Summary: Rikosilmoitus koskee huumausaineeksi luokiteltavan kipulääkeliuoksen katoamista hoivakodista.

Varkauden kaupunki on tehnyt rikosilmoituksen Joroisissa sijaitsevasta Attendon hoivakoti Jalavasta. Rikosilmoitusta  alettiin valmistella eilen . Itä-Suomen poliisi vahvistaa saaneensa tutkintapyynnön.
 Palvelualuepäällikkö  Kirsi Laitinen  Varkauden kaupungilta sanoo, että huumausaineeksi luokiteltavan lääkeliuoksen Oxynormin käytöstä ei ole Jalavassa pidetty kirjaa, kuten pitäisi tällaisen lääkkeen kohdalla.
 – Siellä oli niin vakava tilanne, että tässä ei ollut muuta vaihtoehtoa kuin tehdä rikosilmoitus. Kyseessä oli myös suuri määrä tätä lääkettä. Näistä pitäisi aina olla asianmukainen selvitys, kenelle asiakkaalle ne on annettu ja miten, toteaa Laitinen.
 Aluehallintoviraston tarkastuskäynnin kertomuksen mukaan kahdesta 120 ml Oxynorm-pullosta on otettu vajaat 10 ml, eikä lopun liuoksen kohtalosta ole tietoa.
 Attendolta kerrottiin tiistai-iltana STT:lle, että kateissa ollut kipulääke on palautettu apteekkiin. Attendon toimitusjohtaja  Pertti Karjalaisen  mukaan epäselvyys kipulääkkeen sijainnista johtui siitä, ettei apteekilta ollut pyydetty kirjallista vahvistusta lääkkeen palautuksesta, eikä siitä ollut kirjausta Jalava-hoivakodin asiakirjoissa.
 – Haluamme tietää, onko tässä syytä epäillä rikosta. Meillä on nyt vain Attendolta saatu kertomus, sanoo Varkauden ja Joroisten kotihoidon esimies  Liisa Hynninen .
 Hoivakodin toimintaa valvotaan
 Aluehallintovirasto teki tarkastuskäynnin hoivakotiin viime viikon tiistaina. Tarkastuksen taustalla oli Varkauden kaupungin sosiaali- ja terveystoimesta tulleet ilmoitukset ja valvontakäyntien tarkastuskertomusten aiheuttama huoli esimerkiksi henkilömitoituksesta. Attendo on jo lisännyt hoitajia aluehallintoviraston suosituksen mukaisesti.
 Varkauden kaupungin edustajat käyvät nyt päivittäin valvomassa hoitokodin toimintaa. Valvontaa tapahtuu myös öisin.
 – Tämä teetättää useamman tunnin lisätöitä, mutta tällä hetkellä työtehtävissä tämä valvontatyö on priorisoitu. Hoivakodissa käydään pareittain, kertoo palvelualuepäällikkö Kirsi Laitinen Varkauden kaupungilta.

Varkauden kaupunki on tehnyt rikosilmoituksen Attendon hoivakoti Jalavasta – huumausaineeksi luokiteltavan lääkkeen käyttöä ei ole kirjattu


Summary: Puoli seitsemän kerää parhaat vinkit lukuharrastukseen kannustamiseksi.

Saako lapsen pakottaa lukemaan vai tappaako se viimeisenkin innon?
 Vastaa Puoli seitsemän kyselyyn ja kerro, miten olet saanut oman lapsesi innostumaan lukemisesta.
 Tai jos olet lapsi tai nuori, niin kerro mikä sinuun tehoaisi/on tehonnut!

Uhkailu, kiristys, lahjonta? Kerro meille, mikä on paras keino saada lapsi lukemaan


Summary: Kuten Juice Leskinen aikoinaan lauloi: elämä on kuolemista, kirjoittaa tietokirjailija Asta Leppä.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Tänä keväänä moni sellainen ikätoveri, julkkiskin, jonka on ajatellut kuuluvan niin sanotusti kalustoon, on siirtynyt ajasta ikuisuuteen.
 Se on hieno sanonta, ajasta ikuisuuteen. Täällä me näet olemme, ajassa, tässä päivässä ja toivottavasti huomisessa, mutta ikuisuudella ei ole rajoja.
 Syöpään kuollut kirjailija Henning Mankell  kirjoitti pelkäävänsä kuolemassa juurikin ikuisuutta. Elämä oli lyhyt, mutta ikuisuus niin pitkä – tai ei edes sitä.
 Ikuisuus oli aina.
 Arvostaisimmeko elämää ja toisiamme enemmän, jos puhuisimme kuolemasta edes hieman enemmän.
 Kun   ihminen kuolee , me muistelemme häntä elävänä, emmekä ajattele hänen kuolemaansa. Emme ajattele häntä kuolleena, vaan katselemme hänestä otettuja valokuvia, jossa hän ei ole ikuisuudessa, vaan ajassa täällä meidän kanssamme.
 Kuolemaa sen sijaan haluaa ajatella hyvin harva.
 Eräiden filosofien mielestä se onkin viisasta, mutta itse mietin, arvostaisimmeko elämää ja toisiamme enemmän, jos puhuisimme kuolemasta edes hieman enemmän.
 Nyt kuolema on siivottu pois ja siirretty sermin taa niin, ettei kenenkään tarvitse nähdä tai kuulla siitä. Tähänkin kirjoitukseen olisi pitänyt kai laittaa ”trigger warning”, ettei kukaan vain ahdistu. Mutta entä jos ihminen ahdistuu juuri siksi, ettei kuolemasta puhuta? Että se on kauempana kuin koskaan ihmiskunnan historiassa?
 Kun   oma läheiseni kuoli , järkytys oli käsittämätön – yhtä suuri kuin varsinainen suru. En ollut koskaan aiemmin varsinaisesti ajatellut, että läheiseni – saati sitten minä – joskus aivan oikeasti kuolee.
 Lehtijutuissa kuolema näyttäytyy pikku-uutisina, jossa joku menehtyy nokkakolarissa tai järjettömässä onnettomuudessa, kuten putoamalla siiloon tai puristumalla trukkikuorman väliin, tai sitten maailman toisella puolen luonnonkatastrofissa tai sisällissodassa. Julkkikset menehtyvät ja sitten heitä muistellaan jättiliittein ja erikoisnumeroin. Valokuvissa näkyy korkeintaan muunväristen ihmisten ruumiita pommin tuhoamissa raunioissa. Muutoin kuolleen kuvaamista pidetään häväistyksenä, vaikka vielä isovanhempien kuva-albumista saattaa löytää pieniä mustavalkoisia valokuvia, joissa koko saattoväki tuijottaa avonaiseen arkkuun.
 Kuolleen kasvoja siksi on harva nähnyt, niistä on vain fiktiivisiä toisintoja, jotka ovat peräisin elokuvastudioiden maskeeraajilta ja kirjojen kuvailuista. Kuolleen kasvoihin on sen sijaan harva koskaan katsonut ja harva edes haluaa.
 Ja miksi?
 Tietysti siksi, että pelkäämme omaa kuolemaamme.
 Uskon, että juuri alitajuinen kuolemanpelko  luuraa monen sellaisen asian taustalla, joka on nytkin pielessä yhteiskunnassamme.
 Yksi niistä on järjetön nuoruuden palvonta, jonka toinen puoli on tietenkin ikäsyrjintä eli ageismi. Vimman vallassa kaikki ikäiseni yrittävät pysyä ”nuorekkaina”, ostelevat antiage-voiteita ja HIIT-jumppaavat kuin viimeistä päivää.
 Toinen on vanhusten hylkääminen yksinäisyyteen ja heidän huono hoivansa.  Tätä mieltä on myös emeritaprofessori Sirkka-Liisa Kivelä . Hänenkin mielestään vanhusten kohtelu kertoo nimenomaan työikäisen väestön omasta vanhenemisen ja kuoleman pelosta.
 Ei siis ihme, että aktiivisuuden vaatimukset koskevat jo vanhuuttakin – kaikkien tulisi olla ikiliikkujia à la  Aira Samulin , golfata Miamissa, yksinpurjehtia ja hiihtää Lapponian kaikki kolme täysmatkaa kahdeksankymppisenä. Myös kuolemassa on ihanteensa – se pitäisi tehdä mahdollisimman sisäsiististi, pitäisi kaatua suorilta, kuolla ns. saappaat jalassa. Kaikkein parasta olisi, että kaatuisi suoraan arkkuun, jonka kansi napsahtaisi saman tien kiinni.
 Koska   kuoleminen ei tapahdu  näin mallikkaasti, se on siirretty mahdollisimman näkymättömiin ammattilaisten hoidettavaksi. Nykyaikana kuolleeseen ei tarvitse koskea, se koettaisiin kammottavaksi, jopa likaiseksi.
 Uumoilen, että juuri tämän vuoksi moni myös haluaa oman ruumiinsa tai läheisensä tuhkattavan. Kuvitelma maatumisesta on nimittäin aivan liian hirveä. Miten moista voisi ajatella maailmassa, jossa kaikki pyörii hygienian, jatkuvien uutuuksien ja uudistumisen sekä ikuisen kauneuden ehdoilla? Se on todellakin mahdotonta.
 Mutta kuten  Juice Leskinen  aikoinaan lauloi: elämä on kuolemista. Joka päivä solumme vanhenevat, popsimme miten paljon antioksidantteja tahansa. Meidän kehomme palavat yksinkertaisesti pikkuhiljaa poroksi.
 Millä tavoin pystyisimme siis hyväksymään rajallisuutemme?
 Vai pitäisikö meidän tosiaan elää niin kuin kaikki jatkuisi loputtomiin?
 Asta Leppä
 Kirjoittaja on vapaa toimittaja, tietokirjailija ja kestävyysurheilun harrastaja. Hän kirjoittaa paraikaa kolmatta kirjaansa, jonka aiheena on vastakkainasettelun ilmapiiri.
 Kuolemasta voi keskustella 13.2. klo 16.00 asti.

Asta Lepän kolumni: Ajasta ikuisuuteen


Summary: Thai Raksa -puolue luopui prinsessa Ubolratanan ehdokkudesta kuninkaan vastalauseiden jälkeen.

Thaimaassa maan vaaliviranomaiset ovat esittäneet, että yksi maan suurimmista puolueista, Thai Raksa, lakkautetaan.
 Thai Raksa teki viime viikolla historiaa asettamalla Thaimaan prinsessan  Ubolratanan  pääministeriehdokkaakseen tuleviin parlamenttivaaleihin.
 Ubolratanan ehdokkuus herätti runsaasti vastalauseita, sillä Thaimaan kuningasperhe ei ole perinteisesti osallistunut maan politiikkaan.
 Lopulta kuningas  Maha Vajiralongkorn , puuttui asiaan ja  kielsi prinsessan ehdokkuuden . Kuninkaan mukaan se oli sekä sopimatonta että perustuslain vastaista.
 Thaimaan prinsessa Ubolratana osallistui isänsä, edesmenneen kuningas Bhumibolin muistotilaisuuteen Bangkokissa 27. lokakuuta 2017. Pongmanat Tasiri / EPA
 Thai Raksan lakkauttaminen herättää huolta
 Thaimaata on hallinnut vuoden 2014 vallankaappauksesta lähtien sotilasjuntta. Maaliskuun parlamenttivaalit ovat ensimmäiset sitten vallankaappauksen.
 Thai Raksa -puolue on lähellä maan entistä johtajaa  Thaksin Shinawatraa , joka syrjäytettiin vallasta 13 vuotta sitten.
 Thaimaan politiikkaa on koko 2000-luvun hallinnut armeijan ja sitä lähellä olevien puolueiden taistelu maaseudun vähävaraista väestöä populistisella retoriikallaan puhuttelevaa Thaksinin dynastiaa vastaan.
 Vaalien ennakkosuosikki on sotilashallinnon johtaja  Prayuth Chan-ocha , joka edustaa Palang Pracharat -puoluetta. Sitä pidetään yleisesti armeijan poliittisena siipenä.
 Thai Raksan lakkauttaminen herättää huolia siitä, tuleeko vaaleista vapaat, vai pyrkiikö maata hallitseva juntta eliminoimaan vastustajiaan.
 Thai Raksan lakkauttamisesta päättää Thaimaan perustuslakituomioistuin.
 Lue myös:
 Thaimaan politiikassa yllätyskäänne: Sotilasjuntan johtaja saa maalisvaaleissa vastaehdokkaakseen prinsessan
 Thaimaan prinsessan pääministerihaaveille nopea loppu: Puolue veti ehdokkuuden pois kuninkaan ärähdyksen jälkeen

Thaimaassa prinsessan ehdokkaaksi ottanut puolue aiotaan lakkauttaa


Summary: Epäiltyjä on tällä hetkellä yksi, mutta poliisi tutkii, onko heitä mahdollisesti useampiakin.

Alkuviikosta selvisi, että Oulun poliisilla on jälleen  tutkinnassa uusi alaikäisiin  kohdistunut seksuaalirikos, josta epäillään ulkomaalaistaustaista miestä.
 Tapauksen tutkinnanjohtaja, rikosylikomisario  Markus Kiiskinen  kertoo, että uhrit tuntevat toisensa. Uhreja on yhteensä kaksi, toinen on alle 16-vuotias ja toinen alle 18-vuotias. Uhrien epäillään joutuneen raiskatuksi yksityisasunnossa viime viikonloppuna.
 Tapaukseen liittyen on pidätetty yksi henkilö. Poliisi selvittää parhaillaan, liittyykö tapaukseen myös muita epäiltyjä.
 Tekoja tutkitaan törkeänä raiskauksena ja nuoremman uhrin osalta myös törkeänä lapsen seksuaalisena hyväksikäyttönä. Muita nimikkeitä ovat lisäksi pahoinpitely ja pakottaminen.
 Kiiskisen mukaan sosiaalinen media ei liity tähän tapaukseen. Poliisilla on tällä hetkellä tutkinnassa yhteensä 10 alaikäisiin kohdistunutta seksuaalirikostapausta, joissa osassa uhreja on houkuteltu sosiaalisen median kautta.
 Kaikissa poliisin tutkinnassa olevissa seksuaalirikostapauksissa uhrit ovat alaikäisiä tyttöjä ja epäillyt tekijät ulkomaalaistaustaisia miehiä. Ensimmäinen tapaus tuli ilmi viime vuoden joulukuussa ja viimeisimmät tällä viikolla.

Oulun tuoreimpaan seksuaalirikosepäilyyn ei liity some, uhrit tunsivat toisensa


Summary: Poliittiset päätökset puuttuvat vielä, mutta komentaja Mats Helgessonin mukaan 120 konetta tarvitaan koko maan puolustamiseen.

