Summary: Danny jättää kiertueet nuoremmille, mutta aikoo yhä tehdä asioita, jotka häntä kiinnostavat. Vaikka rap-musiikkia.

Danny huiskuttaa kuistiltaan saapumisohjeita, auttaa takit päältä ja huolehtii vissyä tarjolle. Hän pahoittelee, että ei ole kiertuekiireiden takia ehtinyt järjestää parempaa pöytään.
 Suomalaisen viihteen elävä legenda  Ilkka Lipsanen  on silminnähden väsynyt. Katse on hieman poissaoleva, askel raskas. Ei mikään ihme, sillä viimeisen kiertueen 35:sta yli kolmetuntisesta konsertista on takana jo 34.
 Oulussa oli yhtenä päivänä kaksi esiintymistä. Viime viikolla keikkabussi kulki Pihtiputaalta Köyliön Lallintalolle, ja sieltä Tampereelle. Melko rankka reissu monelle nuoremmallekin ihmiselle.
 Danny ei kuitenkaan valita. Hän on kiitollinen, onnellinen ja yllättynyt. Kiertue on tehty omalla taloudellisella riskillä, ja kaikki on mennyt paremmin kuin hän ikinä olisi uskaltanut kuvitella.
 – Olen kuitenkin 76-vuotias mies, ja populaarikulttuurissa ikä on useimmiten taiteilijaa vastaan. Me lähdimme tekemään yleisölle kiitoskiertuetta, ja yleisö yllätti meidät tulemalla puolitiehen vastaan.
 Danny kirjoitti itselleen lapulle vuonna 1966, mitä tarkoittaa Danny Show. - Se on ohjelma, joka pyrkii viemään yleisönsä musiikin mielenkintoiseen maailmaan teatterinomaisin keinoin. Kaksi viimeistä sanaa erotti tämän muista. Nella Nuora / YLE
 Toisaalta myös ikätoverit ja omat idolit maailmalla vetävät edelleen saleja täyteen. Tien päällä ovat  Paul McCartney ,  Tom Jones  ja  Paul Anka  – jotka tosin eivät myönnä olevansa viimeisellä kiertueellaan.
 – Aika määrää sen sitten, kauanko kukakin jaksaa olla mukana. Me iltahämärissä kulkevat taiteilijat olemme saaneet tehdä tätä suurten ikäluokkien ollessa kiinnostuneimmillaan populäärimusiikista. Itselläni on nyt kiitoshetken aika.
 Dannyn konserttikiertue huipentuu perjantaina Helsingin jäähalliin. Se on viimeinen  Viimeinen ilta Dannyn seurassa .
 Nämä eivät kuitenkaan ole jäähyväiset, tämä ei ole muistokirjoitus, eikä Danny ole katoamassa mihinkään.
 Danny nyt ja Danny silloin. Nella Nuora / YLE
  Yleisön kiitos, suurin kiitos
 Teemme pikaisen kierroksen sokkeloisessa omakotitalossa. Jokaisessa huoneessa on iso televisio ja ne kaikki pauhaavat televisiouutisia.
 – Musta on kiva, varsinkin kun olen yksin kotona, kuulla koko ajan, mitä maailmassa tapahtuu. Haluan aina olla tiedon äärellä.
 Tiilitalo pursuaa kultalevyjä, esiintymisasuja, kitaroita, palkintoja, muistoesineitä ja taidetta – muun muassa 21 erikokoista Danny-patsasta, jotka eräs taiteilija musiikkineuvokselle lahjoitti. Erityisen ylpeä taiteilija on Iskelmä-Finlandioistaan.
 – Ensimmäinen on yleisöpalkinto, se on todella arvokas juuri sen vuoksi. Toinen tuli raadilta. Kenelläkään toisella ei ole kahta.
 Yksi seinä on päällystetty 56 vuotta kestäneen uran aikana kertyneillä tunnustuksilla. Arvonimien ja mitalien joukossa on kaksi parhaan miespukeutujan diplomia 1960-luvulta ja lehdistön Sitruuna-palkinto. Se myönnettiin artistille, joka eniten vaikeutti lehtikuvaajien työtä.
 – Se oli sitä aikaa, kun  Hymyn  levikki oli puoli miljoonaa, ja lehti teki rahaa esimerkiksi  Timo K.   Mukan  kuolemalla. Kuvaajat kyttäsivät kotini ulkopuolella teleputkien kanssa koko ajan.
 Kaikki halusivat Dannysta palan, koska hän oli kaunis ja nuori, ja teki jotain, mitä kukaan ei täällä ollut aiemmin tehnyt.
 Danny katsoo televisiosta vuonna 1970 Hurja Danny 70 Systeemi -showta.  Ohjelma esitteli yleisölle myös nousevan tähden, Kisun. Antero Tenhunen / Yle
 Dannymaniaa tanssilavoilla
 The Beatles,  Cliff Richard , The Shadows,  Elvis Presley ,  Bill Haley ,  Chuck Berry  – siinä osa Dannyn kahdelle mantereelle ulottuvaa kiitoslistaa.
 Danny aloitti uraansa samaan aikaan, kun Beatlemania villitsi nuorisoa. Myös Suomessa nuoret himoitsivat uutta musiikkia ja uusia elämyksiä, mutta maa oli harras ja harmaa, maailma kaukana.
 – Maailman nuoriso rakensi itselleen arvomaailman, joka ei ollut rahasta kinni, vaan fiiliksestä. Maailma aiheutti Suomeenkin paineen.
 Radion _Lauantain toivotuiss_a saattoi hyvällä onnella kuulla yhden tai kaksi kiinnostavaa laulua, eikä muita pop-tuokioita ollut. Televisiossa oli kaksi kanavaa, ja niiltä löytyi tilaa nuortenohjelmille ehkä kerran kuukaudessa.
 Danny levytti ensimmäisen hittinsä  East Virginia  1964. Ensimmäinen Danny-show,  Timantinkova , lähti kiertämään suomalaisia tanssipaikkoja kaksi vuotta myöhemmin. Nuoret naiset repivät Dannya lavalta hysterian vallassa. Suomalainen nuoriso sai siitä lähtien kaksi kertaa vuodessa sitä, mitä oli janonnut:
 Amerikkalaisten jengitappeluiden kuvastoa. Varoittelua häshiksen polttelun vaaroista  rockteatterin keinoin . Ensimmäisen sponsoroidun rock-kiertueen. Tanssityttöjä, hurjia valotehosteita ja ison krusifiksin. Laserin, jota oli käyttänyt vasta kaksi muuta artistia maailmassa. Suomen ensimmäisen rullaluistelushown.
 Valtavan käärmeen.
 Siihen aikaan Suomesta ei niin vain lähdetty maailmalle kavereiden kanssa festarireissuille, ei ollut musiikkitelevisiota, ei nettiä.
 Danny kävi Suosikin päätoimittajan  Jyrki Hämäläisen  kanssa katsomassa, mitä muualla tehtiin ja toi sitten tuliaiset tullessaan. Ystävykset tapasivat Rolling Stonesin ja Beatlesin jäseniä, kävivät  Tom Jonesin  keikoilla ja todistivat  Jimi Hendrixin  ensimmäistä Euroopan-esiintymistä.
 –Yritin seurata esikuviani, jotka miellyttivät mua. Ymmärsin, että esiintyminen on eräänlaisen teatteriesityksen tekemistä. Ymmärsin, että on olemassa ammattitaito, joka on hankittavissa sen sijaan, että tekee näitä asioita mutu-pohjalta vain omaan vaistoon luottaen.
 Eikä Danny tyytynyt vain hakemaan mallia maailmalta.
 Dannyn tunnusmerkkeihin ovat jo kauan kuuluneet pääkallokorut. Hän vitsailee niiden edustavan tulevaa lookiaan. Nella Nuora / YLE
 "Aina autan alkuun, koska alku on hankala"
 Tarjotakseen yleisölle mitä se haluaa, Danny turvautui tieteeseen.
 Jyväskylän yliopiston psykologian professori  Carl Hagfors  kiinnitti vuonna 1969 Danny-faneihin anturit, joilla seurattiin hikoilua ja sydämenlyöntejä keikan aikana. Vähän kuin valheenpaljastimessa. Erityisen kovat tykytykset aiheutti sen hetken kovin hitti  Tuuliviiri.
 Mittaustuloksia käytettiin myöhemmin jokaisen Danny-shown dramaturgian rakentamisessa. Se helpotti tunnetta siitä, että menestys voi loppua minä hetkenä hyvänsä.
 – Kun löytyi tapa mitata ihmisten mielialoja ja shown onnistumiskäyrää, sain lisää itseluottamusta. Ymmärsin, että tällaisen shown tekeminen on jonkinlaista tieteellistä toimintaa.
 Tieteellisten metodien ja suuren maailman meiningin lisäksi Danny toi lavoille kymmenittäin uusia esiintyjiä. Danny-shown solisteina nähtiin muun muassa  Anki Lindqvist ,  Katri Helena ,  Markku Aro ,  Virve Rosti ,  Kirka  ja  Kari Tapio .
 Ja tietenkin vuoden 1977 Miss Suomi,  Armi Aavikko , jonka kanssa Danny esiintyi lähes 20 vuotta.
 Hänestä emme kuitenkaan puhu nyt, koska siitä suhteesta, yhdestä elämän tärkeimmästä, on sanottu luultavasti jo kaikki mahdollinen.
 Parrasvalojen jakaminen muiden kanssa ei koskaan ole ollut Dannylle ongelma. Hän on myöhemmin oivaltanut, että toimi samoin kuin  Spede Pasanen , jonka elokuvista itse sai aikanaan lisänostetta uralleen.
 – Spede Pasanen kaivoi aina esiin uusia, hienoja taiteilijoita, joita kannusti. Mulla on ollut sama linja. Aina on koitettu auttaa ihmisiä alkuun, koska se alku on niin hankala.
 Danny laskee auttaneensa uransa aikana alkuun kaikkiaan 157 taiteilijaa. Hänen siipiensä suojissa on myös viimeisellä kiertueella lupaavia nuoria laulajia. Danny ylistää vuolaasti muun muassa  Dimitri Keiskiä , joka hänen mielestään laulaa kuin  Freddie Mercury .
 – Mulla on ollut onni saada alkumetreiltä asti olla tekemisissä valtakunnan lahjakkaimpien ihmisten kanssa. Olen aina koittanut tukea heitä, koska jokaisella on aikansa, ja mun kohdallani tää aika on saanut olla hyvin pitkä.
 Aikansa kovimmat nimet eivät hakeutuneet Dannyn talliin ainoastaan hyvän meiningin takia. He tulivat kyytiin, koska D-tuotanto osasi myydä ja hoiti paperityöt, palkat, sivukulut ja verot niin kuin hoitaa täytyy.
 Se oli äärimmäisen harvinaista 1960-luvun Suomessa.
 Danny esiintyy vuonna 1975. Hänen suurimmat hittinsä olivat sinä vuonna Kuusamo ja Seikkailija. Pian siirryttiin discoaikaan. Leif Öster / Yle
 Laulava liikemies kummastutti
 Nuoren Ilkka Lipsasen veri olisi vetänyt opiskelemaan, mutta yksinhuoltajaäidin poikien, Ilkan ja Pekka-veljen, piti lähteä hankkimaan leipää pöytään. Koulut jäivät kesken ennen ylioppilastutkintoa, ja haaveet kauppakorkeakoulusta piti unohtaa.
 Ensimmäisen levyn jälkeen oli selvää, että musiikki on se, millä laskut maksetaan, mutta Danny halusi varmistaa toimeentulonsa siinäkin tapauksessa, että yleisön rakkaus loppuu. Vaikka  East Virginia  myi, ei Danny luottanut siihen, että lisää hittejä tulisi. Se oli yksi syy siihen, että hän ei uskaltanut nojata vain laulutaitoonsa.
 23-vuotiaana Danny perusti oman ohjelmatoimiston, D-tuotannon.
 Toinen syy oman firman perustamiseen oli se, että takavuosien musiikkibisneksessä nuoria poikia vietiin kuin metrin keppiä.
 Ensimmäisestä levytyksestään Danny sai kauniisti sanottuna vain symbolisen korvauksen, eikä menestys näkynyt kiertuepalkkioissakaan.
 Danny ihmetteli kukkaronsa keveyttä  Tappi Suojaselle , jonka tallissa hän teki ensimmäisen kiertueensa. Dannylla oli neljä laulua yhtä aikaa Suomen listalla, enemmän kuin muilla Suojasen artisteilla. Silti  Eino Grön  ja  Juha Vainio  nettosivat keikoistaan moninkertaisesti Dannyyn verrattuna.
 – Tappi vastasi mulle, että Däni-Däni, kyllä mää maksasin miälellää sulle, mutta kun sää oot niin kovin nuari, Danny imitoi nauraen.
 Danny osallistui Euroviisu-karsintoihin 1974 laululla Jos maailmassa vain ois kahva. Raati piti sitä liian lapsellisena. Leif Öster / Yle
 Koska nuoruus oli ilmeinen taakka, päätteli Danny, että on viisainta itse palkata itse oikeat ihmiset hoitamaan keikkamyyntiä ja muuta sirkusta, joka varsinaisen asian pyörittämiseen tarvitaan.
 Siihen aikaan esimerkiksi eläkkeitä ei alalla maksettu kenellekään, ja verojakin pidätettiin sen mukaan, mikä artistista mukavalta tuntui. Ongelmia tietenkin seurasi.
