Summary: Elokuvien tekijät tavoittelevat Queen-elokuva Bohemian Rhapsodyn samaa jättimenestystä.

Queen-elokuva  Bohemian Rhapsody  osoittautui todelliseksi kultakaivokseksi. Viime vuonna ensi-iltansa saaneesta elokuvasta on tullut kaikkien aikojen tuottoisin elämäkerrallinen musiikkielokuva.
 Se on tähän mennessä tuottanut maailmanlaajuisesti lähes 900 miljoonaa dollaria eli 800 miljoonaa euroa. Leffan tuotantobudjetti oli 52 miljoonaa dollaria eli noin 46 miljoonaa euroa.
 Lisäksi elokuva voitti lukuisia alan palkintoja.  Freddie Mercurya  esittänyt  Rami Malek  nappasi esimerkiksi parhaan miespääosan esittäjän Oscar- ja Golden Globe -palkinnot.
 Rami Malek Freddie Mercuryn roolissa elokuvassa Bohemian Rhapsody. Century Fox
 Menestyselokuvan vanavedessä tehtaillaan nyt useita elämäkerrallisia elokuvia muusikoista ja bändeistä. Viime viikolla suoratoistopalvelu Netflixissä sai ensi-iltansa Mötley Crüe -elokuva  The Dirt - Törkytehdas , joka  ei ole tosin saanut ylistäviä arvioita .
 Seuraavassa listattuna ensi-iltaan tulevia tai tekeillä olevia muusikkoelokuvia:
 Elton John
 Toukokuun lopussa saa ensi-iltansa poplegenda  Elton Johnista  kertova elokuva  Rocketman . Siinä käydään läpi muusikon uran alkuvaiheita sekä hänen masennustaan, päihteiden käyttöä sekä seksuaalisen suuntautumisen hyväksymistä.
 Elton John on työstänyt itsestään kertovaa elokuvaa jo vuodesta 2012 lähtien. Vuosien varrella ohjaaja on vaihtunut usein, mutta lopulta ohjakset otti  Dexter Fletcher . Hän myös viimeisteli Queen-elokuvan, kun  Bryan Singer  sai potkut pitkien riitojen jälkeen.
 Rocketmanin pääosassa nähdään  Taron Egerton , joka on tuttu esimerkiksi  Kingsman -agenttielokuvista. Näyttelijä laulaa elokuvassa Elton Johnin kappaleet itse.
 Rocketmanin traileri YouTubessa.
 Elvis
 Australialainen elokuvaohjaaja  Baz Luhrmann  on ottanut itselleen todellisen haasteen, sillä hän on tekemässä elokuvaa  Elviksestä .
 Hän on tehnyt käsikirjoituksen yhdessä  Craig Pearcen  kanssa. Kaksikko on aiemmin työstänyt käsikirjoitukset Luhrmannin ohjaamiin elokuviin  William Shakespearen Romeo ja Julia  (1996),  Moulin Rouge!  (2001) ja  The Great Gatsby – Kultahattu  (2013).
 Elvis Presley AP Graphics Bank
 Tähän mennessä on kerrottu, että Elviksen pitkäaikaisen managerin  "Eversti" Tom Parkerin  rooliin olisi palkattu Oscar-voittaja  Tom Hanks . Ohjaaja Luhrmann on sanonut, että hän haluaa palkata päärooliin tuoreen kasvon tunnetun näyttelijän sijaan.
 Leffan tuotannon on määrä alkaa vielä tämän vuoden puolella.
 Céline Dion
 Kanadalaislaulaja  Céline Dionista  on tekeillä elokuva, jonka työnimenä on  The Power of Love . Se ei ole varsinainen elämäkertaelokuva, mutta mukailee pitkälti laulajan elämää.
 Elokuva kertoo Alinesta, joka tulee suuresta kanadalaisperheestä. Taitava laulaja löydetään tämän ollessa teini-ikäinen, minkä jälkeen hänestä tulee maailmantähti. Myöhemmin hän kokee aviomiehensä menetyksen, kuten Dionille on käynyt.
 Céline Dionin elämää mukailevan elokuvan nimi on The Power of Love hänen hittinsä mukaan. EPA/Mike Nelson
 The Power of Love  -elokuvan tuottaa ranskalainen elokuvastudio Gaumont ja sen ohjaa  Valerie Lemercier . Hän myös näyttelee pääosassa.
 Céline Dion on antanut luvan käyttää elokuvassa tunnetuimpia kappaleitaan kuten  All by Myself  ja  My Heart Will Go On .
 David Bowie
 Vuonna 2016 kuolleen  David Bowien  elämäkertaelokuva kantaa nimeä  Stardust . Se keskittyy muusikon vuonna 1971 tekemään Yhdysvaltojen kiertueeseen.
 David Bowie 1970-luvulla. R Bamber / AOP
 Elokuvan ohjaa  Gabriel Range , joka on aiemmin tehnyt elokuvan  Death of a President  (2006). Bowien roolissa nähdään  Johnny Flynn , joka on nähty muun muassa brittielokuvassa  Beast  (2017).
 Bowien poika  Duncan Jones  on kertonut, ettei elokuvalla ole perheen hyväksyntää. Leffassa ei saa siis käyttää lainkaan Bowien musiikkia.
 Elokuvan tuottajien mukaan muusikon elämän käännekohdasta kertova tarina ei kaipaa hänen alkuperäisiä kappaleitaan.
 Sex Pistols
 Tekeillä on myös punkbändi Sex Pistolsiin liittyvä elämäkertaelokuva. Siinä keskitytään yhtyeen manageriin  Malcom McLareniin  ja muotisuunnittelija  Vivienne Westwoodiin , jonka luoma tyyli vaikutti suuresti koko punkin ulkonäköön. McLaren ja Westwood omistivat Sex-vaateliikeen, missä myös Sex Pistolsin jäsenet tapasivat toisensa.
 Sex Pistols -yhtye kuvattuna 1970-luvulla. United Archives / AOP
 Heti kun elokuvasta kerrottiin julkisuuteen, laulaja  Johnny Rotten  eli  John Lydon  kirjoitti  Twitter-tilillään , ettei leffalla ole yhtyeen siunausta.
 Beatlesin ja Brucen musiikin innoittamat elokuvat
 Musiikkilegendojen musiikki soi elokuvissa nyt muutoinkin kuin elämäkertaelokuvissa.
 Kesäkuun lopussa saa ensi-iltansa  Danny Boylen  ohjaama  Yesterday , jonka pääosassa on The Beatlesin musiikki. Komediassa maailmanlaajuinen sähkökatko vie internetistä kaiken tiedon legendaarisen bändin musiikista.
 The Beatlesin musiikkiin pohjautuvan Yesterday-komedian pääosassa nähdään Viveik Kalra. Working Title Films
 Muusikko  Jack  ( Himesh Patel ) joutuu katkon aikana bussin töytäisemäksi ja on sen jälkeen ainoa ihminen maailmassa, joka muistaa The Beatlesin kappaleet. Hänestä tulee pian maailmantähti, kun hän esittää aiemmin kuulemattomia hittejä kuten  Yesterday  ja  Let It Be .
 Yesterdayn traileri YouTubessa.
 Blinded by the Light -elokuva sai ensi-iltansa Sundance-elokuvafestivaalilla aiemmin tänä vuonna. Nick Wall
 Parempi kuin Beckham  -elokuvan ohjaajanneen  Gurinder Chadhan  uutuuselokuva  Blinded by the Light  on kunnianosoitus  Bruce Springsteenin  musiikille. Elokuva sijoittuu 80-luvun Britanniaan, missä pakistanilaistaustainen teinipoika  Javed  ( Viveik Kalra ) syttyy eloon kuultuaan amerikkalaismuusikon musiikkia. Springsteenin musiikista tulee hänelle pakkomielle, mutta se antaa myös hänelle itseluottamusta.
 Elokuva pohjautuu toimittaja ja dokumentaristi  Sarfraz Manzoorin  muistelmiin. Hän on ollut myös yhtenä elokuvan käsikirjoittajista.
 Nostetta musiikkimyyntiin
 Elokuva-alan innostus tehdä elokuvia popmusiikin legendoista on ilmeistä  Bohemian Rhapsodyn  menestyksen jälkeen. Osa alalla kuitenkin varoittelee, etteivät kaikki elokuvat voi saavuttaa samanalaista suosiota.
 Esimerkiksi Céline Dion -elokuva tehdään ranskaksi, mikä voi heikentää sen menestymismahdollisuuksia maailmanlaajuisesti.
 Lopputulos voi myös jäädä valjuksi David Bowie -elokuvassa, jos siinä ei kuulla muusikon alkuperäisiä kappaleita lainkaan.
 Mötley Crüe eli Nikki Sixx, Vince Neil, Mick Mars ja Tommy Lee The Dirt-elokuvan julkistamistilaisuudessa. Bändin jäsenet ovat olleet myös tuottamassa heistä kertovaa elokuvaa. AOP
 Into tehdä elämäkerrallisia elokuvia hyödyttää kuitenkin myös muusikoita tai heidän musiikkinsa tekijänoikeuksien haltijoita. Esimerkiksi Queen palasi elokuvan myötä myyntilistoille pitkästä aikaa ja  Forbesin mukaan   Bohemian Rhapsodysta  tuli kaikkien aikojen striimatuin kappale maailmassa.
 Musiikkilehti NME:n  mukaan Mötley Crüen kappaleita on kuunneltu  The Dirt  -elokuvan julkaisemisen jälkeen suoratoistopalveluista huimasti aiempaa enemmän.

Muusikkoelokuvat ovat nyt in – seuraavaksi käsittelyssä Elvis, Elton John ja Céline Dion


Summary: Viranomaisvalvontaa voisi kohdentaa ravintoloihin, joissa arvioidaan olevan ongelmia, alan etujärjestö MaRa toivoo.

Useissa Suomessa toimivissa nepalilaisissa ravintoloissa on vakavaa työntekijöiden, pääasiassa kokkien, oikeuksien polkemista,  uutisoi Helsingin Sanomat .
 Lehti on tehnyt nepalilaisten ravintoloiden tilanteesta laajan selvityksen ja muun muassa haastatellut viittätoista nepalilaisissa ravintoloissa työskennellyttä henkilöä, joiden kertomukset ravintoloiden toiminnasta ovat samansuuntaisia.
 Ravintoloissa muun muassa teetetään jopa 16-tuntisia työpäiviä eikä korvaus työstä ole lähelläkään virallisia työehtoja.
 Jotta Nepalista pääsee töihin Suomeen, on yleensä ravintolan omistajalle maksettava rahasumma, joka voi nousta yli 10 000 euroon. Moni ei pysty maksamaan, vaan päätyy kuittaamaan osan summasta työllä.
 Lehden mukaan useat ravintolayrittäjät ovat samalta alueelta Nepalista ja pitävät tiiviisti yhteyttä. Näin työntekijä, joka kertoo viranomaisille työpaikan ongelmista, ei saa välttämättä töitä mistään nepalilaisesta tai eteläaasialaisesta ravintolasta.
 Keskusrikospoliisin erikoistutkija  Tuija Hietaniemen  mukaan hyväksikäyttö nepalilaisravintoloissa on hyvin laajaa.
 – Työntekijät maksavat huomattavia summia päästäkseen tänne. Sitten heitä pidetään tosi kurjissa oloissa ja heillä teetetään tolkuttomasti töitä. Uhrit eivät uskalla tästä kertoa, hän sanoo lehdessä.
 Nepalilaisten ravintoloiden ongelmat eivät ole juuri tulleet ilmi viranomaistarkastuksissa. Aluehallintovirasto toteaa HS:lle, että ravintoloiden paperit ovat usein kunnossa, eivätkä työntekijät uskalla puhua ongelmista.
 Työntekijälle saatetaan maksaa tavanomaisen näköisesti palkkaa, joka kuitenkin menee tilille, joka on ravintolan omistajan tai tämän lähipiirin hallinnassa.
 Etujärjestö: Asiakkaan vaikea arvioida tilannetta
 Ravintola-alan etu- ja työnantajajärjestö MaRa ry:n toimitusjohtaja  Timo Lappi  kertoo yllättyneensä Helsingin Sanomien uutisen tiedoista.
 Lapin mukaan alalla tiedetään verottajan ja työsuojeluviranomaisten tietojen perusteella, että maahanmuuttajataustaisten yrittäjien perustamissa ravintoloissa on keskimääräistä enemmän rikkeitä verotuksessa ja työehtojen noudattamisessa. Ei kuitenkaan ole ollut viitteitä, että nepalilaisissa ravintoloissa olisi ollut ongelmia nyt ilmi tulleessa laajuudessa.
 Lappi ei halua leimata kaikkia etnisiä ravintoloita, vaan muistuttaa niissäkin olevan yrittäjiä, jotka pyrkivät hoitamaan asiansa sääntöjen mukaan.
 Kuluttajan on vaikea pystyä arvioimaan, ovatko työntekijöiden olosuhteet asiallisia.
 – Kahteen asiaan voi kiinnittää huomiota: jos myydään jatkuvasti ruokaa liian halvalla, ei kaikki ole kunnossa. Toisekseen kuittia voi aina pyytää. Mutta eihän tavallinen asiakas näistäkään voi tietää, maksetaanko palkkoja kunnolla, Lappi sanoo Ylelle.
 Hän kertoo MaRan pyytäneen jo pitkään viranomaisilta, että valvonta kohdennettaisiin sellaisiin ravintoloihin, joissa arvioidaan olevan ongelmia. Yleistarkastuksia asiansa vuosien ajan hyvin hoitaneisiin ravintoloihin voisi järjestön mielestä vähentää.
 – Näihin ongelmiin on vaikea puuttua, jos työntekijät eivät ongelmista puhu ja kaikki näyttää olevan kunnossa, Lappi toteaa.
 Tarkemmin kohdennettujen tarkastusten ohella järjestö toivoo, että Palvelualojen ammattiliitto PAM saisi nykyistä enemmän etnisten ravintoloiden työntekijöitä jäsenikseen, jolloin ongelmat tulisivat sen kautta ilmi.

HS: Useissa nepalilaisissa ravintoloissa poljetaan työntekijöiden oikeuksia – ravintola-alan etujärjestökin yllättyi


Summary: Suomessa valot sammuvat kymmenistä tunnetuista maamerkeistä. Lähetä meille kuvasi Earth Hour -tapahtuman vietosta.

