Summary: Kaksi viikkoa kestänyt lakko tukitoimineen aiheutti Hamina-Kotkan satamalle mittavat tappiot.

Auto- ja kuljetusalan työntekijäliitto (AKT)

Hamina-Kotkan satamassa on alettu purkaa Postin työehtokiistan aiheuttamia ruuhkia.
 Postin lakko päättyi tänään, kun työkiistan osapuolet Palta ja PAU hyväksyivät valtakunnansovittelijan sovintoesityksen.
 Kaksi viikkoa kestänyt lakko tukitoimineen ehti aiheuttaa Suomen suurimmalle vientisatamalle paljon vahinkoa. Ratapihojen tukilakko sekä Auto- ja Kuljetusalan työntekijäliitto AKT:n ylityökielto ruuhkauttivat töitä satamassa. Suman purkaminen kestää pitkään.
 – Kyllä tätä ruuhkaa puretaan viikko tai ehkä kaksikin, ennen kuin kaikki asettuu taas paikoilleen, Hamina-Kotkan sataman liikennejohtaja  Markku Koskinen  toteaa.
 Satojen tuhansien tappiot
 Markku Koskisen mukaan lakko tukitoimineen ehti aiheuttaa satamalle arviolta satojen tuhansien eurojen tappiot. Lopullisesti menetyksen suuruus selviää hänen mukaansa sitten, kun sataman arki saadaan taas raiteilleen.
 – Kyllä siinä isoista summista puhutaan. Satama saa tuloja alus- ja tavaramaksuista sekä muista palvelumaksuista. Näyttää siltä, että aluksia jäi saapumatta hyvin vähän, mutta kulkematta jääneestä tavarasta ei saada tavaramaksuja. Tavarat ovat todennäköisesti kulkeneet toista reittiä.
 Iso kysymys on Koskisen mukaan myös se, millaisen kolauksen lakkoilu aiheutti Suomen ja satamien imagoon.
 – Satamissa on muinaisina aikoina ollut sellaista lakkoherkkyyttä niin Suomessa kuin muuallakin, mutta siitä maineesta on jollakin tavalla päästy eroon. Tämä todennäköisesti näkyy hyvin kauas.
 ''Todella iso helpotus''
 Uutinen Postin työkiistan päättymisestä otettiin Hamina-Kotkan satamassa vastaan huojentunein mielin.
 –Tässä ehdittiin jo odottaa, että meneekö tämä niin sanottu kolmaskaan erä hyvin. Odotukset olivat korkealla, että ratkaisu syntyisi, mutta toisaalta myös varauduttiin siihen, että ratkaisua ei tule, Markku Koskinen toteaa.
 Jos sopua ei olisi syntynyt,  ahtaajat olisivat lopettaneet työt  torstaina aamulla kahdeksi vuorokaudeksi. Se olisi pysäyttänyt sataman liikenteen kokonaan.
 – On todella iso helpotus, että se ei toteudu. Liikenteen pysähtymisellä pariksi päiväksi on aika mittava vaikutus. Varauduimme siihen, että lakko kestää kauan, ja tämä kesti tukitoimineen ihan riittävän kauan tähänkin asti.
 Koskisen mukaan satamayhtiö on saanut lukuisia huolestuneita yhteydenottoja sataman toimijoilta.
 – Kaikki ovat olleet huolissaan, niin varustamot, lastinomistajat kuin satamaoperaattoritkin.

Suomen suurimmalle vientisatamalle koitui Postin työehtokiistasta satojen tuhansien eurojen tappiot: ''Tätä ruuhkaa puretaan viikko tai kaksikin"


Summary: Evakuointisuunnitelmat eivät ole kunnissa tarpeeksi tuttuja. Nyt on kiire päivittää valmiussuunnitelmat ajan tasalle.

Kuntien varautuminen poikkeusoloihin ei ole sisäministeriön mukaan vielä tarpeeksi hyvällä tasolla.
 – Eivät ne kovin hyvällä mallilla ole, kommentoi pelastusneuvos  Janne Koivukoski  sisäministeriön pelastusosastolta nykyisiä valmiussuunnitelmia.
 Laki muuttui tämän vuoden alussa. Yhtenä sen velvoitteena on päivittää suunnitelmat ajan tasalle vuoden loppuun mennessä. Koivukoski tietää, että työ on monessa kunnassa meneillään.
 – Aikataulu oli tiukka. Uskon, että suuri osa työstä saadaan tehtyä.
 Poikkeusolojen väestönsiirtoja eli evakuointia on treenattu alkuviikolla laajassa harjoituksessa viiden maakunnan alueella. Karttaharjoituksessa oli mukana yhteensä 85 kuntaa Etelä-Pohjanmaan, Pohjanmaan ja Keski-Pohjanmaan alueelta sekä Keski-Suomesta ja Pirkanmaalta.
 Alun perin oli jo tiedossa, että evakuointisuunnitelmia on vain harvassa kunnassa.
 – Väestönsuojelu ei ole ollut meillä harjoituksissa pitkiin aikoihin, ainakaan kymmeneen vuoteen. Harjoitukset ovat koskeneet lähinnä myrskyjä ja kyberuhkia, perustelee pelastustoimen ja varautumisen johtaja  Tarja Wiikinkoski  Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirastosta.
 Suojapaikkoja 3,5 miljoonalle
 Väestönsiirrot voisivat tulla kyseeseen etenkin sotatilanteessa, mutta myös esimerkiksi radioaktiivisen vuodon takia. Wiikinkoski muistuttaa, että aina väestönsuoja ei ole ensisijainen turvapaikka, vaan se voisi olla myös oma koti.
 Suomessa pomminkestävä väestönsuojapaikka löytyy tarvittaessa noin 3,5 miljoonalle kansalaiselle. Eniten väestönsuojia on suurissa kaupungeissa, koska ne on luokiteltu mahdollisiksi hyökkäyskohteiksi.
 Uudenmaan alueelta suojelukohteisiin kuuluvat esimerkiksi Helsinki, Espoo ja Vantaa, mutta myös esimerkiksi Järvenpää ja Porvoo.
 – Vasta 90-luvulla, kun säädöstöä ruvettiin muuttamaan, suojia on rakennettu myös pienempiin kuntiin ja haja-asutusalueille, jos rakennuksen pinta-ala on ylittänyt tietyn neliömäärän, pelastusneuvos Koivukoski sanoo.
 Aluksi raja oli 600 neliötä, nyt jo 1200. Suojien vaatimukset eivät ole suuremmin muuttuneet ja poikkeusoloissa niiden pitää taata turvaa pommien lisäksi myös kemiallisten ja radioaktiivisten aineiden varalta.
 Suurin osa suojista on kohtalaisen hyvässä kunnossa, vaikka vanhimmissa väestönsuojissa suodatinlaitteistot eivät täytäkään nykyvaatimuksia. Paikalliset pelastuslaitokset tekevät tarkastuksia väestönsuojiin noin kymmenen vuoden välein. Vastuu tarkastuksen tilaamisesta jää taloyhtiölle.
 Taloyhtiöiden väestönsuojat toimivat usein kalustevarastoina tai sosiaalitiloina. Pasi Takkunen / Yle
 Pyörä- tai häkkivarasto = väestönsuoja
 Väestönsuojia on rakennettu varta vasten kerrostaloihin ja yrityksiin ja niitä löytyy myös vaikkapa jää- tai urheiluhalleista.
 Tilaa voidaan käyttää pyörävarastona tai kerhohuoneena, kunhan sen pystyy ottamaan kriisin tullen käyttöön 72 tunnissa.
 – Suomalainen väestönsuojarakentaminen lähtee siitä, että emme rakenna turhia tiloja. Väestönsuojien pitää olla normaaliolojen käytössä. Asuntoyhtiöissä ne monesti ovat niin sanotussa kanakoppivarastokäytössä tai ne ovat pyöräsuojia tai muita suksien säilytystiloja, Janne Koivukoski selvittää.
 Tarja Wiikinkoski muistuttaa, että kolmen vuorokauden säännön takia tiloihin ei saa kuitenkaan rakentaa kiinteitä rakenteita.
 Alkuviikon aikana tehdyssä harjoituksessa koko yksittäisen kunnan väkimäärä piti siirtää muualle. Toisessa harjoituksessa kuntaan täytyi asuttaa merkittävä määrä lisää asukkaita.
 Wiikinkoskin mukaan kaksipäiväinen harjoitus koettiin hyödylliseksi, koska se helpotti suunnitelmien päivittämistä. Viranomaisyhteistyössä jäi vielä hiottavaa.
 – Lyhytaikainen majoitus onnistuu kunnissa paljon paremmin kuin pitkäaikainen sijoittaminen, Wiikinkoski summaa harjoituksen saldoa.

Sota tai ydinlaskeuma voisi johtaa suomalaisten siirtelyyn – Kuntien valmiussunnitelmat "eivät ole kovin hyvällä mallilla"


Summary: VRE-bakteerin tilanne on Varsinais-Suomessa pahin koko maassa.

Useille eri antibiooteille vastustuskykyiset bakteerit yleistyvät Suomessa.  Asiasta kertoi Terveyden ja hyvinvoinnin laitos  marraskuun puolivälissä.
 Varsinais-Suomessa tilanne on pahempi kuin muualla maassa.
 – Täytyy sanoa, että ei se kauhean kehuttava ole. Verrattuna moniin muihin sairaanhoitopiireihin, olemme huonommassa tilanteessa – valitettavasti, sanoo Tyksin ylilääkäri  Esa Rintala .
 Erityisen hankala tilanne on VRE-bakteerin suhteen, jonka  epidemia alkoi vuosi sitten . Tänä vuonna Varsinais-Suomesta on löydetty jo 122 VRE-kantajaa, kun koko maassa luku on 263.
 Siis lähes puolet koko Suomen VRE-tapauksista on löydetty Varsinais-Suomesta.
 – Kyllä se tilanne meillä on erittäin huono. Tällä hetkellä ollaan valitettavasti Suomen sairaanhoitopiireistä huonoin tässä suhteessa, Rintala voivottelee.
 Satakunnassa on rauhallista
 Varsinais-Suomen naapurissa Satakunnassa eletään aivan toisenlaisessa VRE-todellisuudessa.
 – Tänä vuonna Satakunnassa on todettu yhdeksän tapausta. Viime vuonna löydöksiä oli kolme. Tilanne Satakunnassa on siis hyvin rauhallinen, sanoo Satasairaalan ylilääkäri  Raija Uusitalo-Seppälä .
 Muutenkin antibioottiresistenssien bakteerien osalta Satakunnassa ollaan paremmassa tilanteessa kuin Varsinais-Suomessa.
 – Meidän tilanne on saman tyyppinen kuin aikaisempina vuosina. MRSA-bakteereja on tavattu hieman aiempaa enemmän, ESBL-bakteereja taas aiempaa vähemmän, Uusitalo-Seppälä sanoo.
 Paremmat ajat koittavat
 Esa Rintala uskoo, että Varsinais-Suomessakin koittavat paremmat ajat VRE:n suhteen. Uusia tapauksia tosin on tullut esiin vielä syksyn aikanakin.
 – Toivotaan, että tämän vuoden loppuun mennessä saataisiin tilanne hallintaan, Rintala sanoo.
 Tyksin ylilääkäri Esa Rintala toivoo, että Varsinais-Suomen VRE-epidemia saataisiin taltutettua vuoden loppuun mennessä. Yrjö Hjelt / Yle
 Myös antibioottiresistenssejä MRSA-bakteereja on löydetty Varsinais-Suomesta enemmän kuin muualta maasta keskimäärin. Syyt ovat moninaiset.
 – Meillä on enemmän piikkiaineiden käyttäjiä ja maahanmuuttajia, ja heillä MRSA on aika yleinen ilmiö, Rintala sanoo.
 Yhtenä syynä on nähty myös sairaaloiden huonot tilat.
 – Kun on monta potilasta samassa huoneessa, niin leviäminen tapahtuu helposti.
 Näin pääsee sairaalabakteereista eroon
 Kun bakteereista tulee antibiooteille vastustuskykyisiä, sairauksien hoitaminen vaikeutuu. Esimerkiksi  VRE-bakteerien merkitys  vakavien infektioiden aiheuttajana on kasvanut vuodesta 2015 lähtien koko Euroopassa.
 Tämän vuoksi sairaaloissa yritetään tehdä kaikki voitava, antibioottiresistenssien bakteerien leviämisen ehkäisemiseksi. Keinot ovat moninaisia.
 Tässä Satasairaalan ylilääkärin Raija Uusitalo-Seppälän Top-4.
 1. Kaikkein  tärkein asia on huolehtia hyvästä hygieniasta, ihan jokaisen potilaan kohdalla. Perusasia on se, että käsihygienia tulisi aina tapahtua mahdollisimman hyvin käsihuuhdetta ja asianmukaisia suojaimia käyttäen.
 2. Sairaalaympäristössä  myös hyvä välineiden huolto ja asianmukainen siivous ovat tärkeitä toimia. Näistä asioista sairaanhoitopiireissä on kirjalliset ohjeistukset.
 3. Yksi  asia on tunnistaa mahdolliset bakteerien kantajat ja ottaa heistä seulontanäytteitä, erityisesti ulkomaisista sairaaloista siirtyviltä potilailta.
 4.   Terveyden  ja sosiaalihuollon ulkopuolella tärkeimmät keinot välttyä näiltä bakteereilta on huolehtia käsien saippua-vesipesusta WC-käyntien yhteydessä ja ennen ruokailua, huolehtia yskimis- ja niistämishygieniasta, välttää eritteiden koskettelua, huolehtia elintarvikehygieniasta.
 Vähemmän antibiootteja
 Yhtenä syynä antibiooteille vastustuskykyisten bakteerien lisääntymiseen on nähty liiallinen antibioottien käyttö. Tästä ovat varoitelleet niin  Terveyden ja hyvinvoinnin laitos  kuin yksityiset  infektiolääkäritkin .
 Antibioottien käyttö on Suomessa vähentynyt  lähes kolmanneksella kymmenessä vuodessa. Ylilääkäri Esa Rintala sanoo, että esimerkiksi Tyksissä tehdään määrätietoista työstä antibioottien vähentämiseksi.
 – Olemme ottaneet Tyksissä käyttöön antibioottien seurantaohjelman ja lisänneet lääkärien koulutusta antibioottien käytöstä.
 Rintala sanoo, että mitä enemmän antibiootteja käytetään, sitä herkemmin bakteerit tottuvat niihin ja syntyy resistenssiä. Nyt asiaan on havahduttu entistä tarkemmin.
 – Tämä on se iso ongelma, että Suomessa on käytetty liian paljon antibiootteja verrattuna vaikkapa Ruotsiin, ja sillä lailla meidän resistenssitilanne on huonompi.
 Lue lisää:
 Turun sairaaloissa taistellaan suolistobakteeriepidemiaa vastaan – kymmenet saaneet tartunnan, useita satoja altistuneita
 Infektiolääkärin mukaan antibiootteja määrätään liikaa, koska potilaat painostavat: "Olen jopa kuullut, että on haettu yksityiseltä puolelta"
 Antibiooteille vastustuskykyiset bakteerit yleistyvät Suomessa – Yli puolet ammattilaisista ei näe tarvetta käytäntöjen parantamiseen

Antibiooteille vastustuskykyisen VRE-bakteerin epidemia jyllää yhä Varsinais-Suomessa – naapurimaakunta Satakunnassa tilanne rauhallinen


Summary: Lappeenrannassa selvitetään, voisiko talvikunnossapidon muutoksilla kannustaa koululaisia pyöräilemään. Tavoitteena on vähentää kouluihin suuntautuvaa autoliikennettä.

