Summary: Majakan kalleimmat kattohuoneistot ovat vielä myymättä. Neliöhinta nousee 16 000 euroon.

Hissi nousee 33. kerrokseen, korvat menevät hieman lukkoon. Hissistä avautuvat talon asukkaille tarkoitetut yhteistilat, joista voi vuokrata kabinettihuonetta juhlia varten. Saunaosaston kylpyammeesta näkee merelle, Mustikkamaan suuntaan, mutta uimaan mereen ei pääse hyppäämään.
 Kattoterassilla voi valita, mitä Helsinkiä haluaa nähdä. Näistä korkeuksista esimerkiksi Ruoholahden korkea hotellirakennus näyttää pieneltä, samoin Tuomiokirkko, Johanneksen kirkko ja Uspenskin katedraali. Toisesta kulmasta näkyy Herttoniemen vesitorni, pikkuruinen sekin.
 Alla levittäytyy viereisen Kalasataman tornitalon rakennustyömaa. Korkeutta Majakalla on 134 metriä. Nyt ei olla aivan niin korkealla, sillä ylempänä on vielä kaksi asuinkerrosta.
 Alla näkyy seuraava rakenteilla oleva tornitalo. Karoliina Simoinen / Yle
 Itäväylä Majakasta katsottuna. Karoliina Simoinen / Yle
 Sunnuntaina 248 tulevaa asukasta kävi Majakassa piipahtamassa tulevassa kotitalossaan. Muuttamaan heidän piti päästä jo toukokuussa, mutta muuttopäivä siirtyi helmikuussa sattuneen vesivahingon vuoksi lokakuulle. Alun perin 35-kerroksisen tornitalon piti olla valmis vuonna 2018, samaan aikaan kauppakeskus Redin kanssa. Toisin kävi.
 Väliaikainen vesiputki pamahti, 4–7 miljoonan euron lasku
 Eräänä helmikuisena aamuyönä vartija huomasi vuodon rakennuksen neljänneksi ylimmässä kerroksessa. Rakennustyöntekijät olivat lähteneet kotiin jo illalla. Vettä ehti valua useisiin kerroksiin ja sen lähde oli väliaikainen työmaaputki, jonka liitoskohta oli todennäköisesti hajonnut.
 Vesivahinko vaurioitti kolmannesta tornitalon asunnoista. Kerroksissa 26–32 vettä meni kaikkiin asuntoihin. Hieman alempana, kerroksissa 18–25 vettä pääsi osaan asunnoista, alimmissa kerroksissa vesi valui vain rappukäytäviin.
 Sitten alkoivat kuivaustyöt.
 – Nyt olemme tehneet kuivauksia ja mittauksia monen toimijan taholta, jotta saamme varmistettua rakenteiden kuivuuden, kertoo rakennuttajan SRV:n asuntoliiketoiminnan johtaja  Antero Nuutinen .
 Vesivahinko on aiheuttanut SRV:lle arviolta 4–7 miljoonan euron laskun. Vielä on epäselvää, kuinka suuren osan tästä vakuutus korvaa yhtiölle.
 SRV:n asuntoliiketoiminnanjohtaja Antero Nuutinen, Karoliina Simoinen / Yle
 Suurin osa vaurioituneista asunnoista on saatu nyt täysin kuivaksi ja niissä on päästy pinnoitusvaiheeseen, mutta muutamassa huoneistossa on vielä kuivattavaa.
 – Joissakin kerroksissa on yksittäisiä asuntoja tai huoneita, joissa on vielä vähän korkeita kosteuspitoisuuksia. Me haluamme varmistaa, että ne ovat kuivat, ennen kuin pinnoitetaan.
 Ihmisille, joiden muuttopäivä nyt venyi, SRV on kertonut korvanneensa aiheutuneet kulut, kuten esiemerkiksi väliaikaisen vuokra-asunnon, mikäli oman asunnon oli jo ehtinyt myydä alta pois.
 Nuutisen mukaan noin kolme tai neljä ostajaa on perunut kaupat vesivahingon jälkeen.
 Kulosaaren suunnasta kuvattuna. Karoliina Simoinen / Yle
 Vesivahinko kasteli yli 50 Majakan asuntoa. Matti Myller / Yle
 Asukkaat pääsevät ihastelemaan maisemia pysyvästi vasta lokakuussa. Karoliina Simoinen / Yle
 Vaikuttaako tapahtunut viereen nousevan tornitalon myyntiin?
 Viereen on nousemassa tornitalo Loisto ja lisäksi suunnitelmissa on vielä viisi muuta asuintornitaloa sekä yksi tornitalo, johon tulee hotelli ja toimistotiloja. SRV:n Nuutinen ei usko, että helmikuinen vesivahinko vaikuttaisi kovinkaan paljon vielä keskeneräisren tornien maineeseen ja kaupankäyntiin.
 – Vaikea tietysti sanoa, vaikuttaako se suoranaisesti. Loistossahan ollaan nyt rakennusvaiheessa kerroksessa numero 12 ja rakennus valmistuu vuonna 2021. Myynti- ja varausaste on nyt 40 prosenttia, mikä on hyvällä tasolla aikatauluun nähden.
 – Ja vielä kun ihmiset pääsevät muuttamaan Majakkaan, uskon, että positiivista viestiä tulee vielä sieltä, Nuutinen jatkaa.
 Loiston 249:stä asunnosta on tällä hetkellä SRV:n mukaan myyty 32 kappaletta ja varauksia on tehty 60.
 Palveluita Amerikan malliin, korvausta vastaan
 Yhteisiä tavaroita asukkaille lainattavaksi ja takapihalle Esplanadin kokoinen puistoalue. Lisäksi vuokrattavat klubi- ja saunatilat, ruokatarjoilut klubitilojen illanviettoihin, vierasyksiö kyläilijöitä varten.... Kuulostaa hulppealta, mutta tätä kaikkea luvataan Majakan tuleville asukkaille – maksua vastaan tietenkin.
 SRV:n esitellessä maanantaina medialle tornitalohankettaan, saamme kuulla, että asukkaat voivat halutessaan tilata "arkea helpottavia palveluita" asuntoihinsa. Tällaisia ovat esimerkiksi kotisiivous, koiran lenkitys pitkän työpäivän aikana, ruokakassin tuonti kotiovelle tai vaikkapa lampun vaihto, jos ei sitä itse halua tehdä.
 Aulassa asukkaita palvelee ainakin aluksi maksuton aulapalvelu, ensimmäinen lajiaan Suomessa. Mieleen tulee ison maailman ja etenkin Yhdysvaltojen täyden palvelun talot ovimiehineen.
 33. kerroksen kattoterassi on suojattu korkein lasein. Kyseessä on yhteistila, jonne talon asukkaat voivat mennä. Karoliina Simoinen / Yle
 Kattohuoneistot vielä myymättä, neliöhinta jopa 16 000 euroa
 Majakan asuntojen neliöhinta riippuu kerroksesta, asunnon koosta ja näköalasta. Keskineliöhinta on kuitenkin 7 250 euroa.
 Sen sijaan ylimmissä kerroksissa sijaitsevien kattohuoneistojen neliöhinnat ovat tuplaten suuremmat: 14 000 – 16 000 euroa. Kaikki seitsemän penthousea ovat vielä myymättä, vaikka niihin Majakkaa koetellut vesivahinko ei vaikuttanut.
 Monet maamerkit näyttävät Kalasatamasta katsoittuina pikkuriikkisiltä. Karoliina Simoinen / Yle

Tällainen on näkymä Kalasataman tornitalon 33. kerroksen terassilta – kuivaukset vielä käynnissä helmikuun vesivahingon jälkeen


Summary: Osittain tarkoitus on antaa Venäjälle varoitus, osittain olla valmiina, jos maiden välille puhkeaa konflikti, The New York Timesin lähteet sanovat.

The New York Times -lehden mukaan  Yhdysvallat on lisännyt Venäjän sähköverkkoon kohdistuvia kyberhyökkäyksiä.
 Nykyiset ja entiset virkamiehet kertovat nimettöminä lehdelle, että Yhdysvaltain kyberstrategia on muuttunut myös entistä aggressiivisemmaksi.
 Kun Yhdysvallat aikaisemmin ujutti Venäjän sähköverkkojärjestelmiin lähinnä vakoiluohjelmia, nyt sinne asennetaan myös haittaohjelmia, jotka voisivat aktivoituina rampauttaa järjestelmän.
 Osittain tarkoituksena on antaa Venäjälle varoitus, osittain olla valmiina kyberiskuun, jos konflikti puhkeaa, lähteet sanovat.
 Entistä aggressiivisemman strategian puolestapuhujat katsovat, että strategialla vastataan jälkijunassa kotimaan turvallisuusministeriön ja liittovaltion poliisin FBI:n varoituksiin. Niiden mukaan Venäjä on ujuttanut Yhdysvaltain järjestelmiin haittaohjelmia, jotka voisivat sabotoida voimaloita, kaasu- ja öljyputkia tai vesivarastoja, jos maiden välille puhkeaisi konflikti.
 Yhdysvaltain uusi strategia kuitenkin myös uhkaa kiihdyttää Washingtonin ja Moskovan välistä digitaalista kylmää sotaa, The New York Times huomauttaa.
 Venäläismediat: Venäjä on paljastanut Yhdysvaltain kyberhyökkäyksiä
 Tänään maanantaina venäläiset uutistoimistot kertoivat maan paljastaneen ja estäneen Yhdysvaltain toteuttamia kyberhyökkäyksiä Venäjän infrastruktuuria kohtaan.
 RIA- ja Tass-uutistoimistojen tiedot perustuvat nimettömään venäläislähteeseen.
 Niiden mukaan kyberhyökkäysten kohteena ovat olleet muun muassa liikenne, pankit ja energiantuotantolaitokset.
 "Trumpille ei kerrottu yksityiskohtia"
 Yhdysvaltain puolustusministeriön Pentagonin kyberosasto sai viime vuonna uusia valtuuksia kyberiskuihin, eikä sen tarvitse pyytää kaikille toimille presidentin hyväksyntää.
 Trumpin turvallisuusneuvonantaja  John R. Bolton    sanoi viime tiistaina,  että Yhdysvallat laajentaa kyberoperaatioidensa toiminta-aluetta. Tällä halutaan viestiä Venäjälle ja kaikille Yhdysvaltoja vastaan kyberoperaatioihin ryhtyville, että nämä joutuvat maksamaan toiminnastaan, Bolton sanoi.
 Kaksi The New York Timesin virkamieslähdettä arvelee, ettei presidentti  Donald Trumpille  ole kerrottu yksityiskohtia operaatioista Venäjän sähköverkkoa vastaan. Heidän mukaansa Trumpin pelätään saattavan perua operaatiot tai keskustelevan niistä ulkomaiden edustajien kanssa.  Trump paljasti toissa vuonna  Venäjän ulkoministerille arkaluonteista tietoa Syyria-operaatiosta.
 Trump hyökkäsi Twitterissä The New York Timesin artikkelia vastaan. Trumpin mukaan kybertoiminnasta kertominen on maanpetos eivätkä artikkelin tiedot ole totta.
 The New York Times oli kuitenkin etukäteen kysynyt Kansallisen turvallisuuden neuvostolta, huolestuttaako artikkeli sitä turvallisuuden kannalta. Neuvosto ei kommentoinut artikkelin yksityiskohtia, mutta sanoi, että ei huolestuta.
 The New York Times arvelee, että Yhdysvallat jopa toivoo Venäjän huomaavan osan sen kyberoperaatioista.
 Miten syvällä USA on Venäjän sähköverkossa?
 Toistaiseksi ei ole mitään todisteita siitä, että Yhdysvallat tai Venäjä olisivat aiheuttaneet toisilleen sähkökatkoja. Ei ole myöskään tiedossa, miten syvälle Venäjän sähköverkkoon Yhdysvallat on tunkeutunut.
 Yhdysvalloissa on saatu runsaasti tietoja Venäjän tunkeutumisesta maan infrastruktuuriin. Kun  venäläiset hakkerit onnistuivat  vuonna 2008 tunkeutumaan Pentagonin järjestelmään, Yhdysvallat perusti kyberkomentokeskuksen.
 Vuodenvaihteessa 2015–2016 hakkerit onnistuivat  katkaisemaan Ukrainasta sähköt  joksikin aikaa tunkeutumalla maan kantaverkkoyhtiön järjestelmään.  Kyberiskusta syytettiin Venäjää.  Tapausta tutkineet yhdysvaltalaiset asiantuntijat tulivat siihen tulokseen, että sama venäläinen tiedusteluyksikkö oli tunkeutunut myös Yhdysvaltain sähköverkkoon.
 Lue myös:
 Yksittäinen vika ei kaada suomalaista sähkönjakelujärjestelmää – Etelä-Amerikan kaltainen blackout olisi mullistus
 Kyberhyökkäyksen jälkien siivous jatkuu – Lahden kaupungin palveluissa katkoksia myös alkuviikosta
 Lahden troijalaishyökkäys ei tullut yllätyksenä, sillä kuntien tietoturvassa on puutteita – "Joissain kunnissa piilee vakava peiliin katsomisen paikka"

NYT: USA lisää kyberhyökkäyksiä Venäjän sähköverkkoon – Venäläiset uutistoimistot vahvistavat tiedot iskuista


Summary: Suomeen on jo suunnitteilla ensimmäinen proteiinitehdas.