Maailman suurin ilmastotapahtuma  Earth Hour  sammuttaa tänään valot tunnin ajaksi kello 20:30 alkaen ympäri maailmaa.
 Valot sammuvat lukuisista kansainvälisesti tunnetuista maamerkeistä, kuten Sydneyn oopperatalosta, Punaiselta torilta Moskovassa, Ateenan Akropoliilta, Pariisin Eiffel-tornista, Lontoon Big Benistä ja Empire State Buildingistä Yhdysvalloissa.
 WWF:n järjestämällä tempauksella kannetaan huolta ilmastonmuutoksesta. Valojen sammuttamisella maamerkit näyttävät symbolisen eleen ilmaston puolesta.
 Suomessa valot sammuvat muun muassa Helsingissä päärautatieaseman kivimiesten lyhdyistä, Yleisradion linkkitornista, keskustakirjasto Oodista ja Tuomiokirkosta, Lahdessa hyppyrimäestä, Turussa Aurajoen rannalta sekä Tampereella Särkänniemestä ja Näsinneulasta.
 Yle kerää lukijoiden kuvia tapahtuman vietosta. Lähetä meille kuvasi tämän jutun perässä olevalla kaavakkeella. Ylen kuvajoukkoistuksen pelisäännöt voit lukea  täältä .
 Kyse ei ole energiansäästöstä, vaan ilmastotietoisuuden lisäämisestä
 WWF korostaa, että Earth Hour ei ole varsinaisesti sähkön- eikä energiansäästötempaus, vaan tapahtuman tarkoitus on innostaa ihmisiä ilmastoystävälliseen elämään ja viestiä päättäjille, että ilmastonmuutos edellyttää ripeitä toimia.
 Viime syksynä hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin  IPCC:n raportti totesi  ilmaston lämpenevän hälyttävällä vauhdilla ja, että maapallon keskilämpötilan nousua ei voida rajoittaa 1,5 asteeseen ilman merkittäviä ilmastopäätöksiä.
 – Ilmastonmuutos uhkaa kaikkea meille rakasta. WWF:n Earth Hourissa miljoonat ihmiset näyttävät, että planeettamme tulevaisuus on meille elintärkeää. Päättäjien on kuultava viesti ja tehtävä nyt rohkeaa ilmastopolitiikkaa, sanoo WWF:n pääsihteeri  Liisa Rohweder  tiedotteessa.
 Suomessa Earth Hourin teemana on erityisesti ruoan ilmasto- ja ympäristövaikutukset, sillä ruoantuotanto on maailmanlaajuisesti suurin yksittäinen kasvihuonekaasujen aiheuttaja ja ruoka muodostaa myös viidenneksen hiilijalanjäljestämme.
 – Muuttamalla ruokailutottumuksiamme pystymme merkittävästi hillitsemään ilmastonmuutosta ja luonnon monimuotoisuuden köyhtymistä, sanoo WWF:n johtava ruoka-asiantuntija  Annukka Valkeapää  tiedotteessa.
 Earth Hour sai alkunsa Australian Sydneyssä vuonna 2007, jolloin osallistujia oli yli kaksi miljoonaa. Vuonna 2008 tapahtuma laajeni maailmanlaajuiseksi. Suomessa Earth Hour järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 2009.
 Tempaus on laajentunut jatkuvasti. Vuonna 2018 mukana oli jo yhteensä 188 maata ja miljoonia yksityishenkilöitä, yhteisöjä ja yrityksiä. Vuonna 2018 noin 1,5 miljoonaa suomalaista  osallistui Earth Houriin .
 Ilmastoaktiivi: Earth Hourin merkitys kasvanut, ilmastotempaukset saavat uusia sävyjä
 Ilmastoveivi2019-kansanliikkeen  perustaja  Laura Kolehmainen  uskoo, Earh Hourin merkitys osana ilmastotalkoita on nykyään isompi kuin mitä oli vielä joitakin vuosia sitten.
 – Nyt ilmastonmuutos rupeaa olemaan sellainen uhka, että tällaiset asialle huomiota hakevat päivät tai tempaukset saavat uusia sävyjä. Niin, että meillä on yksi päivä vuodessa, jolloin ajatellaan tätä asiaa, mutta pitäisi ajatella aika paljon enemmän, Kolehmainen pohtii.
 Antti Haanpää / Yle
 Hänen mukaansa ilmastonmuutos pitäisi olla ihmisiä toimimaan patistava asia – uhka, joka saa aikaan enemmän toimintaa kuin "että ollaan kerran vuodessa tunnin ajan valot pois".
 Kolehmaisen mielestä Earth Hourin alkuperäinen lähtöajatus planetaaristen rajojen pohdinnasta, joiden mukaan meidän pitäisi pystyä elämään, on hyvä asia.
 Silti ilmastoaktiivi sanoo, että "Earth Hour ei ole kovin merkittävä asia". Hän perustelee väitettä sillä, että ei Eart Hour ole aiempina vuosinakaan vaikuttanut Suomen tekemään ilmastopolitiikkaan. Oleellisempaa hänen mukaansa on  vaikuttaa päättäjiin .
 – Ei se Earth Hour ei ole meitä ennenkään pelastanut, eikä pelasta tänäkään vuonna, Kolehmainen pohtii.
 – Enemmän se on mulle henkilökohtaisesti muistutus siitä, että hei, me ei voida itse päättää, paljonko meillä on resursseja, vaan meidän pitää hyväksyä se, että niitä on tietyn verran ja sopeuttaa eläminen siihen, hän lisää.
 Ilmastoaktiivi ei aio osallistua Earth Hour -tempaukseen
 Oikeustieteen ja maailmanpolitiikan opiskelija Kolehmainen sanoo, että ilmaston hyväksi tarvitaan hirveästi enemmän kuin yksi päivä.
 – Meidän pitää päästä "ahaa resurssit ovat rajalliset" -ihmettelystä siihen, miten me muutetaan tapaa, jolla resursseja käytetään. Toimintaa, toimintaa, toimintaa! Havahtumiseen ja ihmettelyyn ei ole enää aikaa, vaan tarvitaan tekoja. Itse systeemiä pitää muuttaa, hän painottaa.
 Kolehmainen nostaa esiin Suomen tulevan EU-puheenjohtajakauden ja tietysti seuraavaan hallitusohjelmaan kirjattavat ilmastotavoitteet tuhannen taalan ympäristöiksi ja työkaluiksi, jolla "systeemiä" voisi muuttaa.
 – Seuraavat neljä vuotta on jo kolmasosa on siitä kymmestä vuodesta, mikä meillä on jäljellä, jos halutaan hillitä ilmastonmuutosta 1,5 asteeseen.
 Entä miten ilmastoaktiivi oikein viettää Earth Houria? Kolehmainen ei hieman yllättäen aio osallistua, sillä hänen pitää touhuta oman Ilmastokampanjansa parissa.
 – Se, että olisin huomenna tunnin sähköt pois, niin en mä usko, että osallistuisin siihen. En aio olla sähköt pois tuntia illalla, Kolehmainen kertoo.
 Lue lisää:
 Atte Ahokkaasta tuli ilmastoaktiivi viime syksynä: "Nyt valitettavasti ei ole enää vaihtoehtoja"
 16-vuotias Atte Ahokas on perjantaisin lakossa: "Poliitikot ovat epäonnistuneet ja pettäneet meidän sukupolvemme"
 Laura Kolehmainen yrittää ilmastoveivata Suomesta maailman ilmastojohtajan: "On ihan piipertelyä saarnata kulutusvalinnoista köyhille"
 Antero Vartia tajusi, ettei ilmastonmuutosta ratkaista politiikalla – "Asiat voivat mennä niin pahasti pieleen, ettei ihmiskuntaa enää ole"
 Lasse Nordlund on elänyt 30 vuotta omavaraisena keskellä metsää ja tehnyt kengätkin itse: "Isoin pala on pysyä henkisesti tasapainossa"

Tänään sammutetaan valot ilmaston puolesta – Earth Hour näyttää valomerkin ympäri maailmaa – Yle kerää lukijoiden kuvia


Uudellamaalla järjestettiin perjantaina valvontaisku asiakkaita kuljettaneisiin takseihin. Alle puolet poliisin tarkastamista takseista osoittautui tarkastuksessa moitteettomiksi.
 Valvonnassa tarkastettiin 106 ajoneuvoa, joista 43:ssa ei ollut mitään huomautettavaa. Valvontaa tehtiin erityisesti Helsinki-Vantaan lentokentän lähellä ja Espoossa.
 Yleisimpiä puutteita olivat muun muassa se, etteivät luvanhaltijan tiedot, kuljettajan nimi tai hintatiedot olleet matkustajalle selvästi näkyvillä. Kolmessa autossa ei ollut taksamittaria. Kuljettajista kaksi oli etsintäkuulutettuja. Yhdessä autossa oli epäilty törkeä rattijuoppo.
 Muut liikenneturvallisuuteen vaikuttavat asiat, kuten ajo-oikeus ja ajoneuvon kunto olivat kuljettajilla enimmäkseen kunnossa. Myös taksinkuljettajan ajolupa löytyi lähes kaikilta. Kaikkien taksien taustalta löytyi asianmukainen taksiliikennelupa.
 Ensimmäiseen valvontaoperaatioon osallistui kymmenen poliisia Itä-Uudenmaan ja kuusi Länsi-Uudenmaan poliisilaitosten liikennepoliisista. Valvontaiskuun osallistui myös viisi Verohallinnon verotarkastajaa ja Traficomin edustajat.

Valvontaisku paljasti lukuisia puutteita takseissa Uudellamaalla – vain alle puolella asiat kunnossa


Summary: Asiantuntijat kertovat, miten ilmastosaivartelusta päästään tositoimiin. Keinot ovat monelle poliitikolle karua kuultavaa.

