Summary: Yrttitilan ja hyvinvointikeskuksen omistaja Virpi Raipala-Cormier viljelee sukutilallaan yrttejä, joita ei nautita lautasella kuin jauheena.

Pellosta puskee nokkosta. Se kasvaa tuuheina, heleänvihreinä puskina. Pellon viertä asteleva emäntä  Virpi Raipala-Cormier  nappaa nokkosen vierestä voikukan kukinnon, haukkaa sen suuhunsa ja tarjoaa vieraillekin.
 – Nämä ovat nyt parhaimmillaan!
 Voikukka maistuu makealta ja pehmeältä. Ei ihme, sillä se on saanut nousta nokkosten viereen pellossa, jossa ei ole käytetty kemiallisia torjunta-aineita tai lannoitteita vuosikymmeniin.
 Frantsilan yrttitilan pellossa kasvavat  nokkosetkaan  eivät ole rikkaruohoja tai vihulaisia, kuten oma äitini niitä tapasi nimittää, vaan tilan päätuote.  Nokkoset  kuivataan ja niistä tehdään monikäyttöistä mursketta, ihonhoitotuotteita tai uutetta.
 – Onneksi suomalaiset tuntevat jo hyvin nokkosen arvon. Se on Suomen tärkein ravintokasvi, oikea superfood, hehkuttaa Raipala-Cormier.
 Toisin oli 1970-luvun alussa, kun Raipala-Cormier aloitti agronomin opinnot Helsingin yliopistossa. Suomi eli kasvun kautta. Rikkaruohot tuhottiin torjunta-aineilla, eivätkä nokkosta arvostaneet juurikaan muut kuin kansanperinnettä tuntevat vanhukset. Luomuviljelyäkään ei arvostettu.
 – Perustimme luonnonmukaista viljelyä tutkivan opintopiirin. Meitä oli sellainen tusinan verran nuoria, innokkaita opiskelijoita, joitakin puutarhapuolelta. Jokainen on sittemmin tahollaan vienyt tätä asiaa eteenpäin.
 Opintopiiriin liittyivät muun muassa vihreiden europarlamentaarikko  Heidi Hautala  ja luonnonmukaisen maanviljelyn asiantuntija  Jukka Rajala . Raipala-Cormierin mielestä oli tärkeää, että heillä kaikilla oli paitsi intoa myös toisensa. Yhdessä oli helpompaa lähteä viemään tärkeäksi koettua asiaa eteenpäin.
 Taiteen tekeminen houkutteli, mutta maanviljelys vei voiton
 Suomalaisen luonnon parantavat ja syötävät kasvit tunsi parhaiten professori  Toivo Rautavaara . Hänen kirjansa  Mihin kasvimme kelpaavat  tuli tutuksi myös Virpi Raipala-Cormierille.
 – Keräsin kasveja, nokkosta ja kamomillaa, jo lapsena mummulle. Samalla sain häneltä tietoa kasvien vaikutuksista. Kun olin 14-vuotias, minulla oli pieni yrttitarhakin. Kuuntelin Toivo Rautavaaran radiopuheita korva kiinni vastaanottimessa.
 Virpi Raipala-Cormierin äidin vanhemmat katselevat kurssilaisia ja majoittujia Frantsilan tilan salin seinältä. Raipala-Cormierin suku on asunut samoilla sijoilla Hämeenkyrössä 300 vuotta. Mårten Lampén / Yle
 Raipala-Cormierin tie yrittitilalliseksi näyttää suoralta kuin kylvövako, mutta jotain mutkia matkassa sentään oli. Taide nimittäin veti häntä puoleensa.
 – Halusin keraamikoksi. Pyrin, mutten päässyt Ateneumiin. Silloin isä alkoi painostaa agronomin opintoihin, Raipala-Cormier nauraa.
 Miehelään Vancouveriin ja sieltä takaisin äestämään kotipeltoja
 Helsingin opintojen jälkeen Virpi Raipala suuntasi töihin yhdysvaltalaiselle luomutilalle ja siitä vielä Ruotsiin. Siellä hän tutustui  biodynaamiseen viljelyyn .
 Pirkanmaalla, Hämeenkyrössä Raipalan molempien isovanhempien tilat olivat siirtyneet lastenlasten hoitoon. Vaan Virpiltä puuttui vielä jotain. Sopiva luomuviljelyyn hurahtanut mies olisi saatava kumppaniksi.
 Neiti Raipala sai ystävien kautta kuulla agronomi-miehestä, joka tiesi yrteistä, harjoitti shiatsua ja joogaa sekä arvosti luontoa. Ainoa ongelma oli se, että mies asui Kanadassa, Vancouverissa.
 – Päätin lentää sinne. Osallistuimme samalle shiatsu-kurssille ja siitä se sitten lähti.
 Reilun vuoden päästä Raipalan veli oli sitä mieltä, että miehenhakureissu oli ollut jo riittävän pitkä. Pellolla tarvittiin Virpiä, joka osasi pyörittää traktoria ja äestää. Toki  James Cormier  oli myös tervetullut tilan töihin.
 Luontaishoitojen pioneerityö alkoi Frantsilassa yli 30 vuotta sitten
 Virpi Raipala-Cormier alkoi viljellä isovanhempiensa Frantsilan tilalla yrttejä 1980-luvulla. Tila on ollut saman suvun hallussa jo kolmesataa vuotta. Pelloilla kasvaa edelleen myös viljaa, mutta yrtit ovat Frantsilan tilan ydin.
 Yrteistä viljelyyn valittiin ne, jotka luontaisesti pärjäävät Suomen oloissa. Rautavaaran perusteokset olivat jälleen apuna. Cormierit kokeilivat uusiakin kasveja. Raipala-Cormier laskee, että pariskunta testasi satoja erilaisia kasveja. Yksi uusista tulokkaista oli auringonhattu, jota nyt löytyy jo suomalaisilta taimitarhoilta.
 Kaikki Frantsilan yrtit jalostetaan hoitotuotteiksi. Niistä syntyy uutteita, öljyjä ja rouheita. Ja edelleen linimenttejä, tippoja, voiteita ja puhdistustuotteita, hammastahnasta meikinpoistoaineeseen.
 Tällä hetkellä Frantsilan yritysryppääseen kuuluvat maatilan lisäksi ravintola Kehäkukka sekä Hyvän Olon Keskus. Nämä kaikki toimivat omina erillisinä yksiköinään.
 – Ja on meillä palkattua työväkeä pelloilla ja kasvihuoneissakin, Raipala-Cormier sanoo.
 – Olen jollain tavalla kuitenkin kaikessa mukana.
 Termi rikkaruoho saa uuden merkityksen Frantsilassa. Pellolla viljellään nokkosta ja voikukat maistuvat yrttiyrittäjälle. Mårten Lampén / Yle
 Hyvän Olon Keskuksessa annetaan ja opetetaan luonnonmukaisia hoitoja. Parhaillaan meneillään on kaksivuotinen kurssi, jossa koulutetaan kasvilääkinnän asiantuntijoita eli fytoterapeutteja.
 – Kursseilla on opettajia ympäri maailmaa ja Suomea. Sillä tavoin opin itsekin aina lisää. Tämä oli tärkeää varsinkin alkuaikoina.
 Parhaimmillaan Hyvän olon Keskuksessa saattoi opiskella yli kymmentä erilaista hoitomuotoa.
 Uskomushoidot vai täydentävät hoitomuodot?
 Virpi Raipala-Cormierin ja James Cormierin toinen poika vaimoineen on uudistanut Frantsilan nettisivuja ja tuotteiden pakkauksia. Antroposofishenkiseen ilmiasuun on tullut modernia twistiä.
 Luonnonmukainen kosmetiikka on tällä hetkellä hyvässä imussa. Ihmiset ovat huolissaan kemikaalikuormastaan ja etsivät vähemmän ympäristöä ja kehoa kuormittavia vaihtoehtoja. Luonnonkosmetiikan tuotteita löytyy tänä päivänä jo marketin hyllyiltä.
 Sen sijaan vaihtoehtohoidoilla ei mene yhtä hyvin.
 Ääritapauksista nousseet kohut luontaislääkinnän ja -hoitojen ympärillä ovat heijastuneet koko alaan. Raipala-Cormier muistelee, että luontaistuotteiden ja -hoitojen käyttö olisi viime vuosina vähentynyt.
 Vuonna 2018 tehdyn  tutkimuksen mukaan 20 prosenttia suomalaisista  käyttää vuosittain jotakin hoitomuotoa, joka voidaan luokitella tähän kategoriaan. Hyvää vertailulukua aiemmilta vuosilta ei tahdo löytyä. Erään tutkimuksen mukaan neljä vuotta aiemmin vastaava osuus oli 35 prosenttia, mutta näissä kahdessa tutkimuksessa käsitellyt hoitomuodot poikkesivat toisistaan. Se on kuitenkin selvää, että vain pieni osa ihmisistä käyttää luontaishoitoja ainoana hoitomuotona.
 Frantsilan vanhasta savusaunasta on tehty tuoksutislaamo. Mårten Lampén / Yle
 Silti hoitoihin suhtaudutaan välillä tunteenomaisesti, jopa avoimen vihamielisesti. Suhtautuminen kumpuaa kohutapauksista, joissa on käytetty muun muassa mustaa salvaa ja hopeavettä vakavien sairauksien hoitoon. Tähän samaan syssyyn niputetaan usein kaikki vaihtoehtoiset hoitomuodot osteopatiasta akupunktioon.
 – Minä pidän uskomushoito-nimitystä loukkaavana, sanoo Raipala-Cormier suoraan.
 – Monet ovat opiskelleet asiaansa vuosikausia. Nämä ovat ulkomailla usein yliopistotasoisia opintoja. Suomessa alaa valvoo Luontaistoiminnan keskusliitto. Minusta pitäisi puhua itsehoidosta ja täydentävistä hoitomuodoista. Hoidoilla, luonnon antimilla ja yrteillä voimme itse auttaa itseämme pysymään terveinä.
 Omaa elämänlaatuaan voi kohentaa itse
 Raipala-Cormier muistelee Hämeenkyröä sellaisena kuin se oli hänen lapsuudessaan. Silloin kylällä oli yksi lääkäri, joka tuli vaikka käymään sairaan luona kotona, jos tarvittiin.
 Nyt väki on ikääntynyt. Terveydenhoidon kustannukset ovat nousseet pilviin. Raipala-Cormier toivoisi, että koululääketieteen rinnalla kulkisi itsehoito, jota ideaalimaailmassa lääkäritkin voisivat suositella potilailleen lääke- ja leikkaushoitojen rinnalle.
 – Minusta ihminen on kokonaisvaltainen olento. Koko ihmistä voi hoitaa, ja ihminen voi myös itse vaikuttaa itseensä. Olen aina tehnyt kovasti töitä, mutta koen silti itseni hyväkuntoiseksi, mitä nyt polvi joskus vähän vihoittelee.
 – En kuitenkaan olisi tällaisessa kunnossa ilman niitä asioita, joita teen. Kun alkaa jo nuorena hoitaa itseään, elämänlaatu pysyy hienona.
 Raipala-Cormier herättelee kehonsa aamulla hitaalla joogalla. Päivän mittaan hän liikkuu Frantsilan alueella ja opettaa erilaisilla kursseilla.
 Illalla hän toivoo, että on aikaa käpertyä aviomies Jamesin kainaloon ja kuunnella, kun tämä lukee ääneen.
 Metsästä astuu ulos uusi ihminen
 Aina välillä täytyy päästä metsään. Vaikka tilan pellot, kasvihuoneet ja oman talon puutarha ovatkin miellyttäviä ympäristöjä,  rakentamatonta metsää ei korvaa mikään .
 – Tästähän on tehty tutkimuksia niin Suomessa kuin ulkomaillakin.
 – Verenpaine laskee ja mieli hiljenee. Kuljen usein meidän tekemämme luontopolun lähimetsässä. Jo puolen tunnin metsälenkin jälkeen olen kuin uusi ihminen.
 Virpi Raipala-Cormierin puutarha kukoistaa. Siitä huolimatta hän kaipaa välillä metsään elpymään. Mårten Lampén / Yle
 Metsien tilanne huolettaa yrttitilallista. Sekä metsäluontoa että peltoja uhkaavat lajikirjon ja monimuotoisuuden menetys.  Avohakkuut  ovat Raipala-Cormierin mukaan paitsi esteettinen myös ympäristön biodiversiteettiin vaikuttava haitta.
 – Tavallisessa suomalaisessa talousmetsässä on yhdellä neliöllä 20 000 luonnolle tärkeää sammalpunkkia. Kun metsä kaadetaan, ötököiden määrä romahtaa. Mehiläisten tilanteesta ollaan huolissaan maailmanlaajuisesti. Jos pölyttäjät katoavat, me kaikki kuolemme.
 Hämeenkyröläisessä maalaismaisemassa pörisee pölyttäjä poikineen. Kumpuilevat pellot ovat laajalti luomuja myös Frantsilan maitten ulkopuolella. Reilun 10 000 asukkaan Hämeenkyrössä tuotetaan luomuna viljaa, vihanneksia, marjoja, hunajaa ja lihaa. Frantsila yrtteineen on kuitenkin tunnetuin. Sen emäntä aikoo astella polkujaan vielä yli satavuotiaanakin.
 Lue myös:
 Mehiläiset ahkeroivat yhä useammin kaupunkien katoilla – cityasukit tuottavat herkullista hunajaa ja ovat yhdyskuntineen turvassa
 Hyviä uutisia: Ihminen voi olla luonnolle sika, mutta kekseliäät vapaaehtoiset ovat onnistuneet suojelemaan monia eläinlajeja

Nokkosta sisäisesti ja ulkoisesti – luomuyrttitilan emäntä uskoo, että jokainen voi hoitaa itseään


Tiellä 1, eli Turunväylällä oli suljettuna yksi ajokaista Turun suuntaan palavan ajoneuvon takia useita tunteja sunnuntaina iltapäivällä. Liikenne jonoutui tiellä pahoin molempiin suuntiin.
 Kirkkonummella välillä Veikkolan liittymä-Palojärven liittymä Vihdissä syttyi hieman ennen kello 17:ää kuorma-auto palamaan. Pelastuslaitos sai sammutettua palon kello 17.30 jälkeen.
 – Asvalttiajoon tarkoitettu kuorma-auto syttyi tuntemattomasta syystä palamaan kesken ajon. Palo lähti auton moottoritilasta, kertoo päivystävä palomestari  Riku Rantala  Länsi-Uudenmaan pelastuslaitokselta.
 Kukaan ei loukkaantunut palossa. Kun pelastuslaitos saapui paikalle, kuorma-auton ohjaamo paloi ilmiliekillä ja savutti voimakkaasti.
 Kuorma-auto myös hinasi lavettia, jolla kuljetettiin suurikokoista kauhakuormaajaa. Niihin tuli ei yltänyt.
 Tilanne palon jälkeen. Tuulia Thynell / Yle

Kuorma-auto syttyi tuleen Turun moottoritiellä – katso ilmavideokuvaa sammutuksesta


Summary: Esillä on suuri osa taiteilijan merkkitöistä.

