Summary: Turvallisuusyksikkö oli saanut useita yhteydenottoja askarrelluista iskulauseista näyttävällä paikalla.

Eduskunnan turvallisuusyksikkö kävi perjantaina poistamassa kylttejä, joita oli ilmestynyt ikkunoihin kansanedustajien ja muun puolueväen muuttaessa työhuoneisiinsa. Yhdessä kyltissä vaadittiin vahvaa ilmastolakia ja toisessa vaadittiin Suomen rajoja kiinni.
 Työhuoneiden ikkunat antavat Pikkuparlamentin sisätilaan, jossa toimii ravintola.
 – En muista, että tällaista olisi ollut 18 vuodessa, sanoo pitkän uran Eduskuntatalolla tehnyt turvallisuusesimies  Lasse Jartti . Hän määräsi plakaatit poistettaviksi näkyviltä soveliaisuuden takia.
 Turvallisuusyksikkö oli saanut lappusista useita yhteydenottoja.  Sebastian Tynkkysen  (ps.) Rajat kiinni -kyltti ehti olla ikkunassa yhden päivän.
 Tynkkynen sanoi Ylelle pistävänsä kylttinsä välittömästi taas esille, jos joku muu esittää ikkunassaan "punavihreää propagandaa".
 Ilmastolakikyltti oli vasemmistoliiton eduskuntasihteerin  Laura Koskisen . Hän vastaa puolueensa ilmastopolitiikasta. Koskinen pani kyltin ja toisenkin viestin, metsähallituslakia kommentoivan "kansallisomaisuutemme ei ole kaupan" näkyville arvionsa mukaan noin viikkoa aiemmin.
 – En tiennyt, että näin ei saa tehdä. En ole ollenkaan närkästynyt, tietenkin heti poistin, Koskinen sanoo määräyksestä. Hän ei ollut kuullut eikä nähnyt Tynkkysen kylttiä.
 Koskinen on saanut ilmastopuhekuplan lahjaksi ja muistelee, että se olisi ollut toisesta työhuoneesta näkyvillä Pikkuparlamentin ravintolaan jo viime vaalikauden aikaan.
 Korjaus 26.4. klo 18.47: Eduskunnan turvallisuusesimies on Lasse Jartti, ei Jarppi, kuten jutussa aiemmin sanottiin.

Mielenosoitusmeininkiä: Eduskunnan turvamiehet poistivat ikkunaplakaatit työhuoneisiin muuttaneilta


Summary: Mielentilatutkimuksen mukaan mies oli syyntakeeton, ja hänet määrättiin tahdosta riippumattomaan hoitoon.

Naapuri ehti vainota naista Tampereella viime kesänä lukemattomilla eri tavoilla. Kiusaaminen päättyi vasta elokuisena yönä, kun mies sytytti naisen kotiin tulipalon. Hän tunki postiluukusta papereita, jotka oli sytytetty tuleen.
 Naisen eteisessä syttyi tulipalo, joka tuhosi asunnon eteistä ja aiheutti savuvahinkoja muualle asuntoon, porrashuoneeseen ja muutamiin naapuriasuntoihin.
 Mies vainosi naista ennen tulipaloa myös monella muulla tavalla. Vainoaminen oli alkanut jo vappuna.
 Mies on tunnustanut lyöneensä ruuvimeisseilillä ja potkineensa naisen asunnon ovea useilla eri kerroilla ja heitelleensä palavia tupakan tumppeja asuntonsa parvekkeelta alapuolella sijaitsevalle naisen parvekkeelle.
 Mies myönsi myös paukuttaneensa naisen asunnon ikkunoita naruun sidotulla painavalla esineellä ja laittaneensa teippiä tämän asunnon ovisilmään.
 Kolmas naapuri kertoi oikeudessa, että miehellä oli ollut keppi, jossa oli ollut kiinnitettynä naru ja sen päässä tavaraa. Tällä viritelmällä mies paukutteli naisen ikkunaa.
 Pelottelua ja uhkailua
 Mies oli myös ottanut naisen takin tämän kellarikopista ja laittanut sen naisen asunnon oveen roikkumaan.
 Hän oli kuvannut naista kännykällä. Mies soitti parvekkeeltaan äänittämäänsä nauhoitusta, jossa muita asukkaita varoitetaan naisesta.
 Sen sijaan mies kiisti heittäneensä tahallaan likavettä naisen asunnon parvekkeelle. Veden mukana oli naisen mukaan ulosteelta vaikuttavia möykkyjä. Miehen mukaan pesuvesi oli vahingossa valunut naapurin parvekkeelle.
 Miehellä ei ollut muistikuvia kaikista syytteessä luetelluista teoista. Naisen mukaan mies oli heittänyt insuliinineulan kärkiä naisen parvekkeelle, laittanut postiluukkuun outoja kirjeitä sekä laittanut lukkopesään pieniä kiviä.
 Naisen mukaan miehen asunnosta oli kuulunut yöllä häiritseviä ääniä. Kun nainen oli huomauttanut tästä, naapuri oli sanonut, että hänellä on ase auton hansikaslokerikossa.
 Mies myönsi syytteen vainoamisesta oikeaksi. Vainoaminen aiheutti naisessa vakavia pelkotiloja.
 Tahdosta riippumattomaan hoitoon
 Nainen oli siirtynyt heinäkuussa ystävänsä luo yöksi, koska ei enää uskaltanut nukkua kotonaan. Nainen ei uskaltanut tehdä rikosilmoitusta, ettei provosoisi miestä.
 Nainen ei ollut onneksi kotona tulipalon syttyessä. Pelastuslaitoksen mukaan asunnossa oli ollut konkreettinen vaara menehtyä tai loukkaantua.
 Antti Eintola / Yle
 Mies tuomittiin Pirkanmaan käräjäoikeudessa vainoamisesta syyntakeettomana ja tuhotyöstä syyntakeettomana. Tuomiot eivät ole lainvoimaisia.
 Mielentilatutkimuksen mukaan mies oli syyntakeeton, sen takia häntä ei tuomittu rangaistukseen. Hänet määrättiin tahdosta riippumattomaan hoitoon.
 Mies joutuu maksamaan naiselle kärsimyksestä yhteensä 4 500 euroa, oikeudenkäyntikulut ja muita korvauksia vajaat 3 000 euroa.
 Lisäksi mies joutuu maksamaan korvauksia taloyhtiölle, vakuutusyhtiöille ja naapureille.
 Valitettavan yleistä
 Vainoaminen on ollut rikosnimikkeenä vasta vuodesta 2014.  Vainoamiseen syyllistyy  (Finlex-sivusto) henkilö, joka toistuvasti uhkaa, seuraa, tarkkailee, ottaa yhteyttä tai muulla tavalla vainoaa toista niin, että se on omiaan aiheuttamaan vainotussa pelkoa tai ahdistusta.
 Yle Uutiset selvitti vuosi sitten , kuinka yleistä vainoaminen on. Vuonna 2017 poliisin tietoon tuli jo 767 vainoamistapausta, selviää Poliisiammattikorkeakoulun keräämistä tilastoista.
 Luku on jäävuoren huippu. Euroopan unionin perusoikeusviraston toteuttamassa kyselyssä joka neljäs suomalainen nainen kertoi kokeneensa vainoa. Tämä oli kuudenneksi eniten EU:ssa. Ruotsissa jopa joka kolmas nainen kokee vainoa.
 Lue lisää:
 Selvitimme, millaista vainoaminen Suomessa on: roskien penkomista ja eroottisten vaatteiden tilaamista uhrin nimissä  –  "Vain mielikuvitus on rajana"
 Kahden lapsen äiti on paennut ja pelännyt ex-miestään kuusi vuotta: "Vainoa ei vieläkään tunnisteta"
 Vainoaja uuvuttaa uhrinsa vähän vähältä - lakimuutos helpotti puuttumista

Naapuri vainosi naista karmealla tavalla ennen kuin hänet saatiin hoitoon: Sytytti yöllä tulipalon postiluukusta, paukutti ovea ja ikkunoita


Summary: Metsäliiton historiallisen jättitehdaspäätöksen jälkeen muut voivat heittää rukkaset naulaan, taloustoimittaja Jari Järvinen arvioi.

Sellu on ollut yksi Suomen ykkösvientituotteista jo pitkään. Siksi uusia tehtaita on suunnitteilla puolenkymmentä.
 Jos kaikki muutkin Suomeen aiotut sellutehtaat saataisiin jollakin ilveellä rakennettua, puuta ei riittäisi kaikille. Suunniteltujen uusien tehdashankkeiden puun käyttö lisäisi hakkuiden määrää rajusti.
 Jo nyt kiistellään lisähakkuiden sopivasta määrästä.
 Sellu- tai biotuotetehtaita on suunniteltu ainakin Kemijärvelle, Kemiin, Kajaaniin ja Kuopioon. Yksikään niistä ei ole niin pitkällä kuin Metsä Groupin hanke. Varsinaista päätöstähän siitäkään ei nyt vielä tehty.
 Metsä Groupin etuna on vankka kokemus Äänekosken biotuotetehtaan tekemisestä. Kemin tehtaasta voitaisiin tehdä siis kopio.
 Kopioimalla Metsä Group säästäisi paljon suunnittelukustannuksissa, rakentamisessa ja tuotannon ylösajossa.
 Puuongelman lisäksi muita tehdashankkeita vaivaa rahapula. Ainakin Kemiin ja Kemijärvelle on yritetty haalia rahaa Kiinasta, mutta eipä ole näkynyt eikä kuulunut.
 Esa Fills / Yle
 Metsäliitolta löytyy rahaa
 Kuopioon on taas suunnitteilla yksi Suomen suurimmista sellutehtaista. Investointi maksaisi arviolta 1,4 miljardia euroa eli se olisi jopa kalliimpi kuin Äänekosken upouusi biotuotetehdas. Ainakaan Suomesta tuollaisia rahoja ei hevin löydy.
 Metsä Groupin emoyritys on Metsäliitto Osuuskunta. Sen omistajina on noin 104 000 suomalaista metsäomistajaa. Puuta siis löytyy, ja niin löytyy lähes velattomalta yritykseltä rahaakin.
 Metsäliittolaisten Kemin tehdas on tullut elinkaarensa päähän. Sellu hinta on pienen notkahduksen jälkeen taas ollut nousussa, joten tuotetta kannattaa valmistaa.
 Kiina tarvitsee pehmopapereita, ja nettikauppa pakkauksia. Niitä saadaan tehtyä sellusta.
 Mårten Lampen / Yle
 Tukeeko valtio?
 Nykytekniikalla sellutehtaista on tullut oikeita biotuotetehtaita, joissa voidaan valmistaa paljon muitakin tuotteita kuin sellua. Tosin muu tuotanto on vielä pientä, mutta kasvaa takuuvarmasti.
 Metsä Groupin uuden tehtaan merkitys on valtava koko Suomen taloudelle. Äänekosken tehtaan on laskettu kasvattavan Suomen vientiä peräti 0,5 miljardia euroa joka vuosi. Työpaikkoja tuli suoraan arvoketjuun 1 500 ihmistä, ja rakennusaikaiset työpaikat päälle.
 Nyt näyttää siltä, että Kemin valtavan tehtaan myönteiset talous– ja työllisyysvaikutukset ovat vielä merkittävämmät. Sikäli kun varsinainen päätös tehdään; mikä näyttää siis erittäin todennäköiseltä, lähes varmalta.
 Kemin tehtaan osalta onkin mielenkiintoista nähdä, miten uusi hallitus tulee auttamaan projektin etenemistä. Uudet työpaikat olisivat valtiolle enemmän kuin tarpeen talouskasvun hidastuessa.
 Lue lisää
 Nyt se ratkesi – Metsä Group rakentaa Kemiin 1,5 miljardin euron biotuotetehtaan

Analyysi: Metsä Group pani muille sellunkeittäjille luun kurkkuun – Kemiin nouseva uusi jättitehdas vie puut toisten käsistä


Summary: Maaeläimet voivat yrittää paeta ilman kuumuutta hakeutumalla varjoon. Merivedessä vastaavat keinot puuttuvat.

Ilmastonmuutoksen aiheuttama elinympäristöjen menetys tarkoittaa merieläimille kaksinkertaista sukupuuton uhkaa maaeläimiin verrattuna, kertoo  Nature -lehdessä julkaistu kansainvälinen tutkimus.
 Yhdysvaltalaisen  Rutgersin yliopiston  johtamassa tutkimuksessa arvioidaan 88 vaihtolämpöisen merieläinlajin ja 318 maaeläinlajin selviytymismahdollisuuksia lämpenevällä maapallolla.
 Vertailtujen lajien joukossa on muun muassa kaloja ja äyriäisiä sekä liskoja ja sudenkorentoja.
 Lajit pakenevat, jos voivat
 Maaeläimillä on keinoja, joilla ne voivat yrittää paeta liian kuumaa ilmaa. Maalla on mahdollista pyrkiä varjoon tai kaivautua maahan. Meressä nämä keinot puuttuvat.
 Merilajeilla on myös evoluutionsa varrelta vähemmän kokemusta mullistuvista olosuhteita kuin maaeläimillä, sillä ilman lämpötilan muutokset ovat olleet merta paljon suurempia.
 Tutkimuksessa määriteltiin kullekin lajille lämpötila, jonka sen elimistö enimmillään sietää. Erikseen tutkittiin, miten metsän varjoon tai syvän meren viileyteen vetäytyminen auttaa. Pintavesiin sopeutuneille lajeille pako syvyyksiin ei kuitenkaan ole mahdollinen
 Viilentelyn mahdollisuudet osoittautuivat huonoimmiksi niillä merieläimillä, jotka elävät päiväntasaajan lähivesissä. Tutkimuksen mukaan yli puolet tällaisten alueiden perinteisistä merieläinlajeista on kadonnut lämpenemisen vuoksi.
 Niiden paikallinen sukupuutto on siis jo tapahtunut.
 Maaeläimille uhkaavimmat alueet ovat maapallon keskileveysasteet. Viileämmille asuinmaille on tutkimuksen mukaan vetäytynyt niiltä noin neljännes lajeista. Meressä monilla lajeilla, esimerkiksi koralleilla, ei ole tällaistakaan vaihtoehtoa.
 Lopputulos näkyy lautasella
 Jo yhden tai vain puolen asteen nousu meriveden keskilämpötilassa vaikuttaa olennaisesti lajien kykyyn hankkia ravintoa ja lisääntyä. Yksilöiden huvetessa pienenee myös geneettinen monimuotoisuus, mikä heikentää lajia entisestään.
 Katoavat kannat tietävät pedoille aiempaa vähemmän ravintoa, ja ravintoketjun päässä myös ihmisen lautaselta alkavat kadota merenelävät. Kala on tärkein proteiininlähde miljardille ihmiselle.
 Tutkimus on samalla uusin todiste siitä, että maailmassa on meneillään lajien kuudes joukkosukupuutto. Kun aiemmin syynä ovat olleet luonnonkatastrofit, tällä kertaa syyllinen on ihminen.
 "Yhtä amerikkalainen kuin omenapiirakka", sanottiin monarkkiperhosesta vielä 1990-luvulla. Nyt kaksi vuosikymmentä myöhemmin Yhdysvaltain monarkkiperhosista on jäljellä vain viidennes.  Mario Lopez / EPA
 Hyönteiset katoamassa kokonaan sadassa vuodessa
 Tuore näyttö joukkosukupuutosta on myös aiemmin tänä vuonna julkaistu  kansanvälinen kartoitus , jossa yhdistettiin kymmeniä hyönteiskantojen seurantatutkimuksia.
 Meta-analyysi on alallaan kaikkien aikojen kattavin, mutta tutkimuksia on olemassa lähinnä Länsi-Euroopasta ja Yhdysvalloista. Muualla seurannassa on suuria aukkoja tai se puuttuu kokonaan.
 Tutkijat laskivat maailman hyönteisten kuolevan 2,5 prosentin vuosivauhtia eli kahdeksan kertaa niin nopeasti kuin nisäkkäät, linnut ja matelijat.
 40 prosenttia hyönteislajeista on vähentynyt. Kolmanneksella pudotus on niin suuri, että ne luokitellaan vaarantuneiksi. Pääsyy on tehomaatalous, tutkijat toteavat.
 Jos suuntaus jatkuu samana, kymmenen vuoden hyönteisistä on kadonnut neljännes, ja sadan vuoden päästä niitä ei ole lainkaan. Samalla häviää ravinto monilta linnulta, kaloilta ja muilta lajeilta, ja kasvit jäävät ilman pölyttäjiä. Kaikille niille se on kuolemantuomio.