Vänkäys ja vastuun siirtely ilmastonmuutoksen torjumisesta ja hiilijalanjäljen pienentämisestä noudattavat tuttua kaavaa:
 A: Lihan- ja maidonkulutusta pitäisi vähentää, jotta ilmasto pelastuu.
 B: On ihan sama syötkö ensi vuoden pelkkää perunaa, kun lennät joka vuosi Thaimaahan.
 A: Turha syyllistää, lentoliikenteen päästöt muodostavat vain 2–3 prosenttia koko maapallon päästöistä.
 B: Ja kun kiinalainen/intialainen kuluttaja vaurastuu ja pääsee ostelun ja matkustelun makuun, sitten vasta päästöt räjähtävät.
 Lopputulos: Jokainen on väitteissään ihan oikeassa, mutta mitään ei tapahdu.
 Juuri tämän takia on kerta kaikkiaan epäreilua sälyttää vastuu ilmastonmuutoksen torjumisesta kuluttajien harteille, arvioi kansainvälisten ilmastoasioiden pääneuvottelija, ympäristöneuvos  Outi Honkatukia  ympäristöministeriöstä.
 –Meillä on taipumus sanoa, että kuluttaja päättää. Se on vastuunpakoilua. On hallituksen tehtävä päättää ilmastopolitiikasta ja sen instrumenteista.
 Kansalaiset ovat  ilmastobarometrin mukaan  valmiita siihen, että joku tekee ne kuuluisat kipeät päätökset. Poliitikoille  ilmastopolitiikan kiristäminen  ei sen sijaan vaalien alla tunnu maistuvan.
 Ikävä totuus 1: Ruoka on Suomessa liian halpaa
 Hyvää tarkoittava kansalainen voi vahingossa jopa päätyä paisuttamaan hiilijalanjälkeään.
 Esimerkiksi kun valtameriin päätyneet muovipussit tappoivat mereneläimiä, järkyttyneet kuluttajat alkoivat vältellä myös järkevää muovin käyttöä. Ruuat pilaantuivat, hävikki kasvoi.
 Kaatopaikoilla mätänevä biojäte on iso kasvihuonekaasujen lähde, Luonnonvarakeskus Luken mukaan noin 100 000 henkilöauton hiilidioksidipäästöjen verran vuodessa.
 –Muovin "pahuus" on yksi tyypillisistä väärinkäsityksistä. Ruuan säilyttämisessä se on ekoteko, sanoo Luken erikoistutkija  Juha-Matti Katajajuuri .
 Taas yksi esimerkki siitä, etteivät vapaaehtoisvoimat riitä ilmastokysymyksen ratkaisemiseksi.
 Paras keino ruokahävikin vähentämiseksi olisi Honkatukian mukaan yksinkertaisesti nostaa ruuan hintaa. Aihe on poliittinen pommi, melkein tabu, mutta hän sohaisee sitä silti.
 –Ruoka on Suomessa tietyllä tavalla liian halpaa, jos sitä riittää tuhlattavaksi. Jos ruoka olisi arvokkaampaa, sitä tuhlattaisiin vähemmän.
 Ruuan alv on nyt 14 prosenttia eli kymmenen prosenttiyksikköä yleistä arvonlisäveroa matalampi.
 –Yksi tapa nostaa ruuan hintaa olisi yhtenäistää arvonlisäverokantoja.
 Ruuan verokannan nosto esimerkiksi viidellä prosenttiyksiköllä olisi tasavero ja todella tuntuisi kukkarossa. Siksi Honkatukia epäileekin, ettei mikään puolueista innostu ajatuksesta. Mutta kymmenen vuoden päästä voi olla eri ääni kellossa.
 Ikävä totuus 2: Pelto on maatalouden pahimpia kuormittajia
 Naudanlihan ilmastokuorma on iso, oli se suomalaista tai ulkomaista.
 Luonnonvarakeskus on vertaillut sen tuotannon ilmastovaikutuksia Suomen, Tanskan ja Saksan kesken, eikä merkittäviä eroja löytynyt. Nauta on märehtijä, eikä sitä voi muuksi muuttaa.
 – Noin 40 prosenttia naudanlihan elinkaaren päästöistä tulee ruoansulatuksen metaanipäästöinä, kertoo Luken Katajajuuri.
 Kypsennetyn naudanlihan  ilmastovaikutus on yli 25–50  kiloa, tai kuten termi tieteellisesti kuuluu, hiilidioksidiekvivalenttikiloa.
 Kokonaisuudessa ei kotimaisuudella tai ulkomaisuudella ole juuri merkitystä, vaikka lihoja kuljetetaan pitkiä matkoja, koska kuljetusten osuus hiilijalanjäljestä on todella pieni.
 Turvepellot ovat isoin yksittäinen kasvihuonekaasujen lähde
 Vaikka vihanneksia rahdataan toiselta puolelta maapalloa, kontteihin mahtuu niin paljon tavaraa, että yhden riisi- tai hedelmäkilon ilmastovaikutus jää kauas naudanlihasta.
 Joka tapauksessa porsaanlihan vastaava hiilijälki on selvästi pienempi, kypsänä noin 5–9 ja ja broilerilla 3–7, ja banaanilla kuljetuksetkin mukaan laskettuna noin kilon.
 –Lukuja voi esittää monella tapaa. Kypsennetyn lihan jalanjälki on tietysti suurempi kuin raa'an, koska tulee muun muassa paistohävikkiä, Katajajuuri pui.
 Sekin vaikuttaa kokonaiskuormitukseen, onko kyse pelkästä lihakarjasta vai tuottaako lehmä myös maitoa.
 Asiat eivät ole mustavalkoisia. Lihan osuutta tulee pienentää
 Mutta. Juuri kun alkaa näyttää selvältä, että liha on isoin syyllinen, tulee uutta tietoa. Katajajuuri kertoo, että iso pahis onkin pelto.
 Turvepellot ovat Suomen maatalouden isoin yksittäinen kasvihuonekaasujen lähde. Vaikka vain runsas kymmenes peltoalasta on turvepeltoa, ne vastaavat jopa puolesta maatalouden ilmastovaikutuksista.
 Syynä on Suomen soinen ja turpeinen maaperä, josta vapautuu jatkuvasti hiiltä ja typpeä ilmakehään, vaikka siinä ei laiduntaisi yhtään lehmää.
 –Jos halutaan todella isoja päästövähennyksiä suomalaisessa maataloudessa, turvepeltojen määrää tulisi pystyä vähentämään esimerkiksi metsittämällä niitä, Katajajuuri jatkaa.
 Keskusta tarttui nopeasti Luken tietoon.
 Ympäristö- ja maatalousministerit  Kimmo Tiilikainen  (kesk.) ja  Jari Leppä  (kesk.) esittävät, että kasvihuonepäästöjä voidaan vähentää jopa miljoonalla tonnilla vuodessa nostamalla turvepeltojen pohjavettä ja muuttamalla ne soiksi. Päälle viljeltäisiin hieskoivua hiiltä sitomaan.
 Se vastaisi heidän mukaansa 250–400 000 auton vuosipäästöjä, eli enemmän kuin vuotuinen ruokahävikki.
 Yksittäiset keinot, kuten turvepeltoihin puuttuminen ei päästöongelmaa ratkaise. Myös lihan osuutta pitää Katajajuuren mukaan jonkin verran pienentää.
 – Asiat eivät olet mustavalkoisia. Samanaikaisesti kulutuksessa tulisi lisätä kasvikunnan tuotteiden osuutta. Tällöin pienemmällä pinta-alalla ja pienemmillä päästöillä saataisiin tuotettua suomalaista ruokaa.
 Ikävä totuus 3: Lentoliikenne kasvaa – päästöt myös
 Suomalaisten ulkomaanmatkoista tupruaa taivaalle noin neljä miljoonaa CO2-tonnia vuodessa. Lisäksi lentämisellä on ilmastoon tuplavaikutus muuhun liikenteeseen verrattuna, koska myös koneen moottoreista tuleva vesihöyry ja typpipäästöt lämmittävät ilmakehää.
 Liikenteen päästöt muodostavat viidenneksen Suomen päästöistä. Mitä pitää tehdä?
 Pitää pistää lisää paukkuja nopeisiin ja sujuviin raideyhteyksiin, sanoo hallitussihteeri  Janne Mänttäri  liikenne- ja viestintäministeriöstä.
 –Muutaman sadan kilometrin matkoihin pitäisi käyttää entistä useammin junaa.
 Tällaisia hankkeita ovat esimerkiksi "noin tunnin junat" Helsingistä Tampereelle ja Turkuun.
 –Toivottavasti raideyhteyksien kehittämiseen löytyy rahaa Suomelta jatkossakin, Mänttäri lähettää tulevalle hallitukselle terveiset.
 Pohjoismainen puhtaan polttoaineen markkina kuulostaa jo houkuttelevalta  Janne Mänttäri
 Kuluttaja voi vähentää satoja lentomaileja suosimalla suoria lentoja. Lomamatkan voi yhdistää työmatkaan, jolloin edestakainen lentely vähenee.
 Nämä keinot eivät kuitenkaan riitä. Kun katsoo SYKE:n  ennustetta lentämisen päästöistä vuonna 2037 , huomaa, että maailman lentoliikenne todella on tuplaantumassa.
 Janne Mänttärin mukaan lähitulevaisuuden avainsana on biopolttoaine. Neste on edelläkävijä biopolttoaineen tuottajana.
 Mänttäri brändäisi Helsinki-Vantaan uusiutuvien polttoaineiden lentokentäksi. Uusiutuvien osuutta kerosiinin rinnalla lisättäisiin pikku hiljaa.
 –Yhden maan markkinoilla ei vielä olisi vaikutusta, mutta Norjassa ja Ruotsissakin on vastaavanlaisia pohdintoja. Pohjoismainen puhtaan polttoaineen markkina-alue alkaa varmasti jo kuulostaa houkuttelevalta.
 Projektia hankaloittaa se, että kerosiini on puoli-ilmaista verrattuna biopolttoaineisiin. Siksi tarjontaa ei käytännössä ole.
 On ironista, että ilmaston hyväksi tehty polttoainevalinta nostaisi lipun hintoja niin paljon, että se vähentäisi bisneksen näkökulmasta lentoliikennettä jo liikaa.
 Tarvitaan siis taas poliitikkoja, jotka ovat valmiita tekemään kipeitä päätöksiä.
 –Operaattoreiden harteille ei voi kokonaan kaataa, eli se edellyttää julkista ja yksityistä tukea jossain muodossa.
 Isot päätökset tehdään kansainvälisen siviili-ilmailujärjestö ICAO:n neuvotteluissa.
 –Hiilelle pitää saada kovempi hinta, se on hyvin yksinkertaista, Mänttäri kiteyttää.
 Ikävä totuus 4: Kiellot eivät toimi, sen osoitti jo kieltolaki
 Voisiko niukasta kuluttamisesta, junamatkustamisesta tai kasvisruuasta tulla statussymboli, ja autoilusta noloa?
 Kuluttajia on vaikeaa ohjata valistuksella tai kielloilla. Tupakointi ei vähentynyt vuosikymmeniin, vaikka sen terveyshaitat tiedettiin, kunnes siihen liitetty dekadentti charmi haihtui ja mielikuvat muuttuivat negatiivisemmiksi.
 Trendit ohjaavat kulutusta enemmän kuin verot  Tuomas Kosonen
 THL:n  Heli Kuusipalo  listaa toimia, joilla Suomessa on lakikeinoin saatu aikaan muutoksia ihmisten ruokatottumuksissa.
 Lista on lyhyt ja ytimekäs: suola. Suolan osuutta elintarvikkeissa onnistuttiin vähentämään, ja joukkoruokailussa siihen alettiin lisätä jodia.
 – Suolan vähentämisellä on säästetty vuosittain satoja tuhansia euroja lääkekuluissa ja etenkin ihmisten elämänlaadussa. Eliniänodote on pidentynyt ja elämänlaatu parantunut kymmenillä vuosilla kahdessa sukupolvessa, Kuusipalo kertoo.
 Mutta siihen lista pitkälti loppuukin. Laki on parantanut myös sianlihan rasvan laatua, mutta esimerkiksi ihmisten voin käytön vähenemiseen on muut syyt.
 – Ilmastonäkökulmasta politiikkatoimia ei ole vielä tehty. Kiellot ovat huonoja ja verotuskin toimii vain jossain määrin, Kuusipalo arvioi.
 Trendit, kuten ilmastotietoisuus, saattavatkin ohjata kulutusta enemmän kuin vero-ohjailu, pohtii Palkansaajien tutkimuslaitoksen (PT) tutkimusjohtaja  Tuomas Kosonen .
 PT selvitti, miten sokeriveron nosto 2011 vaikutti karkin kulutukseen. Vaikutus oli odotetusti niukka. Sen sijaan virvoitusjuomissa 2014 veron korotuksella oli vaikutusta. Sokeroitujen limujen hinta nousi, mutta light-limujen ei. Niiden käyttö lisääntyi jonkin verran.
 –Tulos tukee käsitystä, että veroilla on ohjausvaikutusta, mutta vain, jos tarjolla on hyvin samanlainen tuote eli substituutti, pakkausta myöten, Kosonen sanoo.
 Lehmänmaitoa maultaan ja olemukseltaan muistuttavat soija- ja kauramaito ovat paikoitellen nousseet spontaanisti myyntihiteiksi. SDP:n  Antti Rinteen  väläyttämä lihan täsmävero taas on tyrmätty niin vero- kuin ilmastoasiantuntijoiden joukosta.
 – Lihaa korvaavat tuotteet ovat tuskin kuluttajalle riittävän samanlaisia, että verojen kautta tapahtuvalla ohjauksella olisi vaikutusta, Kosonen sanoo.
 Kelvollisempi ilmastoveron ohjauskohde olisi Kososen mukaan auto.
 –Autoverolla olisi läheisempiä substituutteja siinä tapauksessa, että verotetaan CO2-päästöjä, ja henkilöllä on mahdollisuus ostaa isopäästöisen auton tilalle vähäpäästöinen.
 Ikävä totuus 5: Maatalouden tukia pitää poistaa
 Kasvihuonepäästöjen kannalta on melko yhdentekevää, onko osa ihmisistä kasvissyöjiä vai ei, jos maataloustuotannon laajuus säilyy entisellään.
 Maatalouden osuus  Suomen kasvihuonepäästöistä on noin viidennes, suurin piirtein yhtä paljon kuin liikenteen.
 Mutta aihe on hyvin herkkä. Outi Honkatukia kuvailee sitä "elefantiksi, josta kukaan ei halua puhua".
 –Kysymys on todella vaikea, koska kaikkien pitää syödä, mutta karjatalouden päästöt ovat isot, ja se koskee myös maidontuotantoa, Outi Honkatukia huokaa.
 Hän kehottaa poliitikkoja silti puuttumaan elefanttiin. Tarkemmin sanoen, leikkaamaan maataloustukia.
 –Tukia olisi järkevää vähentää. Näin ei kannustettaisi ylituotantoon, eikä pidettäisi keinotekoisesti maataloustuotteiden hintoja alhaisina.
 EU uudistaa maatalouspolitiikkaansa parhaillaan.
 –Siinä pitäisi mennä ympäristö- ja ilmastokärki edellä, Honkatukia sanoo.
 Ruoka ei ole vain ruokaa. Ruuan omavaraisuus ja puhtaus on arvo. Ja harva haluaa viedä  lehmät pelloilta tai maataloustuottajilta  työn.
 – Lihateollisuus on vajaa 30 prosenttia koko Suomen ruokateollisuuden arvosta, kertoo Elintarviketeollisuuden liiton ETL:n johtaja  Heli Tammivuori .
 Tukien leikkaaminen nostaisi ruuan hintaa, ja vähentäisi väistämättä maatiloja.
 ETL:n Tammivuori epäilee, ettei keino toimisi edes päästöleikkurina, vaan ilmastovaikutukset vain ulkoistettaisiin muihin maihin. Samalla ruuan laatu kärsisi.
 Honkatukia on eri mieltä. Ratkaisu on laskea tukia yhtä aikaa koko EU:ssa.
 – Tuontiruuan hinnan nostaminen pitäisi tapahtua koko EU:n laajuisesti. Euro on loppujen lopuksi hyvä ohjauskeino.
 Ikävä totuus 6: Kiinaa ei voi syyttää
 Entä se hankalin asia: miljardit kiinalaiset ja intialaiset, jotka keskiluokkaistuvat ja haluavat oman osansa elintasosta?
 Siihen ei ikävä kyllä ole helppoa vastausta.
 –Tämä on se toinen elefantti. Kun väestö vaurastuu, se tarvitsee enemmän energiaa, sähköä, härpäkkeitä, Outi Honkatukia muotoilee.
 Halutaanko olla edelläkävijä vai neliraajajarrutuksessa?  Outi Honkatukia
 Kolme neljäsosaa maailman kasvihuonekaasupäästöistä tulee energiantuotannosta, ja niistä iso osa Aasian kivihiilimyllyistä.
 Tämä tilanne ei kuitenkaan tule välttämättä jatkumaan kovin pitkään, Honkatukia huomauttaa. Päästötön teknologia on jo olemassa, samoin kansainväliset sopimukset ja niiden paine.
 –Jo nyt kasvavasta energian tarpeesta valtaosa tuotetaan uusiutuvasti. Esimerkiksi USA:n päästöt ovat korkeat, mutta ne eivät enää kasva, Honkatukia sanoo.
 Ydinkysymys on, miten nopeasti hiilimaat siirtyvät päästöttömään energiaan. Avainasemassa ovat maiden omat kansalaiset.
 –Kiina investoi uusiutuvaan energiaan todella suuria summia, ja Kiinassa oma väestö on jo alkanut vaatia toimia heikon ilmanlaadun takia.
 Suomi voi valita, minkälaisen roolin se tässä kehityskulussa ottaa. Kaikilla on edessään sama tavoite, hiilineutraalius eli hiilidioksidipäästöjen ja hiilinielujen tasapaino.
 – Loppujen lopuksi kysymys kuuluu, halutaanko se tehdä edelläkävijänä vai neliraajajarrutuksessa. Edelläkävijänä Suomi tuottaa innovaatioita, saa vientipotentiaalia, ja talouskasvua.

Ilmastonmuutokselle on pakko tehdä jotain, mutta mitä se olisi – tarjolla vain ikäviä vastauksia


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Ykkösolut elää uutta renessanssia, koska känni ei ole enää cool
 Olutkulttuuri on murroksessa  Suomessa, kun yhä useampi valitsee baaritiskillä matalan alkoholin tai täysin alkoholittoman juoman. Tähän murrokseen myös Suomen suurimmat panimot pyrkivät nyt vastaamaan kehittämällä uusia vaihtoehtoja perinteiselle vaalealle lager-tyyppiselle ykkösoluelle: Ipaa, tummaa lageria ja gluteenitonta luomuolutta.
 EU-maat yrittävät välttää aikavyöhykkeiden tilkkutäkin
 EU-maissa alkaa pian pohdiskelu siitä,  mihin aikavyöhykkeeseen kukin jäsenmaa  haluaa jatkossa kellonsa asettaa. Europarlamentti hyväksyi alkuviikolla päätöksen, jonka mukaan se kannattaa kellonaikojen siirtelyn lopettamista keväisin ja syksyisin vuodesta 2021 lähtien. Suomessa siirrytään kesäaikaan varhain sunnuntaiaamuna, kun kelloja siirretään tunti eteenpäin.
 Ian Langsdon / EPA
 TUIlle mahdollisesti jättitappiot Boeing-lentokiellosta
 Euroopan suurin matkailualan yritys TUI on ilmoittanut yhtiön liiketuloksen  laskevan merkittävästi  lentokonevalmistaja Boeing 737 MAX:n maailmanlaajuisen lentokiellon vuoksi. TUIn mukaan kuluvan vuoden liiketulos laskee 200 miljoonalla eurolla, mikäli koneet pysyvät lentokiellossa heinäkuun puoleen väliin saakka. TUIlla on ollut käytössään 15 Boeing 737 MAX -konetta.
  Joe Raedle / AFP
 Ilmastonmuutoksen torjunnassa tarjolla vain ikäviä ratkaisuja
 Ilmastonmuutoksen torjunta vaatisi päättäjiltä kipeitä päätöksiä, mutta ongelma on, että tarjolla on vain ikäviä vaihtoehtoja. Asiantuntijat kertovat, millaisiin keinoihin poliitikkojen olisi oltava valmiita,  jotta viimein päästäisiin tositoimiin .
 Esko Jämsä / AOP
 Kiinassa monet vanhemmat pitävät masentunutta nuorta heikkona
 Kiinassa mielenterveysongelmiin liittyy vahva leimautumisen pelko ja häpeä. Vain harva masentunut saa asianmukaista hoitoa. Oireita joko hävetään  tai niitä ei tunnisteta .
 "Syö, nuku, särje, toista", neuvoo kyltti pekingiläisen raivohuoneen seinällä. Jenny Matikainen / Yle
 Sää kylmenee, mutta aurinko jatkaa paistamistaan
 Sää jatkuu suuressa osassa maata aurinkoisena, kertoo Ylen meteorologi  Matti Huutonen . Pohjoisessa ja idässä voi tulla joitain räntäkuuroja. Illalla lounaaseen leviää vesisateita. Lämpötila laskee selvästi edellispäivien lukemista, mutta etelässä voi olla edelleen ylimmillään 10 astetta.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .
 Sääkartta lauantaille 30. maaliskuuta.  Yle

Herätys: Ykkösolut on nyt pop, ilmastonmuutoksen hillintä tekee kipeää, harvoja masentuneita autetaan Kiinassa, sää viilenee


Summary: Suomessa seurataan Keski-Euroopan trendiä, jossa panimot kehittävät täysin uudenlaisia matalan alkoholin juomia.

