Summary: Esitutkinta-aineiston perusteella tapaus ei sittenkään liittyisi albanialaiseen järjestäytyneeseen rikollisuuteen.

Poliisi epäilee, että Espoossa, Karamalmin kemikaalivarastoon tunkeutuneet miehet ovat toimineet toimeksiannosta, eivätkä ole itse varsinaisia päätekijöitä. Esitutkinta on vielä kesken, mutta tutkinnanjohtaja arvioi, että tilaajat ovat mahdollisesti ulkomailta.
 – Epäiltyjen päätehtävännä oli ottaa suuri huumausaine-erä haltuunsa ja siirtää se johonkin paikkaan, mahdollisesti jopa toiseen maahan, sanoo tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Lauri Hakkala  Länsi-Uudenmaan poliisista.
 Hakkalan mukaan huumeet eivät välttämättä ole tarkoitettu edes Suomen markkinoille, vaan Suomi saattoi olla lastille vain kauttakulkumaa. Asian selvittäminen on vielä kesken, eikä kaikkia asiaan liittyviä asianosaisia ole vielä tavoitettu tai edes tunnistettu.
 Suomesta esitutkinnassa ovat mukana Länsi-Uudenmaan poliisin lisäksi Keskusrikospoliisi ja Tulli. Poliisi johtaa Suomessa tapahtuneiden rikosten tutkintaa. Tulli selvittää Brasilian Sao Paulosta Hollannin Rotterdamin kautta Helsinkiin tulleen merikontin liikkeitä ja siihen liittyviä osallisia. Kontin sisälle oli piilotettuna  takavarikoitu kokaiinilasti .
 KRP puolestaan selvittää kansainvälisiä yhteyksiä. Lisäksi tutkinnassa on mukana Europol eli EU-maiden poliisiorganisaatioiden yhteinen yhteenliittymä, joka päätavoitteina on muun muassa ovat huumekaupan, rahanpesun sekä muunlaisen rajat ylittävän rikollisuuden estäminen.
 Poliisioperaatio Algol Chemicalsin tiloissa Espoossa 16. joulukuuta. Poliisin saamien tietojen mukaan alueelle oli tunkeutunut naamioituneita tummiin pukeutuneita henkilöitä. Mikko Stig / Lehtikuva
 Neljä epäillyistä asuu vakituisesti ja laillisesti Tanskassa, yksi Ruotsissa joko kansalaisina tai pysyvillä oleskeluluvilla.
 – Heidän etnisestä alkuperäänsä en kommentoi, eikä se ole esitutkinnan kannalta olennaistakaan. Poliisin mielenkiinto kohdistuu nyt heidän asuinpaikkoihinsa Tanskaan ja Ruotsiin, Hakkala kommentoi.
 Hakkala kuitenkin myöntää, että ensimmäisenä kiinniotettu epäilty on albanialaistaustainen, Suomessa asuva henkilö, mutta tulkinta kytkennästä albaanien järjestäytyneeseen rikollisuuteen on tämän hetkisten esitutkintatietojen mukaan ennenaikainen.
 Tiettävästi suurin Suomesta takavarikoitu kokaiinierä
 Naamioituneet miehet tunkeutuivat joulukuun 16. päivänä Algolin kemikaalivarastoon  Espoon Karamalmilla . Paikka oli tuntien ajan poliisien eristämä. Myöhemmin samana päivänä poliisilla oli  operaatio Helsingin Olympiaterminaalissa .
 Hakkalan mukaan Algolin merikontissa ollut laillinen lasti oli hyvin tavanomainen yhtiön kuorma, eikä yrityksen epäillä liittyvän tapaukseen. Laillisen kuorman joukossa oli piilotettuna laiton kuorma eli poliisin takavarikoima kokaiinierä. Hakkala arvoi pysäytetyn erän olleen jopa kaikkien aikojen suurin kokaiinitakavarikko Suomessa.
 – Tietääkseni suurin Suomesta takavarikoitu kokaiinilasti on ollut 20 kiloa. Tämä poliisin tutkittavana oleva erä on suurempi, mutta tarkkaa määrää ja aineen vahvuutta en vielä kommentoi. Lasti on pakattu noin kilon suuruisiin paketteihin ja niitä tutkitaan laboratoriossa, hän kertoo.
 Poliisi on ottanut kiinni  viisi epäiltyä  tapaukseen liittyen. Heidät on myös vangittu. Kuulusteluissa miehet ovat olleet vaitonaisia.
 Tunkeutumisessa mukana teräase ja muovikuula-ase
 Tutkinnanjohtaja Hakalan mukaan Karamalmin tunkeutumisessa on esitutkinnan perusteella käytetty teräaseena puukkoa tai veistä sekä mahdollisesti pistoolia muistuttavaa airsoft-asetta, jolla ammutaan muovikuulia. Paikalta on muun muassa löydetty muovikuulia sisältävä lipas.
 – Kyseessä ei ole varsinainen ampuma-ase vaan lelu, mutta se muistuttaa erittäin paljon oikeaa ampuma-asetta. Kauempaa on vaikea tunnistaa, onko kyseessä lelu vai oikea ase, hän toteaa.
 Aiemmin poliisi on kertonut tunkeutumisen yhteydessä yhden henkilön saaneen vammoja päähänsä ja muihin kemikaalivarastossa olleisiin kohdistuneen uhkailua.
 Poliisi on saanut kansalaisilta vihjeitä, erityisesti rikospäivänä ajoneuvoista, joilla oli tärkeä merkitys kiinniotoissa.
 Kokonaisuutena jutun esitutkinta vie Hakalan arvion mukaan vielä kuukausia. Tapaus päätyy syyteharkintaan todennäköisesti vasta toukokuun lopulla.
 Lue myös:
 Lisää vangitsemisia liittyen Espoon maanantaiseen poliisioperaatioon – vangittuja kaikkiaan nyt viisi
 Poliisi: Espoon kontissa oli kymmeniä kiloja kokaiinia, epäiltyjen jäljet johtavat Balkanille – katso silminnäkijävideo kiinniotosta
 Poliisi: Espoossa eilen varastoon tunkeutuneet etsivät huumeita – selvitystyö jatkuu
 Poliisi otti useita kiinni satamassa, tapaus liittyy Espoon operaatioon – HS:n mukaan kemikaalivarastolla kohteena sinetöity kontti
 Espoossa kemikaalivarastoon tunkeutumisen yhteydessä yksi loukkaantunut lievästi – Poliisi tutkii asiaa törkeänä rikoksena ja epäilee siihen liittyvän viisi ihmistä

Poliisi tiettävästi Suomen suurimmasta kokaiinitakavarikosta Espoon Karamalmilla: Päätekijät lienevät vielä vapaalla jalalla ulkomailla


Summary: Säikähtäessään linnut saattavat törmätä rautatieliikenteen voimajohtoihin, jotka sijaitsevat Töölölahden ja Eläintarhanlahden välissä.

Uudenvuoden  ilotulitus Helsingin keskustassa sijaitsevan Töölönlahden läheisyydessä  ei ihastuta kaikkia.
 Helsingin lintutieteellisen yhdistyksen Tringan puheenjohtaja  Jukka Hintikka  haluaisi kieltää tyystin ilotulitukset Töölönlahden läheisyydessä.
 – Ilotulitteiden räiskintä häiritsee talvehtivia lintuja.
 Hintikan mielestä ilotulitteiden käyttö pitäisi kieltää ylipäätään lintuvesistöjen läheisyydessä. Töölönlahdella ilotulitteet ja linnut sopivat hänen mukaansa poikkeuksellisen huonosti yhteen.
 Näin siksi, koska Helsingin keskustassa sijaitsevien kahden vesistön Töölönlahden ja Eläintarhanlahden välissä sijaitsevat rautatieliikenteen voimajohdot.
 – Pelästyessään lentoon nousseet linnut törmäävät helposti voimajohtoihin ja jälki on surullista, Hintikka sanoo.
 Hintikka hämmästelee sitä, että kaupunki on antanut luvan rakettien ja paukkujen räiskimiseen niin ihmisille kuin eläimillekin tärkeän luontokeitaan läheisyydessä.
 – Vaikka Kansalaistorista on muodostunut bilekeidas niin tärkeitä vesistöjä ja niiden läheisyydessä olevien alueiden luontoarvoja olisi arvostettava ja suojeltava tarkasti.
 Helsingin kaupungin yksikönpäällikön  Antti Mäkisen  mukaan kaupunki pyrkii aina lupia antaessaan huomioimaan eri näkökohdat. Hänen mukaansa Töölönlahden ja sen lähialueiden luontoarvoja kunnioitetaan.
 – Tapauskohtaisesti aina arvioidaan, voidaanko lupa myöntää, Mäkinen sanoo.
 Helsingin lintutieteellisen yhdistyksen Tringan puheenjohtajan Jukka Hintikan mukaan Töölönlahdella talvehtii muun muassa sinisorsia, kyhmyjoutsenia ja Kanadanhanhia.
 – Kovina pakkastalvina Töölönlahdella talvehtii lähes tuhat sinisorsayksilöä ja lukuisa joukko muita lintuja, Hintikka summaa.
 Hintikka sanoo, että nyt kun on lauhempaa, on talvehtivia lintujakin lahdella vähemmän.

Lintutieteellinen yhdistys: Ilotulitukset Helsingin Töölönlahdella kiellettävä – räiskettä säikkyvät linnut säntäilevät voimalinjoihin


Summary: Presidentit vaihtoivat puhelun aikana perinteiset uudenvuodentervehdykset.

Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  ja Venäjän presidentti  Vladimir Putin  ovat keskustelleet puhelimitse maanantaina, kertoo tasavallan presidentin kanslia  tiedotteessaan.
 Kanslian mukaan presidentit vaihtoivat perinteiset uudenvuodentervehdykset ja keskustelivat maiden välisistä suhteista. Lisäksi puheissa olivat kansainväliset kysymykset ja erityisesti Syyrian, Libyan ja Ukrainan tilanne.
 Venäläinen uutistoimisto Tass kertoo, että Putin on kertonut Niinistölle niistä keinoista, joilla Venäjä pyrkii ratkomaan Ukrainan kriisiä. Tassin mukaan Niinistö on pitänyt  sunnuntaista vankienvaihtoa tervetulleena eleenä.
 Ukraina ja Venäjän tukemat Itä-Ukrainan separatistit tekivät sunnuntaina vankienvaihdon, jonka tarkoituksena on palauttaa kaikki jäljellä olevat vangit vapaaksi.
 Tassin mukaan presidentit ovat tyytyväisiä Suomen ja Venäjän väleihin, joihin Kremlin mukaan liittyy muun muassa "säännöllinen poliittinen dialogi" ja "molempia hyödyttävä yhteistyö kaupan alalla". Tassin mukaan puhelu soitettiin Niinistön aloitteesta.
 Reutersin mukaan Putin on soittanut tänään myös Yhdysvaltain presidentti  Donald Trumpille  ja kiittänyt  häntä tiedoista,  joiden myötä Venäjä kertoo estäneensä Pietariin suunnitellun terrori-iskun.

Niinistö ja Putin puhuivat puhelimessa – Niinistö kiitteli vankienvaihtoa Itä-Ukrainassa


Summary: Arkea maailmalta: Edullisia simpukoita nautitaan hitaasti seuraruokana, kirjoittaa EU-kirjeenvaihtaja Susanna Turunen.

