Summary: Uushelluntailaiset kirkot kasvattavat suosiotaan Brasiliassa. Myös presidentti Jair Bolsonaro valittiin viime syksynä uushelluntailaisten tuella.

RIO DE JANEIRO  Nuorehko nainen horjuu, kun farkkuihin ja pikkutakkiin pukeutunut pastori painaa tiukasti kättään hänen päätään vasten.
 – Lähde pois. Jeesuksen nimeen, yksi, kaksi, kolme! pastori  Valdson Alves de Souza  käskee ja tönäisee naisen päätä taaksepäin voimalla, mutta hallitusti.
 Sitten hän halaa naista. Toimitusta seuraava parikymmenen hengen naisvoittoinen yleisö taputtaa huojentuneesti.
 Kello lähestyy yhdeksää perjantai-iltana. Kuten joka päivä, uushelluntailainen Rios de Água Vivan seurakunta on koolla remontissa olevan toimistorakennuksen neljännessä kerroksessa. Äänieristyslevyillä vuoratussa salissa ei arvaisi, että kuuluisa Copacabanan hiekkaranta sijaitsee vain reilun korttelin päässä.
 Pastori Alves de Souza, 61, perusti kirkkonsa vuonna 1994 toimittuaan yli vuosikymmenen muissa helluntailaisissa ryhmittymissä. Kirkon nimi on suomeksi käännettynä Elävän veden joet. Jäseniä sillä on runsaat parisataa.
 Suurin osa Rios de Água Vivan seurakuntalaisista on naisia. Duvivier Ferreira de Goés
 Pastori kertoo manaavansa pois pahoja henkiä, jotka aiheuttavat ihmisissä sairauksia ja muuta pahaa oloa. Hän vakuuttaa esimerkiksi parantaneensa 102 syöpää.
 – Tunnen, kuinka Jumala koskettaa minua, ja värisen. Tunnen, mitä minun pitää sanoa, enkä koskaan ole tehnyt virhettä, sillä Pyhä henki puhuu kauttani, hän sanoo.
 Ihmetekoihin uskominen ja henkilökohtainen jumalasuhde ovat tyypillisiä piirteitä niin protestantteihin lukeutuville helluntailais-karismaattisille kirkoille kuin koko karismaattiselle liikkeelle, joka on levinnyt myös katolisen kirkon piiriin.
 Helluntailais-karismaattiset kirkot ovat kasvaneet viime vuosikymmeninä nopeasti erityisesti Afrikassa ja Latinalaisessa Amerikassa.
 Brasiliassa näiden liikkeiden kannattajat ja politiikan oikeistopopulistit ovat löytäneet toisensa. Presidentti  Jair Bolsonaro  valittiin viime syksynä virkaansa uushelluntailaisten tuella.
 Rio de Janeiron Kristus-patsaan peruskivi muurattiin lähes sata vuotta sitten katolisten aloitteesta.  Marcelo Sayão / EPA
 Brasilian symbolina tunnettu Kristus-patsas  seisoo kädet levällään Corcovadovuoren huipulla Rio de Janeiron yllä.
 Maailmankuulu patsas on kertonut katolisen kirkon vankkumattomasta asemasta Brasiliassa, mutta nyt ylivoima on uhattuna.
 Kun vielä 1970-luvulla katolilaisten osuus oli yli 90 prosenttia väestöstä, nyt enää noin 60 prosenttia brasilialaisista on katolilaisia. Samalla protestanttien osuus on kasvanut noin neljännekseen väestöstä. Heistä ainakin kahden kolmasosan arvioidaan olevan helluntailaisia.
 Brasilian toiseksi suurimmassa kaupungissa Rio de Janeirossa muutos on ollut vieläkin voimakkaampaa. Koko osavaltiossa enää alle puolet asukkaista on katolilaisia.
 Rio de Janeirossa pormestariksi äänestettiin vuonna 2016 helluntailais-karismaattisen Universal do Reino de Deus -kirkon piispa  Marcelo Crivella , joka tunnetaan myös suosittuna gospel-laulajana. Kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun helluntailainen nousi brasilialaisen suurkaupungin johtoon.
 Kuuntele Maailmanpolitiikan arkipäivää:
 Marluce Barbosa Souza (vas.) on ollut Rios de Água Viva -kirkon jäsen kahdeksan vuotta.  Duvivier Ferreira de Goés
 Ylivoimaisesti suosituimpia ovat  niin kutsutut uushelluntailaiset kirkot. Osa niistä on kerännyt miljoonia jäseniä, kuten Assembleia de Deus- ja Universal do Reino de Deus -kirkot. Osa taas on pikkuruisia, kuten toimistotalossa Copacabanassa kokoontuva Rios de Água Viva.
 Perjantai-iltana sen messuun on tullut 35-vuotias  Marluce Barbosa Souza . Hän on siinä mielessä tyypillinen uushelluntailaisen seurakunnan jäsen, että on saanut katolisen kasvatuksen ja kääntynyt protestantiksi aikuisiällä.
 – En osannut rukoilla oikein katolisessa kirkossa. En tiennyt, että Jeesus voi puhua myös tällaiselle syntiselle kuin minä. Täällä hän ei puhu minulle vain papin kautta, vaan myös gospel-musiikin avulla, Barbosa Souza selittää.
 Hän kertoo tulleensa karismaattisen kirkkoon alun perin ystävänsä neuvosta hakemaan apua kohdussaan olleeseen kasvaimeen, jota hän ei päässyt yrityksistään huolimatta leikkauttamaan. Myöhemmin hän pääsi leikkaukseen ja sai myös töitä, minkä hän uskoo tapahtuneen Jumalan armosta.
 Moniin uushelluntailaisissa kirkoissa vetoaakin niin kutsuttu menestyksen teologia. Sen mukaan uskominen seurakunnan opettamalla tavalla tuo menestystä, terveyttä ja aineellista hyvinvointia.
 Gospel-musiikki on tärkeässä roolissa monissa karismaattisissa kirkoissa.  Duvivier Ferreira de Goés
 Menestyksen teologiaan uskoo myös  37-vuotias  Adriana Salgueiro Ferreira Jardim , joka tuli Rios de Água Vivan seurakuntaan anoppinsa kutsumana. Hän sanoo Jumalan auttaneen hänet irti tupakasta ja alkoholista. Päihteet ovat tavallisesti uushelluntailaisissa liikkeissä kiellettyjä.
 – Olen nähnyt monta muutosta elämässäni, en pelkästään hengellisellä puolella vaan myös materiaalisesti. Nyt olen pystynyt ostamaan itselleni asunnon täältä Copacabanasta, hän sanoo.
 Vastineeksi jäsenyydestään seurakuntalaiset maksavat kirkolle kymmenyksiä eli kymmenen prosenttia kaikista tuloistaan. Niin tekevät myös koiriaan työkseen ulkoiluttava Marluce Barbosa Souza ja myyjänä työskentelevä Adriana Salgueiro Ferreira Jardim.
 Keskituloiselle riolaiselle se voi olla suuri taloudellinen uhraus, sillä eläminen kaupungissa ei ole halpaa.
 Valdson Alves de Souza kertoo perustaneensa Rios de Água Viva -kirkon sen jälkeen, kun hän kyllästyi aiemman kirkkonsa materiaalisiin vaatimuksiin.   Duvivier Ferreira de Goés
 Kymmenysten maksamista pidetään velvollisuutena useimmissa helluntailais-karismaattisissa kirkoissa. Pastori Valdson Alves de Souza korostaa, että hänen kirkossaan rahat menevät tilojen vuokraan ja muun käytännön toiminnan rahoittamiseen.
 Joidenkin uushelluntailaisten kirkkojen johtajat kuitenkin tunnetaan Brasiliassa pröystäilevästä elämäntavastaan. Myös syytöksiä petoksista ja muista väärinkäytöksistä on esitetty.
 Tunnetuin tapaus koskee Universal do Reino de Deus -kirkon johtajia, joita vastaan nostettiin vuosikymmen sitten syytteet rahanpesusta. Myöhemmin syytteet peruttiin.
 Rio de Janeiron osavaltiossa enää alle puolet asukkaista on katolilaisia.   Juliana Spinola / AOP
 Rio de Janeiron suurin slummialue  Complexo do Alemão leviää laajalle kaupungin pohjoisosan kukkuloiden rinteillä.
 Viime vuosina monet uudet helluntailais-karismaattiset kirkot ovat avanneet täällä oviaan. Vaikka uushelluntailaisuus leviää niin keskiluokan kuin rikkaidenkin keskuudessa, sen todellinen kasvu nojaa suurkaupunkien slummien köyhään väestöön.
 Complexo do Alemãossa suosituin kirkko on uushelluntailainen Assembleia de Deus. Se on noin 12 miljoonalla jäsenellään koko Brasilian ylivoimaisesti suurin protestanttinen kirkko.
 Kirkon sanaa slummissa eli  favelassa  on julistanut jo lähes 35 vuoden ajan  Ivânia Sousa Soares , 55. Naisena hän ei voi toimia kirkossa pastorina, mutta hän levittää sanomaa ja on saanut seurakuntansa johtajalta luvan toimituksiin, joissa hän sanoo ajavansa pahoja henkiä pois ihmisistä.
 Ivânia Sousa Soares kertoo kuulevansa Jumalan äänen, joka neuvoo häntä toimimaan eri tilanteissa.  Erkka Mikkonen / Yle
 Sousa Soares kertoo elämänsä olleen yhtä alamäkeä ennen uskoon tuloa.
 Koulunkäynti loppui kokonaan jo 11-vuotiaana ilman, että hän pääsi koskaan edes ensimmäistä luokkaa läpi. Sousa Soares heitettiin koulusta ulos, koska hän sotkeutui huumeisiin ja yritti löytää koulusta ostajia kannabikselle. Pian hän siirtyi käyttämään omien sanojensa mukaan kaikkia aineita suonensisäisiin huumeisiin saakka.
 Myös tulevaan aviomieheensä  Paulo Roberto Soaresiin  hän tutustui yrittäessään kaupitella tälle huumeita.
 – Aviomieheni johdatti minut helluntailaiseen kirkkoon. Hän näytti minulle Jeesuksen ja uuden suunnan elämälleni, Sousa Soares sanoo.
 Hän kertoo, kuinka halusi oppia lukemaan Raamattua, mutta se tuntui mahdottomalta. Kirkon opintopiirit eivät tuntuneet auttavan, eivät myöskään paastoaminen tai rukoilu, kunnes eräänä päivänä se vihdoin tapahtui.
 – Pystyin lukemaan yhden lauseen: "Minä valitsin sinut". Siitä hetkestä lähtien en ole voinut lopettaa lukemista, Sousa Soares sanoo.
 Hän paljastaa, ettei osaa vieläkään kirjoittaa käsin, mutta pystyy lähettämään viestejä kännykällä näppäillen.
 Ivânia Sousa Soares löysi uushelluntailaisuudesta uuden suunnan elämäänsä. Tytär Mariluce pitää äitinsä kirkon sääntöjä liian rajoittavina. Erkka Mikkonen / Yle
 Sosiaalisesta mediasta onkin tullut tärkeä apu helluntailais-karismaattisen kristillisyyden julistamisessa.
 Ihmiset jakavat kokemuksiaan siitä, kuinka usko on mullistanut heidän elämänsä, ja tämä taas houkuttelee kirkkojen piiriin yhä uusia jäseniä.
 Slummeissa kirkot hoitavat myös  monia sellaisia yhteiskunnallisia tehtäviä, joita valtio ei Brasiliassa kykene tarjoamaan kaikille. Myös katolinen kirkko tekee työtä slummeissa, mutta helluntailais-karismaattinen liike on niissä monin verroin näkyvämpi.
 Sousa Soares näyttää olohuoneensa lattialla olevia muovipusseja, joihin seurakuntalaiset ovat keränneet käytettyjä vaatteita niitä tarvitseville. Hän mukaansa kirkko jakaa favelassa ruoka-apua, auttaa kaasun hankinnassa helloihin ja rakentaa suojia kodittomille.
 Uushelluntailaisuuden nopea kasvu on itse asiassa Brasilian suurin sosiaalinen vallankumous, sanoo professori  Brand Arenari  brasilialaisesta Federal Fluminense -yliopistosta.
 Arenari näkee muutoksen voimana uusien protestanttisten liikkeiden Brasiliaan juurruttaman uskonnollisen puheen, joka lupaa käytännönläheisesti panna seuraajiensa elämän kuntoon jo tässä maailmassa.
 Usko tähän on Arenarin mukaan mullistanut maan alimman yhteiskuntaluokan elämän.
 Helluntailais-karismaattisen kristillisyyden nousu näkyy Brasiliassa myös yhteiskunnan huipulla – aina ylintä poliittista johtoa myöten.
 Presidentti Jair Bolsonaro vieraili Pyhän haudan kirkossa Jerusalemissa huhtikuussa 2019. Atef Safadi / EPA
 Äärioikeistolaiseksi luonnehditun Jair Bolsonaron  arvioidaan nousseen presidentiksi arvoiltaan konservatiivisten protestanttien tuella.
 Lokakuun 2018 lopussa käytyjen presidentinvaalien toisella kierroksella Brasilian protestanteista noin 70 prosenttia äänesti roomalaiskatolista Bolsonaroa. Hän voitti lopulta noin 55 prosentin ääniosuudella vasemmiston  Fernando Haddadin .
 Monessa helluntailais-karismaattisessa kirkossa liputettiin avoimesti oikeistopopulistisen ehdokkaan puolesta. Tärkeänä pidetään etenkin konservatiivisten uushelluntailaisten kuten vaikutusvaltaisen Universal do Reino de Deus -kirkon tukea. Sen perustaja ja johtaja  Edir Macedo  omistaa maan suurimpiin mediayhtiöihin lukeutuvan Grupo Recordin.
 Brasiliassa on vitsailtu siitä, että Jair Bolsonaron toinen etunimi on Messias.
 Perimmäinen syy kirkkojen tuelle ovat kuitenkin niin kutsutut perinteiset perhearvot. Uushelluntailaiset liikkeet ovat arvoiltaan konservatiivisempia kuin suurin osa Brasilian katolisista.
 Sekä Bolsonaro että monet helluntailais-karismaattiset kristityt vaativat esimerkiksi seksuaalivähemmistöjen oikeuksien kaventamista. Presidentti ja monet kirkot suhtautuvat kielteisesti myös abortin laillistamiseen ja penseästi moniin naisten aseman parantamiseen tähtääviin toimiin.
 Jair Bolsonaro Santiagossa Chilessä maaliskuussa 2019. Alberto Valdes / EPA-EFE
 Tasa-arvosta, perheasioista ja ihmisoikeuksista vastaavaksi ministeriksi Bolsonaro on nimittänyt helluntailaisen pastorin  Damares Alvesin .
 Ministeri suututti liberaalin vasemmiston jo heti kautensa alussa, kun internetissä alkoi levitä video, jossa Alves sanoo maassa alkaneen uuden aikakauden, jossa "pojat pukeutuvat siniseen ja tytöt vaaleanpunaiseen".
 Myös Brasilian kansalliskongressin alahuoneeseen  syksyllä valituista edustajista noin 15 prosenttia pitää itseään helluntailais-karismaattisina tai muina herätyskristittyinä. Määrä on kaksinkertaistunut vuosikymmenen alusta.
 Valtaosa näistä edustajista on konservatiivisia uushelluntailaisia.
 Tutkija Clemir Fernandesin mukaan Brasilian katolisessa kirkossa kamppaillaan jäsenkatoa vastaan helluntailais-karismaattisen kristillisyyden keinoilla.   Erkka Mikkonen / Yle
 Herätyskristittyjen joukko ei kuitenkaan ole poliittisesti yhtenäinen, huomauttaa tutkija  Clemir Fernandes  uskontoja tutkivasta riolaisesta SER-instituutista.
 Myös helluntailais-karismaattisten kristittyjen joukossa on niitä, jotka kannattavat liberaalimpaa perhe- ja sosiaalipolitiikkaa.
 Konservatiiviset uushelluntailaiset kansanedustajat liittoutuvatkin monissa kysymyksissä konservatiivisten katolilaisten kanssa. He vastustavat yhdessä esimerkiksi koulujen monimuotoista seksuaalikasvatusta, sillä he katsovat sen kannustavan oppilaita homoseksuaalisuuteen.
 Puoli vuotta vaalien jälkeen presidentti Bolsonaro näyttää menettäneen osan konservatiivisten protestanttien tuesta. Huhtikuussa julkaistu  tutkimuslaitos Datafolhan kysely  näyttää, että vain 42 prosenttia heistä pitää Bolsonaron hallituksen toimia hyvinä tai erittäin hyvinä.
 Tutkijat pitävät lukua matalana. Se on kuitenkin selvästi koko kansan keskiarvoa korkeampi.
 Paavi Franciscus puhui helmikuussa 2019 Vatikaanissa katolisen kirkon johtajille.  Giuseppe Lami / EPA
 Edes ensimmäinen latinalaisamerikkalainen paavi  ei ole pystynyt estämään katolisen kirkon vuotoa protestanttisiin kirkkokuntiin.
 Brasiliassa on yli 120 miljoonaa katolilaista, ja siten se on yhä maailman katolisin maa. Viime vuosikymmenten aikana jäsenmäärä on kuitenkin kutistunut niin, että Vatikaania näyttää selvästi hermostuttavan.
 Argentiinalaisen paavi  Franciscuksen  ensimmäinen ulkomaanmatka vuonna 2013 suuntautui juuri Brasiliaan. Hän kävi muun muassa yhdessä Rio de Janeiron favelassa ja tapasi nuoria Copacabanan rannalla.
 Tutkija Clemir Fernandes muistuttaa, että valtavasta katolisesta väestöstä huolimatta vain kaksi aiempaa paavia kävi Brasiliassa.
 – Paavit ovat vierailleet Brasiliassa ainoastaan helluntailaisuuden nousun takia. Silloin, kun koko lauma oli heidän, he eivät tulleet tänne koskaan, Fernandes sanoo.
 Paavillisesta huomiosta huolimatta jäsenkato Brasiliassa jatkuu.
 Pastori Valdson Alves de Souza ajaa pahoja henkiä pois uushelluntailaisessa Rios de Água Vivan kirkossa.  Duvivier Ferreira de Goés
 Joissakin Keski-Amerikan maissa helluntailaisuus on jo lähellä nousta suurimmaksi kirkkokunnaksi. Kaikkein lähimpänä se on Hondurasissa, jossa katolista ja helluntailaista uskoa tunnustavien ero lasketaan enää prosenttiyksiköissä.
 Brasiliassa katolisen kirkon ennakoidaan menettävän johtavan asemansa 2030-luvulla.
 Myös katolisen kirkon sisällä vaikuttaa  karismaattinen liike, jonka toiminta muistuttaa monella tapaa helluntailais-karismaattisia kirkkoja.
 Hierarkkisia rakenteita on karsittu, kirkon käyttämää kieltä on yksinkertaistettu ja puhuttelusta on pyritty tekemään ihmisläheisempää.
 Yhdysvaltalaisen  Pew-tutkimuskeskuksen kysely  vuodelta 2014 osoittaa, että 56 prosenttia Brasilian katolilaisista on ainakin toisinaan todistanut omassa kirkossaan kielillä puhumista, ihmeparantumisen rukoilua tai profetointia. Protestanteilla vastaava luku on 91 prosenttia.
 Lisäksi niin perinteinen kuin sosiaalinenkin media on valjastettu uudella tavalla katolisuuden levittämiseen.
 Helluntailais-karismaattisen kristillisyyden nousu muokkaa monella tavalla ympäröivää yhteiskuntaa. Duvivier Ferreira de Goés
 Tutkija Clemir Fernandesin mukaan helluntailais-karismaattisten suuntausten vetovoima perustuu pitkälti siihen, että tavalliset ihmiset näyttävät toisille, kuinka usko on muuttanut heidän elämäänsä paremmaksi. Brasiliassa myös katolinen kirkko on hänen mukaansa menossa tähän suuntaan.
 – Karismaattinen uudistus on ainoa syy siihen, että katolinen kirkko ei ole menettänyt tämän enempää jäseniä Brasiliassa, Fernandes sanoo.
 Katolisen kirkon piirissä oleva karismaattinen liike on itse asiassa ainoa katolisen kirkon osa, joka on pystynyt kasvattamaan Brasiliassa kannatustaan.
 Lue myös:
 Kiistelty oikeistojohtaja Jair Bolsonaro astuu valtaan Brasiliassa
 Analyysi: Brasilian kansa on jakautuneempi kuin koskaan äärioikeiston voittaessa presidentinvaalit – ja tämän pelätään olevan vasta alkua

