Summary: Kuolleita oli kaksi enemmän kuin vuoden 2018 elokuussa.

Tieliikenteessä kuoli yhteensä 23 ihmistä elokuussa, Tilastokeskus ilmoittaa. Surmansa saaneista 17 oli miehiä ja kuusi naisia.
 Kuolemaan johtaneista onnettomuuksista 12 ajettiin henkilöautolla ja viisi moottoripyörällä. Lisäksi onnettomuuksissa kuoli yksi jalankulkija, kaksi polkupyöräilijää ja kolme muuta tienkäyttäjää.
 Tilastokeskuksen ennakkotietojen mukaan tieliikenteessä sattui elokuussa 422 henkilövahinkoon johtanutta onnettomuutta. Kuolleiden lisäksi niissä loukkaantui 507 ihmistä. Kuolleita oli kaksi enemmän ja loukkaantuneita 36 vähemmän kuin vuoden 2018 elokuussa. Tietoja on verrattu edellisvuoden vastaaviin ennakkotietoihin.
 Valtaosa kuolemaan johtaneista onnettomuuksista ajettiin moottoriajoneuvoilla
 Tammi-elokuussa tapahtui Tilastokeskuksen mukaan kaikkiaan 2 595 henkilövahinkoon johtanutta tieliikenneonnettomuutta. Yhteensä 145 kuoli ja 3 298 ihmistä loukkaantui. Tämä on kuusi kuollutta enemmän ja 283 loukkaantunutta vähemmän kuin vastaavaan aikaan viime vuonna.
 Valtaosa kuolemaan johtaneista onnettomuuksista ajettiin moottoriajoneuvoilla: 84 henkilöautolla, 20 moottoripyörällä, kuusi pakettiautolla, kolme kuorma-autolla ja kaksi mopolla.
 Lisäksi 15 polkupyöräilijää, yhdeksän jalankulkijaa ja kuusi muuta tienkäyttäjää sai surmansa.

Tieliikenteessä kuoli 23 ihmistä elokuussa


Summary: Ulkomailta Suomeen tuotu löytökoira on rescuekoira, mutta sopivaa suomenkielistä nimitystä sille ei tahdo löytyä.

Viime vuosina ulkomailta on Suomeen tuotu tuhansia löytökoiria. Esimerkiksi pelkästään  toissa vuonna  niitä tuli peräti 2 000.
 Tällaista ulkomailta Suomeen adoptoitua koiraa on kutsuttu nimellä rescuekoira. Sana  rescue  viittaa englannin kieleen, jossa se tarkoittaa pelastamista. Pelastuskoirasta ei kuitenkaan ole kyse.
 Suomen pelastuskoiraliiton toiminnanjohtaja  Mika Soininen  hymähtää. Sekaannuksia on sattunut.
 – Joskus luullaan, että pelastuskoirat ovat rescuekoiria, sanoo Soininen.
 Etsintätehtäviin koulutettu pelastuskoira on englanniksi  search-and-rescue dog  . Niiden tehtävä on löytää esimerkiksi metsään kadonneita ihmisiä.
 Kun julkisuudessa esiintyy vielä kansainvälisiin etsintä- ja raivaustöihin  erikoistunut Finn Rescue , on sekaannus valmis.
 Kävisikö löytökoira?
 Sekaannusten välttämiseksi olisi Kotimaisten kielten keskuksen mukaan paikallaan erottaa toisistaan pelastuskoira ja ulkomailta esimerkiksi seurakoiraksi Suomeen tuotu löytökoira eli rescuekoira.
 – Kun itse ensimmäisen kerran kuulin puhuttavan rescuekoirasta, hämmästyin itsekin, että se on aivan jotain muuta kuin pelastuskoira, sanoo Kotimaisten kielten keskuksen erityisasiantuntija  Henna Makkonen-Craig .
 Kulkukoiria tuodaan Suomeen muun muassa Romanista. EPA/ROBERT GHEMENT
 Makkonen-Craig kertoo, että viime aikoina kielineuvonnasta on kovasti kysytty rescuekoiralle suomenkielistä nimitystä. Sellainen voisi hänen mukaan olla esimerkiksi sana löytökoira tai ulkomailta tuotu löytökoira.
 – Pelkkä löytökoira-sana ei ehkä ole riittävä. Siinä mielessä ulkomailta tuotu löytökoira voisi olla tarkempi, pohtii Kotimaisten kielten keskuksen erityisasiantuntija Henna Makkonen-Craig.
 Makkonen-Craigin mukaan kannattaa pohtia käyttötilanteen mukaan, mitä ilmausta milloinkin käyttää. Ulkomailta tuotu löytökoira -ilmaus on varsin selkeä ja kertoo asiasta tietämättömälle, mistä on kyse. Rescuekoira taasen vaatii usein selittämisen.
 Läheskään kaikkia vieraskielisiä ilmauksia ei voi suomen kieleen kääntää yhdellä sanalla. Tällainen on esimerkiksi pieni kauko-ohjattava miehittämätön helikopteri eli drooni. Sitä on yritetty suomentaa nelikopteriksi, minikopteriksi tai pienoiskopteriksi, mutta ne eivät ole oikein ottaneet tulta.
 Niinpä yleiskieleen on jäänyt alkujaan englanninkielisestä drone-sanasta suomen kieleen muotoiltu drooni tai alkuperäisempi drone.
 Löytökoirasta rescuekoiraksi
 Kun kaduilla vapaana juossut, irrallaan oleva koira on vielä ulkomailla, se on siellä löytökoira tai katukoira. Kun koira tuodaan Suomeen, se muuttuu rescuekoiraksi.
 – Omistajat puhuvat mielellään rescuekoirasta, eivät niinkään löytö- tai kulkukoirasta, kertoo Henna Makkonen-Craig.
 Taustalla voi olla sama ilmiö, kun ennen puhuttiin vanhainkodista, mutta nykyään sama paikka on palvelutalo tai senioriasunto. Kun tietty sana saa liikaa epämiellyttäviä mielleyhtymiä, ihmiset alkavat korvata sitä toisella sanalla tai alkavat muuten välttää sanan käyttöä.
 – Kovinkaan moni ei halua kulkukoiraa kotiinsa, tuumii Henna Makkonen-Craig.
 Rescuekoirien omistajat lausuvat sanan selkeästi suomalaisittain "reskuekoira", eivätkä siis englannin kielen ääntämyksen mukaisesti "reskjuukoira". EPA
 Koirien tuominen Suomeen ulkomailta on nykyään kansainvälistä toimintaa. Suomessakin on useita järjestöjä, jotka eläimiä Suomeen tuovat.
 – Kun toimitaan kansainvälisesti, on hyvin luontevaa, että sitä kautta tulee myös uusia ilmauksia.
 Rescue kelpaa
 Yksi lukuisista Suomeen ulkomailta koiria Suomeen tuovista järjestöistä on Rescueyhdistys Kulkurit. Se tuo Suomeen adoptoitavaksi koiria Romaniasta.
 Yhdistyksen toiminnanjohtaja  Salla Honkapää  muistelee, että rescue-sana on ollut käytössä ulkomailta tuotujen löytökoirien yhteydessä ainakin 15 vuotta.
 – En minäkään osaisi siihen sanoa suomenkielistä vastinetta.
 Honkapää pyörittelee asiaa hetken, ja ehdottaa muotoa  adoptoitu löytökoira  tai  ulkomailta adoptoitu löytökoira .
 Varsinkin jälkimmäinen tuntuu Honkapään mielestä tolkuttoman pitkältä.
 – Rescuekoira on selkeä ja napakka, ja näissä meidän piireissämme selkeä, sanoo Salla Honkapää.
 Löytökissa ei olekaan rescuekissa
 Rescue-sana on suomen kielessä käytössä pääasiassa vain silloin, kun puhe on koirista. Kissaan rescue-sanaa harvoin liitetään.
 – Kissoista puhutaan vain, että on löytökissa. Tosi vähän kuulee puhuttavan rescuekissoista, sanoo Rescueyhdistys Kulkureiden toiminnanjohtaja Salla Honkapää.
 Pelastuskoira on eri asia kuin ulkomailta Suomeen tuotu löytökoira eli rescuekoira Matti Myller / Yle Keski-Suomi
 Honkapään mukaan kissoja tuodaan ulkomailta paljon vähemmän kuin koiria, mikä selittäisi rescue-sanan olevan käytössä lähinnä puhuttaessa koirista.
 – Minusta rescuekoira viittaa nimenomaan ulkomailta tuotuun adoptoituun koiraan. En ajattele, että se olisi jotenkin hieno termi, sanoo Honkapää.
 Salla Honkapäällä on itsellään kolme rescuekoiraa. Yksi niistä on tuotu Virosta ja kaksi Romaniasta.
 – Meidän yhdistys tuo Romaniasta Suomeen vuodessa noin 400–500 koiraa.
 Honkapää näkee koirien maahantuonnin eettisenä asiana.
 – Minä en tarvitse näyttelykoiraa tai varta vasten minulle jalostettua rotukoiraa, vaan haluan mieluummin antaa kodin jo olemassa olevalle kodittomalle koiralle.
 Suomessa kodittomia koiria on Honkapään mukaan todella vähän ja tarjontaa niukasti.
 – Sen sijaan Romaniassa on yli 2 miljoonaa koditonta koiraa. Minä haluan auttaa siellä, missä sille yksilölle on elämää kääntävä merkitys.
 Riskit tiedostettava
 Eläinlääkärit ovat olleet  huolissaan koirien lisääntyvästä tuonnista ulkomailta. Erityisesti  Venäjältä tuodut koirat  voivat kantaa monenlaisia tauteja, eivätkä rokotustodistukset aina ole aitoja.
 Myös koirien salakuljetus lisää vaarallisten tautien, kuten rabieksen uhkaa.
 Eläinten maahantuontiin liittyykin lukuisia ehtoja. Niitä on selvitetty perusteellisesti  Ruokaviraston sivuilla .

Sekaannuttava koiramaailman uudissana juurtui suomen kieleen – villistä katukoirasta tulikin hetkessä rescuekoira


Summary: Energiayhtiö Tepcon kolmea entistä johtajaa oli syytetty laiminlyönneistä.

Tokiolainen tuomioistuin on vapauttanut Fukushiman ydinvoimalan entistä johtoa syytteistä vuoden 2011 ydinvoimalaonnettomuutta koskevassa oikeudenkäynnissä.
 Oikeus katsoi, että energiayhtiö Tepcon kolme entistä johtajaa eivät syyllistyneet laiminlyönteihin, jotka olisivat johtaneet onnettomuuteen.
 Yhtiön johtajia vastaan nostetut syytteet olivat ainoat rikossyytteet, jotka Japanissa nostettiin Fukushiman ydinvoimalaonnettomuudesta.
 Johtajat olivat vastuussa ydinvoimalasta katastrofin aikaan, ja heitä syytettiin kuolemiin ja loukkaantumisiin johtaneista laiminlyönneistä. Johtajille vaadittiin viiden vuoden vankeusrangaistuksia.
 Oikeudenkäyntiä on käyty vuodesta 2017. Oikeudenkäynnin alkaessa Tepcon entiset johtajat pyysivät anteeksi onnettomuudesta aiheutunutta kärsimystä, mutta he kiistivät olevansa syyllisiä onnettomuuteen.
 Fukushiman onnettomuutta on pidetty pahimpana ydinvoimalaonnettomuutena sitten Tshernobylin vuoden 1986 onnettomuuden.

Oikeus totesi Fukushiman johtajia syyttömiksi ydinvoimalaonnettomuuteen


Summary: Fiktiivisen romaanin aihe pohjaa faktaan. Sijaissynnytyksistä ja sukusoluluovutuksista on tullut kannattavaa bisnestä Ukrainassa.

Vauvabisnes. Mikä kamala sana. Siitä kuitenkin kertoo Sofi Oksasen uusin romaani  Koirapuisto . Aihetta sivuttiin jo edellisessä, vuonna 2015 ilmestyneessä  Normassa . Asia jäi kuitenkin askarruttamaan Oksasta sen verran, että Ukrainan vauvatehtailu päätyi kokonaisen romaanin aiheeksi.
 Oksanen on tahtomattaankin yhteiskunnallinen kirjailija. Hän myöntää, että Ukrainan konflikti sai hänet tarttumaan hanakammin aiheeseen.
 Sofi Oksanen  syntynyt vuonna 1977 Stalinin lehmät (2003) Baby Jane (2005) Puhdistus (2008) Kun kyyhkyset katosivat (2012) Norma (2015) Koirapuisto (2019) Finlandia-palkinto ja Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinto romaanista Puhdistus kirjoja on käännetty yli 50 kielelle kirjoittanut myös muun muassa näytelmiä ja librettoja
 Ukrainan ja Venäjän välinen sotatila on vain kiihdyttänyt sukusoluilla ja sijaissynnyttäjillä käytävää kauppaa. Lisäksi monet maat, kuten Thaimaa ja Intia ovat kieltäneet sijaissynnytykset ulkomaalaisilta.
 – Sodan takia Ukrainassa on paljon maan sisäisiä pakolaisia ja elintaso on alhainen. Se luo erittäin hedelmällisen maaperän tälle toiminnalle, joka on aika karua bisnestä.
 Sofi Oksanen uskoo, että Koirapuisto käännetään myös ukrainaksi, vaikka siinä puututaan maan korruptoituneisuuteen. Nella Nuora / Yle
 Ukrainan liberaali lainsäädäntö on edesauttanut vauvatehtailun kasvua. Asiakkaita tulee Euroopan lisäksi Yhdysvalloista asti, sillä käytännössä kaikki oikeudet ovat asiakkaalla. Sijaissynnyttäjiltä oikeudet on viety – he eivät voi ryhtyä vaatimaan oikeutta synnyttämäänsä lapseen.
 – Tällä haavaa näyttää siltä, ettei Ukrainan lainsäädäntö ole ainakaan kiristymässä.
 Oksasen mukaan asiassa tarvittaisiin enemmän yhteistä ymmärrystä ja kansainvälistä lainsäädäntöä.
 Luovuttajia etsitään kadunvarsi-ilmoituksilla
 Ukrainan vauvabisnestä on käsitelty paljon mediassa. Oksanen sai paljon aineistoa kirjaansa lukemalla, mutta hän myös vieraili useamman kerran Ukrainassa. Katukuvassa uusi kasvava bisnesmuoto ei näy, mutta maaseudulla ei ole tavatonta törmätä tien poskessa ilmoitukseen, jossa haetaan sopivia luovuttajia.
 – Satuin törmäämään lomakkeeseen, jossa kysellään sukusolunluovuttajan tietoja. Kyllä se rupesi tuntumaan kummalliselta, kun kysymyksien lista vain jatkui ja jatkui.
 Toinen toistaan kauniimmat luovuttajat on luokiteltu esitteissä eri luokkiin. Parhaat yksilöt löytyvät tietenkin A-ryhmästä. Oksasen romaanissa kuvataankin, miten tulevat vanhemmat voivat shoppailla luovuttajien joukosta vaikkapa sinisilmäisen, pitkäsäärisen ja musikaalisen yksilön.
 Tuoreen romaanin tapahtumat pyörivät paljon koirapuiston liepeillä. Oksanen itse seuraa mielellään koirien touhuja, vaikkei omaa koiraa omistakaan. Nella Nuora / Yle
 Vaikka toiminta on periaatteessa laillista, luo se paljon mahdollisuuksia hyväksikäyttöön. Kohdunvuokraaminen tai sukusolun ostaminen ei ole halpaa. Toiminnassa liikkuu paljon rahaa ja usein juuri luovuttajat tai synnyttäjät jäävät nuolemaan näppejään.
 – Terveydellisiä vaikutuksia ei ole tutkittu, puhumattakaan henkisistä ongelmista, jatkaa Oksanen ongelmien listaamista.
 Viro-kvartetin päätös seuraavaksi?
 Raadollinen aihe johdatti Oksasen rakentamaan romaanilleen jännärimäisen muodon. Hän sanoo, ettei ikinä suunnittele tyylilajia etukäteen.
 – Tarina ja henkilöhahmot johdattavat kirjoitustyyliin. Heti alussa oli selvää, että tyyli on realistinen, koska tapahtumat ovat jo sinänsä hurjia.
 Koirapuistossa sukkuloidaan Helsingin ja Ukrainan välillä. Seuraavaksi Oksasen katse kohdistuu ehkä taas Viroon. Nella Nuora / Yle
 Edellinen romaani  Norma  edusti jo trillerimäistä tyyliä. Siinä puututtiin hiuslisäkekaupan epäkohtiin.
 Oksasen kirjailijuutta määrittää kuitenkin vahvasti side Viroon. Joka kerta, kun Oksanen julkaisee, lukijat odottavat Viro-kvartetin päätösosaa, jossa esiin pääsisi taas Oksasen historiallinen kerronta. Sen aika on tulossa - ehkä seuraavaksi.
 –Toivoisin, että kohta pääsisin siihen liittyvään taustatyöhön.
 Lue lisää:  Ukrainasta on tulossa Euroopan vauvatehdas – "Kun poika kysyi pömppömahastani, sanoin, että äiti on syönyt vähän liikaa pullaa"
 Sinkkumiehestä tuli kaksostyttöjen isä sijaissynnyttäjän avulla – nyt ruotsalaisvälittäjä markkinoi kiistanalaisia sijaissynnytyksiä myös suomalaisille
 Sofi Oksasen uutuusromaanissa naisten unelmat aloittavat pahan kierteen

Sofi Oksasen kirjassa vauvalle voi shoppailla siniset silmät ja pitkät sääret – "Ukrainan vauvatehtailu on karua bisnestä"


Summary: Hurrikaani on katkonut sähköjä kymmeniltätuhansilta. Viranomaiset ovat kehottaneet asukkaita pysymään sisätiloissa, ja kouluja, terveysasemia ja virastoja on suljettu.

