Summary: Asiantuntijoiden mukaan huonon käytöksen yleistyminen on syytä ottaa vakavasti, sillä se lisää turvattomuutta.

Ylen viime viikolla julkaisema juttu  vammaisten ja muiden valtavirrasta poikkeavien kohtelusta  herätti vilkkaan keskustelun. Artikkeli keräsi esimerkiksi sosiaalisessa mediassa yli 14 000 reaktiota.
 Jutussa arvioitiin, että huono käytös – tuijottelu, naureskelu, nimittely – ulkoisesti poikkeavia ihmisiä kohtaan on yleistynyt. Suuntauksen ovat huomanneet esimerkiksi monet julkisilla paikoilla liikkuvat vammaiset, heitä edustava Vammaisfoorumi ja yhdenvertaisuusvaltuutettu. Syyksi artikkelissa esitettiin asenteiden koventumista ja vihamielisyyden lisääntymistä.
 Pyysimme neljää asiantuntijaa pohtimaan, mitä Suomessa tapahtuu ja miksi huono käytös näyttää yleistyneen.
 Kysymyksiin vastaavat Poliisihallituksen poliisitarkastaja  Måns Enqvist , vammaisten oikeuksiin erikoistunut Ihmisoikeuskeskuksen asiantuntija  Mikko Joronen , ihmisten väliseen vuorovaikutukseen perehtynyt tutkija ja sosiaalipsykologi  Aija Logren  sekä urallaan muun muassa rasismiin ja hyvinvointivaltioon liittyviä kysymyksiä tutkinut professori  Suvi Keskinen .
 Onko ilmapiiri Suomessa todella muuttunut vihamielisemmäksi?
 Poliisitarkastaja Måns Enqvist:  Kyllä on. Vihamielisyys on mielestäni tällä hetkellä Suomessa jopa käsinkosketeltavan suurta. Suvaitsemattomuus on lisääntynyt ja arvot koventuneet. Esimerkiksi vielä vuosituhannen vaihteessa ei ollut tällaista.
 Professori Suvi Keskinen:  Arvioni mukaan ilmapiiri Suomessa on muuttunut vihamielisemmäksi siirtolaisia ja rodullistettuja vähemmistöjä kohtaan, ja samanlaista käytöstä vaikuttaa kohdistuvan muihinkin vähemmistöihin.
 Sosiaalipsykologi ja tutkija Aija Logren:  On selviä viitteitä siitä, että ihmiset kokevat vihamielisen ja ennakkoluuloisen puheen lisääntyneen Suomessa. Sitä on vaikea sanoa, ajattelevatko ihmiset todella aiempaa jyrkemmin, vai ovatko he aina ajatelleet siten ja tuovat nyt mielipiteitään avoimemmin esille. Oli kummin vain, moni kokee, että puhe on jyrkentynyt.
 Vammaisten oikeuksien asiantuntija Mikko Joronen:  Ainakin ihmiset kyseenalaistavat nykyään aiempaa voimakkaammin sellaisten ihmisten perus- ja ihmisoikeuksia, jotka poikkeavat heistä itsestään.
 Mistä ilmapiirin kiristyminen voi johtua?
 Poliistarkastaja Måns Enqvist:  Vuoden 2015  pakolaiskriisin myötä  maahanmuuttajista on alettu puhua julkisesti negatiivisemmin. Mielestäni se on samalla lisännyt myös muiden ihmisryhmien, kuten vammaisten ja seksuaalivähemmistöjen, kärjekkäämpää kohtelua.
 Vammaisten oikeuksien asiantuntija Mikko Joronen:  Ajattelen, että ilmapiirin kiristymisen juuret ovat pakolaiskriisiäkin syvemmällä. Ihmisoikeuksien kyseenalaistaminen laajemmassa mittakaavassa kansainvälisesti sai alkusysäyksen jo vuonna 2001 Yhdysvaltain WTC:n terrori-iskusta, ja se on jatkunut ja yltynyt siitä asti. Tämän vaikutukset heijastuvat myös Suomeen.
 Professori Suvi Keskinen:  Hyökkäävä kielenkäyttö on saanut aiempaa enemmän jalansijaa politiikassa, mikä on vaikuttanut ilmapiiriin. Yksi keskeinen syy ilmapiirin kiristymiseen on myös maahanmuuttovastainen nettikirjoittelu, jota kanavoidaan sosiaalisen median kautta. Vammaisten oikeuksien kyseenalaistaminen voi puolestaan liittyä taloudelliseen hyöty- ja tehokkuusajatteluun, jossa ihmisarvo jää toissijaiseksi.
 Sosiaalipsykologi ja tutkija Aija Logren:  Netissä ihmiset voivat jakaa hyvinkin ennakkoluuloisia ajatuksia. Kun niille saa vähänkin tukea, syntyy vääristynyt mielikuva siitä, että kaikki muutkin ovat samaa mieltä. Sen myötä omia vihamielisiä ajatuksia uskalletaan sanoa myös ääneen avoimemmin.
 Miten tämä näkyy ihmisten käyttäytymisessä?
 Vammaisten oikeuksien asiantuntija Mikko Joronen:  Nykyään moni kokee olevansa oikeutettu sanomaan ääneen melkein mitä tahansa. Aiemmin käsitys hyvistä tavoista saattoi estää tällaisen käyttäytymisen. Ei enää.
 Sosiaalipsykologi ja tutkija Aija Logren:  Osa ihmisistä ei enää ajattele, että vihamielisten ja ennakkoluuloisten ajatusten ilmaisemisessa olisi jotakin väärää. Jos tällaista käytöstä aletaan pitää normaalina, huono käytöskin yleistyy entisestään.
 Poliistarkastaja Måns Enqvist:  Myös poliisitilastoista on nähtävissä, että rangaistavasta vihapuheesta tehtyjen rikosilmoitusten määrät ovat lisääntyneet: Niitä on tehty 2015–2019 enemmän kuin sitä edeltävänä aikana.
 Professori Suvi Keskinen:  Euroopan perusoikeusviraston tutkimus toi hiljattain esiin, miten laajasti afrikkalaistaustaiset suomalaiset kohtaavat nimittelyä, fyysisiä hyökkäyksiä ja syrjintää. Tutkimuksen mukaan tilanne Suomessa on pahempi kuin monissa muissa Euroopan maissa. Arvioni mukaan tämä voi johtua siitä, että rasismia ja syrjintää ei ole otettu Suomessa vakavasti ja tunnustettu. Myöskään toimenpiteitä niiden ehkäisemiseksi ei ole siten toteutettu riittävästi.
 Pitääkö herjaavan käytöksen yleistymisestä olla huolissaan?
 Poliistarkastaja Måns Enqvist:  Pitää. Tilanne on ikävä yksittäisille ihmisille, mutta epäasiallisella käytöksellä on aina laajempi vaikutus myös koko yhteisöön. Se aiheuttaa muun muassa syrjäytymistä.
 Sosiaalipsykologi ja tutkija Aija Logren:  Kyllä. Siitä kannattaa huolestua, jos meillä on ihmisiä, jotka joutuvat kokemaan pilkkaamista ja tuntemaan, ettei heitä oteta yhteiskunnan täysivaltaisina jäseninä vakavasti.
 Vammaisten oikeuksien asiantuntija Mikko Joronen:  Tietysti, sillä vammaisten ja muidenkin ihmisten pilkkaaminen lisää turvattomuutta ja vähentää yhteiskunnallista yhteenkuuluvutta.
 Professori Suvi Keskinen:  Tämä on vakava ongelma koko suomalaiselle yhteiskunnalle. Suomessa täytyisi tunnistaa ihmisarvon kyseenalaistamiseen liittyvät ongelmat ja etsiä niihin ratkaisuja. Mielestäni selkeitä toimintalinjoja ei tähän asti ole luotu.
 Mitä huonolle käytökselle ja vihamielisyydelle voitaisiin tehdä?
 Sosiaalipsykologi ja tutkija Aija Logren:  Aina kun kohtaamme tai todistamme vihamielistä käytöstä ja puhetta, voimme asettua loukatun ihmisen puolelle ja haastaa huonosti käyttäytyvän ihmisen. Voimme tehdä selväksi, että kaikki meistä eivät ajattele kuten pilkkaaja ajattelee.
 Poliistarkastaja Måns Enqvist:  Yhtenä keinona olisi laatia  vihapuheen vastainen toimintaohjelma . Ajattelen myös, että yhdenvertaisuuden korostaminen lapsille ja nuorille koulutuksen kautta on entistä tärkeämpää.
 Professori Suvi Keskinen:  Hallituksella ja viranomaisilla on keskeinen rooli näissä kysymyksissä. Erityisesti ryhmät, jotka kohtaavat syrjintää, tulisi ottaa mukaan työhön, jossa valmistellaan erilaisia syrjinnän vastaisia toimenpiteitä.
 Vammaisten oikeuksien asiantuntija Mikko Joronen:  Erilaisista ylilyönneistä, kuten vihapuheesta, annettavien seuraamuksien pitäisi olla tarpeeksi tehokkaita. Myös julkisten verkkokeskustelufoorumien ylläpitäjille kannattaisi mielestäni asettaa nykyistä suurempi vastuu julkaistuista sisällöistä.
 Keskustele aiheesta kello 22.00 saakka!

Ulkoisesti poikkeavien ihmisten pilkkaus on yleistynyt – Vihamielisyys Suomessa näyttää lisääntyvän, ja tässä jutussa asiantuntijat pohtivat miksi


Summary: Nuuksion  kävijämäärä on kymmenessä vuodessa lähes kaksinkertaistunut –ja  kasvu on kovaa muuallakin. Se näkyy häiriöinä.

Kasvitieteelliset puutarhat, eläintarhat ja luonnonpuistot

Loiskis.
 Näin lentävät laittoman nuotiopaikan kivet espoolaiseen erämaajärveen.
 Olemme lähteneet Metsähallituksen tarkastuspartion matkassa Nuuksion Kansallispuistoon – tempauksen nimi on Retkiratsia.
 – Kävijöiden määrä on kasvanut viime aikoina paljon. Samalla myös häiriökäyttäytyminen on lisääntynyt ja sääntöjen tunteminen huonontunut, Metsähallituksen erikoissuunnittelija  Liisa Neuvonen  sanoo.
 Kyse on luvattomista nuotioista, vapaana juoksevia koirista, roskaamisesta ja yöaikaan tapahtuvasta metelöinnistä. Ratsiaa edeltävänä viikonvaihteena metsässä oli Neuvosen mukaan ollut melkoiset festarit.
 – Me olemme täällä nyt kävelemässä ja katsomassa, miten retkeily sujuu.
 Useimmilla retkeily näyttää sujuvan erinomaisesti. Näille Neuvonen jakaa vapaalippuja Suomen luontokeskus Haltiaan.
 Ratsiasta puhuminen ei kuitenkaan ole pelkkä vitsi.
 Retkiratsiaa suorittava partio purkaa vanhoja tulisijoja matkan varrelta. Juha-Matti Mäntylä / Yle
 Erätarkastajalla on poliisin valtuudet
 Tutkimuspartiossa on mukana kaksi Metsähallituksen erätarkastajaa.  Heikki Taipaleella  ja  Tommi Suonpäällä  on näissä metsissä poliisin valtuudet.
 Jos vastaan tulee laittomuuksia, miesten repuista löytyy tietokoneet ja tulostimet sakkolappujen tulostamista varten.
 – Enemmän tämä kuitenkin on retkeilyn sääntöjen kertausta – ja puuttumista siihen, että laittomat nuotiopaikat siivotaan pois. Jos siitä on yhteisymmärrys, asia voi jäädä huomautuksen varaan, Suonpää sanoo.
 – Mutta jos kyse on vaaratilanteista esimerkiksi metsäpalovaroituksen aikaan, niin silloin puututaan jämäkämmin.
 Se, joka sytyttää laittoman nuotion metsäpalovaroituksen aikaan, saa päiväsakkoja.
 – Ja sen päälle tulevat vielä mahdolliset vahingonkorvaukset.
 Tällä kertaa metsä on märkä. Ensimmäinen luvaton nuotio löytyy kuitenkin jo Haukkalammen rannalta.
 Entiset poliisit, Tommi Suonpää ja Heikki Taipale, partioivat tänään Metsähallituksen mailla. Juha-Matti Mäntylä / Yle
 Tässä oli jo nuotiopaikka...
 – Mitäs te ylipäätään tiedätte retkeilystä? Tämä ei ole nuotiopaikka.
 Olemme on yhyttäneet illan ensimmäiset tulentekijät. Erätarkastaja Suonpää on entinen poliisi, jonka äänessä on auktoriteettia.
 Kolme kaverusta Helsingin Kalliosta viettää viikonloppua Nuuksiossa. Mukana on eväitä, olutta ja lasipullossa jotain väkevämpääkin. Nuotio on kuitenkin sytytetty väärään paikkaan.
 Miehet tunnustavat rikkomuksensa auliisti.
 – Tässä oli kyllä kivet valmiiksi. Ja tuolla toisella nuotiolla on sellainen meteli, että me ei haluttu mennä sinne, yksi heistä toteaa toimittajalle.
 Kallion kolmikko lupaa parantaa tapansa. Suonpää ja Taipale tarkistavat tulentekijän henkilöllisyystodistuksen ja antavat kirjallisen varoituksen.
 – Ja mitäs jos sinä pääsytyttäjä pistät nyt jätkät kantamaan vettä ja sammutatte tämän, Taipale sanoo.
 Se ei ollut pyyntö. Hetken kuluttua nuotiosta nousee höyrypilvi.
 Sammui. Nuotiota ei saa sytyttää muualle kuin viralliselle nuotiopaikalle – ja metsäpalovaroituksen aikaan vain kotoksiin joissa on tulisija ja hormi. Juha-Matti Mäntylä / Yle
 Ennen puoltayötä Nuuksiosta on löytynyt kuusi laitonta nuotiota ja useita aiempia nuotiopaikkoja.
 Yhdysvaltalaiselle telttailijalle ilmoitetaan, että leiriytyminen on sallittua vain telttailualueilla ja hämmästynyttä drone-lennättäjää käsketään pakkaamaan lennokkinsa.
 – Lennättämiseen pitää pyytää lupa, jotta se ei häiritse esimerkiksi kaakkureiden pesintää, Neuvonen sanoo.
 Kun ottaa huomioon, että lauantaipäivä oli sateinen, väkeä on liikkeellä yllättävän paljon.
 Yhä enemmän retkeilijöitä
 Ovatko suomalaiset välinpitämättömämpiä kuin aikaisemmin – vai täysin erkaantuneita luonnosta? Toisaalta on syytä huomata, että metsässä liikkuu enemmän suomalaisia kuin ennen.
 Espoolaisessa kansallispuistossa kulkijoita on lähes kymmenen kertaa enemmän kuin 1990-luvulla – ja kuten alla olevat kaaviot kertovat, suunta sama myös muissa Suomen puistoissa.
 Metsähallitus, Harri Vähäkangas / Yle
 Metsähallituksella on yhteensä 40 kansallispuistoa. Niiden vuosittainen kävijämäärä on kasvanut kymmenessä vuodessa vajaasta kahdesta miljoonasta yli kolmeen miljoonaan henkilöön.
 Joukkoon on tullut viisi uutta puistoa, mutta myös vanhat kansallispuistot houkuttavat entistä enemmän vierailijoita.
 Metsähallitus, Harri Vähäkangas / Yle
 Lisää ratsioita luvassa
 Aivan oikea paikka. Filippiiniläisnuoret saivat palkkioksi vapaaliput luontokeskukseen. Juha-Matti Mäntylä / Yle
 Useimmat retkiratsian haaviin jääneet vaikuttavat aidon yllättyneiltä siitä, että joku kiertää ja valvoo kansallispuistoja. Se ei ole ihme, kovin usein ei esimerkiksi erätarkastajia tule metsäpoluilla vastaan.
 – Meitä on koko Suomessa yksitoista kappaletta, ja meidän vastuualueemme on yksitoista miljoonaa hehtaaria. Miljoona hehtaaria per mies. Siinä riittää valvottavaa, Heikki Taipale sanoo.
 Neuvonen uskoo, ettei tämänkertainen ratsia jäänyt viimeiseksi.
 – Nyt selvitellään, olisiko meillä mahdollisuutta jalkautua tänne puistoon usemmin. Sellaiselle on selkeästi tarvetta ja sitä myös retkeilijät toivoisivat.
 – Retkiratsiasta on saatu paljon positiivista palautetta, Metsähallituksen erikoissuunnittelija Liisa Neuvonen sanoo. Yle
 Suomen suosituimmat kansallispuistot
 Suomessa on 40 kansallispuistoa. Vuonna 2018 niissä kävi yhteensä 3,2 miljoonaa vierailijaa. Puistojen paikallistaloudellinen vaikutus oli yhteensä 211,5 miljoonaa euroa.
 Voit järjestää taulukkoa nimen, kävijämäärän tai taloudellisen vaikutuksen mukaan klikkaamalla sarakkeen otsikkoa.
 Puistojen nimet lyhennetty, virallinen nimi genetiivimuodossa. Esim. Pallas-Yllästuntunturin kansallispuisto, Nuuksion kansallispuisto.
 Lopuksi vielä kärkikymmenikkö, mitkä kansallispuistot ovat kasvattaneet vierailijamääriään nopeiten?
 Kurjenrahka lähes kolminkertaistui
 Kurjenrahkan kansallispuistosta on alle 40 kilometriä Turkuun. Se on Varsinais-Suomen laajin ja monipuolisin suojeltu suoalue – ja suon lisäksi puistoon kuuluu aarnialueita sekä osa Savojärvestä.
 Alla olevasta kaaviosta näet puistojen kävijämäärän muutoksen vuosien 2010 ja 2018 välillä. Vertailussa eivät ole mukana puistot, jotka on perustettu vuoden 2010 jälkeen tai joissa kävi viime vuonna alle 50 000 vierasta.
 Loiskis. Metsähallituksen Liisa Neuvonen heittää laittoman nuotiopaikan kivet lampeen. Juha-Matti Mäntylä / Yle

Laittomia nuotioita, vapaana juoksevia koiria, metelöintiä... Saako sikailusta sakkoja? Yle lähti erätarkastajien matkassa kansallispuistoon


Summary: Punaisen Ristin avustustyöntekijöiden ensimmäinen tehtävä Abacon saarella on kartoittaa tuhoja.  Yle tavoitti avustustyöntekijät Bahamasaarilta.