Suomen tapaan myös Ruotsissa on keskusteltu hävittäjien sopivasta määrästä, mutta aivan eri kymmenluvuilla. Ruotsin ilmavoimilla on tällä hetkellä 95 Gripen-hävittäjää kuudessa laivueessa.
 Viime vuonna julkistetun puolustusvoimien pitkän aikavälin suunnitelman mukaan laivueita pitäisi olla vuoteen 2035 mennessä kahdeksan ja koneita yhteensä 120.
 – Meidän täytyy lisätä hävittäjien määrää, jotta voisimme ylläpitää valmiuden koko Ruotsin ilmatilan puolustamiseen, ilmavoimien komentaja  Mats Helgesson  sanoi viime viikolla Tukholmassa.
 Hänen mukaansa kyseessä on paras mahdollinen ammattilaisarvio tarpeesta, joka on helposti kiistojen kohteena.
 – Jos kysytään, onko hävittäjiä tarpeeksi, niin sota-aikana kenenkään mielestä ei ole. Jos taas ei olla sodassa, niin monen mielestä niitä on liikaa, Helgesson muotoilee.
 Tavoite 120 koneesta edellyttäisi sitä, että Ruotsi lentäisi nykyisillä Gripenin C/D -versioilla 2030-luvulle saakka. Samaan aikaan ilmavoimat ottaisi käyttöön uusia Gripen E-hävittäjiä, joista ensimmäisen pitäisi olla valmis operatiivisin tehtäviin vuonna 2021.
 Vuosi on sattumoisin sama, jolloin Suomi päättää uudesta hävittäjämallistaan, tavoitelukumääränä noin 64 konetta. Yksi ehdokkaista on Gripenin uusi malli.
 Komentaja Helgessonin mieli hävittäjämäärästä tuntuu muutamassa vuodessa muuttuneen. Vielä keväällä 2016 hän oli Svenska Dagbladetin haastattelussa sitä mieltä, että Ruotsin ilmavoimien tilaamat 60 uutta Gripen E:tä riittävät korvaamaan liki sadan Gripen C/D:n suorituskyvyn.
 Tukikohtiakin lisätään
 Helgesson joutuu toistaiseksi odottamaan ruotsalaispoliitikoilta uusia linjauksia hävittäjien määrän lisäämiseksi - tai hupenemisen estämiseksi. Tällä hetkellä voimassa olevien päätösten mukaan Gripenien C/D -malli lentäisi vain ensi vuosikymmen puoliväliin saakka, kun kaikki uudet E-hävittäjät on otettu käyttöön.
 Hävittäjää valmistavalla Saabilla tunnutaankin uskovan, vaikkei sitä suoraan sanota, että toinen tilauserä Ruotsista ensimmäisten 60:n koneen perään on vain ajan kysymys.
 Helgesson puolestaan muistuttaa, että uusi E-malli on vasta koelentovaiheessa. Hän haluaa pitää huolen siitä, että valmistaja pitää sen mitä lupaa.
 – En aio hyväksyä ilmavoimille mitään, mikä ei täytä vaatimuksiamme, kenraalimajuri Helgesson vakuuttaa.
 Hävittäjien määrän lisäämisen ohella Ruotsissa ollaan ottamassa osittain takaisin käyttöön lakkautettuja tukikohtia. Resursseja hajauttamalla haetaan vahvuutta samaan tapaan kuin Suomessa, mutta aivan samaan ei olla menossa kuin kylmän sodan aikana.
 – Silloinhan sitä saattoi laskeutua joka toiseen puskaan, Saabin Viggen-hävittäjää aiemmin lentänyt Helgesson naurahtaa.

Ruotsin ilmavoimat haluaa tuplasti hävittäjiä Suomeen verrattuna


Summary: Jäälle kertynyt vesi, sohjo ja lumi eristävät tehokkaasti pohjalla olevan teräsjään, joka on jäänyt harvinaisen ohueksi. Jäällä liikkuminen on jalan vaivalloista ja moottorikelkoilla lähes mahdotonta.

Valtaosa Suomen suurista järvistä jäätyi melko lailla normaalisti joulun alla. Vahvaa teräsjäätä kertyi eri puolilla maata vajaasta kymmenestä sentistä ylöspäin.
 Vuoden vaihteessa tilanne muuttui. Teräsjään päälle nousi vesi ja sen päälle on satanut runsaasti lunta.
 – Sohjo- ja lumikerros on tehokas eriste. Sen ovat jo eskimot tienneet igluja rakentaessaan. Teräsjää ei ole vahvistunut juuri ollenkaan, vaikka pakkasta oli välillä lähes 30 astetta, rantasalmelainen Jari Heiskanen sanoo.
 Heiskanen on liikkunut pienestä lähtien Saimaan Haukivedellä. Yhtä huonoja jääkelejä mies ei muista nähneensä.
 – Lähelle samanlainen oli joskus 1960-luvun lopulla. Silloin vedettiin isoisäni, kalastaja Eino Heiskasen kelkkaa sohjon seasta.
 Heiskanen pitää kunnossa Rantasalmen Porosalmen ja Savonlinnan Oravin välistä retkiluistelureittiä, joka kerää tuhansia luistelijoita talvisin. Tänä talvena on tehty suuri työmäärä, eikä reittiä ole saatu kokonaan auki.
 – On aurattu ja jäädytettykin useaan kertaan, mutta vasta muutama kilometri on saatu luistelukuntoon molemmissa päissä, Heiskanen kertoo.
 Hoidetulla luistelureitillä on vankka 40-senttinen jääkerros, mutta heti uran vieressä teräsjään paksuus voi olla vain kymmenen senttiä.
 – Ei sinne ole moottorikäyttöisillä ajoneuvoilla mitään asiaa kuin uimahousut jalassa. Kelkkakin uppoaa sohjoon välittömästi, ellei pidä koko ajan vauhtia.
 Luistelureitti halkoo Linnansaaren kansallispuiston maisemia. Heiskanen ja matkailuyrittäjä Jukka Laitinen Oravin puolelta pitävät reittiä kunnossa välillä luonnon voimia uhmaten. Kuin ihmeen kaupalla suurilta vahingoilta on vältytty.
 – Kolme kertaa olen pudonnut jäihin mönkijän kanssa, kahdesti kelkalla ja kerran traktorilla. Mutta niin on käynyt vastarannallakin.
 Jari Heiskanen. Petri Vironen / Yle
 Puruvedellä jäätä historiallisen vähän
 Savonlinnan kuuluisalla Puruvedellä jäätilanne on muun Saimaan tavoin harvinaisen huono. Puruvedestä on perinteisesti sahattu jääkuutioita Savonlinnan seudun jäätapahtumiin kuten jäänveistoskilpailuihin.
 – Tänä vuonna oli hirveä työ saada riittävän paksua jäätä tehtyä. Aloimme jäädyttää rajattua aluetta heti kun se joulun alla kantoi jalkamiestä. Kovan työn jälkeen saimme puhdasta puolimetristä jäätä, mutta heti jäädytetyn alueen vieressä oli vain kymmenisen senttiä teräsjäätä ja sen päällä kohvaa, vettä ja lunta, Pro Puruvesi-liikkeen puheenjohtaja Reijo Jantunen kertoo.
 Jantunen kertoo liikkuneensa Puruvedellä pilkillä reilut 60 vuotta, eikä yhtä heikko jäätilannetta ole helmikuun alkupuolella ollut.
 Uria tampattu moottorikelkan avulla
 Tämän talven erikoisen heikko jäätilanne koettelee myös harvojen ammattikalastajien kärsivällisyyttä ja kukkaroa. Raskaiden pyydysten kuljettaminen apajille vaatii konevoimaa. Kulkureittejä on tehty eri puolilla Saimaata ajamalla väyliä tyhjillä kelkoilla ja auraamalla.
 – Teräsjäätä on kymmenen senttiä, sohjoa 15-20 senttiä ja lunta loput, miehensä Antti Laineen kanssa Sulkavan Lohilahden vesillä kalastava Tanja Raivio kertoo.
 Savonlinnan Pihlajavedellä Pietolansaaressa asuva Esko Mielikäinen kertoo, että jäätilanne on heikoin miesmuistiin. Saaren kahdesta jäätiestä vain toinen on saatu ajokuntoon.
 – Erittäin huono, en vastaavaa muista. Saukonsaareen suuntaan saatiin jäätie ajettavaan kuntoon, kun uraa tampattiin moottorikelkan avulla. Toista tietä Lohilahden suuntaan ei ole saatu auki. Teräsjäätä on paikoin vain seitsemän senttiä.
 Mikkelin Haukivuoren Kyyveden rannalla asuva Leo Laukkanen kalastaa talviverkoilla, mutta on käynyt kokeilemassa myös pilkkimistä.
 – Harmittaa ihan kalastajien puolesta. Ei siellä pysty liikkumaan millään välineellä. Teräsjäätä on 25-30 senttiä, kohvakerroksia 5-10 senttiä ja vettä 10-20 senttiä ja päällä runsaasti lunta, Laukkanen kertoo.
 – Alkutalvesta Kyyvedellä ajettiin vielä autolla.
 Tanja Raivio
 Kohvajään seassa vesikerroksia
 Suomen järvien jäätilannetta seurataan eri puolella Suomea. Suomen ympäristökeskuksella ja alueellisilla ELY-keskuksilla on kymmeniä havaintopisteitä eri järvillä.
 – Myöhäisen jäätymisen takia jäät ovat valtaosassa maata ohuempia kuin helmikuussa tavallisesti. Mittaajilta on tullut erityisesti Itä- ja Keski-Suomesta paljon viestejä, että jäällä on vaikea kulkea sen päällä olevan veden ja sohjon takia. Kohvajään seassakin on monin paikoin ollut vesikerroksia.
 – Myös Lapissa tilanne on samankaltainen, mutta jää on paksumpaa, johtava hydrologi Bertel Vehviläinen kertoo.
 Sohjoinen jääpeite hankaloittaa myös vapaa-ajankalastajien liikkumista pilkkiapajille. Pilkkikilpailuiden järjestäjät ovat joutuneet perumaan ja siirtämään kilpailuja eri puolilla Suomea. Etelässä taustalla voi olla heikko jää, mutta pohjoisemmassakin sohjo tekee jäällä kulkemisen erittäin hankalaksi.
 – Meillä Pohjois-Karjalassa on suurilla järvillä alueita, joissa vahvaa teräsjäätä voi olla vain kymmenkunta senttiä. Lunta on paljon ja vettä on noussut jäälle. Kelkkoja on jäänyt kiinni, Suomen Vapaa-ajankalastajien keskusjärjestön pilkkijaoston puheenjohtaja Raine Kortet kertoo.
 – Yksittäisiä pilkkikilpailuja on peruttu tai siirretty, mutta meillä jäätä on riittävästi ja kilpailut on voitu järjestää. Kulkeminen on hankalaa, mutta kalaa tulee tänä talvena hyvin. Viime talvi oli saaliin kannalta huono, Kortet kertoo.
 Kortet käy ahkerasti pilkkikisoja ja liikkuu jäällä paljon myös työnsä puolesta. Kortet toimii vesibiologian professorina Itä-Suomen yliopistossa.

Jäätä vain vähän – Lunta, vettä ja sohjoa reiteen asti: Suomen järvien jäätilanne heikoin vuosikymmeniin


Summary: Keskus suljettiin viime vuonna väkivaltaisten mellakoiden jälkeen.

Australian pääministeri  Scott Morrison  kertoo maan ottavan uudelleen käyttöön jo kertaalleen suljetun vastaanottokeskuksen Joulusaarella.
 Maan hallitus perustelee päätöstä sillä, että se odottaa maahan saapuvan aiempaa enemmän siirtolaisia Australian parlamentin eilin päätöksen seurauksena.
 Parlamentti päätti eilen, että Papua Uuden-Guinean ja Naurun vastaanottokeskuksissa pidettävien noin tuhannen turvapaikanhakijan on mahdollista saada hoitoa Australian mantereella sijaitsevissa sairaaloissa.
 Hoitoon pääsyyn vaaditaan vähintään kahden lääkärin suositus.
 Uusi laki meni läpi tiukassa äänestyksessä äänin 75-74. Se oli arvovaltatappio konservatiiviselle Morrisonille ja hänen tiukalle turvapaikkapolitiikalleen.
 Yle Uutisgrafiikka
 Joulusaaren viranomaiset arvostelivat Morrisonin ilmoitusta. Heidän mukaansa saaren terveydenhuollon kapasiteetti on rajallinen ja sairaalahoitoa vaativia potilaita joudutaan jo nykyisellään lennettämään mantereella sijaitseviin sairaaloihin.
 Joulusaari sijaitsee 300 kilometrin päässä Indonesian Jaavan saarelta. Sinne suuntautui usean vuoden ajan merkittävää siirtolaisliikennettä.
 Saarella pidettiin aiemmin useita tuhansia siirtolaisia. Saaren heikkoja olosuhteita arvostelevat siirtolaiset mellakoivat usein, mikä johti lopulta vastaanottokeskuksen sulkemiseen.

Australia avaa uudelleen kiistellyn Joulusaaren vastaanottokeskuksen


Summary: Kaukoliikenteen myyntilaitteet uusiutuvat.

VR aikoo lopettaa lippujen myynnin käteisellä rahalla junissaan syyskuussa. VR:n mukaan käteisellä maksetaan junissa jo niin harvoin, ettei myynti jatkossa kata käteisen käsittelystä tulevia kustannuksia. Yli 99 prosenttia suomalaisista maksaa joko ennakkoon tai junassa kortilla.
 Kaukojuniin tulee uudet myyntilaitteet tänä vuonna. Samalla VR on uusimassa verkkokauppansa, mobiilisovelluksensa sekä automaattinsa. Uudella laitteellaan konduktööri voisi rahastaa vain korttiasiakkaita.
 –  Pyrimme tekemään siirtymästä mahdollisimman joustavan, pitkä siirtymäaika tarjoaa mahdollisuuden totuttautua muiden kanavien ja maksuvälineiden käyttöön, sanoo matkustajaliikenteen johtaja  Maisa Romanainen  tiedotteessa.
 VR lopetti  lähijunissa lipunmyynnin kokonaan jo kesällä 2017.

VR lopettamassa lippujen käteismyynnin junissa


1940-luvulla syntynyt kihniöläinen mies on kuollut liikenneonnettomuudessa Virroilla. Asiasta kertoo keskiviikkona Sisä-Suomen poliisi.
 Onnettomuus sattui tiistaina iltapäivällä Valtatie 23:lla Palolammintiellä. Kuljettaja oli yksin autossa. Auto oli poliisin mukaan poistettu liikennekäytöstä.
 1950-luvulla syntynyt virtolainen nainen loukkaantui onnettomuudessa. Naisen vammat vaativat sairaalahoitoa, mutta eivät alkutietojen mukaan ole hengenvaaralliset. Nainen oli yksin kuljettamassaan autossa.
 Kolarin syyksi epäillään poliisin mukaan liian suurta tilannenopeutta. Miehen kuljettama auto oli osunut vastaan tulleen ajoneuvon keulaan vasen kylki edellä. Jäisessä tiestä löydettiin myös ajoneuvon liukumajälkiä ennen törmäyspaikkaa.
 Poliisi tutkii onnettomuutta liikenneturvallisuuden vaarantamisena.
 Lue lisää:
 Kahden auton kolari katkaisi liikenteen tiellä 23 Virroilla

Mies kuoli Virroilla liikenneonnettomuudessa, nainen loukkaantui


Summary: Yle Areena nousi ykköseksi myös palvelun käyttäjien mielestä.

Yle Areenan asema maan arvostetuimpana verkkobrändinä on entistä vankempi.
 Taloustutkimuksen vuosittaisessa kyselyssä Yle Areena on jo pitkään pitänyt kärkipaikkaa kotimaisten verkkobrändien vertailussa. Kärkikolmikossa on myös Ilmatieteenlaitos ja kansalaisten terveyspalvelu Kanta.fi. Yle.fi -nettisivusto on listalla neljäntenä. Ylen lisäksi kymmenen kärkeen ei mahtunut muita mediasivustoja.
 Yle Uutisgrafiikka
 Uusimmassa kyselyssä Areena on arvostetuin myös kansainvälisessä vertailussa. Viime vuonna Yle Areena oli toinen Googlen jälkeen. Mukana oli kaikkiaan 146 ulkomaista ja kotimaista brändiä.
 Lisäksi Yle Areena nousi arvostetuimmaksi brändiksi, kun asiaa kysyttiin erikseen palvelujen käyttäjiltä. Käyttäjät arvostivat Yle Areenan ykköseksi niin kotimaisessa vertailussa kuin kansainvälisestikin.
 Yle Areenaa käyttää 78 prosenttia suomalaisista ainakin silloin tällöin. Yle Areenan brändi on tuttu 92 prosentille suomalaisista.

Yle Areena on kaikilla mittareilla Suomen arvostetuin verkkobrändi


Summary: Koulutuksen ja ammattien sukupuolen mukainen jako ei ole juuri vähentynyt 30 vuodessa.  Katso, miten jako eri aloilla menee. Voit keskustella aiheesta jutun lopussa.

