Summary: Tenttiin valmistautuneet opiskelijat olivat epätietoisia, mitä oli tapahtunut.

Savon ammattiopiston tiloissa kauppakeskus Hermanissa Kuopiossa on tapahtunut tänään iltapäivällä kouluhyökkäys, jossa tämänhetkisten tietojen mukaan on kuollut yksi ja loukkaantunut kymmenen ihmistä. Yksi loukkaantuneista on epäilty tekijä. Päivitämme tietoa tapahtumista artikkeliin,  jonka löydät tästä linkistä.
 Savon ammattiopiston kauppakeskus Hermanin toimipisteessä opetetaan liiketaloutta. Savon koulutuskuntayhtymän johtaja  Heikki Helve  kertoo, että tiloissa työskentelee päivittäin kaikkiaan noin 600 opiskelijaa ja 40 henkilökunnan jäsentä. Yksikössä voi opiskella merkonomiksi tai datanomiksi sekä suorittaa liiketalouden lisäkoulutusta.
 Helven mukaan paikalla tänään oli reilut 300 opiskelijaa. Valtaosa nuosia 16–19-vuotiaita, mutta myös aikuisopiskelijoita. Henkilökuntaa oli paikalla noin 30.
 Kuullessaan tapauksesta Helve oli epäuskoinen ja järkyttynyt. Turvallisuussuunnitelmat oli tehty ja turvallisuutta harjoiteltu, mutta silti tieto pysäytti täysin.
 Liiketalouden opiskelijat muuttivat väistötiloihin kauppakeskukseen keväällä. .
 Iltapäivällä ammattiopiston opiskelijoille ei ollut vielä tiedotettu tapahtumista. Moni oli tullut paikalle tentin vuoksi, jonka piti alkaa klo 14:15. Petri Julkunen / Yle
 Tapahtuma on järkyttänyt koko Savon ammattiopiston henkilökuntaa ja opiskelijoita. Heikki Helven mukaan kriisiryhmä on jo kokoontunut ja päättänyt lähituntien toimista. Tapahtumista on lähdössä Wilma-viesti kaikille ammattiopiston opiskelijoille ja heidän huoltajilleen.
 – Tiedotusvastuu tapahtuneesta on viranomaisille. Me keskitymme oppilaiden ja henkilökunnan hyvinvoinnin varmistamiseen, Heikki Helve sanoo.
 Huomenna keskiviikkona tapahtuneesta järjestetään tiedotustilaisuuksia kaikille opiskelijoille. Helven mukaan on erityisen tärkeää, että kaikki saavat tiedon erilaisista tukimuodoista.
 – Ketään ei saa jättää nyt yksin. Tällainen käsittämätön drmaattinen tapahtuma pysäyttää kaikki ja on erittäin järkyttävä. Meillä on kuitenkin turvallista opiskella myös jatkossa, Helve sanoo.
 Opiskelijat epätietoisina
 Opiskelija  Sami Ikä-Heimonen  tuli ammattiopiston tiloihin kauppakeskus Hermaniin osallistuakseen tenttiin, jonka oli määrä alkaa kello 14.15. Ikä-Heimonen kertoo, että opiskelijat olivat uutisissa julkaistujen tietojen varassa, eikä ammattiopisto tiedottanut asiasta heille sen enempää. Opiskelijat eivät myöskään tavoittaneet ammattiopiston henkilökuntaa paikalta.
 – Onhan tämä hirveää. Että tällaista voi sattua keskellä kirkasta päivää, Ikä-Heimonen sanoo.
 Savon ammattiopisto on osa Savon koulutuskuntayhtymää, joka on yksi Suomen suurimmista ammatillisen koulutuksen järjestäjistä. Kuntayhtymän omistaa 16 pohjoissavolaista kuntaa ja se ylläpitää Savon ammattiopistoa ja Varkauden lukiota. Kampukset sijaitsevat Kuopiossa, Iisalmessa, Varkaudessa ja Siilinjärvellä.
 Lue myös:
 Yle seuraa hetki hetkeltä - Poliisi: Kuopion kouluhyökkäyksessä käytettiin teräasetta, 10 loukkaantunut ja 1 kuollut, epäilty on suomalainen mies
 Nämä 5 asiaa tiedämme nyt Kuopion kouluhyökkäyksestä: katso videolta, missä Savon ammattiopisto on
 KYS: 10 loukkaantunutta tuotu hoitoon – suuronnettomuushälytys purettu

Kuopion kouluhyökkäyksen tapahtumapaikalla opiskelee päivittäin 600 nuorta ja aikuista – "Kriisiryhmien toiminta on jo käynnistynyt"


Summary: Kuopion seurakuntien sairaalapapit ja oppilaitosten henkinen tiimi on auttamassa teon aiheuttamien tunteiden kanssa.

Kuopion seurakunnat ovat avaamassa keskustassa Vanhan Pappilan nuorten tueksi. Kuopion vanhin rakennus on toiminut jo aikaisemmin seurakuntien nuoriso- ja oppilaitostyön keskipisteenä.
 Kuninkaantien pappila avataan neljältä alkuillasta.
 Kuopion kirkkoneuvoston puheenjohtaja  Aulikki Mäkisen  mukaan seurakunnat ovat nuorten tukena tarpeen niin vaatiessa mahdollisimman pitkään. Hänen mukaansa seurakunnilla on hyvät valmiudet olla nuorten ja muiden tukena.
 Kuopion seurakunnat ovat lähettäneet kaikki neljä sairaalapappia yliopistolliseen sairaalaan. Lisäksi seurakuntien nelihenkinen oppilaitostiimi on jo liikkeellä ja avustaa kauppakeskusteon aiheuttamien tunteiden käsittelyssä.
 – Tärkeintä tälläisessä tilanteessa on, että nuoria ei jätetä yksin, kertoo neuvoston puheenjohtaja Mäkinen.
 Myös ortodoksisen kirkon Pyhän Nikolaoksen katedraali on ollut auki hiljentymistä ja keskustelua varten. Pappeja saa kiinni myös puhelimitse.
 Kriisiapua saa myös sosiaalipäivystyksen numerosta 044 718 3930.
 Lue myös:
 Kuopion kouluhyökkäyksen tapahtumapaikalla opiskelee päivittäin 600 nuorta ja aikuista – "Kriisiryhmien toiminta on jo käynnistynyt"
 Yle seuraa hetki hetkeltä - Poliisi: Kuopion kouluhyökkäyksessä käytettiin teräasetta, 10 loukkaantunut ja 1 kuollut, epäilty on suomalainen mies

Nuorille avataan seurakuntien pappila illaksi – Seurakuntaneuvosto: "Tärkeintä, että nuoret eivät jää yksin tälläisessa tilanteessa"


Summary: Traumapsykologian asiantuntijan mukaan on tehtävä kaikki mahdollinen, jotta nuoret saavat parhaan mahdollisen avun.

Traumapsykologi  Soili Poijulaa  uutinen Kuopion kouluhyökkäyksestä järkytti. Hän kuuli väkivallanteosta iltapäivällä.
 – Tapaus herätti minussa suurta surua kaikkien niiden puolesta, joita tapaus koskee. Toivottavasti heitä autetaan kunnolla ja heidän auttamisekseen tehdään kaikki mahdollinen.
 Poijula painottaa, että Kuopion väkivallanteko koskee paitsi perheenjäseniä ja omaisia, myös kaikkia oppilaitoksen työntekijöitä ja opiskelijoita.
 – Nyt puhutaan todella isosta määrästä järkyttyneitä ihmisiä.
 Siksi Poijulan mielestä viranomaisilta tarvitaan nopeaa ja ammattitaitoista toimintaa sekä selkeää johtamista.
 Hänen mielestään olisi tärkeää hyödyntää osaamista, jota on karttunut edellisistä vastaavantyyppisistä kriiseistä.
 – Kun tällainen tapahtuma uusiutuu, pitäisi järjestää nopeasti monenlaista apua. Tarvitaan psyykkistä ensiapua, kriisikeskuksen, järjestöjen, sosiaalipäivystyksen ja muiden viranomaisten yhteistyötä.
 Koulujen ja kaupungin kriisiryhmät ovat koolla auttamassa tapahtuman käsittelyä Nuorille on avattu seurakuntien pappila tukea tarvitseville Suomen Punaisen Ristin vapaaehtoiset ovat auttamassa väkivallan jälkipuinnissa
 Poijula sanoo, että ensin tulee hengenpelastaminen.
 – Rinnalla on ensiarvoisen tärkeää henkisen tuen organisoiminen sairalassa ja oppilaitoksessa.
 Tukea tarvitaan useita viikkoja
 Poijula muistuttaa, että näin isossa kriisissä järkyttyneet tarvitsevat tukea vähintään viikkoja, todennäköisesti kuukausia.
 Traumapsykologin mukaan aina kun väkivallanteko koskee nuoria ihmisiä, tehtävä on auttamisen ja selviytymisen kannalta vaativa.
 – Nuoret tarvitsevat pikaisesti ammattiapua, ei pelkkää juttelua ja keskustelua. Tähän on kehitetty heitä auttavia menetelmiä, joiden avulla he oikeasti voivat toipua ja selviytyä.
 Poijula nostaa esille keskustelun, jota on viime viikkoina käyty nuorten mielenterveyspalveluiden huonosta saatavuudesta.
 – Emme saa tapahtunutta tekemättömäksi, mutta voimme auttaa ihmisiä paremmin kuin on aikaisemmin tehty, hän sanoo.
 Lue lisää:
 Kymmenkunta vapaaehtoista ympäri Pohjois-Savoa on matkalla Kuopioon, jotta väkivallanteosta järkyttyneille saadaan kriisiapua

Traumapsykologi Kuopion kouluhyökkäyksestä: "Nuorille tarvitaan nyt nopeasti apua, ei pelkkää juttelua ja keskustelua"


Summary: Entinen presidentti yritti hakea Ranskan muutoksenhakutuomioistuimelta korruptiosyytteiden hylkäystä, mutta valitus tuli hylätyksi.

Ranskan korkein muutoksenhakutuomioistuin hylkäsi tiistaina maansa entisen presidentin  Nicolas Sarkozyn  viimeisen mahdollisen valituksen korruptiosyytteisiin liittyen, kertoo uutistoimisto  Reuters .
 Sarkozy koetti välttää oikeudenkäynnin laitonta vaalirahoitusta vastaan, mutta syyte etenee oikeuden käsittelyyn.
 Syytteen mukaan 64-vuotiaan Sarkozyn puolue UMP olisi PR-toimistonsa kanssa piilottanut todelliset kustannukset presidentinvaalikampanjan aikaan 2012. Sarkozy käytti tuolloin vaalikampanjaansa lähes 43 miljoonaa euroa, joka on lähes kaksi kertaa sallittua budjettia enemmän.
 Sarkozy on ollut osallisena muissakin rikostutkinnoissa, jotka ovat koskeneet sekä hänen että muiden henkilöiden vaalikampanjoiden rahoitusta.
 Nicolas Sarkozy toimi Ranskan presidenttinä vuosina 2007–2012. Vuonna 2012 hän hävisi presidentinvaalit vastaehdokkaalleen  François Hollandelle .

Ranskan entinen presidentti Nicolas Sarkozy joutuu oikeuden eteen laittomasta vaalirahoituksesta


Summary: Oppilaitoksissa eri puolilla Suomea on seurattu tiiviisti Kuopion kouluhyökkäyksen aiheuttamia reaktioita.

Kuopion kouluhyökkäys on aiheuttanut runsaasti reaktioita oppilaitoksissa ympäri maata.
 Esimerkiksi Kouvolan seudun ammattiopisto KSAO on nostanut valmiustasoaan sen jälkeen, kun Savon ammattiopiston tiloissa Kuopiossa  yksi ihminen kuoli ja kymmenen loukkaantui .
 – Heti kun tieto tuli, sovimme, että vahtimestarit lisäävät valvontaa sisäänkäynneillä. Myös muuta henkilökuntaa on pyydetty olemaan tarkkaavaisempia, rehtori  Timo Olli  kertoo.
 Ammattiopistossa Kouvolassa on kuitenkin oltu pääosin rauhallisin mielin.
 – Ymmärrämme, ettei sen kummempaa ole tehtävissä, mutta yritämme varautua mahdollisimman hyvin. Koulun pitää jatkua ja mennä mahdollisimman normaalisti eteenpäin, Olli sanoo.
 Keskusteluapua tarvittaessa
 Hämeenlinnassa toimivan Ammattiopisto Tavastian rehtori  Heini Kujala  kertoo, että opiskelijapalvelujen henkilökunta on varautunut antamaan henkistä tukea ja keskusteluapua tarvittaessa. Kuopion tapahtumat otetaan myös esille illalla uusien opiskelijoiden kotiväen illassa.
 Koulutuskuntayhtymä Tavastian johtaja  Jouni Haajanen  kertoo, että Tavastialla on jo koekäytössä Secapp-järjestelmä, jolla pystytään välittämään hälytys sisäisesti henkilökunnan matkapuhelimiin. Järjestelmä on tarkoitus ottaa koko henkilökunnan käyttöön tänä syksynä.
 – Sillä saadaan henkilökohtaisesti viesti ihmisille ja kännykkä on kuitenkin aina ihmisillä mukana, kertoo Haajanen.
 Tavastiassa on myös harjoiteltu sisällä suojautumista ja poistumista rakennuksesta, viimeksi tällä viikolla.
 Myös Lapin koulutuskeskus REDU:ssa on varauduttu siihen, jos uutisesta järkyttyneet oppilaat haluavat jutella asiasta.
 – Jos tulee tarvetta, niin apua löytyy, rehtori  Taisto Arkko  sanoo.
 Sama viesti kerrotaan myös Jyväskylän koulutuskuntayhtymä Gradiasta. Turvallisuuspäällikkö  Erkki Mäntymaa  kertoo, että henkilökuntaa on informoitu ja opettajat kuuntelevat ja keskustelevat opiskelijoiden kanssa tarvittaessa. Arki Jyväskylässä, Jämsässä ja Lievestuoreella jatkuu kuitenkin normaalisti, eikä oppilaitoksiin kohdistuvia uhkia ole tiedossa.
 Kriisinjohtoryhmä koolla
 Lappeenrannassa kouluhyökkäys on aiheuttanut pikapalaverin. Päivä kampuksilla on jatkunut muutoin normaalisti, mutta kriisinjohtoryhmä on ollut koolla.
 Lappeenrannan-Lahden teknillisen yliopiston ja Saimaan ammattikorkeakoulun yhteinen kriisinjohtoryhmä harjoittelee säännöllisesti erilaisia poikkeustilanteita varten.
 – Jos tällaisia vastaavia tilanteita tulee, tai minkäänlaisia kriisejä millä tahansa koulutustasolla, niin meillä on valmius kokoontua, ja olemme hetki sitten olleet koolla, Lappeenrannan-Lahden teknillisen yliopiston rehtori  Juha-Matti Saksa  sanoo.
 Koulutuskeskus Salpauksessa Päijät-Hämeessä poistumisharjoituksia on tehty viimeksi tänään.
 Kehittämis- ja henkilöstöjohtaja  Jarmo Kröger  sanoo, että turvallisuusasioita muistutellaan nyt mieleen Salpauksen toimipisteissä. Huominen koulupäivä pyritään pitämään mahdollisimman normaalina.
 Osassa oppilaitoksissa kouluhyökkäys ei ole aiheuttanut erityisiä toimenpiteitä.
 – On tietenkin tervettä lisätä tarkkaavaisuutta ja tarkkailla tilanteita. Tässä vaiheessa meillä ei onneksi ole ollut mitään ilmiöitä, mitkä olisivat edellyttäneet toimenpiteitä, Kotkassa ja Haminassa toimivan Etelä-Kymenlaakson ammattiopiston rehtori  Sami Tikkanen  sanoo.
 Myös Etelä-Savon ammattiopistossa valvontatilanne on ollut normaali. Lisätoimiin ei ole ryhdytty myöskään Oulun seudun ammattiopistossa. OSAO:n Myllytullin yksikköön tehtiin puukkoisku syksyllä 2013, jonka jälkeen valmiustaso on ollut korkealla.

