Summary: Valtion it-tukea hoitavan Valtorin mielestä se on onnistunut tehtävänsä haasteellisuuteen nähden hyvin.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Valtion tieto- ja viestintätekniikkakeskus Valtori

Onko Hämeenlinna kuulolla? Oikeuden puheenjohtaja huutelee mikrofoniin Porista.
 Ei. Hämeenlinna ei ole kuulolla. Lähes jokapäiväiset häiriöt video- ja verkkoyhteyksissä iskivät taas.
 Käräjäoikeuden istunto oli tarkoitus pitää useassa paikassa videoyhteyksien avulla. Varsinainen istunto käytiin Porissa Satakunnan käräjäoikeudessa.
 Hämeenlinnassa käräjäsihteeri  Merja Lehtoranta  yritti avata videoyhteyttä Poriin. Vastaajan asianajaja, kallispalkkainen juristi, istui hänen kanssaan Hämeenlinnan oikeustalolla.
 Videoyhteyden avulla valtio säästäisi rahaa matkakuluissa ja palkkioissa. Asianajajan ei tarvinnut matkustaa Poriin saakka.
 Mutta säästikö valtio todella?
 Salillinen lakimiehiä istui ja odotti oikeudenkäynnin alkamista. Yhteys ei avautunut.
 Aikaa kului. Puhelu it-tukeen ei auttanut.
 80 yksikön it-tuki keskitettiin viisi vuotta sitten
 Merja Lehtoranta on valtion työntekijä. Usein temppuileva tietotekniikka kuormittaa häntä, estää välillä työnteon kokonaan ja teettää ylitöitä.
 Lehtorannan mukaan ongelmat pahenivat, kun valtio keskitti tietyt it-palvelut yksiin käsiin, palvelukeskus Valtoriin, viisi vuotta sitten. Valtori vastaa nyt Lehtorannankin työpaikalla videoyhteyksistä, verkkoyhteyksistä, useista tietojärjestelmistä ja esimerkiksi it-tuesta.
 Päätöksen it-palvelujen keskittämisestä teki  Jyrki Kataisen  (kok.) hallitus.
 Keskittämisen jälkeen valtion 80 eri yksikköä saa tietotekniikan palvelut siis valtion omalta virastolta. Ministeriön it-palveluista vastaa valtioneuvoston kanslia.
 Keskittämisen tarkoitus oli tehostaa toimintaa, parantaa it-palveluja ja tuottaa säästöjä.
 Monet lähteet kertovat kertovat käyneen toisin.
 Tietotekniikkaongelmien sanotaan jo vaarantavan terveyden
 Vinkkiä valtion it-ongelmista oli tullut A-studion toimitukseen heti syksyn alussa. Kaksi viikkoa sitten teimme  avoimen kyselyn valtion työntekijöille nettisivuillamme .
 Saimme yli 170 vastausta, joista suurin osa pursui it-tuskaa. Ylellä on tiedossa asiaa tässä jutussa kommentoineiden nimet, mutta julkaisemme vain heidän yksiköidensä nimet.
 Ministeriöiden ja eri laitosten työntekijät tuskailivat työntekoa haittaavien häiriöiden runsautta. Aivan kuten käräjäsihteeri Lehtorantakin.
 “Työn tekeminen on muuttunut hankalaksi ja stressaavaksi, kun siirryimme Valtorin asiakkaiksi. Päivittäisiä ongelmia toimimattomien verkkoyhteyksien kanssa ja käytännössä olematon lähituki. Jatkuva kiire muutenkin töissä ja kun tärkein työkalu, tietotekniikka ja verkko, eivät toimi, on lähes mahdoton selvitä töistään aikataulussa.”  Geologian tutkimuskeskus
 "Järjestelmät joko kaatuvat tai tilttaavat jatkuvasti, ja kestää todella kauan, että ne lähtevät taas toimimaan."  Valtori
 "Avunpyyntöön kyllä vastataan nopeasti, mutta pysyvää korjausta ongelmaan on vaikea saada."  Työ- ja elinkeinoministeriö
 Merkki, tai oikeastaan hätähuuto, vakavista it-ongelmista valtiolla oli  tullut julkisuuteen  jo kesäkuussa. Liikenne- ja viestintäministeriö, LVM, niin sanotusti nosti kissan pöydälle.
 Ministeriössä oli tehty sisäinen työpaikkakysely. Se paljasti, että tietotekniikan häiriöt ovat suurin uhka työntekijöiden terveydelle.
 Löydös pakotti ministeriön johdon toimimaan.
 Kansliapäällikkö  Harri Pursiainen  ja ylijohtaja  Juhapekka Ristola  allekirjoittivat tiukkasanaisen reklamaation eli valituskirjeen tietotekniikasta valtioneuvoston kanslialle. Kanslia vastaa ministeriöiden tietotekniikasta.
 Ministeriö kirjoittaa reklamaatiossa, että valtioneuvoston kanslia ei kanna vastuutaan kunnolla. Sen lisäksi, että työntekijöiden terveyden on uhattuna, myös ministeriön kyky hoitaa lakisääteisiä tehtäviin vaarantuu tekstin mukaan.
 Valtioneuvoston kanslian vastaus reklamaatioon on pitkä ja yksityiskohtainen.
 Siinä luvataan muun muassa parantaa yhteydenpitoa it-asioissa kanslian ja ministeriön välillä. Vastaus kertoo myös useista parannuksista, joita eri palveluihin on tulossa.
 Liikenne- ja viestintäministeriöstä tuli useita vastauksia A-studion kyselyyn. Esimiesasemassa oleva viranhaltija kirjoitti tilanteesta epätoivoiseen sävyyn:
 “It-ongelmista on tullut jo merkittävä työhyvinvointiin ja jaksamiseen vaikuttava työterveysongelma. -- Tulee pohtineeksi, paljonko it-ongelmista aiheutuva tehottomuus maksaa yhteiskunnalle.”  Liikenne- ja viestintäministeriö
 It-ongelmiin kuluva työaika on verojen tuhlausta, harmittelee moni työntekijä
 Onko Hämeenlinna nyt kuulolla?
 No, nyt on.
 Käräjäsihteeri Merja Lehtoranta siirsi asianajajan toiseen saliin. Sieltä videoyhteys vihdoin käynnistyi.
 Joskus on käynyt hullumminkin. Videoyhteyden päässä ollut avustaja on saattanut joutunut hyppäämään autoon ja ajamaan sittenkin paikan päälle tuntienkin matkan.
 Videohässäkässä Merja Lehtorannan työaikaa tuhraantui jälleen kerran tietotekniikan häiriöihin. Lehtoranta arvioi, että hänelle kertyy vuodessa vähintään 20 työpäivää ylitöitä tietotekniikan häiriöiden takia.
 Ylityöt kertyvät osittain sen takia, että Lehtoranta on työpaikkansa yhteyshenkilö valtion tietotekniikan palvelukeskus Valtoriin. Usein Lehtoranta koettaa ratkaista työkavereidenkin ongelmat, koska se on nopein tapa.
 Merja Lehtoranta toivoo, että käräjäoikeuden langattomat verkkoyhteydet toimisivat nykyistä varmemmin. Jyrki Ojala
 Työ on yhä enemmän tietotekniikan varassa. Jos se ei toimi, aikaa ja rahaa tuhraantuu vääriin asioihin.
 Verovarojen tuhrautuminen harmittaakin monia kyselyymme vastaajia.
 Se, että työntekijät buuttailevat koneitaan, odottavat tunteja päivittyvien ohjelmien äärellä tai tekevät uudestaan häiriön tuhoaman työn, pöyristyttää monia veronmaksajienkin puolesta.
 Moni kertoo toimituksellemme, kuinka varsinainen työ jää tekemättä.
 “Omalla, hieman vajaan 6 000 euron palkalla jonotan lähes päivittäin it-puhelinpalveluun, kun sähköposti ei toimi, asianhallintajärjestelmä ei päästä sisälle ja netti jumittaa koko tietokoneen. Väittäisin, ettei tuottavuus ole kummoinen, vaikka saldorajat paukkuvat.”  Oikeusministeriö
 Työntekoa haittaavat häiriöt näkyvät joskus myös kansalaisten palvelussa. Työttömiä ja työnhakijoita palvelevan TE-keskuksen asiakaspalvelija kirjoittaa:
 “Työaikaa menee hurjasti hukkaan toimimattomien it-järjestelmien vuoksi. Toisinaan puhelinpalvelut joudutaan sulkemaan, kun järjestelmät eivät vain pelaa. Useimmiten sinnitellään ja keksitään täytelauseita asiakkaille, kun ohjelmat jumittavat. Antaa palveluista todella ammattimaisen kuvan. Ikään kuin tuhrautunut työaika ei maksaisi mitään.”  TE-asiakaspalvelukeskus
 Valtori vastaa kriitikoille: Isossa kuvassa hommat toimivat
 Valtion tietopalvelukeskus Valtori saa sapiskaa monesta suusta.
 Mutta sen tehtäväkin on vaativa.
 Se kehittää uusia yhtenäisiä niin sanottuja it-peruspalveluja koko valtionhallinnolle.
 Perustietotekniikka tarkoittaa esimerkiksi sähköpostia, pikaviestipalveluja, intranettiä, asiakirjojen hallintaa, taloushallinnon järjestelmiä, verkkoyhteyksiä, tietokoneita, puhelimia, it-tukea.
 Samaan aikaan Valtori pitää yllä yhä monissa yksikössä vanhastaan käytettävää tietotekniikkaa.
 Muistatteko digiloikan? Juha Sipilän hallitus haaveili siitä paljon. Valtorilla on tärkeä rooli valtion loikassa.
 Valtorin toimitusjohtaja  Pasi Lehmus  on hieman ärtynyt. Hän on joutunut altavastaajan asemaan tässä tilanteessa.
 Valtorin toimitusjohtaja Pasi Lehmus lupaa, että virasto alkaa panostaa tietoliikenneyhteyksien varmistamiseen. Terhi Liimu / Yle
 Tapaamme viraston toimipisteellä Helsingin Sörnäisissä.
 Lehmus myöntää, että ongelmia toki on ja asiakkailta tulee myös tyytymätöntä palautetta. Silti hän näkee Valtorin onnistuneen hyvin haasteellisessa tehtävässään.
 – Kyllä minä näkisin, että isossa kuvassa hommat toimivat hyvin, toimitusjohtaja Lehmus sanoo.
 Julkishallinto varautuu kyberhyökkäyksiin
 Valtorin oma käyttäjätyytyväisyyskysely kertoo, että it-tukipalvelut saavat paljon kiitosta.
 Tukipyyntöjä tulee vuosittain lähes miljoona kappaletta. Silti it-tuki onnistuu vastaamaan Valtorin mukaan puhelimitse tulleisiin pyyntöihin keskimäärin 40 sekunnissa.
 Myös tietotekniset palvelut, kuten verkkoyhteydet, sähköpostit ja intranet, toimivat häiriöttä yli 99 prosenttia ajasta.
 Mutta miksi asiakkailla on silti ongelmia?
 – Meillä on muutos käynnissä. Osalla on vanhat palvelut ja osaltaan uusia palveluja otetaan käyttöön. Helposti on kaksia käyttäjätunnuksia ja kaksia verkkolevyjä yhä käytössä, toimitusjohtaja Lehmus vastaa.
 Siitäkö kipuilu johtuu, ettei ole vielä valmista?
 – Varmaankin puoliksi. Sitten on muita syitä. Itse nostaisin esille sen, että vapaa-ajalla kaikki tietotekniikan käyttö on mukavaa ja jokainen voi ladata kaikenlaisia appseja (sovelluksia). Ei tarvitse kysyä keneltäkään. Tällaisessa isossa organisaatiossa asiat on paljon määritellympiä.
 A-studion kyselyyn tulleissa vastauksissa ihmiset valittavat esimerkiksi siitä, kuinka Valtori hoitaa ohjelmien ja järjestelmien päivitykset. Niitä on usein, ne tulevat yllättäen kesken työpäivän ja saattavat katkaista työskentelyn jopa tunneiksi.
 Eikö tieto päivityksistä kulje?
 – Päivitykset ovat ihan oma lukunsa. Siinä näkyy sellainen tietoturvavalppaus. Julkishallinto on kiinnostava kohde häirintämielessä. Kyberhyökkäyksiä on paljon. Emme voi odottaa esimerkiksi viikkoa, että ajamme päivitykset järjestelmiin. Ne pitää ajaa aika nopeasti. Ilmoitamme niistä etukäteen ja ajoitukseen voi vaikuttaa.
 Tietotekniikan häiriöiden takia jopa oikeuden istunnot ovat katkenneet. Miksi video- ja verkkoyhteyksiä ei voida varmistaa?
 – Se on hyvä kysymys. Tietoliikenteen häiriöttömyys on sellainen asia, johon haluamme panostaa tästä eteenpäin.
 Ulkoministeriötä häiritsevät huoltokatkot, jotka osuvat suurlähetystöihihn päiväsaikaan
 Haastattelun jälkeen kuvaamme Valtorin työtiloissa. Avokonttoriin on kerääntynyt viestintäyksikön väkeä.
 Nykyinen viestintäosasto on perustettu tänä vuonna. Talossa on huomattu, että viestinnässä esimerkiksi asiakkaiden suuntaan on parannettavaa.
 Vuoropuhelulle olisi todella tarvetta.
 Ulkoministeriöstä tulee monta viestiä siitä, että valtioneuvoston kanslia tai Valtori eivät aina ota asiakkaansa tarpeita huomioon niin kuin pitäisi.
 Ministeriön tietohallintojohtaja  Ari Uusikartano  kertoo ongelmista tarkemmin.
 – Esimerkiksi järjestelmien huoltokatkot saattavat sattua silloin, kun Washingtonissa tai Pekingissä mennään töihin.
 Ministeriö on siirtynyt yhteisiin keskitettyihin it-systeemeihin jarrutellen. Kokemukset keskittämisestä eivät saa kiitosta tietohallintojohtajalta.
 .
 Tietohallintojohtaja Ari Uusikartano johtaa oman työnsä ohessa Valtorin asiakkaita edustavaa neuvottelukuntaa. Jyrki Ojala
 Uusikartanon mukaan byrokratia on lisääntynyt keskittämisen takia. Yhteydenpito it-palveluntuottajiin saattaa kulkea ainakin kahden välikäden kautta.
 – Ensimmäisenä pitää ottaa yhteyttä valtioneuvoston kansliaan. Se ottaa yhteyttä valtion it-keskus Valtoriin ja Valtori ottaa yhteyttä siihen palvelutoimittajaan, Ari Uusikartano kertoo.
 Viestin välittyy Uusikartanon mukaan hitaasti ja vääristyy matkalla.
 Uusikartano tietää laajasti, miten tyytyväisiä valtionhallinnon eri puolilla ollaan tietotekniikkaan.
 Osa on tyytyväinen keskitettyihin palveluihin.
 Kyselyyn vastanneet antavat Valtorille myös kiitosta
 It-tuska ei selvästikään riepottele jokaista valtionhallinnon työntekijää.
 Noin viidesosa kyselyymme vastanneista on saanut hyvää palvelua Valtorilta tai pitää it-ongelmia siedettävinä.
 “Osa järjestelmistä toimii mainiosti, ja olen saanut Valtorista erittäin hyvää, asiantuntevaa ja ystävällistä palvelua. Uskon, että Valtorissakin ollaan kuormituttu valtavasta määrästä työtä joka virastolle kuuluu kaikkine erilaisine järjestelmineen ja ohjelmistoineen.”  Tutkimuslaitos
 Osa vastaajista kertoo palvelujen kehittyneen.
 “Valtiolla on paljon järjestelmiä, yleisesti ottaen ne toimivat hyvin. Esimerkiksi työläppärillä pystyy työskentelemään missä vain.”  Luonnonvarakeskus
 Yhdessä kirjeessä huomautetaan, että it-tuskaa on kärsitty valtiolla jo ennen keskittämistä Valtorille ja valtioneuvoston kansliaan.
 Totta.  A-studiokin on kertonut epäonnisista hankkeista jo seitsemän vuotta sitten .
 Keskittämisen piti hoitaa asiat paremmin. Kun palveluja keskitettiin yhteen paikkaan, piti myös syntyä euromääräisiä säästöjä. Miten on käynyt?
 Säästöjä ei lopulta syntynyt
 Viime keväänä ilmestyi karu raportti. Sen teki valtiontalouden tarkastusvirasto.
 Valtion tavoitteena oli, että valtio säästäisi 47 miljoonaa euroa it-palveluista keskittämällä ne. Aikarajaksi oli asetettu vuosi 2018.
 Tarkastusviraston mukaan tavoiteltuja säästöjä ei ole syntynyt. Säästöjä kertyi keskittämisen jälkeen vain neljä miljoonaa euroa vuosittain. Kuluja vähensivät henkilöstön irtisanomiset.
 Oikeudenkäyntisali Hämeenlinnan oikeustalolla on nyt tyhjä.
 Pienessä salissa on ainakin 16 tietokonenäyttöä. On telakoita noin kymmenelle läppärille, videokameroita, ohjauslaitteita yhdelle jos toiselle asialle.
 Käräjäsihteeri Merja Lehtovaara istuu paikalleen tuomarin viereiselle työpisteelle.
 – Täällä mulla on paljon ohjelmia auki. On rikosdiaari, erikseen tuomiojärjestelmä, Notes-järjestelmä, jossa tehdään pöytäkirjat. On sähköpostia ja internetselainta, jotta voi tarkistaa vaikka rikosrekisteriotteet, Lehtoranta luettelee.
 Kaiken tämän tekniikan pitäisi toimia moitteetta varsinkin istunnon aikana. Lehtovaaran mukaan etenkin langattoman verkkoyhteyden pitäisi toimia pätkimättä. Kaikkiin ohjelmiin pääsee käsiksi vain sen kautta.
 Merja Lehtovaaran ääni värähtää televisiokameran edessä.
 – Meidänkin työlle pitäisi antaa jokin arvostus, Lehtoranta sanoo.
 Lehtoranta toivoo, että työnantaja tunnustaisi, että tietotekniikan ongelmien selvittelyyn kuluu aikaa.
 Lue myös:
 Hätäkeskuslaitoksen uudessa järjestelmässä ajoittain vakavia häiriöitä – “Kyllä siinä on henki vaarassa aika usealla henkilöllä Suomessa”

