompia kalastusaluksia ja muita laivoja. Meillä ei ole sinne mitään asiaa, Schot sanoo.
 – Luulen, että se on meidän bisneksemme loppu. Jos brexit toteutuu, meille ei yksinkertaisesti ole tulevaisuutta.
 Sama ongelma on muillakin Belgian kalastajilla. Heidän saaliistaan yli puolet tulee Britannian vesiltä. Belgian oma rannikko on vain noin 60 kilometriä pitkä.
 Job näyttää karttaplotterista Belgian postimerkin kokoisen talousvyöhykkeen Pohjanmerellä. Kun Britannian rannikkovesiltä tulee häätö, kaikille ei enää riitä tilaa.
 Miksette sitten lähde kauemmas kalaan?
 – Tämäntyyppinen alus ei voi mennä merelle yli viikoksi. Jo nyt purjehdimme 10–12 tuntia ennen kuin pääsemme takaisin satamaan. Sekin on kykyjemme rajoilla, Schot sanoo.
 Britanniassa kalastajat olivat äänekkäimpiä brexitin kannattajia, kun asiasta järjestettiin kansanäänestys 2016. Pääministeri Theresa May on toistamiseen muistuttanut, että eron myötä Britannia ottaa myös kalastuspolitiikan takaisin omiin käsiinsä.
 Belgian lipun alla purjehtiva Job Senior on 140-tonninen, 24 metriä pitkä troolari. Petri Raivio / Yle
 Erosopimus toisi siirtymäajan, joka antaisi aikaa neuvotella uusista kalastusjärjestelyistä EU:n ja Britannian välillä. Mutta tällä hetkellä yhä todennäköisemmältä näyttää sopimukseton ero.
 Siinä tapauksessa yhteiset kalastussäännöt lakkaisivat pätemästä 29. maaliskuuta. Tärkeä merialue 6-12 merimailin päässä Britannian rannikosta sulkeutuisi.
 – Englannin vesillä on ollut belgialaisia kalastajia keskiajoilta saakka. Se on osa kulttuuriamme, sanoo johtaja  Emiel Brouckaert  kalastusalan etujärjestö Rederscentralesta.
 Nyt katkolla olevan kalastussopimuksen historia yltää vuoteen 1666. Silloin Englannin kuningas  Kaarle II  myönsi belgialaisen Bruggen kaupungin kalastajille oikeuden kalastaa Britannian rannikkovesillä, kiitoksena bruggelaisten hänelle suomasta turvapaikasta.
 Vuonna 1964 sama oikeus kirjattiin monenväliseen kalastussopimukseen. Pian brexit-kansanäänestyksen jälkeen Britannian hallitus ilmoitti, että se irtautuu sopimuksesta eron tullessa voimaan.
 Belgian kalastajat ovat liittoutuneet kahdeksan muun rannikkovaltion kalastajien kanssa ajamaan asiaansa EU:ssa. Päällimmäinen tavoite olisi välttää sopimukseton ero.
 – Yritämme päästä siihen, että sopimus siirtymäajasta saataisiin voimaan, jotta tilanne voisi jatkua sellaisena kuin se on, Brouckaert sanoo.
 Oostenden kalasataman laiturilta Job Schotin pyytämät kalat viedään suoraan kylmävarastoon, jossa ne lajitellaan painon mukaan. Varhain aamulla ne huutokaupataan tukkukauppiaille. Troolarin saapumisesta kaupantekoon kuluu vajaat 12 tuntia.
 Joël Vandenbroucken kalatukun tarjonnasta suurin osa on kalastettu Britannian vesiltä. Rikhard Husu / Yle
 Muutama laatikollinen merianturaa on löytänyt tiensä läheiseen Simons & Decrun kalatukkuun. Päältä ruskeat ja alta valkoiset kampelamaiset lätkät tuijottavat laatikoista.
 – Kaikki pitävät näistä. Parhaita kaloja Pohjanmerellä. Helppo valmistaa, maistuu hyvälle, selittää tukkukaupan omistaja, veteraanikalakauppias  Joël Vandenbroucke .
 Englannin vesiltä ovat peräisin myös kauppiaan meribassit, mustekalat, merikrotit, ravut ja myrkkyeväiset louhikalat. Jatkossa hän saattaa joutua tuomaan samat kalat Englannista.
 – Sitten pitäisi maksaa verot, tullit, tehdä paperityöt. Nyt kala on täällä 10-15 tunnissa. Sitten siinä menisi kolme päivää. Ei hyvä laadun eikä minkään muunkaan kannalta, Vandenbroucke latelee.
 Viisikymppisellä Job Schotilla on pelissä muutakin kuin oma elinkeinonsa. Hän peri troolarin isältään, jonka nimi oli Job. Hänen poikansa, hänkin Job, on töissä isänsä troolarilla. Vasta yhdeksänvuotias pojanpoika, neljäs Job, on ollut kesäisin mukana troolaamassa.
 Job Schot nuorempi (vas.) kunnostaa troolia muun miehistön kanssa. Petri Raivio / Yle
 – Haluan siirtää tämän bisneksen pojalleni ja pojanpojalleni. Pakko miettiä, että haluanko altistaa heidät sille, kippari-Job sanoo.
 Eropäivän lähestyessä EU on kehitellyt suunnitelmia sopimuksettoman eron varalle. Kalastajille voi olla tarjolla rahallista korvausta, jos brexit estää heitä kalastamasta. Job Schot ei innostu.
 – On kiva että tarjotaan rahaa. Mutta haluamme jatkaa kalastusta. Se on meidän työmme. Mitä muuta tekisin, Job sanoo.
 Sopimukseton ero tulisi kalliiksi myös EU:lle Jos Britannia eroaa ilman sopimusta, EU:n ja Britannian väliseen kauppaan aletaan soveltaa maailman kauppajärjestön WTO:n tulleja. Tullit ja muut haittatekijät vähentävät kaupankäyntiä. Saksalainen tutkimuslaitos IW on arvioinut, miten paljon kova brexit pahimmillaan vähentäisi EU-maiden vientiä Britanniaan: Belgia: -60% Saksa: -57% Ranska: -51% Irlanti: -49% Suomi: -24% koko EU: -50% Erot johtuvat mm. WTO-tullien eroista. Esimerkiksi Belgian vienti kärsisi enemmän, koska Belgiasta viedään Britanniaan paljon autoja, joiden tulliprosentti on varsin korkea (n. 10%). Belgian keskuspankki on arvioinut, että maasta katoaisi 40 000 työpaikkaa ja kansantuote supistuisi 1,2 prosenttia. Irlannissa taas vaikutus olisi pitkällä tähtäimellä useita prosentteja bkt:sta. Lisäksi sopimuksettoman eron tapahtuessa Britannia lopettaisi EU-maksujen maksamisen heti 30. maaliskuuta ilman siirtymäaikaa. Tämä aiheuttaisi yhteensä 16,5 miljardin euron ennakoimattoman aukon EU:n budjetteihin 2019 ja 2020. Suomen osuus tästä olisi noin 260–300 miljoonaa euroa. lähteet: IW Institut, Belgian keskuspankki, tutkimuslaitos Bruegel

