Summary: Ensimmäiset Veljesmajan emännät valittiin vuonna 1946, jolloin sotainvalidit saivat Lauttasaaren mökkialueen käyttöönsä.

Kesämökkeily on monille suomalaisille tärkeä perinne, mutta harva haluaa viettää aikaa 14 neliön kokoisessa mökissä. Helsingin Lauttasaaren Ulapanniemen alueella pikkumökkejä osataan kuitenkin arvostaa, etenkin historiallisista syistä.
 – Meillä on rakennustapaohjeet, joita pitää noudattaa. On esimerkiksi tietyt värisävyt, joita voi laittaa. Mutta on alueella aikoinaan ollut vähän isompiakin mökkejä, sanoo  Virpi Hedman , Veljesmajan nykyinen emäntä.
 Veljesmaja oli alun perin Veljeskoti, kun sen tupaantuliaisia vietettiin heinäkuussa 1946. Sopiva rakennus löytyi Hangosta, jossa purettiin saksalaisten sotilaiden sodanaikaista lomakylää.
 Parakkirakennus tarvikkeineen kuljetettiin Hangosta Lauttasaareen junalla ja kuorma-autoilla. Ulapanniemen maisemissa parakki jaettiin asuntolaksi ja kerhotilaksi.
 Tarkoitus oli rakentaa sotainvalideille oma rentoutumispaikka, jossa he saisivat viettää aikaa yhdessä.
 Ensimmäisen kesän aikana Veljeskodin yhteyteen rakennettiin vaja, käymälä, kylmäkellari ja uimalaituri. Sauna valmistui vuonna 1947, jolloin Veljeskodilla juhlittiin juhannusta ensimmäistä kertaa.
 "Pääsin tanssittamaan sotainvalidia"
 Virpi Hedman oli järjestämässä Veljesmajan juhannusjuhlaa vuonna 2014. Samalla yksi ympyrä sulkeutui, kun rapistuneen Veljesmajan kunnostustöihin osallistunut Hedman toteutti erään sotaveteraanin hartaan toiveen.
 – Kun aikanaan menin mökkialueelle, Veljesmaja oli huonossa kunnossa. Eräs sotainvalidi toivoi vielä pääsevänsä tanssimaan siellä ja siitä lähti meidän halu kunnostaa maja. Juhannuksena 2014 pääsin tanssittamaan sotainvalidia, Hedman kertoo liikuttuneena.
 Talkootöinä tehty remontti kesti kaksi vuotta ja lopuksi juhlittiin myös tupaantuliaisia. Alueen mökkiläiset voivat vuokrata Veljesmajaa juhlatilaksi ja vuokraustoiminta on majan emännän vastuulla, kuten myös paikan ylläpito- ja siivoustyöt yhdessä muiden vapaaehtoisten kanssa.
 Hedman ja muut aktiivit ovat saaneet hiljaiseloon hiipuneen, historiallisesti arvokkaan kohteen elvytettyä jälleen arvoiseensa käyttöön.
 – Paikka on hyvin erityinen ja minusta museoviraston pitäisi suojella nämä (sauna ja Veljesmaja). Hieno, vanha historia tekee tästä erityisen, Hedman sanoo.
 Juhannus kokoaa sotainvalidit lipunnostoon
 Vuonna 1948 alueella vieraili yli 5 000 jäsentä ja samana vuonna rakennettiin ensimmäiset mökit. Seuraavana vuonna mökkejä oli jo yli 50.
 1940-luvun alussa sotainvalidien virkistystoimintaa tähdittivät lukuisat sen ajan kuuluisuudet  Rauha Rentolasta   Tauno Paloon  ja  Siiri Angerkoskesta   Georg Malmsteniin . Suomi-Filmin eturivin näyttelijät olivat muun muassa sotainvalidien perunanistutustalkoissa mukana.
 Monipuolisesta toiminnasta huolimatta esimerkiksi sotainvalidit, joilta oli amputoitu raajoja, kokivat kesäisin yleiset uimarannat kiusallisiksi. Vuonna 1945 perustettu kesäkotitoimikunta anoi Helsingin kaupungilta rantapalstaa sotainvalidien omaan käyttöön.
 Vuotta myöhemmin 1,5 hehtaarin suuruinen Lauttasaaren Länsiulapanniemen Tiirakari vuokrattiin sotainvalideille, joille paikasta tuli erityisen tärkeä.
 Vielä tänäkin päivänä alueella juhlitaan juhannusta yhdessä ja jokavuotinen keskikesän vastaanotto alkaa perinteisesti kello 16. Pari tuntia myöhemmin ohjelmassa on lipunnosto sekä lippulaulu. Virpi Hedmanin mukaan juhannusperinne on kaunis.
 – Sotainvalidien lehdessä on ilmoitus lipunnostosta ja jotkut ovat tulleet taksilla paikalle katsomaan nostoa. Se on hieno hetki.

Sotainvalidit kokivat kiusallisiksi yleiset uimarannat, joten he saivat oman mökkikylänsä – Virpi Hedman vie videokierrokselle Lauttasaaren satumaahan


Summary: Yleisin perustelu loman pilkkomiseen on se, että neljän viikon loma edellyttäisi sijaisen palkkaamista.

Vain 52 prosenttia alle 30-vuotiaista työssäkäyvistä saa halutessaan lain takaaman neljän viikon yhtäjaksoisen kesäloman, ilmenee toimihenkilöliitto Erton tekemästä kyselystä.
 Erton mukaan tämä tarkoittaa, että puolet nuorista jää ilman lain mukaista lepoaikaa. Kaikista palkansaajista 27 prosenttia jää kyselyn mukaan ilman yhtäjaksoista neljän viikon lomaa.
 – Vuosilomalaissa on erittäin selkeästi annettu työnantajalle mahdollisuus poiketa yhdenjaksoisesta neljän viikon lomasta vain hyvin poikkeuksellisesti, joten yhdenjaksoisen loman puute on yleensä aina lainvastainen. Hyvin poikkeuksellisia syitä on nimittäin käytännössä niin vähän, ettei sillä ole tilastollista merkitystä, sanoo Erton puheenjohtaja  Juri Aaltonen  tiedotteessa.
 Aaltosen mukaan yleisin perustelu loman pilkkomiseen on se, että neljän viikon loma edellyttäisi sijaisen palkkaamista. Hän kuitenkin sanoo, että sijaisen palkkaustarve ei oikeuta määräämään alle neljän viikon yhtäjaksoiselle lomalle.
 Loman voi pilkkoa osiin yhdessä sopimalla. Erto korostaa, että tämä edellyttää, että työntekijäkin aidosti haluaa pitää lomansa useammassa osassa. Varsinkin nuorten kohdalla arvioidaan, että yksi syy tilanteeseen saattaa olla tietämättömyys omista oikeuksista.
 YouGov Finlandin toteuttamaan kyselytutkimukseen osallistui kesäkuussa tuhat 18–63-vuotiasta palkansaajaa. Heiltä kysyttiin, saavatko he halutessaan pitää yhtäjaksoisen neljän viikon loman, jos heille on kertynyt siihen vaadittavat lomapäivät.
 Riskiryhmässä myös pienissä yrityksissä työskentelevät ja pienituloiset
 Erton mukaan loman pitäminen yhtäjaksoisena on työntekijälle paras vaihtoehto levon ja palautumisen kannalta. Siten se on tärkeää työsuojelullisesta näkökulmasta.
 – Työntekijöiden jaksamisesta puhutaan nykyään jatkuvasti, ja erityisesti nuorten uupuminen on todella huolestuttavaa. Työntekijöiden jaksamisen kannalta on ehdottoman tärkeää, että heillä on kerran vuodessa oikeus lain suomaan kunnolliseen palautumiseen, Aaltonen jatkaa.
 Kyselystä ilmenee myös, että mahdollisuus lomaan jakautuu epätasaisesti. Nuorten ohella jaksamisen kannalta riskiryhmissä ovat pienissä yrityksissä työskentelevät sekä vähemmän tienaavat. Esimerkiksi alle 27 000 euroa vuodessa tienaavista vain noin puolet saa halutessaan yhtäjaksoisen neljän viikon loman, kun yli 67 500 euroa tienaavista sen saa halutessaan noin 80 prosenttia.
 – Myös tietyillä aloilla tilanne on erittäin huolestuttava. Taloushallinnon alalla työskentelevistä jäsenistämme vain 17 prosenttia saa yhdenjaksoisen neljän viikon loman ja 41 prosenttia saa kolmen viikon loman. Lähes kolmannes saa vain kahden viikon yhdenjaksoisen lepoajan, Aaltonen kertoo.

Puolet nuorista työntekijöistä ei saa pitää kesälomaa putkeen, vaikka haluaisi – "Yhdenjaksoisen loman puute on yleensä aina lainvastainen"


Summary: Mielenosoittajat vastustavat muun muassa Venäjän vaikutusvaltaa Georgialle kuuluvilla alueilla.

Tuhannet ihmiset lähtivät jälleen sunnuntaina kaduille Georgian pääkaupungissa Tbilisissä. Hallituksen vastaiset mielenosoitukset jatkuivat neljättä päivää peräkkäin.
 – Taistelemme putinismia vastaan, sanoi georgialainen kirjailija  Lasha Bugadze  sunnuntain mielenosoituksessa uutistoimisto AFP:n mukaan.
 "Venäjä ei saa orjuuttaa maatani enää uudelleen", yhdessä mielenosoituskyltissä luki.
 Protestit lähtivät liikkeelle venäläisparlamentaarikon puheesta Georgian parlamentissa. Georgiassa esiintyy paljon Venäjä-vastaista mielialaa  vuonna 2008 käydyn Georgian sodan  seurauksena. Kaksi Georgialle kuuluvaa aluetta, Abhasia ja Etelä-Ossetia, ovat käytännössä Venäjän vasallivaltioita.
 Mielenosoitukset ovat kohdistuneet myös miljardööriliikemies  Bidzina Ivanašviliin , jota pidetään laajasti Georgian todellisena hallitsijana. Ivanašvili johtaa Georgialainen unelma -puoluetta, joka on Georgian valtapuolue.
 Oppositio syyttää Ivanašviliä siitä, että tämä on Venäjän nukkehallitsija ja harjoittaa epävirallista oligarkkivaltaa.
 Mielenosoittajat vaativat sunnuntaina hallituksen eroa. He ilmoittivat, että aikovat jatkaa protesteja maanantaina illalla.
 Venäjän presidentti  Vladimir Putin  kielsi viikonloppuna Venäjän ja Georgian väliset matkustajalennot 8. heinäkuuta alkaen. Putinin hallinto on sanonut Tbilisin mielenosoitusten olevan Venäjä-kammoista kärjistämistä.
 Lisää aiheesta:
 Venäjän lentokielto laajeni koskettamaan georgialaisia lentoyhtiöitä – matkailukauteen osuva kielto aiheuttaa närää Venäjällä
 Yli 200 loukkaantui väkivaltaisiksi yltyneissä mielenosoituksissa Georgiassa – presidentti syyttää Venäjää levottomuuksista

Georgialaiset aikovat yhä lisätä painetta hallitustaan kohtaan – "Taistelemme putinismia vastaan"


Suurta huomiota saanutta epäiltyä Tinder-raiskausta ei tapahtunutkaan, sanoo Sisä-Suomen poliisilaitos.
 Poliisi vastaanotti toukokuussa rikosilmoituksen, jonka mukaan Tinder-palvelun kautta sovittu tapaaminen päättyi raiskaukseen Kangasalla huhtikuussa. Poliisi pyysi aiemmin yleisövihjeitä Niki-nimisestä miehestä. Poliisi sai joitakin vihjeitä esitutkinnan aikana.
 Poliisin mukaan esitutkinnan aikana poliisille kuitenkin varmistui, että tapauksessa ei ole syytä epäillä rikosta ja ettei väitettyä seksuaalirikosta ole tapahtunut.
 Tutkintaa jatketaan rikosnimikkeellä perätön lausuma viranomaismenettelyssä. Tutkittavasta teosta säädetty rangaistusasteikko on maksimissaan 2 vuotta vankeutta.
 Asiasta lisää hetken kuluttua.
 Lue lisää:
 Poliisi epäilee: Tinder-treffit päättyivät raiskaukseen
 Tinder-treffien jälkeisestä raiskauksesta epäiltyä etsitään edelleen – poliisi on saanut kymmeniä vinkkejä

Poliisi: Suurta huomiota saanutta, epäiltyä Tinder-raiskausta ei tapahtunutkaan


Summary: Tutkijat peräänkuuluttavat malttia, sekä paikallisten asukkaiden kuuntelemista.

Kiinnostus arktisen alueen luonnonvaroja kohtaan kasvaa ja samalla kasvaa teollisuuden arktiseen luontoon jättämä jälki. Suhtautuminen tähän on alueen ihmisten keskuudessa ristiriitaista: luonnonvarojen hyödyntäminen odotetaan tuovan työtä, mutta toisaalta huoli ympäristöhaitoista pohjoisen herkälle luonnolle on kasvanut.
 Kysyimme kahdelta pohjoiseen alueeseen perehtyneeltä tutkijalta, mitä mieltä he ovat esimerkiksi metsähakkuiden tai kaivosteollisuuden lisääntymisestä pohjoisessa. Sopivatko luonnonvarojen teollinen hyödyntäminen ja arktiset luontoarvot samaan maailmaan?
 Vastaajina ovat arktisten lajien ekologiaan erikoistunut vanhempi tutkija  Per Fauchald  Norjan luonnontutkimuksen instituutista (NINA) sekä yritysten yhteiskuntavastuuseen erikoistunut yhteiskuntatieteilijä, tutkija  Adrian Braun  Lapin yliopiston Arktisesta keskuksesta Rovaniemeltä.
 Pohjoisiin luonnonvaroihin kohdistuu nyt ennennäkemätöntä kansainvälistä kiinnostusta.
 1. Millaiselta arktisen alueen tulevaisuus teollistuvassa ympäristössä näyttää?
 Per Fauchald:  Riippuu siitä, kuinka säännöstelemme teollisuutta ja kuinka osallistamme paikalliset ihmiset kehitykseen. On hyvin tärkeää, että paikalliset ihmiset saavat äänensä kuuluviin. Muutokset täytyy tehdä hitaasti ja hallitusti ja siinä pitää hyödyntää paikallista tietotaitoa.
 Adrian Braun:  Lapissa on nähtävissä maankäytöstä johtuvia riitoja. Matkailu kasvaa, kuten myös metsä- ja kaivosteollisuus. Maa-alaa on rajallisesti, joten aina kun uusi teollinen projekti alkaa, siitä aiheutuu jollekin haittaa. Ratkaisua näihin asioihin on hyvin vaikea löytää.
 Kysymys kuuluu, pystyvätkö alueelle tulevat teollisuustoimijat kompensoimaan aiheuttamansa haitan. Joillekin ihmisille nämä yhtiöt voivat tarjota työtä, mutta etenkin omiin asuinalueisiinsa sitoutuneille alkuperäiskansoille haittojen kompensoiminen voi olla vaikeaa.
 Olen varma, että kaivosteollisuus tulee kasvamaan, koska sen taustalla on vahva poliittinen tuki. Maailmanlaajuinen kysyntä mineraaleille ja metalleille kasvaa jatkuvasti. Markkinat näille kasvavat etenkin Kiinassa, joka ostaa raaka-ainetta kaikkialta maailmasta.
 Tutkija Per Fauchald muistuttaa, että arktisella alueella metsä kasvaa hitaasti, joten hakkuiden vaikutukset näkyvät pitkään. Pasi Peiponen / Yle
 2. Miltä kuulostaavat Suomen metsätaloussuunnitelmat?
 Per Fauchald:  Puu on ollut tärkeä raaka-aine arktisella alueella jo satojen vuosien ajan. Tiedämme, että tehometsätaloudella on suuria ympäristövaikutuksia: se vaikuttaa luonnon monimuotoisuuteen. Vaikutus on vielä suurempi arktisella alueella, missä kaikki kasvaa hitaasti.
 Tämän lisäksi ekosysteemit muuttuvat samaan aikaan ilmastonmuutoksen vaikutuksesta. Ilmastonmuutoksen ja suurien hakkuumäärien yhteisvaikutusta on todella vaikea ennustaa. Skandinaviassa on jäljellä enää hyvin vähän luonnontilassa olevia todella vanhoja metsiä. On hyvin tärkeää, että suojelemme niitä.
 Adrian Braun:  Biopolttoaineilla on iso rooli ilmastonmuutoskeskustelussa. Asia on ristiriitainen, sillä biopolttoaineiden avulla on mahdollista vähentää kasvihuonekaasuja, mutta samalla metsähakkuut kasvaisivat. Hakkuilla on vaikutuksia alkuperäisasukkaisiin ja ne aiheuttavat maankäyttökonflikteja. Metsäteollisuuden on kuitenkin kaivosyhtiöitä helpompi huomioida paikallista luontoa, koska he voivat jättää jonkin metsäalueen rauhaan, mikäli sillä on erityisiä luontoarvoja ja tehdä hakkuita sen sijaan toisaalla.
 3. Pitäisikö luonnonvaroja hyödyntää enemmän kansallisesti siten, että pohjoisen asukkaat saisivat niistä paremman hyödyn?
 Adrian Braun:  Monet yritykset toimivat nykyisin ylikansallisesti. Olen henkilökohtaisesti huolestunut, ottavatko ulkomaiset yhtiöt toiminnassaan kestävän kehityksen ja sosiaalisen yritysvastuun tarpeeksi hyvin huomioon; kuinka he huomioivat alkuperäisasukkaat sekä luontoarvot.
 On varoittavana esimerkkinä toimivia ulkomaisia yhtiöitä, mutta esimerkiksi myös ruotsalaisia toimijoita, joilla on melko hyvä maine. Yhtiöillä on sekä sosiaalisia että ekologisia vastuita. Heidän täytyy kuunnella paikallisia ihmisiä ja kuunnella heidän huoliaan, vaatimuksiaan ja odotuksiaan ja löytää yhteisymmärrys.
 On tärkeää löytää konsensus teollisuuden, paikallisten asukkaiden, alkuperäiskansojen, ympäristöaktivistien sekä päättäjien keskuudessa. Esimerkiksi metsäteollisuudessa, jotta arktisen alueen ekologiasta voidaan pitää huolta.
 4. Teollisuuden jalanjälki pohjoisilla alueilla kasvaa, voiko se olla tulevaisuudessa jopa liian suuri?
 Per Fauchald:  Kaikki on muuttumassa. Teollisuuden määrä arktisella alueella tulee todennäköisesti lisääntymään ilmastonmuutoksen myötä; kaivoksia tulee todennäköisesti olemaan enemmän ja metsäteollisuus kasvaa, myös kalastus tulee lisääntymään.
 Tämä tulee olemaan haaste, koska arktinen luonto on hyvin haavoittuvainen ja parhaillaan suuren muutoksen alla. Ekosysteemit muuttuvat osin aiemman liikakäytön seurauksena sekä nyt ilmastonmuutoksen myötä.
 Meidän täytyy olla erittäin varovaisia tekemisissämme, jotta emme suista luontoa raiteiltaan.
 5. Mikä huolestuttaa sinua eniten?
 Per Fauchald:  Ilmastonmuutos sekä esimerkiksi muovisaaste ja teollisuuden päästöt, maankäyttöriidat, elinympäristöjen muutokset, jotka tapahtuvat sekä metsäteollisuuden että maatalouden seurauksena.
 Nyt esimerkiksi kaivosten ja tehtaiden päästöistä on tullut ongelma. Lisäksi alueen luonnolliset elinympäristöt muuttuvat esimerkiksi kaivosten, metsätalouden, maatalouden myötä.
 Suurin huolenaiheeni on näiden kaikkien häiriötekijöiden yhdistelmä.
 Keskustelu aiheesta on auki kello 22 saakka.
 Lue myös:
 Tutkimus: Arktisilla alueilla tulee säännellä tarkemmin kaivostoimintaa
 Arktiset parlamentaarikot haluavat alkuperäiskansat mukaan päätöksentekoon – Saamelaiset pelkäävät kilpajuoksua arktisen alueen resursseista