Osa ammattikouluista varautuu turvallisuusuhkiin: "Valvonta sisäänkäynneillä lisääntyy"


Summary: Yle Sápmin vaalikoneen pohjalta näyttää siltä, että Saamelaiskäräjät vastustaa jatkossakin uusien maankäyttömuotojen leviämistä pohjoisimpaan Suomeen.

Saamelaiskäräjät Saamelaisten parlamentti eli Saamelaiskäräjät on Suomen saamelaisten korkein poliittinen elin, joka edustaa saamelaisia kansallisissa ja kansainvälisissä yhteyksissä. Saamelaiskäräjien 21 jäsentä ja neljä varajäsentä valitaan joka neljäs vuosi toimeenpantavilla vaaleilla. Jokaisesta saamelaisten kotiseutualueen kunnasta (Enontekiö, Inari, Utsjoki ja Sodankylän kunnan pohjoisosa) valitaan vähintään kolme edustajaa. Vaaleissa äänioikeutettuja ovat saamelaiset, jotka on merkitty saamelaiskäräjien vaaliluetteloon. Äänioikeutetut saamelaiset ovat myös vaalikelpoisia ja voivat asettua vaaleissa ehdokkaaksi. Lähde: Saamelaiskäräjät
 Suomen uusi Saamelaiskäräjät jatkaa edeltäjänsä poliittisella linjalla, jos on uskomista uusien saamelaiskäräjäjäsenten vaalikonevastauksiin. Tietyt asiat tulevat kuitenkin varmasti myös herättämään keskustelua uudessa kokoonpanossa.
 Saamelaiskäräjien vaalilautakunta julkaisi tiistaina aamupäivällä saamelaiskäräjävaalien epävirallisen tuloksen. Vaalitulokseen voi tutustua  Yle Sápmin vaalitulospalvelussa .
 Saamelaiskäräjille valitaan 21 varsinaista jäsentä ja neljä varajäsentä.  Yhdeksän nykyistä jäsentä jatkaa Saamelaiskäräjille vaalikaudella 2020–2023, neljä vanhaa jäsentä palaa ja kahdeksan ensikertalaista aloittaa .
 Kaikki uudet jäsenet ja varajäsenet, yhtä lukuun ottamatta, ovat vastanneet  Yle Sápmin vaalikoneeseen .
 Kriittinen suhtautuminen rautatiehen, kaivoksiin ja metsähakkuisiin
 Yle Sápmin vaalikonevastausten perusteella on havaittavissa, että Saamelaiskäräjät ei jatkossakaan halua kaivoksia tai rautatietä pohjoiseen. Enemmistö suhtautuu myös kriittisesti saamelaisalueella toteutettaviin metsähakkuisiin.
 Enemmistö Saamelaiskäräjien uudesta kokoonpanosta ei halua Pohjois-Suomeen uusia kaivoksia. Vesa Toppari / Yle
 Keskimääräisesti uuden Saamelaiskäräjien jäsenet ja varajäsenet eivät näe Jäämeren radasta olevan hyötyä saamelaisalueelle. Vesa Toppari / Yle
 Saamelaiskäräjien uusien jäsenten ja varajäsenten keskimääräinen näkemys on, että metsiä hakataan liikaa saamelaisalueella. Vesa Toppari / Yle
 Nykyinen Saamelaiskäräjät on toiminut samansuuntaisten näkemysten mukaan. Se on  aktiivisesti vastustanut Jäämeren rataa  ja  malminetsintöjä saamelaisalueella .
 Maankäyttöön liittyvistä kysymyksistä on pääasiassa vastannut Saamelaiskäräjien hallitus.
 Totuus- ja sovintoprosessi saa jatkoa?
 On todennäköistä, että uusi Saamelaiskäräjät edistää Suomen valtion ja saamelaisten välistä  totuus- ja sovintoprosessia . Sen valmistelu aloitettiin kuluneella vaalikaudella.
 Suurin osa Saamelaiskäräjien uusista jäsenistä nimittäin näkee, että Suomen valtion tulee pyytää saamelaisilta anteeksi pyrkimyksiään suomalaistaa saamen kansa. Jo alkaneella totuus- ja sovintoprosessilla on tarkoitus selvittää historiassa tapahtuneet vääryydet.
 Saamelaiskäräjien uusien jäsenten ja varajäsenten keskimääräinen näkemys on, että Suomen valtion on pyydettävä anteeksi historiassa saamelaisiin kohdistamiaan suomalaistamispyrkimyksiä. Govva: Vesa Toppari / Yle
 Kaupunkisaamelaisten tukeminen ja kielityön priorisoinnit saattavat herättää keskustelua
 Yle Saamen vaalikoneen väittämistä eniten uusien saamelaiskäräjäjäsenien näkemyksiä jakavat muun muassa kaupunkisaamelaisten tukeminen ja oikeudet sekä saamen kielityön painotukset.
 Uudet saamelaiskäräjäjäsenet ovat samaa mieltä siitä, että saamen kielityössä tulee ottaa huomioon sekä äidin- että vieraskielisten tarpeet. Jäsenten näkemykset kuitenkin hajaantuvat sen suhteen, kumman ryhmän tarpeita tulisi priorisoida.
 Keskimääräisesti Saamelaiskäräjien 2020–2023 jäsenet ja varajäsenet näkevät, että saamen kielityössä on painotettava hiukan äidinkielisten tarpeita.  Vesa Toppari / Yle
 Jäsenten näkemyksiä jakaa myös kysymys siitä, tulisiko saamelaisten kotiseutualueelta poismuuttaneilla saamelaisilla olla saamelaisalueella samat oikeudet maahan ja veteen kuin paikallisilla. Tähän kysymykseen jäsenillä ei ole vahvoja mielipiteitä. Kyse on lisäksi asiasta, johon Saamelaiskäräjillä itsellään ei välttämättä ole päätösvaltaa.
 Uusien jäsenten ja varajäsenten näkemykset eroavat siitä, tulisiko saamelaisalueelta poismuuttaneilla saamelaisilla olla saamelaisalueella samat oikeudet maahan ja vesistöön kuin paikallisilla.  Vesa Toppari / Yle
 Jonkin verran keskustelua saattaa synnyttää kysymys siitä, tuleeko Saamelaiskäräjien käyttää resurssejaan ja osoittaa toimintaansa saamelaisalueelta enemmän kaupunkeihin. Vaalikonevastausten pohjalta osa jäsenistä säilyttäisi toiminnan painotuksen saamelaisten kotiseutualueella ja osa taas olisi valmis jakamaan resursseja myös saamelaisalueen ulkopuolelle.
 Näin Saamelaiskäräjien uudet jäsenet ja varajäsenet keskimäärin näkevät, tulisiko Saamelaiskäräjien suunnata toimintaansa ja tukeaan saamelaisalueelta enemmän kaupunkeihin.  Vesa Toppari / Yle
 Keskustelulle lappalaispykälästä ei näy loppua
 Suomen saamelaismääritelmä Saamelaisella tarkoitetaan henkilöä, joka pitää itseään saamelaisena, edellyttäen: 1) että hän itse tai ainakin yksi hänen vanhemmistaan tai isovanhemmistaan on oppinut saamen kielen ensimmäisenä kielenään; tai 2) että hän on sellaisen henkilön jälkeläinen, joka on merkitty tunturi-, metsä- tai kalastajalappalaiseksi maa-, veronkanto- tai henkikirjassa; taikka 3) että ainakin yksi hänen vanhemmistaan on merkitty tai olisi voitu merkitä äänioikeutetuksi saamelaisvaltuuskunnan tai saamelaiskäräjien vaaleissa. (Laki saamelaiskäräjistä 3§) Äänioikeutetun on myös oltava täyttänyt 18 vuotta viimeistään vaalitoimituksen viimeisenä päivänä sekä Suomen kansalainen tai hänellä on ulkomaan kansalaisena oltava kotikunta Suomessa silloin, kun pyyntö vaaliluetteloon ottamisesta on viimeistään tehtävä (Laki saamelaiskäräjistä 21§). Lähde: Laki saamelaiskäräjistä, Finlex
 Saamelaiskäräjälain saamelaismääritelmä ja sen niin kutsuttu lappalaispykälä ovat olleet tapetilla tällä vaalikaudella. Sekä  ennen vaaleja että vaalien aikaan keskusteluun on tullut uutta puhtia . Onhan kyse siitä, kenellä on oikeus äänestää.
 Saamelaismääritelmässä lappalaispykälä tarkoittaa sitä, että sen lisäksi, että henkilö tuntee itsensä saamelaiseksi, hän on sellaisen henkilön jälkeläinen, joka on merkitty tunturi-, metsä- tai kalastajalappalaiseksi maa-, veronkanto- tai henkikirjassa.
 Saamelaiskäräjälain uudistuksen yhteydessä pykälä oli tarkoitus jättää laista pois, mutta lopulta  Saamelaiskäräjät hylkäsi lakiluonnoksen , joka olisi sisältänyt saamelaismääritelmän osalta siirtymäajan.
 Saamelaiskäräjien uuden kokoonpanon enemmistö tukee pykälän poistoa laista. Keskustelu tulee todennäköisesti jatkumaan, sillä seitsemän valittua seisoo lappalaispykälän takana.
 Enemmistö Saamelaiskäräjien uusista jäsenistä ja varajäsenistä näkee, että saamelaismääritelmästä tulee poistaa niin kutsuttu lappalaispykälä.  Vesa Toppari / Yle
 Vaalilupauksissa nousevat esille elinkeinojen ja itsehallinnon vahvistaminen
 Saamelaiskäräjävaalien ehdokkaat kertovat Yle Sápmin vaalikoneessa vaalilupauksistaan.
 Valittujen jäsenten ja varajäsenten lupauksista esille nousevat erityisesti perinteisten elinkeinojen puolustaminen sekä saamelaisten oikeuksien ja itsehallinnon vahvistaminen.
 Lisäksi lupauksissa painotetaan kielellisten asioiden edistämistä ja yhteistyön parantamista. Jonkin verran esille on nostettu myös yhteiskuntarauhan ja yhdenvertaisuuden edistämistä.
 Vaalilupauksiin voi tutustua tarkemmin  Yle Sápmin vaalikoneen  ehdokasesittelyissä.
 Lue myös:
 Uusi Saamelaiskäräjät: yhdeksän nykyistä jäsentä jatkaa, neljä vanhaa jäsentä palaa ja kahdeksan ensikertalaista aloittaa
 Inarilainen Kari Kyrö on saamelaiskäräjävaalien ääniharava – "Puheenjohtajan paikka kiinnostaa"

Saamelaiskäräjien uusi kokoonpano seurannee nykyisen jalanjäljissä – “ei” rautatielle ja kaivoksille, “kyllä” valtion anteeksipyynnölle


Summary: Protesti oli viljelijöiden vastalause väitteisiin, joiden mukaan maatalous on suurilta osin syyllinen Hollannin typpipäästöihin.

Hollannissa koettiin tiistaina poikkeuksellisen suuret ruuhkat, kun maanviljelijät valloittivat valtaväyliä traktoreillaan.
 Traktorit matelivat kohti Haagin keskustassa pidettyä protestia, joka järjestettiin vastalauseena D66-demokraattipuolueen  ehdotukseen vähentää karjataloutta  päästötavoitteiden saavuttamiseksi.
 Niin kutsuttuun traktoriprotestiin osallistui mediatietojen mukaan tuhansia maanviljelijöitä ja karjankasvattajia sadoilla traktoreilla.
 Hollannin autoilujärjestö ANWB arvioi  Twitter-tilillään , että kyseessä oli Hollannin isoin ruuhkasuma ikinä. Järjestön mukaan aamuruuhkassa oli pahimmillaan jonoja koko maassa jopa 1 136 kilometrin matkalta. Yksittäiset jonot olivat useita kymmeniä kilometrejä pitkiä.
 Mielenosoituksesta ja ruuhkista kertovat myös esimerkiksi Britannian yleisradioyhtiö  BBC  ja englanninkielinen  Dutch News -uutissivusto .
 Taustalla ehdotus karjatalouden puolittamisesta
 Protesti oli viljelijöiden vastareaktio väitteisiin, joiden mukaan maatalous on suurilta osin syyllinen Hollannin typpipäästöihin. BBC kertoo viljelijäryhmien ajattelevan, että heitä sorretaan samalla, kun lentoteollisuuden päästöjen tarkastelu unohdetaan.
 D66-puolueen  Tjeerd de Groot  sanoi aiemmin tässä kuussa  Dutch Newsin mukaan , että noin 70 prosenttia Hollannin typpipäästöistä tulee karjataloudesta ja tehomaataloudesa.
 Maanviljelijät ja karjankasvattajat kokoontuivat protestiin Haagiin Malieveldin nurmikentälle. Sem Van Der Wal / EPA
 Puolue on ehdottanut karjatalouden vähentämistä 50 prosentilla. Se tarkoittaisi BBC:n ja Dutch Newsin mukaan, että sikoja kasvatettaisiin jatkossa Hollannissa 6 miljoonaa vähemmän ja kanoja 50 miljoonaa vähemmän kuin aiemmin.
 Maanviljelijät pitävät päästömittauksia virheellisinä. He kertovat olevansa väsyneitä siihen, että heitä aina syytetään saastuttamisesta ja eläinten huonosta kohtelusta.
 Myös lapset mukana protestissa
 Mielenosoittajat kokoontuivat Haagin keskustaan Malieveldin nurmikentälle, jossa on aiemminkin järjestetty protesteja.
 Mielenosoituksessa tehtiin joitakin pidätyksiä, mutta isoimmat häiriöt olivat liikenteessä moottoriteillä ja muilla pääväylillä. Kovat sateet vaikeuttivat tilannetta teillä.
 Vakava aihe sai suloisia piirteitä, kun myös maanviljelijöiden lapset lähtivät mukaan protestiin Dememsvaartin kylässä. Hollannin autoilujärjestö ANWB julkaisi Twitteri-tilillään videon, jossa lapset kiirehtivät polkutraktoreilla ilmeisesti kouluun.
 Lue lisää:
 Euroopan maatalouden ilmastopäästöt kasvussa, Suomi perää silti vapaaehtoisuutta ympäristötoimiin – Leppä: "Jäsenmaille enemmän liikkumavaraa"
 Viljelijät epäilevät, että ilmastonmuutoksesta on uutisoitu väärin: "Kokevat, ettei suodatettuun tietoon voi luottaa"
 Luke: Nautakarjatilojen päästöt "merkittävästi yliarvioitu" – uusi tutkimus pienentää nurmien fosforikuorman alle puoleen

Viljelijät järjestivät traktoriprotestin Hollannissa – ruuhkat olivat maan historian suurimmat, arvioi autoilujärjestö


Summary: Kiinan suureen juhlapäivään mahtui myös kritiikkiä.  Hallintoa vastustavat olivat tiistainakin liikkeellä, mutta myös sitä puolustavat olivat koonneet joukkonsa.