Britannian EU-ero uhkaa viedä Job Schotilta kolmen sukupolven kalavedet: "Meille ei ole tulevaisuutta"


Summary: Eri puolilla Suomea on ainakin kymmeniä asuinalueita, joissa talojen kuparisia käyttövesiputkia on syöpynyt pilalle muutamassa vuodessa.

Pohjoissavolaisen Siilinjärven keskustassa sijaitseva liikerakennus on aiheuttanut runsaasti harmia omistajilleen lyhyessä ajassa. Vuonna 2013 valmistuneessa rakennuksessa on jo ensimmäinen putkiremontti takana. Käyttövesiputkien materiaali vaihtui  kuparista komposiittiin  (Uutis-Jousi).
 – Ensimmäinen vesivuoto kiertovesiputkessa ilmeni noin neljä vuotta rakennuksen valmistumisen jälkeen. Pistesyöpymä korjattiin, mutta muutaman kuukauden jälkeen tuli uusi vuoto, kertoo  Jorma Laakso , joka on yksi rakennuksen omistajista.
 Rakennuksessa toimii kuntosali ja yksityinen terveysasema. Kolmannen vuototapauksen jälkeen omistajien piti alkaa miettiä, missä on vika.
 – Kyllä se rupesi herättämään ihmetystä, että miten se on mahdollista. On ihan käsittämätöntä, että noin lyhyessä ajassa tulee vuoto uuteen rakennukseen, Laakso sanoo.
 Tampereella putkikiista menee oikeuteen
 Laakso ei ole ihmetyksensä kanssa yksin. Kuparisten käyttövesiputkien ennenaikaisia syöpymisiä 2000-luvulla rakennetuissa taloissa on ilmennyt eri puolilla Suomea.
 MTV  uutisoi kupariputkien syöpymisistä Keski-Uudellamaalla jo vuonna 2008.
 Suomen Vesilaitosyhdistyksen mukaan tapauksia on viime vuosina ollut muun muassa Ruskossa, Äänekoskella ja Alajärvellä.
 Lohjalla rakennusvalvonta ei suosittele kupariputkien käyttöä vedessä olevien ominaisuuksien takia.
 Tampereella on puolestaan keväällä oikeuskäsittely, jonka lopputulos kiinnostaa varmasti monia putkiongelmista kärsineitä. Neljä asunto-osakeyhtiötä vaatii vesilaitokselta korvauksia yhteensä 1,7 miljoonaa euroa.
 Taloyhtiöiden mielestä putkien syöpyminen johtuu vedestä. Yhtiöt vetoavat asiantuntijalausuntoihin.
 Osa asukkaista juo pullovettä, koska  usko hanaveteen on mennyt .
 Tampereen Vesi kiistää olevansa vastuussa putkivuodoista. Vesilaitoksen mukaan sen toimittama vesi täyttää talousveden laatuvaatimukset ja -suositukset.
 Vuokratalosäätiö odottaa oikeudenkäynnin tulosta
 Tampereen Haapalinnassa syöpymisiä on ollut yhteensä yli kymmenessä talossa. Talot on pääosin rakennettu 2000-luvun alkuvuosina, ja vuodot alkoivat muutama vuosi rakentamisen jälkeen.
 Yhdessä taloyhtiössä on voinut olla kymmeniä vuotoja. Talot sijaitsevat aivan Hyhkyn pohjavesilaitoksen naapurissa. Rakennukset ovat eri rakennusyhtiöiden rakentamia, ja niissä on useamman kuin yhden valmistajan putkia.
 Haapalinnassa yhtiöt ovat vaihtaneet kuparisia käyttövesiputkia komposiittiputkiin. Näin tekee parhaillaan esimerkiksi Tampereen kaupungin omistama vuokratalosäätiö VTS-kodit. Säätiö ei ole mukana oikeusjutussa, mutta aikoo arvioida tilannetta sen jälkeen. Sekä VTS-kodit että Tampereen Vesi liikelaitos kuuluvat Tampereen kaupunkikonserniin.
 Tampereen rakennusvalvonta ei ole antanut putkimateriaaleja koskevia suosituksia Haapalinnan syöpymistapausten vuoksi.