Atlantin valtamerellä sijaitsevalla Bermudalla on kärsitty voimakkaana piiskaavista myrskytuulista ja rankkasateista, kun hurrikaani Humberto on edennyt hyvin läheltä saariryhmän ohi.
 Voimakkuudeltaan kolmannen luokan hurrikaani Humberto alkoi runnella Bermudaa keskiviikkona ja myrskytuulten on ennakoitu riepottelevan aluetta voimakkaina yhä torstaina.
 Hurrikaani on katkonut sähköjä kymmeniltätuhansilta. Viranomaiset ovat varoittaneet myrskyn voivan nostattaa tulvia.
 Asukkaita on kehotettu pysymään sisätiloissa, ja kouluja, terveysasemia ja virastoja on suljettu. Myös lentoja on peruttu ja julkinen lauttaliikenne on keskeytetty.
 Yhdysvaltain kansallisen hurrikaanikeskuksen mukaan Humberton myrskytuulet puhalsivat voimakkaimmillaan 54 metriä sekunnissa.
 Myrskynsilmä kävi lähimmillään noin 120 kilometrin päässä Bermudasta ennen kuin sen reitti suuntautui poispäin kohti avomerta.
 Lue myös:
 Hurrikaani Dorianin runtelemien Bahamasaarten liepeillä kulkeva Humberto-myrsky on vahvistunut trooppiseksi myrskyksi
 "Lämpeneminen kiihdyttää hirmumyrskyjä  – järjestöt varautuvat katastrofeihin." Asiantuntijat vastasivat kysymyksiin Dorianin opetuksista
 Yle Bahamalla: Tulvavesi vyörytti Adrianin taloon antiikkipöydän, nyt mereltä tulee ryönän sijaan apua ahdinkoon

Humberto-hurrikaani katkoi sähköjä ja toi piiskaavia myrskytuulia Bermudalle


Summary: Suomalaiset ajattelevat herkästi köyhyyden olevan ihmisen omaa syytä, mutta sairastuminen voi heikentää rahatilanteen nopeastikin.

Ostoskorissa on tuttuun tapaan makkaraa ja makaronia, sillä ne eivät maksa paljoa.  Minna Rautio  on laskenut ostostensa hinnat tarkasti. Tilillä on rahaa kolme euroa ja 14 senttiä, ja sillä pitäisi saada ruoat itselle ja lapselle melkein viikoksi. Kassa näyttää loppusummaksi 3,16 euroa, eikä tilin kate riitä. Jokin tuotteista pitää jättää pois. Nolottaa.
 Oululaisen Minna Raution, 42, tie keskiluokasta köyhyyteen oli lyhyt. Muutaman vuoden sisällä tuli avioero ja sairaus vei työkyvyn. Rautio joutui jäämään pois töistä kolme vuotta sitten selkärankareuman vuoksi, oltuaan työelämässä 17 vuotta.
 Lisäksi hän oli yksinhuoltaja, jolla oli velkaa. Sitä Rautio ei pystynyt maksamaan takaisin tulojensa tippuessa.
 Rautio on ammatiltaan diakoni ja on nähnyt työssään paljon köyhyyttä. Silti hän ei osannut ajatella itse joutuvansa samaan tilanteeseen.
 – Pudotus voi olla yllättävä ja se voi olla edessä kenellä vaan, ehkä silloin kun sitä vähiten odottaa.
 Rautio sanoo suoraan olevansa köyhä. Hän tekee sen omilla kasvoillaan ja nimellään, sillä ei jaksa enää piilotella.
 Saako köyhällä olla tavaroita ilon vuoksi?
 Rautio asuu vuokralla pienessä rivitalokaksiossa yhdessä kouluikäisen lapsensa kanssa. Asunnon ainoa makuuhuone on lapsen käytössä, äidin sänky vie ison osan olohuoneesta. Asunnossa on viihtyisää, kaikki sopii yhteen.
 Rahapulan vuoksi Rautio viettää paljon aikaa kotonaan ja sen vuoksi viihtyisä ympäristö on tärkeä.
 Rautio kertoo, että lähes kaikki on kierrätettyä, vain televisio on hankittu uutena.
 – Kaikilla tavaroilla on jokin tarina. Kaikki on saatu jostain: ystäviltä, roskalavalta, Hope-yhdistykseltä, Rautio luettelee.
 Marimekon verhot ovat lahja äidiltä ja Iittalan tuikkukipot hän osti ollessaan vielä töissä. Niistä hän potee välillä syyllisyyttä, ja pohtii, mitä köyhä saa omistaa.
 Minna Raution keittiötä koristaa kokoelma tuikkukippoja. Ne muistuttavat työelämästä ja ajasta, jolloin rahaa oli käytettävissä enemmän. Paulus Markkula / Yle
 Hän kertoo jopa miettineensä, että ottaisiko verhot pois ikkunasta ennen sosiaalityöntekijän vierailua. Jos hänen käsketäänkin myydä ne.
 Rautio laskee, että verhojen ja kynttilälyhtyjen myymisestä voisi ehkä saada sata euroa. Raha toisi hetken helpotuksen, mutta ei muuttaisi kokonaistilannetta.
 – Ne tuovat minulle valtavasti iloa, mutta saako köyhä omistaa mitään iloa tuovaa?
 Kelan vastaus on, että saa. Kodin irtaimistoa, kuten astioita ja tekstiilejä ei tarvitse myydä. Sen sijaan esimerkiksi säästöt, pelitilit, rahastot ja säästövakuutukset täytyy muuttaa rahaksi ja käyttää ennen toimeentulotuen saamista.
 Pitäisikö koirasta ja autosta luopua?
 Minna Rautio kertoo, että heidän luonaan on käynyt useita eri sosiaalityöntekijöitä katsomassa, miten perheellä menee. Sosiaalityöntekijöiden suhtautuminen perheen tilanteeseen on ollut vaihteleva, ja heidän näkemyksistään myös riippuu, mihin perheelle myönnetään harkinnanvaraista toimeentulotukea ja mihin ei.
 – Yksi sosiaalityöntekijä sanoi, että eihän teillä niin huonosti mene, sillä teillähän on sohva. Jossain toisessa perheessä hän oli joutunut istumaan lattialla.
 Rautiolla on koira, jonka hän osti ollessaan töissä. Hän on joutunut pohtimaan myös siitä luopumista, sillä koirakin tarvitsee ruokaa.
 Kelan toimeentulotuen saaminen ei edellytä koirasta luopumista, mutta siitä ei myöskään makseta lisätukea. Eläinlääkärikuluihinkaan rahaa ei saa.
 Rautiolle ja hänen lapselleen koira on kuitenkin tärkeä perheenjäsen. Sillä on myös iso mielenterveyttä parantava vaikutus. Koiran mahdollinen sairastuminen kuitenkin huolettaa.
 – Kuinka moni työssä käyvä joutuu miettimään, pystyykö pitämään oman perheenjäsenensä, Rautio sanoo.
 Koira toimii lenkkikaverina ja sille voi myös purkaa huoliaan.  Paulus Markkula / Yle
 Rautiolla on myös auto. Se on vanha ja hävettää lasta, mutta sillä pääsee kauppaan ja saa vietyä lapsen harrastukseen.
 Raution mukaan elämä ilman autoa elämä olisi vaikeaa etenkin silloin, kun sairaus nostaa päätään, eikä raskaiden tavaroiden kantaminen onnistu.
 Vanha auto voi kuitenkin aiheuttaa yllättäviä kuluja, jotka voivat hetkessä romuttaa perheen talouden. Silloin rahaa täytyy yrittää lainata kavereilta ja sukulaisilta.
 Toimeentulotuessa auton menoja ei huomioida. Sellaisen saa kuitenkin omistaa, mikäli se on alle 5 000 euron arvoinen.
 Toistaiseksi Rautio on pystynyt pitämään autonsa. Bensaan rahaa kuluu vain vähän.
 Mistä köyhyys johtuu?
 Suomalaisten köyhyyteen on yleensä kaksi syytä, ylivelkaantuminen tai asumiskustannukset, kertoo Sosiaali- ja terveyspolitiikan professori  Juho Saari  Tampereen yliopistosta.
 Sosiaalituilla, kuten toimeentulotuella velkoja on vaikea maksaa pois. Henkilökohtaisen konkurssin teko ei ole Suomessa mahdollista, vaan yleinen ajatus on, että jokainen maksaa ottamansa velan takaisin.
 Saaren mukaan alati kohoavat vuokrat pitävät ihmisiä köyhyydessä. Etenkin pääkaupunkiseudulla ihmisten niukkuus lisääntyy asumiskulujen nousun vuoksi.
 Minna Raution rahapula ei johdu liian kalliista asunnosta, sillä vuokra on 570 euroa kuukaudessa. Siihen hän saa asumistukea. Rahaa vain on käytettävissä vähän.
 Rautio saa kuntoutustukea, joka on alle tuhat euroa kuukaudessa ja toisinaan harkinnanvaraista toimeentulotukea Oulun kaupungilta.
 Kuntien myöntämää täydentävää tai ehkäisevää tukea voi saada esimerkiksi asumisesta aiheutuviin kustannuksiin tai syrjäytymisen ehkäisemiseen.
 Raution perheen tulot jäävät selvästi pienituloisuusrajasta, joka oli vuonna 2017 yhden aikuisen ja yhden alle 14-vuotiaan lapsen perheeltä 1 541 euroa.
 Rautio laskee, että heille jää lapsen kanssa kuukaudessa käytettäväksi noin 150 - 300 euroa laskujen maksun jälkeen. Sillä summalla hankitaan välttämättömyystarvikkeet, kuten ruoka ja vaatteet.
 Rautio sanoo, että vaikka rahaa on vähän, nyt sitä sentään tulee säännöllisesti. Pahin tilanne oli puoli toista vuotta sitten, kun hän joutui odottamaan päätöstä sairauseläkkeestään.
 – Olin kuukauden vailla minkäänlaisia tuloja, ja minulla oli lapsi elätettävänä sekä laskut maksettavana. Silloin mietin jopa itsemurhaa.
 Katkos tuissa sekoitti taloustilanteen pitkäksi aikaa, ja Rautio sai huomata, ettei yhteiskunnan turvaverkko olekaan pitävä.
 Voiko varattomuuden päätellä ulkomuodosta?
 Kun Rautiota katsoo, köyhyys ei näy hänestä ulospäin. Naisella on huoliteltu meikki ja tummat pitkät hiukset. Niitä hän kertoo värjäävänsä itse, sillä rahaa ei ole kampaajalla käyntiin. Meikit hän kertoo saavansa tädiltään käytettynä.
 Kampaamokäynnin lisäksi Rautio haaveilee uusista rintaliiveistä. Myös lenkkikengät alkavat olla jo vanhat. Lähes kaikki perheen vaatteista on ostettu joko kirpputorilta tai saatu lahjoituksena. Kasvavan lapsen vaatettaminen aiheuttaa välillä ahdistusta.
 – Olisi mukavaa ostaa lapselle joskus jotakin uutta.
 Rautio iloitsee vieraan ihmisen lähettämästä vaatepaketista, joka sisälsi hyväkuntoisia merkkivaatteita lapselle. Paulus Markkula / Yle
 Köyhyystutkija  Eeva-Maria Grekula  sanoo, että ihminen voi päätyä köyhyyteen monenlaisessa elämäntilanteessa. Köyhyys ei välttämättä näy ulospäin, jos on esimerkiksi hankkinut omaisuutta ollessaan työelämässä. Liki uudenveroista tavaraa ja vaatteita on myös saatavilla jopa ilmaiseksi esimerkiksi hyväntekeväisyysjärjestöjen kautta.
 Kauniisti sisustettu koti ja huoliteltu ulkonäkö ovat olleet kulissi, jonka takana olevaa köyhyyttä Rautio ei ole halunnut näyttää, ennen kuin vasta nyt. Sen takia harva on myöskään tietänyt Raution tilanteesta.
 Nyt hän sanoo yrittäneensä pärjätä liian pitkään itse. Häpeän vuoksi apua oli vaikea pyytää. Hän ei ole kuitenkaan koskaan kokenut syyllisyyttä köyhyydestään.
 – Usein köyhiä syyllistetään, että elämä ei ole hallinnassa, mutta se että sairastuu pitkäaikaissairauteen, ei ole kenenkään oma valinta.
 Miksi köyhän kenkiin on vaikea asettautua?
 Minna Rautio on huomannut sekä työnsä kautta että omien kokemustensa perustella, että asenteet köyhiä kohtaan ovat kovat. Se näkyy myös Lastensuojelun Keskusliiton keväällä julkaistusta  selvityksestä .
 Taloustutkimuksen tekemän kyselyn mukaan suomalaiset ajattelevat herkästi köyhyyden olevan ihmisten omaa syytä. Köyhyyden voidaan ajatella johtuvan esimerkiksi yli varojen elämisestä, liian suurista elinkustannuksista ja puutteista elämänhallinnassa.
 Tutkimuksesta käy ilmi, että oma toimeentulo vaikuttaa vastakkainasetteluun. Hyvätuloisten on vaikea asettua heikommassa asemassa olevan tilanteeseen,  Ville Lavikainen  Lastensuojelun Keskusliitosta sanoo.
 – Kyse ei ole niinkään tietämättömyydestä, vaan toisen todellisuutta on vaikea nähdä, jos siinä ei elä itse.
 Lavikaisen mukaan esimerkiksi sairastumisesta johtuvaa köyhyyttä ei osata ajatella omalle kohdalle.
 – Monen asian pitäisi mennä pieleen, että keskituloinen pariskunta joutuisi vaikeuksiin, mutta kyse on monesti tuurista.
 Voiko köyhä säästää tekemällä edullisempia ruokia?
 Raution mukaan rahattomuus tuntuu pahalta etenkin kaupassa käydessä.
 On tavallista, että perheellä on käytettävissä viikossa ruokaan 20 euroa. Toisinaan he saavat ruoka-apua, ja silloin rahaa voi käyttää vähän enemmän toisaalle.
 Minna Rautiolla on "köyhyysvihko", johon hän kirjaa ajatuksiaan. Kannessa on kuvia hedelmistä, joihin hänellä ei ole varaa. Paulus Markkula / Yle
 Minna Rautio kertoo, että he syövät ihan tavallista kotiruokaa. Valmisruokia ei osteta, mutta ruokien raaka-aineet voisivat olla terveellisempiä, jos rahaa olisi käytettävissä enemmän. Makkara ja jauheliha ovat halpoja, samoin makaroni ja juurekset.
 Rautio on ensimmäiseltä koulutukseltaan kotitalousteknikko ja taitaa pennin venytyksen. Ruokaa ei mene hukkaan, vaan perunamuusista leivotaan rieskoja ja marjoista keitetään mehuja ja hilloja. Silti kaupassa olisi joskus kiva käydä kuten tavalliset ihmiset.
 – Ostaisin lohta ja hedelmiä ja useammin kanaa.
 Toisinaan Rautio saa ulkopuolisilta ihmisiltä säästövinkkejä, mitä ruokaa tulisi ostaa, että rahaa jäisi myös säästöön.
 – Se on turhauttavaa ja kertoo lähinnä siitä, että ihmiset eivät oikeasti tiedä, millaista on olla köyhä.
 Lue myös:   ”Syö juureksia, ne ovat halpoja” – 10 neuvoa, joita köyhä ei halua kuulla
 Pelastaako töihin paluu?
 Rautio kirjoitti perheensä tilanteesta omalla nimellään Oulun seudulla ilmestyvään seurakuntalehti Rauhan Tervehdykseen. Sen jälkeen on tapahtunut paljon hyvää. Hän kertoo saaneensa paljon yhteydenottoja ihmisiltä eri puolilta Suomea.
 Hän on saanut lapselleen vaatteita, ja heille on ostettu ja lahjoitettu ruokaa sekä pesuaineita. Eteisessä ovat lapsen saamat uudet kumpparit.
 – Olen saanut kokea kaiken tämän ikävän jälkeen sen, miltä tuntuu ottaa vastaan hyvää. Se on ollut tosi hämmentävää.
 Vieraiden ihmisten auttamishalu on tullut iloisena yllätyksenä Paulus Markkula / Yle
 Raution reumaan on löytynyt lääkitys, ja hän on pystynyt opiskelemaan. Selkä ei kestä pitkään istumista, joten hänen on löydettävä uusi työ.
 Rautio odottaa taloustilanteensa helpottavan ensi keväällä. Silloin hän valmistuu kriisityön opinnoistaan ja toivoo pääsevänsä takaisin työelämään.
 Rautio on kouluttautunut myös kokemustoimijaksi. Opintojensa ansiosta hän on huomannut, ettei ole tilanteessaan yksin. Köyhyys koskettaa monia.
 Lisäksi hän sanoo antaneensa diakonialupauksen, jossa on luvannut olla köyhien puolella. Ehkä oman tarinan kertominen auttaa jotakin toista samassa tilanteessa olevaa, Rautio pohtii.
 – Jos kuolisin huomenna, haluaisin, että minulla on hyvä omatunto siitä, että olen yrittänyt tehdä maailmasta vähän paremman.
 Juttua varten on haastateltu myös THL:n tutkija Elina Turusta ja saatu tietoa Kelan toimeentulotukikäytännöistä etuuspäällikkö Marja-Leena Valkoselta.
 Heräsikö aiheesta ajatuksia? Keskustele kello 22.een saakka.
 Lue seuraavaksi:
 "Ihmisten hätä on vain kasvanut" – Jopa 150 000 suomalaislasta elää köyhyydessä, ja tämä espoolaisäiti tietää, mitä vähävaraisuus todella on