Olutkulttuurin murros ei vielä erotu kovin selvästi arkisena iltapäivänä olutravintolassa Helsingin keskustassa. Baaritiskillä tilataan tavallisen vahvuista ipaa, lageria tai stoutia.
 Matala-alkoholisia oluita ei voi vielä kutsua koko kansan huviksi, mutta muutaman vuoden päästä tilanne voi olla jo toinen.
 Teerenpelin ravintolapäällikön  Miika Korpelan  mukaan matalamman alkoholin juomia kysytään yhä useammin. Tai asian voi nähdä myös niin päin, että oluelta haetaan nykyään makuelämyksiä. Silloin ei haittaa, vaikka alkoholiprosentti olisi kahden tai kolmen tienoilla, koska tavoitteena ei ole päästä känniin.
 – Erityisen kysyttyjä ovat juuri nyt sour-oluet eli hapanoluet. Niissä on yleensä hieman vähemmän alkoholia kuin oluissa yleensä, noin 3,5 prosenttia. Makua senkin edestä, sanoo Korpela.
 Nurmijärveläinen Tapio Hirvonen valitsee ykkösoluen esimerkiksi niissä tilanteissa, kun hän on autolla liikkeellä. Hänen mielestä erityyppiset ja eri makuiset matalan alkoholin juomat ovat tervetullut lisä suomalaiseen olutkulttuuriin. Menneiden vuosien humalahakuista juomiskulttuuria ei Hirvoselle jää ikävä. Annika Martikainen / Yle
 Ykkösolut ei ole enää pelkkää haaleaa lageria
 Monelle tulee matala-alkoholisesta juomasta mieleen klassinen ykkösolut, joka on noin 2,7 prosentin vahvuista. Se on saanut nimensä veroluokan mukaan ja panimoala pitää sitä vanhahtavana. He puhuvat mieluummin  matala-alkoholillisista juomista , joiden alkoholipitoisuus on 2–3 tienoilla.
 Matala-alkoholillisten oluiden suosio on lähtenyt hienoiseen kasvuun viime vuosina. Panimoliiton tilaston mukaan kahdessa vuodessa kasvua on ollut lähes 8 prosenttia.
 Vielä ei kuitenkaan voi puhua samanlaisesta räjähdysmäisestä kasvusta, jota on ollut  alkoholittomien oluiden myynnissä  (Kauppalehti). Kyse on kuitenkin samasta ilmiöstä: känni ei ole enää cool, terveelliset elämäntavat ovat kuuminta hottia ja moni valitsee erikoisoluen, koska juo olutta maun takia. Keskikaljan myyntiluvut  ovat puolestaan kääntyneet laskuun .
 Lähivuosina tulemme näkemään mielenkiintoisia uusia konsepteja ja tuotteita. Esimerkiksi aikuisten virvoitusjuomia, jotka ovat virvoitusjuoman ja oluen väliltä.  Johan Jacobsson, Sinebrychoff
 Tähän murrokseen myös Suomen suurimmat panimot pyrkivät nyt vastaamaan. Ykkösolut elää uutta renessanssia vuosikausia uinuttuaan. Kauppojen hyllyille on tullut uusia vaihtoehtoja perinteiselle vaalealle lager-tyyppiselle ykkösoluelle: ipaa, tummaa lageria ja gluteenitonta luomuolutta.
 Matalan alkoholin ja alkoholittomien oluiden taakkana on ollut se, että osa oluen ystävistä on pitänyt niitä tylsän makuisina: alkoholi on nimittäin oluen runko ja ryhti – ja ilman sitä oluesta tulee helposti väljän oloista.
 Panimoala vakuuttaa kuitenkin, että panimotekniikka on parantunut viime vuosina ja matalan alkoholin oluita kehitetään nyt maku edellä.
 Olvi toi ykkösvahvuisen ipan markkinoille syksyllä, koska asiakkaat olivat toivoneet uusia makuja vähemmällä alkoholiprosentilla. Oluiden tuoteryhmäpäällikön  Heidi Erämaan  mukaan uutuuden suosio on ylittänyt odotukset.
 – Näimme, että trendi on olemassa ja aika oli sille kypsä, sanoo Erämaa.
 Vantaalainen Robert Sjöblom ei ole vakuuttunut matalan alkoholin tai täysin alkoholittomista oluista, vaikka hän on kokeillut noin tusinaa erilaista Suomessa ja Saksassa: "Vaikka alkoholiprosentilla ei ole minulle merkitystä, vahvemmat oluet vain maistuvat paremmalta. Matalan alkoholin oluista vain puuttuu jotain." Annika Martikainen / Yle
 Keski-Euroopassa on jo merkkejä aivan uusista tuotteista
 Tämä on vasta alkua. Keski-Euroopassa on jo nähtävissä, että matala-alkoholillisten juomien valikoima kasvaa ja monipuolistuu, sanoo Sinebrychoffin oluista vastaava markkinointijohtaja  Johan Jacobsson.
 – Lähivuosina tulemme näkemään mielenkiintoisia uusia konsepteja ja tuotteita. Esimerkiksi aikuisten virvoitusjuomia, jotka ovat virvoitusjuoman ja oluen väliltä, visioi Jacobsson.
 Hartwallin markkinointipäällikön  Turkka Hirvosen  mukaan olemme muutoksen alussa: matala-alkoholillisista oluista on tulossa osa suomalaista olutkulttuuria. Samalla käyttötilanteet muuttuvat ja monipuolistuvat, kun lounaan kanssa voi juoda alkoholittoman siiderin.
 Myös suomalaiset pienpanimot ovat heränneet pikkuhiljaa uuteen trendiin, sanoo ravintolapäällikkö Korpela. Nyt suomalaispanimot ovat innostuneet tekemään session ipaa, jossa alkoholipitoisuus jää 4 prosentin tuntumaan.
 Tammikuu on perinteisesti ollut ravintoloissa hiljaista aikaa, mutta tipaton ei näkynyt ainakaan Helsingin ydinkeskustan Teerenpelissä.
 – Toimme kymmenkunta alkoholitonta olutta valikoimaan ja asiakkaita riitti. Ihmiset kävivät silti ravintoloissa, mutta ei juotu alkoholia. Loistava trendi, sanoo ravintolapäällikkö Korpela.
 Lue lisää:
 Olut ja lonkero syöksyivät – näin rajua myyntiromahdusta Alkossa ei ole nähty neljännesvuosisataan
 Oluen maistelu on harrastus, jossa tutustuu jälkimaun ja vaahdon lisäksi uusiin ihmisiin – "Joskus uutuuden maistaminen jää yhteen kertaan"
 Panimoteollisuus katsoi tulevaisuuteen: kannabisolut ja alkoholittomat kasvattavat suosiotaan
 Tarkkana alkoholittoman oluen kanssa – Alkoholittomasta ei ole urheilujuomaksi, eivätkä kaikki alkoholittomat oluet sovi alkoholiongelmaisille

Ykkösolut elää uutta renessanssia: känni ei ole enää cool, siksi yhä useampi valitsee matala-alkoholillisen oluen


Summary: AirPower-laturia mainostettiin mattona, jolla voi ladata useita Applen laitteita samanaikaisesti.

Elektroniikan ja sähkölaitteiden valmistus

Teknologiayritys Apple on ilmoittanut, ettei se tuo markkinoille lupaamaansa langatonta AirPower-laturia.
 Tapaus on harvinainen, sillä Apple ei ole usein perunut jo mainostamiensa tuotteiden tuontia markkinoille.
 Syyksi yhtiö ilmoittaa sen, ettei se ole saanut AirPower-nimeä kantavaa laturiaan toimimaan tavalla, joka vastaisi Applen korkeisiin laatuvaatimuksiin.
 Britannian yleisradioyhtiön BBC:n mukaan AirPower-laturin ongelmana oli ylikuumeneminen. Apple ei ole vahvistanut väitettä.
 AirPower-laturi julkistettiin ensimmäistä kertaa vuonna 2017. Sen piti tulla myyntiin vuonna 2018, mutta se viivästyi useaan otteeseen.
 AirPower on käytännössä sähkövirtaan kytketty matto, jonka päällä voi ladata samanaikaisesti useita Applen tuotteita, kuten puhelimia, älykelloja sekä langattomia kuulokkeita.
 Applen kilpailijat Huawei ja Samsung ovat tuoneet markkinoille omat versionsa langattomista latureista.
 Lue myös:
 Techcrunch: Apple cancels AirPower product, citing inability to meet its high standards for hardware

Apple perui aikeensa langattoman laturin markkinoille tuomisesta – "Emme saaneet sitä toimimaan tarpeeksi hyvin"


Summary: Europarlamentti puoltaa kellojen siirtelystä luopumista. Suomi ajaa kellonaikadirektiivin hyväksymistä tänä vuonna.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Suomi kesäaikaan Suomi siirtyy kesäaikaan sunnuntaina aamuyöstä. Kelloja siirretään tunti eteenpäin. Talvi- eli normaaliaikaan palataan lokakuun lopussa. Silloin kelloja siirretään tunti taaksepäin. Kesäaika on ollut käytössä Suomessa vuodesta 1981. Euroopassa se otettiin yleisesti käyttöön vuotta aiemmin 1980.
 EU-maissa käynnistyy lähiaikoina vimmattu pohdiskelu siitä, mihin aikavyöhykkeeseen kukin jäsenmaa haluaa jatkossa kellonsa asettaa. Tuuminnan taustalla on europarlamentin alkuviikolla hyväksymä päätös, jonka mukaisesti se kannattaa kellonaikojen siirtelyn lopettamista keväisin ja syksyisin vuodesta 2021 lähtien.
 Lopullisen kellonaikadirektiivin hyväksyy EU:n ministerineuvosto. Suomi toivoo päätöksen tästä syntyvän vielä oman puheenjohtajakautensa aikana eli loppuvuodesta.
 Pirstaloituuko Eurooppa
 Kunkin jäsenmaan käsiin jää kuitenkin valta päättää omassa maassa noudatettavasta aikavyöhykkeestä. Maiden on päätettävä siitä vuoden sisällä, mielellään nopeamminkin.
 Kellorallista luopumista voimakkasti ajanut Suomi toivoo EU:n nykyisen puheenjohtajamaan Romanian koordinoivan kantoja. Vaarana on, että EU:sta tulee aikavyöhykkeiden tilkkutäkki, jos maat eivät kykene sopimaan kutakuinkin yhtenäisestä kellonaikalinjasta.
 – EU:ssa on nyt käytössä kolme aikavyöhykettä ja Suomen mielestä se on enimmäismäärä jatkossakin, ettei Eurooppa pirstaloidu eri aikavyöhykkeisiin. Ettei esimerkiksi Hollannissa ole käytössä eri kellonaika kuin Belgiassa, kuvaa uhkia liikenneneuvos  Maria Rautavirta  liikenne- ja viestintäministeriöstä.
 Yle Uutisgrafiikka
 Suomi ajaa talviaikaa
 Suomi on oman kantansa alustavasti paaluttanut jo helmikuun alussa, ensimmäisenä EU-maista. Hallituksen EU-ministerivaliokunta päätti, että Suomi pitää lähtökohtaisesti parhaimpana vaihtoehtona Suomen pysyväksi ajaksi talvi- eli normaaliaikaa.
 Alustavasta aikavalinnasta huolimatta Suomi ei sulje pois muun aikavyöhykkeen valintaa, jos kantaa on neuvottelujen edetessä arvioitava uudelleen.
 – Me seuraamme tietysti, mitä naapurimaat ja isot jäsenmaat päättävät omasta aikavyöhykkeestään, Rautavirta kertoo.
 Baltian maissa, Kreikassa, Romaniassa ja Bulgariassa kellot ovat samassa ajassa Suomen kanssa. Ruotsissa kuten muutenkin valtaosassa EU-maita noudatetaan Keski-Euroopan aikaa eli kellot ovat tunnin jäljessä Suomea. Kaksi tuntia Suomea perässä ollaan Britanniassa, Irlannissa ja Portugalissa.
 Aikalaki 2020
 Jos kellodirektiivi hyväksytään loppuvuodesta, aletaan Suomessa valmistella lakiesitystä Suomen haluamasta aikavyöhykkeestä ensi vuoden alkupuolella.
 Näillä näkymin se on nykyinen talvi- eli normaaliaika.  Kyselyissä yli puolet vastaajista  on sitä kannattanut ja uusia aikakyselyitä ei näillä näkymin ole tulossa.
 Normaalin tapaan lainvalmisteluun kuuluu lausuntokierros, johon kuka tahansa voi lähettää näkemyksensä suomalaisille soveliammasta aikavyöhykkeestä.
 Jos lakiesitys etenee normaaliaikataulussa, eduskunta päättää Suomen aikavyöhykkeestä loppuvuodesta 2020 ja siihen siirrytään 2021.
 Lue myös:
 Europarlamentti puoltaa kellojen siirtelystä luopumista vuonna 2021
 Hallitus tarkensi kantaansa kesäaikajärjestelystä – ”Suomi ei sulje pois muun aikavyöhykkeen valintaa”
 Tiukka äänestystulos selvisi: Talviaika sai enemmän kannatusta

Aikavyöhykkeiden tilkkutäkki yritetään välttää EU-maissa – Suomi ilmoitti oman kantansa ensimmäisenä


Summary: Kiinassa vain harva masentunut saa asianmukaista hoitoa. Oireita joko hävetään tai niitä ei tunnisteta.

Rikkoutuvan lasin ääni kantaa yli pauhaavan musiikin.
 Suljetussa ovessa on pieni ikkuna, josta näkee valkoiseen haalariin ja hitsausmaskiin pukeutuneen hahmon. Se asettaa tyhjiä pulloja yksi kerrallaan tynnyrin päälle ja lyö ne seinään pesäpallomailan näköisellä kapistuksella.
 Hahmo karjaisee joka lyönnillä. Huuto ja lyönti, räks. Huuto ja lyönti, räks. Nurkassa seisoo toinen hahmo. Kun on sen vuoro, isku hajottaa pullon vain vaivoin.
 Puolen tunnin päästä huoneen ovi avautuu. Valkoisesta haalarista kuoriutuu parikymppinen mies ja toisesta suojapuvusta nuori nainen. Tyylinsä puolesta he voisivat hyvin olla matkalla kaupungin viileimmälle klubille.
 Mies maksaa kassalla viidenkymmenen euron arvoisen laskun, ja kaksikko poistuu Pekingin iltaan.
 – He olivat juuri eronneet, kassan takana oleva  Jin Meng  sanoo.
 Tiskin takana istuva Jin Meng arvioi, että noin viidesosa asiakkaista tulee silloin, kun heitä ahdistaa, surettaa tai ärsyttää.  Jenny Matikainen / Yle
 Tällaista on raivohuoneen arki.  Smash-nimisen paikan asiakkaat voivat maksua vastaan sulkeutua pieneen huoneeseen ja hakata säpäleiksi erilaisia esineitä. Puoli tuntia yksin huoneessa maksaa 26 euroa. Ryhmässä pääsee vähän halvemmalla.
 Tyhjät pullot kuuluvat hintaan, ja niiden lisäksi voi ostaa lisää hajotettavaa. Tarjolla on näyttöjä, televisioita, vesiautomaatteja, kaikkea mahdollista vanhentunutta kodin elektroniikkaa. Lisäksi on mallinukkeja.
 Suurin osa asiakkaista tulee Smash-huoneeseen pitämään hauskaa. Mutta toisaalta huomattavan moni tulee silloin, kun ahdistaa, surettaa tai ärsyttää. Jinin tuntuman mukaan heitä on noin viidennes asiakkaista.
 – Kerran eräs mies tuli yksin. Hän osti mallinuken ja repi sen käsin hajalle. Sen jälkeen hän istui pitkään itkemässä, Jin kertoo.
 Myös tämä mies oli eronnut, sanoo Jin.

