Summary: Harvinaista luuydinkatoa sairastava Heidi Lindholm saa kantasoluja omalta isältään.

Jännittää, eikä mikään ihme. Lempääläinen  Heidi Lindholm , 23, on odottanut hoitoa harvinaiseen sairauteensa yli kuusi vuotta. Nyt hänellä on pitkästä aikaa toivoa.
 Hän saa kantasoluja isältään uuden tekniikan avulla.
 – Jännittää, olen kiitollinen isälle, Heidi Lindholm kertoo sairaalasta.
 Heidi Lindholmilla todettiin 7,5 vuotta sitten harvinainen aplastinen anemia, luuydinkato. Samaan sairauteen sairastuu muutamia vuosittain Suomessa.
 Luuydin ei tuota uusia verisoluja
 Sairaus tarkoittaa vakavimmillaan sitä, että luuydin ei tuota uusia verisoluja.  Aplastinen anemia rajoittaa elämää . Hoitamattomana sairauteen voi kuolla nopeasti.
 Heidi Lindholm ei voi sairastua flunssaan ja siksi hän ei voi nähdä aina kavereitaan. Esimerkiksi kymppiluokan hän joutui käymään kotoaan, mikä oli nuoresta tylsää.
 Lindholm on lievästi kehitysvammainen ja päivisin hänellä oli äiti tai mummo seuranaan.
 Yle kertoi  Heidi Lindholmin pitkästä kantasoluodotuksesta viime joulukuussa.
 Hemoglobiini oli enää 30
 Toukokuussa 2012 Heidi olisi vain halunnut nukkua kellon ympäri. Hän ei jaksanut pukeutua tai kiivetä rappusia. Äiti  Katja Korpela  huolestui ja tilasi ajan lääkärille.
 Heidi Lindholm rakastaa koiria ja hevosia.  Marjut Suomi / Yle
 Lääkäri olisi päästänyt Heidin kotiin, mutta kokenut sairaanhoitaja alkoi ihmetellä asiaa ja otti uusia kokeita. Hemoglobiini oli vain 30, kun sen naisella pitäisi olla vähintään 117.
 – Hoitaja tuli toteamaan, että kone on varmaan rikki. Hän otti uuden näytteen. Sitten mentiin lujaa Taysiin, Tampereen yliopistolliseen sairaalaan. Jos olisimme lähteneet kotiin, se olisi ollut siinä, Katja Korpela sanoi.
 Harvinainen kudostyyppi
 Heidi Lindholm on odottanut yli kuusi vuotta kantasolusiirtoa, joka on ainoa parantava hoito hänen sairauteensa.
 Ongelma on, että Heidin kudostyyppi on todella harvinainen. Samanlainen on vain yhdellä kymmenestä miljoonasta.
 Suomessa luovuttajia on rekisterissä yli 50 000, mutta sopivaa luovuttajaa ei ole löytynyt maailmanlaajuisesta yli 35 miljoonan rekisteristäkään.
 Suomessa on tutkitusti paljon erikoisia kudostyyppejä, joille on vaikea löytää luovuttajaa ulkomailta.
 Heidi Lindholm on äitinsä kanssa järjestänyt useita tilaisuuksia kantasoluluovuttajien lisäämiseksi.
 Katja Korpela on ottanut yhteyttä presidentti  Sauli Niinistöön , että armeijassa puhuttaisiin enemmän kantasolurekisteristä.
 Isä valikoitui luovuttajaksi
 Heidi Lindholmille ei ole vieläkään löytynyt sopivaa luovuttajaa. Hänen vointinsa huononi vuodenvaihteessa.
 – Veriarvot eivät pysyneet ja eniten alkoivat laskea punasolut. Kantasolusiirtotoimikunta päätyi siihen, että siirtoon on mentävä, äiti Katja Korpela kertoo.
 Heidi Lindholm sai hampurilaisyllätyksen sairaalaan.  Katja Korpela
 Nyt Heidi Lindholm saa kuitenkin toivoa uudesta haplo-soluhoidosta, jota on Suomessa kokeiltu muutaman vuoden ajan.
 Hoito perustuu siihen, että meidän geeneistämme puolet saadaan äidiltä ja puolet isältä. Puhutaan haploidenttisyydestä eli puoliksi identtisestä. Nyt on alettu hyödyntää haploidenttisiä kantasoluja, jos muita kantasolusiirteitä ei ole käytössä. Tämä on lisännyt mahdollisten luovuttajien määrää.
 Heidi Lindholmin molemmat vanhemmat testattiin, ja isä valikoitui luovuttajaksi, koska hänellä on tyttären kanssa sama veriryhmä. Isä ei halua huomiota itselleen, eikä esiinny jutussa nimellään.
 Satakunta sairasta odottaa luovuttajaa
 Kantasolurekisterin ylilääkäri  Matti Korhonen  sanoo, että haplo-hoidot ovat hyvä edistysaskel.
 – Tämä mahdollistaa kantasoluhoidon sellaisille potilaille, joille ei millään löydy kudostyypeiltä sopivaa luovuttajaa.
 Noin satakunta sairasta odottaa Suomessa sopivaa luovuttajaa.
 Kantasolusiirto voidaan tehdä isältä tai äidiltä lapselle tai jos kyseessä on aikuinen, siirto voidaan tehdä lapselta vanhemmalle.
 Haploidenttisten kantasolujen siirrot lapsille alkoivat vuonna 2017 Suomessa. Siirto on lisännyt voimakkaasti suosiotaan maailmalla,  kertoo Duodecim-lehti(siirryt toiseen palveluun) .
 Haplo-hoitoja tehdään parikymmentä vuosittain Suomessa. Heidin hoito tehdään Turun yliopistollisessa keskussairaalassa, missä hoitoja tehdään eniten.
 Kyseessä on Korhosen mukaan vielä kokeellinen hoito. Aiemmin ongelmana oli hyljintäreaktiot, joiden vuoksi hoitoja ei voinut tehdä. Nyt näitä reaktioita osataan hoitaa paremmin.
 Korhosen mukaan hyljinnän riskejä voidaan vähentää lääkityksellä ja poistamalla siirteestä hyljintää aiheuttavia soluja bioteknologian keinoin.
 Etenkin nuoria luovuttajia kaivataan
 Suomessa tarvitaan edelleen lisää kantasoluluovuttajia. Rekisteriin liittymisen yläikäraja laski tänä vuonna 35 vuoteen, sillä siirtoihin valitaan etupäässä nuoria luovuttajia.
 Kantasolurekisteriin voi liittyä 18–35-vuotias perusterve henkilö. Suurimmalle osalle ei tule koskaan kutsua luovutukseen, mutta mitä enemmän rekisterissä on jäseniä, sitä useammalla potilaalla on mahdollisuus parantua.
 Nuoria käytetään mielellään luovuttajina, koska tulokset ovat silloin yleensä paremmat.
 Kantasolurekisteriin  voi liittyä tilaamalla (siirryt toiseen palveluun) näytepaketin pankkitunnuksien avulla.
 Kiitos mysteerimummolle!
 Katja Korpelan mukaan Heidi Lindholm on saanut solunsalpaajalääkitystä, jotta omat solut saadaan tapettua.
 Maanantaina kantasolut kerätään hänen isältään, ja tiistaina ne siirretään Heidille.
 Vielä viime joulun alla Katja Korpela ja Heidi Lindholm saivat olla kotona.  Marjut Suomi / Yle
 Sairaalassa menee ainakin viisi viikkoa ja sitten alkavat kontrollikäynnit. Koko hoidossa menee ainakin vuosi.
 – Sairaalassa on tylsää. Olen katsonut ohjelmia, leikkinyt ohjaajien kanssa, värittänyt ja pellet kävivät, Heidi sanoo.
 Torstaina sattui myös jotain kummallista ja ihanaa. Heidi Lindholm surkutteli etukäteen, ettei Turussa ole sairaalassa Tampereen tavoin Hesburger-päivää.
 – Joku tuntematon mummo oli soittanut Hesburgeriin ja sieltä tuli korkealta tasolta aluejohtaja katsomaan sairaalaan ja tuomaan annokset Heidille. Kukaan sukulainen tai ystävä ei ole tunnustanut olevansa tämä mysteerimummo, mutta kiitämme häntä, Katja Korpela sanoo.
 Elämä kuin pysäkillä, mutta siihen toivotaan muutosta
 Heidi Lindholmin suurin toive on parantua sairaudesta. Hän haluaisi palata viimeiselle luokalle lähihoitajan opintoihin.
 Äiti toivoo samaa.
 – Heidin elämä on ollut kuin pysäkillä. Yli kuusi vuotta on pitkä aika epätietoisuutta ja odottamista. Muiden 18-vuotiaiden elämä on samaan aikaan mennyt vauhdikkaasti eteenpäin, on löytynyt opiskelupaikkoja ja uusia koteja, Katja Korpela sanoo.
 Viime joulukuussa Heidi Lindholm haaveili myös, että Robin palaisi keikkatauolta ja hän pääsisi keikalle.
 – Nyt Robin laulaa enkuksi, menikö se haave sitten siinä, Lindholm naurahtaa.
 Toisaalta Lindholm ehti jo toivoa, että Robin tulee poikkeamaan, kun kerran Turussa asuu.
 Lue lisää:
 Heidi Lindholm on niin sairas, että hoitaja luuli veriarvoa kammottavaksi virheeksi: "Kunpa joku antaisi kantasoluilla lapselleni uuden elämän"
 Ihmiselämän pelastamisessa ei hintalappua katsota – "Melkein rupesi itkettämään ajatus, että voin auttaa jotakuta"
 Eero Salmijärvi katsoi kuolemaa silmiin, kunnes veli tuli ja pelasti – "Se oli viimeinen oljenkorsi"

Kuusi vuotta kantasoluja odottanut Heidi Lindholm, 23, saa toivoa Suomessa uudesta hoidosta – hoitaja luuli kammottavia veriarvoja virheeksi


Summary: Epäillyt olivat tavanneet toisensa muun muassa netissä, kertoi KRP.

Syyttäjä on nostanut lisää syytteitä  laajassa rikoskokonaisuudessa , jossa on epäilty lapsiin kohdistuneita seksuaalirikoksia. Keskusrikospoliisi (KRP) tiedotti maaliskuussa epäilevänsä suomalaismiehiä muun muassa lapsiin kohdistuvasta seksuaalisesta väkivallasta sekä väkivallan ja hyväksikäyttöjen kuvaamisesta.
 Juttu on ollut syyteharkinnassa kahdella eri syyttäjällä. Länsi-Uudenmaan haarassa syytteitä nostettiin nyt kolmelle miehelle. Kahta miestä syytetään törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Toista miestä vastaan on nostettu syyte myös sukupuolisiveellisyyttä loukkaavan lasta esittävän kuvamateriaalin hallussapidosta ja huumausaineen käyttörikoksesta. Kolmatta miestä syytetään huumausainerikoksesta.
 Epäillyt seksuaalirikokset ajoittuvat vuoteen 2007. Materiaaliin ja huumausaineisiin liittyvät rikokset taas ajoittuvat vuosiin 2017–2018.
 Uhrit 6–15-vuotiaita poikia
 Keskusrikospoliisi on aiemmin kertonut, että epäillyt olivat tavanneet toisensa muun muassa netissä eivätkä kaikki heistä tunteneet toisiaan entuudestaan.
 KRP:n mukaan ringin uhreja on yhteensä kuusi, ja he ovat kaikki poikia. Tekoaikaan uhrit olivat 6-15-vuotiaita.
 Poliisi aloitti tutkinnan toissa vuonna saatuaan rikosvihjeen ulkomaisten viranomaisten kautta. Tutkinta ulottui yhteensä 17 maahan pääosin Euroopassa ja muualla länsimaissa.
 Suomessa tuotetun materiaalin lisäksi epäillyt olivat KRP:n mukaan tuoneet Suomeen suuria määriä lasten hyväksikäyttöä kuvaavaa materiaalia. KRP on kertonut, että epäillyiltä takavarikoitu aineisto sisälsi erityisen raakaa väkivaltaa, jonka uhreina ovat pääasiassa pienet pojat. Suomalaisia epäiltyjä ei kuitenkaan ole epäilty kyseisen aineiston tuottamisesta.
 KRP epäili, että osalle uhreista oli annettu metamfetamiinia tekojen aikana. Nämä epäilyt eivät kuitenkaan johtaneet syytteisiin.
 Pääepäilty 58-vuotias mies
 Rikoskokonaisuuden Pohjanmaan haarassa nostettiin syyskuussa syytteitä neljälle. Pääepäillyksi katsottu 58-vuotias mies sai syytteet törkeistä lapsen seksuaalisista hyväksikäytöistä, perusmuotoisista lapsen hyväksikäytöistä ja törkeistä raiskauksista.
 Toinen mies sai syytteet törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja törkeästä raiskauksesta. Lisäksi molempia syytetään hyväksikäyttöä esittävään kuvamateriaaliin liittyvistä rikoksista.
 Kolmatta Pohjanmaalla syytteen saanutta syytetään törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja neljättä sukupuolisiveellisyyttä loukkaavan lasta esittävän kuvan hallussapidosta ja muusta rikoksesta.
 Syytteessä olevat epäillyt seksuaalirikokset ajoittuvat vuosiin 2007–2014 ja hyväksikäyttömateriaalia koskevat epäillyt rikokset vuosiin 2007–2017.

Entisen kirkkovaltuutetun johtama vyyhti laajenee – lisää syytteitä kokonaisuudessa, jossa suomalaismiesten epäillään tuottaneen väkivaltaista hyväksikäyttömateriaalia lapsista


Summary: Talvirenkaiden vaihto on nyt ajankohtaista etelässäkin, koska ensi viikolla viilenee reilusti.

Tuuli yltyy puuskissa jopa myrskylukemiin perjantai-illasta alkaen. Keskiseen Lappiin puolestaan on tulossa reippaasti lunta.
 – Tuuli puhaltaa illalla maan keskiosassa puuskissa jopa 20 metriä sekunnissa. Etelässä vastaava luku on jopa 15 metriä sekunnissa. Selkämerellä ja Merenkurkussa on myrskytuulet, kertoo Ylen meteorologi  Joonas Koskela .
 Tuuli alkaa voimistua päivän mittaan, ja kaikkein kovimmat puuskat alkavat illalla länsirannikolta. Kaikkein tuulisinta on myöhäisillan ja yön aikana maan keskiosissa ja rannikolla.
 – On mahdollista, että siellä menee puuta nurin ja tulee sähkökatkoja, Koskela sanoo.
 Kovimmat tuulet heikkenevät huomenna lauantaina aamupäivällä. Päivä on silti kohtalaisen tuulinen.

 Lunta voi tulla parikymmentä senttiä lisää
 Jo tämän aamun aikana on pohjoisessa alkanut sataa, mutta sade tulee aluksi vetenä. Iltapäivällä sade muuttuu lumeksi Pohjois- ja Keski-Lapissa. Samalla tuuli voimistuu reippaasti, joten luvassa on kunnon myräkkä.
 – Lunta tulee koko illan ja pitkin yötä. Aamulla sade alkaa hieman heiketä, mutta vielä huomenna päivälläkin sataa lunta pohjoisessa ja Kainuussa. Etelä-Lapissa sade tulee vetenä.
 Jos lasketaan torstaiset ja viikonlopun lumisateet yhteen, kertymä voi olla paikoin yli 30 senttiä. Näin ollen maassa voi olla keskisessä Lapissa sunnuntaina 40 senttiä lunta.
 – Perjantain ja lauantain aikana voi tulla siis parikymmentä senttiä lisää, Koskela sanoo.
 Ennuste sademääristä tulevan viikonlopun aikana. Joonas Koskela / Yle
 Etelä- ja Keski-Suomessa sadealue on tänään paljon hajanaisempi. Luvassa voi olla vähän tihkua tai sadekuuroja, mutta sademäärät jäävät paljon vähäisemmäksi kuin pohjoisessa. Illalla poutaantuu samalla, kun myrskytuulet alkavat puhaltaa.
 Huomenna lauantaina vettä tulee todennäköisesti reilusti osassa Etelä-Suomea seuraavan matalapaineen saapuessa.
 Ensi viikolla sää viilenee selvästi.
 – Talvirenkaiden vaihto on varmaankin edessä etelässäkin. Jo maanantaiaamuna näyttäisi Etelä-Suomea myöten olevan koko maassa pakkasta.