Brasilian karismaattisissa kirkoissa manataan riivaajia ja luvataan menestystä – "Nyt olen pystynyt ostamaan itselleni asunnon Copacabanasta"


Summary: Ampumiset tapahtuivat Etelä-Ruotsissa Helsingborgin esikaupunkialueella, jossa laukauksia kuulleet ihmiset hälyttivät poliisin paikalle.

Kaksi ihmistä on haavoittunut yöllä sattuneessa ampumisvälikohtauksessa Helsingborgissa. Poliisin mukaan miesten vammat ovat hyvin vakavia.
 Poliisit löysivät haavoittuneet saapuessaan paikalle. Heidät kuljetettiin sairaalaan.
 Poliisi on eristänyt alueen ja etsii ampujaa tai ampujia.  Aftonbladetin  mukaan poliisin tekniset tutkijat ovat aamun tunteina tutkineet muun muassa autoa ja koirapartiot on hälytetty paikalle.

Kaksi haavoittui vakavasti ampumisvälikohtauksessa Helsingborgissa


Summary: Nuoria aikuisia kiinnostaa varsinkin hyötykasvien viljely.

Aurinko ja lämpö houkuttelevat eteläisessä Suomessa kotipuutarhureita kevättöihin. Vaikka puoli Suomea on vielä lumen peitossa, marjapensaita ja hedelmäpuita voi leikata muuallakin.
 Puutarhaliiton toimitusjohtajan  Timo Taulavuoren  mukaan kotipuutarhoissa näkyy tänä vuonna vahvasti luonnonmukaisuus.
 – Valitaan luonnonmukaisia materiaaleja. Pyritään välttämään muovia ja erilaisia kemiallisia torjunta-aineita, Taulavuori sanoo.
 Viime aikoina on puhuttu paljon niin muovin määrästä, luonnon monimuotoisuuden vähenemisestä kuin hyönteiskadosta. Taulavuori uskoo, ettei luonnonmukaisuus ole kotipihoilla pelkkä ohimenevä trendi. Taustalla on huoli luonnon hyvinvoinnista.
 Moni haluaa esimerkiksi valita kasveja, jotka houkuttelevat perhosia ja mehiläisiä.
 – Kannattaa istuttaa mahdollisimman paljon keväästä syksyyn kukkivia perennoja ja pensaita. Näin muun muassa mehiläisiä ja perhosia saadaan pidettyä hengissä ja pihapiirissä. Ne ovat varsin mukavia kavereita siellä.
 Laura Railamaa / Yle
 Taulavuoren mielestä kotipuutarhat ovatkin tärkeitä luonnon monimuotoisuuden ylläpitämisessä. Monimuotoisuutta voi edistää vaikkapa jättämällä osan pihasta rötypuutarhaksi.
 – Halutaan, että hyvinkin hoidetun pihan jossain osassa viihtyvät hyönteiset, linnut ja siilit. Siellä voi olla kiviä, kantoja, niittykukkia ja heiniä, Taulavuori kuvailee.
 Tähän aikaan vuodesta pihalle voi viritellä myös linnunpönttöjä.
 Moni kokeilee lämpöä vaativan maissin kasvatusta
 Kasvava trendi on myös hyötykasvien viljely. Taulavuoren mukaan varsinkin nuoret aikuiset haluavat viljellä yrttejä, chiliä, tomaattia tai hieman eksoottisempiakin kasveja ja haluavat itse tuottaa raaka-aineita omaan ruokapöytään.
 Viime kesän lämmössä monet innostuivat kokeilemaan lämpöä vaativia kasveja, ja sama trendi jatkunee tänäkin vuonna.
 – Aika moni kokeilee tänä vuonna maissin viljelyä, mikä viime vuonna onnistui lämpimillä paikoilla aika hyvin. Myös erilaisten kurpitsojen ja jopa melonin viljely saattaa tänä vuonna kiinnostaa enemmän.
 Nuoret kaupunkilaiset viljelevät palstoilla ja parvekkeilla
 Hyötykasvien viljelystä ovat innostuneet entistä enemmän myös ne, joilla ei ole omaa pihaa. Omaan käyttöön kasvatetaan syötävää kaupunkien palsta-alueilla tai viljelylaatikoissa kerrostalojen pihoilla. Hyötykasviyhdistyksen puutarhuri  Elina Sauvola  on huomannut innostuksen.
 – Hyötykasveja halutaan kasvattaa paljon myös parvekkeilla ja ihan sisälläkin, Sauvola sanoo.
 Laura Railamaa / Yle
 Puutarhaliiton Timo Taulavuori kannustaa taloyhtiöitä siihen, että "älä tallaa nurmikkoa" -kyltin sijaan piha-alueita annettaisiin nykyistä enemmän viljelykäyttöön. Samalla voi parantua myös taloyhtiön yhteishenki.
 Puutarhainnostus on viime vuosina kasvanut. Kotipuutarhatutkimuksen mukaan puutarhanhoito on tärkeä harrastus joka kolmannelle suomalaiselle. Kantar TNS:n toteuttaman, yli 3000:lle suomalaiselle suunnatun kyselyn mukaan vain joka kuudetta puutarha-asiat eivät kiinnosta ollenkaan.
 Puutarhuri Elina Sauvola tietää, että kun puutarhanhoidosta kerran innostuu, harrastus vie mennessään.
 – Hullaantuminen ei helposti katoa. Puutarhanhoito on usein koko loppuelämän harrastus.

Kotipuutarhurit kantavat huolta luonnon hyvinvoinnista – moni välttää nyt muovia ja kasvattaa mehiläiskasveja


Summary: Kunnilla ei ole velvollisuutta järjestää perusopetusta saamen kielellä. Saamelaislapsia asuu 240 Suomen kunnassa.

Saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella asuvista saamelaislapsista vain noin joka kymmenes saa opetusta tai varhaiskasvatusta saamen kielellä. Syy on ennen kaikkea tarjonnan puute, sillä kysyntää on koko ajan enemmän.
 Saamelaiskäräjien koulutussihteeri  Ulla Aikio-Puoskari  sanoo, että varhaiskasvatuslaki ei toteudu tältä osin. Laki määrää kunnan huolehtimaan siitä, että lapsi voi saada varhaiskasvatusta myös Suomessa puhuttavilla saamen kielillä.
 Suomessa vain muutama kunta tarjoaa lähiopetusta tai varhaiskasvatusta saamen kielellä. Esimerkiksi Helsingissä opetus käynnistyi ensimmäistä kertaa viime syksynä.
 – Kotiseutualueen ulkopuolinen tilanne on ollut pitkään hälyttävä, Puoskari sanoo.
 Kysyntää on ja se kasvaa. On paljon nuoria aikuisia, jotka haluavat lastensa oppivan saamen kielen, Aikio-Puoskari kertoo.
 Opetus- ja kulttuuriministeriön yleissivistävän koulutuksen ja varhaiskasvatuksen osaston johtaja  Jari Rajanen  sanoo, että tilanne on parempaan päin ja tulevaisuutta katsotaan toiveikkain mielin.
 Suuri kysymys on esimerkiksi opettajien saatavuus. Saamelaislapsia asuu 240 eri kunnassa Suomessa, joten lähiopetuksen järjestäminen kaikille on mahdotonta.
 Kunnille porkkanaa perustuslain toteutumiseksi
 Opetuksen saatavuudessa suurin ongelma on rahoitus, Aikio-Puoskari näkee. Jos kunta haluaa järjestää saamen opetusta, valtion avustuksen netto-osuus on 21 euroa per tunti.
 Aikio-Puoskarin mukaan oppituntien todellinen hinta on noin kolminkertainen.
 – Tarvittaisiin hyvä rahoitus, niin kunnat järjestäisivät opetusta mielellään.
 Kunnilla ei ole velvollisuutta järjestää perusopetusta saamen kielellä, mutta oikeus omakieliseen varhaiskasvatukseen löytyy varhaiskasvatuslaista. Perustuslaki säätää oikeudesta kielen ja kulttuurin kehittämiseen.
 – Sivistysvaltio ei voi toimia toisin kuin perustuslaki velvoittaa, Aikio-Puoskari sanoo.
 Etäopetus toi kielen 60:n saataville
 Kauan odotettua hyvää kehitystä tapahtui vuosi sitten, kun opetus- ja kulttuuriministeriö myönsi rahoitusta saamen etäopetuksen pilottihankkeeseen.
 Sen turvin yhteensä 60 oppilasta saa nyt opetusta Suomessa puhuttavilla kolmella saamen kielellä. Opetuksen on tarkoitus muuttua pysyväksi, kertoi ministeriö viime toukokuussa.
 Lue myös:
 Opetusneuvos saamelaislasten vanhentuneista oppimateriaaleista: "Niukkuutta kun jaetaan, niin se on tasapainoilua eri tahojen tarpeiden välillä"
 Opetusneuvos saamelaislasten vanhentuneista oppimateriaaleista: "Niukkuutta kun jaetaan, niin se on tasapainoilua eri tahojen tarpeiden välillä"

Vain harva saamelaislapsi saa oppia saamea – Opettajien saatavuus on ongelma


Summary: Tehtaan henkilökunta oli havainnut vuodon ja evakuoitunut sen jälkeen suojatiloihin. Pelastuslaitos sai ilmoituksen vuodosta hieman ennen puoltayötä ja vuoto kesti noin puolitoista tuntia.

