Summary: Hodeidan kaupungissa solmittu tulitauko on pääosin pitänyt, mutta rauhantyö ei ole edistynyt.

YK:n johdolla on aloitettu uudet neuvottelut Jemenin sodan tulitauon edistämiseksi.
 Hallituksen edustajat ja huthi-kapinalliset tapaavat laivalla, joka on ankkuroitunut Punaisellemerelle.
 Tapaamisen tarkoitus on sopia ehdoista, joilla Hodeidan satamakaupunkia koskeva tulitaukosopimus pantaisiin täytäntöön. Osapuolet sopivat joulukuussa, että sotilaat vedetään pois kaupungista ja sen lähistöltä.
 Tarkoituksena on saada Hodeidan satama jälleen käyttöön, jotta avustuskuljetukset sen kautta voidaan jälleen aloittaa. Kuljetukset olisivat äärimmäisen tärkeitä, sillä miljoona jemeniläiset kärsivät sodan aiheuttamasta ruokapulasta.
 Joukkojen vetäminen kaupungista on tyssännyt kiistaan siitä, kuka kaupunkia valvoisi. Hodeidaan on alkuperäisen tulitaukosopimuksen mukaisesti määrä sijoittaa 75 YK:n tulitaukotarkkailijaa. Toistaiseksi kaupunkiin on saatu vasta 20 tarkkailijaa.
 Kyseessä on kolmas osapuolten välinen tapaaminen sen jälkeen, kun viime tulitaukosopimus solmittiin vuoden lopulla Ruotsissa käydyissä neuvotteluissa.
 Hodeidan tulitauon kerrotaan pääosin pitäneen. Kaupungin liepeillä on havaittu yksittäisiä yhteenottoja. Muualla Jemenissä sota on jatkunut herkeämättä. YK pelkää, että sotiminen alkaa pian myös Hodeidassa, ellei osapuolten välillä saada aikaan lähentymistä.
 Paavi vetoaa osapuoliin "uskonnollisen suvaitsevaisuuden kokouksessa"
 Paavi  Franciscus  matkustaa tänään sunnuntaina Arabiemiraatteihin. Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun kukaan paavi vierailee Arabian niemimaalla.
 Ennen lähtöään Roomasta paavi vetosi Jemenin sodan osapuoliin, jotta maahan saataisiin rauha ja hädänalaisille apua.
 – Ihmiset ovat pitkän konfliktin näännyttämiä ja monet lapset kärsivät nälkää, mutta apua ei saada perille. Lasten ja heidän vanhempiensa itku nousee [taivaaseen saakka], paavi lausui.
 Paavi osallistuu Abu Dhabissa järjestettävään uskontojen väliseen konferenssiin, jonka on kutsunut koolle Arabiemiraateissa toimiva arvovaltainen muslimien vanhimpienneuvosto.
 Arabiemiraateissa vietetään nyt "suvaitsevaisuuden vuotta". Maan muslimijohto yrittää etsiä keinoja fanaattisen islamilaisuuden hillitsemiseen ja islamin maltillisten muotojen edistämiseen.
 Maanantaina pidettävään "Veljeyden kokoukseen" on kutsuttu kaikkien pääuskontojen edustajia. Paikalla on muslimien ja kristittyjen lisäksi satoja juutalaisia, hinduja ja buddhalaisia uskonoppineita.

Jemenin sisällissotaa setvitään laivassa – paavikin otti kantaa


Summary: Onnettomuus tapahtui Kalugan alueella noin 200 kilometriä Moskovasta lounaaseen. Bussin kuljettaja on pidätetty.

Moskovan lounaispuolella sattuneessa linja-auto-onnettomuudessa on kuollut ainakin seitsemän ihmistä, joista neljä on lapsia, kertoo  Venäjän valtiollinen uutistoimisto Tass .
 Onnettomuudessa myös loukkaantui Tassin mukaan noin 20 lasta.
 Turma tapahtui aamuyhdeksältä paikallista aikaa. Onnettomuuspaikka sijaitsee noin 200 kilometrin päässä Moskovasta lounaaseen Kalugan ja Vjazman välisellä tiellä.
 Uutistoimisto Interfaxin  mukaan linja-autossa oli 47 matkustajaa, joista 31 oli lapsia. He olivat matkalla Kalugaan ottaakseen osaa musiikkikilpailuun.
 Turman syytä selvitetään. Mahdollisina syinä on pidetty liukasta tietä tai bussin teknistä ongelmaa. Bussin kuljettaja on pidätetty.

Venäjällä ainakin seitsemän kuollut bussiturmassa – Kymmenet lapset olivat matkalla musiikkikilpailuun


Summary: Hämeenlinnalainen Suisto on lunastanut paikkansa livekeikkapaikkana. Tulevaisuuden haasteena elävän musiikin keikkapaikoilla on saada nuoret yleisöiksi.

Kuuluu sähköistä surinaa. Peer Güntin laulaja-kitaristi  Timo Nikki  kääntyilee kitaransa kanssa edestakaisin ja ihmettelee hämeenlinnalaisia magneettikenttiä.
 – Perkele, pitääkö mun olla selkä yleisöön päin koko keikan ajan, hän naurahtaa.
 Meneillään on Peer Güntin soundcheck Suistolla Hämeenlinnassa. Keikkaan on vielä pari tuntia aikaa, mutta surinasta ei ota selvää. Kun keikkapaikkoja on kolunnut viidellä vuosikymmenellä, on vastaan tullut kaikenlaista. Sähkösurina ei kaada Timo Nikin iloa loppuunmyydystä keikasta.
 – Joskus asioille ei vaan voi mitään. Silloin niiden kanssa on vain elettävä. Mulla ei ole ollut huonoa keikkafiilistä viimeiseen kymmeneen vuoteen, toteaa Timo Nikki.
 Artistien kohtelu on parantunut
 Peer Güntin väkeä odottaa kotona tehty ruoka lisukkeineen, kunhan keikkavalmistelut on tehty. Timo Nikki sanoo artistien kohtelun parantuneen roimasti alkuajoista.
 – 1980-luvulla kunnollisia rokkiklubeja ei ollut juuri lainkaan. Keikkapaikoilla katsottiin vähän vinoon, että mikä sakki täällä oikein elämöi, kertoo Nikki.
 Paremmin ei juuri ollut seuraavallakaan vuosikymmenellä. Tanssimusiikki soi ravintoloissa, ja aika monta kertaa rokkarit ovat odotelleet likaisten pöytäliinojen ja pyyhekasojen keskellä. Silloin Timo Nikkikin oli enemmän mukana iskelmäkuvioissa keikkaillen Kirkan kanssa.
 Peer Günt on karsinut keikkapaikoista sille  sopimattomat paikat pois. Nykyisin bändi tekee noin 30 keikkaa vuodessa. Ville Välimäki / Yle
 – Remun aloitteesta tämä hyvä kehitys on alkanut. 2000-luvulla kohtelu on parantunut todella paljon. Palvelu on ystävällistä, ruoka hyvää ja joskus majoituskin maksetaan, iloitsee Nikki.
 Suomen mittakaavassa rokkikukkoilu on pääosin maltillista. Timo Nikki sanoo, että ystävällisyys koostuu pienistä asioista.
 – Jos bändissä on joku kasvissyöjä, on kivaa, että tarjolla ei ole pelkkää keitettyä perunaa, sanoo Nikki.
 Suisto ei voi lopettaa
 Kun Suisto-klubi avattiin Hämeenlinnassa kymmenen vuotta sitten, epäilijöitä riitti. Liveklubi ei voi menestyä tylsähkössä hallintokaupungissa. Eikä alkuvaiheessa auringonlaskuun kyllä ratsastettukaan.
 Alkuvuosia leimasi taistelu kannattavuudesta ja koko paikan olemassaolosta. Mutta Suistolla on aina ollut kannattajansa. Rakastajansa, suorastaan. 2017 Suisto  joutui turvautumaan joukkorahoituskampanjaan  toimintansa jatkumiseksi. Silloin Suiston ystävät käyttivät ääntä.
 Ukri Kokkonen sanoo Suiston kulmakivien olevan ystävällinen palvelu, hyvä äänentoisto ja laaja livetarjonta. Ville Välimäki / Yle
 Joukkorahoituskampanjalla velat kuittaantuivat, mutta eniten nykyisin paikan omistavaa  Ukri Kokkosta  liikutti ihmisten omistautuminen Suistolle.
 – Ihmiset laittoivat rahaa, vaikkei ehkä kaikilla ollut niin varaakaan. Suisto on monelle niin tärkeä, etten mä yksinkertaisesti voi lopettaa, nauraa Ukri Kokkonen.
 Eikä lopettaminen ole kyllä näköpiirissäkään – enää. Kymmenvuotisjuhlissa tupa oli täynnä, ja toiminta on löytänyt uomansa.
 Olisiko helpompaa, jos Suisto olisi jossain isommassa kaupungissa, kuten Helsingissä?
 – Liiketoiminnallisesti varmaan kyllä. Mutta en vaihtaisi paikkaa enää. Olen tyytyväinen, että Suisto on juuri tässä, pohtii Kokkonen.
 Keikkailu on merkittävä hetki
 Kun Peer Günt keikkailee festareilla, mukana on usein useampikin sukupolvi. 1980-luvulla nuoruuttaan viettäneet ovat nyt tukevassa keski-iässä.
 Mustapaitaista äijänkörilästä pukkaa loppuunmyydylle Suistolle. Tunnelma on korkealla alusta lähtien, ja ehkäpä kaikkia osapuolia ilahduttaa se, että keikka alkaa luvatusti kello 23.
 – Tämäkin on muuttunut parempaan suuntaan. Jos keikan alkua joutuu odottelemaan tuntikausia, niin yleensä alkaa kalja maistua, sanoo Timo Nikki.
 Ukri Kokkonen on seissyt tiskin takana monta keikkaa. Nykyään keikkayleisö tulee hakemaan enemmänkin laadukasta keikkakokemusta, kuin juomaan itsensä pyörryksiin.
 – Hyvä äänentoisto on tärkeä. Joskus yleisö istuu sohvilla nauttimassa keikasta vaikkei lavalle suoraan näkisikään, kertoo Kokkonen.
 Suiston lava on postimerkin kokoinen. Yleisölle varattu tilakaan ei päätä huimaa. Pieni tila luo intiimin tunnelman, kun artisti ja yleisö pääsevät lähelle toisiaan. Jos yleisöä on vähän, tulee artistille silti olo, ettei soita täysin tyhjälle salille.
 – Kyllä moni artisti on lähtenyt tuolta takaovesta sillä tavoin, että "vau, olipa kivaa soittaa Suistolla", kertoo Ukri Kokkonen.
 Liveklubeille pelkkiä murusia
 Suomessa toimivien liveklubien määrä vaihtelee sadan ja kahdensadan paikan välillä laskentatavasta riippuen. Verkosto ulottuu koko maahan, kertoo LiveFIN ry:n toiminnanjohtaja  Salla Vallius . LiveFIN ry on valtakunnallinen musiikkitapahtumien ja niiden järjestäjien yhteenliittymä ja etujärjestö.
 – Klubit ovat myös paikalliskulttuurin kehto, jossa tulevat isot nimet saavat ensimmäiset mahdollisuutensa. Klubeilla kulttuuri on saatavissa liki kaikille, sanoo Vallius.
 Julkisesta tuesta klubeille jää käytännössä rippeet, jos toimintaa vertaa esimerkiksi teatterin, oopperan tai baletin tukemiseen.
 – Julkista tukea ei tipu, jos mukana on liiketoimintaa. Mutta liiketoimintaa on oltava, että toiminta pyörii. Tämä on paradoksaalista, toteaa Vallius.
 Äänitteiden keskellä nuoruutensa viettäneet osaavat hakeutua livekeikoille, mutta tulevaisuuden haasteena on saada nuoret keikkayleisöksi. Musiikkia kulutetaan suoratoistopalveluiden kautta, ja kilpailu vapaa-ajasta on kovaa.
 Tangoa, torvisoittoa, genrerajoja ylittäviä kokeiluja. Maailmanluokan jazzia, rokkia ja vanhoja suosikkeja.
 Suistolla ilta voi yllättää.
 – Silloin, kun saman viikon aikana on sekä nuoria että vanhoja menossa mukana, niin ajattelen kuinka hieno asia livekeikka on. Parasta se on silloin, kun kaikki tapahtuu samana iltana, sanoo Suisto-klubia Hämeenlinnassa pyörittävä Ukri Kokkonen.

Piskuinen keikkapaikka on liehuttanut elävän musiikin lippua jo kymmenen vuotta rakkaudesta lajiin – Peer Günt täytti tuvan


Summary: Nuorrutaanko antiuniversumissa? Asuuko siellä anti-ihmisiä? Onko tämä teoria sen uskottavampi kuin luomisteoria?