Minna Rautiolla on koira, auto ja Marimekon verhot – vuonna 2019 tavara ei kuitenkaan tarkoita, että olisi rahaa ruokaan


Summary: Tapaus siirtynee syyteharkintaan loka–marraskuussa.

Keskusrikospoliisi (KRP) epäilee entistä Puolustusvoimien komentajaa, kenraali  Jarmo Lindbergiä  palvelusrikoksesta,  Lännen Media kertoo .
 Tutkinnanjohtaja  Janne Järvinen  arvioi lehdelle, että esitutkinta on valmistumassa ja tapaus siirtynee syyteharkintaan loka–marraskuussa. Tutkinta koskee Lindbergin toimintaa Inarissa Lemmenjoella järjestetyn vapaaehtoisen harjoituksen jälkiselvittelyn aikana. Harjoitus järjestettiin syyskuussa 2017.
 Valtakunnansyyttäjänvirasto tiedotti Lindbergiä koskevan esitutkinnan aloittamisesta viime keväänä, mutta tuolloin ei kerrottu tutkittavaa rikosnimikettä. Lindberg on lehden mukaan jo tutkintaa edeltäneen esiselvittelyn aikana kiistänyt syyllistyneensä asiassa rikokseen. Hän on kolmas korkea upseeri, jonka toimia tutkitaan harjoitukseen liittyen.
 Lue myös:
 Ilmavoimien ex-komentaja valittaa Lemmenjoki-jupakasta saamastaan tuomiosta – asianajaja: "Hän ei viivytellyt"
 Lemmenjoen kohuharjoituksesta 3 000 euron sakot Karjalan lennoston ex-komentajalle – oli humalassa, nöyryytti alaisiaan ja vieraita

Lännen Media: Puolustusvoimien entistä komentajaa epäillään palvelusrikoksesta Lemmenjoki-jupakassa


Summary: Mobiilisovellus kerää tietoja kaupunkilaisen liikkumisesta. Sovellusta on vielä toistaiseksi testausvaiheessa, mutta tulevaisuudessa palkintovaluutalla voi hankkia vaikkapa kaupungin palveluita.

Lahdessa testataan ainutlaatuista päästökauppasovellusta, joka palkitsee käyttäjänsä ympäristöystävällisemmistä liikkumisvalinnoista.
 CitiCAP-kännykkäsovellus laskee käyttäjälle henkilökohtaisen viikoittaisen päästöbudjetin ja kannustaa liikkumaan entistä vähemmillä päästöillä.
 Sovellus tunnistaa, millä kulkuvälineellä kaupunkilainen on liikenteessä. Viikkotavoitteen alittamiseen kannustetaan tulevaisuudessa myös palkitsemalla. Sovelluksessa voi tienata virtuaalieuroja, joilla voi tulevaisuudessa hankkia esimerkiksi uimahallilippuja tai muita palveluita. Vielä kaupunki ei kuitenkaan vaihda virtuaalivaluuttaa palveluiksi.
 – Riittää, että käyttäjällä on puhelin mukana ja GPS-yhteys päällä. Kiihtyvyysanturit tunnistavat, millä kulkuneuvolla käyttäjä liikkuu, sanoo apulaisprofessori  Ville Uusitalo  Lappeenrannan–Lahden teknillisestä yliopistosta. Yliopisto on ollut mukana kehittämässä järjestelmää.
 Sovellus tunnistaa, kun kaupunkilainen kulkee henkilöautolla, bussilla, junalla, metrolla, ratikalla, kävellen tai pyörällä. Tässä "tuntematon" tarkoittaa liikkumista, jota sovellus ei pysty tunnistamaan. Sovellus on tarkoitettu yli 15-vuotiaille kaupunkilaisille. kuvakaappaus
 Sovellus koko kansan käyttöön syksyn aikana
 Lahti on tiettävästi maailman ensimmäinen kaupunki, joka alkaa kannustaa asukkaitaan  henkilökohtaiseen päästökauppaan .
 Pieni joukko Lahden kaupungin työntekijöitä ja Lahden ammattikorkeakoulun opiskelijoita on jo testannut sovellusta. Apulaisprofessori Ville Uusitalolla appi on ollut käytössä puolisen vuotta.
 – Välillä tavoitteeni on ylittynyt ja välillä alittunut. Arkena liikun paljon junalla ja pyöräilen, mutta ongelmana ovat viikonloppuautoiluni. Sovelluksen käytön aikana olen alkanut miettiä, miten lisään kimppakyytejä ja miten useita asioita voi hoitaa yhdellä autoreissulla.
 Nyt testaajia kaivataan lisää. Lahtelaiset voivat ladata sovellusta Android-puhelimiinsa  tällä viikolla . Testivaiheessa CitCAP-mobiiliappi toimii toistaiseksi vain Android-puhelimissa. Syksyn aikana mukaan tulevat myös muut vaihtoehdot.
 Päästökauppajärjestelmä on kehitetty Lahden kaupungin, korkeakoulujen ja yritysten yhteistyönä. kuvakaappaus
 Viikkobudjetti: päästöjä noin 90 kilometrin autoilun verran
 Jokainen päästökauppaan osallistuja saa viikoittaisen 17 hiilidioksidiekvivalenttikilon päästökiintiön. Määrä vastaa noin 90 kilometrin bensiiniautoilusta viikossa syntyvää kuormaa.
 – Suurimmat päästöt syntyvät henkilöautoilusta. Sovellus ottaa kuitenkin huomioon, jos autossa on muitakin kuin kuljettaja tai jos matka ajetaan sähkö- tai kaasuautolla. Nämä tiedot käyttäjä lisää itse.
 Alle 15-vuotiaat lapset, käyttäjän asumisetäisyys keskustasta ja terveydentila voivat tuoda lisää päästöoikeuksia viikkotavoitteeseen.
 – Jokaisen elämäntilanteesta riippuen pyritään antamaan vähän lisäoikeuksia, jotta ei rangaista ketään omasta lähtötilanteesta, kertoo CitiCAPin projektipäällikkö  Anna Kuokkanen .
 Sovellusta varten on kerätty paljon tutkimustietoa, jonka perusteella viikkobudjetti on määritelty. Liikkumiseen on sisällytetty kasvihuonepäästöt, jotka syntyvät esimerkiksi polttoaineen palamisesta, polttoaineen tai sähkön tuottamisesta sekä ajoneuvojen valmistamisesta.
 Laskuri mittaa pyöräilijöiden määrää Lahden kaupungin keskustassa.  Petri Niemi/Yle
 Keskiverto lahtelainen liikkuu 40 kilometriä päivittäin
 Sovellusta varten on kerätty tietoa lahtelaisten liikkumisesta. Keskiverto lahtelainen liikkuu noin 40 kilometriä päivässä. Valtaosa kilometreistä kertyy autoilusta, joka synnyttää myös suurimman osan kasvihuonepäästöistä.
 – Lahdella on liikenteessä hiilineutraalisuustavoitteet. Tavoitteena on, että hiilijalanjälki pienenee, sanoo projektipäällikkö Anna Kuokkanen.
 Lue lisää:  Lahdesta Euroopan ympäristöpääkaupunki vuodelle 2021 – sai tittelin ensimmäisenä suomalaiskaupunkina

Ensimmäisenä maailmassa: Lahdessa otetaan käyttöön sovellus, jonka avulla kaupunki palkitsee vähän autoilevia – katso tästä, miltä sovellus näyttää


Summary: Yleinen vaikutelma hallituksista ei juuri mairittele: vanhoja ukkoja jakamassa etuja toisilleen. Todellisuus on kuitenkin toinen. Tämä ilmenee myös aivan tuoreesta tutkimuksesta, kirjoittaa Pekka Mattila kolumnissaan.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Viime viikkoina ja päivinä kukaan suomalaista mediaa seuraava ei ole voinut välttyä huomaamasta keskustelua Postin ja Veikkauksen ympärillä. Postin kohdalla suunnitelma muuttaa etulinjan henkilöstön palkkamallia yhdistyi julkisuudessa huonosti ylimmän johdon nauttimiin etuihin. Veikkauksen tapauksessa haastetuksi tuli yllättäen koko liiketoimintamalli.
 Silmiinpistävää molemmissa tapauksissa on se, että vaikka kohu ulottuu liiketoiminnan ytimeen, hallitus pysyy hiljaa.
 Postin tapauksessa  toimitusjohtaja tuotti sitä, mitä omistaja odotti: liikevoittoa ja valmiutta selvitä kiihtyvässä kilpailussa. Tämä tarkoitti myös monia kipeitä päätöksiä. Samalla Postin omistajan tahto alkoi kai häilyä, mutta kukaan ei kertonut siitä itse yritykselle. Vaikka Postin johto oli tehnyt juuri sitä, mitä on odotettu, ja saanut ainoastaan oikeassa järjestyksessä hyväksytyn mallin mukaiset palkkiot, yhtiön hallitus ei ole nähnyt aiheelliseksi käyttää ääntään. Toimitusjohtaja on yksin saanut ottaa konnan roolin julkisuudessa tehtyään aivan kuten on pyydetty.
 Paljon samaa on Veikkauksen tapauksessa . Kukaan ei kai ole muistanut huomauttaa johtaville poliitikoille, että valtiollinen pelimonopoli on vain tehnyt parhaansa täyttääkseen siihen kohdistuvat odotukset rahavirroista, joista urheilu, kulttuuri ja sosiaalityö ovat monin tavoin riippuvaisia.
 Kummankin yhtiön valtio-omistus perustuu erityistehtävään. Veikkauksen monopoli on oikeutettu tehtävällä pelihaittojen ehkäisemisessä. Posti puolestaan on valtionyhtiö, koska sillä on niin kutsuttu yleispalveluvelvoite kirjepostin jakelussa koko maassa ja myös harvaanasutuilla seuduilla.
 Yleisen hälinän ja sosiaalisen median pauhun keskellä  on hyvä palata siihen, miksi yrityksellä on hallitus. Mitä suurempi on firma, sitä mittavamman aarteen vartijana hallitus toimii.
 Toimiva johto vastaa valmistelusta, mutta lopulta hallituksen on ratkaistava valinnat ja seisottava niiden takana. Tämän sitoutumisen pitää koskea myös hetkiä, joina julkisuus ei mairittele.
 Ensinnäkin hallituksen tehtävänä  on vastata hyvästä hallinnosta ja riskienhallinnasta. Jäsenyys hallituksessa sisältää paljon vastuuta, jota mikään palkkio ei korvaa. Hallituksen tehtävänä on kysyä, tarkastaa ja haastaa.
 Toiseksi  hallituksen tehtävänä on valita yhtiölle oikea johto. Kysymys on valinnoista: mitä suuremmat riskit ja odotukset, sitä tärkeämpää ratkaisussa on onnistua ensi kerralla. Testattu, luotettava ja varma tekijä ei suinkaan ole halpa. Veronmaksajan kannattaa kuitenkin miettiä kahdesti ennen kuin vaatii kilpailuttamaan yritysjohtajansa hinnan perusteella. Kansallisomaisuutta ei varmastikaan kannata luottaa käärmeöljykauppiaan, konebyrokraatin tai ensikertalaisen käsiin.
 Kolmanneksi  hallituksen on päätettävä yrityksen strategiasta eli pelikirjasta. Mitä halutaan saavuttaa ja miten, on pitkällä aikavälillä ratkaiseva kysymys. Toimiva johto vastaa valmistelusta, mutta lopulta hallituksen on ratkaistava valinnat ja seisottava niiden takana. Tämän sitoutumisen pitää koskea myös hetkiä, joina julkisuus ei mairittele.
 Olen juuri saanut olla mukana johtamassa todennäköisesti laajinta selvitystutkimusta suomalaisten suuryritysten hallitustyöstä. Sen aineisto kerättiin loppuvuodesta 2018 sekä talvella ja keväällä 2019. Tutkimus antaa hyvän peilin suuryritysten hallinnan tarkasteluun. Vaikka yleinen mielikuva hallituksista ei vastaa sen paremmin toimintasankaria kuin halinallea, tulosten perusteella väitän, että todellisuus on imagoa parempi. Suomalaisten suuryritysten hallitukset valmistautuvat tehtäviinsä huolellisesti ja käsittelevät säännöllisesti vastuutaan yhteiskunnasta ja liiketoiminnan kestävyydestä. Valtio-omisteisissa yrityksissä nämä painotukset vieläpä monin tavoin korostuvat.
 Palataan vielä Postiin ja Veikkaukseen. Lopulta on poliitikkojen ja johtavien virkamiesten tehtävänä päättää, mitä valtio omistajana haluaa. Se ei nimittäin voi haluta keskenään ristiriitaisia asioita. Se ei liioin voi muuttaa mieltään aina, kun uusi etusivu julkaistaan tai tarjoutuu mahdollisuus kerätä halpoja ääniä.
 Juuri näkemys pitkästä linjasta on omistajan vastuulla. Jos omistajan muisti ja tunnelmat harhailevat tämän tästä, omaisuus on parasta myydä ja luovuttaa parempiin käsiin. Tällainen raaka päätelmä olisi vastuullisuutta suhteessa sekä työntekijöihin että asiakkaisiin.
 Lopuksi kannustan jokaista meistä kansalaisista ja veronmaksajista ajattelemaan ja käyttäytymään kuin omistaja. Miten hoitaisimme omaa kansallista varallisuuttamme? Haluaisimmeko säästää johtamisessa? Haluaisimmeko muuttaa mieltämme aina, kun puolueiden kannatusmittaus heilahtaa?
 Haluan uskoa, että emme. Haluamme katsoa kauas.
 Pekka Mattila
 Kirjoittaja on Aalto EE:n toimitusjohtaja, valmentaja, kirjailija ja useiden hallitusten jäsen sekä professor of practice Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulussa.
 Aiheesta voi keskustella torstaina 19.9. klo 16.00 asti.
 Lue myös:
 Pekka Mattila ampuu täyslaidallisen pääministeri Rinteen Postin palkkapuheille – Paatero saa kiitosta linjauksistaan
 Pekka Mattilan kolumni: Me emme osaa kiittää markkinoita paremmasta arjesta
 Pekka Mattilan kolumni: Opi sietämään ärsyttävää lähimmäistä, sillä vaihtoehtoja ei ole

Pekka Mattilan kolumni: Miksi valtionyhtiön hyvä hallitus on jokaisen suomalaisen etu


Summary: Samalla kaatopaikalla paloi vain muutama viikko sitten viimeksi.