Koko maailma havittelee nyt pohjoisia luonnonvaroja – Kysyimme tutkijoilta, jyrääkö teollisuus arktisen luonnon vai onnistuuko yhteiselo?


Summary: Yle taltioi festivaalitunnelmia heinäkuussa televisiossa ja radiossa.

Yleisradio on vahvasti mukana tämän kesän Pori Jazzissa. Yleisö pääsee jazztunnelmaan radiossa ja televisiossa keskiviikosta 17.7. alkaen.
 Edellisestä Pori Jazz -konserttien televisioinnista on aikaa 17 vuotta.
 Keskiviikko
 Keskiviikkona Yle on mukana Pori Jazz Kids -festivaalilla. Pikku Kakkosen Seikkailukone viihdyttää yleisöä pääsymaksuttomassa lastentapahtumassa kello 12 ja 16. Reppu-Hepun johtamia musiikillisia seikkailuja voi katsella myöhemmin Yle Areenassa sekä TV2:ssa.
 Samana iltana Kirjurinluodon Lokkilavalla järjestetään Pori Jazz -pääkonserttien "etkot". Ilmaiskonsertin tähtiesiintyjänä on Samuli Edelmann & Orkestra Suora Lähetys. Konsertti alkaa kello 21 ja se esitetään suorana Yle Areenassa, Yle Teemalla ja Radio Suomessa.
 Torstai
 Torstaina Ylen tv-kamerat ovat mukana Lokkilavan konserteissa ja illan pääsymaksullisessa pääkonsertissa. Kooste Herdin, Superposition!-yhtyeen sekä Ron Carter Foursight Quartetin keikoista nähdään vielä saman illan aikana, kun suora lähetys Kirjurinluodosta alkaa Yle Teemalla klo 21. Konsertit nähdään myöhemmin kokonaisuudessaan Yle Teemalla sekä Yle Radio 1:ssä.
 Perjantai ja lauantai
 Perjantaina ja lauantaina Yle taltioi Lokkilavan jazzkonsertteja. Ne lähetetään myöhemmin Yle Radio 1:n Jazzklubissa.
 Lisäksi Ylen nettisivut ja Radio Suomen aluelähetys ovat vahvasti läsnä koko festivaalin ajan.
 Pori Jazz järjestetään tänä vuonna 54:ttä kertaa 12.–20. heinäkuuta.  Lavalle nousevat  muun muassa  Christina Aguilera , Toto, Stray Cats,  Melody Gardot  ja Snarky Puppy.

Pori Jazzin konsertit näkyvät ja kuuluvat Ylen kanavilla


Summary: Jätevesiasetuksen neuvonnassa on otettu loppukiri: puhelimet pirisevät ja sähköposti tuo viestejä viime vuotta kiivaammin.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

Hauholainen  Sara Löyttyjärvi  ei enää jätevesineuvontaa tarvitse. Hän on päivittänyt talonsa jätevesijärjestelmän jo vuosi sitten. Mutta monella lähellä vettä sijaitsevalla mökin tai kiinteistön omistajalla on jo kiire: aikaa olisi lokakuun loppuun saakka.
 Löyttyjärven talon jätevesisaneerausta ei olisi ollut välttämätöntä tehdä vielä, mutta hän halusi toimia ajoissa. Talo sijaitsee hämäläismaiseman keskellä: kumpuilevaa peltoa, pieniä metsäsaarekkeita, kauempana virtaavaa joki ja kimmeltävä järvenselkä. Alueella olisi tarvittu toimenpiteitä vasta sitten, jos kiinteistössä tehtäisiin jotain, joka edellyttää rakennuslupaa.
 – Minulla on tässä perinteisiä sakokaivoja vastaava järjestelmä eli modernimpi saostussäiliö. Siitä eteenpäin lähtevät imeytysputket ja on imeytyskenttä, kuvailee Sara Löyttyjärvi uudistettua järjestelmää.
 Hintaa operaatiolle tuli ehkä noin 7 000 euroa, Löyttyjärvi muistelee.
 – Haluan, itse pitää huolen siitä, minne minun jäteveteni menevät, kuinka ne puhdistuvat, ja että homma toimii.
 Jätevesineuvonnassa riittää nyt kiirettä
 Kenenkään ei ole yksin tarvinnut pohtia sitä, pitääkö kotitalon tai mökin jätevesisaneeraukseen ryhtyä. Eri puolella Suomea on pitkään ollut käynnissä  jätevesineuvontahankkeita , joihin on saatu rahaa valtiolta.
 Esimerkiksi vuonna 2017 neuvontahankkeita oli käynnissä kaikkien ELY-keskusten alueilla. Niiden kokonaiskustannukset olivat tuolloin yli 1,3 miljoonaa euroa. Osa hankkeista sai omarahoitusta myös muun muassa kunnista. Tänä vuonna hankkeita on ollut käynnissä kaikkialla muualla paitsi Lapin alueella.
 Pelkästään Hämeen ELY-keskuksen alueella on viimeisen seitsemän vuoden aikana tehty yli 8 000 kiinteistökohtaista neuvontakäyntiä. Kirjeitä on lähetetty noin 15 000, ja tilaisuuksiakin on järjestetty lähes 160. Myös puhelimet ovat pirisseet, varsinkin tämän vuoden aikana.
 – Kyllä määräajan lähestyminen näkyy. Tämän kesän hankkeessa on puhelimella ja sähköpostilla neuvottu jo nyt enemmän, mitä koko viime kesänä, sanoo projektiasiantuntija  Laura Virtanen .
 Pertti Pullinen kävi kysymässä KVVY:n Laura Virtaselta neuvoa jätevesiasioissa Janakkalassa. Tiina Kokko / Yle
 Virtanen työskentelee Kokemäenjoen vesistön vesiensuojeluyhdistyksessä, joka neuvoo jätevesiasioissa Pirkanmaalla, Kanta-Hämeessä sekä Kärkölässä ja entisen Hämeenkosken kunnan alueella.
 Virtanen listaa kolme tyypillisintä kysymystä, joita neuvojille esitetään: pitääkö tehdä jotain, mitä pitää tehdä, jos jotain pitää tehdä ja kuuluuko oma rakennus määräajan piiriin.
 Määräaika koittaa lokakuun lopussa
 Talousjätevesien nykyisille puhdistusvaatimuksille luotiin perusta vuonna 2004. Sen jälkeen määräaikoja on rustattu niin, että kansalainen on ollut välillä epätietoinen siitä, missä mennään. Haja-asutuksen jätevesien käsittelyä koskeva viimeisin uudistus astui voimaan huhtikuussa 2017.
 Nyt tilanne on se, että haja-asutusalueiden kiinteistöjen jätevesijärjestelmä on kunnostettava viimeistään 31. lokakuuta 2019 mennessä, mikäli kiinteistö sijaitsee pohjavesialueella tai alle 100 metrin päässä vesistössä. Jos talo tai mökki on edellä mainittujen alueiden ulkopuolella, jätevesijärjestelmän uusiminen on ajankohtainen silloin, kun tehdään rakennuslupaa vaativia muutoksia.
 Kesämökkiläiset esittivät maaliskuussa vaatimuksen, että määräaikaan saataisiin jälleen pidennys.  Ympäristöministeriö ei  kuitenkaan asialle lämmennyt.
 Kohtuuttomat kustannukset tai korkea ikä voivat tuoda osalle kiinteistönomistajista vapautuksen saneerausurakasta. Jos mökkiläisellä on kantovesi mökillään eli jätevettä kertyy vähäisessä määrin, suuriin muutoksiin ei ole tarvetta.
 Suurin kuormitus haja-asutusalueiden kiinteistöjen jätevesistä tulee vakituisesta asutuksesta.
 Saneerausten määrää vaikea selvittää
 Paljonko jätevesisaneerausta tarvitsevia kiinteistöjä haja-asutusalueilla on, siitä ei ole olemassa aukotonta tilastoa. Suunnitteluinsinööri  Johanna Kallio  Suomen ympäristökeskuksesta kuitenkin arvioi, että noin 45 000 vakituista asuntoa olisi jätevesiremontin tarpeessa.
 Esimerkiksi Kanta- ja Päijät-Hämeessä ELY-keskus arvioi pohjavesi- ja ranta-alueilla olevan noin 5 000 vakituisesti asuttua kiinteistöä, joita lokakuun määräaika koskee. Vastaava vapaa-ajan asuinrakennusten luku on noin 20 000. Hämeen ELY-keskus on arvioinut, että mökeistä noin 60 prosentilla jätevesien määrä on niin vähäinen, että ne täyttävät nykyiset vaatimukset.
 Kuinka paljon saneerauksia on jo tehty, sitä on vielä vaikeampi selvittää kuin remonttitarpeisten kiinteistöjen määrää.
 Tietoa ei ole mahdollista tallettaa Rakennus- ja huoneistorekisteriin, mikä on Kallion mielestä puute. Koska kunnostus on luvanvaraista toimintaa, olisi hyvä, jos tieto löytyisi rakennuksen ominaisuustiedoista.

Mökkiläisten jätevesiremontti on saanut kysymään neuvoa viime tipassa – pitääkö nyt tehdä jotain?


Summary: Viime viikolla suomalaiset juhlivat juhannusta ja Ascotin vuosittainen laukkakilpailu käytiin Britanniassa. Kokosimme viikon näyttävimmät uutiskuvat yhteen.

Ascotin vuosittainen laukkakilpailu on tullut tunnetuksi erikoisista hatuista, joiden näyttävyydellä naiskatsojat kilpailevat. Adrian Dennis / AFP
 Walter van Beirendonckin miesten muotinäytös Pariisissa 19. kesäkuuta. Näytöksessä esiteltiin kesän 2020 mallistoa. Carolinen Blumberg / EPA
 Formula 1 -sirkus pysähtyi Ranskaan viime viikolla. Valdrin Xhemaj / EPA
 Sudanilainen nainen peittää kasvonsa sen jälkeen, kun poliisi on levittänyt kyynelkaasua Kenian Nairobissa 19. kesäkuuta. Noin sata ihmistä osoitti mieltään Sudanin tapahtumia vastaan. Dai Kurokawa / EPA
 Sisäkuva Kansainvälisen olympiakomitean uudesta pääkonttorikompleksista Sveitsin Lausannessa. Cyril Zingaro / EPA
 Aikuinen ihmettelee kahden lapsen kanssa ylösalaisin käännettyä huonetta Bangladeshin pääkaupunki Dhakassa. Munir Uz Zaman / AFP
 Kesäkuinen täysikuu nousi Apollonin temppelin yläpuolelle Korintin kaupungissa Kreikassa 17. kesäkuuta. Valerie Gache / AFP
 Tanssija-näyttelijöitä lavalla Malagassa 18. kesäkuuta. Jorge Zapata / EPA
 Kuva Matador-nimisestä burleski- ja tanssiesityksestä Sydneyn oopperatalossa 19. kesäkuuta. Joel Carrett / EPA
 Puolan Ewa Trzebinska ja Ranskan Marie-Florence Candassamy kohtasivat toisensa miekkailun EM-kisoissa Ranskassa 19. kesäkuuta. Sascha Steinbach / EPA
 Mellakkapoliisit parlamenttitalolla Georgiassa 20. kesäkuuta.  EPA
 Harmaasusi Moritzburgin luonnonpuistossa 21. kesäkuuta. Filip Singer / EPA

Naama kiinni puhelimessa myös brittieliitin laukkakisoissa ja viikon muita uutiskuvia


Summary: Sähköauton akku nielee 10 kiloa litiumia. Siksi Kaustisellekin perustetaan kiisteltyä kaivosta.