BRYSSEL  On se aika vuodesta, kun vatsat ovat täynnä, jatkuvasti.
 Silti vesi herahtaa kielelle, kun ajattelenkin simpukoita, sellaisia pieniä kovakuorisia kavereita, jotka elävät meressä.
 Ihana meriveden maku siirtyy suuhun, kun napsaisee ensimmäisen pullean kaverin poskeen. Istun Brysselin keskustassa Chez Leonissa, kaupungin ainoassa ravintolassa, jonka voi aidosti sanoa olevan simpukkaravintola.
 Joulu ja uusivuosi ovat simpukka-aikaa. Täällä jokainen on kuullut, että simpukoita syödään r-kuukausina. Sääntö ei tietenkään toimi suomen kielellä, mutta ranskaksi aikahaarukka on syyskuusta huhtikuuhun.
 Ylen kirjeenvaihtajien ja avustajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa Viro:  Virossa joulupöydät notkuvat verimakkaraa ja porsaanpaistia, mutta Tallinnaan aukeaa yhä uusia vegaaniravintoloita – mistä etelänaapurin kasvisruokabuumi johtuu? Kiina:  Kotini palohälyttimessä on mikrofoni tai sitten ei, mutta Kiinassa on usein parempi käyttää vähän salakieltä Yhdysvallat:  Rohkeita kanoottiretkiä, velantappo-ohjelmia, upporikkaita ja rutiköyhiä pappeja – Kirkko tarjoaa yhdysvaltalaiselle elämän sisällön ja turvaverkon Espanja:  Ei tippa ratin takana tapa, uskoo edelleen moni espanjalainen ja hyppää humalassa rattiin Saksa:  Taistelu Berliinistä – kotikadulla lentävät kivet ja päiväkoti on pakkomuuton edessä Venäjä:  Venäjällä junat eivät myöhästele ja palvelu pelaa – kiskot vievät suoraan vaikka Nizzaan, mutta ilmastosyillä matkustusta ei perustele kukaan
 Loppuvuosi on ehdottomasti parasta aikaa. Silloin simpukat ovat kauden huipulla. Ne ovat isoja ja meheviä. Niitä on runsaasti tarjolla ja ne ovat tuoreita suoraan Pohjanmerestä Zeelannista.
 Katselen Chez Leonin seinille , joista avautuu yhden perheen pitkä tarina. Vieressäni istuu  Kevin Vanlancker , kolmekymppinen kaveri villapaita päällä. Hän on Chez Leonin toimitusjohtaja kuudennessa sukupolvessa.
 Kaikki alkoi vuonna 1893, kun  Leon Vanlancker  avasi pienen viiden pöydän ravintolan Grand Placen kulmilla. Simpukat eivät olleet listalla, mutta kuuluisat belgialaiset fritit eli ranskanperunat kylläkin.
 Vuodet kuluivat ja yritys laajeni, mutta todellinen nousu alkoi Brysselin maailmannäyttelystä vuonna 1958. Silloinkaan simpukat eivät vielä olleet ravintolan listalla. Kevinin isä  Rudy  yhdisti simpukat ja fritit ateriaksi vasta nelisenkymmentä vuotta sitten. Ja siitä tuli hittiateria.
 Tänä päivänä ravintola kuluttaa 30 000 kiloa simpukoita kuukaudessa. Julkinen salaisuus on se, että simpukat eivät ole belgialaisia vaan hollantilaisia. Ne tulevat Zeelannista.
 Kevin Vanlancker on Chez Leonin toimitusjohtaja kuudennessa sukupolvessa. Juha Roininen / EUP-IMAGES / Yle
 Belgian rantaviiva on liian lyhyt  tuottaakseen tarpeeksi simpukoita ravintoloille ja Zeelannin simpukat kuulemma maistuvat paremmilta. Mene ja tiedä.
 Kevin Vanlancker on selvästi uuden polven simpukkamies. Kädet käyvät, kun Kevin selittää iloisesti, kuinka hän on uudistanut keittiön, ruokalistan ja vienyt ravintolan langattomaan nettiaikaan.
 Mutta yksi asia on ja pysyy, simpukat. Niitä saa nykyään kuudellatoista eri liemellä.
 Eräs kollegani usein vinoilee, että siellä sitä Brysselissä vaan istutaan simpukkapatojen äärellä. Harvoin, sillä simpukat ovat todellisuudessa kausiruoka, ihan kuten madekeitto, parsat tai riista.
 Simpukka-ateriasta ei koskaan joudu  maksamaan itseään kipeäksi. Niitä ei pidä sotke ostereihin. Kilo simpukoita fritteineen hyvässä ravintolassa keventää kukkaroa noin 22 eurolla.
 Se on ihan normaalihinta ravintola-annoksesta, jonka hinnasta leijonanosa koostuu työvoimakustanuksista.
 Periaatteessa simpukoita voi kerätä merestä ilmaiseksi. Niin on alun perin tehtykin. Ehkä tunnetuin liemi kuuluukin annokseen  les moules à la marinière .
 Kokit valmistavat simpukoita Chez Leon -ravintolan keittiössä. Juha Roininen / EUP-IMAGES / Yle
 Lähikaupasta simpukat saa kahdelle hengelle vitosella. Siis kaksi kiloa terveysruokaa, sillä simpukat sisältävät runsaasti proteiinia, vitamiineja ja mineraaleja.
 Sitten jokainen keittää aterian mielensä mukaan. Hinta ei koskaan päätä huimaan, sillä keitinliemi koostuu yksinkertaisuudessaan vedestä, suolasta, sipulista ja selleristä. Keittiövälineeksi riittää kattila ja tarjoiluastiaksi keittokulho.
 Hinta ei vieläkään puistata , kun simpukoista tehdään täysateria, eli mukaan tulevat fritit. Peruna, jos mikä, on aina ollut köyhän ruokaa, eikä rasvakeittäminen nosta hintaa montaa senttiä.
 Itse hankin kaikki tarvittavat keitto- ja tarjoiluvälineet simpukka-aterian valmistamiseen toistakymmentä vuotta sitten. Kannellinen tarjoilukattila maksoi aikoinaan 5 euroa eli kuuden setti kolmekymppiä. Iso keitinkattila löytyy jokaisen keittiöstä ja siinä tarvittava on. Aterimena nimittäin käytetään ensimmäisen syödyn simpukan kuorta.
 Hintavin hankinta on frittikeitin. Perunoiden oikeanlainen keittäminen on aterian työläin vaihe. Majoneesin hintakaan ei päätä huimaa ja näppärä tekee majoneesin itse.
 Simpukoiden koko juttu on maun lisäksi seurassa. Aterian luonteesta johtuen syöminen käy hitaasti, joten se on erinomaista seuraruokaa. Syödessä ehtii jutella vaikka siitä, mikä on se oikea liemi simpukoille.
 Suuremmat seurueet maksavat lähes ilmaisesta ruoasta ravintolahinnan tyytyväisenä, sillä harvalla on kymmentä simpukkakattilaa tai vehkeet friteerata kilotolkulla perunoita.

Pulleat simpukat frittien kera ovat vuodenvaihteen herkkua Belgiassa – brysseliläinen ravintola tarjoaa 16 liemivaihtoehtoa


Summary: Uudellamaalla luonnonlunta on satanut alkutalvesta niukasti ja sekin vähä on sulanut aina pois, mutta hiihtämistä synkkä talvisää ei ole estänyt.

Taivas on harmaa ja maa musta. Tihkusade kastelee kasvot.
 Mikä ihana hiihtosää!
 Vaikka Lapissa on mitattu  ennätyslumia  jo marraskuussa, etelässä talvisista maisemista on saanut vain unelmoida.
 Ei kuitenkaan hätää: näyttipä ulkoa miltä tahansa, hiihtämään pääsee nyt jo Helsingissäkin.
 Kiitos viikonlopun pakkasten, Paloheinän perinteinen ladunpätkä valmistui hiihtokuntoon sunnuntaina.
 Tykkilumesta tehdylla ladulla on mittaa 500 metriä ja sitä voi hiihtää edestakaisin niin perinteisellä kuin vapaan tyylillä.
 Ankeuden huippu vai kaikki kelpaa, kunhan vain pääsee ladulle? Katso yllä olevalta videolta, miltä näyttää tuore latutilanne Helsingissä.
 Paloheinä ei ole edes pääkaupunkiseudun ainoa paikka, jossa hiihtokuumettaan pääsee helpottamaan. Esimerkiksi Espoon Oittaassa ja Vantaan Hakunilassa on ollut ladut avoinna jo ennen joulua.
 Ja jos Helsingistä pohjoisempaan haluaa lähteä hiihtämään, niin riittää, kun suuntaa Tuusulaan, Hyvinkäälle tai Vihtiin.
 Mutta miltä näyttää latujen tulevaisuus harmaassa etelässä?
 – Tykkilumi kestää ihan hyvin plusasteitakin, mutta pahinta on, jos sataa vettä ja tuulee, arvioi laduista vastaava, tiimiesimies  Mircos Kienanen  Helsingin kaupungilta.
 –Ja nyt kun on luvattu kuudesta seitsemään astetta, niin se on myös jo paha.
 Eli nähtäväksi jää, kuinka pitkään Helsingissä toistaiseksi hiihdetään.

Vettä tihuttaa ja maa on sysimusta, mutta hiihtohulluus saa lykkimään vaikka vain 500 metrin lenkkiä – tältä näyttää Helsingin juuri avatulla ladunpätkällä


Summary: Poliisivartiointia on lisätty New Yorkin juutalaiskortteleissa. Poliitikot syyttelevät toisiaan.

Rocklandin piirikunta, New Yorkin osavaltio

Yhdysvalloissa juutalaisvastaiset hyökkäykset ovat lisääntyneet selvästi viime viikkojen aikana. Juutalaisyhteisön  Forward.com-uutissivuston  mukaan pelkästään New Yorkissa tapahtui viime viikolla ainakin seitsemän hyökkäystä juutalaisia vastaan.
 Useimmissa tapauksissa kadulla kävellyttä henkilöä oli lyöty ja hänelle oli huudettu juutalaisvihamielisiä uhkauksia. Useimmissa tapauksissa hyökkäyksen kohde oli ortodoksijuutalainen, eli hänet oli helppo tunnistaa vaatteiden perusteella.
 Väkivallan kohteeksi joutui esimerkiksi 34-vuotias nainen, joka oli kävelemässä kadulla kolmevuotiaan lapsensa kanssa.
 Viime viikon sunnuntaina veitsimies tunkeutui yksityisasuntoon New Yorkin lähellä sijaitsevassa pikkukaupungissa, jossa vietettiin hanukka-juhlaa. Viisi ihmistä sai vammoja.
 Poliisi on saanut kiinni osan iskujen epäillyistä tekijöistä. Tapauksia tutkii New Yorkin poliisin viharikosryhmä, kertoo  Washington Post -lehti .
 Lehden mukaan antisemitismin nousu on ollut nähtävissä jo vuosia. Viime vuonna Yhdysvalloissa tehtiin maan historian suurin juutalaisvastainen isku, kun ampuja hyökkäsi synagogaan Pittsburghissa. 11 ihmistä sai surmansa ja kuusi vammoja.
 Viime vuonna Yhdysvalloissa tilastoitiin kaikkiaan 1 879 juutalaisvastaista väkivallantekoa, kertoo viharikoksia tutkiva  Anti-Defamation League .
 Outo kultti vihaa "petturi-juutalaisia"
 Yhdysvalloissa on saanut paljon huomiota 10. joulukuuta Jersey Cityssä kosher-kauppaan tehty isku. Sen tekivät raskaasti aseistautuneet 47-vuotias mies ja 50-vuotias nainen. He surmasivat kolme ihmistä ennen kuin saivat itse surmansa poliisin luodeista.
 Tapausta tutkitaan terroritekona. Tutkijoiden mukaan on viitteitä siitä, että heillä oli yhteyksiä viharyhmäksi luokiteltuun  Black Hebrew Israelites  -ryhmittymään. Väljästi organisoitunut järjestö on ollut olemassa jo yli sadan vuoden ajan ja siihen kuuluu 144 paikallisjärjestöä, kertoo viharyhmiä tarkkaileva  Southern Poverty Law Center  -järjestö.
 Black Hebrew Israelites -ryhmän jäseniä mielenosoituksessa Washingtonissa 13. marraskuuta 2018. Getty Images / AFP
 Järjestön jäsenet uskovat, että Raamatun Vanhassa testametissa mainitut Israelin 12 heimoa koostuvat vain afrikkalaisamerikkalaisista ja Amerikan alkuperäisväestöstä, jotka ovat todellinen "Jumalan valittu kansa".
 Oppiin kuuluu, että valkoiset ovat "Saatanan palvelijoita" ja juutalaiset "valehtelijoita", jotka yrittävät tekeytyä valituksi kansaksi. Maailmanlopun jälkeen valkoisista tulee mustien ikuisia palvelijoita paratiisissa, ryhmittymän jäsenet uskovat.
 Vain pieni osa Black Hebrew Israelites -ryhmittymän jäsenistä hyväksyy väkivallan. Suurimmalle osalle uskonto merkitsee aktiivista lähetystyötä, esimerkiksi äänekästä saarnaamista kadunkulmissa.
 New Jerseyn ammuskelun motiiviksi epäillään juutalaisvastaisuutta – Hyökkääjillä yhteyksiä erikoiseen uskonnolliseen ryhmään
 Viranomaiset tutkivat nyt, onko ryhmittymä aktivoitumassa laajempaankin väkivaltaan juutalaisia tai virkavaltaa vastaan.
 Juutalaisyhteisön johto ja poliitikot vaativat toimintaa
 Isku hanukka-juhlaan tehtiin Rocklandin piirikunnassa, New Yorkin kaupungin pohjoispuolella. Sen 300 000 asukkaasta noin kolmasosa on juutalaisia ja suuri osa ortodoksijuutalaisia.
 Piirikunnan edustaja  Aron Wieder  kertoi  Washington Post -lehden  haastattelussa, että pelko on ottanut kaupungin valtaansa.
 – Jos kävelet kadulla Rocklandin piirikunnan ortodoksialueella, voit tuntea sen. Lapset pelkäävät. Vanhemmat ovat hermostuneita lähettäessään lapsia kouluun.
 New Yorkin pormestari  Bill de Blasio  on ilmoittanut, että poliisin läsnäoloa vahvistetaan juutalaisyhdyskuntien uskonnollisten kohteiden tuntumassa.
 Monsayn kaupungissa, Rocklandin piirikunnassa vieraillut New Yorkin kuvernööri  Andrew Cuomo  totesi, että hanukka-juhlan puukotus oli "noin kolmastoista juutalaisvastainen välikohtaus New Yorkin osavaltiossa muutaman viikon sisällä".
 – Elämme maassamme suvaitsemattomuuden aikaa. Viha ja katkeruus leviävät, Cuomo sanoi puheessaan.
 New Yorkin pormestari ryhtyy kitkemään antisemitismiä vastauksena pahenevaan kriisiin
 Rocklandin juutalaisyhteisön edustaja  Steve Gold  oli murheen murtama.
 – Vanhempani selvisivät holokaustista [natsi-Saksan toisessa maailmansodassa tekemästä juutalaisten joukkosurmasta]. Isäni vaati minua lupaamaan, että teen kaikkeni, ettei se toistuisi enää koskaan. Tänään totean, että olen pettänyt isäni. Yhdysvallat on pettänyt vanhempani ja kaikki holokaustista eloonjääneet. Tämä ei saa jatkua.
 Mitä puolueet ovat tehneet?
 Yhdysvaltain pääpuolueet syyttelevät toisiaan antisemitismin leviämisestä. Demokraattien mielestä presidentti  Donald Trump  on tukenut valkoista ylivaltaa edustavia piirejä ja siten yllyttänyt juutalaisvihaa.
 Myös demokraattipoliitikot saavat moitteita. Antisemitismiä vastustavan yhdistyksen perustanut entinen New Yorkin osavaltion demokraattipoliitikko  Dov Hikind   syytti omaa puoluettaan  toimettomuudesta. Hänen mukaansa Bill de Blasio ei ole tehnyt mitään estääkseen iskut. Samalla hän syytti demokraattisia kongressiedustajia, jotka Israelia kritisoidessaan saavat aikaan kaunaa juutalaisia kohtaan.
 Presidentti Trump, jonka oma vävy on juutalainen, on lähettänyt tviitin, jossa hän vaati kaikkia vastustamaan ja kitkemään "juutalaisvihan inhottavan vitsauksen".
 30.12.2019 Juttua korjattu klo 23:20: Andrew Cuomo on New Yorkin kuvernööri, ei pormestari, niin kuin jutussa aluksi luki.

Yhdysvalloissa antisemitistisen väkivallan aalto, juutalaisyhteisö kauhuissaan – Mukana viharyhmä, jonka mielestä mustat ovat "Jumalan valittu kansa"


Summary: Turkki on ryhtynyt palauttamaan vangitsemiaan Isisin jäseniä näiden kotimaihin.

