Summary: Tasavallan presidentti Sauli Niinistö puhui tiistaina Yhdistyneiden kansakuntien 74. yleiskokouksessa.

Presidentti  Sauli Niinistö  painotti luottamuksen merkitystä ilmastotoimissa, kun hän puhui tiistaina YK:n yleiskokouksessa. Niinistö muistutti, että riippumatta valtioiden yhteisestä sitoutumisesta vuoden 2030 kestävän kehityksen agendaan ja Pariisin ilmastosopimukseen, ovat tulokset aivan liian vaatimattomat.
 Niinistön mukaan kyvyttömyys pitää lupaukset rapauttaa väistämättä kansalaisten luottamusta johtajiinsa, kuten myös sukupolvien välistä luottamusta.
 – Ja ennen kaikkea: kaikkien luottamusta yhteiseen tulevaisuuteemme. Nyt ei ole kyseessä yhtään sen pienempi asia kuin planeettamme kohtalo, hän sanoi.
 Niinistö muistutti, että tieteellinen näyttö ilmastonmuutoksesta on jo pitkään ollut selvää. Kyse ei hänen mukaansa kuitenkaan ole enää pelkistä tulevaisuusskenaarioista.
 – Ilmastonmuutos on jo täällä: sulavat jäätiköt, valtaisat metsäpalot, äärimmäiset sääilmiöt. Ympäri maailmaa, arktisilta alueilta Amazonille, Niinistö sanoi.
 Sopimusten kunnioittamisen puute aiheuttaa uhan
 Puheessaan Niinistö kiinnitti huomiota myös instituutioita kohtaan tunnettuun luottamukseen. Tuo luottamus on hänen mukaansa nopeasti haihtunut viime vuosina.
 – Koko monenkeskisyyden käsitteeseen kohdistuu kasvavia uhkia. Suurvaltojen välisen kilpailun muodostama uhka. Olemassa olevien sopimusten kunnioittamisen puutteen aiheuttama uhka. Koko sääntöperustainen järjestys on vaarantunut, hän huomautti.
 Instituutioita ja hallintojärjestelmiä kohtaan tunnetun luottamuksen häviäminen on Niinistön mukaan erityisen vaarallista asevalvonnan alueella.
 – Olemme parhaillaan menettämässä viimeisetkin kontrollin elementit. INF-sopimuksen kaatumisen ja strategisia ydinaseita koskevan New START -sopimuksen epäselvän tulevaisuuden myötä ensi vuoden ydinsulkusopimuksen (NPT) seurantakonferenssi on nyt äärimmäisen tärkeä, Niinistö painotti.
 Aiheesta lisää:
 Trump puhui YK:ssa: "Tulevaisuus ei kuulu globalisteille, se kuuluu patriooteille" – Niinistön mielestä puhe oli sovitteleva
 YK:n ilmastokokouksen tilinpäätös: Yli 11 miljardia puuta, ympäristöystävällistä sementtiä sekä hiilineutraalisuuslupaukset 77 maalta

Niinistö painotti YK-puheessaan luottamuksen merkitystä ilmastoasioissa: "Kyseessä planeettamme kohtalo"


Summary: Edustajainhuoneen puhemiehen Nancy Pelosin mukaan Trump rikkoi perustuslaillsia velvoitteitaan.

Yhdysvaltain parlamentin edustajainhuoneen puhemies  Nancy Pelosi  on ilmoittanut, että hän tukee virkarikossyytetutkinnan aloittamista Yhdysvaltojen presidentin  Donald Trumpin  toiminnasta.
 Pelosi ilmoitti asiasta tiedotustilaisuudessa tiistaina.
 Pelosi sanoi tiedotustilaisuudessa, että Trumpin käymä puhelinkeskustelu Ukrainan presidentin kanssa oli merkki perustuslaillisten velvollisuuksien rikkomisesta.
 – Kukaan ei ole lain yläpuolella, Pelosi toteaa.
 Trump kommentoi virkarikossyytteen aloittamista "noitajahdiksi" ja arveli tutkinnan kääntyvän lopulta hänen edukseen.
 Trumpin on väitetty painostaneen Ukrainan presidenttiä  Volodymyr Zelenskyitä  tutkimaan demokraattien presidenttiehdokkuutta tavoittelevan  Joe Bidenin  ja tämän pojan Hunterin toimia.
 Hunter Biden  on ollut mukana ukrainalaisessa kaasuyhtiössä, jota on syytetty korruptiosta. Häntä vastaan ei ole toistaiseksi esitetty mitään todisteita korruptiosta.
 Aiheesta lisää:
 Trump lupaa julkistaa puhelinkeskustelunsa Ukrainan presidentin kanssa
 Tapaus Ukraina saattaa kampittaa Trumpin kovimman vastustajan, mutta viedä Trumpin oikeuteen – Mistä Ukraina-skandaalissa on kyse?
 Trump kiistää painostaneensa Ukrainan presidenttiä tutkimaan Joe Bidenin ja tämän pojan toimia – myöntää kuitenkin ottaneensa Bidenin puheeksi
 USA:n media: Trump painosti Ukrainan presidenttiä tutkimaan Joe Bidenin ja tämän pojan toimia

Presidentti Trumpista aloitetaan virallinen virkarikossyytetutkinta – Pelosi: "Kukaan ei ole lain yläpuolella"


Summary: Presidentti Trump moitti aktivisteja, sosiaalista mediaa ja tiedeyhteisöä, silti Suomen presidentti piti puhetta aiempia puheita sovittelevampana.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  aloitti puheensa YK:n yleiskokouksessa Suomen aikaa hieman kello viiden jälkeen. Kyseessä on Trumpin kolmas puhe Yhdysvaltain presidenttinä yleiskokouksessa.
 Trump aloitti puhumalla kauppasopimuksista. Trumpin mukaan tulevaisuus ei kuulu globalisteille vaan patriooteille. Hän kehotti maailman maita kääntymään oman kansansa etujen puoleen ja hylkäämään globalisaation.
 Hän kertoi, että Yhdysvallat aikoo tehdä uuden kauppasopimuksen Japanin kanssa keskiviikkona. Trump kertoi myös odottavansa uutta kumpaakin hyödyttävää kauppasopimusta EU:n jättävän Britannian kanssa. Trumpin mukaan uudesta sopimuksesta tulee "upea".
 Myös Maailman kauppajärjestö WTO:n tulisi Trumpin mukaan muuttua.
 Trump arvosteli Kiinan taloudellista toimintaa, mutta toivoi, että Yhdysvallat ja Kiina saavat aikaan sopimuksen, joka lopettaa erimielisyydet.
 "Iran on kaikkien asia"
 Trump sanoi, että Iranin tilanne on kaikkien maiden asia. Hän sanoi, että pakotteita Irania vastaan tullaan lisäämään, jos Iran ei muuta toimintatapaansa. Trump kehotti kaikkia maita torjumaan Iranin "verenhimoisuuden".
 Trumpin odotettiin puhuvan ainakin Iranista liittyen reilu viikko sitten Saudi-Arabiassa öljyntuotantoon tehtyihin iskuihin.  Yhdysvallat syyttää iskuista Irania , minkä Iran on kiistänyt. Trumpin oli ennakkoon povattu hakevan puheellaan lisää tukea Iranin vastaisille toimille, kertoi uutistoimisto AP.
 Trump puhui myös Venezuelassa jatkuvasta poliittisesta pattitilanteesta ja sivusi Lähi-idän tilannetta. Lähi-idässä tulisi torjua ääriliikkeitä ja Israelin ja sen naapurien välit tulisi selvittää.
 Trumpin mukaan Venezuelan tilannetta seurataan tarkasti. Hän hyökkäsi sanallisesti Venezuelan presidenttiä  Nicolas Maduroa  vastaan ja sanoi tämän olevan "Kuuban nukke, jota suojelevat kuubalaiset henkivartijat".
 Guardianin  mukaan Venezuelan edustaja alkoi lukea kirjaa puheen aikana.
 Myös Pohjois-Korea oli esillä puheessa. Trumpin mukaan Pohjois-Korean tulee pitää kiinni sovitusta ja aloittaa ydinaseriisunta.
 Trump sanoi maanantaina, että hän saattaa tavata Pohjois-Korean johtajan  Kim Jong-unin  seuraavan kerran mahdollisesti melko pian.
 Trump sanoi puheessaan, että Yhdysvallat ei hae konfliktia muiden maiden kanssa.
 Arvosteli aktivisteja ja tiedemaailmaa
 Trump syytti "avoimia rajoja vaativia aktivisteja" pahuudesta. Trumpin mukaan laiton maahanmuutto on yksi suurimmista haasteita ja maahanmuuttajia auttavat ihmiset aiheuttavat vain vahinkoa.
 Trump sanoi, että aktivistien toiminta auttaa rikollisjärjestöjä, jotka saalistavat syyttömiä miehiä, naisia ja lapsia.
 Trump arvosteli kovin sanoin myös puheessaan tiedotusvälineitä, poliittista eliittiä, sosiaalista mediaa ja tiedeyhteisöjä. Trumpin mukaan ne ovat hyökänneet historiaa, perinteitä ja kansalaisten vapauksia vastaan.
 Puheensa loppupuolella Trump nosti esiin seksuaalivähemmistöjen sekä naisten tilanteen maailmassa. Trumpin mukaan hänen hallintonsa tekee töitä, jotta homoseksuaalisuus ei olisi laitonta monessa maassa.
 Trump sanoi myös, että naisten oikeuksia tulisi maailmassa tukea. Tähän Trumpin mukaan kuuluu esimerkiksi se, että naisten taloudellisen tilanteen kehittämistä on jatkettava yhteiskunnissa.
 Maanantaina Trump saapui seuraamaan joksikin aikaa ilmastokokousta. Ennakkoon oli epäilty, ettei hän osallistuisi lainkaan ilmastokokoukseen.
 Niinistö: Puhe yllättävän sovitteleva
 Suomen tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  piti YK:ssa kuultua Trumpin puhetta aiempaa sovittelevampana. Trump ei tällä kertaa esimerkiksi moittinut suuria instituutioita, kuten on aiemmin tehnyt.
 – Vaikka esimerkiksi WTO:n kohdalla hän sanoi, että vakavia muutoksia pitäisi tehdä, mutta WTO:ta kuitenkin tarvitaan.
 Niinistön mukaan arvostelu Irania ja Kiinaa kohtaan oli odotettavissa. Niinistö kertoi uskovansa, että kummankin maan kanssa Trump haluaa lopulta pitää auki keskustelun. Hän näkee vahvan kaavan Trumpin tavassa nostaa esiin asioita.
 – Ensin tullaan vahvasti esiin verbaalisti, sitten sovitaan esimerkiksi kauppasopimuksia ja ne ovatkin hyvä asia, arvioi Niinistö.
 Niinistö ei pitänyt pahana Trumpin kommenttia patriotismista.
 – Hän myi vähän snellmannilaiseen tapaan kansallisuusaatetta. Hän teki sen varsin pehmeästi verrattuna siihen, millaista kieltä yleensä häneltä ja monelta muulta on kuultu, että korostaa vaan kansallisia etuja. Ja luulen, että hän sen sanoman sai ainakin osin tuolla salissakin perille, eikä se tietysti ihan huono ole, että ajaa omia etuja ja kunnioittaa naapureita.
 Niinistö yllättyi siitä, että Trump nosti esiin seksuaalivähemmistöjen oikeudet puheessaan.
 – En ole ennen kuullut, että hän puolustaisi seksuaalisia vähemmistöjä, ja kehottaisi vahvasti jopa maita, joissa se on rangaistavaa, miettimään asiaa.
 Niinistö ei näe, että tiistaisesta puheesta nousisi esiin aiheita presidenttien kahdenväliseen tapaamiseen.  Niinistö tapaa  Trumpin keskiviikkona 2. lokakuuta työvierailullaan Washingtoniin.

Trump puhui YK:ssa: "Tulevaisuus ei kuulu globalisteille, se kuuluu patriooteille" – Niinistön mielestä puhe oli sovitteleva


Summary: Iittalan myymälät eri puolella Suomea ostavat asiakkaittensa käytettyjä astioita.

Helsinkiläinen  Laura Hyle  nostelee kassalle värikkäitä kuppeja ja ruskeita lautasia.
 – Nämä Ruska-lautaset ovat olleet minulla kauan, mutta eivät nyt enää oikein pääse käyttöön, hän sanoo.
 – Aika etsiä niille uusi koti, kommentoi Iittalan  Janina Avikainen  ja kääntelee astioita kädessään.
 Ruska-sarja kiinnostaa pääkaupunkiseudulla ja myyntiin tulevat astiat ostetaan heti. Kaikkialla Suomessa se ei ole yhtä suosittu. Jari Kovalainen/Yle
 Niistä löytyy pieniä käytön jälkiä. Avikainen määrittelee ne B-laatuisiksi. Hyle saa astioistaan 32 euron lahjakortin, astioihin laitetaan Vintage-leima ja ne viedään myyntiin käytettyjen astioiden hyllylle.
 Pian ne saavat uuden omistajan, sillä monet käyvät päivittäin kurkistamassa, minkälaisia Iittalan ja Arabian käytettyjä astioita on tullut myyntiin.
 – Hyllyillä käy melkoinen kuhina, kommentoi Fiskarsin liiketoimintajohtaja  Nora Haatainen.
 –Myös turistit, erityisesti aasialaiset ovat innostuneet vintage-astioista.
 Vaikka Vintage on osa Fiskars Groupin kestävää kehitystä tukevaa vastuullisuusohjelmaa, on se firmalle myös kannattavaa bisnestä. Fiskarsille palvelun liiketaloudellinen hyöty muodostuu siitä, että tuotteiden sisäänostohinta on edullisempi kuin ulosmyyntihinta.
 Esimerkiksi tällä hetkellä isosta, lähes uudenveroisesta lautasesta maksetaan lahjakortilla asiakkaalle 6 euroa, ja se asetetaan myyntiin hintaan 8,90 euroa.
 Vintage laajenemassa koko maahan
 Vintage-palvelu alkoi muutamissa Iittalan myymälöissä maaliskuussa. Palvelu toimii tällä hetkellä 13 myymälässä. Vuoden loppuun mennessä se laajenee kaikkiin Iittalan Suomen myymälöihin.
 Entä myyntiin kelpaamattomat rikkinäiset tai huonokuntoiset astiat?
 Ne Iittalan liike toimittaa kierrätykseen. Astiat hyödynnetään rakennusteollisuuden materiaaleina. Keramiikasta valmistetaan tiilissä käytettävää tiilijauhetta. Lasimurska taas menee eristemateriaalien valmistamiseen.
  Yhdenkään astian ei pitäisi päätyä roskiin, jos sitä on mahdollista käyttää tai hyödyntää uudelleen, sanoo Nora Haatainen.