Viikonloppu alkaa ankeasti: Luvassa myrskyä, vettä ja lunta – "Voi mennä puuta nurin ja tulla sähkökatkoja"


Summary: 10 vuotta täyttävän Puoli seitsemän -ohjelman juontajat Susanna Laine ja Mikko Kekäläinen kertovat nauttivansa työstään, jossa voivat tarjota katsojille hyvän mielen lisäksi myös merkityksellisiä hetkiä.

“Ja kamera kolmoseen nyt”, ohjaajan ääni kuuluu  Susanna Laineen  ja  Mikko Kekäläisen  korvanappeihin.
 – Oikein hyvää iltaa ja tervetuloa mukaan. Tämä on Puoli seitsemän!
 Ja näin sitä taas mennään, kuten niin monta kertaa aikaisemminkin. Juontajat istuvat tutulla pinkillä sohvalla ja ovat valmiina illan lähetykseen.
 Tuttua ja turvallista ja sopivasti yllätyksellisyyttä – sitä Ylen Puoli seitsemän -ohjelma tarjoaa monelle katsojalle. Susanna Laine kertoo kohdanneensa myös katsojan, jolle ohjelma on kuin kaveri, joka lievittää yksinäisyyttä.
 – Jos pystyy tällaisia tunteita ihmisille antamaan, niin se on tosi merkityksellistä ja tärkeää.
 "Positiivisuus on irtipäästämistä"
 Puoli seitsemän -ohjelma täyttää lokakuussa 10 vuotta ja lähetyksiä alkaakin olla plakkarissa melkoinen määrä. Mikko Kekäläinen kertoo, että ohjelman konsepti on elänyt ajan mukana, mutta Puoli seiskan olemus; hyväntuulisuus ja hyväntahtoisuus ovat säilyneet.
 – Olemme alusta asti tahtoneet nähdä ratkaisuja, emme ongelmia.
 Positiivisuus onkin yksi ohjelman tunnuspiirteistä, mutta onko ainainen aurinkoisuus vaikeaa?
 – Positiivisuus on ennen kaikkea irti päästämistä. Joskus on totta kai helppoa vajota sellaiseen nillittämisen tunnelmaan, mutta positiivisuudessa on aika pitkälti kyse siitä, että tekee päätöksen olla positiivinen, Kekäläinen sanoo.
 Armollisuus itseä kohtaan on lisääntynyt vuosia varrella.
 – Joskus, jos on vaikka nukkunut todella huonosti, pitää vähän psyykata ettei tipu kärryiltä. Ohjelma on kuitenkin vauhdikas ja kaikki tapahtuu suorana tässä ja nyt. Mutta toisaalta jos on vähän hitaammalla, niin ei siinäkään kuinkaan käy. Vuosien saatossa sitä oppii olemaan itselleen armollinen, Laine sanoo.
 Vesa Kippola / Imagokuva
 Käärme studiossa ja vesipaasto aiheuttivat lisätykytyksiä
 Niin Kekäläinen kuin Lainekin pitävät itseään onnekkaina, että he saavat tehdä työtä, jossa kohtaavat päivittäin mielenkiintoisia henkilöitä. Keskusteluissa voidaan käsitellä vaikeitakin asioita, mutta syyllisiä heidän ei tarvitse jahdata eikä tuomioita jaella. Pohjavire lähetyksissä on aina lämmin ja positiivinen.
 Myös tiukkoja paikkoja on mahtunut vuosien varrelle. Kekäläiselle yksi haastavimmista tilanteista oli muutama vuosi sitten kun Nenäpäivän ja Puoli seiskan yhteistyönä piti viettää viisi päivää vesipaastolla.
 – Silloin aidosti epäröin, että mahdanko pystyä siihen.
 Laine taas muistelee kuvauksia Ylen linkkitornissa. Korkeanpaikankammoinen Laine esitti tuolloin pokkana, että hänellä on kaikki hyvin, vaikka todellisuudessa yläilmoissa hihhulointi oli kaikkea muuta kuin miellyttävää. Myös studiossa vieraillut käärme aiheutti aikanaan pienen paniikin.
 Sykettä nostaa myös ohjelman tiivis tahti. Yleisölle halutaan tarjota joka päivä tuoretta ja laadukasta tavaraa.
 – Kun tehdään joka arkipäivä suoraa lähetystä, niin pitää nopeaan tahtiin omaksua päivän vieraan maailma ja tausta, Laine jatkaa.
 Noloihin tilanteisiin ohjelman luonne on opettanut juontajat suhtautumaan rennolla asenteella. Puoli seiska on puite ja mielentila, jossa normaalit häveliäisyyssäännöt lakkaavat olemasta.
 – Me teemme ohjelmissa niin paljon kaikkea tavanomaisesta poikkeavaa, että normaalisti noloilta tuntuvat asiat eivät tunnu enää samalla tavalla noloilta. Puoli seiska antaa meille luvan esitellä itsemme hyvin erikoisissa tilanteissa. Näin ollen esimerkiksi sukkahousuissa keekoilu tai paidatta Havis Amandalla juokseminen ovat niin sanotusti normihommia. Ja hyvä niin, Kekäläinen nauraa
 Joululähetyksessä sohvalle tupsahtivat juontajien isät
 Puoli seiskan pinkille sohvalle on istunut vuosien varrella jos ketä vieraita. Laine muistaa hyvin myös ensimmäisen lähetyksenä.
 –  Sami Yaffa  oli vieraana ja muistan sen kuinka paljon jännitti. Oikeastaan koko ensimmäinen viikko meni siihen ettei nukkunut juuri ollenkaan kun vaan kaikki ohjelmaan liittyvä pyöri mielessä.
 Myös viimejouluinen lähetys on jäänyt juontajien mieleen, silloin vieraana oli molempien isät.
 – Siinä ohjelmassa oli aivan omanlainen tunnelma ja lämpö, Kekäläinen muistelee.
 Katsojat ovat ottaneet Puoli seiskan omakseen, mutta miten ohjelmaan suhtaudutaan Ylen käytävillä?
 – Uskoisin, että meihin suhtaudutaan vähän kuin siihen perheen pikkuisen höpsöön esiteiniin. Antaa sen nyt tutkia maailmaa ja annetaan sille rakkautta. Välillä se tekee jotain vähän hassua, kun se on niin kauhean innoissaan kaikesta, mutta kyllä se aina joskus keksii ihan hyviäkin oivalluksia.
 Vaikka suoria lähetyksiä on tahkottu jo valtava määrä niin juontaja kaksikolle uusi lähetys aiheuttaa aina kutkutusta, että mitähän tänään tapahtuu ja mitäs keksitään.
 “Ja lopputunnariin ja juontajille kiitos”, kuuluu ohjaajan sanat Laineen ja Kekäläisen korvanappeihin. Ja taas yksi lähetys on valmis!
 Juhlan kunniaksi pohdimme myös, miten puoliseiskamaisuus näkyy eri ammateissa ja tilanteissa..
 Katso videot täältä:
 Osa 1:

 Osa 2:

 Osa 3:

 Osa 4:

Juontajat muistelevat 10-vuotiasta Puoli seitsemän -ohjelmaa: "Sukkahousuissa keekoilu ja Havis Amandalla paidatta juoksu ovat normihommia"


Summary: Väitösessään Yeasmin tarkasteli tekijöitä, jotka vaikuttavat kielteisesti pohjoiseen suuntautuvaan maahanmuuttoon.

Vuoden tieteentekijäksi on valittu rovaniemeläinen yhteiskuntatieteiden tohtori  Nafisa Yeasmin . Hän toimii projektipäällikkönä Aim2Work-hankkeessa Lapin yliopiston Arktisessa keskuksessa.
 Hankkeen tavoitteena on motivoida pieniä ja keskisuuria yrityksiä tukemaan maahanmuuttajataustaisia ja muita pitkäaikaistyöttömiä työmarkkinoille pääsyssä ja vahvistaa osuuskuntatoimintaa.
 Viime vuonna Lapin yliopistolla hyväksytyssä väitöstutkimuksessaan Yeasmin tarkasteli tekijöitä, jotka vaikuttavat kielteisesti pohjoiseen suuntautuvaan maahanmuuttoon. Tutkimuksesta kävi ilmi, että monet maahanmuuttajat tuntevat olevansa sosiaalisesti eristyksissä valtaväestöstä.
 Hän muutti Rovaniemelle vuonna 2006, opiskeli suomen kieltä ja eteni työelämään. Hän on työskennellyt pitkään maahanmuuttajien ja heidän hyvinvointiinsa liittyvien asioiden parissa. Sitä ennen Yeasmin opiskeli oikeustieteen maisteriksi Rajshahin yliopistossa Bangladeshissa ja työskenteli lehtorina Bangladeshin Prime University -oppilaitoksessa.
 Valintaraati korostaakin kansainvälisyyden kehittämistä.
 – Liittomme on kaikkien tieteentekijöiden liitto ja tieteellisen ansiokkuuden lisäksi Vuoden tieteentekijä -palkituissa näkyvät liittomme monet kasvot. Tämän kertainen valintamme nostaa esiin sen, että olemme vahvasti kansainvälisiä. Kansainvälisten tutkijoiden asema yliopistoissa ja suomalaisessa yhteiskunnassa on yksi toimintamme peruspilareita ja haluamme jatkossakin olla kehittämässä parempaa tulevaisuutta kaikille tieteentekijöille, Tieteentekijöiden liiton puheenjohtaja  Maija S. Peltola  totesi esitellessään Vuoden tieteentekijän.
 Yeasminin tutkimusaiheet käsittelevät kestävää yrittäjyyttä, maahanmuuttoa, kotoumista, alueellista kehittämistä ja sosiaalista osallisuutta. Hän on kirjoittanut näistä aiheista kymmeniä yleistajuisia, ammatillisia ja tieteellisiä artikkeleita.

Vuoden tieteentekijä Nafisa Yeasmin selvittää Rovaniemellä keinoja saada yritykset tukemaan maahanmuuttajien työllistymistä


Summary: Kosteus- ja homeongelmista kärsineet rakennukset ovat viimein pääsemässä Senaatti-kiinteistöjen korjauslistalle.

Hämeenlinnan Rinkelinmäellä sijaitsevan Poliisikoiralaitoksen peruskorjaus pääsee todennäköisesti vauhtiin ensi vuonna.
 Senaatti-kiinteistöjen Länsi-Suomen aluepäällikkö  Pauli Rantamäki  kertoo, että päätös on käytännössä tehty, ja suunnittelu parhaillaan käynnissä.
 Hän arvioi remontin alkavan mahdollisesti ensi vuoden kesällä, viimeistään syksyllä.
 Vuokrauspäällikkö  Anneli Simola  Senaatti-kiinteistöistä sanoo asian valmistelun olevan aivan loppusuoralla. Käytännössä nimet vielä puuttuvat papereista, mutta lopullinen päätös sinetöitäneen lähiviikkojen aikana.
 Peruskorjausta on odotettu pitkään, sillä monissa Koiramäen rakennuksissa on ollut kosteus- ja homeongelmia. Seitsemän hehtaarin alueella on koulutusalueiden lisäksi harjoitusrakennus, luokka- ja majoitusrakennus, toimistotiloja sekä koiratarha.
 Poliisikoiralaitoksen aluetta Hämeenlinnassa. Ville Välimäki / Yle
 Pitkän väännön jälkeen  Poliisikoiralaitos päätettiin vuonna 2016 säilyttää Hämeenlinnassa  Tampereelle siirron sijaan.
 Rinkelinmäellä juhlitaan lauantaina poliisikoirakoulutuksen sataa vuotta avoimin ovin. Tapahtumassa voi tutustua pentujen koulutukseen sekä esimerkiksi räjähde- ja huumekoirien koulutukseen. Luvassa on myös suojelu- ja voimankäyttökoiranäytös.
 Poliisikoirien ja heidän ohjaajiensa koulutus alkoi Suomessa vuonna 1919. Valtion poliisikoirasiittola ja koirankuljettajakoulu perustettiin tuolloin Imatralle.
 Vuonna 1924 silloinen Valtion poliisikoiralaitos muutti Hämeenlinnaan. Koiramäeksi kutsutulla paikalla se on sijainnut vuodesta 1927.
 Poliisikoiralaitos on nykyään osa Poliisiammattikorkeakoulua.
 Lue lisää:
 Pienestä pennusta poliisikoiraksi – tässä ovat poliisin uudet vahvistukset Nalli, Jussi ja Into
 Poliisikoiralaitos säilyy Hämeenlinnassa – "Tämä oli joululahja meille"
 Halkaistu auto, venttiiliseinä ja piilokoppi – poliisikoirien temppula on nuuskijan aarreaitta

Koiramäen remontti alkamassa ensi vuonna Hämeenlinnassa – Poliisikoiralaitoksen peruskorjauspäätös viimeistä sinettiä vailla


Auto- ja kuljetusalan työntekijäliitto (AKT)

Kuljetusliitot kertovat olevansa valmiita tukemaan postityöntekijöiden lakkoa tarvittaessa. Kuljetusliitot KL kertovat tiedotteessa, että ne eivät hyväksy Postin aikomusta käyttää vuokratyöntekijöitä mahdollisen postityöntekijöiden lakon aikana.
 Kuljetusliitot kertoo, että sen jäsenliitot tekevät päätöksiä mahdollisista tukilakoista pikaisella aikataululla ja ilmoittavat niistä erikseen.
 Kuljetusliitot KL:n jäsenliittoja ovat posti- ja logistiikka-alan lisäksi Auto- ja kuljetusalan työntekijäliitto AKT, Ilmailualan unioni IAU, Raideammattilaiset JHL, Rautatiealan unioni RAU ja Suomen Merimies-Unioni SMU.
 IAU ilmoitti jo torstaina jättäneensä valtakunnansovittelijalle ja työnantajaliitto Paltalle ennakkoilmoituksen omista tukitoimistaan. IAU kertoi, että sen työntekijät eivät osallistu postin käsittelyyn lentoasemilla lakon aikana.
 Myös Suomen Elintarviketyöläisten liitto SEL ilmoitti torstaina olevansa valmis tukitoimiin. Ne kohdistuisivat elintarvikealan yrityksiin, jotka käyttävät Postia logistiikan yhteistyökumppaninaan, tai henkilöstövuokrausyrityksiin, jotka tarjoavat Postille lakon aikaista työvoimaa.
 Postialan työehtosopimusneuvottelut ovat pahasti jumissa. Posti ilmoitti tiistaina suunnittelevansa laajaa lakkoa 11. marraskuuta alkaen. Työntekijäliiton mukaan postinjakelu, käsittely ja kuljetus ovat lakossa kaksi viikkoa, jos tes-neuvotteluissa ei päästä sopuun.

Kuljetusliitot valmiita tukilakkoihin, jos Posti käyttää vuokratyöntekijöitä lakon aikana


Summary: Energia-ala muuttuu nopeasti. Miten käy Lahdessa tehtyjen suurinvestointien?