Eri puolilla Turkkia on tehty ratsioita terroristijärjestö Isisin epäiltyjä jäseniä vastaan. Viranomaiset ovat pidättäneet maanantain aikana toistasataa Isisin jäseneksi epäiltyä ihmistä.
 Tiedot pidätettyjen määrästä vaihtelevat lähteestä riippuen. Turkkilaisen uutistoimiston  Anadolun mukaan  pidätettyjä on 169.
 Pidätyksiä on tehty muun muassa pääkaupungissa Ankarassa ja Istanbulissa. Kiinniotettujen joukossa on ainakin irakilaisia ja syyrialaisia.
 Turkki kiristi otteitaan Isisin jäseniksi epäiltyjä vastaan sen jälkeen, kun maassa tehtiin terrori-iskuja. Esimerkiksi  uudenvuodenaattona 2017 tehdyssä terrori-iskussa  Istanbulissa kuoli 39 ihmistä. Isis sanoi tehneensä kyseisen iskun.
 Turkki ryhtyi tänä syksynä palauttamaan vangitsemiaan ulkomaalaisia Isisin jäseniä näiden kotimaihin.
 Lisää aiheesta:
 Turkki sanoo aloittaneensa Isis-taistelijoiden palautukset
 Turkin sisäministeriön edustaja Ylelle: Palautettavien joukossa ei ole suomalaisia Isis-vankeja

Turkissa suurratsia Isisin jäseniksi epäiltyjä vastaan – toistasataa ihmistä pidätetty eri puolilla maata


Summary: Animaatioelokuva Frozen 2 on mielletty liian jännittäväksi kaikkein nuorimmille katsojille.  Elokuvateattereissa on vaikea arvioida, onko lapsi alle vai yli neljän vuoden ikäinen.

Elokuvateatterit & elokuvien esittäminen

Toni Markkula  toi 6-vuotiaan tyttärensä  Ava Rissasen  Kotkassa sijaitsevaan elokuvateatteriin katsomaan uutukaista Frozen 2- animaatioelokuvaa.
 Elokuvan ikäraja on seitsemän vuotta, mutta kolmen vuoden ikärajajousto mahdollistaa sen, että jo neljän vuoden ikäiset pääsevät katsomaan elokuvaa täysi-ikäisen seurassa.
 Markkula ei epäile lainkaan, etteikö Frozen 2 olisi hänen tyttärelleen sopiva elokuva.
 – Ava on jo nähnyt edellisen Frozen-elokuvan ja piti siitä. Tyttöä ei yhtään pelottanut eikä isääkään, Markkula kertoi.
 Ava Rissasen mielestä edellisessä Frozen-elokuvassa parasta olivat sen hahmot.
 – Ne ovat hauskoja eivätkä pelottavia. Kiva nähdä ne samat hahmot uudestaan, Rissanen totesi ennen elokuvan alkua.
 6-vuotias Ava Rissanen odotti isänsä Toni Markkulan kanssa malttamattomana Fozen 2-elokuvan alkamista.  Ville Vanhala / Yle
 Lapsi pakeni salista aulaan
 Joulunpyhiksi elokuvateattereihin saatu Frozen 2 on osoittautunut elokuvan ensimmäisen osan tavoin todelliseksi yleisömagneetiksi. Frozen 2 sai neljän päivän aikana peräti yli 216 000 latsojaa.
 Frozen 2 on kuitenkin kirvoittanut keskustelupalstoilla ja facebook-ryhmissä keskustelua siitä, onko elokuva liian pelottava. Esimerkiksi Tyttöjen äidit -ryhmässä on pohdittu rajuinkin sanakääntein, sopiiko elokuva 3-vuotiaalle.
 Kotkalaisen elokuvateatteriyrittäjän  Tero Lindqvistin  tietoon ei ole tullut yhtään valitusta siitä, että elokuva olisi kaikkein pienimmille katsojille liian jännittävä.
 – Eräs, noin neljän vuoden ikäinen katsoja tuli kuitenkin salista ennen elokuvan loppua aulaan odottamaan vielä saliin jääneitä perheenjäseniään. Hänelle elokuva lienee ollut hieman liian jännittävä, Lindqvist kertoi.
 Suomen elokuvateattereita ja elokuvien maahantuojia edustavan Suomen Filmikamarin toimitusjohtaja  Tero Koistinen  kertoi, että Frozen 2 -elokuvan ikärajasta ei ole tehty koko Suomessa yhtään valitusta.
 – Asiakaspalautteen perusteella valvoja käy tarvittaessa katsomassa elokuvan ja sen ikäraja otetaan uudestaan harkintaan, myös Kansallisen audiovisuaalisen instituutin valtuutettuna valvojana toimiva Koistinen totesi.
 Suomessa muutetaan toisinaan elokuvien ikärajoja asikaspalautteen perusteella. Yksi viimeisimmistä on vuonna 2018 valmistuneen suomalaisen kotimaisen komedian Varasto 2- elokuvan ikärajan nosto K 7:stä K12:sta.
 – Nostamisen lisäksi ikärajoja myös lasketaan, ehkä jopa useammin kuin nostetaan.
 Kotkalaiset Josefiina Pyykkinen, Henna Mayer ja Venla-Emilia Pyykkinen valmistautuivat katsomaan kotkalaisessa elokuvateatterissa Frozen 2- elokuvaa.  Ville Vanhala / Yle
 Pikkuisilta ei kysytä papereita
 Suomessa esitettävien elokuvien K7-, K12- ja K16 -ikärajoista voidaan joustaa kolme vuotta, jos alaikäinen lapsi saapuu elokuviin yli 18-vuotiaan aikuisen seurassa. Korkeimmasta 18 vuoden ikärajasta ei joustoa ole.
 Kun alle 7-vuotiailta kielletyissä elokuvissa on kolmen vuoden ikärajajousto, Koistisen mukaan on todennäköistä, että lasten kanssa elokuviin saapuvat heidän vanhempansa tai muut lapselle läheiset aikuiset.
 – Tarvittaessa elokuviin on mahdollista perehtyä etukäteen esimerkiksi  media-avain.fi-palvelun  kautta. Myös elokuvan sisältösymbolit avaavat elokuvien sisältöä, Koistinen kertoi.
 Elokuvateattereiden on varmistettava, että katsojan ikä riittää elokuvan katsomiseen. Ikä voidaan tarkistaa joko lippukassalla lippua ostettaessa tai vielä salin ovella ennen elokuvan alkamista.
 – On hyvin haasteellista päätellä, onko lapsi alle vai yli neljävuotias, sanoo yrittäjä Tero Lindqvist Kotkasta.
 Kotkalaisen elokuvateatteriyrittäjä Tero Lindqvistin mukaan lippukassalla on vaikea päätellä onko lapsi yli vai alle 4-vuotias.  Ville Vanhala / Yle
 Suomen Filmikamarin mukaan pieniltä lapsilta ei voida vaatia henkilöllisyystodistusta.
 – On ensisijaisesti vanhempien ja elokuviin lapsia tuovien aikuisten vastuulla, mitä elokuvaa lapset tuodaan katsomaan, Koistinen puolestaan toteaa, toteaa Tero Koistinen.
 Koistinen sanoo, että ikärajajoustoja on myös hyödynnetty "väärällä ja arveluttavalla tavalla."
 – Tiedossa on muutamia tapauksia, jolloin vanhempi on tuonut lapsensa elokuviin, mutta lähtenyt itse pois ja hakenut lapsen elokuvan loputtua.
 Kuopus jäi kotiin
 Frozen 2-elokuvaa 6-vuotiaan tyttärensä  Milla Venäläisen  kanssa katsomaan saapunut  Marika Venäläinen  oli perehtynyt eri verkkosivuja ja elokuva-arvosteluja lukemalla edeltäkäsin elokuvan sisältöön.
 – Minulla ei ole mitään syytä epäillä, että elokuva olisi Millalle liian raskas.
 Kotkalainen  Henna Mayer  toi elokuviin 9- ja 10-vuotiaat tyttärensä  Venla-Emilia  ja  Josefiina Pyykkisen , mutta perheen 4 vuoden ikäinen kuopus  Minka Husu  oli jätetty päivähoitoon.
 – Myös Minka olisi otettu mukaan jos hänellä ei olisi ollut hoitopäivä, Mayer sanoi.
 Mayer sanoi, että vanhempien tytärtensä kanssa elokuvaa katsoessaan hän voi arvioida, onko Frozen 2 sopiva myös nuorimmaiselle.
 – Ainakin ensimmäinen Frozen oli Minkan mielestä hyvä elokuva. Varmasti on tämä toinenkin.
 Voit keskustella aiheesta kello 22 saakka.

Arveluttava ilmiö elokuvateattereissa – äidit ja isät tuoneet "alaikäisiä" lapsia elokuviin ja jättäneet heidät sinne yksin


Summary: Torstaina ja perjantaina mittari näyttää nollaa Etelä-Lappia myöten.

Rakettien ampujat saavat varautua tuulen häiriköintiin, vaikka uudenvuodenaattona taivas on selkeä suuressa osassa maata. Tiistai on tuulinen aina etelästä pohjoiseen.
 Samalla kylmenee. Aatto on lähipäivistä kylmin, etenkin yöllä vuoden vaihtuessa.
 Vielä aaton aamuna voi idässä tulla sateiden rippeitä. Niiden mentyä on hyvin selkeää. Selkeää on myös lännessä ja jopa aurinko voi näyttäytyä.
 Etelärannikolla ollaan uudenvuodenaattona nollan tuntumassa, Pohjois-Lapissa pakkasta on 5–15 astetta. Myös idässä on pakkasta.
 Pakkasen purevuus tuntuu tuulisuuden vuoksi Koillismaalla noin 20:lta pakkasasteelta, idässä ja pohjoisessa 15:ltä. Etelässä ja lännessä purevuus tuntuu viiden ja kymmenen pakkasasteen välimaastossa.
 Kuvassa näkyy sää aaton vaihtuessa uudenvuodenpäiväksi. Kerttu Kotakorpi / Yle Sää
 Vuoden vaihduttua lämpenee ja sataa
 Heti uudenvuodenpäivänä eli keskiviikkona sää lauhtuu. Samalla voimakas saderintama pyyhkäisee Suomen yli länsirannikolta itään päivän aikana. Sateita saadaan sekä lumena, räntänä että vetenä.
 Ilmatieteen laitos  antaa kelivaroituksia näillä näkymin  uudenvuodenpäivälle Etelä- ja Itä-Lappiin, Kainuuseen, Pohjois-Savoon, Pohjois-Karjalaan ja Pohjois-Pohjanmaalle.
 Alkavan vuoden ensimmäisinä päivinä kivutaan plussan puolelle Etelä-Lappia myöten. Länsivirtaus voimistuu, jonka vuoksi torstaina ja perjantaina etelässä ja lännessä on noin 5 astetta lämmintä, Etelä-Lapissa kiikutaan nollassa.
 Perjantai on tämänhetkisissä ennusteissa viikon lämpimin päivä, kunnes heti viikonloppuna kylmenee jälleen.
 Vielä tänään maanantaina vettä tai lunta voi tulla pari senttiä.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .
 Katsaus tiistailta torstaille eli päiville 31.12–2.1. Heti uudenvuodenpäivänä, keskiviikkona, sää alkaa lauhtua kohti perjantaita, josta on tulossa viikon lämpimin päivä. Kerttu Kotakorpi / Yle
 Lue myös:
 Pohjoisen teillä nyt huonot ajokelit – osa pikkuteistä liukkaita sään lämpenemisen takia
 Vettä tihuttaa ja maa on sysimusta, mutta hiihtohulluus saa lykkimään vaikka vain 500 metrin lenkkiä – tältä näyttää Helsingin juuri avatulla ladunpätkällä

Uudenvuodenaatto on lähipäivistä kylmin, mutta taivas on selkeä – vuoden vaihduttua satelee ja lämpenee


Summary: Kysyimme eurooppaministeriltä ja tutkijoilta, missä Suomi onnistui ja mikä jäi kesken.

