Summary: Telakkayhtiö Meyer Turku on aloittanut rakennusaltaan suurentamisen sekä lisäalueen louhimisen telakka-alueen sisällä.

Meyer Turun telakan telakka-altaan suurentamisen tavoitteena on helpottaa entistä suurempien laivojen rakentamista.
 – Varsinaista telakka-aluetta ei laajenneta, vaan laajennamme täällä telakka-alueen sisällä kalliota tehdasalueen kulmalta, kertoo Meyer Turun viestintäpäällikkö  Tapani Mylly .
 Kallion louhinta on käynnissä ja myös rakennusaltaassa tehdään louhintatyötä. Myllyn mukaan laivojen perän muoto määritteli lisätilan tarpeen.
 – Sinne tarvitaan lisää tilaa logistiikalle. Sitä ollaan tehty nyt muutaman kuukauden ajan.
 Mylly tarkentaa, että 365-metrisen telakka-altaan pituutta ei kuitenkaan kasvateta.
 – Kun laivat ovat isoja ja tulee ahdasta, niin silloin täytyy tehdä tilaa, että mahdutaan tuomaan välineitä ja ihmisiä tarpeen vaatiessa.
 Telakka pitäytyy kommentoimasta veronumeroa
 Antti Rinteen (sd.) hallitus kertoi kesällä hallitusohjelmansa julkaisun aikoihin, että suunnittelee rakennustyömailta tutun veronumeron käyttöönottoa. Meyer Turun  telakka ei silloin halunnut kommentoida asiaa , eikä halua vieläkään.
 – En tässä kohtaa ole valmis ottamaan siihen kantaa. Me olemme mukana siinä keskustelussa toivottavasti ja jatketaan keskustelua vielä myöhemmin, Mylly kuittaa.
 Turun telakalla aloitettiin tänään uuden jättiristeilijän rakentaminen.  337 metriä pitkä Costa Toscana valmistuu vuonna 2021. Nyt telakalla on parhaillaan rakenteilla myös sisaralus Costa Smeralda.
 Juttua muokattu klo 16.47: Lisätty lause: Mylly tarkentaa, että 365-metrisen telakka-altaan pituutta ei kuitenkaan kasvateta.
 Lue lisää:
 Meyer Turun telakalla aloitettiin jälleen laivan rakentaminen – uuden risteilijän nimeksi tulee Costa Toscana
 Meyer Turun telakalle uusi risteilylaivatilaus
 Rinteen hallitus hakee veromiljoonia telakoiden veronumerojärjestelmästä, mutta työnantaja epäilee hyötyjä – ”Suomella ei varaa sooloilla”
 Telakoille halutaan käyttöön rakennusalalta tuttu veronumerojärjestelmä – Meyer Turun telakka ei kommentoi linjausta

Meyer Turku laajentaa telakka-allasta – mahdollistaa entistä  suurempien risteilijöiden rakentamisen Turussa


Summary: Jo kolmas hallitsijasuvun nainen pakeni kodistaan maailmalle. Syitä paoille ovat tiettävästi tiukka kuri ja naisten huono asema.

Dubain hallitsijan  Muhammad bin Rašid al-Maktoumin  otsalla saattaa helmeillä tuskan hiki, sillä rikkaan hallitsijaperheen yksityiselämää ruoditaan jälleen julkisuudessa.
 Perheen tiukassa kurissa pidetyt rivit ovat rakoilleet viime aikoina, kun sheikin perheenjäsenet ovat karkailleet al-Maktoumin vaikutuspiiristä ulkomaille.
 Ensin pakeni tytär  Shamsa al-Maktoum  vuonna 2000, sitten toinen tytär  Latifa al-Maktoum  viime vuonna. Molemmat karkurit haettiin ulkomailta takaisin Dubaihin, eikä heistä kummastakaan ole juurikaan kuulunut kotiinpaluun jälkeen.
 Tänä kesänä laukkunsa pakkasi al-Maktoumin kuudes vaimo, Jordanian prinsessa  Haya Bint Hussein , joka on myös Latifa- ja Shamsa-prinsessojen äitipuoli.
 Prinsessa Haya otti mukaansa 11-vuotiaan tyttärensä ja 7-vuotiaan poikansa ja lensi Saksan kautta Britanniaan. Hänen kerrotaan pelänneen  henkensä puolesta .
 Nyt saaga saa jatkoa, sillä tänään Britanniassa aloitettiin kaksipäiväinen oikeudenkäynti hallitsija al-Maktoumin ja prinsessa Hayan yhteisten lasten huoltajuudesta.
 Apuna tähtiasianajajat
 Al-Maktoum avioitui Jordanian prinsessan kanssa vuonna 2004. Prinsessa Haya on Jordanian jo edesmenneen kuninkaan  Husseinin  tytär ja kotimaassaan erittäin arvostettu.
 Jordanian prinsessa Haya ja Dubain hallitsija al-Maktoum (keskellä) ilmoittivat kihlautumisestaan vuonna 2004.
 EPA/Yousef Allan
 Aiemmin mediassa on spekuloitu, että nyt Lontoossa alkanut oikeudenkäynti koskisi Dubain hallitsijan ja Jordanian prinsessan avioeroa tai raha-asioita. Prinsessa Hayan huhutaan saapuneen Eurooppaan miltei 34 miljoonan euron suuruisen summan kanssa, kertoo sanomalehti  Daily Mail .
 Britannian oikeuslaitoksen mukaan oikeutta käydään kuitenkin nimenomaan pariskunnan "yhteisten lasten hyvinvoinnista", ei avioerosta tai talousasioista. Asiasta kertovat muun muassa  brittilehti The Guardian  ja amerikkalainen  uutiskanava ABC News .
 Oikeussalissa osapuolia edustavat Britannian johtavat perheasioihin perehtyneet asianajajat. Jordanian prinsessaa edustaa  Fiona Shackleton , joka setvi muun muassa Walesin prinssi  Charlesin  ja prinsessa  Dianan  avioeroa vuonna 1996.
 Dubain hallitsijaa edustaa  Helen Ward , joka toimi  Guy Ritchien  asianajana, kun tämä erosi poptähti Madonnasta. Asianajajista kertoo muun muassa sanomalehti  The Financial Times.
 Karkailevia ja huumattuja prinsessoja
 Lontoon oikeudenkäynti on Arabiemiirikunnille kiusallinen, sillä se nostaa jälleen tapetille Dubain rikkaan hallitsijan ongelmat ja maton alle lakaistun menneisyyden.
 Syitä prinsessojen pakoyrityksille ovat mitä ilmeisemmin hallitsijaperheen tiukka kuri ja naisten huono kohtelu. Dubaissa naisesta tulee avioliiton myötä miehen omaisuutta, jolla ei ole päätäntävaltaa liitossa. Dubain hallitsijalla kerrotaan olevan 23 lasta kuuden vaimonsa kanssa.
 Ensimmäinen prinsessakarkuri, Dubain hallitsijan tytär  Shamsa al-Maktoum   pakeni vuosituhannen vaihteessa  perheen lomaillessa Englannissa. Prinsessa ehti piilotella muutaman viikon, ennen kuin hänet napattiin Cambridgen kaduilta ja palautettiin takaisin kotiin.
 Sen jälkeen prinsessaa ei ole näkynyt julkisuudessa.
 Prinsessa Latifa (vas.) ja hänen suomalainen ystävänsä Tiina Jauhiainen.  Latifa bint Mohammed bin Rashid Al Maktoum
 Suomalaiset muistavat erityisen hyvin tapauksen puolentoista vuoden takaa. Silloin Dubain prinsessa, vuoden 2000 karkulaisen sisarpuoli  Latifa al-Maktoum  yritti paeta kotimaastaan suomalaisen ystävänsä  Tiina Jauhiaisen  avustuksella. Latifa yritti pakoa  ensimmäisen kerran  jo teinivuosinaan 2000-luvun alussa.
 Pakosuunnitelma oli kuin elokuvista ja piti sisällään venematkan Intiaan. Naiset jäivät kuitenkin kiinni, ja prinsessa palautettiin takaisin kotiin.
 Ennen pakoaan prinsessa  Latifa julkaisi videon , jossa hän kertoi omasta tilanteesta ja sisarensa Shamsan kohtelusta. Hänen mukaansa Shamsaa on pidetty vangittuna ja huumattuna useiden vuosien ajan.
 Vahva epäily on, että myös prinsessa Latifa elää tällä hetkellä ilman oikeuksia hallitsijaperheen tiukassa otteessa. Ihmisoikeusjärjestöt ovat olleet toistuvasti huolissaan hänen tilanteestaan.
 Onko Britannialle luvassa diplomaattinen päänsärky?
 Hallitsijaperheen virallisen tarinan mukaan viime vuonna karannut prinsessa Latifa kärsi mielenterveysongelmista ja katui tekoaan syvästi.
 Myös nyt oikeuden eteen astuva Jordanian prinsessa sai osakseen kritiikkiä  myötäiltyään perheen virallista tarinaa.  Mediatietojen mukaan prinsessa Haya alkoi kuitenkin suunnitella pakoaan ymmärrettyään, miten huonosti hänen tytärpuoltaan Latifaa oli kohdeltu.
 Saksan liittohallitus on kiistänyt huhut, joiden mukaan saksalainen diplomaatti olisi auttanut Jordanian prinsessan Eurooppaan. Asiasta kirjoittaa muun muassa  saksalaislehti Süddeutsche Zeitung . Lehden tiedon mukaan prinsessa ei myöskään ole hakenut turvapaikkaa Saksasta.
 Nyt prinsessa  Hayan kerrotaan hakeneen lastensa huoltajuuden lisäksi suojelua pakkoavioliiton perusteella.  Tarkempia tietoja perusteluista ei ole kerrottu.
 Hänen kerrotaan asuvan hulppeassa talossa Kensington Palace Gardensissa. Prinsessa Haya on opiskellut Britanniassa ja hänen uskotaan haluavan jäädä maahan.
 Jos Dubain hallitsija haluaakin vaimonsa kotiin, voi Britannia saada tapauksesta "diplomaattisen päänsäryn", kuten  Britannian yleisradioyhtiö BBC  kirjoittaa. Britannialla ja Arabiemiirikunnilla on läheiset välit.
 Amerikkalainen  verkkomedia The Daily Beast  arvioi jo kesäkuun lopussa, että Dubain hallitsija voisi suostua siviiliavioeroon välttääkseen julkisen propagandaselkkauksen Jordanian kanssa.
 Lue lisää:
 Suomalainen yritti auttaa viime vuonna Dubain prinsessaa pakenemaan – nyt prinsessan äitipuolen kerrotaan paenneen Saksaan
 "He uhkasivat ampua aivoni pellolle" - Dubaista paennut suomalaisnainen kertoo karkumatkastaan ja kommandojen suorittamasta sieppauksesta
 YK:n entisen ihmisoikeusvaltuutetun tapaaminen Dubain prinsessan kanssa nosti kohun – "myötäilee Arabiemiraatteja"

Prinssi Charlesin ja Madonnan eroja hoitaneet asianajajat ottavat yhteen Lontoossa – Dubain hallitsija ja karannut prinsessa taistelevat lapsistaan


Summary: 10 millimetriä paksu karkaistu turvalasi rikkoontui pieniksi palasiksi, kun ruuvi painoi lasin kiinnitysreiän reunaan.

Kokkolan Heinolankaaren ABC-aseman terassikaton romahtamisen syy on selvinnyt. Lasikaton reunimmaisessa ikkunalevyssä oli muista poikkeava kiinnitys.
 Katoksen metallirungon lämpölaajeneman takia vinoon asennettu kiinnitysruuvi pääsi painamaan lasia, jolloin 10 millimetriä paksu karkaistu turvalasi rikkoontui pieniksi palasiksi. Kontakti on ollut niin voimakas tai monta kertaa toistuva, että se on lopulta rikkonut lasin. Syy selvisi rikkoontumisjäljistä ja -suunnasta.
 Katos oli yksitoista vuotta vanha. Nyt vauriokatos puretaan kokonaan ja tilalle laitetaan tarvittaessa aurinkovarjot. Myös Heinolankaaren aseman kahden muun lasikatoksen reunimmaiset lasiruudut poistetaan varotoimenpiteenä ja tilalle laitetaan uudet ruudut ilman uloketta.
 Tämän tyyppinen ulokkeellinen lasi on käytössä Kokkolan lisäksi vain Vaasassa Kiitokaaren ABC-asemalla. Vaasassa terassikate on kuitenkin tehty laminoidusta lasista, joka ei hajoa sirpaleiksi eikä voisi tippua asiakkaiden päälle, kuten Kokkolassa viime perjantaina.
 Terassikatteesta rikkoontui yksi, noin metrin leveä lasilevy viime perjantaina. Kolme ihmistä sai haavoja pudonneista sirpaleista. Terassikatoksen alla oli tapahtumahetkellä ruokailemassa seitsemän asiakasta.

Yksi ruuvi romahdutti Kokkolan ABC:n terassin lasikaton


Summary: Yksi maailman tämän hetken seuratuimmista räppäreistä on tänään joutunut vastaamaan pahoinpitelysyytteeseen Tukholmassa.