Yle Uutiset esitteli äskettäin  artikkelissaan  teoriaa, jonka mukaan alkuräjähdyksessä ei olisi syntynyt vain omaa maailmankaikkeuttamme vaan myös antiuniversumi, joka koostuu antimateriasta, jossa aika kuluu taaksepäin.
 Juttu oli kovasti luettu ja se herätti runsaasti keskustelua ja kysymyksiä sekä Ylen omalla uutissivulla että muualla netissä.
 Kokosimme näistä keskusteluista joukon kysymyksiä, joihin kosmologi Syksy Räsänen lupautui vastaamaan.
 1. Voisiko antiuniversumiteoria merkitä sitä, että maailmankaikkeus ei romahdakaan, vaan laajenemista seuraa supistuminen, minkä jälkeen liike jatkuu vastakkaiseen suuntaan. Ja että tämä heiluriliike toistuu loputtomiin?
 – Ei. Esitetyn spekulaation mukaan maailmankaikkeus ei supistu.
 2. Olisiko antiuniversumi täydellinen peilikuva omastamme? Istuuko nyt peilikuva minusta lukemassa tätä samaa tekstiä?
 – Jos esitetty spekulaatio pitää paikkansa, niin toisen maailmankaikkeuden luonnonlait ovat samat kuin meidän, paitsi avaruus on peilattu (oikea vaihtuu vasemmaksi, yläsuunta alasuunnaksi, jne.) ja hiukkaset vaihdettu antihiukkasiksi.
 Lisäksi sillä on tilastollisesti samanlaiset alkuehdot. Tarkat alkuehdot ovat kuitenkin erilaiset, ja kvanttifysiikan takia kehityksessä on mukana sattumanvaraisuutta.
 Toinen maailmankaikkeus näyttäisi siis tilastollisesti samalta, mutta ei tarkalleen. Anti-ihmisiä siellä siis tuskin olisi.
 3. Mihin avaruus laajenee ja mihin se perustuu? Onko laajeneminen edes oikea termi? Olisiko ”venyminen” kuvaavampi termi, kuten eräs lukija ehdotti?
 – Avaruus tarkoittaa kaikkea tilaa, mitä on olemassa. Ei siis ole mitään avaruuden ulkopuolista. Kun avaruus laajenee, niin tilaa tulee lisää. Avaruuden laajeneminen on siis oikea termi, venymisestä voi puhua yhtä lailla jos siltä tuntuu.
 4. Entä alkuräjähdys? Miten tyhjä voi räjähtää? Olisiko ”alkupullahdus” osuvampi nimi tapahtumalle?
 – Alkuräjähdys on harhaanjohtava suomennos termistä ”big bang”, joka sekin on alkujaan tarkoitettu halventavaksi. Kysymys on ajan ja avaruuden synnystä, räjähtämisellä ei ole mitään tekemistä asian kanssa.
 5. Miten on mahdollista, että aika kulkee jossain takaperin? Nuorrutaanko siellä?
 – Jos spekulaatio pitää paikkansa, antimaailmankaikkeuden asukkaat (jos sellaisia on) kokevat ajan kulkevan eteenpäin, kuten me. Ainakin näin luulisi – emme varmasti tiedä sitäkään, miksi koemme tässä maailmankaikkeudessa ajan kulkevan eteenpäin.
 6. Mikä tekee tästä teoriasta luomisteoriaa uskottavamman?
 Se, että tämä teoria perustuu tunnetun fysiikan jatkeeseen ja on ilmaistu matemaattisesti. (Tämä ei tarkoita sitä, että se välttämättä olisi oikein, ja siinä on keskeisiä selvittämättömiä kohtia.)
 7. Teoria väittää tämän kaiken tapahtuvan ajassa. Ajassa jota ei ole olemassa. Näinkö asia on?
 – Ei.
 8. Alkuperäisessä jutussa puhutaan otsikkoa myöten teoriasta. Olisiko esimerkiksi hypoteesi parempi termi?
 – Sanaa teoria käytetään erilaisilla tavoilla niin tutkijoiden kuin suuren yleisön parissa. Itse kutsuisin tätä ehdotusta fyysikkojen keskuudessa malliksi, tai suuren yleisön parissa tieteelliseksi spekulaatioksi. Kirjoitin taustoista tarkemmin  blogissani,  teksti ehkä selventää ehdotuksen asemaa tieteen kentällä.
 Hurja teoria: Alkuräjähdys synnytti myös antimateriasta koostuvan antiuniversumin, jossa aika kulkee taaksepäin
 9 kysymystä avaruuden vieraasta älystä, ihmislajin tulevaisuudesta ja maailmankaikkeudesta – Kansa kysyy ja professori Kari Enqvist vastaa
 Tämän tuhannet suomalaiset halusivat tietää avaruudesta ja maailmankaikkeudesta – Esko Valtaoja ja Syksy Räsänen vastaavat suosituimpiin kysymyksiin

Onko antiuniversumi ihan höpöhöpöä? Syksy Räsänen vastaa jatkokysymyksiin


Summary: Osa oppilaista valitsee lukion tai ammatilliset opinnot, osa molemmat. Monilla vaakakupissa painavat työllistymismahdollisuudet.

Peruskoulun viimeisellä luokalla opiskelevat nuoret ovat isojen päätösten äärellä. Viimeistään hiihtolomien jälkeen maaliskuun alkupuolella pitäisi tietää, mihin kouluun ensi syksyksi  yhteisvalinnassa  hakee. Samalla nuoret päättävät, mihin ammattiin aikanaan toivon mukaan työllistyvät.
 Kevään 2019 yhteishaku ammatilliseen koulutukseen ja lukiokoulutukseen Hakuaika on 19.2.–12.3.2019. Hakuaika päättyy 12.3. klo 15.00. Mahdolliset pääsykokeet huhti-toukokuussa. Tieto yhteishaun tuloksista aikaisintaan 13.6.2019. Opiskelupaikka otettava vastaan viimeistään 27.6.2019. Lähde: opintopolku.fi
 Keminmaan keskuskoulun ysiluokkalaisille  Kaisla Jurvelinille  ja  Aino Kinnuselle  ovat tulevaisuuden kuviot selvillä. Molemmat suuntaavat ammatilliseen koulutukseen, joko ensihoitaja- tai lähihoitajakoulutukseen.
 – Haen sinne, koska haluan tehdä käytännöllistä työtä ihmisten kanssa, perustelee Aino Kinnunen valintaansa.
 – Olen pienestä pitäen halunnut olla tekemisissä ihmisten kanssa, sanoo puolestaan Kaisla Jurvelin.
 Aarne Jäntti  on päättänyt hakea lukioon.
 – Lukio antaa minulle paremmat valmiudet jatko-opintoihin. Ehkä lukiosta saan lisävirtaa teatteriharrastukseeni, Aarne Jäntti pohtii.
 Lukio, ammattiopisto vai molemmat
 Kemiläinen  Krista Järvelä  aikoo yhdistää ammatilliset ja yleissivistävät opinnot.
 – Tähtäimessäni on kaksoistutkinto, haen lukioon ja ensihoito-opintoihin, Krista Järvelä kertoo.
 Kemiläinen  Tarmo Rintamäki  ei ole vielä päättänyt, minne yhteisvalinnassa hakee.
 – En ole vielä kovin paljon miettinyt, mihin aion hakea, kertoo Tarmo Rintamäki.
 Rintamäki osallistui tammikuussa Kemissä järjestettyyn koulutusmessutapahtumaan yhdessä äitinsä  Raita Rintamäen  kanssa, kuten moni muukin kemiläinen yhdeksäsluokkalainen ja vanhempi.
 Raita Rintamäki kertoo, että talven kuluessa heidän perheessään on enenevässä määrin alettu miettiä mahdollisia opiskelupaikkoja.
 – Tärkeää olisi löytää ala, jossa on hyvät työllistymismahdollisuudet, sanoo Raita Rintamäki.
 Vanhemmat tuntevat lapsensa
 Krista Järvelän äiti  Hanna Kehusmaa  on pitkälti samoilla linjoilla.
 – Ensihoidon puolella luulisi työmahdollisuuksien olevan hyvät. Niitä töitä eivät robotit ole heti korvaamassa, miettii Hanna Kehusmaa.
 Keminmaan yläkoulun opintojenohjaaja  Kari Vuokilan  mielestä yhteisvalintaa tekevien nuorten kannalta vanhempien ja perheen rooli on ensiarvoisen tärkeä.
 – Vanhempien vastuu on täysin jakamaton, sitä ei voi alaikäisestä lapsesta siirtää kellekään, muistuttaa Vuokila.
 – Ja tuntevathan vanhemmat parhaiten omat lapsensa, hän lisää.
 Ole nuorelle rehellinen
 Myös Jyväskylän yliopiston kasvatustieteen professori  Juha T. Hakala  pitää vanhempien roolia tärkeänä.
 – Vanhempien tehtävä on tuoda kokemuksen ääntä. Kyllä nuoret kuuntelevat vanhempiaan, vaikka sitä on joskus vaikea uskoa, sanoo Hakala.
 Hakalan mukaan vanhemmat voivat hyvinkin kertoa lapsilleen omasta valintatilanteestaan. Vanhempien koulutusvalinta on voinut olla vaikea ja ammatinvalinta jopa puolittainen vahinko. Vanhemmat voivat myös yhdessä nuoren kanssa pohtia, millaista työmäärää tuleva koulutus vaatii ja miten nuori jaksaa mahdollisesti kasvavan työmäärän alla.
 Työllistyminen, mielekkyys ja kaverit
 Ammatin ja koulutuspaikan valinnassa työllistymismahdollisuudet painavat vaakakupissa, samoin alan mielekkyys. Myös kavereiden valinnoilla on merkityksensä
 – Kun julkisuudessa puhuttiin kaivosalan ja matkailun työmahdollisuuksista, se näkyi hakuinnostuksena. Toisen tyyppinen tapaus oli media-ala, jonne aiemmin haettiin todella paljon, vaikka työllistymismahdollisuudet kotiseudulla ovat heikot, kertoo opinto-ohjaaja Kari Vuokila.
 Vuokila muistuttaa, että yhdeksäsluokkalaisten nyt tekemät valinnat eivät sulje ovia jatko-opintoihin.
 – Yliopistoon ja ammattikorkeakouluun voi pyrkiä ammatillisen koulutuksen jälkeen. Eikä tarvitse hakea saman alan koulutukseen, muistuttaa Kari Vuokila.
 Opinto-ohjaajilta löytyy tietoa
 Opinto-ohjaajilla on oma tärkeä roolinsa yhteisvalinnan alla. Kari Vuokilalla on ohjattavanaan kaikkiaan noin 250 Keminmaan yläkoulun oppilasta ja tukena varsinkin yhteisvalinnan alla on samassa rakennuksessa toimivan lukion opinto-ohjaaja.
 – Saamme välillä kaksi opoa luokkaan. Lukion opo ottaa lukioon menevät omaksi ryhmäkseen ja minun ohjaukseeni tulevat ammattikoulutukseen suuntaavat. Näin pääsemme pureutumaan syvemmälle, kertoo Vuokila.
 Professori Juha T. Hakala jakaa kiitosta nykyisille opintojenohjaajille.
 – Oppilaanohjaus on nykyisin aivan eri tasolla kuin se oli silloin, kun itse olin valintojen edessä, sanoo Hakala.

Yhdeksäsluokkalaiset ovat tienhaarassa – tulevaisuuden ura pitäisi päättää lähiviikkoina


Summary: Keskustan väki lähti Suomenlahdelle seilaamaan ja pohtimaan vaalikevään strategiaa. Kannatusalhossa helpottaa, että puolue on sekä SDP:lle että kokoomukselle mieluinen hallituskumppani.

Viking Linen M/S Gabriella on lähtenyt Katajanokan terminaalista reilu tunti sitten. Nyt laiva huojuu aallokossa kohti Tallinnaa.
 Väki on pakkautunut perällä sijaitsevaan yökerhoon. Laiva on lastattu keskustalaisilla, ja baaritiskillä myydään vihertäviä drinkkejä. Alkoholittomassa  kepulaisessa  on omenasiirappia,  kepuGaTe  taas muistuttaa gin tonicia.
 – Fiilikset on mielettömän hyvät, hehkuttaa puoluesihteeri  Riikka Pirkkalainen  Club Marin lavalla.
 Aiemmin Helsingin Tennispalatsissa on julkistettu puolueen vaaliohjelma . Indeksijäädytyksille luvataan hyvästit ja perhevapaauudistukseen ollaan valmiita laittamaan rahaa. Keskustan visiossa koko Suomi on asuttu ja syö kotimaista ruokaa.
 Yleisö hurraa puoluesihteerille, kun hän kertaa keskustan tavoitteita ja paaluttaa kevään kuviot.
 – 2000-luvulla on käyty neljät eduskuntavaalit, ja keskusta on voittanut niistä kolmet. Menestys asuu meissä!
 Keskustan puheenjohtaja, pääministeri Juha Sipilä toivottaa puolueväkeä tervetulleeksi keskustan vaaliristeilylle. Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Kannatusmittaukset eivät kuitenkaan lupaa kummoista menestystä.
 Tammikuisessa  Taloustutkimuksen Ylelle tekemässä mittauksessa keskusta sai 16,1 prosentin kannatuksen . Muutamaa viikkoa myöhemmin  Kantar TNS:n mittasi Helsingin Sanomissa puolueelle 15,6 prosentin kannatuksen .
 Tuore  Tietoykkösen Alma Medialle teettämä kysely kertoo keskustan kannatuksen olevan vain 14,4 prosenttia .
 Gallupit eivät äänestä, sanotaan. Mutta masentavat luvut näkyvät risteilylläkin.
 Kukaan ei vaikuta apaattiselta, ja kaikilla tuntuu olevan mukavaa. Kaukaisilta vaikuttavat kuitenkin ne hetket, kun keskustan kannatus seilasi 20 prosentin paremmalla puolella ja paatissa laulettiin  Suomi kuntoon .
 Tällä laivalla on kuulemma "Itämeren pisin karaoke", sillä puoluetoimistolle kantautuu palautetta, jos karaoke ei kestä tarpeeksi pitkään. Mutta uusi vaalislogan –  Suomen arvoisia tekoja  – ei ole taipunut lauluksi.
 Keskusta kelpaa sekä kokoomukselle että SDP:lle
 – Keskustastahan sanotaan, että kun ollaan kanveesissa, niin sieltä parhaiten noustaan. Sellaista henkeä on ilmassa, pohtii  Risto Lahti , 28.
 Hän on ehdolla eduskuntaan Vaasan vaalipiiristä ja työskentelee maa- ja metsätalousministeri  Jari Lepän  erityisavustajana.
 Samoilla linjoilla on mikkeliläinen  Laura Hämäläinen , 23, ehdokas hänkin.
 – Tunnistan puolueeni hyvin vahvasti näistä vaaliteemoista, ja olen niihin tosi tyytyväinen, hän sanoo.
 Lahti ja Hämäläinen edustavat sitä nuorta keskustalaista sukupolvea, jonka pitäisi nyt ponnistaa Arkadianmäelle. Keskustan sukupolvenvaihdos kiinnostaa monia, sillä  Mauri Pekkarisen  ja  Seppo Kääriäisen  kaltaiset tutut hahmot jättävät eduskunnan tänä keväänä .
 On arvioitu, että tämä saattaa entisestään vaikeuttaa keskustan vaalityötä.
 – Uskon, että äänestäjät kyllä löytävät meidät. Meillä on paljon nuoria, nälkäisiä ehdokkaita, jotka puhuvat vahvasti keskustan arvoilla. Samat arvothan kantavat iästä riippumatta, Hämäläinen pohtii.
 Kansanedustaja, keskustan varapuheenjohtaja Hannakaisa Heikkinen esittää laitumelle kirmaavaa lehmää pantomiimi-leikissä. Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Nuoret keskustalaiset muistuttavat, että puolueella on myös yksi erityinen valttikortti. Keskusta näyttää nimittäin olevan todella suosittu hallituskumppani.
 Kokoomuslaiset toivovat jatkoa porvarihallituksen pohjalle , SDP:ssä  hellitään ajatusta punamullasta .
 Keskustasta myös pidetään hallituskumppanina. Puhutaan, että se tekee mitä sovitaan ja pitää lupauksistaan kiinni.
 Tuoreissa Iltalehden  ja  Ilta-Sanomien kyselyissä  keskustalaiset itse olisivat valmiita kallistumaan enemmän punamullan suuntaan.
 Molemmissa on puolensa. Kokoomuksen kanssa on pystytty saamaan talouden isoa kuvaa hyvään asentoon, sanoo Risto Lahti. Toisaalta SDP:n kanssa on yhteinen historia hyvinvointivaltion rakentamisessa.
 Olisiko keskustasta hallituksen kakkospuolueeksi?
 Keskusta ei ole viime vuosikymmeninä ollut hallituksessa apulaisena. Jos puolue ei ole voittanut vaaleja, Suomeen on syntynyt sinipunapohjainen hallitus.
 Nyt keskustan sisällä puhutaan, että kakkospuolueenkin asemaa voisi kokeilla. Valtiovarainministerin salkku on painava sekin. Ja ensi kaudella voisi kuitenkin jatkaa puolueelle tärkeän sote- ja maakuntauudistuksen toimeenpanoa.
 Surkealla tuloksella ei tosin päästä kakkospuolueenkaan paikalle, vaikka voittaja hallitukseen kelpuuttaisikin. Silloin nimittäin itsetutkiskelu ja kannatuksen kasvattaminen oppositiossa saattaa tuntua houkuttelevammalta.
 Kannatusta on siis saatava piristettyä. Miten?
 Risto Lahti ja Laura Hämäläinen luottavat siihen, että perinteisessä jalkatyössä pärjäävä keskusta pystyy vielä nostamaan kannatustaan, kun vaalit todella lähestyvät. Aikaa on vielä.
 Sama viesti tuntuu kaikuvan toimittajalle muualtakin: kaikki oikeat ainekset ovat olemassa, vaaliteemat osuvat maaliin. Nyt pitää vaan laittaa homma toden teolla käyntiin. Näyttää, mistä keskusta on tehty.
 – Tunnetta, tunnetta peliin, kuuluu avajaisiin saapuneen puolueaktiivin ohje pääministeri  Juha Sipilälle .