 Raivohuoneessa voi paiskoa tavaroita rikki valvotuissa oloissa. Jenny Matikainen / Yle
 Sitten on nainen, joka hajotti kaikki hääkuvansa. Tyttöjä, jotka hakkaavat säpäleiksi meikkipurkkinsa. Ja monia, jotka tulevat hyvillä mielin mutta päätyvät itkemään.
 Suljettu tila vapauttaa tunteet, Jin sanoo. Jokainen voi soittaa huoneessa mieleistään musiikkia.
 Huone tarjoaa tilan myös villille ilolle. Eräät tytöt mäiskivät pulloja seinään hetken ja tanssivat sitten diskoa. Sen jälkeen he jatkoivat pullojen rikkomista.
 Jin perusti raivohuoneen viime vuonna ystävänsä kanssa. He kopioivat mallin Yhdysvalloista. Sopiva paikka löytyi nuorten suosimalta 798-taidealueelta.
 – Arjessa ihmisten on koko ajan pidettävä yllä kulissia. Ei ole tilaa olla oma itsensä ja kohdata omia tunteitaan, Jin sanoo.
 Siksi hän uskoo, että raivohuoneelle on Pekingissä tilausta.
 Tapahtui mitä tahansa, kunnon kiinalainen esittää, että kaikki on kunnossa. Kerro hyvät uutiset, älä huonoja, kuuluu sanonta.
 Raivohuoneeseen tullaan pitämään hauskaa, mutta moni haluaa myös purkaa stressiä. Jenny Matikainen / Yle
 Urbaaneista raivonpurkupaikoista  on tullut viime vuosina jopa jonkinlainen trendi.  Suomessakin on kiukkuhuoneita , ja Bangladeshiin on ollut rakenteilla jopa kokonainen vihanhallintapuisto.
 Vaikka raivohuone ei ole kiinalainen keksintö, se sopii kiinalaisten mielenlaatuun erinomaisesti.
 Negatiivisilla tunteiĺla ei Kiinassa retostella. Kasvojen säilyttäminen on täkäläinen sisu. Tapahtui mitä tahansa, kunnon kiinalainen esittää, että kaikki on kunnossa. Kerro hyvät uutiset, älä huonoja, kuuluu sanonta.
 Ehkä osin siksi ahdistuksesta ja masennuksesta puhuminen on Kiinassa edelleen vaikeaa.
 Pekingiläisellä hipsterialueella sijaitsevan trendikkään bisneksen yhdistäminen mielenterveyden häiriöihin voi tuntua uskaliaalta. Raivohuoneen asiakkaat eivät tietenkään välttämättä kärsi mielenterveysongelmista.
 Mutta raivohuone on oiva paikka puhua nuorten kanssa elämän huolista, sillä siellä tunteet ovat jo valmiiksi pinnassa.
 Good vibes only eli "vain hyviä fiiliksiä", lukee raivohuoneen seinällä. Jenny Matikainen / Yle
 Kiinassa mielenterveysongelmiin  liittyy vahva leimautumisen pelko ja häpeä, sanoo masennuksen hoitoon erikoistunut psykiatrian erikoislääkäri  Wang Gang . Hän toimii johtavana lääkärinä Pekingin Andingin psykiatrisessa sairaalassa.
 Ihmiset eivät halua hakea apua, sillä silloin joku saisi tietää.
 Osa kiinalaisista uskoo yhä, että mielenterveysongelmista kärsivät ovat pahan hengen piinaamia tai heikkomielisiä.
 Wangin mukaan muun muassa populaarikulttuuri on vaikuttanut siihen, mitä mielenterveysongelmista Kiinassa ajatellaan. Monelle masentuneesta tulee mieleen vanhojen elokuvien vaaralliset hullut.
 Heitä myös hoidetaan mielikuvan mukaan.
 The Economist -lehti  on esimerkiksi kertonut, että vuonna 2016 ennen Hangzhoun kaupungissa järjestettyä kansainvälistä G20-maiden kokousta Kiinassa siirrettiin mielenterveyspotilaita suljettuihin sairaaloihin. Lehden haastattelema nuori nainen kertoi, että kokouksen alla hänen isänsä sai vieraan "kylästä". Tämä suositteli, että tytär kannattaisi lähettää sairaalaan.
 Siihen saakka  Liksi  kutsuttu nainen oli pärjännyt lääkityksellä. Kokouksen aikaan hänen nähtiin olevan vaaraksi yhteiskunnalle.
 Kiinassa mielenterveysongelmiin liittyy vahva leimautumisen pelko ja häpeä, sanoo psykiatrian erikoislääkäri. Jenny Matikainen / Yle
 Ylireagoinnin lisäksi moni kohtaa vähättelyä. Lääkäri Wang on nähnyt monta kertaa tilanteita, joissa nuori haluaisi apua, mutta vanhemmat kieltävät sen hakemisen.
 – On hyvin yleistä, että vanhemmat vähättelevät nuoren tunteita. He ajattelevat, että kyse on lapsen luonteesta tai tahdonvoimasta.
 Monien vanhempien mielestä nuori ei vain ole tarpeeksi vahva kestämään paineita. Hänen pitäisi siis karaistua, ei pyytää lääkärin apua.
 Nuorten kiinalaisten masennus- ja ahdistusoireiden arvioidaan olevan lisääntymässä.  Jenny Matikainen / Yle
 Toisaalta moni masennuspotilas  ei edes itse ymmärrä olevansa sairas. Masennuksesta ja ahdistuksesta ei ole Kiinassa tarjolla asianmukaista tietoa.
 – He luulevat, että kyse on tunnetilasta, ei sairaudesta, jonka voisi parantaa, Wang sanoo.
 Kaikki tämä yhdessä on johtanut hälyttävään tilanteeseen. Vain kuusi prosenttia yleisimmistä mielenterveysongelmista kärsivistä kiinalaisista on hoidon piirissä, selviää tutkimuksesta, joka julkaistiin muutama vuosi sitten arvostetussa lääketieteen  The Lancet -tiedelehdessä .
 Asenteiden ja tiedonpuutteen lisäksi ongelmana on mielenterveyspalveluiden niukkuus.
 Maassa on arviolta vain noin 20 000 psykiatria. Esimerkiksi Yhdysvalloissa alan erikoislääkäreitä on yli kaksi kertaa enemmän, vaikka Kiinassa on miljardi ihmistä enemmän kuin Yhdysvalloissa.
 Yle Uutisgrafiikka
 Toisin päin käännettynä tämä tarkoittaa, että Kiinassa on 17 psykiatria miljoonaa ihmistä kohden. Suomen mittakaavassa se tarkoittaisi, että kaikkia suomalaisia palvelisi 93 psykiatria.
 Todellisuudessa Suomessa oli parin vuoden takaisten tilastojen mukaan 1 525 työikäistä psykiatrian erikoislääkäriä, kun mukaan lasketaan lasten- ja nuorisopsykiatrian erikoislääkärit.
 Ei siis ihme, että pekingiläisessä psykiatrian sairaalassa alan lääkärit tapaavat päivittäin noin 60 potilasta.
 Myös psykoterapeutteja on verrattain vähän. Terapeutti  Shi Xiuxiongin  mielestä alaa ei juurikaan arvosteta. Shi kertoo  kirjoittamassaan mielipideartikkelissa , että hänen perheensä yrittää jatkuvasti suostutella häntä vaihtamaan alaa.
 Mutta hän ei halua luovuttaa, sillä Kiina tarvitsee apua.
 Usein ongelmistaan vaikeneva Kiina itsekin myöntää, että sillä on haasteita mielenterveysongelmien kanssa. Jenny Matikainen / Yle
 Nuorten kiinalaisten masennus - ja ahdistusoireiden arvioidaan olevan lisääntymässä. Siihen viittaavat muun muassa kansainväliset tutkimukset.
 Myös kiinalaisen verkkolehden The Lancetilta saama lisädata näyttää, että nuorten kiinalaisten masennus on ollut hienoisessa nousussa.
 Lääkäri Wang ei kuitenkaan vahvista arviota, että nuorten masennus olisi yleistymässä. Hänen mukaansa vertailutietoa ei ole vielä saatavilla.
 Wangin mukaan Kiinassa on vasta hiljattain alettu kerätä tutkimustietoa mielenterveysongelmista. Ensimmäinen tutkimus julkaistiin noin kaksi vuotta sitten.
 Sen mukaan seitsemän prosenttia kiinalaisnuorista kärsii jostain mielenterveyden häiriöstä. Yleisintä on masennus. Teini-ikäisten tilastoissa esiin nousee lisäksi kaksisuuntainen mielialahäiriö, Wang sanoo.
 Kun unohdetaan ikärajat ja puhutaan kaikista kiinalaisista, mielenterveysongelmista kärsiviä on todella paljon.
 Maailman terveysjärjestön WHO:n vuoden 2015 tietojen mukaan yhteensä 54 miljoonaa kiinalaista kärsii masennuksesta. Se on noin 4,2 prosenttia kiinalaisista. Arvio ei juuri poikkea koko maailman keskiarvosta, joka on tasan neljä prosenttia.
 Tästä huolimatta vain alle prosentti Kiinan terveydenhuollon budjetista oli vuonna 2016 ohjattu mielenterveyspalveluihin.
 Alue 798 on pekingiläisten nuorten suosiossa.  Jenny Matikainen / Yle
 Kiina vaikenee usein ongelmistaan,  mutta mielenterveysongelmat se myöntää. Asiasta kirjoitti loppuvuodesta muun muassa Kiinan valtion äänitorvi,  sanomalehti China Daily .
 Lehden artikkelissa viitattiin Kiinassa aika ajoin tapahtuviin silmittömiin puukotuksiin. Lehti nosti esille tapauksen, jossa tekijänä oli äitiään puukottanut 12-vuotias poika. Teon jälkeen poika ei ilmaissut katumusta.
 Pääseekö poika koskaan hoitoon, lehdessä pohdittiin.
 Viimeksi helmikuussa mies puukotti ohikulkijoita Ji'anin kaupungissa Kiinan keskiosassa. Lokakuussa nainen puukotti päiväkodissa neljäätoista lasta Chonqqingin kaupungissa. Osassa iskuista on ollut kyse terrorismista, osassa syy on vaikeammin määriteltävä.
 Juuri kouluihin ja päiväkoteihin tehdyt iskut ovat olleet Kiinassa tyypillisiä. Usein tekijöiden on kerrottu kärsineen mielenterveysongelmista.
 Kun pelissä on yhteiskuntarauha, Kiina on yleensä valmis toimimaan.
 Kiinassa tapahtuvat puukotukset nousevat usein uutisiin sekä Kiinassa että ulkomailla.  Jenny Matikainen / Yle
 Tällaiset uutiset ovat omiaan lisäämään mielenterveysongelmiin liittyvää leimaa, mutta hyvässä lykyssä ne saattavat sysätä liikkeelle myös kehitystä.
 Kun pelissä on yhteiskuntarauha, Kiina on yleensä valmis toimimaan.
 Kiinan johto onkin yrittänyt  puuttua mielenterveysongelmiin, ainakin paperilla. Erilaisia hankkeita ja suunnitelmia on käynnissä useita.
 Vuonna 2012 Kiina hyväksyi maan ensimmäisen mielenterveyslain. Siinä määrättiin, että on perustettava uusia hoitolaitoksia, koulutettava lisää ammattilaisia ja levitettävä tietoa mielenterveysongelmista kouluissa sekä työpaikoilla.
 Lääkäri Wangin mukaan juuri tiedon jakaminen on ensiarvoisen tärkeää. Ennakkoluuloista olisi päästävä eroon. Myös lääkäriopiskelijoille on opetettava, millaista on työ psykiatrisessa sairaalassa.
 – Se ei ole mikään hullujenhuone vaan aivan tavallinen sairaala, Wang sanoo.
 Wangin väite ei tosin pidä aina paikkaansa. Monet kiinalaiset mielisairaalat ovat suljettuja laitoksia, jotka keskittyvät yhteiskuntarauhan turvaamiseen. Niiden tarkoitus on poistaa mahdolliset puukottajat kadulta, ei hoitaa ihmisten psyykettä.
 Toinen ääripää ovat yksityiset sairaalat, joihin vain hyvätuloisilla kaupunkilaisilla on varaa. Niissä voi saada nykyaikaista, monipuolista hoitoa.
 Kiinassa mielenterveyspalveluita on niukasti saatavilla. Koko maassa on vain noin 20 000 psykiatria. Jenny Matikainen / Yle
 Maaseudulla totuus on  usein toinen.
 Tiedelehti The Lancetissa viime vuonna julkaistun tutkimuksen mukaan mielenterveysongelmista kärsivien ihmisoikeuksia loukataan jatkuvasti. Kymmenet tuhannet mielenterveyspotilaat on kahlittu koteihinsa tai hoitolaitoksiin.
 Toissa vuonna eteläisessä Guizhoun maakunnassa  paljastui tapaus , jossa veli oli pitänyt 42-vuotiasta sisartaan ulkona häkissä.
 Veljen mukaan perheellä ei ollut varaa hoitoon. Hän kertoi, että paikalliset viranomaiset tiesivät järjestelystä ja maksoivat perheelle tukia 26 euroa kuussa.
 Tapaus ei ole ainoa laatuaan.  Vastaavia on paljastunut  aina silloin tällöin eri puolilla Kiinaa. Vuonna 2016 sanomalehti  South China Morning Post kertoi  8-vuotiaasta lapsesta, jota pidettiin kytkettynä puuhun.
 Kohtelu kertoo myös siitä, millaista elämä Kiinan maaseudulla yhä saattaa olla. Se on rankkaa ja ankeaa, kaukana suurkaupunkien välkkyvästä 5g-todellisuudesta. Apua ei ole tarjolla sitäkään vähää, mitä kaupungeissa.
 Vuosituhannen vaihteessa Suomessakin raportoitiin Kiinan maaseudun korkeista itsemurhaluvuista. Erikoista oli, että itsemurhia tekivät etenkin nuoret naiset. Useimmat heistä joivat rotanmyrkkyä.
 Tutkimusten mukaan itsemurhiin naisia ajoivat elämän rajalliset mahdollisuudet, onneton avioliitto, perheväkivalta tai ristiriidat appivanhempien kanssa.
 "Syö, nuku, särje, toista", neuvoo kyltti pekingiläisen raivohuoneen seinällä. Jenny Matikainen / Yle
 2000-luvun alun jälkeen  on kuitenkin tapahtunut käänne, joka antaa toivoa.
 Muutama vuosi sitten uudet tilastot saivat tutkijat hämmentymään: itsemurhien määrä oli puolittunut, vaikka Kiina ei ollut tehnyt käytännössä mitään helpottaakseen avun saamista.
 Hämmentävintä oli, että maaseudun nuorten naisten itsemurhat olivat vähentyneet lähes 90 prosenttia vuosina 2002–2011.
 Asiantuntijoiden mukaan oli vain yksi selitys: kaupungistuminen. Moni nainen on päässyt perheen aiheuttamista paineista, kun hän on lähtenyt siirtotyöläiseksi kaupunkiin.
 Samalla on kuitenkin syntynyt uusia ongelmia.
 China Dailyn mukaan yksi syy nykyisiin mielenterveysongelmiin on perheyksiköiden hajoaminen – ja kaupungistuminen. Kun ihmiset muuttavat kauas perheistään kaupunkeihin tavoittelemaan yksin onneaan, he menettävät tuen ja turvan.
 Kiinassa nuorten mielenterveyshäiriöiden taustalla ovat usein vanhemmilta tulevat paineet, sanoo lääkäri Wang Gang. Jenny Matikainen / Yle
  Kiinassa on vallalla ajattelu, että nuorten pitää ennen kaikkea menestyä, ei olla iloisia.
 Ihmisten välinen kilpailu ja tarve menestyä taloudellisesti lisäävät paineita.
 Samaa sanoo lääkäri Wang. Kiinassa on vallalla ajattelu, että nuorten pitää ennen kaikkea menestyä, ei olla iloisia. Jo pieniin lapsiin kohdistuu suuria odotuksia, ja heitä vertaillaan toisiinsa.
 Kun lapsella tai teini-ikäisellä on mielenterveyshäiriöitä, taustalla on usein kotikasvatus ja vanhempien lataamat paineet, sanoo Wang.
 – Kiinalaiset vanhemmat haluavat, että heidän lapsestaan tulee jotain merkittävää.
 Koulu lisää painetta, sillä siellä lapsia vertaillaan jatkuvasti. Vanhemmat eivät kehitä ja kasvata lapsiaan, vaan he käyvät lapsillaan kilpailua, Wang kuvaa.
 Pekingiläisessä raivohuoneessa saa rikkoa luvan kanssa muun muassa tyhjiä pulloja ja vanhentuneita sähkölaitteita. Jenny Matikainen / Yle
 Sairaalan ikkunan takana aukeaa  kevättä odottava Peking. Pääkaupunki on yksi Kiinan kilpailuhenkisimpiä paikkoja. Vanhemmat ostavat asuntoja saadakseen jälkikasvunsa oikeisiin kouluihin. Lapset käyvät pienestä pitäen lähes joka päivä lisäopetuksessa tai harrastuksissa, jotka edistävät kouluun pääsyä.
 Kaupunki itsessään on eri mittakaavaa kuin asukkaat. Suuri ja kasvoton, täynnä korkeita rakennuksia ja leveitä teitä.
 Tällaisessa ympäristössä raivohuone Smashin palveluille syntyy kysyntää.
 – Erityisesti Pekingissä on paljon ihmisiä, joiden pää on täynnä asioita. He juoksevat niiden perässä joka päivä, raivohuoneen perustaja Jin Meng sanoo.
 Nyt asiat voi tulla paiskomaan rikki turvallisesti valvotuissa oloissa.
 Perjantai-iltana paikalla on eronneen pariskunnan lisäksi kolme kaverusta.
 Wang Kaixiong ja Zhang Hao ovat tulleet raivohuoneeseen viihtymään ja purkamaan paineita. Jenny Matikainen / Yle
 Wang Kaixiong  sanoo tulleensa huoneeseen ennen kaikkea pitämään hauskaa, mutta huvittelun ohella on myös tarkoitus purkaa stressiä.
 Töissä on viime aikoina luistanut, mutta ihmissuhderintamalla on ollut hankalaa, sen verran Wang suostuu sanomaan.
 – Ajattelin, että kokeilen tätä. Päästän vähän höyryjä.
 Toinen vaihtoehto olisi ollut lähteä yöllä juoksemaan tai harrastamaan jotain äärirajoille vievää liikuntaa. Huone toimii samalla tavalla. Hiki virtaa ja ruumis on uupunut.
 Smashissa henkilökunta voi tarkkailla huoneiden tapahtumia koko ajan kuvaruudulta. Säännöt ovat selvät: ihmisiä ei saa lyödä, humalassa ei saa olla ja suojavarusteet on pidettävä päällä.
 Zhang Hao  tuli ystävänsä Wangin seuraksi. Hänen mukaansa olo on mäiskimisen jälkeen upea. Huone on hieno keksintö, Zhang sanoo.
 – Kiinalaiset kertovat aina perheilleen vain hyvät uutiset. Me pidämme paljon asioita sisällämme, Zhang sanoo.
 Kotiväki on usein kaukana eikä heitä haluta huolestuttaa.
 Kaikilla on kuitenkin todella paljon tunteita, Zhang sanoo. Ja kaikki tarvitsevat jonkin tavan päästää ne ulos.
 Osallistu keskusteluun! Kommenttipalsta suljetaan kello 18.
 Mäiskimisen jälkeen olo on upea, Zhang Hao sanoo. Jenny Matikainen / Yle
 Lue myös:
 Riehuminen vihahuoneessa on viihdettä, ei terapiaa – vihaongelmaiselle "se voi olla aikapommi"
 Kuka viittaa, kuka nuokkuu? Kiinalaislukiossa kasvoja tunnistavat kamerat valvovat oppilaiden jokaista ilmettä ja asentoa

Vihainen pekingiläinen käy trendikkäässä raivohuoneessa repimässä mallinuken palasiksi, mutta ahdistusta ja masennusta hävetään Kiinassa yhä


