Summary: Mehiläinen Länsi-Pohja kutsui Tehyn ja SuPerin ammattiosastojen edustajat neuvotteluun lähes välittömästi, kun se oli saanut tiedon laittomana pitämästään ulosmarssista.

Suomen lähi- ja perushoitajaliitto (SuPer)

Mehiläinen Länsi-Pohja toteaa tiedotteessaan , että neuvotteluiden tavoitteena on löytää yhteisymmärrys esiin nostetuista kysymyksistä ja välttää lainvastaisena työtaistelutoimena pidetty  ulosmarssi.
 Tiedotteen mukaan Mehiläinen Länsi-Pohjaa ei ole informoitu aiemmin yksilöidysti työntekijäliittojen tai ammattiosastojen toimesta esiin nostetuista kysymyksistä tai työtaistelutoimena suunnitellusta ulosmarssista.
 Yhtiö kertoo, että Mehiläinen Länsi-Pohja on maksanut vuonna 2018 lomarahan täysimääräisesti kaikille työntekijöilleen, joille palveluiden tilaajatahot eli Länsi-Pohjan sairaanhoitopiirin kuntayhtymä, Kemin kaupunki jaTornion kaupunki eivät ole maksaneet vuoden 2018 lomarahaa. Lomarahat on maksettu ilman kilpailukykysopimuksen mukaisia leikkauksia.
 Mehiläinen Länsi-Pohja vetoaa osaltaan palveluiden tilaajatahoihin lomarahojen maksun ja tätä koskevan koetun eriarvoisuuden osalta.
 Mehiläinen Länsi-Pohja on myös sitoutunut maksamaan järjestelyvaraerän täysimääräisesti työntekijöilleen. Tiedotteen mukaan siitä sovitaan henkilöstöjärjestöjen kanssa siten, että maksut vastaavat kokonaisuutena työnantajan velvoitetteita.
 Yhtiö lupaa maksaa järjestelyvaraerän neuvottelutuloksen perusteella ensi tilassa, tarvittaessa ylimääräisen maksuajon kautta.

Mehiläinen Länsi-Pohja kutsui ammattiosastot neuvotteluun estääkseen ulosmarssin


Summary: Useat biotalouden toimijat ovat kiinnostuneita Myllykosken paperitehtaan alueesta Kouvolassa.

Pressun takaa avautuu korkea käytävä. Sen toisessa päässä ammottaa aukko, jonka pohjalla lepää jykevä, metallinen koneisto.
 Se on hakemurskain, kutsumanimeltään Murska. Laitos jauhoi ennen jätepuusta polttoainetta Myllykosken paperitehtaan voimalaitokselle. Nyt siitä kaavaillaan tehdasalueen uutta sydäntä.
 – En olisi arvannut, kuinka iso merkitys tällä on. Tämä voi olla ihan oleellinen osa tehtaan tulevaisuutta, toteaa tehtaan omistavan Redeve Oy:n hallituksen puheenjohtaja  Jari Lahtinen .
 On kulunut yli seitsemän vuotta siitä, kun  Myllykosken paperitehdas suljettiin  ja lähes 400 ihmistä jäi ilman töitä.
 Murskalaitoksen hampaat jauhoivat ennen polttoainetta paperitehtaan voimalaitokselle.  Juulia Tillaeus / Yle
 Paperikoneet pysähtyivät
 Ensimmäinen paperikone käynnistyi Myllykoskella jo vuonna 1906, kun Björnbergin suku ryhtyi laajentamaan voimalaitos- ja sahatoimintaansa. Pian sukuyhtiö alkoi keskittyä paperin tuotantoon.
 Paperitehdas työllisti parhaimmillaan 1 500 työntekijää, ja sen ympärille kasvoi oma yhdyskuntansa.
 Juulia Tillaeus / Yle
 2000-luvulla Björnbergien sukuyhtiö Myllykoski Oyj velkaantui. Yhtiö ei enää kyennyt pyörittämään tehdasta, ja myi sen joulukuussa 2010 UPM:lle. Metsäjätti pyöritti tehdasta vielä vuoden ajan. Sitten se päätettiin sulkea.
 Se oli täystyrmäys kylälle, jonka kaikki toiminta ja kehitys oli rakentunut vuosikymmenien saatossa paperiteollisuuden ympärille.
 Tehtaan sulkeminen käynnisti ketjureaktion. Ensin katosivat työpaikat, sen jälkeen palvelut ja tapahtumat. Monen paikallisen mukaan Myllykoski pysähtyi ja ihmisten mielialan valtasi apatia. Tehtaan sulkemisen jälkeen Myllykoskea on kuvailtu muun muassa näin: "Kylä on vähän kuin lännenelokuvassa. Tuuli puhaltaa, heinä lentelee ja on tyhjää".
 Viimeinen naula arkkuun lyötiin alkuvuodesta 2015, kun Veikkausliigassa pelannut MyPa ajautui konkurssiin. Sittemmin seura on tehnyt paluun, ja ensi kaudella edustusjoukkue pelaa jalkapallon Ykkösessä.
 UPM etsi ratkaisua tilojen jatkokäytölle vuosia. Sinne on yritetty perustaa muun muassa bioetanolitehdasta. Hanke kuitenkin  kaatui rahoitusongelmiin .
 Sitten kiinteistökehitysprojekteihin erikoistunut Redeve Oy  osti tehtaan .
 Vuodessa ajatus tehtaan käytöstä on hioutunut, ja pian sen pitäisi olla totta.
 Murskalaitoksen lattia liikkuu edestakaisin, ja kuljettaa murskattavan materiaalin metallihampaisiin.  Juulia Tillaeus / Yle
 Biopolttoaineita
 Tehtaan uusi omistaja haluaa luoda alueelle biotalouden keskittymän.
 – Itsellenikin on nyt valjennut, että biotalous on se asia, joka sopisi parhaiten Myllykoskelle eri muodoissaan. Se sopii tänne hyvin, koska täällä on harjoitettu metsäteollisuutta. Alueen infrastruktuuri palvelee tämäntyyppistä toimintaa, sanoo Jari Lahtinen.
 Trukit ja kuorma-autot menevät edestakaisin, ja iloisia ihmisiä kulkee haalareissaan.  Jari Lahtinen
 Pääosaa suunnitelmassa näyttelee vanha murskalaitos. Sillä voitaisiin tuottaa haketta, jota voidaan hyödyntää polttoaineena sellaisenaan tai jatkojalostaa esimerkiksi bioetanoliksi.
 – Fossiilisista polttoaineista pyritään eroon, ja kotimaiset vaihtoehdot ovat nousseet voimakkaasti esiin. Niiden käyttö tulee laajenemaan. Tuotantopaikkoja tarvitaan lisää, toteaa Lahtinen.
 Polttoaineeksi jauhettu jätepuu matkasi tehtaan voimalaitoksen kattilaan suoraan kuljetinta pitkin. Murskalaitoksessa on valmiina myös suutin, josta hake voitaisiin ohjata ulos. Juulia Tillaeus / Yle
 Murskalaitos ei tällä hetkellä ole toimintakunnossa. Se pitäisi huoltaa ennen käyttöönottoa.
 Redeve käy parhaillaan neuvotteluja useiden bioalan toimijoiden kanssa. Lahtisen mukaan joukossa on valtakunnallisesti ja kansainvälisesti toimivia pörssi- ja pk-yrityksiä. Tavoitteena olisi saada alueelle useita alan yrityksiä, jotka saisivat toisistaan synergiaa.
 Lahtinen uskoo, että liiketoiminta Myllykoskella käynnistyy vielä tämän vuoden puolella.
 – Kiinnostusta on löytynyt. Uskon vahvasti, että hakemurskain toimii jo tänä vuonna. Uskon että viiden vuoden sisällä toiminta on jo aika laajamittasta. Trukit ja kuorma-autot menevät edestakaisin, ja iloisia ihmisiä kulkee haalareissaan.
 Sähkökaapit odottavat asentamista vanhan paperivaraston lattialla.  Juulia Tillaeus / Yle
 Ensimmäinen sopimus syntymässä
 Ensimmäinen vuokrasopimus Myllykosken tehtaan alueista on allekirjoitusta vaille valmis. Se on määrä solmia piha-alueesta kiertotalouden materiaalia varastoivan yrittäjän kanssa.
 – Sopimus on tarkoitus allekirjoittaa viikon, parin sisällä. Se on hyvä alku.
 Toisen kierto- ja biotalouden yrittäjän kanssa neuvotellaan ulkoalueen ja vanhan paperivaraston vuokraamisesta. Lahtinen uskoo sopimuksen syntyvän toukokuun loppuun mennessä.
 Paperitehtaan toimintavuosina alueelle johti rautatie. Sittemmin raiteet on purettu. Nyt Redeve aikoo palauttaa ne entiselleen.
 – Olemme käynnistäneet raiteiden suunnittelun ja luvituksen. Pistoraiteella on suuri merkitys, koska useat yrittäjät haluavat raideyhteyden. Kouvolan seudulla on pula teollisuustonteista, joille on pistoraide. Sellaiset tontit on jo varattu.
 Juulia Tillaeus / Yle
 Omistajan vaihtuessa tehdas oli pitkälti siinä kunnossa, johon se paperintuotannon päätyttyä jäi. Redeve on rakentanut sisäistä sähköverkkoa ja korjannut vesikattoa, mutta sisätiloihin ei ole muutostöitä vielä tehty.
 – Ne muutokset tehdään räätälöidysti tulevien vuokralaisten tarpeiden mukaan. Niitä ei etukäteen voi arvata.

Iso murskain valtasi suljetun paperitehtaan tilat – nyt siitä odotetaan kylän pelastajaa: "Trukit kulkevat, ja iloisia ihmisiä haalareissaan"


Summary: Ylen kannatuskyselyssä on pienen marginaalin sisällä neljä puoluetta, joten hallitusneuvotteluista ennakoidaan vaikeita.

Ylen  tuoreessa kannatusmittauksessa  kovassa nosteessa olevien perussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-aho ei ole yllättynyt loppukiristä.
 Perussuomalaiset on noussut kokoomuksen ohi toiseksi suosituimmaksi puolueeksi 16,3 prosentin kannatuksella. Puolueen suosio on noussut jo kuutisen prosenttiyksikköä syksyn lukemista.
 Moni puoluejohtaja riemuitsisi kunnolla hyvistä lukemista näin lähellä vaaleja, mutta Halla-ahon rauhallinen tyyli pitää.
 – Nouseva trendi on näkynyt talvesta lähtien ja tulos vastaa aika hyvin muiden tiedotusvälineiden vastaavia kyselyitä, Halla-aho toteaa.
 Eduskuntavaalit ovat kolmen päivän päästä. Onko mittauksella vaikutusta kampanjan loppumetreihin? Perussuomalaisten kannattajissa on paljon heitä, jotka jättävät äänestämisen väliin. Miten heidät saadaan kävelemään vaaliuurnille asti?
 – Perussuomalaisten vahvuus on toiminnan ja politiikan johdonmukaisuus. Pyrimme pitämään vaalipäivään asti esillä teemoja, joilla olemme menneet tähänkin asti.
 Ylen kannatuskyselyssä on pienen marginaalin sisällä neljä puoluetta. Halla-ahon mukaan tämä ei ainakaan helpota hallitusneuvotteluja.
 – Sellaisia ilmeisiä ja helppoja hallitusratkaisuja ei näillä luvuilla ole nähtävissä. On vaikea sanoa, mitä vaalien jälkeen tapahtuu. Meidän viesti äänestäjille on se, että mitä enemmän perususuomalaiset saavat kansanedustajia, sitä paremmat asemat meillä tietysti on vaalien jälkeen.
 Sosiaalidemokraatit, vasemmistoliitto ja vihreät ovat jo ilmaisseet, etteivät puolueet halaja samaan hallitukseen perussuomalaisten kanssa.
 – Luulen, että ylpeys käy lankeamuksen edellä, kuten maailmassa tahtoo yleensä käydä. Minun mielestäni ei ole järkevää maalata itseään nurkkaan, ja ryhtyä jakamaan ministerin salkkuja ennen kuin vaalitulos on selvillä.
 Halla-aho sanoo perussuomalaisten olevan valmis yhteistyöhön kaikkien kanssa, mutta ei toki millä hinnalla tahansa.
 *Juttua päivitetään myös muiden puoluejohtajien kommenteilla.
 Lue myös:
 Ylen kannatusmittaus: Perussuomalaiset kiilasi kakkoseksi, SDP:n etumatka kutistunut
 Analyysi: Politiikan johtajuus hukassa – suurin puolue jäämässä alle 20 prosentin
 Ylen puoluekannatusmittaus: Miten suomalaiset äänestäisivät, jos vaalit pidettäisiin nyt?

Halla-aho näpäyttää perussuomalaisia hyljeksiviä puolueita: "Luulen, että ylpeys käy lankeamuksen edellä, ministerisalkkuja ei kannata vielä jakaa"


Summary: Demokratia on  suomalaisille vakava asia – hyvä niin, pohtii Jouko Jokinen näkökulmassaan.

Mietin 800 metrin juoksun viimeistä kaarretta. Yhtä urheilun komeimmista hetkistä, kun vaikkapa viisi juoksijaa on kääntymässä tiiviissä ryhmässä kolmen radan leveydeltä kohti loppusuoraa. Seuraavien sekuntien aikana tapahtuu valtavasti. Maitohapot hyydyttävät yhden, töniminen vie toisen rytmin, joku heittäytyy, hillitön kiri – tai oikeastaan paras kyky pitää vauhti – tekee jostakin mestarin ja riemu repeää maaliviivalla.
 Vaikka kuinka yritän, en näe  Antti Rinnettä ,  Petteri Orpoa ,  Jussi Halla-ahoa ,  Juha Sipilää  ja  Pekka Haavistoa  kaartamassa 800 metrin loppusuoralle, vaikka eduskuntavaalien loppukiri onkin menossa. Enemmän vaalikamppailu muistuttaa 50 kilometrin hiihtoa väliaikalähdöllä.
 Demokratia on niin suuri asia, että se on aina pienen vaivan arvoinen.
 Suomalaisten vaalien vakavuus  tuntuu hyvältä. Kävin tiistaina kello 19.30 asioilla Munkkivuoren ostarilla. Ennakkoäänestykseen oli 30 metrin jono.
 Tai puhun 89-vuotiaan äitini kanssa, joka kertoo, kuinka oli järjestänyt itselleen kotiäänestyksen Vilppulassa, kun elinpiiri on jo rajoittunut kodin seinien sisäpuolelle. Demokratia on niin suuri asia, että se on aina pienen vaivan arvoinen.
 Kun pyyhkäisee vähän pintavaahtoa pois, vaalikamppailu näyttäytyy hyvin asiallisena. Kuin se 50 kilometrin hiihto, jonka aikana voi torkahtaa sohvalle, mutta silti kisaan pääsee hyvin mukaan, kun selostajan ääni nousee.
 Kaikki tuntuvat peesailevan ja varovan kärjistämistä. Siinä on puolensa, mutta silti koulutuksesta, vanhustenhoidosta, soten kohtalosta (mutta ehdottomasta tarpeesta), maahanmuutosta, ilmastonmuutoksesta ja monesta muusta asiasta ollaan kovin samoilla linjoilla. Innokkaasti ollaan jakamassa hyvää, ja nouseva työllisyysaste ratkaisee rahoitusongelmat.
 Keskusteluihin on kaivattu  ulkopolitiikkaa. Äänestäjiä se ei juurikaan kiinnosta. Siksi ehdokkailta ei ole kuulunut raikkaita ulko- tai turvallisuuspolitiikan avauksia. Suomalaiset poliitikot ovat ulkopolitiikasta kovin samanmielisiä. Natoon ei pyritä, yhteistyötä eri suuntiin viritellään, Venäjää kritisoidaan maltillisesti, mutta hyvää dialogia pidetään yllä, Euroopan unionissa halutaan olla aktiivisia. Aika pienistä asioista  Helsingin Sanomien tiistaisessa tentissä  kiivailtiin.
 Ulkopolitiikkaa kaipaavien kannattaa muistaa kaksi asiaa.
 “Tasavallan presidentti johtaa Suomen ulkopolitiikkaa (ja sitten tulee toooosi pitkä tauko) yhdessä valtioneuvoston kanssa”. Ylivoimaisen aseman ottanut  Sauli Niinistö  hoitaa ulkopolitiikan. Eipä siinä puoluejohtajien kannata kovasti viisastella.
 EU-asiat kuuluvat  pääministerille ja eduskunnalle, mutta EU-kysymyksiä on syytä säästellä. Ennen EU-vaaleja (26.5.) puhumme Euroopasta todella paljon. Aiheita piisaa ja tilanteet Euroopassa muuttuvat nopeasti.
 Yleisradio aloitti vaaliloppukirinsä  jo 14. maaliskuuta, kun avasimme  vaalikoneen  ja järjestimme  ensimmäisen puheenjohtajatentin . Luotamme pitkään kiriin.
 Sisältöä olemme tehneet valtavasti .
 Tuntuu kelpaavan.
 Vaalikoneessa on jo reippaasti yli miljoona kävijää.
 Television puheenjohtajatenttien katsojamäärät ovat kasvaneet neljän vuoden takaiseen verrattuna 20 prosenttia. Lisäksi Areenassa niitä on katsottu satoja tuhansia kertoja. Vaalikoneessa on jo reippaasti yli miljoona kävijää. Vaaliaiheiset verkkojutut ovat koko ajan luetuimpien listoilla.
 Vaikka vaalikamppailun asiallisuus on arvo , tunnistan Helsingin Sanomien  Paavo Raution  ajatuksen, kun hän  kolumnissaan  (HS 6.4.) kaipasi 1990-luvun  Pertti “Veltto” Virtasta  ja hänen vaalilausettaan “velton kansan luonnollisesta valinnasta” tai Luonnonlain puolueen joogalentäjiä.
 Ironia ja satiiri  eivät enää ole mahdollisia tyylilajeja politiikassakaan. Tosikkous ja uhoaminen ovat kutistaneet huumorin pelikentän. Vakavuus on ajan sävel. Onneksi joku sentään uskalsi pyytää “ääntä rakkaudelle”.
 Jouko Jokinen
 Kirjoittaja on Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan vastaava päätoimittaja.
 Aiheesta voi keskustella 11.4. klo 18.00 asti.