Kolme ja puoli päivää - niin kauan kesti suomalaisten avustustyöntekijöiden matka Suomesta Bahamasaarten pahiten tuhoutuneelle alueelle Abacolle.
 Yle tavoitti SPR:n avustustiimiin kuuluvan  Maria Santon  puhelimitse Bahamasaarten pääkaupungin Nassaun lentokentältä sunnuntaina illalla Suomen aikaa. Sekä myöhemmin Abacon saarelta, kun ryhmä oli juuri saapunut Dorian hurrikaanin runtelemalle saarelle. Dorian runteli Bahamasaaria aiemmin tällä viikolla.
 – Tämä näky on aivan uskomaton. Haiti oli tosi paha vuonna 2016, mutta tämä on kuin ikuinen syksy olisi saapunut tälle saarelle. Näkymä on apokalyptinen, Santto kertoo.
 Abacon saari Bahamalla on käytännössä tuhoutunut täysin Dorian hurrikaanissa. Kris Grogan / AFP
 "Kaikkialla on ruskeaa, haisee pahalta"
 Santon mukaan jo lentokoneesta näki, että Abacon saaren tuhot ovat valtavat. Veneitä oli tasaisella maalla, keskellä ei mitään. Kaikkialla on ruskeaa, sillä suolavesi näyttää tappaneen kaikki puut ja vihreän, Santto kertoo. Joka paikka on Santon mukaan lisäksi täynnä muoviroskaa, jota vesi on levittänyt sinne tänne.
 – Joka paikassa haisee pahalta. Roskat ovat alkaneet käydä ja vessat eivät toimi, sillä vettä ei ole. Jo lentokentällä oli kamala haju, koska vessat eivät toimi, Santto jatkaa.
 Lentokentällä oli ollut ihmisiä pyrkimässä saarelta pois. Iäkkäitä ihmisiä, vauvoja.
 – Täällä on todella surullisen näköistä. Ei ole vettä, ja nämä hajut. Ainoa väri tässä maisemassa on muovipullot, jotka lojuvat sikin sokin. En tiedä kuinka kauan tämän kaiken siivoamisessa menee, Santto pohtii.
 Ihmiset työntävät ostoskärryjä mutaisessa lähiössä Abacon saarella Mash Harborissa.  Brendan Smialowski / AFP
 Abacon saarella kuuluvuus vain kahdessa kohtaa
 Santto odotti muun SPR:n ryhmän kanssa konetta Abaco-saarelle pitkään Bahamasaarten pääkaupungissa Nassaussa. Nassausta lento Abacolle kesti noin puoli tuntia. Nassaussa ei ollut hätää, vain kova kosteus kertoi lähellä olleesta hurrikaanista.
 Yle tavoitti aiemmin ryhmän juuri ennen kuin he astuivat Abacolle lentävään pienkoneeseen.
 – Bahaman punaisen ristin vapaaehtoinen kertoi meille, että Abaco-saaren pääkaupungissa Marsh Harbourissa on kaksi pistettä hallinnollisissa paikoissa, joissa on jonkin verran kuuluvuutta. Muuten saarella ei ole infraa, eikä minkään näköistä kuuluvuutta, eikä käytännössä mitään, Santto kertoo.
 Santto itse oli lentänyt Nassaun kaupunkiin Helsingistä Lontoon kautta. Muu ryhmä oli lentänyt Helsingistä Saksaan Frankfurtiin, josta Miamiin, josta Nassau`hun. Matkaan he olivat lähteneet jo torstaina aamulla. Nyt oli sunnuntai-ilta.
 – Ei olla varsinaisesti myöhässä aikataulusta, mutta katastrofitilanteessa kaikki saattaa muuttua päivässä. Eli tällä kertaa konkreettisesti se, että miten paikan päälle päästään.
 Santto kertoo, että Abacon lentokenttä on aivan vastikään avautunut. Saaren yli on aiemmin vain lennetty ja tehty niin sanottuja tarkkailulentoja, joissa muun muassa YK ja Punainen Risti ovat pyrkineet arvioimaan, mika tilanne paikan päällä on.
 – Mutta sinne ei ole siis päässyt laskeutumaan aiemmin.
 Lisäksi Santto sanoo, että viime päivinä olemassa olevat lennot ovat olleet täynnä. Bahamas Air on avannut humanitaarisia lentoja heille, jotka ovat halunneet ja pystyneet evakuoitumaan Abacolta pois.
 – Yritimme jo eilen kollegani kanssa Abacoon, mutta emme päässeet.
 – Tai siis olisimme päässeet saarelle, mutta emme olisi mahtuneet saarelta enää koneessa pois. Eikä meillä vielä silloin ollut mahdollisuutta yöpyä missään saarella.
 Ihmiset odottivat lauantaina pääsyä pois Abacon saarelta . Heitä evakuoitiin Nassaun kaupunkiin.  Brendan Smialowski / AFP
 Santto jäämässä Abacoon yöksi
 Tänään sunnuntaina Santto on valmistautunut niin, että yöpyminen pitäisi onnistua ongelmitta. Hän on jäämässä Abacon saarelle yöksi ranskalaisen kollegansa kanssa, jos kaikki menee hyvin.
 – Yövymme mahdollisesti rahtilaivalla, joka lähti sinne eilen, Santto kertoo.
 Muun seurueen on tarkoitus lentää vielä takaisin Nassaun kaupunkiin Bahaman pääsaarelle, kun ensitiedot alueelta on saatu kerättyä.
 Punainen risti kartoittaa saarta
 Punaisen ristin jäsenten on tarkoitus lähteä paikalle päästyään kiertämään Abacon aluetta. Heillä on kaikilla satelliittipuhelimet mukana. Niillä heidän tulee ottaa tiimiijohtajaan yhteys puolen tunnin välein.
 Logistiikka, terveys, viestintä - jokaisella tiimillä on omat tehtävänsä.
 Terveysdelegaatit lähtevät katsomaan onko klinikkatarpeita.
 – Marsh Harbourissa on kuulema yksi toimiva klinikka, mutta saarella on useita paikkoja, joissa ei ole mitään terveyspalveluita tällä hetkellä, Santto kertoo.
 Osa Punaisen Ristin vapaaehtoisesta taas pyrkii miettimään väliaikaismajoitusta, että minne niitä voitaisiin yleensäkään rakentaa.
 – Tärkein tehtävä jokaisella on nopeasti arvioida, mikä on tilanne ja mikä on tulevaisuuden näkymä. Ja miten reagoidaan. Mitkä ovat tarpeet ja mikä on paras tapa rakentaa ensiapua. Asumus ja vesi on tärkeimmät ja terveys, Santto sanoo.
 – Kaikista suurin hätä on siinä, että ihmisillä ei ole asumusta. Viime yönäkin satoi paljon vettä. Ja toinen on puhdas vesi ja ruoka. Elämän peruspalikat. Nyt puhutaan selviytymisestä, Santto sanoo.

"Näkymä on aivan apokalyptinen"  –suomalaiset  avustustyöntekijät saapuivat hurrikaani Dorianin runtelemalle Abacon saarelle


International Consolidated Airlines Group, S.A.

British Airways (BA) -lentoyhtiön lentäjät aloittavat maanantaina työnseisauksen. Lakon arvellaan haittaavan tuhansia matkustajia, koska lentoyhtiö joutuu perumaan sadoittain lentojaan.
 Lentäjien ja British Airwaysin välisessä kiistassa on kyse rahasta. Lentoyhtiö tarjosi taannoin lentäjille 11,5 prosentin palkankorotusta kolmen vuoden aikana, mutta tämä ei lentäjäliitto Balpalle kelvannut.
 Lentoyhtiö pahoitteli Twitterissä lentojen peruuntumisia.
 Balpan mukaan lentäjien työnseisaus kestää maanantain ja tiistain. Jos sopua ei synny, on loppukuusta luvassa uusi lakkopäivä.
 BA ja Balpa ovat kummatkin viestittäneet olevansa valmiita ratkaisemaan umpikujan neuvotteluilla.

British Airwaysin lentäjät lakkoon palkkakiistan vuoksi – satoja lentoja perutaan


Summary: Onnettomuus tapahtui kesken harjoituksen.

Kainuun prikaatin varusmiehiä joutui tänään liikenneonnettomuuteen noin kuudelta illalla, tiedottaa Kainuun prikaati.
 Varusmiehistä viisi vietiin ambulanssilla ja seitsemän puolustusvoimien ajoneuvoilla tarkastettaviksi Lapin keskussairaalaan.
 Onnettomuus tapahtui kesken Pohjoinen 19 -paikallispuolustusharjoituksen tiellä 82 Ketolan ja Kemijärven välillä, kun Pasi-miehistönkuljetusajoneuvo törmäsi toisen Pasin perään, etummaisen väistäessä poroa.
 Ajoneuvoissa oli yhteensä 28 henkilöä, joista 27 oli varusmiehiä. Viisitoista varusmiestä on tarkkailtavana Sarriojärven leirisairaalassa.
 Varusmiehet ovat olleet yhteydessä läheisiinsä.
 Poliisi tutkii tapahtunutta.
 Uutista päivitetään. Kerromme pian lisää.

Varusmiehet liikenneonnettomuudessa Kemijärvellä – viisi ambulanssilla sairaalaan


Summary: "Työn sankareille" räätälöity työuraeläke on myönnetty vain muutamalle. Anne Karhu on yksi heistä.