Rap-artisti  Asap Rocky , oikealta nimeltään  Rakim Mayers , on noussut tämän kesän kansainväliseksi puheenaiheeksi. Pahoinpitelystä syytteen saaneen räppärin pidätystä on kommentoitu Yhdysvaltojen presidenttiä myöten.
 Monelle amerikkalainen Asap Rocky, 30, ei sano nimenä juuri mitään. Hän on räppäri, laulaja, tuottaja, malli ja näyttelijä. Artisti on menestynyt etenkin kotimaassaan ja ollut kaksi kertaa Grammy-palkintoehdokkaana.
 Asap Rocky on elänyt todellisen amerikkalaisen unelman ryysyistä rikkauksiin. Hän kasvoi rankoissa oloissa huumeiden ja väkivallan keskellä. Väkivaltaisuudet ovat seuranneet artistin elämässä miljoonien dollarien levydiileistä huolimatta.
 Asap Rocky ottaa kontaktia yleisöön keikalla Las Vegasissa vuonna 2013. AOP
 Rankka lapsuus
 New Yorkin Harlemissa syntyneen Rakim Mayersin lapsuus ei ollut ruusuinen. Poika oli juuri alkanut räppäämään 8-vuotiaana, kun hänen barbadoslainen isänsä päätti perheen muuttavan Pennsylvaniaan. Isä joutui huumeiden myynnistä vankilaan, kun poika oli 12-vuotias.
 Rakimin äiti päätyi lastensa kanssa kodittomana ensiksi Pohjois-Carolinaan ja lopulta takaisin New Yorkiin. Kun Rakim oli 13-vuotias hänen vanhempi veljensä ammuttiin kuoliaaksi Harlemissa.
 Poika asui kadulla äitinsä ja siskonsa kanssa ja he yöpyivät kodittomien majapaikoissa. Kurja elämä ajoi hänet myymään huumeita – 15-vuotiaana hän kauppasi crackia Bronxissa. Hän sai pienen tuomion jäätyään kiinni.
 Perheen menetykset ovat jatkuneet, sillä isä kuoli vuonna 2012. Isosisko puolestaan menehtyi huumeiden yliannostukseen vuonna 2016.
 Veljen opeista listakärkeen
 Pikkuletit ovat osa Asap Rockyn brändiä. Ne ovat muisto isoveljestä, joka opetti hänet räppäämään. Toden teolla rap-musiikki tuli Rakimin elämään vuonna 2007, kun hän liittyi Harlemissa Asap Mob -nimiseen ryhmään, johon kuului räppäreiden lisäksi esimerkiksi musiikkivideoiden tekijöitä ja muotisuunnittelijoita.
 Asap Rocky keikalla Lontoossa vuonna 2013. AOP
 Vuonna 2011 julkaistiin Asap Rockyn  musiikkivideo Purple Swag , mikä sai levy-yhtiöt kiinnostumaan artistista. Myöhemmin julkaistu mixtape  Live. Love. Asap  sai paljon kehuja kriitikoilta ja sen myötä räppäri solmi kolmen miljoonan dollarin levytyssopimuksen RCA Recordsin kanssa.
 Pari vuotta myöhemmin räppärin esikoisalbumi  Long. Live. ASAP  nousi Yhdysvaltojen albumilistan kärkeen. Samoin teki hänen kakkosalbuminsa  At. Long. Last. Asap , joka julkaistiin vuonna 2015. Artistin viimeisin albumi  Testing  on viime vuodelta.
 Asap Rocky on esiintynyt myös useiden muiden artistien, kuten  Draken ,  Kanye Westin ,  Selena Gomezin ,  Alicia Keysin  ja  Lana Del Reyn  kappaleilla.
 Oma vai mustien etu?
 Monen rankoista oloista kuuluisuuteen nousseen mustan räppärin tyyliin kuuluu käyttää näyttäviä koruja. Asap Rocky ei ole tässä poikkeus. Hänellä nähdään usein kullalla tai timantein koristeltuja hammaspäällysteitä ja kaulassa roikkuu tukku isoja koruja.
 Räppäri on myös erittäin kiinnostunut muodista ja pitää yllään huippusuunnittelijoiden vaatteita. Hän onkin tehnyt omia vaatemallistoja esimerkiksi Guess-vaatemerkin ja muotisuunnittelija Raf Simonsin kanssa.
 Asap Rocky esiintymässä Hampurissa vuonna 2013. AOP
 GQ-julkaisun  tuoreessa artikkelissa  kysytään, onko Asap Rocky jälleen yksi musta artisti, jonka tarkoituksena on vain saavuttaa itselleen luksuselämä. Jutussa viitataan räppärin aikaisempiin haastatteluihin, joissa hän sanoo, etteivät häntä kiinnosta afroamerikkalaisten sosiaaliset ja poliittiset ongelmat.
 Vuonna 2014 Fergusonissa puhkesi mellakoita, kun valkoinen poliisi ampui aseettoman mustan nuoren miehen. Pari vuotta myöhemmin Asap Rocky kommentoi tapausta Time Out -lehden haastattelussa.
 – En halua puhua Fergusonista, koska en asu siellä. Asun Sohossa ja Beverly Hillsissä. En pysty samaistumaan.
 Katujen kasvatin käsirysyt
 Vuosien varrella Asap Rocky on liitetty useisiin väkivaltaisiin yhteenottoihin. Vuonna 2013 nainen syytti räppärin läpsäisseen häntä musiikkifestivaaleilla. Räppäri kiisti tapahtuneen ja asia sovittiin oikeuden ulkopuolella pari vuotta myöhemmin.
 Vuonna 2016 artisti joutui käsirysyyn Uudessa-Seelannissa, kun hän yritti estää miehen pääsyn samaan hissiin.
 Tämän vuoden alussa räppäri oli osana kadulla syntynyttä kahakkaa Torontossa Kanadassa.
 Asap Rocky esiintymässä Sonar Festivalilla Barcelonassa vuonna 2015. Marta Perez / EPA
 Yli seitsemän vuotta sitten tehdyssä  GQ:n haastattelussa  Asap Rocky sanoi, että häntä luullaan usein väärin perustein gangsteriksi, vaikka hän kavereineen usein tappeleekin. Heti perään hän kertoi juuri lyöneensä miehen tajuttomaksi musiikkifestivaaleilla.
 Lue myös:
 Kohuräppäri oikeuden edessä Tukholmassa – ruotsalaismedian mukaan uhri vaatii noin 13 000 euron vahingonkorvauksia

Kohuräppäri Asap Rocky myi kodittomana teininä huumeita, sai miljoonien levytysdiilin ja on usein liitetty väkivaltaisuuksiin


Summary: Hiljaisuuden muurin murtaminen on tärkeää lapsiin kohdistuvien seksuaalirikosten ehkäisemisessä, sanovat asiantuntijat.

Kun epäily Helsingin Laajasalossa lapsiin kohdistuneesta rikossarjasta tuli julkisuuteen maanantaina, yksi huomiota herättävä asia tapauksessa oli aika.
 64-vuotiaan miehen tekemien seksuaalirikosten sarjan  epäillään alkaneen jo vuonna 2006 . Kuitenkin teot alkoivat paljastua poliisille vasta alkuvuodesta 2019. Tällä hetkellä mies on vangittu epäiltynä 25 rikoksesta.
 Kenen tahansa oikeustajua koettelee ajatus lapsiin kohdistuvasta rikossarjasta, joka jatkuu yli kymmenen vuotta. Valitettavasti se on kuitenkin hyväksikäyttörikoksille ominaista. Tähän on monia syitä, joista osaan pystymme vaikuttamaan.
 Olen nähnyt lasten hyväksikäytöstä rikosjuttuja, joissa on oltu hovioikeudessa seitsemän vuotta sen jälkeen kun rikos on tullut ilmi.  Julia Korkman
 Mitä nuorempi uhri on, sitä vaikeampi hänen on ymmärtää tapahtunutta ja sen syitä. Lapsella ei myöskään ole välttämättä sanoja, joilla hän kuvaisi hyväksikäyttöä.
 Ja vaikka vastuu hyväksikäytöstä on aina tekijällä, uhri tuntee usein häpeää. Näin voi käydä esimerkiksi silloin, kun uhrikin on tehnyt jotain luvatonta, kuten mennyt hyväksikäyttäjän asuntoon alkoholin tai huumeiden toivossa.
 – Jos lapsi tai nuori ei pysty ymmärtämään, miksi hän joutui rikoksen uhriksi, hän syyttää enemmänkin itseään kuin tekijää. Ja jos hän joutuu uudestaan seksuaalisen kaltoinkohtelun uhriksi, syyllisyys kasvaa entisestään: "Miksi en kertonut ensimmäisen kerran jälkeen?" kertoo erityisasiantuntija  Nina Vaaranen-Valkonen  Pelastakaa lapset ry:stä.
 Pahan salaisuuden murtaminen on ihan valtavan tärkeää.  Nina Vaaranen-Valkonen
 Vaaranen-Valkonen kertoo erään lapsena seksuaalirikoksen uhriksi joutuneen kuvanneen sitä "elämääkin suuremmaksi häpeäksi". Terapiassa potilas kuitenkin sanoi oppineensa, että häpeää hoidetaan paljastumalla.
 – Hän sanoi haluavansa, että kaikki tietäisivät sen. Pahan salaisuuden paljastaminen turvallisessa suhteessa, esimerkiksi psykoterapiassa, on ihan valtavan tärkeää toipumisen kannalta, Vaaranen-Valkonen sanoo.
 Valtaosa seksuaalirikosten alaikäisistä uhreista on teini-ikäisiä tyttöjä. Uhreissa on kuitenkin myös poikia, ja heidän on kansainvälisten tutkimusten mukaan vieläkin vaikeampi puhua kokemuksistaan kuin tyttöjen.
 – Se voi liittyä yhteiskunnan antamaan roolitukseen, jossa tytöt ovat aina uhreja ja miehet aina tekijöitä – vaikka näin ei aina ole, miettii oikeuspsykologian dosentti, Åbo Akademin tutkija  Julia Korkman .
 Julia Korkman  Jani Laukkanen
 Entistä harvempi tapaus vaietaan
 Suomessa ja myös muissa Pohjoismaissa on kuitenkin tultu paljon eteenpäin lapsiin kohdistuvien seksuaalirikosten paljastamisessa. Yksi syy siihen on nimenomaan häpeän ja hiljaisuuden muurin murtaminen.
 Viime vuosikymmenien aikana poliisille tehdyt ilmoitukset lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä ovat yleistyneet. Järjestelmällisten lapsiuhritutkimusten mukaan hyväksikäyttötapaukset ovat kuitenkin samalla aikavälillä vähentyneet. Rautalangasta: rikoksia tapahtuu vähemmän, mutta niistä ilmoitetaan herkemmin.
 – Lasten ja nuorten kanssa uskalletaan puhua seksuaalisuudesta, alastomuudesta ja kehosta enemmän kuin aikaisemmin. Myös netti on tarjonnut hyviä väyliä nuorille pohtia seksuaalisuutta, miettii Korkman kehityksen syitä.
 Eräässä selvityksessä Korkman haastatteli keski-ikäisiä miehiä, jotka kertoivat joutuneensa lapsena miespuolisen papin hyväksikäyttämäksi. Miesten mukaan heillä ei tuolloin ollut edes sanoja sen kuvaamiseen, mitä oli tapahtunut. Nyt sanoja on.
 Myös netti on tarjonnut hyviä väyliä nuorille pohtia seksuaalisuutta.  Julia Korkman
 Nina Vaaranen-Valkonen kiittää kehityksestä myös poliisia, joka on onnistunut kouluttamaan henkilöstöään toimimaan tehokkaasti ja lasta kunnioittavasti lapsiin kohdistuvaa seksuaaliväkivaltaa selvittäessään.
 – Meidän kaikkien vastuulla on, miten lapsiin ja nuoriin kohdistuvasta seksuaaliväkivallasta puhutaan. Jos puhutaan, että se rikkoo koko loppuelämäksi eikä siitä voi toipua, miten oletamme että lapset ja nuoret uskaltavat kertoa siitä?
 Helsingin kaupungin itäisen nuorisotyön aluepäällikkö  Katri Kairimo  sanoo maanantaina julkisuuteen tulleen tapauksen osoittavan, että seksuaalikasvatukseen ja -terveyteen pitäisi kiinnittää vieläkin enemmän huomiota. Se koskee niin vanhempia, koulujen henkilökuntaa kuin nuorisotyöntekijöitä. Esimerkiksi nuorisotyön huono tavoitettavuus kesäaikaan on hänestä riski.
 – Tämä on meille iso haaste. Nuorisotyön pitäisi pystyä toimimaan syys-, kevät- ja kesäkaudella.
 Lue lisää:  Ainakin 12 uhria, ehkä enemmänkin – laaja seksuaalirikosvyyhti järkyttää Helsingissä, Kampissa nuorille järjestetään keskusteluapua jo tänä iltana
 "Tämä on meidän heikoin kohta"
 Suomessa poliisi on saanut 2000-luvulla yhteensä yli 21 000 ilmoitusta lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä tai törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Tapauksista on selvitetty lähes 77 prosenttia, mikä on paljon moneen muuhun rikollisuuden lajiin verrattuna.
 Selvittäminen on kuitenkin työlästä. Se näkyy esimerkiksi siinä, miten poliisilla oli vielä viime vuonnakin edelleen tutkittavana yli tuhat tapausta, jotka ovat tulleet poliisin tietoon kymmenen vuotta aiemmin.
 Asiantuntijoiden mukaan  järjestelmän suurin ongelmakohta on oikeusprosessin kesto .
 – Olen nähnyt lasten hyväksikäytöstä rikosjuttuja, joissa on oltu hovioikeudessa seitsemän vuotta sen jälkeen kun rikos on tullut ilmi. Siinä on mennyt puolet lapsen elämästä, Korkman sanoo.
 – Näkisin, että tämä on meidän heikoin kohta ja häpeäksi yhteiskunnalle.
 Hyväksikäytön uhrille oikeuden ratkaisu voi edesauttaa toipumista. Kun oikeudenkäyntiä ja sen lopputulosta joutuu odottamaan vuosia, se on raskasta kaikille osapuolille. Tieto siitä voi jopa vaikuttaa siihen, haluavatko uhrit kertoa kokemastaan hyväksikäytöstä.
 – Jos pitäisi itse aikuisena ajatella, että teen rikosilmoituksen ja siitä alkaisi 3–5 vuoden prosessi, jossa pitää koko ajan pitää mielessä itseen kohdistunut seksuaalirikos, se on aivan järkyttävän pitkä aika ja hidastaa toipumista. Kun kyse on lapsista ja nuorista, tilanne on suorastaan kestämätön. Siinä on meillä paljon tekemistä, Vaaranen-Valkonen sanoo.
 Lue myös:
 Mitä sanoisit, jos lapsesi tulisi kertomaan seksuaalisesta ahdistelusta? Tässä jutussa voit kokeilla – saat myös palautetta sanavalinnoistasi
 Tuore tuomio valottaa, miten lapsen metsästäjä toimii verkossa: Olet kaunis ja ihana tyttö, rakastan sinua tavalla, jolla kukaan muu ei ole ennen rakastanut

Lapsiin kohdistuvien seksuaalirikosten selvittämisessä on menty Suomessa paljon eteenpäin – "järkyttävän pitkät" oikeusprosessit silti häpeäpilkku


Summary: Senaatti pui väitteitä julkisessa kuulemisessa.

Yhdysvaltain senaatti tekee tällä viikolla päätöksen siitä, voiko ilmavoimien kenraali  John Hytenista  tulla asevoimien toiseksi korkea-arvoisin henkilö.
 Presidentti  Donald Trump  on ehdottanut häntä puolustushaarakomentajien neuvoston varapuheenjohtajaksi.
 Tapaus on toinen kerta, kun Trumpin korkeaan virkaan ehdottama kandidaatti joutuu vastaamaan  ahdistelusyytöksiin senaatin  edessä.
 Viime vuonna korkeimman oikeuden tuomariehdokas  Brett Kavanaugh  vastasi senaatin edessä professori  Christine Blasey Fordin  syytöksiin vuosikymmeniä sitten tapahtuneesta seksuaalisesta ahdistelusta.  Senaatti äänesti Kavanaugh'n   korkeimman oikeuden tuomariksi lokakuussa.
 Tiistaina senaattorit puivat eversti  Kathryn Spletstoserin  esittämiä seksuaalirikossyytöksiä. Spletstoserin mukaan hän joutui ahdistelluksi vuonna 2017 ollessaan Hytenin alainen.
 Senaatin demokraatti- ja republikaaniedustajat päättävät, pitääkö everstin syytöksiä uskoa vai ei.
 Jos he päättävät uskoa Spletstoser, on Hyten nimitys epätodennäköinen. Jos taas Spletstoserin syytökset koetaan epätosiksi, saattaa nainen joutua itse armeijan oikeuden eteen.
 1. Taustalla armeijan raportti
 Senaatti kuulustelee tiistaiaamuna paikallista aikaa ensimmäistä kertaa Hytenia julkisesti. Hytenia ja Spletstoseria on kuultu senaatissa jo aiemmin pienemmillä ryhmillä suljettujen ovien takana.
 Hyten on sanonut olevansa syytön.
 Ilmavoimat selvitti asiaa myös omassa perinpohjaisessa raportissaan. Tutkimuksissa Hytenia vastaan ei löytynyt riittäviä todisteita syytteiden nostamiseen tai rangaistuksen määräämiseksi. Siinä ei kuitenkaan löydetty todisteita siitä, että Spletstoser valehtelisi.
 Ilmavoimien mukaan raportti oli yli tuhat sivua pitkä, siihen haastateltiin kymmeniä ihmisiä ja se sisälsi tuhansia sähköposteja.
 Osa senaattoreista on kuitenkin kyseenalaistanut raportin, sillä armeija ei keskeyttänyt Hyten valintaprosessia tai hyllyttänyt tätä tutkinnan ajaksi, kirjoittaa  Washington Post .
 2. Syytökset suutelusta kähmintään
 Spletstoserin syytökset liittyvän aikaan, kun hän avusti Hytenia muutama vuosi sitten. Epäillyt tapaukset olivat sattuneet työmatkoilla.
 Spletstoserin mukaan Hyten oli pakottanut naista koskettamaan häntä epäsopivasti, suudellut ja halaillut yllättäen sekä hieronut itseään naista vasten.
 Yhdessä tapauksessa Spletstoser oli nuhdellut Hytenia, jolloin mies oli pelästynyt kertooko nainen jotain eteenpäin. Spletstoser oli sanonut, ettei aio kertoa kenellekään.
 Eversti väittää, että Hyten oli yrittänyt vaikuttaa hänen uraansa tapauksen jälkeen.
 Spletstoser koki, ettei voinut kertoa tapauksista kenellekään, sillä vastassa oli korkea-arvoinen sotilashenkilö.
 Hän kertoi tapauksista vasta tänä vuonna, kun kuuli nimitysuutisesta. Spletstoser haluaa, ettei korkea-arvoisia sotilaita palkittaisi kyseenalaisen toiminnan jälkeen.
 Ilmavoimien raportissa useat haastatellut ovat asettaneet kyseenalaisiksi everstin syytökset. Lisäksi osa virkamiehistä on arvellut Spletstoser halunneen kostaa Hytenille, joka oli pakottanut hänet eroamaan. Spletstoserin kerrotaan esimerkiksi luoneen myrkyllisen ilmapiirin työpaikalle.
 3. Osa isompaa ongelmaa
 Senaatilla on edessään kysymys siitä, kenen sanaa he uskovat. Osa senaattoreista on etukäteen ollut varma siitä, että Hytenin nimitysprosessi voi jatkua. Hänen nimityksestään on määrä äänestää elokuussa.
 Lisäksi juttu liittyy puolustusministeriön kampanjaan, jolla on yritetty suitsia asevoimissa aina vähän väliä esiin tulevaa seksuaalista ahdistelua ja häirintää.
 Senaattorit ovat arvostelleet ministeriön toimintaa ahdistelutapauksissa ja ovat monta kertaa yrittäneet parantaa armeijan toimintatapoja.
 John Hyten on tällä hetkellä puolustusministeriön strategisen johtokeskuksen komentaja. Hän vastaa Yhdysvaltojen ydinaseista.
 Kathryn Spletstoser työskentelee armeijassa, mutta eri tehtävissä kuin aiemmin.