 Tamperelainen vuokratalosäätiö VTS-kodit remontoi parhaillaan käyttövesiputkia Haapalinnassa. VTS:n omistaman vuokratalon kupariset putket syöpyivät pilalle noin kymmenessä vuodessa. Uudet putket ovat komposiittia. Antti Palomaa / Yle
 Nurmijärvellä korvausvaatimuksia rakennusyhtiölle
 Nurmijärven Klaukkalassa sijaitsevan asunto-osakeyhtiön tarina toistaa samaa kaavaa. Yhtiön kolmen talon kuparisista  käyttövesiputkista on tullut emmentaalia noin kymmenessä vuodessa  (Nurmijärven Uutiset).
 Yhtiö on reklamoinut vuodoista rakennusyhtiölle, joka on kuitenkin kieltäytynyt korvaamasta putkiremonttia.
 Ylen tietojen mukaan asunto-osakeyhtiö on viemässä kiistaa oikeuteen. Asukkaat kääntyivät korvausvaatimuksineen rakennusyhtiön puoleen, koska veden laatu täytti asetuksen vaatimukset.
 Tapauksia yhdistää pohjavedessä esiintyvä pii
 Aukotonta selitystä kupariputkien ennenaikaiselle syöpymiselle ei ole. Asiantuntijoiden mukaan ilmiötä on tutkittu liian vähän. Asiantuntijat korostavat, että veden syövyttävyys on monen tekijän summa.
 Tapausselvitysten perusteella äkkisyöpymisillä on kuitenkin yhteinen nimittäjä: pohjavedessä esiintyvä pii.
 Eurofins Expert Services Oy:n eli entisen VTT Expert Services Oy:n erityisasiantuntija  Tapio Klasila  kertoo, että heiltä on viime vuosina tilattu selvityksiä sadoista kupariputkista kymmeniltä eri asuinalueilta. Ennätysvuonna yksittäisiä putkia on tutkittu noin 200.
 Klasilan mukaan lähes poikkeuksetta kyse on samasta ilmiöstä.
 – Näissä tapauksissa juurisyy on kuparin oksidikerroksen puutteellisuus. Tilalle on muodostunut piipitoinen kerros, joka ei hauraana kestä esimerkiksi kuparin lämpölaajenemisia tai partikkelien liikkeitä putkessa. Piipitoisen kerroksen vaurioituminen paljastaa puhdasta kuparia, joka alkaa syöpyä paikallisesti hyvin nopeasti, Klasila sanoo.
 Piipitoisen kerroksen on oletettu olevan silikaattia, joka on piitä sisältävä kemiallinen yhdiste. Suurin mysteeri on se, miksi piipitoinen kerros syrjäyttää kuparin oksidikerroksen pääosin 2000-luvulla rakennetuissa taloissa. Piitä on yleisesti Suomen pohjavesissä.
 – Se tiedetään, että pii tulee vedestä, mutta ei sitä, miksi se ei ole aikaisemmin ollut ongelma, Klasila sanoo.
 Klasilan mielestä ilmiön perinpohjainen selvittäminen vaatisi nykyistä laajempia tutkimuksia.
 Klasila katsoo, että määräyksiä olisi syytä täsmentää, koska ongelmia ilmenee, vaikka putkimateriaalit vastaavat standardeja ja vesi on asetuksen mukaista.
 – Perustutkimusta tarvittaisiin myös määräysten muuttamisen tueksi, Klasila sanoo.
 Asetuksessa ei suositusta piin pitoisuudelle
 Talousvesiasetuksessa ei ole lainkaan mainintaa piistä toisin kuin esimerkiksi kloridista, vaikka tehtyjen selvitysten perusteella piin tiedetään olevan yhteydessä pistesyöpymiin.
 Asetuksen mukaan vesijohtomateriaalien syöpymisen ehkäisemiseksi veden kloridipitoisuuden pitäisi olla alle 25 mg/l.
 Pirkanmaan Ely-keskuksen mukaan esimerkiksi Tampereen Hyhkyn vedenottamon kloridipitoisuudet ovat viime vuosina olleet 21–26 mg/l.