Vanhuuseläke & lakisääteinen työeläkevakuutus

Lappeenrantalainen lähihoitaja  Anne Karhu , 63, on äärimmäinen harvinaisuus. Hän on "työn sankareiden" eläkkeeksi kutsutulla työuraeläkkeellä ja nainen.
 Eläketurvakeskuksen tilastojen mukaan tällä hetkellä pitkään työelämässä olleille tarkoitetulla työuraeläkkeellä on kaikkiaan yhdeksän. Heistä kaksi on naisia.
 Suomessa on sentään kaikkiaan noin 1,5 miljoonaa eläkeläistä.
 – Kyllä tämä on tosi ihanaa aikaa, Karhu huokaa eläkkeelle päästyään.
 Karhu on tyytyväinen ratkaisuunsa hakea työuraeläkettä – eikä sen hakeminenkaan ollut kovin hankalaa.
 Mikä työuraeläkkeestä oikein tekee vain muutaman suomalaisen eläkemuodon?
 Pitkästä puurtamisesta pitäisi hyötyä
 Entisessä Neuvostoliitossa ryhdyttiin 1920-luvulla palkitsemaan parhaita työläisiä. Heitä kutsuttiin työn sankareiksi.
 Annettiin prenikka ja kunniakirja vähintään 35 vuotta työskenneelle erityisen ansioituneelle henkilölle. Joskus saattoi saada myös tavaralahjoja.
 Vuoteen 1991 mennessä työn sankareita oli yhteensä yli 20 000. Nimike oli ajan myötä muuttunut sosialistisen työn sankariksi. Sitten Neuvostoliitto hajosi.
 Suomessa "työn sankarin" on täytynyt paiskia töitä vähintään 38 vuotta. Se on vähimmäisvaatimus vuoden 2017 eläkeuudistuksessa kehitetylle  työuraeläkkeelle , jota ryhdyttiin oitis kutsumaan "työn sankarin" eläkkeeksi.
 Idea on vähän sama meillä ja naapurissa: vuosien työn pitäisi näkyä jossain.
 Harvojen herkku
 Eläkeiän rajaa nostettiin vuoden 2017 eläkeuudistuksessa. Vanhuuseläke alkoi karata niiltä pitkään raskaissa töissä olleilta, joiden krempat eivät vielä oikeuttaneet työkyvyttömyyseläkkeeseen.
 Kehitettiin työuraeläke, joka tarjoaa heille väylän päästä eläkkeelle hieman virallista vahuuseläkeikää aiemmin
 Työuraeläkkeen suosio on kuitenkin jäänyt vähäiseksi ja siitä hyötyneiden eläkeläisten määrä marginaaliseksi.
 Eläketurvakeskuksen tilastojen mukaan työuraeläkkeellä on tähän mennessä ollut viime ja tämän vuoden aikana yhteensä 32 henkilöä. Viime vuonna heitä oli 21 ja tänä vuonna 11.
 Työuraeläkkeen saaneet ovat olleet hyvin lähellä virallista vanhuuseläkeikäänsä, joten suurin osa on jo siirtynyt vanhuseläkkeelle.
 Tämän vuoden heinäkuun lopussa näistä kaikista "työn sankareista" oli työuraeläkkeellä vanhuuseläkettä odottamassa enää yhdeksän. Heistä vain kaksi on naisia.
 Paljon porua
 Työuraeläkeläisten määrä on käsittämättömän pieni verrattuna siihen poliittiseen vääntöön ja julkisuuteen, jonka uusi eläkelaji eläkeuudistuksen yhteydessä synnytti.
 Kaikki alkoi  Rukan lumilla  2009. Silloiselle pääministeri  Matti Vanhaselle  (kesk.) valaistui kesken hiihtoloman, että Suomen orastavaa kestävyysvajetta pitäisi torjua nostamalla eläkeikä 63:sta 65:een.
 Ay-järjestöt pillastuivat ja uhkasivat jopa yleislakolla. Raskasta ja pienipalkkaista työtä tekevät kauhistuivat eläkeiän karkaamista.
 Ajatus jalostui lopulta eläkeiän asteittaiseksi nostamiseksi. Tunnelmaa taltutettiin kehittämällä työuraeläke ja SAK, STTK ja Kuntatyönantajat sekä EK  hyväksyivät lopulta uuden eläkeratkaisun . Akava jäi sovun ulkopuolelle.
 Millaista on rasittuneisuutta ja kuluneisuutta aiheuttava työ? Suurta lihasvoimaa edellyttäviä tai lihaksia pitkäkestoisesti kuormittavia työliikkeitä Hengitys- ja verenkiertoelimistön erityisen voimakasta kuormittumista Kuormittavia ja hankalia työasentoja Voimaa tai suurta nopeutta vaativia toistuvia työliikkeitä sisältävä työ Työskentelyä erityisen vaativassa ja poikkeuksellista henkistä kuormitusta aiheuttava vuorovaikutteinen työ Työskentelyä jatkuvaa varuillaan oloa tai erityistä tarkkaavaisuutta edellyttävässä tehtävässä, jossa on korkea tapaturman tai onnettomuuden riski tai ilmeinen väkivallan uhka Lisäksi arvioidaan työn poikkeukselliset fysikaaliset tekijät kuten toistuva yötyö tai muutoin kuormittava vuorotyö Lähde: Eläketurvakeskus
 Nopeasti tajuttiin kuitenkin työuraeläkkeen tiukat ehdot. Sen voi saada 63 vuotta täyttänyt ja vähintään 38 vuotta rasittuneisuutta ja kuluneisuutta aiheuttavassa työssä ollut henkilö, jonka työkyky on sairauden, vian tai vamman vuoksi heikentynyt, mutta kuitenkin vähemmän kuin täyden työkyvyttömyyseläkkeen myöntäminen edellyttää.
 Hakuprosesissa kaikki vaatimuskohdat pitäisi vielä pystyä selvittämään kirjallisesti työhistorioin ja lääkärinlausunnoin.
 Näytti siltä, että eläkkeen voi saada vain yksijalkainen puolisokea kiviporariveteraani. Alkoi kirjoittelu siitä, että työuraeläke olisi  vain teollisuusmiesten eläkelaji .
 Toinen huomio oli se, että eläkehän on  käytännössä huononnettu työkyvyttömyyseläke  – eläkepotti ei enää karttuisi työuraeläkkeen aikana toisin kuin työkyvyttömyyseläkkeellä. "Työn sankari" jäisi vanhuuseläkkeelle pienemmällä eläkkeellä kuin pitkään työkyvyttömänä ollut.
 Ei ihme, että hakijoita ei ole ollut rynnäköksi asti.
 Suurta ryntäystä ei halutakaan
 Eläkeasiantuntijat ovat arvioineet, että työuraeläke ei olisikaan kovin vetovoimainen uudistuksen alkuvuosina. Eläkejakso jää silloin kovin lyhyeksi: 2018 se oli vain kolme kuukautta ja tänä vuonna 63 vuotta täyttäville puoli vuotta, eli se aika, jonka eläkeuudistus loitonsi vanhuuseläkkeen alinta alkamisaikaa.
 Moni ei ole halunnut lähteä hakemaan paljon paperityötä vaativaa eläkettä muutaman kuukauden takia.
 Toisin voi olla muutaman vuoden kuluttua. Silloin vuonna 1962 ja sen jälkeen syntyneet alkavat lähestyä 63 vuoden ikää ja vanhuuseläke siintää vasta parin vuoden päässä 65 vuoden ikäisenä.
 Silloinkaan Suomessa ei nähtäne suurta "työn sankarien" joukkoa.  Suomen Kuvalehti kertoi  eläkeuudistuksen suunnitteluvaiheessa käsiinsä saaneesta sosiaali- ja terveysministeriön muistiosta, jossa todettiin, ettei työuraeläkkeelle voisi päästää vuosittain yli 2 000:ta henkilöä.
 Edes poliisit ja palomiehet eivät voi päästä automaattisesti eläkkeelle alle 65-vuotiaina, vaan jokaisen työntekijän kohdalla pitää tehdä yksilöllinen arvio, muistiossa todettiin.
 Taustalla väijyi kestävyysvaje eikä millekään ammattikunnalle haluttu myöntää oikotietä eläkkeelle. Tarkoituksena oli päinvastoin tukkia niitä ja pidentää ihmisten työuria.
 Arkikokemus on hyvä
 Anne Karhun työuraeläke osoittaa, että sen saaminen ei ole aivan mahdotonta.
 Karhu valmistui perushoitajaksi 1976 ja on tehnyt 43 vuoden työuran lähihoitajana vanhustyössä. Hoitotyö on ollut fyysiesti raskasta ja aiheuttanut muun muassa nivelrikkoja.
 – Työn aiheuttamat rasitukset ovat jo useamman vuoden kropassani tuntuneet. Haittavaikutuksia on tullut arkeen, Karhu kertoo.
 Työuraeläkkeestä Karhu luki lehdestä.
 – Kun uudistus tuli viittasin silloin sille kintaalla. Vaivani eivät vielä olleet silloin sillä tasolla. Mutta nehän lisääntyivät ja työterveys sitten vinkkasi tästä minulle.
 Anne Karhun mukaan työuraeläkkeen hakeminen oli hieman työlästä, mutta sujui hyvin. Mikko Savolainen / Yle
 "Tämä olikin ihan selvä juttu"
 Hankalalta vaikuttanut hakumenettely hieman toppuutteli Karhua.
 – Kyllä se arvelutti. Siinä pisteessä, kun työterveyslääkäri sanoi, että tämä on ihan selvä juttu, niin ajattelin, että katin kontit – tämä mikään selvä ole, Varman lääkärithän ne tämän päättävät. Mutta loppujen lopuksihan tämä olikin ihan selvä juttu!
 Karhun mukaan kaikki sujui hyvin, vaikka toki hän joutuikin tekemään hakulomakkeiden ja työterveyslausuntojen hankkimisen lisäksi paljon paperityötä: työhistoriasta piti kirjoittaa kokonainen essee.
 Mukaan tulivat kaikki työpaikat, lasten syntymät, hoitovapaat, kaikki sairaudet ja sairauslomat. Työnantaja joutui kirjaileman toisen selonteon työstä ja Karhun työnkuvasta.
 Haku sujui hyvin ja nyt Karhulla on puoli vuotta "työn sankareille" räätälöityä eläkettä ennen vanhuuseläkkeelle siirtymistä. Aika oli muutenkin sopiva, sillä Karhun puoliso on ollut jo kolme vuotta eläkkeellä ja pari lastenlasta peruskouluikäisiä.
 Villasukan kantapään opettelua
 Varsinaista heikkoutta työuraeläkkeestä Karhu ei löydä.
 – Onhan tässä se, että eläke on sitten se, mikä se on tähän asti, eikä se enää siitä nouse. Mutta minulla ei ole tätä kuin puoli vuotta, niin eipä tulot sieltä paljoa enää nousisikaan, vaikka töissä olisinkin.
 – Ja kyllähän tämä on sellaisen henkisen vapautuksen tuonut!
 Karhulla ei ole suuria suunnitelmia eläkevuosien varalle. Nyt ehtii hoitaa pihaa ja harrastaa kelloon katsomatta.
 – Jotain uuttakin täytyy arkeen vielä tuoda. Jahka syksyn pimät tulevat, niin villasukan kantapään kutomisen ajattelin opetella. Pitää olla tavoitteita, "työn sankari" Karhu suunnittelee.
 Mariinsky-teatterin taiteellinen johtaja ja kapellimestari Valeri Gergijev sai Vladimir Putinilta työn sankarin mitalin vuonna 2013. Alexey Nikolsky / Ria Novosti / Kremlin Pool / EPA
 Työn sankareita nimitetään taas
 Ja kerrottakoon lopuksi, että työn sankarin arvonimi ei kadonnut Venäjältä Neuvostoliiton myötä. Presidentti  Vladimir Putin  otti sen  uudelleen käyttöön  vappuna 2013, jolloin prenikan rintaan sai viisi venäläistä työn sankaria.
 Se oli neljä vähemmän kuin työuraeläkeläisiä on Suomessa.

Työuraeläke on harvinaista herkkua: Vain yhdeksän ihmistä Suomessa saa uuden mallista eläkettä


Summary: Lappeenrannan Konnunsuolla mittarin lukema kohosi tänään 25,8 asteeseen.

Tästä tiistaipäivästä tuli poikkeuksellisen lämmin päivä, kun kello 15.30 Lappeenrannan Konnunsuolla mittarin lukema kohosi 25,8 asteeseen.
 Näin myöhäistä ja yhtä kuumaa hellepäivää ei ole koskaan aikaisemmin Suomen lämpötilojen mittaushistorian aikana koettu.
 17.9.1947 sekä Tampereella että Seinäjoella on mitattu 25,2 astetta. Se on mittaushistorian myöhäisin Suomessa mitattu hellepäivä.
 Sama 25,2 asteen lukema mitattiin  tänään iltapäiväivällä  Kristiinankaupungissa, mutta se jäi vähän Konnunsuota viileämmäksi.
 Konnunsuo sijaitsee Lappeenrannan keskustasta reilun 20 kilometrin päässä lähellä itärajaa. Konnunsuo on tunnetusti säiden ääripäiden paikka. Kesällä siellä mitataan usein lämpimimmät lukemat ja talvella kireimmät pakkaset.
 Konnunsuo on myös tunnettu lintujen syys- ja kevätmuuton seurantapaikka.
 Meteorologi  Pauli Jokinen  Ilmatieteenlaitokselta kertoo, että hellettä on silloin, kun lämmintä on yli 25 astetta.
 Myös Lappeenrannan keskustassa oli lämmintä, sillä helleraja jäi rikkoutumatta vain kolmella kymmenyksellä.
 Tämä saattaa jäädä tältä erää syyskuun viimeiseksi hellepäiväksi, sillä  ennusteet lupailevat  sään viilenevän.

Nyt tuli historiallinen hellepäivä – näin lämmintä syyskuun päivää ei ole aiemmin koettu


Summary: Helteistä kannattaa nauttia nyt, sillä loppuviikolla Suomeen saapuvat Atlantin myrskyjen rippeet.

Syyskuun 10. päivä ja helleraja rikki Kristiinankaupungissa!
 Kristiinankaupungissa Majakan mittausasemalla mitattiin kolmelta tiistai-iltapäivänä 25,2 lämpöastetta. Hellekisassa on mukana myös Lappeenranta, jossa korkein mitattu lämpötila oli tiistaina kolmeen mennessä 24,8 astetta.
 Hellepäivät tähän aikaan vuodesta ovat poikkeuksellisia. Tiistaista muodostuikin toiseksi myöhäisin hellepäivä Suomen mittaushistoriassa.
 Ilmatieteen laitoksen mukaan kesäkauden myöhäisin hellelukema on mitattu 17. syyskuuta vuonna 1947, jolloin mittari näytti 25,2 astetta.
 Tänään Kristiinankaupungissa ohitettiin toiseksi myöhäisimmän hellepäivän ennätys, joka oli mitattu 9. syyskuuta 2002 Mietoisissa Varsinais-Suomessa.
 Tiistaina lämpimintä on eteläisen Suomen sisäosissa. Keskiviikkona lämmin ilmamassa liikkuu Pohjois-Pohjanmaan, Kainuun ja Etelä-Lapin alueella, missä voidaan päästä huomennakin yli 20 asteen.
 Kovin kauan syyskuun lämmöistä ei kuitenkaan ehditä nauttia, sillä jo huomisesta alkaen sää alkaa viiletä, kun Suomeen saapuvat  Dorian- ja Gabrielle-myrskyjen rippeet .
 Lue lisää  Ylen sääsivuilta .
  Lue lisää: Kaiva esiin sateenvarjo, kumpparit ja villapaita: Hurrikaanien rippeet tuovat sateita ja navakkaa tuulta Suomeen loppuviikosta – hyvästi kesä

Helleraja rikki Kristiinankaupungissa – Tiistaista tuli mittaushistorian toiseksi myöhäisin hellepäivä


Summary: Jutta Urpilaisen poliittinen ura koki haaksirikon toukokuussa 2014, kun Antti Rinne syrjäytti hänet SDP:n puheenjohtajan paikalta.

Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK

Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) onnistui siirtämään kiusalliseksi kilpailijakseen kokemansa  Jutta Urpilaisen  (sd.) Brysselin kultahäkkiin.
 Urpilainen oli ennen viime kevään eduskuntavaaleja  kiinnostunut myös ministerin tehtävästä , mutta Rinne halusi entisen demarijohtajan lopullisesti sivuun kotimaan politiikasta.
 Urpilainen oli kiinnostunut SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtajan tehtävästä kevään 2015 eduskuntavaalien jälkeen, mutta Rinne torjui silloinkin Urpilaisen valinnan.
 Rinne ei tuntenut asemaansa puoluejohtajana vielä vakaaksi ja huhtikuussa 2015 hän  oli epäillyt  Urpilaisen käyvän kampanjaa häntä vastaan.
 Ensimmäinen nainen SDP:n johdossa
 Jutta Urpilainen nousi ensimmäisenä naisena SDP:n johtoon kesäkuussa 2008. Hän täytti saman vuoden elokuussa 33 vuotta ja koko maailma oli avoimena edessä.
 Urpilainen lupasi suuria muutoksia SDP:n poliittiseen linjaan ja toimintatapoihin. Hän halusi laajentaa sosiaalidemokraattien vetovoimaa uusiin kannattajaryhmiin ja kaventaa muun muassa SAK:n vaikutusvaltaa puolueessa.
 Urpilainen muistutti, että SDP ei ole SAK. Tämä linjaus  tuli Urpilaiselle myöhemmin kalliiksi.
 Puheenjohtajavaalissa Urpilaiselle hävinnyt  Erkki Tuomioja  kutsui Urpilaisen poliittista linjaa  unelmahötöksi.
 Kevään 2011 eduskuntavaaleissa Urpilaisen johtama SDP jäi kokoomuksen jälkeen kakkoseksi. Vaalitaistelussa Urpilainen oli yrittänyt padota  Timo Soinin  perussuomalaisten nousua tiukentamalla SDP:n maahanmuuttopoliittista linjaa otsikolla "Maassa maan tavalla".
 Tiukka linja eurokriisin hoidossa
 Oppositiossa SDP oli Urpilaisen johdolla arvostellut  Matti Vanhasen  (kesk.) ja myöhemmin  Mari Kiviniemen  (kesk.) porvarihallitusta ja valtiovarainministeri  Jyrki Kataista  (kok.) eurokriisin hoidosta.
 Kevään 2011 vaikeiden hallitusneuvottelujen jälkeen kokoomusjohtaja Jyrki Katainen kokosi kuuden puolueen sinipunahallituksen.
 Urpilaisesta tuli Kataisen hallituksen valtiovarainministeri, ja hän joutui lunastamaan lupauksiaan tiukemmasta linjasta eurokriisin ja muun muassa Kreikan tukipakettien käsittelyssä. Urpilaisen johdolla Suomi vaati  Kreikalta vakuuksia  tukilainoille.
 Valtiovarainministerit Jutta Urpilainen ja Wolfgang Schäuble vetivät talouskriisin aikaan yhdessä tiukkaa linjaa. Kuvassa ministerit marraskuussa 2011. Sebastian Kahnert / EPA
 SDP:n vasemmisto kukisti Urpilaisen
 Urpilaisen asema SDP:n sisällä heikkeni, kun puolueen vasemmisto ja monet ammattiyhdistysjohtajat arvostelivat hänen kallistuvan talouspolitiikassa liikaa oikealle.  Taitekohdaksi  muodostui Kataisen hallituksen maaliskuussa 2013 tekemä päätös keventää reippaasti yritysten verotusta.
 Ammattiliitto Pron ärhäkkänä puheenjohtajana tunnettu  Antti Rinne  onnistui kaatamaan Urpilaisen Seinäjoen puoluekokouksessa toukokuussa 2014. Rinne vei Urpilaiselta myös valtiovarainministerin salkun.
 Keväällä 2003 ensimmäisen kerran eduskuntaan Vaasan vaalipiiristä valittu Urpilainen asettui jälleen ehdolle vuoden 2015 vaaleissa, ja säilytti paikkansa eduskunnassa, vaikka SDP koki Rinteen johdolla raskaan vaalitappion.
 Kansainväliset tehtävät tarjosivat uuden tien
 Eduskunnassa Urpilainen suuntautui entistä vahvemmin kansainvälisiin tehtäviin. Ulkoasiainvaliokunnassa vuosina 2009–11 ja 2014–16 toiminut Urpilainen palasi valiokunnan jäseneksi helmikuussa 2017.
 Ulkoministeri Timo Soini kutsui Urpilaisen rauhanvälityksen erityisedustajakseen kesäkuussa 2017. Urpilaisen tehtävä painottui naisten ja nuorten roolin vahvistamiseen ja tehtävän alueellisena painopisteenä oli Afrikka.
 Urpilainen oli esillä SDP:n presidenttiehdokkaaksi tammikuun 2018 vaaleihin, mutta hän torjui ehdokkuuden.  Me Naiset -lehden  laajassa haastattelussa heinäkuussa 2017 Urpilainen kertoi kieltäytyneensä presidenttiehdokkuudesta äitiyden takia.
 Jutta Urpilainen ja puoliso Juha Mustonen Itsenäisyyspäivän Juhlavastaanotolla 2015. AOP
 Urpilainen ja hänen puolisonsa  Juha Mustonen  adoptoivat vuonna 2016 vuoden ikäisen poikalapsen Kolumbiasta. Johannes sai kesällä 2019 sisaren, kun perheeseen adoptoitiin kolmevuotias tyttö Kolumbiasta.
 Urpilainen oli jälleen ehdolla viime kevään eduskuntavaaleissa ja hän  keräsi Vaasan vaalipiiristä  runsaat 11 000 ääntä.
 Lue myös:
 Jutta Urpilainen Turun Eurooppa-foorumissa: Talouteen tai ulkosuhteisiin liittyvä EU-komissaaripesti kiinnostaa
 EU-komissaariksi nouseva Jutta Urpilainen sai Antti Rinteeltä jättipotin – Kreikan kriisi toi Urpilaiselle "Täti Tiukan" maineen
 Jutta Urpilainen ei pelkää olla lasikattojen rikkoja – Jos nimitys komissaariksi tulee, Brysseliin lähtee koko perhe

Jutta Urpilaisen tie Brysseliin – Antti Rinne halusi eroon varjostaan


Summary: Elinkeinoelämän keskusliitto vaatiikin teräviä työllisyyspäätöksiä ensi viikon budjettiriihessä.