Huippuvirkaan pyrkivää kenraalia syytetään seksuaalisesta ahdistelusta Yhdysvalloissa – Tästä tapauksessa on kyse


Summary: Avaruus- ja tähtitieteen professori Karri Muinosen mukaan pieniä asteroideja on vaikea kartoittaa, mutta suuret ovat hyvin tiedossa.

Maapallon ohitti arviolta 57–130-metrinen asteroidi viime torstaina. Kappale lensi maapallon ohi 24 kilometrin sekuntivauhtia vain 70 000 kilometrin etäisyydeltä; esimerkiksi Kuun kiertorata on noin viisi kertaa kauempana.
 Asteroid 2019 OK:n ohitus tuli tutkijoille yllätyksenä. Kappale havaittiin vasta alle 24 tuntia ennen ohitusta.
 Aiheesta aiemmin :  30 kertaa Hiroshiman ydinpommin tuhovoiman omaava asteroidi ohitti Maan "liian läheltä" ja yllättäen – "Se on kaupungintuhoaja"
 Tavallisesti asteroidit ovat tiedossa jo vuosia ennen ohitusta. Esimerkiksi  keväällä uutisoitiin , että vuonna 2029 Maan tulee ohittamaan 300-metrinen Apophis-asteroidi, vain noin 30 000 kilometrin päästä.
 Kuinka on siis mahdollista, että kaupungintuhoajaksi ristitty Asteroid 2019 OK vaikutti tulleen tiedeyhteisölle ja siten koko maailmalle täytenä yllätyksenä? Yle kysyi asiasta Helsingin yliopistolla tähtitieteen laitoksella ja Maanmittauslaitoksella työskentelevältä professorilta  Karri Muinoselta .
 Miksi tutkijat eivät havainneet kaupungintuhoajaa aikaisemmin?
 – Tämän kokoluokan asteroideista tunnetaan todellisuudessa yksinkertaisesti niin pieni osa, että tällaiset lähikohtaamiset voivat tapahtua yllättäen. Kukaan ei pysty seuraamaan tuntemattomia kohteita, Muinonen sanoo.
 – Asteroid 2019 OK -luokan kappaleiden kartoittamiseen kestää useita kymmeniä vuosia. Kilometriluokan asteroideista tunnetaan yli 90 prosenttia, mutta 50–100 metrin luokassa puhutaan enää muutamista prosenteista, enimmillään kymmenestä prosentista.
 –Jatkuvasti on käynnissä etsintäohjelmia, mutta aurinkokunnan geometriasta ja havainto-olosuhteista johtuen kappaleita ei voi havaita nykyisillä laitteilla yhtään tätä nopeammin, Muinonen kertoo.
 Kuinka usein ohitsemme viilettää asteroideja, ja kuinka suuri osa niistä on tiedossa jo etukäteen?
 – Kun puhutaan pienimmistä asteroideista, joilla on Hiroshiman ydinpommin teho, niitä räjähtää ilmakehässä jatkuvasti. Ilmakehä suojaa meitä. Sitten taas harvinaisempia ovat tällaiset Tšeljabinsk-tapaukset, joissa ilmakehässä pamahtaa läpimitaltaan muutaman kymmenen metrin kappaleet.
 – Viime viikon kaupungintuhoaja-tapauksen kohdalla olisi ollut myös todennäköistä, että se olisi tuhoutunut ennen osumistaan maahan, jos se olisi ollut tavallinen, kivi- ja hiilipitoinen asteroidi. Vaikutukset olisivat olleet räjähdyspaikan lähiseudulla melkoiset.
 Muinonen vertaa mahdollista vaikutusta Tunguska-tapaukseen. Vuonna 1908 harvaan asutussa Siperiassa räjähti oletetusti ilmakehän läpi tullut, läpimitaltaan arviolta 50–190-metrinen asteroidi. Räjähdys tuhosi 2 000 neliökilometriä metsää ja tappoi todennäköisesti kolme ihmistä.
 Helsingin yliopiston tähtitieteen laitoksella ja Maanmittauslaitoksella työskentelevä professori Karri Muinonen. Anniina Wallius / Yle
 Onko asteroidien koostumuksella paljon merkitystä niiden tuhovoiman suhteen?
 – On, kyllä. Jos maata uhkaisi hyvinkin rauta- ja nikkelipitoinen asteroidi, ei sen tarvitsisi olla edes kovin iso, jotta se tulisi ilmakehästä läpi. Vain kymmenen metriä halkaisijaltaan oleva kappale voisi läpäistä ilmakehän. Massa on se mikä merkitsee, Muinonen sanoo.
 Onnistuisimmeko välttämään joukkosukupuuton?
 Professori Karri Muinosen mielestä meidän tavallisten tallaajien ei kannata olla kovin huolissamme avaruuden asteroidiaktiivisuudesta, mutta tietoisuutta avaruudesta olisi hyvä lisätä.
 – Seuraavan vuosisadan aikana ei ole nykytiedon valossa odotettavissa varsinaista uhkaa. Työnteon ja tutkimuksen on jatkuttava, jotta asteroidipopulaatio saadaan kartoitettua ja jottei enää tule viimeviikkoisen kaltaisia yllätyksiä.
 – Ei ole kyseessä yhden vaalikauden juttu, vaan kymmenien vuosien työ.
 Kuinka todennäköistä sitten on, että maahan törmäisi lähivuosisatoina suuri, kaupungintuhoajaa kookkaampi kappale?
 – No, pitkässä juoksussa se on tasan tarkkaan satavarmaa, että asteroiditörmäyksiä tulee, jos niille ei tehdä jotain.
 Muinonen kertoo, että asiantuntijat panostavat tällä hetkellä aktiivisesti mitigointi- eli estämistutkimukseen. Siinä keskitytään selvittämään, kuinka asteroidien lentoratoja voitaisiin muuttaa ja manipuloida törmäysten välttämiseksi. Hereillä tilanteeseen ollaan YK:ta myöten.
 – Niin sanottu gravitaatiotraktori olisi yksi, rauhanomainen vaihtoehto: avaruuteen vietäisiin massa, jolla alettaisiin vetää haluttua asteroidia eri radalle. Toisaalta voisimme asettaa asteroidin pintaan moottoreita, joilla rataa voitaisiin muuttaa.
 – Väkivaltainen ja kiireellisin keino olisi kappaleen räjäyttäminen ydinaseilla.
 Yhdysvaltojen avaruushallinto Nasa on toistaiseksi tehnyt radanmuutoskokeita. Niiden tuloksia löytyy verkosta.
 Euroopan avaruusjärjestö Esalla on tällä hetkellä äänestyspöydällä Hera-tehtävä, ja jos se hyväksytään syksyllä, aloitettaisiin vastaava työ myös täällä. Tätä kutsutaan avaruusturvallisuus- tai Space Situational Awareness -toiminnaksi.
 Jos Maata uhkaisi 12–15 kilometriä läpimitaltaan oleva asteroidi, eli arviolta samankokoinen kuin aikanaan dinosaurukset hävittänyt kappale, mitä ihmiskunta voisi tehdä selviytyäkseen tuholta?
 – Tuon kokoisia asteroideja ei ole Maan lähipopulaatiossa ainoatakaan, se tiedetään hyvin suurella varmuudella. Jos sellainen ilmenisi, se todennäköisesti havaittaisiin useita kymmeniä vuosia etukäteen. Silloin meillä olisi aikaa tehdä kaikki tarvittava kappaleen radan muuttamiseksi, vaikka se olisi noin suuri, Muinonen sanoo.
 Muinonen painottaa, että tärkeintä tällaisessa tilanteessa olisi uhan aikainen havaitseminen. Kolmekymmentä vuotta saattaisi riittää.
 – Mikäli saisimme tietää kappaleesta vasta kymmenen vuotta ennen arvioitua törmäystä, niin... se olisi aika lyhyt aika. Minun mielestäni liian lyhyt aika.
 Lue lisää :
 Kiinnostaako tiede? Testaa, jäikö alkuvuoden tiedeuutisista mitään mieleen
 Jos suuri asteroidi olisi törmäämässä Maahan, kerrottaisiinko siitä meille? 9 kysymystä ja vastausta asteroidien aiheuttamasta uhasta
 Lisää muualla :
 Esa's Hera asteroid mission borrows eyes of Nasa's Dawn

Miten Maan ohittanut asteroidi jäi tutkijoilta piiloon? Tähtitieteen professori kertoo, kuinka ihmiskunta selviäisi uhkaavasta sukupuutosta


Summary: Kokoomusjohtaja Petteri Orpon mielestä Rinteen hallitus toimii oikein, kun se EU-puheenjohtajana ajaa tukileikkuria unionin perusarvoja polkeville jäsenmaille.

Kesälomailevalla  Petteri Orpolla  (kok.) alkaa olla päivä päivältä vähemmän ymmärrystä Unkarin pääministeriä  Viktor Orbánia  kohtaan, vaikka miehet johtavatkin kokoomuslaisia veljespuolueita.
 Orpon mielestä Orbán pyrkii kääntämään kaiken huomion pois Unkarin demokratian epäkohdista ja käy vastahyökkäykseen yhä rajummin.
 Viikonvaihteessa  osansa sai parhaillaan EU-puheenjohtajamaana toimiva Suomi .
 Orbánia vaikuttaa ärsyttävän erityisesti se, että Suomen mielestä EU-tukia saavien jäsenmaiden on noudatettava unionin yhteisiä arvoja kuten esimerkiksi oikeusvaltioperiaatetta, johon sisältyy muun muassa riippumaton tuomioistuinlaitos, ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja sananvapaus.
 Orpon mielestä Rinteen hallitus toimii oikein, kun se EU-puheenjohtajana korostaa, että vastaisuudessa unionin yhteisiä arvoja rikkovilta mailta kuten Unkarilta pitää voida leikata EU-tukia.
 Orbánin mukaan Suomi ei voi huomautella Unkarin demokratian puutteista, kun Suomella itsellään ei ole perustuslakituomioistuinta, tuomarit nimittää presidentti ja eikä Suomen Akatemia ole riippumaton vaan opetusministeriön talutusnuorassa.
 Orpolta tunnustusta Tuppuraiselle
 Orposta Orbán on Suomi-kritiikissään täysin väärässä.
 – Jos yhden maan pääministeri arvostelee Suomea perusteettomasti ja mielestäni vielä vääristellyin tiedoin niin silloin hallituksen ja Suomen pääministerin pitää siihen vastata ja puolustaa Suomea ja oikaista selkeitä vääriä tietoja, hän sanoo.
 Orpo antaa tunnustusta Eurooppa-ministeri  Tytti Tuppuraiselle  (sd.),  joka on torjunut myös aiemmat unkarilais-kritiikit .
 – Ministeri Tuppurainen on toiminut suoraselkäisesti ja hyvin näissä asioissa ja täysi tuki sille työlle, mutta kun kyseessä on pääministerin näin avoin hyökkäys Suomea kohtaan väärin tiedoin niin odotan kyllä oman pääministerimme, Suomen pääministerin kannanottoa asiaan.
 –Tämä on minusta sen verran vakava kysymys, että Suomea ja Suomen mainetta tahrataan tällä tavalla.
 Orbánin puoluetoverit jäähyllä EPP-ryhmästä
 Orpo on arvostellut Orbánia  ja Unkarin demokratian kapenemista ennenkin.
 Viime syksynä Orpo isännöi Europarlamentin keskustaoikeistolaisen kansanpuolueen EPP-ryhmän kokousta Helsingin messukeskuksessa. Ennakko-odotuksista poiketen Fidesz-puoluetta ei vielä silloin erotettu EPP-ryhmästä.
 Eikä ole erotettu vieläkään, vaan puolue pantiin kevättalvella eräänlaiselle "jäähylle" EPP-ryhmästä. Nyt asiantuntijat valmistelevat "viisasten raporttia", jonka suosituksia odotetaan syksyllä.
 Orpon mielestä on kaksi vaihtoehtoa: joko unkarilaisten on muutettava tapojaan ja palattava ruotuun tai edessä on ero EPP:stä.
 Ylen tietojen mukaan keväällä parlamenttiryhmä ei uskaltanut edetä äänestämään unkarilaisten erottamisesta, sillä takeita eroa kannattavien enemmistöstä ei ollut.
 Nyt Orpo uskoo, että enemmistö ryhmästä vaatii ainakin puoluetta palaamaan takaisin EPP-ryhmän poliittisille linjoille ja toimimaan EU:n yhteisten arvojen mukaisesti.
 Lisää aiheesta:
 Professori Tuomas Ojanen Unkarin kritiikistä: Valtiosääntötuomiostuin ei ole oikeusvaltion tae, monissa muissakaan länsivaltioissa sitä ei ole
 Unkarin pääministeri Viktor Orbán arvosteli rajusti Suomea – eurooppaministeri Tytti Tuppurainen: Suomi tekee sen, mikä sille EU:n puheenjohtajamaana kuuluu
 Mistä Orbánin hyökkäys Suomea vastaan johtuu? Yle selvitti asiaa Unkarin poliittisen eliitin kesäpäivillä
 Unkarin Orbán pahoitteli Orpolle "hyödyllinen idiootti" -lausuntoaan – Orpo: Kirjelmöinti ei auta

Kokoomusjohtaja Petteri Orpo: Orbánin Suomi-kritiikki rajua ja perusteetonta, vaatii pääministeri Rinteeltä vastalausetta


Summary: Hallitus hillitsee sähkön siirtohintoja kiristämällä vuosittaista korotuskattoa. Ministeri toivoo lisäapua myös aggregaateista.