Vastaavalta päätoimittajalta: Vaalikamppailu väliaikalähdöllä


Summary: Viranomaisten mielestä kinkkupitsan täytteen on oltava kinkkua, mutta useissa pitserioissa käytetään halvempia pitsasuikaleita.

Elintarvikkeiden laatua valvova Ruokavirasto kertoo, että Suomessa kinkkuna myydään myös muita lihatuotteita kuin kinkkua.
 Esimerkiksi kinkkupitsana myydyn pitsan täytteenä on useissa tapauksissa käytetty ehdan kinkun sijaan edullisempaa raaka-ainetta.
 Ruokavirasto lähetti kunnille viime kesänä valvontapyynnön koskien kinkku-nimen käyttöä ravintoloiden ruokalistoilla. Ensimmäisten valvontojen tulokset ovat osoittaneet, että ravintoloissa lautaselle päätyy usein muuta kuin kinkkua.
 Esimerkiksi Savonlinnan seudulla suurimmassa osassa ravintoloista pitsan täytteenä oli kinkun sijaan pitsasuikaletta. Pitsasuikaleiden nimellä myytävään lihavalmisteeseen ei välttämättä kinkkua ole käytetty lainkaan. Makkaramassaa muistuttava tuote voi sisältää esimerkiksi sianlihaa, broileria ja kalkkunaa.
 Valvontapyyntö tehtiin Ruokaviraston saatua kyselyitä aiheesta. Ongelma ei ole vain pitserioiden, vaan myös muiden ravintoloiden. Esimerkiksi lounasravintolan kinkkukiusaukseen voi eksyä aidon kinkkusuikaleen tai -rouheen sijaan makkaran kaltaista lihavalmistetta.
 Mutta mikä lopulta kelpaa kinkuksi?

 Ruokavirasto: Kinkun on oltava kokolihaa
 Kinkun ja muiden elintarvikkeiden nimien määrittely on Suomessa Ruokaviraston vastuulla. Ruokavirasto valvoo esimerkiksi  karjalanpiirakan nimisuojan toteutumista .
 Ruokavirasto, entinen Elintarviketurvallisuusvirasto Evira, jakaa elintarviketeollisuuden kanssa yhdessä tehdyssä ohjeistuksessaan kinkun ja kinkkuvalmisteet kolmeen eri tuoteryhmään.
 Ruokaviraston määritelmässä kinkku on kokolihatuote, johin käytetään lihan lisäksi ainoastaan suolaa, vettä, mausteita, glukoosia sekä sallittuja lisäaineita. Linjauksen mukaan kinkku-nimeä voidaan käyttää vain tuotteista, joihin käytetty liha on yksinomaan kinkkua, eli lähtöisin sian tietystä ruhonosasta.
 Koska kyseessä on täyslihatuote, kinkkujen lihapitoisuus on Ruokaviraston ohjeistuksen mukaan yleensä vähintään 90 prosenttia. Tuotetta voidaan myös nimittää valmistustapaa korostaen esimerkiksi palvikinkuksi.
 – Vertailukohtana voi käyttää esimerkiksi joulukinkkua, joka on täyslihatuote, Ruokaviraston ylitarkastaja  Tuulikki Lehto  kertoo.
 "Kinkku-ananas-pitsan pitää sisältää kinkkua"
 Muut lihavalmisteet eivät täytä kinkun määritelmää.
 Valmisteen koostumus poikkeaa kinkusta, sillä tuotteessa voidaan käyttää esimerkiksi lihaproteiinia ja muita valmistusaineita, joita ei kinkussa saa olla. Esimerkiksi kinkkuleikkeisiin ja voileipäkinkkuun on usein lisätty muuta proteiinia.
 Myös osa kaupan hyllyllä kinkkusuikaleina myytävistä lihatuotteista on Ruokaviraston luokituksessa lihavalmisteita. Varsinaista kinkkua suikaleissa on vain 60 prosenttia, ja osa suikaleiden lihasisällöstä tulee sianlihasta. Lisäksi tuotteeseen on lisätty kamaraa. Oletettavaa on, että vastaavia lihavalmisteita päätyy myös pitserioiden lautasille tai lounasravintoloiden kinkkukiusauksiin.
 – Kuluttajalle pitää kertoa, mistä tuotteesta on kyse. Kuluttaja valitsee usein tuotteen elintarvikkeen nimen perusteella. Haluamme pitää elintarvikkeiden nimet selkeästi erillään. Kinkku on kinkkua ja kinkkuleike on hieman erityyppinen tuote.
 Jari Kärkkäinen / Yle
 Muun eläinproteiinin lisääminen kinkkuun tekee Lehdon mielestä tuotteesta kinkkuvalmisteen.
 – Tässä on ollut aikanaan epäselvyyttä, ja siksi ohjeistus on silloisen Eviran toimesta tehty. Meidän määritelmässämme kinkku on täyslihaa, Lehto toteaa.
 Kinkkuvalmistetta ei Ruokaviraston linjan mukaan saisi pitseriassa myydä kinkkuna.
 – Lähtökohtaisesti kinkku ja kinkkuvalmiste halutaan pitää erillään. Kuluttaja olettaa kinkku-ananas-pitsan ostaessaan saavansa täytteeksi kinkkua. Tuotteen pitää olla kinkkua, jos sitä kinkkuna myydään.
 Pitsasuikale – makkaramassaa ja muita ruhonosia
 Oma lukunsa pitsan täytteiden joukossa ovat niin sanotut pitsasuikaleet. Useilla valmistajilla on valikoimissaan suikaloituja lihavalmisteita, jotka asettuvat Ruokaviraston luokituksessa makkaroiden alle. Makkarat ovat Ruokaviraston mukaan tyypillisesti emulsionomaisia, eli niihin käytetty liha on jauhettu rasvan, veden ja suolan kanssa tasalaatuiseksi massaksi.
 Mikäli tuote muistuttaa koostumukseltaan leikkelemakkaraa, ei siitä tehtyä suikaletta voi kutsua kinkkusuikaleeksi. Myös lihanjalostajat ymmärtävät tämän, ja tuotteita myydään esimerkiksi pitsasuikaleen nimellä.
 Pitsasuikale ei välttämättä sisällä lainkaan kinkkua. Ainesosaluettelossa vilahtelee sian, kalkkunan ja broilerin lihaa, kamaraa, soijaproteiinia sekä sian muista osista saatua lihaproteiinia.
 Jos pitsan täytteenä olevat pitsasuikaleet eivät ole kinkkua, ei pitsaa voi Ruokaviraston mukaan nimetä kinkkupitsaksi.
 AOP
 Useissa pitsoissa täyte on sittenkin makkaraa
 Savonlinnan seudulla toimivan Itä-Savon sairaanhoitopiiri Sosterin terveysvalvonta valvoi kinkku-nimen käyttöä Oiva-tarkastusten yhteydessä.
 Vain muutamassa tarkastetuista 38 ravintolasta ei asian suhteen löytynyt huomautettavaa. Kinkkupitsaan tai -kiusaukseen käytettiin usein aidon kinkun sijaan edullisempaa raaka-ainetta. Ongelmia on myös tukkuliikkeiden toiminnassa, Sosterin terveystarkastaja  Hanne Partanen  toteaa.
 – Lähes kaikissa paikoissa kinkkuna mainostettu valmiste oli pizzasuikaletta tai jotain muuta sianlihavalmistetta. Kyseessä ei ollut tuote, joka olisi sisältänyt edes kinkkua. Ongelma oli myös siinä, että toimijat tilasivat tukuilta kinkkusuikaletta, mutta saivat pitsasuikaletta tai muuta lihavalmistetta.
 Partanen näkee pitsasuikaleiden käyttämisen paitsi epäreiluna kilpailuetuna, myös terveysriskinä.
 – Harhaanjohtava markkinointi on epäsuotuisaa niille toimijoille, jotka oikeasti käyttävät kinkkua ja maksavat siitä korkeamman hinnan. Harhaanjohtava markkinointi voi aiheuttaa myös allergiavaaran. Näin voi käydä esimerkiksi broilerinliha-allergisille, jos kinkkuna markkinoidut pitsasuikaleet sisältävät broilerin lihaa.
 Ravintoloita ohjeistettiin korjaamaan tarkastuksissa havaitut puutteet joko ruuan nimeä vaihtamalla tai korjaamalla raaka-aineet nimen mukaisiksi. Ylitarkastaja Lehto toivoo valvonnan tuovan muutosta kuluttajan lautaselle.
 – Tarkkoja tilastoja meillä ei valvonnan tuloksista vielä ole. Valvontapyyntö tehtiin viime kesänä valtakunnallisesti, jotta tilanne saataisiin kuntoon koko maassa. Elintarvikkeen nimen on oltava oikea – kuluttaja valitsee tuotteen nimen perusteella, eikä nimi saa johtaa kuluttajaa harhaan.

Oliko kinkkupitsasi täyte sittenkin broileria? Ruokavirasto: "Nimi ei saa johtaa kuluttajaa harhaan"


Summary: Meri-Lapin kuntien ja Mehiläinen Länsi-Pohjan yhteisyritys aloitti toimintansa viime kesänä. Henkilöstön mitta on nyt täyttynyt vajaan vuoden yhteistaipaleen jälkeen.

Terveyspalveluyhtiö  Mehiläisen tytäryhtiöiden henkilöstö  marssii ulos työpaikoiltaan torstaina iltapäivällä Kemissä ja Torniossa. Henkilöstö perustelee ulosmarssia työnantajan toimilla, jotka ovat huonontaneet heidän työssäjaksamistaan ja työhyvinvointia.
 Tehyn ja SuPerin tiedotteen mukaan henkilökunnan työssäjaksamista ja työhyvinvointia ovat huonontaneet muutokset, jotka työnantaja on toteuttanut nopeassa tahdissa ja säästönäkökulmasta.
 Työntekijät ovat huolissaan potilasturvallisuudesta
 Yhteisessä tiedotteessa todetaan työtahdin olevan niin tiivis, ettei asiakkaan yksilöllinen ja laadukas hoito toteudu. Työntekijöillä on huoli potilasturvallisuuden vaarantumisesta ja tunne ettei työtä voi tehdä niin hyvin kuin pitäisi. Osaavaa henkilöstöä on jo irtisanoutunut kiireen ja työolojen muutosten vuoksi.
 Esimerkiksi Länsi-Pohjan keskussairaalasta on vähennetty osastojen aamuvuoroista hoitajia.
 – Keskussairaalasta kaikilta osastoilta 3B, 4B, Syke ja sisätautien 5B:ltä otettiin hoitaja yksi hoitaja aamuvuoroista pois. Kyllähän se näkyy, ei ehditä henkilökohtaista hyvää hoitoa antamaan, kunhan saadaan perushygienia-asiat tehtyä. Sellainen on ollut tilanne pari-kolme kuukautta, kertoo SuPerin ammattiosasto 103:n hallituksen jäsen  Maria Alalahti.
 Työntekijät syyttävät Mehiläistä sanelupolitiikasta ja työolosuhteiden heikentämisestä sekä työehtosopimuksen noudattamatta jättämisestä.
 – Työnantajat ovat syyllistyneet henkilöstön eriarvoiseen kohteluun maksamalla vuoden 2018 lomarahat työntekijöille erisuuruisina. Osa henkilöstöstä on saanut lomarahan täytenä ja osa 30:llä prosentilla leikattuna.
 Työntekijöiden mukaan lomarahan tasa-arvoistamisesta ei ole päästy sopuun työantajan kanssa. Ulosmarssiin osallistutaan Länsi-Pohjan keskussairaalassa sekä Kemin ja Tornion terveyskeskuksissa.
 Artikkelia täydennetään vielä.

Mehiläisen tytäryhtiöissä ulosmarssi Kemissä ja Torniossa


Summary: Etelä-Korean perustuslakituomioistuin pitää nykyistä raskaudenkeskeytyksen kriminalisointia maan perustuslain vastaisena.

Etelä-Korea on hyväksymässä lailliset abortit. Aborttikielto on ollut voimassa vuodesta 1953. Nykyisestä, abortin kriminalisoivasta laista on määrä luopua vuoden 2020 loppuun mennessä. Samalla on määrä mitätöidä myös toinen, vielä voimassa oleva laki, jonka mukaan abortin tehnyttä lääkäriä tai sitä hakevaa naista vastaan voidaan nostaa rikossyytteet.
 Nykyään raskaudenkeskeytyksestä voi saada enimmillään vuoden vankeustuomion tai vajaan 2000 euron sakot. Toimenpiteen suorittanu lääkäri voidaan tuomita enimmillään kahdeksi vuodeksi vankeuteen ja menettämään lääkärilupansa seitsemäksi vuodeksi.
 Raskaudenkeskeytys voidaan sallia 24 viikon kuluessa, jos sikiöllä on vaikea perinnöllinen sairaus tai raskaus on vaaraksi äidille. Abortti voidaan sallia myös raiskauksen vuoksi.
 Abortit vähenemässä
 Aborttien määrä on ollut Etelä-Koreassa laskusuunnassa. Vuonna 2017 Etelä-Koreassa tehtiin vajaat 50 000 aborttia, kun vuonna 2005 raskaudenkeskytysten määrä oli lähes 350 000. Oikeuteen aborttitapauksia päätyi 14 vuonna 2017. Niistä ei nostettu rikossyytteitä.

Etelä-Korea hyväksymässä abortin


Summary: Poliisin mukaan jutun päätekijät ovat Pirkanmaalta, mutta huumetta on päätynyt myös pääkaupunkiseudulle.