Suomen kiertävä puheenjohtajuus EU:ssa päättyy vuoden vaihteessa.  Antti Rinteen  (sd.) ja  Sanna Marinin  (sd.) hallitukset paiskivat töitä torjuakseen ilmastonmuutosta ja löytääkseen jäsenmaille yhteisen näkemyksen oikeusvaltioperiaatteen noudattamisesta ja maahanmuutosta.
 Eurooppaministeri  Tytti Tuppurainen  (sd.) vertasi kauden päätöstilaisuudessa Suomen kautta kapellimestarin työhön.
 – Me johdimme sitä sinfoniaa, joka oli eurooppalaista yhteistä musiikkia. Koetimme luoda sen tavalla, joka luo harmoniaa, ei riitasointuja.
 Puheenjohtajakausi oli tutkijoiden mielestä osin lässähdys, osin onnistuminen.
 – Osa asioista on niin isoja, että niitä ei voi puolessa vuodessa saada maaliin, Tampereen yliopiston Jean Monnet -professori  Pami Aalto  arvioi.
 – Ehkä varsinaisista, kunnianhimoisista tavoitteista jäätiin vähän jälkeen, sanoo yliopistotutkija  Timo Miettinen  Helsingin yliopistosta.
 Huomiota veivät uuden parlamentin ja komission valinta sekä Brexit-prosessi, jotka jättivät sivuosaan esimerkiksi oikeusvaltion kehittämisen.
 Listasimme puheenjohtajakauden tärkeimpiä tavoitteita. Onnistumista arvioivat eurooppaministeri Tytti Tuppurainen sekä tutkijat Pami Aalto ja Timo Miettinen.
 1. Etenikö oikeusvaltioperiaate? Nihkeästi, mutta kuitenkin
 Suomi yritti edistää oikeusvaltioperiaatetta. Se halusi, että EU-maat noudattavat yhteisesti sovittuja arvojaan, jotka takaavat esimerkiksi ihmisten tasavertaisen kohtelun ja oikeudet.
 Puheenjohtajakaudella Suomi käytti paljon paukkuja saadakseen rahoituskehykseen eli tulevien vuosien budjettiraamiin maininnan, että budjettivarojen käyttäjien pitää noudattaa oikeusvaltioperiaatetta. Jonkunlainen lupaus jäsenmailta tulikin, mutta ratkaisu siirtyy myöhempään. Oikeusvaltioasetus, jota on valmisteltu jo vuosia, ei kuitenkaan edennyt.
 Suomi otti oikeusvaltioasiat puheeksi Unkarin kanssa ja joutui unkarilaisten masinoiman valeuutiskampanjan kohteeksi.
 Eurooppaministeri Tytti Tuppuraisen mielestä oikeusvaltioperiaate lujittui ja se oli Suomen paras onnistuminen.
 – Me kirjasimme kytkennän oikeusvaltioperiaatteen ja budjettivarojen välille.
 Asia jäi kuitenkin kesken. Jäsenmaat päättävät siitä lopullisesti myöhemmin, rahoituskehyksen yhteydessä.
 Tutkijoiden näkemykset oikeusvaltioasiassa jakautuvat.
 – EU-varojen sitominen oikeusvaltioperiaatteeseen saatiin nyt ensimmäisiä kertoja laajempaan tietoisuuteen. Se on nyt oikeasti pöydällä, sanoo Pami Aalto.
 Aallon mielestä Suomi onnistui viemään asiaa hiukan eteenpäin ja se on nyt kirkkaampana EU:n työlistalla kuin tähän asti. Selkeä plussa, Aalto sanoo.
 Jean Monnet -professori Pami Aalto,Tampereen yliopisto. Jani Saikko / Yle
 Yliopistotutkija Timo Miettisen mielestä oikeusvaltiokehitystä pidettiin paljon esillä ennen puheenjohtajakautta, mutta sitten se hieman lässähti.
 – Varsinaisesti ei ole onnistuttu sitomaan oikeusvaltiomekanismia EU-budjettiin. Oikeusvaltioperiaatteen sanktioiminen oli vahvasti esillä ennen puheenjohtajakautta mutta jäi toteutumatta.
 Suomi onnistui kuitenkin profiloitumaan läntisenä oikeusvaltion ja demokratian puolustajana. Se on onnistuminen imagon kannalta, Miettinen arvioi.
 2. Estettiinkö ilmastonmuutosta? Kyllä, mutta Puola luiskahti ulos
 Suomi otti tavoitteekseen saada EU-maat sopimaan Suomen kaudella, että unioni on hiilineutraali vuoteen 2050 mennessä.
 Joulukuun kokouksessa, kun asiasta oli periaatteessa sovittu, Puola kuitenkin ilmoitti jättäytyvänsä yhteisen ratkaisun ulkopuolelle. Puola on hiiliteollisuutensa takia yksi Euroopan suurimmista päästäjistä.
 Tuppuraisen tulkitsee, että tavoite on silti saavutettu.
 – Tässä onnistuimme. Jäsenmaat sopivat, että EU:n tulee olla hiilineutraali 2050 mennessä. Puola jätti varauman, missä aikataulussa ja tavalla he etenevät, Tuppurainen sanoo.
 Puolan etenemistahtia käsitellään uudestaan kesäkuussa.
 Tutkija Miettisen mielestä tavoite oli jo itsessään kompromissi, sillä moni olisi halunnut edetä nopeammin, osa taas hitaammin.
 Yliopistotutkija Timo Miettinen, Helsingin yliopiston Eurooppa-tutkimuksen keskus. Yle
 – Yleisellä tasolla on hyvä, että raamisopimus saatiin aikaiseksi, sillä asialla on kiire. Ehkä Puolassakin poliittiset tuulet kääntyvät jossain vaiheessa.
 Professori Aalto pitää tavoitetta osin saavutettuna.
 – Poliittinen tahtotila kirkastui, vaikka Puola lipesikin kuin saippupala. Yksi iso puolikas askel on otettu, kun alkaa olla hiljainen hyväksyntä tavoitteista.
 3. Budjettiraamit? Kompromissi, johon kaikki ovat tyytymättömiä eri syistä
 Suomi sai tehtyä Euroopan unionin neuvostolle esityksen budjettiraamista vuosille 2021–2027. Raami on kooltaan 1,07 prosenttia EU-jäsenmaiden yhteenlasketusta bruttokansantuotteesta. Se on pienempi kuin komissio ja parlamentti ehdottivat, mutta niukasti suurempi kuin budjettikurimaa Saksa toivoi.
 Budjettia arvosteltiin monesta suunnasta – yhden jäsenmaan mielestä puuttui innovaatiorahaa eli tulevaisuusrahaa, toisen mielestä koheesiorahaa, joka on tarkoitettu köyhempien alueiden kehittämiseen.
 Pami Aalto ajattelee, että budjetin tekeminen toisella tavalla kuin aiemmin on hidasta ja vaikeaa. Hänen mielestään Suomen esitys oli pieni liike uudistamisen suuntaan.
 Suomen pääministeri Antti Rinne (sd.) ja Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Donald Tusk EU-huippukokouksessa 18.10.2019. Riccardo Pareggiani / AOP
 – Siellä on järjettömän isoja intressiryhmiä ja aika äänekkäitä aluekehitykseen ja maatalouteen liittyviä ryhmiä, jotka hidastavat budjetin uudelleen kohdentamista, Aalto sanoo.
 – Tästä tuli enemmän tiukan budjettikurin maiden mukainen budjetti. Yleensä ottaen se on aika konservatiivinen. Suuremmat osiot kuten maatalous- ja aluepolitiikkaa säilyvät pitkälti ennallaan. Tulevaisuusinvestoinnit ovat aika pienessä roolissa, Timo Miettinen analysoi.
 Miettinen muistuttaa, että budjetin teko on aina eri intressien välillä navigointia ja kaikille sopivan kompromissin leipomista.
 4. Jäsenyysneuvottelut eivät ala Pohjois-Makedonian ja Albanian kanssa –pettymys hallitukselle
 Suomen kaudella oli tarkoitus aloittaa jäsenyysneuvottelut kahden uuden jäsenkandidaatin kanssa. Albanian ja Pohjois-Makedonian kanssa ei kuitenkaan päästä neuvottelupöytään, sillä jäsenmaat eivät sitä hyväksyneet. Albaniaa vastusti pari maata, Pohjois-Makedoniaa ei hyväksynyt Ranska.
 Työntekijät puhdistavat EU:n ja Pohjois-Makedonian lipuilla koristettua EU-toimiston ikkunaa Pohjois-Makedonian pääkaupungissa Skopjessa 26.2.2019. Nake Batev / EPA
 – Laajentamiskysymyksissä ei päästy niin pitkälle kuin olisimme toivoneet, eurooppaministeri Tuppurainen sanoo.
 Tutkijoiden mielestä tätä ei voi pitää varsinaisesti Suomen epäonnistumisena.
 – Tietyillä yksittäisillä mailla on vahvoja omia intressejä, esimerkiksi Kreikalla ja Ranskalla. En voi kuvitella, että toinen maa olisi onnistunut kompromissin hakemisessa paremmin kuin Suomi, Timo Miettinen sanoo.
 5. Mikä jäi unohduksiin? Sosiaalisesti kestävä talous
 Suomi otti kesällä laatimassaan puheenjohtajaohjelmassa tavoitteekseen myös edistää kestävää taloutta ja unionin sosiaalipolitiikkaa. Kovin näkyviä tuloksia ei tullut.
 Tytti Tuppuraisen mielestä pohjoismaisen hyvinvoinnin ja talouden yhteensovittaminen onnistui viedä EU-tasolle, se saatiin esiteltyä talous- ja opetusministereiden ensimmäisessä yhteisessä kokouksessa.
 Tutkijoista Aalto arvioi, että tilausta sosiaalipolitiikalle ei oikein ole.
 – EU:lla ei oikein ole paukkuja toimia tällä alueella, Pami Aalto sanoo.
 Yliopistotutkija Timo Miettinen on kuitenkin huomannut, että Suomen ajatus sai hiukan kaikupohjaa. Esimerkiksi talouden mittareita saatetaan tulevaisuudessa arvioida myös hyvinvoinnin kannalta, ja asia on myös aloittavan komission työlistassa.
 EU-puheenjohtajamaan Suomen sisäministeri Maria Ohisalo (vihr.) ja Saksan sisäministeri Horst Seehofer Maltan sisäministerikokouksen lehdistötilaisuudessa 23.9.2019. Domenic Aquilina / EPA
 6. Etenikö yhteinen maahanmuuttopolitiikka? Ei.
 Suomi otti tavoitteekseen edistää yhteistä turvapaikkapolitiikkaa. Asia ei ole juuri liikahtanut sitten vuoden 2015 maahanmuuttokriisin, jolloin EU-maat sopivat vapaaehtoisista kiintiösiirroista Kreikasta ja Italiasta. Pysyvää tapaa helpottaa paljon turvapaikanhakijoita vastaanottavien maiden tilannetta ei ole löytynyt. Eikä tämä edennyt myöskään Suomen kaudella.
 – Emme valitettavasti saaneet paljon aikaan. Se on yksi asia, johon olen pettynyt, Tuppurainen toteaa.
 Jos poliittista tahtoa ei ole, ja monet maat haluavat jarruttaa tai tulkita Schengenin sopimusta hyvin väljästi, siinä ei oikein pääse eteenpäin, Jean Monnet -professori Pami Aalto sanoo.
 – Tässäkin on vaikea kuvitella, että jokin maa olisi onnistunut paremmin kuin Suomi. Itä-Euroopan maat ovat aika konservatiivisia taakanjaon suhteen. Myös aiemmat yrittäjät ovat epäonnistuneet. Tämä on kysymys, joka jakaa EU-maita, yliopistotutkija Timo Miettinen sanoo.

Tässä ovat Suomen EU-puheenjohtajakauden plussat ja miinukset – Puola luisti ilmastotavoitteesta, Unkarin kanssa väännettiin oikeusvaltiosta


Summary: Ilotulitteet aiheuttavat vuosittain useita onnettomuuksia. Viisi vuotta sitten kotkalainen Jesse Ojala sai kokea, minkälaista vaaraa niistä todella voi olla.

Uusi vuosi on juuri vaihtunut, tunnelma on korkealla.
 Suuri kaveriporukka on kokoontunut Kotkaan ravintola Ukko-Pekkaan juhlimaan. Yksi joukon jäsenistä on  Jesse Ojala , joka on matkustanut pitoihin Joensuusta saakka.
 Kello on noin varttia yli kaksitoista, kun Ojala menee ystävänsä kanssa ravintolan ulkopuolelle tupakalle pitämään pientä hengähdystaukoa juhlista. Muutamankymmenen metrin päässä ammutaan raketteja, onhan uudenvuodenyö.
 Kuuluu jälleen yksi suhahdus. Samassa Jesse Ojala tuntee jalassaan iskun – aivan kuin joku olisi iskenyt häntä pesäpallomailalla pohkeeseen. Hän katsoo alas, eikä ole uskoa silmiään.
 Hänen jalkaansa oli lentänyt keppiraketti, joka on jäänyt hänen farkkuihinsa kiinni.
 Ojala yrittää pyristellä sitä irti. Sekunnit kuluvat, mutta mikään ei auta. Sitten onkin jo liian myöhäistä.
 – Siihen se sitten räjähti ja sen jälkeen ei enää erottanutkaan, mikä oli punttia ja mikä jalkaa. Riekaleita oli kaikkialla.
 Verta leviää useiden metrien laajuudelle. Joku juoksee hakemaan sisältä tuolia, toinen sidontatarpeita.
 Jesse Ojalan oma reaktio kaiken järkytyksen keskellä on suorastaan rauhallinen. Hän suunnittelee jatkavansa iltaa sen jälkeen, kun ambulanssi on käynyt tarkistamassa tilanteen.
 Hän on kuitenkin väärässä. Ambulanssi suuntaa suoraan Kymenlaakson keskussairaalaan Ojala kyydissään.
 Ravintola Ukko-Pekka, jonka edessä onnettomuus tapahtui, paloi vuonna 2018. Tiina Karppi / Yle
 Arpi herättää utelua
 Tapahtumista ravintola Ukko-Pekan ulkopuolella on nyt kulunut liki tasan viisi vuotta. Ulkoapäin katsottuna onnettomuuden vaikutuksia Jesse Ojalaan ei huomaa. Mutta kun Ojala nostaa lahkeensa punttia, paljastuu suuri, syvä arpi.
 Heti onnettomuuden jälkeen siinä oli kunnon monttu, joka on vuosien myötä tasoittunut. Ohuen ihokerroksen alla liikkuu näkyvästi lihas. Kesällä arpi herättää joskus huomiota.
 – Shortsikeleillä moni kysyy, mistä jälki pohkeessani johtuu. Mielelläni kerron, hän sanoo.
 Moni reagoi myötätuntoisesti. Osa alkaa kuitenkin pudistella päätään jo ennen kuin Ojala on päässyt tarinassaan pitkälle.
 – Jotkut ovat olettaneet, että se olin minä joka aiheutin tämän itselleni. He sanovat, että raketeilla ei pitäisi leikkiä.
 Aluksi kommentit ärsyttivät, mutta Ojala ymmärtää reaktion, sillä monesti raketeista aiheutuneet vammat ovat itseaiheutettuja. Utelijoille Jesse Ojala vastaa, että on täysin samaa mieltä – riskinotossa ei ole järkeä.
 – Minä vain satuin olemaan väärässä paikassa väärään aikaan.
 Moni raketin ampuja huomioi hyvin sen, ettei satuta itseään tai lapsiaan. Aina ei kuitenkaan muisteta ajatella sitä, että rakettia ampuessa saattaa aiheuttaa vamman jollekin toiselle – joka saattaa olla pitkänkin matkan päässä.
 Asenne ratkaisee ilotulitteiden käytössä
 Suomen Silmälääkäriyhdistyksen mukaan sairaalahoitoa vaativia silmävammoja syntyi viime vuodenvaihteessa 13. Muista vammoista ei pidetä kirjaa.
 – Niitäkin kuitenkin sattuu. Sormi- ja käsivammoja tulee etenkin, jos ilotulitteita ammutaan kädestä tai ne räjähtävät jo sytytettäessä, kertoo ylitarkastaja  Nina Heikkilä  Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukesilta.
 Hänen mukaansa onnettomuudet johtuvat usein siitä, etteivät käyttäjät ymmärrä ilotulitteiden riskejä tai ota niitä vakavasti.
 – Osalla kyse on varmasti myös asenteesta. Siihen pitäisi saada muutos, ja tätä yritämme ajaa viestinnässämme ilotulitteiden riskeistä ja turvallisesta käytöstä.
 Moni kauppa on tänä vuonna luopunut ilotulitteiden myynnistä, mikä on aiheuttanut keskustelua puolesta ja vastaan. Tiina Karppi / Yle
 Ilotulitteilla tehdään myös paljon ilkivaltaa, esimerkiksi ampumalla niitä päin rakennuksia tai ajoneuvoja. Pelastustoimen mukaan ilotulitteiden aiheuttamia tulipaloja syttyi vuosi sitten 60.
 Näin ammut raketit turvallisesti Käytä suojalaseja Tue ilotulite kunnolla ja noudata suojaetäisyyksiä Valitse turvallinen, aukea paikka Pidä huoli, että myös katsojat ovat riittävän kaukana Älä yritä sytyttää ilotulitetta uudestaan, jos se ei syty ensimmäisellä kerralla Älä myöskään heitä syttymätöntä tulitetta roskakoriin, jottei se ala kyteä (Lähde: Turvallisuus- ja kemikaalivirasto)
 – Erityisen riskin aiheuttaa se, jos ilotulitteita käytetään päihtyneenä tai niitä luovutetaan alaikäisille, Heikkilä sanoo.
 Ilotulitteita ei tule myöskään muunnella, yhdistellä tai tehdä itse.
 – Se on todella vaarallista.
 Vammoista toipuminen voi myös kestää hyvin pitkään. Niin kävi Jesse Ojalalle.
 Optimismi vaihtuu peloksi
 Ojalan pohje leikattiin heti aamutuimaan tammikuun ensimmäisenä päivänä vuonna 2015. Vaikka se harmitti, mieli pysyi optimistisena.
 – Oletin, että kyseessä olisi parin viikon toipuminen.
 Mies lähetettiin takaisin kotipaikkakunnalleen Joensuuhun, jossa häntä odottivat kontrollikäynnit ja käynnit haavahoitajalla.
 – Se oli ensimmäinen kerta, kun kunnolla katsoin haavaa. Minulta oli lähteä taju, se oli sen verran rujon näköinen. Sen jälkeen en sitä sitten katsellutkaan.
 Pian Ojalalle alkoi selvitä, että hänen toiveensa muutaman viikon paranemisajasta ei toteutuisi.
 Keppiraketit lentävät useiden kymmenien metrien korkeuteen. Tiina Karppi / Yle
 Henkistä kipua
 Onnettomuutta seuranneina viikkoina Jesse Ojalan haavan karu ulkonäkö peilasi tilanteen vakavuutta.
 – Sain sairaalabakteerin, ja jalka alkoi mennä kuolioon. Söin hurjia kuureja antibiootteja ja käytin suuria summia sidetarpeisiin, joita vakuutus ei aluksi ollut korvata.
 Haavaa ei kuitenkaan pahemmin särkenyt. Suurinta kipua Jesse Ojala tunsi henkisellä tasolla.
 – Pitkään aikaan en tiennyt mitä jalalle kävisi. Se veti mielen matalaksi. Amputaationkin mahdollisuutta väläytettiin, mikä järkytti. Olin päivät yksin kotona ja tunsin pelkoa, turhautumista ja ärtymystä.
 Hän kävi yhteensä neljässä leikkauksessa, ja toipumisaika venyi yhdeksään kuukauteen.
 Kun viimeiset ihonsiirrot oli saatu valmiiksi ja epätietoisuus hälveni osaavan lääkärin hoidossa, Jesse Ojala alkoi vihdoin nähdä valoa tunnelin päässä.
 Arpi Jesse Ojalan pohkeessa tulee näyttämään tältä hänen loppuelämänsä.  Tiina Karppi / Yle
 Onni onnettomuudessa
 Viisi vuotta tapahtumien jälkeen arpi pohkeessa on Jesse Ojalalle vain muisto tapahtumaketjusta, joka väritti lähes hänen koko vuotensa.
 Jalka toimii, mikä on hänelle tärkeintä.
 – Paljon huonomminkin olisi voinut käydä. Raketti olisi voinut kimmota kivestä ja osua vaikka suoraan vatsaan.
 Ennen onnettomuutta ilotulitteet kuuluivat Jesse Ojalan uudenvuoden viettoon vain harvoin, ja viime vuosina sitäkin vähemmän.
 – Täytyy myöntää, etten pitänyt ilotulitteita näin voimakkaina ennen kuin onnettomuus osui omalle kohdalleni. Parempi olisi, ettei kukaan muukaan joutuisi ymmärtämään sitä näin.
 Jälkeenpäin hänelle myös selvisi tilanne, joka oli johtanut onnettomuuteen.
 – Naishenkilö oli ampunut keppirakettia kädestä. Kun se oli alkanut kipunoimaan, hän oli pudottanut sen maahan. Siitä se lensi suoraan pohkeeseeni.
 Jesse Ojala toivoo, ettei ilotulitteiden vaaroja tulisi oppia kantapään kautta. Tiina Karppi / Yle
 "Yksi kerta riitti"
 Jesse Ojala kannattaa  lakialoitetta, joka tekisi suurimmasta osasta kuluttajille myytävistä ilotulitteista laittomia . Vapaasti ostattaviksi jäisivät kuitenkin muun muassa paukkuserpentiinit ja tähtisädetikut.
 – Ovathan ilotulitteet ihan näyttäviä, mutta ampumisen voi mielestäni jättää ammattilaisille.
 Yhä edelleen paukahdusten äänet nostavat miehen niskavillat pystyyn. Tämän uudenvuoden hän aikoo viettää kodin seinien sisällä.
 – Yksi kerta riitti näkemään, kuinka pienestä onnettomuus voi olla kiinni ja kuinka huono tuuri todella voi olla. Ajattelen, että on vain parempi pysyä kaukana.
 Koska kyseessä oli vahinko, Ojala ei hakenut korvauksia keppirakettia kädestään ampuneelta naiselta.
 – Toivon vain, että hän otti opikseen.
 Ilotulitteita saa ampua ainoastaan uudenvuodenyönä kello 18.00–02.00.