Lappeenranta on saanut odotetun lumipeitteen tiistain ja keskiviikon aikana. Talvikelin tulo näkyy koulujen pyöräparkeissa välittömästi.
 – Pyörien määrä vähenee merkittävästi, kuvailee oman koulunsa tilannetta rehtori  Tomi Valkeapää  Kimpisen koulusta.
 Ensimmäiset liukkaat kelit saavat monet perheet siirtämään pyörät varastoon. Valkeapää tunnustaa itsekin tekevänsä näin.
 – Näinhän sen ei välttämättä tarvitsisi olla, Valkeapää toteaa.
 Vuoden 2015 pyöräilykunnaksi valitussa sekä Suomen ilmastopääkaupungiksi julistautuneessa Lappeenrannassa halutaankin muuttaa ajattelutapaa ja kannustaa koululaisia talvipyöräilyyn.
 Koulureittien talvikunnossapito syyniin
 Syksyllä ja keväällä lappeenrantalaislapset pyöräilevät paljon, mutta talven ja varsinkin huonompien kelien tullessa pyöräily vähenee.
 Monilla oppilailla kulkutapa vaihtuu pyöräilystä kävelyyn, mutta osa oppilaista siirtyy autokyyteihin. Lappeenrannassa tarkkaa tutkimusta aiheesta ei ole tehty.
 – Jos menee seuraamaan koulujen ympäristöjä aamulla niin tällaisilla keleillä saattoliikenne lisääntyy, kertoo opetustustoimenjohtajan viransijainen  Anu Liljeström .
 Nimenomaan koulumatkojen autoliikennettä kaupunki haluaa vähentää.
 Kaupunki alkaa nyt tutkia, mitä reittejä pitkin oppilaat kouluihin menevät. Sen jälkeen selvitetään, millainen on kyseisten reittien talvikunnossapidon taso.
 – Ovatko ne oikeasti sellaisessa kunnossa, että pyöräily onnistuu, Liljeström sanoo.
 Sen jälkeen katsotaan, miten mahdollisia puutteita talvikunnossapidossa voidaan korjata. Tärkeää on myös jakaa tietoa oppilaille hyvässä kunnossa olevista reiteistä.
 Työn on määrä valmistua syksyllä 2020. Mallia on tarkoitus jakaa muille Suomen kunnille.
 Lappeenrantalaisen Kimpisen koulun pyöräparkissa oli runsaasti tilaa keskiviikkona. Riitta Väisänen / Yle
 Syksyllä ja keväällä pyörät liikkuvat
 Lappeenranta ei ole valtakunnallisesti tarkasteltuna poikkeus, kun tutkitaan koululaisten kulkemistapoja eri vuodenaikoina.
 – Syksyllä ja keväällä oppilaat kävelevät ja pyöräilevät erittäin aktiivisesti, ohjelmakoordinaattori  Joonas Niemi  valtakunnallisesti Fiksusti kouluun -ohjelmasta kertoo.
 Valtakunnallisen ala- ja yläkoululaisille tehdyn LIIKKU-tutkimuksen mukaan oppilaiden pyöräily kouluun vähenee huomattavasti talvikuukausina. Alle kolmen kilometrin matkoilla oppilaat vielä kävelevät, mutta pidemmillä matkoilla kynnys autokyytiin madaltuu.
 Fiksusti kouluun -ohjelman tavoitteena on, että oppilaat kulkisivat lihasvoimalla alle viiden kilometrin matkat. Viisi kilometriä on kunnan järjestämän koulukuljetuksen raja.
 Pyöräparkit auki talvella
 Lappeenrannassa tehtävää työtä seurataankin mielenkiinnolla Fiksusti kouluun -ohjelmassa. Kaupunki sai ohjelmalta 8000 euron avustuksen kehittämistyötä varten.
 Ohjelmakoordinaattori Joonas Niemen mukaan teiden ja kevyen liikenteen väylien hyvä talvikunnossapito on asia numero yksi, kun tavoitteena on talvipyöräilyn lisääminen.
 – Talvi on varsinkin etelässä epävakainen. Vettä sataa ja tiet jäätyvät. Se vaikuttaa aktiiviseen liikkumiseen merkittävästi, Niemi havainnollistaa.
 Toinen tärkeä asia on hoitaa pyöräparkkeja myös talvella.
 – Nyt niiden päälle saatetaan aurata lunta. Se antaa signaalin siitä, ettei tänne kuulu tulla talvella.
 Kolmantena Niemi mainitsee oppilaiden kannustamisen. Talvipyöräily onnistuu hyvin oikeanlaisilla varusteilla.
 Kroppa ja ilmasto tykkäävät
 Miksi koulumatkaliikunta on niin tärkeää?
 – Siinä saa hyvin liikuntaa. Koulumatkoilla voi täyttyä helposti yli puolet päivän liikuntatavoitteesta, ohjelmakoordinaattori Joonas Niemi sanoo.
 Lisäksi ilmasto kiittää.
 – Kävely tai pyöräily kuormittaa vähemmän ympäristöä kuin moottoriajoneuvolla kulkeminen.

Koulupihojen autorallista halutaan eroon ja lapset pyörän satulaan myös talvella


Kunta- ja omistajaohjausministeri  Sirpa Paatero  vaatii itään suuntautuville ratahankkeille kattavaa vaikutusarviointia.
 Paateron mukaan huolena on, että eri ratavaihtoehdoista tekeillä oleva selvitys kohdistuu vain henkilöliikenteeseen.
 – Tämä on suuri huoli, että Väylän selvitys keskittyy vain henkilöliikenteeseen, kun pitäisi arvioida vaikutukset laajasti, huomioiden vienti ja tavaraliikenne, Paatero toteaa.
 Paatero piti tänään avauspuheenvuoron itäistä rantarataa kannattavien kaupunkien ja tahojen järjestämässä tilaisuudessa, jossa lobattiin ratavaihtoehtoa.
 Kotkalainen Paatero kannattaa avoimesti rantarata-vaihtoehtoa.
 Uusia yhteyksiä
 Väylävirasto selvittää parhaillaan Helsingistä itään suuntautuvaa uutta raideyhteyttä. Selvityksessä vertaillaan, minkä kaupunkien kautta rata kannattaisi rakentaa. Selvityksen on määrä valmistua keväällä.
 Uudet, nopeat junayhteydet ovat olleet paljon esillä kuluneen vuoden aikana.  Uusia yhteyksiä  olisivat nykyistä suoremmat ja nopeammat radat Helsingistä Turkuun, Helsingistä Helsinki-Vantaan lentoaseman kautta Tampereelle ja Helsingistä itäiseen Suomeen.
 Itäisistä ratahankkeista vahvimmin on ollut esillä rataoikaisu Porvoon kautta Kouvolaan, mutta alueen kaupungeissa on myös muiden ratalinjausten kannattajia. Itä-Suomen yhteyksiä nopeutettiin merkittävästi vuonna 2006 käyttöön otetulla Kerava–Lahti-oikoradalla.
 Jokaisen kokonaan uuden, nopean ratayhteyden hinta pyörii miljardiluokassa, ja rahojen löytäminen megahankkeille on vaikeaa.
 Kymenlaakson kaupungeista Kotka ja Kouvola ovat olleet keskenään täysin päinvastaista mieltä siitä, mitä kautta uusi itäinen ratayhteys pitäisi rakentaa.
 Kouvola kannattaa niin sanottua itärataa, joka kulkisi Porvoon ja Kouvolan kautta itään. Kotka puolestaan kannattaa rantarataa, joka kulkisi Porvoon ja Kotkan kautta itään.
 Lue lisää:
 Itäisen ratayhteyden eri vaihtoehdot selvitetään tasapuolisesti – Kouvola ja Kotka repivät uutta junarataa päinvastaisiin suuntiin
 Nykyiset radat kuntoon ennen Itärataa - osa kaakon kansanedustajista korjaisi ensin vanhaa ja rakentaisi sitten vasta uutta

Ministeri Paatero vaatii idän ratahankkeille kattavaa vaikutusarviointia: ''On suuri huoli, että selvitys keskittyy vain henkilöliikenteeseen''


Summary: Elokuvakokonaisuuden taustalla ovat muun muassa Suvi West, Maryam Abdulkarim ja Hassan Blasim.

Helsingin keskustassa elokuvateatteri Orion täyttyy tiistai-iltana iloisesta väestä, kun The Killing of Čáhcerávga -niminen lyhytelokuvista koostuva kokonaisuus saa ensi-iltansa Suomessa.
 Elokuva on ollut nähtävillä legendaarisessa Venetsian biennaalissa alkukesästä saakka. Venetsian biennaali on maailman vanhin yhtäjaksoisesti järjestetty nykytaiteen tapahtuma. Tänä vuonna kävijöitä oli 600 000 koko biennaalissa ja Suomen paviljongissa 230 000.
 Tänä vuonna biennaalin päänäyttelyssä oli ensimmäistä kertaa mukana myös saamelaistaiteilijoita, ja The Killing of Čáhcerávga -elokuvakokonaisuuden taustalla onkin saamelaista osaamista. Elokuvakokonaisuuden nimi on peräisin saamelaisen elokuvaohjaaja  Suvi Westin  samannimisestä lyhytelokuvasta, joka nähdään kokonaisuuden ensimmäisenä osana.
 The Killing of Čáhcerávga on viiden lyhytelokuvan sarja. Suvi Westin lisäksi elokuvia ovat ohjanneet Miracle Workers -kollektiivin jäsenet  Maryan Abdulkarim, Khadar Ahmed, Hassan Blasim, Sonya Lindfors, Leena Pukki, Martta Tuomaala  ja  Christopher L. Thomas .
 “Arvokasta, tärkeää, ihanaa"
 Yksi järjestäjistä, nykytaiteen asiantuntijayhdistys Frame Contemporary Art Finlandin toimitusjohtaja  Raija Koli  iloitsi Helsingin tiistaisesta tapahtumasta.
 Hänen mielestään Venetsiaan tehdyt teokset on tärkeää saada näkyville myös Suomeen.
 – Meille on tietysti todella arvokasta, tärkeää ja ihanaa, että elokuva sai ensi-iltansa myös Helsingissä, Koli sanoo.
 Miracle Workers on taiteilijakollektiivi, jonka työt ovat olleet esillä Venetsian biennaalin Suomen paviljongissa. Hayley / Frame Contemporary Art Finland
 Kolin kertoo Framen olevan ylpeä erityisesti siitä, kun he ovat päässeet Venetsian biennaalin ansiosta tekemään yhteistyötä saamelaistaiteilijoiden Suvi Westin ja  Outi Pieskin  kanssa.
 – Olemme päässeet kumppaneiksi sekä taiteeseen, aktivismiin että muuhun toimintaan, mitä meillä ei ole aikasemmin ollut, Koli iloitsee.
 Suvi West kertoo, että Miracle Workers -kollektiivi on avannut hänelle täysin uuden maailman ja ajattelutavan. Projektissa on laitettu yhteen monenlaisten ihmisten, etnisiteettien ja taustojen työvuodet. Niin on syntynyt The Killing of Čáhcerávga, joka kertoo yhteisöllisiä tarinoita kulkien läpi monenkirjavien maisemien.
 – Hyppäämme totuudesta toiseen, hieman pois myös saamelaisesta kuplasta. On aika tavallista, että saamelaisena olemme vain omassa totuudessamme, West pohtii.
 “Näkyy siellä, missä sen tulee näkyä"
 Venetsiassa tämänvuotinen biennaali päättyi sunnuntaina. Tapahtuma on merkittävä kanava taidemaailmassa, koska sen kautta taiteilijat saavat usein erilaisia työmahdollisuuksia ympäri maailman.
 Esimerkiksi Venetsiassa tänä vuonna mukana olleen taiteilija Outi Pieskin töitä on tulossa esille ensi vuonna Etelä-Korean Gwangjun kansainväliseen taidebiennaaliin.
 Suvi West sen sijaan ei vielä tiedä, millainen tulevaisuus hänen elokuvallaan on. Hän ei kuitenkaan ole huolissaan, sillä uskoo elokuvan löytävän paikkansa.
 – Olen niin fatalisti, että uskon, että se näkyy siellä, missä sen tulee näkyä. Sen näkevät ne ihmiset, joiden se täytyy nähdä. Muulla ei oikeastaan ole väliä, pohtii West.

Legendaarisen Venetsian biennaalin elokuvateos sai ensi-iltansa Helsingissä – "Arvokasta, tärkeää, ihanaa"


Summary: OP:n menettely rikkoi sekä hallinto- että liikennevakuutuslakia.

Eduskunnan oikeusasiamies Pasi Pölönen on antanut huomautuksen OP:n vakuutustoiminnalle. Pölösen mukaan OP toimi lainvastaisesti viivytellessään liikennevahinkoasian kanssa.
 Asiasta kertoo Suomen Potilasvahinkoapu, joka kanteli asiakkaansa puolesta viime tammikuussa OP Vakuutuksen (nyk. Pohjola Vakuutus) toiminnasta. Kyse oli asiakkaalle liikennevahingosta aiheutuneen ansionmenetyksen korvaamisesta.
 OP Vakuutus ei antanut asiasta päätöstä puoleentoista vuoteen eikä vastannut asiakkaan lukuisiin tiedusteluihin.
 Eduskunnan apulaisoikeusasiamies totesi muun muassa, että hallintolain mukaan asiat on käsiteltävä ilman aiheetonta viivytystä ja asianosaiselle on pyynnöstä annettava arvio päätöksen antamisajankohdasta. Myös asian etenemistä koskeviin tiedusteluihin on vastattava.
 Liikennevakuutuslain mukaan yhtiön on suoritettava korvaus viimeistään kuukauden kuluttua siitä, kun se on saanut riittävän selvityksen. Jos korvausta ei makseta, siitäkin on ilmoitettava joutuisasti.
 Apulaisoikeusasiamies katsoi, ettei OP:n menettely täyttänyt hallintolain ja liikennevakuutuslain säännöksiä. Hän totesi, ettei asian käsittely näyttänyt edenneen lainkaan kahdeksaan kuukauteen.
 Myös Finanssivalvonta seuraa tilannetta
 Apulaisoikeusasiamies totesi lisäksi, että OP:n tulee tarkastella korvausprosessiaan kriittisesti, jotta samanlaisia laiminlyöntejä ei enää tapahdu.
 Myös Finanssivalvonta katsoi, ettei OP Vakuutuksen menettely edennyt hyvän hallinnon mukaisesti. Finanssivalvonta ilmoitti seuraavansa tilannetta.
 OP ei ollut keskiviikkona halukas kommentoimaan asiaa STT:lle, sillä se ei ollut saanut apulaisoikeusasiamiehen päätöstä. OP:n viestinnästä epäillään, että viime perjantaina annetun päätöksen toimitus on saattanut viivästyä postilakon vuoksi, jos päätös on lähetetty postitse.

Eduskunnan oikeusasiamieheltä huomautus OP:lle – vakuutusyhtiö viivytteli puolitoista vuotta vahinkoasian kanssa eikä vastannut tiedusteluihin


Summary: Myrskysäästä kärsitään halki laajan maan ulottuvalla alueella.

Kiitospäivään, joka on huomenna torstaina, valmistaudutaan monin paikoin Yhdysvaltoja poikkeuksellisen myrskyisessä säässä.
 Lähes rannikolta rannikolle ulottuvien myrskyjen vuoksi on annettu useita säävaroituksia, jotka vaikuttavat kymmenien miljoonien matkustajien matkasuunnitelmiin.
 Myrskyinen sää on aiheuttanut ongelmia niin Coloradossa, Wyomingissa, Nebraskassa, Wisconsinissa, Kansasissa, Minnesotassa, Etelä-Dakotassa, Kaliforniassa kuin Oregonissakin.
 – Tämä ei ole mikään tavallinen myrsky, varoitti Yhdysvaltain kansallinen sääpalvelu Twitterissä Kalifornian ja Oregonin säästä.
 Erityisen vaikean ongelman muodostaa lumisateen ja kovan tuulen yhdistelmä, jota muun muassa  Fox News  ja  CNN  nimittävät pommisykloniksi.
 Lue säätermin historiasta tästä:   "Pommisyklonin" 1980-luvulla keksinyt meteorologi vieroksuu nyt hittitermiään
 Esimerkiksi Nebraskassa on paikoin satanut yli 40 senttimetriä lunta ja Minnesotaan on ennustettu satavan 30 senttimetriä lunta.
 Jopa yli 50 miljoonan yhdysvaltalaisen arvioidaan matkustavan kiitospäivän viettoon. Sadat lennot ovat olleet myöhässä ja satoja lentoja on peruttu. Matkalaisia on varoitettu tieliikenteen ja lentokenttien ruuhkautumisesta.