Uudessakaupungissa Yaran tehtaalla on ollut ammoniakkivuoto, joka on saatu tukittua. Pelastuslaitoksen päivystävän palomestarin mukaan vuodosta ei aiheutunut vaaraa ulkopuolisille eikä henkilövahinkoja tullut.
 Päivystävä palomestari kertoo, että ammoniakki on vaarallista mutta tässä kyseisessä tapauksessa se ei aiheuttanut vaaraa. Ammoniakki kaasuuntuu pilveksi ja pilven suunta oli merelle päin, palomestari kertoo.
 Ammoniakki on pistävän hajuista, mutta hieman ennen kello kahta pelastuslaitokselta kerrottiin, ettei ammoniakkia voi enää havaita.
 Yaran tehtailla valmistetaan lannoitteita ja typpihappoa lannoitteiden valmistukseen sekä teollisuuden käyttöön.
 Yhtiön lannoitetehtaalla sattui kuukausi sitten vaarallinen ammoniakkivuoto. Alueelle annettiin silloin myös vaaratiedote, ja alueella liikkumista kehotettiin välttämään ammoniakkipilven takia. Vuodossa kaksi työntekijää altistui ammoniakille, mutta varsinaisia henkilövahinkoja ei tapahtunut.
 Lue myös:   Yaran tehtaalla vaarallisen aineen onnettomuus Uudessakaupungissa – ammoniakkia vapautui ilmaan aamulla

Uudessakaupungissa Yaran tehtaalla taas ammoniakkivuoto - vuoto saatiin tukittua, ei vaaraa ulkopuolisille


Summary: Aamulla poliisi otti kiinni kaksi nuorta miestä, joiden epäillään liittyvän surmaan,

Aamulla poliisi otti kiinni 18- ja 19-vuotiaat miehet, joiden epäillään liittyvän surmaan. Kiinniotto tehtiin poliisin mukaan terrorismilakien perusteella.
 Pohjois-Irlannissa poliisi vetoaa yleisöön tietojen saamiseksi toimittajasurmasta. 29-vuotias toimittaja  Lyra McKee  ammuttiin myöhään torstaina paikallista aikaa, kun hän oli seuraamassa tasavaltalaisten mellakkaa Londonderryn kaupungissa.
 Poliisia kiinnostaa etenkin paikalla olleiden ihmisten kännyköillä ottamat valokuvat ja videot.
 Ampuja ei ilmeisesti tähdännyt nimenomaan toimittajaan.
 – Lyra kuoli umpimähkäisesti ammuttuihin luoteihin Fanad Drivella, sanoi poliisin edustaja  Jason Murphy  tiedotustilaisuudessa.
 Hän muistutti, että ampuminen tapahtui Cregganin asuinalueella, jossa oli tapahtuma-aikaan liikkeellä paljon ihmisiä, myös lapsia.
 Silminnäkijöiden mukaan tasavaltalaiset mellakoitsijat ja poliisi ottivat yhteen, kun mies avasi tulen summittaisesti poliiseja ja poliisiautoja kohti.
 McKee seisoi poliisiauton vieressä. Hän oli ennen ampumista yrittänyt kuvata mellakkaa puhelimellaan. Hän haavoittui vakavasti ja kuoli myöhemmin vammoihinsa.
 Murphy varoitti, että tilanne on tullut vaarallisemmaksi, vaikka laaja enemmistö pitää väkivallan käyttöä kauhistuttavana.
 Tutkinnassa on tähän asti puhuttu yhdestä ampujasta. Poliisin julkaisemalla valvontakameran videolla on nähtävissä, kuinka naamioitunut ampuja laukaisee aseensa poliiseja kohti.
 Toimittajan surma tuomittiin laajalti Britanniassa ja Irlannissa. Poliittiset johtajat vetosivat ihmisiin, jotta surma ei johtaisi uusiin väkivaltaisuuksiin. Euroopan Unionin brexit-pääneuvottelija  Michel Barnier  sanoi, että tappaminen muistutti siitä, miten hauras rauha yhä on Pohjois-Irlannissa ja kehotti ponnistelemaan rauhansopimuksen puolesta.
 Poliisi on epäillyt murhasta Uusi IRA -nimistä tasavaltalaisryhmää (NIRA). Ryhmän nimi on viittaus puolisotilaalliseen Irlannin tasavaltalaisarmeija IRA:han, joka lopetti aseellisen toimintansa vuonna 2005.
 Pitkäperjantain rauhansopimus solmittiin 21 vuotta sitten, ja se lopetti suurimmalta osin kolme vuosikymmentä kestäneet väkivaltaisuudet katolilaisten ja protestanttien - tasavaltalaisten ja unionistien - välillä. Sopimusta edeltäneissä iskuissa ja vastaiskuissa sai vuosina 1968-1998 surmansa yli 3 500 ihmistä.
 Lue myös:
 Pohjois-Irlannissa poliisi pidättänyt kaksi miestä toimittajan ampumiseen liittyen

Pohjois-Irlannin poliisi kaipaa kansalta tietoja selvittääkseen toimittajan surman


Summary: Britannian EU-ero horjuttaa Pohjois-Irlantia. Kun politiikka on hajonnut, tyhjän tilan käyttävät hyväkseen rikolliset ja separatistit, kirjoittaa Ylen erikoistoimittaja Susanna Turunen.

29-vuotias  Lyra McKee  twiittasi vain hieman ennen kuolemaansa.
 Twiitissä näkyy Pohjois-Irlannin poliisin PSNI:n ajoneuvoja, joita vastaan mellakoitsijat aloittivat rähinöinnin heittelemällä polttopulloja.
 Twitter / Lyra McKee
 Tilanne sai alkunsa torstaina, kun PSNI ratsasi Creggan -nimistä asuinaluetta Derryn/Londonderryn keskustan kupeessa etsien aseita ja räjähteitä.
 Ratsia aiheutti mellakoinnin ja välikohtauksessa ammuttiin laukauksia  ilmeisesti kohti poliisia. Lyra McKee osui kohdalle ja kuoli sairaalassa.
 Pitkäperjantai on Pohjois-Irlannin rauhansopimuksen  vuosipäivä. Ne, jotka ovat tyytymättömiä tilanteeseen, jossa kuusi pohjoista kreivikuntaa kuuluvat yhä Britannialle, pitävät rauhansopimuksen juhlapäivää häpeällisenä.
 Kävelin Derryn katolilaiskaduilla vain runsas viikko sitten työmatkalla. Romantisoidut kuvat 30-40 vuoden takaisista verisistä yhteenotoista tasavaltalaisten ja Britannian kruunua edustavien poliisin ja armeijan välillä koristavat pieniä museoita. Ne voi usein tunnistaa Irlannin lipusta sekä valokuvista ja taistelurekvisiitasta ikkunoissa.
 Dramaattiset seinämaalaukset, muraalit, tekevät lähtemättömän vaikutuksen. Vaikka uskonnolliset asuinalueet erottaneet aidat vartiotorneineen onkin jo purettu, mieleen tuli ensimmäinen oma käyntini Pohjois-Irlannissa vuonna 1994, neljä vuotta ennen rauhaa.
 Kaupunkilaiset toivat kukkia ammuskelussa menehtyneen toimittaja Lyra McKeen muistoksi Pohjois-Irlannin Derryssä. Paul Faith / AFP
 Tasavaltalaispuolue Saoradhin päämajassa   tapaan puolueen tiedottajan Paddy Gallagherin . Muutama kuukausi brexit-kansanäänestyksen jälkeen perustetun puolueen tavoite on yhdistää Pohjois-Irlanti ja Irlanti sosialistiseksi Irlannin tasavallaksi.
 Paddy ei ole mitä odotin, iän ja kokemuksen muokkaama separatisti, vaan nuori aviomies ja isä, joka 27-vuotiaana on juuri ja juuri rauhaa vanhempi.
 Vanhat kaunat ja politiikka huokuvat hänestä tuoreena versiona. Viha ja katkeruus eivät ole kadonneet mihinkään.
 – Niin kauan kuin britit miehittävät meitä, ymmärrän, että on miehiä ja naisia, jotka ovat valmiita tarttumaan aseisiin, hän sanoo.
 Luulin, että aseellinen vastarinta oli vuosikymmenien aikana muuttunut ihan tavalliseksi rikolliseksi toiminnaksi, mutta olin väärässä.
 Paddy Gallagher on Saoradh -puolueen tiedottaja. Puolueen tavoite on päästä eroon Britannian hallinnosta. Paul-Michel Ledoux / Yle
 Lähihistorian ongelmat juontavat  vuoden 1916 pääsiäiskapinasta, sen jälkeen brittien kanssa sovitusta välirauhasta, Irlannin vapaavaltion synnystä, jossa saaren pohjoisosa jäi briteille, sekä sopimusta seuranneesta sisällissodasta.
 On kestänyt vuosikymmeniä kitkeä katkeruus ja rakentaa päivä kerrallaan yhteiskuntaa, jossa sekä yleisesti tasavaltalaisina pidetyt katolilaiset ja Britannian kruunulle lojaalit protestantit voivat elää yhdessä.
 Edellisen kerran kävin Pohjois-Irlannissa pari vuotta sitten. Alueparlamentti Stormont oli suljettu tammikuussa 2017. Syynä olivat syvät poliittiset riidat yhteisöjen välillä. Eripuraa lietsoi edellisenä kesänä äänestetty brexit-tulos.
 Stormont ei vieläkään ole toiminnassa. Juoksevista asioista vastaavat kunnat ja järjestyksestä poliisi. Ylintä valtaa käyttää Lontoo.
 Kuulen uutta katkeruutta keskusteluissani: Lontoo on unohtanut meidät, emme halua lähteä EU:sta, miksi olemme köyhä periferia, meiltä ei kysytä mitään jne.
 Poliisi teki rikostutkintaa ampumapaikalla Derryn Cregganin asuinalueella, jossa mellakat leimahtivat torstaina. Joe Boland / EPA
 Eurooppa vuonna 2019 taistelee  näköjään itseään suurempia voimia vastaan.
 Heikot poliittiset johtajat ja eripuraa lietsovat vallanhimoajat istuvat samassa veneessä. Se ei näytä olevan menossa mihinkään suuntaan, korkeintaan taaksepäin.
 Lyra McKee ammuttiin vahingossa tai tahallisesti kuoliaaksi Derryn kadulla toissayönä vailla mitään järjellistä syytä. Nuori, 29-vuotias toimittajanainen oli muuttanut Derryyn Belfastista vasta äskettäin ollakseen yhdessä rakkaansa kanssa.
 Toimittaja Lyra McKee Jess Lowe / AOP
 Hän oli tutkiva toimittaja, ihmisoikeusaktivisti, kirjailija ja nousemassa kansainväliseen tietoisuuteen. Forbes -lehti luokitteli McKeen 30:nen lupauksen joukkoon alle 30-vuotiaiden toimittajien joukossa.
 Pohjois-Irlannin rauhansopimuksen 21-vuotispäivänä 29-vuotiaan McKeen  ampumispaikalle Derryssä kannettiin kukkia ja kynttilöitä.  Kaikki vanhojen riitojen osapuolet, viiden puolueen johtajat protestanttien unionistipuolue DUP ja sen johtaja  Arlene Foster  mukaan lukien olivat paikalla.
 On aiheellista ja oikeutettua katsoa Pohjois-Irlannin poliitikkoihin ja haastaa heidät kaikki tekemään tehtävänsä, kantamaan kansan valitsemina vastuunsa alueestaan niin, että ihmisillä on turvallista ja mahdollisimman hyvä elää.
 McKee oli yksi rauhan lapsista, sanottiin muistopuheissa.
 Miten on siis mahdollista, että rauhan lapsi ammutaan kadulle?
 Turvallisuusviranomaisilla on jo vuosia ollut selkeä käsitys siitä, että väkivalta on vakava uhka alueen rauhalle.
 Osasyynä on Brexit. Britannian ero Euroopan unionista on aiheuttanut suurta huolta ja rauhattomuutta Pohjois-Irlannissa.
 Erityisesti ero ilman sopimusta uhkaa nostaa rajan uudelleen Irlannin saarelle. Se on herättänyt pelon vanhojen aikojen paluusta, tarkastuspisteistä, rajavartijoista, piikkilanka-aidasta.
 Kaikki rajamuodollisuudet poistettiin Pitkäperjantain rauhansopimuksen jälkeen pikkuhiljaa vuodesta 1998 alkaen. Englannin puntaa, autojen rekisterikilpiä ja maileissa annettuja nopeusrajoituksia lukuun ottamatta ei juurikaan huomaa kummalla puolella rajaa on, Irlannissa vai Pohjois-Irlannissa.
 Journalistit muistivat toimittaja Lyra McKeetä muistotilaisuudessa. George Sweeney / AOP
 Toinen ja paljon vakavampi syy on poliittinen tyhjyys. Parlamentti seisoo pimeänä kolmatta vuotta.
 Rauhaa neuvotellut Irlannin entinen pääministeri  Bertie Ahern  pudisteli päätään huolestuneena tavatessamme Dublinissa viime viikolla.
 Ahernin mukaan ei ole mitää toiveita saada puolueita toimimaan yhdessä ja parlamenttia toimintaan ennen kuin Lontoossa on päätetty brexitin kohtalosta. Siihen voi mennä vuosia.
 Poliisi epäilee Lyra McKeen murhasta  separatistiryhmä Uusi IRA:ta, joka muodostettiin ilmeisesti vuosien 2011-12 kuluessa Todellisen IRA:n ja muiden pienempien tasavaltalaisten separatistiryhmien rippeistä.
 Uusi IRA on ilmoittautunut tammikuussa Derryn oikeustalon edessä tehdyn autopommi-iskun tekijäksi. Se on ilmoittanut myös olleensa lukuisten kirjepommien lähettäjä. Pommeja lähettiin Lontooseen ja Glasgow’hun.
 Pohjois-Irlantia on vaivannut myös ryöstöaalto. Raha-automaatteja on varastettu parisenkymmentä repimällä ne järeällä koneella seinistä. Toissa yönä rajaseudulla vietiin neljä konetta.
 Viranomaiset pitävät ryöstöjä järjestäytyneenä ja arvelevat, että saaliilla rahoitetaan terrorismia, hankitaan aseita ja räjähteitä.
 Kun politiikka on hajonnut ja taloudellisesti vaikeat ajat uhkaavat, ei ole mikään ihme, että tyhjän tilan käyttävät hyväksi rikolliset ja separatistit.
 Yhdysvaltain kongressin edustajainhuoneen puheenjohtaja Nancy Pelosi vieraili Derryssä Irlannin ja Pohjois-Irlannin raja-alueella 18. huhtikuuta. Paul Faith / AFP
 Ei pidä unohtaa ja aliarvioida yhteisöllisyyttä.  Vaikka väkivallalla ja separatistien aseellisella väkivallalla ei ole enää yhteisön tukea, istuu omien suojelu tiukassa.
 Katolilaisten keskuudessa on edelleen käytössä yhteisöllinen rangaistusjärjestelmä. Jos nuori sortuu rikoksiin, siitä ei mennä kertomaan poliisille vaan omille puolisotilaallisille henkilöille, jotka ovat asukkaille tuttuja ja jotka hoitavat rangaistuksen toimeenpanon.
 Yhtälailla kun polttopullot alkavat lennellä ja poliisi vastaa vesitykillä tai kyynelkaasulla, yhteisön jäsenet nousevat puolustautumaan vanhasta muistista.
 Katolilaisten vuoden 1916 pääsiäiskapinan muistomarssi maanantaina Derryssä on peruttu, mutta marssikausi on vasta alkamassa.
 Kesällä kaduille lähtevät soittokuntineen protestantit. Protestantit torjuivat katolilaisten hyökkäyksen Derryn piirityksessä, joka kesti huhtikuusta heinäkuuhun 1689, 330 vuotta sitten.
 Muisti Pohjois-Irlannissa ei ole lyhyt.
 Lue myös:
 "Emme voi sallia vihan levittäjien kiskoa meitä takaisin menneisyyteen" – Toimittajan surma  Pohjois-Irlannissa järkyttää
 Pohjois-Irlannin hauras pääsiäisrauha rikkoutui – toimittaja ammuttu levottomuuksissa
 Pohjois-Irlannissa kasvaa itsenäisyystaistelijoiden uusi sukupolvi – "Britannia miehittää meitä edelleen"

Toimittajalta: Uudelleen leimahtanut väkivalta Pohjois-Irlannissa oli odotettavissa


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Henkilökohtaiset juhlat ja elämäntapahtumat

Uudet ruokasuositukset tekeillä: Liha ajautuu ahtaammalle
 Vaikka ruokaympyrän rantautuminen Suomeen täyttää jo 70 vuotta, suomalaiset syövät yhä ohi suositusten. Lihaa ja rasvaa kuluu liikaa, kasviksia ja hedelmiä liian vähän. Suunta on kuitenkin kohti parempaa, ja ravitsemustutkijat asettavat katseet jo 2020-luvulle. Lihansyönnin vähentäminen ja hyväksi todettu DASH-ruokavalio  tulevat vääjäämättä ruokapöytiin .
 Koomikko näyttää voittavan Ukrainan sunnuntaiset vaalit – Odessalaiset toivovat uudelta presidentiltä muutosta
 Kogudin perhe Odessassa aikoo äänestää Volodymyr Zelenskyiä. Kerstin Kronvall / Yle
 Mielipidemittaukset ennustavat, että sunnuntain  presidentinvaalien voittajaksi  nousee poliittisesti kokematon  Volodymyr Zelenskyi.  Suositun komediasarjan presidenttinä tutuksi tullut Zelenskyi näyttää päihittävän Ukrainaa vuodesta 2014 johtaneen  Petro Porošenkon . Mustanmeren rannikolla Odessassa Zelenskyi sai suuren äänisaaliin jo vaalien ensimmäisellä kierroksella
 "Uudelleen leimahtanut väkivalta Pohjois-Irlannissa oli odotettavissa"
 Kaupunkilaiset toivat kukkia ammuskelussa menehtyneen toimittaja Lyra McKeen muistoksi Pohjois-Irlannin Derryssä. Paul Faith / AFP
 Pohjois-Irlannin Derryn mellakat ja toimittaja  Lyra McKeen  kuolema ammuskelussa on merkki siitä, kuinka Britannian EU-ero horjuttaa aluetta. Kun politiikka on hajonnut, tyhjän tilan käyttävät hyväkseen rikolliset ja separatistit,  kirjoittaa Ylen erikoistoimittaja Susanna Turunen .
 Suvun kastemekko voi ratkaista, liittyykö vauva kirkkoon
 Pastori Saara Palmunen sanoo, että seurakunta voi lainata kastemekkoa, jos perheellä ei sellaista itsellä ole.  Tarja Hiltunen / Yle
 Lapsen kastaminen ei ole suurelle osalle suomalaisista itsestäänselvyys. Esimerkiksi Turussa kastettiin viime vuonna vain 51,5 prosenttia ikäluokasta. Kirkon tutkimuskeskuksen helmikuussa toteuttaman kastekyselyn mukaan iso syy kastamattomuudelle on, etteivät vanhemmat halua tehdä päätöstä kasteesta tai kirkkoon kuulumisesta lapsen puolesta. Toisaalta moni  liittyy kirkkoon juuri kasteen takia .
 – Monista tuntuu tärkeältä jatkaa suvun perinteitä. Suvussa saattaa esimerkiksi olla useilla sukupolvilla käytössä ollut kastemekko tai kastemalja, kertoo pastori  Saara Palmunen .
 Lauantai on laajalti aurinkoinen
 Yle
 Lauantai on laajalti aurinkoinen päivä. Lämpötila on maan eteläosassa 15 asteen tuntumassa. Lapissa sää lämpenee ja lämpötilat ovat 10 asteen vaiheilla. Idässä puhaltaa kylmä pohjoistuuli. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Liha ajautuu uudessa ruokasuosituksessa ahtaalle, koomikko voittanee Ukrainan vaalit, kastemekko voi ratkaista kirkkoon kuulumisen


Summary: Britannian brexit-kiista on synnyttänyt uusi poliittisia tähtiä. Yksi heistä on kulttihahmoksi noussut Jacob Rees-Mogg.