Jokainen uusi tuttavuus sitä kysyy.
 Sairaanhoitajaopiskelija  Valtteri Markula  joutuu vastaamaan usein uteluihin uravalinnastaan. Markula 23, erikoistuu opinnoissaan kätilöksi.
 – Tuntuu, että kaikki muut kokevat sen tärkeäksi. En ole saanut kielteisiä kommentteja, vaan yleensä todetaan, että voi se mieskin olla ihan hyvä kätilö, Markula kertoo.
 Kätilön töitä tehdään ammattitaidolla, ei sukupuolella. Siksi Markulan mielestä sukupuolella ei ole merkitystä. Hänestä hoitoala on tuntunut aina mielekkäältä, koska sen ydinajatus on ihmisten auttaminen, tukeminen ja hyvän tekeminen käytännössä.
 – Täällä myös työskennellään isojen kysymysten, kuten elämän ja kuoleman kanssa. Kätilön työssä ollaan vielä elämän alkuhetkillä, joten elämä ja kuolema ovat erityisesti läsnä työssä, Markula toteaa.
 Vaikka ”mieskätilökeskustelun” käyminen ja ammatinvalinnan perustelu aina uudestaan välillä turhauttaa, hän ymmärtää ihmisten uteliaisuutta.
 Markula tulee olemaan harvinaisuus ammatissaan: nykyisin runsaasta kahdesta tuhannesta kätilöstä noin viisi on miehiä.
 – Suomessa äitiys on ajateltu naisten asiaksi. Siinä mielessä pidän ihan luonnollisena ihmettelevää reaktiota, Markula sanoo. Hän on parhaillaan harjoittelussa Peijaksen sairaalan kirurgisella osastolla.
 Markula pitää hyvänä sitä, että häneltä kysytään asiasta ja siitä käydään keskustelua, koska sitä kautta asenteet voivat ehkä muuttua.
 Valtteri Markula on valmistautunut siihen, että kaikki eivät halua mieskätilöä synnytykseen henkilökohtaisista syistä. Aiemmassa harjoittelussa vanhuspuolellakin potilas on välillä halunnut tiettyä sukupuolta olevan hoitajan, hän kertoo. Harjoittelua ohjaa Susanna Kiuru. Markku Pitkänen / Yle
 Nainen putkiasentajana ihmetyttää vielä, insinöörinä ei
 LVI-insinööriksi opiskeleva  Anna Äijö  ei ole juuri kohdannut Markulan tavoin ihmettelyä. Äijö, 28, on harjoittelussa Skanskan Kivenlahden metrotyömaalla, ja siellä hänet on otettu hyvin vastaan.
 Äijön mukaan hänen sukupuolensa herätti hämmennystä vain silloin, kun hän oli opintoihin liittyvässä ”haalariharjoittelussa” putkiasentajana viime kesänä.
 Putkiasentajista vain pari prosenttia on naisia. Insinööriopiskelijoista sen sijaan jo viidennes on nykyään naisia.
 Naisten osuus tekniikan eri opintoaloilla vaihtelee. Esimerkiksi rakentamisen ja rakennussuunnittelun koulutuksessa naisia on vain kymmenisen prosenttia. Äijön opiskelemassa talotekniikassa naisia on tavallisesti vielä vähemmän.
 – Noin 15 prosenttia vuosiluokallani aloittaneista oli naisia, mutta se oli poikkeuksellisen paljon meidän alalle. Muilla vuosiluokilla on ollut selkeästi vähemmän. Rakennustekniikan puolella naisia on hieman enemmän kuin talotekniikassa. Kyllä heitä meillekin kaivattaisiin lisää, Äijö sanoo.
 Kouluilla kannattaisi käydä puhumassa huomattavasti nykyistä enemmän, jotta nuoret saisivat konkreettisemman käsityksen, mitä eri töissä tehdään, Anna Äijö sanoo.  Markku Pitkänen / Yle
 Äijö kertoo valinneensa LVI-insinöörin opinnot järkipohjalta sen jälkeen kun oli jäänyt työttömäksi verhoilijan ammatista. Äijö halusi tällä kertaa ammatin, joka paitsi kiinnostaa myös työllistää varmasti. Näillä reunaehdoilla hän löysi talotekniikan.
 Äijö mietti ensin LVI-suunnittelijan uraa, mutta innostui rakentamisesta Skanskan harjoitteluohjelmassa.
 – Tuntuu, että saan samaan aikaan yhdistää matemaattista lahjakkuutta, käsillä tekemisen ymmärrystä ja vielä ympäristöön ja ihmisiin vaikuttamista. Tämä on hyvä paketti, Äijö kertoo.
 Jako naisten ja miesten töihin elää edelleen vahvana kun Suomi siirtyy 2020-luvulle. Juuri mikään ei ole muuttunut 1980-luvusta.
 Suomessa on sukupuolten mukaan voimakkaasti eriytyneet koulutusalat ja tätä kautta työmarkkinat. Jako miesten ja naisten töihin on säilynyt vuosikymmenten aikana ja jopa vahvistunut entisestään tietyillä aloilla.
 – Kyllähän se vähän herättää hämmennystä, kun on kasvanut Suomessa ja kuullut koko ajan, että kaikki voivat tehdä kaikkia töitä. Jos näin tosiaan on, miksi näin ei sitten tapahdu? pohtii tutkija  Inkeri Tanhua  tasa-arvoa edistävästä  SEGLI-hankkeesta .
 Opiskelijamäärältään suurimmat alat, tekniikka ja terveys- ja hyvinvointiala ovat eriytyneet voimakkaasti sukupuolen mukaan. Vuonna 2016 miesvaltaisen tekniikan alan opintoja suoritti 127 000 opiskelijaa ja naisvaltaisen terveys- ja hyvinvointialan opintoja 107 000 opiskelijaa.  Juha Rissanen, Yle
 Nuoret valitsevat opintonsa yhä kuten vanhempansa
 Nuorilla olisi kaikki mahdollisuudet valita toisin.
 Silti nuoret valitsevat peruskoulun ja lukion jälkeen ammattinsa usein samalla tavoin sukupuolittuneesti kuin vanhempansa ja isovanhempansa.
 Kolmenkymmen vuoden aikana tapahtunutta muutosta voi kuvailla vähäiseksi, erityisesti kun ajattelee, että Suomi on yksi sukupuolten tasa-arvon mallimaista.
 Tutkija Inkeri Tanhuan mukaan yksi syy tähän on se, että nuoret eivät tee valintoja tyhjiössä, vaan heitä ympäröi yhteiskunta, jossa ammatit ovat sukupuolittuneita. Eikä Suomi ole muutenkaan kovin sukupuolineutraali. Vielä peruskoulussa lapset kaveeraavat ja harrastavat pääosin saman sukupuolen kanssa.
 Anna Äijö mittaa betonin raudoitusverkon maadoituksia Kivenlahden metroaseman ja -tunnelin työmaalla, joka on noin 23 metriä maan pinnan alla. Markku Pitkänen / Yle
 Valtteri Markula ja Anna Äijön kertovat, että he tekivät uravalintansa oman kiinnostuksensa mukaan, eikä sukupuoli ollut merkittävä tekijä.
 Markula harkitsi lukion jälkeen hallintotieteiden opiskelua yliopistossa, mutta hän halusi ensin itselleen konkreettisen ammatin, jossa tehdään ihmisten kanssa töitä.
 Hän järkeili, että hallintotieteitä pystyy opiskelemaan vielä myöhemminkin, niistä kun voi olla hyötyä terveydenhuollossakin. Sairaanhoitajan opinnoissa toisena erikoistumisvaihtoehtona oli miesvaltainen ensihoito.
 Äijö muistelee, että hän oli kiinnostunut lukiossa monesta asiasta, eikä oikein osannut päättää mihin suuntaisi. Hän opiskeli hetken matematiikkaa yliopistolla ennen verhoilijan opintoja, koska halusi nuorena pitkään matematiikan opettajaksi.
 Nuorten koulutusvalintoja tutkinut Inkeri Tanhua kertoo, että nuoret perustelevat valintaansa useimmiten juuri kiinnostuksella, mutta valinnat tehdään pitkälti mielikuvien varassa.
 Hän sanoo nuorten tietoja eri ammateista ja työelämästä ohuiksi. Peruskoulun tai lukion päättävät eivät tiedä, mitä kyseisessä ammatissa tai koulutuksessa tehdään ja millaisia taitoja siellä vaaditaan.
 Jos ei ole tietoa, valitaan tuttuuden mukaan.
 Näin eri opintosuunnat ovat eriytyneet sukupuolen mukaan koulutusalojen sisällä tasa-aloiksi (naisia ja miehiä 40–60 %), nais- tai miesenemmistöisiksi aloiksi.  Naisten ja miesten osuus eri tutkinnoissa vuonna 2016. Juha Rissanen, Yle
 Nuorten toiveammatteja selvittänyt Tilastokeskuksen yliaktuaari  Miina Keski-Petäjä  kertoo, että  Nuorisobarometrin vastauksissa  näkyivät tutut perinteiset ammatit, kuten sairaanhoitaja, opettaja tai insinööri. Sellaiset, joita nuoret kohtaavat lähipiirissään tai koulussa, ja joissa näkyy vahva jako naisten ja miesten välillä.
 – Ajatellaan, että ne ovat ihmisten vapaita valintoja, mutta ovatko ne, jos valintoja ohjaavat sukupuoliroolit tai stereotypiat? Tiedetään myös, että eri ammatit ovat tytöille ja pojille tutumpia. Pystyvätkö yksilöt tekemään valintoja täysin vapaasti, kun ympäröivä maailma on vahvasti segregoitunut? Keski-Petäjä kysyy.
 Mitä monipuolisempi joukko tekemässä, sitä enemmän tulee näkökulmia asioihin ja sitä parempi lopputulos.  Talotekniikan opiskelija Anna Äijö
 Tyttöjen ja poikien ainevalinnat  eriytyvät jo yläkoulussa, mikä vaikuttaa myöhemmin koulutusvaihtoehtoihin. Tytöt valitsevat enemmän kieliä ja taideaineita, pojat taas matematiikkaa ja tekniikan alan oppiaineita.
 Tanhuan mukaan nuoret miettivät opintoja sen mukaan, missä ovat olleet hyviä koulussa. Usein vielä keskitytään vain siihen aineeseen, missä on ollut omasta mielestään paras.
 Äidinkielessä hyviä numeroita saanut nuori suuntaa opiskelemaan äidinkielenopettajaksi, vaikka hän olisi ollut erinomainen myös matematiikassa ja voisi valita ammattinsa useista vaihtoehdoista.
 Maadoituksen mittaus tehdään ennen ja jälkeen betonivalun, jotta aikanaan kiskoja pitkin kulkeva metrojuna ei aiheuta sähköpiikkejä ympäristöönsä. Markku Pitkänen / Yle
 Nuorilla vaikuttaa myös ryhmäpaine. Oman tien kulkemista joutuu perustelemaan kavereille ja muille läheisille. Varsinkin pojilla vaikuttaa se, millainen työ on heistä sopivaa miehelle sekä se, mitä he uskovat muiden kokevan heille sopivaksi.
 – Pitäisi pyrkiä laajentamaan kuvaa siitä, mitä poika tai mies voi tehdä. Kaverit tai aikuiset lähipiiristä kummeksuu nyt enemmän pojan valintaa naisvaltaiselle alalle kuin tytön valintaa miesenemmistöiselle alalle, Tanhua toteaa.
 Samaa sanoo myös sairaanhoitajaopiskelija Valtteri Markula. Se, että miehiä ei ole saatu houkuteltua nykyistä enemmän hoiva-alalle, kertoo siitä, että poikien ja miesten rooli suomalaisessa yhteiskunnassa on edelleen kapeampia kuin tyttöjen ja naisten.
 – Iso, perinteinen suomalainen mieskuva on vielä aika vahvasti valloillaan. Hoivaaminen ja pehmeät arvot on perinteisesti ajateltu enemmän naisten jutuksi ja miehille sitten toisenlaisia juttuja, Markula sanoo.
 Inkeri Tanhua kertoo, että he kysyivät SEGLI-hankkeessa kolmikymppisiltä aikuisilta, mitä neuvoja nämä antaisivat 18-vuotiaalle itselleen. Kaikki olisivat punninneet uravalintaansa paljon laajemmin.
 – He eivät olisi miettineet vain sitä, mikä kouluaine on kiinnostava, vaan myös, mistä kaikesta voin kiinnostua, mitkä eri työt ovat kiinnostavia, millaiset työorganisaatiot ovat kivoja ja mitä se työn tekeminen käytännössä on, Tanhua luettelee.
 Kevään Yhteishaku alkaa helmikuun puolivälissä, joten moni peruskoulun päättävä nuori miettii  parhaillaan uravalintojaan.
 SEGLI-hankkeen tutkija Inkeri Tanhua sanoo, että ammattien eriytyminen tai sukupuolten erilaiset valinnat eivät ole pääongelma, vaan epätasa-arvo. Eriytymisen väheneminen lisäisi todennäköisesti tasa-arvoa. Markku Pitkänen / Yle
 Tekniset miehet ja hoivaavat naiset – roolit ovat tiukassa
 Erityisesti opiskelijamäärältään suurimmat koulutusalat ja ammatit ovat hyvin sukupuolittuneita, ja tämä on pääsyy vähäiseen muutokseen.
 Tilastokeskuksen mukaan 90 prosenttia terveys- ja hyvinvointialojen koulutuksen sekä kasvatustieteiden koulutuksen suorittaneista on nyt naisia. Miehet taas muodostavat lähes vastaavan enemmistön tekniikan ja tietojenkäsittelyn, tieto- ja viestintätekniikan (ICT) alalla.
 Tietyissä ammateissa jako on erityisen jyrkkä. Jos mieskätilöitä on kourallinen, niin myös terveydenhoitajista, lastentarhanopettajista ja lastenhoitajista vain muutama prosentti on miehiä. Vastaava pieni osuus asentajista ja korjaajista on naisia.
 Keskimääräiset luvut eivät kerro koko totuutta. Koulutusalojen sisällä eri opintosuunnissa voi olla suurta vaihtelua sukupuolen mukaan.
 Vaikka viidennes tekniikan alojen opiskelijoista on naisia, on heitä tekstiilitekniikan opiskelijoista 90 prosenttia. Naisten osuutta tekniikassa nostaa myös se, että he ovat hakeutuneet joukolla uusien alojen, kuten ympäristöteknologian opintoihin.
 Sama tilanne näkyy terveys- ja hyvinvointialalla: vaikka alan opiskelijoista lähes viidennes on miehiä, on heitä vanhus- ja vammaistyössä vain kuusi prosenttia.
 Tällä hetkellä vain joka kymmenes suomalaisista palkansaajista työskentelee niin sanotuilla tasa-aloilla, joilla on tasapuolisemmin naisia ja miehiä. Tilastokeskus määrittelee “tasa-arvoiseksi” alan, jossa naisten ja miesten osuus vaihtelee 40 ja 60 prosentin välillä.
 Skanskan harjoitteluohjelmassa oleva Anna Äijö laittaa kuntoon mittalaitteen piuhoja Kivenlahden metrotyömaan toimistolla. Työmaapäällikkö Rainer Paakkaria (edessä) naurattavat työporukan jutut. Työmaalla työskentelee myös muutama muu nainen Äijön lisäksi. Markku Pitkänen / Yle
 Naiset vallanneet perinteisiä miesten ammatteja, toisinpäin ei
 Miesten ja naisten alat jakautuvat myös koulutusasteen mukaan.
 Ammatillisessa koulutuksessa eriytyminen on voimakasta . Suuret koulutusalat, kuten naisvaltainen terveys- ja hyvinvointiala sekä miehinen tekniikan ala, ovat ensimmäisen ja toiseen asteen opintoja. Näillä aloilla ei ole juuri tapahtunut muutosta viimeisten vuosikymmenien aikana.
 Eriytyminen on tasoittunut pääosin korkeakoulutuksen puolella.
 Tällä hetkellä alle viidennes suomalaisista opiskelee alaa, joilla on tasaisemmin miehiä ja naisia. ”Tasa-arvoisin” ala oli luonnontieteet, jossa puolet opiskelijoista oli naisia ja puolet miehiä vuonna 2016.
 Muita sukupuolijakaumaltaan tasa-arvoisia koulutusaloja olivat kauppa, hallinto ja oikeustieteet, maa- ja metsätalous sekä palvelut. Näillä aloilla naisten osuus on kasvanut kolmessa vuosikymmenessä ja siksi eriytyminen on lieventynyt.
