Summary: 300 000 suomalaista kärsii harvinaiseksi luokitellusta sairaudesta. Osa heistä on sairautensa tai vammansa kanssa yksin paitsi Suomessa, myös koko maailmassa.

Tämä lapsi ei saa happea. TÄMÄ LAPSI EI SAA HAPPEA.
 Äidin hätä yltyi. Vastasyntyneen kasvot olivat paksun eritteen peitossa ja ihon väri sinertyi uhkaavan nopeasti. Vain sekunteja aiemmin helpottunut äiti,  Virva Jääskeläinen , oli saanut lapsen rintakehänsä päälle.
 Ei hätää. Nenä on todennäköisesti ollut painuksissa kohdun seinämää vasten ja sieraimet ovat jääneet kiinni. Näin käy joskus isoille vauvoille. Kohta lapsi pääsee takaisin syliisi.
 Kätilö nosti lapsen syliinsä ja rauhoitteli.
 Se on ihan pikku juttu.
 Sitten hänen selkänsä loittoni kohti teho-osastoa. Minuutit vyöryivät juuri synnyttäneen äidin mielessä eteenpäin tuntuen tunneilta.
 Onko lapsi edes hengissä?
 Kätilön sijaan ovesta asteli lääkäri. Hän oli rauhallinen, mutta tyhjä syli ja vakava ilme puhuivat puolestaan. Uutiset eivät voineet olla hyviä.
 Emme ole ikinä tavanneet tällaista lasta Suomessa. Meillä ei ole olemassa tietoa tai ennustetta.
 Nenä, joka sai mallinsa isoveljeltä
 Aika tarkalleen kahdeksan vuotta myöhemmin Jääskeläisten perheen olohuoneessa on menossa perinteinen perjantaihepuli.
 "Ikuinen vappu takapenkil jatkuu, haluun tarunhohtoiseen."
 Jyväskyläläinen  Jasu Jääskeläinen  tykittää ulkomuistista suosikkiartistien biisien sanoja  JVG:n  tuotannosta  Eveliinaan  ja  Korpiklaaniin   hytkyen villisti mukana. Kun biisi päättyy seuraava alkaa. Äiti ja perheen vanhemmat sisarukset  Erika ,  Toni  ja  Ronja  seuraavat papupadan touhuja huvittuneina.
 Virva Jääskeläinen on pyörittänyt lapsiperhearkea yksin nyt kolmisen vuotta. Lasten pitkältä tuntunut kouluviikko on viimein päättynyt ja edessä on viikonloppu. Vuodet ovat olleet melkoista vuoristorataa. Siksi tällaiset hyvät päivät ovat kullanarvoisia.
 "Salivili hipput tupput täppyt äppyt tipput hilijalleen."
 Ievan polkan  – biisin, jonka lukuisiin versioihin hän ei ikinä kyllästy, toisin kuin kotiväki – viimeisten tahtien jälkeen Jasu pysähtyy, laskee silmälasit pöydälle ja pyyhkii kasvojaan.
 Lasien mukana kasvoilta lähtee myös nenäproteesi. Se on tehty isoveljen nenän muotoiseksi.
 Jasu matkustaa äitinsä kanssa Vaasaan aina kun nenäproteesin uusiminen tulee ajankohtaiseksi. Simo Pitkänen / Yle
 – Mulla ei oo nenää, kato vaikka!
 Jasu taputtaa etusormellaan kasvojensa keskikohtaa suurieleisesti ja hymyilee päälle itsevarmasti.
 Jasu Jääskeläisellä on erittäin harvinainen BAM-syndrooma. Nenättömyyttä ja pienisilmäisyyttä sekä sukupuolielinten vajavaista kehitystä aiheuttava syndrooma tunnetaan virallisemmin nimellä  Bosma Arhinia Microphthalmia  (National organization for rare disorders, NORD).
 Harvinaissairaudet Harvinaiset-verkoston  mukaan erilaisia harvinaisia sairauksia ja vammoja tunnistetaan tällä hetkellä maailmassa arviolta 6 000–8 000. Arviolta 80 % harvinaissairauksista on geneettisiä. Osa taas on hankinnaisia, eli aiheutuu esimerkiksi ympäristön, tartuntataudin tai jonkin vamman seurauksena. Suomessa sairaus katsotaan harvinaiseksi kun sitä sairastaa enintään viisi henkilöä 10 000 asukasta kohden. Harvinaissairaudet jaotellaan 24 eri sairausryhmään, jotka tulevat suoraan Euroopan komission käynnistämästä ja tukemasta osaamisverkostojen rakenteesta. Näitä ovat muun muassa iho-, puolustusjärjestelmä- ja maksasairaudet. Monimutkaisemmat epämuodostumaoireyhtymät ovat omissa osaamisverkostoissaan. Suomessa harvinaisten sairauksien ehkäisyn, diagnostiikan, hoidon ja kuntoutuksen alueellinen koordinaatio on keskitetty viiteen yliopistosairaalaan. Vasta uusitussa  Harvinaisten sairauksien kansallisessa ohjelmassa  (Valtioneuvosto) nostetaan esille muun muassa palvelujen suuri alueellinen vaihtelu. Harvinaissairaan hoito, kuntoutus ja arjen tuki ovat joskus vaikeita toteuttaa.
 Jasulla on kaikki BAM:n piirteet. Hän on sokea. Silmämunan rakenteet ovat kehittyneet, mutta ne ovat hyvin, hyvin pienet. Juosteisten näköhermojen vuoksi hän näkee aavistuksen kirkkaita valoja, mutta muuta näköä ei ole jäljellä.
 Kaikki nenän rakenteet puuttuvat täysin. Kitalaki on korkea ja kapea.
 – Tämä on siinä mielessä hyvä syndrooma, jos niin voi edes sanoa, että tähän ei liity yleensä kehitysvammaisuutta tai liitännäissairauksia. Jasu käy tavallista koulua, mutta hänellä on avustaja, äiti kertoo.
 BAM-syndrooma on todettu NORD:n mukaan viimeisen vuosisadan aikana alle sadalla henkilöllä koko maailmassa.
 Suomessa Terveyden- ja hyvinvoinninlaitos (THL) tilastoi synnynnäiset epämuodostumat  epämuodostumarekisteriin . Epämuodostumarekisterin tilastoraportti sisältää kuitenkin tietoja vain merkittävien epämuodostumien lukumääristä ja esiintyvyyksistä. Jasun kaltaisten erittäin harvinaisten tapausten tietoja ei voi luovuttaa tietosuojasyistä, vaan ne niputetaan koodin ”muualla luokittamattomat oireyhtymät” alle.
 Jasu on tiettävästi edelleen Suomen ainoa BAM-lapsi.
 Nopeasti saatu diagnoosi oli onnekkaiden sattumien summa.
 "Teki mieli sanoa, että sinähän se lääkäri olet"
 Harvinaissairauden tai harvinaisen vamman kanssa elämiseen pystyy samaistumaan 300 000 suomalaista. Heidän polkunsa ei ole aina helppo.
 Iso, ja edelleen tilastoimaton, joukko harvinaissairaista ei ole saanut sairaudelleen nimeä, ja jää siksi vaille asianmukaista hoitoa.
 Kipukohdat nousevat esille myös Harvinaisten sairauksien  kansallisesta ohjelmasta 2019–2023  (Valtioneuvosto), joka päivitettiin aivan hiljattain.
 Suomalaiset harvinaissairaat lapset syntyvät edelleen maahan, jossa harvinaissairauksille ei ole olemassa yhtenäistä kooditettua kansallista rekisteriä, vaikka sen perustaminen kirjattiin jo aiempaan kansalliseen ohjelmaan. Kaksi sairaanhoitopiiriä on luonut rekisterin itse, mutta nekään eivät voi keskustella keskenään.
 Koska yhtenäistä rekisteriä ei ole, sitä ei voi myöskään liittää yhteen muodostettavien eurooppalaisten rekisterien kanssa.
 Suomalainen geeniperimä on niin  omaleimainen  (Itä-Suomen yliopisto), että rekisteristä olisi hyötyä myös kansallisen kokonaiskuvan hahmottamisessa. Poikkeavan tautiperimän omaavan kansan tulee pitää itse huoli sen sisältä löytyvien harvinaisuuksien löytämisestä.
 – Meiltä puuttuvat lähes kokonaan muualla yleiset harvinaissairaudet, Helsingin yliopistollisen sairaalan harvinaissairauksien yksikön osastonylilääkärin  Mikko Seppänen  sanoo.
 Harvinaissairauksien rekisteröintiä varten tehtyjen tarkkojen Orpha-koodien käyttöönotto olisi Seppäsen mukaan myös jo suuri harppaus.
 – Rekisterin aikaansaaminen on jokaisen harvinaissairauksien kanssa työskentelevän tahtotila. Kysymys on asian tärkeyden ymmärtämisestä ja rahoituksesta. Se tekee tästä poliittisen kysymyksen, hän toteaa.
 Isommat sisarukset ovat Jasun esikuvia. Erikan ei tarvitse paljon kutittaa saadakseen pikkuveljen nauramaan. Simo Pitkänen / Yle
 Sosiaali- ja terveysministeriön lääkintöneuvos  Tuija Ikonen  kertoo, ettei harvinaissairausrekisterin kustannuksista ja aikataulusta ole vielä tarkkaa arviota. Hän muistuttaa, että laadukkaiden rekisterien kehittäminen on aina pitkäkestoinen prosessi, johon tarvitaan monen alan osaamista. Mukana on esimerkiksi lääkäreitä, tietojärjestelmäasiantuntijoita ja data-analyytikoita.
 – Pelkkä Orpha-koodien määritteleminen suomeksi on ollut pitkä ja asiantuntemusta vaativa tehtävä. Suomi on ensimmäisten joukossa ottanut ne mukaan kansalliseen koodistopalvelimeen, Ikonen sanoo.
 Seppäsen mukaan sähköisistä sairauskertomuksista Orpha-koodit puuttuvat silti vielä kokonaan. Niitä ei ole otettu valtakunnalliseen käyttöön.
 Virva Jääskeläinen on kokenut valtaosan ongelmista, jotka riipivät harvinaissairaan ja hänen läheistensä jaksamista. Jasun tapauksessa hoito on hajallaan monessa eri paikassa.
 – Näillä ihmisillä ei ole yhtä lääkäriä, joka tietäisi potilaan kokonaistilanteen, Virva Jääskeläinen pohjustaa.
 Hän jatkaa esimerkeillä.
 Jasun tapauksessa silmiin liittyvät asiat hoidetaan silmäpolilla ja korviin liittyvät asiat korvapolilla. Taas suun, kaulan ja kallon alueen asiat ovat Helsingissä sijaitsevan Huuli- ja suulakihalkiokeskus HUSUKE:n erikoisalaa.
 Silmäproteesien valmistamista varten on matkustettava Helsinkiin ja nenäproteesit tehdään Vaasassa.
 – Mä halusin siniset silmät, koska se on mun lemppariväri, Jasu lisää.
 Niin yksinkertaista tautia tai kausiflunssaa ei ole olemassa, että Jasun tapauksessa apu löytyisi tavallisella terveyskeskuskäynnillä. Se, mikä normaalisti flunssassa tulee nenästä ulos, tulee Jasun tapauksessa korvista.
 Vaikka Jääskeläinen ymmärtää, ettei tilanne ole helppo hoitajillekaan, ikävimmältä tuntuu siinä vaiheessa, kun lapsen lääkäri kysyy äidiltä vastaanotolla:  Mikä lapsella on ja mitä tälle pitäisi antaa?
 – Välillä on tehnyt mieli sanoa, että sinähän se lääkäri olet, kerropa sinä.
 Jossain vaiheessa Virva Jääskeläinen lopetti kertomasta hoitaville lääkäreille, että hänellä on hoitoalan koulutus.
 – Haluaisin välillä olla vain ja ainoastaan äiti. Olla vähän tietämätön kaikesta, esittää vähän tyhmääkin.
 Hajallaan oleva hoito ja tieto välittyy harvinaissairaille ja heidän läheisilleen sekasortona ja aiheuttaa tunteen aidon välittämisen puuttumisesta.
 Harvinaissairauksien yksikön osastonylilääkäri Mikko Seppänen tunnistaa ilmiön.
 – Tunne on oikeutettu. Meillä on siiloutumisen ongelma, eli jokainen hoitaa omaa tonttiaan. Oikeasti vastuun pitäisi olla jollakin hoitavalla yksiköllä, Seppänen toteaa.
 Seppäsen mukaan erityisalat pitäisi saada keskustelemaan yhä paremmin keskenään, mutta siinäkin on omat ikuisuusongelmansa.
 – Moniammatillinen hoito on aina se tehokkain, mutta se sitoo henkilökuntaa. Aika revitään muiden potilaiden hoidosta tai hoitoon osallistuvien lääkäreiden vapaa-ajasta. Paras ratkaisu olisi lisätä sähköisiä konsultaatioita ja ongelmakokouksia.
 Harvinainen sattuma
 Virva Jääskeläinen ei osannut aavistaa vielä vastasyntyneen maatessa hänen rinnallaan, että perheen kuopuksesta puuttuisi jotain rakenteellisesti oleellista. Epämuodostumat huomataan usein jo ennen syntymää rakenneultrassa, mutta Jääskeläiselle totuus selvisi vasta, kun kätilö oli puhdistanut pojan kasvot.
 – Lopulta se oli siunaus. Odotusaikaa ei varjostanut huoli tulevasta, Jääskeläinen ajattelee jälkeenpäin.
 Keski-Suomen keskussairaalan vastasyntyneiden osaston ylilääkäri osallistui juuri Jasun syntymän aikaan kansainväliseen konferenssiin. Ohjelmaan kuului luento syndroomasta, jonka tunnuspiirteitä ovat nenättömyys ja pienisilmäisyys.
 – Konferenssissa ollut ylilääkäri oli ajatellut sairauden olevan niin harvinainen, ettei hän todennäköisesti tulisi kohtaamaan tällaista lasta Suomessa. Siksi hän skippasi luennon. Kotimatkalla Helsinki-Vantaan lentokentällä puhelimen avatessaan hän huomasi viestin sairaalassa silloin olleelta lääkäriltä, että nyt tällainen lapsi on syntynyt, Virva Jääskeläinen kertoo.
 Ylilääkäri tiesi heti, keneen ottaa yhteyttä. Jasun syndroomalle löytyi jo ensimmäisten kuukausien aikana nimi.
 Kaikille ei käy yhtä hyvä tuuri. Osa harvinaissairaista joutuu odottamaan diagnoosia pitkään.
 Paljon on kiinni siitä, osaako sairaanhoitaja tai lääkäri tunnistaa potilaan vaivan ja ohjata hänet eteenpäin osaavalle asiantuntijalle. Hekin ovat harvassa.
 Potilaan kannalta on onnekas sattuma, jos kyseisestä harvinaissairausryhmästä löytyy osaavia ja kiinnostuneita lääkäreitä. Osastonylilääkäri Mikko Seppänen kertoo, että Suomesta löytyy esimerkiksi vain yksi aikuisten harvinaisiin aineenvaihduntasairauksiin kouluttautunut lääkäri.
 Harvinaissairaudet eivät ole virallisia erikoistumisaloja, joten niihin kouluttautumista ei säädellä tai ohjata.
 Seppänen on erikoistunut ihmisen puolustusjärjestelmän perinnöllisiin ja harvinaisiin poikkeamiin. Viimeisten 20 vuoden aikana jokaiseen keskussairaalaan on pääsääntöisesti saatu vähintään yksi lapsiin ja yksi aikuisiin erikoistunut lääkäri, joka tuntee puolustusjärjestelmän sairaudet hyvin ja osaa lähettää potilaan yliopistolliseen sairaalaan. Niistä taas löytyy nykyisin vähintään kaksi lasten- ja kaksi aikuislääkäriä, jotka kykenevät tekemään diagnooseja.
 Seppänen on diagnosoinut harvinaissairauksia yli 70-vuotiailta.
 – Kun puhutaan sairauksista, jotka eivät näy päällepäin, löytämisessä voi mennä vuosikymmeniä. Olen kohdannut urallani kolme tapausta, joissa diagnoosiviive on ollut yli 50 vuotta. Kun pääsimme selville sairauden mekanismista, potilaiden kymmenien vuosien sairaalakäynnit pysähtyivät kuin seinään, Seppänen sanoo.
 Kun perheeseen ilmestyi toinenkin harvinainen
 Jasun elämän ensimmäiset kuukaudet – tai tarkemmin ensimmäinen puolitoista vuotta – kuluivat äidin näkökulmasta kuin sumussa kävellen.