Summary: Eläimille kuuluu oikeus hyvään kohteluun, kirjoittaa ympäristöfilosofi Leena Vilkka.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Turkistuotanto on elämäni pahin painajainen. Kärsin eläinten kärsimyksistä, eläinten katseet eivät jätä rauhaan. Olen itkenyt ja rukoillut, ettei yksikään eläin kärsisi. Miten muka on vaikea ymmärtää, että kettu on perustarpeiltaan sama kuin koira, että niillä on samanlaiset liikunnan ja hyvinvoinnin tarpeet?
 Turkistarhoissa tuntevat ja tietoiset olennot on vangittu  ahtaisiin häkkeihin. Niillä ei ole mahdollisuuksia minkäänlaiseen lajille tyypilliseen käyttäytymiseen. Eläinten perustarve liikkumiseen laiminlyödään täysin.
 Länsimaiseen sivistykseen kuuluu eläinten inhimillinen kohtelu.
 Turkikset eivät ole  ihmiselle välttämättömiä. Eläimen perustarve on saada pitää oma turkkinsa, oma elämänsä, oma hyvinvointinsa. Jos ihmisiä pidettäisiin samanlaisissa tiloissa kuin eläimiä turkistarhoilla, niitä kutsuttaisiin keskitysleireiksi.
 Eläinsuojelun lähtökohtana on, että julmuus eläimiä kohtaan on yksiselitteisesti väärin ja sitä ei pidä hyväksyä millään perusteella eikä missään tilanteessa. Länsimaiseen sivistykseen kuuluu eläinten inhimillinen kohtelu. Nykyisin kiinnitetään huomiota myös eläinten hyvinvointiin.
 Hyvinvointi on eläimen kokemus sen omasta psyykkisestä ja fyysisestä olotilasta . Eläimille kuuluu myös oikeus hyvään kohteluun, terveyteen ja toimintakykyyn.
 Onneksi tiedän, että en enää ole näkemyksieni kanssa yksin kuten aikoinaan ollessani itse nuori.
 Aikamme eläinoikeusfilosofian mukaan  eläimille kuuluu myös oikeus elämään. Eläimet ovat tuntevia, tietoisia ja itseisarvoisia olentoja, joita ei ole lupa kohdella pelkkänä välineenä tai elinkeinona ihmisen loputtomiin tarpeisiin.
 Eläimiä on kohdeltava yhdenvertaisesti. Koiria ei saa häkittää. Kanoja ei saa häkittää. Yhtäkään eläintä ei saa häkittää.
 Onneksi tiedän, että en enää ole näkemyksieni kanssa yksin kuten aikoinaan ollessani itse nuori. Monet aikamme nuoret pitävät eläinten oikeuksia jo itsestään selvyytenä.
 Nuorena luulin , että vaikka yhteiskunnalliset päättäjät eivät välittäisi eläinten oikeuksista, he kenties välittäisivät siitä, että ekologisesti ja eettisesti herkät ihmiset kärsivät turkistuotannon tähden. Tai edes siitä, että turkistuotanto pilaa pohjavesiä ja ilmastoa.
 Ehkä nykynuoretkin uskovat, että päättäjät ottavat heidän ympäristöhuolensa todesta. Ottavatko he?
 Monen mielestä vastuulliseen kuluttamiseen ei kuulu turkis päällä kulkeminen.
 Turkiskasvattajien liitto on viime viikkoina mainostanut  näkyvästi Helsingin Sanomien etusivulla. Keskustelua herättäneessä mainoksessa (HS 18.3) turkistarhoja kutsutaan ”pesäkasvatustiloiksi.”
 Kuitenkin kyse on verkkopohjaisista häkeistä, joissa eläintä pidetään koko elämänsä  alle neliömetrin tilassa .
 Salla Vuorikoski  epäilee  Suomen Kuvalehden blogissaan , että turkistuottajat panikoivat tulevia eduskuntavaaleja. Muutenkin ahdingossa oleva turkiselinkeino voisi kärsiä, jos hallitukseen nousisi nykyisiä oppositiopuolueita.
 Turkistuottajat osuvat mainoksellaan eläinten oikeuksien ytimeen. Saako eläimiä tappaa?
 Tämän päivän nuoret vastaavat yhä useammin , että ei saa. Yhä useampi nuori valitsee vegaaniuden eli välttää kaikkea eläinten tappamista. Monen mielestä vastuulliseen kuluttamiseen ei kuulu turkis päällä kulkeminen. Turkisrouvat ovat menneisyyttä.
 Animalian marraskussa 2018 teettämän ja Taloustutkimuksen toteuttaman mielipidemittauksen mukaan  suurin osa suomalaisista selkeästi vastustaa turkistarhausta. 70 prosenttia kannattaa täyskieltoa tai huomattavia parannuksia eläinten oloihin. Elinkeinoa voitaisiin jatkaa vain jos eläimille tarjotaan huomattavasti enemmän tilaa ja mahdollisuuksia toteuttaa lajityypillistä käyttäytymistään. Ainoastaan 17 prosenttia puoltaa elinkeinon jatkamista nykymuotoisena.
 Enää en näe painajaisia  turkiseläinten tähden. Olen sinut sen tosiasian kanssa, että maailmassa on äärimmäistä pahuutta, jota en pysty poistamaan. Voin vain rukoilla luomakunnan puolesta. Toivoni on nuorissa, tulevaisuuden päättäjissä.
 Onneksi nuoret kantavat syvää huolta maapallon tilasta. Tuoreen  nuorisobarometrin mukaan  nuoret kokevat erityisen paljon turvattomuutta ilmastonmuutoksen vuoksi. Turkistarhat pitäisi kieltää jo yksin tämän huolen vuoksi. Ne ovat merkittävä  hiilidioksidipäästöjen lähde .
 Tarvitsemme aikamme  Greta Thunbergin  puolustamaan eläinten oikeuksia. Turkistarhauksen on aika siirtyä historiaan, muistoksi siitä, miten käsittämättömän julmasti eläimiä on voitu kohdella.
 Leena Vilkka
 Kirjoittaja on Helsingin yliopiston ympäristöfilosofian dosentti ja Helsingin NNKY:n toiminnanjohtaja. Hän on pitkän linjan eläinoikeusfilosofi, joka toimi Eläinsuojeluliitto Animalian puheenjohtajana vuosina 1991-1995.

Leena Vilkan kolumni: Turkiseläimiltä on riistetty kaikki


Summary: Ylen kyselyssä viisi puoluetta kertoi häirinnän kohdistuvan usein naisiin. Myös maahanmuuttajataustaiset usein kohteena.

– Pelottaa liikkua yksin, ja lapsia en uskalla jättää enää kotiin ilman aikuista. Uhkaavia tekstiviestejä tulee prepaid-liittymistä jatkuvalla syötöllä minulle sekä aviopuolisolleni. Väkivaltaisten uhkausten kohteena ovat myös lapset. Viesteissä kerrotaan kuinka huono vanhempi olen ja kuinka pahoinpitelen omia lapsiani.
 Näin kuvailee kokemaansa vainoamista Savo-Karjalan vaalipiirin eduskuntavaaliehdokas. Hän ei esiinny jutussa nimellään, koska häirinnästä on vireillä poliisitutkinta. Lisäksi julkisuus on aina aiemmin lisännyt häirintää.
 Häirinnän ja uhkailun syynä ovat ehdokkaan mukaan hänen poliittiset kantansa. Yle on nähnyt hänelle lähetetyn tekstiviestin, jossa ehdokasta solvataan.
 Tunnelmat vaalitapahtumissa ovat selvästi kiristyneet Ylen eduskuntapuolueille tekemän kyselyn perusteella. Häirintä on pahimmillaan tappouhkauksia ja fyysisen koskemattomuuden loukkaamista. Myös vaalimainoksia on tuhottu poikkeuksellisen paljon. Kyselyyn vastasivat kaikki muut eduskuntapuolueet paitsi tähtiliike.
 Some on tehnyt häirinnästä helpompaa
 Viikon sisällä on uutisoitu useasta vaalihäirintätapauksesta. Ulkoministeri  Timo Soinia  yritettiin lyödä, vasemmistoliiton ehdokasta  Suldaan Said Ahmedia  lyötiin ja perusuomaisten  Laura Huhtasaarta  uhattiin. Yle kertoi aiemmin,  että aggressiivinen ilmapiiri pakotti puolueet terästämään turvatoimiaan .
 Julkisuudessa olleiden tapausten lisäksi eduskuntaehdokkaisiin kohdistuu myös muunlaista häirintää. Erityisesti sosiaalinen media välittää häiriköijien ja uhkailijoiden viestejä, kertoo Turun yliopiston eduskuntatutkimuskeskuksen johtaja  Markku Jokisipilä .
 – Julkisesti ja yksityisesti tulee asiatonta kommentointia ja lähelle uhkailua meneviä viestejä. Some on tehnyt häirinnästä helpompaa, Jokisipilä sanoo.
 Savokarjalainen ehdokas kertoo, että internetin ja somen kautta tuleva häirintä on helpompi kestää, sillä kampanjahenkilökunta voi aina suodattaa pahimmat viestit pois.
 –  Eniten ahdistaa se, että perheenjäseniäni ja minua tukevia henkilöitä uhataan. Se on niin kamalaa, että en löydä sille sanoja.
 Some onkin Jokisipilän mukaan osin kärjistänyt viestinnän sävyä myös reaalimaailmassa.
 – Häiritsijät ovat tavallisia ihmisiä hyvinkin erilaisilla poliittisillla ja sosioekonomisilla taustoilla, politiikan tutkija Markku Jokisipilä kertoo. All Over Press / Petteri Paalasmaa
 Huutelua vaaliteltoilla, kuvaamista ilman lupaa
 Ylen kyselyssä osa puolueista kertoi, että näissä vaaleissa on yleistynyt häiriköinti, jossa kampanjoivaa ehdokasta kuvataan ilman lupaa. Samalla ehdokkaalle esitetään aggressiiviseen sävyyn kysymyksiä.
 Savo-Karjalan ehdokas kertoo, että häntä ja hänen perhettään on seurattu.
 –  Kun olen ollut poissa kotoa esimerkiksi puoluekokouksessa, kotona olevia lapsiani on tarkkailtu. Minulle on lähetetty samalla viestejä, joissa on kerrottu lapsieni olevan yksin kotona, ja kerrottu mitä ikävää heille voi tapahtua. Teen nykyisin paljon turvallisuusjärjestelyjä, ja en esimerkiksi kampanjoi enää yksin.
 Häirintä ei kuitenkaan aina ole näin vakavaa.
 – Se voi olla epäasiallista huutelua vaaliteltoilla ja toreilla sekä keskusteluksi naamioitua jankkaamista kasvokkain, Jokisipilä kertoo.
 Tämän tyyppistä häirintää on kokenut iisalmelainen vihreiden kansanedustajaehdokas  Senni Martikainen , 22. Tilanteet ovat aiheuttaneet pelkoa ja ahdistusta.
 – Vaalitoreilla tullaan paljon iholle ja halutaan haastaa riitaa. Ei haluta keskustella.
 Pelottaviin häirintäkokemus tapahtui Martikaisen kotikaupungissa Iisalmessa.
 – Kolme miestä piiritti minut. Yksi kertoi maahanmuuttajien saamista sosiaalituista, ja kaksi muutta yllytti häntä. Yritin keskustella asiasta, mutta tilanne yltyi heidän puoleltaan huutamiseksi.
 Martikainen kertoo ettei päässyt tilanteesta pois omin avuin. Lopulta tukiryhmän jäsen veti hänet sivummalle.
 Joensuun keskustassa kampanjoiva Senni Martikainen kertoo, että hän on kohdannut häirintää muuallakin kuin Iisalmessa.  Anton Rinta-Jouppi / Yle
 Martikainen toteaa, että häiritsijöitä yhdistää usein turhautuminen poliittiseen päätöksentekoon. Turhautumista puretaan sitten ehdokkaisiin.
 – Lisäksi he ovat usein keski-ikäisiä. Olen nuori, joten usein sanomisiani kuitataan sillä, että minulla ei ole kokemusta.
 Martikaisen mukaan häirintä kohdistuu usein naisehdokkaisiin. Sama toistui viiden eduskuntapuolueen vastauksissa. Nämä puolueet olivat vihreät, siniset, SDP, RKP ja vasemmistoliitto. Lisäksi maahanmuuttajataustaisiin ehdokkaisiin kerrottiin kohdistuvan muita enemmän häirintää.
 Laajamittainen häirintä voi olla uhka demokratian toteutumiselle
 laajamittainen häirintä voi olla uhka demokratian toteutumisellePolitiikan tutkija Markku Jokisipilä muistuttaa, että häiritsijät edustavat vain pientä vähemmistöä kaikista äänestäjistä.
 – Pohjimmiltaan kyse on varmaankin siitä, että ehdokkaan arvomaailma koetaan vääräksi ja vastakkaiseksi omien arvojen kanssa. Jopa niin, että epäasiallisuus on oikeutettua.
 Jokisipilä lisää, että erityisesti maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikka ovat sellaisia aiheita, jossa puolin ja toisin sorrutaan yliampuvaan ja epäasialliseen argumentointiin.
 – Kampanjoinnin intensiivisimmissä vaiheissa tunteet käyvät kuumina, eikä maltti aina pysy matkassa.
 Jokisipilä toteaa, että laajamittainen häirintä voi olla uhka demokratian toteutumiselle. Varsinkin, jos se vähentää ehdokkaiden halua asettua ehdolle. Hän ei kuitenkaan halua korostaa ilmiön yleisyyttä.
 – Kaikki poliittiset ryhmät tuomitsevat tällaisen toiminnan. Ylipäätään suomalaisessa yhteiskunnassa laillisuuden kunnioittaminen tässäkin asiassa on erittäin tärkeänä pidetty ja laajasti jaettu arvo. Eli tällaiselle toiminnalle ei juuri ymmärtäjiä löydy, mikä on omiaan ehkäisemään sen yleistymistä tehokkaasti, Jokisipilä sanoo.
 Savokarjalainen eduskuntavaaliehdokas on miettinyt vakavasti jatkoa.
 –  Olen tullut siihen tulokseen, että annan uhkailijoiden voittaa, jos alistun ja lopetan.

Kaikki vaalihäirintä ei näy lyönteinä julkisuudessa – uhkailua kokenut ehdokas: "lapsia en uskalla jättää enää kotiin ilman aikuista"


Summary: Brunei alkaa määrätä kuolemantuomioita kivittämällä homoseksistä ja uskottomuudesta avioliitossa 3. huhtikuuta lähtien.

Hollywood-näyttelijä  George Clooney  kehottaa boikotoimaan Bruneihin kytköksissä olevia luksushotelleja sen jälkeen, kun sulttaanikunta ilmoitti rankaisevansa vastaisuudessa homoseksistä kivityskuolemalla.
 Kaakkois-Aasiassa Borneon saarella sijaitsevassa Bruneissa astuu voimaan huhtikuun 3. päivä uusi rikoslaki, joka perustuu tiukkaan islamilaisen sharia-lain tulkintaan.
 Kivityskuolemalla tuomitaan homoseksin harjoittamisen lisäksi myös heitä, jotka ovat uskottomia avioliitossa.
 – Joka ikinen kerta, kun majoitumme tai järjestämme tapaamisia joissakin näistä yhdeksästä hotellista, työnnämme samaan aikaan rahaa niiden miesten taskuihin, jotka ovat valinneet kivittää tai ruoskia kuoliaaksi omia kansalaisiaan, Clooney kirjoittaa.
 Näyttelijä kehottaa boikotoimaan Dorchester Collection -ketjun hotelleja Yhdysvalloissa, Britanniassa, Ranskassa ja Italiassa. Hotellit omistaa Brunei Investment Agency, joka on suoraan kytköksissä Brunein sulttaaniin  Hassanal Bolkiahiin .
 Jo aiemmin ihmisoikeusjärjestö Human Rights Watch varoitti, että rikoslain käyttöönotto tekee Bruneista hylkiön ulkomaisten sijoittajien, turistien ja järjestöjen silmissä.
 – Jos tämä huonosti harkittu suunnitelma etenee, niin on täysi syy uskoa, että Brunein vastainen maailmanlaajuinen boikottiliike aloittaa toimintansa uudelleen, totesi järjestön edustaja  Phil Robertson .
 Brunei harjoittaa vanhoillisempaa islamia kuin naapurimaat Malesia ja Indonesia. Esimerkiksi alkoholin myynti on Bruneissa kielletty ja avioliiton ulkopuolinen raskaus sekä perjantairukousten jättäminen väliin ovat rikoksia.
 Homoseksuaalisuus on jo laitonta Bruneissa. Tähän asti siitä on voinut saada 10 vuoden vankeustuomion.
 Aiheesta lisää:
 George Clooney calls for hotel boycott over Brunei LGBT laws
 Kivityskuolema homoseksistä ja aviorikoksesta – Brunei alkaa soveltaa sharia-lakia, ihmisoikeusjärjestöt vastustavat


Summary: Laajat ja toistuvat sähkökatkot ovat syventäneet entisestään venezuelalaisten ahdinkoa.