Nainen ampui Jesse Ojalaa raketilla jalkaan – jälki siitä pysyy matkassa loppuelämän: "Jotkut olettavat, että aiheutin tämän itse"


Summary: Bolivia määräsi Meksikon suurlähettilään ja kaksi Espanjan diplomaattia poistumaan. Espanja vastasi samalla mitalla.

Bolivian uusi johto epäilee syrjäytetyn presidentin  Evo Moralesin  aikaisten ministereiden pyrkivän pakenemaan ulkomaisten suurlähetystöjen avulla. Tämän seurauksena Bolivia on kehottanut Meksikon suurlähettilästä ja kahta Espanjan diplomaattia lähtemään pois.
 Meksikon Bolivian-suurlähetystön tiloissa piileskelee yhdeksän Moralesin hallinnossa työskennellyttä. Bolivian uusi johto epäilee, että Meksiko pyrkii auttamaan nämä ulkomaille.
 Bolivian nykyhallinnon mukaan Espanjan diplomaatit yrittivät perjantaina avustaa Meksikon suurlähetystössä olevat bolivialaiset ulos maasta. Tämän vuoksi Bolivia määräsi kaksi espanjalaista diplomaattia, asiainhoitajan ja konsulin, sekä Meksikon suurlähettilään poistumaan.
 Meksikon suurlähettiläälle  Maria Teresa Mercadolle  siirtymäkauden presidenttinä toimiva  Jeanine Áñez Chávez  on antanut 72 tuntia aikaa poistua Boliviasta.
 Espanja on jo vastannut Bolivialle julistamalla kolme bolivialaista diplomaattia ei-toivotuiksi henkilöiksi, eli karkotettaviksi.
 Syrjäytetty presidentti Argentiinassa
 Syrjäytetty presidentti Morales pakeni jo marraskuussa Meksikoon, joka tarjosi hänelle turvapaikkaa.  Joulukuussa Morales kuitenkin siirtyi Argentiinaan , josta hänen kerrottiin saavan poliittisen turvapaikan.
 Moralesista annettiin aiemmin tässä kuussa Boliviassa pidätysmääräys . Moralesia epäillään kapinan lietsomisesta ja terrorismista vallanvaihtoa edeltäneisiin tapahtumiin liittyen. Myös useita Moralesin hallinnon jäseniä epäillään samoista rikoksista.
 Valta Boliviassa vaihtui protestiaallon jälkeen. Mielenosoitukset alkoivat, kun Moralesin ilmoitettiin saaneen lokakuun presidentinvaaleissa jatkokauden epäselvyyksiä sisältäneen ääntenlaskennan jälkeen.
 Lisää aiheesta:
 Meksiko syyttää Boliviaa diplomaattiensa häirinnästä La Pazissa – "Lähettilään virka-asunnon ympärillä lennätetty drooneja"
 Boliviassa Moralesin hallituksen jäseniä hakee turvaa Meksikon suurlähetystöstä – syytteitä kansankiihottamisesta ja terrorismista
 Bolivia etenee kohti uusia vaaleja – senaatti hyväksyi vaalien järjestämisen, tiesulkuja purettiin

Bolivian suhteet Meksikoon ja Espanjaan kiristyvät – uusi hallinto epäilee vanhan hallinnon jäsenten saavan apua diplomaateilta


Summary: Protestiaalto ravisteli Etelä-Amerikkaa ja Lähi-itää. Euroopan perinteisten valtapuolueiden kriisi näkyi EU-vaaleissa.