Monien suomalaismatkailijoidenkin vakikohteessa Lontoon National Portrait Galleryssa avautuu tänä kesänä yhdysvaltalaisen valokuvaajan  Cindy Shermanin  retrospektiivinen näyttely.
 Shermanilta on saatu näytille suuri määrä merkittäviä teoksia, muun muassa hänen kuvasarjansa  Untitled Film Stills.  Vuosina 1977–1988 syntynyttä kuvasarjaa pidettiin käänteentekevänä nykyvalokuvan saralla.
 Sherman on yksi niistä kuvaajista, jotka käänsivät kameran itseään kohti. Sherman kuvasi itseään erilaisissa rooleissa ja konteksteissa. Hän puki, kampasi, näytteli ja kuvasi kuin vimmainen, yhden hengen tiimi.
 Sherman esiintyy monissa teoksissaan itse eri hahmoina. Kuva on sarjasta Untitled Film Stills. AOP
 Shermanin työt liitettiin heti hänen uransa alussa feminismiin. Hänen kuviensa sanottiin kommentoivan naisen esineellistämistä mediassa.
 Cindy Sherman toteaa  The Guardian -lehden haastattelussa  suuren Lontoon näyttelynsä aattona, ettei pidä itseään sanansaattajana tai julistajana.
 – En oikein pidä edes luennoimisesta, enkä ainakaan pystyisi väittelemään kenenkään kanssa, Sherman sanoo.
 – Se ei tarkoita, etteikö minulla olisi näkemystä. Sanon suorat sanat taiteeni kautta.
 David Byrne vaihtui papukaijaan
 The Guardian -lehden toimittaja  Sean O'Hagan  kuvaa taiteilija Shermania vastaanottavana mutta silti etäisenä. O'Hagan näkee hänessä samaa epänormaalia normaaliutta kuin valokuvaajan entisessä miesystävässä, muusikko  David Byrnessa .
 Tällä hetkellä Sherman asuu New Yorkin Manhattanilla kahdestaan papukaijansa Mister Friedan kanssa.
 Valokuvaaja Cindy Sherman ja Talking Heads -yhtyeen keulahahmo, muusikko David Byrne, olivat pariskunta 2000-luvun alussa.  AOP
 Omakuvien ohella Sherman on tehnyt muun muassa provosoivan kuvasarjan  Sex Pictures , jossa kuvan kohteina ovat mallinukkejen kaltaisten muovihahmojen intiimit ruumiinosat. Myöhemmin valokuvan kohteena ovat olleet muun muassa klovnit.
 Vuonna 1954 syntynyt Sherman on ikäpolvea, jolle sosiaalinen media on ristiriitainen kokemus. Siitä huolimatta hän on ottanut  Instagramin haltuun manipuloiduilla kuvillaan . Niistä osa on omakuvia entiseen malliin.
 Cindy Sherman on osallistunut kuvillaan klovneilla pelotteluun. AOP
 Kotialbumin esittely on kuitenkin uutta. National Portrait Galleryyn on tulossa esille kuva-albumi, jonka kokoamisen Sherman on aloittanut jo 6-vuotiaana. Opiskelijana hän palasi albumin ääreen ja lisäsi sinne uusia tekstejä ja kommentteja. Lapsuuden kokemuksilla oli vahva vaikutus Shermanin taiteeseen.
 – Muistan, miten olin lapsena viehättynyt sellaisista tv-sarjoista kuin  Lucy Show . Jo silloin tajusin, että niissä on jotain keinotekoista. Ne täydelliset äidit täydellisine koteineen ja aviomiehineen. Asuin itse keskiluokkaisessa lähiössä ja koin vahvasti, miten asiat tuotiin esille ja miten feikkiä se kaikki oli.
 Sisällä, mutta ulkopuolinen
 Cindy Sherman on tehnyt valokuvaamisen ohella elokuvia, musiikkia, muotiakin. Hänen töitään on ostettu maailman merkittävimpien museoiden kokoelmiin. Siitä huolimatta kuvaaja tunsi pitkään olevansa taiteen kentällä ulkopuolinen: ei oikein valokuvaaja eikä oikein kuvataiteilijakaan.
 Cindy Sherman on ohjannut useita elokuvia. Kuvassa on näyttelijä Molly Ringwald komediallisessa kauhuelokuvassa Office Killer vuodelta 1997. AOP
 – Tilanne muuttui vasta, kun tultiin 1990-luvulle. Muistan, kuinka osallistuin 1980-luvulla MoMA-museossa ryhmänäyttelyyn. Useat taiteen keräilijät tulivat sanomaan minulle, että työni ovat hyviä, mutta niitä ei kannata ostaa, sillä he eivät kerää valokuvia, vain kuvataidetta.
 Nyt Cindy Sherman saa nauttia gurun asemasta. Suurnäyttely  Lontoon sydämessä  avautuu 15. kesäkuuta.
 Lue myös:
 Cindy Sherman sektioi katseen
 John Malkovich esittää monologinäytelmän Harvey Weinsteinista Lontoon West Endissä

Valokuvaaja Cindy Sherman raottaa kotialbumiaan Lontoon suurnäyttelyssä - amerikkalaiskuvaaja käänsi kameran itseään kohti jo kauan ennen selfieitä


Summary: Luitko jo nämä? Kokosimme sinulle viikon parhaita juttuja, jotka saatoit arjen kiireessä ohittaa.

Kallioon maalta muuttanut Olivia Heine: "Aluksi ihmispaljous ahdisti" – Katso paljonko savolaisia, hämäläisiä tai pohjalaisia Helsingin eri puolilla asuu
 Yle teki laajan selvityksen siitä, keitä ja millä alueilla Helsingissä oikein asuu. Ylen Tilastokeskukselta saamien tietojen pohjalta tehdyn selvityksen mukaan esimerkiksi Kallion alueella vastaantulijoista vain joka neljäs on paljasjalkainen stadilainen: joka viides on syntynyt muualla pääkaupunkiseudulla, joka kymmenes taas ulkomailla. Yksi heistä on  Olivia Heine , joka muutti Kallioon Harjavallasta, Satakunnasta.
 Asmo Raimoaho / Yle
 Suomalaisten lempikarkin hämmentävä ristiriita – salmiakki on terveellinen, mutta samaan aikaan terveydelle vaarallinen herkku
 Nyt selvisi, miksi salmiakki sai nuoret naiset nauramaan ja hymyilemään – testaa Salmiakkipelillä, mikä salmiakki sinä olet.
 Tuula Starck-Schreiber Berislav Jurišić / Yle
 Kymmenet suomalaiset langenneet taiten tehtyyn Bitcoin-huijaukseen, Tuula Starck-Schreiber on yksi heistä – "Se artikkeli oli niin totuudenmukainen"
 Nettihuijarit käyttävät hyväkseen suomalaisten luottoa uutissivustoihin ja julkisuuden henkilöihin. Ilmiö on yleistynyt tänä keväänä.
 Susi kuvattuna Ähtärin eläinpuistossa. AOP
 Suomessa on nyt noin 200 sutta pentuineen – Katso kartalta, millä alueilla sudet liikkuvat
 Susilaumojen määrä on muuttunut viime vuodesta, jolloin Luonnonvarakeskus laski susien siirtyneen huomattavalta osalta läntiseen Suomeen. Nyt susilaumojen määrä kasvoi Itä-Suomessa.
 Tohtorikoulutettava František Beneš valmistelee CBD-öljyä analysoitavaksi Prahan kemian ja teknologian yliopiston laboratoriossa. Berislav Jurišić / Yle
 Ihmerohdoksi hehkutetun CBD-hamppuöljyn suosio kasvaa Euroopassa, mutta pullossa saattaa vaania terveysvaara – Suomen kauppoihin öljyt pääsevät porsaanreiän kautta
 Hampputuotteista on tullut muotivillitys. Nettikaupoissa ja blogeissa niiden sanotaan auttavan esimerkiksi stressiin ja iho-ongelmiin.

Viisi huippujuttua sunnuntai-iltaan: Keitä ovatkaan helsinkiläiset, kokeile Salmiakkipeliä ja opi välttämään Bitcoin-huijauksia


Summary: Vankilasta vapautuneista puolet jatkaa rikoksien tekemistä. Entisen vangin mukaan monen on vaikea jättää rikollisen identiteettiä taakseen.

Ensimmäiset vuodet vankilasta vapauduttuaan  Kauko  rehvasteli menneisyydellään. Puhui roiseja juttuja entisestä rikollisesta elämästään.
 Tarinoilla oli tarkoitus peittää hämmennystä. Vankilassa omaksuttu kovan jätkän rooli ei istunut uuteen arkeen, mutta mies ei osannut muutakaan.
 Pian hän alkoi peitellä tatuointejaan. Kädet olivat täynnä leimoja, joiden vuoksi jokainen arvaisi hänen olleen vankilassa. Menneisyys oli saatava piiloon.
 – Kun lopulta lopetin tatuointieni peittelyn, hämmästyin. Ei kukaan ollutkaan niistä kiinnostunut. Ei niitä tuijotettu, eikä niistä kyselty.
 Tänä päivänä Kauko on sinut menneisyytensä kanssa, mutta haluaa silti esiintyä tässä jutussa anonyyminä, muutetulla etunimellä. Hän haluaa suojella läheisiään.
 Vankilassa ystävyydellä on hintalappu
 Omaisuusrikoksia, huumetuomioita ja väkivallantekoja. Satakuntalainen, 54-vuotias Kauko on istunut neljäsosan elämästään vankilassa. Jokainen tuomio kietoutuu huumeiden ympärille. 13-vuotiaana aloitettu narkomaanin elämä opetti olemaan uskollinen vain päihteille.
 Ystävyys merkitsi aiemmin Kaukolle vain hyötymistä. Häntä puistattaa muistella aikoja, jolloin jokainen tapaaminen oli mahdollisuus hyväksikäyttää.
 – Minulla oli 80 roolia, joita vaihdoin sen mukaan minkä avulla sain toisesta ihmisestä mahdollisimman suuren hyödyn irti. Olin tunteeton kameleontti.
 Kauko luuli 15 vuotta sitten vankilasta vapauduttuaan olevansa ikuisesti silmätikkuna. "En minä taustaani salaile, mutta yllättävän harva siitä on kiinnostunut." Mari Kahila / Yle
 Vankilassa huumepiireistä opitusta taidosta oli hyötyä. Siellä kenenkään ystävyys ei ole Kaukon mukaan aitoa. Jokaisella palveluksella tai hyvällä teolla on hintalappu. Mitään ei saa ilmaiseksi.
 Viisitoista vuotta sitten Kauko asteli viimeisen kerran ulos vankilasta ja tunsi olonsa ulkopuoliseksi. Hän ei kuulunut, eikä häntä haluttu mihinkään. Hän tunsi olevansa arvoton ja merkityksetön.
 – Tuntui, että koko maailma oli minua vastaan. Vaikka ei niin oikeasti ollut. Kaikki esteet synnytti pääni sisällä oleva vankila. Olin jatkuvasti valmiina vastahyökkäykseen.
 Salaliittoteorioiden ja syyllistämisen vyyhti
 Entiselle päihteidenkäyttäjälle ja rikolliselle siviiliin paluu vankilasta oli tahmeaa. Oma pää kehitteli koko ajan salaliittoteorioita. Kauko skannasi väsymättä muiden ihmisten ilmeitä. Jos joku näytti kireältä tai vihaiselta, hän oli varma, että oli itse aiheuttanut sen. Mokannut.
 Meni kauan tajuta, ettei koko maailma pyörikään oman navan ympärillä. Kauko alkoi ymmärtää, että ihmiset voivat olla kiukkuisia vain siksi, että heillä on huono päivä. Se oli vapauttavaa.
 Vuosien itsetutkiskelu on auttanut näkemään entisen minän itsekkyyden. Ennen Kauko oli aina keskiössä ja muiden tehtäväksi jäi pönkittää hänen egoaan. Entisten roolien karistessa Kauko löysi itsensä – ihan mukavan tyypin.
 Usein kuulee, että me hyysätään tai taputellaan rikollisia päähän.   Johanna Huhtala
 Nykyisin hän auttaa muita vankilasta vapautuneita löytämään itsensä ja käymään läpi tekemiset ja tekemättä jättämiset. Tukea moni tarvitsee, sillä syyllisyys voi iskeä musertavan lujaa, kun suostuu tutkimaan itseään rehellisesti.
 – Eräälle kaverille vitsailin, kun hän syyllisti itseään ihan kaikesta, että varmaan Titanicin uppoaminenkin oli sinun syytäsi. Mies suuttui, mutta viesti meni perille.
 Vankilasta muovipussi kädessä syrjäytyneeksi
 Rikosseuraamuslaitoksen vankitilastot ovat masentavaa luettavaa. Vapautuneista vangeista puolet jatkaa rikollisella tiellä ja palaa viiden vuoden sisään takaisin vankilaan. Viime vuonna vankilasta vapautui 5 531 ihmistä.
 Osa vapautuneista astelee siviiliin pelkkä muovipussi kädessään – suoraan asunnottomaksi ja syrjäytyneeksi. Näin tilannetta kuvailee Porissa entisiä vankeja auttavan Sininauha ry:n toiminnanjohtaja  Johanna Huhtala .
 Porin Sininauhan toiminnanjohtaja Johanna Huhtala juttelee Kaukon kanssa torstaina järjestetyillä Porin ensimmäisillä vankimessuilla. "Rikollisen identiteetistä voi päästä eroon, mutta se vaatii kovaa työtä itsensä kanssa." Mari Kahila / Yle
 Hänen mukaan uusintarikollisuuden huolestuttavat määrät kielivät siitä, että liian moni lähtee vankilasta ilman tukiverkkoa ja kykyjä oman arjen hallintaan. Vankiloiden resurssit auttaa vapautumisessa ovat rajalliset.
 – Harvalla on vastassa oma tukihenkilö, joka auttaisi arkeen kiinni. Lyhyempiä tuomiota istuneet kertovat, etteivät ole vankilassa edes ehtineet tavata sosiaalityöntekijää, jolta olisi saanut neuvoja siviiliin paluuseen, Johanna Huhtala toteaa.
 Olennaisinta uuteen elämään sopeutumisessa on Huhtalan mukaan se, että entinen vanki pääsee irti rikollisen identiteetistä. Se istuu monella tiukassa. Uusi minä löytyy pikku hiljaa, kun lääkkeeksi tarjotaan hyväksytyksi tulemisen kokemuksia. Niitä voi saada Porissa vaikka vankiteatterin riveistä.
 – Usein kuulee, että me hyysätään tai taputellaan rikollisia päähän. Tavoitteena on kuitenkin puhtaasti se, etteivät he uusisi rikoksiaan. Heitä pidetään pahoina ihmisinä, vaikka meidän pitäisi pystyä ymmärtämään, että heidän tekonsa ovat pahoja.
 Huhtala odottaa innolla syksyllä voimaan astuvia yhdyskuntaseuraamuslain muutoksia. Ne lisäävät vankiloissa annettavaa kuntouttavaa toimintaa. Sitä ohjataan etenkin vakaviin rikoksiin syyllistyneille. Myös vapautuvat vangit saavat aiempaa enemmän tukea.
 Taakse pitää jättää vain kaikki
 Kauko on ollut kymmenen vuotta puhtaana, ilman päihteitä. Enää hän ei häpeä menneisyyttään eikä kuvittele muiden olevan siitä suunnattoman kiinnostuneita. Katse on irtautunut omasta navasta. Ympäriltä on löytynyt ihmisiä, jotka haluavat hänelle hyvää, eivät pahaa.
 – Vieläkin välillä kummastun miten tuntemattomatkin haluavat nykyisin juttusille kanssani. Enää ympärilläni ei leiju luotaantyöntävää pahan pojan habitusta.
 Entisille vangeille nousee siviilissä monta seinää pystyyn esimerkiksi töitä etsiessä. Tämä ei kuitenkaan ole Kaukon mukaan peruste syyttää yhteiskuntaa entisten rikollisten kohtaamista vaikeuksista. Hänen mukaansa yhteiskunta on auttavaisempi kuin moni vanki uskaltaa unelmoidakaan.
 Pahin este löytyy vankien korvien välistä, pään sisäisestä vankilasta. Sieltä kun vapautuu, saa otteen omasta elämästään. Kauko toteaa, että muutoksen teko on helppoa, kun ymmärtää, että taakseen pitää jättää vain kaikki.
 – Aiemmin unelmoin vain siitä, että minusta tulisi kova jätkä. Nykyisin en haaveile mistään. Minulla on jo kaikki. Tavallinen tylsä elämä, jota en vaihtaisi mihinkään.

Kymmenen kertaa vankilassa olleelle elämä ilman rikoksia oli vaikeaa: “Kaikki esteet synnytti pääni sisällä oleva vankila”


Summary: Uuteen malliin pitäisi saada päivärahan porrastus, henkilökohtaiset työllisyyspalvelut ja sen tulisi palkita työtöntä aktiivisuudesta.