Ilmastonmuutos vaarantaa maaeläimiä mutta merissä sukupuuton uhka on kaksinkertainen


Summary: – Esimerkiksi 1970-luvulla homoudesta oli hassua vitsailla, mutta eihän se niin enää ole, Ali Jahangiri miettii.

Viime vuosina keskustelu rasismista ja  kulttuurisesta omimisesta  viihteessä on tuonut esiin joidenkin sketsihuumorin klassikoiden ongelmallisen puolen. Esimerkiksi Ylen 1980-luvulla tuottaman  Hymyhuulet-ohjelman Nunnuka-hahmojen sketsit  ovat edelleen esillä elävässä arkistossa, mutta julkaisun ohessa on teksti:
 “Ohjelmasarjassa on rasistista sisältöä. Tekijöiden tarkoituksena on ollut ennakkoluulojen ravistelu osana 1980-luvun yhteiskunnallista keskustelua. Sisältö on kuitenkin loukannut monia. Ohjelmasarja on esimerkki 1980-luvun televisioviihteestä.”
 Kolmen vuosikymmenen takaisia vitsejä pidetään nyt loukkaavina. Koomikko  Ali Jahangirin  mielestä on hyvä, että huumorin rajat muuttuvat muun yhteiskunnan mukana.
 – Esimerkiksi 1970-luvulla homoudesta oli hassua vitsailla, mutta eihän se niin enää ole. Maailma oli hyvin erilainen silloin. Jos nykykomiikassa homoudesta vitsaillaan oudoksuen ja tekemällä siitä heikkoutta, mikä sellaisten vitsien tarkoitus on? Vähintä, mitä koomikko voi tehdä, on miettiä, mikä tarkoitus vitsillä on.
 Ali Jahangiri on itsekin tehnyt huumoria muun muassa maahanmuuttajiin liittyvistä stereotypioista. Osaa uran alkuvaiheen vitseistä hän ei enää esittäisi yleisön edessä.
 Huumorin rajojen määritteleminen ei ole helppoa
 Kaveriporukassa voi ajatella, että jos vitsi naurattaa kuulijaa, huumori on onnistunutta. Mutta saako ammattikoomikko tehdä vitsejä esimerkiksi väkivallasta tai vähemmistöihin liittyvistä stereotypioista?
 – Meillä koomikoilla on oikeus tehdä vitsejä ihan mistä vain, mutta ihmisillä on myös oikeus reagoida niihin vitseihin. Koomikon on turha uhriutua, jos yleisö suuttuu vitsistä, stand up -koomikko Ali Jahangiri sanoo.
 Sami Hedbergin  komiikassa nauretaan usein lihavuudelle, mutta myös esimerkksi venäläisiin liitetyille stereotypiolle.
 Hedberg ei halua määritellä huumorille tiukkoja reunaehtoja. Hän korostaa sitä, että vaikeiden teemojen nostaminen vitseihin auttaa miettimään omaa suhdetta niihin.
 – Jokainen ihminen on erilainen, siksi on vaikeaa määritellä rajat huumorin tekemiselle. Elämää ei olisi ilman komediaa. Jos huumorintajua ei olisi, niin miten pystyisimme käsittelemään vaikeita asioita? Hedberg kysyy.
 Perjantai testasi myös Instagram-seuraajiensa näkemyksiä huumorin rajoista. Kysyimme, saako sellaisista aihepiireistä vitsailla, joista itsellä ei ole omaa kokemusta. Noin 300 vastaajasta 69 prosenttia vastasi kyllä.
 Saako kuolleille vauvoille nauraa? Perjantai kertoi Instagramissa tutkimuksesta, jonka mukaan mustan huumorin ystävillä saattaa olla keskimääräistä korkeampi älykkyysosamäärä:
 Hugleikur Dagsson vitsailee perheväkivallasta ja eläimiin sekaantumisesta
 Islantilainen stand up -koomikko ja sarjakuvataiteilija Hugleikur Dagsson tekee pilaa kaikesta siitä, mitä ei luokitella sivistyneeksi huumoriksi. “Kakkahuumorin kuninkaaksi” tituleeratun miehen räävittömissä sarjakuvissa tikku-ukoiksi piirretyt hahmot sekaantuvat eläimiin, lapset joutuvat hyväksikäytetyiksi, eikä politiikaltakaan vältytä.
 Illan Perjantai-dokkarissa Kakkaa, seksiä ja väkivaltaa  (Areenassa jo nyt täällä)  Dagsson avaa näkemystään siitä, että islantilaiset ovat tarkempia poliittisesta korrektiudesta kuin suomalaiset.
 Lue myös:   Sairaista sarjakuvistaan tunnettu Hugleikur Dagsson uskaltaa vitsailla Suomessa vielä rajummin kuin Islannissa: "Teillä on korkea sietokyky"
 Dagssonin mukaan poliittinen korrektius ei ole kuitenkaan ole pilannut huumoria, päin vastoin.
 – Nykyään on sallittua sanoa yhä enemmän ja enemmän asioita. Komedian ekosysteemi tarvitsee poliittisesti korrekteja ihmisiä vetämään rajan, jotta tiedämme mikä raja meidän tulee ylittää, kun kerromme vitsejä.
 Perjantaissa tänään: Kuka saa nauraa ja mille? Vieraina koomikot Sami Hedberg ja Ali Jahangiri. Perjantai-dokkari: Hugleikur Dagsson - Kakkaa, seksiä ja väkivaltaa. Tänään Yle TV1:llä klo 21.05. Ohjelma on nähtävissä myös  suorana Yle Areenassa  ja  tallenteena lähetyksen jälkeen täällä.

Saako insestistä tehdä vitsin? Ali Jahangiri ei enää kertoisi kaikkia vitsejä uransa alusta – Sami Hedberg ei aseta huumorille tiukkoja rajoja


Summary: Venäjän mukaan suuret haitta-ainepitoisuudet öljyssä johtuvat teknisestä viasta.

Ukraina on sulkenut venäläistä raakaöljyä Eurooppaan vievän öljyputken. Öljyssä on niin paljon haitta-aineita, orgaanista kloridia, että se voi aiheuttaa vahinkoa öljynjalostamoille.
 Kyseessä on niinsanotun Druzhba-öljyputken eteläinen haara, joka johtaa Slovakiaan, Tšekkiin ja Unkariin. Ainakin Slovakia ja Tšekki ovat kieltäytyneet ottamasta vastaan putken kautta tulevaa öljyä alkuviikolla paljastuneen kloridiongelman takia.
 Eilen torstaina uutisoitiin, että Druzhba-putken pohjoinen haara suljettiin samasta syystä. Pohjoinen haara johtaa Puolaan ja Saksaan.
 Venäjältä Eurooppaan tuotavan öljyn laatu romahti  – voi pilata jalostamon
 Kloridia käytetään tehostamaan öljyntuotantoa, mutta se on poistettava öljystä ennen kuljetusta jalostamoille, koska se voi vahingoittaa jalostamon laitteita.
 Druzhba-putkien kautta voidaan kuljettaa yli miljoona barrelia öljyä päivässä. Katkos aiheuttaa satojen miljoonien eurojen tappiot niin Venäjälle kuin välityskauppaa käyvälle Valko-Venäjällekin.
 Druzhba-öljyputkien kartta Ilkka Kemppinen / Yle
 Venäjän hallitus piti eilen ylimääräisen kokouksen ongelman takia. Kokouksessa todettiin, että ongelma on tekninen ja että se korjataan muutamassa päivässä.
 Venäjän energiaministeriö oli ongelmaa kommentoidessaan epämääräinen. Ministeriön mukaan vika on paikallistettu Unetšan – Samaran väliselle putkiosuudelle. Kyseinen osuus merkitsee käytännössä koko putken mittaa Venäjän alueella, sillä Unetša sijaitsee Valko-Venäjän rajalla ja Samara Volgajoen rannalla yli tuhannen kilometrin päässä.
 Energiaministeri Dmitri Kozakin mukaan öljyn pilaantumisesta vastuussa olevat henkilöt saavat rangaistuksen.
 Venäjän öljyputkia hoitava Transneft-yhtiö sanoo tyhjentävänsä vääränlaisen öljyn putkesta. Toistaiseksi tilanne ei ole korjaantunut, kertoi Transneftin tiedottaja tänään perjantaina päivällä  Bloomberg-talousuutistoimistolle .
 Uutistoimisto Reutersin mukaan Druzhba-putkeen liittyvän Baltian öljyputken kautta on huonolaatuista öljyä päätynyt ainakin viiteen tankkialukseen Laukaanjoensuun eli Ust-Lugan sataman kautta.
 Neste seuraa öljyn laatua tarkasti
 Suomalainen öljynjalostaja Neste kertoo, että sen jalostamoille on tullut kaksi laivalastillista venäläistä öljyä, joissa on ollut tavanomaista enemmän kloridia.
 Haitta-ainetta ei kuitenkaan ole ollut niin paljon, että se haittaisi jalostamojen toimintaa, kertoo öljytuotteista vastaava liiketoimintajohtaja  Matti Lehmus  Ylen haastattelussa.
 Lehmuksen mukaan kloridin määrä on mahtunut pitkäaikaiseen vaihteluväliin.
 Nesteelle toimitettava öljy on pääosin peräisin Primorskin öljysatamasta, eikä sillä ole välttämättä yhteyttä varsinaiseen saastelähteeseen.
 Neste ei ole saanut tietoa, mistä Venäjän öljyn kloridiongelma johtuu. Neste seuraa asiaa erittäin tiiviisti, koska raaka-aineen laatu on yhtiölle hyvin tärkeä asia, kertoo Matti Lehmus.
 Korjattu 26.4. kello 19:49 orgaaninen kloori orgaaniseksi kloridiksi

Venäjän öljymysteeri laajenee – toinenkin Eurooppaan johtava öljyputki jouduttiin sulkemaan


Summary: Suurin epävarmuus kohdistuu ensi tiistaina tuloksensa julkistavaan Appleen, kirjoittaa taloustoimittaja Juha-Matti Mäntylä.

Tällä viikolla kaksi maailman johtavaa internetyhtiötä kertoi alkuvuoden tuloksiaan, Amazon viime yönä ja Facebook edellisenä.
 Molemmilta odotettiin kasvua ja sitä myös saatiin.
 Ensi viikolla tuloksistaan kertovat Apple ja Google. Kuten alla oleva kaavio kertoo, teknojättien kurssi on ollut alkuvuoden ylöspäin.
 Viime vuonna tämän nelikon osakekurssit rikkoivat ennätyksiä – ja kääntyivät pitkän nousun jälkeen jyrkkään luisuun. Tänään tuo myrsky on taakse jäänyttä aikaa.
 Juha-Matti Mäntylä | Yle
 Sijoittaja ei sakkoja säikähdä
 Facebookin tulosjulkistuksen suurin uutinen oli, että yhtiö valmistautuu maksamaan miljardisakot Yhdysvaltain kauppakomissiolle.
 Yhtiön mukaan sakot ovat kooltaan kolmesta viiteen miljardia dollaria. Ensi vaiheessa Facebook teki kolmen miljardin dollarin varauksen, joka lähes puolitti Facebookin alkuvuoden operatiivisen tuloksen.
 Sakot liittyvät käyttäjien yksityisyyden suojan laiminlyönteihin. Noissa ongelmissa Facebook on rypenyt jo vuoden päivät. Nyt näyttää siltä, että löperön toiminnan seuraukset ovat muutakin kuin yleistä paheksuntaa ja kongressikuulusteluja.
 Seniori-ikäisten poliitikkojen antama ripitys ja  kummalliset kysymykset  ovat olleet tuskaista aikaa yhtiön johtajille, mutta varsinaisena rangaistuksena niitä ei voi pitää.
 Mark Zuckerbergin perustama Facebook sai miljardisakot. Bertrand Guay / AFP
 Entä itse sakko? Kolme miljardia dollaria on valtava summa rahaa – mutta ei Facebookille.
 Yhtiö tienaa sijoittaja-arvioiden mukaan tänä vuonna noin 22 miljardia (eli 22 tuhatta miljoonaa) dollaria. Tuolla summalla yhtiö voisi maksaa sakot vielä seitsemään kertaan.
 Facebookin sakkoja voidaan verrata myös Googleen, jolle EU:n viranomaiset ovat määränneet sakkoja jo  8,2 miljardin euron verran .
 Viimeksi maaliskuussa Googlelle lätkäistiin kilpailurikkeistä 1,5 miljardin euron sakot. Myös Facebook on saanut  useita  jopa miljardiluokan  sakkoja  Euroopasta.
 Sijoittajat palkitsevat
 Sijoittajat olivat osanneet odottaa sakkoja, saattoivatpa he pitää summaa jopa vähäisenä. Tulosjulkistuksen jälkeen Facebookin kurssi oli joka tapauksessa kuuden prosentin nousussa.
 Syitä oli toki muitakin. Facebookin, Instagramin, WhatsAppin ja Messengerin – jotka kaikki ovat osa Facebookia – käyttäjämäärä on vahvassa kasvussa. Palveluiden päivittäisten käyttäjien määrä nousi kahdeksan prosenttia 1,6 miljardiin ja kuukausittaisten käyttäjien määrä niin ikään kahdeksan prosenttia 2,4 miljardiin käyttäjään.
 Samaan aikaan yhtiön liikevaihto, käytännössä käyttäjille suunnatun mainonnan arvo, kasvoi yli neljänneksen 15 miljardiin dollariin.
 Sakkovarauksen vuoksi tulos puolittui viime vuoden vastaavaan ajankohtaan verrattuna.
 Googlen, Amazonin, Facebookin ja Applen muodosta yritysnelikko tunnetaan yhdysvalloissa lyhenteellä GAFA. Yle Uutisgrafiikka
 Amazon ylitti odotukset
 Internet- ja verkkokauppajätti Amazon oli myös omistajilleen iloinen yllätys. Alkuvuonna yhtiön myynti kasvoi edellisvuodesta 17 prosenttia 60 miljardiin dollariin.
 Yhtiön tulos yli kaksinkertaistui 3,6 miljardiin dollariin.
 Amazonin kulut ovat nousussa. Sitä selittävät yritysostot ja lisäinvestoinnit verkkokaupan toimituksiin.
 Facebookin ja Googlen lailla myös Amazon saattaa pian olla viranomaisten hampaissa. Viime syksynä EU:n kilpailukomissaari  Margrethe Vestager  kertoi viranomaisten aloittaneen "alustavan ja epävirallisen tutkinnan".
 EU:n  kilpailuviranomaisia kiinnostaa , saako Amazon epäreilua kilpailuetua siitä, kun se tarjoaa verkkokauppaansa itsenäisille kauppiaille – ja myy siellä samaan aikaan omia tuotteitaan. Amazon saa kauppapaikan omistajana toimintansa suunnitteluun dataa, jota itsenäisillä kauppiailla ei ole käytettävissään.
 Seuraavaksi sijoittajien katseet kohdistuvat Googleen, jonka emoyhtiö Alphabet julkistaa tuloksensa ensi maanantaina. Tiistaina oman tuloksensa julkistaa Apple.
 Apple
 Toipuuko iPhone?
 Apple oli osakemarkkinoiden tähti pitkään, mutta viime syksynä iPhone-puhelinten myynti tuotti sijoittajille karvaan pettymyksen. Apple antoi historiallisen tulosvaroituksen ja kertoi joulumyyntinsä jääneen edellisvuotta pienemmäksi.
 Ensi viikolla nähdään, jäikö notkahdus väliaikaiseksi.
 Reutersin keräämien ennusteiden mukaan analyytikot odottavat yhtiön liikevaihdon jääneen vuoden alkukuukausina reiluun 57 miljardiin dollariin, eli kuutisen prosenttia viime vuoden vastaavasta ajankohdasta. Jos näin käy, syy on takkuilevan puhelinmyynnin.
 Yhtiöllä oli viime vuonna vaikeuksia erityisesti Kiinassa, mutta myös länsimaiset kuluttajat olivat aiempaa haluttomampia vaihtamaan toimivia puhelimiaan uusiin ja entistä kalliimpiin.
 Applen tuloksen analysointia tulee vaikeuttamaan se, että yhtiö ilmoitti viime vuoden lopulla, ettei se jatkossa raportoi laitteiden myyntimääriä entiseen tapaan.
 Kysymys kuuluu, olisiko yhtiö tehnyt niin, jos se odottaisi seuraavilta vuosineljänneksiltä loistavia myyntilukuja? Kuten tämän artikkelin alussa oleva kaavio kertoo, sijoittajien usko Appleen on talven ja kevään kuluessa joka tapauksessa vahvistunut.
 Internetin neljällä jättiläisellä on lähes monopolin kaltainen asema – kuuluuko Netflix joukkoon? John G. Mabanglo / EPA
 Miksi Netflix kuuluisi joukkoon?
 Yhdysvaltalainen media rakastaa kirjainlyhenteitä.
 Internetin neljästä jättiläisestä, Googlesta, Amazonista, Facebookista, ja Applesta, käytetään usein lyhennettä GAFA. Moni liittää tuohon joukkoon myös televisiota mullistavan Netflixin, jolloin lyhenne vääntyy muotoon FAANG.
 Netflix julkisti oman vahvan tuloksensa alkuvuodelta jo viime viikolla.
 Kysymys kuitenkin kuuluu, miksi Netflix tulisi rinnastaa neljään jättiläiseen? Markkina-arvoltaan se on vain murto-osa edellä mainituista. Käyttäjiä Netflixillä on noin 160 miljoonaa, kun Facebookin, Googlen ja Applen käyttäjät lasketaan miljardeissa. Amazonin asiakasmäärää en edes yritä arvioida.
 Eikä kyse ole vain koosta.
 Netin jätit ja nuoret nousukkaat
 Netflixillä ei ole lähellekään samanlaista monopolin kaltaista asemaa, jollainen on Facebookilla, Googlella, Amazonilla ja Applella.
 Googlella on yli 90 prosentin osuus hakukoneiden käytöstä ja myytyjen älypuhelinten käyttöjärjestelmistä. Amazonin osuus Yhdysvaltain verkkokaupasta on noin puolet. Maailman kaikesta some-pöhinästä kaksi kolmasosaa tapahtuu Facebookissa tai muissa yhtiön omistamissa palveluissa. (Messenger, Instagram, WhatsApp). Juuri nyt Applen iPhone-myyntiin kohdistuu  epäilyjä , mutta yhtiö on yhä yksi maailman kannattavimmista yhtiöstä.
 Netflix ei kuulu tähän joukkoon. Pelkistäen voisi väittää, että elokuvapalvelun pystyttäminen ei lopulta vaadi "kuin" omaa tai ostettua sisältöä sekä verkkopalvelun.
 Moni Netflix-sijoittaja on laittanut huolestuneena merkille, että Disneyn ja Applen kaltaiset yhtiöt ovat asettumassa kilpailemaan sitä vastaan.
 Saman huomion voi tehdä monesta internet-yhtiöstä, joka on pörssissä tai matkalla sinne. Arvostettu talousaikakauslehti  Economist varoitti tuoreessa artikkelissaan  lukijoita innostumasta liikaa Uberin, Spotifyn, Lyftin ja Aribnb:n kaltaisista tähtiyhtiöistä.
 Esimerkiksi musiikkipalvelu Spotifyn tilanne on lähes identtinen kuin Netflixillä.
 Toisaalta kuljetuspalveluiden markkinoille tulon kynnys on matala, vaikka pörssilistausta suunnitteleva kuljetuspalvelu Uber ja juuri pörssiin listautunut kilpailija Lyft tällä hetkellä julkisuuden tähtinä loistavatkin.
 Jopa Uber- ja Lyft-palveluita käyttävät kuljettaja kilpailuttavat palveluita jatkuvasti keskenään.
 Economist huomauttaa, että useimmat näistä yksisarvisista ovat raskaasti tappiollisia.
 Neljä jättiä ovat yhä turvassa
 Sääntelyllä ja sakoilla pyritään suitsimaan GAFA-yhtiöiden valtaa, mutta lopulta saattaa käydä niin, että lisääntyvä sääntely ja viranomaisvalvonta antaa Googlelle, Applelle, Facebookille ja Amazonille myös suojaa.
 Ne itse ehtivät kasvaa nykyiseen kokoonsa keinoilla, jotka saattavat jatkossa olla kiellettyjä.
 Facebookin sijoittajat sen jo tietävät. Muutaman miljardin euron sakko ei ole mikään maailmanloppu.