Vuosi 2019 oli maailmalla laajamittaisten  protestiaaltojen  aikaa. Kansalaiset kyseenalaistivat hallisevan eliitin niin Etelä-Amerikassa kuin Lähi-idässä ja Pohjois-Afrikassakin.
 Euroopassa EU-vaalit paljastivat perinteisten keskustavasemmistolaisten ja keskustaoikeistolaisten valtapuolueiden kriisin.
 – Euroopan politiikka on tällä hetkellä erittäin epävakaata. Kaikki suuret maat ovat poliittisissa kriiseissä, sanoo politiikan ja poliittisen talouden väitöskirjatutkija  Antti Ronkainen  Helsingin yliopistosta.
 – Koska perinteiset isot puolueet pelkäävät kansallismielistä vastaiskua, politiikassa vedetään koko ajan kotiinpäin eikä kyetä noudattamaan hallitusohjelmia, ei tekemään mitään suuria reformeja. Tulevaisuus näyttää erittäin epävarmalta.
 Yhdysvalloissa presidentti  Donald Trumpin  ja demokraattien vastakkainasettelu kärjistyi vuoden mittaan edustajainhuoneen nostamaksi virkarikosyytteeksi.
 Trumpin alaisuudessa Yhdysvaltain ulkopolitiikka on ollut arvaamatonta. Ukrainan ja Syyrian tapauksissa näytti, että Trump on valmis uhraamaan Yhdysvaltain liittolaiset omien tarkoitusperiensä eteen.
 Äkillinen päätös vetää joukot Pohjois-Syyriasta altisti liittolaisina toimineet kurdit vihamielisen Turkin hyökkäykselle. Toisaalta Trump jätti edelleen sotilaita Syyriaan.
 – Hallinnon nykyinen ulkopolitiikka on aika poukkoilevaa, mikä luo epävarmuutta ja epäluottamusta, tutkijatohtori  Anna Kronlund  Jyväskylän yliopistosta sanoo.
 Kansalaisten turhautuneisuus purkautui kaduille
 Hongkongissa,  Indonesiassa  ja  Intiassa , Lähi-idässä, Pohjois-Afrikassa ja Etelä-Amerikassa väki lähti kaduille.
 Protestiaaltojen taustalla vaikutti turhautuminen eliitteihin, näköalattomuuteen ja epätasa-arvoon.
 Mielenosoittajat saavuttivat joitakin voittoja.
 Hongkongin hallinto hylkäsi kiistellyn lakihankkeen, joka oli nostattanut Kiinan keskusvallan otteen kiristymisestä huolestuneiden mielenosoittajien raivon. Demokratialiike sai myös  selvän voiton  Pekingin keskusvallan kannattajista Hongkongin aluevaaleissa.
 Tämä ei enää riittänyt lopettamaan  protesteja . Vuoden lähestyessä loppuaan oli epäselvää, mikä olisi ulospääsy pattitilanteesta.
 Arabikevään paluu?
 Vuoden 2011 arabikevään protestihenki näytti tekevän paluuta Lähi-idässä ja Pohjois-Afrikassa.
 Arabikevät tukahtui Egyptin uuteen sotilasdiktatuuriin ja Syyrian, Jemenin ja Libyan sotien väkivaltaan. Vain Tunisiassa demokratiakehitys eteni jokseenkin suotuisasti.
 Arabikevään käyttövoimana olleet tyytymättömyyden aiheet eivät olleet hävinneet mihinkään: työttömyys, korruptio, nuorison näköalattomuus.
 Irakissa  ja  Libanonissa  mielenosoitukset johtivat pääministerien eroon, mutta maiden poliittiseen kriisiin ei löytynyt ratkaisua.
 Sudanissa protestit ja levottomuudet saivat armeijan  syrjäyttämään  itsevaltaisen presidentin  Omar al-Bashirin , samoin  Algeriassa  armeija veti tukensa pitkään sairastelleelta  Abdelaziz Bouteflikalta .
 Tämä toisaalta tarkoitti, että molemmissa maissa asevoimat säilyttivät vaikutusvaltaisen asemansa.
 Sudanin entinen presidentti Omar al-Bashir seurasi oikeudenkäyntiään Sudanin pääkaupungissa Khartumissa 24. elokuuta. EPA
 Etelä-Amerikassakin kuohui
 Venezuelassa protestien ja talouskurjuuden keskellä  armeijan johto pysyi  sosialistipresidentti  Nicolás Maduron  takana.
 Väliaikaispresidentiksi tammikuussa  julistautunut  oppositiojohtaja  Juan Guaidó  ei päässyt vallan kahvaan länsimaiden ja Latinalaisen Amerikan liittolaismaiden tuesta huolimatta.
 Sen sijaan Boliviassa Maduron liittolainen  Evo Morales  joutui  maanpakoon . Vasemmistolainen Morales pyrki kiistellyissä vaaleissa neljännelle presidenttikaudelle.
 Nicolas Maduron kannattajat osoittavat mieltään Venezuelan Brasilian-suurlähetystön edessä 13. marraskuuta 2019.  Joedson Alves / EPA
 Vaalivilppiepäilyistä syttyneiden protestien keskellä poliisi ja armeija kääntyivät Moralesia vastaan. Moralesin mukaan kyse oli vallankaappauksesta.
 Oikeistolainen väliaikaishallinto ryhtyi pikaisesti  muuttamaan kurssia : Bolivia asettui Venezuelan vastaiseen rintamaan.
 Toisaalta Etelä-Amerikan oikeistohallinnotkin olivat mielenosoitusten kohteena niin  Chilessä  kuin  Kolumbiassakin . Jyrkkä taloudellinen eriarvoisuus lietsoi protesteja.
 Chilessä kamelin selän katkaisi Santiagon metrolippujen hintojen nosto. Se nosti pintaan yksityistämisten, epätasa-arvoisuuden ja elinkustannusten nousun  nostattaman raivon .
 Euroopassakin liikehdittiin: Espanjassa Katalonian itsenäisyysjohtajille langetetut tuomiot nostattivat uudelleen rajuja mielenosoituksia. Ranskassa vuosi alkoi  keltaliivien  mielenosoitusten merkeissä ja päättyi  ammattiliittojen taistellessa  laajoilla lakoilla eläkeiän nostoa vastaan.
 Trumpin vuosi: Kamppailua kongressin kanssa
 Yhdysvalloissa vuosi alkoi liittovaltion hallinnon sulun tunnelmissa, kun presidentti  Donald Trump  ja kongressin edustajainhuonetta hallitsevat demokraatit kiistelivät Trumpin tavoittelemasta muurista Meksikon vastaiselle rajalle. Se kosketti satoja tuhansia liittovaltion työntekijöitä.
 Sulusta tuli  historian pisin  eikä Trump saanut haluaamaansa rahoitusta. Niinpä Trump  julisti hätätilan  saadakseen käyttöönsä tarvittavan rahoituksen.
 Trumpille vuosi toi jotain voittojakin: Trumpin kampanjan Venäjä-yhteyksien tutkinta ei tuottanut syytettä salaliitosta Venäjän kanssa.
 Yhdysvaltain  erikoisjoukot tappoivat  terroristijärjestö Isisin johtajan  Abu Bakr al-Baghdadin . Trump sai  kongressissa läpi  uuden vapaakauppasopimuksensa Kanadan ja Meksikon kanssa.
 Sisäpolitiikassa vuotta leimasivat silti demokraattien edustajainhuoneessa käynnistämät tutkinnat. Politiikan vuosi huipentui edustajainhuoneen nostamaan  virkasyytteeseen .
 Ulkopoliittista poukkoilua
 Trump hämmensi edelleen kansainvälistä politiikkaa tutuksi tulleeseen tyyliinsä.
 Trumpin neuvottelut Pohjois-Korean kanssa eivät edistyneet, vaikka  Kim Jong-un  ja Trump  tapasivat näyttävästi  Panmunjomin kylässä Koreoiden rajalla.
 Konkreettisten edistysaskeleiden puute alkoi syödä tapaamisten symboliarvoa.
 Pohjois-Korean johtaja Kim Jong-un ja Yhdysvaltain presidentti Donald Trump tapasivat kesäkuun lopussa demilitarisoidulla vyöhykkeellä Pohjois- ja Etelä-Korean rajalla.  KCNA / EPA
 Vuoden lopulla Pohjois-Korea jo uhkasi Yhdysvaltoja  ”joululahjalla” , minkä arveltiin viittaavan esimerkiksi uuteen ohjuskokeeseen.
 Yhdysvaltan Iraniin kohdistama painostus kasvatti kesällä jännitteitä öljykuljetusten kannalta tärkeällä Omaninlahdella, jossa tapahtui salaperäisiä tankkeri-iskuja. Yhdysvallat  syytti niistä Irania.
 Liittosuhteet koetuksella
 Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  kohautti ennen Naton 70-vuotishuippukokousta sanomalla, että sotilasliitto on  aivokuollut , koska Yhdysvaltain johtajuus puuttuu.
 Trump vastasi Ranskan taloudella menevän niin huonosti, että Macronilla ei ole varaa noin koviin ja epäkunnioittaviin lausuntoihin.
 Lontoon Nato-kokouksesta jäi elämään videokuva, jossa muut länsijohtajat  naureskelevat keskenään  Trumpille.
 Tutkijatohtori Anna Kronlund muistuttaa, että transatlanttisten suhteiden kriisistä puhuttiin jo presidentti  George W. Bushin  kaudella, muun muassa Irakin sodan herättämän erimielisyyden vuoksi. Kitkaa suhteissa on nähty siis ennenkin.
 Nato-johtajia yhteiskuvassa Lontoon tapaamisessa.  EPA
 Onko Trumpilla ulkopoliittista linjaa?
 Helmikuussa Trump ilmoitti Yhdysvaltain  irrottautuvan  keskimatkan ohjukset kieltäneestä INF-sopimuksesta. Yhdysvallat on syyttänyt Venäjän rikkovan sopimusta. Strategisia aseita rajoittavan Start-sopimuksen jatko on hämärän peitossa.
 Aiemmin Trump on irrottanut Yhdysvallat Pariisin ilmastosopimuksesta ja Iranin kanssa tehdystä ydinsopimuksesta. Trump on arvostellut myös kansainvälisiä vapaakauppasopimuksia ja veti Yhdysvallat pois Tyynenmeren vapaakauppasopimuksesta TPP:stä.
 – Trumpin aikakausi on ollut siinä mielessä poikkeuksellinen, että erilaisiin sopimuksiin on suhtauduttu sopimuksina eikä niinkään valideina instituutioina Yhdysvaltain tavoitteiden edistämiseksi, Kronlund sanoo.
 Trump itse on luonnehtinut ulkopolitiikkaansa termillä  principled realism , periaatteellinen realismi.
 Ajatuksena on, että aiempi  engagement -ulkopolitiikka, jossa kilpailijoita on sitoutettu osaksi kansainvälistä kauppaa ja instituutioita, ei ole tuottanut Yhdysvalloille edullista tulosta.
 – Nykyisessä hallinnossa on nähty, että tulos ratkaisee pikemminkin kuin ideologia, Anna Kronlund sanoo.
 Keskiössä on poliittinen, sotilaallinen ja taloudellinen kilpailu.
 Yhdysvaltain ulkoministeri  Mike Pompeo  kertoi Naton ministerikokouksessa vuonna 2018, että Trumpin hallinto pyrkii rakentamaan uutta liberaalia maailmanjärjestystä, jonka keskiössä ovat suvereenit kansallisvaltiot pikemmin kuin multilateralismi, monenkeskisyys.
 Suhteet Israeliin ja saudeihin pitivät
 Trumpin hallinto suhtautuu ulkopoliittisiin kysymyksiin valikoivasti ja pyrkii johtamaan vain silloin, kun se katsoo, että siitä on suoraa etua Yhdysvalloille.
 – Pitkällä aikavälillä nähdään, kuinka isoa lovea Yhdysvaltain hallinnon toimenpiteet tekevät kansainvälisiin suhteisiin, Anna Kronlund pohtii.
 Kun Yhdysvallat vetäytyy, se toisaalta jättää toimintatalaa muille toimijoille. Syyrian tapauksessa Venäjä on saanut otettua keskeisen toimijan aseman. Kiina kasvattaa hiljalleen taloudellista vaikutusvaltaansa eri puolilla maailmaa.
 Vakaalta Trumpin linja on vaikuttanut lähinnä suhteessa kahteen läheiseen liittolaiseen: Saudi-Arabiaan ja Israeliin.
 Suhteet itsevaltaiseen sunnimonarkiaan eivät kärsineet edes toimittaja  Jamal Khashoggin  raa’asta murhasta saudien Istanbulin-konsulaatissa vuonna 2018.
 Tänä vuonna Trumpin hallinto jatkoi Israel-linjaansa ja tunnusti  Golanin kukkuloiden  kuuluvan Israelille.
 Israelin ja Saudi-Arabian toiveiden mukaista on sekin, että Trumpin hallinto on jatkanut Iranin painostamista.
 Ukraina joutui myrskyn silmään
 Ukrainan uusi presidentti  Volodymyr Zelenskyi , entinen tv-koomikko, joutui kesällä keskelle tapahtumia, jotka olisivat sopineet paremmin tv-satiiriin kuin vakavaan diplomatiaan.
 Trumpin hallinto  painosti  Zelenskyiä avaamaan tutkinnan Yhdysvaltain entisen varapresidentin, demokraattien  Joe Bidenin , toimista Ukrainassa. Trump näytti käyttävän valta-asemaansa poliittisen kilpailijansa mustamaalaamiseen.
 Trumpin puhelu nousi julkisuuteen, kun puhelusta kuullut tiedusteluanalyytikko teki asiasta ilmiannon esimiehilleen.
 Zelenskyille ajoitus oli paha: Ukrainan presidentti on yrittänyt avata neuvotteluja Itä-Ukrainan sodan ratkaisemiseksi. Nyt hän joutui lyömäaseeksi Yhdysvaltain sisäpolitiikkaan kesken  vaikean diplomaattisen väännön .
 Joka tapauksessa vankienvaihdot  Venäjän  ja sen tukemien  separatistien kanssa  olivat pieniä  liennytyksen  edistysaskeleita, jotka Zelenskyi saattoi kirjata nimiinsä.
 Yhdysvalloissa vuosi vaihtuu virkasyytteen tunnelmissa
 Ukraina-tapaus johti siihen, että edustajainhuoneen demokraatit nostivat Trumpia vastaan virkasyytteen vallan väärinkäytöstä ja kongressin tutkinnan vaikeuttamisesta.
 Vielä ei ole varmaa, kumpi osapuoli onnistuu kääntämään tilanteen omaksi voitokseen.
 – Tähän lähdettiin siinä tilanteessa, että virkasyytteen kannatus ja vastustus olivat suunnilleen tasoissa, Anna Kronlund sanoo.
 Laajemmin ottaen virkasyytteessä on kyse kongressin ja Valkoisen talon valtasuhteista. Tapauksessa testataan Yhdysvaltain poliittiselle järjestelmälle ominaista vallan tasapainoa,  checks and balances .
 Esimerkki tästä kamppailusta nähtiin jo aiemmin, kun Trump helmikuussa turvautui hätätilalainsäädäntöön ohjatakseen rahoitusta rajamuurinsa rakentamiseen.
 Presidentti Donald Trump ja edustajainhuoneen puhemies Nancy Pelosi. Doug Mills / EPA
 Edustajainhuoneen demokraattinen enemmistöjohtaja  Nancy Pelosi  oli alun perin haluton ajamaan virkasyytettä Trumpia vastaan. Ukraina-tapaus osoittautui käänteentekeväksi hetkeksi.
 Senaatin republikaanien enemmistöjohtaja  Mitch McConnell  on jo ilmoittanut, että virkasyyte ei mene läpi senaatissa ja että republikaanit koordinoivat puolustuksen Valkoisen talon kanssa.
 Tutkija Antti Ronkainen arvelee, että alkavasta vuodesta 2020 tulee Trumpille hyvä: Kiinan ja Yhdysvaltain kauppasodan rauhoittuminen ja keskuspankkien elvytys pitää talouden liikkeessä ja taantuma pyritään työntämään vaalien jälkeiseen aikaan.
 Brexit voitti Britanniassa
 Britanniassa vuotta leimasi edelleen tuskien brexit-tie.  Theresa May  luopui pääministerin virasta ja tehtävään nousi  Boris Johnson.
 Johnson kävi kamppailua parlamentin kanssa joulukuun vaaleihin asti. Niissä hallitsevat konservatiivit saivat  murskavoiton .
 – Näissä joulukuun vaaleissa remain hävisi. Britannia tulee harkitsemaan Euroopan unioniin liittymistä aikaisintaan seuraavan sukupolven jälkeen, Antti Ronkainen sanoo.
 – Johnson sai hyvin vahvan selkänojan, mutta on kiinnostavaa, miten hän pitää tämän kansakunnan yhdessä, Ronkainen pohtii. Brexitistä on tullut erittäin vahva identiteettipoliittinen kysymys.
 Downing Streetin työntekijät tervehtivät Britannian pääministeri Boris Johnsonia vaalivoiton jälkeen 13. joulukuuta 2019. Stefan Rousseau / EPA
 Johnson on muuttanut radikaalisti konservatiivipuoluetta puolen vuoden aikana. Johnson onnistui yhdistämään EU-eron puolesta äänestäneet taakseen paremmin kuin EU:ssa pysymistä kannattanut puoli omansa.
 – Hän hyväksyi siinä samalla erittäin kansallismielisen, rasistisen, mediakriittisen, liberaaleja kohtaan halveksivan puhetavan ja hyökkäili omassa toiminnassaan parlamenttia, mediaa ja oikeuslaitosta vastaan, Antti Ronkainen pohtii.
 – Se kertoo siitä, että poliittiset mannerlaatat liikkuvat ja poliittinen ja henkinen ilmapiiri muuttuu.
 Brexit voi lietsoa pitkälti EU-myönteisen Skotlannin itsenäisyyshaaveita. Se myös vaikeuttaa Pohjois-Irlannin asemaa osana Britanniaa. Johnsonin neuvottelema erosopimus merkitsee, että Pohjois-Irlanti erkaantuu taloudellisesti Britanniasta ja lähenee EU:ta.
 Oliko vasemmistolaisuus virhe?
 Kirvelevän vaalitappion jälkeen työväenpuoluetta voimakkaasti vasemmalle ohjannut  Jeremy Corbyn  ilmoitti, ettei vie puoluettaan seuraaviin vaaleihin.
 Antti Ronkainen katsoo, että Corbynin vasemmistolaisuus ei kuitenkaan ollut työväenpuolueen suurin ongelma vaaleissa.
 Vuoden 2017 vaaleissa puolue nousi Corbynin johdolla pitkältä takamatkalta melkein tasoihin konservatiivien kanssa – ja silloinkin puolueella oli hyvin vasemmistolainen ohjelma.
 Keskeistä oli, että Labourin brexit-kanta – lupaus uudesta kansanäänestyksestä – ei nyt uponnut EU-eron puolesta äänestäneisiin.
 – Jälkiviisaana on helppoa todeta, että Jeremy Corbynilta virhe oli olla kampanjoimatta maltillisemmalla brexit-vaihtoehdolla. Hän antoi koko sen pelitilan Johnsonille, Ronkainen arvioi.
 Brexitin kannattajat osoittivat mieltään parlamenttitalon ulkopuolella 12. maaliskuuta 2019. Facundo Arrizabalaga / EPA
 Euroopan politiikka kriisissä
 Kevään EU-vaalit olivat takaisku Eurooppaa perinteisesti hallinneille keskustavasemmiston ja keskustaoikeiston puolueille. Vaalitulos kertoo yleisestä eurooppalaisesta trendistä, arvioi väitöskirjatutkija Antti Ronkainen Helsingin yliopistosta.
 – Niin sanotut ääripäät, selvästi konservatiiviset, kansallismieliset puolueet tai sitten selvästi eurooppalaiset ja liberaalit puolueet menestyvät, Ronkainen sanoo.
 Sinipuna eli keskustaoikeisto ja keskustavasemmisto menettivät Euroopan parlamentissa ensimmäistä kertaa enemmistön.
 – Tämä oli paljon merkittävämpi tulos kuin äärioikeiston nousu näissä vaaleissa, Ronkainen sanoo.
 Uudenlainen dynamiikka heikentää parlamentin toimintakykyä, Ronkainen arvioi.
 – Uusi komission johtaja  Ursula von der Leyen  joutuu hakemaan tukea vuoroin konservatiiviselta ja vuoroin liberaalilta laidalta.
 Länsi-Euroopassa uudet kansallismieliset oikeistopuolueet eivät ole päässeet valtaan lukuun ottamatta Italiaa ja Itävaltaa. Nämäkin molemmat hallitukset  hajosivat   nopeasti .
 – Näiden kansallismielisten oikeistopuolueiden merkitys on juuri se, että ne vetävät poliittista keskustaa mukanaan oikealle ja vaikuttavat maltillisiin oikeistopuolueisiin, Antti Ronkainen sanoo.
 Ronkainen katsoo, että Suomen kokoomuksella ja muilla keskustaoikeistolaisilla puolueilla on nyt syvällisen pohdiskelun paikka: Lähentyvätkö ne liberaaleja ja globalisaatiomyönteisiä vai kansallismielisiä ja konservatiivisia puolueita?
 Euroopan oikeistopopulistit kokoontuivat toukokuussa Milanossa. Kuvassa Hollannin Geert Wilders (vas.), Italian Matteo Salvini ja Ranskan Marine Le Pen. Matteo Bazz / EPA
 Politiikan epävarmuus varjosti maailmantaloutta
 Britannian EU-ero ja Yhdysvaltain ja Kiinan kauppasota sekä geopoliittiset jännitteet varjostivat maailmantaloutta vuonna 2019. Ilmassa oli ylipäätään huolta nykyisen talousjärjestelmän toimivuudesta.
 Syyskuussa arvovaltainen taloussanomalehti  Financial Times  kirjoitti, että kapitalismi on kasvanut kieroon ja se on rakennettava uudelleen.
 Englannin keskuspankin entinen johtaja  Mervyn King   varoitti lokakuussa , että maailmantalous voi kävellä unissaan uuteen finanssikriisiin.
 Onko uusi vuosien 2008–2009 kaltainen kriisi mahdollinen ja onko maailma varautunut siihen?
 – Edellisen kriisin jälkeen on luotu paljon uusia instituutioita ja kriisitoimia, joilla voidaan vastata uuteen kriisiin, poliittisen talouden tutkija Antti Ronkainen sanoo.
 Hä viittaa euroalueen vakausmekanismeihin ja Euroopan keskuspankin aiempaa vapaampiin käsiin reagoida kriiseihin.
 – Ongelma on, että esimerkiksi keskuspankeilla ei tällä hetkellä ole perinteistä liikkumavaraa samalla tavalla kuin ennen edellistä finanssikriisiä.
 Korot ovat nyt niin matalalla tasolla, että keskuspankit eivät juuri kykene elvyttämään taloutta korkoja laskemalla.
 Valtioiden finanssipolitiikkaa taas rajoittaa se, että ne ovat velkaantuneempia kuin 10 vuotta sitten finanssikriisin alkaessa.
 Yhdysvaltain keskuspankin julkisivu. Matthew Cavanaugh / EPA
 Keskuspankit elvyttävät jo nyt taloutta. Koska korkoja ei juuri voi enää laskea, ne joutuvat turvautumaan epätavanomaisiin toimiin.
 – Yhdysvaltain keskuspankki ilmoitti joulukuun alussa, että se tulee tarjoamaan likviditeettia markkinoille vielä loppuvuoden aikana 500 miljardilla dollarilla, Antti Ronkainen kertoo.
 Kun tähän yhdistetään Euroopan keskuspankin ja Japanin keskuspankin toimet, niin suuret keskuspankit elvyttävät jo finanssimarkkinoita vajaalla 100 miljardilla dollarilla joka kuukausi, Ronkainen arvioi.
 – Mervyn King viittaa unissakävelyllä varmaankin siihen, että poliitikot eivät näytä kovin aktiivisesti varautuvan tulevaan taantumaan vaan suuri vastuu on keskuspankeilla, Antti Ronkainen pohtii.
 Kriisissä keskuspankkien toimet eivät välttämättä riitä, jolloin tarvittaisiin valtioiden ja keskuspankkien uudenlaista yhteistyötä.
 Ronkaisen mukaan olisi hyvä valmistautua tähän yhteistyöhön jo hyvissä ajoissa, ettei päättäjien tarvitsisi kriisin tullen sooloilla hätäkokouksissa, joissa päätöksiä joudutaan improvisoimaan yötä myöten sekavissa tunnelmissa ennen Aasian markkinoiden avautumista.
 Nuorten ilmastoprotesti nousi
 Heinäkuu 2019 oli mittaushistorian kuumin.  Kaliforniassa  ja  Australiassa  tuhoisat maastopalot antoivat ikään kuin esimakua ilmaston lämpenemisen aiheuttamista ilmiöistä.
 Islannissa todettiin, että maan länsiosassa sijainnut  Okjökull-jäätikkö  oli sulanut. Kyseessä on ensimmäinen Islannin jäätiköistä, joka on tuhoutunut ilmaston lämpenemisen seurauksena.
 Ympäristöhuolta nostattivat myös  Amazonin alueen laajat metsäpalot . Paloja kiihdyttivät metsän raivaaminen maatalouden ja kaivostoiminnan käyttöön Brasiliassa. Myös Boliviassa kulotus lisääntyi.
 Greta Thunberg osallistui nuorten ilmastomielenosoitukseen Los Angelesin kaupungitalon edustalla 1. marraskuuta. Christian Monterrosa / EPA
 Nuoret aktivoituivat vaatimaan ilmastonmuutoksen torjuntaa. Protestin keulakuvaksi on noussut 16-vuotias ruotsalainen  Greta Thunberg .
 – Tämä on täysin väärin. Minun ei pitäisi olla täällä. Minun pitäisi olla koulussa toisella puolella valtamerta. Silti te tulette hakemaan toivoa nuorista. Kuinka te kehtaatte? Greta Thunberg kysyi  New Yorkissa syyskuussa , YK:n ilmastohuippukokouksessa.
 – Ihmiset kärsivät ja kuolevat, kokonaisia ekosysteemejä romahtaa, olemme massamittaisen sukupuuton alussa ja te puhutte vain rahasta ja kerrotte satuja ikuisesta talouskasvusta. Kuinka te kehtaatte? Thunberg kysyi maailman johtajilta.
 Madridissa joulukuussa pidetyn YK:n ilmastokokouksen vastaus kysymykseen ei ollut kovin kehuttava. Tuloksia kuvailtiin lähinnä  laihaksi kompromissiksi .