Kiitospäivän viettoon matkaavia uhkaa USA:ssa "pommisykloni", lumi ja kova tuuli vaikeuttavat kymmenien miljoonien matkaa – video


Summary: Kokoomus, kristillisdemokraatit ja nyt-liike tekevät välikysymyksen hallituksen omistaja- ja työmarkkinapolitiikasta.

Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) ja omistajaohjausministeri  Sirpa Paatero  (sd.) vakuuttivat olevansa tyytyväisiä siihen,  että lakko päättyi .
 Rinne ja Paatero eivät kuitenkaan voi vielä huokaista helpotuksesta.
 Lakon jälkipyykki on alkanut eduskunnassa, ja oppositio arvostelee kovin sanoin hallitusta.
 Kokoomus, kristillisdemokraatit ja nyt-liike jättävät hallitukselle välikysymyksen.
 – Haluamme tietää, onko eduskunnalle annettu oikeaa tietoa ja mikä on omistajapolitiikan tila. Omistajapolitiikka huolehtii yhteisestä suomalaisten omaisuudesta, joka on kymmenien miljardien arvoinen. Omistajaohjauksen hoitaminen näyttää nyt erittäin sekavalta, kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  sanoi.
 Orpo totesi puolueiden tiedotustilaisuudessa eduskunnassa, että viime päivien "sotkut Postin ympärillä" antavat aiheen siihen, että eduskuntasalissa on saatava vastauksia.
 – Epäily siitä, että eduskunnalle on annettu väärää tietoa, on erittäin raskauttavaa. Ja jokainen ymmärtää sen, Orpo sanoi.
 Puolueet myös katsovat, että hallitus puuttui työmarkkinaneuvotteluihin.
 – Tässä voisi melkein lainata pääministeri Rinteen omia sanoja, että kun poliitikot puuttuvat työmarkkinoihin, syntyy sutta ja sekundaa, Orpo piikitteli.
 "Rinnettä ja Paateroa näyttää vaivaavan huono muisti"
 Perussuomalaiset ei ole mukana välikysymyksessä, mutta kiitosta ei heru hallituksen lakkopuheista.
 – Parin viime kuukauden aikana tarinat ovat muuttuneet pahimmillaan muutaman tunnin välein. Ensin Postin suunnitelmista ei tiedetty etukäteen, sitten tiedettiin. Sitten niille oli annettu jopa siunaus, sitten ei ollutkaan. Ja sitten olikin väärä päivä kalenterissa siitä, milloin työehtosopimusten siirto tapahtuu, perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  totesi tiedotteessa tänään.
 Halla-aho pohti iltapäivällä Ylen haastattelussa, ovatko pääministeri ja omistajaohjauksesta vastaava ministeri olleet epärehellisiä.
 – Pääministeri Rinnettä ja ministeri Paateroa näyttää vaivaavan huono muisti. En tiedä, onko kyse huonomuistisuudesta vai epärehellisyydestä. Nämä tarinat ovat muuttuneet sillä tavalla, jota ei voida pitää suotavana hallitukselle, Halla-aho totesi.
 Lue myös:
 Analyysi: Postin riita ratkesi, mutta edessä on jälkipyykki – Rinteen ja Paateron tarinat kohun eri vaiheista eivät kaikilta osin täsmää
 Postin työriita ratkesi, voiko nyt huokaista helpotuksesta? 5 kysymystä ja vastausta siitä, mitä tästä kaikesta seuraa
 Postilakko päättyy, oppositio vaatii demariministereitä tilille Posti-jupakasta: "Vaikuttaa vähintäänkin sekavalta"

Oppositio tylyttää hallitusta lakkopuheista – "Viimeisen parin kuukauden aikana tarinat ovat muuttuneet pahimmillaan muutaman tunnin välein"


Summary: Kainuulaisella maitotilalla on viiden päivän ajan kolme kameraa, joista kaksi kuvaa 360 asteen kuvaa.

Maito on suomalaisten kestopuheenaihe, mutta samaan aikaan yhä harvemmalla suomalaisella on omakohtainen kosketus maidontuotantoon. Maitotilojen määrä onkin Suomessa ollut voimakkaassa laskussa viime vuodet.
 Nyt Yle kuitenkin näyttää, miten maidontuotanto tapahtuu. Viemme kaksi 360-kameraa puolankalaiselle Mustolan tilalle, jossa navetassa on yli 70 lehmää. Näytämme navetan tapahtumia viiden vuorokauden ajan yötä päivää verkkosivuillamme. Verkkolähetys alkaa torstaina kello 14.
 Markus Heikkisen  isännöimässä navetassa on navettasuoran ajan kolme kameraa, joista kaksi on 360 astetta näyttävää erikoiskameraa. Kolmas kamera näyttää, kuinka nykyisin suurissa navetoissa yleinen lypsyrobotti toimii.
 360 astetta näyttävissä kameroissa katsoja voi itse valita, mihin suuntaan katse kohdistuu.
 Viime kesänä Yle teki yhdellä 360-kameralla  Karhusuoran  läheltä Venäjän rajaa – suoraa katseli tuolloin yli puoli miljoonaa ihmistä.
 Moni tilallinen pelkäsi sosiaalisen median reaktioita
 Mustolan 70 lehmän tila on kaksi kertaa tavallista suomalaista tilaa suurempi. Tilojen keskimääräinen koko on kuitenkin kasvussa, mikä johtuu pitkälti siitä, että pienet tilat loppuvat ja keskikokoiset tilat laajentavat tuotantoa.
 Sopivan tilan löytäminen navettasuoraa varten osoittautui vaikeaksi. Esimerkiksi Kainuussa olisi ollut useita vastaavan kokoisia tiloja, mutta moni tilallinen ei halunnut kameroita tilalleen. Iso syy oli maitokeskustelun herättämät tunteet. Moni tuottaja piti maitotilan arjen näyttämistä todella tärkeänä, mutta he pelkäsivät sosiaalisen median ilmiöitä. Suurin pelko kohdistui maalittamiseen, eli provosoituun hyökkäykseen tilallisia kohtaan.
 Markus Heikkisen lehmät asuvat pihattonavetassa.  Elisa Kinnunen / Yle
 Lisäksi moni tilallinen pelkäsi, voisiko tilan saama julkisuus tuoda tilalle kiinnostunutta yleisöä – usein ihmiset eivät tiedä, kuinka suuria ongelmia esimerkiksi ihmisten kengissä kulkeutuvat taudinaiheuttajat voivat saada aikaan.
 Voit nähdä synnytyksen ja kysyä asiantuntijoilta
 Suorassa lähetyksessä näkyy, kuinka lehmiä ruokitaan, hoidetaan ja lypsetään. Tilalla on käytössä useita työtä keventäviä ja tarkentavia robotteja. Lisäksi toinen 360-kamera on vasikkalassa, jossa ovat tilan nuoret vasikat ja synnytysosasto. Kahdella lehmällä on laskettu aika suoran lähetyksen aikana.
 Yleisö voi myös kysyä navettasuoran yhteydessä lehmistä ja maidosta. Tuotantoeläinten terveyden- ja sairaanhoidon erikoistuva eläinlääkäri  Virve Korhonen , maa- ja metsätalousministeriön asiantuntija  Milja Keskinen  ja tutkimusprofessori  Marketta Rinne  Luonnonvarakeskuksesta vastaavat yleisön kysymyksiin myöhemmin julkaistavassa artikkelissa.

Yle vie 360-kamerat seuraavaksi navettaan – viisi päivää kestävässä suorassa kuvataan yhden maitotilan arkea


Summary: Kahden viikon aikana kiista työehdoista laajeni valtakunnalliseksi suurten tukilakkojen ja poliittisen paineen myötä.

Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK

Kirjepostin postinkantajat ja postipakettien lajittelijat aloittivat lakon 11. marraskuuta, kun pakettilajittelijat oltiin siirtämässä uuden huomattavasti huonomman työehtosopimuksen alle. Kiistaan pakettilajittelijoiden työehdoista  saatiin tänään ratkaisu .
 Ratkaisua auttoi eteenpäin pakettilajittelijoiden uuden työnantajan Posti Palvelut Oy:n siirtyminen Paltan jäseneksi Medialiitosta. Medialiitto hylkäsi sunnuntaina 24.11. sovintoesityksen, jonka Palta ja PAU olivat valmiita hyväksymään. Tänään hyväksytty työehtosopimus oli sisällöltään pitkälti samanlainen kuin Medialiiton viikonloppuna hylkäämä ehdotus.
 Reikä aidassa
 Kuva "rikkurireiästä" Liedon logistiikkakeskuksessa. Lassi Lähteenmäki / Yle
 Lakkoon liittynyt tilanne oli kireä jo ennen laajoja tukilakkoja. Posti käytti lakon aikana vuokratyövoimaa ja liittoihin kuulumattomia työntekijöitä.
 PAU:n mukaan Postin logistiikkakeskuksen aitaan Liedossa tehtiin aukko, jotta vuokratyöntekijät pääsivät töihin lakkovahtien ohi. Postin mukaan reikä aidassa oli tehty nopeuttamaan työntekijöiden kulkua logistiikkakeskuksen parkkipaikalta lajittelukeskukseen.
 Mielenosoitus Ilmalassa
 Postilakkoon liittyneissä mielenilmauksissa muistettiin myös kohu Postin toimitusjohtajan toiminnasta ja suurista palkkioista. Markku Ulander / Lehtikuva
 Postin työntekijät kokoontuivat mielenosoitukseen yhtiön pääkonttorille 12.11.
 Pitkät neuvottelut
 Neuvotteluosapuolet PAU ja Palta valtakunnansovittelijan pitkän pöydän ääressä. Kuva neuvotteluista perjantaina 15.11. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Paltan ja PAU:n neuvottelijat ehtivät istumaan valtakunnansovittelija  Vuokko Piekkalan  salissa useita kertoja ennen ratkaisun syntyä. PAUn puheenjohtaja  Heidi Nieminen  ja Paltan toimitusjohtaja  Tuomas Aarto  ovat neuvotelleet postiin liittyvistä työehdoista jo vuosia.
 Postilakko jatkuu – PAU ei hyväksynyt sovintoehdotusta, video osapuolten kommenteista
 PAUn puheenjohtaja Heidi Nieminen esitteli pakettikuljetusalan markkinaosuuksia medialle neuvotteluiden oheessa 20.11. Seppo Samuli / Lehtikuva
 Mielenosoitus myös eduskuntatalolla
 Posti ja logistiikka-alan unioni PAU:n aktiivit järjestivät mielenosoituksen eduskuntatalon edustalla torstaina 21. marraskuuta. Roni Rekomaa / Lehtikuva
 Eduskuntatalolla järjestetyn mielenosoitusen paine kohdistui hallitukseen, sillä valtio oli Postin omistajana hyväksynyt pakettilajittelijoiden siirron heikompaan työehtosopimukseen.
 Ministeri myrskyn silmässä
 Ministeri Sirpa Paatero eduskunnan kyselytunnilla 14.11. Mikko Stig / Lehtikuva
 Valtion omistajaohjauksesta vastaava ministeri  Sirpa Paatero  (sdp.) sai vastata useisiin lakkoja ja työehtoja koskeviin kysymyksiin eduskunnassa. Paatero oli julkisuudessa runsaasti aiemmin syksyllä, kun valtion omistaman rahapeliyhtiön Veikkauksen toiminnasta nousi julkinen keskustelu.
 Uutissuomalainen: Paatero väläyttää Postin pilkkomista kahtia Paatero myöntää, että hälytyskellojen olisi pitänyt soida Postin sopimussiirrossa: "Tässä on parannettavaa, inhimillisesti voin sen myöntää"
 Apua ulkopuolelta
 Postin työkiistan ratkaisemista tukemaan pyydetyt selvityshenkilöt, PAM:n entinen puheenjohtaja Ann Selin, SAK:n entinen puheenjohtaja ja ex-ministeri Lauri Ihalainen, eläköitynyt EK:n työmarkkinajohtaja Lasse Laatunen (oik.) sekä entinen valtakunnansovittelija Jukka Ahtela (taustalla) valtakunnansovittelijan toimistolla lauantaina 23. marraskuuta. Seppo Samuli / Lehtikuva
 Työehdoista neuvotelleet PAU ja Palta pyysivät neuvotteluihin ulkopuolista apua. Omistajaohjausministeri Paatero nimesi työryhmään  Jukka Ahtelan ,  Lauri Ihalaisen ,  Lasse Laatusen  ja  Ann Selinin.
 Ministeri Paateron lääke postilakkoon: Neljä selvityshenkilöä yrittää viikonlopun aikana ratkaista umpisolmun – PAU:n ja Postin pyynnöstä
 "Kuin joulua odottaisi"
 Valtakunnansovittelija Vuokko Piekkala oli odottavissa tunnelmissa ennen liittojen vastausta sovintoesitykseen sunnuntaina 24.11. Seppo Samuli / Lehtikuva
 Ensimmäistä työmarkkinasyksyään valtakunnansovittelijana käyvä Piekkala oli näkyvä hahmo neuvottelujen aikana. "Kohta tapahtuu, tää on vähän kuin joulun odotus, eiks niin", Piekkala lohkaisi toimittajille ennen neuvotteluhuoneeseen menoa sunnuntaina 24.11. Tällöin odotettiin hyväksyivätkö liitot ministerin asettaman työryhmän muotoileman ratkaisun.
 Tukilakkojen maanantai
 Helsinki-Vantaan lentoasema maanantaiaamuna. Martti Kainulainen / Lehtikuva
 Työehdoista ei päästy sopuun vielä 24.11, joten maanantaina 25.11. nähtiin neuvotteluiden suurimmat tukilakot. Tukilakkojen myötä peruttiin risteilyitä ja lentoja. HSL-alueen bussiliikenteen seisaus sotki pääkaupunkiseudun työmatkaliikennettä.
 Ratkaiseva sopu löytyi keskiviikkona
 Valtakunnansovittelija Vuokko Piekkala sai kertoa medialle sovusta keskiviikkona 27.11. Jussi Nukari / Lehtikuva
 Sovun löytymisestä ja työtaisteluiden päättymisestä kerrottiin valtakunnansovittelijan toimistolla keskiviikkona kymmenen jälkeen. PAU ja Palta kertoivat molemmat hyväksyneensä sovintoesityksen. Työtaisteluun liittyneet tukilakot lopetettiin myös tänään ja suunnitellut tukilakot peruttiin.
 Sovintoesitys hyväksytty, postilakko päättyy: 700 pakettilajittelijalle uusi työehtosopimus, PS vaatii pääministerin ilmoitusta
 Työntekijät iloitsivat sovusta
 Pääluottamusmies Leo Harra (vas.) iloitsi Jukka Kumpulaisen ja Markku Jousmäen sekä Pirita Palomaan kanssa. Jani Aarnio / Yle
 Postin työntekijät tuulettivat, kun tieto lakkojen loppumisesta kantautui Pirkanmaalle. Työntekijäpuolelle oli tärkeää, että pakettilajittelijat jatkoivat PAU:n piirissä ja suurilta osin samanlaisilla työehdoilla.
 Postilaisten ahdistus purkautui helpotukseen, Teppo Nummela menee heti yövuoroon – "Tämä on ollut kuin Apollo 13, selvitäänkö vai ei"
 Postilaiset palasivat töihin nopeasti
 Juha Heikkilä ja Anna Lipsanen lähtivät jakamaan paketteja heti lakon päätyttyä Juvalla. Petri Vironen / Yle
 Moni lakossa olleista postilaisista palasi töihin jo tänään ilta- ja yövuoroihin. Postin mukaan suurin osa viivästyneistä paketeista ehtivät perille ennen joulua. Pieni osa voi viivästyä tammikuun alkuun. Jouluposti kulkee myös normaalisti.
 Postilakon päättyminen oli monelle helpotus: Juvan jakajat kiittivät neuvottelijoita ja painuivat jakamaan paketteja
 Poliittinen vääntö jatkuu
 Pääministeri Antti Rinne eduskunnan täysistunnossa Helsingissä 26. marraskuuta. Emmi Korhonen / Lehtikuva
 Vaikka työrauha on palannut, jatkuu valtion omistajaohjauksen roolin käsittely Eduskunnassa. Molemmat suuret oppositiopuolueet, Kokoomus ja Perussuomalaiset, ovat kritisoineet Rinteen hallituksen toimintaa työkiistassa.
 Kritiikkiä ovat saaneet omistajaohjauksesta vastaava ministeri Paatero ja päämisteri Rinne. Isoilta oppositiopuolueilta ei kuitenkaan nähdä yhteistä välikysymystä asiasta. Kokoomus ja PS eivät ole samaa mieltä työvoimaan ja työehtosopimuksiin liittyvistä kysymyksistä, jotka tilanteeseen vaikuttivat.
 Lue myös:
 Analyysi: Postin riita ratkesi, mutta edessä on jälkipyykki – Rinteen ja Paateron tarinat kohun eri vaiheista eivät kaikilta osin täsmää
 Postin työriita ratkesi, voiko nyt huokaista helpotuksesta? 5 kysymystä ja vastausta siitä, mitä tästä kaikesta seuraa

Postilakon käänteet: Näistä hetkistä vääntö 700 pakettilajittelijan työehdoista muistetaan


Summary: Vanhustyön uudet muodot saivat riemastuneen vastaanoton Joensuussa.