Amazon kaksinkertaisti tuloksensa, Facebookia ei lannista edes miljardisakko – jättiläisten synkkä syksy on muisto vain


Fennian maaliskuussa alkaneet yt-neuvottelut ovat päättyneet. Yhtiön mukaan 95 nykyistä työtehtävää päättyy neuvottelujen seurauksena. Tämän lisäksi Keravan, Riihinen ja Lohjan konttorit suljetaan kesän aikana, kertoo Fennia verkkosivuillaan.
 Yt-neuvottelut koskivat 1 150 työntekijää. Uudelleenorganisoitumisen taustalla on Fennian viime vuonna ostaman Folksam Vahinkovakuutuksen yrityskauppa. Uudelleenorganisointi tarkoitti yt-neuvotteluja muun muassa päällekäisten toimintojen purkamiseksi.
 Neuvottelut eivät koskeneet Henki-Fennian, Fennia Varainhoidon ja Fennia Kiinteistökehityksen henkilöstöä. Konsernijohtaja  Antti Kuljukan  mukaan irtisanotuiksi tuleville tarjotaan muutosturvaa ja mahdollisuutta yksilölliseen uudelleensijoittumisvalmennukseen.
 Lue myös:
 Fennia aloittaa yli tuhatta koskeva yt-neuvottelut, vähennustarve vajaa sata henkilötyövuotta

Fennian yt-neuvottelut päättyivät – 95 työtehtävää päättyy, kolme konttoria suljetaan


Summary: Viimeistään ensi viikolla sateet laskevat otsonipitoisuutta. Pienhiukkastasokin on laimenemassa Etelä-Suomessa.

Ympäri Suomea on nyt useita ulkoilman laatua ja ihmisten oloa heikentäviä tekijöitä, sanoo Ilmatieteenlaitoksen erikoistutkija  Pia Anttila.  Etelä-Suomesta Oulun korkeudelle asti on kulkeutunut parin viime päivän aikana pienhiukkasia Itä-Euroopan maastopaloista ja kulotuksista. Myös katupölyn harjaus on vielä kesken monessa kaupungissa ja siitepölykeväänkin arvioidaan olevan hankala.
 Lisäksi tällä viikolla alailmakehän otsonipitoisuus on ollut hieman koholla. Se on huonontanut ilmanlaatua eri puolilla Suomea, jopa Lapin pienemmissä taajamissa.
 – Tietysti hankaloittaa niiden ihmisten oloa, jotka herkemmin reagoivat, Pia Anttila sanoo.
 Ulkoilman otsonipitoisuus kohoaa ilmansaasteiden ja korkeapaineen yhteisvaikutuksesta.
 – Meille on kulkeutunut otsonipitoista ilmaa Keski-Euroopan tiheästi asutuilta alueilta.
 Anttilan mukaan lukemat eivät ole vielä terveydelle haitallisia, mutta ulkoilijat voivat saada ärsytysoireita.
 Helpotusta luvassa
 Viimeistään ensi viikolla sateet laskevat ainakin otsonitasoa koko Suomessa.
 – Etelässä alkaa jo pilvistellä, vappuun mennessä alkaa tämä helpottaa. Pienhiukkasepisodikin on laimenemaan päin parin päivän aikana.
 Sade tuo helpotusta myös katuhiekan pöllyämiseen, Anttila sanoo.
 Lapissa havaittu Saharasta maamme ylle kulkeutunut hiekka ei voi Pia Anttilan mukaan heikentää hengitysilman laatua. Hiekkaa on vähän ja se on kymmenen kilometrin korkeudessa ilmakehässä.

Pienhiukkasia, otsonia ja pöllyävää hiekoitusta – ulkoilma ei todellakaan ole nyt priimaa


Summary: Perjantaina iltapäivällä sattunut onnettomuus ruuhkautti kakkostietä pahasti.

Onnettomuus on ruuhkauttanut valtatien 2 Poriin päin kulkevaa kaistaa Porin ja Ulvilan välisellä osuudella.
 Silminnäkijätietojen mukaan paikalla oli useita pelastuslaitoksen ajoneuvoja. Osallisena onnettomuudessa oli ainakin yksi auto.
 Päivitettu klo 16.02  Tie on taas saatu auki. Liikennekeskuksen mukaan liikenne kulkee taas normaalisti.

Kolari jonoutti kakkostietä Porin ja Ulvilan välillä


Summary: Kaupunginjohtaja Tero Nissinen muistuttaa, että tehtaan toteutuminen vaatii panostuksia sekä valtiolta että kaupungilta.

Kemissä uutinen  biotuotetehtaan suunnittelun etenemisestä  on otettu ilolla vastaan. Alueelle on pitkään odotettu suurempaa investointia, joka toisi uutta elinvoimaa metsäteollisuuden rakennemuutoksen ravistelemalle seutukunnalle.
 – Tämä on loistouutinen. Hyvällä mallilla ollaan, kun toimijalla on lihakset ja paukut, osaaminen riittää ja on näyttöjä Äänekosken tehtaasta, kommentoi Kemin kaupunginjohtaja  Tero Nissinen .
 Nissinen tähdentää, että kyse on koko Pohjois-Suomen hankkeesta.
 – Pelkästään raaka-aineen korjuualue on säteeltään hyvinkin parisataa kilometriä, hän sanoo.
 Infra on saatava kuntoon
 Nissinen muistuttaa, että hankkeen toteutuminen vaatii myös valtiovallan panostusta.
 – Pitää saada tukea Ajoksen väylän syväykseen ja tiestöön ihan alimmalle tieverkolle, mistä raaka-ainetta tulee. Lisäksi on hoidettava tietyt rautateiden sähköistämiset, kuten Laurila–Tornio ja Kolarin rata. On hallituspohja mikä vaan, kirjaukset on saatava listoille ja sitä myötä kilpailukykyä ja työllisyyttä eteenpäin, Nissinen sanoo
 Tero Nissinen. Minna Aula / Yle
 Myös Kemin kaupungin on tehtävä satsauksia.
 – Tiedostamme tietysti, että katuverkkoihin liittyvissä investoinneissa kaupungin on kannettava oma kortensa kekoon ja samaten satamayhtiön kautta väylän syväyksessä. Joka tapauksessa kaupungille kertyy menoja miljoonatolkulla, Nissinen sanoo.
 Työllisyysvaikutukset ovat merkittävät
 Metsä Groupin uuden biotuotetehtaan rakennusvaiheen työllisyysvaikutus on 10 000 henkilötyövuotta. Valmis tehdas työllistää koko arvoketjussa 2 500 ihmistä, mikä on 1 500 enemmän kuin tällä hetkellä.
 – Puhutaan todella merkittävästä sysäyksestä. Uskon, että välillisiä vaikutuksia tulee bio- ja kiertotalouteen, majoitukseen ja palveluihin yleensä, Nissinen arvioi.
 Meri-Lapin kunnista työttömyys on korkeinta juuri Kemissä, joten myönteiset työllisyysvaikutukset olisivat tervetulleita.
 Kemissä on panostettu kiertotalouteen jo aiemmin. Kemiin on perustettu Sitran ja kaupungin yhteistyönä  valtakunnallinen kierto- ja biotalouden osaamiskeskus .
 Muokattu 17.08. Poistettu sitaatti otsikosta.
 Lue lisää:
 Analyysi: Metsä Group pani muille sellunkeittäjille luun kurkkuun – Kemiin nouseva uusi jättitehdas vie puut toisten käsistä
 Finnpulp osasi odottaa Kemin biotuotetehdasuutista: "Tämä ei ollut odottamaton ratkaisu"

Kemin kaupunginjohtaja: Metsä Groupin uusi biotuotetehdas on loistouutinen


Summary: Talous kasvoi vauhdilla, vaikka liittovaltio oli osittain suljettuna vuoden alussa budjettikiistan takia.

Yhdysvaltain talous kasvoi tämän vuoden alussa odotuksia nopeammin.
 Bruttokansantuote kasvoi 3,2 prosenttia tammikuun ja maaliskuun välisenä aikana verrattuna vuoden takaiseen aikaan, Yhdysvaltain kappaministeriö kertoi alustaviin tietoihinsa viitaten.
 Kasvu kiihtyi vuoden 2018 lopusta, sillä loka-joulukuussa talous kasvoi 2,2 prosenttia edellisvuoteen verrattuna. Kasvuvauhti ylitti taloustieteilijöiden odotukset.
 Talous kasvoi, vaikka liittovaltio oli osittain suljettuna vuoden alussa presidentti  Donald Trumpin  ja kongressin budjettikiistan takia.
 Yli puolet kasvusta johtui lyhytaikaisista lyhytaikaisista tekijöistä, kun yrityksen kasvattivat varastojaan ja tuonnin määrä supistui suhteessa vientiin.
 Taloutta kasvattivat myös osavaltioiden ja paikallishallintojen kasvanut kulutus sekä asuntokaupan osittainen elpyminen.

Yhdysvaltain talous kasvoi vuoden alussa odotettua nopeammin, peräti 3,2 prosenttia


Summary: Syyttäjän mukaan tällä viikolla alkaneissa käsittelyissä erikoista on epäiltyjen määrä ja se, että tapauksessa on yksi uhri.