 Piidioksidin määrä Hyhkyssä on ollut 18–20 mg/l. Lukema on sama kuin esimerkiksi Tampereen länsiosassa Messukylässä, josta ei ole tietoa samantyyppisistä kupariputkien syöpymisistä.
 Ely-keskuksen mukaan Hyhkyn ja Messukylän vedenottamoiden kloridi- ja piidioksidipitoisuudet ovat normaaleja kaupunkialueilla oleville pohjavesialueille.
 Vesilaitokset aloittavat yhteisen selvityksen
 Lisätietoa ilmiöstä voi tuoda juuri alkamassa oleva Vesilaitosyhdistyksen projekti. Siinä on mukana useita vesihuoltolaitoksia.
 Tarkoitus on kiinnittää huomiota muun muassa piipitoisten yhdisteiden eli silikaattien merkitykseen.
 – Silikaatin merkityksestä kupariputkien syöpymisessä tai silikaatin esiintymisestä talousvesissä on vain vähän tietoa. Koska talousvedessä olevalla silikaatilla ei ole vaikutusta ihmisten terveyteen, sille ei ole asetettu pitoisuusrajaa talousvedessä, eikä sitä siksi ole tarpeen seurata, sanoo Vesilaitosyhdistyksen vesiasiain päällikkö  Riina Liikanen .
 Tuloksia on luvassa runsaan kahden vuoden kuluttua.
 – Ilmiö on monitahoinen, eikä siihen todennäköisesti löydy yhtä yksittäistä selittäjää tässäkään tutkimuksessa, Liikanen sanoo.
 Vesilaitosyhdistyksen toimitusjohtaja  Osmo Seppälä  kertoo, että yhdistys ei ole paneutunut Tampereella edessä olevaan oikeudenkäyntiin eikä Tampereen Vesi ole varsinaisesti lähestynyt yhdistystä asialla.
 Seppälä arvioi, että vesilaitosta on todennäköisesti vaikea osoittaa vastuulliseksi syöpymisistä, koska talousvesi on täyttänyt laatuvaatimukset ja suositukset.
 – Toki tulevan oikeudenkäynnin lopputulos on kiinnostava myös muiden vesilaitosten näkökulmasta, joskin kaikki tapaukset voivat olla yksilöllisiä myös syntymekanismiltaan, Seppälä sanoo.
 Siilinjärvellä eri käsityksiä ilmiön laajuudesta
 Jorma Laakso ja muut siilinjärveläisen liikerakennuksen omistajat vaihtoivat kupariset kiertovesiputket komposiittiputkiin omalla kustannuksella.
 He epäilivät mahdollisuuksiaan voittaa korvauskiistaa, koska putket olivat standardin mukaiset ja myös Siilinjärvellä vesi täyttää talousvesiasetuksen vaatimukset.
 Siilinjärven rakennusvalvonnassa on kyseisen tapauksen lisäksi tieto parista muusta vastaavasta. Rakennusvalvonnan mukaan Siilinjärvellä ei ole perusteita antaa suositusta kupariputkien käytön lopettamiseksi.
 Laakso on puolestaan kuullut muilta paikallisilta ammattilaisilta, että ongelma on Siilinjärvellä yleinen ja syöpymiä on paljon.
 – Tämä tieto on tullut niin sanotusti puskaradion kautta, mutta sellaisilta henkilöiltä, jotka tekevät kiinteistöhuoltoa ja teknistä huoltoa. Heidän kanssaan olen jutellut, ja heiltä on tullut tällaisia kommentteja, Laakso sanoo.
 Laakso haluaa kertoa asiasta julkisuudessa, jotta tuleville rakentajille ei tulisi samoja ongelmia.
 Lue lisää:
 Tampere tahtoo rakentaa himoittuja kerrostaloja järven päälle – jääkauden oikut uhkaavat estää suunnitelman   Jatkuvat putkirikot veivät uskon hanaveteen Tampereen Haapalinnassa – ”Kannan juomavedet marketeista"

