Summary: Työpäiväkirjaan on tehty merkintöjä vuosilta 1915 ja 1916.

Karhealla paperilla näkyy eri sävyisiä piirtoja mustetta. Käsiala on kaunis ja rivit suorat. Mustekynää pidellyt käsi on ollut vakaa.
 Kyseessä on Kymintehtaan korjauspajan työpäiväkirja, johon on kirjattu työmiesten suorituksia vuosien 1915 ja 1916 välisenä aikana. Sivut ovat ajan saatossa kostuneet ja hapertuneet.
 Kirja kuului paperitehtaassa esimiesasemassaa toimineelle henkilöille. Tehtaan esimiehet ovat merkanneet kirjaan työntekijöiden tehtäviä ja maksettuja palkkioita. Kirjauksia on tehty päivittäin.
 – Korjauspaja teki töitä kyläläisille. Siellä valmistettiin asukkaille tarve-esineitä, esimerkiksi kuparipannuja, kertoo Kuusankoski-seuran varapuheenjohtaja  Timo Nyberg .
 Kirjaan on yhdistetty myös ruskeita liitesivuja, joissa selostetaan mitä töitä korjauspajalla on tehty. Liitesivuihin on kirjailtu päiväkirjamerkintöjä myöhemmin vuonna 1920.
 Korjauspajan työpäiväkirjan vieressä on liitteitä, joissa on eritelty tehtyjä töitä. Pienissä lappusissa on laskuja urakoista.  Antti-Jussi Korhonen
 Roskalavalta aikoinaan pelastettu kovakantinen kirja päätyi Kuusankoski-seuran haltuun noin kaksi vuotta sitten. Kymintehtaan historiaa tutkinut Nyberg kertoo, että hyvät osaajat erottuivat työpäiväkirjan sivuilta siten, että nimi toistui listalla. Heikosti hommistaan suoriutuneen työntekijän nimi katosi.
 Nybergin mukaan irtisanomiset olivat yhtäkkisiä, eikä niitä selitetty. Irtisanomisaikaa ei ollut.
 – 1900-luvun alussa paperitehtaalla työskentelevät asuivat tehtaan omistamissa asunnoissa. Jos irtisanominen tuli oli asunnostakin lähdettävä välittömästi. Tilanteesta teki erityisen rajun se, että tehtaantyöntekijöiden kanssa taloissa asui työntekijän muuta perhettä. Koko perhe joutui kodittomaksi, kun talosta piti lähteä, Nyberg sanoo.
 Työpäiväkirjan sivuilta löytyy myös muuan putkimies Liikanen.
 Ruskeaita liitesivuja löytyi työpäiväkirjan välissä. Niihin oli kirjailtu työnkuvauksia. Liitteet oli kirjattu vuonna 1920. Antti-Jussi Korhonen
 Putkimies Liikasen tarina
 Korjauspapajan työpäiväkirjassa tilinumero numero 11 kuului vuonna 1915  Bernhard Liikaselle . Hän oli kuusankoskelaisen  Pentti Liikasen  vaari.
 – En ehtinyt tavata vaaria koskaan. Olin parikymppinen, kun isä kertoi vaarini tarinan minulle, Pentti Liikanen sanoo.
 Kuusankoskelainen Bernhard Liikanen työskenteli putkityöntekijänä vuosina 1915 ja 1916 Kymintehtaan konepajalla. Päivät olivat pitkiä. Työpäiväkirjan mukaan Liikanen teki vuoden 1915 marraskuun 29. päivän ja joulukuun 13. päivän välillä joka päivä kymmenen tuntia töitä. Ylityöt mukaan lukien palkkaa maksettiin tuolta ajalta yhteensä 100 markkaa.
 Ylityöt liittyivät yleensä tehdastöihin. Jos tuotanto oli kärsimässä, putkityöntekijä joutui tekemään enemmän töitä. Aloitettu työ tehtiin yleensä yhdellä kertaa valmiiksi. Sen vuoksi ylitöitä saattoi tulla paljonkin.
 Antti-Jussi Korhonen
 Tehtaassa oli materiaaleista kova pula. Osan rikkoutuessa vastaavanlainen kappale pyrittiin valmistamaan itse. Tällaisia töitä tehtiin esimerkiksi valamalla osia raudasta. Valutyöt olivat aikaa vieviä. Töitä varten oli erikseen mallinvalmistajat, jotka tekivät rikkoutunutta osaa vastaavan muotin. Rauta valettiin siihen.
 Työt tehtiin käsin. Koneen kunnossapitäjät kuuntelivat korvakuulolla koneita, että käykö laite puhtaasti. Apuvälineenä työmiehet käyttivät ruuvimeisseliä, jota myöten ääni johtui laakerin kopasta paremmin – jos sirinää kuului, niin huolto aloitettiin.
 Ennen automatiikkaa koneiden toimiminen oli kunnossapidon vastuulla. Kunnossapito-osasto oli tehtaalla hyvin arvostettua.
 Moniosaaminen arvossaan jo sata vuotta sitten
 Nyberg kertoo, että työnjohto katsoi hyvän työntekijän eduksi monipuolisuuden. Lisäksi hyvänä pidettiin myös hengellisyyttä. Johdolla oli tiedossaan työmiesten kirkossa käyminen. Kirjattuna oli jopa ehtoolliskerrat.
 Kuusankoskelainen Bernhard Liikanen kunnostautui konepajalla monipuolisena osaajana. Liikanen oli palokuntalainen, joten hän ymmärsi hyvin veden ja massan suhteet. Nyberg kertoo, että Liikanen hallitsi myös kuparisepän työt.
 Monipuolinen osaaminen pelasti myöhemmin Liikasen hengen.
 Antti-Jussi Korhonen
 Punavangiksi Kouvolan vankilaan joutunut Liikanen haettiin vankileiriltä korjaamaan tehtaalle hajonnutta massaputkea. Liikanen odotti vankileirillä jo teloitusta, kun työnjohtaja kävi polkupyörällä hakemassa miehen korjaustöihin vankilasta. Liikanen palasi Kuusankoskelle työnjohtajan pyörän tarakalla.
 Töiden jälkeen työnjohtaja kysyi tehtaan johdolta, että palautetaanko mies takaisin vankileirille. Johtaja ilmoitti, ettei Liikasta lähetetä takaisin. Työpäiväkirjan merkinnöistä katsottiin, että näin hyvää kupariseppää tarvitaan vielä jatkossa. Näin hän säilytti henkensä.
 Millainen löytö asiakirja on?
 Suomen Elinkeinoelämän keskusarkiston Elkan arkistojohtaja  Jarmo Luoma-aho  kertoo, että konepajan työpäiväkirjan kaltaisia asiakirjoja on olemassa vielä paljon. Samankaltaisia asiakirjoja on löytynyt muun muassa pankeista ja paperitehtaista.
 Elkalla on hallussaan Turun säästöpankista löytynyt asiakirja vuodelta 1821, jolloin tehtiin Suomen ensimmäinen säästöpankkitalletus.
 – Stora Enson kirjanpitoa meillä on varmaan kilometrien edestä. Suuri osa isoista yhtiöistä on säilyttänyt asiakirjojaan hyvin. Työpäiväkirjan kaltaisia kirjanpitoasiakirjoja löytyy Suomesta arviolta satoja, sanoo Luoma-aho.
 Elkan toiminnan tarkoituksena on turvata suomalaista elinkeinoelämää koskevan ja sivuavan historiatiedon ja -perinteen säilyminen. Elkan arkistot suurimmaksi osaksi kaikkien tarkasteltavissa.
 Suomalaiset käyvät tutkimassa arkistoja muun muassa opinnäytetöitä tai paikallis- ja yrityshistorioiden kirjoittamista varten.
 Kuusankoski-seuran mukaan Kymintehtaan korjauspajan työpäiväkirjaa on tarkoitus käyttää alueen historian tutkimiseen.

Roskalavalta pelastettu työpäiväkirja avaa duunarien suorituksia 1900-luvun alusta – putkimies Liikanen painoi pitkää päivää


Summary: Eduskunta on saanut aikaan poikkeuksellisen suuren sopan niin sote- kuin tiedustelulakien kanssa, kirjoittaa politiikan toimittaja Anne Orjala.

Eduskunnassa nähtiin keskiviikkona poikkeuksellinen episodi.
 Eduskunnan johto, etunenässä puhemies  Paula Risikko  (kok.), päätti ottaa viime hetkillä aikalisän ja  vetää tiedustelulait pois eduskunnan päivän asialistalta .
 Risikko sanoi haluavansa varmistaa, että eduskunnasta ja sen täysistunnosta ei lähde lakeja, jotka olisivat perustuslain vastaisia.
 Risikko antoi näin poikkeuksellisen laiskanläksyn hallintovaliokunnalle, jonka mietintöön kritiikki kohdistui.
 Hän pisti käytännössä eduskunnan virkamiehet nyt tarkistamaan, onko siviilitiedustelulain valiokuntakäsittelyssä otettu riittävästi huomioon perustuslakivaliokunnan kannanotot.
 Perustuslakiasiantuntijat ovat arvostelleet jyrkästi hallintovaliokunnan laatimaa mietintöä.
 Perustuslakiasiantuntijat ovat moittineet, että tiedustelulakien viimeistelyssä ei ole huomiotu riittävästi  perustuslakivaliokunnan muutosvaatimuksia .
 Hallintovaliokunnassa joudutaan varmasti nyt katsomaan peiliin, kun Risikon määräämät virkamiehet joutuvat käymään heidän työnsä läpi.
 Kyseessä ei suoranaisesti ole meriitti hallintovaliokunnan työskentelylle.
 Lavapuroa ja Ojasta ei enää kuultu, suojelupoliisia kyllä
 Perustuslaki on jouduttu käymään läpi, sillä suojelupoliisille ja puolustusvoimille halutaan antaa lisää valtaoikeuksia. Niitä on perusteltu kansainvälisen rikollisuuden torjunnalla ja kansallisella turvallisuudella.
 Viime kädessä kyse on siitä, kuinka paljon tiedustelulakien varjolla ollaan valmiita tinkimään perusoikeuksista. Kyse on tasapainoilusta esimerkiksi suojelupoliisin valtuuksien ja perustuslain takaamien perusoikeuksien kanssa.
 Tästä syystä myös jokaisen kansalaisen on syytä olla kiinnostunut asiasta.
 Onko niin, että perustuslakiasiantuntijoita ei ole hallintovaliokunnassa edes haluttu kuulla riittävällä vakavuudella, vaikka asia on painava?
 Hallintovaliokunta ei katsonut enää tarpeelliseksi kuulla perustuslakiasiantuntijoita  Juha Lavapuroa  ja  Tuomas Ojasta.
 He ovat olleet kuultavana eduskunnan perustuslakivaliokunnassa.
 Sen sijaan hallintovaliokunta on nähnyt tarpeelliseksi kuulla suojelupoliisia ja konservatiivisempana tunnettua perustuslakiasiantuntijaa  Mikael Hidéniä .
 Perustuslakiasiantuntijat ja Risikko eri linjoilla
 Risikko antoi samalla yllättävän luunapin perustuslakiasiantuntijoille. Hän sanoi toivovansa, että asiantuntijoiden epäilyjä ei tarvitsisi enää lukea sosiaalisesta mediasta.
 Voi tulla myös käymään ja kuppi kahvia tarjotaan, Risikko piikitteli.
 Perustuslakiasiantuntijoiden julkisista esiintymisistä on tullut kuva, että he kokevat, ettei heitä ole otettu riittävän vakavasti. Että hallintovaliokunta on kuunnellut enemmän suojelupoliisia kuin heitä.
 Vai onko eduskunnassa katsottu, että sosiaalisessa mediassa esitetyistä lausunnoista tulee maku, että eduskuntaa painostetaan?
 Perustuslakiasiantuntijat ovat aiemmissa sote-ulostuloissaan aiheellisesti  muistuttaneet , että heillä on sananvapaus ja he saavat tuoda julkisuuteen valiokunnissa itse nostamiaan asioita.
 Ehkä paniikkinappulan painamiseen oli myös muita syitä. Ilmassa oli epäilys siitä, että joku voisi eduskunnan suuressa salissa nostaa esiin perustuslakiasiantuntijoiden kritiikin ja vaatia asian käsittelyä uudelleen perustuslakivaliokunnassa.
 Risikon voimakasta reaktiota saattaa selittää myös se, että hänellä on tietyllä tapaa henkilökohtainen suhde asiaan.
 Risikko allekirjoitti sisäministerinä hallituksen esityksen siviilitiedustelulaista ja on puhemiehenä paimentanut sen ripeää käsittelyä.
 Sotkua toisen perään
 Kaiken kaikkiaan sotkut tiedustelu- ja sotelakien kanssa eivät anna hallituksen tai ylipäätään eduskunnan toiminnasta hyvää kuvaa.
 Soten kohtalo on yhä täysin auki, ja koko prosessi on sisältänyt enemmän mutkia ja kiemuroita kuin kukaan olisi voinut kuvitella.
 Sotea käsitellään tällä hetkellä  hiki hatussa perustuslakivaliokunnassa.
 Nyt näyttää ainakin siltä, että sote-lausunto viivästyy jo pelkästään sen takia, että perustuslakivaliokunnan virkamiesvoimat on nyt valjastettu tarkistamaan hallintovaliokunnan tiedustelulakimietintöä.
 Tällä hetkellä ei ole tiedossa, tarvitaanko hallintovaliokunnan mietinnöstä vielä perustuslakivaliokunnan lausunto.
 Jos näin käy, sote-lakien tarkastelu hyvin todennäköisesti viivästyy tiedustelulakien käsittelyn ajaksi. Tämä ei tiedä hyvää soten jo muutenkin äärimmäisen tiukalle aikataululle.
 Varmaa lienee vain se, että tiedustelulait runnotaan läpi joka tapauksessa.
 Lähipäivät näyttävät myös sen, kuka saa sotkussa pahiten nenilleen.
 Juttua muokattu 13.2. klo 19.41: Korjattu ensimmäisen lauseen päivä tiistaista keskiviikoksi.
 Lisää aiheesta:
 Risikko: "Jos epäily herää, se myös perataan", tiedustelulait vedettiin poikkeuksellisesti pois täysistunnosta

Analyysi: Risikko antoi laiskanläksyn hallintovaliokunnalle ja ojensi perustuslakioppineita – kenen syytä tiedustelulakisotku on?


Summary: Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun Syyrian turvallisuusjoukkojen jäseniä on otettu kiinni Euroopassa.

Saksassa otettiin eilen tiistaina kiinni kaksi syyrialaista miestä, joiden epäillään toimineen Syyrian turvallisuusjoukkojen jäseninä. He ovat saamassa syytteen rikoksista ihmisyyttä vastaan.
 Kolmas epäilty otettiin kiinni Pariisissa, Ranskassa maiden poliisivoimien yhteisoperaatiossa.
 Saksassa tehdyt pidätykset tapahtuivat Berliinissä sekä Zweibrückenissä, maan länsiosassa.
 Saksassa kiinni otetut miehet ovat 56- ja 42-vuotiaat. Syyttäjän mukaan he ovat toimineet Syyrian turvallisuuspalvelussa Damaskoksessa vuosina 2011–2012.
 Vanhempi mies toimi tiedusteluosaston johtajana. Hän johti vankilaa, johon tuotiin pidätettyjä opposition jäseniä. Miehen johdolla vankilassa harjoitettiin systemaattista kidutusta.
 Nuorempi mies johti tarkastusasemaa, jolla pidätettiin päivittäin jopa sata ihmistä. Miehen epäillään itse osallistuneen ainakin kahden ihmisen surmaamiseen sekä ainakin 2 000 ihmisen kiduttamiseen.
 Saksassa pidätetyt miehet olivat poistuneet Syyriasta jo vuonna 2012 ja hakeneet turvapaikkaa Saksasta.  Der Spiegel -lehden  mukaan he olettivat, että pakeneminen Syyriasta riittäisi todistamaan, että he olivat jättäneet menneisyyden tapahtumat taakseen.
 Lehden mukaan ainakin vanhempi mies oli kertonut taustastaan avoimesti.
 Saksassa, samoin kuin Norjassa ja Ruotsissa on voimassa laki, joka sallii sotarikoksista epäiltyjen saattamisen oikeuteen, vaikka epäillyt teot on tehty muualla.
 Syyrian hallituksen sotarikoksista epäiltyjä jäseniä ei ole aiemmin pidätetty, koska Syyria ei ole mukana niin sanotussa Rooman perussäännössä, jolla on perustettu kansainvälinen rikostuomioistuin. Kiina ja Venäjä ovat puolestaan estäneet erillisen sotarikostuomioistuimen perustamisen tutkimaan Syyrian tapahtumia.