 Nuori toimitusjohtaja päätti tehdä toisin, ja otti viranomaisilta selvää, miten asiat pitää hoitaa. Pian hän johti viihdeimperiumia, joka myi keikkoja paitsi nuorille lupauksille myös  Tapio Rautavaaralle ,  Ansa Ikoselle  ja  Olavi Virralle .
 – Meillä oli yhtäkkiä 360 työntekijää ihan sen takia, että monen takia me teimme asiat oikein. Mulla on aina ollut hyvät talousihmiset töissä.
 Etenkin vasemmistoleirissä laulavaa liikemiestä pilkattiin. Koko konseptia pidettiin vähän epäilyttävänä.
 Ylen  haastattelussa vuonna 1971  toimittaja tivasi Dannylta, josko hän sittenkin riistää artistejaan. Kyseenalaisena pidettiin myös sitä, että Danny teki rahaa yhteiskunnallisilla epäkohdilla käyttämällä niitä varietee-henkisten esitystensä materiaalina.
 Danny huomauttaa, että historia on hänet vapauttanut. Yhtään syytöstä väärinkäytöksistä ei ole tullut.
 – Viihdetaiteilijahan on ihminen, joka ei ole tavallaan taloudellisesti olemassa. Hän on vain tuottamassa ihmisille mielihyvää. Heti, jos siihen liittyy suunnitelmallisuus, tai taloudellinen osaaminen, syntyy kaksi leiriä.
 "En koskaan ajatellut, että maailmalle pitäisi välttämättä päästä"
 Dannyn harteille on helppo sovitella suomalaisen viihteen suurmiehen viittaa. Lähes 60-vuotinen ura ei kuitenkaan ole ollut ihan silkkaa tähtisadetta. Kaikki unelmat eivät käyneet toteen, eikä aina ole voinut tehdä niin kuin itse olisi halunnut.
 Ei esimerkiksi laulaa englanniksi, eikä pelkkää nuorisomusiikkia.
 Levy-yhtiön miesten mielestä englanniksi laulamalla ei tässä maassa kertakaikkiaan voinut tehdä kestävää uraa. Siksi toisekseen rockia ja poppia ei maaseudulla ostettu, joten ohjelmistoa piti ruuvata iskelmällisempään suuntaan.
 Koska Scandian levytyspäällikkö  Jaakko Salo  oli luotsannut urallaan suuruuteen muun muassa Eino Gröniä ja  Reijo Taipaletta , ja rakentanut Olavi Virran uran uudelleen, arveli Danny viisaimmaksi kuunnella kouluttajaansa.
 – Jaakko Salo sanoi minulle, että suomi on yksi maailman kauneimmista kielistä laulaa, ja sun täytyy nyt kasvaa siihen, että saat rakennettua suomalaisista teksteistä ihmisiin menevän viestin. Se oli tärkeä oppi.
 Danny. Heli Sorjonen / Yle
 Danny ei silti hylännyt englantia kokonaan. Edelleen keikoilla kuullaan covereita nuoruudenrakkauksien levytyksistä. Englanniksi haettiin myös varovaisesti menestystä maailmalta.
 Ensimmäinen todellinen tilaisuus tarjoutui vuonna 1968, kun Danny pokkasi Cannesin Midem-messuilla Suomen eniten levyjä myyneen artistin palkinnon. Sitä seurasi kutsu Brasiliaan poplaulun maailmanmestaruuskisoihin. Dannylle tarjottiin rahakasta Etelä-Amerikan-kiertuetta.
 – En mä voinut jäädä sinne puoleksi vuodeksi, koska olin juuri kirjoittanut  Rockside Story  -shown, jota oli myyty hirveästi ympäri Suomea.
 Kiinassa Danny esiintyi 1960-luvulla kolmantena länsimaisena artistina. Suuren maan musiikkimarkkinoilla olisi kuulemma ollut tilaa, mutta Danny sanoi kiitos ei.
 Kovin tarjous tuli omien idoleiden, Tom Jonesinja  Engelbert Humperdinckin  managerilta,  Gordon Millsiltä . Lontooseen Jimi Hendrixiä katsomaan tullut Danny kävi Millsin kanssa neuvotteluja siitä, miten Danny saataisiin brittimarkkinoille, ja paljonko rahaa se vaatisi.
 – Se oli kaikkein hienoin tilaisuus, koska hän on useamman maailmantähden takana.
 Euroviisut olivat takavuosina kova juttu. Danny osallistui Suomen karsintoihin useita kertoja, mutta jäi ikuiseksi  kakkoseksi . Muitakin virityksiä ehti vuosien varrella olla.
 Danny on esiintynyt joidenkin laskujen mukaan 22 maassa. Silti kansainvälinen ura ei vain lähtenyt lentoon.
 Happamia, sanoo Danny niistä marjoista: menestys maailmalla ei ollut koskaan hänelle varsinainen tavoite. Sitä paitsi monen ihmisen leipä Suomessa oli hänestä kiinni.
 – En koskaan ajatellut, että sinne pitäisi välttämättä päästä. Se olisi edellyttänyt, että Suomessa olevat organisaatiot olisivat pyörineet ilman minua. Kun se ei näyttänyt olevan mahdollista, niin päädyin tekemään täällä elämäntyöni.
 Mainitsemisen arvoisena saavutuksena voi ehkä mainita sen, että Dannyn ja Armin  Tahdon olla sulle hellä  -hitin englanninkielisen  I Wanna Love You Tender  -version  video  valittiin vuonna 2009 Short Attention Span -musiikkiblogin äänestyksessä maailman huonoimmaksi.
 Antero Tenhunen / Yle
 Laaksoa ja kukkulaa
 Ei suomalainen yleisökään aina jaksanut rakastaa Isoa Deetä.
 Nuoriso löysi uudet idolit, Suomi-rockin esiinmarssin myötä Danny alkoi kuulostaa monen korviin vanhalta. Tanssipaikkojen show-kulttuuri kuoli, käännösiskelmä meni muodista, kaikki maailman musiikki alkoi olla saatavilla.
 Dannya ei enää tarvittu välittäjäksi.
 Danny kolusi Armin kanssa 1980-luvun alussa ravintoloiden ja yökerhojen estradeja ja yökerhoja. Hiljaiseen vuosikymmeneen sisältyi aikoja, jolloin esiinnyttiin pikkupaikoissa taustanauhojen kanssa. Nuorempi yleisö pilkkasi Dannyn ninja-mooveja ja Elvikseltä lainattuja esiintymisasuja.
 Yleisön kanssa ikääntyminen on luonnollista, Danny huomauttaa.
 – Kun syntyy viihdetaiteilijaksi, voi urallaan viihdyttää ehkä ikäisiään ja mahdollisesti hieman nuorempia ihmisiä. Se on se systeemi.
 Hiljaisempien vuosien jälkeen uusi foorumi löytyi laineilta. Laivojen iltaohjelmassa oli tilaa näyttävälle  showlle , puhti löytyi uudelleen. Danny ja Armi olivat autolauttojen vakiokalustoa 1990-luvulla.
 Nyt, loppua kohti, on menossa taas komea nousu.
 Kalle Kultala
 Viina vei aikalaisia
 Dannyn viimeisellä konserttikiertueella kaikki salit on myyty täyteen. Nuoremman polven muusikot nimeävät Dannyn vaikuttajakseen, ja esiintyminen  Vain elämää  -sarjassa sulatti uuden yleisön sydämet.
 Matkan varrella on myyty levyjä yli 600 000, listoille on kiivennyt sata levytystä. Ei tämä kovin huonosti ole mennyt, vaikka välillä ura olisikin hieman kyykännyt.
 – Olen aina yrittänyt olla avoin vaikutteille, etenkin niille, jotka menevät lähettäjästä vastaanottajaan. Vaikeinta esittäjänä on yltää yleisöönsä, ja yleisö on se, joka päättää, kuka tätä työtä saa tehdä.
 Joku meriitti on sekin, että Danny on vielä hengissä. Monen aikalaisen ura kaatui katkeruuteen tai pulloon.
 Danny muistelee lukemaansa tutkimusta, jonka mukaan hänen alallaan keskimääräinen elinikä on kymmenen vuotta lyhyempi kuin muulla väestöllä.
 –Suuri osa meistä on kärsinyt kouluttamattomuudesta, ja riittämättömyyden tunteesta, jota on sitten lääkitty turvautumalla erilaisiin juomiin tai huumeisiin.
 Dannya varjeli vajoamiselta se, että juopottelusta tuli ensimmäisestä huikasta lähtien ihan kauhean paha olo.
 – Mulle kävi sellainen onni, että olen tanniiniallergikko, mitä en tosin tiennyt vielä, kun nuorena poikana ruvettiin ryyppäämään. Säästyin ensimmäisiltä 50 rälläysvuodelta tämän ansiosta.
 Kun Dannyltä kysyy, mistä hän on erityisen ylpeä, hän toteaa olevansa kiitollinen. -Olen kiitollinen elämälle, ja sen suomille mahdollisuuksille. Olen kiitollinen, että olen saanut tehdä koko ikäni tätä samaa. Nella Nuora / YLE
 Kurinalaisuus auttoi selviämään seikkailusta
 Danny viljelee tiuhaan puheessaan sanaa kiitollisuus.
 Hän on kiitollinen “hyville, itseään lahjakkaammille” ihmisille, joiden kanssa on saanut tehdä työtä. Hän on kiitollinen “tietyille mediaihmisille”, jotka ovat ymmärtäneet hänen uravalintojaan.
 Hän on kiitollinen musikaalisilta esivanhemmiltaan perimästään laulun lahjasta. Hän on kiitollinen vanhemmilleen, jotka taloudellisen niukkuuden takia opettivat hänet seisomaan omilla jaloillaan varhain.
 Hän on kiitollinen entiselle vaimolleen, ja kaikille muille ihmissuhteille, jotka ovat antaneet hänelle mahdollisuuden arvioida omaa kykyään yltää toiseen ihmiseen.
 Ja on Danny kiitollinen myös itselleen.
 – Koen, että tämä on ollut suuri seikkailu, josta selvisin, koska olen aika kurinalainen.
 Se seikkailu jatkuu.
 – Näin raskasta konserttikiertuetta en enää usko tekeväni. Perjantain jälkeen tämä tehtävä on suoritettu.
 Danny ei aio kuitenkaan ripustaa mikrofonia naulaan. Sillä Danny on hai.
 Danny tarttuu kuvaajan mieliksi lapioon, ja tekee enemmän kuin pyydetään. Lähtiessä hän kaappaa kainaloon, avaa autonoven ja kiittelee kohtaamisesta monisanaisesti. Nella Nuora / YLE
 Seuraava pysäkki: rap
 Kirkkonummelaisen omakotitalon televisiot on nyt sammutettu, yhtä lukuunottamatta. Olohuoneen valtavalla screenillä pyörii animoitu video, jossa uiskentelee kaloja. Danny pyytää katsomaan, kohta ruutuun tulee se, mitä tässä odotetaan.
 Hai.
 Nuorena Danny ajatteli itseään tiikerinä, joka edustaa rohkeutta ja voimaa. Sitten tuli ystävällisen, hyvämuistisen norsun aikakausi. Nyt hän on siirtynyt hiljalleen liukuvan hain filosofiaan.
 – Hai on sellainen, että se kuolee, jos se lakkaa uimasta. Jos se ei etene, se ei saa happea. Sama koskee minua.
 Danny arvelee kadottavansa tarpeellisuuden tunteen, jos vauhti loppuu kokonaan.
 – Moni alkaa ajatella eläkkeelle jäädessään, että on aika siirtyä ajasta ikuisuuteen. Sitä en halua vielä tehdä. Olen ihan terve mies, vaikka en enää ehkä kestä uuvuttavia kiertueita.
 Festivaalikeikat, pistokonsertit, yllättävät yhteistyöt ovat tervetulleita. Kaikki uusi, mikä haastaa ja pitää hapen virtaamassa kiduksissa, pitää liikkeessä.
 – Mä olen huomannut, että mulla on vielä jonkinlaista ajatuksenjuoksua, ja se voi jatkua, jos opettelee koko ajan uutta. Jos jossain näkyy jotain mielenkiintoista, niin menen mukaan.
 Dannyn viimeisin aluevaltaus on julkaisemista vaille valmis.  Maki Kolehmainen  on tehnyt kappaleen, jossa “tunnettu räppäri” hoitaa puheosuudet, ja Danny laulaa melodiat.
 – Se on sellainen hauska laulu. Maki Kolehmainen arveli, että se on varma hitti. Mä sanoin sille, että älä nyt, kun oon juuri lopettelemassa esiintymisiä.
 Eikä sitä tiedä, vaikka Iso D vielä räppäisi itsekin. Hän kuvailee huvittuneesti, miten muodikasta on, että räppäri numero yksi puhelaulaa pitkän lauseen, sitten kun happi loppuu, räppäri numero kaksi jatkaa. Danny arvelee, että pärjäisi yksinkin. Kouluaikoina hän puhalsi koneeseen, joka mittaa keuhkojen tilavuutta.
 –Mä puhalsin sen koneen tappiin niin, että paukahti. Toistaiseksi olen pärjännyt omilla keuhkoilla ja omalla laululla.