Tamperelaiset taloyhtiöt vaativat vesilaitokselta miljoonakorvauksia putkien syöpymisistä – vastaavia selittämättömiä tapauksia ympäri Suomea


Summary: Kansanedustajat ovat tehtailleet useita muutosehdotuksia.

Britannian parlamentin alahuone keskustelee tänään muutoksista maan suunnitelmiin EU-erosta. Parlamentti hylkäsi murskaluvuin pääministeri  Theresa Mayn  ehdottaman erosopimuksen pari viikkoa sitten.
 Kansanedustajat ovat tehneet toistakymmentä eri muutosehdotusta. Niissä muun muassa kaavaillaan brexit-päivämäärän lykkäämistä, jos sopimusta ei ole syntynyt, tai erosopimuksessa olevan Pohjois-Irlannin rajaa koskevan hätäjärjestelyn muuttamista.
 Ehdotuksista vain parilla arvellaan olevan realistisia mahdollisuuksia tulla hyväksytyksi.
 EU:n puolelta on toistuvasti todettu, ettei Britannian ja EU:n neuvottelemaan erosopimukseen olla valmiita tekemään muutoksia.
 Esimerkiksi Euroopan komission varapuheenjohtaja  Jyrki Katainen  sanoi eilen, että EU:lla  ei ole syytä  tehdä myönnytyksiä Britannialle. Britannian EU-eron lykkääminen vaatisi myös kaikkien muiden 27 EU-jäsenmaan hyväksynnän.
 Äänestysten muutosehdotuksista on määrä alkaa parlamentissa noin kello 21 Suomen aikaa.  The Guardian -lehti  arvioi sunnuntaina, että äänestys päättynee noin kello 22.30 Suomen aikaa.
 Alahuoneen puhemies  John Bercow  valitsee äänestykseen otettavat muutosehdotukset. Ehdotuksen tekijä voi myös viime hetkiin saakka vetää oman ehdotuksensa pois äänestyksestä.
 Britannian on määrä erota EU:sta on 29. maaliskuuta. Päivämäärän lähestyminen on monien arvioiden mukaan lisännyt todennäköisyyttä, että ero voisi toteutua hallitsemattomasti ilman sopimusta.

Britannian parlamentti äänestää jälleen brexitistä, osa muutosehdotuksista saattaa mennä läpi


Summary: Tulessa on luonnontieteellisen museon Kiepin käytössä oleva rakennus.

Pelastuslaitos sai hälytyksen kello 3.25. Pitkänsillankadun ja Itäisen kirkkokadun kulmauksessa olevasra suuresta vanhan puurakennuksesta iskivät liekit ulos vielä kello viiden jälkeen.
 Rakennuksesta tulee palo savua, joka levisi vanhan vesitornin suuntaan. Pakkanen haittaa sammutustöitä.
 Rakennuksessa on muun muassa Kiepin varasto- ja toimistotiloja.
 Kerromme kohta lisää.

Kokkolan museokorttelissa palaa