Poliisi on saanut valmiiksi esitutkinnan, jossa huumeiden maahantuontiorganisaation epäillään tuoneen noin 13 kiloa kokaiinia Suomeen.
 Poliisi epäilee, että huume tuotiin Alankomaista vuosina 2017–2018. Tämän jälkeen huumausainetta on pääasiassa Tampereen seudulle, mutta myös pääkaupunkialueelle.
 Tutkinnasta ovat vastanneet Sisä-Suomen poliisilaitos ja Keskusrikospoliisi.
 – Kokonaisuus on suurin koskaan Suomessa paljastettu kokaiinin maahantuonti- ja levitystapaus, ja sen tutkinnassa on tehty tiivistä kansainvälistä yhteistyötä. Alankomaissa on tehty kokonaisuuteen liittyen useita kiinniottoja, kotietsintöjä ja kuulusteluita, kuvaa tutkinnanjohtaja, Keskusrikospoliisin rikosylikomisario Jari Räty tiedotteessa.
 Kokonaisuuden ensimmäisestä osiosta annettiin  tuomio Pirkanmaan käräjäoikeudessa 27. maaliskuuta . Siinä poliisi selvitti kolmen kokaiinikilon tuomisen Suomeen.
 Organisaation pääepäillyt Tampereelta
 Nyt valmistumassa olevassa esitutkinnassa kokaiinin maahantuonnista epäillään 17 henkilöä ja sen levittämisestä on epäilty 16 henkilöä.
 Levittämisen osalta käräjäoikeus  on antanut tuomionsa tammikuussa  ja parhaillaan syyteharkintaan on siirtymässä maahantuontiosuus.
 – Poliisi epäilee, että kuriirit ovat kuljettaneet kokaiinin Alankomaista Suomeen kehonsisäisesti 21 erillisessä erässä. Kahdessa tapauksessa kokaiinierän hankkiminen Alankomaista jäi yritykseksi, Räty kertoo.
 Rädyn mukaan organisaation pääepäillyt ovat toimineet Tampereelta käsin.
 Kokaiinin käyttö Tampereella ennätyslukemissa
 Kokonaisuuden tutkinta sai alkunsa, kun poliisille ilmeni alkuvuodesta 2018, että Tampereella liikkuu kokaiinia enemmän kuin koskaan. Myös vuoden 2017 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) jätevesitutkimusten tulokset tukivat kertomusta kokaiinin käytön voimakkaasta lisääntymisestä alueella.
 – Marraskuussa 2018 kokaiinin käyttö Tampereella on poliisin tekemien paljastavien toimenpiteiden ja takavarikoiden myötävaikutuksella kuitenkin kääntynyt selvään laskuun. Lasku näkyy uusimmassa, vuoden 2018 THL:n jätevesitutkimuksessa, Räty kertoo.
 Poliisi sai kokaiinin levittämiseen ja maahantuontiin liittyvät keskeisimmät henkilöt tietoonsa oman tiedonhankintansa avulla.
 Viime lokakuussa poliisi otti kiinni Suomeen saapuneen alankomaalaisen miehen, jolta takavarikoitiin 833 grammaa kokaiinia ja 30 000 euroa käteistä rahaa.
 Sen jälkeen otettiin kiinni maahantuontiin liittyvä suomalainen pääepäilty sekä muita asiaan liittyviä epäiltyjä Alankomaissa ja Suomessa.
 Poliisin mukaan tutkinnan aikana viisi henkilöä on ollut vangittuna ja kaksi on vangittu poissaolevana.

Esitutkinta Suomen suurimmasta kokaiinitapauksesta valmistui: Kuriirit toivat 13 kiloa huumetta Suomeen kehoonsa kätkettynä


Summary: Puolueet tuomitsevat yhdessä tuumin vaalihäirinnän.

Kaikkien eduskuntapuolueiden puoluesihteerit ovat antaneet yhteisen kannanoton liittyen vaalihäirintään.
 – Vaikka vaalihäirintää ei toistaiseksi ole havaittu, demokratian varmistamiseksi siihen on varauduttava, kirjoittavat puoluesihteerit kannanotossa.
 Puolueet tuomitsevat yhdessä tuumin vaalihäirinnän ja mainitsevat tähän liittyen valeuutisoinnin erikseen.
 Vaalihäirinnän viime vuosina yleistyttyä puoluesihteerit kantavat huolta, että suomalaiset kiinnittävät erityisesti huomioita uutisten lähteisiin ja punnitsevat niiden luotettavuutta.
 Lisäksi he vetoavat myös mediaan, että keinot tunnistaa vaalihäirintäyritykset olisivat esillä niiden eri kanavissa vielä ennen sunnuntain vaalipäivää.
 – Demokratian vaaliminen on yhteinen vastuumme.
 Lue myös:
 Mikä on valeuutinen, somekupla tai trollitehdas? Tunnista verkon ansat

9 puolueelta yhteinen kannanotto: Vaalihäirintä uhkaa demokratiaa – tärkeää, että äänestäjät tunnistavat valeuutisoinnin


Summary: Ihminen, joka on yksinäinen vasten tahtoaan, kokee kivun kovempana ja altistuu muun muassa sydän- ja verisuonitaudeille.

Tästä on kyse Yksinäisyys lisää muun muassa sydän- ja verisuonitautien riskiä Vasten tahtoaan yksin olevan elimistö erittää stressihormonia, joka pitkällä aikavälillä syö terveyttä Yksinäiset myös kokevat kipua enemmän, sillä yksinäisyys aktivoi aivojen kipukeskuksen Vastaavasti yhteisöllisissä kokemuksissa elimistössä vapautuu oksitosiinia, dopamiinia ja endorfiineja Hyviä vaikutuksia saa vaikka harrastusporukoista
 Ihmistä ei ole luotu olemaan yksin – vastoin tahtoaan. Jollei hän saa turvaa ja palkintoa ihmissuhteista, elimistö reagoi tavoilla, jotka heikentävät terveyttä ja jopa lisäävät kuolemanriskiä, sanoo ylilääkäri ja professori  Peter Strang .
 Kokkolalaislähtöinen Strang haluaa herättää keskustelua yhteisöllisyyden merkityksestä niin terveydenhuollossa, vanhustenhoidossa kuin kaikkien arjessa Hän listaa yksinolon riskejä: muun muassa psyykkinen pahoinvointi, kohonneet itsemurha- ja dementiariski sekä sydän- ja verisuonitaudit.
 Siinä missä yksinäisyys laukaisee ihmisen sisäisen varoitusjärjestelmän, yhteisöllisyys toimii palkinnon tavoin.
 – Ihminen kirjaimellisesti kylpee oksitosiinissa, endorfiineissa ja dopamiinissa. Siksi yhdessäolo tuntuu ihanalta – oli kyse sitten parisuhteesta, ystävyydestä tai kyläyhteisöstä, sanoo Peter Strang.
 Peter Strang muistuttaa, että ihminen voi nykyään nähdä kerralla enemmän ihmisiä kuin kivikauden ihminen koko elämässään. Se ei silti estä nykyihmistä olemasta yksinäinen. Sari Vähäsarja / Yle
 Yksinäisyyden terveyshaittoihin on herätty viime vuosina yhä laajemmin Suomessakin. Tutkijat ovat varoittaneet sen olevan  pian suurempi terveysriski kuin ylipaino  (Tekniikka & Talous).
 Aiheesta on tehty yhä enemmän tutkimusta, joka osoittaa esimerkiksi, että  yksinäisyys vastaa vaikutuksiltaan 15 tupakan polttamista päivässä  (The Campaign to End Loneliness).
 Yksinäisyyttä onkin luonnehdittu yksilön tragediaksi, mutta yhteiskunnan ongelmaksi, joka  vie lopulta terveyden ja toimintakyvyn .
 Yksinäisyys on nykyihmisen petoeläin
 Terveysriskien pohja on Strangin mukaan kehitysbiologiassa. Esi-isämme rakensivat aikanaan kyliä suojautuakseen esimerkiksi villieläimiltä.
 – Ihminen ei ole riittävän vahva eikä nopea leijonaa vastaan, mutta 20 miestä keihäineen on, Strang havainnollistaa.
 Jos ihminen lähti kylästä liian kauas yksin, hänen elimistönsä reagoi uhkaan konkreettisesti. Samoin käy nykyäänkin, jos ihminen on tahtomattaan yksin.
 – Vanhat geenit, uusi maailma. Keho erittää stressihormonia, mikä lisää sydän- ja verisuonitautien riskiä pitkällä aikavälillä, vaikka tasot ovat matalat, sanoo Strang.
 Ilmiö näkyy konkreettisimmillaan siinä, että kun iäkäs aviopuoliso kuolee, puoliso saattaa menehtyä muutaman kuukauden sisällä – usein juuri sydänkohtaukseen tai aivoverenkiertohäiriöön.
 Yksinäisyyttä kokevien terveyshaittojen taustalla on toki usein myös elämäntapavalintoja: esimerkiksi alkoholin runsasta käyttöä, tupakointia ja epäterveellistä syömistä. Nekin pohjaavat Strangin mukaan samaan teoriaan: yksinäinen kompensoi muilla aineilla sitä vajausta, joka jää, kun sosiaalisia suhteita ei ole tarpeeksi.
 Hyvää oloa lisäävät kaikki porukat, joissa viihdyt
 Yhteisöllisyys lisää onnellisuutta niin paljon, että sen uskottiin olevan yksi tekijä  Suomen sijoittuessa toista kertaa peräkkäin maailman onnellisimmaksi maaksi . Yhteisöllisyyttä on  pitkään  pidetty yhtenä selittäjänä myös suomenruotsalaisten pitkäikäisyydelle.
 Yhteiskunnan pitäisi Strangin mukaan tukea sitä, että myös ikäihmiset saavat kokea yhteisöllisyyttä. Kauan yhdessä ollut pariskunta varmasti valitsee mielellään kodin, mutta onko yksinäisen 90-vuotiaan valinta sama? Strang kysyy.
 – Kotona asuminen on yksi vaihtoehto, mutta palvelutaloillakin on puolensa.
 Vapaaehtoinen yksin olo on eri asia kuin terveyttä syövä yksinäisyys. Yksinäisyydessä paras mittari on ihmisen oma kokemus.
 Hyvältä tuntuva yhdessäolo ei synny vain parisuhteesta tai perheestä, vaan sitä luo myös vaikkapa harrastusporukka.
 Lassi Lähteenmäki / Yle
 Kääntäen: kaikki suhteet eivät ole parempia kuin yksinäisyys. Toimimattomasta suhteesta lähtemistä saatetaan silti venyttää, ja senkin selittää sama asia: yksin jääminen on ajatuksena kuin kylän ulkopuolella hiipivä leijona.
 Strang löytää yhteisöllisyydestä neljä tasoa: ykköstaso on muutaman hengen ydinryhmä kuten perhe ja kakkonen laajempi ystäväpiiri, johon voi tukeutua.
 Kolmostasolta löytyy se entinen kylä – nykyään vaikka kuoro, työpaikka, seurakunta tai muu porukka, jossa ihminen viihtyy. Neloseksi Strang monista poiketen nostaa internetin yhteisöt, jotka nekin ovat parempi kuin ei mitään.
 Peter Strang Onkologiaan ja gynekologiseen onkologiaan erikoistunut syöpälääkäri. Ruotsin ensimmäinen palliatiivisen lääketieteen professori Karoliinisessa Instituutissa. Stockholms Sjukhemin palliatiivisen osaston ylilääkäri. Tukholman läänin palliatiivisen osaamiskeskuksen PKC:n tieteellinen johtaja.
 Yksinäisyyden nujertamisessa hän kehottaa nojaamaan professori  John Cacioppon  neljään askeleeseen: lähde rohkeasti liikkeelle, tee toimintasuunnitelma, valitse itsellesi sopiva tähtäin – äläkä heti odota pahinta.
 Toisaalta meillä on yhteinen vastuu, ja jonkun yksinäisyyden purku voi alkaa siitä, että istuu samaan lounaspöytään, Strang muistuttaa.
 Yksinäinen tuntee kivun kovemmin
 Professori Peter Strang on syöpälääkäri ja palliatiivisen hoidon uranuurtajia Ruotsissa. Hän on myös perehtynyt muihin syöpään liittyviin tekijöihin kuten kipuun, elämänlaatuun ja psykologisiin puoliin.
 Yksinäisyys tuntuu myös silkkana kipuna. Peter Strang on istunut lukemattomia kertoja kivuista kärsivän syöpäpotilaan vierellä ja kysynyt, onko tällä kipuja. Vastaus on usein: "Ei juuri nyt, mutta muuten on".
 Kokemus on magneettikuvausten perusteella aito.
 – Tutkimukset osoittavat, että aivojen kipukeskus aktivoituu kun ihminen on tahtomattaan yksin. Kipu tuntuu silloin intensiivisempänä.
 Samasta syystä pelkkä kädestä pitäminen tai itsensä loukanneen lapsen halaaminen vähentää kipua: kontakti toiseen ihmiseen vaikuttaa aivojen kipukeskukseen.

Yksinäisyys on elimistölle kuin 15 tupakkaa päivässä – toisten seurassa ihminen kylpee hyvissä hormoneissa


Summary: Sudanin pitkäaikainen presidentti Omar al-Bashir on hallituslähteiden luopunut virastaan.

Tuhansia ihmisiä oli kokoontunut torstaina Sudanin pääkaupungin Khartumin kaduille vaatimaan presidentin eroa. Korruptiosta ja ihmisoikeusrikkomukisista syytetty presidentti on johtanut Sudania vuodesta 1989.
 Sudan on yhdessä Iranin, Syyrian ja Pohjois-Korean kanssa Yhdysvaltain terrorismia tukevien maiden listalla. Hän on etsintäkuulutettu myös Kansainvälisen ihmisoikeustuomioistuimessa epäiltynä kansanmurhasta ja sotarikoksista.
 Juttu täydentyy.

Syytelistalla kansanmurha ja sotarikokset: Sudanin pahamaineinen presidentti luopui vallasta


Summary: Ruissalon liikenneruuhkat pahenevat keväisin. Lisää painetta tuo opastuskeskuksen siirto kasvitieteelliseen puutarhaan.

Puutarhaneuvos  Arno Kasvi  kaivaa repustaan keltaisen huomioliivin. Keväinen lauantai on tuonut runsaasti kävijöitä Ruissaloon. Kasvi ohjaa vapaaehtoisena paikoitusta Ruissalon kasvitieteellisen puutarhan parkkipaikalla. Hän pelkää, että joku jää auton alle ruuhkaisella Ruissalon suoralla.
 – Ruissalon suora on vaarallinen paikka. Odotan, milloin onnettomuus tapahtuu ja kenen vastuulla onnettomuus on. Tässä on vastapäätä linja-autopysäkki ja autot ajavat kovaa vauhtia ohi, kertoo Kasvi.
 Pelkästään Ruissalon kasvitieteellisessä puutarhassa käy vuosittain 40 000 kävijää  Turun kaupungin tilastojen mukaan . Arno Kasvi työskenteli kolmekymmentä vuotta kasvitieteellisen puutarhan ylipuutarhurina. Hän on nähnyt, miten yleisö on alkanut innostua omasta puutarhastaan. Eläkkeellä oleva Kasvi toivoo parannuksia, jotta käynti Ruissalossa olisi turvallista.
 Puutarhaneuvos Arno Kasvi ohjaa paikoitusta vapaaehtoisesti ruuhka-aikoina kasvitieteellisen puutarhan parkkipaikoilla. Minna Rosvall / Yle
 Kasvi on ollut aiemminkin huolissaan yleisön turvallisuudesta.  Hän on toivonut muun muassa puiden leikkaamista Ruisrock-alueen läheltä.
 Uusimmat toiveensa Kasvi on kirjannut vision muotoon ja kertonut siitä jo viranomaisille. Liikenteeseen liittyvien asioiden lisäksi hän toivoo muun muassa punkeista varoittavia tauluja Ruissalon sillan tuntumaan ja metsäkauriiden jatkuvaa vähentämistä. Niissä on punkkeja, joita ne levittävät rannoille ja pihoille. Kauriit tuhoavat muun muassa mustikanvarpuja, kukkia ja Ruissalossa asuvien puutarhoja.
 Toinen silta olisi Arno Kasvin toive
 Puutarhaneuvos Arno Kasvin yksi uudistustoive liittyy uuden sillan rakentamiseen. Hän on ehdottanut uutta siltaa aiemminkin.
 Yle
 – Ruissalossa kaikkien tänne ajavien on mentävä samaa tietä takaisin eli samalta sillalta takaisin kaupunkiin. On kummallista, että Raumalla tehdään siltoja Arabiaan, ja kuskataan niitä toiselle puolelle maailmaa. Me emme silti saa hotellin campingalueen päästä vaikka kesän ajaksi siltaa Pansion puolelle, Kasvi sanoo.
 Kaupunkisuunnittelujohtaja  Timo Hintsanen  on pyöräillyt keväisenä lauantaina tapaamaan Arno Kasvia Ruissaloon. Hän on nähnyt parkkipaikat, joissa on runsaasti autoja. Hintsanen myöntää, että yksityisautoilun suosio näkyy saarella, mutta sillan rakentamiselle hän ei lämpene.
 – Liikennesuunnittelun periaatteita on se, että jos väyliä rakennetaan lisää, se lisää liikennettä. Kaupunki on jo pystynyt vähentämään liikennettä vesibussiyhteydellä. Kun lisäämme siihen kaupunkipyörien käytön, autoilu vähenee, Hintsanen sanoo.
 Kaupunkisuunnittelujohtaja Timo Hintsanen tutustui puutarhaneuvos Arno Kasvin visioihin Ruissalon kehittämiseksi. Minna Rosvall / Yle
 Robottibussi voisi olla tulevaisuuden vaihtoehto
 Puutarhaneuvos Arno Kasvi suhtautuu autoilun vähentämiseen rauhallisesti. Hänen mielestään se ei ole vaihtoehto, vaikka Ruisrockin ja juoksutapahtumien aikaan siitä on saatu hyviä kokemuksia.
 Kaupunkisuunnittelujohtaja Timo Hintsanen ehdottaa robottibussia.
 – Robottibussiliikenne sopisi tänne hyvin, sillä Ruissalossa ei ole paljon risteävää liikennettä. Saaressa on selkeä pääväylä, ja bussi voisi kulkea sitä edestakaisin. Tätä voisimme ideoida, sanoo Hintsanen.
 Ruissalossa retkeilemässä ollut  Päivi Laine  on samoilla linjoilla Arno Kasvin kanssa.
 – Liikennemäärät alkavat olla suuret, mutta Ruissalo on turkulaisten henkireikä. On hankalaa, jos autoliikennettä rajoitettaisiin, hän pohtii.
 Kalle Forsblom  saapui saarelle autolla, mutta pohti myös muita vaihtoehtoja.
 – Katsoin aamulla, kulkeeko lautta jo, mutta ei kulkenut. Oli pakko tulla autolla, kertoo Forsblom.
 Fölin vesibussiliikenne aloittaa liikennöinnin vuoden 2019 osalta 20. toukokuuta ja jatkaa syyskuun puoliväliin saakka.
 Ruissalo-opastuksen siirto kartanolle
 Puutarhaneuvos Arno Kasvin mielestä opastuskeskuksen ja Ruissalon infon siirto Ruissalon telakan lähistöltä kasvitieteelliseen puutarhaan on lisännyt ruuhkia puutarhalla. Kasvi toivoo niiden siirtoa Ruissalon kartanon tiloihin.
 – Kartanolle on kaksi tietä. Sinne pääsee Ruissalon bussilla. Siellä on hyvät parkkipaikat valmiina. Kartanon mäellä ei ole mitään säilytettävää, joten sinne voisi rakentaa vaikka uusia tiloja, pohtii Kasvi.
 Ideana tämä miellyttää myös kaupunkisuunnittelujohtaja Timo Hintsasta.
 – Mitä lähempänä siltaa erilaiset kohteet ovat, sitä vähemmän se synnyttää liikennettä täällä saaren sisäosissa. Tämä on hyvä ajatus, myöntää Hintsanen.
 Hintsanen arvostaa Arno Kasvin aktiivisuutta ja kokemusta Ruissalon olojen tuntijana. Hän lupaa, etteivät Kasvin ajatukset jää pöytälaatikkoon, vaan ne otetaan pohdittaviksi.
 Kasvitieteellisen puutarhan krookukset ovat jo auenneet. Minna Rosvall / Yle

