Summary: Etelä-Afrikassa metsästysturismi on kymmenien miljoonien eurojen bisnes. Joidenkin mielestä se pelastaa lajeja, toisten mielestä se on julmaa eläinrääkkäystä.

MAKHANDA   Arild Vatland  hengittää nopeasti. Käsi tärisee hieman. Hän katsoo tähtäimen läpi ja sormi jäykistyy.
 Pam.
 Parinsadan metrin päässä hyppyantiloopit lähtevät aamuauringossa juoksuun.
 Tämä on norjalaisen Vatlandin ensimmäinen kerta Afrikassa ja vasta kolmas kerta, kun hän ampuu eläimen.
 Hiki valuu lippiksen alta.
 – Se osui hieman liian taakse. Pyrkimyksenä on aina ampua keuhkoihin. Silloin eläin kuolee nopeammin eikä liha pilaannu, sanoo Vatlandin takana seisova eteläafrikkalainen metsästäjä  Gerrie Heinen .
 Koira on jo lähtenyt juoksuun seuraamaan verijälkiä.
 – Vaikka osuisikin suoraan keuhkoihin, yleensä eläin juoksee parisataa metriä ennen kuin kuolee, Heinen kertoo.
 Ilman hyvää koiraa  hyppyantilooppi katoaisi metsästäjiltä. Kesähuutajiksikin kutsutut kaskaat ääntelevät vielä piikikkäissä pusikoissa, vaikka eteläisellä pallonpuoliskolla on jo syksy.
 Kun maassa lojuu suoli, tiedämme, että olemme lähellä. Kirkkaanvihreän kasvuston pehmustamassa kivisessä maassa makaa kuollut hyppyantilooppi, reikä vatsaontelossaan. Mustat silmät tuijottavat tyhjää.
 Heinen nostaa eläimen tottuneesti jaloista, ja antilooppi asetetaan kuvausasentoon. Koira nuolee ampumahaavasta valunutta verta. Näyttää siltä kuin antilooppi loikoilisi auringossa, pää hieman alhaalla.
 – Hienot sarvet, hyvä metsästysmuisto, Heinen kehuu.
 Ja sitten toimeen. Seuraava tapahtumasarja on koko metsästyksen pääpointti.
 Vatland polvistuu kiväärinsä kanssa antiloopin taakse, ja Heinen räpsii kuvia. Veli  Arne Vatland  ja matkaseuralainen  Andreas Homberg  onnittelevat saaliista.
 Sitten autoon ja takaisin majatalolle. Kylmälaukussa on virvoitusjuomia ja olutta. Vaikka olut yleensä maistuukin, ei pulloja sentään ennen lounasta avata, norjalaiset toteavat.
 Metsästystilan pitäjä Gerrie Heinen (vas.) ja tilan työntekijä Ndhomeso asettelevat surmattua hyppyantilooppia kuvausta varten. Liselott Lindström / Yle
 Metsästysyrittäjä Gerrie Heinen (vas.) ottaa kännykällään trofeekuvan Arild Vatlandista. Vatland on juuri ampunut hyppyantiloopin. Liselott Lindström / Yle
 Vaikka metsästäjät ovat  maailmanlaajuisesti pienenevä joukko, Etelä-Afrikassa metsästysbisnes on kasvussa. Joka vuosi maahan tulee  useita tuhansia  metsästysmuistoja kerääviä niin kutsuttuja trofeemetsästäjiä. He ampuvat kymmeniätuhansia eläimiä.
 Gerrie Heinenin perhe on asunut näillä mailla Itä-Kapin provinssissa jo viiden sukupolven ajan, mutta metsästysturismibisnekseen he lähtivät vasta muutama vuosi sitten. He pitävät suurilla tiluksillaan villieläimiä metsästysturisteja varten. Perhe kasvattaa yhä myös lampaita.
 Heinenit ostavat villieläimiä aidatulle tilalleen, jotta turistit voivat tulla niitä ampumaan.
 – Viisitoista vuotta sitten täällä Itä-Kapissa oli ehkä kymmenisen metsästysyrittäjää, nyt määrä on moninkertaistunut, Heinen sanoo.
 Heinen sanoo metsästysturismia luonnonsuojeluksi.
 –  If it pays, it stays , eli jos sillä [eläinlajilla] tienaa, se saa jäädä. Metsästäminen on ainoa tapa säilyttää villieläimiä täällä, Heinen sanoo.
 Hän viittaa siihen, että maanomistajat haluavat tehdä tiluksillaan rahaa.
 Jos meillä ei olisi metsästysyritystä, ampuisimme pois kaikki villieläimet ja pitäisimme vain karjaa ja lampaita.  Gerrie Heinen, metsästysyrittäjä
 Heinenien kotiseudulla suurin osa maasta on yksityisomistuksessa, ja suurimman osan siitä omistavat joko valkoiset eteläafrikkalaiset tai ulkomaalaiset. Gerrie Heinenin noin 40 neliökilometrin tiluksilla elää monta eri eläinlajia.
 Hyppyantilooppia, vesiantilooppia, mustahevosantilooppia, kirjoantilooppia, pahkasikaa, sakaalia, Heinen luettelee.
 Tilaa ympäröivät aidat, jotta eläimet eivät pääse pois. Etelä-Afrikan lain mukaan eläimet ovat maanomistajan omaisuutta. Ja koska eläimet ovat bisnestä, niitä ei kannata päästää juoksemaan liian vapaasti.
 – Jos meillä ei olisi metsästysyritystä, ampuisimme pois kaikki villieläimet ja pitäisimme vain karjaa ja lampaita, Heinen sanoo.
  Ampumisen jälkeen eläin viedään nyljettäväksi. Yleensä liha valmistetaan ja tarjoillaan tilalla tai myydään paikalliselle teurastajalle. Liselott Lindström / Yle
 Itä-Kapissa moni metsästystä puolustava on Heinenin kanssa samoilla linjoilla. Metsästyksen avulla voi pelastaa uhanalaisia eläimiä ja ylläpitää elinvoimaisia eläinkantoja, he sanovat.
 Vastustajien mielestä kyseessä on julma harrastus, jonka takia rääkätään eläimiä.
 Metsästys jakaa myös tutkijoiden mielipiteet. Puolustajien mielestä trofeemetsästys kasvattaa rahavirtoja luonnonsuojeluun. Vastustajien mielestä se  ei silti tee trofeemetsästyksestä eettisesti hyväksyttävää.
 Keskiössä on kysymys siitä, mitä luonnonsuojelulla oikeastaan tarkoitetaan.
 Yksille se on eläinten luontaisten elinympäristöjen suojelua. Osa metsästyksen puolustajista taas katsoo, että ihmisten ei tarvitse suojella sellaisia villieläimiä, jotka eivät tuo tuloja.
 Heinenien metsästysmajassa  Greys Gift Lodgessa syödään lounaaksi kalapihvejä. Lähellä pystyy kalastamaan, ja norjalaiset puhuvat jo innokkaina seuraavaksi aamuksi suunnitellusta kalastusreissusta. Samalla voitaisiin ampua pahkasikaa, Heinen ehdottaa.
 Andreas Hombergille kalat ovat myös ammatti. Hän omistaa Etelä-Norjassa kalaviljelmän, joka pyrkii saastuttamaan mahdollisimman vähän. Siitä hän voisi puhua vaikka kuinka pitkään.
 Metsästyksen hän aloitti vasta muutama vuosi sitten.
 – Tulin sattumalta mukaan reissulle tänne, kokeilin metsästystä ja se oli hauskaa! Sen jälkeen aloin metsästää myös ystävieni kanssa Norjassa, hän sanoo.
 Kotona seinällä on metsästysmuistona antiloopin pää ensimmäiseltä reissulta. Vaimo ei kuitenkaan halua kotiin lisää eläinten osia, joten nyt Homberg ampuu lähinnä huvin, kuvien ja lihan eikä metsästysmuistojen takia.
 Nuorin täällä eläimen ampunut metsästäjä on ollut kahdeksanvuotias.
 Greys Gift Lodgen hirsiseinät ovat täynnä eri eläinten päitä. Kulmassa seisovan termoksen yläpuolella seinän läpi hyökkää pieni mangusti kohti kahvinhimoista vierasta.
 – Nämä ovat lähes kaikki norjalaisten ampumia. Eräs seurue ampui yhdellä matkalla 125 eläintä, Heinen sanoo.
 Heinenin asiakkaista enemmistö tulee Norjan lisäksi Suomesta ja Virosta. Vakioasiakkaissa on myös esimerkiksi yhdysvaltalaisia, argentiinalaisia ja espanjalaisia.
 Suomalaisseurueita tulee vuodessa useita, mutta juuri nyt suomalaisia ei ole, sillä he käyvät yleensä helmi-maaliskuussa.
 – Monet asiakkaistamme tulevat joka toinen vuosi tai jopa joka vuosi. Jaamme intohimon metsästykseen, ja meistä tulee ystäviä, Heinen sanoo.
 Moni metsästysreissaaja tuo mukanaan myös lapsiaan, sillä he haluavat siirtää metsästysperinnettä seuraavalle sukupolvelle. Nuorin täällä eläimen ampunut metsästäjä on ollut kahdeksanvuotias.
 Leena Luotio / Yle
 Aivan varattomien harrastus  metsästysmatkailu ei ole. Hyppyantiloopin ampuminen maksaa täällä asiakkaalle noin 300 euroa, isoimmat antiloopit kuten gnuu tai kudu noin tuhat euroa ja harvinaisemmat antiloopit parituhatta.
 Leijonanaaras lähtee 7 000 eurolla, uros maksaa noin 15 000–25 000 euroa. Mitä harvinaisempi eläin, sen kalliimpi.
 Metsästysmajan aulassa komeilee täytetty naarasleijona. Sen Heinen on ampunut itse parin tunnin matkan päässä. Hänen omilla tiluksillaan leijonia ei ole.
 Naapurissa asuu amerikkalainen, jolla on Heinenin mukaan "kaikkea" maillaan. On norsuja, seeproja, antilooppeja, kirahveja ja sarvikuonoja. Ne kaikki ovat Etelä-Afrikassa laillisesti ammuttavissa, kunhan hinnasta sovitaan.
 Lähes jokaisella tilalla on salametsästetty sarvikuonoja.  Gerrie Heinen, metsästysyrittäjä
 Jos Heinen saa asiakkaita, jotka haluavat ampua jotakin mitä hänen tilallaan ei ole, joltakin naapurilta haluttu eläin kyllä löytyy, hän sanoo. Heinen on jopa lähtenyt asiakkaiden mukaan Zimbabween ja Botswanaan metsästämään, jos häntä on mukaan pyydetty.
 Näissä naapurimaissa metsästys on erilaista kuin Etelä-Afrikan maatiloilla, mutta yhtä lailla säänneltyä.
 Zimbabween lähdetään pitkille matkoille, ja eläimiä etsitään laajoilta alueilta. Kansallispuistoissa ei Zimbabwessakaan saa ampua.
 Zimbabwe metsästyskohteena nousi suomalaisten tietoisuuteen viimeistään viime marraskuussa, kun  neljä metsästysmatkalla ollutta suomalaista sai surmansa pienkoneonnettomuudessa .
 Botswana taas  nousi otsikoihin  toukokuussa, kun maa  päätti kumota viisi vuotta voimassa olleen norsunmetsästyskiellon.  Kiellon kumoamista perusteltiin sillä, että ihmisten ja norsujen elinpiirien törmäykset ovat aiheuttaneet toistuvasti suuttumusta, etenkin kun norsut ovat tuhonneet viljelysatoja. Kolmasosa Afrikan norsuista elää Botswanassa.
  Metsästysyrittäjät päivittävät tilojensa eläinten metsästyshinnat vuosittain. Kirahvin ampuminen maksaa noin 3 000 euroa. Liselott Lindström / Yle
 Metsästysreissulla olevat norjalaiset eivät aio matkustaa  niin kauas. Lounastaan lopetteleva seurue tekee lähtöä paikallisen maanviljelijän tilalle metsästämään njala-antilooppia.
 Andreas Homberg aikoo yrittää metsästämistä jousella. Silloin pitää hiipiä oikein lähelle, toisin kuin kiväärillä ampuessa.
 Gerrie Heinen antaa Hombergille hieman metsästysapua. Ajamme autolla kirahvien keskeltä ja pelästytämme strutsilauman liikkeelle. Lauma juoksee hädissään kohti pensaikkoa, jonka takana Homberg jousineen odottaa. Tällä kertaa strutsit selviävät kuitenkin säikähdyksellä ja juoksevat hypähdellen karkuun.
 Matka jatkuu etsimään njalaa. Pienellä kukkulalla lammikon äärellä löntystelee pari leveähuulisarvikuonoa. Niiltä on poistettu sarvet, jotta ne eivät houkuttelisi tiloille tunkeutuvia salametsästäjiä.
 – Lähes jokaisella tilalla on salametsästetty sarvikuonoja, Heinen sanoo.
 Niitäkin saa ampua laillisesti, jos on muutama kymppitonni ylimääräistä. Sarvikuonon ampuminen voi maksaa jopa 90 000 euroa. Uusi ilmiö on sarvikuonojen ampuminen pelkällä nukutuspiikillä. Sekin maksaa kymmenisentuhatta euroa, mutta eläin näyttää kuvassa kuolleelta ja metsästäjä saa potrettinsa.
 Sarvikuono on yksi niistä eläimistä, joita metsästystä puolustavat nostavat mielellään esimerkiksi onnistuneesta suojelusta.
 Leveähuulisarvikuonojen luultiin kuolleen sukupuuttoon liian metsästyksen takia jo 1800-luvun loppupuolella, mutta sitten löydettiin pieni alle sadan yksilön lauma. Nyt eläimiä on jopa 20 000, mutta salametsästys on niille edelleen valtava uhka. Vuosina 2013–2017 Etelä-Afrikassa salametsästettiin joka vuosi yli tuhat sarvikuonoa, viime vuonna vajaat 800.
 Laillisen metsästyksen tuomilla rahoilla sarvikuonoa voidaan kuitenkin suojella. Muun muassa suojelujärjestö  Save the Rhino  tunnustaa, että trofeemetsästyksellä on ollut tärkeä osuus sarvikuonojen pelastamisessa.
 Metsästystilan leveähuulisarvikuonoilta on poistettu sarvet, jotta ne eivät houkuttelisi tiloille tunkeutuvia salametsästäjiä. Liselott Lindström / Yle
 Harvinaisia suippohuulisarvikuonoja saa ampua vain viisi vuodessa Namibiassa ja Etelä-Afrikassa, ja yleensä metsästys on eräänlaista riistanhoitoa. Ongelmalliset, lajitovereitaan vastaan hyökkäävät tai vanhat ja sairaat yksilöt ammutaan, ja metsästysmaksulla saadaan rahaa suojelutyöhön.
 Leveähuulisarvikuonojen metsästys ei ole yhtä tiukasti säädeltyä. Niistä suuri osa elää yksityisten maanomistajien suurilla tiloilla. Kun niitä metsästetään tiloilla, maanomistaja voi itse päättää, minkä sarvikuonoistaan hän antaa ammuttavaksi.
 Leveähuulisarvikuonojen kanta vahvistuu, kun maanomistajat ottavat ja pitävät niitä maillaan. Samalla maanomistajat tienaavat sarvikuonojen metsästyksellä. Ilman rahavirtoja maanomistajilla ei olisi kiinnostusta osallistua sarvikuonoista huolehtimiseen.
 Save the Rhino -järjestön mielestä parasta kuitenkin olisi, jos sarvikuonoja ei tarvitsisi tappaa osana niiden suojelua.
 Monet tutkijat ovat arvioineet, että metsästysturismin kieltämisestä olisi enemmän haittaa kuin hyötyä eläimille. Yksi heistä on suojelubiologi  Enrico Di Minin  Helsingin yliopistosta. Hänen yhdessä kollegojensa kanssa tekemä  tutkimus  nostaa esille juuri metsästäjien tuomien rahojen tärkeyden.
 Leijonanaaras lähtee 7 000 eurolla, uros maksaa noin 15 000–25 000 euroa.
 Kuten useimmat tutkijat, myös Di Minin painottaa, että metsästyksestä on hyötyä luonnonsuojelulle vain, jos se on tiukkaan säädeltyä. Rehottava korruptio monessa Afrikan maassa tarkoittaa kuitenkin sitä, että eläimiä ammutaan myös ilman lupia, liian nuorina ja kielletyillä alueilla.
 Di Minin ja hänen kollegansa huomauttavat myös, että metsästys tuo Afrikassa vain vähäistä hyötyä paikallisille yhteisöille, jotka elävät rinnakkain villieläinten kanssa. Harvoin hyötyjinä ovat myöskään valtioiden luonnonsuojeluhankkeet. Rahat menevät usein maanomistajien taskuihin.
 Vaikka eläinten määrä saattaa luvanvaraisen trofeemetsästyksen ansiosta ainakin hetkellisesti nousta, metsästyksellä ei ole  useiden  tutkimusten  mukaan pitkäjänteistä luonnonsuojeluhyötyä eikä se ole kestävää.
 Riistanhoitoa on käytetty muun muassa Zimbabwessa  verukkeena norsujen sala- ja trofeemetsästämiselle . Nelisen vuotta sitten puolestaan maailmalla nousi kohu, kun amerikkalainen hammaslääkäri  Walter Palmer  ampui jousella Ceciliksi nimetyn leijonan lähellä zimbabwelaista kansallispuistoa.
 Palmerilla oli lupa ampua leijona, mutta viranomaiset eivät olleet myöntäneet alueelle kaatokiintiöitä. Palmer luotti paikallisen yhteistyökumppaninsa hoitaneen tarvittavat luvat kuntoon.
 Cecil-leijonan tapaus osoittaa, että ero salametsästyksen ja trofeemetsästyksen välillä  voi olla hiuksenhieno . Trofeemetsästyksestä tulee ilman asianmukaisia lupia salametsästystä.
 Metsästysturismi tuo Afrikkaan  myös rahaa. Cecilin ampunut hammaslääkäri maksoi eri tietojen mukaan noin 45 000 euroa matkastaan.
 Matkailu kokonaisuudessaan tuo  Maailmanpankin mukaan  Saharan eteläpuoliseen Afrikkaan noin 32 miljardia euroa vuodessa. Metsästäjien osuus on arviolta noin 180 miljoonaa euroa, kerrotaan samassa raportissa vuodelta 2012.
 Vaikka metsästäjiä on kaikista Afrikan-matkailijoista vain pieni osa, he kuitenkin käyttävät usein  paljon enemmän rahaa  kuin tavalliset turistit.
 Metsästystä puolustavat toteavat myös, että metsästys tapahtuu alueilla, jotka eivät tavallisia safarituristeja kiinnosta. Ilman metsästystä näillä alueilla ei olisi majapaikkoja, ravintoloita – eikä niiden luomia työpaikkoja. Usein tällaisilla alueilla ihmiset ovat aiemmin saaneet elantonsa maanviljelystä.