Valtion it-järjestelmät pätkivät ja moni syyttää siitä tietotekniikan keskittämistä – “Useimmiten sinnitellään ja keksitään täytelauseita asiakkaille”


Summary: Moni utsjokelainen saa hyvää palkkaa Norjasta ja maksaa verot Suomeen. Se tukee kunnan palveluja.

Utsjoella asuu enemmän poroja kuin ihmisiä.
 Porotalous ja muut luontaiselinkeinot ovat tärkeitä saamelaisenemmistöiselle Utsjoelle. Kunnan työpaikat, työssäkäynti Norjassa ja kasvava matkailu ovat myös tärkeitä utsjokelaisten hyvinvoinnille.
 Utsjoen  talous  on ollut esillä useasti ja otsikoihin on noussut pienen kunnan  suuret valtionavut.
 Kunta elää nyt muutoksessa. Jos ennen valtionavutkaan eivät meinanneet riittää, nyt Utsjoki tekee ylijäämää. Vuoden 2018 tilinpäätöksen mukaan ylijäämä oli runsaat 700 000 euroa.
 – Talousarviot on laadittu varsin maltillisesti, ei ole lähdetty kasvattamaan kunnan käyttötalousmenoja ja toisaalta elinkeinorakenne on ollut hyvänsuuntainen. Valtionosuudet eivät ole valtavan suuria notkahduksia kokeneet, luettelee kunnanjohtaja  Vuokko Tieva-Niittyvuopio .
 Euroopan Unionin pohjoisinta kuntaa Utsjokea johtaa varatuomari Vuokko Tieva-Niittyvuopio. Tapani Leisti / Yle
 Kunnan tilinpäätös ylijäämäinen valtion tuella
 Asukasmäärältään pienen ja välimatkoiltaan suuren Utsjoen talouden perusta ovat valtionosuudet. Ilman niitä kunta ei tulisi toimeen.
 Valtio kattaa 60 prosenttia Utsjoen tulopuolesta ja kunta verottamalla loput. Utsjoen kunnan verotulot ovat 4,5 miljoonan euron luokkaa vuodessa. Kunnan saamat valtionosuudet ovat vajaat 7 miljoonaa euroa vuodessa.
 – Valtio asettaa pienille kunnille hyvin paljon erilaisia velvoitteita perusopetuksen ja perusterveydenhoidon muodossa. On selvää, että myös valtion täytyy kantaa vastuuta antamalla kunnille mahdollisuudet selvitä niistä. Silloin puhumme kansalaisten yhdenvertaisuudesta, sanoo, Utsjoen kunnanjohtaja Vuokko Tieva-Niittyvuopio.
 Utsjoella on asukkaita alle 1300. Pinta-alaltaan Utsjoki on Suomen 13. suurin kunta. Asukastiheys on 0,24 neliökilometrillä. Alue on Suomen ja EU:n harvimpaan asuttua.
 Suuret kouluinvestoinnit iso ponnistus pienelle kunnalle
 Utsjoen koulurakennukset ovat rapistuneet. Lähivuosina kunta rakentaa kirkonkylälle, Karigasniemelle ja Nuorgamiin uutta koulutilaa yhteensä kymmenellä miljoonalla eurolla. Kallein on kirkonkylän koulu ja pitkämatkalaisia lukiolaisia varten rakennettava pieni asuntola. Taloja kutsutaan monitoimitaloiksi.
 – Meillä on kunnan mittasuhteet ja talous huomioon ottaen aivan valtavan suuri kymmenen miljoonan investointi vuosina 2019–2021. Siihen on valmistauduttu huolella, teetimme hyvin tarkat talouslaskelmat ja painelaskelmat. Olettaen että mitään merkittävää muutosta esimerkiksi valtionosuuksien kehityksessä ei tapahdu.
 – Ottaen huomioon tämän positiivisen rakentamisen ja muun yksityisen investoinnin määrän tällä hetkellä, niin olisin kyllä ihan luottavainen, että niistä selvitään.
 Parhaillaan rakennetaan Utsjoen kirkonkylän uutta koulua. Se maksaa kuutisen miljoonaa ja on kunnan suurin yksittäinen investointi.
 Matkailu kasvaa, hotelleja lisää
 Matkailun kasvu  Utsjoella on viime vuosien suurin muutos. Erityisesti ympärivuotinen matkailu kasvaa.
 – Jää nähtäväksi aiheuttaako matkailu taloudellisen tai elinkeinorakenteellisen murroksen. Toivon, että meidän tärkeät luontaiselinkeinot pysyvät vahvana ja niiden toimintaedellytykset säilyvät, ja myös meille todella tärkeä rajakauppa, pohtii kunnanjohtaja Tieva-Niittyvuopio.
 Muutama vuosi sitten paikallinen matkailuyrittäjä  Petteri Valle  rakensi uuden hotellin Tenojoen rantaa. Se aloitti uuden aikakauden Utsjoen hotellitarjonnassa.
 Parhaillaan Utsjoen kirkonkylälle rakennetaan uutta hotellia. Miljoonia maksavan hotellin yrittäjä  Jussi Eiramon  matkailukeskus on Saariselän lähellä Kakslauttasessa, Sodankylän puolella.
 Utsjoen kirkonkylälle rakenteilla oleva uusi hotelli. Rakennus tulee vasemmalla virtaavaan Tenoon oikealta laskevan Utsjoen yhtymäkohdan tuntumaan vanhalle soramontulle. Jarmo Honkanen / Yle
 Norjassa töissä palkan perässä
 Utsjoelle on tyypillistä asukkaiden työssäkäynti naapurissa Norjan puolella. Siellä muun muassa terveysala, koulut ja rakennusala tarjoavat töitä. Norjan palkat ovat paremmat.
 Utsjokelainen terveydenhoitaja  Elle Aikio  on yksi Norjassa töissä käyvistä. Hän on Utsjoen naapurikunnan Tanan kotisairaanhoidon palveluksessa.
 – Norjassa sairaanhoitajienpalkat on parempia kun Suomessa mutta myös työympäristö on erittäin mukava. Minulla on 60 prosentin virka Norjassa, mutta saan saman verran palkkaa kuin jos tekisin täyttä työpäivää Suomessa, perustelee Norjassa työssäkäyntiä terveydenhoitaja Elle Aikio.
 Pohjoismaiden verosopimuksen niin kutsutun rajankävijäsopimuksen mukaan verot maksetaan rajakunnan työntekijän kotimaahan. Joidenkin arvioiden mukaan noin sata utsjokelaista tekee töitä Norjan puolella. Se on paljon alle 1300 asukkaan kunnassa.
 – Norjan puolella käy paljon Utsjoen kuntalaisia töissä. Se tarkoittaa että meidän työttömyysaste on pieni, mutta meidän verotulokertymä per työntekijä on suuri, sanoo kunnanjohtaja Tieva-Niittyvuopio.
 Rajakauppa vetää norjalaisia ostoksille
 Utsjoen työttömyys on Lapin alhaisin ja pienempi kuin valtakunnan keskiarvo. Heinäkuussa 2019 työttömien työnhakijoiden osuus työvoimasta Utsjoella oli 7,3 prosenttia. Lapin vastaava luku oli 12,2 ja koko valtakunnan 10,2 prosenttia.
 Yksi tärkeä tekijä Utsjoen pienen työttömyyden takana on rajakauppa. Norjalaiset käyvät Suomessa kaupoilla.
 Karigasniemen ja Nuorgamin kylät ovat olleet ja ovat Utsjoen rajakaupan keskuksia. Nuorgamin K-marketin kauppias  Arto Auralan  mukaan norjalaisia käy kaupassa vaikka Norjan kruunu on lähes 25 prosenttia heikompi kuin takavuosina. Monet tuotteet ovat Suomelle epäedullisesta kurssisuhteesta huolimatta kilpailukykyisiä norjalaiskuluttajien kukkarolle.
 – Liha, tupakkatuotteet, oluet ja peruselintarvikkeetkin ovat tällä hetkellä [kilpailukykyisiä], Aurala luettelee.
 Kunnanjohtaja Vuokko Tieva-Niittyvuopio sanoo, että rajakuppaa pitää kehittää norjalaisten nuorten, uusien sukupolvien tarpeisiin, jotta hiipuminen ei uhkaa.
 Keskustele aiheesta kello 22 saakka.
 Lue myös:
 Matkailu saa uutta tuulta alleen Suomen pohjoisimmassa kunnassa – yritykset investoivat ja rakentavat vauhdilla Utsjoella
 Lapin koulut huonossa kunnossa: Yli 2500 lappilaista aloittaa koulunsa väistötiloissa
 Hanna Tapio ajaa Jäämeren rannikolle ja tekee pelkästään 10-tuntisia yövuoroja Norjassa – "Täällä ihmisissä on sellainen luonnollinen positiivisuus"

Utsjoella meni pitkään huonosti, nyt Suomen ja EU:n pohjoisimpaan kuntaan rakennetaan uutta koulua ja hotellia


Summary: Loch Nessin vesinäytteissä oli hyvin paljon näyttöä ankeriaista. Selittäisikö poikkeuksellisen suuri ankerias silminnäkijähavainnot Loch Nessin pitkäkaulaisesta hirviöstä?

Skotlannissa Loch Nessin eli Nessjärven syvyyksissä ei lymyile joutsenlisko eli plesiosaurus eikä mikään muukaan dinosaurusten aikalainen, osoittavat järven vesistä otettujen näytteiden eDNA-tutkimukset.
 Pitkäkaulaisesta jättiläisestä on paljon tarinoita, ja väittävätpä monet nähneensäkin "Nessien" pilkistävät syvän järven aallokosta. Heidän mielestään jättiläisen täytyy olla jurakauden jäänne, jonka suku on muualta kuollut jo kymmeniä miljoonia vuosia sitten.
 Loch Nessistä ei ole lukuisissa kaukoluotauksissa löydetty mitään eriskummallista. Uusiseelantilaisen Otagon yliopiston professori  Neil Gemmel  ei silti pitänyt mahdottomana, että syvimmillään 230-metrisessä järvessä sittenkin piilisi jotakin, jolle ei vielä ollut biologista selitystä.
 Siksi  hänen johtamansa tutkijaryhmä ryhtyi viime vuonna ottamaan vesinäytteitä  sillä mielellä, että elollinen olento ei voi olla jättämättä perimänsä jälkiä maahan, ilmaan tai uimaveteen. Niistä DNA on jäljitettävissä eDNA-tutkimuksilla. E-kirjain viittaa sanaan environment, ympäristö.
 Gemmell kertoi Loch Nessin tutkimusten alla, että parista litrasta hänen kotirantansa merivettä oli löytynyt vaivatta 150 eläinlajia. Loch Nessistä näytteitä otettiin moneen otteeseen, eri vuodenaikoina ja vaihtelevista syvyyksistä.
 Vanha selitys saattaa olla oikea
 Jurankautisten jälkien lisäksi puuttuivat merkit myös kissakalasta, sammesta tai haista. Myös niitä on pidetty mahdollisena selityksenä, sillä niillekin voi kertyä paljon kokoa.
 Mutta voiko jonkin sortin Nessie silti olla olemassa? Ehkä, tutkijat sanovat.
 – Löysimme suuria määriä ankeriaiden DNA:ta. Niiden perimää oli jokseenkin kaikissa näytteissä, tutkijat kertovat  projektinsa verkkosivulla .
 Osaa Nessie-havainnoista selitettiinkin aikoinaan juuri suurilla ankeriailla, kunnes niitä paljon jännittävämpi ajatus muinaisesta liskosta sivuutti muut selitykset.
 Isoja ankeriaita on senkin jälkeen havaittu Loch Nessin vesissä.
 Näytteet eivät kerro otusten kokoa
 Yksi seikka tutkijoita kummastuttaa. Biologit eivät ole koskaan havainneet ankeriaan kasvavan yli puolitoistametriseksi. Niin lyhyenä siitä ei ole tarinoiden Nessieksi.
 Vesinäytteistä saadusta DNA:sta ei toisaalta ole mahdollista päätellä, minkä kokoisia ankeriaita Loch Nessissä kiemurtelee.
 Vuonna 1865 Skotlantia kohautti Lewisin saaren Leurbostjärvessä parin viikon aikana useita kertoja näyttäytynyt "valtava merikäärme", joka houkutteli rannoille paljon katsojia. Eläin pääteltiin ulkonäkönsä perusteella ankeriaaksi, olihan Lewisin järvistä saatu pyydystettyäkin jättiläisankeriaita.
 Otusta kuvailtiin "suureksi kuin sotuvenhe", ja joku rohkeni arvioida pituuden yli 12 metriksi. Mittaamaan eläintä ei sentään päästy, sillä jahtausyritykset eivät tuottaneet tulosta.
 Jos Loch Nessissä silminnäkijöiden mukaan "torpedon vauhdilla" edennyt uimari on ankerias, sen olisi oltava ainakin kaksi kertaa niin pitkä ja paljon paksumpi kuin suurimmat tunnetut ankeriaat.  Otagon yliopisto
 Ihminen, koira, mäyrä ja kauris
 Ankeriaiden lisäksi kymmenet muutkin eläinlajit olivat jättäneet jälkensä vesinäytteisiin. Lajeista pystyttiin tunnistamaan 11 kalaa, kolme sammakkoeläintä, 22 lintua ja 19 nisäkästä.
 Mikrobien monimuotoisuus yllätti tutkijat. Joukossa on sellainenkin mikrobi, joka yleensä elää vain suolaisissa vesissä. Työtä riittää yhä, sillä tuhansia mikrobilajeja on edelleen tunnistamatta.
 Yksi kiehtovimmista havainnoista oli myös se, miten paljon maaeläinten DNA:ta Loch Nessissä on, tutkijat kirjoittavat. Nisäkkäiden joukosta löytyivät ihminen, koira, lammas ja nauta sekä useita villejä lajeja, kuten mäyrä, kauris, kettu ja kaniini.
 – Havainnot osoittavat, että suurten vesiväylien eDNA-tutkimukset voivat olla hyödyllisiä tietyn alueen biologisen monimuotoisuuden nopeassa selvittämisessä, tutkijat päättelevät.
 Kyttyrälohi valtaa jokia
 Loch Nessistä etsittiin jälkiä myös viime vuosina tulleista vieras- ja tulokaslajeista, muun muassa Tyynenmeren kyttyrälohesta. Atlantinlohen kanssa kilpailevaa vieraslajia löytyi Skotlannin joista toissa vuonna ennätyksellisen paljon, myös Loch Nessistä mereen virtaavasta Nessjoesta.
 Yle  uutisoi elokuussa Teno- ja Näätämöjokiin viime kesänä nousseiden kyttyrälohien suuresta määrästä, jota paikalliset kalastusviranomaiset kutsuivat suoranaiseksi invaasioksi.
 Skotlannissa havaintoja kyttyrälohista on tänä ja viime vuonna ollut vähemmän kuin vuonna 2017, eikä Loch Nessin vesistöstä löytynyt tässä tutkimuksessa kyttyrälohien DNA:ta. Viranomaiset eivät silti usko Skotlannin päässeen niistä, kertoi Britannian yleisradioyhtiön  BBC:n  viimekuinen uutinen.
 Lajin kaksivuotisen elinkierron vuoksi näytteitä kannattanee ottaa jälleen ensi vuonna, Loch Nessin tutkijat päättelivät.
 Väärässä paikassa väärään aikaan?
 Usko Nessieen ei tähän tutkimukseen kuolle, sillä tutkijatkin myöntävät, että haravoitavaa jäi edelleen paljon.
 Vaikka Loch Nessistä ja naapurijärvistä otettiin satoja näytteitä, ehkä niitä kauhottiin sittenkin väärään aikaan väärästä paikasta, sillä eDNA-signaalit viipyvät vedessä vain päiviä tai enintään viikkoja, tutkijat kertovat.
 Tutkittavaa siis riittää, vaikka uusia suuria lajeja joukkoon tuskin enää ilmestyykään. Tutkijat saivat tälle käsitykselle tukea siitä, että jokaisen Loch Nessistä todistettavasti pyydystetyn kalalajin perimää löytyi myös vesinäytteistä.
 Ensimmäisen tutkimusartikkelin on määrä ilmestyä pian. Jatkotutkimuksiin ryhdytään sen teorian pohjalta, että Nessie on suuri ankerias.