Yritykset eivät luota pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) hallituksen kykyyn tehdä työllisyyttä parantavia päätöksiä, ilmenee Elinkeinoelämän keskusliiton EK:n yrittäjäpaneelista.
 Kyselyyn vastanneista yrittäjistä neljä viidestä ei usko hallituksen kykyyn edistää työllisyyttä. Lisäksi lähes 90 prosenttia vastaajista epäilee, ettei hallitus saavuta tavoitettaan työllisyyden parantamisesta.
 Yrittäjien usko Rinteen hallituksen työllisyystoimiin on nyt huomattavasti heikompi kuin  Juha Sipilän  (kesk.) porvarihallituksen aikana kaksi vuotta sitten.
 Syksyllä 2017 neljäsosa yrittäjistä sanoi luottavansa hallituksen kykyyn edistää työllisyyttä. Nyt vastaava lukema oli neljä prosenttia.
 Rinteen hallituksen keskeisenä tavoitteena on nostaa työllisyysaste 75 prosenttiin tämän hallituskauden aikana. Tavoite vaatii työllisten määrän lisäämistä 60 000 ihmisellä aiempiin ennusteisiin nähden.
 EK:n kyselyyn vastasi elo-syyskuussa 411 työnantajayrittäjää, joiden yrityksillä on yhteensä noin 4 800 työntekijää.

EK: Yritykset eivät luota Rinteen hallituksen kykyyn tehdä työllisyystoimia


Summary: Metsäyhtiö UPM sanoo sulkevansa Raumalla aikakauslehtipaperia tuottavan paperikoneensa vuoden loppuun mennessä. Kahden muun koneen tuotanto jatkuu normaalisti.

Rauman kaupunginjohtaja  Kari Koski  sanoo, että  UPM:n ilmoitus  aikakauslehtipaperia valmistavan koneen sulkemisesta on valitettava tieto perinteiselle paperintuotantopaikkakunnalle.
 – Tämä oli isku, jota ei olisi toivonut, mutta kun se on tullut, siihen on otettava kiinni. Tämmöistä maailma on, sitä paperilaatua ei pystytä Suomessa kilpailukyisesti tuottamaan.
 Kaupunginjohtaja Koski sanoo, että hänellä ei ole vielä tarkkoja tietoja yksityiskohdista eli mahdollisista eläkejärjestelyistä. Kaupunki pyrkii kuitenkin kaikin mahdollisin voimin auttamaan työpaikkansa menettäviä.
 Arvioitu henkilöstön vähennys on 179 henkilöä eli kolmasosa UPM:n Raumalla olevasta henkilökunnasta.
 – Vaikutus Rauman työttömyysasteeseen on suunnilleen yksi prosentti, mutta täytyy muistaa, että jokaiselle yksittäiselle ihmiselle tilanne on hankala, kaupunginjohtaja Koski muistuttaa.
 – Raumalle on tulossa yli tuhat uutta työpaikkaa eli kyllä tässä pärjätään, mutta työpaikat eivät ole tietenkään aivan samantasoisia kuin paperitehtaalla, koska siellä on aika kovat palkat.
 Kaupunginjohtaja Koski arvioi, että Rauman imagolle paperikoneen alasajolla ei ole merkitystä.
 – Näitä pysäytyksiä on ollut muuallakin. Toivottavasti niitä ei enää Suomeen tule.

Rauman kaupunginjohtaja UPM:n paperikoneen alasajosta: "Isku, jota ei olisi toivonut"


Summary: Hämeen luontoon pääsee entistä helpommin, kun retkeilyalueiden reittejä, opasteita ja palveluja kunnostetaan.  Samalla tarkoitus on purkaa Etelä-Suomen retkeilyalueiden viikonloppuruuhkia.

Hämäläiset luontokohteet vetävät vuosittain kymmeniätuhansia retkeilijöitä ja pääkaupunkiseudun läheisyys kasvattaa kävijäjoukkoa koko ajan. Liesjärven ja Torronsuon kansallispuistot sekä Evon retkeilyalue purkaisivat viikonloppuisin esimerkiksi Nuuksion retkeilijäruuhkia, mikäli palvelut olisivat paremmassa kunnossa. Vuosien saatossa paikat ovat alueella pikkuhiljaa rapistuneet ja vierailijat ovat alkaneet vaatia parannusta. Nyt seuraavien kahden vuoden aikana Metsähallitus kunnostaa hämäläisiä palveluita miljoonalla eurolla.
 – Tässä puhutaan todella merkittävästä hankkeesta. SIllä saadaan tehtyä paljon näkyvää, Me korjaamme taukopaikkoja, kehitämme reittejä ja parannamme opastusta, sanoo puistonjohtaja  Tuula Peltonen  Metsähallituksesta..
 Suunnitelmien mukaan Liesjärven kansallispuistoon rakennetaan uusi esteetön, yleisölle varattava taukopaikka sekä noin puolen kilometrin reitti, jossa on helppo kulkea lastenrattaiden kanssa sekä autettavasti pyörätuolilla ja rollaattoreilla.
 Torronsuon kansallispuistossa parannetaan Kiljamon alueen palveluja, Lammin Evolla selkiytetään ja lisätään opastusta, tehdään maastopyöräilyreitistö ja rakennetaan myös esteetön reitti. Päijänteen kansallispuistossa kunnostetaan Päijätsalon historiallinen näkötorni, sekä kehittään Pulkkilanharjun ja Kelventeen palveluja. Hämeen Ilvesreitistö saa lisää opastauluja ja isompia pysäköintialueita sen lisäksi, että Lopella Melkuttimelle rakennetaan uusi taukopaikka.
 Saavutettavuus paranee
 Erityistä huomiota kiinnitetään luontokohteiden saavutettavuuteen. Se ei koske yksistään esteettömiä reittejä, lastenrattaiden ja pyörätuolien tarpeita vaan myös sitä, että parkkipaikat riittävät.
 – Meillä on sellainen positiivinen tilanne, että ihmiset ovat löytäneet luonnossa liikkumisen ja yhä uusia kohderyhmiä tulee alueelle. Me haluamme tarjota helposti saavutettavia ja monipuolisia luontokohteita, rohkaista ihmisiä lähtemään luontoon. Nämä hämäläiset kohteet sijaitsevat lähellä suuria väestökeskittymiä ja ne soveltuvat esimerkiksi viikonloppuretkeilyyn, sanoo puistonjohtaja Tuula Peltonen.
 Kunnostusten suunnittelu pyritään tekemään syksyn aikana niin, että töiden kilpailutus voidaan tehdä talven aikana. Joillakin kohteilla varsinaisiin töihin on tarkoitus päästä jo keväällä, kertoo suunnittelija  Teija Sarin  Metsähallituksesta.
 – Sen jälkeen muun muassa liikuntaesteisille on helpompi tulla tänne, kun heille on omia reittejä mitä kulkea, toteaa Sarin.
 Tammelassa luonto on ykkösbrändi
 Matkaoppaita julkaiseva Lonely Planet kertoi hiljattain, että  Suomi on valittu vuoden 2019 parhaaksi luontomatkakohteeksi . Arvio perustuu britannialaisen luksusmatkoja järjestävän True Luxury Travel-matkatoimiston kansainväliseen vertailuun.
 – En ole yhtään yllättynyt tästä. Luonto on meitä lähellä ja meillä on hienoja kohteita. Suomi on harvaan asuttu maa ja miellä on paljon metsiä, soita, vesistöjä, hienoja maisemia ja monipuolista luontoa. Tämä on meidän vetovoimatekijä ja valttikortti, kehuu puistonjohtaja Tuula Peltonen.
 Tammelassakin vertailun tulos on otettu ilolla vastaan, sillä kunnan alueella sijaitsevat Liesjärven ja Torronsuon kansallispuistot. Tammela onkin nostanut luonnon ja kansallispuistot ykkösbrändikseen ja tavoitteena on satatuhatta vuosittaista kävijää.
 – Meidän tunnettuus ja meidän tulevaisuus rakentuu luontokuntabrändin varaan. Ja silloin meillä on kaksi kansallispuistoa plus Saaren kansanpuisto. Näiden varaan rakennamme tulevaisuutta. Me olemme itseasiassa aika varmoja siitä, että tämä tulevaisuus tulee olemaan erittäin hyvä, uskoo Tammelan kunnanjohtaja  Kalle Larsson .

Lastenrattailla pitkospuita pitkin ja taukopaikka syntymäpäivävieraille – Metsähallitus vastaa Torronsuon ja Liesjärven kasvavan kävijäjoukon palveluvaatimuksiin


Summary: Reuters-instituutin raportin mukaan Yle on kansalaisten mielestä luotettavampi kuin esimerkiksi BBC.

Yle kipusi luotettavuudessa ykkössijalle kahdeksan eurooppalaisen yleisradioyhtiön vertailussa. Suomalaisten näkemys Ylestä oli luotettavampi kuin esimerkiksi brittien näkemys Iso-Britannian yleisradioyhtiö BBC:stä. Yle sai luottamuksessa arvosanan 7,77 asteikolla 1–10.
 Oxfordin yliopiston Reuters-instituutin vertailun mukaan Ylen uutissisällöt myös tavoittivat kansalaiset muita yleisradioyhtiöitä tasapuolisemmin, riippumatta lukijoiden, kuulijoiden ja katselijoiden poliittisista mielipiteistä.
 Myös muut vertailun yleisradioyhtiöt tavoittivat oman maansa kansalaiset melko laajasti poliittisesta suuntautumisesta riippumatta. Useissa maissa yleisradioyhtiön sisältöihin luottivat enemmän poliittisesti vasemmalle suuntautuneet kuin oikealle suuntautuneet kansalaiset.
 – Teemme luotettavan uutisoinnin puolesta päivittäin töitä ja siksi tulos on hieno. Tavoitamme hyvin kaikki suomalaiset riippumatta heidän yhteiskunnallisista näkemyksistään, Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan vastaava toimittaja  Jouko Jokinen  sanoo Ylen tiedotteessa.
 Nuorten tavoittaminen vaikeaa
 Kaikkien kansalaisten tavoittaminen on yleisradioyhtiöille entistä vaikeampaa.
 Esimerkiksi nuorten tavoittaminen verkon uutissisällöillä on haastavaa. Useissa vertailuun osallistuneissa mediataloissa nuorten tavoittaminen oli kolmen vuoden aikana heikentynyt. Yle Uutisten verkkosisältöjä käytti tämän vuoden alussa viikoittain 27 prosenttia alle 25-vuotiaista suomalaisista.
 – Nuorten tavoittamiseksi olemme koonneet Yle Uutisissa verkoston, joka keskittyy tekemään uutissisältöjä nimenomaan nuoremmille yleisöille, Jouko Jokinen sanoo.
 Reuters-instituutin vertailussa oli Ylen lisäksi mukana seitsemän muuta eurooppalaista yleisradioyhtiötä: BBC (Iso-Britannia), ARD (Saksa), France Tv / Radio France (Ranska), RAI (Italia), RTVE (Espanja), EPT (Kreikka) ja Cesky rozhlas (Tsekki).
 Kyselyyn osallistui noin 2 000 henkilöä kustakin maasta. Aineisto kerättiin tämän vuoden alussa. Yle on yksi tutkimuksen tilaajista.
 Linkki tutkimukseen:  Old, Educated and Politically Diverse: The Audience for The Public Service News (2019)

Eurooppalaisten mediatalojen vertailu: Yle nousi luotettavuudessa ykköseksi


Summary: Suomen kanssa samoissa osuuksissa pyörivät Latvia, Itävalta ja Slovenia. Tanska, Ruotsi ja Norja edellä Suomea.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö OECD nostaa esiin tänään julkistetussa koulutusraportissaan, kuinka Suomessa korkeakoulutettujen osuus väestöstä on meillä edelleen OECD:n ja EU:n keskiarvoa pienempi. Osuus on kyllä kasvanut viimeisen 10 vuoden aikana, mutta paljon hitaammin kuin läntisten teollisuusmaiden järjestön OECD:n 36 jäsenmaan keskiarvo.
 Suomessa korkeakoulutettujen osuus on noin 41 prosenttia, kun OECD-maiden keskiarvo on 44 prosenttia. Suomen kanssa samoissa osuuksissa pyörivät Latvia, Itävalta ja Slovenia. OECD-keskiarvon yläpuolella ovat muun muassa Tanska, Ruotsi ja Norja. Suomen pitkän ajan tavoitteekseen asettamassa noin 50 prosentissa ovat nyt muun muassa Yhdysvallat, Britannia ja Sveitsi.
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Opetus- ja kulttuuriministeriön mukaan korkeakoulutettujen osuus on Suomessa OECD-keskiarvoa pienempi, koska Suomessa korkea-asteen koulutus aloitetaan OECD-keskiarvoa myöhemmin ja korkeakoulutuksen aloittaa hieman OECD-keskiarvoa pienempi osa nuorisoikäluokista. Suomessa aloitusikä on keskimäärin 24, OECD-keskiarvo on 22 vuotta.
 Hallitus lupaa lisää
 Opetus- ja kulttuuriministeriö on pyytänyt asiantuntijakommentin raportin julkistustilaisuuteen professori  Jussi Kivistöltä  Tampereen yliopistosta. Kivistön mielestä vertailu ontuu, koska koulutusrakenteet poikkeavat maittain niin paljon, että maavertailu on hankalaa.
 – Rakenteeltaan Suomen kanssa vertailukelpoiset, 50 prosentin tavoitteeen ylittävät järjestelmät ovat vain Liettuassa ja Sveitsissä.
 Korkeakoulutuksen ja tutkimuksen visiossa on asetettu tavoite, jonka mukaan 50 prosenttia ikäluokasta 25–34-vuotiaat olisi suorittanut korkeakoulututkinnon vuoteen 2030 mennessä. Tavoitteen toteutuminen edellyttää 9 prosenttiyksikön nousua reilussa 10 vuodessa. Vuosina 2008–2018 nousu oli 3 prosenttiyksikköä.
 Rinteen hallitus lupaa hallitusohjelmassaan lisätä korkeakoulutuksen aloituspaikkoja merkittävästi hallituskauden aikana. Sillä etsitään ratkaisuja koulutustason nostoon, hakijasuman purkamiseen sekä alojen ja alueiden osaajapulaan.
 Kivistö epäilee asetetun 50 prosentin mielekkyyttä. Yhden luvun asettaminen tavoitteeksi yksinkertaistaa liikaa itse asiaa.
 – Mielestäni pitäisi katsoa alakohtaista tarjontaa ja kysyntää. Jo niissä on hirveitä eroja aloittain.
 – Ja mistä me tiedämme, että meillä on tarjota korkeakoulutetuille työpaikka 10 vuoden kuluttua? Tosin nythän meillä on kohtuullisen hyvä tilanne, kun katsoo korkeakoulutettujen työllisyyttä. Heidän työllisyytensä on parantunut viime vuosina.
 Ministeriö haluaa lisää
 Suomi panostaa korkea-asteen koulutukseen hiukan OECD-keskiarvoa enemmän bruttokansantuotteeseen suhteutettuna. Suomen osuus on 1,7 prosenttia bkt:sta (v. 2016), kun OECD-keskiarvo on 1,5 prosenttia. Esimerkiksi Hollannin ja Ruotsin koulutuspanostukset ovat samaa luokkaa. Selvästi enemmän korkeakoulutukseen satsaa OECD:n mukaan mm. Yhdysvallat (2,5%), mutta siellä rahoitusta ropisee enemmän yksityiseltä puolelta kuin Suomessa.
 – Suomi investoi korkeakoulutukseen erittäin paljon julkista rahoitusta. Sen osuus on yksi korkeimmista maailmassa, samaa luokkaa Tanskan, Norjan ja Itävallan kanssa. Korkeakoulujen yksityisen rahoituksen osuus on meillä vain 2–3 prosenttia, Kivistö sanoo.
 Kivistön mukaan kääntöpuoli tässä on, että jos halutaan merkittävästi lisätä korkeakoulutuksen rahoitusta, se voi tulla vain yksityiseltä puolelta, koska "julkinen rahoitus on viety kansainväliseen tasoon verrattuna tappiin".
 Opetus- ja kulttuuriministeriö esittää budjettiehdotuksessaan, että korkeakouluissa aloituspaikkoja lisätään vähintään 5 000 opiskelijalle. Ministeriö ehdottaa laajennukseen ensi vuodelle 40 miljoonaa euroa, josta yliopistoille 24 miljoonaa euroa ja ammattikorkeakouluille 16 miljoonaa euroa.
 Kaikkinensa ministeriö ehdottaa korkeakouluopetukseen ja tutkimukseen yhteensä 3,4 miljardia euroa ensi vuodelle. Lisäystä edellisvuoteen on 257 miljoonaa euroa.
 Koulutuksen lisämiljoonista päätetään syksyn budjettiriihessä. Neuvottelut rahoituksesta ovat edelleen kesken.