Syyrian vankiloissa toimineita kiduttajia otettu kiinni Saksassa ja Ranskassa – Olivat hakeneet turvapaikkaa


Summary: Koululaiset ottivat kolat ja lapiot käsiinsä ja ryhtyivät hommiin.

Lumilapiot ja kolat käyvät kiivaaseen tahtiin lappeenrantalaisen omakotitalon pihalla Ristikankaankadulla. Varhain keskiviikkoaamuna töissä on nuoren näköistä porukkaa.
 – Tosi hyvin homma käy, talon omistaja  Jouni Sinkkonen  sanoo tyytyväisenä.
 Ryhmä yläkoululaisia läheisestä Kesämäen koulusta on saapunut auttamaan paikallisia omakotitaloasujia lumitöissä.
 – Haluamme kouluttaa nuoria kaikkeen hyvään ja asioihin, joita elämässä tarvitsee, kuten yhteisöllisyyteen, kertoo nuorten lumitalkoiden idean keksinyt Kesämäen koulun opettaja  Juha-Pekka Ruokonen .
 Kesämäen koulun yläkoululaiset olivat urakan aikana hyvin tyytyväisen oloisia.  Kalle Schönberg / Yle
 Asukasyhdistys auttoi
 Lappeenrannassakin lunta on jo noin puoli metriä ja erityisesti omakotitalojen asukkaat ovat ihmeissään jatkuvan lumisateen kanssa. Niinpä Kesämäen koulu otti yhteyttä koulun vieressä olevan Kesämäen alueen asukasyhdistykseen ja kysyi, olisiko sielä sellaisia taloja, jossa apu olisi erityisesti tarpeen. Ja totta toisiaan oli.
 – Sieltä löytyi kuusi pientaloa, jossa tarvitaan apua. Viidessä talossa asuu vanhempaa väkeä ja yhdessä iso lapsiperhe, Ruokonen kertoo.
 Myös oppilaiden parista löytyi intoa lumitalkoisiin. Mukaan ilmoittautui 30 oppilasta eri luokilta yläkoulusta. Noin puolet vapaaehtoisista oli tyttöjä ja puolet poikia.
 Oppilaiden lumenluonti sujuu varmoin ottein.
 Jouni Sintyytyväinen saamaansa apuun.  Kalle Schönberg / Yle
 – Omassakin kodissa on ollut aika paljon lumitöitä, mutta kyllä näitä ehtii koulussakin tehdä, Lappeenrannan Skinnarilassa asuva  Henri Hannala . kertoo.
 Apu kiitollisena vastaan
 1950-luvulla rakennettussa omakotitalossa vaimonsa kanssa asuva J ouni Sinkkonen  ottaa lumenluontiavun kiitollisena vastaan.
 – Tosi kivaa, että nuoret ovat päässeet apuun. Tässä on joutunut itse kovasti urakoimaan lumitöissä tänä talvena. En ole varmaan koskaan tehnyt näin paljon lumitöitä, kun olen tässä pari vuosikymmentä asunut, Sinkkonen sanoo.
 Koululaiset käyvät erityisesti käsiksi korkeisiin lumivalleihin, jotka ovat kasvaneet talon sisääntulotielle.
 – Siitä on suuri apu, koska penkat ovat estäneet näkyvyyden tielle. On pitänyt nousta autosta katsomaan pääseekö ajamaan. Nyt sitä ei tarvitse enää tehdä, Sinkkonen sanoo.

Yläkoululaisille sateli kerrankin suuria kiitoksia – 30 oppilasta uurasti lumen täyttämät vanhusten pihat kuntoon


Summary: Jokaisella nuorella pitää olla sama oikeus kokea olevansa maailman rakastetuin ihminen omana itsenään, kirjoittaa opettaja Tommi Kinnunen.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Tammikuussa kokkolalaiset lukiolaiset olivat katsomassa elokuvaa, jonka olivat itse pyytäneet nähdä. Elokuva kertoi nuoruudesta, epävarmuudesta ja rakastumisesta, kuten nuorisoa käsittelevät draamat usein. Tällä kertaa näytös herätti poliittisen myrskyn. Yksi kansanedustaja  tivasi opetusministeriltä,  mitä opetuksellisia tavoitteita eroottisten elokuvien näyttäminen ajaa, toinen elokuvaa näkemättä vaati nuorten identiteetin  kehittymiselle kasvurauhaa . Molempien ulostulojen syynä oli se, että katsotun rakkaustarinan molemmat osapuolet olivat miehiä.
 Opettajan näkökulmasta vaikuttaa, että suomalaiset koululaiset ovat joutuneet vanhoillisten poliitikkojen hampaisiin.
 Helmikuussa seitsemän oriveteläistä kaupunginvaltuutettua   teki valtuustoaloitteen  ‘terveiden sukupuoliroolien tukemisesta’ koulussa. Aloitteen mukaan koko kaupungin henkilöstön tulee muistaa, että sukupuolia on kaksi, kaupungissa käytettävästä opetusmateriaalista tulee antaa selvitys ja viranhaltijoilta vaatia selkoa siitä, mitä he tarkoittavat kaupungin tasa-arvosuunnitelman mainitsemalla sukupuolittuneisuuden vähentämisellä.
 Opettajan näkökulmasta vaikuttaa, että suomalaiset koululaiset ovat joutuneet vanhoillisten poliitikkojen hampaisiin. Maailma muuttuu nopeasti, eivätkä vanhemmat välttämättä ymmärrä, että aika on eri kuin silloin, kun porukalla katsottiin televisiosta Dallasta. Moni aiemmin kuoliaaksi vaiettu kansanosa on yhtäkkiä tullut esiin, ja ennen niin mukavasti ääneti olleet ovat alkaneet puhua omista kokemuksistaan – jopa oikeuksistaan.
 Vaikka sekä lainsäädäntö vaatii koulutuksen järjestämisessä yhdenvertaisuutta ja peruskoulun opetussuunnitelmassa määrittelemässä koulutuksen arvopohjassa kaksi ensimmäistä mainittua ovat ihmisoikeudet ja tasa-arvo, olisi poliitikkojen mielestä toisilla oltava ripauksen verran enemmän tasa-arvoa ja ihmisoikeuksia kuin toisilla. Määräysten mukaan koulun kuuluu  kehittää oppilaan käsitystä  omasta sukupuoli-identiteetistä ja seksuaalisuudestaan, mutta sellaiseen eivät nämä poliitikot suostu, mikäli se identiteetti ei ole sellainen, minkä he hyväksyvät. Vaikka seksuaalivähemmistöihin liittyvä kehotuskieltopykälä kumottiin jo vuonna 1999, sille näemmä löytyy vielä kannattajia.
 Eivät seksuaali- ja sukupuolivähemmistöt ole ainoita, joiden olemassaoloa kouluissa tahdotaan rajoittaa. Yhden puolueen puheenjohtaja pohtii vieraskielisille lapsille  kiintiöitä kouluun , ja toinen ryhmittymä on pitänyt rasistista  mielenosoitusta  koulun ulkopuolella.
 Eivätkö nämä aikuiset tule ikinä ajatelleeksi, millaista on kuulua siihen ryhmään, ketä heidän puheensa koskee?
 Kun me puhumme koulun vähemmistöistä , palaamme aina uudelleen heidän huomioimisensa sijaan vain sanallistamaan sitä, miltä aikuisista erilaisten ihmisten olemassaolo tuntuu. Eivätkö nämä aikuiset tule ikinä ajatelleeksi, millaista on kuulua siihen ryhmään, ketä heidän puheensa koskee? Millaista on olla koulun penkillä istuva transnuori, homo, lesbo, maahanmuuttaja, jolle oikein korkeammalta taholta tahdotaan sanoa, ettet kelpaa? Että sinussa on jotakin vikaa, ja sinun kuuluisi siirtyä jonnekin pois. Vähintään ainakin vaieta olemassaolostasi.
 Mitä se kaupunginvaltuutetuille kuuluu, mihin sukupuoleen yksittäinen koululainen kokee kuuluvansa? Kun poliitikot vaativat kasvurauhaa, he oikeasti vaativat sitä, ettei asioista saisi puhua eikä tietoa jakaa. Sellaisen toiminnan seuraukset ovat jo nähtävissä tilastoista, sillä vähemmistöihin kuuluvien nuorten itsemurhaluvut ovat jo valmiiksi  muita korkeammat . Syrjinnän sijaan nuorelta pitäisi kysyä, miten menee, ja oikeasti kuunnella se vastaus.
 Eivät transnuoret mitenkään mystisesti muutu, vaikka oriveteläiset valtuutetut miten panttaisivat heiltä tietoa.
 Ei yhteenkään kokkolalaiseen homonuoreen  syty paloa eri sukupuoleen, vaikka kansanedustajan mielestä se olisi ainoa hyväksyttävä vaihtoehto. Eivät transnuoret mitenkään mystisesti muutu, vaikka oriveteläiset valtuutetut miten panttaisivat heiltä tietoa.
 Eikä tarvitsekaan muuttua. Ei kenenkään kuuluisi elää nuoruuttaan piilossa, vaan jokaisella nuorella pitää olla sama oikeus elää nuoren elämää: ihastua eka kertaa, kenties saada ensisuudelma ja kokea olevansa maailman rakastetuin ihminen omana itsenään.
 Yhdessäkään koululaisessa ei ole mitään vikaa  ja jokainen opiskelija on aivan täydellinen juuri sellaisena kuin on. Heidän ei tarvitse hyväksyttää poliitikoilla elämäänsä. Heidän ei missään nimessä kuulu kadota, eikä ikinä hävetä, ei vaihtaa koulua toisten mieliksi, vaan kasvaa ihan omaksi itsekseen. Siinä meidän aikuisten täytyy heitä tukea, ei vastustaa. Siihen meidän kuuluu antaa sitä kasvurauhaa – ihmiseksi kasvamiseen.
 Tommi Kinnunen
 Tommi Kinnunen on Kuusamossa syntynyt kirjailija ja äidinkielen ja kirjallisuuden lehtori. Häntä kiinnostavat teatteri, remontointi ja nikkarointi. Hän on vakuuttunut, että ainoastaan Koillismaalla on oikean näköistä metsää.

Tommi Kinnusen kolumni: Koululaisen sukupuoli ei poliitikolle kuulu


Summary: Vaikka asunnon omistajalla on oikeus irtisanoa vuokrasuhde myynnin takia, harva sijoittaja luopuu varmasta vuokralaisesta.