Loch Nessin vesistä ei löytynyt DNA-jälkiä jurakauden otuksista mutta tutkimus ei hautaa täysin uskoa skottijärven jättiläiseen


Summary: Väylä on testannut laajasti tavarajunien nopeuden vaikutusta tärinään. Betoniratapölkytkin voivat pahentaa tilannetta.

Muhoslainen  Sari Karjalainen  voisi käyttää läheisellä radalla kulkevaa malmipellettijunaa lähes kellona. Hän tietää tarkalleen, milloin malmia kuljettava juna menee heidän rivitaloasuntonsa ohi.
 Sohva tärisee ja vitriini helisee. Astioita tippuu. Samaa vaikutusta ei ole esimerkiksi useasti päivässä menevällä matkustajajunalla.
 Seinissä on selkeitä ja jopa kymmenien senttien mittaisia halkeamia, vaikka niitä on yritetty paikatakin. Karjalaisen mukaan syynä ovat malmijunat.
 Karjalaisten perheen kokema ei ole harvinaisuus Muhoksella.

 Myös Muhoksen kunnanvirastossa näytöt tärisevät, kun malmipellettijuna kulkee kylän ohi, sanoo kunnan tekninen johtaja  Mikko Kari .
 – Palautetta tärinän aiheuttamista häiriöistä tulee kuntalaisilta lähes viikoittain. Astioiden helisemisemistä, rakennusten ja tavaroiden heilumista ja mahdollisesti vaurioita.
 Ei ongelmia ainoastaan pohjoisessa
 Muhoksella häiritsevää tärinää on havaittu jo vuosikymmeniä, sillä alueen maaperä on poikkeuksellisen pehmeää.
 Tärinäongelma tuntuu pahentuneen sen jälkeen, kun Kontiomäki–Oulu-radan perusparannus valmistui viime vuonna. Tuolloin puiset ratapölkyt vaihdettiin betonisiin. Myös saman maaperämuodostuman halkomat lähialueen kunnat, kuten Oulu, Kempele ja Liminka ovat viimeistään nyt havahtuneet ratatärinäasiaan.
 Muhoksen ohitse menevä osuus Kontiomäki-Oulu-radasta saatiin uudistettua muutama vuosi sitten. Yksi raide kunnostettiin, kuvassa vasemmalla olevaan ohitusraiteeseen jäivät vanhat puiset ratapölkyt. Timo Sihvonen / Yle
 Rataverkosta vastaavalle Väylälle (entinen Liikennevirasto) on tullut valituksia tärinästä jo pitkään kyseiseltä Muhoksen muodostuman alueelta.
 Nyt niitä on tullut enenevässä määrin myös Porin seudulta. Tämä on Oulun ympäristön lisäksi Manner-Suomen ainoa hyvin laaja alue, joissa pehmeä maakerros ylettyy syvälle maaperään. Kummallakin alueella kulkee Venäjältä raskaita, kahden maan välisen yhdysliikenteen tavarajunia.
 Raskasta rataliikennettä Muhoksen ohi jo vuosikymmeniä  Tavaraliikennettä on kulkenut Venäjän Vartiuksesta Kontiomäen kautta Pohjanmaalle 1970-luvulta asti. Nykyään merkittävimmät kuljetukset ovat Vartiuksesta saapuvat malmipellettijunat Kokkolaan. Lisäksi Kontiomäen ja Oulun välillä kulkee suomalaisen metsäteollisuuden raaka-ainekuljetuksia sekä henkilöliikennettä. Ratavälin tavaratonnit ovat viime vuosina olleet toiseksi suurimpia koko Suomessa. Porin seudulle Venäjältä kulkevat hiilijunat. Lähde: Liikennevirasto ja Väylä
 Väylä järjestikin elokuussa harvinaisen laajat pellettijunien testiajot Porin seudulla selvittääkseen, miten taloissa havaittua ja tuntuvaa tärinää voitaisiin hillitä poikkeusalueilla. Hintaa näille testeille tulee satoja tuhansia euroja, ja alustavat tulokset tulevat syyskuun lopulla.
 Viraston testiajoissa tarkasteltiin muun muassa erilaisten nopeuksien vaikutusta radanvarren rakennuksiin, vaunujen kuormia vaihdellen, Väylän rautatieliikennejohtaja  Markku Nummelin  sanoo.
 Muhoksella tärinän suurimmaksi syyksi koetaankin nimenomaan malmijunien liian suuret nopeudet taajaman kohdalla.
 Venäläinen kalusto tärisyttää enemmän
 Väylässä on jo tieto, että venäläinen junakalusto aiheuttaa poikkeusalueilla voimakkaampaa tärinää kuin vastaava suomalainen kalusto.
 – Maaperän kerroksissa on tietty ominaistaajuus, joka on hyvin lähellä venäläisten pellettijunien kuormitustaajuutta, Markku Nummelin kertoo.
 Väylästä vahvistetaan myös muholaisten havainto, että betonipölkyt ovat jossain määriin lisänneet venäläisten junien aiheuttamaa tärinää.
 Markku Nummelinin mukaan vaihto oli kuitenkin tehtävä, jotta rataosuuden liikenne sujuisi tulevaisuudessakin. Vanhat puupölkyt olivat jopa paikoin lahoja, hän sanoo.
 Koulunkin epäillään vahingoittuneen
 Muhoksella ajatellaan, että ainakin yksi julkisista rakennuksista olisi jo kärsinyt maaperän tärinästä. Mikko Karin mukaan 1950-luvulla rakennettu Kirkonkylän peruskoulu on haljennut kahtia ja vajonnut kymmenen senttimetriä radanpuoleiselta osaltaan.
 Sari Karjalaisen perhe kokee päässeensä vähällä.
 – Naapuritalossa lattiat ovat menneet rikki, Sari Karjalainen kertoo.
 Tosin heidänkin edellisessä kodissaan, kaksi taloa kauempana, halkesi kylpyhuoneen seinä ja laatat irtoilivat paikoiltaan. Lisäksi lämpöpatteri irtosi erään kerran junan vilistäessä ohi.
 Kunta teki itse nopeustestejä
 Muhoksen kunnassa ehdittiin jo tuskastua siihen, että Väylä ei suhtautunut alueen ongelmiin riittävän vakavasti. Asiaa ihmeteltiin ainakin kesäkuun 2018 kunnanhallituksessa. Pöytäkirjassa lukee, ettei Väylä ole vastannut useisiin virallisiin kokoontumispyyntöihin.
 Samassa yhteydessä hallitus käsitteli kunnanjohtajan pyynnöstä tehtyä epävirallista nopeustestiä. Radan varteen vietiin useampana ajankohtana näyttö, jotka mittasi ohi kulkevan pellettijunan nopeuden.
 – Mittausten mukaan malmijunat noudattivat rajoituksia, Muhoksen tekninen johtaja Mikko Kari sanoo.
 Tällä hetkellä nopeusrajoitus on kuusikymmentä kilometriä tunnissa Muhoksen taajaman kohdalla.
 Väylän rautatieliikennejohtaja Markku Nummelin kiistää väitteen viraston piittaamattomuudesta.
 – Nopeusrajoituksia on asetettu jo monille paikoille Suomessa. Eli työtä on tehty ainakin kaksikymmentä vuotta.
 Pellettijunan mennessä Muhoksen aseman ohi läheisessä maaperässä tuntuu selvä tärinä. Kunnan edustajien mukaan häiritsevää tärinää on havaittu paikoin useiden satojen metrien päässä radasta. Timo Sihvonen / Yle
 Sari Karjalainen on kokenut junat kuitenkin vaarallisiksi.
 – Kun juna ajaa tähän lähelle kaarteeseen, kuuluu usein tööttäystä. Siellä on varmasti joku eläin radalla, eikä siitä jää kuin märkä läntti. Pelottaa, mitä tässä voikaan vielä sattua, miettii kahden koiran emäntä ja usean lapsen äiti.
 Tavaraliikenteen määrä on ollut viime vuosina kasvussa Muhoksen kohdalla. Kuljetetut tonnit  ovat lisääntyneet ainakin vuodesta 2014 vuoteen 2018 , tosin pientä sahaliikettä vuosien välillä on ollut. VR:n mukaan kuljetusmäärät ovat kiinni markkinatilanteesta, ja siksi niiden kehitystä tulevaisuudessa on vaikea ennustaa.
 Kuka korvaa kiinteistöjen vahingot?
 Väylään on tullut muutamia korvausvaatimuksia omaisuudesta, joiden arvioidaan rikkoutuneen tärinän vuoksi. Rautatieliikennejohtaja Markku Nummelinin mukaan ne käsitellään. Hän ei kuitenkaan osaa vastata, onko joihinkin vaatimuksiin suostuttu.
 Väylä ei ainakaan täysin ota vastuuta vahingoista omalla kontolleen.
 – Meidän täytyy huomioida esimerkiksi kaavoitus, miten joissain paikoissa on jouduttu tällaiseen tilanteeseen, Nummelin sanoo.
 Muhoksella radan aiheuttaman tärinäilmiön vaikutukset rajoittavat kunnan taajaman kaavoitusta ja siten rakentamista. Kylän keskusta on hyvin pirstaleinen, koska sekä rata, vilkas valtatie että kaksi jokiuomaa kulkevat samansuuntaisesti alueella.
 Tämän vuoksi kiinteistöjä on radan varrella useita kilometrejä sekä itään että länteen.
 – Tärinä tuntuu kauempanakin radasta, koska se tekee aaltoliikettä savimaastossa, miettii Muhoksen kunnanhallituksen puheenjohtaja  Veli Paasimaa .
 Muhoksen taajaman kehittämistä halutaan jatkaa, vaikka rajoitteita on paljon. Vesiväylien lisäksi valtatie 22 ja rata halkovat taajaman.  Seppo Suvela / Yle
 Väylän edustajat suostuivat vihdoin pohjoispohjalaisten kuntien vierailukutsuun viime tammikuussa. Koollekutsuja oli Liminka. Myös Muhoksen kunnan edustajat pääsivät tuolloin vihdoin saman pöydän ääreen Väylän päättäjien kanssa. Myös Oulu ja Kempele olivat mukana.
 Ouluun Väylä on jo esimerkiksi asentanut melunkatkaisuseiniä, jotka olisivat liian kalliita laitettavaksi Muhoksen kohdalle, jossa pehmeä maa-aines on erityisen syvää. Uusien mittausten mukaan Ouluun asennetut seinät eivät ole toisaalta juurikaan vähentäneet tärinää.
 Nyt odotetaan, löytyykö ratkaisuja
 Myös Muhoksella on alkanut tapahtua. Väylän johtajat nimittäin vastasivat kunnan kutsuun ja tulivat paikan päälle katsomaan tilannetta. Palaverissa oli edellisen kokouksen tapaan edustajia neljästä kunnasta sekä muun muassa rautatieliikennejohtaja Markku Nummelin.
 Yritysten tarpeet ja kuntalaisten halu suojella omaisuuttaan yritetään nyt sovittaa toisiinsa. Muhoksen kunnassakin vilkas rata kylän pinnassa nähdään myös mahdollisuutena.
 – On kaikkien kannalta hyvä, että tavaraa liikkuu, kunnanhallituksen puheenjohtaja Veli Paasimaa sanoo.
 Kaksikerroksiset puurakennukset ovat herkimpiä tärinälle, Väylästä kerrotaan. Karjalaisillakin on kaksi kerrosta asunnossaan ja halkeamia on.  Paulus Markkula / Yle
 Kunta odottaa nyt syyskuussa valmistuvia Porin testiajojen ensimmäisiä tuloksia. Väylän mukaan niitä voidaan soveltaa myös laajemmin Suomessa, siis esimerkiksi Muhoksen kohdalle.
 Muhoksen ehdottama ratkaisu tärinäongelmaan olisi muuttaa pellettijunien aikatauluja niin, että junien vauhtia voitaisiin hidastaa.
 Kovin yksinkertaisia ratkaisuja ei kuitenkaan ole luvassa, arvioi Markku Nummelin Väylästä.
 – Elinkeinoelämän tarpeisiin junien pitää kuitenkin pystyä kulkemaan tiettyä nopeutta.
 Liian matalat nopeudet vähentäisivät merkittävästi radalla kulkevien junien määrää, Nummelin pohtii. Tämä haittaisi silloin myös suomalaista tavara- ja henkilöliikennettä.
 Nummelinin mukaan hidas nopeus ei välttämättä edes laske tärinää merkittävästi. Tämä voidaan nyt testiajojen avulla selvittää.
 Muhoksen kunnasta arvioidaan, että nopeuksien alentaminen aiheuttaisi yksityisille kuljetusyrityksille todennäköisesti lisää kustannuksia.
 Väylä aikoo syksyn aikana tehdä pienimuotoisia testejä myös Muhoksen taajaman kohdalla. Pellettijunat ajavat ohi eri nopeuksilla ja sen vaikutusta rakennusten tärinään tarkkaillaan.
 Sillä aikaa, kun ratkaisuja etsitään, Muhoksen kunta on kaikessa rauhassa jatkanut omia mittauksiaan.
 Viimeisin tärinämittaus tehtiin syyskuun alussa alueelle, jonne kunta haluaa lisää rakentamista. Tulokset kertovat, että malmijunista voi aiheutua ainakin häiritseväksi koettua tärinää jopa muutaman sadan metrin päähän radasta.
 _Tilastolähteenä on käytetty vuosina 2014–2018 julkaistuja Suomen rautatietilastoja, tarkemmin Tavaraliikenteen kuljetusvirtakarttoja kyseisiltä vuosilta. Maaperän ominaisuuksista tietoa on hankittu muun muassa  Geologian tutkimuskeskuksen opetusaineistosta ._
 Keskustele aiheesta kello 22:een saakka!