 Itä-Kapin alueella Etelä-Afrikassa valkoiset omistavat suurimman osan maasta, ja maakysymys on yhä kuuma aihe. Etelä-Afrikka on Maailmanpankin mukaan edelleen taloudellisesti maailman eriarvoisin maa. Liselott Lindström / Yle
 Jos tiloilla metsästystä varten pidetyt villieläimet tuovat paikallisväestölle enemmän arvoa kuin viljelykset tai lampaat, trofee-eläimiä suojellaan, sanoo Gerrie Heinen. Hän toistaa jälleen:  if it pays, it stays .
 Norjalaisten metsästysmatkalaisten maksut menevät kuitenkin suoraan Heinenin perheelle eivätkä luonnonsuojeluhankkeisiin. Koska suurin osa metsästyksestä Etelä-Afrikassa tapahtuu yksityisillä maatiloilla, myös rahat menevät pääosin maanomistajille.
 Vehreässä rinteessä  seisoo njalapariskunta. Ne ovat noin parinsadan metrin päässä ja katselevat meitä valppaina. Ne vaikuttavat ymmärtävän, että ihminen tarkoittaa vaaraa.
 Suut käyvät. Ruoho maistuu.
 Arne Vatland asettuu makuulle ruohikossa ja ottaa urosnjalan tähtäimeensä.
 Hän vetää kiväärin liipaisimesta, ja tällä kertaa luoti osuu eläintä suoraan keuhkoihin.
 Vatland on parituhatta euroa köyhempi.
 Metsästysyrittäjä Gerrie Heinen ja hänen tilansa työntekijä Ndhomeso kantavat surmatun njala-antiloopin pusikosta. Liselott Lindström / Yle
 – Komea uros, hienot sarvet, kaartuvat kauniisti, Heinen selostaa jälleen.
 Siitä tulee komea seinäkoriste.
 Sarvet ovat eläimen tärkein ominaisuus, kun puhutaan metsästysmuistoista eli trofeista.
 Kansainvälistä trofeekauppaa säätelee niin kutsuttu  CITES-sopimus . Sopimus luokittelee uhanalaiset eläimet sen mukaan, miten paljon ne tarvitsevat suojelua. CITES-sopimus pyrkii varjelemaan eläimiä ja kasveja sukupuutolta valvomalla niiden kauppaa.
 Uhanalaisten eläinten tai niiden osien tuominen Eurooppaan vaatii sekä vienti- että tuontilupia.
 Suomen ympäristökeskus on myöntänyt viime vuosina tuontiluvat muun muassa kymmenille isoille kissapedoille ja seitsemälle virtahevolle.
 Leena Luotio / Yle
 Kaikkia kotimaahan tuotuja metsästysmuistoja ei Suomessa tilastoida, sillä suurimmalle osalle, kuten runsaslukuisille antilooppilajeille, vaaditaan pelkkä vientilupa Afrikan maista.
 Ylen tavoittamat suomalaiset metsästysmatkanjärjestäjät arvioivat, että Suomesta lähtee Afrikkaan useita satoja metsästysturisteja joka vuosi. Se on turismia tutkineen Itä-Suomen yliopiston yliopistonlehtorin  Jarno Sunin  mukaan oikealta kuulostava arvio.
 Uusi ilmiö on sarvikuonojen ampuminen pelkällä nukutuspiikillä. Sekin maksaa kymmenisentuhatta euroa.
 Vatlandin kiväärin ääni on  tuonut paikalle ihmettelijän. Musta afrikanpuhveli tuijottaa meitä tuimasti massiivisten sarviensa alta.
 Puhveli kuuluu niin kutsuttuun Afrikan “viiteen suureen” norsun, sarvikuonon, leopardin ja leijonan lisäksi. Näiden viiden ampuminen on Afrikkaan tulevien metsästäjien värisuora, ja ne ovat myös kalleimpia metsästettäviä.
 Nyt puhvelia ei ammuta, koska siitä pitäisi pulittaa maanomistajalle kymppitonni.
 Metsästystilojen eläimet elävät aidatuilla alueilla, eivätkä ne siksi pääse lisääntymään kuin keskenään. Geeniperimä kaventuu pikku hiljaa. Tilanhoitajat korjaavat tilannetta ostamalla uusia eläimiä suurissa eläinhuutokaupoissa. Niissä maanomistajat myyvät ylimääräisiä eläimiään, Gerrie Heinen kertoo.
 Kuvausta varten antiloopin pää tuetaan kepillä, jotta sarvet saataisiin kuvassa mahdollisimman hyvin esille. Liselott Lindström / Yle
 Ostajat suosivat valioyksilöitä, joilla on hienot sarvet. Niin saadaan hyviä geenejä tiluksille ja komeita metsästysmuistoja asiakkaille.
 Andreas Homberg on päivän päätteeksi hieman pettynyt. Jousella ei tullut tänään saalista. Lähistöllä olisi kyllä ollut mustahevosantilooppi, mutta sen surmaaminen maksaa yli viisituhatta euroa, joten sitä Homberg ei viitsinyt ampua.
 Homberg kertoo, ettei häntä kiehdo metsästyksessä päällimmäisenä itse ampuminen, vaan kaikki sitä ennen tapahtuva.
 – Parasta on jännitys, kun hiipii pusikoissa lähelle eläintä. Jännittävintä on löytää eläimet ja varoa, etteivät ne huomaa, hän sanoo.
 Hän haluaa ampua sellaisia eläimiä, joita voi syödä. Ampumisen jälkeen eläimet nyljetään ja pään saa halutessaan mukaan. Liha syödään tilalla tai myydään paikallisille teurastajille.
 Afrikan suuria petoeläimiä Homberg ei ampuisi. Eilen norjalaisseurueen eteen oli sattunut leopardi. Se on metsästysmuistojen kalleimmasta päästä, eikä sitä saa ampua ilman viranomaisten erillistä lupaa.
 Norjalainen Anderas Homberg ei halua ampua muuta kuin syötäväksi kelpaavia eläimiä. Siksi hän ei ymmärrä leijonanmetsästäjiä. Liselott Lindström / Yle
 Monia muita kissapetojen ampuminen kuitenkin kiinnostaa. Jopa siinä määrin, että leijonia tarhataan Etelä-Afrikassa tuhansittain metsästysbisnestä varten.
 Meri kimaltelee turkoosina  Etelä-Afrikan etelärannikolla. Plettenberg Bayn pieni kaupunki lähellä Tsitsikamman kansallispuistoa on monen turistinkin suosiossa. Kaupunki valuu rinnettä alas kohti rantaa, ja monesta talosta on upea näköala merelle.
 Toimittaja  Ian Michlerin  pieni kääpiösnautseri innostuu vieraista, ja häntä heiluu vimmatusti.
 Michler on tutkinut vuosikymmeniä eteläisen Afrikan metsästysbisnestä. Hän asui monta vuotta Botswanassa ja järjesti itse safarimatkoja. Työssään hän huomasi, että monet tulivat ensin metsästysmatkoille esimerkiksi Zimbabween ja Botswanaan ja lähtivät sitten Etelä-Afrikkaan hakemaan leijonaa, kun sellaista ei villinä löytynyt.
 Vuonna 2015 Michler julkaisi Etelä-Afrikan leijonatarhauksesta kertovan dokumentin  Blood Lions , Verileijonat. Sitä on näytetty Suomen eduskunnassakin, kun Michler oli kiertueella ja yritti nostaa aihetta Euroopan päättäjien tietoon.
 – Leijonien tarhaus on todella hämärää bisnestä, Michler sanoo.
 Leijonatarhauksella voi takoa suuria summia. Sitä harjoittavat Michlerin mukaan lähinnä valkoiset eteläafrikkalaiset. Hän kuvaa, kuinka leijonia pidetään yksityisissä tarhoissa surkeissa oloissa, kunnes ne ovat tarpeeksi vanhoja metsästettäviksi.
 – Koska se tapahtuu yksityisellä maalla, sitä ei voi valvoa mitenkään, Michler sanoo.
 Jopa 80 prosenttia Etelä-Afrikassa metsästetyistä leijonista on tarhattuja.
 Rehottava korruptio monessa Afrikan maassa tarkoittaa, että eläimiä ammutaan myös ilman lupia, liian nuorina ja kielletyillä alueilla.
 On vaikeaa saada tietoa siitä, kuinka paljon leijonia kasvatetaan ammuttaviksi.  Useiden arvioiden mukaan  Etelä-Afrikan tarhoissa on noin 6 000–8 000 leijonaa, eli jopa neljä kertaa enemmän kuin maan luonnossa.
 Koko Afrikassa leijonia on luonnonvaraisina  enää noin 20 000 . Määrä on lähes puolittunut kahdenkymmenen viime vuoden aikana, lähinnä leijonien luonnollisen elinympäristön tuhoutumisen takia.
 Metsästäjien puheet eläinkantojen suojelusta pitävät siis siinä mielessä paikkansa, että ilman tarhausta leijonia olisi todennäköisesti nykyistäkin vähemmän.
 Kuva on otettu Vapaavaltiossa sijaitsevalla leijonatarhalla vuonna 2015, Ian Michler kertoo. Hän ei halua nimetä tarhaa.  Ian Michler / Blood Lions
 Tarhattujen leijonien metsästämistä kutsutaan purkitetuksi metsästämiseksi, englanniksi  canned hunting .
 Käytäntö nousi laajempaan tietoisuuteen 1990-luvulla. Tuolloin se herätti niin paljon kohua, että sittemmin sitä on brändätty uudelleen. Nyt puhutaan korkean aidan metsästyksestä ( high fence hunting)  tai suljetun tilan metsästyksestä  (captive hunting) , mutta käytännössä kyseessä on yksi ja sama asia.
 Tarhausbisnes on kasvanut, koska metsästäjät haluavat ampua leijonia halvemmalla – ja paremmalla onnistumistakuulla. Villien ja vapaiden leijonien metsästäminen saattaa kestää jopa kolmisen viikkoa ja voi maksaa kymmeniätuhansia euroja.
 Tarhatut leijonat ovat paljon halvempia ja metsästäminen on nopeaa. Leijona tilataan tarhalta metsästystilalle, se päästetään vapaaksi aidatulle alueelle ja metsästäjä voi ampua sen vaikka autosta astumatta.
 Arvioiden mukaan jopa 99 prosenttia Etelä-Afrikan metsästysturisteista on ulkomaalaisia, suurin osa tulee Yhdysvalloista. Muista Afrikan maista ei juuri tulla metsästämään.
 – Afrikan perinteisissä kulttuureissa eläimiä ei ammuta huvin vuoksi. Metsästäminen metsästysmuistojen vuoksi on kolonialistista perintöä, Michler sanoo.
 Etelä-Afrikan kansallisen eläinsuojeluyhdistyksen  NSPCA:n toimiston seinällä roikkuu kuvaus tarhattujen leijonien elämänkaaresta. Se kulkee näin:
 Tarhoissa syntyneet leijonanpennut viedään muutaman viikon ikäisinä emoltaan. Eri puolilta maailmaa, myös Suomesta, tulee vapaaehtoisia, joille tilojen omistajat uskottelevat, että pennut ovat orpoja.
 Vapaaehtoiset maksavat usein jopa kolmetuhatta euroa kokemuksestaan. He leikittävät, pulloruokkivat ja silittävät pentuja, jotta ne tottuisivat ihmisiin. Myös turistit vierailevat tiloilla ja tulevat silittämään leijonia, käyvät niiden kanssa kävelyillä, ja tarhaaja tienaa lisää rahaa.
 Johannesburgin ulkopuolella sijaitseva Ukutula on Ian Michlerin mukaan yksi Etelä-Afrikan suurimmista tiloista, joilla voi maksusta silittää leijonia ja kävellä niiden kanssa. Taustalla istuvat henkilöt ovat Michlerin mukaan norjalaisia vapaaehtoisia. Kuva on vuodelta 2015. Ian Michler / Blood Lions
 Sitten eläimet myydään eteenpäin metsästysyrittäjille. Naarasleijonia pidetään tarhoissa lähinnä synnytyskoneina. Kun naaraista ei enää ole synnyttäjiksi, tarhaajat luovuttavat ne metsästysyrittäjille. Naarasleijonan ampuminen on trofeemetsästäjälle halvempaa kuin uroksen.
 Tässä vaiheessa leijonat ovat jo niin tottuneita ihmisiin, että ne eivät juokse metsästäjää karkuun. Joskus niitä myös huumataan ennen metsästystä.
 Leijonien luut kaupataan Kiinaan, jossa niiden kysyntä kasvaa. Luut nimittäin kelpaavat perinteisesti tiikerin luista tehtyihin ihmerohtoihin, ja se tekee leijonien tarhauksesta Afrikassa vieläkin kannattavampaa.  Etelä-Afrikan hallitus tuplasi  viime vuonna leijonan luiden vientikiintiön.
 Eläinsuojeluyhdistyksen villieläinten suojeluyksikön päällikkö  Douglas Wolhuter  näyttää tiedoston, jossa rivi rivin jälkeen vierii alas tietokoneen näytöllä.
 – Tässä on yli neljäsataa eri tilaa ja tarhaa, joita pidämme silmällä, hän sanoo.
 Lahjoitusten varassa toimiva NSPCA ei hänen mukaansa pysty kuin raapaisemaan pintaa. Yhdistys saa yleisöltä vinkkejä, ja sen laillisesti valtuutetut työntekijät ajelevat myös itse etsimässä tiloja.
 Vain pari päivää aiemmin yhdistys teki tehoiskun yhteen tarhoista vinkin perusteella. Tarhalta löytyi surkeassa kunnossa olevia leijonia liian pienissä tiloissa. Hygienia tarhalla oli kehno, leijonilla oli ihotauteja ja parilla epäiltiin tuberkuloosia, Wolhuter kertoo.
 Douglas Wolhuter eläinsuojelujärjestö NSPCA:sta toivoo, että leijonatiloille vapaaehtoistyöhön tai metsästämään tulevat ottaisivat selvää tilojen oloista ja taustoista ennen matkustamista. Liselott Lindström / Yle
 Hän näyttää videon leijonanpennuista, jotka ovat niin heikkoja, etteivät ne pysty kävelemään. Yhdistys ei voi antaa materiaalia julkiseen levitykseen, koska se kasaa parhaillaan oikeusjuttua tarhaajaa vastaan.
 Metsästysyrittäjien näkemys, että heidän bisneksensä suojelee luontoa, on Wolhuterin mukaan vale.
 – Jos rahasta on kyse, on helpompiakin tapoja tienata. Ja on muitakin tapoja tukea luonnonsuojelua kuin ampua kaiken minkä näkee. Safariturismi on tästä hyvä esimerkki, hän sanoo.
 Wolhuterin mukaan Etelä-Afrikassa on kuitenkin muutamia hyvää työtä tekeviä yksityisiä suojelualueita, joita yhdistys voi suositella. Mutta ne ovat hänen mukaansa todella vähissä.
 Metsästysbisnestä puolustavat  kutsuvat Michlerin ja Wolhuterin kaltaisia termillä  greenie . Sen voi kääntää vapaasti vaikkapa viherpiipertäjäksi.
 Metsästysyrittäjä Gerrie Heinenin mukaan greeniet eivät ymmärrä, että eläinkantojen ylläpitämiseksi tarvitaan sekä safarituristeja että metsästäjiä.  Arvioiden mukaan  yksityiset erilaisia luontoelämyksiä tarjoavat maanomistajat kuten Heinen omistavat Etelä-Afrikassa jopa kolme kertaa enemmän maata kuin valtio, joka ylläpitää kansallispuistoja.
 Heinen kiistää, että hänen yritystoimintansa olisi verrattavissa eläinten tarhaamiseen perustuvaan metsästykseen.
 – Eläimemme ovat villejä ja alueet valtavia. Metsästäjän pitää nähdä vaivaa saadakseen saalista, hän sanoo.
 Heinenin tilukset ovatkin niin suuret, että eläimiä pitää hetkisen etsiä. Niitä on kuitenkin alueella paljon enemmän kuin jos se olisi luonnontilassa.
 Kun on päästy ampumaan tarhattua leijonaa, halutaankin jotain jännittävämpää ja mennään metsästämään villejä leijonia.  Toimittaja Ian Michler
 Muutama sata kilometriä Heinenin tilalta toimittaja Ian Michler selaa Heinenin Greys Gift Lodgen nettisivuja. Hän tuhahtaa nähdessään kuvan miehestä ammutun leopardin kanssa.
 Michlerin mukaan kyseessä on puhtaasti kaupallinen yritys, eikä Heinenin väite luonnonsuojelusta pidä paikkaansa.
 – Jos haluaa edistää luonnonsuojelua, viimeinen asia on sulkea aidoilla eläimiä maalleen. Se on kuin tehomaataloutta, hän sanoo.
 Michlerin mukaan monella metsästystilalla esiintyy sisäsiittoisuutta ja risteymiä, ja metsästystä varten pidetään lajeja, jotka eivät ole Etelä-Afrikassa kotoperäisiä. Sulkemalla eläimiä alueelleen metsästystilat puuttuvat luonnon omaan kiertokulkuun, hän sanoo.
 – Sehän on eläinten kesyttämistä samalla tavalla kuin lampaita ja karjaa on kesytetty ihmisten tarpeita varten.
 Joidenkin vuosikymmenien päästä eläimet eivät ole enää villieläimiä, ja metsästäjät siirtyvät Afrikasta muualle, Michler ennustaa.
 Luonnonsuojeluksi Michler määrittelee toiminnan, jossa lisätään vain villieläimille varattuja maa-alueita ja suojellaan eläinten luontaisia elinympäristöjä sekä geenien monimuotoisuutta.
 Yksi metsästysturismin puolustajien yleinen argumentti on se, että yksityisellä metsästystoiminnalla poistetaan salametsästyksen paine kansallispuistoista. Michlerin mielestä sekään perustelu ei kanna.
 – Kun on päästy ampumaan tarhattua leijonaa, halutaankin jotain jännittävämpää ja mennään metsästämään villejä leijonia. Eläimiä myös houkutellaan ulos luonnonsuojelualueilta, hän kuvaa.
 Myös metsästysyrittäjä Gerrie Heinen sanoo, että useilla metsästäjillä nälkä kasvaa syödessä.
 – Ensimmäisellä reissulla he usein haluavat helpoimmat, sitten mennään vaikeammalle ja vaikeammalle tasolle. Metsästäjät ovat kuin keräilijöitä, hän sanoo.
 Michlerin mukaan se, että metsästysturismi tuottaa rahaa, ei vielä tee siitä eettisesti kestävää.
 Tärkein kysymys hänen mielestään on, miksi ihminen ei näe ympäristön ja eläinten suojelua itseisarvona. Asiana, joka olisi tärkeä myös ilman rahallista hyötyä.