Tästä on kyse Sijoittajat hankkivat asuntoja yhä useammin erilaisina yhteenliittyminä. Näin sijoittajat saavat ostettua suuren määrän asuntoja edullisemmalla hinnalla, koska kulut jakautuvat useammalle ostajalle. Esimerkiksi Kajaanissa kolme paikallista yritystä on ostanut kolme kerrostaloa yhdessä. Tuorein kauppa solmittiin vuodenvaihteessa. Vuokralaisten vuokrasuhde jatkuu kaupan jälkeen entisin ehdoin. Välittömästi tehtävät korjaustyöt ja huollot eivät tuo vuokraan korotuspainetta.
 Kajaanilainen  Anni Suutari  sai joulun alla siskoltaan yllättävän viestin. Lehdessä oli lukenut, että Pohjolankadulla oleva vuokrakerrostalo on myyty kiinteistösijoittajille.
 Suutari on asunut talossa yli vuoden. Asunto on mieluinen ja keskustan tuntumassa – kaikki tarpeellinen on lähellä kotia.
 – Ensin mietin, pitääkö minun suunnitella muuttoa. Mitä se käytännössä tarkoittaa? Rupesin itsekin selvittämään asiaa, Suutari kertoo.
 Suutarin naapurissa asuvaa  Pia Snickeria  kauppa ei huolestuttanut. Hän luotti siihen, että talo ei tyhjene, sillä ostajat olivat paikallisia sijoittajia.
 – Olen ollut Kajaanissa pitkään yrittäjänä, joten tiesin sijoittajat. Olisi ollut eri asia, jos talon olisi ostanut joku eteläsuomalainen tai ulkomaalainen sijoittaja, Snicker kertoo.
 Sijoittajat ovat oppineet tuntemaan toisensa ja verkostoituvat yhä enemmän.  Mia Koro-Kanerva
 Ostajina oli kolme yritystä, Kouta Kiinteistöt Oy, Kajaanin Kiinteistökulma Oy ja Kajana Oy. Kerrostalo oli kolmas kohde, jonka yritykset ovat ostaneet yhdessä.
 – Ostamme asuntoja niin sanotusti nipussa, eli määrä alennuksella ja myymme ne vähitellen eteenpäin, Kouta Kiinteistöt Oy:n toimitusjohtaja  Jari Tervonen  kertoo.
 Sijoittajat jakavat kulut ja riskit
 Kiinteistösijoittajat  haalivat pieniä kerrostaloasuntoja  etenkin kasvukeskuksista. Kokonaisia kerrostalo on myyty jopa päivässä. Sijoittajista kolmasosa on suuria yhtiöitä tai institutionaalisia sijoittajia, kuten eläkeyhtiöitä tai rahastoja, jotka omistavat kymmeniä tuhansia vuokra-asuntoja.
 Kajaanilaisten yhtiöiden tapaan yhä useammin kauppoja hierovat myös erilaiset sijoittajien yhteenliittymät. Sijoittajat ovat oppineet tuntemaan toisensa ja verkostoituvat yhä enemmän.
 – Voimavaroja yhdistämällä he voivat ostaa suuria kokonaisuuksia edullisemmin, koska kuluja on jakamassa useampi ostaja. Myös rahoittajan näkökulmasta riski jakautuu useammalle, Vuokranantajat ry:n toiminnanjohtaja  Mia Koro-Kanerva  sanoo.
 Myös pienemmät paikkakunnat voivat olla sijoittajille tuottoisia kohteita, koska asunnot ovat edullisempia kuin suurissa kaupungeissa. Koro-Kanervan mukaan esimerkiksi Tampereen keskustassa asunnot ovat kalliita ja kokonaiset kerrostalot vielä kalliimpia. Vaikka vuokratuotto olisi hyvä, se ei välttämättä riitä kompensoimaan asunnon hintaa.
 – Kajaani on hyvä esimerkki pienemmästä paikkakunnasta, jonka vuokratasot ovat kaupunkimaiset, mutta sijoittajan on mahdollista myös ostaa sieltä asuntoja, Koro-Kanerva kertoo.
 Kolme kiinteistösijoitusyhtiötä osti kimpassa Kajaanin keskustan tuntumassa olevan vuokrakerrostalo, As. Oy Kajaanin Kuovin.  Timo Sihvonen / Yle
 Kokonaisista kerrostaloista Kajaanin kokoisessa kaupungissa ei kuitenkaan käydä kauppaa jatkuvasti. Ostettavia kohteita on haettava myös muualta.
 – Tässä mittakaavassa, missä me toimimme, kokonaisen kerrostalon ostaminen Kajaanista on perin harvinaista. Olemme ostaneet kerrostaloja myös Jyväskylästä ja Kuopiosta. Lisäksi meillä on kohteita Sotkamossa ja Kuusamossa, Kouta Kiinteistöt Oy:n toimitusjohtaja Jari Tervonen kertoo.
 Pelkästään Kajaanista kiinteistösijoitusyhtiö on ostanut viime vuosina noin 250 asuntoa ja liiketilaa.
 Asunto on mahdollista ostaa, kun vuokralainen muuttaa pois ja asunto jää tyhjilleen.  Jari Tervonen
 Viimeisin hankinta, Pohjolankadun vuokrakerrostalo, poikkeaa yhtiön aikaisemmista kaupoista.
 – Talon omisti yksi perhe, eli se on ainoa, jonka olemme ostaneet yksityishenkilöiltä. Olemme ostaneet aikaisemmin vuokrataloja suurilta yhtiöiltä, jotka ovat rakennuttaneet niitä aikoinaan esimerkiksi työntekijöilleen, Tervonen kertoo.
 Vuonna 1969 rakennetussa kerrostalossa on 18 asuntoa ja neljä liiketilaa. Kauppahinta oli reilusti yli miljoona euroa.
 – Tämä on kerrostaloksi aika pikkuinen. Kajaanissa ja kohtuu keskustassa neliöhinta tukkuun ostettaessa on yli tuhat euroa. Lähiössä hinnat olisivat kymmeniä prosentteja vähemmän, Tervonen kertoo.
 Vuokralaiset osaavat odottaa remonttia
 Kajaanilaisen kerrostalon kaupasta on kulunut nyt pari kuukautta. Vuokralaisten vuokrasuhde on jatkunut entisin ehdoin. Asukkaat ovat allekirjoittaneet vuokrasopimukset uuden omistajan kanssa, mutta toistaiseksi omistajanvaihdos ei ole juuri näkynyt kerrostalon arjessa.
 – Toki saimme heti takapihalle uudet roskasäiliöt, biojäte- ja muut astiat. Ne olivat aikaisemmin vähän hunningolla. Katsotaan nyt, minkälaisia remontteja tai uudistuksia on tulossa, Pia Snicker kertoo.
 Kerrostalo on hyvässä kunnossa, mutta viime vuosien huoltokorjaukset ovat jääneet tekemättä. Syy on toimitusjohtaja Jari Tervosen mukaan yksinkertainen: talon hyvästä kunnosta on ollut hieman hankala huolehtia, koska omistajat asuivat pääkaupunkiseudulla ja isännöinti oli eri kaupungissa.
 – Olemme siirtäneet hallinnon ja isännöinnin Kajaaniin ja rupeamme aktiivisesti hoitamaan taloa ja peruskorjauksia. Tarkoituksena on saada asumismukavuus paremmalle tasolle, jotta asukkaat viihtyvät eivätkä vuokralaiset vaihdu niin useasti, Tervonen sanoo.
 Kajaanilainen Anni Suutari huolestui aluksi hieman, kun hän sai kuulla, että koko kerrostalo myydään sijoittajille. Asiat kuitenkin selvisivät nopeasti. Timo Sihvonen / Yle
 Vuokralaisilla ei ole suoraa listaa kohennuksen kohteista, mutta joitain toiveita omistajalle on jo kerrottavana.
 – Pientä yleistä siistimistä, käytävien ja yhteisten tilojen fiksaamista. En tiedä, tarvitaanko talossa esimerkiksi julkisivuremonttia, Snicker pohtii.
 – Asiantuntija saa tehdä listan tulevien vuosien tärkeimmistä remonteista, mutta sanoisin, että alkupäässä ovat lukkojen uusiminen, ikkunoitten uusiminen tai huoltaminen ja hissin huoltaminen, Tervonen jatkaa.
 Välittömät korjaustyöt ja huollot eivät aiheuta vuokriin korotuspainetta. Jos kiinteistöön tehdään tulevina vuosina laajamittainen peruskorjaus, tilanne voi olla toinen. Toisaalta siitä hyötyisivät myös vuokralaiset.
 – Asukkaan pitää asua hyväkuntoisessa asunnossa, ja siitähän hän myös vuokraa maksaa, Tervonen sanoo.
 Sijoitusyhtiön omistus sulaa hiljalleen pois
 Vuokrakerrostalon asunnot laitetaan myyntiin sitä mukaa, kun asunnot tyhjenevät. Ensimmäiset asunnot tulevat myyntiin tämän vuoden puolella, mahdollisesti kesällä.
 Vaikka omistajalla on oikeus irtisanoa vuokrasuhde myynnin takia, harva sijoittaja luopuu varmasta vuokralaisesta.
 – Emme ole koskaan irtisanoneet vuokralaisia asunnon myynnin vuoksi. Asunto on mahdollista ostaa, kun vuokralainen muuttaa pois ja asunto jää tyhjilleen, Tervonen sanoo.
 Samalla tavalla on toimittu myös muissa Kouta Kiinteistöt Oy:n kohteissa. Yhtiöllä on edelleen vuokralaisia esimerkiksi Kajaanissa toissa vuonna ostetuissa kahdessa kerrostalossa sekä vuonna 2012 ostetuissa kolmessa kerrostalossa.
 – Omistus sulaa hiljalleen pois. Perinteisen taloyhtiön läpimenoaika on noin kahdeksan vuotta ennen kuin viimeinen asunto on myyty. Tällaisen pienen taloyhtiön läpimenoaika on noin puolet pienempi, Tervonen kertoo.
 Kiinteistösijoitusyhtiö Kouta Kiinteistöjen toimitusjohtaja Jari Tervonen sanoo, että Kajaanissa kerrostalokohteet alkavat käydä vähiin. Siksi yritys hakee ostettavia taloja ja asuntoja myös muualta maasta. Timo Sihvonen / Yle
 Asuntoja tarjotaan ensisijaisesti myös vuokralaisille eli asukkaille itselleen. He saavat pienen hintaedun ja voivat ostaa asunnon omakseen heti tai vuosien päästä.
 Anni Suutari ei tartu tarjoukseen ainakaan vielä, sillä omistusasunnon hankkiminen ei ole ajankohtaista. Pia Snicker ostaisi asunnon vaikka heti, mutta tällä hetkellä se ei ole mahdollista.
 – Ajattelin sitä jo aikaisemmin ja ystävänikin sanoi, että miksi et osta asuntoa tästä. Tällä hetkellä opiskelen, enkä tiedä, pysynkö Kajaanissa. Siksi en osta asuntoa juuri nyt, mutta ehkä myöhemmin, Snicker kertoo.

Asuntosijoittajista tuli kimppashoppailijoita – miten käy vuokralaisen, kun kokonainen kerrostalo myydään?


Summary: Ilmastonmuutos on nuorten ykköshuoli Suomessa, mutta tämä ei välttämättä kanavoidu näkyviksi liikkeiksi.

Huoli ilmastonmuutoksesta on ajanut nuoria protestoimaan eri puolilla maailmaa.
 Ilmastoaktivismin keulakuvaksi ja kansainväliseksi tähdeksi on lyhyessä ajassa noussut ruotsalainen 16-vuotias  Greta Thunberg . Hän aloitti protestinsa osoittamalla mieltään yksin Ruotsin valtiopäivien edessä, mutta on lopulta päätynyt puhumaan esimerkiksi  ilmastokokouksessa Puolan Katowicessa .
 Thunbergin innoittamia suuria protesteja on nähty muun muassa Saksassa ja Belgiassa. Nuoria ja opiskelijoita on lähtenyt mielenosoituksiin kymmeniä tuhansia.
 Nuorten ilmastoaktivismi Euroopassa ja Suomessa on aiheena  keskiviikon A-studiossa . Lähetyksessä nuoret ilmastoaktivistit haastavat poliitikkoja ilmastotoimista.
 Saksaan tai Belgiaan verrattuna  suomalaisnuorten osallistuminen ilmastoprotesteihin on ollut maltillista . Ilmastonmuutos huolettaa silti nuoria myös Suomessa.
 Tuoreimmassa Nuorisobarometrissa  ilmastonmuutoksesta oli melko tai erittäin huolissaan lähes 70 prosenttia 15–29-vuotiaista. Ilmaston- ja ympäristönsuojelun edistäminen nousi kärkeen myös,  kun toisessa tutkimuksessa kysyttiin 13–15-vuotiailta  tulevan vaalikauden tärkeintä teemaa.
 – Ei ole tarkkaa tietoa siitä, kuinka laajasti ilmastoasiat nuorisoa Suomessa aktivoivat, toteaa tutkijatohtori  Heta Heiskanen  Tampereen yliopistosta.
 – Nuorten arvoissa ja asenteissa ilmastokysymykset näkyvät selvästi. Ja IPCC:n viimeisimmän ilmastoraportin myötä on tapahtunut heräämistä, joka näkyy eri järjestöissä.
 Heiskanen tuntee ympäristöjärjestöjen kentän. Hän on mukana nuorten yhteiskunnallista osallistumista tutkivassa  ALL-YOUTH-hankkeessa  ja istuu myös Suomen luonnonsuojeluliiton hallituksessa.
 Huoli ilmastosta voi ottaa monia muotoja
 Heta Heiskasen mukaan nuorten ilmastohuolissa näkyy se, että ilmastonmuutoksesta puhutaan nyt paljon, niin kouluissa kuin julkisuudessakin.
 – Maailmallakin ilmastoaktivismi on nyt noussut nopeasti. Siksi en uskalla ennustaa, kuinka suurta siitä Suomessa tulee, Heiskanen toteaa.
 – Ehkä toiminta ei vielä ole Suomessa niin suurta, että mukaan olisi helppo lähteä. Voi lopulta olla yksittäisistä aktiivisista nuorista kiinni, kuinka moni muu lähtee mukaan ja kuinka suureksi ilmiö kasvaa.
 –Nuoret hyödyntävät vaikuttamisessa esimerkiksi sosiaalista mediaa ja kuluttajavalintoja. On toinen kysymys, syntyykö sen seurauksena varsinaista näkyvää liikettä, Heiskanen pohtii.
 Heiskanen nostaa esimerkiksi nuorten omaehtoisesta toiminnasta ilmastotoimiin kannustavan  Ilmastoveivi 2019 -kampanjan . Vaalien läheisyys ja Suomen pian alkava EU-puheenjohtajuuskausi saavat hänen mukaansa nuoret huomaamaan, että nyt on hyvä hetki vaikuttaa. Ei silti ole selvää, muuttuvatko kampanjat pysyväksi toiminnaksi.
 – Kanavoituvatko nämä nyt aktivoituneet nuoret järjestöihin? Uskotaanko marsseihin ja vetoomuksiin vai johonkin muuhun? Ja kuinka nopeasti keinoja vaihdetaan, jos ne eivät toimi?
 Juttua varten on haastateltu myös ympäristöpolitiikan professori Irmeli Mustalahtea Itä-Suomen yliopistosta sekä nuorisotutkimuksen professori Päivi Honkatukiaa Tampereen yliopistosta.
 Nuorten ilmastoaktivismi on aiheena  keskiviikon A-studiossa  kello 21.05. Ilmastoaktivistit Atte Ahokas ja Roosa Laakso haastavat lähetyksessä kokoomuksen Kai Mykkästä ja SDP:n Sanna Marinia siitä, millaisiin ilmastotoimiin Suomi on ensi vaalikaudella valmis. #yleastudio

Myös Suomessa protestoidaan Greta Thunbergin innoittamana – "Voi olla yksittäisistä nuorista kiinni, kuinka suureksi ilmiö kasvaa"


Summary: Control-pelissä pukusuunnittelijaa on työllistetty poikkeuksellisesti koko tuotantoprosessin ajan.