 Jasu syntyi syyskuussa ja oli sairaalassa jouluun saakka.
 Virva Jääskeläinen kulki kodin ja sairaalan väliä viettäen yönsä tutkimalla netistä lääketieteen julkaisuja. Pienessä keskoskaapissa köllöttänyt yli kolmekiloinen poika näytti sitkeää elämänhalua. Kun lääkärit asettivat Jasulle hengitysputken, hän repi sen pois, kääntyi mukavampaan asentoon mahalleen ja hengitti.
 Hengitysputken kohtalon koki myös nenämahaletku. Jasu osasi hengittää suunsa kautta, kun hoitaja testasi syöttämistä tuttipullolla.
 – Tämän myötä meille aukesi se maailma, että meidän on mahdollista päästä kotiin, Virva Jääskeläinen sanoo.
 Ensin kotivierailut kestivät muutamia tunteja. Kun Jasu oli kolme kuukautta vanha, hän pääsi yölomalle ja vietti ensimmäisen joulunsa kotona. Vuodenvaihteessa Jasu kirjattiin ulos sairaalasta.
 Happiseurantalaite piippasi noin 20 minuutin välein herättäen perheen vanhemmat sydän kurkussa tarkastamaan vauvan tilanteen.
 Nyt Jääskeläisten keittiössä piippaa mikro. Äiti kaivaa sen uumenista lohta ja surauttaa lisukkeet tehosekoittimen kautta lautaselle. Jasu rummuttaa keittiönpöydän pintaa.
 Sisarukset ovat luonteiltaan aivan erilaiset. Ronja viihtyy rauhallisessa turvapaikassaan kotona ja Jasu on mielellään huomion keskipisteenä. Isona hän haluaa perustaa bändin. Simo Pitkänen / Yle
 Hän ei ole perheen ainoa erityislapsi. 10-vuotiaan Ronjan oireilu alkoi pian Jasun syntymän jälkeen, eikä diagnoosi ei ole täsmentynyt vieläkään.
 – Hänellä on vähän jokaisesta syndroomasta jotakin. Sitten taas ei mitään sellaista kokonaista, jonka perusteella voitaisiin sanoa, että kyse on tästä. Sen perusteella Ronjalle annettiin alun perin väliinputoajien diagnoosi: määrittelemätön kehityshäiriö.
 Ennen kouluun lähtöä Ronjalle diagnosoitiin määrittelemätön kehitysvamma. Sen ansiosta palvelujen ja tuen saaminen on kehitysvammaisen Ronjan tapauksessa paljon helpompaa kuin "ainoastaan" harvinaissairaan, mutta vaikeavammaisen Jasun.
 Jääskeläinen on ollut erityislastensa omaishoitaja vuodesta 2013.
 – Vuosien saatossa on pitänyt olla kaikkea lakimiehestä lääkäriin ja äidistä tuomariin. Täysi työ tässä on muutenkin, Virva Jääskeläinen sanoo.
 Nyt perhe elää ensimmäistä kertaa sulavaa arkea. Se saa äidin hymyilemään.
 Koko perhe rentoutuu sohvalla tv:n edessä. Jasu pitää erityisesti musiikkiohjelmista (nykyisin rap-riimit ovat kova juttu), mutta välillä leffoja katsellaan niin, että äiti kuvailee, mitä ruudulla parhaillaan näkyy. Simo Pitkänen / Yle
 – Tätä voisi kutsua jonkinlaiseksi flow-tilaksi. Tämä on erityislapsiperheen arkea, jossa joku välillä sairastuu ja muu perhe on raahattava mukana sairaalaan, mutta tämä on myös meidän perheemme tavallista arkea. En osaisi kuvitella muutakaan.
 Virva Jääskeläinen jättäytyi pois työelämästä ja aloitti opinnot. Enää hänen ei tarvitse soittaa seitsemään paikkaan, jos lapsi sattuu sairastumaan ennen työpäivän alkua.
 – Oli taksikyydit, opettajat, avustajat, jälkkäritoiminnat ja oma työnantaja. Työelämässä ymmärretään huonosti erityislasten vanhempia. Moni haluaisi olla yhteiskunnassa mukana ja tehdä edes sen pienen määrän töitä, Jääskeläinen sanoo.
 Seuraavaksi hän unelmoi puhevammaisten tulkiksi valmistumisesta ja itsensä työllistämisestä.
 – Silloin voisin määritellä oman arkeni aidosti itse.
 "Sisaruksia" ympäri maailman
 Kun talo illan tullen hiljenee, Jääskeläinen avaa nettiselaimen ja menee etsimään tutkimustietoa poikansa harvinaissairauteen liittyen. Jos pysähtyy täysin, väsymys ottaa vallan, eikä päästä otteestaan.
 Tiedonjano ei ole kadonnut mihinkään.
 Kun netin syövereistä löytyy ihminen, joka jakaa saman kokemuksen, Jääskeläisen sydän heittää voltteja. Siltä se ainakin tuntuu.
 Maailmassa ei olekaan yksin.
 Jääskeläinen on kohdannut muun muassa irlantilaisen äidin, jonka tytär syntyi ilman nenää. Naisten yhteydenoton myötä perustettiin Facebook-ryhmä, johon kuuluu tällä hetkellä parisenkymmentä jäsentä ympäri maailman: Norjasta, Saksasta, Yhdysvalloista ja Meksikosta. Heillä on joko diagnosoitu BAM-syndrooma, tai vain osa syndroomaan kuuluvista piirteistä. Ryhmään kuuluu myös heidän läheisiään.
 – Olemme onnellisessa asemassa. Kun Jasu diagnosoitiin, hän oli lääketieteen julkaisujen mukaan neljäs. Nyt ryhmään on ilmestynyt muutama Jasua nuorempi samankaltainen poika. Emme millään voi tietää kaikkea, koska vanhemmat voivat kieltää lapsen merkitsemisen julkaisuihin. Myös kehitysmaissa voi olla tällaisia lapsia, joista ei tiedetä.
 Jasun ruoka surautetaan tehosekoittimen läpi. Simo Pitkänen / Yle
 Yksi ryhmän jäsenistä aikuinen mies, jolla on täysin samat piirteet ja diagnoosi kuin Jasulla.
 – Häneltä voi kysyä yksinkertaisia asioita, joista ei aiemmin voinut kysyä keneltäkään. Esimerkiksi, voiko Jasu matkustaa lentokoneella, vai kertyykö korviin liian iso paine. Ja kyllähän hän voi!
 Virva Jääskeläinen on pistänyt merkille, että nenättömät ihmiset muistuttavat kovasti toisiaan. Puutos on niin hallitseva piirre kasvoissa.
 – Ihan kuin olisimme jollain tavalla sukua, vaikka emme ole ikinä tavanneet. Nämä lapsethan näyttävät ihan samalta, että he voisivat olla sisaruksia. Iloitsemme yhdessä, kun jossain päin tapahtuu jotain positiivista: joku on päässyt nenäleikkaukseen, saanut uuden proteesin tai ihan vain juhlii syntymäpäiväänsä.
 Iloitaanko ryhmässä lähiaikoina mahdollisesti Jasun nenäleikkauksesta?
 – Ei vielä vuosiin. Kun Jasu on tarpeeksi vanha, hän saa itse päättää, haluaako ryhtyä niin suureen operaatioon vai pärjäämmekö näin, äiti sanoo ja ilme vakavoituu jälleen.
 Yksi asia on Jääskeläisen mukaan varma. Leikkaus ei tule tapahtumaan Suomessa.
 "Tässä asiassa arvostan muiden maiden asiantuntijuutta enemmän kuin Suomen terveydenhuoltoa"
 Moni ulkomainen tutkija olisi kädet pitkällä auttamassa harvinaisten suomalaisten tapausten tutkimuksessa ja esimerkiksi leikkaushoidossa, jos rahoitus järjestyy.
 – Jos Jasua ajatellaan, niin en usko, että hän tulee ikinä saamaan Suomesta leikkausta, jossa nenä voitaisiin rakentaa. Se apu on haettava ulkomailta, jos siihen haluaa lähteä, Virva Jääskeläinen sanoo.
 Jääskeläinen perustaa väitteensä kokemuksiin, joita hän on saanut muilta Jasun kaltaisten lasten vanhemmilta. Italialainen mikrokirurgi on jo ilmoittanut kiinnostuksestaan Jasun tutkimiseen ja mahdollisen nenäoperaation tekemiseen.
 Erilaiset kulkupelit ovat tulleet Jasulle tutuiksi, kun poika ja äiti huristelevat monesti muihin kaupunkeihin lääkärireissulle yhdessä. "Lääkärikäynnit on ihan kivoja. Tai ne matkat, ei se, mitä siellä lääkärissä tehdään", Jasu kuvailee. Simo Pitkänen / Yle
 Jääskeläisen mukaan kyseisellä kirurgilla on vuosikymmenten tietämys ja kokemus vaativista kasvojen alueen leikkauksista.
 – Minulla ei ole mitään suomalaisia lääkäreitä vastaan, päinvastoin. Varsinkin HUSUKE:ssa ja Keski-Suomen keskussairaalassa olemme saaneet hyvää hoitoa ja ihanaa palvelua. Silti olen sanonut suoraan, ettei Jasu ole ensimmäinen, jolle kyseinen leikkaus tehdään. Tässä asiassa arvostan muiden maiden asiantuntijuutta enemmän kuin Suomen terveydenhuoltoa.
 Jääskeläinen on kaivanut vuosien varrella valtavan määrän BAM-potilaita tutkineiden ulkomaisten asiantuntijoiden nimiä ja pyytänyt suomalaislääkäreitä olemaan yhteyksissä heihin. Euroopan ulkopuolisten asiantuntijoiden yhteistyön väliin tulevat tietosuojakysymykset.
 – Harvinaisten lasten tapauksessa se kumoaa omaa tarkoitustaan, Jääskeläinen sanoo.
 Äidin mukaan häntä itseään on joskus neuvottu soittamaan asiantuntijalle ja kertomaan tiedot puolestaan eteenpäin suomalaisille hoitaville lääkäreille. Jääskeläinen haluaa välttää väärinymmärryksen riskin. Välissä on kaksi virasta kieltä: englanti ja lääketiede.
 – Ymmärrän tiukan lainsäädännön, mutta toinen puoli on se, että haluan vain lapsen parasta. He voisivat mielestäni keskustella keskenään.
 Harvinaissairauksien yksikön osastonylilääkäri  Mikko Seppänen  vakuuttaa, että viime vuosina harvinaissairauksien hoidon organisoimisessa ja edistämisessä on menty eteenpäin, vaikka se ei näykään vielä potilaalle.
 Seppäsen mukaan tietoturvalliset konsultaatiot tulevat lisääntymään entisestään eurooppalaisten ja suomalaisten osaajien välillä. Osa yliopistollisten sairaaloiden hoitoyksiköistä on jo liittynyt eurooppalaiseen harvinaissairauksien osaamisverkostoon ja sen alla oleviin yksittäisiin ryhmiin. Esimerkiksi pään ja kaulan epämuodostumille on oma osaamisverkostonsa.
 Välillä Jasu käy Jyväskylän Valteri-koulu Onervan tukijaksoilla. Jaksojen aikana hän on useamman yön pois kotoa. Valteri on Opetushallituksen alaisuudessa toimiva valtakunnallinen oppimis- ja ohjauskeskus. Simo Pitkänen / Yle
 Tänä syksynä alkavalla hakukierroksella jokaiseen osaamisverkostoon halutaan oma suomalaisedustaja.
 Entä jos potilaan kannalta paras asiantuntijuus löytyy Euroopan ulkopuolelta, esimerkiksi Yhdysvalloista? Miten tietoa siinä tapauksessa päästään vaihtamaan?
 – Silloin voi tulla ongelmia. Eurooppalainen tietosuoja-asetus GDPR on hyvin tiukka. Ihminen voidaan identifioida yksilölleen hyvin pienestä määrästä tietoa. Tänä aikana koneoppimisen väärinkäyttö on hyvin mahdollista.
 Seppänen sanoo, että vaikka tietosuoja-asetus haittaa jonkin verran harvinaissairauksien hoitoa ja tutkimusta, sen pyrkimys on hyvä.
 – Tänä päivänä se on tavoitteiltaan hyvinkin terve laki.
 Jasun ja muiden harvinaisten tulevaisuus
 Harvinaissairauksia hoitaville lääkäreille on ominaista voimakas sitoutuneisuus työhön ja ammattitaidon kehittämiseen. Seppäsen mukaan heitä usein kuvastaa myös tietty pioneerihenkisyys.
 Tutkimusrahoituksen kapenemisen ja säätiöpohjaiseksi muuttumisen myötä osaavien tutkijoiden katoaminen ulkomaille on todellinen tulevaisuuden uhka harvinaissairauksien hoidon ja tutkimuksen kannalta.
 – Ilman lääketieteellistä tutkimusta meillä ei ole pian päteviä huippuosaajia. Tutkimus ei ole vain eksoottista puuhastelua, vaan mekanismi, jolla tuotetaan uutta tietoa ja syvästi perehtyneitä lääkäreitä.
 Seppäsen mukaan aikailemiseen ei ole varaa. Jos menee montakin vuotta, huippuosaajat ovat muuttaneet ulkomaille.
 Jasusta Onervan tukijaksoilla on mukavaa. Useammin äidillä tulee enemmän ikävä poikaansa, kuin pojalla äitiään. "Me lauletaan kavereiden kanssa usein kaikkea – mitä vain keksitään. Usein Ievan Polkkaa!", Jasu kertoo. Simo Pitkänen / Yle
 Seppänen painottaa, että jokainen harvinaissairas on tutkimukselle äärettömän arvokas, ja merkitys tulee vain korostumaan lähitulevaisuudessa.
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirissä erikoissairaanhoidon kokonaiskustannuksista 18 prosenttia menee harvinaissairauksien hoitoon.
 Kansansairauksien diagnostiikassa ja hoidossa on toimintoja, jotka voidaan automatisoida. Harvinaissairauksissa se ei Seppäsen mukaan onnistu, koska Suomen kokoisessa maassa potilaita voi löytyä parhaimmillaankin vain muutamia kymmeniä tai satoja. Lisäksi on paljon heitä, jotka ovat sairautensa kanssa yksin.
 – Jos tekoäly haluaisi oppia ymmärtämään jotain harvinaissairauksista, se vaatisi loputtoman määrän laskentatehoa ja paljon potilaita. Se ei ole yhtä nopea oppimaan, eikä sillä ole intuitiota, joka on merkittävä osa lääkärin työstä.
 Harvinaissairaat ovat tutkijan näkökulmasta korvaamattomia elimistön normaalitoiminnan ymmärtämisessä.
 – Kun yksi komponentti puuttuu tai toimii liian aktiivisesti, kehon perustoimintojen ymmärtäminen kasvaa räjähdysmäisesti.
 Harvinaissairaiden potilaiden lähettäminen ulkomaille tutkimuksiin ja hoitoon on joissakin tapauksissa välttämätöntä, muttei saisi olla ensimmäinen vaihtoehto. Seppänen muistuttaa, että se on paitsi kallista, myös potilaalle raskasta.
 – Silloin myös osaaminen pysyy ulkomailla, eikä koskaan muutu kotimaiseksi osaamiseksi.
 Seppäsen mielestä pitäisi päästä tilanteeseen, jossa kaikilla erikoisaloilla ja harvinaistautiryhmissä on saatavilla apua sähköisesti maan sisältä. Vain vaikeissa tilanteissa käytettäisiin eurooppalaisen osaamisverkoston apua, ja silloinkin potilastiedon ääreen kokoonnuttaisiin verkon välityksellä.
 Milloin tilanteeseen päästään, ja miten monta Jasua tänä aikana ehtii syntyä? Se jää nähtäväksi.
 Jasu poseeraa kameralle tottuneesti. Hän on ollut tv-kameran edessä muun muassa Tankkaustarinat- ja Huutokauppakeisarin Markku hoitaa -ohjelmissa.  Simo Pitkänen / Yle
 Virva Jääskeläinen katsoo lautaselta viimeisiä lusikallisia kaapivaa poikaansa hellästi. Äiti uskoo, että Jasu tulee pärjäämään elämässään hyvin.
 – Hän on fiksu ja sosiaalinen – osaa ilmaista itseään, eikä varmasti jää sanattomaksi. Hänellä on oikeanlaista rohkeutta. Hän pystyy opiskelemaan, käymään töissä ja saamaan perheen. Hänellä on edellytykset siihen, mihin meillä kaikilla.