“Puretaan aktiivimallin leikkurit ja velvoitteet, kun työllisyysvaikutuksiltaan vastaavista toimenpiteistä on päätetty"
 ”Tilalle valmistellaan malli, jossa työttömän työllistymissuunnitelmassa sovitaan henkilökohtaisesta työnhakuvelvoitteesta ja palveluista, kuten esimerkiksi koulutuksesta ja kuntoutuksesta”.
 Hallitusohjelman kirjaus  ei ollut todellakaan sitä, mitä työttömät odottivat. Kiistelty työttömien aktiivimalli puretaan vasta sitten, kun uusi korvaava malli on löytynyt.
 Työttömille tämä oli iso pettymys.
 – Se on aiheuttanut ihmetystä jäsenistössä. Uudelle hallitukselle pitäisi olla selvä, että tässä ei ole kyse pelkästään työllisyydestä, vaan tämä on myös sosiaalinen kysymys. Ihmiset kokevat aktiivimallin erittäin epäoikeudenmukaiseksi, työttömien keskusjärjestön toiminnanjohtaja  Jukka Haapakoski  sanoo.
 Hallituksessa istuvat sosiaalidemokraatit ja vasemmistoliitto lupasivat vaalikampanjoissaan kumota epäreiluksi koetun aktiivimallin. Vasemmistoliitolla purkaminen oli vielä kynnyskysymys hallitukseen osallistumiselle.
 Helsinkiläinen  Jaana Saikkonen  odottaa lupausten pikaista täyttämistä muiden työttömien mukana. 56-vuotias Saikkonen joutui työttömäksi kolmisen vuotta sitten. Hän on tehnyt sihteerin ja asiakaspalvelutöitä, mutta nyt näistä ammattilaisista on ylitarjontaa eikä uutta työtä ole löytynyt.
 Lähes 150 työhakemuksen nainen, Jaana Saikkonen odottaa, että aktiivimalli kumotaan jo heti vuoden vaihteessa, jos ei jo aiemminkin. Jouni immonen / Yle
 Omasta aktiivisuudesta se ei ainakaan ole kiinni. Saikkonen kertoo lähettäneensä vapaisiin työpaikkoihin 147 hakemusta ja päässeensä kaksi kertaa haastatteluun. Keväällä hän sai palkkatuetun paikan Helsingin työkanavasta.
 – Se oli ehdottomasti enemmän kuin lottovoitto. Se lisäsi minun itsetuntoa ja ihmisarvoa. Tuntui siltä, että minä en ole enää ongelmajätettä. Minusta on vielä johonkin, Saikkonen kuvailee.
 Koko  Antti Rinteen  (sd.) hallitusohjelma nojaa suurelta osin työllisyyden paranemiseen. Rinteen hallitus tavoittelee työllisyysasteen nostoa 75 prosenttiin ja 60 000 uutta työpaikkaa tällä vaalikaudella.
 Pääministeri Rinne antoi työmarkkinajärjestöille ja virkamiehille tehtäväksi etsiä keinoja työllisyyden nostamiseksi ja 30 000 uuden työpaikan luomiseksi.
 Rinne odottaa ensimmäisiä ehdotuksia kolmikannasta jo syyskuun budjettiriiheen. Asialistalla on myös aktiivimallin kohtalo ja purkamisen aikataulu.
 Mallin kumoaminen ilman työttömiä koskevia velvoitteita on tuskin realismia, mutta millainen järjestelmä tulisi tilalle?
 Alkuun rahaa enemmän, lopussa vähemmän
 Moni Ylen haastattelema työmarkkinajärjestön edustaja nostaa ykkösvaihtoehdoksi ansiosidonnaisen työttömyyspäivärahan porrastamisen työttömyyden keston mukaan.
 Työnantajajärjestö EK ehdottaa, että päiväraha voisi olla työttömyyden alussa nykyistä korkeampi.
 – Työttömyyden jatkuessa päivärahaa leikattaisiin ensin kolmen kuukauden kohdalla 10 prosentilla, sitten kuuden kuukauden kohdalla toisella 10 prosentilla, johtava asiantuntija  Vesa Rantahalvari  kertoo.
 EK:n Vesa Rantahalvari kiittelee hallituksen aikeita kasvattaa  palkkatuen käyttöä nimenomaan yksityisellä sektorilla, koska siellä sillä on vaikutusta työllisyyteen. Jouni Immonen / Yle
 Rantahalvari perustelee porrastuksen olevan huomattavasti nykyistä aktiivimallia selkeämpi, ymmärrettävämpi ja yhdenmukaisempi.
 Hänen mukaansa porrastus olisi toimiva tapa edistää työllisyyttä, koska se lyhentää työttömyysjaksoja. Tutkimusten mukaan uuden työpaikan löytäminen käy sitä vaikeammaksi, mitä pidemmäksi ihmisen työttömyysaika venyy.
 Palkasaajapuolelta myös  STTK:n puheenjohtaja  Antti Palola  on puhunut  samantyyppisestä porrastetusta työttömyysturvamallista.
 Suurin työntekijäjärjestö SAK ei innostu etuuden leikkaamisesta työttömyyden pituuden mukaan. Työ- ja turva-osaston johtaja  Saana Siekkinen  muistuttaa, että ansiosidonnaisen työttömyysturvan enimmäiskestoa lyhennettiin juuri edellisellä hallituskaudella.
 – Meidän työttömien jäsenten keskimääräinen ansioturva on 1 200 euron tienoilla kuukaudessa eli se on kovin matala jo ennestään, hän perustelee.
 Tästä huolimatta SAK:n kantaa voi kuvailla sanoilla “varovainen ehkä”. Yksityiskohdat tietysti ratkaisevat.
 – Jos olisi mahdollisuus tehdä sellainen porrastus, että laitettaisiin kovasti uutta rahaa peliin ja alkuun nostettaisiin työttömyysturvan tasoa, kyllä me varmasti sellaisesta voisimme keskustella, Siekkinen sanoo.
 Korkeakoulutettuja edustavan Akavan johto ei tyrmää ajatusta työttömyysturvan porrastuksesta. Puheenjohtaja  Sture Fjäder  asettelee sanojaan varovaisesti, koska Akavan hallitus kokoontuu maanantaina pohtimaan vaihtoehtoa aktiivimallille ja muita työllisyystoimia.
 – Siellä on monta eri mallia, joita voidaan käyttää. Kyllä meidän tämäkin pitää uskaltaa katsoa, jos turvaa on uudistettava, Fjäder sanoo.
 SAK: n Saana Siekkinen uskoo, että kuntien ja TE-toimistojen resurssien yhdistäminen parantaisi oikeasti työttömien palveluja nykyisestä Jouni Immonen / Yle
 Työttömien edustajakaan ei kavahda ansiosidonnaisen päivärahan porrastamista jossain kohtaa työttömyyttä, kunhan etuuden kokonaistaso pysyy nykyisellään. Työmarkkinatukeen tai peruspäivärahaan toiminnanjohtaja Jukka Haapakoski ei koskisi, koska niiden taso ei riitä tällä hetkelläkään elämiseen.
 Työttömän mielestä päivärahan leikkaaminen työttömyyden pituuden mukaan ei ole hyvä idea.
 – Sehän on tosi epäreilua. Eihän se ole sen työttömän oma syy, jos hän ei saa töitä. Koen sen epäoikeudenmukaisena ja kohtuuttomana, Jaana Saikkonen toteaa.
 Ehdotus ei ole uusi, vaan uudelleen lämmitetty.
 Kyseessä on paljon julkisuudessa puhuttu Tanskan malli. Etuuden porrastus oli esillä jo edellisen kerran, kun kolmikantainen työryhmä pohti työttömyysturvan uudistamista ja työllisyyden nostamista.
 Tuolloin työnantaja- ja työntekijäjärjestöt eivät löytäneet toimista yksimielisyyttä, joten  Juha Sipilän  (kesk.) hallitus kehitti aktiivimallin.
 Työtön palkittava aktiivisuudesta
 Työttömyysturvan ehtoja ja työttömien valvontaa kiristettiin viime vaalikaudella eri tavoin.
 Useiden selvitysten mukaan aktiivimalli onkin toiminut lähinnä  työttömyyspäivärahan leikkurina,  kun  tarvittavia työllisyyspalveluja ei ole ollut tarjolla . Jopa  TE-toimistojen työntekijöiden  mielestä malli ei edistä ihmisten työllistymistä.
 Työttömien aktiivimalli Kolmen kuukauden tarkastelujaksolla on oltava töissä vähintään 18 tuntia Ansaittava omalla yritystoiminnalla vähintään 241,04 euroa. Osallistuttava viisi päivää työllistymistä edistäviin palveluihin. Myös ammattiliiton tai yhdistyksen järjestämä koulutus kerryttää aktiivisuutta. Aktiivisuuden muotoja ei voi yhdistellä. Jos työtön ei täytä ehtoja, hänen päivärahaansa leikataan seuraavan 65 etuuden maksupäivän ajaksi vajaalla viidellä prosentilla. Lähde: STM
 Leikkurin lisäksi työttömiä on raivostuttanut aktiivisuuden ehtojen vähäisyys. Ehdot täyttäviä  toimia laajennettiin keväällä.
 Jaana Saikkonen kertoo, että hän on onnistunut saamaan aina viime hetkellä vähän keikkatöitä, eikä ole toistaiseksi joutunut etuuden leikkauksen kohteeksi.
 – Koko ajan on kuitenkin mukana pelko, että jos et täytä ehtoja, menetät rahaa. Se summa on työttömälle todella suuri, Saikkonen huomauttaa.
 Akavan Sture Fjäderin mukaan ajattelu pitäisi kääntää nyt kokonaan toisinpäin ja työtöntä pitäisi palkita uudessa mallissa aktiivisuudesta. Tiukka porrastus voi toimia aktiivimallin tavoin vain etuuden leikkurina, jos siihen ei yhdistetä muita elementtejä.
 Fjäderin mielestä aktiivimallin suurin ongelma on ollut se, ettei se palkitse millään tavalla työnhausta: voit laittaa Saikkosen tavoin kymmeniä työpaikkahakemuksia ja käydä haastatteluissa, mutta silti sinulta leikataan etuutta, jos sinua ei palkata.
 – Uudessa mallissa pitää saada henkilökohtaiseen työllistymissuunnitelmaan sisään omaehtoinen työnhaku. Tuki olisi korkeampi, kun olet todistetusti aktiivinen, ja jos et tee välillä mitään, matalampi, Fjäder ehdottaa.
 Akavan Sture Fjäder tapasi hallitusneuvottelijoita Säätytalolla toukokuussa. Fjäder toivoo, että uudessa mallissa työttömiä palkittaisiin aktiivisuudesta. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Saikkonen toivoo, että aktiivimallin korvaava järjestelmä olisi sellainen, ettei siinä syyllistettäisi työttömiä ja pidettäisi heitä kaikkia laiskoina.
 – Kun me oikeasti etsitään töitä ja tehdään paljon sen eteen, että työllistyttäisiin, Saikkonen sanoo.
 Hän kertoo opiskelleensa oma-aloitteisesti kieliä ja päivittäneensä tietotekniikkataitojaan työttömyyden aikana työttömien yhdistyksen kursseilla.
 Etsinnässä nopeita keinoja, kokonaisuudistus vie aikaa
 Hallitusohjelmassa on listattu työllisyyteen vaikuttavia uudistuksia, kuten perhevapaa- ja sosiaaliturvauudistus sekä työttömyysturvan ja työttömien palveluiden kokonaisuudistus.
 Suuret uudistukset vievät vuosia, joten ensimmäisessä aallossa on haussa nopeita keinoja, joilla korjaillaan monimutkaista työttömyysturvaa ja vaikutetaan myönteisesti työllisyyteen.
 SAK:n Saana Siekkinen nostaa esiin sovitellun päivärahan, jonka muuttaminen voisi parantaa työttömien mahdollisuuksia ottaa vastaan lyhytaikaista työtä.
 Yksi keino voisi olla työttömyysturvan suojaosan nostaminen eli sen summan, jonka työtön saa ansaita ilman, että tämä alentaa työttömyyspäivärahaa. Vuodesta 2014 lähtien suojaosa on ollut 300 euroa kuukaudessa.
 Työttömien keskusjärjestön toiminnanjohtaja Jukka Haapakoski sanoo, että hallitusohjelman kirjaus aktiivimallista on aiheuttanut ihmetystä jäsenistössä. Jouni Immonen / Yle
 SAK myös lieventäisi työttömien karensseja eli työttömyysetuuden menettämistä määräajaksi. Alkuun rikkeestä rangaistaisiin varoituksella tai päivän karenssilla. Siekkinen puhuu Akavan Fjäderin tavoin asennemuutoksesta: Työttömiin luotettaisiin työntekoon kannustavalla tavalla.
 – Se, että ei tarvitsisi pelätä, että menettää toimeentulonsa kahdeksi kuukaudeksi, voisi kannustaa ihmisiä rohkeammin erilaisiin ratkaisuihin, Siekkinen sanoo.
 EK:n Vesa Rantahalvari  luettelee muita työttömyysturvan muutoksia , joilla työllisyys kasvaisi kohtuullisen nopeasti:  Eläkeputken lyhentäminen  eli iäkkäiden työttömien lisäpäivien ikärajan nosto, työttömyysturvan omavastuuajan palauttaminen takaisin seitsemään päivään ja työttömyyspäivärahan enimmäiskeston lyhentäminen.
 – Kyllä keinoja on olemassa, kunhan niitä uskalletaan käyttää, Rantahalvari painottaa.
 Palkkatuen lisäys hyvä asia, mutta paljon enemmän tarvittaisiin
 Hallitusohjelmassa on varattu työllisyyspalveluihin uutta rahaa 35 miljoonaa euroa.
 Eniten varoja satsataan palkkatukeen, 18 miljoonaa euroa, TE-toimistojen resursseja kasvatetaan yhdeksällä miljoonalla eurolla ja työllisyyshankkeiden kehittämiseen laitetaan kahdeksan miljoonaa euroa.
 Aika pieni summa, jos ajatellaan tavoiteltujen työpaikkojen määrää. Haastatellut asiantuntijat toteavat diplomaattisesti, että summa voisi olla suurempikin, mutta tämä on oikein hyvä alku.
 Ralf Sundin mukaan Suomen pitäisi nelinkertaistaa palkkatukirahat, jos oikeasti tavoitellaan Ruotsin työllisyystasoa. Jaani Lampinen / Yle
 STTK:n kesäkuussa eläköinyt pääekonomisti  Ralf Sund  on suorasanaisempi.
 – Eihän se riitä mihinkään. On todella vaatimatonta panostusta, ei tällä tehdä lähellekään 30 000 työpaikkaa. Toki näissä asioissa tulee budjetti vastaan, hän toteaa.
 Sund kertoo, että esimerkiksi Ruotsissa panostetaan palkkatukeen runsain mitoin Suomea enemmän. Suomessa palkkatukea saa noin 25 000 työtöntä vuodessa, Ruotsissa taas noin 200 000 työtöntä. Ruotsin työmarkkinat on kaksinkertaiset Suomeen verrattuna.
 – Kun puhutaan, että halutaan työllisyysaste pohjoismaiselle tasolle, pitäisi käyttää myös niitä heidän toimiaan. Suomen palkkatukirahat pitäisi siis nelinkertaistaa, mutta tämä on nyt näitä "älä unta näe" -juttuja, Sund naurahtaa.
 EK:n Vesa Rantahalvari sanoo, että hallitus on oikeilla jäljillä, kun se pyrkii kasvattamaan palkkatuen käyttöä nimenomaan yksityisellä sektorilla.
 – Se edistää ihmisten työllistymistä avoimille työmarkkinoille. Palkkatuen lisäys kunnille ja kolmannelle sektorille on ongelmallista, koska tutkimusten mukaan sillä ei ole myönteistä vaikutusta työllistymiseen tukijakson jälkeen, Rantahalvari huomauttaa.
 – Pelkällä palkkatuen lisäämisellä työttömyyttä ei tietysti ratkaista, hän toteaa.
 EK:n Vesa Rantahalvarin mielestä työttömyysturvasta löytyy kohtia, joita muuttamalla saataisiin kohtuullisen nopeastikin kasvatettua työllisyyttä.  Kunhan niitä uskalletaan käyttää, hän toteaa. Jouni Immonen / Yle
 Tasapaino velvoitteiden ja palveluiden välille
 Työnantajakeskusjärjestöt ja työttömien järjestö korostavat, että työttömät tarvitsevat nykyistä enemmän henkilökohtaista palvelua TE-toimistoissa ja kunnollisen oman työllistymissuunnitelman hallitusohjelman kirjauksen mukaan.
 Akava ehdottaa lisäksi työttömille myös ulkopuolisten rekrytointipalveluiden ostamista esimerkiksi palvelusetelillä.
 – Korkeakoulutettujen työpaikat eivät ole työkkärissä, ne täytetään ilman, että ne ovat julki missään. Yritykset käyttävät näitä samoja rekrytointiyhtiöitä, Akavan Sture Fjäder sanoo.
 Hallitusohjelmassa on myös kirjaus kuntien mukaan ottamisesta työvoimapalveluihin nykyistä vahvemmin. Edellinen hallitus teki  jo alueellisia työllisyyskokeiluja , ja Saana Siekkisen mielestä tähän suuntaan pitäisi mennä nytkin.
 – Pirkanmaan työllisyyskokeilussa oli hyviä kokemuksia omavalmentajasta, jonka kanssa työtön kävi läpi työllistymissuunnitelmaa ja sai häneltä tukea. Uskon, että jos kuntien ja TE-toimistojen resursseja laitetaan yhteen, palveluja on oikeasti mahdollista parantaa, Siekkinen sanoo.
 Myös Fjäderin mukaan nyt pitäisi kokeilla rohkeasti erilaisia vaihtoehtoja, ja ottaa käyttöön ne, jotka toimivat.
 SAK:n Saana Siekkinen sanoo, että uuden mallin yksityiskohdat ratkaisevat, porrastuksestakin voidaan keskustella. Jouni Immonen / Yle
 Milloin aktiivimalli puretaan?
 Korvaavaan malliin pitäisi saada etuuden tason porrastus työttömyyden keston mukaan ja palkita työtön omasta aktiivisuudesta. Tähän yhdistettäisiin kattavat henkilökohtaiset työllisyyspalvelut. Ei kuulosta ihan helpolta hommalta.
 Onnistuvatko työmarkkinajärjestöt löytämään muutamassa kuukaudessa pikaisesti vaikuttavia työllisyyskeinoja, joilla saataisiin aikaan tuo tavoiteltu 30 000 työpaikkaa?
 – Tässä aikataulussa on ehkä mahdoton löytää kovin paljon aivan uusia keinoja. Uskon kuitenkin, että jonkinlainen paketti saadaan aikaan elokuulle, SAK:n Saana Siekkinen sanoo.
 Ensiehdotusten jälkeen työmarkkinajärjestöt jatkavat työtään ensi kevääseen. Seuraava kolmikannan välietappi tulee olemaan hallituksen kehysriihi keväällä 2020, johon järjestöt ehtivät miettiä laajemmin uusia työllisyyskeinoja. Ensi syksyn budjettiriihessä on jälleen työllisyyden välitarkastelu.
 Jaana Saikkonen iloitsee palkkatuetusta paikasta Hetyn toimistolla.  Usean vuoden työttömyyden jälkeen vuoden sopimus tuntui lottovoitolta. Jouni immonen / Yle
 Työttömät, erityisesti etuuden leikkauksen kohteeksi joutuneet, odottavat uudelta hallituksesta nyt selkeitä toimia.
 Uuden lainsäädännön valmistelussa ja voimaantulossa menee helposti lyhyimmilläänkin puolisen vuotta. Hallitusneuvotteluiden Työmarkkinat-pöytää vetänyt sosiaalidemokraattien eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Lindtman  on  vakuuttanut Ilta-Sanomille , että aktiivimallin velvoitteet ja leikkurit puretaan viimeistään vuoden vaihteessa.
 Riittääkö työttömien kärsivällisyys esimerkiksi vuoden päähän, kun aktiivimalli on luvattu pontevasti kuopata?
 – Ei varmaan, se on kyllä pitkä aika. Mahdollisimman pian, vaikka heti jo vuoden vaihteessa, jos ei jo aiemminkin, Jaana Saikkonen painottaa.
 Lue lisää:
 Roikkuvatko huonokuntoiset pidempään töissä, paraneeko kuusikymppisten työllisyys? Päätökset eläkeputken jatkosta venyvät   Lisää yritysmyönteisyyttä ja uusi asiamiehen virka Seinäjoelle – Yle selvitti, mitkä asiat hallitusohjelmassa muuttuivat viime metreillä
 Etla: Työllisyysasteen nostaminen 75 prosenttiin vaatisi rajuja päätöksiä: "Puhutaan kiky kakkosesta"