Suurtilallisten tiluksilla käyskentelee suojeltujakin villieläimiä, joita varakkaat metsästysmatkailijat käyvät ampumassa – Etelä-Afrikan kiistelty metsästysbisnes kasvaa


Summary: Ministerin mukaan sosiaaliturvauudistusta tehtäessä on tehtävä linjaveto, onko sosiaaliturva vastikkeetonta vai vastikkeellista.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Sosiaali- ja terveysministeri Aino-Kaisa Pekonen (vas.) arvioi Uutissuomalaiselle, että hallituksen luotsaama sosiaaliturvauudistus ei ole johtamassa vastikkeettomaan perustuloon.
 Hän sanoo haastattelussa, että Vasemmistoliitto kannattaa vastikkeetonta perustuloa, mutta tässä tilanteessa ja yhden hallituskauden aikana se ei ole realistista.
 Esimerkiksi  Suomen ylioppilaskuntien liitto SYL  halusi nostaa heinäkuun alussa tekemässään kannanotossaan perustulon keskusteluun.
 Sosiaaliturvauudistus valmistellaan parlamentaarisena yhteistyönä. Pekonen sanoo Uutissuomalaiselle, että poliittinen linjanveto on tehtävä muun muassa siitä, onko sosiaaliturva vastikkeetonta vai vastikkeellista.
 – Se on valtava kysymys. Asia jakaa todella paljon puolueita, eikä edes hallituksessa ole siitä yksimielisyyttä, ministeri Pekonen sanoo haastattelussa.

Uutissuomalainen: Ministeri Aino-Kaisa Pekonen ei usko perustulon toteutuvan tällä hallituskaudella


Summary: Prostituutiossa liikkuu Suomessa vuosittain yli 100 miljoonaa euroa.

Joka päivä vähintään sadat ihmiset Suomessa myyvät seksiä, eikä se ole laitonta, mutta paritus on. Prostituutioon voi liittyä itsemääräämisoikeuden viemistä ja myös ihmiskauppaa.
 Tilastokeskuksen viimeisimmän arvion mukaan Suomen seksikaupassa liikkuu vuosittain selvästi yli 100 miljoonaa euroa rahaa.
 Tällä viikolla  paljastui  suomalaisten tekemäksi epäilty rikosvyyhti, johon liittyy muun muassa ihmiskaupan uhrien välittämistä. Kolmen epäillyn lasketaan hyötyneen toiminnastaan jopa 40 miljoonan euron verran vuodesta 2010 lähtien.
 Yle kysyi kolmelta asiantuntijalta, miksi on niin haastavaa valvoa prostituutiossa tapahtuvaa riistoa.
 Seksin myyjä vaikenee työoloistaan
 Se, kuinka vapaaehtoisesti seksityöläiset ovat ammatissaan, vaihtelee suuresti. Mutta harva avautuu työoloistaan viranomaisille.
 Seksikauppaa selvittänyt akatemiaprofessori  Johanna Niemi  Turun yliopistosta arvioi, että yksi pelkää syytteitä järjestyslain rikkomisesta, toinen pitää asiakkaisiin päin myönteistä julkisivua puolustaakseen tienestejään, ja kolmas voi pelätä uhkaavaa välistävetäjää.
 – Järjestyslaista pitäisikin poistaa kadulla tapahtuvan oston ja myynnin kielto, jotta poliisin puheille menevää prostituoitua ei voitaisi epäillä rikoksesta. Ettei seksin myyjää lähtökohtaisesti rangaistaisi, jos hän rohkenee hakea apua.
 Sivustoilla sekä rikollista että muunlaista toimintaa
 Parittaminen on lain mukaan hyötymisrikos. Esimerkiksi asunnon vuokraaminen prostituoidun työtilaksi on hyötymistä seksin myymisestä. Samoin on nettisivuston ylläpito, jos sivustolla mainostetaan seksipalveluja.
 Yhtenä ongelmana on se, että paritus on määritelty varsin laajasti eli kaikki toisen prostituutiosta hyötyminen on paritusta, Pro-tukipisteen toiminnanjohtaja  Jaana Kauppinen  pohtii.
 – Näin siinäkin tapauksessa, että kyseessä olisi ilman pakottamista toimivan myyjän ja esimerkiksi ilmoitussivuston ylläpitäjän välinen sopimus.
 Parituspykälän laajuuden vuoksi kaikki yrittävät pitää toimintaansa piilossa, joskin eri syistä, Kauppinen kuvailee.
 – Ilmoitusten julkaisemisen täyskielto on johtanut tilanteeseen, jossa valvottuja ja paremmin erilaista hyväksikäyttöä tunnistavia ilmoittelukanavia ei ole. Niinpä kaikki joutuvat toimimaan järjestäytyneen yhteiskunnan ulkopuolella.
 Netti on helpottanut parittamista etätyönä
 Moni prostituoitu tulee Suomeen ulkomailta, mutta vaikka taustalla toimisi parittaja, häntä ei täällä näy.
 Näin arvioi rikosylikonstaapeli  Kenneth Eriksson  Helsingin poliisilaitokselta. Erikssonin mukaan hyväksikäyttötilanteiden erottaminen on vaikeaa, koska parittajat voivat ohjailla seksityöläisiä myös etäältä.
 – On todella harvinaista, että prostituoidulla olisi parittaja mukanaan. Asunnot esimerkiksi vuokrataan tytöille netin kautta. Ja operaattorit vastaavat yhteydenottoihin tyttöjen puolesta. Sen takia poliisin voi olla mahdotonta sanoa, kuka on hyväksikäytetty ja kuka ei. Tyttö voi puhua englantia ja näyttää ulkoisesti olevan kunnossa. Silti joku taustapiru voi viedä hänen rahansa.
 Europolin mukaan viikolla uutisoituun rikosvyyhtiin liittyvällä nettisivustolla mainostettiin ainakin Nigeriasta lähtöisin olevien ihmiskaupan uhrien seksipalveluja. Varsinainen epäilty paritus tapahtui Suomessa ja Ruotsissa.
 Seksinostorikoksiin tarttuminen epämääräistä
 Osa seksin myynnistä kytkeytyy Suomessakin ihmiskauppaan, ja seksin ostaminen parituksen tai ihmiskaupan kohteelta onkin kiellettyä. Mutta miten asiakas voi tietää seksityöläisen taustan? Ostotilanteiden kautta poliisin on haastavaa päästä väärinkäytösten jäljille.
 Kun akatemiaprofessori Johanna Niemi arvioi seksinostokiellon toimivuutta oikeusministeriölle vuonna 2013, hän päätyi suosittelemaan ostokiellon tarkentamista. Ja tuota Ruotsista tuttua lakia hän edelleen toivoo myös Suomeen.
 – Ruotsissa on ollut vuodesta 1999 lähtien täydellinen seksinostamiskielto. Sen on koettu huomattavasti auttaneen poliisia ihmiskaupan tutkimisessa. Täysi kielto on auttanut keräämään tietoa seksiä ostaneilta. Ja maailmalle on lähtenyt viesti, ettei Ruotsiin kannata tulla harrastamaan ihmiskauppaa ja paritusta.
 Tutkimustulokset kiellon vaikutuksista Ruotsissa ovat kuitenkin ristiriitaisia, kuten esimerkiksi  Vihreä lanka kirjoitti  pari vuotta sitten. Lisäksi Pro-tukipisteen Jaana Kauppinen arvioi, että mahdolliset lisäkriminalisoinnit tekisivät rikosten uhreille yhä vaikeammaksi kertoa kohtaamistaan väärinkäytöksistä, koska ne olisivat tapahtuneet rikollisessa ympäristössä.
 Jutun kommentointimahdollisuus on auki klo 22.00 saakka.
 Lue lisää:
 Kolme suomalaista pääepäiltynä laajassa paritus- ja rahanpesukokonaisuudessa – HS: suomalaisten epäillään ylläpitäneen Sihteeriopisto-seksinmyyntisivustoa, poliisi ei vahvista
 Prostituutio, huumeet ja bruttokansantuote – Suomessa jo vanha liitto
 Tiia Forsström myy seksipalveluja ja on unelmatyössään: ”Tunnen kylmiä väreitä, kun asiakas uskaltautuu olemaan oma itsensä”
 Paula Tiessalo: Ammattina seksi – Pitäisikö maailman vanhin ammatti sallia täysin?

Parittaja voi järjestää seksityöläisen Suomeen käymättä täällä itse –  Asiantuntijat Ylelle: Lainsäädäntö vaikeuttaa hyväksikäytön valvontaa


Yhdysvaltalainen monimiljonääri  Jeffrey Epstein  maksoi satojatuhansia dollareita hyssyttelyrahaa ihmisille, jotka saattaisivat todistaa häntä vastaan mahdollisessa uudessa oikeusjutussa. Asiasta kertovat muiden muassa  New York Times  ja  Washington Post .
 Miami Herald -lehti nosti viime vuoden lopulla ilmestyneessä juttusarjassaan Epsteinin tapauksen uudelleen pinnalle. Liikemies selvisi vuonna 2008 alaikäisiin kohdistuneista seksuaalirikoksista kevyellä rangaistuksella.
 Epstein sai viikon alussa New Yorkissa uudet syytteet alaikäisiin tyttöihin kohdistuneista seksuaalirikoksista.
 Amerikkalaismedian mukaan pari päivää Miami Heraldin paljastusten jälkeen Epstein siirsi 350 000 dollaria kahdelle lähipiiriinsä kuuluvalle ihmiselle, jotka syyttäjien mukaan saattaisivat todistaa mahdollisessa oikeusjutussa.
 Epsteinin tapaukseen liittyy myös Yhdysvaltojen työministeri  Alexander Acostan  tuore eroilmoitus. Hän jättää tehtävänsä saamansa arvostelun takia. Acosta hoiti syyttäjänä aikoinaan Epsteiniin liittyvän seksuaalirikostapauksen niin, että Epstein vältti pitkän vankilatuomion.
 – Ajattelin, että on oikea ratkaisu astua sivuun. Olisi itsekästä jatkaa tässä asemassa, Acosta sanoi Valkoisessa talossa järjestetyssä tiedotustilaisuudessa. Tilaisuudessa oli myös presidentti  Donald Trump . Trumpin mukaan hän ei pyytänyt Acostaa eroamaan. Päinvastoin hän kehui Acostaa "erinomaiseksi työministeriksi".
 Lue lisää:
 Yhdysvaltojen työministeri Acosta eroaa tehtävästään – liikemiehen seksuaalirikossyytteiden lieventäminen painoi liikaa
 Monimiljonääri Epstein sai syytteet seksikaupasta – houkutteli  alaikäisiä seksuaalisiin tekoihin ja maksoi uhreille uusien tyttöjen löytämisestä

Yhdysvaltalaismedia: Monimiljonääri Epstein maksoi hyssyttelyrahaa mahdollisille oikeusjutun todistajille


Summary: Kaupungin viranomaiset ovat kehottaneet asukkaita suojaamaan kotinsa, varustautumaan ja valmistautumaan pysymään sisätiloissa.