Kiinan kansallispäivän virallinen osuus alkoi heti vuorokauden vaihduttua. Hongkongin virkaatekevä johtaja  Matthew Cheung Kin-chung  nosti maljaa kansallispäivän lipunnostojuhlallisuuksissa.
 Ne pidettiin Hongkongin messukeskuksessa. Hongkongin hallinnollinen johtaja,  Carrie Lam  oli kutsuttu osallistumaan juhlallisuuksiin Pekingissä. Cheung Kin-chung sanoi mielenosoituksiin viitaten, että Hongkongista on tullut jotain, jota hän ei enää tunnista omaksi kaupungikseen.
 Juhlallisuudet alkoivat eri puolilla Kiinaa vuorokauden vaihduttua. Hongkongissa tilaisuus järjestettiin sisätiloissa. Jerome Favre / EPA
 Kiinan 70-vuotispäivän paraatissa haluttiin korostaa kommunistisen maan saavutuksia. Tienanmenin aukion kulkueeseen osallistui yli 100 000 ihmistä.
 Punaisten aaltojen päällä lepäsi valtavan kokoisia Kiinan kansanarmeijan tunnuksia. Myös aiemmille johtajille oli varattu omat kunnianosoituksensa.
 Pekingissä paraatiin osallistui koroke, joka oli koristeltu Kiinan kansantasavallan armeijan tunnuksilla. Roman Pilipey / EPA
 Kiinan sotavoimien ylpeys lienee uusin DF-5B mannerten välinen ballistinen ohjus. Se voidaan varustaa ydinkärjillä. Sotilaallisen voiman esittely kuuluu erottamattomana osana kansallisiin juhlapäiviin eri puolilla maapalloa.
 Kiinan mannertenvälisiä DF-5B ohjuksia. Roman Pilipey / EPA
 Kiinan presidentti  Xi Jingping  osallistui paraatiin limusiinillaan. Sotilasjoukkoja hän tervehti huutamalla "päivää toverit." "Päivää puheenjohtaja", vastasivat joukot.
 Välillä presidentti huusi "hyvää työtä toverit" ja "kovaa työtä toverit."
 Presidentti myös piti virallisen juhlapuheen. Hänen valtakautensa aikana Kiina on kasvattanut sotilaallista voimaansa.
 Kiinan presidentti juhlaparaatissa. Roman Pilipey / EPA
 Osa kansallispäivän juhlallisuuksia seuranneista kokoontui katsomaan ylilentoa rautatieasemalle. Kaikkiaan paraatiin osallistuneita lentokoneita oli yli 160. Moni tallensi "sateenkaarisavun" kännykällään muistoksi.
 Ylilento. AOP
 Samaan aikaan, kun juhlallisuudet etenivät toisaalla, jatkoivat mielenosoittajat hallinnonvastaisia mielenilmauksiaan toisaalla varhain aamusta. Viranomaiset eivät olleet antaneet niihin lupaa. Poliisi yritti hajottaa kokoontumisia kyynelkaasulla.
 Mielenosoittajat heittivät kyynelkaasukranaatteja takaisin poliisia päin.
 Myöhemmin poliisin kerrottin ampuneen ensimmäistä kertaa kohti mielenosoittajaa kovilla.
 Mielenosoitukset jatkuivat juhlapäivänäkin. Jerome Favre / EPA
 Myös hallintoa puolustavat nähtiin Kiinan kansallispäivänä kantamassa maan lippua. Hallintoa puolustavien nähtiin repimässä alas vastustajien levittämiä julisteita. Poliisi yritti pitää mielenosoittajajoukot erillään toisistaan.
 Kiinan keskushallitusta tukevat mielenosoittajat heiluttivat Hongkongissa Kiinan lippua. Fazry Ismail / EPA
 Päivän päätteeksi Pekingissä nähtiin ilotulituksia ja erilaisia valtavia valoesityksiä.
 Juhlapäivän ilta huipentui ilotulitukseen. Reuters-TV

Suuren Kiinan suuruus näkyi juhlapäivänä – katso juhlallisuudet kuvina


Summary: Tilanne eteni nopeasti eikä yleistä paniikkia syntynyt.

Poliisi on tiedottanut, että epäillyllä tekijällä on ollut käytössään sapeli Savon ammattiopiston tiloissa tänään Kuopiossa tapahtuneessa kouluhyökkäyksessä. Silminnäkijähavainnot kertovat samaa. Voit seurata uutisointiamme tapahtumista jutusta,  joka löytyy tästä linkistä .
 Ylen toimittaja tapasi kauppakeskuksen edustalla pian tapahtuneen jälkeen teini-ikäisen tyttären ja tämän äidin. Kaksikko oli asioinut kirpputorilla kauppakeskuksen alakerrassa.
 He olivat kuulleet yläkerrasta poikkeuksellista ryminää. Hetkeä myöhemmin kauppakeskuksen käytävällä oli juossut mies, jolla oli äidin ja tyttären mukaan toisessa kädessään pitkä sapelimiekka ja toisessa ampuma-ase. Pian sen jälkeen silminnäkijät näkivät myös poliisit, jotka juoksivat käytävällä raskaasti aseistettuina. Hetken kuluttua kuului laukauksia.
 Mies ei pysähtynyt käskytykseen
 Radioasema Hitmixin toimittaja  Anssi Saarelainen  oli valmistautumassa kanavan iltapäivälähetykseen, kun palohälyttimet alkoivat soida. Pian tuli kuulutus, että palohälytyksen syytä selvitellään.
 – Studiosta on suora näkyvyys käytävälle. Näin kaksi raskaasti varustautunutta poliisia. Hetken kuluttua kuului poliisin äänekästä käskyttämistä, Saarelainen kertoo.
 Saarelainen näki tummiin vaatteisiin pukeutuneen miehen kulkevan käskyttämisestä huolimatta kohti poliisia uhkaavassa asennossa. Sen jälkeen kuului kaksi laukausta.
 Saarelaisen mukaan tilanteeseen tuli nopeasti lisää poliiseja ja hoitohenkilökuntaa. Myöhemmin Saarelainen näki, kun kaksi loukkaantunutta henkilöä kannettiin ammattiopiston tiloista kakkoskerroksesta pois.
 Tapahtuneen jälkeen Saarelainen kuvailee tilanteen olleen kauppakeskuksen ulkopuolella rauhallinen.
 Kauppiaat sulkivat ovia
 Ylen haastattelema kolmas silminnäkijä oli tapahtuma-aikaan ostoksilla kauppakeskus Hermanissa. Hän näki käytävällä pakenevan ihmislauman hieman ennen palokellojen soittoa. Silminnäkijä pisti merkille, että kauppiaat alkoivat sulkea liikkeidensä verkko-ovia.
 – Ajattelin, että kyseessä ei taida olla palohälytys, koska ihmiset olivat liikkeissä sisällä ja käytävä jäi lähes tyhjäksi.
 Silminnäkijä kertoo jonkun huikanneen, että tiloissa liikkuu ihminen aseen kanssa. Ulko-ovella vastaan tulivat luotiliiveihin pukeutuneet, raskaasti aseistetut poliisit. Hän näki poliisien menevän kauppakeskuksen toiseen kerrokseen. Kauppakeskuksen ulkopuolella oli joukko opiskelijoita, joista osa oli järkyttyneitä ja hysteerisiä, silminnäkijä kertoo.
 Hätäkeskus sai ilmoituksen epäillystä puukotuksesta kello 12.29. Poliisi sai epäillyn tekijän kiinni kello 12.37.
 Teosta epäilty on vuonna 1994 syntynyt ammattiopiston opiskelija. Alustavien tietojen mukaan miehellä ei ole rikostaustaa. Teon motiivi ei ole tiedossa. Poliisi ei ole vielä kuulustellut epäiltyä, joka on tehohoidossa Kuopion yliopistollisessa sairaalassa.
 Lue lisää:
 Yle seuraa hetki hetkeltä: Kuopion kouluhyökkäyksestä epäilty on koulun oppilas, käytti sapelin tyyppistä teräasetta, 10 loukkaantunut ja 1 nainen kuollut
 KYS: Loukkaantuneilla viiltohaavoja – kaksi potilasta päässyt jo kotiin sairaalasta
 Nämä 5 asiaa tiedämme nyt Kuopion kouluhyökkäyksestä: 10 loukkaantui ja yksi kuoli, kun miesopiskelija hyökkäsi sapelin kaltaisella aseella

Silminnäkijät Kuopion kouluhyökkäyksestä: "Mies juoksi kauppakeskuksen käytävällä toisessa kädessään sapeli, toisessa ampuma-ase"


Kuopion  kouluhyökkäyksen  epäilty tekijä on vuonna 1994 syntynyt suomalainen mies ja Savon ammattiopiston oppilas. Poliisin mukaan miehellä ei ole aiempaa rikostaustaa. Tekijää epäillään murhasta sekä useista muista väkivaltarikoksista ja niiden yrityksistä.
 Iskun motiivi ei ole vielä selvillä. Poliisi vahvistaa, että iskussa kuollut henkilö on nainen. Iskussa  loukkaantuneet  ovat ammattiopiston oppilaita ja henkilökuntaa.
 Myös epäilty tekijä loukkaantui vakavasti kiinniottotilanteessa. Poliisi joutui käyttämään asetta. Epäiltyä ei ole vielä päästy kuulemaan. Poliisilla ei ole tietoa rikoskumppaneista.
 Ase on otettu poliisin haltuun. Poliisin mukaan kyseessä on sapelin kaltainen teräase. Epäillyllä tekijällä oli mukanaan myös ampuma-ase. Lisäksi hän sytytti pienen tulipalon, joka saatiin nopeasti sammutettua.
 Poliisi suoritti tapahtuman jälkeen Kuopion Särkiniemessä kotietsinnän epäillyn asuntoon, josta löytyi poliisin mukaan "polttopullovarustus". Poliisin mukaan tekijä on harkitusti rakentanut palon sytyttämiseen sopivia välineitä. Poliisi on ottanut haltuun myös epäillyn tekijän tietotekniikkaa.
 Opiskelija-asuntolan asukkaat Kuopion Särkinimessä kertovat STT:lle, että epäilty tekijä oli nuori mies, joka pukeutui aina mustiin eikä koskaan tervehtinyt. Naapurit kuitenkin sanovat, ettei miehestä ollut koskaan mitään haittaa tai häiriötä.
 Asukkaat eivät halua esiintyä nimillään. He kuvailivat tunnelmiaan järkyttyneiksi ja sanoivat kuulleensa naapurissa tehdystä operaatiosta vasta tullessaan kotiin. Asuntolassa asuu paljon vaihto-opiskelijoita.
 Juttua muokattu 1.10.2019 kello 20.20: Lisätty epäillyn tekijän naapureiden kommentit ja tieto, että tekijää epäillään murhasta.
 Lue aiheesta lisää:
 Yle seuraa hetki hetkeltä: Kuopion kouluhyökkäyksestä epäilty on koulun oppilas, käytti sapelin tyyppistä teräasetta, 10 loukkaantunut ja 1 nainen kuollut
 Nämä 7 asiaa tiedämme nyt Kuopion kouluhyökkäyksestä: 10 loukkaantui ja yksi kuoli, kun miesopiskelija hyökkäsi sapelin kaltaisella aseella
 Silminnäkijät Kuopion kouluhyökkäyksestä: "Mies juoksi kauppakeskuksen käytävällä toisessa kädessään sapeli, toisessa ampuma-ase"
 KRP:n tietoon tulee kymmeniä koulu-uhkauksia vuodessa – eniten uhkauksia yläkouluihin

Nämä asiat tiedämme Kuopion kouluhyökkäyksen tekijästä: Epäilty on vuonna 1994 syntynyt suomalainen mies ja koulun oppilas


Summary: Perhe- ja peruspalveluministeri Krista Kiuru lupaa lisää resursseja kouluterveydenhuoltoon ja hoitoa tarjolle terveyskeskuksiin.

Mielenterveysongelmia kohtaavien nuorten on vaikea päästä Suomessa hoitoon.
 Erikoissairaanhoito on monin paikoin tukossa. Perusterveydenhuollon palvelut eivät toimi.
 Useat A-studion nettikyselyyn vastanneet nuoret kertovat, että hoitoon pääsyn kynnys on korkea ja ongelmiin saa apua vasta kun on hengenvaarassa.
 Eräs kertoo:
 "Olisi luultavasti pitänyt yrittää itsemurhaa, että olisin päässyt hoitoon. Olisin tarvinnut apua masennukseen ja paniikkihäiriöön 15-vuotiaasta asti, mutta huoliani ei koskaan otettu vakavasti kouluterveydenhuollossa. En tuolloin osannut etsiä apua muualta."
 Keskusteluapua on vaikea saada
 Nuorille, heidän läheisilleen ja mielenterveyden parissa työskenteleville suunnattuun A-studion kyselyyn tuli parissa päivässä vastauksia yli 200. Niissä nousi esille myös runsas lääkkeiden määrääminen keskusteluterapian sijasta.
 “Sairastuin paniikkihäiriöön 14-vuotiaana. Kouluterveydenhoitaja ohjasi minut lääkärille ja lääkäri vain kysyi, haluanko lääkityksen. En halunnut. Mitään keskusteluapua en saanut.”
 Nuorten mielenterveyspalveluiden kysyntä on Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) tilastojen mukaan kasvanut räjähdysmäistä vauhtia 2010-luvulla.
 Kun vuonna 2010 tuhatta nuorta kohden oli alle 700 käyntiä erikoissairaanhoidossa, vuonna 2017 käyntejä oli jo lähes 1200. Kasvua seitsemässä vuodessa on tullut peräti 75 prosenttia.

 A-studio keräsi lisäksi tiedot yliopistollisten sairaaloiden saamista nuorisopsykiatrisista lähetteistä viime vuosilta.
 Nuorisopsykiatrian lähetemäärät ovat nousseet vuodesta 2015 vuoteen 2018 Helsingissä ja Turussa noin 30 prosenttia, Kuopiossa ja Oulussa lähes 50 prosenttia ja Tampereella jopa 60 prosenttia.

 Maanantain 30. syyskuuta 2019 A-studiossa  vieraillut perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) tunnusti, että mielenterveyshoito ylipäätään on jäänyt Suomessa huonolle hoidolle.
 – Valtakunnallinen johto ja linjaukset tästä puuttuvat. Sen takia perusterveydenhuoltoon on jäänyt sellainen katvealue, että palvelut laajamittaisesti puuttuvat. Kun potilas on pitkään hakeutunut hoitoon, lopulta erikoissairaanhoito ottaa kaikkien jonojen jälkeen kopin. Saatavuus ei ole tässä maassa kunnossa.
 Krista Kiuru lupaa mielenterveydenhoitoon kohennusta Harri Fagerholm / Yle
 Henkilökunnan vaihtuminen kuormittaa
 Moni kyselyyn vastannut koki, että häntä pompoteltiin ammattilaiselta toiselle.
 “Olen joutunut kertomaan tarinani erikseen luokanvalvojalle, opinto-ohjaajalle, terveydenhoitajalle, koulupsykologille, psykiatrille ja terapeutille. Se on ollut kuormittavaa.”
 “Jatkuva uusien lääkärien ja hoitajien tapaaminen on raskasta, sillä oman tilanteen kertominen on aina aloitettava alusta.”
 Ylivoimaisesti eniten vastaajiamme huolestuttivat hoitoon pääsyn hitaus ja pitkät jonotusajat.
 “Odotin ensimmäistä tapaamista psykiatrisen sairaanhoitajan kanssa lähes puoli vuotta. Tässä ajassa ei ollut muita hoitokontakteja. Useampi päivystävällä lääkärillä käynti mielen hajotessa kylläkin.”
 “Useampi taho tekee samaa arviota hoidon tarpeesta, kukaan ei anna hoitoa.“
 “Nuorelle voi tulla olo, että hänen pitäisi esimerkiksi itsetuhoisuudella osoittaa olevansa tarpeeksi huonovointinen, että saisi heti apua.”
 “Olen joutunut taistelemaan saadakseni apua. En ole tarpeeksi sairas, koska selviydyn arjesta, vaikkakin joskus menen illalla nukkumaan hampaat irvessä itkien. Onko se oikein?”
 Turussa on lisätty ammattilaisia kouluihin
 Turussa havahduttiin kasvaviin lähetemääriin vuoden 2018 keväällä.
 Turun kaupunki reagoi asiaan ja  palkkasi kouluihin 10 psykiatrista sairaanhoitajaa , jotta lasten ja nuorten on helppo hakea apua.
 Keino näyttää toimivan, sillä Turun kaupungin alueella lähetteet erikoissairaanhoitoon ovat vähentyneet tammi-elokuussa 2019 vuodentakaiseen verrattuna 35 prosenttia.
 Tyksin nuorisopsykiatrian vastuualueen ylilääkäri Kim Kronström. Yrjö Hjelt / Yle
 Ylilääkäri  Kim Kronström  Tyksin nuorisopsykiatriasta sanoo, että vielä ei tiedetä, onko lasku tilapäistä vai pysyvää.
 – Palaute on kuitenkin ollut hyvää. Lapset ja nuoret ovat viestittäneet montaa kautta, että he ovat kokeneet tämän hyödylliseksi. Valtaosa hyötyy 5–10 tapaamiskerrasta. Muutos on myös edesauttanut sitä, että erikoissairaanhoidossa voidaan keskittyä vaikeampiin häiriöihin ja tarjota intensiivisempää tukea niille, joilla on kaikkein hankalin tilanne.
 Krista Kiuru lupaa: “Lisää resursseja”
 A-studion juontaja  Katri Makkonen  pyysi perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiurulta  konkreettista lupausta siitä, miten nuorten mielenterveyspalveluita parannetaan koko maassa.
 – Kouluterveydenhuoltoon lisää resursseja ja matala kynnys, Kiuru lupasi.
 Milloin?
 – Niin nopeasti kuin pystytään nyt tekemään.
 Kouluterveydenhuollon lisäksi Kiuru korosti perusterveydenhuollon resurssien merkitystä terveyskeskuksissa.
 – Eli yritetään painottaa takuuta päästä hoitoon perusterveydenhuollossa ja sitä me nyt sitten tullaan tekemään, ministeri lupasi lähetyksessä.