Pietarsaaren kaatopaikalla on jälleen tulipalo. Tulessa on yksi jäteauma, mutta palo on hallinnassa. Tällä hetkellä paikalla on enää yksi yksikkö loppusammutusta tekemässä. Hälytys palopaikalle tuli noin kello neljän aikaan aamuyöllä.
 Samassa paikassa  paloi viimeksi vajaa kuukausi sitten, kun ilotulitusraketti sytytti jäterengaskasan tuleen. Silloin viranomaiset joutuivat varoittamaan kaupunkilaisia kovasta savunmuodostuksesta.

Pietarsaaren kaatopaikalla palaa taas


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Tuholaismyrkky tappaa lintuja ja mehiläisiä – vaikutuksia myös ihmiseen
 Neonikotinoidilla käsiteltyjä siemeniä nokkineet linnut laihtuivat kokeissa nopeasti ja unohtivat, minne olivat muuttomatkalla. EU kielsi aineen viime vuonna mehiläistuhojen takia, mutta se on  yleisessä käytössä muualla . Esimerkiksi Yhdysvalloissa sitä löytyy 85 prosentista omenoista.
 Suurin osa meistä saa elämänsä aikana papilloomaviruksen – tiesitkö nämä 9 asiaa HPV-rokotteesta?
 HPV-rokote annetaan olkavarteen. AOP
 Tänä syksynä jo viidesluokkalaiset tytöt saavat HPV-rokotteen. Ensi vuonna myös pojat saattavat päästä mukaan rokotusohjelmaan. Edes kondomi ei täysin suojaa virukselta.  Lue tästä yhdeksän faktaa rokotteesta.
 Turkista Kreikkaan tulevien siirtolaisten määrä on taas kovassa kasvussa
 Lesboksen saarelle on saapunut aiempaa enemmän siirtolaisia ja pakolaisia viime kuukausina. Aris Messinis / AFP
 Vaikka nyt jäädään roimasti vuoden 2015 huippumääristä,  Turkista tuli elokuussa Kreikkaan  8 000 siirtolaista ja pakolaista. Määrä on venyttänyt olosuhteet Kreikan saarien pakolaiskeskuksissa äärimmilleen. Ruuasta ja teltoista on pulaa, ja jännitteet kiristyvät ankeissa oloissa.
 Suomen lentismiehet ottivat huiman voiton pakkoraossa
 Suomi kaatoi eilisiltana Turkin luvuin 3–2. Lehtikuva / Heikki Saukkomaa
 Suomen miesten lentopallomaajoukkue  pystyi EM-turnauksessa loistosuoritukseen  pakkovoiton edessä Turkkia vastaan eilisiltana. Suomi pelaa seuraavaksi pudotuspeleissä Ranskaa vastaan Nantesissa.
 Lapin ensilumi saa lisää kerroksia
 Sääennuste torstaille 19. syyskuuta.  Yle
 Tänään tulee hajanaisia sateita pitkin Suomea. Lapissa sataa paikoin myös lunta tai räntää. Sateet pääosin väistyvät yöksi, ja huomisen vastainen yö on jälleen kylmä koko maassa. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta.

Herätys: Lintuja näännyttävä tuholaismyrkky vaikuttaa myös ihmisiin, Kreikan pakolaismäärä kasvussa, sateita luvassa koko maahan


Helsinkiläisen perheen muuttoa Sodankylään on katsottu sosiaalisen median kanavissa useita miljoonia kertoja.
 Sodankylän kunnan mukaan  Inari Fernandezin  perheen elämää pohjoisessa on katsottu yhteensä 6,9 miljoonaa kertaa ensimmäisen puolentoista kuukauden aikana. Luvut perustuvat kansainvälisen mediaseurannan asiantuntijayrityksen, Meltwaterin, seurantaraporttiin.
 Fernandezin perhe muutti Helsingistä Sodankylään elokuun alkupuolella . Perhe on julkaissut kuvia ja videoita elämänmuutoksestaan verkossa videopalvelu Youtubessa ja kuvapalvelu Instagramissa. Aihe on ollut esillä lukuisissa tiedotusvälineissä.
 – Tavoitteena oli koko vuoden aikana saada projektille 8 miljoonan tavoittavuus, joten onhan tämä aivan huikeaa. Yhteistyö on jo näin alkutaipaleellaan yllättänyt ja ylittänyt odotukset ja valloittanut kuntalaistenkin sydämet, vs. henkilöstö- ja viestintäpäällikkö  Minna Seppälä  Sodankylän kunnan tiedotteessa.
 Sodankylän kunta maksaa Fernandezille videoista ja kuvista 2500 euroa kuukaudessa vuoden ajan. Kunnan tavoitteena on saada yhteistyökampanjalla lisää näkyvyyttä, jolla houkutella uusia asukkaita ja turisteja. Kunnan lisäksi sarjalla on myös muita kaupallisia kumppaneita.

Tubettajan muutto Sodankylään keräsi miljoonia katsojia


Summary: Neonikotinoidilla käsiteltyjä siemeniä nokkineet linnut laihtuvat nopeasti ja unohtavat, minne ovat muuttomatkalla. EU:n viime vuonna kieltämä aine on yleisessä käytössä muualla, ja sillä on vaikutuksia myös ihmiseen.

Viime vuosikymmenien yleisimpiin tuholaistentorjunta-aineisiin kuuluva imidaklopridi ei ole vaarallista vain mehiläisille ja muille pölyttäjähyönteisille, kuten etenkin tarhamehiläistutkimukset ovat osoittaneet.
 Neonikotinoidien vaikutuksia lintuihin on tutkittu vähemmän, mutta tulokset kertovat yhteneväistä tarinaa haitoista.
 Tuoreen kanadalaistutkimuksen mukaan neonikotinoideista juuri imidaklopridi saattaa olla iso tekijä peltolintujen vähenemisessä. Myrkky, joka tekee hyönteiset alttiiksi taudeille ja loisille, vie linnuilta ruokahalun ja aiheuttaa nopeaa laihtumista.
 Energiansa kesken muuttomatkan menettänyt lintu voi hävitä pesimiskisassa kohtalokkain seurauksin, vaikka toipuisi myrkytyksestä ja saisi painonsa takaisin.
 Saskatchewanin  ja Yorkin yliopistojen tutkimuskohteena olivat juovapääsirkut, varpusen pohjoisamerikkalaiset sukulaiset.
 EU-maa ovat luopuneet, monet muut eivät
 Imidaklopridi on yksi niistä neonikotinoideista, joiden käyttökieltoa EU laajensi viime vuonna. Niitä saa käyttää enää kasvihuoneviljelyssä, avomaalla käyttö on täysin kielletty,  ohjeisti myös Suomen turvallisuus- ja kemikaalivirasto  viime syksynä.
 1990-luvulla maailmalla käyttöön tulleet ja vuonna 2005 EU:ssa hyväksytyt neonikotinoidit ovat edelleen tavallisia yli 120 maassa. Vielä viime vuonna neonikotinoideilla peitattiin Suomessakin rypsiä, rapsia ja sokerijuurikkaita.
 Neonikotinoidit ovat nikotiinin synteettisiä johdannaisia, jotka hävittävät tuhohyönteisiä lamauttamalla niiden keskushermoston. Vaikutukset eivät kuitenkaan rajoitu vain tuholaisiin.
 Viime kuussa ilmestynyt yhdysvaltalaistutkimus kertoi, että Yhdysvaltain maatalousmaa on mehiläisille nyt 48 kertaa niin myrkyllistä kuin neljännesvuosisata sitten, ja syypää ovat lähes pelkästään neonikotinoidit. Tuo tutkimus on vapaasti luettavissa  PLOS ONE -lehdestä .
 Neonikotinoideja epäillään syyllisiksi tarhamehiläisten joukkotuhoihin, jotka alkoivat runsas vuosikymmen sitten. Viime talvi oli Yhdysvalloissa keskimääräistäkin pahempi: 38 prosenttia tarhamehiläisyhdyskunnista kuoli. Kanadassa noin neljännes yhdyskunnista ei herännyt uuteen kevääseen.
 Kanadassa terveysministeriö ilmoitti viime vuonna, että neonikotinoidit kielletään asteittain 3–5 vuoden kuluessa. Yhdysvalloissa viranomaiset määräsivät keväällä vetämään markkinoilta 12 neonikotinoideja sisältävää tuotetta.
 Tuotemerkkejä kuitenkin riittää kauppojen hyllyillä. Nelisen sataa sisältää imidaklopridia. Niitä käytetään maanviljelyn lisäksi muun muassa lemmikkieläinten kirppujen häätämisessä ja hyvin suurissa määrin kotipihoilla ja -puutarhoissa.
 Pienikin myrkkymäärä voi olla kohtalokas
 Science-lehdessä  julkaistussa tutkimuksessa selvitettiin, mitä jo pienikin määrä imidaklopridia tekee juovapääsirkuille.
 Sille altistettujen lintujen toimia seurattiin kevyillä jäljityslaitteilla niiden normaalissa ympäristössä eteläisessä Ontariossa, kevätmuuton levähdyspaikassa. Koelinnut punnittiin ja niiden rasvaprosentti mitattiin ennen ja jälkeen imidaklopridin syöttämistä.
 Tutkijat havaitsivat, että lintujen paino putosi ja muutto hidastui. Molemmat muutokset ovat vakava uhka lintujen selviytymis- ja lisääntymiskyvylle, he sanovat.
 – Vaikutukset näkyivät jo määrillä, jotka vastaavat vain muutamaa imidaklopridilla käsiteltyä siementä, kertoo tutkimusartikkelin pääkirjoittaja  Margaret Eng .
 Yhdysvaltalaisen lintujensuojelujärjestön American Bird Conservancyn muutaman vuoden takaisen  raportin  mukaan jopa vain yksi tällainen siemen voi olla linnulle suorastaan kuolemaksi.
 Raporttia varten oli käyty läpi 200 tutkimusta. Niiden joukossa oli myös torjunta-aineteollisuuden itselleen tekemiä selvityksiä, jotka ABC sai nähdäkseen tiedonvapauslain perusteella.
 Ei ruokahalua, ei energiaa
 Kanadalaistutkimuksessa linnut, jotka saivat suurimman imidaklopridimäärän, menettivät kuusi prosenttia painostaan jo kuudessa tunnissa. Pahimmillaan linnuilta katosi neljännes massasta ja rasvavaroista.
 Myrkyn syöminen myös sai linnut viipymään levähdyspaikassa keskimäärin 3,5 vuorokautta pitempään kuin verrokkilinnut.
 – Molemmat vaikutukset näyttävät liittyvän siihen, että imidaklopridi hillitsee ruokahalua. Koelinnut söivät vähemmän kuin muut, ja se todennäköisesti myöhästytti niiden matkan jatkumista, koska niiltä meni muita enemmän aikaa energiavarantonsa palauttamiseen, Eng sanoo.
 Infografiikka kertoo viirupääsirkun ruokahalun vähenemisestä, laihtumisesta ja muuton viivästymisestä. Saskatchewanin yliopisto
 Pohjois-Amerikan peltolintujen kannat ovat pienentyneet selvästi 50:ssä viime vuodessa. Niin on käynyt kolmelle neljäsosalle lajeista, jotka nokkivat ruokansa pelloilta. Tuholaistentorjunta-aineilla näyttää olevan suora osavaikutus, tutkijat päättelevät.
 Vaikka useimmat linnut toipuivat, kun niille ei enää annettu imidaklopridia, puhdin tilapäiselläkin menettämisellä on merkitystä. Muutto on linnuille kriittinen vaihe, ja sen ajoituksella on väliä, painottaa ekotoksikologi  Christy Morrissey .
 – Muuton myöhästyminen voi vaikuttaa vakavasti niiden mahdollisuuksiin löytää pesimiskumppani. Se saattaa osaltaan selittää, miksi muutto- ja peltolintujen määrä on vähentynyt niin dramaattisesti kaikkialla maailmassa.
 Luonnosta imidaklopridi ei noin vain häviä, toisin kuin koetilanteessa. Kasveista on löydetty haitallisia pitoisuuksia vielä vuosia sen jälkeen, kun alueella on tehty yksi ainoa imidaklopridikäsittely.
 Myrkky sekoitti lintujen kompassin
 Eng, Morrissey ja Yorkin yliopiston biologi  Bridget Stutchbury  ovat  aiemmin tutkineet neonikotinoidin vaikutusta vangittuihin viirupääsirkkuihin.  Heidän uudet tuloksensa vahvistavat tuon toissavuotisen tutkimuksen tulokset lintujen laihtumisesta.
 Häkistä vapautettujen lintujen todettiin myös menettäneen suuntavaistonsa. Osa suuntasi aivan muualle kuin pohjoiseen, jonne niiden olisi kuulunut olla matkalla, osa ei pystynyt lainkaan päättämään lentosuuntaa.
 Vapaina tutkituilla linnuilla vastaavaa sekaannusta ei ilmennyt.
 – Luonnossa linnut todennäköisesti välttävät muuttomatkan jatkamista ennen kuin ovat toipuneet myrkyn vaikutuksista, Eng arvelee.
 Hyönteissyöjiltä katoaa ruoka
 Myös ABC:n raportissa havaittiin samanlaisia lintujen muuttoa ja lisääntymistä hidastavia vaikutuksia sekä laihtumista kuin kanadalaistutkimuksessa.
 ABC:n raportissa tarkasteltiin myös ruokaa, jota hyönteissyöjille pitäisi olla tarjolla. Neonikotinoideja on pintavesissä monin paikoin niin paljon, että vesien selkärangattomat kuolevat ja niistä riippuvaiset lintulajit jäävät ilman ruokaa, ABC totesi.
 Samassa linjassa oli  Nature-lehdessä  viisi vuotta sitten ilmestynyt hollantilainen tutkimus: alueet, joiden pintavesissä on paljon imidaklopridia, menettävät joka vuosi 3,5 prosenttia hyönteissyöjälintukannoistaan.
 Vastaavaa vähentymistä ei tapahtunut, ennen kuin Hollannissa alettiin käyttää imidaklopridia, totesi varpusten ja pääskysten tilannetta selvittänyt tutkimus.
 Toissa vuonna  PLOS ONE -lehdessä  ilmestynyt eurooppalaistutkimus puolestaan osoitti, että Saksan luonnonsuojelualueilta oli vajaassa kolmessa vuosikymmenessä kadonnut yli kolme neljännestä lentävien hyönteisten yhteenlasketusta biomassasta.
 Jatkotutkimuksessa selvitetään parhaillaan, missä määrin juuri torjunta-aineet ovat vaikuttaneet romahdukseen, sillä ratkaisevia selityksiä ei löytynyt elinympäristöjen vähenemisestä tai ilmaston muuttumisesta.
 Entä ihmiset?
 Neonikotinoideja on pidetty ihmiselle turvallisempina torjunta-aineina kuin monia muita, koska hyönteisten tappamiseen riittävät vähäiset pitoisuudet.
 Neonikotinoidipilven keskelle joutuminen aiheuttaa ihmiselle pahoinvointia, saa sydämen tykyttämään ja panee pään sekaisin, mutta kuolemisen vaara on hyvin pieni.
 Toisaalta on havaittu, että neonikotinoideja sisältäviä torjunta-aineita säännöllisesti käsittelevien viljelijöiden lapsilla on keskimääräistä enemmän synnynnäisiä vammoja.
 Neonikotinoideilla on myös ominaisuus, jonka vuoksi niitä ei voi pesaista tai kuoria hedelmän pinnalta. Toisin kuin muut torjunta-aineet, neonikotinoidit liukenevat veteen ja kulkeutuvat siksi kasvin kaikkiin osiin.
 Nenikotinoidit myös hajoavat luonnossa hitaasti, joten niillä on aikaa levitä niin maalla kuin vedessä.
 ABC:n ja Harvardin yliopiston  tutkimuksessa  kolmisen vuotta sitten neonikotinoideja löytyi 90 prosentista ruoka- ja juomanäytteistä, jotka oli otettu Yhdysvaltain kongressin ravintoloissa. Esimerkiksi tuore appelsiinimehu sisälsi viittä eri neonikotinoidia.
 Näissä Yhdysvaltain maataloustuotteissa on eniten ainakin yhtä EU:ssa kiellettyä neonikotinoidia: omenat (85 %), pinaatti (71 %), persikat (49 %) sekä päärynät (47 %).  Yhdysvaltalainen ympäristöterveysjärjestö Environmental Working Group
 Viime keväänä julkaistussa  kiinalaisessa tutkimuksessa  selvitettiin neonikotinoidipitoisuuksia 8–12-vuotiaiden hangzhoulaisten koululaisten syömissä hedelmissä ja vihanneksissa.
 Ne hankittiin viitenä viikonloppuna samoilta toreilta ja kaupoista, joista heidän perheidensä ruoka yleensäkin. Analyysit osoittivat, että kaikissa näytteissä oli neonikotinoideja.
 Imidaklopridia oli käytännössä jokaisessa hedelmässä tai vihanneksessa.
 Neonikotinoideista juuri imidaklopridi on mehiläisille erityisen tuhoisaa, kertoi saksalais-brittiläinen tutkimus viime vuonna. Vaikutukset todettiin tuhatkertaisiksi verrattuina toiseen neonikotinoidiin, tiakloripridiin.  Toissavuotinen sveitsiläistutkimus puolestaan löysi jotakin neonikotinoidia  75 prosentista eri puolilta maailmaa otetuista hunajanäytteistä.  Bayer Bee Care Center
 Ruoan sisältämien neonikotinoidien vaikutuksia ihmiselimistössä ei ole tutkittu vielä kovin paljon. Jo saadut tulokset eivät kuitenkaan lupaa hyvää etenkään sikiöiden ja pikkulasten aivoille ja hermostolle.
 Tutkimuksissa on löydetty viitteitä muun muassa autismiriskin mahdollisesta lisääntymisestä.
 Torjunta-aineet voivat myös jäljitellä hormoneja ja päästä siten muuttamaan ihmisen hormonitoimintaa.
 Viime kuussa Ranskan tiedeinstituutti  INRS  julkaisi tutkimuksen, jonka mukaan estrogeenihormonituotantoon vaikuttavilla neonikotinoideilla saattaa olla yhteys rintasyövän puhkeamiseen.
 Lue myös:
 Kevään pörriäiset ovat elämän merkki – pölyttäjähyönteisten kato on iso uhka, seurantaa käynnistellään myös Suomessa
 Mikä uhkaa hyönteisiä? Luonnontieteellisen museon hyönteistiimin vetäjä Pasi Sihvonen vastasi yleisön kysymyksiin