Danny jättää kiertuelavat, mutta ei esiintymistä: "Jos hai lakkaa uimasta, se kuolee"


Summary: Roskien vähentäminen on yllättävän vaikeaa jopa niin sanotuille nollahukkaajille.

Tästä on kyse Nollahukkaajat eli Zero waste -ajattelutavan kannattajat pyrkivät elämään siten, että jätettä kertyy mahdollisimman vähän. Periaatteessa jätettä ei kuuluisi syntyä yhtään, mutta täysin jätteetön elämä lienee nykypäivänä mahdotonta. Tiukimmat nollahukkaajat ovat onnistuneet tuottamaan vuodessa vain purkillisen jätettä.
 Mitä sinun roskapussistasi paljastuisi? Todennäköistä on, että jotain turhanpäiväistä tai roskikseen kuulumatonta joukkoon on eksynyt.
 Turkulaisen  Ilana Aallon  perhe testasi vuodenvaihteessa viikon ajan, millaista olisi olla tiukan linjan nollahukkaaja. Tarkoitus oli vähentää jätteiden määrää kaikin keinoin.
 Nollahukkaajat ovat heitä, jotka käyvät ruokakaupassa omien purkkiensa ja pussukoidensa kanssa. Muun muassa muovipakkaukset ovat nollahukkaajien suurimpia vihollisia – ainakin tiukimman linjan noudattajien.
 Aalto julkaisi tarkan listauksen testiviikon tuloksista  blogissaan . Huomionarvoista on, että perhe onnistui vähentämään muovijätettä vain viidenneksellä, kovasta yrityksestä huolimatta. Näin siksi, että suuri osa peruselintarvikkeista on pakattu muoviin.
 – Ruokakaupassa alkoi jo tuskan hiki nousta pintaan, kun sieltä ei oikein löytynyt mitään ostettavaa ilman pakkauksia, Aalto kertoo.
 Omien astioiden kanssa paikasta toiseen juokseminen ei ole realistinen ratkaisu kahden uraihmisen ja kolmen lapsen perheessä.  Ilana Aalto
 Koska perhe yritti vältellä kaikkia pakkausmateriaaleja parhaansa mukaan, se suuntasi ostoksille torille ja kauppahalliin. Silti osa elintarvikkeista piti hakea kaupasta. Ostosten tekemiseen käytetty aika yli kaksinkertaistui normaaliin arkeen verrattuna.
 – Tuntui aika vaivalloiselta raahata viiden hengen ostoksia ympäri keskustaa. Yleensä käymme lähikaupassa, josta saa kaiken tarpeellisen, Aalto kertoo.
 Ylimääräisestä vaivasta huolimatta Ilana Aalto aikoo käydä torilla ja kauppahallissa jatkossakin. Pysyvään arkeen monen pysähdyksen ostostaktiikka ei kuitenkaan sovellu.
 – Omien astioiden kanssa paikasta toiseen juokseminen ei ole realistinen ratkaisu kahden uraihmisen ja kolmen lapsen perheessä.
 Hän toivoo, että lainsäätäjät ja ruokakaupat ojentaisivat tässä auttavan kätensä. Jos elintarvikkeita voisi ostaa omiin pakkauksiin myös kaupoista, voisivat asiakkaat onnistua tavoitteissaan vähentää jätteitä, ilman liian suurta vaivannäköä.
 Vaikka porilaisen Elisa Mellbergin perheessä on kierrätetty vuosia, sekajäteastiasta löytyy välillä edelleen sinne kuulumatonta tavaraa. Päivi Meritähti / Yle
 Kieltäydy ja karsi
 Porilaisessa Mellbergin perheessä kierrätystä on harrastettu jo vuosia. Silti sekajäteastiasta löytyy edelleen talouspaperia, maitopurkkeja ja karkkikääreitä.
 – Nämähän eivät tänne kuulu. Ne voisi kaikki kierrättää. Sekajäte on meidän akilleenkantapäämme,  Elisa Mellberg  harmittelee.
 Lipsahduksista huolimatta tässä kodissa jäteasiat ovat huomattavasti paremmalla tolalla kuin moni voi omalta osaltaan sanoa.
 Seitsenhenkisessä Mellbergin perheessä pyritään kohti nollahukka-ajattelua.
 – Olisihan se viisilapsisessa perheessä ihan utopistinen ajatus. Tärkeintä on kiinnittää huomiota omaan kulutukseensa, Elisa Mellberg toteaa.
 Roskisratsia saa Mellbergin katseen kääntymään kohti talouspaperirullaa – vaikka lasten suupielet on hyvä pitää puhtaina, voisi siihen tarkoitukseen käyttää vaikka pyyhettä.
 Aina tulee mieleen jotain uutta, josta voisi luopua.
 Kieltäytyminen ja karsiminen ovat Zero wasten johtavia periaatteita. Ne ovat viiden K:n säännöistä tärkeimmät.
 Kieltäydy Karsi Käytä uudelleen (ja korjaa) Kierrätä Kompostoi
 Toisia ei tuomita
 Zero waste -ajattelussa pyritään eroon kaikesta, mitä ei voi kierrättää. Varmimmin oma roskiskaappi pysyy ruodussa, kun kotiin ei kanna jätettä alun perinkään.
 On ihmisiä, jotka saavat mahtumaan kaikki vuoden aikana kertyneet jätteet litran lasipurkkiin.   Susanna Luukinen
 – On ihmisiä, jotka saavat mahtumaan kaikki vuoden aikana kertyneet jätteet litran lasipurkkiin, mutta en tiedä, onko heitä kovin montaa. Ei tarvitse noudattaa noin tiukkaa linjaa ollakseen nollahukkaaja, Zero waste Finlandin puheenjohtaja  Susanna Luukinen  kertoo.
 Jotta elämäntavan ehdottomuus ei turhaan säikäyttäisi, kertoo Luukinen, etteivät nollahukkaajat kyttää, mitä naapurin jätesäkeistä löytyy.
 – Jos joku haluaa pussillisen pakasteranskiksia rankan päivän päätteeksi, niin syököön. Ei kaikkien tarvitse alkaa tehdä tofua alusta asti itse. Tässä ei tuomita ketään. Eivät kaikki pysty noudattamaan Zero wastea samalla tapaa.
 Pakkoa ja laiskuutta
 Myös nollahukkaajien yhdistyksen puheenjohtajan omasta roskiksesta löytyy huomautettavaa. Ilman kahvipakettia ja karkkikääreitäkin pystyisi elämään – jos oikein kovasti haluaisi.
 Susanna Luukinen on pystynyt vähentämään miehensä kanssa kotitalouden jätteitä merkittävän määrän joutumatta kituuttamaan.
 Kun heille ennen kertyi muovijätettä normaalikokoinen roskapussillinen puolessatoista viikossa, täyttyy kolmessa viikossa nyt hedelmäpussi. Sekajätettä kaksikko tuottaa kuukaudessa noin sipsipussin verran.
 – Jonkin verran jätteitä siis kertyy vieläkin, ihan laiskuudesta johtuen. Mutta osa tulee pakostakin. Kaikkea ei vain pysty ostamaan ilman pakkausta, Luukinen toteaa.
 Käyttämämme automarketti vetoaa hygieniasyihin, eikä ruokaa saa ostaa omiin rasioihin.  Elisa Mellberg
 Myös porilainen Elisa Mellberg ostaisi ruokaa mielellään ilman pakkausta, jos se vain kävisi päinsä.
 – Ainakin Porissa on sellainen tilanne, että käyttämämme automarketti vetoaa hygieniasyihin, eikä ruokaa saa ostaa omiin rasioihin.
 Mellberg harmittelee, että Porista puuttuu myös monessa muussa suuressa kaupungissa oleva bulkkimyymälä. Sieltä asiakkaat voisivat hakea tarvitsemansa kuivatarvikkeet, kuten pavut, linssit ja pähkinät omiin astioihinsa.
 Zero waste Finlandin puheenjohtaja Susanna Luukinen muistuttaa, että bulkkimyymälätkään eivät ole täysin autuaaksi tekevä asia. Elintarvikkeet ovat tulleet niihinkin jonkinlaisissa pakkauksissa.
 Paula Collin / Yle
 Aivan kaikkea jätetaakkaa kuluttajien ei kuitenkaan tarvitse omallatunnollaan kantaa.
 – Vaikka nollahukkaus on osa kokonaisvaltaisempaa ekologista elämäntapaa, keskittyy se erityisesti kuluttajan tuottaman jätteen määrään. On selvää, että ihmiset eivät voi eivätkä jaksa ottaa aivan kaikkea huomioon.
 Liian syvällinen pohdinta voi romuttaa aloittelijan motivaation. Siksi Ilana Aalto neuvoo muitakin kokeilemaan jätteetöntä elämää pienin askelin.
 – Jos yrittää lopettaa kaikkien pakkausten ostamisen kertaheitolla, ei elämäntapamuutos ehkä onnistu. Sitä jaksaa hetken ylläpitää ja sitten alkaa väsyttää. Kannattaa ajatella niin, että jokainen roska vähemmän lasketaan.
 Muutos voi syntyä vaikka yksi juusto- tai leikkelepaketti kerrallaan.
 Aalto ajattelee jätemäärää kokonaiskuvassa. Jos jokainen vähentäisi jätemääräänsä vaikka 10 prosentilla, alkaisi se näkyä jo valtakunnallisella tasolla.
 Roskapussien määrä hämmästyttää
 Ainakin suunta olisi parempi kuin miltä se nyt vaikuttaa. Esimerkiksi Lounais-Suomen Jätehuolto vastaanottaa joka arkipäivä 350 000 roskapussia. Vaikka lounaissuomalaiset ovat asukaspalvelupäällikkö  Cati Huhdan  mukaan hyviä lajittelijoita, ei sekajätteiden määrä vähene millään.
 – Se kummastuttaa, että roskapussien määrä ei vähene, vaikka niistä on jo lajiteltu hyötyjakeet pois.
 Kierrätyksessäkin on vielä parantamisen varaa. Jätehuolto tekee pistokokeita asiakkaidensa roskapusseihin ja sekajätteiden joukosta löytyy edelleen muun muassa muovia, metallia ja paperia.
 Jos ihmisillä menee taloudellisesti hyvin, he voisivat alkaa miettiä, miten jätettä ei syntyisi niin paljon.  Cati Huhta
 – Ne kun päätyvät roskapussiin sekaisin, ei niitä enää pysty materiaaleina hyödyntämään. Siksi kotona tehtävä lajittelu olisi tärkeää, Huhta toteaa.
 Olivat jätteet sitten missä pussissa tahansa, on niiden kokonaismäärä lisääntynyt ainakin Lounais-Suomen jätehuollon alueella. Huhta arvelee tämän johtuvan noususuhdanteesta. Kun ihmisillä on rahaa, he ostavat enemmän tavaraa.
 – Olisi hienoa, jos tämän kierteen saisi katkaistua. Jos ihmisillä menee taloudellisesti hyvin, ehkä he voisivat alkaa miettiä, miten jätettä ei syntyisi niin paljon.
 Cati Huhta ihmettelee sitä, miten kierrätys lisääntyy, mutta jätteiden kokonaismäärä kasvaa. Paula Collin / Yle
 Ruokahävikki karsimislistan kärjessä
 Kieltäydy ja karsi – jälleen ollaan nollahukkauksen pääperiaatteiden äärellä. Kaikkea ei tarvitse ostaa, vaikka tekisi mieli. Alkuun pääsee jättämällä kaiken kertakäyttöisen pois ostoslistalta.
 Susanna Luukinen muistuttaa, että esimerkiksi pilleille, juomapulloille, rasioille, kuukautissuojille ja useille muille käyttötavaralle löytyy korvaava kestoversio.
 Jos joku pakkaus on hankittava, kannattaa miettiä, mikä on luonnon kannalta vähiten haitallinen.  Susanna Luukinen
 Myös materiaalivalinnoilla voi vaikuttaa siihen, kuinka haitallisia omat jätteet ovat ympäristölle.
 – Esimerkiksi muovin kierrätys ei ole vielä yhtä hyvällä tolalla kuin metallin. Jos joku pakkaus on hankittava, kannattaa miettiä, mikä on luonnon kannalta vähiten haitallinen, Luukinen toteaa.
 Joskus muovipakkauksenkin ostaminen voi olla ekoteko. Kun Luukinen näkee kaupassa punalaputetun tuotteen, nappaa hän sen kärryynsä.
 – Ruokahävikin vähentäminen painaa vaakakupissa ekologisesta näkökulmasta enemmän. Syntyisihän siitäkin jätettä, jos kukaan ei ostaisi päiväykseltään vanhaksi menevää tuotetta.
 Hyväksi todettuja vinkkejä
 Ilana Aallon testiviikolla ruokahävikin määrä harmillisesti lisääntyi. Se johtui suurelta osin tottumattomuudesta.
 Aalto halusi jalostaa kaikki ylijäämäruuat käyttökelpoiseen muotoon, mutta päätyi polttamaan leipäpalat syömäkelvottomiksi. Pakkausjätteen vähentämismielessä itsetehty kauramaito puolestaan muuttui lämmittäessä epämääräiseksi kiisseliksi, joka ei oikein istunut kahvin joukkoon.
 Testijakso oli muutenkin liian lyhyt osoittamaan, miten tiukan linjan Zero waste arjessa todella näkyisi.
 – Nyt kaapin perältä käytettiin vielä kaikkea vanhaa ja se näkyi jätemäärässä.
 Paula Collin / Yle
 Pari hyvää vinkkiä Aallolla kuitenkin on kaikille ruokahävikkiä vastaan taisteleville. Ensinnäkin: muroja ja jukurttia ei kannata sekoittaa valmiiksi isompaa määrää kuin lapsi varmasti jaksaa syödä.
 – Lautashävikki on yksi huomionarvoinen ruokahävikin muoto. Jos jukurtti ja murot olisivat erillään, olisivat ne vielä pelastettavissa.
 Toinen vinkki pistää koko perheen ruokailun remonttiin. Aalto on liimannut jääkaapin hyllylle tarran, jossa lukee  ruoantähteet.  Kun joku nälkäisenä hamuaa jääkaapin kätköistä välipalaa, on käden käytävä ensimmäisenä tällä hyllyllä.
 Aalto haluaa näin opettaa lapsetkin ajattelemaan vähemmän hukkaavasti.
 Vaikka tässä talossa se ei liene ongelma. Sykäys koko kokeiluun tuli kymmenvuotiaalta, joka näki Youtubessa, miten perhe mahdutti vuoden sekajätteensä litran lasipurkkiin.
 Joku siinäkin onnistuu. Onnistuisitko sinä?

Turkulaisperhe testasi, voiko arkea elää tuottamatta jätettä: "Omien astioiden kanssa paikasta toiseen juokseminen ei ole realismia"


Summary: Stefan Löfvenin kakkoshallituksen kaudesta on tulossa myrskyisä, arvoi Pohjoismaiden-kirjeenvaihtaja Riikka Uosukainen.

Ruotsin suurimman puolueen, sosiaalidemokraattien puheenjohtaja  Stefan Löfven   sai haluamansa jatkon pääministerinä.  Löfvenin toisessa hallituksessa istuvat samat puolueet, sosiaalidemokraatit ja ympäristöpuolue, ja osin samat ministeritkin kuin edellisellä kaudella.
 Suomalaisille tuttujen ulkoministeri  Margot Wahlströmin  ja puolustusministeri  Peter Hultqvistin  on arvioitu saavan jatkopestin, jos he niin haluavat.
 Muuten poikkeuksellinen lähes viisi kuukautta kestänyt valtataistelu heilautti asetelmat uusiksi. Tulevan hallituskauden ohjelmaa ei ole kirjoitettu tällä kertaa vain Rodenbadissa hallituksen huoneissa vaan myös keskustan puoluetoimistossa.
 Stefan Löfven nousi sosiaalidemokraattien puheenjohtajaksi Ruotsin metalliliiton IF Metalllin puheenjohtajan paikalta. Hän on tottunut neuvottelija ja onnistui tavoitteessaan houkutella ruotsidemokraattien vaikutusvaltaa kammoksuvat keskiryhmät omaan kelkkaansa.
 Samalla hajosi valtakunnan tason porvariliittouma.
 "Paperi, jota ette koskaan näe"
 Ruotsin kokoomus ja kristillisdemokraatit ovat katkeria ja puhuvat petoksesta. Ruotsidemokraattien puheenjohtaja  Jimmie Åkesson  riemuitsee opposition uudesta konservatiiviblokista, vaikka kokoomus ja kristillisdemokraatit kiistävät siihen kuuluvansa.
 Löfvenin johdolla väännettiin kokoon sosiaalidemokraattien, ympäristöpuolueen, keskustan ja liberaalien "yhteistyösopimus" eli 73 kohdan työohjelma tulevalle hallitukselle. Hallitus ei siis voi vain toteuttaa omaa linjaansa. Kysymys on sekä sopimuksen kirjauksista että niiden tulkinnoista.
 Sopimuksen kohua herättänein kohta on kirjaus siitä, että äärilaitojen, ruotsidemokraattien ja vasemmistopuolueen vaikutus hallituksen linjauksiin estetään.
 Vasemmistopuolueen puheenjohtaja  Jonas Sjöstedt   viivytti muutamalla päivällä hallituksen syntyä.  Hän vihjaa saaneensa Stefan Löfvenilta omat lupauksensa. Paperin, jota ette koskaan näe, kuten Sjöstedt sanoo.
 Sjöstedtin muistiinpanot ja hänen tulkintansa siitä, mitä hänelle luvattiin, voivat osoittautua kohtalokkaaksi Löfvenille.
 Kuka vedätti ketä?
 Keskiryhmien kanssa tehdystä yhteistyösopimuksesta oli tuskin muste kuivunut, kun puolueiden omista riveistä kysyttiin kuka vedätti ketä ja viedäänkö sovitut asiat todella läpi.
 Lähes puolet sopimukseen kirjatuista asioista menee vielä selvitettäväksi.
 Sosiaalidemokraattien ja vasemmiston riveissä, kuten ay-liikkeessä on hermostuttu eniten työmarkkinoita koskevista uudistuksista, kuten irtisanomisjärjestykseen puuttumisesta. Myös hyvätuloisten eli yli 65 000 euroa vuodessa ansaitsevien viiden prosentin raippaveron poistoa on arvosteltu.
 Sen sijaan ympäristöpuoluetta ja keskustaa yhdistää sovittu maahanmuuttolinjan pehmennys. Perheenyhdistäminen sallitaan myös niille, joilla ei ole turvapaikkaa vaan niin sanottu toissijainen suojelu. Tiukennuksena tulee kielitaitovaatimus uusille kansalaisille.
 Keskiryhmissä kuohuu
 Ensimmäiset merkit myrskyisestä hallituskaudesta ovat jo näkyvillä.
 Keskustan kannatus on viime kuukausien aikana laskenut mielipidemittauksissa. Liberaalien puheenjohtajaa  Jan Björklundia  on hallitusneuvottelujen aikana kammettu puheenjohtajan paikalta. Molemmissa puolueissa on katkeruutta porvarihallitusvaihtoehdon hylkäämisestä. Sosiaalisen median ilmapiiri on raivoisa.
 Yksi vihreiden ykkösnimistä, kansanedustaja  Carl Schlyter , karkasi ympäristöpuolueen rivistä ja jätti puolueensa jo ennen hallituksen nimittämistä. Hänen mielestään sopimus keskiryhmien kanssa lataa katastrofia vuodelle 2022, seuraaviin vaaleihin.
 Keskustan puheenjohtaja  Annie Lööfillä  on kovin paine onnistua ja yrittää osoittaa äänestäjille, että käännös vasempaan ja allianssin hajoaminen kannatti. Lööf yrittää ohjata oppositiosta Löfvenin kanssa tehdyn sopimuksen onnistumista ja samalla hallitusta.
 Edessä Suomen malli?
 Keskustan ja liberaalien johto olettaa, että niiden kannattajat hyväksyvät yhteistyön vaalivastustajan eli punavihreiden kanssa. Samaan hallitukseen ei voitu vielä mennä, sillä se olisi ollut kannattajakunnalle liikaa.
 Lähes kaikki puheenjohtajat epäilivät uuden hallitusyhteistyön kestävyyttä, joko uhkaamalla tai toivomalla sen kaatuvan erimielisyyksiin. Onnistuessaan uusi yhteistyökuvio voi pohjustaa Suomen tyyppistä helppoutta mennä minkä tahansa puolueen kanssa samaan hallitukseen.
 Se vaatii näyttöä siitä, ettei ruotsidemokraattien ja vasemmistopuolueen kannatus ei kipua ennätyskorkealle.
 Lue myös:
 Ruotsi saa hallituksen kuukausien pattitilanteen jälkeen – Valtiopäivät valitsi Stefan Löfvenin pääministeriksi

Ruotsi on viimein saamassa hallituksen – Vasemmistopuolue ei estä Stefan Löfvenin valintaa pääministeriksi

Analyysi: Ruotsi saa heikon punavihreän hallituksen, jonka voi kaatua vasemmiston saamiin lupauksiin – "Paperi, jota ette koskaan näe"


Summary: Seitsemän vuoden takaisen Iron Sky -elokuvan jatko-osa Iron Sky: The Coming Race on kaikkien aikojen kallein suomalainen elokuva 20 miljoonan euron budjetillaan.

