Summary: Kymmeniä vanhuksia odotti ikävä yllätys Kymenlaaksossa, kun kuntien myöntämät asumiseen tarkoitetut tuet tarkistettiin.

Helsinkiläisen  Ville Saarikosken  isä on asunut palvelutalossa Haminassa viimeiset neljä vuotta. Käytössä ollut palvelusetelijärjestelmä toimi hyvin tähän kevääseen saakka.
 – Alussa isän eläkkeestä kului 80 prosenttia palvelutalon laskun maksuun. Hiljalleen kustannukset ovat kasvaneet niin, että laskuun kului jo 85 prosenttia eläkkeestä tänä keväänä. Ajattelin, että eletään tämän mukaan ja katsotaan tilannetta uudestaan vuoden päästä.
 Käänne tapahtui toukokuussa, kun Saarikoski sai Kymenlaakson sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymältä (Kymsotelta) yllättäen kirjeen. Sen sisältä paljastui päätös uudesta palvelusetelistä.
 Palveluseteli on kattanut osan Saarikosken isän palvelutalomaksuista.
 – Kirje jäi ensin pöydälle pyörimään, koska siinä kerrottiin, että isälle on myönnetty sataprosenttinen tuki.
 2260 euron lasku
 Tarkempi tarkastelu paljasti ikävän yllätyksen palvelusetelin arvossa.
 – Isäni asiat ovat minulla mapissa tallessa. Huomasin, että isä sai neljä vuotta sitten noin 79 euroa päivässä. Nyt tämä sataprosenttinen tuki tarkoittaisi, että summa on noin 69 euroa päivässä.
 Uuden päätöksen myötä Saarikosken isä saa jatkossa päivässä kymmenen euroa vähemmän tukea. Se tarkoittaa käytännössä noin 300 euron lisäystä palvelutalon kuukausilaskun siihen osuuteen, jonka isä joutuu maksamaan omasta pussistaan.
 Nyt Saarikosken isän eläke ei enää riitä kattamaan palvelukotimaksua. Tuorein lasku oli 2260 euroa, suurempi kuin käteen jäävä eläke. Ennen lasku on ollut noin 1900 euroa.
 – Onko eettisesti oikein, että kysymättä tehdään tukipäätös, jossa kerrotaan, että tuki on myönnetty sataprosenttisesti ja jätetään kirjeen vastaanottajalle vastuu tarkistaa todellinen tilanne? Saarikoski ihmettelee.
 "Tässä ei puhuta leikkaamisesta"
 Kymenlaaksolaisten sosiaali- ja terveyspalveluita  on tuottanut  vuoden alusta maakunnallinen Kymsote.
 Kymenlaakson kuntien välillä oli ennen sitä erilaisia käytäntöjä palveluasumisessa. Palveluasumisen palveluseteli oli ennestään käytössä Kotkassa, Haminassa ja Kouvolassa, mutta ei Miehikkälässä ja Virolahdessa.
 Kymsoten myötä palvelusetelin periaatteita on yhtenäistetty, ja niiden arvoa on tarkistettu porrastetusti tänä vuonna eri puolilla maakuntaa. Etelä-Kymenlaaksossa palvelusetelin arvoa muutettiin keväällä.
 Palvelusetelin lähtöarvon laskemisen perustana on käytetty alueen palveluntuottajien keskiarvohintoja.
 – Tässä ei siis puhuta palvelusetelin leikkaamisesta vaan sen arvon uudelleen laskemisesta palvelusetelien yhtenäistämisen yhteydessä. Lähtöarvot ovat osin jopa korkeampia kuin ennen yhtenäistämistä, Kymsoten asumispalveluiden palvelupäällikkö  Mervi Takala  selventää.
 Kuntien myöntämällä palvelusetelillä voi maksaa yksityisen palveluntuottajan hoivapalveluiden kustannuksia. Palveluasumiseen voi hakea myös Kelan myöntämää eläkkeensaajan asumistukea.
 Palveluseteleiden arvon tarkistaminen on kuntien ja kuntayhtymien vastuulla.
 – Uskoisin, että tyypillisin aika tarkistaa palveluseteleiden arvoja on kerran vuodessa osana talousarviomenettelyä. Tarkistus voi tapahtua harvemminkin, sosiaali- ja terveysministeriön hankepäällikkö  Vuokko Lehtimäki  arvioi.
 Ville Saarikosken mukaan hänen isänsä palveluasumisen tukea ei tarkistettu kertaakaan neljän vuoden aikana.
 STM: ikäihmisten köyhyyttä melko paljon
 Palveluasumisen ja tehostetun palveluasumisen palvelusetelin arvot ovat asiakaskohtaisia. Arvo voi olla joko tietty summa tai riippuvainen asiakkaan tuloista.
 Sosiaali- ja terveysministeriön hankepäällikön Vuokko Lehtimäen mukaan on vaikea arvioida sitä, kuinka monen vanhuksen eläke tai vastaava tulo riittää asumiskustannuksiin.
 – Jos asiakkaan toimeentulo vaarantuu, silloin palvelusetelin arvoa tulee palvelusetelilain mukaisesti korottaa, Lehtimäki toteaa.
 Lehtimäen mielestä on valitettavaa, että Suomessa on melko paljon ikäihmisten köyhyyttä.
 – Omavastuuosuudet voivat olla aika korkeita asumispaikasta riippuen. Lisäksi asiakas maksaa itse esimerkiksi hygieniatuotteet ja lääkkeet.
 Hoitotuki voi pienentää palvelusetelin arvoa
 Kymenlaaksossa palvelusetelin lopullinen arvo perustuu kotihoidon maksutaulukon mukaiseen laskelmaan, joka tehdään asiakkaan bruttotulojen pohjalta.
 Huomioon otettavia tuloja ovat ansio- ja pääomatulot, eläkkeet ja niihin rinnastettavat jatkuvat etuudet sekä hoitotuki.
 Kymsoten asumispalveluiden palvelupäällikkö Mervi Takala ei voi kommentoida yksittäisen asiakkaan tapausta, mutta yleensä palvelusetelin arvoa pienentävät suurentuneet tulot. Yksi syy on uutena tullut tai korotettu eläkettä saavan hoitotuki.
 – Jos palveluseteli on myönnetty esimerkiksi viisi vuotta sitten eikä asiakkaan tuloja ole sen jälkeen tarkistettu kertaakaan, voi palveluseteliin tulla isojakin muutoksia, Takala toteaa.
 Ville Saarikosken mukaan hänen isänsä tuloissa ei ole tapahtunut muutosta viime vuosina.
 Säästöt riittävät vuodeksi
 Saarikoski pitää isänsä kohdalla tehtyä ratkaisua kohtuuttomana.
 – Ei vanhuksia pidä kohdella Suomessa näin, eikä heidän perillisiään. Toivottavasti keskustelu lähtisi rakentavasti liikkeelle ja kohti laadukkaampaa päätöksentekoa.
 Saarikosken isä jatkaa toistaiseksi nykyisessä palvelutalossa asumista.
 – Tilillä on vielä vuodeksi rahaa palvelutalossa asumiseen. Isällä on vielä myös asunto, jonka joudumme varmaan jossain vaiheessa myymään rahoittaaksemme asumisen jatkossa.
 Saarikoski aikoo selvittää, olisiko isän tilanteeseen muita mahdollisia ratkaisuja.
 – Täytyy käydä keskustelua viranomaisten kanssa, että onkohan isältä mahdollisesti jäänyt joku tuki anomatta. Ehkä tähän myös löytyy jokin toinen ratkaisu kuin palvelusetelin käyttö.

Lasku nousi yhtäkkiä 300 euroa – Ville Saarikosken isän eläke ei enää riitä palvelutalossa asumiseen: "Ei vanhuksia pidä kohdella näin"


Summary: Italian velan ennakoidaan nousevan 135 prosenttiin BKT:sta tänä vuonna.

Euroopan unionin rahaministerit muistuttavat Italiaa kunnioittamaan velkalupauksiaan. Italia on luvannut palauttaa paisuneen budjettialijäämänsä takaisin EU:n asettamiiin rajoihin.
 – Meidän täytyy vakuuttaa kaikki – italialaiset, yhtiöt, eurooppalaiset sijoittajat – että sitoutuminen on olemassa, sanoi euroryhmän puheenjohtaja  Mario Centeno  torstaina uutistoimisto AP:n mukaan.
 Centeno johtaa euroryhmän 19 valtiovarainministerin kokouksia.
 Euroopan komission mukaan Italian julkinen velka oli 132,2 prosenttia BKT:sta viime vuonna. Luku on yli kaksi kertaa EU:n salliman 60 prosentin rajan. Velan ennustetaan nousevan tänä vuonna 135 prosenttiin BKT:sta.
 Komissio esittää, että Italiaa vastaan aloitetaan "laajat toimenpiteet". Ne vaativat kuitenkin jäsenmaiden suostumuksen. Toimiin voisi lukeutua esimerkiksi sakko.
 Euroryhmä kokoontuu parhaillaan Luxemburgissa.

EU:n rahaministerit kehottivat Italiaa kunnioittamaan velkalupauksiaan


Summary: Varas voi nostaa pankkitunnuksilla kymmenien tuhansien eurojen pikavipit.  Vahingot voivat jäädä kokonaan uhrin kontolle.

Vääriin käsiin joutuneet verkkopankkitunnukset voivat kirpaista uhrin lompakkoa tuntuvasti.
 Jalkapallo-ottelun jälkeen oluelle lähtenyt Pekka(nimi muutettu)toi kotiinsa kaksi tuntematonta naista, joista toinen pyysi häntä siirtämään rahaa ja puheaikaa tililleen.
 Pekan mukaan toinen naisista näki hänen näppäilevän verkkopankkitunnukset tai ehkä valokuvasi tunnuksen, kun Pekka poistui huoneesta toisen naisen kanssa.
 Pari päivää myöhemmin Pekka huomasi automaatilla käteistä nostaessaan, että tililtä puuttui katetta. Asiaa selvitettäessä kävi ilmi, että hänen tililleen oli nostettu pankin käyttölaina ja korttiluotto.
 Pekan tilin kautta oli kulkenut myös seitsemän tuhannen euron edestä pikavippejä, jotka oli siirretty tililtä pois. Tilisiirtoja oli tehty yhteensä yli 12 000 euron arvosta.
 Kuluttajien ja yritysten välisissä riita-asioissa ratkaisuehdotuksia antava kuluttajariitalautakunta käsitteli Pekan tapausta hiljattain. Tarina on lyhennetty lautakunnan pöytäkirjasta.
 Pekka teki asiasta rikosilmoituksen ja vaati pankkiaan ja vakuutusyhtiötään korvaamaan osan menetetyistä rahoista.
 Pankki tai vakuutusyhtiö ei suostunut Pekan vaatimuksiin. Kuluttajariitalautakuntakaan ei suosittanut hyvitystä, koska uhri oli menetellyt törkeän huolimattomasti.
 Sen lisäksi, että Pekka menetti tilillään olevat rahat, hän joutui vastaamaan myös täysin uusista lainoista.
 Miten tämä on mahdollista?
 Samat pankkitunnukset, eri korvausvastuu
 Tapa, jolla rikolliset tekevät maksuvälinepetoksen voi saattaa uhrin hyvin erilaisiin korvausvastuisiin. Uhrin vastuu voi rajautua 50 euroon tai hän voi joutua vastaamaan suuristakin summista kokonaan itse.
 Verkkopankkitunnuksia käytetään nykyisin paitsi verkkopankissa maksamiseen, myös muissa eri verkkopalveluissa tunnistautumiseen.
 Kuluttajalle kirjautumisikkuna näyttää samalta huolimatta siitä, näppäileekö hän verkkopankkitunnuksensa verkkokaupassa, täyttäessään veroilmoitusta verkossa tai hakiessaan pikavippiä.
 Lain silmissä kyse on kuitenkin erilaisista tilanteista. Verkon maksamispalveluita koskee maksupalvelulaki, kun taas muuta verkkopankkitunnusten avulla tunnistautumista – esimerkiksi pikavippipalveluihin kirjauduttaessa – koskee tunnistuslaki.
 Eron huomaa vasta siinä vaiheessa, kun pankkitunnukset joutuvat vääriin käsiin. Väärinkäyttötilanteissa maksupalvelulaki tarjoaa kuluttajalle tunnistuslakia paremman suojan.
 Kuluttajariitalautakunnan puheenjohtaja Pauli Ståhlbergin mielestä maksupalvelu- ja tunnistamislakien vastuut pitäisi yhtenäistää. Toni Määttä / Yle
 Kuluttajariitalautakunnan puheenjohtaja  Pauli Ståhlbergin  mielestä tilanne on kohtuuton.
 – Tällä hetkellä pankkisidonnaisten palveluiden vastuu on selvästi lievempi kuin muissa palveluissa. Maksupalvelulaissa kuluttajalta edellytetään enemmän huolimattomuutta kuin tunnistuslaissa, jotta hänelle syntyy täysi vastuu vahingoista, Ståhlberg sanoo.
 Maksupalvelulaki rajaa kuluttajan vastuun 50 euroon, mikäli tämän verkkopankkitunnukset varastetaan, tili tyhjennetään ja uhrin katsotaan olleen tunnustensa kanssa korkeintaan huolimaton. Tämä vastuurajoitus koskee tilanteita, joissa maksuvälinepetos tapahtuu uhrin pankkitiliä tai pankin muita palveluita hyväksikäyttäen.
 Vain kuluttajan törkeä huolimattomuus vapauttaa pankit korvausvastuusta. Mitään vastuuta ei synny, jos uhri ei ole ollut millään lailla huolimaton.
 Pekan tapauksessa kuluttajariitalautakunta katsoi törkeäksi huolimattomuudeksi sen, että hän oli päästänyt tuntemattomia ihmisiä asuntoonsa.
 Pekka oli myös käsitellyt pankkitunnuksiaan ja pin-koodiaan siten, että sivullinen ihminen sai ne tietoonsa. Pekka myönsi humalatilansa, mutta arvioi sen olleen korkeintaan 0,9 promillea.
 Osa pankeista on luopumassa avainlukulistoista, koska ne eivät heidän mielestään täytä syyskuussa voimaan tulevan EU-direktiivin asiakkaan vahvan tunnistamisen vaatimusta. Yle
 Uhri vastaa vielä uusistakin lainoista
 Pankkitunnuksia voidaan väärinkäyttää myös tilanteissa, joissa pankki ei ole osallisena. Verkkopankkitunnuksia kun käytetään myös tunnistautumiseen – siis todentamaan, että käyttäjä on todella se henkilö, joka tämä väittää olevansa.
 Verkkopankkitunnusten anastaja voi tunnistautua pikavippipalveluihin, ottaa uhrin nimissä luottoja ja siirtää ne suoraan omalle tililleen. Tällöin pankki ei ole riidan osapuoli ja vastuisiin sovelletaan tunnistuslakia, ei maksupalvelulakia.
 Tällöin uhri vastaa pikavippiyhtiölle luoton täydestä määrästä, eikä vastuulle ole ylärajaa. Tunnistuslaissa uhrin vastuuseen riittää tavallinen huolimattomuus.
 Mistä on kyse? Kuluttajariitalautakunta ratkaisi hiljattain kaksi tapausta, joissa varastetuilla verkkopankkitunnuksilla korotettiin uhrin tilin käteisnostorajaa, otettiin käyttölainoja ja nostettiin pikavippejä. Tilit tyhjennettiin. Vahinkojen taloudellinen vastuu lankesi uhreille, koska heidän huolimattomuutensa oli ollut törkeää. Maksuvälinepetoksen tekotapa voi johtaa hyvin erilaiseen korvausvastuuseen. Uhrin vastuu voi rajautua 50 euroon tai hän voi joutua vastaamaan koko summasta. Maksupalvelulain mukaan kuluttaja on vastuussa kaikesta vain, kun kyseessä on törkeää huolimattomuus. Tunnistamislaissa vastuun syntymiseen täysimääräisenä riittää tavallinen huolimattomuus. Jos uhri ei ole ollut huolimaton, vastuuta ei synny lainkaan.
 Pauli Ståhlberg ja kaksi muuta kuluttajariitalautakunnan jäsentä jättivät eriävän mielipiteen Pekan päätökseen.
 Heidän mielestään Pekan nimissä otettujen 7 000 euron pikavippien osalta vahinko oli ollut uhrille ennalta arvaamaton, eikä Pekan pitäisi vastata summasta täysimääräisesti.
 Puheenjohtaja Ståhlberg perustelee näkemystään teon yllättävyydellä.
 – Pikavippien perustaminen verkkopankkitunnuksilla on suhteellisen uusi ilmiö. Keskustelimme paljon siitä, onko kuluttajalla aihetta varautua tällaisiin vahinkoihin, kun hänen tunnuksensa häviävät, Ståhlberg sanoo.
 Pauli Ståhlbergin mielestä tilanne, jossa eri lait tuottavat erilaisen vastuun, on kuluttajan kannalta sekava. Se voi aiheuttaa kohtuuttoman lopputuloksen.
 Sen lisäksi, että uhri menettää tilillään olevat rahat ja luottosaldon, hän voi joutua vastaamaan hänen nimissään otetuista uusista lainoista.
 Kuluttajariitalautakunnan puheenjohtaja Pauli Ståhlbergin mielestä tilanne on kuluttajan kannalta sekava ja kohtuuton. Rikoksen tekotapa voi aiheuttaa uhrille erilaisen korvausvastuun. Toni Määttä / Yle
 Tuoko vahvan tunnistautumisen vaatimus muutoksia?
 Syyskuussa tulee voimaan  EU:n toinen maksupalveludirektiivi , joka tuo muutoksia esimerkiksi pankkipalveluihin kirjautumiseen. Direktiivi ei kuitenkaan vaikuta tunnistautumispalveluihin, kertoo Finanssivalvonnan lakimies  Sanna Atrila.
 Esimerkiksi  Danske Bank on ilmoittanut luopuvansa direktiivin  myötä paperista avainlukulistoista, sillä pankin tulkinnan mukaan avainlukulista ei täytä direktiivin vahvan tunnistautumisen vaatimusta.
 Avainlukulistaa järeämpi tunnistautumisjärjestelmä olisi ehkä voinut estää rikoksen, jonka uhriksi Pekka joutui.
 Pauli Ståhlberg huomauttaa, että kaikkia väärinkäytöksiä ei pysty mitenkään estämään. Teknologian kehittyessä rikolliset keksivät aina uusia keinoja väärinkäytöksiin, oli kyse sitten verkkopankkitunnuksista, matkapuhelinsovelluksista tai biotunnisteista.
 Tämän myöntää myös Finanssivalvonnan lakimies Atrila.
 – Tietenkään mikään uusikaan asiakkaan vahvan tunnistamisen menetelmä ei ole täysin turvallinen. Vaadimme niille erilaisia tietoturvavaatimuksia ja auditointeja. Pyrimme myös varmistamaan, että biometriikan [tunnistautumistapa, jossa käytetään henkilön biologisia tietoja] käyttö olisi turvallista, Atrila sanoo.
 Pankkisidonnaisia maksamispalveluja valvoo Finanssivalvonta ja tunnistautumispalveluja Traficom.
 Lakimies Sanna Atrila Finanssivalvonnasta kertoo, ettei maksupalvelu- ja tunnistamislakien erilaisia kuluttajavastuita olla yhtenäistämässä lähitulevaisuudessa. Toni Määttä / Yle
 Korvausvastuiden pitäisi olla samanlaiset
 Pauli Ståhlberg korostaa, että parhaiten kuluttaja suojautuu väärinkäytöksiltä säilyttämällä tunnistautumisvälineitä – eli matkapuhelimessa olevia sovelluksia, verkkopankkitunnuksia tai avainlukulistoja – huolellisesti turvallisessa paikassa, johon ulkopuoliset eivät pääse käsiksi.
 Lainsäätäjiltä Ståhlberg toivoo maksupalvelulain ja tunnistuslain vastuiden yhtenäistämistä: rikoksen uhria tulisi kohdella lain silmissä samalla tavalla riippumatta siitä, mitä varastetuilla tunnuksilla tehdään.
 Sanna Atrilan mukaan tällaista hanketta ei ole juuri nyt vireillä.
 Maksupalveludirektiivin voimaantulo kyllä vahvisti kuluttajansuojaa esimerkiksi laskemalla maksupalvelurikoksen uhriksi joutuneen omavastuun 150 eurosta 50 euroon, mutta tunnistamislain piirissä oleviin tapauksiin direktiivi ei vaikuta.
 Atrila kertoo, että sekä maksamiseen liittyvä tunnistaminen että sähköinen tunnistautuminen perustuvat EU-direktiiveihin. Vastuusääntelyn yhtenäistäminen kansallisesti vaatisi isomman selvitystyön.
 Seitsemän tonnin pikavippinostojen uhriksi joutunut Pekka vaati korvauksia myös vakuutusyhtiöltään. Jos maksupalvelulaissa ja tunnistuslaissa olisi samanlainen kuluttajan vastuu, kuka vastaisi kuluista?
 Ståhlbergin mukaan vastuukysymykset ovat hankalia. Uhrin vahingoista voisi vastata tässä tapauksessa ainakin osittain palveluntarjoaja eli esimerkiksi pikaluottoyhtiö.
 Lue lisää:
 Kieltääkö EU avainlukulistat? Yle kysyi seitsemästä pankista mitä syyskuussa oikein tapahtuu – kukaan ei tiedä sitä varmasti
 Epäilty otti pikavippejä yli 40 000 eurolla tuntemattomien nimiin: Syytetään 21 identiteettivarkaudesta
 Harvinainen petostehtailu: Mies ja nainen löysivät aukon pikavippifirman ohjelmistosta – ottivat yli 85 000 euron lainat muiden nimiin Tampereella