Ruisrockista tuttu Ruissalo liikennekaaoksessa – saaren tunnetuin asukas, Arno Kasvi, toivoo toista siltaa autoliikenteen vähentämiseksi


Summary: Tekaistuilla laskuilla yritetään saada yritykset siirtämään rahaa ulkomaalaisille tileille.

Pietarsaaren poliisi varoittaa yrityksille lähetetyistä huijauslaskuista.
 Poliisi on vastaanottanut useita rikosilmoituksia väärennetyistä laskuista viime aikoina Pietarsaaressa.
 Laskut on lähetetty sähköpostitse yrityksille tai yhdistyksille, ja viestit on kirjoitettu hyvällä suomen tai ruotsin kielellä. Vilpillisillä laskuilla on yritetty saada yrityksiä siirtämään rahaa ulkomaalaisille tileille.
 Poliisi pyytää yrityksiä olemaan tarkkana laskuja maksaessaan.
 Hyvä keino välttää huijaus on olla yhteydessä varoja vastaanottavaan tahoon esimerkiksi puhelimitse, ja näin varmistaa laskun oikeellisuus.
 Hälytyskellojen pitäisi soida erityisesti silloin, jos varat pyydetään siirtämään ulkomaalaiselle tilille, jota osapuolet eivät ole ennen käyttäneet.

Poliisi varoittaa yrityksiä väärennetyistä laskuista Pietarsaaressa – useita rikosilmoituksia jo kirjattu


Summary: Syytä pesintäyrityksen epäonnistumiseen voidaan vain arvailla.

Huuhkajaparin pesintä Espoon keskuksessa on epäonnistunut, kertoo Helsingin seudun lintutieteellinen yhdistys Tringa.
 Yhdistys toteaa  tiedotteessaan , että pesintäyritys on epäonnistunut tuntemattomasta syystä. Yle kertoi cityhuuhkajien pesinnästä  maaliskuussa .
 Tringan mukaan viereisen rakennuksen työntekijät olivat huomanneet maaliskuun lopulla, ettei naaras ole enää pesässä hautomassa. Huuhkajia ei ole havaittu pesäpaikalla enää 27.3. jälkeen.
 Huuhkajaparin naaraan tiedettiin hautovan pesässä kolmea munaa. Tringa kertoo, että pesällä käytiin sen jälkeen kun huuhkajaparista ei enää tehty havaintoja. Tuolloin myös munien todettiin hävinneen. Tringan tiedotteessa todetaan, ettei pesässä ollut munista jälkeäkään.
 Tringa ry:n kaupunkihuuhkajaryhmän puheenjohtaja  Raimo Seppälä  toteaa tiedotteessa, että tuhon syytä voi vain arvailla.
 – Ehkä koiras on kuollut ja naaras on joutunut lähtemään saalistamaan jättäen samalla pesän vartioimatta, jolloin varikset ovat vieneet munat muualle syötäviksi. Tai sitten jotain muuta on tapahtunut, Seppälä pohtii.
 Tringan mukaan syynä tuskin on se, että ihmiset olisivat häirinneet pesintärauhaa, sillä sivullisten pääsy toimistorakennukseen on estetty.
 Niin sanotuista cityhuuhkajista on kuitenkin mahdollista tehdä havaintoja muualla Espoossa, sillä niille on tarjolla ravintoa esimerkiksi citykaneista.
 Aiheesta aiemmin:
 Naaras hautoo pesässä ja koiras vartioi pihapiiriä – Katso video: Huuhkajapariskunta pesii espoolaisen toimistorakennuksen katolla
 Cityhuuhkajapari pesii Espoossa – kyseessä on ensimmäinen urbaani pöllöpari Espoossa
 Helsinkiläisten kiinnostus cityhuuhkajiin lopahti
 Missä Bubi luuraa? – Huuhkajien paras huhuiluaika on käsillä myös kaupungissa

Cityhuuhkajien pesä Espoon keskuksessa ammottaa tyhjyyttään – "Ehkä koiras on kuollut ja naaras on joutunut lähtemään saalistamaan"


Summary: Lumilapio-palkinto annetaan vuoden parhaasta tutkivan journalismin juttukokonaisuudesta.

Luomuliha ei ollutkaan luomua, raakaa leikkiä urheilussa ja pro gradu -tutkielman ongelmia. Joku kuudesta ehdolla olevasta jutusta voi tänä vuonna saada Tutkivan journalismin yhdistyksen myöntämän  Lumilapio-palkinnon .
 Alun perin palkinnon saajaksi ehdotettiin yli 40:ää juttukokonaisuutta, laajalla skaalalla sisällissodasta metoo-keskusteluun ja valtamedioista aina paikallislehtiin.
 – Ehdotusten taso oli korkea. Finalistikuusikon ulkopuolelle jäi paljon hyviä juttuja. On ilahduttavaa nähdä, että toimittajat haluavat tehdä perusteellista journalismia, Tutkivan journalismin yhdistyksen puheenjohtaja  Tiina Lundell  kertoo tiedotteessa.
 Kuudesta finalistista kolme on Ylen toimittajien juttuja.
 Svenska Ylen ja MOT:n toimittajien  Linus Långin  ja  Jouni Munukan  juttu kertoo kansanedustaja  Laura Huhtasaaren   plagioidusta pro gradusta ja paljastusten vaikutuksesta . Ylen, MOT:n ja A-studion toimittajien  Kati Pehkosen  ja  Johanna Mattisen  juttu taas paljasti poikkeuksellisten tiedonhankintamenetelmien avulla  sugardating-ilmiön synkän  todellisuuden.
 Sara Rigatellin  Ylen ja A-studion metoo-artikkeli professori  Lauri Törhösestä  toi esille  elokuva- ja teatterimaailman seksuaalisen häirinnän.
 Ehdolla on myös Urjalan Sanomien  Heli Lehtelän  kirjoittama juttu siitä, kun " luomuliha" ei ollutkaan tamperelaisessa Sokos Hotel Ilveksessä luomua .  Marika Lehdon  Urheilulehdessä julkaistu juttu Minetit-joukkuevoimistelijanuorten valmennuksesta taas kertoi  vallan väärinkäytöstä urheilussa (juttu avautuu IS-palvelun kautta)  ja menestyksen hinnasta.
 Seurassa julkaistussa  Matti Rämön  jutussa paneuduttiin muun muassa  Veikkauksien peliautomaattien sijoitteluun  ja siihen, mikä on monopoliyhtiön rooli uhkapeliongelmissa.
 Palkinto jaetaan 22. toukokuuta. Samalla annetaan Jääraappa-palkinto avoimuuden edistämisestä yhteiskunnassa.

Tutkivan journalismin Lumilapio-ehdokkaat valittiin: Juttuja gradu-väärennöksistä Veikkauksen pelisijoitteluun – Ylellä kolme finalistia


Summary: Amerikkalaisten tiedotusvälineiden mukaan murhatun toimittajan perhe olisi jo saanut miljoonia dollareita käteistä korvauksena.

Murhatun sauditoimittajan  Jamal Khashoggin  poika  Salah Khashoggi  kirjoittaa Twitterissä, että perhe ei ole käynyt mitään sopimuskeskusteluita Saudi-Arabian hallinnon kanssa murhan takia.
 Aiemmin tässä kuussa CNN ja Washington Post uutisoivat lähdetietoihinsa vedoten, että perhe olisi muun muassa saanut miljoonia Yhdysvaltain dollareita käteistä rahaa ja asuntoja kompensaationa murhasta.
 Lisäksi kerrottiin, että perhe voi saada verirahoja saudiarabialaisen oikeusjärjestelmän kautta. Khashoggilla on kaksi poikaa ja kaksi tytärtä. Salah on pojista vanhin.
 Salah Khashoggi kirjoitti Twitterissä, että Jamal Khashoggi oli kunnioitettu toimittaja ja isänmaallinen Saudi-Arabian kansalainen.
 – Viimeisimmät yritykset töhriä hänen mainettaan ja aiheuttaa kitkaa ovat sairaita ja moraalittomia, hän lisäsi.
 Hänen mukaansa oikeudenkäynti on tällä hetkellä käynnissä, eikä sopimusneuvotteluita ole käyty.
 Murhasta epäillään lukuisia henkilöitä
 Khashoggi murhattiin Saudi-Arabian konsulaatissa Istanbulissa viime vuoden lokakuussa. Hän oli hakemassa avioliittoa varten tarvittavia papereita. Khashoggi oli kuollessaan 59-vuotias.
 Esimerkiksi  YK on päätynyt siihen , että murhasta olivat vastuussa Saudi-Arabian viranomaiset.
 Khashoggin murhasta on nimetty 11 epäiltyä, joista viisi on saanut syytteet. Tuomio olisi kuolema.
 Jos epäillyt tuomittaisiin kuolemaan, Khashoggin perheellä olisi islamilaisen sharia-lain ja saudikäytäntöjen mukaan mahdollisuus armahtaa kuolemaantuomitut vastineeksi "verirahoista".
 Lue myös:
 Saudiarabialaisen murhatun toimittajan lapset saattavat saada jopa kymmenien miljoonien verirahat

Murhatun saudiarabialaisen toimittajan Jamal Khashoggin poika kiistää väitteet verirahoista


Summary: Tattarisuon moottorihallissa nuoret miehet puhuvat yleensä autoista. Pyydettäessä myös kolesteroliarvoista ja vegaaniruoasta.

Helsinkiläisellä teollisuusalueella sijaitsevassa hallissa haisee pistävästi pakokaasu, bensa ja maali. Se ei haittaa nuoria miehiä, jotka viettävät iltansa hallissa autojaan ja moottoripyöriään korjaillen.
 Renkaiden paineita tarkistaessa voi vaihtaa muutaman sanan myös verenpaineesta.
 – Ei ole elämässä ongelmia. Olen tyytyväinen, että on katto pään päällä ja auto alla, sanoo 20-vuotias  Konsta Vettenranta .
 Hän irrottaa pultteja ja vaihtaa autoon kesärenkaat.
 Konsta Vettenranta viettää vapaa-aikansa helsinkiläisen Tattarisuon moottorihallissa.  Mårten Lampén / Yle
 Konstan tavoin alle 30-vuotiasta valtaosa pitää terveyttään ainakin melko hyvänä. Elämänlaadussakaan ei ole suuremmin valittamista.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tutkimuksen mukaan nuorten aikuisten elintavoissa on silti petraamista. Erityisesti miehillä.
 Monen kannattaisi kiinnittää enemmän huomiota esimerkiksi ruokatottumuksiin, liikuntaan ja nukkumiseen.
 23-vuotias  Samu Manninen  makaa osittain autonsa etupuskurin alla.
 – Ehkä niitä ryhtyy miettimään, jos jokin on pielessä. Niin kauan kuin menee hyvin, mitäpä sitä turhaan huolehtimaan.
 Ylipainoa ja vyötärölihavuutta
 Terveyttä, elintapoja, elämänlaatua ja sairauksien riskitekijöitä on selvitetty FinTerveys 2017 tutkimuksessa.
 Nyt julkaistut tulokset kattavat nuoret aikuiset. Heistä tutkimukseen osallistui runsas kuusi sataa 18-29-vuotiasta miestä ja naista eri puolilta Suomea.
 Lähes puolet nuorista miehistä ja kolmannes naisista on ylipainoisia tai lihavia.
 Yle Uutisgrafiikka
 Jos miesten vyötärönympärys ylittää 100 cm ja naisten 90 cm, on kyse vyötärölihavuudesta. Nuorista aikuisista lähes joka viides on vyötärölihava. Se on sitä yleisempää, mitä enemmän vuosia karttuu.
 Konsta Vettenranta myöntää, että aina ei jaksa tarkkailla joka suupalaa.
 – Käyn punttisalilla ja keskityn siihen, mitä syön, mutta välillä tulee lipsahduksia ja syön pizzaa.
 Toisinaan lautasella on vegaaniruokaa.
 – Äitini ja veljeni ovat vegaaneja. Kun käyn heidän luonaan, syön samaa ruokaa. En vaadi ostamaan minulle lihaa.
 Tutkimuksen mukaan nuoret aikuiset syövät huolestuttavan vähän tuoreita kasviksia. Vain 7 % miehistä ja 18 % naisista ilmoitti syövänsä kasviksia useita kertoja päivässä.
 Kun moottorihallissa ohjaajana työskentelevällä, 27-vuotiaalla  Niko Vekkelillä  on ruokatauko, hän ottaa esille salaattirasian, banaanin ja mandariinejä.
 Niko Vekkeli on ohjaajana moottorihallissa. Ruokatauolla hän kaivaa eväät esiin. Taukohuoneessa hän syö salaatin ja hedelmiä. Mårten Lampén / Yle
 Verenpaine nousee ja kolesteroli kohoaa
 Pitkäaikaiset sairaudet ja terveysongelmat alkavat vaivata usein 30 vuoden rajapyykin jälkeen. Sitä nuorempien ongelmana ovat lähinnä selkä- ja niskakivut tai erilaiset allergiaoireet.
 Veren LDL- kolesterolipitoisuus eli niin sanottu huono kolesteroli oli kohonnut joka kolmannella miehellä ja joka viidennellä naisella.
 Yle Uutisgrafiikka
 Jo alle 30-vuotiailla on merkkejä kohonneesta verenpaineesta. Miehillä se yleistyy iän myötä ja aikaisemmin kuin naisilla.
 – Kun vuosia tulee lisää, miettii terveyttä entistä enemmän. Se vaikuttaa paljon, mitä syö, miten liikkuu ja nukkuu, Niko Vekkeli on huomannut.
 THL:n tutkimuksen mukaan nuoret aikuiset arvioivat terveytensä ja elämänlaatunsa hyväksi.   Mårten Lampén / Yle
 Muutama tunti yöunta ei vaan riitä
 Joka kymmenes tutkimukseen osallistuneista kertoi nukkuvansa enintään kuusi tuntia vuorokaudessa.
 – Nukuin aikaisemmin vain neljä tai viisi tuntia yössä. Se oli pidemmän päälle rankkaa. Piti muuttaa tyyliä, Vekkeli sanoo.
 21-vuotias  Aivo Päri  työskentelee Vekkelin tavoin hallissa ohjaajana. Hän menee nukkumaan myöhään ja herää myöhään.
 – Johtuu työajoista. Iltahommia.
 Aivo Päri (oik.) on tyytyväinen elämäänsä: "Ei ole valitettavaa, elämä hymyilee", hän sanoo. Mårten Lampén / Yle
 Mitä haaveita moottorihallissa tuunaavilla miehillä on?
 – Kesämökki, rivitalon pätkä, kämppä ja vene, Vettenranta listaa.
 Aivo Pärin unelma on saada hankittua omakotitalo 30 ikävuoteen mennessä.
 Samu Mannisen toive on hänen vieressään. Auto.
 – Se kun tulis valmiiksi jossain vaiheessa.
 THL:n tutkimuksen löydät  täältä .
 Edellisen kerran nuorten aikuisten terveyttä ja hyvinvointia on selvitetty yhtä kattavasti lähes 20 vuotta sitten Terveys 2000 -tutkimuksessa.