 Palvelualoilla taas miehet ovat innostuneet hotelli- ja ravintola-alan koulutuksesta. Miesten suorittamien tutkintojen osuus kasvoi vuosien 1987–2017 välillä kuudenneksella.
 Koulutusalojen eriytyminen ei ole juuri vähentynyt 30 vuodessa. Opiskelijamäärältään suurten koulutusalojen eriytyminen on edelleen voimakasta, vaikka pienillä aloilla naisia ja miehiä on aiempaa  tasaisemmin. Juha Rissanen, Yle
 Myös yksittäisten ammattien kohdalla sukupuolierot ovat tasaantuneet. Tämä johtuu pääosin naisten koulutustason noususta.
 Esimerkiksi toimittajissa, tilastotieteilijöissä, markkinoinnin ja myynnin sekä sijoitus- ja rahoitusalan asiantuntijoissa on aiempaa tasaisemmin molempia sukupuolia. Toissa vuonna naiset suorittivat jo yli 60 prosenttia kaupan, hallinnon ja oikeustieteiden tutkinnoista. Myös yli puolet lääketiedettä opiskelevista oli naisia.
 Tietyt perinteiset miesten ammatit naisistuvat tulevaisuudessa entisestään. Lääke- ja oikeustiede ovat esimerkkejä akateemisista aloista, jotka ovat pikkuhiljaa muuttuneet niin, että naisia on alalla enemmän kuin miehiä.
 Koulutuksen eriytymistä tutkineen  Miina Keski-Petäjän mukaan naisten on ollut helpompi siirtyä perinteisiin miesten ammatteihin, mutta toisinpäin liike on ollut vähäisempää. Joillakin aloilla on myös otettu takapakkia.
 – ICT-alan kehitys on ollut huolestuttavaa. Tällä hetkellä noin 15 prosenttia opiskelijoista on naisia, kun vielä 80-luvulla naisia oli yli kolmannes, Keski-Petäjä kertoo.
 Tämä johtuu osin tietojenkäsittelyn, tieto- ja viestintätekniikan koulutuksen muutoksesta. Suoritettujen tutkintojen määrä on kaksinkertaistunut 30 vuodessa, ja alan koulutus painottuu nykyisin korkeakoulututkintoihin. ATK-ohjelmoijista on tullut it-insinöörejä.
 Valtteri Markula laittaa leikkauspotilaalle käteen "tippaa" Peijaksen sairaalan kirurgian osastolla.  Markku Pitkänen / Yle
 Tasa-arvoinen yhteiskunta korreloi jyrkän jaon kanssa
 Suomalaiset naiset ovat käyneet töissä kodin ulkopuolella pitkään ja naisten työllisyysaste on kansainvälistä kärkeä.
 Suomen kehittyminen maatalousvaltaisesta maasta hyvinvointivaltioksi näkyy koulutuksen ja ammattien voimakkaassa eriytymisessä. Kun suomalaista hyvinvointivaltioita rakennettiin 1960–70-luvuilla, naiset työllistyivät joukoilla suuren julkisen sektorin hoiva- ja kasvatusaloille.
 Tätä kautta hyvinvointivaltion rakenteet ovat vahvistaneet ammattien ja alojen segregaatiota. Jos 30 vuodessa ei ole tapahtunut juuri muutosta, herää kysymys, onko rakenteissa jotain pielessä?
 Suomi ei paini asian kanssa yksin. Myös muissa Pohjoismaissa koulutus ja ammatit eriytyvät voimakkaasti sukupuolen mukaan. Siis juuri niissä maissa, joissa sukupuolten tasa-arvo on pisimmällä.
 OECD:n tilastojen  mukaan naiset suorittivat 2000-luvulla kaikissa Pohjoismaissa selvän enemmistön terveys- ja hyvinvointialojen tutkinnoista, ja vähemmistön tekniikan alan tutkinnoista.
 Ovatko ne ihmisten vapaita valintoja, jos niitä ohjaavat sukupuoliroolit tai stereotypiat?  Tilastokeskuksen Miina Keski-Petäjä
 Kun verrataan korkeakoulututkinnon suorittaneiden naisten osuutta Suomessa, Ruotsissa, Tanskassa, Norjassa ja Islannissa selviää, että Suomessa segregaatio on Pohjoismaiden jyrkintä.
 Islannissa ja Ruotsissa näkyy myönteistä kehitystä, kun vertaillaan vuosituhannen alun ja vuoden 2016 lukuja. Islannissa naisten osuus tekniikan alan tutkinnon suorittaneissa nousi runsaassa viidessätoista vuodessa 12 prosenttiyksikköä, Ruotsissa taas naisten osuus kasvoi samassa ajassa seitsemän prosenttiyksikköä.
 Pienet opiskelijamäärät vääristävät Islannin hienoa lukua, mutta Ruotsin kehitystä voi hyvin verrata Suomeen. Meillä naisten osuus on kasvanut puolet pidemmässä ajassa vain neljä prosenttiyksikköä.
 Mitä tasa-arvoisempi yhteiskunta, sitä vähemmän naiset suorittavat luonnontieteiden, matematiikan ja tekniikan alan tutkintoja (STEM-alat: science, technology, engineering, mathematics) eli hakeutuvat sukupuolensa mukaisille koulutusaloille. Juha Rissanen, Yle
 Tutkijat Gijsbert Stoet ja David Geary  yhdistivät World Economic Forumin julkaiseman sukupuolten tasa-arvoa mittaavan  tasa-arvoindeksin (GGGI)  kyseisen maan naisten osuuteen luonnontieteiden ja tekniikan tutkinnon suorittaneista.
 Lopputulos kertoo ”Pohjoismaisesta ristiriidasta”: mitä tasa-arvoisempi yhteiskunta, sitä enemmän naiset näyttävät hakeutuvan sukupuolensa mukaisille koulutusaloille.
 Tasa-arvoindeksin kärjestä löytyvistä Suomessa, Norjassa ja Ruotsissa naisten osuus luonnontieteiden ja tekniikan tutkinnon suorittaneista on muita maita pienempi. Asteikon häntäpäässä ovat esimerkiksi Algeria, Turkki ja Tunisia, joissa naisten asema on heikompi. Silti näissä maissa jo runsas kolmannes luonnontieteiden ja tekniikan alan valmistuneista on naisia.
 Hyvän sosiaaliturvan maissa naiset voivat valita vapaammin opintoalansa mielenkiintonsa mukaan, eikä heidän tarvitse painottaa valinnoissaan ensisijaisesti toimeentuloa.
 Toinen eroja selittävä tekijä on juuri hyvinvointivaltiokehitys ja naisten työllisyysaste. Pohjoismaissa paljon naisia työllistävä julkinen puoli vastaa hoivasta, kun taas monissa maissa naiset tekevät saman työn kotona.
 Pohjoismaisten naisten työllisyysaste on korkea, meillä ei ole monissa maissa vallalla olevaa ”kotirouvakulttuuria”. Naiset tekevät Pohjoismaissa myös vähemmän osa-aikatöitä muihin Euroopan maihin verrattuna.
 Valtteri Markula laittaa potilaan tiputusta eli suonensisäisen nesteytyksen pussia telineeseen. Markku Pitkänen / Yle
 Voimakas eriytyminen ylläpitää epätasa-arvoa
 Miksi koulutuksen ja ammattien vahva sukupuolittuneisuus on ylipäätään ongelma? Eikö jokainen saa valita vapaasti alaansa oman mielenkiintonsa mukaan?
 Toki, mutta vahva eriytyminen johtaa siihen, että poliittinen ja taloudellinen valta sekä tulot jakautuvat yhteiskunnassa epätasa-arvoisesti naisten ja miesten kesken.
 Se, että miehiä on naisia enemmän yhteiskunnan johtopaikoilla näkyy siinä, kuka käyttää valtaa.
 Naisvaltaisilla aloilla on nykyisin miesvaltaisia aloja heikommat palkat ja neuvotteluvoima. Sukupuolten tuloerot taas vaikuttavat lopulta eläkkeiden tasoon. Sukupuolten välisiä palkka- ja eläke-eroa ylläpitää vielä se, ettei eriytymisessä ole tapahtunut suuria muutoksia vuosikymmeniin.
 Tutkijoiden mukaan työmarkkinat olisivat joustavammat, jos ne eivät olisi näin vahvasti sukupuolittuneet. Yhteiskunnassa ja työmarkkinoilla tapahtuvat rakenteelliset muutokset iskevät eri tavoin naisiin ja miehiin.
 – Jos julkiselta sektorilta leikataan, se vaikuttaa enemmän naisten asemaan. Toimialarakenteen muutokset, jos esimerkiksi vanhoilta teollisuuden aloilta lähtee työpaikkoja, heikentävät miesten asemaa, Miina Keski-Petäjä sanoo.
 Suomessa kaikki voivat tehdä kaikkia töitä. Jos näin tosiaan on, miksi näin ei sitten tapahdu?  SEGLI-hankkeen Inkeri Tanhua
 Naisten ja miesten jakautuminen eri aloille ei myöskään edistä työpaikkojen monimuotoisuutta. Miksi olisi tärkeää, että työmailla tai sairaaloissa olisi nykyistä tasaisemmin naisia ja miehiä töissä?
 Anna Äijön mielestä työnantajat saisivat parhaat kyvyt käyttöönsä sukupuoleen katsomatta.
 – Mitä monipuolisempi joukko on tekemässä, sitä enemmän tulee näkökulmia asioihin ja sitä parempi lopputulos. Eikä se koske pelkästään miehiä ja naisia, vaan myös kansallisuuksia. Kannattaa olla monipuolinen väki, Äijö sanoo.
 Valtteri Markula korostaa ensisijaisesti hoitotyössä vaadittavia tietoja ja taitoja.
 – Sukupuolella näen sen arvon, että jos meillä on työyhteisö, jossa on ihmisiä erilaisista taustoista, pystymme kohtaamaan myös erilaisia potilaita, Markula pohtii.
 Peijaksen sairaalan kirurgian osaston henkilöstöä tauolla. Valtteri Markulan vieressä hymyilee harjoittelun ohjaaja apulaisosastonhoitaja Susanna Kiuru. Markku Pitkänen / Yle
 Nykyään puhutaan paljon työelämän murroksesta, digitalisaation mukaan tuomasta muutoksesta ammatteihin ja algoritmien kasvavasta vallasta. Jos nykytilanne ei muutu, miten tämä näkyy työelämässä parinkymmenen vuoden päästä?
 Ainakin tekniselle ja matemaattiselle osaamiselle on yhä enemmän käyttöä, kun teknologia ohjaa yhä enemmän ihan arkisia toimintoja.
 Kenelläkään ei ole kristallipalloa, josta voisi vilkaista, miten automatisaatio, algoritmit ja tekoäly lopulta vaikuttavat ammatteihin, mutta todennäköisesti digiosaaminen tulee osaksi monenlaisia työtehtäviä.
 Yksi valtavan digimullistuksen kokeva ala on naisvaltainen sosiaali- ja terveydenhuolto.
 Tästä syystä yksi kehitys huolestuttaa Keski-Petäjää.
 – Melkein yhdeksän kymmenestä tällä hetkellä valmistuvista ICT-osaajista on miehiä. Toivon, että tässä tapahtuisi jotain tasoittumista. Jos ajattelee kuinka paljon digitalisaatio ohjaa meidän yhteiskuntaa tulevaisuudessa, on varmasti toivottavaa, että se olisi kaikkien sukupuolten käsissä, hän toteaa.
 Kyse on siis siitä, kenellä on tulevaisuuden työelämässä neuvotteluvoimaa ja kenellä ei.
 Aikuiset, kertokaa työstänne, älkää ohjatko tiettyihin rooleihin
 On selvää, että sukupuolen mukainen töiden eriytyminen ei vähene itsestään.
 Jotain olisi tehtävä, mutta mitään ihmelääkettä tai vippaskonstia ei ole.
 Asennekasvatusta ja eriytymisen purkua pitää tehdä joka päivä kodeissa, päiväkodeissa ja kouluissa sekä työpaikoilla.
 – Olisi muutettava ajattelua, että sukupuoli pätevöittää paremmin johonkin tehtävään. Ei ajateltaisi, että miehet olisivat luontaisesti taitavampia tekniikan alan töissä ja naiset hoiva-alalla, Tilastokeskuksen yliaktuaari  Miina Keski-Petäjä  sanoo.
 Hän nostaa avaintekijäksi sukupuolisensitiivisen kasvatuksen. Asioita pitäisi käsitellä jo varhaisessa vaiheessa lasten kanssa. Miten aikuiset esimerkiksi puhuvat eri ammattien sopivuudesta sukupuolille tai millaista kuvastoa eri ammateista, esimerkiksi sairaanhoitajista, insinööreistä tai johtajista löytyy kirjoista.
 – Meidän aikuisten pitäisi tarkastella kriittisesti sitä, miten me joskus ohjaamme lasta ja nuorta hienovaraisesti ja alitajuntaisesti tiettyihin sukupuolirooleihin. Antaisimme heidän valita ihan vapaasti, Keski-Petäjä toteaa.
 Alojen ja työtehtävien vaatimustason eriytyminen sukupuolen mukaan johtaa siihen, että valta ja tulot jakautuvat yhteiskunnassa epätasa-arvoisesti naisten ja miesten kesken, Tilastokeskuksen yliaktuaari Miina Keski-Petäjä sanoo. Rinna Härkönen / Yle
 Peruskoulun yläasteella ja lukiossa tarvittaisiin myös enemmän resursseja oppilaiden opinto-ohjaukseen.
 – Mutta en laittaisi pelkästään kouluille sitä palloa. Myös kaikki aikuiset, jotka ovat nuoren elämässä voisivat kertoa enemmän omista töistään: mitä hyvää, mitä huonoa työssäni on, millaisia taitoja siihen tarvitaan, SEGLI-hankkeen tutkija  Inkeri Tanhua  kehottaa.
 Perinteinen suomalainen mieskuva on vielä vahvasti valloillaan. Hoivaaminen ja pehmeät arvot on ajateltu enemmän naisten jutuksi.  Sairaanhoitajaopiskelija Valtteri Markula
 Tutkijoiden mukaan koulun ja työelämän yhteistyötä pitäisi lisätä nykyisestä jo peruskoulun aikana, jotta nuoret saisivat realistisemman käsityksen siitä, mitä työpaikoilla tehdään.
 Teknologiateollisuus on jo tarttunut toimeen, koska tulevaisuuden osaajia koulutetaan nyt. Syy on varsin raadollinen: koko ajan  paheneva työvoimapula .
 Teknologia-alan työantajajärjestöllä on ohjelma, jossa koululaiset pääsevät  korkeakouluihin ja yrityksiin  kuulemaan ja kokeilemaan itse, mitä alalla voi tehdä. Lisää naisia taas yritetään houkutella jo alalla työskentelevillä esikuvilla  naisverkoston kautta .
 Yrityksiä neuvotaan myös miettimään työnantajamielikuvaansa ja monimuotoisuus- eli diversiteettiohjelmaansa.
 – Näkyykö heidän kuvissaan molempia sukupuolia, miten he kannustavat naisia ja miehiä töissä, millaiset etenemismahdollisuudet heillä on urallaan, ja millainen työhyvinvointi, imago ja kulttuuri yrityksistä välittyy, teknologia-alan etujärjestön asiantuntija  Piia Simpanen  sanoo.
 Oleellista on siis lopulta se, miten nuori mies tai nainen otetaan vastaan opinnoissa ja työpaikalla, ja onko heillä tasapuoliset uramahdollisuudet.
 Myös positiivisia roolimalleja, sellaisia kuten kätilöksi valmistuva Valtteri Markula ja LVI-insinööriksi valmistuva Anna Äijö, tarvittaisiin lisää.
 Nuoret tarvitsevat hoksautusta, että he voivat valita muutakin kuin sen perinteisen polun.
 Lue lisää:   Yhdeksäsluokkalaiset ovat tienhaarassa – tulevaisuuden ura pitäisi päättää lähiviikkoina
 Opot auttavat tulevaisuuden tubettajia ja kalankasvattajia: "On parempi kysyä, mitä haluat tehdä seuraavaksi, kuin mikä sinusta tulee isona"
 Tilastokeskuksen koulutustilastojen luokittelu Miina Keski-Petäjä ja Mika Witting.
 Voit keskustella aiheesta alla  Yle tunnuksella.  Millä perusteella valitsit opintosi tai ammattisi? Millaisilla keinoilla koulutuksen ja ammattien jyrkkään sukupuolen mukaiseen jakoon saataisiin muutosta?