Elinkeinoministeri  Katri Kulmuni  (kesk.) ampuu kovilla. Ministerin mukaan sähkön siirtohintojen jatkuva nousu syrjii harvaanasuttuja alueita, pohjoista ja maaseutua.
 – Sähkönsiirtoasiat puhututtavat ihmisiä aivan valtavasti. Siirtohinnat ovat nousseet varsin rutkasti 2010-luvulla, hän sanoo.
 Sähköverkkoyhtiöt ovat alueellaan monopoliasemassa. Hintojen korotukset alkoivat vuonna 2016, kun verkkoyhtiö Caruna löi pöytään kuluttajaa kylmäävät korotukset siirtohintoihin.
 Korotuksia koetettiin tuolloin suitsia vuosittaisella korotuskatolla.
 – Nyt siirtohinnan nousua yritetään kiristää heti syksyllä lisää korotuskattoa tiukentamalla. Korotuskattoa olisi tarkoitus pudottaa alaspäin nykyistä 15 prosentista.
 Tiukennuksen määrää ministeri ei suostu vielä sanomaan. Sen hän myöntää, että 15 prosentin vuosinousu on kova.
 – Energiayhtiöt ovat toki toimineet lain mukaan, kun säävarmoja verkkoja on koetettu tehdä.
 Verkkoyhtiöt, tiet ja väylät syytä säilyttää julkisessa omistuksessa
 Elinkeinoministeri Kulmuni on sitä mieltä, että  Jyrki Kataisen  (kok.) pääministeriaikana tehty sähköverkkojen yksityistäminen oli virhepäätös. Se johti tuolloin siirtohintojen kovaan nousuun.
 – Julkisen monopolin kaltaisen asioiden kuten teiden, väylien ja verkkoyhtiöiden olisi syytä olla julkisessa omistuksessa, Kulmuni suomii.
 Korotuskaton lisäksi muitakin kuluttajan kukkarossa näkyviä toimia on luvassa.
 Elinkeinoministeri sanoo, että Suomi voisi Ruotsin mallin mukaan porrastaa maksuja alueellisesti. Kulmuni on huolestunut alueellisesta eriarvoisuudesta.
 Aggregaatit korkeiden siirtohintojen sijaan?
 Sähköyhtiöt ovat perustelleet hintojen korotuksia pääosin sillä, että lisääntyneiden myrskytuhojen vuoksi sähköverkko on toimintavarmuuden vuoksi maakaapeloitava. Tällaiset investoinnit ovat kalliita.
 Maakaapelointi ei kuitenkaan ole ainoa mahdollinen keino turvata sähkönsaantia pohtii ministeri Katri Kulmuni. Sitä paitsi kaapelointi ei edes ole verkkoyhtiöille pakollista, vaikka niin kuulee joskus väitettävän.
 Lain vaatimiin varmuustoimiin pitkien etäisyyksien, metsien ja myrskytuhojen maassa voi päästä muutoinkin. Sähköverkkoja voidaan esimerkiksi tuoda lähemmäs tietä tai raivata niin sanottua vierimetsää. Kaapelointia korvaavia toimia pohditaan par'aikaa työ- ja elinkeinoministeriössä.
 Kulmunilla on oma ehdotuksensa, jonka selvittäminen on vasta pantu ministeriössä alulle. Kulmuni ehdottaa varavoiman eli aggregaattien käyttöä hankalilla alueilla.
 – Kuluttajan olisi voitava pohtia, ottaisiko hän käyttöönsä mieluummin aggregaatin vai maksaako korkeita siirtohintoja. On siis syytä selvittää, olisiko joillakin alueilla olemassa tehokkaampia keinoja hillitä siirtohintojen nousua kuin kaapeloida kaikki piuhat maahan, ministeri sanoo.

Elinkeinoministeri: Sähköverkkojen yksityistäminen oli hutipäätös –  Hallitus koettaa panna sähkön siirtohintojen isot korotukset kuriin


Summary: A-studiossa kysyttiin, mikä saisi ihmisen muuttamaan takaisin synnyinsijoilleen. Aihe herätti vilkasta keskustelua Twitterissä.

Kunnat houkuttelevat uusia asukkaita mitä erilaisimmilla kampanjoilla. Erityisesti muuttotappioalueilla uusia asukkaita houkutellaan niin  potkukelkoilla, mukeilla kuin puoli-ilmaisilla tonteilla.  Maanantain  A-studiossa  kysyttiin, mikä saisi ihmisen muuttamaan takaisin kotiseudulleen.
 Asia herätti myös vilkasta keskustelua Twitterissä. Jutun kuvankaappaukset ovat poimintoja Ylen toimittajan  Toivo Haimin tviittiketjusta.
 Useat kommentoivat, että muuton edellytys olisi työpaikka tai mahdollisuus kouluttautua. Aluekehittämisen konsulttitoimiston MDI:n aluetutkija  Timo Aro  kertoi A-studiossa, että työpaikka- ja koulutustarjonta ovat juuri kovia vetovoimatekijöitä, jotka vaikuttavat muuttointoon.
 Twitter
 Twitter
 Aro kertoi A-studiossa, että muuttoaikeisiin vaikuttavat myös pehmeät vetovoimatekijät, kuten paikkakunnan maine ja arjen sujuvuus.
 – Juuri pehmeiden vetovoimatekijöiden merkitys korostuu koko ajan muuttopäästöstä tehtäessä, Aro kertoi.
 Samaa mieltä oltiin myös Twitterissä.
 Twitter
 Twitter
 Vetovoimaa tärkeämpää on pitovoima
 Aron mukaan kuntien kannattaisi houkutella kampanjoilla ihmisiä, joilla on jo jotain siteitä paikkaan.
 – Vetovoimatekijöiden lisäksi olisi tärkeää pitää huolta vapaa-ajan asukkaista ja potentiaalisista muuttajista, joilla on esimerkiksi juuret paikkakunnalla.
 Vetovoimakampanjoiden sijaan kuntien pitäisi Aron mukaan panostaa alueiden pitovoimaan. Pitovoimalla hän tarkoittaa sitä, miten jo alueella asuvat ihmiset ja yritykset viihtyvät alueella ja kuinka tyytyväisiä he ovat paikkakunnan palveluihin.
 Aluetutkija Timo Aro korostaa, että työpaikan lisäksi paikkakunnan ilmapiirin pitää miellyttää muuttajaa. Päivi Meritähti / Yle
 Aro korosti myös sitä, että olisi tärkeää, että paikkakunta houkuttelisi nuoria aikuisia naisia.
 – Erityisesti 25–44-vuotiaat naiset ovat niitä, jotka vetävät miehet perässään, Aro sanoi.
 Osa tviittaajista piti kuitenkin synnyinseuduille muuttamista täysin tai ainakin melko mahdottomana ajatuksena.
 Twitter
 Twitter
 Twitter
 Lue lisää:
 Sonja Päivinen palasi pieneen kotikuntaansa: “En ole katunut päivääkään” – Väestökadon Suomi taistelee jokaisesta uudesta asukkaasta
 Aluetutkija A-studiossa: Pienten kuntien pitovoima tärkeämpää kuin vetovoima uusiin kuntalaisiin

"Kyllä Pori ydinsodanjälkeisen Helsingin voittaa" – muutto kotipaikkakunnalle on toiselle unelma, toiselle pahin painajainen


Summary: Viranomaiset aloittivat kolme rikostutkintaa poliisiin tai kansalliskaartin joukkoihin kohdistuneesta väkivallasta.

Venäjän viranomaiset ovat aloittaneet rikostutkintoja lauantain mielenosoituksesta Moskovassa.
 Venäjän valtiollinen rikostutkintakomitea SKR tutkii tapahtumia laajamittaisena mellakointina. Venäjän rikoslain 212. pykälän mukaan levottomuuksien organisoinnista voidaan langettaa useiden vuosien vankeusrangaistuksia.
 Enimmäisrangaistus on 15 vuoden vapaudenmenetys.
 Lisäksi tutkintakomitea tiedottaa  aloittaneensa kolme rikostutkintaa poliiseihin ja kansalliskaartin jäseniin kohdistuneesta väkivallasta.
 Venäjän poliisi vastasi kovaotteisesti mielenilmaukseen, jossa vaadittiin viranomaisia sallimaan opposition ehdokkaiden osallistuminen syyskuun Moskovan kaupunginvaltuuston vaaleihin.
 Protestien taustalla on vaaliviranomaisten päätös estää kaikkiaan 57:n ehdokkaan pääsy vaaleihin.
 Poliisi pidätti lauantaina yli 1 000 ihmistä. Mielenosoitukselle ei ollut annettu viranomaisten lupaa.
 Oppositio on kehottanut ihmisiä uuteen mielenilmaukseen lauantaina.
 – Syyttäjien pitää ankarasti estää laittomien ja luvattomien joukkokokousten järjestäjien ja osanottajien toimet, varavaltionsyyttäjä  Aleksandr Buksman  sanoi  uutistoimisto RIA Novostin mukaan .
 Moskovalainen tuomioistuin torjui tiistaina oppositiojohtaja  Aleksei Navalnyin  vetoomuksen vapauttamisesta terveyssyiden takia.
 Navalnyi sai viime viikolla 30 päivän vankeustuomion luvattomaan mielenosoitukseen kehottamisesta. Hän joutui sunnuntaina yhtäkkiä sairaalahoitoon. Navalnyin lääkäri ja asianajaja ovat esittäneet epäilyjä, että oppositiojohtaja olisi myrkytetty. Maanantaina illalla hänet palautettiin takaisin vankilaan.
 YK: Ylenpalttista voimankäyttöä
 YK:n ihmisoikeustoimisto katsoo, että poliisi näyttää käyttäneen ylenpalttista voimaa mielenosoittajia vastaan.
 – Kun joukkoja hallitaan niin Venäjällä kuin missä tahansa muuallakin, poliisin voimankäytön pitäisi olla suhteessa uhkaan, jos sellaista on, ja voimankäyttöön pitäisi turvautua vain viimeisenä keinona, tiedottaja  Rupert Colville  sanoi uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Venäjän viranomaisten pitäisi sallia rauhanomaiset mielenilmaukset ilman rajoituksia, Colville sanoi.
 Ihmisoikeustoimisto on myös huolissaan tiedoista, että joiltakin pidätetyiltä olisi evätty asianajajan tapaaminen tai ruoan ja veden saanti.
 Aiheesta aiemmin:
 Sairaalaan "vakavan allergiakohtauksen" vuoksi joutunut Navalnyi palautettiin vankilaan – Lääkäri: Kaikkia testejä ei ehditty tehdä  29.7.2019
 Lääkäri epäilee, että eilen vankilasta "vakavan allergiakohtauksen" takia sairaalaan kiidätetty oppositiojohtaja Navalnyi on myrkytetty 29.7.2019
 "Eroa Putin" – Venäjän poliisi ottanut kiinni yli tuhat ihmistä vapaita vaaleja vaativan mielenosoituksen yhteydessä Moskovassa  27.7.2019
 Moskovassa oppositio aikoo uhmata mielenosoituskieltoa ja marssia – Mistä vaalikapinassa kyse?  27.7.2019

Venäjän viranomaiset tutkivat Moskovan protestia joukkolevottomuuksina – Lainkohta mahdollistaa jopa 15 vuoden tuomiot


Summary: C-hepatiittia sairastavan "Tonin" mielestä on erikoista, että aiemmin ihmisen elämäntyyli vaikutti hoidon saamiseen.

Suomen yleisin virushepatiitti C ei ota hävitäkseen, vaikka viranomaisilla on ollut pyrkimyksiä päinvastaiseen jo pidempään.
 Vuosittain  Suomessa todetaan yli 1000 uutta c-hepatiittitapausta , joista suurin osa 20–29-vuotiailla nuorilla.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) linjasi hiljattain, että  uuden valtakunnallisen hoitopolkusuosituksen mukaan  C-hepatiitin hoito tulisikin jatkossa toteuttaa pääasiallisesti siellä, missä tartunnat todetaan: perusterveydenhuollossa, päihdepalvelujen vieroitus- ja korvaushoitoyksiköissä, vankiloissa ja jatkossa myös huumeita pistämällä käyttävien terveysneuvontapisteissä.
 Tähän asti hoitoa on annettu monissa sairaanhoitopiireissä vain erikoissairaanhoidossa, jos sielläkään.
 Kuopiolainen  Toni  sai kuulla sairastuneensa C-hepatiittiin, kun oli 19-vuotias. Päihteet maistuivat, eikä elämällä ollut suuntaan, joten uutinen ei juuri hetkauttanut. Toni ei esiinny jutussa oikealla nimellään aiheen arkaluontoisuuden vuoksi.
 – Melkein kaikilla kavereillakin oli C, joten minua ei kiinnostanut, vaikka olisi pitänyt, Toni aloittaa.
 Myös terveysalan ammattilaisten suhtautuminen tuntui välinpitämättömältä, jopa tylyltä.
 Tonin mukaan hänelle sanottiin, että hoitoon voisi päästä vasta sitten, kun on pysytellyt vähintään puoli vuotta selvinpäin. Hän päätti antaa asian olla.
 "Systeemi ei toimi"
 Nyt, 17 vuotta myöhemmin, Toni toivoo, että olisi hoitanut sairautensa jo nuorena.
 Hänen maksa-arvonsa ovat pysyneet toistaiseksi hyvinä, mutta jatko mietityttää.
 C-hepatiitille on tyypillistä, että virus itää elimistössä vuosia ennen kuin ensimmäiset, vakavammat oireet ilmenevät. C-hepatiitti aiheuttaa muun muassa maksatulehdusta ja maksasyöpää.
 – Haluaisin edelleen, että saisin C:n pois kehostani. Maksa on aika tärkeä elin, Toni miettii.
 Hänen mielestään on väärin, että ihmisen elämäntyyli vaikuttaa Suomessa siihen, saako hän hoitoa tartuntatautiinsa.
 – Tältä osin systeemi ei ole toiminut oikein. On tärkeää hoitaa kaikki sairastuneet, jotta virus ei leviäisi enempää, Toni kokee.
 Toni toivoo, että olisi päässyt eroon c-hepatiittitartunnastaan jo nuorena. Yle / Petra Husu
 Tavoitteena hoitaa kaikki
 Osasyy C-hepatiitin leviämiseen on ollut se, että moni sairastunut ei edes tiedä tartunnastaan.
 Suomessakin on pitkään totuttu hoitamaan vain tartunnan jälkiseurauksia kuten maksakirroosia sen sijaan, että sairauden tarttumista ja etenemistä olisi yritetty ennaltaehkäistä.
 Nyt asenne on muuttumassa.
 Aiempina vuosina Suomessa on hoidettu keskimäärin 300–400 C-hepatiittipotilasta vuodessa, mutta vuonna 2018 parannettuja potilaita oli jo 1500.
 – Ennen hoidettiin vain ne, joilla jo oli maksavaurio, mutta nyt halutaan hoitaa kaikki, jotka ovat saaneet tartunnan. Tavoitteena on eliminoida C-hepatiitti koko Suomesta, Munuais- ja maksaliiton viestintäpäällikkö  Petri Inomaa  sanoo.
 "Turhaa kärsimystä"
 Silti esimerkiksi alueellisia eroja hoitopääsyssä löytyy edelleen. Inomaan mukaan monessa sairaanhoitopiirissä ollaan vielä siirtymävaiheessa.
 – Hoidoista tulee kunnille kuluja, mutta on silti huomattavasti halvempaa hoitaa tartuntoja kuin varsinaisia maksavaurioita, Inomaa muistuttaa.
 Hänen mukaansa päättäjien olisi huomioitava myös henkinen kärsimys, jota sairaus kantajilleen aiheuttaa.
 – Moni sairastunut ei halua kertoa tartunnasta esimerkiksi työpaikalla, vaikka tartunta ei automaattisesti tarkoitakaan, että käyttäisi huumeita, Inomaa sanoo.
 – Stigma on todella vahva, hän tietää.
 Samoin ajattelee Toni. Hän on kertonut tartunnastaan vain muutamalle sukulaiselle ja kaverille.
 – C on useimmiten lähinnä narkomaaneilla, joten ei siitä tee mieli kaikille huudella, mies tuumaa.
 Tällainen on hepatiitti C C-hepatiitti on viruksen aiheuttama maksasairaus. Se vaatii tarttuakseen verikontaktin, esimerkiksi likaisen neulan. Ennen 1990-lukua C-hepatiitin saattoi Suomessakin saada vaikkapa verensiirrosta, koska sairautta ei tunnettu aiemmin. Nykyisin tartunnat painottuvat 20–39-vuotiaiden ikäryhmään, joiden osuus kaikista tapauksista oli viime vuonna 68 prosenttia. Huumeiden pistoskäyttö oli yleisin tartuntatapa (50 %). Kymmenessä prosentissa tartuntatavaksi ilmoitettiin seksi. Tieto tartuntatavasta puuttui lähes puolessa tapauksista. C-hepatiitin hoito poistaa viruksen elimistöstä kokonaan, mutta ei tee immuuniksi uudelle tartunnalle. Lähde: Munuais- ja maksaliitto
 Lue lisää:
 Kyselytutkimus: C-hepatiitin tarttumisesta useita harhauskomuksia
 Suomessa on C-hepatiittia epidemiaksi asti – THL: "Huumeidenkäyttäjiä pitää hoitaa, muuten tautia ei selätetä"
 Vain harva saa hoitoa vakavia maksavaurioita aiheuttavaan C-hepatiittiin

Moni kantaa C-hepatiittia tietämättään ja havahtuu vasta, kun maksa on jo vaurioitunut – viranomaiset haluavat tappaa viruksen koko Suomesta


Summary: Tutkija Annastiina Kallius asui pitkään Unkarissa ja joutui kansalaisaktivisminsa takia mustamaalatuksi.

