Summary: Maailmanmarkkinahinta ja kahvipaketin hinta eivät kulje käsi kädessä, koska Suomessa kauppa on luonut kahville erityisaseman.

Maailmalta kuuluu jo valitettavia uutisia: kahvin maailmanmarkkinahinta on niin alhaalla, että osa kahvinviljelijöistä on joutunut vaihtamaan tuottavampaan kasviin. Etelä-Amerikassa se tarkoittaa esimerkiksi kokapensaita tai avokadoa.
 Tosin Suomessa myytävän kahvipaketin hintaan se ei vaikuta saman tien, koska maailmanmarkkinahinta on vain yksi tekijä kuluttajahinnassa.
 Arabica-kahvin maailmanmarkkinahinta on ollut keväällä alimmillaan kolmeentoista vuoteen. Sitä ennen hinta on ollut tasaisessa laskussa vuoden 2015 hintapiikistä lähtien,  kertoo Financial Times .
 – Peruskahvin hinta pörssissä on todella alhainen. Ei se kata edes tuotantokustannuksia, sanoo kahvipaahtimo Meiran myynti- ja markkinointijohtaja  Harry Skön .
 Suomessa kahvipaketin hinta ei ole halventunut
 Suomessa myytävän kahvipaketin hinnassa matala maailmanmarkkinahinta saattaa näkyä viiveellä, jos silloinkaan. Kauppojen sisäänheittotuotteena kahvipaketin hinta ei kulje käsi kädessä maailmanmarkkinahinnan kanssa. Kahvia saatetaan myydä hyvin pienellä voitolla tai jopa tappiolla.
 Kahvipaketin hinnan määrittelee kauppa, toteavat Suomen suurimmat kahvipaahtimot Meira ja Paulig. Paahtimot eivät suostu kommentoimaan, myykö kauppa kahvia tappiolla ja kuinka paljon kahvin kuluttajahinta seuraa heidän ulosmyyntihintaansa.

 Keskon osto- ja myyntijohtaja  Aki Erkkilän  mukaan kahvin hinnoittelussa on keskeisessä roolissa kampanjat.
 – Merkittävä osa K-ryhmän kokonaismyynnistä tulee kampanjoiden kautta. Kampanjat vaikuttavat siis voimakkaammin todelliseen hintatasoon, jolla kuluttaja ostaa kahvia, sanoo Erkkilä.
 Brasilian ennätyssuuri sato painaa hinnat alas
 Kahvipaahtamo Pauligin raakakahvin hankinnoista vastaava  András Koroknay-Pál  pitää kahviviljelijöiden tilannetta huolestuttavana.
 – Jos miettii yksittäisen viljelijän toimeentuloa, nykyinen maailmanmarkkinahinta ei ole kestävällä pohjalla. Riskinä on, että viljelijät siirtyvät viljelemään muita kasveja. Sen vaikutukset tullaan näkemään kahden-kolmen vuoden päästä, sanoo Koroknay-Pál.
 Koroknay-Pál on jo työssään nähnyt ensimmäisiä merkkejä kasvavasta kahvikriisistä. Suomessa vastikään vieraillut kolumbialainen yhteistyökumppani kertoi, että viljelijät eivät enää lannoita kahvipensaita tai investoi tiloihinsa entiseen malliin.
 Ilmaston lämpeneminen uhkaa kahvin viljelyä Kahvi työllistää 100 miljoonaa ihmistä lähinnä Etelä-Amerikassa, Afrikassa ja Aasiassa. Viljelijöiden pitäisi varautua myös lämpenevää ilmastoon, joka  uhkaa kadottaa yli puolet maailman kahvilajikkeista . Samaan aikaan kahvinkulutus kasvaa kahden prosentin vuosivauhtia, lähinnä Aasiassa.
 Raakakahvin matalaan hintaan on monta syytä: Maailman suurimmassa tuottajamaassa Brasiliassa on luvassa ennätyssuuri sato, minkä vuoksi tarjontaa on paljon. Lisäksi suuret eläkerahastot ovat löytäneet kahvin, ja spekulointi on pitänyt maailmanmarkkinahinnan alhaalla.
 Hintaan vaikuttaa myös Yhdysvaltain dollarin kurssi suhteessa euroon, sillä kahvin kauppaa käydään dollareissa. Lisäksi viljelijämaille maksetaan laatulisää, joka on ollut nousussa matalan markkinahinnan takia.
 Pauligin raakakahvin hankinnasta vastaava András Koroknay-Pál haluaisi viedä jokaisen kahvinjuojan alkuperämaahan näkemään, kuinka vaativaa työ kahvitilalla on: "Arvostus kupillista kohtaan nousee, kun näkee miten kahvia kerätään käsin jyrkiltä vuoren rinteiltä." Jyrki Ojala
 Edes reilu kauppa ei tarjoa riittävän korkeaa viljelijätuloa?
 Helsingin Punavuoressa sijaitsee yksi Suomen suurimmista pienpaahtimoista. Kaffa Roasteryn toimintaan kahvin pörssihinta ei suoranaisesti vaikuta, koska paahtimo ostaa raakakahvinsa suoraan viljelijäosuuskunnilta. Kaffa maksaa kahvintuottajille tasaisen tulon vuodesta toiseen.
 – Ero pörssihinnan ja selvästi laadukkaan kahvin hinnan välillä on kasvanut koko ajan, sanoo Kaffa Roasteryn toimitusjohtaja  Svante Hampf .
 Kaffa Roastery katsoo, että jopa reilun kaupan kahvin tarjoama vähimmäistulo on niin matala, että viljelijä ei sillä elä. Kaffa haluaa pelata markkinoilla avoimin kortein ja siksi  yritys kertoo nettisivuillaan , mihin hintaan se ostaa raakakahvin tuottajiltaan.
 Kahvinviljelijöiden ahdinko ei vielä näy pienpaahtimoissa, mutta tulevaisuudessa tilanne voi olla toinen, sanoo Kaffan raakakahvin hankinnoista vastaava  Michael Akins . Tyypillinen kahviviljelmä on pieni, ja siksi yksittäiset viljelijät muodostavat yhteisöjä ja osuuskuntia muiden alueen toimijoiden kanssa.
 – Jos moni bulkkikahvia tuottava viljelijä joutuu lopettamaan, voi koko yhteisö romahtaa, sanoo Akins.
 Lue lisää:
 Kahvikriisi pahenee – hinta nousee, valikoima supistuu
 Ugandalaisviljelijä saa kahvikupillisestasi vain pari senttiä

Kahvipavun hinta on ennätysalhaalla, mutta se ei näy suoraan kahvipaketin hinnassa – Paahtimot ovat huolissaan, koska viljelijöitä lopettaa


Summary: Rinne kertoi jo viime viikolla, että ensimmäisessä lisätalousarvioesityksessään hallitus tekee merkittäviä työllisyyttä edistäviä ratkaisuja.

Pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) hallitus neuvottelee tiistaiaamuna ensimmäisestä lisäbudjetistaan.
 Neuvotteluiden keskeisestä annista kertovat valtiovarainministeri  Mika Lintilä  (kesk.) sekä liikenne- ja viestintäministeri  Sanna Marin  (sd.), sillä pääministeri lähtee neuvotteluista vierailulle Tukholmaan.

 Yle näyttää hallituksen tiedotustilaisuuden suorana. Sen on arvioitu alkavan noin 9.15. Jutun pääkuvaa klikkaamalla voit seurata tilaisuutta. Seuraamme tähän juttuun, mihin hallitus kohdistaa ensimmäiset lisärahansa.
 Rinne  sanoi jo viime keskiviikkona A-studiossa , että ensimmäisessä lisätalousarvioesityksessään hallitus tekee merkittäviä satsauksia työllisyyttä edistäviin toimiin.
 Esimerkkinä Rinne mainitsi raideinvestoinnit, mutta ei tuolloin vielä antanut niistä tarkempaa tietoa. Myös hallitusohjelmassa luvattiin parannuksia rautateiden liikenne- ja infrakorjausinvestointeihin.
 Valtioneuvostoon lisäbudjetti menee keskiviikkona, ja siitä päättää eduskunta.
 Näytämme suorana myös pääministeri Rinteen ja pääministeri  Stefan Löfvenin  tiedotustilaisuuden noin klo 13.30.  Sen pääset katsomaan tästä linkistä.

Rinteen hallitus päättää ensimmäisistä työllisyyttä edistävistä konsteistaan – katso suorana noin klo 9.15


Summary: Järistys iski myöhään maanantaina 16 kilometrin syvyydessä Yibinin kaupungin ulkopuolella Sichuanin maakunnassa, kertoo Kiinan maanjäristyskeskus.

Kiinassa 11 ihmistä on kuollut ja 122 loukkaantunut maanjäristyksessä. Maanjäristys oli voimakkuudeltaan 6,0.
 Järistyksen keskuksen lähellä ollut hotelli romahti, mutta vielä ei ole selvää, onko hotellin romahduksessa kuollut tai loukkaantunut ihmisiä.
 Kerromme kohta lisää.

Kiinassa maanjäristyksessä kuollut 11 ihmistä ja yli sata loukkaantunut


Summary: Osuuskunnat vaativat Valiolta yli 40 miljoonan euron korvauksia niin kutsutun saalistushinnoittelun vuoksi.

Helsingin käräjäoikeuden on määrä ottaa tiistaina kantaa vuosia vanhaan maitoriitaan, jossa pienmeijerit ovat syyttäneet elintarvikeyhtiö Valiota hintojen polkemisesta kilpailijoiden markkinoilta pois ajamiseksi.
 Valio laski perusmaitojen hintoja huomattavasti keväällä 2010, ja pienmeijerit kertovat vaatimuksessaan käyneensä lähellä koko perusmaitobisneksestä luopumista polkuhinnoittelun vuoksi. Osuuskuntien mukaan hinnanlaskun taustalla oli Valion halu ajaa markkinoilta ainakin kovin kilpailijansa, ruotsalais-tanskalainen Arla.
 Arla vaati Valiolta alun perin 58 miljoonan euron korvauksia, mutta yhtiöt sopivat kiistan viime syksynä. Korkein hallinto-oikeus (KHO) määräsi Valion maksamaan polkuhinnoittelusta 70 miljoonan euron seuraamusmaksun. KHO totesi, että lähes kolme vuotta kestäneen hinnoittelun taustalla oli yhtiön ylimmän johdon suunnittelema ja toteuttama strategia, ja tarkoituksena oli myöhemmin nostaa hintoja.
 Nyt on kyse jutusta, jossa neljä pienmeijeriosuuskuntaa on vaatinut Valiolta yhteensä yli 40 miljoonan euron korvauksia. Korvausvaateet ovat voineet muuttua käsittelyn aikana ja niistä on voitu tehdä sovintoja.
 Valio kiisti ainakin oikeudenkäynnin alkumetreillä saalistusstrategian, mutta myönsi määräävän markkina-aseman väärinkäytön vuosina 2010-2012. Yhtiö kiisti rikkoneensa kilpailulainsäädäntöä tahallaan tai huolimattomuuttaan ja vaati pienmeijereitä maksamaan yhtiön oikeudenkäyntikulut. Valion mukaan hinnat olisivat laskeneet joka tapauksessa, koska perusmaidon kysyntä oli laskussa muun muassa taantuman takia.
 Heikentyneen taloustilanteen vuoksi kuluttajat olivat sen mukaan aiempaa tarkempia hinnoista.
 Korvauksia vaatinut neljä meijeriä
 Kaikkiaan käräjillä korvauksia on vaatinut neljä meijeriä. Suurimman, reilun 19 miljoonan euron korvausvaateen on esittänyt suonenjokelainen Osuuskunta Maitomaa. Satakuntalaisten, pohjanmaalaisten ja pirkanmaalaisten tilojen Osuuskunta Satamaito lähti käräjöimään vähintään noin 12,5 miljoonan euron korvauksista ja pohjalainen osuuskuntameijeri Maitokolmio reilun kymmenen miljoonan korvauksista.
 Etelä-Pohjanmaalla sijaitseva muutaman kymmenen tuottajan muodostama Ilmajoen Osuusmeijeri joutui myymään tuoremaitotuotteidensa liiketoiminnan. Sen vaatimuksen suuruus oli vajaan 1,2 miljoonan euroa.

Helsingin käräjäoikeus antaa tuomionsa Valion ja pienmeijereiden välisessä kiistassa


Summary: Yhdysvallat kertoo sopineensa 1 000 ihmisen lähettämisestä Lähi-itään.

Yhdysvallat lisää joukkojaan Lähi-idässä Iranin jännittyneen tilanteen takia. Yhdysvaltain virkaatekevä puolustusministeri  Patrick Shanahan  sanoo, että joukot lähetetään puolustustarkoituksessa valmistautumaan uhkiin.
 Puolustusministerin tiedonannon mukaan Yhdysvallat ei pyri sotaan Iranin kanssa, vaan varustautumisella pyritään varmistamaan armeijan palveluksessa olevien turvallisuus ja hyvinvointi sekä suojelemaan kansallisia intressejä.
 Yhdysvallat on syyttänyt Irania viime viikolla Omaninlahdella tapahtuneista hyökkäyksistä, joiden kohteena oli kaksi säiliöalusta. Iran on kiistänyt syytökset.
 Teheranin ja Washingtonin väliset jännitteet ovat kasvaneet sen jälkeen kun Yhdysvallat vetäytyi kansainvälisestä ydinsopimuksesta Iranin kanssa.
 Iran on kertonut ylittävänsä ydinsopimuksessa asetetun rajan rikastetulle uraanille kuun lopulla.
 Ydinsopimuksessa Iran sopi muiden maiden kanssa muun muassa siitä, ettei se varastoisi kerralla yli 300:aa kiloa rikastettua uraania, jota voidaan käyttää ydinaseiden valmistamiseen.
 Iran ilmoitti toukokuussa lakkaavansa toistaiseksi noudattamasta osaa vuoden 2015 ydinsopimukseen liittyvistä sitoumuksistaan. Tuolloin oli kulunut vuosi siitä, kun Yhdysvallat irtautui ydinsopimuksesta.
 Lue myös:
 Iran puhutteli Britannian suurlähettilästä tankkerihyökkäyksistä esitetyistä syytöksistä
 Trump: Iran syyllinen Omaninlahden tankkeri-iskuun – "Seuraukset jäävät nähtäviksi"
 USA syyttää, Iran kiistää – Omaninlahden laivaiskujen tekijä on yhä mysteeri, ja "tilanne voi kärjistyä nopeasti"

Yhdysvallat lisää joukkojaan Lähi-idässä Iran-kiistojen takia


Summary: Lastenoikeusjärjestön haastattelemista tytöistä moni piti koulutusta tärkeänä tulevaisuudelleen. He kertoivat haluavansa muun muassa lakimiehiksi, lääkäreiksi tai insinööreiksi.