Jossakin New Yorkin kätköissä sijaitsee jättiläismäinen pilvenpiirtäjä, jonka ympärillä leijuu arvoituksellinen, tummanpuhuva ja hieman pahaenteinen ilmapiiri. Rakennus on arkkitehtuuriltaan jylhän brutalistinen ja se muuttaa alati muotoaan: sen seinät kasvavat ja kutistuvat, siihen ilmestyy jatkuvasti uusia tiloja, uusia maisemia, uusia maailmoja.
 Rakennuksessa, jonka nimi on Oldest House, toimii Federal Bureau of Control, salaperäinen valtiollinen organisaatio ja virasto. Sen tehtävänä on tutkia ja tarkkailla yliluonnollisia voimia.
 Remedyn Control-peliä  Remedy
 Oldest Houseen on eksynyt myös paranormaalin menneisyytensä kanssa kamppaileva Jesse Faden, joka on lähtenyt etsimään vastauksia itseään askarruttaviin kysymyksiin. Jesse, joka on hoikka nuori nainen, on pukeutunut sinisävyiseen lyhyeen nahkatakkiin, farkkuihin ja matalakorkoisiin nauhallisiin kenkiin. Vaatetusta leimaa helppo tunnistettavuus, käytännöllisyys, katu-uskottavuus ja lievä kuluneisuus.
 – Oldest Housessa kaikilla on tietynlainen pukukoodi, jota he noudattavat. Heillä on mittatilauspuvut ja he käyttävät laadukkaita materiaaleja. Jessellä taas on nahkarotsi, farkut ja trikoopaita, eli tässä on luotu tarkoituksellista kontrastia. Jesse on ulkopuolinen ja tämä tulee selvästi esille materiaalien ja vaatteiden kautta, pukusuunnittelija Heli Salomaa kertoo.
 Controlin päähahmo Jesse Faden, jota peliin on näytellyt Kauniit ja rohkeat -tähti Courtney Hope.  Remedy
 Salomaa on ollut mukana muun muassa  Max Paynesta  ja  Quantum Breakista  tunnetun Remedyn tänä vuonna julkaistavan  Control -pelin tuotantovaiheissa alusta lähtien, ja juuri hän on suunnitellut Jessen vaatteet. Myös  Controlin  muu pukusuunnittelu on ollut Salomaan vastuulla.
 – Pelissä vaatteilla ilmaistaan esimerkiksi ikää, asemaa, luonnetta, sosiaalista statusta, ympäristöä sekä olosuhteita. Vaatetuksen pitää pystyä kertomaan tämä kaikki nonverbaalisesti, Salomaa luettelee.
 Heli Salomaan Controliin suunnittelemia vaatteita.  Jussi Mankkinen / Yle
 Pukusuunnittelija huomaa nolot vaatemokat
 Taiteen maisteriksi Aalto-yliopiston pukusuunnittelun linjalta valmistunut Heli Salomaa on suunnitellut pukuja jo vuosikymmenen ajan erilaisiin näytelmiin, konsertteihin, musiikkivideoihin, VR-tuotantoihin ja nyt siis myös peleihin.
 Salomaa on itse ollut nuorempana innokas pelaaja, ja vaatteiden suunnittelu digitaalisille pelihahmoille kummitteli mielessä kauan.
 – Vuosituhannen vaihteessa kuvioihin astui  Diablo II  -peli, jota pelasin paljon tuohon aikaan. Sen pikseleistä pystyi erottamaan, että hahmoilla on jonkinlaisia vaatteita päällä. Kaikki lähti liikkeelle ajatuksesta, että joku on varmaan nämäkin suunnitellut, mutta siinä vaiheessa tekniikka ei vielä ollut tarpeeksi pitkällä, jotta pukusuunnittelijoita olisi tällaisiin töihin tarvittu.
 Nyt tilanne on toinen.
 Control sijoittuu jylhän brutalistisiin maisemiin.  Remedy
 Salomaa pestattiin Remedylle vuonna 2016, ja hän on ollut mukana  Controlissa  koko tuotannon ajan. Esimerkiksi Rockstar Games -rypäs ja muutama muu pelifirma on työllistänyt aiemmin pukusuunnittelijoita, mutta vain tietyille jaksoille. Tässä mielessä Salomaan kokonaisvaltainen Remedy-pesti on koko maailman peliteollisuuden mittakaavassa poikkeus.
 – Me olemme realismin lisääjiä. Nykytekniikka mahdollistaa todella korkealaatuista todellisuuden kuvaamista, ja jos pelissä esitetään jokin pukurakenteellinen asia virheellisesti, se voi pistää nopeasti silmään. Luulen, että vähitellen on myös ryhdytty hahmottamaan sitä tosiasiaa, että pukutuotannollisesti pelit ja elokuvat alkavat olla hyvin lähellä toisiaan, Heli Salomaa sanoo.
 Yksityiskohta Jesse Fadenin käyttämän nahkatakin fyysisestä versiosta.   Jussi Mankkinen / Yle
 Controliin  Salomaa on tehnyt vaatteita kahdella eri metodilla. Ensin hän on piirtänyt ja luonut pukulähtöistä konseptitaidetta. Tämän jälkeen hän on joko valmistanut asun digitaalisesti MarvelousDesigner -3D-ohjelmalla tai vienyt konseptin ompelijalle, joka on työstänyt ihkaoikean fyysisen vaatteen.
 Vaate, esimerkiksi Jesse Fadenin (jota peliin on muuten näytellyt  Kauniista ja rohkeista  tuttu  Courtney Hope ) nahkatakki, on asetettu mallinuken päälle pyörivälle alustalle ja siitä on otettu satakunta valokuvaa kaikista mahdollisista kulmista. Tämän jälkeen vaatteesta saadusta datasta on koostettu digitaalinen 3D-malli.
 – Värjäsin Jessen takkia varten useita nahkapaloja käsin – pohdimme, kallistuisimmeko vihreän vai sinisen sävyihin.
 Sininen voitti. Se näytti pelissä paremmalta.
 Remedyn Control-peliä  Remedy
 Tekniikka rajoittaa mielikuvitusta
 Toisin kuin oikean ihmisen kohdalla, digitaalisen hahmon kanssa ei tarvitse tehdä kompromisseja vaikkapa vaatteiden käyttömukavuuden suhteen, mutta pelimaailmassakin on omat haasteensa.
 Etenkin tekniikka saattaa asettaa rajoituksia sille, millaisia asuja pelihahmoille voi suunnitella. Kiperiä tilanteita syntyy, kun vaatetta ryhdytään animoimaan ja se pistetään liikkumaan.
 – Ihan alussa esimerkiksi kokeilimme Jesselle leveälahkeisia housuja. Meille selvisi kuitenkin nopeasti, että vaikka hahmon kävely oli sulavaa, tällaisten housujen simulaatio ei sitä ollut. Hamekaan ei ollut hyvä ratkaisu: kyseessä on kuitenkin toiminnallinen hahmo, eikä hame olisi pysynyt siinä vauhdissa mukana, Heli Salomaa toteaa.
 Ongelmia saattaa syntyä myös materiaalivalintojen kohdalla.
 – Pörröisiä ja läpikuultavia materiaaleja on tekstuuriensa puolesta vaikeaa ilmaista aidonnäköisesti, kun taas hulmuavat vaatteet vievät todella paljon prosessointitehoja. Tämä kaikki pitää tietenkin ottaa huomioon digitaalisessa toteutuksessa.
 Remedyn Control-peliä ja ilmassa leijuvia NPC-hahmoja.  Remedy
 Control -peli sijoittuu nykyaikaan, mutta Federal Bureau of Control -viraston laitteisto ja myös vaatetus nojaa menneeseen. Heli Salomaa on ammentanut vaatteisiin inspiraatiota etenkin virastotalon brutalistisesta arkkitehtuurista ja geometrisestä maailmasta, raskaista ja jylhistä rakenteista.
 – Pelin lähtökohtana on, että kaikki on hyvin arkkityyppistä ja virallista, mikä tarkoittaa isoa määrää suoria housuja ja kauluspaitoja, etenkin NPC-hahmojen kohdalla, Salomaa toteaa.
 Pelin ei-pelattavat NPC-hahmot leijuvat myös usein ilmassa, joten asujen kannalta tämäkin puoli on otettava huomioon.
 – Hahmolla saattaa olla hame päällä, ja siinä tapauksessa pitää miettiä myös alusvaateosastoa.
 Etenkin NPC-hahmojen kohdalla vaatetuksesta on tehty tarkoituksellisesti pikemminkin sukupuoletonta kuin vahvan maskuliinista tai feminiinistä.
 – Omasta mielestäni tällaiset hahmot ovat helpommin lähestyttäviä, Heli Salomaa perustelee ratkaisuaan.
 Muilla hahmoilla sukupuolen ilmaisu on tapauskohtaista.
 Heli Salomaa ja Jesse Fadenin nahkatakki.  Jussi Mankkinen / Yle
 Digitalisoituminen tuo pukusuunnittelijalle töitä
 Maaliskuussa Heli Salomaa suuntaa San Franciscon Game Developers Conferenceen eli GDC-konferenssiin, joka on digitaalisen pelialan merkittävä kansainvälinen kokoontuminen.
 – Menen sinne puhumaan kuluneista parista vuodesta eli siitä, kuinka minut pukusuunnittelijana integroitiin  Controlin  hahmosuunnitteluprosessiin. Esittelen tuotantolinjoja ja metodeja, joita pelin tiimoilta olemme toteuttaneet.
 Heli Salomaa Jussi Mankkinen / Yle
 Salomaan mukaan hänen ammatillaan on hyvät tulevaisuudennäkymät.
 – Kyllähän maailma digitalisoituu koko ajan. Animaatioissa ja elokuvissa on jo kauan ollut digitaalisia hahmoja, joille joku on suunnitellut vaatteet. Omassa koulutusohjelmassani ei aiemmin ollut digitaalista tarjontaa, mutta nyt sellaista alkaa jo olemaan.
 Entäpä jos ajatellaan vaikkapa  Controlin  päähahmojen vaatteita – synnyttääkö peli mahdollisesti visuaalisia trendejä?
 – Luulen, että pelin hahmoja alkaa näkymään ainakin cosplay-tapahtumissa. Kun katsoo vaikkapa sitä, kuinka suosittu  Fortnitesta  on muodostunut, niin eiköhän pelaamisen valtavirtaistuessa sieltä ala tulla myös vaatetrendejä lävitse, Heli Salomaa ennustaa.
 Heli Salomaa Jussi Mankkinen / Yle
 Remedy julkaisee  Controlin  tämän vuoden aikana.

Pelit ovat jo niin realistisia, että ne tarvitsevat omat vaatesuunnittelijansa: Näin Heli Salomaa puki Remedyn odotetun Control-pelin hahmot


Summary: Iskusta epäillään sunnikapinallisia.

Iranin asevoimien eliittiyksikköön, vallankumouskaartiin kuuluneet sotilaat ovat joutuneet itsemurhaiskun kohteeksi.
 Iskijä räjäytti autonsa lähellä sotilaita kuljettanutta linja-autoa Iranin itäosassa, Pakistanin rajan lähellä, Zahedanin ja Khashin kaupunkien välisellä tiellä.
 27 sotilaan kerrotaan saaneen surmansa ja parisenkymmentä muuta sai vammoja.
 Iskusta on ottanut vastuun sunnimuslimien äärijärjestö Jaish al-Adl, jolla arvellaan olevan yhteyksiä al-Qaida-terroristijärjestöön. Järjestö ei ole kertonut iskun syytä.
 Sama järjestö sieppasi lokakuussa 11 iranilaista rajavartijaa. Heistä viisi on vapautettu, mutta uutistoimisto AP:n mukaan kuusi on yhä kateissa.
 Samalla seudulla Iranin asevoimat on joutunut satunnaisiin yhteenottoihin Iranin kaakoisosan, eli Balutšistanin itsenäistymistä ajavan järjestön kanssa. Alueella on myös väkivaltaisia huumeliigoja.
 Iranin asevoimia vastaan on viime vuosina tehty useita aseellisia iskuja. Viime heinäkuussa Isis-järjestö teki iskun Iranin parlamenttiin ja ajatollah  Khomeinin  haudalle.
 Syyskussa Iranin lounaisosassa tehtiin isku sotilasparaatiin, jolloin 20 sotilasta sai surmansa.
 Iran on syyttänyt Saudi-Arabiaa ja Yhdysvaltoja sisäisten konfliktien lietsomisesta.
 13.2. klo 20.22. Iskun uhrimäärä nostettu 20:stä 27:ään.

Iranin vallankumouskaartia vastaan tuhoisa itsemurhaisku


Summary: Valtakunnansovittelija odottaa esitykseen vastausta huomenna.

Lennonjohtajien pitkäksi venähtäneessä työriidassa on jätetty sovintoesitys. Valtakunnansovittelija  Vuokko Piekkala  odottaa esitykseen vastausta huomenna torstaina kello 15.
 Edellinen sovintoesitys jätettiin tammikuun lopulla, mutta lennonjohtajia edustava Suomen Lennonjohtajien yhdistys hylkäsi sen.
 Lennonjohtajat ovat järjestäneet neuvottelujen vauhdittamiseksi työnseisauksia. Työnseisaukset ovat olleet torstai-iltapäivisin sekä tiistaisin ja lauantaisin aamun pikkutunneilla. Työnseisaukset laajenevat maanantaina, ellei sopua synny sitä ennen.
 Työnantajapuoli on vastannut työsuluilla. Seuraava työsulku alkaisi 23. helmikuuta.
 Työkiistalla ei ole ollut vaikutuksia lentoliikenteen sujumiseen.
 Suomen Lennonjohtajien Yhdistyksen (SLJY) ja Paltan välinen työehtosopimus päättyi jo marraskuussa 2017.
 Lue lisää:
 Lennonjohtoon uusi työsulku – työnantaja yrittää vauhdittaa jumiutuneita neuvotteluita

Lennonjohtajien työkiistassa jätettiin sovintoesitys


Summary: Helsinki suitsii nyt vanhempien pelkoja. Vuosaarelaiskoulu perustelee viestiä ennaltaehkäisyllä.

Vuosaaressa toimivan Puistopolun peruskoulun vanhemmat saivat viime viikolla huolestuttavan viestin. Kodin ja koulun välisen viestipalvelu Wilman kautta koululta kerrottiin, että osa oppilaista rikkoo jatkuvasti koulun yhteisiä sääntöjä satuttamalla tai haukkumalla muita oppilaita.
 Vanhemmat sai varpailleen erityisesti tämä viestin lause:  "Koulumme yhteisenä huolena on, että me koulun aikuiset emme ole onnistuneet takaamaan fyysistä koskemattomuutta kaikilla oppilaille."
 Ylelle lähetetyssä Wilma-viestissä todetaan myös:  "On tyypillistä, että epäsosiaalisesti käyttäytyvät oppilaat hakeutuvat toistensa seuraan. Nämä ryhmissä liikkuvat oppilaat aiheuttavat turvattomuutta ja ovat vaikeasti hallittavia."
 Puistopolun peruskoulun rehtori  Pertti Tossavainen , mistä viestissä on kysymys?
 – Mitään sellaista hätää ei ole, eikä lasten turvallisuus ole ollut uhattuna. Tämä oli viesti huoltajille siitä, miten tärkeää on, että noudatetaan koulun ja yhteiskunnan sääntöjä sekä aikuisten ohjeita, sanoo Tossavainen.
 Viestissäkin asiaa pohjustetaan totemalla, että koulun tavoitteena on pyrkiä takaamaan jokaiselle tasapuolinen mahdollisuus hyvinvointiin ja turvallisuuteen.
 – Toki viestin sisältö saattoi herättää monenlaisia ajatuksia. Se on kuitenkin hyvä tärkeää, että niitä ajatuksia herää, koska sitä kautta syntyy dialogia huoltajien ja lasten välillä sekä kodin ja koulun välillä, sanoo Tossavainen.
 Apulaispormestari: "Vanhempien huoli näyttäisi olevan aiheeton"
 Viesti herätti keskustelua sosiaalisessa mediassa sekä poiki yhteydenottoja koululle ja Helsingin kaupungille. Myös Suomen vanhempainliiton alueyhdistys Helvary ry sai huolestuneita yhteydenottoja vanhemmilta.
 Viestin rankka muotoilu sai kasvatuksen ja koulutuksen apulaispormestari  Pia Pakarisen  nostamaan luurin korvalleen ja selvittämään, mistä on kysymys.
 – Viestinä se oli aika erikoisesti muotoiltu ja herätti valtavan paljon kysymyksiä, joten ymmärrän hyvin vanhempien huolen. Sen perusteella, mitä minä olen asiaa selvittänyt, niin vanhempien suurempi huoli näyttäisi kuitenkin olevan aiheeton, sanoo Pakarinen.
 Viesti ei ollut ehkä parhaalla mahdollisella tavalla kirjoitettu  Liisa Pohjalainen
 Myös koulutuksen ja kasvatuksen toimialajohtaja  Liisa Pohjalainen  on selvittänyt Puistopolun peruskoulun tilannetta viestin nähtyään. Hänen mukaan kysymys oli ennalta ehkäisevästä toiminnasta ja huonosti muotoillusta kirjoituksesta.
 – Minulla ei ole tietoa, että koulussa olisi tapahtunut mitään. Kiusaamiseen on kuitenkin nollatoleranssi ja koululla on velvollisuus tiedottaa tilanteesta, sanoo Pohjalainen.
 Yksittäisen Wilma-viestin nostattamasta huomion määrästä kertoo sekin, että asiasta keskusteltiin Helsingin kasvatus- ja koulutuslautakunnan tiistaisessa kokouksessa.
 – Viesti oli tavoittanut lautakunnan jäseniä ja kokouksessa selvennettiin, mistä oli kyse, toteaa Pakarinen.
 Rehtori: ”Kun 600 alakoulun oppilasta on yhtä aikaa pihalla, siinä tapahtuu välillä kaikennäköistä”
 Puistopolun peruskoulu syntyi, kun Mustakiven ala-asteen koulu, Vuosaaren ala-asteen koulu ja Tehtaanpuiston yläasteen koulu yhdistyivät elokuussa 2017. Rehtorin mukaan koulussa on yhteensä yli 900 oppilasta ja koulu toimii kahdessa eri rakennuksessa.
 Vanhemmat ovat yhteydenotoissaan nostaneet esiin huolen siitä, vaikuttaako koulun koko siihen, ettei oppilaiden turvallisuutta pystytä valvomaan. Osa koki Wilma-viestin hätähuutona tilanteessa, jossa koulun resurssit eivät yksinkertaisesti riitä turvallisuuden takaamiseen.
 Vanhempien saamissa viesteissä kerrotaan muun muassa, että välituntivalvojia on ohjeistettu ottamaan valokuvia ryhmistä, jotka eivät noudata koulun sääntöjä tai kunnioita aikuisten puuttumista. Kuvia perustellaan sillä, etteivät valvojat voi mitenkään tietää kaikkia oppilaita nimeltä.
 – Kun esimerkiksi vähän yli 600 alakoulun oppilasta on yhtä aikaa pihalla, niin kyllä siinä tapahtuu välillä kaikennäköistä, rehtori myöntää.
 – Ristiriitatilanteita esiintyy varmasti kaikissa kouluissa ja niihin tietenkin puututaan. Tilanne on meillä mennyt nyt jo parempaan suuntaan, Tossavainen kuitenkin jatkaa.
 Lasten välisiä kähinöitä näyttää nyt olevan vähemmän kuin aikaisemmin   Pertti Tossavainen
 Wilma-viestissään koulu ilmoitti kutsuvansa joitakin 3–6-luokkien oppilaita huoltajineen koulun ja poliisiin yhteisesti järjestämään Ennalta estävään iltaan. Rehtorin mukaan vanhempainilta onnistui hyvin ja koulu on saanut myös kiitosta siitä, että häiriökäyttäytymiseen puututtiin.
 – Lasten välisiä kähinöitä näyttää nyt olevan vähemmän kuin aikaisemmin. Torstaina itse asiassa lähtee viesti huoltajille, jossa kiitetään hyvästä yhteistyöstä ja kerrotaan, että tilanne on olennaisesti parantunut, sanoo Tossavainen.
 Entä viestin muotoilu, herättikö teksti koulun näkökulmasta turhaan huolta?
 – Hyvin positiivista on että huoltajia kiinnostaa, mitä koulussa tapahtuu ja sillä tavalla viesti saavutti tarkoituksensa. Se tietysti aina miten viestitään, on taitolaji, jossa välillä onnistutaan paremmin ja joskus vähän huonommin, Tossavainen toteaa.

Wilma-viesti antaa jättikoulun välitunneista karun kuvan:  "Emme ole onnistuneet takaamaan fyysistä koskemattomuutta kaikille oppilaille"


Summary: Monen aikuisen ensireaktio on poistaa peli. Siitä saattaa olla asiantuntijan mukaan enemmän haittaa kuin hyötyä.