Työttömyysetuuden porrastuksesta nopea korjausliike vihattuun aktiivimalliin? Rahaa ensin enemmän, lopussa vähemmän – Työtön: "Tosi epäreilua. Ei ole oma syy, jos ei saa töitä"


Summary: Moldovan jo liki neljä kuukautta jatkunut poliittinen kriisi syvenee. Hallituksesta ulos jätetyn puolueen kannattajat osoittivat mieltään sunnuntaina.

Kun puhutaan Euroopan maiden sekavasta poliittisesta tilanteesta, otsikoita hallitsee usein EU:sta sekavaa eroa tekevä Britannia.
 Samaan aikaan Euroopan toisella laidalla Moldovassa on kiehunut kuukausikaupalla.
 Tuorein poliittinen kaaos sai alkunsa helmikuussa, kun Moldovassa järjestettiin parlamenttivaalit, jotka  kiinnostivat äänestäjiä heikosti ja joissa Etyjin mukaan oli selviä merkkejä äänten ostamista .
 Hyllylle laitettu presidentti Igor Dodon puhui toimittajille Chisinaussa sunnuntaina. Dumitru Doru / EPA
 Venäjä-mielinen, presidentti  Igor Dodonin  sosialistipuolue sai äänistä suurimman saaliin, mutta ei sellaisia äänimääriä, että olisi kyennyt muodostamaan hallituksen yksin. Sosialistit saivat 101-paikkaiseen parlamenttiin 35 paikkaa.
 Perässä seurasivat oligarkki  Vladimir Plahotniucin  EU-suuntainen demokraattinen puolue ja kahden EU-myönteisen puolueen ACUM-vaaliliitto. Demokraateille paikkoja kertyi 30, ACUM-liitolle 26.
 Hallituksesta on sen jälkeen väännetty kättä tuloksetta. Tänä viikonloppuna kriisi yllättäen syventyi.
 Hetkeksi pääministeriksi noussut Maia Sandu (vas.) poistui parlamentista lauantaina. Dumitru Doru / EPA
 Vt. presidentti hajottamaan parlamentti
 Hallitusvääntöjen keskellä paikallinen tuomioistuin oli määrännyt, että uuden hallituksen pitää olla kasassa 7. kesäkuuta mennessä.
 Lauantaina, päivä takarajan jälkeen, presidentti Dodonin sosialistipuolue ilmoitti, että se muodostaa hallituksen ACUM-liiton kanssa, jonka johtaja  Maia Sandu  nousee pääministeriksi. Yhteistyötä pidettiin etukäteen epätodennäköisenä, ottaen huomioon sosialistien Venäjä-mielisyyden ja ACUM-liiton EU-mielisyyden.
 Demokraattipuolueen kannattajia on leiriytynyt hallituksen rakennuksen eteen.  Veniamin Demidetki / AOP
 Oligarkki Plahotniucin demokraatit  tekivät oikeuteen valituksen , koska takaraja hallituksen muodostamiselle oli mennyt, ja demokraatteja tukevia mielenosoittajia leiriytyi ministeriöiden eteen.
 Oikeus oli samaa mieltä valituksen kanssa.
 Niinpä parlamentin hajottamisesta kieltäytyneeltä Dodonilta vietiin väliaikaisesti valta. Hänen tilalleen nousi entinen pääministeri  Pavel Filip – demokraattipuolueen edustaja. Filip hajotti parlamentin ja määräsi uudet vaalit järjestettäväksi syyskuun 6. päivä.
 Pavel Filip vierailulla Romaniassa tammikuussa 2016. Robert Ghement / EPA
 Demokraattien mielestä uusi hallitus on yrittänyt anastaa valtaa Venäjän käskystä; Dodonin mielestä hänen syrjäyttämisestään päättänyt tuomioistuin ei ole poliittisesti itsenäinen. Dodon syytti demokraatteja yrityksestä takertua valtaan ja kutsui kansainvälistä yhteisöä apuun, uutistoimisto Reuters raportoi.
 Dodon  on hyllytetty ennenkin , kun hän on kieltäytynyt tukemasta lakeja tai nimittämästä ministereitä.
 Lisää mielenosoituksia luvassa?
 Nyt pelkona on, että Moldovan kriisi syvenee ja kenties pahenee entisestään. Jo lauantaina EU:n edustaja kehotti osapuolia malttiin ja itsehillintään ja Moldovaa noudattamaan lakia ja demokratian periaatteita. Samaa viestitettiin naapurimaa Romaniasta.
 Sunnuntaina tuhannet demokraattipuolueen kannattajat marssivat mielenosoituksessa Chisinaussa. Mukana oli tuore virkaatekevä presidentti Filip.
 – Menemme vaaleihin 6. syyskuuta ja voitamme kansan luottamuksen, demokraattien johtaja Plahotniuc julisti puheessaan uutistoimisto AFP:n mukaan.
 Samaan aikana Dodon sanoi harkitsevansa moldovalaisten kutsumista maltillisiin mielenosoituksiin.
 Demokraattipuolueen johtaja, miljonääri Vladimir Plahotniuc maaliskuussa. Dumitru Doru / EPA
 Jatkuvaa myllerrystä
 Korruptiosta kärsivän Moldovan viimeisten kymmenen vuoden poliittiset käänteet ovat olleet värikkäitä.
 Esimerkiksi vuonna 2014 kolmesta moldovalaispankista  katosi miljardin dollarin verran rahaa .
 Lue lisää Moldovan tilanteen taustoista:   Moldova käy parlamenttivaaleihin idän ja lännen välissä – Pääpuolueiden kamppailu voi silti olla vain suurta näytöstä
 Noin 3,5 miljoonan asukkaan Moldova on Euroopan pienimpiä maita ja köyhimpiä alueita. Suomen ulkoministeriön  matkustustiedote  piirtää omalla tavallaan karua kuvaa: "Talvisin teitä ei useinkaan aurata lainkaan. (...) Hevosia ja hevoskärryjä ilman valoja näkee edelleen liikenteessä, etenkin maaseudulla."
 Moldovalla on myös oma jäätynyt konfliktinsa, sillä siitä on irroittautunut vuonna 1992 Transnistrian alue, jonka hallintaa koskeva kiista pullahtaa toisinaan esiin. Transnistria haluaisi olla osa Venäjää.
 Yle Uutisgrafiikka
 Lauantaina demokraattisen puolueen varapuheenjohtaja  Andrian Candu  sanoi Reutersille, että nyt hyllytetty presidentti Dodon olisi esittänyt demokraattipuolueelle hallituksesta tarjouksen, jonka ehdot oli asetettu Venäjällä.
 Suunnitelman mukaan Moldovassa toteutettaisiin jo aiemmin esitetty suunnitelma maan muuttamisesta liittovaltioksi, joka antaisi Transnistrialle oman erityisen asemansa. Vastustajien mukaan Transnistria – ja sen kautta Venäjä – pääsisivät päättämään Moldovan asioista.
 Dodon on sanonut, että idea liittovaltiosta on tullut Plahotniucilta.

Moldovassa vaihdettiin presidentti, jotta saataisiin hajotettua parlamentti, josta oli saatu päivää aiemmin kasaan hallitus


Summary: Kurtturuusu pitää hävittää pihoista ja puutarhoista kolmessa vuodessa. Vieraslajit vievät elintilan muilta kasveilta.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