"Tunnetta peliin", kuului kentän neuvo keskustajohdolle vaaliristeilyllä


Summary: Virkamiesten laatiman suunnitelman kerrotaan olevan päivitetty versio kylmän sodan aikana tehdystä.

Elisabet (Yhdistyneen kuningaskunnan kuningatar)

Brittilehtien mukaan Britannian virkakunta on laatinut salaiset suunnitelmat kuningatar  Elisabet II:n  evakuoinnista siinä tapauksessa, että sopimukseton brexit aiheuttaisi mellakointia Lontoossa. Asiasta kertovat  The Sunday Times  ja  The Mail on Sunday .
 The Sunday Times kirjoittaa, että kuningattaren lisäksi myös muita korkeassa asemassa olevia kuninkaallisen perheen jäseniä kuljetettaisiin pois Lontoosta. Lehti kertoo luvanneensa, ettei paljasta kuningattaren ja hänen puolisonsa, prinssi  Philipin  suunnitellun turvapaikan sijaintia.
 Suunnitelma on lehtien mukaan päivitetty versio kylmän sodan aikaisesta suunnitelmasta, joka oli tehty Kuuban ohjuskriisin jälkeen Neuvostoliiton ydinhyökkäyksen varalta.
 Konservatiivipuolueen kovan linjan brexit-leiriä johtava kansanedustaja  Jacob Rees-Mogg  pilkkasi suunnitelmaa Mail on Sundayn haastattelussa.
 – Yli-innokkaat virkamiehet, jotka ovat keksineet tämän hölynpölyn, ovat selvästi fantisoineet enemmän kuin lukeneet historiaa, Rees-Mogg sanoi lehdelle.
 Britannian on määrä erota EU:sta 29. maaliskuuta. Parlamentti ei ole hyväksynyt pääministeri  Theresa Mayn  EU:n kanssa neuvottelemaa erosopimusta, ja myös sopimukseton ero on mahdollinen.

Brittilehdet: Kuningatar voidaan evakuoida, jos sopimukseton brexit aiheuttaa mellakoita Lontoossa


Summary: Suomen röyhkeimmät valepoliisit leikkivät kissaa ja hiirtä poliisin kanssa melkein vuoden. Siinä leikissä monelta meni rahat ja luottamus.

Kun  Liisa  heräsi yksin keskellä yötä, joku oli juuri tullut sisään takaovesta. 86-vuotias nainen nousi ja kohtasi kodissaan kaksi vierasta miestä. Tulijat sanoivat olevansa turvamiehiä, mutta he häipyivät mukanaan naisen lompakko.
 Tämä olisi voinut olla mikä tahansa asuntomurto, ellei seuraavana päivänä Liisa olisi saanut omituista puhelua.
 Puhelimen päässä oli poliisi, joka kertoi tutkivansa tapausta. Poliisiksi esittäytynyt mies kysyi Liisalta varastetun pankkikortin PIN-koodia. Sitten soittaja pani kaiuttimen päälle ja puhelimeen tuli joku, joka sanoi olevansa Liisan poika.
 – Eivät nämä ole huijareita vaan poliiseja, tämä vakuutteli.
 Nainen uskoi.
 Myöhemmin hän sai tietää puhuneensa samojen miesten kanssa, jotka olivat tunkeutuneet hänen asuntoonsa edellisenä yönä.
 Muutamaa kuukautta aikaisemmin miehet olivat aloittaneet rikollisen uransa tuottoisimman hankkeen.
 Ensin tuli puhelu tuntemattomasta numerosta
 Yleensä  Marcon  ja  Allanin  ei tarvinnut kohdata uhrejaan silmästä silmään. Rahat lähtivät kyllä helpommallakin.
 Ensin tuntemattomasta numerosta soitti "poliisi". Oli kuulemma tapahtumassa rikos, jossa ulkomaalaiset huijarit olivat saaneet vastaajan tilin haltuunsa ja aikoivat tyhjentää sen.
 Rikos voitaisiin kyllä estää, mutta "turvatoimia" varten uhrin piti antaa poliisille verkkopankkinsa tunnukset ja avainlukuja. Tosiasiassa rahat menivät valepoliisien hankkimalle bulvaanitilille.
 Tällä yksinkertaisella käsikirjoituksella valepoliisit olivat päässeet käsiksi satoihin tuhansiin euroihin siinä vaiheessa, kun he keplottelivat puhelimessa Liisan pankkikortin tunnusluvun.
 Uhrit olivat aina vanhoja ihmisiä. Heillä on säästöjä ja rajaton luotto poliisiin, järkeilivät rikolliset. Siksi rikos alkoi aina sopivien uhrien etsimisellä numerotiedustelusta. Valepoliisien suosikki oli Kyllikki: sen nimisiä uhreja oli 32.
 Pelästyin tilannetta ja kerroin, että poliisi ei kysele puhelimessa pankkitunnuksia.
 Marco oli ihmisten taivuttelussa erityisen lahjakas. Kun rikostutkijat myöhemmin kuuntelivat hänen soittamaansa puhelua, he panivat merkille, miten rauhallinen, määrätietoinen ja selkeä hän oli. Uhri oli hädissään.
 – Pelästyin tilannetta ja kerroin, että poliisi ei kysele puhelimessa pankkitunnuksia. Soittaja uskotteli, että kyseessä olisi hätätapaus, yksi uhreista kertoi.
 – Kerroin soittavani pankkiin, johon soittaja vastasi, että pankki oli ilmoittanut asiasta poliisille, jonka vuoksi hän soitti nyt minulle.
 Toinen uhri kuvasi soittajaa "jollain tavalla lipeväksi", koska tämä oli niin taitava puhuja. Todennäköisesti hän kuvasi juuri Marcoa: vaikka rikoksia tekivät kaikki, joukon nuorimmaisen tehtävä oli yleensä ottaa ensimmäinen kontakti uhriin. Kaikki eivät siihen pystyneet, tunnusti valepoliisirinkiin loppuvaiheessa liittynyt  Kalle .
 – Menin lukkoon, jos vastapuoli alkoi kysellä jotain kysymyksiä. Yleensä löin puhelimen äkkiä kiinni, hän kertoi poliisin kuulusteluissa.
 Useimmista yrityksistä ei tullut mitään. Mutta aina löytyi joku, joka kuunteli soittajaa. Kun puhelu loppui, vastaaja luuli pelastaneensa säästönsä. Todellisuudessa hän oli juuri menettänyt ne.
 Näin valepoliisien ammattimainen verkosto toimi
 Työn jälki oli ammattimaista, mutta Marco olikin harjoitellut lapsesta asti. Jo 15-vuotiaana hän oli aloittanut yli vuoden kestäneen rikostehtailun, jossa huijattiin kymmeniä vanhuksia.
 Valepoliiseista ei vielä silloin puhunut kukaan, mutta juuri siitä oli kyse: nuorisokoplan jäsenet soittelivat kahdeksankymppisille uhreilleen ja nyhtivät heiltä pankkikorttien tunnuksia.
 Kun Marco kumppaneineen aloitti Suomen suurimmaksi kasvaneen valepoliisihuijausten sarjan, hän oli ehtinyt hioa liikeideaansa pitkälle. Päätekijöiden salaamiseksi rinkiin oli värvätty tavalla tai toisella jopa nelisenkymmentä ihmistä.
 Moni saattoi laskeskella pääsevänsä ehdollisella vankeudella. Se ei ole noissa piireissä mitään.  Petteri Pyykönen
 Poliisin mukaan kyse oli romanien pyörittämästä järjestäytyneestä rikollisuudesta, jossa samasta suvusta oli mukana useita tekijöitä. Verkoston tärkeimmät tehtävät annettiin yleensä romaneille, mutta avustajiksi kelpasi muitakin.
 "Tutkinnanjohtajalla" oli tärkeä rooli. Kun valepoliisi jututti uhria, toinen kuunteli vieressä, kirjautui uhrin verkkopankkiin ja ohjeisti bulvaaneja. Jos tarvittiin vakuuttelua, vieruskaveri otti puhelimen ja esiintyi valepoliisin esimiehenä, pankkivirkailijana tai välillä jopa uhrin sukulaisena.

 Rahojen siirtämistä varten tekijät olivat hankkineet jo etukäteen pankkitilejä. Niiden omistajat eli bulvaanit olivat valepoliisien tuttuja tai tutun tuttuja, jotka olivat valmiina antamaan tilinsä rikolliseen käyttöön pientä provikkaa vastaan.
 – Sanoin, että siitä tulee syyte, mutta hän oli rahaa vailla, valepoliisi Kalle kuvasi keskusteluaan yhden bulvaanin kanssa.
 Bulvaanit olivat niitä, jotka jäivät ensimmäisenä kiinni. Silloin he olivat kuitenkin jo antaneet rahat seuraavalle toimijalle ketjussa.
 – Moni saattoi laskeskella pääsevänsä ehdollisella vankeudella. Se ei ole noissa piireissä yhtään mitään, kihlakunnansyyttäjä  Petteri Pyykönen  sanoo.
 Seuraavana olivat yleensä tilinhankkijat, joiden tehtävänä oli värvätä bulvaaneja. Näin ketjun viimeiset lenkit eivät välttämättä edes tienneet, kenelle uhrin rahat lopulta menivät.
 Emme halunneet näyttäytyä kioskeilla ja niiden kamerakuvissa.  "Marco"
 Tilinhankkijoiden ja valepoliisien välillä saattoi toimia vielä rahamuuleja, joiden tehtävänä oli kuljettaa rahat pyramidin huipulle.
 – Paketin sisältöä ei kerrottu, mutta olihan se selvää, että siinä on rahaa, sanoi yksi muuleista poliisille myöhemmin.
 "Vastenmielinen ilmiö"
 Rikossarjan ensimmäiset huijaukset oli tehty jo huhti–toukokuussa 2017. Silti poliisilla ei ollut vielä saman vuoden syksyllä käsitystä siitä, kuinka laajasta kuviosta todella oli kyse. Tapauksia pulpahteli milloin minkäkin poliisilaitoksen alueella. Junnaava tutkinta turhautti poliiseja, jotka tunsivat epäillyt.
 – Sen voi kuvitella, miltä tuntui, sanoo tutkintaa johtanut rikoskomisario  Kauko Kuismin  Itä-Suomen poliisista nyt.
 – Ilmiönä tämä oli vastenmielinen ja vanhusten menettämän omaisuuden arvo iso. Kun ei ollut vielä keinoja pureutua päätekijöihin, totta kai se liikutti.
 Marraskuun lopussa hajanaiset tutkinnat kerättiin yhteen Itä-Suomen poliisilaitokselle ja valepoliisien perään määrättiin kaksi tutkinnanjohtajaa ja useita muita tutkijoita.
 Poliisin mielestä soittaja oli varmasti Marco: hänet paljasti tapa, jolla hän äänsi s- ja r-kirjaimet.
 Ratkaisevaa näyttöä kerättiin televalvonnalla. Oikea poliisi soittaa aina 029-alkuisesta numerosta, mutta valepoliisit pyrkivät salaamaan jälkensä käyttämään tuntemattomia numeroita ja anonyymejä prepaid-liittymiä. Puhelinten sijainti voitiin kuitenkin selvittää teletiedoista, jos uhrit antoivat rikostutkijoille luvan.
 Televalvonta on telekuuntelua lievempi pakkokeino, joka on poliisille kullanarvoinen tällaisten rikosten selvittelyssä. Siinä poliisi ei saa kuunnella puheluita, mutta voi käräjäoikeuden päätöksellä hankkia tietoonsa tunnistetietoja, kuten puhelinnumeroita.
 Vaikka Marco ja kumppanit vaihtoivat jatkuvasti olinpaikkaa ja puhelimia, televalvontatiedot paljastivat koko ajan, missä he liikkuivat.
 Ensimmäinen varma jälki Marcon osuudesta oli jäänyt jo huhtikuussa, kun yksi uhri oli tallentanut huijauspuhelun. Tallenteen kuunnelleen poliisin mielestä soittaja oli varmasti Marco: hänet paljasti tapa, jolla hän äänsi s- ja r-kirjaimet.
 Eivät nämä ole huijareita vaan poliiseja.
 Miksi valepoliiseja ei otettu kiinni aiemmin?
 Se ei ole aina helppoa, sanoo rikosoikeuden professori  Matti Tolvanen  Itä-Suomen yliopistosta. Rikollinen toiminta on estettävä, mutta toisaalta poliisin on kerättävä riittävästi näyttöä epäillyistä.
 – Muistan omalta syyttäjänuraltanikin tapauksen, jossa rikollisten annettiin jatkaa, jotta saatiin riittävä näyttö. Silloinkin käytiin kovaa keskustelua siitä, missä vaiheessa on iskettävä, ettei mahdollistettaisi puuttumattomuudella uusia rikoksia.
 Marraskuussa 2017 poliisi lopulta iski.
 "Kaikki varallisuuteni oli mennyt"
 Ensin poliisi otti kiinni joukon bulvaaneja, jotka olivat auttaneet valepoliisia piilottelemaan yhdessä huijauksessa vietyjä rahoja. Pari viikkoa sen jälkeen otettiin kiinni myös Marco ja kahta päivää myöhemmin Allan.
 Siinä vaiheessa Marco oli istumassa toista tuomiota Naarajärven avovankilassa. Linnassa mies oli vaihtanut tietoja hyvistä bulvaaneista. Hän onnistui tekemään vankilan puhelimella jopa huijauksen, kun sai hyväuskoisen ostajan maksamaan 4 000 euron ennakkomaksun olemattomasta traktorista.
 Kun peli puhallettiin poikki, valepoliisikopla oli huijannut ihmisiltä pitkälle yli 300 000 euroa. Pankki ja poliisi olivat saaneet pelastettua suuren osan huijatuista rahoista ennen kuin ne siirtyivät bulvaaneille, mutta aina he eivät ehtineet ajoissa.
 – Kaikki varallisuuteni oli mennyt, suri yksi uhreista.