Jasu Jääskeläinen, 8, syntyi ilman nenää ja sokeana, eikä lääkäri ollut koskaan nähnyt vastaavaa – harvinainen diagnoosi löytyi nopeasti, mutta kaikilla ei käy yhtä hyvä tuuri


Summary: Suurten ikäluokkien talousajattelijat ja heidän nuoremmat faninsa eivät kommunismin pelossaan huomaa, että kapitalismin ja markkinoiden peruslogiikka on muuttunut, kirjoittaa Riku Siivonen.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Muun muassa  Jari Tervo  ja Osmo Soininvaara  ovat viime viikkoina kertoneet meille olleensa  nuorena niin tyhmiä , että kannattivat diktatuuria ja sortoa romantisoidessaan vallankumousta ja guevaroja.
 Itselleni on jäänyt epäselväksi, miksi näitä synnintunnustuksia halutaan kertoa julkisuuteen. Oletan, että ne on ainakin kirjoittajien mielessä tarkoitettu opastukseksi meille nuoremmille, ettemme hurahtaisi arveluttaviin joukkoliikkeisiin.
 Arveluttava joukkoliike tarkoittaa tuolle ikäluokalle  kommunismia. He näyttävät ajattelevan, että nuorisojengi "ei tajuu kuin paha kommunismi o”. Niinpä aina kun joku ehdottaa mitään yhteiskunnan ohjauskeinoa esimerkiksi ilmastonmuutoksen selättämiseksi, nämä nousevat tuoleistaan (hieman hitaasti) – että hei kuulkaa, Venezuelan tiellekö tässä, että ei lapset kannata!
 Kuusikymppiselle isoista muutoksista tulee mieleen nimittäin politiikka eli kommunismi eli nuoruus, josta seuraa tarve muistuttaa muuttuneensa viisaaksi sosialidemokraatiksi, jonka tehtävä on estää kommunistien valtaanpääsy, koska kommunismi, se on aivan tuolla lihaveron nurkalla kyttäämässä!
 Varoittelijat eivät ole tulleet huomanneeksi, että me nuoremmat olemme olleet siinä määrin informoituja ja ajattelevia ihan lähtökohtaisesti, että emme ole kannattaneet diktatuureja alun alkaenkaan. Toisekseen: nykymuotoisen kapitalismin kyseenalaistaminen ei ole kalteva pinta kohti kommunismia ja totalitarismia, eikä nykymuotoinen kapitalismi ratkaise samalla tavalla yhteiskunnallisia ongelmia kuin ennen.
 Viime vuosisadalla ei myöskään ollut ilmastonmuutosta, josta sedät ja tädit voivat olla mitä mieltä tahansa, mutta yksi asia on varma: mihinkään yhteisiin päätöksiin ei päästä niin kauan, kuin leikimme säännöillä, jotka eivät enää ole totta.
 Menneet sukupolvet ja heidän nuoremmat faninsa eivät ymmärrä, kuinka paljon kapitalismi on muuttunut sitten kommunismin uhan päivien. Maailmalla tämä toki tiedetään ja ehkä pian Suomessakin.  Financial Times vaati kapitalismin uudelleenarviointia  – pelkkä osakkeenomistajien etu tai kasvu sinänsä ei voi enää olla yrityksen päämäärä.
 Kun hyvinvointivaltiota rakennettiin , globaali kapitalismi ja valtiot pystyivät jakamaan länsimaailmassa kasvun hedelmiä kohtuullisen tasaisesti. Nyt valta ja pääomat kasaantuvat muutamalla harvalle isolle toimijalle, facebookeille ja alibaboille. Ne hallitsevat markkinoita markkinapaikkojensa suuruudella, innovaatioita ei enää tarvita. Korporaatioiden aikana niillä oli tytäryhtiöitä eri maissa ja näitä pystyttiin esimerkiksi verottamaan kohtuullisen hyvin. Nyt pääoma karkaa digitaalisuuttaan ja nopeuttaan verotuksen piiristä. Lisäarvoa syntyy, mutta se ei valu enää keskiluokalle. Saati että sen päästövaikutuksia pystyttäisiin hinnoittelemaan tai muuten ohjailemaan.
 Digitaalinen maailma murtaa hierarkiat, koska se on luonteeltaan verkko, ei komentoketju. Siksi sitä on vaikea ohjata ja kontrolloida valtiollisella politiikalla. Toimijoiden väliset suhteet heittävät häränpyllyä.
 Samaan aikaan muutkin kapitalismin parametrit järkkyvät.
 Negatiivisia korkoja  ei pitänyt valtavirran talousteorioiden mukaan tulla, ei ainakaan pysyvästi, eikä keskuspankkien setelirahoitusta ikinä pitänyt käyttää eikä ainakaan pysyvästi. Olemme tilanteessa, jossa rahaa on tarjolla aivan loputtomasti, mutta bruttokansantuotteet eivät kasva. Kaikki on ihan mullin mallin. Vanhat säännöt eivät päde. Lapsikin ymmärtää, että tässä ajassa ei käydä enää taistelua markkinatalouden ja kommunismin välillä siinä mielessä kuin ennen.
 Viime vuosisadalla ei myöskään ollut ilmastonmuutosta , josta sedät ja tädit voivat olla mitä mieltä tahansa, mutta yksi asia on varma: mihinkään yhteisiin päätöksiin ei päästä niin kauan, kuin leikimme säännöillä, jotka eivät enää ole totta. Miksi herranjumala käymme taistelua kommunismia vastaan, kun maailman haasteet ovat jossain ihan muualla? Miksi jengi ei tajuu?
 Riku Siivonen
 Kirjoittaja on toimittaja ja käsikirjoittaja.
 Aiheesta voi keskustella 04.10. klo 16.00 asti.
 Lue myös
 Jani Kaaron kolumni: Miksi Jeffrey Epstein halusi jättää peniksensä perintökaluksi maailmalle?
 Riku Siivosen kolumni: Isä kuoli tavaran keskelle, eikä olisi arvannut mitä sitten seurasi
 Riku Siivosen kolumni: Tarjosin muurarille paukun, ja hän muutti käsitykseni työmarkkinoista

Riku Siivosen kolumni: Kun parametrit järkkyvät, mutta jengi ei tajuu


Summary: Kataloniassa on lähes yhtä paljon itsenäisyyden vastustajia ja kannattajia.