Siinä sitä on, “harmaata kultaa” urheilukentän kokoinen alue. Osittain sen varassa entisestä kännykkämaa-Suomesta saattaa tulla nyt akkumaa.
 Olemme tulevan kaivoksen koelouhoksilla Pohjanmaalla, Kaustisen ja Kokkolan metsissä.
 Syvältä kalliosta räjäytettyihin kivenmurikoihin kätkeytyy nykyteknologialle arvokasta ainetta.
 Geologin koulutuksen saanut  Pertti Lamberg  harppoo kivikossa ja nostaa lupaavan värisen kivenmurikan maasta. Harmaa juova vaaleassa kallionpalassa on arvoaine litiumia.
 Harmaa litium-raita on muodostunut 1,8 miljardia vuotta sitten Kokkolan ja Kaustisen kallioperään. Ville Viitamäki
 Litium on vuosi vuodelta yhä kysytympää tavaraa. Sillä on tärkeä rooli ilmastonmuutoksen hillinnässä.
 Kivikkoinen louhos Kokkolan ja Kaustisen rajalla kuuluu Keliber-nimiselle yritykselle. Pertti Lamberg tekee töitä yrityksen toimitusjohtajana. Louhikon kohdalle on tulossa Suomen ensimmäinen akkumineraalia litiumia tuottava kaivos.
 Sähköauton akku on mineraalisyöppö
 Autoilun sähköistyminen vaatii akkumineraaleja. Mitä enemmän maanteillä liikkuu bensa-autojen sijaan sähköautoja, sitä enemmän litiumia kuluu maailmassa. Yksi sähköauton akku nielee sitä lähes kymmenen kiloa.
 Koelouhos ja sen omistajan Keliberin tarina kertoo bisneksestä, jota ilmastonmuutoksen hillintä synnyttää. Se kertoo myös siitä, millä eväillä Suomi yrittää saada siivun uuden teollisuuden tuomasta vauraudesta maahan.
 Eurot jäisivät Kokkolaan
 Kaustisen kaivos on kutkuttavassa vaiheessa. Louhoksen avautuminen ei ole vielä täydellisen varmaa.
 Yyritys aikoo rakentaa Kokkolaan sataman lähistölle myös mineraalia jalostavan tehtaan. Kallioperän aarteita ei siis vain louhittaisi ja laivattaisi ulkomaille, vaan Kokkolaan jäisi euroja myös niiden jalostamisesta.
 Yritykseltä puuttuu rahaa vielä ainakin 250 miljoonaa. Se on paljon.
 Paikalliset asukkaat pelkäävät kaivoksen pilaavan lähistön jokia ja järviä. He ovat valittaneet Keliberin saamasta ympäristöluvasta Vaasan hallinto-oikeuteen. Kaikki kaivoksen avaamiseen tarvittavat luvat eivät ole vielä kunnossa.
 Voittaako Suomi Saksan ja Ranskan
 Valtiolle kaivoksen avautuminen olisi unelmien täyttymys. Ei vain siksi, että valtio omistaa neljäsosan Keliberistä. Valtio haluaa maahan lisää akkumineraalikaivoksia sekä mineraalia aina akuiksi ja jopa sähköautoiksi saakka jalostavaa teollisuutta.
 Koko Eurooppa kilpailee akkualan teollisuudesta juuri nyt. Saksan ja Ranskan autojätit, kuten Volkswagen ja Renault , suunnittelevat uusia sähköautomalleja ja akkuteollisuus etsii parasta sijaintia maanosasta. Suomen valtti on se, että maan kallioperästä löytyy monia sähköauton akkuihin tarvittavia mineraalia.
 – Meidän kallioperämme on siltä ajalta, kun mineraaleja muodostui, toimitusjohtaja Pertti Lamberg kertoo innoissaan.
 Maaperäämme kätkeytyy muitakin akkumineraaleja kuin litium. Esimerkiksi toinen valtion omistama kaivosyritys Terrafame kaivaa jo nyt nikkeliä ja kobolttia. Terrafame on entinen Talvivaaran kaivos Sotkamossa.
 Miljoonien autojen akut
 Suomen kallioperän arvoaineet riittäisivät ainakin maan omiksi tarpeiksi ja vähän ylikin. Geologian tutkimuskeskus, GTK, laski juttuamme varten, että pelkästään litiumia olisi nykylöydösten perusteella kuuteen miljoonaa sähköauton akkuun. Tällä hetkellä Ruotsissa on melkein sen verran autoja.
 Harri Vähäkangas / Yle
 Suomalaisen nikkelin turvin voisi taas muuttaa lähes kaikki espanjalaisten autot sähköisiksi. Nikkeli riittäisi 24 miljoonaan akkuun. Näin siinä tapauksessa, jos kaikki maasta löytyvä nikkeli käytettäisiin niiden valmistukseen.
 Kobolttia olisi 12 miljoonaan sähköauton akkuun.
 - Akkumineraaleja on hyvät mahdollisuudet löytää lisää, kunhan vain etsitään, GTK:n päällikkö  Pasi Heino  sanoo puhelimessa.
 Kymmenen vuoden kuluttua maailmassa liikkuu arviolta jopa 200 miljoonaa sähköautoa. Arvion on tehnyt Kansainvälinen energiajärjestö IEA. Jokainen sähköauto tarvitsee akun! Akkumineraaleille on todellakin kysyntää.
 Keliberin litium riittää ensi alkuun koko Suomen autoihin
 Kaivosyhtiö Keliber on vasta aloitteleva ja rahan puuteessa oleva firma. Suomen mittakaavassa se olisi kuitenkin iso tekijä.
 – Meidän mineraalivaramme riittävät noin kolmeen miljoonaan akkuun, Pertti Lamberg kertoo maastossa.
 Juuri sen verran suomalaiset omistavat tällä hetkellä autoja.
 Lamberg ei malta olla kertomatta, että seudulta saattaa löytyä litiumia jopa nykylöydöksiä kymmenen kertaa suurempi määrä . Se pistäisi jutussa aikaisemmin julkaistun GTK:n taulukon uusiksi.
 Ilmaston pelastaminen on siis tuomassa uuden kaivoksen Pohjanmaallekin. Kuulostaa ristiriitaiselta, sillä kaivoksia ei ole ollut tapana pitää osana ympäristönsuojelua.
 Syväjärven alue muuttuu avolouhokseksi. Kun kaivos sulkeutuu, avolouhos täyttyy vedellä. Ville Viitamäki, Kuvamanipulaatio: Harri Vähäkangas / Yle
 Yhtiö kuivattaa kaivosalueen järvet
 Pertti Lamberg seisoo malmikivi kourassaan eurooppalaisten akkujen lähtöpisteessä. Hän on vaihtanut tutkijan ja professorin uran aloittelevan kaivosyhtiön toimitusjohtajaksi eikä voisi olla nykyistä enempää kiinnostunut tehtävästään. Joskus innostus viivyttää jopa yöunen tuloa.
 – Tässä saa olla mukana ratkaisemassa suuria maailmanlaajuisia ongelmia ja luomassa uutta teollisuutta Suomeen, Lamberg perustelee työn imua.
 Koelouhoksen molemmilla puolilla välkehtii pieni ja matala järvi. Yhtiö aikoo kuivattaa ne avolouhoksen tieltä.
 Paikalliset kalastajat ja vesien omistajat ovat kaikkea muuta kuin innoissaan. He pelkäävät, että kaivosalueelta valuvat vedet pilaavat lähistön joet ja järvet.
 Tarmo Mård ja Mika Hautamäki kalastavat koskella, jonka kunnostus taimenia varten alkaa tänä kesänä. Ville Viitamäki
 Paikalliset epäilevät yhtiön laskelmia
 Koski kohisee ja käki kukkuu. Kaivosalueelta on matkaa Ullavanjoelle linnuntietä yli viisi kilometriä. Osa kaivosalueiden vesistä valuisi peltojen ja metsien keskellä virtaavaan jokeen.
 Mika Hautamäki  heittelee uistinta ja  Tarmo Mård  perhoa kasvot vakavina. He ovat kulkeneet näillä rannoilla pikkupojasta saakka. Virrasta on noussut jopa taimenia ja siikaa.
 On selvää, että kaivosalueilta kulkeutuu paikallisiin vesiin ylimääräistä typpeä. Keliber-yhtiön mukaan vaikutus vesistöihin olisi pieni.
 Kalamiehet eivät luota laskelmiin.
 – Vähän tuntuu siltä, että kaivosyhtiöt haluaa mennä aina sieltä, mistä aita on matalin ja koettaa päästä vähimmin kustannuksin vesiensuojelun osalta, Mika Hautamäki sanoo.
 Hautamäki on paikallisen Ullavan kalastusseuran puheenjohtaja. Myös Mård kuuluu samaan seuraan.
 Kalastajat pitävät vesisuunnitelmia huonoina
 Typpeä päätyisi vesiin kaivoksella käytettävistä räjähteistä. Kaivosyhtiö aikoo puhdistaa alueelta luontoon lähteviä vesiä pintavalutuskentillä.
 – Ne ovat aivan liian pieniä eivätkä toimi talvella, Hautamäki arvostelee.
 Aluehallintovirasto hyväksyi alkuvuodesta kaivosyhtiön suunnitelmat ja myönsi ympäristöluvan. Yhtiö aikoo avata neljä kaivosaluetta ja lupa tuli ensimmäiselle.
 Hautamäki ja Mård eivät voineet hyväksyä yrityksen vesiensuojelusuunnitelmia ja tekivät kalastusyhdistyksen nimissä valituksen.  Valituksia tekivät muutkin . Niitä tuli yhteensä kolme.
 Ullavanjoki alkaa Ullavanjärvestä. Järven ja joen välissä oleva pato estää esimerkiksi mudan pääsyä jokeen. Ville Viitamäki
 Paikalliset raatavat omien vesien puolesta
 Mika Hautamäki haluaa näyttää myös Ullavanjärven. Hautamäki on kotoisin järven rannalta ja omistaa sieltä saaren veljiensä kanssa.
 Rantojen asukkaat ja muut vesiosakaskunnan jäsenet ovat tehneet töitä hartiavoimin rehevöityneen järven hyväksi. Rahaakin on uponnut vuosikymmenten operaatioon satoja tuhansia euroja Hautamäen mukaan.
 – En ole luonnonsuojelija, mutta sen verran vihertää, että omista kalavesistä pidän huolen, Hautamäki sanoo melkein ääni väristen.
 Valtio ja rantojen omistajat ovat laittaneet eurojaan valleihin, jotka erottavat nyt pellot järvistä. Valleja on kilometreittäin. Nyt peltojen ja ojitettujen soiden valumavedet eivät enää pääse rehevöittämään järveä.
 Rantojen asukkaat ja mökkiläiset ovat niittäneet talkoilla ruovikkoa ja raahanneet turvesaarekkeita pois järvestä.
 Miehet toivovat, että kaivosyhtiö pitää vesien puhtautta yhtä tärkeänä kuin paikalliset.
 Itse kaivoksen tuloa he eivät vastusta.
 Luonnonsuojelija ennustaa joen limoittuvan
 “Oikeat luonnonsuojelijat” kertovat samaa viestiä kuin omista kalavesistään huolehtivat Hautamäki ja Mård. Suomen luonnonsuojeluliiton, SLL:n, mukaan kaivosvesien vaikutuksesta on syytä olla huolissaan.
 – Ullava-jokeen tulee kohdistumaan kestämätöntä kuormitusta 20–30 vuoden ajan,  Teemu Tuovinen  SLL:stä sanoo puhelimessa.
 Tuovinen työskentelee SLL:n Pohjanmaan piirin piirisihteerinä.
 SLL:n piiri on tehnyt arvion, jonka mukaan typpeä valuu jokeen Keliberin kaikilta suunnitteilla olevilta kaivosalueilta. Typpeä on joessa jo nyt pelloilta ja suo-ojista valuneena.
 Tuovinen on varma, että kaivoksen typpipäästöt näkyvät joessa limoittumisena ja levämassoina vaikkapa kivien päällä. Hän ennustaa, että esimerkiksi taimenen lisääntyminen vaarantuu.
 – Erittäin todennäköisesti syntyy näkyviä haittoja, Tuovinen kertoo puhelimessa.
 Puhelun lopuksi hän toivoo olevansa väärässä.
 Johtaja luottaa vesien puhdistukseen
 Käki kukkuu myös louhoksella.
 Kaivosyhtiön johtaja Pertti Lamberg ei ole ollenkaan huolissaan paikallisten vesien tulevaisuudesta. Hän luottaa yhtiön suunnitelmaan typenpoistosta.
 – Me emme tule muuttamaan vesistöjen tilaa, Lamberg vakuuttaa keskellä koelouhoksen kivikkoa.
 Lamberg perustelee väitettään myös sillä, että yhtiö ei aio käyttää kaivosalueella kemikaaleja eikä malmista irtoa raskasmetalleja tai happoja tuottavia aineksia.
 Osa paikallisista asukkaista ja vesien omistajista vaatii, että Keliber rakentaisi vesien puhdistusta varten laitoksen pintavalutuskentän sijaan.
 Pertti Lamberg ei lupaa suoralta kädeltä sellaista yhtiön puolesta, mutta sanoo yhtiön tutkivan kaikkia vaihtoehtoja tulevaisuudessa.
 Keliber ei haluaisi riitaantua paikallisten ihmisten kanssa. Mahdolliset rahoittajatkaan eivät pitäisi siitä.
 Akkumaan ensimmäiset merkit
 Akkuvaltakunnan rakentaminen on vielä horjuvaisessa vaiheessa. Selvityksinä ja neuvotteluina.
 On myös päätöksiä ja rahaa, millä rakentaa.
 Alla olevaan karttaa on merkitty, mitä maahan on tulossa. Terrafamen kaivos tuottaa jo akkuteollisuuden mineraaleja. Yritys aloittelee parhaillaan uuden tehtaan rakentamista. Sen on tarkoitus jalostaa nikkelistä ja koboltista akkukemikaaleja.
 Rahaa uuden laitoksen rakentaminen nielee 240 miljoonaa.
 Suomessa on jo monta sähköauton akuista elävää yritystä.  Esimerkiksi Valmet Automotive valmistelee akkuja kokoavaa tehdasta Saloon, Uudessakaupungissa se valmistaa akkujen prototyyppejä ja piensarjoja. Harri Vähäkangas / Yle
 Keliber ja Terrafame ovat siis ottamassa omilla tuotteillaan osansa akkukemikaalimarkkinoista. Molemmilla yhtiöillä on kaivos, omanlainen rikastusmenetelmänsä ja kemiantehdas.
 Ennen kuin yritysten lopputuote päätyy sähköauton rakenteissa piilevään akkuun, se kulkee vielä monen tehtaan läpi.
 Juha Sipilän (kesk.) hallitus  pyöräytti maahan yhtiön , jonka tehtävä on omalta osaltaan rakentaa Suomesta akkuvaltakuntaa. Valtio omistaa Terrafamea ja Keliberiä samaisen Suomen Malmijalostus -nimisen yhtiön kautta. Yhtiö houkuttelee maahan söhköauton akkujen joka vaiheen toimijoita.
 Edellä näkyvästä kartasta puuttu vielä monta tehdasta ennen kuin akkumaa-Suomi on valmis.
 Miljardin euron rahavirta
 Ullavanjoen vieressä kosken kohdalla kulkee kylätie. Kylän miehet pysähtyvät ohikulkiessaan tervehtimään perhoa heittelevää Mika Hautamäkeä ja Tarmo Mårdia. Yksikään miesten autoista ei kulje sähköllä.
 Hautamäki ja Mård ovat silti yhtä mieltä siitä, että autoilu muuttuu yhä enemmän sähköiseksi.
 Mårdia naurattaa kysymys, aikooko hän itse hankkia sähköauton. Sen akussahan voisi olla paikallista litiumia.
 Kalavesien puolesta pelkäävät miehet uskovat, että kaivoksen vastustaminen ei auta. Litiumille on nyt kysyntää.
 –Siinä toisessa vaakakupissa painavat tietysti työpaikat, Mård pohtii kosken varrella.
 Jonnekin päin Eurooppaa sähköauton akkuja rakentava teollisuus sijoittuu. ja tuo sinne työpaikat ja verotulot. Sekä ympäristövaikutukset.
 Suomen Malminjalostus on laskenut, että työpaikkoja voisi syntyä Suomeen yli 9000 kappaletta, jos Suomeen sijoittuisi kaikkia sähköauton akun valmistuksen vaiheita tekevää teollisuutta. Ketjusta puuttuu ainakin kallis ja olennainen akkukennotehdas. Kännyköitä vaömistaneella  Nokialla oli  parhaimmillaan Suomessa yli 24 000 työntekijää.
 Rahaa maan talouteen syntyisi reilun miljardin euron verran.
 Jos Suomesta tulisi akkumaa.

Pertti Lamberg torjuu ilmastonmuutosta ja avaa litiumkaivosta Pohjanmaalle - Tarmo Mård pelkää lapsuuden jokensa menevän pilalle


Summary: Amerikkalaisen politiikan vasenta laitaa edustavan Sanders ehdottaa myös julkisista yliopistoista lukukausimaksuttomia.