Tutkimus: Yleinen tuholaismyrkky vie linnuilta ruokahalun ja näännyttää ne


Summary: Kalifornian kuvernöörin mukaan Trumpin tuoreessa päätöksessä on kyse jälleen presidentin poliittisesta teatterista.

Valkoinen talo on poistanut Kalifornian osavaltiolta valtuudet asettaa omat rajoitukset autojen päästöille. Lisäksi se kieltää muita osavaltioita asettamasta omia päästörajoituksiaan, kirjoittavat muun muassa  BBC  ja  New York Times .
 Kalifornia on poikkeusluvan ansiosta voinut asettaa tiukemmat päästörajoitukset autoille kuin mitä liittovaltion hallitus vaatii.
 Osavaltiolle myönnettiin poikkeuslupa omiin päästörajoituksiin 1970-luvulla, kun Los Angeles kärsi vakavasta savusumusta. Vuonna 1977 myös muut osavaltiot seurasivat Kalifornian esimerkkiä tiukentamalla rajoituksiaan.
 Kalifornian asettamia päästörajoja noudatetaan tällä hetkellä 13 muussa osavaltiossa sekä Washingtonissa.
 Presidentti  Donald Trumpin  mukaan tuore päätös laskee autojen hintoja ja sen vaikutus päästöihin on vähäinen.
 Kalifornia on puolestaan ilmoittanut aloittavansa oikeustaiston Trumpin päätöstä vastaan.
 Osavaltion kuvernööri  Gavin Newsom  kuvasi Twitterissä, että Trumpin viimeisimmissä toimissa on kyse jälleen presidentin poliittisesta teatterista.
 – Epäonnistunut yritys vahvistaa omaa valtaansa. Poliittisen ajojahdin jatkumoa Kaliforniaa ja edistystämme vastaan, kirjoitti Newsom ja vannoi, että asian käsittely jatkuu oikeudessa.
 Salaiset neuvottelut Kalifornian ja autovalmistajien kesken
 Kalifornia kävi heinäkuussa salaisia neuvotteluja autojen polttoainetehokkuudesta neljän suuren autovalmistajan kanssa. Osavaltio sekä Ford, Honda, Volkswagen ja BMW pääsivät yhteisymmärrykseen autojen polttoainekulutuksesta.
 Kalifornian ja autovalmistajien sopimuksen mukaan vuoteen 2026 mennessä uudet autot saavat kuluttaa korkeintaan 4,7 litraa polttoainetta sadalla kilometrillä eli gallonan 50 maililla. Trumpin hallinnon asettama tavoite on 6,3 litraa sadalla kilometrillä eli gallonan 37 maililla.
 Ina Fassbender / AFP
 Parempi polttoainetehokkuus merkitsee sitä, että ajoneuvot kuluttavat vähemmän polttoainetta ja tuottavat siten vähemmän saastuttavia kasvihuonekaasuja ilmakehään.
 Yhdysvaltain hallinnon mukaan suurin osa maan kasvihuonepäästöistä on peräisin autoista ja rekoista.
 Kalifornian ja autoyhtiöiden tekemä sopimus on vapaaehtoinen autovalmistajille. Moni asiantuntija arvioi, että autonvalmistajat aikoivat nyt odottaa ja seurata, miten oikeusprosessi etenee, ennen kuin ne harkitsevat muutoksia autoihinsa.
 Yhtiöt pelkäävät kilpailukykyään ulkomailla
 Vielä Trumpin kauden alussa autoteollisuus vetosi Trumpiin, että eräitä osia presidentti  Barack Obaman  päästösäädöksistä löysättäisiin. Moni autovalmistaja on sittemmin muuttanut näkemystään asiassa. Yhtiöitä huolestuttavat muun muassa pitkittyvät oikeusprosessit, jotka aiheuttavat epävarmuutta niiden tulevaisuuteen.
 Osa autovalmistajista pelkää päästörajoitusten höllentämisen vaikuttavan suoraan autokauppaan Yhdysvaltain ulkopuolella. Ne pelkäävät, etteivät amerikkalaisautot mene kaupaksi, mikäli niiden polttoainetehokkuutta ei lisätä. Tämä puolestaan johtaisi työpaikkojen menetykseen.
 Yhdysvaltalaisten keskuudessa on vankka tuki kasvihuonekaasujen rajoittamiselle. Washington Postin ja Kaiser Family Foundationin viime viikolla julkaiseman  kyselytutkimuksen  mukaan 67 prosenttia kannattaa sitä, että osavaltiot voivat määrätä tiukemmat polttoainetehokkuuden rajat kuin liittovaltion hallitus.
 Aiheesta lisää:
 Kalifornia ja autovalmistajat sopivat päästöjen vähentämisestä presidentti Trumpista välittämättä
 Autoyhtiöt: Trumpin ajamat lievennykset saastemääräyksiin aiheuttaisivat tappioita ja sekoittaisivat USA:n automarkkinat

Trump poisti Kalifornialta oikeuden asettaa autoille omat päästörajansa – valtaosa amerikkalaisista vastustaa päätöstä


Summary: Noin puolet Itä-Suomessa toteutettuun kyselyyn vastanneista on valmis isoihin muutoksiin, kuten sähköauton hankintaan.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

Suurin osa itäsuomalaisista on valmis tekemään ainakin pieniä muutoksia omaan liikkumiseensa ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi, kertoo  kyselytutkimus . Kyse on Suomen ensimmäisestä näin laajasta ja vain ilmastonmuutosta ja liikkumista käsittelevästä tutkimuksesta.
 Kyselystä selvisi myös, että itäsuomalaiset ovat huolissaan ilmastonmuutoksesta ja pitävät henkilöautoliikenteen ja lentoliikenteen kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä tärkeänä.
 Tutkimuksen mukaan pieniä muutoksia liikkumiseensa on valmis tekemään noin 70 prosenttia kyselyyn vastanneista. Noin puolet vastaajista on valmis merkittäviin muutoksiin.
 Kyselyn toteuttanut asiantuntija ei yllättynyt tuloksesta.
 – Toki vastauksista nousi esiin toinen ääripää, mutta se jäi marginaaliseksi verrattuna ilmastonmuutoksesta huolestuneisiin, kertoo Pohjois-Savon ely-keskuksen liikennejärjestelmäasiantuntija  Katja Kaartinen .
 Autoilun vähentämistä suositumpaa on hankkia sähköauto
 Suosituimpia pienempiä muutoksia ovat kyselyn mukaan oman autoilun vähentäminen jonkin verran sekä pienempipäästöisen bensa- tai dieselauton hankinta.
 Merkittävistä muutoksista sähkö- tai kaasuauton osto sekä biopolttoaineiden tankkaamiseen siirtyminen ovat selvästi suosituimpia vaihtoehtoja kuin oman autoilun merkittävä vähentäminen.
 Vastaajien mielestä lentoliikenteen päästövähennykset ovat tärkeämpiä kuin henkilöautoilun. Vastaajista noin puolet voisi vähentää lentomatkojaan ilmastonmuutoksen vuoksi.
 Kaartisen mukaan valmiudesta todellisiin tekoihin siirtyminen vaatii julkisilta toimijoilta aktiivisuutta kuten pyöräilyn houkuttelevuuden parantamista ja taloudellisia ohjauskeinoja, esimerkiksi romutuspalkkioita.
 – Pidän kuitenkin positiivisena sitä, että valmiutta ja halua muutoksiin on. Tärkeintä on saada ne realisoitumaan, sillä muuten asetettuja ilmastotavoitteita ei voida saavuttaa.
 Suomi on sitoutunut puolittamaan kotimaan liikenteen päästöt vuoden 2005 tasosta vuoteen 2030 mennessä. Tavoite on Kaartisen mukaan äärimmäisen tiukka ja sen saavuttaminen vaatii huomattavia muutoksia nykyiseen liikennejärjestelmään.
 Touko–kesäkuussa Pohjois- ja Etelä-Savon sekä Pohjois-Karjalan alueilla tehtyyn kyselyyn vastasi yli 1 400 ihmistä tasaisesti kaikista maakunnista. Kyselyn toteutti Pohjois-Savon ely-keskus yhdessä maakuntaliittojen kanssa.
 Lue myös:
 Olisitko valmis muuttamaan liikkumistapojasi ilmaston vuoksi? Pyöräily ja kävely kannattaa jo terveydenkin vuoksi, mutta muutakin tarvitaan

Ensimmäinen laaja ilmastonmuutosta ja liikkumista koskeva kyselytutkimus julki: iso osa on valmis muuttamaan tapojaan ainakin vähän


Summary: Elokuussa Turkista tuli lähes 8 000 pakolaista ja siirtolaista Kreikan saarille. Tulijoiden määrä on voimakkaassa kasvussa.