Tästä on kyse Oulussa kahdeksan syytetyn ja yhden uhrin seksuaalirikosjuttukokonaisuuden käsittely alkoi tällä viikolla. Kihlakunnan syyttäjän mukaan ei ole näyttöä siitä, että seksuaalirikoskokonaisuudessa epäillyt olisivat käyttäneet lasta yhtä aikaa seksuaalisesti hyväkseen. Juttukokonaisuus käydään syyte kerrallaan, viimeinen syyte käsitellään heinäkuun alussa. Netillä ja somella on ollut osuutta uhrin ja syytettyjen yhteydenpidossa.
 Oulun laajan seksuaalirikosvyyhdin toinen käsittely alkoi tänään Oulun käräjäoikeudessa. Kyseessä on tapaus, jossa uhrina on ollut alle 15-vuotias tyttö ja epäiltynä on kahdeksan ulkomaalaistaustaista miestä. Tänään alkaneessa käsittelyssä miestä syytetään lapsen törkeästä seksuaalisesta hyväksikäytöstä.
 Juttukokonaisuuden  ensimmäinen oikeudenkäynti  alkoi käräjäoikeudessa tämän viikon tiistaina. Siinä miestä syytetään törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja törkeästä raiskauksesta.
 Laajassa seksuaalirikosvyyhdissä lapsen hyväksikäyttöä on kestänyt miltei viisi kuukautta yksityisasunnoissa, kesäkuun alusta lokakuun loppuun viime vuonna. Myös epäillyn fyysisen pahoinpitelyn tekoajaksi on merkitty sama kuin muissa rikoksissa, eli lähes viisi kuukautta.
 Rikoskokonaisuuteen kuuluu siis kahdeksan juttua, joissa kussakin on sama uhri ja eri epäilty. Kukin juttu käsitellään erikseen ja niistä pyritään antamaan tuomio kesän aikana.
 Suomessa on neljä seksuaalirikoksiin erikoistunutta syyttäjää ja Pia Mäenpää on yksi heistä. Oulun syyttäjävirastossa ei ole yhtään seksuaalirikoksiin erikoistunutta syyttäjää. Yle / Paulus Markkula
 Tapauksen toinen syyttäjä, kihlakunnansyyttäjä  Pia Mäenpää  Itä-Suomen syyttäjänvirastosta on yksi neljästä Suomessa seksuaalisiin väkivaltarikoksiin erikoistuneista syyttäjistä. Mäenpään mukaan Oulun juttukokonaisuus on ainutlaatuinen, mutta ei ainut laatuaan. Mäenpää tietää tapauksia, joissa on ollut yksi uhri ja esimerkiksi 2-4 epäiltyä tekijää.
 – Tämän tapauksen nostaa esille epäiltyjen määrä ja se, että uhrina on yksi ja sama henkilö useamman kuukauden ajan.
 Mäenpään mukaan tapauksia, joissa on yksi uhri ja useita vastaajia, tai että on yksi epäilty ja useita uhreja, esiintyy kuitenkin säännöllisen epäsäännöllisesti.
 Kihlakunnan syyttäjän mukaan ei ole näyttöä siitä, että laajassa seksuaalirikoskokonaisuudessa epäillyt olisivat käyttäneet lasta yhtä aikaa ja samassa tilanteessa seksuaalisesti hyväkseen. Hyväksikäytöt ovat siis olleet erillisiä tapauksia.
 Kyse ei ole ollut esimerkiksi joukkoraiskauksesta?
 – Ei missään tapauksessa.
 Hän kertoo myös, että osa syytetyistä tunsi toisensa, osa tiesi ja osa ei tuntenut toisia lainkaan.
 "Asianomistaja ikä tekee tapauksesta harvinaisen"
 Oulun seksuaalirikostapauksen selvittelyssä on käynyt ilmi, että netillä ja somella on ollut osuutta osassa epäillyistä rikoksista.
 – Oulun tapauksessa tutustuminen on tapahtunut netissä. Kun esimerkiksi hakee seuraa jonkin sovellutuksen kautta, niin on paljon henkilöitä, jotka voivat käyttää tilaisuutta hyväkseen, Mäenpää sanoo.
 Mäenpään mukaan nyt käytävissä oikeusjutussa ei kuitenkaan ole näyttöä siitä, että kyse olisi netissä tapahtuvasta järjestelmällisestä toiminnasta.
 Laajan juttukokonaisuuden ensimmäisen jutun käsittely alkoi tämän viikon tiistaina Oulun käräjäoikeudessa. Miestä epäillään törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja törkeästä raiskauksesta. Mari Jäntti / Yle
 Itä-Suomen yliopiston rikos- ja prosessioikeuden professori  Matti Tolvanen  pitää kahdeksan epäillyn tapausta harvinaisena.
 – Asianomistaja ikä tekee tapauksesta harvinaisen. Varsinkin se, että noinkin nuorta henkilöä on noin moni epäilty käyttänyt hyväksi. Enpä muista vastaavanlaista tapausta Suomen rikoshistoriasta.
 Tolvasen mukaan netin kautta tapahtuneiden seksuaalirikosten määrää on kasvanut, vaikka tilastoa siitä ei olekaan esittää.
 – Netin kautta saadaan helposti yhteys. Lasta voidaan manipuloida ja voi käydä niin, että tämä ei edes huomaa, että hän ajautuu alueelle, jossa riskit ovat äärimmäisen suuria, Tolvanen sanoo.
 Tutkinnassa useita muita tapauksia
 Laaja seksuaalirikosvyyhti sai paljon huomiota, kun poliisi kertoi pian vyyhdin jälkeen myös monista muista epäillyistä alaikäisiin kohdistuneista seksuaalirikosepäilyistä. Myös näistä tapauksista on uutisoitu laajasti mediassa. Tähän mennessä kolmesta tapauksesta on annettu tuomio.
 Ensimmäinen tuomio Oulun seksuaalirikoksista – uhri alle 10-vuotias tyttö, joka tunsi erityistä luottamusta tekijään Mies tuomittiin 14-vuotiaan törkeästä seksuaalisesta hyväksikäytöstä Oulussa – 22-vuotias tapasi uhrinsa Snapchatissa ja raiskasi hänet Tuomio yhdestä Oulun seksuaalirikoksesta: 23-vuotias mies tuomittiin reilun kolmen vuoden vankeuteen
 Lue myös:
 Mikä erottaa raiskauksen törkeästä seksuaalisesta hyväksikäytöstä? Yle kertoo, mistä Oulun seksuaalirikosnimikkeissä on kyse
 Oulu ei poikkea seksuaalirikosten osalta muista kaupungeista – Katso taulukosta oman kuntasi tilanne
 Mitä sanoisit, jos lapsesi tulisi kertomaan seksuaalisesta ahdistelusta? Tässä jutussa voit kokeilla – saat myös palautetta sanavalinnoistasi
 Tuntematon pyysi netissä Jessicalta alastonkuvaa ja kyseli Rebeccalta seksistä – 13-vuotiaat rohkaisevat puhumaan: “Pliis sanokaa näistä asioista”
 “Seksi ja hyvännäköisyys ovat koko ajan esillä” – Kokeneen syyttäjän mukaan kasvavat ulkonäköpaineet altistavat tyttöjä joutumaan seksuaalirikosten uhreiksi

Miehet eivät käyttäneet lasta yhtä aikaa hyväkseen Oulun epäillyssä seksuaalirikosvyyhdissä – ei myöskään näyttöä järjestäytyneestä toiminnasta


Summary: Rinteen kysymyksissä tärkeää on, mitä se merkitsee. Niin kuin Lutherin Vähä katekismuksessa, Ari Hakahuhta kirjoittaa.

Hallitustunnustelija  Antti Rinteen   yhdentoista teeman kysymyslista  hallitukseen haluaville puolueille on pitkä ja jopa uuvuttavan kattava.
 Kysymyslistassa tärkeää on sama kuin  Martti Lutherin  Vähä katekismuksessa, kun Luther selittää kymmentä käskyä:
 Mitä se merkitsee?
 Kun hallitustunnustelija Antti Rinteen listaa lukee, kannattaa pohtia, mitä hän haluaa kysymyksillään saada selville.
 Rinteen täydellisen  kysymyslistan löydät tästä jutusta .
 Talous- yhdenvertaisuus- ja koulutuskysymykset tärkeitä SDP:lle
 Antti Rinteen kysymyksissä SDP:n kannalta ovat merkityksellisiä etenkin yhdenvertaisuutta, koulutusta ja taloutta koskevat kysymykset.
 Vaaleissa SDP lupasi muutosta ja eriarvoisuuden vähentämistä . Rinteen listan yhdenvertaisuus- ja osaamiskysymyksiä kannattaakin tutkailla suhteessa SDP:n vaaliohjelmaan.
 Hallitustunnustelija haluaa selvittää, onko muilla puolueilla halua parantaa hyvinvointipalveluita ja sosiaalietuja. Kysymys on etenkin pienituloisten vanhusten ja lapsiperheiden palveluista ja toimeentulosta.
 Lisäksi kysymyksissä selvitetään, rahoittaisivatko muut puolueet yhdenvertaisuushankkeita veroilla ja mahdollisilla veronkorotuksilla vai muita menoja karsimalla.
 Vihreät ja vasemmistoliitto, onko perustulo kynnyskysymys?
 Sosiaaliturvan uudistusta koskevassa kysymyksessä on tarkoitus selvittää puolueiden valmiutta syyperusteiseen, vastikkeelliseen sosiaaliturvaan. SDP kutsuu tätä yleisturvaksi.
 Vihreät ja vasemmistoliitto joutuvat siis vastauksissaan miettimään, kuinka vahvasti ne haluavat edelleen vastikkeetonta perustuloa.
 Sosiaaliturvauudistus tehdään todennäköisesti useamman vaalikauden aikana.
 Hallituksen on päätettävä, perustuuko tulevaisuuden sosiaaliturva johonkin syyhyn ja olisi vastikkeellista vai onko turva vastikkeetonta perustuloa.
 Voit tutustua puolueiden eroihin sosiaaliturvan uudistamisessa  Ylen tukikyselyssä .
 Kokoomus ja keskusta, sopiiko yhä yleissitovat työehtosopimukset?
 Työelämän kysymyksissä Antti Rinne haluaa selvittää, onko puolueilla halua tukea yhteistyötä työntekijä- ja työnantajajärjestöjen kanssa. Siis onko intoa työelämän lakien niin sanottuun kolmikantaiseen valmisteluun, jossa neuvottelupöydässä ovat hallituksen lisäksi työntekijä- ja työnantajaedustajat.
 Hallitustunnustelija selvittää myös, haluavatko puolueet kehittää työelämää niin, että työehtosopimusten yleissitovuus edelleen säilytetään.
 Miten puolueiden mukaan siis työehdoista pitäisi paikallisesti sopia ja miten määritettäisiin vähimmäisehdot. Etenkin kokoomuksen ja keskustan vastauksia työelämäkysymyksiin odotetaan SDP:ssä mielenkiinnolla.
 Perussuomalaiset, onko intoa ilmasto- ja maahanmuuttosopuun?
 Rinteen kysymyslistassa on kohtansa myös ilmastonmuutokselle. Puolueilta kysytään sitoutumista ilmaston lämpenemisen pysäyttämiseen 1,5 asteeseen Pariisin ilmastosopimuksen mukaisesti.
 Puolueilta kysytään myös hyväksyntää Suomen kehitysyhteistyörahoituksen nostamisesta 0,7 prosenttiin Suomen bruttokansantulosta. Viime vuosina kehitysyhteistyörahojen osuus on ollut noin puolet tavoitteesta.
 Kysymyslistassa on myös kohta, miten puolueet edistäisivät ihmisoikeuksien toteutumista.
 Näillä kysymyksillä Rinne toivoo saavansa selville, mikä on perussuomalaisten halukkuus sovitteluratkaisuihin ilmasto- ja maahanmuuttoasioissa.
 Listalla sitoutuminen hävittäjähankintoihin ja ruotsin kielen asemaan
 Yhteistyöterveiset RKP:lle  on myös kysymyslistassa. Rinne kysyy puolueiden innokkuudesta parantaa kansalliskielten, siis suomen ja ruotsin asemaa.
 Kysymys on mieluinen RKP:lle ja hankala perussuomalaisille.
 Hävittäjäkysymys vasemmistoliitolle  on rivien välissä, kun Rinne kysyy puolueilta valmiutta tukea viimeisimmässä selonteossa sovittua puolustuspolitiikan linjaa.
 Selonteon vastalauseessa  vasemmistoliitto halusi karsia kustannuksia ja vähentää ilmavoimille hankittavien hävittäjien määrää suunnitellusta. SDP:kään ei ole lukinnut kantaansa ilmavoimien uusien hävittäjien määrään, mutta tukee hankintaa.
 Hävittäjäpäätös lienee edessä seuraavalla hallituksella vuonna 2021.
 SDP yrittänee puristaa vero- ja taloussopua jo alkutunnusteluissa
 Hallitustunnustelija ei pysty pelkän kysymyslistan perusteella valitsemaan, mitkä puolueet aloittavat hallitusneuvottelut. Etenkin talous- ja veroasioista tarvitaan edelleen tarkentavia keskusteluja.
 Rinne lykkäsikin jo aikatauluaan varsinaisten hallitusneuvottelujen aloittamisesta parilla päivällä. Tunnusteluihin kuuluvat talouskeskustelut kaikkien puolueiden kanssa vaativat lisää aikaa.
 SDP:n idea on, että kannattaa käydä talous- ja verokiistojen alkuvaiheen tunnustelut kunnolla. Silloin hallitusneuvotteluissa selviää vähemmällä.
 SDP yrittänee siis jo nyt puristaa kokoomukselta, keskustalta tai perussuomalaisilta alustavaa varmuutta uuden hallituksen talouslinjasta. Varmuutta siitä, että hallitusneuvotteluissa onnistuu SDP:n vaaleissa lupaamien hyvinvointipalvelujen, tukien ja eläkkeiden parantamisen rahoitus.
 Ja vielä kerran Lutherin hengessä: mitä se merkitsee?
 SDP halunnee etenkin kokoomukselta selkoa mahdollisen yhteishallituksen vero- ja talouslinjasta. Pelkona lienee, että muutoin kokoomus pääsisi mahdollisissa varsinaisissa neuvotteluissa vaatimaan kovan hinnan SDP:lle tärkeiden hankkeiden rahoituksesta.
 Edellisessä SDP:n ja kokoomuksen yhteishallituksessa vuosina 2011–2015 sääntönä oli, että taloussopeutuksesta puolet olisi veronkorotuksia ja puolet menojen leikkauksia.
 SDP:n suosimista veronkorotuksista tuli lopulta osuudeltaan suurempi, koska kaikki menoleikkaukset eivät toteutuneet.
 Jutun viimeistä lausetta tarkennettu 26.4.2019 kello 17.40: Lisäys: kaikki menoleikkaukset eivät toteutuneet. Alun perin jutussa luki, että menoleikkaukset eivät toteutuneet.
 LUE LISÄÄ:
 Tässä ovat hallitustunnustelija Antti Rinteen 11 kysymysteemaa  puolueille – Alustavat talouskeskustelut lykkäävät  neuvottelujen aloitusta
 Entä jos olisit Antti Rinne? Kokeile, millaisen hallituksen muodostaisit   Rinne tunnustelijaksi, esitti kysymyksensä hallitushalukkaille – kysymys numero 1 pääsi jopa yllättämään
 Analyysi: SDP ei pelkää lisävelkaa – taloudesta tulee hallitusneuvotteluiden kipukohta

Analyysi: Näin luet hallitustunnustelija Antti Rinteen kysymyslistaa –  SDP lupasi muutosta ja eriarvoisuuden vähentämistä


Summary: Tasavallan presidentti myöntää kunniamerkin runsaalle 3000 veteraanille ja rintamalotalle.

Kansallisen veteraanipäivän valtakunnallista pääjuhlaa vietetään lauantaina Kuopiossa historiallisissa merkeissä.
 Pääjuhlan yhteydessä on erillinen kunniamerkkien jakotilaisuus, johon osallistuu myös tasavallan presidentti  Sauli Niinistö .
 Tasavallan presidentti myöntää juhlapäivän kunniaksi Suomen valkoisen ruusun 1. luokan mitalin runsaalle 3000 veteraanille ja rintamalotalle. Mitalin tulee Kuopiossa henkilökohtaisesti noutamaan 25 veteraania.
 Kunniamerkki on lauantain jälkeen tullut jaetuksi kaikille Suomen veteraaneille, jos nämä eivät ole jo aiemmin saaneet sitä tai vielä korkeampaa kunniamerkkiä.
 Suomen valkoisen ruusun ritarikunnan 1. luokan mitali. ritarikunnat.fi
 Kunniamerkkien myöntäminen kaikille sotaveteraaneille alkoi presidentti  Mauno Koiviston  aloitteesta jo runsaat kaksikymmentä vuotta sitten. Ensimmäisen kerran mitali jaettiin suurelle määrälle veteraaneja vuonna 2014.
 Pohjois-Savon sotaveteraanipiirin toiminnanjohtajan  Eija Iivarisen  mukaan Suomen valkoisen ruusun ritarikunta on yhteistyössä Kelan kanssa jäljittänyt nyt jaettavien mitalin saajat.
 Yle lähettää kansallisen veteraanipäivän pääjuhlan televisiossa lauantaina klo 15 alkaen.

Viimeisetkin veteraanit saavat lauantaina Valkoisen ruusun kunniamerkin


Summary: Alueparlamentti on ollut kiinni tammikuusta 2017 kiistojen vuoksi.

Britannian ja Irlannin hallitukset ovat päättäneet käydä neuvottelupöytään. Tavoitteena on avata jälleen Pohjois-Irlannin alueparlamentti. Sen toiminta laitettiin jäihin tammikuussa 2017.
 Keskeyttämistä edelsi epäonnistunutta energiaohjelmaa koskeva skandaali ja riita nationalistisen, katolisen Sinn Féin -puolueen ja protestanttisen, brittimielisen DUP-puolueen välillä.
 Yritykset sovun löytämiseen eivät ole aiemmin tuottaneet tulosta.
 Alueparlamentti ja itsehallinto ovat olennainen osa Pohjois-Irlannin vuoden 1998 rauhansopimusta. Ideana on, että paikallishallinnossa valtaa tasataan katolilaisten ja protestanttisen osapuolten kesken. Jos yhteistyö ei suju, vastuu siirtyy Lontooseen.
 Neuvottelujen jatkamiseen innoitti 29-vuotiaan toimittajan kuolema viime viikolla.  Lyra McKee  ammuttiin kuoliaaksi tasavaltalaisten mellakoissa Derryksi ja Londonderryksi kutsutussa kaupungissa. Tasavaltalaisryhmä Uusi IRA  on ottanut vastuun ampumisesta .
 McKee haudattiin keskiviikkona Belfastissa. Hautajaisiin  osallistuivat  muun muassa Britannian pääministeri  Theresa May  ja Irlannin pääministeri  Leo Varadkar .
 Irlannin saarella  on pelätty väkivallan leimahtamista  muun muassa Britannian EU-eron vuoksi. Brexit toisi EU:n ulkorajan keskelle herkkää Irlannin saarta, ja kysymys rajavalvonnan järjestämisestä on yksi suurimpia Britannian EU-eroa koskevia kiistakysymyksiä.
 Lue lisää:
 Toimittajalta: Uudelleen leimahtanut väkivalta Pohjois-Irlannissa oli odotettavissa

Toimittajan ampuminen sai Irlannin ja Britannian johdon suostumaan samaan pöytään – tavoitteena saada Belfastin aluehallinto taas käyntiin


Summary: Henkilökuntaa myös lomautetaan heikon tilauskannan takia.