BARCELONA  Eläkkeellä oleva  Dolors Soldevila  korjaa rintapielessään olevaa keltaista nauhaa esittävää rintanappia ja astuu bussista ulos Barcelonan keskustassa.
 Hän on tuhansien muiden katalaanien tavoin menossa mielenosoitukseen, jossa muistetaan kaksi vuotta sitten järjestetyn itsenäisyysäänestyksen vuosipäivää.
 Soldevila on syntyperäinen katalaani, jolla edesmenneen diktaattori  Francisco Francon  valtakausi on vielä tuoreessa muistissa.
 Espanjan yhtenäisyyttä puolustanut Franco teloitti lukuisia katalaaneja, kielsi kielen puhumisen ja lakkautti alueen itsehallinnon.
 – Opiskelimme katalaania salaa lukittujen ovien takana, Soldevila kertoo.
 Syntyperäinen katalaani Dolors Soldevila kannattaa itsenäisyyttä ja käy kaikissa mielenosoituksissa. Maija Salmi / Yle
 Soldevila sanoo toivovansa eniten maailmassa, että hän ehtisi ennen kuolemaansa nähdä Katalonian itsenäistyvän Espanjasta.
 – Siksi olen valmis osoittamaan mieltä joka päivä. Meitä vangitaan ja sorretaan jatkuvasti.
 Hän viittaa  Katalonian vangittuihin itsenäisyysaktivisteihin ja poliitikkoihin , joiden tuomioita odotetaan lähiviikkoina.
 Vangittuja syytetään muun muassa kapinasta ja julkisten varojen väärinkäytöstä itsenäisyysäänestykseen sekä sen jälkeen tehtyyn yksipuoliseen itsenäisyysjulistukseen liittyen.
 Äänestyksessä 92 prosenttia äänesti itsenäisyyden puolesta. Sitä vastustavat eivät vaivautuneet äänestyspaikoille.
 Mielenosoitukset arkipäivää
 Mielenosoituksessa vallitsee tuttu hurmos.
 Protesteista on tullut näkyvä osa Barcelonan katukuvaa itsenäistymisäänestyksen jälkeen. Espanjan hallitus tuomitsi äänestyksen perustuslain vastaisena.
 Väki vaatii itsenäisyyttä ja itsenäisyysjohtajien vapauttamista. Iskulauseissa Espanjan hallitusta syytetään fasismista.
 Mielenosoittajat häiritsevät  myös paikalla olevaa Telecinco-kanavan juontajaa  Laila Jiménezia , joka yrittää tehdä suoraa lähetystä.
 Kanavaa pidetään Espanjassa oikeistolaisena, ja Jiménezia haukutaan valehtelijaksi.
 Osa mielenosoittajista asettuu kuitenkin toimittajan tueksi, mutta toimittaja joutuu poistumaan paikalta.
 ”Katalonia ei tarvitse itsenäisyyttä”
 Kataloniassa kaikilla on mielipide itsenäisyydestä. Asia herättää suuria tunteita.
 – Kaikki perheessäni kannattavat itsenäisyyttä minua lukuun ottamatta, kertoo barcelonalainen  Oriol .
 Hän ei halua esiintyä sukunimellään, koska perheen lisäksi myös lähes kaikki hänen työkaverinsa ovat itsenäisyyden kannalla. Oriol kertoo haluavansa pitää matalaa profiilia, koska itsenäisyyteen suhtautuminen aiheuttaa helposti riitaa kannattajien ja vastustajien välille.
 – Olen ennemmin hiljaa. Joskus olen mennyt perheeni mukana jopa mielenosoituksiin, jotta en pahoittaisi heidän mieltään, Oriol sanoo.
 Oriol perustelee kielteistä kantaansa sillä, että hänen mielestään Katalonia ei tarvitse itsenäisyyttä. Hän on myös kyllästynyt siihen, että itsenäisyyskysymys on jakanut Katalonian kahtia.
 – Tosin olen itsenäisyysjohtajien vangitsemista vastaan, enkä tunne sympatiaa Espanjan hallitusta kohtaan, hän toteaa.
 Barcelonan parvekkeilla heiluvat Katalonian liput. Banderolleissa vaaditaan poliittisten vankien vapauttamista ja itsenäisyyttä. Maija Salmi / Yle
 Katalonian liput parvekkeilla, keltaista nauhaa esittävät pinssit ihmisten rintapielissä ja jatkuvat protestit itsenäisyyden puolesta antavat mielikuvan siitä, että suurin osa katalaaneista kannattaa itsenäisyyttä.
 Katalonian aluehallituksen heinäkuun lopussa teettämän  tutkimuksen  mukaan 44 prosenttia katalaaneista kannatti itsenäistä Katalonian valtiota. Luku oli alhaisin kahteen vuoteen.
 Sitä selittää osittain Katalonian separatistipuolueiden keskinäiset erimielisyydet ja itsenäisyyttä vaativien puolueiden hajonneet rivit. Itsenäisyyttä kannattavat puolueet ovat eri mieltä esimerkiksi keinoista, joilla itsenäisyys tulisi saavuttaa.
 Viimeisten kahden vuoden aikana itsenäisyyttä kannattavien ja sitä vastustavien katalaanien määrä on ollut jatkuvasti lähes tasoissa.
 Rauhanomainen maine koetuksella
 Katalonian itsenäisyysliike tunnetaan ennen kaikkea rauhanomaisena.
 Kaksi vuotta sitten ympäri Eurooppaa levisivät videot, joissa näkyi kuinka  Espanjan poliisi pahoinpiteli  itsenäisyydestä äänestämään tulleita katalaaneja. Katalonian terveysministeriön mukaan yli 300 ihmistä loukkaantui yhteenotoissa.
 Maailmalla Espanja poliisin käyttämä väkivalta tuomittiin laajasti. Tapahtumat vahvistivat itsenäisyysliikettä entisestään.
 Viime viikkoina itsenäisyysliikkeen rauhanomaiseen imagoon on tullut kuitenkin särö, kun  poliisi pidätti  seitsemän radikaalia separatistiaktivistia epäiltyinä terrorismista ja sabotaasien suunnittelusta.
 Akivistien hallusta löytyi muun muassa räjähteiden valmistamiseen tarkoitettuja kemikaaleja.
 Liikkeen jäsenet kertoivat kuulusteluissa, että heidän tarkoituksenaan ei ollut iskeä ihmisiä vastaan.
 He myönsivät ainoastaan suunnitelleensa iskua muun muassa sähköverkkoon.
 Pidätyksistä huolimatta moni itsenäisyyttä kannattava katalaani pitää terrorismisyytteitä liioiteltuina ja Espanjan hallinnon salaliittona katalaaneja vastaan.
 Siksi mielenosoittajien kylteissä osoitetaan tukea myös heille.
 Maanantaina Kataloniassa muisteltiin kahden vuoden takaista itsenäisyysäänestystä. Maija Salmi / Yle
 Mitä tapahtuu tuomioiden jälkeen?
 Pian tulee kuluneeksi kaksi vuotta siitä, kun katalaanijohtajat vangittiin.
 Syytettyjen joukossa on muun muassa Katalonian entinen varajohtaja  Oriol Junqueras  sekä muita eturivin poliitikkoja, aktivisteja ja poliiseja.
 Oikeusoppineet povaavat tuomioista kovia. Niitä odotetaan ennen lokakuun puoliväliä.
 Samaan aikaan niin Katalonian itsenäisyysmieliset kuin Espanjan hallitus valmistautuvat tuomioiden jälkeiseen aikaan.
 Maanpaossa Belgiassa elävä entinen aluejohtaja  Carles Puigdemont  on tuominnut kaikenlaisen väkivallan ja peräänkuuluttaa separatistien yhtenäisiä rivejä.
 Nykyinen aluejohtaja  Quim Torra  taas on käyttänyt voimakkaampia äänenpainoja.
 Jo nyt Torraa odottaa oikeudenkäynti tottelemattomuudesta, koska hän ei ole suostunut poistamaan julkisista rakennuksista kylttejä, joissa vaaditaan poliittisten vankien vapauttamista.
 Katalonian aluejohtaja Quim Torra ei ole suostunut poistamaan julkisten rakennusten edustoilta itsenäisyyttä kannattavien symboleja ja banderolleja, joissa vaaditaan poliittisten vankien vapauttamista Maija Salmi / Yle
 Poliittisiksi vangeiksi separatistit kutsuvat vangittuja katalaanijohtajia.
 Espanjan virkaatekevä pääministeri  Pedro Sánchez  on ilmoittanut luottavansa siihen, etteivät tuomiot aiheuta Kataloniassa niin voimakkaita reaktioita, että järeisiin vastatoimiin olisi syytä.
 Järeillä vastatoimilla Sánchez tarkoittaa esimerkiksi artiklan 155 käyttöönottoa eli Katalonian itsehallinnon lakkauttamista.
 Hänen mukaansa kaikkia vaihtoehtoja kuitenkin tutkitaan.
 Sánchez voi mahdollisesti soveltaa Kataloniaan myös niin sanottua kansallisen turvallisuuden lakia, jonka käyttöönotto on nopeampaa kuin artiklan 155.
 Lain nojalla esimerkiksi Katalonian poliisivoimat toimisivat Espanjan hallituksen alaisuudessa, mutta alueen itsehallinnollista asemaa ei lakkautettaisi.
 Katalonian kriisi näkyy myös pian alkavissa vaalikampanjoissa.
 Espanjassa  äänestetään marraskuussa  neljättä kertaa neljän vuoden sisällä.

Itsenäisyyskysymys hiertää katalaanien välejä – ”Joskus menen mielenosoitukseen, jotta en pahoittaisi perheeni mieltä”


Summary: Matkailuyrittäjä kaipaa tiukempia sääntöjä, valvontaa ja rangaistuksia esimerkiksi roskaamisesta.

Uutiset matkailun aiheuttamista haitoista  roskan peittämine rantoineen ja saastuneine vesineen ovat tulleet yhä tutummiksi matkailun lisääntyessä maailmalla. Nyt samaa viestiä on alkanut kuulua myös Lapin erämaasta.
 Yle  kertoi tänä syksynä , kuinka järkyttävä näky kohtasi vaeltajia keskellä Lapin erämaata. Jätteitä oli levitetty pitkin luontoa, autiotuvilta löytyi ylipursuavia roskiksia sekä tyhjiä kalja- ja viinapulloja. Luonnosta löytyi myös risat sukat, tupakka-askin kuoret sekä kaljatölkkejä.
 Viime viikkoina mediassa on ollut myös juttuja siitä, kuinka matkailijoiden tunturien laelle keräämät kivikasat  muuttavat luontoa kansallispuistoissa  (Lapin Kansa, juttu maksumuurin takana) ja ilmi on tullut myös  suoranaista vahingontekoa .
 Kolmannen polven matkailuyrittäjä, Destination Laplandin toimitusjohtaja  Mauri Kuru  vahvistaa, että tämäntyyppiset lieveilmiöt ovat nousseet huolestuttavasti esiin.
 – Esimerkiksi Kellostapulin päällinen on käytännössä soralla, kun ihmiset ovat keränneet sinne niitä kivikasojaan. Siinä on kyse luonnosta vieraantumisesta ja siitä, että ei tiedetä esimerkiksi kansallispuiston sääntöjä, Kuru sanoo.
 Hänen mukaansa Lapin matkailun kohdalla ei voi puhua massaturismista tai sen haitoista, vaan kyse on siitä, että arktisen luonnon herkkyys on aivan eri luokkaa kuin vaikkapa etelän hiekkarannoilla.
 Onko miljoonamassojen tavoittelu kestävää?
 Varoittavat esimerkit turismin kasvusta on Lapissa tiedostettu. Lapin yliopistossa on keskitytty muun muassa matkailun hallitun kasvun tutkimiseen, jotta ainakin pahimmat sudenkuopat voitaisiin välttää, kertoo matkailututkimuksen lehtori  Minni Haanpää  Lapin yliopistosta.
 – Monesti kun mietitään niitä uhkakuvia, nousee puheisiin esimerkiksi  Islanti . Mutta jos asioihin herätään riittävän ajoissa, niin uskon, että voimme kasvaa hallitustikin. Täytyy pyrkiä miettimään, mitkä ovat seuraukset ja miten niitä voidaan suitsia, Haanpää sanoo.
 Viime vuonna Lapissa rekisteröitiin  kolme miljoonaa yöpymistä  ja vuosikymmenen päähän tavoitteeksi on asetettu viisi miljoonaa. Tämä asettaa haasteita alueen kantokyvylle. Mutta pitäisikö Lapissa ylipäätään tavoitella miljoonien turistien massoja?
 Matkailututkimuksen lehtori Minni Haanpää ei halua tätä arvioida.
 – Matkailu voi kasvaa sen verran, että se pysyy kestävällä tasolla paikallisten ja luonnon näkökulmasta, Haanpää muotoilee.
 Matkailuyrittäjä Mauri Kurun kanta miljoonayleisöjen tavoitteluun on selvä: siinä ei ole luonnon kestävyyden näkökulmasta mitään järkeä.
 "Roskaamisesta pitäisi sakottaa"
 Kasvavan turistimassa ohessa lisähaasteita Lapin matkailulle aiheuttavat itsenäisesti saapuvat omatoimimatkailijat, joille ohjeistus Lapin luonnossa toimimisesta pitäisi saada perille. Haanpään mielestä tässä on haastetta Lapin matkailualalle.
 – Jatkossa matkailijavirtojen ohjailemiseen tarvitaan ehkä isompia panostuksia, jos matkailijamäärät vielä kovasti kasvavat, Haanpää pohtii.
 Hänen mukaansa matkailuyritysten viesti on sinänsä yksinkertainen – vaikeus tulee siitä, miten yksittäiset matkailijat monimuotoisessa viestintäkentässä tavoitetaan. Tässä ratkaisuna voivat olla erilaiset digitaaliset viestintäkanavat.
 Haanpää kertoo viestintäesimerkin Ylä-Lapista.
 – Inarissa esimerkiksi on tehty ihan ohjeistukset, joilla pyritään tuomaan matkailijoiden tietoon, miten käyttäytyä luonnossa ja myös silloin, kun liikkuu kylällä. Ettei esimerkiksi kuvaa paikallisten ikkunasta sisään, Haanpää kertoo.
 Kivirakkaan ei pitäisi kajota kansallispuistoissa eikä muuallakaan. YLE / Sirkku Savusalo
 Myös Kurun mielestä  sääntöjen  pitäisi olla kirkkaasti selvillä niin Lapissa matkaileville omatoimituristeille kuin palveluja tarjoaville matkailuyrityksillekin. Hän kaipaa myös tiukempaa suhtautumista piittaamattomuuteen ja sääntörikkeisiin.
 – Esimerkiksi roskaamisesta pitäisi voida sakottaa. Matkailuyritysten pitäisi tuntea oma vastuunsa siitä, että noudatetaan määräyksiä ja esimerkiksi kunnioitetaan paikallisia toimintatapoja ja kulttuuria, Kuru sanoo.
 Pidempi viipymä olisi parempi
 Lapin liitto on julkistanut juuri uuden  matkailustrategian , jossa huomioidaan kestävän kehityksen periaatteet. Matkailuasiantuntija  Satu Luiro  Lapin liitosta kertoo, että tarkoituksena on että matkailijoille voitaisiin tarjota vastuullisia ja kestäviä matkailupalveluita.
 – Voimme ohjata matkailijoita enemmän tietyille reiteille, pitää reiteistä huolta ja kehittää joukkoliikennettä, jolloin se turistimassa on hallittavissa. Palveluiden kautta voimme viestiä matkailijoille, miten me toimimme vastuullisesti ja myös miten hän voi toimia Lapissa vastuullisesti, Luiro sanoo.
 Yhtenä keinona luonnon kuormituksen vähentämiseen matkailutoimijat näkevät myös turistien viipymien pidentämisen, mikä tarkoittaa vähemmän yksittäisiä matkailijoita ja siten vähemmän lentoja hotellien täyttöasteen kärsimättä.
 – Tulevaisuudessa esimerkiksi ympärivuotisuutta pitää kehittää, jolloin kysyntä sijoittuu tasaisemmin koko vuodelle, Luiro sanoo.
 Kuinka paljon matkailua Lappiin mahtuu? Keskustele aiheesta klo 22 asti.
 Lue myös:
 Thomas Cookin konkurssi iskee ison loven Lapin matkailuun
 Ulkomaalaisen unelma on paikallisen painajainen – Pohjoisen kylässä ilotulitetaan turistien iloksi kaksi kertaa viikossa
 Pihoilla pyörivät ja sopimattomasti käyttäytyvät turistit aiheuttavat harmaita hiuksia pohjoisessa – Inarin kunta laati matkailijoille ohjeet

Roskaa ja tölkkejä kansallispuistossa, kivikasoja tunturissa – kestääkö Lappi massaturismia, vai ovatko edessä Balin ja Islannin ongelmat?


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Saadaanko Suomen pelloista kunnon hiilinielu? Nyt se vaikuttaa toiveajattelulta
 Peltomaasta on toivottu metsien rinnalle  Suomen toista isoa ilmastonmuutoksen  kannalta tärkeää hiilinielua. Tavoitteesta ollaan vielä kaukana, ja viime vuonna peltojen kunto ja samalla hiilipitoisuudet laskivat edelleen. Peltojen köyhtymiseen voidaan vaikuttaa, mutta käänne vaatii paljon työtä ja aikaa.
 Kuopion kouluiskusta epäiltyä esitetään vangittavaksi tänään
 Yle näyttää oikeudenkäynnin suorana. Nella Nuora / Yle
 Poliisi esittää tänään Kuopion kouluiskusta epäiltyä vangittavaksi murhasta ja yhdeksästä murhan yrityksestä. Vangitsemisvaatimus käsitellään Pohjois-Savon käräjäoikeudessa kello 9. Epäilty osallistuu vangitsemisvaatimuksen käsittelyyn videoyhteyden välityksellä sairaalasta. Yle näyttää oikeudenkäynnin suorana Areenassa.
 Roskaa kansallispuistossa, kivikasoja tunturissa – kestääkö Lappi massaturismia?
 Taukopaikat ovat välillä surullisessa kunnossa. Kari Niemeläinen / AOP
 Massamatkailun haitat  roskan peittämine rantoineen  ovat tuttuja maailmalta, mutta samaa viestiä on nyt alkanut kuulua myös Lapin erämaista. Matkailuala pohtii nyt, miten turismia voidaan kehittää niin, ettei Lapin luonto kärsi kasvusta liikaa. Kokenut matkailuyrittäjä kaipaa luonnossa liikkumiseen nykyistä tiukempia sääntöjä ja niiden valvontaa.
 Itsenäisyyskysymys hiertää Kataloniassa
 Jotkut menevät mielenosoituksiin vastentahtoisesti. Handout / Lehtikuva
 Kataloniassa kaikilla on mielipide itsenäisyydestä. Vuoden 2017 äänestyksessä 92 prosenttia äänesti itsenäisyyden puolesta. Sitä vastustavat eivät vaivautuneet äänestyspaikoille. Joillekin vastustus on hiljaista,  pakollista mukanaoloa . Barcelonalainen  Oriol  kertoo, että hän on mukana mielenosoituksissa vain siksi, ettei pahoittaisi perheenjäsentensä tai työkavereidensa mieltä.
 Trump puhui jo kesällä Kiinan presidentin kanssa demokraattivastustajistaan
 Kiinan ja USA:n presidentit Xi Jinping ja Donald Trump Pekingissä marraskuussa 2017. Roman Pilipey / EPA
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  kävi Kiinan johtajan  Xi Jinpingin  kanssa  puhelinkeskustelun , jossa hän otti esiin demokraattivastustajansa  Joe Bidenin  ja  Elizabeth Warrenin .
 Idässä sataa, muualla poutaista mutta koleaa
 Yle
 Suuressa osassa maata on tänään pilvinen, poutainen ja kolea päivä. Idässä sataa. Pohjoisen ja koillisen välinen tuuli on puuskaista. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Suomen toinen ilmastonielu jäämässä toiveajatteluksi, kestääkö Lappi massaturismin, kolea sää jatkuu


Summary: Pelastuslaitos lähti palopaikalta yöllä hieman ennen kello kahta.