Energia-alan nopeat muutokset ovat saaneet Lahden päättäjät pohtimaan, onko kaupungin energiayhtiöllä nykyisellään tulevaisuutta. Kaupunki teetti konsulttiyhtiö KPMG :llä selvityksen, jonka mukaan Lahti Energian arvo laskee, jos toimintaa jatketaan nykyisellään.
 Lahti Energia on kokonaan Lahden kaupungin omistama yhtiö, jolla on voimalaitosinvestoinneista johtuen paljon velkaa. Lahti Energian arvon alennus voisi pahimmillaan tarkoittaa jättilainojen lankeamista Lahden kaupungin maksettavaksi.
 – Pahin skenaario olisi, että voimalaitokset eivät enää pystyisi vastaamaan alalla tapahtuvaan muutosnopeuteen, ja yhtiön alkaisi tuottaa tappiota. Jos näin käy, lainat lähtevät raukeamaan. Se aiheuttaa ketjureaktiona sen, että kaupungilta tullaan vaatimaan aikamoisia lainasaatavia, sanoo Lahden konserni- ja tilajaoston puheenjohtaja  Aleksi Mäntylä  (vihr.).
 Kaupunki ei aio jäädä odottelemaan energiayhtiön arvon alentumista, vaan selvittää, miten yhtiö ja samalla kaupungin oma talous olisi pelastettavissa. Mutta mikä uhkaa energiayhtiön arvoa?
 Jätteenpoltosta jätteen kierrätykseen
 Lahti Energiaotti vuonna 2012 käyttöön jätteitä hyödyntävän voimalaitoksen Kymijärvi II:n, joka maksoi 165 miljoonaa euroa. Huonosti lajitellusta ja likaisesta jätteestä tehdään polttoainetta, joka kaasutetaan Kymijärvi II:ssa.
 Jätteenpoltto on ollut kannattavaa – kaatopaikkajäte on saatu minimoitua ja asukkaat ovat saaneet halpaa kaukolämpöä. Lahden kaupunki on ottanut energiayhtiön tuloksesta joka vuosi miljoonia euroja omaan toimintaansa.
 Vajaa kymmenen vuotta sitten tehty investointi on nyt vaarassa. Jätteenpolttoonon alettu suhtautua aiempaa tiukemmin. Kiristyvät kierrätystavoitteet ja mahdollinen jätteenpolttovero ohjaavat jätevirtoja enemmän uudelleen käyttöön kuin poltettavaksi.
 – Energia-ala muuttuu nyt nopeasti, eivätkä muutama vuosi sitten tehdyt investoinnit ole välttämättä tulevaisuudessa kannattavia, sanoo Mäntylä.
 Valmistuessaan vuonna 2012 Kymijärvi II sanottiin olevan maailman ensimmäinen kierrätyspolttoainetta käyttävä kaasutusvoimalaitos.  Yle
 Jätteenpolttoverosta ei ole vielä päätöksiä eikä Mäntylä halua arvioida Kymijärvi II kohtaloa.
 – Me olemme tehneet voimalaitosinvestoinnit. Sille emme voi mitään. Yritämme estää tulevaisuudessa vastaavien riskien muodostumista. Ala muuttuu niin nopeasti. Olemme siirtymässä polttamisesta kiertotalouteen, mutta se kestää vuosia, sanoo Mäntylä.
 Lahti Energian tuotantojohtaja  Arto Nikkanen  sanoo yhtiön seuraavan, mitä jätteenpolttoverolle tapahtuu.
 – On totta, että jätteenpolton verotus on yksi niistä asioista, joita tutkitaan keinoina materiaalien kierrätyksen lisäämiseen. Mitään päätöksiä asiasta ei vielä ole. Pöydällä on tällä hetkellä useita vaihtoehtoja eri keinoista, sanoo Nikkanen.
 Nikkasen mukaan kierrätyksen lisääminen on myös energiayhtiön näkökulmasta kannatettava asia, mutta hän haluaa huomauttaa, että jätteen energiakäyttö on kuitenkin parempi ratkaisu kuin sijoittaminen kaatopaikalle.
 – Tällä hetkellä ei ole näköpiirissä ajankohtaa, jolloin jätteen energiakäyttö olisi kokonaan loppumassa. Polttoaineeksi jalostettujen jätteiden polttaminen kestävällä tavalla on näkemyksemme mukaan lämmöntuotannossa toimiva ratkaisu vielä pitkään,sanoo Nikkanen.
 Kiertotalousyhtiö hallitsisi materiaalivirtoja
 Välttääkseen pahimmat uhkakuvat Lahden päättäjät ovat alkaneet pohtia vaihtoehtoa, joka sopisi myös Lahden ympäristöpääkaupunki-imagoon. Jos Lahti Energia, vesiyhtiö Lahti Aqua ja Päijät-Hämeen jätehuoltoyhtiö yhdistyisivät, olisivat materiaalivirrat, jäte, vesi ja energia kaupungin omissa käsissä.
 – Tästä yhteistyöstä voisi syntyä jotain uutta kiertotalouteen, mitä ei ole aiemmin löydetty. Jos jäte ei voi mennä polttoon siinä mitassa kuin aiemmin, sille voi miettiä vaihtoehtoista ansaintalogiikkaa, sanoo ympäristötekniikan professori  Lassi Linnanen  Lappeenrannan-Lahden teknillisestä yliopistosta.
 Linnanen ei halua ottaa kantaa Lahti Energian asioihin, mutta yleisellä tasolla hän on sitä mieltä, että kiertotalousyhtiö tuntuisi järkevältä juuri tässä ajassa, kun ilmastonmuutoksen torjuntaan etsitään keinoja kiihtyvällä vauhdilla.
 – Kyse on pitkän ajan muutoksesta. Menee vielä vuosia, että olemme sellaisissa kiertotalouden hyötykäyttötasoissa, missä pitäisi olla, sanoo Linnanen.
 Suomalaisten pitäisi kierrättää yhdyskuntajätteistään  55 prosenttia  vuonna 2025. Polttamista ei lasketa kierrättämiseksi. Juha-Petri Koponen / Yle
 Päättäjät ovat jo alustavasti linjanneet, että uuteen yhtiöön pitäisi saada myös vankkaa asiantuntemusta. Lappeenrannan-Lahden teknisellä yliopistolla on alan osaamista, mutta yhtiössä pitäisi olla myös joku haistelemassa uusia tuulia ja viemässä yhtiötä oikeaan suuntaan. Enemmistöomistuksen Lahti haluaa pitää itsellään, mutta vähemmistöosakas on haussa.
 – Haluamme tähän mukaan kumppanuuksia tuomaan asiantuntemusta ja myös jakamaan riskiä, sanoo Lahden konserni- ja tilajaoston puheenjohtaja Aleksi Mäntylä.
 Jaosto on lähdössä Hollantiin tutustumaan kiertotalousratkaisuihin. Päätösaikataulua Lahti Energian tulevaisuudesta Mäntylä ei uskalla arvioida, sillä fuusio ei ole mikään läpihuutojuttu. Myös ympäristötekniikan professori arvelee, että jättifuusion riski liittyy yhdistymiseen itseensä.
 – Fuusiohin liittyy paljon johtamishaasteita. Silloin pitää myös pohtia, miten päällekkäisyydet hoidetaan, sanoo Linnanen.
 Suomessa energia-ja vesiyhtiön fuusioita on toteutettu Jyväskylässä ja Lappeenrannassa. Lahdessa vastaava fuusio on aiemmin tyrmätty heti alkuunsa.Kuntaliiton mukaan energia- vesi- ja jätehuoltoyhtiön fuusiota ei ole aiemmin tehty. Jätealan ja energian yhteistyöhön Suomessa on lähtenyt Fortum, kun  se osti kierrätysyhtiö Ekokemin .
 Aleksi Mäntylää polttelee ajatus uudesta kiertotalousyhtiöstä.
 – Jos tänä vuonna saisimme jo jonkinlaisia askelia otettua, voisi meillä olla jotain uusia avauksia esiteltävänä vuonna 2021, jolloin on Lahden vuoro olla Euroopan ympäristöpääkaupunki.
 Mäntylä myöntää, että fuusiolla olisi riskinsä.
 – Jos me tässä mokattaisiin, me mokaisimme isosti.
 Lue lisää:   Ruokajätteen kierrätystä vastustettiin vielä 90-luvulla: "Onhan siellä kaatopaikalla tilaa" – nyt Suomen jätehuolto on uuden haasteen edessä

Onko tässä tulevaisuuden ratkaisu? Jätteet, vesi ja energiantuotanto yhteen yhtiöön – katso videolta, mikä Lahti Energiaa uhkaa


Summary: Tuulivoimayhtiön mukaan paikalliset sähkönsiirtohinnat ovat liian korkeita, jotta hanke olisi riittävän kannattava.

Korkein hallinto-oikeus (KHO) on hylännyt valituslupahakemuksen, joka koski Pellon Palovaaran tuulivoimapuiston kaavaa. KHO ei siten anna ratkaisua valitukseen.
 KHO:n mukaan valitusluvalle ei ole perusteita sen perusteella, mitä muutoksenhakijat ovat esittäneet ja mitä asiakirjoista muutoin ilmenee. Korkeimman hallinto-oikeuden ratkaisua haki seitsemän henkilöä.
 Tämä tarkoittaa sitä, että Palovaaran tuulivoimapuiston kaava saa lainvoiman.
 Vuosi sitten valitukset tuulivoimapuistosta kumottiin Pohjois-Suomen hallinto-oikeudessa . Hallinto-oikeuden mukaan kunnanvaltuuston päätös ei syntynyt virheellisessä järjestyksessä.
 Pellon valtuusto hyväksyi Palovaaran yleiskaavan kolme vuotta sitten, lokakuussa 2016.
 Kahdeksan henkilöä valitti päätöksestä Pohjois-Suomen hallinto-oikeuteen. Valittajat muun muassa pitivät useita virkamiehiä ja päättäjiä esteellisinä sekä moittivat tiedottamista puutteelliseksi.
 17 tuulivoimalaa
 Tuulivoimayhtiö Wpd Finland on suunnittelut Palovaaraan 17 tuulivoimalaa. Paikka sijaitsee noin 24 kilometriä Pellon kirkonkylältä lähellä Ylitornion kunnan rajaa. Investointi on suuruudeltaan noin 85 miljoonaa euroa, mutta sen tiellä on yksi iso mutta.
 – Sähkön siirtohinta Pellossa on niin kallis, että se syö hankkeen kannattavuutta. Hanke on muuten hyvä alueen tuulisuuden puolesta, Wpd Finlandin toimitusjohtaja  Heikki Peltomaa  sanoo.
 Alueen sähkönsiirrosta vastaa Tornionlaakson Sähkö Oy.
 Peltomaan mukaan investointi tehtäisiin ilman julkista tukea. Hän kertoo, että Pellon kunta saisi ensimmäisenä vuonna tuulivoimaloista satoja tuhansia euroja kiinteistöveroja.
 Haluatko tietää, mitä kotiseudullasi tapahtuu? Onhan sinulla jo puhelimessasi Ylen Uutisvahti?  Lataa se tästä.
 Tilaa Läheltä-niminen  uutiskirjeemme sähköpostiisi .

Pellon tuulivoimapuiston kaava sai lainvoiman – 85 miljoonan investoinnin tiellä yksi iso mutta


Summary: Tamperelainen mieskuoro Pirkanmiehet remontoi omistamansa juhlatilan vuonna 2011. Ennen tätä Pirkanmaan maakuntamuseon kanta pysäytti rakennuksen myynnin rakennusyhtiölle.

Perinteisen tamperelaisen mieskuoron  Pirkanmiesten  pitkä historia on päättymässä maksuvaikeuksiin.
 Pirkanmiehet remontoi Tampereen Koivistonkylässä sijaitsevan juhlatilan  Laulutalon  vuonna 2011. Yhdistys otti remonttia varten suuren lainan. Nyt lainan takaisinmaksu on osoittautunut mahdottomaksi.
 Kuusikymmenluvulta saakka Pirkanmiehissä laulanut  Matti Pellinen , 83 on pettynyt. Hän on toiminut kuoron hallituksen puheenjohtajana vuosikaudet ja sijoittanut omiakin rahoja Koivistonkylän Laulutaloon.
 – Kyllähän se masentaa. Sen minä olen kuitenkin jo miettinyt, että en minä omiani pois saa , jos ei saa pankkikaan.
 Elokuussa Pirkanmaan käräjäoikeus antoi tuomion, jonka mukaan Pirkanmiehet velvoitetaan maksamaan Aktia Pankille noin 615 000 euroa sekä korko- ja oikeudenkäyntikuluja. Tuomion mukaan yhdistys ei ole hoitanut lainaa sovitusti.
 Pirkanmiesten hallituksen puheenjohtaja  Matti Pellinen  sanoo, että talousvaikeudet uhkaavat päättää lopullisesti yli 70-vuotiaan mieskuoron toiminnan.
 Pellisen mukaan kuoron toiminta on tosin ollut hiipumaan päin jo aiemmin. Pellinen kertoo, että aktiivinen ydinjoukko on supistunut noin kymmeneen laulajaan. Suunniteltuja konsertteja on jouduttu perumaan.
 Maakuntamuseo tyrmäsi purkuaikeet
 Laulutalo on ollut myynnissä jo pari vuotta, mutta ostajaa ei ole löytynyt. Pellisen mukaan edes talon myynnistä saatavat rahat eivät riittäisi lainan kuittaamiseen.
 Juhlatilassa on salit 60:lle ja 100 henkilölle, keittiö, sauna ja takkatupa. Laajennuksen yhteydessä tilat muutettiin sopiviksi myös yritysten tapahtumiin, kursseihin ja kokouksiin.
 Alun perin Pirkanmiesten ei edes pitänyt remontoida Laulutaloa. Aikomus oli myydä talo sellaisenaan rakennusyhtiölle, joka olisi sitten voinut purkaa talon ja rakentaa tilalle jotakin muuta.
 Tämä suunnitelma kariutui Pirkanmaan maakuntamuseon näkemykseen. Sen mukaan Laulutaloa ei saanut purkaa, koska vuonna 1928 valmistunut talo on keskeinen osa Koivistonkylän historiaa.
 Talo on Osuusliike Voiman kaksikerroksinen puutalo. Ensimmäisessä kerroksessa oli alkujaan myymälä varastoineen, yläkerrassa myymälänhoitajan asunto. Maakuntamuseon mukaan sota-aikana liike oli yksi aikansa suurimmista.
 Niinpä Pirkanmiehet lopulta päätti remontoida talon. Pankkilainan lisäksi remonttia rahoitettiin EU-tuella.
 Lainaa oli tarkoitus lyhentää talon vuokratuloilla. Kysyntä ei ole ollut riittävää. Tulot riittivät kuluihin, mutta eivät lainanlyhennyksiin.
 Tamperelainen Pirkanmiehet-kuoro on perustettu vuonna 1946. Kuva vuodelta 1969 Ylen ohjelmasta Haista kevät Yle
 Vaikea saada uusia jäseniä
 Ensimmäistä tenoria laulavalta Matti Pelliseltä irtoaa kuoron tunnussävel "Pirkan miesten marssi" vuosien tuomalla rutiinilla. Nuotit löytyvät myös Laulutalon tilavan juhlasalin seinältä, jonne ne on ikuistettu rautaisin nuotein omassa kehikossaan kuoron lipun vieressä.
 Kuoron jäsenmäärän väheneminen on ollut vääjäämätöntä. Eikä uusia jäseniä ole tullut edes omasta juniorijoukkueesta eli poikakuoro Pirkanpojista, kuten haaveena alunperin oli.
 – Yhteydet ovat hiipuneet. Pojilla on oma ohjelmistonsa ja monet ovat lähteneet maailmalle, huokaa Pellinen.
 Kuoro on samanhenkisyyttä
 Kuoro on ryhmä, johon liitytään samanhenkisten kanssa. Yhteisöllisyys korostuu. Potentilaalisen nuoren tulokkaan on arvatenkin vaikea samaistua ukkojen mentaliteettiin.
 – Isomman ryhmän olisi tarvinnut tulla mukaan toimintaan, koska kuorossa oleminen on myös ystäväpiirin muodostamista, vahvistaa Pellinen.
 – Harmaapäisillä on vain harmaapäisiä ystäviä, kiteyttää Pellinen. Hän toivoo, että Koivistonkylän Laulutaloon vielä tulisi uusia laulajia.
 – Onhan sitä ennenkin ihmeitä Suomen maassa tapahtunut, hän sanoo toiveikkaasti.
 Kuorojen olisi luotava nahkansa
 Perinteisten kuorojen jäsenmäärien väheneminen on ilmiö, mikä näkyy muuallakin. Osittain kehitys on luonnollista ikääntymistä, mutta myös yleisö ostaa lipun mieluummin kevyempää linjaa kuin perinteistä kuoromusiikkia edustavien kuorojen konsertteihin. Maalta muuttokin voi vaikuttaa.
 – Kuulin myös, että Etelä-Pohjanmaan ison kuoron Jussien suunnalta, että sielläkin jäseniä täytyy hankkia yhä laajemmalta alueelta. Semmoinen ilmiö on vallalla, arvioi Pellinen. Ilmiö voi olla itseä ruokkiva.
 – Semmoistakin on, että kun kuoron henki alkaa rupsahtaa, niin yhä helpommin siitä jättäydytään pois.
 Jatkuvuuden turvaamiseksi kuorojen olisi siis uudistuttava jatkuvasti.
 Kuoro vaatii aikaa
 Kuoroharrastus alkaa yleensä 40 ikävuoden tietämissä, silloin kun esimerkiksi perheenisiltä alkavat pahimmat ruuhkavuodet helpottaa ja aikaa jää harrastukselle.
 – Puute laulajista voi johtaa myös siihen, että pääsykokeista pääsee helpommalla läpi. Se taas voi aiheuttaa omat ongelmansa ohjelmiston suhteen, sanoo Pinsiön Mieskuoron pitkäaikainen jäsen, tamperelainen  Jussi Iivonen .
 Kuoroharrastus ja lauluperinne elää kuitenkin voimakkaana, vaikka jäsenkatoa onkin.
 – Opiskelijamaailmassa ja ylioppilaskunnissa isoilla kuoroilla on paremmat edellytykset, koska porukkaa on paljon ja uusia jäsenien virta jatkuvampaa, arvioi kuoron sihteeri  Tomi Kohtanen  mieskuoro Jusseista.