Viime viikkoina Suomi on ollut toistuvasti esillä Unkarin mediassa. Viikonloppuna Unkarin pääministeri  Viktor Orbán   arvosteli puheessaan  kovasanaisesti Suomen oikeusvaltiota.
 Aiemmin vastaavaa kritiikkiä on esittänyt muun muassa Unkarin pääministerin toimiston valtiosihteeri  Zoltán Kovács .
 Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.)  totesi A-studiossa , ettei kyseessä ole normaali kanssakäyminen EU-maiden välillä. Ulkopoliittisen instituutin johtaja  Teija Tiilikainen  taas kutsui  Helsingin Sanomissa  Orbánin ja hänen lähipiirinsä lausuntoja “härskiksi mustamaalaukseksi”.
 Tutkija  Annastiina Kallius  pitää tilannetta Unkarin valtapuolue Fideszin toiminnalle tavanomaisena.
 – Fidesz toimii usein vastakkainasettelun kautta ja pyrkii provosoimaan muita. Suomi ei ole yksin toiminnan kohteena, vaan viholliskuvia haetaan vähän kaikkialta, hän sanoo.
 – Pitää myös huomata, että nämä puheet ovat paljon enemmän esillä Suomessa kuin Unkarissa.
 Mistä on kyse
 Kallius on tutkija ja valmistelee antropologian väitöskirjaa Helsingin yliopistossa. Hän seuraa Unkarin politiikkaa ja sen vaikutuksia unkarilaisiin myös tutkimuksensa kautta.
 Hänen mielestään nyt nähdyt puheenvuorot liittyvät ennen kaikkea Suomen EU-puheenjohtajakauteen.
 – Suomi on luvannut pitää esillä sitä, että EU:n tukirahat kytkettäisiin oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen.
 Kallius toteaa, ettei kärjistyksiin ja vastakkainasetteleuun pidä lähteä mukaan.
 – Se peli osataan Orbánin hallinnossa erittäin hyvin. Kärjistysten sijaan keskustelua kannattaa kontekstoida, hän toteaa.
 Mikäli keskusteluun törmää esimerkiksi sosiaalisessa mediassa, Kallius kehottaa avoimuuteen.
 – Kun Unkarissa arvostellaan Suomea siitä, ettei täällä ole perustuslakituomioistuinta, voi todeta että aivan, pitää paikkansa. Sitten voi keskustella siitä, mikä on oikeusvaltion perinne täällä ja mihin järjestelmä perustuu.
 Kuka ja mitä
 Kallius on seurannut Unkarin politiikkaa ja mediaa pitkään. Hän muutti Unkariin 18-vuotiaana, ja teki maassa muun muassa vapaaehtoistyötä.
 Hän päätyi toimimaan kansalaisjärjestöissä, jotka kritisoivat tai vastustivat Orbánin ja hänen puolueensa politiikkaa.
 Annastiina Kallius seuraa unkarin politiikkaa ja mediaa niin työssään kuin myös vapaa-ajallaan.  Karoliina Simoinen / Yle
 Unkarin parlamenttivaalien aikaan vuonna 2018 Kallius yllättyi.
 Unkarin TV2:n lähetyksessä hänen  kuvansa ilmestyi ruudulle , ja häntä käytettiin esimerkkinä henkilöstä, joka on uhka Unkarin turvallisuudelle.
 Hänet nimettiin “Sorosin apuriksi” – tällä viitattiin amerikkalais-unkarilaiseen miljardööri  George Sorosiin , jonka Orbánin hallinto on usein  julistanut vastustajakseen .
 – Tutut ja sukulaiset alkoivat kysellä mitä tapahtuu, onko kaikki hyvin. Se oli aika lamaannuttavaa nähdä kuinka paljon pelkoa tämä aiheutti erityisesti ympärilläni, Kallius muistelee.
 – Itse siinä oli ikään kuin myrskyn silmässä ja näki tilanteen selkeämmin, hän pohtii omia tuntemuksiaan.
 Tätä et ehkä tiennyt
 Oranssi on Unkarissa erittäin poliittinen väri, sillä se on Viktor Orbánin Fidesz-puolueen tunnusväri.
 – Puolueen vaalitilaisuudet ovat välillä yhtä oranssia merta, Annastiina Kallius toteaa.
 Oranssi väri vaikuttaa myös siihen, miten Fidesz-puolueesta puhutaan.
 – Unkariksi oranssi ja appelsiini ovat sama sana. Siksi esimerkiksi Twitterissä Fideszistä puhutaan usein appelsiini-emojilla, Kallius kertoo.
 Annastiina Kalliusta haastatellaan 8 minuuttia -ohjelmassa. Katso haastattelu klikkaamalla jutun pääkuvaa. Katso myös sarjan aiemmat jaksot  Yle Areenasta .
 Lue lisää:
 Kokoomusjohtaja Petteri Orpo: Orbánin Suomi-kritiikki rajua ja perusteetonta, vaatii pääministeri Rinteeltä vastalausetta
 Unkarin pääministeri Viktor Orbán arvosteli rajusti Suomea – eurooppaministeri Tytti Tuppurainen: Suomi tekee sen, mikä sille EU:n puheenjohtajamaana kuuluu
 Haavisto Unkarin Suomea kritisoineista uutisista: Tämä ei ole normaalia kanssakäymistä EU-maiden välillä
 Mistä Orbánin hyökkäys Suomea vastaan johtuu? Yle selvitti asiaa Unkarin poliittisen eliitin kesäpäivillä
 Professori Tuomas Ojanen Unkarin kritiikistä: Valtiosääntötuomiostuin ei ole oikeusvaltion tae, monissa muissakaan länsivaltioissa sitä ei ole
 Suomalaisnuori lähti vapaaehtoistöihin Unkariin ja 10 vuotta myöhemmin hänet nimettiin televisiossa valtionviholliseksi – Annastiina Kallius tutkii nykyajan fasismia, mutta tuntee sen myös nahoissaan

Unkarin johto arvostelee Suomea – Annastiina Kallius on entinen aktivisti, joka tietää, miten puheisiin kannattaa suhtautua


Summary: Meidän Festivaali jatkaa edellisen johtajan Pekka Kuusiston viitoittamaa tietä. Ohjelmistossa on kamarimusiikkia poikkitaiteellisin koukkauksin.

Meidän festivaali (Tuusulanjärven kamarimusiikki)

Kamus-kvartetin jäsenet ovat olleet yksikkö jo 17 vuotta. Tietenkin he ovat myös omia persooniaan, ensiviulisti  Terhi Paldanius , kakkosviulisti  Jukka “Tillo” Untamala , alttoviulisti  Jussi Tuhkanen  ja sellisti  Petja Kainulainen . Kvartetissa soittaminen ja konserttisarjojen järjestäminen on kuitenkin hionut nelikolle myös yhteisen mielen. Tätä mieltä ei ollut vaikea houkutella johtamaan festivaalia, joka oli heille esiintyjinä läpeensä tuttu.
 Teema 1 – Muutos
 Pekka Kuusisto ehti olla mukana 20:lla Meidän Festivaalilla. Nella Nuora
 Muutoksen teema tuli tapahtumaan ikään kuin annettuna. Festivaalia on johtanut viimeiset yhdeksän vuotta viulisti  Pekka Kuusisto . Sitä ennen jo 90-luvun lopulta taiteellisina johtajina toimivat veljekset  Jaakko  ja Pekka  Kuusisto  yhdessä.
 Vaikka Pekka Kuusisto väistyi, monet hänen luomansa rakenteet jäävät elämään. Esimerkiksi se, että Meidän Festivaalin konserteilla ja koko festivaalilla on teema. Teemallisuus tuntui myös Kamuksesta hyvältä tavalta jäsentää musiikkia.
 – Eivät teemat ole ihan jokaisen kappaleen kohdalla maailman selvin asia. Se ei tietenkään ole tarkoituskaan, Terhi Paldanius sanoo.
 – Teemat tukevat ajatusta siitä, että Meidän Festivaali on aina ollut tila, jossa on tärkeää ottaa kantaa asioihin.
 Teema 2 – Ilmastonmuutos
 Kamus-kvartetti otti varaslähdön festivaaliin lauantaina Järvenpään keskustan Janne-kadulla. Lämpömittarin lukemat paukkuivat yli hellerajan. Maanantaina lämpötila laski liki 15 astetta. Äkilliset säätilan muutokset muistuttavat ilmastonmuutoksesta. Pekka Tynell / Yle
 Koko festivaalin teema muutos, johti ajatukseen ilmastonmuutoksesta. Kamus-kvartetti antoi sen tulla. Nelikon jäsenet kokivat, että ilmastonmuutos on asia, josta ei kuitenkaan voi päästä yli eikä ympäri. Meidän jokaisen täytyy ottaa siihen kantaa jollain tavalla, halusimmepa tai emme. Jukka Untamalan mielestä ilmastonmuutokseen on suhtauduttu viime vuosiin asti varauksella ja naureskellen.  Enää siihen ei ole varaa.
 – Ehkä tämä voi lopulta olla asia, joka yhdistää koko ihmiskuntaa. Ilmastonmuutos ei tunne poliittisia tai maantieteellisiä rajoja. Siinä yhteisöllistymisessä voi nähdä uuden, suuren toivonkipinän, Untamala sanoo.
 Kvartetti ymmärtää ähkyn, joka saattaa syntyä, kun yhtä ja samaa asiaa tulee joka tuutista, nyt myös kamarimusiikin lomassa. Silti sitä on vaikea ohittaa.
 – lmastonmuutos on niin valtava asia ja se tulee muuttamaan monta pienempää asiaa. On kiinnostavaa tutkia, miten ihmiset siihen itse muutokseen suhtautuvat. Ja ehkä taiteen kautta siihen voi löytää uusiakin suhtautumistapoja, pohtii Paldanius.
 Teema 3 – Metsä
 Kamus-kvartetin alttoviulisti Jussi Tuhkanen soittaa Pohjola Pankin Taidesäätiön lainaamalla Joannes Florenius Guidantus -altolla. Viulu on valmistunut vuonna 1737. Pekka Tynell / Yle
 Festivaaliviikon torstain päiväkoserttien teemana on Metsä.
 Metsä on vilahdellut Meidän Festivaalin teemojen joukossa ennenkin. Metsä on muusikolla mielessä monestakin syystä.
 – Jousisoittajana ajattelen, että meidän soittimemme tulevat metsästä. Metsässä on historiaa. Huimaa ajatella, kuinka kauan puut ovat kasvaneet, sitten ne on kaadettu ja kuivatettu sopiviksi. Sen jälkeen puusta on valmistettu soitin.
 – Oma soittimeni on valmistunut 1700-luvulla, Paldanius kertoo.
 Vuoden 2018 marraskuussa rajut tuulenpuuskat iskivät Pohjois-Italiassa sijaitsevaan metsään. Tuuli kaatoi liki miljoonan kuution verran Val di Fiemmen alueella sijaitsevaa metsää, joka tunnetaan Stradivari-metsänä. Sieltä kaadettiin aikoinaan puut maailman tunnetuimman soitinrakentajan instrumentteja varten.  Tuulen arveltiin yltyneen niin voimalliseksi juuri ilmastonmuutoksen vaikutusten vuoksi.
 Satoja vuosia vanhat soittimet keskustelevat nykyteknologian kanssa, kun Keski-Pohjanmaan Kamariorkesteri konsertoi festivaalilla uuden johtajansa  Malin Bromanin  johdolla.
 Konsertissa on käytössä enCue-aplikaatio, jossa käsiohjelman tiedot tulevat esiin reaaliajassa yleisön kännyköihin musiikkiin ajastettuna.
 Teema 4 – Pois kotoa
 Kannakselta otettiin mukaan lehmät. Hanneriina Moisseisen Kannas-sarjakuvaan loihtivat ääniä Eero Grundström ja muun muassa lehmien kutsuhuutoja taitava Amanda Kauranne. Maarit Kytöharju / Meidän Festivaali
 Meidän Festivaalin yhteydessä mainitaan usein poikkitaiteellisuus. Maanantain iltakonsertti oli hyvä esimerkki siitä. Pois kotoa -teeman alla kuultu konsertti toi lavalle muun muassa  Hanneriina Moisseisen   sarjakuvan Kannas.
 – Sellistimme Petja Kainulainen oli lukenut sarjakuvan ja oli siitä todella vaikuttunut. Kannas-sarjakuvaan kuuluu SoundCloudista kuunneltavissa oleva ääniraita, Jukka Untamala kertoo.
 Kamus ajatteli, että konsertissa intiimin kokemuksen voisi jakaa laajemman yleisön kanssa. Konsertissa kuultiin muun muassa  Eero Grundströmin  säveltämä sarjakuvan ääniraita sekä  Amanda Kauranteen  sekä Lumen Valo -yhteyeen laulua.
 Teema 5 – Taiteilijakodit
 Kallio-Kuninkalan tilan on omistanut Paloheimon suku vuodesta 1899 alkaen. Maanviljelystä tilalla on harjoitettu jo 1600-luvulla. Nyt tila toimii muun muassa musiikkiesitysten näyttämönä. Vuonna 1922 valmistuneessa päärakennuksessa toimii myös kahvila.  Pekka Tynell / Yle
 Meidän Festivaalin konserttien estradeina toimivat aina myös Tuusulanjärven taiteilijayhteisön kotitalot. Alueella ovat asuneet 1900-luvun alussa mm.  Juhani Aho ,  Venny Soldan-Brofeldt ,  Pekka Halonen, ** Eero Järnefelt  ja  Jean Sibelius**. Festivaalin yleisö on päässyt kuuntelemaan konsertteja Sibeliusten Ainolassa, Halosenniemessä ja Eero Järnefeltin Suvirannassa.
 Entisessä asussaan pidetyt taiteilijakodit ovat maailmanlaajuisestikin ainutlaatuisia konserttipaikkoja. Ne voisivat houkutella järjestäjät kansallisromanttishenkisiin muistelukonsertteihin, mutta festivaalin taiteellisten johtajien mielestä kotien henki velvoittaa esittämään myös elävien säveltäjien musiikkia.
 – Se, mitä Tuusulanjärven taiteilijayhteisö toi aikanaan esille, oli modernia. He katsoivat eteenpäin. Se velvoittaa meitä tekemään samoin. Muutenhan ylläpitäisimme museota, Terhi Paldanius sanoo.
 Festivaalin miljöönä toimii myös jo 1600-luvulta lähtien maata alueella viljelleen Kuninkalan suvun tila Kallio-Kuninkala. Rakennukset ovat nykyään Sibelius-Akatemian hallinnassa.

Pekka Kuusistolta jäi suuret saappaat – Kamus-kvartetti otti haltuunsa Meidän Festivaalin Tuusulanjärvellä: "Onneksi meitä on neljä"


Summary: Pahimmillaan rasvainen ruoka voi laukaista jopa haimatulehduksen, mutta tyypillisempiä ongelmia ovat suolistovaivat.