Beirutissa asuvien pakolaistyttöjen arki täyttyy häirinnästä, eristyksestä ja pakkoavioliiton pelosta, kertoo lastenoikeusjärjestö Planin tuore raportti. Yli puolet haastatelluista Beirutissa asuvista pakolaistytöistä kertoi tyttöjen kokevan seksuaalista väkivaltaa ja häirintää hälyttävän säännöllisesti.
 – Pelkäämme liikaa mennäksemme yksin ulos. Siellä on aina humalaisia miehiä, jotka ahdistelevat meitä, ja jopa ne, jotka eivät ole humalassa, ahdistelevat, Bourj al-Barajnehissa asuva 18-vuotias syyrialaistyttö kertoi tutkijoille.
 – He sieppaavat lapsia ja tyttöjä, siksi en halua poistua kodistamme, kertoi puolestaan Bourj Hammoudissa asuva kymmenvuotias libanonilaistyttö.
 Lähes 70 prosenttia kyselyyn vastanneista kertoi tuntevansa olonsa turvattomaksi kaupungilla yksin päiväsaikaan. Lähes 90 prosenttia pelkäsi turvallisuutensa puolesta, jos he joutuivat liikkumaan kaupungilla yöllä.
 Pakkoavioliitot yleisiä
 Monet haastatelluista kertoivat myös ystäviensä joutuneen pakkoavioliittoihin. Käytännöstä on Planin mukaan tulossa yhä yleisempi.
 – Lapsiavioliittojen määrä on nousussa, koska vanhemmat pelkäävät niin paljon tyttäriensä turvallisuuden puolesta. Samasta syystä harva tyttö pääsee kouluun, ja aivan liian moni kertoi epätoivoisesta eristyksen tunteesta, joka johtuu vanhempien heille asettamista liikkumisrajoituksista, perustelee Planin Lähi-idän aluejohtaja  Colin Lee  järjestön tiedotteessa.
 Toisaalta raportti osoittaa myös sen, että monet tytöistä ovat optimistisia ja suhtautuvat tulevaisuuteensa kunnianhimoisesti. Koulutuksen tärkeys tuli selvästi esiin. Monet tytöt kertoivat haluavansa lakimiehiksi, lääkäreiksi tai insinööreiksi.
 – Erityisen hätkähdyttävää oli se, että tytöt eivät ainoastaan uskoneet, että koulutus hyödyttäisi heitä suoraan. He näkivät sen myös tapana tukea ja parantaa yhteisönsä ja koko yhteiskunnan kestävyyttä, Lee jatkaa.
 Adolescent Girls in Crisis: Voices from Beirut -tutkimusta varten haastateltiin 400:aa iältään 10-19-vuotiasta pakolaistyttöä.

Planin raportti: Beirutin pakolaistytöt kokevat toistuvaa seksuaalista väkivaltaa ja häirintää


Summary: Päivittäin noin 800 pikkulasta kuolee likaisen veden ja huonon hygienian vuoksi.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Joka kolmas ihminen maailmassa elää ilman puhdasta vettä ja yli puolella ei ole kunnollista vessaa, kertoo YK:n alaisten järjestöjen raportti. Maailman terveysjärjestön WHO:n ja lastenjärjestö Unicefin raportin mukaan koko maailmassa ilman puhdasta vettä on arviolta 2,2 miljardia ihmistä ja ilman kunnollista vessaa ja viemäröintiä 4,2 miljardia ihmistä.
 Ilman puhdasta vettä sinnittelevät maailman köyhimmät ihmiset niin kaupunkien slummeissa kuin syrjäisillä seuduilla.
 - Huono sanitaatio altistaa sairauksille ja osaltaan ylläpitää köyhyyttä, sanoo Suomen Unicefin vesi- ja sanitaatiotyön asiantuntija  Päivi Kovalainen  tiedotteessa.
 Puhtaan veden ja kunnollisten käymälöiden puute vaikuttaa suoraan väestön terveyteen. Joka päivä noin 800 alle viisivuotiasta lasta kuolee likaisen veden ja huonon hygienian aiheuttamiin sairauksiin kuten ripuliin. Käsienpesu saippualla olisi tehokas tapa ehkäistä tauteja, mutta kolmella miljardilla ihmisellä ei ole kotonaan tähän mahdollisuutta.
 Samaan aikaan yli 670 miljoonaa ihmistä joutuu tekemään tarpeensa taivasalla. Heistä yhdeksän kymmenestä asuu maaseudulla.
 Yksi YK:n kestävän kehityksen tavoitteista on, että vuoteen 2030 mennessä kaikilla maailman ihmisillä on käytössään puhdasta vettä sekä vessa.

YK: Joka kolmas ihminen elää ilman puhdasta vettä


Summary: NBA-koripallojoukkue Toronto Raptorsin mestaruusjuhlassa on ammuttu. Toronton poliisi kertoo Twitterissä, että kaksi ihmistä on haavoittunut.

Kaksi ihmistä on lisäksi otettu kiinni ja kaksi asetta on löydetty. Poliisin mukaan toinen ampumisen uhreista on nainen. Ampuminen tapahtui maanantaina iltapäivällä paikallista aikaa ja poliisi tutkii tapausta.
 Medialähteiden mukaan mukaan Toronton voitonparaatia oli seuraamassa noin 1,5- 2 miljoonaa ihmistä.
 Bussit kuljettivat pelaajia ja heidän perheitään paraatissa hyvin hidasta vauhtia, koska tungos oli väen paljoudesta johtuen valtava, kertoo Reuters. Pelaajat, kuten NBA-finaalien arvokkaimmaksi pelaajaksi nimetty  Kawhi Leonard , suihkuttivat shamppanjaa yleisön joukkoon.
 Ampuminen tapahtui Nathan Phillipsin aukiolla, joka oli täynnä juhlivia faneja. Sadat ihmiset hajaantuivat paikalta kuullessaan laukauksia.
 Washington Postin mukaan Kanadan pääministeri  Justin Trudeau  oli lavalla puhumassa ampumisen aikoihin.
 Voitonjuhlat keskeytettiin ampumisen jälkeen joksikin aikaa.
 Juhlat alkoivat kymmeneltä ja Raptorsin pelaajat saapuivat paikalle kahden jälkeen. Pelaajat tulivat paikalle odotettua myöhemmin, sillä väentungos oli tukkinut tiet, Washington Post kertoo.
 Kanadalaiset kaikkialta maasta ovat Reutersin mukaan juhlineet Toronto Raptorsin ensimmäistä NBA-voittoa maassa, joka perinteisesti tunnetaan rakkaudesta jääkiekkoon.

Toronto Raptorsin voittojuhlassa ammuttu - kahdelle vakavia vammoja


Summary: Kyse on Kiinan presidentin ensimmäisestä vierailusta Pohjois-Koreaan 14 vuoteen.

Kiinan valtiollinen televisio on vahvistanut, että Kiinan presidentti  Xi Jinping  tekee tällä viikolla valtiovierailun Pohjois-Koreaan.
 Xi tapaa Pohjois-Korean johtajan  Kim Jong-unin  torstaina ja perjantaina Pjongjangissa. Matka on ensimmäinen Kiinan presidentin valtiovierailu Pohjois-Koreaan 14 vuoteen.
 Matka ajoittuu Kiinan ja Pohjois-Korean diplomaattisuhteiden solmimisen 70-vuotisjuhliin.
 Kiina on aktiivisesti viime aikoina tavannut kumppaneitaan, kun se on joutunut ahtaammalle Yhdysvaltain kanssa. Kesäkuun alussa Xi  vieraili Venäjällä  ja tapasi presidentti  Vladimir Putinin  Pietarin talousfoorumin yhteydessä.
 Kiina on Pohjois-Korean tärkein kumppani niin poliittisesti kuin taloudellisestikin. Myös Pohjois-Korealla on omat ongelmansa Yhdysvaltain kanssa, kun maiden keskinäiset ydinneuvottelut ovat pysähdyksissä. Helmikuussa Kimin ja Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin   huippukokous Vietnamissa  epäonnistui.
 Xin matka Pjongjangiin on vain viikkoa aiemmin, kun hänen on määrä tavata Trump Japanissa G20-kokouksen yhteydessä.
 Xi ja Kim ovat tavanneet aiemmin neljä kertaa Kiinassa.

Kiinan Xi ensivisiitille Pohjois-Koreaan torstaina


Summary: Lähden Berliinistä haikein, mutta helpottunein mielin, kirjoittaa Suomeen palaava Ylen Eurooppa-kirjeenvaihtaja Dan Ekholm.

Jalkalihaksissa tuntuu vieläkin. Pyöräilin serkkuni kanssa ympäri Berliiniä viime viikonloppuna. Pyöräily onkin paras tapa tutustua Saksan pääkaupunkiin, koska se on yhtä tasainen kuin Pohjanmaa.
 Pyöräilimme noin 100 kilometriä läpi kauniin, väljän ja vihreän suurkaupungin. Vaikka Berliinissä asuu lähes neljä miljoonaa ihmistä, täällä on harvoin ahdasta. Kaupungista myös löytyy tarpeeksi pyöräilyreittejä.
 Berliinissä pyöräilijät eivät ole autoliikennettä häiritseviä poikkeuksia vaan luonteva osa kaupunkia. Työmatka onkin sujunut pyöräillen lähes koko vuoden valtavan Tiergartenin puiston läpi.
 Ylen kirjeenvaihtajien ja avustajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa Stina Tuominen / Yle  Italia:  Italiassa opin, että olen aina syönyt väärin – lukuisat ruokasäännöt vievät maidonkin kahvista Yhdysvallat:  Tavallisena työmatkapyöräilijänä olen USA:ssa harvinaistapaus ja toisinaan avoimen äimistelyn kohde Ruotsi:  Ruotsissa bensakapina kukoistaa Facebookissa ja ilmastoahdistus voi johtaa salalentämiseen Kenia:  Afrikassa osataan ottaa rennosti ajan kanssa – meillä sitä kutsuttaisiin mindfullnessiksi
 Puistojen lisäksi Berliinissä on  myös byrokratiaa, hierarkiaa, kankeutta ja joustamattomuutta. Sitä en jää kaipaamaan.
 Myös Pohjoismaissa pidetään säännöistä kiinni, mutta niissä pitää olla jotain järkeä. Berliinissä säännöt ovat pääasia, riippumatta siitä, onko niissä järkeä.
 Ja sitten on se puhetyyli. Berliner Schnauze on berliiniläisten hieman tyly tapa puhutella muita ihmisiä. Alun perin se on ollut tapa sanoa asioita suoraan, mutta samalla pilke silmäkulmassa.
 Valitettavasti tämä humoristinen puoli on jäänyt taka-alalle. Nykyisin berliiniläisyys tuntuu antavan ihmisille oikeuden olla toisilleen tylyjä.
 Suurkaupungissa raivo ja kiukku kytevät pinnan alla. Pienikin väärinkäsitys liikennevaloissa ja huutokonsertti alkaa. Viestiä tehostavia sormimerkkejä näytellään niin ratin kuin ohjaustangonkin takaa.
 Berliner Schnauzea ei tule ikävä.
 Berliini on kuitenkin oma mikrokosmoksensa , jonka ainutlaatuinen historia on muokannut kaupungin sellaiseksi kuin se on. Vuonna 2019 Saksan pääkaupunki on kansainvälinen, avoin, kaoottinen, historiastaan tietoinen ja monikulttuurinen.
 Rakastan Berliinin museoita, jotka kertovat seikkaperäisesti kaupungin kivuliaasta historiasta, mutta myös Berliinin rikkaudesta ja kukoistuksesta. Rehellinen suhtautuminen omaan menneisyyteen on yksi hienoimmista asioista Saksassa.
 Kun pyöräilee ympäri kaupunkia, löytää paljon muistotauluja hirveyksistä. Messingistä tehdyt ”kompastuskivet” kertovat taloissa asuneiden juutalaisten kohtaloista.
 Berliini tuntuu elävältä, koska elämän vastakohta on myös läsnä.
 Kaupungin historia on myös osa suomalaisten historiaa. Esimerkiksi  Jean Sibelius  opiskeli Berliinissä vuosina 1889–1890, joskaan hän ei viihtynyt kaupungissa kovin hyvin. Raitiovaunujen lipuntarkastajat käyttäytyivät Sibeliuksen mielestä kuin vääpelit.
 Nykyään Berliinissä asuu  noin 2 000 suomalaista. Heistä monet ovat taiteilijoita, tanssijoita, muusikkoja ja muita kulttuurityöläisiä. Kolmella oopperatalolla varustetun kaupungin kulttuurielämä onkin huikea.
 Olen ehtinyt harrastaa kulttuuria aivan liian vähän. Kuluneen vuoden aikana moni konsertti, taidenäyttely ja teatteriesitys on jäänyt kokematta.
 Sen sijaan olen ehtinyt viettää aikaa Dussmannin valtavassa kirjakaupassa. Sen antimet ovat hienoja – niin kuin Helsingin kirjakaupat olivat ennen vanhaan. Dussmannilla oppii aina jotain uutta, vaikka vain kävelemällä kirjakaupan läpi ja lukemalla kirjojen takakansia.
 Muutama kirja on tullut ostettua ja toivon, että ehdin lukea niitä palattuani Suomeen. Tällaiset muistot kulkevat helposti kotiin.
 Museot, konserttisalit, galleriat ja baarit kuitenkin jäävät. Onneksi Berliiniin voi aina palata, myös turistina.

Berliini pitäköön byrokratiansa ja liikenneraivon – puistoista ja kulttuuritarjonnasta voisi sen sijaan ottaa mallia


Summary: Myös uusi hallitus aikoo kirittää asuntorakentamista tiivistämällä yhteistyötä kaupunkien kanssa.

Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus (ARA)

Rakennuskurjet ovat olleet tuttu näky pääkaupunkiseudulla koko edellisen hallituskauden ajan. Uusien asuntojen rakentamista on vauhdittanut paitsi myönteinen talouskehitys, myös valtion ja kuntien välisen yhtyeistyön tiivistäminen.
 Valtio ja Helsingin seudun kunnat solmivat 2016 maankäyttöä, asumista ja likkennehankkeita koskevat niin kutsutut MAL-sopimukset, joilla tavoiteltiin kaikkiaan 60 000:ta uutta asuntoa.
 – Asuntorakentaminen on erittäin korkealla tasolla ja nykyisen nelivuotiskauden tavoite tulee ylittymään selvästi, ympäristöministeriön asuntoneuvos  Tommi Laanti  sanoo.
 Ympäristöministeriön ennakkoarvion mukaan uusia asuntoja on valmistumassa sopimuskaudella jopa 63 000. Pääkaupunkiseudun asuntorakentamisessa hätyytellään jo 70-luvun parhaiden vuosien tasoa.
 – Myös pitkään jatkunut hyvä suhdanne asuntorakentamisessa on auttanut tavoitteen saavuttamisessa, mutta kyllä näiden sopimuksessa mukana olevien Helsingin seudun kuntien tahtotila, jolla on voitu parantaa asuntotuotannon edellytyksiä on merkittävästi tässä auttanut, Laanti summaa.
 MAL-sopimukset myös uuden hallituksen ohjelmassa
 Valtion ja kuntien välistä yhteistyötä tiivistävät maankäyttöä, asuntorakentamista ja liikennehankkeita koskevat MAL-sopimukset löytyvät myös vastikään työnsä aloittaneen pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) johtaman uuden hallituksen ohjelmasta. Valtion ja kuntien välisten sopimusten aikajännettä on myös tarkoitus pidentää nykyisestä neljästä vuodesta kahteentoista vuoteen.
 Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus kiittelee uuden hallituksen aikeita. Aran mukaan oleellista pääkaupunkiseudun asuntopulan ratkaisemisessa ja kohtuuhintaisten asuntojen lisäämisessä on juuri tiivis yhteistyö kuntien kanssa.
 – Sopimuskausien pidentäminen kahteentoista vuoteen on hyvä ajatus. Näin olisi näkymä pidemmälle, kun tavoitellaan lisää asuntoja ja hiilineutraalia Suomea, Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskuksen johtaja  Jarmo Linden  sanoo.
 Linden muistuttaa, että asumisella ja liikenteellä on huomattava merkitys myös päästöjen vähentämisessä.
 – Olennaista on, että kaupungit pystyvät jatkossa osoittamaan pitkäjänteisesti riittävästi tonttimaata asuntotuotantoon.
 "Myös pienituloisten pitää voida asua kasvukeskuksissa"
 MAL-sopimusten kokonaistavoite 2016–2019 on siis ylittymässä komeasti, mutta kohtuuhintaisten asutojen eli esimerkiksi valtion korkotukeman vuokra-asuntojen tuotannon osalta ollaan kuitenkin hieman jäämässä tavoitteesta.
 Kohtuuhintaiset asunnot ovat edellytys työvoiman liikkumiselle ja Suomen kilpailukyvyn parantamiselle.
 – Myös pienituloisten pitää voida asua kasvukeskuksisssa, Linden sanoo.
 Kohtuuhintaisen eli valtion tukeman tuotannon nelivuotistavoite oli 16 500 uutta asuntoa.
 Valtion tuella rakennettujen asuntojen vuokrat ovat Helsingissä keskimäärin puolet edullisempia kuin vapailla markkinoilla. Jos kohde on rakennettu valtion korkotukilainalla siinä on noudatettava omakustannusperiaatetta eli vuokraan sisällytetään vain todelliset kustannukset rakentamisesta ja ylläpidosta. Muissa suuremmissa kaupungeissa ero ei kuitenkaan ole näin suuri vaan puhutaan noin parinkymmenen prosentin erosta markkinahintoihin.
 – Ongelmia on toki ollut näiden kustannusten kanssa ja joitakin hankkeita on nyt jouduttu karsimaan tai lykkäämään. Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskuksen johtaja Jarmo Linden toteaa.
 Ministeriön ennnakkoarvion mukaan myös valtion tukeman tuotannon osalta MAL-kauden tavoitteet ovat toteutumassa noin 90-prosenttisesti.
 – Noin 90-prosenttisesti tavoite on toteutumassa ja on parannus aiempaan, mutta hieman toki tältä osin ollaan tavoitteesta jäämässä, ympäristöministeriön asuntoneuvos Tommi Laanti myöntää.
 Myös Laanti kiittelee uuden hallituksen kaavailemia pidempiä MAL-sopimuskausia.
 – Helsingin-seutu on kasvun veturi, ja tänne tarvitaan kohtuuhintaisia asuntoja ja toimiva liikennejärjestelmä, Laanti sanoo.
 Suhdanteilla iso merkitys kohtuuhintaiseen tuotantoon
 Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskuksen johtaja Jarmo Linden uskoo, että kipeästi kaivattu kohtuuhintainen asuntotuotanto kasvaa entisestään tulevalla MAL-kaudella.
 Linden sanoo, että suhdanteilla on suuri merkitys valtion tukeman vuokra-asuntotuotannon käynnistämisessä. Valtion korkotukema vuokra-asuntotuotanto toimii suhdanteita vastaan.
 – Koska suhdanne on kääntymässä, niin varmasti on paremmat edellytykset tulevalla MAL-kaudella lisätä entisestään tätä Ara-tuotantoa, Linden vakuuttelee.
 Lue myös
 Ylisuurten vuokrankorotusten pitäisi jäädä historiaan – hallitusohjelma lupaa parannuksia vuokralaisten asemaan