Yli 70-vuotiaan mieskuoron tarina uhkaa päättyä talousvaikeuksiin – 600 000 euron remonttilaina kävi ylivoimaiseksi


Summary: Uhri kuoli Valkeakoskella viime kesänä.

Miehelle vaaditaan ehdotonta kymmenen vuoden vankeusrangaistusta taposta.
 Syytetty tarttui syyttäjän mukaan Valkeakoskella viime kesänä kaupan pysäköintialueella aseeseen. Syytetty oli noussut autosta, osapuolet olivat tarttuneet toistensa vaatteista, minkä jälkeen syytetty oli syyttäjän mukaan ottanut taskustaan pari päivää aikaisemmin hankkimansa pistoolin ja ampunut sillä uhria.
 Uhri kuoli muutaman päivän jälkeen ampumisesta saatuihin vammoihin.
 Asiaa käsitellään Pirkanmaan käräjäoikeudessa.

Mies tarttui aseeseen pysäköintialueella: Vaaditaan taposta ainakin kymmentä vuotta vankeutta


Summary: Nopeasti leviävä palo syttyi torstaina Santa Claritan alueella noin 65 kilometriä Los Angelesista pohjoiseen.

Kaliforniassa viranomaiset ovat määränneet noin 50 000 ihmistä lähtemään kodeistaan Los Angelesin pohjoispuolella nopeasti ja hallitsemattomasti etenevien maastopalojen vuoksi.
 Palo syttyi torstaina Santa Claritan alueella noin 65 kilometriä Los Angelesista pohjoiseen. Sammutustyöntekijöiden mukaan tuli levisi nopeasti yli 2 000 hehtaarin alueelle.
 Palo tuhosi useita rakennuksia. Viranomaiset joutuivat sulkemaan keskeisen maantien ja lukuisia pienempiä teitä. Sammutustöihin osallistuu satoja palomiehiä.
 Loukkaantuneista ei ole toistaiseksi raportoitu.
 Palomiehet sammuttivat maastopaloja Kaliforniassa Santa Claritan lähellä Los Angelesin pohjoispuolella 24. lokakuuta. Mario Tama / AFP
 Kovat tuulet nopeuttavat palojen leviämistä
 Kovat tuulet ovat vauhdittaneet liekkimerien leviämistä kuivuudesta kärsivässä maastossa.
 Maastopalot ovat riivanneet Kaliforniaa jo pari viikkoa. Suureen osaan osavaltiota on annettu metsäpalovaroituksia, koska puuskittainen tuuli, korkeat lämpötilat ja vähäinen kosteus tarjoavat otolliset olosuhteet maastopalojen leviämiseen.
 Tuulten odotettiin laantuvan perjantaina, mutta ennusteiden mukaan tuulet ovat jälleen voimistumassa viikonloppuna.
 Keskiviikkona Pohjois-Kaliforniassa viranomaiset määräsivät 2 000 ihmistä lähtemään kodeistaan toisen nopeasti laajentuneen maastopalon vuoksi.
 Evakuointimääräykset annettiin Geyservillen ja sitä ympäröivän viininviljelyseudun alueelle. Palo oli saanut alkunsa lähistön kukkuloilla ja levinnyt sieltä nopeasti.
 Palo on viranomaissivuston mukaan kooltaan yli 6 000 hehtaaria.  CNN:n mukaan  13 000 sammuttajaa taistelee paloa vastaan.
 Vain viitisen prosenttia palosta on sammutustyöntekijöiden hallinnassa.

Lentokone pudotti sammutusainetta lähellä Pacific Palisadesin asuinaluetta Los Angelesissa 21. lokakuuta. Mario Tama / AFP
 Sähköyhtiöt katkaisseet sähköjä varotoimena
 Sähköyhtiöt ovat katkaisseet sähköt noin 180 000 ihmiseltä Kalifornian pohjoisosissa varotoimena palojen ehkäisemiseksi.
 Kalifornialaisen sähköyhtiön PG&E:n mukaan yhdessä sen sähköpylväässä oli havaittu vika lähellä Geyservillen alueen palon syttymispaikkaa. Yhtiö kertoi katkaisseensa sähköjä keskiviikkona, mutta jotkin voimalinjat olivat yhä käytössä palon syttyessä.
 Yhtiötä  on aiemmin syytetty  useista Kalifornian maastopaloista.

Los Angelesin lähellä kymmenet tuhannet määrätty lähtemään kodeistaan maastopalojen vuoksi


Summary: Influenssarokotetta on viiveiden jälkeen alkanut saapua Suomeen pienissä erissä.

Nuhakuumetta aiheuttavat virukset vievät monet jälleen vuodelepoon vuoden taittuessa talvea kohti. Suurta flunssa-aaltoa ei Suomessa kuitenkaan ole syksyn aikana koettu, sairaanhoitopiireistä kerrotaan.
 – Itse asiassa tällä hetkellä on ollut yllättävän rauhallista. Meillä ei mikään erityinen flunssavirus ole jyllännyt eikä mitään erityistä potilasbuumia ole ollut nähtävissä, sanoo infektiolääkäri  Reetta Huttunen  Tampereen yliopistollisesta sairaalasta.
 Samankaltainen viesti kantautuu myös Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiristä (Hus). Sen sijaan Oulun yliopistollisen sairaalan osastonylilääkäri  Teija Puhto  kertoo, että flunssaa aiheuttavien virusten määrä on ollut tasaisessa kasvussa.
 – Hengitystieviruslöydösten määrä on nousussa, kun verrataan elo-, syys- ja lokakuuta. Ei mitään massiivista nousua ole, mutta pikkuhiljaa lisääntyvät, Puhto sanoo.
 – Jonkin verran lapsia on ollut lasten infektio-osastolla näiden hengitystievirusten hoidossa, hän jatkaa.
 Puhton mukaan erilaisia flunssaviruksia, kuten adeno- ja rinoviruksia, on liikkeellä paljon.
 Syksyyn ja talveen ajoittuva flunssakausi toistuu vuosittain. Eri viruksilla on oma vuodenaikaisrytminsä. Syytä tosin ei tarkalleen tiedetä, sanoo Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) erityisasiantuntija  Niina Ikonen .
 – Hengitystieinfektioita aiheuttavia viruksia esiintyy ympäri vuoden, mutta taudit painottuvat syksyyn ja talveen. Osittain varmaan vaikuttaa se, että pisara- ja kosketustartuntana leviävät virukset pääsevät tällöin helpommin leviämään henkilöstä toiseen, kun ihmiset ovat tiiviisti yhdessä sisätiloissa, Ikonen arvioi.
 Influenssaepidemia ajoittunee uuden vuoden puolelle
 Sairaanhoitopiireistä uskotaan, että influenssaepidemia ajoittuu kevään puolelle. Toistaiseksi on hoidettu vasta yksittäisiä influenssatapauksia.
 THL:llä on asiasta samanlainen käsitys.
 – Tartuntatautirekisterissä on vasta yksittäisiä tapauksia. Sama tilanne on muuallakin Euroopassa. Ei ole viitteitä siitä, että epidemia olisi käynnistymässä ihan lähiaikoina, Ikonen sanoo.
 Ihmisille tautia aiheuttavat influenssavirukset jaetaan kahteen päätyyppiin, A- ja B-viruksiin. THL:n erityisasiantuntijan mukaan vakavampaa sairaalahoitoa vaativia taudinkuvia ilmenee etenkin silloin, kun valtaviruksena ovat A-viruksien alatyypit H3N2 tai H1N1 eli niin kutsuttu sikainfluenssa.
 Tulevan influenssaepidemian laajuutta ja vakavuutta on kuitenkin vaikea ennustaa etukäteen.
 – Kaikkia eri influenssatyyppejä kiertää maailmalla koko ajan, joten on vaikea sanoa, mikä on valtavirus tulevana influenssakautena. Talvella 2018 oli poikkeuksellisen paljon B-viruksia. Talven 2019 aikana puolestaan todettiin lähes ainoastaan A-viruksia, Ikonen kertoo.
 Rokotukset kuukauden viiveellä
 Kansallisen rokotusohjelman influenssarokotukset aloitetaan tänä vuonna tavallista myöhemmin. Maailman terveysjärjestö WHO otti lisäaikaa rokotusvirussuosituksen antamisessa, mikä aiheutti viiveen rokotteen valmistuksessa.
 Yleensä rokotukset on aloitettu pian syysloman jälkeen. Nyt rokotetta on alkanut jo saapua Suomeen pieninä erinä.
 – Olemme suositelleet, että joukkorokotukset aloitettaisiin marraskuun loppuvaiheessa. Silloin katsotaan, että kaikissa kunnissa on riittävästi rokotetta, THL:n Ikonen sanoo.
 – Tämänhetkisen tilanteen valossa ehtii hyvin saamaan rokotteen ennen kuin epidemia alkaa.
 Sairaaloista kerrotaan, että henkilökunnan rokottaminen aloitetaan lähiviikkojen aikana. Helsingin ja Uudenmaan alueella riskiryhmien rokotukset on jo aloitettu.
 – Nyt rokotetaan korkean riskin ryhmiä ja henkilökuntaa, jotka hoitavat riskiryhmiä, sanoo osastonylilääkäri  Veli-Jukka Anttila  Husin tulehduskeskuksesta.
 Influenssaviruksiin parhaan suojan antaa THL:n mukaan rokote. Hengitystieinfektioiden ehkäisyssä keskeisintä on hyvä käsihygienia. Suojaamalla suunsa yskiessä ja aivastaessa estää virusta leviämästä lähiympäristöön.

Flunssapöpöt viettävät kulta-aikaansa, mutta se ei näkynyt potilasbuumina – influenssaepidemia odottanee ensi vuoteen


Summary: Alina Keski-Mäenpää on kirjoittanut kaksi lastenromaania yhdessä äitinsä kanssa. Helsingin kirjamessuille hänet kutsuttiin kertomaan kirjoittamisestaan.

11-vuotias  Alina Keski-Mäenpää  kertoilee kirjailijantyöstä tottuneesti.
 Soinista Etelä-Pohjanmaalta kotoisin oleva peruskoulun viidesluokkalainen tekee kirjailijavierailuja oman ja lähikuntien alakouluihin.
 Keski-Mäenpää on yhdessä äitinsä  Kati Keski-Mäenpään  kanssa kirjoittanut kaksi alakoululaisille suunnattua dekkaria, joten esimerkiksi kysymykseen siitä, mikä kirjan kirjoittamisessa on mukavinta, on helppo vastata.
 – Kivointa on se, kun saa keksiä hahmot ja paikat itse, Alina Keski-Mäenpää sanoo.
 Kaksi julkaistua kirjaa
 Äidin ja tyttären ensimmäinen lastendekkari  Varastettu vaivaisakka  julkaistiin viime vuonna. Etsiväkaksikko Taimista ja Lukasta kertovan sarjan toinen osa  Hildan haamu  julkaistiin pari viikkoa sitten. Molemmat ovat Suomen lähetysseura ry:n kustantamia.
 Kirjat on suunnattu alakouluikäisille. Päähenkilötkin ovat 10-vuotiaita.
 – Taimi on rohkea tyttö, joka aina menee kaikkeen mukaan. Luka on vähän epäröivä, ujompi poika. He ovat parhaita kavereita, Alina Keski-Mäenpää kertoo.
 Alinan äidin, Kati Keski-Mäenpään mukaan tyttären sisäinen maailma on valtavan rikas.
 – Hänellä on pää täynnä tarinoita ja juonenkäänteitä, jotka vaan odottavat, että pääsevät paperille, Kati Keski-Mäenpää sanoo.
 Alina editoi äitiä ja äiti Alinaa
 Kirjoittaminen on äidin ja tyttären yhteinen harrastus. Kati Keski-Mäenpään mukaan se tarjoaa isossa perheessä mahdollisuuden viettää kahdenkeskistä laatuaikaa.
 – Joskus kirjoitamme kahden kahdestaan mökillä villasukat jalassa. Joskus taas Alina kirjoittaa jotain ensin ja minä jatkan siitä sitten seuraavan luvun – tai toisinpäin.
 Kirjan juoni hahmotellaan ensin keltaisille tarralapuille. Joskus ideoimassa on koko Keski-Mäenpään perhe. Villeistä ja vielä villimmistä ideoista karsitaan osa, juonenkäänteiden järjestystä muokataan ja sitten alkaa itse kirjoittaminen.
 Alina Keski-Mäenpään mukaan vaikeinta on tekstin muokkaaminen. Alinan tekstiä muokkaa välillä äiti, äidin tekstiä Alina.
 – Välillä äiti kirjoittaa liian pitkiä lauseita ja sanon sille, että ei lapset ymmärrä noin pitkiä lauseita tai näin vaikeita sanoja.
 Kati Keski-Mäenpään mukaan kirjat olisivat erilaisia, jos hän kirjoittaisi ne yksin.
 – Alina on kokemusasiantuntija siitä, mitä tämän ikäisille voi kirjoittaa, Kati Keski-Mäenpää sanoo.
 Alina Keski-Mäenpäälle ja Kati-äidille kirjoittaminen on yhteinen harrastus, jonka myötä he viettävät kahdenkeskistä laatuaikaa. Pasi Takkunen / Yle
 Kirjamessujen selvästi nuorin kirjailija
 Helsingin Kirjamessuilla vierailee noin 1000 kirjailijaa ja vaikuttajaa. Yksi heistä, selvästi nuorin, on Alina Keski-Mäenpää. Kirjamessujen ohjelmajohtaja  Ronja Salmen  mukaan seuraavaksi nuorin kirjailija tapahtumassa on 19-vuotias.
 – Ei ole monesti tullut vastaan tämänikäistä, joka on jo julkaissut teoksia. Lastenkirjailijaa, joka on itsekin lapsi, Salmi sanoo.
 Salmen mukaan kirjamessuilla on aina ollut tärkeätä, että on tarjolla ohjelmaa, jota tekevät lapset ja nuoret itse. Torstain ja perjantain aikana messuilla vierailee noin 8000 koululaista alakouluikäisistä lukiolaisiin. Heidän eteensä myös Alina ja Kati-äiti nousevat kertomaan kirjoistaan.
 – Tarvitaan uusia tekijöitä, jos halutaan uusia lukijoita. Jokaisella kirjoittavalla henkilöllä on merkitystä, Salmi sanoo.
 Kirjoittaminen jatkuu
 Alina Keski-Mäenpää on saanut koulukierroksellaan kokemusta yleisön edessä esiintymisestä. Kirjamessuilla hän kävi äidin kanssa vuosi sitten tutustumassa tapahtumaan. Silti vähän jännittää.
 Alina ja äiti ovat jo hiukan hahmotelleet kirjasarjan kolmatta osaa, mutta se, julkaistaanko sitä, riippuu kustantajasta.
 – Katsotaan nyt ensin, miten tämä toinen kirja menestyy, Kati Keski-Mäenpää sanoo.
 Alina on kirjoittanut viisivuotiaasta. Kotona on kymmeniä vihkoja täynnä hänen tekstejään ja esimerkiksi sukulaiset ovat saaneet Alinan tarinoita joululahjaksi.
 Kirjasarjan kaksi ensimmäistä osaa ovat syntyneet äidin ja tyttären yhteistyönä. Mahdollisen kolmannen osan Alina kirjoittaa yksin, sillä äidin mukaan hän on siihen nyt valmis.
 – Kyllä äiti varmaan muokkaa ja katsoo tekstiä, mutta pääasiassa kirjoitan itse.
 Lue lisää:
 Yli 1000 esiintyjää, lähes 900 ohjelmanumeroa – iskeekö messuahdistus? Näillä 7 vinkillä suunnistat Helsingin kirjamessuilla

11-vuotias Alina Keski-Mäenpää kirjoittaa salapoliisiromaaneja ikäisilleen – kaksi dekkaria julkaissut koululainen on kirjamessujen nuorin kirjailijavieras


Summary: Wärtsilän tulos putosi 72 prosenttia ja tilauskertymä 29 prosenttia vuodentakaisesta.