Kuka heistä ei kuulu joukkoon:  Simon Zinc-Trumpet-Harris, Oliver St. John-Mollusc  vai  Jacob Rees-Mogg ?
 Kaikki heistä ovat Etonin kuuluisan poikakoulun kasvatteja, old Etonians. Kaikki kuuluvat Englannin perinteikkääseen yläluokkaan.
 Kaksi ensimmäistä ovat kuitenkin fiktiivisiä hahmoja.
 Monty Pythonit sketsissä "Yläluokan vuoden ääliö." 1971. Simon Zinc-Trumpet-Harris on juuri ampumassa itseään jalkaan. AOP
 He esiintyvät legendaarisen Monty Python -ryhmän suosituimpiin kuuluvassa  tv-sketsissä , ” Yläluokan vuoden ääliö.”  Sketsissä englantilaisen yläluokan törpöimmät edustajat kilpailevat vuoden ääliön tittelistä.
 Jacob Rees-Mogg sen sijaan on mitä todellisin hahmo. Hän on Britannian parlamentin konservatiivijäsen. Hän on myös noussut tänä keväänä kovan brexitin, siis Britannian sopimuksettoman äkkieron kannattajien tähtihahmoksi.
 Konservatiivikansanedustaja Jacob Rees-Mogg. Joel Goodman / AOP
 Rees-Mogg ei toki ole mikään tv-sketsin aivoton ääliö, kaukana siitä.
 Mutta niin häpeilemättömän elitistinen ja vanhoillinen hän on, että monille on hänestä väkisin tullut mieleen karikatyyrien ja sketsien brittiläinen yläluokka.
 Kun Jacob Rees-Mogg avaa suunsa, tv-sarja Downton Abbeyn fiktiiviset lordit ja ladyt vaikuttavat yllättävän moderneilta.
 Jacob Rees-Mogg puhuu Manchesterin kaupungintalolla 2017. Joel Goodman / AOP
 ”Kunnianarvoisa jäsen 1700-luvulta”
 Ison-Britannian vanhan luokkayhteiskunnan erityinen piirre on se, että jokaisen ihmisen puhetyyli leimaa hänet sillä hetkellä, kun hän alkaa puhua.
 Jacob Rees-Moggin puhetyyli on Etonin poikakoulun ja Oxfordin yliopiston koulimaa. Toki samanlainen tausta on monella muullakin poliitikolla. Ero on siinä, että Rees-Mogg suorastaan korostaa yläluokaisuuttaan puhuessaan.
 – En ole koskaan teeskennellyt olevani moderni mies, en koskaan, Rees-Mogg paukautti muutama vuosi sitten haastattelussa. Se on helppo uskoa.
 Jacob Rees-Mogg ja hänen poikansa Peter vuonna 2014. Mike Lawn / AOP
 Pian sen jälkeen kun hänet oli vuonna 2010 valittu parlamentin jäseneksi, hänen kansanedustajakollegansa kiinnittivät huomioita siihen, ettei Rees-Mogg tehnyt pieniäkään kompromisseja modernin maailman suuntaan, sen enempää pukeutumisessa kuin puheissaan.
 Rees-Mogg on arvomaailmaltaan järkkymättömän konservatiivinen.
 Katolinen Rees-Mogg vastustaa homoliittoja ja aborttia kaikissa olosuhteissa. Kuuden lapsen isä myönsi  The Daily Telegraphin  haastattelussa, ettei ole koskaan vaihtanut vaippoja.
 Vaippojen vaihto kuuluu luonnollisesti perheen lastenhoitajalle, nannylle.
 – Nannymme on palvellut perhettämme 52 vuotta. Hän tietää yhtä ja toista siitä, kuinka se työ tehdään oikein, kansanedustaja perusteli.
 Facundo Arrizabalaga / EPA
 Satoja vuosia vanhassa brittiparlamentissa on monia ikivanhoja tapoja. Yksi niistä on tapa, jolla kansanedustajat puhuttelevat toisiaan istunnoissa. Toista kansanedustajaa ei kuulu puhutella nimellä, vaan vaikkapa vaalipiirin mukaan, esimerkiksi ”kunnianarvoisa jäsen Chesterfieldistä.”
 Jacob Rees-Moggin pilkkanimi on ”kunnianarvoisa jäsen 1700-luvulta”.
 Vaalikamppailua mersulla nannyn kanssa
 Rees-Moggin yläluokkaisesta asenteesta kerrotaan valtavasti tarinoita. Osa on legendaa, osan hän on vahvistanut itse.
 James Gourley / AOP
 Kun Rees-Mogg pyrki ensi kertaa parlamenttiin Skotlannista vuonna 1997, hän kampanjoi peribrittiläiseen tapaan ovelta ovelle koputtelemassa. Tarinan mukaan Rees-Mogg kierteli kuitenkin hyvin työväenluokkaista vaalipiiriään hienolla Bentleyllä, mukanaan vanha lastenhoitajansa.
 – No, nanny oli kyllä mukana, hän vahvisti haastattelussa.
 – Mutta se oli Mercedes. Bentley on kovin epäkäytännöllinen kampanjointiin.
 Rees-Mogg ei tullut valituksi.
 Rikastui hedge-rahastoilla ja perimällä
 Jacob Rees-Mogg on hyvin rikas. Hän peri merkittävän omaisuuden, mutta hän on myös aidosti menestynyt finanssialan yrittäjä.
 Tästäkin puolesta riittää loputtomasti tarinoita. Nuori Rees-Mogg innostui pörssisijoittamisesta 10-vuotiaana. 12-vuotiaana aloitteleva sijoittaja marssi pörssiyrityksen yhtiökokoukseen ja esitti huvittuneelle yhtiön hallitukselle kritiikkinsä suunnitellusta fuusiosta. Tapaus nosti hänet ensi kertaa lehtien palstoille.
 Jacob Rees-Mogg pääsi ensikertaa lehtien palstoille puhuttuaan 12-vuotiaana GEC jättiyhtiön yhtiökokouksessa.  Bill Cross /ANL / AOP
 BBC:n haastattelussa 12-vuotias ilmoitti  "pitävänsä rahasta"  ja ostavansa sijoitusten onnistuessa mielellään lisää osakkeita tai "antiikkihopeaa".
 Oxfordin historiaopintojensa jälkeen hän alkoi työskennellä sijoitusyhtiöissä. Pian hän perusti yhdessä yhtiökumppaneidensa kanssa varainhoitoyhtiön nimeltä Somerset Capital Invest. SCI on kasvanut miljardiluokan liikevaihtoa pyörittäväksi yhtiöksi ja Rees-Mogg on ansainnut kymmenien miljoonien omaisuuden.
 Hänen vaimonsa on kuitenkin vielä paljon rikkaammasta aatelissuvusta. Kun Rees-Moggin vaimo joskus perii äitinsä, perheen omaisuuden arvioidaan olevan jo reilusti yli 100 miljoonaa.
 Jacob Rees-Mogg ja hänen vaimonsa Helena De Chair. Ben Cawthra / AOP
 Legendaarisen päätoimittajan poika
 Monty Python -sketsiryhmän jäsenet olivat suurimmaksi osaksi työläistaustasta tai keskiluokasta ponnistaneita miehiä, jotka pääsivät opiskelemaan Cambridgen ja Oxfordin huippuyliopistoihin.
 Yliopistossa heille syntyi syvä inho perinteisen yläluokan nuoriin, jotka olivat tulleet ”Oxbridgen” arvokkaisiin collegeihin vain siksi, että suvun edustajat olivat aina opiskelleet siellä.
 Yläluokan ääliö - kilpailun tehtäviin kuului rintaliivien irrottaminen mallinukelta. Tehtävä osoittautui haasteelliseksi.  AOP
 Yläluokan vuoden ääliö  -sketsi pilkkasi juuri niitä etuoikeutettuja piirejä, jotka olivat etuoikeutettuja vain siksi, että heidän esi-isänsäkin olivat olleet etuoikeutettuja.
 Jacob Rees-Mogg opiskeli Oxfordin arvovaltaisessa Trinity Collegessa historiaa. Hänen taustansa ei ollut ikivanha aatelisperhe, mutta kuuluisa hänen isänsä oli.
 Päätoimittaja William Rees-Mogg tv-haastattelussa 1970-luvulla. ITV /AOP
 Kansanedustajan isä  William Rees-Mogg  oli aikanaan Britannian historian tunnetuimpia lehtimiehiä, sanomalehti  The Timesin  päätoimittaja vuosina 1967–1981.
 – Isäni, jonka kanssa puhuin kaikesta politiikkaan ja finansseihin liittyvästä, oli ammattielämäni tärkein vaikuttaja, Jacob Rees-Mogg kuvasi isäsuhdettaan vuonna 2015.
 Vanhempi Rees-Mogg kääntyi 1970-luvulta alkaen yhä jyrkemmin modernin konservatiivisen talouspolitiikan kannattajaksi. Hän oli 1980-luvun ikimuistoisen pääministerin Margaret Thatcherin kovan talouspolitiikan kannattaja hyvin varhain.
 Joel Goodman / AOP
 Sitä oli myös hänen poikansa. Etonin poikakoulun raportissa opettaja kuvasi häntä ”erityisen dogmaattiseksi thatcheristiksi”.
 Isä William oli tiukka euroskeptikko, kuten poikansa.
 Isä Rees-Moggin ankara tulevaisuusvisio
 Vuonna 1997 isä Rees-Mogg julkaisi kirjan, jota myytiin muun muassa alaotsikolla “ Kuinka menestyä hyvinvointivaltion romahtaessa.”
 William Rees-Moggin yhdessä amerikkalaisen investointiguru  James Dale Davidsoni** n** kanssa kirjoittaman kirjan varsinainen nimi on  ”The Sovereign Individual”  ,eli suomeksi “ Itsenäinen (tai suvereeni) yksilö.”
 William Rees-Mogg. David Crump /ANL / AOP
 Kirjan mukaan digitaalisuus muuttaa maailman paljon kilpaillummaksi, epätasa-arvoisemmaksi ja epävakaammaksi. Kirja ennusti, että hyvinvointivaltioiden rahoitus muuttuu mahdottomaksi noin vuonna 2010.
 Kirja ei ilmestyessään saanut kovin hyvää vastaanottoa, ainakaan Isossa-Britanniassa. Mutta siitä on myöhemmin tullut varsinkin Yhdysvaltain konservatiivi- ja libertaaripiireissä jonkinlainen kulttiteos.
 ”The Sovereign Invidual”  on onnistunut monissa ennustuksissaan yllättävän hyvin. Teoksessa ennustetaan, että ”häviäjät”, jotka eivät globaalissa markkinataloudessa pärjää, kääntyvät nationalismiin.
 Rock-tähti Mick Jagger tv-keskustelussa konservatiivivaikuttajien kanssa vuonna 1967. Mukana William Rees-Mogg. ITV / AOP
 Armottoman markkinatalouden kannattajat näkevät teoksen myös perusteluna sille, miksi vahvan yksilön selviytymiseen perustuva yhteiskunta jyrää väistämättä.
 Nuorempi Rees-Mogg näyttää uskovan samankaltaisiin arvoihin. Kirjoittamassaan pamfletissa hän sanoo kannattavansa ”yksilöä valtiota vastaan”.
 Kansanedustaja Rees-Mogg uskoo, että ”pumpuliin kääritty yhteiskunta ei koskaan menesty. Luonnollisesti tarvitaan joitakin turvaverkkoja niille, jotka putoavat kyydistä, mutta jos kenenkään ei anneta pudota, kukaan ei pysty kapuamaan ylös.”
 Jacob Rees-Mogg maaliskuussa 2019. Ben Cawthra / AOP
 Kovan markkinaliberalismin kannattaminen ei toki tee Rees-Moggista vielä erityisen poikkeuksellista konservatiivipoliitikkoa.
 Rees-Mogg ajattelu näyttää kuitenkin menevän vielä pitemmälle.
 Flirtailua äärioikeiston kanssa
 Rees-Mogg on kuulunut konservatiivipuolueen niin sanottujen takapenkkiläisten ankarimpiin puoluejohdon arvostelijoihin oikeastaan koko kansanedustajauransa.
 Brexitin kannattajat Nigel Farage ja Jacob Rees-Mogg 2016. Vickie Flores / AOP
 Toukokuussa 2013 hän piti puheen äärioikeistolaisena pidetyn Traditional Britain Group -järjestön illallisilla. Järjestö mm. vastustaa jyrkästi maahanmuuttoa ja monikulttuurista Britanniaa. Rees-Mogg sanoo, ettei ole järjestön jäsen, mutta heidän tilaisuudessaan hän siis esiintyi.
 Viime aikoina Rees-Mogg on saanut selitellä twiittejään, joissa hän on tukenut Saksan kansallismielistä ja oikeistopopulistista AfD-puoluetta.
 Mahdollinen puheenjohtaja
 Jos Jacob Rees-Mogg olisi ainoastaan Britannian konservatiivipuolueen hieman erikoinen takapenkkiläinen, millään näistä asioista olisi tuskin kovin suurta poliittista merkitystä.
 Mutta hänen johtamansa EU-vastainen, konservatiivipuolueen sisällä toimiva kansanedustajaryhmä, European Research Group on brittiparlamentin brexit-väännöissä ollut pääministeri  Theresa Maylle  oikeastaan pahempi päänsärky kuin varsinainen oppositio.
 Jacob Rees-Mogg pääministerin virka-asunnon edessä 2018. Andy Rain / EPA
 Ryhmällä on ollut keskeinen rooli siinä, ettei hallitus ole saanut neuvoteltua erosopimusta hyväksytyksi parlamentissa.
 Ja Rees-Mogg on jo pitkään ollut esillä yhtenä vaihtoehtona konservatiivipuolueen uudeksi puheenjohtajaksi.
 Siihen hän on kuitenkin monien politiikan tarkkailijoiden mielestä aivan liian erikoinen ja äärimielipiteitä esittävä.
 Mutta eihän  Donald Trumpistakaan  pitänyt koskaan voida tulla presidenttiä.