Lappeenrannan–Lahden teknillinen yliopisto LUT

Lappeenrannan–Lahden teknillinen yliopisto ja VTT testaavat, miten uusiutuvan energian avulla voidaan tehdä ruoan tuotannossa tarvittavaa proteiinia ilmasta. Koelaitos on ollut toiminnassa kesäkuusta alkaen.
 – Päivässä saamme koelaitoksessa tuotettua proteiinia sen verran, mitä yksi ihminen vuorokaudessa tarvitsee, laskee tutkimusapulainen  Miika Vainikka .
 Proteiinijauhe näyttää vehnäjauholta ja LUT-yliopiston professorin  Jero Aholan  mukaan siltä se myös maistuu. Mutta miten ilmasta voidaan valmistaa proteiinia?
 Kahdeksan pönttöä
 LUT -yliopiston takapihalla Lappeenrannassa vaimea sähkömoottorin ääni ja ilmastoinnin humina paljastavat, että pysäköintialueella olevaan konttiin pumpataan ilmaa.
 Sisällä kontissa on VTT:n kehittämä laitteisto, johon kuuluu kahdeksan soikion muotoista, suljettua pönttöä. Tutkijat kutsuvat niitä pedeiksi.
 – Niiden läpi johdetaan ilmaa, ja ilmassa oleva hiilidioksidi saadaan talteen, selittää LUT-yliopiston tutkimusapulainen  Lauri Järvinen.
 VTT:n ja LUT-yliopiston koelaitoksessa ilmaa puhalletaan suljettujen säiliöiden läpi, jolloin hiilidioksidi jää nihiin talteen.  Jari Tanskanen / Yle
 Hiilidioksidia tarvitaan proteiinin valmistuksessa. Samalla ilmasta saadaan myös vettä, jota voitaisiin puhdistamisen jälkeen käyttää mikrobien kasvattamiseen. Mikrobit valmistavat keinotekoisesti proteiinia.
 – Teemme keinotekoisesti sen, minkä kasvit tekevät luontaisesti. Ne ottavat tarvitsemansa hiilidioksidin ja auringon säteilyn ilmasta ja vettä maasta. Lisäksi tarvitaan ravinteita, sanoo professori Jero Ahola.
 Oheistuotteena on syntynyt tehokas hiilinielu, kun hiilidioksidi otetaan ilmasta talteen.
 Al-Jazeera kiinnostui
 Yle  kertoi jo pari vuotta sitten , kuinka Lappeenrannan teknillinen yliopisto ryhtyi ratkaisemaan maailman ruokaongelmaa aurinkosähkön, hiilidioksidin ja veden avulla. Tuolloin LUT ja VTT onnistuivat ensimmäisen kerran valmistamaan aurinkosähkön avulla vedestä ja hiilidioksidista ruoan  raaka-aineena käytettävää yksisoluproteiinia .
 – Tämä on maataloutta ilman maata. Meistä kiinnostui yli 400 mediaa eri puolilla maailmaa, ja kansainvälinen julkisuus yllätti meidät täysin, kertoi Lappeenrannan teknillisen yliopiston rehtori  Juha-Matti Saksa  tuolloin.
 Myös qatarilainen  Al-Jazeera julkaisi videon  proteiinin valmistamisesta. Prosessissa tarvittavaa aurinkosähköä on saatavilla Persianlahden maissa käytännössä rajattomasti. Samaan aikaan maailman ruokapula pahenee, ja tutkijat etsivät kuumeisesti keinoa hyödyntää aavikoita ruoan valmistuksessa.
 – Me pystymme tekemään proteiinia alle kaksi euroa kilolta, ja koska sen voi tehdä vaikka aavikolla, sillä on merkitystä jo nälänhädän poistamisessa, pohti Saksa syksyllä 2017.
 Nyt ruokaa voitaisiin siis periaatteessa valmistaa vaikka sähköttömällä hiekka-aavikolla.
 Hiilidioksi jää kiinni pieniin rakeisiin, josta ne saadaan erotettua jälleen kaasuksi lämmittämällä.  Jari Tanskanen / Yle
 Ruokaa ilmasta ja sähköä auringosta
 Ilmasta talteen otettu hiilidioksidi pumpataan bioreaktoriin, jossa se sekoittuu nesteeseen. Reaktorista neste pumpataan edelleen elektrolyyseriksi kutsuttuun laitteeseen, jossa prosessin tuloksena syntyy vetyä ja vettä.
 – Vety, happi ja hiilidioksidi ovat välttämättömiä proteiinia sisältävien mikrobien kasvattamiseen, sanoo Jero Ahola.
 Tulos on ratkaiseva, kun suunnitellaan ruoan keinotekoista valmistamista. LUT-yliopisto ja VTT ovat rakentaneet maailman ensimmäisen koelaitoksen, jossa erotetaan ilmasta mikrobien kasvamiseen tarvittavaa vettä ja hiilidioksidia. Aurinkosähkön avulla vesimolekyyli puolestaan pilkotaan vedyksi ja hapeksi.
 Varsinainen proteiinin kasvatus tapahtuu suljetussa prosessissa bioreaktorissa, joten tuotannosta ei aiheudu maataloudelle tyypillisiä valumia eikä ilmaan pääse kasvihuonekaasuja.
 Tutkimusapulainen Lauri Järvinen Lappeenrannan–Lahden teknillisestä yliopistosta esittelee bioreaktoria, josta saadaan proteiiniliosta. Jari Tanskanen / Yle
 Mutta pelkästään ilman ja aurinkosähkön avulla ruokaa ei voida valmistaa. Kasvatuksessa tarvitaan ravinteita, kuten fosforia, kalsiumia ja kaliumia. Ne lisätään kasvunesteeseen, jota pumpataan bioreaktoriin yhdessä kaasujen kanssa.
 Lopputuotetta, eli vaaleanharmaata nestettä valutetaan bioreaktorin pohjasta koeputkiloon.
 – Lopputuloksena on mikrobimassaa, joka kuivataan ja steriloidaan. Siitä saadaan jauhoa, joka sisältää runsaasti proteiineja. Vain mielikuvitus on rajana, mihin proteiineja tullaan käyttämään, sanoo professori Jero Ahola.
 Tutkimusapulainen Miikka Vainikka esittelee putkea, jossa on valmista proteiiniliuosta. Neste kuivataan, ja tuloksena on jauhetta. Jari Tanskanen  / Yle
 Proteiinia jogurtteihin ja lihaa korvaaviin elintarvikkeisiin
 Ruoantuotannon kaupallistaminen on vasta alkamassa, mutta LUT-yliopiston tutkimusta hyödyntävä startup-yritys Solar Foods suunnittelee jo proteiinia valmistavaa tehdasta Suomeen.
 – Sitä voidaan käyttää vaikkapa kasvipohjaisten jogurttien tai pastan valmistuksessa, sekä lihaa korvaavien kasvipohjaisten tuotteiden raaka-aineena, sanoo toimitusjohtaja  Pasi Vainikka .
 Yhtiön tavoitteena on avata ensimmäinen tuotantolaitos vuonna 2021. Sen kapasiteetiksi arvioidaan 100 tonnia proteiinia vuodessa. Suunnitteilla on myös suurempi, noin 6000 tonnia vuodessa tuottava proteiinitehdas. Sen rakentamispäätös tehdään, kunhan kokemuksia saadaan pienemmän laitoksen toiminnasta.
 – Vaihtoehtoinen proteiini ja proteiinilähteet ovat iso trendi maailmalla, ja hyvin nopeasti tarvitaan tuotantolaitoksia myös maailmalla, arvioi toimitusjohtaja Pasi Vainikka.
 Solar Foods hakee tuottamalleen proteiinille Euroopan unionilta hyväksyntää uuselintarvikkeeksi. Tarvittavat testaukset kestävät pari vuotta, jonka jälkeen yritys voi aloittaa kaupallisen tuotannon.

Suomessa onnistuttiin valmistamaan proteiinia ilmasta – mullistava keksintö voi olla yksi ratkaisu maailman ruokapulaan


Summary: Perussuomalaisten Jussi Halla-aho sai paljon huomiota. Hänen mukaansa EU:n turvatakuisiin luottaminen on itsepetosta.

Presidentti  Sauli Niinistön  Kultaranta-keskusteluissa puhuttiin paljon Suomen yksinäisestä turvallisuuspoliittisesta asemasta EU:ssa, kun suurin osa muista jäsenmaista kuuluu Natoon ja puolustus nojaa siihen.
 – Millainen unioni perustaa puolustuksensa ulkopuoliseen apuun, Niinistö kyseli sunnuntain avauskeskustelussa. Hänen mielestään EU:ssa on tässä rakenteellinen puute.
 Vieressä istunut Saksan liittopresidentti  Frank-Walter   Steinmeier  kykeni vain sanomaan, että syynä on Suomen historia ja siirtyi muihin asioihin.
 Edes korulauseita Suomen auttamisen tahtotilasta ei tullut, vaikka asia on isännille tärkeä ja Steinmeier on kohtelias mies.
 Suomi hakee jatkuvasti vastausta kysymykseen, kehen voimme turvata kriisitilanteessa. EU:n solidaarisuuslauseke, jossa jäsenmaat lupaavat auttaa toisiaan, on epämääräinen. Toisin kuin Suomea Natoon turvaavia maita lauseke ei suuremmin kiinnosta.
 Ruotsi sentään lupasi uudessa puolustusselonteossaan lähettää tarvittaessa Suomen  avuksi 5000 sotilasta.
 Suomi turvaa mahdollisuuteen hakea Nato-jäsenyyttä. Ajatus on, ettei Venäjä halua uhata Suomea, koska silloin se työntäisi maan Natoon.
 Perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  totesi Ylen haastattelussa, että EU:n turvatakuisiin luottaminen on itsepetosta. Hän ei luottaisin myöskään Nato-optioon.
 Jussi Halla-aho varasti shown Kultarannassa
 Oppositioon on syntymässä työnjako: perussuomalaiset suomii maahanmuuttoa ja kokoomus lyttää talouden.
 Kultarannan panelistien joukossa väittelivät maanantaina pääministeri  Antti Rinne  (sd.) ja suurimman oppositiopuolueen puheenjohtaja Halla-aho.
 Ulko- ja turvallisuuspolitiikka loisti poissaolollaan eduskuntavaalikeskusteluissa, joten poliitikot pääsivät aiheeseen kunnolla vasta Kultarannassa.
 Keskustelu kääntyi maahanmuuttoon, EU:n vapaan liikkuvuuden Schengen-alueeseen ja Afrikan auttamiseen.
 Perussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-aho puolusti näkemyksiään Kultarannassa. Roni Rekomaa / Lehtikuva
 EU:n rajavalvonnasta leimahti kiista. Rinne haastoi Halla-ahoa monista asioista ja muukin telttayleisö oli kriittistä, joten Halla-aho sai olla paljon äänessä.
 Halla-aho vaati sisärajatarkastusten sallimista laittoman maahanmuuton estämiseksi. Rinne piti linjaa kovana.
 – Jos 100–200 miljoonaa ihmistä lähtee liikkeelle, pistetäänkö me rautaa rajallle ja estetään tänne ketään tulemasta vai? Rinne kysyi.
 Euroopassa odotellaan nationalistien katoavan
 Halla-aho kehotti varautumaan siihen, että perussuomalaiset ja muut Euroopan nationalistipuolueet eivät katoa mihinkään.
 Euroopassa tunnutaan odottelevan, että eri maiden kansallismieliset populistipuolueet menettävät asemansa ja Yhdysvalloissa Trumpin kausi loppuu ja sitten palataan normaaliin päiväjärjestykseen.
 Steinmeier puolestaan varoitti eilen, ettei Venäjän kanssa ole paluuta vanhaan. Tilalle täytyy tulla jokin uudenlainen suhde. Hän korosti optimismia.
 Muissakin puheissa mainittiin, ettei EU:n pidä tuijotella menneeseen.
 Afrikan auttaminen oli Rinteen pääsanoma
 Rinne pitää ahkerasti esillä Afrikan auttamista. Ilmastonmuutos aiheuttaa yhä enemmän kuivuutta ja muita ongelmia Afrikan maissa, joten EU:n pitää kääntää katseensa sinne. Rinteen mukaan Suomi haluaa koordinoida Afrikan apua EU:ssa puheenjohtajuuskaudellaan.
 Rinteen mukaan ihmisiä pitää auttaa kotiseuduillaan, jotta heidän ei tarvitsisi lähteä kurjuutta pakoon Eurooppaan ja Suomeen. Tässä on laimea yhtymäkohta perussuomalaisiin, joiden mukaan tulijoiden olisi parempi pysyä pois.
 Selviä keinoja Afrikan-apuun Rinne ei esitä. Presidentti  Sauli Niinistö  korosti tyttöjen ja naisten aseman parantamista.
 Presidentti muistutti myös kansanedustaja  Ilkka Kanervan  (kok.) ehdotuksesta, että Suomi ottaisi hoitaakseen jonkin Afrikan maan koulutusjärjestelmän. Muut EU-maat voisivat tehdä samoin.
 Afrikkalaisten rauhanneuvottelujen konkarina ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) on varmasti mielissään Afrikan ottamisesta painopisteeksi.
 Rahassa palopuheet Afrikan auttamisesta eivät mittavasti näy.
 Hallitusohjelman mukaan kehitysapuun satsataan vajaat 84 miljoonaa euroa lisää. Kehitysavun määrä on 0,41 prosenttia bruttokansantulosta kuten tänäkin vuonna. YK:n kanssa sovitusta 0,7 prosentin osuudesta ollaan kaukana.
 Afrikan tuki voi toki olla myös yritysten kannustamista liiketoimintaan Afrikassa eikä pelkkää kehitysapua.
 Profiilin nosto Afrikan tukemisessa, ihmisoikeusasioissa ja kehitysavussa on paikallaan, jos Suomi haluaa onnistua seuraavassa haussa YK:n turvallisuusneuvoston vaihtuvaksi jäseneksi vuosina 2029–2030.
 Lue myös:
 Liisa Jaakonsaari Kultarannassa: Globaali demokratia on kriisissä, uuden vastakkainasettelun aika alkanut
 EU:n Suomelle antamia turvatakuita haastettiin Kultarannassa  - Halla-aho: Ei järkevää ripustautua epämääräisiin turvatakuisiin
 Yle seurasi: Presidentti Niinistö ja Saksan liittopresidentti painottavat Kultarannassa EU:n yhtenäisyyttä - "Poliittiset järjestelmät ovat kovan paineen alla"
 Yle seurasi: Presidentti Niinistö kommentoi Kultarannassa hallitusohjelmaa ja hallituksen erityisavustajien määrää - "Käytin vain yhtä erityisavustajaa, joten koen olevani jäävi"