Poliisi on tutkinut tapauksia, joissa aikuisten on epäilty käyttäneen lapsille suunnattuja mobiilipelejä lasten seksuaaliseen houkutteluun.
 Viime viikkoina Facebookissa on kiertänyt julkaisu, jossa tämäntyyppistä toimintaa väitetään tapahtuneen pienten tyttöjen suosimassa Movie Star Planet -mobiilipelissä. Myös Helsingin poliisi vahvistaa saaneensa joitakin ilmoituksia lasten lähestymisestä epäasiallisesti tai seksuaalissävytteisesti samassa pelissä.
 Movie Star Planet on  kouluikäisille suunnattu sosiaalinen peli , jossa yritetään tehdä omasta hahmosta kuuluisa.
 Se ei ole ainoa peli tai sovellus, jota hyväksikäyttäjät ovat yrittäneet hyödyntää. Vastaavaa on havaittu Suomessa ja maailmalla muun muassa Fortnite- ja Minecraft-peleissä sekä  lasten suosimilla somealustoilla . Kyse on ollut yleensä siitä, että aikuiset ovat lähettäneet lapsille seksuaalissävytteisiä viestejä tai kuvia, mikä on rikos.
 – Se vaan on niin että siellä, missä lapset ovat, sinne hakeutuu myös ihmisiä, joilla on seksuaalinen kiinnostus lapsiin, erityisasiantuntija  Nina Vaaranen-Valkonen  Pelastakaa lapset ry:stä sanoo.
 Poliisi: "On ilmeisesti niin, että vanhemmille ei välity tietoa"
 Ilmiö ei ole myöskään uusi. Esimerkiksi juuri Movie Star Planetia käyttävistä saalistajista uutisoitiin Isossa-Britanniassa jo vuonna 2014. Pelin suunnitellut tanskalaisyhtiö  kertoi tuolloin lehdelle kehittävänsä koko ajan uusia ratkaisuja epäasiallisen käyttäytymisen kitkemiseksi .
 Poliisin mukaan se saakin ilmoituksia huomattavasti enemmän pelien tai sovelluksen ylläpitäjiltä kuin lasten vanhemmilta.
 – On siis ilmeisesti niin, että vanhemmille ei välity lapsilta tietoa tällaisista yhteydenotoista, kertoo rikoskomisario  Saara Asmundela  Helsingin poliisilaitokselta.
 Se vaan on niin että siellä, missä lapset ovat, sinne hakeutuu myös ihmisiä, joilla on seksuaalinen kiinnostus lapsiin.  Nina Vaaranen-Valkonen
 Asmundela pitääkin erittäin tärkeänä, että vanhemmat kävisivät lastensa kanssa läpi netin realiteetteja. Kuka tahansa voi esiintyä minkäikäisenä tahansa, eikä kaikilla käyttäjillä ole hyvät tarkoitusperät. Lapsille pitää kertoa, että omituisista yhteydenotoista peleissä tai somessa on hyvä ilmoittaa jollekin lähipiirin aikuiselle.
 – Hyvä on myös pysyä vanhempana selvillä siitä, mitä sovelluksia ja pelejä oma lapsi käyttää ja millä periaatteella niissä toimitaan: onko esimerkiksi mahdollista, että kuka tahansa muu käyttäjä voi ottaa lapseen yhteyttä tietämättä tämän puhelinnumeroa ja käyttäjätunnusta, Asmundela sanoo.
 Pelaamisen kieltäminen ei ole ratkaisu
 Osa lasten suosimista peleistä –  kuten Movie Star Planet  – tarjoaa vanhemmille mahdollisuuden osallistua lapsen pelaamiseen ja valvoa sitä rekisteröitymällä peliin vanhemman roolissa.
 Aikuisen ensimmäinen reaktio voi olla rajoittaa lapsen pelaamista tai sosiaalisen median käyttöä. Asiantuntijan mukaan se voi kuitenkin aiheuttaa enemmän pahaa kuin hyvää.
 – Lapsi voi jättää kertomatta asioista, jos kertominen johtaa riskiin, että hän ei saa pelata enää, Vaaranen-Valkonen sanoo.
 Hän toistaa poliisin ohjeet: aikuisten on tutustuttava lapsen käyttämiin peleihin ja somekanaviin ja niistä on keskusteltava lapsen kanssa etukäteen eikä vasta sitten, kun jotakin huolestuttavaa tapahtuu.
 Voit keskustella aiheesta kommenttiosiossa alla. Keskustelu on auki keskiviikkona kello 22 asti. Tarvitset osallistumiseen  Yle Tunnuksen .

Poliisi on tutkinut hyväksikäyttöepäilyjä lasten suosimassa mobiilipelissä – ilmiannot tulevat useammin ylläpitäjiltä kuin vanhemmilta


Summary: Aamuyö, ja heräät valppaana kuin mangusti? Harjoittelu auttaa vaimentamaan elimistön hälytystilaa.

Psykiatrian erikoislääkäri  Juha Markkula  on hoitanut jo pitkään unihäiriöitä. Hänen potilaansa puhuvat vähän väliä suden hetkistä. Jos ei nyt sillä nimellä, niin samasta ilmiöstä kuitenkin. Aamuöinen valvominen ja murehtiminen on yleistä.
 Suden hetki on hyvä ilmaus. Onhan susi ollut aina pelätty peto, joka saalistaa hämärässä tai pimeässä. Muinaisesta, nuotiolla nuokkuvasta metsästäjästä on suden hetkellä tuntunut varmasti vähintään yhtä epämiellyttävältä kuin valvovasta nykyihmisestä sängyssä.
 Mitä ihmisessä tapahtuu, kun hän sitkeästi valvoo, vaikka kellonaika olisi mitä otollisin nukkumiselle?
 Aamuyöstä ruumiinlämpö on alimmillaan ja reaktioaika pisimmillään. Vuorokausirytmimme aiheuttaa sen, että elintoimintomme ovat silloin heikoimmillaan ja ihminen haavoittuvimmillaan.
 – Jos valvoo suden hetken aikaan, ei pysty ajattelemaan kovin selkeästi. Mieli on alamaissa ja palelee. Kaiken kaikkiaan olo on kurja, kuvailee Markkula.
 Juha Markkula työskentelee Turun yliopistollisessa keskussairaalassa apulaisylilääkärinä.
 Ahdistus selättää väsymyksen
 Kuulostaa ristiriitaiselta. Samaan aikaan, kun ihmiseltä on veto pois, voivatkin olla meneillään tuskaisimmat taistelut unettomuuden kanssa.
 – On totta, että todennäköisyys nukahtaa on suurimmillaan juuri suden hetken aikaan, kun ruumiinlämpö on alimmillaan. Mutta vireystilaamme säätelee toinenkin tekijä kuin biologinen kello. Moni ehtii ennen suden hetkeä nukkua sen verran, että niin sanottua unihiekkaa on jo ehtinyt poistua.
 Asia ilmenee hyvin vaikkapa yötyöläisillä tai nuorilla, jotka pelaavat tietokonepelejään pitkälle yöhön. Jos mikään ahdistava asia ei valvota, tarve nukahtaa on suurimmillaan juuri aamuyöstä.
 Ahdistus kuitenkin voittaa luontaisen väsymyksen, jos murehdimme asioita juuri silloin, kun elimistömme suorituskyky on kaikkein kehnoimmillaan.
 Jos ennen suden hetkeä on saanut vähänkään nukutuksi, sillä pärjää jo aika pitkälle.   Psykiatri Juha Markkula
 Ahdistus on ihmiselle vähän sama kuin sudet metsästäjille. Eivät metsämiehetkään nukahtaneet, jos sudet ulvoivat pusikossa, vaikka kuinka olisi ollut yön uuvuttavin hetki. Samalla tavalla mieltä painava asiaa pitää nykyihmistä hereillä, vaikka kehon lämpötila olisikin matalalla.
 Murheiden mittakaava karkailee
 Psykiatri Juha Markkula puhuu mielellään unihiekasta. Se on leikkimielinen ilmaisu kaikille niille tekijöille, jotka välittävät elimistölle signaalia, että nyt on rehkitty riittävästi, nyt olisi aika levätä.
 – Jos ennen suden hetkeä on saanut vähänkään nukutuksi, sillä pärjää jo aika pitkälle. Elimistö on saanut suuren osan välttämättömistä toimistaan hoidettua.
 Rahahuoli, parisuhdeongelma, työstressi tai mikä tahansa murhe voi tuntua suden hetkenä täysin – jopa absurdin – ylipääsemättömältä. Ylen verkkokyselyyn vastanneet suomalaiset kertoivat murehtivansa öisin muun muassa  töitä, ilmastonmuutosta ja jopa kukkien kastelua .
 Kun samaa asiaa tarkastelee päivän valossa, siihen voi löytää ratkaisuja. Mikä tämän selittää?
 – Päivällä aivokuoremme on kirkkaasti hereillä, pystymme rationaalisesti ajattelemaan asioita ja käyttämään kaikkea oppimaamme hyödyksi. Aamuyöstä taas sisäinen kellomme on ohjelmoinut elintoiminnot hiipumaan, emmekä pysty käyttämään kapasiteettiamme kunnolla.
 Kun olo on kurja, ei ole helppoa rauhoitella itseään. Huoli saa vallan.
 Tiina Jutila / Yle
 Rentoutuminenkin elvyttää
 Lehdistä ja verkkosivustoilta on kyllästymiseen asti saatu lukea listauksia, jotka lupaavat rauhaisan yöunen. Harva kokee löytäneensä vinkkilistoista ratkaisua, vaikka ohjeet sinänsä olisivatkin asiallisia:
 1. Vältä illalla kahvia ja alkoholia
 2. Viilennä ja pimennä makuuhuone
 3. Hanki hyvä tyyny
 4. Älä käytä älylaitteita sängyssä
 5. Elä säännöllistä elämää
 6. Harrasta liikuntaa... ja niin edelleen.
 Psykiatrian erikoislääkäri Juha Markkulan lohdullinen viesti on, että vaikka ei saisikaan unta, jo rentoutuminenkin elvyttää voimia.
 – On paljon erilaisia tapoja tahdonalaisesti edesauttaa rentoutumista. Siis pitää hälytyssysteemiämme hiljaisena.
 On todettu, että esimerkiksi kroonisesta unettomuudesta kärsivien elimistö kaikesta huolimatta kestää univajetta.
 Jännitä ja päästä rennoksi
 Näin mindfulnessin luvattuna aikana ei liene vaikeaa löytää rentoutusharjoituksia.
 – Jotkut ovat löytäneet avun kuuntelemalla rentoutusäänitteitä, mutta niissäkin on ongelmansa. Jotkut ärsyyntyvät ohjaajan äänestä, toiset taustamusiikista, sanoo psykiatri Juha Markkula.
 Jokainen tietää myös perusmallin: ensi rentoutetaan vasen jalka, sitten oikea, vuorotellen yläraajat, niska, hartiat… Näin kuuluu progressiivisen rentoutumisen ohje kirjasta  Hyvää yötä – apua univaikeuksiin :
 Purista vasen kätesi lujaan nyrkkiin, jännitä viisi sekuntia, keskity tuntemaan käden jännitteisyys. Anna sitten käden rentoutua niin hyvin kuin voit. Keskity tuntemaan rentous. Tunne, kuinka käsi lepää painavana alustallaan. Tee sama uudestaan, tunnista jännittyneisyys ja sitten rentous, painavuus. Tunnustele, tuntuuko lämpö leviävän rentoutuneeseen käteen.
 Vaikeimpia ovat harjoitukset, joissa kehotetaan olemaan ajattelematta mitään. Monelta se ei onnistu.
 – Minusta on kohtuuton vaatimus, että yks kaks oppisi tyhjentämään mielensä ja rentouttamaan kaikki lihaksensa. Jotkut opettelevat sitä vuosikymmenet itämaitten luostareissa.
 Olen perin harvoin tavannut ihmistä, joka pystyisi kovin monta sekuntia olemaan ajattelematta mitään, vaikka kuinka olisi harjoitellut.  Psykiatri Juha Markkula
 Usein kuulee sanottavan, että kun yrittää rentoutua, tulevat heti kaikki murheet mieleen. Juha Markkula vakuuttaa, että tuntemus on normaali.
 – Olen perin harvoin tavannut ihmistä, joka pystyisi kovin monta sekuntia olemaan ajattelematta mitään, vaikka kuinka olisi harjoitellut. Jos mieli on tyhjä, jotain sinne tulee.
 Olennaisempaa olisikin oppia suhtautumaan ajatuksiinsa armollisesti ja lempeästi. Mindfulnessissa on kyse juuri siitä. Ohjataan ajatukset havainnoimaan, mitä juuri sillä hetkellä tapahtuu. Esimerkiksi keskitytään seuraamaan hengitystä.
 – Kyse ei ole siitä, että mielen pitäisi olla puhdas, valkoinen taulu. Enemmänkin siitä, miten mieleensä suhtautuu.
 Suden hetki nimitys viittaa aamuyön tunteihin, yleensä kello 3–5 ei kuulu suomen kielen vanhoihin, omaperäisin sanontoihin, vaikka kuulostaakin vanhakantaiselta ja mytologiselta tullut aktiiviseen käyttöön vasta 1960-luvulla. Sen suosioon on vaikuttanut  Ingmar Bergmanin  kauhuelokuva  Vargtimmen , josta suden hetki on lähes sananmukainen käännös. ilmaus kiehtoo varsinkin taiteilijoita: nimellä on tehty kaksi elokuvaa (Bergmanin vuonna 1968 ja Joe Carnahanin vuonna 2011) sekä kaksi musiikkialbumia (hiphop-artisti  Mariska  ja heavy metal -yhtye Lyijykomppania)
 Valppaana kuin mangusti
 Mieti, miten luontodokumentissa mangusti tai metsäkauris jännittää korvan takana olevat lihaksensa, kun se vaistoaa vaaran, kohottaa päätään ja höristää korviaan. Stressin ja niskalihasten välillä näyttäisi vallitsevan yhteys.
 Samoin käy murheisen, valvovan ihmisen: niska ja hartiat jännittyvät.
 – On vaikea olla rentoutunut, jos kaikki lihakset ovat jännitystilassa. Ja päinvastoin: jos onnistuu rentouttamaan lihaksensa, silloin mielenkin rentous on helpompi saavuttaa, toteaa Juha Markkula.
 Tiedetään, että mitä enemmän rentoutumista harjoittelee, sen helpommaksi se käy. Hyvinkin yksinkertaisten rentoutusharjoitusten tekeminen päivittäin auttaa saamaan yhä nopeammin kiinni rentouden tilasta.
 – Rentoutumista häiritseviä asioita kannattaa käsitellä päiväsaikaan, jolloin ongelmanratkaisukyky on parhaimmillaan. Ratkaisujen etsintää ei kannata jättää yöksi.
 Nukkua ei voi väkisin. Sen sijaan rentoutumista voi harjoitella ja oppia. Sen Markkula tietää hyvin psykiatrian erikoislääkärinä ja unihäiriöitä hoitaneena lääkärinä.
 – Usein unenhoito alkaa siitä, että teen potilaan kanssa sopimuksen: lopetetaan nukkumisen yrittäminen. Keskitytään hyvän olon ja rentoutumisen etsiskelyyn.
 Jutun lähteenä on käytetty Juha Markkulan haastattelun lisäksi Soili Kajasteen ja Juha Markkulan kirjaa Hyvää yötä – Apua univaikeuksiin (2015).