Suomessa elää yhä jyrkkä jako miesten ja naisten duuneihin – LVI-insinööriksi opiskeleva Anna ja kätilöksi opiskeleva Valtteri valitsivat oman polkunsa


Summary: Lapsettomat äitipuolet kantavat otsassaan kahta leimaa, lapseton nainen ja paha äitipuoli.

Kun 51-vuotias  Sanna-Mari Kirjonen  etsi taannoin itselleen kumppania netistä, hänellä oli kolme toivetta.
 Hän ei haluaisi miestä, jolla olisi koira, koska hänellä itsellään oli kissoja. Hän ei haluaisi leskeä, koska kuollut vaimo olisi aina jotain, mihin hän ei pystyisi yltämään. Hän ei myöskään haluaisi miestä, jolla olisi lapsia tai lasten olisi ainakin oltava mielellään aikuisia ja kotoa pois muuttaneita.
 Sitten Kirjonen tapasi nykyisen miehensä.
 – Hän tosiaan on leski, hänellä on koira ja lapset, jotka olivat koko ajan siinä. Ihan liian vähän mietin sitä, mitä se oikeasti tarkoittaa ja millaista se sitten on.
 Epävarmuutta ja mustasukkaisuutta
 Miehen 9 ja 11-vuotiaat lapset ottivat Kirjosen hyvin vastaan, tosin nuorempi lapsista oli aluksi vielä hyvin kiinni isässään. Äidin kuolemasta oli kulunut noin vuoden verran ja nuorempi nukkui edelleen isänsä vieressä öisin.
 Ensimmäiset kerrat, kun Kirjonen jäi yöksi miehen luokse, hän nukkui sohvalla edesmenneen vaimon kuvan vieressä.
 Mies asui pienemmällä paikkakunnalla ja Kirjonen tunsi muiden katseet selässään.
 – Mulla oli koko ajan kaupassa ja lasten harrastuksissa sellainen tunne, että olen aikamoisen suurennuslasin alla: tuommoinen nainen on tullut, miten se pärjää ja mikä siinä on vikana, kun sillä ei ole omia lapsia.
 Miehen leskeys aiheutti alussa Kirjoselle voimakkaita mustasukkaisuuden tunteita.
 – Tuntui tosi pahalta, että miehellä oli ollut suuri rakkaus, jonka hän oli menettänyt ja nyt hän joutui tyytymään minuun.
 Vähitellen Kirjonen alkoi kuitenkin luottaa siihen, että hänestä välitetään ja parisuhde toimii.
 Sitten alkoivat kipuilut elämän muuttumisen ja oman paikkansa löytämisen kanssa. Kirjonen ei itse halunnut lapsia, mutta joutui nyt elämään pitkälti lasten ehdoilla.
 Äitipuolen rooli on uusperheen vaikein
 Uusperheen muodostumisessa on aina omat haasteensa, mutta lapsettomille äitipuolille elämänmuutos on radikaalimpi kuin niille äitipuolille, joilla on jo omia lapsia aiemmasta suhteesta, sanoo psykoterapeutti ja uusperheneuvoja  Laura Mannila .
 Kun on ajatellut olevansa lapseton ja tuleekin uuden suhteen myötä sosiaaliseksi puolivanhemmaksi, voi tilanne johtaa identiteettikriisiin. Oma identiteetti on perustunut ihan muihin asioihin, esimerkiksi työhön ja uraan, ja yhtäkkiä onkin perheellinen äitipuoli.
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Äitipuolen rooli voi olla kriisin paikka myös tahattomasti lapsettomille.
 – Se voi olla suuri suru, että en voi itse kokea sitä äitiyttä, jota joudun tässä koko ajan todistamaan. Puoliso on saanut kokea toisen naisen kanssa jotain, minkä itse olisin halunnut, Mannila kuvailee.
 Mannila on tehnyt lapsettomista äitipuolista uusperheneuvojakoulutukseen liittyvän  kehittämistyön , jota varten hän perehtyi aiheeseen liittyviin tutkimuksiin ja kirjallisuuteen. Mannila havaitsi, että tietoa oli Suomessa kovin vähän tarjolla. Hän haastatteli tutkielmaa varten seitsemää lapsetonta äitipuolta.
 Mannilan mukaan äitipuolen rooli on uusperheen rooleista vaikein, sillä siihen kohdistuu kaikkein ristiriitaisimpia odotuksia. Naisiin kohdistuvat äitimyytit olettavat naisen olevan keskeisessä roolissa kodin ja lasten hoitamisessa, mutta äitipuolena asia ei ole niin yksinkertainen.
 – Keskeistä roolia perheessä ei välttämättä anneta, eikä äitipuoli välttämättä halua sitä itse ottaa. Ja vaikka haluaisikin, biologinen äiti ei välttämättä ole ollenkaan tyytyväinen siihen.
 Se, miten helposti oma paikka uudessa perheessä löytyy, riippuu monestakin tekijästä. Iso rooli on Mannilan mukaan lasten biologisella vanhemmalla: millaisen mandaatin hän antaa äitipuolelle esimerkiksi asettaa rajoja lapsille. Tutkimusten mukaan parhaiten toimii, jos biologinen vanhempi on ensisijainen rajojen asettaja ja äitipuoli enemmän tukijan roolissa, Mannila kertoo.
 Paha äitipuoli ja itsekäs nainen
 Mannilan mukaan lapsettomat äitipuolet kantavat kaksoisstigmaa, sillä he edustavat samanaikaisesti kahta naisryhmää, joihin kohdistuu erilaisia kielteisiä asenteita.
 Ensinnäkin he ovat lapsettomia naisia, jotka joutuvat usein perustelemaan valintojaan. Heitä saatetaan pitää itsekkäinä ja urakeskeisinä ihmisinä.
 "Äitipuolet kantavat voimakkaasti pahan äitipuolen tarunomaista myyttiä."  Laura Mannila
 Toisekseen he ovat äitipuolia.
 – Äitipuolet kantavat niin voimakkaasti pahan äitipuolen tarunomaista myyttiä, että heillä on yleensä suuri tarve todistaa, että he ovat hyviä äitipuolia. Kun uusperhe-elämä ei ole helppoa ja konflikteja syntyy, tulee tunne, että nyt minä olen sittenkin se paha äitipuoli. Se on voimakkaasti riittämättömyyttä, syyllisyyttä ja häpeää herättävä kokemus, Mannila sanoo.
 Sanna-Mari Kirjonen on kokenut usein riittämättömyyttä miettiessään miehensä ja lasten suurta menetystä. Hän kokee olonsa äitipuolen roolissa ajoittain myös epävarmaksi ja vajavaiseksi.
 – Niitä tilanteita, joissa oma osuus on mennyt niin metsään kuin olla ja voi, on paljon. Olen ajatellut, että se on inhimillistä, saan joskus menettää hermoni. Mutta niitä on hirveän vaikea antaa itselleen anteeksi.
 Kirjonen arvelee, että isäpuolet pääsevät paljon helpommalla, koska heihin kohdistuu vähemmän odotuksia ja he eivät pohdi liikaa sitä, kelpaavatko he.
 – Kysyin kerran työkaveriltani, miten hän kokee isäpuolen roolin. Hän oli ihan hoo moilasena, että ei mitään ongelmaa. Siinä se tyttö on ja hän kasvattaa sitä.
 Mannilan mukaan isäpuolet voivat helpommin jättäytyä vähän ulkopuolelle ja ottaa vähemmän vastuuta.
 – Heitä pidetään tosi hyvinä isäpuolina, jos he jollakin tavalla ottavat paikkansa perheessä ja auttavat lasten kanssa, Mannila toteaa.
 Ulkopuolisuus ja sananvallan puute
 – Välillä tulee riitaa ja sellainen fiilis, että enkö olekaan osa tätä kuviota, miksi näkemykseni lytätään. Haluaisin, että minua kuitenkin kasvattajana ja hoitajana kuunneltaisiin yhtä lailla.
 Näin kuvailee anonyymisti esiintyvä 35-vuotias nainen, jota kutsumme tässä jutussa  Sirpaksi . Sirpa on vapaaehtoisesti lapseton ja äitipuoli kahdelle alakouluikäiselle lapselle. Lapset ovat Sirpan ja hänen miehensä luona joka toinen viikonloppu.
 Sirpa kertoo tuntevansa itsensä ajoittain ulkopuoliseksi ja kokee, ettei hänellä aina ole sananvaltaa kasvatusasioihin. Kuulluksi tuleminen vaatii välillä Sirpan sanoin paljon vääntämistä. Oman paikan löytäminen uusperheessä on vienyt aikaa.
 Kirjosellakaan ei aina ole yhteneväiset kasvatusnäkemykset miehensä kanssa. Kirjonen pitäisi itse tiukemmin säännöistä kiinni.
 – Koko ajan on tietynlainen ulkopuolisuuden tunne ja tunne, että ei arvosteta. Ettekö te nyt näe, mitä kaikkea teen ja mistä kaikesta olen luopunut? Kirjonen kysyy ja toteaa samaan hengenvetoon, että ovathan mies ja lapsetkin toki luopuneet paljosta.
 Ulkopuolisuuden tunne on Mannilan mukaan väistämätöntä. Lapseton äitipuoli tulee yksin isän ja lasten muodostamaan jo olemassa olevaan systeemiin. Monilla äitipuolilla on tunne siitä, että heillä on vain velvollisuuksia, mutta ei juurikaan oikeuksia.
 On monta asiaa, jotka eivät ole äitipuolten käsissä.
 – Äitipuolet kantavat usein paljon vastuuta lapsipuolistaan, mutta juridista asemaa heillä ei ole. Esimerkiksi päivähoitoon ja kouluun tarvitaan aina biologisten vanhempien allekirjoitukset. Äitipuolet eivät myöskään ole päässeet geneettisesti vaikuttamaan lapseen, eivätkä ole olleet lapsen varhaisissa vuosissa läsnä.
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Kamala eksä
 Lasten varhaisissa vuosissa läsnä ollut biologinen äiti haluaisi joskus olla läsnä myös äitipuolen perheessä.
 41-vuotias lapseton äitipuoli, jota kutsumme tässä jutussa  Jenniksi , kertoo anonyymissä haastattelussa miehensä entisestä puolisosta, joka puuttuu asioihin jatkuvasti. Biologinen äiti sotkee Jennin perheen suunnitelmia, mustamaalaa ja piinaa muun muassa tekemällä perättömiä lastensuojeluilmoituksia.
 – Olemme olleet eron partaalla jo ihan sen takia, että mies ei jaksa sitä, että hermostun näistä asioista. Mies on oppinut olemaan reagoimatta, mutta minä en pysty siihen.
 Esiteini-ikäiset lapset ovat Jennin ja hänen miehensä luona melkein puolet ajasta. Jenni on ollut mukana kuvioissa kahdeksan vuotta ja kokee rakastavansa lapsia aidosti. Lapset ovat Jennille tärkeitä ja hänellä on vahva rooli perheessä.
 Silti välit lasten biologiseen äitiin vaikuttavat joskus siihen, miten Jenni suhtautuu lapsiin.
 – Näen lapsissa paljon äidin käyttäytymistä. Saatan olla kiukkuinen jo päivää ennen kuin lapset tulevat. Mutta se ei ole lasten vika. Oireilut olisivat poissa jos äiti olisi terve ja toimisi, kuten aikuiset ihmiset, Jenni toteaa.
 "Vaikeinta on ollut hyväksyä se, että mies näkee entistä puolisoaan säännöllisesti."  Sirpa
 Sirpan miehen entinen puoliso ei varsinaisesti puutu Sirpan ja hänen miehensä elämään. Silti Sirpaa ahdistaa se, että entinen puoliso on lasten takia hänenkin elämässään mukana.
 – Yleensä parisuhteessa eksät eivät ole jatkuvasti siinä. Vaikeinta on ollut hyväksyä se, että mies näkee entistä puolisoaan säännöllisesti, kun hakee lapsia. Viestejä ja puheluita tulee ja joskus omat suunnitelmat siirtyvät eksän takia.
 Pieniin lapsiin kiintyy helpommin
 Sanna-Mari Kirjonen lukee välillä lehdistä tarinoita onnellisista uusperheistä. Julkisuuden henkilöt kertovat, miten heti kiintyivät ja rakastuivat puolisonsa lapsiin.
 – Toisaalta tulee olo, että ole hiljaa, tuo ei ole totta ja toisaalta tunne, että mitä minusta puuttuu, kun en ole tuollainen ihminen.
 Kirjonen sanoo, ettei ole kovin äidillinen ihminen, mutta välittää silti lapsipuolistaan ja haluaa heille hyvää. Kirjonen on pohtinut, olisiko perheytyminen ollut erilaista jos he olisivat miehensä kanssa tavanneet lasten ollessa ihan pieniä.
 Naisten vinkit lapsettomille äitipuolille Mieti, mihin olet hyppäämässä. Edetkää rauhallisesti. Tutustu uusperheen kehitysvaiheista kertovaan kirjallisuuteen. Luota itseesi, pärjäät kyllä myös äitipuolen roolissa. Muista, että sinun pitää kelvata uudelle perheellesi sellaisena kuin olet. Hyväksy omat ristiriitaiset ja negatiivisetkin tunteet. Puhukaa ja käykää tunteita läpi yhdessä, hakekaa tarvittaessa apua. Yritä suhtautua myötätuntoisesti myös muiden osapuolten näkökulmiin. Sopikaa selkeät pelisäännöt ja rajat kaikkien osapuolten kesken. Muista oma aika! Kaikkia odotuksia ei lataa perheeseen, kun on riittävästi muutakin elämää. Vietä kahdenkeskistä aikaa miehen, mutta myös lapsien kanssa.
 Mannila kertoo, että tutkimusten mukaan äitipuolesta tulee todennäköisemmin pysyvä vanhempihahmo perheeseen, jos lapset ovat alle kouluikäisiä äitipuolen tullessa kuvioihin. Toisaalta jos lapset ovat jo teini-iässä, kiintymisen muodostumiseen ei ole enää niin suurta tarvetta, kun lapset ovat jo muutenkin irrottautumassa vanhemmistaan.
 Paljon on myös uusperheitä, joissa vahvaa tunnesidettä ei synny koskaan. Joka tapauksessa kiintymyksen ja rakkauden tunteet heräävät yleensä vähitellen.
 – Toisen lapsia ei voi silmänräpäyksessä rakastaa, se on kohtuuton ja mahdoton odotus, Mannila sanoo.
 Tunteiden ailahtelu on myös normaalia. Sirpa, joka ei itse alunperin halunnut lapsia, kokee välillä raskaaksi työn määrän, mikä lapsiin liittyy.
 – Aina ei jaksa sitä lapsiarkea. Välillä tuntuu, että onko lasten pakko olla täällä. Saatan olla hyvin ärtynyt koko tilanteesta ja siitä, miksi olen tällaisessa suhteessa. Ja taas välillä, kun istutaan saunan jälkeen sohvalla ja jutellaan, tulee läheisyyden tunne ja fiilis, että vitsi miten kivaa.
 Onnea kaikesta huolimatta
 Puolentoista vuoden yhteiselon jälkeen Sanna-Mari Kirjonen pakkasi laukkunsa ja lähti. Hän soitti Suomen Uusperheiden Liittoon ja jutteli 45 minuuttia puhelimessa liiton työntekijän kanssa.
 – Kuulin, että muutkin ovat tunteneet samalla tavalla, että se on ihan normaalia. Emme olisi enää yhdessä ilman heiltä saatua apua.
 Kirjonen on ollut siitä asti aktiivisesti mukana liiton toiminnassa. Hän on perustanut Lapsettomat äitipuolet -facebookryhmän, jossa on muutama kymmenen jäsentä. Ryhmä on tarkoituksella pieni, jotta ihmiset uskaltavat jakaa kokemuksiaan avoimemmin.
 Lapsettomat äitipuolet ovat uusperheiden vähemmistöä, joten vertaistuki on tärkeää.
 – Ihmiset ovat saaneet ryhmästä apua. Päällimmäinen tunne on aina se, että et ole yksin, Kirjonen kiittelee.
 "Jos mieheni on tuonut meidän suhteeseen lapsen, minä olen tuonut hevosen."  Laura Mannila
 Miksi sitten ylipäätään olla yhdessä ja uusperheessä, jos moni asia on niin vaikeaa? Mannilalla, joka itsekin on lapseton äitipuoli, on hyvä vastaus.
 – Kun rakastutaan, toisen mukana tulee joka tapauksessa koko paketti. Voi tulla muutakin, kuin lapset, kuten hankalia anoppeja, appiukkoja ja sisaruksia. Jos mieheni on tuonut meidän suhteeseen lapsen, minä olen tuonut hevosen. Hän ei varmaan olisi valinnut perheeseensä hevosta, Mannila nauraa.
 Mannilan mukaan voi mennä seitsemänkin vuotta ennen kuin uusperheessä alkaa rauhallisempi vaihe. Mannilan oma uusperhe on ollut yhdessä jo yli kymmenen vuotta ja hän kokee olevansa voiton puolella. Kahden kodin yhteistyö toimii harvinaisen hyvin.
 – Minä ja mieheni, tytärpuoleni äiti ja hänen nykyinen puolisonsa vietämme kaikki joulut yhdessä. Se on hauskaa ja vilpittömästi ajattelen, että heistä on tullut suorastaan ystäviäni, vaikka kukin meistä on joutunut kohtaamaan hyvin hankaliakin tunteita.
 Kirjosella on nyt takana kuusi vuotta uusperhe-elämää. Vaikeuksista huolimatta hän on pääosin tyytyväinen elämäänsä.
 – Olen ihan onnellinen ihminen. Minulla on hyvä mies, kotikin tuntuu jo omalta kodilta ja lapset ovat todella fiksuja ja hyvin käyttäytyviä. Kyllä ne painit painitaan oman pään sisällä. Kun ottaa lusikan kauniiseen käteen, niin tajuaa, ettei minulla ole mitään valittamista.
 Hankalasta biologisesta äidistä huolimatta Jennikin on pääsääntöisesti tyytyväinen. Hän sai miehensä myötä lapset, joita ei itse voi saada. Jenni nauttii siitä, että talossa on elämää.
 – Lapset sanovat joka ilta puhelimessa, että he rakastavat minua. En tarvitse muuta.
 Lue myös:
 Paha, pahempi, äitipuoli – Uusperheen bonusäiti voi musertua vaatimusten alle