Venezuelassa useissa kaupungeissa on kärsitty taas sähkökatkoista. Katkot alkoivat perjantaina, ja sähköjä on ollut poikki ainakin pääkaupunki Caracasissa sekä Maracaibossa, Valenciassa, Maracayssa ja San Cristobalissa.
 Kyseessä on jo kolmas kerta sitten maaliskuun 7. päivän, kun Venezuelassa on laajoja sähkökatkoja. Laajat katkot ovat syventäneet entisestään venezuelalaisten ahdinkoa.
 Liki neljännes Venezuelan väestöstä, seitsemän miljoonaa ihmistä, tarvitsee YK:n mukaan hätäapua välittömästi.
 Talouskriisissä painivassa maassa sähkökatkot ovat olleet arkipäivää, mutta tässä kuussa katkot ovat kuitenkin olleet omassa mittaluokassaan. Asiantuntijoiden mukaan katkokset johtuvat todennäköisesti sähköverkon laiminlyönnistä, huonosta hallinnosta sekä korruptiosta.
 Maduro on estänyt hätäavun tuomisen maahan toistuvasti
 Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun johtaja  Francesco Rocca  kertoi aiemmin, että Venezuelaan toimitetaan hätäapua seuraavien kahden viikon aikana. Järjestö uskoo alkuvaiheessa pystyvänsä toimittamaan apua noin 650 000 ihmiselle.
 Venezuelan presidentti  Nicolás Maduro  on toistuvasti estänyt aikeet viedä hätäapua ruoka- ja lääkepulan kourissa kärvistelevään maahan Kolumbiasta ja Brasiliasta. Maduron mukaan hätäapu on vain keppihevonen, jolla edistetään Yhdysvaltain suunnittelemaa vallankaappausta.
 – Asia on todella politisoitunut. Jos apu täyttää sääntömme ja määräyksemme, olemme totta kai valmiita sen jakamaan, Rocca sanoi.
 CNN kertoi aiemmin, että Venäjä on myöntänyt lähettäneensä sotilaita Venezuelaan. Venäjän ulkoministeriön edustaja  Maria Zaharova  ilmoitti Moskovassa pidetyssä tiedotustilaisuudessa eilen, että Venäjän armeijan henkilöstöä on parhaillaan Venezuelassa maiden solmiman sotilaallisen yhteistyösopimuksen mukaisesti. Hänen mukaansa sotilaat pysyvät Venezuelassa niin kauan kun maan hallitus heitä tarvitsee.
 Venäjä on asettautunut tukemaan Maduroa. Yli 50 maata kuitenkin tukee parlamentin puhemiestä, oppositiojohtaja  Juan Guaidóa , joka on julistautunut Venezuelan väliaikaiseksi presidentiksi.
 Aiheesta lisää:
 YK:n raportti: Lähes neljäsosa Venezuelan väestöstä tarvitsee kipeästi humanitaarista apua
 Venezuela kielsi oppositiojohtaja Guaidolta osallistumisen politiikkaan

Punaiselta Ristiltä hätäapua Venezuelaan – maassa jälleen laajoja sähkökatkoja


Summary: Earth Houria vietettiin Suomessa ensimmäisen kerran vuonna 2009.

Kansainvälinen ilmastotapahtuma Earth Hour sammuttaa valoja eri puolilla maailmaa tänään. WWF:n vuotuinen tapahtuma näyttää symbolisen valomerkin ilmaston puolesta.
 Suomessa valot on määrä sammuttaa tunnin ajaksi kello 20.30. Earth Hour kiinnittää Suomessa huomiota erityisesti ruuan ilmasto- ja ympäristövaikutuksiin.
 Suomessa monet kaupungit ja muut tahot ovat olleet mukana tapahtumassa vuodesta 2009 lähtien, jolloin Earth Houria vietettiin Suomessa ensimmäisen kerran.
 Maailmalla valot sammuvat lukuisissa tunnetuissa maamerkeissä, kuten Sydneyn oopperatalossa, Punaisella torilla Moskovassa, Eiffel-tornissa Pariisissa ja Empire State Buildingissa New Yorkissa.

Earth Hour sammuttaa valot tänään


Summary: Saksalaisen TUI:n osakekurssi kääntyi jyrkkään laskuun sen jälkeen, kun yhtiö varoitti Boeingin 737 MAX -koneiden lentokiellon taloudellisista vaikutuksista sen liiketulokseen.

Euroopan suurin matkailualan yritys TUI ilmoittaa, että sen liiketulos laskee merkittävästi lentoyhtiö Boeingin 737 MAX:n maailmanlaajuisen lentokiellon vuoksi.
 Saksalainen TUI kertoo, että sen vuoden 2019 liiketulos laskee 200 miljoonalla eurolla, mikäli koneet pysyvät lentokiellossa heinäkuun puoleen väliin saakka. TUI:n osake syöksyi ilmoituksen jälkeen 8 prosentin syöksyyn Frankfurtin pörssissä, kertoo  uutiskanava CNN .
 TUIlla on ollut käytössään 15 Boeingin 737 MAX -konetta, mikä vastaa kymmentä prosenttia yhtiön kaikista käytössä olevista koneista. Yhtiö on joutunut nyt vuokraamaan koneita muualta, jotta lennot on pystytty toteuttamaan.
 Myös yhdysvaltalainen Southwest Airlines kertoi aiemmin tällä viikolla, että MAX-koneiden lentokiellolla on merkittäviä vaikutuksia sen lipunmyyntiin.
 Southwest Airlinesin mukaan se joutuu pudottamaan huomattavasti ennakkoarviotaan tämän vuosineljänneksen lipunmyyntiluvuista. Yhtiö on joutunut perumaan 2800 lentoa MAX-kiellon vuoksi.
 Yhdysvaltain ilmailuviranomaiset kertoivat perjantaina saaneensa valmiiksi Etiopiassa pudonneen Boeing 737 MAX -koneen mustan laatikon alustavat tutkimukset.
 Tutkimuksista ilmenee, että niin Etiopiassa pudonneen koneen, samoin kuin myös lokakuussa Indonesiassa pudonneen koneen sakkauksenestojärjestelmä aktivoitui juuri ennen maahansyöksyä.
 Tulokset vahvistavat tutkijoiden arviot, että sakkauksenestojärjestelmä MCAS toimi virheellisesti molemmissa turmissa.
 Aiheesta lisää:
 Reuters: Ilmaliikenneviranomaiset tiesivät Boeing-koneiden sakkausongelmasta, mutta asiaa ei kirjattu lentäjien ohjeisiin

Euroopan suurin matkatoimisto kärsimässä jättitappiot Boeing-koneiden lentokiellon vuoksi


Summary: Brasilian armeijassa upseerina palvellut presidentti Bolsonaro on ihaillut avoimesti sotilasdiktatuurin aikaa.

Brasilialainen tuomari estää presidentti  Jair Bolsonaron  hallitusta järjestämästä muistopäivää sotilasvallankaappauksen 55. vuosipäivän kunniaksi.
 Tuomari  Ivani Silva da Luz  totesi, että sunnuntaiksi kaavailtu muistopäivä ei noudata vuonna 1988 allekirjoitettua perustuslakia, jonka mukaan virallisten juhlapäivien viettoon tarvitaan kongressin hyväksyntä.
 Jo alkuviikosta Brasilian valtakunnansyyttäjä ilmoitti vastustavansa presidentin määräystä, jonka mukaan armeija saisi jälleen alkaa juhlia sotilasvallankaappauksen vuosipäivää.
 Brasilian armeijassa upseerina palvellut Bolsonaro on ihaillut avoimesti sotilasdiktatuurin aikaa. Myös armeijan ja konservatiivien joukossa on lukuisia sotilasdiktatuurin kannattajia.
 Brasilian sotilasvallan aikana 1964–1985 maassa kidutettiin ja tapettiin tuhansia vasemmistolaiseksi syytettyjä kansalaisia.
 Muun muassa Brasilian menestyneimpiin kirjailijoihin kuuluva  Paulo Coelho   ihmetteli  Washington Postin julkaisemassa mielipidekirjoituksessa , miksi Bolsonaro haluaa juhlia sotilasdiktatuurin aikaa. Coelho kertoo kirjoituksessaan seikkaperäisesti kidutuksesta, jonka kohteeksi hän joutui 70-luvulla diktatuurin aikana.
 Aiheesta lisää:
 Paulo Coelho: I was tortured by Brazil’s dictatorship. Is that what Bolsonaro wants to celebrate?

Brasilialaistuomari estää Bolsonaron hallitusta järjestämästä   vallankaappauksen vuosipäivää


Summary: Pyysimme yleisöltä kuvia ja tarinoita heidän Reino- ja Aino-tossuistaan.

Hyllyt tyhjenevät nyt nopeasti. Soittokierros kauppoihin paljastaa, että Reino- ja Aino-kenkien kysyntä on kasvanut vuorokaudessa selvästi.
 Kenkiä valmistava  PK Kappi Oy asetettiin eilen konkurssiin . Suosittujen tohveleiden valmistaminen loppuu parin viikon sisällä ellei jatkajaa löydy.
 Joensuun Prismassa kaikki jäljellä olevat Reinot ja Ainot ovat hyllyssä. Varastoja ei ole.
 – Harmittaa, kun vauvojen Reinoja ei enää tule, ne ovat olleet suosittuja, koti ja pukeutuminen -osastojen myyntipäällikkö  Seija Hämäläinen  sanoo.
 Pyysimme yleisöltä kuvia ja tarinoita heidän Reino- ja Aino-kengistään. Tohvelit ovat monelle arjen luottojalkine.
 "Ostin Reinoni kirppikseltä vitosella. Jalkani murtui viime kesänä ja silloin kirppisreinoilla oli iso rooli murtuman parantumisprosessissa. Reinojen pohja oli pitävä, joten en liukastunut kävelykepeillä edetessä. Ne olivat myös mukavan pehmeät jalassa, eikä puristanut kipeää jalkaa kipsin poiston jälkeen. Suuri kiitos Reinojen tekijöille!" Yleisön kuva
 Ahdingosta kukoistukseen
 Reinoilla on Suomessa liki 90-vuotinen historia.
 Tosin ensin oli Ainot. Ensimmäinen pari punaisia kotikenkiä valmistettiin Tampereella vuonna 1930. Reinot tulivat tuotantoon pari vuotta myöhemmin.
 Tohveleiden kysyntä oli vuosia tasaista, kunnes se notkahti 2000-luvulle tultaessa. Kenkien valmistaja Nokian Jalkineet oli siirtänyt tuotannon Tšekkiin, ja Reinojen brändi oli hukassa. Vuosituhannen alussa tohveleita myytiin enää 50 000 paria vuodessa. Se on vähän, sillä viime vuoden "hiljainen myynti" oli sekin yli 120 000 paria.
 Tuolloin pelastajaksi tulivat  Tuire Erkkilä  ja  Arto Huhtinen , jotka ostivat vuonna 2005 liiketoiminnan silloiselta työnantajaltaan. Tuotanto aloitettiin puhtaalta pöydältä Lieksassa. Parin vuoden päästä yritys tahkosi ennätystulosta.
 "Turvareinot herättivät aikoinaan festivaalihommissa ansaittua huomiota roudarikollegojen keskuudessa. Trendikenkä syntyi 42-koon Jalaksen turvasandaaleista, 47-koon reinojen huovasta ja kontaktiliimasta. " Yleisön kuva
 Kauppa loppui, kun kaikilla oli Reinot
 Kuumimpina vuosina 2007–2016 Reinoja myytiin yli 2,5 miljoonaa paria. Reinoissa käytiin koulun ja istuttiin iltaa baareissa.
 Perinteisen punaisen ja ruskean rinnalle tuotannossa oli useita värejä. Tohveleita myös räätälöitiin musiikkiyhtyeille ja urheilujoukkueille – ja valmistettiinpa Lieksassa sinikeltaiset Reinot viemisiksi Ruotsin kuninkaallisille.
 Rasistisiakin tunnuksia Reinoihin toivottiin, mutta  niille yritys sanoi ei  (Iltalehti).
 Konkurssin jälkeisissä analyyseissä suosion uskotaan koituneen yrityksen kohtaloksi. Kuten toimitusjohtaja Arto Huhtinen arvioi, markkinat kypsyivät, kun kestäviä kenkiä ei tarvinnut uusia joka vuosi.
 Kuvaavaa on, että tällä hetkellä kysyntää tuntuu olevan eniten ensikengille eli vauvojen Reinoille. Heillä kun ei ruututohveleita entuudestaan ole.
 "Omistan kolmet Reinot: vaaleanpunaiset sisätossut, oranssit tennarit ja nämä punaiset varsitennarit. Kaikkia tulee käytettyä paljon." Yleisön kuva
 "Olen adoptoinut Reinoni aikanaan silloiselta työystävältäni Vuokolta. Hän oli ostanut hutilahjan ja tarjosi niitä minulle. Onneksi. Nyt tohvelini ovat nousseet arvoon arvaamattomaan. Ne ovat siivoustossut, kellarikengät, lintujenruokintapopot, mitkä vain. Toivon meille pitkää yhteistä taivalta." Yleisön kuva
 Millaisia muistoja sinulla on Reinoista ja Ainoista? Liukastelitko talvellakin tohveleissa, keräsitkö koko sarjan vai pysyitkö kaukana "mummo- ja pappakengistä", vaikka kaikilla muilla oli?
 Keskusteluun voi osallistua perjantaina kello 22 asti.

Konkurssiuutinen käänsi Reinojen myynnin nousuun – Keskustele: millaisia muistoja sinulla on ruututossuista?


Summary: Illan Perjantai-ohjelma kysyy tänään, miksi olemme ennakkoluuloisia. Vieraana muun muassa stand  up -koomikko Iikka Kivi.

Stand up -koomikko  Iikka Kivi  kasvoi pienessä valkoisessa maalaiskaupungissa, jossa uskottiin väkevästi kotiin, uskontoon ja isänmaahan. Ennakkoluulot rehottivat.
 – Muutin uuteen kaupunkiin. Olin vihainen ja yksinäinen nettikirjoittelija, jolla oli monikulttuurisuuden pelko. Konservatiivinen ajattelu tuntui silloin turvalliselta, Iikka Kivi muistelee.
 Kivi kertoo kuuluneensa “halla-aholaiseen maahanmuuttovastaiseen liikkeeseen”. Hän etsi netistä joka päivä tuntikausia todisteita maahanmuuttajien pahuudesta ja levitti niitä ympärilleen.
 – Minun rasismini oli järkisyistä rakentunutta. Olin salonkikelpoinen rasisti, joka oli äänestämässä ensimmäistä jytkyä kasaan, Ilkka Kivi naurahtaa.
 Kiven rasistiset ennakkoluulot alkoivat rapistua, kun hän alkoi tehdä stand up -komiikkaa ja tapasi maahanmuuttajataustaisia koomikoita.
 – Tunnen syyllisyyttä siitä, mitä tein. Se mitä on tehty, sitä ei saa tekemättömäksi. Se on pysyvä paskatahra sielussani.
 – Nyt menen pää edellä tilanteisiin ja kysyn aidosti ihmisiltä heidän arjestaan sen sijaan, että lietson omia ennakkoluulojani ja pelkojani. En tiedä, olenko olennaisesti aikaisempaa parempi ihminen, mutta aiheet joista väännän ja provosoin ovat paljon mukavampia, Iikka Kivi sanoo.
 Laulaen ennakkoluuloja vastaan
 Rosa Kettumäen ja Sean Ricksin vieraana tänään nähdään myös mestarikansanlaulaja  Hilja Grönfors .
 Hän kaataa musiikin avulla raja-aitoja romanien ja kantaväestön välillä. Grönforsilla on paljon faneja sekä Suomessa että Euroopassa.
 – Haluan lauluillani vähentää ennakkoluuloja ja parantaa ihmisten ymmärrystä ja sietokykyä. Pyrin myös omalla käytökselläni osoittamaan, että meillä on kunnioitus toista ihmistä kohtaan. Se on romaneille verenperintö.
 – Vaikka me romanit olemme Suomen kansalaisia, niin olemme silti aina toisen luokan kansalaisia. Ei siihen totu, ja aina se satuttaa. Mielestäni ennakkoluulot ja eriarvoistuminen ovat lisääntymässä, laulaja Hilja Grönfors sanoo.
 Haluatko lietsoa vai vähentää ennakkoluulojasi?
 Perjantain suoraan lähetykseen tulee vieraaksi lisäksi emeritaprofessori  Karmela Liebkind , jonka mukaan stereotypiat muodostuvat sosiaalisessa vuorovaikutuksessa ja julkisessa keskustelussa.
 Jos niitä toistetaan tarpeeksi usein, niistä tulee ”yleistä tietoa” eli osa yhteiskunnan tai kulttuurin yhteisiä uskomuksia - ja sitten ne välittyvät kasvatuksen myötä sukupolvelta toiselle.
 – Ihmisillä on stereotypioita myös niistä ryhmistä, joihin he itse kuuluvat. Ne ovat usein myönteisiä. Esimerkiksi: “me olemme ahkeria”, kun taas stereotypiat muista ryhmistä ovat usein kielteisiä, kuten: “he ovat laiskoja”.
 – Vaikeinta on päästä eroon syvälle kulttuuriin pesiytyneistä stereotypioista ja ennakkoluuloista. Ne on opittu niin varhain, että ne voivat säilyä tunnetasolla käyttäytymiseen vaikuttavina tekijöinä, vaikka niistä tietoisesti haluaisikin päästä eroon, emeritaprofessori Karmela Liebkind sanoo.
 Perjantaissa tänään: Miksi olen ennakkoluuloinen? Vieraina koomikko Iikka Kivi, kansanlaulaja Hilja Grönfors ja professori Karmela Liebkind. Perjantai-dokkari: Kuka saa olla kaunis? Ohjelma Yle TV1:llä klo 21.05. Ohjelma on nähtävissä myös suorana Yle Areenassa ja tallenteena lähetyksen jälkeen täällä:

 Ohjelma uusintana TV1:ssä sunnuntaina klo 15.05 ja tiistaina klo 00.25.