Raportti: korkeakoulutettujen osuus väestöstä Suomessa alle
EU:n keskiarvon – hallitus lupaa lisätä korkeakoulutuksen aloituspaikkoja merkittävästi


Summary: Tuleva puheenjohtaja Ursula von der Leyen julkistaa uuden EU-komission kokoonpanon iltapäivällä. Samalla selviää, millaiseen tehtävään Jutta Urpilainen tulee ehdolle.

Nimet tiedetään jo, mutta tittelit selviävät vasta tänään iltapäivällä, kun komission tuleva puheenjohtaja  Ursula von der Leyen  astuu toimittajien eteen komission päämajassa Berlaymontissa kello 13 Suomen aikaa.
 Eilen julkistetulla uuden komission nimilistalla on 13 naista ja 14 miestä. Suomen ehdokas  Jutta Urpilainen  (sd.) on  ilmoittanut olevansa kiinnostunut  joko talouteen tai tutkimukseen ja innovaatioihin liittyvästä tehtävästä.
 Vaikka salkkujako on pysynyt poikkeuksellisen hyvin salassa, jotakin kuitenkin tiedetään. EU-johtajat päättivät kesäkuussa, että ulkosuhteista vastaavaksi komissaariksi ehdotetaan espanjalaista  Josep Borrellia .
 Poliittisen tasapainon säilyttämiseksi komission varapuheenjohtajiksi nousevat demarien  Frans Timmermans  Alankomaista ja liberaalien  Margrethe Vestager  Tanskasta.
 Von der Leyenin salkkulista on vasta ehdotus. Euroopan parlamentin pitää vielä hyväksyä ehdokkaat. Kuulemistilaisuuksia pidetään valiokunnissa lähiviikkoina.
 Kuulemiset eivät ole läpihuutojuttu. Esimerkiksi Unkarin ehdottama  László Trócsányi  on  herättänyt jo ennakkoon vastustusta  parlamentissa, sillä hän on ollut oikeusministerinä toteuttamassa pääministeri  Viktór Orbánin  uudistuksia, joiden takia nykyinen komissio on käynnistänyt rikkomusmenettelyitä Unkaria vastaan.
 Tänään julkistettava kokoonpano on ensimmäinen, jossa Britannialla ei ole omaa komissaaria sitten vuoden 1973. Naisten osuus on historiallisen korkea. Nykyisessä  Jean-Claude Junckerin  johtamassa kokoonpanossa naisia on vain kahdeksan.
 Myös Urpilaisen nimitys on uraauurtava, sillä  Suomen aiemmat komissaarit ovat olleet miehiä  liki neljännesvuosisadan kestäneen jäsenyyden ajan. Myös kaikki heidän kabinettipäällikkönsä ovat olleet miehiä.
 Euroopan komissio on ainoa unionin kolmesta toimielimestä, jolla on valta tehdä lakiesityksiä. Se myös valvoo sitä, että jäsenmaat noudattavat sopimuksia, ja vie tarvittaessa rikkomukset EU-tuomioistuimen ratkaistaviksi.
 Komissaariehdokas Jutta Urpilainen eduskunnan suuren valiokunnan kuultavana Turun Eurooppa-foorumilla 30. elokuuta. Roni Lehti / Lehtikuva

Miten painavan salkun Jutta Urpilainen saa? Yle seuraa, katso suorana kello 13


Summary: Raumalta vähenisi sulkemisen myötä 179 työpaikkaa.

Metsäyhtiö UPM aikoo sulkea paperikoneen Raumalla.
 Rauman SC-paperikone numero 2 on suunniteltu suljettavaksi tämän 2019 loppuun mennessä. Yt-neuvottelut alkavat jo tänään. Kahden jäljelle jäävän paperikoneen tuotanto jatkuu Raumalla normaalisti. Arvioitu henkilöstön vähennys on 179 henkilöä.
 UPM tekee myös useita muita muutoksia toiminnassaan. Tavoitteena on vähentää päällystämättömän paperin tuotantokapasiteettia. Tämän pitäisi vahvistaa yhtiön kilpailukykyä.
 UPM suunnittelee muun muassa myyvänsä Chapellen sanomalehtipaperitehtaan Grand-Couronnessa, Ranskassa.
 Suunnitelmien toteutuminen tarkoittaisi kokonaisuudessaan, että UPM:n SC-kapasiteetti pienentyisi 265 000 tonnilla ja sanomalehtipaperikapasiteetti 240 000 tonnilla.
 Suunnitelman toteuttamisesta tulisi UPM:n arvion mukaan 20 miljoonan euron vuosittaiset säästöt.

UPM aikoo sulkea paperitehtaan Raumalla


Summary: Tampereen pormestari Lauri Lyly on tyytyväinen siihen, että valtio aloittaa kuntien kanssa neuvottelut pääradan jätti-investoinnin suunnittelusta.

Tampereen pormestari  Lauri Lyly  (sd.) kiittää liikenne- ja viestintäministeri  Sanna Marinia  (sd.) esityksestä aloittaa neuvottelut Tampereen tunnin junan suunnittelusta.
 – Neuvotteluihin on otettava mukaan kaikki pääradan varrella olevat kunnat. Nyt katsotaan, saadaanko kasaan vaadittu 49 prosentin rahoitusosuus kunnilta ja Finavialta, Lyly sanoo.
 Lylyn mukaan Marinin tiedotustilaisuudessa esillä ollut asukasluvun mukainen rahoitusosuus tuntuu oikealta tavalta.
 – Suunnittelutyö täytyy saada kuitenkin etenemään nopeammin kuin esitetyissä 6–8-vuodessa, koska suunnittelun rahoitustapa on nyt selvä. Meidän on varmistettava Suomiradan mahdollisuus osallistua EU:n seuraavaan rahoituskierrokseen, Lyly sanoo tiedotteessa.
 Liikenne- ja viestintäministeri Sanna Marin lupasi  tiedotustilaisuudessa  valtion rahaa pääradan suunnitteluun. Ehtona on, että kunnat lähtevät rahoitukseen mukaan. Marinin mukaan myös Finavia voisi osallistua suunnittelun rahoittamiseen.
 Ministeri aloittaa lähiaikoina neuvottelut kuntien kanssa yhteyksien suunnittelusta. Tampereen ja Helsinki-Vantaan lentokentän välisen radan rakentaminen voisi alkaa 2020-luvun lopulla ja liikennöinti 2030-luvulla.
 Mukana ratapotissa on myös Helsingin ja Turun välisen junayhteyden suunnittelu.
 Marinin mukaan näyttää siltä, että myös EU:lta olisi herumassa rahaa hankkeisiin.
 Pääratainvestoinnin alustava kustannusarvio on 5,5 miljardia euroa. Tähän sisältyy myös Helsinki-Vantaan kautta kulkeva niin kutsuttu lentorata.

Ministeri lupasi rahaa Tampereen tunnin junaan – Pormestari Lauri Lyly vaatii nopeampaa suunnitteluaikataulua


Summary: Hallitusneuvos Ismo Tuomisen mukaan lääkärihelikopteritoiminnan siirtäminen valtiolle toisi synergiaetuja.

Valtio alkaa neuvotella lääkärihelikopteritoimintaa hallinnoivan FinnHEMSin muuttamisesta valtionyhtiöksi. Talouspoliittinen ministerivaliokunta linjasi asiasta kokouksessaan tiistaina.
 Tavoitteena on, että valtio ostaisi FinnHEMSin kaikki osakkeet ja ottaisi vastuulleen lääkärihelikopteripalveluiden toteutuksen ja hallinnoinnin kahdeksassa tukikohdassa viimeistään vuoden 2022 alussa.
 Tällä hetkellä FinnHEMSin omistavat yhtä suurin osuuksin Suomen viisi yliopistollista sairaanhoitopiiriä. Lentotoiminta on kilpailutettu ja sitä hoitaa kaksi yritystä, joiden sopimukset päättyvät vuoden 2021 lopussa.
 Tavoitteena on, että jatkossa FinnHEMS tuottaa lentotoiminnan itse ja hankkii myös omat helikopterit ja ohjaamomiehistöt.
 Jatkossa sama taho hoitaisi maksamisen ja hallinnoinnin
 Hallitusneuvos  Ismo Tuominen  sosiaali- ja terveysministeriöstä sanoo, että FinnHEMSin muuttaminen valtionyhtiöksi toisi synergiaetuja.
 – Tällä hetkellä helikopterilentämisen menot, 29 miljoonaa euroa, maksetaan valtion budjetista. Ideana on, että jatkossa maksaja ja yhtiön hallinnoija olisivat sama taho, Tuominen sanoo.
 Suunnitelmien mukaan FinnHEMSistä tulisi valtionyhtiö viimeistään vuoden 2022 alussa. Samalla lentotukikohtien määrä nousisi kuudesta kahdeksaan.
 – Jatkossa FinnHEMS valtionyhtiönä hoitaa koko kuvion, toisin kuin nyt. Tärkein etu on se, että pystytään vahvistamaan yhteistytötä myös Rajavartiolaitoksen ja Puolustusvoimien helikopteritoimintojen kanssa.
 Vaikka lääkärihelikopteritoiminnan hallinnointi jatkossa siirtyisi valtiolle, sairaanhoitopiirit vastaisivat edelleen varsinaisesta ensihoidosta. STM:n Ismo Tuomisen mukaan sairaanhoitopiirit ovat alustavissa neuvotteluissa suhtautuneet myönteisesti FinnHEMSin muuttamiseen valtionyhtiöksi.
 FinnHEMS Oy on vastannut lääkärihelikopteritoiminnasta vuodesta 2012 asti, jolloin entisen Medi-Helin toiminta siirtyi sen vastauulle.

Lääkärihelikoptereista vastaava FinnHEMS halutaan valtion omistukseen


Summary: Berliinin teknologiamessuilla esiteltiin koirille ja kissoille suunniteltua robottia, joka pitää seuraa, kun kotiväki on poissa.

Robotin nimi, Varram Pet Fitness viittaa siihen, että sen tarkoitus on pitää kotiin jäävä lemmikki aktiivisena ja "fittinä" eli hyvässä kunnossa. Ja pitää lisäksi seuraa.
 Valmistajan edustaja  Ji-Yang Lee  avaa robotin sielunelämää näin:
 – Sen päätarkoitus on viihdyttää lemmikkiä, jotta sillä ei olisi tylsää ollessaan yksin. Robotti aktivoi lemmikkiä liikkumaan ja antaa pieniä makupaloja niin, että eläin myös tulee ruokittua.
 Eikä siinä vielä kaikki. Laitteeseen kuuluvan kännykkäsovelluksen avulla voi seurailla, miten paljon koira tai kissa liikkuu päivän aikana.
 Makupaloilla rakennetaan kiintymyssuhdetta koneeseen
 Aivan kuten ihmiset, lemmikkieläimetkään eivät suhtaudu robotteihin ilman epäluuloja.
 Valmistaja onkin kehittänyt robottiin ovelan ominaisuuden, jolla lemmikki yritetään saada tykkäämään robotista.
 – Aluksi eläimet ovat erittäin hermostuneita, koska ne eivät oikein tiedä mitä tehdä robotin kanssa. Mutta aloittaja-asetuksilla se liikkuu hitaasti ja tekee vain pieniä liikkeitä, jotta eläin voi tottua siihen. Lisäksi robotti voi myös sylkeä välipaloja, joihin lemmikki voi keskittyä ja rakentaa siihen yhteyttä.
 Varram on jo tullut myyntiin Etelä-Koreassa, Yhdysvalloissa ja Japanissa.
 Reutersin haastattelusta ei käy ilmi, onko valmistajalla suunnitteilla myös ominaisuus, jonka avulla robotti käyttäisi lemmikkiä tarpeillaan.

Robotista pelastus kotiin yksin jäävälle lemmikille? – Sylkee makupaloja ja juoksuttaa pitkin huushollia


Summary: Nainen puhalsi lähes promillen lukemat Harjavallassa mutta selitti nauttineensa alkoholia vasta ajauduttuaan ulos tieltä.

Poliisi kertoo saaneensa kiinni epätavallisen iäkkään epäillyn rattijuopon.
 Vuonna 1938 syntynyt nainen jäi kiinni Harjavallassa Satakunnassa maanantai-iltana. Hän oli ajautunut Ylöjärventieltä nurmialueelle ja törmännyt valaisinpylvääseen ja postilaatikkotelineeseen. Auto vaurioitui.
 Nainen ehti jo päästä kotiinsa ennen kuin paikalle tulleet pelastuslaitoksen työntekijät saivat hänet tavoitettua ja puhallutettua. Ensimmäinen puhallus antoi tulokseksi lähes 0,8 promillea, ja poliisin 20 minuutin kuluttua tekemä puhallutus näytti jo 0,97 promillen lukemia.
 Nainen selitti poliisille, että oli nauttinut alkoholia vasta päästyään kotiin ja silloinkin vain suullisen verran lääkkeeksi. Konjakki oli hänen selityksensä mukaan tarkoitettu jalkojen terveysongelmien hoitoon.
 Poliisi kertoo epäilevänsä naista rattijuopumuksesta ja liikenneturvallisuuden vaarantamisesta. Hänet määrättiin väliaikaiseen ajokieltoon, ja häneltä otettiin kaksi verikoetta rattijuopumusepäilyn varmistamiseksi.

81-vuotias nainen ajautui ulos tieltä – kertoi nauttineensa konjakkia "lääkkeeksi"


Summary: Kiinteistöliiton mukaan erityisesti sähkön siirtomaksut, kaukolämpökustannukset ja kiinteistövero ovat kallistuneet.