Kuka vastaa, jos verkkopankkitunnuksesi varastetaan ja niillä nostetaan pikavippejä? Vastaus riippuu rikoksen tekotavasta ja uhrin huolimattomuudesta


Summary: YK:n turvallisuusneuvosto on erimielinen Iranin mahdollisesta osallisuudesta öljytankkeri-iskuihin.

Yhdysvallat kehottaa YK:n turvallisuusneuvostoa vastaamaan Iranin muodostamaan selvään uhkaan. Aiemmin torstaina Yhdysvallat syytti Irania Omaninlahdella tehdyistä hyökkäyksistä öljytankkereita vastaan.
 YK:n turvallisuusneuvosto oli torstaina koolla suljettujen ovien takana puimassa hyökkäyksiä. Yhdysvaltojen virkaatekevä YK-lähettiläs  Jonathan Cohen  toisti ulkoministeri  Mike Pompeon  viestiä ja sanoi iskujen "osoittavan selvän uhan, jonka Iran muodostaa kansainväliselle rauhalle ja turvallisuudelle". Cohen odottaa turvallisuusneuvoston jatkavan lähipäivinä keskustelua iskuihin reagoinnista.
 Diplomaattilähteiden mukaan muut turvallisuusneuvoston jäsenet huomauttivat, ettei Iranin syyllisyydestä ole selvää näyttöä. Pompeon mukaan Iranin syyllisyys selviää muun muassa tiedustelutiedoista ja käytetyistä aseista. Yhdysvallat on alueella vahvasti sotilaallisesti läsnä, joten sillä on paljon tiedustelutietoa, johon vedota.
 Pompeo jätti auki kysymyksen siitä, saattoiko hyökkäysten taustalla olla aseellinen ryhmä, joka toimii Iranin tuella. Iskujen on arvioitu liittyvän Jemenissä käynnissä olevaan sotaan ja Iranin tukemien huthikapinallisten on epäilty olevan niiden takana.  New York Timesin  mukaan Pompeo sanoi, että ainoastaan Iranin tukemilla tahoilla on alueella riittävästi kykyä ja kapasiteettia vastaaviin operaatioihin.
 Turvaneuvoston jäsenet vaativat faktoja pöytään
 Kuwaitin YK-lähettiläs  Mansour al-Otaibi  sanoi, että turvallisuusneuvoston jäsenet tuomitsivat väkivallan ja monet heistä vaativat tutkintaa faktojen selvittämiseksi.
 – Haluamme tietää, kuka oli tämän tapauksen takana, hän sanoi toimittajille kokouksen jälkeen.
 YK:n pääsihteeri  Antonio Guterres  tuomitsi torstaina hyökkäyksen siviilialuksia vastaan.
 – Faktat ja vastuut täytyy selvittää. Maailmalla ei ole varaa suurempaan vastakkainasetteluun Persianlahdella, Guterres sanoi uutistoimisto AFP:n mukaan.
 Norjalaisten merenkulkuviranomaisten mukaan norjalaisomistuksessa olevalla Front Altair -tankkerilla oli kolme räjähdystä. Toinen epäillyn hyökkäyksen kohteeksi joutunut oli japanilaisomistuksessa oleva Kokuka Courageous -tankkeri. Alusten henkilöstö evakuoitiin.
 Räjähtämätön miina toisen tankkerin rungossa
 Omaninlahdella ja Persianlahdella on ollut viime aikoina levotonta, ja samaan aikaan Yhdysvaltojen ja Iranin välit ovat entisestään kiristyneet. Toukokuussa kaksi saudiarabialaista, yksi norjalainen ja yksi Arabiemiirikuntien öljytankkeri vahingoittui iskuista Arabiemiirikuntien edustalla. Tapausta ei ole pystytty selvittämään, mutta myös tuolloin Yhdysvaltojen syyttävä sormi osoitti Iraniin.
 Viime viikolla Arabiemiirikunnat kertoi, että alustavien tutkimusten mukaan iskujen taustalla oli todennäköisesti valtiollinen toimija, muttei syyttänyt suoraan Irania tai muuta valtiota.
 Yhdysvaltojen puolustusministeriön viranomaisen mukaan torstain iskujen kohteeksi joutuneiden tankkerien yllä lentänyt Yhdysvaltojen valvontakone havaitsi räjähtämättömän miinan, joka oli kiinnittynyt japanilaisomisteisen tankkerin runkoon. Viranomaislähteen mukaan miina muistutti räjähdettä, jota epäillään käytetyn viime kuussa tehdyissä tankkeri-iskuissa, kertoo New York Times.
 Yhdysvaltalaislähteet: Videokuva näyttää, että Iranin alus haki miinan pois
 Lehden lähteiden mukaan Yhdysvaltojen armeijan valvontakone sai kuvattua videolle, kun Iranin partiointialus ajoi tankkerin viereen ja irrotti räjähtämättömän miinan sen rungosta ennen kuin poistui paikalta.
 Myös  CNN  uutisoi lähdetietojensa pohjalta, että Yhdysvalloilla on hallussaan videota ja kuvaa, jonka mukaan Iranin armeijan alus irrotti miinan tankkerin rungosta. Lähteet uskovat, että Iran yritti näin viedä todisteita sen osallisuudesta hyökkäykseen.
 Iranin edustajat kiistävät syytökset. Maan YK-edustuston tiedottaja sanoi Twitterissä, että Iran kategorisesti kieltää Yhdysvaltojen perusteettoman väitteen ja "tuomitsee sen vahvimmalla mahdollisella tavalla".
 Lisää aiheesta:
 US officials: US has imagery showing Iranian boat removing unexploded mine from Gulf tanker
 Omaninlahden tankkeriräjähdyksille etsitään selitystä – Yhdysvallat syyttää suoraan Irania iskuista

Yhdysvallat varoittaa Iranin "selvästä uhasta" kansainväliselle rauhalle


Summary: Rinne keskustelee virolaisen virkaveljensä kanssa muun muassa Euroopan turvallisuuskysymyksistä.

Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) suuntaa tänään Viroon. Kyseessä on hänen ensimmäinen ulkomaanmatkansa pääministerinä.
 Rinne ja Viron pääministeri  Jüri Ratas  tapaavat Tallinnassa. Pääministerit keskustelevat muun muassa maiden kahdenvälisistä suhteista, Itämeren suojelusta ja alueellisen yhteistyön syventämisestä.
 Asialistalla ovat myös Euroopan turvallisuuskysymykset ja Suomen heinäkuussa alkava EU-puheenjohtajuus. Viro on puolestaan juuri valittu YK:n turvallisuusneuvostoon kaudelle 2020-2021. Pääministerit keskustelevat siksi sääntöpohjaisen monenvälisen järjestelmän vahvistamisesta.
 Suomen pääministeri vierailee perinteisesti ensimmäiseksi Ruotsissa, mutta aikataulusyistä Rinne matkustaa Ruotsiin vasta ensi viikon tiistaina.
 Tuoreen hallituksen ministereistä ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) on jo ehtinyt Ruotsin-vierailulle. Hän tapasi Ruotsin ulkoministerin  Margot Wallströmin  tiistaina.

Pääministeri Rinne matkaa tänään Viroon – tekee perinteisen Ruotsin-vierailun vasta ensi viikolla


Summary: Pikkupuolue sai tahtonsa läpi hallitusneuvotteluissa, ja nyt liki 200 turkistarhaa suljetaan.

Norjan parlamentti eli suurkäräjät on hyväksynyt lain, joka kieltää turkistarhauksen. Parlamentti hyväksyi lain perjantain vastaisena yönä äänin 101-68.
 Lain mukaan uusia turkistarhoja ei enää saa perustaa. Olemassa olevat tarhat pitää sulkea helmikuuhun 2025 mennessä.
 Turkistarhaus on elinkeinona menettänyt merkitystään Norjassa. Maassa toimii enää alle 200 turkistarhaa, jotka tuottavat noin prosentin maailman minkki- ja kettuturkeista.
 Lakihankkeen taustalla olivat hallitusneuvottelujen aikaiset lehmänkaupat oikeistokoalition ja pienen liberaalipuolue Venstren kanssa. Puolue asetti tarhauskiellon ehdoksi sille, että se lähti mukaan oikeistohallitukseen.
 Eläintensuojelujärjestöt ovat kieltoon tyytyväisiä.
 – Tämä on iso voitto eläinten hyvinvoinnille Norjassa. On ymmärretty, että eläinten huomioonottaminen on tärkeämpää kuin raha ja bisnesintressit, sanoi Noah-eläinsuojelujärjestön johtaja  Siri Martinsen .
 Hallitus on varannut turkistarhaajille maksettaviin korvauksiin runsaat 500 miljoonaa kruunua (noin 50 miljoonaa euroa). Turkisalan mielestä oikea summa olisi 2,3 miljardia kruunua.
 – 500 miljoonaa kruunua saattaa kuulostaa paljolta, mutta tässä ei kompensoida vain työn menetystä. Tässä katoaa kokonainen elinkeino. Tarhaajilla ei ole paljoa muitakaan vaihtoehtoja: lihaa ja maitoa meillä tuotetaan jo liikaa, sanoi turkistarhaajien keskusliiton edustaja  Guri Wormdahl.

Norja kieltää turkistarhauksen – "Iso voitto eläinten hyvinvoinnille"


Summary: Oikeusistuimen mukaan muun muassa 51 murhasta syytetty mies oli tekohetkellä syyntakeinen.