Grillikaudella monissa koiratalouksissa nelijalkaiset ystävät pääsevät herkuttelemaan ylimääräisiksi jääneillä antimilla. Ylen haastattelemien eläinlääkärien mukaan tämä näkyy ruuansulatushäiriöistä kärsivien potilaiden määrän kasvuna kesäisin.
 – Kun helteet iskevät päälle ja grillikausi on parhaimmillaan, niin kyllä niitä koiria päivystäviin sairaaloihin silloin myös tuodaan, kertoo erikoiseläinlääkäri  Anssi Tast  Evidensialta.
 Grillissä valmistettavien ruokien ongelma on eläinlääkäreiden mukaan korkea rasvapitoisuus ja mausteet, jotka etenkin suurina määrinä yhdessä aiheuttavat koirille huonovointisuutta. Marinoiduista grilliruuista seuraa usein oksentelua, ja liiallinen rasva voi ilmoitella itsestään hieman viiveellä alkavana ripulina.
 Koiranomistajien keskuudessa askarruttaa usein, onko grilliruuissa suola kuitenkin rasvaa suurempi paha. Tastilla on tähän selvä näkemys.
 – Kyllä molemmat ovat ongelmia. Koirat eivät kestä kovinkaan suolaista ruokaa ja ovat helposti huonovointisia suolaisen ruoan jälkeen. Mutta jos ajatellaan, että mikä voi aiheuttaa vakavia asioita, niin kyllä rasvainen ruoka ja sen mahdollisesti laukaisema haimatulehdus on vakava tila ja vaatii sairaalahoitoa.
 Haimatulehdus on kiistelty, mutta vakava sairaus
 Rasvaisen ruoan yhteys koirien haimatulehduksiin on perinteisesti ollut melko epäselvä. Osalla koiranomistajista on tästä omakohtaista kokemusta, toiset eivät haimatulehduksen vaaraan usko.
 Kysyimme kolmelta eläinlääkäriltä, voiko rasvainen ruoka aiheuttaa haimatulehduksen. Eläinlääkäreiden näkemykset vaihtelivat jonkin verran, mutta kaikissa vastauksissa korostui haimatulehduksen haastava diagnostiikka ja monisyisyys.
 Helsingin yliopistollisen eläinsairaalan eläinlääkäri  Johanna Ranta  kohtaa työssään säännöllisesti tapauksia, joissa akuutteja suolistosairauksia on edennyt rasvaisen tai muuten epäsopivan aterian syöminen. Rannan kokemuksen mukaan juuri haimatulehdusten kohdalla kuitenkin vain pieneen osaan liittyy rasvaisen ruoan syömistä. Suurimmalla osalla sairauden syntysyy jää nimeämättä.
 – Syitä voi olla paljon ja osa niistä on sellaisia, joita ei päälle päin koirasta tai sen käytöksestä pystytä havaitsemaan, Ranta selittää.
 Oulun kaupungin eläinlääkärivastaanoton eläinlääkäri  Jaakko Väyrynen  muistaa työhistoriansa matkan varrelta haimatulehduspotilaita, joissa rasvainen ruoka on ollut selvä syypää sairastumiseen. Jos koiran tiedetään saaneen paljon rasvaista ruokaa ja pian sen jälkeen alkaa haimatulehdus, on syy-yhteys vahva.
 – Ruokintamuutosten ei tarvitse välttämättä olla kovin isojakaan, jos kysymyksessä on esimerkiksi 2-5 kiloinen koira. Muutama lusikallinen hyvin rasvaista ruokaa mullistaa pienen koiran ruoansulatusjärjestelmän tilanteen hetkessä, Väyrynen toteaa.
 Erityisen haavoittuvassa asemassa ovat koirat, joilla on aineenvaihdunnallisia perussairauksia. Eläinlääkäri Anssi Tast muistuttaa, että vaikka haimatulehdukseen vaikuttaa tietyillä koiraroduilla alttius, voi haimatulehdus tulla mille tahansa koiralle.
 Hänen mukaansa ihmisillä unohtuu herkästi, ettei koiraa pidä lääkitä omatoimisesti tulehduskipulääkkeillä, vaikka kiusaus olisi koiran kärsiessä suuri.
 – Haimatulehduksen hoitoon on aivan omat ja erityyppiset kipulääkkeet. Haimatulehduksessa koira on menettänyt usein nesteitä, kuivunut ja sen munuaistoiminta on heikentynyt. Jos silloin annetaan tulehduskipulääkkeitä, niin herkästi saadaan vielä munuaisongelmia kaupan päälle, hän sanoo.
 Iso osa koirien ruoansulatushäiriöistä johtuu huolimattomuudesta
 Evidensian Anssi Tast kehottaa koiranomistajia olemaan tarkempia grillauksen jäljiltä jäävien tähteiden kanssa. Niihin käsiksi päästessään ei koirilta tahdo löytyä jarruja, vaan syömistä jatketaan ähkyyn saakka.
 Tähteistä ja roskista johtuvat suolitukokset ovat jokakesäinen ongelma.
 Maissintähkien vaarallisuus  on useimmilla tiedossa, mutta suolitukoksia aiheuttavat Tastin mukaan myös vähemmän odotetut vierasesineet. Klinikoilla poistetaan kirurgisesti muun muassa varrastikkuja ja jopa muovi- ja folioastioita, sillä joillekin koirille kelpaavat myös makkarantuoksuiset pakkaukset.
 Valkoinen länsiylämaanterrieri Moira ei ole ennen sairastunut ruoasta. Omistaja Irja Mämminen on tuonut sen eläinlääkäri Matti Rinnekankaan ja klinikkaeläinhoitaja Katja Pesosen tutkittavaksi. Timo Nykyri / Yle
 Luonnossa liikuttaessa kaikkia vaaratilanteita on liki mahdoton huomata. Tämän tietää myös oululainen  Irja Mämmelä , joka on saapunut Oulun kaupungin eläinlääkärin vastaanotolle yhdeksänvuotiaan Moira-koiransa kanssa. Mämmelän koira on kärsinyt viikon ajan vatsavaivoista ja ripulista, ja eläinlääkärikäynti on parin päivän sisään jo toinen.
 Muutaman päivän takaisten verikokeiden perusteella Moiralla ei pitänyt olla vakavaa hätää, mutta antibioottikuurista huolimatta sen terveys on mennyt huonompaan suuntaan. Koira on silmin nähden vaisu ja alkanut oksennella. Mämmelä epäilee, että koira on saanut luonnosta suuhunsa jotain sopimatonta.
 – Tämä on kova syömään ulkona. Meidän kotimme lähellä on piknik-alue ja tämä kyllä mielellään sieltä jotakin löytää, eikä aina ehdi väliin estämään, Mämmelä kertoo.
  Kotiruoan suhteen ei tarvita nollatoleranssia
 Eläinlääkäreiden mukaan yksi suurimmista kompastuskivistä koiran ruokinnassa on herkkujen vääränlainen annostelu. Pienet satunnaiset maistiaiset kotiruuasta harvoin horjuttavat koiran terveyttä, mutta ongelmana on, ettei epäterveellisten herkkujen määrää osata aina suhteuttaa koiran kokoon.
 Lemmikkikoirissa suositaan nykyään erityisesti pieniä koiria. Helsingin yliopistollisessa eläinsairaalassa työskentelevästä Johanna Rannasta tuntuu, etteivät koiranomistajat aina hahmota, että kolmekiloinen koira on kahdeskymmenesosa omasta painosta.
 – Kun leikkaa pihvistä puolet ja ajattelee, että se on itselle pieni pala, niin pienemmälle koiralle se on jo koko päivän ateria. Pienten koirien kohdalla puhutaan ihan pienistä murusista, Ranta muistuttaa.
 Suositellun rasvan saannin määrä vaihtelee koiran käyttötarkoituksen mukaan. Kotikoira tarvitsee huomattavasti vähemmän rasvaa kuin paljon kuluttava metsästys- tai valjakkokoira.
 Kuitenkaan grilliruoan syöttämistä ei eläinlääkäreistä kukaan suosittele jo niiden mausteisuuden vuoksi. Vaikka akuutteja ruoansulatuskanavan häiriöitä ei niiden syömisestä aiheutuisikaan, ne johtavat pidemmän päälle koiran lihomiseen.
 – Grilliruoka ja koirat ovat hyvin hankalasti yhteensovitettava aihe. Kysymys on siitä, aiheutammeko koiralle haittaa vähän vai paljon, joten lähtökohtaisesti pitäisin grillatun ruoan ja lemmikkien ruokinnan täysin erillään, Jaakko Väyrynen Oulun kaupungin eläinlääkärivastaanotolta kiteyttää.
 Väyrynen tunnistaa ihmisissä psykologisen tarpeen hemmotella rakasta lemmikkiä ja suhtautuu siihen ymmärtäväisesti. Esimerkiksi perheen tai suvun kesämökillä voi koiran ympärillä olla useita helliviä käsipareja. Herkkupaloissakin tulisi kuitenkin suosia vähärasvaisia ruokia – ruokapöydän juustot ja makkarat eivät sitä ole.
 Jos grillistä jotakin mielii antamaan, niin kypsennetyt, maustamattomat ja vähärasvaiset broilerin fileet ovat terveellisimmästä päästä. Myös vaalea kala käy.
 Keskustele aiheesta kello 22.00 saakka!
 Lue seuraavaksi:
 Osaatko auttaa, jos koirasi on hengenvaarassa? Eläinlääkäri antaa ensiapuohjeet kesän hätätilanteisiin
 Evoluutio on hionut koiralle pienen mutta tehokkaan lihaksen, jolla vedota ihmisiin

Grillikausi näkyy eläinlääkäreiden vastaanotoilla – "Muutama lusikallinen rasvaista ruokaa mullistaa pienen koiran ruoansulatusjärjestelmän hetkessä"


Summary: Kokemäen kaupungilla ei ole vielä tiedossa, kuinka kriittistä tietoa sisäiseen verkkoon päässeet kiristäjät ovat saaneet käsiinsä.

Kiristyshaittaohjelma on päässyt käsiksi Kokemäen kaupungin sisäiseen verkkoon. Kaupungin työntekijät havaitsivat hyökkäyksen maanantaina. Vielä ei ole tiedossa, kuinka kriittinen tilanne on.
 – Käytännössä, kun järjestelmään on menty sisään, on siellä kriittiseenkin tietoon pääsy ollut. Tällä hetkellä ei ole viitteitä siitä, että tietoa olisi viety järjestelmästä ulos, mutta sitä ei pystytä poissulkemaan, kertoo Kokemäen kaupungin hallintojohtaja  Mikko Löfbacka.
 Löfbacka pitää epävarmuutta huolestuttavana. Kaupunki on tehnyt mahdollisesta tietosuojaloukkauksesta ilmoituksen tietosuojavaltuutetun toimistolle. Myös rikosilmoitus poliisille on tehty. Lisäksi asian tutkinnassa on mukana muun muassa Liikenne- ja viestintäviraston Kyberturvallisuuskeskus.
 Tietoja luvataan lunnaita vastaan
 Haittaohjelma on lukinnut osan kaupungin datasta, eivätkä työntekijät pääse siihen käsiksi. Mikko Löfbacka kertoo kiristysohjelman vihjaavan, että lunnaita vastaan tiedot vapautettaisiin käyttöön.
 – Johonkin rahaa lähettämällä luvataan, että lukituksia avataan. Mutta linjaus on, että ei kaupunki voi lähteä tällaiseen mukaan.
 Kokemäen kaupungilla on varmuuskopiot tiedostoista. Se pystyy palauttamaan osan järjestelmistä käyttöön jo nyt.
 Löfbacka ei osaa arvioida, milloin kaikki kaupungin verkkopalvelut ovat jälleen käytössä.

Kiristäjät vaativat lunnaita Kokemäen kaupungilta – haittaohjelma pisti kaupungin verkon polvilleen


Summary: Panimomyymälöiden perustaminen tuli mahdolliseksi alkoholilain uudistuksessa 2018. Nyt yli puolella pienpanimoista on oma kauppa.

Asikkalan Vääksyssä, Päijännetalon vieressä sijaitsevaan taloon virtaa väkeä. Ovenpielessä oranssipunaisessa kyltissä lukee "Panimon Kauppa". Sisällä kaupassa tuusulalainen  Maiju Uusi-Uitto  maksaa ostoksiaan.
 – Ostin kauniiden pullojen perusteella vadelma- ja puolukkaolutta. En edes pidä oluesta, mutta näitä aion maistaa, Uusi-Uitto naurahtaa.
 Maiju Uusi-Uitto osti koemielessä kaksi olutta, vaikka ei oluen ystävä olekaan. Mika Moksu / Yle
 Kanavan Panimo Vääksyssä avasi panimomyymälän viime vuoden toukokuussa. Nelisen vuotta toimineelle yritykselle oli alusta asti selvää, että se avaa oman myymälän heti kun se on mahdollista. Ja satsaus on kannattanut.
 – Asiakasmäärämme on kasvanut koko ajan. Myymälä tuottaa todella merkittävän osan panimomme liikevaihdosta, Kanavan Panimon yrittäjä  Jukka Karlstedt  sanoo.
 Suoramyynti on tärkeä tulonlähde
 Moni muukin pienpanimo on huomannut saman ilmiön. Suomen runsaasta sadasta pienpanimosta reilusti yli puolella on lupa suoramyyntiin. Kaikkiaan panimomyymälöitä on 68. Alkuhuumassa vähittäismyyntiluvan sai viime vuonna 58 panimoa, tänä vuonna uusia lupia on myönnetty enää kymmenen.
 Pienpanimoliitossa on huomattu sama ilmiö kuin vääksyläispanimossa. Asiakasmäärät panimomyymälöissä ovat kasvaneet.
 – Mitä pienempi panimo, sitä suurempi merkitys myymälällä on. Yhden tai kahden hengen kyläpanimoille oma myymälä voi olla tärkein tulonlähde, sanoo Pienpanimoliiton puheenjohtaja  Mikko Mäkelä .
 Pienpanimoilla on meneillään toinen kesä, jolloin ne saavat myydä oluitaan suoraan kuluttajille.  Mika Moksu / Yle
 Jos panimomyymälä kerran on niin hyvä tulonlähde, miksi jokaisella olutverstaalla ei ole omaansa? Yksi syy voi olla resurssien tiukkuus. Toinen voi löytyä alkoholilaista.
 Ne panimot, jotka tuottavat yli puoli miljoonaa litraa olutta vuodessa, saavat myydä omissa kaupoissaan enintään 5,5 prosentin vahvuisia juomia. Laissa määrättyä tuotantorajaa vähemmän valmistavat yritykset saavat puolestaan myydä enintään 12 prosentin vahvuisia juomia.
 – Suurin osa pienpanimo-oluista jää tämän rajan ulkopuolelle, Mäkelä huokaa.
 Matkailijat etsivät ja löytävät panimomyymälät
 Panimokauppojen bisneksen kulmakivi on matkailu. Asikkalalaispanimossa turistien suuren osuuden asiakasmäärässä ymmärtää helposti, koska panimo sijaitsee kulttuurikiinteistössä, tunnetun matkailunähtävyyden, Vääksyn kanavan vieressä.
 Yllättävämpää sen sijaan on se, että pienpanimobisneksen pioneereihin kuuluvan Teerenpelin panimomyymälä kerää myös matkailijoita. Yllättävää se on siksi, että panimo sijaitsee keskellä sokkeloista teollisuusaluetta, jossa ei ole käytännössä mitään muuta nähtävää.
 Teerenpeli on suomalaisen pienpanimobisneksen konkareita. Toimitusjohtaja Anssi Pyysing harkitsee laajentavansa panimomyymälän aukioloaikoja. Mika Moksu / Yle
 Yli 25 vuotta toimineen pienpanimon yrittäjä  Anssi Pyysing  sen sijaan ei ole yllättynyt.
 – Euroopassa on paljon pienpanimoita, jotka sijaitsevat tällaisilla teollisuusalueilla, jopa hyvin syrjässä. Ja ne keräävät paljon asiakkaita, Pyysing tietää.
 Nyt lahtelaispanimon kauppa on avoinna yhtenä päivänä viikossa, mutta suunnitelmissa on laajentaa aukioloaikoja.
 – Ensi vuonna Lahden eteläinen kehätie valmistuu, ja liikenneyhteydet moottoritieltä tänne paranevat oleellisesti. Aiomme lisätä markkinointia ja toivomme asiakasmäärien kasvavan, Pyysing pohtii.

Alkoholilain uudistus avasi hanat – nyt yli puolella pienpanimoista on oma kauppa: "Oma myymälä voi olla tärkein tulonlähde"


Summary: Kukaan ei tiedä, kuinka paljon pikkutalleja jo on. Uusi asetus pakottaa kaikki hevosen pitäjät rekisteröitymään ensi vuoden loppuun mennessä.