 Jari Kovalainen/Yle
 Monissa kunnissa keraamiset ja lasiset astiat on aiemmin pitänyt heittää sekajätteen sekaan.
 Muiden kuin Arabian ja Iittalan valmistamia astioita Vintage-palvelu ei osta eikä myy, mutta kierrättää kyllä. Muidenkin valmistajien rikkinäiset tai huonokuntoiset astiat voi viedä Iittalan myymälään, joka toimittaa ne kierrätykseen.
 Suomi kiertotalouden kärkimaita
 Vintage-hyllyillä käyvät monenlaiset asiakkaat. Joku etsii astiastoonsa täydennystä, toinen käy fiilistelemässä lapsuutensa kahvikuppien äärellä. Juhliin saatetaan ostaa suuriakin määriä käytettyjä astioita. Isovanhemmat tuovat jälkipolville kelpaamattoman perintöastiaston myyntiin ja antavat lahjakortin lapsenlapsille.
 – Asiakkaiden tarpeet muuttuvat, liiketoimintajohtaja Nora Haatainen sanoo.
 – Tutun omistamisen rinnalle on tullut kiertotalous; käyttäminen, jakaminen, kierrättäminen, vuokraaminen. Vintage on osa vastuullisuusohjelmaamme.
 Vuonna 2016 Suomi julkaisi ensimmäisenä maana maailmassa kiertotalouden kansallisen tiekartan.
 Tiekartat ovat Sitran, ministeriöiden ja eri toimijoiden yhteistyössä tekemiä suunnitelmia, joilla kiertotaloutta pyritään edistämään. Muutamassa vuodessa Suomesta onkin tullut yksi kiertotalouden kärkimaista maailmassa.
 Nyt Vintage-palvelun kautta voi kierrättää rakennusteollisuuden materiaaleiksi myös muiden kuin Iittalan ja Arabian valmistamia keramiikka- ja lasiastioita.   Jari Kovalainen/Yle
 Lue myös :
 Sirojen kahvikuppien paluuta ei ole näkyvissä – kahvi halutaan juoda reilunkokoisista mukeista

Kotimainen astiajätti myy lippulaivamyymälöissään nyt myös käytettyjä astioita – etenkin aasialaisturistit ovat innoissaan


Pohjois-Pohjanmaalla ilmestyvän sanomalehti Kalevan sekä Lapin Kansan julkaisija Kaleva Media sai yt-neuvottelut päätökseen, kertoo Kaleva  omilla verkkosivuillaan . Työt loppuvat 23:lta työntekijältä. Yhtiön mukaan heistä kahdeksan henkilön irtisanominen toteutetaan vapaaehtoisilla paketeilla.
 – Kipeimmin irtisanomiset kohdistuvat myynnin, markkinoinnin ja ilmoitusten henkilökuntaan, sanoo luottamusmies  Hanna Kuonanoja  sen tarkemmin erittelemättä.
 Kaleva Media kertoo säästävänsä järjestelyillä 3,2 miljoonaa euroa.
 Kaleva Media on myös monen lähialueen paikallislehden julkaisija. Yhteensä Kaleva Medialla on noin 700 työntekijää ja yrityksen liikevaihto oli vuonna 2018 lähes 70 miljoonaa euroa.
 Lue lisää :
 Kaleva Media aloittaa yt-neuvottelut ja suunnittelee vähentävänsä kymmeniä työntekijöitä

Kaleva sai yt-neuvottelut päätökseen – potkut 23 työntekijälle


Summary: Hämeen poliisin tietoon on viime viikkojen aikana tullut kymmenkunta tappelua, joista osa on johtanut joukkotappeluihin.

Lahdessa nuoret ovat parin  viime viikon aikana järjestäneet  niin sanottuja yksi vastaan yksi -tappeluita. Tappelut sovitaan yleiselle paikalle nuorten kesken, ja ilmiöön liittyy, että joku kuvaa tapahtumat myös sosiaaliseen mediaan.
 Viranomaisten tietoon on tullut useita tappeluita, ja niistä on aiheutunut myös vammoja. Osa sovituista tappeluista on myös johtanut isompiin välikohtauksiin. Lisäksi tappelut ovat poikineet niin sanottuja kostotappeluita, sanoo Hämeen poliisin Ankkuritiimin vanhempi rikoskonstaapeli  Emilia Hämäläinen .
 – Jotkut tappelut ovat yltyneet joukkotappeluiksi. Siellä on potkittu, on tullut vammoja ja ollut kättä pidempää mukana. Näissä tappeluissa tilanne lähtee käpälästä.
 Hämäläinen arvioi tappeluita olleen kymmenkunta parin viikon aikana eri puolilla Lahtea sekä Heinolassa ja Asikkalassa. Osallisina ovat usein 13–17-vuotiaat pojat, sanoo Hämäläinen.
 – Kun olen heidän kanssaan puhunut, niin vastaus on, että me vaan haluttiin, sovittiin yhdessä, tai että joku haastoi minut. Siinä ei ole sen syvempää motiivia.
 – Tappeluista on tehty yleistä sirkushuvia. Halutaan huomiota omille tekemisille, sanoo Hämäläinen.
 Tutkija: Ei tulla ajatelleeksi, ennen kuin sattuu pahasti
 Nuorisotutkimusseuran vastaava tutkija  Mikko Salasuo  arvelee, että tällaisissa tappeluissa on osaltaan kyse somen tuomista, nopeastikin leviävistä villityksistä.
 – Ajatus näiden takana on usein harmiton. Ei tulla ajatelleeksi, ennen kuin sattuu pahasti.
 Taustalla saattaa olla kisailua ja nokittelua kavereiden kesken. Toisaalta halutaan kenties kerätä katsojia sosiaalisen median puolella.
 Tappeluvideot eivät myöskään ole uusi ilmiö. Esimerkiksi jalkapallofanien tappeluita on taltioitu maailmalla jo pitkään muidenkin nähtäville. Usein suomalaiset nappaavat ideansa tällaisiin videoihin ulkomailta, sanoo Salasuo.
 – Niin paljon, kun some tuo hyvääkin, sillä on myös lieveilmiöitä. Tällaisia some-ilmiöitä on ollut paljon. Kuvataan, kun esimerkiksi heitetään vettä toisen niskaan, isketään kyynärpäällä, tai pidätetään hengitystä ja kuvataan sitä.
 Helsingin poliisin ennalta estävän toiminnan yksiköön ei ole tullut vastaavia yksi vastaan yksi -tappeluita tietoon. Helsingin poliisi varautui  reilu viikko sitten suureen joukkotappeluun  pääkaupunkiseudulla.
 Poliisi: Tappelu se on sovittukin tappelu
 Ankkuritiimin Emilia Hämäläinen haluaa muistuttaa, että paikalle sattuva poliisi kirjaa ylös pahoinpitelyn, hän muistuttaa.
 – Nämä täyttävät useamman rikoksen tunnusmerkit, esimerkiksi vamman tuottamuksen. Vaikka tappelu olisi kuinka sovittu, jos siitä tulee vammoja, se on pahoinpitely.
 Pienessäkin käsirysyssä tai nujakassa voi sattua mitä tahansa, sanoo Hämäläinen.
 – Mitä vain voi tapahtua, kun toinen lyö päänsä. Siinä on hirveä riski saada vakaviakin vammoja.

Ilmiö Lahden seudulla: Nuoret sopivat tappelevansa puistossa, tappelut kuvataan someen – mistä on kyse?


Summary: Venäjä pohtii vastatoimia, mutta ei sanojensa mukaan halua kiihdyttää riitaa.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Venäjä on suuttunut Yhdysvalloille siitä, että kymmenen maan parlamentin ylähuoneen jäsentä ei saanut viisumia YK:n yleiskokouksen istuntoon New Yorkiin.
 Venäjän ulkoministeriön edustajan mukaan viisumihakemukset palautettiin sillä perusteella, että ne oli jätetty liian aikaisin. Ne palautettiin kuitenkin liian myöhään, jotta venäläiset olisivat voineet jättää uudet hakemukset, edustaja sanoo.
 Venäjä syyttää Yhdysvaltoja epäkunnioituksesta YK:n jäsenmaita kohtaan sekä YK:n päämajaa isännöivän maan velvoitteiden laiminlyönnistä. Maa sanoo harkitsevansa vastatoimia ja kehottaa YK:ta reagoimaan asiaan niin ikään.
 Kremlin tiedottaja  Dmitri Peskov  huomauttaa, että Yhdysvallat ainoastaan tarjoaa alueen YK:n päämajalle eikä maalla ole oikeutta rajoittaa vierailuja siellä. Yhdysvallat voisi ainoastaan estää yleiskokoukseen saapuvia käymästä muualla Yhdysvalloissa, hän sanoo.
 – Tämä ei ole kahdenvälinen vierailu, Peskov toteaa.
 Venäjän ulkoministeriö on ilmaissut vastalauseensa Yhdysvaltain Moskovan-lähettiläälle ja miettiin vastatoimia. Ulkoministeri  Sergei Lavrov  aikoo keskustella asiasta Yhdysvaltain ulkoministerin  Mike Pompeon  kanssa yleiskokouksen yhteydessä.
 Varapääministeri  Sergei Ryabkov  varoittaa niin ikään vastatoimista, mutta sanoo, ettei Venäjä halua kiihdyttää konfliktia.
 Viisumi jäi saamatta kymmeneltä parlamentin ylähuoneen eli liittoneuvoston jäseneltä, jotka olisivat osallistuneet yleiskokouksen vuotuiseen istuntoon tällä viikolla. Joukossa on muun muassa puhemies  Konstantin Kosatšev .

"Yhdysvalloilla ei ole tähän oikeutta" – 10 Venäjän edustajaa ei saanut viisumia YK:n yleiskokoukseen


Telian elokuussa Suomessa käynnistämät yt-neuvottelut ovat päättyneet. 75 ihmistä menettää työnsä, kun yhtiön organisaatiomuutoksen myötä noin 270 tehtävää siirretään Suomen maaorganisaatiosta Telia-konsernin yhteiseen tuote- ja palveluyksikköön.
 Telialla aukeaa samalla noin 30 uutta tehtävää.  Yt-neuvotteluiden alkaessa kerrottiin , että työtehtäviä vähennettäisiin enimmillään 90:llä.
 Telian viestinnästä kerrotaan, että uusiin tehtäviin lähdetään ensimmäisenä etsimään täyttäjiä niistä, joiden työtehtävät ovat nyt yt-neuvotteluiden myötä päättyneet.
 Suurin osa päättyvistä tehtävistä sijaitsee Suomen teknologiayksikössä.
 Päättyneiden yt-neuvotteluiden piirissä oli noin 1 500 työntekijää, kun Telian Suomen maaorganisaatiossa on kaikkiaan noin 3 500 työntekijää.
 Organisaatiomuutos tulee voimaan 1. lokakuuta 2019.
 Lue lisää :
 Telia aloittaa Suomessa yt-neuvottelut – jopa 90 työpaikkaa lähtee
 Jutun alkuperäistä otsikkoa korjattu 24.9. klo 15.35: Työtehtävät siirtyvät Suomen muihin yksiköihin, eivät Suomesta pois.
 Otsikkoa muokattu klo 15.43.

Telian yt-neuvottelut päättyivät – 75 menettää työnsä, 30 uutta tehtävää aukeaa


Tampereen yliopistollisessa sairaalassa on syttynyt tulipalo. Tulipalo syttyi B-rakennuksessa tiistai-iltapäivänä.
 Potilashuoneessa sähkölaitteet syttyivät palamaan. Hoitajat evakuoivat osastolta yhdeksän potilasta ja itsensä.
 Sairaalan lähellä vapaalla ollut pelastuslaitoksen paloesimies kuuli hälytyksen ja sai suurimmat liekit sammutettua. Pelastuslaitoksen yksiköt sammuttivat palon lopullisesti. Hälytys tuli tiistaina noin kello 15.
 Paloesimies kävi sammuttamassa
 Pirkanmaan pelastuslaitoksen päivystävä palomestari  Heikki Havukainen  sanoo, että tulipalo oli uhkaava. Koko osasto jouduttiin evakuoimaan. Onneksi palomies oli lähellä vapaapäivää viettämässä.
 – Hän otti sammuttimen sairaalan seinältä ja meni sen kanssa kohteeseen ja sai tulipalon sammumaan, Havukainen kertoo.
 Tiloissa on niin paljon savuvahinkoja, että potilaat on siirretty toiselle osastolle.
 Osasto suljettuna
 Tulipalo lähti Havukaisen mukaan potilaskutsujärjestelmästä. Se syttyi palamaan, mutta vielä ei ole tietoa, mistä tämä johtuu.
 Osasto on suljettuna todennäköisesti tämän päivän ajan. Tiloja savutuuletetaan parhaillaan.
 Tämänhetkisen tiedon mukaan potilaat eivät ole vakavasti loukkaantuneita.

Taysissa tulipalo – potilaita evakuoitu, vapaapäivää sairaalan lähellä viettänyt paloesimies sammutti palon


Summary: Ilmastovähättelijä puuttuu Greta Thunbergin vointiin ja ulosantiin, kun muuta ei ole jäljellä, kirjoittaa Pekka Juntti.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Minua ei kiinnosta, miten  Greta Thunbergin  mielenterveys kestää saati miten hän lapsena jaksaa valtavaa julkisuutta.
 Hyvä netin ilmastovähättelijä, ei se kiinnosta sinuakaan. Ei vaikka Thunbergin vointi näyttää olevan sinulle koko ilmastokeskustelun suurin huolenaihe. Sanot, että Thunberg on Soroksen sylivauva, vanhempiensa aivopesemä, että hänen kustannuksellaan tehdään vain rahaa. Ruotsalaisviranomaisten pitäisi ottaa mokoma vammaistyttönen huostaan, vaadit, koska sinulla on niin kova huoli.
 Empaattista, mutten usko sanaakaan.
 Olen 39-vuotias  ohimoilta kelottuva äijä. Koko elämäni ajan on tiedetty, että ilmasto lämpenee. Kansainvälinen tutkija-armeija, YK, lukemattomat kansalaisjärjestöt ja  Sauli Niinistö  ovat vakuuttuneet, että ihminen ilmaston paskoo. Syynä on fossiilitalous, ne taianomaiset maasta löytyneet polttoaineet, joita ilman minäkin kyntäisin parhaillaan hevosella ohrapeltoa kotikyläni savimailla, joita ilman meitä olisi vähemmän täällä, joita ilman ihmiselukan lopullinen harppaus olisi jäänyt toteutumatta.
 Ilmastonmuutoksen äärellä joudun kohtaamaan ymmärrykseni puutteet ja luottamaan itseäni viisaampiin.
 Tiede ei ole yksimielinen. Sen muistat meille somessa kertoa. Minä sanon, että on terveen tieteen merkki, että totuuksia haastetaan. Minulla ei ole kykyä arvioida, kuka lopulta on oikeassa. Ei sinullakaan ole, vaikka Greta-uutisten kommenttiketjuissa olet varma asiasta ja linkkaat jonkun CLIMATE REAL TRUTH -sivuston dokumentin, josta olet saanut vahvistusta uskoosi.
 Ilmastonmuutoksen äärellä joudun kohtaamaan ymmärrykseni puutteet ja luottamaan itseäni viisaampiin. Lisäksi uskon omia silmiäni. Haen näkemästäni vahvistusta niin kuin sinäkin.
 Kun pakkasmittari näyttää kerran talvessa –30  Anders Celsiuksen  asteikolla, sinä linkkaat siitä kuvan someen ja huudat hirtehisesti, että tulisi jo se vietävän ilmastonmuutos. Minä ihmettelen, kuinka Suomessa jolkottaa ihan outoja elukoita, liitelee kerrassaan kummia lintuja ja perhosia. Samalla tuiki tavalliset kotoperäiset lajit katoavat. Metsäjänis pakenee pohjoiseen rusakon tieltä. Riekot kuolevat suo kerrallaan, ja kohta niitä on enää Ylä-Lapissa. Olen törmännyt metsäkauriin jälkiin tunturissa, vaikka luulin, että se on poron maata.
 Luonto on aina muuttunut, sanot ja minä myönnän sen. Eihän jääkauden jälkeinen luontomme ole vanha, mutta ei sen pitäisi tällä lailla harppoa.
 Se on luonnollista ilmastonmuutosta, sanot, kun jälleen yksi Uudenmaan kokoinen jäävuori ryskää ikijäästä irti. En pysty kommentoimaan juuta enkä jaata tähänkään, mutta kysyn: eikö ilmastonmuutosta silti kannattaisi koettaa hidastaa? Eikö hiilidioksidia kannattaisi poistaa ilmasta, eikö kuudetta sukupuuttoaaltoa pitäisi yrittää jarruttaa? Herrattu sentään, kai jotakin kannattaa tehdä, jos miljoonakaupunkeja uhkaa vedenpaisumus.
 Tähän joku kaikkein kirkkaimmin näkevä sanoo, ettei ole mitään ilmastonmuutosta. Sen edessä olen sanaton.
 Elämme aikaa, jossa ruotsalainen autistinen tyttölapsi Greta Thunberg sanoo kaiken vuosikymmeniä tiedetyn ääneen, irvistellen ja rumasti, meitä aikuisia syyttäen. Hänen viestinsä maailman johtajille on populistinen, mutta julmetun kirkas. How dare you? Kuinka te kehtaatte? Kaikki maailman poliittiset johtajat kuuntelevat. Sadat miljoonat kansalaiset kuulevat.
 Minä puolestani ennustan, että puhe oli historiallinen.
 Mutta sinä olet ilmastovähättelijä ja puutut Thunbergin ulosantiin. Sanot, että hänen puheensa YK:n ilmastohuippukokouksessa oli teatraalinen, feikki, yliampuva, huonosti näytelty.
 Saattaa olla.
 Sinä ilmastotieteen ja esiintymistaidon monialaisena osaajana osaat kuvailla kommenttiketjuissa esityksen varmasti minua paremmin.
 Minä puolestani ennustan, että puhe oli historiallinen. Se oli kaliiberia  Mahatma Gandhi ,  Nelson Mandela  tai  Martin Luther King . Se oli aikakauden kuva, ajan henki, mahdollinen käännekohta.
 Siksi en jaksa kantaa huolta Greta Thunbergin mielenterveydestä. Ei yhden ruotsalaisnuoren jaksaminen ole tässä se tärkein asia, jos kaikkien nuorten tulevaisuus keikkuu vaakalaudalla. Jos Thunberg saa tuhonkelkkaa nitkahtamaan edes piirun paremmalle uralle, hänen elämällään on ollut merkitystä.
 Jos pilkan ja vähättelyn määrästä pitäisi jotakin päätellä, liikahdus on tapahtumassa. Sillä kun vasta-argumentit kuivuvat, keskitytään sanojaan.
 Argumentum ad hominem, minä sanon ja sinä katsot Googlesta.
 Pekka Juntti
 Kirjoittaja on Ruotsin Haaparannalla asuva, Lapissa työskentelevä vapaa toimittaja.
 Lue myös:
 Greta Thunberg läksytti maailman johtajia, Sauli Niinistö lupasi Suomen johtavan esimerkin avulla – Yle seurasi New Yorkin ilmastokokousta
 YK:n ilmastokokouksen tilinpäätös: Yli 11 miljardia puuta, ympäristöystävällistä sementtiä sekä hiilineutraalisuuslupaukset 77 maalta
 Joona-Hermanni Mäkisen kolumni: Aikuisten on lopetettava spekulointi ilmastoaktivisti Greta Thunbergista ja kannettava aikuisten vastuu

Pekka Juntin kolumni: Minua ei kiinnosta, miten Greta Thunberg jaksaa


Summary: Pirkanmaan käräjäoikeus tuomitsi naisen kahdeksi vuodeksi vankeuteen törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä.