Yhdysvaltain demokraattipuolueen presidenttiehdokkaaksi haluava  Bernie Sanders  aikoo tehdä radikaalin ehdotuksen: 45 miljoonan amerikkalaisen ei tarvitsisi maksaa opintolainaansa takaisin.
 Senaattori Sanders aikoo tehdä ehdotuksen myöhemmin maanantaina,  uutisoi sanomalehti Washington Post .
 Kyseessä on kaikkien yhdysvaltalaisten opintolainojen yhteissumma. Se on suuruudeltaan noin 1,4 biljoonaa euroa, jonka Sanders rahoittaisi asettamalla veron Wall Streetin pörssikeskittymälle.
 Opintovelkojen mitätöiminen on osa Sandersin ideoimaa uudistuspakettia, jossa muun muassa julkiset yliopistot olisivat lukukausimaksuttomia.
 Sanders on demokraattiehdokkaiden vasemman laidan näkyvimpiä hahmoja. Vuoden 2016 presidentinvaaleissa hän sai paljon ääniä nuorilta.
 Demokraattien presidenttiehdokkaiksi pyrkivien ensimmäiset televisioväittelyt pidetään tämän viikon keskiviikkona ja torstaina Floridassa.
 Lisää aiheesta:
 Bernie Sanders: Lähden kisaamaan Yhdysvaltain demokraattien presidenttiehdokkuudesta

Presidentiksi pyrkivä Bernie Sanders ehdottaa kaikkien yhdysvaltalaisten opintolainojen anteeksiantamista


Summary: Tekoäly-algoritmeillakin on tosin rajoituksensa.

Kone-oppimista hyödyntävät tekoäly-algoritmit päihittävät erikoislääkärit ihomuutosten tunnistamisessa, mutta niilläkin on rajoituksensa.  Lancet Oncology -lehdessä julkaistun tutkimuksen perusteella  algoritmien tarkkuus heikkenee, kun niiden pitää tunnistaa ihomuutoksia kuvista, joita ei ole käytetty algoritmien opettamisessa.
 Tutkimuksessa 511 lääkärille annettiin runsaan 1 500 kuvan kokoelmasta 30 satunnaisesti valittua ihomuutoskuvaa diagnosoitavaksi, minkä jälkeen heidän tulkintojaan verrattiin 139 ihomuutoksia tunnistamaan kehitetyn tekoälyalgoritmin diagnooseihin.
 Lääkäreistä hieman yli puolet oli ihotautien erikoislääkäreitä, neljännes ihotauteihin erikoistuvia lääkäreitä ja loput yleislääkäreitä.
 Kun kaikkien lääkärien diagnooseja verrattiin kaikkien algoritmien tulkintoihin, algoritmit saivat keskimäärin 2 oikeaa tulosta enemmän. Erot kuitenkin suurenivat, kun vertailu rajoitettiin kokeneisiin, vähintään yli kymmenen vuotta alalla toimineisiin ihotautilääkäreihin sekä kolmeen parhaana pidettyyn algoritmiin. Kokeneet lääkärit saivat keskimäärin 19 oikeaa tulosta, kun parhaat algoritmit onnistuivat keskimäärin 25 diagnoosissa.
 Parhaiden algoritmien ja kokeneimpien ihotautilääkäreiden välinen ero oli kuitenkin pienempi sellaisten kuvien kohdalla, joita ei ollut käytetty algoritmien opettamisessa. Algoritmit olivat opetelleet ihomuutosten tunnistamista runsaan kymmenen tuhannen kuvan avulla.
 Tulokset osoittavat tekoälyn potentiaalin, mutta myös rajoitukset. Ainakin nykymenetelmillä niiden opettaminen edellyttää todella suurten kuvamäärien käyttöä, jotta ne ovat riittävän tarkkoja. Nyt julkaistut tulokset viittaavatkin siihen, että kuvamäärää kannattaisi todennäköisesti nostaa vielä entisestään.
 Tekoälyä on tätä ennen testattu muun muassa pään tietokonetomografiatulosten, rintasyövän etäpesäkkäiden sekä diabeettisen retinopatian eli verkkokalvotaudin tunnistamisessa.

Tuore tutkimus: Tekoäly tunnistaa ihomuutokset erikoislääkäriä paremmin


Summary: Utön lounaispuolella havaitun mineraaliöljypäästön näytteiden analysointi kestää vielä muutamia päiviä.

Merivartiosto on jatkanut suuren mineraaliöljyvuodon alkuperän tutkintaa Turun saaristossa ja onnistunut rajaamaan epäilyn päästön aiheuttajasta todennäköisesti yhteen alukseen.
 Turun saaristossa Utön lounaispuolella, Suomen Leijonan majakan alueella, havaittiin torstaina noin kymmenen kilometriä pitkä öljylautta. Neljä Rajavartiolaitoksen ja Merivoimien alusta keräsi öljyä juhannuspäivään asti.
 Kalevi Rytkölä / Yle
 Öljyä ei ole enää havaittu alueella, kertoo Länsi-Suomen merivartioston meripelastusjohtaja  Antti Jutila .
 – Teimme tarkastuslennon alueelle vielä lauantaina, eikä silloin enää havaintoja öljystä tehty. Eli loppu öljy on haihtunut ja sekoittunut veteen. Alukset ovat poistuneet alueelta, eikä sieltä ole havaittu uusia öljyvuotoja. Myöskään satelliittihavainnoissa ei ole nähty öljyä enää.
 Jutilan mukaan Dornier-valvontalentokone käy todennäköisesti vielä kerran alueella tarkastamassa mahdollisia öljyalueita.
 – Lennosta ei ole vielä tehty tarkkoja suunnitelmia, mutta todennäköisesti kun valvontalento lähtee liikkeelle, niin silloin se käy vielä todennäköisesti tarkistamassa alueen. Kone lentää muutenkin alueella, niin samalla se voi tarkistaa viimeisen kerran päästöalueen.
 Mineraaliöljy on lähtöisin aluksesta. Näytteitä otettiin jo viime viikolla tuoreltaan useammasta aluksesta. Länsi-Suomen merivartioston meripelastusjohtaja Antti Jutila kertoo, että epäiltyjä on päästy rajaamaan.
 – Meillä on tietenkin pääepäilty. Eli tiedämme mikä alus sen minelraaliöljypäästön on todennäköisesti aiheuttanut. Tässä vaiheessa odotamme kuitenkin vielä näytteiden tuloksia, jotta saamme asiaan varmuuden. Sitten se selviää ja tiedotamme siitä silloin.
 Lue lisää:
 Öljyntorjuntatyöt Suomen Leijonan majakan alueella saatiin päätökseen
 Öljyntorjunta jatkuu Suomen Leijonan majakan alueella Turun saaristossa – "Tutkinta tulee jatkumaan useita päiviä"
 Turun saaristossa Utön lounaispuolella yli 10 kilometrin öljylautta, kerääminen aloitettu – "Alusöljypäästöksi tämä on kieltämättä iso"

Turun saaristossa Suomen Leijonan majakan öljypäästön tutkinta jatkuu – "Meillä on tietenkin pääepäilty"


Summary: Ongelmat, jotka ratkaisemme osaavasti, koskevat liian usein jotakin, mikä lisää kärsimystä tai tuhoa, kirjoittaa professori Janne Saarikivi kolumnissaan.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Uuden hallitusohjelman nimi on  “Osallistava ja osaava Suomi” . Ohjelma eroaa edellisen hallituksen linjauksista, mutta itse ohjelman nimi voisi olla aivan minkä hyvänsä poliittisen liikkeen tekosia.
 Osaaminen on  asia, jota kaikki puolueet haluavat. Yliopistonopettajana tiedän, miten korkeakoululaitoksen tehtävänä ei enää vuosiin ole ollut sivistyksen tai kulttuurin vaan juuri  “osaamisen”  lisäämisen. Miksi näin?
 Osaava ongelmanratkaisija on jokaisen valtiaan unelma-alainen, suu kiinni tuottoa takova innostuja.
 Jos ihminen on sivistynyt, hän arvioi vallanpitäjien toimia ja yleensä ympäristöään kriittisesti. Osaaja taas typistää toimintansa ongelmanratkaisuksi ja tuotannoksi.  Sipilän  hallituksen ohjelma olikin nimeltään  “Ratkaisujen Suomi” .
 Osaava ongelmanratkaisija on jokaisen valtiaan unelma-alainen, suu kiinni tuottoa takova innostuja.
 Hallitusohjelmien nimien taustalla  oleva oikeistoa ja vasemmistoa yhdistävä ihmiskuva tuo minulle mieleen Nordhausenin keskitysleirin.
 Jaa, että mikä onkaan Nordhausen? Saksalainen pikkukaupunki, jossa toisen maailmansodan aikana oli Dora-Mittelbaun tehdas ja vankileiri. Paikalla on nykyisin museo. Vuoren sisällä jatkuvat loputtomiin luolat, joissa työskentelivät keskitysleirivangit. He elivät keskimäärin muutaman kuukauden ja kuolivat sitten nälkään ja väkivaltaan. Äärimmäisen kurjuuden oloissa he valmistivat aikansa kehittyneintä teknologiaa,  V2 -ohjuksia.
 Nordhausenissa oli osaamista, suorastaan huippuosaamista. V2 oli ensimmäinen asia, jonka ihmiskunta lähetti avaruuteen. Se lensi sadan kilometrin korkeuteen, josta se putosi vihollisen niskaan mukanaan tonni räjähdysainetta. Rakettien suunnittelijoita ei koskaan rangaistu, vaikka he näännyttivät orjatyövoimaa hengiltä valmistaakseen siviilejä tappavia aseita. Sen sijaan heidät siirrettiin Amerikkaan, jossa he rakensivat ydinohjuksia ja kuuraketin ja saivat kunniamerkkejä ja mainetta.
 Tämä kertoo meille, miksi osaaminen ilman sivistystä, kulttuuria ja moraalia on huono idea.
 Dora-Mittelbaussa oli kaikkein korkeatasoisin osaaminen, mitä ihmiskunnalla oli, mutta siellä oli huutava puute inhimillisyydestä. Oli piiruntarkkaa luovaa ongelmanratkaisua ja teknologista edistystä äärettömän typeryyden, vihan ja väkivallan valtameressä.
 Mutta me luemme rutiininomaisesti  mietinnöistä, strategioista ja hallitusohjelmista vaikkapa siitä, miten  “Suomen on kyettävä nostamaan osaamisen tasoa, sillä osaamisesta käydään yhä kovempaa kansainvälistä kilpailua.”  Tai miten  “tulevaisuuden kasvu syntyy vain osaamisesta ja innovaatioista” .
 Parempi olisi kysyä, millä hinnalla aiotaan kasvaa, ja mitä nimenomaan osata ja miksi?
 Eniten osaamista on käytössä tänäkin päivänä siellä, missä rakennetaan ohjuksia, ydinpommeja tai tappavia drooneja. Entä kuinka paljon onkaan  “osattu”  kun on rakennettu kehittyneet tietojärjestelmät, joilla Yhdysvaltojen NSA, Venäjän FSB tai Kiinan tiedustelupalvelu 6-10-virasto urkkivat ja vainoavat ihmisiä?
  Enemmän kuin tulevaisuuden kasvua, tarvitsemme menneisyyden kuuntelemista.
 Tämä ihmiskunta on  oman elämänsä Dora-Mittelbau. Olemme taitavia kasaamaan vempeleitä. Osaamme yhtä sun toista. Mutta ongelmat, jotka ratkaisemme osaavasti, koskevat liian usein jotakin, mikä lisää kärsimystä tai tuhoa. Niitä ratkaistessamme raadamme itsemme surullisiksi ja piiskaamme toisetkin hengiltä. Pääsemme lopuksi vaikka kuuhun, mutta emme viisastu lainkaan. Emme edes kysy, miksi kuuhun pitäisi mennä, menemme vain tuskaisina.
 Ei, yhteiskuntamme ei tarvitse lisää  “osaamista” . Sen sijaan tarvitaan sivistystä ja viisautta, kulttuuria.
 Enemmän kuin uusia tehtaita, joissa keitetään metsästä sellua jollain uudella insinöörikeinolla, tarvitsemme ihmisiä, jotka istuvat hiljaa metsässä. Enemmän kuin autoja, tarvitsemme lauluja, enemmän kuin energiaa tarvitsemme hiljaisuutta. Enemmän kuin kovapalkkaisia insinöörejä, tarvitsemme köyhiä runoilijoita. Enemmän kuin tulevaisuuden kasvua, tarvitsemme menneisyyden kuuntelemista.
 Seuraavan hallitusohjelman nimi  olkoon sitten  “Viisas Suomi” . Tai esimerkiksi:  “hidas, viipyilevä, mutta kriittinen Suomi” .
 Janne Saarikivi
 Kirjoittaja on suomalais-ugrilaisen kielentutkimuksen professori ja todennäköisesti eri mieltä kanssasi.
 Kolumnista voi keskustella 24.06. klo 16.00 asti.

Janne Saarikiven kolumni: Nykykielessä “osaaminen” ja “kasvu” ovat itsestäänselvästi hyvää, eikä kukaan kysy, mitä osataan, tai mikä kasvaa


Summary: Veneissä on viime vuosina yleistynyt niin sanottu dieselbakteeri. Se voi äkisti katkaista veneen matkan.

Talven yli seissyt yli 40 vuotta vanha traktori yritetään käynnistää Muuramessa. Ongelma on polttoaineen saannissa ja entistä useammin syynä on biodiesel, sanoo veneitä ja koneita korjaava yrittäjä  Ville Hokkanen  Muuramesta.
 – Tankkeihin kertyy biomassaa, levämäistä epäpuhtautta ja se tukkii suodattimet. Se on iso ongelma.
 Maatalouskoneiden lisäksi ongelma on yleistynyt myös maatilojen tilatankeissa sekä pitkiä aikoja käyttämättöminä olevissa veneissä ja aggregaateissa.
 – Hyvin usein aggregaatit toimivat kymmenen minuuttia ja sen jälkeen suodattimet ovat tukossa, sanoo Hokkanen
 Hokkanen kertoo, että polttoaineen seassa on dieselbakteeria, joka reagoi tankkiin kertyvän kondenssiveden kanssa. Sopivassa lämpötilassa syntyy levämäistä biomassaa, joka voi lisääntyä hyvin nopeasti.
 Kasvustot voivat olla tosi pahoja, kertoo konealan yrittäjä  Kaj Nummelin  Muuramesta.
 – Joskus sitä on lapioitu tankeista.
 Mikrobinen kasvusto dieseltankissa on yleisesti nimetty dieselbakteeriksi. Kyseessä ei ole vain yksi ainoa bakteeri, vaan useamman bakteerin summa.
 Ongelmien yleistymisen syyksi epäillään ensimmäisen sukupolven FAME-biodieseliä, jota sekoitetaan joihinkin dieselpolttoaineisiin.
 Nesteen pääasiantuntija  Seppo Mikkonen  kertoo, että FAME-tyyppinen biodiesel kerää itseensä tavallista enemmän vettä. Lisäksi se on luonnostaan biohajoavaa ja parempaa ruokaa pieneliöille kuin hiilivetytyyppinen polttoaine.
 – Olosuhteet bakteerien kasvulle voivat siis olla otollisemmat.
 Mikkosen mielestä kuluttajan kannalta on hankalaa, että polttoaineen valmistajan ei tarvitse kertoa, sisältääkö polttoaine biodieseliä.
 Autoissa polttoaineongelmaa ei ole koska huoltoasemilla polttoaineen kierto on nopeaa, samoin autoissa.
 Aikaisemmin tällaisia ongelmia ei ole ollut, tietää entinen traktorien suunnittelija  Kalevi Ahonen.
 – Ei sitä ollut kun ei ollut biodieseliä. Vanha kunnon nafta toimi oikein hyvin.
 Tuntityönä tehtävät veneiden ja maatilojen tilatankkien korjaus on työlästä ja kallista puuhaa, sanoo Ville Hokkanen.
 – Se voi olla useiden päivien projekti.
 Myös maatiloilla korjauskustannukset voivat olla isoja, sanoo Kaj Nummelin.
 – Korkeapainejärjestelmä saattaa mennä rikki ja sitten puhutaan tuhansista euroista.
 Ongelmat voi välttää säännöllisellä huollolla ja polttoainevalinnoilla.
 Polttoaineongelmat ovat tuttuja myös veneilijöille. Jyväskylän veneseuran varakommodori  Vesa Kaasinen  suositteleekin vähällä käytöllä oleviin veneisiin polttoaineeksi perusdieseliä.
 Kaj Nummelin mielestä säännöllinen huolto on tärkeintä.
 – Kyllä minä kerran vuodessa puhdistaisin tankin.