Sari Karjalaisen koti repeilee ja koulu halkesi kahtia – kunnan mukaan syynä liian nopeat junat


Summary: Päivystäjät ovat joutuneet turvautumaan vanhaan järjestelmään, johon kaikilla ei ole koulutusta.

Hätäkeskuslaitos kärsii vakavista häiriöistä tietotekniikkajärjestelmissään.
 Viime marras-toukokuussa asteittain käyttöönotettu Erica-järjestelmä on  Ylen A-studion  tietojen mukaan lakannut ajoittain toimimasta päivitysten yhteydessä. Hätäkeskuslaitos on tällöin joutunut turvautumaan vanhaan, jo käytöstä poistuneeseen järjestelmään.
 Viisitoista vuotta sitten käyttöönotetun els-järjestelmän tukisopimus päättyi 8. syyskuuta 2019. Sitä ylläpitäneellä teleoperaattori Elisalla ei ole enää velvollisuutta korjata mahdollisia ongelmia.
 Toukokuun jälkeen on ollut useita ongelmatilanteita, viimeksi viime viikolla. Silloin uusi järjestelmä oli pois käytöstä kuusi päivää, 4.–10.9. Hätäpuhelut ja yhteydet pelastustyöntekijöihin lakkasivat osin toimimasta, kun järjestelmää päivitettiin.
 Hätäkeskuslaitoksen tekniset palvelut -osaston johtaja  Jukka Aaltonen  on asiasta syvästi huolissaan:
 – Tämä on kestämätön tilanne. Els-hätäkeskustietojärjestelmää ollaan ajamassa alas! Ei meillä ole taloudellisesti tai toiminnallisesti mahdollista ylläpitää samanaikaisesti kahta järjestelmää. Sitäpaitsi oppilaitoksista tulee tällä hetkellä päivystäjiä, jotka ovat saaneet koulutuksen vain uuteen Erica-järjestelmään.
 Keskustelua myös tietojärjestelmistä vastaavan Valtorin suuntaan on käyty.
 – Me olemme peräänkuuluttaneet sitä, että kun puhutaan varayhteyksistä, ne pitää olla aitoja varayhteyksiä hätäkeskuslaitokselle. Jos tehdään (ensisijaisille eli) primääriyhteyksille päivityksiä, toiset yhteydet ovat käytössä. Nyt näyttää siltä, että molemmat yhteydet katoavat aina, kun päivityksiä tehdään tai mikä hyvänsä ongelma sitten tuleekin.
 Valtorin toimitusjohtaja  Pasi Lehmus  pahoittelee ongelmia, mutta vakuuttaa, että hätäpuhelujen läpimeno ei vaarannu. Vanhaan järjestelmään turvautuminen on hänen mielestään ollut perusteltua.
 – Koska ehdoton pääosa päivystäjistä järjestelmän tuntee, sitä on käytetty. Se on ollut helppo ratkaisu.
 Hänen mukaansa viime viikon poikkeuksellisista ongelmista on opittu.
 – Jos tätä yksittäistä tapausta miettii, tehtiin ehkä aika massiivinen tietoliikennepäivitys. Jatkossa tämäntyyppiset kertalaakit vältetään, vaikka kuinka alihankkijat vakuuttelisivat, että asiat menevät automaattisesti. Tehdään ne portaittain ja hallitusti, etteivät ne estä toimintaa.
 Hän myös vakuuttaa, että vanhan järjestelmän tilalle tullaan miettimään muita vaihtoehtoja varatoimintatavoiksi.
 Hätäkeskuslaitoksen tekniset palvelut -osaston johtaja Jukka Aaltonen ei ole yhtä luottavainen. Hän kertoo, että Hätäkeskuslaitos on hakenut lisätalousarviosta 400 000 euron lisärahoitusta els-järjestelmän tuen säilyttämiseksi. Huolena on, että els-osaajat katoavat ylläpitäjäyrityksestä, siis Elisasta.
 Ongelmien takia Hätäkeskuslaitos lähettää huomenna tiistaina valtion tietotekniikkapalveluista vastaavalle Valtorille reklamaation, jossa se haluaa tietää, miten ongelmat jatkossa vältetään.
 – Jos kansalaisten hätäliikenne katkeaa, hätäpuhelut eivät tule sisälle ja hälytysyhteydet eivät toimi, kyllä siinä on henki vaarassa aika usealla henkilöllä Suomessa, sanoo Jukka Aaltonen.
 Lue myös:
 Valtion it-järjestelmät pätkivät ja moni syyttää siitä tietotekniikan keskittämistä – “Useimmiten sinnitellään ja keksitään täytelauseita asiakkaille”
 Valtion it-palveluiden ongelmista keskustellaan maanantain  A-studiossa . Vieraina ovat valtiovarainministeriön alivaltiosihteeri Päivi Nerg, osastopäällikkö Janne Kerkelä valtioneuvoston kansliasta sekä liikenne- ja viestintäministeriön hallintojohtaja Jussi Luomajärvi.

Hätäkeskuslaitoksen uudessa järjestelmässä ajoittain vakavia häiriöitä – “Kyllä siinä on henki vaarassa aika usealla henkilöllä Suomessa”


Summary: Asejärjestelmien kehittyminen vaikeuttaa Yhdysvaltojen yritystä löytää todisteita lennokki- tai ohjusiskun tekijästä.

Yhdysvallat etsii parhaillaan kuumeisesti todisteita Saudi-Arabian öljykentille tehdystä iskusta. Jemenin huthi-kapinalliset ilmoittivat olevansa siitä vastuussa, mutta Yhdysvallat ja Saudi-Arabia eivät hutheja tekijöiksi kelpuuta, vaan syyttävät teosta Irania tai sen tukemia joukkoja.
 Ketkä Saudi-Arabiaa ja globaalia taloutta tönäisseen teon takana ovat?
 – Se on tuhannen taalan kysymys, sanoo konfliktinratkaisujärjestö CMI:n asiantuntija  Mikko Patokallio .
 Iskussa oli omat erityispiirteensä, mutta se ei ollut ensimmäinen lajiaan Jemenin ja Saudi-Arabian välisessä sodankäynnissä. Persianlahden alueella on nähty viimeisen neljän kuukauden aikana toistuvasti kiihtyvää toimintaa ja öljykenttiin kohdistuneita iskuja.
 – Iranin on aiemminkin epäilty olevan taustalla osassa alueella tehdyistä iskuista ja räjähdyksistä. Iran kiistää osallisuutensa, mutta moni jälki osoittaa Iranin suuntaan, Patokallio arvelee.
 Iranin osallisuudesta viime viikon iskuun kertoo Patokallion mukaan tekojen motivaatio, kapasiteetti ja toimintamalli.
 Huthi-kapinallisten aiemmat iskut Saudi-Arabiaa vastaan ovat kohdistuneet lähemmäksi Jemeniä. Viime viikon iskut ovat niihin verrattuna poikkeuksellisen kaukana. Iranin osallisuudesta kertoisi myös iskuissa käytetty kehittynyt asejärjestelmä.
 Osumatarkkuus kertoo korkeasta osaamisesta
 Kapteeni  Peter Porkka  Maanpuolustuskorkeakoulun sotatekniikan laitokselta ei halua ottaa kantaa iskujen tekijään, eikä siihenkään, olivatko iskussa käytetyt aseet lopulta ohjuksia vai lennokkeja.
 Hänen mielestään Yhdysvaltain hallituksen julkaiseman satelliittikuvan perusteella on mahdotonta aukottomasti sulkea kumpaakaan asejärjestelmää pois. Tekijöiden osaamisesta ja kehittyneistä asejärjestelmistä kertoo hänen mielestään satelliittikuvissa nähtyjen osumakohtien johdonmukaisuus ja samankaltaisuus.
 – Pidän epätodennäköisenä, että esimerkiksi pelkkien gps-koordinaattien perusteella lentävällä lennokilla olisi saatu noin samankaltaisia osumakohtia öljyntuotantolaitokseen, Porkka sanoo.
 Hän ei usko, että lennokkeja olisi reaaliaikaisen videokuvan avulla onnistuttu lennättämään yhdenmukaisiin osumakohtiin, koska räjähdysten aiheuttama savupilvi vaikeuttaisi todennaköisesti aseen hakeutumista kohteeseen.
 Iskut näyttävät osuneen öljyjalostuslaitoksiin viistosti, mikä kertoo siitä, että aseet ovat lentäneet mahdollisimman matalalla pysyäkseen Saudi-Arabian ilmapuolustustutkien katveessa.
 – Kyllä tässä osaamista on täytynyt olla takana jo riippumatta käytetystä asejärjestelmästä. Osumatarkkuus on minusta kaikista vahvin merkki sen suhteen. Lisäksi tekojen ajankohta, aikainen aamuyö, tekee esimerkiksi kaupallisten lennokkien ohjaamisesta entistä vaikeampaa, Porkka arvelee.
 Kiistatonta todistusaineistoa vaikea löytää
 Yhdysvallat sanoo nyt keräävänsä materiaalia yhdessä Saudi-Arabian kanssa todistaakseen Iranin osuuden iskuihin. Presidentti  Donald Trump  sanoi maansa olevan iskuvalmiina todisteiden perusteella.
 Todennäköisesti Yhdysvallat etsii öljyntuotantolaitokselta todisteita käytetyistä asejärjestelmistä, ohjusten jäämiä tai lennokin osia. Todisteita voi löytyä myös ilmapuolustuksen valvontajärjestelmistä, kuten ilmavalvontatutkien mittaamasta ja tallentamasta datasta ja aseiden lentoradasta, jos ilmavalvontajärjestelmä on onnistunut niitä havaitsemaan.
 Yhdysvaltain tiedustelujärjestelmällä on Patokallion mukaan jo omat tulkintansa asiasta.
 – Kysymys on siitä, että mille yleisölle tämä todistusaineisto tarvitaan, Patokallio sanoo.
 – Jos aikomuksena on vakuuttaa laajempaa yleisöä siitä, että Iran on syyllinen tähän ja jonkinlainen kostotoimenpide on tarpeen, löytyykö sellaista kiistatonta aineistoa, joka osoittaa Iranin syyllisyyden.
 Patokallio ei usko Yhdysvaltojen ryhtyvän nopeaan vastaiskuun, vaan arvelee paineen ja jännitteiden edelleen jatkuvan alueella. Iskun merkittävin seuraus voi olla se, että nyt tiedetään vastaavien tekojen olevan mahdollisia. Jos Iran on iskun taustalla, se kertoo teollaan, että se voi tuottaa epävakautta Saudi-Arabian talouteen ja maailmantalouteen.
 Tuhansien lennokkeja alas miljoonien ohjuksella?
 Tapahtumat kertovat myös siitä, miten hankalaa kehittyviä asejärjestelmiä on torjua. Lennokkien kokoluokka voi vaihdella erittäin paljon. Ne voivat olla kämmenelle mahtuvia tai täysimittaisen lentokoneen kokoisia.
 Isompia lennokkeja voi torjua perinteisellä ilmatorjunnalla, mutta pienempiin ei ole keksitty yksiselitteistä ratkaisua. Kysymys on myös rahasta. Kannattaako pieniä, korkeintaan tuhansia euroja maksavia lennokkeja torjua satoja tuhansia, jopa miljoonia maksavilla ilmatorjuntaohjuksilla?
 – Lennokkien käytön lisääntymisestä puhutaan eri asevoimissa paljon. Niihin kiinnitettävät järjestelmät monipuolistuvat. Minilennokkeja voidaan käyttää esimerkiksi räjähteiden kuljettamiseen lyhyillä matkoilla ja isompia valvontatehtäviin toisella puolen maailmaa, sanoo Porkka.
 Asejärjestelmien kehitys ei helpota Yhdysvaltojen yritystä löytää pitäviä todisteita Irania vastaan. Saudi-Arabiassa tehdyssä iskussa käytetyn aseen, ohjuksen tai lennokin lentorata on muunneltavissa siten, ettei sen laukaisukulmaa voi päätellä osumakohdasta.
 Lue lisää:
 Vaje Saudi-Arabian öljyntuotannossa tuskin merkittävästi näkyy tankkaajalle Suomessa – öljyn hinta oli keväällä korkeammalla
 Kuwait selvittää  oudon droonin reittiä – liittyikö lauantain lennokki Saudi-Arabian jalostamotuhoon?
 Saudi-Arabiassa drooni-iskuja merkittävän öljy-yhtiön tuotantolaitoksiin – Uutistoimistot: Öljyntuotannossa häiriöitä
 Saudien öljylaitoksiin iskeneiden aseiden laukaisupaikkaa arvuutellaan – yksi vaihtoehto on Irakin aavikko
 Analyysi: Isku suoraan Saudi-Arabian sydämeen – se ei pysähtynyt, mutta haavoittui pahasti

Saudi-Arabian iskut tehtiin kehittyneellä asejärjestelmällä, uskovat suomalaisasiantuntijat –  “Moni jälki osoittaa Iranin suuntaan”


Summary: Britannian sopimukseton EU-ero vaikeuttaisi merkittävästi gibraltarilaisten elämää.