Analyysi: Kultaranta-keskusteluissa etsittiin myönteistä tunnelmaa, mutta turvatakuita ei taaskaan löytynyt


Summary: Australiasta ei ole aiemmin saatu yhtä varmaa näyttöä dinosaurusten laumaelämästä.

Kun jumala oli luonut maailman, hän laskeutui sinne sateenkaarta pitkin, ja hänen jalkapohjansa jättivät maahan hehkuvat jäljet. Niin syntyivät opaalit Australian alkuperäisasukkaiden legendan mukaan.
 Australialaisille paleontologeille opaalit ovat osoittautuneet aiemmin tuntemattoman dinosauruslajin kivettyneiksi luiksi.  Journal of Vertebrate Paleontology  -lehdessä esitelty uusi laji on maailman täydellisin opalisoitunut dinosauruksen luurankolöytö.
 New South Walesin osavaltiossa elänyt Fosterin perhe etsi 30 vuotta sitten opaaleja Lightning Ridgessa Sheepyardiksi kutsutulla alueella. Etsijät eivät ilahtuneet, kun tuntien uurastus kaivoksen uumenissa tuotti vain "hevosen luita".
 Osan luista perhe murskasi siinä toivossa, että sisällä piilisi jalokiviä, mutta talteenkin jäi kaksi matkalaukullista. Lopulta  Robert Foster  vei ne museoon, jossa ne tunnistettiin dinosauruksen luiksi. Sheepyardiin lähteneet tutkijat löysivät niitä lisää.
 Löytöjen täysi merkitys selvisi vasta, kun löytäjäperhe lahjoitti ne Australian opaalikeskukselle ja ne päätyivät  New Englandin yliopiston  tutkittaviksi. Kerroskuvauksen ansiosta valtaosa luista voitiin tutkia, vaikka ne jätettiin kiven uumeniin.
 Luut osoittautuivat neljäksi otukseksi
 Sata miljoonaa vuotta sitten eläneelle lajille annettiin nimi  Fostoria dhimbangunmal  löytäjän ja löytöpaikan mukaan. Alkuosa viittaa Robert Fosteriin ja loppuosa paikallisen yuwaalaraaykielen sanaan, joka on käännös alueen Sheepyard-nimestä.
 – Aluksi luulimme, että luurankoja oli yksi, mutta tarkemmin katsottuna lapaluita olikin neljä, kaikki erikokoisista eläimistä, kertoo tutkimusta johtanut paleontologi  Phil Bell .
 Niinpä tutkijat päättelevät, että Australiasta oli löytynyt ensi kertaa dinosauruslaji, joka eli laumoissa.
 Eniten luita, noin 60, on yhdestä aikuisesta dinosauruksesta. Luiden joukossa on osia pääkopasta, raajoista, selästä, hännästä, lantiosta ja kylkiluista. Eläessään otuksen arvioidaan olleen runsaan viiden metrin mittainen.
 – Australian muilta opaalikentiltä on löytynyt dinosaurusten jäänteitä, mutta yleensä vain yksittäisiä hampaita ja hyvin harvoin muutamia luita, kertoo Australian opaalikeskuksen paleontologi  Jenni Brammall .
 Fostorian opalisoituneet varpaan luu ja selkänikama.  Robert A. Smith / Australian Opal Centre
 Amerikan-sukulaisista tuli ankannokkasauruksia
 Fostoria  oli kahdella jalalla kulkenut kasvinsyöjä, iguanodontti. Se eli tulvatasangolla, jossa luonto oli kosteaa ja rehevää.
 Maapallolla riitti muutenkin lämpöä, sillä yhtä lämmintä ei ole ollut 150 miljoonaan vuoteen. Tutkijoita kiinnostaa, kertovatko luut dinosaurusten sopeutumisesta moiseen kasvihuoneeseen.
 Fostoria  kuului sukuun, josta kehittyi Pohjois-Amerikan ja Aasian sorsaliskoja, hadrosauruksia. Niiden tarina päättyi 66 miljoonaa vuotta sitten dinosaurusten joukkotuhossa.
 Fostorian  lisäksi viime vuosina on löydetty muitakin varhaisia sorsaliskoja eli ankannokkasauruksia.
 Hampaiden törrötys paljasti uuden lajin
 Nykypaleontologit löytävät uuden dinosauruslajin jostakin päin maailmaa keskimäärin joka viikko. Austaliassa  Fostoria  on kuitenkin kaikkiaankin vasta 25. lajilöytö.
 Bell ja hänen työtoverinsa tunnistivat viime vuonna  toisen aiemmin tuntemattoman lajin  Lightning Ridgestä.
 Laji oli ensimmäinen, joka on löydetty New South Walesista miltei sataan vuoteen. Talteen saatiin vain leukaluun kappale.
 Koiran kokoinen kasvinsyöjäsaurus  Weewarrasaurus pobeni  eli tulvatasangolla samaan aikaan kuin  Fostoria,  ja fossiilin säilymisestä oli myös  Weewarrasauruksen  tapauksessa kiittäminen opalisoitumista.
 – Lajittelin raakaopaaleja, kun ällistyksekseni näin, että oudon muotoisesta palasesta törrötti kaksi hampaan tapaista uloketta, kuvaili opaalikauppias  Mike Poben .
 Lightning Ridgen löydöt ovat opaalinkaivajien varassa, koska ne ovat jopa 30 metrin syvyydessä. Tutkijoille löydöt päätyvät – jos päätyvät – rikkoontuneina. Lightning Ridge olisi kerrassaan aarreaitta, jos fossiilit olisivat pinnassa, kuten esimerkiksi Kiinassa ja Mongoliassa, uskoo Phil Bell.
 Weewarrasaurus -tutkimus julkaistiin tiedelehti  PeerJ:ssä .
 Weewarrasaurus pobenin uskotaan olleen laumaeläin, mutta siitä ei ole samalla tavoin näyttöä kuin Fostoriasta.  James Kuether
 Pyöreäkuonoinen nuuskija on kuuluisin
 Australian kuuluisin dinosaurus on runsaat sata miljoonaa vuotta sitten elänyt  Muttaburrasaurus langdoni , jonka sukulaiseksi  Fostoria  osoittautui.  Muttaburrasauruksen  erityisyys oli sen pyöreä kuono, jonka ison luukammion ansiosta  Muttaburrasaurus  ehkä oli erityisen hyvä nuuskija.
 Seitsenmetrinen  Muttaburrasaurus  lienee rouskuttanut pääasiassa saniaisia ja muita liitukauden kasveja, mutta hampaiden perusteella se saattoi syödä toisinaan myös lihaa.
 Weewarrasauruksen  ja  Fostorian  tavoin myös  Muttaburrasauruksen  arvellaan olleen laumaeläin.
 Australiasta ei tunneta toista yhtä laajalle levinnyttä dinosauruslajia. Fossiileja on löydetty niin New South Walesista kuin Queenslandista. Ensimmäinen löytö on 1960-luvulta.
 Laji tunnetaan hyvin, koska yksi epäonninen otus sattui huuhtoutumaan mereen; luurangosta löytyi peräti 60 prosenttia. Suuri osa nykyisestä Itä-Australiasta oli tuohon aikaan matalan meren peitossa.
 Tutkijat ovat toisaalta alkaneet epäillä, että yhtenä lajina pidetyt löydöt saattavatkin olla kaksi tai jopa kolme lähisukulaista.

Opaalikaivoksesta löydetyt fossiilit ovat sekä dinosauruksia että jalokiviä


Summary: Niinistöä haastateltiin maanantai-illan A-studiossa päättyneiden Kultaranta-keskusteluiden ulko- ja turvallisuuspoliittisista puheenaiheista.

Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  ei osaa sanoa, kuinka EU:n jäsenmaat reagoisivat, mikäli ulkoinen valta hyökkäisi johonkin sen jäseneen, joka ei kuuluisi Natoon.
 Kysyttäessä asiasta Niinistö otti asian hieman huumorin kannalta.
 – No, siitäpä ei ole tullut ihan selvää.
 Niinistön mukaan vastaus on "muiden päässä". Hän sanoo halunneensa hieman "reippaanpuoleisella kysymyksellä" herättää aiheesta keskustelua.
 – Unioni ei ole, paitsi aivan viime vuosina, käynyt kovin paljon keskustelua omasta turvallisuudestaan. Unionin olemukseen on kautta historian kuulunut, että ensimmäinen tehtävä on turvata kansalaisten turvallisuus. Tätä keskustelua on hyvä herättää, Niinistö totesi  A-studion haastattelussa .
 Kultaranta-keskusteluissa vieraillut Saksan liittopresidentti  Frank-Walter Steinmeier  ei vaikuttanut kovin halukkaalta laajentamaan EU:n puolustusyhteistyötä, mutta Niinistön mielestä tämä ei sitä suoralta kädeltä tyrmännytkään.
 – Saksalaiset ovat hyvin pidättyväisiä näissä kysymyksissä. EU ei ole ainoa kansainvälinen yhteys, jota olemme rakentaneet turvallisuuden puitteissa.
 – Meillä on aikamoinen verkosto, johon kuuluvat muun muassa Ruotsi, Yhdysvallat, Nato-kumppanuus sekä sopimuksia Ison-Britannian ja Saksan kanssa. Ne eivät ole ehdottomasti velvoittavia, mutta osoittavat selvää halukkuutta.
 – Seuraava tavoite, joka liittyy myös harjoitustoimintaamme, on hakeutua sellaiseen yhteisöön, jossa pidetään toinen toisistamme huolta, Niinistö sanoi.
 Lue lisää :
 Analyysi: Kultaranta-keskusteluissa etsittiin myönteistä tunnelmaa, mutta turvatakuita ei taaskaan löytynyt
 Liisa Jaakonsaari Kultarannassa: Globaali demokratia on kriisissä, uuden vastakkainasettelun aika alkanut
 EU:n Suomelle antamia turvatakuita haastettiin Kultarannassa - Halla-aho: Ei järkevää ripustautua epämääräisiin turvatakuisiin
 Yle seurasi: Presidentti Niinistö ja Saksan liittopresidentti painottavat Kultarannassa EU:n yhtenäisyyttä - "Poliittiset järjestelmät ovat kovan paineen alla"
 Yle seurasi: Presidentti Niinistö kommentoi Kultarannassa hallitusohjelmaa ja hallituksen erityisavustajien määrää - "Käytin vain yhtä erityisavustajaa, joten koen olevani jäävi"

Tasavallan presidentti Sauli Niinistö EU:n turvatakuista: "No, siitäpä ei ole tullut ihan selvää"


Summary: Hyttysten levittämään virukseen kuoli viime vuonna 50 kreikkalaista.