Elokuva, kirjallisuus ja audiovisuaalinen media

Scififaneilta joukkorahoituksella vetoapua hakenut scifiparodia  Iron Sky  -elokuva oli ilmestyessään vuonna 2012 kohuttu hanke. Trilogiaksi suunnitellun elokuvasarjan toista osaa saatiin odottaa seitsemän vuotta.  Iron Sky: The Coming Race  -elokuvan ensi-ilta myöhästyi alkuperäisistä suunnitelmista kaksi vuotta. Nyt ilmestyessään se on 20 miljoonan euron budjetillaan Suomen kallein elokuva.
 Ongelmat lähtivät liikkeelle kuvauksien jälkeen. Kansainvälistä projektia kurittivat rahoitusvaikeudet ja tekijänoikeuskiistat. Tuottaja  Tero Kaukomaa  muistelee monen asian menneen vikaan samalla rysäyksellä.
 – Kun efektifirma tarkisti jälkitöille budjetin, homma räjähti käsissä. Puolen vuoden ratkomisen jälkeen yksi rahoittaja vetäytyi pois. Sitten tuli vielä lisäksi oikeushaaste, joka aiheutti lisäviivästyksiä.
 Ohjaaja kertoo avoimesti vaikeuksista ja kehuu vaimonsa kirjaa
 Ohjaaja  Timo Vuorensolan  puoliso, toimittaja  Annika Vuorensola  on kirjoittanut haastavasta elokuvaprojektista kirjan. Timo Vuorensolan mukaan Iron Sky -tiimin tärkeitä voimavaroja on se, että he kertovat asioista avoimesti. Se on ollut fanikunnalle merkittävää, sanoo Vuorensola.
 – He eivät koe, että kyhäämme vain studionurkassa jotakin. Elokuvanteko voi olla iso seikkailu, kuten tässä tapauksessa. Vaimoni Annika pääsi lähelle ja näkemään syvimmätkin loukut. Hän teki rehellisen ja kattavan työn prosessista.
 Vuorensolan mukaan hänelle oli vaikeinta kuvausten teknisen puolen ja taiteellisen vision yhdistäminen. Vuorensolalle ja Kaukomaalle haastavaa oli myös tuotannon pysähtymiset.
 – Se on tuntunut loputtomalta. Luuli, että huomenna tämä lähtee, mutta ei lähtenytkään. Ja sama vain jatkui. Uskoa on ennen kaikkea tarvittu, sanoo Kaukomaa.
 Elokuvan pääroleissa esiintyvät esimerkiksi Kit Dale, Lara Rossi ja Vladimir Burlakov. Iron Sky Universe
 Katsojia tarvitaan tuplasti enemmän kuin ennen
 Ensimmäinen  Iron Sky  keskittyi pitkälti ihmiskuntaa uhkaaviin natseihin. Tällä kertaa natsit ovat pienemmässä roolissa. Tekijät halusivat palata scifin alkujuurille 1800-luvun kirjallisuuteen. Kuun ja avaruuden sijaan seikkailu keskittyy nyt maapallon keskipisteeseen. Elokuvaan haluttiin myös enemmän  Indiana Jonesista  ja  Jurassic Parkista  tuttuja seikkailuelementtejä.
 Iron Sky  pärjäsi elokuvateattereissa hyvin ja sai Suomessa 180 000 katsojaa. Maailmanlaajuisesti katsojia kertyi noin miljoona. Se ei riittänyt. Tuotanto teki tappiota. Uusi elokuva tavoittelee isompia katsojalukuja maailmalla. Elokuva tullaan näkemään esimerkiksi muissa Pohjoismaissa, saksankielisillä alueilla ja Japanissa.
 – Katsojatavoitteet ovat ensimmäiseen verrattuna vähintään tuplat, että ollaan selvillä vesillä. Suomen markkinoilla tuplaaminen on haastavaa, mutta maailmanlaajuisesti tavoitellaan kaksikertaisia katsojalukuja, sanoo Kaukomaa.
 Iron Skyn matka jatkuu Kiinassa
 Kaukomaa sanoo, että hänelle elokuvan faneille suunnattu ensi-ilta oli niin palkitseva, että sai tipan linssiin. Kritiikeissä elokuva on puolestaan saanut murska-arvioita.  Iron Sky: The Coming Racea  on kritisoitu esimerkiksi siitä, että se on ajastaan jäljessä politiikan ja viihteen kommentoinnissa.
 – Yleisö ratkaisee, luulen, että tämä tulee jakamaan, osa rakastaa ja osa vihaa. Niin se on kriitikoidenkin keskuudessa, ihan normaalia, sanoo Kaukomaa.
 Iron Sky  -saaga jatkuu seuraavaksi Kiinassa. Kiinan markkinoille paikallisesti tehty elokuva  The Ark – An Iron Sky Story  saa ensi-iltansa myöhemmin tänä vuonna. Myös  Iron Sky: The Coming Race  pyritään levittämään Kiinaan.
 – Poliittisen epäkorrektiutensa takia elokuva joutuu käymään isot sensuuriprosessit lävitse. Mutta  Ark -elokuva on antanut mahdollisuuden päästä etuovesta Kiinaan sisään, Kaukomaa sanoo.
 Kaukomaan ja Vuorensolan pitävät kiireisinä tuoreiden elokuvien lisäksi myös  Iron Sky: The coming Racen  jatko-osa ja trilogian päätösjakso. Myös  Iron Sky  -aiheinen tv-sarja on suunnitteilla.

Suomen kallein elokuva muhi vuosia vaikeuksissa – murska-arvioitakin saanut uusi Iron Sky tarvitsee miljoonakatsojat


Summary: Toimittajat Susanna Turunen ja Minna Pye vastaavat yleisökysymyksiin brexitistä kello 14 alkaen. Voit esittää kysymyksesi jo nyt.

Brittiparlamentissa nähtiin tällä viikolla ensin pääministeri  Theresa Mayn  ajaman EU-erosopimuksen hylkäys murskaluvuin.
 Tämän jälkeen May voitti kuitenkin parlamentin luottamusäänestyksen.
 Mutta brexit-kello käy. Maaliskuun lopussa odottaa saarivaltakunnan sopimukseton ero Euroopan unionista, jollei muuhun ratkaisuun päästä.
 Perjantaina Ylen Britanniaan ja EU-asioihin erikoistuneet toimittajat  Minna Pye  ja  Susanna Turunen  vastaavat verkkojutussamme kysymyksiin siitä, miltä brexit-tilanne näyttää Kanaalin molemmin puolin.
 Tällöin pohdimme sitä, vieläkö ensi maanantai voi pelastaa tilanteen? Vai onko edessä uusi kansanäänestys? Vai vaihtuuko Britannian hallitus vaaleilla?
 Entä löytyykö Brysselistä tarvoittaessa vielä joustovaraa? Mitä EU:n tärkeän jäsenen erorimpuilu merkitsee kokonaisuuden kannalta? Onko brexit Euroopan nousevalle populismille pelote vai houkutus?
 Minna Pye ja Susanna Turunen vastaavat yleisön kysymyksiin kello 14–16.
 Kysymyksiä pääsee esittämään jo nyt tämän jutun kommenteissa  Yle Tunnuksella .

Britannia ajautuu kohden brexit-kurimusta – mitä tämä merkitsee saarivaltakunnalle ja EU:lle? Kysy Ylen erikoistoimittajilta


Summary: Padasjoella lokakuussa 2018 tapahtuneesta välikohtauksesta on nostettu syyte.

Opettaja on saanut syytteen oppilaan pahoinpitelystä Padasjoella. Opettajan epäillään käyneen käsiksi oppilaaseen välitunnilla.
 Välikohtaus  sattui lokakuussa 2018 Pappilanmäen koulussa.
 – Esitutkinta-aineiston perusteella on todennäköisiä syitä epäillä henkilön syyllistyneen pahoinpitelyyn. Käräjäoikeus ratkaisee sitten, onko siinä tapahtunut mitään, toteaa syyttäjä Petri Törmälä.
 Käräjäoikeus käsittelee asiaa helmikuussa.

Opettajalle syyte oppilaan pahoinpitelystä – käräjäoikeus punnitsee asiaa helmikuussa


Summary: Jo Charles Darwin arveli älyä vetovoimatekijäksi, joka vaikuttaa parinvalintaan ja siten eläinlajien evoluutioon. Undulaattitutkimus osoittaa sen ensi kertaa kokeellisesti.

Korea undulaattikoiras häviää älykölle, kun undulaattinaaras valitsee puolisoa, kertoo tuore tutkimus. Naaraiden aiemmin hyljeksimistä koiraista tulee tutkimuksen mukaan kumppaniainesta, kun ne osoittavat oppimiskykyä.
 Aiempien tutkimusten perusteella naaraita viehättävät koiraat, joilla on hiukankin kilpailijoitaan komeampi höyhenpuku ja parempi lauluääni.
 Tällaiset olivat myös Kiinan tiedeakatemian ja hollantilaisen  Leidenin yliopiston  tutkimuksessa aluksi valtteja, kun samaan häkkiin pantiin kaksi koirasta ja yksi naaras. Koiraat valittiin niin, ettei niiden ulkonäössä ollut suurta eroa, mutta naaraalle näköjään riittävästi.
 Kun naaras oli osoittanut suosikkinsa ryhtymällä viettämään aikaansa sen parissa, tutkijat siirsivät hylätyn koiraan toiseen häkkiin. Siellä se opetettiin avaamaan kaksi ruokaa sisältänyttä astiaa.
 Sitten lintu pääsi takaisin kahden muun pariin esittelemään uusia ongelmanratkaisutaitojaan. Kun oppimaton kilpailija yritti avata siemenastiat ja epäonnistui, naaras vaihtoi suosikkiaan.
 Tulos oli samanlainen kahdeksassa tapauksessa yhdeksästä, kun koe toistettiin yli 50 kanarialinnulla.
 Tukea Darwinin teorialle
 Kokeita tehtiin myös niin, että kaikki kolme lintua olivat naaraita.
 Ensin tutkijat odottivat, kunnes kahdesta naaraasta muodostui kaveruspari. Kun sivuun jäänyt palasi uusine taitoineen, kahden muun linnun käytös ei muuttunut, toisin kuin kahden koiraan ja yhden naaraan kokeissa.
 Ilmiö ei siis ole pelkästään sosiaalinen vaan liittyy nimenomaan lisääntymiseen, päättelee Leidenin yliopiston eläinten käyttäytymistieteen professori  Carel ten Cate .
 Eläintieteessä ei ole aiemmin tehty vastaavia kokeellisia tutkimuksia, ten Cate kertoo. Tulos tukee hypoteeseja, joiden mukaan lisääntymiskumppanin valinta on yhteydessä eläinlajien älyllisten ominaisuuksien evoluutioon, kuten jo  Charles Darwin  esitti.
 Te Cate myöntää, ettei ihmisiin voi vetää suoria yhteyksiä undulaateista. Mekanismin havaitseminen eläinkunnassa saattaa hänen mukaansa kuitenkin tarkoittaa, että pariutumiskumppanin äly on ollut vetovoimatekijä myös ihmisten evoluutiossa.
 Undulaatti, Melopsittacus undulatus, on australialainen kaijalaji, jonka merimiehet toivat lemmikkilinnuksi Eurooppaan 1800-luvulla. Nykyisin undulaatit ovat maailman kolmanneksi yleisin lemmikkieläin kissojen ja koirien jälkeen. Myös villien undulaattien kanta kotisaarellaan on yhä vahva.
 Brittiläisen Oxfordin yliopiston käyttäytymisekologian professori  Alex Kacelnik  pitää kiinalais-hollantilaisen tutkimuksen tuloksia hyvin kiinnostavina ja jatkotutkimusten arvoisina. Hän näkee kaksi mahdollista selitystä naaraiden käytökselle.
 – Naaraat saattavat valita päteviä koiraita, koska näillä on tarjota välittömiä etuja eli ne pystyvät hankkimaan naaraille ruokaa, tai sitten poikasille päätyvien perinnöllisten ominaisuuksien vuoksi, Kacelnik sanoo  Forbes -lehdessä.
 Villi undulaatti on parvilintu, jonka höyhenpuvussa on vihreää, keltaista ja mustaa. Lemmikkinä undulaatista on jalostettu paljon värimuotoja.  Ann Britton / EPA
 Tutkimus avasi kokeellisen näkökulman
 Tutkimus on ilmestynyt  Science -tiedejulkaisussa. Samassa lehdessä on myös Kalifornian yliopiston tutkijoiden  Georg Striedterin  ja  Nancy Butlerin   analyysi . Heidän mukaansa havainnot ovat kiistattomia, mutta niiden tulkinta ei ole yhtä selvää.
 Naaraat näkivät vain lopputuloksen, eivät oppimisen vaatimaa älykkyyttä, eivätkä ne myöskään päässeet itse kokeilemaan tehtävän vaikeutta, Striedter ja Butler huomauttavat.
 Naaraat eivät siis välttämättä tienneet, että astia aukesi fiksuudella, ei silkalla voimalla. Se tiedetään vanhastaan monien eläinlajien naaraiden suosimaksi valtiksi pariutumismarkkinoilla.
 Tutkimuksen uudenlainen näkökulma älyn ja parinvalinnan yhteyden kokeelliseen tutkimiseen on kuitenkin lupaava, sanovat myös Striedter ja Butler.

Äly on seksikästä, ainakin undulaattinaaraan mielestä


Summary: Tassin tietojen mukaan toinen turmakoneista olisi laskeutunut tukikohtaan.

Kaksi Suhoi Su-34-sotilaslentokonetta törmäsi perjantaiaamuna toisiinsa ilmassa Venäjän Kaukoidässä, kertoo Venäjän puolustusministeriö.
 Ainakin toinen harjoituslennolla olleista koneista putosi mereen. Uutistoimisto Tassin haastatteleman paikallisen turvallisuuslähteen mukaan toinen kone olisi päässyt laskeutumaan Khurban tukikohtaan yhdellä moottorilla.
 Venäjän puolustusministeriö ei ole vahvistanut, että toinen kone olisi palannut tukikohtaan.
 Puolustusministeriön mukaan koneet törmäsivät Japaninmeren yllä noin 35 kilometrin päässä rannikosta. Ministeriön mukaan miehistö ehti käyttää heittoistuimia.
 Onnettomuuden syyksi epäillään lentäjän tekemää virhettä.
 Yksi lentäjä on löytynyt merestä. Häntä yritetään poimia vedestä, mutta myrskyisät olosuhteet hankaloittavat pelastustoimia.
 Venäjän puolustusministeriön nimetön edustaja kertoi Tassille, että kaikki Su-34 -koneiden lennot on keskeytetty Venäjällä.