Britanniaan kuuluvan Gibraltarin pääministeri on hajottanut parlamentin ja määrännyt vaalit lokakuun 17. päiväksi. Pääministeri  Fabian Picardo  perustelee tätä Britannian lähestyvään EU-eroon valmistautumisella. Brexitin on määrä toteutua 31. lokakuuta.
 – Historiassamme ei kertaakaan aiemmin ole ollut hetkeä, jolloin yhteisömme poliittisen johdon valinta olisi ollut tärkeämpi, Picardo totesi uutistoimisto AFP:n mukaan.
 – Gibraltar tarvitsee vakaan ja vahvan hallinnon brexitiin mentäessä, varsinkin jos Britanniassa ja mahdollisesti myös Espanjassa on sen jälkeen vaalit, Picardo jatkoi perustelujaan vaalien järjestämiselle lokakuun puolivälissä.
 Sopimukseton EU-ero vaikeuttaisi merkittävästi gibraltarilaisten elämää, sillä alueen maayhteys rajoittuu Espanjaan.
 Gibraltarin aluehallinnon rakennuksen edustalla heiluteltiin Britannian ja Gibraltarin lippuja marraskuussa 2018.  A. Carrasco Ragel / EPA
 Gibraltarin parlamentin 17 jäsentä valitaan neljän vuoden välein järjestettävissä vaaleissa. Edelliset vaalit pidettiin vuonna 2015, joten vaalit olisi joka tapauksessa pitänyt järjestää tämän vuoden loppuun mennessä.
 Britannian vuoden 2016 EU-kansanäänestyksessä  ylivoimainen enemmistö  runsaan 30 000 asukkaan Gibraltarin äänioikeutetuista äänesti EU-jäsenyyden jatkamisen puolesta. EU-eroa kannatti 823 ja vastusti 19 322 äänestäjää.
 – Emme halua lähteä EU:sta, mutta jos lähdemme tavalla tai toisella, niin olemme valmiina, Picardo vakuutti.
 Lisää aiheesta:
 Reuters: Espanja äänestää brexit-luonnosta vastaan, jos teksti Gibraltarista ei muutu
 Gibraltarin pääministeri hermostui EU:n Brexit-ehdotuksesta

Brexit-kaaokseen valmistaudutaan Gibraltarilla järjestämällä vaalit – "Tarvitsemme vakaan ja vahvan hallinnon"


Summary: Syytteet kovenivat pitkään keskeytyneenä olleessa oikeudenkäynnissä sen jälkeen, kun tutkinta oli avattu uudelleen.

Viime vuoden helmikuussa Ugandassa luksushotellista kuolleena löydetyn suomalaisen liikemiehen kuoleman tutkinnassa on tapahtunut uusi käänne.
 Ylen tietojen mukaan kolmea syytettyä vastaan on luettu murhasyytteet Buganda Roadin oikeustalolla Ugandan pääkaupungissa Kampalassa.
 Aikaisemmin epäiltyjä syytettiin lievemmästä rikoksesta eli kuolemantuottamuksesta ja heidät oli vapautettu takuita vastaan odottamaan oikeuden tuomiota. Nyt kolmikko on vangittu uudelleen.
 Kahden muun aiemmin epäillyn osalta syytteistä on luovuttu.
 Liikemiehen kuolema epäselvissä olosuhteissa  nostatti suuren kohun, kun selvisi, että mies oli matkustanut Ugandaan yhdessä entisen viestintäministerin  Suvi Lindénin  (kok.) kanssa.
 Lisäksi paljastui, että miehellä oli valtion omistaman puolustustarvikeyhtiö  Patrian kirjallinen lupa markkinoida  yhtiön tuotteita Ugandassa.
 Kuolemasta aloitettiin uusi tutkinta
 Oikeudenkäynti on ollut pitkään keskeytyksissä. Liikemiehen kuolemasta aloitettiin Ugandassa uusi tutkinta. Aikaisemman tutkinnan mukaan epäillyt eivät olisi aiheuttaneet tahallisesti liikemiehen kuolemaa.
 Ylen saamien tietojen mukaan uudelleen avattu juttu toimitettiin syyttäjälle viime viikolla vahvoin epäilyksin, että kolmella epäillyllä oli aikomus ja motiivi surmata suomalaisliikemies.
 Tämän jälkeen syytteet muuttuivat. Ne luettiin oikeustalolla ilman, että asiasta oli tiedotettu medialle.
 Uusia kovempia syytteitä aletaan käsitellä myöhemmin korkeammassa oikeusasteessa.
 Suomalaisen liikemiehen kuolemaa koskeva oikeudenkäynti oli pitkään keskeytyksissä. Tämä kuva on viime vuoden huhtikuussa pidetystä istunnosta.  A-List Communications
 Murhasta epäillään naista, jota on Ugandassa kutsuttu suomalaismiehen tyttöystäväksi sekä tämän kahta kumppania.
 Murhasta voidaan tuomita Ugandassa kuolemaan.
 Liikemies löydettiin kuolleena Pearl of Africa -luksushotellin huoneesta 6. helmikuuta 2018. Aikaisemmassa tutkinnassa yhden syytetyn epäiltiin vieneen huoneeseen huumausaineita ja kuoleman olleen yliannostus.
 Tuolloin Ugandan poliisi kertoi, että liikemiehen ruumiista löydettiin jäämiä kokaiinista ja hyönteismyrkystä.
 Paljon avoimia kysymyksiä
 Liikemiehen ja Suvi Lindénin Ugandan-matkaan liittyy vielä paljon avoimia kysymyksiä, kuten vierailun syy.
 Monialayrittäjänä tunnettu mies oli Ugandaan lähettämänsä kirjeen mukaan Afrikassa edustamassa useita yrityksiä, jotka tuottavat muun muassa puolustustarvikkeita, verkkovalvontajärjestelmiä ja netin salausohjelmistoja.
 Matkasta vaitonaisena pysytellyt Lindén on julkisuudessa sanonut olleensa matkalla edistämässä tietoyhteiskuntaan liittyviä asioita. Ugandassa Lindén kertoi paikallisen toimittajan mukaan tulleensa maahan tutkimaan bisnesmahdollisuuksia.
 Liikemiehellä oli matkalla mukanaan lisäksi väärennöksenä pidetty kutsukirje, jota mies ilmeisesti luuli Ugandan sisäisen turvallisuuspalvelun ISO:n johtajan  Frank Bagyenda Kakan  allekirjoittamaksi.
 Lisää aiheesta:
 Rikostutkinta sakkaa Ugandassa – Nämä 5 kysymystä ovat avoinna suomalaisen liikemiehen mysteerikuolemassa
 Ugandassa oikeus päästi suomalaisliikemiehen taposta syytetyt vapaaksi takuita vastaan
 Yle Ugandassa: Liikemies ja entinen ministeri tulivat Afrikan helmeen – nyt tutkitaan murhaa, petosta ja kumouksellista toimintaa
 Uganda-mysteeri: Suvi Lindén ei olekaan YK-lähettiläs kuten hän väittää – "Lindénillä ei ole enää virallista roolia"

Uusi käänne: Ugandassa kuolleen suomalaisen liikemiehen kuolemasta nostettu murhasyytteet – matkusti Afrikkaan Suvi Lindénin kanssa ja markkinoi Patrian tuotteita


Summary: Larppaaminen on pitkään ollut Suomessa lähinnä aikuisten huvia, mutta lapsille suunnattuja larppejakin alkaa jo löytyä. Suosittu Velhokoulu-larppi kulkee Harry Potterin vanavedessä, mutta suomalaisin maustein.

On aurinkoinen ja lämmin alkusyksyn päivä, ja Helsingin leppoisan rauhallisessa Tapanilan kaupunginosassa kaikki tuntuu olevan hyvin normaalia ja tavallista – mutta ei sentään ihan kaikki.
 Kun lähestyy asukas-harrastustilaksi muutettua vanhaa puukoulua, täytyy hieraista silmiään useammankin kerran. Koulun pihalla ja lähimetsiköissä juoksentelee ja viilettää kymmeniä pieniä velhoja ja noitia, joiden mustat viitat liehuvat ja kiiltelevät auringonpaisteessa.
  Professori Epäjärjestelmällistyttämätön eli Mike Pohjola pitämässä oppituntia.  Jussi Mankkinen / Yle
 Pihalla näyttäisi myös olevan meneillään jonkinlainen oppitunti: taivaita hipovaan suippoon hattuun pukeunut, römeä-ääninen professori Epäjärjestelmällistyttämätön pitää lapsille oppituntia, jonka teemana on elämänkoulu. Hassuun hattuun pukeutunut henkilö on kirjailija  Mike Pohjola , jonka käsialaa lapsille suunnattu  Velhokoulu -larppi on.
 – Olin poikani kanssa käynyt aiemmin muutamassa  Keskimaa -henkisessä larpissa ja olimme myös lukeneet  Harry Pottereita . Poikani vinkkasi, että olisikohan tällaista velhokouluakin mahdollista larpata. Totesin, että viimeinkin kysyt tuota ja että ryhdytäänpä järjestämään asiaa saman tien, Pohjola muistelee vuoden takaista keskustelua.
 Velhokoulun oppilaat seuraamassa professori Epäjärjestelmällistyttämätön luennointia. Aiheena on elämänkoulu.  Jussi Mankkinen / Yle
 Tästä onkin päästy pitkälle: tällä hetkellä larppi on niin sanotusti paisunut yli äyräidensä: sitä järjestettiin alun perin yhtenä päivänä viikossa viidellekymmenelle osallistujalla, nyt kahtena. Silti kaikki halukkaat eivät ole mahtuneet mukaan ja osallistujia on Tapanilaan matkannut jopa Oulusta saakka.
 – Toivomme, että voisimme tulevaisuudessa laajentaa larppia ainakin Turkuun ja Tampereelle, Pohjola sanoo.
 Keskittymistä rituaalimagian oppitunnilla.  Jussi Mankkinen / Yle
 Rituaalimagian oppitunnilla muodostetaan rituaalinen, voimaa sisältävä ympyrä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Rituaaleja opettaa professori Kuura Kirolumo.  Jussi Mankkinen / Yle
 Ollaanpas nyt hieman hiljempaa ja seurataan oppituntia – opettajan avustajallekin löytyy Velhokoulussa tekemistä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Entä jos lapsi haluaa olla näkymätön?
 Velhokoulu -larpin idea pohjautuu nimensä mukaisesti koulunkäyntiin, joskin hieman eriskummalliseen sellaiseen. Sarviotson koulussa tutustutaan muun muassa taikajuomien valmistamiseen, ennustamiseen, riimuihin, loitsurunoihin sekä teknomagian kaltaisiin hämärämpiin oppiaineisiin.
 Magiaa pursuilevan koulun liepeillä liihottelee myös kummituksia ja hiippailee velhopoliiseja, mutta kokonaisuuteen kuuluu myös  martoja , joilla ei ole taikavoimia.
 – Oppituntien sisällöt ovat pitkälti viihdettä. Teknomagian tunneilla esimerkiksi käytetään sähköä johtavaa maalia, jonka avulla pystytään luomaa illuusio oikeasta taikuudesta. Meillä on tämän lisäksi mukana myös moraalin ja maailmankatsomuksen kannalta pohdiskelevaa sisältöä ja ryhmätöitä,  Velhokoulu -larpin tuottaja  Janina Kahela  kertoo.
 Kanslisti Onerva Hillosipuli pitää oppilaille jöötä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Kanslisti Onerva Hillosipuli eli Janina Kahela.  Jussi Mankkinen / Yle
 Kahelan mukaan aikuisille ja lapsille suunnatut larpit eroavat toisistaan sääntöjen ja etenkin niiden joustamisen puolesta.
 – Meillä oli  Velhokoulussa  aluksi hyvin selkeitä pelimaailmallisia sääntöjä, kuten että näkymättömäksi voi muuttua vain, jos olet pukeutunut taikaviittaan. Siinä vaiheessa kun puolet lapsista juoksee omasta mielestään näkymättöminä ilman viittaa totesimme, että tämä oli oikeastaan aika tyhmä sääntö, ja että kaikki saavat muuttua näkymättömiksi silloin kun haluavat. Olemme muokanneet sääntöjä sellaiseen suuntaan, etteivät ne rajoita itse pelaamisen hauskuutta.
 Velhokoulun henkilögalleriaan kuuluu myös kellarissa asustava Fauni.  Jussi Mankkinen / Yle
 Pelin ulkopuoliset säännöt taas ovat tarkkoja ja ehdottomia.
 – Kaveria ei saa oikeasti lyödä, haukkua tai nimitellä, eikä kenenkään ulkonäköä saa kommentoida. Katolle ei saa kiivetä, eikä taloa sytyttää palamaan, Kahela luettelee.
 Lapsia ja nuoria kiehtovat larppaamisessa – kuten normaalielämässäkin – erilaiset, jopa päinvastaiset asiat. Joku saattaa valita ujon ja haaveilevan roolin, joku toinen taas tahtoo irrotella tai olla jopa oikea ilkimys.
 – Kaikkein pienimmät tykkäävät söpöistä otuksista ja kellarin tai ullakon tutkimisesta ja ylipäänsä siitä, että he saavat mennä paikkoihin, joihin muuten ei olisi mitään asiaa. Erityisen kivaa on pihistää näkymättömänä karkkia opettajanhuoneesta. Vanhemmat lapset taas haluavat tutkia mysteerejä ja kannella nuoremmista oppilaista. Mitä enemmän tarjolla on kaikenlaista outoa ja jännää, sitä mielenkiintoisempaa se tuntuu lapsille olevan, Kahela kertoo.
 Teknomagian oppituntia vetää professori Loviisa Ratas.  Jussi Mankkinen / Yle
 Teknomagian mysteerit saavat nuoret oppilaat mietteliäiksi.  Jussi Mankkinen / Yle
 Harry Potterin vanavedessä
 Velhokoulu -larpista tulee eittämättä mieleen  Harry Pottereiden  ikoninen taikamaailma, joka toki taustalla kummitteleekin. Käytännön syistä tekijät ovat kuitenkin kallistaneet kulmaa persoonallisempaan ja suomalaisempaan suuntaan. Koulupäivä esimerkiksi alkaa  Suvivirren  sävelillä lauletulla  Suviloitsulla,  jonka alkuvärssyt kulkevat että Jo joutui paras taika / ja koulu maaginen.
 –  Tämä eroaa  J.K. Rowlingin  luomasta maailmasta muun muassa siten, että mukaan on otettu paljon  Kalevalaa  ja suomalaista mytologiaa. Tänään esimerkiksi messusimme  Elias Lönnrotin  tallentaman loitsurunon tiimoilta. Samalla problematisoidaan larpin ydinkysymystä: eli onko oikein, että velhot toimivat salassa taiattomilta ihmisiltä, vai pitäisikö heidän olla avoimia ja paljastaa totuus, Mike Pohjola kertoo.
 Velhokoulun oppilas ja näkymättömyyden viitta.  Jussi Mankkinen / Yle
 Salaperäisellä Patakuningattarella on larpissa merkittävä rooli.  Jussi Mankkinen / Yle
 Kalevala  ei liene lasten tai nuorten näkökulmasta mikään maailman kiinnostavin opus, eikä  Velhokoulua  sillä markkinoidakaan.
 – Tämä on seikkailularppi, jossa saa olla velho-opiskelija – mikäs sen siistimpää.
 Pohjolan mukaan  Velhokoulun  pedagogiikka avaa ovia myös oikeassa maailmassa selviytymiseen.
 – Täällä opitaan erilaisia vuorovaikutustaitoja sekä ongelmanratkaisua. Olemme huomanneet, että tarinan varjolla voi opettaa melkeinpä mitä vaan, vaikkapa muinaisia riimuja – tarina motivoi ja tekee oppimisesta hauskempaa. Muinaisten riimujen osaaminen ei liene kaikissa ammateissa hyödyllistä, mutta samalla tekniikalla voisi opettaa vaikkapa ruotsin epäsäännöllisiä verbejä.