 Kun poliisi otti Marcon kiinni epäiltynä valepoliisikokonaisuudesta, hän kertoi rikostoverinsa Allanin kanssa avoimesti huijauksista.
 – Ostimme Allanin kanssa tori.fistä puhelimia ja laitoimme tuntemattomia ihmisiä hankkimaan R-kioskilta puhelinkortteja. Tekosyynä oli, että meillä on porttikielto. Emme halunneet näyttäytyä kioskeilla ja niiden kamerakuvissa.
 Sitten tapahtui jotakin, joka näyttää jälkikäteen oudolta. Epäillyt päästettiin tutkintavankeudesta vapaalle matkustuskieltoon odottamaan tuomioitaan.
 "Vähän niin kuin jouluksi kotiin"
 Rikoksesta epäilty voidaan määrätä matkustuskieltoon, jos vangitsemiseen ei ole pakottavaa tarvetta. Valepoliisien avustajat vaativat joko päämiesten vapauttamista tai matkustuskieltoa. Poliisi ja syyttäjä suostuivat jälkimmäiseen.
 – Heidät päästettiin vähän niin kuin jouluksi kotiin, kihlakunnansyyttäjä Petteri Pyykönen kertoo.
 Marcolla oli takanaan rankka putki ehdottomia vankeusrangaistuksia samankaltaisista rikoksista. Kun tämä juttu kirjoitetaan, niitä on 26. Valepoliisivyyhdin neljällä päätekijällä ehdottomia rangaistuksia on yhteensä 75. Silti heille annettiin mahdollisuus lopettaa rikokset ja odottaa tuomiotaan.
 – Odotettiin, että valepoliisi-ilmiö olisi laantunut, tutkinnanjohtaja Kauko Kuismin Itä-Suomen poliisista perustelee.
 Ratkaisulla haluttiin myös aikaa. Itä-Suomen poliisi tutki valepoliisihuijauksia harvinaisen isolla miehityksellä. Epäiltyjen vapauttaminen antoi aikaa tehdä tutkinta rauhassa loppuun.
 Rahat tuli, mutta minulla meni niin lujaa, että en muista summaa.  "Kalle"
 Poliisi ei myöskään vielä tiennyt, kuinka monta valepoliisihuijausta epäillyt olivat tehneet. Moneen tapaukseen päästiin käsiksi vasta jälkeenpäin.
 Nyt poliisi ja syyttäjät sanovat, että Marcon ja Allanin vapauttaminen oli virhe. Sillä joulun jälkeen kaksikko tekaisi kolme nopeaa traktoripetosta ja häipyi rahoineen Ruotsiin. Siellä he aloittivat uusien valepoliisipuheluiden soittamisen.
 Makeaa elämää petettyjen rahoilla
 Tukholmassa karkulaisiin liittyi Kalle, jonka piti alun perin vain tehdä yksi bulvaanikeikka veloistaan selviämiseksi. Hänestä tuli yksi jutun päätekijöistä.
 Kolmikko vietti makeaa elämää petettyjen eläkeläisten rahoilla. Valepoliisit pyörittivät konttoria kiinalaisen ravintolan pöydästä käsin ja rahankuljettajille maksettiin taksi Torniosta Tukholmaan.
 Miehet huijasivat vielä isoja summia, mutta kun viranomaiset yrittivät myöhemmin periä rikoksella saatuja varoja, mitään ei saatu. Kaikki meni elämiseen, miehet sanoivat.
 – Rahat tuli, mutta minulla meni niin lujaa, että en muista summaa, kertoi Kalle poliisille.
 Keskusrikospoliisi antoi valepoliiseista eurooppalaisen tutkintamääräyksen ja pohjoismaisen pidätysmääräyksen. Taas kerran poliisi rakensi palapeliä huijareiden kännyköitä seuraamalla.
 Rikolliset olivat kuitenkin saaneet poliisikuulusteluista arvokasta tietoa siitä, miksi he jäivät edellisellä kerralla kiinni. Tukholmassa he välttelivät omien puhelinten käyttöä ja valikoivat apulaisensa entistä tarkemmin.
 Silti Marco pelkäsi kiinni jäämistä. Hän pelkäsi, että poliisi löytää hänet asunnostaan Tukholmasta. Hän pelkäsi, että poliisi seurasi hänen Suomen ja Ruotsin välillä matkustanutta vaimoaan.
 "Mutta aamulla tuli soitto pankista"
 – Älä kerro tästä kenellekään viikkoon, sanoi poliisi puhelun lopuksi.
 Noista sanoista 80-vuotias veteraaniurheilija  Väinö  arvasi jonkin olevan vialla. Valepoliisi oli soittanut hänelle myöhään torstai-iltana ja saanut miehen pankkitunnukset urkittua.
 Outo lopetus oli kuitenkin herättänyt Väinön ja hänen vaimonsa epäilyt. Pariskunta kiirehti kuolettamaan pankkikorttinsa ja turvaamaan pankkitilinsä. He kävivät nukkumaan siinä uskossa, että rahat olivat turvassa.
 – Mutta aamulla tuli soitto pankista, Väinö kertoo.
 Pankkivirkailija kysyi, oliko mies kenties tehnyt jonkin ison hankinnan. Hänen tililtään oli hävinnyt 78 000 euroa.
 Väinö oli valepoliisien toiseksi viimeinen uhri. Viisi päivää tapauksen jälkeen Ruotsin poliisin ryhmä oli vastassa alaovella, kun Marco ja Kalle olivat palaamassa pilvenpiirtäjän ylimmässä kerroksessa olleeseen tukikohtaansa.
 Kaksi päivää sen jälkeen jäi kiinni myös Allan, joka yritti palata Suomeen laivalla. Kalle laskettiin vielä vapaalle ja hän jatkoi rikosten yrittämistä, mutta yksin siitä ei tullut mitään. Kun hän huhtikuussa palasi Suomeen, myös hänet otettiin kiinni.
 Suomen siihen asti suurin valepoliisihuijausten sarja oli loppu. Mutta tapauksen mittakaava selvisi vasta myöhemmin.
 Rahat tulivat takaisin, luottamus ei
 Kun kihlakunnansyyttäjä Petteri Pyykönen nosti syytteet Marcolle, Allanille, Kallelle ja neljännelle muulle valepoliisille, hän laski miesten vieneen petoksilla yli 800 000 euroa.
 Uhrit saivat suurimman osan rahoistaan takaisin, mutta moni menetti muutakin. Yksi uhreista, iäkäs nainen kieltäytyi antamasta haastattelua tätä juttua varten, koska ei voi enää luottaa keneenkään tuntemattomaan.
 Naista hävetti. Kun on tehnyt pitkän työuran vastuullisessa tehtävässä, ei kuvittelisi lankeavansa huijaukseen. Soittaja oli kuitenkin vakuuttava ja asialla oli kova kiire.
 Jälkeenpäin uhri ei ole uskaltanut kertoa tapahtumasta kuin yhdelle läheiselleen.
 Ihmisiä on huijattu aina. On kuitenkin tapahtunut monta asiaa, joiden vuoksi valepoliisi-ilmiö pääsi räjähtämään käsiin juuri nyt.
 Kun verkkopankit ovat parempia ja nopeampia, se auttaa myös rikollisia. Tilisiirto pankista toiseen onnistuu hetkessä, kun se ennen vei päiviä. Rikolliset suosivat bulvaaneilla erityisesti Osuuspankin tilejä, koska niille pystyi siirtämään muita pankkeja suurempia summia kerralla.
 Heikko lenkki on ihminen, muistuttaa tapausta tutkinut rikoskomisario Kauko Kuismin. Valepoliisit olisivat epäonnistuneet, jos uhrit olisivat luottaneet enemmän pankin turvajärjestelmiin kuin poliisia puhelimessa esittävään soittajaan.
 Ensin huijauksia tehtiin päivisin. Sitten rikolliset huomasivat, että ne onnistuvat iltaisin paremmin.  Teemu Ylhäisi, OP-ryhmä
 Huijatut ovat olleet lähes poikkeuksetta vanhuksia, usein vielä yksin asuvia. Yhden Ylen haastatteleman uhrin mielestä vanhukset on ajettu liian hätäisesti verkkopankkien asiakkaiksi heikentämällä palveluita konttoreissa.
 – Siinäkin oli niin kiire. Ei ole vaikeaa, sanottiin, ei ole vaikeaa. Tätä ei pidä hävetä: pitäisi puhua enemmän siitä, että vanhukset on pakotettu verkkopankkiin, hän kertoi.
 Kritiikissä on totuuden siemen, myöntää OP-ryhmän turvallisuusjohtaja  Teemu Ylhäisi . Hän sanoo, että kaikki asiakkaat eivät ole oppineet uusien palveluiden käyttöön samassa tahdissa.
 – Meidän pitää auttaa asiakkaita ymmärtämään, miten palveluita pitää käyttää ja milloin hälytyskellojen pitäisi soida.

 Pankki juoksee jatkuvasti kilpaa verkkohuijareiden kanssa. OP on lisännyt henkilökuntaa huijausten torjuntaan ja varmistanut, että toimintakyky on riittävä myös iltaisin ja viikonloppuisin.
 – Ensin huijauksia tehtiin päivisin. Sitten rikolliset huomasivat, että ne onnistuvat iltaisin paremmin. Siihen me reagoitiin nopeasti, Ylhäisi kertoo.
 Kymmenestä minuutista kiinni
 Tammikuussa 2019 Marco, Allan, Kalle ja neljäs valepoliisi tuomittiin vuosien ehdottomiin vankeusrangaistuksiin Pohjois-Savon käräjäoikeudessa. Samassa oikeudenkäynnissä annettiin sakkoja tai vankeutta myös 33 muulle, joiden todettiin auttaneen valepoliisia muun muassa rahanpesussa.
 Marco tuomittiin yhteensä 63 valepoliisihuijauksesta ja muista rikoksista yhteensä kolmen ja puolen vuoden vankeuteen. Allanin rikoksista löytyi vieläkin enemmän näyttöä: hänet tuomittiin neljän vuoden vankeuteen.
 Tuomio ei ole vielä lainvoimainen. Asiantuntijat pitävät lähes varmana, että se menee vähintään hovioikeuteen ja mahdollisesti myös korkeimpaan oikeuteen.
 Kysymys on näytöstä. Poliisi, syyttäjä ja puolustusasianajajat laskivat käyneensä läpi jopa 4 400 sivua esitutkinta-aineistoa. Vaikka tekijät tunnustivat suuren osan rikoksista, oli työlästä osoittaa, kuka valepoliiseista oli tehnyt minkäkin huijauksen, kun tallenteita puheluista ei ollut.
 Sen voi kuvitella, miltä tuntui.  Kauko Kuismin, Itä-Suomen poliisi
 Oikeudenkäynnin aluksi päätekijät peruivat esitutkinnassa tekemiään tunnustuksia. Varsinkaan Allanin tunnustus ei pitänyt, puolustus väitti. Asianajajan mukaan Allania oli pidetty ennen kuulusteluita eristyssellissä ja hän oli myös ollut nälkälakossa.
 Vasta oikeudenkäynnistä selvisi kaikille, miten laajasta ja monimutkaisesta rikoksesta oli kyse. Syytekohtia oli 320. Jopa Marcon asianajaja myönsi, että poliisi oli tehnyt lopulta hyvää työtä vyyhtiä selvittäessään.
 Valepoliisien huijaama 80-vuotias Väinö on tyytyväinen, että rikolliset ovat saaneet tuomionsa. Hänen säästönsä saatiin lopulta suureksi osaksi pelastettua – mutta tiukille se meni.
 – Tili saatiin suljettua. Kymmenen minuuttia sen jälkeen rikolliset olivat yrittäneet siirtää rahat muualle. Siitä saatiin 71 000 euroa takaisin.
 Väinön onni oli, että hän ei lamaantunut, vaan kykeni toimimaan nopeasti huijauksen paljastuttua. Hänellä on vielä saamatta runsaat 6 000 euroa.
 – Minulla on kaksi pojanpoikaa, jotka pelaavat jääkiekkoa. Jos ne rahat joskus tulevat, ne menevät poikien hyväksi.
 Jutussa mainittujen valepoliisien sekä heidän uhriensa nimet on muutettu. Jutun lähteinä on käytetty etupäässä poliisin esitutkintamateriaaleja, syyttäjän haastehakemuksia ja käräjäoikeuden ratkaisua. Nimettyjen lähteiden lisäksi juttua varten on haastateltu “Marcon” ja “Allanin” asianajajia, poliisitarkastaja Jyrki Ahoa Poliisihallituksesta sekä kihlakunnansyyttäjä Silvia Autiota Itä-Suomen syyttäjänvirastosta.

Marco oppi jo teininä, miten hyväuskoisilta viedään rahat – miksi hän sai tällä kertaa jatkaa ihmisten pettämistä niin pitkään?


Summary: Maahan viime vuonna iskenyt talouskriisi varjostaa argentiinalaisten kesäloman viettoa.