Suden hetkellä uneton on haavoittuvimmillaan – Psykiatri: Nukkua ei voi väkisin, mutta rentoutuminenkin auttaa


Summary: Salla Simukka sanoo että lukemiselta pitäisi poistaa kaikki esteet - muuten se on vaarassa rapistua

Salla Simukka on tämän hetken kansainvälisesti menestynein suomalainen kirjailija. Hänen kirjojensa käännösoikeuksia on myyty jo yli viidellekymmenelle kielialueelle. Maailmanmenestykseen Simukan vei Lumikki Andersson -nimisestä hahmosta kertova trilogia.
 Simukka sanoo että kaikkia pitää kannustaa lukemaan, myös aikuisia
 – Nykyään on niin paljon muuta viihdettä tarjolla. Ei tarvitse kuin ottaa pieni älylaite käteensä, niin siinä on heti tarjolla kaikki maailman viihde, kertoi Simukka Puoli seitsemän -ohjelmassa.
 Simukka toteaa, että jos me aikuiset emme kannusta toisiamme lukemaan, eivätkä nuoret kannusta nuoria lukemaan, kirjojen lukemisen taito on vaarassa rapistua.
 – Kirjan lukemiselle pitää raivata aikaa. Sille pitää varata tilaa. Sille pitää antaa se mahdollisuus, Simukka painottaa.
 Kaikki esteet pitää raivata pois lukijan ja kirjan väliltä
 Simukka antaa esimerkin koululuokasta. Jos jää kymmenenkin minuuttia ylimääräistä aikaa, siellä pitäisi olla mahdollisuus tarttua kirjaan. Myös kotona olisi hyvä olla kirjoja. Simukka toivoo koteihin ääneen lukemisen kulttuuria.
 – Niin että aikuiset lukisivat toisilleen ääneen.
 Simukan mielestä on surullista, että vaikka Suomessa on paljon hyvää lasten- ja nuortenkirjallisuutta, se ei pääse esille. Hän korostaa, että ei puhu tässä nyt omasta puolestaan, vaan kollegoidensa puolesta. Se on ongelma. Kirjallisuutta on kyllä Simukan mukaan olemassa ja paljon.
 – Miten lapset ja nuoret voivat niitä löytää, jos me ei itsekään tiedetä, että niitä on tarjolla.
 Salla Simukka on myöhemmin keväällä julkaisemassa ensimmäistä aikuisten kirjaa yhdessä Siri Kolun kanssa.
 – On kiinnostavaa nähdä mitä eroa on vastaanotossa ja huomiossa, kun kyseessä on ensimmäinen aikuistenromaani.
 Katso Salla Simukan vierailu Puoli seitsemän -ohjelmassa  Yle Areenasta .

Salla Simukka kannustaa myös aikuisia lukemaan toisilleen


Summary: Palomiesliiton mukaan virkoja ei haeta, koska päivätöitä ei haluta tehdä. Rekrytointiongelma pahenee jatkuvasti.

Jokilaaksojen pelastuslaitoksen pelastusjohtaja  Jarmo Haapanen  odottaa, että toimistoon tipahtaisi työhakemuksia kahteen avoinna olevaan pelastusalan virkaan. Hakuaika näihin umpeutuu lähipäivinä.
 – Meillä on ylipalomiehen virka auki 11 000 asukkaan paikkakunnalla, ei yhtään hakemusta. Meillä on valmiussuunnittelijan paikka kolmatta kertaa auki ja vain yksi hakemus.
 Haapasen mainitsema 11 000 asukkaan kunta on Nivala. Jokilaaksojen pelastuslaitos toimii 17 kunnan alueella Pohjois-Pohjanmaan eteläosassa, mutta tilanne on ihan sama muuallakin.
 Käytännössä sellaisiin palomiehen virkoihin ei ole tulijoita, jotka ovat pienellä paikkakunnalla ja joissa tehdään vuorokausityörytmin sijaan päivätöitä. Tyypillistä näillä pelastusasemilla on, että niissä ei ole ympärivuorokautista työvuoroa. Virkaan valittava palomies saattaa olla jopa asemapaikan ainoa ammattipalomies.
 Pohjois-Karjalan pelastuslaitoksen pelastusjohtaja  Markus Viitaniemi  tietää, että tilanne uhkaa lähivuosina laajeta myös sellaisille pienempien paikkakuntien asemille, joissa on toistaiseksi työvuoro minuutin lähtövalmiudessa yötä päivää.
 – Ollaan todennäköisesti jossain vaiheessa sen edessä, ettei saada työvuoroihin palomies-ensihoitajia. Tällä hetkellä on vielä saatu, mutta hakijamäärät ovat olleet aika maltillisia.
 Mutta on käynyt niinkin kuin esimerkiksi Leppävirralla. Siellä avoimeen palomiehen virkaan oli useita hakijoita, mutta lopulta kaikki hakijat vetivät paperit pois. Pohjois-Savon pelastuslaitos yrittää laittaa viran toukokuussa uudelleen auki.
 Pois päivätöistä heti kun mahdollista
 Palomiesliiton järjestön johtaja  Kim Nikula  mukaan rekrytointiongelmat eivät johdu paikkakunnan pienuudesta vaan työaikajärjestelmästä.
 SPAL on teettänyt päivätyötä tekevistä palomiehistä selvityksen. Tarkasti ei tiedetä, montako palomiestä päivätöitä tekee, mutta arvio on ”muutamia satoja”.
 Päivätöissä olevilla palomiehellä on usein päivystysvelvoitteita myös virka-ajan ulkopuolella, eikä sellainen Nikulan mukaan palomiehiä houkuttele. He haluaisivat tehdä työtä vuorokausirytmillä 24 tuntia kerrallaan ja olla muut päivät vapailla.
 – 92 prosenttia meidän jäsenistä kokee työaikajärjestelmän tärkeäksi. Sen arvoa ei pidä väheksyä, että he kokevat pystyvänsä palautumaan ja yhteensovittamaan työelämän ja vapaa-ajan.
 Nikula kertoo, että myös ”päiväpalomiehet” kokivat SPAL:in selvityksen mukaan työnsä merkittäväksi, mutta päivystäminen koettiin kohtuuttomaksi taakaksi.
 – Jokainen sanoi, että heti kun heille tulee mahdollisuus, he lähtevät pois tästä järjestelmästä.
 Pelastusjohtaja Jarmo Haapanen on jo joutunut antamaan periksi, koska ammattikoulutettuja työntekijöitä ei saa. Jokilaaksojen pelastuslaitoksella viime vuosina muutettu palomiehen auki olevia virkoja kalustonhoitajan viroiksi. Sillä tavoin on mahdollista saada edes joku päivätöihin.
 – Tämä on pahentunut koko ajan. Tämä 24-tunnin työajan glooria on noussut liian suureen arvoon.
 Pienen paikkakunnan mahdollisesti ainoa ammattipalomies on yleensä virkaansa suurempi viranomainen, sillä työtehtäviin kuuluu muun muassa sopimuspalokuntalaisten kouluttaminen.
 Pelastustoiminta on harvaan asutuilla alueilla vapaaehtoisten varassa, jolloin palomiehen täyttämättä jääneellä viralla voi olla suuri merkitys sopimuspalokuntalaisten osaamistasoon.
 Kilpajuoksu palomiehistä käydään nyt laitoksien välillä
 Sisäministeriön pelastusosaston ohjaus- ja kehittämisjohtaja  Taito Vainio  sanoo, että palomiesten koulutusta on uudistettava sellaiseksi, että myös pienemmille paikkakunnille löytyy päivätöitä tekemään haluavia ammattilaisia.
 – Vuorotyö on se mitä miehistö haluaa, ja haluaa pitää kiinni siitä keinolla millä hyvänsä. Siihen pitää miettiä esimerkiksi palkkaratkaisuja, ettei ansiotaso hirveästi laskisi, jos vuorotyöstä siirtyy päivätöihin.
 Se tiedetään myös, että nuorempia palomiehiä yksinäinen työ pienellä asemalla ei samalla tavalla kiinnosta kuin paikkakunnalla, jossa on enemmän hälytyksiä. Sisäministeriön Taito Vainio muistuttaa, että tilanteen ratkaisemiseksi pitää nyt ottaa käyttöön luovia keinoja.
 – Sillä jatkossa ongelma tulee vain pahenemaan. Nämä ovat juuri niitä strategisia asioita, joista toimialalla pitää keskustella.
 Pohjois-Karjalan pelastuslaitoksen pelastusjohtaja Markus Viitaniemi sanoo, että henkilöstön riittävyys pienemmillä paloasemilla on heillä tunnistettu yhdeksi suurimmista riskeistä. Yksi ratkaiseva tekijä voi olla myös työaika. Sitä aiotaan nyt tarkastella, jotta henkilöstöä saadaan riittävästi ja nykyiset pysymään rivissä.
 Mutta Viitaniemi uskoo, että työntekijöistä voisi kilpailla myös henkilöstön viihtyvyyttä lisäämällä. Nuoremmille se voi olla jopa suurempi vetovoimatekijä kuin palkkaus. Pelastusalalla se edustaa uutta ajattelua.
 – Siinä meillä on yksi kilpailuvaltti. Toki, jos muut pelastuslaitokset hoitavat sen myös hyvin, niin silloin se ei toimi, Viitaniemi sanoo.
 Jokilaaksojen pelastuslaitoksella pitää lähes ihmeitä tapahtua, jotta Nivalan ylipalomiehen virkaan saapuisi vielä hakemuksia. Ylipalomies tarkoittaa oikeastaan vuosien työkokemusta omaavaa palomiestä, mutta vaikeassa rekrytointitilanteessa saattaa pelastusjohtajalla olla pelivaraa.
 – Periaatteessa, jos on vasta pelastusopistosta valmistunut, niin on kelpoinen hakija, pelastusjohtaja Jarmo Haapanen vinkkaa.
 Lue myös:   Asiantuntijat uudistaisivat palomiesten valintatestausta – kömpelöt ja päättelykyvyltään heikommat karsiutuisivat alalta

Palomiehiä ei saa töihin syrjäseudulle – ”ylipalomiehen virka auki 11 000 asukkaan paikkakunnalla, ei yhtään hakemusta”


Summary: Pakotteita esittävät niin republikaanit kuin demokraatitikin.

Yhdysvaltain senaatin molemmat puolueet esittävät uusia pakotteita Venäjälle, joka senaattorien mukaan jatkaa puuttumista muiden maiden asioihin. Asiasta kertoo uutistoimisto Reuters, joka on saanut nähtäväkseen lakiluonnoksen.
 Pakotteita kohdistuisi muun muassa Venäjän maakaasuhankkeisiin maan rajojen ulkopuolella, maan kybersektoriin, pankkeihin, jotka ovat tukeneet vaalihäirintää muissa maissa sekä Venäjän valtion ulkomailta ottamiin luottoihin.
 Pakote-esityksen ensimmäiset allekirjoittajat ovat republikaanisenaattori  Lindsay Graham  ja demokraattisenaattori  Bob Menendez .
 – Tavoitteemme on muuttaa status quo ja asettaa tuntuvat pakotteet Putinin Venäjälle, sanoi Graham Reutersille lähettämässään sähköpostissa.
 – Hänen [Putinin] pitäisi lopettaa sekaantuminen Yhdysvaltain vaaliprosessiin, pysäyttää kyberhyökkäykset Amerikan infrastruktuuria vastaan, vetää Venäjän joukot Ukrainasta ja lopettaa kaaoksen luominen Syyriaan, Graham jatkoi.
 – Yksi asia on varma: Moskova jatkaa yrityksiään siihen saakka, kunnes kohtaa todellista vastarintaa, sanoi senaattori Menendez.
 Senaatti yritti myös viime vuonna asettaa uusia pakotteita Venäjälle, mutta ei onnistunut. Nyt esitettyjen pakotteiden kerrotaan olevan viimevuotisia ankarammat.
 Pakote-esityksen läpimeno edellyttää, että koko USA:n kongressi hyväksyy ne. Lisäksi presidentti  Donald Trumpin  on allekirjoitettava laki. Trump on aiemmin hyväksynyt kongressin esittämät pakotteet, joskin vastahakoisesti.
 Reutersin uutisen tultua julki Venäjän rupla alkoi voimakkaasti heikentyä.

Reuters: USA:n senaatti esittää pakotteita Venäjän pankkitoiminnalle ja energiasektorille – rupla putoaa


Summary: Tuomas Ojasen mielestä asiantuntijoita kuullaan tarpeeksi. Ongelma on, ettei valvota, toteutuvatko perustuslakivaliokunnan korjaustarpeet valiokunnissa.

Eduskunnan johto  päätti  keskiviikkona ottaa harvinaisen aikalisän tiedustelulakien käsittelyssä. Puhemies  Paula Risikko  haluaa varmistaa, että eduskunnasta ja sen täysistunnosta ei lähde lakeja, jotka olisivat perustuslain vastaisia.
 Perustuslakiasiantuntijat ovat moittineet, että tiedustelulakien viimeistelyssä ei ole huomiotu riittävästi  perustuslakivaliokunnan muutosvaatimuksia .
 Valtiosääntöoikeuden professori  Tuomas Ojanen  Helsingin yliopistosta toteaa keskiviikon  A-studiossa , ettei kyse ole siitä, että asiantuntijoita ei olisi kuultu.
 – Kysymys on siitä, miten perustuslakivaliokunnan lausunnoissa olevat kriittiset huomautukset on otettu huomioon mietintävaliokunnassa, kun lakiehdotusta on viimeistelty.
 – Nyt on herännyt kysymyksiä, onko kaikki se, mitä perustuslakivaliokunta on edellyttänyt tehtäväksi, todella tehty mietintävaliokunnassa, itsekin perustuslakivaliokunnan kuultavana ollut professori toteaa.
 Ojasen mielestä parhaassa tapauksessa myös tiedustelulakipakettien yhteydessä olisi ollut mahdollisuus tehdä samalla tavalla kuin sote-asioissa.
 – Eli mietintöluonnos olisi käytetty perustuslakivaliokunnassa vielä syynissä. Sitähän sotessa juuri tehdään, sanoo Ojanen.
 Ei uusi ilmiö
 Tuomas Ojasen mukaan valtaosassa tapauksia perustuslakivaliokunnan lausuntoja noudatetaan tarkasti.
 Vuosien varrella on kuitenkin ollut aiemminkin tilanteita, joista perustuslakivaliokunta on antanut lausunnon, mutta mietintävaliokunnassa ei ole täysimääräisesti seurattu kaikkea sitä, mitä perustuslakivaliokunnan lausunnon mukaan pitäisi tehdä.
 Ojanen nostaa esimerkiksi tietyt ulkomaalaisiin turvapaikanhakijoihin liittyvät asiat.
 Rakenteellinen epäselvyys yleistä
 Professori näkee perustuslakivaliokunnan lausuntojen vähättelyä yleisempänä rakenteellisen epäselvyyden siitä, miten perustuslakivaliokunnan lausunnoissa olevien korjaustarpeiden toteuttamista seurataan ja valvotaan valiokunnissa.
 – Olisi hyvä olla läpinäkyviä ja avoimia prosesseja. Ei niin, että se on epämääräisessä tilassa tai jossain käytävän nurkissa olevien keskusteluiden tulos.
 Tuomas Ojasen mielestä samanlainen tilanne voi tulla eteen vielä myös sotelakien kanssa, kunhan perustuslakivaliokunta saa oman lausuntonsa annetuksi.
 Katso koko professori Tuomas Ojasen haastattelu Yle Areenassa.
 Lue lisää aiheesta:
 Analyysi: Risikko antoi laiskanläksyn hallintovaliokunnalle ja ojensi perustuslakioppineita – kenen syytä tiedustelulakisotku on?
 Risikko: "Jos epäily herää, se myös perataan", tiedustelulait vedettiin poikkeuksellisesti pois täysistunnosta
 Tiedustelulait etenevät, mutta perustuslakivaliokunta vaatii useita muutoksia
 Siviilitiedustelulait etenevät eduskunnassa – vastalause toimittajien ja pappien asemasta
 Saako supo punnita, ketkä kansanedustajat ovat riittävän luotettavia valvomaan suojelupoliisia? 6 kysymystä tiedustelun valvonnasta

Valtiosääntöoikeuden professori näkee tiedustelulakisotkussa rakenteellisen ongelman – "Olisi hyvä olla avoimia prosesseja, eikä käytäväkeskusteluiden tuloksia"


Summary: Jäsenmaat ja EU-parlamentti pääsivät yhteisymmärrykseen säännöistä, joiden tarkoitus on parantaa tekijöiden saamia korvauksia teoksistaan.