Lapsettomia äitipuolia riivaavat ulkopuolisuus, riittämättömyys ja ristiriitaiset rooliodotukset – "Miten se pärjää ja mikä siinä on vikana, kun sillä ei ole omia lapsia"


Summary: Orivedellä tehty valtuustoaloite on herättänyt huomiota sosiaalisessa mediassa.

Seitsemän eri puolueiden valtuutettua on tehnyt Orivedellä valtuustoaloitteen, joka on saanut Setan kimpaantumaan. Valtuustoaloite on herättänyt huomiota sosiaalisessa mediassa.
 – Olisi syytä muistuttaa valtuutettuja tasa-arvolaista, Pirkanmaan Setan puheenjohtaja  Minna Minkkinen  sanoo  Setan sivuilla.
 Seitsemän valtuutetun aloitteen nimi on "Aloite terveiden sukupuoliroolien tukemisesta Oriveden kaupungin toiminnassa".
 Valtuustoaloitteen mukaan Orivedellä pitää tehdä linjaus, että sukupuolia on kaksi.
 – Tytöt ovat tyttöjä ja pojat poikia. Tämä perustavaa laatua oleva totuus on unohtumassa nyky-yhteiskunnan myllerryksessä, kohua herättäneessä aloitteessa sanotaan.
 AOP
 Aloitteessa vaaditaan, että Orivesi pyytää selvityksen kouluissa ja päiväkodeissa käytettävästä, sukupuoliin liittyvästä opetusmateriaalista.
 Valtuutetut pyytävät viranhaltijoilta selvitystä siitä, mitä tarkoittavat "sukupuolisuuden vähentäminen" ja "sukupuolten moninaisuus" ja käytetäänkö näitä termejä opetuksessa.
 – Jos selvityksissä tulee ilmi, että lapsille opetetaan edelleen tieteellisesti kiistanalaisia käsitteitä, kuten "sukupuoli on kokemus" tai "sukupuolia on enemmän kuin kaksi", tulee tuollainen opetus viipymättä lopettaa tai siitä on annettava selkeä tiedote vanhemmille, aloitteessa sanotaan.
 Taustalla tyttö- ja poikapalkintojen poistaminen
 Valtuutettujen mukaan tällaisesta opetuksesta pitäisi saada kieltäytyä kuten uskonnonopetuksesta.
 Aloitteen allekirjoittajina ovat  Sami Kymäläinen  (ps.),  Pekka Tuhkanen  (kesk.),  Kirsi Mäkinen  (kd.),  Jussi Viljanen  (kok.),  Henry Ingraeus  (kok.),  Kimmo Vihusaari  (kok.) ja  Sebastian Toukola  (kok.)
 Valtuustoaloite tuli  Oriveden kaupungin mukaan  kokouksen aikana, eikä siksi näy esityslistassa. Kaupunki  twiittasi aloitteen sisällön Twitterissä  maanantaina.
 Valtuuttuja on aloitteen mukaan kiusannut esimerkiksi tyttö- ja poikaurheilijan palkinnon poistaminen Orivedellä.
 – Kuntalaisilta saadun palautteen perusteella on syytä epäillä, että myös kouluissa on ainakin ajoittain kerrottu lapsille ja nuorille sukupuolineutraalisuutta ja kokemukseen perustuvaa sukupuolisuutta tukevia väitteitä, aloitteessa sanotaan.
 Seta syyttää transfobiasta
 Pirkanmaan Setan puheenjohtaja Minna Minkkinen sanoo, että tasa-arvolaki velvoittaa viranomaisia edistämään yhdenvertaisuuden toteutumista. Minkkinen kommentoi asiaa Pirkanmaan Setan sivuilla ja Twitterissä.
 – Ei siis enää riitä, että ei syrjitä, vaan kuntia velvoitetaan edistämään yhdenvertaisuutta. Valtuutettujen ideologiat eivät mene lain yläpuolelle, Minkkinen sanoo.
 Sukupuolen moninaisuuden kieltäminen on haitallista erityisesti lapsille ja nuorille, Minkkinen sanoo. Minkkisen mukaan kouluterveyskyselyssä yli viisi prosenttia kertoi sukupuolekseen jonkin muun kuin syntymässä määritetyn.
 – Sateenkaarinuorilla eli seksuaali- ja sukupuolivähemmistöön kuuluvilla nuorilla on kohonnut itsemurhariski. Aikuisten ja etenkin kuntapäättäjien tehtävä on taata lapsille ja nuorille sellaiset kasvuolosuhteet, että he voivat olla turvallisesti sellaisia kuin ovat. Siihen ei kuulu aloitteen kaltainen transfobinen sukupuolen moninaisuuden kieltäminen.
 Minkkisen mukaan yhdenvertaisuuden lisääntyminen ei ole keneltäkään pois.
 – Sukupuolen moninaisuuden tunnistaminen ei tarkoita, etteikö olisi tyttöjä ja poikia, päinvastoin, siinä huomioidaan, että tyttöjen ja poikien lisäksi on monia muita sukupuoli-identiteettejä.

Seitsemän valtuutettua vaatii, että lapsille opetetaan, että tyttö on tyttö ja poika poika – Seta syyttää transfobiasta


Summary: Atria teki Suomessa vahvan tuloksen, mutta Venäjällä toiminta on tappiollista.

Lihatalo Atria saattaa myydä koko Venäjän-liiketoimintonsa. Venäjän-liikevaihto on muodostanut Atriassa viime vuosina noin viiden prosentin osuuden koko liikevaihdosta.
 Atria tavoittelee Venäjän-liiketoimintojensa nopeaa tervehdyttämistä. Kun yhtiö lähti Venäjälle vuonna 2005, odotukset markkinasta olivat suuret. Tietä idässä ovat mutkistaneet kuitenkin ruplan epäsuotuisa kurssi, kallis liharaaka-aine sekä lihan tuontikielto Suomesta Venäjälle poliittisten pakotteiden takia.
 Kerromme pian lisää.

Atria myymässä Venäjän-toimintonsa


Summary: Maahanmuuttajien kotouttamisesta säädetään lailla, mutta se ei koske turvapaikanhakijoita.

Kaikki 16-vuotta täyttäneet turvapaikanhakijat saavat perehdytyksen suomalaiseen yhteiskuntaan. Perehdytykset muodostuvat samoista tietopaketeista kaikissa vastaanottokeskuksissa.
 Käytännössä perehdytys tarkoittaa omaehtoisesti tutustuttavia tietopaketteja ja luentoja. Niissä on oma pakettinsa suomalaiselle seksuaalikäyttäytymiselle ja tasa-arvolle.
 – Kysymyshän on arvoista, toisen kunnioittamista, toisen henkilökohtaisesta koskemattomuudesta. Ei näitä asioita rakenneta ihmiselle puolentoista tunnin kurssilla, sanoo Jyväskylän Salmirannan vastaanottokeskuksen johtaja  Henrik Mujunen .
 – Joku luennoi, ja välissä on tulkki. Syntyy kysymyksiä. Niihin ei ehditä vastamaan, koska aikaa on rajallisesti. Kuulijat ovat tulleet kaaoksen keskeltä uuteen maahan, ja heidän elämänsä on kaaoksessa edelleen. Siitä voi päätellä, kuinka paljon menee päähän, sanoo kokemusasiantuntija  Däman Said .
 Turvapaikanhakijoiden osuus seksuaalirikoksista  on selvästi suurempi kuin heidän osuutensa kaikista rikoksista. Viime vuoden ensimmäisellä puoliskolla kaikissa rikoksissa epäillyistä oli turvapaikanhakijoita alle 0,4 prosenttia. Seksuaalirikoksissa turvapaikanhakijoiden osuus oli kymmenkertainen, neljä prosenttia.
 Tilastotietoa on yritetty selittää muun muassa sillä, että turvapaikanhakijoita tulee erityisesti maista ja kulttuureista, jossa naisen asema on aivan toisenlainen kuin Suomessa.
 Vastaavasta teosta joku kuolisi heidän kotimaassaan.  Henrik Mujunen
 Eivätkö turvapaikanhakijat siis tiedä, että raiskata ei saa?
 – Varmasti tietävät, se on päivänselvää. Jos puhutaan esimerkiksi lapsiin kohdistuvista seksuaalirikoksista, meidän asiakkaamme sanovat, että vastaavasta teosta joku kuolisi heidän kotimaassaan, sanoo Mujunen.
 Iranilaissyntyinen Said on tuli Suomeen vuonna 1991. Hän ja hänen perheensä pakenivat Iranista vallankumouksen jälkeisessä kaaoksessa, ja päätyivät lopulta Muurameen.
 Nykyään Said auttaa maahanmuuttajia kotoutumaan. Käytännössä se tarkoittaa juttelemista – muun muassa tasa-arvosta ja seksistä.
 – Se voi olla vaikka oluella käyntiä, tapahtua sählykerhon yhteydessä tai sattumalta törmätessä. Missä tahansa, sanoo Said.
 Tietämättömyyden tai kehnon henkilökohtaisen tilanteensa taakse ei kukaan voi mennä piiloon, mutta suomalainen tasa-arvo ja naisen asema voivat olla toisenlaisesta kulttuurista tuleville outoja ja hankalasti ymmärrettäviä.
 – Tullaan paikoista, joissa naisena oleminen ylipäätään on esineellistetympää. Mutta uskontokysymys se ei ole, enemmänkin kansantauti, toteaa Said.
 Selitykseksi ei käykään se, ettei tiennyt.
 – Suomeen tulevilla on velvollisuus omaksua tämän yhteiskunnan säännöt, ja esimerkiksi raiskausrikokset ovat lähtökohtaisesti tuomittavia kaikkialla, sanoo Mujunen.
 Hän voi ajautua tunteeseen, että millään ei ole enää mitään väliä.  Däman Said
 Mutta mikä saa aikaan erityisesti joidenkin nuorten maahanmuuttajamiesten jopa seksuaalirikoksiin yltävän käytöksen? Däman Said on sitä mieltä, että taustalla on samanlaisia syitä, jotka vaikuttavat kenen tahansa rikollisen käytökseen. Sellaisia syitä kuin eriarvoisuuden kokemus ja syrjäytyminen.
 – Ihmisellä saattaa olla kokemus, että häntä ei ole kuultu eikä häntä ole hyväksytty yhteiskuntaan. Siinä hän voi ajautua tunteeseen, että millään ei ole enää mitään väliä, Said sanoo.
 Oleskeluluvan saaminen voi Saidin mukaan kääntyä myös itseään vastaan, ikään kuin syrjäytymisen kokemuksen pelikuvana.
 – Juuri on pitänyt pelätä ja käyttäytyä priimahyvin, että hyväksytään. Sitten tulee se virallinen hyväksyntä, mittari heilahtaakin toiseen reunaan eivätkä reseptorit enää anna rajoittavaa signaalia.
 Vastaanottokeskuksen johtaja Henrik Mujunen taas ei halua lähteä selittämään seksuaalirikoksia. Hän hakee ratkaisuja, ja hänen mukaansa sellainen olisi laaja yhteiskunnallinen keskustelu, jossa ovat mukana kaikki.
 – Nämä ovat ilmiöitä, joita emme pääse karkuun emmekä voi peitellä. Ne pitää kohdata, hän sanoo.
 Däman Said tuo esiin sen, että osa suomalaisista on pikaisesti valmiina kun jotain tapahtuu, mutta ei ennen sitä.
 – Missä he ovat silloin, kun pitäisi pohtia mitä tämä tyyppi tarvitsee syrjäytymisensä estämiseen? Missä he ovat silloin, kun pitäisi tehdä töitä näiden ihmisten eteen?, hän kysyy.
 Kotouttamisesta on Suomessa säädetty  lailla  (Finlex). Lain piiriin kuuluvat kaikki maahanmuuttajat, joitakin poikkeuksia lukuun ottamatta.
 Yksi poikkeuksista ovat turvapaikanhakijat, he siirtyvät lain piiriin vasta saatuaan oleskeluluvan. Turvapaikkahakemuksen käsittely kestää  Maahanmuuttoviraston laskurin  mukaan tällä hetkellä noin puoli vuotta.
 Lue myös:
 Mistä syystä joku raiskaa lapsen? Voiko ihminen syyllistyä hyväksikäyttöön vain kulttuuritaustan takia? Psykologit pohtivat, miksi jotkut päätyvät hirveisiin tekoihin

Turvapaikanhakijat perehdytetään suomalaiseen tasa-arvoon ja seksuaalisuuteen pikakurssilla – "Ei näitä rakenneta puolessatoista tunnissa"


Summary: Kiina on aktivoitunut arktisilla alueilla viime aikoina ja lisää vaikutustaan jatkossa entisestään.