Iikka Kivi oli ennen rasisti, joka etsi päivittäin tuntikausia todisteita maahanmuuttajien pahuudesta: "Tunnen syyllisyyttä siitä mitä tein"


Summary: Brexitin ympärillä on nähty hämmästyttäviä kiemuroita. Meno on vain kiihtynyt viime viikkoina.

Britannian EU-eron eli brexitin alkuperäinen päivämäärä oli 29.3.2019. Sitä on kuitenkin lykätty brittien pyynnöstä. He eivät pystyneet määräpäivään mennessä päättämään, miten ero tapahtuu – hallitusti sopimuksen kautta vai yhdellä rysäyksellä ilman sopimusta.
 Tässä videokooste brittien brexit-väännön kiihtymisestä niin kuin se on tämän vuoden alusta näkynyt uutislähetyksissä, toimittajiemme kuvailemana.

Brittien piti erota EU:sta tänään – katso videolta, miten lähtemisen tuska on näkynyt päivästä toiseen uutislähetyksissä


Summary: Vanhemmat koettavat kannustaa lapsia kirjojen ääreen monin konstein.

Puoli seitsemän kysyi nettisivuillaan, millä keinoin lapset saa houkuteltua lukemaan enemmän. Aihe selvästi kiinnostaa: vastauksia tuli lähes 800 ja vastauksista saattoi päätellä, että aihetta on pohdittu monessa suomalaisperheessä.
 Vanhemmilla olikin monta luovaa ideaa lukuinnostuksen herättämiseksi. Tässä niistä kymmenen erilaista. Jutun lopussa myös lohdutuksen sana niille, jotka ovat jo kokeilleet kaikkea, mutta lapsi ei silti lue.
 1. Lue itse
 Ehdottomasti suosituin ehdotus on esimerkin voima.
 Aikuisen esimerkki on tärkein! Jos aikuinen rakastaa vain älypuhelintaan eikä kirjoja näy missään, miksi lapsi lukisi? Kirja käteen aikuiselle, mieluiten se lasten tai nuortenkirja, jotta voi jakaa saman kokemuksen jonka lapsi saa lukiessaan.
 Esimerkki ja oma innostus tarinoihin, lapsen lukemisista pitää olla kiinnostunut ja keskustella juonikäänteistä yms. Hyvä on myös tasavertaisesti kertoa omista lukemisista.
 Jos ei itse näe kirjoja ja kirjallisuutta arvokkaana ja kodissakin kirjahyllyn tilalla on kotiteatteri, lapsi perii vanhemmiltaan maailmankuvan johon ei lukeminen kuulu. Lukeminen on taito. Myös se, että ei jaksa, halua tai ehdi lukea, on lukutaidottomuutta.
 Ja jos ei esimerkki muuten tepsi, niin siinä voi käyttää pientä juonikkuutta.
 Me ainakin luettiin kaikki ne kirjat, mitkä äiti lainasi itselleen. Ja jos hän piilotti ja sanoi, ettei ole meidän iälle sopivaa, luettiin varmasti.
 "Oma esimerkki. Olen lukenut lähes kaikki kirjat kännykällä tai kämmentietokoneella vuodesta 2002 saakka. Lapset tiesivät että kun kädessä oli kännykkä jolla en soittanut, luin kirjaa", kertoo e-kirjojen ystävä.
 Nella Nuora / Yle
 2. Puhu lukemisesta myönteisesti
 Asenne ratkaisee. Jos vanhemmat näyttävät, miten ihanaa lukeminen on, asenne tarttuu.
 Lukeminen on kivaa ja siitä pitää puhua positiivisesti, ei mitään "koskaan en oo yhtään kirjaa lukenu" -puhetta! Lukeminen ei ole rangaistus! Kirjoja pitää olla saatavilla ja lukemisen pitää olla realistinen vaihtoehto pelaamiselle.
 3. Aloita helposta luettavasta
 Liian paksu ja vaikea kirja tappaa lukuinnon tehokkaasti. Aluksi kirjan ei tarvitse olla edes se perinteinen kovakantinen.
 Jostain syystä lukemiseksi mielletään usein vain fyysinen kirja. On ihan sama, onko se lukeminen ensi alkuun lehti, kirja, mainos, uuden monimutkaisen lautapelin peliohje, ruoan valmistusohje tai vaikka maitopurkin tuoteseloste. Kyllä se lukeminen sieltä tulee – mielenkiinto ohjaa oppimista.
 4. Tee lukemisesta rutiini
 Lukemiseen voi suhtautua myös normaalina velvollisuutena. Aivan kuten pitää syödä, liikkua ja nukkua, pitää päivittäin myös lukea vähän.
 Ottaa lukemisen läksytyyppisenä juttuna.
 Käytännössä kouluun kuuluu lukeminen, joten se ei voi olla pelkästään vapaaehtoista. Lastemme koulussa on käytössä ”lukukuu” jolloin esim. kolmasluokkalainen lukee 20min/pvä, myös viikonloppuisin.
 5. Etsi lapselle kiinnostavia kirjoja
 Monissa vastauksissa painotettiin sitä, että lapsille tulee tarjota ja etsiä heitä kiinnostavaa kirjallisuutta.
 Mikään ei tuhoa lukuintoa paremmin kuin tylsä tai vaikea kirja.
 Sopivat kirjat: yhdelle fantasiaa, toiselle tietokirjoja, kolmannelle sarjakuvia. Olen lukenut ääneen kirjaa ja jättänyt tarinan jännittävään kohtaan. Lapsi on sitten itse halunnut lukea loput tarinasta.
 Moni neuvoi, että kiinnostavan luettavan etsinnässä kannattaa hakea apua kirjastosta ja sen palveluista kuten kirjavinkkauksesta.
 Vie lasta pienestä pitäen kirjastoon ja anna valita mikä tahansa kirja miltä tahansa osastolta ja niin monta kuin vain jaksat kantaa. Jos joku aihe on lapsesta kiinnostava, se on kiinnostava myös luettuna.
 Osa oli ruvennut itsekin vinkkaamaan.
 Tätä nykyä vinkkaamme kirjoja Instagramissa tunnisteella @kirjastukset ja se on yksi hyvä keino innostaa tyttöjä entistä enempi lukemaan.
 6. Tee lukemisesta elämys koko perheelle
 Hyvä keino innostaa lukemisen pariin on lukea lasten kanssa yhdessä ja tehdä siitä parhaimmillaan lapselle elämys.
 Kun lapseni olivat lukemaan juuri oppineita pidimme lukupiirejä. Käperryimme valoisassa tilassa nojatuoleihin ja teimme eväitä. Lapset olivat niin innoissaan tästä retkestä, aikuismaisesta nimestä "lukupiiri" ja yhdessä tekemisestä että oikein odottivat tilaisuuksia. Sain myös itse lukea rauhassa, kun jaksoin vähän panostaa tapahtumaan.
 Itse järjestän välillä sohvapiknikkejä huonolla ilmalla. Koko perhe lukemaan sohvalle yhdessä ja vähän herkkuja lisäksi.
 "En tiedä onko se paras keino, mutta suosittelen lämpimästi kirjastoista löytyvää lukukoiratoimintaa", ehdottaa lukukoiran omistaja.  Gunilla Ginström / Yle
 7. Pidä kiinni iltasadusta
 Vanhat kunnon iltasadut pitävät edelleen pintansa ja moni piti niitä tärkeänä keinona innostaa kirjojen pariin pienestä pitäen. Iltasatujen lukemisen voi aloittaa jo ihan vauvana.
 Aloitimme mieheni kanssa lapsille lukemisen jo vauvaiässä: pinnasängyn patjankoloon värikässivuinen, selkeitä kuvia sisältävä katselukirja auki.
 Iltasatu, Aku Ankka, dinosaurus- tai avaruuskirja. Lajilla ei ole niin väliä, kunhan luet.
 Aina aikuisen ei tarvitse olla iltasadun lukija.
 Minut saatiin lukemaan siten, että alakouluikäisenä iltasadun sijaan minä olin se, joka luki äidille omassa sängyssä ennen nukkumaanmenoa.
 8. Huijaa lapsi lukemaan
 Vanhemmat ovat luoneet erilaisia strategioita, joiden avulla lukeminen saattaa lähteä käyntiin kuin itsestään - tai ainakin helpommin.
 Teinipoikieni kanssa lähden ”kaupoille” ja kurvaan myös kirjakauppaa. Pojat tarttuvat yleensä aina johonkin kirjaan ja viattomasti kysyn: ”Ostanko sen sulle?”. Monet kerrat on kaupat tehty ja teinipojat lukevat. Tästä kohdin en koskaan säästä.
 Pieni huijaus toimii hyvin. Kun itsellä on jäänyt silmälasit jonnekin, pyydän lapsen apua lyhyeen tekstiin vaikkapa tuoteselosteeseen. Olen tehnyt lapsen kanssa myös niin, että luemme sarjakuvia ääneen yhdessä, toinen on se Aku Ankka ja toinen joku muu. Hassuttelu toimii aina parhaiten.
 Äitinä aloin lukea lastenkirjoja ja kun teokset olivat hauskoja, tuli hörähdettyä kunnon nauruun aina välillä. Kun muksu kysyi, että mikä siinä oli niin hauskaa, vastasin: "Lue tuo tuosta". Kohta vahingossa muksu olikin lukenut koko kirjan ja kohta seuraavan. Ja sitten kuin huomaamatta koko kirjasarjan.
 Luen itse lapselle kappaleen alun, ja kun kirjassa on mielenkiintoinen tai jännä kohta, sanon että jatketaan toiste. Ihan tarkoituksella. Yleensä lapsi haluaa tietää miten kohtaus jatkuu ja lukee itse luvun loppuun.
 9. Lahjo rahalla tai peliajalla
 Lukemista voi käyttää valuuttana esimerkiksi peliajan lunastamiseen.
 Meillä lukemisesta saa peliaikaa minuutti minuutilta.
 Meillä oli jossain vaiheessa alakouluikäisillä käytössä palkkiosysteemi: kirjakarkit. Muuten ei usein karkkia ostettu, mutta kirjan lukemisesta sai sen paksuuteen verrannollisen karkkipussin.
 Lukumerkkien kerääminen, 10min/merkki. 50 merkkiä -> toiminnallinen palkinto/elämys esimerkiksi. Superpark, konsertti tai teatteri.
 Lahjonta. Samalla lailla kuin koulun kokeisiin ja tuntiaktiivisuuteen.
 Rahapalkka.
 "Monet lapset ovat tottuneet siihen, että esim. konsolipeleissä palkinto tulee heti. Lukiessahan näin ei välttämättä ole, jolloin lasta täytyy hieman pakottaa lukemaan vielä vähän lisää", kirjoittaa kyselyyn vastannut vanhempi.  Mårten Lampén / Yle
 10. Yksinkertaisesti näin
 Laita telkkari kiinni.
 Rajoita peliaikaa.
 Kateus, isompi muksu tekemään läksyjä vierelle.
 Tolkien.
 Aseella uhkaamalla.
 Oletko kokeillut kaikkea, eikä mikään toimi?
 Ei huolta. Kyselyyn vastanneissa oli paljon kohtalotovereita. Osalle kysymys siitä, miten lapsen saa lukemaan on vielä iso arvoitus.
 En tiedä. Kertokaa kaikki "liisa-keltingasjärviset" ja vastaukseksi ei riitä että lapselle pitää lukea kun hän on pieni. Kotona akateemiset vanhemmat, seinät täynnä kirjahyllyjä, joissa kaikkea klassikoista dekkareihin. Hesari on tullut kotiin aina. Ei auta. Kun Harry Potter -ikä meni ohi, loppui kaikki lukeminen – jopa kotiin tilatun Aku Ankan.
 Omakohtaisesti ikäväkseni todennut, että vaikka itse olen aina lukenut paljon, jakautuu tämä jälkeläisteni keskuudessa: kaksi lapsista lukee, yksi ei ollenkaan.
 Sen kun tietäs.
 Tutustu myös näihin:
 Tartu tarinaan ,  lukumummeilu ,  lukuralli  ja  lukukoiratoiminta .

"Lukeminen ei ole rangaistus!" – näillä 10 keinolla suomalaiset saavat lapsensa lukemaan


Summary: Vuokranantajan mukaan hänen omaisuutensa oli vaarassa, koska asunto oli siivottomassa kunnossa.

Mies tuomittiin Pirkanmaan käräjäoikeudessa omankädenoikeudesta 2 300 euron sakkoihin. Taustalla on mielenkiintoinen kiista vuokrarästeistä.
 Tapaus sattui syys–lokakuun vaihteessa vuonna 2017 Tampereella. Käräjäoikeuden mukaan vuokranantaja sarjoitti vuokralaisensa asuinhuoneiston lukot vuokrarästien takia. Mies myös siirsi vuokralaisen omaisuutta pois.
 Oikeuden papereiden mukaan vuokralaisen vuokranmaksu oli ollut yhdelta kuukaudelta myöhässä pari viikkoa. Tämä ei miellyttänyt vuokranantajaa. Kun vuokralainen lähti käymään muualla ja palasi kotiinsa, hän huomasi, ettei asunnon oven avain käynyt enää lukkoon.
 Vuokranantaja oli vuokralaisen mukaan ilmoittanut, että tämän tavarat on siirretty kellarivarastoon. Tavarat olivat jätesäkeissä.
 Vuokranantajan mukaan hänen omaisuutensa oli vaarassa, koska asunto oli siivottomassa kunnossa, ja tämän takia hän oli vaihtanut asunnon lukon. Vuokranantaja syytti myös, että vuokralainen olisi käyttänyt asuntoon postilla tullutta vuokranantajan luottokorttia ja aiheuttanut tälle tuhansien eurojen vahingon. Vuokranantaja teki tästä rikosilmoituksen.
 Vuokralainen puolestaan syytti, että osa hänen tavaroistaan oli kadonnut. Oikeus piti uskottavana, että vain yksi lasivuoka jäi kateisiin.
 Vuokranantaja tuomittiin 50 päiväsakkoon eli hänen tuloillaan 2 300 euron korvauksiin omankädenoikeudesta ja hallinnan loukkauksesta.
 Tuomio ei ole lainvoimainen, eli siitä voi valittaa hovioikeuteen.

Mies kyllästyi vuokrarästeihin ja siivottomuuteen, vaihtoi vuokralaisen lukot: Tuomittiin 2 300 euron sakkoihin omankädenoikeudesta