Koristekasvina suosittu kurtturuusu lisättiin kansalliseen haitallisten vieraslajien luetteloon kesäkuun alussa. Vieraslajiasiantuntija on päätöksestä mielissään.
 Kurtturuusu voi levitä rannoilla hehtaarien kokoiseksi piikkimatoksi. Janne Lindroos / Yle
 – Kurtturuusu aiheuttaa alkuperäisille kasveille suurta haittaa etenkin rannikolla ja saaristossa. Hiekkarannoilla se voi levitä hehtaarienlevyiseksi piikkimatoiksi, jonka läpi ei ihminenkään kulje, sanoo johtava tutkija  Terhi Ryttäri  Suomen ympäristökeskuksesta.
 Kiinteistöjen omistajille päätös tarkoittaa sitä, että kurtturuusukasvustot on hävitettävä pihoista, puutarhoista ja teiden varsilta kolmen vuoden kuluessa. Sen jälkeen asetusta valvovat Ely-keskukset (Elinkeino-, liikenne ja ympäristökeskus) voivat puuttua asiaan.
 Mutta miksi kotipihan kaunistus on tuhottava?
 – Pihoilta se ongelma on lähtenyt liikkeelle. Esimerkiksi syksyllä linnut syövät ruusunmarjoja ja niiden siemeniä. Lintujen mukana ne kulkeutuvat rannikolle ja saaristoon ja siten kurtturuusu leviää alueille, joille sitä ei ole istutettu.
 Kurtturuusun voi näivettää hengiltä
 Taloyhtiöissä ja kotipihoilla edessä on siis piikikäs urakka. Tehokkain keino on kaivaa pensaat maasta ja peittää alue vaikkapa suojakankaalla tai kivillä, kunnes on varmaa, että kasvi on kuollut. Uusia taimia voi silti joutua kaivamaan samalta paikalta useana kesänä.
 Muitakin myrkyttömiä keinoja on.
 – Kotipihoilla hyvä konsti on näivettäminen. Revitään vihreät versot eli uusi kasvu pois. Repiminen kannattaa tehdä kolme kertaa ensimmäisenä vuotena ja pari kertaa vielä seuraavana vuonna. Kasvi näivettyy näin hiljalleen ja sen voi sitten leikata pois.
 Lue lisää vieraslajeista ja niiden torjunnasta:  Vieraslajit.fi
 Pensaita voi toki näivettämisen helpottamiseksi lyhentää, mutta ei leikata täysin alas, koska silloin kasvi jatkaa sitkeästi kasvuaan entiseen malliin.
 Hangossa kurtturuusun tuhojen korjaus vei vuosia
 Jos työn tekee oikein, pihalla töröttää pari kesää pelkkiä piikikkäitä rankoja. Jotakin muuta paikalle voi siis istuttaa ehkä vasta parin kolmen vuoden päästä.
 Mutta ehkä sen kestää kun tietää, että esimerkiksi Hangossa hiekkarannan entisöimiseen meni kymmenen vuotta. Hehtaarien kasvustoja piti kaivaa ylös koneella. Lisäksi tarvittiin vuosien seurantaa, jotta uudet kasvustot eivät pääse leviämään.
 – Kyllä se on kannattanut. Nyt siellä on tosi upea luontainen kasvilajisto, Ryttäri kertoo.
 Kurtturuusu on siis saatava pois sisämaasta, jotta tehty työ ei valu hukkaan. Ryttäri uskoo, että pitkäjänteisellä työllä myös jatkossa kurtturuusu on mahdollista poistaa Suomen luonnosta.
 Lupiini pitäisi kerätä ennenkuin siemenet kypsyvät
 Kansallisesti haitallisten vieraslajien luetteloon päätyi odotetusti myös lupiini.
 Lupiini rehevöittää typellään maata. Niukkuudessa viihtyvät niittykasvit kuten päivänkakkarat eivät siitä pidä. Janne Lindroos / Yle
 – Lupiinin kohdalla peli on varmaan menettetty. Niitä on niin paljon ja niillä on pitkäikäinen siemenpankki eli aina kun maata myllätään ne tulee sieltä uudelleen, Ryttäri sanoo.
 Virallista hallintasuunnitelmaa haitallisten vieraslajien torjumiseksi laativa Ryttäri aikoo pistää paukut lupiinin leviämisen ehkäisyyn.
 – Ajatuksena on linjata se niin, että arvokkailta alueilta kuten luonnonsuojelualuilta ne pitää poistaa ja hävittää kokonaan. Jonkinlainen voitto olisi sekin jos pystymme pitämään lupiinin poissa monilta kasvilajistoltaan hienoilta tienpientareilta ja tieosuuksilta, joissa se ei vielä ole.
 Lupiinin leviämisen rajoittaminen on kotikonstein vähän helpompaa kuin kurtturuusulla. Etenkin nyt niitä kannattaa kerätä sylitolkulla maljakoihin ja ämpäreihin.
 – Kyllä ehdottomasti suosittelen valtavia juhannuskimppuja jokaiselle. Jokainen kehyttymättä jäänyt siemen on pois sieltä luonnosta. Kyllä se aina hetkeksi auttaa, Ryttäri sanoo.
 Vieraslajien torjuntaa valvovat Ely-keskukset, mutta varsinainen torjunta jää yleensä kuntien, maanomistajien ja talkoolaisten tehtäväksi.
 Vieraslajiluetteloon lisättiin kesäkuun alussa 9 kasvia
 Kansallisesti haitallisten vieraslajien luetteloon nousi myös seitsemän muuta kasvia. Kurtturuusun ja lupiinin monen muun leviäminen on Suomessa vasta alussa, joten niiden torjunta tässä vaiheessa on tehokasta.
 Niittykasvien lisäksi lupiinin leviäminen haittaa hyönteisiä. Esimerkiksi perhoset eivät voi käyttää sitä ravinnokseen. Janne Lindroos / Yle
 1. Komealupiini
 Komealupiini kasvaa luonnonvaraisena lähes koko Suomessa pohjoisinta Lappia lukuun ottamatta. Helposti siemenestä lisättävää kasvia on istutettu puutarhoihin, joista se on karkaillut tienvarsille.
 Nykyään sitä kasvaa tienvarsien lisäksi myös joutomailla, mutta myös niitykasvien kasvupaikoilla. Lupiini rehevöittää kasvupaikkaansa, jolloin niittykasvit ja niillä elävät hyönteiset joutuvat väistymään.
 Se vaikuttaa päiväperhospopulaatioihin, sillä se ei kelpaa toukille eikä aikuisille perhosille ravinnoksi.
 Kurtturuusuista hävitettäväksi tuomittiin molemmat lajit eli punaisen lisäksi myös valkoinen. Jalostetut tarhakurtturuusut ja muut ruusulajit ovat yhä sallittuja.  Janne Lindroos / Yle
 2. Kurtturuusu
 Koillis-Aasiasta kotoisin oleva tuuhea ja piikkinen kurtturuusu on karannut pihoilta etenkin merenrannoille, joissa se vie elintilaa paikallisilta kasveilta. Kurtturuusua näkee myös tienvarsilla ja maanläjitysalueilla Oulun korkeudella asti. Haitalliseksi säädettiin vaaleanpunaisen lajin lisäksi myös sen valkoinen versio. Kurtturuusun kasvattamiskielto tarkoittaa käytännössä sitä, että kiinteistönomistajat joutuvat hävittämään sen pihoiltaan kolmen vuoden siirtymäajan kuluessa.
 Kylmenpiin keleihin tottuneesta alaskanlupiinista halutaan eroon ennenkuin se karkaa laajemmalle pohjoisessa.  Bill Coster / AOP
 3. Alaskanlupiini
 Suomessa Alaskanlupiini on vielä melko harvinainen koristekasvi. Se tunnetaan viljelykarkulaisena ainoastaan yhdeltä paikalta Pohjois-Pohnjanmaalta ja siksi sen torjuminen on vielä tässä vaiheessa helppoa.
 Islannissa ja Norjassa Alaskanlupiini on luokiteltu haitalliseksi vieraslajiksi. Uhkana on, että komealupiinia pohjoisempaa kotoisin oleva Alaskanlupiini voisi asuttaa Suomessa komealupiinilta saavuttamattomat alueet kuten Keski- ja Pohjois-Lapin alueet ja jopa tunturit.
 Hamppuvillakosta on ollut ongelmia muissa Pohjoismaissa. Meillä sitä tavataan vasta muutamassa paikassa. Antony Ratcliffe / AOP
 4. Hamppuvillakko
 Hamppuvillakko tuotiin Suomeen koristekasvina 1900-luvun lopulla. Kookas laji voi kasvaa kaksimetriseksi. Toistaiseksi laji ei ole levinnyt laajasti. Sitä tavataan Helsingissä, Turussa, Lohjalla ja Lappeenrannassa.
 Norjassa, Ruotsissa ja Tanskassa se on luokiteltu haitalliseksi.
 5. Japanintatar
 Kolmemetriseksi kasvava bambumainen japanintatar vie ahnaasti tilaa kaikelta muulta kasvustolta. AOP
 6. Sahalinintatar
 Jopa viisimetrikseksi kasvava bambumainen sahalinintatar vie tehokkaasti tilaa muulta kasvillisuudelta ja jopa puilta.  Nick Kurzenko / AOP
 7. Tarhatatar
 Japanintatarin ja sahalinintatarin risteymä tarhatatar jää emojaan matalammaksi. Suomessa harvinainen. Janne Lindroos / Yle
 Japanintatar, sahalinintatar sekä niiden risteymä tarhatatar ovat monivuotisia, nopeakasvuisia ruohoja, joita tavataan tiheiksi ja suuriksi kasvutoiksi levittäytyneinä.
 Euroopassa Japanintatar on sadan haitallisimman vieraslajin joukossa. Suomessa, lähinnä Etelä-Suomessa, ne ovat levinneet uusille paikoille juuripalasina puutarhajätteiden, siirtomaiden ja vesistön mukana.
 Tattaret ovat voimakkaita kilpailijoita, eikä niiden muodostamissa kasvustoissa juuri muita lajeja kasva. Muiden puuvartisten kasvien siemenet eivät idä ja alueen luontainen kasvillisuuden kehitys hidastuu tai muuttuu täysin.
 8. Kanadanvesirutto
 Kasvi voi tehdä tuhojaan myös vesistössä. Kanadanvesirutto syrjäyttää muita lajeja ja umpeuttaa vesistöjä. Manfred Ruckszio / AOP
 Kanadanvesiruttoa tavataan laajasti Etelä-Suomessa ja Keski-Suomen eteläosissa. Parhaillaan se myös leviää aggressiivisesti Koillismaalla ja esiintymiä on löytynyt myös Pohjanmaalta, Kainuusta ja Enontekiöltä.
 Kanadanvesiruttoa esiintyy myös vähäsuolaisessa murtovedessä Suomen rannikolla.
 9. Lännenpalsami
 Vielä paikallisesti esiintyvä lännenpalsami on uhka kosteikkojen kasvillisuudelle. Nigel Cattlin  / AOP
 Pohjois-Amerikasta kotoisin oleva lännenpalsami kasvaa vakiintuneena useammassa paikassa Suomessa. Haitallisuus on vielä vain paikallista eli tietyt paikat Helsingissä, Lohjalla ja Salossa, mutta laajemmalle levitessään lännenpalsamista voi tulla uhka kosteikkokasvillisuudelle.

Vieraslajiasiantuntijan neuvo: Nyt keräämään lupiinikimppuja ja näivettämään kurtturuusuja


Summary: Kustannusten säästämiseksi tulevista presidentin lentokoneista on muun muassa vähennetty matkustajapaikkoja, kertoo Bloomberg.

Jos  Donald Trump  saa tahtonsa läpi, tulevista Yhdysvaltain presidentin lentokoneista tulee tähtilipun hengessä sini-puna-valkoisia.
 Presidentin käyttämä lentokone tunnetaan kutsunimellä Air Force One.
 Uutistoimisto  Bloombergin mukaan  Trumpin hallinto pitää yhä kiinni ajatusesta, että koneiden väritys pitää vaihtaa. Presidentin lentokoneet ovat olleet vaaleansini-valkoisia  John F. Kennedyn  ajoista asti.
 Ennen Kennedyn tekemää värivalintaa  kone oli puna-kultainen .
 Kriitikot ovat huomauttaneet, että sini-puna-valkoinen kone on myös Venäjän presidentillä, ja samalla värityksellä on virallisia koneita myös Kiinassa ja Ranskassa.
 Uusia koneita on määrä hankkia kaksi. Hankeohjelman arvo on 5,3 miljardia dollaria.
 Ohjelmasta vastaavan ilmavoimien mukaan virallista pyyntöä nykyvärityksen hylkäämisestä ei ole tullut, mutta sen mukaan Valkoinen talo tarkastelee puna-valko-sinisiä värivaihtoehtoja, Bloomberg siteeraa ilmavoimien lausuntoa.
 On epäselvää, pääseekö Trump koskaan uusien koneiden kyytiin tai edes päättämään väristä. Väristä on määrä päättää vuonna 2021 ja koneiden pitäisi olla käytössä 2024.
 Ensin Trumpin pitää siis voittaa ensi vuoden vaalit, ja sitten koneprojektin tulee pysyä aikataulussaan.
 Tämänhetkisten suunnitelmien mukaan koneet valmistava Boeing luovuttaisi ne syyskuussa 2024, neljä kuukautta ennen Trumpin mahdollisen toisen kauden loppua. Bloomberg huomauttaa, että tällaiset projektit harvoin pysyvät aikataulussaan.
 Bloombergin mukaan Valkoinen talo on yrittänyt nopeuttaa koneiden valmistumisaikataulua.
 Trump  on aiemmin moittinut  koneiden valmistuskustannuksia liian korkeiksi.
 Kustannusten säästämiseksi koneiden suunnitelluista ominaisuuksista saatetaan nyt tinkiä. Alkuperäisen suunnitelman mukaan niiden piti pystyä kuljettamaan 87 matkustajaa, mutta Bloombergin näkemän dokumentin mukaan nyt puhutaan 71 matkustajasta.
 Suunnitelmien mukaan koneiden piti pystyä lentämään 7 100 mailia ilman tankkausta. Nyt puhutaan 5 900 mailista.
 Koneet ovat Boeingin 747-8-mallia, mutta ne muokataan Yhdysvaltain presidentille sopiviksi.
 Koneilla taitetaan pitkiä ja raskaita ulkomaanmatkoja. Vaikka ne ovat huippuvarusteltuja, ei matkanteko Air Force Onessa ole aina luksusta.
 Esimerkiksi presidentin henkilökunta joutuu nukkumaan milloin missäkin.  Uutiskanava CNN kertoo , että joskus nukkumapaikka löytyy koneen lattialta, ja kokeneemmat avustajat osaavatkin ottaa matkalla mukaan joogamaton nukkumapaikkaa pehmentämään.
 Viime aikoina Trump on vieraillut esimerkiksi Britanniassa ja Japanissa.

Tuleeko uusista Air Force Oneista tähtilipun hengessä sini-valko-punaisia? Trump toivoo niin


Summary: Venäläinen tutkiva toimittaja Ivan Golunov vapautetaan. Poliisi ilmoittaa, että rikostutkinta häntä vastaan lopetetaan näytön puutteessa.

Täydennämme uutista hetken kuluttua.

Rikostutkinta venäläistoimittajaa Ivan Golunovia vastaan on lopetettu


Summary: Poliisi ei epäile tapauksessa rikosta. Yhdysvaltalainen suursijoittaja Bill Browder on väittänyt, että Nordean kautta kulki hämärää venäläistä rahaa.

Keskusrikospoliisi ei aloita esitutkintaa varainhoitoyhtiö  Hermitage Capital Management Ltd:n tekemän tutkintapyynnön  perusteella.
 Lokakuussa jätetyssä tutkintapyynnössä esitetään, että Nordea Bank Oyj:n ja eräiden suomalaisten yhtiöiden toiminnassa on syyllistytty törkeään rahanpesuun, kun Nordea on vastaanottanut yritysasiakkaiden pankkitileille varainsiirtoja Danske Bankista Virosta ja Ukio Bankista Liettuasta.
 Rahanpesuepäilyt koskevat yli 200 miljoonan euron varoja sadoilla Nordean tileillä.
 Hermitage Capital Management -rahaston perustajan, suursijoittaja  Bill Browderin  jättämässä tutkintapyynnössä väitetään, että baltialaispankkeihin tulleet varat ovat peräisin Venäjällä vuonna 2007 tehdystä rikoksesta.
 Browderin mukaan venäläistä rahaa virtasi  Liettuan ja Viron kautta Nordeaan sekä Ruotsissa, Tanskassa, Norjassa että Suomessa vuosien 2007–2013 välillä.
 Browder sanoi  Ylen haastattelussa  rahastonsa tutkivan epäselvän venäläisen rahan liikkeitä, koska hänen asianajajansa  Sergei Magnitski  kuoli venäläisessä vankilassa epäselvissä olosuhteissa.
 – Venäläinen järjestäytynyt rikollisuus saa toimintansa näyttämään lailliselta [kierrättämällä rahaa] useiden maiden, yritysten, pankkitilien ja pankkien kautta, Browder sanoi Ylelle aiemmin.
 Keskusrikospoliisin esiselvityksen mukaan tutkintapyynnössä epäilyttäviksi väitetyt toimet ovat tapahtuneet Virossa tai Liettuassa, eikä suomalaisviranomaisilla ole asiassa näin ollen toimivaltaa.
 Epäillyt teot vanhentuneita
 Poliisin mukaan Suomeen Nordeaan tehdyt varainsiirrot ovat tapahtuneet pääosin yli kymmenen vuotta sitten, eli epäillyt teot ovat myös rikosoikeudellisesti vanhentuneita.
 Tuoreempien varainsiirtojen osalta poliisilla ei myöskään ole syytä epäillä, että Nordeassa tai tilinomistajilla olisi ollut tietoa epäilyttävistä toimista Baltiassa.
 Poliisin mukaan tutkintapyynnöstä tai sen liitteistä ei ilmene, mitkä seikat tukevat väitettä siitä, että suomalaisten myyjäyhtiöiden ja Nordean puolesta toimineet henkilöt olisivat varainsiirtoja vastaanottaessaan tienneet niiden olevan peräisin Venäjällä tehdystä rikoksesta.
 Hermitage Capital Management Ltd on toimittanut samansisältöisen tutkintapyynnön myös Valtakunnansyyttäjänvirastoon.
 Valtakunnansyyttäjänvirasto ei määrää asiassa esitutkintaa.
 Aiempia uutisia aiheesta:
 Bloomberg: Finanssivalvonta sau Nordean rahanpesuepäilyjä koskevan tutkinnan päätökseen
 Suomen viranomaiset saaneet suursijoittajan tutkintapyynnön Nordeasta – poliisi ei kommentoi enempää
 Nordeaa rahanpesusta syyttävä Browder Ylen haastattelussa: Nordea oli mukana rahanpesussa ja viranomaiset nukkuivat

KRP ei aloita esitutkintaa Nordeasta esitetyistä satojen miljoonien rahanpesuväitteistä


Summary: Useiden talousennustajien mukaan talouskasvu jää tulevan kymmenen vuoden aikana selvästi viime aikoja hitaammaksi.

Tuleva vuosikymmen on Suomen taloudelle ennusteiden mukaan varovaisen kasvun aikaa.
 Johtavat tutkimuslaitokset povaavat Suomen taloudelle 1,28 prosentin vuosittaista kasvua seuraavan 10 vuoden aikana 2019–2029. S
 itä seuraavalla vuosikymmenellä 2030–2039 talouskasvun ennustetaan hieman kiihtyvän 1,4 prosenttiin vuodessa. Viimeisen viisivuotiskauden (2014–2018) keskimääräinen toteutunut todellinen vuosikasvu oli tätä ripeämpää 1,54 prosentin tahtia.
 Ennuste on laadittu laskemalla eri tutkimuslaitosten pitkän aikavälin ennusteiden keskiarvo.
 Ennusteet ovat laatineet Suomen Pankki, valtionvarainministeriö, Elinkeinoelämän tutkimuslaitos, Palkansaajien tutkimuslaitos ja Pellervon taloustutkimus.
 Ennuste julkaistiin perinteisessä taloustutkijoiden kaksipäiväisessä kesäseminaarissa, joka järjestetään tänään ja huomenna 36. kertaa Jyväskylän yliopistossa.
 Suomen Pankki heikensi talousennustettaan – ja varoittaa sen laskusta edelleen

Tutkimuslaitosten yhteisarvio: Suomi sinnittelee seuraavat kymmenen vuotta runsaan prosentin talouskasvulla


Summary: Eroilmoitus tuli kunnanhallitukselle täytenä yllätyksenä.