Professori Petri Malja tutkimassa taikajuoman oikeaoppista koostumusta.  Jussi Mankkinen / Yle
 Taikajuomaoppitunnin mestarinäyte.  Jussi Mankkinen / Yle
 Oppitunnin päätteeksi siivotaan paikat.  Jussi Mankkinen / Yle
 Rituaalimagia kiinnostavampaa kuin äidinkieli
 Lämpimänä lauantaipäivänä Tapanilassa ovat larppaamassa myös  Lumi Aro, Silja Arajärvi,   Elina Arajärvi  sekä  Ida Airikkala.  Kokemus on ollut kaikille hyvä.
 – Kun on lukenut  Harry Pottereita , haluaa totta kai mennä velhokouluun tekemään taikoja ja muuta vastaavaa, Elina Arajärvi eli Marii Gonzalez toteaa.
 – Tämä on ollut todella hauskaa, kun on saanut eläytyä omaan rooliin, Silja Arajärvi eli Rebecca Johnson jatkaa.
 Velhokoulun oppilaita eli Lumi Aro, Ida Airikkala, Silja Arajärvi sekä Elina Arajärvi. Jussi Mankkinen / Yle
 Tyttöjen mielestä taikuuteen perustuva opinahjo eroaa arkisemmasta koulunkäynnissä positiivisella tavalla.
 – Täällä velhokoulussa on paljon hauskempia sääntöjä ja mielenkiintoisempia aiheita, Lumi Aro eli Agnes Tartarella kertoo.
 – Kyllähän joku rituaalimagia on huomattavasti kiinnostavampaa kuin äidinkieli ja teknomagia taas kiintoisampaa kuin puukäsityöt, Elina Arajärvi lisää.
 – Rituaaleissa oli jännittävää se, että saimme itsekin niitä kokeilla, Ida Airikkala eli Lily Yötähti lisää.
 Elina Arajärvi toivoo, että uusi larppikokemus tulisi eteen pikaisesti.
 – Kyllähän tämä jäi mieleen. Tunne on samanlainen, kuin jos lukee hyvän kirjan: ei malta odottaa, että saa lukea seuraavan hyvän kirjan.
 Larpin loppupuolella taikuus nousee huippuunsa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Varsin hurjaksi äitynyttä menoa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Osallistamisen taikaa
 Janina Kahelan mielestä lasten kanssa larppaamisessa on hienoa nimenomaan kokonaisvaltainen eläytyminen.
 – He uskovat tarinaan täysillä ja esimerkiksi siihen, että olen larpissa kanslisti Onerva Hillosipuli – sellainen vähän höpsähtänyt täti-ihminen joka kimmastuu, kun opettajanhuoneesta näpistetään karkkia. Aikuisten kanssa larpatessa reagointi on neutraalimpaa.
 Eläytymisestä huolimatta lapset ymmärtävät, että esimerkiksi  Velhokoulussa  kyse on puhtaasti leikistä, joka kestää tietyn ajan.
 – Larpin päätyttyä lapset palautuvat välittömästi pois hahmoistaan – he erottavat leikin ja todellisuuden.
 Yksi larpin kummituksista eli Sirian Holappa, jonka vastuulla ovat myös avustajat: – Pelaan kummitusta, joka yllyttää lapsia kaikenlaisiin kepposiin ja keksii heille siinä samalla myös tekemistä. Jos mukana on vähän ujompia lapsia, tsemppaan ja kannustan heitä osallistumaan pelaamiseen.    Jussi Mankkinen / Yle
 Velhokoulun  suosiota voi myös tulkita yllättävästä näkökulmasta – digitaaliset laitteet ja verkoissa liikkuva data eivät aina olekaan nykylapselle se kaikkein tärkein ja oleellisin asia.
 – Kysyntä kertoo jotakin viehättävää tästä ajasta. Vaikka kaikki ovat huolissaan siitä, että lapset näpertelevät vain kännyköitään, näin ei kuitenkaan ole. He ovat olleet täällä koko päivän juoksentelemassa metsässä ja taikomassa. Ihmiset haluvat selvästikin osallistua, jos sellainen mahdollisuus suodaan. Jopa  Antti Rinteen  hallitusohjelma kulkee nimellä  Osallistava ja osaava Suomi . Ja juuri sitähän me tässä teemme, osallistamme suomalaisia, Mike Pohjola summaa.

Loitsuja ja taikajuomien valmistamista – lapsille suunnatut larpit ovat tämän syksyn hitti: "Rituaalimagia on kiinnostavampaa kuin äidinkieli"


Summary: Unkari vastasi ensimmäistä kertaa muiden unionin jäsenmaiden oikeusvaltiokritiikkiin.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

EU:n kurinpitomenettely eteni pienen askeleen, kun Unkaria kuultiin maanantaina ensimmäistä kertaa EU:n eurooppaministerien kokouksessa. Kuuleminen ei ollut julkinen.
 Vuosi sitten Euroopan parlamentti aktivoi niin sanotun artikla 7:n Unkaria vastaan, koska meppien mielestä on olemassa riski, että maa rikkoo EU:n perustavia arvoja.
 Huolten lista on pitkä: oikeuslaitoksen itsenäisyys ja sananvapaus, korruptio, vähemmistöjen, maahanmuuttajien ja turvapaikanhakijoiden asema, herättävät kaikki huolta.
 Edellinen puheenjohtajamaa, itsekin oikeusvaltiohuolien kohteena oleva, Romania ei järjestänyt Unkarin kuulemista.
 Unkari pääsi esittelemään näkemyksiään
 Koska Suomi on EU:n puheenjohtajamaa, puhetta kokouksessa johti eurooppaministeri  Tytti Tuppurainen  (sd.). Tuppuraisen mukaan Suomen oli korkea aika antaa Unkarille mahdollisuus esitellä näkemyksensä oikeusvaltiotilanteesta.
 Komission ensimmäinen varapuheenjohtaja  Frans Timmermans  sanoi olevansa erittäin kiitollinen Suomelle oikeusvaltioperiaatteen nostamisesta näin näkyvästi esiin puheenjohtajakaudellaan huolimatta siitä, että aihe nostattaa myös kritiikkiä.
 – Suomi katsoo aivan oikein, että ilman oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamista ei ole Euroopan unionia.
 – Tämä on jotakin, joka kaipaa huomiota ja kun on ongelmia, nostamme ongelmat esiin yhteistyön hengessä ja yritämme ratkaista ne keskustelun kautta kuten tänään, Timmermans sanoi.
 Hän on ollut vastuussa oikeusvaltioasioista nykyisessä, lokakuun lopussa kautensa lopettavassa komissiossa.
 Puolalla jo useita kuulemisia
 Kuulemistilaisuus ei välttämättä ole viimeinen. Vastaavassa menettelyssä komission aloitteesta olevalla Puolalla on takanaan jo kolme kuulemista.
 Kurinpitomenettelyä eli artikla 7:ää on kutsuttu myös ydinaseoptioksi, koska sen lopputulemana voi olla äänioikeuden menettäminen.
 Näin tuskin koskaan tapahtuu, koska sanktioista pitäisi päättää kyseinen jäsenmaa pois lukien yksimielisesti. Puola ja Unkari tukisivat todennäköisesti toisiaan.
 Vaikka sanktioihin tuskin koskaan edetään, tärkeänä on pidetty sitä, että asia pysyy esillä.
 Lisää aiheesta:
 Unkarin hallitus jatkaa Suomen tölvimistä Ylen haastattelussa – Ulkoministeri: "Suomalaisten pitäisi olla huolissaan"
 Mepit torjuvat Orbánin hyökkäyksen Suomea vastaan: "Hän tietää hyvin mistä kyse", "kestämätöntä", "Suomi voi jäädä historiaan"
 Miksi Viktor Orbán hyökkäsi Suomen oikeuslaitosta kohtaan? – Unkarin suurlähettiläs väittää: “Oikeusvaltiolle ei ole määritelmää”
 Mistä Orbánin hyökkäys Suomea vastaan johtuu? Yle selvitti asiaa Unkarin poliittisen eliitin kesäpäivillä

EU kovisteli Unkaria Suomen johdolla – "Ilman oikeusvaltion kunnioittamista ei ole EU:ta"


Summary: Yhdysvallat on jo hermostunut Nato-maa Turkin päätöksestä ostaa venäläinen ohjustorjuntajärjestelmä.

Venäjän presidentti  Vladimir Putin  kertoo, että Venäjä on valmis myymään Saudi-Arabialle ohjustorjuntajärjestelmän.
 Putinin mukaan Venäjä voi myydä Saudi-Arabialle samankaltaiset venäläiset ohjustorjuntajärjestelmät, joita maa on jo myynyt Iraniin ja Turkkiin.
 Putin kertoi asiasta Turkin pääkaupunki Ankarassa pidetyssä lehdistötilaisuudessa. Venäjän presidentti on Ankarassa tapaamassa Iranin presidenttiä  Hassan Ruhania  ja Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdogania  neuvotellakseen Syyrian tilanteesta.
 Saudi-Arabia on Yhdysvaltain liittolainen. Yhdysvallat on jo hermostunut Nato-maa Turkin päätöksestä ostaa venäläinen S-400-ohjustorjuntajärjestelmä.
 Saudi-Arabia ja Yhdysvallat syyttävät Irania viikonlopun iskuista Saudi-Arabian öljyntuotantolaitoksiin. Jemenin huthikapinalliset, joita Iran tukee, ovat väittäneet tehneensä iskun.
 Lisää aiheesta:
 Saudi-Arabian iskut tehtiin kehittyneellä asejärjestelmällä, uskovat suomalaisasiantuntijat –  “Moni jälki osoittaa Iranin suuntaan”
 Kuwait selvittää  oudon droonin reittiä – liittyikö lauantain lennokki Saudi-Arabian jalostamotuhoon?
 Iranin ja Saudi-Arabian sapelinkalistelu kiihtyy drooni-iskujen myötä, mutta tutkijat eivät usko maiden täysmittaiseen sotaan
 Trump: Yhdysvallat on valmiina vastaamaan Saudi-Arabiaa vastaan tehtyyn iskuun – Pompeo syyttää suoraan Irania

Venäjän vastaus öljylaitosiskuihin: tarjoaa Saudi-Arabialle ohjustorjuntajärjestelmää


Summary: Pitkän linjan eurodance-tähti kertoi Puoli seitsemän -ohjelmassa valmistautuvansa sepelvaltimoiden pallolaajennukseen.

Marko Reijosen  isä  Heikki "Hessu" Reijonen  oli suomalainen manageri, joka 80- ja 90-luvuilla toi Suomeen liudan amerikkalaisia tv-julkkiksia. Yksi ensimmäisistä oli Reijosen Espoossa järjestämien Lasten messujen vetonaula Ritari Ässä, eli  David Hasselhoff .
 Tammikuisessa 30 asteen pakkasessa kiemurteli satojen metrien jono faneja nähdäkseen vilauksen aikansa suuresta tv-tähdestä. Marko Reijonen muistelee, että Hasselhoff oli huolissaan pakkasessa värjöttelevistä lapsista. .
 – Siellä oli jätetty paljon lapsia jonottamaan yksikseen pakkaseen. Davidilla oli päällään pitkä soopeliturkki. Hän otti vahtimestarilta kovaäänisen mukaan, kiipesi tikkaita Dipolin katolle ja kuulutti sieltä, että menkää ihmiset kotiin, tämä paikka on ihan täynnä.
 Ritari Ässä ja roskapussi
 Manageri Heikki Reijonen oli varannut tähtivieraalle kabinetin ravintola Saslikista, tarkoitus oli syödä venäläinen karhuillallinen. Mutta Hasselhoff sanoi, että hän tulee mieluummin teille kotiin. Ja lopulta Reijosten kotona syötiin yhdessä siskonmakkarakeittoa.
 Ruoan jälkeen Hasselhoff halusi olla avuksi, muistelee Reijonen.
 – Me istuttiin villasukat jalassa olohuoneen lattialla ja pelattiin Afrikan tähteä. Äiti huusi minulle, että käytkö viemässä roskat. David oli että ei, että hän voi viedä. Hän lähti sitten taloyhtiön roskiskatokseen. Siinä oli tien lapsilla ihmettelemistä, kun Ritari Ässä kävelee roskapussi kädessä.
 Sureva perhe Los Angelesiin
 Monista Suomessa käyneistä tv-sarjatähdistä tuli perheen läheisiä ystäviä. Se nähtiin myös, kun Heikki Reijonen kuoli äkilliseen sydänkohtaukseen 52-vuotiaana.
 – Isä kuoli joulukuussa 1997. Viesti meni Kauniit ja rohkeat -tähti  Ronn Mossille  Los Angelesiin. Hän ilmoitti heti seuraavana päivänä, että on varannut lentoliput koko perheelle. Että tulette tänne pois sieltä. Olimme siellä kolme - neljä viikkoa. Se oli hyvä vaihtoehto, kun olimme surun murtamia.
 Sepelvaltimoiden pallolaajennukseen
 Marko Reijonen on nyt 52-vuotias – saman ikäinen kun hänen isänsä oli kuollessaan. Sama sydänkohtausriski on nyt myös Reijosen elämässä.
 – Seitsemänkymmentäprosenttisesti ovat minullakin suonet tukossa. Läheisten potkimana menin tutkimuksiin, koska olin viime talvena tosi väsynyt. Pallolaajennusoperaatio on edessä kahden viikon kuluttua.
 Reijonen muisteli ohjelmassa myös Waldo's People -yhtyeen huippuvuosia 90-luvulla. Muun muassa miten Kanadassa yhtyeen lämmittelybändinä oli silloin vielä tuntematon Destiny's Child -yhtye. Katso koko haastattelu Yle Areenassa:

Waldo's People:n Marko Reijonen kasvoi julkkisten keskellä – David Hasselhoff vei ulos roskapussin, ja Ronn Moss auttoi surun hetkellä


Summary: Thunbergin odotetaan vaativan Yhdysvalloilta kovempia toimia ilmastonmuutosta vastaan.

Ruotsalainen ilmastoaktivisti  Greta Thunberg  puhuu tänään Yhdysvaltain kongressin ulkoasiainvaliokunnalle.
 Hänen odotetaan vaativan Yhdysvalloilta lisätoimia ilmastonmuutoksen ehkäisemiseksi.
 16-vuotias Thunberg aloitti vuosi sitten ilmastoprotestin. Hän keskeytti koulunkäyntinsä voidakseen osoittaa mieltään ilmaston puolesta Ruotsin valtiopäivätalolla. Sittemmin hänen ideoimansa jokaperjantaiset ilmastomielenosoitukset ovat levinneet jo yli sataan maahan.
 Viikonloppuna New Yorkissa on useita ilmastonmuutoksen vastustamiseen liittyviä tapahtumia. Perjantaina tuhansien nuorten odotetaan marssivan kaduilla maailmanlaajuisen ilmastolakon merkeissä.
 Lauantaina YK:ssa järjestetään nuorten ilmastohuippukokous ja maanantaina YK on kutsunut maailman korkeimman johdon omaan ilmastohuippukokoukseen.
 Lue myös:
 Greta Thunberg sai Amnestyn palkinnon – viikonloppuna YK:n huippukokous
 Ilmastoaktivisti Thunbergin viesti Trumpille: Kuuntele tiedettä!

Ilmastoaktivisti Greta Thunberg kongressin kuultavana Washingtonissa – Katso suora lähetys puheesta klo 17:00


Summary: Poliisi otti kiinni viisi henkilöä Siilinjärven Toivalassa tekemänsä kotietsinnän yhteydessä.

Poliisi jatkaa esitutkintaa liittyen Siilinjärven Toivalassa eilen tiistaina tehtyyn kotietsintään, joka  herätti alueella huomiota . Operaatiossa oli mukana runsaasti poliiseja sekä poliisin panssaroitu ajoneuvo.
 Etsinnän yhteydessä poliisi otti kiinni viisi henkilöä, joita epäillään muun muassa huumausaine-, omaisuus- ja ampuma-aserikoksista.
 Poliisin mukaan esitutkinnan tässä vaiheessa rikoksista eikä niistä epäillyistä henkilöistä voida kertoa tarkemmin.