Pirkanmaan käräjäoikeus tuomitsi tiistaina 37-vuotiaan naisen kahden vuoden vankeuteen törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä, STT kertoo. Nainen oli tutustunut uhriin turvakodissa.
 Tuomion mukaan nainen oli kaksi kertaa sukupuoliyhteydessä pojan kanssa. Poika oli tuolloin 14-15-vuotias. Tuomitulla ja uhrilla on noin 18 vuoden ikäero.
 Oikeuden mukaan nainen oli vienyt pojan kouluun, kun tämä oli ala- tai yläasteella. Myös todistajakertomukset puolsivat sitä, että nainen on ollut tietoinen uhrin iästä.
 Tuomittu ja tämän perheenjäseniä oli ollut turvakodissa samaan aikaan uhrin perheen kanssa. Myöhemmin tuomittu oli viettänyt aikaa pojan äidin luona, jossa myös uhri oli paikalla.
 STT ei julkaise tuomitun nimeä uhrin suojelemiseksi. Nainen määrättiin myös maksamaan uhrille loukkauksen aiheuttamasta kärsimyksestä 4 000 euroa.

Nainen tuomittiin teini-ikäisen pojan hyväksikäytöstä – tutustui uhriin turvakodissa


Summary: Lääkärien työpäivät ovat venyneet kasvavan väestömäärän ja Apotti-tietojärjestelmän käyttöönoton takia.

kunnalliset palvelut (julkiset palvelut)

Vantaan terveyskeskuksia vaivaa akuutti lääkäripula. Tällä hetkellä vaje on noin 20 lääkäriä eli noin joka viides tai kuudes lääkäri puuttuu.
 Lääkäreiden työmäärä on lisääntynyt, kun  väestön määrä kasvaa vauhdilla  ja ikääntyy. Myös uuden  Apotti-tietojärjestelmän  käyttöönotto on lisännyt kuormitusta, ja osa lääkäreistä on äänestänyt jaloillaan.
 Lääkäreitä onkin irtisanoutunut aiempaa enemmän, eikä avoinna oleviin tehtäviin ole ollut hakijoita yhtä paljon kuin aiemmin.
 – Muutamia vuosia sitten meillä oli tulijoita ihan jonoksi asti, koska meillä oli hyvä maine opetusterveyskeskuksena. En minä tämmöiseen ole aikaisemmin törmännyt. Tämä on vaikein tilanne, missä me olemme koskaan olleet, sanoo Vantaan terveyskeskuslääkäreiden luottamusmies  Hannu Hiltunen .
 Hiltusella on kymmenien vuosien työkokemus Vantaan terveysasemilta. Hänen mukaan lääkäreiden jaksaminen on jo pidemmän aikaa ollut koetuksella, kun työpäivät venyvät kohtuuttoman pitkiksi.
 Hänen mukaan keskeinen avain ratkaisuun on lisätä vakanssien määrää merkittävästi.
 – Tämä on nyt vantaalaisten päättäjien käsissä. Suhtaudun luottavaisesti siihen, että tekijöitä löytyy kyllä, kunhan vakansseja saadaan riittävästi lisää, jotta ne vastaavat sitä tarvetta, sanoo Hiltunen.
 Sosiaali- ja terveyslautakunta ylimääräiseen kokoukseen ongelman takia
 Vantaan sosiaali- ja terveyslautakunta pitää tänään tiistaina ylimääräisen kokouksen, jossa käsitellään terveyskeskuslääkäreiden tilannetta. Pöydällä on muun muassa iltavastaanoton ostaminen yksityisiltä palveluntuottajilta.
 – Itse näkisin tavallaan yhtenä keinona tämän iltavastaanoton saamisen, jolloin säästyttäisiin niiltä pitkiltä päiviltä. Me kaikki ymmärretään, että jos potilaita on odotustilassa, niin heidät on hoidettava. Iltavastaanotot olisi hyvä saada mahdollisimma pian ainakin Tikkurilaan ja Myyrmäkeen, sanoo sosiaali- ja terveyslautakunnan puheenjohtaja  Pirkko Letto .
 Työntekijöiden kaipaamia uusia vakanssejakin on lautakunnan pöydällä.
 – Vakansseja on tällä hetkellä siinä pohjaesityksessä seitsemän kappaletta. Viestiä on tullut, että se ei ole riittävää ja tätä nyt arvioimme illan kokouksessa, sanoo Letto.
 Mahdollisia muita toimenpiteitä tilanteen helpottamiseksi on lautakunnan  esityslistalla  muun muassa töiden jakaminen ammattiryhmien kesken. Esimerkiksi hallinnollinen työ siirrettäisiin hoitohenkilökunnalta toiselle ammattiryhmälle, mikä vapauttaisi lääkäreiden aikaa varsinaiseen hoitotyöhön.
 Letto ei usko, että Vantaa olisi vielä menettänyt kasvojaan hyvänä työnantajana.
 – Tämä on asia, johon nyt tartutaan ja sitä kautta saadaan meidän terveyspalvelut toimiviksi ja lääkäreiden työstä tulee kohtuullista.

Vantaan terveyskeskuksia vaivaa lääkäripula – uupumus ajaa lääkäreitä pois eikä rankka työ houkuttele tulijoita


Summary: Ekonomistien mielestä hallituksen tulisi tarttua jämäkämmin työllisyystilanteeseen jo kautensa alussa.

Tilastokeskus  kertoi tiistaina , että Suomen työllisyysaste pysyi elokuussa käytännössä ennallaan. Työllisyysasteen trendiluku oli elokuussa 72,5 prosenttia, kun se kuukautta aiemmin oli 72,4 prosenttia.
 Pitkälläkin aikavälillä tarkasteltuna työllisyysaste on jämähtänyt toden teolla paikoilleen.
 Kuvaavaa on, että työllisyysaste pysyi kahdeksan kuukautta peräkkäin 72,4 prosentissa vuoden 2018 joulukuusta tämän vuoden heinäkuuhun saakka.
 Työllisyysaste on kulkenut yhtä viivaa runsaat puoli vuotta. Joonas Haverinen / Yle
 Työllisyyden kasvun pysähtyminen lisää haasteita  Antti Rinteen  (sd.)hallituksen tavoitteelle 75 prosentin työllisyysasteesta ja vähintään 60 000 uudesta työllisestä hallituskauden loppuun mennessä.
 Kysyimme kolmelta ekonomistilta neljällä kysymyksellä, karkaako hallituksen työllisyystavoite heikkenevässä taloussuhdanteessa ja mitä keinoja hallituksen tulisi käyttää, jotta työllisyys saataisiin jälleen nousuun.
 Kysymyksiin vastasivat Pellervon taloustutkimuksen ennustepäällikkö  Janne Huovari , Elinkeinoelämän keskusliiton EK:n johtava ekonomisti  Sami Pakarinen  ja korkeastikoulutettujen työmarkkinakeskusjärjestön Akavan pääekonomisti  Pasi Sorjonen .
 Pellervon taloustutkimuksen ennustepäällikkö Janne Huovari. Jari Kovalainen / Yle
 1. Miten arvioisitte työllisyyden kehitystä Suomessa juuri nyt?
 Janne Huovari:
 – Luvut ovat lievästi positiivisia. Kesällä näytti siltä, että työllisyys olisi kääntymässä jo laskuun, mutta elokuu vähän korjasi tilannetta ja nyt näyttää ainoastaan siltä, että työllisyyden kasvu on pysähtynyt tänä vuonna.
 Sami Pakarinen:
 – Työllisyys on polkenut käytännössä paikallaan tämän vuoden eli varsin heikolta näyttää.
 Pasi Sorjonen:
 – Näyttää siltä, että työmarkkinoilta puuttuu liike kokonaan. Työllisyys ei parane ja työttömyys ei alene. Tästä summana työvoima ei kasva ja se on iso ongelma.
 2. Mitä näillä työllisyysluvuilla ja tuoreimmilla tiedoilla suhdannetilanteesta Rinteen hallituksen 75 prosentin työllisyystavoitteelle on käymässä?
 Janne Huovari:
 –Tuotannon kasvu on kesän aikana jopa vähän piristynyt, vaikka maailmantalouden tila näyttää heikommalta. Työllisyyden kasvu voi näyttää loppuvuonna jopa paremmaltakin. Täytyy muistaa kuitenkin, että maailmantalouden ja varsinkin euroalueen talouskehitys on varsin heikkoa tällä hetkellä. Vaikutukset tulevat meillekin ehkä ensi vuoden puolella ja työllisyyden kasvu heikentyy.
 Sami Pakarinen:
 – Suhdanne on jäähtymässä koko ajan. Nyt tarvittaisiin sellaisia keinoja, jotka ennen kaikkea lisäävät työllisyyttä ja paljon. Nyt hallituksen pöydällä on ollut enemmän työllisyyttä vähentäviä toimia.
 Pasi Sorjonen:
 – Työllisyystavoite on erittäin haastava. Paljon pitää asioiden parantua, että siihen tavoitteeseen päästään. On tärkeää, että ei tehdä sellaisia asioita, jotka itsessään heikentävät työllisyyttä eli kotitalousvähennystä ei voi leikata ja myöskään ansiotulojen verotusta ei voida kiristää.
 Elinkeinoelämän keskusliiton EK:n johtava ekonomisti Sami Pakarinen. Jari Kovalainen / Yle
 3. Mikä olisi kiireellisin toimi, johon hallituksen pitäisi jo ilmoittamiensa toimien lisäksi ryhtyä, jotta työllisyystavoite ei karkaisi ulottumattomiin?
 Janne Huovari:
 – Siihen ei välttämättä ole nopeita ratkaisuja, koska ongelma on se, että työttömillä on vääränlaista osaamista. Tarvittaisiin koulutusta, mikä yleensä kestää aika pitkään. Niihin työpaikkoihin, jotka ovat avoinna, ei löydy nyt työttöminä olevista kovin hyvin työttömiä, koska työttömyys ei ole kasvanut vaan hieman noussut.
 – Työttömyysturvan muutoksilla voidaan pyrkiä antamaan vähän keppiä ja kannustamaan työnhakuun. Hallituksen budjettiesityksessä on varovaisesti vihjattu, että jotain kannustimiin liittyviä asioita saattaisi tulla, mutta ne on jätetty jatkovalmisteluun.
 Sami Pakarinen:
 – Tarvitaan kovia keinoja. Ansiosidonnaisen työttömyysturvan porrastus olisi keskeinen keino.
 Pasi Sorjonen:
 – Hallituksen pitää ottaa tiukka ote työllisyysryhmien työskentelyyn ohjaten sitä hyvin voimakkaasti. Palkkaverotuksen kiristyksistä ja kotitalousvähennyksen leikkaamisesta voitaisiin luopua. Työttömyysturvaa pitäisi porrastaa, mutta kuitenkin niin että siihen tehtäisiin kannustava elementti: vaikka työttömyysturva putoaisi työttömyyden kestäessä, menetetty työttömyysturvan osuus voidaan palauttaa sitten kun työtön työllistyy.
 4. Mitä muuta kiinnostavaa nostaisitte esille työllisyyden tämänhetkisestä kehityksestä?
 Janne Huovari:
 –Kokoaikaiset, jatkuvat työsuhteet ovat lisääntyneet. Sen sijaan määräaikaiset työsuhteet vähenevät. Näyttää siltä, että yritykset, jotka saavat rekrytoitua ihmisiä, rekrytoivat heitä jatkuviin ja pysyviin työsuhteisiin.
 Sami Pakarinen:
 – Jotta päästäisiin 75 prosentin työllisyysasteeseen vuoteen 2023 mennessä, tarvitaan lisätyöllisiä 72 000. Työmarkkinoille tarvitaan aktiivisempia toimia. Entistä suurempi osa suomalaisista pitää saada työn ääreen ikääntymisen takia, jotta pystymme rahoittamaan julkiset palvelut.
 Pasi Sorjonen:
 – Korkeasti koulutettujen työttömyys ei enää alene ja monilla koulutusaloilla työttömyys kasvaa tällä hetkellä. Se on paha yhdistelmä, kun siihen liittää yksityisten investointien kasvun pysähtymisen. Tämä saattaa tarkoittaa sitä, että yksityisellä sektorilla kasvupyrkimykset ovat tällä hetkellä aika lailla jäässä. On epävarmuutta, joka poistaa halukkuuden pyrkiä kasvamaan.
 Akavan pääekonomisti Pasi Sorjonen. Jari Kovalainen / Yle
 Lue myös:
 Työllisyysaste pysyi elokuussa liki ennallaan, työpaikkoja tarjolla enemmän kuin aikaisemmin
 Petteri Orpo budjettiehdotuksesta: "Kokoomuksen on tehtävä hallituksen työllisyyspolitiikasta välikysymys", Halla-aho: Työllisyysreseptit vaikuttavat sosialistisilta

Suomen työllisyyskehitys näyttää kuin kuolleen ihmisen sydänkäyrältä – Yle kysyi kolmelta ekonomistilta, mitä nyt pitäisi tehdä


Summary: Kohu sai alkunsa entisen varapresidentin Joe Bidenin Hunter-pojan työpaikasta ukrainalaisessa kaasuyhtiössä.