Tästä on kyse Kiina on lisännyt tutkimusta ja taloudellista toimintaa arktisilla alueilla viimeisen vuosikymmenen aikana Viime vuoden alussa Kiina päätti kiihdyttää tutkimustoimintaa ja lisätä taloudellista toimintaa entisestään Suomen valtioneuvostolle tehty selvitys toteaa, että Kiinan lisääntyvä toiminta on hyvä asia taloudelle Kiinan toimintaan voi liittyä myös uhkia, se voi esimerkiksi pyrkiä lisäämään vaikutusvaltaansa muissa maissa
 Kiina on tullut entistä aktiivisemmaksi arktisilla alueilla viimeisen vuosikymmenen aikana, ja se aikoo lisätä toimeliaisuuttaan jatkossa huomattavasti.
 Valtioneuvostolle tehdyn tuoreen selvityksen mukaan  Kiinan lisääntyvä toiminta pohjoisessa tuottaa Suomelle sekä huolenaiheita että suuria mahdollisuuksia. Selvityksen kirjoittajista puolet työskentelee Lapin yliopiston Arktisessa keskuksessa.
 Lähdetään liikkeelle mahdollisuuksista.
 Kiina päätti viime vuonna, että se lisää entisestään tutkimusta ja taloudellista toimintaansa arktisilla alueilla. Se on kiinnostunut erityisesti energiasta ja raaka-aineista sekä uusista merireiteistä, mutta myös esimerkiksi yhteistyöstä matkailun alalla.
 Laajamittaista kiinalaista yritystoimintaa viritellään jo nyt esimerkiksi kahteen kaupunkiin Lapissa. Kemin biopolttoainelaitokselle ja Kemijärven biotuotetehtaalle kaavaillaan mittavaa kiinalaista rahoitusta.
 Tulevaisuudessa saatetaan puhua jopa Kiinan mittakaavassa jättimäisistä hankkeista. Kiinassa on alustavia kaavailuja esimerkiksi kansainvälisistä liikenneväylien parannusurakoista, joiden kustannusarvioiden rinnalla miljardi euroa on jo pikkuraha.
 Muiden maiden kannattaa olla varuillaan
 Selvityksessä käydään läpi myös mahdollisia uhkia, joita voi aiheutua Kiinan laajamittaisesta levittäytymisestä pohjoiseen. Kiinan kasvavat investoinnit saattavat lisätä Kiinan poliittista ja taloudellista vaikutusvaltaa muissa maissa.
 Selvityksen mukaan Kiinan hallitus on ollut ainakin tähän asti huomattavan varovainen lisätessään pohjoisen painoarvoa ulkopolitiikassaan ja taloudessaan, jotta se ei ärsyttäisi alueen valtioita – erityisesti Venäjää.
 Jotkut kansainvälisen politiikan tutkijat kuitenkin uskovat, että Kiina lisää sotilaallista läsnäoloaan arktiksilla alueilla ennemmin tai viimeistään myöhemmin, ja se lisää taloudellisia, poliittisia ja sotilaallisia jännitteitä alueen valtioiden välillä.
 Toisaalta selvityksen mukaan Suomessa pelätään sitä, että suuret kiinalaisinvestoinnit esimerkiksi biojalostamoihin jäävätkin lyhytaikaisiksi tai jopa kokonaan toteutumatta, tai että kiinalaiset yritykset ja työntekijät heikentävät työllisyyttä tai työoloja esimerkiksi Lapissa.
 Lisäksi Kiinaa kritisoidaan siitä, että se ei ole täysin sitoutunut ilmansaasteiden vähennystavoitteisiin, esimerkiksi mustan hiilen polton ja metaanipäästöjen vähentämiseen, eikä se kunnioita alkuperäiskansojen oikeuksia omilla alueillaan.
 Selvitys antaa myös ohjeita suomalaisille: Meidän tulee olla varovaisia silloin, jos Kiina yrittää vaikuttaa erityisen tärkeisiin liikenneinvestointeihin. Ja meidän tulee oppia ymmärtämään paremmin Kiinaa; sen kieltä, kulttuuria, taloutta ja yhteiskuntaa.

Hallituksen teettämä selvitys: Pohjoiseen tähyävä Kiina tuottaa Suomelle sekä uhkia että suuria mahdollisuuksia


Summary: Yhteiskunnalliset liikkeet eivät tarjoa positiivista tulevaisuutta, joten ei ole ihme, että pienenevä keskiluokkaa alkaa oireilla, kirjoittaa Riku Siivonen.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Mihin suuntaan maailma on mielestäsi menossa? Länsimainen keskiluokka on joskus määritelty niin, että se on se joukko kansasta, jolla on lähtökohtaisesti positiivinen tulevaisuususko. Heillä on alitajuinen tunne siitä, että tulevaisuudessa kaikki on vähän paremmin – tai ei ainakaan huonommin.
 Tämä on saatu Suomessakin koskemaan isoa joukkoa ihmisiä. Niin sanottu vakaa ja moderni aika 1950-1980-luvuilla oli huikea trippi. Professori  Anu Kantola  on kuvannut sitä niin, että silloin ”joukkorahoitettiin suomalaisen keskiluokan synty”. Yhtenäiskulttuuri mahdollisti solidaarisuuden eli verot, varsinkin kun ne selvästi hyödyttivät lähes kaikkia. Koko ajan todella meni paremmin.
 Nyt on toisin.  Tulotason kautta mitattuna keskiluokka on jopa Helsingin kokoisella piskuisella mittausalueella alkanut pienentyä. Väitän, että tulevaisuususkon kautta määriteltynä keskiluokka on pienentynyt paljon enemmän kuin ymmärretään. Yksi syy on se, että kukaan ei tarjoa meille miellyttävää näkymää tulevaisuudesta. Siksi olemme pelokkaita ja siksi olemme eripuraisia. Suuret suomalaiset puolueet visioivat tietysti oikeudenmukaisuudesta ja ihanasta Suomesta, mutta millaisena se kaiken puheen alla näyttäytyy? Tuhon tieltä.
 Oikeisto tarjoilee tuhoa, jonka aiheuttaa muun muassa valtion velka. Sen lupaus on siis maailma, jossa on niukalti valtionvelkaa. Mikä tulevaisuudenkuva se on? How hot is that?
 Maailma mullistuu ympärillä ja työmarkkinat helisevät, mutta oikeistolle tulevaisuuden maailma on se, jossa viinaa saa ostaa yötä myöten. Vasemmisto taas kertoo, että hyvinvointivaltio on jo nyt tuhottu ja se tuhoutuu koko ajan entisestään, mutta he pystyvät hidastamaan vääjämätöntä loppua. Vähän niin kuin vihreät ja ympäristö. Heille on jäänyt tehtävä kertoa, että loppu todellakin on tulossa.
 Sisimmässään jopa oikeistoäänestäjä alkaa ymmärtää, että kasvun aika on monella tapaa ohi.
 Demareiden ja oikeiston yhteinen lupaus  on ollut, että jos mennään tämän mallin kapitalismilla, kerätään siinä samalla veroja ja me kaikki olemme sosialidemokraattisen joustavia kasvun koneiston osasia, joten manna tihkuu sinullekin. Nyt on kuitenkin selvää, että sitä tihkuu globaalilla tasolla koko ajan vähemmän. Työntekijöiden osuus yhdessä tehdystä vauraudesta on esimerkiksi Amerikassa jäänyt 1970-luvun tasolle. Rikkaat todella rikastuvat emmekä ehdi odottaa, että alkaisiko tihkuminen joskus uudestaan.
 Sisimmässään jopa oikeistoäänestäjä alkaa ymmärtää, että kasvun aika on monella tapaa ohi. Samalla on kaikessa hiljaisuudessa alettu lopettaa puhetta irtikytkennästä: se oli bisnestä tekevien vihreä utopia, jossa päästöt saadaan laskemaan mutta kasvu jatkaa kasvuaan. Niin ei käykään.
 On siis selvää, että kaikki vähintäänkin muuttuu . Mutta silti nämä liikkeet eivät tarjoa uusia mielikuvia siitä, miten työt, ajatukset, pääomat, räsymatot ja keksinnöt tulevaisuudessa järjestetään niin, että kaikki on paremmin. Sen sijaan ne kiihdyttävät vanhoja lupauksiaan: Kerätään vielä vähemmän veroja! Kerätään vielä enemmän veroja! Ne ovat jääneet jumiin miettimään, miten selviämme murroksesta, mutta ne eivät uskalla kuvitella sen jälkeistä maailmaa.
 Digitalisaation pitkäaikaisiin vaikutuksiin kuuluu muun muassa se, että rahavirrat karkaavat verotuksen ulkopuolelle.
 Keskiluokan pää-äänenkannattajien tulevaisuudenkuvassa on toki muitakin näkymiä kuin valtiontalous. Niissä näkymissä ihmiset kouluttautuvat koko työuran ajan uudelleen, kaikki ovat yrittäjiä, maaseudulla tehdään hubeissa keinolihaa ja jengi on ylipäätään todella resilienttiä eli suomeksi joustavaa. Tämä mielikuva voi houkutella Sitran ovella kolkuttavaa korkeakouluopiskelijaa, mutta voin kertoa, että he eivät ole kansankunnan koko kuva. Jo nyt ”jakamistalous” näyttäytyy nälkäpalkalla ruokaa jakavalle Wolt-kuskille käsitteellisenä päänaukomisena.
 Tosiasiassa digitalisaation pitkäaikaisiin vaikutuksiin kuuluu muun muassa se, että rahavirrat karkaavat verotuksen ulkopuolelle. Teknologinen ja kulttuurinen kehitys jakavat valtaa uudelleen tavalla, joka ei vaikuta ollenkaan reilulta.
 Mutta on yksi liike, joka todella tarjoaa miellyttävän tulevaisuuden  ja selkeät keinot siihen. Se on konservatiivinen liike, joka Suomessa näyttäytyy esimerkiksi perussuomalaisen puolueen nousuna. He maalaavat kuvan tulevaisuudesta, joka ei monesta kuulosta ollenkaan pahalta. Kuva on kirkas ja selkeä, ongelmille on syyt ja ratkaisut eikä ketään kohti osoiteta loputonta vaatimusta muutokselle.
 Perussuomalaisen sinisessä tulevaisuudessa ei ole sosiaalisten roolien moninaisuutta. Siellä teknologinen kehitys on suljettu Suomen rajojen ulkopuolle (paitsi niiltä osin kuin se hyödyttää meitä). Siellä rajat päästävät läpi vain hyvät ja työteliäät ihmiset ja voimme keskittyä auttamaan heitä, jotka vaikuttavat sopivalla tavalla suomalaisilta. Tämä kaikki vaatii jonkin verran rakennushommia rajoilla ja tasa-arvopuheiden määrätietoista vaientamista, mutta ei sen kummempaa.
 Tietysti ulkopuoliselle saattaa näyttää hankalalta se, miten menneet kulttuuriset uskomukset saadaan palautettua laajojen ihmisjoukkojen mieliin. Mutta on siinä ennenkin onnistuttu. Se ei ole vaatinut muuta kuin sen, että joku on tarjonnut työtä, ratkaisukeinoja ja näkymän siitä, että oma valtakunta on kerran vielä sellainen kuin ennen – it gets better.
 Tällaisten tulevaisuuskuvien tarjoaminen ei ole – mainittakoon tässä – minkään puolueen, liikkeen tai ihmisen yksinoikeus.
 Riku Siivonen
 Kirjoittaja on toimittaja ja käsikirjoittaja.
 Aiheesta voi keskustella 13.2. klo 16.00 asti.

Riku Siivosen kolumni: Miksi perussuomalaiset ovat ainoita, jotka tarjoilevat meille miellyttävää tulevaisuutta?


Summary: Olli Lindholmin kuolema kosketti porilaisia tiistai-iltana. Torilla oli hiljaista, vaikka paikalle oli kerääntynyt satoja ihmisiä.

Porin torille syttyi keskiviikkona illalla kynttilämeri  toissayönä sairauskohtaukseen kuolleen Olli Lindholmin kunniaksi . Paikalle oli kerääntynyt satoja suru-uutisen pysäyttämiä porilaisia. Moni oli pukeutunut Ässä-vaatteisiin, sillä Lindholm tunnettiin intohimoisena Ässä-fanina.
 Tunnelma Lindholmin syntymäkaupungissa oli lähes harras, mutta monen mieleen nousi jo paljon iloisia muistoja ja hienoja kokemuksia Yö-yhtyeen keikoista.
 Jenni Joensuu / Yle
 – Olen koko nuoruuteni kuunnellut Ollin musiikkia. Olemme myös tavanneet keikalla. Minulle oli tärkeätä tulla tänne keikalle, kertoo kyyneleitään pyyhkivä nainen.
 Hänen ystävättärensä sanoo, että Olli kosketti kaikkia. Porin torillekin oli saapunut paljon eri-ikäisiä ihmisiä.
 – Ehkä yllättävintä tässä on se, että täällä on torilla on paljon teini-ikäisiä 14-16-vuotiaat tytöt ja pojat ovat tulleet tänne itsekseen kynrttilä mukana.
 Jenni Joensuu / Yle
 Uutinen Lindholmin kuolemasta tuli porilaisille täytenä yllätyksenä ja sitä oli vaikea käsittää.
 – Ensimmäinen ajatus oli, että tämä ei ole totta. Ei niin hyvässä kunnossa oleva mies voi kuolla. Tämä oli ensimmäinen ajatus, kertoo porilaismies.
 Torilla kajahti useampaan otteeseen myös yhteislaulu, kun Lindholmin ja Yön fanit lauloivat yhtyeen lauluja.
 – Ollin kanssa oltiin tuttuja pitkään. Minä olin fiftari ja hän punkkari, mietti  Rakkaus on lumivalkoinen  -kappaletta torilla laulanut mies.
 Lue lisää:
 The Voice of Finlandin nauhoitetu jaksot esitetään normaalisti – mukana kunnianosoitus Olli Lindholmille
 Jussi Hakulinen: "Olli Lindholm tunnisti hyvän biisin ja laittoi kappaleeseen kaikkensa"
 Olli Lindholmin kuolema pysäytti vakiokuntosalilla, Tampereella ja Porissa: "Melkein kuin olisi tuttu mennyt"
 Suvi Teräsniska luhistui keittiön lattialle kuultuaan oppi-isänsä Olli Lindholmin kuolemasta: "Ikävä on pohjaton"

Porin keskustaan syttyi kynttilämeri Olli Lindholmin kunniaksi: "Olli kosketti kaikkia"


Summary: Kittilän kunta vetoaa vahinkorvauslain säännöksiin, jossa on mainittu esimerkiksi työsyrjintärikoksista tuomittaessa vahingonkorvauksen määräksi 500-1500 euroa.