Kiinteistöliiton tuoreen vertailun mukaan kalleimmassa kaupungissa eli Rovaniemellä asuva joutuu maksamaan kiinteistökuluja jopa toista tuhatta euroa enemmän vuodessa kuin vertailun halvimmassa kunnassa asuva.
 Selvityksessä on vertailtu kiinteistöön kohdistuvia veroja ja kaukolämpö-, sähkö-, ja vesimaksuja sekä jätehuoltokuluja.
 Vertailun esimerkki taloyhtiön kiinteistökustannukset olivat Rovaniemellä 3,18 euroa neliötä kohti kuukaudessa. Halvimmassa kunnassa Kempeleessä neliökustannus on yli euron halvempi, 2,15 euroa neliötä ja kuukautta kohti. Yhdeksänkymmentäneliöisessä kerrostaloasunnossa tämä tekee vuodessa lähes 1100 euroa
 Rovaniemeläinen  Juhani Jussila  kertoo havainneensa kustannusten nousun arjessaan.
 – Olen seurannut, koska olen maksajan paikalla. Ei se näytä yhtään hyvältä. Lisää kustannuksia on tullut, kiinteistövero ja myös muut maksut ovat nousseet, Jussila sanoo.
 Kempeleessäkin toimivan Kiinteistötahkola Oy:n isännöitsijän  Vesa Heikkisen  mukaan Kempeleen kustannustason takana ovat kohtuulliset kaukolämpökustannukset ja kiinteistöverot, mutta myös tonttien hinnat ovat Kempeleessä edulliset niin valtakunnallisessa kuin seudullisessakin vertailussa.
 – Kyllä siinä pieni ero on Kempeleen eduksi myös Ouluun nähden. Mutta ei niin iso, että kannattaisi muuttaa, epäilee Heikkinen.
 Rovaniemen jälkeen vertailussa kalleimpia kuntia ja kaupunkeja olivat Raisio, Vihti, Helsinki ja Lappeenranta. Halvimmat olivat Kempele, Raahe, Kokkola, Tornio ja Pietarsaari.
 Kiinteistökulut nousseet yli satasen vuodessa
 Niin sanotun indeksitalon kuluvertailu paljastaa, että kiinteistökustannukset ovat nousseet viime vuosina Rovaniemellä merkittävästi nopeammin kuin monissa muissa Suomen kaupungeissa Helsinkiä lukuunottamatta.
 Yhdeksänkymmentäneliöisessä vertailuasunnossa asuva rovaniemeläinen maksaa tänä vuonna kiinteistökustannuksia yli 450 euroa enemmän kuin vuonna 2014. Helsingissä kustannukset ovat nousseet samassa ajassa yli 600 eurolla.
 – Kyllä se on huolestuttavaa kaupungin imagon kannalta, moittii rovaniemeläinen Juhani Jussila.
 Rovaniemen kaupunginhallituksen puheenjohtajaa  Liisa Ansalaa  nousu ihmetyttää. Hänen mukaansa taksoja tai veroja ei Rovaniemellä ole korotettu viime aikoina.
 – Viimeisin taksankorotus on ollut kiinteistöveron korotus vuonna 2016 – 0,2 prosenttiyksikköä, Ansala sanoo.
 Kustannusvertailun halvimpaan päähän kuuluva Oulu on onnistunut pitämään nousun vain hieman maan keskiarvoa kovempana: oululaisen esimerkkiasunnon kiinteistökustannukset ovat nousseet noin 250 eurolla vuodesta 2014.
 Jyväskylässä nousu on ollut vielä maltillisempaa: alle sata euroa vertailuaikana vuodesta 2014 vuoteen 2019. Jyväskyläkin on tosin  ehtinyt keikkua kiinteistökustannusvertailun kärkipäässä .
 Ansala muistuttaa, että Rovaniemi on kuitenkin menestynyt hyvin monissa muissa asumiskustannusvertailuissa. Vertailun kärkisija harmittaa silti.
 – Olen tosi huolestunut näistä tuloksista, sitä ei käy kiistäminen, Ansala sanoo.
 Laskimme Kiinteistöliiton indeksitalovertailun perusteella, kuinka paljon kiinteistökustannukset ovat nousseet vuodesta 2019 tähän vuoteen 90 neliön asunnossa. Keskimääräinen kustannusnousu on 216 euroa, Rovaniemellä 450 euroa, Helsingissä yli 600 euroa ja Jyväskylässä alle satasen. Seppo Suvela / Yle
 Nousu muuta kustannustasoa nopeampaa
 Kiinteistöliiton pääekonomistin  Jukka Keron  mukaan kiinteistökustannukset ovat nousseet selvästi nopeammin kuin muu kustannustaso. Indeksitalon kustannukset ovat nousseet viidessä vuodessa runsaat 7 prosenttia, kun esimerkiksi asuinrakentaminen on  Tilastokeskuksen mukaan  kallistunut samassa ajassa viitisen prosenttia ja kuluttajahinnat Tilastokeskuksen  kuluttajahintaindeksin  mukaan reilu kolme prosenttia.
 – Tässä näkyy erityisesti energian hinnannousu: sekä kiinteistösähkön että kaukolämmön hinta on noussut paikoin hyvinkin jyrkästi. Tähän vaikuttaa verotuksen lisäksi maailmanmarkkinat ja sähkön siirtomaksujen nousu, Kero sanoo.
 Kiinteistöliiton selvityksen mukaan kiinteistösähkön hinta on noussut vuodessa keskimäärin lähes yhdeksän prosenttia. Sen sijaan jätehuoltokustannukset jopa hieman laskivat viime vuodesta.
 Vertailun kalleimmassa kaupungissa Rovaniemellä erityisesti kaukolämmön ja veden hinta nostaa kokonaiskustannuksia. Rovaniemi on tässä vertailussa maan kalleimpia: lähes 60 mukana olleesta kunnasta kaukolämpö on kalliimpaa seitsemässä. Vesi- ja jätevesimaksuissa Rovaniemi on vertailun mukaan maan kolmanneksi kallein.
 Olen seurannut, koska olen maksajan paikalla. Ei se näytä yhtään hyvältä.  Juhani Jussila
 Myös verotus vaikuttaa kiinteistökustannuksiin, vaikka erot kuntien välillä eivät pelkästään veroprosenttia vertailemalla kovin suuriksi nousekaan. Indeksitalovertailussa erot ovat kuitenkin huomattavia, sillä maan ja kiinteistöjen verotusarvo vaihtelee kaupungeittain suuresti.
 Kiinteistöliiton pääekonomisti Jukka Keron mukaan tiukka taloustilanne voi houkutella kuntapäättäjiä paikkaamaan taloutta veronkorotuksin.
 – Toiminnan pitäisi olla läpinäkyvää ja päättäjien budjettikurin pitäisi pysyä tiukkana. Pitkässä juoksussa veronmaksajat kuitenkin arvioivat sitä, minkälaista vastinetta verorahoille palvelujen muodossa saa, Kero sanoo.
 Rovaniemellä kaupunki  taistelee talousvaikeuksissa . Kiinteistöveroja on korotettu vuonna 2016. Indeksitalovertailussa veronkorotukset on muutettu senteiksi: korotus vuodesta 2014 vuoteen 2019 on 10 senttiä esimerkkiasunnon neliötä kohti kuukaudessa, eli 50 prosenttia.
 Rovaniemi on ollut kerrostaloasujien kiinteistökuluissa maan kärkipäätä viime vuosina. Tänä vuonna kustannukset ovat koko maan kalleimmat, kertoo Kiinteistöliiton vertailu. Seppo Suvela / Yle
 Kuntayhtiöistä talouden tilkettä?
 Laki velvoittaa kunnat yhtiöittämään niitä toimintoja, joissa ne toimivat avoimilla markkinoilla. Monissa kunnissa esimerkiksi sähkö- ja vesilaitos tai satama toimii nyt osakeyhtiönä. Tätä  on kritisoitu  muun muassa juuri Keron mainitseman läpinäkyvyyden näkökulmasta.
 Keron mukaan kunnissa on havaittavissa myös tiettyä houkutusta kunnallisten yhtiöiden käyttämiseen talousvajeen tilkitsemisessä. Kunnallisille yhtiöille asetetaan kovia tulostavoitteita, mikä puolestaan ajaa yhtiöt korottamaan taksojaan.
 – Tässäkin olisi kuntalaiselle hyvä tietää mihin esimerkiksi vesimaksun korotus käytetään. Onko palvelu sillä tasolla, mitä maksut edellyttävät, Kero sanoo.
 Kempele pärjää kustannusvertailussa muun muassa edullisten lämmityskulujen ja kiinteistöveron ansiosta. Yle
 Toisaalta monissa kaupungeissa kunnallistekniikka on ikääntynyttä ja paineet korjausinvestointeihin ovat kovat. Tämäkin ajaa yhtiöt nostamaan asiakasmaksuja. Rovaniemellä investointitahti on ollut kova, muistuttaa kaupunginhallituksen puheenjohtaja Liisa Ansala.
 – Rovaniemellä investoidaan noin 10 miljoonaa euroa vuodessa vesijohtoverkoston uusimiseen. Se investointi on tuplattu ja siinä olisi vieläkin painetta kasvattaa. Ehkä muualla Suomessa ei ole uusittu verkostoa näin paljon ja investointipaineita on sitten tulevaisuudessa, sanoo Ansala.
 Kiinteistöliitto  käyttää laskelmiensa pohjana  keskustan ruutukaava-alueella sijaitsevaa 30-vuotiasta, 10 000 kuutiometrin kerrostaloa. Esimerkkitalossa on 40 asuntoa, ja sen energiankulutus on arvioitu keskimääräiseksi. Vertailuja on tehty vuodesta 2001.
 Kiinteistöliiton mukaan vertailussa lasketut kustannukset kattavat noin 55 prosenttia hoitokuluista. Vuosikustannusten laskemisessa on käytetty esimerkkinä 90 neliömetrin asuntoa.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Keskustele aiheesta klo 22 asti.
 Lue myös:
 Katso, kuinka asumismenojen ennustetaan nousevan – monella lapsiperheellä asumiseen menee yli 1000 euroa kuukaudessa
 Suomeen on rakennettu ennätystahtiin uusia koteja – pian vauhti hiipuu, sillä rakennusluvat sukeltavat jo jyrkästi

Tuore selvitys: kerrostaloasumisen kiinteistökulut ovat kalleimmat Rovaniemellä, halvimmat Kempeleessä – hintaero vuodessa lähes 1100 euroa


Summary: Matalapaineeksi heikentynyt Dorian tuo torstaina Etelä-Suomeen hajanaisia sateita ja tuulta, joka voi yltää puuskissa jopa 20 metriin sekunnissa.

Tiistaina voi vielä muistella  mennyttä kesää auringonpaisteessa , mutta sen jälkeen sää muuttuu ajankohtaan sopivasti syksyiseksi, jopa koleaksi, sanoo Ylen meteorologi  Anniina Valtonen .
 Suomen yli pyyhkii loppuviikon aikana kolme matalapainetta, jotka tuovat mukanaan sateita ja tuulta. Lämpötilakin laskee syksyisiin lukemiin.
 Keskiviikkona maan länsiosassa on luvassa sadetta ja navakkaa tuulta. Etelä-Suomessa lämpöä on noin 15 astetta. Pohjoisessa voi olla vielä paikoin jopa yli 20 astetta, Valtonen kertoo.
 Bahamalla hurjaa tuhoa  aiheuttaneen Dorian-hurrikaanin rippeet tuovat torstaina Etelä-Suomeen hajanaisia sateita ja tuulta, joka voi yltää puuskissa jopa 20 metriin sekunnissa. Lämpötila on 10:n ja 17 asteen välillä.
 Hitaasti pohjoisella Atlantilla itään liikkuva Dorian on heikentynyt matalapaineeksi, ja se on parhaillaan Brittein saarten länsipuolella.
 Perjantaina sadetta ja tuulta Suomeen tuo Yhdysvalloissa Gabrielleksi nimetty matalapaine, joka riehui aiemmin Atlantilla trooppisena myrskynä.
 – Sateenvarjo, kumpparit ja villapaita kannattaa nyt viimeistään kaivaa esille, Anniina Valtonen sanoo.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Kaiva esiin sateenvarjo, kumpparit ja villapaita: Hurrikaanien rippeet tuovat sateita ja navakkaa tuulta Suomeen loppuviikosta – hyvästi kesä


Summary: Sähkönmyynnin ja asiakaspalvelun yhteisyritykset aloittaisivat toimintansa huhtikuussa 2020.

Kymmenen energiayhtiötä eri puoililla maata aikoo yhdistää voimansa sähkönmyynnissä. Energiayhtiöt ovat allekirjoittaneet perustamissopimuksen sähkönmyynti- ja asiakaspalveluliiketoimintojensa yhdistämisestä.
 Mukana yhteisessä sähkönmyyntiyhtiössä ovat Lahti Energia, Oulun Energia, Oulun Seudun Sähkö, Pori Energia, Vantaan Energia sekä Tornion Energia, Haukiputaan sähköosuuskunta, Raahen Energia, Rantakairan Sähkö ja Tenergia oy.
 Yhteisyritysten perustaminen menee seuraavaksi Kilpailu- ja kuluttajaviraston tarkasteluun. Energiayhtiöt toivovat kilpailuviranomaisilta hyväksyntää suunnitelmille tämän vuoden lopulla.
 Uusien sähkönmyynti- ja asiakaspalveluyhtiöiden on määrä aloittaa toimintansa huhtikuun 2020 alussa. Toimintojen yhdistämisellä energiayhtiöt tavoittelevat kilpailukykynsä kohentamista.
 Yhtiöiden nykyisiin asiakassuhteisiin muutos ei vaikuta, vaan sähkön myyntisopimukset pysyvät voimassa entisillä ehdoilla uudessa yhtiössä. Osakasyhtiöiden nykyinen sähkökaupan ja asiakaspalvelun henkilöstö siirtyy uuteen yhtiöön vanhoina työntekijöinä. Muutos koskee yhteensä 110 henkilöä.

Energiayhtiöt kaavailevat yhteistä sähkönmyyntiä – suunnitelmat Kilpailu- ja kuluttajaviraston tarkasteluun


Summary: Jasper Pääkkönen ja sijoitusyhtiö Korpi Capital ovat solmineet esisopimuksen maan vuokraamisesta Inarin Nanguniemestä.

Näyttelijä  Jasper Pääkkönen  ja sijoitusyhtiö Korpi Capital ovat solmineet esisopimuksen Metsähallituksen kanssa maan vuokraamisesta Inarin Nanguniemestä. Tarkoituksena on rakentaa alueelle kansainvälisen luokan luontomatkailukohde, jossa panostetaan Inarijärven luontoon, suomalaiseen saunaan ja arkkitehtuuriin.
 – Olen vuosia haaveillut Lapin matkailun kehittämisestä, nimenomaan poikkeukselliset laatustandardit omaavan hankkeen kautta. Lapin matkailun tulee rakentua vastuullisuuden, luontoarvojen ja kestävyyden varaan. Lappiin saapuva maksukykyinen matkailija hakee reissultaan etenkin hiljaisuuden ja luonnon rauhaan liittyviä elämyksiä, Jasper Pääkkönen kertoo hankkeen tiedotteessa.
 Nanguniemen matkailuhankkeella ei ole vielä sopimusta hotellioperaattorin kanssa. Pääkkösen mukaan hotellioperaattori ja muut yhteistyökumppanit valitaan niin, että kaikki sitoutuvat kunnioittamaan luontoa.
 – (Helsinkiläisen sauna-ravintolan) Löylyn myötä ajatukseni ympäristöystävällisen, luontoa kunnioittavan arkkitehtuurin vetovoimasta ovat vahvistuneet entisestään. Hankkeemme koko ydin on sulauttaa rakennukset osaksi Nanguniemen luontoa. Vaativan laatutason matkailija ei etsi Lapista kiiltävää pintaa, vaan puhdasta, rauhallista luontoelämystä, Pääkkönen sanoo.
 Nanguniemeen kaavoitetaan parhaillaan rakennuspaikkoja hotellille, ravintolalle ja mökeille. Nanguniemen kaavassa on rakennusoikeutta 10 000 kerrosneliömetriä. Alueella on tällä hetkellä Nanguniemen venesatama.
 Korpi Capital Oy on suomalainen kiinteistöalan sijoitusyhtiö.
 Lue lisää
 Isoa matkailukeskittymää suunnitellaan Inarijärven rannalle – Nanguniemeen kaavaillaan hotellia ja mökkejä

Jasper Pääkkönen suunnittelee luontomatkailukeskusta Inarijärven rantaan


Summary: Lähde Enewetakin atollille keskelle Tyyntämerta, 1900-luvun alun Pitkäniemen sairaalaan tai zeppeliinilennolle öiseen Helsinkiin. Nämä ja kaikki muut Ylen virtuaalitodellisuus- ja 360-kokemukset löytyvät nyt tältä sivulta.