Kerrostalon tulipalon jälkiraivaustyöt tulevat viemään vielä pitkään. Päivystävä palomestari  Terence Sam  Pohjanmaan pelastuslaitokselta kertoo, että päivän valjettua alkavat jälkivahingontorjuntatyöt sekä palon syyn tutkinta.
 – Talo on tällä hetkellä täysin asuinkelvottomassa kunnossa. Nämä töt tulevat työllistämään pelastustoimea pitkään. Meillä on esimerkiksi toista kilometriä letkulinjaa levitettynä siellä, kertoo Sam.
 Palokunta lähti yhtä yksikköä lukuunottamatta palopaikalta varttia vaille kaksi yöllä. Tosin palopaikalle jouduttin palaamaan tämän jälkeen vielä uudestaan sammutustöihin.
 – Tällaisissa paloissa usein tulee uusia palopesäkkeitä muutaman tunnin päästä. Käytiin sammuttamassa yksi palopesäkehetki sitten. Se oli kuitenkin onneksi pieni pesäke, kertoo Sam.
 Poliisi ja pelastustoimi jatkavat palon syyn tutkintaa tänään. Jälkivahinkotöistä pelastustoimi aloittaa asuntojen alipaineistamisen ja suojaukset, jotta tulipalon aiheuttamat vahingot saataisiin pysäytettyä.

Vanhan Vaasan kerrostalopalo työllistää palokuntaa vielä pitkään –"Käytiin sammuttamassa yksi palopesäke hetki sitten"


Summary: Peltojen kääntäminen hiilinieluksi on parhaimmillaakin hidasta. Nykytavoilla hiilensidonta lisää riskiä myös vesien rehevöitymiseen.

Suomen pellot jatkavat köyhtymistään. Nykypellot ovat kuin huonosti toimiva vatsa, jossa ruoka ei imeydy ja kallisarvoista ravintoa menee hukkaan.
 Peltojen tila uhkaa heikentyä edelleen, vaikka esimerkiksi vuokraviljelyn aiheuttama lyhytjänteisyys ja muut syyt kehitykseen ovat tiedossa. Ilmastonmuutos lisää peltoviljelyn vaikeuskertoimia, kun kasvu kiihtyy lämmön myötä ja sateet yleistyvät kasvukauden ulkopuolella.
 Peltojen kuntoa seurataan tilojen lisäksi virkatyönä. Luonnonvarakeskuksen seurantojen mukaan köyhtyminen ei ole yrityksistä huolimatta pysähtynyt. Viime vuoden mittausten perusteella peltojen niin sanottu hiilensidontakyky jatkaa alamäkeään yhtä tasaisesti kuin viime vuosikymmenet.
 Suomessa ei kuitenkaan olla vielä niin huonossa tilanteessa, kuin yleisesti Euroopassa.
 Maatalous ei ole päässyt alkua pidemmälle päästötalkoissa
 Hiilensidontakyky on keskeinen maan kunnon mittari. Se kertoo muun muassa peltojen kyvystä sitoa kasvien tarvitsemia ravinteita ja kasvattaa tehokkaasti ruokaa. Samalla myös sen, kuinka hyvin keskeiset ravinteet, fosfori ja typpi pysyvät pellossa eivätkä valahda pilaamaan vesiä ja ilmaa.
 Pelloista on arvioiden mukaan hävinnyt noin puolet sinne kertyneistä hiilivaroista. Viimeisimpien mittausten mukaan pelloilta karkaa hiiltä sadon, niin sanotun maahengityksen ja sateiden mukana arviolta 200 kiloa hehtaarilta vuodessa. Osaltaan tämän takia maataloudessa  ei ole saatu aikaan leikkauksia  ilmastonmuutosta aiheuttaviin kasvihuonepäästöihin ja vesistöjen rehevöitymistä aiheuttaviin ravinnevalumiin.
 luonnonvarakeskus, Harri Vähäkangas / Yle
 Maatalousmaiden hiilipitoisuutta seurataan tavallisimmilla suomalaisilla peltomailla eli niin sanotuilla savi- ja hiekkapitoisilla kivennäismailla. Hiilikato on samankaltainen eri puolilla maata.
 Hävikki on iso takamatka työssä, joka tähtää siihen, että ilmastonmuutoksen takia ilmakehän liikahiiltä pitäisi sitoa lisää kaikkiin mahdollisiin luonnonvarastoihin. Sen lisäksi maatalouden ilmastopäästöt pitäisi saada vuosikymmenien jälkeen laskuun ja leikata niitä mahdollisimman paljon.
 Vuosittainen hävikki on melkolailla yksi yhteen Suomen Pariisin ilmastosopimuksen yhteydessä antamasta lupauksesta sitoa hiiltä peltomaahan. Se vain pitäisi kääntää miinukselta plussalle. Suomi on yksi 40 maasta, jotka ovat sitoutuneet tavoitteeseen.
 – Maahiilen vähentävä vaikutus Suomen kasvihuonepäästöihin voi olla vain melko pieni, sama on Ranskassa. Siitä huolimatta pellon nieluja on tarkoitus saada aikaan Ranskan hiilineutraaliustavoitteissa, kertoo ranskalainen tukija  Jean-François Soussana , yksi YK:n ilmastopaneelin tuoreen maaraportin kirjoittajista.
 YK:n ilmastopaneelin maaraportin yksi kirjoittajista, Jean-François Soussana kertoi eduskunnassa muun muassa maa- ja metsätalousvaliokunnalle hiilensidonnan merkityksestä. Hän korostaa sitä, että jos maailmanlaajuinen viljelymaan köyhtyminen jatkuu, se vaarantaa kasvavan väestön ruokkimisen.  Maaperän köyhtymisen pysähtyminen auttaa myös ilmastonmuutokseen sopeutumisessa.  Kari Ikävalko / Yle
 Suomen maatalouden osuus keskeisimmästä kasvihuonekaasusta hiilidioksidista on enemmän kuin henkilöliikenteen osuus eli yli seitsemän prosenttia. Maatalouden muiden päästöjen kanssa se on reilusti suurempi päästölähde kuin koko kotimaan liikenteen päästöt yhteensä eli yli 13 prosenttia.
 Hiiltä halutaan syöttää peltoihin innokkaasti
 Niin viljelijät kuin poliitikotkin ovat kiinnostuneita sitomaan hiiltä ja sitä kautta saamaan ehkä ihmeitä aikaan pelloilla.
 Useampi viljelijä on jo esimerkiksi mittauttanut omaehtoisesti peltonsa niin sanotulla maaperäskannerilla, joka antaa paljon tarkemman kuvan tilanteesta kuin virallinen seuranta ja tai esimerkiksi parhaillaan käynnissä oleva käytännönläheinen  Carbon action -hanke .
 Yksi peltonsa skannanneista viljelijöistä on hyvinkääläinen luomutilallinen  Markus Eerola . Tila on muutoinkin aktiivinen ja mukana useissa peltomaan kuntohankkeissa. Eerolan tarkoitus on lopulta saada tilan kannattavuus paremmaksi ja myydä viljoja hiilitiedoilla lisättynä kaupalle.
 – Aina vain parempaan pyritään. Kyllä meillä Suomessa tilanne on hyvä, kun meillä on ilman säädöksiä viljelykiertoa jonkin verran. Toimintaa voidaan tehostaa sillä tiedolla, mikä on saatavissa, Eerola näkee.
 Maanviljelijä Markus Eerola näkee sekä ympäristö- että myyntihyötyjä peltojen hiilitietojen selvittämisessä.   Kari Ikävalko / Yle
 Huolimatta yli kolmensadan hehtaarin viljelyalasta ja ilmastotietoisten kuluttajien läheisyydestä, Eerolan tilan arki on hyvin tavanomainen nykytilalliselle. Kannattavuus on niin ja näin ja suurin osa pelloista on vuokrattu. Sitä kautta peltojen hiilitase ja kunto ovat hyvin vaihtelevia.
 Valtakunnan peltojen hiilikunnosta ei ole tarkkaa, esimerkiksi aarin tarkkuudelle menevää tietoa. Peruskuva on kuitenkin se, että myös suomalaiset pellot ovat menettäneet puolet hiilivaroistaan.
 Keskimäärin suomalaisen kivennäispellon kokonaishiilipitoisuus on alle kolme prosenttia maanäytteestä. Tämä tarkoittaa sitä, että pelloista on päässyt karkuteille miljoonia tonneja ilmassa pitkäikäistä hiilidioksidia. Esimerkiksi viimeisen kymmenen vuoden aikana 4 miljoonaa tonnia.
 Lähtökohta ilmasto- ja vesiensuojelutyölle on kuitenkin Suomessa  parempi  kuin muualla Euroopassa. Euroopan ydinalueilla pyritään edes siihen, mikä tilanne on nyt Suomessa.
 Metsänielujen lisäksi kiinnostus peltonieluihin on kova
 Lähtökohta on sekä hyvä että huono.
 Hyvä sen takia, että jäljellä olevat hiili ja sitä myöden myös ravinteet, eivät ole ilmassa eivätkä vedessä. Huono sen takia, että lähtötilanne osaltaan heikentää mahdollisuuksia palauttaa tai parhaimmassa tapauksessa ylittää aikaisempi taso. Mitä lähempänä maan hiilen kyllästymispistettä ollaan, sitä vaikeammaksi hiilen lisääminen käy.
 Se ainakin tiedetään, että kylmästä ilmastosta johtuen hiilimäärät ovat Suomessa korkeammat ja hiilen lisäys on vaikeampaa kuin yleisesti Euroopassa. Sitä, kuinka lähellä kyllästymispistettä ollaan, ei tutkijoilla ole vastausta.
 Peltomaan hiilen sidonnan ympärillä on meneillään monenlaista kuhinaa, eikä vähiten poliitikkojen keskuudessa. Suomen hallitus halusi järjestää EU-puheenjohtajakauden ainoan alan ministereiden  kokouksen  Suomessa aiheen ympärille. Peltomaahan halutaan sitoa hiiltä, mutta työstä halutaan myös korvaus.
 – Kun saamme tarkempaa tietoa ja tutkimusta, viljelijä voi tehdä sitten päätöksiä hinnan perusteella, Markus Eerola sanoo toiveikkaana.
 Maatalous ja sen käyttämät pellot ovat tällä hetkellä maailmanlaajuisesti ilmastonmuutosta kiihdyttävä päästöjen lähde. Pelto voisi olla metsien ja merien lisäksi hiilinielu. Ne ovat tällä hetkellä ainoita tiedossa ja käytettävissä olevia  keinoja poistaa liikaa hiiltä ilmasta.
 Maatalouden kasvihuonepäästöt Puolet maatalouden kasvihuonepäästöistä tulee pelloista. Noin kolmannes päästöistä syntyy eläinten ruoansulatuksesta ja reilu kymmenes niiden lannasta. Suurin osa peltojen co2-päästöistä tulee turvepelloista, joiden osuus on reilut kymmenen prosenttia peltoalasta. Muiden kuin turvepeltojen ilmastopäästöistä 80% on dityppioksiduuli eli ilokaasupäästöjä Maatalouden kasvihuonepäästöt vastaavat noin 13 prosentista Suomen kasvihuonepäästöistä Viljelijöitä on noin 35 tuhatta, joilla on käytössä reilut 2 miljoonaa hehtaaria peltoa.
 Suomi ajaa aktiivisesti peltonieluja siitäkin huolimatta, että monista muista maista poiketen Suomessa on mahdollisuuksia sitoa hiiltä metsiin. EU:n päästötavoitteet kuitenkin vaativat, että myös maataloudessa täytyy hakea vähennyksiä ja lisätä nieluja.
 Hiilikunnon kääntämisen vaikutukset jäämässä pieniksi
 Hiilensidontaa edistävien tahojen alustavien laskelmien mukaan suomalaisiin peltoihin voitaisiin  sitoa  enimmillään henkilöautoliikenteen verran hiiltä ilmasta vuodessa. Silloin puolitettaisiin maatalouden kaikki kasvihuonepäästöt ja palattaisiin maaperän hiilen määrän osalta tilanteeseen noin viisitoista vuotta sitten.
 Peltomaassa nähdään mahdollisuuksia, mutta ne ovat kuitenkin rajalliset jo senkin takia, että maanviljelyn vanhan opin mukaan orgaanisen hiiliaineksen lisääminen maahan on vaikeaa. Hiilen varastointia on vaikea liittää nykymaatalouteen, jossa pelloilta haetaan tuottoa eikä niitä voi sen takia jättää vuosikausiksi muhimaan. Vaikka kyntämistä on tiloilla vähennetty, yksikin syys- tai kevätkyntö hävittää pellosta hiiltä. Toinen vitsaus on painavien koneiden aiheuttama yleinen peltomaan tiivistyminen, mikä on vähentänyt muun muassa lierojen mahdollisuutta möyhentää maata.
 Vuosikymmenien takamatkan kurominen on parhaimmillaankin hidasta ja tiivistyneen peltolohkon muuttaminen hiililähteestä nieluksi voi helposti viedä kymmenen vuotta. Käänteen tekemisen hiilivaikutus on silloin vielä pieni.
 – Se on vaikea tehtävä. Miljoonista tonneista voidaan puhua turvemaiden osalta, mutta kivennäismaiden osalta antaisin vähän varovaisemman arvion, tutkimusprofessori  Kristiina Regina  Luonnonvarakeskuksesta ennakoi mahdollisia talteenottomääriä.
 Yleistynyt kasvipeitteisyys ei yksin riitä hiilitalkoissa
 Yhtenä varteenotettavana keinona lisätä hiiltä pidetään peltomaan pitämistä kasvipeitteisenä erityisesti satokauden jälkeen mahdollisimman pitkään. Peltojen syyskyntöjä on myös vähennetty, mikä näkyy hyvin monella peltolohkolla törröttävinä viljakasvin sänkinä. Paikka paikoin pelloille on istutettu sadon jälkeen vielä uusi kerääjäkasvien siemen.
 Näitä niin sanottuja suorakylvöpeltoja on jo alan  etujärjestön  mukaan viidennes peltoalasta. Viljelytapaan kuuluu muokkauksen vähentäminen ja kasvipeitteisyys. Kasvipeitteisyys on yleistynyt nopeasti ja nyt jo  noin puolet  peltoalasta jää odottamaan kevättä vihertävänä.
 Tutkimusprofessori Kristina Reginan mukaan suorakylvöstä ei ole juurikaan hyötyä hiilensidonnassa.  Markku Pitkänen / Yle
 Viljelymenetelmä ei kuitenkaan ole omiaan hiilensidontaan. Professori Reginan ja kollegoiden  tutkimuksen  mukaan viljelytapa vähentää varmemmin pelloilta sateen mukana valuvia ravinteita vesiin, mutta ei toimi kovin hyvin hiilensitojana.
 Professori Reginan mukaan ainoastaan nurmen viljelystä viljelykierrossa on näyttöä, että se lisää hiiltä peltoon. Lisäys on kuitenkin hyvin pientä. Hän kuitenkin näkee, että nykyinen hiilikato voidaan pysäyttää tavallaan tehostamalla suorakylvömenetelmiä viljelykierrolla syväjuurisilla kasveilla ja palauttamalla karjatilojen lanta muodossa tai toisessa kasvitiloille.
 – Meillä kannattaa huolehtia siitä, että kasvukauden ulkopuolella pelloilla olisi kasvava kasvi. Raiheinä voisi olla yksi hyvä kerääjäkasvi.
 Professori  Laura Alakukku  Helsingin yliopistosta on samoilla linjoilla.
 Professori Laura Alakukun mukaan voi olla hyvinkin niin, että maatiloilla käytetään jatkossa uuden tiedon lisäksi luomuviljelyn periaatteita: vuoroviljelyä ja lannan levitystä Markku Pelkonen / Yle
 – Kun kerääjäkasveihin yhdistetään syyskylvettäviä, monivuotisia, syvä- ja matalajuurisia kasveja, saamme kertymään maan syvempiin kerroksiin biomassaa, josta mikrobit pikkuhiljaa muodostavat hiiltä.
 Typpi saattaa yllättää ja tehdä tyhjäksi hiilensidonnan
 Ylimääräisen hiilen nappaamista ilmasta ja sen palauttamista maahan on mahdollista tehostaa, mutta vain tiettyyn rajaan asti. EU:n komission rahoittaman  tutkimuksen  mukaan hiilensidontaa voidaan parantaa, mutta sen hyöty mitätöityy täysin myöhemmin sillä, että maaperän vielä voimakkaamman kasvihuonekaasun, dityppioksiduulin päästöt kasvavat.
 Kerääjä- ja yleisimmät syväjuuriset kasvit pukkaavat lannoitteiden lisäksi maahan liikaa typpeä. Myös hiilensidonnassa tärkeät maaperän mikrobit innostuvat lisäravinnosta, ja seurauksena on, että typpi palaa takaisin voimistamaan ilmakehän kasvihuonetta ilokaasuna.
 Seuraus on tuttu myös apulaisprofessori  Mari Pihlatielle  Helsingin yliopistosta. Sama vaikutus on myös liian väkevillä lanta-annoksilla. Mikrobien villiintymistä voisi Pihlatien mukaan kuitenkin ehkäistä ravinnekuiduilla ja hidasvaikutteisilla typpilannoitteilla.
 Ilokaasupäästöjen mahdollinen lisääntyminen on Pihlatien mukaan yksi esimerkki siitä, että hiilen lisääminen ei tule olemaan helppoa.
 Maaperätutkija Mari Pihlatien mukaan lisähiiltä pitää aktiivisesti tuoda pelloille ja varmistaa sen pysyvyys jättämällä pellot pidemmäksi aikaa muokkaamatta.  Antti Haanpää / Yle
 – Se vaatii, että ei vain muutamat kymmenet valveutuneet viljelijät ottavat käytänteet mukaan. Ihan kaikkien täytyisi ryhtyä tähän. Avaimena tähän on tukitoimet ja se, kuinka tämä saadaan helpoksi ja houkuttelevaksi viljelijälle.
 Suomessa on käytössä yli kaksi miljoonaa peltohehtaaria ja viljelijöitä on vielä noin 35 tuhatta.
 Nykymenetelmät voivat lisätä vesien rehevöitymistä
 Pellon hiiltä on tällä hetkellä eniten varastoituneen maan pintaosissa. Hiili ei ole muutama kymmenen senttiä pellon pinnasta pitkäikäistä.
 Yleistyneen suorakylvön on todettu sitovan etenkin kaltevilla pelloilla hiiltä ja muita ravinteita peltoon. Tämä on kuitenkin vesiensuojelun kannalta ongelmallista. Ilman peltojen perusteelliseempaa muokkausta iso osa pelloille jäävästä ravinteesta kulkeutuu sateiden mukana tavallista voimakkaampana ravinneliuoksena rehevöittämään vesiä.
 Fosforin rehevöittävää vaikutusta yritetään  estää  erillisrahoituksen turvin Varsinais-Suomessa ja Uudellamaalla kipsilevityksillä ja rakennekalkilla.
 Kun pellot ovat kasvipeitteisiä myös kasvukauden ulkopuolella, pelloilta valuu paljon vähemmän maa-ainekseen sitoutunutta fosforia, mutta se lisää rehevöittäville kasveille suoraan käyttökelpoisen niin sanotun liukoisen fosforin määriä. Ilmastonmuutoksen myötä talviaikaiset vesisateet lisäävät merkittävästi peltojen kulumista ja sitä kautta ravinteiden valumia.
 Suorakylvön ja talviaikaisen kasvipeitteisyyden malleja ja mahdollisia  ongelmia  on saatu Suomeen Yhdysvalloista.
 Erikoistutkija Petri Ekholmin arvion mukaan talviaikainen peltojen kasvipeitteisyys saattaa lisätä voimakkaan fosforiravinteen päästöjä vesiin ja vesissä.   Antti Haanpää / Yle
 – On havaittu meillä ja muualla, että silloin, kun pellon pinnalle jää kasveja, se lisää liuenneen, 100-prosenttisesti rehevöittävän fosforin kuormitusta, muistuttaa erikoistutkija  Petri Ekholm  Suomen ympäristökeskuksesta kasvipeitteisyyden haittapuolista.
 Tutkijat eivät tällä hetkellä tiedä, kuinka paljon loppujen lopuksi viljelyn muuttuminen kasvipeitteiseksi vähentää rehevöitymistä. Siihen vaikuttaa myös se, että liukoisen fosforin lisäksi pelloista valuvasta maasta saattaa lopulta vapautua myös kasveille suoraan käyttökelpoista fosforia. Rehevöitymien voi lisääntyä samalla kun pelloilta valuu lisääntyvien sateiden myötä enemmän myös maa-ainekseen sitoutuneita ravinteita ja hiiltä.
 Leville voi hyvinkin riittää jatkossa riittävästi ravinteita niin kauan, kun kasvit ja suojavyöhykkeet eivät käytä tai pidätä peltojen ravinteita. Tähän taas auttavat pellon hiilensidonnan parantaminen ja peltojen liikojen fosforivarantojen hidas ehtyminen. Isona ongelmana on kuitenkin se, että maaperään lisätyllä ravinne- tai hiilisyötteellä on taipumus tulla myös sieltä joskus pois, tavalla tai toisella.
 Lue myös:
 Euroopan maatalouden ilmastopäästöt kasvussa, Suomi perää silti vapaaehtoisuutta ympäristötoimiin – Leppä: "Jäsenmaille enemmän liikkumavaraa"
 Ilmaston lämpeneminen hätyyttelee maa-alueilla jo 1,5 asteen rajaa – Suurraportti: Kasvava ihmiskunta tärvelee maata ja hotkii liikaa lihaa
 Henrietta Kekäläinen kehittää kokkareita, jotka voivat niellä huomattavia päästöjä – Biohiili "ei ole ihmelääke", mutta siitä innostuttiin jo
 Maaperä on iso arvoitus – Pelastaako se ilmastonmuutokselta vai aiheuttaako lisää ongelmia?