Tästä on kyse Componenta irtisanoo noin 50 ihmistä Porissa sijaitsevalta valimoltaan. Taustalla on Porin valimon tuotteita käyttäneen yhtiön toisen tehtaan tuotannon väheneminen. Satakunnan Kansan mukaan irtisanomiset toteutetaan kesän loppuun mennessä.
 Porissa toimiva Componentan valimo irtisanoo yt-neuvottelujen päätteeksi noin 50 työntekijää ja lomauttaa toistaiseksi 20, kertoo sanomalehti  Satakunnan Kansa .
 Lehden mukaan irtisanomiset toteutetaan kesän loppuun mennessä. Myös vuokratyön käyttöä vähennetään.
 Yt-neuvottelukutsun mukaan sopeuttamistarve valimolla oli 80–100 henkilötyövuotta. Componentan Porissa sijaitseva valimo on työllistänyt 205 henkilöä.
 Väen vähentämisen taustalla on Componentan Ruotsissa toimivan, koneistus- ja maalauspalveluja tuottavan Componenta Främmestad AB:n heikko kannattavuus.
 Componenta aikoo supistaa Ruotsissa toimivan yhtiön liiketoimintaa merkittävästi. Osa valuista on toimitettu Främmestadiin Porissa sijaitsevasta valimosta. Nämä toimitukset ovat muodostaneet noin 40 % Porin-yksikön tuotannosta, joten Porissa ei ole enää töitä entiselle työntekijämäärälle.

SK: Componenta irtisanoo Porissa 50 työntekijää


Summary: Ahtisaaren kädenjälki Helsingin Juhlaviikoilla alkaa näkyä kokonaisuutena vasta kesällä 2020.

– Perustetaanko bändi?
 Näin totesivat yhteen ääneen Helsingin Juhlaviikkojen taiteellinen johtaja  Marko Ahtisaari  ja professori  Nadya Peek , kun he tapasivat MIT:ssä Yhdysvalloissa kolme vuotta sitten.
 Syntyi marginaalissa viihtyvä Construction-duo, jonka fanikanta on Spotifyn mukaan yhtä suuri kuin väestömäärä McMurdo-tutkimusasemalla Etelämantereella.
 Ahtisaari on bändinsä basisti. Bassonsoitto onkin yksi määrittelevistä tekijöistä, jotka hän mainitsee itsestään Helsingin Juhlaviikkojen uutena taiteellisena johtajana. Hänelle rajat on tehty rikottaviksi.
 – Yritän lähestyä eri taidemuotoja ja kaikkea musiikkia, myös klassista, rennolla otteella, Ahtisaari sanoo.
 On kuvaavaa, että juuri Ahtisaari  haastatteli säveltäjä-kapellimestari Esa-Pekka Salosta Slush-tapahtumassa vuonna 2014 . Salonen johti Juhlaviikkoja 1990-luvulla, nyt on Ahtisaaren vuoro.
 Marko Ahtisaari Joi Ito
 Laulava tekoäly ja unisyklin mukana muuttuva musiikki
 Juhlaviikoilla on jatkossa läheinen suhde teknologiaan ja hyvinvointiin, mikä ei välttämättä ole omaperäisin kuningasidea Suomen suurimmalle taidefestivaalille.
 Suunta on kuitenkin luonteva, sillä Ahtisaaren muutama vuosi sitten perustama startup tutki yhteyksiä musiikin ja terveysvaikutusten välillä. Lisäksi hän on kokenut tekijä teknologia-alalla.
 – Kun koneita on yhä enemmän, niin ehkä taide on se, mitä jää, Ahtisaari muotoilee.
 Voiko kone ylipäänsä tehdä taidetta? Sitä pohtii tänä kesänä Senaatintorilla laulava  Robottikuoro . Se on säveltäjä ja äänitaiteilija  Tytti Arolan  sekä Counterpoint-studion suunnittelema laulamaan oppiva tekoäly.
 Tytti Arola Antti Haanpää / Yle
 Sci-fi:ltä kuulostava idea on vielä vaiheessa, mutta Ahtisaari viettää päivänsä luottavaisin mielin. Hän luonnehtii itseään johtajana enemmin riskinottajaksi kuin varman päälle pelaajaksi.
 – Teknologiayrittäjänä tietää, että jokin idea saattaa tilastollisesti olla tuomittu epäonnistumaan, mutta silti siihen pitää uskoa. Riskinsietokykyni on korkea.
 – Robottikuoron kohdalla pitää luottaa siihen, että kun kerran tekijät ovat niin kiinnostavia, niin hyvä siitä tulee.
 Hyvinvoinnin ja taiteen suhdetta pohditaan tänä vuonna Huvila-teltassa, kun yleisö saa viettää yön nykysäveltäjä  Max Richterin  kahdeksan ja puolen tunnin  Sleep -teoksen säestyksellä. Unisyklien mukaan sävelletyn kappaleen aikana on tarkoitus rentoutua – ja nukkua.
 – Kuorsaavaa vieruskaveria saa tökätä, Ahtisaari vinkkaa.
 BBC:n järjestämä ensi-esitys Lontoossa pääsi Guinnessin ennätystenkirjaan pisimpänä yksittäisen sävellyksen radiolähetyksenä.
 XXL:n jälkeen SX?
 Ahtisaaren kädenjälki Juhlaviikkojen ohjelmassa alkaa näkyä kokonaisuutena vasta kesällä 2020. Nyt mukana on myös hänen edeltäjänsä  Topi Lehtipuun  jo sopimia sisältöjä.
 Klassista musiikkia kuullaan festivaalilla suhteellisen vähän eli sen verran kuin 2010-luvulla on totuttu.
 Luvassa on kaksi suurtuotantoa:  Arnold Schönbergin   Gurrelieder  Musiikkitalossa sekä  Robert Schumannin   Kohtauksia Goethen Faustista  Merikaapelihallissa.
 Ensimmäisen esittävät  Susanna Mälkin  johdolla Helsingin kaupunginorkesteri, Sinfonia Lahti sekä yli 200 laulajan suurkuoro. Teosta esittää yhteensä siis 350 muusikkoa.
 Schumannin mestariteoksen näyttämölle dramatisoi  Jussi Nikkilä , ja orkesterina on  Hannu Linnun  johtama Radion sinfoniaorkesteri.
 – Tänä vuonna klassisen musiikin osalta luvassa on XXL-teoksia, mutta koko ajan mietin myös, miten saamme mukaan S- ja SX-kokoja, Ahtisaari lupaa.
 Jussi Nikkilän dramatisointia Schumannin teoksesta Kohtauksia Goethen Faustista. Jussi Nikkilä
 Tuleville vuosille on siis lupa odottaa huippuluokan kamarimusiikkia, jonka puute Juhlaviikkojen viime vuosien ohjelmistossa on  herättänyt kritiikkiä .
 – Silloinkin tarkoitus on tehdä parhaan kansainvälisen tason klassista musiikkia niin, että se on helposti lähestyttävää.
 Brittivieraita ja kannanottoja
 Orkesterivieraaksi Juhlaviikoille saapuu The English Concert & Choir, joka esittää  Georg Friedrich Händelin   Messias -oratorion.  Pekka Kuusiston  johdolla kuullaan puolestaan  Camille Saint-Saënsin   Eläinten karnevaali , joka on toteutettu ravistelevaksi kannanotoksi yhteistyössä Greenpeacen kanssa.
 Meidän Festivaalilta tuttu kantaaottava Eläinten karnevaali nähdään nyt Juhlaviikoilla. Teos ei sovi perheen pienimmille. Maarit Kytöharju
 Suomen Kansallisoopperan tulevaa  Ring -kokonaisuutta ennakoi festivaalilla  Lasten Ring , joka muokkaa  Richard Wagnerin  klassikosta koko perheen oopperakokonaisuuden.
 Täydellisessä pimeydessä koetaan  Walter Sallisen  säveltämä ja  Taavi Oramon  johtama elektroakustinen teos  UXO .
 Tässä jutussa tarkasteltiin klassisen musiikin tarjontaa Helsingin Juhlaviikoilla. Koko ohjelman löydät   täältä .

Juhlaviikoilla nukutaan musiikin mukana ja kuunnellaan laulavaa tekoälyä – Marko Ahtisaari: "Kun koneita on yhä enemmän, ehkä taide on se, mitä jää"


Summary: Pörssiyritysten alkuvuoden tuloksia syynätään nyt tavanomaistakin tiheämmällä kammalla talousnäkymien vuoksi.

Perjantaina julkaistuista alkuvuoden tuloksista paistoi kaksijakoisuus. Monella vientiyrityksellä pyyhkii yhä hyvin, mutta toimitusjohtajat varoittelevat maailmantalouden epävarmuudesta.
 Niitähän piisaa: Kiinan ja Yhdysvaltain kauppasodasta, Kiinan ja Saksan talouden heikentymiseen, populismin nousuun ja Britannian sekavaan EU-eroon.
 Yle koosti päivän kiinnostavimmat tulosjulkistukset tähän juttuun.
 1. Metsäfirmat porskuttavat, näkymät epävarmat
 Päivän ehdoton jymyuutinen oli  Metsä Groupin  ilmoitus jättimäisestä  biotuotetehtaasta  Kemiin. 1,5 miljardin euron investoinnin eteneminen kertoo vahvasta uskosta sellun kysyntään tulevaisuudessa.
 Tammi–maaliskuussa voitto kutistui tuntuvasti viime vuoden alkuun verrattuna Konsernin vertailukelpoinen liiketulos laski lähes 14 prosenttia 180 miljoonaan euroon, tosin vertailukausi, vuoden 2018 alku, oli konsernille vahva Liikevaihto puolestaan kasvoi hieman
 Pääjohtaja  Ilkka Hämälä  piti tulosta hyvänä. Voiton pienentymistä selitti hänen mukaansa sellun halpeneminen viime vuoden lopulla.
 Alkuvuoden aikana sellun hinta on jo kääntynyt uuteen nousuun Aasiassa Kiinan kysynnän piristyessä. Hämälän mukaan näkymiä kuitenkin varjostaa maailmankaupan epävarmuuksista johtuva varovaisuus.
 Metsäjätti UPM  teki jälleen kerran vahvan tuloksen.
 Yhtiön tulos on nyt noussut jo kuusi vuotta putkeen Vertailukelpoinen liikevoitto kasvoi viitisen prosenttia tammi–maaliskuussa eli 374 miljoonaan euroon Myös liikevaihto kasvoi
 Toimitusjohtaja  Jussi Pesonen  totesi tulostiedotteessa, että tuotteiden hinnat kasvoivat kuluja enemmän lähes kaikilla liiketoiminta-alueilla.
 Yritys odottaa kysynnän jatkuvan tänä vuonna suotuisana paperiliiketoimintoja lukuun ottamatta.
 Pesonenkin huomautti maailmatalouteen liittyvästä "merkittävästä" epävarmuudesta.
 2. Nesteen voittokulku uusiutuvissa jatkuu
 Polttoainejalostaja Neste  teki jälleen kerran ennätystuloksen uusiutuvalla dieselillään.
 Neste takoi uusiutuvilla vertailukelpoista liikevoittoa 337 miljoonaa euroa, mikä kattoi jo lähes 90 prosenttia vuoden ensimmäisen neljänneksen voitosta Neste onnistui myymään uusiutuvia polttonesteitä sekä aiempaan enemmän ja entistä paremmalla katteella Yhtiön liikevaihto kasvoi dollarin vahvistumisen vuoksi Kokonaisuutena tammi–maaliskuun tulos, 378 miljoonaa euroa, oli huonompi kuin viime vuoden alun tulos
 Laskua kuitenkin selittää osin mittava verohelpotus Yhdysvaltojen liiketoiminnoissa, mikä raportoitiin vertailukaudella vuoden 2018 alussa.
 Energiayhtiö Fortum  sai vetoapua sähkön tukkuhinnan selvästä kallistumisesta Pohjoismaissa.
 Tämä kasvatti yhtiön liikevaihtoa 1,7 miljardiin tammi–maaliskuussa. Ilo jäi kuitenkin lyhyeksi, sillä vastaavasti alkuvuoden heikko vesitilanne pienensi vesivoimatuotantoa. Fortumin vertailukelpoinen liikevoitto kasvoikin vain hitusen, 408 miljoonaan euroon.
 3. Kemira yllätti markkinat
 Helsingin pörssissä perjantaina kovimpiin nousijoihin on lukeutunut teollisuuskemikaalien valmistaja Kemira.
 Yhtiön osakekurssi oli klo 16 maissa edelleen lähes kymmenen prosentin nousussa. Taustalla oli odotuksia parempi tulos.
 Liikevaihto kasvoi kuusi prosenttia lähes 650 miljoonaan euroon Liikevoitto kasvoi 44 prosenttia 47 miljoonaan euroon Tuloksen parantuminen johtui osin kirjanpitostandardin muutoksesta
 Toimitusjohtaja  Jari Rosendalin  mukaan yrityksen tammi–maaliskuun vahva tulos selittyy myyntihintojen kasvulla ja samanaikaisella kulukuurilla.
 Yhtiö piti ennallaan arvionsa vuoden 2019 näkymistä.

Tulospäivä: Kemira yllätti, Nesteen voittokulku uusiutuvilla jatkui, sellun hyvä menekki piti metsäfirmat iskussa


Summary: Yhdenvertaisuudesta 1/3: Asepalvelus 2020 -kampanjan mielestä totaalikieltäytyjiä ei pitäisi rangaista.