Yllätys: Odotukset ylittyivät ja pääkaupunkiseudulle tulee tuhansia uusia asuntoja  –  Myös kohtuuhintainen asuminen lisääntyy vähitellen


Summary: Tuomio tuli virkavelvollisuuden rikkomisesta. Tapauksen taustalla on Youtubeen ladattu video, jossa poliisin toimintaa väitettiin rasistiseksi.

Suomalainen poliisi tuomittiin Helsingin käräjäoikeudessa 40 päiväsakon suuruiseen rangaistukseen virkavelvollisuuden rikkomisesta. Käräjäoikeus ei pidä tapausta vähäisenä.
 Tapaus juontaa juurensa vuoden 2017 huhtikuuhun. Tuomittu poliisi oli virantoimituksessa yhdessä hänen kanssaan partiossa olleen poliisimiehen kanssa Helsingin rautatieasemalla ja poisti aseman tiloista erään henkilön.
 Yksi kolmesta asianomaisesta, tapahtumahetkellä 14-vuotias poika, kuvasi tilanteen ja latasi sen Youtubeen. Poika piti poliisin toimintaa rasistisesti motivoituneena. Poliisit olivat videosta selvästi tunnistettavissa.
 Tuomittu poliisi teki 14-vuotiaan toiminnasta tutkintapyynnön nimikkeillä törkeä kunnianloukkaus ja haitanteko virkamiehelle. Esitutkinta kuitenkin lopetettiin, koska videon lataaja oli alle 15-vuotias eikä siten rikosoikeudellisesti vastuussa.
 Tuomittu poliisi oli tämän jälkeen puhelimitse yhteydessä pojan äitiin ja kutsui perheen sovittelutapaamiseen Pasilan poliisitalolle ilta-aikaan, kun asema oli jo suljettu.
 Tilaisuuden aikana poliisi esitti, että asia voitaisiin sopia 1 000 euron korvausta vastaan. Poliisi lähetti vielä seuraavana päivänä sähköpostin, jossa vaati 500 euroa ja ilmoitti tilinumeronsa.
 Videon ladanneen pojan äiti kieltäytyi korvauksen maksamisesta. Poliisi luopui tämän jälkeen vaatimuksistaan.
 Käräjäoikeus katsoo, että tuomittu poliisi pyrki sovittelemaan omaa asiaansa poliisin tiloissa ja poliisin virkapukuun pukeutuneena ja siten käytti hyväkseen poliisin asemaa ja arvovaltaa. Poliisin käyttäytymisen nähdään vaarantaneen luottamusta poliisille kuuluvien tehtävien asianmukaiseen hoitoon.
 Poliisi kielsi syyllistyneensä rikokseen. 40 päiväsakkoa tekee hänen tuloillaan 1 360 euroa.
 Tuomio ei ole vielä lainvoimainen.

Poliisi vaati alaikäisen perheeltä rahaa tapauksesta, jota ei enää edes tutkittu – tuomittiin käräjillä


Summary: Kaksoiskansalainen ei päässyt töihin varuskuntaravintolaan. Oikeus katsoi, että rekrytoija toimi saamansa ohjeen mukaan.

Yle uutisoi keväällä 2017, että Puolustusvoimat  oli alkanut  rajoittaa kaksoiskansalaisten toimintaa Puolustusvoimissa.
 Silloinen puolustusministeri  Jussi Niinistö  (sin.) raivostui ja haukkui Ylen uutisen valeuutiseksi ja uutisankaksi.
 Puolustusvoimat ja ministeri vaativat oikaisua uutiseen.
 Yle ei uutistaan oikaissut, vaan kertoi jatkouutisessa, että  salainen ohje kaksoiskansalaisten kohteluun  tulee Puolustusvoimien Tiedustelulaitokselta.
 Poliisilla oli kolme syrjintätutkintaa
 Keskusrikospoliisi aloitti Ylen uutisten jälkeen kolme syrjintätutkintaa.
 Kainuun Prikaatia koskeva tutkinta lopetettiin. Syy oli se, että Puolustusvoimat selitti poliisille, että  kyseessä oli kouluttajan virhe , kun varusmiehille kerrottiin, ettei kaksoiskansalaisia oteta lennokkikoulutukseen.
 Toinen tutkinta päätyi valtakunnansyyttäjänvirastoon.
 Apulaisvaltakunnansyyttäjä totesi  syyttämättäjättämispäätöksessään, että “kello pelasti” epäillyn syrjintäsyytteiltä. Tässä tapauksessa varusmies oli ennättänyt kotiutua armeijasta, ennen kuin häntä koskevat rajoitukset ehdittiin laittaa voimaan.
 Oikeus: Puolustusvoimilla oli lainvastainen ohje
 Kolmannesta syrjintäepäilystä saatiin tänään Helsingin käräjäoikeuden ratkaisu.
 Käräjäoikeus hylkäsi syrjintäsyytteen, mutta  pudotti melkoisen pommin .
 Pommi oli se, että oikeus katsoo, että Puolustusvoimissa on ollut lainvastainen ohje kaksoiskansalaisille.
 Oikeuden päätöksessä oli kyse Venäjän ja Suomen kaksoiskansalaisesta, joka oli hakenut töitä Vekaranjärven varuskuntaravintolasta.
 Ylen jutuissa naista on kutsuttu Jelenaksi, koska hän ei halua, että hänet tunnistetaan.
 Jelenalle ilmoitettiin  sähköpostilla kesken työnhakuprosessin, ettei kaksoiskansalaista voi valita varuskuntaravintolaan töihin.
 Syyttäjä vei rekrytointia hoitaneen, sähköpostin lähettäneen miehen oikeuteen Jelenan syrjinnästä.
 Käräjäoikeuden ratkaisu on tuskaisaa luettavaa pääesikunnalle
 Jelenan rekrytointia hoitanut mies kertoi oikeudessa, että hän oli "tavallinen työntekijä", joka oli toiminut saamiensa ohjeiden mukaan. Mies kertoi, että ohje kaksoiskansalaisten kohteluun oli tullut Puolustusvoimista, Vekaranjärven varuskunnan turvallisuusupseerilta.
 Käräjäoikeus uskoi miestä ja katsoi, että Puolustusvoimien turvallisuusupseeri oli "tehnyt selväksi" Kairest Oy:lle (Jelenan rekrytointia hoitanut yhtiö), ettei varuskunnassa oleviin työpaikkoihin voitu ottaa töihin kaksoiskansalaisia.
 Oikeus kumosi rekrytointia hoitaneen miehen syrjintäsyytteen, koska tämä toimi saamiensa ohjeiden mukaan.
 Käräjäoikeuden ratkaisu on tuskaisaa luettavaa Puolustusvoimille.
 Oikeuden kannanotto laittoman ohjeistuksen olemassaoloon on niin jykevä, että valtakunnansyyttäjänvirastossa on todennäköisesti pakko miettiä, tulisiko asiassa käynnistää selvitys siitä, kuka on ohjeistuksen takana.
 Poliisin aiemmissa tutkinnoissa tähän kysymykseen ei ole saatu vastausta.
 Puolustusvoimat on kiistänyt jyrkästi kaksi viime vuotta kaksoiskansalaisen salaisen ja lainvastaisen ohjeistuksen.
 Entinen puolustusministeri totesi jo taannoin, että ohjetta on etsitty "kissojen ja koirien" kanssa, mutta mitään ei ole löytynyt.
 Se ei olekaan ihme, koska Yle on uutisoinut jo kaksi vuotta sitten, että ohje annetaan lähes aina suullisesti.
 Lue myös:
 Oikeus: Venäjän kaksoiskansalaista syrjittiin, kun Jelena ei päässyt töihin varuskuntaravintolaan – Lainvastainen ohje tuli Puolustusvoimista
 Suomen ja Venäjän kaksoiskansalainen ei päässyt töihin varuskunnan keittiöön – "Yhtäkkiä minä olinkin turvallisuusuhka"
 Kaksoiskansalaisia koskeva ohjeistus tulee Puolustusvoimien tiedustelulaitokselta

Analyysi: Käräjäoikeus pudotti pommin Puolustusvoimiin – Oikeus katsoo, että Puolustusvoimilla oli lainvastainen syrjintäohje kaksoiskansalaisille


Summary: Lahdessa mies yritti maksaa hotellihuoneen väärällä 200 euron setelillä.

Elokuvateatterit & elokuvien esittäminen

Elokuvien rekvisiittana käytettäviä valeseteleitä on käytetty maksuvälineenä, varoittaa Hämeen poliisi. Rahat ovat 20 ja 50 euron seteleitä.
 Seteleiden toisessa yläreunassa lukee englanniksi, että rahat eivät ole laillisia vaan elokuvien rekvisiitta. Tekstistä huolimatta setelit ovat kelvanneet maksuvälineeksi.
 Jos tällaisella rahalla maksaa, syyllistyy rahajäljitelmän levitykseen, poliisi muistuttaa. Rikoksesta tuomitaan sakkoihin tai enintään vuodeksi vankeuteen.
 Seteleissä lukee selvästi, että ne eivät kelpaa maksuvälineeksi. Hämeen poliisilaitos
 Lahtelaismiehellä hallussaan tukku setelijäljennöksiä
 Lisäksi poliisi tapasi viikonloppuna nuoren lahtelaismiehen, joka yritti maksaa hotellihuonetta väärällä 200 euron setelillä. Miehen hallusta löytyi yhteensä kahdeksan tällaista seteliä. Näissä rahoissa on venäjänkielinen teksti "tämä ei ole oikeaa rahaa".
 Mies kertoi poliisille ostaneensa setelit internetin kauppapaikasta, jonka nimeä poliisi ei kerro. Häntä epäillään rahajäljitelmän levittämisestä.
 Hämeen poliisi löysi lahtelaismieheltä kahdeksan 200 euron setelijäljennöstä. Hämeen poliisilaitos

Poliisi varoittaa: Liikkeellä on valeseteleitä, joita käytetään elokuvissa – menneet läpi maksuvälineenä


Summary: Nenette-oranki saavutti sunnuntaina 50 vuoden iän Pariisin Jardin des Plantesin eläintarhassa.

Kasvitieteelliset puutarhat, eläintarhat ja luonnonpuistot

Ranskan kuuluisin oranki keräsi sankan yleisön sunnuntaina, kun se täytti 50 vuotta. Juhlan kunniaksi Nenettelle tarjoiltiin mansikkakakkua ja lahjapaketit sisälsivät eksoottisia hedelmiä.
 Nenette on Pariisin Plantes des Jardinin eläintarhan vanhin asukas. Borneossa syntynyt Nenette saapui Pariisiin vuonna 1972 kolmivuotiaana.
 – Orankit eivät elä yhtä pitkään luonnossa. Ne saavuttavat yleensä 35–40 vuoden iän. Nenette kuuluu 15 vanhimman tarhassa elävän orangin joukkoon, kertoo eläintenhoitaja  Christelle Hano .
 Tiettävästi vanhin oranki on elänyt 61-vuotiaaksi Japanissa.
 – Nenette on varsin iäkäs ja halusimme tehdä jotain kivaa hänelle tänään, Hano sanoo.
 Orangit ovat luonnossa äärimmäisen uhanalaisia. Borneonorankeja arvioidaan elävän villeinä 104 000 yksilöä. Orangeista uhanalaisin on tapanulioranki, joita on alle 800 yksilöä, kertoo Maailman luonnonsäätiö WWF.

Mansikkakakkua ja eksoottisia hedelmiä – Katso videolta, kuinka Pariisin eläintarhan vanhin asukas vietti 50-vuotisjuhliaan


Summary: Onnettomuus tapahtui, kun henkilöauto ajatui kaarteessa kuorma-auton eteen. Poliisi epäilee, että nainen nukahti rattiin.

Parikymppinen pohjoissuomalainen nainen kuoli liikenneonnettomuudessa Kruunupyyssä kantatiellä 63 maanantaina aamupäivällä.
 Onnettomuus tapahtui, kun naisen kuljettama henkilöauto ajatui kaarteessa vastaantulevien kaistalle kuorma-auton eteen. Onnettomuuden syy ei ole vielä selvillä, mutta poliisin alustavan arvion mukaan nainen oli nukahtanut rattiiin.
 Naisen kyydissä oli parikymppinen nainen. Hänet kuljetettiin sairaalahoitoon. Hän ei tiettävästi loukkaantunut vakavasti. Myös kuorma-auton kuljettaja selvisi törmäyksestä ilman vakavia fyysisiä vammoja.
 Kolari tapahtui Högnabbantiellä hieman yli kymmenen kilometriä Kaustiselta Evijärven suuntaan. Tie oli pitkään poikki onnettomuuden takia.

Nuori nainen kuoli kolarissa Kruunupyyssä


Summary: Kiina tuntee Euroopan paremmin kuin Eurooppa Kiinan, Gambardella arvioi.