Kaksi Suhoi-sotilaskonetta törmäsi ilmassa Venäjän Kaukoidässä – Tass: Yksi lentäjä löydetty merestä


Pirkanmaalla alkoi perjantaina mielenilmaus australialaista kaivosyhtiötä Dragon Miningia vastaan.
 Mielenilmauksen takana on sama Hyökyaalto-verkosto, joka sulki tien Valkeakosken kaivokselle tammikuun alussa.
 Verkosto pyrkii pysäyttämään töitä perjantaina Dragon Miningin Sastamalan rikastamolla. Mielenosoittajat seisovat laitteiden päällä ja yrittävät estää rikastamon toiminnan.
 Dragon Mining rikastaa Sastamalassa Oriveden ja Huittisten kaivosten kultamalmia. Tulevaisuudessa yhtiö aikoo tuoda rikastamoon malmia myös Valkeakosken Kaapelinkulman kultakaivoksesta.
 Yle kertoi tällä viikolla , että kaksi sastamalalaista henkilöä vaatii korvauksia kaivosyhtiö Dragon Miningilta malmirikastamon ympäristövahingoista. Rikastamon lähialueella asuvat henkilöt syyttävät kaivosyhtiötä muun muassa alueen virkistyskäytölle aiheutuvasta haitasta ja kiinteistöjen arvon alenemisesta.
 Toinen asukkaista vaatii Dragon Miningilta korvauksia runsaat 453 000 euroa ja lisäksi oikeudenkäyntikulujen korvaamista. Toisen korvausvaatimus on 184 000 euroa korkoineen.
 Dragon Mining pitää korvausvaatimuksia perusteettomina. Yhtiö kertoo viime vuosina investoineensa rikastamoalueen vesienhallintaan.
 Mielenosoittajat vaativat Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirastoa keskeyttämään kultakaivoksen perustamisen Valkeakoskelle sen pohjavesi-ja vesistövaikutusten selvittämiseksi. Verkoston mukaan viranomaisten pitäisi myös sulkea välittömästi Oriveden kaivos.
 Mielenilmauksille Dragon Miningia vastaan on verkoston mukaan tulossa jatkoa. Valkeakosken keskustassa järjestetään viikon päästä mielenosoitus.
 Lue lisää:
 Malmirikastamon lähiasukas vaatii 450 000 euron korvausta Dragon Miningilta – perusteena kiinteistön arvon lasku ja haitat kalastukselle
 Poliisi aikoo pian tarkastaa, mitä kultakaivoksen salaiseen kaatopaikkaan oikein on kätketty: Uutta tietoa tutkinnasta
 Analyysi: Oriveden kaivosta pyöritetään ikivanhalla ympäristöluvalla – valitusrumba on venynyt niin pitkään, että Dragon Mining kertoo jo saaneensa kaivoksesta lähes kaiken haluamansa
 Syvältä kaivoksesta paljastunut salainen kaatopaikka ei ehkä koskaan puhdistu täysin, selviää Dragon Miningin papereista – "Se jää nähtäväksi"
 Mielenosoittajat sulkivat tien kultakaivokselle Valkeakoskella

Uusi mielenilmaus Dragon Miningia kohtaan: Mielenosoittajat seisovat laitteiden päällä Sastamalassa


Summary: Sää poutaantuu ja kylmenee viikonloppuna. Lounaisrannikolle voi ajautua mereltä lumikuuroja.

Jos viikonloppuna mielii ulos lenkille tai muuten vaan nauttimaan raikkaasta ulkoilmasta, on syytä varautua kunnon talvipakkaseen. Pakkanen nimittäin kiristää otettaan viikonlopun kuluessa.
 Torstain kaltaisia lumimyräköitä  on turha odotella, sillä sään yleiskuva on poutainen.
 Perjantain kuluessa Suomen yllä vellonut matalapaine väistyy hiljalleen Venäjälle. Lumisateita saadaan vielä lounaisrannikolla ja Ahvenanmaalla. Päivän kääntyessä iltaan lumisateet ovat ohi.
 – Pakkaslukemat vaihtelevat 10 ja 20 asteen välillä. Lapissa on kylmintä ja rannikolla lauhinta, Ylen meteorologi  Toni Hellinen  valistaa.
 Ensi yö on ennusteiden mukaan viikonlopun kylmin sekä etelässä että lännessä.
 Lauantaina matalapaine liikkuu luoteesta länsirannikolle. Lumikuuroja voi tiputella taivaalta iltapäivällä ja pilvisyys on vaihtelevaa. Lumisadealue etenee lauantai-illan ja sunnuntaiyön aikana Länsi- ja Etelä-Suomen yli kaakkoon.
 – Kevyttä pakkaslunta kertyy paikallisesti enimmillään 5-10 senttiä, Hellinen kertoo.
 Sunnuntai on viikonlopun kylmin ja aurinkoisin päivä. Lapissa voi olla tuolloin jopa 30 astetta pakkasta.
 Yle

Pakkanen kiristyy viikonloppuna – Lapissa voi olla jopa -30 astetta


Summary: Vertaisneuvonta sai alkunsa, kun ystävät kyselivät neulontavinkkejä somessa.

Mia Sumell istahtaa töiden jälkeen sohvalle, laittaa korvanapit korville ja alkaa neuloa. Luureista soljuu Harry Potter -äänikirja. Silmät taas seuraavat tabletin ruudulta neulontakaaviota.
 Näin syntyy jälleen uusi mallisukka SullaVikat-blogisivulle. Samalla Sumell saa toteuttaa omia ideoitaan ja rentoutua rakastamansa harrastuksen parissa.
 Aina ei nurin oikein -rytmi ole sujunut yhtä hyvin. Lapsuuden perheessä oli kädentaitojen osaajia, mutta siitä huolimatta nuori Mia Sumell ei juuri koskaan saanut sukkaparia valmiiksi. Malli alkoi kyllästyttää jo ensimmäistä sukkaa tehdessä.
 Mia Sumellin neulemalleissa "tapahtuu paljon" eli värit ja kuviot vaihtuvat kirjoneuleissa tiuhaan. Heini Holopainen / Yle
 Markkinointialalla leipätyönsä ansaitseva nainen tarttuikin puikkoihin uudestaan vasta muutama vuosi sitten. Silloin pälkähti päähän käyttää runsaasti värejä ja vaihdella kuviota ja värejä oman mielen mukaan.
 Yksi töistä päätyi someen, ja yllätys oli iso, kun ystävät alkoivat pyydellä ohjeita.
 – En ollut ohjeita koskaan tehnyt, mutta sanoin, että voin kokeilla. Kun se onnistui ihan hyvin, niin lähdin kehittelemään lisää.
 Exelille laadituille ohjeille riitti kysyntää. Mian piti jopa opiskella nettisivujen teko, sillä niiden kautta ohjeiden jakaminen tuntui järkevältä. Sitten tuli sukkaryhmä Facebookiin ja ohjeita Ravelryyn.
 Korvista kuuluu Harry Potter –äänikirja, kun Mia Sumell neuloo  Karuselli-nimistä sukkamallia. Valmis sukka on näkyvissä padin vasemmalla puolella. Heini Holopainen / Yle
 – Nyt on verkkokauppa ja kaikenlaista muuta pientä tässä ympärillä, hymähtää  SullaVikat -sivuston pitäjä.
 "Muuta pientä" on esimerkiksi yhteinen neulekirja  hidasta elämää -sivuston  perustajan Sanna Wikströmin kanssa.
 Hitaan elämän peruspilarit ja neulominen kuuluvat intohimoisen harrastajan mielestä hyvin yhteen.
 – Kun kuuntelen kuulokkeista äänikirjaa ja neulon, uppoudun omaan maailmaan, jossa ei ole tilaa muille ajatuksille. Se on todella rentouttavaa ja tuo hyvän mielen.
 Ammattilainen arvostaa
 Suomalaisten käsityöperinteitä vaalivassa  Taitoliitossa  on huomattu, että intohimoiset harrastajat jakavat nykyään mielellään kuvia ja ohjeita somessa. Ammattilainen on käynyt kurkistamassa esimerkiksi villasukkablogeja.
 – Tämä kaikkihan edistää käsityökulttuuria ja tuo sitä lähemmäksi ihmistä. Kuvat ja blogit herättävät aktiivisia käsityöharrastajia. Kyllä, ne ovat meille jopa idealähteitä, myhäilee Taito Keski-Pohjanmaa -yhdistyksen toiminnanjohtaja Tuula Puoskari Kokkolasta.
 Itse asiassa Puoskari toivoisi, että joku harrastaja innostuisi bloggaamaan kankaankudonnastakin, sillä tuo harrastus vaatisi hiukan esilletuomista.
 Taito Keski-Pohjanmaan toiminnanjohtaja Tuula Puoskari on tehnyt yhteistyötä Mia Sumellin kanssa. Yhteistyöstä syntyi vuonna 2018 Roosa nauha –sukka- ja lapasmalli. Ilmainen ohje Rasavilli-malliin löytyy esimerkiksi Taitoliiton sivulta. Heini Holopainen / Yle
 Taitoliiton viimevuotisessa  tutkimuksessa  selvisi, että 18 prosenttia suomalaisista seuraa kuukausittain käsityöaiheisia päivityksiä Facebookissa, Pinterestissä tai Instagramissa. Käsityön aktiiviharrastajista liki 70 prosenttia seuraa näitä kanavia päivittäin.
 Suomen suurimmassa kädentaitojen tapahtumassa,  Suomen Kädentaidot  -messuilla, bloggarien ja muiden somettajien arvo on myös ymmärretty.
 Bloggarit pääsevät ilmaiseksi messuille, kunhan kirjoittavat tai julkaisevat jotain tapahtumasta messuhäshtägillä, kertoo viestinnästä vastaava Jenna Antila.
 – Yksi suuri osa tätä menestystä ja isoa kävijämäärää on se, että meidän tarinaamme kerrotaan somessa. Eli aktiiviset sisällöntuottajat kertovat omalle piirilleen harrastuksestaan ja tästä tapahtumasta. Tällä tavoitetaan hyvin ihmisiä ja potentiaalisia kävijöitä.
 Mia Sumellin suunnittelemassa Rasavilli-mallissa on Roosa nauha –teeman tapaan vaaleanpunaista, mutta myös räiskyvämpiä värejä. Heini Holopainen / Yle
 Taitoliiton tutkimuksen mukaan suomalaiset tekevät käsitöitä, koska ne rentouttavat ja lisäävät hyvinvointia. Jenna Antila on huomannut saman. Lisäksi mukana on yhteisöllisyys.
 – Entisaikojen ompeluseurat eli sosiaaliset piirit ovat siirtyneet verkkoon. Harrastajat voivat tehdä samaa neuleohjetta ja neuletta eri puolilta maailmaa ja jakaa edistymistä someryhmissä tai muissa kanavissa.
 Tilastokeskuksen  mukaan vuonna 2017 kaksi prosenttia suomalaisista oli pitänyt blogia kolmen viime kuukauden aikana kyselyn tekemisestä. Naisia oli bloginpitäjissä hiukan enemmän kuin miehiä. Sen sijaan muulla tavalla tekstejä tai kuvia oli vuonna 2017 jakanut tätä huomattavasti suurempi joukko eli 27 prosenttia kyselyyn vastanneista suomalaisista. Heistäkin hiukan suurempi osa oli naisia.
 "Kuka vain voi onnistua"
 Kokkolalaisen Mia Sumellin Sukkasirkus-ryhmässä Facebookissa on noin 8 000 seuraajaa. Instagramiin Mia on postannut yli 1 000 kuvaa. Sukkamalleja on tullut julkaistua runsaassa vuodessa noin 50.
 – Kyllä se yhteisö mukavalta tuntuu. On todella hienoa katsella kuvia, joita ihmiset julkaisevat mallieni pohjalta. Sama malli näyttää ihan erilaiselta eri väreissä. On upeaa, mihin ihmismieli venyy! Tosi kiva olla avuksi.
 SullaVikat –sivuston hengetär kannustaa tarttumaan puikkoihin. Edes kantapään ei tarvitse olla ongelma, sillä kantapään neulomiseen on netissä tarjolla lukuisia ohjeita.  Heini Holopainen / Yle
 Jenna Antilan mainitsema yhteisöllisyys tulee Mia Sumellin sivustoilla esiin vaikkapa Pätkiksiä tehdessä.
 Pätkikset ovat yhteisneulontatempauksia, joissa sivunpitäjä julkaisee aina pätkän neuleohjetta kerrallaan ja kukin osallistuja etenee neuleessa kotonaan omaan tahtiin.
 Lopuksi postaillaan Pätkis-aikaansaannoksia ja ihastellaan tuotoksia yhdessä. Tietysti somessa. Maailmalla menetelmä tunnetaan nimellä KnitAlong eli KAL.
 Verkkokauppa tuo Sumellille hiukan lisätuloja: hän myy muun muassa ohjeita ja tarvikepaketteja. Kuitenkin lisätulot pysyvät ainakin vielä lisätuloina, sillä päivätyö on muualla.
 – Nyt voin töiden jälkeen tehdä tätä aina kun haluan. Se ei ole pakkopullaa, vaan rentouttava hetki ja harrastus.
 Intohimoinen käsityöharrastaja soisi, että muutkin löytäisivät tiensä käsitöiden maailmaan. Hän uskoo, että kuka tahansa voi onnistua, jos vain istuu alas ja kokeilee. Esimerkiksi kantapään neulomiseen löytyy netistä todella hyviä ohjeita. Jostain syystä moni silti vierastaa vaikkapa villasukkien neulomista.
 – Kaikki on tehty niin helpoksi. Kaiken saa nopeasti kaupasta rahalla. Käsityön arvostus on ehkä säilynyt, mutta oikeasti se tekeminen on jäänyt taustalle. Se että istuu alas ja alkaa itse tekemään, on unohtunut, vaikka se on todella palkitsevaa.

Mia Sumell ei malttanut nuorena tehdä sukkaparia valmiiksi, mutta nyt hänen ohjesivuillaan on tuhansia seuraajia


Summary: Gurun aiempi tuomio aiheutti väkivaltaisia mellakoita, joissa kuoli kymmeniä ihmisiä.