Alle 30-vuotiaiden elintavoissa paljon parannettavaa, mutta "niin kauan kuin menee hyvin, mitäpä turhaan huolehtimaan"


Summary: Tunnin junat voisivat liikennöidä 2030-luvun alussa, mikäli tuleva hallitus tekee rakentamispäätöksen pikaisesti.

Turku ja Tampere havittelevat kumpikin nopeaa junayhteyttä Helsinkiin. Niin sanotun  tunnin junan  pitäisi lyhentää matkustusaikaa pääkaupunkiseudulle nykyisestä vajaasta kahdesta tunnista reippaasti.
 Turku tavoittelee tunnin ja vartin matkustusaikaa, Tampere tuntia.
 – Mikään muu infrahanke kuin päärata ei muuta Suomea niin paljon kuin tämä, sanoo Tampereen pormestari  Lauri Lyly .
 Ratahankkeet kirjattava hallitusohjelmaan
 Eduskuntavaalien jälkeen muodostettava uusi hallitus joutuu heti alkumetreillään ratkaisemaan visaisen pulman eli sen, laitetaanko veroeuroja Tampereen vai Turun tunnin junaan – vai tehdäänkö molemmat, vai ei kumpaakaan.
 – Toivoisin, että hallitusohjelmassa panostus päärataan näkyisi, Lyly sanoo.
 – Pitäisin tärkeänä, että hallitusneuvotteluissa otettaisiin kantaa näihin ratahankkeisiin, sanoo puolestaan Turun kaupunginjohtaja  Minna Arve .
 Kumpikin kaupungin ykköshenkilö sanoo, että hankkeet eivät verissäpäin kilpaile keskenään, vaan yhteistyötäkin tehdään. Mutta omaa hanketta puolustetaan.
 Lauri Lyly toivoo, että hallitusohjelmaan kirjattaisiin panostus päärataan eli Tampereen tunnin juna -hankkeeseen. Jyrki Lyytikkä/Yle
 – Kyllä tässä kummallakin on hyvä hanke, mutta minun mielestäni tämä pääratahanke on parempi, Lauri Lyly sanoo.
 – Tampereella suunnittelu on vasta alkuvaiheessa, mutta Turun tunnin juna olisi jo toteutusvaiheessa, Minna Arve muotoilee.
 Tavoitteena maksimituki
 Turun tunnin juna -hanketta edistävän Varsinais-Suomen liiton edunvalvontajohtaja  Janne Virtanen  sanoo, että hallituksen pitää tehdä ratahankkeiden etenemisestä periaatepäätös heti alkukesästä.
 – Jos hallitus ei sitä tässä linjaa, niin todennäköisesti päätös ei synny tämän hallituskauden aikana.
 Kiire poistui, kun ei ole enää poliittisesti toimivaltaista hallitusta.  Sanna Ruuskanen
 Hallituksen päätöksellä on sikäli kiire, että Suomen pitäisi hakea ratahankkeisiin EU-rahaa heti vuoden 2021 alussa. Jotta EU-rahaa kannattaa hakea, ratahankkeiden suunnitelmien pitäisi olla jo pitkällä.
 – Isot rahat jaetaan heti rahoituskauden alussa eli siinä olisi hyvä olla jo alkuvaiheessa hakemukset valmiina, sanoo liikenne- ja viestintäministeriön yksikön johtaja  Sanna Ruuskanen .
 Ruuskasen mielestä  Turku on Tamperetta paremmassa jamassa .
 – Siinä mielessä tilanne on parempi kuin Tampereen ratahankkeen osalta, jossa suunnittelua ei ole vielä edes aloitettu, lukuunottamatta Lentorataa. Siitä on tehty esiselvitys.
 Janne Virtanen uskoo, että Turun tunnin juna valmistuu ennen Tampereen tunnin junaa. Jouni Koutonen / Yle
 Turun tunnin junan hinnaksi on arvioitu 2,2 miljardia euroa. Tampereen tunnin junan on arvioitu maksavan lentoradan kanssa noin 5,5 miljardia. EU:lta on mahdollista saada rakentamiskustannuksiin 20 prosentin rahoitus. Suunnittelukustannusten rahoitusosuus voi olla jopa puolet.
 – Maksimirahoitusta EU:lta lähdetään hakemaan molemmille hankkeille, sanoo Sanna Ruuskanen.
 Suunnittelu jatkuu lisäradan turvin
 Turun tunnin junan yleissuunnitelmaa on tehty pari vuotta. Ratalinjauksia on tehty Väyläviraston alaisuudessa kolmen konsulttifirman toimesta. Työssä on ollut pari sataa henkeä.
 Turun tunnin junan yleissuunnitelma valmistuu ensi vuonna. Suunnitelman mukaan nykyistä rataosuutta oikaistaan rakentamalla uutta rataa 100 kilometriä. Matkalle tulee muun muassa parikymmentä kilometriä siltoja ja tunneleita Espoon ja Salon välille.
 Turun tunnin junaa varten rakennetaan uutta rataosuutta noin 100 kilometrin verran. Yle
 Jatkosuunnittelu vaatii kuitenkin lisää rahaa yleissuunnitteluun myönnetyn 40 miljoonan euron lisäksi.
 – Suunnitteluun tarvitaan vielä 60 miljoonaa euroa lisää, sanoo Väyläviraston projektipäällikkö  Heidi Mäenpää .
 Varsinais-Suomen liiton Janne Virtanen sanoo, että mikäli hallitus ei tee rakentamispäätöstä tunnin junista, suunnittelu tyssää ensi vuoteen.
 – Suunnittelu ei yleensä etene tästä pidemmälle ennen kuin tehdään päätös hankkeen toteuttamisesta.
 Hankeyhtiöt jäissä
 Sekä Turun että Tampereen tunnin junien suunnittelun ja valmistelun piti nytkähtää keväällä reippaasti eteenpäin, kun liikennevirasto päätti perustaa hankeyhtiöt vauhdittamaan hankkeita.
 Tunnin junan rakentaminen on tulevan hallituksen nopein ilmastoteko.  Minna Arve
 Hankeyhtiö Suomi-radan piti vastata Tampereen tunnin junan suunnittelusta ja rakentamisesta. Turun tunnin junan hankeyhtiön tehtävänä olisi ollut rakentaminen. Niiden rahoituksen piti tulla sekä valtiolta että kunnilta. Valtion panostus oli rapiat 100 miljoonaa.
 – Ajatus oli, että valtio omistaa hankeyhtiöistä 51 prosenttia, Sanna Ruuskanen sanoo.
 Tampere ehti jo myöntää Tampereen tunnin junaan neljä miljoonaa euroa, ja Turkukin on tehnyt saman suuruisen varauksen hankeyhtiöön.
 Osakassopimukset oli jo neuvoteltu valmiiksi, mutta niitä ei ehditty koskaan allekirjoittaa, kun Sipilän hallitus erosi.
 – Tarkoituksena on odottaa, että saadaan uusi hallitus pystyyn. Silloin tiedetään, miten ratahankkeiden kanssa edetään, sanoo liikenne- ja viestintäministeriön ylijohtaja  Sabina Lindström .
 – Tavoitteena oli, että hankeyhtiöiden toiminta olisi lähtenyt reippaasti liikkeelle, mutta kiire poistui, kun ei ole enää poliittisesti toimivaltaista hallitusta, Sanna Ruuskanen sanoo.
 Lobbaus täydessä vauhdissa
 Sekä Turun että Tampereen päättäjät ovat käyneet pitkin kevättä ahkerasti poliitikkojen puheilla kertomassa ratahankkeistaan. Avainasemassa on SDP:n  Antti Rinne , josta on ennakkokaavailuissa arvailtu seuraavan hallituksen pääministeriä.
 Rinteen puoluetoveri, Tampereen pormestari Lauri Lyly sanoo, että Rinnettä on lobattu riittävästi.
 – Kyllä Anttia ja kaikki muitakin puolueita. Tässä on tarkoitus lobata kaikkia, Lyly sanoo.
 Samanlainen lobbausinto  on käynnissä myös Turun suunnalla.
 – Pyrimme tietenkin lobbaamaan kaikkia päättäjiä siitä, että Turun tunnin junan valmius on tosi nopea. Pystyisimme lähtemään liikkeelle vaikka ensi syksynä Espoon kaupunkiradan osalta, sanoo Turun kaupunginjohtaja Minna Arve.
 Minna Arve sanoo yllättyneensä siitä, että monet päättäjät eivät ole tienneet kuinka pitkälle Turun tunnin juna -hankkeen valmistelu on edennyt. Kalle Mäkelä / Yle
 Sekä turkulaiset että tamperelaiset perustelevat tunnin juniaan  ilmastosyillä ja talouskasvulla . Kun matkustusaika lyhenee, ihmiset käyvät töissä yhä kauempaa ja siirtyvät kumipyöriltä raiteille.
 – Tunnin junan rakentaminen on tulevan hallituksen nopein ilmastoteko, jonka he voivat tehdä, Minna Arve sanoo.
 – Tampereen ja Helsingin väli on Suomen liikennöidyin rataosuus ja tällä on iso merkitys Suomen bruttokansantuotteelle, kasvulle ja kansainvälistymiselle, sanoo Tampereen kauppakamarin toimitusjohtaja  Antti Eskelinen .
 Hankeyhtiöt tarvitaan
 Julkisuudessa Antti Rinne on suhtautunut hieman skeptisesti entisen liikenneministeri  Anne Bernerin  (kesk.) junailemaan hankeyhtiömalliin. Tampereella hankeyhtiöitä pidetään ratkaisevana, jotta EU-rahoituksen vaatimat ratasuunnitelmat saataisiiin aloitettua ja ajoissa valmiiksi.
 – Uskon, että hankeyhtiömallilla se onnistuu. Jos se menee valtion Väylävirastovetoiseen, niin silloin se ei onnistu, sanoo Antti Eskelinen.
 Tässä tulee olemaan iso prosessi vielä, ja jokainen kuukausi olisi ollut tarpeen saada tätä liikkeelle.  Lauri Lyly
 Liikenneministeriön Sabina Lindström ei halua ottaa kantaa siihen, pitäisikö ratahankkeita viedä eteenpäin hankeyhtiömallilla vai jollain muulla tavalla. Kyse on loppupeleissä poliittisesta ratkaisusta, jonka tuleva hallitus tekee.
 Lindströmin mielestä yksi asia on kuitenkin selviö.
 – On selvää, että isot ratahankkeet eivät etene pelkästään budjettirahalla.
 Turku ehtinee ensin
 Kun hankeyhtiöt laitettiin loppukeväästä jäihin, ministeriössä on pääradan suunnittelun osalta vietetty hiljaiseloa, vaikka suunnitteluun ehdittiin myöntää jo miljoona euroa.
 – Me voimme tehdä taustaselvityksiä ja tarkentaa laskelmia, mutta mitään toimeenpanoa ei voida tehdä, sanoo yksikön johtaja Sanna Ruuskanen liikenne- ja viestintäministeriöstä.
 Turun päärautatieasemalta on tarkoitus päästä tulevaisuudessa Helsinkiin tunnissa ja vartissa. Jouni Koutonen / Yle
 Ministeriössä on päätetty odottaa, mitä hankeyhtiöille tapahtuu. Sen jälkeen suunnittelua jatketaan joka tapauksessa.
 – Pääradan suunnittelua jatketaan joka tapauksessa suunnitteluun myönnetyn määrärahan turvin, perustetaan hankeyhtiöitä tai ei, sanoo ylijohtaja Sabina Lindström.
 Tampereen pormestari Lauri Lyly on toiveikas pääradan eli Suomi-radan eli Tampereen tunnin junan suhteen. Lylyä harmittaa, että hanke ei etene tällä hetkellä mitenkään.
 – Tässä tulee olemaan iso prosessi vielä, ja jokainen kuukausi olisi ollut tarpeen saada tätä liikkeelle.
 Turun tunnin junan tilanne on sikäli parempi, että suunnittelua on tehty Väyläviraston turvin jo pari vuotta, eikä hankeyhtiötä tässä vaiheessa kaivata.
 – Suunnittelu jatkuu entiseen tahtiin, ei ole keskeytetty eikä muutettu suunnitelmia mitenkään, sanoo projektipäällikkö Heidi Mäenpää.
 Sanna Ruuskanen uskoo, että tunnin junat voisivat puksuttaa kohti Helsinkiä 2030-luvun alussa. Toni Määttä / Yle
 Liikenneministeriö on arvioinut, että Turun ja Tampereen tunnin junat voisivat liikennöidä 2030-luvun alussa, mikäli rakentamispäätös tehdään piakkoin.
 Kumpi sitten valmistuu aiemmin, jos kumpikin päätetään rakentaa? Liikenneministeriön Sanna Ruuskasen mielestä Turulla on hankkeessa jo tehdyn suunnittelutyön ansiosta parin vuoden etumatka, joten Tampereen voi olla paha kiriä edelle.
 – Pitäisin aika todennäköisenä, että Turun tunnin juna valmistuu aikaisemmin.
 Lue lisää:
 Ministeriö: tunnin juna Turusta Helsinkiin voi toteutua ennen nopeaa yhteyttä Tampereelle – asiantuntija kritisoi rahankäyttöä
 Tunnin junia kehittävien hankeyhtiöiden perustaminen viivästyy – Tampere yllättyi hallituksen eron seurauksista
 Analyysi: Nopea junayhteys Helsingistä pohjoiseen pitää päättäjiä varpaillaan lähivuosina
 Tunnin juna nytkähti eteenpäin – Valtio perustaa tytäryhtiön edistämään Turku–Helsinki-rataosuutta
 Helsingin ja Turun yliopistot kannattavat Tunnin junan rakentamista: Entistä nopeampi junayhteys tiivistäisi korkeakoulujen yhteistyötä

Kaksi kaupunkia unelmoi omasta tunnin junasta lähivuosina – lobbaus täydessä vauhdissa Turussa ja Tampereella