“Olisi luultavasti pitänyt yrittää itsemurhaa, että olisin päässyt hoitoon” – Nuorten mielenterveysongelmien hoitotarve rajussa kasvussa


Summary: Nuoret kilpaurheilijat aina painijoista voimistelijoihin pääsevät omalle kampukselleen Helsingin Mäkelänrinteelle vuonna 2021.

Nuoren rytmisen voimistelijan arjessa näkyy tällä hetkellä oikeanlaisten harjoitustilojen puute.
 Maajoukkuevoimistelija  Amanda Virkkunen  joutuu matkustamaan kouluun ja harjoituksiin Hattulasta Helsinkiin ja takaisin joka päivä yhteensä yli kolme tuntia. Päivärytmiä saattavat tämän lisäksi vaikeuttaa matkat harjoituksiin eri halleissa Helsingissä.
 – Aamulla voi olla harjoitukset Kisahallilla Töölössä, mutta koulun jälkeen harjoitukset saattavatkin olla täällä Mäkelänrinteellä, Virkkunen kertoo.
 Täyteen pakatut tilat ovat voimistelijoille nyt riski. Kilpatason urheilijat saattavat joutua harjoittelemaan samoissa tiloissa vasta aloittelevien lasten kanssa, ja tästä syntyy vaaratilanteita.
 Voimistelijoille ei ole aina tarjolla kilpailuihin tarkoitettua kanveesia. Harjoittelu liian kovalla alustalla lisää loukkaantumisriskiä.
 Voimistelijoiden tilojen tarve ei lopu Urheaan
 Voimistelijoiden tilojen puutteesta pääkaupunkiseudulla on keskusteltu jo pitkään, ja Urhean tiloista toivotaan ainakin osittaista ratkaisua tilanteeseen. Voimistelijat saavat uudesta hallista noin 2000 neliömetriä uutta tilaa.
 Tulevan hallin tilat on päivisin varattu akatemiaurheilijoille ja iltaisin niitä vuokrataan urheiluseurojen käyttöön.
 Urhea-halli OY:n toimitusjohtajan  Simo Tarvosen  mielestä nyt rakenteilla oleva halli on osa ratkaisua, mutta hän toivoo voimistelulle löytyvän tulevaisuudessa myös lisää uusia tiloja Helsingistä.
 – Helsingin muutkin tiloja tuovat hankkeet, kuten Olympiastadion ja Helsinki Garden, olisivat voimistelulle tärkeitä. Uusia tiloja tarvitaan lisää myös uuden kampuksen valmistumisen jälkeen.
 Lue myös: Urheilevien nuorten unelmakampus: Koti, treenipaikka ja lukio samassa paikassa
 Urheilijaopiskelijoille oma kerrostalo
 Urhea-kampuksen uuteen 14 000 neliömetrin urheiluhalliin tulee runsaasti tilaa myös esimerkiksi koripalloilijoille, painijoille ja yleisurheilijoille.
 Uusi urheiluhalli rakentuu nykyisen uimahallin ja lukiorakennuksen väliin. Petteri Juuti / Yle
 Urheiluhallin rakentamisen lisäksi Mäkelänrinteen nykyistä lukiota laajennetaan ja Helsingin opiskelija-asuntosäätiö rakentaa alueelle urheilijoille suunnitellun kerrostalon. Koko kampus maksaa 65 miljoonaa euroa ja valmistunee vuonna 2021.
 Maajoukkuevoimistelija Amanda Virkkusta ajatus keskitetyllä kampuksella opiskelusta houkuttaa.
 – Olisi hienoa tulevaisuudessa asua tässä, treenit ja koulu olisivat helposti samassa paikassa.

Urhea-kampuksella treenataan, opiskellaan ja asutaan – Uusi halli tuo kipeästi kaivattua harjoitustilaa voimistelijoille


Summary: Pekingin juhlaparaatissa ammuttiin päivän päätteeksi taivaan täydeltä ilotulitteita, Hongkongissa ilman täytti aamusta alkaen kyynelkaasu.

Kun haluatte nähdä, mitä henkilökultti tarkoittaa, avatkaa  linkki Kiinan valtiollisen uutistoimiston Xinhuan sivuille  – vaikka englanninkielisille.
 Näette kommunistisen puolueen pääsihteerin, presidentti  Xi Jinpingin  aina edestä, ei koskaan takaa. Xi näkyy sivusta, mutta ei sentään makaa.
 Kuvissa Xi ottaa vastaan puolueen jäseniä ja ulkomaisia valtiojohtajia, laskee seppeleen puoluejohtaja Deng Xiaopingin muistomerkille, johtaa puhetta kansankongressissa, on kansan parissa eri tilanteissa ja jopa tarkastelee puleerattua biovessaa Sisä-Mongoliassa, ilmeisesti jonkun kyläläisen kotona.
 Lähes 1,4 miljardin asukkaan Kiinan kansantasavallassa kehitystä mitataan monilla mittareilla.
 Niin väliteksteissä kuin lähes kaikissa uutissivuston otsikoissa valtion ja kommunistisen puolueen viime vuosien kehitys ja myös tulevaisuus on kytketty Xin viisaisiin ratkaisuihin.
 – Mikään voima ei voi horjuttaa tämän suuren kansakunnan perusteita. Mikään voima ei voi pysäyttää Kiinan kansaa ja kansakuntaa menemästä eteenpäin, Xi julisti kansallispäivän juhlallisuuksissa Taivaallisen rauhan aukion laidalla, puhemies  Maon  kuva yläpuolellaan.
 Juhlapuheissa ja Xinhuan nettisivuilla ei sanallakaan viitata puolueen johdon vuosikymmenien aikana tekemiin virheisiin tai Hongkongissa pian neljä kuukautta jatkuneisiin mielenosoituksiin.
 Juhla-artikkeleiden teko on aloitettu jo aikoja sitten, joten niitä ei keskusjohtoisessa järjestelmässä muuteta muutaman kuukauden protestien takia.
 70 vuodessa mikään voima ei ole horjuttanut  Kiinan puoluejohtajan ja nuorimmillaan keski-ikäisten miesten valta-asemaa.
 Naisten nousu kommunistisen puolueen hierarkiassa  on yhä harvinaista, vaikka jo puhemies Mao lausui kuuluisan toteamuksensa, että naiset kannattelevat puolta taivaasta.
 Siellähän kannattelevat. Kiinassa naiset ovat vahvasti työelämässä ja se sopii puolueelle. Eivätpä ole häiritsemässä jokapäiväistä johtamistyötä omine vaatimuksineen.
 Myöskään nuoret Manner-Kiinassa eivät enää pyri muuttamaan yhteiskuntaa protestien kautta. Demokratiaan pyrkivät yrittivät tätä verisin seurauksin Taivaallisen rauhan aukiolla 30 vuotta sitten, ja se riitti.
 Suuri osa kiinalaisista on aidosti sitä mieltä, että äänekkäisiin vaatimuksiin ei ole edes tarvetta, koska elintason nousu on kiistatta ollut suurta. Se riittää suurelle osalle ihmisiä.
 Itä-Aasian tutkimuksen professori   Lauri Paltemaa  Turun yliopistosta sanoo  Ylen artikkelissa , että Kiina on taas alkanut sulkeutua sen jälkeen kun Xi Jinping nousi kommunistisen puolueen pääsihteeriksi vuonna 2012. Hänet nimitettiin presidentiksi vuotta myöhemmin.
 Paltemaan mukaan Xin kaudella Kiina on palautunut takaisin kohti vanhempaa ja keskusjohtoisempaa kommunistista linjaa.
 – 2000-luvun kasvukausi oli Kiinassa myös suhteellisen vapaa. Tai ainakin vapaampi kuin sitä ennen tai nykyään, Paltemaa sanoo.
 Valtio on ottanut Xin kaudella selvästi johtavamman roolin myös taloudessa.
 Mielenosoittajat Hongkongissa marssivat presidentti Xi Jinpingin kuvien yli. Fazry Ismail / EPA
 Tällainen linja ei lupaa hyvää Hongkongin nuorille mielenosoittajille, jotka sanovat käyvänsä viimeistä taistoa erityishallintoalueen itsemääräämisoikeuksien puolesta.
 Pekingin linjassa ei voi odottaa pikaisia muutoksia, sillä maaliskuussa 2018 Kiinan kansankongressi poisti rajoituksen presidentin valtakausien määrältä.  Lakimuutos mahdollistaa Xin jatkavan Kiinan johtajana kuolemaansa saakka
 Pekingillä on siis aikaa miettiä seuraavaa siirtoaan Hongkongissa. Neuvottelut ovat aina mahdollisia, mutta silloin molempien osapuolten on annettava jostain periksi.
 Jos Peking päätyy voimankäyttöön, vaihtoehtoja on vain kaksi: Se voi lähettää Hongkongiin puolisotilaalliset poliisivoimat, joiden tehtävä on torjua terrorismia.
 Viimeinen keino on lähettää erityishallintoalueelle sotilaita. Heidän tehtävänsä on tappaa. Se merkitsisi loppua Yksi maa, kaksi järjestelmää -hallinnolle.

Analyysi: Kiinan kansantasavalta 70 vuotta – yksi vuosipäivä, yksi johtaja


Summary: Luvat ovat metsästäjien mukaan niin tiukassa, että hakemista harkitaan vasta, jos lisää menetyksiä tulee.

22 lammasta  raadeltiin kuoliaaksi  (Keskipohjanmaa.fi) Keski-Pohjanmaalla Ullavassa viime viikolla. Petoyhdysmies  Risto Rajalan  mukaan nyt on varmistunut, että kyseessä oli susi, ilmeisesti susipariskunta. 35 lampaasta selvisivät vain sisätiloissa olleet.
 Tapahtumapaikalle jääneistä jäljistä on tehty vertailua, tassunjäljet on myös saatu mitattua tarkasti. Lisäksi riistakameran kuvissa samalla Norpan kylällä on tapahtuneen jälkeen nähty kaksi sutta liikkumassa pihapiirissä.
 Sekä poliisi että eläinlääkäri edustajat ovat käyneet paikalla.
 Susille ei ainakaan vielä olla hakemassa sen paremmin karkotus- kuin poikkeuslupaakaan. Rajalan mukaan poikkeusluvat susien kaatoon ovat niin tiukassa, ettei hakeminen kannata. Karkotuslupaa taas ei ole haettu, koska sudet eivät liiku pihapiireissä päiväsaikaan.
 – Tämä osoitti, että sudet alkavat kulkea pihapiirissä iltojen pimetessä ruokaa hakemassa, sanoo Risto Rajala.
 Hän on huolestunut pian alkavasta hirvenmetsästyskaudesta, joka tuo maastoon enemmän koiria.
 – Vähän pahaa pelkään, että huonosti käy. Sitten on pakko hakea lupaa, jos koiravahinkoja tulee.

Kahden suden epäillään tappaneen 22 lammasta Ullavassa – poikkeuslupaa niiden kaatoon ei silti haeta


Summary: Kuopion väkivallanteossa on kuollut yksi ihminen ja loukkaantunut kymmenen.

Kuopion kouluhyökkäyksestä on uutisoitu näkyvästi kansainvälisissä medioissa. Väkivallanteossa on kuollut yksi ihminen ja loukkaantunut kymmenen. Teko tapahtui kauppakeskuksessa sijaitsevan ammattiopiston tiloissa puolen päivän aikaan.
 Yhdysvalloissa esimerkiksi uutiskanava  CNN uutisoi  väkivallanteosta verkkosivuillaan otsikolla "Väkivaltainen tapaus suomalaisessa koululaitoksessa".
 Myös  New York Times  uutisoi kouluhyökkäyksestä sivuillaan ja Twitterissä.
 Tapaus on esillä myös saksalaismediassa. Muun muassa  Süddeutsche Zeitung  muistelee viime vuosina suomalaiskouluissa tapahtuneita välikohtauksia ja nostaa esille esimerkiksi Kauhajoen ja Jokelan koulusurmat.
 Erityisesti kouluisku on puhuttanut Pohjoismaissa. Ruotsissa esimerkiksi  SVT ,  Aftonbladet  ja  Dagens Nyheter  seuraavat aihetta tiiviisti ja ovat nostaneet sen pääuutiseksi. Tapauksesta uutisoi myös norjalainen  Verdens Gang  ja tanskalainen  Jyllands-Posten .
 Useampi ulkomainen lehti nostaa esiin pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) tviitin Kuopion väkivallantekoon liittyen.
 Väkivallanteosta ovat lisäksi uutisoineet  The Guardian ,  Mirror ,  El Pais , ja virolainen päivälehti  Postimees .
 Yle seuraa Kuopion tapahtumia hetki hetkeltä  tässä artikkelissa .
 Lue lisää:
 Nämä asiat tiedämme Kuopion kouluhyökkäyksen tekijästä: Epäilty on vuonna 1994 syntynyt suomalainen mies ja koulun oppilas
 Silminnäkijät Kuopion kouluhyökkäyksestä: "Mies juoksi kauppakeskuksen käytävällä toisessa kädessään sapeli, toisessa ampuma-ase"
 Traumapsykologi Kuopion kouluhyökkäyksestä: "Nuorille tarvitaan nyt nopeasti apua, ei pelkkää juttelua ja keskustelua"

Kuopion kouluiskusta uutisoidaan ympäri maailman –  väkivallanteko on etusivun juttu Pohjoismaissa


Summary: Tulli varautuu lisääntyviin selvitys- ja valvontatehtäviin. Myös huumausainerikokset ovat entistä isompia.

Helsinki-Vantaan lentokentällä seurataan tarkasti, mitä tapahtuu brexitissä lähiviikkojen aikana.
 Tulli on jo ennakoinut brexitiä, ja päättänyt lisätä muun muassa Helsingin lentotullin ja Vuosaaren sataman henkilökuntaa.
 Jos brexit toteutuu, näkyy se välittömästi muun muassa Helsinki-Vantaan lentotullissa lisääntyvinä työtehtävinä.
 EU-maiden johtajat päättivät pidentää Britannian EU-eron määräaikaa 31. lokakuuta asti. Ero voi toki tulla voimaan jo aiemmin, jos Britannia hyväksyy erosopimuksen.
 "Uudet työntekijät aloittavat loppuvuodesta"
 Tulli ei saanut valtion budjetissa tälle vuodelle varsinaisia lisäresursseja, mutta se sai valtuudet palkata mahdollisen brexitin takia lisää työntekijöitä 60 henkilötyövuotta.
 Yle kertoi helmikuussa , että työntekijäpula on piinannut Helsinki-Vantaan lentoaseman tullia. Nyt uudet työntekijät otetaankin avosylin vastaan.
 Brexitin myötä esimerkiksi Helsingin lentotulliin on tulossa yhdeksän uutta tehtävää. Näistä kaksi on jo valittu ja seitsemän vielä haussa.
 – Resursseja kohdennetaan nyt erityisesti henkilö- ja tavaraliikenteen valvontaan, sanoo toimipaikkaosaston johtaja  Marita Haapasalmi  Helsingin Tullista.
 Tulissa työvuori kasvaa
 Jos tullille tulee lisää työntekijöitä, niin myös työn määrä näyttäisi lisääntyvän tuntuvasti.
 Tullin selvitettäväksi tulee nykyisin noin 300 000 pakettia vuodessa.
 – Pakettimäärä lisääntyy noin 500 000 paketilla brexitin myötä. Noin vuoden päästä, kun arvonlisäveron minimiraja poistuu, niin paketti- ja tulliselvitysmäärät lisääntyvät vielä moninkertaisesti, sanoo Haapasalmi.
 Tullin ylijohtaja Jarkko Saksa on arvioinut , että selvitettävien pakettien määrä nousee 12-16 miljoonaan kappaleeseen.
 Pakettiliikenteen kasvun lisäksi henkilöliikenteen selvitettävien asioiden määrä kasvaa Helsingin tullissa. Yksi syy tähän on se, että brexitin myötä aiemmin Britannian tullissa selvitetyt asiat saattavat tulla Helsinkiin hoidettaviksi.
 Tullikoira Ricon ohjaajana toimii tullitarkastaja Kimmo Linden.  Matti Myller / Yle
 Huumausainerikokset entistä isompia
 Huumausainerikollisuuden kokonaismäärä on pudonnut kolmanneksella, mutta törkeiden huumausainerikosten määrä on lisääntynyt.
 Tullin tilastojen mukaan tänä vuonna ensimmäisellä vuosipuoliskolla tullin haaviin jäi 1054 huumausainerikosta, joista törkeitä oli 189. Viime vuoden vastaavat luvut olivat 1496, joista törkeitä oli 154.
 – Syynä on yksinkertaisesti se, että huumeita on tarjolla vähemmän, mutta suuremmissa erissä. Tämä taas johtuu nähdäkseni osaltaan siitä, että rikostutkinnassa onnistuimme alkuvuodesta kaatamaan huumeiden verkkomyyjien isoja palvelimia, sanoo rikostorjuntapäällikkö  Hannu Sinkkonen  Tullista.