– Täällä on pulaa kaikesta. Osalle tulijoista ei ole telttoja, joten he nukkuvat taivasalla. Kaikki eivät edes saa ruokaa joka päivä, kertoo  Angelika Sogn Koutsofotinos  norjalaisesta Dråpen i Havet -avustusjärjestöstä.
 Kuulostaa siltä, että hän kuvailee keskelle sota-aluetta häthätää kyhättyä pakolaisleiriä. Sogn Koutsofotinos puhuu kuitenkin EU:n itälaidalla, Lesboksen saarella sijaitsevasta Morian leiristä, joka on sijainnut samassa paikassa jo vuosia. Leiri on sekasorron tilassa.
 – Myös ne jotka pääsevät säältä suojaan ovat vaarassa, jos jotain tapahtuu. Väkeä nukkuu joka paikassa, pakotietkin ovat täynnä ihmisiä. Tämä on vaarallista sekä asukkaille että leirin työntekijöille, Lesboksen saarelta puhelimitse tavoitettu Sogn Koutsofotinos sanoo.
 Kamppailua ruoasta
 Hänen mukaansa asukkaat ovat kamppailleet ruoka-annoksista, kun ruoka loppuu kesken. Aikuiset asukkaat ovat saaneet raha-avustuksia, joilla voi ostaa elintarvikkeita muualta saarelta, mutta Sogn Koutsofotinos on huolissaan yksin tulleista alaikäistä, joille ei anneta rahaa.
 Dråpen i Havet yrittää auttaa leirin lapsia eri tavoin myös järjestämällä vapaa-ajan toimintaa ja kouluopetusta. Moriassa on satoja lapsia ilman huoltajiaan, joten apua tarvitaan.
 Moriassa Turkista Kreikkaan kohdistuvan pakolais- ja siirtolaisliikenteen kasvu näkyy selvästi.
 Leirissä on virallisten lukujen mukaan 11 200 ihmistä, eli lähes neljä kertaa enemmän asukkaita kuin paikkoja. Käytännössä luku on vielä suurempi. Leiri on levinnyt alkuperäiseltä alueeltaan ympäröiviin oliivilehtoihin, mutta tilasta on kova pula.
 – Tässä ollaan äärirajoilla. Pelkästään Lesbokselle tulee nyt 100–300 ihmistä joka päivä. Samalla ihmisiä ei kuljeteta pois saarelta. Kun ajattelee, että on saatu jokin järjestys, ilmestyy lisää ihmisiä. Lähestymme jonkinlaista ratkeamispistettä, Angelika Sogn Koutsofotinos kuvailee oloja.
 Veneliikennettä seuraavan  järjestön mukaan  Egeanmeren saarille saapui keskiviikkona yli 500 ihmistä, joista puolet rantautui Lesbokselle.
 Itäisellä Egeanmerellä Kreikan saaret sijaitsevat vain muutamien kilometrien päässä Turkin rannikolta. Ilkka Kemppinen / Yle
 EU:n ja Turkin pakolaissopu pysäytti liikenteen
 EU ja Turkki  sopivat maaliskuussa 2016  toimista, joiden tavoitteena oli pysäyttää pakolaisliikenne Turkista Kreikkaan. EU lupasi rahaa Turkkiin tulleiden pakolaisten auttamiseksi ja tulevaisuudessa viisumivapautta turkkilaisille.
 Vastineeksi Turkki lupasi tehostaa merialueen valvontaa ja ottaa takaisin kaikki Kreikan saarille tulleet, joilla ei ole oikeutta turvapaikkaan tai jotka eivät sitä hae. Tulijoiden asiat olisi nopeasti pitänyt käsitellä Morian kaltaisissa keskuksissa, ennen kuin heidät lähetetään eteenpäin.
 Tuhansia ihmisiä jäi jumiin Kreikan saarille, mutta tulijoiden määrä laski nopeasti.
 Tänä kesänä alkoi sitten tapahtua. Kesäkuussa Kreikan saarille saapui jo selvästi enemmän pakolaisia ja siirtolaisia kuin samaan aikaan kahtena edellisenä vuonna. Elokuussa tulijoita oli jo vajaat 8 000 eli kaksi kertaa enemmän kuin vastaavana aikana viime vuonna.
 Elokuun lopussa Lesbokselle saapui vajaan tunnin sisällä yli 500 ihmistä heiveröisillä kumiveneillä. Stratis Balaskas / EPA
 Luvut ovat edelleen vain murto-osa vuoden 2015 pakolaiskriisin huippuluvuista, mutta suunta  hermostuttaa erityisesti Kreikkaa.  Vuonna 2015 Kreikan saarille saapui Turkista yli 800 000 ihmistä.
 Neljä vuotta sitten tulijat kuitenkin jatkoivat matkaansa saarilta Kreikkaan ja edelleen pohjoiseen Balkanin kautta. Nyt reitit ovat tukossa ja Egeanmeren saarten pienet pakolaisleirit ovat täynnä ihmisiä.
 Kreikkaan Egeanmeren saarille saapuvien pakolaisten ja siirtolaisten määrä lähti nopeaan kasvuun kesällä. Verrattuna vuoden 2015 pakolaiskriisiin luvut ovat pieniä, mutta nopea kasvu huolestuttaa Kreikkaa ja saarilla toimivia avustusjärjestöjä. Ilkka Kemppinen / Yle
 Tilanne muuttuisi nopeasti täysimittaiseksi kriisiksi, jos Turkki toteuttaisi useaan kertaan toistamansa uhkauksen avata rajat maasta pois pyrkiville pakolaisille. Turkissa on yli 3,5 miljoonaa syyrialaispakolaista ja noin 170 000 afganistanilaista.
 Presidentti  Recep Tayyip Erdoğan  on vaatinut EU:lta lisää rahaa ja tukea suunnitelmalleen  perustaa Pohjois-Syyriaan turvavyöyke , jonne voitaisiin palauttaa ainakin osa syyrialaisista.
 Turkissa suhtautuminen pakolaisiin on viime aikoina kiristynyt muun muassa maan talousongelmien takia. Viime kuukausina suurin Kreikkaan saapunut pakolaisryhmä on ollut afganistanilaiset. Afganistanissa väkivalta kiihtyy ja  monet Turkissa olevat afganistanilaiset  lähtevät ilmeisesti liikkeelle, koska pelkäävät, että heidät karkotetaan maasta.
 Turkki sanoo edelleen pysäyttävänsä suurimman osan Kreikan saarille pyrkivistä veneistä. Otteet ovat ilmeisesti välillä rajuja.
 Lesboksella pelastusvenettä ylläpitävän pohjoisirlantilaisen Refugee Rescue avustusjärjestön työntekijät ovat kahdessa tapauksessa nähneet kuinka Turkin merivartioston alukset ovat tunkeutuneet Kreikan aluevesille ja väkivaltaisesti pysäyttäneet Turkista lähteneet heiveröiset alukset.
 Elokuun lopulla Turkista Lesbokselle saapuneita ihmisiä rannalla saaren pohjoisosassa. Stratis Balaskas / EPA
 – Turkkilaisalukset ovat kiertäneet veneiden ympärillä ja nostattaneet suuria aaltoja. Tämä levittää pakokauhua ja se on viimeinen asia, jonka haluaa tehdä, kun kohtaa pienen veneen täynnä ihmisiä,  Roman Kutzowitz  Refugee Rescuesta sanoo.
 Vaarana mellakoita leireissä
 Riippumatta kovista otteista Kreikan saarille saapuu nyt päivittäin satoja ihmisiä, joille ei oikeastaan ole tilaa. Tunnelmat leireissä ovat kireät ja elokuun lopussa 15-vuotias poika kuoli asukkaiden välille puhjenneessa yhteenotossa Morian leirissä. Dråpen i Havet -järjestön Angelika Sogn Koutsofotinos ennustaa jonkinlaista räjähdystä, ellei ihmisiä voida kuljettaa Kreikan mantereelle.
 – Pelkäämme vakavia levottomuuksia Moriassa. Leirissä on eri uskonto- ja väestöryhmiä. Ryhmien välillä on aina ollut jännitteitä. Mutta nyt kaikesta on pulaa, ja se kiristää tunnelmaa entisestään.
 Sogn Koutsofotinos uskoo, että tilanne kärjistyy, jos ihmiset nukkuvat taivasalla vielä siinä vaiheessa, kun syyssateet alkavat. Siihen on vielä muutamia viikkoja.

Kreikan saarilla pakolaisleirit ovat ratkeamispisteessä  – ihmisiä nukkuu taivasalla ja pulaa on kaikesta


Summary: Onnettomuus tapahtui maaliskuun alussa Tampereen Kalevassa.

Tampereen Kalevassa maaliskuun alussa tapahtuneesta yliajosta on tullut tuomio.
 Iäkäs autoilija on tuomittu Pirkanmaan käräjoikeudessa puolen vuoden ehdolliseen vankeuteen törkeästä kuolemantuottamuksesta ja törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta.
 Noin 80-vuotias kuski kääntyi vihreillä valoilla Ilmarinkadulta vasemmalle Kalevan puistotielle maaliskuun alussa.
 Hän osui suojatiellä kävelleeseen naiseen, joka lensi törmäyksen voimasta kuusi metriä. Nainen kuoli myöhemmin samana päivänä vammoihinsa.
 Myös jalankulkijoille paloi vihreä valo.
 Tuomio ei ole lainvoimainen.

Suojatiellä kävellyt kuoli yliajon seurauksena Tampereella – iäkkäälle kuskille puoli vuotta ehdollista


Summary: Tänä syksynä jo viidesluokkalaiset tytöt saavat HPV-rokotteen. Ensi vuonna myös pojat saattavat päästä mukaan rokotusohjelmaan. Edes kondomi ei täysin suojaa virukselta.

Kouluissa on parhaillaan meneillään viidesluokkalaisten laajat terveystarkastukset. Niiden yhteydessä tytöillä on mahdollisuus saada HPV-rokote.
 Rokote antaa suojaa ihmisen papillooma- eli HPV-viruksia vastaan, joita tunnetaan yli sata erilaista tyyppiä. Niistä toiset ovat vaarattomia, mutta kiusallisia, kuten lapsille syyliä aiheuttavat virustyypit. Vakavimmasta päästä taas ovat HPV-virukset, joilla on yhteys muun muassa kohdunkaulan, peniksen, peräaukon sekä pään ja kaulan alueen syöpiin.
 Pojat saavat HPV-rokotteen ehkä syksyllä 2020 THL sekä sosiaali- ja terveysministeriö suosittelevat, että pojat otetaan HPV-rokotusten piiriin ensi syksynä Poikien HPV-rokotus on mainittu hallitusohjelmassa ja valtiovarainministeriön budjettiesityksessä THL valmistautuu jo rokotteiden kilpailutukseen Eduskunta päättää budjettiesityksestä joulukuussa
 Aiemmin HPV-rokote on annettu vasta kuudennella luokalla. Tänä syksynä rokottamista on aikaistettu viidenteen luokkaan, koska vanhemmat ovat laajassa terveystarkastuksessa mukana. Näin heillä on mahdollisuus esittää kysymyksiä rokotteesta, jos se arveluttaa heitä.
 Myös kuudesluokkalaiset ja yläkouluikäiset tytöt voivat vielä saada rokotteen, jos se on aiemmin jäänyt ottamatta.
 Kaksi HPV-rokotuspiikkiä.  Jarkko Heikkinen / Yle
 Rokote epäilyttää osaa vanhemmista
 Valtakunnallisen rokotusrekisterin mukaan koko maassa lähes 70 prosenttia vuonna 2005 syntyneistä tytöistä on saanut vähintään yhden HPV-rokoteannoksen. Vaasan sekä Keski- ja Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiireissä rokotekattavuus jää kuitenkin hieman alle kuuteenkymmeneen prosenttiin.
 – Kouluterveydenhoitajat ovat kertoneet, että rokotteen tarvetta kyseenalaistetaan Suomen vahvoilla lestadiolaisuusalueilla. Siellä tulee kotoa sitä viestiä, että meidän tyttömme ei tätä rokotetta tarvitse, kertoo ylilääkäri  Tuija Leino  THL:n infektiotautien torjunta ja rokotukset -yksiköstä.
 Ylilääkäri Tuija Leino toivoo, että pojatkin saavat HPV-rokotteen ensi syksynä. Jyrki Ojala
 Leinon mukaan rokote on tarpeellinen kaikille tytöille, ja myös pojille. Tässä yhdeksän kysymystä ja vastausta HPV-rokotteesta.
 1. Miten ihmisen papilloomavirus tarttuu?
 – Virus tarttuu sukupuoliteitse. Se ei edellytä erityisen aktiivista sukupuolielämää lukuisien eri kumppaneiden kanssa. Tartunnan voi saada ihan tavallista seksielämää viettävä ihminen. Noin 80 prosenttia meistä saa jossain vaiheessa elämäänsä jonkin syöpää aiheuttamaan kykenevän papilloomaviruksen. Tälläkin hetkellä joka kolmannella vähän yli parikymppisellä naisella on kovan riskin HPV-infektio, Leino sanoo.
 2. Suojaako kondomi virukselta?
 – Virus elää pääasiassa limakalvoilla, mutta sitä on myös niitä ympäröivällä iholla. On arvioitu, että kondomi ehkäisee noin 70-prosenttisesti infektion tarttumisen.
 3. Mitä tapahtuu, jos saa papilloomaviruksen?
 – 90 prosenttia infektioista paranee itsestään kahden vuoden kuluessa. Silloin virusta voi kuitenkin tartuttaa toisiin. Osa infektioista kehittyy syövän esiasteiksi ja pahimmillaan syöviksi. Esimerkiksi kohdunkaulan erilaisia solumuutoksia kehittyy kymmeniätuhansia vuosittain Suomessa. Suurin osa niistäkin paranee, mutta lähes 3000 esiastetta joudutaan poistamaan.
 4. Mitä sairauksia papilloomavirus voi aiheuttaa?
 – Kohdunkaulan syöpä on yleisin syöpäsairaus, johon tällä viruksella on yhteys. Suomessa löydetään vuosittain noin 170 kohdunkaulan syöpää. Muita naisten syöpiä ovat emättimen ja ulkosynnytinten syövät. Sekä naisille että miehille papilloomavirus voi aiheuttaa pään ja kaulan alueen sekä peräaukon syöpiä, ja miehille myös penissyöpää. Jos tyttöjen lisäksi pojatkin rokotettaisiin, Suomessa pystyttäisiin ehkäisemään noin 200 naisten ja lähes 100 miesten syöpätapausta vuodessa. Vähemmän vakavia papilloomaviruksen aiheuttamia sairauksia ovat sukupuolielinten kondylooma eli visvasyylä ja ihon syylät.
 5. Miksi nykyinen HPV-rokoteohjelma on suunnattu juuri 5.–6.-luokkalaisille tytöille?
 – HPV-rokotetta on aluksi tutkittu maailmalla juuri kohdunkaulan syövän ehkäisyssä. Vasta myöhemmin on paljastunut, että se tehoaa myös muihin syöpiin, joita miehilläkin on. Tässä iässä tytöt tuottavat parhaiten vasta-ainetta rokotteelle. Heille riittää kaksi annosta, kun aikuinen nainen tarvitsee kolme annosta saadakseen edes samantyyppisen suojan, jonka nuori tyttö rokotteesta saa.
 6. Onko HPV-rokotteesta hyötyä aikuiselle naiselle?
 – Sukupuolielämän aloittanut nainen on jo voinut saada HPV-infektion. Rokote ainoastaan ehkäisee infektioita, ei paranna niitä. Kiinassa aikuiset naiset kuitenkin ottavat laajasti HPV-rokotteita, koska siellä syöpäseulonnat eivät ole yhtä hyviä ja kattavia kuin Suomessa. Silloin riski syövän esiasteen kehittymisestä syöväksi asti kasvaa. Jos vaikka omassa lähipiirissä on ollut kohdunkaulan syöpää, rokote voi kiinnostaa, jos siitä saa edes pienen suojan syöpää vastaan. Myös Yhdysvalloissa markkinoidaan HPV-rokotetta aktiivisesti aikuisille.
 7. Onko HPV-rokote turvallinen?
 – Viime vuosina sosiaalisessa mediassa on noussut joitakin kohuja, jotka ovat aiheuttaneet huolta ihmisissä. Esimerkiksi Tanskassa pelättiin, että rokotteella olisi yhteys joihinkin autoimmuunisairauksiin tai väsymysoireyhtymään. Useissa maissa on kuitenkin tehty isoja väestötutkimuksia, joissa rokotettuja ja rokottamattomia on verrattu toisiinsa. Näiden vertailuryhmien sairastavuudessa ei ole havaittu eroja. Maailman terveysjärjestön WHO:n mukaan minkään vakavan sairauden kohdalla ei ole löytynyt yhteyttä tähän rokotteeseen.
 8. THL valmistautuu HPV-rokotteiden kilpailutukseen. Millaisia vaihtoehtoja markkinoilla on?
 – Nyt käytössä on Cervarix, joka suojaa 90-prosenttisesti kaikilta HPV-virukseen liittyviltä syöpätyypeiltä. Se ei kuitenkaan suojaa kondyloomalta, kuten Gardasil, joka taas ei ole ihan niin hyvä syöpärokote kuin Cervarix. Terveydellisesti vaikuttavin olisi Gardasilin uusin markkinoille tullut versio eli Gardasil9, joka suojaa hyvin sekä syövältä että kondyloomalta.
 9. Millaisia summia rokotteesta voidaan maksaa?
 – Tyttöjen rokottaminen on maksanut vajaat kaksi miljoonaa euroa vuositasolla. Poikien rokottaminen maksaisi suunnilleen saman verran, mutta tarkkaa hintaa ei voi vielä sanoa, koska kilpailutusta vasta valmistellaan. Terveydellisesti vaikuttavimmasta rokotteesta voidaan maksaa kalliimpi hinta kuin muista vaihtoehdoista, mutta mitä tahansa hintaa ei olla valmiita maksamaan. Hinta suhteutetaan rokotteesta saatavaan taloudelliseen ja terveydelliseen hyötyyn sekä sen avulla säästettyihin elinvuosiin ja kärsimyksen vähenemiseen, Leino sanoo.
 Nykyään suomalaisia tyttöjä rokotetaan Cervarix-rokotteella. Erica Vasama / Yle

Suurin osa meistä saa elämänsä aikana papilloomaviruksen, jossa piilee syöpäriski – Tiesitkö nämä 9 asiaa HPV-rokotteesta?


Summary: Ympäristöaktivistit syyttävät tilanteesta presidenttiä, hallitus puolestaan kuivaa säätä ja tuulta.

Boliviassa maastopalot ovat tuhonneet yli neljä miljoonaa hehtaaria metsää ja ruohotasankoa elokuusta alkaen, varoittaa ympäristöjärjestö Friends of Nature Foundation (FAN).
 Järjestö perustaa arvionsa Yhdysvaltain ilmailu- ja avaruushallintovirasto Nasan ja Euroopan avaruusjärjestön satelliittikuviin.
 – Paloalue Santa Cruzin alueella on yhteensä kolme miljoonaa hehtaaria, FAN kuvaili suurinta paloaluetta.
 Maan koillisosassa, Benin alueella puolestaan palaa 900 000 hehtaaria maastoa. Beniin on julistettu hätätila.
 Bolivian palojen sammuttamiseen osallistuu muun muassa Boeing 747 -kone, helikoptereita ja noin 5 000 palomiestä, sotilasta ja poliisia.
 Palot ovat turmelleet Bolivian herkintä luontoa jo viikkojen ajan ja tuhonneet myös Amazonin sademetsää. Palot saivat alkunsa jo toukokuussa mutta ovat pahentuneet loppukesän aikana.
 Ympäristöaktivistit syyttävät paloista presidentti  Evo Moralesin  hallinnon ajamia lakeja. Morales on muun muassa kannustanut maanviljelijöitä metsien polttamiseen.
 Hallinto taas syyttää rajuiksi äityneistä paloista kuivaa säätä ja tuulta.
 Lisää aiheesta:
 "Amazonian paloja on valtavan laajalla alueella"   – asiantuntijat vastasivat kysymyksiin kulotuksen seurauksista. Esiin nousi myös  Euroopan rooli.
 Metsät roihuavat nyt Amazonilla, Indonesiassa ja Siperiassa – mikä maastopaloja selittää?