Uuden-Seelannin Christchruchissa moskeijoihin maaliskuussa hyökännyt mies kiistää kaikki syytteet.
 28-vuotiasta australialaista  Brenton Tarrantia  syytetään 51 murhasta ja 40 murhayrityksestä. Lisäksi Tarrantia syytetään terrorismista.
 Oikeusistuimen mukaan Tarrantille tehdyt mielentilatutkimukset osoittavat, että hän oli tekohetkellä syyntakeinen.
 Internetissä julkaisemassaan manifestissa Tarrant on kuvaillut olevansa etnonationalisti ja rasisti.
 Samassa manifestissa hän totesi motiiviksi teolleen halun kostaa muslimien tekemissä terrori-iskuissa kuolleiden eurooppalaisten puolesta.

Uuden-Seelannin moskeija-iskut tehnyt mies kiistää kaikki syytteet


Summary: Kuopion torilla suoritetaan parhaillaan taksien tehovalvontaa, johon osallistuu poliisin lisäksi muitakin viranomaisia. Isku on osa laajaa valtakunnallista valvontaoperaatiota.

Viranomaiset aloittivat taksien tehovalvonnan tänään iltapäivällä Kuopion torin laidalta.
 Mukana on useita yksiköitä poliisista, Verohallinnosta sekä Liikenne- ja viestintävirasto Traficomista.
 Ylikomisario  Petri Pahkin  Itä-Suomen liikennepoliisista sanoo, että kyse on laajasta valtakunnallisesta operaatiosta.
 Vastaavia valvontaiskuja  tehtiin keväällä Etelä-Suomessa , ja nyt on Itä-Suomen vuoro. Samanlaisia tehovalvontaiskuja aiotaan toteuttaa joka puolella Suomea.
 Pahkinin mukaan tarkoituksena on selvittää ensisijaisesti sitä, ovatko autot ja niiden kuljettajat lain vaatimassa kunnossa. Uusi, taksien toimintaa säätelevä  liikennepalvelulaki astui voimaan viime vuoden kesällä .
 Muualla Suomessa toteutetuissa iskuissa on tullut esiin esimerkiksi se, etteivät kuljettajien nimet ole selvästi näkyvillä, minkä lisäksi osalla kuljettajista ei ole edes ajolupaa hallussaan.
 Myös esimerkiksi palvelujen hinnoittelussa on ollut epäselvyyksiä, sillä läheskään kaikki kuljettajat eivät pidä hinnastoa asiakkaan nähtävillä, vaikka laki sitä vaatiikin.
 Pahkin ei vielä halunnut kommentoida Kuopion tehovalvonnan tuloksia, mutta uskoo asioiden olevan Itä-Suomessa paremmalla tolalla kuin esimerkiksi Helsingissä, jossa  epäkohtia paljastui runsaasti .

Poliisi, Verohallinto ja Traficom iskivät takseihin nyt Kuopiossa – laaja operaatio toteutetaan asteittain ympäri Suomea


Summary: Kolme ehdokasta pudotettiin vaalin jatkokierroksilta.

Britannian konservatiivipuolueen parlamenttiryhmä on äänestänyt ensimmäistä kertaa puolueen uudesta puheenjohtajasta.
 Selvästi eniten ääniä sai ennakkosuosikki  Boris Johnson , 114. Hän on aiemmin toiminut muun muassa Lontoon pormestarina ja ulkoministerinä.
 Toiseksi tuli 43 äänellä nykyinen ulkoministeri  Jeremy Hunt  ja kolmanneksi ympäristöministeri  Michael Gove , joka sai 37 ääntä.
 Ehdokkaita oli kaikkiaan kymmenen. Heistä kolme vähiten ääniä saanutta putosi pois ehdokaslistalta.
 Seuraava äänestys on kesäkuun 18. päivä.
 Nykyinen konservatiivipuolueen puheenjohtaja  Theresa May  jättää tehtävänsä, kun seuraaja on valittu. Uusi puheenjohtaja nousee myös Britannian pääministeriksi.
 Lue lisää :
 Konservatiivit aloittivat pudotuspelinsä Britannian pääministeristä – Nyt kymmenestä on jäljellä seitsemän

Brittikonservatiivien ensimmäinen johtajaäänestys: Boris Johnson ykkösenä


Summary: Ensimmäisen äänestyksen suosikki oli Boris Johnson. Britannian uuden pääministerin valitsevat lopulta noin 160 000 konservatiivien rivijäsentä. He ovat keski-iältään lähempänä 60 vuotta ja arvoiltaan varsin perinteisiä.

Britanniaa johtava konservatiivipuolue on aloittanut monipolvisen äänestyskierroksen uuden puheenjohtajan valitsemiseksi.
 Ensimmäisellä kierroksella  kisasta putosivat jo  pois ensimmäiset kolme ehdokasta eli  Mark Harper ,  Esther McVey  ja  Andrea Leadsom .
 Odotusten mukaisesti ex-ulkoministeri  Boris Johnson  keräsi äänistä eniten. Hän sai 114 ääntä annetusta 313 äänestä.
 Tässä katsaus tiivis katsaus puheenjohtajakisan pelikenttään ja sen sääntöihin.
 Valintakuvio jatkuu näin:
 Ehdokkaiden esivalinnan tekevät siis konservatiivien 313 parlamenttiedustajaa äänestämällä. Äänestys on salainen. Ensimmäisellä kierroksella pudotettiin heidät, jotka saivat alle 17 ääntä. Tulevana sunnuntaina vuorossa on ensimmäinen väittely suorassa televisiolähetyksessä. Toisella äänestyskierroksella ensi viikon tiistaina putoavat alle 33 ääntä saaneet tai vähiten ääniä saanut. Tätä jatketaan, kunnes jäljellä on kaksi ehdokasta. Heidän on määrä olla selvillä 22. kesäkuuta, jonka jälkeen areenalle astuvat konservatiivipuolueen rivijäsenet. He äänestävät postiäänestyksenä suosikkiaan kahdesta ehdokkasta. Valmista pitäisi olla 22. heinäkuuta alkavalla viikolla.
 Uudesta pääministeristä päättävät ikääntyvät rivijäsenet
 Lopulta uudesta puheenjohtajasta ja sitä kautta uudesta pääministeristä päättävät konservatiivipuolueen noin 160 000 jäsentä.
 Vielä vuoden 2018 tietojen mukaan puolueella oli  noin 124 000 jäsentä , joten luku on noussut varsin nopeasti. Vertailun vuoksi: oppositiossa olevalla työväenpuolueella on noin 540 000 jäsentä.
 Nuorison ääni valinnassa ei varsinaisesti huuda, sillä  lähes 40 prosenttia konservatiivien jäsenistä on yli 66-vuotiaita . Keski-ikä on 57 vuotta. Valinnan tekevien näkemykset saattavat siis monin paikoin erota laajemmasta äänestäjäkunnasta paljonkin.
 Viime vuonna julkaistun  kyselyn mukaan  konservatiivien jäsenet ovat vankasti Britannian EU-eron kannalla.
 Myös tiukat ja perinteiset arvot ovat kunniassa. Enemmistö jäsenistä kannattaa kuolemanrangaistusta ja vähemmistö samaa sukupuolta olevien avioliittoa.
 Ehdokkaiden pitää tehdä siis vaikutus rivijäseniin, joiden toisaalta pitäisi miettiä, kuka johtaja puree parhaiten brittiäänestäjien enemmistöön.
 Puheenjohtajakisan kärjessä on viisi suosikkia
 Spekulaatioissa vahvimpia nimiä voittajaehdokkaaksi on viisi. Mukana on kaksi väistyvän pääministeri  Theresa Mayn  hallituksen ex-ministeriä, jotka ovat eronneet protestina Mayn neuvottelemalle EU-erosopimukselle.
 Britannian piti erota Euroopan unionista maaliskuussa, mutta koska sopua Mayn erosopimuksesta ei löytynyt, eroa lykättiin. Uusi takaraja on lokakuun lopussa.
 Boris Johnson, 54
 Kuka:  Entinen ulkoministeri ja Lontoon pormestari. Ennakkosuosikki sai odotusten mukaisesti suurimman äänimäärän ensimmäisellä kierroksella ja kiitti heti tukijoitaan Twitterissä.  Persoonallinen poliitikko  tunnetaan möläytyksistään, mutta myös yksinkertaistetusta ilmaisustaan, jonka ansiosta moni jäsen voi ajatella, että Johnsonin johtama puolue pärjäisi hyvin vaaleissa kilpailevia puolueita vastaan.
 Erosi ulkoministerin tehtävästä kesällä 2018 protestina Mayn neuvottelemalle EU-eroa koskevalle sopimukselle.
 Brexit-kanta:  Avoin sopimuksettomalle erolle. Yksi näkyvimmistä eron kannattajista vuoden 2016 kansanäänestyksen alla. Sanoo hoitavansa Britannian ulos Euroopan unionista lokakuussa, sopimuksella tai ilman.  Uhkaillut , että Britannia ei maksa EU:lle noin 44 miljardin euron erolaskua, jos unioni ei suostu parempiin eroehtoihin.
 Michael Gove, 51
 Michael Gove. Amer Ghazzal / AOP
 Kuka:  Ympäristöministeriä on pidetty kisan toisena ennakkosuosikkina. Sai nyt kolmanneksi eniten ääniä eli 37 kappaletta.
 Alkajaisiksi puheenjohtajakisaa ovat hallinneet tietysti puheet Britannian EU-erosta, mutta myös  kysymykset ehdokkaiden huumeiden käytöstä .
 Gove päätyi viime viikolla keskelle kohua  myönnettyään , että on käyttänyt nuorempana kokaiinia.
 Kiinnostavaa on, että vuonna 2016 Gove tuki Boris Johnsonia konservatiivien puheenjohtajaksi, kunnes käänsi kelkkansa ja lähti ehdolle itse.
 Brexit-kanta:  Mieluummin lykkäys kuin kova eli sopimukseton ero. Lykkäisi mieluummin eroa yli lokakuun kuin lähtisi ilman erosopimusta.
 Jeremy Hunt, 52
 Jeremy Hunt.
 Kuka:  Nykyinen ulkoministeri kannatti EU:n jäsenenä pysymistä, mutta on sittemmin vaihtanut kantaansa. Aiempaa uraa liike-elämässä, aiemmin toimi terveysministerinä. Keräsi ensimmäisellä äänestyskierroksella toiseksi eniten ääniä, 43 kappaletta.
 Brexit-kanta:  Eroon, mutta mieluummin sopimuksen kera. On sanonut, että yrittäisi neuvotella uutta sopimusta EU:n kanssa. Pitää sopimuksettoman eron mahdollisuutta pöydällä. Sopimukseton ero siis mahdollinen, mutta ei toivottava.
 Dominic Raab, 45
 Dominic Raab. Rob Pinney / AOP
 Kuka:  Entinen Britannian EU-erosta vastaava ministeri ja mustan vyön karateka. Myös Raab erosi protestina Mayn brexit-sopimukselle. Ensimmäisen kierroksen äänisaalis 27.
 Brexit-kanta:  Avoin sopimuksettomalle erolle. Raabin mielestä Mayn sopimus pitää yrittää neuvotella uusiksi, mutta lähtöön ilman sopimusta pitää varautua.
 Sajid Javid, 49
 Sajid Javid. Andy Rain / EPA
 Kuka:  Sisäministeri on ainoa siirtolaistaustainen ehdokas. Pakistanilaisvanhempien poika, entinen investointipankkiiri. Vastusti Britannian EU-eroa 2016, on sittemmin muuttanut mielensä. Ensimmäisellä kierroksella sai 23 ääntä.
 Brexit-kanta:  Ulos lokakuussa, mutta mielellään sopimuksen kera. Javid pyrkisi uusimaan erosopimusta. Puhunut Irlannin rajan osalta digitaalisesta valvonnasta ja  tarjoutunut maksamaan sen Irlannille . Jos vaihtoehdot ovat ulos ilman sopimusta tai ei ulos ollenkaan, Javid lähtisi ilman sopimusta.
 He pääsivät jatkoon, mutta...
 Matt Hancock, 40
 Matt Hancock. Neil Hall / EPA
 Kuka:  Terveysministeriä pidetään puolueen nousevana tähtenä. Maltillinen ja taitava median kanssa, arvioi uutistoimisto AFP. Toivoo vetoavansa nuoriin. Sai 20 ääntä.
 Brexit-kanta:  Kampanjoi vuonna 2016 jäämisen puolesta, sittemmin hänkin vaihtanut kantaansa. Kehottanut kansanedustajia tukemaan erosopimusta.
 Rory Stewart, 46
 Rory Stewart Andy Rain / EPA
 Kuka:  Kansainvälisen kehityksen ministeri, entinen diplomaatti, Irak-tuntija. Sai ensimmäisellä äänestyskierroksella 19 ääntä eli selviytyi juuri jatkoon. Antanut ymmärtää olevansa "Anti-Boris".
 Brexit-kanta:  Ero ilman sopimusta olisi vahingollinen. Kampanjoi EU-eroa vastaan, nykyisin  sanoo olevansa eron puolesta .
 He putosivat heti:
 Andrea Leadsom, 56
 Andrea Leadsom. Vickie Flores / EPA
 Kuka:  Hallituksen edustaja parlamentin alahuoneessa (Leader of the House of Commons), joka erosi tehtävästään keväällä. Entinen ympäristöministeri kilpaili Mayn kanssa puheenjohtajan paikasta 2016, mutta vetäytyi kisasta loppusuoralla varomattoman kommentin vuoksi. Sanoi haastattelussa, että olisi (tahattomasti lapsetonta) Mayta parempi johtaja, koska on äiti. Sai ensimmäisellä äänestyskierroksella vain 11 ääntä.
 Brexit-kanta:  Eroon vaikka ilman sopimusta. Kovan linjan eron kannattaja haluaa "hallitun" sopimuksettoman eron eikä enää uusia lisäaikoja.
 Mark Harper, 49
 Mark Harper. Neil Hall / EPA
 Kuka:  Aiemmin puoluekurista vastannut konservatiiviedustaja ja entinen ministeri muun muassa sisäministeriössä. Sai kymmenen ääntä ensimmäisellä kierroksella.
 Brexit-kanta:  Haluaa eron sopimuksen kera. Kannatti unionin jäsenyyttä, nyt hänkin eron kannalla. Sanoo, että eron lykkäystä tarvitaan sopimuksen varmistamiseksi. Pitää silti myös sopimuksetonta eroa mahdollisuutena, jos vaihtoehtona on jäädä unionin jäseneksi.
 Esther McVey, 51
 Esther McVey Neil Hall / EPA
 Kuka:  Entinen työ- ja eläkeministeri erosi hänkin viime vuonna brexit-kiistojen vuoksi. Keräsi vain yhdeksän ääntä.
 Brexit-kanta:  Innokas eron kannattaja haluaa ulos unionista lokakuun loppuun menneessä.
 Seuraavassa äänestyksessä ensi viikolla selviää, kenelle pudonneiden äänet lopulta menevät.
 Korjattu klo 20.32 Leadsomin titteli, Leader of the House of commons ei ole parlamentin puhemies, vaan hallitusta edustava johtaja. Vastaavaa titteliä ei ole Suomessa.

Konservatiivit aloittivat pudotuspelinsä Britannian pääministeristä – Nyt kymmenestä on jäljellä seitsemän


Summary: Virka on uusi ja se perustuu 1. tammikuuta 2019 voimaantulleeseen elintarvikemarkkinalakiin.