Summary: Kuunatseihin ja liskomiehiin uskominen on lohdullinen fantasia, vaikka salaliittoteoriat kuulostavat synkiltä ja järjettömiltä, kirjoittaa Tuukka Tervonen.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Maailmaa hallitsevat liskomiehet, jotka tulevat ulkoavaruudesta. Ei, vaan telepaattinen Illuminati. Eikä sittenkään, vaan juutalaiset pankkiirisuvut. Eikäpä, kun sittenkin Uusi Maailmanjärjestys, jossa ovat kaikki edellä mainitut ja joita johtaa Englannin aatelisto. Paitsi ehkä maailmaa pyörittävät todellisuudessa natsit kuun pimeältä puolelta.
 Ja maapallo on muutenkin litteä.
 Kaikilla näillä teorioilla on vankka kannatus  yllättävän monen ihmisen keskuudessa, vastoin kaikkea arkijärkeä. Salaliittoteorioihin uskomista on selitelty monella eri tavalla,  aivojen rakenteesta mielenterveysongelmiin.
 Minusta niihin uskotaan siksi, että se on lohdullista. Arkitodellisuus on näet paljon järjettömämpi kuin villeimmätkään salaliittoteoriat. Elämme kaaoksessa, joka näyttää hallitsemattomalta yhä laajemmalle joukolle ihmisistä.
 Kaaos johtuu siitä , että koko maailma pyörii rahan ympärillä, joka taas pyörii järjestelmän avulla, jota kukaan ei ole varsinaisesti suunnitellut. Globaali markkinatalous on muotoutunut tällaiseksi vuosisatojen aikana.
 Maailmanlaajuinen talousjärjestelmämme  on täynnä aivan ihmeellisiä omituisuuksia, kuten se, että maailmassa on eri arvioiden mukaan 3-4 kertaa enemmän velkaa kuin rahaa,  noin 240 triljoonaa dollaria .
 Kenelle me olemme velkaa? Alieneilleko?
 On helpompi ajatella , että järjestelmän on luonut jokin salaseura, kuin myöntää, että koko yhteiskuntamme pyörii kaoottisella systeemillä, jonka tuotti pikku hiljaa sokea idiotismi.
 Ilmiselviä esimerkkejä on useita. Kotimainen sote-uudistus. EU:ssa Brexitin karmea kaaos sekä Unkarin ja Puolan liukuminen kohti epädemokraattista semidiktatuuria, jota EU ei kykene pysäyttämään, vaikka demokratia on koko Unionin peruskivi. Kaikki globaalit ongelmat, joita YK seuraa voivotellen vierestä.
 Kaikissa näistäkin on kyse lopulta rahasta.
 Pahin ja vakavin näistä globaaleista pulmista on ilmastonmuutos.
 Maailma on sen ansiosta matkalla kohti tuhoa, joka voi pahimmissa ennusteissa johtaa maapallon muuttumiseen suurilta osin elinkelvottomaksi ihmisille. Miksemme ole tehneet tälle ja monelle muulle asialle mitään? Siksi, että se maksaisi paljon.
 Siis rahan takia.
 Sillä ei ole kauheasti väliä, kuinka paljon ykkösiä ja nollia miinuksella valtion tilit ovat jossain pankin serverillä, jos maailma palaa silloin meidän ympärillämme.
 Ei sillä rahalla voi ostaa  uutta planeettaa. Ehkä korkeintaan sikarikkaimmat meistä voivat ostaa piilopirtin jostain maapallon kolkasta, jota ilmastonmuutos runtelee kaikista vähiten.
 Väsyneet poliitikot selittelemässä, että nyt ei ole varaa tehdä näin, ettei heidän lapsilleen jäisi velkaa, ovat todellisia irvikuvia. Sillä ei ole kauheasti väliä, kuinka paljon ykkösiä ja nollia miinuksella valtion tilit ovat jossain pankin serverillä, jos maailma palaa silloin meidän ympärillämme.
 Taloustieteilijät raahataan selittämään, miksei ole varaa torjua ilmastonmuutosta tai muita ongelmia, ihan kuin nykyinen järjestelmämme olisi jonkinlainen muuttumaton luonnonlaki eikä kokoelma ihmisten vuosien varrella kehittelemiä teippi- ja purkkaviritelmiä resurssien jakamiseen.
 On helpompi uskoa, että ilmastonmuutoskin on salaliitto, kuin että päättäjät ovat vain rahan takia pelastamatta planeettaa.
 Maailma on näin ollen tehty vain rahaa varten. Me olemme kaikki kulueriä.
 Harvalla poliitikolla on uskallusta  edes ujosti puhua siitä, että uusi järjestelmä tarvittaisiin. Eikä siitä juuri hyötyä olisikaan, sillä ilmastonmuutoksen kaltaiset ongelmat vaativat koko maailmantalouden muutosta. Meillä ei ole oikeita globaaleja hallitsijoita, toisin kuin salaliittoteoreetikot uskovat.
 Jos joku julkisesti kehtaakin sanoa, että tämä rahakeskeisyys on aika järjetöntä, kylmän sodan traumatisoimat muumiot rientävät haukkumaan kommunistiksi tai ekofasistiksi.
 Maailma on näin ollen tehty vain rahaa varten. Me olemme kaikki kulueriä.
 Vaikeinta ja kaoottisinta maailmassa  on se, että kukaan ei oikeasti vastaa tästä kaikesta. Ei ole sitä Illuminatia tai kuunatseja, lohdullisia fantasioita siitä, että joku oikeasti johtaisi maailmaa.
 Ainoa toivoni koko maailman suhteen on, että keksimme tekoälyn, joka kaappaa vallan eikä jostain syystä heti tuhoa meitä, vaan haluaa paapoa meitä ja järjestellä asiat parhain päin.
 Sitä odotellessa lupaan heti ääneni sille poliitikolle, joka oikeasti perustaa sen Uuden Maailmanjärjestysilluminatin ja alkaa kulissien takana järjestellä asioita.
 Tuukka Tervonen
 Kirjoittaja on Jyväskylän Ylioppilaslehti Jylkkärin päätoimittaja, joka on valmis polvistumaan hyväntahtoisen Tekoäly-Jumalan eteen, mikäli se lupaa pelastaa ilmastonmuutokselta pikkupandat, Lapin talven ja ainakin jonkin osan ihmiskunnasta.
 Kolumnista voi keskustella 11.4. klo 16.00 asti.

Tuukka Tervosen kolumni: Ihmiset uskovat salaliittoihin, koska totuus on niin kamala


Summary: Alkuvuonna mietojen oluiden myynti kasvoi yli 25 prosenttia.

Oluiden, siiderien ja long drink -juomien myynti laski alkuvuonna. Panimoliiton lukujen mukaan myynnistä katosi yhteensä 5,2 miljoonaa litraa eli noin 5,5 prosenttia.
 Kokonaisuudessaan panimojuomien myynnistä väheni neljä miljoonaa litraa, eniten juuri lonkeroiden osalta. Litroissa lonkeroiden myynti väheni 1,2 miljoonaa ja prosenteissa 11,8. Siiderien myynti taas laski noin seitsemän prosenttia. Litramäärissä lasku oli noin 300 000.
 Lukuja tasoitti mietojen oluiden myynnin 25,5 prosentin nousu. Myös virvoitusjuomia ja kivennäisvesiä myytiin aiempaa enemmän.
 Panimo- ja virvoitusjuomateollisuusliiton toimitusjohtaja  Riikka Pakarinen  pitää muutosta osoituksena erityisesti nuorten vastuullisesta alkoholinkäytöstä.
 – Pelottelu rajusta kulutuksen kasvusta oli turhaa. Suomalaisten, erityisten nuorten, alkoholinkäyttö on muuttunut yhä vastuullisempaan suuntaan, Pakarinen toteaa liittonsa tiedotteessa.
 Lue myös:
 Uuden alkoholilain yllätystulos: vahvan lonkeron litramyynti nousi 204 prosenttia, muiden väheni – katso muutokset listasta

Lonkeroiden alkuhuuma hiipui, myynti laski liki 12 prosenttia


Summary: Klingan perhe päätti ostaa auton, kun äidin työmatkat venyivät. Perheessä vältetään edelleen ylimääräistä rattiin tarttumista.

Oletko vähentänyt autoilua? Koetko sen tarpeelliseksi? Miten toivot Suomen valtion kannustavan yksityisautoilun vähentämiseen? Keskustele aiheesta tämän artikkelin lopussa!
 Lahtelainen Klingan perhe päätti vuonna 2014 luopua autosta. Auto oli vähäisen käytön takia lähinnä kuluerä, ja huoli ilmastosta teki luopumispäätöksestä helpon.
 Tilalle hankittiin laatikkopyörä – sähköavusteinen polkupyörä, jonka edessä olevaan laatikkoon mahtuivat perheen pienimmät,  Onni  ja  Oiva .
 Isä  Jari  polki ensin lapset päiväkotiin ja jatkoi sitten omalle työmaalleen. Kilometrejä kertyi päivän mittaan reilut 15.
 – Perusarjen ulkopuolella se vaati enemmän suunnittelua. Esimerkiksi silloin, kun tarvitsi hakea jotakin isompaa, joka ei laatikkoon mahtunut.
 Viisi vuotta perheen isä ja lapset fillaroivat kesät talvet. Äiti  Hanna  kulki Helsingissä töissä, bussilla ja junalla.
 – Asenteella mentiin. Lumi tai sade eivät haitanneet. Ne kerrat, kun oli oikein jäistä ja hirveät urat, mietin, että olisipa edes aurattu kunnolla. Keväällä hiekoitussepelit puhkoivat muutaman kerran kumit. Hikisiä hetkiä, Jari muistelee nauraen.
 Viiden autottoman vuoden jälkeen, loppuvuodesta 2018, Klingat kuitenkin päättivät ostaa auton.
 Jari Klinga pyöräili ensin lapset päiväkotiin ja jatkoi sitten omalle työpaikalleen.  Lassi Häkkinen / Lahden kaupunki
 Kun vaivattomuus vei voiton
 Auto hankittiin helpottamaan perheen arkea. Hanna Klinga valmistui uuteen ammattiin ja sai uuden työpaikan. Vaikka työmatka lyheni reiluun kymmeneen kilometriin, joukkoliikenteeseen upposi aikaa eikä sunnuntaivuoroon edes päässyt bussilla.
 – Työmatkaan meni helposti tunti. Alettiin miettimään, että se aika on perheeltä pois ja työ itsessäänkin on raskasta. Se vaivattomuus ja nopeus veivät voiton.
 Perheen suuremmat kauppareissut tehdään nykyään autolla. Päiväkotiin ja kouluun kuljetaan kuitenkin edelleen pyörällä.
 Vanhemmat haluavat näyttää lapsilleen, ettei ainakaan lyhyitä matkoja varten tarvitse startata autoa.
 – Puhutaan paljon, että koululaisten hyötyliikunta on vähentynyt. Sen sijaan, että kulkisi autolla lyhyetkin matkat, on kiva nähdä, että omat pojat haluavat kävellä tai pyöräillä, Jari sanoo.
 Viiden autottoman vuoden jälkeen Klingat ostivat auton helpottamaan perheen arkea. Lyhyet matkat perheessä taitetaan edelleen kävellen tai pyörällä.  Meeri Niinistö / Yle
 Verotusta vai porkkanaa?
 Liikenne tuottaa viidenneksen Suomen kasvihuonepäästöistä, ja tästä 90 prosenttia on tieliikenteen osuus.
 Suomi on sitoutunut puolittamaan liikenteen hiilidioksidipäästöt vuoteen 2030 mennessä. Jotta tähän tavoitteeseen päästäisiin, esimerkiksi bensa- ja dieselkäyttöisten henkilöautojen myyntikiellon pitäisi tulla voimaan vuonna 2027. Tämä selviää Suomen  ilmastopaneelin väliraportista .
 Myös Liikenne- ja viestintäministeriö on tehnyt  oman ehdotuksen  päästöjen vähentämiseksi. Työryhmä on listannut keinoiksi muun muassa liikennevälineiden uusiutumisen, tavaraliikenteen tehostamisen sekä henkilöautolla ajettujen kilometrien vähentämisen.
 – Suomen kaltaisessa maassa on selvää, että yksityisauto tulee esimerkiksi maaseudulla olemaan helpoin ja ehkä ainutkin vaihtoehto. Auton käyttöä ei pidä lähteä kieltämään tai rankaisemaan sen käytöstä. Esimerkiksi verotuksella ja erilaisilla tuilla voidaan tukea esimerkiksi autokannan uudistamista, sanoo LVM:n työryhmän varapuheenjohtaja  Sabina Lindström .
 Sekä LVM että Ilmastopaneeli esittivät myös, että auto- ja ajoneuvovero korvattaisiin kilometriverolla.
 Lahtelainen Jari Klinga uskoo, että kilometreihin perustuva verotus voisi vähentää autoilua. Myös joukkoliikenteeseen panostaminen sekä kävely- ja pyöräteiden kunnostaminen voisivat hänen mukaansa rohkaista kaupunkilaisia kulkemaan autotta.
 – Se, että julkinen liikenne toimii, on yksi asia. Toinen on se, että pitäisi olla sellaiset olosuhteet, että on helppoa ja turvallista mennä myös pyörällä ja kävellen.
 Raha jää taskuun, kun tuhlaamaan ei pääse
 Klingan perheessä viiden vuoden autottomuus toi säästöjä myös arjessa.
 – Paljon on säästetty rahaa, kun ei tullut sellaista tyhjänpäiväistä shoppailua, että "pitääkin lähteä tätä ja tuota hakemaan", Hanna Klinga sanoo.
 – Monessa perheessä viikonloppuna lähdetään ostoskeskukseen pyörimään ja viettämään aikaa. Siinä menee rahaa. Mitä vanhemmaksi tulee, sitä enemmän tulee sellainen olo, että vähemmän on enemmän. Ei tarvitse olla koko ajan kuluttamassa, hän jatkaa.
 Hanna ja Jari Klinga haluavat opettaa lapsilleen, ettei jokaista matkaa tarvitse kulkea autolla.  Meeri Niinistö / Yle
 Liikennevirasto teetti  viime vuonna kyselyn , jonka mukaan reilu viidennes autoilijoista haluaisi vähentää ajamistaan. 16 prosenttia pyrkiikin vähentämään autoilun aiheuttamia päästöjä.
 – Kannattaa kokeilla rohkeasti. Sitähän voi kokeilla ihan vain sillä tavalla, että jättää sen auton pihaan, Jari sanoo.
 – Lapsille se tarjoaa jotakin vähän erilaista. Raitista ilmaa, luontoa ja kaikkia niitä ääniä ympärillä. Kaikki aistit pelaavat pyöräillessä eri tavalla. Luulen, että lapset muistelevat lämmöllä niitä aikoja, kun iskä kuskasi ympäri kaupunkia kesät talvet, Hanna lisää.
 Millaisella porkkanalla sinä voisit ajatella vähentäväsi ajettuja kilometrejä? Näin huoltoasemalla vastattiin:

 Kerro meille, millaisia ajatuksia sinulla on tulevaisuuden autoilusta!   Keskustelua voi käydä klo 22 asti.

Lahtelaisperhe eli 5 vuotta ilman autoa, mutta taipui sitten helpompaan arkeen – keskustele: millä porkkanalla sinä vähentäisit autoilua?


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Ylen kannatusmittaus: PS kiilasi toiseksi, SDP:n keula kutistui
 Ylen tuore  puoluekannatusmittaus  kertoo, että perussuomalaisten kannatusnousu on jatkunut. Puolue on noussut mittauksessa toiseksi. Kärkipaikalla jatkavat sosiaalidemokraatit. Ylen kyselyssä yksikään puolue ei yllä yli 20 prosentin kannatukseen, mikä olisi vaaleissa poikkeuksellinen tulos.
 Brexitin jatkoajasta syntyi laimea kompromissi
 UK Parliament / EPA
 Euroopan unionin maat päättivät tarjota Britannialle lykkäystä EU:sta eroamista varten 31. lokakuuta asti.  Päätös oli kompromissi  lyhyttä ja pitkää jatkoaikaa kannattaneiden jäsenmaiden välillä. Uusi EU-komissio aloittaa työnsä marraskuussa, joten Britannia ei nimitä uutta komissaaria. Britannia joutuu kuintekin järjestämään EU-vaalit, jos maan parlamentti ei hyväksy pääministeri Theresa Mayn EU-erosopimusta ennen toukokuun loppua.
 Poliisi tutki lääkkeiden häviämistä hoivakodista Tampereella
 Riina Mäentausta / Yle
 Vanhusten  hoivakodin asukkailta hävisi huomattavia määriä lääkkeitä Tampereella . Lääkehävikistä tehtiin rikosilmoitus, mutta edes valvontakamerakuvat eivät auttaneet selvittämään mahdollista syyllistä. Vanhus saattoi maksaa esimerkiksi 300 tabletista, mutta käytti niistä itse vain muutaman. Tampere korvaa menetykset asukkaille, ja hoivakoti on muuttanut lääkkeisiin liittyviä toimintatapojaan.
 Aurinko tulee esiin
 Yle Sää
 Korkeapaine alkaa hiljalleen vahvistua Suomen ylle. Sen seurauksena päivä on valtaosin poutainen ja aurinkoinen. Ihan pohjoisessa ja idässä on pilvistä. Lumikuuroja voi tulla varsinkin idässä. Loppuviikko on korkeapaineen myötä selkeä. Yöt ovat kylmiä, mutta päivisin lämpötila nousee monin paikoin viidestä kymmeneen astetta plussan puolelle.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: PS matkalla kohti jytkyä, Brexit lykättiin lokakuulle, hoivakodista hävisi satoja pillereitä ja sää muuttuu aurinkoiseksi


Summary: Viikkoja kestävät parlamenttivaalit päättyvät toukokuun puolivälin jälkeen.