Kovan brexitin johtohahmo on kuin yläluokkainen sketsihahmo menneestä maailmasta – taustalla on armoton näkemys yhteiskunnasta


Summary: Entinen himourheilija opettaa nyt lapsille rentoutumista ja positiivista kehonkuvaa.

Lasten joogassa opetellaan kehotietoisuutta ilman kilpailua. Apuna ovat sadut ja mielikuvitusharjoitukset.
 Joogaohjaaja Inka Saini  löysi lempeän urheilumuodon ja uuden elämäntavan yllättävän elämänkäänteen johdattelemana. Hän on ohjannut viimeiset kolme vuotta lapsille joogaa, jossa päämääränä on tunnistaa oman kehon tuntemuksia.
 Joogasta ovat innostuneet erityisesti jo urheilua harrastavat lapset, kertoo Saini. Laji houkuttelee myös niitä, jotka eivät yleensä piittaa liikunnasta. Tämä saattaa johtua hänen mukaansa siitä, että tunnilla jokainen saa tehdä liikkeet haluamallaan tavalla.
 Joogatunneilla venytellään ja tehdään erilaisia kehotuntemusta lisääviä harjoitteita. Opitut taidot jäävät harvoin joogamatolle. Lapset hyödyntävät niitä kotona ja koulussa.
 Jooga opettaa rentoutumaan
 Saini on voimistellut Suomen maajoukkueessa. Hän tietää, miten kilpaileminen ja suorittaminen vaikuttavat kehoon.
 Kun Saini oli lapsi, niin ei ollut tarjolla kehotuntemusta lisäävää urheilulajia.
 – Elin täysillä sen ajasta elämästäni. Enkä tiennyt toisenlaisesta tavasta elää. Harjoittelin paljon.
 Treenaaminen antoi Sainille elämään tärkeää sisältöä, mutta samalla urheilijan elämä oli fyysisesti uuvuttavaa. Lonkka ei kestänyt harjoittelua ja Saini joutui leikkaukseen. Lonkkaan asennettiin tekonivel ja kilpavoimistelu loppui siihen.
 Joogan kokeileminen mullisti Sainin elämän. Hän sai siitä uudenlaista elämäniloa ja tasapainoa.
 – Opin ensimmäistä kertaa rentoutumaan. En unohda sitä kokemusta koskaan. Sain hengityksen avulla kehon jännityksiä viimein pois.
 Kokemus oli niin voimakas, että Saini halusi opiskella löytämäänsä urheilumuotoa ja opettaa sitä lapsille. Hän pakkasi laukkunsa ja lensi Yhdysvaltain Washingtonin Flow Yoga Centeriin.
 Lasten joogassa liikkeitä tehdään mielikuvien avulla Puoli seitsemän/ Yle, Helena Lappeteläinen
 Mielikuvilla kohti luonnollista liikettä
 Tunnin aluksi lapset saavat jakaa toisilleen kuulumisia. Tämän jälkeen he hiljentyvät rauhallisen musiikin säestämänä makuullaan silmät suljettuina. Rauhoittuminen auttaa keskittymään tulevaan tuntiin.
 Lasten joogatunti koostuu asennoista, temppuilusta, meditaatiosta ja rentoutuksesta. Mukaan mahtuvat myös perinteisiä leikkejä.
 Varsinaiset jooga-asennot eli asanat Saini ohjaa myös leikin keinoin. Hän muistuttaa, että asennoissa ei tavoitella kehon ääriasentoja.
 – Ohjaan lapsia luonnolliseen liikkeeseen, sillä jokainen saa tehdä asanat weli asennot omalla tavallaan. Kukaan ei ole tunnilla toistaan parempi.
 Lapset siirtyvät asentoihin erilaisten Sainin kertomien mielikuvien avulla. Tunnin aikana lasten raajat muuttuvat tassuiksi, jotka vaihtuvat muun muassa ilveksen, koiran ja jääkarhun muotoihin.
 Mielikuvat ovat terve tapa oppia luonnollista liikettä, kertoo Saini.
 – Jos kertoisin, minne jalat ja kädet tulisi laittaa, moni saattaisi mennä sekaisin.
 Tunnin aikana lapset leikkivät höyhenen piilottamista. Lisäksi he pääsevät keksimään viisitavuisia sanoja, jotka he saavat tavuttaa yhdessä ääneen. Nauru raikaa tunnilla.
 Suklaameditaatio on monelle lapselle tunnin kohokohta. Silloin suuhun saa palan tummaa suklaata. Sitä on tarkoitus pyöritellä suussa niin kauan, kunnes se sulaa.
 Tunti päättyy rentoutukseen, joka tehdään makuullaan rauhallisesti hengittäen.
 Joogaohjaaja Inka Saini ohjaa lapsille kehonhallintaa Puoli seitsemän,/Yle, Helena Lappeteläinen
 Sainin joogatunneilla enemmistönä ovat tytöt, vaikka laji sopii hyvin myös pojille. Mutta, miksi tuhansia vuosia vanha intialainen menetelmä vetää suomalaisia lapsia joogamatolle?
 Julius Kyyhkynen, 12-vuotias Puoli seitsemän, Yle/ Thomas Hagström
 Julius Kyyhkynen 12.v
 "Rentoudun nykyään helpommin. Myös kroppa venyy paremmin."
 Iida Koskinen, 11-vuotias Puoli seitsemän, Yle/ Thomas Hagström
 Iida Koskinen 11.v
 "Ajattelin aluksi, että joogassa pitää osata temppuja ja venyä hyvin. Tunneilla saikin tehdä liikkeet, niin hyvin kuin pystyi. Jos osaa kävellä, osaa myös joogata."
 Ida Laiho, 14-vuotias Puoli seitsemän, Yle/ Thomas Hagström
 Ida Laiho 14.v
 "Elämässä on todella vähän tilanteita, joissa ei tarvitse ajatella, mitä muut ajattelevat tai tekeekö liikkeet oikein. Joogassa se onnistuu. Se tuo vastapainoa kilpapurjehdukselle, jossa joutuu miettimään todella paljon ja se on stressaavaa."
 Iika Sinivaara, 8-vuotias Puoli seitsemän, Yle/ Thomas Hagström
 Iika Sinivaara 8.v
 "Jooga on kivaa. Tykkään varsinkin aurinkotervehdyksestä. Se on liikesarja, jossa koko vartalolla tehdään isoja liikkeitä."
 Ella Zanotto, 8-vuotias Puoli seitsemän, Yle/ Thomas Hagström
 Ella Zanotto 8.v
 "Joogaan myös kotona. Olen opettanut helppoja liikkeitä isälle ja mummolle. Myös heille tulee joogasta tulee hyvä olo. "
 Ada Zanotto, 11-vuotias Puoli seitsemän, Yle/ Thomas Hagström
 Ada Zanotto 11.v
 "Olen oppinut rentoutumaan joogan avulla. Jos olen hermostunut esimerkiksi tehdessä läksyjä, niin hengittelen rauhassa. Aiemmin raivosin paperille."
 Natalie Dahber, 8-vuotias Puoli seitsemän, Yle/ Thomas Hagström
 Natalie Dahber 8.v
 "Kaverit ehdottivat joogaa ja olen harrastanut sitä nyt vuoden. Tämä on hauskaa, koska täällä oppii koko ajan uusia asentoja. Lisäksi opettaja on kiva."
 Lilja Järvinen, 11-vuotias Puoli seitsemän, Yle/ Thomas Hagström
 Lilja Järvinen 11.v
 "Mä tykkään kaikesta, mitä me tehdään tunneilla. Jooga rentouttaa ja siitä tulee hyvä olo. Täällä on positiivinen ilmapiiri."
 Joogasta itsehoitomenetelmä?
 Lasten jooga on ennen kaikkea suorittamisesta luopumista, kiireetöntä liikkumista ja rauhoittumista. Sen sanotaan olevan  itsehoito- ja itsekasvatusmenetelmä .
 Saini opettaa lapsille oman kehon kuuntelua, koska se on hänen mukaan paras mittari mittaamaan omaa hyvinvointia.
 – Lasten ympäristö on nykyään ärsykerikas ja sen vuoksi oman kehon kuuntelu voi jäädä vähemmälle. Kehossa on kuitenkin kaikki, mitä lapsi on kokenut. Tämän vuoksi lapsen on hyvä välillä pysähtyä ja tunnustella, miten keho voi.
 Tunneilla tavoitellaankin myös kiitollisuutta ja hetkessä elämistä, kertoo Saini.
 – Lapsista on kiva suunnitella esimerkiksi kesälomia, mutta moni saattaa murehtia turhaan tulevaa. Joogassa ajatellaan, että juuri nyt minulla on kaikki hyvin. Lapsen on tärkeää ymmärtää, että elämä ei aina mene, niin kuin toivoo.
 Joogassa käytettyjen harjoitteiden tavoitteina on lisätä kehon ja mielen tasapainoa. Niistä on apua monille lapsille, kertoo Saini.
 – Lastenjoogassa opetetaan positiivista kehokuvaa. Se antaa lapsille tasapainoa ja työkaluja elämään. Aikuisena joogasta voi tulla elämäntapa.

Lasten jooga auttaa irrottautumaan suorittamisesta – 14-vuotias Ida Laiho: "Ei tarvitse ajatella, mitä muut ajattelevat tai tekeekö oikein"


Summary: Koijärvi oli luontoaktivistien voimannäyttö. Aikeet kuivata lintujärvi sai luontoaktivistit liikkeelle keväällä 1979.