Järjestö: Jopa neljä miljoonaa hehtaaria metsää palanut Boliviassa


Summary: Kanadassa on noussut kohu pääministeri Justin Trudeaun vuosien takaisesta brownface-meikistä.

Kanadan pääministerin  Justin Trudeaun  vaalikampanja on joutunut keskellä myllerrystä, kun julkisuuteen on vuotanut kuva naamiaisjuhlista, joihin hän osallistui vuonna 2011 työskennellessään opettajana.
 Times-lehden  julkaisemassa kuvassa tuolloin 29-vuotias Trudeau on maalannut kasvonsa ruskeaksi – tapa, jota pidetään loukkaavana Pohjois-Amerikan rotuennakkoluulojen pitkässä historiassa. (Aiheesta lisää  tässä artikkelissa .)
 Pääministerin tiedottaja on vahvistanut, että kuva tosiaan esittää Trudeauta. Tiedottajan mukaan Trudeau oli pukeutunut Aladdin-hahmoksi Arabia-teemaisissa juhlissa.
 Kampanjatilaisuudessaan Halifaxissa Trudeau pahoitteli asiaa ja myönsi, että kuva oli rasistinen.
 – Minun olisi tuolloin pitänyt tietää paremmin, mutta en tiennyt ja toimin näin, josta olen syvästi pahoillani, kommentoi pääministeri kohua toimittajille.
 Lähes neljä vuotta kestäneen pääministerikautensa aikana hän on pyrkinyt profiloitumaan Kanadan etnisten vähemmistöjen puolustajana.
 Jatkokautta hakevan Trudeaun maine on kärsinyt kolhuja viime aikoina muun muassa  rakennusalan petosskandaaliin  liittyen.
 Vaalit järjestetään 21. lokakuuta vaaleissa.
 Lisää aiheeseen liittyen:
 Kanadan Justin Trudeau aloitti vaalikampanjansa – nuhteettoman kiiltokuvapojan imago on saanut tahroja pääministerikaudella
 Rasistisesta kuvasta alkoi dominoefekti, joka uhkaa nyt kaataa yhden osavaltion koko johtoportaan Yhdysvalloissa

Kanadan pääministeri Trudeau pyysi anteeksi kuvaa, jossa hän on maalannut naamansa ruskeaksi


Summary: Oikeuskansleri linjasi keväällä, ettei näin merkittävää suurhanketta voida tehdä toimitusministeristön toimikaudella. Siksi ratkaisu siirtyi nykyiselle hallitukselle.

Merivoimien suurhankkeen on määrä edetä tänään, kun miljardiluokan alushankintoja koskeva sopimuskokonaisuus on esillä valtioneuvostossa.
 Laivue 2020 -hankkeella korvataan seitsemän käytöstä poistuvaa alusta. Tilalle hankitaan neljä uutta Pohjanmaa-luokan monitoimikorvettia.
 Alukset rakennetaan huoltovarmuussyistä Suomessa, mutta taistelujärjestelmä hankitaan ulkomailta.
 Hankkeen hinta on 1,2 miljardia euroa, mistä rakentamisen osuus on noin puolet. Alukset on tarkoitus rakentaa vuosina 2021-2025 ja koko uuden laivueen olla valmis vuonna 2028.
 Keväällä selvisi  että tuolloin toimitusministeristöksi muuttunut  Juha Sipilän  (kesk.) hallitus ei voinut tehdä hankintapäätöstä. Puolustusministeriö kysyi oikeuskanslerin kantaa, ja tämä katsoi, ettei näin merkittävää päätöstä voida tehdä toimitusministeristön toimikaudella. Näin ratkaisu siirtyi nykyiselle hallitukselle.
 Loppuvuodesta 2018 kerrottiin Puolustusvoimien logistiikkalaitoksen päässeen yhteisymmärrykseen alusten hinnasta ja muista yksityiskohdista Rauma Marine Constructions -yhtiön kanssa. Tuolloin rakennussopimuksen solmimisen arvioitiin vielä tapahtuvan tämän vuoden alkupuolella.
 Korvattavista aluksista miinalaiva Pohjanmaa poistui käytöstä 2013. Ensi vuosikymmenellä poistuvat myös neljä Rauma-luokan ohjusvenettä ja kaksi Hämeenmaa-luokan miinalaivaa.
 Aiheesta lisää:
 Merivoimien uusien sotalaivojen tilaus Rauman telakalta on varmistunut – laivatilauksessa valtion riski tavanomaista asekauppaa suurempi
 Merivoimien suuri sotalaivahanke viivästyy hallituksen eron takia

Merivoimien suurhanke etenee – monitoimikorvetit korvaamaan käytöstä poistuvia aluksia


Summary: Hakaristillä ja veriroiskeella kuvitetussa kuvassa ase osoittaa prinssi Harryn päähän.

Britannian yleisradioyhtiö BBC on pyytänyt anteeksi prinssi  Harrylta  sitä, ettei se varoittanut etukäteen Sussexin herttuaparia ohjelmasta, jossa esitettiin pariin kohdistuvaa rasistista ja uhkaavaa kuvastoa.
 BBC:n uusnatsien sivustolta poimimassa kuvassa ase osoittaa suoraan prinssi Harryn päähän. Kuvaan on liitetty teksti: ”Nähdään myöhemmin, rotupetturi”. Kuvaan on liitetty myös hakaristi sekä veriroiskeita.
 Kuva näytettiin viime vuoden joulukuussa BBC:n nettisivuilla ja tv:n uutisraportissa, joka käsitteli Britannian uusnatsien yhteyksiä Yhdysvaltain uusnatsijärjestöihin.
 Sussexin herttuan tiedottaja kertoo  Guardian-lehdelle , että kuva aiheutti vakavia turvallisuushuolia sekä ”suurta ahdistusta” prinssi Harrylle tilanteessa, jossa hänen vaimonsa  Meghan Markle  oli lähes viidennellä kuulla raskaana.
 Alun perin sekä BBC että Britannian tv- ja radiokanavia valvova viestintäviranomainen Ofcom torjuivat herttuan esittämän valituksen. He korostivat, että kuvan esittäminen uusnatsien toimintaa kuvaavassa uutisraportissa oli yleisen edun mukaista. Nyt kuitenkin BBC on esittänyt herttuaparille anteeksipyynnön siitä, ettei heitä varoitettu etukäteen kuvan esittämisestä.
 Kahdelle uusnatsille vankeustuomiot
 Prinssi Harrylle osoittamassaan kirjeessä BBC ilmoitti, että se ottaa jatkossa huomioon ennen ”syvästi loukkaavan” materiaalin julkaisua muun muassa sen, millaiseen riskin se aiheuttaa kuvassa esitetylle henkilölle.
 Harryn tiedottajan mukaan herttua otti vastaan BBC:n anteeksipyynnön, mutta on yhä syvästi eri mieltä kuvan julkaisemisesta. Harry katsoo, että julkaisemalla vihantäytteisen kuvan BBC avasi oven muillekin tiedotusvälineille kyseisen kuvan julkaisemiseen ja levittämiseen.
 BBC:n uusnatseja koskevan uutisraportin jälkeen kuvan tehnyt 19-vuotias leedsiläinen nuorukainen tuomittiin reiluksi neljäksi vuodeksi nuorisovankilaan terrorismiin yllyttämisestä sekä terroristisen materiaalin hallussapidosta. Niin ikään 18-vuotias länsilontoolainen nuorukainen tuomittiin 18 kuukaudeksi nuorisovankilaan terrorismiin yllyttämisestä.
 Prinssi Harry  arvosteli julkisesti brittimediaa rasismista  vuonna 2016 aloittaessaan seurustelun Meghan Marklen kanssa. Prinssi hämmästeli tuolloin Marklen mustamaalaamista valtakunnallisen lehden etusivulla ja kirjoitusten sisältämää rasistista sävyä. Herttuatar Meghanin isä on valkoihoinen ja äiti musta.
 Lisää aiheesta:
 BBC apologises to Prince Harry over ‘race traitor’ image
 Epätavallinen kannanotto Britannian hovista: Prinssi Harry syyttää lehdistöä rasismista  (8.11.2016)

BBC pyysi prinssi Harrylta anteeksi, ettei se varoittanut etukäteen Sussexin herttuaparia rasistisesta kuvasta


Summary: Virheellinen tieto kerrottiin Keski-Suomen ja Etelä-Savon alueellisissa tv-uutisissa 17.9.2019.

Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus (ARA)

Ylen alueellisessa uutislähetyksessä 17.9. kerroimme virheellisesti, että Jyväskylän hoivapalveluyhdistykseen kohdistuneet talous- ja rikosepäilyt herättävät suurta hämmennystä.
 Poliisi ei epäile yhdistystä rikoksesta eikä siihen kohdistu rikostutkintaa.
 Yhdistys on pääomistajana jyväskyläläisessä taloyhtiössä, jonka rakennuttamista on rahoittanut asumisen rahoittamis- ja kehittämiskeskus ARA.  Taloyhtiön taloudenhoitoon liittyvät epäselvyydet saivat ARA:n käynnistämään tarkastuksen koko yhdistyksen taloudenpidosta.
 Talon toisena omistajana on Säynätsalon työväenyhdistys, jonka entistä puheenjohtajaa poliisi epäilee useista talousrikoksista. Sisä-Suomen poliisin rikoskomisario  Toni Peuha  kertoo, että Jyväskylän hoivapalveluyhdistys liittyy meneillään olevaan esitutkintaan vain omistajana konsernirakenteessa.
 Pahoittelemme virhettä.

Oikaisu alueelliseen tv-uutislähetykseen: Jyväskylän Hoivapalveluyhdistykseen ei kohdistu rikostutkintaa


Summary: Mies oli teon aikaan syyntakeinen eli ymmärsi tekonsa merkityksen.

Itä-Uudenmaan käräjäoikeus on tuominnut 11 vuoden vankeuteen miehen, joka tappoi vakavasti sairaan tytön Nurmijärvellä viime vuoden marraskuussa. Mies oli tytön isäpuoli.
 Juttu käsiteltiin käräjillä suljetuin ovin. Käräjäoikeuden antamasta lyhyestä julkisesta selosteesta ei selviä, mitkä tapahtumat edelsivät henkirikosta.
 Syyttäjä haki miehelle tuomiota murhasta. Käräjäoikeus tuomitsi kuitenkin miehen lievemmästä rikoksesta eli taposta.
 Mielentilatutkimuksen mukaan mies oli teon aikaan syyntakeinen eli ymmärsi tekonsa merkityksen.
 Aiheesta aiemmin:
 Isäpuoli syytteessä sairaan lapsen murhasta Nurmijärvellä – käsittely määrättiin lähes kokonaan salaiseksi
 Poliisi epäilee isäpuolta vaikeasti vammaisen lapsen murhasta Nurmijärvellä
 Lue myös:
 Miksi mies tappaa läheisensä? Kolmessa kuukaudessa 6 naista ja 3 lasta on kuollut lähisuhdeväkivaltaan – surmia ennakoivat tunnetut varoitusmerkit

Isäpuoli tuomittiin 11 vuoden vankeuteen vakavasti sairaan tytön taposta Nurmijärvellä


Summary: Keskustelu Stalinin vainojen uhreista jatkuu. Tuore Sandarmohin arvoitus -kirja pitää yllä mahdollisuutta, että joukkohautaan on heitetty suomalaisten jatkosodassa ampumia neuvostosotavankeja.

Sandarmoh on vuosien 1937–39 kommunistiterrorin seitsemäntuhannen uhrin joukkohauta. Nyt sieltä väitetään löytyneen myös jatkosodan aikana tapettujen jäänteitä.
 Neuvostoliitossa metsäinen teloituspaikka oli huolellisesti salattu ja naamioitu, kunnes se paljastui 1990-luvun lopulla. Metsän uumenista löytyi tuhansien ihmisten jäänteet. Teloitettujen joukossa oli myös suomalaisia.
 Venäjällä historian uudelleenarviointi ja keskustelu Stalinin vainojen uhreista jatkuu. Uusi kirja,  Sandarmohin arvoitus  pitää yllä väitettä, että joukkohaudassa olisi suomalaisten jatkosodassa ampumia neuvostosotavankeja. Moscow Times kirjoittaa, että Kreml yrittää puhdistaa Stalinin ajan menneisyyttä.
 Sotahistorian dosentti  Markku Salomaa  Itä-Suomen yliopistosta on seurannut aihetta pitkään.
 – Tässä yritetään muuttaa historiankirjoitusta. Kyllä me kaikki tiedämme, mistä näissä joukkohaudoissa on kyse. Nyt tässä etsimällä etsitään perusteita, jotta voidaan tehdä toisenlaisia tulkintoja.
 Joukkomurhattujen kohtalo syytä selvittää
 Suomalaisten hautoja on ympäri Neuvostoliitoa. Tarkoituksena oli puhdistaa pakolaiset pois.
 – Venäläisen käsityksen mukaan tulevaisuutta ei voi hallita ennen kuin hallitsee historiaa.
 Salomaan mukaan  Vladimir Putinille  suosiolliset tutkijat auttavat hänen pyrkimystään kirjoittaa historiaa uudestaan.
 – Jos Suomen valtio on sitä mieltä, että joukkomurhattujen kohtalo selvitetään, niin nyt on se aika, Salomaa painottaa.
 – Tutkimus- ja selvityshanke voi toteutua vain, jos Suomen valtion ja Venäjän federaation ulko- ja sisäministeriöt tekevät sopimuksen, että Venäjän turvallisuuspalvelun arkistot avataan suomalaisille tutkijoille tämän selvityksen tekemistä varten, Markku Salomaa sanoo.
 Suomi suhtautuu avoimesti yhteistyöhön
 Kansallisarkiston pääjohtaja  Jussi Nuorteva  sanoo, että yhteistyöstä on keskusteltu "asioista vastaavien henkilöiden välillä".
 – Se on ollut sellaista alustavaa tunnustelua esimerkiksi venäläisten sotahistorioitsijoiden ja myöskin venäläisten viranomaistahojen kanssa, että mihin suuntaan tässä voitaisiin mennä. Mitään valtioiden välistä keskustelua ei ole käyty.
 Nuortevan mukaan Suomi suhtautuu avoimesti yhteistyöhön, kunhan se perustuu avoimuuteen.
 – Pitäisi saada kaikki aineistot nähtäväksi ja varmistaa, että siellä tehdään normaalia kriittistä tutkimusta. Täytyy tietää, koska kaivauksia tehdään, ketkä niihin osallistuvat ja missä alueet ovat. Kaikkeen, mitä löydetään, ollaan valmiita osallistumaan. Mutta ei niin, että he kaivavat ja me saamme tuloksia.
 Suomen omat sota-ajan aineistot ovat avoimesti tutkijoiden käytössä. Kansallisarkiston selvityksessä on kirjattu 19 000 suomalaisten sotavankileireillä kuollutta puna-armeijan sotilasta.
 Nuortevan mukaan Suomen sotavankikuolemien selvitys on kattavaa. Siksi venäläistutkijoiden väitteet suomalaisten teloittamista vangeista Sandarmohissa ovat suomalaisnäkökulmasta epätodennäköisiä.
 Teloituksia tehneiden taustat voivat selvitä esimerkiksi teloitustyylistä. Nuorteva kertoo, että suomalaiset eivät esimerkiksi teloittaneet vankejaan niskaan ampumalla, kun taas venäläiset tekivät pääsääntöisesti niin.
 – Meikäläisten lähteiden pohjalta tuntuu hyvin epätodennäköiseltä, että suomalaiset olisivat tällaista tehneet. Sekin, mikä tehtiin, on kirjattu ylös. Ei meillä ole mitään tarvetta peittää mitään negatiivistakaan, Nuorteva toteaa.
 Lue lisää:
 Sandarmohin joukkohauta avattu Karjalassa – Suomalaistutkija kiistää epäilyt puna-armeijan vankien ampumisesta
 "He löysivät sitä, mitä etsivätkin" – Yrittääkö Venäjä kirjoittaa uudelleen historiaa ja väittää Stalinin uhreja suomalaisten tappamiksi sotavangeiksi?
 Sandarmohin kauhujen kalmistossa lepää tuhansia Stalinin vainojen uhreja
 Sandarmohin arvoitus - puhdistaako Kreml Stalinin ajan historiaa?