Yhdysvalloissa neworleansilaiset odottavat pelokkaina voimakkaan myrskyn rantautumista. Trooppinen myrsky Barry on jo aiheuttanut pahoja tulvia osassa kaupunkia. Yhdysvaltojen kansallisen hurrikaanikeskuksen mukaan Barryn odotetaan voimistuvan hurrikaaniksi, ja sen keskus saavuttaa Louisianan osavaltion rannikon viikonlopun aikana.
 Meteorologit ovat varoittaneet ryöppyävistä sateista, paikoin jopa 60 cm sademääristä, jotka todennäköisesti aiheuttavat ankaria tulvia. Mississippi-joen pinta on ollut jo valmiiksi korkealla.
 – Trooppinen myrsky Barry on vaarallinen ja henkeä uhkaava myrsky, tiivisti meteorologi  Benjamin Schott . Hänen mukaansa ennätystulvat ovat mahdollisia.
 Uutistoimisto Reutersin mukaan suuret määrät turisteja on jättänyt perjantaina hotellinsa ja poistunut alueelta. Lentoyhtiöt, kuten British Airways, ovat peruneet lentoja kaupungista lauantaina.
 Guardianin mukaan myrskytuulten ennustetaan nousevan noin 120 kilometriin tunnissa, mikä ylittää juuri hurrikaanirajan.
 Lue lisää:
 Trooppinen myrsky Barry lähestyy New Orleansia – Trump julisti osavaltioon hätätilan

New Orleansissa varaudutaan trooppisen myrskyn rantautumiseen


Summary: Asiasta uutisoi muun muassa Wall Street Journal, joka perustaa tietonsa nimettömiin lähteisiin.

Yhdysvaltain viranomaiset ovat määränneet teknologiajätti Facebookille noin viiden miljardin dollarin sakon käyttäjätietojen vuotamisen takia. Asiasta uutisoi muun muassa  Wall Street Journal , joka perustaa tietonsa nimettömiin lähteisiin.
 Lehden mukaan Yhdysvaltain liittovaltion kauppakomissio hyväksyi ratkaisun äänin 3-2. Päätös menee vielä oikeusministeriöön hyväksyttäväksi.
 Facebook joutui myrskyn silmään, kun viime vuonna paljastui, että se oli luovuttanut luvattomasti kymmenien miljoonien käyttäjien tietoja Cambridge Analytica -nimiselle yritykselle.
 Lue lisää:
 Washingtonin pääsyyttäjä haastaa Facebookin oikeuteen Cambridge Analytica -skandaalista

WSJ: Yhdysvaltalaisviranomainen määräsi Facebookille viiden miljardin dollarin sakon käyttäjätietojen vuotamisesta


Summary: Viranomaisten mukaan itsemurhapommittaja ajoi räjähteillä täytetyn auton suosittuun hotelliin.

Hotelliin tehty isku on surmannut ainakin seitsemän ihmisiä Somaliassa. Terroristijärjestö al-Shabaab on ilmoittautunut hyökkäyksen tekijäksi. Iskusta kertoivat maan turvallisuusviranomaiset.
 Viranomaisten mukaan itsemurhapommittaja ajoi räjähteillä täytetyn auton suosittuun Medina hotelliin. Sen jälkeen raskaasti aseistautuneet hyökkääjät tunkeutuivat hotelliin ja alkoivat ampua ihmisiä. Turvallisuusjoukot vastasivat viranomaislähteiden mukaan nopeasti hyökkäykseen ja kävivät tulitaistelua terroristeja vastaan rakennuksessa.
 Lähteiden mukaan iskun kohteeksi joutuneessa hotellissa majoittui useita poliitikkoja, jotka valmistautuivat tuleviin aluevaaleihin.
 Kuolleiden joukossa on tiettävästi ainakin paikallinen toimittaja ja tunnettu sosiaalisen median aktivisti. Viranomaisedustajan mukaan uhriluku voi vielä kasvaa. Silminnäkijä kuvaili räjähdystä "hyvin suureksi".
 Al-Shabaab on käynyt pitkään väkivaltaista taistelua Somalian hallintoa vastaan.
 Hyökkäys sattui Kismayon satamakaupungissa, joka sijaitsee Somalian eteläosassa.

Useita kuollut hotelli-iskussa Somaliassa


Summary: Katso kuvakooste perjantain kisapäivästä.

Pellon Kittisvaarassa on meneillään Pohjois-Suomen suurimmat jokamiehenluokan ajokilpailut. Kilpailun aloituspäivänä ajoivat nuoret sekä EVK-luokka. Toisena kisapäivänä perjantaina kisasivat naiset sekä seniorit. Viikonloppu jatkuu lauantaina yleisen luokan karsinnoilla ja sunnuntaina kisataan yleisen luokan voitosta.

Liki 800 hurjapäätä otti mittaa toisistaan Pellossa – 33. Poikkinaintiajot jatkuvat sunnuntaihin


Summary: Uuden lennon on arvioitu lähtevän lauantaina aamupäivällä klo 11:n aikaan.

Finnairin lennolla AY101 Helsingistä Hongkongiin alkoi noin 2,5 tunnin lentoajan jälkeen lentokoneen tuulilasin toinen puoli säröytyä ulkopinnasta. Lento joutui kääntymään takaisin ja palaamaan Helsinki-Vantaalle. Flightradarin mukaan Airbus A350-941 -kone laskeutui lähtöasemalle perjantai-iltana hieman klo 23:n jälkeen.
 – Tällaisessa tilanteessa palataan Helsinkiin, koska säröily vaikuttaa näkyvyyteen ohjaamossa. Tuulilasi menee vaihtoon ja matkustajat pääsevät huomenna aamupäivällä matkaan, kertoi Finnairin mediasuhteiden johtaja  Päivyt Tallqvist  myöhään perjantaina.
 – Valitettavan pitkä viivästys tästä heille nyt tulee, mutta tämä on se toimintamalli tällaisessa tilanteessa.
 – Tällaisessa tilanteessa pyritään yövyttämään matkustajat, osa tietenkin on Helsingistä lähtöisin ja saattavat mennä kotiin, Tallqvist kertoo.
 Suoraa vaaraa ei matkustajille tai lentohenkilökunnalle tilanne aiheuttanut.
 – Tuulilaseja välillä säröytyy ja silloin niihin on ihan selkeät toimintamallit, miten toimitaan. Ihan normaalisti sieltä ollaan Helsinkiin lennetty, Tallqvist kertoo.
 Tapahtuneesta kertoi aiemmin muun muassa  Ilta-Sanomat .

Finnairin lento Helsingistä Hongkongiin palasi Suomeen - tuulilasi alkoi säröillä 2,5 tunnin lentoajan jälkeen


Kontra-amiraali evp.  Georgij Alafuzoff  on epäiltynä tietovuototutkinnassa, kertoo Suomen tietotoimisto STT. Tiedossa ei ole, epäilläänkö tietovuodon olleen tahaton vai onko kyse tahallisen teon tutkinnasta, sillä poliisi vaikenee asiasta täysin.
 Epäily liittyy esitutkintaan, jossa on selvitetty sotilastiedustelun aineistojen päätymistä Helsingin Sanomille.
 STT on yrittänyt tavoittaa Alafuzoffia monen päivän ajan, mutta hän ei ole toistaiseksi vastannut STT:n soittopyyntöihin.
 STT ja Yle kertovat epäillyn nimen poikkeuksellisesti jo esitutkinnan ollessa kesken, sillä epäily kohdistuu hyvin vastuullisessa asemassa toimineeseen henkilöön. Lisäksi tapaus on ollut laajasti julkisuudessa.
 Puolustusvoimat reagoi jyrkästi Helsingin Sanomien joulukuussa 2017 julkaisemaan juttuun Viestikoekeskuksesta ja teki samana päivänä tutkintapyynnön uutisoinnista. Viranomaiset ovat tutkineet mahdollisen vuodon lähdettä täydessä hiljaisuudessa, eikä siitä ole annettu tietoa julkisuuteen.
 Poliisi ei ole vahvistanut STT:n tietoja. STT pyysi kommenttia epäilyyn myös puolustusministeri  Antti Kaikkoselta  (kesk.). Hän vastasi, että kyse on vakavasta asiasta, mutta ei kommentoinut asiaa enempää.
 Puolustusvoimien ylipäällikkö, presidentti  Sauli Niinistö  ei halunnut kommentoida asiaa.
 Korkeassa asemassa myös EU:ssa
 Alafuzoff on toiminut Puolustusvoimien tiedustelupäällikkönä vuosina 2007–2013, jonka jälkeen hän johti EU:n sotilastiedustelua vuosina 2013–2016. Nyt eläkkeellä oleva Alafuzoff yleni urallaan kontra-amiraaliksi asti.
 STT:n tiedossa ei ole, koskeeko rikosepäily virassaoloaikaa vai sen jälkeistä aikaa.
 Pitkän linjan ammattisotilas on suorittanut yleisesikuntaupseerin tutkinnot sekä Sotakorkeakoulusta että Venäjän Federaation yleisesikunta-akatemiasta. Vuodenvaihteessa hän haki puolustusministeriön uutta neuvottelevan virkamiehen virkaa, johon valittiin Puolustusvoimien tiedustelupäällikkönä hänen seuraajanaan toiminut  Harri Ohra-aho .
 Tutkinnan aloittamisesta kerrottiin julkisuuteen sen jälkeen, kun Helsingin Sanomat julkaisi joulukuussa 2017 sotilastiedustelua koskevan artikkelin.
 Tiedustelupäällikkönä tuolloin toiminut Ohra-aho kommentoi asiaa STT:lle samana päivänä, kun artikkeli julkaistiin. Hän kertoi tuolloin, että julkistetut tiedot ovat pääsääntöisesti jo kymmenen vuoden takaa.
 Poliisin aiemman kertoman mukaan mahdollista tietovuotoa on ainakin aluksi tutkittu nimikkeellä virkasalaisuuden rikkominen. Rikosnimike on voinut muuttua tutkinnan aikana. Helsingin Sanomien jutussa käytettiin tietoja, jotka perustuivat salaiseksi leimattuihin asiakirjoihin.
 Keskusrikospoliisin tutkinnanjohtaja  Janne Järvinen  perustelee poliisin pitkää hiljaisuutta sillä, ettei keskeneräistä tutkintaa kommentoida. Esitutkintalaissa kuitenkin sanotaan, että tutkinnasta voi olla tarpeen tiedottaa muun muassa asian yhteiskunnallisen merkityksen tai sen herättämän yleisen mielenkiinnon takia.
 – Tämä on nyt näin tiukkaa, niin kuin sen pitääkin olla. Poliisihan lähtee kommentoinnissa rikoksen selvittämisen intressin kautta. Tässä ei ole ollut tutkinnallista syytä tiedottaa, Järvinen sanoo.
 Myöskään jutun syyttäjänä toimiva apulaisvaltakunnansyyttäjä  Jukka Rappe  ei kommentoi asiaa. Mahdollista syyteharkintaa tulevat tekemään ja mahdollisia syytteitä ajamaan hänen puolestaan syyttäjät  Anja-Riitta Rinkinen  ja  Krista Mannerhovi .
 Tiedustelupäällikkö: Noloa Puolustusvoimille
 Nykyinen tiedustelupäällikkö  Pekka Toveri  Puolustusvoimista kertoo, että julkistettu tieto on ollut hyvin pienen piirin tiedossa.
 – Edes Puolustusvoimissa hyvin pieni osa meidän omasta väestä tietää näistä asioista. Sitä hommaa on hoidettu tarvitsevat tietää -periaatteella.
 Hänkään ei ota kantaa epäillyn asemaan tai henkilöllisyyteen, koska asia on KRP:n tutkittavana.
 Hän pitää sotilastiedustelun tietojen julkituloa vakavana asiana kansalliselle turvallisuudelle, mutta myös nolona Puolustusvoimille organisaationa.
 – Jos sotilastiedustelun salaisia asiakirjoja julkistetaan, se vie organisaatiolta uskottavuutta meidän yhteistyökumppaniemme silmissä, Toveri sanoo.
 Toverin mukaan mahdollisesta tietovuodosta johtuvaa mainehaittaa voidaan arvioida vasta tutkinnan valmistuttua.
 – Emme tiedä vielä miten vuoto tapahtui. Näissä asioissa käy välillä ihan vahinkojakin. Siksi pitää katsoa se tapahtumaketju. Vahinkoja on tapahtunut ulkomaiden organisaatioissa kautta aikojen niin, että tietoja on joutunut vahingossa vääriin käsiin erinäisistä syistä. Kyllä maailmalla ymmärretään se. Se on ihan eri asia kuin jos on tahallisesti luovutettu tietoa.
 Toverin mielestä kaikki tietovuodot ovat kuitenkin hyvin haitallisia, tapahtuivatpa ne miten tahansa.
 – Mutta emme vielä tosiaan tiedä, oliko kyseessä vahinko vai tahallinen vuoto.
 Helsingin Sanomien artikkelin tarkoitus oli lehden päätoimittajan  Kaius Niemen  mukaan kertoa sotilastiedustelusta ja sen suhteesta tuolloin valmisteilla olleeseen tiedustelulainsäädäntöön. Viranomaisille lisää valtuuksia antavat sotilas- ja siviilitiedustelulait tulivat voimaan kesäkuun alussa tänä vuonna. Niemi on kertonut julkisuudessa, että tietojen julkaisu harkittiin tarkkaan, ja paljon jätettiin myös julkaisematta.
 Niemi ei kommentoinut asiaa STT:lle torstaina.
 Jo tutkintapyynnössä esitettiin epäily tietovuodosta
 Helsingin Sanomien toimittajan kotietsintää koskevassa oikeuskäsittelyssä julkiseksi tulleen asiakirja-aineiston perusteella poliisi epäilee, että materiaalia olisi viety Puolustusvoimista rikollisesti.
 Pääesikunta teki tutkintapyynnön samaisena joulukuisena lauantaina, kun juttu julkaistiin.
 Materiaalin mukaan Helsingin Sanomien artikkelin sisältö ja lehteen kuvitukseksi otetut kopiot asiakirjoista tukivat poliisin käsitystä siitä, että lehden hallussa olisi salaiseksi tai erittäin salaiseksi luokiteltua armeijan asiakirja-aineistoa.

Korkeaa ex-tiedustelupomoa epäillään tietovuototutkinnassa


Summary: Kouvolassa asuntomessuille odotetaan ensimmäisenä viikonloppuna jopa 10 000 kävijää.