Italialaisella  Luigi Gambardellalla  on missio.
 Se on saada eurooppalaiset ymmärtämään Kiinaa paremmin, ja ottamaan siitä jopa oppia talousasioissa.
 Gambardella johtaa vaikutusvaltaista ChinaEU-järjestöä, joka haluaa lisätä EU:n ja Kiinan välisiä taloussuhteita ja ymmärrystä kaupan edistämiseksi.
 Hänen päätehtävänsä on ajaa ennen kaikkea syvempää digialan yhteistyötä.
 Euroopan unionia tarkkaan seuraava Politico-verkkolehti kutsuu Gambardellaa Brysselin suurimmaksi  Peking-boostaajaksi , ranskalainen Le Monde Kiinan  pikku palkkasoturiksi .
 Gambardella esiintyy säännöllisesti kiinalaisessa mediassa. Hänen verkostonsa ovat hyvin laajat ja ulottuvat EU:n ylimpään johtoon, koska hän on pitkään vaikuttanut monella alalla ja monessa järjestössä.
 Vaikka Gambardellaa pidetään Brysselissä Herra Kiinana, lobbari-sanasta hän ei pidä.
 – Me emme lobbaa Kiinaa. Kukaan ei ole pyytänyt meitä Kiinan lobbariksi, emmekä tee sitä.
 Sen sijaan hän puhuu "hyväntahtoisista aloitteista" ja "yhteistyöstä".
 Kiina lisää joka tapauksessa selvästi  kulissien takaista vaikuttamistaan Euroopassa. Se luo verkostoja, rahoittaa tutkimusta ja rakentaa siltoja EU-maihin.
 ChinaEU-toimiston lisäksi on olemassa useita muita konsultti- ja tutkimusyhtiöitä, jotka edistävät Kiinan ja EU:n välisiä kauppasuhteita.
 Erityisesti Kiinan pari vuotta sitten aloittama Yksi tie, Yksi vyöhyke -investointiohjelma on saanut konsultit, lobbarit ja bisnesvaikuttajat liikkeelle.
 Kiinalaiset työntekijät rakentavat finanssikeskusta Egyptin uuteen hallintokaupunkiin 45 kilometriä Kairosta itään. Egyptin kumppanina on Kiinan valtion rakennusyhtiö CSCEC ja kaupungin rakentaminen on osa Kiinan modernia Silkkitie-hanketta.   Khaled Elfiqi / EPA
 Valtavassa, uudeksi Silkkitieksi nimetyssä hankkeessa on määrä parantaa Kiinan maa- ja meriliikenneväyliä Lähi-itään, Afrikkaan ja Eurooppaan. Satamien ja rautateiden lisäksi kyse on digitaalisen infrastruktuurin ja nopeiden verkkojen rakentamisesta.
 Suurista EU-maista ensimmäisenä mukaan lähti  Italia . Jo aiemmin Silkkitie-sopimuksia olivat allekirjoittaneet useat  Etelä- ja Itä-Euroopan maat .
 Italia on Luigi Gambardellan kotimaa ja hän johtaa Brysselissä myös Italian digibisneksiä ajavaa järjestöä. Hän ohittaa kysymyksen siitä, mikä vaikutus hänellä itsellään oli kotimaansa mukaanlähtöön Silkkitiehen.
 Kiinaa on  syytetty  hajoita ja hallitse -taktiikasta, kun se solmii suhteita yksittäisiin EU-maihin erikseen. Gambardellan mielestä Eurooppa itse on liian hajanainen eikä toimi yhtenä rintamana.
 – Jos EU ei toimi yhtenäisesti, jäsenmaat toimivat senkin edestä. Syntyy tilanne, jossa Eurooppa on heikko, kun yksittäiset maat ajavat omia etujaan eivätkä ota toisiaan huomioon, Gambardella sanoo.
 Italian pääministeri Giuseppe Conte ja Kiinan presidentti Xi Jinping kättelivät Pekingissä. Italia on mukana Kiinan Yksi tie, Yksi vyöhyke -hankkeessa. Parker Song / EPA
 Gambardellan avustaja on järjestänyt  haastattelun ChinaEU:n neuvottelutiloihin. Ne sijaitsevat arvokkaassa korttelissa Belgian kuninkaanlinnan ja parlamenttirakennusten lähellä, samassa pihapiirissä Yhdysvaltain suurlähetystön kanssa.
 Järjestön yhteiskuntasuhteista vastaava  Yu Jiao  istuu kuuntelemassa haastattelua ja kirjoittaa koko ajan muistiinpanoja.
 Gambardella kertoo ihailevansa kiinalaisia monessa asiassa.
 – Kiinalaiset unelmoivat. Me eurooppalaiset emme enää unelmoi.
 Hallituksilla on oikeus näyttää tietä, ja Kiinassa hallitus näyttää tietä Silkkitie-hankkeellaan. Gambardellan mielestä Euroopassa tarvittaisiin samanlaista suunnannäyttöä.
 – Mikä estää meitä perustamasta omaa projektia suhteessa Kiinaan? Miksi meillä ei ole mitään hankkeita? Miksi emme kerro, mitä me haluamme?
 Kiinalaiset eivät Gambardellan mukaan halua muiden puuttuvan sisäisiin asioihinsa, mutta he eivät myöskään häiritse muita poliittisilla kysymyksillä.
 – Kiinalaiset yritykset ovat erittäin keskittyneitä bisnekseen. Heille tärkeintä on tehdä rahaa ja kilpailla. He eivät koskaan puhu politiikkaa, Gambardella sanoo.
 Hän käyttää kiinalaisten  talousosaamisesta suuria sanoja.
 – Kaupanteossa kiinalaisten ja amerikkalaisten yritysten välillä on enemmän yhtäläisyyksiä kuin eurooppalaisten kanssa. Eurooppalaiset puhuvat sosiaalisista asioista, kiinalaiset ja amerikkalaiset keskittyvät bisnekseen.
 Tiettävästi maailman suurin konttialus, 420-metrinen China Cosco Taurus pysähtyi Ateenan Pireuksen satamassa viime vuonna reitillään Kiinasta Hollantiin. Kiinalaisyhtiö Cosco omistaa 67 prosenttia Pireuksen satamasta, joka on Välimeren vilkkaimpia. Yannis Kolesidis / EPA
 Väitteet kiinalaisten yritysvakoilusta ja kopioinnista antavat Gambardellan mielestä vääristyneen kuvan heidän tavastaan tehdä bisnestä. Hän luettelee lukuja.
 – Vuonna 2017 Kiina sijoitti tutkimukseen ja kehitykseen 225 miljardia euroa. Sillä oli hallussaan 1,382 miljoonaa patenttia – se johti patenteissa jo seitsemättä vuotta peräkkäin. Meidän Euroopassa pitää herätä. Meidänkin pitää sijoittaa koulutukseen ja kehitykseen.
 Yhdysvaltain ja Kiinan välinen kauppasota  avaa Gambardellan mielestä mahdollisuuksia EU:lle.
 Yhdysvallat käynnisti vastikään eräänlaisen digitaalisen kylmän sodan uuden 5G-teknologian ympärille, kun se syytti kiinalaista matkapuhelin- ja verkkoyhtiötä Huaweita turvallisuusongelmista. Euroopan maissa etsitään parhaillaan yhteistyökumppaneita 5G-verkkojen rakentamiseen.
 Huawein uusin P30-puhelinmalli esillä Bankokissa Thaimaassa. Huawei on Kaakkois-Aasian merkittävin 5G-verkon suunnittelija.  Diego Azubel / EPA
 Gambardellan mukaan EU:sta tulee entistä kiinnostavampi kumppani Kiinalle, mikäli maan pääsy Yhdysvaltojen markkinoille vaikeutuu. Silloin kiinalaiset kääntyvät muualle maailmassa.
 – Mutta ei ole varmaa, että he lisäävät investointejaan täällä. Paljon riippuu meistä: pidämmekö tätä mahdollisuutena vai rajoitammeko Kiinan investointeja Euroopassa?
 Gambardellan mielestä olisi hulluutta sivuuttaa Kiina.
 – Kysymys ei ole siitä, pitäisikö meidän tehdä yhteistyötä Kiinan kanssa vaan siitä, miten meidän pitäisi tehdä yhteistyötä.
 Gambardellalla on neuvo Suomelle  EU:n uutena puheenjohtajamaana heinäkuun alusta alkaen. Hänen mielestään Suomen kannattaisi käyttää kausi hyväkseen ja pyrkiä EU:n johtajaksi 5G-teknologiassa.
 Kiina aloitti jo puolisen vuotta sitten kaikkein moderneimman, 6G-teknologian, tutkimukset. Myös Oulun yliopistossa on käynnistelty 6G-ekosysteemiä.
 – Jos minä olisin Suomi, yrittäisin tehdä Kiinan kanssa yhteistyötä 6G:ssä. Kiina on suuri sijoittaja, ja Suomikin investoi tähän uuteen teknologiaan, Gambardella sanoo.
 Huaweita on epäilty tietoturvaongelmista, mutta  savuavaa asetta ei ole löytynyt .
 EU:n ja Kiinan suhteiden kehittymisen  esteenä on ennen kaikkea maan  ihmisoikeustilanne . Xinjiangin maakunnan uiguurien kohdalla puhutaan jo etnisestä puhdistuksesta.
 Kuinka pitkälle EU voi tehdä yhteistyötä autoritaarisen hallinnon kanssa?
 – En ymmärrä, miten voimme arvostella sitä, että heillä on erilainen järjestelmä. Jos päätämme olla tekemättä yhteistyötä Kiinan kanssa, miten me teemme yhteistyötä joidenkin muiden maiden kanssa?
 Gambardellan mielestä eurooppalaisten pitäisi oppia tuntemaan Kiinaa paremmin.
 – Minusta tuntuu, että kiinalaiset tuntevat meidät paremmin kuin me tunnemme heidät. Tämä voi vaikuttaa siihen, että puuttuu luottamusta ja toisen kulttuurin ymmärtämistä.
 Uiguurit osoittivat mieltään Kiinaa vastaan Genevessä, Sveitsissä 6. marraskuuta. Salvatore di Nolfi / EPA
 EU-lobbaamista seuraava  Corporate Europe Observatory varoittaa, että avoimuuden puute Kiinan vaikuttamisessa voi aiheuttaa ongelmia.
 – Kiina on sekä lisännyt diplomaattisia ponnistelujaan että lobbausta Euroopassa ja erityisesti Brysselissä. Tämä on ollut viime vuosina merkittävä suuntaus, sanoo  Theresa Crysmann  Corporate Europe Observatory -järjestöstä.
 Kiinan hallitus keskittyy lisäämään pehmeää valtaa.
 – On huolestuttavaa, että Brysselin lobbausyritykset ja ajatushautomot ovat kiinnostuneita työskentelemään kiinalaisten etujen puolesta, vaikka se on maa, jolla on erittäin kiistanalainen maine ihmisoikeuksissa, Crysmann sanoo.
 Kiinan lobbaustoiminnan laajuutta on kuitenkin vaikeaa arvioida, koska siitä ei ole selviä jälkiä. EU:n säännöt eivät velvoita täyteen avoimuuteen ja lobbaustoimintaa jää piiloon.
 – Se on erityisen huolestuttavaa, jos kyseessä on autoritaarinen hallinto, joka yrittää ajaa omia etujaan.
 Julkinen etu ei Crysmannin mielestä toteudu, koska vaikuttajatahot eivät yleensä tunnistaudu lobbareiksi. Kun ei tiedetä kuka lobbaa, ei voi seurata yleisen edun toteutumista.
 EU-säännöt eivät ole riittävän tiukat, että kaikesta vaikuttamisesta saataisiin tietoa.
 – Vaikuttamista ei ole suunniteltu salaiseksi, mutta heikot EU-säännöt sallivat sen pysymisen salassa, Crysmann sanoo.
 Avoimuusrekisteriin ilmoittautuminen on yhä vapaaehtoista.
 Brysselissä lobbaus kohdistuu etenkin lakialoitteita esittelevään Euroopan komissioon ja Euroopan parlamenttiin, joka äänestää niistä. Kuvassa Euroopan parlamentin täysistunto Strasbourgissa. Patrick Seeger / EPA
 Luigi Gambardellan mukaan  Kiinan ja sikäläisten yritysten lobbaaminen Euroopassa on pientä – ainakin eurooppalaisiin ja amerikkalaisiin verrattuna.
 – Kiinalaiset yritykset eivät ole kuin amerikkalaiset tai eurooppalaiset. Me Euroopassa tiedämme, mitä lobbaus on, ja keskustelemme sen säännöistä. Kiinalaiset yritykset taas odottavat uutta lakia ja alkavat vasta sitten toimia, Gambardella sanoo.
 Corporate Europe Observatory  mainitsee tuoreessa raportissaan  ChinaEU:n taustatahoiksi ainakin digijätti Tencentin ja teleyhtiö ZTE:n.
 EU:n  avoimuusrekisterissä  ChinaEU ilmoittaa käyttäneensä rahaa vaikuttamiseen komissiossa 25 000 – 49 999 euroa viime vuonna.
 Gambardellan mielestä eurooppalaisten ennakkoluulot Kiinaa vastaan johtuvat tietämättömyydestä.
 – Euroopassa ei tunneta Kiinaa eikä ymmärretä, miten maa on muuttunut.
 Lue lisää:
 Eurooppa heräsi Kiinan vallan kasvuun – Seitsemän syytä, miksi Kiinasta tuli uhka.
 Kiina Kreikan raunioilla – Kiinasta virtaava raha on kääntänyt Kreikan myötäilemään idän jättiläistä
 Kiina ostaa Eurooppaa pala kerrallaan – Mitä kiinalaiset aikovat tehdä Ranskasta ostamilleen viljapelloille?
 Kiinan raha haistaa menestyksen – Saksa pelkää kiinalaisten imevän Euroopan tyhjäksi innovaatioista

Kiina vahvistaa lobbausta EU:ssa Silkkitie-hankkeen edistämiseksi  – Luigi Gambardella on yksi Brysselin merkittävimpiä taustavaikuttajia


Summary: Iran sanoo olevansa vastuussa Persianlahden turvallisuudesta ja vaatii amerikkalaisjoukkoja poistumaan.

Iran kertoo paljastaneensa suuren Yhdysvaltain tiedustelupalvelun CIA:n vakoiluoperaation maassa. Se kertoo päässeensä vakoiluverkoston jäljille tekemällä yhteistyötä liittolaismaittensa kanssa.
 Iran kertoo myös pidättäneensä Yhdysvalloille vakoilleita agentteja, muttei kerro heidän määräänsä tai kansallisuuttaan.
 Asiasta kertoi Iranin valtiollinen yleisradioyhtiö IRIB, eikä sitä ole vahvistettu muista lähteistä.
 Lue myös:
 Iran: Ylitämme ensi viikolla ydinsopimuksessa sallitun rajan rikastetulle uraanille

Iran sanoo paljastaneensa CIA:n vakoiluverkoston ja pidättäneensä Yhdysvalloille vakoilleita agentteja


Summary: Saimaan ammattiopisto Sampon entinen opettaja teki sähköalan koulutuksen laadusta kantelun oikeusasiamiehelle reilu vuosi sitten.

Saimaan ammattiopisto Sampon sähköalan koulutuksesta tehty kantelu ei johda jatkotoimiin eduskunnan oikeusasiamiehen toimesta.
 Oikeusasiamiehen mukaan Sampo ei ole toiminut sähköalan koulutusalalla lainvastaisesti ja koulutus täyttää vaatimukset.
 Sampon entinen sähköalan opettaja teki Samposta kantelun reilu vuosi sitten.
 Entisen opettajan mukaan ammattiopistossa hyväksytään tutkintoja, vaikka valmistuvalla ei ole tarvittavia taitoja toimia sähköalalla. Ylen tutkivan journalismin toimitus  MOT kertoi asiasta  runsas vuosi sitten.
 Sampossa tehtiin kantelun jälkeen ulkopuolisen toimesta sisäinen tarkastus,  missä ei havaittu puutteita . Oikeusasiamies otti kannanotossaan tämän sisäisen tarkastustuksen tuloksen huomioon.
 Oikeusasiamies huomioi myös Opetushallituksen arvion, jonka mukaan Sampon opetus on täyttänyt niin laadulliset kuin lainsäädännön vaatimukset.