Yhdysvalloissa on käynnissä oikeuspoliittinen kiista, jonka sanotaan olevan jopa vakavampi kuin presidentti  Donald Trumpin  valtakauden alkuvaihetta varjostanut Venäjä-tutkinta.
 Kohu alkoi 25. heinäkuuta, kun presidentti Trump kävi puhelinkeskustelun Ukrainan uuden presidentin  Volodymyr Zelenskyin  kanssa. Tuntemattomaksi jäänyt henkilö USA:n hallinnossa teki keskustelusta ilmiannon, koska arveli Trumpin syyllistyneen lainvastaiseen tekoon.
 Trumpin kerrotaan painostaneen Zelenskyitä, jotta tämä määräisi tutkimuksen  Barack Obaman  varapresidenttinä toimineen  Joe Bidenin  tekemisistä. Trump sanoo Bidenin käyttäneen väärin virka-asemaansa suojellakseen poikaansa talousrikostutkinnalta.
 Biden on tällä hetkellä todennäköisimmin demokraattipuolueen presidenttiehdokas ensi vuoden vaaleissa ja siis Trumpin pääkilpailija.
 Mitä tapahtui ilmiannolle?
 Trumpista tehdystä ilmiannosta nousi Yhdysvalloissa heti voimakas kohu.
 Trump itse on myöntänyt puhuneensa Joe Bidenista presidentti Zelenskyille, mutta kiistää minkäänlaisen painostuksen.
 Trump kiistää painostaneensa Ukrainan presidenttiä tutkimaan Joe Bidenin ja tämän pojan toimia – myöntää kuitenkin ottaneensa Bidenin puheeksi
 Puhelun ehkä tärkein aihe oli kongressin hyväksymä 250 miljoonan dollarin apupaketti Ukrainalle. Trumpin hallinto on lykännyt sen luovuttamista Ukrainalle ja The Washington Post -lehden mukaan Trump on antanut määräyksen lykätä sitä edelleen.
 Kun USA:n Kansallisen turvallisuuspalvelun DNI:n päällikkö  Joseph Maguire  sai ilmiannon käsiinsä, hän piti sitä erittäin tärkeänä.
 Ilmiantoja koskevan lain mukaan DNI:n päälliköllä on viikko aikaa toimittaa asiasta tieto kongressin tiedustelukomiteoille. Komiteat eivät kuitenkaan saaneet tietoa.
 Maguire perusteli tätä sillä, että hän oli keskustellut lakimiestensä kanssa ja heidän mukaansa asia ei ollut tärkeä.
 Kongressi sai tiedon ilmiannosta vasta 9. syyskuuta, mutta ei puhelinkeskustelun yksityiskohtia. Sen jälkeen sen komiteat ovat vaatineet täsmällisiä tietoja, muun muassa puhtaaksikirjoitettua puhelinkeskustelua.
 Maguiren on määrä tulla edustajainhuoneen tiedustelukomitean kuultavaksi torstaina.
 Mitä Ukrainassa on tapahtunut?
 Huhtikuussa 2014 Joe Bidenin poika  Hunter Biden  pääsi töihin suureen ukrainalaiseen Burisma-kaasuyhtiöön. Hänestä tuli yhtiön johtokunnan jäsen. Yhdysvalloissa presidenttinä toimi tuolloin Barack Obama, jonka varapresidentti oli Hunterin isä Joe Biden.
 Burisma-kaasuyhtiön omistaja oli  Mykola Zlochevsky , joka oli aiemmin toiminut Ukrainan syrjäytetyn presidentin  Viktor Janukovytšin  hallinnossa.
 Jo silloin, kun Biden aloitti työnsä Burismassa, yhtiötä ja sen omistajaa epäiltiin Ukrainassa rahanpesusta. Epäilyjä ja tutkintavaatimuksia esittivät monet muutkin tahot, muiden muassa Britannia ja Yhdysvallat.
 Seuraavana vuonna Ukrainan yleiseksi syyttäjäksi, ja siten myös korruptiotutkimusten johtajaksi nousi  Viktor Shokin , joka oli luvannut panna Ukrainassa rehottavan korruption kuriin.
 Lupaus paljastui tyhjäksi. Shokinin toimisto oli tehoton ja vaikutti itsekin olleen korruptoitunut. Ukrainassa paljastui muun muassa "timanttisyyttäjien" tapaus, jossa Shokinin kahden alaisen kotoa löytyi kultaa, käteistä rahaa ja aseita, mikä nostatti epäilyjä, että virkamiehiä oli lahjottu.
 Shokinin oli määrä tutkia myös Zlochevskya ja hänen yritystään, mutta Zlochevsky pääsi kuin koira veräjästä.
 Hunter Bidenin työtehtävistä Burismassa ei tiedetä kovin paljon. Hän toimi lakimiehenä ja esiintyi yhtiön edustajana useissa kansainvälisissä konferensseissa. Biden sai hulppeaa, jopa 50 000 dollarin kuukausipalkkaa.
 Paine syyttäjä Shokinia kohtaan kasvoi jatkuvasti, sillä Ukrainan lahjontaongelma ei näyttänyt lainkaan vähenevän. Vuonna 2016 Yhdysvaltain Ukrainan-suurlähetystö ehdotti, että Ukrainalle alustavasti luvatun miljardin dollarin lainatakuun ehdoksi asetettaisiin korruptionvastaisen toiminnan tehostaminen ja kehitystä jarruttavien virkamiesten, kuten Shokinin vaihtaminen.
 Maaliskuussa 2016 varapresidentti Biden kertoikin Ukrainassa vieraillessaan, että lainatakuuta ei heru, ellei henkilöitä, esimerkiksi Shokinia vaihdeta.
 – Minä sanoin, "ette te saa miljardianne".
 – Lähden täältä kuuden tunnin kuluttua. Jos syyttäjää ei ole erotettu, ette saa rahojanne, hän kertoi vuonna 2018 yleisötilaisuudessa uhkauksestaan.
 Shokin joutui väistymään.
 Biden painosti, mutta ketä?
 Bidenin tapa käyttää USA:n rahoja painostuskeinona varmaankin herätti ärtymystä. Toimenpiteellä oli kuitenkin monen EU-maan ja Kansainvälisen valuuttarahaston hyväksyntä.
 Shokinin seuraaja  Juri Lutšenko  käynnisti Burisima-yhtiöön kohdistuneen tutkimuksen, joka lopetettiin kymmenen kuukautta myöhemmin tuloksettomana.
 Hunter Biden ei tiettävästi koskaan ole ollut talousrikostutkinnan kohteena, joskin hänen työskentelynsä talousrikosepäillyn yrityksen palveluksessa mustaa hänen ja samalla hänen isänsä mainetta. Vähintäänkin kyse on intressiristiriidasta. Joe Biden on sanonut, ettei koskaan ole puhunut poikansa kanssa tämän työstä.
 – Olisi varmaan pitänyt, hän lisää.
 Monien analyytikoiden mielestä Trumpin syytös, että Biden yritti Shokinin erottamisella estää poikaansa kohdistuvan talousrikostutkinnan on väärä, koska Biden, samoin kuin koko Yhdysvaltain hallinto nimenomaan yrittivät tehostaa Ukrainan korruptiorikosten tutkintaa. Hunter Bidenin työnantaja oli ensimmäisiä yrityksiä, joita Yhdysvaltain hallinto halusi luupin alle.
 Oppositio harkitsee jälleen syytettä Trumpille
 Trumpin arvostelijat ovat nostaneet esiin suuren kysymyksen, onko Trump itse syyllistynyt vallan väärinkäyttöön. Laki kieltää presidenttiä käyttämästä ulkovaltoja omien vastustajiensa vahingoittamiseen.
 On myös mahdollista, että Trump olisi rikkonut Yhdysvaltain lahjonnan kieltäviä lakeja.
 Oikeusministeriön linja on, ettei istuvaa presidenttiä voida asettaa rikosoikeudelliseen syytteeseen. Sen sijaan kongressi voi nostaa syytteen presidenttiä vastaan.
 Yhdysvaltain perustuslain mukaan syyte voidaan nostaa, jos presidenttiä epäillään "maanpetoksesta, korruptiosta tai muusta vakavasta rikoksesta tai väärinkäytöksestä".
 Syytteen nostaminen edellyttää enemmistöä edustajainhuoneessa. Tuomio puolestaan vaatii kahden kolmasosan enemmistöä senaatissa.
 Nykyisessä poliittisessa tilanteessa republikaanit hallitsevat senaattia, ja on hyvin epätodennäköistä, että sen enemmistö äänestäisi presidentin tuomitsemisen puolesta.
 Edustajainhuoneen puhemies  Nancy Pelosi  on arvioinut, että syyte Trumpia vastaan voisi jopa vahvistaa hänen kannatustaan ensi vuonna järjestettävissä presidentinvaaleissa.
 Demokraattien parista on toisaalta kuulunut ääniä, että Trump on vienyt asiat niin pitkälle, että demokraateilla on moraalinen velvollisuus nostaa syyte häntä vastaan.
 Artikkelin lähteinä käytetty:  BBC ,  Bloomberg ,  The Intercept ,  VOX ,  The Guardian ,  Fox News

Tapaus Ukraina saattaa kampittaa Trumpin kovimman vastustajan, mutta viedä Trumpin oikeuteen – Mistä Ukraina-skandaalissa on kyse?


Summary: Rajavartiolaitos ei voi vielä vahvistaa, millä asialla alus liikkui Estonian hylyn alueella.

Rajavartiolaitos epäilee, että M/S Estonian hylyn hautarauhaa on rikottu, kertoo Länsi-Suomen merivartiosto tiedotteessaan.
 Rajavartiolaitos oli saanut ennakkotietona Ruotsin viranomaisilta sunnuntaina, että Saksan lipun alla kulkeva sukellustukialus Fritz Reuter saapuisi Estonian hylyn alueelle maanantaina iltapäivällä ja sen henkilöstöllä on aikeena sukeltaa Estonian alueella.
 Rajavartiolaitoksen vartiolaiva Turva meni alueelle ennalta. Turvasta otettiin yhteyttä Fritz Reuteriin ja kehotettiin olemaan sukeltamatta tai muuten loukkaamatta hylyn hautarauhaa, joka on säädetty laissa.
 Rajavartiolaitoksen mukaan aluksesta laskettiin silti mereen "todennäköinen sukellusrobotti", joka nostettiin myöhään illalla. Rajavartiolaitoksella on tarkempi selvittely asiasta meneillään.
 – Emme voi vielä vahvistaa, mitä kalustoa veteen laskettiin. Meillä on kuitenkin syytä epäillä, että kyseessä on vedenalainen robotti. Tapahtumahetkellä oli pimeää ja asiaa tutkitaan tarkemmin vielä, sanoo kapteeniluutnantti  Valtteri Viitala  Rajavartiolaitoksesta.
 Hautarauhan rikkomisesta epäilty alus. Länsi-Suomen merivartiosto
 Mahdollisesti kuvausryhmä
 Rajavartiolaitoksella ei ole vielä varmaa tietoa siitä, millä asialla alus oli saapunut Estonian alueelle. Viitala kertoo, että ryhmä oli alueella todennäköisesti kuvaamassa jonkinlaista dokumenttia tai tv-ohjelmaa.
 – Meillä ei ole sataprosenttista varmuutta tästä, joten emme voi asiaa vahvistaa, mutta tekemiemme selvittelyiden perusteella he ovat siellä tekemässä tv-dokumenttia tai vastaavaa, Viitala sanoo.
 Aluksella oli "radiokeskustelussa saadun tiedon mukaan" kaksi Ruotsin kansalaista, Rajavartiolaitoksen tiedotteessa lukee. Tiedossa ei vielä ole aluksen henkilöstön tarkkaa lukumäärää tai heidän kansalaisuuksiaan.
 Mahdollinen vedenalainen robotti on kuvassa olevan valokuvaajan taustalla. Länsi-Suomen merivartiosto
 Matkustaja-alus M/S Estonia upposi vuonna 1994. Sen hylyn rauhoittaminen säädettiin laissa vuonna 1995. Länsi-Suomen merivartiosto valvoo Estonian hylyn rauhaa.
 – Rauhan rikkomista koskeva tunnusmerkistö on laissa aika laajaa, niin kyllä myös sukeltaminen on kielletty. Näin on ylipäätään kaikki sellainen toiminta, jonka voi katsoa häiritsevän hautarauhaa tai Estonian rauhaa, Viitala toteaa.
 Samassa laissa on määritelty hyvin tarkasti myös alue, jota rauha koskee.
 Hylky sijaitsee kansainvälisellä merialueella, mutta Suomen talousvyöhykkeellä. Saksa ei ole liittynyt Estonian hautarauhaa suojaavaan sopimukseen.
 Rajavartiolaitos kertoo informoineensa Saksan viranomaisia.
 Lue lisää
 Kolahdus, keulaportti ja kallistuma – näin Estonia upposi 55 minuutissa

Rajavartiolaitos epäilee: Saksan lipun alla kulkeva alus rikkoi Estonian hautarauhaa – kyseessä mahdollisesti dokumentin kuvausryhmä


Summary: Tutkijat näkevät Britannian EU-eron avautuvan uudelle puinnille.

Britannian korkeimman oikeuden päätös saattaa taas kääntää Britannian EU-eron uuteen suuntaan, arvioivat suomalaiset tutkijat.
 Korkein oikeus mitätöi tiistaina pääministeri  Boris Johnsonin  päätöksen määrätä parlamentti istuntotauolle EU-eron alla. Oikeuden yksitoista tuomaria päättivät yksimielisesti, että päätös oli laiton ja että se esti parlamenttia toteuttamasta perustuslaillista tehtäväänsä.
 – Keskeisintä tämän päätöksen jälkeen on, että Boris Johnsonin asema hallituksen johdossa on entistäkin huterampi, arvioi Helsingin yliopiston Eurooppa-tutkija Timo Miettinen.
 – Kaikki on edelleen mahdollista aina uusista vaaleista uuteen kansanäänestykseen ja mahdollisesti koko brexitin perumiseen. Kaikki vaihtoehdot ovat vielä pöydällä.
 Korkeimman oikeuden presidentti Brenda Hale julisti, että pääministeri Boris Johnsonin määräys parlamentin istuntotauosta oli laiton. EPA
 Johnsonin vastaisen päätöksen kovuus on yllättävä, arvioi Tübingenin yliopiston politiikan tutkija, tohtori Mikko Kuisma.
 – Se on voimakkain mahdollinen tuomio, jonka korkein oikeus tässä tapauksessa olisi voinut antaa, Kuisma sanoo. Korkein oikeus antoi parlamentin puhemiehistölle valtuudet päättää, milloin parlamentti kokoontuu jälleen.
 "Kuningattaren maine on epäsuorasti tahrattu"
 Pääministeri Johnson oli määrännyt parlamentin viiden viikon istuntotauolle 9. syyskuuta. Vastustajien mukaan pääministeri yritti näin estää parlamentin puuttumisen brexitiin juuri ennen EU-eron määräaikaa. Johnson väitti, että taukoa tarvitaan hallitusohjelman työstämiseen.
 Pääministeri joutui hakemaan istuntotauolle luvan kuningattarelta.
 Kuningatar Elisabet II nimitti Britannian konservatiivipuolueen johtajan Boris Johnsonin pääministeriksi heinäkuussa 2019. AOP
 Mikko Kuisman mukaan Britanniassa kuningattaren vetämisellä mukaan kiistaan voi olla vakavat seuraukset.
 – Britanniassa on pyhää, että kuningatar pysyy poliittisten päätösten yläpuolella. Nyt kuningattaren maine on myös tässä epäsuorasti tahrattu, hän sanoo.
 – Perinteisesti kuningatar ei asetu pääministerin ehdotuksia vastaan. Se, että kuningatarta on johdettu ikään kuin harhaan tai väärin perustein pyydetty hyväksymään parlamentin jäädyttäminen, perustuslaillisesti sen vaikutuksia on hyvin vaikea vielä arvioida.
 Myös Timo Miettinen pitää tilannetta pääministerille vakavana.
 – On hyvin ainutlaatuista, että pääministerin sanotaan nimenomaan valehdelleen kuningattarelle. Sitä ei ole tapahtunut juurikaan viimeisen sadan vuoden aikana, Miettinen sanoo.
 Miettinen nostaa esiin myös sen, miten Johnsonin pääministerikausi on ylipäänsä alkanut.
 – Hän on hävinnyt viisi ensimmäisestä viidestä äänestyksestään verrattuna edellisiin pääministereihin, jotka ovat kymmenen vuoden aikana hävinneet kokonaisuudessaan neljä äänestystä. Ja miten tulehtuneet Johnsonin ja parlamentin välit ovat ja miten poikkeuksellisena hänen toimintansa näyttäytyy tämän päätöksen jälkeen, Miettinen listaa.
 Skotlannin kansallispuolueen SNP:n johtaja Ian Blackford riemuitsi korkeimman oikeuden päätöksestä, joka mitätöi parlamenin istuntotauon. Neil Hall / EPA
 Parlamentti kokoontuu – miten Johnson tästä jatkaa?
 Parlamentin alahuoneen odotetaan kokoontuvan jo huomenna keskiviikkona. Tutkija Timo Miettisen mukaan parlamentti on osoittanut nyt, että ylin valta on sen käsissä.
 Ennen Johnsonin määräämän tauon alkamista parlamentti onnistui hyväksymään lain, joka estäisi Britannian sopimuksettoman EU-eron lokakuun lopussa.
 Johnson itse on näyttäytynyt taistelutahtoisena korkeimman oikeuden päätöksen jälkeen. Hän ilmoitti, ettei aio poiketa brexit-linjaltaan.
 – Paljon riippuu siitä, ehdottaako parlamentti esimerkiksi epäluottamuslauseäänestystä Johnsonille. Jos tällainen äänestys menisi läpi, se avaisi kahden viikon aikaikkunan, jonka puitteissa joku uusi henkilö parlamentin sisältä voisi yrittää hallituksen muodostamista, Miettinen sanoo.
 Tätä voisi hänen mukaansa seurata esimerkiksi väliaikaishallitus, jonka keskeisenä tehtävänä olisi hakea lisäaikaa Britannian EU-erolle ja mahdollisesti järjestää uudet vaalit.
 Jos pääministeri Boris Johnson eroaa, EU-eroprosessin lykkääminen on lähes ainoa vaihtoehto, sanoo tutkija Mikko Kuisma. Joka tapauksessa parlamentti ottaa hänen mukaansa nyt vetovastuun brexitistä.
 – Jos hallitus jatkaa, on mielenkiintoista nähdä, miten se pystyy ylipäätään toimimaan. Kyseessä on tietyllä lailla rampa ankka, joka ontuu eteenpäin jääräpäisesti, mutta jonka viimeisetkin vallan rippeet pois pyyhitty, Kuisma sanoo.
 Lue myös:
 Britannian korkein oikeus: Boris Johnson rikkoi lakia määrätessään parlamentin tauolle – pääministeri ei aio erota tehtävästään