Tulli ennakoi jo brexitiä palkkaamalla lisää ihmisiä hoitamaan kiihtyvää pakettirallia


Summary: Asuntomarkkinoiden asiantuntijat kiittävät kuorossa ajatusta taloyhtiölainojen rajoittamisesta, mutta tiukennuksien olisi pitänyt tulla jo pari vuotta sitten.

Valtiovarainministeriön  työryhmä haluaa asettaa velkakaton , jolloin asunto-, kulutus- ja taloyhtiölainoja saisi olla korkeintaan 4,5-kertainen summa omiin tuloihin suhteutettuna.
 Asuntomarkkinoiden asiantuntijat Hypon pääekonomisti  Juhana Brotherus  ja asuntosijoittaja  Timo Metsola  kiittelevät ehdotuksia.
 Oma ensiasunto karkaisi
 Molempien asiantuntijoiden mukaan velkakaton asettaminen johtaisi omistusasuntojen hintojen laskuun, joskin vain lievästi. Sen sijaan lainan saannin rajoittaminen vaikeuttaisi erityisesti ensiasunnon ostajan asemaa.
 – Se veisi tavallisilta asunnon ostajilta mahdollisuuksia ostaa kotia kasvukeskuksista, sanoo Brotherus.
 Hänen mukaan se vähentäisi kysyntää ja kauppoja, ja toisi hintoihin laskupainetta.
 Hypon pääekonomisti Juhana Brotherus pitää velkaantumisen rajoittamista hyvänä riskin ennaltaehkäisynä.  Esa Fills / Yle
 – Vaikutus olisi pieni, mutta sen suunta selvä.
 Vuokraturvan ja Myyntiturvan hallitusten puheenjohtaja Metsola on samaa mieltä.
 – Suurimmat haasteet tulisivat ensiasunnon ostajille varsinkin pääkaupunkiseudulla, hän kiteyttää.
 Kun vuokrataso on korkea, säästäminen omaan asuntoon on vaikeaa. Myös työn perässä muuttaminen voi vaikeutua, jos lainahanat kiristyvät, eikä vanhasta asunnosta saatu hinta riitä uuden ostamiseen.
 Vuokrat ylös, hinnat alas
 Sekä Brotherus että Metsola uskovat, että velkaantumisen rajoittaminen toisi asuntojen hintoihin laskupainetta. Suora vaikutus olisi kuitenkin suhteellisen pieni.
 Sen sijaan velkaantumista se rajoittaisi, kuten tarkoitus onkin.
 Metsolan mukaan "asuntomarkkinat ovat kiikkulauta", ja siksi asunnon ostamisen vaikeutuminen heijastuu kiikkulaudan toiseen päähän: vuokrakysyntä ja vuokrat nousevat. Vaikutus olisi kuitenkin suhteellisen pieni, sillä kysynnän kasvaessa myös tarjonta kasvaisi.
 Vuokraturvan ja Myyntiturvan hallitusten pujeenjohtaja Timo Metsolan mielestä taloyhtiölainoja voisi kiristää ehdotettua enemmäkin.  Harri Fagerholm / Yle
 – Eläkeyhtiöt ja kansainväliset asuntosijoittajat voisi lisätä tarjontaansa, koska niitä ei rajoittaisi bruttotuloihin sidottu velkakatto, Metsola puntaroi.
 – Jos enimmäisvelkasuhde tulisi käyttöön, se tarkoittaisi monelle että Helsingistä ei voisi enää yksiöitä hankkia. Ne ovat jo nyt menneet voittopuolisesti sijoittajille, Brotherus arvioi.
 Taloyhtiölainat hämärtävät
 Taloyhtiölainojen voimakas kasvu on huolestuttanut molempia asiantuntijoita. Nyt työryhmä rajoittaisi nekin korkeintaan 60 prosenttiin myytävien asuntojen velattomasta hinnasta. Lisäksi lyhennysvapaita ei saisi olla lainkaan ensimmäiseen viiteen vuoteen.
 Brotherus antaisi lyhennysvapaille pienen, ehkä 6–12 kuukauden mahdollisuuden. Metsola päinvastoin kiristäisi taloyhtiölainaosuuden korkeintaan 50 prosenttiin.
 Heidän mukaansa finanssialan innovatiivisuus on tervetullutta, mutta taloyhtiölainat hämärtävät kuvaa asunnon todellisesta hinnasta ja asumisen kustannuksista.
 Metsolan maalaa niistä vielä synkemmän kuvan. Hänen mukaansa taloyhtiölainat muistuttavat sub-prime-lainoja, joista Yhdysvaltojen asuntolainakriisi ja lopulta globaali talouskriisi saivat alkunsa.
 – Taloyhtiölainoista hyötyvät lähinnä rakennusyhtiöt, eivät asunnon ostajat, Metsola sanoo.
 Miksi nyt?
 Mutta miksi sääntöjä halutaan kiristää juuri nyt, ihmettelevät niin Metsola kuin Brotheruskin.
 – Markkinoilla juuri nyt kaikki on niin kuin pitääkin. Ei ole kuumenemista eikä alea, Brotherus analysoi.
 – Mutta ehkä tämä on ongelmien ennaltaehkäisyä.
 Metsolan mielestä toimia olisi tarvittu 2–3 vuotta sitten.
 – Silloin asumis- ja velkasykli oli vaiheessa, jossa jäähdyttäminen olisi ollut tervetullutta. Mutta emme elä täydellisessä maailmassa. Ongelmiin herätään, kun ne kärjistyvät, Metsola pohtii.

Näin ehdotus uudesta velkakatosta purisi: Vuokrat nousuun, asuntojen hinnat laskuun – eniten kärsisi ensiasunnon ostaja


Summary: KRP ei ota enää tänään tarkemmin kantaa Kuopion kouluhyökkäykseen, koska tutkintaryhmä on vasta matkalla paikalle.

Keskusrikospoliisin (KRP) tietoon tuli viime vuonna yhteensä noin 341 uhkaustapausta. Kouluihin kohdistuneita uhkauksia tulee tietoon muutamia kymmeniä vuodessa.
 Uhkausten määrä on kuitenkin huomattavasti suurempi, sillä vain vakavimmat tapaukset tulevat KRP:n tietoon.
 – Näistä vakavista tapauksista merkittävin osa on huolta aiheuttavia, mutta harva päätyy konkreettisella tasolla suunnittelemaan tai valmistelemaan joukkosurman toteuttamista, rikostarkastaja  Arto Tuomela  sanoo KRP:n tiedotteessa.
 Yleisellä tasolla on havaittu, että useita uhkatapauksia yhdistää se, että teot eivät tyypillisesti ole hetken päähänpistoja, vaan niiden taustalla on pidempi prosessi, jossa korostuvat henkilökohtaiset ongelmat.
 – Usein nämä henkilöt suunnittelevat tekoa pitkään ennen toteutusta. Suunnittelu kestää useimmiten kuukausia, joskus jopa vuosia, Tuomela kertoo.
 Taustalla sosiaalisia ongelmia
 Poliisin mukaan taustalla on usein sosiaalisia ja mielenterveydellisiä ongelmia. Uhkausten esittäjät eivät välttämättä ole koulukiusattuja, mutta heillä on sosiaalisen eristäytymisen kokemus, eli kokemus siitä, että muut eivät halua olla heidän kavereitaan.
 Useita tapauksia on yhdistänyt ulossulkemisen ja sosiaalisen eristäytymisen kokemukset. Näihin kokemuksiin haetaan monesti ratkaisua väkivallan ja koston kautta.
 – Heillä ei usein ole minkäänlaista rikoshistoriaa eikä heillä ole aikaisempaa häiriökäyttäytymistä. Henkilöt pääsääntöisesti ihailevat vakavaa väkivaltaa ja ihannoivat aikaisempia vakavan väkivallan, kuten joukkosurmien ja koulusurmien, tekijöitä, Tuomela kertoo.
 Eniten uhkauksia yläkouluihin
 KRP:n mukaan koulu-uhkauksia esitetään eniten yläkouluissa, mutta uhkauksia tulee ilmi myös lukioissa, ammattioppilaitoksissa ja satunnaisesti myös alakouluissa.
 Myös korkeakouluihin, eli yliopistoihin ja ammattikorkeakouluihin tulee jonkin verran uhkauksia.
 Poliisi tekee yhteistyötä koulu-uhkaustapauksissa muun muassa terveydenhuollon ja sosiaalitoimen kanssa.
 KRP ei ota enää tänään tarkemmin kantaa Kuopion  kouluhyökkäykseen , koska tutkintaryhmä on vasta matkalla paikalle.
 Lue aiheesta lisää:
 Nämä asiat tiedämme Kuopion kouluhyökkäyksen tekijästä: Epäilty on vuonna 1994 syntynyt suomalainen mies ja koulun oppilas
 Yle seuraa hetki hetkeltä: Kuopion kouluhyökkäyksestä epäilty on koulun oppilas, käytti sapelin tyyppistä teräasetta, 10 loukkaantunut ja 1 nainen kuollut
 Nämä 7 asiaa tiedämme nyt Kuopion kouluhyökkäyksestä: 10 loukkaantui ja yksi kuoli, kun miesopiskelija hyökkäsi sapelin kaltaisella aseella
 Silminnäkijät Kuopion kouluhyökkäyksestä: "Mies juoksi kauppakeskuksen käytävällä toisessa kädessään sapeli, toisessa ampuma-ase"

KRP:n tietoon tulee kymmeniä koulu-uhkauksia vuodessa – eniten uhkauksia yläkouluihin


Summary: Suomalaiset ovat voineet tästä päivästä alkaen hakea maksutonta e-viisumia Venäjälle.

Tiistaiaamu valkenee venäläisessä Viipurin kaupungissa sateisena. Tout a Fait -kauneushoitolassa on muutama asiakas.
 Kauneushoitola on paikallisten asiakkaiden lisäksi tuttu usealle suomalaiselle.
 – Asiakkaistamme 25–30 prosenttia on suomalaisia, kertoo liikkeenhoitaja  Natalija Kabejeva .
 Viipuri sijaitsee lyhyen matkan päässä Suomen ja Venäjän välisestä rajasta. Kaupunki kuuluu alueeseen, jonne on tästä päivästä alkaen voinut hakea maksutonta sähköistä viisumia. Tähän asti kertaviisumi Venäjälle on maksanut noin 80 euroa.
 – Uskon, että maksuton viisumi lisää suomalaisten asiakkaiden määrää meillä ja muutenkin Viipurissa, Kabejeva sanoo.
 Samaa toivoo kampaajan penkissä istuva mikkeliläinen  Heli Rahikainen . Hän käy Viipurissa noin kerran kuukaudessa.
 – Tämä kaupunki on siistiytynyt huomattavasti ja on todella miellyttävä, Rahikainen sanoo.
 Heli Rahikainen käy Viipurissa kerran kuukaudessa. Keskiviikkona vuorossa oli kampaajalla käynti. Pyry Sarkiola / Yle
 Myös läheisessä Victoria-hotellissa odotetaan, että suomalaisasiakkaiden määrä kasvaa muutamalla prosenttiyksiköllä. Jo nyt hotellin asiakaskunnasta 75–80 prosenttia on hotellinjohtaja  Viktor Jevplov  mukaan suomalaisia.
 – Turisteja ei tulee enää vain rajan läheltä vaan kauempaa, esimerkiksi Helsingistä ja jopa Oulusta, sanoo Jevplov.
 Victoria-hotellin johtajan Viktor Jevplovin mukaan suurin osa hotellin asiakkaista on jo nyt suomalaisia. Pyry Sarkiola / Yle
 Viipurin alueen hallinnon mukaan turistien määrä Viipurin alueella kasvoi 20 prosenttia alkuvuonna viime vuoden alkuvuoteen verrattuna. Matkustajista noin 20 000 oli ulkomaalaisia ja heistä suurin osa suomalaisia.
 Esimerkiksi Lappeenrannasta Saimaan kanavan läpi Viipuriin menevien risteilyjen  matkustajamäärä kasvoi tänä vuonna huomattavasti  viime vuodesta.
 Nyt oletetaan, että sähköinen viisumi tuo entistä tasaisemman turistivirran alueelle.
 – Uskomme, että sähköinen viisumi tasoittaa sesonkien välisiä eroja, johtaja  Marina Ptushko  Viipurin alueen yritystuesta sanoo.
 Viisumin voi saada neljässä päivässä
 Suomalaiset ja 52 muun maan kansalaiset ovat voineet hakea sähköisiä viisumeja tästä päivästä alkaen Venäjän ulkoministeriön  e-viisumisivustolta . Sivusto toimii tällä hetkellä venäjäksi ja englanniksi.
 Sähköisen viisumin saa matkoille, jotka suuntautuvat Pietariin ja Leningradin alueelle. Sillä voi siis matkustaa Pietarin lisäksi muun muassa Viipuriin ja muualle Laatokan eteläpuolelle.
 Karjalan tasavaltaan, esimerkiksi Sortavalaan viisumilla ei pääse.
 Venäjän suurlähetystön mukaan sähköinen viisumi myönnetään 30 päiväksi myöntämispäivästä. Viisumilla voi oleskella enintään kahdeksan vuorokautta Venäjällä.
 Sähköistä viisumia pitää hakea vähintään neljä kalenteripäivää ennen suunniteltua matkaa.
 Tarkempia ohjeita voi lukea  tästä jutusta .
 Sähköinen viisumi käy maalla, merellä ja ilmassa
 Sähköisen viisumin voi saada lento-, auto- ja vesiliikenteeseen. Sitä voivat käyttää myös jalankulkijat.
 Suomesta Venäjälle mennessä viisumia voi käyttää, jos Venäjälle saapuu Torfjanovkan, Brusnitshnojen tai Svetogorskin maantieraja-aseman kautta.
 Torfjanovka on Virolahden Vaalimaan vastainen raja-asema, Brusnitshnoje on Lappeenrannan Nuijamaan vastainen raja-asema ja Svetogorsk puolestaan Imatran vastainen raja-asema.
 Lentokoneella tultaessa viisumi on voimassa Pulkovon lentoasemalla Pietarissa. Sähköinen viisumi hyväksytään myös Vysotskin satamassa lähellä Viipuria, Pietarin suursatamassa ja Pietarin matkustajasatamassa.
 VR odottaa Suomen ja Venäjän väliseen junaliikenteeseen lisää matkustajia, kunhan e-viisumi alkaa toimia junissa. Arkistokuva Viipurin rautatieasemasta. Jari Tanskanen / Yle
 VR odottaa matkustajamäärän suurta kasvua
 VR:llä on suuret odotukset maksutonta e-viisumia kohtaan, kunhan se alkaa junissakin toimia.
 – Pietari kiinnostaa suomalaisia jo nyt paljon, VR:n Venäjän liikenteen johtaja  Viktoria Hurri  sanoo.
 Nykyisin Helsingin ja Pietarin välillä liikennöi päivittäin neljä Allegro-junaa. VR odottaa, että tänä vuonna junissa ylitetään yli puolen miljoonan matkustajan raja.
 Allegro-junien matkustajamäärä voi kasvaa jopa 40–50 prosentilla siinä vaiheessa, kun e-viisumi alkaa kelvata junissa. VR varautuu lisäämään tarvittaessa kapasiteettiaan.
 Esimerkiksi viikonloppujen junavuoroihin voidaan lisätä paikkoja.
 – Jos sekään ei riitä, niin pitää miettiä uusia vaihtoehtoja. Esimerkiksi hankkia vaikka lisää junia, kertoo Hurri.
 Junaliikenteessä sähköinen viisumi ei toistaiseksi kelpaa, koska junissa ei vielä ole tarvittavaa laitteistoa viisumien tarkistamiseen. Näin ollen Helsingin ja Pietarin väliä kulkevaan Allegro-junaan tarvitsee edelleen perinteisen passiin tulevan viisumin.
 Aiemmin kerrottujen tietojen  mukaan e-viisumilla voisi matkustaa Suomen ja Venäjän välisissä junissa aikaisintaan ensi vuoden puolella.
 Lue seuraavaksi:   Analyysi: Idän kovanaama horjuu – sähköinen viisumi on Venäjältä myönnytys, joka lähentelee viisumivapautta

Nyt Venäjälle pääsee halvalla – kävimme Viipurissa kauneushoitolassa, jossa jo nyt noin joka kolmas asiakas on suomalainen


Summary: "Pilvipelaaminen on seuraava vallankumous", uskovat suomalais-islantilaisen peliyhtiön perustajat.