Asuntomessut on avattu vanhalla kasarmialueella Kouvolan Pioneeripuistossa.
 Järjestäjät odottavat avajaisviikonlopuksi  tuhansittain vieraita : tavoitteena on 10 000 kävijää. Vilinä alkoi heti, kun portit avattiin – sisään jonotti arviolta satoja ihmisiä. Yksi ensimmäisistä messuvieraista oli kouvolalainen  Inka Eloranta .
 – Halusin nähdä, mitä on tänne oman kaupungin alueelle tehty. Tämä on kaunis ympäristö, jonka vieressä on ihanasti joki. Ystäväni olivat aikoinaan täällä armeijassa, joten on mielenkiintoista nähdä, minkälainen alue tästä on saatu aikaiseksi.
 Asuntomessujen avajaisiin saapui heti perjantaiaamuna satoja kävijöitä. Tiina Karppi / Yle
 Asuntomessujen teema on asuminen historiallisessa kasarmimiljöössä. Messualue on entinen varuskunta, jonka venäläiset rakensivat 1900-luvun alussa. Varuskunta perustettiin suojaamaan Helsingistä Pietariin kulkevan radan Kymijoen ylittävää siltaa. Pioneeripuistossa toimi varuskunta 1990-luvun puoliväliin asti.
 Asuntomessuilla on tänä vuonna 33 erilaista kohdetta, joiden joukossa on esimerkiksi moderneja pientaloja ja uudenlainen senioriasumisen kortteli.
 Poimimme tarjonnasta 4 kiinnostavaa tärppiä.
 1. Talo Korea: katto rakennettu lasista ja huovasta
 Taivaalle pitää nähdä suuremmin kuin tavallisesta kattoikkunasta. Näin ajatteli näytteilleasettaja  Vesa-Matti Moilanen  Ramotec Oy:stä. Siitä syntyi idea uudenlaisista kattoelementeistä.
 Korea-talossa käytetään puurunkoisia kattoelementtejä, joissa vesikatteen pinnan materiaali on osassa lasia ja lopuissa huopaa.
 Talossa on koko rakennuksen pituudelta vino sisäkatto, eikä talossa ole ollenkaan normaalisti rakennettavaa tuulettuvaa yläpohjatilaa. Vesikatteen lasipinta-ala on suurempi kuin kattoikkunoissa.
 – Ei pitäisi löytyä muualta Suomesta tällaista kattoelementtijärjestelmää. En ainakaan usko tai kutsukaa minut kylään, jos löytyy jostain, Moilanen vinkkaa.
 Talo Koreassa on hyödynnetty innovatiivista lasikattoratkaisua. Tiina Karppi / Yle
 Iltaisin suurista kattoikkunoista näkyy tähtitaivas. Tiina Karppi / Yle
 Talo Korean saunassa leikitellään tumman ja vaalean sävyillä. Tiina Karppi / Yle
 Vesa-Matti Moilanen kehitteli täysin uudenlaisen kattoelementtijärjestelmän. Tiina Karppi / Yle
 2. Virkkulankylä: yhteisöllinen minikylä senioreille
 Virkkulankylä on yhteisöllisen asumisen ensimmäinen tuote Suomessa, kehuu idean isä, Kuusikkoaho Oy:n toimitusjohtaja  Leo Tolonen .
 Hän sai idean kylästä luettuaan sanomalehdestä jutun vanhenevien ihmisten elämästä Suomessa. Tolonen halusi kehittää vanheneville ihmisille uudenlaisen elinmiljöön, jossa voi elää mielenkiintoista ja aktiivista elämää sekä tuntea olonsa turvalliseksi ja tarpeelliseksi.
 Virkkulankylän alueelle rakentuu kahdeksan taloa, jossa kussakin on neljä huoneistoa ja yhteistilat kuten olohuone ja sauna. Lisäksi pihapiiriin rakentuu korttelitalo kyläyhteisön käyttöön.
 – Ihmiset voivat asua yksilöllisesti omassa rauhassa. Jos haluaa sosiaalista kanssakäymistä ja tarinointia, se käy mainiosti.
 Virkkulankylän alueelle rakentuu kahdeksan taloa. Tiina Karppi / Yle
 Jokaisella asukkaalla on muun muassa oma keittiö ja kylpyhuone, mutta oleskelutilat ovat yhteiset. Tiina Karppi / Yle
 Virkkulankylä mahdollistaa yhteisöllisen asumisen ikäihmisille. Tiina Karppi / Yle
 Leo Tolonen toivoo, että vanhukset voisivat elää mielekästä elämää uudenlaisessa, yhteisöllisessä miljöössä. Tiina Karppi / Yle
 3. Pientalot: tehokasta asumista pienissä neliöissä
 Pienten omakotitalojen piha-alueet ja sisätilat ovat täysin esteettömiä. Uudenlaisessa konseptissa on huomioitu senioreiden ja muistisairaiden tarpeet, jotta he voisivat elää omassa kodissa halutessaan elämänsä loppuun asti.
 Pienillä yksityiskohdilla on lisätty turvallisuutta ja mahdollisuutta elää hyvää elämää kotona.
 – Pienet apuvälineet helpottavat löytämään paikasta paikkaan. Keittiö liikkuu ylös ja alas. Vessassa on vähän punaista tehosteväriä ja muuta, että pystyy hahmottamaan, missä se pönttö mahtaa olla, Lapinjärven kunnanjohtaja  Tiina Heikka  kertoo.
 Asunnot sijoitetaan messujen jälkeen Lapinjärvelle kunnan vuokra-asunnoiksi ikäihmisille. Lapinjärvitalot ovat osa asuntomessujen pientalojen aluetta.
 Lapinjärvi-talot on rakennettu ikäihmisten turvallisuus mielessä pitäen. Tiina Karppi / Yle
 Asunnoista löytyy muun muassa hyllyjä ja sänkyjä, joiden korkeutta voi säätää nappia painamalla. Tiina Karppi / Yle
 Talon kylpyhuoneessa on käytetty punaista tehoväriä etenkin muistisairaiden asukkaiden arjen helpottamiseksi. Tiina Karppi / Yle
 4. Muusikon talo: näyttävä korjausrakentamisen kohde
 Yksikerroksinen tiilirakennus on rakennettu vuosina 1912–1913 armeijakäyttöön. Miehistösaunaksi ja leipomoksi rakennettu talo on kooltaan 400 neliötä, josta omistaja  Elina Tikkasen  mukaan sata neliötä on pelkästään seiniä.
 Rakennuksen ulkokuori on Museoviraston suojelema.
 – Bongasimme upean rakennuksen, jota kukaan ei ollut rakentamassa. Muuten talon eteen olisi tullut jotain, eikä kukaan olisi edes nähnyt sitä, joten ei voinut muuta kuin alkaa pelastamaan hienoa ja vanhaa rakennusta, Tikkanen kertoo.
 Korjausrakentamista talossa on tehty neljä kuukautta, eikä se ole vielä täysin valmis. Talossa voi nähdä, millaisesta tilanteesta valtavaa urakkaa on lähdetty tekemään.
 Muusikko Elina Tikkasen uusi koti on vanha miehistösauna. Tiina Karppi / Yle
 Muusikon talo on täynnä historiaa, jota Elina Tikkanen tahtoo kunnioittaa ja suojella. Tiina Karppi / Yle
 Elina Tikkanen rakennuttaa uuteen kotiinsa musiikkistudion. Tiina Karppi / Yle
 Muusikon talo on yli sata vuotta vanha. Tiina Karppi / Yle
 Elina Tikkanen ei vielä täysin tiedä, koska hänen uusi kotinsa on muuttovalmis.  Tiina Karppi / Yle
 Asuntomessut Kouvolan Pioneeripuistossa päättyvät 11. elokuuta. Kouvolan kaupunki odottaa messuille yhteensä yli sataa tuhatta kävijää.
 Lue seuraavaksi:   Yrittäjäpariskunnan kahden vuoden urakka huipentuu: "Tupaantuliaiset, joihin odotetaan yli 100 000 vierasta"

Yli 100-vuotias kasarmialue koki elämänsä muutoksen – poimimme asuntomessuilta 4 kiinnostavaa kohdetta


Summary: Kansallismielisten liittouman kesäleirillä on mahdollisesti harjoiteltu ammuntaa suomalaisten ministereiden kasvokuviin.

Kansallismielisten liittouman järjestämällä kesäleirillä on mahdollisesti harjoiteltu jousi- ja ilmakivääriammuntaa, jossa maalitauluina on käytetty suomalaisten ministereiden kasvokuvia.
 Liittouman nettisivuilla julkaistujen kuvien mukaan kesäleirille osallistuneiden joukossa on ollut perussuomalaisten, äärioikeistolaisen Soldiers of Odinin ja ainakin yksi kansallissosialistisen Pohjoismaisen vastarintaliikkeen (PVL) jäsen.
 Asia on herättänyt tyrmistystä sosiaalisessa mediassa. Maalitauluvalinnan lisäksi paheksuntaa on herättänyt se, että eduskuntapuolue perussuomalaisten jäsenet osallistuvat samaan tapahtumaan uusnatsien kanssa.
 Täyttä varmuutta tapahtumien kulusta ei kuitenkaan ole.
 Tämä johtuu siitä, että Kansallismielisen liittouman julkaisemissa kuvissa maalitauluissa olevat kasvot oli lähes kokonaan peitetty. Väite ministereiden kasvokuvista perustuu sosiaalisessa mediassa tehtyyn kuvien vertailuun ja päättelyyn.
 Asian selvittämistä vaikeuttaa myös se, että Kansallismielisten liittouma ei halua kommentoida tapahtunutta Ylelle. Perussuomalaiset kertovat ottavansa asian vakavasti ja selvittävänsä, mitä leirillä on tapahtunut.
 Listasimme tähän juttuun asiat, jotka tapahtumasta tiedetään.
 Kuka leirille osallistui ja mikä on Kansallismielisten liittouma?
 Kansallismielisten liittouma on yksi Suomen monista ryhmittymistä, joka kokoaa yhteen maahanmuuton vastustajia.
 Ryhmän pienehköön ydinryhmään kuuluu äärioikeistolaisen Soldiers of Odin -ryhmän aktiiveja, eduskuntapuolue perussuomalaisten nykyisiä ja entisiä jäseniä, Suomen sisun jäseniä sekä uusnatsistisen Pohjoismaisen vastarintaliikkeen tukijoita.
 Kansallismielisten liittouman nettisivuilla julkaistujen kuvien perusteella  tapahtumaan osallistui muun muassa Tampereen perussuomalaisten hallitukseen kuuluva  Seikku Kaita , Helsingin perussuomalaisten hallituksen varajäsen  Karin Zeiger , islaminvastaisen Finnish Defence Leaguen puheenjohtaja  Jukka Ketonen , PVL:n Suomen-johtaja  Antti Niemi  sekä  Tero Ala-Tuuhonen , joka ainakin vielä viime vuonna kuului Jyväskylän Soldiers of Odinin johtoryhmään.
 Lue Kansallismielisten liittoumasta lisää täältä .
 Ammuttiinko leirillä ministereiden kasvokuvia? Kansallismielisten liittouma ei halua kommentoida
 Twitterissä joukkoistetun päättelyn tuloksena todettiin, että maalitauluina olisi käytetty pääministeri  Antti Rinteen  (sd.), opetusministeri  Li Anderssonin  (vas.) ja miljardööri  George Sorosin  kasvokuvia.
 Jokainen voi päätellä arvioiden osuvuutta itse tästä joukkoistuksen käynnistäneen  Dmitry Gurbanovin  viestiketjusta.
 Yle yritti tavoittaa lukuisia Kansallismielisten liittouman henkilöitä kommentoimaan epäilyksiä.
 Yle sai kiinni perussuomalaisten Seikku Kaidan ja Karin Zeigerin, Soldiers of Odinin Tero Ala-Tuuhosen sekä PVL:n Suomen-johtajan Antti Niemen.
 Kaita ja Ala-Tuuhonen eivät halunneet kommentoida asiaa. Zeiger sanoi, ettei nähnyt mahdollista maalitauluharjoittelua, koska oli sisällä laittamassa ruokaa.
 PVL:n Suomen-johtaja Antti Niemi kiistää osallistuneensa mihinkään Kansallismielisten liittouman kesällä järjestämään tapahtumaan, vaikka hän mitä ilmeisemmin  esiintyy kahdessa kuvassa , jotka on Kansallismielisten liittouman mukaan otettu tapahtumasta.
 Yle tavoitteli myös perussuomalaisista erotettua, Kansallismielisen liittouman tiedottajaa  Terhi Kiemunkia  kommentoimaan tapahtunutta. Kiemunki ei vastannut toistuviin yhteydenottoihin.
 "Kuulostaa ongelmalliselta", sanoo perussuomalaiset
 Perussuomalaisten puoluesihteeri  Simo Grönroos  oli torstaina nähnyt aihetta koskevaa verkkokeskustelua.
 – Kyllä tuo kuulostaa ongelmalliselta. Täytyy selvittää mistä on kyse, sitten vasta uskaltaa jyrkemmin kommentoida.
 Perussuomalaisten Tampereen kaupunginvaltuustoryhmän puheenjohtaja  Lassi Kaleva  toteaa Ylelle, että tapahtunut selvitetään asianomaisten kanssa.
 – Asiaan suhtaudutaan vakavasti. Pyydetään selvitystä, mikä on asianomaisten näkemys siitä, mitä on tapahtunut.
 Onko ongelmallista, että perussuomalaisia ja kansallissosialistisen PVL:n jäseniä osallistuu samoihin tapahtumiin?
 – Perussuomalaisissa kun toimitaan, sitoudutaan toimimaan demokraattisten pelisääntöjen mukaan, vastaa Grönroos.
 – Silloin ei voi olla yhteistyössä toimijoiden kanssa jotka ei näitä arvoja jaa. Tietenkin jos henkilö ei jaa puolueen ajatuksia ja arvomaailmaa, voi tulla seurauksia.
 Tampereen valtuustoryhmän Lasse Kaleva sanoo, että ryhmässä on keskusteltu siitä, mihin valtuutetut voivat osallistua.
 – Olemme valtuustoryhmässä epävirallisesti ohjeistaneet, että tällaisissa tapahtumissa ei pitäisi olla mukana. Tarkka pitäisi olla siitä, kenen kanssa kaveeraa. Täytyy nyt sitten tarkentaa tätä.
 Onko kyseessä rikos? "Tunnusmerkistö täyttyy"
 Jos epäilykset pitävät paikkansa, tapaus täyttää todennäköisesti rikoksen tunnusmerkistön, sanoo rikos- ja prosessioikeuden professori  Matti Tolvanen .
 – Vähintään kunnianloukkauksen tunnusmerkistö täyttyy, Tolvanen sanoo.
 "Maalitauluharjoittelu" poliitikoiden kuvilla ei vielä itsessään Tolvasen mukaan täytä rikoksen tunnusmerkistöä. Olennaista on, että toiminnasta on julkaistu kuva, jonka myötä kunniaa loukkaava toiminta tulee asianomaisen ja muun väen tietoon.
 Kuvan osittainen sensurointi ei poista teon rangaistavuutta, Tolvanen sanoo.
 – Kun kohde pystyy itsensä tästä tunnistamaan, tunnusmerkistö täyttyy. Jokainen voi itse miettiä miltä tuntuu, jos oma pärstä on tällä tavoin maalitauluna.
 Tolvasen mukaan on mahdollista, että mainittu toiminta voitaisiin tulkita myös uhkaukseksi.
 Valtioneuvoston ja Suomen ylimmän johdon turvallisuudesta vastaava yleisjohtaja, ylikomisario  Heikki Porola  Helsingin poliisista sanoo saaneensa tiedon sosiaalisessa mediassa vilkkaasti keskusteltavasta asiasta. Poliitikoihin kohdistuvat kunnianloukkaukset eivät ole harvinaisia.
 – Valtiojohto ja päättäjien omaiset saavat aika ajoin vihapostia, mutta rikostutkinta on usein hankalaa. Aina ei rikoksen tunnusmerkistö täyty. Ja jos täyttyykin, edellytetään asianomistajan vaatimuksia, ennen kuin pääsemme asiaa selvittelemään.
 Opetusministeri Andersson: "En halua Suomesta yhteiskuntaa, jossa päättäjät joutuvat kulkemaan turvamiesten kanssa"
 Mahdollisten rikosten asianomistajat, eli suomalaispoliitikot, eivät ole aiemmin julkisesti kommentoineet asiaa.
 Opetusministeri  Li Andersson  kommentoi asiaa Ylelle lyhyesti tekstiviestitse.
 – Päällimmäisenä ajatuksena minulle herää, että en halua Suomesta yhteiskuntaa, jossa päättäjät joutuvat kulkemaan kaikkialle turvamiesten kanssa. Tällaisen kehityksen estäminen on kaikkien politiikan toimijoiden yhteinen vastuu.
 Nimikorjaus klo 18.25: Perussuomalaisten Tampereen kaupunginvaltuustoryhmän puheenjohtaja on Lassi Kaleva, ei Lasse.