Tutkijat: Britannian pääministeri entistä ahtaammalla – kuningattaren vetämisellä mukaan voi olla vakavat seuraukset


Summary: Onnettomuus tapahtui synnytyssairaalassa itäisessä-Algeriassa.

Varhain tiistaiaamuna syttyneessä tulipalossa kuoli kahdeksan lasta, kertoivat pelastusviranomaiset.
 Yksitoista vauvaa, 107 naista ja 28 sairaalan työntekijää pelastettiin synnytyssairaalan tulipalossa Oued Soufissa. Se sijaitsee viitisensataa kilometriä maan pääkaupungista Algerista kaakkoon.
 Pelastusviranomaisen mukaan sairaala evakuoitiin ja tulipaloa oli sammuttamassa kymmeniä paloautoja ja hälytysajoneuvoja. Tulipalon syytä ei vielä tiedetä.
 Maiju Hakalahti / Yle
 Algerialaisen televisiokanavan mukaan palo oli saattanut syttyä sähköisen hyttyskarkottajan oikosulusta.
 Paikalliset osoittivat mieltään sairaalaan ulkopuolella, kertoi yksityinen Ennahar-televisiokanava.
 Tapaus on toinen puolentoista vuoden aikana. Viime vuoden toukokuussa toisessa synnytyssairaalassa syttyi tulipalo, joka aiheutti vahinkoja mutta henkilövahingoilta vältyttiin tuolloin.
 Algerian pääministeri  Noureddine Bedoui  on määrännyt virallisen tutkinnan asiasta. Algerian terveysministeri  Mohamed Miraoui  matkusti heti palopaikalle.
 Julkisten palvelujen taso on aiheuttanut maassa usein turhautumista ja vihareaktioita. Ne ovat saaneet arvostelua osakseen erityisesti pääkaupungin alueella.

Kahdeksan vauvaa kuoli sairaalan tulipalossa Algeriassa


Summary: Lihan kulutuksen kasvu on pysähtynyt ja kääntymässä laskuun. Mutta onko käänne pysyvä, kysyy taloustoimittaja Antti Parviala.

Liha ja elintaso – erottamaton pari.
 Historia todistaa, että liha on vallannut ruokapöydät samaa vauhtia kuin elintaso on noussut.
 Vuonna 1950 suomalainen söi keskimäärin 29 kiloa lihaa vuodessa. Viime vuonna määrä oli 81 kiloa nuppia kohti.
 Possun syömisen vähentyminen on jatkunut lähes kymmenen vuotta, naudan yli neljäkymmentä. Samaan aikaan kana on lentänyt tilastoissa kuin raketti.
 Siipikarjan kulutus lähti lähes nollasta 1970-luvun alussa ja nyt suomalaiset syövät vuodessa kanaa keskimäärin 25 kiloa eli viisi kiloa enemmän kuin nautaa. Sianlihan kulutus oli viime vuonna yli 32 kiloa. Makkara maistuu.
 Luonnonvarakeskus, Harri Vähäkangas / Yle
 Kaikkiaan lihan kulutus on kuitenkin alkanut tasaantua. Kolme viime vuotta kulutus on pysynyt 81 kilon tuntumassa.
 Liha ja elintaso ovat olleet erottamaton pari – ainakin tähän saakka.
 Pellervon taloustutkimus ennustaa , että nyt yhteys katkeaa ja lihan kokonaiskulutus kääntyy tänä vuonna laskuun. Kanan nousu pysähtyy, nauta ja sika jatkavat alamäkeen.
 Lihan kulutuksen kasvun pysähtymiseen on monta erilaista syytä.
 Kiinassa riehuva sikarutto kaataa possua kuin heinää ja vajetta korvataan tuonnilla. Se saa lihan hinnan nousuun Suomea myöten. PTT  ennustaa lihan kallistuvan  neljä prosenttia tänä vuonna.
 Nouseva hinta on omiaan vähentämään kulutusta. Lihasta siirrytään ehkä eineksiin, joissa voi olla lihaa lähinnä nimessä.
 Samaan aikaan kasvisten hinta laskee. Takana on kaksi suoranaista  katovuotta . Ensin oli liian märkää, sitten kuivaa. Nyt on saatu niin sanottu normaalisato ja kasvituotannon hinnat laskevat.
 Nyhtökaurapaistos salaattipedillä.  Juha Mäntykenttä / Yle
 Tampereen yliopiston terveyssosiologian professori  Piia Jallinoja  muistuttaa, että syömistä ohjaa moni muukin tekijä kuin hinta.
 Hän suhtautuu varovaisesti suuren käänteen ennustamiseen, mutta vinkit lännestä puhuvat muutoksen puolesta.
 – Ruotsissa käänne on tapahtunut. On mahdollista, että Suomi seuraa mukana ja lihan kokonaiskulutus lähtee laskuun.
 Käänteen takana on myös terveysnäkökulmat, jotka iskevät varsinkin punaiseen lihaan.
 Suomen kolmen suuren lihanjalostusyhtiön perustama Lihatiedotus ry:kin muistuttaa punaisen ja prosessoidun lihan  yhteydestä suolistosyöpiin . Ja kyseessä on sentään menekin edistämisyhdistys.
 Tämän lisäksi lihantuotanto on joutunut arvostelijoiden hampaisiin ilmasto- ja eettisyystaakkansa takia.
 Ja sitten vielä kilpailevat innovaatiot.
 Lihaa korvaavat tuotteet ovat saaneet ilmaista mainosta julkisuudessa. Nyhtis, Härkis, Beyond Meat - myönteinen mainintataajuus mediassa on tasolla, josta Lihatiedotus voi vain haaveilla.
 Jallinoja arvio, että on tapahtunut  kulttuurinen siirtymä.
 Takavuosina pelkkä kasvisruoan tarjoaminen vieraille olisi ollut mahdottomuus, ainakin jos toivoo saavansa vastavierailukutsua.
 – Nyt täysipainoinen kasvisruoka voi olla kulttuurisesti arvokas ruoka.
 Takavuosina kasvisruoka kelpasi harvoin pääruoksi ainakaan juhlapöytään. Nyt kulttuurinen siirtymä on muuttamassa tilanteen.  AOP
 Varma todiste vegebuumista on se, että jauhelihapihvin varaan rakennetut hampurilaisravintolat alkavat innovoida vegeburgereita. Jallinojan mukaan viimeistään se todistaa, että kasvisruoka ei enää ole "vain ituhippien touhua".
 Kaikesta huolimatta vegebuumi ei ole tempaissut koko kansaa puolelleen. Suomi syö -tutkimuksen mukaan vegaanien osuus kyllä lähes kaksinkertaistui vuosina 2014–16, mutta heitä oli väestöstä 1,1 prosenttia. Punaisesta lihasta kieltäytyjien osuus nousi vähän yli kahdeksaan prosenttiin.
 Mutta onko siis lihan kulutuksen "suuri käänne" laskuun sittenkään pysyvää?
 Nyt sikarutto nostaa lihan hintaa ja sopivat sademäärät laskevat kasvisten hintaa – molemmat ehkä nopeastikin muuttuvia tekijöitä.
 Trendit sanelevat vain vähemmistön lautasen. Kasvisruokatrendin pysyvyydelle tärkeää on se, kuinka moni kuluttaja tempautuu mukaan "kulttuuriseen siirtymään" ennen kuin lihan hinta ehkä taas laskee houkuttelevalle tasolle.

Analyysi: Liha ei maistu entiseen malliin – mutta johtuuko se sateista, sikarutosta, suolistosyövästä vai etiikasta?


Summary: New Yorkissa asuva Antti Holma tekee suosittua podcastia, koska “jollain pitää vuokra maksaa”.

Helvetin paikallisradio Sodoma on palannut tauon jälkeen taajuuksille. Näyttelijä  Antti Holman  luoman  Radio Sodoma  -podcastin toinen kausi ilmestyi tänään kokonaisuudessaan  Yle Areenaan .
 Sarjan ensimmäinen kausi julkaistiin kaksi vuotta sitten ja siitä muodostui nopeasti ilmiö. Juontaja Kalevi Tuonisen pimeyteen tuijottelua on tähän mennessä kuunneltu yli puolitoista miljoonaa kertaa.
 Uusi kausi on otettu innolla vastaan.
 Radio Sodoman  toinen kausi jatkaa siitä, mihin kaksi vuotta sitten jäätiin. Mukana ovat muun muassa Kullipoliisit, kulttuuritoimittaja Aira-Mari Raitahauta-Haaparauta ja tietenkin itse Saatana.
 Meininki on totutun makaaberia, ehkä hieman yhteiskunnallisempaa kuin edellisellä kierroksella.
 Yle Puheen Aamun  haastattelussa Holma sanoo kiinnittäneensä kirjoittaessaan huomiota etenkin vallan tavoitteluun.  Radio Sodomassa  poliitikot ja piispat eivät saa armoa.
 – Jos lähtee politiikkaan ja varsinkin poseeraa hyvänä ihmisenä, niin silloin ottaa hissin suoraan Sodomaan, Holma naurahtaa.
 Äänessä Ari Arasvuo ja Pekka Sauron
 Holma on asunut viimeisen vuoden New Yorkissa. Välimatka Suomeen on mahdollistanut uudenlaisten havaintojen tekemisen suomalaisesta yhteiskunnasta, joka toimii inspiraationa  Radio Sodomalle .
 Välimatka luo myös haasteita. Kaikki kotimaan myrskyt eivät aiheuta laineita valtameren toisella puolella.  Radio Sodomaa  kirjoittaessaan Holma turvautui Googleen, kun mieleen piti palautella viimeisimmät poliittiset kohut.
 – Huomasin ekaa kertaa, että nyt pitää vähän kaivaa asioita. Piti mennä juorulehtien sivuille katsomaan, että ketäs täällä on, Holma kertoo.
 Työ tuotti tulosta ja näistä havainnoista Radio Sodoma sai useita uusia hahmoja.
 Yksi näistä on radiossa monologeja horiseva Ari Arasvuo. Tosielämän henkilöistä inspiraationsa saaneita hahmoja on Radio Sodomassa kuultu aiemminkin. Ensimmäisellä kaudella ääneen pääsivät esimerkiksi pariterapeutti Kyösti Maaretkallio ja yöradion juontaja Pekka Sauron.
 Osalla Holman luomista hahmoista yhtymäkohdat reaalimaailmaan ovat hatarampia, kuten vaikkapa matkailuohjelman isäntä Pertti Homolla.
 – Kun mä kirjoitin sen roolinimen, niin ajattelin, että nyt mä olen tullut urani päätyyn, Holma sanoo.
 "Jollain pitää vuokra maksaa"
 Radio Sodoma  ei ole Holman ainoa lahja podcastien ystäville. Näyttelijän  Auta Antti!  -sarja on niin ikään saavuttanut suurta suosiota. Siinä siivouskomerossa istuskeleva Holma vastailee kuuntelijoiden kysymyksiin maan ja taivaan väliltä.
 Holma tekee podcasteja, koska “jollain pitää vuokra maksaa”. Hänellä ei ole työviisumia Yhdysvaltoihin, joten työnteko uudella mantereella ei toistaiseksi ole mahdollista.
 Tämä järjestely sopii ainakin podcastien ystäville.
 Radio Sodoman toisen kauden viisitoista jaksoa ja muutama extra-rykäisy ovat aluksi kuunneltavissa ainoastaan  Yle Areenasta . Lokakuun 10. päivän jälkeen Helvetin tapahtumia voi kuunnella myös muilla alustoilla.
 – Paha leviää pikkuhiljaa maailmaan, Holma toteaa.

Antti Holma palaa Helvettiin – Radio Sodoman uusi kausi on otettu innolla vastaan


Summary: Uudet uutistoimitukset ja päälliköt aloittavat ensi viikolla. Näyttävää verkkojournalismia tekevä Plus-deski puolestaan saa uuden esimiehen lokakuun lopussa.

Ylen uutistoimitukset saavat uusia päälliköitä ensi viikosta alkaen. Samalla toimitusrakenne muuttuu.
 Uuden Tiede, terveys ja elämäntapa -toimituksen päällikkönä aloittaa  Raisa Lehtivuori . Pitkään Ylessä työskennellyt Lehtivuori siirtyy tehtävään Talous ja arki -toimituksen tuottajan paikalta. Tiede, terveys ja elämäntapa -toimituksen tuottajaksi tulee  Ville Laakso .
 – Luvassa on entistä vaikuttavampaa ja systemaattisempaa uutistuotantoa näistä teemoista. Ylen omien yleisötutkimustenkin perusteella tiedämme, että esimerkiksi terveys on aihepiiri, josta ihmiset kaipaavat nykyistä enemmän sisältöä. Tiede ja elämäntapa ovat mielestäni täydellisesti synkassa tässä kokonaisuudessa, Raisa Lehtivuori sanoo.
 Tiede, terveys ja elämäntapa -toimituksen päällikkönä aloittaa Raisa Lehtivuori. Marja Väänänen / Yle
 Uuden Kulttuuri-toimituksen päälliköksi on nimitetty  Satu Nurmio . Nurmio on työskennellyt Ylessä pitkään muun muassa toimittajan ja esimiehen tehtävissä. Kulttuuritoimituksen tuottajana puolestaan aloittaa  Heli Suominen . Uutisten kulttuuritoimitus tiivistää yhteistyötään myös Ylen muiden kulttuurisisältöjä tekevien toimitusten kanssa.
 – Toivomme, että saamme yhteistyöllä aikaan parempaa ja näkyvämpää journalismia, Satu Nurmio sanoo.
 Nurmion tavoitteena on, että kulttuuritoimitus pystyy jatkossa reagoimaan entistä paremmin ajankohtaisiin ilmiöihin.
 – Toivon, että pystyisimme tarttumaan paremmin siihen, miten yhteiskunnalliset muutokset ja ilmiöt näkyvät taiteessa ja kulttuurissa, Nurmio sanoo.
 Kulttuuritoimituksen päälliköksi on nimitetty Satu Nurmio. Yle
 Uutistoimituksen uudistuessa Kulttuuri ja elämäntapa -toimitus lakkaa. Toimituksen vt. päällikkönä toiminut  Tuomas Ferm  siirtyy Pasilan uutis- ja ajankohtaistoimituksen projektipäälliköksi.
 Elina Paasonen aloittaa lokakuun lopussa Plus-deskin esimies-tuottajana. Eriika Ahopelto / Aamulehti
 Myös uutis- ja ajankohtaistoimituksen Plus-deski saa uuden esimies-tuottajan. Tehtävässä aloittaa lokakuun lopussa  Elina Paasonen , joka siirtyy Yleen Aamulehdestä. Paasonen on muuan muassa johtanut Aamulehdessä verkon Tähtijuttu-konseptista vastaavaa tiimiä. Viime syksystä tämän vuoden kesään asti hän toimi journalistiikan vierailijaprofessorina Tampereen yliopistossa.
 Plus-deski on erikoistunut syventävään ja näyttävään verkkojournalismiin.