MAR DEL PLATA  Värikkäitä aurinkovarjoja ja niiden välissä puikkelehtivia ruskettuneita ihmisiä näkyy silmän kantamattomiin.
 Atlantin rannikolla sijaitseva Mar del Plata on Argentiinan suosituin rantakohde. Keskustan hiekkarannat ovat ääriään myöten täynnä lomailijoita kesälomakauden ollessa vilkkaimmillaan eteläisellä pallonpuoliskolla.
 Väentungos ei tunnu häiritsevän rentoutumaan saapuneita argentiinalaisia. Päinvastoin monet ovat vain kiitollisia siitä, että talousvaikeuksista huolimatta ihmiset pystyvät vielä lomailemaan.
 – Parasta on ystävällinen ilmapiiri ja se, että ihmiset eri yhteiskuntaluokista viihtyvät täällä yhdessä, kertoo pääkaupunki Buenos Airesista kotoisin oleva  Juan Justo .
 Kurjasta taloustilanteesta huolimatta Mar del Platassa riittää matkailijoita. Argentiinan suosituimpaan rantakohteeseen odotetaan tammikuussa 1,5 miljoonaa matkailijaa. Erkka Mikkonen / Yle
 Talousahdinko pakottaa karsimaan kuluista
 Argentiinalaisten lomailua varjostaa maan kehno taloustilanne.
 Talousministeri  Nicolás Dujove  arvioi viime viikolla Maailman talousfoorumin kokouksessa Sveitsin Davosissa maansa bruttokansantuotteen kutistuneen viime vuonna noin kaksi prosenttia.
 Kansainvälinen valuuttarahasto IMF ennusti aiemmin tällä viikolla, että Etelä-Amerikan toiseksi suurimman talouden supistuminen jatkuu tänä vuonna 1,7 prosentilla.
 Tavallisille argentiinalaisille talousahdinko näkyy yleisen hintatason nousuna. Vuonna 2018 inflaatio oli ennätykselliset 47,6 prosenttia, mikä on korkein taso sitten vuoden 1991.
 Victoria Caram lomailee Amparo-tyttärensä kanssa tänä vuonna minimibudjetilla. Erkka Mikkonen / Yle
 Tiukka taloustilanne pakottaa argentiinalaisia karsimaan lomakuluista. La Platan kaupungista rannikolle saapunut  Victoria Caram  kertoo seurueensa nipistäneen matkabudjettia lyhentämällä lomareissun kestoa viikonlopuksi ja majoittautumalla sukulaisen asunnossa.
 Perinteistä kesälomamatkaa rannalle hän ei kuitenkaan halunnut perua.
 – Lomalla pitää kuluttaa niin vähän kuin mahdollista, sillä kotiin palatessa täytyy taas jotenkin jatkaa elämistä, Caram sanoo kannatellen sylissään  Amparo -tytärtään.
 Heikko peso ohjaa kotimaanmatkailuun
 Viime vuonna julkaistun nettikyselyn  mukaan argentiinalaiset suunnittelivat tälle kesälle tavallista lyhyempiä lomareissuja. Suurin osa aikoi viipyä lomakohteessaan alle viikon, kun edellisenä vuonna selvästi suosituimpana vaihtoehtona pidettiin kahta viikkoa.
 Mar del Platan kaupungin matkailutoimesta vahvistetaan, että lomamatkat Argentiinan rannikolle ovat nyt aikaisempaa lyhyempiä. Kävijämäärissä ei kuitenkaan odoteta laskua.
 Mar del Platan kaupungin matkailutoimen johtaja Gabriela Magnolerin mukaan rantojen lisäksi matkailijoita vetää puoleensa kaupungin laaja teatteritarjonta ja luontokohteet. Erkka Mikkonen / Yle
 – Tammikuun ensimmäisen puoliskon aikana Mar del Plataan saapui lähes sama määrä matkailijoita kuin vuosi sitten, kaupungin matkailutoimen johtaja  Gabriela Magnoler  kertoo.
 Suosituimman kesälomakuukauden tammikuun aikana Mar del Plataan odotetaan saapuvan viime vuoden tapaan noin 1,5 miljoonaa matkailijaa. Vuosittain kaupunkiin tehdä 8,5 miljoonaa lomamatkaa.
 Kotimaanmatkailun uskotaan vetävän hyvin myös muualla maassa, sillä ulkomaanmatkoista on tullut entistä kalliimpia Argentiinan peson romahdettua.
 Maan kansallinen valuutta on menettänyt vuodessa lähes puolet arvostaan euroon nähden.
 Köyhyys kasvaa hälyttävästi
 Samalla entistä useampi argentiinalainen joutuu kieltäytymään kokonaan lomamatkoista.
 Joulukuussa julkaistun  Argentiinan Katolisen yliopiston tutkimuksen  mukaan kolmasosa eli 13,6 miljoonaa argentiinalaista elää köyhyysrajan alapuolella. Köyhien määrä on lisääntynyt vuodessa 2,2 miljoonalla ihmisellä, ja se on nyt suurin vähintään kahdeksaan vuoteen.
 Kaikkein huonoimmassa asemassa ovat lapset ja nuoret.  Unicefin mukaan  peräti 48 prosenttia alle 18-vuotiaista argentiinalaisista elää köyhyydessä.
 Lue myös:
 Talouskriisi on päällä, mutta jokaisen argentiinalaisen on päästävä rantalomalle – paahteiseen kaupunkiin jäävät katsovat muiden lomailua televisiosta  21.1.2019

Talouskurimuksesta kärsivät argentiinalaiset lomailevat nyt minimibudjetilla: "Kotiin palatessa täytyy taas jotenkin jatkaa elämistä"


Summary: Alaa Mashzoub ammuttiin lähellä kotiaan Karbalassa. Kirjailijaliitto arvostelee viranomaisia turvallisuuden puutteesta.

Kirjailija  Alaa Mashzoubin  murha järkyttää Irakin kulttuuripiirejä.
 Moottoripyörillä liikkuneet asemiehet ampuivat 50-vuotiaan Mashzoubin lauantaina lähellä tämän kotitaloa shiiojen pyhässä kaupungissa Karbalassa.
 Teon motiivista ei ole tietoa, eikä mikään ryhmä ole ilmoittanut olevansa sen takana.
 Sunnuntaina Karbalan taitelijat ja intellektuellit järjestivät istumamielenosoituksen protestoidakseen väkivallantekoa.
 – Tässä tapettiin sanoja... vapaita, rehellisiä ja kauniita sanoja, kirjailijatoveri  Ali Lefta Said  sanoi uutistoimisto AFP:lle.
 Irakin kirjailijaliitto on tuominnut murhan ja arvostelee viranomaisia siitä, että nämä eivät riittävästi suojele kulttuurintekijöitä.
 – Liitto pitää keskus- ja paikallishallintoa täysin vastuullisina, koska ne eivät ole pitäneet yllä turvallisuutta, liitto ilmoitti lausunnossaan.
 Irakin kulttuuri- ja matkailuministeri  Abdul Amir al-Hamdani  sanoi Irakin kulttuurielämän menettäneen yhden keskeisistä tekijöistään.
 Mashzoub kirjoitti useita romaaneja ja novellikokoelmia, jotka voittivat paikallisia ja alueellisia kirjallisuuspalkintoja. Hän oli tunnettu hahmo Karbalassa, jonka historialliset korttelit olivat keskeisessä roolissa hänen teoksissaan.
 Mashzoub arvosteli kirjoituksissaan ääriliikkeitä, hallinnon korruptiota, naapurimaan Iranin vaikutusvaltaa Irakissa ja puolisotilaallisia ryhmiä.
 – Täytyy olla tosi pelkuri, että ampuu aseella ihmistä, jolla on vain sanoja ja unelmia, kirjailijakollega  Ahmed Saadawi  kirjoitti Facebook-päivityksessään.
 – Häpeä murhaajille... ja häpeä viranomaisille, elleivät he löydy ja tuomitse näitä välittömästi.

Kirjailijan murha järkyttää Irakissa – Alaa Mashzoub tunnettiin suorapuheisena ja kriittisenä kirjoittajana


Summary: Koko opposition välikysymyksestä keskustellaan keskiviikkona ja äänestetään perjantaina.

Vanhustenhoidon laiminlyönnit ovat aiheuttaneet valtavan poliittisen huolen yli puoluerajojen. Silti hallituksen ja opposition rivit näyttävät pysyvän toistaiseksi suorina, kun eduskunta äänestää  välikysymyksestä  alkavan viikon perjantaina.
 Keskustelu alkoi  Esperi Caren Kristiinankaupungin  yksikön ongelmista. Koko oppositio teki  välikysymyksen hallitukselle . Sen ensimmäinen allekirjoittaja on suurimman oppositiopuolueen SDP:n sijaispuheenjohtaja  Sanna Marin .
 Aihe liippaa läheltä hallituksen kiisteltyä sosiaali- ja terveysuudistusta, josta äänestettäneen maaliskuussa. Välikysymysäänestys näyttää jopa soten koeäänestykseltä.
 Oppositio väittää, että tulevan soten markkinamalli heikentäisi entisestään vanhustenhoidon tilannetta: toimijoiden määrä lisääntyisi ja valvonnasta tulisi mutkikkaampaa.
 Myös hallitus on kytkenyt asian soteen – mutta hallituksen mielestä sote parantaisi nykytilannetta, kun palveluiden järjestäjinä olisi kuntien sijaan maakunnat. Ne osaisivat kilpailuttamisen kuntia taitavammin.
 Lepomäki: "Kyse ei ole sote-esityksestä"
 Hallituspuolueiden eduskuntaryhmissä on kansanedustajia, jotka vastustavat hallituksen esittämää tapaa järjestää sosiaali- ja terveyspalvelut tai eivät ole päättäneet kantaansa.
 Hallituspuolueilla on eduskunnassa 103 kansanedustajaa, joista puhemies ei voi äänestää. Näistä 102:sta edustajasta 2 on ilmoittanut äänestävänsä sotea vastaan. Sotessa hallituksella on siis niukin mahdollinen enemmistö, 100–99.
 Soten epäilijät kuitenkin sanovat, että vanhustenhoito on eri kysymys kuin sote.
 Elina Lepomäki  (kok.) on ilmoittanut, ettei kannata hallituksen sote-esitystä. Välikysymysäänestyksessä Lepomäki aikoo kuitenkin tukea hallitusta.
 – Äänestän ilman muuta hallituksen luottamuksen puolesta. Kyseessä ei ole äänestys sote-esityksestä. Sen kohtalo ratkaistaan eduskunnassa erikseen lähiviikkoina, Lepomäki vastaa.
 Kansanedustaja Susanna Koski. Jussi Koivunoro
 Myös kokoomuksen  Susanna Koski  suunnittelee äänestävänsä sotea vastaan, mutta välikysymyksessä hallituksen luottamuksen puolesta.
 – Kyse on vain opposition välikysymyksestä. Näitä julkisuudessa olleita ongelmia on ollut sekä yksityisellä että julkisella puolella ja ajanjaksolla, jolloin kaikki ovat olleet vastuussa, Koski perustelee.
 Puska: Opposition kärki on vinossa
 Myös kokoomuksen  Pertti Salolainen  sanoo suhtautuvansa epäilevästi sote-jättien toimintaan sekä terveydenhoidossa että vanhustenhoidossa.
 Salolainen ei ole päättänyt miten äänestää, kun hallituksen sote-lait tulevat eduskunnan suureen saliin. Välikysymysäänestyksestä hän sanoo, että tullee äänestämään hallituksen puolesta.
 Keskustan  Pekka Puska  on arvostellut sotejättejä ja joiltain osin sote-esitystäkin.
 Keskustan kansanedustaja Pekka Puska. Mårten Lampén / Yle
 – Ilman muuta äänestän hallituksen puolesta – opposition välikysymyksen kärkihän on ihan vinossa, Pekka Puska väittää.
 Pekka Puska muistuttaa, että suunnilleen puolet vanhustenhoidon palveluista on jo yksityisen pyörittämiä eikä sote vaikuta tähän. Sote ei yksin ratkaise, mutta auttaa vanhustenhoidon korjaamisessa. Lisäksi tarvitaan uutta lainsäädäntöä, esimerkiksi hoitajien määrästä, Puska arvioi.
 Liike Nyt ja Tähtiliike vastustavat myös hallitusta
 Hallituksen riveistä loikanneet kansanedustajat ovat opposition mukana kaatamassa hallitusta.
 Kokoomuksen ryhmästä lähtenyt Liike Nytin Harry Harkimo on allekirjoittanut opposition välikysymyksen. Harkimo ei usko hallituksen sote-esitykseen ja kerää jopa kansalaisadressia soten kaatamiseksi.
 Myös vastikään sinisten riveistä Harkimon leiriin hypänneen Maria Lohelan nimi on välikysymyksen alla.
 Tähtiliikkeen Paavo Väyrynen on myös äänestämässä hallitusta vastaan. Väyrynen valittiin eduskuntaan keskustasta.
 Lue myös:
 Ylen laaja selvitys paljastaa Esperi Caren hoivakotien karuja käytäntöjä: sängystä pudonneet jätetty lattialle, hoivakoti välillä ilman hoitajaa   Ylen selvitys: Hoivajätti Attendolla ongelmia ympäri Suomea – hoivakodeissa aliravittuja, ulkoilua harvoin ja likaisissa vaipoissa nukkumaan

"Tämä ei ole sote-äänestys" – hallitus ei kaatune vanhustenhoidon ongelmiin


Summary: Haluatko tietää, mitä kotiseudullasi tapahtuu?

Alueellinen uutiskirje kertoo uutiset läheltä sinua tiiviissä paketissa. Saat kotiseutusi uutiset suoraan sähköpostiisi joka arkiaamu kello 11.
 Uutiskirjeen tilataksesi tarvitset Yle Tunnuksen, jonka voit hankkia  täältä .
 Voit tilata haluamasi seudun uutiskirjeen. Läheltä-nimisen alueellisen uutiskirjeen voit tilata tämän artikkelin alta löytyvän tilausikkunan kautta. Tilaaminen onnistuu myös  uutiskirjeiden tilaussivulta , josta löydät muutkin kirjeemme.

Uusi uutiskirje kertoo päivän tärkeimmät tapahtumat kotiseudultasi – tilaa se sähköpostiisi tästä


Summary: Äänestys voisi olla europarlamenttivaalipäivänä 26. toukokuuta.

Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  harkitsee kansanäänestyksen järjestämistä toukokuussa vastauksena keltaliivien mielenosoituksille,  kirjoittaa Journal du Dimanche -lehti .
 Äänestys järjestettäisiin 26. toukokuuta, samana päivänä kuin europarlamenttivaalit pidetään.
 Lehden mukaan ranskalaiset saisivat kansanäänestyksessä ottaa kantaa useampaan kysymykseen, muun muassa kansanedustajien määrän vähentämiseen ja poliitikkojen kausien rajoittamiseen.
 Keltaliivien mielenosoitukset saivat Macronin jo joulukuussa lupaamaan tukitoimia pienituloisille perheille sekä minimipalkkojen korotuksia ja veronkevennyksiä.
 Lisäksi Macron on järjestänyt suuren kansallisen keskustelun eli sarjan kansalaistapaamisia, joissa ihmiset pääsevät kertomaan mielipiteensä hallituksen päätöksistä ja politiikasta.
 Ranskan perustuslain mukaan presidentillä on oikeus järjestää kansanäänestyksiä, mutta mahdollisuutta on käytetty vain yhdeksän kertaa sitten vuoden 1958. Edellinen kerta oli vuonna 2005, jolloin presidentti  Jacques Chirac  järjestytti kansanäänestyksen EU-perustuslaista ja suureksi järkytyksekseen hävisi sen.
 Montako kysymystä kansalle?
 Oppositiopuolue tasavaltalaisten puheenjohtaja  Laurent Wauquiez  arveli Macronin ottavan riskin, jos tämä järjestää kansanäänestyksen pelkästään institutionaalisista kysymyksistä, kuten kansalliskokouksen paikkamäärästä. Se ei ole ihmisten mielissä keskeisin aihe, Wauquiez sanoi.
 – Se on tietenkin tärkeä kysymys, mutta jos se on ainoa asia, josta ihmisten mielipiteitä kysytään, niin presidentti ottaa kyllä suuren riskin, hän sanoi.
 Jos Macron päätyy järjestämään kansanäänestyksen, jossa kysymyksiä on useampi kuin yksi, olisi se ensimmäinen kerta Ranskan historiassa.
 Äärioikeiston johtaja  Marine Le Pen  katsoi Macronin yrittävän harhauttaa kansalaisten huomiota europarlamenttivaaleista, jotka hänen Kansallinen liittouma -puolueensa toivoo voittavansa.
 Kannatusmittausten mukaan Macronin En Marche -puolue on tasoissa Kansallisen liittouman kanssa.