EU:ssa on päästy sopuun tekijänoikeussääntöjen uudistamisesta. Uudistuksen tarkoitus on parantaa oikeuksien haltijoiden mahdollisuuksia saada korvausta internetiin ladattujen teostensa käytöstä.
 Sopimus syntyi Euroopan parlamentin ja jäsenmaiden välisissä neuvotteluissa tänään keskiviikkoiltana. Syntynyt ratkaisu pitää sisällään kaksi pykälää, joita internetin vapaudesta huolestuneet aktiivit ovat kritisoineet.
 Direktiivin 13. artiklan mukaan internetin alustapalvelujen on varmistettava, että niiden käyttäjät eivät lataa verkkoon sellaista materiaalia joihin heillä ei ole oikeuksia. Kriitikoiden mukaan tämä käytännössä pakottaa palvelut suodattamaan käyttäjiensä niihin lataamaa materiaalia.
 Linkkiveroksi parjattu artikla 11 puolestaan rajoittaa sitä, millaisia otteita uutismateriaalista saa julkaista verkossa ilman tekijän lupaa. Ratkaisun mukaan yksittäisiä sanoja tai erittäin lyhyitä otteita pidempien tekstien julkaisu vaatii lisenssin.
 Molempiin artikloihin tehtiin viime neuvotteluissa viilauksia. Esimerkiksi sisällön suodattamiselle laadittiin poikkeus pienille verkkosivustoille.
 Tekijänoikeuskysymys on asettanut vastakkain Googlen kaltaisten internetjättien ja toisaalta tekijöiden sekä esimerkiksi kustannusyhtiöiden edut. Google on kampanjoinut voimakkaasti uudistuksia vastaan. Kustantajat ja tekijänoikeusjärjestöt ovat taas kannattaneet niitä.
 Euroopan komissio kehui, että ratkaisu tuo tekijänoikeussäännöt digiaikaan. Nykyiset säännöt ovat vuodelta 2001, jolloin sosiaalista mediaa tai Youtubea ei ollut vielä keksitty.
 – Neuvottelut olivat vaikeat, mutta tärkeintä on että pääsimme lopulta reiluun ja tasapainoiseen tulokseen, sanoi digiasioista vastaava komissaari  Andrus Ansip  tiedotteen mukaan.
 Komission mukaan ratkaisu selkeyttää tilannetta kaikille osapuolille ja takaa ilmaisunvapauden.
 Uudistusta vastustaneiden Euroopan parlamentin vihreiden mielestä pykälät muuttuivat huonompaan suuntaan.
 – Sopimus on uhka yhtä lailla pienkustantajille, tekijöille ja internetin käyttäjille. Se uhkaa jättää internetin teknologia- ja mediajättien armoille, sanoi vihreiden ryhmään kuuluva Saksan piraattipuolueen euroedustaja  Julia Reda .
 Vihreiden ja muiden vastustajien oljenkorsi on, että sopimus vaatii vielä parlamentin täysistunnon ja jäsenmaiden lopullisen hyväksynnän. Parlamentti on tosin jo aiemmin hyväksynyt esityksen, joka oli varsin lähellä lopullista neuvottelutulosta.

Vääntö EU:n tekijänoikeussäännöistä johti sopuun: Oikeuksien haltijoille voitto internet-jäteistä


Summary: Kun Kansainvälinen rikostuomioistuin ICC ilmoitti selvittävänsä huumesodan kuolemia, Duterte vastasi eroamalla tuomioistuimesta.

Ulkoministeri  Timo Soini  (sin.) tahtoisi Suomen ratkovan hoitajapulaansa filippiiniläisillä hoitajilla ja perustaisi Suomen  seuraavan suurlähetystön Filippiineille .
 Millaiseen maahan ulkoministeri suurlähetystön haluaisi?
 Tiivistetysti: taloudeltaan viime vuosina kasvaneen runsaan sadan miljoonan asukkaan maahan, jonka presidenttiä voi kuvata vaikkapa sanalla kovaotteinen.
 Presidentti  Rodrigo Duterte  ratsasti valtaan vuonna 2016 lupaamalla puuttua Filippiinien huumeongelmaan. Puheet olivat hurjia, sillä Duterte uhitteli suoraan huumekauppiaiden tappamisella.
 Duterte nousi presidentiksi Davaon kaupungin pormestarin paikalta. Jo pormestarina hän tuli tunnetuksi kielenkäytöstään, ja kaupungin poliisin kovia otteita tutki myös ihmisoikeusjärjestö  Human Rights Watch .
 Presidenttinä huumesota on jatkunut. Kriitikkojen mielestä sodassa eivät kuole huumeparonit, vaan siinä teloitetaan laittomasti köyhiä.
 Arviot kuolleiden määrästä vaihtelevat virallisesta viidestä tuhannesta jopa 30 000 uhriin. HRW:n mukaan ainakin 2 500 kuolemasta on syytetty Filippiinien poliisivoimia. Kritiikkiä on nostattanut myös suunnitelma rikosoikeudellisen  ikärajan laskemisesta  15 vuodesta 12 vuoteen.
 Duterten huumesodan otteiden rajuutta kuvaa, että vuonna 2018  Kansainvälinen rikostuomioistuin ICC  päätti tutkia Filippiinien huumesotaan liittyvien kuolemien tilannetta.
 Vastauksena Duterte ilmoitti Filippiinien vetäytyvän tuomioistuimesta.
 Myös Duterten tapa kaataa poliittisia vihollisiaan on nostattanut otsikoita.
 Korkeimman oikeuden tuomari on saanut potkut ja senaattori päätynyt vankilaan, ja esimerkiksi viime syksynä  senaattori piilotteli pidätykseltä senaatissa . Viime viikolla Duterten huumesodasta kriittisesti kirjoittaneen julkaisun päätoimittaja sai  kunnianloukkaussyytteen .
 Suomen ulkoministeriön viime vuoden marraskussa julkistaman  tilanneraportin  mukaan Duterten imago on saanut osan ulkomaisista sijoittajista katsomaan muualle kuin Filippiineille. Silti Filippiinit näyttäytyy vielä houkuttelevana kohteena, jonka talous on kasvanut viime vuodet yli kuuden prosentin vauhtia.
 Lue myös:
 Huumeiden vastaista sotaa käyvä Filippiinien presidentti Duterte sanoi polttaneensa kannabista kansainvälisessä kokouksessa – "Se oli vitsi"
 Filippiinien Boracay oli ennen turistien suosima paratiisisaari, mutta saasteet pilasivat rannat – nyt turisteja houkutellaan uudenlaisella ilmeellä

Filippiinit tunnetaan kovaotteisesta ja hurjapuheisesta presidentistään


Valkoinen talo on ilmoittanut, että Yhdysvaltain presidentti Donald Trump julistaa perjantaina kansallisen hätätilan saadakseen rahat Meksikon rajamuuriin.
 Viimeisen sanan hätätilan laillisuudesta sanoo kuitenkin Yhdysvaltain korkein oikeus.

Katso tiedotustilaisuus suorana tästä – Trump julistaa hätätilan


Summary: Kriitikkojen mielestä hätätila on keksitty ja presidentti käyttää valtaansa väärin. Normaalisti rahavalta on kongressilla.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  julistaa Yhdysvaltoihin kansallisen hätätilan.
 Trump kertoi juuri tiedotustilaisuudessaan, että aikoo allekirjoittaa asiaa koskevan määräyksen.
 Teon taustalla on kiista Meksikon rajasta ja Trumpin lempivaalilupauksesta: muurista Meksikon vastaiselle rajalle.
 – Muurit toimivat sataprosenttisesti, Trump sanoi perjantaina.
 – Kaikki tietävät, että ne toimivat.
 Trump on halunnut 322 kilometriä muuria ja sitä varten 5,7 miljardia dollaria rahaa. Kongressi ja etenkään demokraatit eivät ole tästä innostuneet. Kiista rahoituksesta johti joulun alla hallinnon osittaiseen sulkemiseen 35 päiväksi.
 Alkuviikosta kongressi sai aikaan rahoitusta koskevan kompromissin, ja rahoitusesitys on sittemmin hyväksytty kongressissa selvin lukemin. Näin estettiin uusi, uhkaava hallinnon sulku.
 Kongressin kompromississa rajan turvaamiseen annetaan vain vajaat 89 kilometriä uutta aitaa ja sille rahoitusta 1,4 miljardia dollaria. Muuria esityksessä ei mainita sanallakaan. Lähes 1 800-sivuisessa paketissa puhutaan vain esteistä ja aidoista.
 Myös Trump hyväksyi allekirjoituksellaan tämän rahoituslain – mutta julisti liki samaan hengenvetoon kansallisen hätätilan.
 Näin presidentti nappasi itselleen lisää valtuuksia ja rahaa.
 Mitä hätätila suo presidentille?
 Hätätila tarkoittaa, että presidentti saa valtuuksia, joita hänellä ei normaalioloissa ole – myös rahan osalta.
 Perustuslain mukaan budjettivalta on kongressilla. Julistamalla hätätilan Trump siis nappaa shekkivihon osittain ja tämän asian osalta itselleen.
 Mitään valmista rahakasaa Trumpilla ei ole käytössään, mutta hänellä on nyt mahdollisuudet hankkia haluamaansa rahoitusta muurille  eri hallinnonalojen rahoituksesta . Jos yhdistetään nämä ja rahoitusesityksen rahat, Trumpilla olisi kasassa kahdeksan miljardia dollaria.
 Hätätila tuo presidentille käyttöönsä näyttävän arsenaalin oikeuksia. Brennan Center for Justicen mukaan niitä tulee 123 kappaletta ja 13 lisää, jos hätätilan julistaa kongressi.
 Brennan Centerin arvion mukaan Trumpin muuriprojekti voisi saada jotain laillista suojaa kahdesta puolustusvoimien rakennushankkeisiin liittyvästä kohdasta. Toinen antaa puolustusministerille oikeuden määrätä rakennushankkeista ja toinen koskee projektien resurssien siirtoa.
 Hätätilan tuomiin oikeuksiin lukeutuu myös muutama  huolta herättävä kohta . Hätätilassa presidentti esimerkiksi voi halutessaan sulkea tietoverkkoja tai amerikkalaisten pankkitilejä.
 Onko oikeasti hätätila? Voiko hätätilajulistusta kaataa?
 Hätätilan tarkoituksena on, että hallinto voi toimia nopeasti ja tehokkaasti hädän hetkellä. Yleensä hädällä tarkoitetaan jonkinlaista yllättävää kansallista kriisiä, mutta Yhdysvalloissa sitä ei ole kovin tarkkaan määritelty.
 Rajatilannetta tuskin kuitenkaan voi pitää yllättävänä hätätilana. Luvattomat rajanylitykset vaihtelevat vuodesta toiseen, mutta pidemmällä aikavälillä ne ovat laskeneet 2000-luvulla rajusti. Itse asiassa luvatonta rajanylitystä  yleisempää on tulla maahan luvallisesti  viisumilla, mutta jäädä maahan viisumin umpeuduttua.
 Vuonna 2016 viisumin aikarajan ylityksiä oli liki 740 000, luvattomia rajan ylityksiä runsaat 560 000.
 Kongressin demokraattijohtajat kuvasivat hanketta suorin sanoin törkeäksi vallan väärinkäytöksi.
 Demokraattien leiristä on vannottu, että yritys estetään käräjillä, ja osa republikaaneistakin on  sanonut vastustavansa Trumpin hätätilapuuhia . Hyvin todennäköisesti Trumpin hätätilan kestävyyttä  koetellaan vielä oikeudessa .
 Kongressi voisi kaataa hätätilajulistuksen. Kaato kuitenkin vaatii kahden kolmasosan enemmistön, ja senaatti on republikaanien hallussa.
 Kompromissilakipaketti meni molemmissa kamareissa läpi kahden kolmasosan enemmistöllä ja apua voisi teoriassa tulla Trumpin hanketta kritisoineilta republikaaneilta. Eri asia on, haluavatko he tositilanteessa asettua oman puolueen presidenttiä vastaan.
 Kuinka harvinaista tämä on?
 Hätätilan julistaminen ei sinällään ole mitenkään epätavanomaista. Vuosina 1978–2018 on Brennan Center for Justicen mukaan  julistettu 58 hätätilaa . Trumpin edeltäjä  Barack Obama  julisti hätätilan 13 kertaa.
 Joitain hätätiloja on myös uusittu säännöllisesti ja presidentistä toiseen. Yhdysvalloissa on ollut jonkinlainen kansallinen hätätila 40 vuotta.
 Uutiskanava CNN laski tammikuussa, että maassa on voimassa  31 kansallista hätätilaa , jotka koskevat muun muassa Kuubaa, Zimbabwea ja Jemeniä. Julistuksista vanhin liittyy Iranin pakotteisiin. Sen antoi  Jimmy Carter  vuonna 1979.
 Kovin yllättävää ei ole, että hätätila julistettiin 14, syyskuuta 2001, heti 9/11-nimellä tunnettujen terrori-iskujen jälkeen. Sen hätätilan ovat uusineet vuosittain sekä presidentit Obama että Trump.
 Lue myös:
 Mitä tapahtuu, jos Trump julistaa hätätilan? Asiantuntija: Tämä ei ole hyvä resepti vuoden 2020 vaaleja ajatellen

Trump julisti hätätilan –  Presidentti hankkii näin poikkeuksellisia oikeuksia ja miljardeja muuriaan varten


Summary: Tehy on lähettänyt Attendolle vaatimuskirjeen työsuhteen perusteettoman päättämisen korvauksesta.  Tehyn johtava lakimies Vappu Okkeri kertoo, että Tehy on valmis viemään asian käräjille.