Yle uudistaa uutis- ja ajankohtaistoimitustaan – uudet päälliköt tieteen ja terveyden sekä kulttuurin aloille


Summary: Matkatoimistolla on kiire palauttaa asiakkaidensa luottamus. Ratkaisu löytyy, uskoo Suomen-yksikön vetäjä Jessica Virtanen.

Maanantai vasta sarasti, kun Tjäreborgin Suomen-yksikön vetäjä  Jessica Virtanen  sai pahimman mahdollisen uutisen.
 Tjäreborgin emoyhtiö Thomas Cook ilmoitti kello 4.15 Suomen aikaa menevänsä konkurssiin. Tjäreborgissa alkoi välitön kriisitila. Ensihuolena oli aikaisen aamun lomalento Larnakaan Kyprokselle. Sen matkustajat ehtivät lähtöportille asti, mutta kone jäi maahan.
 Mylläkkä alkoi. Päivästä tuli hullu maanantai. Puoleenpäivään mennessä Virtasen puhelimeen kertyi 130 soittoa.
 Lennot olivat jäissä, matkustajat tuohtuneita ja äimissään. Lähes kolmetuhatta suomalaisasiakasta oli lomakohteissa ympäri Etelä-Eurooppaa ilman tietoa paluusta. Tiedottamiseen jäi koloja. Ihmiset haalivat tietoja kuka mistäkin: hotellien aulavirkailijoilta, muilta lomalaisilta, uutisista ja ystäviltä.
 Tjäreborg kehotti olemaan kärsivällinen.
 Pahin lukko aukesi jo myöhään samana iltana. Thomas Cookin pohjoismaiset tytäryhtiöt ilmoittivat saaneensa "pankeilta, rahoittajilta ja takaajilta" lisärahoituksen, jonka turvin ne kertoivat palaavansa normaaliin toimintaan.
 Tjäreborgin ja sen pohjoismaisten sisaryhtiöiden Spiesin, Vingin ja Globetrotterin välitön konkurssiuhka oli vältetty.
 Mutta tilanne ei ole ohi.
 Petteri Pyysilta piti yhteyttä asiakkaisiin Tjäreborgin konttorilla tiistaina. Mårten Lampén / Yle
 "Tehdään työtä, että saadaan ihmiset pikaisesti kotiin"
 Tiistaina aamupäivällä Jessica Virtanen ehtii antamaan haastattelun kasvokkain.
 – Oli melkoisen intensiivinen vuorokausi, hän sanoo Tjäreborgin pääkonttorilla – joka on yhtiön ainoa Suomen-konttori – Helsingin Kampissa.
 Virtanen istuu konttorin yhteydessä sijaitsevaan viimeiseen asiakaspalvelutilaan, joka on nyt tyhjillään. Neljän tiskin ja kahden aurinkoisen seinätaulun tila suljettiin helmikuussa, kun yritys oli tehnyt johtopäätöksen että ihmiset ostavat matkansa nykyään netistä.
 Virtanen kertoo, ettei asiakaspalvelupuolella saa tänään kuvata. Puhelimet ovat käyneet koko päivän kuumina, ja työntekijät ovat painaneet pitkää päivää. Heille halutaan antaa työrauha.
 Tiistaina runsaan 400 lomalaisen pitäisi päästä kotiin, mutta heitä jää kohteisiin vielä yli kaksituhatta. Esimerkiksi  Ylen tavoittamat lomailijat Kreikan Pargassa kertovat , etteivät he ole saaneet minkäänlaista lisätietoa tilanteestaan.
 – Tehdään työtä, että saadaan ihmiset mahdollisimman pikaisesti kotiin. Tällä hetkellä etsitään koneita ja ollaan lähellä ratkaisuja, mutta tiedotetaan asiakkaille sitten kun kaikki on selvillä, Virtanen sanoo.
 Hänen mukaansa lähipäivinä lomalle lähtevät voivat olla sillä mielellä, että kone myös pääsee matkaan.
 – Jos tulee muutoksia lentojen kanssa tai lennon myöhästymisiä, niin niistä ilmoitetaan kyllä asiakkaille. Voi varautua siihen, että jos meistä ei mitään kuulu, niin koneet lähtee ajallaan.
 Tjäreborgin konttorin asiakaspalvelupuoli hiljeni helmikuussa. Nyt matkat myydään netissä. Mårten Lampén / Yle
 Yhtiö ei avaa eilisiä pelastajiaan
 Tjäreborgin onni on, että kriisi osui syyskuun lopun välikauteen, jolloin matkoja tehdään vähemmän. Koulujen syyslomat alkavat kolmen viikon päästä, ja silloin lentoja ja lomalaisia on moninkertainen määrä.
 Mutta jo nyt Tjäreborgin asiakkaan pitäisi voida luottaa siihen, että yhtiö pysyy pystyssä ja kykenee hoitamaan myymänsä matkat.
 Miten pysyvä Tjäreborgin ja sen sisaryhtiöt pelastanut rahoitusjärjestely on, eli kuinka pitkäksi aikaa tilanne on nyt turvattu?
 – En voi avata tarkkoja yksityiskohtia. Mutta päätökset on tehty sillä silmällä, että jatketaan pitkälle tulevaisuuteen. Katsotaan, kuka meidät sitten tulevaisuudessa omistaa, Virtanen sanoo.
 Odotatko, että teidät myydään lähiaikoina uudelle omistajalle?
 – Tällä hetkellä me ei tiedetä, kuka meidän uusi omistaja tulee olemaan. Sen aika näyttää. Olemme olleet hyvin tuottoisa oma osamme täällä Pohjoismaissa ja tehty monta vuotta hyvää tulosta, joten uskon että meidän toimintamme jatkuu.
 Virtanen mainitsee useita kertoja, että rahoituksen järjestymisen ansiosta katseet on nyt käännetty tulevaisuuteen.
 Ja yhtiö todella on kannattava. Tjäreborg ja sen pohjoismaiset sisaryhtiöt ovat pysyneet viime vuodet voitollisina, eli ongelmissa on kyse selkeästi emoyhtiön ahdingosta.
 Vaikka pakettimatkojen suosion vähenemisestä on puhuttu, tilastot näyttävät päinvastaista. Suosio on kääntynyt uudelleen nousuun.
 Tjäreborg on Thomas Cookin itsenäinen tytäryhtiö, korostaa konkurssiasiantuntija Timo Tuokko. Mårten Lampén / Yle
 Asiantuntija: Konkurssipesä halunnee myydä kannattavat osat
 Tjäreborg on itsenäinen tytäryhtiö, joka ei automaattisesti kaadu konkurssiin emoyhtiönsä mukana. Konkurssi koittaa vasta, jos Tjäreborgin omat rahat toiminnan jatkamiseksi loppuvat.
 Thomas Cookin konkurssipesä pyrkii saamaan konsernin osista mahdollisimman paljon rahaa kasaan. Tämän vuoksi on selvää, että Tjäreborg ja sen pohjoismaiset sisaryhtiöt ovat myynnissä. Ne ovat konkurssipesän moderneimmat ja kannattavimmat osat, ja niillä on myös kaksi omaa hotelliketjua ja oma lentoyhtiö.
 Ratkaisuja voi syntyä pikaisesti, arvioi konkursseihin ja yritysjärjestelyihin erikoistuneen tilintarkastustoimisto Tuokon osakas ja hallituksen jäsen  Timo Tuokko .
 – Kyllä konkurssipesän intressissä on nimenomaan saada toimiva, kannattava yksikkö myytyä mahdollisimman nopeasti, Tuokko sanoo.
 Ostajakandidaateista ei ole vielä hiiskuttu. Tiedossa on, että Saksasta käsin toimiva sijoitusyhtiö Triton teki toukokuussa pohjoismaisista osista tarjouksen, jota Thomas Cook ei hyväksynyt.
 Kyse on hinnasta.
 – Konkurssipesän intressissä on varmasti myydä kannattava kokonaisuus sellaisenaan. Siitä saa paremmat rahat kuin pilkottujen osien myymisestä. Mutta jos on kiire myydä, niin hinta voi jäädä halvemmaksi, Tuokko sanoo.
 Tjäreborgille etsitään uutta ostajaa. Mårten Lampén / Yle
 Luottamus pitäisi saada äkkiä takaisin
 Tjäreborg myy taas uusia matkoja. Tilauslentojen myynti vedettiin jäistä heti maanantai-iltana rahoitusratkaisun synnyttyä.
 Miten myynti on vetänyt?
 – En ole nyt ihan viimeisiä lukuja katsonut, joten en osaa tuohon ihan tarkkaan vastata, Jessica Virtanen sanoo.
 Tjäreborgille olisi tärkeintä saada myynti äkkiä rullaamaan. Jos luottamus matkanjärjestäjään rakoilee ja myynti sakkaa, rahaa ei tule sisään.
 Ongelma ratkeaisi uudella omistajalla, jonka siipien suojissa matkoja voisi markkinoida puhtaalta pöydältä.
 Omistajauutisia odotellessa kaksituhatta lomalaista pitää saada kotiin, ja hoitaa uudet alkavat matkat kunnialla loppuun. Syyslomakausi lähenee.
 – Kyllä tuolla linjoilla on ruuhkaa riittänyt. Koetetaan auttaa asiakkaita parhaamme mukaan ja uskon, että monella on vielä luottamus meihin, Virtanen sanoo.

Hullun maanantain jälkiä korjaava Tjäreborg on kaupan – "Ei tiedetä, kuka uusi omistaja tulee olemaan", Suomen-yksikön vetäjä sanoo


Summary: Parhaimmillaan palvelulla oli noin 300 miljoonaa käyttäjää.

Nuorten suosima mobiiliviestipalvelu Kik päättää toimintansa. Asiasta kertoi Kanadassa toimivan yhtiön perustaja ja toimitusjohtaja Ted Livingston myöhään eilen paikallista aikaa.
 Kikillä on kerrottu olleen parhaimmillaan noin 300 miljoonaa käyttäjää. Enimmillään sitä on käyttänyt jopa 40 prosenttia yhdysvaltalaisista teini-ikäisistä nuorista.
 Yhtiö on keskellä oikeustaistelua Yhdysvaltain arvopaperimarkkinoita valvovan SEC:n kanssa kryptovaaluuttansa Kinin vuoksi. Yhtiö aikookin nyt keskittyä Kiniin ja siihen liittyvään oikeustaisteluun.
 Lue lisää
 MOT: Sokerideittailussa seksiä saattavat myydä alaikäiset – tältä näyttää piilokamerakuva, kun sugardaddyt tapaavat 23-vuotiasta Elinaa esittävän toimittajan

Nuorten suosima Kik-viestipalvelu lopettaa toimintansa – yhtiö keskellä kryptovaluuttataistoa


Summary: Maatalousministerit pohtivat Helsingissä, miten maatalouden ilmastopäästöt saataisiin käännettyä laskuun. Keinoiksi oli tarjolla esimerkiksi hiilen sitouttamista maaperään.

Euroopan unioni esiintyy mielellään ilmastonvastaisen taistelun airueena, mutta maatalouden ilmastopäästöjen vähentäminen on osoittautunut unionille liian vaikeaksi palaksi.
 Maatalous tuotti uusimpana mittausvuonna 2017 kasvihuonekaasuja käytännössä yhtä paljon kuin vuonna 2004. Viime vuosina päästöt ovat kasvaneet, eivät vähentyneet.
 – Eihän se ole millään lailla kestävää, sanoo eurooppalaisen ympäristöverkoston European Environmental Bureaun puheenjohtaja  Jouni Nissinen .
 Kotimaassa Suomen luonnonsuojeluliiton suojelupäällikkönä työskentelevä Nissinen piti ympäristöjärjestöjen puheenvuoron EU:n maatalousministerien kokouksessa Helsingissä tänään tiistaina. Nissisen mukaan päästöt eivät ole vähentyneet, koska ilmastoasioita ei pidetty tärkeinä, kun nykyistä maatalouspolitiikkaa luotiin.
 Tällä kertaa tilanne on toinen, ainakin puheiden tasolla. EU valmistelee parhaillaan uutta maatalouspolitiikkaa, jonka on määrä astua voimaan vuonna 2021.
 Ministerit keskustelivat Helsingin epävirallisessa kokouksessa Suomen johdolla siitä, miten maatalousmaahan saataisiin sidottua enemmän hiiltä. Tällä erää maatalousmaa on päästöjen lähde. Esimerkiksi Suomessa siitä pääsee ilmakehään vuosittain noin 200 kiloa hiilidioksidia hehtaarilta.
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Ranska haluaa pakollisen järjestelyn
 Hiilen sidontaa voidaan lisätä  muuttamalla viljelymenetelmiä . Esimerkiksi ympärivuotinen ruohopeite on tehokas tapa sitoa hiiltä maaperään. Ministereille esiteltiin suomalaisia hiilensidonnan konsteja Uudellemaalle suuntautuneella bussikierroksella eilen maanantaina.
 – Kaikki ovat samaa mieltä, että nyt pitää siirtyä tekoihin. Pitää muuttaa maatalouden menetelmiä, viljelykiertoa ja maan peitteisyyttä, sanoi Ranskan maatalousministeri  Didier Guillaume  Ylen haastattelussa kierroksen jälkeen.
 Ranska lanseerasi Pariisin ilmastokokouksen yhteydessä hiilensidonnan 4 per 1000 -aloitteen. Neljän promillen kampanjan nimi tulee siitä, että jos maaperän pintakerrokseen sitoutuneen hiilen määrää saataisiin lisättyä 0,4 prosenttia vuosittain, lisäys riittäisi kompensoimaan koko planeetan nettopäästöt.
 Guillaume sanoo, että Ranska haluaa tuoda 4 per 1000 -aloitteen myös osaksi EU:n uutta maatalouspolitiikkaa.
 Ranskan mielestä myös EU:n komission ehdottaman uuden ekojärjestelmän pitää olla pakollinen jäsenmaille. Järjestelmässä suoria EU-maataloustukia ei voisi saada ilman pakollisia ympäristötoimia.
 – Me haluamme luoda EU:n tasolla [ilmastonmuutoksen torjumiseen] välineitä, jotka täydentävät ranskalaisia työkaluja. Työ uuden ekojärjestelmän puolesta on tärkeää, Guillaume sanoo.
 Ranskan maatalousministeri Didier Guillaume osallistui tutustumisretkelle eteläsuomalaiseen maatalouteen ja metsänhoitoon. Emmi Korhonen / Lehtikuva / Maa- ja metsätalousministeriö
 Myös maatalouskomissaari  Phil Hogan  puolusti Helsingissä komission alkuperäistä esitystä, jonka mukaan ympäristötoimet olisivat pakollisia jäsenmaille, eli ne voivat jatkossa olla maataloustuen saamisen ehtona.
 – Kun annamme rahaa viljelijöille, haluamme jotain takaisin yhteisenä hyvänä, Hogan sanoi.
 Suomen lähestymistapa "tehotonta"
 Hiilensidontakeskustelua isännöivä puheenjohtajamaa Suomi on eri mieltä.
 Suomi on ajanut jäsenmaiden neuvostossa linjausta, jonka mukaan ekojärjestelmän tulee olla jäsenmaille vapaaehtoinen. Suomi on perustellut kantaansa sillä, että pakollinen järjestelmä johtaisi liian monimutkaiseen maatalouspolitiikkaan.
 Maatalousministeri  Jari Lepän  (kesk.) mielestä oikea järjestys on, että jäsenmaat sopivat ensin yhdessä tavoitteet, ja sen jälkeen jäsenmailla on vapaus toteuttaa niitä parhaaksi katsomallaan tavalla.
 – Annetaan jäsenmaille enemmän liikkumavaraa toteuttaa niitä toimia, jotka kussakin jäsenmaassa ovat niitä oikeita ja tehokkaita, Leppä perustelee.
 Hänen mukaansa Suomella on hyviä kokemuksia vapaaehtoisista ympäristötoimista, joihin viljelijöitä on kannustettu maaseudun kehittämisrahoilla.
 Maatalousministeri Jari Leppä Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 European Environmental Bureaun Jouni Nissisen mielestä Suomen linja on ristiriidassa hallituksen tiukkojen ilmastotavoitteiden kanssa.
 – Tuossa on juuri se ongelma, että vapaaehtoiset toimet tuppaavat jäämään riittämättömiksi. Ei se tue tavoitetta ilmastotavoitteiden saavuttamisesta, Nissinen sanoo.
 Onko tämä tekopyhää?
 – Jos haluaa käyttää sanaa tekopyhä, niin sitä se on, tai ainakin se on tehotonta, Nissinen sanoo.
 Hogan: Lihansyönti on ruokavaliokysymys
 Nissisen mukaan uudessa maatalouspolitiikassa ei ainakaan nykymuodossaan ole vielä tarpeeksi työkaluja ilmastopäästöjen kääntämiseksi laskuun. Kunnianhimoista ilmastopolitiikkaa ja entistä yksinkertaisempaa maatalouspolitiikkaa on vaikea sovittaa yhteen.
 Suurin osa maatalouden päästöistä liittyy kotieläintuotantoon, joka saa ympäristöjärjestö  Greenpeacen laskelmien mukaan  suoria EU-tukia noin 30 miljardia euroa vuodessa eli viidenneksen unionin budjetista. EU:ssa ei ole ainakaan toistaiseksi nähty halukkuutta suunnata tukia pois eläintuotannosta.
 – Tuotantoeläinten määrää vähentämällä pystytään maataloudessa tekemään paljon. Pitäisi päästä määrän tuottamisesta laadun tuottamiseen, Nissinen sanoo.
 Kysymys lihansyönnin vähentämisestä nousi esiin myös maatalouskomissaari Hoganin ja Lepän tiedotustilaisuudessa. Hoganin mukaan EU ei aio antaa kansalaisille suositusta lihansyönnin vähentämisestä. Hänen mukaansa lihansyönti kuuluu tasapainoiseen ruokavalioon.
 Leppä taas sanoi, että eläintuotannolla on myönteisiä vaikutuksia ilmastolle ja ympäristölle.
 Maatalouskomissaari Philip Hogan Heikki Saukkomaa / Lehtikuva