Perussuomalaiset selvittää, mitä kohutulla kesäleirillä tapahtui: "Tarkka pitäisi olla siitä kenen kanssa kaveeraa" – tämän tiedämme nyt


Summary: Syyrian leireillä on ainakin 85 Isis-alueelle matkustaneen hollantilaisen lasta.

Hollanti aikoo tarkkailla Syyriasta palaavien Isis-järjestön jäsenten lapsia erityisessä keskuksessa. Eristetyssä keskuksessa viranomaiset seuraavat yli 9-vuotiaita lapsia ympäri vuorokauden selvittääkseen ovatko nämä radikalisoituneet terroristijärjestö Isisin alueella oleskellessaan, uutisoi  Algemeen Dagblad -lehti .
 Samalla arvioidaan, ovatko lapset traumatisoituneet ja millaista tukea he tarvitsevat sopeutuakseen Hollantiin. Julkisuuteen ei ole kerrottu, kuinka kauan lapsia pidetään tarkkailussa.
 Viranomaiset aikovat tarkkailla myös alle 9-vuotiaita palaajia, mutta näitä ei sijoiteta samaan keskukseen vanhempien lasten kanssa.
 Lapset saattaneet saada taistelukoulutuksen
 Hollannin turvallisuuspalvelu AIVD  raportoi aiemmin, että yli 9-vuotiaat lapset ovat saattaneet saada taistelukoulutuksen. Yli 9-vuotiaita lapsia on AIVD:n mukaan kymmenen prosenttia hollantilaisten jihadistien lapsista, kertoo  Hollannin yleisradioyhtiö NOS .
 Syyriassa ja Turkissa arvioidaan olevan 210 hollantilaistaustaista lasta. Pohjois-Syyrian leireillä heistä on ainakin 85. Alle neljännes näistä lapsista matkusti vanhempiensa mukana Hollannista Isisin alueelle. Loput ovat syntyneet Syyriassa.
 Hollannin lapsiasiavaltuutettu  Margrite Kalverboer  on vedonnut maansa hallitukseen Syyriassa olevien lasten kotiuttamiseksi.
 Toistaiseksi Hollantiin on palannut vasta kaksi lasta. Orvoksi jääneet lapset ovat  NL Timesin  mukaan lastensuojeluviranomaisten huostassa.
 Lisää aiheesta:
 Pääministeri Rinne tapasi al-Holin leirillä olevien läheisiä
 Saksan haettava epäillyn Isis-taistelijan lapset ja vaimo Syyriasta – Haavisto: Suomi päivittäin yhteydessä leirin suomalaisten omaisiin
 Suojelupoliisi: Al-Holin leirillä olevien suomalaisten tapaukset tutkitaan yksitellen – palaajat viranomaistoimien piiriin "tavalla tai toisella"

Hollanti eristää palaavat Isis-leirin lapset radikalisoitumistarkkailuun – Turvallisuuspalvelu: yli 9-vuotiaita ehkä koulutettu taisteluun


Summary: Hyttysiä tuntuu tänä kesänä löytyvän joka puolelta maata sen verran, että karkotinkauppa on käynyt kuumana.

Hyttyskarkottimien ja -ansojen kysyntä on tänä kesänä ollut kova. Osa tuotteista on jo kiven alla ja muun muassa kaasupatruunakäyttöiset karkotinlaitteet ovat monin paikoin loppuneet kaupoista eri puolilla maata.
 Esimerkiksi Tornion Prismassa on myyty kolmen viikon aikana yhtä paljon karkotinlaitteita kuin koko viime kesänä ja hyllyssä on enää pari laitetta. Kauppaketju Tokmannilta karkottimet ovat lopussa ympäri Lappia. Myös muun muassa Oulun ja Jyväskylän markeista kerrotaan, että kaasupatruunalaitteet suorastaan vietiin käsistä. Muita karkotteita myymälöistä kuitenkin vielä löytyy.
 Lisälaitteita ei enää täksi kesäksi saada
 Myös laitteita maahantuovan Proviter Oy:n varastot ovat jo tyhjät eikä täydennyksiä saada kesken kesän. Kaasukarkottimien myynti on kasvanut tänä kesänä jopa 50 prosenttia viime kesästä. Toimitusjohtaja  Mikko Lepistön  mukaan kysyntä pääsi yllättämään, vaikka siihen yritettiinkin varautua.
 – Menekki on ollut tänä vuonna isompi kuin koskaan ja tulossa on ennätyskesä, Lepistö sanoo.
 Karkotinmyynnin perusteella hyttysiä on tänä kesänä paljon ja tavallista tasaisemmin eri puolilla maata, vaikka alueellista vaihtelua toki on tänäkin vuonna.
 – Viime kesänä pohjoisessa oli sääskiä vähän eikä siellä tietysti myöskään käynyt karkotinkauppa. Tuolloin taas Itä-Suomessa oli paha hyttyskesä. Nyt sääskiä tuntuu esiintyvän koko maassa etelää myöten, Lepistö kertoo.

Hyttyskesä tuntuu ja näkyy – karkottimet ovat monin paikoin jo loppuneet eikä maahantuojallakaan ole niitä varastossa


Summary: Moskovassa pidätettiin torstaina kymmeniä Krimin tataareja, jotka osoittivat mieltään Krimin tapahtumien vuoksi korkeimman oikeuden edessä.

Venäjän viranomaiset ovat nostaneet syytteet 24 Krimin tataaria vastaan. Heistä 20 pidätettiin kotoaan keväällä tehdyssä pidätysoperaatiossa, kertoo Human Right Watch järjestö.
 – Kälyni soitti minulle ja kysyi, mitä kodissamme tapahtuu. He olivat kääntäneet kaikki ympäri, lasten sängytkin. Papereita oli kaikkialla sängyillä, kertoi pidätetyn tataariaktivistin vaimo järjestölle.
 Järjestön mukaan turvallisuusviranomaiset ovat kiduttaneet ainakin neljää miestä, kielsivät asianajajien pääsyn kotietsintöihin sekä lavastanut todisteita pidätettyjen koteihin.
 – Ilmeni, että he olivat jättäneet kellariimme kirjoja. Kirjan nimi oli Kalifaatti. Se oli täysin uusi ja vielä pakkausmuovissa. Heillä on taktiikka, jos mitään ei löydy, se tuodaan mukana kertoi toisen aktivistin vaimo.
 Venäläinen oikeusistuin tuomitsi viime joulukuussa neljä tataaria vankilaan 17 vuodeksi kuulumisesta terroristiryhmään ja väkivaltaisen kapinan juonimisesta.
 Krimin tataarit ovat uskonnoltaan muslimeja ja ovat vähemmistö niemimaalla. Useat heistä ovat aktivisteja ja osoittaneet olevansa vuonna 2014 alkanutta Venäjän Krimin miehitystä vastaan.
 Miehityksen aikana myös katosi tataareja, joiden puolesta Krimin tataarit ovat osoittaneet mieltä muun muassa Ukrainassa.
 Keväällä järjestetyt kotiratsiat ovat ihmisoikeusjärjestön mukaan viimeisin luku vähemmistön rauhanomaisten aktivistien ja vastarinnan vaimentamiseksi. Myös kaksi pidätettyjen puolesta puhunutta oli otettu kiinni hetkeksi aikaan.
 Järjestö vetoaa, että viranomaiset lopettaisivat puuttumasta vähemmistön mielipiteenvapauteen ja uskontoon terrorismilain varjolla.
 Oikeudenkäynti Moskovassa
 Neljän tataarimiehen joulukuussa saamaa tuomiota käsiteltiin torstaina Moskovassa. Ryhmä oli valittanut 17 vuoden tuomiostaan.
 Heidät oli tuomittu kuulumisesta islamistiseen Hizb ut-Tahrir-ryhmään, jonka on kielletty Venäjällä. Lisäksi tuomio tuli väkivaltaisen kapinan suunnittelusta.
 Krimin tataareja tukevan aktivistin  Aleksandra Krilenkovan mukaan poliisi pidätti Moskovassa torstaina 55 ihmistä protestijulisteiden pitämisestä tuomioistuimen edessä. Ennen pidätyksiä poliisi oli huutanut, että mielenosoitus oli laiton.
 – Kaikki paitsi toimittajat pidätettiin, kertoi Krylenkova.
 Pidätyksiä laskeva järjestö kertoi, että lopulta pidätettyjä oli ollut 44.
 Aiemmin keskiviikkona poliisi pidätti seitsemän Krimin tataaria Punaisella torilla, kun näillä oli ollut plakaatit, joissa luki "lapsemme eivät ole terroristeja" ja "loppu sorrolle".
 Tataarimiesten tuomiota alennettiin torstaina kolmella kuukaudella, jota miehiä tukeva aktivisti pitää täysin merkityksettömänä.
 Ympäri Venäjää ainakin 276 muslimiyhteisöjen jäsentä on vangittu kuulumisesta laittomaan terroristiryhmään, kertoo Memorial Rights Group. Osa on saanut maksimituomion eli 24 vuoden vankilatuomion.

Ihmisoikeusjärjestö: Venäjä ratsaa, pidättää ja syyttää tataareja perusteettomasti Krimillä


Summary: Lähtöjä on sekä Porista että Helsingistä kolme arkipäivisin.

Unkarilainen lentoyhtiö BASe alkaa operoida uudelleen käynnistyvää Porin ja Helsingin välistä lentoliikennettä.
 Porin kaupunginhallitus on hyväksynyt unkarilaisyhtiön kanssa solmitun sopimuksen, joka tuo arkipäiviin kolme edestakaista lentovuoroa Porin ja Helsingin väliseen lentoliikenteeseen.
 Lennot käynnistyvät heti elokuun alussa ja lippujen myynti ensi viikolla Porista Helsinkiin lennetään klo 6.00, klo 14.00 ja klo 21.15. Helsingistä Poriin tulevat lennot lähtevät klo 8.15, klo 16.35 ja klo 24.00.
 "Luotettava lentoyhtiö"
 Kaupunginjohtaja  Aino-Maija Luukkosen  mukaan muualta saadut kokemukset osoittavat, että BASe on erittäin luotettava lentoyhtiö, jonka aikataulut pitävät.
 – Tarjouskilpailussa oli mukana luotettavuusarviointi ja tämä yhtiö oli aikataulujen pitämisessä erittäin hyvä. Se on asiakkaille kaikkein tärkein asia, sanoo Luukkonen.
 Luukkonen on myös tyytyväinen neuvoteltuihin aikatauluihin. Ensimmäinen kone Porista lähtee aamukuudelta ja Poriin pääsee Helsingistä takaisin puolen yön aikaan lähtevällä koneella.
 – Aikataulut on suunniteltu pitkälti liikematkustajien ehdoilla, mutta toki toivomme, että muutkin matkustajat käyttävät näitä lentoyhteyksiä.
 BASe-yhtiö liikennöi Porin ja Helsingin väliä kaksimoottorisella EMBRAER EMB120 Brasilia- koneella. Siinä on 30 matkustajapaikkaa.
 Unkarilaisyhtiön käyttämä kaksimoottorinen EMBRAER EMB120 Brasilia -kone. Budapest Aircraft Service
 Porin ja Helsingin välinen lentoliikenne  on ollut pysähdyksissä toukokuusta 2018 asti , jolloin edellinen operaattori Nextjet ajautui konkurssiin. Porin kaupunki avittaa lentoliikennettä mittavilla tukiaisilla, sillä tukirahaa on varattu tuleville vuosille  yli 11 miljoonaa euroa.

Porin ja Helsingin välinen lentoliikenne käynnistyy uudestaan elokuun alussa – uusi operaattori tulee Unkarista


Summary: EU-suurlähettiläät vierailivat Lappeenrannassa Nuijamaan rajanylityspaikalla. Arvovaltaisen vierailun isännöinti oli merkittävä asia kaupungille.

Lappeenrannan lentokentällä lento Berliiniin on juuri lähdössä. Ryanairin koneen viereen lipuu sinivalkoinen lentokone. Tilauslento Brysselistä tuo mukanaan Euroopan union jäsenmaiden pysyviä edustajia puolisoineen. Suurlähettiläät kuuluvat Euroopan ministerineuvoston tärkeimpään valmisteluelimeen. Jäsenmaiden pysyvistä edustajista koostuva Coreper2 valmistelee asioita EU:n neuvostojen kokouksiin.
 Lappeenrannan kaupunginjohtaja  Kimmo Jarvan  mukaan vierailun isännöinti merkitsee kaupungille paljon.
 – Uskon, että vierailusta on kaupungille hyötyä. Pystymme käytännössä näyttämään minkälaisia tarpeita meillä on ja miten esimerkiksi matkailu vaikuttaa tähän alueeseen sekä kansainväliset ja ulkopoliittiset tilanteet. Kaikki nämä lisäävät EU-päättäjien tietoisuutta.
 EU-edustuston päällikkö Marja Rislakki halusi esitellä suurlähettiläille Järvi-Suomea. Marika Anttonen / Yle
 Kaupunginjohtajan lisäksi vierailulle osallistui muutama kaupungin viranhaltija, johtavat luottamushenkilöt ja lappeenrantalaiset kansanedustajat.
 Lappeenranta valikoitui kohteeksi rajan takia
 EU-suurlähettiläillä on tapana pitää uudessa puheenjohtajamaassa epävirallinen kokous.
 – Halusin esitellä nimenomaan Järvi-Suomea ja kyllä tämä rajan läheisyys oli yksi syy, miksi halusimme tulla juuri Lappeenrantaan, EU-edustuston päällikkö  Marja Rislakki  selittää.
 EU-suurlähettiläät vierailivat Lappeenrannassa Nuijamaan rajanylityspaikalla tutustumassa Suomen ja Venäjän rajaan. Itäraja on tärkeä Schengen-alueen ulkoraja.
 – Rajavalvonta ja ylipäätään rajaturvallisuus kuuluvat tämän komitean käsiteltäviin aiheisiin, joten on hyvä näyttää, miten Suomen ja Venäjän välinen raja toimii. Sehän on pisin EU:n jäsenmaan ulkoraja mitä on olemassa.
 Vieraat tutustuivat muun muassa Nuijamaan raja-aseman toimintaan. Marika Anttonen / Yle
 Rajalta vieraat jatkoivat matkaansa Lappeenrannan kaupungin tarjoamalle lounaalle risteilyalus M/S Camillalle. Tarjolla oli muun muassa, kalaa, lammasta ja mustikoita.
 Vieraille ei tavoista poiketen annettu lahjoja. Suomi on päättänyt antaa lahjojen sijasta EU-vieraille ympäristö- ja ilmastovalistusta.
 – He saavat ainakin visuaalisia muistoja kun risteilemme Saimaalla. Uskon, että kauniit maisemat jäävät mieleen, Lappeenrannan kaupunginjohtaja Kimmo Jarva toteaa.
 Vierailu ei juuri näkynyt paikallisten ihmisten arjessa.
 – Vierailu on aiheuttanut varsinkin kaupungin sihteeriosastolle aika paljon erilaisia järjestelyjä. Kuitenkin lähes sata vierasta tulee, niin on siinä monta erilaista yksityiskohtaa laivaristeilyyn, kuljetuksiin ja ruokailuun liittyen.
 Lappeenrannasta vieraat jatkoivat matkaansa Savonlinnaan, jossa ohjelmassa on muun muassa oopperaesitys ja vierailu metsämuseo Lustossa.

EU-suurlähettiläät risteilivät Saimaalla ja osallistuvat Savonlinnan oopperajuhlille – Saimaa-risteilyllä vieraille tarjottiin kalaa, lammasta ja mustikoita


Summary: Lukemia painaa Kiinteistöpalvelut Suomen tulos.