Millä sinä pelaat – Pleikkarilla, Xboxilla vai Nintendolla?
 Kenties olet hankkinut tuhannen euron pelitietokoneen?
 Se saattaa olla katoavaa kansanperinnettä – samaan tapaan kuin cd-soittimet ja videonauhurit. Jos Googlen ja Microsoftin suunnitelmat toteutuvat, pelikoneet pölyttyvät kohta kellareissa.
 Käynnistymässä on kultaryntäys, jonka nimi on pilvipelaaminen.
 Viihdeteollisuuden tärkeimmät alat ovat yksi kerrallaan siirtyneet internetin pilvipalveluihin. Ensin Spotify mullisti musiikin kuuntelun ja sitten Netflix television. Seuraavana ovat vuorossa pelit.
 Raskas tietojenkäsittely siirtyy olohuoneen nurkasta internetin suuriin palvelinkeskuksiin. Sieltä peli voidaan striimata pelaajan silmien eteen, periaatteessa mille tahansa ruudulle.
 Käytännössä tämä tarkoittaa, että fyysistä pelilaitetta ei enää tarvita. Voimme yhdistää peliohjaimen suoraan televisioon tai älypuhelimeen.
 Tähän mullistukseen valmistautuu myös tänään parrasvaloihin astunut suomalais-islantilainen peliyhtiö Mainframe Industries. Yhtiö aikoo olla ensimmäisten joukossa tuomassa markkinoille pelejä, jotka on suunniteltu juuri pilvipelaamista varten.
 – Olemme hyppäämässä aikaisessa vaiheessa suoraan altaan syvään päähän. Meillä on mahdollisuus luovuuteen ja myös merkittävään liiketoimintaan, sanoo yhtiön toimitusjohtaja  Thor Gunnarsson .
 Kuvassa vasemmalta alkaen: Johtava ohjelmoija Jyrki Korpi-Anttila, taiteellinen johtaja Saku Lehtinen, toimitusjohtaja Thor Gunnarsson, johtava pelisuunnittelija Sulka Haro, johtava tekninen suunnittelija Eetu Martola ja studion johtaja Ansu Lönnberg. Mainframe Industries
 Mainframe Industriesin perustajat ovat aiemmin olleet kehittämässä EVE Onlinen, Max Paynen ja Habbo Hotellin kaltaisia menestystarinoita.
 Palataan heihin kuitenkin myöhemmin. Katsotaan ensin, millaiset voimat pelialalla ovat liikkeessä.
 Tänä syksynä se alkaa
 Google tuo Stadia-palvelunsa markkinoille marraskuussa – myös Suomessa. Noin kymmenen euron kuukausimaksulla pääsee pelaamaan esimerkiksi Baldur’s Gate kolmosta sekä pitkään odotettua Cyberpunk 2077:aa.
 Yhtiö on julkaissut  katalogin , jossa on listattu kymmeniä pelejä. Vain osa peleistä kuuluu kuukausihintaan, joten uutuuspeleistä joutunee jatkossakin maksamaan.
 Pelaamiseen tarvitaan Googlen peliohjain, nopea internetyhteys sekä televisioon liitettävä Chromecast Ultra -mokkula. Ensi vuonna ei tarvita mokkulaakaan, kun palvelu tuodaan ainakin muutamiin Android-puhelinmalleihin ja Chrome-nettiselaimella myös tietokoneisiin.
 Samaan aikaan Microsoft kiihdyttää Googlen perään. Yhtiö aloittaa xCloud-palvelunsa rajatut  testit lokakuussa . Yhdysvaltalaiset, brittiläiset ja korealaiset testaajat pääsevät pelaamaan Android-älypuhelimilla ja tableteilla esimerkiksi Gears 5- ja Halo 5 -pelejä.
 Oleellinen huomio on, että nämä pelit eivät ole erillisiä versioita konsoli- tai pc-peleistä. Pilvipalveluista striimataan samat pelit kaikkiin päätelaitteisiin.
 Idea itsessään on jo jo vanha, mutta nyt kiinteät verkot ja myös 5G-kännykkäyhteydet ovat riittävän nopeita ja viiveet riittävän pieniä, jotta visio voidaan toteuttaa.
 Kaikki ryntäävät pilveen
 Peliala on euroissa mitaten suurempi kuin elokuva- ja musiikkiteollisuus yhteensä. Ei siis ihme, että moni on kiinnostunut alalla käynnissä olevasta mullistuksesta.
 Ainakin Amazonin  oletetaan lähtevän mukaan  kisaan pelipilven herruudesta, onhan yhtiö tänään myös viihdetalo. Pelialalle yhtiö siirtyi ostamalla pelivideopalvelu Twitchin muutama vuosi sitten.
 Lisäksi Amazon on maailman suurin pilvessä tapahtuvan tietojenkäsittelyn vuokraaja. Amazon Web Servicesin perässä tulevat Google ja Microsoft.
 Pelin striimaaminen on vaativampaa kuin musiikin tai videon välittäminen. Siksi pilvipeleissä vahvoilla ovat ne, joilla on tehokkaimmat konesalit. Alalla nähdäänkin nyt alliansseja, joita ei muutama vuosi sitten olisi voinut kuvitellakaan. Tällainen yhteistyö on syntynyt esimerkiksi kilpailevien konsolivalmistajien Sonyn ja Microsoftin  välille .
 Kaikki hakevat omaa rooliaan. Suuret peliyhtiöt  Electronic Arts  ja  Ubisoft  rakentavat palvelujaan. Samoin grafiikkajätti  Nvidia . Jopa kauppajätti  Walmartin kerrotaan  haistelevan uusia tuulia.
 Sekin on mielenkiintoista, että suomalainen peliyhtiö Rovio suoratoistaa jo kännykkäpelejä  Hatch-palvelussaan .
 Tähän asti olemme kuitenkin puhuneet vain laitteista, verkoista ja nettipalveluista.
 Jos kaikki muuttuu, jäävätkö pelit ennalleen?
 Enemmän kuin "pelien netflix"
 Peliyhtiö Mainframe Industries astui tiistai-iltana julkisuuteen ja kertoi saaneensa kahden miljoonan euron rahoituksen.
 Yhtiön toimitusjohtaja Thor Gunnarsson on pitkän linjan pelikehittäjä, joka teki virtuaalimaailmoja jo 1990-luvulla ja kännykkäpelejä 2000-luvun alussa. Taiteellinen johtaja  Saku Lehtinen  on kehittänyt Max Paynen ja Alan Waken kaltaisia hittipelejä Remedyssä. Johtava pelisuunnittelija  Sulka Haro  kuului Habbo Hotellista tunnetun Sulakkeen kantaviin voimiin.
 Pilvipelaaminen on miesten mukaan seuraava iso juttu.
 – Joka kerta, kun peliteollisuudessa tapahtuu iso muutos, pelinkehittäjille avautuu suuria mahdollisuuksia. Se, joka saa pilvipelaamisen haltuunsa ensimmäisenä ja oikein, tulee menestymään isosti, Lehtinen sanoo.
 Pilvipelaamista käsittelevissä artikkeleissa tehdään vertauksia Netflixiin. Niin teimme mekin. Mainframen peliyrittäjien mukaan murros on kuitenkin isompi kuin "pelien netflix".
 Kyse ei ole vain siitä, kuka tarjoaa pelaajille kattavimman katalogin pelejä. Pilvipelaaminen mahdollistaa aivan  uudenlaisten  pelien luomisen.
 – Aluksi kootaan pelikatalogeja olemassa olevista peleistä, mutta myöhemmin näemme pelejä, jotka on kehitetty nimenomaan pilven mahdollisuuksia silmällä pitäen. Siitä alkaa todellinen vallankumous, Gunnarsson sanoo.
 Tälle uudelle alueelle suomalais-islantilainen pelitiimi haluaa rynnistää ensimmäisten joukossa.
 Mikä muuttuu?
 Mainframe Industriesin perustajien mukaan pilvipeleistä tulee entistä suurempia.
 – Pilvi on iso juttu siksi, että kapasiteettia on enemmän kuin millään aiemmalla yksittäisellä laitteella. Esimerkiksi tallennustilaa on käytännössä rajattomasti. Se antaa mahdollisuuden luoda avoimia maailmoja, jotka ovat yksityiskohtaisempia ja syvempiä kuin mitä olemme aiemmin nähneet, Gunnarsson sanoo.
 Verkon pilvipalveluissa on myös tekoälyn ja puheentunnistuksen kaltaisia toiminallisuuksia, jotka jatkossa voivat syventää pelikokemusta.
 Sulka Haron mukaan muutos on iso varsinkin kännykkäpelaajan näkökulmasta.
 – Aiemmin mobiilipeleissä on jouduttu rajoittamaan esimerkiksi sitä, paljonko näytöllä voi olla pelaajia. Kyse on viiveistä, joka syntyy laitteiden ja palvelinkoneen välille. Jatkossa tuo viive on lähes nolla.
 Oleellista on Haron mukaan myös se, ettei pelejä tarvitse ladata, ne käynnistyvät yhdellä klikkauksella.
 – Voit lähettää linkin kaverin kännykkään, että nyt tapahtuu hienoja asioita. Liity mukaan.
 Se ei riitä, että peliä voi pelata eri päätelaitteilla. Sen tulee olla myös kiinnostava niillä kaikilla – yhtä lailla pikaisina kännykkätuokioina kuin olohuoneen pidemmissä pelailuissa. Se on tekijöille suuri haaste.
 – Hyvä puoli on kuitenkin se, että massiivisissa virtuaalimaailmoissa voi olla erilaisia tapoja pelata peliä. Osa pelirooleista voi sopia paremmin lyhyisiin pelisessioihin, osa pidempiin peleihin, Sulka Haro sanoo.
 "Ei ainakaan ensi vuonna"
 Mainframe Industries ei vielä pelisuunnitelmiaan paljasta. Kyseessä tulee kuitenkin olemaan massiivinen monen pelaajan verkkopeli, jossa seikkaillaan avoimessa maailmassa.
 – Kaikki perustuu sosiaalisuuteen – teemme kaikkemme, että saamme maksimoitua sosiaalisen vuorovaikutuksen pelaajien välillä. Meillä moni on ollut tekemässä EVE Onlinea, joka on ollut alalla tässä suhteessa merkkipaalu, Thor Gunnarsson sanoo.
 Vuonna 2003 julkaistu avaruusroolipeli EVE Online on MMO-peligenren ehdoton klassikko. Sen julkaisi islantilainen peliyhtiö CCP, jonka johtotehtävissä Gunnarssonkin on aikanaan työskennellyt. EVE Onlinen kehittäjistä Mainframe Industriella työskentelee myös CCP:n perustaja  Reynir Hardarson .
 Mainframe Industriesissa työskentelee tällä hetkellä 13 henkilöä. Heistä kahdeksan asuu Islannissa ja viisi Suomessa.
 – Epäilen, että jatkossa palkkaamme kuitenkin enemmän Helsingissä kuin Reykjavikissa. Islannissa pelialan osaajia on vähemmän, Gunnarsson sanoo.
 Kuinka paljon yhtiö aikoo rekrytoida?
 – Menestyspeli voidaan tänään tehdä melko pienellä tiimillä. Sen sijaan, että puhumme sadoista työntekijöistä, puhumme ehkä kymmenistä, Gunnarsson sanoo.
 Yhtiö ei kerro, kenen pilvipalvelussa se aikoo pelejään julkaista – tai milloin se tapahtuu.
 – Sen voin sanoa, ettei ainakaan ensi vuonna, Thor Gunnarsson virnistää.
 Lue lisää :
 Onko "videopelien Netflixissä" pelaamisen tulevaisuus? Googlen uusi alusta haastaa konsolit ja Twitchin

Unohda konsolit ja pc – pian ohjain kytketään suoraan televisioon tai älypuhelimeen


Summary: Kiinalaisen filosofian kantaisä tuskin vaatisi demokratiaa – ainoastaan hyvää hallintoa.