Intialainen oikeusistuin tuomitsi guru  Gurmeet Ram Rahim Singhin  torstaina elinkautiseen vankeuteen toimittajan murhasta. Uhriksi joutunut journalisti paljasti Singhin organisaatiossa tapahtuneita seksuaalirikoksia.
 51-vuotias Singh johti Dera Sacha Sauda -nimistä kansainvälistä uskonnollista järjestöä, jonka päämaja sijaitsee Sirsan kaupungissa Haryanan osavaltiossa.
 Hänet on aiemmin tuomittu 20 vuodeksi vankeuteen kahden naisseuraajansa raiskauksista.
 Toimittaja  Ram Chander Chhatrapati  julkaisi lokakuussa 2002 kirjeen, jossa kerrottiin Dera Sacha Saudan piirissä tapahtuneista naisten seksuaalisista hyväksikäytöistä.
 Viisi päivää kirjeen julkaisun jälkeen Dera Sacha Saudan jäsenet ampuivat Chhatrapatin kotinsa ulkopuolelle.
 Uhrin poika tyytyväinen tuomioon
 Pyhänä miehenä esiintyvä Gurmeet Ram Rahim Singh osallistui murhaoikeudenkäyntiin videoyhteyden välityksellä vankilasta käsin.
 Turvatoimet oikeudenkäynnissä olivat tiukat, koska viranomaiset pelkäsivät väkivaltaisuuksien puhkeamista.
 Singh tuomittiin raiskauksista vuonna 2017. Tuolloin tuomiosta raivostuneet kymmenet tuhannet gurun kannattajat ottivat yhteen turvallisuusjoukkojen kanssa.  Väkivaltaisuuksissa  kuoli ainakin 38 ihmistä ja 200 loukkaantui.
 Myös kolme gurun läheistä avustajaa tuomittiin torstaina murhasta elinkautisiin vankeusrangaistuksiin. Lisäksi jokainen tuomittu määrättiin maksamaan 50 000 rupian eli runsaan 600 euron sakot.
 – Tämä on totuuden voitto. Tunnen itseni helpottuneeksi tänään. Syyttäjä vaati kuolemanrangaistusta, mutta me olemme tyytyväisiä tähän rangaistukseen, murhatun toimittajan poika  Anshul Chhatrapati  sanoi The Indian Express -lehdelle.
 Gurmeet Ram Rahim Singh elokuvansa "Messenger of God" julkaisutilaisuudessa Delhissä syyskuussa 2015. EPA
 Kastroinneista käydään vielä oikeutta
 Singhiä epäillään myös noin 400 miespuolisen seuraajansa  kuohinnasta . Kastroinnin kohteeksi joutuneiden seuraajien mukaan guru oli luvannut toimenpiteen tuottavan heille hengellisiä etuja. Oikeudenkäynti tapauksesta on kesken.
 Singh tunnetaan rakkaudestaan hienoihin vaatteisiin, jalokiviin ja moottoripyöriin. Hän esiintyi elokuvissa ja kutsui itseään jumalan sanansaattajaksi.
 Ennen vangitsemistaan guru asui kymmenien tuhansien seuraajiensa kanssa ashramissa Haryanan osavaltiossa.
 Lue myös:
 Intialainen guru tuomittiin raiskauksista – kymmeniä kuollut kannattajien perjantaina aloittamissa väkivaltaisuuksissa

Seuraajiaan raiskannut intialainen guru tuomittiin elinkautiseen vankeuteen toimittajan murhasta – Epäillään satojen miesten kuohinnasta


Summary: Perjantai-dokkarissa Multa puuttuu äitigeeni vapaaehtoisesti lapseton Roosa Pakkanen pääsee vihdoin odottamaansa sterilisaatioon.

Tästä on kyse Sterilointeja tehtiin vuonna 2017 noin 4 430. Steriloinneista 58,8 prosenttia tehtiin miehille. Tutkimuksia siitä, moniko kaikista steriloitavista Suomessa on lapsettomia, ei varsinaisesti ole. Tilastoissa 30 vuoden ikää sterilointiperusteena käyttävät myös he, joilla on alle kolme lasta. Lähde: THL: Steriloinnit
 Helsinkiläinen  Roosa Pakkanen , 31, puhaltelee nojatuolissa sairaalapeitteen alla jännittyneenä. Alle tunnin päästä hänen molemmat munanjohtimensa poistetaan, ja hänestä tulee biologisesti lisääntymiskyvytön.
 Sitä Roosa on halunnut jo pitkään. Sterilisaatiojonoon hän hakeutui heti, kun se oli Suomen  lain mukaan  mahdollista, 30-vuotiaana.
 Pohjoismaisittain sterilisaation alaikäraja on Suomessa korkea. Ruotsissa, Tanskassa ja Norjassa ikäraja on 25 vuotta, Suomessa 30 vuotta. Se on korkein itsemääräämisoikeutta rajoittava ikäraja Suomessa.
 – Holhoaminen ärsyttää minua. Olen aikuinen, mutta jos haluan sterilisaation, olen muka kypsä päättämään siitä vasta sitten kun olen 30-vuotias, Roosa sanoo.
 Turkka Korkiamäki
 Kansalaisaloite ei kerännyt tarpeeksi kannatusta
 Kansalaisaloite  keräsi nimiä steriloimisen alaikärajan alentamiseksi 25 vuoteen ja vaaditun lapsiluvun laskemiseksi kolmesta kahteen. Aloite ei kuitenkaan kerännyt tarpeeksi kannatusta, jotta se olisi edennyt eduskunnan käsittelyyn.
 Nykyinen steriloimislaki  on vuodelta 1970.
 Steriloimislain mukaan yli 30-vuotiaan pitäisi saada sterilisaatio leikkaavan lääkärin suostumuksella.
 Käytännössä sterilisaatioon pääsyyn vaaditaan kuitenkin kahden lääkärin lausunto ennen operaatiopäivää.
 – Menin ensin terveyskeskuslääkärille, joka puolsi sterilisaatiota ja hain sieltä lähetteen erikoislääkärille. Kun olin saanut vielä häneltä lausunnon, pääsin sterilisaatiojonoon, Roosa kertoo.
 – Kumpikin lääkäri kävi läpi samat asiat: ehdotti ensin kaikkia muita ehkäisymenetelmiä ja kyseli, olenko nyt aivan varma tästä. En kuitenkaan joutunut vänkäämään asiasta, kuten monet lapsettomat joutuvat, hän jatkaa.
 Turkka Korkiamäki
 “Kyllä se on tabu, jos ei halua lapsia”
 Ensimmäisestä lääkäriajasta operaatiopäivään kului Roosalla melkein vuosi. Roosan sterilisaatio tehdään päiväkirurgisena toimenpiteenä Lohjan sairaalan naistentautien poliklinikalla.
 Roosaa ei jännitä se, onko päätös oikea. Lapsettomaksi jääminen oli selvää jo lapsuudessa, myös hänen vanhemmilleen.
 – Äitini on sanonut, että hän on aina tiennyt, että minä en varmaan lapsia hanki. Pienenä kun joku kaverini sanoi, että: “Sitten joskus mä haluan kyllä lapsia!” minä ihmettelin, että ei minulla vaan koskaan tuollaisia tuntemuksia ole ollut eikä tullut.
 Roosan lähipiiri on suhtautunut hänen valintaansa myönteisesti. Seurattuaan pitkään keskustelua vapaaehtoisesti lapsettomien Facebook-ryhmässä Roosa tietää, että moni muu lapsettomuuden valinnut saa kuraa niskaansa.
 "Ihmiset ajattelevat, että on käynyt jonkun trauman läpi lapsuudessa tai on vain itsekäs ja haluaa bilettää ja harrastaa irtosuhteita, jos on tehnyt tällaisen päätöksen."  Roosa Pakkanen
 – Kyllä se on tabu, jos ei vaan halua lapsia. Jostain syystä kaikkien pitäisi tykätä lapsista ja haluta lapsia. Ihmiset ajattelevat, että on käynyt jonkun trauman läpi lapsuudessa tai on vain itsekäs ja haluaa bilettää ja harrastaa irtosuhteita, jos on tehnyt tällaisen päätöksen, Roosa pohtii.
 – Harva kuitenkaan tekee lapsia siksi, että haluaa tehdä valtiolle lisää veronmaksajia. Lapsen hankkiminen on aina itsekäs päätös. Minä taas olen päättänyt, etten halua lapsia vaan haluan huolehtia vain itsestäni.
 Roosalle sterilisaation saaminen on tärkeää myös identiteetin kannalta. Sterilisaation jälkeen lisääntymiskyvytön keho on sopusoinnussa mielen kanssa.
 Turkka Korkiamäki
 Hyvin harva katuu sterilisaatiota
 Yleisin argumentti lapsettoman sterilisaatiota vastaan on pelko toimenpiteen katumisesta.
 – Ensimmäisenä sanotaan yleensä, että kyllä se mieli muuttuu. Sterilisaatioon pääseminen on kuitenkin pitkä prosessi. Uskon, että siihen lähtevät ovat pohtineet päätöksen ja sen seuraukset tarkkaan, Roosa miettii.
 Tutkimusten mukaan  noin 6 prosenttia kaikista steriloiduista katuu päätöstään myöhemmin. Yhdysvaltalaisen,  1999 julkaistun tutkimuksen  mukaan lapsettomat naiset katuivat sterilisaatiota harvemmin kuin perheelliset naiset. Oli lapsia tai ei, alle 30 vuoden ikä sterilisaation aikaan  nostaa hieman katumisriskiä.
 "Minulle lapsettomuus on myös ekologisesti niin tärkeä asia, että vaikka katuisin myöhemmin, onneksi teen tämän nyt etten voi enää perua päätöstäni."  Roosa Pakkanen
 Aniharva päätyy katuessaan sterilisaation purkuleikkaukseen.  Jos purku tehdään, syynä on yleensä lapsen kuolema tai uusi parisuhde.
 Roosan päätä ei rakastuminen kääntäisi.
 – Jos tapaan jonkun kiinnostavan ihmisen, kysyn yleensä kättelyssä, että haluaako hän lapsia. Jos kyllä, on turha jatkaa keskustelua pidemmälle. Eihän se, vaikka toinen ihminen haluaa lapsen, muuta minun haluani lapsettomuudesta.
 Kysymys katumuksesta ei ole kuitenkaan täysin ongelmaton, ja Roosakin myöntää sen. Mistään elämässä ei voi olla täysin varma.
 – Jos katuu, voi katsoa vain itseään peiliin. Minulle lapsettomuus on myös ekologisesti niin tärkeä asia, että vaikka katuisin myöhemmin, onneksi teen tämän nyt etten voi enää perua päätöstäni. Kuulostaa ehkä mustavalkoiselta, mutta näin minä ajattelen, Roosa sanoo.
 Perjantai-dokkarissa  Multa puuttuu äitigeeni  Roosa saa viimein odottamansa sterilisaation.  Katso dokkari Areenassa tästä.
 Yle Perjantaissa keskustellaan vapaaehtoisesta lapsettomuudesta tänään 18. tammikuuta. Suora lähetys Yle TV1:llä ja Areenassa klo 21.05.

 Sterilisaation saa, jos jokin kriteereistä täyttyy: 1. Henkilö on synnyttänyt kolme lasta tai hänellä on yksin tai aviopuolisonsa kanssa yhteensä kolme alaikäistä lasta 2. Hän on täyttänyt 30 vuotta 3. Raskaus vaarantaisi hengen tai terveyden 4. Mahdollisuudet ehkäistä raskaus muulla tavoin ovat poikkeuksellisen huonot 5. On syytä otaksua, että lapsella olisi tai hänelle kehittyisi vaikea sairaus tai vamma 6. Sairaus tai muu siihen verrattava syy rajoittaa huomattavasti kykyä hoitaa lapsia Kahdessa ensimmäisessä perusteessa riittää suorittavan lääkärin päätös. Kohdissa 3 ja 4 edellytetään kahden lääkärin päätöstä. Kohdissa 5 ja 6 tarvitaan Valviran lupa. Lähde: Steriloimislaki
 Lue myös:
 Suomi vuonna 2017: Kun nainen haluaa sterilisaation, mieheltä pyydetään suostumus – kolme tarinaa
 Miehiä steriloidaan jo enemmän kuin naisia
 Maria tiesi jo 10-vuotiaana, ettei halua lapsia – joutui odottamaan sterilisaatiota 20 vuotta ja pitää siksi Suomea takapajulana

Roosa, 31, meni steriloitavaksi, koska ei halua lapsia: “Jos katuu, voi katsoa vain itseään peiliin”


Summary: Pääministeripuolueeksi nouseminen ottaa demareilla koville.

Sosiaalidemokraattien ei kannata vielä ostaa shampanjaa kaappiin pääministerikisan voiton varalle. Puolueen etumatka kokoomukseen nähden on miltei olematon.
 Pääministerin tehtävä annetaan sille puolueelle, joka saa eduskuntaan eniten kansanedustajia.
 SDP ei pysty nousemaan maan suurimmaksi puolueeksi yksinomaan omien, varmojen kannattajiensa äänillä. Sama pätee muihinkin puolueisiin.
 Omasta puoluekannastaan epävarmat, liikkuvat äänestäjät ratkaisevat viime kädessä sen, mikä puolue saa pääministerin paikan.
 Demareilla on merkittävässä määrin piilevää kannatusta  kolmella taholla . Niistä ihmisistä, jotka kertovat äänestävänsä vihreitä, vasemmistoliittoa tai perussuomalaisia suuri osa nimeää SDP:n toissijaiseksi vaihtoehdokseen.
 Noista suunnista puolue voi yrittää houkutella liikkuvia äänestäjiä noustakseen vaaleissa ykköseksi.
 Kaikkia noita ryhmiä on vaikeaa miellyttää yhtä aikaa. Kun puolue kumartaa yhteen suuntaan, se pyllistää toisaalle.
 Kolmen piilevän kannattajaryhmän arvot voivat olla hyvin erilaiset
 Esimerkiksi silloin, kun SDP kosiskelee äänestäjiä vihreillä arvoilla, puolue ärsyttää niitä potentiaalisia äänestäjiä, joilla on sympatioita myös perussuomalaisten suuntaan.
 Jos demarit puhuvat entistä tiukemman maahanmuuttopolitiikan puolesta, puolue saattaa karkottaa luotaan niitä ihmisiä, joilla on sympatioita vihreisiin ja vasemmistoliittoon.
 Vaikuttaa siltä, että demarit ovat keskittyneet kalastelemaan liikkuvia lähinnä punavihreistä piireistä. Jo ennen vuodenvaihdetta SDP intoutui selvästi ratsastamaan vihreiden lempiteemoilla, koulutusleikkauksilla ja ilmastonmuutoksen torjunnalla.
 Puheenjohtaja Antti Rinne joutui lokakuussa jopa  korjailemaan  metsänhakkuiden rajoittamista koskeneita puheitaan, kun  Paperiliitto hermostui  hänen näkemyksistään.
 Kaksi kisaa: taistelu äänestäjistä ja pääministerin paikasta
 Vaalitaistelun asetelma on SDP:n näkökulmasta kaksijakoinen. Äänistä puolue kilpailee siis lähinnä vasemmistoliiton, vihreiden ja perussuomalaisten kanssa. Kokoomuksen kanssa SDP kisaa pääministerin paikasta.
 Tästä asetelmasta johtuen kokoomus on vaaleissa SDP:n päävastustaja, jonka puolue ensisijaisesti haastaa. Se on demareiden kannalta järkevin strategia.
 Kokoomuksen arvomaailma ja puolueen harjoittama politiikka ärsyttävät paitsi SDP:n jäsenistöä, myös niitä liikkuvia äänestäjiä, joilta demarit voisivat saada kannatusta.
 SDP:n pitää haastaa kokoomus myös, jotta keskustelu tulevasta pääministeristä rajautuisi vaalikeskusteluissa vain SDP:n ja kokoomuksen väliseksi kisaksi, ikään kuin asia koskettaisi vain noita kahta puoluetta.
 Tuo asetelma olisi mieluinen Paitsi SDP:lle, myös kokoomukselle, koska tällöin muut puolueet joutuisivat keskustelun sivustakatsojiksi.
 Todennäköisesti SDP:n retoriikka kovenee pian
 Koska sosialidemokraattien johtoasema mielipidetiedusteluissa on jo selvästi uhattuna, letkeästi esiintynyt SDP muuttunee aggressiivisemmaksi, kun kampanja pääsee täyteen vauhtiin.
 On selvää, että SDP haluaa pistää kokoomusta tilille muun muassa palkansaajien ja työttömien etuihin kohdistuneista leikkauksista ja monista hallituksen vireille panemista työelämän uudistuksista.
 Työttömyysturvaetuuksien leikkaukset, irtisanomissuojan heikennys ja esimerkiksi työttömiin työnhakijoihin kohdistettu aktiivimalli saavat tuomion demareilta.
 Äänestäjäkunnalle vastustajan haukkuminen ja menneiden muistelu eivät kuitenkaan riitä. Se haluaisi kuulla, mitä demarit aikovat tehdä, jos puolue nousee valtaan.
 Purkaisiko SDP esimerkiksi moittimansa istisanomissuojan muutokset ja aktiivimallin vai ei? Ja ennen kaikkea: millaisin keinoin demarit varmistaisivat sen, että työllisyys kohenee edelleen.
 Kolmannes gallupeihin vastanneista on salannut puoluekantansa
 Äänestäjillä on yleensä suuri houkutus hypätä voittajan vankkureihin. Toistaiseksi on kuitenkin epäselvää, minkä väriset vankkurit vaalivoittajalla on.
 Demarit ovat olleet mielipidetiedustelujen mukaan maan suurin puolue viime keväästä lähtien. Ennen vuodenvaihdetta puolueen kannatus näyttää lähteneen hienoiseen luisuun.
 Tuoreimmissa gallupeissa suosiotaan ovat kasvattaneet perussuomalaiset, kokoomus ja vasemmistoliitto.
 Perussuomalaisten kannatus on noussut uusimmissa gallupeissa ilmeisesti kohua herättäneiden raiskausepäilyjen vuoksi.
 Noiden rikosepäilyjen jälkipuinti saattaa nostaa myös kokoomuksen osakkeita kansalaisten silmissä, koska prosessi on tuonut paljon julkisuutta sisäministeri Kai Mykkäselle. Hän on muun muassa kertonut raiskausepäilyjen vuoksi vireille pannuista lainsäädäntöhankkeista.
 Raiskausskandaali pysyy otsikoissa vaaleihin saakka käynnissä olevien poliisitutkintojen vuoksi. Ennen vaaleja saattaa pudota vielä myös muita uutispommeja. Sellaiset saattavat muuttaa vaalikamppailun luonnetta oleellisesti.
 On mahdollista, että koemme vaalituloksen ratketessa suuren yllätyksen. Noin kolmannes mielipidetiedusteluihin vastanneista on nimittäin jättänyt kertomatta, mitä puoluetta he aikovat äänestää.
 Kenties nuo ihmiset eivät sitä vielä itsekään tiedä. He voivat pistää päätöksillään puolueiden suuruusjärjestyksen uusiksi.