Missä voin nähdä Ylen VR-kokemuksia? Julkaisemme uudet tapahtumat tällä sivulla. Tapahtumia on tulossa tänä syksynä ja ensi vuonna. 13.9.2019  Immersive Storytelling Festival, ONA-journalismikonferenssi, New Orleans, Yhdysvallat / Paratiisi 28.9.2019  Tampereen päivä, Mediapolis, Tampere / Aarne 4.-6.10.2019  Turun kirjamessut, Messukeskus, Turku / Aarne
 Paratiisi – Maailman ensimmäinen vetypommi Ivy Mike räjähtää atollilla, ja sinä olet paikalla
 Lorem ipsum dolor sit amet, consectetur adipiscing elit. Proin sollicitudin ante eros, imperdiet interdum massa tempor eu. Sed quis orci ac tellus tempor  Yle, Teatime Research
 Lähde ainutlaatuiselle matkalle Enewetakin atollille keskelle Tyyntämerta. Koe ydinräjähdys paratiisirannalla, kävele ydinjätehaudan päällä ja vieraile paikallisten ihmisten kodissa. Atollin elämä ennen ja nyt tulee luoksesi todellisempana kuin koskaan ennen.
 yle.fi/paratiisi
 Hullujen hautausmaa – Koe lobotomia, sähköshokki ja kestonarkoosi 1900-luvun alun hourujenhoitolassa
 Heidi Grönroos / Yle
 Hullujen hautausmaa on virtuaalinen, huima sukellus sadan vuoden takaiseen mielisairaalamaailmaan ja hoitomenetelmien historiaan. Se on Ylen ensimmäinen käsikirjoitettu, arkistoaineistoon perustuva 360- ja 3D-tekniikalla tehty virtuaalielokuva. Tarina on rakennettu Pitkäniemen sairaalan historiikin, potilasarkistojen sekä psykiatrian hoitomuotojen historian pohjalta.
 Oppaaksesi lähtee Gustav, joka tuntee hoidot oltuaan hourujenhoitolaitoksessa lähes viisikymmentä vuotta. Hänen esikuvansa on Pitkäniemen sairaalaan 1900 passitettu ja siellä kuollut kappalainen  Gustav Willehad Hermo .
 yle.fi/hullujenhautausmaa
 Aarne – Mitä jos näkisitkin kaiken toisin?
 Henry Lämsä / Yle
 Aarne ei ole ihan tavallinen kolmekymppinen mies, vaikka siltä näyttääkin. Jos kurkistat pinnan alle, huomaat, että Aarne kokee maailman todennäköisesti hyvin eri tavalla kuin sinä.
 Aarne sairastaa Usherin syndroomaa, jonka vuoksi hänen näkökenttänsä hupenee koko ajan. Sairaus ei kuitenkaan pysäytä Aarnea. Hän laskettelee, pelaa shakkia ja matkustelee. Lätkä on hänen suurin rakkautensa.
 yle.fi/aarne
 Suurkaupungin kasvot 360 – Lennä ilmalaivalla Helsingin yllä!
 Kirsi Kukkurainen / Yle
 Koe 360-virtuaalimatka zeppeliinin vuoden 1930 lentoreitille. Ihmettele taivaalta yöllistä Helsinkiä, ahdistu liikenteen keskellä ja näe yli 200-metrinen ilmalaiva Senaatintorin yllä. Äänivirtuoosi Rudi Rok tekee kaupunkiääniä ja Radion sinfoniaorkesteri soittaa musiikkia.
 Suurkaupungin kasvot -teos
 Aleppo-Helsinki – Entä jos Helsinki olisi Syyrian Aleppo, ja sinä olisit ollut siellä?
 Teatime Research
 Miltä tuntuu nähdä oma pääkaupunki pommitettuna raunioiksi? Aleppo-Helsinki -virtuaalitodellisuuskokemus vie sinut Kolmen sepän aukiolle, keskelle sotatannerta. Kokemukseen on käytetty aitoa kuvamateriaalia muun muassa tuhotusta Syyrian Alepposta.
 Aleppo–Helsinki -kokemus
 Mikkelin pamaus – Tragedia, joka muutti poliisin toimintatapoja

 Tapahtumat alkoivat Helsingin Jakomäestä Kansallis-Osake-Pankin konttorista elokuisena iltapäivänä vuonna 1986 ja päättyivät kuolonuhreja vaatineeseen valtavaan räjähdykseen Mikkelissä tunteja myöhemmin.
 Mikkelin pamaus on yhdestä Suomen rikoshistorian merkittävimmästä tapahtumasta tehty poikkeuksellinen kolmiulotteinen rekonstruktio, jota voi tarkastella myös virtuaalitodellisuuslaseilla.
 Mikkelin pamaus -rekonstruktio
 Salakapakka – Ryhdy kieltolakietsiväksi 1920-luvun Suomessa!
 Metropolia
 Mobiilipelissä seikkaillaan kieltolain aikana 1920-luvun Helsingissä ja yritetään paljastaa salakapakkaa. "Nuuskijana" toimivan pelaajan on kerättävä todistusaineistoa ja päästävä nokkeluutensa avulla kellarissa sijaitsevaan salakapakkaan.
 yle.fi/kieltolaki
 TULOSSA: Sea Level Rise – Miltä Helsinki näyttäisi, jos ilmastonmuutoksen pahimmat ennusteet merenpinnan noususta käyvät toteen?
 Yle
 Ylen VR-teoksia on ollut nähtävillä aikaisemmin täällä: 1.-3.8.2019  Pointti-festivaali, Oodi-kirjasto, Helsinki / Aarne, Hullujen hautausmaa, Suurkaupungin kasvot 360, Paratiisi, Sea Level Rise 13.-17.7.2019  SuomiAreena, Pori / Paratiisi, Aarne 23.-24.5.2019  Maailma kylässä, Helsinki / Paratiisi 27.-28.4.2019  Tiedekeskus Heurekan 30-vuotisjuhla, Vantaa / Suurkaupungin kasvot 360 2.-21.4.2019  Lahden Radio- ja tv-museo / Paratiisi 24.-25.1.2019  Educa-messut, Helsinki / Paratiisi 5.-9.1.2019  Lux Helsinki, Hakasalmen huvila, Helsinki / Suurkaupungin kasvot 360 17.-18.10.2018  Lift Helsinki / Hullujen hautausmaa, Suurkaupungin kasvot 360

Vetypommi paratiisirannalla, sadan vuoden takainen mielisairaala, lätkämatsi erilaisin silmin – Matkusta Ylen sivun kautta virtuaalitodellisuuteen


Summary: Japani on pumpannut yli miljoona tonnia ydinreaktoreiden jäähdytysvettä säiliöihin. Niistä loppuu tila vuonna 2022.

Ympäristöministeri  Yoshiaki Harada  varoittaa, että Japani saattaa joutua laskemaan radioaktiivista vettä Fukushiman ydinvoimalasta Tyyneenmereen.
 Fukushiman ydinvoimala vaurioitui pahasti vuoden 2011 maanjäristyksen ja tsunamin yhteydessä. Onnettomuutta pidetään pahimpana ydinonnettomuutena sitten Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuuden.
 Fukushinman ydinturman tuhot ovat vielä valtaosin siivoamatta.  Toru Hana / EPA
 Fukushimaa hallinnoiva Tokyo Electric (Tepco) on kerännyt vaurioituneen ydinvoimalan reaktoreissa käytettyä jäähdytysvettä säilöön yli miljoona tonnia.
 Jäähdytysvesi on radioaktiivista.
 Harada arvioi, että säiliöt täyttyvät vuoden 2022 puolivälissä.
 – Ainoa vaihtoehtomme on laskea vettä mereen ja siten laimentaa sitä, Harada sanoo.
 Harada ei kertonut, miten paljon radioaktiivista vettä Tyyneenmereen aiotaan laskea.
 Asiasta päättää lopulta Japanin hallitus.
 Lue myös:
 Radioaktiivinen vesi aiheutti hätätilan Fukushimassa
 Fukushiman maaperässä huikeita radioaktiivisuusarvoja
 Fukushiman merialueiden radioaktiivisuus ei ole laimentunut toivotusti
 Fukushiman ydinturma hetki hetkeltä

Japani saattaa joutua dumppaamaan Tyynenmereen radioaktiivista vettä Fukushiman ydinvoimalasta


Summary: Sosiaalisessa mediassa jaettu video näyttää hurjan tulimyrskyn, jossa hehkuvat kekäleet "satavat" palomiesten niskaan.

Australian itä- ja koillisosissa roihuaa yli sata pensaspaloa, joista osan epäillään syttyneen ilkivallan seurauksena.
 Queenslandin osavaltiossa 12-vuotias on jäänyt kiinni tuhopoltosta, jossa tuhoutui useita kontteja ja varastorakennus. Palo on saatu hallintaan. Myös kahta teini-ikäistä tyttöä kuulustellaan toisesta palosta, paikallinen poliisi ilmoitti tiistaina.
 – Osaan paloista liittyy leikkiviä lapsia, ja seuraukset ovat olleet vakavat. Osa tapauksista on tehty tahallaan ja pahanilkisesti, kertoo Queenslandin poliisipäällikkö  Katrina Carroll  uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Carrollin mukaan ainakin kahdeksaan paloon liittyy jotain epäilyttävää.
 Satoja on evakuoitu palojen alta
 Viranomaisten mukaan noin 400 ihmistä on evakuoitu pensaspalojen takia.
 Noin sata kilometriä Queenslandin osavaltion itärannikolla sijaitsevasta pääkaupungista Brisbanesta pohjoiseen yli 300 palomiestä on osallistunut sammutustöihin Sunshine Coast -kaupungin läheisyydessä, kertoo  Britannian yleisradioyhtiö BBC .
 Paikallisen  poliisin mukaan  ”suuri ja arvaamaton” palo kulkee itärannikolla kohti pohjoista ja lähialueen asukkaille on annettu evakuointikäsky.
 Australialainen uutiskanava news.com.au on jakanut sosiaalisessa mediassa videon, jossa näkyy, kuinka paloista irronneet kekäleet "satavat" tuulen mukana Peregian Beachin alueella. Alueelle on julistettu hätätila.
 Voimakkaat tuulet ovat kirittäneet yli sataa erillistä pensaspaloa Queenslandissa ja naapuriosavaltiossa Uudessa Etelä-Walesissa tällä viikolla. Paloissa on korventunut tuhansia hehtaareita maita.
 Kuiva ilma ja maaperä sekä kovat tuulet ovat luoneet otolliset olosuhteet paloille.
 Queenslandin virkaa toimittava pääministeri  Jackie Trad  on BBC:n mukaan sanonut, että ilmastonmuutos, ja erityisesti "lämpötilojen nousu" lisäävät maastopalojen riskiä alueella.
 Kaakkois-Australiassa on mukaan kärsitty kuivuudesta kuluneen kahden vuoden aikana. Syynä ovat keskimääräistä niukemmaksi jääneet sateet.

Australiassa roihuaa yli sata pensaspaloa – osan sytyttäjiksi epäillään teinejä


Summary: Tavoitteena on vähentää ennakkoluuloja hyönteisruokia kohtaan.

Porin kaupunki on ottanut tavoitteekseen vähentää hyönteisruokaa kohtaan tunnettuja ennakkoluuloja.
 Kaupunki tarjoaa koululaisille hyönteisruokaa 24.9. Hyönteismakaronilaatikkoa on tarjolla Cygnaeuksen ruokapalvelukeskuksessa.
 Ruoan maistaminen on vapaaehtoista. Vaihtoehtona on myös liha- ja kasvisruokaa.
 – Onnistuessaan hyönteisruokapäivä voi opettaa nuoria esimerkiksi ruoan kestävästä kehityksestä, Porin palveluliikelaitoksen johtaja  Marjukka Palin  sanoo.
 Hyönteisruokapäivän järjestäjänä on Porin kaupungin lisäksi Turun yliopiston kauppakorkeakoulu, jossa kehitetään hyönteisruokatuotteita.
 Oppilaiden lisäksi hyönteisruoan pariin pääsevät porilaiset poliitikot. Heille on seuraavassa kokouksessa 23.9. tarjolla hyönteisruokaa.

Porilaisille koululaisille hyönteisruokaa


Summary: Kouvolassa sijaitsevan tehtaan henkilöstö lomautettaisiin enintään kolmeksi kuukaudeksi.

Stora Enso aloittaa yhteistoimintaneuvottelut mahdollisista lomautuksista Anjalan paperitehtaalla Kouvolassa.
 Yt-neuvottelujen piiriin kuuluu Stora Enson Anjalan paperitehtaan henkilöstö, eli yhteensä noin 300 henkeä. Henkilöstö lomautettaisiin tarvittaessa enintään 90 päivän ajaksi.
 Suunnitelman mukaan lomautustarve ajoittuisi lokakuun lopun 2019 ja toukokuun lopun 2020 väliselle ajanjaksolle. Lomautukset on suunniteltu toteutettaviksi useammassa jaksossa.
 Mahdollisten lomautusten perusteina ovat markkinatilanteen heikentyminen ja epävarmuus paperin kysynnän kehittymisessä, sekä tästä aiheutuva mahdollinen tarve määräaikaisiin seisokkeihin tuotantolinjoilla. Suunnitelluilla lomautuksilla pyritään kustannussäästöihin.
 Kutsu yt-neuvotteluihin annettiin tänään tiistaina, ja neuvottelut alkavat 23.9.2019. Niiden arvioitu kesto on kaksi viikkoa.

Stora Enso aloittaa yt-neuvottelut Anjalan paperitehtaalla – aikoo lomauttaa tehtaan kaikki 300 työntekijää


Summary: Stefan Wentjärvi sanoo, että hoiva-alalla on iso yhteiskunnallinen merkitys.

Hoiva-alalla toimivan Esperi Caren uutena toimitusjohtajana on aloittanut tänään  Stefan Wentjärvi , yhtiö kertoo tiedotteessa.
 Wentjärvi on aiemmin toiminut mm. terveyspalveluyritys Doctagonin ja lentoyhtiö Blue1:n toimitusjohtajana. Viimeksi hän työskenteli sote-palveluja tuottavan Pihlajalinnan myyntijohtajana.
 – Hoiva-alalla on iso yhteiskunnallinen merkitys, joka linkittyy moniin keskeisiin kysymyksiin laadukkaasta hoivasta, osaavasta henkilöstöstä ja tyytyväisistä omaisista. Näistä asioista keskusteleminen ja näiden kysymysten ratkaiseminen motivoi minua, kertoo Wentjärvi tiedotteessa.
 Esperi Caren toimitusjohtaja  Marja Aarnio-Isohanni  irtisanoutui tehtävästään tammikuussa. Siitä lähtien vt. toimitusjohtajana on työskennellyt  Heini Pirttijärvi , joka siirtyy nyt Esperi Caren varatoimitusjohtajaksi ja yhteiskuntasuhdejohtajaksi.
 Lue myös:   Esperi Caren vt. toimitusjohtaja A-studiossa: Parannuksia hallintoon ja työvuorolistoihin – ei suoraa lupausta lisätyövoimasta

Esperi Carelle uusi toimitusjohtaja Pihlajalinnasta


Summary: Liikenneministeri aikoo kertoa, kuinka suuria raideliikennehankkeita edistetään.