Laivamoottoreita ja voimaloita valmistavan Wärtsilän tulos heikkeni merkittävästi vuoden kolmannella neljänneksellä.
 Heinä–syyskuun vertailukelpoinen liikevoitto putosi 39 miljoonaan euroon, kun se vuotta aiemmin oli 141 miljoonaa euroa. Tulos siis tipahti 72 prosenttia vertailukauteen nähden.
 Liikevaihto laski 16 prosenttia ja tilauskertymä 29 prosenttia vuodentakaisesta.
 Tuloksen oli jo ennakkoon odotettu jäävän vuodentakaista heikommaksi. Wärtsilä antoi syyskuussa tulosvaroituksen, jossa yhtiö kertoi tämän vuoden vertailukelpoisen liiketuloksensa jäävän noin 100 miljoonaa euroa alhaisemmaksi kuin viime vuonna. Yhtiö varoitti samalla myös heinä–syyskuun tilauskertymän heikkoudesta.
 Konsernijohtaja  Jaakko Eskolan  mukaan kolmannes vuosineljännes oli Wärtsilälle haastava sekä laitteiden kysynnän että toiminnan tuloksen kannalta.
 – Tilauskertymän laskun taustalla olivat uusien alusten tilausten vähäisyys ja vaimeampi rikkipesurijärjestelmien kysyntä sekä yhä pitkittynyt päätöksenteko energiamarkkinoilla, Eskola sanoo  tiedotteessa .
 Viime kuukausien heikko kehitys on näkynyt Wärtsilän osakekurssissa. Vielä alkuvuodesta Wärtsilän osakkeesta maksettiin noin 14 euroa, mutta sen jälkeen kurssi on tullut selvästi alaspäin. Eilisen päätöskurssi oli 10,62 euroa.
 Syyskuun lopulla Wärtsilä kertoi  aloittavansa yt-neuvottelut , jotka voivat johtaa maailmanlaajuisesti noin 350 työpaikan karsimiseen. Suomessa yhtiö saattaa vähentää enintään 200 työsuhdetta.
 Lue myös:
 Wärtsilä aloittaa yt-neuvottelut maailmanlaajuisesti – Suomessa vähennetään jopa 200 työpaikkaa
 Wärtsilän tulos odotettua heikompi – osake avasi tuntuvassa yhdeksän prosentin laskussa

Wärtsilän tulos romahti – myös tilauskertymä heikkeni selvästi


Summary: Ylen aamun haastattelussa Rinne ei lähtenyt keskustelemaan siitä, muunteliko hän itse tai muunteliko Juha Sipilä totuutta asiassa.

– En lähde tähän keskusteluun. Totean, että se mitä kirjassa on kirjoitettu, on minun totuuteni tässä asiassa.
 Näin pääministeri  Antti Rinne  (sd.) kommentoi keskustan väitetystä hallituskosiskelusta noussutta keskustelua Ylen aamussa perjantaina.
 Rinne kertoi torstaina  julkaistussa elämäkerrassaan , että hänen edeltäjänsä  Juha Sipilä  (kesk.) oli kysynyt sosiaalidemokraattien halukkuutta hallitukseen salaisessa tapaamisessa kesällä 2017. Syynä oli Rinteen mukaan sote-uudistuksen kriisiytyminen silloisten hallituspuolueiden kesken.
 Rinteen mukaan Sipilä oli tarjonnut demareille paikkaa hallituksessa kokoomuksen tilalle, ja väläyttänyt vaihtoehtoa sote-uudistuksen toteuttamisesta ilman kokoomukselle tärkeää valinnanvapautta. Sipilä  kiisti  Rinteen kertomuksen.
 Ylen aamun haastattelussa Rinne ei lähtenyt keskustelemaan siitä, muunteliko hän itse tai muunteliko Juha Sipilä totutta asiassa.
 – Kirjaan on kirjoitettu se, mitä tiedän tästä asiasta. Juha Sipilä pyysi tapaamista, ja keskustelun yhteydessä hän pohdiskeli, olisiko SDP:n mahdollista tukea ajatusta valinnanvapaudesta luopumisesta. Kysymys oli siitä, että SDP joko hallituksessa tai hallituksen ulkopuolella tukisi tätä. Hänen arvionsa mukaan kokoomus ei olisi niellyt tätä vaihtoehtoa, Rinne sanoo.
 SDP ei kuitenkaan lähtenyt mukaan hallitukseen tai yhteistyöhön.
 – Sipilä haki ajatukselleen näkemystä, että olisiko tällainen mahdollista vai ei. Totesin, että ei ole.
 Rinne ei usko kirjassaan esiin tuomien seikkojen vaikuttavan keskustan ja SDP:n väleihin tai yhteistyöhön hallituksessa.
 Lue myös:
 Orpo Sipilän aikeista vaihtaa kokoomus demareihin: "Hän sanoi minulle, että Rinteen tarina ei pidä paikkaansa" – myös Sipilä kiistää tiedon
 Sipilä pyysi SDP:tä salaisessa tapaamisessa hallitukseen – Rinne kertoo uudessa kirjassa, että sai puolueeltaan takarajan tervehtymiselleen

Antti Rinne pysyy kannassaan hallituskosiskelusta: "Mitä kirjassa on kirjoitettu, on minun totuuteni tässä asiassa"


Summary: Saat Euroopan unionin sisäpiirijutut kerran viikossa suoraan sähköpostiisi, kun tilaat Ylen Eurooppa-uutiskirjeen.

Terveisiä Keski-Euroopasta , jossa on viime viikkoina ollut lähes vallankumouksellinen tunnelma!
 Vanhat vallan linnakkeet ovat tulleet ryminällä alas niin Sveitsissä kuin Unkarin pääkaupungissa Budapestissa.
 Molemmissa maissa  on pidetty tässä kuussa vaalit, joissa on tehty historiaa. Vaalit todistivat, miten suuriakin muutoksia voidaan saada aikaan, kunhan muutoksen taakse osataan tehokkaasti järjestäytyä.
 Tässä Sveitsin ja Budapestin oppitunnit muulle Euroopalle.
 Tämä juttu on Eurooppa-uutiskirjeestä. Voit tilata kirjeen tästä linkistä.
 Mennään ensin Sveitsiin , joka valitsi sunnuntaina itselleen uuden parlamentin. Suurin uutinen oli kahden vihreän puolueen suurvoitto. Ne  keräsivät yhteensä 20 prosentin kannatuksen , mikä on vanhoillisessa alppimaassa erittäin suuri poliittinen järistys.
 Oikeistopopulistinen ja arvokonservatiivinen Sveitsin kansanpuolue pysyi suurimpana, mutta menetti kannatustaan. Arvokonservatiivien enemmistö suli vaalitappion mukana, ja parlamentin alahuoneessa enemmistö on nyt arvoliberaaleilla.
 Sveitsi tulee uudistumaan . Suunta voi olla entistä EU-myönteisempi. Jäsenyyshakemusta on silti turha odottaa.
 Mutta ehkä historian mittakaavassa vielä suurempi järistys oli naisten osuuden historiallinen nousu. Sveitsi – siis maa, jossa naiset saivat äänioikeuden vuonna 1971 – äänesti parlamentin, jonka alahuoneen edustajista ennätykselliset 42 prosenttia on naisia.
 Nousua viime vaaleista on kymmenen prosenttiyksikköä. Tällä tuloksella Sveitsin naiskansanedustajien osuus hätyyttelee jo Suomen ja Ruotsin lukemia.
 Muutos ei ollut sattumaa . Metoo-liike on hiipinyt Alppien yli Sveitsiin. Kesäkuussa Sveitsissä pidettiin suuri naistenlakko, jossa vaadittiin lisää tasa-arvoa. Mutta suurin vaikutus oli sillä, että naiset järjestäytyivät ajamaan lisää naisia politiikkaan.
 Helvetia ruft -niminen liike kannusti naisia kaikista puolueista ehdolle ja vaati puolueita pitämään huolen, että naiset saavat hyvän paikan puolueiden vaalilistoilla. Yksi Sveitsin tasa-arvokumouksen voimista oli 29-vuotias  Flavia Kleiner , jonka  haastattelun voi lukea täältä .
 Oppitunti 1.  Jos naisia halutaan lisää politiikkaan, naisia pitää saada entistä enemmän myös ehdolle ja listavaaleissa korkeille listapaikoille. Tasa-arvo harvoin tapahtuu itsestään.
 Sitten Unkarin pääkaupunkiin Budapestiin.
 Olin Puolan Varsovassa  reilu viikko sitten sunnuntaina  seuraamassa parlamenttivaaleja . Kesken tuloslaskennan alkoi näyttää siltä, että olin täysin väärässä kaupungissa. Puolassa parlamentin alahuoneen enemmistö pysyi niukasti jo neljä vuotta hallinneella Laki ja oikeus -puolueella, mutta Budapestissa tehtiin samana iltana nykyhistoriaa.
 Jossain vaiheessa iltaa unkarilaiselta toimittajakollegalta tuli viesti, että Budapestin pormestariksi on nousemassa opposition ehdokas, vihreitä edustava  Gergely Karácsony  (sukunimi tarkoittaa joulua). Kollegan analyysi voiton syistä oli lakoninen.
 – Seksinauhalla oli valtakunnallinen merkitys. Ja lisäksi oppositio teki ympäri maata yhteistyötä, kollega viestitti.
 Seksinauha viittaa  paikallisvaalien alla vuotaneeseen nauhaan, jossa valtapuolue Fideszin poliitikko viettää huvijahdilla orgioita ilmeisesti prostituoitujen kanssa. Nauhan arvioidaan syöneen valtapuolueen kannatusta ympäri maata.
 Video ei kuitenkaan ole ehkä se, josta kannattaa ottaa mallia. Voittoresepti Unkarin oppositiolle oli sen sijaan voimien yhdistäminen.
 Yksi Unkarin  Viktor Orbánin  vahvuuksia on lähes vuosikymmenen ajan ollut se, että oppositio on ollut hajanainen ja heikko. Nyt se pystyi kokoamaan voimansa yhteisehdokkaiden taakse. Voittoja tuli myös muissa Unkarin kaupungeissa.
 Oppitunti 2 . Jos valta on keskittynyt yhdelle puolueelle ja sen haastaminen vaikuttaa mahdottomalta, voimien yhdistäminen saattaa tehdä oppositiosta vahvan haastajan.
 Toinen kysymys on se, miten eri puolueista koostuva yhteisoppositio osaa valtaan päästyään hallita.
 #SOMESSA: Brexit – vaikea koota
 Instagram
 Etenkin Keski-Euroopan somessa  on koko alkuviikon trendannut Britannian EU-ero. Jopa kuvapalvelu Instagramissa #brexit-tunnisteen käyttö on lisääntynyt selvästi viime päivinä.
 Britannian parlamentin tiistai-illan äänestykset nostattivat taas enemmän kysymyksiä kuin antoivat vastauksia siitä, mihin Britannia on menossa. Twitterissä ovat yleistyneet EU:ta seuraavien asiantuntijoiden ja toimittajien usean viestin ketjut, joissa he kertovat arvioitaan Britannian tapahtumista ja niiden seurauksista EU-eron kannalta.
 Jos haluat tietää missä mennään, tässä esimerkkinä muutaman twiittaajan viestiketjuja:
 Mitä brittiparlamentin äänestykset voivat tarkoittaa tulevan kannalta suomalaistutkijan mielestä ?
 Tunnelmat Britanniassa ovat sekavat, maa ikään kuin roikkuu ilmassa .
 Mitä brexitiä tukeva Britannia ajattelee, jos brexit venyy?
 Miksi Ranska vastustaa brexit-lisäajan myöntämistä tammikuun loppuun?
 #FAKTA: Mitä saa 105 eurolla vuodessa?
 Jeol Kanerva / Yle
 Valtiovarainministeriö julkaisi alkuviikosta  laskelman Suomen nettomaksuosuudesta EU:lle. Viime vuonna nettomaksu oli 105 euroa asukasta kohti, eli Suomi oli pienehkö nettomaksaja.
 Isoin nettomaksaja asukasta kohden on Tanska, jonka asukkaat maksavat EU-jäsenyydestä keskimäärin tuplasti enemmän kuin suomalaiset. Eniten tulonsiirtoja saavat liettualaiset (609 euroa per asukas) ja unkarilaiset (533 euroa).
 Pylväikkö alleviivaa  rahanjakoon liittyvää pulmaa, jota Britannian ero pahentaa. Britannia on ollut iso nettomaksaja, ja sen poistuminen jättää yhteiseen budjettiin kymmenien miljardien eurojen aukon.
 Suomi laatii puheenjohtajamaana parhaillaan ehdotusta EU:n budjetiksi vuosille 2021–2027. Alustava esitys sai moitteita sekä nettomaksajien että -saajien leireistä, minkä pääministeri Antti Rinne (sd.)  tulkitsi jonkinlaiseksi onnistumisen merkiksi .
 ÄLÄ MISSAA NÄITÄ: Brexitin voittajat, häviäjät ja tulevat neuvottelut
 Geoffroy Vander Linden muutti Lontoosta Amsterdamiin, kun työnantaja perusti toimiston Alankomaihin  Antti Lähteenmäki / Yle
 Britannian EU-ero  eteni alkuviikosta taas aavistuksen, kun parlamentin alahuone otti ensi kertaa erosopimuksen käsittelyynsä. Moni yritys pelaa epävarmassa tilanteessa varman päälle ja on siirtänyt toimintojaan Lontoosta manner-Eurooppaan.
 Heli Suominen  kävi  Amsterdamissa tapaamassa firmojen brexit-pakolaisia . Ulkomaankauppaministeri  Ville Skinnari  (sd.)  sanoi A-Studiossa , että Suomessakin "on puhelin soinut" yritysten hakiessa uusia sijoittautumispaikkoja.
 Myös Brysselin koneessa puhutaan siitä , minkälaiset kauppaneuvottelut ovat edessä Britannian ja EU:n välillä sen jälkeen kun erosopimus on saatu aikaiseksi.
 Neuvotteluiden jännite tulee olemaan siinä, missä määrin Britannia on valmis noudattamaan EU:n taloudellista mallia eron jälkeen. Jos Britannia pitää korkean tason voimassa esimerkiksi ympäristönsuojelussa ja verotuksessa, EU on valmis hyvin pitkälle menevään kauppasopimukseen Britannian kanssa.
 Haastateltavana on eurooppaoikeuden professori  Jukka Snell  Turun yliopistosta.
 Yksi Brexitin pahin kipupiste  on Pohjois-Irlannissa. Britannian eron luoma epävarmuus on avannut vanhoja haavoja protestanttien ja katolilaisten välillä. Puolisotilaalliset ryhmät ovat aktivoituneet eikä kuolonuhreilta ole vältytty.
 Nyt Pohjois-Irlannissa pelätään, että vanha väkivallan kierre käynnistyy uudelleen.  Minna Pyen  ohjaama uusi Ulkolinja  Katkera saari .
 Ja jos b-sana alkaa kyllästyttää , voi aina istahtaa muistelemaan eurokriisin myrskyisiä vuosia. Suomen pankin pääjohtaja, entinen talouskomissaari  Olli Rehn  käy uudessa kirjassaan läpi  miten euroa pelastettiin kriisin kynsistä, ja ihmettelee Suomen hallituksen intoa samaistua ns. Hansa-liittoon.
 Nuukien pohjoisten maiden liittouma on pannut hanttiin euroalueen uudistuksille, kuten yhteisbudjetille ja eurooppalaiselle talletussuojalle.
 – Eurooppaa ei rakenneta kuppikunnilla ja ryhmittymillä, Rehn kirjoittaa.
 ENSI VIIKOLLA: Jatkuuko Saksan laitaoikeiston voittokulku?
 Saksassa suurissa vaikeuksissa oleva  sosiaalidemokraattinen hallituspuolue SPD valitsee parhaillaan puolueelle uutta johtajaa tai johtajia. SPD:n kannatus on laskussa. Se yrittää nyt uutta nousua sallimalla puolueen johtoon vihreiden jo käyttämän tandemjohdon.
 Valinta on monivaiheinen ja jäsenäänestys uudeksi puheenjohtajaksi päättyy tällä viikolla. Lauantaina selviää, mikä ehdokaspari tai kuka ehdokas on jäsenistön suosikki puolueen johtoon. Toinen kierros on luvassa marraskuussa.
 Puheenjohtajavaalin todellinen yllätysarpa on tunnettu saksalainen tv-koomikko  Jan Böhmermann , joka sinnikkäästi vakuuttaa pyrkivänsä puolueen johtoon. Vaalista saattaa siis kehkeytyä kiinnostava!
 Koko syksyn kestänyt eurooppalainen vaalimaraton  jatkuu sunnuntaina Thüringenin osavaltiossa Saksassa. Pienehköillä osavaltiovaaleilla on kokoaan suurempi merkitys.
 Thüringen oli ennen Saksojen yhdistymistä osa DDR:ää eli Itä-Saksaa. Yksi vaalien seuratuimmista tuloksista on nationalistisen ja osin äärioikeistolaisen AfD-puolueen kannatus. Sille ennustetaan 20-25 prosentin ääniosuutta, mikä olisi suuri vaalivoitto ja jatkaisi AfD:n voittokulkua entisen Itä-Saksan alueella.
 Merkittävä thüringeniläinen AfD-poliitikko on  Björn Höcke , joka on puolueen radikaalisiiven Der Flügelin johtohahmo. Der Flügel  on Saksan kotimaan tiedustelupalvelun tarkkailussa  sen äärioikeistolaisuuden vuoksi.
 Eikä brexitiäkään kannata unohtaa . Tätä kirjettä kirjoitettaessa on hyvin todennäköistä, että nykyisenä eropäivänä 31.10. ei tapahdu mitään, mutta viime hetken yllätyskäänteen mahdollisuutta ei tässä operetissa voi koskaan sulkea pois.
 Tämä juttu on Eurooppa-uutiskirjeestä. Voit tilata kirjeen tästä linkistä.