Ranskalaislehti: Presidentti Macron harkitsee kansanäänestystä keltaliivien lepyttämiseksi


Summary: Päivällä alkaneet ongelmat heijastuvat vielä myöhäisillan ja yön liikenteeseen. Myöhästymisiä ja peruuntumisia saattaa olla myös maanantaina.

VR:n junaliikenteessä sunnuntai on ollut ongelmia täynnä. Ainakin kolmessa junassa on ollut rikkoontumisia, joiden seurauksena junat ovat myöhässä. Lisäksi lumisateinen sää on vaikeuttanut liikennettä.
 Kemijärveltä Helsinkiin matkalla olleen IC 274 -junan veturi rikkoontui ja se jouduttiin vaihtamaan. Juna pääsee jatkamaan matkaa uuden veturin vetämänä, mutta se liikkuu kolme tuntia aikataulustaan jäljessä.
 Pendolino 41 Helsingistä Vaasaan puolestaan joutui keskeyttämään matkanteon jarruongelmien vuoksi Tampere-Parkano välille. Koko juna siirretään Karhejärvelle, jossa matkustajat vaihtavat Helsingistä Ouluun matkalla olevan IC 29 -junan kyytiin. VR:n viestinnästä kerrotaan, että tämäkin juna myöhästyy noin kolme tuntia.
 Kolmas tekninen vika oli aiemmin päivällä, kun Allegro-juna jäi Luumäelle.
 VR:n viestinnän mukaan kyseessä on ollut haastava päivä, jollaisia sattuu muutama vuodessa. Yhtiön mukaan sunnuntai on ollut sellainen.
 Matkustajat odottavat pitkään junissa
 Sunnuntaisin junissa on paljon matkustajia, mutta VR:n viestinnästä ei osattu kertoa, kuinka suurta matkustajamäärää ongelma koskee.
 Ouluun matkalla oleva juna IC 29 on odottanut matkustajia kyydissä olevan  Ella Pekkalan  mukaan jo noin pari tuntia. Junassa on jouduttu kuuluttamaan siinä matkustajina olleita varusmiehiä auttamaan konduktööriä.
 – En tarkkaan tiedä, mihin varusmiesten apua tarvitaan, mutta onhan tässä aika paljon lunta junan ympärillä. Se rikkoontunut juna, josta matkustajat tuodaan tähän meidän junaan, on noin neljän kilometrin päässä. Sinne on viety toinen veturi, joka hinaa junan tähän meidän virereiselle raiteelle ja matkustajat siirtyvät sitten meidän junaan. Matka pääsee jatkumaan sen jälkeen, hän kertoi Ylelle.
 Pekkalan mukaan kuulutuksia on ollut aika vähän. Hänestä matkustajat ovat ehkä jo vähän turhautuneita. Pekkala itse matkustaa lemmikkivaunussa koirien kanssa, joita on välillä täytynyt viedä ulkoilemaan ja pissalle.
 Ongelmia odotettavissa vielä maanantainakin
 Päivällä alkaneet ongelmat heijastuvat liikenteeseen vielä myöhäisillalla ja yöllä. Monet junat liikennöivät myöhässä, viivästymisaika aikatauluihin nähden on noin 40 minuutista jopa 2–3 tuntiin.  Liikennetilanne löytyy täältä .
 STT kertoo, että VR:n mukaan vain noin joka viides juna oli aikataulussaan hieman ennen kello 23:a. Lisäksi VR ilmoitti jo aikaisemmin, että osa pääkaupunkiseudun lähiliikenteen vuoroista jätetään maanantaina ajamatta hankalien sääolojen ja lumikertymien takia.
 Kinostunut lumi vaikuttaa etenkin vaihteiden kääntymiseen ja radan sähköjärjestelmiin. Myös kaukojunien matkustajia kehotetaan maanantainakin varautumaan myöhästymisiin ja mahdollisiin perumisiin.
 Lue myös:
 Yle seurasi: Lumisade toi useita kolareita sunnuntaina – maanantaina etelään luvassa erittäin liukasta

VR:llä yksi vuoden haasteellisimmista päivistä – junarikkoja, matkustajien siirtoja ja jopa tuntien myöhästymisiä


Summary: Tukholmassa Arlandan lentokentällä lumentulo on aiheuttanut runsaasti peruutuksia ja myöhästymisiä.

Ruotsissa runsas lumentulo on sekoittanut sunnuntain aikana monin paikoin liikennettä.
 Tukholmassa Arlandan lentokentällä pyry on aiheuttanut runsaasti peruutuksia ja myöhästymisiä. Kenttää operoivan Swedavian tiedottaja  Lovisa Ernstam   sanoi SVT:lle iltapäivällä , että lumisade oli jo loppunut, mutta kiitoratojen saaminen käyttökuntoon vie aikaa.
 Arlandan kentän  lähtevien lentojen aikataulun  perusteella lähes kaikki sunnuntaiaamun ja päivän lennot jouduttiin perumaan, ja illallakin suuri osa lennoista.
 Myös junaliikenteessä on ollut ongelmia. Myöhästymiset ovat olleet suuria etenkin Gävlen seudulla, ja juniakin on jouduttu perumaan.
 Tieliikenteessä ei ole vältytty onnettomuuksilta. Uppsalassa lumiaura ja kaksi henkilöautoa kolaroivat iltapäivällä, mutta pelastustoimen mukaan kenenkään ei tiedetä loukkaantuneen vakavasti,  kirjoittaa SVT.

Ruotsissakin kova tuisku: Runsaasti lentoja peruttu, junaliikenteessä vaikeuksia, lumiaura ja henkilöautot kolaroivat


Summary: Venäjän ja Yhdysvaltojen asevarustelua hillitsee enää yksi sopimus ja sekin on katkolla vuonna 2021.

Venäjän on kehitettävä uusia ohjusjärjestelmiä nopealla aikataululla, sanoo maan puolustusministeri  Sergei Shoigu .
 Hänen mukaansa uusien järjestelmien olisi valmistuttava kahden vuoden kuluessa. Presidentti  Vladimir Putin  on antanut suunnitelmalle hyväksyntänsä, Shoigu sanoi Venäjän sotilasjohdon kanssa pitämänsä kokouksen yhteydessä.
 – Vuosina 2019 - 2020 meidän on kehitettävä maalle sijoitettava, pitkän matkan risteilyohjusversio mereltä ammuttavasta Kalibr-ohjuksesta, josta on saatu hyviä tuloksia Syyrian sodassa, Shoigu kertoi puolustusministeriön virkamiesten kokouksessa.
 – Samaan aikaan meidän on kehitettävä maalle sijoitettava pitkän matkan hypersoninen [yli viisi kertaa äänen nopeudella kulkeva] ohjus, hän jatkoi.
 Kyseiset ohjustyypit oli kielletty vuonna 1987 solmitulla INF-sopimuksella, josta Yhdysvallat erosi viime viikolla. Venäjän johto ilmoitti viikonloppuna seuraavansa Yhdysvaltain esimerkkiä.
 INF-sopimus kielsi maalle sijoitettavat keskimatkan ohjukset, mutta ei niiden merelle tai lentokoneisiin sijoitettuja versioita.
 Shoigun mukaan Venäjän kannattaa hyödyntää näitä ohjusmalleja, mikä nopeuttaisi ja halventaisi kehitystyötä.
 Shoigu käski maan viranomaisia myös pidentämään nyt kehitteillä olevien maalle sijoitettavien ohjusten kantomatkaa.
 Yhdysvaltain ja Venäjän asevarustelua hillitsee nyt vain vuonna 2011 hyväksytty niin sanottu Uusi Start -sopimus. Sen mukaan maiden on rajoitettava strategisten ydinkärkien määrä 1 500:aan. Laukaisualustojen, eli ohjusten ja pommikoneiden määrä on rajoitettu 700:aan. Sopimuksen voimassaolo lakkaa vuonna 2021, ellei sitä pidennetä.
 Lue lisää :
 Kylmän sodan ohjussopimus on amerikkalaisille liian suppea – Sotilasprofessori: Yhdysvallat siirtää painopistettä kohti Kiinaa
 Yhdysvallat ilmoittaa vetäytyvänsä ohjuksia rajoittavasta INF-sopimuksesta – Nato tukee
 USA vaatii Venäjää tuhoamaan kolmen pataljoonan ydinohjukset viikon kuluessa

Ydinasevarustelu taas täydessä käynnissä – Venäjä alkaa kehittää uusia aseita pikavauhdilla


Summary: Tutkijoiden mukaan ilmaston lämpenemisen aiheuttama vuoriston jäätiköiden sulaminen vaikuttaa Aasian suurten jokien virtaukseen.

Ainakin kolmasosa Hindu Kushin ja Himalajan alueen vuoristojen jäätiköistä sulaa vuosisadan loppuun mennessä ilmastonmuutoksen vuoksi, varoittaa  International Centre for Integrated Mountain Development (ICIMOD) -keskuksen tutkimus.
 Nepalin Kathmandussa sijaitseva keskus arvioi, että vuoristojäätiköiden sulaminen uhkaa noin 1,9 miljardin ihmisen veden saantia, vaikka nykyiset toimet ilmastonmuutoksen torjumiseksi onnistuisivat.
 Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteena on rajoittaa maapallon keskilämpötilan nousu 1,5 asteeseen. Maanantain julkaistun tutkimuksen mukaan tavoitteen onnistuessa Himalajan alue lämpenisi vähintään 2,1 asteella.
 Viisi vuotta kestäneen tutkimuksen tekemiseen osallistui yli 350 tutkijaa ja asiantuntijaa sekä 185 organisaatiota.
 Yle Uutisgrafiikka
 Kaksi kolmasosaa jäätiköistä vaarassa
 Tutkijat arvioivat, että jopa kaksi kolmasosaa Hindu Kushin ja Himalajan jäätiköistä voi kadota vuoteen 2100 mennessä, jos maapallon keskilämpötila nousee kahdella asteella.
 – Ilmaston lämpeneminen on muuttamassa kahdeksan maan läpi leikkaavat Hindu Kush Himalajan hyytävät, jäätiköiden peittämät vuortenhuiput paljaiksi kiviksi alle vuosisadassa, sanoi tiedotteessa tutkimuksen johtaja  Philippus Wester .
 – Tämä on ilmastokriisi, josta et ole kuullut, Wester jatkoi.
 Tutkimus tarkasteli ilmastonmuutoksen vaikutuksia 3 500 kilometrin levyisellä vyöhykkeellä, joka kattaa alueita Afganistanista, Pakistanista, Intiasta, Nepalista, Kiinasta, Bhutanista, Bangladeshista ja Myanmarista.
 Maailman korkeimmat vuoret Mount Everest ja K2 sijaitsevat tällä alueella. Hindu Kushin ja Himalajan vuoristojen jäätiköiltä virtaavat vedet ruokkivat Aasialle elintärkeitä Indus-, Ganges-, Jangtse- ja Mekong-jokia.
 Intialaiset pitävät Gangesjokea pyhänä. Naga sadhuiksi kutsut pyhät miehet kylpivät Gangesin, Yamunan ja myyttisen Saraswati-joen yhtymäkohdassa hindujen Kumbh Mela -festivaalilla Allahabadin kaupungissa 4. helmikuuta 2019. Rajat Gupta / EPA
 Sulaminen sekoittaisi Aasian suuret joet
 Noin 250 miljoonaa ihmistä asuu vuoristossa ja 1,65 miljardia ihmistä elää näiden jokien alueella tasangoilla ja laaksoissa.
 Alueen maanviljelijät ovat kuivalla kaudella riippuvaisia jäätiköiden normaaleista sulamisvesistä. Tutkimuksen mukaan ilmaston lämpenemisen aiheuttama jäätiköiden lisäsulaminen sekoittaisi jokien virtausta.
 Tutkijat arvioivat, että jokien virtauksen muuttuminen voisi haitata vesivoiman tuotantoa ja aiheuttaa eroosiota sekä maanvyörymiä vuorilla. Lisäksi jäätiköiden sulaminen voisi pahentaa ilmansaasteita ja lisätä sään ääri-ilmiöitä.
 Jäätiköt ovat jo sulaneet ja vetäytyneet eri puolilla Hindu Kushia ja Himalajaa 1970-luvun jälkeen. Samalla alueella satavan lumen määrä on vähentynyt.
 Jäästä tuli katoava luonnonvara
 Viime aikoina eri puolilta maailmaa on kantautunut uutisia jäätiköiden sulamisesta.
 Tutkijat varoittavat, että  Etelämantereen alueella  jää sulaa nopeammin kuin koskaan aikaisemmin.
 Etelämantereen mannerjään alta on löytynyt  valtava onkalo , josta on sulanut Yhdysvaltain avaruushallinto Nasan mukaan noin 14 miljardia tonnia jäätä.
 Kanadassa arktisilla alueilla vetäytyvät jäätiköt  paljastavat maisemia , joita kukaan ei ole nähnyt kymmeniintuhansiin vuosiin.
 Tutkijat ovat havainneet, että  Grönlanti sulaa  nopeammin kuin aiemmin on arvioitu.
 Voit keskustella aiheesta 5. helmikuuta 2019 kello 22 saakka.

"Ilmastokriisi, josta et ole kuullut" – Himalajan jäätiköistä sulaa kolmannes vaikka ilmastonmuutos saataisiin pysäytettyä


Varningsmeddelande Nystad Hälsofarlig rök i luften Alla i områden hålla sig inomhus och stänga av ventilationen samt invänta meddelande om at faran är över.

Vaaratiedote Varsinais-Suomeen


Summary: Syyttäjän mukaan Hullu Poro Oy on pitänyt vuosien ajan laitonta kaatopaikkaa Kittilässä.