Tätä menoa Suomen toinen iso ilmastonielu on toiveajattelua –  Pelloista karkaa ilmaa lämmittävää hiiltä kuin autoista


Summary: Ukrainan ex-erityisedustaja kertoi edustajainhuoneessa, ettei hänelle kerrottu syytä sotilasavun jäädyttämiseen.

Yhdysvaltojen ulkoministeriön entinen Ukrainan erityisedustaja  Kurt Volker  varoitti presidentti  Donald Trumpin  yksityistä asianajajaa  Rudy Giuliania  luottamasta Ukrainasta saatuihin tietoihin entisen varapresidentin  Joe Bidenin  ja tämän pojan  Hunterin  korruptiokytköksistä, kertoo  Washington Post.
 Volker myös varoitti ukrainalaisia poliitikkoja sekaantumisesta Yhdysvaltain sisäpolitiikkaan, koska se toisi mukanaan syytöksiä siitä, että Ukraina yrittää vaikuttaa Yhdysvaltain vaaleihin. Tämä taas olisi vahingollista Ukrainan pitkän ajan suhteille Yhdysvaltoihin.
 Post on saanut tietonsa lähteistä, jotka olivat paikalla Volkerin kuulemisessa edustajainhuoneessa torstaina.
 Volkerille ei kerrottu mitään
 Volker kertoi kuulemisessa myös, että Trumpin hallinto oli sopinut tapaamisesta Ukrainan presidentin  Volodymyr Zelenskyin  kanssa heti sen jälkeen kun tämä valittiin virkaansa. Myöhemmin tapaaminen peruttiin syytä kertomatta.
 Volkerin mukaan tapaamisen peruminen ja sotilasavun jäädyttäminen huolestuttivat Ukrainan viranomaisia suuresti, koska Yhdysvaltain apua pidettiin elintärkeänä Venäjän uhkaa vastaan.
 Volkerin mukaan hänelle ei koskaan kerrottu, miksi apu jäädytettiin.
 – Volker kertoo meille viettäneensä yli kaksi vuotta elämästään ajamalla tarmokkaasti tiettyä politiikkaa Ukrainassa. Sitten, juuri kriittisellä hetkellä, hänelle ei anneta mitään tietoa siitä, mitä presidentti aikoo, mihin hänen aikomuksensa perustuvat tai edes siitä, mitä Trump yrittää saavuttaa, kummasteli Postin haastattelema tutkija  Andrew Weiss  Carnegie Endowment for International Peace -laitoksesta.
 Ilmiantokirje kuvasi painostavaa puhelinkeskustelua
 Volker erosi tehtävästään viime viikonloppuna, heti sen jälkeen kun hänet oli kutsuttu kuultavaksi edustajainhuoneeseen Trumpin virkarikossyytetutkinnassa.
 Yhdysvaltojen kongressi julkaisi äskettäin ilmiantokirjeen, joka kuvaa presidentin painostavan puhelinkeskustelussa Zelenskyitä tutkimaan Bidenin ja tämän pojan toimia.
 Hunter Biden oli mukana ukrainalaisessa kaasuyhtiössä, kun Joe Biden toimi Yhdysvaltojen varapresidenttinä ja vieraili usein Ukrainassa. Kaasuyhtiötä, jossa Hunter Biden oli mukana, on syytetty korruptiosta. Häntä vastaan ei kuitenkaan ole koskaan nostettu syytteitä Ukrainassa eikä häntä ole syytetty väärinkäytöksistä.
 Aiheesta lisää:
 Lähteet CNN:lle: Trump puhui jo kesällä Kiinan presidentin kanssa demokraattivastustajistaan – puhelu arkistoitiin salaiseen järjestelmään
 Donald Trump haluaa demokraattihaastajastaan Joe Bidenista tutkintaa myös Kiinassa

WP: Giuliania varoitettiin luottamasta Ukrainasta saatuihin tietoihin Bidenien korruptiosta


Summary: Sähköisiä viisumeita on myönnetty ilmaiseksi tiistaista alkaen.