Asenteiden tuuletus on tarpeen vanhustyössä. Mustavalkoiset elokuvat ja sota-ajan musiikki palvelivat aikansa, mutta nyt mummo valitsee diskon, jos sellainen on tarjolla.
 Näin ajattelee DJ Kuk Norris eli  Mikko Haapalainen . Kun hän laskee ensimmäisen kerran levysoittimen neulan vinyylin urille, tanssisalissa tärähtää.
 Anja Räsänen  ja pari sataa muuta mummoa ja vaaria nousee samantien sijoiltaan ja lähtee hytkymään musiikin tahtiin.
 – Tämä on niin ihanaa, kuin saisi nuoruuden takaisin, huudahtaa Räsänen.
 Anja Räsänen ei meinaa uskoa, miten ihanaa diskoilu on. Hoivakodissa asuva entinen sairaala-apulainen tanssii koko kaksituntisen.  Heikki Haapalainen / Yle
 Nyt ollaan Mummodiskossa eli jokaiselle kuntoon ja ikään katsomatta sopivassa avoimessa kohtaamispaikassa, jossa DJ soittaa levyjä, juontaja innostaa liikkumaan ja ihmisillä on tanssilattialla hymy huulillaan. Jollakin on pyörätuoli, toisella rollaattori ja usealla kuulolaite, mutta ne eivät menoa haittaa.
 Diskon jälkeen illaksi kotiin
 Mummodisko on esimerkki vanhustyön uusista tuulista. Vanhustyön keskusliiton toiminnanjohtaja  Anni Lausvaaran  mukaan uudenlaiselle virkistystoiminnalle on nyt kasvava kysyntä. Senioreille tarvitaan etenkin tapahtumia, joihin voi tulla ja mennä oman aikataulunsa mukaan.
 Juuri sellainen on keskellä päivää Ravintola Kerubin saliin saapunut Mummodisko. Mikko Haapalainen on paitsi DJ, myös vanhustyön ammattilainen eli geronomi. Yli sadan Mummodiskon kokemuksella hän tietää, mikä hänen kehittämässään ja yhdessä tuottaja, geronomi  Joni Tammisalon  kanssa pyörittämässä touhussa viehättää.
 Mummodiskossa saa tanssia vapaasti omalla tyylillään.  Heikki Haapalainen / Yle
 Mummodiskoa vastaavaa vanhusten virkistystoimintaa ei ole ollut samassa laajuudessa aiemmin. Moni kiittää etenkin sitä, että tapahtuma on päivällä ja lounasajan jälkeen, joten tanssimisen jälkeen pääsee kotiin lepäämään. Illalla ei tulisi lähdettyä.
 Kynnys tulla paikalle pidetään matalana: pääsymaksua ei peritä, eikä ilmoittautua tarvitse etukäteen.
 – Täällä on kaikenlaisia ja kaikenlaisilla tanssitaidoilla varustettuja ihmisiä. Jokainen voi bailata omalla uniikilla tyylillään, Haapalainen hymyilee.
 Vanhukset löysivät rokkiklubille
 Valtaosa paikalle saapuneista on naisia, mutta tanssilattialla pyörähtelevät myös 60 vuotta sitten samassa salissa häävalssiaan tanssineet  Eila  ja  Mikko Jumppanen . Heillä on toisensa, mutta tuttavapiiristään he tietävät, että yksinäisyys on monelle ikäihmiselle arkea.
 – Juuri he, yksinäiset ihmiset, tarvitsevat tällaisia tapahtumia. Täältä voi jollekin tarttua koukkuun iso hauki, iloitsee Eila Jumppanen.
 Mikko Haapalainen ja Joni Tammisalo haluavat viedä touhua samaan suuntaan. Tavoitteena on, että Mummodisko olisi yksi lääke yksinäisyyteen. Haussa on hankerahoitus, jolla kehitettäisiin iloista toimintaa siten, että se saisi yksinäiset liikkeelle ja tutustumaan toisiinsa.
 Monta kertaa Mummodisko on järjestetty palvelutaloissa, joissa diskoilijat ovat jo valmiiksi läsnä, mutta Joensuussa paikkana oli rokkiklubi. Se oli joensuulaislähtöiselle Haapalaiselle jännittävä paikka. Mutta huoli siitä, tavoittaako kutsu kohderyhmän, oli turha. Paikalle tuli Kerubin arvion mukaan yli 250 ihmistä.
 Musiikkina soivat tällä kertaa mm. Finnhitit, Elvis ja vierailevana tähtenä esiintyi  Meiju Suvas . Tanssilattia oli tupaten täynnä koko kaksituntisen diskon ajan.
 Suomessa on jo monta sukupolvea seniori-ikäisiä
 Vanhustyön keskusliiton toiminnanjohtaja Anni Lausvaara pohtii, että musiikki on yksi asia, joka jakaa ikäihmiset moneen ryhmään.
 – Kun meillä on miljoona yli 65-vuotiasta, niin melkein siinä on miljoona erilaista musiikkimakuakin, Lausvaara sanoo.
 DJ Kuk Norris on myös geronomi Mikko Haapalainen.  Heikki Haapalainen / Yle
 Lausvaara myös muistuttaa, että Suomessa on jo useampi sukupolvi yltänyt seniori-ikään. Virkistystoiminnan täytyy vastata sitä, millaisia ihmiset ovat. Vanhuksia ei voi niputtaa yhteen massaan.
 Musiikki tunnetusti vaikuttaa syvälle ihmisen mieleen. Ja tanssi on yksi muoto tarpeellisesta liikunnasta.
 Mutta on se vielä enemmänkin, tiivistää Joensuun Mutalasta kotoisin oleva  Kalevi Hämäläinen , 87-vuotiaan varmuudella.
 – Tanssi on elämää.
 Hämäläinen ilmoittaa tavoitteenaan olevan elää 100-vuotiaaksi ja sen jälkeen päivän kerrallaan.
 Lue myös:
 Vanhusten harrastukset ja ulkoiluttaminen ovat jatkossa hoitajien vastuulla – Kymsote lopettaa virikeohjaajien tehtävät Kotkassa ja Haminassa
 Mummodiskossa jorataan ja lievitetään yksinäisyyttä – “Joskus täältä on lähdetty ilman rollaattoria tai pyörätuolia”
 Hunksien show villitsi mummot palvelukeskuksessa – "Säryt meni ohi ja aloin ihan nuortua!"

Pariskunta juhlisti 60 aviovuotta Mummodiskossa – “Täältä voi jollekin tarttua koukkuun iso hauki”


Summary: Britannian yleisradioyhtiön BBC:n mukaan muutos karttapalveluun on tehty Venäjän vaatimuksesta.

Kansainvälisen yhteisön mukaan Venäjän vuonna 2014 valtaama Krimin niemimaa on edelleen osa Ukrainaa. Tilanne kuitenkin muuttuu, jos sitä tarkastelee Applen laitteella Venäjällä.
 Britannian yleisradioyhtiön BBC:n mukaan  niin Applen kartalla kuin sääpalvelussakin Krim on merkitty osaksi Venäjää. Tämä näkyy kuitenkin vain venäläiskäyttäjille.
 Yle Uutisten Moskovan-kirjeenvaihtaja  Erkka Mikkonen  on julkaissut Twitterissä kuvan siitä, miltä Applen karttapalvelu näyttää Venäjällä.
 Venäjän ulkopuolella Krim on Applen kartoissakin edelleen osa Ukrainaa.
 Applen tekemästä muutoksesta on uutisoinut myös uutistoimisto Reuters.
 BBC:n mukaan Apple muutti kartta- ja sääpalveluaan Venäjän vaatimuksesta. Venäjän duuma onkin jo pannut merkille muutoksen, jonka Apple teki kuukausia kestäneiden neuvottelujen jälkeen.
 Yhdysvaltalaisyritys ehdotti BBC:n mukaan aiemmin, että Krimin asema olisi jätetty määrittelemättä. Apple ei ole toistaiseksi kommentoinut asiaa.

Kun Venäjälla katsoo Applen karttaa, näyttää vallattu Krim olevan osa Venäjää – tilanne muuttuu, kun karttaa katsoo muualla maailmassa


Summary: Suurin osa uimahallien altaista on pituudeltaan 25 metriä. Imatran 50 metrin rata olisi 13. pitkä sisäallas Suomessa.

Vesi roiskuu ja kevyt kloorin haju tuntuu nenässä. Altaassa pari kilpauimaria kauhoo vettä keskittyneesti.
 Sivummalla muutama kuntouimari uiskentelee verkkaiseen tahtiin. Kun illan vesijuoksuryhmä saapuu paikalle, altassa on paikoin jo tungosta.
 – Kyllähän tässä jokainen saa hakea tilaa. Varmaan moni kuntouimari välttelee aikoja, jolloinj kilpauimarit ovat uimassa. Siinä kuitenkin vesi läiskyy ja mennään kovaa, sanoo Uimarit Imatra ry:n puheenjohtaja  Sami Heikkinen.
 Imatran nykyinen uimahalli on pian tiensä päässä. Myös vieressä oleva urheilutalo kaipaisi peruskorjausta. Imatran kaupunginhallitus päätti marraskuussa, että vanhoja tiloja ei enää peruskorjata, vaan tilalle rakennetaan sekä uusi uimahalli että urheilutalo.
 Uusia tiloja suunniteltaessa esiin nousi idea rakentaa Imatralle 50 metrin uima-allas. Lähimmältä niin pitkät altaat ovat liki 300 kilometrin päässä Vantaalla, Helsingissä ja Jyväskylässä.
 50 metrin allas on harvinainen
 50 metrin altaita on Suomessa 12. Niiden lisäksi yhdeksässä maauimalassa on 50 metrin allas.
 Yksi Suomen 50 metrin altaista on Kuopion uimahallissa. Tosin Kuopiossakin yli 50 vuotta vanha uimahalli on elinkaarensa päässä, ja parhaillaan Kuopioon rakennetaan kokonaan uutta uimahallia. Myös sinne tulee 50 metrin allas.
 – Näin suurelle uimahallille on Kuopiossa tarvetta, sillä tavoittelemme vuosittain noin 350 000 kävijää, sanoo Kuopion kaupungin hyvinvoinnin edistämisen johtaja  Janne Heitula .
 Kaupungin nykyinen uimahallin kävijämäärätavoite 230 000, joten siihen haetaan huomattavaa kasvua.
 Kuopion vanhassa uimahallissa on kuusi rataa. Toni Pitkänen / Yle
 Tällä hetkellä Kuopion uimahallissa on kuusi rataa. Tulevaan halliin tehdään kymmenen rataa. Näin iso kymmenenratainen allas on toinen laatuaan Suomessa. Vastaava allas on ainoastaan Helsingin Mäkelänrinteen uimahallissa.
 – Pyrimme edistämään kaikkien kuntalaisten liikkumista. Vesiliikunta sopii eri ikäryhmille. Sen tyyppiset allasratkaisut, mitä uuteen uimahalliin on suunniteltu, mahdollistavat monipuolisen vesiliikkumisen, Heitula perustelee.
 Suurin käyttäjäryhmä ovat arkikäyttäjät, mutta Heitula uskoo, että kilpauimareitakin riittää.
 – Tällä hetkellä näyttää siltä, että uintiurheilupuolella ollaan kiinnostuneita Kuopion uimahallin käytöstä myös kilpailutapahtumia varten.
 50 metrin altaan uimahallin rakentaminen on lähes 50 prosenttia kallimpaa kuin 25 metrin altaalla olevan hallin.
 Suuremman hallin käyttökustannukset ovat kuitenkin Kuopion tilakeskuksen  Hannu Kosusen  mukaan lähes puolet pienemmät tilavuusyksikköön suhteutettuna kuin entisen hallin.
 Kuopiossa on asukkaita yli neljä kertaa enemmän kuin Imatralla, joten siellä on isolle uimahallille jo valmiiksi runsas käyttäjäkunta.
 Isompi allas tuo mahdollisuuksia
 Myös Imatralla haaveillaan uinnin SM-kisojen järjestämisestä. Arvokisat toisivat Imatran alueelle lisää matkailijoita. Esimerkiksi juoniorikisoissa on yhden kilpailuviikonlopun aikana usein satoja uimareita valmentajineen, huoltajineen ja kannustusjoukkoineen.
 Iso allas antaa myös erilaiset harrastus- ja treenimahdollisuudet.
 – Keväisin on pitkän radan SM-kisat ja syyskaudella lyhyen radan. Pystyisimme treenaamaan molemmin puolin, Uinti Imatra ry:n puheenjohtaja Sami Heikkinen sanoo.
 Pitkällä radalla treenaaminen on eri asia, kuin uida 25 metrin rataa edestakaisin. Pienemmällä radalla käännöksissä voi potkaista vauhtia altaan reunasta.
 Imatran uimahallin nykyiset, 25 metrin altaassa olevat radat ovat ahtaita. Kare Lehtonen/Yle
 Isompi allas voidaan myös jakaa väliseinällä kahdeksi 25 metrin altaaksi.
 – Siinä tulee rata-aikoja niin kuntouimareille kuin kilpauimareille ihan eri tavalla, pohtii Heikkinen.
 Nykyiset Imatran uimahallin 25 metrin altaassa olevat radat ovat ahtaat. Uimaseuran jäsenet treenaavat pääasiassa uimahallin aukioloaikojen ulkopuolella.
 – Se on turvallisuuskysymys myös. Olisi hyvä, jos pystyisimme olemaan hallilla silloin, kun siellä on kaupungin uimavalvojat paikalla.
 Lähelle vai kauas keskustasta?
 Imatran kaupunki on viime vuosina keskittänyt urheilumatkailua ja liikuntapaikkarakentamista kaupungin keskustan ulkopuolella olevalle Ukonniemen alueelle. Se on noin seitsemän kilometrin päässä Imatran keskustasta Imatrankoskelta.
 Ukonniemessä ovat nykyään muun muassa jäähalli, hiihtoladut ja kylpylä.
 Imatran kaupungin mukaan  ainoastaan Ukonniemeen olisi mahdollista rakentaa 50 metrin pituinen allas.
 Muut vaihtoehdot olisivat sijoittaa Imatran uusi uimahalli ja urheilutalo entiselle paikalleen, parin kilometrin päässä keskustasta sijaitsevaan Mansikkalaan tai jonnekin muualle keskusta-alueen lähettyville.
 Seitsemän prosenttia imatralaisista allekirjoitti adressin, jossa vastustetaan hallien rakentamista muualle kuin keskusta-alueelle.
 – Hyvinvointipalvelujen pitäisi olla jokaisen kansalaisen helposti saatavilla. Katsomme, että urheilutalo sekä uimahalli ovat hyvinvointipalveluja. Ukonniemeen on vaikeat kulkuyhteydet, adressin alulle pannut  Ulla-Maija Järnstedt  sanoo.
 Imatran kaupunki on luvannut parantaa julkisia liikenneyhteyksiä Ukonniemeen, jos tilat rakennetaan sinne.
 Jos uusi uimahalli rakennettaisiin nykyiselle paikalleen, uimahallia ei voisi käyttää noin kahteen vuoteen. Tämä olisi Uinti Imatra ry:n puheenjohtajan Sami Heikkisen mukaan seuran kannalta katastrofaalisin vaihtoehto.
 Ulla-Maija Järnstedt sen sijaan uskoo, että ihmiset olisivat valmiita kestämään pari vuotta ilman uimahallia.
 – Se kaksi vuotta sitten selvitään jotenkin, kunhan tiedetään, että halli on tulossa. Jos uimahalli menee Ukonniemeen, niin ikävä kyllä monella ihmisellä tulee loppuelämän katkos uimahallin käytölle.
 Lue seuraavaksi:
 Imatran urheilutalon ja uimahallin suunnittelu jatkuu neljän vaihtoehdon pohjalta – Ukonniemi-vaihtoehdoissa on 50 metrin allas
 Korjaus tulisi kalliiksi – Imatra selvittää nyt, pitäisikö kaupunkiin rakentaa uusi uimahalli ja urheilutalo
 Imatran uuden uimahallin ja urheilutalon sijainti on päättäjille vaikea paikka

Harvinaista 50 metrin uima-allasta suunnitellaan 26 000 asukkaan kaupunkiin – uimaseura haaveilee jo SM-kisoista


Summary: Lämpötilat vaihtelevat paljon: Aivan etelässä noin +5, kun samalla pohjoisimmassa Lapissa miltei -20 pakkasen puolella.