Protestit aaltoilivat, politiikan epävakaus kasvoi ja nuoret huolestuivat ilmastosta – tällainen oli vuosi 2019 maailmanpolitiikassa


Summary: Ammattikorkeakoulut haluavat lisää ulkomaisia opiskelijoita. Ystäväperheverkostot voivat rohkaista heitä jopa jäämään Suomeen.

Hämeen ammattikorkeakoulun (Hamk) kansainvälisten opiskelijoiden ja ystäväperheiden yhteiseltä iltanuotiolta kuuluu puheensorinaa. Nuotio savuttaa ja kodan ovi on auki. Tulen loimussa siemaillaan glögiä ja teetä.
 Hamkissa opiskelee kolmella eri paikkakunnalla kaikkiaan vajaa kuusisataa (567) ulkomaalaista tutkinto-opiskelijaa. Tutustuminen suomalaiseen arkeen ystäväperheessä luo muualta tulleelle opiskelijalle siteitä Suomeen. Tavoitteena on, että mahdollisimman moni ulkomaalainen opiskelija jäisi valmistuttuaan maahan.
 Ystäväperheille olisi kuitenkin koko ajan enemmän tarvetta.
 Vietnamilainen  Thuan Muen  on tullut iltanuotiolle yhdessä ystäväperheensä äidin,  Jaana Lambergin  kanssa. Muen kertoo tulleensa opiskelemaan Suomeen, koska halusi nähdä lunta.
 – Toiveeni toteutui kun näin lunta, sanoo Muen.
 “Olen nyt itse innostunut saunomisesta"
 Liettualainen  Lidija   Simoulinaite  istuu kodan penkillä ystäväperheensä äidin  Michaela-Härke Martikaisen  ja kohta seitsemän vuotta täyttävän  Kerttu Martikaisen  kanssa.
 Simoulinaite on opiskellut Hämeen ammattikorkeakoulussa tietotekniikkkaa syyskuusta lähtien. Suomalaisten into saunoa tuli Simoulinaitelle yllätyksensä.
 – Ja nyt olen itse innostunut saunomisesta. Käyn joka viikko saunassa, sanoo Simoulinaite.
 Ystäväperhettään hän on tavannut syksyn aikana nelisen kertaa. Perheen äiti Michaela Härke-Martikaisen lapsuuden perheessä on aikoinaan ollut vaihto-oppilaita ja hän halusi myös omille lapsilleen mahdollisuuden tutustua ulkomaiseen opiskelijaan.
 – Hän on ystävällinen ja ihana, sanoo Kerttu ja halaa Simoulinaitea, joka rutistaa takaisin.
 Opiskelija pääsee kurkistamaan suomalaiseen kotiin
 Kun ulkomaalainen opiskelija tulee Suomeen keskelle pimeää aikaa, voi olla vaikea tutustua paikalliseen elämänmenoon. Ystäväperheet avaavat ikkunaa ulkomaalaisille opiskelijoille pohjoiseen arkeen.
 – Martikaisen perheen luona saan mahdollisuuden tutustua suomalaiseen elämään sisältäpäin. Näen suomalaisuuden aivan toisella tavalla kuin vain opiskelijaympyröissä, sanoo Simoulinaite.
 Parhaillaan 23 hämäläisperhettä toimii ulkomaalaisten tutkinto-opiskelijoiden ystäväperheenä kolmella eri paikkakunnalla, Riihimäellä, Valkeakoskella ja Hämeenlinnassa.
 Useimmiten ystäväperhe tapaa opiskelijan kerran kuukaudessa stressittömästi, ilman erityisohjelmaa.
 – Ystäväperheessä opiskelija pääsee näkemään, miten vietetään joulua tai minkälaista ruokaa laitetaan? Käydään kesämökillä tai jääkiekkomatsissa, sanoo opintoneuvoja  Anu Virtanen  Hämeen ammattikorkeakoulusta.
 Ystäväperheillä voi olla hyviä yhteyksiä
 Hamkin tavoitteena on, että mahdollisimman moni ulkomaalaisista opiskelijoista työllistyisi Suomessa tai suomalaisessa yrityksessä. Ystävätoiminnan kaltaisen verkostoitumisen uskotaan rohkaisevan opiskelijoita jäämään Suomeen opintojen jälkeenkin.
 – Monestihan perheellä saattaa olla hyviä yhteyksiä ja tietoja mahdollisista hyvistä työpaikoista, sanoo Anu Virtanen.
 Vuonna 2018 suomalaisissa yliopistoissa ja ammattikorkeakouluissa opiskeli reilut 20 000 ulkomaalaista tutkinto-opiskelijaa. Vuonna 2000 heitä oli reilut kuusi tuhatta. Suomalaisella koulutuksella on maailmalla hyvä maine ja se houkuttelee osaltaan opiskelijoita Suomeen.
 Opiskelijoita Vietnamista, Venäjältä, Virosta, Kiinasta ja Kosovosta
 Usein ulkomaalaisen opiskelijan opintojen kustantamisessa ovat mukana myös vanhemmat, joille suomalaisen yhteiskunnan vakaus on tärkeä seikka oman nuoren opiskelupaikan valinnassa.
 – Meillä on täällä turvallinen ympäristö. Olemme pienillä paikkakunnilla ja meillä on pienet kampukset verrattuna moniin muihin maihin, sanoo kansainvälisten asioiden suunnittelija  Saara Lindén .
 Hämeen ammattikorkeakoululla on tavoitteet kasvattaa opiskelijalukua vuoteen 2030 mennessä 2000 opiskelijalla.
 – Suurin osa kasvusta koostunee ulkomaalaista opiskelijoista, sanoo Kati Heikkinen.
 Nyt valtaosa ulkomaalaisista opiskelijoista tulee Hämeen ammattikorkeakouluun EU- ja ETA-alueiden ulkopuolelta.
 – Vietnamista, Venäjältä, Virosta, Kiinasta ja Kosovosta tulee eniten opiskelijoita, sanoo Saara Lindén.
 Lasten kanssa on hyvä treenata suomea
 Hamkissa kaikki kansainväliset opiskelijat opiskelevat suomen kieltä ja ystäväperhetoiminnan toivotaan vahvistavan kielen opiskelua. Lidija Simoulinaite sanoo harjoittelevansa kieltä mielellään perheen lasten kanssa.
 – Lapset sanovat suomalaisen sanan ja näyttävät sitten minulle, mistä asiasta on kysymys. Se helpottaa vaikean kielen oppimista.
 Kerttu Martikainen on huomannut, että ulkomaalainen opiskelija voi auttaa myös hänen kieliopinnoissaan.
 – On hyödyllistä tutustua jo ekaluokkkalaisena hieman siihen englannin kieleen ja Lidijan kanssa voin puhua englantia, sanoo Kerttu Martikainen istuessaan tiiviisti Simoulinaiten kyljessä nuotion äärellä.

Ystäväperhe näyttää ulkomaalaiselle opiskelijalle miten suomalainen saunoo ja juhlii: "Toiveeni toteutui kun näin lunta"


Summary: Maalivahti Jakson Follman oli yksi kuudesta eloonjääneestä vuoden 2017 lentokoneturmassa, jossa kuoli lähes koko brasilialainen Chapecoensen seurajoukkue.