Eurooppa-kirje: Keski-Euroopassa järisee – Feministit heräsivät Sveitsissä, oppositio yllätti Orbánin


Summary: EU myöntää lisäaikaa todennäköisesti tammikuun loppuun, arvioi Britannian yleisradioyhtiö BBC. Ranska on lyhyemmän lykkäyksen kannalla.

Britannialla on jälleen yksi kohtalonpäivä pitkään jatkuneessa brexit-saagassa. Euroopan unionin jäsenmaat päättävät tänään, saako Britannia lisäaikaa EU:sta lähtemiseen.
 Britannian yleisradioyhtiön BBC:n mukaan  on todennäköistä, että EU myöntää lisäaikaa tammikuun loppuun asti sopimuksettoman eron välttämiseksi.
 Britannian on määrä erota EU:sta lokakuun lopussa, jos lisäaikaa ei myönnetä.
 Valtaosa jäsenmaista on kolmen kuukauden lykkäyksen kannalla. Britannia saisi kuitenkin mahdollisuuden erota aiemmin, mikäli erosopimus saadaan vietyä läpi Britannian parlamentissa jo ennen takarajaa, BBC kertoi.
 Jäsenmaista Ranska on lyhyemmän lykkäyksen kannalla. Ranskan mukaan Britannia voisi saada lyhyen lykkäyksen uuden brexit-sopimuksen läpivientiin.
 Britannian olisi Ranskan mielestä kuitenkin perusteltava hyvin, miksi se tarvitsisi pitkähköä lykkäystä.
 Pääministeri Boris Johnson ilmoitti torstaina,  että mikäli EU myöntää kolmen kuukauden lisäajan, hän haluaa järjestää ennenaikaiset parlamenttivaalit joulukuussa.
 Hallitus tuo esityksen parlamenttiin viikonlopun jälkeen. Vaalien järjestäminen vaatisi alahuoneessa kahden kolmasosan enemmistön.
 Oppositio on jo kaksi kertaa torjunut ennenaikaiset vaalit. Ei ole varmaa, saisiko esitys nytkään tarvittavaa tukea.
 Muun muassa Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tusk   on suosittanut EU-maita hyväksymään lisäajan.

Britanniassa jälleen jännityspäivä – EU päättää brexitin lykkäyksestä


Summary: Tasapainottelu kahden Venäjän välillä vaivaa suomalaisia ja venäläisiä, kirjoittaa Erkka Mikkonen blogissaan.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja kirjoittaa joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki uutisten blogit löydät täältä
 MOSKOVA  Aiemmin Venäjä tuntui vieraalta, jopa vastenmieliseltä. Nyt se on tunkeutunut sydämeeni.
 Tajusin jotain oleellista venäläisyydestä opiskellessani Moskovassa yli 15 vuotta sitten. Olimme olleet porukalla ulkona ja tuli kotiinlähdön aika.
 Olin jo suuntaamassa metrolla suorinta reittiä kotiin, kun venäläiset ehdottivat jotain ennenkuulumatonta: kotimatka taitettaisiin siten, että porukka pysyisi kasassa mahdollisimman pitkään.
 Käytännössä tämä tarkoitti kiertoreittiä ja olisin mieluummin säästänyt aikaa. Venäläisille tärkeintä oli toisten saattaminen, yhdessäolon pitkittäminen vielä hetkellä.
 Pidän venäläisten tavasta kommunikoida ja arvostan heidän kulttuuriaan.
 Myöhemmin olen alkanut ihailla  venäläisten yhteisöllisyyttä.
 Hämmästelen naapurimaassa kokemaani loputonta vieraanvaraisuutta. Venäläisten kyky ilmaista tunteita ja elää hetkessä kiehtoo minua.
 Venäläisyydestä on tullut minulle siinä määrin läheistä, etten pelkästään ymmärrä venäläisiä vaan matkin heidän tapojaan. Lähetän tunteikkaita syntymäpäiväonnitteluja ja pidän spontaaneja maljapuheita.
 Pidän venäläisten tavasta kommunikoida ja arvostan heidän kulttuuriaan. Olen russofiili.
 Sitten on virallinen Venäjä, joka ei tee venäläisyyden rakastamisesta helppoa. Ristiriita Venäjän valtion ja tavallisten venäläisten välillä kasvaa joskus piinaavaksi. Tunne on tuttu monille venäläisten kanssa toimiville suomalaisille, jotka joutuvat tasapainoilemaan näiden kahden Venäjän välillä.
 Toimittajana en hyssyttele ongelmia, vaan pyrin totuudenmukaiseen ja tasapainoiseen uutisointiin.
 Toisinaan minua arvostellaan  russofobiseksi Venäjän vastustajaksi.
 Kun uutisoin naapurimaan epäkohdista – korruptoituneesta hallinnosta, viranomaisten mielivallasta ja valtion kontrolloiman median valheista – joku arvelee minun saavan siitä kieroa nautintoa. Toisen mielestä revittelen turhaan venäläisten ongelmilla.
 Todellisuudessa asia on päinvastoin.
 Toimittajana en hyssyttele ongelmia, vaan pyrin totuudenmukaiseen ja tasapainoiseen uutisointiin. Kerron venäläisten kohtaamista vääryyksistä silti ennen kaikkea siksi, että toivon heille vilpittömästi valoisempia aikoja.
 Venäjän tulevaisuus on tietysti yksin venäläisten omissa käsissä. Kiintymykseni naapurimaata kohtaan saa minut kuitenkin pitämään heidän puoltaan.
 Entä miten venäläiset rakastavat  omaa maataan?
 Hieman kärjistäen virallinen käsitys isänmaanrakkaudesta on typistynyt 2000-luvulla kahteen asiaan: natsi-Saksan kukistamiseen ja presidentti  Vladimir Putiniin.
 Miljoonia uhreja vaatinutta voittoa suuressa isänmaallisessa sodassa – kuten toista maailmansotaa Venäjällä kutsutaan – juhlitaan yhä mahtipontisemmin. Venäläismedia kertoo jo nyt toukokuussa 75. kertaa vietettävän voitonpäivän massiivisista valmisteluista.
 Isänmaallista hurmoshenkeä nostatetaan pukemalla pikkulapset neuvostoaikaisiin univormuihin ja esittelemällä sotakalustoa vuosi vuodelta näyttävämmiksi käyvissä paraateissa.
 Inhimillinen suru sodassa kaatuneita kohtaan on vaihtunut valtaviksi kulkueiksi, joissa ihmiset kantavat niin edesmenneiden sukulaistensa kuin  Josif Stalininkin  muotokuvia. Moskovassa tätä kuolemattomaksi rykmentiksi kutsuttua kulkuetta johtaa itseoikeutetusti presidentti Putin.
 Rakkautta Venäjää kohtaan mitataan  myös suhtautumisella jo 20 vuotta maata johtaneeseen Vladimir Putiniin.
 Putin ei voi nykyisen perustuslain mukaan jatkaa presidenttinä vuonna 2024 loppuvan kautensa jälkeen. Epävarmuuden lisääntyessä Venäjällä onkin alettu keskustella Putinista henkilöä suurempana aatejärjestelmänä, joka takaa maan tulevaisuuden.
 Kremlin pitkäaikaisena taustavaikuttajana tunnettu  Vladislav Surkov  kutsui hiljattain putinismia “globaaliksi poliittiseksi niksiksi ja hyvin toimivaksi hallintatavaksi”, kun  hän kommentoi  Putinin historiallista merkitystä Venäjälle ja maailmalle.
 Näissä olosuhteissa ei olekaan ihme, että valtion mediassa isänmaallisuus esitetään Putinin vankkumattomana tukemisena. Yhä itsevaltaisemmin toimivan presidentin kriitikot leimataan yksiselitteisesti ulkovaltojen hyväksi toimiviksi isänmaanpettureiksi.
 Putinia vastustava oppositio  on pyrkinyt haastamaan Kremlin yksipuolista kuvaa isänmaallisuudesta ja kantanut Venäjän lippuja mielenosoituksissaan.
 Oppositio kysyy, kuinka isänmaallista on tukea Putinia ja hänen kaltaisista, pitkälti turvallisuuspalvelutaustaisista miehistä koostuvaa lähipiiriä, joka on presidentille osoittamansa henkilökohtaisen luottamuksen avulla päässyt Venäjän talouden ja politiikan kärkipaikoille. Samalla herraseura on koonnut itselleen mittaamattoman omaisuuden.
 Vallanpitäjien laajamittaista korruptiota vastaan taisteleva oppositio kutsuukin itseään maan todellisiksi patriooteiksi.
 Rakkaus Venäjään taipuu  moneksi ja sillä voi perustella täysin vastakkaisia mielipiteitä.
 Venäjää voi rakastaa ilman, että tukee maan nykyhallintoa – ja toisaalta Putinin toimien puolusteleminen ei tarkoita aina Venäjän rakastamista.
 Suhteessa venäläisyyteen tärkeintä on tehdä ero Venäjän ja venäläisten välillä. Itse suhtaudun varauksetta vain jälkimmäisiin.
 Erkka Mikkonen
 Kirjoittaja on Ylen Venäjän-kirjeenvaihtaja. Hän kommentoi tässä blogissa naapurimaan ajankohtaisia asioista ja pitää borssista, joka on alkuperältään itäslaavilainen punajuurikeitto.
 Aiheesta voi keskustella perjantaina 25.10. klo 16.00 asti.
 Lue myös:
 Erkka Mikkonen: Tavallisilta venäläisiltä vaaditaan nyt ennennäkemätöntä rohkeutta

Erkka Mikkonen: Venäjä tekee venäläisten rakastamisesta vaikeaa


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Sukupolvenvaihdos tai uuden omistajan haku on edessä monessa yhtiössä
 Suomen yrittäjäkaarti ikääntyy muun väestön tavoin. Nyt kysytään, mistä löydetään seuraajat heidän tilalleen. Joka kolmas korkeakouluopiskelija pitää yrittäjyyttä kiinnostavana urana, mutta  harva uskoo kuitenkaan ryhtyvänsä yrittäjäksi .
 Pesuainevalmistaja osti työsuojelupäällikön yrityksen ulkopuolelta – ja työturvallisuus parani
 Ostopalveluna hankittu työsuojelupäällikkö tuo parhaimmillaan  asiantuntemusta ja laajempaa näkökulmaa turvallisuusasioihin . Riskinä voi kuitenkin olla vastuun liiallinen siirtäminen ja yrityksen oman asiantuntemuksen heikkeneminen työsuojeluasioissa. Työsuojelupäällikköpalveluita tarjoavia yrityksiä on alkanut ilmestyä viimeisen kymmenen vuoden aikana.
 Ilman humalassa tehtyjä surmia Suomi olisi yhtä turvallinen kuin Ruotsi
 75 prosenttia henkirikoksista tehtiin Suomessa humalassa vuosina 2007–2016.  Eetu Pietarinen / Yle
 Miehen humalassa tekemä henkirikos on edelleen suomalainen erityispiirre, selviää tuoreesta pohjoismaisesta vertailusta. Ylen saamista henkirikosseurannan tiedoista voi kuitenkin nähdä muutoksen kohti parempaa: toissa vuosi oli pitkään aikaan ensimmäinen, jolloin  alle puolet kaikista henkirikoksista epäillyistä oli humalaisia miehiä .
 Mielenosoitukset leimahtivat Irakissa
 Mielenosoittajia Tahririn aukiolla Irakin pääkaupungissa Bagdadissa 24. lokakuuta. AFP
 Irakissa hallitusta vastustavat mielenosoittajat ovat jälleen lähteneet kaduille Baghdadin ja Nasiriyyan kaupungeissa. Turvallisuusjoukot joutuivat käyttämään vesitykkejä mielenosoittajien hillitsemiseen yön aikana. Hallitusta vastustavat aktivistit olivat suunnitelleet mielenilmausten aloittamista perjantaina, jolloin on pääministeri  Adel Abdul Mahdin  hallituksen ensimmäinen vuosipäivä.
 Vilnassa viinaa saa milloin vain – katso videolta, miten kiistelty pulloautomaatti toimii
 Tämä alkoholinlainaamisautomaatti palvelee kahvilan kulmalla ympäri vuorokauden. Markus Kuokkanen
 Liettuassa laki kieltää kauppoja myymästä alkoholia iltakahdeksan jälkeen, mutta Vilnasta saa nyt helposti väkeviä vaikka keskellä yötä. Artimiausias-yritys toi syyskuun alussa pääkaupungin kaduille automaatteja, joista voi  lainata juomia vuorokauden ympäri . Yritys kertoo tarjoavansa vain alustan käyttäjien oman alkoholin varastoinnille ja lainaamiselle, joten myyntirajoitukset eivät koske sitä.
 Sateessa ja tuulessa kohti viikonloppua
 Joonas Koskela / Yle
 Perjantai on sateinen ja tuulinen lähes koko maassa. Matalapaine syvenee Suomen länsipuolella. Etelä- ja keskiosassa maata on pilvistä ja lauhaa, paikoittain voi sataa tihkua. Lapissa tulee perjantain ja lauantain aikana paikoin 10–30 senttiä.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Humalassa tehdyt surmat erottavat Suomen muista Pohjoismaista, harva opiskelija aikoo yrittäjäksi, protestit leimahtivat Irakissa


Summary: Yrityksen mukaan se ei myy vaan ainoastaan lainaa alkoholia. Sanaleikillä pyritään kiertämään tiukentuneet myyntirajoitukset.