Kiinteistöjen ja laitosten tukipalveluihin ja ympäristönhuoltoon keskittyvä Lassila & Tikanoja kertoo kuluvan vuoden näkymien jäävän  aiempia arvioita  pienemmiksi.
 Yhtiön mukana liikevaihto jää tänä vuonna viime vuoden tasolle ja liikevoitto jää jopa viime vuoden lukuja pienemmiksi.
 Yhtiön tiedotteen mukaan kuluvan vuoden näkymiä heikentää Kiinteistöpalvelut Suomen liikevoiton laskeminen. Se taas johtuu uuden toimintamallin käyttöönottamisen kuluista ja sopimusmäärien laskusta.
 Näkymiin ei ole otettu huomioon L&T Korjausrakentaminen myymisen vaikutusta.
 Yhtiön osake on ollut tänään pörssissä noin 3,28 prosentin laskussa.
 Lassila & Tikanojan puolivuosikatsaus julkaistaan perjantaina 26. heinäkuuta.

Lassila & Tikanoja antoi tulosvaroituksen


Summary: Miljoonakaupungin massamielenilmaukset ovat jo hiljenneet, mutta protestimieliala näkyy pienissä teoissa ympäri kaupunkia.

Hongkongssa paikallinen leipomo tahkoaa rahaa leivonnaisilla, joihin on leimattu poliittinen viesti.
 Wah Yee Tang -perheleipomo valmistaa perinteisiä kiinalaisia kuukakkuja, mutta toisin kuin yleensä, koristeisten leivosten päälle on painettu poliittisia iskulauseita kuten "Taistellaan yhdessä", "Hongkongin asukkaat", "Ei vetäytymistä, ei perumista" ja "Jaksaa, jaksaa".
 Kakkujen teksteissä otetaan kantaa myös lehdistönvapauteen alatyylisellä ilmaisulla, jota poliisi käytti toimittajia kohtaan mielenilmausten aikana.
 Leipomon omistaja esintyy nimellä  Naomi Suen . Hänen mukaansa tarkoituksena on piristää hongkongilaisia.
 – Haluan tehdä hongkongilaiset onnellisemmaksi. Ja vain olla hauska, 33-vuotias Suen sanoo uutistoimisto Reutersille.
 Suenin mukaan ihmisillä on tarve tulla kuulluksi.
 – Mutta jos kysyt minulta, mikä on oikein ja mikä väärin, eronteko on hankalaa. Silti tiedän, että minun pitää tehdä jotain sen yhteisön eteen, missä kasvoin ja taistella asioidemme puolesta, Suen sanoo.
 Viittauksia taistelulajilegendaan
 Yksi kuukakuista viittaa mielenosoittajien keksimään tapaan organisoitua. Kesän mielenilmauksissa mielenosoittajat toimivat ilman selkeää johtohahmoa ja viestivät seuraavista liikkeistään tai mahdollisestä vetäytymisestä joltain alueelta voimakkaasti salatun pikaviestinpalvelu Telegramin avulla.
 Hongkongilaisen  South China Morning Post  -lehden mukaan kuukakkunen, jossa lukee "Ole kuin vesi", viittaa tämänkaltaiseen soljuvaan ja ennalta arvaamattomaan liikehdintään.
 Kyseinen iskulause on peräisin taistelulajilegenda  Bruce Leen  kuuluisasta, liikettä kuvaavasta sanonnasta "Ole kuin vesi, ystäväni". Lee kasvoi Hongkongissa.
 Suen aloitti kakkujen myynnin maanantaina ja torstaina ne oli myyty loppun.
 Äitinsä kanssa leipomoa pyörittävä Suen kertoo, että kuukakkujen hurja kysyntä on tavatonta tähän aikaan vuodesta. Leivonnainen on tyypillisesti tarjolla keskisyksyn juhlan aikoihin syys–lokakuussa.
 Leipomo on tunnettu kieli poskella tehdyistä, huumorisävytteisistä leivonnaisista, joissa on leikitelty kirosanoilta kuulostavilla sanoilla.
 Boikoittiväen mielestä kakkuset johtavat nuoria harhaan
 Vaikka Wah Yee Tang -leipomon kuukakkuset ovat saaneet protestikansan liikkeelle, monet viranomaisia kuten poliisia tukevat tahot ovat boikotoineet leipomoa. Heidänmielestään kuukakkuset "johtavat nuoria harhaan".
 Kuluneiden viikkojen aikana kaupungin katukuvassa on näkynyt useita luovia tapoja ilmaista vastarintaa hallintoa kohtaan.
 Kiisteltyä, sittemmin kuopattua luovutuslakiuudistusta vastustavien T-paitojen ja tarrojen ohella useissa alikuluissa ja metrotunneleissa on nähty Lennon-seiniksi nimettyjä, värikkäitä alueita, joihin on kiinnitetty poliittisia viestejä.
 Mielenosoittajat pelkäsivät luovutuslakiuudistuksen johtavan Kiinaa arvostelevien toisinajattelijoiden luovuttamiseen tuomittaviksi Manner-Kiinaan. Chan Long Hei / EPA
 Lue myös :
 Pelko Kiinan vallan kasvusta ajaa Hongkongin kuohuntaa – tästä liikehdinnässä on kyse
 Hongkongin johtaja: Kiistelty luovutuslakiesitys on kuopattu – lausunto ei vastaa mielenosoittajien vaatimuksiin
 Graffiteja seinille, muotokuvat palasiksi – Hongkongin mielenosoittajat tunkeutuivat lainsäädäntöneuvoston rakennukseen

"Taistellaan yhdessä", "Jaksaa, jaksaa" – poliittisin iskulausein varustetut leivonnaiset viedään käsistä Hongkongissa


Summary: Acosta hoiti syyttäjänä aikoinaan liikemies Jeffrey Epsteiniin liittyvän seksuaalirikostapauksen niin, että Epstein vältti pitkän vankilatuomion.

Yhdysvaltojen työministeri  Alexander Acosta  on jättää tehtävänsä häneen viikon aikana kohdistuneen kritiikin takia.
 Acosta ilmoitti aamulla paikallista aikaa presidentti  Donald Trumpille  jättävänsä toimensa. Seksuaalirikoksista tuomitun liikemies  Jeffrey Epsteinin  tapaus horjutti Acostan asemaa.
 – Ajattelin, että on oikea ratkaisu astua sivuun. Olisi itsekästä jatkaa tässä asemassa, Acosta sanoi Valkoisessa talossa järjestetyssä tiedotustilaisuudessa. Tilaisuudessa oli läsnä myös presidentti Trump.
 Yhdysvaltain presidentti Donald Trump  harasi erottamisvaatimuksia vastaan alkuviikolla ja sanoi Acostan olevan "erinomainen työministeri". Esimerkiksi Yhdysvaltojen demokraattien johtajat vaativat työministeriä Acostaa eroamaan.
 – Inhottaa nähdä tämän tapahtuvan, sanoi Trump perjantaina. Trumpin mukaan hän ei pyytänyt Acostaa eroamaan.
 Työministeri Alex Acosta tiedotustilaisuudessa Valkoisessa talossa 10. heinäkuuta. Erik S. Lesser / EPA
 Acosta hoiti aikoinaan miljonääri Epsteiniin liittyvän seksuaalirikostapauksen niin, että Epstein vältti pitkän vankilatuomion. Hänen virastonsa sopi tuolloin Epsteinin syytteiden lieventämisestä. Epstein selvisi 13 kuukauden vankeustuomiolla vuonna 2008.
 Acosta on puolustanut silloista päätöstä sillä, että sopimus Epsteinin kanssa oli parempi kuin vakavammat syytteet. Jälkimmäiset olisivat Acostan mukaan olleet "arpapeliä".
 Acostan osuuden Epsteinin tapaukseen paljasti  Miami Herald  - lehti, joka teki moniosaisen artikkelin Epsteinin tapauksesta aiemmin tänä vuonna.
 Monimiljonääri Epstein  sai puolestaan syytteet seksikaupasta maanantaina. 66-vuotiaan Epsteinin epäillään hyväksikäyttäneen alaikäisiä tyttöjä Floridassa ja New Yorkissa. Syyttäjien mukaan Epsteinin kiinteistöltä on löydetty myös ilmeisesti alaikäisten alastonkuvia.
 Epsteinin epäillään maksaneen tytöille seksuaalisista teoista ja epäillyistä uhreista nuorimmat ovat olleet 14-vuotiaita.
 Epstein otettiin kiinni sunnuntaina.
 Acostan eron jälkeen työministerin tehtäviä hoitaa väliaikaisesti varatyöministeri  Patrick Pizzella .
 Bloombergin  mukaan demokraatit ja ammattiliittoväki pitävät New Yorkin osavaltiosta kotoisin olevaa Pizzellaa edeltäjäänsä talouskeskeisempänä.
 Pizzellan aiempiin työtovereihin kuuluu Yhdysvaltain lähihistorian pahamaineisimpiin lobbareihin kuuluva  Jack Abramoff . Abramoff tuomittiin vuonna 2006 vajaaksi kuudeksi vuodeksi vankilaan petoksesta ja veronkierrosta. Hän vapautui vuonna 2010.
 Pizzella työskenteli vuosituhannen taitteessa tietokonejätti Microsoftin perustajan  Bill Gatesin  isän  William H. Gatesin  lakifirmassa.
 Lue lisää:
 Nuoria tyttöjä ahdistelleen liikemiehen suojeleminen horjuttaa Trumpin työministerin asemaa
 Monimiljonääri Epstein sai syytteet seksikaupasta – houkutteli  alaikäisiä seksuaalisiin tekoihin ja maksoi uhreille uusien tyttöjen löytämisestä   Tunnettu investointipankkiiri Jeffrey Epstein pidätettiin alaikäisten tyttöjen seksikaupasta epäiltynä – tuttavapiirissä Trump ja Clinton

Yhdysvaltojen työministeri Acosta eroaa tehtävästään – liikemiehen seksuaalirikossyytteiden lieventäminen painoi liikaa


Summary: Sairastuneista lohista ei ole kerätty näytteitä aktiivisesti tänä kesänä, mutta se voidaan aloittaa tarpeen vaatiessa.

Luonnonvarakeskuksen mukaan tämän kesän uusi havainto luonnonlohista on voimattomuus. Tornionjoen luonnonlohessa se näkyy niin, että lohet uivat pinnassa ja poistuvat kovasta virrasta.
 Voimattomien lohien lisäksi havaintoja on tehty myös kuolleista lohista edelliskesien tapaan. Viranomaisille Tornion-Muonionjoelta on tehty kymmenkunta ilmoitusta kuolleista lohista. Luonnonvarakeskuksen tutkijan  Atso Romakkaniemen  mukaan useimmissa Pohjanlahteen laskevissa joissa lohet eivät ole kovin terveitä.
 – Tänä kesänä on iskenyt myös kalojen terveeseen ihoon kuoliota, josta vesihome leviää, Romakkaniemi kertoo.
 Ruokaviraston johtava asiantuntija  Satu Viljamaa-Dirks  kertoo, että Suomen ja Ruotsin kalatautiviranomaiset eivät kerää tänä kesänä aktiivisesti näytteitä sairastuneista kaloista.
 – Tämä voi kuitenkin muuttua nopeasti, jos havaintoja huonokuntoisista ja kuolleista lohista saadaan lisää, sanoo Viljamaa-Dirks.
 Näytteen lähettämisestä kannattaa sopia etukäteen
 Kalatauti-viranomaiset toivovat, että Tornion-Muonionjoella liikuvat saisivat lähetettyä heille näytekaloja, jotka ovat arvokkaita tutkimuksen kannalta. Kalastajien toivotaan kuitenkin olevan yhteydessä lähimpään Ruokaviraston laboratorioon ennen näytekalojen lähettämistä.
 Tutkijoiden lisäksi myös paikallisia kiinnostaa,  mikä Tornionjoen lohia vaiva a. Tornionjoen kalastusalueen puheenjohtaja  Pekka Pelttari  ei ole tänä kesänä itse nähnyt kuolleita lohia.
 – Kuluvan kesän havaintomäärä on todella pieni verrattuna siihen, mitä aikaisempina vuosina on ollut. Yksittäisistä havainnoista olen kuullut, että rantaan on ajautunut osittain mädäntyneitä kaloja, Pelttari kertoo.

Taudit kiusaavat Tornionjoen lohia tänäkin kesänä – uutena vaivana voimattomuus


Summary: Haaviston mukaan Suomella ei toistaiseksi ole yksityiskohtaista suunnitelmaa lasten hakemiseksi pois leiriltä.

Hallituksen ministerit tapasivat tänään Syyrian al-Holin leirillä olevien suomalaisten läheisiä.
 Pääministeri  Antti Rinteen  kutsumassa tapaamisessa olivat paikalla ulkoministeri  Pekka Haavisto , sisäministeri  Maria Ohisalo  sekä perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru .
 Tapaamiseen osallistui toistakymmentä al-Holin leirillä olevien läheistä.
 Ulkoministeri Haaviston mukaan leirillä olevien läheiset ovat huolissaan etenkin lasten tilanteesta. Leirillä on puutetta ruoasta, vedestä ja lääkkeistä. Leirillä esiintyy myös ryöstelyä.
 – Leirillä olo ei ole hyväksi kenellekään. Kaikki toivovat, että läheiset pääsisivät mahdollisimman nopeasti palaamaan kotiin, Haavisto sanoo Ylen haastattelussa.
 Haaviston mukaan ministerit ovat pyrkineet kansainvälisten järjestöjen avulla varmistamaan, että leirillä olevat saavat tarvitsemansa avun, kunnes kurdit päättävät, miten leirin kanssa aiotaan toimia.
 – Leirillä olevia epäillään Isisin tukemisesta ja siellä suunnitellaan jo omia oikeusprosesseja. Me vetoamme siihen, että lasten etu toteutuisi ja että lapset pääsisivät palaamaan turvallisesti Suomeen, Haavisto sanoo.
 Saksalaisen tuomioistuimen päätös ei vaikuta Suomeen
 Suomella ei toistaiseksi ole yksityiskohtaista suunnitelmaa lasten hakemiseksi. Mikäli perheet saavat poistua leiriltä ja pääsevät jonkin EU-maan lähetystön tai konsulaatin piiriin, Suomi on Haaviston mukaan valmis auttamaan matkustusasiakirjojen kanssa.
 Lähimmät lähetystöt ovat Irakissa ja Turkissa.
 – Olemme kertoneet paikallisille viranomaisille, että jokaisella suomalaisella on oikeus tulla Suomeen.
 Saksassa berliiniläinen tuomioistuin linjasi tällä viikolla, että Saksan on haettava epäillyn Isis-taistelijan saksalainen vaimo ja kolme lasta takaisin kotimaahan al-Holin leiriltä. Haaviston mukaan Saksan oikeusistuimen päätös ei vaikuta Suomen toimintaan.
 – Varmaan kaikissa maissa on erilaisia prosesseja liikkeellä, mutta jokainen maa noudattaa omaa lainsäädäntöään.
 Lue aiheesta lisää:
 Pääministeri Rinne tapasi al-Holin leirillä olevien läheisiä
 Hollanti eristää palaavat Isis-leirin lapset radikalisoitumistarkkailuun – Turvallisuuspalvelu: yli 9-vuotiaita ehkä koulutettu taisteluun
 Saksan haettava epäillyn Isis-taistelijan lapset ja vaimo Syyriasta – Haavisto: Suomi päivittäin yhteydessä leirin suomalaisten omaisiin

Ulkoministeri Haavisto Isis-leirillä olevista: Suomalaisilla on aina oikeus palata kotiin


Suomen riistakeskus on myöntänyt yhteensä 228 poikkeuslupaa karhun kannanhoidolliseen metsästykseen 20. elokuuta alkavalle metsästyskaudelle. Lisäksi poronhoitoalueella voidaan kaataa alueellisen kiintiön nojalla 85 karhua.
 Kaiken kaikkiaan myönnetty lupamäärä on noin 40 lupaa vähemmän kuin viime vuonna. Maa- ja metsätalousministeriön asettama kokonaiskiintiö tulevalle metsästyskaudelle on 313 karhua.
 Luonnonvarakeskuksen arvion mukaan Suomen karhukanta on hieman pienentynyt edellisvuodesta. Kasvua on tapahtunut lähinnä itäisessä Suomessa, ja siellä alueen eteläosissa Kaakkois-Suomessa ja Etelä-Savossa. Muualla muutokset ovat vähäisempiä.
 Poronhoitoalueen karhunpyyntikiintiöstä itäisellä poronhoitoalueella saa kaataa 70 ja läntisellä 15 karhua. Kiintiö on kymmenen eläintä pienempi kuin edellisvuonna. Viime metsästyskaudella itäiseltä poronhoitoalueelta saatiin saaliiksi 76 ja läntiseltä 11 karhua. Metsästyksellä pyritään vähentämään karhujen porotaloudelle aiheuttamia vahinkoja.
 Eniten kaatolupia Pohjois-Karjalaan
 Poronhoitoalueen ulkopuolelle myönnetyt 228 kannanhoidollista poikkeuslupaa on 32 lupaa edellisvuotta vähemmän. Lupamäärä on suurin Pohjois-Karjalassa, jonne myönnettiin 114 poikkeuslupaa. Viime vuonna poronhoitoalueen ulkopuolinen karhusaalis oli 248 karhua.
 Poikkeuslupia on myönnetty eniten alueille, joissa kannan leikkaamiselle tai kasvun pysäyttämiselle on tarve. Lupia on tämän vuoksi kohdistettu edelleen Pohjois-Karjalaan. Etelä-Savon itäosiin lupia suunnattiin karhukannan ja karhujen aiheuttamien vahinkojen kasvun perusteella. Etelä-Savo on ainoa alue, jossa lupamäärä merkittävästi kasvoi viime vuodesta. Kainuussa, Keski-Suomessa ja Pohjanmaalla poikkeuslupia on suunnattu metsäpeura-alueille.
 Suomen metsissä liikkuu arvion mukaan vajaat 1 800 yli vuoden ikäistä karhua ja lähes 400 pentua. Viime metsästyskauden kokonaissaalis oli 335 karhua.