Hallitus on nimittänyt elintarvikemarkinavaltuutetun virkaan oikeustieteen tohtorin ja varatuomarin  Olli Wikbergin . Hänen kautensa alkaa 1. syyskuuta ja kestää elokuun viimeiseen päivään 2024 asti.
 Elintarvikemarkkinavaltuutetun tehtäviin kuuluu elintarvikeketjun toimintaan liittyvien suositusten, lausuntojen ja ehdotusten antaminen sekä hyviin liiketapoihin liittyvää tiedotus ja neuvonta.
 Lisäksi valtuutettu valvoo elintarvikeketjun sopimusten määrämuotoisuutta ja sisältöä koskevien vaatimusten sekä kohtuuttomia ehtoja ja käytäntöjä sekä sopimatonta menettelyä koskevien kieltojen noudattamista.
 Maa- ja metsätalousministeri  Jari Leppä  katsoo uudella valtuutetulla olevan keskeinen rooli elintarvikemarkkinalain hengen toteutumisessa.
 – Ensimmäistä kertaa Suomesta löytyy nyt viranomainen, jolla on riittävät resurssit ja keinot puuttua ruokaketjun sopimattomiin käytänteisiin. Vastavalittu valtuutettu on keskeisessä roolissa vastaamassa lain hengen toteutumisesta ruokaketjussa, toteaa Leppä Maa- ja metsätalousministeriön tiedotteessa.
 Elintarvikemarkkinavaltuutetun virka oli avoinna toistamiseen, koska ensimmäinen kierros tuotti liian vähän hakemuksia.
 Elintarvikemarkinavaltuutetun virka on uusi ja se perustuu 1. tammikuuta 2019 voimaantulleeseen elintarvikemarkkinalakiin.

Olli Wikberg elintarvikemarkkinavaltuutetuksi


Summary: Vanhasen keskusteluohjelma on uusi avaus, sillä puhemies on perinteisesti pysytellyt päivänpolitiikan ulkopuolella.

Eduskunnan puhemies  Matti Vanhanen  (kesk.) aloittaa lokakuussa uuden keskusteluohjelman AlfaTV:llä. Eduskunnan pääsihteerin  Maija-Leena Paavolan  mukaan ohjelma on uusi avaus, sillä puhemies on perinteisesti pysytellyt päivänpolitiikan ulkopuolella.
 – Näin virkamiehenä tähän on vaikea ottaa etukäteen kielteistä kantaa. Pitäisi ensin nähdä muutama jakso ja arvioida sitten tarkemmin, Paavola sanoo.
 Paavola kuuli ohjelmasta Vanhasen avustajalta keskiviikkona. Hän ei ole puhunut ohjelman sisällöstä Vanhasen kanssa, mutta uskoo, että Vanhanen on itse tehnyt arvion siitä, onko sisältö puhemiehen asemaan sopivaa.
 Puhemiehen roolista on ennenkin käyty julkista keskustelua. Esimerkiksi puhemies  Eero Heinäluoma  (sd.) otti kantaa päivänpoliittisiin kysymyksiin. Edelliset puhemiehet  Maria Lohela  (liik.) ja  Paula Risikko  (kok.) olivat kannanotoissaan maltillisempia.
 Risikko piti kuitenkin Facebookissa säännöllisesti puhemiehen kyselytunteja kansalaisille.
 –Ajat muuttuvat ja puhemiehillä on käytössään uusia tapoja lähestyä kansalaisia. Vuoropuhelun lisääntyminen on mielestäni ihan positiivista, Paavola sanoo.
 Aiheina ilmasto, EU ja metsät
 AlfaTV:n mukaan Vanhasen tavoitteena on tuoda monimutkaiset ajankohtaiset asiat lähelle tavallisen katsojan arkea. Kuuden jakson mittaisen ohjelman aiheina ovat muun muassa ilmastonmuutos, Euroopan unioni, metsien kasvu sekä työllisyys ja yrittäjyys.
 Ohjelman työotsikkona on  Ajatuksia maailmasta .
 —  Haluan välttää ohjelmassa turhaa sisäpiirislangin käyttöä ja käsitellä aiheita mahdollisimman kansantajuisesti, Vanhanen sanoo AlfaTV:n tiedotteessa.
 Vanhanen on Suomen entinen pääministeri ja hänellä on laaja kokemus kansainvälisestä yhteistyöstä. Vanhanen valittiin eduskunnan  puhemieheksi  viime viikolla.
 AlfaTV on mainosrahoitteinen kristillinen kanava, joka aloitti toimintansa joulukuussa 2013. Kanavan omistaa Brilliance Communications Oy, jonka omistavat yksityishenkilöt ja yleiskristillinen medialähetysjärjestö IRR-TV.
 Myös Liike Nytin  Hjallis Harkimo  on isännöinyt ajankohtaisia keskusteluohjelmia MTV3-kanavalla toimiessaan kansanedustajana.
 Lue lisää:
 Matti Vanhanen eduskunnan puhemieheksi: Salikeskusteluun kaivataan asiallisuutta ja toisten kunnioittamista

Puhemies Matti Vanhanen aloittaa keskusteluohjelman AlfaTV:llä – Eduskunnan pääsihteeri ei tuomitse


Summary: Korruptiota tutkiva toimittaja yritettiin hiljentää tekaistuilla huumesyytteillä.

Venäjän presidentti  Vladimir Putin  on erottanut kaksi kenraalimajurin arvoista poliisipäällikköä toimittaja  Ivan Golunovin  pidätyksestä nousseen kohun jälkeen. Pidätys oli nostattanut mielenilmauksia lehdistössä ja kaduilla.
 Erotetuiksi tulivat Moskovan poliisin huumeidenvastaisen toiminnan päälikkö  Juri Devjatkin  ja Moskovan läntisen poliisipiirin päällikkö  Andrei Putškov .
 Riiasta Latviasta toimivalle Meduza-uutissivustolle työskentelevä toimittaja Golunov pidätettiin viikko sitten Moskovassa huumeiden välittämisestä ja hallussapidosta epäiltynä. Golunovin mukaan häntä myös pahoinpideltiin.
 Golunov ja hänen tukijansa sanoivat alusta asti, että syytteet olivat tekaistuja. Pidätys herätti välittömästi vastalauseita. Kolme arvovaltaista venäläislehteä julkaisi vastalauseet maanantain etusivuillaan, ja Venäjän parlamentin ylähuoneen puhemies  Valentina Matvijenko   arvosteli poliisin toimintaa .
 Golunov ehdittiin määrätä kotiarestiin ennen kuin viranomaiset myönsivät, että syytteiden tueksi ei ollut näyttöä ja peruivat ne.  Toimittaja vapautettiin  saman tien tiistaina.
 Golunovin tapauksen vuoksi järjestettiin vielä keskiviikkona Moskovassa mielenosoitus, missä vaadittiin rangaistusta lakia rikkoville poliiseille. Mielenosoituksen yhteydessä poliisi pidätti yli 400 ihmistä.
 Ivan Golunov on Venäjällä tunnettu tutkiva toimittaja, joka on erikoistunut kirjoittamaan Moskovan hallinnossa ja johdossa esiintyvästä korruptiosta.

Putin erotti kaksi poliisipäällikköä toimittaja Golunovin tapauksen takia


Summary: Kihlakunnansyyttäjän mukaan hartolalaisvanhus turvautui hyväksyttävään hätävarjeluun ampuessaan asuntoonsa tunkeutunutta miestä

Hartolassa viime maaliskuussa tapahtuneen ryöstöjutun syyteharkinta on valmistunut.
 Salpausselän kihlakunnansyyttäjä vaatii 81-vuotiaan miehen asuntoon ja pihalle tunkeutuneille rangaistusta, mutta hän ei nosta syytettä ryöstäjää rintaan ampunutta vanhusta vastaan. Syyttäjän mielestä kyse on ollut hätävarjelutilanteesta eli hyväksyttävästä toiminnasta tilanteeseen nähden.
 Poliisitutkinnassa vanhusta epäiltiin tapon yrityksestä.
 Jutussa asuntoon tunkeutunutta miestä syytetään törkeästä ryöstöstä, törkeästä kotirauhan rikkomisesta ja ampuma-aserikoksesta. Kahta muuta miestä syytetän avunannosta rikoksiin.
 Juttua käsitellään Päijät-Hämeen käräjäoikeudessa juhannuksen jälkeisellä viikolla. Asiasta  ensimmäisenä kertoi Etelä-Suomen Sanomat .
 Lue lisää:
 81-vuotias ampui kotiinsa tunkeutunutta miestä rintaan, nyt poliisi epäilee häntä rikoksesta – Hartolan ryöstön esitutkinta valmis
 Vanhus pani kampoihin ja ampui kotiinsa hyökännyttä rintaan – oikeusoppinut kertoo, missä menevät hätävarjelun rajat

Vanhus puolustautui ampumalla murtomiestä rintaan – ei saa syytettä


Summary: Alun perin yt-neuvottelujen arvioitiin johtavan enimmillään 160 työntekijän vähentämiseen.

Tavarataloyhtiö Stockmann vähentää yhteistoimintaneuvotteluidensa tuloksena noin 150 työpaikkaa. Pääosa tästä toteutetaan irtisanomisina, yhtiö kertoo tiedotteessaan.
 Stockmannin mukaan myyjien määrää tavarataloissa ei vähennetä.
 Yt-neuvottelujen alkamisesta kerrottiin huhtikuun lopulla. Tuolloin yhtiö arvioi neuvottelujen johtavan enimmillään 160 työntekijän vähentämiseen.
 Neuvottelut koskivat noin 1 600:aa työntekijää Suomessa.
 Stockmann kertoo tavoitteekseen vähentää kustannuksia kevääseen 2021 mennessä vähintään 40 miljoonaa euroa. Tästä merkittävän osan on määrä näkyä jo ensi vuoden tuloksessa, yhtiö toteaa.
 Henkilöstöön kohdistuvat säästöt ovat alle kolmasosan tavoitteesta ja yli kaksi kolmannesta tulee Stockmannin mukaan muualta.
 Stockmann kertoi  maaliskuussa  myös vaihtavansa toimitusjohtajaa  Lauri Veijalaisen  irtisanouduttua tehtävästä.  Huhtikuussa  yhtiö antoi tulosvaroituksen.
 Stockmannilla on Suomessa myymälät Helsingissä, Espoossa, Vantaalla, Tampereella sekä Turussa.
 Lue lisää:
 Stockmann aloittaa yt-neuvottelut, vähentää enintään 160 työntekijää  (30.4.2019)

Stockmannin yt:t ohi: Jopa 150 työntekijää saa potkut, myyjiä ei vähennetä


Summary: Luonnonsuojelijat aikovat jatkaa taistelua kaivosta vastaan.

Australiassa Queenslandin osavaltio on hyväksynyt valtavan Carmichaelin hiilikaivoksen perustamisen. Viimeinen juridinen este kaivoksen tieltä poistui, kun osavaltion hallitus hyväksyi kaivoksen pohjavesisuunnitelman.
 Intialaisen Adani-yhtiön omistamasta kaivoksesta tulee Australian suurin ja yksi maailman suurimmista.
 Kaivosalue on laajuudeltaan noin 447 neliökilometriä, eli enemmän kuin Helsingin ja Vantaan kaupunkien pinta-ala yhteensä.
 Kaivoksesta on määrä louhia enimmillään 60 miljoonaa tonnia hiiltä vuodessa. Hiili kuljetettaisiin pääasiassa Intiaan poltettavaksi. Kaivoksen myötä Australian kivihiilen vienti voi kasvaa viidenneksellä.
 Kaivos on nostattanut Australiassa kiivaan poliittisen väittelyn, jossa vastakkain ovat olleet kaivoksen tuomat työpaikat ja sen aiheuttamat ympäristöhaitat ja ilmastopäästöt.
 Kaivos kuluttaa valtavat määrät vettä, sen alueella elää uhanalaisia eliölajeja ja hiili kuljetettaisiin pois Suuren Valliriutan lähellä sijaitsevien satamien kautta.
 Australian luonnonsuojelujärjestö sanoo Queenslandin "laittaneen politiikan tieteen edelle".
 Kaivosta vastustanut vihreä puolue toteaa "kaivospäätöksen olevan suuri pettymys jokaiselle, joka ymmärtää ilmastonmuutoksen aiheuttaman uhkan". Puolue sanoo, ettei kamppailu kaivosta vastaan ole vielä päättynyt.
 Australiassa käytiin keväällä parlamenttivaalit, joissa ilmastopolitiikalla oli keskeinen osuus. Vaalit voitti yllättäen konservatiivinen Liberaalipuolue, joka kampanjoi hiilivoiman puolesta. Oppositioon jäi Työväenpuolue, joka olisi halunnut selvästi tiukempaa ilmastopolitiikkaa.
 Queenlandin ympäristöministeri  Leeanne Enoch  vakuuttaa, että kaivoksen aiheuttamia haittoja tarkkaillaan huolellisesti ja että sen toimintaehdot perustuvat parhaaseen tieteelliseen tietoon, kertoo  The Guardian  -lehti.
 Kaivoksen rakennustyöt alkanevat muutaman päivän kuluessa.
 Lue lisää :
 Australian konservatiivihallitus kiri yllätysvoittoon – Työväenpuolueen ilmastoviesti ei purrut

Australia hyväksyi valtavan hiilikaivoksen avaamisen – laajuus lähes 450 neliökilometriä


Summary: Hongkongin kadut ovat nyt rauhoittuneet. Sadattuhannet ovat vastustaneet lakimuutosta, joka mahdollistaisi rikoksista epäiltyjen luovuttamisen Manner-Kiinaan.