Lapin käräjäoikeus on alkanut käsitellä syytteitä ympäristön turmelemisesta Kittilän Levillä. Syytteessä ovat Hullu Poro Oy, sen omistaja  Päivikki Palosaari  sekä yhtiön kiinteistöpäällikkö. Oikeudenkäynnin on määrä kestää tiistaista torstaihin.
 Kihlakunnansyyttäjä  Ritva Pelttarin  mukaan Hullu Poro Oy on pitänyt vuosien ajan laitonta kaatopaikkaa Kittilässä Ainola-nimisellä tilalla Könkään kylällä, noin 15 kilometrin päässä Levin keskustasta, ja turmelleet sen ympäristöä joko tahallaan tai törkeästä huolimattomuudesta.
 Ainolan maaperästä on löytynyt noin 43 880 kiloa muun muassa rakennusjätettä, kyllästettyä puuta, ja yhdyskuntajätettä. Syyttäjän mukaan jätteitä on myös poltettu Ainolan lisäksi toisessakin paikassa.
 Syyttäjä vaatii syytteessä oleville henkilöille ehdollista vankeutta. Lisäksi hän vaatii kaksikolle myös 6 999 euron korvausta rikoksen tuottamasta taloudellisesta hyödystä sekä Hullulle Poro Oy:lle vähintään 40 000 euron yhteisösakkoa.
 Päivikki Palosaari on Hullu Poro Oy -konsernin ainoa omistaja. Matkailukonserniin kuuluvat Hullu Poro -hotellin lisäksi muun muassa Hullu Poro Areena, Hotelli Taivaanvalkeat sekä lukuisia ravintoloita. Yrityksen liikevaihto on ollut viime vuosina lähes 15 miljoonaa euroa vuodessa.
 Tilan maaperästä löytyi muun muassa antimonia, arseenia ja elohopeaa
 Ainolan maaperästä on löytynyt ohjearvot ylittäviä määriä antimonia, arseenia, elohopeaa, kadmiumia, kobolttia, kromia, kuparia, nikkeliä, vanadiinia sekä erilaisia hiilivetyjä.
 Laiton kaatopaikka tuli Kittilän kunnan tietoon nelisen vuotta sitten. Syytteet koskevat Ainola-nimistä tilaa Kittilän Könkään kylällä. Poliisi kertoi vuonna 2016, että  maa-alalla epäillään erilaisen jätteen polttamista ja hautaamista .
 Kolmen henkilön osalta syyttäjä teki syyttämättäjättämispäätöksen.
 Yle Uutisgrafiikka
 Syytetyt kiistävät rikoksen
 Hullu Poro Oy:n ja kahden syytetyn asiamies  Jari Korhonen  kiistää kaikki syytteet. Hänen mukaansa syytetyt henkilöt eivät ole menetelleet edes huolimattomasti, eikä maa-ainesten käsittelemisestä ole aiheutunut ympäristölle tai terveydelle erityistä vaaraa tai vahinkoa.
 Päivikki Palosaari sanoo vastauksessaan, että viranomaiset ovat olleet tietoisia maa-ainesten säilyttämisestä Ainolassa vuodesta 1999 lähtien. Hänen mukaansa tilalla on säilytetty "puhdasta moreenia", eikä sinne ole haudattu mitään eikä toiminnasta ole aiheutunut haitallisia päästöjä ympäristöön.
 Palosaari toteaa vastauksessaan, että Levillä on poltettu vähäisessä määrin kuivaa puuainesta ja risuja sekä muuta materiaalia.
 Lue lisää
 Päivikki Palosaarelle syyte ympäristörikoksesta – Epäily: Hullu Poron jätteitä poltettu ja haudattu laittomasti Kittilässä
 Levin Hullu Poro -yhtiössä epäillään jätteiden dumppaamista maastoon – vastaavista rikoksista on aloitettu tänä vuonna Lapissa useita esitutkintoja
 Levin matkailuyrittäjän Päivikki Palosaaren esitutkinta laittomasta kaatopaikasta valmistunee toukokuussa

Syyttäjä vaatii ehdollista vankeutta Hullu Poro Oy:n luvattomasta kaatopaikasta Levillä


Summary: Kaikki puolueet kannattavat hoitajamitoituksen kirjaamista lakiin, mutta hallituksesta on arvioitu, että lakia ei ehditä käsitellä tämän vaalikauden aikana.

Oppositioryhmät ovat viikonlopun aikana valmistelleet yhteisen lakialoitteen hoitajamitoituksen kirjaamisesta lakiin.
 Asiasta kerrottiin tiedotustilaisuudessa eduskunnassa.
 Sosiaali- ja terveysvaliokunnan puheenjohtaja  Krista Kiuru  (sd.)  on sanonut, että vanhustenhoidon hoitajamitoitu s ehditään käsitellä eduskunnassa, jos tahtoa löytyy.
 Perhe- ja peruspalveluministeri  Annika Saarikko  (kesk.)  ei usko , että kaikkien puolueiden tuesta huolimatta lakia ehditään enää käsitellä eduskunnassa ennen vaaleja.
 * Kerromme kohta lisää.

Oppositio jättää yhteisen lakialoitteen hoitajamitoituksesta


Summary: Syyteprosentit ovat laskeneet eniten Helsingissä, Itä-Uudellamaalla ja Länsi-Uudellamaalla.

Poliisilta tuli koko Suomen alueella syyttäjille viime vuonna yli 90 000 rikosasiaa.
 Näistä jutuista syyttäjät veivät käräjäoikeuteen 64 prosenttia. Vielä kymmenen vuotta sitten tuomioistuimiin päätyi koko Suomen alueella yli 70 prosettia syyttäjille tulleista rikosjutuista.
 Yle Uutisgrafiikka
 Yle pyysi ja sai valtakunnansyyttäjänvirastosta syyttäjille tulleiden rikosasioiden lukumäärät ja syyteprosentit vuosilta 2009–2018. Rikosjuttujen lukumäärät vaihtelevat eri vuosina ja eri puolilla Suomea.
 Syyteprosentti tarkoittaa sitä, kuinka monessa syyttäjälle päätyneessä jutussa syyttäjä nostaa syytteet eli vie jutun käräjäoikeuteen.
 Alhaisimmat syyteprosentit ovat Helsingissä, Itä-Uudellamaalla ja Länsi-Uudellamaalla. Näillä alueilla syyteprosentit ovat noin 50 prosenttia eli syyttäjät vievät keskimäärin joka toisen poliisilta tulleen rikosjutun tuomioistuimeen.
 Viime vuonna Helsingissä syyteprosentti oli 56, kymmenen vuotta sitten se oli lähes 70.
 Itä-Uudenmaan syyttäjänvirastossa vietiin käräjille kymmenen vuotta sitten lähes 70 prosenttia syyttäjille tulleista jutuista.
 Länsi-Uudellamaalla tuomioistuimeen päätyi kymmenen vuotta sitten 63 prosenttia syyttäjille tulleista jutuista.
 Yle Uutisgrafiikka
 Länsi-Suomessa ja Sisä-Suomessa syyteprosentti lähes sama kuin 10 vuotta sitten
 Länsi-Suomen syyttäjänvirastossa syyteprosentti oli lähes sama kuin kymmenen vuotta sitten.
 Länsi-Suomen syyttäjänviraston alueella syyttäjät veivät kymmenen vuotta sitten poliisilta tulleista rikosasioista 73 prosenttia tuomioistuimeen, ja viime vuonna jutuista vietiin 74 prosenttia.
 Myös Sisä-Suomen alueella syyteprosentti oli viime vuonna lähes sama kuin kymmenen vuotta sitten. Viime vuonna syyteprosentti oli 76 ja kymmenen vuotta aiemmin 78.
 Yle Uutisgrafiikka
 "Tästä tilanteesta ei monikaan syyttäjistä pidä"
 Markku Pitkänen /Ye
 Suomen syyttäjäyhdistyksen puheenjohtajan  Jukka Haaviston  mukaan syyteprosenttien lasku on huono asia.
 – Työpaine vaikuttaa siihen, että ei mennä oikeudenkäynteihin. Tästä tilanteesta ei monikaan syyttäjistä pidä. Kyllä me haluaisimme selvittää sellaiset rikosasiat, joissa asianomistajat ovat olemassa ja heille on tullut ongelmia, sanoo Suomen syyttäjäyhdistyksen puheenjohtaja, kihlakunnansyyttäjä Jukka Haavisto.
 Voidaanko sanoa, että resurssipulan takia jotkut henkilöt välttävät oikeudenkäynnin?
 – Kyllä määrätyissä tapauksissa on sellainen tilanne. Kun syyteprosentit ovat laskeneet, se tarkoittaa sitä, että aiemmin vietiin esimerkiksi 20 prosenttia enemmän asioita oikeuden harkittavaksi, Haavisto toteaa.
 Valtakunnansyyttäjä  Raija Toiviainen  kommentoi syyteprosenttien muutoksia tiistaina Ylen uutislähetyksessä kello 20.30.
 Lue myös:
 Syyttäjä Sanna Savolainen paiskii töitä illat ja viikonloput, mutta rikosten uhrit joutuvat usein liikaa odottamaan – "Viimeiseen asti venytään"

Ylen saama tilasto kertoo rajun muutoksen: Syyttäjille tulevista rikosjutuista yhä harvempi päätyy tuomioistuimeen


Summary: Pelastuslaitoksen mukaan pudotusta oli noin viisi metriä. Pudonnut henkilö loukkaantui.

Lumitöihin kerrostalon katolle menossa ollut ihminen on loukkaantunut pudottuaan alas kattoikkunoiden läpi. Onnettomuus sattui tiistaipäivänä Lahdessa Karjalankadulla.
 Pelastuslaitoksen mukaan henkilö oli mennyt katolle huoltoluukun kautta ja ilmeisesti astunut saman tien kattoikkunan päälle. Hän putosi kahden kattoikkunan läpi noin viiden metrin matkan rappukäytävään. Henkilö toimitettiin sairaalahoitoon.
 Turmasta kertoi ensimmäisenä Etelä-Suomen Sanomat  verkkosivuillaan . Lehden mukaan poliisi tutkii, johtuiko tapaturma työturvallisuuden laiminlyönnistä.

Lunta kerrostalon katolta pudottanut rojahti kahden kattoikkunan läpi – kiidätettiin sairalaan


Summary: Ylikonstaapeli Nina Juurakko-Vesikko näkee työssään, miten vihapuhetta käytetään etenkin netissä.

Sisä-Suomen poliisilaitos huomioi tiistaina kansallisrunoilijamme  Johan Ludvig Runebergin  syntymäpäivän ja rinnastaa tämän nykypäivän vihapuheeseen. Runebergin käsialaa ovat esimerkiksi Maamme-laulu ja Porilaisten marssi.
 – Mutta olisiko Runebergikään osannut arvata, miten suomen kielellä vielä sivalletaan, ruoskitaan, henkisesti lyödään ja satutetaan? Olisiko hän pöyristynyt ja sanonut, että kuka kielellämme toista raiskaa, se mielellänsä hinnan maksaa, unettomina öinä, pelkona varjossaan, vihollisen vihaa alati paeten?
 Poliisilaitos  vetoaa ihmisiin Facebookissa , että me käyttäytyisimme toisin. Teksti on saanut innostuneita kommentteja ja kiitosta ihmisiltä.
 – Aloita itsestäsi. Puhu toisille niin, että siitä jää lämpöinen henkäys, hymy huulille, yhteisymmärryksen tyyneys, anteeksipyynnön hiljainen huokaus, kannustuksen kaikuva noste. Ja vihan alati noustessa vaikene ja kasva. Äläkä vain puhuessa vaan myös kirjoittaessasi muista nämä.
 Vetoomus loppuu runollisesti.
 – Sillä on aivan riittävästi loukattuja sieluja, joita on haukuttu, vihattu, mustamaalattu internetin syövereissä, leimattu, eristetty, jätetty yksin. Sanoisitko, huutaisitko niin, jos kadulla tapaisitte? Älä verhoa sanojasi netin suojiin, älä ole raukka ja loukkaa jos toinen niin tekee. Ole mies! Ole nainen! Ole reilu, ole ystävä, auta. Ole ihminen ihmiselle ja lunasta sieluusi levolliset unet.
 – Äläkä kärtä poliisilta, mikä on vihaa ja mikä rakkautta. Kyllä sinä sen tiedät.
 "Etenkin nettimaailmassa kieli on ruokotonta"
 Sisä-Suomen poliisilaitoksen ylikonstaapeli  Nina Juurakko-Vesikko  kertoo olevansa tekstin takana.
 – Minä sen aamulla kirjoittelin, kun työtäni aloittelin. Joskus työpäivät ovat tällaisia.
 Idea tekstiin lähti Runebergin päivästä.
 – Poliisin työ on paljon sitä, miten ihmisille puhutaan. Puhe on tärkein työväline. Ajattelin, että se sallii puhua eri tavalla. Ehkä tuo ei ihan tyypillistä virkapuhetta ollut, mutta ihan tästä merkkipäivästä idea lähti.
 Tekstillä Juurakko-Vesikko haluaa kiinnittää huomiota kielenkäyttöön. Etenkin netissä mennään usein sen varjoon, ettei henkilöllisyys paljastu.
 – Etenkin nettimaailmassa kieli on ruokotonta. Tuntuu, että sitä mitä kirjoitetaan, ei sanottaisi päin naamaa.
 Oikeusministeriö aloitti eilen Against Hate -hankkeen vihapuheen vastaisesta viestintäkampanjanja. Itse hanke on vanhempi.
 Kampanjalla halutaan lisätä netinkäyttäjien tietoisuutta siitä, millainen sisältö on rangaistavaa vihapuhetta. Kampanjalla pyritään myös lisäämään halukkuutta ilmoittaa poliisille rangaistavasta vihapuheesta.

Poliisilta harvinainen vetoomus Runebergin päivänä vihapuhetta vastaan: "Ei ihan tyypillistä virkapuhetta"


Summary: Iowalainen mielipidetutkija ennusti Trumpin ja Obaman voiton ennen muita ja tietää, mitä yhdysvaltalaiset nyt eniten poliitikoilta kaipaavat.