Kreikassa maan terveysviranomaiset kehottavat maahan saapuvia matkailijoita varautumaan hyttysten levittämään vaaralliseen Länsi-Niilin virukseen.
 Virus on levinnyt Kreikkaan muuttolintujen välityksellä ja ihmiseen se saattaa levitä hyttysten välityksellä.
 Viranomaiset ohjeistavat matkailijoita käyttämään pitkähihaisia paitoja, välttämään seissyttä vettä sekä käyttämään hyttysverkkoja ja hyttysmyrkkyä,  Guardian-sanomalehti kertoo .
 Viime vuonna Kreikassa 316 ihmistä sai virustartunnan ja 50 heistä menehtyi.
 Kreikkaan arvioidaan saapuvan tänä vuonna 31 miljoonaa turistia. Kreikan viranomaiset ohjeistavat heitä muun muassa lentokentillä jaettavilla lehtisillä.
 Suomen Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen THL:n mukaan suurin osa Länsi-Niilin virustartunnoista on oireettomia tai lieväoireisia. THL muistuttaa, että Länsi-Niilin virusta vastaan ei ole olemassa rokotetta.
 Sekin kehottaa suojautumaan hyttysiä vastaan vaatetuksella, hyttyskarkotteilla ja -verkoilla.

Kreikka kehottaa matkailijoita varautumaan Länsi-Niilin virukseen


Summary: Jätevesipäästöt ja kiinalaisomistus mietityttivät itälappilaisia, mutta tehtaan tarjoamat työpaikat kelpaisivat.

Boreal Biorefin sellutehdashankkeen yleisötilaisuudessa ei juuri soraääniä kuultu. Paikalle Kemijärven kulttuurikeskukseen oli saapunut salillinen ihmisiä, jotka toivottivat sellutehdashankkeen tervetulleeksi kaupunkiin.
 Tärkeintä on saada tehdas ja työpaikkoja, muut asiat ovat toisarvoisia, oli salin viesti Boreal Biorefin toimitusjohtaja  Heikki Nivalalle .
 Nivala sai kiitoksia sinnikkäästä työstä sellutehdashankkeen ajamisessa muun muassa  Erkki Oinaalta , joka muistutti ettei tehtaan saaminen Kemijärvelle ole pelkästään nuorten ja työikäisten etu.
 – Tehtaan myötä tänne tulee uusia ihmisiä ja pitääkin tulla. Siihen pitää suhtautua myönteisesti. Eläkeläisilläkin on täällä huono olla, jos täällä ei ole muita kuin eläkeläisiä, Oinas painotti.
 Vastausta vaille jäi tilaisuudessa vain yksi keskeinen kysymys: koska alkavat rakennustyöt.
 – Sitten kun se investointipäätös tehdään, me tulemme sen kanssa julkisuuteen. Tämä viisi vuotta on toimittu näin, että kun meillä on kerrottavaa, me kutsumme muun muassa teidät tänne koolle ja kerromme mitä on kerrottavaa, Nivala vakuutti.
 Kiinalaisomistus puhutti
 Jonkin verran keskustelua yleisötilaisuudessa herätti tulevan tehtaan kiinalaisomistus. Nivala muistutti tilaisuudessa, että Boreal Bioref on kehitysyhtiö, joka siirtää investointipäätöksen jälkeen vastuuta hankkeesta toteuttajille, eli tuleville pääomistajille.
 Omistuksesta vähintään 51 prosenttia tulee olemaan kiinalaisilla, mikä pohditutti muutamia yleisötilaisuuteen saapuneita.
 Borealin hallituksen varapuheenjohtaja ja entinen maaherra ja Kemijärven kaupunginjohtaja  Timo E. Korva  muistutti, että ulkomaalaista omistusta on myös muissa metsäyhtiöissä, jopa enemmän kuin Borealissa.
 – Suurimmat toimijat, kuten UPM ja Stora Enso ovat pörssiyhtiöitä. Niistä ulkomaalaisessa omistuksessa on viimeisimmän pörssitilaston mukaan noin 70 prosenttia. Metsä Groupista pörssissä on Metsä Board, josta ulkomaalaisessa omistuksessa on tällä hetkellä noin 20 prosenttia. Tässä joukossa me olemme vasta kolmas jos mitataan ulkomaisella omistuksella, Korva sanoi.
 Kemijärven entinen kaupunginjohtaja, Boreal Biorefin hallituksen varapuheenjohtaja Timo E. Korva muistutti, että Boreal ei ole ainoa metsäteollisuusyhtiö, jonka takana on ulkomaista pääomaa. Antti Heikinmatti / Yle
 Kemijärvelle suunniteltu biosellutehdas on Boreal Biorefin ja kiinalaisen  CAMCEn yhteishanke . CAMCEn ja Silva Industri AB:n omistavat hieman yli puolet Boreal Biorefistä, loput yhtiöstä omistavat muun muassa toimitusjohtaja Heikki Nivala, Timo E. Korva,  Pekka Koskenranta  ja Kemijärven kehitys Oy.
 Tehdas maksaisi tämänhetkisen arvion mukaan 950 miljoonaa euroa ja työllistäisi toimiessaan toista tuhatta ihmistä Itä-Lapista, joista vajaat 200 tehtaalla Kemijärvellä.
 Se käyttäisi pääasiassa mäntykuitua ja haketta noin 2,8 miljoonaa kuutiometriä vuodessa. Tuotanto olisi noin 500 000 kuutiometriä alkuvaiheessa pääasiassa markkinasellua Kiinan markkinoille.
 Lupien harmonisointi on myös Borealin etu
 Boreal Biorefin lähes miljardin euron sellutehdashanke Kemijärvelle  sai vastikään ympäristöluvan . Yhtiö luonnehti lupaa tiukaksi, mutta sellaiseksi että se ei estä tehtaan toteuttamista.
 Lupaehtojen tiukkuus herätti kysymyksen myös yleisöstä.
 – Miten nämä [lupaehdot] suhtautuvat muiden vastaavien tehtaiden lupaehtoihin? Onko tästä tulossa sellaisia lupaehtoja, jotka estäisivät tehtaan toteutumisen, ihmetteli yritystoiminnan aloittamista Kemijärvellä pohtiva  Harri Vatanen .
 Ympäristölupahakemusta valmistellut ympäristöasiantuntija  Eeva Punta  korosti, että tehtaan saamat lupaehdot ovat tiukat, mutta eivät sen tiukemmat kuin muillakaan uusilla sellutehdashankkeilla.
 – Se, että lupa-asiat on Euroopassa harmonisoitu, tarkoittaa juuri sitä että yhtään yksittäistä hanketta ei voi kurmuuttaa enempää kuin toistakaan. Euroopassa ne [lupaehdot] eivät voi olla mitä vain, rauhoitteli Punta.
 Punnan mukaan erityisesti energiantuotannossa tehtaan meesa-, bio- ja soodauunin päästörajat on sorvattu niin alas ympäristöluvassa, että tehtaan käyttäjät saavat olla tarkkoina, etteivät raja-arvot häiriötilanteissakaan ylity liikaa.
 Purkuputkessa käytetty parasta saatavilla olevaa tietoa
 Ympäristöasioista huolta on herättänyt esimerkiksi jätevesien purkuputki. Yhdeksänkilometrinen putki johtaisi jätevedet lähelle Termusniemen ja Kalkonniemen välistä pohjapatoa. Kalkonniemessä sijaitsee yleinen uimaranta.
 Yleisöstä nousi epäily, että hieman pohjapadon kaupungin puolelle jäävästä purkuputkesta tuleva jätevesi voisi jäädä pyörimään järvialueelle ja kaupungin rannoille.
 Boreal Biorefin hallituksen jäsenen  Pekka Koskenrannan  mukaan yhtiö on käyttänyt virtausmallinnusten tekemiseen parasta käytettävissä olevaa osaamista.
 – Siinä käytettiin muistaakseni 32 miljoonaa laskentayksikköä ja tietokonemallinnuksella tuli yksiselitteisesti todistettua, ettei ole kahta jakoa siinä etteikö padon yli menevä vesi nappaisi tehtaalta tulevaa jätevettä mukaansa. Siinä on hyvät sekoittumisolosuhteet, Koskenranta todisteli.
 Pääosa tilaisuudessa käytetyistä puheenvuoroista koski tehtaan myönteisiä työllisyys- ja talousvaikutuksia. Toimitusjohtaja Heikki Nivala pääsi muun muassa kertomaan teiden kunnon rapistumisesta huolissaan oleville itälappilaisille, että Boreal on neuvotellut ELY:n kanssa tulevista tiekorjaushankkeista, joita tehdashankkeen toteutuminen voisi vauhdittaa.
 – Olemme tehneet ELY-keskuksen kanssa 10 vuoden suunnitelman infrahankkeista, joka koskee erityisesti alemman tieverkon parantamista, mutta siinä on mukana muun muassa jonkin verran uutta tietä kaupungin pohjoispuolelle ja uusi silta. Se paketti on kaikkiaan 216 miljoonaa euroa, Nivala sanoi.
 Lue myös:
 Hakkuumäärät ylitetään Suomessa vuosi toisensa perään – Kuinka paljon puuta ja rahaa tarvitaan, jos massiiviset selluhaaveet toteutuvat?
 Mullistava teknologia saattaa tehdä pian läpimurron: Sellutehtaiden savukaasuista voisi valmistaa polttoainetta koko Suomen autoille

"Eläkeläisilläkin on huono olla, jos täällä ei ole muita kuin eläkeläisiä" – Kemijärvellä toivotetaan sellutehdas tervetulleeksi


Summary: Pelastuslaitos sai hälytyksen hieman ennen puoli kahdeksaa illalla.

Nuottakadulla Mikkelissä sijaitseva Tuppuralan koulu palaa. Pelastuslaitos sai hälytyksen palosta kello 19.23. Paikalla on viisitoista yksikköä.
 Palo aiheuttaa runsaasti savua. Etelä-Savon pelastuslaitos kehottaa Facebookissa lähellä asuvia välttämään ulkona liikkumista sekä sulkemaan ovet, ikkunat ja ilmanvaihdon. Pelastus- ja raivaustyöt jatkuvat läpi yön.
 – Rakennuksesta ei ole jouduttu evakuoimaan ihmisiä, sanoo päivystävä palomestari  Ville Tuovinen  STT:lle.
 Tuovisen mukaan koko rakennus on tulessa. Myös koulun yläpohjarakenteet palavat.
 Liekit lyövät useiden metrien korkeudella
 Ylen toimittajan  Susanna Pekkarisen  mukaan paikalla on runsaasti ihmisiä seuraamassa paloa. Monet kuvaavat paloa vain muutamien metrien päässä koulusta. Pelastushenkilöstö on pyytänyt ihmisiä siirtymään kauemmaksi.
 – Palo näyttää etenevän vauhdilla, Pekkarinen kertoo iltayhdeksän aikaan.
 Poliisi ohjaa liikennettä läheisen kauppakeskus Graanin kohdalla, koska ihmisiä liikkuu paljon palopaikan läheisyydessä. Pelastuslaitos kertoo, että pelastusajoneuvot ruuhkauttavat aluetta, minkä takia alueella liikkumista ja autoilua pitäisi välttää.
 Silminnäkijöiden mukaan pahin palo on lähtenyt liikkeelle liikuntasalin katosta. Liekit lyövät useiden metrien korkeudelle, ja musta savu näkyy ainakin kilometrin päähän. Lisäksi ympäristössä lentelee tuhkahippuja.
 Sammutustyöt käynnissä. Susanna Pekkarinen / Yle
 Palon syttymissyystä ei ole vielä tietoa.
 Tuppuralan koulu on Mikkelin kaupungin ala-asteen koulu, jossa on oppilaita noin 180. Koulu sijaitsee Saimaan rannan tuntumassa noin kahden kilometrin päässä Mikkelin keskustasta.
 Kerromme pian lisää.

Tuppuralan koulu palaa Mikkelissä – pelastuslaitos kehottaa sulkemaan ovet, ikkunat ja ilmanvaihdon


Summary: Kotkassa etsittiin mopoilijoille pitkään omaa ajopaikkaa, koska asukkaat eivät halunneet heitä lähistölle. Sellainen löytyi lopulta teollisuusalueelta.