Hongkongissa viikonloppuna alkaneet protestit ovat laantuneet, mutta pinnan alla kytee edelleen, kertoo Hongkongissa työskentelevä  Sari Arho Havrén .
 Hän kuvailee tunnelmaa kaupungissa hermostuneeksi ja odottavaksi.
 – Olen kuullut ihmisten sanovan, että kyllä tämä taistelu hävitään, mutta ei ilman sitä taistelua, Arho Havrén sanoo. Hän työskentelee Business Finlandilla Hongkongissa.
 Torstaiaamun valjetessa kaduilta putsattiin rikkoutuneita sateenvarjoja, kypäriä, vesipulloja ja roskia. Edellisiltana rauhallisena alkanut mielenilmaus kärjistyi kaaokseen, kun poliisi ampui mielenosoittajia kumiluodeilla ja laukaisi väkijoukkoon kyynelkaasua. Kymmeniä joutui sairaalahoitoon.
 Parhaimmillaan protesteihin on osallistunut satoja tuhansia ihmisiä. Torstaina iltapäivällä heitä oli satoja, korkeintaan tuhat.
 Osasyynä protesti-innon laimentumiseen ovat myös kaupunkia piiskaavat voimakkaat rankkasateet ja ukonilma, Arho Havrén arvelee.
 "Kuka tahansa Hongkongissa oleva on vaarassa"
 Protesteissa on vastustettu lakimuutosta, joka läpimennessään mahdollistaisi rikoksista epäiltyjen luovuttamisen maihin, joiden kanssa Hongkong ei ole solminut luovutussopimusta. Yksi näistä on Manner-Kiina, jossa on käytössä kuolemantuomio.
 Lakiluonnoksessa puhutaan tapauskohtaisesta harkinnasta. Kriitikoiden mukaan on mahdollista, että Kiina käyttää järjestelyä väärin. Osa on huolissaan siitä, onko Manner-Kiinan oikeusjärjestelmä oikeudenmukainen.
 Arho Havrénin mukaan paikalliset pelkäävät, että poliittiset mielipiteet tai Kiina-kriittisyys voivat poikia syytteen ja luovutuksen Manner-Kiinaan. Esimerkiksi Hongkongissa lentoaan vaihtava voisi joutua viranomaisten haaviin.
 – Jos laki menee läpi sellaisena kuin se nyt on esitetty, kuka tahansa Hongkongissa oleva on vaarassa.
 Hongkongin aluejohtajan  Carrie Lamin  mukaan lakimuutos tilkitsee porsaanreikiä, joiden avulla rikolliset pakoilevat oikeutta. Lamin mukaan oikeusistuimet Hongkongissa turvaavat ihmisoikeuksia.
 Hongkongin lakiasäätävä neuvosto päätti keskiviikkona lykätä kiistanalaisen lakimuutoksen käsittelyä.
 Uutta aikaa istunnolle ei kerrottu.
 Paikalliset uskovat lakimuutoksen läpimenoon
 Kiinan Britannian-suurlähettiläs  Liu Xiaoming  sanoi  BBC Newsnight -ohjelman haastattelussa , että lakimuutos sai alkunsa Hongkongin hallinnon aloitteesta ja että Kiinan keskushallinto ei antanut määräystä tai ohjetta lakimuutoksen tekemiseksi.
 Arho Havrénin mukaan ihmiset miettivät, antaako suurlähettilään julkilausuma mahdollisuuden pistää lakimuutos hyllylle pitkäksikin aikaa.
 Nyt odotetaan, mitä tapahtuu seuraavaksi.
 – Suurin osa niistä, joiden kanssa olen puhunut, on silti sitä mieltä, että tämä laki menee läpi ennemmin tai myöhemmin.
 Mielenosoitukset rajautuneet pienelle alueelle
 Sadat tuhannet mielenosoittajat pakkautuivat protesteissa Hongkongissa Central-kaupunginosaan, hyvin rajatulle alueelle Hongkongin saaren pohjoisrannalle. Siellä Admiralty-nimisellä alueella sijaitsevat hallintorakennukset, joissa lakimuutosta oli tarkoitus käsitellä.
 Arho Havrénin mukaan protestit eivät ole näkyneet kaupunkikuvassa tämän alueen ulkopuolella.
 Arho Havrénin työpaikka Suomen konsulaatti sijaitsee monien muiden suurlähetystöjen tavoin Centralissa. Hän kertoo pääseensä työpaikalleen sujuvasti, vaikka osa teistä on suljettuna. Myös metro Admiraltyyn kulki torstaina aamulla normaaliin tapaan. Keskiviikkona ainakin osa hallintoalueen metroaseman uloskäynneistä oli kiinni.
 Hongkongissa ei Arho Havrénin mukaan ole vaarallista, jos pysyttelee mielenosoitusten ulottumattomissa.
 – Täällä mielenosoittajille ei tule mieleenkään, että he rupeaisivat rikkomaan ikkunoita tai vahingoittamaan kenenkään omaisuutta.
 Sunnuntaina Hongkongin kaduille pakkautui satoja tuhansia, järjestäjien mukaan jopa miljoona mielenosoittajaa. Uusi mielenilmaus on suunnitteilla tulevalle sunnuntaille.
 Kuolemanrangaistus torppaa luovutukset Suomesta
 Suomi ja Hongkong ovat solmineet  kahdenvälisen luovutussopimuksen  vuonna 2013. Siinä osapuolet ovat sopineet, että kumpikin voi kieltäytyä omien kansalaistensa luovuttamisesta toiselle.
 Suomen perustuslaissa säädetään  myös, että Suomi ei luovuta muiden maiden kansalaisia maihin, joissa heitä uhkaa kuolemanrangaistus, kidutus tai muu ihmisarvoa loukkaava kohtelu.
 Lue myös:
 Hongkongin viranomaiset sulkivat toimistoja loppuviikoksi mielenosoitusten vuoksi
 Hongkongin mielenosoittajat yrittivät rynnätä parlamenttiin – Nämä kolme kohtaa selittävät kiristyvää tilannetta
 Hongkongin hallinto ei aio luopua lakiesityksestä – Ympäri maailmaa pidetty tukimielenosoituksia Hongkongin jättiprotesteille
 Pelko karkottamisesta Kiinaan ajoi satojatuhansia marssille Hongkongissa – "Minun on pelastettava tyttäreni", kommentoi uudesta karkotuslaista huolestunut opettaja

Suomalainen Hongkongissa: "Tämä taistelu hävitään, mutta ei ilman sitä taistelua"


Summary: Kansanedustaja Iiris Suomela (vihr.) kritisoi Tampereen kaupunginvaltuuston keskusteluilmapiiriä Aamu-tv:ssä.

Tampereen kaupunginvaltuuston keskusteluilmapiiri sai osakseen kritiikkiä, kun kansanedustaja ja kaupunginvaltuuston varapuheenjohtaja  Iiris Suomela  (vihr.) osallistui Ylen Aamu-tv:n keskusteluun.
 Aiheena oli se, miten nuoria naispoliitikkoja kohdellaan mediassa ja politiikassa. Keskustelun loppupuolella Suomela otti puheeksi myös Tampereen kaupunginvaltuuston.
 – Tampereen valtuustossa on ollut sellainen voimakas ilmiö, että siellä osa ihmisistä saa puhua paljon vapaammin ja rauhallisemmin kuin toiset, Suomela sanoi.
 Tampereen apulaispormestari  Aleksi Jäntti  (kok.) otti myöhemmin kantaa Suomelan kommenttiin ja sanoi, ettei kaupunginvaltuustossa ole tämän kuvaamaa ilmiötä.
 – Valtuustossa huudellaan toisinaan puhujan päälle tai supatetaan taustalla, mutta se ei ole systemaattista tai kohdistu tiettyihin valtuutettuihin esimerkiksi sukupuolen tai iän perusteella, Jäntti sanoi tiedotteessa.
 Kysyimme Suomelalta, Jäntiltä ja kahdelta nuoremman polven kaupunginvaltuutetulta näkemystä siitä, miten nuoria naispoliitikkoja kohdellaan Tampereen valtuustossa.
 "Keskeytyksiä ja päälle puhumista"
 Iiris Suomelan mukaan epätasa-arvoinen keskusteluilmapiiri näkyy kaupunginvaltuustossa niin, että vanhemmat miespuoliset henkilöt saavat nuoriin naisiin verrattuna puhua rauhassa ja keskeyttämättä.
 – Heidän päälleen ei puhuta tai huudella samalla tavalla kuin jos puhuja on nuori naisoletettu.
 Keskeyttämisten lisäksi nuoret naispuoliset kaupunginvaltuutetut saavat Suomelan mukaan osakseen tytöttelyä ja vähättelyä, ja jossain määrin myös seksististä nimittelyä tai huutelua.
 Suomela sanoo, että tilanne on viime vuosina parantunut asiaan puuttumisen ja julkisen keskustelun seurauksena. Hänen mukaansa joidenkin valtuuston jäsenten käytöksessä olisi edelleen korjattavaa.
 – Meillä on edelleen sellaisia ihmisiä, joiden käytökseen heidän omat valtuustoryhmänsä eivät ole riittävästi puuttuneet ja joiden annetaan jatkaa sitä käytöstä.
 "Ei mitään systemaattista ilmiötä"
 Tampereen apulaispormestari Aleksi Jäntti kertoo nähneensä Suomelan esittämän kommentin Aamu-tv:ssä ja kysyneensä sen jälkeen näkemyksiä asiaan noin kymmeneltä kaupunginvaltuuston jäseneltä.
 – Keskustelut vahvistivat käsitystäni siitä, että mitään tiettyjen puhujien häirintää ei ole. Se on välihuutelua, joka voi osua kenen tahansa puhujan kohdalle, riippuen oman puheenvuoron sisällöstä.
 Kokoomuksen Aleksi Jäntti on yksi Tampereen kolmesta apulaispormestarista. Matias Väänänen / Yle
 Jäntti ei ole havainnut valtuustossa tapahtuvan Suomelan kertomaa tytöttelyä tai vähättelyä.
 – Yksittäisiä tapauksia on toki voinut olla, mutta ei mitään systemaattista ilmiötä.
 Suomelan kommentit aiheuttavat Jäntin mukaan Tampereen valtuustolle ja kaupungille imagohaittaa.
 – Suomelan pitäisi varapuheenjohtajana mieluummin puuttua näihin tapauksiin kuin puhua yleisesti mistään voimakkaasta ilmiöstä.
 "Pyrkimys hiljentää on paikoin aika räikeääkin"
 Kaupunginvaltuutettu  Noora Tapio  (vas.) on samaa mieltä Iiris Suomelan kanssa.
 – Ehdottomasti tunnistan tämän ilmiön. Se on ollut paikoin aika räikeääkin, tämä pyrkimys hiljentää tietyistä puolueista tulevia nuoria naisoletettuja valtuutettuja.
 Tampereen kaupunginvaltuustossa tapahtuu Tapion mukaan sekä päällepuhumista että huutelua.
 – Tietty määrä välihuutoja on varmasti politiikassa ihan normaalia. Mutta jos niiden huutojen sisältö on, että ole tyttö hiljaa, niin sitä ei ole syytä sietää.
 Tapio sanoo, että ongelma ei koske kaikkia. Hänen mukaansa on joitakin miesvaltuutettuja, joiden päälle puhutaan paljon, ja paljon naisvaltuutettuja, joiden puhetta kuunnellaan tarkasti.
 – Tästä keskusteleminen on tosi tärkeää. Demokratia kaupunginvaltuustossa ei voi toteutua, jos jokainen valtuutettu ei saa sanoa sanottavaansa ilman jatkuvaa häirintää.
  "Oman agendan nostamista"
 Kaupunginvaltuutettu  Ari Wigelius  (sd.) ei pidä puhujan sukupuolta merkittävänä tekijänä siinä, miten puheenvuoroihin valtuustossa suhtaudutaan.
 – Vieressäni istuvan  Aarne Raevaaran  (VaTa) päälle huudetaan varmasti kaikista eniten. En usko, että se on sukupuolesta kiinni.
 Wigeliuksen mukaan sukupuolen sijaan reaktioihin vaikuttaa aihepiiri sekä puhujan oma käyttäytyminen ja äänenpaino. Jäntin tavoin hän ei näe Tampereen kaupunginvaltuuston keskustelukulttuurissa isompaa ongelmaa.
 – Iiris Suomelan päälle on kyllä huudeltu asiattomasti, mutta ne ovat yksittäisiä kommentteja, joista on saatu omassa sosiaalisessa mediassa iso myrsky aikaan.
 Wigeliuksen mielestä kyse ei ole tarpeellisen keskustelun herättämisestä, vaan oman agendan nostamisesta.
 – Sehän on nykyään politiikassa kaikista tärkeintä, että pääsee mediassa esille. Ei se mistä aiheesta, kunhan on oma naama ja omat ajatukset esillä.

Kansanedustaja Iiris Suomelan mukaan nuoria naisia vähätellään ja heidän päälleen puhutaan – miespoliitiikot eivät tunnista ilmiötä


Summary: Rap-duo valmistautuu esiintymään ensimmäistä kertaa kesäfestivaalien pääesiintyjänä.