Helteisellä niityllä kaksi ponia nyhtää heinää. Laidun on liian mahtipontinen sana kuvaamaan niiden ruohoapajia. Pikemminkin kyseessä on muutama kymmentä metriä suuntaansa ulottuva jaloittelutarha.
 Ponien aitaus ulottuu lähelle naapurin tontin rajaa. Siitä eteenpäin maaseutumaisema muuttuu tiiviimmin asutuksi omakotitaloalueeksi.
 – Meillä on tässä vähän yli hehtaarin tontti. Poneille siitä on aidattu kaikkiaan puolet, ponien omistaja  Sini Liukkonen  kertoo.
 Liukkosen ponien pihatto on tehty vanhan navetan yhteyteen. Niko Mannonen/Yle
 Liukkonen asuu perheineen Mikkelin Norolassa pienen omakotitaloalueen reunamilla. Vaikka toisella laidalla tonttia on liuta naapureita vieri vieressä, on toisella puolella metsää. Koska pihapiirissä oli jo valmiina vanha navetta, oli Liukkosen helppoa alkaa haaveilla hevosista omassa kotipihassa.
 – Siitä asti, kun aloitin ratsastuksen parikymppisenä, se kyti mielessä. Nyt ponit ovat asuneet kotona kuusi vuotta.
 Vaikka Norolan kylä on melko tiiviisti asuttu, on kivenheiton päässä Liukkosen pihasta lisää talleja. Nekin ovat pieniä 2-3 hevosen paikkoja.
 Talli vanhassa navetassa, kantovesi ja lannat naapurin pellolle
 Ympäri Suomea kaupunkien liepeillä hevosharrastajat perustavat talleja kotipihoihinsa. Tontin ei tarvitse olla suuri, eikä pihassa maatilarakennuksia. Talleja tehdään autotalleihin ja varastoihin, ostetaan siirtolavakiskojen päälle rakennettuja talleja tai rakennetaan uutta.
 Liukkonen teki kahdelle ponilleen pihattotallin vanhaan navettaan.
 – Navetan lantala osoittautui hyväksi pihattotalliksi. Siinä oli seinät ympärillä ja betonilattia. Laitoimme vain vaneria seiniin tuulensuojaksi ja vedimme lantalaan sähköt.
 Liukkosen ponit pääsevät kulkemaan vapaasti sisälle ja ulos pihattoon suoraan tarhasta. Tavallisesti portti käytävälle on kiinni. Niko Mannonen/Yle
 Lisäksi Liukkonen teki navetan yhdestä huoneesta lämpimän tilan varusteille. Siellä on paitsi lämmitin, myös kosteudenpoistaja, jotta kalliit nahkavarusteet eivät homehdu. Navetassa on kuivaa säilytystilaa myös kuivikkeille ja ylisillä ponien heinille.
 Heinät ja kuivikkeet Liukkonen ostaa viljelijöiltä ja kaupasta, joten oman pellon puute ei haittaa. Tosin ponien lannasta eroon pääseminen on vaatinut kekseliäisyyttä, koska ei ole peltoa, jolle sitä voisi levittää.
 – Lantaa tulee yllättävän paljon. Sain onneksi naapurin pellolle osan. Loput tutut hakevat kasvimailleen.
 Myös säädökset lannan säilyttämisestä ovat tiukat. Lantalan pitää esimerkiksi olla kiinteäpohjainen ja katettu.
 Varustehuone on tärkeä, sillä etenkin satulat ovat arvokkaita. Usein ovessa onkin lukko. Niko Mannonen/Yle
 Ponien hoitotilaksi Liukkonen erotti vaneriseinällä käytävän pihattotallista. Siellä hoidetaan kavioiden vuolut ja eläinlääkärikäynnit.
 Juoksevaa vettä ei talliin tule. Sen Liukkonen kantaa 50 metrin matkan talosta sisältä ämpäreillä.
 –Se, että vettä ei tule on inhottavaa. Muuten tilat ovat minusta toimivat. Ponit viihtyvät hyvin.
 Harrastajien hevosmiestaidot huolestuttavat
 Keski-Suomen maaseudulla työtään tekevälle eläinlääkäri  Stella Attialle  pienet hevostallit ovat tuttuja. Hän hämmästelee, miten paljon ihmiset näkevät vaivaa saadakseen hevoset omaan pihaan. Monet käyvät päivätyössä ja sen jälkeen kotona odottaa vedenkanto, lantojen siivoaminen ja hevosten ruokinta.
 Hamppukuivike paaleja pitää olla tallissa valmiina ainakin kuusi, jotta Liukkonen saa kuivitettua pihattotallia tarpeen mukaan. Niko Mannonen/Yle
 Jos tiloja ei ole suunniteltu hevosten pitoon, voi lantalan, heinävaraston ja vesipisteen välillä kulkiessa kertyä melkoinen määrä askelia.
 – Ihmiset kantavat vettä hevosilleen valtavia määriä jostain järven rannasta matkojen päästä. Kun hevosta hoitaessani pyydän lämmintä vettä, he kaivelevat vedenkeittimen, Attia sanoo.
 Attia on huolissaan pienten tallien pyörittäjien hevosmiestaidoista. Moni oman tallin kotipihaansa pystyttänyt on taustaltaan kaupunkilainen. Kosketusta hevosenpidon perinteisiin ei useinkaan ole, eikä hiljaista tietoa ole päässyt siirtymään.
 – On voitu käydä ratsastustunneilla vuosia, mutta hevosten käsittelystä ja kouluttamisesta ei ole välttämättä kokemusta. Kun kotona on useita hevosia, voi tulla ongelmia, joiden kanssa ollaan yksin.
 "Kun ajelee maaseudulla, huomaa yhtä-äkkiä, että kas, tuohonkin pihaan on tullut pari hevosta," eläinlääkäri Stella Attia Hankasalmelta kertoo.  Niko Mannonen/Yle
 Sini Liukkosen ensimmäinen poni asui täyshoidossa ratsastuskoululla vuosia ennen kuin Liukkonen päätti ottaa sen kotipihaan. Vaikka hän oli tuolloinkin itse vastuussa omasta ponistaan, niin ratsastuskoulun ammattilaisilta tarttui yhtä jos toista tietoa.
 – Minusta kannattaa ensin pitää omaa hevosta vieraalla hoidossa ennen kuin ottaa sen omaan pihaan. Siellä oppii paljon. Oikein hirvittää, millaista olisi ollut, jos olisin aikoinaan ottanut ponin suoraan kotiin.
 Liukkonen halusi oman tallin säästääkseen aikaa ja rahaa. Kun lapset olivat pieniä, tallimatkoihin kului luvattoman paljon aikaa. Ja vaikka Liukkosen piti hankkia ponilleen kaveriksi toinenkin poni, on kahden ponin pitäminen kotona halvempaa kuin yhden täyshoidossa.
 Kaikki tallit rekisteriin 2020 loppuun mennessä
 Alunperin Liukkonen suunnitteli hankkivansa poninsa kaveriksi ison hevosen ja kunnostavansa navetan vanhoihin karsinoihin tilat eläimille. Pian kävi kuitenkin selväksi, että navetta oli eläinsuojelumääräysten mukaan liian matala, ja sen oviaukot liian kapeita. Tilojen muuttaminen määräyksiä vastaaviksi olisi ollut kohtuuttoman kallista.
 Tallien rakentamista ja hevosten pitoa säädellään useilla eri laeilla ja asetuksilla. Hevostietokeskus on koonnut niistä kattavan  tietopaketin . Lukemattomia talleja eläinlääkärikäynneillään nähneet Stella Attian mukaan harva pienen tallin pitäjä kuitenkaan tietää määräysten olemassaolosta.
 – Tavallisia ongelmia talleilla ovat liian pienet karsinat ja kulkuaukot, sekä kuivikkeiden vähäisyys. Talli voi myös olla niin pienellä tontilla, ettei hevosilla mitenkään ole riittävästi mahdollisuuksia liikkua, Attia sanoo.
 Liukkonen säilyttää heinät tallin ylisillä ladossa. Lain mukaan tallilat pitää löytyä tilaa ainakin kuukauden heinille.  Niko Mannonen/Yle
 Kukaan ei tiedä kuinka paljon pieniä, harrastelijoiden pitämiä hevostalleja on. Niitä ei valvota mitenkään, jollei joku näe syytä pyytää eläinsuojeluvalvoja erikseen paikalle. Ammattitalleilla valvontakäyntejä tehdään ainakin kerran vuodessa.
 Tallien määrää ei tiedetä, sillä tähän saakka alle kuuden hevosen talleista ei ole tarvinnut ilmoittaa kenellekään. Nyt tilanne on muuttumassa. Uuden asetuksen seurauksena kaikkien hevosia pitävien on tehtävä ilmoitus toiminnastaan Ruokaviraston  eläintenpitäjärekisteriin  . Vaikka hevosia olisi kotona vain yksi, siitä on ilmoitettava.
 Pieniä talleja on paljon, arvelee Ruokaviraston ylitarkastaja  Aapo Kangas .
 – Tällä rekisterillä voidaan parantaa hevosten hyvinvoinnin valvontaa, eläintautien seurantaa ja elintarviketurvallisuutta.
 Pientenkin tallien velvoittaminen rekisteröitymään kumpuaa Euroopassa viime vuosina levinneistä eläintautiepidemioista sekä elintarvikehuijauksista.
 – Jos nyt hevostalleilla leviäisi joku tauti, emme edes tietäisi, missä kaikkialla hevosia on.
 Hevosten kengitykset ja kavioiden hoito vaativat kiinteäpohjaisen hoitotilan. Kuvassa Liukkosen russponi Sandra. Niko Mannonen/Yle
 Sini Liukkosen mielestä rekisteri on erittäin tervetullut uudistus hevosalalle. Hän näkee sen erityisesti hevosten hyvinvointikysymyksenä. Nykyään hevosia saa puoli ilmaiseksi, ja kun niiden pitäminenkään ei kotioloissa maksa kohtuuttomasti, on vaarana, että hevonen tulee hankittua harkitsemattomasti.
 – Kun on joku viranomaistaho, minne täytyy tehdä ilmoitus, ehkä se saa harkitsemaan vähän, mitä on tekemässä.
 Eläinlääkäri Stella Attia on huolissaan samasta asiasta. Attian mielestä hevosten kotona pitämisen edullisuus on sitä paitsi harhaa. Hevosen voi ehkä ostaa halvalla, mutta jos se sairastuu, se tulee todella kalliiksi.
 – Ähkyt ovat hevosilla yleisiä, ja ähkyn hoito voi maksaa yhdellä hoitokerralla enemmän kuin hevonen on maksanut. Ja harvemmin näillä pikkutalleilla on vakuutuksia.
 Kun alkaa uuvuttaa, ponit voi siirtää ammattilaisen hoiviin
 Liukkosella menee kuukaudessa noin 120 euroa kahden ponin ylläpitoon kotona. Täyshoidosta hän maksaisi 500 euroa kuukaudessa. Tärkein ajatus ponien kotiin ottamisessa, ajan säästö, osoittautui kuitenkin turhan optimistiseksi.
 – Ajattelin, että kun ponit ovat kotona, on helppoa käydä vaikka joka päivä ajamassa tai kouluttaa poneja. Tämä kaikki muu hoito vie kuitenkin niin paljon aikaa, että ei joka päivä ehdikään touhuamaan ponien kanssa.
 Liukkonen on tehnyt pienen ratsastuskentän tontille. "Tämä on tällainen ikuisuusprojekti," hän sanoo. Niko Mannonen/Yle
 Liukkonen on aika ajoin väsähtänyt ponien hoidon sitovuuteen. Ruokaa täytyy antaa useita kertoja päivässä, lannat täytyy siivota tallista ja tarhoista lähes päivittäin. Lisäksi on aitojen korjaamista, heinäkuormien purkua, kuivikkeiden ostoreissuja ja milloin mitäkin pientä. Pienistä asioista kertyy lopulta paljon työtä.
 Etenkin talvet ovat välillä työläitä, ja Liukkonen onkin laittanut poninsa takaisin täyshoitoon jo useampana talvena. Ensi talvesta hän ei ole vielä tehnyt päätöstä.
 – Riippuu rahasta, siitä miten työläältä tämä tuntuu ja mitä muita suunnitelmia meillä on elämässä.
 Oman tallin perustamista Liukkonen ei silti kadu. Jos voisi aloittaa kaiken alusta, hän ottaisi vieläkin ponit kotiin.
 – Ihaninta on, kun ne hörisevät aamulla, kun menen talliin ja innostuvat minut nähdessään. En olisi etukäteen uskonut, kuinka tärkeitä perheenjäseniä niistä tulee.

Heppatytöt kasvoivat aikuisiksi ja nyt he toteuttavat lapsuuden unelmiaan: pieniä talleja nousee jopa omakotitalojen pihoille


Summary: Viranomaisia on arvosteltu kyvyttömyydestä rikosjutussa, jossa 65-vuotias mies on tunnustanut tappaneensa kaksi ihmistä.

Romaniaa kuohuttava murhatapaus on johtanut maan sisäministerin  Nicolae Mogan  eroon. Raivostuneet romanialaiset ovat syyttäneet viranomaisia kyvyttömyydestä sen jälkeen, kun Etelä-Romanian Caracalissa paljastui kaksi murhaa.
 Moga ehti toimia sisäministerinä alle viikon.
 65-vuotias caracalilainen mies on tunnustanut tappaneensa 15-vuotiaan  Alexandra Macesanun  ja 18-vuotiaan  Luiza Melencun . Viranomaiset epäilevät, että uhreja saattaa olla enemmän.
 Erityisesti 15-vuotiaan tytön kohtalo on nostattanut raivoa, sillä miehen sieppaama ja raiskaama tyttö yritti saada apua soittamalla kolme kertaa hätänumeroon. Viranomaiset kuitenkin toimivat niin hitaasti, että mies ehti tappaa tytön ennen poliisien saapumista 19 tuntia myöhemmin.
 Viranomaiset olivat hidastelleet niin tytön vanhempien tekemän katoamisilmoituksen rekisteröimisen, puheluiden jäljittämisen kuin täysin tarpeettoman kotietsintäluvan hakemisen kanssa.
 Tapauksen vuoksi on järjestetty useita mielenosoituksia eri puolilla Romaniaa. Esimerkiksi maanantaina kymmenet teini-ikäiset marssivat Caracalissa kantaen kylttejä, joissa luki muun muassa "Hei 112, olen Alexandra ja haluan elää".
 Romanian poliisijohtaja ja useita alemman tason virkamiehiä on erotettu tapauksen vuoksi. Lisäksi useiden poliisien toimia tutkitaan.
 Lisää aiheesta:
 Tuhannet protestoivat siepatun 15-vuotiaan tytön kohtaloa Romaniassa – viranomaisilta kesti 19 tuntia saapua auttamaan, henkirikosta epäillään

Siepattu teinityttö yritti turhaan soittaa apua – murhasta noussut raivo johti Romanian sisäministerin eroon


Summary: "Aika samanlaisia ongelmia on kaikilla puhelinvalmistajilla", pohtii asiakas Helsingin kaupassa.