Venäjälle myönnettävien sähköisten viisumien arvellaan lisäävän matkailijoiden määrää itänaapuriin, mutta aiheuttavan myös hankaluuksia etenkin rajatarkastuksissa. STT:n haastattelemat matkanjärjestäjät ja Suomen ulkoministeriö korostavat tarkkuutta e-viisumihakemuksen täyttämisessä ja kehottavat ottamaan tositteen matkavakuutuksesta mukaan.
 Sähköisiä viisumeita on myönnetty ilmaiseksi tiistaista alkaen suomalaisille ja yli viidenkymmenen muun maan kansalaiselle. Viisumin haltija saa oleskella Pietarin kaupungissa ja Leningradin alueella.
 Lue myös:   Toimittaja testasi ilmaisen e-viisumin Venäjälle – päivämatka autolla ei olekaan helppo nakki
 Ulkoministeriöstä ja ainakin osasta matkatoimistoja arvellaan, että matkustajamäärät lisääntyvät, kun viisumin saa aiempaa helpommin ja ilmaiseksi. Kertaviisumin hinta on ollut noin 80 euroa.
 Esimerkiksi Itämatkojen toimitusjohtaja  Jukka Jyrkinen  ennakoi matkustajamääriin loppuvuoden aikana noin 5-10 prosentin lisäystä. Vaikka kesäsesonki on ohi, etenkin itärajan tuntumassa asuvien arvioidaan innostuvan mahdollisuudesta piipahtaa Venäjällä entistä helpommin.
 Venäjän ulkoministeriön e-viisumisivuston kautta viisumin saa maksutta.
 – Esimerkiksi sellaiset vanhemmat, joilla on monikertaviisumit, ovat nyt hakeneet lapsilleen e-viisumia. Syysloma tuossa lähenee, varmaan sinne sitten lähdetään, Jyrkinen sanoo.
 Lähialuematkojen toimitusjohtaja  Peter Holst  uskoo, että Venäjälle bensanhakureissuja säännöllisesti tekevien autoon voi tästä lähtien istua vähän useampi perheenjäsen ja jopa satunnainen liftari.
 Viisumeihin eksyvät virheet huolettavat
 Sähköisen viisumin hakija on itse vastuussa henkilötietojensa oikeellisuudesta. Venäjän suurlähetystön mukaan muun muassa suku- ja etunimien oikeinkirjoituksen on vastattava passiin merkittyä muotoa. Mikäli sähköistä viisumia varten annetut tiedot tai valokuva poikkeavat osittain tai täysin passiin merkityistä tiedoista, maahantulolupaa ei Venäjän raja-asemalla myönnetä.
 Lähialuematkojen Holstin käsityksen mukaan hakemukset käsittelee jonkinlainen robotti.
 – Jos vaikka nimi olisi kirjoitettu väärin, tiukan rajaviranomaisen silmien alla joutuisit takaisin. Joskus on hyvin pienestä kiinni, mikä kelpaa ja mikä ei.
 Saimaa Travelin toimitusjohtajaa  Kirsti Lainetta  huolettaa, miten vaikkapa kokonaisen turistibussin matka jatkuu, jos osalla kyytiläisistä on viisumeissa epätäydellisyyttä.
 – Odottavatko muut? Ruuhkauttavatko tällaiset epäselvyydet entisestään rajanylitystä?
 Osa matkatoimistoista on ottanut e-viisumit palvelutarjontaansa. Näin ovat tehneet esimerkiksi Lähialuematkat ja Itämatkat. Toimistot lupaavat, että niiden kautta haetut viisumit tulevat virheettöminä asiakkaille.
 Venäjän ulkoministeriön e-viisumisivuston kautta viisumin saa maksutta.
 Jyrkisen mukaan Venäjältä ulkoasiainministeriöstä on kantautunut sellaisia viestejä, että e-viisumin kelpoisuutta laajennetaan koko maahan vuonna 2021. Samalla viisumille lätkäistäisiin 50 dollarin maksu.
 Viime vuonna 400 000 vapaa-ajanmatkaa Venäjälle
 Suomen ulkoministeriöstä korostetaan, että tosite matkavakuutuksesta on syytä olla mukana.
 – Nyt kun matkustaminen tulee helpoksi, haluamme korostaa, että matkavakuutus kannattaa olla mukana, konsulipäällikkö  Pasi Tuominen  ministeriöstä sanoo.
 Matkavakuutusta tarvitaan jo viisumia haettaessa.
 Vuonna 2018 Venäjälle tehtiin Suomesta 400 000 vapaa-ajanmatkaa. Näistä yli puolet tehtiin autolla, noin neljännes junalla, noin kymmenesosa bussilla ja alle kymmenen prosenttia lentäen.
 Suositussa Allegro-junassa sähköinen viisumi ei toistaiseksi kelpaa, sillä Venäjän rajavartiostolla puuttuu tarvittava laitteisto.
 E-viisumia haettava neljä päivää ennen matkaa
 Sähköinen viisumihakemus tulee täyttää vähintään neljä kalenteripäivää ennen suunniteltua matkaa. Perinteisesti kertaviisumin saaminen on kestänyt pidempään. Se myönnetään 30 päiväksi myöntämispäivästä laskien enintään 8 vuorokauden oleskelulle.
 Viisumia voi käyttää, jos saapuu Venäjälle Ivangorodin (Venäjän ja Viron välinen raja-asema Narvassa), Torfjanovkan (Suomen Vaalimaan vastainen raja-asema), Brusnitshnojen (Lappeenrannan Nuijamaan vastainen raja-asema) tai Svetogorskin (Imatran vastainen raja-asema) maantieraja-aseman kautta.
 Lentokoneella tullessa viisumi on voimassa Pulkovon lentoasemalla Pietarissa. E-viisumi hyväksytään myös Vysotskin satamassa lähellä Viipuria, Pietarin suursatamassa ja Pietarin matkustajasatamassa.
 Aiheesta lisää:
 Venäjä alkaa myöntää suomalaisille ilmaisia viisumeita – suurlähetystö julkaisi tarkat paikat, joissa viisumi kelpaa

Itärajalla syyslomat suuntautuvat Venäjälle, bensanhakijat ottavat liftareita – näin ilmaiset e-viisumit lisäävät matkoja


Summary: On epäselvää, kannustiko presidentti Trump puhelussa Kiinaa tutkimaan Joe Bidenia sekä Elizabeth Warrenia.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  kävi Kiinan johtajan  Xi Jinpingin  kanssa puhelinkeskustelun, jossa hän otti esiin demokraattivastustajansa  Joe Bidenin  sekä  Elizabeth Warrenin , kertoo kaksi puhelusta perillä olevaa lähdettä uutiskanava  CNN:lle .
 Trump otti lähteiden mukaan Bidenin sekä Warrenin esiin puhelussa kesäkuun 18. päivä. On kuitenkin epäselvää, kannustiko Trump puhelussa Kiinaa tutkimaan poliittisia vastustajiaan.
 Trumpin kerrotaan myös vakuuttaneen Xi:lle pysyttelevänsä hiljaa Hong Kongin protesteista, mikäli suurvaltojen kauppaneuvotteluissa saavutettaisiin edistystä.
 CNN:n mukaan myös tämän puhelun muistiinpanot siirrettiin erilliseen sähköiseen tietojärjestelmään, johon on äärimmäisen rajoitettu pääsy. Samaan järjestelmään piilotettiin myös Trumpin virkarikostutkinnan käynnistänyt puhelu Ukrainan presidentin  Volodymyr Zelenskyin  kanssa.
 "Kiinalaiset hämmentyivät Trumpin puheista"
 Trump  kertoi toimittajille torstaina  toivovansa Kiinan ryhtyvän tutkimaan Bidenin ja tämän pojan  Hunter Bidenin  liiketoimia mahdollisten rikosten vuoksi.
 Presidentti kuitenkin kertoi, ettei ole esittänyt asiasta suoraa pyyntöä Kiinan presidentille.
 – Se on kuitenkin ehdottomasti asia, jota voisimme alkaa harkita, Trump sanoi kameroiden edessä Valkoisen talon pihalla.
 Trumpin puheita voidaan pitää vähintäänkin häkellyttävinä, sillä Yhdysvaltain edustajainhuone tutkii parhaillaan, tulisiko Trump asettaa virkasyytteeseen vastaavasta toiveesta puhelussaan Ukrainan presidentille.
 Trump kertoi toimittajille lisäksi, että hänellä käsissään valttikortit Kiinan ja Yhdysvaltain kauppaneuvotteluissa, joiden on määrä jatkua ensi viikolla Washingtonissa.
 – Ellei Kiina tee, kuten Yhdysvallat haluaa, Yhdysvalloilla on valtavasti voimaa, ilmoitti Turmp.
 CNN:n haastattelemien kiinalaisdiplomaattien kerrotaan olleen hämmentyneitä Trumpin kommenteista, joissa hän toivo Kiinan avaavan tutkimukset Bidenia ja tämän poikaa kohtaan.
 – Tämä on aika kaoottista. Emme halua joutua keskelle Yhdysvaltain (sisä)politiikaa, sanoi kiinalaisdiplomaatti uutiskanavan mukaan.
 Aiheesta lisää:
 CNN: Trump raised Biden with Xi in June call housed in highly secure server
 Donald Trump haluaa demokraattihaastajastaan Joe Bidenista tutkintaa myös Kiinassa

Lähteet CNN:lle: Trump puhui jo kesällä Kiinan presidentin kanssa demokraattivastustajistaan – puhelu arkistoitiin salaiseen järjestelmään


Las Vegasin kahden vuoden takaisesta joukkoampumisesta on sovittu 800 miljoonan dollarin eli lähes 730 miljoonan euron korvaukset uhreille ja heidän omaisilleen.
 Yhdysvaltain historian tuhoisimmassa joukkoammuskelussa kuoli 58 ihmistä ja satoja loukkaantui.
 64-vuotias mies ampui hotellihuoneensa ikkunasta kohti ihmisiä, jotka olivat seuraamassa kantrimusiikkikeikkaa.
 Uhrien korvauksista päästiin sopuun hotellin omistavan MGM Resorts International -yhtiön kanssa.
 Uhrien mukaan Mandalay Bay Resort -hotellin omistava yhtiö epäonnistui suojelemaan sen alueella järjestettyä keikka-aluetta, missä oli tragedian tapahtumisaikaan 22 000 ihmistä.
 Hotellia on syytetty huolimattomuudesta, sillä ampuja onnistui kuljettamaan hotellihuoneeseensa useiden päivien aikana valtavan asearsenaalin. Hän käytti yli kymmentä matkalaukkua saadakseen 23 ampuma-asetta huoneeseensa.
 Järkyttävän veriteon jälkeen ampuja surmasi itsensä. Teon motiivi on jäänyt epäselväksi.

Las Vegasin joukkoampumisesta 800 miljoonan dollarin korvaukset uhreille ja heidän omaisilleen


Summary: Lehtitietojen mukaan Pirkanmaan käräjäoikeudessa tuomion saanut mies on United Brotherhoodin jäsen.

Pirkanmaan käräjäoikeus on tuominnut miehen 4 vuoden ja 5 kuukauden ehdottomaan vankeuteen muun muassa törkeästä huumausainerikoksesta, ampuma-aserikoksista ja rattijuopumuksesta.
 Mies otettiin kiinni heinäkuussa Tampereen Tesomalla sen jälkeen, kun hän oli törmännyt autolla pienkerrostalon seinään. Huumetestissä hänen verestään löytyi kokaiinia ja amfetamiini.
 Autosta löytyi laukku, jossa oli lähes 500 grammaa amfetamiinia. Lisäksi miehen asunnosta löytyi Subutex-tabletteja, dopingaineita ja kaksi käsiasetta.
 Aamulehden  mukaan tuomion saanut mies on United Brotherhoodin Tampereen osaston pitkäaikainen jäsen.
 Miestä syytettiin myös vuonna 2018 Ylöjärvellä tapahtuneesta ryöstöstä, pahoinpitelystä ja vapaudenriistosta. Nämä syytteet kuitenkin hylättiin näytön puutteen vuoksi.
 Tuomio ei ole lainvoimainen.
 Lue lisää:
 Mies ajoi huumeissa autolla päin seinää, laukusta löytyi iso lasti amfetamiinia – syyttäjä vaatii 4 vuotta vankeutta

Amfetamiinilastissa seinää päin ajaneelle yli neljä vuotta vankeutta


Summary: Lumi- ja räntäsateiden takia ajokeli muuttuu huonoksi ensi yöstä alkaan, varoittaa Ilmatieteen laitos.

Perjantaina aamulla teillä kannattaa liikkua erityisen varovasti. Etelä-Suomeen torstaina sateita tuonut matalapaine liikkuu yön aikana Kaakkois-Suomesta pohjoiseen ja tuo mukanaan räntä- ja lumisateita.
 – Pohjois-Karjalassa Pielisen itäpuolella voi tulla jopa 10 senttiä lunta, sanoo Ylen meteorologi  Matti Huutonen .
 Kovin pitkäksi aikaa maa tuskin jää valkoiseksi, sillä päivällä lämpötila nousee plussalle, Huutonen sanoo. Räntää voi hänen mukaansa tulla perjantaina Tampereella saakka.
 Sateiden takia ajokeli muuttuu huonoksi ensi yöstä alkaan,  varoittaa Ilmatieteen laitos . Varoitus on annettu Etelä-Karjalaan, Pohjois-Karjalaan, Etelä-Savoon, Pohjois-Savoon ja Kainuuseen.
 Lisäksi yöllä pakkasen puolelle laskeva lämpötila muuttaa tienpinnat liukkaiksi, Huutonen huomauttaa. Liukasta voi olla Keski-Suomessa saakka.
 Sää on keskimääräiseen lokakuuhun nähden noin viisi astetta tavallista viileämpi, eikä lämpimämpää jaksoa ole näkyvissä.
 Viikonlopusta näyttäisi tulevan selkeä, mutta kylmä.
 – Viimeistään viikonloppuna yöpakkasia on koko maassa, joten etelässäkin kannattaa varautua liukkauteen, erityisesti silloilla ja rampeilla, Huutonen sanoo.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Lunta, räntää ja liukkaita kelejä: varovasti liikenteessä perjantaina – Pohjois-Karjalaan voi tulla kymmenen senttiä lunta


Summary: Kunnan suurin vedenottamo on jouduttu sulkemaan.

Petäjävedellä  keskustan asukkaita kehotetaan vedensäästötalkoisiin , jotta käyttövesi ei lopu kokonaan.
 – Kuntalaisten vedenkäytön tulee puolittua, jotta jäljellä olevat vedenottamot eivät kuivu. Tällöin vesi loppuisi kokonaan, varoittaa Petäjäveden tekninen johtaja  Matti Varis .
 Syynä on yhden vedenottamon sulkeminen toistaiseksi.
 Kunnanjohtaja  Eero Vainio  kertoo, että kunnan suurin vedenottamo jouduttiin sulkemaan alkuviikosta.
 Tilanne on Vainion mukaan ainutlaatuinen.
 – Pitkään jatkunut kuivuusjakso on madaltanut pohjavesien pintaa Keski-Suomessa. Tiistaisen rankkasateen seurauksena yhteen kolmesta vedenottamosta pääsi todennäköisesti maaperän epäpuhtauksia.
 Vesijohtovesi on todettu puhtaaksi eli huolta veden laadusta ei tällä hetkellä ole. Varotoimenpiteenä vesijohtoveteen lisätään pieni määrä klooria laadun varmistamiseksi. Tämä voi aiheuttaa maku- ja hajuhaittoja, mutta ei estä veden käyttöä talousvetenä.
 Kuntalaisia kehotetaan rajoittamaan vedenkäyttöä jäljellä olevien vedenottamoiden toiminnan varmistamiseksi.
 – Toivomme, että petäjävetiset rajoittavat toistaiseksi pesuvedenkäyttöä ja hakevat juoma- ja ruokaveden jakelupisteistä. Kahden jäljellä olevan vedenottamon vesi ei riitä, mikäli vettä käytetään yhtä paljon kuin ennenkin, sanoo Varis.
 Kunta järjestää torstai-iltapäivästä alkaen varavedenjakelua kolmessa pisteessä: palolaitos, kunnanvarikko ja Kyläsepän piha-alue. Jakelupisteistä voi hakea vettä omiin puhtaisiin astioihin.
 Veden käytön säännöstely ei koske Kintauden vesiosuuskunnan jakelualuetta.
 Petäjävedellä on suunniteltu heinäkuusta alkaen uuden vedenottamon rakentamista. Ottamon yleissuunnitelmat ja alustava kustannusarvio ovat valmistuneet syyskuussa. Vedenottamon valmistuminen on mahdollista aikaisintaan helmikuussa.
 Vesitilanne on kunnanhallituksen käsittelyssä ensi maanantaina.
 Lue myös:   Petäjäveden kunta pitämässä vesilaitoksensa – luottamusmiehet eivät lämmenneet Pisara-hankkeelle
 Pieniä vesilaitoksia patistetaan yhteen, jotta vesikriisin sattuessa toiminta olisi varmempaa – "Leveämpiä hartioita tarvitaan"

"Kuntalaisten vedenkäytön pitää puolittua" – vesi uhkaa loppua Petäjävedellä, vessaa ei saa vetää eikä suihkussa käydä


Hälsofarlig rök i luften, plats Vasa, Gamla Vasa. Alla i området uppmanas hålla sig inomhus och stänga av ventilationen samt invänta meddelande om att faran är över.