Liettuassa laki kieltää kauppoja myymästä alkoholia iltakahdeksan jälkeen, mutta Vilnasta saa nyt helposti väkeviä vaikka keskellä yötä. Artimiausias-yritys toi syyskuun alussa pääkaupungin kaduille automaatteja, joista voi lainata juomia vuorokauden ympäri.
 Yritys esittelee palvelunsa jakamistalouden innovaationa — se tarjoaa vain alustan käyttäjien oman alkoholin varastoinnille ja lainaamiselle. Yritys katsoo, että kun kyse on lainaamisesta, alkoholin myyntiä koskevat rajoitukset eivät koske tätä palvelua ollenkaan.
 Liiketoiminta on vielä alkutekijöissään. Kourallinen automaatteja on sijoiteltu ympäri pääkaupunkia, mutta sateisena arkipäivänä palvelun käyttäjiä ei näy. Harmaa laatikko saa seisoa yksin kahvilan kulmalla.
 Artimiausias-yrityksen projektipäällikkö  Vytautas Šulcas  on kuitenkin lupautunut näyttämään, miten palvelu toimii.
 Artimiausias-yrityksen projektipäällikkö Vytautas Šulcas kertoo, että yritys näkee palvelussa potentiaalia kansainväliseen menestykseen. Liettuan viranomaiset kuitenkin pitävät toimintaa lainvastaisena. Markus Kuokkanen
 Asiointi tapahtuu kännykkäsovelluksen kautta. Kun rekisteröitymismaksu on hoidettu, sovelluksesta voi valita esimerkiksi viskiä, brandyä tai vodkaa. Pullon voi poimia automaatin luukusta, ja yritys veloittaa pienen ”lainausmaksun”.
 Lainatun tavaran palauttaminen tapahtuu käytännössä niin, että asiakas siirtää rahaa yritykselle. Yritys ostaa uuden tuotteen asiakkaan puolesta ja varastoi hänen pullonsa automaattiin.
 Vytautas Šulcas on täysin varma ympärivuorokautisen palvelun laillisuudesta.
 — Me tarjoamme vain varastointipalvelua, hän vakuuttaa.
 Yritys visioi, että palvelu voisi levitä myös ulkomaille franchise-mallilla. Toisaalta toiminta voi päättyä piankin, sillä ajatus alkoholin lainaamisesta on törmäyskurssilla Liettuan lain kanssa.
 Maan viranomaiset pitävät palvelua lainvastaisena ja parlamentissa on jo alettu tukkia lain mahdollisia porsaanreikiä.
 Kova kulutus toi kovat rajoitukset
 Alkoholipolitiikka on Liettuassa kuuma keskustelunaihe, sillä parlamentti teki viime vuonna kovia tiukennuksia anniskelua ja myyntiä koskeviin lakeihin. Alkoholin mainonta muun muassa kiellettiin ja ikäraja nostettiin 20 vuoteen.
 Tiukennusten takana on huoli kansalaisten terveydestä. Maailman terveysjärjestö  WHO:n lukujen mukaan  liettualainen juo alkoholia lähes kolmanneksen enemmän kuin suomalainen. Viimevuotisen raportin mukaan yli 15-vuotiaat liettualaiset juovat keskimäärin 15 litraa vuodessa puhtaaksi alkoholiksi muutettuna.
 Kansanedustaja Paulius Saudargas (keskellä) ajaa lakimuutosta, jonka tarkoitus on estää alkoholin lainaamispalvelun jatkuminen. Saudargas kuuluu puolueeseen nimeltä Kotimaan liitto – Liettuan kristillisdemokraatit (TS-LKD). Markus Kuokkanen
 Huumausaineiden, tupakan ja alkoholin valvonnasta vastaava virasto pitää selvänä, että alkoholin lainaamispalvelu on lainvastainen.
 Viraston varajohtaja  Gražina Belian  kommentoi, että toiminta rikkoo useita lainkohtia.
 — Meidän lakiimme on kirjoitettu, että alkoholia ei saa myydä automaatista, hän mainitsee.
 Belian huomauttaa, että alkoholikauppa vaatii Liettuassa myyntiluvan ja päihtyneelle myyminen on kiellettyä. Automaattimyynti on hänen mukaansa ristiriidassa näiden pykälien kanssa.
 Porsaanreikiä tukitaan
 Liettuan parlamentissa on reagoitu uuteen ilmiöön. Kansanedustaja  Paulius Saudargas  ajaa lakimuutosta, jonka tarkoitus on lopettaa alkoholin lainaamispalvelu. Saudargas kuuluu kritillisdemokraatteihin, Liettuan suurimpaan oppositiopuolueeseen.
 — Ongelma on se, että nämä automaatit mahdollistavat alkoholin hankinnan myös sallittujen aikojen ulkopuolella. Uskon todella, että lainmuutos on tärkeä porsaanreiän sulkemiseksi, kansanedustaja perustelee.
 — Näissä automaateissa on vain väkevimpiä alkoholijuomia. Se paljastaa kohderyhmän: mahdolliset addiktit, jotka käyttävät alkoholia mihin aikaan tahansa. Siksi nämä alkoholiautomaatit tekevät riippuvuuden vastaisesta taistelusta toivotonta, Saudargas sanoo.
 Vytautas Šulcas ei ole mielissään lakihankkeesta.
 — Meidän mielestämme ei ole reilua tehdä uutta lakia yhden yrityksen kieltämiseksi, hän protestoi.
 Lue lisää:
 Latvian viina-ale saattaa päättyä maaliskuussa — Suomalaisten osuus on suuri rajaseudun viinarallissa
 WHO: Venäjän tiukempi alkoholipolitiikka tepsii – juominen on vähentynyt jopa 43 prosentilla
 Olutralli kiihtyi heinäkuussa – Viron alkoholiveron kevennys sai suomalaiset laittamaan ostohousut jalkaan

Vilnassa viinaa saa milloin vain – katso videolta, miten kiistelty pulloautomaatti toimii


Summary: Äänikirjojen suosio räjähti käsiin suoratoistopalvelujen ansiosta.

Äänikirjoja tarjoavien suoratoistopalvelujen suosio on kasvanut voimakkaasti Suomessa. Markkinoilla on kolme ruotsalaista yritystä, BookBeat, Storytel ja Nextory, jotka toimivat samaan tapaan kuin videopalvelu Netflix. Kuukausimaksua vastaan voi lukea ja kuunnella rajattomasti kirjoja.
 Niiden lisäksi markkinoilla on suomalainen Elisa Kirja, joka on digitaalinen kirjakauppa. Se poikkeaa lukuaikapalveluista siinä, että Elisan kirjat ostetaan omiksi.
 Äänikirjapalveluista BookBeat kertoo olevansa markkinajohtaja. Se ilmoitti elokuussa, että sillä on Suomessa yli 100 000 maksavaa käyttäjää. Viime vuodenvaihteessa luku oli yli 70 000, joten kasvu on ollut vauhdikasta.
 Samalla kerrottiin, että yhtiön liikevaihto yli tuplaantui vuodentakaisesta kolmannella kvartaalilla. Se tarkoittaa tuottoja heinäkuusta syyskuuhun.
 Huikeista kasvuluvuista ja tuuletuksesta huolimatta BookBeat on yhä tappiollinen yhtiö.
 BookBeatin liiketoimintapäällikkö Sari Forsström uskoo, että ala jatkaa kasvuaan. Antti Lähteenmäki\YLE
 Sen liiketoimintapäällikön  Sari Forsströmin  mukaan yhtiön kolme ensimmäistä vuotta ovat olleet suurten investointien aikaa, mutta hän uskoo, että tilanne kääntyy voitolliseksi jo ensi vuonna.
 – Laskemme olevamme siitä eteenpäin kannattavia, Forsström sanoo.
 Myös striimauspalvelujen tuorein tulokas Nextory kertoi syyskuussa kovasta kasvusta. Kesällä 2018 Suomeen rantautunut yhtiö ilmoitti, että sen käyttäjämäärä oli yli viisinkertaistunut tämän vuoden alusta. Siitä huolimatta myöskään Nextoryn toiminta ei ole vielä Suomessa kannattavaa.
 – Meillä oli mahtava vuosi Suomessa, ja olemme pian kannattavia, Nextoryn PR ja brändimanageri  Carolina Laurén  viestittää sähköpostitse.
 Kolmas Suomessa toimiva kirjojen lukuaikapalvelu Storytel ei kerro julkisuuteen Suomen lukuja. Pohjoismaissa sillä oli heinä– syyskuussa yhteensä 736 000 maksavaa asiakasta.
 Auschwitzin tatuoija vetää kuin häkä
 Äänikirjojen yhä kasvava kysyntä näkyy kustantamoissa, ja ne ovat lähteneet yhä voimakkaammin mukaan äänikirjabisnekseen. Syy on ymmärrettävä, sillä perinteisen, fyysisen kirjan myynti on laskenut viime vuodet, ja kustantajat näkevät äänikirjan kaupalliset mahdollisuudet.
 Yhä useampi kustantaja on valmis kokeilemaan markkinoita.
 Markkinoilla on kolme ruotsalaista kirjojen suoratoistopalvelua sekä suomalainen Elisa Kirja. Antti Lähteenmäki\YLE
 Yksi niistä on muutama vuosi sitten kirjamarkkinoille ilmestynyt kustantamo Aula & Co, joka lähti samantien tekemään perinteisestä kirjoista myös ääniversioita.
 – Aina kannattaa kokeilla, ja nyt lykästi. Äänikirjapalvelut ovat kasvaneet mielettömän suosituiksi, ja muutama nimikkeemme on mennyt aivan valtavan hyvin äänikirjapalveluissa, kustantaja  Niko Aula  sanoo.
 Hän viittaa muun muassa  Heather Morrisin  teokseen  Auschwitzin tatuoija .
 Kustantajalle äänikirja merkitsee Aulan mukaan toista painokulua, ja kustantamossa punnitaan tarkkaan, mikä teos kannattaa tehdä myös äänikirjaksi.
 Kirjan lukijalla on Aulan mukaan suuri merkitys teoksen menestykseen äänikirjana.
 – Lukijan merkitys on jossain siinä karvan verran alempana kuin kirjailijan. Äänikirja kuolee, jos lukija on huono, Aula toteaa.
 Hän uskoo, että äänikirjamarkkina kasvaa vielä moninkertaiseksi nykyisestä. Suomessa odotettiin Aulan mukaan pitkään sitä, että e-kirja lyö itsensä läpi, mutta näin ei käynyt. Vasta kun äänikirjat tulivat kunnolla markkinoille, alkoi tapahtua.
 – Äänikirjat nousivat kolmessa vuodessa aivan valtavaan osaan suomalaisesta kirjamyynnistä.
 Aula & Co:ssa digitaalisten kirjojen, eli ääni- ja e-kirjojen osuus, on Aulan mukaan tänä vuonna 30–40 prosenttia koko kustantamon kirjamyynnistä.
 Kaikkien kustantajien yhteenlaskettu äänikirjamyynti oli viime vuonna noin kuusi prosenttia kirjojen koko markkinasta, eli noin 15,5 miljoonaa euroa.
 Kustantaja Niko Aula lähti heti mukaan äänikirjamarkkinoille. Antti Lähteenmäki\YLE
 Äänikirjojen suosio kasvaa yhä
 Äänikirjojen suoratoistopalvelujen käyttäjämääristä Suomessa ei ole muuta tietoa kuin BookBeatin julkistamat luvut.
 Yhtiön liiketoimintapäällikkö Forsström arvioi, että Suomessa toimivilla suoratoistopalveluilla voisi olla nyt yhteensä noin 150 000 käyttäjää. BookBeatin johtava asema markkinoilla perustuu Forsströmin mukaan Suomen kustannusyhdistyksen tilastoihin äänikirjojen myynnistä.
 – Kun tiedämme sen ja omat lukumme, asian voi laskea niistä. Samoin sovelluslatausten tilastoista, Forsström toteaa.
 Kirjojen suoratoistopalvelujen kasvu jatkuu Forsströmin arvion mukaan vielä ainakin muutamia vuosia. Hän vertaa tilannetta Ruotsiin, jossa on noin kaksi kertaa enemmän ihmisiä kuin Suomessa.
 Ruotsissa äänikirjojen striimauspalveluilla on noin 600 000 käyttäjää, joten Suomessa luku voisi Forsströmin mukaan nousta nykyisestä noin 300 000–400 000 käyttäjään.
 Kirjailijoille äänikirjojen suosion kasvu merkitsee lisätuloja, mutta Suomen kirjailijaliitolla ei ole asiasta tilastoja. Toiminnanjohtaja  Suvi Oinonen  kertoo, että asiaa selvitetään todennäköisesti jo seuraavassa kirjailijoiden tuloja kartoittavassa jäsenkyselyssä.
 Äänikirjoja myytiin viime vuonna Kustannusyhdistyksen tilastojen mukaan noin 15,5 miljoonalla eurolla. Antti Lähteenmäki\YLE
 Kirjat ahmitaan nyt kuulokkeista, ja se saattaa järisyttää käsitystämme perinteisestä romaanista – "Pitää miettiä valmiiksi yhdeksän cliffhangeria"
 Suomeen suunnitellaan valtakunnallista e-kirjastoa – suosituimpia kirjoja jonotetaan jopa puoli vuotta

Äänikirjojen johtava suoratoistopalvelu BookBeat tekee vielä tappiota, vaikka äänikirjat menevät kuin kuumille kiville


Summary: Joka kolmas eli iso osa korkeakouluopiskelijoista pitää yrittäjyyttä kiinnostavana urana, mutta harvempi uskoo siihen ryhtyvänsä.