Poliisin tiistain iso operaatio Siilinjärvellä liittyy huume-, omaisuus- ja ampuma-aserikoksiin


Summary: Keskustelu Stalinin vainojen uhreista jatkuu. Tuore Sandarmohin arvoitus -kirja pitää yllä mahdollisuutta, että joukkohautaan on heitetty suomalaisten jatkosodassa ampumia neuvostosotavankeja.

Sandarmoh on vuosien 1937–39 kommunistiterrorin seitsemäntuhannen uhrin joukkohauta. Nyt sieltä väitetään löytyneen myös jatkosodan aikana tapettujen jäänteitä.
 Neuvostoliitossa metsäinen teloituspaikka oli huolellisesti salattu ja naamioitu, kunnes se paljastui 1990-luvun lopulla. Metsän uumenista löytyi tuhansien ihmisten jäänteet. Teloitettujen joukossa oli myös suomalaisia.
 Venäjällä historian uudelleenarviointi ja keskustelu Stalinin vainojen uhreista jatkuu. Uusi kirja,  Sandarmohin arvoitus  pitää yllä väitettä, että joukkohaudassa olisi suomalaisten jatkosodassa ampumia neuvostosotavankeja. Moscow Times kirjoittaa, että Kreml yrittää puhdistaa Stalinin ajan menneisyyttä.
 Sotahistorian dosentti  Markku Salomaa  Itä-Suomen yliopistosta on seurannut aihetta pitkään.
 – Tässä yritetään muuttaa historiankirjoitusta. Kyllä me kaikki tiedämme, mistä näissä joukkohaudoissa on kyse. Nyt tässä etsimällä etsitään perusteita, jotta voidaan tehdä toisenlaisia tulkintoja.
 Joukkomurhattujen kohtalo syytä selvittää
 Suomalaisten hautoja on ympäri Neuvostoliitoa. Tarkoituksena oli puhdistaa pakolaiset pois.
 – Venäläisen käsityksen mukaan tulevaisuutta ei voi hallita ennen kuin hallitsee historiaa.
 Salomaan mukaan  Vladimir Putinille  suosiolliset tutkijat auttavat hänen pyrkimystään kirjoittaa historiaa uudestaan.
 – Jos Suomen valtio on sitä mieltä, että joukkomurhattujen kohtalo selvitetään, niin nyt on se aika, Salomaa painottaa.
 – Tutkimus- ja selvityshanke voi toteutua vain, jos Suomen valtion ja Venäjän federaation ulko- ja sisäministeriöt tekevät sopimuksen, että Venäjän turvallisuuspalvelun arkistot avataan suomalaisille tutkijoille tämän selvityksen tekemistä varten, Markku Salomaa sanoo.
 Lue lisää:
 Sandarmohin joukkohauta avattu Karjalassa – Suomalaistutkija kiistää epäilyt puna-armeijan vankien ampumisesta
 "He löysivät sitä, mitä etsivätkin" – Yrittääkö Venäjä kirjoittaa uudelleen historiaa ja väittää Stalinin uhreja suomalaisten tappamiksi sotavangeiksi?
 Sandarmohin kauhujen kalmistossa lepää tuhansia Stalinin vainojen uhreja
 Sandarmohin arvoitus - puhdistaako Kreml Stalinin ajan historiaa?

Sotahistorian dosentti: Sandarmohin joukkohaudan arvoitus syytä selvittää


Summary: Savun pelätään vaikuttavan myös viikonlopun F1-kisaan.

Valtavat maastopalot jatkavat roihuamistaan Indonesiassa. Palot vaikuttavat nyt laajasti myös alueen koululaisten elämään, sillä tuhansia opinahjoja on jouduttu sulkemaan Kaakkois-Aasiassa leviävän myrkyllisen savun vuoksi.
 Malesiassa jopa 1 500 koulua on kiinni. Maan opetusministeriö on tiedottanut uutistoimisto AFP:n mukaan, että toimenpiteet ovat vaikuttaneet yli miljoonan koululaisen elämään.
 Myös Indonesiassa sadat koulut ovat sulkeneet ovensa Sumatran saarella. Lisäksi Borneon saarella Keski-Kalimantanin provinssissa 1 300 koulua on suljettu.
 Sairaalat täyttyvät, vaikutuksia F1-kisaan pelätään
 Indonesian metsäpalot ovat jokavuotinen ongelma. Palot ovat levinneet, kun yksityiset maanomistajat ja yritykset ovat raivanneet uusia peltoja polttamalla metsiä. Sadat palomiehet ja useat helikopterit sammuttavat paloja.
 Palomiehiä sammuttamassa maastopaloa Kamparissa Riaun alueella Indonesiassa. EPA
 Tänä syksynä savu on levinnyt poikkeuksellisen laajalle, sillä vuosi on ollut vähäsateinen. Asiantuntijat ovat arvioineet, ettei tilanteeseen ole luvassa helpotusta ennen kuin sadekausi alkaa lokakuussa.
 Savu on heikentänyt ilmanlaatua pahoin. Monet kärsivät oireista, ja malesialaissairaaloissa on havaittu piikki potilasmäärissä.
 Malesian pääkaupungissa Kuala Lumpurissa on jopa pohdittu,  toisiko keinotekoinen sade  helpotusta tukahduttavaan ilmanlaatuun.
 Indonesiasta leviävä savu verhosi rakennuksia Singaporessa maanantaina 16. syyskuuta. Wallace Woon / EPA
 Savun pelätään vaikuttavan myös viikonloppuna Singaporessa ajettavaan F1-kisaan. Järjestäjä ja kaupunki ovat ottaneet savuhaitan huomioon varautumissuunnitelmassaan. Yleisölle myydään esimerkiksi hengitysmaskeja.
 Malesia saattaa ottaa lait avuksi
 Erityisesti Indonesian naapurimaat ovat kärsineet myrkkysavusta, ja palot ovat  kiristäneet alueen maiden välejä . Sanailua syyllisistä ja vastuunkantajista on käyty eritoten Indonesian ja Malesian välillä.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Osan paloista epäillään syttyneen Indonesiassa toimivien singaporelais- ja malesialaisyritysten toiminnan seurauksena palmuöljyn tuotannon alueilla.
 Malesian pääministeri  Mahathir Mohamad  on vedonnut alueella toimiviin malesialaisyrityksiin palojen lopettamiseksi. Keskiviikkona Mohamad sanoi Malesian säätävän uusia lakeja, jos muu ei auta.
 – Jos saamme selville, että he [yritykset] ovat haluttomia toimiin, meidän pitää säätää laki, jonka myötä he ovat vastuussa omista paloistaan, vaikka ne olisivat ulkomailla, Mohamad arvioi medialle uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Samanaikaisesti Indonesia  on lanseerannut kampanjan,  jonka tarkoituksena on tukea palmuöljyntuotantoa. Huonosti ajoitettua kampanjaa on moitittu sosiaalisessa mediassa vastuuttomaksi ja sen on sanottu sivuuttavan palmuöljyviljelmien ongelmat.
 Lue lisää:   Metsäpalot nostattavat riitaa Indonesian ja Malesian välille – Suunnitelmissa keinotekoinen sade
 Myrkyllinen savu peittää Kaakkois-Aasiaa – Indonesian poliisi pidättänyt lähes 200 metsäpalojen sytyttäjää
 Ympäristökatastrofi on jälleen lähellä Indonesiassa – maastopalot roihuavat sellupuun ja palmuöljyn tuotantoalueilla

Tuhansia kouluja on suljettu Kaakkois-Aasiassa myrkkysavun vuoksi – Malesia pohtii lakia, joka pakottaisi yritykset vastuuseen maastopaloista


Summary: Saksan Frankfurtissa on odotettu pankkiirien vyöryä, mutta muutto mantereelle on ollut ennakoitua hitaampaa.

Äkkibrexitin todennäköisyys on saanut nyt sekä sijoittajat että Euroopan keskuspankin varpailleen.
 Ylivoimainen enemmistö suurimman euromaan Saksan rahoitusalasta uskoo kovan brexitin toteutuvan lokakuun lopussa, ja yli kolmannes alan työntekijöistä arvioi kyselyssä, että pankkien valmistautuminen  ei ole ollut riittävää .
 Lue lisää:   Nyt kuulostaa jo pahalta – brexitissä luvassa shokkeja, turbulenssia ja päänsärkyä
 EKP  varoitti  vastikään, että Lontoossa päämajaansa pitävät pankit ja rahoituslaitokset ovat siirtäneet henkilökuntaansa EU-alueelle liian hitaasti. Monissa pankeissa vetkutellaan, kun halutaan seurata tilanteen kehittymistä loppuun saakka.
 Jotta pankkien palveluissa ei ilmene ongelmia, pitäisi EKP:n mielestä toimia heti. Aikaa on noin 40 päivää.
 Osa EU-maiden yrityksistä, jotka käyttävät Britanniaan rekisteröityjä pankkeja, saattavat jäädä ilman pankkipalveluja marraskuun alussa.
 Vaikka esimerkiksi pankkien rahaliikenne ja tiedonsiirto toimisivat äkkibrexitissä normaalisti, niiden asiakkaiden bisnekset voivat kärsiä. Kaupankäynnin ja tavaraliikenteen seisahtuminen saattaa vaikuttaa pankkeihin asiakkaiden kautta.
 Punnan kurssi on sahaillut  hermostuneesti Britanniasta tulevien uutisten tahdissa. Valuuttaan on jo ehditty hinnoitella tulevia riskejä. Markkinoilla uskotaan punnan putoavan kuitenkin entisestään lokakuun viimeisinä päivinä, jos brexitistä ei ole tuolloin sopua näköpiirissä.
 Seppo Suvela / Yle
 Kovan brexitin vaikutuksia pörsseihin on vaikea arvioida. Britannian hallitus ja muut päättäjät joutunevat tekemään radikaaleja toimia pelastakseen maan taloutta, mikä saattaa pehmentää vaikutuksia osakekursseihin.
 Lontoon rahalaitoksia on siirtynyt  viime aikoina etenkin Dubliniin ja Frankfurtiin. Dublin on voittanut maaperälleen omaisuudenhoitoyhtiöitä, Frankfurt pankkeja.
 Monet pankit ja rahalaitokset hajauttavat Euroopan-toimintojaan eri puolille mannerta.
 Esimerkiksi Bank of Americalla on kaksi tukikohtaa brexitin jälkeen: markkinaoperaatiot Pariisissa ja pankkipalvelut Dublinissa. Goldman Sachs majoittuu Frankfurtiin, Pariisiin ja Dubliniin. Maailman suurin varainhoitaja Blackrock siirtyy Amsterdamiin.
 Kaupungit ovat käynnistäneet kampanjoita Lontoosta pakenevien houkuttelemiseksi.
 Lue lisää:   Suomellakin on kampanja käynnissä, mutta "meillä ei ole haaskalla käyvän korppikotkan asennetta".
 – Manner-Euroopan rahoituskeskusten pitää osoittaa tehokkuutensa. Jos yhteistyö rajojen yli onnistuu, Eurooppa voi selviytyä kovan brexitin kriisistä jopa entistä vahvempana, Frankfurtia markkinoivan FMF:n johtaja  Hubertus Väth  arvioi.
 Rahakaupunki Frankfurt-am-Mainissa on kymmeniä pilvenpiirtäjiä. Frankfurtin lempinimiä ovatkin muun muassa Bankfurt, Mainhattan ja Chicago am Main. Rakentumassa olevat uudet pilvenpiirtäjät tulevat lähinnä hotelli- ja asuinkäyttöön. Mårten Lampén
 EU-maiden kaupungit teroittavat  aseitaan, kun ne kilpailevat Lontoon Cityn pankkien ja omaisuudenhoitoyhtiöiden pääkonttoreista brexitin jälkeen.
 Esimerkiksi Saksan pörssin tytäryhtiö, Eurex-johdannaispörssi, kertoi viime viikolla tarjoavansa uusille tulijoille johdannaistalletuksia  lähes ilmaiseksi  vuoden loppuun saakka.
 Yli 30 pankkia on kertonut siirtävänsä konttorinsa Frankfurtiin. Tällä tietoa euroalueelta on hakenut toimilupaa 60 pankkia, niistä 52 Saksasta.
 Frankfurt on ponnistanut runsaan kolmen vuoden takaisen brexit-äänestyksen jälkeen maailman kymmenen suurimman finanssikeskuksen joukkoon.
 Nordealla on Frankfurtin pankkikorttelissa 30 hengen toimisto. Lontooseen verrattuna Frankfurtin etu on luonnonläheisempi elämä, konttorinjohtaja Andreas Schindler arvioi. Mårten Lampén / Yle
 Pohjoismaalaisella Nordealla  on Frankfurtissa kolmisenkymmentä työntekijää; brittejä, ruotsalaisia, tanskalaisia, puolalaisia, suomalaisia. He palvelevat pankin pohjoismaalaisia asiakkaita maksuliikenteessä ja kaupankäynnin rahoituspalveluissa.
 Vielä viime syksynä  pankkien odotettiin rynnistävän Frankfurtiin brexit-päivämäärän lähestyessä. Tuolloin luultiin brexitin tapahtuvan tämän vuoden maaliskuun lopussa.
 Toisin kävi. Frankfurtiin on kyllä muuttanut tuhansia pankkialan työntekijöitä, mutta määrät ovat jääneet toistaiseksi melko vähäiseksi Lontoon koko pankkiirimäärään nähden.
 Brexitin vaikutukset tuntuvat kuitenkin frankfurtilaisten elämässä
 Nordeassa on havaittu,  että alan palkat ovat nousseet viime aikoina. Toisaalta myös asuntojen hinnat ovat kallistuneet ja esimerkiksi päiväkotipaikat ovat aiempaa tiukemmassa.
 – Brexit ei kuitenkaan ole ainoa syy. Frankfurt on erittäin kansainvälinen kaupunki, täällä on paljon kulttuureita. Tänne muutetaan myös maaseudulta, Nordean Frankfurtin-konttorin johtaja  Andreas Schindler  sanoo.
 – Frankfurtiin muuttavat pankit hyötyvät siitä, että Saksan pankkialalla on ollut viime aikoina irtisanomisia. Osaavaa työvoimaa on tarjolla, Schindler.
 Jotta kova brexit ei aiheuta ongelmia rahamaailmassa, EU:lta tarvitaan joustamista.
 – Toivottavasti EU suhtautuu brexitiin käytännöllisesti. Esimerkiksi Italialle on annettu paljon periksi sen valtionvelan kanssa. Jos suhtautuisimme edes puoliksi yhtä suopeasti Britanniaan, voisimme välttää valtavan katastrofin brexitissä, Commerzbankin pääekonomisti  Jörg Krämer  sanoo.
 Ylipäätään EU:n suhtautuminen kolmansiin maihin rahoitusalalla on tiukentunut,  arvioi  EU:n ulkopuolisen Sveitsin pörssin johtaja.
 Frankfurt on yksi Euroopan kansainvälisimpiä kaupunkeja esimerkiksi Brysselin ohella. Jo yli puolet suur-Frankfurtin 2,3 miljoonasta asukkaasta on maahanmuuttajataustaisia. Mårten Lampén / Yle
 Eurooppalaisten pankkien riskit puhuttivat tänään myös Helsingissä. Suomessa pankit ovat vakavaraisempia kuin keskieurooppalaiset kilpailijansa, mutta  Finanssivalvonta varoittaa silti riskien kasvavan  myös meillä.

Tyyntä myrskyn edellä? Kova brexit voi saada rahoitusalan kaasuttamaan Lontoosta, EKP patistaa pankkeja muuttamaan


Summary: Kansalaisaloitteen tavoitteena on muuttaa rikoslakia niin, että raiskaus määriteltäisiin suostumuksen puutteen kautta.