Huawein lippulaivamyymälän asiakkaita Helsingissä mietityttävät älypuhelinten mahdolliset tietoturvaongelmat, eikä pelkästään kiinalaisen verkkolaite ja mobiilivalmistaja Huawein osalta.
 Olli Rekonen  kertoo, että hän ei alun perin valinnut Huaweita tuotemerkin takia, vaan siksi että se oli hyvässä tarjouksessa kun vanha älypuhelin meni rikki.
 – Ei mulla ole mitään suurempaa merkkiuskollisuutta, Rekonen sanoo.
 Huawei-laitteiden Google-päivitysten tulevaisuus ja puhelinvalmistajien tietoturva on mietityttänyt Rekosta, mutta mahdolliset tietoturvaongelmat koskevat hänen mielestään muitakin teknologiajättejä. Hän sanoo kokevansa epäluottamusta kaikkia alan yrityksiä kohtaan, koska ihmisten tiedot ovat keskeinen osa liiketoimintaa.
 Olli Rekonen ja ystävänsä Janne Ranne ihastelevat uusia kännykkämalleja Huawei-myymälässä Helsingissä.  Katriina Laine / Yle
 - Totta kai jossain määrin tämä, mitä viime aikoina on puhuttu Kiinan valtion ja muiden yhteydestä tietojenkeruuseen. Mutta toisaalta aika samanlaisia ongelmia on kaikilla puhelinvalmistajilla, Appllella ja näin poispäin. Kyllä se mietityttää, mutta tavallaan on ehkä turhankin huoleton arjessa - ei ehkä tule mietittyä tarpeeksi kuitenkaan, Rekonen pohtii.
 Omaan kännykkäänsä hän on ollut tyytyväinen. Sen hän hankki viime joulukuussa ennen kuin kohu Huawein ympärillä alkoi paisua. Seuraavan puhelimen hankinnassa Rekonen aikoo kiinnittää enemmän huomiota puhelinvalmistajiin ja mitä niistä kerrotaan julkisuudessa.
 Huawei-kaupassa myös päivällä asioinut  Max Fleege  kertooomistaneensa Huawein uhelimen viimeiset kolme vuotta, ja koska kaikki on toiminut hyvin, ei ole ollut syytä vaihtaa laitetta.
 Max Fleege asioi Huawei-myymälässä Helsingissä. Hän on ollut tyytyväinen omaan puhelimeensa.  Katriina Laine / Yle
 Hän on samaa mieltä kuin toinen paikalle sattunut asiakas, ettei tietoturva ja sen mahdolliset ongelmat ole pelkästään Huaweita koskeva asia. Fleege uskoo kaikkien alan yhtiöiden toimivan suunnilleen samalla tavalla.
 – Kaikki on siinä samassa, Fleege sanoo lakoniseen sävyyn.
 Talousjättien kauppasota on synkkä pilvi Huawein yllä
 – Huawei on luottavainen omaan tekemiseensä, keskittynyt liiketoimintansa ytimeen ja panostanut vahvasti innovointiin, selittää  Huawein tulosta   Hennariikka Andersson , joka on Suomen ja Baltian yhteiskuntasuhde- ja viestintäjohtaja.
 Yhdysvallat pani kiinalaisen Huawein keväällä mustalle listalle, ja kielsi amerikkalaisia yhtiöitä myymästä tuotteita Huaweille, koska se pitää yhtiötä turvallisuusuhkana. Mitään konkreettisia todisteita Yhdysvallat ei ole esittänyt.
 Andersson sanoo, että kevään tilanteesta on oltu yhteydessä sekä kuluttajiin että yhteistyökumppaneihin, mikä on kannattanut kun tänään julkistettu tulos on hyvä.
 – Haasteet eivät vielä kuitenkaan ole ohi, Andersson sanoo.
 Hän viittaa Yhdysvaltain ja Kiinan kauppasotaan, jossa Huawei on yksi osapuoli. Huaweissa tilannetta seurataan koko ajan, ja se voi muuttua nopeastikin. Kaksi talousjättiä palasivat kauppasodan neuvottelupöytään tänään, mutta neuvonpidolta ei odoteta nopeita tuloksia.
 Andersson on optimistinen Huaweita koskevista kiistoista.
 – Tällä hetkellä näyttää siltä, että siellä ollaan ratkaisemassa asioita ja liikutaan hyvään suuntaan.
 Suomen Huawein myyntiä Andersson kuvaa sanalla "hyvä" viimeisen puolen vuoden ajalta.
 – Ensimmäisen alkushokin jälkeen luottamus on palautunut, ja asiakkaat ovat tulleet takaisin. Kiinnostus on vahva meidän tuotteita kohtaan, Andersson kuvailee.
 Suomessa myytävien älykännyköiden ja muiden laitteiden myyntilukuja Huawei ei kerro, mutta yhtiö on tyytyväinen Suomen-myyntiin viimeisen puolen vuoden kohun jälkeen.
 Tulevaisuuden mallien Google-päivitykset ovat vielä auki
 Google-päivitykset toimivat edelleen ja jatkossa kaikissa Huawein myynnissä olevissa kännykkä- ja muissa laitemalleissa.
 – Kaikki applikaatiot ja ohjelmat toimivat aivan normaalisti, voi käyttää Gmailia, Youtubea, pankkia tai ihan mitä vaan, Andersson sanoo.
 Tulevaisuuden uusia Huawei-laitteita ja niiden Google-päivityksiä Andersson ei voi vielä kommentoida, koska asioita on vielä paljon auki Yhdysvaltain ja Kiinan kauppaneuvotteluissa, mutta Huawei haluaa panostaa huipputeknologian kehittämiseen edelleen.
 Huawei kertoi tänään saaneensa Huawein Mate 20 X 5G-puhelimelle Global Certification Forumin myöntämän 5G-sertifikaatin. Yritystä pidetään yhtenä alan johtavista sertifiointiyrityksistä.
 Suomessa Huawei aloitti toimintansa 11 vuotta sitten, vuonna 2008 ja työllistää kaikkiaan 370 henkeä. Yhtiöllä on Suomessa Helsingin myyntitoimiston lisäksi kaksi tutkimus- ja tuotekehityskeskusta. Ne sijaitsevat Helsingissä ja Tampereella.
 Lue myös:
 Kiinalaisjätti ei horjunut: Huawei kasvatti liikevaihtoaan 23 prosentilla   Huawei-kiista leviää Suomenkin kauppojen hyllyille – DNA: Tuskin aloitamme uusien mallien myyntiä
 Panasonic lopetti liiketoimet Huawein kanssa – Yhtiö toisensa jälkeen katkonut siteitä
 Huawei rauhoittelee huolestuneita: Gmailia voi käyttää kuten ennenkin, tietoturvapäivitykset eivät lopu – 5 kysymystä puhelinkiistasta

Huawein tulos kasvoi Yhdysvaltain painostuksesta huolimatta – kauppasota varjostaa tulevien Huawei-mallien Google-päivityksiä


Summary: Pietarsaaren seutu on onnistunut saamaan työvoimaa järjestämällä paluumuuttajille omia rekrytointitilaisuuksia.

Se tavallinen tarina. Luodosta kotoisin olevan Daniel Byggmästarin elämä oli periaatteessa kohdallaan. Oli hyvä työpaikka Vaasassa, koti, vaimo ja kolme lasta. Sitten posti toi kultaisen lipun – kutsun entisen kotiseudun rekrytointitilaisuuteen.
 – Olin vähän haaveillut tänne takaisin muuttamisesta, jotta saisimme ennen kaikkea apua lastenhoidossa ja olla perheen kanssa. Silloisessa työssä oli myös paljon stressiä, joten ajattelin mennä katsomaan, Byggmästar tunnustaa.
 Perheelle ajatus paluumuutosta ei ollut itsestäänselvyys. Vaimo oli aiemmin sanonut, että hän ei halua muuttaa Vaasaa pienempään kaupunkiin, vaan mielellään vähän suurempaan. Aika alkoi kuitenkin olla otollinen.
 Lue myös:   Sonja Päivinen palasi pieneen kotikuntaansa: “En ole katunut päivääkään” – Väestökadon Suomi taistelee jokaisesta uudesta asukkaasta
 Jaakon Päivien yhteydessä pidettyyn rekrytointitilaisuuteen osallistui lähes parikymmentä alueen yrittäjää. Kalle Niskala / Yle
 Pitkä rekrytointiprosessi
 Pietarsaaren seudulla on järjestetty vuosina 2018 ja 2019 paluumuuttajille suunnattu työvoiman rekrytointitilaisuus. Tilaisuus on pidetty kaupunkifestivaali Jaakon Päivien yhteydessä, koska silloin monet seudulta muuttaneet tulevat käymään synnyinseudullaan.
 Tänä vuonna rekrytointitapahtumaan osallistui 19 alueen yritystä, 5 kuntaa, oppilaitoksia ja asunnon välittäjiä. Kutsu lähetettiin keväällä 3000:lle alueen entiselle asukkaalle. Yli 600 saapui paikalle.
 Daniel Byggmästar osallistui vuoden 2018 tilaisuuteen. Hän oli kiinnostunut kalibrointilaitteita valmistavasta Beamexista ja sen business professional -ohjelmasta.
 – Juttelin tapahtumassa firman edustajien kanssa ja sen seurauksena päätin laittaa hakemuksen. Rekrytointiprosessi oli pitkä, mutta tammikuussa 2019 aloitin työt Pietarsaaressa ja olen viihtynyt.
 Itävaltalainen Barbara Meinhart opiskelee Vaasassa ja haluaisi jäädä Pohjanmaalle. Hän etsii viestinnän alan työtä, jossa voi hyödyntää kielitaitoa.  Kalle Niskala / Yle
 Työntekijöitä tarvitaan
 Pietarsaaren seudun kehitysyhtiö Concordia teki keväällä 2019 kartoituksen, jonka mukaan alueella on yli 600 avointa työpaikkaa. On arvioitu, että niitä on kahden vuoden kuluttua 900.
 Alueelle tarvitaan insinöörejä, tuotannon työntekijöitä, web-osaajia, lääkäreitä, sairaanhoitajia, lähihoitajia, keittiöhenkilökuntaa, sosiaalityöntekijöitä ja niin edelleen.
 Pietarsaaren houkuttimena ovat olleet kansainväliset yritykset.
 – Etsimme lähinnä insinöörejä tuotekehitykseen, mutta myös myyntiin ja tuotantoon, kertoo Beamexin henkilöstöpäällikkö Tina Ademola.
 Markkinointiviestintätoimisto Genero on on kiinnostunut growth hakkereista, graafisista suunnittelijoista ja web-kehittäjistä.
 – Etsimme ihmistä, joka tykkää tästä alasta ja viihtyy. Tärkeintä ei ole määrä vaan laatu. Tämä on vaativa työ, kun pitää jatkuvasti kehittyä, toteaa Generon toimitusjohtaja ja yksi perustajista Sebastian Östman.
 Genero on vuoden aikana tuplannut Pietarsaaren toimipisteen henkilökunnan kahdeksasta viiteentoista. Sebastian Östman kertoo tavanneensa rekrytointitilaisuudessa muutamia mielenkiintoisia tyyppejä. Kalle Niskala / Yle
 Paluumuuttajien saaminen on kovaa työtä, vain murto-osa jää haaviin. Viime vuonna Pietarsaaren seudulle muutti toistakymmentä rekrytointitapahtumaan osallistunutta paluumuuttajaa. Pelkästään kuorma-autojen perävaunuja ja puoliperävaunuja valmistava Ekeri palkkasi kahdeksan työntekijää.
 Daniel Byggmästar hymyilee nyt rekrytointipöydän toisella puolen. Hän on iltapäivän aikana jutellut muun muassa insinöörien kanssa.
 – Kiva nähdä, että ihmisiä kiinnostaa. Kun aloitin aiemmassa työpaikassani ajattelin: Vau, tämä on hyvä firma! Pakko sanoa, että tämäkin on hyvä firma. Huolehtii työntekijöistä ja on hyvin hoidettu. Olen viihtynyt hyvin, vaikka on vielä paljon opittavaa.
 Myös perhe on tyytyväinen. Ennakkopelot eivät toteutuneet.
 – Täällä on elävää eikä vaimokaan haluaisi muuttaa takaisin. Kaipaan joitakin vanhoja asioita, mutta positiivinen osuus on ollut 95 prosenttia. Sekä työpaikka että asuminen täällä on kivaa.
 Lue myös:   Kouvola laittaa isot paukut paluumuuttajien haalimiseen – ei todellakaan ole yksin liikkeellä

Daniel Byggmästar sai kultaisen lipun kotiseudultaan ja muutti elämänsä suunnan: "Täällä on elävää eikä vaimokaan haluaisi muuttaa takaisin"


Summary: Keskuspankkien elvystystoimet ja lupaukset kannattelevat osakekursseja

S-Pankin päästrategi  Lippo Suominen  pitää kädessään graafia, jossa on osakekursien muutosta kuvaavien yleisindeksien käyriä.
 Niiden keskeinen viesti on se, että vielä tammi-maaliskuussa Helsingin pörssissä kehitys oli vahvempaa kuin Euroopassa keskimäärin. Toisella neljänneksellä osat vaihtuivat.
 – Nyt on taas jääty viime aikoina vähän jälkeen siitä mitä muualla on tapahtunut. Suomi on ollut vaisu markkina esimerkiksi Amerikkaan verrattuna, missä on menty todella kovaa ylöspäin, sanoo Suominen.
 Riskit ja epävarmuus näyttävät siis kasvavan. Suurta taantumaa tai edes notkahdusta ei kuitenkaan vielä ennusteta.
 – Osakemarkkinoilla on varovaisen positiivinen vire, mutta selvästi tunnelmat ovat odottavat. Kauppasota rasittaa yhä enemmän tuloksia, tuloskasvu on tyrehtynyt, toteaa OP:n pääanalyytikko  Antti Saari .
 OP:n pääanalyytikon Antti Saaren mukaan epävarmuus näkyy muun muassa siinä, että tilauskertymät ovat aiempaa vaatimattomampia.   Antti Haanpää / Yle
 Vaihtelut eri yritysten välillä ovat kuitenkin suuria. Se näkyy muun muassa yritysten toisen neljänneksen osavuosikatsauksista. Toki osavuosituloksissa on ollut myönteistäkin.
 – Tuloskaudella Fortum ja Nokia ovat selkeät positiiviset yllättäjät, mutta syklisessä [suhdanneherkässä] teollisuudessa on ollut selkeästi heikentymisen merkkejä; rakentaminen, metalliteollisuus ja tällä kertaa myös konepajat, joilla on heikentymistä nähtävissä ja tilauskertymät aiempaa vaatimattomampia, luettelee Saari.
 Samoilla linjoilla on myös S-Pankin Suominen.
 – Kurssimielessä parhaiten ovat vetäneet tutut, turvalliset toimialat. Nimenomaan, kun osakkeita käytetään vähän niin kuin tilin korvikkeena eli haetaan tasaista tuottoa. Heikommin on mennyt talousherkillä aloilla, jotka heiluvat maailmantalouden mukana, siellä on nähty laskua, hän sanoo.
 Toisaalta keskuspankit ovat pitäneet korot alhaalla ja rahapolitiikka on muutenkin ollut elvyttävää. Alhaisen korkotason myötä voisi olettaa, että rahaa virtaisi parempien tuottojen toivossa talletuksista osakkeisiin ja osakerahastoihin.
 Muun muassa OP-ryhmässä talletukset ovat kuitenkin pitäneet pintansa.
 – Varsin vähän on talletuksissa ollut tällaista kehitystä nähtävissä. Meilläkin 12 kuukauden talletuskannan kasvu on ollut 3 prosenttia. Toki yksittäisiä sijoittajia on siirtänyt osakerahastoihin tai suoriin osakesijoituksiin talletuksiaan, mutta mitään suurta muutosta ei ole tässä mielessä nähty, sanoo OP:n pääjohtaja  Timo Ritakallio .
 OP:n pääjohtajan Timo Ritakallion mukaan muun muassa matala korkotaso nosti alkuvuonna voimakkaasti pörssikursseja.  Antti Haanpää / Yle

Riskit ovat kasvussa – Yrityksillä on vaikeuksia tulkita talouden suuntaa


Summary: Ajatuksena on, että eri puolilla rajaa olevat ihmist voivat keinua yhdessä.

Presidentti  Donald Trumpin  rajamuurihankkeen myötä erityisen suuren huomion kohteeksi nousseella Yhdysvaltain ja Meksikon välisellä rajalla on toteutettu yllättävä tempaus. Kaksi kalifornialaista professoria kiinnitti maanantaina maiden väliseen raja-aitaan vaaleanpunaisia keinulautoja,  kertoo Newsweek-lehti .
 Myös useat muut mediat ovat uutisoineet tempauksesta, jonka tarkoituksena oli saada raja-aidan erottamat ihmiset keinumaan yhdessä.
 Keinulaudat kiinnitettiin aitaan Meksikon Ciudad Juárezin ja Yhdysvaltain El Pason välissä.
 Toinen tempauksen takana olevista professoreista,  Ronald Rael,  on julkaissut Instagramissa videoita ja kuvia, joissa näkyy keinuvia ihmisiä.
 Instagram-päivityksen paikkatietona näkyvä Sunland Park on New Mexicon ja Texasin osavaltioiden rajalla.
 Rael kuvailee keinulautojen tuottaman ilon, innon ja yhteenkuuluvaisuuden näkemisen olleen uskomatona kokemus.
 Nyt toteutetun keinulautatempauksen suunnitelmat laadittiin jo vuonna 2009.
 Lisää aiheesta:
 Yhdysvaltain korkein oikeus päätti rahoituksen myöntämisestä rajamuurin rakentamiselle – Trump: “Suuri voitto”
 Rajamuurin odottamiseen kyllästyneet Trumpin tukijat ryhtyivät itse rakennustöihin – joukkorahoituksella koottu jo yli 20 miljoonaa euroa

Vastaveto Trumpin rajamuurille: Yhdysvaltain ja Meksikon väliseen raja-aitaan kiinnitettiin pinkkejä keinulautoja