Virolahden kunnanjohtaja vaihtuu. Nykyinen kunnanjohtaja  Osmo Havuaho  ilmoitti eroavansa maanantaina tehtävästään. Seuraavaksi Virolahden kunnanvaltuusto käsittelee eroasian ensi viikon maanantaina käytävässä kokouksessa.
 Osmo Havuaho kertoo, että eropäätökseen ei liity dramatiikkaa. Hän kertoo, että virasta poisjääminen on pyörinyt mielessä jo pidemmän aikaa.
 – Nyt on aika vaihtaa kuplettia. Mieli on vähän haikea, koska Kaakonkulmalla eletään mielenkiintoisia aikoja.
 Havuahon ero astuu voimaan ensi vuoden heinäkuussa. Hän kertoo, että käynnissä oleva organisaation uudistus Virolahden ja Miehikkälän välillä ei liity eropäätökseen.
 – Jään pois vasta vuoden päästä. Minulla on erittäin vahva halu hoitaa Kaakon kaksikon kuvio omalta osaltani parhaalla mahdollisella tavalla.
 Havuaho ilmoitti Virolahden kunnanhallituksen kokouksessa eroamisesta ylimääräisenä asiana. Virolahden kunnanhallituksen puheenjohtaja  Vappu Kuokka  kertoo, että eroilmoitus tuli hallitukselle yllätyksenä.
 – Asiasta kuultiin ensimmäisen kerran maanantaina, Kuokka sanoo.
 Kuokka ei kommentoi sitä, millaisella aikataululla Havuahon sijaisen etsinnän kanssa edetään.
 Zsar isoin projekti
 Osmo Havuaho aloitti Virolahden kunnanjohtajana joulukuussa vuonna 2009. Lähes kymmenvuotisen virkakautensa isoin hanke Havuaholle oli Vaalimaalle rakentunut Zsarin Outlet Village.
 12 000 neliömetrin kokoinen, reilun 50 miljoonan euron Zsar Outlet Village on Virolahden alueella tähän mennessä mittavin kaupallisen rakentamisen kohde. Kustannukset kunnalle ovat olleet noin 2,7 miljoonaa euroa.
 – Olen erittäin tyytyväinen ostoskylään investointina. Se on hyvännäköinen ja vetovoimainen paikka, joka tuo alueelle ostovoimaa ja liikettä, Havuaho kertoi Ylelle huhtikuussa.
 61-vuotias Havuaho ei ole päättänyt vielä mitä tulevaisuudessa tekee. Eläkkeelle jääminen ei ole poissuljettu ajatus.
 – Mitään kummenpaa suunnitelmaa työelämän suhteen ei ole. Ikää on sen verran, että eiköhän tämä ala olla pikkuhiljaa tässä, Havuaho toteaa.

Virolahden kunnanjohtaja ilmoitti yllättäen eroavansa: "Nyt on aika vaihtaa kuplettia"


Summary: Onnettomuuden yksityiskohdista ei ole tietoa.

Kouluikäinen tyttö on kuollut hevosen potkuun Pirkanmaalla viikonloppuna. Asian vahvistaa rikoskomisario  Pauli Pitkäkoski .
 Rikoskomisarion mukaan asian tutkinta jatkuu kuolinsyyntutkintana. Poliisi ei ole vielä tietoinen, miten onnettomuus tapahtui.
 Asiasta kertoi ensin  Aamulehti , jonka mukaan tapaus sattui Ylöjärvellä. Poliisi ei kerro tytön ikää tai muita yksityiskohtia.

Koulutyttö kuoli hevosen potkuun Pirkanmaalla


Summary: Raemyrsky yllätti turistiveneen Ammersee-järvellä Baijerissa maanantaina. Alueella satoi rakeita, joiden läpimitta oli viisi senttimetriä.

Raekuurot ja rankkasateiden aiheuttamat tulvat ovat tehneet pahoja vahinkoja Baijerissa Saksassa. Useita ihmisiä on loukkaantunut, taloja, autoja ja muuta omaisuutta vaurioitunut ja puita kaatunut.
 Muun muassa BR24-uutissivusto  kertoo, että taivaalta tuli maanantai-iltana jopa golfpallon kokoisia rakeita. Palokunta oli täystyöllistetty tuhojen takia.
 Rakeet esimerkiksi rikkoivat talojen ikkunoita, minkä jälkeen rankkasade pääsi suoraan sisään. Tuhoja pahensivat talojen, teiden ja rautatiejohtojen päälle kaatuneet puut.
 Myöhään illalla Würmjoen pato uhkasi murtua, mutta palokunta onnistui estämään sen tukemalla patoa hiekkasäkeillä, BR24 kertoo.

Rajut myrskyt riepottelivat Saksaa - Katso kuinka raemyrsky piiskaa Ammersee-järveä Baijerissa


Summary: Korkein oikeus tyrmää perustuslain vastaisena lain, jonka mukaan samaa sukupuolta olevien suhde on ollut rikos.

Botswanan korkein oikeus tyrmää lain, jonka mukaan samaa sukupuolta olevien suhteet olisivat rikos.
 Tuomioistuimen mukaan vuodelta 1965 peräisin oleva rikoslain kohta on perustuslain vastainen. Homoseksuaalisesta suhteesta voitiin lain mukaan tuomita jopa seitsemäksi vuodeksi vankilaan.
 Korkeimman oikeuden mukaan ihmisen oikeus yksityiselämään sisältää oikeuden valita elämänkumppani sekä tehdä perustavanlaatuisia yksityiselämää koskevia päätöksiä, mukaan lukien päätökset seksielämästään,  kertoo Gay Star News -uutissivusto.
 Botswana on tässä kuussa jo toinen maa, joka on laillistanut homoseksuaaliset suhteet. Bhutanin parlamentti päätti viime viikolla kumota homoseksuaaliset suhteet rikoksina tuomitsevan lain,  Gay Star News kertoo.

Botswanan korkein oikeus: Homoseksuaaliset suhteet sallittava


Summary: Nyt vangittuina olevia eläimiä ei tarvitse vapauttaa.

Kanadan parlamentti on hyväksynyt esityksen, joka kieltää valaiden, delfiinien ja pyöriäisten pitämisen vangittuina. Kiellon rikkomisesta voi saada jopa 150 000 dollarin sakon.
 Kanada liittyy näin kasvavaan joukkoon valtioita, jotka eivät salli merinisäkkäiden pitämistä vankeudessa. Kieltoa olivat ajaneet erityisesti eläinten oikeuksia ajava järjestö Humane Society sekä Kanadan vihreä puolue, kertoo  Kanadan yleisradio CBC .
 Kanadassa on kaksi meriakvaariota, joissa pidetään merinisäkkäitä. Vancouverin akvaariossa on enää yksi delfiini. Akvaario on luopunut aiemmin omistamistaan valaista ja delfiineistä.
 Niagara Fallsin kaupungissa toimii suuri Marineland-merieläinpuisto. Se omistaa kaikkiaan 55 maitovalasta, viisi pullonokkadelfiiniä ja yhden miekkavalaan. Puisto vastustaa kieltoa ehdottomasti, koska se romahduttaisi kävijämäärän. Puisto sanoo myös, että kielto estäisi eläinten suojelutyön, jota puisto toteuttaa pitämällä huolta omistamistaan eläimistä.
 Kielto ei kuitenkaan heti uhkaa Marinelandin toimintaa. Lakiehdotuksen mukaan meriakvaariot saavat pitää ne eläimet, jotka niillä nyt on. Merinisäkkäät ovat pitkäikäisiä, joten esimerkiksi maitovalaita voisi olla näytillä vielä 30 vuoden päästäkin.
 Kanadan Vihreän puolueen puheenjohtaja  Elizabeth May  huomauttaa, että lakiesityksessä todetaan eläinten vangittuna pitämisen olevan verrannollista eläinrääkkäykseen. Hän ja muut lain puolustajat toivovat, että nyt vangittuina olevat valaat ja delfiinit vapautetaan suojelualueille, hän sanoo  uutiskanava CNN:lle .
 Parlamentin alahuoneen nyt hyväksyttyä lakialoitteen, alkaa parlamentti muokata aloitetta varsinaiseksi laiksi.

Kanada kieltää valaiden ja delfiinien pitämisen vangittuina


Summary: Vuosikausia käyttämättömänä olleen Saarisen taidonnäytteen remontointi maksoi satoja miljoonia.

Arkkitehti  Eero Saarinen  suunnitteli New Yorkiin TWA-lentoyhtiölle terminaalin, jossa ei tiettävästi ole yhtään suoraa kulmaa. Vuonna 1962 valmistuneen terminaalin kaarevien linjojen keskellä ei aina tiedä missä seinä päättyy ja katto alkaa.
 Eero Saarisen suunnittelema TWA-terminaali muistuttaa ulkoapäin lentoon nousevaa lintua kaarevine siipineen. Nina Svahn / Yle
 TWA-terminaali JFK:n lentoasemalla oli toiminnassa vuoteen 2001 asti. Nina Svahn / Yle
 Kiinteistö- ja hotellibisnekseen keskittyvän MCR Development -yhtiön toimitusjohtaja  Tyler Morse  rakastui futuristiseen TWA-terminaaliin jo lapsena. Aikuisena hänelle tarjoutui tilaisuus pelastaa se.
 – Tämä on enemmän taideteos kuin rakennus. Yksikään rakennus maailmassa ei ole kestänyt aikaa yhtä hyvin kuin tämä, Tyler Morse ylistää.
 Morse yhteistyökumppaneineen voitti urakkakilpailun Saarisen TWA-terminaalista monien nimekkäiden kiinteistöbisnesmogulien, muun muassa Donald Trumpin nenän edestä vuonna 2014. Voitosta alkoi pitkä ja kärsivällisyyttä vaatinut projekti TWA:n muuttamiseksi hotelliksi.
 TWA Hotellin rakennuttaja Tyler Morse piti huolen, että terminaali remontoitiin jokaista Eero Saarisen yksityiskohtaa kunnioittaen. Nina Svahn / Yle
 – Koska tämä rakennus on historiallinen maamerkki, asioimme muun muassa 22 viraston ja 14 rakennussuojeluryhmän kanssa. Yhteensä satojen henkilöiden kanssa, Morse listaa ja nauraa vaimonsa kutsuvan TWA-projektia perheen kolmanneksi lapseksi.
 Lapsi syntyi lopulta toukokuun puolivälissä, kun ikoninen terminaali aloitti uuden elämän New Yorkin JFK:n lentokenttähotellina.
 Nina Svahn / Yle
 Eero Saarisen töissä on teatraalisuutta, monessa tilassa ihminen on kuin näyttämöllä. Nina Svahn / Yle
 Yksityiskohtainen remontointi nieli satoja miljoonia
 Projektissa pidettiin tiukasti kiinni Eero Saarisen suunnittelemista pienimmistäkin yksityiskohdista. Esimerkiksi aulan matto on tismalleen samaa chilipippurin punaista kuin 1960-luvulla.
 – Rohkenen sanoa, että olin tässä projektissa järkyttävän tarkka. Jokaisella yksityiskohdalla ilmastointiaukoista valaistukseen on väliä. Samaan tapaan kuin Eero Saarinen keskittyi niihin rakennusta tehdessään, Morse sanoo.
 Eero Saarisen terminaalissa on paljon erikokoisia ja -muotoisia laseja, yhdessä seinistä peräti 186. Nina Svahn / Yle
 Helpoimmasta päästä urakka ei ollut. Tyler Morse kertoo esimerkiksi yhden lasiseinän vaatineen 186 erikokoista lasiruutua. Myös hotellihuoneisiin asennettiin erikoispaksu, 12-senttinen lasi ikkunaseinäksi, jotta kiitoradan melu ei kuulu huoneeseen.
 Osasta hotellihuoneista näkyy suoraan New Yorkin JFK:n lentokentän kiitoradalle. Erikoispaksun lasin ansiosta lentomelu ei kuulu huoneisiin. Nina Svahn / Yle
 Myös huoneiden yksityiskohdissa on otettu huomioon rakennuksen historia. Yöpöydällä on Life-lehti vuodelta 1962. Nina Svahn / Yle
 Huolelliseen remonttiin upposi noin 300 miljoonaa dollaria.
 – Se on paljon, mutta halvalla ei pysty tekemään erityistä, Morse sanoo.
 Morse joukkoineen halusi paitsi kunnioittaa mestariarkkitehdin kädenjälkeä myös tarjota hotellivieraille aikamatkan.
 – Meillä soi täällä taustalla 1960-luvun musiikki. Haluamme heti sisääntulossa luoda vaikutelman kuin astuisi vuoteen 1962, Morse kertoo ja taustalla  Frank Sinatra  kutsuu laulaen lentämään kanssaan.
 Hotellin aulassa, Saarisen suunnittelema lentoja listaava taulu nakuttaa lähteviä ja saapuvia lentoja. Klassikkoelokuvan ET-hahmoa muistuttavan näyttötaulun alla hotellin henkilökunta vastaanottaa tulijoita 60-luvun lentoemänniksi ja lentäjiksi puettuina.
 Nina Svahn / Yle
 TWA Hotellissa pääsee aikamatkalle 1960-luvulle. Henkilökunta on puettu 60-luvun asuihin ja sisällä soi 60-luvun musiikki. Nina Svahn / Yle
 Aulabaarissa voi tilata 60-luvun klassikkococktaileja martinista Old fashioned -viskicocktailiin. Hotellin edustalla lepää aito amerikanrauta. Saarisen ajoilta perua on myös ravintola Café Paris, jossa aamiaisensa voi nauttia luonnollisesti Eero Saarisen tulppaanituolissa istuen. Hotelliruoka tosin on chian-siemenineen ja proteiinipirtelöineen nykypäivää.
 Nina Svahn / Yle
 Hotellissa on säilytetty TWA-terminaalin ajoilta Café Paris. Siellä ruokaa pääsee syömään Eero Saarisen tulppaanituoleilla istuen. Nina Svahn / Yle
 TWA-hotellin takapihalle on pysäköity aito propellikone, Lockheedin Constellation. Kentältä lähti 60-luvulla juuri näitä Connie-lempinimellä tunnettuja koneita. Tosin nyt Connie ei ole lähdössä mihinkään, sillä se on muutettu hotellin cocktailbaariksi.
 Nina Svahn / Yle
 Hotellin edustalle on parkkeerattu aito propellikone, jolla lennettiin 60-luvulla. Nykyisin se toimii cocktailbaarina. Nina Svahn / Yle
 TWA-hotellin baareissa tarjoillaan 60-luvun klassikkococktaileja. Nina Svahn / Yle
 ”TWA on amerikkalaisen modernismin merkkihetki”
 Arkkitehti ja New Yorkin yliopiston professori  Louise Harpman  tutustui Saarisen tuotantoon jo nuorena arkkitehtiopiskelijana Yalen yliopistossa. Harpman sanoo koko uransa ihailleensa Eero Saarisen arkkitehtuuria, jonka yksi valovoimaisimmista näytteistä TWA on.
 Arkkitehti Louise Harpman pitää TWA-terminaalia modernismin merkkihetkenä ja iloitsee, että se on remontoitu hotelliksi julkiseen käyttöön. Nina Svahn / Yle
 – Tämä on amerikkalaisen modernismin merkkihetki. Saarinen mietti, miten saisi jonkun raskaan tuntumaan kevyeltä. Kutsun sitä arkkitehtuurin rakenteelliseksi voimisteluksi, Harpman sanoo.
 Ammattilaisen silmä kiertää hotelliaulan kaarevia muotoja tyytyväisenä.
 – Tämä on täysin poikkeuksellinen rakennus. Tämän elvyttäminen julkiseksi tilaksi on fantastista, ja remontointi on tehty fiksusti, Harpman arvioi.
 Harpman haluaa erikseen näyttää Saarisen suunnittelemat tunnelimaiset käytävät. Ne johdattivat matkustajat terminaalista lentokoneisiin. Kokemus on henkeäsalpaavaa, tuntuu kuin kävelisi tieteiselokuvassa kohti tuntematonta.
 – Saarisen nerokkuus näkyy tässä. Hän ymmärsi, miten luoda siirtymiä ja rajapintoja. Se on yksi syy, miksi tämä rakennus on niin upea, Harpman sanoo.
 Saarinen suunnitteli terminaaliin näyttävät kaarevat tunnelit, joista kuljettiin lähteviin koneisiin. Nina Svahn / Yle
 Hotelliin on rakennettu huoneiden ohella myös muita uusia osia. Hotellivieraille tarjotaan mahdollisuutta uida terminaalin kattouima-altaassa. Sieltä näkee JFK:n lentokentälle laskeutuvia ja sieltä nousevia koneita.
 Altaan reunalla lähdön tunnelmaa aistii myös 82-vuotias  Anne O’Dwyer . Lapset perheineen toivat äitinsä tutustumaan, miltä hänen entisellä työpaikallaan nyt näyttää.
 Hotellin katolle on rakennettu uima-allas, josta näkyy JFK:n lentokentän kiitoratoja. Nina Svahn / Yle
 Anne O'Dwyerin kotialbumi
 Anne O’Dwyer työskenteli lähes 40 vuotta TWA:n lentoemäntänä. Hän kehuu TWA-hotellin näyttävän täsmälleen samalta kuin 1960-luvulla. Nina Svahn / Yle
 O’Dwyer työskenteli noin neljä vuosikymmentä TWA:n lentoemäntänä ja lähti töihin usein juuri tästä terminaalista. O’Dwyer on vaikuttunut näkemästään.
 – Tänne on saatu täydellisesti vangittua 60-luvun tunnelma. Tosin ehkä täällä on nyt vähän siistimpää, O’Dwyer naurahtaa.
 Hän kertoo kuinka aikoinaan lentäminen oli vain harvojen saatavilla olevaa ylellisyyttä. Hän muistaa lentäneensä Hollywood-tähtien ja huippupoliitikkojen kanssa. He eivät kuitenkaan tehneet O’Dwyerin mukaan itsestään numeroa, hyvät tavat olivat kunniassaan.
 – Tämä rakennus voisi elvyttää matkustamisen paremman puolen ja kannustaa ihmisiä olemaan kiltimpiä toisilleen ja käyttäytymään kuten rouvat ja herrat tuolloin, Anne O’Dwyer sanoo.
 Juttua varten on haastateltu myös arkkitehtuurin professori  Eeva-Liisa Pelkosta  Yalen yliopistosta.
 Juttu on auki kommentoinnille! Voit käydä keskustelua jutun kommenttikentässä 11.6.2019 klo21 asti.