Entinen opettaja kanteli ammattiopiston sähköalan koulutuksesta – Oikeusasiamies: ei aihetta jatkotoimiin


Summary: Kaupan myötä Sotheby siirtyy perheomistukseen oltuaan 31 vuoden ajan pörssiyhtiö.

Huutokauppakamari Sotheby's vaihtaa omistajaa. Yhtiön ostaa Sveitsissä asuva ranskalais-israelilainen tele- ja media-alan miljärdööri  Patrick Drahi .
 Drahi ostaa huutokauppakamarin 3,3 miljardilla eurolla. Sotheby's on sinnitellyt taloudellisissa vaikeuksissa ja sen osakekurssi on pudonnut vuodessa 40 prosenttia.
 Myynti tarkoittaa sitä, että Sothebysta tulee jälleen yksityinen perheyritys oltuaan 31 vuoden ajan pörssiyhtiö. 55-vuotias Drahi tunnetaan innokkaana taiteen kerääjänä.
 – Sotheby's on eleganteimmista ja tavoitteellisimmista brändeistä maailmassa. Yhtiön pitkäaikaisena asiakkaana ja elinikäisenä ihailijana ostan sen yhdessä perheeni kanssa, Drahi tiedottaa ostosta.
 Sotheby's huutokauppakamari järjesti norjalaisen Edvard Munchin Huuto-maalauksen myynnin New Yorkissa toukokuussa 2012. Andrew Gombert / EPA
 Drahi on telejätti Alticen pääomistaja. Yhtiö edelleen omistaa muun muassa Virgin Mobile -teleyhtiön ja ranskalaisen Liberation-sanomalehden.
 Taloustietotoimisto  Bloombergin miljardööri-indeksissä  Drahin omaisuuden suuruudeksi arvioidaan 8,6 miljardia dollaria eli 7,7 miljardia euroa. Sillä indeksissä pääsee 174. sijalle.
 Sotheby's on toiminut taidealalla vuodesta 1744 saakka.

Kuuluisa huutokauppakamari Sotheby's myytiin yli 3 miljardilla eurolla telemiljardööri Patrick Drahille


Summary: Pohjois-Suomen hallinto-oikeuden ratkaisu on ensimmäinen laatuaan Suomessa.  Muut varoituksia saaneet papit odottavat vielä päätöksiä.

Pohjois-Suomen hallinto-oikeus on kumonnut Oulun hiippakunnan tuomiokapitulin pastori  Árpád Kovácsille  antaman kirjallisen varoituksen.
 Kovács sai  kirjallisen varoituksen  vihittyään avioliittoon samaa sukupuolta olevan parin elokuussa 2017. Tuomiokapituli katsoi, että hän oli Oulussa toimittamassaan vihkimisessä toiminut vastoin pappisviran velvollisuuksia ja pappislupausta.
 Hallinto-oikeus toteaa päätöksessään, että kirkon avioliittokäsityksen määrittäminen ei kuulu kirkkolain mukaan tuomiokapitulin vaan kirkolliskokouksen toimivaltaan.
 Päätöksessä todetaan, että 2017 voimaan tulleen avioliittolain muutoksen myötä oikeustila on ollut sääntelemätön sen suhteen, miten kirkollista vihkimistä samaa sukupuolta olevien puolisoiden osalta tulee tulkita.
 Kirkkolakiin ja kirkkojärjestykseen ei ole päätöksen mukaan lisätty säännöksiä vihittävien parien sukupuolesta sen jälkeen kun samaa sukupuolta olevien avioliitot tulivat Suomessa mahdollisiksi.
 Myöskään kirkolliskokous ei ole määritellyt kirkollisen vihkimisen edellytyksiä lainmuutoksen jälkeen.
 Kirkko ei ole siis tehnyt muodollista virallista päätöstä rajoittaa vihkimistä vain eri sukupuolta oleviin pareihin.
 Hallinto-oikeus velvoittaa Oulun hiippakunnan myös korvaamaan Kovácsin oikeudenkäyntikulut.
 Tuomiokapituli voi valittaa päätöksestä
 Päätös on luonteeltaan ensimmäinen Suomessa. Oikeuden päätös syntyi äänin 2-1. Yksi hallinto-oikeustuomari olisi hylännyt Kovácsin valituksen.
 Kovács on iloinen hallinto-oikeuden päätöksestä ja pitää sitä suurena voittona suvaitsevaisuudelle.
 – Muunlainen päätös olisi ollut järjetön. Vaikka kirkolla olisi minkälainen erityisasema, uskonnollisella yhteisöllä ei voi olla oikeutta asettaa taantumuksellisia tavoitteita kun yhteiskunnan tasolla on jo menty eteenpäin, sanoo Kovacs.
 Kovácsia edustanut asianajaja  Juha-Pekka Hippi  korostaa, että oikeuden päätös on merkittävä ennakkoratkaisu. Hän on Kovácsin tavoin erittäin tyytyväinen siihen.
 Hippi painottaa, että oikeus hyväksyi valituksen perustelut.
 – Kirkolla olisi nyt mahdollista todeta, että asia on alistettu tuomioistuimen ratkaistavaksi ja hyväksyä annetut kattavat perustelut.
 Hippi toivookin, että asian käsittely päättyisi tähän.
 – Ei ole kenenkään etu, että tämä samaa asiaa käsiteltäisiin vielä korkeimmassa hallinto-oikeudessa kenties vuosia tästä eteenpäin.
 Tuomiokapituli harkitsee valitusluvan hakemista korkeimmalta hallinto-oikeudelta. Oulun hiippakunnan tuomiokapituli keskustelee asiasta istunnossaan tiistaina 18.6.
 Juttuun lisätty asianajaja Juha-Pekka Hipin kommentit klo 17.44
 Lue myös:
 Hallinto-oikeus ei käsitellyt homopareja vihkineen kohupapin valitusta: moite ei ole rangaistus
 Tuomiokapituli antoi homoparin vihkimisestä kirjallisen varoituksen sateenkaaripappi Heikki Karastille – "Tiesin varoituksen tulevan"
 Irtisanottu kirkkoherra pitää sateenkaaripappeuttaan potkujensa syynä – Tuomiokapituli kiistää
 Lapuan hiippakunnan tuomiokapituli: Kahdelle papille varoitus homoparin vihkimisestä
 Pastori vihki homoparin – sai kirjallisen varoituksen

Oikeus kumosi kirkon antaman varoituksen papille, joka oli vihkinyt homoparin  –  varoituksen saanut pappi: "Muunlainen päätös olisi ollut järjetön"


Summary: Rovaniemeläiset matkailuyrittäjät lähtivät tiedotussotaan Airbnb:tä ja muuta lyhytaikaista vuokrausta vastaan.

Airbnb Perustettu Yhdysvalloissa vuonna 2008 Palvelussa voi ilmoittaa huoneensa, asuntonsa, talonsa tms. vuokrattavaksi Airbnb perii vuokraajalta ja asukkaalta palvelumaksun Majoittajan palvelumaksu yleensä 3 % ja vieraan 0–20 % varauksen välisummasta Noin viisi miljoonaa kohdetta 191 maassa, 81 000 kaupungissa Yrityksen arvo viime vuonna oli noin 33 miljardia euroa talouslehti Forbesin arvion mukaan
 Salahotellit-lehtinen jaettiin rovaniemeläisiin koteihin toukokuun lopussa mainospostin mukana. Tabloid-kokoinen lehtinen näyttää ulkoasultaan enemmänkin kohulehdeltä, kuin esimerkiksi yritysten tilaamalta ilmoitukselta.
 Lehden päätoimittaja Sven Pahajoki kertoo, että lehden ulkoasu on tietoinen valinta. Lehden takana on nimettömänä pysyttelevä, vajaan kymmenen rovaniemeläisen matkailuyrittäjän ryhmä.
 Yrittäjät ottivat Pahajoen mukaan häneen yhteyttä huhtikuussa ja tilasivat aihetta käsittelevän lehden. Lehti ilmestyi 29. toukokuuta.
 Eivät halua tulla julkisuuteen
 Pahajoen mukaan lehden maksaneet yrittäjät haluavat pysyä nimettöminä ja näkymättömissä. Oletettavasti taustalla on ainakin rovaniemeläisiä yksityisiä hotelliyrittäjiä.
 Lehdestä otettiin 22 000 kappaleen painos, ja sitä jaettiin Rovaniemen taajama-alueen koteihin sekä muun muassa huoltoasemille, kahviloihin ja terveysasemille.
 Sven Pahajoen mukaan lehti painettiin Oulussa Kalevan lehtipainossa, ja sen kustannukseksi tuli jakelukuluineen ja toimittajan palkkioineen 10 000 - 15 000 euroa.
 Sven Pahajoki on rovaniemeläinen freelance-toimittaja. Sauli Antikainen / Yle
 Soittoja lukuisilta ihmisiltä
 Pahajoki kutsuu itse lehtistä tiedotuslehdeksi. Hän kertoo saaneensa paljon yhteydenottoja rovaniemeläisiltä, jotka kertovat omista kokemuksistaan esimerkiksi naapurissa olevasta Airbnb-käytössä olevasta asunnosta.
 – En minä nyt ainakaan paljon valehtele, jos sanon että yli sata soittoa on tullut, se on aika paljon yhdestä lehdestä. Ne ovat olleet vihaisia toimijoille, jotka vuokraavat näitä. Kaikki he ovat osakehuoneistoissa asuvia tavallisia ihmisiä, jotka tulevat häirityksi, Pahajoki kertoo.
 Suomen suurin Airbnb-kaupunki
 Salahotellit-lehtinen on tarttunut ajankohtaiseen, Rovaniemellä laajasti keskustelua herättävään asiaan. Lyhytaikainen vuokraus on  Rovaniemellä väkilukuun suhteutettuna yleisempää,  kuin esimerkiksi Barcelonassa ja Helsingissä. Rovaniemellä on 14,4 Airbnb-kohdetta tuhatta asukasta kohden. Esimerkiksi Helsingissä vastaava luku on 4,2 ja Barcelonassa 12,5.
 Lyhytaikaisen vuokrauksen sääntelystä ja velvoitteista käydään myös keskustelua. Reilu viikko sitten  Lapin poliisilaitos kertoi aloittaneensa esiselvityksen  verkossa varattavien yksityisten majoituspaikkojen toiminnasta. Käytännössä poliisin selvitettävänä on, noudatetaanko yksityisessä majoitustoiminnassa lakia.
 Poliisi ei kerro, kenen pyynnöstä esiselvitys on aloitettu. Salahotellit-lehden päätoimittaja Sven Pahajoki ei myöskään kommentoi, liittyvätkö lehden kustantaneet matkailuyrittäjät poliisin esiselvitykseen.
 Tuleeko Salahotellit-lehtiselle sitten jatkoa, koska lehden etusivulla mainitaan ensimmäisen numeron olevan toukokuun 2019 numero. Sven Pahajoen mukaan toisestakin lehdestä on jo ollut alustavasti puhetta kustantavien yrittäjien kanssa. Se voisi mahdollisesti ilmestyä jo heinäkuussa, Pahajoki sanoo.
 Airbnb:stä käydään kiivasta keskustelua suurissa matkailukohteissa, kuten Pariisissa, Lontoossa ja New Yorkissa. Osa kaupungeista on  rajoittanut lyhytaikaista vuokrausta .

Airbnb-asuntojen hurja määrä sai päreet palamaan
– matkailuyrittäjät kustansivat Salahotellit-lehtisen


Summary: Muun muassa yleis- ja erikoislääkäripalveluita sekä hammaslääkäripalveluita tuottava Pihlajalinna tiedotti maanantaina noin 2 400 työntekijää koskevista yhteistoimintaneuvotteluista.