Ulkoasiain hallinto, maanpuolustus ja järjestystoimi

Kuka? Milja Suihko, Asepalvelus 2020 -kampanjan perustaja. Toimii myös Suomen nuorisoalan kattojärjestön Allianssin ilmastodelegaattina. Syntynyt vuonna 1993 Joensuussa. Valmistumassa rauhan- ja konfliktintutkimuksen maisteriksi Tampereen yliopistosta.
 "Ajattelin armeijaan hakeutumista ensimmäisen kerran yläasteella.  Halusin näyttää, että pystyn siihen. Jo silloin tiesin, että minua kiinnostaa itseni haastaminen epätyypillisissä ympäristöissä, tavalla tai toisella.
 Lopulta tulin siihen tulokseen, etten ole sittenkään varma, onko armeija minulle oikea paikka. Johtamistyyli on autoritäärinen ja kuri tiukka.
 Ajattelin, että voinhan mie haastaa itseäni muillakin tavoilla.
 Ensimmäinen reaktioni oli, että mikset sie nyt vain voi mennä sivariin, onko se nyt niin iso juttu.   Milja Suihko
 Yliopistossa havahduin asepalveluksen epätasa-arvoisuuteen.
 Aloin opiskella kansainvälistä politiikkaa Tampereen yliopistossa vuonna 2013. Luennoilla puhuttiin realismista, idealismista, englantilaisesta koulukunnasta ja muista teorioista. Ne pohtivat, millainen meidän maailmanjärjestyksemme on ja millä säännöillä se toimii.
 Kaikkiin teorioihin liittyivät valta, rakenteet ja ne lainalaisuudet, joihin me uskomme.
 Todella kiinnostuin aiheesta kuitenkin vasta henkilökohtaisen ihmissuhteen takia.
 Silloinen elämänkumppanini harrasti taivaanrannan maalailua ja auktoriteettien vastustamista siinä määrin, että mun piti miettiä, joutuuko poikaystäväni vankilaan. Se tuntui vähän absurdilta.
 Aseista kieltäytyminen oli hänelle periaate- ja yksilönvapauskysymys. Minun ensimmäinen reaktioni oli, että mikset sie nyt vain voi mennä sivariin, onko se niin iso juttu.
 Tuli olo, että nyt alkaa tapahtua. Nyt olisi aika tehdä jotain ja osallistua keskusteluun.  Milja Suihko
 Opiskeluaikoina uutisissa kerrottiin Norjan asevelvollisuusmallista.  Heidän tasa-arvoiseen palvelusjärjestelmäänsä kutsutaan kaikki, ja osallistujat valitaan motivaation ja kyvykkyyden perusteella.
 Tällaiset uutiset Suomen naapurimaasta saivat miettimään, olisiko meilläkin mahdollisuuksia kehittää puolustusjärjestelmäämme tasa-arvoisempaan suuntaan.
 Eräänä aamuna luin aamupalapöydässä kummitätini luona Helsingin Sanomia.
 Huomasin uutisen Helsingin hovioikeuden päätöksestä. Oikeus oli päättänyt vapauttaa henkilön, joka oli kieltäytynyt asepalveluksesta. Hän vetosi siihen, että jos jollain uskonnollisella vakaumuksella saa vapaalipun palveluksesta, niin miksei muita vakaumuksellisia perusteita hyväksytä.
 Tuli olo, että nyt alkaa tapahtua. Nyt olisi aika tehdä jotain ja osallistua keskusteluun.
 Milja Suihkon mielestä asepalveluksen pitäisi kohdella kaikkia yhdenvertaisesti. Antti Haanpää / Yle
 Kirjoitin Hesariin mielipidekirjoituksen.  Pallottelin sitä yhden ystäväni kanssa ja lähetin sen parille tutulle.  Mp, kehtaako laittaa.
 Kirjoitus julkaistiin noin viikon päästä . Sain ihan kivasti viestejä tutuilta ja tuntemattomilta.
 Keskustelin ihmisten kanssa ja kysyin tutuiltani ympäri Suomea, kiinnostavatko heitä maanpuolustus- ja tasa-arvokysymykset. Ensimmäisessä Facebook-ryhmässä oli 22 jäsentä, nyt aktiivisesti kampanjaa tekeviä ihmisiä on hieman yli kymmenen.
 Varsinaisia päätavoitteita meillä on vain kaksi: asepalveluksen pitäisi kohdella kaikkia kansalaisia yhdenvertaisesti, eikä totaalikieltäytyjiä pitäisi rangaista.
 Omaa maanpuolustusmallia meillä ei ole.
 Jossain vaiheessa rupesimme kokoamaan sellaista, mutta huomasimme, että tutkimusta ja tietoa aiheesta on niin vähän, ettei se ehkä ole meidän paikkamme. Nettisivuille olemme nostaneet erilaisia yhteiskunnallisessa keskustelussa olleita vaihtoehtoja.
 Uskon, ettei ole minun tehtäväni vastata ihan kaikkiin kysymyksiin, joita aiheesta voi esittää.  Milja Suihko
 Olen perustanut kampanjan yksityishenkilönä ilman minkään tietyn järjestön tukea tai resursseja.  Uskon, ettei ole minun tehtäväni vastata ihan kaikkiin kysymyksiin, joita aiheesta voi esittää. Kyllähän mie korkeakoulutettuna 25-vuotiaana naisena pystyn aika monia asioita tekemään, mutta ei mulla ole omaa tutkimuslaitosta.
 Uskon, että kansalaisyhteiskunnan tehtävä on herättää keskustelua. Päätöksiä tekemään valittujen ihmisten tehtävä puolestaan on vastata muuttuvan tai muuttuneen yhteiskunnan tarpeisiin.
 Kampanjan tavoitteita tukee nyt 14 eri järjestöä tai toimijaa. Eduskuntavaaliehdokkaista kymmenen prosenttia sitoutui kampanjamme tavoitteisiin.
 Suomessa asuvana voin sanoa, että tiedän enemmän rauhasta kuin konfliktista.  Milja Suihko
 En ole vielä käynyt armeijaa.  Koska olen nainen, minun on hankalampi löytää tietoa eri palvelusmahdollisuuksista puolustusvoimien sisällä.
 Eniten minua kiinnostavat kansainväliset valmiusjoukot, mutta niihin voi hakea vain kerran vuodessa. Haku on tammikuussa, ja siinä haetaan vuoden päästä alkavaan koulutukseen. Samaan aikaan ei myöskään voi hakea muihin joukkoihin.
 Kansainvälisissä valmiusjoukoissa pääsisin paikkoihin, joihin mie en muuten pääse. Kansainvälinen työympäristö ja haastava koulutus myös tukisivat tulevaisuuden suunnitelmiani.
 Suomessa asuvana voin sanoa, että tiedän enemmän rauhasta kuin konfliktista.
 Mutta kattellaan syssymmällä."
 Milja Suihko haluaa kansainvälisiin valmiusjoukkoihin. Antti Haanpää / Yle
 - - -
 Lue myös:
 Jehovan todistajat ovat pian velvollisia suorittamaan ase- tai siviilipalveluksen – eduskunta kumosi vapautuslain
 Kymmenisen totaalikieltäytyjää selvinnyt ilman tuomiota helmikuun jälkeen – Helsingin hovioikeuden ratkaisu johti oikeudelliseen "oravanpyörään"

Milja Suihkon mielestä nykyinen asepalvelus on epätasa-arvoinen – Asepalvelus 2020 haluaa muuttaa järjestelmän, muttei vielä tiedä miten


Summary: HAMissa eli Helsingin taidemuseossa avautuu laaja Ellen Thesleff -näyttely.

Nuori nainen, tai oikeastaan teini-ikäinen tyttö, on ummistanut silmänsä. Hän tuntuu uneksivan kaukaisista, ihanista maailmoista. Tai ehkä hän on uskonnollisessa, ekstaattisessa tilassa, jonkinlaisessa transsissa.
 Pään ympärille on raaputettu hentoinen, vaivoin erottuva sädekehä, joka korostaa hahmon jumalallisuutta ja ylimaallisuutta. Naisen ylävartalo on kuin ylöspäin kohoava kosminen energiavirta. Vasemmassa kädessä on valkea kukkanen, joka näyttää putoavan kapeiden sormien välistä hetkellä millä hyvänsä.
 Mystisen ja monitulkintaisen taulun nimi on  Thyra Elisabeth,  ja  Ellen Thesleff  maalasi muotokuvan kaksitoistavuotiaasta  Thyra -sisarestaan vuonna 1892, luultavasti keskikesällä. Thesleff oli viettänyt yhden talven Pariisissa opiskelemassa maalaustaidetta ja imenyt vaikutteita uudesta ja mullistavasta taidesuuntauksesta symbolismista, joka halusi kurkistaa ihmisen sieluun ja hämärtää unen ja todellisuuden rajapintoja.
 Ellen Thesleff: Thyra Elisabet (1892) HAM
 Thyra Elisabeth  jos mikä on symbolistista maalaustaidetta puhtaimmillaan ja kiehtovimmillaan.
 –  Thyra Elisabeth  kuvaa vuoropuhelua ihanteellisen viattomuuden ja aistillisen, syntisen naisen välillä. Siinä kietoutuvat toisiinsa ajatus puhtaasta ja kauniista Neitsyt Mariasta, sekä toisaalta taas kohtalokkaasta femme fatalesta. Avoimena ja valtoimenaan roikkuvat hiukset symboloivat kontrollin menetystä ja vapautta, kun taas vaalea kukka viittaa viattomuuteen.
 Teos rinnastuu kiinnostavasti myös  Edvard Munchin  Madonna-aiheisiin, joissa seksuaalisuus on vielä näkyvämpää, Thesleffistä  Minä maalaan kuin jumala  -kirjan kirjoittanut taidehistorioitsija  Hanna-Reetta Schreck  kertoo.
 Thyra Elisabethiin  ja teoksen maalanneeseen taiteilijaan voi liittää muitakin kiinnostavia teemoja.
 – 1800-luvun lopulla naiskuvaan liittyvä siveyskeskustelu kävi kuumana, ei pelkästään Suomessa vaan koko silloisessa Euroopassa. Pohdittiin muun muassa sitä, onko naisella oikeutta omaan kehoonsa, millaista naisen seksuaalisuus voi olla ja mikä on naisen paikka yhteiskunnassa: millainen naisen julkinen ja yksityinen rooli voisi olla, ja millaista työtä nainen voi tehdä.
 Tähän kaikkeen Ellen Thesleff otti tai joutui ottamaan kantaa elämänsä aikana, omalla rohkealla tyylillään – naisena.

 Poikamainen olemus herättää huomiota
 Ellen Thesleff (1869-1954) syntyi varakkaaseen ja kulttuurimyönteiseen perheeseen, jossa arvostettiin koulutusta ja taideharrastusta. Thesleffin onneksi hänen virkamiehenä työskennellyt liberaali isänsä oli aikoinaan haaveillut taiteilijan urasta, ja halusi tarjota saman mahdollisuuden tyttärelleen.
 – Isä  Aleksander August Thesleff  ei tehnyt eroa poikien ja tyttöjen välille: hän huomasi kaiken sen lahjakkuuden, potentiaalin sekä palon ja kannusti tytärtään eteenpäin. Isän hyväksyntä oli todella merkittävä alkusysäys siihen, että Thesleff ryhtyi maalaamaan, Hanna-Reetta Schreck toteaa.
 Kotimaiset taidepiirit huomasivat Thesleffin kyvyt jo uran ensi hetkistä lähtien. Vuoden 1891  Kaiku -maalausta pidettiin yleiseti erinomaisena taidonnäytteenä, ja Thesleffiä arvostivat myös kotimaiset miestaitelijat. Esimerkiksi  Akseli Gallen-Kallela  ja  Albert Edelfelt  totesivat, että Thesleff on niin taitava, että hän olisi voinut olla heidän oppilaansa.
 – Kaikki taiteen portinvartijat olivat tuolloin miehiä, ja kyllähän Thesleff oli heistä riippuvainen. 1900-luvun alussa esimerkiksi  Sigurd Frosterus  ja  Gustav Strengell , jotka molemmat vaikuttivat Suomen ruotsinkielisellä taidekentällä, kirjoittivat myönteiseen ja kannustavaan sävyyn Thesleffin taiteesta, Hanna-Reetta Schreck kertoo.
 Ellen Thesleff 1890-luvun alussa.  Svenska Litteratursällskapet
 Ellen Thesleff jätti nopeasti koti-Suomen taakseen ja suuntasi Pariisiin, monen muun skandinaavisen taiteilijan tavoin.
 – Suomessa taiteilijat kuuluivat tuolloin ylempään ja varakkaampaan luokkaan, ja matkustaminen oli elämäntapa – olisi vaikeaa kuvitella sen aikaista taidetta ilman, että olisi liikuttu tai verkostoiduttu. Esimerkiksi Pariisista sanottiin, että kaupungin tärkeimpiä opinahjoja olivat kadut ja kahvilat, joissa myös Thesleff vieraili, Hanna-Reetta Schreck painottaa.
 Noihin aikoihin Thesleff pukeutui ulkoillessaan miesten vaatteisiin ja hänellä oli lyhyet, poikamaiset hiukset. Nuoren taiteilijan sen ajan mittapuun mukaan radikaali, sukupuoleton ulkonäkö herätti huomiota sekä kotimaassa että ulkomailla.
 – Thesleffin äiti oli huolissaan ja kirjoitti tyttärelleen Pariisiin 1890-luvun alussa, että älä herätä liikaa huomiota emansipoituneella olemuksellasi ja lyhyillä hiuksillasi. Perhepiirissä tällainen hyväksyttiin, mutta samalla oltiin huolissaan Ellenin hyvästä maineesta, joka oli tuolloin naiselle tärkeä sosiaalinen pääoma.
 Ellen Thesleff: Tyttöjä (1906) HAM
 Firenze, uuden taiteen kuuma keskus
 Pariisin jälkeen Ellen Thesleff löysi toisen kotinsa Firenzestä, josta oli tullut 1900-luvun alkupuolella Euroopan kuumimpien ja tuoreimpien taidevirtausten mekka. Firenzen kahviloissa ja kapakoissa keskusteltiin kiihkeästi  Wassily Kandinskysta ,  Henri Matissesta  sekä  Paul Cezannesta  ja laadittiin pamfletteja ja taiteeseen liittyviä uhkarohkeita manifesteja. Konventiot saivat väistyä uuden tieltä ja androgynia oli normi.
 Kaupungissa viihtyivät etenkin angloamerikkalaiset taiteilijat, älyköt ja boheemit, joiden vapaamielisessä joukossa Thesleff uiskenteli kuin kala vedessä.
 Ranskalainen symbolistirunoilija  Charles Baudelaire  totesi joskus, että taiteilijan pitää pystyä kiinnittymään kaikkeen ohikiitävään mutta ankkuroida se samalla menneeseen ja traditioon ja tekemään siitä jotakin aivan uutta. Tätä kaikkea Firenze Thesleffille tarjosi.
 – Ellen Thesleff tutustui Firenzessä kaikkiin uusimpiin taidevirtauksiin, mutta siellä olivat läsnä myös taiteen historian suuret mestarit, joiden kanssa keskusteltiiin – ja samalla esimerkiksi futuristit aloittivat kaupungissa toimintansa, Hanna-Reetta Schreck kertoo.
 Taidehistorioitsija Hanna-Reetta Schreck. Taustalla digitaalinen versio Ellen Thesleffin omakuvasta vuosilta 1894-95.  Jussi Mankkinen / Yle
 Thesleffin pitkään taiteilijauraan mahtuu useita tyylinmuutoksia ja kokeiluja, joista osa on nimenomaan Firenzessä oleskelun ansiota. Symbolismin jälkeen hän kiinnostui ensimmäisten suomalaistaiteilijoiden joukossa muun muassa ekspressionismista, värimaalauksesta, surrealismista ja abstraktista taiteesta.
 Firenzestä löytyi myös Thesleffin elämän suuri rakkaus, englantilainen teatteritaiteilija ja -guru  Edward Gordon Craig . Nimenomaan Graig tutustutti Thesleffin uuden taiteen sisäpiiriläisiin, ja Thesleff ryhtyi myös tekemään puugrafiikkaa Craigin innoittamana.
 Craig ei ilmeisesti ollut yhtä rakastunut Thesleffiin kuin mitä tämä oli Craigiin, mutta näiden kahden ystävyys ja molemminpuolinen arvostus säilyi koko eliniän ja sitä rytmitti myöhemmin ahkera kirjeenvaihto.
 Ellen Thesleff: Lukuhetki (1906) HAM
 Aristokraattinen hyperesteetikko
 Suomessa Ellen Thesleffin lahjakkuutta ei koskaan kyseenalaistettu, mutta toisaalta häneen saatettiin suhtautua pilkallisesti lähinnä siksi, että hän oli taiteilija ja nainen. Thesleffin maalauksista esimerkiksi kirjoitettiin, että "tuntuupa kuin ne läheltä hiipaisisivat luvallisen äärimmäistä rajaa".
 Thesleff niputettiin myös yleensä yhteen toisen aikalaisnaistaitelijan ja edelläkävijän  Helene Schjerfbeckin  kanssa.
 – Heistä puhuttiin ruotsinkielisinä aristokraattisina taiteilijoita ja hyperesteetikkoina. Toisaalta tästä oli etua molemmille: he eivät joutuneet ottamaan vastaan yksin varsinkin suomenkieliseltä puolelta tulevaa varsin penseää kritiikkiä, Hanna-Reetta Schreck toteaa.
 Schreck on pohtinut usein, miksi Thesleff on lopulta jäänyt taiteilijana Schjerfbeckin varjoon: kummatkin olivat kuitenkin lahjakkaita uudistajia ja vaikuttivat samana aikakautena. Kumpikin oli aloittanut taiteilijanuransa jo 1800-luvulla, mutta he pystyivät säilyttämään asemansa vielä 1940-luvulle saakka.
 – Thesleffin ja Schjerfbeckin urat kulkivat samaa tahtia ja rinta rinnan, mutta esimerkiksi Schjerfbeckistä kirjoitettiin ja puhuttiin paljon heti alusta saakka. Thesleffin kohdalla näin ei ollut. Varsinkin 1920-30 -luvuilla media muuttui ja alkoi kiinnostua etenkin itse henkilöistä, ja Schjerfbeck oli tätä kautta enemmän esillä.
 Ellen Thesleff: Ihmisiä luonnossa (1911). Impressionistisessa teoksessa väripaletti on rajattu sateenkaaren väreihin, ja tummat sävyt puuttuvat kokonaan.  Jussi Mankkinen / Yle
 Myös Thesleffin ja Schjerfbeckin tuotannoissa on eroja.
 – Helene Schjerfbeckin taiteellinen tuotanto on suoraviivaisempaa ja yhdenmukaisempaa – hänen tyylinsä tunnistaa helposti. Thesleffin kohdalla taas moni saattaa kysyä, että onko tämäkin taulu hänen maalaamansa, eli hän on luonut nahkansa monta kertaa, vaikka se punainen lanka siellä onkin nähtävillä, Hanna-Reetta Schreck sanoo.
 Ehkä Schjerfbeckin kansainvälistä "mainosarvoa" on lisännyt myös se, että hän on erottautunut eurooppalaisen modernismin maalaamisen traditioista nimenomaan pohjoismaalaisena taiteilijana, kun taas Thesleff on seikkaillut eurooppalaisen taiteen ytimessä.
 – Thesleffin kohdalla näkökulma kannattaisi pitää hänen persoonassaan, eli että meillä on tässä nainen, joka maalasi rohkeasti modernismin korkeatasoisten mittapuiden mukaisesti.
 Ellen Thesleff: Ikaros, 1940-luvun loppu  HAM
 Pohjolan Leonardo
 Ellen Thesleff ei koskaan mennyt naimisiin, vaan omisti koko elämänsä taiteelleen. Viimeiset vuosikymmenet hän asui yhdessä sisarensa  Gerda Thesleffin  kanssa, joka tunnetaan myös keramiikkataiteilijana. Yhteisasuminen helpotti myös taiteilijan roolia julkisen katseen alla.
 – Yksinäiset naimattomat naiset nähtiin tuolloin isona yhteiskunnallisena ongelmana, ja esimerkiksi opettaminen, jonka kohdalla kodin ja julkisen rajapinta ei ollut kovin jyrkkä, nähtiin tällaisille naisille sopivaksi ammatiksi. Taiteilijuuden kohdalla asia oli toisin, ja Ellenin ja Gerdan elämä oli varmasti yhdessä paljon helpompaa, mukavampaa ja käytännöllisempää. He välittivät toisistaan ja heillä oli syvä ja lämmin suhde.
 Ellen Thesleff kuoli 84-vuotiaana vuonna 1954. Hän oli joutunut pari vuotta aiemmin raitiovaunun töytäisemäksi, mikä oli johtanut reisiluun murtumiseen.
 Vastoinkäymisestä ja ajoittaisesta varattomuudestakin huolimatta Thesleffin luovuus ja kokeilunhalu säilyivät loppuun saakka. Hän tunsi myös oman arvonsa. Vuonna 1945 hän kirjoitti olevansa Pohjolan Leonardo. Kuplivasta ja huumorintajuisesta luonteesta kertoo paljon myös seuraava episodi:
 – On ollut herkullista nähdä, kuinka hän keskusteli taiteen traditioiden kanssa ja kuinka hän samalla janosi kaikkea uutta. Maalaamisessa oli taas kerran hyvä vaihe, ja hän kirjoitti sisarelleen, että otinpa seinältäni alas erään Michelangelon, koska se oli niin huono, Hanna- Reetta Schreck hymyilee.
 Ellen Thesleffin muistilehtiö Jussi Mankkinen / Yle
 Jutun kommentointimahdollisuus on auki klo 22.00 saakka.