Karhukanta pienentynyt – kaatolupia aiempaa vähemmän


Summary: Koneäly pystyy kehittäjiensä mukaan analysoimaan yli kahdeksan miljoonaa kuvaa vuorokaudessa.

Virossa on kehitetty tekoälyyn perustuva algoritmi, joka voi lisätä merkittävästi tietoa maapallon roska- ja jäteongelmasta ruohonjuuritasolla.
 Maailman siivouspäivä -tapahtuman pääorganisaattorin Let’s Do It Foundationin WADEksi nimetty työkalu tunnistaa roskaiset alueet kuvista ja videoista, joissa on gps-koordinaatit.
 Algoritmin suodattaman tiedon perusteella voidaan esimerkiksi havaita laittomia kaatopaikkoja ja ilmoittaa niistä viranomaisille tai lähettää siivoojia roskaisille rannoille.
 Kehitysvaiheessa algoritmi opetettiin tunnistamaan roskia kuvamassasta.  Let’s Do It Foundation
 Voittoa tavoittelemattomalla  Let’s Do It -säätiöllä  ja sen yhteistyökumppaneilla on käytössään merkittävä aktiivien joukko, sillä Maailman siivouspäivän tempauksiin on osallistunut vuosien varrella 36 miljoonaa ihmistä 169 maassa.
 Keinoäly paikantaa roskat
 Tallinnassa päämajaansa pitävä Let’s Do It -säätiö pyrkii lisäämään tietoisuutta globaalista jäteongelmasta ja kannustamaan ihmisiä siivoamaan lähiympäristöjään. Järjestö kehittää myös teknologiaratkaisuja maailman jäteongelmaan.
 Indonesiassa Maailman siivouspäivään osallistui viime vuonna 7,6 miljoonaa vapaaehtoista.  AOP
 Ympäristön roskaantumista havainnollistamaan säätiö on koonnut jätteiden maailmankartan,  World Waste Platformin , joka yhdistää kahdeksan eri sovelluksen tiedot roskaisimmista paikoista. Aikaisemmin vastaavaa palvelua ei ole ollut olemassa.
 Jätteiden kartoitukseen tarkoitetuilla eri älypuhelinsovelluksilla arvioidaan olevan yhteensä noin 200 000 käyttäjää. Sovellusten ideana on, että käyttäjä kuvaa ja merkitsee kartalle havaitsemansa roskat, joita ei itse pysty keräämään.
 Myös viime kuukausina kehitetty WADE-keinoäly alkaa kerätä dataa jätteiden maailmankartalle. Tekijöidensä mukaan algoritmista voi olla merkittävää apua jäteongelman havainnoinnissa ja siihen vastaamisessa.
 Kehitysvaiheessa malliin lisättiin manuaalisesti yli tuhat kuvaa roskista, jotta algoritmi oppii tunnistamaan ne.   Let’s Do It Foundation
 Keinoäly pystyy käymään läpi valtavan määrän avoimesti saatavilla olevia kuvia ja videoita, jotka sisältävät kuvauspaikan gps-koordinaatit.
 – Esimerkiksi viittä sovellusta käyttämällä ihminen pystyy kartoittamaan 121 jätekohdetta päivässä, kun WADE pystyy samassa ajassa analysoimaan yli kahdeksan miljoonaa kuvaa, sanoo teknologiajohtaja  Kristiina Kerge  Let’s Do It -säätiöstä.
 Kerge kertoo Ylelle, että työkalua on kehitetty vaihe vaiheelta opettamalla se tunnistamaan, mikä on jätettä ja roskaa. Kehitystyön aikana käytiin läpi valtava määrä kuvia.
 Roskan tunnistaminen ei ole yksinkertaista. Esimerkiksi ravintolapöydässä olevat juomatölkit eivät ole jätettä, mutta kun tölkit ovat kadulla, ne todennäköisimmin ovat sitä.
 Let’s Do It kertoo  algoritmin kehitystyöstä täällä .
 Muun muassa Viron valtion rahoittama säätiö on kehittänyt algoritmia yhteistyössä Microsoftin ja datatiedeyhtiö SIFR:in kanssa.
 Työkalu ei vielä käytössä
 Vielä WADE ei kuitenkaan ole konkreettisessa käytössä. Teknologiajohtaja Kristiina Kerge sanoo, että parhaillaan Let’s Do It -säätiö etsii työkalulle käyttäjää ja rahoittajaa. Tavoitteena on, että sellainen löytyisi syksyyn mennessä.
 Työkalua koitetaan saada säätiön kumppaneiden, kuten sen paikallisorganisaatioiden, Microsoftin ja jätteiden paikantamiseen tarkoitettujen sovellusten käyttöön.
 Erilainen muoviroska kuormittaa rantoja ja meriä. Kuvassa vapaaehtoiset siivoavat rantaa Filippiinien Manilassa.  Ritchie B. Tongo / EPA
 Kristiina Kergen mukaan WADEa voitaisiin käyttää esimerkiksi ennakoimaan, missä on pahasti saastuvia alueita, analysoimaan sitä kuinka hyvin ympäristölainsäädäntö, kuten muovipussien kielto, on toiminut ja vertaamaan kuvia väestön sairastavuuteen.
 – Etsimme kumppania, jonka kanssa voimme alkaa käyttää työkalua ongelmien ratkaisemiseen. Sellainen voisi olla jokin kaupunki tai ympäristöjärjestö.
 Kergen mukaan kaupungit voisivat helposti parantaa vaikkapa jalkakäytävien siivousta algoritmin tuottaman datan avulla. Ympäristöjärjestöt taas voisivat paikantaa saastuneet alueet analysoimalla työkalun suodattamia kuvia.
 Säätiö luopui toistaiseksi omasta jätepaikannussovelluksestaan. Merkittäviä alan sovelluksia ovat muun muassa  TrashOut ,  Litterati ,  Marine Debris Tracker .
 Roskia kipataan edelleen surutta tienposkeen. Kuvan holtiton esimerkki on Saksan Brandenburgista.  AOP
 Miljoonia vapaaehtoisia siivoojia
 Let’s Do It -säätiö tunnetaan paremmin Maailman siivouspäivän pääorganisaattorina.
 Virosta käsin on saatu liikkeelle mittava maailmanlaajuinen siivousarmeija, sillä yksitoista vuotta sitten etelänaapurissa alkunsa saaneeseen Maailman siivouspäivään on osallistunut siis yhteensä 36 miljoonaa vapaaehtoista.
 Viime syyskuussa Maailman siivouspäivänä siivoamassa oli 17,8 miljoonaa ihmistä 157:ssä maassa. Päivän aikana kerättiin ainakin 88 500 tonnia jätettä, josta lähes puolet oli muovia ja lasia. Tänä vuonna osallistujamäärän odotetaan kasvavan.
 – Odotamme tänä vuonna lisää osallistujia ja yhteisöjä mukaan erityisesti isoissa maissa, kuten Indonesiassa, Pakistanissa, Kiinassa ja Yhdysvalloissa. On todella tärkeää, että siivousliike leviäisi väkirikkaissa maissa, sanoo Let’s Do It -säätiön johtokunnan jäsen  Kadi Kenk .
 Maailman siivosuspäivä on lähtöisin Virosta. Kuvassa siivotaan Piritan tien lähellä Tallinnassa.  Liis Treimann / AOP
 Viime vuonna eniten kerääjiä oli juuri Indonesiassa, yhteensä 7,6 miljoonaa vapaaehtoista oli liikkeellä eri puolilla suurta saarivaltiota. Väkilukuun suhteuttaen kaikkein aktiivisimpia ovat olleet slovenialaiset. Sloveniassa useampi kuin joka kymmenes on osallistunut siivouspäivään.
 Miljoonien osallistujamäärät antavat toivoa ympäristölle. Mukana on kaikenlaisia ihmisiä, joita yhdistää huoli ympäristöstä.
 – Suurin on aivan tavallisia ihmisiä, kuten koulutyttöjä, taksikuskeja ja virkamiehiä, jotka haluavat ainakin kerran vuodessa tehdä yhdessä jotain yhteisönsä hyväksi siivoamalla roskia, Kadi Kenk toteaa.
 Tempauksissa paitsi siivotaan lähes kaikkialla maailmassa, myös kerätään tietoa käsittelemättömästä jätteestä.
 Tänä vuonna Maailman siivouspäivä järjestetään 21. syyskuuta.

Tämä virolaiskeksintö voi siistiä jopa sinunkin kotikulmasi: netti löytää roskat ja vapaaehtoiset siivoajat hoitavat loput


Summary: Uudellamaalla uskotaan ulkomaalaisten määrän kasvavan. Otsikoihin nousseita uzbekkeja on vähän, mutta yhtä alaa he hallitsevat.

Rakennustyömailla ei ole mitenkään tavatonta, että komentokieliä on useita. Asiat tehdään usein ymmärrettäviksi esimerkiksi paitsi suomeksi myös viroksi ja venäjäksi.
 Se on ymmärrettävää, sillä Suomessa tilastojen mukaan jo joka viides rakennustyöntekijä on ulkomaalainen. Uusimaa on oma lukunsa: siellä joka kolmas työntekijä on ulkomaalainen.
 Uzbekki ei kuitenkaan liene yleisten komentokielien joukossa.
 Uzbekit hallitsevat tasoitusalaa
 Viime päivinä esillä olleet  uzbekistanilaiset tasoite- ja maalausalan työntekijät  ovat tässä katsannossa nimittäin vain pisara meressä.
 Heitä arvioidaan olevan Suomessa muutama sata, joista 139:ää odottaa karkotus väärennettyjen todistusten takia. Tilastokeskuksen mukaan kaikkiaan uzbekkeja on Suomessa noin 800.
 Ulkomaalaisten rakennustyöläisten joukossa he voivat olla pieni ryhmä, mutta tasoite- ja maalausala on lähestulkoon  kokonaan heidän hallussaan .
 Kun esimerkiksi yhdellä kerrostalotyömaalla työskentelee keskimäärin 2–4 tasoitetyöntekjiää, 139:n uzbekin poistuminen pysäyttäisi tai viivästyttäisi kymmeniä työmaita.
 Kansalaisuuksia useita, virolaiset suurin ryhmä
 Rakennuksille tulevasta ulkomaalaisvirrasta antaa jonkinlaista osviittaa Eläketurvakeskuksen kirjanpito ulkomailta Suomeen lähetetyistä työntekijöistä vuonna 2018: Virosta reilut 21 000, Puolasta yli 5 700, Saksasta yli 4 100 ja kategoriasta muut maat noin 9 300.  Rakennusteollisuus RT:n arvion (pdf-esitys, sivu 26)  mukaan puolet näistä ovat tulleet rakennusalalle.
 Kansallisuutta eri työntekijöistä ei tämän perusteella voi vielä kovin tarkasti arvioida, sillä esimerkiksi saksalaisten yritysten lähettäminä tulee paljon puolalaisia ja romanialaisia etenkin telakoille.
 Viron kautta tulee puolestaan ukrainalaisia, joiden osuuden Rakennusteollisuus RT arvioi olevan rakennustyömailla nousussa. Lisäksi virolaisia asuu Suomessa paljon vakituisesti ja heillä on omia rakennusalan yrityksiä.
 Rakennusteollisuus RT:n mukaan tilastojen perusteella myös Latvia ja Liettua kuuluvat maihin, jotka lähettävät eniten rakentajia Suomeen.
 Venäläisiä tilastossa ei näy, mutta heidän osuuttaan selittänee venäläisten Suomessa  jo asuvien  suuri määrä, noin 30 000. He ovat virolaisten jälkeen toiseksi suurin kansalaisuusryhmä.
 Oman työvoiman osuus laskee koko ajan
 Kuinka ulkomaalaisten osuus sitten näkyy työmailla? Sitä selvittää  Rakennusteollisuus RT:n tekemä työvoimakysely . Toukokuun lopulla julkaistussa kyselyssä rakennusyrityksiltä kysyttiin, kuinka paljon niillä oli työntekijöitä omina työntekijöinä, vuokratyövoimana tai aliurakoitsijan kautta ja kuinka monta heistä oli ulkomaalaisia yhden päivän (27.3.2019) aikana.
 Kyselyn mukaan rakennuksilla oman työvoiman osuus on laskussa koko maassa – on ollut reilut kymmenen vuotta. Työ on siirtynyt vuokratyöntekijöille ja aliurakoitsijoille, joiden työvoimasta ulkomaalaisten osuus on huomattavasti suurempi kuin rakennusyrityksen omassa väessä.
 Ulkomaisten osuus kasvaa huomattavasti, jos tarkastellaan Uuttamaata oman alueenaan ja verrataan sitä muuhun maahan.
 Uudellamaalla ulkomaalaisten työntekijöiden osuudet ovat muuta Suomea huomattavasti suuremmat. Lasse Isokangas / Yle
 Jos katsotaan koko maata, ulkomaalaisia oli rakennuksilla 22 prosenttia, eli joka viides työntekijä. Mutta pelkästään Uuttamaata tarkastellessa prosenttiosuus nousee 33:een, eli joka kolmas on ulkomaalainen. Ja jos Uusimaa erotetaan muusta maasta, siellä ulkomaalaisia onkin enää 9,3 prosenttia, eli lähes joka kymmenes.
 Uudellamaalla uskotaan kehityksen jatkuvan
 Koska Uudellamaalla kaikki korostuu, niin ulkomaalaisten osuudet nousevat reilusti kaikissa työntekijäryhmissä: omissa työntekijöissä heitä on 20 prosenttia, vuokratyöntekijöissä jopa 59 prosenttia ja aliurakointiyrityksissä 33 prosenttia.
 Uusimaalaisten rakennusyritysten arvion mukaan ulkomaalaisten osuus työvoimasta vielä lisääntyy vuosina 2020–22. Näin arvioi 53 prosenttia yrityksistä. Kun katsotaan koko maan yritysten kehitysarviota, niin 60 prosenttia uskoo ulkomaalaisten osuuden pysyvän seuraavat vuodet ennallaan.
 Rakennuksilla kannattaa varautua maalaamaan komento- ja varoituskyltit useammalla kielellä vastaisuudessakin.

Onko rakennuksilla vain vierastyövoimaa? Jopa joka kolmas työntekijä saattaa olla ulkomaalainen