Intiassa äänestyspaikat ovat avanneet ovensa parlamenttivaalien ensimmäisenä päivänä. Äänestäjät 18:ssa osavaltiossa ja kahdessa liittovaltion territoriossa aloittivat torstaina äänestämisen.
 1,3 miljardin asukkaan Intia järjestää vaalit seitsemässä vaiheessa vajaan kuuden viikon aikana. Kyseessä ovat maailman suurimmat demokraattiset vaalit.
 Lähes 900 miljoonaa ihmistä on oikeutettu äänestämään. He valitsevat 543 edustajaa Intian parlamentin alahuoneeseen eli Lok Sabhaan.
 Parlamenttivaaleja pidetään kansanäänestyksenä pääministeri  Narendra Modin  ja hänen edustamansa hindunationalistisen Intian kansanpuolueen BJP:n politiikasta.
 68-vuotias Modi on teemyyjän poika läntisestä Gujaratin osavaltiosta. Kannattajien mielestä pääministeri on onnistunut hyvin työssään. Varsinkin Modin tiukka linja Pakistanin suhteen on miellyttänyt intialaisia.
 Arvostelijat syyttävät BJP:tä uskonnollisten jännitteiden lisäämisestä Intiassa.
 Gandhi haastaa Modin
 BJP:n päähaastaja on Intian kongressipuolue, jota johtaa Nehru-Gandhi -dynastian vesa  Rahul Gandhi .
 Intian kongressipuolue kaipaa kovasti menestystä näissä vaaleissa, koska puolue joutui tyytymään rökäletappioon edellisissä parlamenttivaaleissa vuonna 2014.
 Viime vuoden lopussa 48-vuotiaan Gandhin puolue voitti paikallisvaalit kolmessa BJP:n hallussa olleessa osavaltiossa. Epäilijöiden mielestä Gandhi ei kuitenkaan ole tarjonnut riittävän vahvoja vaihtoehtoja Modin harjoittamalle politiikalle.
 Mielipidemittausten mukaan BJP:n johtama liittouma olisi voittamassa vaalit, mutta se menettäisi edustajien paikkoja edellisiin vaaleihin verrattuna.
 Äänestys päättyy 19. toukokuuta. Vaalien virallinen tulos on määrä ilmoittaa 23. toukokuuta.

Intialaiset aloittivat äänestämisen maailman suurimmissa vaaleissa


Summary: Ylen kyselyssä yksikään puolue ei yllä yli 20 prosentin kannatukseen, mikä olisi vaaleissa poikkeuksellinen tulos.

Perussuomalaiset ovat ohittaneet kokoomuksen ensimmäistä kertaa neljään vuoteen, kertoo Ylen viimeinen mittaus ennen sunnuntain eduskuntavaaleja.
 Tällä ja viime viikolla tehdyssä kyselyssä perussuomalaiset nousi kokoomuksen ohi toiseksi suosituimmaksi puolueeksi 16,3 prosentin kannatuksella. Nousua oli 1,2 prosenttiyksikköä maaliskuusta ja kuutisen prosenttiyksikköä syksyn lukemista.
 Ylen vaaliasiantuntija  Sami Borg  selittää suosion nousua ennen joulua liikkeelle lähteneellä seksuaalirikos- ja maahanmuuttokeskustelulla.
 – Myös ilmastonmuutoskeskustelussa perussuomalaiset ovat onnistuneet tarjoamaan selvän vaihtoehdon ja erilaisen kannan verrattuna muihin puolueisiin. Ja Halla-aho on ilmeisesti onnistunut myös kampanjan vetämisessä, Borg sanoo.
 Näin kannatusmittaus tehtiin Taloustutkimus haastatteli 1969 ihmistä. Haastattelut tehtiin 1.4.-9.4.2019. Puoluekantansa kertoi 1253 vastaajaa. Tulosten virhemarginaali on suurimpien puolueiden osalta +/- 2,3 prosenttiyksikköä.
 Taloustutkimuksen tutkimusjohtaja  Tuomo Turja  sanoo, että perussuomalaiset ovat saaneet paljon uusia kannattajia niistä, jotka eivät äänestäneet edellisissä eduskuntavaaleissa ollenkaan. Perussuomalaisten taakse on hänen mukaansa siirtynyt myös jonkin verran väkeä, joka on aiemmin kannattanut erityisesti keskustaa, kokoomusta ja jossain määrin myös SDP:tä.
 Tuoreimmassa kyselyssä suosituin puolue oli yhä SDP, joka on pitänyt Ylen kyselyjen kärkipaikkaa vuoden ajan. SDP:tä äänestäisi kyselyn perusteella 19 prosenttia suomalaisista, eli 1,1 prosenttiyksikköä vähemmän kuin edelliskuussa.
 – Usein käy niin, että gallupjohtajan johto kaventuu viimeisissä mittauksissa, Turja sanoo. Näin kävi esimerkiksi keskustalle ennen viime eduskuntavaaleja vuonna 2015.
 Kaikki kannatusmittauksen muutokset mahtuvat kyselyn virhemarginaalin sisään.
 Kokoomus jäi kyselyssä kolmanneksi 15,9 prosentin kannatuksella. Myös neljänneksi jääneen keskustan kannatus kyntää yhä alhaalla, 14,5 prosentissa. Molempien porvaripuolueiden kannatus pysyi ennallaan, sillä nousua oli 0,1 prosenttiyksikköä.
 Ainakin vaalien toinen sija täysin auki
 Kilpailu suurimpien puolueiden paikoista on kiristynyt entisestään, sillä SDP:n kannatus laski ensimmäistä kertaa yli vuoteen alle 20 prosentin.
 Jos yksikään puolue ei ylittäisi vaaleissa 20 prosentin rajaa, se olisi poikkeuksellista. Lähimpänä tilanne oli vuoden 2011 eduskuntavaaleissa, jotka voittaneen kokoomuksen kannatus oli 20,4 prosenttia.
 Sami Borgin mukaan näyttää siltä, että maalintulojärjestyksen osalta ei ole epäselvyyttä, vaan eri mittausten perusteella SDP on voittamassa vaalit.
 – Oleellista SDP:n kannalta on se, mikä on ero seuraaviin puolueisiin. Ero näyttää olevan parin kolmen prosenttiyksikön luokkaa, niin puolue on melko tukevassa johtoasemassa verrattuna joihinkin aikaisempiin eduskuntavaaleihin tällä vuosituhannella.
 Tuomo Turja ei julistaisi vielä vaalien voittajaa.
 – Tutkimukset osoittavat, että yhä suurempi osa äänestäjistä tekee äänestyspäätöksensä vasta ihan kalkkiviivoilla, jopa viimeisenä äänestyspäivänä, Turja sanoo.
 – Oli vaalivoittaja kuka tahansa, hallitusta on hankala alkaa muodostaa näillä numeroilla. Ainakin vaalien toinen sija on täysin auki. Sitä on tavoittelemassa kaksi tai kolme puoluetta.
 Perussuomalaisten ja vihreiden äänestäjät epävarmimpia
 SDP:n lisäksi myös vasemmistoliitto ja vihreät menettivät tuoreessa kyselyssä kannatustaan. Vihreiden suosio putosi 12,2 prosenttiin, missä on laskua 0,8 prosenttiyksikköä edellisestä mittauksesta.
 Vuoden 2015 vaaleihin verrattuna vihreät olisi kuitenkin näilläkin lukemilla nostamassa SDP:n lisäksi puolueista eniten suosiotaan.
 Vasemmistoliiton kannatus puolestaan laski 1,1 prosenttiyksiköllä 8,7 prosenttiin.
 Tuomo Turjan mukaan etenkin perussuomalaisten ja vihreiden tulos on kiinni siitä, miten puolueet saavat mahdolliset kannattajansa liikkeelle.
 Tuoreimmassa kyselyssä Taloustutkimus kysyi myös vastaajien äänestysvarmuutta. Mukana on sekä vastaajia, jotka ovat jo äänestäneet ja niitä, jotka kertovat menevänsä varmasti äänestämään. Kyselyn haastattelut on tehty samaan aikaan, jolloin vaalien ennakkoäänestys oli käynnissä.
 – Perussuomalaisten haaste on ilman muuta se, että heillä on suurista puolueista ehdottomasti eniten epävarmoja äänestäjiä. Heidän äänestysvarmuutensa on heikommalla tasolla kuin muilla puolueilla, Turja sanoo.
 Kokoomuksella sen sijaan on mittauksen perusteella varmimmat äänestäjät.
 Pienimmistä puolueista RKP:n kannatus kohosi 0,6 prosenttiyksikköä 4,9 prosenttiin ja kristillisdemokraattien 0,8 prosenttiyksiköllä 4,3 prosenttiin.
 Sininen tulevaisuus kynti 0,8 prosentin kannatuksessa, jossa oli laskua edellisestä mittauksesta 0,1 prosenttiyksikköä.
 Tuomo Turjan mukaan puolueen tilanne näyttää "todella huonolta".
 – Sinisten ainoa mahdollisuus on, että Uudenmaan vaalipiiristä pääsee joku heidän valtakunnallisesti tunnetuista ehdokkaistaan läpi.
 Taloustutkimus on vaalivuoden alusta lähtien laskenut Ylelle myös kannatusmittausten mukaisen  eduskuntapaikkojen määrän  muutoksen nykyiseen edustajamäärään verrattuna.

Ylen kannatusmittaus: Perussuomalaiset kiilasi kakkoseksi, SDP:n etumatka kutistunut


Summary: Kannatusmittaukset ennakoivat eduskuntavaalikisasta jännitysnäytelmää ja vaikeita hallitusneuvotteluja, kirjoittaa politiikan toimittaja Pekka Kinnunen.

Eduskuntavaalien loppusuoralla julkaistut kyselyt puolueiden kannatuksesta kertovat, että mikään puolue ei ole saamassa vaalien jälkeen selkeää poliittista johtajuutta. Sekava tilanne mutkistaa myös tulevia hallitusneuvotteluja.
 Vaalien alla tehtyjen kannatuskyselyjen suunta on, että hallituspuolueet häviävät ja oppositiopuolueet voittavat. Tämäkään viesti ei auta seuraavan hallituksen muodostajaa, sillä oppositio on kyvytön muodostamaan enemmistöhallitusta.
 Halla-aho pilaa Rinteen juhlat?
 Suurimman oppositiopuolueen, SDP:n, oppositiohyöty näyttää sulavan kevään viimeisten lumien mukana. Ykkössijakaan ei ole enää täysin varma.
 Demarijohtaja  Antti Rinteen  tilannetta helpottaa hieman se, että eduskuntavaaleissa vertailutulos kevään 2015 vaaleista on surkeat 16,5 prosenttia ja 34 kansanedustajaa eli SDP:n kaikkien aikojen heikoin vaalitulos. Näistä lähtökohdista demareiden vaalivoitto on jo lähes varma, mutta muu kuin kärkisija olisi katkera pettymys.
 Vaalien aattona SDP:n juhlat uhkaa pilata perussuomalaisten uusi nousu.  Timo Soinin  kahden eduskuntavaalijytkyn jälkeen  Jussi Halla-aho  on nostamassa perussuomalaiset hajoamisen tuhkasta takaisin temppelin harjalle.
 Viimeiset neljä vuotta ovat olleet perussuomalaisille kiivasta vuoristorataa. Hallituskauden alku puolitti kannatuksen, hallituskauden puolivälissä puolue hajosi kahtia ja oppositioon potkitut halla-aholaiset perivät lopulta puolueen kannattajat.
 Perussuomalaisten vaali-ihme on jo kaksi kertaa yllättänyt lähes kaikki politiikan seuraajat. Jostain kansan syvistä riveistä Halla-ahokin kumppaneineen näyttää protestivoimat taas löytäneen.
 Haavisto ja Andersson voittajia
 Vaalikauden puolivälissä SDP:n kannoille oppositiossa kolkuttanut vihreät on vaalitaistelun loppusuoralla taantunut kevään 2017 kuntavaalien kannatuslukemiin. Noin 12 prosentin ääniosuus toisi kuitenkin pätkäpuheenjohtaja  Pekka Haaviston  vihreille merkittävän eduskuntavaalivoiton, kun vertailussa on neljän vuoden takainen 8,5 prosentin ja 15 kansanedustajan tulos.
 Oppositiossa myös vasemmistoliiton vaalitunnelmia huojentaa historiallisen heikko vertailutulos viime eduskuntavaaleista. Silloin noin seitsemän prosentin ääniosuus toi 12 kansanedustajaa, joten pienikin nousu on puoluejohtaja  Li Anderssonille  helpotus.
 Myös pienet oppositiopuolueet RKP ja kristillisdemokraatit voivat hyvällä onnella lisätä hieman kansanedustajiensa määrää.
 Puoluejohtajat Ylen puheenjohtajatentissä 4. maaliskuuta.  Kalevi Rytkölä / Yle
 Punavihreiden voimat eivät riitä
 Oppositiopuolueet voittavat vaaleissa, mutta ne eivät pysty muodostamaan enemmistöhallitusta. Punavihreät ovat sulkeneet perussuomalaiset jo etukäteen hallitusyhteistyön ulkopuolelle.
 SDP:n, vihreiden ja vasemmistoliiton punavihreä rintama näyttäisi keräävän yhteensä noin 80 kansanedustajaa. Se ei riitä eduskunnan enemmistöön, vaikka mukaan lähtisivät myös RKP ja kristillisdemokraatit.
 Jos SDP selviää eduskuntavaaleissa suurimmaksi puolueeksi, niin politiikan linjan muutosta vaativan Antti Rinteen on etsittävä hallituskumppania myös kokoomuksen tai keskustan suunnasta.
 Kokoomus luisuu, keskusta romahtaa
 Vanhoista hallituspuolueista kokoomuksen vaaliasetelmia helpottaa viime eduskuntavaalien heikko tulos. Silloinen pääministeri ja kokoomusjohtaja  Alexander Stubb  johti kokoomuksen 18,2 prosentin tulokseen, joka toi 37 kansanedustajaa. Se oli kokoomuksen heikoin tulos vuosikymmeniin.
 Kokoomus vaihtoi puheenjohtajaa kesällä 2016, ja  Petteri Orpo  johti kokoomuksen kevään 2017 kuntavaaleissa suurimmaksi puolueeksi. Taivas näytti olevan auki Orpon pääministeritielle, mutta viime kuukausina kaikki ei ole mennyt kokoomusleirissä ihan putkeen.
 Kokoomukselle alle 18 prosentin vaalitulos ja putoaminen kuntavaaleissa hankitulta kärkipaikalta olisi kuitenkin kitkerä tappio, joka ei ainakaan helpottaisi hallitusneuvotteluihin osallistumista.
 Laiha lohtu kokoomukselle taitaa olla, että hallituskumppani keskustalla menee vielä heikommin.
 Pätkäpääministeri  Mari Kiviniemen  johdolla keskusta vajosi vuoden 2011 vaaleissa alle 16 prosentin ja 35 kansanedustajan tulokseen. Kiviniemi joutui sivuun keskustan johdosta kesällä 2012 ja uudeksi keskustajohtajaksi nousi yritysmaailmasta politiikkaan siirtynyt  Juha Sipilä.
 Neljä vuotta pääministerinä hallinnutta Sipilää uhkaa sunnuntain vaaleissa vielä rajumpi putoaminen.
 Keskustalle alle 15 prosentin ääniosuus ja noin 30 kansanedustajan paikkaa olisi heikoin tulos sataan vuoteen. "Tulos tai ulos" on ollut Sipilän tunnus ja se on johtamassa siihen, että Sipilä on pian entinen puoluejohtaja.
 Ajan riento on ollut puoluejohtajille ankara, sillä seitsemän vuotta keskustaa johtanut Sipilä on nykyisistä puoluejohtajista pitkäaikaisin.
 Hallitusneuvotteluissa kevään 2011 kaaos?
 Eduskuntavaalien ennakkoasetelmat muistuttavat kevään 2011 tilannetta.
 Kokoomus keräsi vuoden 2011 vaaleissa 44, SDP 42, perussuomalaiset 39 ja keskusta 35 paikkaa. Kokoomuksen ääniosuus ylitti vaivoin 20 prosenttia. SDP ja perussuomalaiset saivat kumpikin 19,1 prosenttia äänistä.
 Perussuomalaisten ensimmäisen jytkyn jälkeen puoluekenttä meni sekaisin ja hallitusneuvotteluista kuoriutui monen mutkan kautta  Jyrki Kataisen  (kok.) kuuden puolueen hallitus, jonka valtiovarainministerinä oli SDP:n silloinen puheenjohtaja  Jutta Urpilainen .
 Kokoomusjohtaja Katainen oli pitkän odotuksen jälkeen johtanut kokoomuksen niukasti suurimmaksi puolueeksi, eikä hän halunnut luopua hallituksen muodostajan tehtävästä, vaikka hallitusneuvotteluissa Säätytalolla ovet paukkuivat.
 Kataisen ja myöhemmin Alexander Stubbin hallituksesta tuli sisäisesti riitainen ja epäsuosittu. Vasemmistoliitto ja vihreät hyppäsivät kesken kaiken ulos hallituksesta, ja suurimmat hallituspuolueet kärsivät rökäletappiot viime eduskuntavaaleissa.
 Hallituksen kivireen vetämiseen väsynyt Katainen pelastautui kesällä 2014 komissaariksi Brysseliin, ja samoihin aikoihin Urpilainen koki historiallisen tappion SDP:n puoluekokouksen puheenjohtajaäänestyksessä.
 Puoluejohtajan paikan Urpilaiselta kaapannut, ammattiyhdistysjohtajana pitkän uran tehnyt Antti Rinne ehti olla Stubbin hallituksessa vuoden valtiovarainministerinä.
 Kokoomuksessa Rinteen ministeriaikaa muistellaan kauhulla. Sekin on rasitteena mahdollisissa hallitusneuvotteluissa.