"Minä maalaan kuin jumala" – Ellen Thesleff käyttäytyi miesten maailmassa kuin mies, rikkoi normeja ja teki mitä huvitti


Summary: YK tutkii väitteet. Epäillyt ovat paikallisia.

Seksiä minulle, ruoka-apua sinulle. Kutakuinkin näin väitetään tapahtuneen Mosambikissa hirmumyrsky Idain jälkimainingeissa.
 Ihmisoikeusjärjestö  Human Rights Watchin mukaan  paikallisjohtajat ovat vaatineet apua tarvitsevilta rahaa vastineeksi siitä, että he saavat nimensä ruoka-apuun oikeutettujen listalle.
 Rahattomilta naisilta on HRW:n mukaan vaadittu seksiä vastineeksi ruuasta. Osan johtajista uskotaan olevan yhteydessä Mosambikin valtapuolue Frelimoon.
 HRW:n mukaan paikalliset kertovat, että ruoka-avun jakamista on paikoin jätetty paikallisjohtajien vastuulle huonojen kulkuyhteyksien vuoksi. Tämä avaa tilaisuuden hyväksikäyttöön.
 Joillain alueilla ruoka-avun saajiksi on listattu vain perheen mies, mikä on aiheuttanut hankaluuksia naisten luotsaamille perheille.
 – Joissain kylissä naiset ja lapset eivät ole saaneet ruokaa viikkoihin, avustustyöntekijä kertoi HRW:lle.
 – He tekevät mitä tahansa saadakseen ruokaa, vaikka harrastavat seksiä ruuan jakamisesta vastaavien miesten kanssa.
 YK sanoi perjantaina tutkivansa syytökset.
 Idai iski Mosambikiin maaliskuun puolivälissä ja tuhosi pahoin esimerkiksi Beiran rannikkokaupunkia.
 Myöhään torstaina vasta toipuvaan maahan iski uusi hirmumyrsky. Kenneth-myrskyn tuhot  alkavat vasta paljastua . Tuhoja saattaa hillitä se, että myrskyn keskuksessa olleet Mosambikin koillisosat ovat harvempaan asuttuja kuin rannikko.
 Hädänalaisten hyväksikäyttäminen ei ole mitenkään  tuntematon ilmiö , ja siihen ovat syyllistyneet myös avustusjärjestöjen työntekijät. Esimerkiksi viime vuonna syntyi skandaali, kun paljastui, että brittijärjestö  Oxfamin  työntekijät olivat ostaneet seksiä Haitissa.
 Lue myös:
 Amina oli päiviä veden saartamana Mosambikissa, kunnes kalastaja vei perheen turvaan – Pelastaja: “Emme ole vieläkään tajunneet katastrofin laajuutta”
 Toimittajalta: Mosambikin katastrofi synnytti jälleen kilpailun siitä, kuka kertoo dramaattisimpia tuholukuja

HRW: Hirmumyrskyn ruhjomassa Mosambikissa on kiristetty seksiä vastineeksi ruoka-avusta


Summary: YK:n työjärjestön mukaan Qatar lupaa lopettaa käytännön vuoden loppuun mennessä.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Qatar aikoo luopua kiistanalaisesta siirtotyöläisten lähtöviisumista vuoden loppuun mennessä, YK:n Kansainvälinen työjärjestö ILO kertoi perjantaina.
 ILO:n mukaan lähtöviisumi poistettiin suurimmalta osalta työntekijöitä viime vuonna. Nyt se on tarkoitus poistaa lopuiltakin, kertoi ILO:n Dohan-toimiston päällikkö  Houtan Homayounpour  uutistoimisto AFP:lle.
 Kafala-nimellä tunnettu järjestelmä on vaatinut, että ulkomainen työntekijä saa työnantajaltaan luvan poistua maasta.
 Siirtotyöläisten asema on Qatarissa heikko, mutta Qatar on parantanut käytäntöjään sen jälkeen, kun se sai järjestettäväkseen vuoden 2022 jalkapallon MM-kilpailut. Qatarissa on esimerkiksi otettu käyttöön runsaan 180 euron minimikuukausipalkka.
 Qatarissa työskentelee noin kaksi miljoonaa ulkomaalaista. Monet heistä ovat suoraan tai epäsuorasti tekemisissä jalkapallokisojen rakennusprojektien kanssa.
 Lue lisää:
 Maailman upeimmat stadionit nousevat Qatarin aavikolle kymmenien tuhansien siirtotyöntekijöiden voimin: "Joskus itken, mutta minkä minä voin"

ILO: Qatar luopuu kiistanalaisesta siirtotyöläisten lähtöviisumista lopullisesti


Summary: Pettymyksen sietäminen on psykologi Keijo Tahkokallion mukaan vaikeinta teini-iässä. Teinimyrskyjen kestämiseen tarvitaan vahvaa aikuisuutta.

Siitä, että on itsekin ollut teini, on harvinaisen vähän apua siinä vaiheessa, kun oma lapsi tulee murrosikään.
 Eihän se silloin ennen tällaista ollut. Miksei kukaan kertonut, että teini-iässä leppoisan lapsen persoonallisuus voi muuttua täysin? Kuka on tuo sähisevä raivotar tai huppariinsa piiloutunut nuori mies, jota  ei kiinnosta  mikään.
 Psykologi, tietokirjailija ja vanhemmuuden tutkijana tunnettu  Keijo Tahkokallio  kiertää vanhempainilloissa puhumassa yläkouluikäisten vanhemmille siitä, mitä teinin päässä tapahtuu murrosiässä ja mitkä ovat vanhempien tehtäviä myrskyävän nuoren vierellä.
 Tahkokallio myöntää, että vanhemmuus on kuin onkin nykyisin vaikeampaa kuin ennen. Hänen mukaansa vanhemmat ovat sen itse osittain myös aiheuttaneet.
 Pauliina Jaakkola/Yle
 Auktoriteettiasemasta luovuttu
 Tahkokallio perustelee vanhemmuuden vaikeutumista sillä, että elämän meno on kovin erilaista kuin ennen. Muutama kymmenen vuotta sitten ihmisillä oli vielä hyvin samanlaisia käsityksiä kasvatuksesta ja ainakin suurin piirtein mentiin samojen sääntöjen mukaan.
 – Nykyään on hyvin erilaisia tyylisuuntia ja myös lasten maailma on hyvin erilainen. Kaikki tämä tavaroiden ja herkkujen paljous… Sillä tavoin tämä on aivan uusi tilanne kuin aikaisemmin.
 Vanhemmat tai opettajat eivät ole lapsille enää sellaisia auktoriteetteja kuin ne ennen olivat. Tahkokallion mukaan aikuiset ovat itse vapaaehtoisesti halunneet luopua auktoriteettiasemasta.
 – Siitä luopuminen on sillä tavalla ymmärrettävää, että auktoriteetin pitäminen on tullut vaikeammaksi kuin aikaisemmin. Se on mielestäni tosi huono valinta.
 Onko se valinta?
 – Ihmiset eivät ehkä huomaa, että se on. He eivät tietoisesti huomaa tekevänsä valintaa, koska tekevät niin kuin kaikki muutkin.
 Takana on Tahkokallion mukaan uskomus, ettei auktoriteetteja kuuluisi olla. Ajatellaan, että kasvatuksen pitäisi perustua demokratiaan.
 – Että lapset ja aikuiset olisivat samassa asemassa päätöksen teon suhteen. Näin ei voi olla - tai siitä seuraa todella ikäviä asioita.
 Pettymyksiin pitäisi siedättää
 Ihminen alkaa harjoitella pettymysten sietämistä jo lapsena. Tai ainakin niin pitäisi tapahtua. Niin mukavaa kuin olisikin siivota vastoinkäymiset ja turhautumista tai pettymystä aiheuttavat asiat pois lapsen tieltä – se on karhunpalvelus.
 – Sellainen tietyllä tapaa löysä vanhemmuus, jossa lapset voivat mielitekojensa mukaan valita lapsuudessa ja nuoruudessa erilaisia asioita, johtaa siihen, että pettymysten sietokyky heikkenee, Tahkokallio sanoo.
 Mutta onko ”löysä vanhemmuus” syynä siihen, että teini-ikäisillä tuntuu olevan enemmän ja isompia ongelmia? Tahkokallio sanoo, ettei aiheesta ole tutkittua tietoa, mutta koulukyselyt kertovat omaa kieltään.
 "Elämän tavalliset murheet satuttavat suhteettoman paljon: masennutaan ja menetetään elämänhallinta pienten vastoinkäymisten takia. Niin kuin esimerkiksi se, että koulussa on töitä. Ei sen kuuluisi masentaa."  Keijo Tahkokallio
 Yläkouluikäisille, lukiolaisille ja ammatillisten oppilaitosten oppilaille tehtyjen kyselyjen perusteella tiedetään, että uupumus ja masennukseen viittaavat oireet ovat lisääntyneet. Tahkokallion mukaan se juuri viittaa siihen, ettei siedätystä ole tapahtunut riittävästi.
 – Elämän tavalliset murheet satuttavat suhteettoman paljon: masennutaan ja menetetään elämänhallinta pienten vastoinkäymisten takia. Niin kuin esimerkiksi se, että koulussa on töitä. Ei sen kuuluisi masentaa, Tahkokallio puhisee.
 Hän pahoittelee, että elämän kanssa kamppailua ja vaikeuksien voittamista ei nähdä tärkeänä. Lasten annetaan päättää ja valita itse mitä haluaa tai mitä ei halua.
 – Tärkeänä nähdään vaan se, että voidaan järjestää lapsen ja nuoren elämää myötähyssyyn, että ei tarvitsisi kohdata ikäviä asioita.
 Aivojen kehittyminen selittää murrosiän myrskyjä
 Vapaa kasvatus, auktoriteettien puute tai mikään muukaan ei yksistään selitä sitä, miksi pettymysten sietäminen on teinille hankalaa.
 Keijo Tahkokallio selvittää, että myös murrosikäisen aivot ovat kovassa myllerryksessä.
 Aivojen keskellä oleva emotionaalisiksi aivoiksi kutsuttu alue ärhäköityy hormonituotannon aktivoituessa 11-12 –vuotiaana ja tulee neurologisessa mielessä valmiiksi 14-15 –vuotiaana.
 – Samanaikaisesti tarvittaisiin hillintäsysteemejä, jotka kehittyvät aivojen etuotsalohkossa, mutta se alue on vielä siinä iässä hyvin kehittymätön ja sillä ei pysty hillitsemään.
 Tahkokallion mukaan hillintäsysteemi, eli aivojen etuosa tulee valmiiksi vasta 25-30 –vuotiaana, mutta riittävän hyväksi jo parikymppisenä.
 Emotionaalisen ärhäkkyyden ja hillinnän epäsuhta on siis se, mihin nuoret tarvitsevat ulkopuolisia hillitsemissääntöjä ja aikuista. Tahkokallio korostaa, että juuri tässä vaiheessa tarvitaan ”niitä kuuluisia pelisääntöjä”. Lisäksi olisi tärkeää, että vanhemmilla ja koululla ne olisivat yhdenmukaiset.
 Murrosikä myös kestää pidempään ja Tahkokallion mukaan sekin on yksi syy siihen, miksi vaihe tuntuu nykyisin hankalammalta. Aikaväli, jolloin omat instrumentit eivät riitä hillitsemään tunteita, on pidentynyt.
 – Siinä ollaan aikaisemmin alttiita niille hölmöyksille, joita murrosikäinen tekee, ilman että oma sisäinen hillintä on vielä muodostunut. Sekin tekee myös murrosikäisen vanhempana olemisesta hieman tuskallisempaa kuin aikaisemmin.
 Lovisa Viinikka / Yle
 Kyky kestää pettymyksiä määrittää loppuelämää
 Niin vaikeaa kuin pettymysten sietämisen harjoittelu onkin, on se Tahkokallion mukaan hyvin tärkeä ja jopa ihmisen loppuelämää määrittävä asia.
 – Tästä on hyvin vakuuttavaa tutkimusnäyttöä. Mikään muu ei ennusta elämässä menestymistä yhtä hyvin kuin se, miten hyvä kontrolli lapselle syntyy omien tunteiden suhteen.
 Tahkokallion mukaan hyvällä sietokyvyllä varustetut nuoret menestyvät siis elämässään paremmin, kaikilla mahdollisilla mittareilla mitattuna.
 Lapset syntyvät erilaisina, eikä kaikilla ole yhtä hyvät lähtökohdat sietää ikäviä tunteita. Tutkimuksista kuitenkin tiedetään, että sietokykyä voi kasvattaa. Ja kyvyn vahvistuessa ennuste paranee.
 – Tämä on asia, joka tapahtuu ydinperheessä, missä lapsi elää lapsuutensa ja pitkälle nuoruutensa. On se oma perhe tai sijaisperhe tai muu. Se tapahtuu likeisessä vuorovaikutussuhteessa ja sitä ei voi ulkoistaa.
 Miten vanhempi voi tukea teiniä?
 Teinin lohduttaminen ei ole ihan yhtä yksinkertaista kuin pienemmän lapsen.
 – Yleisesti ajatellaan, että kun lapsi on pulassa tai hänellä on murheita – niin aikuinen lohduttaa. Mutta sehän ei olekaan niin yksinkertaista, kun murrosikäinen  ei halua  että isä tai äiti lohduttaa.
 Tahkokallion mukaan sen vuoksi sitä merkittävämmäksi tulee, miten vanhempi toimii tällaisessa vuorovaikutustilanteessa.
 – Pitää olla rohkea niiden tunteiden edessä: oli ne sitten masennuksen tunteita tai räiskyntää tai huutoa, jopa solvaavien sanojen käyttöä. Silloin tarvitaan tunnerohkeutta, eikä saa häiriintyä tunteiden tasolle itse.
 Tahkokallion mukaan aikuisen itsehillinnän menettäminen on erittäin huono malli teinille.
 – Jos lapsi on vihainen tai pettynyt tai maailma kaatuu päälle – ja aikuinen on pettynyt siihen käytökseen – silloin lapsikin kohtelee omaa pettymystään huonosti. Juuri tällainen estää pettymyksen sietokyvyn syntymistä.
 Tahkokallio muistuttaa, että lapsuudessa ja nuoruudessa oppiminen tapahtuu omia vanhempia jäljittelemällä. Vahva aikuisuus on turva kasvavalle lapselle. Aikuisen pitää olla tunteiltaan vahva ja kestää toisen kiukku.
 – Se on turvatekijä, että aikuinen suhtautuu rohkeasti, että elämä on tämmöistä, se pitää vain kestää. Minä aikuisena kestän sen, että sinulla on tuollaisia tunteita.
 Vanhemman vastuu
 Moni vanhempi miettii teinin kanssa takutessaan, että onko itse mahdollisesti aiheuttanut ongelmat olemalla tai olematta tietynlainen. Tahkokallio vahvistaa, että vanhemmilla on suuri vastuu – mutta ei sekään ulotu ihan kaikkeen.
 – Vanhempien osuus liittyy tunteiden hallintaan, tunteiden säätelytaitoon – muuten kohtalo ja elämä heittää kuinka heittää.
 Hänen mukaansa se on kuitenkin se merkittävä ydin.
 – Sen voisi kiteyttää tähän pettymysten sietokykyyn. Kun se on kunnossa, niin vanhemmat ovat tehneet sen, mikä vanhemmuuteen kuuluu.