Pohjois-Lapissa mittari näyttää miltei -20 celsiusastetta, kun samaan aikaan Helsingissä, Esplanadin puistossa ruusut kukkivat.
 Lähipäivinä sää vaihtelee suuresti eri puolilla maata, mutta yksi on varma: sateita saadaan ja paljon. Ajokeli on paikoin huono, koska lunta voi tulla kaikkiaan kymmeniä senttimetrejä maan keskiosaan.
 Tänään ajokeli on huono maan keski- ja itäosassa. Syynä ovat runsaat lumisateet, joita saadaan halki maan leveyden, länsirannikolta itärajalle asti. Lunta on tullut maan keskivaiheilla tänään jo 5–10 senttiä.
 Yötä kohden lumisateet siirtyvät kohti koillista.
 Ruusuja Helsingin Esplanadin puistossa marraskuussa. Terhi Liimu / Yle
 Torstai:
 Huomenna torstaina on luvassa varsinainen sadepäivä. Vettä tulee kaikissa muodoissaan: lumena, räntänä tai vetenä.
 Myös huomenna lunta voi päivän aikana sataa reilu 10 sentin kerros Pohjois-Savossa, Kainuussa, Etelä-Lapissa ja Pohjois-Pohjanmaalla. Runsaat sateet haittaavat autoilijoita. Etelä-Pohjanmaalla on torstaina vetistä, Keski-Suomessa tulee räntää.
 Etelässä puolestaan torstaina on lauhaa ja lämpötilat nollan yläpuolella, paikoin viiden asteen tuntumilla. Pohjois-Lapissa saadaan nauttia kuivasta säästä, lämpömittari voi näyttää paikoin alle -20 celsiusta.
 Yle
 Perjantai:
 Perjantain vastaisena yönä sade alkaa muuttua lännestä alkaen lumeksi. Länsi-Suomesta itäiseen Lappiin ulottuvalla alueella lunta voi tulla paikoin taas yli 10 senttiä.
 Lämpötila vaihtelee paljonkin eri puolilla maata. Esimerkiksi etelässä lämpötila on noin viisi astetta, kun samaan aikaan Etelä-Pohjanmaalla jo pakastaa.
 Viikonloppu:
 Viikonloppuna sateet vähenevät ja sää poutaantuu suuressa osassa maata. Maan keski- ja pohjoisosassa tulee vielä paikoin lumikuuroja. Etelässä on selkeämpää, mutta länsirannikolla lumikuurot ovat myös mahdollisia. Sateiden jälkipuolella sää pakastuu etelää myöten.

Lähipäivinä lunta voi tulla paikon yli 10 cm päivässä, kannattaa varautua huonoon ajokeliin – Helsingissä kukkii vielä ruusu


Summary: Ensi kertaa eduskuntaan nouseva Mäkynen sai kevään eduskuntavaaleissa runsaat 3 500 ääntä.

Euroopan komissiossa  joulukuussa työnsä aloittavan   Jutta Urpilaisen  (sd.) tilalle eduskuntaan nousee  Matias Mäkynen  Vaasan vaalipiiristä.
 Mäkynen aloittaa kansanedustajana 3. joulukuuta, jolloin järjestetään ensimmäinen täysistunto Urpilaisen komissaarityön vuoksi saaman vapautuksen jälkeen. Urpilainen aloittaa kansainvälisistä kumppanuuksista vastaavana komissaarina joulukuun alussa.
 Ensi kertaa eduskuntaan nouseva Mäkynen sai kevään eduskuntavaaleissa runsaat 3 500 ääntä ja jäi varasijalle.
 Mäkynen on oikeustieteitä opiskeleva 29-vuotias analyytikko, joka on kuulunut Vaasan kaupunginvaltuustoon vuodesta 2012 alkaen. Hän toimii myös Pohjanmaan maakuntavaltuuston puheenjohtajana sekä Pohjanmaan sosialidemokraattien puheenjohtajana.

29-vuotias Matias Mäkynen nousee Urpilaisen tilalle eduskuntaan


Summary: Debyyttialbuminsa julkaissut artisti on ommellut joskus esiintymisasujaankin, kun mieluisia ei ole kaupasta löytynyt.

Nelli Matula tunnustaa olevansa henkeen ja vereen jouluihminen. Hän mielellään antaa joululahjoja, mutta tekee ne mieluummin itse kuin ostaa kaupasta.
 Nuorempana hän teki niitä jopa kesällä.
 – Silloin, kun olin yläasteikäinen ja oli enemmän aikaa. Muistan, että ennen kuin kesäloma oli loppu, oli varmaan puolet lahjoista tehty jo valmiiksi.
 Nyt kiireisellä artistilla aikaa käsitöiden tekemiseen on vähemmän, mutta viime jouluna syntyi kuitenkin ystävälle kierrätysmateriaalista tehty "ruma joulupaita".
 Matula esitteli lahjansa Puoli seitsemän -lähetyksessä.
 – Kaveri tykkäsi tästä kyllä tosi paljon.
 Matulalle käsillä tekeminen on muutenkin mieluista. Hän leipoo mielellään ja on hankkinut lukion jälkeen "välivuotenaan" jopa kondiittorin koulutuksen.
 Myös esiintymisvaatteet syntyvät joskus omin käsin.
 – Aika monena yönä, juuri ennen jotain Emma-gaalaa tai Elämä lapselle -esiintymistä, olen vielä aamukahdelta väkertänyt. Mutta se on kyllä kivaa. Jos on joku visio päässä, niin harvemmin löytyy kaupasta juuri sellaista.
 Puoli seitsemän -lähetyksessä esiteltiin myös Susannan ja Mikon uudet "rumat joulupaidat".
 Katso Nelli Matulan koko vierailu Yle Areenasta:

Laulaja Nelli Matula tekee mielellään joululahjat itse – ystävälle syntyi kierrätyskamasta "ruma joulupaita"


Summary: Useat hallituspuolueeseen sidoksissa olevat henkilöt ovat laukoneet homofobisia kommentteja, uutisoi The Guardian.

Unkari jättäytyy pois Euroviisuista. Vetäytymispäätöksen syytä ei ole kerrottu, mutta sen arvellaan johtuvan tasa-arvoa näkyvästi esillä pitävän laulukilpailun myönteisestä suhtautumisesta homoihin,  kertoo brittilehti The Guardian .
 Julkisen palvelun tv-yhtiön MTVA:n työntekijä on kertonut lehdelle yleisen käsityksen yhtiössä olevan, että vetäytymispäätöksen taustalla on Euroviisujen yhdistäminen seksuaali- ja sukupuolivähemmistöihin.
 Unkarissa on paheksuttu muun muassa "kirkuvia transvestiitteja". Ukrainalainen drag-taiteilija Verka Serdyuchka nähtiin tänä vuonna lavalla Euroviisuissa Tel Avivissa.  Vyacheslav Prokofyev / Tass / AOP
 Unkarin hallitsevaa Fidesz-puoluetta lähellä oleva tv-juontaja  András Bencsik  on jo ehtinyt julkisesti iloita siitä, että maa vetäytyy "homolaivueesta".
 Bencsikin mielestä tekee hyvää unkarilaisten mielenterveydelle jäädä pois Euroviisuista, joissa hänen näkemyksensä mukaan esiintyy "kirkuvia transvestiitteja ja parrakkaita naisia".
 Viisufani oli sonnustautunut näyttävään asuun Lissabonin Euroviisuissa 2018. Stella Pictures / AOP
 Unkarissa viljelty viime aikoina homofobisia kommentteja
 Homofobisia mielipiteitä on tuotu Fideszin piiristä esiin viime aikoina muutenkin.
 Esimerkiksi parlamentin puhemies  László Kövér  rinnasti aiemmin tänä vuonna samaa sukupuolta olevien vanhempien halun adoptoida lapsia pedofiliaan. Kövérin näkemyksen mukaan "normaalit homoseksuaalit" edes ymmärtävät olevansa muita ala-arvoisemmassa asemassa.
 Elokuussa Fidesziä edustava kansanedustaja  István Boldog  vaati  Guardianin mukaan  virvoitusjuomayhtiö Coca-Colaa boikottiin, koska yrityksen mainoksessa esiintyi miespari.
 Hollannin Rotterdamissa ensi keväänä järjestettäviin Euroviisuihin osallistuu 41 maata.

"Vetäytyminen homolaivueesta tekee hyvää mielenterveydelle" – Guardian: Unkari jää pois Euroviisuista, ja syynä on kilpailun homomyönteisyys


Summary: Helsingin valtuusto hyväksyi Kalasataman eteläpäädyn uuden asemakaavan. Alueelle rakennetaan jopa 19-kerroksisia taloja.

Helsingin kaupunginvaltuusto hyväksyi Kalasataman eteläkärjen eli Nihdin uuden asemakaavan kokouksessaan keskiviikkona.
 Alueelle tulee tulevaisuudessa yli 3000 asukasta. Osa kerrostaloista rakennetaan jopa 19-kerroksisiksi. Suurin osa on kuitenkin kuusikerroksisia.
 Nihdistä tulee kaupungin mukaan korkealaatuinen ja vetovoimainen alue.
 Samalla siitä tulee myös raitiovaunuliikenteen solmukohta: Nihdistä pääsee tulevaisuudessa ratikalla sekä Pasilaan, keskustaan että Kruununvuorenrantaan Laajasaloon niin sanottua Kruunusiltaa pitkin.
 Sompasauna lähtenee muualle
 Valtuustossa keskusteltiin asemakaavaa hyväksyttäessä nykyisen Sompasaunan tulevaisuudesta. Sompasauna on avoin yleinen sauna Nihdin päässä. Sitä ympäröi tällä erää graffitit ja jättömaa.
 Osa valtuutetuista piti epätodennäköisenä että Sompasauna nykyisellään pystyisi enää jatkamaan tulevan siistin ja kalliin Nihdin eteläpäässä.
 Apulaispormestari  Anni Sinnemäki  (vihr.) vahvisti, että Sompa-sauna nykyisellään luultavasti siirtyisi tulevaisuudessa "raffimmille alueille", mutta Nihdin eteläkärkeen on kyllä suunniteltu kaksi eri saunaa, Sinnemäki sanoi.
 Piraattipuolueen  Petrus Pennanen  piti harmittavana, että ihmisten itse pystyttämä sauna joutuu väistymään uuden tieltä.
 Keskustan  Laura Kolbe  toi myös esiin, että Nihti vaikuttaa kovin kliiniseltä.
 Yhteys Kruununhakaan haaveissa
 Kokoomuksen  Jenni Pajusen  ehdotuksesta kaupunki selvittää kuitenkin vielä kerran, voisiko Nihdistä rakentaa myös kevyenliikenteenväylän Tervasaareen. Valtuutetuista 44 oli samaa mieltä, että asia on hyvä selvittää.
 Nyt yhteksiä on suunniteltu vain Kruunuvuorenrantaan sekä Hakaniemeen. Tervasaaren yhteys avaisi suoran yhteyden Pitkänsillan eteläpuolelle Kruununhakaan.
 SDP:n  Eveliina Heinäluoma  muistutti, että asia on jo selvitetty mahdottomaksi, koska purjeveneet eivät mahtuisi sillan alta Nihtiin nyt suunnitteilla olevaan pienvenesatamaan niemekkeen länsipuolelle.
 Vasemmistoliiton  Paavo Arhinmäki  huomautti, että suuremmat purjeveneet voivat varmaankin pysäköidä jonnekin muualle.
 Useat valtuutetut toivat esille, että asiaa silti voidaan varmaan vielä selvittää olisiko mahdollista rakentaa korkeampi silta.
 Vasemmistoliiton  Sami Muttilainen  huomautti, että onneksi kukaan ei ole vielä ehdottanut tunnelia Nihdistä Tervasaareen.

Helsingin valtuutetut toivovat kävelysiltaa kalliista Nihdistä keskustaan, purjeveneilijöiden kohtalo huolettaa – Sinnemäki: Sompa-sauna siirtynee "raffimmille alueille"


Summary: Kokoomus on kakkosena runsaan 17 prosentin kannatuksella.

Perussuomalaiset on kasvattanut asemaansa suosituimpana puolueena, kertoo  Helsingin Sanomien kysely .
 Suomalaisista yli 22,4 prosenttia äänestäisi perussuomalaisia, jos eduskuntavaalit järjestettäisiin nyt. Puolueen kannatus on noussut noin kaksi prosenttiyksikköä edellisestä mittauksesta.
 Toiseksi suosituimpana on kokoomus noin viiden prosenttiyksikön päässä runsaan 17 prosentin kannatuksella.
 Pääministeripuolue SDP on pudonnut kolmanneksi runsaan 15 prosentin kannatuksella.
 Perussuomalaisten ja SDP:n kannatusmuutokset ovat samansuuntaisia kuin  Ylen gallupissa , joka julkaistiin kuun alussa.
 Vihreät jatkaa neljäntenä
 Muiden puolueiden suosiojärjestys ei ole muuttunut.
 Vihreät jatkaa HS:n kyselyssä neljäntenä noin 13 prosentin kannatuksella. Puolueen kannatus on laskenut vajaan prosenttiyksikön lokakuun mittauksesta.
 Viides on keskusta vajaan 12 prosentin kannatuksella ja puolen prosenttiyksikön pudotuksella.
 Vasemmistoliittoa äänestäisi noin kahdeksan prosenttia suomalaisista, RKP:tä runsaat neljä ja kristillisdemokraatteja hieman alle neljä prosenttia. Liike Nytin kannatus oli runsaat puolitoista prosenttia.
 RKP oli hallituspuolueista ainoa, jonka kannatus ei ollut laskenut edelliskyselystä. Puolueen kannatus pysyi viime mittauksesta ennallaan.
 Vastaajista 26 prosenttia ei osannut tai halunnut kertoa puoluekantaansa tai jättäisi äänestämättä.
 Tutkimuksen teki Kantar TNS, ja sitä varten haastateltiin yli 2 300:aa suomalaista. Tutkimuksen virhemarginaali on suurimpien puolueiden kohdalla noin 2,1 prosenttiyksikköä suuntaansa.
 Lue myös:
 Uutissuomalainen: Halla-aho onnistunut puheenjohtajista parhaiten
 Pääministeri Rinne SDP:n kannatuksen laskusta: "Mikään ei muutu, viemme asioita eteenpäin"
 HS-gallup: Perussuomalaiset jatkaa kärkipaikalla

HS-gallup: Perussuomalaisten kannatus on noussut yli 22 prosenttiin


Useita henkilöitä on loukkaantunut puukotuksessa ostoskadulla rannikkokaupunki Haagissa, kertoo Hollannin poliisi.
 Pelastushenkilökuntaa on paikan päällä.
 Uutinen päivittyy.