Euroopan maatalouden ilmastopäästöt kasvussa, Suomi perää silti vapaaehtoisuutta ympäristötoimiin – Leppä: "Jäsenmaille enemmän liikkumavaraa"


Summary: Tuffi Films teki poikkeuksellisen elokuvakokonaisuuden naisten kokemista jokapäiväisistä, näkymättömistä rajaloukkauksista.

Firman bileissä Tatu kursailee, ja naureskelee kiusaantuneesti rutistaessaan työkaveriaan Katjaa.
 – Eihän sitä näinä päivinä tiedä uskaltaako enää halatakaan.
 Tottumiskysymys -draamakomedian kohtauksessa naisporukka pyörittelee pienissä sievissä päätään tapaukselle. Loppuillasta pomoa lohdutellaan, koska edellisissä kekkereissä käsi on käynyt ja asia on tullut nyt ikävästi ilmi. Miehen paha mieli on kuitenkin tärkeämpi juttu, kuin naiskollegan hameen alle eksynyt ei-toivottu kouraisu.
 Miten siitä häirinnästä jaksetaankin jauhaa? Ei tästä rehvakkaasta joukosta kenellekään mitään sellaista ikinä ole sattunut.
 Paitsi ne tavalliset tietysti, mutta kuka sellaisia nyt laskee; lapsuusaikojen namusetiä, itsensäpaljastajia pöpeliköissä, ei-toivottuja pyllynpuristeluja.
 Ne ovat perusjuttuja naisen elämässä, sellaisia, joihin ei juuri edes kiinnitä tavallisuutensa takia huomiota. Niitä sattuu kaikille; häiriköintiä bussissa, törkeää vartalon kommentointia ventovierailta, asiantuntijuuden ohittamista miesvaltaisessa porukassa. Sellaista, ja joskus jotain vakavampaakin, tottuu jokainen nainen sietämään viimeistään siinä vaiheessa, kun teini-ikä koittaa.
 Firman bileissä kelpo mies (Samuli Niittymäki) saa naiskollegoilta (Niina Hosiasluoma, Pirjo Lonka ja Minna Suuronen) ei-toivottua kiitosta siitä, että ei ole nilkki. Johanna Onnismaa/Tuffi Films
 Kolmisen vuotta sitten tuottaja  Elli Toivoniemi  ja käsikirjoittaja  Kirsikka Saari  huomasivat yhä useammin puhuvansa näistä yksittäistapauksista ja tottumiskysymyksistä. Ei tehnyt mieli enää sietää tai vähätellä.
 – Me puhuimme enemmän ja enemmän tällaisista tapauksista, enemmän ja enemmän sukupuolittuneesta vallankäytöstä. Olennainen havainto oli se, että me emme elä niin tasa-arvoisessa kulttuurissa kuin olemme kuvitelleet, Toivoniemi muistelee.
 Tuotantoyhtiö Tuffi Filmsissä työskentelevät naiset totesivat nopeasti, että monet muutkin olivat alkaneet puhua ääneen vastaavista asioista – #metoo kyti pinnan alla monessa paikassa samaan aikaan. Toivoniemi huomauttaa, että kaikki eivät siitä keskustelusta pitäneet silloin, eivätkä kaikki siitä pidä vieläkään.
 Silti se on pakko käydä.
 – On kauhean epämiellyttävää todeta, miten kertakaikkisen banaaleja asioita me yhteisesti hyväksymme ihan meidän perusarjessamme. Nämä eivät ole asioita, joita olisi tapahtunut vain joillekin harvoille. Väitän, että näitä tilanteita tunnistaa jokainen yli 12-vuotias omasta elämästään. Moni tietenkin toivoo, että keskustelu näistä asioista loppuisi, koska ikävistä asioista on ikävä jauhaa. Sitä paitsi on monia, joille se tarkoittaa luopumista omasta vallasta.
 Elli Toivoniemi tuottaa elokuvan lisäksi myös siihen liittyvää vaikuttamiskampanjaa. Se tarjoaa muun muassa häirintään liittyvää keskusteluaineistoa työpaikoille ja kouluille. - Me olemme halunneet osallistaa tähän esimerkiksi nuoret, jotka eivät vielä ole pahemmin tässä keskustelussa olleet mukana.  Janne Lindroos / Yle
 Käsikirjoittaja-ohjaaja Kirsikka Saari kuvaa kollektiivista työskentelytapaa superinspiroivaksi. - Olen ajatellut vielä jälkeenpäin sitä, miten suurta luottamusta tämä kaikilta vaati, ja miten uskomatonta on, että sain tehdä tämän.  Janne Lindroos / Yle
 Toivoniemi kuvailee olleensa surullinen ymmärtäessään, että itsekin on osa vääristyneitä valtarakenteita. Se oli kuitenkin samalla toivoa herättävä oivallus. Jos on osa ongelmaa, voi olla osa myös ratkaisua.
 Siitä oivalluksesta sai alkunsa jopa maailman mittakaavassa täysin poikkeuksellinen elokuvahanke.
 Nuori syyttäjä Aleksi (Johannes Holopainen) ja raiskauksen uhri Niina (Lotta Kaihua) turhautuvat käräjäoikeuden istunnossa Miia Tervon lyhytelokuvassa Ei mitään hätää. Johanna Onnismaa © Tuffi Films 2019
 Viisitoista naista, yksitoista elokuvaa
 Tuffi Films kutsui koolle joukon elokuvaohjaajia, joiden kanssa oli muutenkin ajateltu yhteistyötä. Pian kasassa oli seitsemän hengen luonteva ensemble, joka jakoi keskenään kokemuksensa sukupuolittuneesta vallankäytöstä ja häirinnästä.
 Ohjaaja  Miia Tervo  esimerkiksi oli ollut voipua ahdistavan aiheensa alle: hän teki dokumenttielokuvaa, jota varten oli käynyt läpi uhreille yleensä nöyryyttäviä ja traumaattisia raiskausoikeudenkäyntejä. Aiheen käsittelystä tuli siedettävää, kun sen sai tehdä osana kollektivia.  Alli Haapasalo  puolestaan muisteli lomareissuaan, jolla tuntemattoman miehen kouraisu sai hänet tuntemaan itsensä voimattomaksi uhriksi – ja hänen suuttumuksensa puolestaan puolison neuvottomaksi.
 Naiset jalostivat kokemuksensa tarinoiksi, ja tarinat lyhytelokuviksi yhteisen otsikon alle.
 Ammattiohjaajien ja -käsikirjoittajien porukkaa täydennettiin joukolla yhteiskunnallisia keskustelijoita feministi  Saara Särmästä  tanssija  Sonya Lindforsiin  ja aktivisti  Maryan Abdulkarimista  taiteilija  Raisa Omaheimoon .
 Lopulta kokonaisuutta oli tekemässä viisitoista elokuvantekijää, taiteilijaa, tutkijaa ja vaikuttajaa, Toivoniemi laskee.  Yksittäistapaus -lyhytelokuvia syntyi yhteistyöstä  yksitoista .
 – Me halusimme tuoda esiin monta näkökulmaa, emme vain yhden ihmisen kokemusta todellisuudesta.
 Krista Kosonen ja Eero Ritala näyttelevät Alli Haapasalon Pikku juttu -elokuvassa paria, jonka romanttinen lomapäivä menee pilalle satunnaisen kourijan takia. Alli Haapasalo/Tuffi Films
 Mitä sitten tapahtuu, kun jotain on tapahtunut?
 Lyhytelokuvien sarja on vain yksi elementti laajemmassa kokonaisuudessa. Kirsikka Saari valitsi lyhytelokuvista kuusi, joista hän muokkasi yhdessä kunkin ohjaajan kanssa pitkän elokuvan  Tottumiskysymys .
 Prosessi oli Saaren mukaan huikea. Kaikilla mukana olleilla oli voimakas tarve kertoa se, mitä yhdessä kerrottiin; se, minkä kaikki tietävät, mutta mistä on ollut tähän asti vaikea puhua. Vastaavalla tekotavalla ei ole tiettävästi toteutettu elokuvaa missään. Kyseessä ei ole oikeastaan edes episodielokuva, vaan seitsemän ohjaajan yhteinen, tasa-arvoisesti ohjaama ja kirjoittama kokonaisteos.
 – Kaikki yksittäisten elokuvien ohjaajat antoivat kaiken kuvaamansa yhteiseen käyttöön saatteella, että kohdelkaa hellästi. Ei tällaista koskaan tapahdu, sillä ohjaajat ovat aina hyvin tarkkoja materiaalistaan. Yksittäisistä ratkaisuista keskusteltiin jokaisen kanssa välillä ihan kuva kuvalta, mutta lopputuloksen allekirjoittavat kaikki yksimielisesti.
 Miia Tervo, Jenni Toivoniemi, Reetta Aalto, Alli Haapasalo, Anna Paavilainen, Kirsikka Saari ja Elli Toivoniemi ovat ohjanneet Tottumiskysymys-elokuvan yhdessä. Janne Lindroos / Yle
 Yksi syy  Tottumiskysymyksen  tekemiseen oli halu vaikuttaa. Lyhytelokuva harvoin edes Oscar-ehdokkaana saa samanlaista näkyvyyttä kuin pitkä elokuva. Saari huomauttaa, että vielä tärkeämpi syy oli sisällöllinen.
 – Siitä asti, kun aloimme ideoida tätä, oli ajatuksena tehdä myös pitkä elokuva. Siinä ihmisten kokemukset muodostavat puroja, jotka solmiutuvat yhteen. Yksittäiset tarinat saavat toisistaan kaikupohjaa, rinnastuessaan tarinat saavat uusia merkityksiä.
 Tottumiskysymyksen  tarinat muodostavat temaattisen kokonaisuuden.
 – Ne kaikki kertovat siitä, miten ihmiset käsittelevät vaikeita tilanteita, seksuaalista häirintää tai väkivaltaa. Mitä sitten tapahtuu, kun jotain on tapahtunut ja sitä pitäisi ruveta selvittämään? Osataanko me?
 Nuori näyttelijä Emppu (Julia Lappalainen) sovittaa rooliasua, jonka voi repiä päältä uudelleen ja uudelleen. Johanna Onnismaa/Tuffi Films
 Play rape muutti maailmaa – muttei tarpeeksi
 Kolme ja puoli vuotta sitten näyttelijä  Anna Paavilaisen  monologi  Play rape  järisytti teatterimaailmaa. Paavilaisen koominen, mutta samalla kammottava esitys pohjautui hänen omiin kokemuksiinsa. Nuori näyttelijä oli siihen mennessä urallaan raiskattu näyttämöllä ainakin sata kertaa.
 Julkista polemiikkia nostattanut monologi oli kovaääninen alkusoitto suomalaiselle #metoo -keskustelulle – ainakin kulttuurialoilla, ainakin  teatterissa  ja elokuvassa. Paavilaiselle kohu tuli yllätyksenä.
 – Näistä asioista oli mesonnut baaripöydissä, eikä kukaan ollut ymmärtänyt, mutta sitten kun siitä teki esityksen, kaikki ymmärsivät. Se oli hämmentävää. Keskustelu oli kytenyt pinnan alla, ja aika oli oikea. Itselle ja yleisölle koko asia olisi ollut vielä paria vuotta aiemmin vain kiusallinen.  Play rape  kompaktissa tunnin viihdepaketissa sanoitti jotain tärkeitä asioita. Ehkä siksi yleisö teki siitä ison ilmiön.
 Tottumiskysymys -elokuvaan päätyneessä lyhytelokuvassaan  Play Rape  Paavilainen tarttui teemaan uudelleen. Vaikka nimi on sama kuin hänen alkuperäisessä esityksessään, on teeman käsittely toisenlaista #metoon jälkeisessä ajassa.
 – Kun olin esittänyt  Play rapea  paljon, aloin miettiä, miksi en aikanaan osannut kertoa niissä tilanteissa, miltä tuntuu? Miksi piti tehdä kokonainen helvetin monologi?
 Tarinassa nuori näyttelijä Emppu tekee elämänsä roolia Kansallisteatterissa. Rooli sisältää seksuaalista väkivaltaa, mutta onneksi nykyään voi sanoa, jos tekemisessä jokin tuntuu pahalta. Eri asia on sitten se, vaikuttaako sanominen vieläkään mihinkään.
 – Aloin miettiä, miten ryhmädynamiikka toimii, etenkin, jos haluaa jonkun yhteisön rakkautta tosi paljon. En olisi ikinä itse kävellyt niistä jutuista pois, ja pääosin ammatissa on ollut sikaihanaa. Tämä elokuva on tavallaan jatkokysymys alkuperäisen näytelmän esittämille kysymyksille siitä, miten ja miksi seksuaalista väkivaltaa kuvataan.
 Näyttelijä-Empun tarina osoittaa, miten vaikea etenkään kivoille ihmisille on saada kerrottua, että nyt ei ole hyvä meininki. On hyvin vaikeaa pitää rajoistaan ponnekkaasti kiinni tilanteessa, jossa toiset eivät niitä ymmärrä tai kunnioita.
 – Jos rohkaistaan sanomaan, kun tuntuu pahalta, ja sitten sanotaan että tuntuu, eikä mitään tapahdu, jää sanojalle painostava tunne. Silloin kantaa yksin hirveää häpeää, ja juna vain menee eteenpäin.
 Anna Paavilainen ihmettelee, mikä omien rajojen puolustamisessa on itsellekin ollut niin vaikeaa. Janne Lindroos / Yle
 #metoota tarvitaan vielä
 Anna Paavilaisen mielestä maailma näyttää jo hyvin toisenlaiselta kuin  Play rapen  ensi-illan aikaan vuonna 2016.
 Kansainvälinen #metoo on muuttanut paljon, monista huonoista käytännöistä on päästy. Etenkin kulttuurialalla keskustelu työtavoista on mennyt harppauksia eteenpäin, ja käytäntö seuraa perässä.
 – Työkulttuuri ei liity enää niin paljon miehiin tai naisiin tai ylipäätään sukupuoleen. Enemmän kiinnitetään huomiota siihen, miten toisia ihmisiä kohdellaan. Alemmassa asemassa olevat uskaltavat helpommin ottaa epäkohtia esiin, eikä siitä seuraakaan potkuja.
 Suuri muutos on tapahtunut nopeasti myös siinä, kenen tarinoita kerrotaan, ja mitkä niistä saavat huomiota. Nyt naisten kertomat tarinat naisten kokemuksista myönnetään kiinnostaviksi.
 – Rasittaa olla koko ajan silleen, että miehet ja naiset, miehet ja naiset, mutta kuitenkin valkoiset miehet ovat yliedustettuina siinä kenen tarinoita kuunnellaan ja otetaan tosissaan. #metoo on heilauttanut sitä asetelmaa. Naisten havainnoilla ja kokemuksilla on merkitystä.
 Reetta Aallon elokuvassa Buduaar Jani (Joonas Snellman) heittäytyy turhan läheiseksi Emmin (Suvi Blick) kotibileiden jatkoilla. Tuffi Films
 Vaikka  Tottumiskysymyksen  tekijät tervehtivät riemulla pari vuotta sitten noussutta #metoo-myrskyä, se myös huolestutti.
 Mittava elokuvaprojekti oli jo pitkällä, ja yht’äkkiä oli vaara, että pajatso tyhjenee ennen ensi-iltaa. Rahoittajatkin kehottivat kiirehtimään juttua valmiiksi niin kauan kuin rauta on kuuma.
 Huoli oli ennenaikainen, toteaa tuottaja-ohjaaja Elli Toivoniemi.
 – Oli oikeastaan kauhean optimistista silloin pari vuotta sitten kuvitella, että nyt tämä kaikki tapahtuu, ja me ollaan myöhässä aiheemme kanssa. Ei olla. Kyse on niin isosta yhteiskunnallisesta murroksesta.
 Myös Kirsikka Saaren mielestä oikea aika  Tottumiskysymykselle ,  Yksittäistapaukselle  ja niihin liittyvälle kampanjalle on juuri nyt.
 – Olisikin niin, että kun nämä asiat on kerran otettu esille, niin ne on sitten ratkaistu. Niinhän se ei ole. Asiat voi muuttaa vasta, kun ne ovat näkyviä.
 Kaikki Yksittäistapaus-elokuvat esitetään Helsingissä Rakkautta ja Anarkiaa -festivaalin ensimmäisessä lyhytelokuvagaalassa keskiviikkona 25.9.2019. Lisäksi festivaali järjestää elokuviin liittyvän avoimen  keskustelutilaisuuden  perjantaina 27.9.2019. Yksittäistapaus-elokuvat tulevat Yle Areenaan nähtäville ensi vuoden puolella.
 Tottumiskysymys-elokuvan teatteriensi-ilta on perjantaina 27.9.2019.