Raiskauslainsäädännön muutokseen tähtäävä  Suostumus2018-kansalaisaloite  on tänään keskiviikkona eduskunnan suuren salin käsittelyssä.
 Eduskunnan täysistunto alkaa klo 14. Kansalaisaloite on istunnon toinen asia, joten sitä käsitellään arviolta noin klo 15.
 Voit seurata eduskunnan täysistuntoa  Yle Areenasta  tai klikkaamalla jutun pääkuvaa.
 Suostumus2018-kansalaisaloite keräsi joulukuun alkuun mennessä yli 55 000 allekirjoitusta. Aloitteen tavoitteena on muuttaa rikoslakia niin, että raiskaus määriteltäisiin suostumuksen puutteen eikä käytetyn väkivallan tai sillä uhkaamisen kautta.
 Eduskunta käy tänään lähetekeskustelun aloitteesta. Tämän jälkeen kansalaisaloite siirtynee eduskunnan lakivaliokunnan käsiteltäväksi.
 Edellinen oikeusministeri asetti työryhmän
 Kansalaisaloite ei ole ainoa keino, jolla rikoslain seksuaalirikoksia koskevaa lukua on pyritty muuttamaan.
 Antti Rinteen  (sd.) hallituksen ohjelmaan on kirjattu tavoite muuttaa raiskaukseen liittyvää lainsäädäntöä siten, että lähtökohtana olisi niin ikään koskemattomuus ja seksuaalinen itsemääräämisoikeus.
 Ohjelmaan kirjattiin, että rikoslain raiskausmääritelmää muutettaisiin "suostumuksen puutteeseen perustuvaksi oikeusturvasta huolehtien".
 Edellisen hallituksen oikeusministeri  Antti Häkkänen  (kok.)  aloitti myös rikoslain seksuaalirikoksia koskevan luvun kokonaisuudistuksen . Uudistuksen tavoitteena on "valmistella säännökset, joilla vahvistetaan suostumuksen asemaa raiskauksen tunnusmerkistössä".
 Häkkäsen asettaman työryhmän työ on vielä kesken. Työryhmää johtaa oikusministeriön erityisasiantuntija  Sami Kiriakos  ja sen toimikausi loppuu toukokuussa 2020.
 Lue lisää:
 Raiskauslain muutokseen pyrkivä Suostumus2018-kansalaisaloite luovutettiin eduskunnalle
 Eduskunnan naisverkosto haluaa tiukentaa raiskauslainsäädäntöä

Raiskauslainsäädännön muuttamiseen tähtäävä Suostumus-kansalaisaloite on eduskunnan käsittelyssä – katso suorana klo 15 alkaen


Summary: Norjassa asuvia koiria ei edelleenkään saa tuoda Suomen koiratapahtumiin.

Suomen Kennelliiton hallitus jatkaa edelleen Norjassa asuvien koirien osallistumiskieltoa Kennelliiton alaisiin koiratapahtumiin Suomessa. Kielto on voimassa tällä tietoa syyskuun loppuun asti. Kiellon syynä on Norjassa ilmennyt vakava koirien veriripulitautitilanne.
 Norjassa tautiin on kuollut lähes 30 koiraa ja ainakin parisataa on sairastunut. Nopeasti hoitoon saadut koirat ovat toipuneet.
 Kennelliitto kertoo verkkosivuillaan , että tilanne arvioidaan uudelleen, jos uutta tietoa ilmenee.
 Myös Ruotsin ja Tanskan kennelliitot ovat päättäneet jatkaa Norjassa asuvien koirien koe-, kilpailu- ja näyttelykieltoa 30.9. saakka.
 Norjassa kokeiden, kilpailujen ja näyttelyiden järjestämiskielto on hieman lieventynyt.
 Suomen Kennelliiton tietojen mukaan Norjan eläinlääkintäviranomaiset ovat tarkentaneet ohjeitaan siitä, miten koirien kanssa tulee toimia. Sen johdosta  Norjan Kennelliitto on päättänyt sallia eräiden kokeiden ja kilpailuiden järjestämisen maassa . Näissä tapahtumissa koirien kontaktia toisiinsa voidaan rajoittaa, kuten viranomaiset ohjeistavat.
 Tautitapaukset Norjassa sairastuneilla koirilla ilmenevät verisenä ripulina, oksennuksena ja nopeasti heikkenevänä yleiskuntona.
 Suomessa Ruokavirasto on saanut ilmoituksia vain yksittäisistä koirien veriripulitapauksista Suomessa.
 Ruokaviraston mukaan koirien verenvuotoista suolistosairautta esiintyy yksittäisinä tapauksina melko säännöllisesti ympäri vuoden. Tauti voi olla tavallista yleisempää lämpimänä loppukesänä ja syksynä. Taudin laukaisevat syyt tunnetaan vielä huonosti, mutta se ei ole koirasta toiseen tarttuva.
 Myöskään Ruotsissa tai Tanskassa ei ole raportoitu vastaavanlaisia tarttuvia tautitapauksia, kertoo Suomen Kennelliitto verkkosivuillaan.
 Lisää aiheesta:
 Norjan mystinen epidemia perui suositun koiraparaatin Helsingissä – tulossa oli satoja osallistujia: "Liian iso riski"
 Kennelliitto suosittelee välttämään koirien kuonokontaktia – Ruokavirastoon tullut kymmenkunta ilmoitusta eri puolilta Suomea, viranomaiset rauhoittelevat koiranomistajia
 Koirien tuontikielto Norjasta jatkuu – moni koiranomistaja Suomessa pelkää, että tauti leviää silti: "Olemme kauhuissamme"
 Norjassa on kuollut yli 20 koiraa tuntemattomaan tautiin – Ruokavirastolta ja Kennelliitolta varoituksia Suomeenkin

Norjan koirien tuontikielto Suomeen jatkuu yhä tautiuhkan vuoksi


Summary: Euroopan ja Yhdysvaltojen viranomaiset selvittävät lääkeaine ranitidiinia koskevaa laatuongelmaa. Potilaat eivät ole vaarassa.

Ranitidiinia sisältävät lääkevalmisteet vedetään Suomessa pois apteekeista, kertoo Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimea  tiedotteessa .
 Ranitidiini on lääkeaine, jota käytetään hoitamaan ja estämään mahan liikahappoisuudesta aiheutuvia vaivoja, kuten närästystä ja mahahaavaa. Euroopan ja Yhdysvaltojen viranomaiset selvittävät paraikaa ranitidiinia koskevaa laatuongelmaa.
 Akuuttia riskiä potilaille ei ole, ja Fimea kehottaa heitä jatkamaan lääkkeenkäyttöä. Halutessaan potilas voi kuitenkin pyytää lääkäriä vaihtamaan lääkkeen toiseen.
 Suomessa myyntikieltoon menevät Inside, Inside Brus, Ranisan, Ranitidin Mylan, Ranixal ja Zantac.
 Selvitykset liittyvät havaittuun epäpuhtauteen, N-nitrosodimetyyliamiiniin (NDMA), jonka on eläinkokeissa todettu nostavan syöpäriskiä. Sitä on myös joissakin ruoka-aineissa ja vedessä, eikä sen oleteta olevan ihmiselle haitallista hyvin pieninä pitoisuuksina. Lääkkeissä raja-arvot epäpuhtauksille ovat kuitenkin erittäin tiukat.
 Euroopan komissio, Euroopan lääkevirasto EMA ja kansalliset lääkeviranomaiset tutkivat parhaillaan NDMA:n määriä lääkkeissä ja mahdollisia vaikutuksia potilaisiin. Fimea jatkaa asian selvittelyä yhdessä muiden Euroopan lääkeviranomaisten kanssa.
 Lue myös:
 Terveysviranomaiset selvittävät närästyslääke Zantacin turvallisuutta – Testeissä löytyi pieniä määriä mahdollisesti syöpää aiheuttavaa ainetta
 Lääkepulan aiheuttama lääkkeiden vaihtorumba helpottuu – Lääkäri näkee pian uudesta hakukoneesta lääkkeet, joita ei löydy apteekeista
 Tuhansien suomalaisnaisten käyttämä rintasyöpälääke hävisi apteekeista, potilaiden hoitoon voi tulla muutoksia

Apteekit vetävät pois osan närästyslääkkeistä


Summary: Ammattimuusikot laulavat demokratiaa puolustavaa laulua Youtubessa kaasunaamareihin naamioituneina.

Hongkongissa Glory to Hong Kong -hymnistä on tullut kuukausia kestäneiden demokratiamielenosoitusten symboli. Se on itsehallintoalueella jo niin suosittu, että osa protestoijista haluaisi siitä itsehallintoalueen oman kansallislaulun.
 Hymni luotiin internetin keskustelupalstalla reilu kuukausi sitten. Se sai alkunsa yksittäisen käyttäjän luomasta melodianpätkästä ja sanoituksesta.
 Anonyyminä pysyttelevä verkkokäyttäjä pyysi ihmisiä nauhoittamaan sävelmän laulua. Tämän jälkeen hän  kokosi äänitiedostot yhteen Google Drivessa . Lopputuloksena oli moniääninen tiedosto, jossa yhteen liitetyt äänet kuulostavat kuoron laulamalta.
 Hymni on saavuttanut valtaisan suosion Hongkongin protestiliikkeen keskuudessa. Sitä on laulettu kaduilla, demokratiamarsseilla, ostoskeskuksissa ja jopa jalkapallo-otteluissa.
 Halusin tehdä laulun, joka näyttää taistelun demokratian ja vapauden puolesta.  Hongkongin protestihymnin alkuperäisversion tekijä BBC:lle.
 Kotikutoinen protestihymni on saanut tulitukea myös ammattilaismuusikoilta.
 Black Blorchestra -niminen ryhmä  julkaisi hymnistä orkesteriversion viikko sitten Youtubessa.
 Sen on katsottu jo lähes 1,6 miljoonaa kertaa. Sitä on myös jaettu sosiaalisessa mediassa.
 Videolla mustiin pukeutuneet laulajat esiintyvät kaasunaamareissa. Päässä heillä on suojakypärät – kyseessä on tyypillinen Hongkongin protesteihin osallistuvan asu. Muusikot ovat myös pukeneet ylleen kasvonaamiot ja hatut. Hymniä kyydittävät videolle leikatut kuvat kaupungin katuja viime kuukausina täyttäneistä mielenosoituksista.
 Tekijät pysyttelevät nimettöminä
 Hongkongilainen South China Morning Post -lehti on haastatellut videon tekijöitä, jotka eivät halua esiintyä jutussa edes keksityllä sukunimellä, sillä he pelkäävät sen nimisten henkilöiden joutuvan vainotuksi.
 Toimistotyöntekijät ja protestoijat kokoontuivat ostoskeskukseen toistelemaan hallinnonvastaisia iskulauseta ja laulamaan Hongkongin uutta protestihymniä syyskuun 12. päivä. Jerome Favre / Epa
 Youtubeen ladatulla videolla esiintyvät ihmiset ovat pukeutuneet protestoijien tavoin kahdesta syystä: Ensinnäkin he haluavat osoittaa sen, että kuka tahansa voi liittyä mukaan protesteihin. Toiseksi tärkeää on myös se, että tekijöitä ei voi tunnistaa.
 Osa torvisektion soittajista pelkäsi jopa, että soittimet saattaisivat ilmiantaa heidät, sillä joihinkin torviin oli kaiverrettu omistajiensa nimet.
 – Pelkäsin paljastavani muusikon jopa yhden video-otoksen perusteella, kertoo 28-vuotias editoija nimimerkillä  V   South China Morning Post-lehdelle .
 Kapellimestari,  S , kertoo, että videolla esiintyy useita musiikkialan ammattilaisia. Kuvauspäivän ajaksi ryhmä varasi paikalle myös asianajajan, sillä tekijät pelkäsivät poliisin rynnäkköä paikalle.
 – Kyseessä oli rauhanomainen ja lainvoimainen kulttuurinen teko yksityistiloissa, jonka olisi pitänyt olla tyystin erossa pelosta. Silti, jokainen meistä pelkäsi, kertoo kapellimestari South China Morning Postille.
 Kuukausia kestäneiden protestien jälkeen monet tuntevat olonsa avuttomaksi. Ammattimaisesti tuotetun version tarkoituksena on  tekijöiden mukaan valaa lisää uskoa demokratialiikkeeseen .
 Kilpalaulantaa ostoskeskuksessa
 Pelosta huolimatta hymniä on laulettu kauppakeskuksissa, puistoissa, kaduilla ympäri Hongkongia. Tämä on suututtanut osan niistä, jotka tukevat alueen hallintoa ja Manner-Kiinaa.
 Syyskuun puolivälissä Hongkongissa eri mieltä olevat mielenosoittajat ottivat yhteen – laulamalla. Hongkongilaisessa tavaratalossa Pekingiä tukevat mielenosoittajat heiluttivat Kiinan lippuja ja lauloivat Vapaaehtoisten marssia, Kiinan kansallislaulua. Tähän toinen joukko vastasi laulamalla Glory to Hong Kong -hymniä.
 Protestihymniä laulettiin joukolla International Financial Center -tornitalon ostoskeskuksessa Hongkongissa 12. syyskuuta. AOP
 Syyskuussa Hongkongissa nähtiin kilpalaulanta, jossa osa mielenosoittajista kantoi Kiinan lippuja ja lauloi maan kansallislaulua ja osa lauloi protestihymniä. Epa / Jerome Favre
 Britannian yleisradioyhtiö BBC on haastatellut hymnin alkuperäisen version tekijää.
 Haastattelussa laulun tekijän puhe on dubattu turvallisuussyistä. Tekijän mukaan tällä hetkellä hongkongilaisilla ei tunnu olevan muuta mahdollisuutta kuin ilmaista mielipiteensä toistamalla iskulauseita.
 Tekijä kertoo, että hymnin alkuperäisenä tarkoituksena oli  yhdistää ihmisiä ja kohottaa taistelutahtoa .
 – Halusin tehdä laulun, joka näyttää taistelun demokratian ja vapauden puolesta, sanoo laulun tekijä BBC:lle
 Hongkongilaiset jalkapallofanit buuasivat Kiinan kansallislaululle maailmanmestaruuskisojen karsintaottelussa Irania vastaan Hongkongin stadionilla 10. syyskuuta 2019. Jerome Favre / Epa
 Osa vaihtaisi kansallislaulun protestihymniin
 Erityishallintoalueen virallinen kansallislaulu on sama kuin Kiinassa. Osa protestoijista on sitä mieltä, että tämä pitäisi vaihtaa.
 Nimettömänä pysyttelevä, hengityssuojaimeen verhoutunut protestoija kertoo BBC:n videolla, että hän  toivoisi siitä Hongkongin virallista kansallishymniä .
 – Ymmärrän viimein, miksi ihmiset muista maista itkevät laulaessaan kansallislauluaan, hän sanoo BBC:lle.
 Lue myös :
 Hongkongissa yhteenottoja – poliisi hajotti protesteja kyynelkaasulla ja vesitykeillä, mielenosoittajat heittelivät polttopulloilla
 Hongkongin protestoijat pyysivät presidentti Trumpia ”vapauttamaan” kaupungin
 Yle Hongkongissa: Opettajat osoittavat mieltään – "Älkää ampuko oppilaitamme"
 "Taistellaan yhdessä", "Jaksaa, jaksaa" – poliittisin iskulausein varustetut leivonnaiset viedään käsistä Hongkongissa

Hongkongin protestoijat loivat oman ”kansallislaulunsa”  – nyt esittäjät pelkäävät vainoa