Jylpyn teollisuusalueella kolme nuorta mopoilijaa pörrää menopeleillään tyhjällä piha-alueella. Lähistöllä ei näy muita ihmisiä. Muutama satunnainen auto ajaa ohitse pääkadulla.
 Mopotallin piha-alueella mopoilijat saavat päristellä vaikka ilta-aikaan häiritsemättä ketään.
 Mopotallin sisällä työkalut ovat siististi omilla paikoillaan puisissa hyllyissä hallin reunustoilla. Ilmassa tuoksuu bensa ja öljy.
 Kolmikko alkaa tottuneesti irroittaa katteita eli päällimmäisiä muoviosia yhdestä moposta. Nuorten mielestä mopotallille on selvä tarve.
 – Tosi moni saattaa asua vaikka kerrostalossa, eikä heillä ei ole tallia tai työkaluja mopon korjaukseen. Täällä on kaikki tarvittavat välineet. Varsinkin, jos ei ole taitoa, niin on muita, jotka voivat auttaa, kotkalainen mopoilija  Ville Hannula  sanoo.
 Mopotallissa nuoret voivat rassata mopoja ja lupa piha-alueella temppuiluun on kysytty ja saatu. Ihan helposti se ei kuitenkaan käynyt.
 Nuorten mukaan mopoissa on aina jotain mitä rassata. Kimi Ristilä puuhastelee kevytmoottoripyöränsä parissa. Pyry Sarkiola / Yle
 Asukkaat eivät kaipaa mopoilijoita naapuriinsa
 Kotkan kaupungin nuorisotyön yksikkö on etsinyt sopivaa luvallista mopoilualuetta nuorille viime syksystä saakka. Sopivia mopoilualueita etsittiin yhdessä nuorten kanssa pikkubussilla kierrellen kevään aikana.
 Sopivan paikan löytämistä on jarruttanut se, etteivät asukkaat ole halunneet mopoaluetta kotiensa kulmille.
 – On todella harmillista, miten negatiivisesti mopoilijoihin suhtaudutaan. Osa asukkaista haluaa, ettei mopoilijoita olisi olemassa ollenkaan, Kotkan kaupungin nuorisotoimenjohtaja  Leena Ruotsalainen  kertoo.
 Nuorisotyön yksiköllä on ollut kolme vahvaa ehdokasta mopoilualueelle. Pisimmälle suunnitelmat etenivät Santalahdessa, jossa Kotkan kaupunki oli valmis lahjoittamaan vanhan tienpätkän nuorten käyttöön.
 – Nuolaisimme ennen kuin tipahti. Veimme roskiksia jo alueelle valmiiksi ja ajattelimme, että tästä se lähtee. Sitten kysyimme naapureiden mielipiteitä. Heidän mielestään mopoilijoista olisi aiheutunut äänihaittoja, Kotkan kaupungin nuorisonohjaaja  Jouni Puumalainen harmittelee.
 Nuorisotyön yksikkö sai Takakylän asukkailta sen verran palautetta mopoalueen liian läheisestä sijainnista, että suunnitelmasta päätettiin luopua. Asuin- ja mopoalueen välissä olisi ollut metsäkaistale ja välimatkaa muutamia kilometrejä.
 – Muutaman puhelun jälkeen päätimme, ettei sitä kannata toteuttaa. Ei siinäkään olisi ollut mitään järkeä, jos koko kesän olisimme istuneet puhelimessa vastaanottamassa valituksia, Ruotsalainen sanoo.
 “Mene muualle ajelemaan, senkin kakara”
 Yle kertoi muutama vuosi sitten  Pyhtään mopotallista , joka rauhoitti asukkaita häiriköineet mopoilijat. Nuorisotoimenjohtaja Leena Ruotsalainen kokee, että mopoilijoihin suhtautuminen on ollut melko kielteistä myös Kotkassa. Palautetta satelee erityisesti äänistä.
 – Toivottavaa ei tietenkään ole, että mopoja rassataan ja viritetään niin, että niistä lähtisi normaalia kovemmat äänet. Äänet kuitenkin kuuluvat kaupunkielämään. Olivat ne sitten mopoja, autoja tai jotain muuta.
 Osa aikuisista on tullut suoraan sanomaan kielteisiä kommentteja mopoilusta Ville Hannulalle. Pyry Sarkiola / Yle
 Kotkalaiset Ville Hannula,  Kimi Ristilä  että  Miko Vilola  ovat saaneet suoraa palautetta mopoilusta aikuisten suusta. Suurin osa kommenteista on sävyltään negatiivista.
 – Aika paljon tulee kaikenlaista. Yleensä se on sellaista, että mene muualle ajelemaan tästä senkin kakara. Ei niistä kannata välittää. Kunhan ei itse vain häiritse kenenkään piha-aluetta, Hannula kuvailee.
 Kevytmoottoripyörällä ajeleva Kimi Ristilä ei ymmärrä joidenkin autoilijoiden käytöstä liikenteessä.
 – Jotkut tööttäilevät ja ohittelevat esimerkiksi viidenkympin alueella. He ajavat ohi ja jäävät siihen eteen ajamaan neljääkymppiä.
 Mopoalue tai mopotalli ei kuitenkaan ratkaise sitä, etteikö mopoilla myös jatkossa ajettaisi julkisilla teillä. Nuoret toisaalta ymmärtävät mopojen äänistä aiheutuvat valitukset.
 – Kyllähän mopot kovaa ääntä pitävät. Ihan ymmärrettävää on, että niistä valitetaan. Toisaalta hekin ovat varmasti nuorempana rällänneet mopoilla tai muuten pitäneet kovaa mekkalaa, Ville Hannula huomauttaa.
 Nuorten oma aktiivisuus palkitsi
 Kesän lähestyessä paine löytää sopivaa mopoilualuetta nuorten käyttöön kasvoi, eikä tilanne näyttänyt hyvältä.
 Aktiiviset nuoret ehdottivat lopulta luvallisen mopoalueen sijasta mopotallia, jossa he voisivat rauhassa rassata mopoja ja tavata kavereita. Nuoret itse selvittivät mahdollisia paikkoja mopotallille ja esittivät ehdotuksensa Jylpyn teollisuusalueella sijaitsevasta hallitilasta kaupungille.
 Nuorisotyön yksikkö selvitti asiaa ja kävi katsomassa kahta varastoa yhdessä nuorten kanssa. Sopiva hallitila löytyi nuorten aktiivisuuden ansiosta lopulta Sorvaajantieltä.
 – Mopojen rassaus on meille tavallaan intohimo, joten meillä oli motivaatiota etsiä sopivaa tallia, Ville Hannula kertoo.
 Sijainti teollisuusalueella ei haittaa nuoria, päinvastoin.
 – Tämä on kaikkien ulottuvilla ja tässä on vähän asutusta lähellä. Mun mielestä todella hyvä paikka, eikä parempaa paikkaa olisi välttämättä voinut löytääkään, Hannula kehuu.
 Mopotallin sijainti teollisuusalueella ei haittaa nuorisoa. Pyry Sarkiola / Yle
 Mopotallia vastapäätä sijaitsee asuinhuoneisto yhden kiinteistön yhteydessä. Nämä asukkaat suhtautuivat myötämielisesti, ja mopotalli sai heiltä luvan.
 Kotkan kaupungin nuorisotyön yksikkö vuokraa 80 neliön hallitilat elokuun loppuun saakka. Mahdollisesta jatkosta päätetään syksyllä.
 "Ei tämä hirveän isolta vastuulta tunnu"
 Mopoilevien nuorten toiveisiin on vastattu ainakin osittain Kotkassa. Tälle kesälle kaavailtu luvallinen mopoalue ei vielä toteutunut, mutta nuoret ovat nyt saaneet oman mopotallin mopojen rassausta varten.
 Mopotallissa on kaikki oleellinen: tarvittavat työkalut, tilaa rassata, sohvat hengausta varten ja kahvinkeitin.
 Nuoret vastaavat itse mopotallin toiminnasta.
 – Ei tämä hirveän isolta vastuulta tunnu, kunhan pidämme paikat siistinä ja käyttäydymme kunnolla, Hannula kertoo.
 Mopotallin seinälle on kiinnitetty yhteiset pelisäännöt, joita kaikkien tulee noudattaa. Mopotalliin on myös tervetullut, vaikka ei omistaisikaan mopoa.
 Tärkeintä nuorten mielestä on, että kaikki ovat tervetulleita eikä ketään syrjitä.
 – Olemme mukavia kaikille, eikä ketään jätetä ketään ulkopuolelle. Yritämme auttaa kaikkia ja varsinkin niitä, jotka opettelevat korjaamaan mopoja, Hannula sanoo.
 Mopotalli on varmasti avoinna aina tiistaisin ja torstaisin kello 17–21. Nuoret kuitenkin kannustavat piipahtamaan paikalla muulloinkin, koska suurella todennäköisyydellä he viihtyvät hallilla aukioloaikojen ulkopuolella.
 Nuorisonohjaaja Jouni Puumalainen luottaa, että nuoret osaavat kantaa vastuun mopotallin toiminnasta. Pyry Sarkiola / Yle
 Nuorisonohjaaja Jouni Puumalainen suhtautuu luottavaisesti nuorisoon.
 – Me ohjaajat käymme silloin tällöin katsomassa, miten homma pyörii. Toistaiseksi vaikuttaa hyvältä, nuoret kyllä osaavat hoitaa hommansa ja tuntevat vastuunsa.
 Etsintä jatkuu yhä
 Tämän kesän aikana kotkalaiset nuoret eivät enää saa omaa luvallista mopoaluetta. Etsintä jatkuu edelleen ja nuorisotyön yksikön tavoitteena on löytää sopiva alue ensi kesäksi.
 – Ensi vuodelle olisi tarkoitus saada pysyvä tila. Kokeillaan tätä hommaa nyt tässä Jylpyssä ja jos nuoret haluavat tämän tilan, niin välttämättä ei tarvita mitään uutta tilaa, Jouni Puumalainen huomauttaa.
 Mopotallin tilannetta katsotaan uudestaan syksyllä.
 – Lähtökohtana on, ettei mopoalue saa olla kaukana. Kyllä sen pitää löytyä Länsi-Kotkan, Karhulan tai Kotkansaaren alueelta, Leena Ruotsalainen huomauttaa.
 Nuoret mopoilijat ovat olleet toistaiseksi tyytyväisiä Jylpyssä sijaitsevaan mopotalliin.
 – Ei tässä voi olla kuin kiitollinen, että kaupunki on järkännyt meille nuorille tällaisen tilan käyttöön, Ville Hannula kiittelee.
 Vaikka mopotallin pihapiirissä on lupa temppuilla, mahdolliselle mopoalueelle on kuitenkin muutamia toiveita mopoilijoilta.
 – Mahdollisimman pitkä ja iso tila, jossa on tasainen maa. Vähän liikennettä ja kaukana asutuksesta, Hannula luettelee.

Kukaan ei halunnut mopoilijoita naapuriinsa – niinpä he hankkivat luvan ja rälläävät nyt syrjäisellä teollisuusalueella


Summary: Kivisen valinta komentajaksi käynnistää Puolustusvoimissa myös alemmille tasoille heijastuvan nimityskierroksen.

Kenraaliluutnantti  Timo Kivinen  nousee Puolustusvoimain uudeksi komentajaksi.
 59-vuotias Kivinen työskentelee tällä hetkellä Pääesikunnan päällikkönä.
 Tasavallan presidentti, Puolustusvoimien ylipäällikkö  Sauli Niinistö  nimitti Kivisen virkaan keskiviikkona valtioneuvoston esityksestä.
 Kivinen aloittaa tehtävässään elokuun alussa. Puolustusvoimien kakkosviran haltijaa pidettiin julkisuudessa alusta asti vahvimpana ehdokkaana virkaan.
 Nykyisen Puolustusvoimain komentajan  Jarmo Lindbergin  viisivuotiskausi päättyy heinäkuussa. Hän ei hakenut jatkokautta.
 Timo Kivinen on tehnyt uransa Maavoimien puolella, kun Lindberg oli alun perin Ilmavoimien lentäjä.
 Kivinen on toiminut Karjalan prikaatin ja Utin jääkärirykmentin komentajana. Kivisellä on myös kansainvälistä kokemusta rauhanturvatehtävistä Bosniasta, ja hän on työskennellyt sotilasasiamiehenä Unkarissa, Ukrainassa ja Itävallassa.
 Kivinen on opiskellut muun muassa Yhdysvalloissa ja Britanniassa. Hän taitaa suomen, ruotsin ja englannin lisäksi venäjää. Naimisissa olevalla Kivisellä on neljä lasta.
 Lappeenrannassa syntynyt Kivinen täyttää joulukuussa 60 vuotta. Hän on valmistunut samalta kadettikurssilta kuin edeltäjänsä Jarmo Lindberg.
 Puolustusvoimain komentajan nimitys lykkääntyi eduskuntavaalien yli, kun  Juha Sipilän  (kesk.) hallitus erosi maaliskuussa. Toimitusministeristö ei voi tehdä poliittisia linjapäätöksiä tai päättää korkeista virkanimityksistä.
 Kivisen valinta käynnistää Puolustusvoimissa myös alemmille tasoille heijastuvan nimityskierroksen.
 Kun Pääesikunnan päällikön tehtävä vapautuu virkaan nimitetyn sotilaan tilalle valitaan tietysti uusi henkilö.
 Puolustusvoimien virkoihin ei voi hakea, vaan sotilaat etenevät hierarkisesti virkauran pituuden ja sotilasarvon mukaan.