Tässä jutussa toimitusjohtaja  Joni Aaltonen  vastaa kahdeksaan kysymykseen Pihlajalinnan yt-neuvotteluista.
 Jutun loppupuolella ääneen pääsee Pihlajalinnan Etelä-Suomen luottamusmies  Nina Spoof , jonka mukaan henkilöstö on erityisen murheissaan siitä, että yt-pommi pudotettiin juhannuksen alla ja ennen lomakautta.
 Lue myös:
 Pihlajalinna aloittaa 2 400 ihmisen yt-neuvottelut: 380 voi menettää työnsä .
 Pihlajalinnan liikevaihto oli viime vuonna lähes 500 miljoonaa euroa. Kasvua oli 15 prosenttia. Liikevoitto oli viime vuonna 12,8 miljoonaa euroa. Oikaistu liikevoitto oli 14 miljoonaa euroa, jossa oli laskua lähes 30 prosenttia.
 Keitä yt-neuvottelut koskevat, Pihlajalinnan toimitusjohtaja Joni Aaltonen?
 – Kaikkia henkilöstöryhmiä ja kaikkia toimipaikkoja, joita tiedotteessa ei ole rajattu ulkopuolelle.
 Tiedotteessa rajaus on tämä:
 Neuvottelut eivät koske kuntien kanssa yhteisomistuksessa olevien "kuntayhtiöiden" henkilöstöä eikä liikuntakeskusyhtiöiden henkilöstöä.
 Neuvottelut eivät koske myöskään kokonaan kliinisessä hoitotyössä työskenteleviä lääkäreitä.
 Neuvottelujen piirissä ovat siis myös hoitajat. Millä tavoin päätöstä on arvioitu sen suhteen, että hoitajien palkkoja pidetään pieninä ja hoitajien määrää liian vähäisenä?
 – Asiaa ei ehkä voi ajatella noin suoraviivaisesti. Katsomme tilannetta myös muuten kuin henkilöstövähennysten osalta.
 – Meillä on toimipisteitä, joissa on pulaa työntekijöistä, ja toimipisteitä, joiden henkilöstömäärää tulee tarkastella suhteessa asiakasvirtoihin.
 Toimitusjohtaja Joni Aaltosen mukaan työntekijän kannalta yksi yt-ratkaisu voisi olla muuttaminen sellaiselle paikkakunnalle, jossa riittää asiakkaita. Pihlajalinna Oyj
 Sote-ala on kasvukierteessä. Millä tavoin tehostamistarve ei ole ristiriidassa todellisuuden kanssa?
 – Suomi on laaja maa ja meillä on valtakunnallinen verkosto. Tässä tarkastellaan sitä, miten asiakasvirrat kussakin toimipisteessä ja alueella jakautuvat. Ei se ole ristiriidassa todellisuuden kanssa.
 Tiedotteessa todetaan, että Pihlajalinna on yksi Suomen johtavista yksityisistä sote-palveluiden tuottajista. Näytättekö nyt esimerkkiä, että Suomessa tie pitkän aikavälin voittoihin vie yt-neuvotteluiden kautta?
 Pihlajalinnalla on Aaltosen mukaan kannattavia ja kannattamattomia toimipaikkoja. Tehostamista tarvitaan siellä, missä tehdään tappiota.
 – Tässä haetaan myös operatiivisen tehokkuuden parantamista. Ei siis puhuta pelkästään henkilöstön vähentämisestä.
 Millaisia ajatuksia yt-uutinen on herättänyt työntekijöissä?
 – Olen tälläkin hetkellä yhdessä palvelupisteessämme. Eivät nämä mieluisia uutisia ole, mutta uskon, että tietyllä tavalla talon sisällä ymmärretään se, että on väistämätöntä tarkastella toimintaa isommassa kuvassa ja hakea tämänkin tyyppisiä asioita kuin tässä ollaan nyt tekemässä, koska kasvu on ollut niin voimakasta.
 Maalaisjärjellä vauhdikas kasvu tarkoittaisi parempia oloja työntekijöille, ehkä palkankorotuksia tai muita etuja. Miten tehostamistarpeen voi ymmärtää kasvukaudella?
 – Tässä on kysymys myös siitä, kuinka henkilöstö ja kysyntä jakautuvat alueellisesti. Yritysjärjestelyistä syntyy aina päällekkäisiä toimenkuvia. Yt:t ulottuvat siis myös päällikkö- ja johtotasolle.
 – Emme ole hirvittävän paljon tämäntyyppisiä operaatioita tehneet, mutta tässä mittakaavassa, kun kokonaishenkilöstömäärä on vajaat 6 000 työntekijää, niin tarve on tunnistettu.
 Tehostamistarve vastaa alustavan arvion mukaan enintään 380 henkilötyövuotta. Tehostamisohjelmalla tavoitellaan 14 miljoonan euron suoria vuosittaisia säästöjä. Miten säästötarve on laskettu?
 – Tässä on tehty alustavaa arviota mittakaavasta. Lopullinen vaikutus nähdään vasta, kun suunnitelmat etenevät. Tuloksen on tarkoitus olla tiedossa elokuun puolivälin paikkeilla.
 Voiko henkilöstö säilyttää työpaikkansa muuttamalla työn perässä esimerkiksi Helsinkiin, jossa riittää asiakkaita?
 – Sanotaan näin, että se olisi kovin toivottavaa. Haluamme tarjota töitä hyvälle henkilöstöllemme. Se voi tarkoittaa sitä, että pitäisi muuttaa työn perässä uusille alueille. Tämäntyyppinen tavoite tässä on toisaalta olemassa.
 Luottamusmies: "Työntekijät pahoillaan, että tällainen iso pommi pudotetaan juhannuksen alla"
 Pihlajalinnan Etelä-Suomen alueen luottamusmies Nina Spoof toteaa, että tieto yt-neuvotteluista veti henkilöstön mielet mustiksi.
 – Siitä ollaan hyvin pahoillaan, että tällainen iso pommi pudotetaan juuri juhannuksen alla. Monilla alkaa kesäloma, ja lomatunnelmat menevät sitten näissä asioissa, Spoof toteaa.
 Pihlajalinna Oyj on kasvanut voimakkaasti sekä yritysjärjestelyin että palveluverkon kasvattamisen kautta ja solminut uusia sopimuksia erityisesti alkuvuoden 2019 aikana. Jari Kovalainen / Yle
 Yt-neuvottelut yllättivät kaikki, myös luottamusmiehet.
 – Mitään ennakkovaroitusta ei saatu. Henkilökunta on luullut, että meillä menee ihan hyvin, eikä tällaisiin toimenpiteisiin olisi tarvetta.
 Yt-neuvotteluiden piirissä on 2 400 työntekijää. Säästöjä tavoitellaan 14 miljoonan euron edestä vuosittain. Alustavan arvion mukaan tehostamistarve vastaa enintään 380 henkilötyövuotta.
 – Olen todella järkyttynyt. Kuulostaa hirveän isolta määrältä ihmisiä. Aika näyttää, mikä on totuus sitten on, kuinka moni joutuu luopumaan työstään, mutta suhteessa se näyttää tällä hetkellä vakavalta.
 Luottamusmies Nina Spoof kertoo, että hurja kasvu on välillä vähän huimannut. Sitä on hänen mukaansa vain toivottu parasta ja pelätty pahinta. Jari Kovalainen / Yle
 Kysymys on hoitajien yt-neuvotteluista, Spoof kuvailee.
 – Tietysti tähän kuuluvat kaikki asiakaspalvelun työntekijät ja sihteerit, ainakin näin meitä on informoitu, mutta pääasiassa hoitajia ja lisäksi ilmeisesti osa lääkärikunnasta – he, jotka eivät tee potilastyötä.
 Pihlajalinnan luottamusmiesten puhelimet ovat soineet tänään tauotta. Huolta riittää eri puolilla Suomea.
 – Järkytyshän on se pääasiallinen tunne, kun ollaan epätietoisia tulevasta. Niissä merkeissä tämä työpäivä on mennyt ja varmaan menee ihan koko viikko ennen neuvotteluita.

Firmat takovat rahaa ja koko ala kärsii työvoimapulasta – Miten on mahdollista, että Pihlajalinna aloittaa isot yt-neuvottelut? 8 kysymystä


Summary: Kolme samaa kirjaa ovat kärjessä sekä äänikirjapalvelu BookBeatilla että Storytelillä.

Äänikirjapalvelu BookBeatin mukaan äänikirjoja kuunneltiin kesäkuun alkupuoliskolla ennätyspaljon. Palvelun käyttäjät kuuntelivat äänikirjoja keskimäärin hieman alle tunnin päivässä. Kuuntelumäärä on kasvanut viime vuoden kesäkuun alkuun verrattuna 141 prosenttia.
 Äänikirjojen kuuntelu on erityisen suosittua juuri kesällä. Myös toisella ruotsalaislähtöisellä äänikirjapalvelulla Storytelillä saavutettiin uusi kuunteluhuippu kesäkuun alussa ja yli 100 prosentin kasvu vuoden takaiseen verrattuna. Käyttäjät kuuntelivat kesäkuun kahdella ensimmäisellä viikolla palvelun kirjoja keskimäärin tunnin päivässä.
 Molemmissa palveluissa suurin kuluttajaryhmä ovat nuoret naiset, BookBeatilla 25–34-vuotiaat, Storytelillä 25–40-vuotiaat. Suosituimpia äänikirjagenrejä ovat jännitys ja dekkarit. Suomalaiset ahmivat myös elämäkertoja.
 Kolmen kuunnelluimman kirjan kärki on kahdessa äänikirjapalvelussa sama:  Camilla Läckbergin   Kultahäkki ,  J. K. Rowlingin   Harry Potter ja Feeniksin kilta  sekä  Michelle Obaman   Minun tarinani .
 Kustantamo Bonnier Booksin BookBeat-palvelulla oli vuoden vaihteessa 70 000 maksavaa asiakasta Suomessa.

Uusi ennätys äänikirjojen kuuntelussa – etenkin nuoret naiset näkyvät tilastoissa


Summary: Koskela toivoo, että aborttikeskustelussa muistettaisiin faktat ja se, että mahdollisuus lailliseen aborttiin säästää henkiä.

Yhdysvaltojen Alabamassa  säädettiin toukokuussa laki , jonka mukaan raskautta ei saisi keskeyttää edes raiskauksen tai insestin vuoksi. Laki, joka ei vielä ole tullut voimaan, on Yhdysvaltojen tiukin.
 Moni osavaltio on myös kiristänyt aborttilakejaan, niin että raskauden keskeyttäminen  on laitonta esimerkiksi kuuden raskausviikon jälkeen .
 Näin siitäkin huolimatta, että  liittovaltiotasolla abortin kieltäminen on laitonta .
 Tutkija, feministi  Minja Koskelan  mielestä Yhdysvaltain kiristyvästä aborttilainsäädännöstä pitääkin välittää Suomessa asti.
 – Yhdysvalloissa keskustelu on selvästi tapetilla, mutta jos katsotaan vuotta 2018, niin pelkästään silloin on käyty aborttikamppailuja myös Puolassa, Irlannissa ja Argentiinassa, Koskela sanoo.
 Mistä kyse?
 Koskelan mukaan aborttien vastainen kehitys tuntuu olevan maailmanlaajuinen ilmiö.
 – Näen, että se liittyy enemmän konservatiiviseen, oikeistopopulistiseen aaltoon joka meitä jollain tavalla järisyttää ja tuo uudestaan pinnalle sellaisia keskusteluita, joiden kuvittelisi olevan kuopattu vuonna 2019.
 Viime viikolla uutisointiin, että  Norja kiristää aborttilainsäädäntöään . Lakia päätettiin kiristää monisikiöraskauksien osittaisten keskeyttämisten osalta.
 Samoin uutisointiin kahden  liiallista abortti-informaatiota jakaneen berliiniläislääkärin saamista 2 000 euron sakoista . Sakkotuomio johtuu siitä, että Saksassa on yhä voimassa abortin mainostamisen kieltävä laki. Kieltoa rikkovat lääkärit voivat saada sakot tai jopa kaksi vuotta vankeutta.
 Kroatiassa, jossa abortti on lain mukaan sallittu, abortin saaminen  on yhä vaikeampaa lääkärien kieltäytyessä aborttien tekemisestä . Italiassa abortin saaminen on  tietyissä osissa maata käytännössä mahdotonta .
 Toki Euroopasta löytyy myös maita, joissa suunta on toinen.
 Irlanti  päätti laillistaa abortin viime vuonna . Aiemmin abortti oli sallittu ainoastaan silloin, jos raskaavana oleva nainen oli välittömässä hengenvaarassa.
 Kuka ja mitä?
 Esikoistietokirjansa  Ennen kaikkea feministi  juuri julkaissut Koskela keskustelee sosiaalisessa mediassa aktiivisesti feminismistä ja tasa-arvosta sekä  kirjoittaa feminististä Bluestocking-blogia .
 Blogissaan Koskela kirjoittaa Alabaman kiristyneestä aborttilainsäädännöstä näin: "Alabamassa 25 valkoista, hyvätuloista miestä teki päätöksen, josta kärsivät etupäässä rodullistetut, pienituloiset naiset. Näin abortista – joka on keskeinen osa globaalia seksuaaliterveyttä – ollaan tekemässä luksustuotetta, johon on mahdollisuus vain varakkailla."
 Tätä et ehkä tiennyt
 Koskela sanoo aborttikysymysten raivostuttavan ja koskettavan – ihan fyysisesti.
 – Tuntuu, että aina kun tulee joku kamppailu missä tahansa maassa, viimeisimpänä tämä keskustelu Yhdysvaltain Alabamassa, niin se tuntuu siltä, kuin joku potkisi munasarjoille.
 Siksi kirjoittaminen abortista esikoiskirjaan ei ollut Koskelalle kevyttä, päinvastoin.
 – Luvun kirjoittaminen oli tosi raskasta, koska jouduin penkomaan sitä puhetta abortin vastustamisesta ja törmäämään kaikkiin niihin epäloogisuuksiin, joita se puhe sisältää, Koskela sanoo.
 Kirjaansa varten Koskela kävi läpi lainsäädäntöä Suomessa ja maailmalla. Se, että abortin vastaisten puheiden lukeminen tuntui raskaalta ei yllättänyt häntä. Keskustelun ajankohtaisuus sen sijaan yllätti hieman.
 – Konkretisoitui se, miten framilla tämä kysymys jälleen kerran on, vaikka luulisi, että tämä on käyty jo monta kertaa.
 Mikä on Koskelan mielestä tärkeintä?
 – Toivoisin, että keskustelussa ryhdyttäisiin kuuntelemaan faktoja ja ymmärrettäisiin, että abortin puolustaminen on elämän suojelua, koska se säästää ihmishenkiä.
 Minja Koskelaa haastatellaan 8 minuuttia -ohjelmassa. Katso haastattelu klikkaamalla pääkuvaa.
 Katso myös edelliset jaksot tästä .
 Lue lisää:
 Ylen kysely: Vain 3 prosenttia suomalaisista ei hyväksy aborttia lainkaan – "Meillä on paljon ihmisiä, jotka kannattaisivat nykyistä vapaampaa lainsäädäntöä"
 Saksalaisia gynekologeja uhkaa rangaistus, jos he kertovat netissä tekevänsä abortteja – natsiajalta periytyvä pykälä hiertää Saksassa, ja lääkäri Nora Szász kamppailee sen muuttamiseksi
 Manilan vauvatehtaassa äitejä on tuplasti enemmän kuin sänkyjä, mutta abortin tehneet uskaltautuvat sairaalaan vasta verta vuotaen
 Irlanti ei salli raskaudenkeskeytystä, vaikka sikiön vamma johtaisi varmaan kuolemaan – Aborttimatka Englantiin oli ”elämäni kauhein kokemus”

Abortin puolustaminen on elämän suojelua, sanoo feministi Minja Koskela – "Oikeuden rajoittaminen tuntuu siltä kuin joku potkisi munasarjoille"


Summary: Vietnamin venepakolainen, kirjailija Kim Thúy ei ole päässyt elämässään helpolla. Silti hän on kiitollinen kaikista koettelemuksistaan, sillä ne ovat tehneet hänestä vahvan.