Maanviljelijät aloittivat pääsiäislauantaina 1979 omavaltaisesti Koijärven laskuojan kaivamisen. Heidän tarkoituksenaan oli kuivattaa Koijärven rantapellot. Viljelijöiden hommat päätyivät saman tien hiljaisen päivän pääaiheeksi Ylen tv-uutisiin. Tieto kantautui myös luonnonsuojelijoille.
 Epäonnistunut kuivatus synnytti lintujärven
 Koijärvi yritettiin kuivata jo 1910, mutta kuivatus epäonnistui. Järvi kuitenkin merkittiin maarekisterissä kuivaksi maa-alueeksi, joka jaettiin tiloiksi. Kuivatusyrityksen seurauksena Koijärvestä syntyi yksi Suomen parhaista lintujärvistä.
 Uusi kuivatussuunnitelma laitettiin vireille 1960-luvun puolivälissä. Suunnitelmasta 1969 tehty valitus kumottiin 1975. Helmikuussa 1977 rävähti.
 Koijärvi on tänä päivänä hyvin pitkälle samankaltainen kuin 40 vuotta sitten. Järvi kuitenkin kasvaa pikkuhiljaa umpeen. Vuosikymmenien saatossa lintulajistokin on muuttunut. Timo Leponiemi / Yle
 – Kuivatuksella on tarkoitus laskea rämettyneen järven pintaa 50–70 senttimetriä. Se tarkoittaa käytännössä sitä, mitä tämä otsikkokin, että kuivatushanke, luki koijärveläinen järven luontoarvojen puolestapuhuja  Antero Vuori  tv-haastattelussa Forssan Lehden artikkelia.
 Kuivatuksella viljelijät halusivat estää veden nousun rantapelloille. Kaikki viljelijät eivät olleet kuivatuksen kannalla, vaan jopa suurempi osa heistä halusi säilyttää järven ennallaan.
 Tv-uutinen nosti julkisuuteen
 Kun pääsiäislauantain uutinen kaivuutöistä Koijärven laskuojalla tuli luonnonsuojelijoiden korviin, luontoaktivisti ja myöhemmin jopa vihreiden kansanedustajaksi noussut  Ville Komsi  ryhtyi toimiin. Viikkoa myöhemmin sata lapioin varustautunutta luonnonsuojelijaa matkasi Koijärvelle tukkimaan jo kaivettua laskuojaa.
 Ylen Elävä arkisto:  Luonnonsuojelijat saapuvat Koijärvelle
 Parin viikon kuluttua ulkopaikkakuntalaiset maanviljelijät kävivät purkamassa Koijärvi-liikkeen tekemät padot. Televisiolle antamassaan haastattelussa Komsi totesi, että Koijärven suojelijat aikovat jatkossa pitää pientä leiriä koko ajan.
 – Mikäli vedenpinnan taso uhkaa laskea alle kesäveden pinnan ilman, että viranomaiset tekevät mitään, silloin me kyllä tehdään uusi pato, vakuutti Komsi.
 Ylen Elävä arkisto:  Viljelijät purkavat luonnonsuojelijoiden padon
 Maanviljelijät halusivat saada peltonsa kuivaksi, jotta niitä voitaisiin viljellä. Matti Vinnikaisen isä Mauno Vinnikainen oli Koijärven kuivatusyhtiön päätoimitsija. Nyt Vinnikaisen porkkanatilaa villjelee jo Matin poika Antti. Timo Leponiemi / Yle
 Koijärven tapahtumia seurattiin tiiviisti mediassa. Ne keräsivät järvelle myös runsaasti yleisöä. Se kiristi paikallisten viljelijöiden hermoja, myöntää Koijärven kuivatusyhtiön päätoimitsija Mauno Vinnikaisen poika  Matti Vinnikainen  40 vuoden takaisia tunnelmia.
 – Ihan ulkopuoliset ihmiset tulivat huseeraamaan tänne toisten alueelle. Osa paikallisista alkoi myös suosimaan luonnonsuojelijoita, toivat heille ruokaa ja kävivät kehumassa heitä sankareiksi. Maanviljelijät taas yrittivät elinkeinonsa eteen tehdä kuivatusta.
 Poliisille uutta ja ihmeellistä
 Myös poliisi seurasi aktiivisesti Koijärvi-liikkeen edesottamuksia. Poliisille väkivallaton vastarinta oli uutta ja ennen kokematonta. Kun malliesimerkkiä vastaavasta ei ollut, poliisit joutuivat toimimaan niin kuin parhaimmaksi näkivät, ilman ylemmältä tulleita ohjeita.
 Päivystystä varten poliiseille tuotiin työmaaparakki. Koijärvellä useita kertoja päivystänyt vanhempi konstaapeli  Jaakko Aarrelinna  kehuu luonnonsuojelijoiden rauhanomaista käyttäytymistä.
 Nyt jo eläkkeellä oleva vanhempi konstaapeli Jaakko Aarrelinna vietti paljon aikaa Koijärvellä. Hän kiittelee luontoaktivistien rauhallista käytöstä. Voimakeinoja ei tarvittu, puhe auttoi, sanoo Aarrelinna. Timo Leponiemi / Yle
 – En tiedä oliko nuoria opetettu, että käyttäydytään asiallisesti, mutta he käyttäytyivät loppuun asti niin. Mekin toimimme samoin. Niitä niin sanottuja voimakeinoja ei tarvinnut käyttää, puhe auttoi, muistelee Aarrelinna, joka on nykyään eläkkeellä.
 Toimittaja ikonisessa lehtikuvassa – pikkukengissään
 Koijärven värikkäimpiin vaiheisiin kuuluu aktivistien kahliutuminen kaivinkoneeseen perjantaina 18. toukokuuta 1979. Yleisradion hämeenlinnalainen toimittaja  Aarne Kauranen  sai ennakkotiedon luonnonsuojelijoiden suunnittelemasta tempauksesta edellisenä iltana.
 Varhain seuraavana aamuna hän ja freelance-kuvaaja  Arvo Granholm  lähtivät yhdessä Koijärvelle. Aamupäivän aikana he haastattelivat maanviljelijöitä, luonnonsuojelijoita ja muita paikalla olleita. Juuri kun he olivat lähdössä pois, poliisi saapui paikalle.
 – Halusimme saada talteen ne ensimmäiset sanat, mitä virkavalta sanoo Komsille ja kumppaneille, kertoo Kauranen.
 Kohtaaminen tallentui tv-uutisten lähetykseen.
 Ylen Elävä arkisto:  Koijärven kaivinkone kettinkeihin
 – Jaaha. Poijat nyt sitten tietää, mitä tekkee. Ottaakos se Komsi nyt huomioon, kuinka paljon tämä tilanne teille maksaa koko ajan, totesi ylikonstaapeli  Toivo Tikkanen  rauhallisella äänellä.
 Forssa Lehden kuvaaja Hannu Huovilaisen 18. toukokuuta 1979 ottama kuva luontoaktivisteista ja poliiseista. Kuvassa mikrofonin kanssa Ylen toimittaja Aarne Kauranen pikkukengissään. Timo Leponiemi / Yle
 Tilanne taltioitui myös ikoniseksi muodostuneeseen lehtikuvaan, jossa Aarne Kauranen pitää mikrofonia poliisin puhutellessa luontoaktivisteja. Häntä itseään naurattaa se, että hän oli lähtenyt liikkeelle pikkukengissä.
 Kasvismakaronilaatikko teki kauppansa
 Poliisi ei suinkaan ryhtynyt heti pakkokeinoihin, vaan antoi aktivisteille viikonlopun ajan irrottautua kettingeistä.
 – Annetaan teille mahdollisuus nyt maanantaihin mennessä irrottautua tästä. Ja ellei se tuota tulosta, niin sitten aletaan sen mukaisiin toimenpiteisiin. Yritetään nyt sovintotietä ensin, sanaili Tikkanen.
 Luonnonsuojelijat pysyivät kahliutuneina ja maanantaina poliisi ryhtyi toimiin. Neljäkymmentä Koijärvi-liikkeen edustajaa päätyi Forssan poliisiaseman suojiin ja ruokintaan.
 Ylen Elävä arkisto:  Koijärven kettingit irrotetaan
 Jaakko Aarrelinna oli ehtinyt tutustua luonnonsuojelijoihin sen verran, että tiesi lihamakaronilaatikon sijaan kasvismakaronilaatikon käyvän paremmin kaupaksi. Sitä se tekikin.
 Iso yhteiskunnallinen vaikutus
 Kauraselle jäi Ville Komsista mielikuva rohkeasta nuorukaisesta.
 – Hänestä tuli eräällä tavalla vihreän liikkeen keulakuva. Hän oli selvästi siellä olevista luonnonsuojelijoista keskeisin henkilö.
 Kuvanveistäjä Erkki Mykrä lahjoitti Iines-veistoksen vartioimaan luonnonsuojelijoiden patoa. Timo Leponiemi / Yle
 Vasta myöhemmin Aarne Kauraselle, kuten muillekin selvisi, millainen merkitys Koijärven tapahtumilla oli. Hän katsoo, että juttukeikka Koijärvellä on yksi hänen toimittajauransa Top 5 -tapahtumista.
 – Kyllähän ympäristöasioista ja luonnonsuojelusta keskusteltiin jo silloin, mutta sitä ei voinut aavistaa, että Koijärven tapahtumat myötävaikuttaisivat vihreän liikkeen syntyyn ja ympäristöministeriön perustamiseen.
 Väkivallattomuus toimi silloin
 Koijärvi-liikkeen pääaktivisti Ville Komsi on tyytyväinen siihen, mitä Koijärvellä saatiin aikaan.
 – Kyllähän se hitto soikoon kannatti. Me emme vaatineet liikaa. Me ajattelimme, että jos me osataan hoitaa tämä juttu hyvin, se vaikuttaa heti seuraaviin tapahtumiin.
 Kurkia Koijärven jäällä. Timo Leponiemi / Yle
 Ville Komsi myöntää, että Koijärven tapahtumien vaikutuksista isommassa mittakaavassa saattoi vain haaveilla.
 – Ei me pystytty laskemaan tai tekemään ennusteita. Me teimme vain sen, mitä me osattiin. Jälkeenpäin ajatellen olen ylpeä koko jengistä.
 Koijärvi-liikkeen aktivistien toimia käsiteltiin 1980-luvun alussa useammassakin oikeudenkäynnissä. Tuomiot olivat sakkoja ja vahingonkorvauksia.
 Miksei toimisi edelleen?
 Tämän päivän ilmastoaktivisteille Ville Komsilla antaa ohjeen, joka noudattaa Koijärvellä toteutettua väkivallattoman toiminnan mallia.
 Luonnonsuojelijat odottelivat rauhallisina poliisin tuloa. Forssan Museo / Hannu Huovilainen
 – Me tarjosimme kahvia – tai ainakin yritettiin tarjota niille, jotka tulivat purkamaan meidän patoa. Koitetaan saada keskusteluvälit niin moneen suuntaan kuin vain pystytään, ei fuskata, eikä uhota ja tehdään havainnolliseksi se, mistä on kysymys.
 Molemmat osapuolet voittivat
 Koijärvi rauhoitettiin kokonaan 1992 ja nykyään se kuuluu EU:n Natura-luonnonsuojeluohjelmaan (242 ha) ja valtakunnalliseen lintuvesiensuojeluohjelmaan. Luonnonsuojelijat siis saavuttivat tavoitteensa.
 Myös maanviljelijät ovat tyytyväisiä. Valtio rakensi peltojen suojaksi penkereet ja pumput huolehtivat peltojen pysymisestä kuivina.
 Peltojen pysyminen viljelykelpoisena oli maanviljelijöiden alkuperäinen tavoite. Penkereiden ja pumppujen avulla asia toteutui paremmin kuin mitä alkuperäisellä kuivatussuunnitelmalla olisi saatu aikaan.
 – Kun päästiin sopuun siitä, että järvi pidetään tällä korkeudella ja pellot pumpuilla kuivina, se oli ihan mahtava ratkaisu, kiittelee maanviljelijä Matti Vinnikainen.
 Hän on myös huomannut, että vuosikymmenet ovat paikanneet ne ristiriidat, joita kuivatusta ajaneiden ja järveä suojelleiden koijärveläisten välillä oli.
 Koijärvi on edelleen hyvä lintujärvi
 Neljäkymmentä vuotta sitten Koijärvi luettiin Suomen kolmanneksi parhaaksi lintujärveksi. Tänä päivänäkin se on edelleen hyvä lintujärvi, mutta ei samanlainen kuin ennen, tietää järven linnustoa jo 1960-luvulta lähtien tarkkaillut humppilalainen lintuharrastaja  Jouko Alhainen .
 Jouko Alhainen on tarkkaillut Koijärven lintuja 1960-luvulta alkaen. Lajisto on muuttunut, mutta lintuja on yhtä paljon kuin 40 vuotta sitten, sanoo Alhainen. Timo Leponiemi / Yle
 – Lajisto on muuttunut. Kokosukeltajat telkkää lukuun ottamatta ovat poistuneet.
 Tilalle on kuitenkin tullut uusia lajeja.
 – Kosteikon varpuslinnut ja kahlaajat ovat lisääntyneet. Myös joutsen on uusi pesimälaji täällä. Yksilömääräisesti lintuja on varmasti yhtä paljon kuin aiemmin, arvioi Alhainen.
 Lintutorni avaa näkymät
 Koijärvi-liikkeen toiminnan seurauksena Koijärvi tunnetaan nyt koko Suomessa. Neljänkymmenen vuoden takaiset tapahtumat ovat luoneet Koijärvelle brändin, jota Koijärven alueen kylät -yhdistys ylläpitää.
 Uusi lintutorni seisoo jyhkeänä Koijärven rannalla. Timo Leponiemi / Yle
 Tänä päivänä Koijärven linnustoa ja muuta luontoa voi tarkkailla kyläyhdistyksen pari vuotta sitten rakentamasta uudesta lintutornista. Sieltä avautuvat hyvät näkymät järvelle pääpiirteissään samanlaiset näkymät kuin neljäkymmentä vuotta sitten.
 Turvassa järvi ei kuitenkaan ole. Suurin uhka rehevälle järvelle on pikkuhiljaa tapahtuva umpeenkasvu.
 Lue myös:   “Menkää hipit töihin!” – Suomalainen ympäristöaktivismi täyttää 40 vuotta

"Ottaakos Komsi nyt huomioon, paljonko tämä teille maksaa?" – Koijärven pelastajat kylvivät ympäristöliikkeen siemenen 40 vuotta sitten


Summary: Kuvia on muun muassa Syyriasta, ehjästä Aleppon kaupungista. Tämän vuosikymmenen sisällissota on runnellut Aleppon pahoin.

Kun kylmä sota oli kuumimmillaan 1950- ja 1960-luvuilla, Yhdysvaltain U2-vakoilulentokoneet suihkivat kuvaamassa Euroopan, Lähi-idän ja Aasian sotilaallisia kohteita. Samalla U2:n kamerat tulivat kuvanneeksi myös autiomaita, aroja, peltoja ja kyliä.
 Kuvat olivat vuosikymmeniä salaisia, ja vaikka ne vapautuivat runsaat 20 vuotta sitten, niitä ei luetteloitu saati skannattu. Arkeologit tiesivät kuitenkin, että kuvissa täytyi piillä paljon herkullista tietoa, joka näkyy helpoimmin ilmasta.
 Heidän oli silti tyydyttävä vakoilusatelliitti Coronan ottamiin kuviin. Ne ovat vuosilta 1959–1972. Vain viitenä viimeisenä vuonna otetut ovat yksityiskohdiltaan niin tarkkoja, että niistä on ollut iloa arkeologisten kohteiden havaitsemisessa.
 U2-koneista otetut kuvat ovat sekä tarkempia että vanhempia kuin Coronan parhaatkaan otokset. U2:n kuvien perusteella on mahdollista nähdä myös sellaisia kohteita, jotka olivat jo kadonneet jäljettömiin, kun Coronan silmä viimeisinä vuosinaan tarkentui.
 U2-vakoilukone  lentotukialus USS American kannella. Yhdysvaltain laivasto
 Pennsylvanian yliopiston  arkeologian apulaisprofessori  Emily Hammer  ja Harvardin yliopiston arkeologian professori  Jason Ur  ovat tutkineet vuosikymmenien ajan Turkkia, Azerbaidžania, Irania, Irakia ja Syyriaa.
 Molemmat ovat Coronan kuvia katsellessaan toivoneet, että otoksia olisi pidemmältä aikaa, ja tienneet U2:n kuvat todennäköisesti aarreaitaksi, kunhan materiaalin saisi käsiinsä.
 Pontta antoi sattuma, tapaaminen kiinalaisen tutkijan  Lin Xun  kanssa. Hän oli hankkinut kotikaupungistaan otetut vakoilukuvat, ja niiden laatu ällistytti Hammerin ja Urin. Systemaattisen luetteloinnin vaatima salapoliisityö kannattaisi, Hammer muistelee tuolloisia ajatuksiaan.
 Kasvelukanavia ja gaselliansoja
 Lähi-itään keskittynyt tutkimus vaati satojen filmimetrien purkamista valopöydälle, olennaisten ruutujen valitsemista ja negatiivien kuvaamista pala palalta. Kun kuvat oli koottu, vielä piti määritellä kohteen koordinaatit kartalla.
 Hammer ja Ur ovat löytäneet kuvista kolmen vuosituhannen takaisia assyrialaisia kastelukanavia nykyisestä Pohjois-Irakista ja esihistoriallisia ansasysteemejä Itä-Jordaniasta. Nyt niitä ei enää ole.
 Ansoissa, joilla pyydettiin muun muassa gaselleja, oli kaksi jopa satojen metrien mittaista kivimuuria. Ne johdattivat eläimet aidatulle alueelle. Siellä ne oli helppo tappaa. Kun maanviljelys laajentui, ansa-aidat raivattiin sen tieltä. Muisto kuitenkin elää ilmakuvissa.
 Kuvissa on ehjänä myös muun muassa Aleppo, tämän vuosikymmenen sisällissodan runtelema syyrialaiskaupunki. Se on yksi maailman vanhimpia yhtäjaksoisesti asutettuja kaupunkeja.
 Ilmapommitusten raunioittamaa Aleppoa.  AOP
 Muisto menneestä ovat myös otokset 1950-luvun lopun ja 1960-luvun alun suoyhdyskunnista, jotka nykyisin ovat voimalaitosten valtavien patoaltaiden alla.
 Irakissa kyliä tuhosi erityisesti soiden kuivaaminen diktaattori Saddam Husseinin valtakaudella.
 – Suokylissä oli eletty omaan erityiseen tapaan vuosituhansien ajan, paimennettu vesipuhveleita, asuttu kelluvilla kaislasaarilla, istutettu taatelipalmuja ja kalastettu, Hammer kuvailee.
 Kuvilla on vielä paljon kerrottavaa
 Kuvien ansioista tutkijat pääsevät kadonneen elämäntavan ja kylien rakenteen jäljille, jotka ovat nähtävissä vain korkealta ilmasta.
 – Muinaiset yhteisöt jättivät usein maastoon laajoja jälkiä. Ne eivät näy, jos niiden päällä seisoo. Satelliitti- ja ilmakuvista niiden muoto hahmottuu samalla tavoin kuin impressionistisen maalauksen maalitäplistä syntyvä kuva astumalla askeleen taaksepäin, Hammer sanoo.
 Koko tutkimus on vapaasti luettavissa  Advances in Archaeological Practice  -lehdestä. Hammerin ja Urin mukaan tulokset osoittavat samalla, että vakoilukoneiden salaisiksi luokitellulla aineistolla on vielä paljon arkeologista ja historiallista kerrottavaa Euraasiasta.
 Myös maantiede sekä ympäristö- ja kaupunkitutkimus voivat hyötyä U2-koneista otettujen kuvien yksityiskohtaisuudesta ja iästä, he sanovat.

Kylmän sodan vakoilulennot auttavat nyt tiedettä – arkeologit tekivät ilmakuvista löytöjä


Summary: Muutama viikko sitten sattunut hylkeenpoikasen puraisu aiheutti niin vakavan infektion, että villieläinhoitaja Markku Harju joutui viikon sairaalareissulle ja pitkälle lääkekuurille.