Timo Kivinen on uusi puolustusvoimain komentaja


Onnettomuustutkintakeskus (Otkes) on havainnut vakavia puutteita vajaa vuosi sitten sattuneen tšekkiläisen matkustajakoneen evakuoinnissa.
 Helsingistä Prahaan lähdössä ollut kone jouduttiin evakuoimaan matkustamoon ilmestyneen savun vuoksi, kun kone oli rullaamassa kohti kiitotietä.
 Otkesin tutkinnan mukaan koneen henkilöstön toiminnassa oli puutteita muun muassa siksi, että koneen päällikkö ei antanut varsinaista evakuointikuulutusta, eikä muutoinkaan toiminut tilanteen vaatimassa järjestyksessä.
 Koneessa oli 135 matkustajaa ja viisi miehistön jäsentä. Matkustajista 26 sai evakuoinnissa lieviä vammoja.
 Lentoliikenteeen annettiin jatkua
 – Tutkinnassa ilmeni, että lentoyhtiöiden tulisi kouluttaa henkilökuntaansa säännöllisesti myös yllättäviin evakuointitilanteisiin, ilmailuonnettomuuksien johtava tutkija  Ismo Aaltonen  linjaa  tiedotteessa .
 Tutkinnassa selvisi, että Helsinki-Vantaan lentoasemalla ei ollut toimivaa menettelyä, jolla pelastusyksiköt olisivat päässeet välittömästi liikennealueella olevalle onnettomuuspaikalle. Lentoliikenteen annettiin jatkua, joten pelastajat joutuivat ajamaan tapahtumapaikalle huoltoteitä, joka hidasti perille pääsyä. Järjestelyjä on sittemmin parannettu.
 Koneessa oli 135 matkustajaa ja viisi miehistön jäsentä. Matkustajista 26 sai evakuoinnissa lieviä vammoja. Otkes huomauttaa, että tulipalo tai sen epäily on aina erittäin vakava ja vaarallinen tilanne lentokoneessa.
 Otkesin mukaan myös lentokonevalmistaja Airbusin tulisi arvioida uudelleen evakuointiohjeistustaan.
 Lue aiheesta lisää:
 Otkes tutkii tšekkiläiskoneen tapahtumia vakavana vaaratilanteena – "Ei mennyt ollenkaan niin kuin Strömsössä"
 Helsinki-Vantaalla evakuoidussa lentokoneessa ei merkkejä tulipalosta – OTKES tutkii vaaratilanteen
 Lentokone evakuoitiin savuhavainnon takia Helsinki-Vantaalla – kyydissä 140 ihmistä
 Otkes: Laukut haittasivat eilistä matkustajakoneen evakuointia Helsinki-Vantaalla – Paikalla olleet kertovat myös rynnimisestä

Otkes havaitsi vakavia puutteita tšekkiläiskoneen evakuoinnissa – Koneen päällikkö ei antanut evakuointikuulutusta


Summary: Helsingin luottamushenkilöt kritisoivat Helsingin pormestarimallia. Kritiikki muun muassa päätöksenteon läpinäkyvyyttä kohtaan on lisääntynyt viimeisen vuoden aikana.

Helsingin kaupungin valtuutetut ja lautakuntien jäsenet kritisoivat pari vuotta voimassa ollutta Helsingin kaupungin pormestarimallia.
 Viimeisimmän vuoden aikana kritiikki muun muassa päätöksenteon läpinäkyvyyttä kohtaan on lisääntynyt. Lisäksi pormestariston nähdään nyt ohjailevan entistä enemmän asioiden valmistelua ja päätöksentekoa. Asia käy ilmi arviosta, jonka kaupunki teetätti konsulttiyritys KPMG:llä.
 Arviointiraportissa kävi ilmi, että valtuutetut ja muut luottamusmiehet näkevät uudessa järjestelmässä myös paljon hyvää. Arviointia varten tehty kysely lähetettiin 220 luottamusmiehelle, 50 heistä vastasi.
 Yle kokosi tähän juttuun ne kuusi kohtaa, joissa kritiikki on kasvanut viimeisimmän vuoden aikana.
 Pormestari  Jan Vapaavuori  (kok.) vastaa tässä jutussa kritiikkiin.
 1. Luottamushenkilöt: pormestareiden ja toimialajohtajien yhteistyö ei ole parantunut
 Vapaavuori:
 Meillä oli aiemmin 31 itsenäistä virastoa, nyt neljä toimialaa. Se on sinänsä jo massiivinen uudistus.
 Lisäksi meillä on nyt omalla tavallaan tuplaorganisaatio, toimialajohtajat ja apulaispormestarit, kansliapäällikkö ja pormestari.
 On selvää, että tämäntyyppisen mallin sisäänajaminen vie oman aikansa. Ja matkan varrella on kipuiluakin.
 Mutta isossa kuvassa kaikki menee oikeaan suuntaan. Enemmän on hyviä kuin huonoja kokemuksia.
 Se että organisaatiouudistuksen yhteydessä on väistämättä jonkinlaista kitkaa, niin kuin on aina ja kaikissa organisaatioissa, ei tarkoita, että jotkut ihmiset olisivat vaikeita. Se tarkoittaa vain, että Suomen suurin työnantaja, 37 000 henkeä, organisoituu vain uudella tavalla. Se vie aikaa ennen kuin se asettuu täysin uusiin uomiinsa.
 On aina tiettyä kitkaa ja haastetta, kun toimialoilla on toimialajohtajat ja apulaispormestarit. Mutta sääntö on selvä. Eli että toimialajohtajat johtavat operatiivisia toimialojaan ja apulaispormestarit johtavat niitä lautakuntia, jotka käsittelevät toimialojen asioita.
 2. Luottamushenkilöt: Päätöksenteon läpinäkyvyys ei ole parantunut
 Vapaavuori:
 Luottamushenkilöelinten määrää on uudessa organisaatiossa vähennetty. Nyt on vain 4 toimialalautakuntaa. Tämä oli tietoinen päätös ohjata päätöksiä isompiin kokonaisuuksiin.
 On varmaan niin, että valtuutetut, jotka eivät ole noissa isoissa lautakunnissa, kokevat varmasti juuri näin. Mutta ne valtuutetut, jotka ovat noissa toimialalautakunnissa jäseninä, kokevat juuri päinvastoin. Tämä on asia, joka on tiedostettu, mutta siitä huolimatta on haluttu mennä näihin isoihin yksiköihin.
 Suomi ja Helsinki on tunnettuja siitä, että olemme maailman avoimimpia yhteiskuntia. Suomi ja Helsinki ei varmasti pimitä mitään. Me olemme erittäin avoin, läpinäkyvä kulttuuri.
 Haaste muodostuu ehkä siitä, että Helsingin kaupunki on erittäin iso. Mitkään inhimilliset resurssit eivät riitä siihen, että yksittäinen ihminen voisi pysyä jokaikisestä asiasta perillä koko ajan.
 Mutta olemme ylpeitä, että olemme avanneet enemmän dataa kuin mikään muu kaupunki maailmassa, New Yorkin lisäksi.
 En usko, että täällä ei oltaisi läpinäkyviä. Ehkä sisäisessä ja ulkoisessa viestinnässä olisi parantamista, jotta se tieto, jonka olemme avanneet, saavuttaisi ihmiset.
 3. Luottamushenkilöt: Meillä ei ole päätöksenteossa riittäviä tietoja kaupungin tilanteesta
 Vapaavuori:
 Tämä tuntuu oudolta. Kysymys on ehkä siitä, että nyky-yhteiskunnassa tieto on valtavan hajautunutta joka paikkaan. Tietoa on, se on saatavilla ja tieto on julkista ja se on läpinäkyvää.
 Mutta voi olla, että meidän täytyy kiinnittää huomio siihen, että tietoa jalosteaan ja kootaan. Niin että voidaan tuottaa ja jalostaa valtuutetuille ymmärrettävämpiä kokonaispaketteja kokonaiskuvasta.
 Virkamiehet ovat kyllä tottuneet vastaamaan valtuutettujen kysymyksiin ja niihin myös asiallisesti vastataan. Mutta on myös niin, että joskus esitetään kohtuuttomia tietopyyntöjä ja oletetaan, että virkamiehet pysäyttävät kaiken muun työnsä ryhtyäkseen keräämään samalla sekunnilla valtavia tietopaketteja johonkin valtuutetun esittämään kysymykseen. Ei se ihan näinkään toimi. Virkakunta palvelee valtuutettuja, mutta joskus on ehkä ylisuuria odotuksia, että miten voidaan tuottaa ja millä aikataululla.
 4. Luottamushenkilöt: Pormestaristo ohjaa asioiden valmistelua ja päätöksentekoa
 Vapaavuori:
 Minä ohjaan ja osallistun niin paljon kuin vain ikinä pystyn, keksin, kehtaan, osaan ja ehdin. Se on minun tehtäväni.
 Koko hallintosäännön ja johtamisjärjestelmän keskeisin idea on, että siirrytään pormestarimalliin, jossa pormestari johtaa kaupunkia. Silloin minä koen, että se on paitsi minun oikeuteni, myös velvollisuuteni.
 Riippuu mihin vertaa, mutta todennäköisesti minulla on enemmän valtaa kuin kellään muulla tässä kaupungissa. Se ilmenee eri tavoin eri asioissa. Tämä on iso talo. Suomen suurin työnantaja. Katetaan kaikki julkisen sektorin alueet armeijaa, poliisia ja yliopistoa lukuun ottamatta, ja niidenkin kanssa ollaan läheisissä tekemisissä. Totta kai minun toimenkuvani koskee koko kaupunkia. Joissain asioissa ehtii olla vahvemmin mukana ja joissain vähemmän.
 Jotkut ovat sanoneet, että jos haluaa edistää rakennushankkeita tässä kaupungissa pitää tulla teidän luokse puhumaan - pitääkö tämä paikkansa?
 Ei tietenkään pidä. Prosessi etenee hallinnon lainalaisuuksien mukaisesti.
 On selvää, että monien isojen hankkeiden puuhamiehet ja -naiset pyrkivät lobbaamaan hankkeita niin minulle, apulaispormestareille, toimialajohtajille kuin virkamiehillekin. Se on osa tätä järjestelmää. Mutta se, että mitkä hankkeet etenevät ja mitkä ei, se perustuu ensivaiheessa huolelliseen virkamiesarviointiin ja sitten poliittiseen päätöksentekoon.
 Annatteko apulaispormestareille valtaa päättää asioita, vai ohjailetteko miten heidän tulee toimia?
 Kaupungissa valmistelusta vastaa viimekädessä pormestari ja päätöksenteosta kaupunginvaltuusto.
 5. Luottamushenkilöt: Tieto ja valta ovat keskittyneet pormestaripuolueille
 Vapaavuori:
 Demokratiassa tietyt ryhmät saavat enemmän kannatusta kuin toiset. Se heijastuu eri tavoin eri organisaatioissa. Valtakunnan tasolla se heijastuu niin, että osa on oppositiossa, osa hallituksessa. Kaupunkitasolla se heijastuu esimerkiksi niin, että isoimmat ryhmät saavat edustajansa pormestaristoon ja pienemmät eivät saa. Se on suora seuraus demokrattisesta järjestelmästä ja sen lainalaisuuksista.
 Mutta Helsingin kaupungin suurimpia historiallisia vahvuuksia on aina ollut, että olemme pystyneet hyvään ja hedelmälliseen yhteistyöhön riippumatta, kuka on valtakunnan hallituksessa. Meillä otetaan myös erittäin hyvin pienemmät ryhmät huomioon. On tietty selvää, että aivan niin paljon ei voida tehdä yhteistyötä pienten puolueiden kanssa verrattuna apulaispormestareihin, jotka ovat täällä päivätyössä.
 6. Luottamushenkilöt: Lautakunnat ovat liian isoja ja työtä on liikaa
 Vapaavuori:
 On selvää, että kun näin ison kaupungin keskeinen päätöksenteko on keskitetty neljään lautakuntaan, niissä on kaikissa iso määrä asioita. Pitkiä esityslistoja, monella tapaa raskaita. Vaativia paikkoja luottamushenkilöille.
 Mutta tämä on suunta, johon on haluttu mennä. Haluttiin irtautua siilomaisesta 31 itsenäisen viraston mallista.
 Haluttiin malli, jossa asiat tehdään yhdessä.
 En kuitenkaan usko, että mitkään päätökset voisivat lipsahtaa läpi järjestelmästä liian suuren työmäärän takia.
 Kaikissa järjestelmissä on puolensa, mutta kaikki arviot näyttävät, että tämä uusi on hyvä järjestelmä. Ei ole tulossa lisää lautakuntia. Tämä nykyinen on malli, johon on tietoisesti menty.

Luottamushenkilöt kritisoivat Helsingin pormestarimallia – Vapaavuori: "Todennäköisesti minulla on enemmän valtaa kuin kellään muulla tässä kaupungissa"


Summary: Suomessa on runsaasti oppilaiden keskinäistä uhkailua, solvaamista ja henkistä kiusaamista.