Sunnuntaina Kiinan maksama ilmoitus  Helsingin Sanomissa  julisti, että Hongkongin vaatimukset demokratiasta tulisi ratkaista hillityllä, kunnioittavalla ja mielekkäällä tavalla.
 Kuulostaa kovin kungfutselaiselta.
 Tämä ei yllätä, sillä Kiinan kommunistinen puolue on aloittanut 2 500 vuotta vanhan filosofian kunnianpalautuksen. Ympäri maailmaa on perustettu  Kungfutsen  nimeä kantavia koulutuskeskuksia, ja kansalaisia on viime vuosina kannustettu tutkimaan oppisuunnan keskeisiä hyveitä: itsensä kehittämistä, kuuliaisuutta ja harmoniaa.
 Lännessä kungfutselaisuus on kiinnostanut lähinnä politiikantutkijoita, sillä sen uskotaan tukevan Kiinan yksipuoluejärjestelmää.
 Kuinka paljon kungfutselaisuus selittää Kiinan mieltymystä autoritarismiin? Onko yhteisön merkitystä korostava filosofia estänyt maan demokratisoitumisen?
 Yksinkertaisilta vaikuttavien kysymysten vaikeuden ymmärtää, kun ne kääntää: Kuinka paljon  Jeesus  selittää länsimaisen demokratian syntyä?
 Lyhyt vastaus: paljonkin.
 Jokainen ihminen on yhtä arvokas.  Tärkeintä on ihmisen ja Jumalan välinen suhde, oman sisäisen äänen seuraaminen.
 Näistä kristillisyyden pohjavirtauksista muodostui aikoinaan demokratian kivijalka, individualismi.
 Vuosisatojen kuluessa Jumalan merkitys toki haihtui, mutta ajatus yksilöstä jäi. Sen ympärille piti rakentaa uusi poliittinen järjestelmä, demokratia.
 Mao vastusti kungfutselaisuutta, sillä se horjutti puolueen asemaa. Kungfutsen mukaan uskollisuus isälle on tärkeämpää kuin uskollisuus valtiolle. Kuvassa maailman korkein Kungfutse-patsas Nishan-vuorella Kiinassa.  AOP
 Kiinalaisilla ei ollut Jeesusta  tai  Martti Lutheria . Oli Kungfutse ja hänen tulkitsijansa.
 Nyt maata hallitseva kommunistinen puolue toimii kuten dynastiat ennen sitä. Virallinen Kiina suosii tutkimusta, joka poimii kungfutselaisuudesta sille mieleiset ajatukset. Päämääränä on löytää oikeutus yhteiskunnalle, jossa kukaan ei kyseenalaista puoleen asemaa.
 Tämä ei ole kovin vaikeaa.
 Demokratiatutkimuksen jättiläinen  Samuel Huntington  katsoi, että kungfutselaisuus on selvästi demokratian vastainen aate.
 – Se korostaa ryhmää yli yksilön, auktoriteettiä yli vapauksien, velvollisuuksia yli oikeuksien, Huntington jylisi 1990-luvulla.
 Nykyään tähän luentaan on tullut enemmän sävyjä.
 Huntingtonin oppilas  Francis Fukuyama  on huomauttanut, että kungfutselaisuus tukee koulutusta ja on verrattain suvaitsevainen muita ajattelutapoja kohtaan. Näistä painotuksista on lyhyt loikkaus rationalisuuteen ja sananvapauteen, toimivan kansanvallan lähtökohtiin.
 Kungfutse Kungfutselaisuus perustuu Kiinassa 2 500 vuotta sitten eläneen Mestari Kongin eli Kungfutsen ajatuksiin. Mestari Kong oli ammatiltaan opettaja, joka sanoi ainoastaan siirtävän eteenpäin vanhempaa traditiota. Käytännössä hän kuitenkin kehitti kungfutselaisuuden keskeisiä opinkappaleita. Kungfutselaisuus on maailmankatsomuksena lähempänä käytös- ja valtio-oppia kuin uskontoa. Kungfutsen mukaan alempiarvoisen tulee kunnioittaa ylempiarvoista, jonka puolestaan tulee toimia oikeudenmukaisesti alempaansa kohtaan.
 Fukuyaman analyysissä kungfutselaisuus  ei kuitenkaan ole tukenut demokratisoitumista. Ongelma on Fukuyaman mukaan siinä, että kungfutselaisuudesta puuttuu persoonallinen, oikean ja väärän tuomitseva jumala.
 Euroopassa kuningas joutui kumartumaan ristin edessä ja ajatus jumalallisesta laista hyväksyttiin kaikissa säädyissä, Fukuyama kuvailee kirjassaan  Political Order and Political Decay .
 Kiinassa kungfutselainen eliitti ei koskaan noussut keisarin yläpuolelle. Oikeusvaltio ei lähtenyt kehittymään.
 Lännessä lait muuttuivat lopulta ihmisten äänestämällä säätämiksi, mutta niiden asema vallanpitäjien yläpuolella säilyi.
 Vuonna 2019 virkarikoksesta voi syyttää Yhdysvaltain, ei Kiinan presidenttiä.
 Kungfutselaisuuden historiallinen merkitys  on tietysti eri asia kuin sen varsinaiset opetukset.
 Kungfutse itse puhui demokratiasta yhtä paljon kuin Jeesus. Ei mitään.
 Kungfutsen mukaan hallinnolla tulee kuitenkin olla kansan luottamus. Tämä ei tosin sisällä vaatimusta äänestämisestä, ainoastaan hyvästä hallinnosta. Demokratian perusta, ihmisten tasavertaisuus, ei sekään kuulu kungfutselaisuuden ydinviestiin.
 Asialla on kuitenkin kääntöpuoli.
 Kiinan poliittisen kulttuurin tutkija  Jyrki Kallio  on huomauttanut, että kungfutselainen ihmisihanne on vaikea saavuttaa yksipuoluejärjestelmässä.
 Jatkuva oppiminen ja itsensä kehittäminen on helpompaa demokraattisessa kansalaisyhteiskunnassa. Yhden totuuden diktatuurissa ihminen kun pystyy kehittämään itseään vain tiettyyn rajaan saakka.
 Liiasta miettimisestä joutuu Kiinassa työleirille. Tämä tuskin miellyttäisi oppimestari Kungfutsea.
 Lähteenä on käytetty mm. Jyrki Kallion suomentamaa ja toimittamaa kirjaa Mestari Kongin keskustelut, Francis Fukuyaman artikkelia Confucianism and Democracy ja Fukuyaman kirjaa Political Order and Political Decay .
 Lisää aiheesta:
 Kiina on ponnistanut köyhästä kehitysmaasta supervallaksi – kommunistinen kansantasavalta täyttää 70 vuotta
 Kiinassa kadonneet: Kiina sulkee ihmisiä varoittamatta säilöön ja marssittaa heitä esiin sopivalla hetkellä – moni jää kuukausiksi "arestiin"
 Yle areena: Kiinan moderni historia - Jakso 2: Kiinan uskonnot ja filosofiat

Analyysi: Mitä Kungfutse sanoisi Hongkongin mielenosoituksista?


Summary: Kuopion tragedia voi repiä auki vanhat haavat. Jokela ja Kauhajoki opettivat suomalaiset varautumaan pahimpaan.

Ympäri Suomea on tänään oltu kollektiivisessa shokissa.
 Itä-Suomen poliisi tiedotti  tiistaina yhden aikaan iltapäivällä, että Kuopion Hermanin kauppakeskuksessa on tapahtunut väkivaltateko. Yksi kuoli ja kymmenen loukkaantunutta kiidätettiin Kuopion yliopistolliseen sairaalaan hoitoon. Epäilty tekijä, vuonna 1994 syntynyt ammattiopiston opiskelija, käytti aseenaan sapelinkaltaista asetta. Epäillyllä oli mukanaan myös ampuma-ase, jota hän ei onnistunut käyttämään. Poliisi käytti epäillyn taltuttamiseen ampuma-asetta ja epäilty on yksi kymmenestä loukkaantuneesta.
 Suomi-sydän lähti kuitenkin nopeasti pumppaamaan.  Opiskelijoille ja omaisille tarjotaan jatkuvasti kriisiapua ,  Suomen Punainen Risti kerää vapaaehtoista keskusteluapua  ja  Suomen johto, Sauli Niinistö etunenässä, järkyttyi ja tuomitsi tapahtumat .
 Kuopion tapauksen selvittely ja siitä selviäminen on kesken, ja se jatkunee vielä pitkään. Tapaus repii valitettavasti auki myös vanhat haavat, joista Suomi luuli vihdoin toipuneensa. Nimittäin 2007 ja 2008 tehdyt Jokelan ja Kauhajoen koulusurmat, joissa kuoli yhteensä 20 henkilöä, mukaan lukien ampujat itse.
 Syksyjen murheelliset sävelet
 Kimi Räikkönen  voitti muutamia viikkoja aikaisemmin historiallisen Formula 1 -maailmanmestaruuden ja  Jean Sibeliuksen  kuolemasta oli tullut kuluneeksi 50 vuotta. Edeltävänä kesänä Suomen tupakkalakia kiristettiin, eikä ravintoloissa saanut enää vapaasti sauhutella.
 Nyt oli kuitenkin marraskuinen aamupäivä Tuusulassa Keski-Uudellamaalla, ja 500 oppilaan Jokelan koulukeskuksessa nuoret ja henkilökunta pelkäsivät henkensä edestä, kun 18-vuotias abiturientti  Pekka-Eric Auvinen  avasi tulen ja päätti monta elämää.
 Lippu puolitangossa Jokelan koulukeskuksessa Tuusulassa 8. marraskuuta 2007 Handout / Lehtikuva
 Alle vuosi tästä, ja 22-vuotias  Matti Saari  surmaisi kymmenen ihmistä Seinäjoen koulutuskuntayhtymän tiloissa Kauhajoella syyskuussa 2008. Heistä yksi löytyi käytävältä ja loput luokkahuoneesta.
 Kauhajoen koulusurma on kuolonuhrien määrällä mitattuna Suomen rauhanajan tuhoisin hyökkäys.
 Suomen ensimmäiset koulusurmat olivat Turussa 1981 ja Raumalla 1989. Ensimmäisessä kuoli yksi opettaja, toisessa kaksi koulupoikaa.
 Oikeustieteen tohtori, väkivalta- ja turvallisuustutkimukseen erikoistunut  Henri Rikander  muistelee, kuinka monella tapaa hyvin samankaltaisilla Jokelan ja Kauhajoen koulusurmilla oli niin erilaiset vaikutukset yhteiskuntaan.
 – Ensimmäinen (Jokelan) kouluammuskelu oli yhteiskunnallisesti erittäin merkittävä, jos ajatellaan, millaisen vaikutuksen se teki. Tapaus oli viranomaisille ja medialle täysin uusi tilanne. Kun mietitään esimerkiksi pakenevia uhreja, jotka media kohtasi. He joutuivat suuren traumaan jo ihan senkin takia, että media lähti heitä työstämään, Rikander sanoo.
 Poliisin toimintamallitkin muuttuivat. Tapaus oli niin uniikki, ettei poliisilla ollut vielä selkäytimessä, kuinka näissä tilanteissa toimitaan. Miten tällaiseen tilanteeseen taktisesti puututaan? Miten tiedon pitäisi kulkea?
 – Paine oli monelle viranomaiselle todella pysäyttävä, Rikander sanoo.
 Vaikka Kauhajoen tragedia tuli todella nopeasti Jokelan jälkeen, suomalainen yhteiskunta oli huomattavasti valmiimpi kohtaamaan tällaista surua ja kauhua. Aiemmasta oli opittu.
 – Totta kai viranomaiset seuraavat aktiivisesti, mitä maailmalla tapahtuu. Mutta tällaiset kansainväliset ilmiöt... kun ne rantautuvat Suomeen, niin todellisuudessa vasta konkretisoituva ilmiö mittaa viranomaisten kykyä toimia, Rikander kertoo.
 Suomi oppii ja muuttuu
 Surmien haavoittama maa lähti uudistamaan itseään siten, että jatkossa vastaavilta tragedioilta vältyttäisiin. Aselakeja tiukennettiin: henkirikosten valmistelu kriminalisoitiin ja aseiden hankkimisesta tehtiin vaikeampaa. Poliisi osaa ja voi myös toimia internetissä huomattavasti aiempaa paremmin.
 Henri Rikanderin mukaan paljon on muuttunut, parempaan suuntaan.
 Suomi kärsi alle vuoden sisään kaksi järkyttävää kansallista traumaa. 2007 Jokelassa koulusurmassa kuoli yhdeksän, 2008 Kauhajoella yksitoista. Kauhajoen koulusurmat on kuolonuhrien määrällä mitattuna Suomen rauhanajan tuhoisin hyökkäys. Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Koululaitoksissa osataan nykyään evakuoida myös talon sisällä, ei vain talosta ulos. Koulurakennuksissa on opittu välittämään uhkatilanteissa tietoa siten, että henkilökunta osaa varautua.
 Rikanderin opettajille vetämissä koulutuksissa on tullut esiin myös  leaking , eli vuotaminen. Hyvin usein väkivallantekoa suunnittelevat ihmiset niin sanotusti vuotavat tietoa siitä etukäteen. Heikkoja signaaleja, joita pitäisi Rikanderin mukaan kyetä tunnistamaan ja mahdollisesti puheeksi ottamalla estää traagiset teot.
 – Esimerkiksi eräässä yhdysvaltalaisessa tutkimuksessa kävi ilmi, että 51 prosenttia (Yhdysvaltojen koulusurmien tekijöistä) oli kehittänyt idean vähintään kuukautta ennen. Kolmasosa oli kehittänyt suunnitelmansa vähintään kaksi päivää ennen tekoa.
 Tekijä valmistautuu väkivallantekoon muun muassa pohtimalla, miten toimia. Se saattaa esiintyä piirustuksina, videoina tai vaikkapa miellekarttoina. Tämä voi vuotaa tekijän lähipiirille.
 – Kun vuoto huomataan, on väliintulon paikka, Rikander sanoo.
 Nykyään mielenterveyden signaaleihin osataan puuttua paremmin, mutta Rikanderin mielestä parannettavaakin on.
 – Yhdysvaltojen tapauksista tehdyssä tutkimuksessa on selvinnyt, että peräti 90 prosentissa Yhdysvaltojen koulusurmatapauksista vähintään yksi aikuinen on ollut huolissaan tekijästä. Ja 81 prosenttia tapauksista ainakin yksi ihminen on tiennyt, että tekijä suunnittelee tekoaan.
 Sekä Auvinen että Saari kärsivät mielenterveysongelmista. Rikanderin mukaan tekijöiden taustalla voi olla mielenterveysongelmia tai vaikka kiusaamista, mutta tyypillisesti juuri ennen tekoa saattaa olla tullut pettymys-, epäonnistumis- tai hylkäämiskokemus, joka laukaisee ihmisen toimimaan.
 Kuvakaappaus Henri Rikanderin luentomateriaalista, jota hän käytti viimeksi muutama vuosi sitten. Graafi pyrkii kuvaamaan, kuinka väkivallantekoihin saatetaan päätyä. Voit tarkentaa kuvaan puhelimella sormin. Raija-Leena Punamäki / Kirsi Tirri / Petri Nokelainen / Mauri Marttunen, 2011
 – Kun 18-vuotias surmasi kaksi ja ampui seitsemää Hyvinkäällä 2012, hän kertoi yhdeksi mahdolliseksi motiivikseen baarimatkalla hävityn painiottelun. Yksittäinen teko, mutta viimeinen, joka katkaisee ihmisen sietokyvyn, Rikander kertoo.
 – Suomalaisista itsemurhan tehneistä nuorista 70 prosentilla on tekoa edeltänyt stressitekijä. Tämä kuvastaa sitä kertyvää kuormaa, joka heillä on, ja sitten tapahtuu jotain, mikä laukaisee teon.
 Kuopion koulusurma voi nostaa pintaan vanhat traumat
 Rikander ei halua verrata Kuopion tämänpäiväistä väkivaltatekoa yli vuosikymmenen takaisiin, koska se on vasta tuore ja sen taustat ovat selvityksen alla.
 Hän kuitenkin muistuttaa, etteivät teräasein tehdyt kouluiskut ole Suomessakaan harvinaisia.
 – Aikaisempia tapauksia on muun muassa Oulusta, Tampereelta ja Utsjoelta. Näitä on ihan kymmenkunta 2000-luvulla. Yleisyydestä huolimatta kyseessä on aina traumaattinen tapahtuma.
 Koulu-uhkauksia tulee Rikanderin mukaan päivittäin. Poliisi pyrkii jatkuvasti saamaan niistä tietoa ja seulomaan potentiaalisia tekijöitä.
 – Mutta se on äärimmäisen hankalaa, koska varsinaista yhtä ennustavaa tekijää ei ole. Ei ole olemassa yhtä tekoon johtavaa kehityspolkua.
 Koulusurmia on Jokelan ja Kauhajoen jälkeen suunniteltu, mutta ne on saatu pysäytettyä ajoissa.
 Nuori nainen  suunnitteli tappavansa  kokkolalaisessa koulussa ainakin 40 ihmistä, syyttäjän mukaan tekoa suunniteltiin kaksi vuotta. Nainen saatiin kiinni 2016 ja tuomittiin myöhemmin pakkohoitoon vankeusrangaistuksen sijaan.
 Vuonna 2014 saatiin  ilmiannon seurauksena  kiinni mies ja nainen, jotka olivat suunnitelleet iskua Helsingin yliopistoon.
 Kuopion tekoa ei kuitenkaan saatu estettyä. Rikander pelkää, että tämä tragedia voi avata uudelleen niitä haavoja, joita Jokela ja Kauhajoki aiheuttivat.
 Poliisi käytti ampuma-asetta Hermanin välikohtauksessa. Poliisi on eristänyt kauppakeskuksen. Sami Takkinen/Yle
 – Aina, kun tällainen tapahtuma tulee, se voi aiheuttaa sijaistraumaisoitumista. Kun esimerkiksi Diana kuoli 1997, ihmiset traumatisoituivat tästä myös Suomessa. Tätä kutsutaan Diana-efektiksi, Rikander sanoo.
 Diana oli julkisuuden henkilö, josta kaikilla oli mielipide. Hän tuntui monista läheiseltä ja tutulta.
 – Nyt ollaan oppilaitoksessa, joka on yhteiskunnallisesti yksi meidän perusrakenteista. Kun siellä tapahtuu väkivallanteko, se vaikuttaa pitkän aikaa valtakunnallisesti oppilaisiin, opettajiin, lähiomaisiin ja muihinkin.
 Lue lisää :
 Nämä asiat tiedämme nyt Kuopion kouluhyökkäyksestä
 Syyllisyys painaa hengenvaarasta selvinneitä – Kauhajoen koulusurmassa kaikki läheiset ystävänsä menettänyt: ”Olen paennut sitä päivää kohta 10 vuotta”
 Koulusurmat ja media (Elävä arkisto)
 Jokelan syvä viilto (Elävä arkisto)
 Psykologit: Miten tästä eteenpäin? (Elävä arkisto)

Kymmenen vuotta sitten Suomi-sydän pysähtyi kahdesti Jokelan ja Kauhajoen koulusurmien myötä – Tutkija: Nykyään toimimme paremmin, mutta parantaa voi


Summary: Terveysjärjestön raportin mukaan venäläiset myös elävät aiempaa vanhemmiksi.