Eero Saarisen ikoninen 60-luvun TWA-terminaali New Yorkissa heräsi henkiin hotellina: "Tämä on enemmän taideteos kuin rakennus"


Summary: Tutkiva toimittaja on saanut poikkeuksellisen vahvaa tukea venäläismedialta.

Venäjän parlamentin ylähuoneen puhemies  Valentina Matvijenko  on määrännyt ylimmän syyttäjäviranomaisen valvomaan tutkivan toimittajan  Ivan Golunovin  tapauksen käsittelyä.
 – Erittäin ikävä juttu, Matvijenko kommentoi Golunovin tapausta tiistaina. Hän ei täsmentänyt, mitä hän kommentillaan tarkoitti.
 Golunov pidätettiin Moskovassa torstaina ja poliisi kertoi löytäneensä hänen hallustaan huumeita. Golunov ja tämän työnantaja, uutissivusto Meduza, uskovat poliisin lavastaneen rikoksen ja venäläislehdet ovat  poikkeuksellisella tavalla osoittaneet tukeaan  Golunoville.
 Golunovin kerrotaan saaneen uhkausviestejä tutkiessaan hautajaistoimistoihin ja virkamiehiin liittyvää korruptiota ja muita väärinkäytöksiä.
 Matvijenkoa pidetään presidentti  Vladimir Putinin  läheisenä liittolaisena. Hän on Venäjän kolmanneksi korkea-arvoisin viranomainen presidentin ja pääministerin jälkeen.

Venäjän parlamentin puhemies kommentoi toimittaja Ivan Golunovin huumepidätystä: "Erittäin ikävä tapaus"


Summary: Helsingin pormestarin Jan Vapaavuoren mukaan Googlen hanke on ennen kaikkea helsinkiläisten työllistämisprojekti.

Helsingin kaupungin pormestari  Jan Vapaavuori  ja Googlen aluejohtaja  Matt Britt  allekirjoittivat tänään aamupäivällä sopimuksen digitaitojen koulutuskeskuksen perustamisesta Helsinkiin.  Hubin  tavoitteena on kouluttaa jopa 10 000 työtöntä työnhakijaa ja pk-yrittäjää.
 – Saatamme helsinkiläiset työttömät työnhakijat ja pk-yrittäjät digitaalisilla taidoillaan yhtä, kahta tai kolmea askelta ylemmälle tasolle. Se auttaa heitä urallaan eteenpäin ja mahdollisesti pääsemään myös työnsyrjään kiinni, Vapaavuori kertoo.
 Varsinaista sijaintia koulutuskeskukselle ei vielä tiistaina julkaistu, mutta Vapaavuoren mukaan se tulee jonnekin keskustan alueelle. Opinahjo aloittaa syyskuussa.
 Vapaavuoren mukaan yhteistyösopimuksessa Helsingin rooli on mainostaa Googlen koulutustarjontaa, vastata henkilökunnasta sekä valita henkilöt ja yrittäjät, jotka koulutuksen piiriin pääsevät. Google kustantaa tilat ja tarjoaa koulutuksen.
 10 miljoonaa koulutettua ympäri maailma, puolet naisia
 Neljän viime vuoden aikana Google on kouluttanut vastaavissa koulutuskeskuksissa ympäri Eurooppaa, Lähi-itää ja Afrikkaa (EMEA) yhteensä 10 miljoonaa ihmistä. Toiminta sai alkunsa Espanjasta, jossa nuorten työttömyys on erittäin suurta.
 Googlen EMEA-aluejohtaja  Matt Britt  on innoissaan tuloksista; 45 prosenttia koulutetuista on saanut joko paremman työn, perustanut firman tai kasvattanut liiketoimintaansa.
 – Puolet koulutetuista on ollut naisia. Yleensä digialalla naisten osuus on 25 prosenttia. Myös tämä kertoo siitä, että digikoulutukselle on todellista kysyntää, Britt toteaa.
 Google työllistää ennestään Suomessa 300–400 henkilöä. Teknologiajätillä on  Haminassa palvelinkeskus , joka on Brittin mukaan yksi Euroopan korkealaatuisimmista.
 – Väestönne tekee ostoksia ja hoitaa pankkiasioita verkossa, mutta pienet yritykset tulevat digitalisoitumisessa vielä jäljessä.
 Kun puolet maapallosta on yhdistettynä verkkoon, digitaidot kasvattavat yritystoimintaa niin Helsingissä kuin muuallakin maailmassa.
 – Kun digitalisaatio muuttaa maailmaa nopeammin kuin mikään muu, on tärkeää, että maailman parhaiten koulutetuimmassa maassa ja kaupungissa ihmiset kehittyvät edelleen. Tämä on ennen kaikkea työllistymisharjoitus ja digitaalisen oppimistason kohottamisharjoitus, Vapaavuori toteaa.

Google avaa koulutuskeskuksen Helsinkiin: tavoitteena kouluttaa 10 000 helsinkiläistä digitaitojen pariin


Summary: Yhdenvertaisuusvaltuutetun mukaan PS-nuorten toiminta on ollut selkeässä ristiriidassa nuorisolain tavoitteiden kanssa ja järjestöä epäillään lain kieltämästä etnisestä häirinnästä.

Yhdenvertaisuusvaltuutettu  Kirsi Pimiä  tulkitsee, että Perussuomalaiset Nuoret ovat rikkoneet etniseen alkuperään perustuvan syrjinnän kieltoa tai vähintään loukanneet tummaihoisten suomalaisten ihmisarvoa.
 Taustalla on PS-Nuorten Twitter-tilillä julkaistu kuva tummaihoisesta perheestä, jonka saatetekstinä oli kehotus äänestää EU-vaaleissa perussuomalaisia, "jotta Suomen tulevaisuus ei näyttäisi tältä".
 Opetus- ja kulttuuriministeriö pyysi yhdenvertaisuusvaltuutetulta lausuntoa siitä, onko PS-Nuorten toiminta yhdenvertaisuuslain mukaista. Pimiä kirjoittaa lausunnossaan, että toiminta on ollut selkeässä ristiriidassa nuorisolain yhdenvertaisuuden edistämistavoitteen kanssa.
 Perussuomalaisten nuorten tälle vuodelle myönnetty 115 000 euron valtionapu saatetaan periä takaisin, koska tviitti oli opetusministeriön mukaan ristiriidassa nuorisolain tavoitteiden ja lähtökohtien kanssa.
 Valtuutettu: Päivitys loi halventavan ilmapiirin
 PS-Nuoret on vastustanut valtionavun takaisinperintää muun muassa sillä perusteella, että kyse oli "yksittäisen jäsenen erehdyksissään tekemästä Twitter-päivityksestä, joka ei edusta järjestön kantaa". Tviittaaja oli järjestön varapuheenjohtaja  Toni Jalonen .
 PS-Nuoret poisti myöhemmin tviittinsä ja myönsi, että se oli harkitsematon ja hyvien tapojen vastainen.
 Yhdenvertaisuusvaltuutetun mukaan jo kannanotto itsessään, erityisesti yhdessä siihen liitettyjen kommenttien kanssa, loi mahdollisesti tummaihoisia henkilöitä kohtaan vihamielisen, halventavan ja nöyryyttävän ilmapiirin.
 Kirsi Pimiän mukaan kommentit osoittavat, että ainakin osan PS-nuorten johtavassa asemassa toimivien henkilöiden kantana on, että päivityksellä on tarkoitus levittää valkoisen väestön asemaa korostavaa etnonationalistista sanomaa.
 – On syytä huomioida, että päivitys on julkaistu Suomen toiseksi suurimman eduskuntapuolueen nuorisojärjestön viestintäkanavalla, ja että viestiin liitettyjä ihmisarvoa loukkaavia kommentteja ei ole poistettu, Pimiä toteaa lausunnossa.
 Valtuutettu katsoo, että toiminta osoittaa perustavanlaatuista kunnioituksen puutetta tummaihoisia henkilöitä kohtaan ja loukkaa tummaihoisen henkilön ihmisarvoa hänen alkuperänsä vuoksi.
 Pimiän mukaan PS-Nuorten Twitter-päivityksessä ei sinänsä kehoteta syrjimään ketään ihonvärin perusteella, mutta siinä kehotetaan kuitenkin tekemään äänestyspäätös "etniseen alkuperään perustuvaksi syrjinnäksi katsottavissa olevan toiminnan edistämiseksi".
 Opetusministeriö oli myös kutsunut Perussuomalaisten Nuorten edustajan jo maaliskuussa keskusteluihin, koska ministeriössä oli herännyt huoli järjestön aiemmista julkisista maahanmuuttoon liittyvistä kannanotoista, joiden epäiltiin olevan ristiriidassa nuorisolain tavoitteiden kanssa.

PS-nuorten viesteistä painava lausunto: Loivat halventavan ilmapiirin, tarkoitus levittää valkoisen väestön asemaa korostavaa sanomaa


Summary: Kosmos – maailmankaikkeus viidessä minuutissa -tiedesarja vastasi suomalaisten lähettämiin kysymyksiin avaruudesta.

Ylen tiedesarja  Kosmos – maailmankaikkeus viidessä minuutissa  on palkittu  Rockie Awards  -palkinnolla Kanadan Banffissa järjestetyssä Banff World Media Festival -tapahtumassa. Kosmos voitti parhaan dokumentaristisen verkkovideon palkinnon.
 Viisi-osainen  Kosmos  käsittelee maailmankaikkeutta suomalaisten lähettämien avaruusaiheisten kysymysten pohjalta. Sarjan ohessa järjestettiin kaikille avoin yleisötapahtuma, Kosminen ilta, jossa ihmiset pääsivät keskustelemaan huipputieteilijöiden kanssa avaruudesta. Keskustelua käytiin myös sarjan verkkosivuilla ja sosiaalisessa mediassa.
 – On upeaa, että avaruus puhuttelee yli kielirajojen ja Ylen sarja menestyi näin kovassa kisassa, sanoo sarjan tuottaja  Tiina Torikka .
 Kosmos - maailmankaikkeus viidessä minuutissa  on katsottavissa  Yle Areenassa .

Ylen Kosmos -tiedeohjelma palkittiin Kanadassa


Summary: Suomen ensimmäinen tuulitunneli on ollut suljettuna huoltotöiden pitkittymisen takia Pyhtäällä.

Vesivahinko on viivästyttänyt Sirius Sport Resortin uudelleen avaamista Pyhtäällä. Alun perin huoltokatkon piti kestää kaksi viikkoa, mutta elämyskeskuksen ovet ovat pysyneet kiinni jo kuukauden.
 Vesivahinko tapahtui, kun sähköt laitettiin poikki sähköteknisten huoltotöiden takia.
 – Meillä on vesipumput talossa, jotka poistavat sadevettä. Kun sähköt olivat poikki, vesitaso nousi ja tästä aiheutui myös vesivahinko, Sirius Sport Resortin toimitusjohtaja  Maxim Schamin  kertoo tilanteesta.
 Huoltotöiden yhteydessä myös yrityksen nettisivut pimenenivät.
 – Siihen saakka, kun talossa ei ole sähköä, nettisivutkin ovat alhaalla. Nettisivujen serveri on kiinni talon sähkössä, Schamin selventää.
 "Taloudellinen tilanne on haastava, muttei mahdoton"
 Vesivahinko on ollut yritykselle kova kolaus myös taloudellisesti.
 – Rahaa ei tule talon sisään, kun emme ole päässeet palvelemaan asiakkaita. Suurin haaste on ollut toiminnan pysähtyminen kuukaudeksi, Schamin kertoo.
 Suomen ensimmäinen tuulitunneli  avattiin Siriukseen Pyhtäälle kesällä 2013. Yrityksen tulos on ollut negatiivinen viimeiset viisi vuotta eli koko sen toiminnan ajan.  Tuulitunneli aiheutti yhtiölle jättitappiot  jo ensimmäisenä vuonna, kun elämyskeskuksen tulos yli kaksi miljoonaa euroa pakkasen puolella. Ilmassa leijumisen mahdollistava laite oli epäkunnossa reilun vuoden aikana yhteensä kahdeksan kuukautta.
 Taloudellinen taakka on siis painanut yrityksen toimintaa, eikä pitkittynyt remontti ole helpottanut asiaa.
 – Joulukuusta lähtien tilanne on parantunut ja jokainen kuukausi on ollut positiivinen. Tämä remontti vaikutti aika pahasti, mutta mistään konkurssista ei puhuta. Taloudellinen tilanne on haastava, muttei mahdoton, Schamin sanoo.
 Lisääntynyt kilpailu on kasvattanut kiinnostusta tuulitunneleihin
 Sirius Sport Resortin tuulitunneli on saanut alueelle myös kilpailua, kun Helsingissä avautui vastaava vapaalentotunneli Fööni viime syksynä.
 Schamin näkee asiassa sekä positiivisia että negatiivisia puolia.
 – Kilpailu on lisännyt kiinnostusta tällaiselle palvelulle, mutta osa meidän asiakkaista oli Helsingistä ja heidän saattaa olla helpompi käydä siellä.
 Sirius Sport Resortin tulevaisuuden suhteen Schamin on kuitenkin toiveikas.
 – Samalla linjalla mennään eli tavoitteena on kehittää yritystä ja sen toimintaa. Positiivisia muutoksia on tulossa tänä vuonna, kunhan vain saadaan paikka taas auki.
 Tarkka avajaispäivä ei ole vielä tiedossa, mutta Schamin mukaan tavoitteena on saada elämyskeskuksen toiminta käyntiin vielä tämän viikon aikana.

Iso vesivahinko koettelee koko ikänsä rahapulasta kärsinyttä tuulitunnelia, mutta yhtiö ei luovuta: "Tilanne ei ole mahdoton"


Summary: Suomen Pankki ennustaa talous kasvun jatkuvan hidastuvana tulevat kolme vuotta.