Opettajat ovat Suomessa tyytyväisempiä ammattiinsa kuin muissa maissa, ilmenee talousjärjestö  OECD:n tutkimuksesta .
 Suomalaisopettajat uskovat muita enemmän, että heidän ammattiaan arvostetaan yhteiskunnassa. He valitsisivat opettajan ammatin yhä, jos saisivat päättää ammattinsa uudelleen.
 Ongelmana opettajat kokevat työrauhan ylläpidon. Suomessa on oppilaiden keskinäistä uhkailua, solvaamista ja henkistä kiusaamista eniten kaikista tutkimukseen osallistuneista maista Uuden-Seelannin, Maltan, Belgian ja Etelä-Afrikan ohella.
 Opettajat haluaisivat pienentää opetusryhmiä, jos siihen olisi varaa.
 OECD:n Talis 2018 -tutkimus on suurin kansainvälinen opettajien koulutusta, motivaatiota, työtapoja ja tyytyväisyyttä kartoittava tutkimus. Siihen on osallistunut yli 250 000 opettajaa, 15 000 koulusta, 48 maasta. Aineisto kerättiin keväällä 2018 opettajille ja rehtoreille suunnatuilla verkko- ja paperikyselyillä.
 Suomessa tutkimukseen osallistui noin 2 800 yläkoulun opettajaa ja 150 rehtoria.
 Jutun keskustelumahdollisus on avoinna klo 22.00 saakka.

48 maan tutkimus: suomalaisopettajat tyytyväisempiä kuin muut, mutta työrauhan ylläpito huolettaa


Summary: Ehdotuksista järjestetään yleisöäänestys ennen lopullista päätöstä.

Helmikuussa edesmenneen Matti Nykäsen muistomerkistä pyydetään luonnos kuudelta kuvataiteilijalta.
 Valitut taiteilijat ovat  Jussi Heikkilä, Kaarina Kaikkonen, Pekka Kauhanen, Stefan Lindfors, Kimmo Schroderus  ja  Maaria Wirkkala .
 Jyväskylään tulevalla teoksella on kaksi todennäköistä sijoituspaikkaa, joko Hippos tai Laajavuori. Perustelluista syistä sijoituspaikka voi olla myös joku muu.
 Lopullinen päätös sijoituspaikasta tehdään valitun taiteilijan kanssa.
 Muistomerkin tulee ilmentää ja kunnioittaa Nykäsen uraa ja saavutuksia urheilijana.
 Taiteilijat toteuttavat luonnoksensa nimimerkeillä 18.9. mennessä.
 Hyväksytyistä luonnoksista järjestettävä yleisöäänestys käynnistyy Valon kaupunki -tapahtuman yhteydessä syyskuun 26. päivänä. Samaan aikaan julkistetaan myös Matti Nykäsen mäen pysyvä valaistus.
 Yleisöäänestyksen jälkeen  asiantuntijoista koostuva työryhmä  tekee ehdotuksensa lopullista päätöksentekoa varten.
 Päätöksen valittavasta muistomerkistä, taiteilijasta sekä teoksen sijaintipaikasta tekee Jyväskylän kaupunginvaltuusto vuoden 2020 alussa.
 Hankkeen arvioitu kustannus on noin 100 000 euroa ja kaupunki on hakenut siihen Opetus- ja kulttuuriministeriön avustusta.

Matti Nykäsen muistomerkin suunnittelu etenee - luonnos pyydetään kuudelta tunnetulta taiteilijalta


Summary: Asiantuntijan mukaan Saudi-Arabian kruununprinssille tulisi asettaa henkilökohtaisia pakotteita.

YK:n henkirikoksiin erikoistunut raportoija  Agnes Callamard  on luovuttanut saudiarabialaisen toimittajan  Jamal Khashoggin  murhaa koskevan raporttinsa.
 Callamard toteaa, että "luotettavat todisteet" viittaavat siihen, että Saudi-Arabian kruununprinssi  Mohamed bin Salman  on sotkeutunut murhaan.
 Callamard suosittelee, että YK:n pääsihteeri Antonio Guterres määrää asiasta kansainvälisen rikostutkinnan.
 Callardin mielestä bin Salmanille olisi myös asetettava hänen henkilökohtaiseen omaisuuteensa kohdistuvia pakotteita, jotka poistettaisiin vasta jos hän voi todistaa olevansa syytön Khashoggin murhaan.
 Jamal Khashoggi kuvattuna joulukuussa 2014. Mohammed Al-Shaikh / AFP
 Toimittaja Khashoggi murhattiin Saudi-Arabian Istanbulin konsulaatissa viime vuoden lokakuussa. Hänen ruumiinsa pilkottiin, eikä sitä ole sittemmin löydetty.
 Khashoggi oli kiivas Saudi-Arabian kuningashuoneen arvostelija ja murhaepäilyt ovatkin kohdistuneet Saudi-Arabian johtoon.
 – Khashoggi joutui harkitun, suunnitellun murhan, laittoman teloituksen uhriksi, josta Saudi-Arabian valtio on vastuussa kansainvälisen lain nojalla, kirjoittaa Callamard raportissaan.
 – Johtopäätöstä syyllisyydestä ei ole tehty. Ainoa johtopäätös on, että lisätutkimusten tarpeellisuudelle on riittävästi näyttöä, Callamard täsmentää.
 Lue lisää :
 Sauditoimittaja Khashoggi oli monikasvoinen – eliittisuvun poika kulki maailmalla Afganistanista Yhdysvaltoihin mutta maksoi lopulta hengellään kuningashuoneen arvostelusta   Saudisyyttäjä vaatii viidelle kuolemantuomiota Khashoggin murhasta

YK:n asiantuntija: "Luotettavia todisteita" Saudi-Arabian kruununprinssin yhteydestä murhaan


Ylen uudeksi henkilöstöjohtajaksi on valittu  Eija Hakakari . Hakakari siirtyy Yleen lentoyhtiö Finnairista, jossa hän on työskennellyt henkilöstöjohtajana vuoden 2014 lopusta lähtien.
 HR-johtajana Hakakari vastaa Ylen työkulttuurin ja johtamisen kehittämisestä sekä henkilöstöstrategiasta. Yle  uudistaa toimintaansa tänä syksynä  ja samalla yhtiö keskittää kaikki HR-toimintonsa samaan yksikköön.
 Ennen Finnairia Hakakari on työskennellyt muun muassa metsäyhtiö Stora Enson Printing and Living -divisioonan ja Rautaruukin henkilöstöjohtajana.
 – Saamme Eija Hakakarista yhtiöön vahvan ja kokeneen HR-ammattilaisen edistämään Yleisradion työkulttuuria, sanoo Ylen toimitusjohtaja  Merja Ylä-Anttila  yhtiön tiedotteessa.
 Hakakarista tulee myös Ylen johtoryhmän jäsen.
 Ylessä työskentelee noin 3 000 vakituista työntekijää ja satoja määräaikaisia työntekijöitä.

Finnairin henkilöstöjohtaja Eija Hakakari siirtyy Yleen uudeksi HR-johtajaksi


Summary: Käräjäoikeus hylkäsi kaikki syytteet poliisijohdon virkarikosoikeudenkäynnissä.

Nykyinen poliisiylijohtaja, Suomen korkein poliisiviranomainen  Seppo Kolehmainen  on tyytyväinen Helsingin käräjäoikeuden antamaan ratkaisuun.
 – On hyvä, että tämä asia on saatu päätökseen. Luottamuksen kannalta tämä on tärkeää, Kolehmainen sanoi Ylelle.
 Kolehmainen itse ei ole ollut syyttynä poliisijohdon virkarikoskäräjillä.
 Sen sijaan syytteessä oli esimerkiksi Kolehmaisen edeltäjä aiempi poliisiylijohtaja  Mikko Paatero .
 Paateron ja kaikkien muiden syytettyjen virkarikossyytteet kaatuivat Helsingin käräjäoikeudessa.
 Yle tavoittelee kaikkia jutun osapuolia. Julkaisimme heidän kommenttejaan sitä mukaa, kun saamme niitä.

Poliisiylijohtaja Seppo Kolehmainen on Ylelle: "Luottamuksen kannalta tämä on tärkeää"


Summary: Ruokasienistä muun muassa kangasrousku, isohapero, kangas- ja männynpunikkitatti hyötyvät lievästä metsäpalosta.

Tuoreen väitöstutkimuksen mukaan talousmetsän avohakkuut ovat sienille haitallisempia kuin metsäpalot. Luonnonvarakeskuksen (Luke) erikoistutkija  Kauko Salo  on selvittänyt metsien muutosten, kuten hakkuiden, ojitusten, lannoitusten ja metsäpalojen vaikutusta sieniin.
 Hakkuiden haitallisia vaikutuksia voidaan kuitenkin lieventää, jos avohakkuun yhteydessä jätetään eläviä havu- ja lehtipuita säästöpuiksi. Elävät säästöpuut auttavat niitä sienilajeja, jotka muodostavat puiden kanssa symbioottisen sienijuuren eli mykorritsan.
 Väitöskirjan tulosten perusteella metsäpaloilla on pääosin myönteinen vaikutus sieniin, mutta palon voimakkuudella on suuri merkitys sieniyhteisöjen koostumukseen. Sienten lajimäärä on lievän palon alueilla kolme kertaa suurempi kuin voimakkaan palon alueilla.
 – Ruokasienistä muun muassa kangasrousku, isohapero, kangas- ja männynpunikkitatti hyötyvät lievästä metsäpalosta, Salo sanoo  Luken tiedotteessa .
 Sienet ovat tärkeä osa metsien ekosysteemiä. Osa sienistä muodostaa symbioosin puiden juurien kanssa, mikä parantaa puiden kasvua. Osa sienilajeista puolestaan on lahottajia, jotka kierrättävät kuolleiden puiden tai karikkeen orgaanisen aineen takaisin kasvien ja eläinten käyttöön. Suuri joukko sieniä on myös taloudellisesti tärkeitä kauppa- ja ruokasieniä.

Tutkimus: Ruokasienet kärsivät avohakkuista enemmän kuin metsäpaloista


Summary: Laitostoimittajan piti alun perin täsmentää projektiaikataulua kesäkuussa, nyt päivitys siirtyy heinäkuuhun.

Olkiluoto kolmosen laitostoimittaja ilmoitti keskiviikkona lykkäävänsä projektiaikataulun toimittamista ydinvoimayhtiö Teollisuuden Voimalle.
 Laitostoimittaja eli Arevan ja Siemensin yhteenliittymä kertoo päivittävänsä projektiaikataulua vasta heinäkuun aikana, kun aikataulut piti toimittaa alun perin kesäkuuussa.
 TVO ei arvioinut keskiviikkona STT:lle projektiaikataulun viivästymisen vaikutuksia vuosikymmenen myöhässä olevalle laitokselle.
 Laitostoimittaja arvioi viime vuoden lopulla, että polttoaineen asennus olisi alkanut kesäkuussa. Tuolloisen arvion mukaan laiitosyksikkö liitettäisiin valtakunnan verkkoon lokakuussa ja säännöllinen sähköntuotanto alkaisi tammikuussa 2020.
 TVO kertoi jo huhtikuussa, etteivät työt edenneet alkuvuonna aikataulussa. Polttoainetta ei asenneta reaktoriin TVO:n mukaan ainakaan ennen elokuun loppua.
 Olkiluodon kolmosreaktorin käyttöönotto on myöhästynyt lukuisia kertoja. Alun perin se piti ottaa käyttöön jo vuonna 2009.
 Reaktorin rakentaminen alkoi Eurajoella vuonna 2005.

Olkiluodon ydinvoimalan kolmosreaktorin aikatauluarvioon lykkäys – TVO ei kommentoi vaikutusta käyttöönottoon


Summary: Twitterin uhkausviestistä on ilmoitettu poliisille ja valtioneuvoston henkilösuojausyksikölle.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Ilta-sanomien mukaan elinkeinoministeri Katri Kulmunia on uhattu polttamisella. Uhkaus liittyy Twitterissä myöhään tiistai-iltana käytyyn keskusteluun, keskusteluun, jossa Kulmuni kertoo pitävänsä turpeen polttamista perusteltuna.
 – Pidämme Kulmunin polttamista perusteltuna, viestissä sanottiin IS:n tietojen mukaan.
 Viesti on osoitettu usealle käyttäjälle. Kulmuni oli yksi viestin vastaanottajista.
 Kulmunin erityisavustajan mukaan asiasta on ilmoitettu poliisille.
 Asiasta on ilmoitettu myös valtioneuvoston henkilösuojausyksikölle. Yksiköstä vahvistettiin Ilta-Sanomille, että asia on välitetty Helsingin poliisille.
 Katri Kulmuni on lappilainen toisen kauden kansanedustaja Torniosta.