Sotahistorioitsija: Sandarmohin joukkohaudan arvoitus syytä selvittää – Kansallisarkiston mukaan Suomi olisi valmis avoimeen yhteistyöhön


Summary: Erityishallintoalueen kuukausia kestäneet mielenosoitukset ovat kurittaneet paikallista taloutta.

Hongkongissa kesällä alkaneet suurmielenosoitukset ovat aiheuttaneet merkittäviä vaikeuksia alueen matkailulle. Elokuussa ulkomaisten vierailijoiden määrä laski enemmän kuin vuosiin.
 Hongkongin erityishallintoalueen talousministerin  Paul Chanin  mukaan turistien määrä väheni elokuussa noin 40 prosenttia verrattuna viime vuoden vastaavaan ajankohtaan. Erityisesti Manner-Kiinasta saapuvien turistien määrä on laskenut.
 Syyskuun ensimmäisten kymmenen päivän aikana mantereelta tulevien turistiryhmien määrä laski jopa 90 prosenttia viime vuoden vastaavaan ajanjaksoon verrattuna. Hongkongin hotellien käyttöastekin on laskenut noin puoleen.
 Viimeksi näin suuri lasku vierailijoissa tapahtui vuonna 2003, kun SARS-epidemia tappoi melkein 300 ihmistä ja aiheutti laajaa paniikkia kaupungissa.
 Liikkeet sulkevat ovensa kyynelkaasun lentäessä kaduilla
 Yksi pahiten kärsineistä kaupunginosista on Causeway Bayn alue, joka on tavallisesti vilkas kauppapaikka ja joka tunnetaan luksusmerkkien kaupoista. Ostoksilla olleet sivulliset joutuivat viikonloppuna Causeway Baylla ikävään välikäteen, kun poliisit ampuivat naamioituneita mielenosoittajia kyynelkaasulla.
 Mielenosoittajat olivat varustautuneet kaasunaamareilla kokoontuessaan Hongkongin hallintokeskuksen tuntumassa syyskuun puolivälissä. Jérôme Favre / Epa
 Causeway Baylla toimiva apteekkari kertoi AFP:lle, että ulkomaisten asiakkaiden virta on pitkälti tyrehtynyt kesäkuun jälkeen. Puolet hänen asiakaskunnastaan on ulkomaisia matkailijoita.
 Apteekkari on kertomansa mukaan joutunut sulkemaan liikkeensä useaan otteeseen, kun kyynelkaasukanisterit ovat pomppineet kadulla. Hänen tuottonsa ovat vähentyneet 40-50 prosenttia. Myös paikalliset asiakkaat ostavat vähemmän.
 Myös Mongkokin alueen yritykset ovat kertoneet sulkevansa säännöllisesti ovensa tavallista aiemmin, jotta välttyisivät ulkona käytäviltä kahakoilta.
 Aiemmin tässä kuussa Fitch laski Hongkongin luottoluokitusta. Luottoluokittaja kertoi päätöksensä olevan seurausta alueen mielenosoituksista.  South China Morning Post -lehden  mukaan Moody’s seurasi Fitchin esimerkkiä tämän viikon maanantaina.
 Protestijohtajat vetosivat yhdysvaltalaispäättäjiin
 Hongkongin merkittävin lentoyhtiö Cathay Pacific kertoo myös matkustajien määrän vähentyneen elokuussa 11 prosenttia edellisvuoteen verrattuna. Elokuussa mielenosoittajat tukkivat kahdesti Hongkongin kansainvälisen lentokentän lähtöportit. Satoja lentoja peruttiin mielenosoitusten vuoksi.
 Lentokentän matkustajamäärät laskivat 12,4 prosenttia eli noin 850 000 matkustajalla.
 Myös monet muut yritykset ovat kertoneet tuloksensa kärsineen kesän aikana.
 Hongkongin merkittävin lentoyhtiö Cathay Pacific kertoo matkustajien määrän vähentyneen elokuussa 11 prosenttia edellisvuoteen verrattuna.  Jerome Favre / EPA
 Al Jazeeran mukaan  mielenosoitusten johtajat vetosivat eilen suoraan yhdysvaltalaispäättäjiin. Protestijohtajat pyysivät Yhdysvaltoja lisäämään Kiinaan kohdistuvaa painetta. He myös varoittivat, että Hongkongin erityisaseman mureneminen rohkaisisi kiinalaisjohtajia ympäri maailman.
 Hongkongin mielenosoitukset ovat kestäneet jo kuukausia. Protestiliike on saanut läpi yhden alkuperäisistä vaatimuksistaan, kun epäsuosittu lakialoite rikollisten luovuttamisesta Manner-Kiinaan vedettiin pois. Mielenosoittajat vaativat nyt myös laajempia demokraattisia uudistuksia, kuten mielenosoitusten aikana pidätettyjen armahtamista.
 Lue lisää:
 Hongkongin protestoijat loivat oman ”kansallislaulunsa”  – nyt esittäjät pelkäävät vainoa

Mielenosoitukset tahrivat Hongkongin matkailumainetta – Manner-Kiinasta tulevien turistien määrä romahti syyskuussa


Summary: Poliisi otti kiinni viisi henkilöä Siilinjärven Toivalassa tekemänsä kotietsinnän yhteydessä.

Poliisi jatkaa esitutkintaa liittyen Siilinjärven Toivalassa eilen tiistaina tehtyyn kotietsintään, joka  herätti alueella huomiota . Operaatiossa oli mukana runsaasti poliiseja sekä poliisin panssaroitu ajoneuvo.
 Etsinnän yhteydessä poliisi otti kiinni viisi henkilöä, joita epäillään muun muassa huumausaine-, omaisuus- ja ampuma-aserikoksista.
 Poliisin mukaan esitutkinnan tässä vaiheessa rikoksista eikä niistä epäillyistä henkilöistä voida kertoa tarkemmin.

Poliisin tiistain iso operaatio Siilinjärvellä liittyy epäiltyihin huume-, omaisuus- ja ampuma-aserikoksiin


Summary: Tulipalo sattui myöhään illalla koraanikoulussa lähellä pääkaupunki Monroviaa.

Viranomaisten mukaan ainakin 30 lasta on saanut surmansa koulun palossa lähellä Liberian pääkaupunkia Monroviaa.
 Kyseessä ollut koulu oli uskonnollinen.
 – Lapset opiskelivat koraania, kun tulipalo syttyi, poliisin tiedottaja  Moses Carter  sanoi.
 Palo sattui lähellä keskiyötä 11 kilometrin päässä Monrovian itäpuolella.
 Vain kaksi koululaista sekä imaami pääsivät karkuun.

Ainakin 30 lasta kuoli koulun sytyttyä tuleen Liberiassa


Summary: Thunberg vaatii Yhdysvalloilta kovempia toimia ilmastonmuutosta vastaan.

Ruotsalainen ilmastoaktivisti  Greta Thunberg  puhui tänään Yhdysvaltain kongressin ulkoasiainvaliokunnalle.
 Hänen vaati Yhdysvalloilta lisätoimia ilmastonmuutoksen ehkäisemiseksi ja kehotti kongressiedustajia tutustumaan ilmastotieteeseen.
 16-vuotias Thunberg aloitti vuosi sitten ilmastoprotestin. Hän keskeytti koulunkäyntinsä voidakseen osoittaa mieltään ilmaston puolesta Ruotsin valtiopäivätalolla. Sittemmin hänen ideoimansa jokaperjantaiset ilmastomielenosoitukset ovat levinneet jo yli sataan maahan.
 Viikonloppuna New Yorkissa on useita ilmastonmuutoksen vastustamiseen liittyviä tapahtumia. Perjantaina tuhansien nuorten odotetaan marssivan kaduilla maailmanlaajuisen ilmastolakon merkeissä.
 Lauantaina YK:ssa järjestetään nuorten ilmastohuippukokous ja maanantaina YK on kutsunut maailman korkeimman johdon omaan ilmastohuippukokoukseen.
 Lue myös:
 Greta Thunberg sai Amnestyn palkinnon – viikonloppuna YK:n huippukokous
 Ilmastoaktivisti Thunbergin viesti Trumpille: Kuuntele tiedettä!

Ilmastoaktivisti Greta Thunberg kongressin kuultavana Washingtonissa


Summary: Autoilijoiden havaintojen mukaan bensan ja dieselin hinta on paikoin kallistunut jopa 10-20 senttiä litralta.

Saudi-Arabian öljyntuotantolaitoksiin kohdistuneet iskut alkavat näkyä bensiinin ja dieselin hinnoissa suomalaisilla jakeluasemilla. Autoilijoiden havaintojen mukaan polttoaineiden hinnat ovat monin paikoin nousseet eilisestä.
 Pääkaupunkiseudulla bensan hinta on noussut paikoin jopa yli 10 senttiä litralta ja dieselin hinta paikoin jopa 20 senttiä litralta.
 Energiayhtiö St1:n toimitusjohtajan  Mika Wiljasen  mukaan Saudi-Arabian öljyntuotannon ongelmat aiheuttavat korotuspaineita hintoihin. Sitä kuinka paljon hinnat saattavat nousta, hän ei halua lähteä arvioimaan.
 – Kyllä tässä on selkeästi nähtävissä maailmanmarkkinatilanteen kiristyminen. Jossain vaiheessa tulee vastaan se kipuraja, jolloin hintoja on välttämätöntä nostaa.
 Bensa- ja dieselpumpuilla korotuspaineet alkavat Wiljasen mukaan näkyä todennäköisesti tänään tai viimeistään huomenna.
 – Toki on hyvä pitää mielessä että pumppuhintaan vaikuttavat myös monet muut asiat, kuten paikallinen kilpailu, ja ne liikkuvat omalla syklillään aika nopeastikin, mutta kyllä tälläiset häiriöt maailmanmarkkinoilla vaikuttavat kohtuullisen nopeasti.
 Wiljanen kertoo, että Saudi-Arabian tuontantovaikeudet nostivat raakaöljyn maailmanmarkkinahintaa ja ST1:n ostamien öljytuotteiden hintaa maanantaina noin 50 dollaria tonnilta. Tiistaiaamuna hinta nousi lähes 70 dollaria tonnilta, mutta laski keskiviikona jälleen maanantain tasolle.
 Markkinoiden rauhoittumisen taustalla on Saudi-Arabiasta tiistai-iltana tullut viesti siitä, että iskujen vuoksi katkennut öljyntuotanto saadaan todennäköisesti aikaisemmin käyntiin kuin alun perin kerrottiin, sanoo Wiljanen  Radio Suomen Päivän haastattelussa .
 – Toivon että tämä viesti rauhoittaa tilannetta, mutta kaikki riippuu siitä mitä seuraavaksi tapahtuu.
 Maailman suurimman öljynviejämaan Saudi-Arabian öljyntuontanto puolittui maan tuotantolaitoksiin  viikonloppuna tehtyjen iskujen  vuoksi. Iskun tuhojen korjaamisen on arvioitu kestävän useita kuukausia.
 Saudi-Arabian öljyntuotannon putoaminen puoleen tarkoittaa noin viiden miljoonan tynnyrin päivätuotannon vähentymistä. Se on viitisen prosenttia koko maailman tuotannosta.
 Lue lisää:
 Saudi-Arabian öljykentille tehty isku voi tuntua Suomessa asti: Raakaöljyn hinta nousee varmasti, hätävarastot voidaan joutua avaamaan
 Vaje Saudi-Arabian öljyntuotannossa tuskin merkittävästi näkyy tankkaajalle Suomessa – Öljyn hinta oli keväällä korkeammalla

Bensan ja dieselin hintaan tuntuva nousu – St1:n toimitusjohtaja: "Saudi-Arabian tilanne näkyy tänään tai viimeistään huomenna"


Summary: Esitutkinta on poliisin mukaan edistynyt vain vähän.

Poliisi on tiedottanut lisää operaatiostaan Tampereen Puu-Tammelassa.
 Tiistaina iltakahdeksan jälkeen tulleen hälytyksen mukaan paikalla oli useita henkilöitä naamioituneina, ja hälytyksen tehneen asuntoon kuului kovaa pauketta.
 Poliisi lähetti paikalle useita partioita ja otti kiinni kolme epäiltyä.
 Aamulehden  mukaan poliisi olisi tarkistanut alueella useita asuntoja koiran kanssa. Poliisilaitokselle tuotiin myös kolme asianomistajaa ja yksi todistaja. Ulkopuolisille ei ole aiheutunut vaaraa tilanteesta.
 Poliisi kertoi tutkivansa muun muassa törkeää kotirauhan rikkomista, törkeää pahoinpitelyä, ryöstöä ja vapaudenriistoa. Rikosnimikkeet voivat muuttua kuulustelujen edetessä.
 Poliisi kertoi keskiviikkona puolenpäivän jälkeen, että esitutkinta on edistynyt vain vähän, eikä asiasta vielä tiedoteta enempää.

Poliisi tiistai-illan operaatiosta Tampereella: Kolme ihmistä otettu kiinni, rikosnimikkeinä muun muassa törkeä pahoinpitely ja vapaudenriisto


Summary: Niinistö tapaa Trumpin työvierailun yhteydessä keskiviikkona 2. lokakuuta.

Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  tekee työvierailun Yhdysvaltoihin ja tapaa Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin , tiedottaa Tasavallan presidentin kanslia. Niinistö tapaa Trumpin keskiviikkona 2. lokakuuta.
 Valkoisessa talossa järjestettävässä tapaamisessa presidentit keskustelevat muun muassa mahdollisuuksista lisätä yhteistyötä Suomen ja Yhdysvaltojen välillä esimerkiksi Euroopan ja arktisen alueen turvallisuuteen liittyvissä asioissa.
 Presidentit keskustelevat myös tavoista edistää kaupallista ja teknologista yhteistyötä maiden välillä. Keskustelun ja työlounaan jälkeen presidentit pitävät yhteisen lehdistötilaisuuden.
 Tänä vuonna vietetään Suomen ja Yhdysvaltain diplomaattisuhteiden satavuotisjuhlavuotta.
 Edellisen kerran  Niinistö vieraili Yhdysvaltain presidentin virka-asunnolla Valkoisessa talossa vuonna 2017. Myös tuolloin transatlanttinen yhteistyö ja turvallisuuspoliittiset kysymykset olivat keskusteluiden keskiössä.
 Donald Trump vieraili Suomessa vuonna 2018, kun Suomi isännöi Trumpin ja Venäjän presidentin  Vladimir Putinin   tapaamista Helsingissä .

Niinistö tapaa Trumpin Washingtonissa lokakuussa


Summary: Epäasiallisen käytöksen epäillään tapahtuneen virantoimituksessa ja vapaa-aikana.

Voimankäytön opettajana Poliisiammattikorkeakoulussa Tampereella toiminutta ylikonstaapelia epäillään epäasiallisesta käytöksestä.
 Poliisia epäillään naispuolisten opiskelijoiden kahdesta seksuaalisesta ahdistelusta ja virka-aseman väärinkäytöstä. Poliisi on pidätettynä virastaan.
 Asia on siirtynyt nyt Sisä-Suomen syyttäjänviraston syyteharkintaan.
 Kuuden epäillyn seksuaalisen ahdistelun osalta esitutkinta on lopetettu. Kolmessa niistä on perusteena se, että asianomistaja ei ole esittänyt rangaistusvaatimusta, ja kolme epäiltyä rikosta on vanhentunut.
 Lue lisää:
 Poliisiammattikorkeakoulun miesopettajaa epäillään useasta seksuaalisesta ahdistelusta: "Sekä oppitunneilla että vapaa-ajalla"

Poliisiammattikorkeakoulun opettajaa epäillään opiskelijoiden seksuaalisesta ahdistelusta – juttu etenee syyteharkintaan