Useita henkilöitä loukkaantunut puukotuksessa Haagissa Hollannissa


Summary: Kansainvälisesti menestyneen rikossarja Sorjosen viimeiset jaksot ovat jo Yle Areenassa ja maanantaina TV 1:ssä. Tuotantoyhtiöllä on tekeillä jo uusi tv-sarja.

Rikossarja Sorjosen kymmenen viimeistä jaksoa valmistuivat esityskuntoon vasta muutama viikko ennen ensi-iltaa. Vakavien rikosten erikoisyksikön ilmiömäinen tutkija Kari Sorjonen ratkaisee vielä viisi rikosta, ennen kuin sarja päättyy.
 Sorjosen luoja, showrunner  Miikko Oikkoselle  kolmen tuotantokauden mittainen urakka Sorjosen parissa on ollut merkityksellinen ajanjakso. Ensimmäisen kerran idea Sorjosesta esiteltiin rahoittajille vuonna 2010. Siitä lähtien sarja on pyörinyt Oikkosen ajatuksissa enemmän tai vähemmän päivittäin.
 Nyt lähes kymmenen vuoden jälkeen työ päättyy.
 – Huikea ja haikea olo, Oikkonen tiivistää.
 Tuotantoyhtiö Fisher King Productionin mukaan Sorjonen oli alun perinkin suunniteltu kolmen tuotantokauden mittaiseksi.
 – On tuntunut hyvältä ajatukselta, että sarjan päähenkilöillä on määränpäänsä ja näillä tarinoilla loppupisteensä, sanoo Sorjosen luoja, showrunner Miikko Oikkonen.
 Päätös sarjan lopettamisesta kolmeen kauteen vahvistui toisen tuotantokauden aikana. Oikkosen mukaan tehty ratkaisu vaikutti siihen, miltä viimeisen kauden jaksot näyttävät.
 – Koko työryhmä puhalsi yhteen hiileen, sillä tiesimme kaikki, että tämä tulee päättymään.
 Yleisön rakastamalle rikostutkija Karille Sorjoselle kolmas kausi on Oikkosen mukaan ison muutoksen paikka.
 – Ihmiset kehittyvät vuosi vuodelta ja toivottavasti oppivat uusia asioita. Samalla tavalla käy kolmannella kaudella Kari Sorjoselle eli jotkin asiat Karissakin muuttuvat, hän vihjaa.
 Jokainen pystyy pahoihin tekoihin
 Sorjonen ei käsittele taparikollisuutta tai järjestäytynyttä rikollisuutta, vaan käsikirjoituksen ajatus on, että tavallisten ihmisten elämä voi ajautua väärille raiteille ja heistä tulee rikoksentekijöitä.
 – Jokaisessa ihmisessä on sellainen piirre, että hän saattaa tehdä pahoja asioita, Oikkonen sanoo.
 Tekijöiden mukaan kolmannen kauden kantavan teeman voisi jopa kiteyttää lauseeseen "jokainen meistä pystyy pahaan".
 – Tällä kaudella se koskee myös sarjan päähenkilöitä. Ei kuitenkaan niin, että he päätyisivät tekemään rikoksia, mutta pahaa jollain tapaa, Oikkonen kertoo.
 Pahan tekemisen moraaliset kysymykset ovat sarjan Miikko Oikkosen mukaan vahvasti esillä Sorjosen kolmannella tuotantokaudella.
 – Minun ajatus on, että nordic noir on sitä. Kyse on yhteiskunnallisista rikoksista ja tarkoitus on paljastaa jotain meistä ihmisistä täällä Pohjoismaissa.
 Rikossarja Sorjosen luonut showrunner Miikko Oikkonen on suunnannut katseensa jo uuden sarjan kehittelyyn. Kalle Purhonen / Yle
 Maailmanlaajuinen fanijoukko
 Sorjonen-sarjalla on faneja eri puolilla maailmaa. Suomessa viime syksynä nähtyä toista tuotantokautta esitetään edelleen monissa maailmankolkissa.
 Tuotantoyhtiö saa katsojapalautetta kaukomailta lähes viikoittain.
 – Maisemien lisäksi katsojia kiinnostaa pohjoismainen yhteiskunta ja elämäntyyli, Oikkonen kertoo.
 Esimerkiksi rikostutkija Kari Sorjosen ja hänen vaimonsa Pauliinan parisuhde herättää huomiota. Vaimo käy töissä, ja mies tykkää kokata perheelleen. Myös yhteiskunnan toimivuutta ihastellaan.
 Oikkonen kertoo eräästä Etelä-Amerikasta saapuneesta koskettavasta tarinasta, jossa sarjan fani oli Kari Sorjoseen tutustuttuaan ymmärtänyt omaa isäänsäkin paremmin. Hän halusi hoitaa kuntoon särkyneet välinsä isään.
 Sorjosen kolmatta tuotantokautta kuvattiin viime talvena lumisissa maisemissa Pohjois-Karjalassa ja Lappeenrannassa. Fisher King
 Lappeenrannan kaupunki hoksasi Sorjosessa mahdollisuuden matkailijoiden houkutteluun. Heti ensimmäisen tuotantokauden jälkeen matkailutoimi käsikirjoitti yhdessä sarjan tekijöiden kanssa kuvauspaikkoja esittelevät kävelykierrokset.
 Jo kolmena kesänä vedetyt kierrokset houkuttelevat kotimaisten fanien lisäksi osallistujia toisinaan ulkomailtakin.
 – Opaskierrokselleni sattui kerran yhdeksänhenkinen hollantilainen perhe, jotka muistivat kaikki sarjan kohtaukset suunnilleen ulkoa, kertoo opaskierroksia kesätyönään vetänyt lappeenrantalainen  Erika Styf .
 Sorjosen kolmas kausi eroaa aiemmista jaksoista siinä, että tapahtumat ajoittuvat nyt talveen. Venäjän rajan läheisyydessä sijaitseva idyllinen pikkukaupunki Lappeenranta on luminen. Järvet kaupungin ympärillä ovat jäässä.
 Lappeenrannan lisäksi kolmatta kautta  kuvattiin Joensuussa .
 Moni sarjan faneista on kiintynyt erityisesti näyttelijä Ville Virtasen roolihahmoon, rikostutkija Kari Sorjoseen. Kuva on otettu sarjan kuvauksissa Etelä-Karjalan keskussairaalan pihalla. Mikko Savolainen / Yle
 Uusi omistaja Saksasta
 Tuotantoyhtiö Fisher King Production on jo keskittynyt uuteen työhön, johon on ammennettu oppia Sorjosen tekemisestä. Uusi työ on kotimainen tv-sarja, joka kuvataan Suomessa, ja suunnataan myös kansainvälisille markkinoille.
 Muodoltaan uusi tv-sarja noudattelee Sorjosta, jopa niin että jaksojen määrä on sama. Tyylilaji ei kuitenkaan enää ole rikosdraama.
 – Sorjosen tuotannossa olemme oppineet muun muassa sen, että kotimaista tuotantoa pystyy rahoittamaan kansainvälisellä rahalla, Oikkonen kertoo.
 Sorjosen kuvausten aikaan viime talvena koettiin kylmiä pakkasia. Fisher King
 Fisher King Productionin omistuspohja muuttui lokakuussa, kun saksalainen televisio-ohjelmien tuotanto- ja levitysyhtiö Beta Film osti enemmistöosuuden Fisher King Productionista. Beta Filmin viime vuosien tunnetuimpiin tuotantoihin kuuluu saksalaissarja Babylon Berlin.
 Beta Film perustaa samalla Pohjoismaihin oman tuotantoyksikön. Beta Nordic Studios toimii Ruotsissa ja sen tavoitteena on kehittää paikallisista tuotannoista kansainvälisesti kiinnostavia.
 Fisher King joutui Sorjosen ensimmäisen kauden valmistuttua talousvaikeuksiin. Yhtiö pääsi velkasaneeraukseen vuonna 2017.
 Sorjonen 1.12.2019 alkaen TV1:ssä sunnuntaisin klo 21.05 ja  Yle Areenassa jo nyt .

Suosittu rikossarja Sorjonen on nyt synkempi kuin koskaan: "Jokainen meistä pystyy pahaan"


Summary: BBC:n mukaan laukauksia on ammuttu kaksi.

Miestä on ammuttu perjantaina London Bridgellä, kertoo poliisi.
 BBC:n toimittajan mukaan laukauksia oli useita ja ampumiseen oli osallistunut miesjoukko. Toimittaja näki myös henkilön makaavan maassa. Poliisi on eristänyt alueen.
 Poliisin tiedottajan mukaan ilmeisesti yhtä henkilöä on ammuttu.
 Videot ja valokuvat Twitterissä näyttävät, että alueella on useita poliisiautoja ja liikenne seisoo sillalla.
 London Bridge on Thames-joen ylittävä silta Lontoon Cityn ja Southwarkin välillä Lontoossa.
 Sama silta oli tapahtumapaikka, kun 2017 kolme hyökkääjää ajoi autolla väkijoukkoon.
 Uutinen päivittyy

Mies kuoli ampumisessa London Bridgellä


Summary: HUSin asema on ratkaistava ennen kuin Uudenmaan sotesta voidaan tehdä päätös.

Terveydenhuollon, opetuksen, kulttuurin ja muiden yhteiskuntapalvelujen hallinto

Hallitus on luvannut, että se tekee esityksen Uudenmaan sairaanhoidon järjestämisestä vuoden 2019 loppuun mennessä.
 Antti Rinteen  (sd.) hallitus kirjasi ohjelmaansa, että 18 itsehallinnollista maakuntaa ottavat vastuun suomalaisten sosiaali- ja terveyspalveluista. Uudellemaalle sorvataan oma erillisratkaisu.
 Helsingin Sanomat  kertoi marraskuun alussa , että yhtenä vaihtoehtona on jakaa jättimäinen Uusimaa viiteen osaan: neljä maakuntaa ja Helsingille annetaan maakunnan tehtäviä.
 Myös alueen suurten kaupunkien, Helsingin, Espoon ja Vantaan johtajat ovat  kannattaneet yhtä maakuntaa pienempiä alueita .
 Sote-maakuntia ja maakuntaan rinnastettavia kaupunkeja tulisi tässä mallissa siis lopulta 22, ei 18.
 Ensin pitäisi kuitenkin ratkaista Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin, HUSin, kohtalo.
 Yle on saanut käsiinsä sosiaali- ja terveysministeriön HUS-työryhmässä esiteltyjä vaihtoehtoisia malleja, joilla erikoissairaanhoito voitaisiin järjestää Suomen väkirikkaimmassa maakunnassa. Kolmannes suomalaisista asuu Uudellamaalla.
 Kutsumme niitä malleiksi A, B, C ja D.
 Mallit eroavat toisistaan siinä, millainen rooli HUSilla on niissä, mikä taho vastaa palvelujen järjestämisestä ja miten HUSin nykyiset tehtävät on jaettu.
 A. HUS lakkautetaan ja sen tehtävät jaetaan
 HUS ei enää olisi erillinen oikeushenkilö. Erikoissairaanhoidon järjestämisvastuu on maakunnilla tai Helsingillä. Sairaalat siirtyvät sen maakunnan/kunnan toiminnaksi, jonka alueella ne sijaitsevat. Nykyisen HUSin alueella erikoissairaanhoidon tehtäväjako määritellään lailla muuta maata huomattavasti yksityiskohtaisemmin. Tällä tavoin turvataan nykyinen työnjako eri sairaaloiden välillä ja ympärivuorokautisen päivystyksen ylläpito sekä muut HUSin lakisääteiset tehtävät.
 Ehdotusta voi kuvailla HUSin “pahimmaksi painajaiseksi”, eikä se ole kovin todennäköinen, koska poliitikoilla on tuskin haluja ajaa alas toimivaa järjestelmää.
 B. Osa HUSin tehtävistä siirtyy maakunnille tai Helsingille
 HUS säilyy erillisenä oikeushenkilönä. HUSille säädetään erikoissairaanhoidon järjestämisvastuu. Osa HUSin tehtävistä voidaan kuitenkin siirtää erillisellä järjestämissopimuksella maakunnalle/Helsingin alueen maakunnille.
 HUSille kelpaisi palvelujen järjestämisvastuu, mutta ovatko politiikot halukkaita antamaan sille määräysvallan alueen palveluihin?
 C. Osa maakuntien tehtävistä voidaan siirtää HUSlle
 HUS säilyy erillisenä oikeushenkilönä. Maakunnat/Helsinki vastaavat pääosin erikoissairaanhoidon järjestämisestä. Laissa määrättyjen tehtävien järjestämisvastuu säilyy HUSilla. Maakunnat/Helsinki voivat siirtää osan tehtävistä HUSin vastuulle sopimuksella.
 Tämä malli veisi HUSilta vallan, maakunnat päättäisivät.
 D. Jaettu järjestämisvastuu HUSin ja maakuntien välillä
 Malli vastaisi monilta osin nykytilannetta, järjestämisvastuu olisi kaksitasoinen. Maakunnat vastaisivat ensisijaisesti sosiaali- ja terveyspalveluiden järjestämisestä (kuten kunnilla on nykyisin). HUSilla olisi toissijainen laissa määritelty vastuu erikoissairaanhoidon palveluista. HUSin järjestämisvastuu kattaisi Uudenmaan kiireellisen erikoissairaanhoidon ja muun erikoissairaanhoidon siltä osin, kuin maakunnat eivät sitä hoida. HUSiin olisi keskitetty lailla esimerkiksi Uudenmaan päivystystoiminta ja synnytykset. Maakuntien ja HUSin välille tehtäisiin järjestämissopimus, jolla hoidon painopistettä siirrettäisiin erityistasolta perustasolle eli nykyisiin terveyskeskuksiin. Järjestelyllä on tarkoitus vähentää kallista erikoissairaanhoidon käyttöä. Sopimuksen tavoitteista ja sisällöllisistä vaatimuksista säädettäisiin laissa. Erikoissairaanhoidon lisäksi järjestämissopimuksessa voitaisiin sopia esimerkiksi Uudenmaan yhteisistä tukipalveluista, kuten kuvantamisesta, lääkehuollosta ja tietohallinnosta. Tavoite on, että potilaan saamat perus- ja erityistason palvelut muodostaisivat yhden toiminnallisen kokonaisuuden Uudellamaalla, eikä vastuissa olisi aukkoja.
 Tämä on HUSin ehdottama välimalli B:n ja C:n välillä.
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin alueella asuu 1,7 miljoonaa ihmistä. Uudenmaan päättäjät ovat ajaneet maakuntaan muista maakunnista poikkeavaa omaa sote-ratkaisua. Kalevi Rytkölä / Yle
 Poliittinen päätös HUSista pian
 Edellinen  Juha Sipilän  (kesk.) hallitus halusi muodostaa Uudestamaasta yhden sote-alueen, mitä erityisesti Helsinki vastusti kiivaasti.
 Yhden jättimäisen maakunnan pelättiin vaarantavan sujuvat hoitoketjut eli yhden sote-uudistuksen keskeisistä tavoitteista – palveluiden integraation.
 Nykyinen hallitus on perustanut Uudenmaan sote-ratkaisua varten seuranta- ja ohjausryhmät.
 Selvityshenkilö  Kari Nenonen  pohtii parhaillaan erillisratkaisua. Nenonen on HUSin entinen toimitusjohtaja ja Vantaan ex-kaupunginjohtaja. Selvitys tehdään yhteistyössä alueen kaupunkien ja kuntien kanssa.
 Poliittista päätöstä Uudenmaan sosiaali- ja terveyspalveluiden järjestämisestä odotetaan vuoden loppuun mennessä.
 Lokakuussa perustettiin vielä erillinen HUS-työryhmä, jonka toimiaika loppuu jo marraskuussa.
 Sen tehtävä on ratkaista HUSin asema Uudenmaan erillismallissa. Työryhmän tehtävänannossa on esitetty nämä reunaehdot:
 1. HUS olisi erillinen oikeushenkilö, jonka tehtävistä säädettäisiin lailla.
 2. Soten järjestämisvastuu olisi kokonaan maakunnilla ja HUS vastaisi palvelujen tuottamisesta.
 3. Järjestämisvastuu olisi nykyiseen tapaan osittain jaettu.
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri on nykyisin 24 kunnan omistama kuntayhtymä, jonka vastuulla on jäsenkuntien asukkaiden erikoissairaanhoito. Tämän lisäksi HUSiin on keskitetty koko maasta monien harvinaisten ja vaikeiden sairauksien hoito.
 HUSin tehtäviin kuuluu myös erikoissairaanhoidon opetus ja tutkimus, jotka on myös turvattava sote-mallissa.
 Lue lisää:
 Uudenmaan soten erillisratkaisun sorvaaminen alkoi – Vapaavuori: "En edelleenkään näe järjellistä syytä, miksi maakuntamalliin pitäisi mennä."
 Pääkaupunkiseudun sote-kapina kiihtyy: Ministeriö käynnistämässä erillisselvityksen – "Kompasteluista opittava, että on tehtävä yhteistyötä"