IS: Elinkeinoministeri Katri Kulmunin henkeä on uhattu


Summary: Kouvolalainen Kaslink valmistaa esimerkiksi kaurajuomia ja välipaloja.

Kasvispohjaisiin elintarvikkeisiin erikoistunut kymenlaaksolainen  perheyritys Kaslink  on siirtymässä Fazer-konsernin omistukseen. Kaslink valmistaa esimerkiksi kaurajuomia, ruuanvalmistustuotteita ja välipaloja.
 Fazer kertoo tiedotteessaan, että yhtiö haluaa keskittyä kuluttajatuotteisiin ja kaupan myötä se voi uudistua moderniksi ja vastuulliseksi ruokayhtiöksi. Fazerin mukaan se näkee kaurassa merkittäviä kasvumahdollisuuksia ja viimeisten vuosien aikana yhtiö on investoinut 30 miljoonaa euroa myllytoimintaan Suomessa ja Ruotsissa.
 – Perheen keskuudessa mietimme jo jonkin aikaa eri vaihtoehtoja yrityksen kehittämiseksi tullen siihen tulokseen, että halumme kasvaa suureksi vaatii isompia resursseja ympärilleen. Parhaana ratkaisuna näimme jatkaa eteenpäin merkittävästi suuremman kumppanin kanssa. Meille on tärkeää, että omistus pysyy sinivalkoisena, sanoo Kaslinkin perustaja  Raino Kukkonen  Fazerin tiedotteessa.
 Kauppa vaatii vielä kilpailuviranomaisen hyväksynnän.

Fazer hakee kasvua kauratuotteista – ostaa perhemeijeri Kaslinkin


Summary: Ennakkotietojen mukaan syytteet nostetaan neljälle venäläiselle upseerille.

Kansainvälinen rikostutkintaryhmä on saanut valmiiksi tutkimuksensa vajaat viisi vuotta sitten tapahtuneesta Malaysia Airlines -yhtiön matkustajakoneen tuhosta Ukrainassa.
 Tutkijoiden on määrä kertoa, keitä henkilöitä epäillään syyllisiksi koneen tuhoamiseen.
 Voit seurata englanninkielistä tiedotustilaisuutta klikkaamalla tämän artikkelin pääkuvaa. Tiedotustilaisuus alkaa kello 14 Suomen aikaa.
 Interfax Ukraina -uutistoimisto on haastatellut asiasta Ukrainan apulaisulkoministeri  Olena Zerkalia . Hänen mukaansa tutkijat ilmoittavat neljä henkilöä, jotka ovat pääepäillyt. Heistä annettaneen kansainvälinen etsintäkuulutus.
 – He ovat päähenkilöt. Luonnollisesti tapaukseen liittyvien ihmisten joukko on paljon suurempi kuin nyt neljä nimettävää henkilöä, Zerkal kertoi. Hänen mukaansa asiaa alkaa seuraavaksi tutkia Hollannin Schipholissa toimiva rikostuomioistuin.
 Malaysia Airlinesin Boeing 777 -kone oli 17. heinäkuuta 2014 matkalla Amsterdamista Malesian pääkaupunkiin Kuala Lumpuriin, kun se ammuttiin alas Itä-Ukrainassa, alueella, joka oli Venäjä-mielisten kapinallisten hallussa. Kaikki MH-17-lennolla olleet 298 ihmistä kuolivat.
 Kansainväliset tutkijat ovat tähän mennessä saaneet selville, että kone ammuttiin alas venäläisvalmisteisella ilmatorjuntaohjuksella, joka kuului Venäjän armeijan 53. ilmatorjuntaprikaatille.
 Apulaisulkoministeri Zerkal on sanonut uskovansa, että syyllisiksi nimettävät henkilöt ovat korkea-arvoisia Venäjän asevoimien upseereita. Ilmatorjuntaohjusjärjestelmän siirtäminen Ukrainan alueelle ei olisi ollut mahdollista ilman Venäjän korkean tason hyväksyntää, Zerkal arvioi.
 Venäjä on kaiken aikaa kiistänyt yhteytensä tapahtumaan. Kreml on vakuuttanut, että koneturmalle on muunlainen selitys.
 Lue lisää :
 Bellingcat-ryhmä uskoo löytäneensä MH17-koneen pudottamisesta päättäneen henkilön
 Tutkijat: Ukrainassa pudonneen matkustajakoneen tuhosi Venäjän armeijan ohjus
 Asiantuntija: Malesialaiskone ammuttiin alas täysin sattumalta – Kapinallisilta puuttui tärkeä tutka

Rikostutkijat kertovat, keitä epäillään malesialaiskoneen pudottamisesta Ukrainassa – katso tiedotustilaisuus suorana alkaen kello 13.55


Summary: Paateron lisäksi syytteessä oli 4 muuta poliisijohtajaa.

Syyttäjä vaati poliisijohtajien virkarikosoikeudenkäynnissä ehdollisia vankeusrangaistuksia tai vähintään sakkoja usealle nykyiselle tai entiselle poliisijohtajalle.
 Virkarikoksista olivat syytteessä entinen poliisiylijohtaja  Mikko Paatero , keskusrikospoliisin päällikkö  Robin Lardot , Helsingin poliisilaitoksen päällikkö  Lasse Aapio , Helsingin poliisilaitoksen entinen komentaja  Jukka Riikonen  sekä Helsingin huumepoliisin entinen päällikkö  Jari Aarnio .
 Lardot ja Aapio ovat hyllytettyinä viroistaan virkarikossyytteidensä vuoksi.
 Poliisijohtajien lisäksi jutussa oli syytettynä kolme muuta henkilöä. Kaksi heistä työskenteli Helsingin poliisilaitoksella ja yksi Poliisihallituksessa.
 Kaikki syytetyt kiistivät useita kuukausia kestäneessä oikeudenkäynnissä syyllistyneensä virkarikoksiin.
 Syytteissä oli kyse tietolähteiden käytöstä ja valvonnasta
 Suomen laajimmassa poliisirikosoikeudenkäynnissä oli kyse tietolähteiden käytöstä Helsingin poliisilaitoksella ja sen valvonnasta.
 Syytteiden mukaan Helsingin poliisilaitoksella ei ole vuosina 2008–2013 kirjattu tietolähteitä lain ja asetusten mukaisesti rekistereihin. Syyttäjän mukaan esimiehet eivät puuttuneet tähän.
 Oikeudenkäynti oli historiallinen, koska syytettyjen penkillä oli ylintä poliisijohtoa.
 Syytetyt kiistivät oikeudessa virkarikossyytteet.
 Yle tavoittelee kaikkia jutun osapuolia. Julkaisimme heidän kommenttejaan sitä mukaa, kun saamme niitä.
 Kerromme lisää käräjäoikeuden ratkaisusta hetken kuluttua.
 Lue myös:
 Poliisipomojen kohtalonpäivä tänään: Oikeus antaa tuomionsa Suomen suurimmassa poliisirikosjutussa – Katso, millaisia rangaistuksia vaaditaan ja miksi
 Historian suurin poliisirikosoikeudenkäynti alkaa – Katso tästä, mistä poliisipäälliköitä syytetään
 Poliisijohtajien vastuista kinataan ja kiistellään oikeudessa kuukausia – Näihin neljään kysymykseen törmättiin jo ensi metreillä
 Päivi Happonen: Ovatko poliisipomot ihan oikeasti rosvoja?

Ylen tieto: Entisen poliisiylijohtajan Mikko Paateron ja muiden poliisijohtajien syytteet kaatuivat rytinällä – Oikeus antaa Suomen suurimman poliisirikosjutun tuomion kello 12


Summary: Tuomari totesi, että lehti ja sen päätoimittaja julkaisivat valeuutisen ilkeyttään ja tietoisesti.

Yhdysvalloissa liittovaltion tuomari on määrännyt uusnatsi-ideologiaa kannattavan nettisivuston The Daily Stormerin maksamaan jättikorvaukset muslimikoomikko  Dean Obeidallahille , josta sivusto levitti valheellisia ja loukkaavia väitteitä.
 Sivusto ja sen päätoimittaja  Andrew Anglin  joutuvat maksamaan Obeidallahille yhteensä 4,1 miljoonaa dollaria eli noin 3,7 miljoonaa euroa, kertovat muun muassa  The New York Times  ja  Forbes -lehdet .
 The Daily Stormer oli valheellisesti väittänyt, että Obeidallah olisi Britanniassa  vuonna 2017 konserttiin tehdyn terrori-iskun  takana.
 Tuomarin mukaan The Daily Stormer ja Anglin esittivät väitteet ilkeydestä, tietäen, että ne olivat valheita ja totuudesta piittaamatta, The New York Times kertoo.
 Obeidallah sanoo lehdelle uskovansa, että valheet julkaistiin vastauksena hänen  The Daily Beastiin kirjoittamaansa kolumniin . Kolumnissa hän kirjoittaa useista surmista, joita ovat tehneet rasistisia iskulauseita viljelleet tai valkoisten ylivallan kannattajiksi tunnustautuneet valkoiset miehet.
 – Trump kieltäytyy kutsumasta näitä tekoja siksi, mitä ne ovat: valkoisen ylivallan kannattajien terrorismiksi, Obeidallah sanoi vuonna 2017 julkaistussa kolumnissa.
 Seuraavana päivänä The Daily Stormer julkaisi valheensa Obeidallahista sekä hänen nimiinsä pantuja tekaistuja tviittejä.
 The Daily Stormerin lukijat alkoivat tämän jälkeen uhkailla Obeidallahia sosiaalisessa mediassa ja jutun kommenttiosiossa.
 Korvausrahat rasismin torjuntaan
 Anglinin olinpaikka ei ole tiedossa ja hänen on arveltu saattavan olla ulkomailla. Obeidallah aikoo kuitenkin vaatia, että hänelle maksetaan korvauksia Anglinin Yhdysvalloissa olevasta omaisuudesta.
 – Rahan menettäminen on voimakkaampi viesti kuin pelkkä tuomio paperilla, Obeidallah perustelee.
 Rahat hän aikoo luovuttaa järjestöille, jotka taistelevat valkoisen ylivallan ideologiaa vastaan.
 Hän toteaa, että näitä järjestöjä pyörittävät juuri ne tahot, joita uusnatsit vihaavat, kuten muslimit, mustat, juutalaiset ja seksuaalivähemmistöjen edustajat.
 – Pidän tavasta, jolla tämä julkaisu on kuvittanut uutisen oikeusjutustani: ihminen heittää hakaristin roskakoriin, Obeidallah kommentoi Twitterissä  Leagel Reader -sivuston uutista.
 Anglinin vuonna 2013 perustamaa The Daily Stormeria vastaan on nostettu myös muita oikeusjuttuja vihakampanjoiden takia.  Viime vuonna oikeusjutun nosti  musta opiskelijajohtaja ja  toissa vuonna  juutalainen kiinteistönvälittäjä.
 Lue myös:
 Prinssi Harrya rasistisesti solvannut äärioikeistolaisteini tuomittiin vuosiksi vankilaan

Uusnatsien nettilehti The Daily Stormer joutuu maksamaan muslimikoomikolle miljoonakorvaukset valheellisista väitteistä


Summary: Raportin on laatinut Ulkopoliittisen instituutin ohjelmajohtaja Mika Aaltola.

Kiinan tiedustelupalvelu pyrkii värväämään vakoilijoita LinkedIn-yhteisöpalvelussa, kertoo Ulkopoliittisen instituutin ohjelmajohtaja  Mika Aaltolan   raportti . Raportin mukaan myös useita suomalaisia ulkopolitiikan asiantuntijoita on lähestytty palvelun välityksellä.
 Henkilöt joita lähestyttiin, olivat raportin mukaan sellaisia, joilla oli tietämystä Suomen ulko- ja turvallisuuspolitiikasta. Heidän henkilöllisyyttään ei paljasteta.
 Saksan tiedustelupalvelu kertoi jo toissa vuonna, että Kiina oli valetilien välityksellä lähestynyt ainakin 10 000 saksalaispoliitikkoa tai virkamiestä LinkedInissä. Tiedustelupalvelun mukaan kyseessä oli laaja yritys soluttautua saksalaiseen yhteiskuntaan.
 – LinkedInissä tapahtuvat värväykset ovat malliesimerkki vaarallisesta haavoittuvuudesta. Se voi johtaa siihen, että immateriaalista ja luottamuksellista tietoa päätyy väärin käsiin ja syntyy vaikutusvaltaisia verkostoja, joissa lojaalisuus on ulkoisten toimijoiden ohjailtavissa, sanotaan raportissa.
 Raportissa korostetaan, että sosiaalisessa mediassa voidaan aiheuttaa laajaa haittaa, ja siksi viranomaisten ja yhteiskunnan valmiuksia tulee kohottaa.

Kiinan tiedustelupalvelu värvää vakoilijoita LinkedInissä – myös suomalaisia ulkopolitiikan asiantuntijoita lähestytty