"Ei mua ole koskaan kukaan häirinnyt, jos ei niitä tavallisia juttuja lasketa" – Tottumiskysymys raaputtaa esille arkipäiväisen ahdistelun


Summary: Sairastumisten syy on jäänyt hämäräksi. Nyt kaksi entistä potilasta kertoo Filter-lehdessä lavastuksesta oleskeluluvan saamiseksi.

Ruotsissa havahduttiin 2000-luvun alussa erikoiseen ja huolestuttavaan uuteen ilmiöön. Turvapaikkaa maasta hakeneiden perheiden lapsilla alkoi esiintyä vakavia oireita, joiden seurauksena lapset vajosivat syvään apaattiseen tilaan.
 Vakavimmissa raportoiduissa tapauksissa lapset vaipuivat tajuttomuutta muistuttavaan tilaan, jossa he eivät kyenneet liikkumaan, juomaan, syömään tai huolehtimaan hygieniastaan. Vanhempien mukaan lapset vain makasivat paikoillaan reagoimatta ympäristöönsä.
 Ensimmäisestä oudosta sairastumisesta Ruotsissa raportoitiin jo vuonna 1998, jolloin 15-vuotias tšetšeenipoika lakkasi liikkumasta, puhumasta ja syömästä vailla selitystä. Sairaalatutkimuksissa ei löydetty tapahtuneelle mitään lääketieteellistä syytä.
 Kun perhe yhdeksän kuukautta oireiden ilmaantumisen jälkeen sai oleskeluluvan, kotiutettiin poika sairaalasta. Pyörätuolissa istunutta poikaa ryhdyttiin ulkoiluttamaan ja muutaman päivän kuluttua hän "heräsi". Neljä viikkoa myöhemmin hän oli parantunut, kertoo poikaa hoitanut psykiatri  Lars Joelsson  tutkivaa journalismia tekevän ruotsalaisen  Filter-lehden haastattelussa .
 Klinikat kuormittuivat tapauksista
 Seuraavien vuosien aikana vastaavia tapauksia alkoi esiintyä yhä enemmän, ja viiden vuoden kuluttua raportoivat lasten- ja nuortenpsykiatriaan keskittyvät yksiköt jo ylikuormituksesta, kirjoittaa Filter. Paikoittain puolet yksiköiden resursseista kului lehden mukaan apaattisten lasten hoitamiseen. Pelkästään Lars Joelssonin hoidossa tällaisia tapauksia oli noin 30.
 Hän kertoo Filterin haastattelussa, että tällaiset potilaat saattoivat tulla vastaanotolle jopa 50 kertaa, kun potilaat keskimäärin tarvitsivat viisi käyntiä.
 Yhteistä tapauksille oli, että ne keskittyivät keskellä turvapaikkaprosessia olleisiin perheisiin, eikä tapauksille löydetty lääketieteellistä selitystä pitkien sairaalaseurantajaksojenkaan aikana.
 Yhdeksi selitykseksi tarjottiin psykosomaattista reaktiota perheiden äärimmäisen stressaavaan tilanteeseen. Kotimaassa esimerkiksi sodan vuoksi koettu trauma yhdistettynä turvapaikkabyrokratian hampaisiin joutumiseen selitti joidenkin lääkäreiden mukaan lasten sairastumisen. Myös "kulttuurierot" mainittiin.
 Hoitona kokeiltiin niin keskustelua, traumaterapiaa kuin lääkitystäkin, mutta mikään ei auttanut. Tyypillistä oli, että lapset parantuivat vasta, kun perheen turvapaikanhakuprosessi oli ohi ja he saivat oleskeluluvan.
 Tapauksia tietyistä maista saapuneiden joukossa
 Sairastumiset nousivat esille syksyllä 2002 lasten- ja nuortenpsykiatrian kansallisessa konferenssissa, jossa samanlaisia tapauksia todettiin havaitun eri puolilla Ruotsia. Ruotsin hallitus tilasi vuonna 2004 selvityksen apaattisten lasten tapauksista.
 Myöhemmin julkaistussa  selvityksessä  todettiin, että pelkästään tammikuun 2003 ja huhtikuun 2005 välisenä aikana tällaisia tapauksia oli rekisteröity Ruotsissa 424. Vuonna 2006 tapausten määrä oli kääntynyt raportin mukaan laskuun.
 Noin 80 prosenttia sairastumisista sattui perheissä, jotka olivat tulleet Ruotsiin entisen Neuvostoliiton tai entisen Jugoslavian alueilta. Romanien ja uiguurien tapaiset vähemmistöryhmät olivat potilaissa yliedustettuina.
 Tapauksia todettiin perheensä kanssa maahan saapuneilla, ei yksin Ruotsiin saapuneiden joukossa. Erikoista oli myös se, ettei vastaavista joukkosairastumisista tiettävästi raportoitu muissa maissa kuin Ruotsissa. Mikään hoito ei näyttänyt auttavan, mutta lapset parantuivat pysyvän oleskeluluvan myöntämisen jälkeen. Osalla paraneminen tapahtui selvityksen mukaan salamannopeasti, osalla siihen kului kuukausia.
 Valtiollisessa selvityksessä esitettyjä tietoja myös kyseenalaistettiin julkisuudessa. Esimerkiksi psykiatrian professori  Per-Anders Rydelius   sanoi vuonna 2006 Ruotsin television SVT:n haastattelussa , etteivät tapaukset vastoin selvityksen tietoja rajoittuneet vain Ruotsiin.
 Vanhemmat painostivat henkilökuntaa
 Kun asiasta tehtiin kysely kaikille Ruotsin lasten- ja nuortenpsykiatriaan keskittyville yksiköille, paistoi vastauksista turhautuminen ja avuttomuus.
 Esimerkiksi Växjön klinikan henkilökunnan vastauksesta kyselyyn käy Filterin mukaan ilmi, että erään potilaan vanhemmat kohdistivat henkilökuntaan suurta painetta, jotta nämä raportoisivat turvapaikkahakemuksia käsittelevälle Maahanmuuttovirastolle tietoa lapsen oireista.
 Epäilykset siitä, ovatko kaikki lapsipotilaat oikeasti sairaita heräsi nopeasti. Hoitohenkilökunnan vaitiolovelvollisuus ja luottamuksellinen potilassuhde rajoittivat kuitenkin ongelman esille tuomista.
 Lastenpsykiatri  Sven Román  ja tukholmalaisen klinikan toiminnanjohtaja  Peter Engelsöy  kertovat nyt Filterin haastattelussa joidenkin lapsipotilaiden herättäneen henkilökunnan epäilykset, sillä väitetystä ravinnon, juoman ja liikunnan puutteesta huolimatta näiden elimistössä ja lihaksistossa ei näkynyt muutoksia. Väitetysti kuukausia sängyssä maanneilla lapsilla ei ollut makuuhaavoja.
 Syömättömiä potilaita hoitavien klinikoiden henkilökunta raportoi, että keittiöistä katosi ruokaa. Joskus apaattinen potilas yllätettiin jalkeilla. Lasten terveys saattoi parantua, kun vanhemmat olivat matkoilla.
 Isä löi silmänsä avannutta poikaa
 Filter-aikakauslehti on haastatellut  kahta entistä apaattista lasta näiden kokemuksista. Haastatteluissa nämä paljastavat nyt, etteivät he koskaan olleet oikeasti sairaina, vaan kyseessä oli teeskentely.
 Haastateltujen mukaan vanhemmat pakottivat heidät näyttelemään sairasta, jopa väkivallalla uhkaamalla.
 Filterin haastattelussa Serbiasta kotoisin oleva  Nermin -niminen poika kertoo vanhempiensa eristäneen hänet ystävistään, estäneen häntä syömästä ja pakottaneen istumaan pyörätuolissa. Ravintoa hän sai vain ravinnejuomista. Poika sai liikkua vain ollessaan yksin huoneessan, joten pian ravinnon ja liikunnan puute alkoi näkyä vartalossa. Raajoista katosi voima, ja nivelet ja jänteet jäykistyivät.
 Jos poika erehtyi vaikkapa kohottamaan silmäluomiaan lääkärin ollessa paikalla, löi isä poikaa. Isä löi poikaa myös silloin, kun tämä jäi kiinni hakiessaan yöllä salaa ruokaa keittiöstä.
 Nermin kertoo uskovansa, että lääkärit ja sairaanhoitajat sisimmässään tiesivät, ettei hän ollut oikeasti sairas, mutta kukaan ei puuttunut asiaan. Poika koki, että hänen ainoa tehtävänsä oli varmistaa perheelleen oleskeluluvan saaminen. Lopulta 12-vuotias poika yritti itsemurhaa vuoden jatkuneen "sairastamisen" jälkeen.
 Teeskentely kesti Nerminin mukaan 3,5 vuotta, ja perhe kertoi tilanteestaan muun muassa Ruotsin television SVT:n haastattelussa.
 Lopulta kaikki osoittautui turhaksi, sillä perhe karkotettiin Ruotsista. Myöhemmin Ruotsiin palannut Nermin sai kuitenkin oleskeluluvan.
 Vanhemmat ohjeistivat tytärtään "sairastamisessa"
 Toinen Filterin haastattelemista entisistä lapsipotilaista on Armeniasta kotoisin oleva  Anahit Arakelyan , joka oli kymmenvuotias, kun isä ja äitipuoli vuonna 2009 päättivät tytön ryhtyvän apaattiseksi. Vanhemmat ohjeistivat Anahitin mukaan häntä jäämään pois koulusta sekä lopettamaan ystäviensä tapaamisen, ulkona liikkumisen, puhumisen, hymyilemisen ja kaikenlaisen reagoimisen.
 Lopulta syöminen ja juominenkin vähenivät, ja Anahit eli jugurtilla ja ravintojuomilla. Tytöllä olisi kyllä ollut nälkä, mutta vanhemmat eivät antaneet hänen syödä. Joskus hän söi salaa. Kun sairaanhoitajan tekemässä punnituksessa tytön painon todettiin nousseen puoli kiloa, sai hän isältään selkäsaunan.
 Hän kertoo Filterin haastattelussa, ettei uskaltanut kertoa kenellekään vanhempiensa punomista valheista. Vasta kun isä päätti lopettaa teeskentelyn, pystyi Anahit "parantumaan".
 Lopulta sosiaaliviranomaiset sijoittivat hänet kodin ulkopuolelle, isä ja äitipuoli karkotettiin Ruotsista ja Anahit sai oleskeluluvan.
 Artikkeli apaattisista lapsista herättänyt arvostelua
 Filterin mukaan sen julkaisema artikkeli perustuu lukuisiin haastatteluihin ja Anahitin ja Nerminin luvalla hankittuihin potilasasiakirjoihin sekä muihin kertomukset vahvistaviin asiakirjoihin.
 Apaattisia lapsia käsittelevä Filterin artikkeli herätti jo ennen julkaisuaan vastalauseita, ja sitä on arvosteltu äärioikeiston pussiin pelaamisesta.
 Yksi arvostelijoista on kirjan apaattisista lapsista aiemmin julkaissut kirjailija  Gellert Tamas , joka  Dagens Nyheteriin kirjoittamassaan tekstissä  epäilee artikkelin tarkoitusperiä ja nostaa esille, että artikkelin kirjoittanut toimittaja  Ola Sandstig  on aiemmin kirjoittanut yhdessä kirjan ruotsidemokraatteihin aiemmin kuuluneen  Chang Frickin  kanssa.
 Filter onkin poikkeuksellisesti julkaissut  päätoimittajien kirjoittaman tekstin , jossa perustellaan artikkelin julkaisemista. He muistuttavat, ettei tutkivassa journalismissa ole kyse tunteista, vaan faktoista. Päätoimittajat myös muistuttavat jutun kirjoittaneen Sandstigin olevan tunnustettu tutkiva toimittaja.
 Filterin artikkelista ovat raportoineet muun muassa iltapäivälehdet  Expressen  ja  Aftonbladet . Expressen on myös haastatellut Anahit Arakelyania.
 Lisää aiheesta:
 Yle Uutiset (2005): Ruotsin apatialasten taustat syyniin

Sadat turvapaikanhakijoiden lapset vajosivat selittämättömästi vakavaan apatiaan Ruotsissa – Nyt yksi paljastaa: Isä löi, jos liikutin silmiäni