Miten käy Suomen suurimmalle sairaanhoitopiirille Husille sote-remontissa? Nämä neljä mallia esillä Ylen saamissa papereissa


Summary: Keitele Forest oy, Smartly.io Solutions ja Cursor oy ovat saaneet tasavallan presidentin kansainvälistymispalkinnot.

Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  on tänään myöntänyt kansainvälistymispalkinnot Kotkan-Haminan seudun kehittämisyhtiö Cursor Oy:lle, mekaaniseen puunjalostukseen keskittyneelle Keitele Forest Oy:lle ja digitaalisen mainonnan kohdentamisen ja automatisoinnin työkaluja tarjoavalle Smartly.io Solutionsionille.
 Ehdotuksen palkittavista yrityksistä ja yhteisöistä presidentille tekivät Team Finland -verkoston toimijat, kuten Business Finland, ELY-keskukset, Finnvera, ulkoministeriö ja elinkeinoelämän eri järjestöt.
 Keitele Forest Oy palkittiin vuoden vuoden kasvuyrityksenä. Smartly.io Solutions on vuoden tulokasyritys. Yhteisöpalkinnon sai Cursor Oy.
 Kotkan-Haminan seudun kehittämisyhtiö Cursor Oy:n palkitsemisen perusteluissa todetaan, että Kymenlaaksossa on satsattu maakunnan elinekinorakenteen uudistamiseen samalla, kun Cursor on toiminut keskeisenä vaikuttajana yli kahden miljardin ulkomaisten investointien saamiseksi Kymenlaaksoon.
 – Maailmanlaajuisesti toimivien yritysten investoinnit Kotkan ja Haminan seudulle osoittavat, että pitkäjänteinen työ seudun kehittämiseksi tuottaa tulosta. Teollisuutta kohdanneen rakennemuutoksen aiheuttamat haasteet on voitettu, ja seudun tulevaisuuteen luotetaan, toteaa Cursor Oy:n toimitusjohtaja  David Lindström .
 Poksahtelevat samppanjapullot
 Cursor oy:n omistavat alueen viisi kuntaa Kotka, Hamina, Pyhtää, Virolahti ja Miehikkälä yhdessä seudun teollisuusyritysten ja rahoituslaitosten kanssa.
 Cursorin tehtävänä on houkutella investointeja seudulle, kehittää ja tukea seudulla toimivia yrityksiä ja luoda puitteet uudelle yritystoiminnalle sekä kehittää matkailua.
 Kilpailu kansainvälisistä investoinneista kovenee jatkuvasti ja yksi onnistumisen edellytys investointien saamisessa on Cursor Oy:n toimitusjohtaja David Lindstömin mukaan pitkäjänteisyys.
 Cursor Oy:n myyntijohtaja Ilkka Hasasen mukaan aasialaiset matkailijat ovat yhä enemmän kiinnostuneita eteläisestä Kymenlaaksosta. Antro Valo / Yle
 Cursorin myyntipäällikkö  Harri Eela  kertoo, että kansainvälisten investointien määrä eteläiseen Kymenlaaksoon on kasvussa, mutta todelliseksi kruununjalokiveksi hän nostaa Summan entisessä paperitehtaassa nykyään toimivan  tietoliikennejätti Googlen .
 – Kun tieto Googlen sijoittumisesta Haminaan varmistui, niin kyllä siina samppanjapullot poksahtelivat, Eela toteaa.
 Hän kuitenkin korostaa, että Cursor ei ole sopijaosapuoli, vaan yritykset tekevät itse sijoittumis- ja investointipäätöksensä.
 – Etelä-Kymenlaakson vetovoimatekijöitä ovat sijaintimme lisäksi erinomainen infrastruktuuri ja hyvä energiansaanti. Totta kai myös Hamina-Kotkan satama, jossa toimii jo satoja yrityksiä, houkuttelee uusia toimijoita puoleensa, sanoo Harri Eela.
 Aasiasta Suomenlahden rannoille
 Tällä hetkellä Cursorin yksi suurimmista kehityskohteista on Pyhtään lentokenttä, jonne haetaan laajasti kansainvälisiä sijoittajia ja toimijoita. Seudulle on vireillä myös uusia teollisuusinvestointeja.
 Etelä-Kymenlaakso kiinnostaa tätä nykyä myös yhä enenenevissä määriin aasialaisia, varsinkin kiinalaisia matkailijoita.
 – Kehitämme jatkuvasti matkailun palvelupalettiamme. Juuri nyt on suuria matkailuun liittyviä hotellihankkeita käynnistymässä esimerkiksi Pyhtään Verssööseen ja Virolahden Hurppuun, kertoo myyntijohtaja  Ilkka Hasanen .
 Palkintoperusteissa todetaan, että Cursor on tehnyt onnistuneesti myös tärkeää jälkihoitoa yritysten pitämisessä alueellaan ja edistänyt merkittävien jatkoinvestointien saamista Suomeen.
 – Kun seudulle sijoittunelle yritykselle löydetään yhteistyökumppaneita, merkitsee se yleensä myös lisää investointeja. Myös uuden yritysten myötä syntyvä alinhankintaketju luo uutta toimintaa seudulle.
 Nopeutta ja yhteistyötä
 Reilun kolme vuosikymmentä toimineen Cursor Oy:n myyntipäällikkö Harri Eela kertoo, että pitkäjännitteisyyden lisäksi kehitysyhtiöltä vaaditaan tätä nykyä yhä nopeampaa reagointikykyä.
 – Maailma on koko ajan muutoksessa ja muutos on koko ajan nopeampaa. Syntyy jopa kokonaan uusia teollisuudenaloja, kuten esimerkiksi akkuteollisuus, joka voi olla mahdollisuus myös meidän seudullemme.
 Cursor Oy on saanut tosinaan myös omistajakunniltaan moitteita, mikä johtuu Hasasen ja Eelan mukaan osittain siitä, että kunnilla saattaa olla hieman epärealistisia odotuksia kehitysyhtiötä kohtaan.
 – Eri kunnilla on erilaiset valmiudet investointeihin ja uusien yritysten vastaanottamiseen. Kunnat kuitenkin toimivat ansiokkaasti ja keskinäisellä luottamuksella ja yhteistyöllä saadaan jatkossakin hyviä tuloksia aikaan.

Tasavallan presidentin kansainvälistymispalkinnot kolmelle suomalaisyritykselle – Cursorin samppanjapullot poksahtivat, kun tieto Googlen saapumisesta varmistui


Summary: Yle lähettää suorana presidentti Sauli Niinistön puheenvuoron Linnan juhlien teemasta.

Presidentti  Sauli Niinistö  puhuu tänään perjantaina itsenäisyyspäivän vastaanoton teemasta. Yle lähettää presidentin puheenvuoron suorana. Juhlien tämän vuoden teema on  tieto ja yhteiskunnallinen keskustelu .
 Yle näyttää presidentin puheenvuoron suorana alkaen klo 13.30. Voit seurata tilaisuutta klikkaamalla jutun pääkuvaa. Kokoamme tähän juttuun, mitä presidentti kertoo juhlien teemasta ja mitä muuta juhlista ennakkoon kerrotaan.
 Presidentin puheenvuoron jälkeen tiedotustilaisuudessa kerrotaan muista yleisöä Linnan juhlissa kiinnostavista asioista, kuten tarjoiluista, koristeluista ja musiikista.
 Viime vuonna itsenäisyyspäivän vastaanoton teema oli  ympäristö .
 Presidenttipari Sauli Niinistö ja  Jenni Haukio  ovat kutsuneet Presidentinlinnaan tänä vuonna kaikkiaan 1 700 vierasta. Kunniavieraina on perinteisesti sotiemme veteraaneja ja lottia.

Tänään selviää, mitä on Linnan juhlien ruokalistalla ja mitä sanottavaa presidentillä on vuoden teemasta – katso suorana klo 13.30


Summary: Antila on työskennellyt aiemmin muun muassa sosiaali- ja terveysministeriössä osastopäällikkönä.

Tasavallan presidentti on nimittänyt  Outi Antilan  Kansaneläkelaitoksen (Kela) pääjohtajaksi. Työt Antila aloittaa tammikuussa, kun Kelan nykyinen pääjohtaja  Elli Aaltonen  jää eläkkeelle.
 Antila on työskennellyt vuodesta 2010 sosiaali- ja terveysministeriössä, missä hän toimi sosiaaliturva- ja vakuutusosaston osastopäällikkö. Lisäksi Antila on toiminut muutoksenhakulautakuntien johto- ja esimiestehtävissä. Hän on oikeustieteen kandidaatti ja varatuomari.
 Kelan hallituksen jäsen Antila on ollut vuodesta 2017.
 Pääjohtajana Antila vastaa muun muassa Kelan strategisesta suunnittelusta, operatiivisesta johtamisesta ja asioiden esittelystä hallitukselle ja hallituksen päätösten toimeenpanosta.
 Kansaneläkelaitoksen pääjohtajan virkaa haki 40 henkilöä.

Kelan pääjohtajaksi Outi Antila – Virkaa haki 40 henkilöä


Summary: Kerro meille perheesi tarina. Millaista taakkaa sinun suvussasi on kannettu sotien takia?

Talvi- ja jatkosodan tai Lapin sodan haavat eivät välttämättä umpeutuneet yhdessä sukupolvessa. Jotkut siirsivät trauman lapsilleen vaikenemalla, toiset lyömällä. Monet tarttuivat pulloon. Surua ja heikkoutta ei saanut näyttää: pojat eivät itke!
 Naiset kantoivat sota-aikana vastuuta arjesta. Myöhemmin he hoitivat lasten lisäksi myös murtuneita miehiään.
 Miksi lottien sotatraumoista on puhuttu niin vähän?
 Saivatko lapset vanhemmiltaan hellyyttä ja turvaa? Miten he myöhemmin kohtelivat ja kasvattivat omia lapsiaan: saman kaavan mukaisesti vai tietoisesti toisin? Millainen miehen ja naisen mallin syntyi, ja miten se on muuttunut?
 Väitetään, että vasta neljäs sukupolvi on täysin vapaa sotien ylisukupolvisista traumoista. Se tarkoittaa sodan kokeneiden lastenlastenlapsia. Monet heistä ovat nyt nuoria aikuisia. Sota on heille kaukainen, historiallinen asia.
 Millaista taakkaa sinun suvussasi on kannettu sukupolvelta toiselle? Onko kipeät kokemukset ja vaietut asiat onnistuttu kenties käsittelemään? Miten nuori sukupolvi suhtautuu menneisiin sotiin?
 Oletko itse nuori? Kerro sinäkin ajatuksistasi!

Kannatko vielä mummisi ja ukkisi sotatraumoja – vai ovatko lapsesi ensimmäinen sukupolvi, joka on vapaa sotien haamuista?


Summary: Äänestäjäksi on rekisteröitynyt kolmannes enemmän kuin ennen vuoden 2017 vaaleja.

Britannian joulukuisissa parlamenttivaaleissa äänioikeutensa on rekisteröinyt 3,85 miljoonaa ihmistä ja heistä noin kaksi kolmesta on alle 35-vuotiaita, kertovat viralliset tilastot. Rekisteröityneiden määrä on noin kolmanneksen suurempi kuin edellisissä parlamenttivaaleissa.
 Nuorten äänestysaktiivisuuden lisäämiseksi työskennellyt Vote for your Future -ryhmä sanoo, että luvut ovat rohkaisevia.
 – Politiikka on viime aikoina ollut näkyvässä asemassa ja tämä rohkaisee myös nuoria äänestäjiä, sanoo  Amy Heley  Vote for your Future -ryhmästä AP:lle.
 Liberaalidemokraattien Jo Swinson, Skotlannin kansallispuolueen SNP:n Nicola Sturgeon, Walesin itsenäisyyttä ajavan Plaid Cymrun Adam Price, työväenpuolueen Jeremy Corbyn sekä vihreän puolueen Sian Berry Channel 4 Newsin vaaliväittelyssä.
 Kaikkiaan äänioikeutettuja 12. joulukuuta järjestettävissä vaaleissa on noin 46 miljoonaa. Heidän joukossaan on satoja tuhansia, jotka olivat liian nuoria osallistumaan vuoden 2016 kansanäänestykseen brexitistä.
 Kolme vuotta myöhemmin Britannia kipuilee edelleen EU-eronsa kanssa. Nyt maassa järjestetään parlamenttivaalit lähes kaksi vuotta etuajassa. Britannian pääministeri  Boris Johnson  on sanonut uskovansa, että jos konservatiivit voittavat vaalit enemmistöllä, menee pitkään puitu EU-erosopimus viimein läpi maan parlamentissa ja Britannia eroaa unionista 31. tammikuuta mennessä.
 Konservatiivit ovat suuttuneet Channel 4 News -kanavan päätöksestä korvata vaalitentin väliin jättäneet pääministeri Boris Johnson ja Brexit-puolueen puheenjohtaja Nigel Farage jääveistoksilla. EPA
 Työväenpuolue on sanonut, että se haluaisi neuvotella uuden erosopimuksen, jonka jälkeen se antaisi äänestäjien valita, lähdetäänkö eroa hakemaan kyseisen sopimuksen perusteella vai jäädäänkö sittenkin osaksi EU:ta.
 Vaikka valtaosa mielipidetutkimuksista povaa murskavoittoa konservatiiveille, on nuorten äänestäjien määrän kasvu hyvä uutinen työväenpuolueelle.
 Britannian vaaleissa on iäkkäämmät ovat tavanneet äänestää nuoria aktiivisemmin. Esimerkiksi edellisissä parlamenttivaaleissa vuonna 2016 vain hieman yli puolet alle 35-vuotiaista käytti ääntään, kun yli 60-vuotiaiden joukossa vastaava luku oli yli 70 prosenttia.
 Lue myös :
 Kysely povaa Boris Johnsonin konservatiiveille murskavoittoa vaaleissa ja peräti 68 paikan enemmistöä maan parlamenttiin
 Britannian Corbyn: Pysyn puolueettomana, jos Britanniassa järjestetään uusi brexit-kansanäänestys

Nähdäänkö brittivaaleissa nuorten ääniryöppy? – Uusista äänestäjistä jopa kaksi kolmannesta alle 35-vuotiaita


Summary: Rehtorin mukaan kyse on siitä, että hän muutti yhdeksäsluokkalaisten päättöarvosanoja.