Analyysi: Politiikan johtajuus hukassa – suurin puolue jäämässä alle 20 prosentin


Summary: Tampereen kaupunki ei kerro, minkä verran lääkkeitä tarkalleen hävisi vanhuksilta.

Poliisi ja Tampereen kaupunki ovat selvittäneet syytä tamperelaisen hoivakodin poikkeukselliselle lääkehävikille.
 Viime kesänä kaupunki teki valvontakäynnin Koukkuniemessä sijaitsevaan Jukolan tehostetun palveluasumisen yksikköön. Ryhmäkodin asukkailta oli hävinnyt huomattavia määriä niin kutsuttuja PKV-lääkkeitä eli pääasiallisesti keskushermostoon vaikuttavia lääkkeitä.
 Asia käy ilmi Ylen haltuunsa saamasta valvontapöytäkirjasta. Lääkehävikistä tehtiin rikosilmoitus 20.7.2018.
 Kyseessä on kaupungin oma hoivayksikkö.
 Poliisitutkinta on keskeytetty
 Sekä Tampereen kaupunki että poliisi ovat käyneet läpi hoivakodin valvontakameroiden tallentamaa kuvaa. Edes tämä ei ole auttanut pääsemään mahdollisen syyllisen jäljille.
 Tällä hetkellä poliisitutkinta on keskeytetty, kunnes poliisi mahdollisesti saa uutta tietoa tapauksesta.
 Tieto lääkehävikistä on mennyt myös tehostettua palveluasumista valvovaan aluehallintovirastoon.
 Jukolan yksikössä on kolme ryhmäkotia, joissa on yhteensä 45 asukasta. Osa asukkaista on jo ehtinyt vaihtua tapauksen paljastumisen jälkeen.
 Hoitohenkilöstöä on runsaat 30.
 Lääkevastaavaa ei ollut nimetty
 Tampereen kaupungin palvelupäällikön  Marjut Lindellin  mukaan lääkehävikkiä ilmeni yhdessä 15 hengen ryhmäkodissa.
 Lindell ei kerro, minkä verran lääkkeitä epäiltiin hävinneen. Hän ei myöskään kerro, monenko asukkaan lääkkeitä tapaus koskee.
 – Ei sieltä tarvitse montaa tablettia puuttua, että se huomataan, Lindell sanoo.
 Lindellin mukaan selvitystyötä on vaikeuttanut se, että hoivakodissa on erityisesti kesäisin paljon sijaisia, jotka lähtevät kesän jälkeen muualle.
 Valvontapöytäkirjassa kerrotaan, että hoivakodin lääkehuoneissa ja siellä olevissa yksittäisissä lääkekaapeissa on sähköinen lukitus. Lukon avaamisesta jää järjestelmään tieto käyttäjästä.
 Pöytäkirjan mukaan työvuoroihin ei ollut nimetty lääkevastaavaa, ja kaikilla vuoroissa olevilla hoitajilla oli pääsy lääkkeisiin.
 Hävikki jakautui pitkälle ajanjaksolle
 Lindellin mukaan tapaus ei ole vaarantanut hoivakodin asukkaiden turvallisuutta. Lääkkeiden jaossa on koko ajan ollut käytössä kaksoistarkastus, jolla varmistetaan, että jokainen asukas saa vain hänelle tarkoitetut lääkkeet.
 Valvontakäynnin perusteella asukkaiden lääkityksen arviointi ja seuranta eivät kuitenkaan olleet toimineet asianmukaisesti ja lääkehävikkiä oli tapahtunut pitkällä ajanjaksolla.
 Pöytäkirjassa mainitaan esimerkkinä asukas, jolle toimitettiin 300 kappaletta rauhoittavaa lääkettä vuoden 2017 elokuun lopusta vuoden 2018 helmikuun puoleenväliin. Kirjausten mukaan asukas käytti lääkkeistä itse kahdeksan kappaletta, eli yli 290 tablettia hävisi johonkin.
 – Esimerkkitapauksessa lääkkeen todellinen tarve on ollut vähäistä ja tilausmäärät suuria. Lääkehävikki huomattiin vasta, kun apteekki ei voinut toimittaa lääkkeitä, valvontapöytäkirjassa sanotaan.
 Asukkaat ovat siis käytännössä voineet ostaa huomattaviakin määriä lääkkeitä, joita he eivät ole oikeasti itse käyttäneet. Tampereen kaupunki korvaa asukkaille heidän menettämänsä rahat.
 Hoivakodin lääkäripalveluissa puutteita
 Valvontapöytäkirja arvostelee puutteita lääkehoidon suunnitelmallisuudessa. Lääkäreiden vaihtuvuus oli ollut suurta, kiertopäiviä oli peruuntunut eikä lääkäreille ollut löytynyt sijaisia.
 Sairaanhoitajilla oli ollut hankaluuksia tavoittaa lääkäreitä. Lääkärikierroilla oli pystytty hoitamaan vain akuuteimmat asiat.
 – Lääkärit eivät tunne asukkaita tai ehdi perehtyä heidän tilanteeseensa, vaan uusivat lähinnä reseptejä, valvontapöytäkirjassa sanotaan.
 Kaupunki on selvittänyt erikseen lääkäritoiminnan puutteita.
 Lääkehoidon käytäntöjä muutettiin
 Lindellin mukaan tapauksen paljastumisen jälkeen lääkehävikkiä ei ole enää ilmennyt.
 Hoivakodissa on muutettu lääkkeisiin liittyviä toimintatapoja. Esimerkiksi jokaiselle päivälle on nimetty varta vasten lääkehoidosta vastaava työvuoro.
 – Päivittäin on tieto siitä, kuka lääkkeitä käsittelee, Lindell sanoo.
 Valvontapöytäkirjan mukaan hoivakodissa oli tapauksen jälkeen jo viime vuoden elokuun alkuun mennessä otettu käyttöön PKV-lääkkeiden kuittaus ja laskenta.
 Lisäksi Jukolan henkilöstöä on muistutettu sosiaalihuollon henkilöstön ilmoitusvelvollisuudesta.
 Lääkehävikkiä silloin tällöin
 Lindellin mukaan yksittäisiä lääkehävikkitapauksia paljastuu hoivakodeissa aika ajoin. Joskus löytyy järkevä selitys, joskus joudutaan tekemään rikosilmoitus.
 Tehostetun palveluasumisen yksiköissä on selvät toimintaohjeet lääkehävikkiä varten.
 – Tilannetta ei tarkkailla, vaan siihen puututaan, Lindell sanoo.
 Hoivakotien lääkehävikki tuli ilmi esimerkiksi  Etelä-Suomen aluehallintoviraston hankkeessa vuonna 2017 .
 Lääkehoidon turvallisuuteen kohdistuneessa hankkeessa tehtiin ohjaus- ja arviointikäynti 50 yksikköön. Mukana oli sekä julkisia että yksityisiä yksiköitä.
 Viidennes yksiköistä ilmoitti, että heillä oli todettu lääkehävikkiä. Vain pienessä osassa yksiköistä oli riittävä kulunvalvonta lääkehoitohuoneessa.

Vanhus maksoi 300 tabletista, mutta söi vain 8 – poliisi tutki lääkkeiden häviämistä tamperelaisesta hoivakodista


Summary: EU-johtajat eivät sulkeneet täysin pois vaihtoehtoa, että brexitin aikataulua joudutaan venyttämään uudelleen vielä syksylläkin.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Britannian kova ero vältettiin torstaina aamuyöllä, kun EU-maat päätyivät tarjoamaan maalle brexitin lykkäystä 31. lokakuuta saakka. Päivämäärä oli kompromissi  lyhyttä ja pitkää jatkoaikaa kannattaneiden jäsenmaiden välillä .
 Enemmistö EU-maista kannatti Saksan johdolla huippukokouksessa jatkoaikaa maaliskuun loppuun, mutta Ranskan johtama pieni ryhmä maita ei hyväksynyt pitkää lykkäystä. Päätös piti tehdä yksimielisesti.
 Ranskan presidentti Emmanuel Macron vastusti tiukasti brexitin lykkäämistä vuoden loppuun. "Kokouksessa oli enemmän kyse Ranskasta kuin brexitistä", jotkut kokouslähteet valittivat. Stephanie Lecocq / EPA
 Brexit pysyy asialistalla pitkään
 Kokouskäytävillä epäiltiin, että kompromissista tuli riittämätön kahdellakin tavalla: aikataulu ei ole tarpeeksi tiukka painostamaan brittiparlamenttia erosopimuksen taakse, mutta se ei ole myöskään riittävän pitkä, jotta EU:lle järjestyisi aikaa  siirtyä jo muihin asioihin.
 Tulevinakin kuukausina EU:ssa saatetaan seurata brittiparlamentin edesottamuksia sopimuksen ympärillä.
 Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tusk  ilmaisi pettymyksensä sopimukseen melko suoraan.
 – On parempi saada jotain kuin ei mitään. En ehkä ole onnellinen, mutta tyydyn tähän, Tusk muotoili.
 – EU-maiden on kuitenkin yhä helpompi päättää asioista kuin brittiparlamentin, hän vitsaili.
 Jean-Claude Juncker ja Donald Tusk pitivät lehdistötilaisuuden varhain torstaiaamuna pitkien brexit-neuvotteluiden jälkeen. OLIVIER HOSLET/EPA
 Britannia ei nimitä enää komissaaria
 Lokakuun loppu sovittiin uudeksi brexit-päivämääräksi osaksi siksi, että alkusyksystä nimitettävän EU-komission on tarkoitus aloittaa työnsä marraskuussa. Näin Britannian välttyy uuden komissaarin nimittämiseltä.
 Tusk sen paremmin kuin EU-komission puheenjohtaja  Jean-Claude Junckerkaan  eivät luvanneet, etteikö brexitin lykkäämisestä vielä kolmannenkin kerran saatettaisi keskustella.
 – Minun pitää jättää tehtäväni 1. marraskuuta. Toivottavasti neuvottelut 31. lokakuuta eivät veny aamuyöhön, sillä minun pitää poistua kokouksesta puoliltaöin, Juncker veisteli.
 – Olen sen verran vanha, että en sulje mitään vaihtoehtoa pois, Tusk sanoi.
 Tusk ja Juncker korostivat, että tavoitteena oli nyt ennen kaikkea välttää Britannian sopimukseton, kova ero, ja siinä onnistuttiin.
 Britannia lupasi olla rakentava
 Britannian pääministeri  Theresa May  korosti sekä kokouksen alla että sieltä poistuessaan, että hän aikoo viedä eron läpi mahdollisimman nopeasti.
 – Pyrin kaikin keinoin siihen, että eroamme 22. toukokuuta (ennen 23. alkavia EU-vaaleja), May sanoi.
 – Meidän täytyy pitää kiirettä, jotta saavutamme konsensuksen erosopimuksesta.
 Ranska halusi muita tiukemmin myös rajoittaa Britannian valtaa EU:ssa lykkäyksen ajan.
 Eräiden brexitin kannattajien  EU:ta uhkailevien kommenttien jälkeen  EU:ssa on herännyt pelko, että Britannia pyrkii häiritsemään EU-päätöksentekoa. Tällainen riski voisi toteutua, jos Britanniassa esimerkiksi vaihtuu valta ja uudeksi pääministeriksi nousee joku innokas brexitööri.
 Britannia sitoutuikin kokouksessa toimimaan rakentavasti ja vastuullisesti brexit-lykkäyksen ajan. Sen pitää myös toimia "EU:sta eroamassa olevan jäsenmaan tavoin" – esimerkiksi EU:n monivuotisen rahoituskehyksen neuvotteluista se on jo tähänkin asti pysytellyt sivussa.
 Kun Britannia nyt lähtee jo lokakuun lopussa eikä osallistu uuteen komissioon, sillä ei juurikaan ole edes mahdollisuuksia torpedoida muiden päätöksiä.
 – Britanniasta on tullut viestejä, että maa aikoo olla vaikea kumppani. Siinähän ei ole mitään uutta, Juncker kuittasi.
 Meppien määrää pitää säätää
 Britannia joutuu siis järjestämään EU-vaalit, jos brittiparlamentti ei hyväksy Mayn sopimusta ennen toukokuun loppua.
 Näin ollen brexitin tuomia lisäpaikkoja EU-parlamenttiin ei vielä kesällä jaettaisi muille jäsenmaille.
 Esimerkiksi Suomesta pääsisi parlamenttiin aluksi 13 euroedustajaa. Kun Britannia poistuu marraskuun alusta alkaen, vapautuisi paikka 14:nnelle mepille.
 Mitä tapahtuu seuraavaksi?
 Theresa May palaa Lontooseen torstaina ja kertoo Brysselin-kokouksen tuloksista parlamentille. Hän ei tarvitse enää parlamentin alahuoneen hyväksyntää uutta eropäivämäärää varten, koska hänellä on jo parlamentin enemmistön tuki brexitin lykkäämiselle.
 Alahuoneessa kuullaan kuitenkin todennäköisesti vastalauseita siitä, että May joutui jälleen tinkimään yhdestä tavoitteestaan. Hän olisi halunnut vain 2,5 kuukauden jatkoajan, kun lisäkuukausia tulee nyt kuusi.
 Vaikka May aikoo yhä irrottaa Britannian EU:sta 22. toukokuuta mennessä, hänellä ei vieläkään ole vedenpitävää suunnitelmaa eron toteuttamisesta.
 May jatkaa Lontoossa saman tien keskusteluja oppositiopuolue Labourin johtajan  Jeremyn Corbynin  kanssa. He yrittävät päästä keskinäiseen sopimukseen mahdollisimman pian, jotta Britannian ei tarvitsisi järjestää EU-vaaleja.
 Juhannuksen huippukokouksessa May tekee EU-johtajille tilannekatsauksen siitä, missä brexitissä mennään.
 Lue myös:
 Brexitille jatkoaikaa lokakuun loppuun saakka, Tusk: "Älkää tuhlatko tätä aikaa" – Yle seurasi huippukokousta

Brexitin jatkoajasta tehtiin vesitetty kompromissi – "EU:ssa on kuitenkin yhä helpompi päättää asioista kuin brittiparlamentissa"