Liikenne- ja viestintäministeri  Sanna Marin  (sd.) pitää kello 10.55 alkaen tiedotustilaisuuden suurista raidehankkeista. Tilaisuuden kuvauksen mukaan Marin kertoo, miten suuria raideliikennehankkeita edistetään.
 Uusista nopeista junayhteyksistä on keskusteltu paljon kuluneen vuoden aikana. Uusia yhteyksiä olisivat nykyistä suoremmat ja nopeammat radat Helsingistä Turkuun, Helsingistä Helsinki-Vantaan lentoaseman kautta Tampereelle ja Helsingistä itäiseen Suomeen.
 Hankkeet ovat eri suunnitteluvaiheissa. Turun suunnan radan suunnitelmat ovat jo pitkällä, ja joitakin hankkeeseen liittyviä osia, kuten Espoon kaupunkirata, olisi mahdollista ryhtyä rakentamaan pian.
 Mahdollinen suora, kokonaan uudessa linjauksessa kulkeva yhteys Helsinki-Vantaalta Tampereelle on suunnittelussa alkutekijöissään. Nykyisen ratalinjan nopeuden nostoa osalta matkaa on selvitetty perusteellisemmin.
 Nykyisen pääradan parantamiseksi on jo olemassa pitkälle valmiita suunnitelmia. Tällainen pian rakennettavissa oleva parannus olisi Helsinki–Riihimäki-välin toinen vaihe, jossa rakennettaisiin lisäraiteita Keravan ja Jokelan välille.
 Hankkeen myötä koko ratalinja Keravalta Jokelaan muutettaisiin neliraiteiseksi, jolloin lähiliikenteen junat käyttäisivät omia raiteitaan ja myös kaukoliikenteelle tulisi enemmän tilaa ruuhkaiselle osuudelle.
 Idän suunnan ratahankkeista vahvimmin on ollut esillä rataoikaisu Porvoon kautta Kouvolaan, mutta alueen kaupungeissa on myös muiden linjausten kannattajia. Itä-Suomen yhteyksiä nopeutettiin merkittävästi vuonna 2006 käyttöön otetulla Kerava-Lahti-oikoradalla.
 Lue myös:
 EU-tuet uhkaavat mennä Suomelta sivu suun: Meillä jahkaillaan isoja raidehankkeita, kun naapuri-Ruotsi investoi juniin rutkasti enemmän

Mitä liikenneministeri Sanna Marin kertoo suurista ratahankkeista? Katso suorana kello 10.55 – Yle seuraa tiedotustilaisuutta


Summary: Etelä-Karjalan keskussairaalaan ei ole saapunut vielä yhtään ulkomaalaista synnyttäjää. Venäläisiä synnyttäjä kaivattaisiin, jotta keskussairaalassa olisi riittävästi synnyttäjiä.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveydenhuollon kuntayhtymä Eksote ei ole onnistunut houkuttelemaan venäläisiä synnyttäjiä Lappeenrantaan. Myös yhteydenotot synnytysten päämarkkinointialueelta eli Pietarista ovat hiljentyneet.
 Merkittävimmäksi syyksi terveys- ja vanhuspalvelujen johtaja  Tuula Karhula  arvelee sen, että Hyvinkään sairaala on remontistaan huolimatta pystynyt ottamaan venäläisiä synnyttäjiä vastaan – toisin kuin vielä alkuvuodesta oli tarkoitus.
 – Aiemmat kyselyt eivät johtaneet toimintaan ja ilmeisesti tietoisuus mahdollisuudesta ei ole levinnyt laajemmin, Karhula sanoo.
 Yhtenä syynä ulkomaisten synnyttäjien puuttumiseen voi olla hinta. Synnytys Lappeenrannassa maksaa ulkomaalaisille saman verran kuin Hyvinkäällä eli 10 000 euroa. Hinnasta Karhula kuitenkaan ei usko tilanteen olevan kiinni, vaan enemmänkin siitä, että synnyttäjien on tultava Lappeenrantaan jo kuukautta ennen laskettua aikaa ja jäätävä myös synnytyksen jälkeen.
 – Toisaalta koko prosessi on kestänyt niin kauan, että suurta yllätystä tässä ei ole, Karhula lisää.
 Etelä-Karjalan keskussairaalaan tarvittaisiin lisää synnyttäjiä, jotta se saisi säilytettyä synnytykset jatkossakin. Tommi Parkkinen / Yle
 Lappeenranta haluaa pitää synnytykset
 Eksote alkoi toden teolla valmistella ulkomaalaisten synnyttäjien saapumista Lappeenrantaan  vuosi sitten . Aloitus lykkääntyi kuitenkin usealla kuukaudella. Sopimukset Hyksin Oy:n kanssa saatiin lopulta kuntoon tänä keväänä, ja päävastuun markkinoinnista on tehnyt Hyksin.
 – Pientä omaa markkinointiakin on tehty, Karhula kertoo.
 Markkinointia on tehty sosiaalisessa mediassa, Venäjällä järjestettävillä messuilla ja esimerkiksi Venäjän ja Suomen välillä liikennöivissä junissa.
 Tuloksia ei ole kuitenkaan tullut, ja ulkomaalaiset synnyttäjät puuttuvat. Nyt edessä on keskustelu Hyksinin kanssa siitä, mitä tulevaisuudessa pitäisi tehdä.
 Karhula painottaa, että  Etelä-Karjalan elinvoimaisuuden takia  on tehtävä työtä, jonka tulokset usein näkyvät vasta myöhemmin.
 – Haluamme tehdä työtä sen eteen, että voimme säilyttää meillä synnytyksiä hoitavan sairaalan jatkossakin, Karhula painottaa.
 Synnytysosaston säilymisen Etelä-Karjalan keskussairaalassa turvaisi kolme ulkomaalaista synnyttäjää viikossa.
 Jos Etelä-Karjalan keskussairaala saisi käynnistettyä ulkomaalaisten synnytykset, siitä tulisi Hyvinkään sairaalan lisäksi toinen sairaala, jossa hoidetaan itse maksavien ulkomaalaisten synnytyksiä.

Venäläiset synnyttäjät jättivät tulematta Lappeenrantaan – synnytys Suomessa maksaa asiakkaalle 10 000 euroa


Summary: Hovioikeus tuomitsi Jukka Peltomäen aiemmin tänä vuonna lahjusrikkomuksesta sakkorangaistukseen.

Korkein oikeus (KKO) ei antanut valituslupaa Vantaan entisen kaupunginjohtajan  Jukka Peltomäen  lahjusrikosasiaan. Näin ollen hovioikeuden tuomio jää voimaan.
 Helsingin hovioikeus  lievensi  aiemmin tänä vuonna käräjäoikeuden antamaa tuomiota. Hovioikeuden mukaan Peltomäki syyllistyi lahjusrikkomukseen törkeän lahjuksen ottamisen sijasta.
 Hänet tuomittiin sakkorangaistukseen. Lisäksi hovioikeus oli alentanut käräjäoikeuden tuomitsemaa menettämisseuraamusta.
 Valituslupaa hovioikeuden tuomioon olivat hakeneet Peltomäen lisäksi tämän puolustaja ja syyttäjät. KKO hylkäsi kaikkien hakijoiden valituslupahakemukset.
 Lahjusvyyhdin tapahtumat ajoittavat vuosille 2006–2011. Syyttäjän mukaan Peltomäki oli ottanut vastaan lahjuksia vantaalaiselta Forma-Futuralta ja sen omistajalta sekä toimitusjohtajalta  Leila Tuomiselta .
 Vyyhdin yksityiskohdista voit lukea lisää  täältä .
 Lue myös:
 Lähes 200 000 euron lahjukset: maksettuja ulkomaanmatkoja, vuokraetuja ja lainaa ilman takaisinmaksua – Vantaan ex-kaupunginjohtajan lahjustuomion käsittely alkaa hovissa
 Hovioikeus kumosi Vantaan entisen kaupunginjohtajan lahjustuomion – pitkä vankeustuomio aleni päiväsakkoihin

Ei valituslupaa: Vantaan entisen kaupungin johtajan tuomio hovioikeudesta jää voimaan


Summary: Itä-Suomen yliopiston tutkimuksessa on mukana kymmeniä Kuopion kaupungin kotihoidon työntekijöitä.

Kuopiolainen lähihoitaja  Reetta Päivänsäde  vaihtoi muutama vuosi sitten hoitoalalle sen heikosta maineesta huolimatta.
 Päivänsäteellä oli tiedossa puheet lähihoitajien raskaasta työstä ja väsymisestä, mutta silti ala houkutteli.
 Vaikka 25-vuotias Päivänsäde on tyytyväinen työhönsä, hän myöntää kiireen ja kuormittavat tekijät. Näitä aiheuttavat esimerkiksi vaihtelevat työvuorot ja huonot yöunet.
 – Työ sisältää asiakaskäyntien lisäksi paljon tietokonehommia, joiden runsasta määrää en osannut odottaa.
 Nämä ovat asioita, mihin hoitoalalla kiinnitetään nyt erityistä huomiota.
 Tutkimus etsii tieteellistä näyttöä työaikaratkaisuista
 Hoitoalalla on viime vuosina etsitty kiivaasti ratkaisuja työn kuormitukseen, koska raskaan työn maineessa oleva ala kärsii myös  työvoimapulasta .
 Esimerkiksi  Itä-Suomen yliopistossa  tutkitaan parhaillaan pidennetyn työvuoron vaikutuksia työstä palautumiseen ja työhyvinvointiin kotihoidossa. Tavoitteena on kehittää palautumista tukevia työaikaratkaisuja kunnalliseen kotihoitoon.
 – Kotihoito on rasittava sektori, missä työn määrä on selvästi kasvamassa. Jos työolosuhteita pystytään muokkaamaan sellaisiksi, että työssä jaksetaan paremmin, niin alalle voidaan saada tekijöitä tulemaan, uskoo työterveyden professori  Kimmo Räsänen  Itä-Suomen yliopistosta.
 Toni Pitkänen / Yle
 Tutkimuksessa on mukana kymmeniä Kuopion kaupungin kotihoidon työntekijöitä. Heistä osa tekee vuoden ajan pidennettyä kymmentuntista työpäivää ja osa normaalia kahdeksantuntista vuoroa.
 Hoitajien rasitusta mitataan aktiivisuusrannekkeella ja EKG-laitteella sekä kyselytutkimuksella.
 Hoitajien kuormittuminen on lisännyt sairauspoissaoloja
 Kuopion kaupungin perusturvan palvelualueen työvuojeluvaltuutettu  Kirsi Jouhkimon  mukaan yliopistotutkimus otettiin kotihoidossa ilolla vastaan.
 – Kuormitus on kova. Asiakkaat ovat aiempaa sairaampia ja sijaisia on vaikea saada.
 Kuormittuminen näkyy hoitajien väsymyksenä ja uniongelmina. Sairauspoissaolot ovat kasvaneet, kun hoitajat sairastuvat liikuntaelinsairauksiin ja mielenterveysongelmiin.
 – Tilanne on tosi huolestuttava. Siksi olemme olleet innostuneita tutkimuksesta, jos saisimme siitä apua, sanoo Jouhkimo.
 Hoitajia mitataan tutkimuksessa aktiivisuusrannekkeen ja sydämen EKG:tä mittaavan laitteen avulla. Toni Pitkänen / Yle
 Hän toivoo, että kymmentuntinen työpäivä toisi yhden ratkaisun kuormittumiseen.
 – Se voisi tuoda työnhallintaa eri tavalla hanskaan. Esimerkiksi työn suunnitteluun tulee enemmän aikaa.
 Pidemmän työpäivän aikana työtehtäviin ehtisi paneutua paremmin, kun aikaa on enemmän. Pidemmät työpäivät lisäävät myös vapaapäivien määrää.
 Tästä on jo saatu  hyviä kokemuksia jo esimerkiksi Helsingissä.
 Jouhkimo kuitenkin muistuttaa, että jokainen palautuu työvuoroista omalla tavallaan ja kymmenen tunnin työpäivä ei välttämättä ole kaikille sopiva ratkaisu.
 – Kymmenen tunnin työvuorokin on aika rankka pala tehdä, korostaa itsekin pitkiä vuoroja tehnyt Jouhkimo.
 Itä-Suomen yliopiston työterveyden professori Kimmo Räsäsen mukaan tutkimus tuottaa nyt konkreettista ja objektiivista tietoa esimerkiksi fysiologisesta palautumisesta.
 – Haluamme löytää näyttöä siitä, voidaanko pidennetyllä työajalla helpottaa hoitajien kokemaa stressiä, kertaa Räsänen.
 Lue lisää:
 Hoitajien mielestä ammattia pilaavat sekalaiset tehtävät – "En opiskellut hoitoalaa päästäkseni siivoamaan tai tiskaamaan"
 Vanhusten hoitajat uupuvat Suomessa – Pohjoismainen vertailu antaa synkän tuloksen

Ovatko 10 tunnin työpäivät yksi ratkaisu hoitoalan työvoimapulaan? Asiaa tutkitaan, jotta kotihoidon työolot saadaan houkuttelevammiksi


Summary: Yhteensä Lehdolla on Suomessa yli 1 500 työntekijää.

Rakennusyhtiö Lehto aloittaa yt-neuvottelut kannattavuutensa parantamiseksi. Neuvottelut voivat johtaa enintään 150 henkilötyövuoden vähentämiseen.
 Toimilla tavoitellaan noin 7 miljoonan euron vuosittaisia kulusäästöjä. Yt-neuvottelujen piirissä on yhteensä noin 540 henkilöä. Ne koskevat lähes kaikkia yhtiön yksiköitä Suomessa. Ulkopuolelle jäävät Asunnot-palvelualue putkiremontti-liiketoimintoineen sekä Insinööritoimisto Mäkeläinen.
 Lehdon Suomen-yksiköissä oli kesäkuun lopussa töissä yhteensä 1 524 henkilöä.
 Lue myös:   Lehto Group irtisanoo kymmeniä työntekijöitä

Rakennusyhtiö Lehto aloittaa yt:t – vähentää jopa 150


Summary: Neuvotteluiden piirissä on 380 työntekijää.

Aktia aloittaa yt-neuvottelut, joiden ennakoidaan johtavan enintään 110 työntekijän irtisanomiseen tai osa-aikaistamiseen. Neuvottelujen piirissä on 380 työntekijää.
 Asiasta lisää hetken kuluttua.

Aktia aloittaa yt-neuvottelut


Summary: Trump keskeytti rauhanneuvottelut lauantaina Kabuliin tehdyn pommi-iskun takia.

Rauhanneuvottelut Afganistanin Taliban-liikkeen kanssa ovat ohi, sanoo Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump .
 – Ne ovat kuolleet. Ainakin mitä minuun tulee, ne ovat kuolleet, Trump sanoi Valkoisessa talossa.
 Presidentti jatkoi Twitterissä, että taisteluja talibaneja vastaan on kiihdytetty.
 – Viimeksi kuluneen neljän päivän aikana olemme lyöneet vihollista kovempaa kuin kertaakaan kuluneen vuosikymmenen aikana, presidentti kirjoitti.
 Ulkoministeri  Mike Pompeo  sanoi sunnuntaina, että kymmenen päivän aikana on tapettu yli tuhat sissiä.
 Trump  keskeytti rauhanneuvottelut  lauantaina sen jälkeen, kun Taliban oli tehnyt Afganistanin pääkaupunkiin Kabuliin pommi-iskun, jossa kuoli amerikkalaissotilas ja 11 muuta ihmistä.
 Amerikkalaisjoukkoja on ollut Afganistanissa jo 18 vuotta. Yhdysvalloilla on maassa tällä hetkellä noin 13 000 sotilasta.
 Lue myös :
 Trump ilmoitti keskeyttävänsä rauhanneuvottelut äärijärjestö Talibanin kanssa torstaisen pommi-iskun takia
 Afganistanissa tunnustellaan rauhaa väkivallan varjossa – Taliban-liike kiihdyttää iskujaan

Yhdysvaltojen presidentti Donald Trump sanoo, että rauhanneuvottelut Talibanin kanssa ovat ohi