Sunnuntaina brasilialaisen Globo TV:n studion lavalla seisoi hämmentyneen jännittyneeltä vaikuttava mies. Entinen jalkapallomaalivahti  Jakson Follmann  kuulisi hetken päästä, olisiko hän Brasilian Popstar-kykykilpailun voittaja.
 Follmann oli jo ensimmäisenä esiintyjänä esityksistään saanut yhteispisteet: 30,76.
 Ruudulle rävähtävät finaalivastustajan  Helga Nemetikin  äänestyspisteet: 30,46. Follmann hautasi kasvot käsiinsä ja purskahti itkuun.
 – Kisassa olin itse itseni pahin vastustaja. Tekisin epäilemättä kaiken tämän uudestaan, tunteikas Follmann sanoi.
 Follmann oli kahdestakin syystä epätodennäköinen laulukilpailun voittaja. Ensiksikin, 27-vuotiaana hänen olisi juuri nyt pitänyt olla nosteessa ammattilaismaalivahtina jalkapallokentillä, ei laulajana kykykilpailussa.
 Toiseksi, kolme vuotta sitten hän oli yksi vain kuudesta eloonjääneestä lentoturmassa, jossa lähes koko hänen seurajoukkueensa sai surmansa Kolumbiassa.
 Kohtalon lento 2933
 Syksyllä 2016 Jakson Follmann eli unelmiensa elämää. Jalkapallohullussa Brasiliassa silloin 24-vuotiaalle nuorukaiselle oli avautunut ammattilaisura maalivahtina Chapecoensen jalkapalloseurassa.
 Tuona syksynä piskuinen Chapecoense oli yltänyt seurahistoriansa tärkeimpään saavutukseen: se oli selvinnyt Etelä-Amerikan seurajoukkueiden Copa Sudamericana -turnauksen finaaliin, joka pelattaisiin Medellinissa, Kolumbiassa.
 Finaalin aattona Follmann ja seuratoverinsa valmentajien, huoltajien, paikallisten toimittajien ja ystävien kanssa kiipesi bolivialaisen LaMia-lentoyhtiön koneeseen. Lento 2933:n oli määrä kuljettaa heidät tilauslentona pelipaikkakunnalle.
 Lento  ei koskaan päässyt perille  saakka.
 – Se oli rauhallinen lento, mutta yhtäkkiä valot ja moottorit sammuivat. Tuli hiljaista. Kukaan ei puhunut mitään. Kiinnitimme turvavyöt ja pyysimme Jumalalta, ettei pahin tapahtuisi. Ei ollut mitään muuta pyydettävissä, Follman kertoi myöhemmin  Ruotsin yleisradion SVT:n  dokumetissa.
 Chapecoensen joukkuetta kuljettanut tilauslento syöksyi maahan Medellinin ulkopuolella 28.11.2016. Kolumbian ilmavoimat / EPA
 Lue tästä Yle Urheilun aiempi artikkeli, joka käsitteli tv-dokumenttia
 Kone syöksyi maahan vuoristoalueella Medellínin kaupungin lähellä. Siitä oli  loppunut polttoaine . Lennolla olleista 78 ihmistä kuoli, heistä 19 oli jalkapallojoukkueen jäseniä.
 Vain kuusi ihmistä jäi turmassa henkiin. Pelaajista kaksi vain kaksi muuta selviytyi Follmannin ohella.
 – Näin valon. Se oli pelastusmies. En tiennyt, missä olin, mutta huusin apua, Follmann kertoi tv-dokumentissa.
 Kun Follmann kuljetettiin sairaalaan, hän vaipui koomaan.
 Kun hän neljä päivää myöhemmin heräsi, vasen jalka oli amputoitu ja tieto tuhon laajuudesta oli musertava.
 – Itkin vain. Monet kuolleista oli ystäviäni.
 Uusi alku turman jälkeen
 Turman jälkeen Chapecoense kokosi uuden joukkueen. Se pelaa tälläkin kaudella Brasilian liigan Serie A:ssa. Joulutauolla se oli sarjataulukossa 19. sijalla eli toiseksi viimeisenä.
 Joukkueen rinnalla myös Jakson Follmann tervehtyi ja palasi seuraavana syksynä seuransa palvelukseen pr-lähettiläänä. Amputoitu jalka oli saanut proteesin ja hän testasi sitä jopa torjumalla maalissa seuran harjoituksissa.
 Kaksi kuukautta lentoturman jälkeen Jakson Follmann osallistui seremoniaan, jossa hän otti vastaan Chapecoensen puolesta cup-pokaalin.  Sebastiao Moreira / EPA
 Poptähden ura on kuitenkin jotain aivan muuta, johon kykykilpailu antaa nyt eväitä. Brasilian Popstar-kilpailun kolmas kausi järjestettiin julkkisversiona.
 Jo sarjan ensimmäisessä osassa Follmann itketti niin itseään kuin brasilialaista tv-yleisöäkin. Hän omisti laulunsa  Os Anjos - Enkelit , lentoturmassa poismenneille seuratovereidensa perheenjäsenille.
 Vapaasti suomentaen:
 "Sano jotain, äänesi on niin hiljainen.
 Sieltä ylhäältä on puhuttava lujempaa,
 jotta kuulen kuinka siellä voit.
 Tiedän, sen pitäisi nyt
 muistuttaa naurua enkelten.
 Puhu lujempaa sieltä ylhäältä,
 jotta kuulen kuinka siellä voit."
 – Tämä laulu on merkityksellinen. Tämä on minun kunnianosoitukseni turman uhrien perheille, liikuttunut Follmann sanoi esityksensä jälkeen.
 Sosiaalinen media alkoi saman tien pitää Follmannia yhtenä kykykilpailun suurimmista voittajasuosikeista.
 Brassikantrilla kansan sydämiin
 Follmann keräsi kilpailun aikana ääniä tasaisesti asiantuntijatuomareilta, mutta etenkin yleisöltä.
 Hän lauloi kisassa brasilialaista, kansaan menevää pop-musiikkia eli sertanejoa, jota myös kuvaillaan brasilialaiseksi kantrimusiikiksi. Siinä popmusiikkin yhdistellään elementtejä paikallisesta kansanmusiiksista niin sävelmien juoksutuksina kuin soittiminakin.
 Kitara, huilu ja harmonikka soivat sertanejo-musiikissa haikeasti.
 Sertanejo puree kansan suuriin riveihin, kun eliitti taas mielellään nyrpistelee sille nenäänsä. Sertanejo-musiikin tähdet kuitenkin hallitsevat vuosittain Brasilian hittilistoja. Niille markkinoille nyt Follmannillakin on ovi raollaan.
 Follmann meni myös naimisiin vajaa vuosi onnettomuuden jälkeen. Pari odottaa ensimmäistä lastaan, joka on poika. Nimikin on jo valittu,  Joaquim .
 Jalkapalloilija Jakson Follmann puolisonsa Andressa Perkovskin kanssa Sao Paulossa vuonna 2017. EPA/SEBASTIAO MOREIRA
 Pojan on määrä syntyä kuukauden kuluttua.  Andressa -puoliso ei pitkällä olevan raskauden vuoksi ollut paikalla Popstarin finaalissa. Palkinnoksi pokaalin lisäksi Follmann sai 55 000 euroa.
 – Popstar osoitti, että minun on mahdollista luoda nahkani uudestaan, Follmann iloitsi.
 Brasilia oli saanut voittajan, jonka iloon ja liikutukseen oli nykyisin niin eripuraisen kansan helppo yhtyä.

Jalkapalloilija Jakson Follmann menetti jalkansa, mutta selvisi seuratoverit vieneestä lentoturmasta – sunnuntaina Brasilia itki, kun hän voitti Popstar-kisan


Summary: Helmiäispilvet sijaitsevat tavallisia pilviä korkeammalla, yläilmakehässä.

Taivaalla näkyi maanantaina iltahämärän saapuessa harvinaista herkkua: yli 15 kilometrin korkeudessa stratosfäärissä jääkiteistä syntyneitä helmiäispilviä. Saimme lukijoilta kuvia väreistä, joita helmiäispilvet heijastivat taivaalle.
 Tornion Karungissa taivaalla näkyi upea värisuora auringon laskiessa maanantaina. Lauri Miettinen
 Ylen meteorologi  Kerttu Kotakorpi  kertoo helmiäispilvien näkyvän harvoin ja vain tietyissä olosuhteissa talvisin.
 – Stratosfäärissä on ensinnäkin oltava riittävän kylmää, jotta siellä voi muodostua jääkiteitä ja niistä helmiäispilviä. Kun aurinko laskee eikä enää ulotu maahan, heijastuu valo vielä näiden helmiäispilvien kautta, Kotakorpi sanoo.
 – Kuten kuvistakin voi nähdä, koko muu maisema on jo pimeä.
 Iltahämärän saapuessa laskevan auringon säteet siis tavoittavat helmiäispilvien jääkiteet, joista valo heijastuu ja näkyy taivaanrannassa sekä voimakkaina väreinä että pastellisävyinä. Ilmiö voi näkyä talvisin myös aamuhämärässä.
 Auringonlaskun värejä Ylitornion Nuotiorannalla maanantaina. Timo Tyni
 Ursan verkkosivuilla kerrotaan , että helmiäispilviä esiintyy erityisesti vuoristojen lähistöllä. Pohjois-Suomessa niiden näkemiseen on Ursan mukaan hyvä mahdollisuus vieressä olevan Skandien vuoriston vuoksi. Ursan mukaan harvinaisia helmiäispilviä esiintyy usein alkutalvesta, jolloin stratosfäärin lämpötila voi olla jopa -85 celsiusta.
 Auringonlaskun sävyjä Kemissä maanantaina. Mauri Jaakkonen
 Lue myös:
 Näyttävät helmiäspilvet hurmasivat taivaalla
 Föhn-tuulet toivat erikoisen sääilmiön Suomeen – upeat kuvat helmiäispilvistä

Hämmästyttävän kauniit helmiäispilvet värittivät taivaanrannan iltahämärän tullen – kuvat


Summary: Työpäivien määrällä mitattuna ahkerimman kuninkaallisen tittelin saa eri henkilö kuin tilaisuuksien määrällä mitattuna.

Elisabet (Yhdistyneen kuningaskunnan kuningatar)

Britanniassa on jälleen listattu kuninkaallisen perheen jäsenet näiden vuoden aikana osoittaman ahkeruuden mukaan.  Hello-lehden  julkaisemalla Press Associationin koostamalla listalla ahkerimmaksi kohoaa kuningatar  Elisabetin  tytär, prinsessä  Anne , joka on kuluneen vuoden aikana työskennellyt edustustehtävissä 165 päivää.
 Toisena ahkeruuslistalla on Walesin prinssi  Charles , jolle työpäiviä kertyi 125. 93-vuotias kuningatar on viime vuosina luovuttanut yhä suuremman osan edustustehtävistään nuoremmille sukupolville, joten häneltä on tänä vuonna kulunut niihin "vain" 67 päivää.
 Kuningattaren työtahti on siis edelleen lähes samaa luokkaa kuin prinssi  Williamilla , joka käytti tänä vuonna edustustehtäviin 74 työpäivää. Herttuatar  Catherinelle  työpäiviä kertyi 58.
 Edustustehtävistään seksiskandaalin vuoksi luopunut prinssi  Andrew  ehti tehdä töitä 90 päivää. Herttuatar  Camilla  työskenteli 84 päivää.
 Prinssi  Harry  työskenteli 70 päivää. Vähiten työpäiviä oli ensimmäisen lapsensa tänä vuonna synnyttäneellä herttuatar  Meghanilla , joka työskenteli 31 päivää.
 Sussexin herttuapari, herttuatar Meghan ja prinssi Harry, vieraili lokakuussa Afrikan-kiertomatkallaan Etelä-Afrikan Johannesburgissa.  Dominic Lipinski / EPA
 Toisenlaisen tuloksen antaa  Tim O’Donovanin  jo 40. kerran laatima ahkeruuslista, jonka muun muassa  Daily Mail -lehti  on julkaissut.
 O'Donovan laskee työpäivien sijaan edustustehtävien määrän, ja hänen listallaan ahkerin on tänä vuonna ollut prinssi Charles 521 tapahtumalla. Toisena on prinsessa Anne, jolle tilaisuuksia kertyi vuoden aikana 506.
 Prinssi  Edwardilla  tilaisuuksia oli 308, kuningattarella lähes 300, prinssi Andrew'lla 274, prinssi Williamilla 220, prinssi Harrylla 201, herttuatar Catherinella 126 ja herttuatar Meghanilla 83.
 Lisää aiheesta:
 Skandaaliprinssi Andrew vajoaa yhä syvemmälle suohon – brittimedia kysyy, kuinka satojen tuhansien tuloilla on rahoitettu miljoonamenot
 Lehdet: Hovi huolissaan prinssi Harryn "hauraasta henkisestä tilasta" – "Tämä ei ole tasapainoisen ihmisen toimintaa"
 Brittihovin kulut kasvoivat vuodessa 41 prosenttia – kuninkaallinen loisto maksaa 75 miljoonaa euroa

Brittihovin työmyyrät ja laiskurit on jälleen listattu: Prinsessa Anne ja prinssi Charles olivat ahkerimmat


Summary: Al-Shabaabin iskun kohteena olivat turkkilaiset ja somalialaiset joukot.

Äärijärjestö al-Shabaab sanoi maanantaina olevansa Somalian pääkaupungissa Mogadishussa viikonloppuna tehdyn verisen terrori-iskun takana. Iskussa kuoli noin 80 ihmistä, joiden joukossa oli kaksi Turkin kansalaista. Lisäksi haavoittuneita oli yli sata.
 Isku oli tuhoisin Somaliassa kahteen vuoteen.
 Voimakas autopommi räjähti lauantaina aamuruuhkan aikaan risteysalueella, jossa on tarkastuspiste.
 Somalian läheinen liittolainen Turkki lähetti somalialaisten avuksi muun muassa vakaviin vammoihin erikoistuneita lääkäreitä. Lisäksi turkkilaisella sotilaskoneella lennätettiin vakavasti haavoittuneita ihmisiä sairaalahoitoon Turkkiin.
 Al-Shabaab on al-Qaida-terroristiverkoston liittolainen ja se tekee lähes säännöllisesti iskuja Mogadishuun horjuttaakseen Somalian keskushallintoa.
 Uutistoimisto AFP:n laskujen mukaan Somaliassa on ollut vuoden 2015 jälkeen 13 iskua, joissa on kuollut vähintään 20 ihmistä. Näistä 11 on tapahtunut Mogadishussa.
 Al-Shabaab aikoo ottaa turkkilaisia kohteekseen jatkossakin
 Al-Shabaab kertoi maanantaina osallisuudestaan terrori-iskuun julkaisemalla viestin äänitallenteena.
 – Autopommin kohteena olivat turkkilaiset ja somalialaiset joukot ja ne kärsivät suuria tappioita, tiedottaja  Ali Mohamud Rage  sanoi viestissä.
 Rage syytti viestissä Turkkia "Somalian resurssien viemisestä" ja vannoi äärijärjestön ottavan turkkilaisia kohteekseen jatkossakin.
 Somalian tiedustelupalvelu NISA kertoi, että nimeltä mainitsematon ulkovalta olisi osallistunut viikonlopun terrori-iskuun. NISA kertoi myös, että se aikoo ottaa vastaan apua ulkomaiselta tiedustelupalvelulta tapauksen tutkinnassa.
 Aiheesta lisää:
 Turkki evakuoi Somalian pommi-iskussa vakavasti haavoittuneita – eilen sattuneessa räjähdyksessä kuoli kymmeniä
 Kymmeniä kuollut Somalian pahimmassa pommi-iskussa vuosiin – Paikalla ollut suomensomalialainen Ylelle: En pysty edes laskemaan uhrien määrää

Al-Shabaab otti Somalian Mogadishussa tehdyn terrori-iskun nimiinsä