Tänä keväänä eri puolilta Vaasan ja Kokkolan väliltä löytyneet hylkeenpoikaset ovat työllistäneet  Markku Harjun  villieläinhoitolaa poikkeuksellisen paljon. Norra Vallgrundissa toimivassa hoitolassa on käynyt jo viisi kuuttia, ja niistä kaksi on toimitettu muutamia päiviä sitten Korkeasaaren altaaseen, josta ne vapautetaan myöhemmin takaisin luontoon.
 Pari viikkoa sitten yksi hoidossa olleista kuuteista aiheutti Markku Harjulle vakavan tulehduksen. Mitä oikein tapahtui?
 – Käsittelin hyljettä kaksin käsin siten, että vain toisessa kädessä oli hanska ja toisessa ei. Tässä suojaamattomassa kädessäni sattui olemaan joku pieni avonaarmu, jonka kautta hylkeessä olleita bakteereja päätyi verenkiertooni. Hylje pääsi myös puraisemaan minua peukaloon, vaikkei siitä vammaa tullutkaan, Markku Harju muistelee.
 Tämän jälkeen Harjun oikean käden nivelet, keskisormi ja myös polvi paisuivat valtaviksi ja käsi ja jalka menivät lähes toimintakyvyttömiksi. Kuume nousi lähelle neljääkymmentä ja tulehdusarvot lähes kahteen sataan. Siitä alkoi vielä nytkin jatkuva pitkä antibioottikuuri.
 – Ja loppujen lopuksi päädyin sairaalapotilaaksikin useiksi päiviksi, sain suonensisäiset antibiootit. Vaikka tämä traanimyrkytyksen mahdollisuus olikin tiedossa, niin eihän sitä tämän ikäinen mies usko. Aika kovapäistä touhua, Harju naureskelee jälkikäteen.
 Tältä näyttää traanikäsi, eli traanimyrkytys jota on jo hoidettu antibiooteilla jo kaksi viikkoa. Markku Harjun keskisormi turposi aluksi kolminkertaisen kokoiseksi ja tulehdus levisi myös polveen. Antti Haavisto/Yle
 Hylkeenpyytäjien vanha vaiva
 Aiemmin hylkeenpyytämisen ollessa varsin yleistä, oli myös tämä ns. traanisormi eli traanimyrkytys varsin tunnettu. Tuohon aikaan tarjolla ei ollut tämän päivän mukaisia hoitoja, ja koko sormi tai sormia saatettiin joutua leikkaamaan pois.
 Tartunnan voi saada hylkeen puremasta tai käsitellessään vaikkapa kuollutta hyljettä suojaamattomin käsin. Tauti tarttuu jostain syystä kuitenkin vain suolaisen veden hylkeistä tai hylkeensukuisista eläimistä, kuten esimerkiksi merileijonista. Nimestään huolimatta infektiota ei kuitenkaan aiheuta hylkeen traani, vaan hylkeessä oleva bakteeri.
 Mustasaaren Södra Vallgrundissa asuva biologi ja luontomatkailuyrittäjä  Timo Lumme  tuntee traanimyrkytyksen, vaikkei itse ole joutunut sitä kokemaan. Hänen puoleensa käännyttiin myös, Kun Markku Harju oli sairaalassa ja diagnoosista ei oltu heti varmoja.
 Ennen vanhaan traanimyrkytyksen saanut hylkeenpyytäjä saattoi menettää infektiosta jopa sormensa. Markku Harjun se vei viikoksi sairaalaan ja pitkälle antibioottikuurille, mutta diagnoosin löytyminen otti aikaa infektion harvinaisuuden vuoksi. Antti Haavisto/Yle
 – Kyseessä on Leptospira-bakteerin aiheuttama infektio. Esimerkiksi sormessa olevan haavan tai naarmun kautta verenkiertoon päästessään se voi aiheuttaa verenmyrkytyksen, kuten ennen hylkeenpyytäjien keskuudessa kävikin. Ennen sitä osattiin myös sen yleisyyden vuoksi varoa, mutta nykyään sitä ei enää samalla tavalla tunneta.
 Samanlainen riski voi Lumpeen mukaan tulla kyseeseen myös jos kalaverkkoihin on uinut kuutti tai hylje, jota sitten irrotellaan.
 – Viime vuosina pohjoismaissa on tavattu hylkeistä myös toista vaarallista Brucella-nimistä bakteeria. Tähän ryhmään kuuluvia bakteereja ihminen tosin voi saada muualtakin, mutta tämä hylkeissä oleva laji on nyt tullut pohjoismaihinkin. Jos siis kontakti hylkeen kanssa tulee, ja oireita ilmenee, on syytä selvittää onko kyseessä Leptospira tai Brucella-bakteeri, Timo Lumme muistuttaa.
 Suomen  Ruokaviraston mukaan  yhtä brusellosiin eli Brucella-bakteerin aiheuttamaa tautimuotoa on tavattu vuonna 2014 myös harmaahylkeellä.
 Hylje keskellä autotietä
 Viime sunnuntaina monet autoilijat saivat hieraista silmiään, kun Mustasaaressa Björköbyn kylään vievän autotien keskellä lyllersi hylje. Ohikulkijat hälyttivät avuksi pelastuslaitoksen, ja palomiehet kävivät ensin neuvoja Markku Harjulta kysyttyään poimimassa hylkeen mukaansa.
 Koska varmuutta kuutin kunnosta ja mahdollisesta loukkaantumisesta ei ollut, käytiin sitä varmuuden vuoksi näyttämässä myös Harjun villieläinhoitolassa, mutta se todettiin niin hyväkuntoiseksi ja kookkaaksi että se päästettiin takaisin mereen.
 Mereltä muutaman sadan metrin päähän eksynyt kuutti seikkaili Mustasaaressa Björköbyntiellä, mutta se saatiin takaisin mereen Mika Björklund
 Kuuttien suuntavaisto voi olla vielä tietyssä vaiheessa niin heikko, että vedestä maalle eksymisiä voi tapahtua. Markku Harju kertoo, että joskus kuutti voi eksyessään ja emosta vieroittamisen jälkeen vaeltaa jopa kilometrejä väärään suuntaan.
 – Tuo tieltä viimeksi löydetty kuutti oli hyvinkin yli 30-kiloinen ja todella äkäinen. Jos siis kuutin vaikkapa jäällä tai siellä tien varressakin sattuisi läheltä kohtaamaan, kannattaa pysytellä kaukana, sillä se saattaa olla todella nopea ja ärhäkkä, Markku Harju muistuttaa.
 Timo Lumme sekä Markku Harju tietävät tosin kokemuksesta, että terveen hylkeen kohtaaminen kasvotusten luonnossa on harvinaista. Hylkeet ovat uteliaisuudestaan huolimatta varsin arkoja.

Vakava traanimyrkytys ja kuutti keskellä ajotietä – hylkeenpoikaset ovat työllistäneet tänä keväänä poikkeuksellisen paljon villieläinhoitajaa


Summary: Alle 20-vuotiaat miehet on pidätetty terrorismilain nojalla, kertoo Pohjois-Irlannin poliisi.

Pohjois-Irlannissa poliisi on pidättänyt kaksi nuorta miestä  toimittajan ampumiseen liittyen .
 Miehet ovat 18- ja 19-vuotiaita ja heidät on pidätetty terrorismilain nojalla, kertoo Pohjois-Irlannin poliisi kertoo Twitterissä.
 Pidätetyt on kuljetettu poliisiasemalle Belfastissa.
 29-vuotias naistoimittaja  Lyra McKee  sai surmansa ampumavälikohtauksessa Pohjois-Irlannin Derryssä torstai-iltana. Derryssa oli puhjennut mellakoita poliisin tehtyä etsintöjä Cregganin asuinalueella.
 McKee sai surmansa, kun naamioitunut mies ampui kohti poliisiautoja, joiden vieressä McKee seisoi lukuisten muiden ihmisten kanssa.
 McKee kuljetettiin paikalta poliisiautolla sairaalaan, missä hän myöhemmin menehtyi vammoihinsa.
 Lue myös:
 Toimittajalta: Uudelleen leimahtanut väkivalta Pohjois-Irlannissa oli odotettavissa
 "Emme voi sallia vihan levittäjien kiskoa meitä takaisin menneisyyteen" – Toimittajan surma  Pohjois-Irlannissa järkyttää
 Pohjois-Irlannin hauras pääsiäisrauha rikkoutui – toimittaja ammuttu levottomuuksissa
 Pohjois-Irlannissa kasvaa itsenäisyystaistelijoiden uusi sukupolvi – "Britannia miehittää meitä edelleen"

Pohjois-Irlannissa poliisi pidättänyt kaksi miestä toimittajan ampumiseen liittyen


Summary: Kahdeksankymppiset Liisa ja Pentti Tuovinen ovat vetäneet parisuhdekursseja 50 vuotta. Heidän viisi parasta parisuhdeneuvoaan kestävät sukupolvelta toiselle.

Onko sinulla minuutti aikaa parisuhteen hoitamiseen? Tee pikatesti: kuvittele, että puuhailette molemmat kotona omianne. Mikä on tunnelma? Rento ja hyväntahtoinen vai ahdistunut tai jopa vihamielinen? Testin tulos kertoo paljon suhteenne laadusta sillä hetkellä.
 Vinkin antaja, pitkän linjan pari- ja perhetyön vetäjä  Liisa Tuovinen  myhäilee kahvipöydän ääressä kotonaan Järvenpäässä. Takassa loimottaa tuli ja vieressä istuu aviomies  Pentti Tuovinen . Heidän ympärillään väreilee ystävällinen ilmapiiri.
 Ystävällisyyttä Tuoviset haluavat tuoda myös toisten ihmisten parisuhteisiin.
 – Meidän perusajatuksemme on, että ennen kun tarvitaan pariterapiaa olisi hyvä ystävystyä puolison kanssa. ystävyyden syventäminen on mahdollista, he sanovat.
 Pariterapia oli outo ajatus vielä 1970-luvulla
 Avioliittonsa alkuvuosien vaatimusten ja uhkatekijöiden keskellä rämpivä pariskunta toi parisuhdekurssit Yhdysvalloissa kuulemiensa ideoiden pohjalta Suomeen vuonna 1972. Asiansa tärkeydestä vakuuttuneet Tuoviset lähtivät toteuttamaan ideaansa nuoruuden innolla. Alku ei ollut kovin lupaava.
 – Teimme varmaan kaikki mahdolliset virheet, Liisa Tuovinen naurahtaa.
 Oli jotenkin ennenkuulumaton ajatus, että parisuhteesta puhuttiin toisten ihmisten läsnäollessa. Terapiassa ja muun muassa kirkon perheneuvonnassakin parin osapuolia hoidettiin yleensä erikseen. Ilmapiiriä kuvaa hyvin Liisa Tuovisen muistelu siitä, kunka eräs psykiatri sanoi, että kukaan ei voi hallita tilannetta, jossa pariskunta on yhtä aikaa paikalla.
 Pentti ja Liisa Tuovinen viihtyvät yhdessä kotonaan Järvenpäässä. Mårten Lampén / Yle
 Tuovisten vetämillä ensimmäisillä kursseilla tärkein oivallus oli, että ryhmään osallistujien täytyy saada olla siellä vain omana itsenään ja kumppaninsa puolisona. Ammattiroolit tai esimerkiksi ystävyyssuhteet toisiin osallistujiin haittaavat keskittymistä henkilökohtaisiin parisuhdeasioihin. Ryhmässä tapahtuvien keskustelujen lisäksi pariskunnat tarvitsevat aikaa kahdenkeskisiin, luottamuksellisiin keskusteluihin. Niihin voidaan kannustaa myös kurssilla annettavien tehtävien avulla.
 Parisuhteiden ongelmat usein samoja sukupolvesta toiseen
 Kyllähän me kaikki tiedämme, että keskustelu on parisuhteen hoitamisessa tärkein taito. Mutta se onkin helpommin sanottu kuin tehty, Tuoviset myöntävät.
 – Jos on 15 vuotta pantannut jotain asiaa, johon liittyy vaikeita tunteita, niin pelottavaahan siitä on ruveta puhumaan. Useimmat meistä tarvitsevat tukea siihen, Liisa Tuovinen pohtii.
 Liisa Tuovisen perhe- ja parityöstä kertova leikekirja on paksu. Mårten Lampén / Yle
 Parisuhteita koskevat asenteet ovat viidessä vuosikymmessä muuttuneet paljon. Parisuhteissa kipuillaan kuitenkin hyvin samanlaisten asioiden kanssa kuin ennen. Keskusteluyhteyden katkeaminen tai sanattomat odotukset toista kohtaan kasvattavat etäisyyttä toiseen.
 – Minä pitäisinkin viestintätaitojen opettelua ensisijaisena, kun omaa parisuhdetta lähdetään kehittämään, sanoo Pentti Tuovinen.
 Seuraavat yksinkertaiset neuvot voivat auttaa keskustelussa alkuun.
 1. Kehu kumppania
 Jokaisessa ihmisessä on jotain hyvää. Muistele, miksi olet valinnut kumppanisi. On tärkeää huomata mikä kumppanissa ja hänen tavassaan olla on hyvää.
 – Kaikkein tärkeintä on kertoa mikä meidän suhteessamme ja sinussa on minulle tärkeää. Yritetään pukea sanoiksi mistä olen kiitollinen ja mikä auttaa minua selviytymään päivästä.
 Hyvien asioiden huomaaminen ja sanoittaminen vahvistavat parisuhdetta.
 2. Kerro toiveistasi
 Yllättävän moni meistä uskoo, että kumppani on ajatustenlukija. Suhteessa voi olla paljonkin puhetta käytännön asioista tai omista tekemisistä, mutta suhteeseen ja elämään liittyvistä odotuksista ja toiveista on paljon vaikeampi puhua.
 – Hämmästyttävän vähän kerrotaan, mikä minulle olisi tärkeää arjessa ja yhdessäolemisessa. Odotuksista puhuminen on suuri riski, koska pelätään torjutuksi tulemista tai että toinen kokee sen kielteisenä arvosteluna.
 Jos toisen toiveista ei tiedä, on vaikea käyttäytyä suhdetta tukevalla tavalla. Toisaalta kumppanin toiveiden kuuleminen ja niiden toteuttaminen voi olla hyvin palkitsevaa.
 3. Rohkene puhua myös seksistä
 Parisuhteesta puhuttaessa ei voi ohittaa seksuaalisuudesta ja seksistä puhumista. Ja se vasta vaikeaa onkin.
 – Seksuaalisuus ja seksi liittyvät minuuden syvimpiin kerroksiin ja tunteisiin. Vaikka niistä pystyisi puhumaan jonkun muun kanssa, niin puolison kanssa se on paljon vaikeampaa asian herkkyyden vuoksi, sanoo Liisa Tuovinen.
 Keskustelua seksistä ei kannata aloittaa töksäyttäen, eikä varsinkaan toista syyttäen. Rakentava keskustelu vaatii turvallista ja ystävällistä viritystä.
 Pentti Tuovinen kannustaa hakemaan vertaistukea parisuhderyhmien tapaamisista:
 – Ryhmässä voi havaita, ettei ole ongelmien kanssa yksin. Niitä on kaikilla. Kaikki voivat kehittää suhdettaan.
 4. Hyväksy kumppanin erilaisuus
 Parisuhteessa oleminen ei tarkoita, että puolisoiden pitäisi ihmisinä muuttua toistensa kaltaisiksi tai sellaiseksi, joksi puoliso haluaa. Käytöksen muuttaminen on eri asia kuin oman persoonan muuttaminen.
 Vastarakastuneena toinen näyttäytyy vaaleanpunaisten silmälasien läpi täydellisenä. Kun ensihuuma hieman laantuu, alkaa suhteeseen sopeutuminen.
 – On tärkeää ymmärtää, että me olemme kumppaneina erilaisia. Meillä on erilaiset taustat, mistä olemme tulleet suhteeseen. On mahdollista oppia ymmärtämään, millä tavalla erilaisuus vaikuttaa suhteeseen ja miten sen kanssa voi elää, sanoo Pentti Tuovinen.
 Erilaisina kumppanit voivat täydentää toisiaan ja saada toisiltaan juuri sitä, mitä ovat aina halunneet saada. Toisaalta parisuhteessa usein se, mikä on tärkeintä, on myös vaikeinta. Jos esimerkiksi haluaa oppia läheisyyttä, se voikin olla kaikkein pelottavinta ja vaikeinta.
 – Erilaisuus on sekä voimavara että törmäyskohta, Liisa Tuovinen lisää.
 5. Vahvista sitä, mikä toimii
 Parisuhdekeskustelut liittyvät usein suhteen ongelmiin. Jatkuva toisen arvostelu, moittiminen ja nalkutus syövät parisuhteen voimia ja onnellisuutta. Vähitellen ikävästä ja kireästä tunnelmasta voi tulla suhteen pysyvä olotila.
 Liisa Tuovinen kannustaa pysähtymään yllättäviin hyviin hetkiin.
 – Ratkaisu löytyy usein myönteisen poikkeuksen havaitsemisella ja vahvistamisella.
 Esimerkiksi usein riitelevän parin kannattaa pysähtyä havainnoimaan sitä päivää, jolloin riitoja ei synny. Mitä silloin tehtiin eri tavoin kuin muina päivinä? Jos vastaus on, että edellisenä yönä on nukuttu hyvin, panostakaa lepoon. Jos taas selitys löytyy yhdessä vietetystä kivasta ajasta, lisätkää sitä elämäänne.
 – Vahvistamalla suhteen toimivia asioita koko suhde voi parantua, Liisa Tuovinen kannustaa.
 Pentti ja Liisa Tuovinen Mårten Lampén / Yle
 Voit keskustella aiheesta kello 22 saakka.

Haluatko parantaa parisuhdettasi? Kokeile ystävystymistä kumppanisi kanssa


Summary: Mikäli perustuslain uudistukset menevät läpi kansanäänestyksessä, presidentti Abdel Fattah al-Sisillä on mahdollisuus jatkaa vallassa vuoteen 2030 saakka.