Ikuinen vappu on jatkunut JVG:llä keväästä lähtien. Rap-duo on rikkonut striimausennätyksiä Spotifyssa, juhlinut jääkiekon MM-kultaa antaumuksella ja valmistautuu uransa suurimpaan festarikesään.
 JVG nousi suuren yleisön tietoisuuteen, kun Suomi voitti edellisen MM-kullan vuonna 2011 ja bändin biisi  Häissä  soi voitonjuhlissa ja nousi isoksi hitiksi.
 Jare  ja  VilleGalle  ovat leimautuneet lätkämuusikoiksi, joten ei ollut yllätys, että heidät nähtiin MM-kultajuhlissa myös nyt. Heidän uusi levynsä soi jääkiekkomaajoukkueen pukukopissa jo ennen sen julkaisua.
 – Me oltiin laitettu meidän uusi albumi ennakkoon koppiin kuunneltavaksi, niin sen kyllä jollain tavalla tiesi, että voi se kutsu juhliin tulla, VilleGalle virnistää.
 Voitonjuhlien jälkeen kaksikko haisi omien sanojensa mukaan musiikille. Vaikka kultajuhlat ovat tältä erää ohi, merkittävää tapausta tulee muisteltua vielä pitkin vuotta.
 – Joukkueen kundit varmaan tulevat kesällä keikoille. Ei tämä ihan hetkessä unohdu, Jare arvelee.
 Aiempaa popimpi JVG
 Perjantaina ilmestyy JVG:n kuudes studioalbumi  Rata/Raitti . Kaksikko on päässyt tekemään sitä aiempaa enemmän rauhassa ilman keikkakiireitä. Heidän mielestään levyltä välittyykin juuri rentous.
 – Sen jotenkin kuulee siitä, että se ei ole mailaa puristamalla tullut, VilleGalle sanoo.
 JVG pelaa levy-yhtiön tiloissa pingistä, mutta oikeasti kaksikko rentoutuu golfin parissa. Samaan golfporukkaan kuuluvat myös muusikkokaverit Reino Nordin ja Mikael Gabriel. Mårten Lampén / Yle
 Levyllä kuuluu JVG:n alkuaikojen juttu, missä ollaan samaan aikaan tosissaan ja silti kieli poskessa. Uudistuakin pitää, ja tällä kertaa se on tarkoittanut muun muassa sitä, että kaksikko on laulanut enemmän itse kertosäkeitä vierailijoiden sijaan.
 Suurin muutos on se, että musiikki on räpin sijaan aiempaa popimpaa. Levylle tehdyt rap-biisit karsittiin loppumetreillä pois odottamaan seuraavia projekteja.
 – Räppiin on tullut uusi sukupolvi. On  Ibeä ,  Cledosta  ja  Gettomasaa . Me ajateltiin, että lähdetään jonnekin muualle kuin siihen ympyrään ja halutaan tehdä tällaista kamaa, VilleGalle kertoo.
 Kappaleissa käsiteltävät aiheet eivät sen sijaan ole juurikaan muuttuneet. Ne käsittelevät nuorten miesten elämää.
 – Ollaan darrassa, vaiheillaan elämässä, ollaan kateellisia länsinaapurille ja ikävöidään tyttöystäviä. Kyllä se ihan meidän elämästä kertoo, VilleGalle sanoo.
 – Siinä on ihan hyvä viikon kaari. Tavallaan se voisi kertoa maailmanmestaruusviikosta. Vappu alkaa ja loppua ei vaan näy. Jossain välissä darra iskee, rouva soittaa ja lopussa liidellään eeppisesti takaisin himaan, Jare jatkaa.
 – Hei meidän pitäis tehdä pingisaiheinen musiikkivideo, missä meillä olisi päällä sellaiset 80- tai 90-luvun pelivaatteet, VilleGalle sanoo vastapelurilleen Jarelle (kuvassa). Mårten Lampén / Yle
 Spotifyn hallitsijat
 "Tuu nauttii kyydistä mun kaa, me ollaan koutsin kanssa myyty joskus fyysistä kultaa."
 Tämä laini on JVG:n kappaleesta, joka jäi uudelta levyltä pois. Se kuitenkin kuvastaa hyvin, miten musiikin kuluttaminen on kymmenessä vuodessa ja rap-duon uran aikana muuttunut. Fyysiset tallenteet ovat saaneet väistyä striimausten tieltä.
 JVG:n Spotify-ennätyksiä Tarkenee  (2015) ja  Hehkuu  (2016) olivat ensimmäiset suomenkieliset kappaleet, jotka rikkoivat 10 miljoonan striimin rajan Tarkenee  ja  Hehkuu  ovat kaikkien aikojen striimatuimmat suomenkieliset kappaleet (Tarkenee 19 milj., Hehkuu 18milj.) Ikuinen vappu  (2019) on pisimpään Suomen Spotifyssa ykkösenä ollut suomalainen kappale (64 päivää) JVG on eniten yhden päivän aikana striimauksia kerännyt suomalainen artisti ( Popkorni -albumin julkaisupäivänä vuonna 2017) JVG on nousemassa kaikkien aikojen striimatuimmaksi suomalaisartistiksi ohi uransa lopettaneen Cheekin Lähde: Warner Music Finland
 JVG on noussut vuosien varrella suoratoistopalvelu Spotifyn kingiksi. Hittejä on tullut tiuhaan tahtiin ja kaksikko on laittanut ennätyksiä uusiksi.
 Esimerkiksi tänä keväänä julkaistu biisi  Ikuinen vappu  vietti yli kaksi kuukautta Suomen Spotifyn ykkösenä.
 – Oltiin nyt ensimmäistä kertaa keikkatauolla ja silloin pysähtyi ajattelemaan, mitä tässä on tapahtunut.  Ikuinen vappu  -biisi tuli siitä. Vitsi aikamoista vappua koko meidän yhdeksän vuotta on ollut, VilleGalle huokaa.
 Pian JVG on ohittamassa uransa lopettaneen  Cheekin  striimatuimpana suomalaisartistina, arvioi bändin levy-yhtiö Warner. Spotify ei tietoa varmistanut, sillä se julkistaa päivitetyt tilastonsa vasta loppuvuodesta.
 Spotifyssa mennään biisi edellä ja myös JVG pohti jossain vaiheessa, ettei heidän kannata enää satsata albumeihin. Näin ei kuitenkaan ole vielä käynyt.
 – Se on tosi stressaavaa mennä yksi biisi edellä. Jos se biisi ei lähdekään lentoon tai ei jotenkin toimikaan, Jare pohtii.
 – Totta kai Spotifysta voisi enemmänkin rahaa tulla. Kyllä sieltä jotain tulee, mutta se ei ole meidän päätulonlähde kuitenkaan, JVG:n Jare kertoo. Mårten Lampén / Yle
 Kun JVG julkaisi  Popkorni -albumin täysin puskista pari vuotta sitten, levyn kappaleet valloittivat Spotifyn kärkipaikat. Striimauspalvelun täydellinen haltuunotto on näyttävä ele ja osoitus suosiosta.
 Vaikka bändin biisit edelleen kipuavat ykköspaikoille, he päättivät nytkin tehdä albumikokonaisuuden.
 – Haluamme olla sellainen bändi, joka antaa sisältöä tarpeeksi faneille. Emme yritä tehdä pelkästään hittejä, vaikka niitäkin sitten tulisi.
 CD on uudelleen in
 Spotifyssa pärjäämiseksi on tärkeää, että kappaleet pääsevät suosituille soittolistoille. Usein niillä kuullaan jo valmiiksi suosittuja artisteja, jolloin vähemmän tunnetut jäävät usein varjoon.
 – Spotify-aikana esille ovat kyllä päässeet makeat artistit kuten  Pyhimys  ja  Vesta . Jonkun indieartistin voi tosin olla vaikeampi saada kappale sinne soittolistalle, VilleGalle tuumaa.
 Suoratoistopalvelut eivät ole rahasampoja artisteille, sillä korvauksia biisien soitosta heruu niukasti. Jo pidemmän aikaa raha on tullut keikkailusta ja siihen päälle pitää olla myös esimerkiksi oheistuotemyyntiä.
 – Aikoinaan tehtiin keikat, että voitiin promota levyä. Nyt se on niin, että jengi julkaisee ennen kesää biisit, että päästään keikoille ja se raha tulee sieltä, Jare kertoo.
 JVG kirjoittaa nimmareita heidän uuden albuminsa etukäteen fyysisessä muodossa tilanneille. – Me ollaan jossain biisissä sanottu, että JVG ei enää CD:tä julkaise. Mutta nyt yritetään saada se musiikki mahdollisimman laajalti kuuluviin. Mårten Lampén / Yle
 JVG julkaisee uuden albuminsa myös fyysisenä talleenteena eli vinyylinä, kasettina ja CD:nä, vaikka niiden menekki suoratoistopalveluiden aikana on vähäistä. VilleGallen mukaan he haluavat tarjota musiikkia aiempaa laajemmalle kuulijakunnalle.
 – Viime albumin aikaan tajusi, että voi perhana, että onhan sitä porukkaa vielä, joka haluaa tunkea sen kiekon jonnekin, kertoo VilleGalle.
 – Ehkä fyysinen tuote tukee albumiakin paremmin. Varsinkaan vinyylissä ja kasetissa ei voi vaan skipata biisiä, vaan sä joudut kuuntelemaan koko albumin läpi, Jare jatkaa.
 Suomea kiertäessään rap-duo on huomannut, että etenkin pohjoisemmassa ihmiset kuuntelevat edelleen fyysisiä äänitteitä.
 – Siellä tullaan keikan jälkeen kysymään, että ettekö enää myy CD-levyjä. Ehkä täällä etelässä ajatellaan vähän kapeasti, VilleGalle pohtii.
 Aiempaa isompana kesäfestareille
 Tänä kesänä JVG tekee vähemmän keikkoja kuin koskaan. Esiintymisiä festareilla ja muissa tapahtumissa kertyy parisenkymmentä. Kiireisimpiin kesiin verrattuna keikkoja on puolet vähemmän, mutta sille on syynsä.
 Kaksikon keikkatuotanto on isompi kuin koskaan ja se ei kaikille festarilavoille mahdu. Heidät nähdäänkin ensimmäistä kertaa festivaalien pääesiintyjänä.
 Vaikka JVG on jo pitkään esiintynyt festareiden päälavoilla, bändi ei ole ollut illan kohokohta. Heille avautui siihen paikka, kun esimerkiksi Cheek lopetti ja Haloo Helsinki on tauolla.
 – Meidän täytyy ottaa pääesiintyjän vastuu niskaan. Ei voida tulla samanlaisella show'lla kuin aikaisemmin, vaan nyt pitää lopettaa ilta jotenkin isommin, Jare kertoo.
 – Tauon aikana ollaan keretty suunnittelemaan liveä ja kasvattamaan sitä. Kiva päästä näkemään jengin reaktio, kun me tullaan vähän isommalla suuttimella kesän keikoille, JVG:n kaksikko sanoo. Mårten Lampén / Yle
 Minkälainen on sitten aiempaa isompi JVG lavalla?
 – Meille tulee livesoittajia ja levyllä oleva formula-teema näkyy. Haalarit pysyvät varmasti päällä. Tulee kyllä hauskat bileet, VilleGalle nauraa.
 Lue myös:
 Hittibiisit lyhenevät vuosi vuodelta – Spotify on muuttanut kuuntelun lisäksi musiikin tekemisen tapoja

JVG rikkoo ennätyksiä Spotifyssa – "Aikamoista vappua viimeiset yhdeksän vuotta on ollut"


Summary: Jos olet lähdössä metsäreissulle, lataa Suomi 112 -sovellus puhelimeesi, ilmoita jollekulle suunnitelmistasi ja muista tulitikut!

Jos metsäreissulla suuntavaisto katoaa, luontoa lukemalla ja tarkkailemalla voi hyvinkin päätellä missä suunnassa on pohjoinen ja missä taas etelä. Metsähallituksen luontovalvoja  Esa Vuomajoki  neuvoo eksynyttä heti aluksi rauhoittumaan.
 – Kannattaa istahtaa miettimään rauhassa. Jos taas miettii vain sitä, että on eksyksissä, niin sitten kyllä katoaa se viimeinenkin horisontti. Mutta jos istuskelee hetken, niin silloin voi huomata, että mihin suuntaa pitää jatkaa, neuvoo Vuomajoki.
 – Jos taas on niin eksyksissä, ettei ole minkäänlaista hajua pohjoisesta tai etelästä, niin apu löytyy ympäröivästä luonnosta, kasveista ja puista. Oli kyseessä sitten tunturi tai havumetsä, suunnan kyllä löytää, kertoo Vuomajoki.
 Myös kivet voivat näyttää ilmansuunnan. Kiven eteläpuolella ei kasva sammalta tai jäkälää niin paljon ja varsinkin tunturissa sen huomaa helposti.
 Kivien sammalkasvustosta voi nähdä ilmansuunnan varskinkin tunturissa. Saara Tynys / Metsähallitus
 – Myös puista voi nähdä ilmansuunnat. Suurimmat ja enimmät oksat kaartuvat etelän suuntaan. Tunturissa ei tietenkään ole puita, mutta siellä taas varpua kiskaisemalla voi nähdä mihin suuntaan juuret lähtevät. Varpujen juuret ovat pohjoisessa ja muutoin kasvi kurottaa etelään.
 – Näistä merkeistä voi jo päätellä ilmansuunnan ja kulkija pääsee taas kartalle, vaikka ei maita tuntisikaan, sanoo Vuomajoki.
 Myös tuuli voi olla eksyneen metsänkulkijan apuna.
 – Kun lähtee metsäreissuun, niin aina jostakin suunnasta tuulee. Ennen kuin on edes eksynyt, niin kannattaa huomioida tuulensuunta. Jos ensin tuulee vasemmalta puolelta ja sitten yhtäkkiä oikealta puolelta tai tuuleekin niskaan, tietää että on menossa väärään suuntaan. Nämä asiat kannattaa ottaa huomioon, kun metsässä liikkuu, neuvoo Esa Vuomajoki.
 Tekniikasta turvaa kulkijalle
 Vapaaehtoinen pelastuspalvelu Vapepa on tärkeä apu poliisille ja pelastusviranomaiselle kadonneiden etsinnöissä. Vuonna 2018 vapaaehtoisella pelastuspalvelulla oli yhteensä 362 pelastustehtävää, joista 211 oli etsintätehtäviä. Pohjois-Suomessa Vapepa osallistui yhteensä 33 etsintätehtävään.
 Suomen punaisen ristin Lapin piirin valmiuspäällikkö  Annikki von Pandy  kertoo, että Lapissa Vapepa on järjestänyt yhdessä poliisin kanssa paljon koulutuksia vapaaehtoisille. Vapaaehtoisiin on saatu mukaan niin paliskuntia kuin kylätoimintaryhmiä.
 – Paikallisina he tuntevat tienoot. Ja kun on koulutettua väkeä, niin poliisi tuntee ja tietää mitä vapaaehtoiset osaavat, sanoo von Pandy.
 Vapepan toimintaan osallistui viime vuoden aikana yhteensä 3 650 vapaaehtoista. Harvaanasutuilla alueilla vapaaehtoisten toiminta on erityisen tärkeää pitkien etäisyyksien ja vähäisempien viranomaisvoimien vuoksi. Vapaaehtoiset voivat aloittaa ensimmäiset toimenpiteet ja suorittaa lähietsintää poliisin ohjeiden mukaan, vaikka poliisi olisikin vielä kaukana.
 – Vapepalla on tosi suuri merkitys jos ajatellaan laajaa Lapin aluetta. Mitä enemmän meillä on koulutettua vapaaehtoisporukkaa poliisin avuksi, niin sehän on aina etu sille joka on kadonnut, toteaa von Pandy.
 Suomen punaisen ristin Lapin piirin valmiuspäällikkö Annikki von Pandy kehottaa jokaista lataamaan Suomi 112 -sovelluksen puhelimeensa. Jarmo Honkanen / Yle
 Myös nykytekniikka on metsässä kulkijan apuna. Erilaisilla apuvälineillä kulkija voi itse lisätä turvallisuuttaan. Toisaalta myös kadonneen etsinnöissä käytettävät laitteet ovat kehittyneet. Paikannukseen löytyy karttasovelluksia ja RPAS-laitteita, kuten drooni.
 – Olipa kyseessä sitten päiväretki tai pidempi retki, niin kaikkein tärkeintä on kertoa minne menee, milloin palaa ja ilmoitetaan kun palataan. Sen lisäksi laitetaan puhelimeen Suomi 112 -sovellus ja varustaudutaan säänmukaisesti.
 – Pidemmälle reissulle otetaan mukaan kartta ja kompassi ja ennen kaikkea varmistetaan niiden käyttötaito. Avaruuslakana, pieni lämpöpeitto mahtuu reppuun tai taskuun, se on a ja o, koska se auttaa suojautumaan sateelta ja säilyttää ihmisen lämpötalouden, neuvoo Annikki von Pandy.

Tiedätkö mitä tehdä jos eksyt? Älä hätäänny, luontoa havainnoimalla voit päästä taas kartalle


Summary: Tänä kesänä tulee 75 vuotta taisteluista Itä-Karjalassa.

Venäjän armeija aikoo pitää sotilasparaatin Petroskoissa kesäkuun 29. päivänä sen kunniaksi, että Petroskoin takaisinvaltauksesta tulee kuluneeksi tuolloin 75 vuotta. Paraatiin ottaa osaa yli 500 henkilöä ja noin 50 ajoneuvoa tai asejärjestelmää.
 Asiasta kertoo  uutistoimisto Tass  Venäjän läntisen sotilaspiirin tiedotteeseen viitaten.
 Paraatin kärjessä ajaa T-34 -panssarivaunu, jollainen oli neuvostojoukkojen tärkein vaunutyyppi toisessa maailmansodassa. Mukana on myös nykyisin käytössä olevaa panssarikalustoa, raketinheittimiä ja lentokoneita.
 Suomen armeija valloitti Itä-Karjalan, eli pääosan Karjalais-suomalaista sosialistista neuvostotasavaltaa, Neuvostoliitolta jatkosodan alussa syksyllä 1941. Petroskoi valloitettiin 1. lokakuuta ja kaupungin nimi vaihdettiin sen jälkeen Äänislinnaksi.
 Suomalaiset sotilaat perääntymässä Äänislinnasta toinen päivä heinäkuuta 1944. SA-kuva
 Suomalaiset miehittivät Itä-Karjalaa kesään 1944 asti, jolloin Neuvostoliitto valloitti alueen takaisin. Petroskoi vaihtoi jälleen isäntää ja nimeä 28.-29. kesäkuuta.
 Neuvostoliiton hyökkäys Itä-Karjalan suunnalla pysäytettiin Suomen puolella tuolloista rajaa, Laatokan pohjoispuolella.

Venäjä muistaa paraatilla Karjalan vapauttamista suomalaismiehityksestä


Summary: Ylisenperän jumppatytöt ovat kasvaneet jumppanaisiksi. Yhdessäolo on vähintään yhtä tärkeää kuin liikunta.