Biodieselissä kasvava biomassa iso ongelma veneiden ja traktorien moottoreissa – "Joskus sitä on lapioitu tankista"


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Istanbulilaiset yltyivät koviin voitonjuhliin – opposition Imamoğlu voitti pormestarinvaalit
 Turkissa oppositiopuolue CHP:n ehdokas  Ekrem Imamoğlu  voitti Istanbulin pormestarinvaalien uusinnan. Tulos oli istanbulilaisille helpotus,  kirjoittaa toimittaja  Ayla Albayrak  Istanbulista . Sunnuntai osoitti, että vaaleilla ja kansan tahdolla on yhä väliä, ja sitä juhlittiin niin, että olut loppui monesta kioskista kesken.
 Pride-viikko alkaa: Suomen suurin kulttuuri- ja ihmisoikeustapahtuma on yhdenvertaisuuden juhlaa
 Lähes satatuhatta ihmistä osallistui Pride 2018-marssiin viime vuonna. Berislav Jurišić / Yle
 Suomen suurin  kulttuuri- ja ihmisoikeustapahtuma  alkaa tänään Helsingissä. Pride-viikko antaa äänen sukupuoli- ja seksuaalivähemmistöihin kuuluville ja juhlistaa tasa-arvoa, yhdenvertaisuutta sekä kaikille kuuluvia ihmisoikeuksia. Viikko huipentuu lauantaina kulkueeseen, joka keräsi viime vuonna 100 000 ihmistä.
 Liikenteen palveluiden kehittäjä: Suomessa odotetaan, että liikenteen sähköistyminen tapahtuu itsestään
 Markku Pitkänen / Yle
 Sähköpotkulautoja, pyöriä, autoja . Älykännyköihin on tarjolla yhä enemmän eri sovelluksia, joilla saa käyttöönsä liikenteen palveluita. Miten liikkumisemme muuttuu lähivuosina? Kysyimme uusia palveluita kehittäneeltä liikennetekniikan diplomi-insinööri  Sonja Heikkilältä , kuinka liikkuminen muuttuu ja on jo muuttunut.
 Hallitus lupaa elvyttää vaelluskalakantoja, mutta näyttää vihreää valoa uudelle Kemijoen voimalalle
 Sirpa Paatero eduskunnan täysistunnossa Helsingissä 12. kesäkuuta.  Antti Aimo-Koivisto / Lehtikuva
 Vesivoimayhtiö Kemijoki Oy valmistautuu uuden vesivoimalan rakentamiseen Kemijokeen Rovaniemen Sierilässä. Voimalaitokset tuhosivat yli 70 vuotta sitten Kemijokeen vaeltaneen lohen.  Hallitusohjelmaan on kirjattu tavoitteeksi  vaelluskalojen elvytys ja vaellusesteiden purkaminen. Valtion omistajaohjauksesta vastaava ministeri  Sirpa Paatero  (sd.) ei näe ristiriitaa Sierilän rakentamisen ja hallitusohjelman välillä.
 Pilviä pukkaa, sää vaihtelee
 Yle
 Suuressa osassa maata on maanantaina pilvistä, sadekuurojakin nähdään. Itä-Suomi ja Kainuu kärsii paikoin ukkosesta. Aurinkoisinta ja poutaisinta on rannikolla. Hatusta ei tarvitse pitää kiinni, sillä tuuli on enimmäkseen heikkoa. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Erdoğanin valtapuolueelle tappio, Pride-viikko alkaa, taivaalla pilvipeitettä


Summary: Viime vuonna Pride-kulkue keräsi Helsingissä 100 000 marssijaa.

Suomen suurin kulttuuri- ja ihmisoikeustapahtuma Helsinki Pride alkaa tänään.  Pride-viikko  antaa äänen sukupuoli- ja seksuaalivähemmistöihin kuuluville ja juhlistaa tasa-arvoa, yhdenvertaisuutta sekä kaikille kuuluvia ihmisoikeuksia.
 Viikko huipentuu lauantaina Senaatintorilta lähtevään kulkueeseen, jonka jälkeen kestit jatkuvat Kaivopuistossa Puistojuhlalla. Viime vuonna kulkue keräsi osallistujia lähes  kolminkertaisen määrän edellisvuoteen verrattuna.  Mukana oli jopa 100 000 marssijaa.
 Viikolla Pride House kokoaa ihmiset Kansallismuseoon, jossa on luvassa keskustelutilaisuuksia, esityksiä, valokuvanäyttelyitä ja työpajoja. Nuorten Pride kutsuu puolestaan kaikki 13–25-vuotiaat toimintakeskus Happeen Sörnäisiin.
 Tänä vuonna 24.–30.6. järjestettävän viikon teemana on liike.
 Kirkon piispat ensimmäistä kertaa mukana
 Kirkon Sateenkaarityö juhlii tänä vuonna 20-vuotista taivaltaan, ja Suomen evankelis-luterilainen kirkko on yksi Priden virallisista tukijoista. Myös kirkon piispat ovat ensimmäistä kertaa mukana.
 Kirkon osallistuminen Pride-viikkoon on herättänyt voimakkaita tunteita ja kirkosta eroamista . Piispainkokous totesi kuitenkin avioliittoselonteossaan jo vuonna 2016, että kirkko on kaikkia varten ja että samaa sukupuolta olevat parit ovat tervetulleita kaikkeen kirkon toimintaan.
 Pride-juhlan juuret on Yhdysvalloissa . Suomessa Pride-juhlan esiaste olivat vuonna 1975 alkaneet Setan vapautuspäivät. Vuonna 2000 tapahtuma sai nimekseen Helsinki Pride.
 Lue seuraavaksi:
 Pride – ylpeästi omanlaisensa juhla

Pride-viikko alkaa: Suomen suurin kulttuuri- ja ihmisoikeustapahtuma on yhdenvertaisuuden juhlaa


Summary: Kemijoki Oy:n johdon mielestä uusi hallitusohjelma tukee vesivoiman rakentamista.

Kemijoki Oy valmistelee investointipäätöstä tällä hetkellä Suomen suurimmasta uudesta vesivoimalasta Sierilän voimalaitoksesta Kemijokeen. Parikymmentä kilometriä Rovaniemen kaupungista ylävirtaan päin rakennetaan todennäköisesti seuraava ja ehkä viimeinen Kemijoen vesivoimala.
 Voimalalle tuli lupa korkeimmalta hallinto-oikeudelta toissa vuonna. Voimalan taloudelliset hyödyt arvioitiin sen aiheuttamia ympäristö- ja muita haittoja suuremmiksi.
 – Vesivoimalaitoksen rakentaminen on aina kannattavaa sen pitkän käyttöiän takia, vakuuttaa Kemijoki Oy:n toimitusjohtaja  Tuomas Timonen .
 Uskon, että valtiolla on jopa tavoitteena lisätä kaikki mahdollinen uusiutuva, puhdas energia mikä pystytään tekemään, Kemijoki Oy:n toimitusjohtaja Tuomas Timonen sanoo. Riikka Rautiainen/ Yle
 Viimeiset kosket tuhoutumassa
 Kemijoki on maan suurin joki. Virta padottiin voimalaitoksilla 71 vuotta sitten. Joen vaelluslohi kuoli sukupuuttoon, koska Kemijokeen ei ole tehty toimivia kalateitä. Voimalaitosyhtiöt ovat vuosikymmenet vastustaneet kalatievelvotteita rahaan vedoten.
 Asian taakse ei ole löytynyt poliittista enemmistöä puheista huolimatta. Maan uusimmankin hallituksen ohjelma lupaa vaelluskalojen elvytystä ja vaellusesteiden poistamista. Toisaalta hallitusohjelmassa luvataan edistää uusiutuvaa energiaa.
 – Nyt julkaistu hallitusohjelma itse asiassa tukee uusiutuvan energian tuotantoa ja vesivoima on ihan ratkaisevassa roolissa tässä koko Suomen hiilineutraalissa tavoitteessa. Uskon, että valtiolla on jopa tavoitteena lisätä kaikki mahdollinen uusiutuva, puhdas energia mikä pystytään tekemään, arvioi toimitusjohtaja Timonen.
 Sierilän voimalasta tulisi lisähaittaa kaloille. Voimala on tulossa Vanttauskosken ja Valajaskosken voimaloiden välille. Se on pisin valjastamaton jokiosuus Kemijärven alapuolella. Voimala tuhoaisi jokiosuuden viimeiset kosket Tervakarin ja Tikkasenkarin.
 Ministeri: Yhtiön asia
 Valtiolla on Kemijoki Oy:ssä omistajavaltaa myös nykyään. Uusi omistajaohjausministeri, sosiaalidemokraatteja edustava  Sirpa Paatero  sanoo, että voimalan rakentaminen on luvat saaneen voimayhtiön asia. Ministeri ei aio puuttua rakentamiseen.
 – En näe mitään syytä minkä takia edes pitäisi puuttua, Paatero sanoo.
 Kalakantojen osalta on tietysti hienoa, että niitä kalakantoja elvytetään monilla joilla, ministeri Sirpa Paatero (sd.) sanoo. Kimmo Brandt / AOP
 Paatero ei näe ristiriitaa Sierilän rakentamisen ja vaelluskalakantojen elvyttämistä lupaavan hallitusohjelman välillä.
 – Kalakantojen osalta on tietysti hienoa, että niitä kalakantoja elvytetään monilla joilla, ei pelkästään Kemijoen osalta. Näissä kaikissa pitää arvioida ja katsoa, miten saadaan voimalaitos toimimaan samanaikaisesti kun kalakannat saadaan elvytettyä. Se on mahdollista tehdä sekä että, sanoo omistajaohjausministeri Sirpa Paatero.
 Nähtäväksi jää alkaako Kemijoen kalateiden rakentaminen vihdoin Rinteen hallituksen aikana.
 Suurimman hyödyn Kemijoen valjastamisesta korjaa vesivoimaosakkeiden perusteella Fortum. Lappiin  vesivoiman taloudellisia hyötyjä  jää vain vähän.

Hallitus lupaa elvyttää vaelluskalakantoja, mutta näyttää myös vihreää valoa uudelle Kemijoen voimalalle


Summary: Suomessa sähköautoilun yleistymistä ei ole liikenteen asiantuntijan mielestä edistetty kovin innokkaasti.