Sastamalan Sylvään koulun rehtoria syytetään virkavelvollisuuden rikkomisesta. Rehtori  Jari Andersson  kiistää STT:lle syyllistyneensä rikokseen. Anderssonin mukaan kyse on siitä, että hän muutti 16 oppilaan päättöarvosanaa.
 Kyseisten oppilaiden opettaja oli oli vaihtunut peruskoulun viimeisenä vuotena. Anderssonin mukaan opettaja oli laskenut oppilaiden arvosanoja merkittävästi. Anderssonin mukaan oppilaat ja huoltajat valittivat opettajasta, eikä Andersson pitänyt arvosanojen laskemista perusteltuna.
 Anderssonin mukaan hän puuttui asiaan arvioinnin objektiivisuuteen ja opetuksen tasoon liittyvien syiden vuoksi. Rehtori kertoo muuttaneensa 16 oppilaan arvosanat vastaavaan heidän aiempaa keskiarvoaan.
 Aluehallintovirasto (avi) on tehnyt viime vuonna samasta asiasta ratkaisun .
 Avin mukaan Andersson ei olisi saanut muuttaa arvosanoja omin päin. Kyse oli englannin arvosanoista.
 Avin mielestä rehtori ei voi missään tilanteessa ryhtyä muuttamaan omatoimisesti opettajan tekemään päättöarviointia. Rehtori voi kuitenkin työnjohto-oikeutensa nojalla keskustella opettajan kanssa oppilaiden arvosanoista.
 STT ei ole tavoittanut jutun syyttäjää. Syytettä käsitellään Pirkanmaan käräjäoikeudessa maanantaina.

Sastamalalaisen koulun rehtoria syytetään virkavelvollisuuden rikkomisesta


Summary: Nokia aikoo arvioida tontin vuokraamista tarkkaan, jos muovinkäsittelylaitosta puuhaava yritys vaihtuu julki tulleiden tietojen vuoksi.

Valtakunnallista tunnustusta saanut kierto- ja biotalousalue Nokialla on joutunut osaksi erikoista kohua.  Seura-lehden uutisen  (siirryt toiseen palveluun) mukaan Nokialle suunniteltu jätteenkäsittelylaitos kytkeytyy melko tuntematonta virtuaalivaluuttaa Orientumia tarjoavaan verkostomarkkinointiyritykseen Cloud Horizoniin. Verkoston taustalla on maailmanlaajuiseksi huijaukseksi paljastunutta toista virtuaalivaluuttaa OneCoinia markkinoineita henkilöitä.
 Seuran uutinen johti siihen, että laitosta suunnitellut yritys Sepco Nokia Oy aiotaan lopettaa. Laitoksen puuhamiehet etsivät kuitenkin jo uusia kumppaneita.
 Nokian kaupunki sulattelee parhaillaan uusien tietojen vaikutuksia. Kaupunki ei vielä ehtinyt tehdä vuokrasopimusta yrityksen kanssa.
 Verkostoa markkinoitu myös Suomessa
 Seura kirjoitti viime viikon torstaina (21.11.), että kansainvälinen verkostomarkkinoija Cloud Horizon houkuttaa jäseniään rikastumaan muovijätteestä polttoainetta tekevällä yrityksellä Sepco Industriesillä. Thaimaalainen Sepco Industries kertoo, että muovijätettä hyödyntäviä laitoksia on tulossa myös Suomeen, ensimmäiseksi Nokialle. Cloud Horizon -verkoston markkinointitilaisuuksia on pidetty myös Suomessa.
 Cloud Horizon markkinoi itseään myös netin videopalveluissa ja sosiaalisessa mediassa. Mainosvideoiden mukaan verkostoon liittymällä voi osallistua taisteluun maailmanlaajuista muoviroskaongelmaa vastaan. Verkostoon liittyjille tarjotaan virtuaalivaluutan lisäksi monia muitakin jäsenetuja, kuten edullisia hotellilomia eri puolilla maailmaa.
 Haemme nyt uusia yhteistyökumppaneita.  Jukka-Pekka Vuorinen
 Cloud Horizonin ja sen tarjoaman virtuaalivaluutan Orientumin taustalla on henkilöitä, jotka markkinoivat myös OneCoin-virtuaalivaluuttaa.  Yle kirjoitti viime viikolla  (18.11.), että OneCoin voi osoittautua poikkeuksellisen suureksi huijaukseksi. MOT-ohjelman mukaan suomalaiset ovat sijoittaneet OneCoiniin vähintään noin 40 miljoonaa euroa.
 Laitokselle haetaan uusia yhteistyökumppaneita
 Nokialle rakennettavaa laitosta varten perustettiin aiemmin tänä vuonna suomalainen yritys nimeltä Sepco Nokia Oy. Nyt tätä yritystä ollaan kuitenkin jo lopettamassa. Samalla ollaan lopettamassa myös toinen tänä vuonna perustettu yritys Sepco Nordic Oy. Näin kertoo Ylelle molempia yrityksiä perustamassa ollut tunnettu jääkiekkovaikuttaja  Jukka-Pekka Vuorinen .
 Vuorisen mukaan yritykset lopetetaan julki tulleiden tietojen vuoksi. Vuorinen sanoo, että Nokialle suunnitellulle tehtaalle ei pitänyt kuitenkaan tulla Cloud Horizonin keräämiä rahoja.
 – Olisimme hankkineet rahoituksen itse, Vuorinen sanoo.
 Vaikka Sepco-yritykset lopetetaan, tehdasta Nokialle puuhataan edelleen.
 – Haemme nyt uusia yhteistyökumppaneita, Vuorinen sanoo.
 Nokialla aiottiin kuitenkin käyttää thaimaalaisen Sepco Industriesin laitteistoa. Vuorisen mukaan tästäkin ollaan nyt luopumassa, jos tilalle vain löydetään korvaava laitteisto. Sellaisen löytäminen voi olla vaikeaa.
 Nokian pitää päättää vuokrauksesta uudestaan
 Nokian kaupunki selvittää parhaillaan, miten uudet tiedot vaikuttavat Sepco Nokialle luvatun tontin mahdolliseen vuokraukseen. Jos laitosta alkaa rakentaa jokin muu yritys kuin Sepco, kaupungin pitää tehdä tontin vuokrauksesta uusi päätös.
 Kaupunkikehitysjohtaja  Mikko Nieminen  sanoo, että Nokian täytyy arvioida tontin vuokraamista hyvin tarkasti, jos laitosta puuhaava yritys vaihtuu.
 Nokia päätti teollisuustontin vuokraamisesta Sepco Nokialle kiertotalousyrityksille suunnatulta ECO3-alueelta 8. lokakuuta. Vuokrasopimusta ei ole vielä tehty.
 ECO3-yritysalue palkittiin  (siirryt toiseen palveluun ) 10 000 euron palkinnolla Sitran valtakunnallisessa kiertotalouskilpailussa huhtikuussa 2018.
 Nieminen sanoo, että he tarkistivat Sepco Nokia Oy:n taustat samalla tavalla kuin aina vastaavassa tilanteessa. Rekisteritietojen mukaan kaikki oli kunnossa sekä yrityksen että vastuuhenkilöiden osalta.
 Niemisen mukaan polttoainetta muovijätteestä valmistava laitos sopii hyvin alueen toimintaan. Alueella on lukuisia kierto- ja biotalousyrityksiä.
 Kaupunkikehitysjohtajan mukaan tontille löytyy todennäköisesti korvaava vuokralainen, jos laitos jää toteutumatta. Tonttien kysyntä on ollut kovaa.
 20 tonnia muovia muuttuisi öljyksi vuorokaudessa
 Nokian kaupunkikehityslautakunnan kokouksen pöytäkirjassa kerrotaan, että ”Sepco Nokia Oy on kaupallistamassa Suomessa ja globaalisti tytäryhtiöidensä Sepco Nordicin ja Sepco Industriesin kanssa teknologiaa, jota on kehitetty Chukalongkorin yliopistossa Thaimaassa.”
 Teknologiaa kuvaillaan pyrolyysiprosessiksi, jossa muovijätteestä valmistetaan raakaöljyä. Tuotantolaitoksen pitäisi valmistaa vuorokaudessa 20 000 kilon muovijätemäärästä 15 000 litraa raakaöljyä.
 Laitos oli tarkoitus rakentaa vuoden 2020 aikana ja sen piti työllistää suoraan tehtaalla noin yhdeksän henkilöä kolmessa vuorossa.
 Suomessa muovin muuttamista öljyksi on tutkinut ainakin  VTT  (siirryt toiseen palveluun). Tutkimuskeskuksen kaksivuotinen projekti osoitti, että muovin kemiallinen kierrätys voi tarjota ekologisesti kestävän vaihtoehdon poltolle ja mahdollisesti myös mekaaniselle kierrätykselle. Mekaanisessa kierrätyksessä muovipullot, - pussit ja -kääreet pestään, sulatetaan ja muotoillaan uudelleen.
 VTT kertoi kesällä, että Suomessa voisi toimia kannattavasti noin kymmenen pyrolyysilaitoksen verkosto. Niissä olisi hyvä kuitenkin yhdistää jätemuovin ja jätepuun pyrolyysi. VTT:n mukaan laitokset kannattaisi sijoittaa jätteenkierrätyslaitosten yhteyteen.
 Seuran uutisessa kerrottiin, että VTT:n edustaja oli tutustumassa Thaimaassa Sepcon laitokseen, mutta VTT kiisti, että olisi sopinut yrityksen kanssa mitään.
 Myös  ympäristöministeriön sivuilla  sanotaan, että muovien kierrätyksen tuntuvaan vauhdittamiseen tarvitaan aiempaa parempia kierrätysratkaisuja mekaanisesta kierrätyksestä aina kemialliseen kierrätykseen.

Yritys aikoo tehdä muovijätteestä öljyä Nokialla – hämäräperäiseen virtuaalivaluuttaan liittyvä paljastus sotki suunnitelmat


Summary: Petteri Orpon mukaan näyttää selvältä, että Rinne yritti johtaa harhaan eduskuntaa. Postin johto kertoi tänään, että Postin suunnitelmilla on ollut omistajaohjauksen tuki.

Perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  (ps.) on tyrmistynyt Postin hallituksen puheenjohtajan  Markku Pohjolan   tänään kertomista uusista tiedoista  postikohuun liittyen.
 Pohjola kertoi tänään tiedotteessa, että Postin suunnitelmilla ja pakettilajittelun liikkeenluovutuksella Posti Palvelut Oy:lle on ollut omistajaohjauksen tuki.
 Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) sanoi eilen eduskunnassa kyselytunnilla,  ettei Postin hallitus noudattanut Paateron kieltoa liikkeenluovutukseen.
 – Me pohdimme jo eilen kyselytunnin jälkeen, että Rinne antaa nyt suoraan ymmärtää, että Postin johto valehtelee. Ja nyt Postin johdon kommentit viittaavat siihen, että ministeri  (Sirpa) Paatero  valehtelee. Jos näin on, mielestäni ministeri Paatero ei voi jatkaa. Ja jos pääministeri Rinne tietoisesti valehtelee, niin hänen tulisi myös tehdä henkilökohtaiset johtopäätöksensä.
 Mitä tarkoitatte tällä?
 - Erota.
 Orpo: Näyttää selvältä, että pääministeri on tietoisesti yrittänyt johtaa eduskuntaa harhaan
 Myös kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  (kok.) oli tyrmistynyt Pohjolan kertomista tiedoista.
 Orpo kommentoi Twitterissä, että Rinteen puheet olivat jo aiemmin heikoilla jäillä.
 – Näyttää selvältä, että pääministeri on tietoisesti yrittänyt johtaa eduskuntaa harhaan. Näin toimiva pääministeri ei ansaitse eduskunnan luottamusta, Orpo kirjoittaa twiitissään.

Oppositio hermostui Posti-sopan uudesta käänteestä: Halla-aho väläyttää Rinteen eroa, Orpon mukaan pääministeri "ei ansaitse luottamusta"


Summary: Ylen suorassa verkkolähetyksessä nähty synnytys sujui ongelmitta. Myös toinen poikiminen on odotettavissa.

Yle on seurannut puolankalaisen Mustolan tilan navetan tapahtumia 360-kameroilla torstaista asti. Lähetystä voit seurata  täältä  tiistaihin saakka.
 Lähetyksessä nähtiin Lana-lehmän vasikan syntymä. Se sujui varsin nopeasti perjantaina hieman ennen aamukuutta perjantaina.
 Sonnivasikka pyrki jaloilleen pian syntymänsä jälkeen. Aamupäivällä se vaikutti pirteältä. Katso nopeasti sujunut poikiminen alla olevalta videolta.

 Mustolan isäntä  Markus Heikkinen  kertoo, että lähes kaikki tilan poikimiset tapahtuvat ilman avustamista. Apua tarvitaan vain kerran tai kaksi vuodessa. Yleisimmin tarvittava apu on emän avustaminen vasikkaa vetämällä, jotta se saadaan nopeammin pois synnytyskanavasta.
 Enää suorassa lähetyksessä ei näy emoa, koska se on viety pois. Heikkinen kertoo, että kun vasikka on syntynyt, emän ja vasikan kunto tarkastetaan. Emä saa nuolla vasikkaa niin kauan, kuin kiinnostusta riittää. Sen jälkeen vasikka ja emo otetaan erilleen varsin nopeasti, jotta kummankaan stressitaso ei nousisi korkealle. Heikkinen kertoo, että emän kiinnostus vasikkaa kohtaa loppuu yleensä varsin nopeasti.
 Emä saa energiajuomaa 20–80 litraa, jonka jälkeen se lähtee lypsylle. Talvella vasikalle laitetaan lämpöliivi, kun se jää erilleen emosta. Vasikka saa emän ensilypsystä ternimaitoa, josta se saa vasta-aineita, kasvutekijöitä vitamiineja ja hivenaineita. Emä saa poikimisen jälkeen tarvittaessa kalsiumlisää kaksi tai kolme kertaa vuorokaudessa.
 Myös toisen lehmän odotetaan poikivan
 Navetassa on myös toinen lehmä, jonka odotetaan poikivan jo perjantain aikana, Lupaus.
 Poikivat lehmät ovat holstein-rotua ja hyvin samannäköisiä. Lana on hieman vaaleampiselkäinen, Lupauksella selässä on mustaa enemmän.
 Lana-lehmän vasikan isä on Sandy-Valley Chamonix ET. Lupauksen vasikan isä on puolestaan Stantons Useful ET.
 Lana ja Lupaus -lehmät ennen poikimista. Heikki Rönty / Yle
 Keksi vasikalle R:llä alkava nimi
 Lanan vasikka tarvitsee seuraavaksi nimen. Voit ehdottaa nimeä tästä jutusta löytyvällä lomakkeella. Tänä vuonna on R-kirjaimen vuoro, joten nimen pitäisi alkaa R:llä.
 Mustolan tilan isäntä Markus Heikkinen on luvannut valita nimen Ylen yleisöltä tulleiden ehdotusten perusteella.
 Alkukirjain vaihtuu vuosittain, joten jo lehmän nimestä voi päätellä sen iän.
 Oletko aiemmin nähnyt vasikan syntymää? Voit keskustella siitä tai vaikka navettasuorasta keskustelussa. Laitathan nimiehdotukset vasikalle kuitenkin erillisen lomakkeen kautta, jotta ehdotuksesi menee perille.

Ylen navettasuorassa nähtiin aamulla syntymä! Katso vasikan ensihetket ja ehdota sille nimeä