Analyysi: Kosiskelu kolmella rintamalla voi vaarantaa demareiden etumatkan – Jos puolue kumartaa yhtäälle, se pyllistää toisaalle


Summary: IPCC:n raportti nosti ilmaston kaikkien huulille. Meteorologi Anne Borgström kertoo, mitä vuoden 2018 säästä jäi mieleen.  Voit keskustella aiheesta hänen kanssaan kello 14 asti.

Syksyn IPCC:n raportti oli ehdottomasti vuoden merkittävin sääuutinen ja pysäyttävä muistutus muuttuvasta ilmastosta. Raportissa kerrottiin muun muassa, että ilman nopeita kasvihuonekaasuleikkauksia ilmastonmuutoksella on yhä tuhoavampia ja peruuttamattomia vaikutuksia.
 Kasvihuonekaasujen lisääntyminen ilmakehässä voimistaa kasvihuoneilmiötä, mikä taas lämmittää maapalloa. Kasvihuoneilmiö on itsessään luonnollinen ilmiö ja ilman kasvihuoneilmiötä olisi maapallolla 33 astetta kylmempää. Yleisin ihmisen toiminnasta syntyvä kasvihuonekaasu on hiilidioksidi.
 Ilmakehän hiilidioksidipitoisuus saavutti jälleen uuden ennätyksen, 410 miljoonasosasta (ppm).
 Ennen teollista aikaa pitoisuudet olivat olleet satojatuhansia vuosia, aina vuoteen 1950 asti, alle 300 ppm. Esiteollisen ajan pitoisuuksia on arvioitu Etelämantereen  jäätikkökairauksista .
 Ilmakehän hiilidioksidipitoisuus, pitoisuudet arvioitu jääkairauksista ja Mauna Loan havainnoista.  Stina Tuominen/Yle, Lähde: Vostok ice core data/J.R. Petit et al. ja NOAA
 Vuodesta 1958 alkaen on Havaijin Mauna Loalla, NOAA:n tutkimuskeskuksessa, yhtäjaksoisesti mitattu ilmakehän hiilidioksidipitoisuutta.  Mauna Loan havainnoista  näkyy kasvun lisäksi hyvin jokavuotinen vaihtelu, mikä johtuu pääosin pohjoisen pallonpuoliskon kasveista, jotka kasvukauden aikana sitovat hiilidioksidia ilmakehästä.
 Ilmakehän hiilidioksidipitoisuus, pitoisuudet arvioitu Mauna Loan havainnoista.  Stina Tuominen/Yle, Lähde: NOAA
 Maapallon lämpötila on jo noussut 1,1 asteella esiteollisesta ajasta. Viime vuosi oli mittaushistorian neljänneksi lämpimin vuosi ja Euroopassa kolmanneksi lämpimin. Lisäksi neljä viime vuotta muodostavat uuden ennätyksen, koskaan ei ole mitattu näin lämmintä neljän vuoden sarjaa.
 Lämpötilamuutokset ovat arktisilla alueilla hälyttäviä, eritoten Huippuvuorten ympäristössä.
 Vuoden 2018 lämpötilan poikkeama jakson 1981-2010 keskiarvosta. Stina Tuominen/Yle, Lähde: C3S, ECMWF
 Lämpenevä ilmasto ja kehittyvä  El Niño -ilmiö  enteilevät tästä vuodesta ennätyslämmintä.
 IPCC:n raportin viesti on, että lämpeneminen on rajoitettava alle 1,5 asteeseen tai ainakin alle kahden asteen. Mutta tämänhetkiset hiilidioksidipäästöt vievät meitä yli kolmen asteen — ilman radikaaleja toimia.
 Lähivuosien teot ovat merkittäviä, koska osa hiilidioksidipäästöistä on ilmakehässä pitkään ja vaikuttaa ilmastoon jopa tuhansia vuosia. Arvio on, että hiilidioksidista noin 40 prosenttia on vielä sadan vuoden jälkeen ilmakehässä ja noin neljännes tuhannen vuoden jälkeen.
 Maapallon keskilämpötilan poikkeama jakson 1850-1900 keskiarvosta, keskiarvo kolmen globaalin mallin datasta.  Stina Tuominen/Yle, Lähde: Met Office
 Arktisen alueen jään sulamisesta on jo vuosikymmeniä puhuttu paljon ja IPCC:n raportissa mainitaan odotetusti, että napajäätiköiden sulaminen on yksi suurista uhista.
 Jääpeite on arktisilla alueilla pienimmillään syyskuussa. Viime vuonna peite oli mittaushistorian kolmanneksi pienin, 4,59 miljoonaa neliökilometriä. Vuodesta 1970 on vuosittain sulanut karkeasti 54 000 neliökilometriä jäätä (mikä vastaa noin puolta Lapin pinta-alasta).
 Napajään pinta-ala 15.9. 1979-2018 (materiaalista puuttuvat vuodet 1981, 1983 ja 1984). Stina Tuominen/Yle, Lähde: Copernicus/ECMWF
 Ilmaston lämmetessä lämpenee myös merivesi. Trooppiset myrskyt saavat energiansa pintavedestä ja skenaariot osoittavat, että hirmumyrskyt voimistuvat, mutta eivät lisäänny.
 Trooppiset hirmumyrskyt pääsivät viime vuonna jälleen otsikoihin ja syystäkin, vuosi oli tavanomaista vilkkaampi (NOAA, PAGASA). Hurrikaaneista Florence aiheutti tuhoja Yhdysvaltojen kaakkoisosissa suurilla sademäärillään ja Michael oli poikkeuksellisen voimakas rantautuessaan Floridaan, sen keskituuli oli yli 60 m/s.
 Supertaifuuni Mangkhut Tyynellä valtamerellä 12.09.2018 Stina Tuominen/Yle, Lähde: EUMETSAT
 Taifuunialueella riehui seitsemän kovimman luokan supertaifuunia ja yksinään Filippiinejä riepotteli kolme taifuunia, joista yksi oli suuria tuhoja aiheuttanut  Mangkhut .
 Supertaifuuni Mangkhut Tyynellä valtamerellä 12.09.2018 Stina Tuominen/Yle, Lähde: EUMETSAT
 Tästä vuodesta arvioidaan maltillisempaa hurrikaanivuotta. Mikäli El Niño -ilmiö voimistuu, se haittaa hurrikaanien syntymistä, koska tuolloin ylätuulet ovat epäsuotuisia niiden synnylle.
 "Beast from the east" ja viime vuoden muut sääilmiöt
 Yksittäinen sääilmiö tai sääennätys voi olla luonnollista vaihtelua, eikä liittyä suoraan ilmastonmuutokseen.Mutta maapallon ilmasto on jo lämmennyt ja sään ääri-ilmiöt ja kuumat kesät todennäköisesti yleistyvät.
 Vuosi alkoi Euroopassa lauhana. Helmikuussa pyyhkäisi hyytävä arktinen ilma läpi Euroopan, idästä länteen. Kylmä aalto tappoi kymmeniä ihmisiä, kun lämpötilat laskivat ennätyksellisiin lukemiin ja lunta pyrytti poikkeuksellisilla alueilla.
 Taustalla oli yläilmakehän nopea lämpeneminen, joka johti arktisen  napapyörteen  jakautumiseen, ja maan pinnassa voimistui kuiva ja kylmä mantereinen ilmavirtaus idästä. Mediassa ilmiö sai näkyvyyttä otsikoilla: “Siperian hyytävä hönkäys” ja "Beast from the east".
 Sekä helmi- että maaliskuu olivat tavanomaista kylmempiä lähes koko Euroopassa. Napapyörteen jakautuminen ei Suomessa aina johda harvinaiseen kylmyyteen, noin joka kolmas jakautuminen tarjoaa tavanomaista lauhempaa säätä.
 Helmikuun ja maaliskuun 2018 pintalämpötilan poikkeama jakson 1981-2010 keskiarvosta. Stina Tuominen/Yle, Lähde: C3S
 Kuluvan tammikuun aikana napapyörre jakautui uudelleen ja kaikki viittaa siihen, että viimevuotinen toistuu, Pohjolassa olisi tämän kuun lopulla ja helmikuussa tavanomaista kylmempää. Mutta tuleeko kovia pakkasia, se on vielä tätä kirjoittaessa epävarma.
 Viime kesä oli Suomessa pitkä, helteet alkoivat jo toukokuussa ja niitä oli poikkeuksellisen paljon. Yli 30 asteen lukemia mitattiin laajalti, esimerkiksi Utsjoella oli viisi peräkkäistä päivää, jolloin lämpötila ylitti 30 asteen.
 Sademäärät olivat paikoin jopa ennätyksellisen pieniä. Lämmin ja vähäsateinen kesä näkyi myös alhaisina pohjavesinä ja Suomenlahdella lainehti vuosikymmenen voimakkaimmat sinileväkukinnat. Elokuun alussa oli rajuja ukkosia, kahtena peräkkäisenä päivänä havaittiin harvinaiset yli 20 000 salamaa päivässä.
 Kuivuudesta johtuvia poikkeuksellisia metsäpaloja oli Varsinais-Suomessa ja Ruotsissa ja useita maastopaloja Kaliforniassa.
 Maastopaloja Kaliforniassa 8.11.2018 Stina Tuominen/Yle, Lähde: NASA LANCE/EOSDIS
 Marraskuu oli Suomessa leuto ja Lapissa jopa poikkeuksellisen leuto. Pakkaspäiviä oli Pohjolassa tavanomaista vähemmän, Pohjois-Lapissa oli lähes 20 pakkaspäivää vähemmän tai 20 suojapäivää enemmän.
 Laaja korkeapaine pysytteli Pohjois-Euroopan yllä lähes koko kuukauden, eikä loppusyksylle tyypillisiä ajoittaisia kylmiä virtauksia Jäämereltä tapahtunut.
 Pakkaspäivien poikkeama marraskuussa jakson 1981-2010 keskimääräiseen. Lapissa oli poikkeuksellisen vähän pakkaspäiviä. Stina Tuominen/Yle, Lähde: Koninklijk Nederlands Meteorologisch Instituut
 Myös joulukuu oli lauha, vaikkakin Lapin Sodankylässä mitattiin jopa -30,2 astetta. Joulua vietettiin vaihtelevassa säässä, aattona oli pakkasta, Joulupäivänä pyrytti lunta ja Tapaninpäivänä paistoi jo heleästi aurinko. Vuosi vaihtui lumipyryssä.
 Lähteet:
 Copernicus Climate Change Service (C3S) European Centre for Medium-Range Weather Forecasts (ECMWF) eli Euroopan keskipitkien sääennusteiden keskus European Organisation for Meteorological Satellites (EUMETSAT) Ilmatieteen laitos (IL) Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) eli Hallitustenvälinen ilmastonmuutospaneeli Jouni A. Räisänen Helsingin yliopisto Met Office National Aeronautics and Space Administration (NASA) Philippine Atmospheric, Geophysical and Astronomical Services Administration (PAGASA) Royal Netherlands Meteorological Institute (KNMI) Suomen ympäristökeskus (SYKE) World Meteorological Organization (WMO) eli Maailman ilmatieteen järjestö

Vuosi 2018 toi kylmää, kuumaa ja kuivaa – muuttuva ilmasto näkyy jo säässä


Summary: Taloyhtiön järjestysmääräyksillä ei asiantuntijan mukaan kannata kieltää sellaista, mille ei ole mitään perusteita.