Kim Thúy  erottuu heti joukosta Lahden kirjailijakokouksessa. Hänen naurunsa kuuluu kauas ja usein. Kärppämäisellä vikkelyydellä liikkuva Thúy säteilee hyväntuulisuutta ja positiivista energiaa. Siitä huolimatta, ettei elämä ole päästänyt häntä helpolla.
 – En muuttaisi elämästäni mitään. Yhtään mitään. Ilman koettelemuksia en olisi tällainen ihminen, tässä ja nyt.
 Ajelehtiminen täyteen ahdetussa veneessä myrskyjen ja merirosvojen armoilla tuntuu pelottavalta. Eikö edes venepakolaisuus ollut liikaa?
 – Ei. Sen jälkeen elämä on tuntunut lottovoitolta. Kun lähdimme kalastajaveneelle Vietnamista, emme tienneet minne päädymme. Olimme valmiita kuolemaan. Sellaisen tunteen jälkeen kaikki eteen tulevat asiat ottaa vain kiitollisuudella vastaan.
 Vene upposi silmien edessä
 Thúy oli 10-vuotias, kun hänen perheensä pakeni Vietnamista sen jälkeen, kun maan etelä- ja pohjoisosat yhdistyivät. Vaikka maa oli ollut sodassa, ei Thúy tiennyt siitä juuri mitään. Hän eli hyvin suojattua elämää yläluokkaisessa perheessä, jossa äiti piti yllä moitteetonta kuria ja järjestystä.
 Hiljattain suomennetussa esikoisromaanissaan Thúy kuvaa näitä tapahtumia fiktiolla höystettynä.  Ru  (suomennos Marja Luoma) ilmestyi ranskaksi jo lähes 10 vuotta sitten, mutta sitä käännetään yhä uusille kielille. Thúy kiertää ympäri maailmaa kertomassa kirjastaan ja elämästään. Viime vuonna kirja vei häntä 25 maahan.
 – Ilmastolle matkusteluni on tietysti huono asia. Haluan kuitenkin antaa äänen pakolaisille, auttaa ihmisiä ymmärtämään millaista on olla pakolainen. Oma kokemukseni pakolaisena on hyvin helppo, kaikilla asiat eivät mene yhtä hyvin.
 Kim Thúy on kirjoittanut kolme kirjaa. Suomeksi on ilmestynyt vasta esikoiskirja. Antti Haanpää / Yle
 Kun Thúy kertoo tarinaansa pidemmälle, kokemuksia ei ensimmäisenä luonnehtisi helpoiksi.
 Palvelijoihin ja mukavaan elämään tottunut perhe ahtautui laivan ruumaan parin sadan muun pakolaisen kanssa. Heitä oli niin paljon, ettei kukaan istunut tai seissyt, he olivat kasassa. Merenkäynnin yltyessä lähes kaikki voivat pahoin, joten olot ruumassa kävivät kamaliksi.
 Kuin ihmeen kaupalla laiva pääsi maihin Malesiassa. He olivat onnekkaita, sillä he olivat säästyneet merirosvoilta ja myrskytuulilta. Kuin kohtalon oikusta rankkasade alkoi juuri, kun pakolaiset olivat päässeet uimalla maihin.
 – Olimme yhä rannalla vaatteet vettä valuen, kun laivamme upposi. Aivan siinä silmiemme edessä. Jos sade olisi alkanut 15 minuuttia aiemmin, en olisi tässä nyt kertomassa tarinaani.
 Kala-allergia katosi pakolaisleirillä
 Malesiassa pakolaisille perustettiin leiri. Punainen Risti oli perustamassa Vietnamin venepakolaisille leirejä sinne tänne, sillä veneitä saapui myös Thaimaahan, Hongkongiin ja Filippiineille.
 Elämä pakolaisleirillä oli karua. Thúyn perhe joutui asumaan teltassa, joka oli valtavan käymäläkuopan vieressä. Haju oli sanoinkuvaamaton.
 – Ihminen on ihmeellinen. Alitajunta kehotti nenääni olemaan haistamatta tuota kuvottavaa hajua. Haistoin kaiken muun, mutta en sitä hajua. Niin pystyin nukkumaan kuukausikaupalla siinä kuopan äärellä.
 Thúy on vakuuttunut siitä, että ihminen on selviytyjä. Nykyään hän luottaa omaan kehoonsa ja uskoo, että se hoitaa homman aina parhain päin.
 Kim Thúy palasi Vietnamiin aikuisena ja työskenteli siellä neljä vuotta. - Ilman sitä kokemusta en olisi voinut kirjoittaa esikoiskirjaani. Lapsuuteni Vietnam oli sodassa, aikuisena näin hyvin erilaisen maan. Antti Haanpää / Yle
 Lapsena Thúy oli hyvin heikko. Hän oli allerginen lähes kaikelle. Hän ei voinut syödä kalaa, maitoa tai kananmunaa. Etenkin kala-allergia oli paha. Hän sai hengitysvaikeuksia heti, jos suuhun joutui kalanmakua.
 Pakolaisleirillä ruokana oli lähes yksinomaan kalaa. Ja kas kummaa, Thúy ei saanut mitään oireita.
 – Mikään ei varmasti tapa minua enää, nauraa Thúy.
 Pakolaisleirillä oli kymmeniä mahdollisuuksia kuolla. Oli ripulia, tarttuvia tauteja, käärmeitä, hyönteisiä, infektioita ja päähän putoavia kookospähkinöitä.
 – Niin kävi eräälle pakolaisnaiselle. Hän oli menettänyt kaiken, mutta oli juuri saanut kuulla pääsevänsä Kanadaan. Kun hän käveli ulos avustustyöntekijöiden teltasta, pam, kookos putosi hänen päähänsä ja hän kuoli heti. Siitä lähtien olen uskonut vielä vahvemmin kohtaloon.
 Pakolaisleirillä ihmisyyden kadottaa nopeasti
 Thúy pitää itseään äärimmäisen onnekkaana, sillä hän joutui olemaan pakolaisleirillä vain neljä kuukautta. Sitten perhe pääsi Kanadaan.
 Ensimmäinen näkymä Kanadasta oli lentokoneeseen asti näkyvät lumikentät. Lumen puhtaus ja lumoava hohde tekivät suuren vaikutuksen pakolaisleirin lian ja pölyn jälkeen.
 – Synnyin silloin uudestaan. Se ei ollut vain symbolinen uusi alku, vaan tunsin todellakin kaiken alkavan alusta, puhtaasti.
 Kim Thúy on työskennellyt juristina, tulkkina, ravintoloitsijana ja nyt kirjailijana. Hän kehuu Kanadan ilmapiiriä, jossa kannustetaan yrittämään. Antti Haanpää / Yle
 Muutto vieraaseen maahan oli tietenkin haastavampaa Thúyn vanhemmille. He olivat tottuneet mukavaan elämään, mutta jouduttuaan pakolaisiksi he olivat luvanneet – he eivät valita mistään.
 Kanadassa pakolaiset otettiin avosylin vastaan ja perhe majoitettiin aluksi hotelliin. Heti ensimmäisenä päivänä omistaja tarjosi perheen isälle siivoustyötä. Isä kokosi perheen ympärilleen ja aloitti sanomalla "olemme niin onnekkaita". Sitten hän kertoi uudesta työstään. Sanomattakin oli selvää, ettei isällä ollut kokemusta luuttuamisesta, mutta hän otti siivoustyöt ilolla vastaan.
 – Hotellin johtaja teki hienon eleen antaessaan isälle työtä. Sillä hän sai takaisin arvokkuutensa. Ei hotellissa oikeasti tarvittu siivoojaa.
 Thúy muistuttaa, että pakolaisleirillä ihmiseltä katoaa arvokkuus. Ja se on vaarallista. Siksi hän ei väsy puhumaan siitä, millaisia aikapommeja maailman pakolaisleirit tällä hetkellä ovat.
 – Monet elävät leireillä vuosia. Sellaisissa oloissa ihmisyys alkaa kadota. Kun joku värväri sitten tulee ja antaa hieman kunnioitusta ja jopa tehtävän, siinä tilassa ihminen suostuu mihin vain. Vaikka tappamaan.
 Autistinen poika opetti katsomaan maailmaa toisin
 Thúy on malliesimerkki onnistuneesta kotoutuksesta. Hän oppi vaivatta ranskan kielen, opiskeli juristiksi, teki töitä lakinaisena, kyllästyi, perusti ravintolan, lopetti, ryhtyi kirjailijaksi. Hänen mielestään kaikki vaikeudet ovat vain kasvattaneet häntä ihmisenä.
 – Jos olisin päättävässä asemassa, ottaisin ilomielin pakolaisia vastaan. Ne jotka ovat selviytyneet paosta ja leirielämästä ovat superihmisiä. He ovat parasta a-luokkaa. He eivät vähästä valita.
 Kim Thúy puhuu paljon. Hän ihmettelee itsekin, miten hänen kirjansa ovat niin ohuita. - Luulen, että se on juuri parasta kirjoissani, sivuja on vain vähän.  Antti Haanpää / Yle
 Thúy on äärimmäisen kiitollinen kanadalaisille lämpimästä vastaanotosta ja kaikista mahdollisuuksista, joita hän on saanut. Thúyn elämän iloa ei hälvennä edes pojan sairaus. Perheen nuoremmalla pojalla on diagnosoitu autismi. Hänen myötä Thúy opetteli tarkkailemaan maailmaa toisin.
 – Ilman häntä en olisi voinut ryhtyä kirjailijaksi. Hän opetti minut näkemään maailmaa eri tavoin ja aistimaan asioita.
 Joka kerta ulos mennessään poika jäi pitkäksi aikaa rappusille ja heilutteli päätään. Thúy ei ymmärtänyt, miksi hän tekee niin. Niinpä hän kokeili samaa. Saman tien hän tajusi, että poika tunnustelee poskillaan tuulta.
 – Olen paljon parempi ihminen, kun minulla on hänet. Hänen myötä olen oppinut pysähtymään ja rauhoittumaan. Ennen minulla oli kiire suorittaa, koska tunsin olevani aina muita kymmenen vuotta muita jäljessä.
 Thúy ei vaihtaisi elämästään yhtään koettelemusta pois. Hän on tyytyväinen voidessaan olla vahva ja voidessaan luottaa itseensä.
 – Urheilussa vahvuutta haetaan lisäämällä painoja tai nostamalla vaatimuksia. Mutta elämässä, kun vastaan tulee esteitä, ihmiset lannistuvat ja rupeavat itkemään. Ei sen niin pitäisi olla.
 Kim Thúy vieraili Lahden kansainvälisessä kirjailijakokouksessa.

Jos Kim Thúy saisi päättää, hän ottaisi ilomielin pakolaiset vastaan – "Jos niistä oloista selviää hengissä, on superihminen"


Summary: Konservatiivipuolue CDU:hun kuulunut Walter Lübcke löydettiin murhattuna kotoaan kesäkuun 2. päivä.

Saksan kristillisdemokraattinen unioni (CDU)

Saksaa kuohuttaneen paikallispoliitikon murhan taustalla on äärioikeistolainen motiivi, poliisi epäilee.
 Maata johtavan konservatiivipuolue CDU:n paikallispoliitikko  Walter Lübcke  löydettiin murhattuna kotoaan Kasselin kaupungista kesäkuun 2. päivä. Häntä oli ammuttu lähietäisyydeltä.
 Poliisi pidätti viime viikonloppuna 45-vuotiaan miehen epäiltynä Lübcken murhasta. Epäilty murhaaja on ilmaissut julkisesti äärioikeistolaisia mielipiteitä ja syyllistynyt viharikoksiin.
 Saksan valtakunnansyyttäjän tiedottajan  Markus Schmittin  mukaan epäillyn miehen poliittinen vakaumus oli syynä murhaan.
 Lübcke oli aiemmin saanut tappouhkauksia, joiden syyksi saksalaismedia  Deutsche Welle epäilee  hänen maahanmuuttomyönteisiä kannanottojaan.
 Lübcke on ilmaissut tukensa liittokansleri  Angela Merkelin  liberaalille pakolaispolitiikalle. Hän on julkisissa puheissaan muun muassa peräänkuuluttanut kristillisiä arvoja, kuten lähimmäisenrakkautta.

Paikallispoliitikon murhan taustalla "äärioikeistolainen motiivi", Saksan poliisi epäilee


Summary: Sami Isoniemen väitöstutkimus osoittaa, että luvattomat poissaolot lastensuojelulaitoksista johtavat helposti rikoksiin. Aineiston ytimen muodosti 10 nuorta. Jo pitkään on mietitty, mikä olisi vaikeasti oireileville nuorille oikea paikka.