Teini-ikäisen kyky kestää pettymyksiä määrittää koko loppuelämää: "Kun se on kunnossa, niin vanhemmat ovat tehneet sen, mikä vanhemmuuteen kuuluu"


Summary: Aiempaa hurjempien myrskyjen syiksi on epäilty ilmastonmuutosta ja otsonikerroksen aukkoa.

Merenkäynnin historia on täynnä hyytäviä tarinoita jättiaalloista, jotka ovat tuhonneet valtameriä kyntäneitä laivoja.
 Osa tarinoista voi tietysti olla merimiesten värittämiä, mutta monta astetta luotettavampi on tuore tutkimus, joka kertoo, että maailman valtameret ovat muuttuneet aiempaa myrskyisemmiksi ja aallot korkeammiksi viimeisten vuosikymmenten aikana.
 Tutkimuksesta kirjoittaa  Science-tiedelehti  ja se löytyy  täältä.
 Muutos on ollut erityisen selvä Eteläisellä jäämerellä, missä isoimmat aallot ovat kasvaneet noin sentillä vuodessa vuodesta 1985 lähtien. Kasvua on kertynyt tähän mennessä jo yli 30 senttiä.
 Myrskytuulen nopeus taas on kasvanut samana aikana keskimäärin 60 senttiä sekunnissa. Näin on käynyt esimerkiksi Atlantilla ja Tyynellämerellä päiväntasaajan tuntumassa. Eteläisen jäämeren myrskyissä kasvua on kertynyt selvästi enemmän eli 1,5 metriä sekunnissa. Alue tunnetaan muutenkin maailman myrskyisimpänä.
 Tutkimustietoa kerättiin satelliiteilla, jotka lähettivät signaaleja kohti alla olevaa merta. Signaalin takaisinheijastumisajasta pystyttiin laskemaan aallonkorkeus. Toisella satelliitin mittauslaitteella saatiin tietoa tuulennopeudesta.
 Merentutkija  Ian Young  Melbournen yliopistosta ja matemaatikko  Augustinus Ribal  Hasanuddinin yliopistosta Indonesiasta vertasivat saatua dataa tietoon, jota on kerätty  eri puolille maailman valtameriä sijoitetuilla tutkimuspoijuilla . Näin tulos saatiin vahvistettua.
 Syynä ilmastonmuutos?
 Voimistuvat myrskyt ja aaltojen kasvaminen voivat olla melkoinen riesa ihmisille ja ympäristölle. Niiden seurauksena esimerkiksi tulviminen voi lisääntyä ja rannikoiden eroosio vauhdittua, sanoo Ian Young. Myös merelle rakennetut rakenteet, kuten tuulivoimalat, voivat kärsiä.
 Merten myllerrysten lisääntymisen syytä ei vielä varmuudella tiedetä. Ilmastonmuutos on luonteva epäilysten kohde, mutta varmuutta asiasta ei ole.
 Tutkija  Paulo Ceppi  huomauttaa, että 30 vuoden aikana tuulenvoimissa saattaa olla merkittävää vaihtelua, joka on täysin luonnonmukaista. Eteläisen jäämeren myrskyjen voimistumisesta on epäilty myös Etelämantereen yllä olevaa ilmakehän otsoniaukkoa. Tai sitten molemmat tekijät ovat vaikuttaneet tuuliin, sanoo Ceppi  The Guardian  -lehdelle.
 Youngin ja Ribalin tutkimus päivittää heidän kymmenen vuotta sitten tekemänsä vastaavaa tutkimusta. Niiden vertailu ei ollut aivan ongelmatonta, koska tekniikka ja datankäsittely ovat tuona aikana kehittyneet valtavasti.
 Tutkijat joutuivat pohtimaan sitäkin, havaitaanko entistä voimakkaampia myrskyjä siksi, että nykyisin niitä tarkkailemassa on entistä enemmän satelliitteja.
 Youngin mukaan on kuitenkin ilmeistä, että Eteläisen jäämeren vedet ovat muuttumassa laivaliikenteen kannalta entistäkin petollisemmiksi. Eivätkä Eteläisen jäämeren myrskyt ole vaikuttamatta muiden valtamerien olosuhteisiin.

Tutkimus: Valtamerten aallot muuttuvat korkeammiksi ja myrskyt rajuimmiksi


Summary: Rasila oli asettanut tavoitteekseen kiivetä stand up -lavalle ennen viisikymppisiään.

Näyttelijä  Jukka Rasila  on ollut yli puolet elämästään Aku Ankkana. Eli tarkemmin 26 vuotta Suomen ainoana näyttelijänä, jolla on Disney-yhtiöiden lisenssi ääninäytellä Aku Ankkaa animaatioden dubbauksissa. Ura alkoi vuonna 1993 Helsingin Kaupunginteatterin harjoituksista.
 – Siellä tehtiin näytelmää  Pohjanmaan kautta  ja siihen tarvittiin koirasoundia. Istuin katsomossa ja tein ensin pikkukoiran ääntä ja sitten ison haukuntaa. Joku tuli siihen kysymään, miten teen tuon äänen. Vastasin että se on helppoa, koska osaan puhua akuankkaa. Sitten osallistuin Disneyn virallisiin äänitesteihin ja kaksi viikkoa myöhemmin minulla oli lisenssi puhua sitä.
 Kouluun kyllästyminen toi Aku Ankan ääneen
 Siitä lähtien Rasila on ollut Suomen virallinen Aku Ankka kaikissa Disneyn dubbauksissa. Juuret akuankan puhumiseen sitä vastoin ovat jo kouluajoissa.
 – Olin viidennellä luokalla, kun alkoi kiinnostaa kaikki muu paitsi koulunkäynti. Rupesin tekemään kaikenlaista, kääntelemään silmiä kieroon ja tekemään ääniä. Koiran äänestä lähtenyt akuankkaääni muuttui päivä päivältä kirkkaammaksi.
 Lopputuloksena Rasila puhui sellaista akuankkaa, jonka suomalaislapset ovat yhdistäneet yhteen maailman tunnetuimmista piirroshahmoista jo neljännesvuosisadan ajan.
 Stand up -lavalle nouseminen pitkän työn takana
 Rasila tunnetaan monista hauskoista komediahahmoista aina  Studio Julmahuvin  Touko Poukosta Putoushahmoihin. 30 vuotta kestäneen uran aikana yksi haave kulki pitkään mukana – stand up -lavalle nouseminen. Kynnys oli korkea, mutta Rasila päätti toteuttaa haaveen ennen kuin täyttää 50 vuotta.
 – Olen haaveillut siitä varmaan kymmenen vuotta. En ole vaan koskaan uskaltanut, se on ollut ihan siitä kiinni. Kun näyttelijällä on kirjoitettu teksti, pystyy olemaan siinä roolissa hauska. Mutta kun pitäisi mennä lavalle omana itsenään...
 Kuukausi sitten Rasila viimein sai noustua stand up -lavalla Espanjan Fuengorilassa.
 – Se oli ihan käsittämätön katharsis!
 Palkittu lastenohjelma saa jatkoa
 Jukka Rasila on pääosassa sunnuntaina 28.4. Pikku Kakkosessa alkavassa uutuussarjassa  Jarin ja Karin kesäloma  yhdessä  Kari Hietalahden  kanssa. Sarjan on käsikirjoittanut ja ohjannut  Petteri Summanen , ja sarjan edellinen tuotantokausi palkittiin parhaan lasten- ja nuortenohjelman Kultaisella Venlalla vuonna 2015.
 Tästä voit katsoa Jukka Rasilan koko haastattelun Puoli seitsemän -ohjelmassa:

Jukka Rasila on Suomen virallinen Aku Ankka ja tunnettu monista hassuista hahmoista – itsestään hän uskalsi ruveta heittämään vitsiä vasta nyt


Summary: Agentiksi tunnustautunut 30-vuotias oli Yhdysvalloissa virallisesti opiskelijana.

Venäjän agentiksi tunnustautunut  Marija Butina , 30, sai perjantaina 18 kuukauden vankeustuomion Yhdysvalloissa. Tuomiosta vähennetään yhdeksän kuukauden aika, jonka Butina on jo ollut tutkintavankeudessa.
 Pienen venäläisen asejärjestön puheenjohtajana Butina käytti hyväkseen suhteitaan Kansalliseen kivääriyhdistykseen (NRA), ja pyrki sitä kautta luomaan yhteyksiä republikaaneihin tavoitteenaan vaikuttaa Yhdysvaltain ulkopolitiikkaan.
 – Pyydän anteeksiantoa. En ole sellainen paha ihminen, joksi minut on tiedotusvälineissä esitetty. Halusin vain mukaan kansainväliseen politiikkaan parantaakseni Yhdysvaltain ja Venäjän suhteita, Butina sanoi.
 Syyttäjien mukaan Butinan toiminta oli uhka Yhdysvalloille, vaikka hän ei pyrkinyt salaamaan toimiaan eikä ollut yhteydessä Venäjän tiedusteluelimiin.
 Virallisesti Butina on Yhdysvalloissa opiskelijana. Hänet  pidätettiin heinäkuussa 2018 .

Venäläisagentti Marija Butina sai vajaan kahden vuoden tuomion – sanoo vain halunneensa parantaa Venäjän ja Yhdysvaltain suhteita


Summary: Pelastuslaitoksen mukaan useissa huoneistoissa on palovahinkoja.

20 asunnon luhtitalossa syttyi tulipalo Kuopiossa Savolanniemellä. Pohjois-Savon pelastuslaitoksen mukaan palo levisi viiteen huoneistoon ja vesi- ja savuvahinkoja on useassa huoneistossa. Myös asuntojen parvekkeita ja kattoa on palanut.
 Palo oli saatu muutamia tunteja hälytyksen jälkeen hallintaan, pelastuslaitos kertoo tiedotteessa. Paikalla tehdään vielä sammutus- ja jälkiraivaustöitä.
 Jukka Eskanen / Yle
 Tulipalossa ei ole tullut henkilövahinkoja. Syttymissyystä ei ole tietoa. Paloa oli sammuttamassa useita pelastuslaitoksen yksikköjä. Hälytys tuli iltayhdeksältä.

Luhtitalossa tulipalo Kuopion Savolanniemessä – palo levisi viiteen huoneistoon


Summary: Tuhkarokkotapauksissa on maailmanlaajuisesti kasvua jo 300 prosenttia viime vuodesta.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  kehotti perjantaina ihmisiä ottamaan rokotteen tuhkarokkoa vastaan. Hänen mukaansa rokotukset ovat "niin tärkeitä".
 Trump kommentoi asiaa toimittajille Valkoisessa talossa.
 Kommentit ovat muutos presidentin aiempaan rokotteita epäilevään linjaan. Vuosina 2012 ja 2014 Trump antoi tviiteissään ymmärtää, että autismin ja rokotteiden välillä on yhteys.
 Terveysviranomaisten mukaan näin ei ole, muistuttaa Britannian yleisradioyhtiö  BBC . Esimerkiksi hiljattain julkaistu laaja tanskalaistutkimus  kumoaa jälleen  yhteyden MPR-rokotteen ja autismin välillä.
 Yhdysvalloissa jo lähes 700 tautitapausta
 Trumpin kommentteihin epäilemättä vaikuttaa tuhkarokkotapausten määrän kasvu.
 Yhdysvalloissa on tänä vuonna rekisteröity jo 695 tuhkarokkotapausta. Määrä on korkein sitten vuoden 2000, jolloin terveysviranomaiset julistivat taudin voitetuksi Yhdysvalloissa.
 Rokotteiden ottamista vastustetaan paitsi sairauksien pelossa, myös esimerkiksi uskonnollisista syistä.
 Ennen pääsiäistä New Yorkin Williamsburgissa levisi  paha tuhkarokkoepidemia . Kaupunginosassa elää paljon ortodoksijuutalaisia, joista osa vastustaa rokotteita. Sittemmin joissain Brooklynin osissa on määrätty rokotepakko, jotta tuhkarokkoepidemia saadaan kuriin.
 Kaliforniassa opiskelijoita karanteeniin
 Kalifornian Los Angelesissa kahden yliopiston kampuksella määrättiin tällä viikolla opiskelijoita ja henkilökuntaa karanteeniin. Heidän pelätään saattaneen altistua tuhkarokolle. Toisen yliopiston kirjastossa vieraili ihminen, joka saattaa tartuttaa tuhkarokkoa, toisessa tuhkarokon saanut opiskelija osallistui luennoille.
 Alun perin tällä viikolla määrättiin karanteeniin 200 ihmistä, joita joko ei ole rokotettu tai jotka eivät ole pystyneet todistamaan immunitettiään. Määrä on pienentynyt sitä mukaa, kun ihmiset ovat kyenneet todistamaan immuniteettinsä.
 Karanteeniin määrättyjä on kehotettu pysymään kotona ja välttämään kontaktia muiden ihmisten kanssa niin paljon kuin mahdollista. Karanteenimääräykset voivat kestää jopa 21 päivää. Yliopistoilla ne loppuvat  New York Timesin  mukaan ensi viikolla.
 Kaliforniassa hyväksyttiin vuonna 2016 laki, joka vaatii kaikkia opiskelijoita ottamaan rokotuksen, ellei lääkäri toisin määrää, kertoo  Los Angeles Times . Silti puutteita rokotuskattavuudessa on yhä.
 Tuhkarokko tarttuu erittäin helposti
 Tuhkarokko on  tarttuu erittäin helposti , ja se voi olla vakava tauti kaiken ikäisille. Vuonna 2017 tuhkarokkoon kuoli maailmanlaajuisesti lähes 110 000 ihmistä.
 Tuhkarokkotapausten nousu on maailmanlaajuinen huolenaihe.  Maailman terveysjärjestölle WHO:lle  on raportoitu tänä vuonna jo yli 110 000 tuhkarokkotapausta. Nousua vuoden takaisesta on 300 prosenttia.
 WHO:n mukaan rokotekattavuus on jämähtänyt maailmanlaajuisesti 85 prosenttiin. Epidemioiden estämiseksi riittävä taso olisi 95 prosenttia. WHO laskee ensimmäisen rokoteannoksen kattavuutta.
 Vuonna 2016 Suomessa syntyneistä lapsista 96 prosenttia on saanut MPR-rokotteen sai eli tuhkarokko-vihurirokko-sikotautirokotteen, kertoo  THL .
 Lue myös:
 "En ole rokotevastainen, mutta ei tämä näin voi mennä" – rokotuspakko jakaa Italiassa perheitä ja lääkäreitä
 Tekstiviestejä ja helpotusta ajanvaraukseen? – Pietarsaari haluaa pitää äkisti heränneen rokotusinnon kasvussa

Skeptisesti rokotuksiin suhtautunut Donald Trump kehottaa suojautumaan tuhkarokolta – Yhdysvalloissa tuhkarokkotapaukset ennätyslukemissa