Elinkeinoelämän järjestöt, työnantaja- ja ammattialajärjestöt

Suomen Pankki on heikentänyt ennustettaan Suomen talouskasvusta.
 Tällä vuodelle ennustetaan nyt 1,6 prosentin kasvua ja ensi vuodelle enää 1,5 prosentin kasvua. Vuonna 2021 hidastuminen jatkuu ja jää 1,3 prosenttiin.
 Ennustepäällikkö  Meri Obstbaum  sanoo, että tämän vuoden kasvu saattaa jäädä nyt ennustettuakin pienemmäksi tuoreiden ja odotettua heikompien työllisyyslukujen takia.
 EK: tutkimusmenot kasvuun 10 vuoden alamäen jälkeen
 Elinkeinoelämän keskusliiton EK:n tänään julkaistun kyselyn mukaan teollisuuden investoinnit lähtevät tänä vuonna tuntuvaan, noin yhdeksän prosentin kasvuun. Vielä viime vuonna ne supistuivat 12 prosenttia. EK pitää tällä vuodelle luvassa olevaa tasoa "kohtalaisen hyvänä".
 Myös vuosikausia laskenut tutkimukseen ja kehitykseen käytetyn rahan määrä kääntyy tänä vuonna runsaan neljän prosentin kasvuun. Viime vuonna alamäki pysähtyi ja pinnisti 0,9 prosentin kasvuun.
 Sitä ennen t&k-menot ovat laskeneet kymmenen vuotta. Vuonna 2008 siihen käytettiin yli 4,5 miljardia euroa, mutta viime vuonna enää 2,4 miljardia.
 Täydennämme juttua.

Suomen Pankki heikensi talousennustettaan – ja varoittaa sen laskusta edelleen


Vihreiden eduskuntaryhmän uudeksi puheenjohtajaksi on valittu Emma Kari. Vihreät tiedotti asiasta Twitter-tilillään.
 1. varapuheenjohtajaksi valittiin Saara Hyrkkö, 2. varapuheenjohtajaksi Jenni Pitko.

Juuri nyt: Emma Kari vihreiden eduskuntaryhmän puheenjohtajaksi


Summary: Lännen Median mukaan Risen tavoite on, että avovankien ja koevapaudessa olevien osuus kasvaisi ja vankilaverkostoa keskitettäisiin isompiin kaupunkeihin.

Rikosseuraamuslaitos Rise haluaa keskittää vankilat suuriin kaupunkeihin ja tulevaisuuden kasvukeskuksiin, uutisoi Lännen Media. Sijaintipaikkoja olisivat pääkaupunkiseutu, Turku, Tampere, Jyväskylä, Kuopio, Oulu, Vaasa ja Hämeenlinna.
 Listalta puuttuu esimerkiksi Mikkelin vankila, jota on vastikään  remontoitu ja laajennettu . Viisi vuotta sitten päättynyt remontti maksoi noin  20 miljoonaa euroa . Vankilassa on 116 vankipaikkaa ja 70 työntekijää.
 Nykyinen 26 vankilan verkosto supistuisi suunnitelmien mukaan 23 vankilaan vuoteen 2035 mennessä. Avovankiloiden määrää lisättäisiin ja suljettujen vankiloiden määrä vähenisi.
 Esimerkiksi  sanomalehti Kaleva  kertoo, että keskittämissuunnitelmat ilmenevät Rikosseuraamuslaitoksen analyysistä, jonka se toimitti oikeusministeriölle huhtikuussa. Analyysin mukaan vankilaverkoston keskittäminen tarkoittaisi 32 miljoonan euron vuosisäästöä.
 Keskusta on jo  tyrmännyt keskittämisajatukset  (Suomenmaa) eduskuntaryhmän puheenjohtajan  Antti Kurvisen  suulla. Kurvinen sanoo Suomenmaalle, että Rinteen hallituksen ohjelmassa on "yhteisesti ja yksiselitteisesti" sovittu, että vankilaverkkoa kehitettäessä turvataan nykyiset toimipisteet.
 Rikosseuraamuslaitos toivoo asiaan ratkaisua loppuvuodesta. Seuraavan uuden vankilan rakentamista se esittää Tampereen seudulle.

Rikosseuraamuslaitos haluaa vankilat vain isoihin kaupunkeihin – juuri remontoitu Mikkelin vankila puuttuu listalta


Summary: Uusi tutkimus kirjaa kasvilajit, jotka varmuudella ovat kuolleet sukupuuttoon.

Brittiläis-ruotsalainen tutkijaryhmä on julkaissut tutkimuksen maailman kasvilajien kuolemisesta sukupuuttoon. Tuloksena on ensimmäinen raportti, johon on pyritty kokoamaan kaikki kasvilajit, jotka varmuudella ovat kadonneet maapallolta.
 Maapallolla on kuollut sukupuuttoon viimeisten 250 vuoden aikana ainakin 571 kasvilajia, tutkimuksesta ilmenee. Kasvilajien sukupuuttojen kuolemisen nopeus on kiihtynyt samassa ajassa 500-kertaiseksi. Ihminen on voimakkaasti vaikuttanut maapallon luonnonoloihin juuri tuon ajan.
 Tutkijat huomauttavat, että samaan aikaan lintu-, nisäkäs- ja matelijalajeja on kadonnut yhteensä 217, eli kasvilajien kato on ollut kaksi kertaa suurempaa.
 Tutkimukseen ovat osallistuneet Lontoon kuninkaallisen puutarhan eli Kew gardensin tutkijat, sekä Tukholman yliopisto. Tutkimus on julkaistu  Nature ecology & evolution  -tiedelehdessä ja siitä uutisoivat  yleisradioyhtiö BBC  ja sanomalehti  The Guardian .
 Tutkijat ovat vakuuttuneita, ettei heidän listansa ole läheskään täydellinen. Kasveja on kaikkialla, eikä kaikkien lajien tilaa voida mitenkään tietää.
 – Kuinka tarkastaisit koko Amazonin sademetsän, onko siellä etsimääsi kasvia? Lisäksi eräät kasvit ovat kuolleet sukupuuttoon jo ennen kuin tutkijat ovat niitä löytäneet. Kasvitieteilijät tunnistavat vuosittain noin 2 000 uutta kasvilajia, sanoi Kew Gardensin tutkija  Maria Vorontsova .
 Metsät muuttuvat pelloiksi tai selluloosaksi
 Tutkimuksen mukaan eniten kasvilajien kuolemista sukupuuttoon aiheuttaa asuinalueiden tuhoutuminen ihmisen toiminnan seurauksena. Näitä toimia ovat usein laajat metsähakkuut tai maan muuntaminen pelloksi tai karjan laitumeksi.
 Vorontsova kertoo, kuinka hän etsi Madagaskarin saarelta epätavallista  Sartidia perrieri  -ruohokasvia, josta ainoa tieteellinen havainto oli vuodelta 1914.
 – Niillä seuduilla, joilla sitä oli kasvanut, oli nyt karjanlaitumia, sytytettyjä maastopaloja ja ihmiset viljelivät riisiä. Havaitsimme, että rannikkometsä oli kokonaan tuhoutunut. Olin järkyttynyt.
 Kadonneita lajeihin kuuluu muiden muassa Chilen sandaalipuun nimellä ( Santalum fernandezianum)  tunnettu puu, joka hakattiin sukupuuttoon, koska siitä saatiin arvokasta aromaattista öljyä. Tutkijat saattoivat seurata St. Helenan saarella eläneen oliivipuunlajin katoa, kun lajin kaksi viimeistä yksilöä kuolivat termiittihyökkäyksen ja sieni-infektion uhreina.
 Joskus myös saadaan iloisia yllätyksiä, kun jostain vaikeakulkuisesta paikasta löytyy jo kadonneeksi luullun lajin populaatio. Näin kävi esimerkiksi Chilessä eläneen krookuslajin kohdalla vuonna 2001.
 Kasvien nopea tuhoutuminen on merkki vakavista ongelmista ekosysteemin sisällä. Jokainen kasvilaji on arvokas jo sinällään, mutta erityisesti siksi, että kasvit muodostavat ekologisen verkoston, joka on elinehto muille lajeille. Kun kasvilaji häviää, sen mukana usein häviää hyönteis-, sieni-, nisäkäs- tai kääpälajeja, jotka puolestaan ovat tärkeitä muille lajeille.
 Tutkijat pelkäävät, että mitä enemmän kasveja menetetään, sitä lähemmäksi tulee laaja ekosysteemin romahdus, jossa muut lajit eivät kykene korvaamaan jonkin sukupuuttoon kuolleen lajin eliöyhteisöön jättämää aukkoa.

Kasvien sukupuuttoaalto kauhistuttaa tutkijoita – nopeutunut 500-kertaiseksi


Summary: Terrafame aikoo käynnistää uraanin talteenoton ja yellow cake -puolituotteen eli uraanioksidin valmistuksen  kaivoksellaan Sotkamossa.

Säteilyturvakeskuksen lausunnon mukaan Terrafamen uraanin talteenottolaitoksen luvan myöntämiselle ei ole säteily- ja ydinturvallisuuden kannalta estettä.
 STUK katsoo, että Terrafamen hakemus on vaatimusten mukainen, ja että uraanin tuotannon ympäristölle ja ympäristön asukkaille aiheuttamat ydin- ja säteilyturvallisuusriskit ovat vähäisiä.
 – Vähäiset riskit tarkoittavat käytännössä sitä, että uraanin talteenottolaitoksen työntekijöiden säteilyaltistus jää vähäiseksi eikä väestölle aiheudu lisäaltistusta uraanituotannon aloittamisesta, toteaa ylitarkastaja  Jarkko Kyllönen  tiedotteessa.
 Terrafame on hakenut lupaa käynnistää muiden metallien sivutuotteena saatavan uraanin talteenotto ja jalostus niin sanotuksi yellow cake-puolituotteeksi, eli uraanioksidiksi, josta valmistetaan ydinvoimalaitosten polttoainetta.
 Kilossa malmia uraania jopa 20 milligrammaa
 Terrafamen kaivoksella louhittavassa malmissa uraania on vaihtelevia määriä. Enimmillään sitä on, 15-20 mg/kg, kun Suomessa maaperän keskimääräinen uraanipitoisuus on noin 4 mg/kg.
 Yhtiön arvion mukaan sen vuosittain käsittelemässä malmissa on noin 300 tonnia uraania, josta puolet liukenee bioliuotuksessa. Uraaninerotuslaitoksessa siitä saataisiin noin 135 tonnia talteen.
 Säteilyturvakeskuksen mukaan talteenottolaitoksen lopputuote luokitellaan ydinenergialain mukaan ydinmateriaaliksi.
 Stuk katsoo, että talteenottolaitoksen sijainti kaivosalueen sisällä ja etäällä asutuksesta edistää väestön säteilysuojelutavoitteiden täyttymistä myös mahdollisissa onnettomuustilanteissa.
 – Viime vuosina on ympäristövalvonnassa havaittu satunnaisesti yksittäisiä kohonneita uraanipitoisuuksia kaivosalueen ympäristössä. Kuitenkaan ympäristöön ei ole päässyt enää ympäristövahingon jälkeen merkittäviä määriä uraania, toteaa STUKin ympäristön säteilyvalvonta ja valmius -osaston johtaja  Pia Vesterbacka  tiedotteessa.
 Luvan Sotkamossa Terrafamen kaivosalueella olevan talteenottolaitoksen käynnistämiselle myöntää valtioneuvosto.
 Aiempi uraanilupa kaatui KHO:ssa
 Sotkamon kaivos nousi otsikoihin ympäristön saastumisen vuoksi vuonna 2012. Talvivaaran tuolloin omistaman kaivoksen lähivesistöjen tila heikkeni kaivokselta johdettujen jätevesien ja kipsisakka-altaan vuodon vuoksi. Kaivos siirtyi sittemmin Terrafamen omistukseen.
 Aikanaan myös Talvivaara suunnitteli ottavansa talteen ja myyvänsä uraania muun metallituotannon sivutuotteena. Kesäkuussa 2011 STUK puolsi sen uraanilupaa, koska se katsoi, ettei Talvivaaran esittämien suunnitelmien mukainen uraanin tuotanto olisi lisännyt ympäristön säteilyvaikutuksia. Samalla STUK kuitenkin esitti, että lupaan sisällytettäisiin muun muassa uraanin varastointia, talteenottolaitosta sekä radioaktiivisten jätteiden loppusijoitusta koskevia ehtoja.
 Marraskuussa 2011 Talvivaara sai EU:n atomienergiayhtiö Euratomilta luvan myydä uraania Cameco-yhtiölle. Tammikuussa 2012 Talvivaara sai puolestaan EU:n komissiolta luvan uraanin talteenotolle.
 Jyrki Kataisen (kok.) johtamalta sateenkaarihallitukselta Talvivaara sai luvan uraanin talteenottoon maaliskuussa 2012. Soraäänittä lupa ei kuitenkaan irronnut, sillä lupapäätös syntyi äänin 11-6. Silloinen ympäristöministeri Ville Niinistö (vihr.) sanoi blogissaan, että lupa lisää ympäristöriskejä.
 Niinistön lisäksi päätöstä vastustivat silloisen hallituksen ministerit Heidi Hautala (vihr.), Merja Kyllönen (vas.), Paavo Arhinmäki (vas.), Jukka Gustafsson (sd.) ja Maria Guzenina-Richardson (sd.).
 Joulukuussa 2013 KHO kumosi Talvivaaran uraaniluvan ja palautti asian uudelleen valtioneuvoston käsiteltäväksi.

Uraanin talteenotto saattaa alkaa Talvivaarassa – Säteilyturvakeskus ei näe esteitä Terrafamen suunnitelmille


Summary: Sosiaalisen median hitiksi noussut Turun kaupunkirinnehissi rikkoontui vajaa kolme viikkoa avaamisestaan.

Turun Kakolanrinteen kiskohissi funikulaari on suljettu.
 Turun kaupungin mukaan hissi suljettiin ovivian takia. Syynä on ovien avausmekanismista hajonnut pienehkö sokkapultti.
 Funikulaarin korjaus on parhaillaan käynnissä. Viasta on oltu yhteydessä laitteistotoimittajaan.
 – Turvallisuus on tärkeintä, siksi suljimme hissin heti, kun vika havaittiin. Ovien mekanismit tarkastetaan nyt kauttaaltaan, jotta vioista päästään, sanoo projektijohtaja  Janne Laine  Turun kaupungilta tiedotteessa.
 Funikulaari pyritään saamaan käyttöön heti, kun se on mahdollista.
 Funikulaari oli viime viikolla huollossa ja se avattiin toukokuun lopulla.
 Lue lisää:
 Turun Funikulaarilla matkusti heti avajaisviikonloppuna yli 5000 ihmistä – jumittui kahdesti
 Kakolasta pääsee nyt karkuun minuutissa – turkulaiset jonottivat Suomen hilpeimpään hissiin
 Meemiksi noussut Kakolan rinnehissi Turussa on vihdoin valmis – hyppää kyytiin ja koeajolle
 Turun funikulaari herättää hilpeyttä sosiaalisessa mediassa – "Mitä tilattiin ja mitä saatiin"

Turun Funikulaari meni jo rikki – ongelmat ovissa sulkivat hissin kokonaan


Summary: Noston aikana etsitään onnettomuudessa kuolleiden ruumiita.

Unkarin poliisi on alkanut nostaa Tonavan pohjasta turistialusta, joka upposi Budapestinssa viime kuussa.
 Noston edetessä aluksesta tuodaan maihin turmassa kuolleiden ruumiita. Nosto-operaation arvioidaankin kestävän useita tunteja, jotta pelastajat saavat rauhassa tutkia alusta.
 Sukeltajat eivät joen voimakkaan virtauksen takia pystyneet kunnolla etsimään kuolleita aluksesta, kun se oli joen pohjassa.
 Mermaid-alus upposi 29. toukokuuta kolaroituaan suuremman jokiristeilyaluksen kanssa. Mermaidissa oli pääosin eteläkorealaisia turisteja.
 Vain seitsemän aluksessa olleista 35 ihmisestä tiedetään pelastuneen ja 20:n kuolleen. Ennen nosto-operaatiota kahdeksan ihmistä oli yhä kateissa, mutta aluksesta on tuotu aamun aikana maihin useita ruumiita.
 Kun alus on nostettu, poliisi tutkii sen. Onnettomuudesta on käynnistetty rikostutkimus ja toisen kolarialuksen Viking Sigynin kapteeni on pidätetty. Mermaidin unkarilaiskapteeni on kadonneiden joukossa.
 Aiheesta aiemmin:
 Unkarin laivaturmassa kadonneiden ruumiita etsitään Serbiasta – katso animaatio onnettomuushetkestä

Tonavaan uponnutta turistilaivaa nostetaan pintaan Budapestissa