Attendo ja irtisanottu yksikön johtaja ovat eri mieltä siitä, mikä aluehallintoviraston tarkastaman Joroisten hoivayksikön toiminnassa meni pieleen. Attendon Jalavan vanhustenhoitoyksikön johtaja irtisanottiin sen jälkeen, kun  Itä-Suomen aluehallintovirasto  kävi tarkastastuskäynnillä.
 Attendon mukaan yksikön johtajan irtisanominen oli perusteltua tarkastuksessa ilmi tulleiden puutteiden takia, mutta ei halua avata syitä tarkemmin. Irtisanottu johtaja puolestaan sanoo pyytäneensä useasti lupaa palkata lisää henkilökuntaa, mikä olisi korjannut puutteet asukkaiden hoidossa ja hoivakodin toiminnassa.
 Aluehallintoviraston mukaan hoitajia oli Jalavassa viime viikkoisen tarkastuskäynnin aikaan liian vähän ja esimerkiksi alan opiskelija oli laitettu vastuuvuoroihin, kuten ei saisi toimia.
 Tarkastuskäynnillä ilmeni esimerkiksi myös se, että työvuorolistoilla oli sellaisten hoitajien nimiä, jotka työskentelivät muissa Attendon yksiköissä. Tarkastuskäynnillä vuorossa olleet työntekijät eivät tunnistaneet kaikkia listoilla olleita henkilöitä nimeltä.
 Jalava on toiminut vajaan vuoden ja sen tilat ovat uudenaikaiset. Irtisanottu entinen johtaja  Virpi Montonen  kertoo pyytäneensä lupaa palkata hoivakotiin lisää hoitajia, mutta Attendo ei suostunut pyyntöihin, koska piti lisähenkilökunnan palkkaamista kalliina. Montonen pitää henkilöstön pientä määrää suurimpana syynä kaikkiin tarkastuskäynnillä ilmenneisiin puutteisiin.
 – Arjesta muodostui jatkuva kiire. Koulutettu sairaanhoitaja olisi ollut tärkeä myös potilasturvallisuuden takia. Aina oli tekemättömien töiden suma odottamassa. Puutteet johtuivat myös siitä, että tein sekä sairaanhoitajan että johtajan töitä, kertoo Virpi Montonen.
 Virpi Montonen irtisanottiin Attendon Jalavan hoivayksikön johtajan töistä.  Esa Huuhko / Yle
 Virpi Montonen on koulutukseltaan sairaanhoitaja, ja Attendo kehotti häntä syyskuussa 2018 tekemään paitsi johtajan, myös sairaanhoitajan töitä hoivakodissa sen jälkeen kun toinen sairaanhoitaja irtisanoutui. Asia mainitaan myös aluehallintoviraston  tarkastuskäynnin kertomuksessa . Montonen sanoo vastustaneensa kahden roolin tekemistä, mutta koki, ettei hänellä ollut vaihtoehtoja.
 – Jos työnantaja näin määrää, onhan se tehtävä, vaikka tehtävieni hoitaminen jäi puolitiehen molemmassa roolissa.
 Jalavassa oli aamulla kaksi työntekijää, illalla kaksi ja yöllä yksi. Montonen kertoo asukkaiden olleen raskashoitoisia kuntonsa vuoksi.
 – Arkisin vielä selvittiin, mutta viikonloppujen tilanne oli katastrofaalinen. Joka päivälle olisi voinut ottaa yhden henkilön lisää, ja siltikään meitä ei olisi ollut riittävästi. Harkitsin irtisanoutumista, mutta luotin Attendon lupauksiin, että saamme lisää henkilöstöä, kunhan tulee lisää asukkaita.
 Henkilöstön vähäinen määrä johti siihen, että viriketoimintaa ei voitu järjestää eivätkä vanhukset päässeet ulkoilemaan.
 Tarkastuskäynnin kertomuksen mukaan Montonen ei ole ollut tietoinen, että sijoittajakunnan kanssa pitäisi tehdä yhteistyötä hyvän hoivan varmistamiseksi. Tarkastuskäynnin kertomuksen mukaan yksikön johtaja ei ole tuonut vanhusten sijoittajakunnille tiedoksi vanhusten hoivaan liittyviä epäkohtia.
 Montonen myöntää, että yhteistyötä olisi pitänyt tehdä.
 – Attendolta ohje oli, että yhteydenotot tietyissä asioissa menisivät keskitetysti Attendolta, joten ehkä siinä oli kynnystä lähteä kuntaan tätä viemään. Sairaanhoitajan puuttumisesta olin kyllä yhteydessä kuntaan, ja siksi saimme kotisairaanhoidosta apua meille.
 Vasta tarkastuskäynnin yhteydessä Montonen kertoo saaneensa käsiinsä puitesopimuksen, joka oli solmittu kunnan ja Attendon välillä.
 – Minulla ei ollut aavistustakaan, millaisia vaatimuksia siinä sopimuksessa oli. Olimme tietenkin rikkoneet hyvin montaa sopimuskohtaa. Silloin työnantajani syytti minua työni laiminlyönnistä.
 Tarkastuskäynnin jälkeen myös geriatri kävi varmistamassa potilaiden terveydentilan, koska asukkaille ei ollut järjestetty mahdollisuutta säännöllisiin terveystarkastuksiin tai sairautensa edellyttämiin lääkärintarkastuksiin.
 – Meillä ei ollut lääkäriä käytössämme, joten asukkaiden piti käydä terveysasemalla, toteaa Virpi Montonen.
 Terveysasemalla käyminen taas oli haasteellista sen takia, että osa vanhuksista olisi tarvinnut kaksikin saattajaa käynnille. Silloin hoivakotiin muiden vanhusten luokse ei olisi jäänyt riittävästi henkilökuntaa.
 Aluehallintoviraston tarkastuskäynnillä kävi ilmi myös, että henkilöstön perehdyttäminen on ollut puutteellista.
 – Se olisi ollut pääasiassa minun vastuullani, sanoo Montonen.
 Attendo palkannut lisää hoitajia
 Attendo lupasi jo tarkastuskäynnin lopuksi, että tilanne korjataan. Toimintaa hoivakodissa tarkkailee nyt Varkauden soten partio, joka käy myös öisin hoivakodilla.
 Virpi Montosen irtisanomista Attendon toimitusjohtaja  Pertti Karjalainen  pitää valitettavana, mutta pakollisena ja perusteltuna toimena. Sen enempää Karjalainen ei halua yksittäistä irtisanomista kommentoida.
 – Me emme lain nojalla voi kertoa konkreettisia syitä, mutta perusteet olivat erittäin vankat.
 Attendo on palkannut lisää henkilökuntaa Jalavaan. Attendo lisäsi yövuoroon toisen koulutetun hoitajan ja nimesi uuden vastuuhenkilön. Toimitusjohtaja Karjalaisen mukaan henkilöstömitoitus on nyt Jalavassa jopa 0,8 hoitajaa vanhusta kohden ja yksikön alkuvaiheessakin se oli 0,69.
 Nykyinen laki sisältää suosituksen, että vanhuspalvelujen henkilöstömäärän tulee olla 0,5 hoitajaa hoidettavaa kohti. Tämä oli myös Attendon Jalavan yksikön toimiluvan mukainen minimimitoitus.
 – Tammikuun alussa mitoitus on päässyt tippumaan tämän alapuolelle. Tässä meillä on tapahtunut virhe, myöntää Attendon toimitusjohtaja Pertti Karjalainen.
 Suomen Attendon toimitusjohtaja Pertti Karjalainen.   Lehtikuva
 Karjalaisen mukaan sekaannus syntyi siitä, että Joroisten kanssa Attendolla on ostopalvelusopimus, jossa hoiva-avustajia ei saa laskea mitoitukseen, kun taas Varkaudessa sijaitsevassa yksikössä hoiva-avustajia saa sopimuksen laskea mitoitukseen.
 – Rike ei mielestäni ole hirveän suuri, toteaa toimitusjohtaja Karjalainen.
 Hoiva-avustaja ei myöskään saisi olla työvuorossa yksin, vaan hänellä tulee olla koulutettu lähihoitaja työparinaan.
 – Käsittääkseni näin ei ole Jalavassa tapahtunut, että hoiva-avustaja on ollut yksin, mutta en voi olla aivan varma. Tästä eteenpäin ei ainakaan ole, lupaa Karjalainen.
 Parhaillaan Suomessa käydään keskustelua riittävästä hoitajamitoituksesta, ja suuri osa puolueista on ilmoittautunut kannattamaan, että lakiin kirjattaisiin  0,7 riittäväksi hoitajamitoitukseksi .
 Attendon toimitusjohtaja Pertti Karjalainen kertoo, että Jalava-hoivakotiin on vastikään muuttanut kaksi uutta asukasta ja arki pyörii hyvin.
 Irtisanottu: "Tämä on ollut raskasta"
 Virpi Montonen arvioi, että hoitajien alimitoituksen taustalla oli hoivakodin hidas täyttyminen, mikä ei miellyttänyt Attendoa. Hoivakodissa on tilaa 50 vanhukselle, mutta siellä on asukkaita alle puolet tästä.
 – Joroinen on pieni paikkakunta, olisi ollut hienoa, jos jo vuodessa olisi ollut täyttä. Tämä on ollut raskasta. Tässä on joutunut aika paljon menemään myös oman etiikan ulkopuolelle, kertoo Montonen.
 Terveys- ja sosiaalialan ammattijärjestö Tehy on  ilmoittanut asettuvansa  Montosen taakse, sillä Tehyn mukaan Attendo on tarttunut kyseenalaisiin keinoihin puhdistaakseen mainettaan hoivakoteihin kohdistuneen kohun keskellä.
 Tehyn johtava lakimies  Vappu Okkeri  kertoo, että Attendolle on lähetetty vaatimuskirje, jossa vaaditaan korvausta työsuhteen perusteettomasta päättämisestä.
 – Meillä on vahva todistusaineisto siitä, että yksikön johtaja on kertonut epäkohdista yhtiön johdolle sähköpostilla ja pyytänyt apua, tehnyt kaikkensa. Nyt odotamme työnantajalta vastausta ja toivomme sovinnollista ratkaisua. Silloin voisimme välttää oikeusprosessin, toteaa Okkeri.
 Tehy odottaa vastausta ensi viikon alkuun saakka. Tehyn johtava lakimies Vappu Okkeri sanoo, että jos mitään ei kuulu, asia viedään käräjäoikeuteen.
 Tehy: Työpaikoilla on vaientamisen kulttuuri
 Tehyn johtava lakimies Vappu Okkeri arvioi, että vanhustenhoito on kriisissä. Hänen mielestään ilmi tulleita puutteita pitää käsitellä julkisuudessa, jotta asiat nousevat laajaan tietoisuuteen.
 – Kohutkin unohtuvat muutamassa päivässä. Koemme, että tässä on yhteiskunnallinen ongelma, ja jotta se saadaan korjattua, tarvitaan julkista keskustelua.
 Tehyn näkemys on, että lakiin pitäisi kirjata suosituksen sijaan määräys, että hoitajia on oltava 0,7 vanhusta kohden.
 – Mutta edes se luku ei riitä, vaan pitää huomioida laatu eli on huomioitava ja myös vanhusten kunto esimerkiksi saattoihoitotilanteet, kun hoitajamitoituslukua määritellään.
 Okkeri sanoo, että tilanne on etenkin yksityisellä puolella mennyt entistä hälyttävämpään suuntaan viimeisen viiden vuoden aikana.
 – Työpaikoilla pelätään puuttua epäkohtiin irtisanomisen ja vaikeaksi työntekijäksi leimautumisen pelossa, vaikka lain mukaan työntekijöillä on ilmoitusvelvollisuus, kertoo Okkeri.
 Johtava lakimies Vappu Okkeri muistuttaa, että työntekijän kannattaa säilyttää esimiehille toimitetut ilmoitukset epäkohdista.
 – Olemme tällä viikolla lähettäneet itsekin toimintaohjeita jäsenillemme epäkohtien puuttumisesta. Ensin voi kertoa epäkohdasta suusanallisesti, jos tilanne ei korjaannu, on tärkeää lähettää sähköpostia. Näin jää talteen tieto siitä, että on yrittänyt korjata epäkohdat.
 Okkerin käsityksen mukaan Tehyn jäsenistö kokee olevansa hyvin ahtaalla.
 – Työnantajat ovat lähettäneet työpaikoille ohjeistuksia, että epäkohtiin saa puuttua, mutta työntekijät eivät luota, että viestit ovat aitoja, koska vuosikausia on jatkunut vaientamisen kulttuuri.
 Huumausaineeksi luokiteltavan lääkkeen kirjaus puuttui
 Varkauden kaupunki on tehnyt Attendon Jalavan hoivayksiköstä  rikosilmoituksen , koska huumausaineeksi luokiteltavan lääkeliuoksen Oxynormin käytöstä ei löytynyt riittäviä kirjauksia. Varkauden palvelualuepäällikkö  Kirsi Laitisen  mukaan tilanne oli niin vakava, että kaupungille ei jäänyt muuta vaihtoehtoa kuin tehdä rikosilmoitus.
 Kyseessä on aluehallintoviraston tarkastuskäynnin kertomuksen mukaan kaksi 120 millilitran pulloa vahvaa kipulääkeliuosta, jonka käytöstä vain 10 millilitraa on kirjattu. Attendon toimitusjohtaja Pertti Karjalainen sanoo, että kyse on yksittäisen kirjauksen puuttumisesta.
 – Kyseessä on yksittäisen lääke-erän palauttaminen paikalliseen apteekkiin. Tästä palautuksesta työntekijä ei ole muistanut tehdä kirjausta meidän järjestelmäämme. Se näkyy meidän järjestelmässämme puutoksena siksi. Kirjaus on nyt laitettu kuntoon.
 Attendon toimitusjohtaja Pertti Karjalainen sanoo, että työntekijän kanssa on keskusteltu asiasta.
 – Meillä on täysi syy uskoa, että lääke on tosiasiallisesti palautettu. Kyseessä on inhimillinen unohdus.
 Tarkastuskäynnin kertomuksen mukaan lääkkeiden käsittelyssä oli hoivayksikössä muitakin puutteita. Esimerkiksi lähihoitajien perehdytystä lääkehoitoon pidetään puutteellisena ja lähihoitajaopiskelijoita oli ollut vastuussa lääkehoidosta. Tarkastushetkellä työvuorossa ollut vakituinen työntekijä ei tiennyt sijaisten lääkeluvista.

Attendon Joroisten hoivakodin lääkekirjauksia selvitetään ja hoitoa valvotaan – irtisanottu johtaja ja yrityksen johto riitelevät potkujen syistä


Summary: Halpalentoyhtiö Pobeda lopettaa keväällä yllättäen suorat kansainväliset reitit Pietarista.

Pietarin halpalentojen peruuntuminen on saanut venäläiset varaamaan korvaavia lentoja Lappeenrannan kautta.
 – Tämä on lisännyt kyselyjä Lappeenrannasta lähtevistä Ryanairin lennoista, sanoo Lappeenrannan lentoaseman toimitusjohtaja  Eija Joro.
 Lentoasemalla ei kuitenkaan ole tietoa siitä, kuinka paljon venäläisten varaukset ovat helmikuussa lisääntyneet.
 Pobeda on lentänyt talvikaudella Pietarista suoraan  Milanoon , Berliiniin, Lontooseen, Kölniin, Istanbuliin ja Barcelonaan. Suorat lennot päättyvät kesäkauden alkaessa maaliskuun lopulla.
 Sen jälkeen yhtiö lentää Pietarista Venäjän sisäisiä lentoja, esimerkiksi Moskovan Vnukovon kentälle.
 Ryanair aloittaa puolestaan huhtikuun alussa suorat lennot Lappeenrannasta Berliiniin, Milanoon, Ateenaan ja Thessalonikiin.
 –Erityisesti Milanon ja Berliinin lennot ovat olleet kysyttyjä, sanoo Joro.
 Pietarilaisten kiinnostusta lentää Lappeenrannan kautta lisää se, että venäläinen bussiyhtiö Ecolines on avaamassa suoran reitin Pietarin keskustasta Lappeenrannan lentoasemalle.
 Kesäkaudella Pietariin lentää Pobedan lisäksi kaksi halpalentoyhtiötä, espanjalainen Vueling ja ukrainalainen Wizz Air.
 Pobeda keskittyy Moskovan halpalentoihin
 Pobepa on venäläisen Aeroflotin omistama halpalentoyhtiö, jonka kotikenttä on Moskovan Vnukovossa. Kesäkaudella yhtiö lisää halpalentoja Moskovasta.
 Yhtiö aloitti lokakuussa 2018 myös suorat lennot Moskovasta Helsinkiin. Reitti lakkautettiin vain neljää kuukautta myöhemmin helmikuun alussa 2019.
 Vuonna 2018 Pobeda kuljetti hieman yli seitsemän miljoonaa matkustajaa.

Venäläisyhtiö peruuttaa Pietarin halpalentoja – korvaavat lennot löytyvät Lappeenrannasta


Summary: Merimies-Unioni jätti torstaina lakkovaroituksen, joka koskee koko Suomen kauppamerenkulkua.

Laivaliikenne pohjoisen satamiin pysähtyy, mikäli Merimies-Unionin torstaina jättämä lakkovaroitus toteutuu. Arctia Oy:n jäänmurron johtaja  Tom Ekegren  sanoo, että koko pohjoisen Suomen vienti- ja tuontiliikenne meriteitse seisahtuisi melko pian.
 – Jäätilanne Perämerellä on nyt sellainen, ettei kauppamerenkulku pääosin kulje Kemiin, Tornioon tai Ouluun ilman jäänmurtajien avustusta, kertoo Tom Ekegren.
 Vaikutuksia olisi myös ainakin Raahen ja Kalajoen satamiin.
 Suurteollisuuden kuljetukset katkeaisivat
 Pohjoisen suurteollisuuden, esimerkiksi Stora Enson, Metsä Groupin ja Outokummun tehtaiden, viennistä merkittävä osa kulkee laivoilla. Outokummun Tornion tehtaille tuodaan meritse muun muassa kierrätysmetallia ja puunjalostusteollisuuteen kemikaaleja.
 Merimies-Unioni antoi torstaina lakkovaroitukse n, joka koskee koko Suomen kauppamerenkulkua jäänmurtajat mukaan lukien. Lakko alkaisi maaliskuun ensimmäisenä päivänä.
 Jäänmurron merihenkilöstöä  on kaikkiaan alle 300 henkeä .
 Lakkovaroitus ei koskisi Kemin edustalla liikennöivän matkailujäänmurtaja Sammon työntekijöitä, jotka ovat paikallisen sopimuksen piirissä. Sammon työntekijöitä koskevasta työehtosopimuksesta aletaan neuvotella ensi viikolla.

Jäänmurtajalakko pysäyttäisi nopeasti pohjoisen laivaliikenteen