Saavuttaako hallitus 75 prosentin työllisyysastetavoitteensa? Mistä tempaistaan kymmenet tuhannet uudet työpaikat. Millä ilveellä temppu tehtäisiin?
 Suomen Yrittäjät kertoo vastauksen tuoreen opiskelijabarometrin perusteella.
 Viesti kuuluu: Suomi tarvitsee lisää uusia, nuoria yrittäjiä. Joko jatkamaan eläkkeelle jäävien yrittäjien työtä tai perustamaan kokonaan uusia yrityksiä.
 – Meillä on selkeästi käynnissä iso sukupolvenvaihdos yrityskentässä. Väestön ikääntyminen näkyy myös yrittäjäkunnassa. Lähivuosina siirtyy paljon yrittäjiä eläkkeelle, ja heidän työlleen tarvitaan jatkajia, Suomen Yrittäjien digi- ja koulutusasioiden päällikkö  Joonas Mikkilä  sanoo.
 Ensin palkkatöihin, vasta sitten yrittäjäksi
 Raportin mukaan joka kolmas korkeakouluopiskelija haluaisi valmistuttuaan yrittäjäksi. Harvempi kuitenkin lopulta uskaltaa ryhtyä yrittäjäksi. Vain viidennes kyselyyn vastanneista kertoi pitävänsä yrittäjän ammatin valintaa todennäköisenä. Perinteisesti ensin mennään palkkatöihin valmistumisen jälkeen.
 – Mutta kyllä nuorten ja opiskelijoiden kiinnostus yrittäjyyttä kohtaan on vahvistunut selvästi parinkymmenen vuoden aikana, Joonas Mikkilä kertoo.
 Yrittäjäksi ryhtymiseen houkuttelevat etenkin mahdollisuus päättää itsenäisesti työstä, ja samalla mahdollisuus toteuttaa itseään. Mikkilä arvioi, että nuorten asenteet ovat ylipäätään muuttuneen yrittäjyyttä arvostaviksi.
 Nuorten asenteet yrittäjyyttä kohtaan on muuttuneet aiempaa myönteisimmiksi.   AOP
 Korkeakoulusta laihat eväät yrittäjäksi
 Kyselyn mukaan eniten yrittäjäksi haluavia on maa- ja metsätalousaloilla, tekniikan aloilla, kaupan ja hallinnon sekä oikeustieteiden alalla opiskelevissa.
 Ruotsinkieliset ja muuta kuin suomea tai ruotsia äidinkielenään puhuvat pitävät yrittäjyyttä houkuttelevampana kuin suomenkieliset. Miehet haluavat enemmän yrittäjäksi kuin naiset.
 Ainoastaan 14 prosenttia opiskelijoista arvioi korkeakouluopintojen antavan hyvät valmiudet toimia yrittäjänä. Joonas Mikkilän mielestä tämä on jopa yllättävän pieni määrä.
 – Toisin sanoen korkeakoulut eivät pysty riittävästi vastaamaan tähän opiskelijoiden kasvaneeseen kiinnostukseen yrittäjyyttä kohtaan eli korkeakouluilla on peiliin katsomisen paikka, Mikkilä tulkitsee.
 Suomen Yrittäjien ja Opiskelun ja koulutuksen tutkimussäätiön kyselyyn vastasi peräti yli 14 000 opiskelijaa.

Sukupolvenvaihdos tai uuden omistajan haku edessä monessa firmassa – Suomen yrittäjäkaarti ikääntyy muiden mukana, mistä puurtajat tilalle?


Summary: Miesten humalassa tekemä väkivalta erottaa yhä Suomen länsinaapurista. Luvuissa voi kuitenkin nähdä muutoksen parempaan.

Kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutti (Krimo)

Miehen humalassa tekemä henkirikos on edelleen suomalainen erityispiirre, selviää  tuoreesta pohjoismaisesta vertailusta .
 Suomessa vuosina 2007–2016 tehdyissä henkirikoksissa epäilty oli humalassa kolmessa neljästä tapauksesta. Vastaavat luvut Ruotsista ovat täysin toisenlaiset, kuten alla olevasta kuvasta selviää.
 Suomesta tutkimuksessa oli mukana Helsingin yliopiston Kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutti.
 Mitä näkemäsi kuva tarkoittaa ihmishengiksi muutettuna? Jos Suomessa olisi tapahtunut tutkimusjaksolla yhtä vähän humalassa tehtyjä henkirikoksia kuin Ruotsissa, se olisi tarkoittanut yhtä surmattua ihmistä vähemmän vuodessa sataa tuhatta asukasta kohden.
 Toisin sanoen: keskimäärin yli viittäkymmentä surmattua vähemmän joka vuosi.
 Päihtyneenä tehdyt henkirikokset selittävät lähes kokonaan erot henkirikosten määrässä Suomen ja Ruotsin välillä – sekä Suomessa miesten ja naisten välillä. Huumeiden vaikutuksena tehdyissä henkirikoksissa vastaavia eroja maiden välillä ei näy.
 – Suhde on sellainen että jos alkoholi poistetaan, käytännössä väkivalta poistuu, sanoo yliopistotutkija  Martti Lehti  Kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutista Krimosta.
 Tällä vuosikymmenellä Suomenkin kehityksessä on kuitenkin ollut valonpilkahduksia. Vuosi 2017 oli Ylen saamien henkirikosseurannan tietojen perusteella ensimmäinen, jolloin alle puolet kaikista henkirikoksesta epäillyistä oli humalaisia miehiä.
 Vuonna 2017 tehtiin puolet vähemmän henkirikoksia kuin 2000-luvun synkimpinä vuosina. Parannusta on tapahtunut nimenomaan humalassa tehtyjen surmien määrässä. Tutkijat eivät uskalla antaa kovin pitkälle meneviä arvioita siitä, mistä kehitys johtuu.
 – Meillä väkivalta on hirvittävän alkoholisidonnaista. Siksi on luonnollista, että jos muutoksia väkivallassa tapahtuu, se tapahtuu juuri alkoholisidonnaisessa väkivallassa. Sitä ei kuitenkaan täysin tiedetä, minkä verran alkoholi on syy suomalaiseen väkivaltaan ja minkä verran se on vain mukana, sanoo Martti Lehti.
 Myös useimmissa muissa länsimaissa henkirikosten määrä on vähentynyt 2010-luvulla. Kehitys on kuitenkin monessa maassa pysähtynyt kuluvan kahden vuoden aikana –  myös Suomessa . Syyt ovat eri maissa erilaiset.
 – Ruotsissa Tukholman, Göteborgin ja Malmön lähiöiden jengiväkivalta on selvä syy. Tanskassa puolestaan perheen sisäiset henkirikokset ovat lisääntyneet, Lehti sanoo.
 Suomessa henkirikoksia näytetään tehdyn viime vuonna taas enemmän humalapäissään kuin toissa vuonna.
 "Pitäisi teipata sellofaaniin kääritty voileipä mukaan"
 Mistä suomalaisen väkivallan avioliitto alkoholin kanssa johtuu? Tämä on askarruttanut tutkijoita pitkään.
 Psykiatrisen vankisairaalan vastaavan ylilääkärin  Hannu Lauerman  mukaan Suomi tunnistettiin jo 1930-luvulla osaksi Baltian ja Balkanin maiden kautta kulkevaa "vodkavyöhykettä, jossa miehet juovat yhdessä tislattua alkoholia ja tappavat toisiaan huomattavasti enemmän kuin muut".
 Tutkijat ovat sittemmin löytäneet "vodkavyöhykkeelle" biologisia ja perinnöllisiä selityksiä. Suomessa henkirikoksia on tehty perinteisesti eniten Itä- ja Pohjois-Suomessa, joka eroaa geneettisesti muusta maasta selkeästi.
 – Valtaosa ihmisistä pystyy käyttämään alkoholia tulematta millään tavalla aggressiiviseksi. Mutta sitten on olemassa ihmisiä, jotka ovat osin geneettisten ja aineenvaihdunnallisten syiden vuoksi tavattoman onnekkaita saamaan Alkon arvonnassa rähinäviinapullon, Lauerma sanoo.
 Impulsiivisia, alkoholiongelmaisia, hoikkia miehiä. Ja olen todellakin nähnyt näitä ihmisiä henkilökohtaisesti ja voin sanoa, että näin on.  Matti Virkkunen
 Perinnölliset tekijät vaikuttavat riskiin sairastua alkoholismiin. Toisaalta geenit voivat näkyä serotoniinin toiminnassa ja verensokerissa. Osin suomalainen erikoisuus on Lauerman mukaan tila, jossa ryyppäävät ihmiset menettävät ruokahalunsa ja näläntunteensa.
 – Se johtaa äärimmillään täydelliseen sekavuustilaan. Sen takia olen epävirallisesti ehdottanut, että kun Suomessa myydään pullo kirkasta viinaa, siihen pitäisi teipata sellofaaniin kääritty meetwurstivoileipä mukaan.
 "Siellä on joukossa Suomen vaarallisimpia miehiä"
 Oikeuspsykiatrian emeritusprofessori  Matti Virkkunen  on hyvin vakuuttunut siitä, että alkoholisidonnaisen väkivallan yleisyys Suomessa selittyy tietyllä geenimutaatiolla. Serotoniinireseptori 2B:n geenimutaatio lisää impulsiivisen väkivaltakäytöksen riskiä. Ruotsalaisissa tätä tutkijoiden "rähinägeeniksi" nimeämää poikkeamaa ei omasta takaa ole.
 Valtaosa mutaation kantajista on normaalisti käyttäytyviä ihmisiä. Joukosta löytyy kuitenkin miehiä, joita yhdistää taipuvuus harkitsemattomaan väkivaltaan, päihderiippuvuuteen ja matalaan painoindeksiin.
 – Eli impulsiivisia, alkoholiongelmaisia, hoikkia miehiä. Ja olen todellakin nähnyt näitä ihmisiä henkilökohtaisesti ja voin sanoa, että näin on. Siellä on joukossa Suomen vaarallisimpia miehiä, Virkkunen sanoo.
 Kaikki tutkijat eivät kuitenkaan ole yhtä vahvasti geeniselityksen takana kuin hän.
 Ei se merkitse kantajalle maailman loppua, jos mutaatio todetaan. Sen jälkeen voi kuitenkin suunnitella tarkemmin, mitä tehdään jatkossa.  Matti Virkkunen
 Keskimäärin henkirikokset tehdään Suomessa noin 1,8 promillen humalassa. Tällaisessa kunnossa suuri osa meistä ei olisi enää toimintakunnossa. Päihdeongelmaisilla alkoholin sietokyky on kuitenkin korkeampi. He voivat kyetä väkivaltaan, vaikka veressä olisi paljonkin alkoholia.
 Valtaosa henkirikoksen tekijöistä on työelämän ulkopuolella olevia työikäisiä, jotka eivät ole parisuhteessa. Heillä on taustalla päihdeongelma ja rikosrekisteri. Tyypillinen piirre on myös asosiaalinen persoonallisuushäiriö, johon liittyy piittaamattomuus muiden oikeuksista.
 – Asosiaalisia persoonallisuuksia on väestöstä kaksi prosenttia, mutta vangeista heitä on 60 prosenttia. Tämä pieni osa väestöstä tekee pääosan henkirikoksista, sanoo Lauerma.
 "On vain ajan kysymys milloin geenitestit otetaan käyttöön"
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen THL:n ylilääkäri  Aulikki Ahlgren-Rimpiläisen  mielestä alkoholiin liittyvä väkivalta on Suomessa ilmiö, johon ei ole kenties tavallisuutensa vuoksi pystytty puuttumaan tarpeeksi. Toisaalta mitään helppoja ratkaisuja asiaan ei ole.
 Hän ehdottaa keinoiksi ainakin asunnottomuuden torjumista ja päihdehakuisten ihmisten auttamista muun mielekkään toiminnan, kuten harrastusten pariin.
 – Moni katuu humalassa tehtyjä väkivaltaisia tekoja jälkikäteen. Jos tunnistaa itsessään riskipiirteitä, kannattaisi pohtia etukäteen, miten tällaisiin tilanteisiin ajautumista voisi kohdallaan välttää.
 Emeritusprofessori Matti Virkkunen on jo pitkään kannattanut geenitestauksia alkoholisoituville, vaikeasti käytöshäiriöisille nuorukaisille. Jos testeissä paljastuu väkivaltataipumusta lisäävä geenimutaatio, kantajan ja hänen omaistensa on hyvä tietää siitä.
 Hänen mukaansa geenitestien yleistyminen ja halpeneminen ovat muuttaneet tilannetta olennaisesti.
 – On vain ajan kysymys, milloin ne otetaan käyttöön. Eikä se merkitse kantajalle maailmanloppua, jos tällainen mutaatio todetaan. Se kuitenkin muodostaa järkevän perustan ennaltaehkäisylle, kuten alkoholin käytön lopettamiselle.
 Sotavuodet eivät selitä Suomen väkivaltaisuutta
 Hannu Lauerman mukaan perinnöllisten ja biologisten tekijöiden lisäksi väkivaltaisuudelle altistaa mukaan erittäin voimakkaasti lapsuudessa koettu väkivalta. Siksi hän etsisikin ratkaisuja sosiaali- ja perhepolitiikasta, kuten ongelmaperheiden tukemisesta.
 – Ongelma on siinä, että hyvin moni ongelmaperhe ei halua tulla tuetuksi. He eivät omasta mielestään ole ongelmaisia, vaikka perheessä ei olisi normaalia ruokaa eikä edes vuorokausirytmiä.
 Ahlgren-Rimpiläinen sanoo, että syrjäytyneiden keskuudessa on Suomessa vallalla edelleen hyvin humalahakuinen juomiskulttuuri, vaikka muualla yhteiskunnassa juomatavat ovatkin eurooppalaistuneet. Myös alkoholin ja lääkkeiden sekakäyttö on väkivaltaan taipuvissa piireissä tavallista.
 – Alkoholi tyhjään mahaan juotuna ja käytettynä vastoin ohjeita bentsodiatsepiini-tyyppisten rauhoittavien lääkkeiden kanssa on erittäin voimakas väkivallan riskitekijä. Tämä on oman aineistoni perusteella hyvin yleinen yhdistelmä, sanoo puolestaan Lauerma.
 Jos alkoholi poistetaan, käytännössä väkivalta poistuu.  Martti Lehti
 Tutkimusten mukaan Suomessa on tehty länsinaapuriin verrattuna paljon henkirikoksia jo satojen vuosien ajan. Krimon Martti Lehden mukaan on myös "aika vahva näyttö", että historiallisesti alkoholin kulutus on ollut Suomessa suorassa yhteydessä henkirikollisuuden vuotuisiin vaihteluihin.
 – Jos näin on, yksi tehokas keino vaikuttaa henkirikollisuuteen olisi vaikuttaa suoraan alkoholin kokonaiskulutukseen. On eri asia, millä tavoilla siihen voidaan vaikuttaa.

Yksi kuva näyttää karusti, miten suomalaiset eroavat ruotsalaisista rikoksissa – "Ovat tavattoman onnekkaita saamaan Alkon arvonnassa rähinäviinapullon"


Summary: Liikunnan on määrä olla sellaista, että kuka tahansa voi osallistua siihen eikä erityisiä liikuntavarusteita tarvita.

Suomen evankelis-luterilainen kirkko aloittaa nuorille suunnatut liikuntakerhot innostaakseen heitä liikunnan pariin. Lokakuun lopussa alkavan hankkeen aikana halutaan tarjota tuhannelle vähän liikkuvalle nuorelle mahdollisuus säännölliseen liikuntaan.
 Kohderyhmänä ovat erityisesti rippikoulu- ja isosikäiset, 15–18-vuotiaat nuoret. Isosten on määrä toimia liikuntakerhojen vetäjänä.
 – Ajatuksena on, että liikuntaa lisättäisiin osana seurakunnan muuta toimintaa, kuten puolen vuoden rippikoulujaksoa, hankekoordinaattori  Markku Autio  kertoo.
 Aution mukaan tarkoituksena on, että ulkona tai sisällä tapahtuvaan liikuntaan voi osallistua kuka vain eikä esimerkiksi erityisiä liikuntavarusteita tarvittaisi. Hän toivoo, että nuorilta itseltään tulisi ideoita, millaisesta liikunnasta voisi olla kyse.
 Hanke alkaa Kuopion, Varkauden ja Kajaanin seurakuntien yhteisellä starttipäivällä Pieksämäellä sijaitsevassa Partaharjun leirikeskuksessa 26.–27. lokakuuta. Kokeiluvaihe alkaa myös muutamissa Helsingin seurakunnissa.
 Matalan kynnyksen liikuntakerhoja on tarkoitus käynnistää useissa muissakin seurakunnissa ensi vuoden aikana.
 Taustalla on se, että lapset ja nuoret  liikkuvat suosituksiin nähden liian vähän . Nuori kirkko -yhdistyksen vetämän hankkeen tavoitteena on pysäyttää huono kehitys ja nivoa liikuntaa enemmän osaksi nuorten arkea. Myös  tuoreissa liikuntasuosituksissa korostetaan arjen liikkumista .

Kirkko haluaa lisätä liikuntaa nuorisotoiminnassaan – uudet liikuntakerhot suunnataan etenkin vähän liikkuville nuorille