Kittilän kunta pitää erotetun kunnanjohtajan  Anna Mäkelän  vaatimia vahingonkorvauksia liian suurina.  Mäkelä vaatii Kittilän kunnalta 20 000 euron vahingonkorvauksia työsyrjinnästä  Lapin käräjäoikeudessa.
 Kunta on valmis korvaamaan enintään 500 euroa vahingonkorvauksia. Kunta vetoaa vahinkorvauslain säännöksiin, jossa on mainittu esimerkiksi työsyrjintärikoksista tuomittaessa vahingonkorvauksen määräksi 500-1500 euroa.
 Lisäksi Mäkelä vaatii kuntaa korvaamaan oikeudenkäyntikulunsa, mutta tähän kunta vastaa, ettei voi olla vastuussa niistä koska ei ole asianosaisena oikeudenkäynnissä.
 Kittilän kunnanhallitus antoi vastauksensa Mäkelän korvausvaatimuksista Lapin käräjäoikeudelle tiistaina.
 Mäkelän irtisanomiseen liittyvä oikeudenkäynti jatkuu vielä keskiviikkona Lapin käräjäoikeudessa Rovaniemellä  syytettyjen kuntapäättäjien loppulausunnoilla . Käräjäoikeuden ratkaisua odotetaan myöhemmin keväällä.

Kittilä-käräjät: Kunta maksaisi enintään 500 euroa vahingonkorvauksia, Anna Mäkelä vaatii 20 000 euroa


Summary: Jos matkustat perheen kanssa, tarkista pitääkö lapsille ottaa omat matkavakuutukset vai kuuluvatko he vanhempien tai isovanhempien vakuutukseen.

Valtaosalla suomalaisista on jonkinlainen matkavakuutus aina reissuun lähtiessään. Vakuutus ei kuitenkaan korvaa kaikkea. Ennen matkaa kannattaakin perehtyä siihen, mitä oma matkavakuutus korvaa ja mitä ei.
 Moni ajattelee, että eihän vakuutusehtoja kukaan lue, kun ne ovat niin monimutkaisiakin. Tästä voi aiheutua yllätyksiä, kun jotain ikävää tapahtuu.
 – Vakuutusehtoihin on hyvä tutustua etukäteen, että olisi realistinen käsitys niistä tilanteista, joissa matkavakuutuksesta on apua. Ei olisi vääriä odotuksia, mitä vakuutus korvaa, Vakuutus- ja rahoitusneuvonta Finen vakuutusasiantuntija  Hanna Salo  sanoo.
 Vakuutus korvaa matkalla alkaneet sairaudet sekä tapaturmat
 Matkavakuutuksella voit ostaa taloudellista turvaa siltä varalta, että sairastut matkan aikana äkillisesti tai sinulle tapahtuu tapaturma. Vakuutus korvaa näissä tilanteissa hoitokuluja vakuutusehtojen mukaisesti sairauden osalta enintään 90–120 päivää ja tapaturmasta kolme vuotta.
 Jos sinulla ei ole matkavakuutusta, joudut maksamaan näistä tilanteista aiheutuvan kalliin sairaalahoidon itse.
 Matkavakuutus korvaa yleensä myös matkan peruuntumisen, keskeytymisen tai kotiinkuljetuksen oman tai matkakumppanin vakavan sairastumisen tai tapaturman takia. Tämäkin on syytä varmistaa vakuutusehdoista tai suoraan vakuutusyhtiöstä.
 Esimerkiksi jotkut luottokorttiin sisältyvät matkavakuutukset eivät korvaa lainkaan henkilövahinkojen hoitokuluja, vaan tarjoavat lähinnä lisäturvaa myöhästymisiin, peruutuksiin tai matkatavaroiden katoamisiin.
 Matkavakuutus korvaa jatkolennolta myöhästymisen, jos ensimmäinen lento on esimerkiksi sään tai teknisen vian takia myöhässä. Jos lennolta myöhästyminen on omaa syytäsi, niin sitä ei korvata.
 Cristian Mircea Balate  / AOP
 Ennen matkaa todetuista sairauksista korvataan enintään ensiapuhoito
 Korvaus hoitokuluista voi jäädä saamatta, jos sairastuminen liittyy jo olemassa olevaan vammaan tai sairauteen. Tällaisia perussairauksia ovat esimerkiksi sydänsairaudet, diabetes, epilepsia, astma, keuhkoahtaumatauti, selkäsairaudet sekä muut tuki- ja liikuntaelinten sairaudet.
 – Kroonisesti sairaiden on hyvä tiedostaa, että he matkustavat viime kädessä omalla vastuulla. Tämä on hyvä muistaa, jos on näitä perussairauksia tai jonkin sairauden tutkimukset ja hoito ovat kesken ennen matkalle lähtöä, Hanna Salo muistuttaa.
 Kroonisen sairauden tyypillisten oireiden hoitoa matkavakuutus ei korvaa. Mutta jos perussairautta potevan matkailijan tila äkillisesti tai odottamatta pahenee, vakuutus voi korvata ensiapuhoidon matkakohteessa korkeintaan 7 tai 10 päivän ajalta.
 Esimerkiksi potilaspaikkaa reittilennolla tai kymmeniä tuhansia maksavaa ambulanssikuljetusta Suomeen ei yleensä korvata. Korvauksia menetetyistä lomapäivistä ei myöskään makseta.
 Jos perussairaus matkalla oireilee eikä vakuutus korvaa hoitokuluja, niin on hyvä olla mukana Kelan myöntämä eurooppalainen sairaanhoitokortti. Sen avulla saa EU- ja ETA-maissa sekä Sveitsissä hoitoa julkisella puolella.
 Ota lisävakuutus, jos aiot harrastaa vaarallista lajia
 Normaalilaajuinen matkavakuutus ei yleensä korvaa tapaturmia, jotka ovat tapahtuneet vaarallisiksi katsotuissa urheilulajeissa. Tällaisiksi lajeiksi katsotaan esimerkiksi laitesukellus, laskettelu merkittyjen rinteiden ulkopuolella, laskuvarjohyppy ja vuorikiipeily.
 Jos aiot harrastaa riskialtista lajia lomamatkallasi, selvitä kuuluuko se vakuutuksesi piiriin. Jos se ei kuulu, niin joudut ostamaan lisäturvaa laajemmalla vakuutuksella.
 AOP
 Varastettu matkatavara korvataan, mutta itse kadotettua ei
 Varmista ennen matkaa, että saat jostain vakuutuksesta korvauksen matkakohteessa rikkoutuneista tai varastetuista matkatavaroista. Tarkista myös, että korvauksen yläraja kattaa kaikki matkatavarasi kuten puhelimen tai käsilaukun sisällön, ja omavastuusumma sopii sinun budjettiisi.
 Matkatavaravakuutus saattaa sisältyä automaattisesti joidenkin yhtiöiden matkavakuutuspaketteihin, mutta ei kaikkiin. Esimerkiksi ammattiliittojen jäsenyyden kautta tuleva matkavakuutus saattaa koskea vain henkilövahinkoja. Tällöin matkatavaroille on otettava oma erillinen vakuutus.
 Myös kotivakuutus saattaa korvata esimerkiksi kameran tai silmälasien rikkoutumisen. Omavastuu voi kuitenkin olla isompi kuin matkatavaravakuutuksessa
 Finen vakuutusasiantuntija Hanna Salon mukaan matkatavaravakuutuksissa kiistaa vakuutusyhtiön kanssa syntyy eniten siitä, varastettiinko tavara vai kadottiko vakuutettu sen itse.
 – Varkaus pitäisi pystyä todistamaan, jotta saisi korvauksen matkavakuutuksesta. Tämän takia siitä pitää tehdä rikosilmoitus poliisille, ja kertoa vahingon tapahtumaolosuhteet vakuutusyhtiölle mahdollisimman tarkasti, Hanna Salo Finestä kertoo.
 Matkatavaravakuutus korvaa myös lentoyhtiön kadottamien matkatavaroiden etsimisestä aiheuvat kustannukset, samoin kuin välttämättömien vaatteiden ja hygieniatarvikkeiden ostamisen.
 Andrew Parsons / AOP
 Tarvitseeko lapsi oman vakuutuksen?
 Jos suunnitelmissa on perheen yhteinen lomamatka, varmista, että kaikilla perheenjäsenillä on voimassa oleva matkavakuutus. Joissakin vakuutussopimuksissa vakuutetun mukana matkustavat omat lapset ja lapsenlapset on myös vakuutettu, mutta aina näin ei ole.
 Jos perheeseen kuuluu teinejä, niin varmista, minkä ikäiset lapset vakuutuksesi kattaa. Yleensä mukana matkustavat lapset kuuluvat vanhemman vakuutukseen vain tiettyyn ikään asti, esimerkiksi 12 - 20-vuotiaiksi.
 Matkaseurueen aikuiset tarvitsevat kukin oman henkilövahinkoja korvaavan matkustajavakuutuksen.
 Yksi matkatavaravakuutus sen sijaan yleensä riittää vakuuttamaan koko perheen tavarat, mutta tämäkin vaihtelee yhtiöittäin.
 AOP
 Ota vakuutus vähintään kolme vuorokautta ennen lähtöä
 Jos teet useamman kuin yhden ulkomaan matkan vuodessa, niin jatkuvasti voimassa oleva vakuutus tulee yleensä halvemmaksi. Finanssiala ry:n viimeisimmän vakuutustutkimuksen mukaan reilulla puolella suomalaisista on jatkuva matkavakuutus.
 Jos otat matkakohtaisen vakuutuksen, niin se kannattaa tehdä hyvissä ajoin. Peruuntumisturva on voimassa vain, jos olet maksanut vakuutuksen kolme vuorokautta ennen matkan alkamista.
 Jos suuntaat hiihtolomalla vaikka Lappiin, varmista, että matkavakuutuksesi on voimassa myös täällä kotimaassa. Tällöin korvauspiirin ulkopuolelle on kuitenkin rajattu oma vapaa-ajanasunto. Vakuutus on yleensä voimassa matkoilla, jotka tehdään yli 50 - 150 kilometrin etäisyydelle kotoa tai mökiltä.
 Tallenna ennen matkaa vakuutusyhtiösi hätäpalvelun yhteystiedot esimerkiksi puhelimeesi.
 Matkavakuutusten ehdot ja korvauskäytännöt vaihtelevat yhtiöittäin. Tarkista ne omasta vakuutusyhtiöstäsi. Apua voi kysyä myös vakuutus- ja rahoitusneuvonta Finestä, joka on koonnut aiheesta oppaat  Perustietoa matkavakuutuksista  sekä   Matkatapaturmat, matkasairaudet ja niiden erityistilanteet – mitä korvataan, mitä ei?  _Finen vakuutuslautakunta antaa myös  ratkaisusuosituksia  matkavakuutusehtojen tulkintaa ja soveltamista koskevissa erimielisyyksissä._

Tiedätkö mitä matkavakuutuksesi korvaa ja mitä ei? Tutustu ennen talvilomareissua vakuutusehtoihin, ettei tule ikäviä yllätyksiä


Summary: Baijeriin halutaan lisää niittyalueita mehiläisille.

Baijerissa eteläisessä Saksassa yli miljoona ihmistä vaatii mehiläisten ja muiden hyönteisten suojelua. Yli 10 prosenttia osavaltion asukkaista allekirjoitti asiasta kansalaisaloitteen.
 Aloite vaatii myös torjunta-aineiden käytön rajoittamista maataloudessa.
 ”Pelastakaa mehiläiset” -kansalaisaloite onnistui saamaan vaadittavan määrän allekirjoituksia kahdessa viikossa. Baijerin osavaltioparlamentti alkaa nyt käsittelemään asiaa.
 Allekirjoittajien tarkka lukumäärä kerrotaan vasta torstaina. Läpi mennäkseen aloite tarvitsi vähintään 950 000 allekirjoitusta tai yli kymmenen prosenttia osavaltion äänioikeutetuista.
 Mehiläisten määrä Baijerin osavaltiossa on vähentynyt viime vuosina.
 Noin 50 prosenttia villeistä mehiläislajeja on uhanalaisia tai erittäin harvinaisia.
 Aloitteessa vaaditaan, että 10 prosentista Baijerin viheralueista tehtäisiin niittyjä, joissa mehiläiset viihtyisivät.
 Aloite myös vaatii, että jokia ja ojia suojataan paremmin torjunta-aineilta ja lannoitteilta. Lisäksi vaaditaan, että luomuviljelyn osuus koko maataloudesta nousee nykyisestä yhdeksästä prosentista 30 prosenttiin.
 Baijerin pääministeri  Markus Söder  on kutsunut asian tiimoilta koolle laajan keskustelutilaisuuden.
 Mikäli Baijeri ei toteuta kansalaisaloitteessa esitettyjä vaatimuksia, asiasta voidaan pitää kansanäänestys.
 Söderin CSU-puolue on riippuvainen maanviljelijöiden äänistä.
 CSU suhtautuukin varauksellisesti Vihreiden ja ympäristöjärjestöjen vaatimiin muutoksiin maataloudessa.
 Lue myös:
 National Geographic: Bavarians vote to save bugs and birds—and change farming

Baijerilaiset vaativat mehiläisten suojelua – Yli miljoona allekirjoitti kansalaisaloitteen


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Tiedätkö mitä matkavakuutuksesi korvaa ja mitä ei? Tutustu ennen talvilomareissua vakuutusehtoihin, ettei tule ikäviä yllätyksiä
 Matkavakuutus korvaa  matkalla sattuneen tapaturman ja sairastumisen hoitokulut sekä vakavissa tapauksissa myös kotiinkuljetuksen. Ennen matkaa todetuista perussairauksista korvataan enintään ensiapuluonteinen hoito matkakohteessa, jos oireet äkkiä ja odottamatta pahenevat matkan aikana.
 Kuka väittikään Isisiä kukistetuksi? Järjestön Länsi-Afrikan siipi mellastaa Nigeriassa
 Länsiafrikkalainen Nigeria valmistautuu lauantain vaaleihin.  Vaalien tärkeimpiä teemoja on maan pohjoisosia riivaava terrorismi.  Boko Haram sekä siitä vuonna 2016 irtautunut Länsi-Afrikan provinssin islamilainen valtio ISWAP terrorisoivat kansaa. Ääri-islamilaiseen Isisiin kuuluva ISWAP on hyökännyt yli 40 kertaa Nigerian armeijan tukikohtiin, ja varastanut niistä merkittävän määrän aseita.
 Naisia tekemässä lähtöä Boko Haramin polttamasta Mairin kylästä koillisessa Bornon osavaltiossa vuonna 2016. EPA
 Suomalaiset märehtivät yöllä töitä, ilmastonmuutosta ja jopa kukkien kastelua – "Miksi minusta tulee öisin ylidramaattinen marttyyri?"
 Työikäisten unettomuusongelmat ovat yleistyneet, ja moni käyttää öisin valveilla ollessaan aikansa murehtimiseen. Uniasiantuntijoiden mukaan  huolenaiheiden vatvominen yöaikaan on yleinen ilmiö , joka voi johtua esimerkiksi väsyneiden aivojen heikentyneestä tunteiden säätelystä. Lähes kolmetuhatta ihmistä kertoi Ylelle öisistä murheistaan verkkosivujemme kautta.
 Nikolay Litov / AOP
 Poutaa ennen rajua lauhtumista
 Keskiviikkona hajanainen lumisadealue on maan länsiosan yllä. Paikoin voi sataa jäätävää tihkua. Idässä ja pohjoisessa on päivällä poutaista ja idässä myös melko aurinkoista. Iltaa kohti sateet yltävät maan itäosaan ennen kaakkoon väistymistään.
 Keskiviikon jälkeen päivälämpötila on osassa maata jopa useita asteita nollan yläpuolella, lounaassa jopa yli +5:n asteen.
 Yle
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Mitä korvaa matkavakuutus, Afrikan Isis nousee, rajua  lauhtumista odotellaan