Talon 92-vuotias emäntä  Meeri Ollikka  pistää paikalliselta pankilta vuosikymmeniä sitten saadun c-kasetin soittimeen. Kaiuttimista alkaa kuulua tuttuakin tutummaksi tullut musiikki.
 1970-luvun alun listaykkösen, Popcorn-instrumentaalikappaleen päälle jumppaohjaajan miehekäs ääni kehottaa jatkamaan polvennostomarssilla.
 – Polvi nousee ylös, ylös...
 Tämä kuvio on toistunut eri puolilla Ruoveden Muroleetta Pohjois-Pirkanmaalla jo yli viiden vuosikymmenen ajan. Tänään on taas viikoittaisen Ylisenperän jumppanaisten treenin aika.
 Vuosikymmenten aikana jumpan tyyli on pysynyt samana, koska lahjoituksena saatu jumppakasetti toimii yhä. Matias Väänänen / Yle
 Kävin tapaamassa samaisia jumppaajia 10 vuotta sitten. Silloin vitsailimme, että jos jumppanaiset kokoontuvat vielä vuosikymmenenkin kuluttua, tulen taas tekemään juttua.
 Paljon on ehtinyt virrata vettä Muroleen kanavan läpi, mutta alkutalvesta sain iloisen yhteydenoton.  Mirja Puntila  kertoi ryhmän kokoontuvan yhä.
 Ylisenperän jumppatyttöjen nimi on vaihtunut vuosien varrella jumppanaisiksi.
 "Yhdessäolo on henkisesti niin hyvää lääkettä"
 Tänään kokoonnutaan Ollikan talossa, jonka emäntä Meeri on jumppajoukon vanhin.
 – Tässä tuntuu, että näiden jumppahetkien ansiosta pysyy elämässä kiinni ja edelleen yhtä nuorena kuin silloin 50 vuotta sitten, kun jumppahetket aloitettiin, Meeri Ollikka naurahtaa.
 Jumppanaisten vanhin aktiivijäsen on 92-vuotias Meeri Ollikka, joka tuntee olonsa yhtä nuoreksi kuin 50 vuotta sitten. Matias Väänänen / Yle
 Meeri Ollikan virkeän olemuksen salaisuus jumpan ohella ovat lapset, lastenlapset ja lasten lastenlapset. Heidän kanssaan touhuaminen sekä oman talon ja puutarhan hoitaminen pitävät kuntoa yllä.
 Kevätkauden viimeiseen jumppatuokioon Meeri Ollikka on saanut houkuteltua mukaan myös tyttärensä  Anne Vartiaisen , joka jumppaan osallistumisen ohella auttaa myös treenien jälkeisen kahvihetken järjestelyissä.
 – Tämä yhdessäolo on henkisesti niin hyvää lääkettä, että ei voi parempaa olla, Ollikka sanoo.
 Mirja Puntilan mielestä jumppahetkissä parasta on kuntoilun ohella yhteisöllisyys, jossa itketään itkut ja nauretaan naurut. Matias Väänänen / Yle
 "Eihän sitä olisi silloin voinut millään arvata"
 Jumppaporukan kokoontumiset alkoivat Ruovedellä laskiaisena vuonna 1969. Kukaan ei olisi uskonut, että jumppanaiset kokoontuvat vielä 50 vuoden kuluttua.
 – Eihän sitä olisi silloin voinut millään arvata, kun tämähän on ollut tälläista kokeilua alusta pitäen, Mirja Puntila sanoo pilke silmäkulmassaan.
 Kokeilu on venähtänyt eli homman voidaan sanoa jo pikkuhiljaa vakiintuneen. Mirja Puntilan mielestä koko touhussa parasta on hyvä porukka ja yhteisöllisyys.
 – Me itketään itkut ja nauretaan naurut, mitä kullakin on.
 Muroleen Ylisenperän jumppanaisten kokoontumiset kiertävät viikottain osallistujien omissa kodeissa. Matias Väänänen / Yle
 Puntila kertoo, että vuosikymmenten aikana jumpan tyyli on pysynyt samana, koska lahjoituksena saatu jumppakasetti toimii yhä.
 Jalka ei välttämättä nouse aivan yhtä kepeästi kuin aiemmin, mutta jumppaa vedetään niillä voimin, jotka kullakin on jäljellä.  Eila Jussila  naurahtaa, että jumppakasetin sisällön osaa jo lähes ulkoa.
 Eila Jussilan mielestä jumpan jälkeinen kahvihetki kruunaa viikottaisen tapahtuman. Matias Väänänen / Yle
 "Aina vaan tulee semmoisia vanhuuden merkkejä mukaan"
 Eeva Syvälä  nauttii jumppahetkistä ja niiden yhteisöllisyydestä, vaikka ikä alkaa näkyä osallistujissa.
 – Kävely vain hidastuu vaikka kuinka koittaa jumpata ja liikkua. Aina vaan tulee semmoisia vanhuuden merkkejä mukaan, hän kertoo.
 Jumppahetken jälkeiset kahvit ovat osallistujille tärkeitä.
 – Silloin keskustellaan, mitä kullekin kuuluu, kertoo Eila Jussila.
 Aiemmin kahvittelussa oli omat sääntönsä. Kahvipöydän tarjoilulla ei saanut pröystäillä vaan tarjolla sai olla kahta sorttia pullaa ja keksiä. Nyttemmin säännöstä on lipsuttu.
 Viimeisessä kokoontumisessa ennen kesätaukoa pöytä tuntuu pursuavan tarjottavia.
 – Tämä on nyt tällainen laajempi kattaus, kun on kevätjuhlan aika, tarjoilusta vastaava Meeri Ollikka sanoo.
 Kevätkauden viimeisen kokoontumisen jälkeen kahvipöytä oli katettu erityisen juhlavaksi. Matias Väänänen / Yle
 Kahvipöydän sääntöihin kuului aiemmin myös se, että nuorimmainen otti kahvinsa ja tarjoilut viimeisenä. Jumppanaiset ovat nauraneet, että Syvälän Eeva on tainnut aina viime vuosiin asti saada joukon nuorimpana kylmää kahvia.
 Nyt joukkoon on tullut uutta verta, mutta heille ei ole vanhasta tavasta kerrottu.
 – Mää en ole kyllä koskaan kuullutkaan tästä tavasta! Olen sitten tainnut monta kertaa etuilla kahvijonossa, kymmenisen vuotta sitten jumppanaisiin mukaan tullut  Sirkka Lindeman  nauraa.
 Ylisenperän jumppanaisiin on saatu myös uutta verta. Kuvassa konkarijäsenen Eeva Syvälän (vas.) ohella Sirkka Lindeman. Matias Väänänen / Yle
 Lindeman asuu talvet Pirkkalassa, mutta lentää muuttolintujen mukana mökilleen kesänviettoon Muroleeseen. Hän kokee päässeensä joukkoon hyvin mukaan.
 – Kyllähän tämä kahvittelu on jumpan loppuhuipennus, jossa on mukava päästä jakamaan kuulumisia ennen kotiinlähtöä ja sitten viikon päästä jatketaankin seuraavassa osoitteessa.
 Jumpan jälkeisessä kahvihetkessä vaihdetaan viikon kuulumiset. Matias Väänänen / Yle
 "Kyllä mää jouduin pyytämään alkuun hieman välituntia"
 Toinen tuore tulokas on Anne Vartiainen, joka on jumppanaisia jo toisessa sukupolvessa. Annen äidin Meeri Ollikan ei ole isommin tarvinnut häntä tapaamisiin houkutella.
 Jumpan vaativuus yllätti untuvikon.
 – Kyllä mää jouduin pyytämään alkuun hieman välituntia, kun tuntui, että tämä touhu on niin hurjaa. Eiväthän nämä naiset tunnu oikein välillä hengähtävän.
 Anne Vartiainen on jumppanainen jo toisessa polvessa. Annen myös kuskaa jumppaajia kokoontumisiin. Matias Väänänen / Yle
 Nuorimman jäsenen yksi rooli on toimia myös autonkuljettajana. Toisinaan kotien olohuoneita pitää myös hieman raivata huonekaluista, jotta kaikki jumppaajat mahtuvat mukaan.
 Jumppaajat kevätjuhlan yhteiskuvassa: keinun takana seisovat Anne Vartiainen (vas.), Sirkka Lindeman ja Eeva Syvälä. Keinussa istuvat Meeri Ollikka, Eila Jussila ja Mirja Puntila. Yhteistä tekemistä on suunnitteilla myös kesälle. Tarkoitus on tehdä yhteinen kesäteatteriretki sekä pitää saunailta Syvälän mökillä.  Matias Väänänen / Yle
 Kahvit on juotu, herkut syöty ja kuulumiset vaihdettu. Mirja Puntilan tunnelmat kevätkauden viimeisen jumppakerran jälkeen ovat osittain haikeat, kun aktiiviporukan viikoittainen yhteydenpito katkeaa kesän ajaksi.
 – Jumpan tilalle tulee kyllä meille jokaiselle näitä kesäaskareita, että ei tässä aivan toimettomaksi jää, Puntila sanoo.
 Yksi asia on varma. Jumpat jatkuvat jälleen syksyllä, kun perunat ovat kellarissa.

Nämä naiset ovat jumpanneet yhdessä jo 50 vuotta c-kasetin tahtiin – nuorin jäsen joutuu välillä pitämään taukoa: "Tämä touhu on niin hurjaa"


Summary: Norpat pystytään yksilöimään valokuvista. Tutkijoita kiinnostavat myös kansalaisten norppakuvat ja -havainnot.

Suomen saimaannorppakanta on kuvattu ja yksilöity lähes kokonaan. Filosofian maisteri  Meeri Koivuniemi  kehitti väitöstutkimuksessaan saimaannorpan turkkikuvioiden valokuvaamiseen perustuvan yksilöntunnistusmenetelmän.
 Osana tutkimusta avattiin myös  Norppagalleria -nettisivusto, jossa lähes kaikki kuvatut saimaannorpat ovat julkisesti nähtävissä. Sivuston kautta kansalaiset voivat osallistua tutkimukseen lataamalla sinne omat norppakuvansa.
 Tutkimuksessa selvisi, että jokaisella yksilöllä on omanlainen turkkikuvio, joka pysyy samana aina kuutista aikuisuuteen. Turkkikuvio on verrattavissa esimerkiksi ihmisen sormenjälkeen. Uusi oivallus mahdollistaa nyt yksilöiden koko elinkaaren seuraamisen.
 Norpat valokuvattiin tunnistusta varten järjestelmä- ja riistakameroilla niiden karvanvaihtoaikaisilta makuukiviltä.
 Meeri Koivuniemen väitöstilaisuus pidetään Itä-Suomen yliopistossa perjantaina. Toni Pitkänen / Yle
 Talviaikaista käyttäytymistä selvitettiin lähettimien avulla
 Tutkimuksessa selvitettiin myös saimaannorpan käyttäytymistä talviaikaan. Joidenkin norppien selkäkarvoihin kiinnitettiin lähettimet, joiden avulla niitä pystyttiin seuraamaan pisimmillään vuoden ajan.
 Meeri Koivuniemen mukaan talviaikaista käyttäytymistä ei ole ennen tätä tutkimusta tutkittu yhtä tarkasti.
 – Talvella saimaannorpat liikkuivat kolmetoista kertaa pienemmällä alueella kuin kesällä. Lisäksi ilmeni, että pesiä ja muita levähdyspaikkoja on aiempia oletuksia suurempi määrä, kertoo Itä-Suomen yliopistossa perjantaina aiheesta väittelevä Koivuniemi.
 Päätutkimusalueina olivat Haukiveden sekä Pihlajaveden vesistöalueet, jotka ovat saimaannorpan tiheimmät lisääntymisalueet.
 Norppa viihtyy synnyinseuduillaan
 Tutkimus syvensi käsitystä saimaannorppien paikkauskollisuudesta: norpat käyttävät samoja karvanvaihtopaikkoja vuodesta toiseen. Tutkimuksessa seuratuista kymmenestä yksilöstä jokainen pysyi Koivuniemen mukaan myös omilla synnyinseuduillaan.
 Tutkimuksessa saatiin myös viitteitä norppanaaraiden mahdollisesta territoriaalisesta eli reviiriä puolustavasta käyttäytymisestä toisia naaraita kohtaan talvipesien läheisyydessä.
 Urokset taas saattavat tarjota pesiään naaraille. Naaraat olivat ottaneet joissain tapauksissa uroksen saman talven aikana käyttämän pesän käyttöönsä.
 Ilmastonmuutos ja ihminen lajin suurimpina uhkina
 Saimaannorpan kanta on ollut viime vuosina kasvussa.  Metsähallituksen tilastojen  mukaan saimaannorppia on tällä hetkellä noin 400 yksilöä. Laji on kuitenkin yhä uhanalainen.
 – Saimaannorpan tila on menossa parempaan suuntaan. Kanta on hitaasti kasvussa, mutta ilmastonmuutos tuo tulevaisuudessa lisää haasteita lajille, Koivuniemi sanoo.
 Norppien valokuvaamiseen käytettiin järjestelmä- ja riistakameroita. Kuvia otettiin niiden karvanvaihtoaikaisilta makuukiviltä. Mervi Kunnasranta, UEF
 Ilmastonmuutos ja leudot talvet vaikeuttavat etenkin norppien jäähän ja lumeen sidoksissa olevaa pesintää. Samalla myös kannanseuranta hankaloituu, sillä nykyisin käytettävä menetelmä perustuu vuotuisiin pesälaskentoihin. Pesälaskennoissa määritetään talviaikaisten pesien määrää ja niiden sijainteja.
 Koivuniemi pitää lisäksi ihmistä yhtenä saimaannorpan uhkista niin ilmastonmuutoksen aiheuttajana kuin esimerkiksi kalaverkoillaan. Kalastusrajoituksista huolimatta Koivuniemen mukaan kuuttien verkkokuolemia tapahtuu edelleen.
 Lue lisää:
 Saimaannorpan kuutteja löytyi alkukevään laskennassa 63 – määrä voi vielä kasvaa
 Saimaannorppa levittäytyy uusvanhoille elinalueille – Kevään olosuhteet olivat ihanteelliset, uusia rauhoitusalueita syntyy rivakasti

Lähes kaikki Pullervon lajitoverit on jo kuvattu ja tunnistettu – tuore tutkimus selvitti myös saimaannorpan käytöstä talviaikaan


Jäätelöalalle on tullut viime vuosina paljon uusia yrittäjiä. Tämä on vaikuttanut jäätelövalikoiman laajenemiseen.
 Mistä on kyse?
 Hyvinvointi- ja terveystrendi on saavuttanut jäätelöaltaat. Ingman-jäätelöiden markkinointipäällikkö  Hilla Carpén  on varma, että tulevaisuudessa ns. "terveysjäätelöitä" tulee entistä enemmän markkinoille.
 – Jäätelöistä voi tehdä terveellisempiä esimerkiksi niin, että mehujään kaltaisessa tuotteessa käytetään pelkkää hedelmäpyreetä. Sitten on myös proteiinijäätelöitä ja vähäkalorisia jäätelöitä, Carpén kertoo.
 Myös vegaanisille jäätelöille on selvä kysyntä ja niitä tullaan markkinointipäällikön mukaan näkemään tulevaisuudessa enemmän.
 Carpén muistuttaa, että valtaosa kuluttajista pitää perinteisistä kermajäätelöistä, eikä niiden asema ykköstuotteena ole vielä toistaiseksi uhattuna. Terveystuotteiden vastapainoksi täyteläiset ja "överit" jäätelöt kiinnostavat tällä hetkellä jäätelökansaa. Myös tältä puolelta on odotettavissa lisää tuotteita.
 Kuka ja mitä?
 Hilla Carpén kuuluu niihin ihmisiin, jotka päättävät tulevaisuuden jäätelöistä. Uusien jäätelöiden suunnittelussa seurataan niin globaaleja kuin myös pohjoismaisia trendejä.
 Viime vuosina jäätelöaltaisiin on tullut mitä villeimpiä makuja. Jäätelöissä voi nykyään törmätä muun muassa aurajuuston tai kuusen makuun. Carpénin mukaan jäätelömarkkinoille on tullut viime vuosina paljon uusia yrittäjiä, mikä on omalta osaltaan vaikuttanut makujen kehittämiseen.
 – Kuluttajia kiinnostaa entistä enemmän jäätelö. Sen takia nyt tuodaan myyntiin tosi paljon kiinnostavia makuja.
 Suomalaiset ovat kuitenkin hyvin uskollisia perinteisille jäätelömauille. Vanilja, mansikka ja suklaa tekevät kauppansa vuodesta toiseen. Erikoisemmat maut jäävät monesti vain pieneksi osaksi markkinoita.
 Jäätelöitä suunnitteleva Hilla Carpén sanoo, että erikoisjäätelöiden tekeminen toimii myös hyvänä markkinointikikkana.
 – Kun markkinoille tulee paljon uusia tuotteita ja alalla on paljon toimijoita, niin onhan se hyvä, jos oma tuote kiinnostaa ja ehkä ylittää uutiskynnyksen.
 Tätä et ehkä tiennyt
 Suomalainen syö jäätelöä peräti 13 litraa vuodessa. Tämä on enemmän kuin missään muussa Euroopan maassa.
 Carpén perustelee suomalaisten poikkeuksellista jäätelönhimoa sillä, että maitotuotteet ovat perinteisesti hyvin suosittuja Suomessa. Jäätelö on iso osa suomalaista ruokakulttuuria.
 Kaupoissa myytävät litrapakkaukset ovat myös hyvin uniikki suomalainen juttu.
 – Litran pakkauksia ostetaan koteihin vuoden ympäri. Isot pakkaukset nostavat kokonaiskulutusta. Suomessa on myös todella perinteistä odottaa jäätelökioskien avautumista. Jäätelökioskilla käynti on sellainen perheen yhteinen aktiviteetti.
 Hilla Carpénia haastatellaan 8 minuuttia -ohjelmassa. Katso haastattelu klikkaamalla jutun pääkuvaa!
 Katso myös  edelliset jaksot tästä.