Musta BMW:n avoauto herättää Temppeliaukion kirkolta vaeltavien turistien mielenkiintoa Helsingin keskustassa.  Sonja Heikkilä  istuu tottunein ottein kuljettajan paikalle.
 Liikennetekniikan diplomi-insinööri Heikkilä ei ole ehkä tullut tutuksi suurelle yleisölle, mutta liikennealalla hänet tunnetaan uudistajana. Viisi vuotta sitten Heikkilä esitteli diplomityönsä, joka käsitteli liikenteen muuttumista palveluksi.
 Diplomityö keräsi myös kansainvälistä huomiota ja toi Heikkilälle kutsuja  puhumaan liikennealan  seminaareihin maailmalle. Heikkilä on ollut muun muassa käynnistämässä OP:n uusia liikkumisen palveluita, joihin myös DriveNow on kuulunut.
 Sähköistyminen ja liikenteen uudet palvelut sähköpotkulaudoista kaupunkipyöriin ovat saaneet paljon palstatilaa.
 Kaupunkipyörillä tehtiin viime vuonna Helsingissä ja Espoossa yli kolme miljoonaa matkaa. Heikkiläkin mainitsee kaupunkipyörät suosikkikulkuneuvokseen. Niillä on helppo liikkua, ja ne ovat helpottaneet hänen työtään.
 – Kaupunkipyörät ovat olleet valtava muutos, jakamistalouden innoittama ilmiö. Pyörä on helppo ottaa käyttöön, ja samalla palvelumalli tulee tutuksi: otan pyörän tuolta ja jätän tuonne. Sen jälkeen ei ole niin vierasta tehdä vaikka auton kanssa samoin, Heikkilä toteaa.
 Yhteiskäyttöiset DriveNow -autot tulivat Sonja Heikkilälle tutuiksi aiemmassa työssä OP:n liikkumisen palveluiden kehittämisen johtajana.  Markku Pitkänen / Yle
 Kaupunkipyörien avulla ihmiset ovat ymmärtäneet, miten uudet liikenteen palvelut voivat toimia ja miten niitä käytetään. Liikenteen kehittymisestä palveluksi puhutaan alalla englanninkielisellä termillä  Mobility as a Service , lyhyemmin  MaaS .
 Jos viisi vuotta sitten liikenne palveluna oli vielä paljon ajatuksen tasolla, nyt se näyttäytyy monella tapaa käytännössä.
 Liikennealalla haetaan uusia bisnesmahdollisuuksia
 Kun asioita voi tehdä uudella tavalla, moni näkee muutoksessa mahdollisuuksia tehdä rahaa.
 Suomalainen Maas Global on kerännyt huomiota  Whim-sovelluksellaan  ja laajentunut maailmalle. Drive Now on toiminut Suomessa reilut kaksi vuotta, ja alalla on  monia muitakin autoa lyhytaikaiseen käyttöön  tarjoavia yrityksiä.
 Alan yrityksissä mietitään, voisiko liikkumisen muuttuminen tarjota uusia bisnesmahdollisuuksia ja mihin suuntaan omaa liiketoimintaa kannattaisi viedä.
 Heikkilä miettii näitä asioita muotoilu- ja konsulttitoimisto Nordkappilla, jonne hän keväällä siirtyi liiketoimintajohtajaksi OP:n liikkumisen palveluiden hankejohtajan pestistä.
 Heikkilä kiittelee kaupunkipyörien tehneen muitakin uusia liikkumisen palveluita helpommin ymmärrettäväksi. Helsingin ja Espoon kaupunkipyörillä tehtiin viime vuonna yli 3 miljoonaa matkaa.  Markku Pitkänen / Yle
 Heikkilä auttaa yrityksiä ennakoimaan alan muutoksia ja löytämään niistä uutta liiketoimintaa.
 Autoteollisuus työntää rahaa uutuuspalveluiden kehitykseen
 Autoteollisuus näkee sekin mahdollisuuksia liikkumisen muutoksissa.
 Alkuvuodesta BMW ja Daimler kertoivat laittavansa yli miljardi euroa uusien palveluidensa kehittämiseen.
 Niiden joukossa  on niin eri kulkutapoja yhdisteleviä sovelluksia, latauspalvelua, pysäköintisovelluksia kuin autojen yhteiskäyttöpalvelua.
 Maas Globalin Whimille puolestaan on löytynyt rahoitusta muun muassa Toyotalta.
 – Auton omistamisen muuttuminen on selviö alan toimijoille. Aikanaan on kiinnostavaa nähdä, miten se muuttaa kuluttamista ja mihin aiemmin autoon sitoutunutta rahaa aletaan käyttää. Liikkuminen on kuitenkin kotitalouksien toiseksi suurin menoerä, Heikkilä toteaa.
 Pystyvätkö uudet palvelut kilpailemaan auton omistamisen kanssa?
 Kyllä, jos ne pystyvät tarjoamaan samanlaisen lupauksen helppoudesta ja liikkumisen vapaudesta, mitä oma auto tarjoaa, Heikkilä arvioi.
 – Helppouden ja luotettavuuden on oltava palvelupaketissa.
 Hän katsoo, että palvelua tuottavan yrityksen pitäisi tarjota lupaus perille pääsemisestä. Jos juna myöhästyy, voisi matkan paketoinut yritys tarjota avuksi taksimatkaa, jotta perille pääsee edes hieman paremmin aikataulussa.
 Mitkä asiat liikennettä muuttavat? Älypuhelimet, sovellukset ja autojen älykkäät toiminnot ovat mahdollistaneet uusia palveluita. Näitä ovat esimerkiksi vuokrattavat sähköskootterit, kaupunkipyörät, matkojen yhdistelypalvelut ja auton vuokraus suoraan kadulta. Kaupunkien kasvu pakottaa etsimään ratkaisuja ruuhka- ja ilmansaasteongelmiin. Autojen käyttö tehostuu, jos käyttäjiä on useampia. Tämä saattaa vähentää käyttäjäkohtaista kustannusta, joka auton arvon alenemisesta ja monista autoilun kuluista aiheutuu. Ilmastonmuutoksen torjunta edellyttää päästöjen vähentämistä. Liikenteen tehostuminen ja sähköistyminen ovat yksi keino tähän. Autoteollisuus hakee kasvua ja haluaa saada uusia autoja ja tuotteita yhä useamman käyttöön.
 – Yritykselle tällaisen liiketoiminnan järjestäminen vaatii tietysti melkoisesti suunnittelua, ja kannattavuuden löytymisessä on siinäkin paljon tekemistä.
 Maailmalla liikenteen kehittämistä palveluksi kokeilevat paikoin myös julkiset toimijat, kuten kaupungit. Ne näkevät mahdollisuuksia asukkaiden liikkumismahdollisuuksien paranemisessa ja ruuhkien vähenemisessä.
 Autovalmistajia kiinnostanee mahdollisuus saada yhä useampia ajamaan uudella autolla, jos sen saa käyttöön kuukausimaksulla ilman suurta investointia. Tulevaisuudessa uuden auton käyttöön saadakseen ei siis ehkä tarvitse lähteä autokaupoille.
 Miten sähköautojen yleistymistä voisi nopeuttaa?
 Liikennettä muuttaa myös sen sähköistyminen, meillä tosin hitaasti.
 – Suomessa odotellaan liikenteen sähköistymisen tapahtuvan itsestään, eikä tähän muutokseen ole haluttu suuresti panostaa, Heikkilä ihmettelee.
 Hän katsoo, että liikenteen sähköistymistä edistäisi nykyistä 2 000 euroa korkeampi sähköautojen hankintatuki, ja se pitäisi kohdistaa myös yritysautoihin ja yhteiskäyttöautoihin.
 DriveNow toimii Helsingin ohella monissa muissa Euroopan kaupungeissa. Auton saa käyttöönsä sovelluksesta, jonka kautta myös maksaminen tapahtuu. Markku Pitkänen / Yle
 – Monet uudet asiat tulevat ensin työnantajan kautta, kuten matkapuhelimet aikoinaan.
 Autojen yhteiskäyttöä tarjoaville yrityksille sähköautot ovat kallis hankinta, kuten muillekin. Heikkilän mukaan yhteiskäyttöautot voivat toimia matalan kynnyksen tapana tutustua sähköautoiluun.
 Nykyisin latauspaikkoja on turhan vähäisesti, kun autojen pitäisi olla myös mahdollisimman paljon ajossa.
 Sähköautoihin kohdistuu paljon mielenkiintoa. Kun OP toi vuokrattavia sähköautoja ja niiden latausasemia useille paikkakunnille, niistä tuli usein paikallinen nähtävyys ja ihmettelyn kohde.
 Uusien mahdollisuuksien ihmetys: "Onko tätä nyt pakko käyttää"
 Uusien palveluiden kehittäjää on usein ihmetyttänyt yksi asia liikenteestä käytävässä keskustelussa: usein keskustelua kehystää pelko menettämisestä tai siitä, että joku käskee tekemään näin ja näin.
 – Uusia palveluita tehdessä tämä on vaivannut minua paljon. Teimme palveluita, jotka ainakin minusta tarjoavat uusia mahdollisuuksia. Ihmisiä on kuitenkin todella vaikea saada ymmärtämään tätä, Heikkilä sanoo.
 Sonja Heikkilä omin sanoin Viisi vuotta sitten  olin käynnistämässä maas-työtä ja valmistuin liikennetekniikan diplomi-insinööriksi. Ura maasin parissa lähti silloin käyntiin. Muutoksen vauhti  ei ole oleellista, vaan se, miten rakenteet samalla muuttuvat. Tällä alalla on ollut vaikeaa  muuttaa ihmisten käyttäytymistä. Liikkuminen on todella rutinoitunutta, eivätkä ihmiset helposti muuta arkisia rutiineja. Työssäni innostaa  se potentiaali, mitä näen liikenteen, tekniikan ja digitaalisuuden käyttämisessä työkaluna isolle hyvälle muutokselle, joka parantaa elämänlaatuamme. Muutos parantaa ympäristön tilaa ja tyytyväisyyttämme kaupunkiympäristöön, tykkään nähdä nämä työkaluina tehdä parempaa elämää.
 Monesti kommentit ovat olleet sellaisia, että onko tätä nyt pakko käyttää, kun tällainen on tullut.
 – Mutta nämä palvelut ovat vain lisää olemassa olevien rinnalle – niille, jotka eivät nykyisestä valikoimasta löydä itselleen tai perheelleen sopivaa ratkaisua. On hyvä, että tulee pyöriä, sähköskoottereita ja erilaisia mahdollisuuksia saada auto käyttöön. Eivät ne pakota nyt iloisesti autoilevia ihmisiä muuttamaan tapojaan, Heikkilä sanoo.
 Uudet palvelut välillä hankalia hahmotettavia
 Osaltaan ihmetteleviä ja kriittisiä kommentteja tuottanee se, ettei uusia palveluiden toimintaperiaatteita ole aina helppo hahmottaa.
 – Onhan yhteiskäyttöautoista puhuttaessa huima ero, jos puhutaan oman auton jakamisesta muiden käyttöön verrattuna siihen, että vuokraan vaikka DriveNow'sta auton itselleni, kun autoa tarvitsen. Nämä ovat henkisesti kaksi ihan eri asiaa: toisesta saan auton käyttööni, toisessa luovun siitä.
 Heikkilä pitää keskustelun tyyliä välillä turhauttavana. Hän haluaakin hyödyntää tilaisuuden muistuttaa, että autoilu ja auton omistaminen ovat kaksi eri asiaa.
 – Jos autolla ajettaisiin enemmän kuin vajaa tunti päivässä, autoja tarvittaisiin lukumääräisesti vähemmän. Jos auton on ostanut ja se aina pihalla seisoo, sitä tulee käytettyä välillä myös matkoihin, jotka olisi helppo tehdä jollakin toisella tavalla.
 Hän ennakoi auton olevan edelleen liikkumisessa merkittävässä roolissa, vaikka omistaminen voikin muuttua.
 –  MaaS  ei ole missään nimessä autovastainen liike, vaan enemmän omistuksen vastainen tai sitä kyseenalaistava, Heikkilä sanoo.
 Miten tapahtuu seuraavan viiden vuoden aikana?
 Kun viimeiset viisi vuotta ovat olleet uusien palveluiden innovointia, Heikkilä ennakoi seuraavien viiden vuoden olevan uusien palveluiden vakiintumista ja kasvamista.
 Heikkilä uskoo, että liikenteen uudet palvelut tulevat parantamaan ympäristön tilaa ja tyytyväisyyttämme kaupunkiympäristöön. Markku Pitkänen / Yle
 – On vielä pitkä matka siihen, että ne ovat valtavirran käytössä ja ajattelu isosti muuttuu. Yhä useammat kuitenkin löytävät uusia liikkumisen tapoja ja yhteiskäyttöpalveluita. Esimerkiksi yhteiskäyttöautoissa ovat nyt vasta edelläkävijäkäyttäjät, Heikkilä sanoo.
 Heikkilä ennakoi myös autonomisten autojen ja bussien kehityksen jatkuvan, vaikka ei usko niiden ihan lähivuosina laajasti yleistyvän. Autonomiseen liikenteeseen valmistaudutaan yhä enemmän ja mietitään, kuinka se voisi toimia.
 Lue myös:
 Mullistava teknologia saattaa tehdä pian läpimurron: Sellutehtaiden savukaasuista voisi valmistaa polttoainetta koko Suomen autoille
 Tie auki kilometriverolle? Lähes puolet suomalaisista hyväksyisi autonsa seurannan verotusta varten
 LVM esittää fossiilisten polttoaineiden veronkorotuksia sekä 8 muuta keinoa autokannan uudistamiseksi – Mitä mieltä autoala on keinoista? Lue tästä
 Lopettaisinko juuston syömisen vai vaihtaisinko sähköautoon? Kokeile Ylen ilmastolaskurilla, mitkä teot sopivat sinulle ja mikä vaikutus niillä on päästöihin

"Onko tätä pakko käyttää" – Sonja Heikkilä kehittää uusia ja ihmeellisiä liikenteen palveluita, mutta ei pakota autoilijoita niihin


Summary: Istanbulilaiset ovat helpottuneita siitä, ettei uusia vaaleja ole näköpiirissä, kirjoittaa toimittaja Ayla Albayrak.

ISTANBUL  – Kun on sen aika, kansalaiset osaavat kyllä iskeä nyrkin pöytään.
 Näin kiteytti sunnuntai-iltana istanbulilainen  Bilal Çağlayan  sen jälkeen kun Istanbulin pormestarinvaalien uusintojen alustavat tulokset oli julkistettu. Tämä presidentti  Recep Tayyip Erdoğanin  AK-puolueen entinen kannattaja uskoi – kuten sen vannoutuneet vastustajatkin – että oppositioehdokas  Ekrem Imamoğlu  voitti myös maaliskuun paikallisvaalit mutta että vaalit "varastettiin".
 Uusintoja vaatimalla vaatinut AK-puolue tuskin arvasi odottaa tällaista iskua. Imamoğlun kannatus vain kasvoi vaalien lähestyessä.
 Kävikin tarkalleen kuten kaksi päivää aiemmin eräässä gallup-kyselyssä oli ennustettu. Opposition ehdokas Ekrem Imamoğlu voitti pormestarin paikan saatuaan 54 prosenttia istanbulilaisten äänistä ja vallassa olevan AK-puolueen ehdokas  Binali Yildirim  hävisi saatuaan 45 prosenttia. Erotus on massiivinen, kun kyseessä on 16-miljoonainen Istanbul, peräti 800 000 ääntä.
 – Tänään 16 miljoonaa istanbulilaista on uudistanut uskonsa demokratiaan ja oikeuteen, Imamoğlu sanoi tulosten valmistumisen jälkeen.
 Tuore pormestari on kaikesta huolimatta luvannut olla lietsomatta kostomielialaa. Hän tarjosi ensi töikseen rauhaa Erdoğanin hallinnolle.
 Erdoğan onnitteli Imamoğlua voitosta sosiaalisessa mediassa. Presidentti pysyi vaali-iltana visusti poissa televisioruuduista, joista valtaosa turkkilaisista seurasi Istanbulin vaalien tuloksia. Tulos oli epäilemättä kova pala: Erdoğan näkyi pitäneen omaa ja puolueensa asemaa itsestäänselvyytenä.
 Vaalien kovat läksyt
 Demokratia ei tule ilmaiseksi. Sen ovat nyt turkkilaiset jos ketkä oppineet nähdessään kaikkien demokraattisten arvojen rapautuvan vuosi vuodelta. Toimittajille Turkki on yhä maailman suurin vankila. Ja maanantaina alkaa taas uusi joukko-oikeudenkäynti vuoden 2013 Gezi-mielenosoituksista.
 Nämä vaalit vaativat paljon istanbulilaisilta. Monet matkustivat kaupunkiin pelkästään äänestämään, jotkut ulkomailta asti. Oppositiopuolue CHP, joka aiemmissa vaaleissa oli ollut leväperäisempi, oli valmistautunut näihin huolella. Yhteensä 200 000 vaalityöntekijää oli valvomassa, ettei mitään epämääräistä tapahdu uurnilla – eikä valtaosa ollut puolueen jäseniä vaan sisuuntuneita tavallisia kaupunkilaisia.
 Mutta muuttuuko kaikki nyt hyväksi? Imamoğlun iskulause lupasi niin. Kaikki muuttuu todella hyväksi. Ongelmia on kuitenkin kasaantunut vuosien ajan lähes kaikilla aloilla, taloudessa ja ulkopolitiikassa.
 – Emme tiedä sitä. Muutaman vuoden päästä on taas vaalit. Mutta Erdoğan voi hävitä ne. Imamoğlukin voi hävitä, Çağlayan vastasi.
 Siinä olikin se toinen läksy.
 Who cares! Nyt juhlitaan
 Istanbulin liberaaleimmissa kaupunginosassa juhlittiin kaduilla myöhään yöhön. Autot ajelivat rinkiä, tööttäilivät ja nuoret roikkuivat ikkunoista heilutellen Turkin lippuja ja Imamoğlun kuvia. Muutaman auton avoimesta ikkunasta pauhasi maallisen Turkin perustajaa  Mustafa Kemal Atatürkiä  ylistävä marssilaulu. "Eläköön Mustafa Kemal Pasha (Atatürk), eläköön! Nimesi kirjoitetaan timanttikiveen!"
 Keskiyöllä oluet olivat loppumassa monesta Beşiktaşin kaupunginosan kioskikaupasta, vaikka oikeastaan alkoholia ei lain mukaan saa myydä iltakymmenen jälkeen. Kukaan ei piitannut – who cares!
 Beşiktaşin kaltaisissa vapaamielisissä kaupunginosissa oli selvää, ettei islamilais-konservatiivinen Yildirim pärjäisi.
 Todella odottamatonta olikin, että Imamoğlu voitti myös AK-puolueelle ennen uskollisissa, konservatiivisissa Fatihin ja Üsküdarin kaupunginosissa.
 Vaaleilla on väliä
 Päällimmäinen tunne oli monella helpotus. Helpotusta tunnettiin ennen kaikkea ajatuksesta, että demokratian pohja ei ollutkaan täysin pudonnut. Vaaleilla oli yhä merkitystä, kansan sana ja ääni painoi vielä jotakin.
 Helpotusta tunnettiin siitäkin, että vaalit ovat ohi ja ettei uusia ole näköpiirissä. Koko Turkki on uupunut viime vuosien poliittisesta myllerryksestä ja Erdoğanin jakavasta ja itsevaltaisesta hallitsemistyylistä.
 – Erdoğanilla on yksi iso vika. Aina vain "minä tein sitä ja tätä". Aina vain "minä, minä, minä". Näettehän te sen itsekin, että hän elää kuin sulttaanin hovissa, sanoi taksinkuljettaja  Metin  sunnuntai-iltana.
 Viimeiseksi vaan ei vähiten, kurdit
 Jos demokratia on voittanut tällä kertaa, on siitä kiittäminen ainakin osaksi myös kaupungin reilusti yli miljoonaa kurdiäänestäjää. Tai oikeammin, kurdimielisen HDP-puolueen kannattajaa. HDP ei laittanut omaa ehdokasta kisaamaan vaan kehotti äänestäjiään tukemaan Imamoğlua "fasismia vastaan".
 Se on suuri uhraus tietäen, ettei Imamoğlun puolue CHP ole juuri tehnyt mitään kurdivähemmistön hyväksi, päinvastoin. CHP:llä on sormensa pelissä siinä, että kymmeniä kurdipolitiikkoja on vangittu, heidän joukossaan HDP:n suosittu entinen johtaja  Selahattin Demirtaş .
 CHP hyväksyi kolme vuotta sitten kansanedustajien ja näin ollen Demirtaşin ja muiden syytesuojan poistamisen, vaikka kurdipoliitikot varoittivat sen seuraksista. Silti päiviä ennen vaaleja Demirtaş välitti Twitterissä Imamoğlua tukevan viestin.
 Laittaako Imamoğlu nyt itsensä likoon Istanbulin pormestarin arvovallallaan ja yrittää auttaa poliittisia vankeja sekä Demirtaşia saamaan vapautuksen? Ja jos, niin saako hän siihen tukea turkkilaisilta?
 Olisiko tässä se vaikein läksy.
 Lisää aiheesta:
 Iso takaisku Turkin valtapuolueelle – Opposition ehdokas voitti Istanbulin pormestarinvaalit
 Opposition mies Ekrem Imamoğlu aikoo voittaa Istanbulin sunnuntaiset pormestarinvaalit ja kutsua sitten presidentti Erdoğanin kylään

Istanbul iski nyrkin pöytään – Imamoğlun voittoa juhlittiin myöhään yöhön


Summary: Tähän mennessä on tarkastettu joitakin kymmeniä mökkejä. Satoja tarkastuksia on vielä jäljellä.