Egyptiläiset ovat alkaneet äänestää perustuslain uudistuksista kolmipäiväisessä kansanäänestyksessä.
 Uudistusten myötä armeijan jo nykyisinkin vahvaa roolia lujitettaisiin entisestään ja presidentti  Abdel Fattah al-Sisi  voisi pysyä vallassa vuoteen 2030 asti.
 Egyptin parlamentti hyväksyi perustuslain muutokset  aiemmin tällä viikolla.
 Arvostelijoiden mukaan uudistukset keskittävät liikaa valtaa presidentille ja vievät Egyptiä takaisin autoritäärisen hallinnon suuntaan.
 Kahdeksan vuotta sitten demokratiaa vaativa liike kaatoi Egyptissä  Hosni Mubarakin  hallinnon. Armeijataustainen al-Sisi syrjäytti seuranneen, Muslimiveljeskuntaa edustaneen  Muhammed Mursin  sotilasvallankaappauksessa vuonna 2013.
 Al-Sisi valittiin presidentiksi ensimmäisen kerran vuonna 2014 ja uudelleen viime vuonna.
 Presidentille myös uusia valtaoikeuksia
 Uudistukset pidentäisivät al-Sisin nykyisen nelivuotiskauden kuusivuotiseksi ja sallisivat hänen pyrkiä vielä kolmannelle kaudelle. Presidentti saisi myös valtaoikeuden nimittää johtavia tuomareita ja syyttäjäviranomaisia.
 Ihmisoikeusjärjestöt ovat arvostelleet äänestystä ja suunnitelmia valtakauden pidentämiseksi.
 Al-Sisin kannattajien mukaan muutokset tarvitaan, jotta presidentti saa riittävästi aikaa viedä loppuun kehityshankkeitaan ja talousuudistuksiaan.
 Perustuslain uudistusten odotetaan menevän läpi kansanäänestyksessä. Suurin huomio keskittyy äänestysaktiivisuuteen, jonka arvioidaan kertovan Sisin kannatuksesta.
 Presidentin kannatusta ovat rapauttaneet kolme vuotta sitten tehdyt talousuudistukset ja julkisen talouden säästökuuri.

Egyptiläiset äänestävät al-Sisin valtakauden pidentämisestä – presidentille luvassa myös lisää valtaa


Summary: Lämpöennätys tuskin menee rikki pääsiäisen aikana, vaikka päivät ovat lämpimiä ja aurinkoisia.

Sääkartat näyttävät varsin lupaavilta ainakin, jos pitää auringonpaisteesta. Korkeapaine vahvistuu Suomen yllä pääsiäisen jälkeen entisestään.
 Ensi viikko on ennusteen mukaan todella lämmin ja aurinkoinen, sanoo Ylen meteorologi  Kerttu Kotakorpi .
 Lämpötilat ovat pääsiäisen pyhinä etelässä ja maan keskiosassa korkeimmillaan 15 asteessa. Pohjoisessa lämpötila on kymmenen asteen vaiheilla. Lämpötilat ovat viisi astetta keskimääräistä korkeampia.
 Yle
 Kevään  lämpöennätys  meni aiemmin tällä viikolla rikki Kemiönsaaressa, jossa mitattiin 19,3 astetta lämmintä.
 – Lämpöennätys ei mene rikki pääsiäisen aikana, mutta ensi viikolla ehkä.
 Sateita ei juuri näköpiirissä ole. Huomenna sunnuntaina kapea sadealue liikkuu Lapin yli ja voi myöhemmin päivällä liikkua maan keskivaiheille. Kotakorven mukaan sateet jäävät kuitenkin vähäisiksi. Myös maanantaina pohjoisessa liikkuu sateita.
 Lue myös:
 Nyt varovasti sen grillauksen kanssa! Maasto on rutikuivaa monin paikoin – Tarkista oman paikkakuntasi tilanne
 Tiistaina sää lämpenee entisestään. Kotakorven mukaan sää on aurinkoista ainakin torstaihin asti. Lämpötilat ovat 15 asteen tuntumassa. Myös 20 astetta voidaan paikoin hätyytellä.
 – Ainakin tiistaina päästään lähemmäs 20 astetta kuin 15 astetta, muotoilee Kotakorpi.
 Viikon aikana myös yöt lämpenevät. Pakkasta on öisin ensi viikolla lähinnä enää Lapissa. Lämpenevät yöt edesauttavat myös lumien sulamista. Lapissa lunta on vielä yli puoli metriä ja paikoin idässä ja maan keskiosassa useita kymmeniä senttejä.

Ensi viikolla lämpenee entisestään – myös 20 astetta voidaan paikoin hätyytellä


Summary: Ruohikkopalovaroitus voi estää myös pääsiäiskokkojen polton Pohjanmaalla.

Ilmatieteen laitos on antanut ruohikkopalovaroituksen Etelä- ja Länsi-Suomeen. Varoitus kattaa laajasti koko rannikkoalueen Kymenlaaksosta aina Pohjanmaan maakuntaan asti. Sisämaassa Kanta-Häme ja Päijät-Häme kuuluvat myös varoitusvyöhykkeeseen.
 Pohjoisemmassa Suomessa tilanne on toinen, koska maassa on vielä lunta.
 – Kyllä tämä alkaa olla poikkeuksellisen kuivaa. Sadetta ei ole saatu aikoihin, sanoo päivystävä meteorologi  Ari Mustala  Ilmatieteen laitokselta.
 Keväällä maastosta paljastuu lumen alta ensin ruohikkoa, joka on kuivaa ja helposti syttyvää. Ruohikkopalovaroitus tarkoittaa, että avotulen tekeminen on näillä alueilla kiellettyä.
 Tarkista viimeisin  maastopalovaroituskartta Ilmatieteen laitoksen nettisivuilta.
 Ohjeet ovat tänä vuonna tiukentuneet, sillä aiemmin varoitus ei sisältänyt suoranaista kieltoa avotulen tekemiseen. Pelastusviranomaiset päätyivät tiukentamaan määräystä, koska maastopaloja syttyy niin paljon.
 – Maastopaloja syttyy herkästi varsinkin, jos kuivaa ruohikkoa on kulotettu. Siinä on kääntöpuolena, että tuli lähtee helposti karkuun sinne, minne sitä ei ole tarkoitettu. Sitten paikalle on kutsuttava palokunta.
 Pääsiäiskokot ja risujen poltto kielletty
 Pääsiäiskokkoja ei ruohikkopalovaroituksen aikana saa polttaa kuin poikkeustapauksissa. Silloin poltosta on sovittava etukäteen paloviranomaisten kanssa.
 Myös risujen ja muun roskan polttaminen on varoituksen aikana kiellettyä. Mökkejään kesäkuntoon laittavilta vaaditaan siis malttia pihojen ja puutarhojen siivouksessa. Myös grillaamisessa kannattaa olla huolellinen ja pitää grillin kantta mahdollisimman paljon kiinni.
 – Kannattaa huolehtia, ettei grillistä pääse lentämään kipinöitä maastoon, sanoo päivystävä meteorologi Ari Mustala.
 Grilliruokien nauttimisen jälkeen grillin annetaan rauhassa jäähtyä ja sammua. Hehkuvia hiiliä ei kannata kipata kivenkoloon maastopalovaaran takia.
 Lue myös :
 Ensi viikolla lämpenee entisestään – myös 20 astetta voidaan paikoin hätyytellä

Nyt varovasti sen grillauksen kanssa! Maasto on rutikuivaa monin paikoin – Tarkista oman paikkakuntasi tilanne


Summary: Yli puolet suomalaissuhteista alkaa nykyisin internetissä. Internetin vuoksi niistä moni myös päättyy.

Vappu on jo ovella ja vatsanpohjaa kutittaa. Söpönnäköinen Tinder-tuttavuus ehdotti tapaamista, mitähän laittaisi päälle?
 Uusi tutkimus kertoo, että yhä useampi parisuhde alkaa internetissä. Kaikista parisuhteessa elävistä suomalaisista vajaa viidennes on tavannut puolisonsa tavalla tai toisella internetin kautta.
 Alle 30-vuotiaiden suomalaisten romansseista useampi kuin joka kolmas on syttynyt verkossa.
 Mikko Airikka | Yle
 Monta väärää, yksi oikea
 Yllä olevat kaaviot kertovat eri ikäryhmien parisuhteista riippumatta siitä, milloin suhteet ovat muodostuneet.
 Jos tarkastelemme vastaajien iän sijasta parisuhteiden kestoa, verkon merkitys korostuu entisestään. Alle vuosi sitten solmituista parisuhteista reilusti yli puolet, 59 prosenttia, alkoi internetissä.

 Toisaalta huomiota herättävää on myös se, että vähänkin pidempään kestäneissä romansseissa kasvokkain tapahtunut ensikohtaaminen näyttää yhä olevan selvästi verkossa sovittua deittiä yleisempi.
 Mistä jälkimmäinen kaavio itse asiassa kertoo – onko pariutumiskäyttäytymisessä tapahtunut dramaattinen muutos juuri viimeksi kuluneen vuoden aikana?
 Asian voi tulkita toisinkin. On myös mahdollista, että kasvokkain syntynyt ihastus selviää yli vuoden mittaiseksi suhteeksi todennäköisemmin kuin nettideitti.
 Tämä tarkoittaisi, että verkossa syntyy enemmän romansseja ja ne myös sammuvat nopeasti. Tämä ei välttämättä ole huono asia.
 Internet nopeuttaa kumppanin hakua ja onnekas ehtii yhden vuoden kuluessa ihastua useampaankin otteeseen. Kun tapaa monta väärää, silloin tunnistaa sen oikean.
 1300 vastaajaa Prior Konsultointi Oy toteutti 15–75-vuotiaiden suomalaisten älypuhelimenkäyttäjien keskuudessa kyselyn, johon vastasi 1321 henkilöä. Kysely toteutettiin vuoden vaihteessa. Sen virhemarginaali on 95 %:n luottamustasolla 2,6 %. Kyselyn tilasi Elisa Oyj.
 Liiasta somesta tulee huono omatunto
 Kun romanssi on syttynyt, useimmat poistavat deitti-ilmoituksensa tai Tinder-profiilinsa. Somettaminen kuitenkin jatkuu, jatkuu ja jatkuu – joskus siitä tulee suhteen ongelma.
 Tutkimuksen mukaan 28 prosenttia parisuhteessa elävistä naisista kantaa liiallisesta sosiaalisen median käytöstä huonoa omaatuntoa. Paljon harvemmalla miehellä, vain 15 prosentilla tutkimukseen vastanneista, oli somettamisen määrän vuoksi huono omatunto.
 Tähän on myös hyvä syy, kuten kohta kerromme.
 Naisten sometus ja miesten pelit
 Elisan teettämä tutkimus kertoo, että 15–75-vuotiaista suomalaisista 12 prosenttia on sosiaalisen median suurkuluttaja. He kertovat käyttävänsä sosiaalista mediaa päivittäin yli puolitoista tuntia – ja yli 20 eri kertaa.
 Sosiaalisen median suurkuluttaja on todennäköisimmin nuori nainen, kuten alla oleva kaavio kertoo.

 Huomiota herättävää on, että teini-ikäisistä tytöistä reilusti yli puolet on sosiaalisen median suurkuluttajia. Miesten some-käyttö on merkittävästi naisten käyttöä vähäisempää lähes kaikissa ikäryhmissä.
 Mitä miehet siis tekevät – keskittyvätkö he rakentamaan parisuhdetta?
 Miehet pelaavat. Etenkin nuoret miehet. Alle 25-vuotiaissa miehissä on pelien suurkuluttajia vielä enemmän kuin samanikäisissä naisissa on sosiaalisen median suurkuluttajia.

 Vanhemmissa ikäluokissa miesten pelaaminen ja naisten somettaminen kulkevat kutakuinkin käsi kädessä.
 Tyytymättömät kertovat
 Parisuhteiden kannalta somettaminen – ja pelaaminen – voi olla ongelma. Näin etenkin siinä tapauksessa, että parisuhteen toinen osapuoli tuijottaa ruutua merkittävästi toista enemmän.
 Alla oleva taulukko kertoo, mistä kenkä puristaa.

 Parisuhteeseensa tyytymättömin neljännes miehistä arvioi kumppaninsa käyttävän sosiaalista mediaa keskimäärin yli puolitoista tuntia. Tämä on noin 45 minuuttia enemmän kuin he itse somettavat.
 Vastaavasti naisten tyytymättömin neljännes arvioi puolisonsa pelaavan tietokone- tai konsolipelejä päivittäin reilun tunnin ajan. Naiset itse kertovat itse pelaavansa vain parikymmentä minuuttia.
 Ristiriitojahan siitä syntyy, jos toinen haluaa lenkille tai ravintolaan, mutta toinen pelaa änäriä tai päivittää instaa.
 Peukuttaako kumppanisi sinua somessa?
 Internetillä on suuri vaikutus siihen, miten romanssit syttyvät – ja sammuvat. Jos molemmat tuijottavat ruutua, voi olla vaikea huomata, onko toinen tyytymätön.
 Oman parisuhteensa tilaa voi analysoida seuraamalla, miten puoliso reagoi somepäivityksiin.
 Tyytyväiset pariskunnat kommentoivat leikkisästi toistensa päivityksiä ja peukuttavat jokaista kuvaa. Tyytymättömät tekevät niin paljon harvemmin.

 Puoliso kommentoi kaksi kertaa todennäköisemmin, jos hän on tyytyväinen parisuhteeseenne. Toisaalta, jos kumppani ei tykkää verkossa, tilanne saattaa olla sama myös tosielämässä.
 Sosiaalisen median tutkijat ovat tienneet jo vuosia, että sosiaalisen median verkostoista voidaan lukea  suhteen tulevaisuutta  (New York Times).
 Lienee varmaa, että some-palveluiden algoritmit tietävät paljon sinua aiemmin, milloin kumppanisi aikoo jättää sinut.
 Facebook alamäessä Prior Konsultointi selvitti 15–75-vuotiaiden suomalaisten some-palveluiden käyttöä. Tärkeimmät havainnot: WhatsAppia ja Facebookia käytetään paljon kaikissa ikäryhmissä. Facebookin on kuitenkin vaikeuksissa, sen käyttö lisääntyy enää yli 50-vuotiaiden joukossa. Instagramin käyttö sen sijaan kasvaa kaikissa ikäryhmissä. Uusista palveluista vain Jodel näyttää saavuttaneen merkittävä määrä käyttäjiä edes tietyissä käyttäjäryhmissä (nuoret). Snapchat kasvaa edelleen alle 25-vuotiaiden ikäryhmässä.
 Muutama hyvä neuvo
 Tutkimuksen mukaan tyytyväiset pariskunnat ovat muita useammin luoneet sääntöjä ja sopimuksia sille, kuinka paljon on sopivaa keskittyä puhelimeen kumppanin ollessa paikalla.
 Se kuulostaa hyvältä vinkiltä. Samanlaista sopimuslauseketta voi sitä paitsi soveltaa myös olohuoneen pelikonsoliin.
 Kannattaa myös ottaa tavakseen käydä tykkäämästä puolison somepostauksista.
 Tutkimuksen tekijöiden mukaan sosiaalinen media on keino vahvistaa suhdetta. Samalla on syytä tiedosta, että se vie paljon yhteistä aikaa.
 Entä ne, joiden kotisohvalla on tänä keväänä vielä paikka vapaana?
 Elisan kysely osoittaa, että internet tarjoaa mainioita työkaluja uuden kumppanin hakemiseen. Kuten aiemmin totesimme, yli kolmannes alle kolmikymppisistä suomalaisista on tavannut kumppaninsa verkossa.
 Se kannattaa kuitenkin muistaa, että jos vappuheila on yletön somettaja, tuosta tavasta voi myöhemmin tulla sietämätön riesa.

Toimiiko nettideittailu? Onko syytä huoleen, jos kumppani ei enää peukuta? Kyllä, kertoo suomalaistutkimus