Perinteisesti Venäjä kenties tunnetaan vodkasiepoistaan, mutta Maailman terveysjärjestön WHO:n tiistaina  julkaisema raportti  näyttää juomatavoissa tapahtuneen suunnanmuutoksen.
 Julkaisun mukaan venäläisten alkoholinkäyttö henkeä kohti on vähentynyt 43 prosentilla vuodesta 2003. Erityisesti laittomasti valmistetun viinan kulutus on laskenut.
 Juomisen vähentymisen myötä myös alkoholin liikakäyttöön liittyviä sairauksia on aiempaa vähemmän. Vuosien 2003 ja 2017 välillä esimerkiksi rekisteröityjen alkoholiin liittyvien psykoosien määrä laski 64 prosentilla, raportti kertoo.
 Venäläiset elävät aiempaa pidempään
 WHO:n mukaan alkoholin ongelmakäyttö on ollut yksi pääsyy Venäjän isoihin kuolleisuuslukuihin 90-luvulla ja 2000-luvun alkupuolella.
 Alkoholin käytön vähennyttyä venäläisten keskimääräinen elinikä on pidentynyt. Vielä 90-luvulla miesten eliniän odote oli huonoimmillaan vain 57 vuotta. Vuonna 2018 eliniänodote miehillä on miltei 68 vuotta.
 Myös venäläisnaiset elävät aiempaa vanhemmiksi. Heidän eliniänodotteensa vuonna 2018 oli 78 vuotta.
 WHO:n mukaan nimenomaan alkoholinkäyttötottumuksilla on ollut merkittävä vaikutus eliniän pidentymiseen. Järjestö muistuttaa kuitenkin, että myös esimerkiksi ruokailutottumukset, tupakointi ja stressi vaikuttavat eliniänodotteeseen.
 Taustalla tiukempi alkoholipolitiikka
 Venäläisten alkoholinkäyttö on vähentynyt nimenomaan presidentti  Vladimir Putinin  valtakaudella.
 WHO:n raportin mukaan taustalla ovat maan alkoholipolitiikassa 90-luvulta lähtien tapahtuneet muutokset, jotka ovat pureutuneet sekä laittoman viinan valmistamisen kitkemiseen että yksilöiden alkoholinkulutuksen ohjaamiseen.
 Venäjä on muun muassa nostanut alkoholin verotusta ja määritellyt alkoholituotteille minimihintoja. Myös alkoholimainontaa on rajoitettu ja alkoholijuomien saatavuutta rajoitettu.

WHO: Venäjän tiukempi alkoholipolitiikka tepsii – juominen on vähentynyt jopa 43 prosentilla


Summary: Viranomaiset selvittävät nyt kiivaasti Kuopion tragedian taustoja. Kokosimme tähän juttuun avoinna olevia kysymyksiä.

Kuopiossa tehtiin tiistaina väkivallanteko, jossa kuoli yksi ihminen ja 10 loukkaantui. Teko tapahtui kauppakeskus Hermanissa sijaitsevan Savon ammattiopiston tiloissa.
 Poliisi piti iltapäivällä  tiedotustilaisuuden , jossa tapahtuneen taustoja avattiin. Ainakin näihin kysymyksiin haetaan kuitenkin vielä vastauksia.
 1. Motiivi
 Poliisilla ei vielä tiistaina ollut kertoa mitään hyökkääjän motiivista. Epäillyn ei ainakaan toistaiseksi tiedetä jättäneen jälkeensä viestejä tai esimerkiksi somepostauksia, joiden perusteella teon taustoja voitaisiin selvittää.
 Epäiltyä ei ole voitu myöskään vielä puhuttaa. Poliisi käytti ampuma-asetta kiinnioton yhteydessä, ja epäilty loukkaantui vakavasti. Hänet on leikattu tiistaina Kuopion yliopistollisessa sairaalassa ja siirretty sitten tehohoitoon.
 Isku tapahtui Savon ammattiopiston toimipisteessä. Poliisi kertoo epäillyn olevan syntyperäinen Suomen kansalainen. Hän on vuonna 1994 syntynyt mies, joka oli kyseisen koulun oppilas. Hänellä ei poliisin tietojen mukaan ole aiempaa rikostaustaa.
 Kuopion yliopistollisesta sairaalastakerrotaan, että  surmansa saanut uhri ja seitsemän loukkaantuneista  on naisia. Toistaiseksi ei kuitenkaan ole varmuutta siitä, että hyökkääjä olisi erikseen valinnut naisia uhreikseen. Myöskään kohteeksi joutuneen luokan sukupuolijaosta ei ole toistaiseksi tietoa.
 Poliisi on tehnyt kotietsinnän epäillyn kotiin ja sieltä on takavarikoitu muun muassa hänen tietoteknisiä laitteitaan. Teon motiivista voidaan saada lisätietoja, kun polisi on tutustunut niiden sisältöön.
 2. Pitkän suunnittelun tulos?
 Epäillyn aseistus kertoo siitä, että hyökkäys on vaatinut ainakin jonkin verran valmistautumista.
 Hän käytti teossa pääasiallisesti suurta teräasetta, poliisin mukaan eräänlaista sapelia. Epäillyllä oli kuitenkin mukanaan myös ampuma-ase, josta ei ole toistaiseksi tietoa, käytettiinkö sitä veriteoissa.
 Poliisi ei kommentoinut, oliko ase luvallinen ja jos oli, harrastiko epäilty esimerksi ammuntaa ja kuinka pitkään hänellä on aseenkantolupa ollut.
 Lisäksi epäilty sytytti paloja koulun tilossa. Poliisin tekemässä kotietsinnässä epäillyn kotoa löytyi polttopullojen valmistamiseen liittyvää tarpeistoa. Rikosylikomisario  Mikko Lyytinen  sanoikin tiedotustilaisuudessa, että poliisi katsoo epäillyn rakennelleen harkitusti ja etukäteen palon sytyttämiseen liittyviä välineitä.
 3. Lopulliset rikosnimikkeet
 Tekijää epäillään poliisin mukaan tällä hetkellä murhasta ja useista muista väkivaltarikoksista.
 Poliisi muistuttaa, että rikosnimikkeet tarkentuvat tutkinnan edetessä.
 Vaikka syytteet ovat todennäköisesti joka tapauksessa raskaat, varsinaiset rikosnimikkeet määräytyvät muun muassa sen mukaan, kuinka suunnitelmallinen teko on ollut, ja oliko tekijän motiivina henkilöiden väliset väliset riidat vai esimerkiksi joitain ideologisia syitä.
 Terrorismirikoksesta poliisi ei ole ainakaan toistaiseksi puhunut. Vaikka uhrit olisivat satunnaisia ja suunniteltu tuho laajaakin, kyseessä ei välttämättä ole rikoslaissa määritelty terrorismi, tarkemmin sanottuna "terroristisessa tarkoituksessa tehty rikos". Se  saattaisi tulla kyseeseen , jos käy ilmi, että teon taustalla on ollut pyrkimys vaikuttaa yleisemmällä tasolla yhteiskunnan asenteisiin, päätöksentekoon tai muuhun toimintaan.
 4. Ottiko tekijä oppia aiemmista koulusurmista?
 Veriteossa on joitain samankaltaisuuksia aiemmin nähtyjen koulusurmien kanssa.
 Epäilty iski omaan oppilaitokseensa ja tekoa on valmisteltu ainakin jonkin aikaa. Poliisi pitää iskua yhden tekijän tekemänä, kuten useissa aiemmissa koulusurmissa.
 Myös tulipaloja on sytytetty tai yritetty sytyttää aiemmissa iskuissa, muun muassa Jokelan ja Kauhajoen ampumistapauksissa.
 Tähän mennessä saatujen tietojen perusteella epäillyllä ei myöskään ollut aikeita antautua, vaan hänen kerrotaan käyneen aseistautuneiden poliisien kimppuun ja poliisin joutuneen avaamaan tulen hätävarjelutilanteessa.
 Myös miekka on nähty aseena aiemmin  Trollhättanin koulusurmassa  Ruotsissa vuonna 2015. Tuolloin kyseessä oli viharikos.
 Poliisi ei ole kuitenkaan ole kertonut Kuopion koulusurman epäillyn vaikutteista tai ihailun kohteista mitään. Epäillyn ei toistaiseksi tiedetä myöskään julkaisseen viestiä tai manifestia, toisin kuin monissa aiemmissa kouluampumisissa.
 Lue myös:
 Kuopion kouluhyökkäyksessä käytettiin teräasetta, 10 loukkaantunut ja 1 kuollut, 1 loukkaantuneista on poliisi – Yle seuraa hetki hetkeltä
 Nämä 7 asiaa tiedämme nyt Kuopion kouluhyökkäyksestä: 10 loukkaantui ja yksi kuoli, kun miesopiskelija hyökkäsi sapelin kaltaisella aseella
 Osa ammattikouluista varautuu turvallisuusuhkiin: "Valvonta sisäänkäynneillä lisääntyy"
 Sisäministeri Maria Ohisalo: Kuopion tapaus on erittäin poikkeuksellinen – "Suomi on yksi maailman turvallisimmista maista"
 Traumapsykologi Kuopion kouluhyökkäyksestä: "Nuorille tarvitaan nyt nopeasti apua, ei pelkkää juttelua ja keskustelua"

Kuopion koulusurma: ainakin näihin 4 kysymykseen haetaan nyt vastauksia


Summary: Valtaosa nuorista naisista oli kaapattu ja pakotettu tulemaan raskaaksi.

Nigerian poliisi on vapauttanut 19 tyttöä ja nuorta naista Lagosissa sijaitsevilta "vauvatehtailta". Uhrit olivat iältään 15–28 -vuotiaita. Poliisin tekemässä ratsiassa löytyi lisäksi neljä vauvaa.
 Suurin osa naisista oli kaapattuina ja tarkoituksena oli "saattaa heidät raskaaksi vauvojen myymistä varten",  kertoo BBC .
 Paikallisen poliisin mukaan poikavauvojen myyntihinta on noin 1400 euroa ja tyttövauvojen hinta noin 800 euroa. Vauvojen ostajista ei ole poliisilla tietoa.
 Kaksi kouluttamatonta sairaanhoitajaa on vangittu pääepäillyn ollessa edelleen vapaalla jalalla.
 Uhrit oli saatu houkuteltua Lagosiin eri puolelta maata ja heille oli luvattu työtä Nigerian suurimmasta kaupungista. Tosiasiassa heidät pakotettiin raskaaksi raiskaamalla.
 Reutersin mukaan  "vauvatehtaita" on Nigeriassa useita, yleisimmin Itä-Nigerian alueilla.

Nigerian poliisi vapautti 19 raskaana olevaa naista Lagosin "vauvatehtailta"


Summary: Opetusministeri Li Anderssonin mukaan koulujen turvallisuuden takaamiseksi on tehty paljon töitä.  Hän muistutti kuitenkin A-studiossa, että turvallisuustilanteita on kouluissa myös säännöllisesti harjoiteltava.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

– Ensireaktio oli syvä järkytys. Oikeastaan koko päivä on mennyt syvän järkytyksen vallassa.
 Näin tuore opetusministeri Li Andersson (vas.) kuvasi tuntojaan Kuopion kouluiskun jälkeen. Andersson esitti jo päivällä Twitterissä syvän osanottonsa väkivallanteon uhreille ja heidän omaisilleen.
 Koulut ovat turvassa
 Opetusministeri halusi painottaa sitä, että tämäntyyppiset traagiset väkivallanteot suomalaiskouluissa ovat erittäin harvinaisia. Siinä katsannossa kaikkien on edelleen turvallista mennä kouluun.
 – Meillä on tehty paljon töitä turvallisuuden takaamiseksi, valtakunnallisesti ja oppilaitoskohtaisesti.
 Andersson muistuttaa, että oppilaitoksissa tulee harjoitella erilaisia uhkaavia tilanteita varten, pelastautumis- ja varautumissuunnitelman mukaisesti.
 Oppilashuoltoa parannetaan
 Hallitusneuvotteluissa on luvattu lisätä oppilas- ja opiskelijahuoltoon 29 miljoonaa euroa. Andersson painotti, että tämäkin edistää turvallisuutta koulussa.
 – Rahat tulevat käyttöön asteittain, vaalikauden loppuun mennessä on lisätty raha täysimääräisesti käytössä.
 Lue lisää:
 Kuopion koulusurma: ainakin näihin 4 kysymykseen haetaan nyt vastauksia
 Nämä 7 asiaa tiedämme nyt Kuopion kouluhyökkäyksestä: 10 loukkaantui ja yksi kuoli, kun miesopiskelija hyökkäsi sapelin kaltaisella aseella

Opetusministeri Li Andersson: Kouluihin on turvallista mennä


Summary: Keskiviikkona Kuopiossa järjestään useita tilaisuuksia, joissa muistetaan uhreja ja käydään tapahtunutta yhdessä läpi.

Savon ammattiopistossa sattunut koulusurma on tänään koskettanut monia kuopiolaisia. Kaupunkilaiset ovat viettäneet hiljaisia hetkiä ja vieneet kynttilöitä Hermanin kauppakeskuksen eteen.
 Kuopion seurakuntien johtava oppilaitospastori  Raimo Hakkarainen  kertoo, että järkytys on ollut voimakasta ja syvää.
 – Tunnelmat ovat epätodelliset. Tiedon vahvistumisen myötä alkaa pikkuhiljaa jäsentyä, mitä on tapahtunut ja mitä tämä merkitsee kouluyhteisölle ja kaupunkilaisille.
 Simo Pitkänen / Yle
 Kuopion seurakunnat järjestivät tiistai-iltana kriisiapua Savon ammattiopiston oppilaille vanhalla pappilalla. Myös Kuopion tuomiokirkko oli avoinna. Hakkaraisen mukaan pappilalla ja kirkossa ei kuitenkaan ollut kovin paljoa kävijöitä.
 – Tämä päivä on ollut järkytyksen realisoitumisen päivä. Asiaa on käyty läpi perheen ja kavereiden piirissä, Hakkarainen sanoo.
 Keskiviikkona seurakunnat järjestävät ammattiopistolla opiskelijoille ja henkilökunnalle tilaisuuksia, joissa tapahtunutta käydään yhdessä läpi.
 Kuopion tuomiokirkossa on illalla myös viikkomessu, jossa rukoillaan uhrien puolesta. Tapahtumassa on tarjolla myös kriisiapua.
 Kriisiapua saa myös sosiaalipäivystyksen numerosta 044 718 3930 sekä Kirkon keskusteluavun Palvelevasta puhelimesta 0400 221 180 ja chatin työntekijät ovat valmiina kuuntelemaan ja keskustelemaan osoitteessa  https://www.kirkonkeskusteluapua.fi .
 Lisäksi  koulujen ja kaupungin kriisiryhmät ovat koolla auttamassa tapahtuman käsittelyä  ja  Suomen Punaisen Ristin vapaaehtoiset ovat auttamassa väkivallan jälkipuinnissa .
 Lue aiheesta lisää:
 Nämä asiat tiedämme Kuopion kouluhyökkäyksen tekijästä: Epäilty on vuonna 1994 syntynyt suomalainen mies ja koulun oppilas
 Silminnäkijät Kuopion kouluhyökkäyksestä: "Mies juoksi kauppakeskuksen käytävällä toisessa kädessään sapeli, toisessa ampuma-ase"
 Kuopion koulusurma: ainakin näihin 4 kysymykseen haetaan nyt vastauksia
 Nämä 7 asiaa tiedämme nyt Kuopion kouluhyökkäyksestä: 10 loukkaantui ja yksi kuoli, kun miesopiskelija hyökkäsi sapelin kaltaisella aseella

Savon ammattiopiston koulusurma kosketti kuopiolaisia: "Järkytys on ollut voimakasta ja syvää"