Kittilässä Levin matkailun tekemissä loma-asuntojen turvallisuuden tarkastuksissa on tullut esiin joitakin puutteita. Kymmeniä huoneistoja on nyt tarkastettu huhtikuisen mökkipalon jälkeen. Tarkastukset on aloitettu 6. toukokuuta.
 Levin matkailun vt. toimitusjohtajan  Yrjötapio Kivisaaren  mukaan pientä huomautettavaa on ollut joissakin sähkölaitteissa.
 Huomautuksia on tullut myös mökkien numeromerkintöjen puuttumisesta. Lisäksi tarkastajat ovat syynänneet huolellisesti pelastusteille pääsyn, turvallisuusohjeet sekä sammutusvälineet ja palohälyttimen.
 Huoneistojen omistajat ovat korjanneet huomatut viat, eikä yhtään kohdetta ole tarvinnut poistaa välityksestä. Tarkastukset jatkuvat syksyyn saakka, sillä Levin matkailu välittää yli seitsemääsataa loma-asuntoa.
 Jatkossa huoneistot varustetaan taustavalaistulla tarralla, jossa on mökin koordinaatit pelastushenkilöstöä varten.
 – Tarrat ovat yhteistilauksessa, Yrjötapio Kivisaari kertoo.
 Levin matkailu päätti tarkastuttaa välittämänsä huoneistot sen jälkeen, kun Levin keväisessä mökkipalossa menehtyi kolme henkilöä.
 Yrjötapio Kivisaaren mukaan huoneistojen omistajat ovat ottaneet tarkastukset hyvin vastaan.
 Lisää aiheesta:
 Viallinen lattialämmitys johti kolmen alaikäisen kuolemaan Levillä – 6 kysymystä ja vastausta lattialämmityksen turvallisuudesta
 Levin tuhoisa mökkipalo alkoi väärin asennetusta lattialämmityskaapelista – OTKES: "Voi tapahtua valitettavasti uudestaan"
 Mökkien turvallisuussuunnitelmat uusiksi Levillä – taustalla tuhoisa tulipalo
 Levin tulipalo sai matkailijat kiinnittämään huomiota turvallisuuteen – "Tuossa on lumikasa, hyppään sinne, jos tulipalo tulee"
 Lisää tuoreimpia uutisia Lapista kätevästi mobiilissa. Lataa Ylen Uutisvahti:   http://link.yle.fi/BlB

Traaginen mökkipalo johti satojen mökkien tarkastuksiin Levillä – pientä korjattavaa on löytynyt


Summary: "Lähi-itä on säälimätön ja vihamielinen paikka", presidentti sanoi ja muistutti Saudi-Arabian ja Yhdysvaltain kauppakumppanuudesta.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  ei pidä tarpeellisena laajaa tutkintaa sauditoimittaja  Jamal Khashoggin  murhasta, kirjoittaa muun muassa  New York Times .
 Presidentti Trump sanoi yhdysvaltalaisen NBC-televisioyhtiön  Meet the press -ohjelmassa , että Khashoggin tapaus on jo selvitetty perusteellisesti.
 YK julkaisi viime viikolla raportin, jonka mukaan YK:n pääsihteerin  Antonio Guterresin  olisi syytä valtuuttaa kansainvälinen tutkimus asiasta. Myös Yhdysvaltain liittovaltion poliisin FBI:n olisi syytä aloittaa tutkimukset, jos se ei ole vielä niin tehnyt.
 – Kaikki ovat jo tutkineet sitä [Khasoggin murhaa]. Olen nähnyt niin monia eri raportteja, Trump vastasi, kun häneltä kysyttiin, sallisiko hän FBI:n tutkia asiaa.
 Sen jälkeen Trump sanoi, että Iran tappaa monia ihmisiä päivässä. Hän myös syytti muita Lähi-idän maita, "joiden nimiä ei mainitse". Hän jatkoi, että Lähi-itä on "säälimätön ja vihamielinen paikka" ja muistutti, että Saudi-Arabia on Yhdysvaltojen merkittävä kauppakumppani.
 YK:n raportin mukaan sekä Saudi-Arabian että Turkin tähän mennessä tekemät tutkimukset eivät ole täyttäneet kansainvälisiä standardeja väkivaltaisten kuolemien tutkimisesta.
 "Otetaan heidän rahat"
 Kun ohjelman toimittaja  Chuck Todd  kysyi, onko kauppakumppanuus niin merkittävä asia, että sen myötä voi ylenkatsoa huonoa käytöstä, Trump vastasi, ettei pidä kenenkään huonosta käytöksestä.
 – En ole hölmö, joka sanoo, että emme halua käydä kauppaa heidän kanssaan. Ja muuten, jos he eivät käy kauppaa meidän kanssamme, tiedätkö mitä he tekevät? He käyvät kauppaa venäläisten tai kiinalaisten kanssa. Otetaan heidän rahat, Trump sanoi ohjelmassa.
 Trumpin mukaan kaupanteko Saudi-Arabian kanssa tuo Yhdysvalloille miljoona työpaikkaa ja satoja miljardeja dollareita rahaa.
 Washington Postille työskennellyt Jamal Khashoggi kirjoitti kriittisesti Saudi-Arabiasta ja kruununprinssi  Mohammed bin Salmanista . Hänet murhattiin Saudi-Arabian konsulaatissa Istanbulissa lokakuussa.
 Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelun mukaan Saudi-Arabian kruununprinssi oli todennäköisesti määrännyt Khashoggin tapettavaksi. Saudi-Arabian viranomaiset ovat kiistäneet tämän.
 Maa on nostanut syytteitä asiasta yhteensä yli 20 ihmistä vastaan.

Trumpin mukaan kaikki ovat jo tutkineet sauditoimittajan murhaa – "Otetaan heidän rahat", presidentti sanoo Saudi-Arabiasta


Summary: Iran sanoi kartan osoittavan, että amerikkalaislennokki loukkasi Iranin ilmatilaa myös toukokuussa.

Yhdysvaltain ulkoministeri  Mike Pompeo  leimasi Iranin sunnuntaina julkistaman lennokkikartan lapselliseksi. Hänen mukaansa kartta ei jätä sijaa epäilyille, etteikö aseistamaton lennokki olisi lentänyt kansainvälisessä ilmatilassa.
 Pompeo viittasi Iranin ulkoministerin  Mohammad Javad Zarifin  Twitterissä julkaisemaan karttaan, joka Zarifin mukaan todistaa, että Yhdysvaltain "vakoilulennokki" loukkasi Iranin ilmatilaa jo toukokuun lopulla.
 Yhdysvaltain ja Iranin välit ovat kiristyneet torstain jälkeen, jolloin Iran ampui alas Yhdysvaltain lennokin. Iran sanoo lennokin loukanneen ilmatilaansa, kun taas Yhdysvallat kiistää tämän.
 Pompeo lähti sunnuntaina kohti Yhdysvaltain liittolaisia Saudi-Arabiaa ja Arabiemiraatteja. Vierailun aikana hän keskustelee isäntiensä kanssa tilanteesta, joka on syntynyt Iranin pudotettua alas amerikkalaislennokin.
 Yhdysvaltain ainoaksi sotatoimeksi Irania vastaan on jäänyt ainakin toistaiseksi kyberhyökkäys, sillä presidentti  Donald Trump  vetäytyi viime hetkellä perinteisistä iskuista, kertoo muun muassa  Washington Post  lähdetietojensa pohjalta.
 Lehden lähteiden mukaan kyberhyökkäys kohdistui Iranin rakettien ja ohjusten laukaisua kontrolloiviin järjestelmiin torstaista alkaen. Kaksi lähteistä kertoi, että kyberiskuja suunniteltiin ainakin viikkojen ajan ja puolustusministeriö esitti niiden toteuttamista Omaninlahden tankkeri-iskujen jälkeen. Yhdysvallat on syyttänyt iskuista Irania.
 Trumpin mukaan Yhdysvaltojen perinteisellä vastaiskulla lennokin pudottamisen jälkeen olisi ollut suhteettoman kova hinta, koska siinä olisi voinut kuolla 150 ihmistä.
 – En koskaan kutsunut Iranin vastaista iskua TAKAISIN, kuten ihmiset ovat virheellisesti raportoineet, minä vain pysäytin sitä jatkumasta tällä kertaa, Trump tviittasi lauantaina.
 Yhdysvaltojen kansallisen turvallisuuden neuvonantaja  John Bolton  varoittaa Irania olemaan tulkitsematta heikkoudeksi Trumpin päätöstä perua sotilaallinen isku Irania vastaan.
 – Iranin tai kenenkään muun vihamielisen toimijan ei pidä erehtyä luulemaan, että Yhdysvaltojen varovaisuus ja harkinta ovat merkkejä heikkoudesta. Kukaan ei ole myöntänyt heille vapaata metsästysoikeutta Lähi-idässä, Bolton uhosi.
 Trump puhaltaa kylmää ja kuumaa
 Uhkailun ohella Trump myös liehitteli Irania ja sanoi medialle haluavansa olla Iranin "paras ystävä", jos maa vain suostuu luopumaan ydinaseohjelmastaan.
 – Kun he suostuvat siihen, heidän maastaan tulee rikas. Heistä tulee onnellisia ja minusta heidän paras ystävänsä, Trump maalaili.,
 Hieman myöhemmin Trump kuitenkin ilmoitti määräävänsä Iranille "merkittäviä" uusi pakotteita maanantainaIran on kiistänyt kehittävänsä ydinaseita ja vakuuttaa kehittävänsä ydinteknologiaa rauhanomaisiin tarkoituksiin. Vuonna 2015 solmittu Iranin ydinsopimus sitouttaa maan rajoittamaan ydinohjelmaansa vastineeksi talouspakotteiden keventämiselle.
 Trump irrotti Yhdysvallat sopimuksesta viime vuonna ja on sittemmin määrännyt Iranille liudan uusia pakotteita katkaistakseen maan öljynviennin ja rampauttaakseen sen talouden. Muut sopimuksen osapuolet eli Ranska, Saksa, Britannia, Venäjä ja Kiina, ovat yrittäneet pitää sopimusta pystyssä Yhdysvaltojen sooloilusta huolimatta.
 Iran on uhannut irtautua joistakin sopimuksen määräyksistä, elleivät sopimuksen muut osapuolet auta sitä kauppaamaan öljyä maailmalle.
 Lue myös:
 Media: USA hyökkäsi Iranin ohjustenhallintajärjestelmää vastaan torstaina  (23.6.)
 Iran varoitti sytyttävänsä Lähi-idän "tuleen", jos Yhdysvallat iskee – Trump aikoo lisätä pakotteita  (22.6.)
 Trump jatkoi Iran-päätöksensä ruotimista televisiohaastattelussa: "150 ihmistä olisi kuollut puolen tunnin sisällä" (22.6.)
 Trump perui iskut Iraniin vain kymmenen minuuttia ennen operaation aloittamista   (21.6.)

Yhdysvaltain ulkoministeri haukkui Iranin ulkoministerin julkistaman kartan lapselliseksi


Kahdeksan australialaista lasta evakuoitiin sunnuntaina al-Holin Isis-leiriltä Syyriasta, kertoo Britannian yleisradioyhtiö  BBC .
 Lapset evakuoitiin salaisessa operaatiossa avustusjärjestöjen kanssa.  Sydney Morning Heraldin  mukaan heidät kuljetettiin ensin Syyriasta Irakiin, josta matkan on määrä jatkua kohti Australiaa.
 Australian pääministeri  Scott Morrison  kertoi maan tiedotusvälineille, että lasten evakuointipäätöstä ei tehty kepein perustein.
 – Australian kansallinen turvallisuus on aina ollut tärkein näissä asioissa. Se, että vanhemmat vievät lapsensa sotatoimialueelle on halveksittavaa. Lapsia ei kuitenkaan pidä rangaista vanhempiensa tekemistä rikoksista, Morrison sanoi.
 Aiemmin tänä vuonna Morrison sanoi, että hän ei aio vaarantaa ihmishenkiä saadakseen australialaisia pois leireiltä.
 Tiedonhankinta: Erja Tuomaala / Yle, Grafiikka: Tanja Ylitalo / Yle
 Kolme nyt Australiaan matkalla olevista Isis-lapsista on Sydneyssä syntyneen Isis-taistelija  Khaled Sharroufin  lapsia. He ovat 8-, 16- ja 17-vuotiaita. Nuorin lapsista on poika ja teini-ikäiset ovat tyttöjä. Vanhimmalla lapsella,  Zaynabilla  on kaksi omaa lasta, jotka ovat kaksi- ja kolmevuotiaita. Lisäksi hän on viimeisimmillään raskaana. Zaynab naitettiin hänen isänsä taistelutoverille hänen ollessaan 13-vuotias.
 Sharrouf kauhistutti maailmaa viisi vuotta sitten lataamalla Syyriasta Twitter-tililleen valokuvan, jossa hänen 7-vuotias poikansa piteli irtonaista päätä.
 Sharrouf ja hänen vaimonsa  Tara Nettleton  veivät viisi lastaan Syyriaan vuonna 2014, kertoo australialainen uutiskanava  9news verkkosivuillaan . Kahden lapsen on kerrottu kuolleen isänsä vierellä pommi-iskussa Raqqassa vuonna 2017. Nettleton kuoli umpilisäkkeen tulehduksen aiheuttamiin komplikaatioihin vuonna 2015.
 Nettletonin äiti on kampanjoinut lapsenlastensa kotiuttamisen puolesta voimakkaasti. Lapset ovat olleet al-Holin leirillä Syyriassa Isisin viimeisenä linnakkeena pidetyn Baghuzin murtumisen jälkeen.
 Kolme muuta Australiaan matkalla olevaa lasta ovat 9newsin mukaan Melbournesta lähtöisin olleen, myös taisteluissa kuolleen  Yasin Rizvicin  lapsia. He ovat 6–12-vuotiaita, kaksi poikaa ja tyttö.

 Puolet suomalaisista haluaa Isis-lapset takaisin Suomeen
 Yle uutiset  vieraili noin 74 000 ihmisen al-Holin leirillä  toukokuussa. Pakolaisleirillä on pulaa lähes kaikesta ja leirin vaikeissa oloissa on kuollut noin 200 lasta. Esimerkiksi hygienian ylläpitäminen on hankalaa vedenpuutteen takia. Vettä saa hakea säiliöistä, mutta se on usein loppu. Lääkärit Ilman rajoja on varoittanut, että puutteellinen vedenjakelu voi johtaa jopa siihen, että lapsia menehtyy keskikesällä nestehukkaan.
 Viisi suomalaisnaista  kertoi Ylelle  haastattelussa elämästään leirillä. Kaikki viisi haluavat palata Suomeen. He sanovat olleensa kotiäitejä. Naisten mukaan al-Holin leirillä on yhteensä 44 suomalaista. Heistä 11 on äitejä ja lapsia on 33.
 Pääministeri  Antti Rinteen mukaan  Isisin alueelle lähteneitä ja nyt al-Holin leirillä Syyriassa olevia suomalaisia on perustuslain mukaan lähtökohtaisesti autettava tarvittaessa. Hänen mukaansa leirillä olevia suomalaislapsia on kyettävä auttamaan tavalla tai toisella.
 – Siellä leirillä on täysin syyttömiä lapsia vaarallisissa olosuhteissa, Rinne sanoi  Helsingin Sanomien haastattelussa  perjantaina.
 Aikuisten kohdalla Suomen on selvitettävä mahdolliset riskit, mutta Rinteen mukaan jokaisella suomalaisella on perustuslain mukaan oikeus saapua Suomeen.
 Ylen teettämän  kyselyn mukaan  noin puolet suomalaisista haluaa Suomen hakevan suomalaislapset pois Isis-leiriltä, äitien paluuta tukee vain joka neljäs.
 Lue myös:
 HS: Pääministeri Rinteen mielestä Isis-leirillä olevia suomalaisia on lain mukaan autettava   (21.6.)
 Isisin uhreja auttanut lääkäri vaatii: Al-Holin Isis-leirin lapset on erotettava heti äideistään  (19.6.)
 Terrorismitutkija käyttäisi harkintaa Isis-naisten palaamisessa – "Lasten kohdalla varauduttava traumoihin, mutta myös radikalisoitumiseen" (14.6.)
 Ranska haki Isis-orpojaan turvaan ja myös Norja on luvannut tehdä samoin – äitejä harva Euroopan maa haluaa takaisin (13.6.)
 Ylen kysely: Puolet kansasta haluaa Suomen hakevan suomalaislapset pois Isis-leiriltä, äitien paluuta tukee vain joka neljäs (10.6.)
 Suomalaisäidit haluavat pois vaarallisesta ja likaisesta Isis-leiristä – Lapsia on kuollut vaikeissa oloissa  (25.5.)
 Suomalaiset Isis-naiset kertovat poikkeuksellisessa haastattelussa elämästään Syyriassa: "Lapset ovat kaikki, mitä minulla on"  (24.6.)

Australia evakuoi kahdeksan Isis-lasta al-Holin leiriltä – myös suomalaisia lapsia samalla leirillä


Summary: Toukokuinen päätös uusista vaaleista on herättänyt epäilyjä hallinnon sekaantumisesta maan keskusvaalilautakunnan toimintaan.