Kun pääsee tapaamaan kuningattareksi ja velhoksi luonnehdittua henkilöä, väistämättä vähän hermostuttaa.  J. Ann Selzer  on kuitenkin kaikkea muuta kuin jäykkä tai salamyhkäinen.
 – Tervetuloa ja anteeksi, että ääneni on vähän alamaissa flunssan vuoksi, Selzer tervehtii mutkattomasti ja ohjaa peremmälle rakennuttamaansa yksikerroksiseen toimistotaloon.
 Pöydällä pöhisee ilmankostutin.
 Selzerin pieni, kahden naisen toimisto sijaitsee Yhdysvaltain keskilännessä Iowan pääkaupungissa Des Moinessa.
 Iowa ei keiku tulotilastojen kärjessä, päinvastoin kotitalouksien vuosiansiot jäävät Yhdysvaltain keskiarvoa pienemmiksi, noin 51 000 euroon vuodessa. Selzerin toimiston naapuritalo on kipeästi remontin tarpeessa, korttelikuppilan suosikkiannos on irtonaista jauhelihaa tursuava hampurilainen.
 Ehkä osin näistä syistä Selzer on onnistunut olemaan parhaiten tavallisten yhdysvaltalaisten pulssilla silloin, kun he ovat valinneet itselleen johtajia. Hänen mielipidetutkimuksensa ennakoivat  Barack Obaman  nousun ja  Donald Trumpin  voiton, silloin kun muut mielipidetutkimuslaitokset pitivät kärjessä muita nimiä.
 Oikeaan osuneiden mielipidekyselyjensä ansiosta Selzeriä on ylistetty mielipidetutkimuskuningattareksi.
 – On tietenkin kiva, jos kutsutaan Yhdysvaltain parhaaksi mielipidetutkijaksi. Olemme osuneet vaalituloskyselyissämme oikeaan paitsi Iowassa, myös koko maassa. Olen siitä tietenkin ylpeä, mutta samalla tiedän, että aina ei välttämättä käy niin, joten suhtaudun siihen myös nöyrästi.
 Selzerin ja muiden mielipidemittaajien taitoja koetellaan pian taas, sillä Yhdysvaltain presidentinvaalien ensimmäisiin esivaaleihin on enää vuosi.
 Koko esivaalirumba alkaa Selzerin kotikonnuilta Iowasta, jota pidetään ns. vaa’ankieliosavaltiona. Niissä vaalivoitto voi keikahtaa kummalle puolueelle hyvänsä.
 – Kuka tahansa voi tulla Iowaan ja voittaa, Selzer luonnehtii iowalaista äänestyskäyttäytymistä.
 J. Ann Selzer käyttää paljon aikaa mielipidekyselyjensä kysymysten ja vastausvaihtoehtojen muotoiluun, jotta ne eivät vinouttaisi vastauksia. Nina Svahn / Yle
 Selzer luottaa toiseen iowalaiseen, George Gallupiin
 Selzer nauraa, ettei hänellä ole salaisia taikavoimia iowalaisten ja muiden yhdysvaltalaisten pään sisään pääsemiseksi. Hän perustaa mielipidekyselynsä otantatutkimusmenetelmän kehittäneen  George Gallupin  oppeihin.
 – Kuten vanha kunnon iowalainen Gallup sattuvasti sanoi, jos kattila on hyvin sekoitettu, riittää, että ottaa lusikallisen, niin tietää miltä keitos maistuu.
 Selzer kavahtaa mielipidetutkimuksia, joiden tulokset perustuvat vakiopaneeleihin, ihmisiin, joilta kysytään uudestaan ja uudestaan. Se vääristää hänen mielestään tutkimustulosta.
 Hänen mielipidekyselyissään ei myöskään koskaan soiteta pelkkiin lankapuhelinnumeroihin. Yhdysvalloissakin nuoremmat ikäluokat saa parhaiten kiinni kännyköillä.
 – Haluan, että meidän kyselymme voivat tavoittaa kenet tahansa. Jos emme ulottaisi kyselyjämme kaikkiin ihmisryhmiin, en pystyisi olemaan tuloksissani täsmällinen.
 Selzerin menestyksen salaisuutena on pidetty myös sitä, että hän ei tulevaa ennustaessaan käytä mennyttä minkäänlaisena suunnanantajana. Esimerkiksi äänestysaktiivisuutta ennakoidessaan hän aloittaa kyselytutkimuksensa aina puhtaalta pöydältä.
 Toimintatapa tuotti ison voiton vuonna 2008. Tuolloin Selzerin mielipidetutkimus ennakoi, että Iowassa 60 prosenttia esivaaleissa äänestävistä olisi ensikertalaisia. Selzer pystyi tämän perusteella arvioimaan, että Obama tulee voittamaan Iowan esivaalit näiden ensimmäistä kertaa äänestäneiden vauhdittamana.
 – Se oli hätkähdyttävä luku, mutta luotin metodiimme. Vaati kuitenkin vähän rohkeutta sanoa, että meidän tutkimuksemme mukaan palikat asettuvat näin, Selzer sanoo toimistonsa neuvotteluhuoneessa, jonka seinällä roikkuu kehystettyjä lehtileikkeitä Selzerin menestysgallupeista.
 Iowalla on Yhdysvaltain poliittisella kartalla erityistä merkitystä, sillä osavaltiossa pidetään presidentinvaalivuosina ensimmäiset esivaalit. Esivaaleissa puolueet valitsevat ehdokkaansa presidentinvaaleihin.
 Vahva alku Iowassa on usein siivittänyt ehdokkaan kampanjaa myös muissa osavaltioissa.
 Selzerin tuoreesta mielipidekyselystä selvisi, että yhdysvaltalaiset kaipaavat poliitikoiltaan nyt yhteistyötä ja paluuta kohteliaisuuteen ja rehellisyyteen. Nina Svahn / Yle
 Kysymystenasettelussa pieteettistä tarkkuutta
 Mielipidekyselyn laadun varmistamiseksi Selzer käyttää aikaa kysymysten muotoiluun.
 Niiden sanamuotoja hiotaan tarkasti, jotta vastaaja voisi valita helposti minkä tahansa vaihtoehdon, eikä kysymys itsessään ohjaisi vastaamaan tiettyyn suuntaan.
 – Sitä vaan oppii kuulemaan korvissaan, millaisissa vastausvaihtoehdoissa ei ole asenteellisuutta ja vinoumaa.
 Selzer pitää myös huolta, että hänessä itsessään ei ole vinoumaa. Ystäväpiiriin kuuluu sekä demokraatteja että republikaaneja eikä kukaan heistä tiedä, miten sitoutumaton Selzer äänestää.
 Poliittisia keskusteluja ei silti kaihdeta, pikemminkin päinvastoin.
 – Ystäväni ovat tottuneet siihen, että höristän korviani, kun he puhuvat politiikkaa. Olen kuin sieni, imen kaiken itseeni ja joskus myös yllytän heitä keskusteluun, naurahtaa Selzer.
 Demokraattien mahdollisella presidenttiehdokaslistalla on yli 20 nimeä, ennakkosuosikin paikka on vielä täysin avoin.  Nina Svahn / Yle
 Äänestäjät janoavat viestiä vastakkainasettelun sijaan
 Yhdysvaltain vuoden 2020 presidentinvaalikampanjointi on vähitellen keräämässä kierroksia, erityisesti demokraattileirissä, jossa haetaan haastajaa istuvalle presidentille.
 Selzer kysyikin hiljattain iowalaisilta, mikä heidän mielestään olisi tärkein ominaisuus demokraattien vuoden päästä pidettävien Iowan esivaalien voittajalle. Se, että ehdokkaalla olisi hyvät mahdollisuudet voittaa Donald Trump vai se, että ehdokas jakaa näkemykset monista asioista vastaajan kanssa.
 Selvisi, että iowalaiset janoavat demokraattiehdokasta, jolla olisi selvä poliittinen viesti siitä, mitä hän presidenttinä tekisi.
 –  Hillary Clintonin  ehdokkuus opetti demokraateille, että ei voi kampanjoida vain sillä, ettei ole kuin vastaehdokkaansa.
 Samassa kyselyssä Selzer halusi selvittää, mitä mieltä iowalaiset ovat demokraattiehdokkaista. Mahdollisia ehdokkaita on niin monta, että Selzerin piti rajoittaa lista 20 nimeen.
 – Demokraattien ehdokaskenttä on valtava, se tuo lisähaastetta mielipidemittaajalle, mutta myös äänestäjille, joiden pitäisi jaksaa innostua ja ottaa selvää kaikista.
 Selzerin kyselyssä kärkikuusikkoon nousi entinen varapresidentti  Joe Biden , joka ei ole edes ilmoittanut lähteekö ehdolle. Lisäksi viime esivaaleissa Clintonin tiukille pannut  Bernie Sanders  sai yhä kannatusta, vaikka hänkään ei ole ilmoittanut lähteekö ehdolle.
 Kisaan jo ilmoittautuneista Massachusettsin senaattori  Elizabeth Warren  sekä kalifornialaiskollegansa  Kamala Harris  nousivat kärkijoukkoon.
 Uusina niminä kuuden kärkeen Selzerin kyselyssä pääsivät myös Texasin kongressiedustaja  Beto O’Rourke  ja New Jerseyn senaattori  Cory Booker . Heistä tosin vasta Booker on ilmoittanut lähtevänsä ehdokaskisaan mukaan.
 Ensimmäisistä mielipidekyselyistä on kuitenkin Selzerin mukaan vielä turha hakea ennakkosuosikkia.
 – Jos kuvittelisimme, että ensimmäinen kysely ennustaa tuloksen, lopettaisimme kyselyjen tekemisen, Selzer toteaa.
 Iowassa pidetään ensimmäiset esivaalit vuoden päästä, jo nyt tavallisia iowalaisia tapaamassa on käynyt useampi demokraattien ehdokkuutta tavoitteleva. Nina Svahn / Yle
 Tavallinen kansa hakee vielä pitkään ehdokassuosikkia
 Selzer selvästi tietää, mistä puhuu. Se käy nopeasti selväksi hänen toimistonsa läheisessä lounaskuppilassa. Siinä, jonka bravuuri on jauhelihamuruhampurilainen.
 Vaikka useampikin demokraattiehdokkuutta tavoitteleva on jo käynyt Iowassa, kukaan ei näytä ottaneen etumatkaa tavallisen kansan silmissä.
 Iowalaista Jannae Lutteria harmittaa, että poliitikot vain tappelevat yhteistyön tekemisen sijaan. Nina Svahn
 – Joka päivä joku ilmoittaa lähtevänsä mukaan presidenttikisaan. En tiedä heidän nimiään, heitä on niin monta,  Jannae Lutter  sanoo.
 Piper Harlan  ostaa hampurilaislounaan mukaansa ja toteaa Lutterin tapaan, ettei ole vielä seurannut demokraattien laajaa ehdokaslistaa, on vain pannut merkille useamman vierailleen Iowassa.
 – Iowassa saa tuntumaa kampanjointiin, koska osavaltiomme on pieni eikä ehdokkaan tarvitse nääntyä ihmismassoihin, Harlan sanoo.
 Piper Harlanin mukaan Iowassa asuu tavallisia normaaleja yhdysvaltalaisia, jotka eivät riehaannu tunteiden vietäviksi helposti. Mutta jostain täälläkin tunteet näyttävät jos ei nyt kuumenneen, niin ainakin lämmenneen: politiikan nykymenoon ollaan yksituumaisen kyllästyneitä.
 – Poliitikot vain kiistelevät, tappelevat ja nahistelevat. Mistään he eivät löydä sopua, Jannae Lutter puuskahtaa.
 Myös Piper Harlan on työlääntynyt.
 – Tämä on kuin vuoristorataa. Osa meistä on jo väsynyt seuraamaan sitä. Meidän täytyy löytää yhteistyön sävel ja työskennellä yhdessä ratkaisujen saamiseksi, Harlan sanoo ja kuulostaa ällistyttävästi J. Ann Selzeriltä.
 Piper Harlan on pannut merkille, että demokraattiehdokkaita on vieraillut tiuhaan jo Iowassa, mutta hän ei ole seurannut tarkemmin keitä pyrkii ehdokkaaksi. Nina Svahn / Yle
 Selzer luonnehti lähes samoin sanoin valtakunnallisen kyselytutkimuksensa tuoretta havaintoa yhdysvaltalaisten nykytunnoista. Selzerin mukaan yhdysvaltalaiset toivovat yhteistyötä, sillä he ovat väsyneet siihen, että politiikanteossa ei niinkään keskitytä asioiden tekemiseen kuin riitaisaan väittelyyn.
 Yhteistyön sävelen lisäksi Selzerin mukaan yhdysvaltalaiset kaipaavat myös kohteliaisuuden paluuta politiikantekoon.
 – Jonkin verran siedetään hyvien käytöstapojen puutetta, mutta enemmän rehellisyyttä kaivataan, mielipidetutkimusten kuningatar sanoo.
 Juttu on avattu keskustelulle ja voit keskustella aiheesta klo 22:00 asti.

Mielipidetutkimusten kuningatar J. Ann Selzer näkee yhdysvaltalaisten pään sisään paremmin kuin kukaan


Summary: Perhe- ja peruspalveluministeri Annika Saarikon (kesk.) mukaan tällä vaalikaudella eduskunta ei ehdi asiaa kuitenkaan käsitellä.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Kokoomuksen taipuminen muiden  puolueiden kannalle hoitajamitoituksen kirjaamisesta lakiin tuli yllätyksenä perhe- ja peruspalveluministeri  Annika Saarikolle  (kesk.)
 Saarikon mukaan hallituksessa ei ole käyty asiasta keskustelua, vaan hän on julkisuudessa olleiden tietojen varassa.
 – En ole ihan päässyt ihan kartalle, mitä kokoomus tarkoittaa. Ovatko he lakiin kirjatun 0,7 hoitajan kannalla, toisaalta he puhuvat myös yksilöllisestä mitoituksesta ja sanovat kannattavansa keskustelua aiheesta, Saarikko sanoo Ylelle eduskunnassa.
 Saarikko sanoo aikovansa joka tapauksessa käynnistää käynnistää hoitajamitoitukseen liittyvän lain valmistelun ministeriössä. Hän tapaa virkamiehiä asiaan liittyen huomenna keskiviikkona.
 – Nykyisenä vastuuministerinä voin käynnistää tuon valmistelun ripeästikin.
 Saarikko ei kuitenkaan edelleenkään usko, että kaikkien puolueiden tuesta huolimatta lakia ehditään enää käsitellä eduskunnassa ennen vaaleja.
 – Täällä on sote-uudistus työn alla, olen tuonut tänne myös merkittävät lait lastensuojelusta ja myös vuosia valmistellun vammaispalvelulain. On mielekästä kysyä, mitä oikeasti ehditään, kun esitys on todellisuudessa taloudellisesti merkittävä ja vaikuttaa myös kuntien tilanteeseen sekä vanhusten kotihoitoon.
 * Kerromme kohta lisää.

Ministeri Saarikko: Valmistelu hoitajamitoituksen kirjaamiseksi lakiin aloitetaan – kokoomuksen kannanmuutos tuli yllätyksenä


Summary: Kännö onnistui nappaamaan arvostetun kirjallisuuspalkinnon toisella romaanillaan Sömnö.

"Päätimme antaa palkinnon kirjailijalle, joka on uransa alussa."
 Näin perusteli palkintoraati Heikki Kännön valintaa tämän vuoden Runeberg-palkinnon saajaksi.
 Ehdolla oli kaikkiaan kahdeksan teosta, runoutta, esseistiikkaa ja proosaa, joista loppusuoralle valikoituivat Kännön ohella Vera Antsalon runoteos  Imago  ja Olli Jalosen Finlandia-palkittu  Taivaanpallo .
 Heikki Kännön  Sömnö `n kehutaan palauttavan uskon tarinoiden ikivanhaan mahtiin ja lukemisen nautintoon. Teosta verrataan suurten sukudraamojen mestariin Thomas Manniin sekä Jorge Luis Borgesiin ja muihin Latinalaisen Amerikan maagisen realismin taitajiin.
 Heikki Kännö on turkulainen kirjailija, jonka esikoisromaani  Mehiläistie  ilmestyi vuonna 2017.
 Runeberg-palkintoa on jaettu vuodesta 1987 lähtien kansallisrunoilijan syntymäpäivänä. Palkinnon suuruus on 10 000 euroa.

Runeberg-palkinto kirjailija Heikki Kännölle