Sippolan koulukodin pihapiirissä ja käytävillä on hiljaista kesälomapäivänä. Ristin sielua ei näy, vaikka siellä asuu 26 lasta ja nuorta.
 Poistuminen koulukodin piha-alueelta on helppoa, ja joskus asukkaat tekevät niin luvatta. Viime vuonna näin tapahtui noin kymmenkunta kertaa. Nuori saattoi esimerkiksi ilmoittaa lähtevänsä lenkille, mutta olikin sopinut kyydin joka haki hänet pois Sippolasta.
 – Kaikki meistä voivat olla ja mennä vapaasti. Siihen nähden luvattomia poistumisia piha-alueelta on mielestäni vähän, koulukodin johtaja  Tuija Lindberg  toteaa.
 Nuorten karkumatkojen kesto vaihtelee.
 – Keskimäärin he ovat poissa viikosta kahteen viikkoa. Tyypillisemmin he lähtevät viettämään aikaa kavereiden kanssa, kotiin, tai turvattomampaan seuraan. He palaavat joko itse, tai me haemme heidät takaisin heidän ilmoitettuaan olinpaikkansa.
 Karkaamiset eivät ole Sippolan koulukodissa säännöllisiä.
 – Joskus kuluu kuukausiakin, ettei karkaamisia ole lainkaan. Toisinaan taas on ajanjaksoja, jolloin niitä on useammin, Lindberg toteaa.
 Tuija Lindberg toivoo, että nuorten vaikean käyttäytymisen ymmärrettäisiin olevan merkki siitä, että he tarvitsevat enemmän tukea. Tiina Karppi / Yle
 Moni karannut on epäiltynä rikoksesta tai joutuu rikoksen uhriksi
 Menoista valehtelemisen lisäksi tyypillinen tapaus on, ettei nuori palaa esimerkiksi viikonlopun pituiselta kotiharjoittelukäynniltä. Sippolan koulukodista karanneet ilmoittavat usein lähdöstään jälkeenpäin esimerkiksi soittamalla.
 – On hyvä asia, että he pitävät yhteyttä. Näissä tapauksissa myös perheen huoli on suuri, ja he tarvitsevat yhtä lailla tukea. Nuoren karkaaminen käsitellään aina tapauskohtaisesti, ja yleistä syytä sille on vaikea antaa, johtaja Tuija Lindberg sanoo.
 HTM  Sami Isoniemi  sanoo tuoreessa väitöstutkimuksessaan, että tällaiset ”hatkat” ovat suuri riski lasten kehitykselle.
 Isoniemen tutkimuksen mukaan vähintään joka kymmenes sijoitettu lapsi joutuu luvattoman poissaolon aikana rikoksen uhriksi ja joka kolmas on epäiltynä rikoksesta.
 Rikoksia hatkoilla tehdään päihtyneenä ja päihteiden hankkimiseksi. Tyypillisiä rikoksia ovat väkivaltarikokset, ryöstöt, varkaudet ja rattijuopumukset.
 Hatkaaja voi myös itse joutua rikoksen uhriksi. Silloin kyse on usein väkivaltarikoksista tai seksuaalirikoksista.
 Poliisin rekisteriin kirjataan joka vuosi yli 3000 luvatonta poissaoloa lastensuojelulaitoksista. Isoniemen tutkimus käsittelee poissaoloja vuosina 2013–2014.
 – Kolmasosa luvattomista poissaoloista kestää yli viikon. Se on jo itsessään asia, jonka pitäisi herättää huolta siitä, millä tavalla nämä lapset ja nuoret esimerkiksi toimeentulonsa hankkivat, sanoo Isoniemi.
 Sippolan koulukodissa Kouvolassa karkaamisia pyritään estämään hyvien ihmissuhteiden kautta. Tiina Karppi / Yle
 Karkaamisen syyt ovat moninaisia
 Sami Isoniemen mukaan hatkalle lähtöön voi liittyä kapinointia sijoitusta vastaan tai vapauden kaipuuta. Joskus nuori lähtee päihteiden perässä, joskus sijoituspaikassa ei vain viihdytä.
 – Lähtöön ei ole yhtä yksittäistä mustavalkoista syytä.
 Sami Isoniemi tietää mistä puhuu. Hänen näkemyksensä lastensuojelusta ei ole syntynyt vain tutkijan kammiossa.
 Pohjanmaan poliisilaitoksen rikoskomisariona työskentelevä Isoniemi on itse entinen huostaanotettu lapsi, joka varttui sijaisperheessä. Aikuisiällä Isoniemi on toiminut Pesäpuu ry:n Selviytyjät - kokemusasiantuntijaryhmässä. Lastensuojelulaitoksia kiertäessään hän on kohdannut paljon sijoitettuja lapsia ja nuoria.
 Isoniemi sanoo, että lastensuojelulaitokset ovat suuren haasteen edessä eikä kysymys ole vain luvattomista poissaoloista vaan koko kulttuurista, joka liittyy lastensuojelun sijaishuoltoon. Hän viittaa eduskunnan oikeusasiamiehen lastensuojelulaitoksiin tekemiin tarkastuksiin, joissa on paljastunut  lukuisia puutteita ja laittomuuksia .
 – Tutkimukseni valossa vaikuttaa siltä, että nykyisellään järjestelmä, käytännöt ja ehkä laidansäädäntökään eivät ole riittäviä vastaamaan kentällä olevaan tarpeeseen.
 Sippolan koulukodin vastaavan ohjaajan Harri Sivénin ja johtaja Tuija Lindbergin mukaan moni tilanne ratkeaa keskustelemalla. Tiina Karppi / Yle
 Poissaolot kasaantuvat samoille nuorille
 Sami Isoniemen mukaan on selvää, että lastensuojelulaitoksissa on sijoitettuna lapsia ja nuoria, joiden edessä viranomaiset käytännössä nostavat kädet pystyyn.
 Esimerkiksi luvattomat poissaolot ja poissaolojen aikainen rikollisuus kasaantuvat pienelle joukolle nuoria. Tutkimuksen mukaan 79 prosenttia kerran luvatta poistuneista poistuu luvatta toistuvasti.
 Isoniemen laajassa tutkimusaineistossa hatkaajien ytimen muodosti 10 nuorta. Heille kertyi kaikista luvattomista poissaoloista kuusi prosenttia eli kahden vuoden aikana yhteensä lähes 400 poissaolokertaa.
 Sami Isoniemi sanoo, että kaikki eivät näytä ottavan luvattomia poissaoloja vakavasti. Isoniemen mielestä poliisin pitäisi etsiä hatkassa olevia nuoria nykyistä tehokkaammin eli kadonneina henkilöinä. Nykykäytännön mukaan niin ei tehdä.
 Väitöskirjassaan Isoniemi esittää myös poliisin ennaltaehkäisevän toiminnan ulottamista luvattomien poissaolojen jälkipuintiin.
 – Näissä tapauksissa osallisina ovat lastensuojeluviranomaiset, lastensuojelulaitokset ja poliisi. Pitäisi yhteistyössä miettiä, miten poissaolot voitaisiin estää ja miten yksittäinen nuori saadaan pysymään sijoituspaikassaan.
 Isoniemen mukaan eri viranomaisten yhteisessä jälkipuinnissa pitäisi nostaa esiin myös tärkeä kysymys sijoituspaikasta: Onko juuri tämä paikka oikea paikka tälle nuorelle?
 Sippolan koulukoti laajenee ensi vuonna. Tiina Karppi / Yle
 Väkivaltatilanteita esiintyy myös sijaiskodeissa
 Väkivaltaisia tilanteita ei satu vain lasten ja nuorten luvatta poistuessa, vaan myös koulukodin seinien sisällä.
 Sippolassa viimeaikaiset tapaukset ovat sisältäneet muun muassa paikkojen rikkomista, erilaisten aineiden juomista päihtymistarkoituksessa sekä viiltelyä.
 – Jos henkilö on itseään tai muita kohtaan aggressiivinen, pyrimme rauhoittamaan tilanteen puhumalla. Tarvittaessa pidämme lasta kiinni. Näinkin olemme joutuneet tekemään kymmeniä kertoja vuodessa. Tarvittaessa kutsumme virkavallan paikalle, Sippolan koulukodin vastaava ohjaaja  Harri Sivén  sanoo.
 Myös ohjaajiin kohdistuu myös niin henkistä kuin fyysistäkin väkivaltaa.
 – Se pitää sisällään jopa tappouhkauksia. Tilanteet ovat erittäin haastavia. Käymme tilanteita jälkeenpäin läpi sekä työryhmissä että työterveyshuollossa, sekä itse osallisten kanssa, Sivén kertoo.
 Johtaja Tuija Lindbergin mukaan valtaosa tilanteista selviää puhumalla sen sijaan, että henkilökunta joutuisi turvautumaan lastensuojelulain mukaisiin toimenpiteisiin.
 Hän painottaa, että kyse on lasten ja nuorten oirehdinnasta.
 – Kyseessä ovat usein samat yksittäiset henkilöt. Meille se kertoo, että he tarvitsevat yhä enemmän apua ja tukea.
 Vastaava ohjaaja Harri Sivén on samaa mieltä.
 – Jostakin syystä he ajautuvat toimintaan keskustelun sijaan.
 Harri Sivén uskoo että jos nuoren on hyvä olla koulukodissa, hän ei koe tarvetta karata. Tiina Karppi / Yle
 Lastenhuollon ja psykiatrian rajapinta
 Sami Isoniemi painottaa luvattomien poissaolojen ennalta ehkäisemistä. Vaarana ei ole pelkästään rikoksen polulle joutuminen. Karkumatkalle lähteneen lapsen tai nuoren turvallisuus voi olla uhattuna muistakin syistä.
 – Monilla sijoitetuilla lapsilla on henkilökohtaisia ominaisuuksia tai diagnooseja, jotka edellyttäisivät, että heistä pidettäisiin huolta.
 Sippolan koulukodissa karkaamisia pyritään ennaltaehkäisemään etenkin hyvien ihmissuhteiden kautta.
 – Pyrimme siihen, että ympäristö täällä olisi mahdollisimman turvallinen ja mukava. Jos täällä on hyvä olla, ei tarvitse karata, toteaa vastaava ohjaaja Harri Sivén.
 Sami Isoniemi ei ota kantaa siihen, onko Suomessa riittävästi paikkoja ja sopivia paikkoja kaikkein vaikeimmin oireileville nuorille.
 Kuntaliitto on selvittänyt  kunnille suunnatulla kyselyllä  lastensuojelun ja psykiatrian rajapinnassa esiintyviä ongemia, jotka ovat kestäneet vuosikymmeniä. Kuntien vastauksista käy ilmi muun muassa, että lastensuojelun sijaishuollossa ei aina ole keinoja vastata huonokuntoisten lasten tarpeisiin.
 Sama havainto on tehty psykiatrian puolella. Niuvanniemen sairaalasta on aiemmin kerrottu Ylelle, että sosiaalihuollon laitoksissa on lapsia ja nuoria, joiden oikea paikka olisi psykiatrisessa hoidossa. Sairaalaan on päätynyt potilaita, joilla on ollut lapsesta asti psykoosin oireita, mutta oireet ovat jääneet huomaamatta.
 Paljon erityistä tukea tarvitsevien lasten ja nuorten auttamiseksi onkin ryhdytty toimiin. Suomeen on suunnitteilla  viisi osaamis- ja tukikeskusta , jotka verkostoivat lasten erityis- ja vaativimman tason palvelut yhteen.
 Sosiaali- ja terveysministeriön työryhmä valmistelee uutta toimintamallia, joka perustuu eri viranomaisten tiiviiseen yhteistyöhön.
 Kun nuori karkaa koulukodista, huoli tämän turvallisuudesta on suuri. Tiina Karppi / Yle
 Kaksi uutta erityisen huolenpidon osastoa
 Sippolan koulukodin johtaja Tuija Lindberg näkee, että koulukoti on hyvä paikka vaikeastikin oirehtiville lapsille ja nuorille.
 – Mielestäni tämä on heille aivan oikea paikka siinä elämäntilanteessa, missä esimerkiksi meillä asuvat lapset ja nuoret ovat. Täällä on koulu, asuinosasto, mahdollisuus harrastaa ja elää elämää yhdessä perheenkin kanssa, Lindberg sanoo.
 Tänä keväänä koulun kevätjuhlaa tuli katsomaan moni koulukodista jo lähtenyt nuori.
 – Se kertoo meille, että täällä olo on ollut heille merkittävää aikaa, ja että tämä on tärkeä paikka heille, vastaava ohjaaja Harri Sivén hymyilee.
 Sippolan koulukodin henkilökunta koostuu 90 henkilöstä. Heihin kuuluu muun muassa terveydenhuollon ammattilaisia, opettajia sekä ohjaajia. Kun vaikeita tai väkivaltaisia tilanteita tapahtuu, ne käydään läpi yksin sekä ryhmässä.
 – Meidän on jatkettava elämää ja arkea täällä yhdessä, mikä tekee asioiden käsittelystä todella tärkeää, johtaja Tuija Lindberg sanoo.
 Nyt koulukodin pihapiiriin suunnitellaan uutta rakennusta.
 – Ensi vuonna on tarkoitus rakentaa uudisrakennus, johon tulee kaksi erityisen huolenpidon osastoa. Niiden myötä tänne tulee 10 paikkaa lisää, Harri Sivén kertoo.
 HTM Sami Isoniemen julkisoikeuden alaan kuuluva väitöstutkimus ” Sijaishuoltopaikasta luvatta poistuminen ja sinne palaamatta jääminen poliisin lastensuojeluviranomaiselle antaman virka-avun näkökulmasta”  tarkastettiin maanantaina 17.6. Vaasan yliopistossa.
 Lue myös:  "Lähdin pois vain siksi, kun mulla on paha olo", sanoi lastensuojelusta karannut nuori – Sadat nuoret karkaavat lastensuojelulta vuosittain

10 nuorta karkasi yhteensä lähes 400 kertaa – koulukodeissa on jo niin vaikeasti oireilevia nuoria, että poliisikin nostaa kädet pystyyn


Summary: Egyptin valtiontelevision mukaan Mursi menehtyi oikeusistunnossa.

Egyptin entinen presidentti  Mohammed Mursi  on kuollut.
 Egyptin valtiontelevision mukaan Mursi pyörtyi oikeuskäsittelyn aikana ja kuoli myöhemmin sairaalassa.
 Mursi oli tuomittu useaan kuolemantuomioon, jotka korkeampi oikeusaste kuitenkin kumosi vuonna 2016. Mursia pidettiin edelleen vangittuna, ja hänen oikeuskäsittelynsä jatkui.
 Hän johti ennen vankilaan joutumistaan Muslimiveljeskuntaa. Se nousi Egyptin suosituimmaksi poliittiseksi liikkeeksi vuoden 2011 kansannousun jälkeen. Puolue voitti maan ensimmäiset vapaat parlamentti- ja presidentinvaalit.
 Mursi ajautui kuitenkin kahnaukseen maallisemman opposition kanssa ja armeija syrjäytti hänet laajojen mielenosoitusten jälkeen.
 Muslimiveljeskunta syyttää Mursin kuolemasta Egyptin viranomaisia ja kutsuu kuolemaa murhaksi. Se kehottaa ihmisiä osallistumaan suurin joukoin Mursin hautajaisiin.


Summary: Rakennusliikkeet tähyilevät keskustoihin, vaikkeivät esimerkiksi Kuopion ja Joensuun nykykaavat suosi tornitaloja. Asiantuntija ei usko korkean rakentamisen buumiin maakuntakeskuksissa.

Rakennuskorkeuden kasvaminen kaupunkien keskustoissa ja ruutukaava-alueiden läheisyydessä jakaa mielipiteitä. Kuopiossa uusi näkyvä maamerkki on rautatieaseman kupeeseen nouseva 16-kerroksinen liike- ja asuintalo. Talon alhaisin asuinkerros on yhdeksäs. Ensi talvena valmistuvan tornitalon yläkerroksiin tulee yli 50 asuntoa.
 Hulppeat maisemat houkuttavat asukkaita, mutta rakentajalta poikkeuksellisen korkea talo vaatii erityishuomioita. Tornitalossa rakenteille on paloturvallisuuden kannalta kovemmat lujuusluokkavaatimukset.
 – Rakennuskustannukset ovat jonkin verran korkeammat ja se näkyy myös asuntojen myyntihinnoissa. Ylimmät kerrokset ovat kysytyimpiä ja hinnoittelussa tulee mukaan myös kysynnän ja tarjonnan laki, sanoo rakennuttajapäällikkö  Erno Ruotsalainen  Rakennusliike Laptista.
 Rakennusliike Laptin rakennuttajapäällikkö Erno Ruotsalainen Kuopion Portin tornitalon työmaalla.  Sami Takkinen / Yle
 Rakentajien toiveissa on saada nykyistä korkeampia taloja maakuntakeskusten ruutukaava-alueille. Kuopiossa kaupungin kasvutoiveet tuovat paineita saada lisää asukkaita myös ydinkeskustaan.
 Tornitaloja saadaan odottaa Kuopion ruutukaavaan
 Kuopion ruutukaava-alueella korkeimmat talot ovat nykyisin seitsemänkerroksisia. Näköpiirissä ei ole suuria mullistavia muutoksia.
 – Nykyiset arvot korkeasta rakentamisesta puhuvat seitsemän kerroksen puolesta. Aika näyttää mitä tulevaisuudessa tapahtuu, miettii Kuopion kaupungin vs. asemakaavapäällikkö  Pauli Sonninen .
 Kuopion kaupunginhallituksen puheenjohtaja  Antti Kivelä  (kesk.) sanoo ettei ole yhtä oikeaa kerroslukua siitä, miten korkeita asuintaloja kaupungin keskustaan voi 2020-luvulla nousta.
 – Korkeus ei ole itseisarvo. Jokaista rakennuspaikkaa tai -suunnitelmaa täytyy tarkastella kokonaisuuden osana. Joissakin tilanteissa on järkevää maksimoida asuin- ja liiketila suhteessa käytettävään maapinta-alaan, sanoo Kivelä.
 Joensuun keskustan mataluus on 1960-luvun peruja
 Joensuun ydinkeskustassa nykyinen yleiskaava mahdollistaa kuusikerroksiset talot. Keskustalle tyypilliset nelikerroksiset rakennukset perustuvat 1960-luvun kaavalinjaan.
 Joensuussa kaupunkikuvaa muuttaa  Penttilänrantaan opiskelija-asunnoiksi valmistuva  14-kerroksinen puukerrostalo. Joensuun ydinkeskustaan uusia tornitaloja saadaan vielä odottaa.
 – Keskusta on profiililtaan ja kerroksiltaan aika rauhallinen. Sitä ei lähdetä rikkomaan rajusti. Suunnitellut muutokset tulevat pitkän ajan kuluessa ja ovat aika maltillisia, linjaa Joensuun kaupungin kaavoituspäällikkö  Juha-Pekka Vartiainen .
 Joensuun kehittymistä ja rakentamista pitkään läheltä seurannut Vartiainen kummastelee nykyajan intohimoa saada kaupunkien keskustat korkeiksi. Hänestä se ei sovi jokaiseen kaupunkiin.
 – Joensuun torin reunalla viidestä kuuteen kerrosta on vakiintunut rakennuskorkeus. Jos sitä lähdetään muuttamaan, uudistus vie yhden ihmisen eliniän. Se on ehkä liian pitkä muutos, jos tähän alkaisi tulla yli kymmenkerroksisia rakennuksia, miettii Vartiainen.
 Aalto-yliopiston johtava tutkija Aija Staffans Kuopion kaupungintalon puistossa. Sami Takkinen / Yle
 Kaupunkirakentamisen asiantuntija pitää rakennuskorkeutta tärkeämpänä ydinkeskustojen muuta kehittämistä. Korkea rakentaminen on kallista ja se lähtee tyypillisesti aseman seudulta kuten Kuopiossa.
 – Minulta kysytään usein kuinka korkealle saa rakentaa. Käännän keskustelua siihen, mitä tapahtuu maan pinnalla, missä ihmiset liikkuvat. Minua ei niin häiritse, onko kerroksia kahdeksan vai 12. Enemmän olen huolissani huonoista katutiloista. Historiallisen rakenteen katutila on todella iso arvo ja sitä pitäisi kehittää, sanoo johtava tutkija  Aija Staffans  Aalto-yliopistosta.
 Rakennusliikkeet hakevat optimaalisia kohteita
 Erityisasiantuntija  Lauri Jääskeläinen  ympäristöministeriöstä ei usko korkeasta rakentamisesta tulevan suurta buumia maakuntakeskuksissa.
 – Rakennusliikkeet haluavat maksimaaliset katteet kohteistaan. Rakentajat etsivät optimaalista volyymia millä hinnalla saa parhaiten tehtyä asuntoja. Yli 12-kerroksissa taloissa rakennuskustannukset nousevat. Mitä ylemmäs mennään, sitä enemmän neliö maksaa ostajalle, sanoo Jääskeläinen.
 Rakennusliikkeiden toiveissa on saada lisää korkeita taloja myös Kuopion ydinkeskustaan. Esimerkiksi Rakennusliike Lapti odottaa mielenkiinnolla, miten rakennuskorkeudet kehittyvät Kuopion ydinkeskustassa.
 – Hieman on tuntumaa, että Kuopio on valitusherkkää aluetta. Keskustassa pitää löytyä järkevällä hinnalla myös parkkipaikkoja. Parkkihalli nostaa aina kuluja eikä autopaikkojen hintoja saa kokonaan ostajilta pois, sanoo Laptin Itä-Suomen aluejohtaja  Risto Pekkarinen .

Vanhaa kaupunkikuvaa ei haluta muuttaa monilla tornitaloilla –  Kuopion ja Joensuun keskustat kasvavat maltillisesti