Turkin suurimmassa kaupungissa Istanbulissa järjestetään tänään uusintavaalit pormestarin paikasta. Uusia vaaleja vaati vaalin hävinnyt presidentti  Recep Tayyip Erdoganin  puolue AKP.
 Paikallisvaalit järjestettiin Turkissa maaliskuun lopussa. Turkin suurimman oppositiopuolueen CHP:n ehdokkaan  Ekrem Imamoglun  kerrottiin tuolloin voittaneen pormestarinvaalit hiuksenhienolla erolla valtapuolue AKP:n ehdokkaaseen  Binali Yildirimiin . Ero ehdokkaiden välillä oli noin 13 000 ääntä.
 Toukokuussa Turkin vaaliviranomainen määräsi kaupunkiin uudet vaalit.
 Riippumaton Konda-tutkimuslaitos on povannut Imamoğlulle tuntuvaa etumatkaa Erdoğanin ehdokkaaseen Yildirimiin.
 Tutkimuslaitoksen mielipidekyselyn mukaan Imamoğlu keräisi 49 prosentin osuuden kaikista istanbulilaisten äänistä kun Yildirim saisi vajaat 41 prosenttia.
 Lue lisää:
 Istanbul valmistautuu pormestarinvaalien uusintaan – Ekrem Imamoğlun kannattajia värväytyy joukolla valvomaan vaaliuurnia

Istanbulissa järjestetään tänään uudet pormestarinvaalit


Summary: Onnettomuuden syytä ei vielä tiedetä.

New Hampshiren osavaltiossa Yhdysvaltain koillisosassa tapahtui tuhoisa liikenneonnettomuus lauantaina, kun kymmenen moottoripyöräilijän ryhmä törmäsi pick-up -autoon Randolpissa.
 Motoristeista seitsemän kuoli ja kolme loukkaantui, kertoi muun muassa  uutiskanava CNN . Kaksi loukkaantuneista on jo päässyt pois sairaalasta.
 Paikallislehti  Concord Monitorin  mukaan moottoripyöräilijöiden joukossa oli armeijan veteraaneja ja heidän puolisojaan. Lehden kuvassa näkyy tulessa oleva lava-auto, jolla on perässään pitkä kuljetuskärry.
 Lehden mukaan autoa oli ajanut springfieldiläisen Westfield Transport -kuljetusyrityksen kuljettaja. Viranomaiset ovat kertoneet 23-vuotiaan kuljettajan  Volodimir Zhukovskin  loukkaantuneen onnettomuudessa, mutta hänen tilastaan ei kerrottu lisätietoa. Ilmeisesti kuljettajaa vastaan ei ole nostettu syytteitä.
 ABC yhtiön alainen paikalliskanava WMUR TV tviittasi eilen saaneensa autoa kuljettaneelta Zhukovskilta kommentin.
 – Tämä on suuri tragedia. Yritän käsitellä tätä perheeni kanssa. Olen järkyttynyt ja kaikki tapahtui yhtäkkiä, kuljettaja sanoi televisiokanavan mukaan.
 Onnettomuuden syytä ei vielä tiedetä, ja viranomaiset pyytävätkin onnettomuuspaikalla olleilta valokuvia ja videoita, jotta syytä voitaisiin selvittää.
 – Tämä on yksi pahimmista onnettomuuksista osavaltiossa, sanoi osavaltion poliisipäällikkö Chris Wagner tiedotustilaisuudessa lauantaina.
 – Tutkinta tulee kestämään pitkään.
 Poliisi aikoo julkaista listan onnettomuudessa kuolleista sunnuntaina.
 Silminnäkijä  Miranda Thompson  kertoo CNN:n mukaan, että kaikki paikalle osuneet autoilijat osallistuivat pelastustöihin ja toivat paikalle myös huopia ja ensiaputarvikkeita.
 CBS Newsin mukaan moottoripyöräyhteisön jäsenet ovat olleet järkyttyneitä.
 Yhteisö on aloittanut keräyksen onnettomuuden uhrien perheille, kertoi puolestaan paikallislehti.
 Päivitetty klo 8.28: Täsmennetyillä paikallislehdestä ja median tiedoilla.

Yhdysvalloissa seitsemän moottoripyöräilijää kuoli liikenneonnettomuudessa – joukossa oli veteraaneja ja heidän puolisojaan


Summary: Puolustusministeriö ei kommentoi kyberhyökkäystä.

Yhdysvallat on tehnyt kyberhyökkäyksen Iranin ohjustenhallintajärjestelmää vastaan torstai-iltana, kertoo  Washington Post -lehti .
 Hyökkäys tapahtui sen jälkeen kun Iran oli ampunut alas Yhdysvaltain miehittämättömän tiedustelulennokin. Taustalla ovat myös viimeviikkoiset iskut öljytankkereita vastaan. Yhdysvallat syyttää näistä Irania, mutta Iran on kieltänyt syytökset.
 Presidentti  Donald Trumpin  päätös kyberhyökkäyksestä oli salainen, eivätkä Yhdysvaltain viranomaiset suostuneet kommentoimaan hyökkäystä medialle.
 – Politiikkamme on, että emme kommentoi kyberavaruudessa tapahtuvia operaatioita, kommentoi puolustusministeriön tiedottaja  Heather Babb  uutistoimisto AFP:lle.

Media: USA hyökkäsi Iranin ohjustenhallintajärjestelmää vastaan torstaina


Summary: Yksi ajokaista on suljettu liikenteeltä kutostiellä puoliperävaunurekan perävaunun akselin sytyttyä palamaan.

Juhannuksen paluuliikenne alkoi vilkastua iltapäivällä yhden aikaan ja liikennemäärät teillä ovat kasvaneet.
 – Vilkkainta liikenne on valtatie vitosella Lusista Mikkeliin, Kuortin kohdalla liikenne on alkanut jo jonoutua ja samoin nelostiellä Lahden seutuvilla, kertoi liikennepäivystäjä  Aino Korri  Tampereen tieliikennekeskuksesta.
 Korrin mukaan seiskatiellä Loviisa-Koskenkylä-välillä, jossa on siltatyömaa, liikenne ruuhkautuu myös.
 Kouvolan ja Lappeenrannan välillä kutostiellä liikenne pysyy ruuhkaisena ainakin parin tunnin ajan iltapäivällä, noin kaksi kilometriä Kaipiaisista Kouvolan suuntaan, kertoo pelastuslaitos.
 Yksi ajokaista on suljettu liikenteeltä puoliperävaunurekan perävaunun akselin sytyttyä palamaan. Pelastuslaitos ohjaa liikennettä vuoroittain toista ajokaistaa pitkin. Onnettomuus tapahtui noin kello 13.
 Liikenne jatkuu vilkkaana ainakin seitsemään asti.
 Liikennepäivystäjä  Marko Kolattu  arvioi aiemmin, että liikennemäärät saattavat pysyä korkeina vieläkin myöhempään, jos sää pysyy aurinkoisena ja lämpimänä ja ihmiset venyttävät lähtöään.
 Kolattu uskoi, että pahimmat jonot syntyvät valtatiellä viisi Mikkelin ja Heinolan välillä sekä valtatie yhdeksällä Tampereen kohdalla.
 – Näillä paikoilla saattaa vielä aika myöhään olla jonoutumista. Jonoissa tullaan varmasti ajamaan myös Nelostiellä Lahden kohdalla ja Kolmostiellä Tampereen ja Helsingin välillä, Kolattu sanoi.
 – Sellainen 3 500–4 500 ajoneuvoa tunnissa moottoriteille alkaa olla maksimi. Näillä määrillä pienempikin häiriö voi laukaista ruuhkatilanteen, hän jatkoi.
 Paluuliikenne sujunee kuitenkin torstain ja perjantain menoliikennettä jouhevammin, kun osa mökille lähteneistä jää loman viettoon. Paluuliikenne jakautuu myös pidemmälle ajalle kuin menoliikenne.
 Poliisi valvoo juhannuksen paluuliikennettä useilla alueilla. Poliisin tilannekeskuksista ympäri Suomen on viikonlopun aikana kerrottu, että poliisilla on ollut paljon rattijuopumustehtäviä juhannuksen aikana.

Juhannuksen paluuliikenne vilkastunut –  6-tiellä liikenne ruuhkautuu parin tunnin ajan Kaipiaisista Kouvolan suuntaan


Summary: Eihän ystäviäkään kelpuuteta elämään, vaan he saapuvat yllättäen. Miksi sitten parisuhteen etsimiseen sanellaan ihan robottimaisia sääntöjä, kirjoittaa Ilona Koivisto blogissaan.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja kirjoittaa joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki uutisten blogit löydät täältä
 “Mä oon vaan niin kranttu."  Tyypillinen ikäiseni sinkun suusta kuultu lause. Sinkut ovat itsekin omaksuneet sen heille syötetyn totuuden, että heidän siviilisäätynsä johtuu heidän omasta turhamaisuudestaan.  Senkin ikisinkku , parjasi eräs tuttavani kerran kun en innostunut hänen paritusyrityksestään kapakassa. Miksi minun olisi pitänyt innostua väkisin naittamisesta? Ilmeisesti siksi, että olen 30 ja  “edelleen”  sinkku. Edelleen siis jollain tavalla vajavainen – tämä ajatushan taustalla väreilee.
 Kranttuilu on erityisen kiellettyä nuorille , koulutetuille ja päämäärätietoisille naisille. Meille kun ei mikään kelpaa. Tässäkin meillä on Pete, ihan kivannäköinen, kiltti, huomioonottava, empaattinen, turvallinen suomalainen mies. Hän on edelleen sinkku, vaikka tekee parhaansa deittailumarkkinoilla. Tällaisia tarinoita on media ollut viime vuosina pullollaan.
 Google-osumien määrä on hurja, kun hakukenttään kirjoittaa  “hyvä mies ei kelpaa” tai “tavallinen mies ei kelpaa”.
 Eihän ystäviäkään " kelpuuteta "  elämään.Ystävät saapuvat elämään luonnollisesti, pyytämättä, yllättäenkin. Samalla tavalla minä suhtaudun romanttisiin suhteisiin. Ne tulevat osaksi elämää, kun ovat tullakseen ja jos ne eivät tunnu luonnollisilta tai tuo elämään voittopuolisesti hyvää, niin miksi niissä pitäisi pysyä?
 Sallin toki sen, että jotkut ihmiset ovat parisuhteessa vain tavan vuoksi tai toteuttaakseen kirjoittamattomia sääntöjä, totuttua ja opittua mallia. Mutta jos ihminen ei halua olla parisuhteessa tavan vuoksi, niin täytyykö hänet leimata krantuksi?
 Palaan vielä ikisinkun käsitteeseen . Sehän on sukua vanhan piian ja peräkammarin pojan määreille, jotka, luojan kiitos, alkavat vihdoin jäädä puheissamme historiaan.
 Ikisinkun käsite kuitenkin ikävällä tavalla toisintaa sitä arvomaailmaa, jota vanhentuneemmat sanat ovat olleet aikoinaan luomassa, vahvistamassa ja ylläpitämässä. Ikuisesti sinkku, ikuisesti kesken, ikuisesti vajaa, ikuisesti vailla.
 Sanaan sisältyy myös arvoasetelma: kyllähän nyt ihmisessä itsessään on jotain vikaa, jos hän vielä yli kolmekymppisenä on sinkku.
 Huvittavaa on, että tähän ajatteluun olen itsekin ystävieni kanssa sortunut sinkkuvuosieni varrella.  “Onhan tossa miehessä jotain vikaa, jos se vielä ton ikäisenä on yksin” , olen saattanut todeta viinilasillisen äärellä ystävälleni.
 Ai miten niin muka on? Syitä sinkkuudelle on lukuisia, eikä mielestäni yhdenkään niistä syistä tarvitse tuomita ketään vialliseksi.
 Kranttuuspuhe liittyy myös puheeseen synnytystalkoista.  Kun eiväthän ne krantut sitten usein lisäännykään tai sitten lisääntyvät turhan vanhoina. Synnyttäjien keski-ikä on noussut, eikä siitä mielestäni kannata olla huolissaan. Eiköhän kyse ole ihan normaalista yhteiskunnallisesta kehityksestä: sukupuolten välinen tasa-arvo on lisääntynyt ja sitä myöten myös naisten uraorientoituneisuus. Tämä luonnollisesti johtaa siihen, että yhä useampi lykkää perheen perustamista. On myös opeteltava ymmärtämään, että lapsen hankkimisen tavat ovat moninaistuneet –  yhä useampi perustaa perheen yksin  tai esimerkiksi kumppanuusvanhemmuuden kautta. Joku taas ei lainkaan ja senkin pitäisi olla  yleisesti hyväksyttyä.
 Mitä jos vietäisiin adjektiivi kranttu  kuitenkin takaisin sinne, minne se kuuluu – objektiivisesti ottaenhan ihminen voi olla kranttu vaikkapa jos hän ei suostu maistamaan jotakin itselleen uutta ruokalajia. Mutta jos hän ei halua naapurin kivan Peten kanssa naimisiin, niin se on vain hänen valintansa.
 Ilona Koivisto on Ylen Metropoli-toimituksen verkkotuottaja, feministi ja sinkkuuden kokemusasiantuntija.
 Aiheesta voi keskustella 23.6. klo 18.00 asti.
 Lue myös:
 Ilona Koivisto: Sinkkuus pakottaa pärjäämään ilman ympärivuorokautista olkapäätä
 Tuija Siltamäen kolumni: Tästä syystä emme halua lapsia

Ilona Koivisto: Ei sulle mikään kelpaa, ikisinkku!


Summary: Pohjois-Korean johtajan  ja Yhdysvaltain presidentin kirjeenvaihto sai jatkoa.

Pohjois-Korean johtaja  Kim Jong-un  on saanut "erinomaisen" kirjeen Yhdysvalloista presidentti  Donald Trumpilta , kertoivat esimerkiksi  CNN  ja  BBC  sunnuntaina. Kimin henkilökohtaisesta viestistä ilmoitti Pohjois-Korean valtiollinen uutistoimisto KNCA.
 KCNA:n mukaan Kim sanoi kirjettä "erinomaiseksi" ja kertoi pohtivansa sen "vakavasti otettavaa sisältöä".
 Kim myös kehui Trumpia erittäin rohkeaksi.
 Tiedossa ei ole milloin kirje oli kirjoitettu ja miten se on toimitettu Kimille.
 Valkoinen talo ei ole kommentoinut asiaa. Etelä-Korean presidentin kanslia ilmoitti lauantaina pitävänsä johtajien henkilökohtaista kirjeenvaihtoa hyvänä asiana neuvotteluiden jatkon kannalta, kertoo CNN.
 Aiemmin tässä kuussa Trump kertoi saaneensa Kimiltä "kauniin" kirjeen. Trump ei kertonut tuolloin enempää kirjeen sisällöstä.
 Aiempaan kirjeeseen tutustuneen lähteen mukaan kirjeessä ei ollut sisältöä eikä riviäkään ydinaseriisunnasta, kertoo CNN.
 Trump on kuitenkin BBC:n mukaan puhunut lämpimästi viime aikoina Kimistä.
 Yhdysvaltain ja Pohjois-Korean neuvottelut ydinaseriisunnasta ovat olleet jumissa sen jälkeen, kun Kimin ja Trumpin huipputapaaminen helmikuussa Vietnamissa päättyi tuloksettomana.
 Kim Jong-un ja Donald Trump tapasivat viimeksi Hanoissa Vietnamissa toista kertaa.  KCNA / EPA
 Lue myös:
 Pohjois-Korean osa on olla nyt Kiinan valttikortti –
Kiinan presidentin vierailu Pjongjangiin on tarkan harkinnan tulos
 Trump vähättelee Pohjois-Korean äskettäin tekemiä ohjustestejä
 Trump Pohjois-Korean ohjuskokeista: "En usko, että he ovat valmiita neuvottelemaan"
 Kim haukkui Yhdysvaltojen asenteen Hanoin huippukokouksessa ja kutsui Putinin vierailulle Pohjois-Koreaan
 Analyysi: Trump ja Kim lähtivät Hanoista ilman diiliä – Mutta oli sittenkin hyvä, ettei lupauksia tehty hätäisesti
 "Kaikessa oli kyse pakotteista" – Nämä pakotteet Pohjois-Korea olisi halunnut purkaa, mutta Donald Trump ei suostunut

Pohjois-Korean Kim sai henkilökohtaisen viestin Trumpilta – kertoo pohtivansa sen "mielenkiintoista sisältöä"