Tästä on kyse Taloyhtiön järjestysmääräysten tarkoitus on taata kaikille turvallinen asumisrauha. Järjestysmääräyksiin ei kannata laittaa sellaista, mitä ei voi kieltää. Kiinteistöliiton päälakimies toivoo, että taloyhtiöt päivittäisivät vanhentuneet järjestysmääräyksensä vastaamaan nykyaikaa.
 Paula Ahokainen  viettää rauhallista elämää isohkon kerrostalon toisessa kerroksessa Lappeenrannan Voisalmessa. Hän on viihtynyt asunnossaan jo 28 vuotta.
 Kahdeksankerroksisella kerrostalolla on ikää 51 vuotta ja huoneistojakin siinä on nelisenkymmentä. Vaikka talo pääsääntöisesti on hyvin rauhallinen, on toki vuosien varrella ehtinyt tapahtua monenlaista. Joskus on pikkutunneilla rauhoitettu ravintolasta palaavaa asukasta ja onpa yhden riidan selvittämiseksi pitänyt kerran poliisikin kutsua paikalle.
 Paula Ahokainen on taloyhtiö hallituksen puheenjohtajana jo toista kertaa. Kerran hän on joutunut puuttumaan asukkaan häiritsevään elämään.
 – Tästä on jo vuosia aikaa, kun yläkerran naapuri kävi aina yöllä suihkussa. Just kun olin ehtinyt nukahtaa, alkoi kuulua ihan kuin jotain herneitä olisi heitetty lattialle.
 Ahokainen kävi siihen aikaan töissä ja vielä samaan aikaan opiskeli, joten päivät olivat raskaita. Siksi naapurin suihkussa käynti alkoi pitemmän päälle käydä hyvin häiritseväksi.
 Niinpä Paula Ahokainen keräsi rohkeutensa ja lähti kertomaan häiritsevästä suihkun äänestä yläkerran naapurille.
 – Naapuri pyysi kovasti anteeksi ja sanoi, ettei hän ollut tullut ajatelleeksi, että suihkun ääni häiritsee. Naapuri lupasi, että suihkussa käynti loppuu tähän, ja niin se loppuikin.
 Paula Ahokaisen tapaus on oikeastaan malliesimerkki siitä, miten häiritsevissä tilanteissa pitäisi toimia. Kun naapurin elämä alkaa häiritä, pitäisi yhdessä sopia asia kuntoon.
 Häiritsevä elämä kerrostalossa
 Taloyhtiöiden järjestysmääräykset tai järjestyssäännöt ovat pääkohdiltaan samankaltaiset kaikissa taloyhtiöissä, koska niitä tehdessä on usein käytetty valmista mallia. Määräyksiä on jälkeenpäin saatettu täydentää, mikäli asunto-osakeyhtiössä on sellaiseen ollut tarvetta.
 Lähes kaikkien taloyhtiöiden järjestysmääräyksissä lukee, että huoneistoissa ei saa viettää häiritsevää elämää ja melua pitää välttää yörauhan aikaan eli kello 22–7 välisenä aikana. Mutta voiko taloyhtiö järjestyssäännöillään kieltää suihkussa käynnin, WC:n vetämisen, pianonsoiton tai grillaamisen parvekkeella?
 Rappukäytävässä kävelykin voi häiritä jotakuta. Petri Kivimäki/Yle
 Kiinteistöliitto on suomalaisten kiinteistönomistajien etujärjestö, jonka jäseninä on muun muassa yli 28 000 asunto-osakeyhtiötä. Kiinteistöliiton päälakimies  Jenni Hupli  kertoo, että järjestysmääräysten tarkoitus on oikeastaan yksinkertainen: niillä taataan kaikille talossa asuville ja eläville hyvä ja turvallinen asumisrauha.
 Yksi eniten ongelmia aiheuttavista säännöistä onkin kuitenkin juuri häiritsevä elämä.
 Päälakimies Jenni Huplin mukaan häiritsevän elämän määrittely ei ole aivan yksiselitteistä, koska kaikki tapaukset ovat erilaisia.
 – Ensinnäkin pitää ottaa huomioon, että jokaisella on oikeus viettää tavanomaista elämää ja elää tavanomaisesti. Järjestysmääräyksissä oleva aikaraja on ikään kuin herrasmiessopimus, joka kannustaa huomioimaan muitakin asukkaita omassa toiminnassaan. Eihän se tietenkään tarkoita, että asunnossa täytyy olla täyshiljaisuudessa, kertoo Hupli.
 Suihku, WC ja juhlat
 Kiinteistöliiton päälakimies Jenni Huplin mukaan taloyhtiöiden asukkailla tuntuu olevan monenlaisia käsityksiä erityisesti WC:ssä tai suihkussa käymisestä yöaikaan.
 – WC:ssä tai suihkussa voi käydä ihan huoletta mihin vuorokauden aikana tahansa. Se on tavanomaista elämää.
 Myös pesukonetta saa Huplin mukaan käyttää lähtökohtaisesti yölläkin. Sekin on tavanomaista elämää. Lisäksi nykyaikaiset pesukoneet ovat varsin hiljaisia, eikä niistä pitäisi suurta ääntä lähteä.
 Koska häiritsevä elämä on kielletty yörauhan aikana, niin saako siitä huolimatta joskus järjestää juhlan, jossa kuuluu tavallista äänekkäämpää puhetta ja musiikkia soitetaan kenties vähän normaalia kovemmalla?
 – Tietysti voi. Mutta jos juhlimisesta tulee säännöllistä, ja niitä on vielä pääsääntöisesti yöaikaan, niin silloin se muuttuu tietyllä tavalla paheksuttavaksi. Asiaan voidaan tällöin puuttua, kertoo Hupli.
 Taloyhtiön järjestysmääräykset ovat taloyhtiön ilmoitustaululla Petri Kivimäki/Yle
 Järjestyssäännöt edes 2000-luvulle
 Kiinteistöliiton päälakimies Jenni Hupli kertoo, että useiden taloyhtiöiden järjestyssäännöt ovat varsin vanhakantaisia ja pohjautuvat enemminkin aikaan, jolloin ihmiset kävivät töissä kello 8–16. Osa järjestyssäänöistä on jopa yli 50 vuoden ikäisiä.
 Nykyään elämisen rytmi on kovin erilaista kuin vuosikymmeniä sitten.
 – Elämä painottuu monessa perheessä ja kotitaloudessa yöaikaan, kun on monenlaista työn tekemisen rytmiä. Tavanomaista elämää on oikeus viettää myös yöaikaan. Siksi suihkussa saa käydä ja WC:n saa vetää, vaikka ne nimenomaan olisivat järjestysmääräyksissä kielletty.
 Hupli toivookin, että taloyhtiöt päivittäisivät järjestysmääräyksiään vastaamaan nykyaikaa ja ottaisivat huomioon, mitä järjestysmääräyksillä voi kieltää ja mitä ei.
 – Ei kannata kieltää sellaista, mihin ei voi puuttua. Muuten me olemme kieltojen yhteiskunnassa, ja mitä enemmän on turhia kieltoja, sitä vähemmän on löytää motivaatiota noudattaa niitä.
 Hupli kertoo, että esimerkiksi on joissakin taloyhtiöissä saatettu kieltää lasten leikkiminen piha-alueella. Taloyhtiö ei kuitenkaan voi puuttua siihen, jos lapsi leikkii vahinkoa tai vaaraa aiheuttamatta piha-alueella.
 – Kieltäminen on mahdollista, mutta puuttua siihen ei voi.
 Päälakimies Jenni Hupli kertoo, että ihmiselle on laissa turvattu tietyt asumiseen ja elämiseen liittyvät perusoikeudet. Ihmisellä on oikeus omassa kodissaan toimia ja elää tavanomaisesti ja miten haluaa, kunhan ei aiheuta siitä muille kohtuutonta haittaa. Siksi järjestyssääntöihin ei kannata lisätä esimerkiksi sitä, että pyykinpesu olisi yöllä kielletty.
 Ei kannata kieltää sellaista, mihin ei voi puuttua  Kiinteistöliiton päälakimies Jenni Hupli
 Jos taloyhtiö on saanut kunnan viranomaiselta luvan kieltää parveketupakointi tai yhtiön yhtiöjärjestyksen on otettu tupakointikielto, kannattaa siitä Huplin mielestä laittaa tieto myös taloyhtiön järjestysmääräyksiin. Silloin asia on myös uusien asukkaiden tiedossa.
 Juhlat ja flyygeli
 Kun juhliminen huoneistossa alkaa olla toistuvaa ja varsinkin jos se tapahtuu yöaikaan, alkaa muillakin talon asukkailla olla pinna kireällä ja kärsivällisyys loppua.
 – Voi olla juhlimista, kovaäänistä riitelyä, koirien ulvonta toistuvasti yöaikaan, luettelee vastaan tulleista tapauksia kiinteistöliiton päälakimies Jenni Hupli.
 Järjestysmääräyksissä on ohjeita muun muassa jätehuollosta, pysäköinnistä, lemmikkieläimistä, parvekkeiden käytöstä ja yhteisistä tiloista.  Petri Kivimäki/Yle
 Eikä metelöinnin tai häiritsevän elämän tarvitse tapahtua pelkästään yöaikaan. Jos jokin äänekäs tai häiritsevä toiminta muuttuu liian pitkäkestoiseksi, se antaa taloyhtiölle mahdollisuuden puuttua asiaan.
 – Eräässä tapauksessa ihminen soitti kuutena päivänä viikossa joka päivä 7–8 tuntia flyygeliä. Tämä oli liikaa, ja siihen taloyhtiö pystyi puuttumaan.
 Päälakimies Jenni Hupli kertoo, että pianon tai flyygelin soitto on täysin sallittua, mutta silloin kun siitä tulee pitkäkestoista, päivittäistä ja säännöllistä ja vielä tiedetään sen häiritsevän muita, niin sillä on rajansa.
 Puuttumiskynnys ylittyy
 Jenni Hupli muistuttaa, että normaalista elämästä tuleviin ääniin on vaikea ja oikeastaan mahdotonta taloyhtiön puuttua. Käytännössä taloyhtiö voi puuttua asumishäiriöihin vain ottamalla asunnon haltuunsa, mutta laissa haltuunottokriteerit ovat todella tiukat.
 – Käytännössä jos me puhumme satunnaisesta suihkussa käymisestä, WC:n vetämisestä tai pesukoneen käyttämisestä, niin asunto-osakeyhtiölaki ei tarjoa oikeussuojakeinoa, jolla taloyhtiö voi puuttua sellaisiin ääniin.
 Minusta on kiva, että kaikki tervehtivät toisiaan  Asunto oy Saimaantornin hallituksen pj. Paula Ahokainen
 Huoneiston haltuunotto on rankka toimenpide, eikä sitä kevyin perustein voi tehdä. Jos tilanne on kärjistynyt, eikä sopuun osakkeenomistajan kanssa päästä, antaa taloyhtiön hallitus osakkaalle kirjallisen varoituksen. Jotta varoitus kannattaa antaa, tulee taloyhtiöllä tulee olla esimerkiksi häiritsevästä elämästä selkeät todisteet
 Jos sekään ei auta, voi yhtiökokous ottaa huoneiston haltuunsa enintään kolmen vuoden määräajaksi. Osakkeenomistajalla on mahdollisuus riitauttaa asia, jolloin lopullisen päätöksen haltuunotosta tekee käräjäoikeus.
 Ihmiset erilaisia
 Taloyhtiössä asukkaat kokevat melun tai häiritsevän elämän hyvin eri tavalla. Joku kestää kaikenlaiset äänet, mutta toiselle hissin kolahdus, lasten äänet tai jopa käytävävalon napsahduskin on jo liikaa. Yksi asukas saattaa alkaa terrorisoida valittamisellaan koko taloyhtiötä.
 Kiinteistöliiton päälakimies Jenni Huplille tällaisetkin erityisherkistyneet ihmiset ovat tuttuja tapauksia.
 – Silloin taloyhtiön hallituksen on tunnistettava, millaisesta tapauksesta on kyse.
 Huplin mukaan tällaisen henkilön kanssa kannattaa keskustella ja henkilölle kannattaa selventää, mitkä ovat normaaleja elämisen ääniä. Joskus kiista pienistä äänistä on enemminkin riitaa sellaisten ihmisten välillä, jotka eivät tule toimeen keskenään.
 – Jos se kiista henkilöityy joidenkin yksittäisten ihmisten välille, pitäisi heidät saada pöydän ympärille keskustelemaan, mikä siinä oikeasti hiertää. Sitä kautta voi löytyä ratkaisu, että ihmiset pystyvät kohtuudella elämään haluamallaan tavalla taloyhtiössä.
 Kiinteistöliiton päälakimies Jenni Hupli toivoo, että ihmiset selvittelisivät erimielisyytensä rehdisti keskustelemalla keskenään.
 – Jokainen meistä on vastuussa omalta osaltaan asumisviihtyvyydestä ja siihen pitäisi kuulua tietty suoraselkäisyys ja rehtiys. Valitettavan usein tuntuu, että on helpompaa laittaa nimetön viesti, vaatia toimia yhtiön johdolta tai jopa kutsua poliisi paikalle.
 Paula Ahokainen on asunut kerrostaloasunnossaan jo 28 vuotta. Petri Kivimäki/Yle
 Tervehtikää toisianne
 Lappeenrantalaisen Asunto oy Saimaantornin hallituksen puheenjohtaja Paula Ahokainen toivoo, että kaikilla olisi rauhallista elää kerrostalossa. Hän itse pyrkii välttämään ääniä erityisesti yöaikaan.
 – Ymmärrän niitä, jotka vaikka työn takia joutuvat käymään yöllä suihkussa, mutta en minä itse niin tekisi.
 Taloyhtiön hallituksessa ei ole tarvinnut yöllisten äänien aiheuttamaan melua käsitellä. Paula Ahokainen kertoo, että heidän asunto-osakeyhtiön järjestyssäännöt ovat vuodelta 2011, mutta isännöitsijän kanssa on ollut puhetta niiden päivittämisestä. Turhia asioita otetaan sieltä pois.
 – Minusta tuo yöajan hiljaisuus on mielestäni se kaikkein tärkein. Olisi hyvä, että ihmiset saisivat nukkua rauhassa. Yöaikaan rappukäytävässä ei juostaisi, eikä paiskottaisi huoneiston ovia. Ovenkin voi painaa rauhallisesti kiinni, kertoo Paula Ahokainen.
 Paula Ahokaisen mukaan heidän taloyhtiössään on hyvä tunnelma ja asiat tuntuvat olevan kunnossa. Hyvin tunnelman luontiin Ahokaisella on yksinkertainen vinkki.
 – Minusta on kiva, että kaikki tervehtivät toisiaan. Tulee kiva fiilis, että on kotona.

Saako kerrostalossa käydä yöllä suihkussa tai vetää WC:n? Näin vastaa Kiinteistöliiton päälakimies


Summary: EU-maiden välillä on jopa 15-kertaiset erot keskimääärisessä eläkkeessä.

Vanhuuseläke & lakisääteinen työeläkevakuutus

Tanska ja moni muu maa pieksevät Suomen selvästi EU-maiden välisessä eläkevertailussa.
 Tuoreen EU:n  Pension Adequacy Report 2018  -julkaisun mukaan Tanskan eläkeläiset nauttivat EU-maiden korkeimmasta vanhuuseläketasosta.
 Tanskalaisen keskimääräinen eläke on raportin mukaan noin 2 500 euroa kuussa, kun suomalainen saa tyytyä keskimäärin 1 750 euron kuukausieläkkeeseen. Erotusta on 750 euroa. Tilaston luvut ovat vuodelta 2015.
 Yle Uutisgrafiikka
 Suomalaiset sijoittuvat EU-maiden eläketasovertailussa kahdeksanneksi. Edellä ovat Tanskan ohella muun muassa Hollanti, Ruotsi ja Britannia. EU-maiden keskimääräinen eläke on 1 333 euroa kuussa, joten suomalaisten eläketaso ylittää reilulla 400 eurolla EU-tason.
 EU-maiden matalimmat eläkkeet maksetaan Itä-Euroopassa. Hännänhuippuna on Bulgaria, jossa keskimääräinen kuukausieläke on 167 euroa. Eläkekunkkumaa Tanskassa maksetaan keskimäärin 15-kertaisia eläkkeitä Bulgariaan verrattuna.
 Täytyy muistaa, että taulukon kuukausieläkkeet ovat bruttotasoisia, eli verotusta ei ole huomioitu, eikä niitä ole ostovoimakorjattu. Maittaiset vero- ja hintatasoerot voivat siis tasoittaa todellisia eroja. Esimerkiksi Tanska on tunnetusti hintava maa, ja verottaakin siellä osataan.
 EU:hun kuulumaton Norja maksaa eläkeläisilleen keskimäärin 1 942 euroa kuussa (v. 2015), eli vajaat pari sataa euroa Suomea enemmän.
 Lisäeläkkeet mukana
 Raportin vanhuuseläketasot on laskettu siten, että vanhuus- ja perhe-eläkemenot on jaettu näiden eläkkeensaajien lukumäärällä kussakin maassa vuoden lopussa 2015. Näin on saatu keskimääräinen eläke edunsaajaa kohden.
 Luvuissa ovat lakisääteisten eläkkeiden lisäksi mukana lisäeläkkeet, jos ne ovat yleisiä eli pakollisia tai kattavat merkittävän osan palkansaajista. Ainakin Tanskan, Hollannin, Ruotsin, ja Britannian luvut antavat viitteitä siitä.
 Lue lisää:
 "Itse maksettu eläke" on sitkeästi elävä harhaluulo – näin toimii suomalainen eläkejärjestelmä
 Vauvakriisi: Jos sama meno jatkuu, maahanmuutto on kaksinkertaistettava – ja eläkkeiden on joustettava

Suomi ei yllä mitalisijoille, Tanska eläkekunkku – katso lista keskimääräisistä eläkkeistä EU-maissa