Terveys- ja vegaanijäätelöt tekevät nyt kauppansa – jäätelöiden suunnittelija kertoo, mitä jätskialtaille on luvassa


Summary: Rahan siirtäminen rikkailta köyhille työeläkejärjestelmän sisällä olisi iso periaattellinen muutos, joka tuskin voi toteutua hallitusohjelman mukaisesti, kirjoittaa Talous ja arki -toimituksen päällikkö Teijo Valtanen.

Suomalaisten luottamus eläkejärjestelmään on ETK:n tänään julkaiseman  kyselyn mukaan  kasvanut hyvän talouskehityksen vanavedessä, vaikka enemmistön mielestä nuoret joutuvat maksamaan eläkkeistään liikaa.
 Vauvoja syntyy Suomessa nykyisin liian vähän tulevia eläkemaksuja maksamaan, joten eläkejärjestelmän tulevaisuutta varjostaa hyvästä luottamuksesta huolimatta maksunkorotuspaine. Uudessa hallitusohjelmassa halutaan kuitenkin selvittää “keinoja, joilla voitaisiin nostaa alle 1 400 euron työeläkkeitä nettomääräisesti 100 eurolla työeläkemaksuja nostamatta”.
 Tämä on työmarkkinaosapuolten ja alan järjestöjä edustavien asiantuntijoiden piirissä ymmärretty niin, että rahaa pitäisi siirtää työeläkejärjestelmän sisällä pienempien eläkkeiden saajille niistämällä isompia eläkkeitä.
 Eläkejärjestelmän tulevaisuutta varjostaa hyvästä luottamuksesta huolimatta maksunkorotuspaine. AOP
 Periaatteellisesti mullistava muutos
 Ajattelutavan muutos olisi periaattellisesti mullistava ja monet asiantuntijat katsovat sen rikkovan eläkejärjestelmän ansiosidonnaista lähtökohtaa, jonka mukaan eläke on palkan jatke eikä tulojen tasaus kuulu systeemiin.
 Pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) vaalilupaukseen liittyvä ns. “ vappusatasen ” järjestäminen pienten eläkkeiden saajille tältä pohjalta on hallitusohjelman mukaan tarkoitus viedä kolmikantaiseen valmisteluun työmarkkinajärjestöjen kanssa.
 Sekä työnantajien että työntekijöiden järjestöt ovat kuitenkin jo etukäteen suhtautuneet asiaan niin kielteisesti, että kolmikannan valmistelusta ei ole ratkaisuja odotettavissa ja kokouksetkin saattavat olla tunnelmaltaan ankeita.
 Ihan ilman helpotusta pienten eläkkeiden saajat eivät silti välttämättä jäisi, koska hallitusohjelmassa on myös toinen kirjaus samaan asiaan liittyen.
 Siinä hallitus lupaa käyttää 183 miljoonaa euroa pienempien eläkkeiden korottamiseen 50 eurolla kuukaudessa nettomääräisenä. Tämä on tarkoitus toteuttaa kansaneläke- ja takuujärjestelmän kautta. Se on paljon helpompaa, koska niissä voidaan käyttää verorahaa rynkyttämättä työeläkejärjestelmän pyhiä periaatteita.
 Myös palkansaajapuolella pidetään tärkeänä, ettei tulonsiirto eläkeläisryhmien välillä tule osaksi järjestelmää, koska se uhkaisi järjestelmän legitimiteettiä. Legitimiteetti tarkoittaa tässä sitä, että myös hyvätuloisemmat saavat ansiotasoaan ja eläkemaksujaan vastaavat eläkkeet ja haluavat siksi tukea järjestelmän jatkuvuutta.
 Kevan järjestely jatkuu kesällä
 Kevan uudelleen järjestelyyn liittyy vielä paljon miljardiluokan avoimia kysymyksiä. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Hallitusohjelmassa on mukana myös muita eläkkeisiin liittyviä kirjauksia, joista taloudellisesti merkittävintä mittaluokkaa edustaa  kunnallisen eläkejärjestelmän yhdistäminen yksityisen sektorin eläkejärjestelmään.  Työmarkkinajärjestöt lobbasivat tätä asiaa hallitusohjelmaan yksissä tuumin ja asiat näyttävät nyt edistyvän sujuvasti.
 Jatkotyöryhmät aloittavat uurastuksensa jättiläismäisen järjestelmäuudistuksen eteen jo lähiviikkoina. Silti myös Kevan tulevaisuuden järjestelyyn liittyy vielä paljon miljardiluokan avoimia kysymyksiä, joiden ratkaisuista ei tule helppoa.
 Kevan järjestelyyn liittyvät intressit  ovat myös julkisen talouden kannalta niin suuria, että valtion ja työmarkkinajärjestöjen kolmikanta tuskin antaa kaiken puuroutua vappusatasen aiheuttamaan periaatteelliseen ongelmaan.
 Lue myös:
 "Itse maksettu eläke" on sitkeästi elävä harhaluulo – näin toimii suomalainen eläkejärjestelmä

Analyysi: Voiko rahat vappusatasiin niistää isommista eläkkeistä? Hallitusohjelman kirjaus saa kolmikannalta täystyrmäyksen


Summary: Ennen sanottiin Suomen elävän metsästä, mutta nyt Suomi näyttää elävän ennen kaikkea sellusta – ja kaikesta päätellen yli varojensa.

Luonnonvarakeskuksen mukaan metsistämme hakattiin viime vuonna runkopuuta enemmän kuin koskaan eli 78 miljoonaa kuutiometriä. Hakkuut saavuttivat siis jälleen uuden ennätyksen.
 Luken aiemmin tekemän arvion mukaan metsiemme puuntuotannollisesti suurin kestävä hakkuumahdollisuus on nyt menossa olevalla 10-vuotiskaudella 2015–2024 koko maassa 84 miljoonaa kuutiometriä runkopuuta vuodessa.
 Tässä arviossa ei ole otettu huomioon kaikkia monimuotoisuustavoitteita ja hiilinielutavoitteita.
 Luken mukaan puuntuotannollisesti kestävistä hakkuumahdollisuuksista hakattiin viime vuonna jo 93 prosenttia.
 Kuinka paljon Suomeen suunnitellut sellutehtaat toteutuessaan lisäisivät hakkuumääriä?
 Suomeen on suunniteltu rakennettavaksi ainakin viisi uutta sellu- ja biotuotetehdasta tai vastaavaa puuta käyttävää laitosta.
 Tehtaita suunnittelevien nettisivuilta kerättyjen tietojen mukaan niiden vuotuinen, yhteen laskettu puun käyttö kasvaisi nykytilanteeseen verrattuna arviolta 20 miljoonalla kuutiometrillä, ehkä hieman vähemmän.
 Kysymys puun riittävyydestä on siis aiheellinen. Jos jostakin syystä kaikki laitokset päätettäisiin rakentaa, myös kysymykset puun hinnan noususta ja tuontipuun tarpeesta ovat enemmän kuin aiheellisia.
 Kuinka paljon uudet sellutehtaat maksaisivat?
 Kalleimmat laitokset olisivat Metsä Groupin Kemin uusi tehdas ja Finnpulpin tehdas. Ne maksaisivat arviolta puolitoista miljardia euroa. Pienemmät tehdasinvestoinnit maksaisivat arviolta 0,5–1,0 miljardia euroa.
 Esimerkiksi Kemijärven tehtaaseen on odoteltu kiinalaista rahaa. Minkään tehtaan osalta ei investointi- eikä rahoituspäätöksiä ole tehty.
 Minne kaikkialle sellutehtaita suunnitellaan?
 Metsä Group  kaavailee kokonaan uuden biotuotetehtaan rakentamista Kemiin. Hankesuunnittelun jälkeen varsinainen investointipäätös tehdään aikaisintaan vuonna 2020. Boreal Bioref  sai torstaina ympäristö- ja vesitalousluvan Kemijärvelle rakennettavaa biojalostamoa varten. Investointipäätöksestä kerrotaan myöhemmin kenties jo tänä vuonna.  Finnpulp  suunnittelee biotuotetehtaan rakentamista Kuopioon. Finnpulpin mukaan tehdas on toteutuessaan maailman suurin havusellutehdas. Kaidi Finland  aikoo rakentaa toisen sukupolven biojalostamon Kemiin. Rakennettava biojalostamo käyttäisi raaka-aineenaan puupohjaista biomassaa kuten energiapuuta, korjuutähteitä ja metsäteollisuuden sivuvirtoja. Se tuottaisi uusiutuvaa dieseliä ja uusiutuvaa bensiiniä. Paltamoon  on myös suunniteltu Kainuun biotuotetehdasta. Hanketta vie eteenpäin Kaicell Fibers ja kunta on vahvasti mukana. Selvittelytyö jatkuu.
 Lue myös:
 Analyysi: Ministerit riitelevät turhaan uusista tehtaista ja puun riittävyydestä – juna saattoi mennä jo, sellumarkkinat Aasiassa ovat hiipumassa
 Analyysi: Metsä Group pani muille sellunkeittäjille luun kurkkuun – Kemiin nouseva uusi jättitehdas vie puut toisten käsistä

Hakkuumäärät ylitetään Suomessa vuosi toisensa perään – Kuinka paljon puuta ja rahaa tarvitaan, jos massiiviset selluhaaveet toteutuvat?


Summary: Käyttökatko osuu yhteen kesälomakauden ruuhkaisimpaan lähtöpäivään.

Poliisin verkkopalveluissa on käyttökatko perjantaina kello 19 lähtien ja sen on määrä kestään lauantaihin kello 22.30 asti.
 Tämä tarkoittaa sitä, että katkon aikana ei ole mahdollista saada muun muassa väliakaista passia.
 Poliisi kertoo sähköisten asiointialustojensa katkosta alla twitter-tilillään.
 Käyttökatko johtuu tietojärjestelmään tehtävästä versionvaihdosta
 Katko osuu ikävään saumaan siksi, että juuri perjantai on yksi kesälomakauden ruuhkaisimpia lähtöpäiviä Helsinki-Vantaan  lentoasemalla .

Väliaikaista passia ei saa ensi perjantain ja lauantain välisenä aikana – syynä huoltokatko poliisin verkkopalveluissa


Summary: Hjalmar Munsterhjelmin suurnäyttely on esillä Hämeenlinnan taidemuseossa. Taitelijan teosten kautta moni suomalainen oppi aikanaan näkemään kotimaan maiseman uusin silmin.

Hjalmar Munsterhjelm  (1840 - 1905) oli Suomen ensimmäisiä maisemamaalareita, joka opiskeli Saksassa Düsseldorfin taideakatemiassa. Hänen tulkintansa hämäläisestä, kesän aurinkoa hehkuvasta maalaismaisemasta, talvisesta saaristosta ja öisestä kuutamosta ovat olleet yleisön rakastamia kautta aikojen, vaikka kriitikot ovat suhtautuneet välillä ristiriitaisesti ja saattaneet pitää niitä jopa imelinä. Edellinen suurnäyttely oli Retretissä 1990. Hämeenlinnan taidemuseossa teokset nähdään tässä laajudessa ensimmäistä kertaa.
 Kansa osti tauluja
 Dosentti  Teppo Jokinen  on tutkinut Hjalmar Munsterhjelmin elämää. Hänen mukaansa jokainen sukupolvi tekee uuden tulkintansa maalarista.
 – Taiteilija oli särmikäs, yksinäinen persoona, joka saattoi eristäytyä päiväkausiksi. Hänen taidekasvatuksellinen merkityksensä oli aikanaan suuri, sillä hän teki myös pienikokoisia, edullisia teoksia, jotka levisivät taideyhdistysten arpajaisten kautta ja joita myytiin eri puolilla Suomea.
 Taiteilija Hjalmar Munsterhjelmin suvussa oli useita taiteilijoita. Hän maalasi usein altocumulus hahtuvapilviä. Tiina Kokko / Yle
 Jokisen mukaan Munsterhjelm auttoi suomalaisia näkemään kotimaansa maisemaa ja kasvatti taiteen pariin eli hän laajensi taiteen merkitystä koko kansalle. Taide kun aiemmin oli ollut hyvin elitististä.
 Levoton mieli kaipasi merille
 Hjalmar Munsterhjelm oli kotoisin Tuuloksesta Hämeestä. Munsterhjelmin isä toivoi lapsestaan taiteilijaa, mutta Hjalmar itse halusi merimieheksi ja teki pitkiä merimatkoja Espanjaan saakka. Isä sai lopulta taivuteltua taiteen pariin vietyään hänet Düsseldorfiin, jonka taideakatemiassa työskenteli jo kuuluisa  Werner Holmberg . Hänestä tuli Munsterhjelmin opettaja.
 Hjalmar Munsterhjelmin teoksissa voi tuntea pakkaspäivän tuoksun. Pilvet ovat olleet aikansa maalareille tärkeät. Tiina Kokko / Yle
 Munsterhjelm tutki tarkasti hämäläistä maisemaa piirtämällä ja luonnostelemalla. Kotikartanon ympärillä kasvoi rehevä rantapelto ja talonpoikien hirsirakennukset toistuvat usein töissä. Kesänäyttelyn yhteydessä julkaistaan Munsterhjelmin elämää ja taidetta esittelevä kirja.
 Taidehistorian tunneilla monelle ovat tulleet Munsterhjelmin merenrantanäkymät ja ensilumiaiheet. Silti juuri kuutamo on taiteilijan mestariteos, jossa on salaperäistä idylliä, mutta myös aikakaudelle tyypillistä dramatisointia.
 .
 Maalasi usein altocumulusta
 Ylen meteorologi, pilvitaivaan tutkija  Seija Paasosta  kiinnostaa Munsterhjelmin töissä luonnon, sään ja taivaan kuvaus. Myös taiteilijan tunnistettavia paikkoja on kiinnostava verrata nykyhetkeen.
 – Oma silmä poimii sellaisen taulun, jonka taivas alkaa meteorologin mielessä elää. Mitä kenties on ollut juuri ennen tätä hetkeä ja mitä on tulossa? Miten taivaasta näkee, onko ensilumi saapumassa tai kenties ollut pakkasta. Hänellä on paljon eri vaiheessa olevia kumpupilviä ja varsinkin komeita kuutamoita, ja niissä on usein hahtuvapilveä, altocumulusta.
 Hjalmar Munsterhjelmin teos Hämäläinen järvimaisema, 1884, sijaitsee Tasavallan presidentin kansliassa.  Hannu Karjalainen / Kansallisgalleria
 Vaikka maalauksia ei olekaan tarkoitettu meteorologiseen tarkakasteluun, Seija Paasonen antaa vinkin.
 – Suosittelen näyttelyssä kävijöitä viipymään teosten äärellä, katsomaan yksityiskohtia. Anna mielen vaeltaa maisemassa ja myös taivaalla. Ja kannattaa pohtia, onko itse nähnyt vastaavaa taivasta tai yrittää arvailla, mitä sen jälkeen olisi tulossa.
 Munsterhjelm oli erittäin tuottelias taiteilija, sillä hän ehti maalata 1400 taulua. Hämeenlinnan taidemuseon perjantaina 14. 6. avautuvassa näyttelyssä nähdään teoksia taiteilijan uran eri vaiheilta 1860-luvulta 1900-luvun alkuun.

Yleisö rakasti Munsterhjelmin kuutamoa – meteorologi innostui hahtuvapilvistä