Vaaratiedote Pohjanmaalle


Summary: Viime viikolla Google voitti tapauksen, jonka myötä yhtiön ei tarvitse poistaa yksityishenkilöitä koskevaa tietoja EU:n ulkopuolella.

Somejätti Facebook on hävinnyt oikeuskiistan EU-tuomioistuimessa. Tuomioistuin päätti, että kansalliset tuomioistuimet EU-maissa voivat määrätä verkkopalveluja poistamaan alustoiltaan vihapuheeksi määriteltävää sisältöä maailmanlaajuisesti.
 Oikeustapaus sai alkunsa Itävallassa, jossa vihreiden poliitikko  Eva Glawischnig-Piesczek  vaati oikeudessa Facebookia poistamaan päivityksiä. Tuomioistuimen mukaan ne häpäisivät häntä ja ne saattoi nähdä ympäri maailmaa.
 Facebook kritisoi päätöstä. Se on yhtiön mukaan ristiriidassa sen periaatteen kanssa, että valtioilla ei ole oikeutta soveltaa sananvapauslakejaan toisiin maihin.
 Viime viikolla Google voitti EU-tuomioistuimessa tapauksen, jonka myötä yhtiön ei tarvitse poistaa yksityishenkilöitä koskevaa tietoja EU:n ulkopuolella "oikeus tulla unohdetuksi" -periaatteen mukaisesti.

Facebook hävisi EU-tuomioistuimessa – EU:ssa vihapuheeksi tuomittu materiaali poistettava maailmanlaajuisesti


Summary: Kouluampumisia ja verkkovihaa tutkinut asiantuntija pitää huolestuttavana, että ihmisten mielipiteitä manipuloidaan netissä.

Kriisitilanne herättää yleisön tiedonjanon ja silloin myös väärän tiedon levittäjät näkevät tilaisuutensa tulleen. Myös Kuopiossa tiistaina tapahtuneen kouluhyökkäyksen jälkeen huhumylly ja väärennetyt uutiset käynnistyivät heti.
 Verkossa kiersi muka varmoja tietoja, että hyökkääjä olisi ollut turvapaikanhakija ja somessa levitettiin myös väärennettyjä poliitikkojen tviittejä.
 Radio Suomen Päivä  -ohjelmassa pohdittiin, miten väärä tieto leviää ja miten koulusurmista ja kriisitilanteista pitäisi kertoa mediassa. Sosiaalipsykologian professori  Atte Oksasen  mielestä yleisön ja mediankin pitäisi malttaa mielensä.
 – Aikaisemmin esimerkiksi printtimedian sykli oli sellainen, että oli aikaa tehdä ja silloin ajateltiin yleensä seuraavan päivän lehteä.
 Kuopion koulusurman jälkeen valeuutissivustot levittivät epäillyn väärää nimeä ja opetusministeri Li Anderssonin nimissä levitettiin väärennettyä tviittiä, jonka mukaan Andersson olisi varoittanut rasismista. Netissä kiersi myös Ylen verkkosivua muistuttava väärennetty kuva, jossa poliisi kertoi tutkivansa rikosta terrorismina ja epäillyn olevan turvapaikanhakija.
 Oksanen pitää huolestuttavana, että netissä on mahdollista manipuloida ihmisten mielipiteitä mihin suuntaan tahansa.
 – Usein ei tarvita muuta kuin yksi ihminen, joka käyttää sosiaalista mediaa megafonina oman asian ajamiseen. Kuopion tapauksessa tulee mieleen, että teko haluttiin nähdä terrorismina ja että tekijä olisi joku muu [kuin suomalainen]. Yhdysvalloissa ja Suomessa koulusurmien tekijöinä ovat usein olleet valkoisesta keskiluokasta tulevat tekijät, sanoo Oksanen.
 Miksi väärää tietoa levitetään?
 Sosiaalipsykologian professori Atte Oksanen Tampereen yliopistosta arvioi, että väärän tiedon levittäjät haluavat asettaa jonkun tietyn väestöryhmän huonoon valoon. Oksanen ei osaa sanoa, kuka vääriä tietoja levittää. Hänen mukaansa tahoja voi olla monia.
 – Tässä tapauksessa takana voi olla halu hämmentää median sanomaa.
 Oksasen mukaan vastuuntuntoinen media hoitaa uutisoinnin yleensä hyvin. Hän toivoo kuitenkin, että media odottaisi poliisin varmentavan oleelliset tiedot ennen niiden julkaisemista. Vakavissa väkivallanteoissa ei pitäisi paisutella asioita. Oksanen toivoo, että juttuja julkaistaisiin väkivallan seurauksista, uhreista ja yhteisöstä ei tekijästä.
 – Väkivaltaan syyllistyneet eivät ansaitse julkisuutta. Koulusurmatutkijat ovat todenneet, että tekijöiden kuvia ja nimiä ei pitäisi päästää julkisuuteen, koska osa heistä janoaa julkisuutta ja tekee tekonsa julkisuuden vuoksi.
 Oksasen mielestä Kuopion tapauksessa hankalaa oli, että vääriä nimiä ja kuvia oli kerrottu. Tässä tapauksessa hänen mukaansa saattoi olla hyvä, että tekijän oikeakin nimi julkaistiin, etteivät väärät ihmiset joudu julkisen mielipiteen kohteeksi.
 Kuuntele haastattelu:
 Huhut ruokkivat ihmisten kovaa tiedonjanoa kriisitilanteessa
 Lue lisää:
 Kuopion kouluhyökkääjä on sulkeutunut nuori mies, joka kirjoitti kaksi laudaturia – lukiokaveri kuvaa "täysin näkymättömäksi"

Väärän tiedon levittäjät haluavat hämmentää - asiantuntija: väkivallantekijä ei ansaitse julkisuutta


Summary: Päivitetty kyberturvallisuusstrategia pyrkii torjumaan rikollisuutta, vakoilua ja hybridivaikuttamista.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Siinä vaiheessa, kun verkkoon liitetyt jääkaappi ja leivänpaahdin välittävät salaisuuksia kyberrikollisten tarkoituksiin, on jo myöhäistä pohtia digitalisoituvan maailman uhkia.
 Siksi Suomessakin on laadittu kyberturvallisuusstrategioita, jollaisen  päivitetty versio  hyväksyttiin torstaina valtioneuvostossa. Uuden strategian on tarkoitus vastata alati kehittyvän digitaalisen ympäristön muutokseen.
 Uutena ja konkreettisena uudistuksena strategiassa mainitaan kyberturvallisuusjohtajan tehtävä. Se perustetaan liikenne- ja viestintäministeriöön. Kyberturvallisuusjohtaja koordinoi kansallisesti digiuhkiin liittyviä toimia.
 Edellinen strategia eri aikakaudelta
 Edellinen versio kyberturvallisuusstrategiasta oli vuodelta 2013. Millainen oli sen hetken kyberympäristö?
 Ajan laukkaa kuvaa hyvin se, että esimerkiksi hybridivaikuttamisesta ja trollitehtaista puhuttiin vielä silloin kovin vähän. Niistä uutisoitiin laajemmin vasta pari vuotta myöhemmin.
 Sen jälkeen on muuttunut paljon. Uutta strategiaa perustellaan juuri sillä, että "digitaalisen toimintaympäristön kehitys tarjoaa uusia merkittäviä mahdollisuuksia, jotka liittyvät esimerkiksi alustatalouteen, ekosysteemeihin, uusien palveluiden tuotantomalleihin ja päätelaitteiden sekä tietoliikenteen kehittämiseen.
 Strategian johdannossa todetaan myös, että vanhojen riskien, kuten ihmisten tekemien virheiden lisäksi on "kehittyviä ja muuttuvia uhkia, jotka voivat vaarantaa yhteiskunnan elintärkeitä toimintoja erityisesti kyberrikollisuuden, vakoilun, valtiollisen tiedustelun ja erilaisin hybridivaikuttamisen keinoin".
 Koulutusta ja koordinointia
 Kyberuhkien torjumisen keinovalikoimassa on kolme eri linjausta: kansainvälinen yhteistyö, johtamisen, suunnittelun ja varautumisen koordinointi sekä koulutus.
 Kansainvälinen yhteistyö toteutuu osana EU:ta ja keskeisten kansainvälisten järjestöjen, kuten YK:n, läntisen teollisuusmaiden järjestön OECD:n, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö Etyjin ja Nato-kumppanuuksien välillä. Koulutukseen strategia kuuluttaa lisäpanostuksia.
 Koordinointia pitäisi saada aikaiseksi myös sellaisten alojen kanssa, joiden ydinosaamiseen kybertorjunta ei varsinaisesti kuulu, mutta joiden toiminta voi olla haavoittuvaa. Tällaisia aloja ovat muun muassa tietoliikenne, energiantuotanto ja -jakelu, finanssi- ja vakuutusala ja terveydenhuolto.
 Kyberturva vaatii uusia lakeja
 Strategia on melko lyhyt paperi ja siinä linjataan seuraavaksi käynnistyvän kansallisen kyberturvallisuuden kehittämisohjelman valmistelua.
 Valmistelusta voi odottaa kiinnostavaa keskustelua, sillä nyt hyväksytty strategia ulottaa toimia myös lainsäädäntöön. Siinä todetaan, että "kyberrikollisuuden torjunnan mahdollistavaa lainsäädäntöä kehitetään siten, että lainsäädäntö mahdollistaa tehokkaan kyberrikosten ennaltaestämisen ja tutkinnan".
 Kun ihmisten välinen viestintä ja ihmisten identiteetit ovat yhä enemmän riippuvaisia digitaalisesta maailmasta, sen valvontaan tähtäävän lain laatiminen ei ole yksinkertaista.

Suomi saa uuden digiturvaosaajan: Kyberturvallisuusjohtaja torjuu bittimaailman uhkia tietokonetumpeloinnista trollaamiseen


Useimmat Euroopassa viime vuosina tapahtuneet joukkoampumistapaukset eivät ole liittyneet terrorismiin, ilmenee belgialaisen Flaaminkielisen rauhantutkimuslaitoksen torstaina julkistamasta raportista.
 Kahdessa kolmasosassa joukkoampumistapauksista ei ollut raportin mukaan mitään erityistä poliittista tai ideologista motiivia.
 Raportissa huomautetaan, että vaikka joukkoampumisia on tapahtunut julkisilla paikoilla kuten tekijän koulussa tai työpaikalla, useasti tapausten pontimena on ollut kotoa lähtenyt perheriita, joka on eskaloitunut nopeasti ammuskeluksi julkisella paikalla ilman erityistä motiivia.
 Raportissa kuitenkin myönnetään, että terroristien tekemien joukkoampumisten määrä näyttää lisääntyneen Euroopassa viime vuosina. Myös niissä tulleiden kuolonuhrien määrä on kasvanut.
 Raportin mukaan terroristien hyökkäykset ovat olleet usein tarkoin kohdennettuja joukkomurhia. Iskuja on tehty esimerkiksi juutalaisiin kohteisiin, Charlie Hebdo-lehden toimitukseen ja poliittisen puolueen kesäleiriin Norjassa.
 Tuli avattu ostoskeskuksissa, yökerhoissa tai konserttisaleissa
 Raportissa selvitettiin, missä joukkoampumiset yleensä tapahtuivat. Hyvin usein joukkoampumiset tapahtuivat esimerkiksi supermarketeissa, ostoskeskuksissa, ravintoloissa, baareissa, yökerhoissa, joulumarkkinoilla tai jopa konserttisaleissa.
 Joukkoampumisten takana oli yleensä vain yksi tekijä, useimmiten mies. Poikkeuksena olivat Pariisissa vuonna 2015 tehdyt terrori-iskut, joiden molempien taustalla oli rikollisryhmiä.
 Tekijöiden ampuma-aseiden hankkimistapa on ollut raportin mukaan aivan erilainen ei-terroristisissa joukkoampumistapauksissa. Näissä joukkoampumistapauksissa noin puolet tekijöistä oli hankkinut aseensa laillisia teitä pitkin. Joissakin tapaukissa ampuma-aseiden laillisuuskysymys oli epäselvä, koska tekijällä tai tekijöillä saattoi olla hallussaan sekä laillisia että laittomia aseita.
 Raportissa kiinnitetään huomiota siihen, että jotkut joukkoampumisten tekijät olivat pystyneet hankkimaan aseita siitä huolimatta, että heillä oli pitkäaikaisia mielenterveysongelmia. Aseita oli hankittu usein esimerkiksi harrastusten kuten urheiluammunnan tai metsästyksen varjolla.
 Tutkimuslaitos käsitteli raportissaan kaikkiaan 23 Euroopassa vuosina 2009–2018 tapahtunutta joukkoampumista. Jokaisella joukkoampumistapauksella oli vähintään neljä kuolemaan johtanutta uhria tekijä pois lukien. Kuolonuhreja tapauksissa oli kaikkiaan 341, joista lähes puolet tulee Pariisin terrori-iskuista.
 Raportissa on mukana yksi Suomessa tapahtunut joukkoampumistapaus: Espoossa kauppakeskus Sellossa vuonna 2009 uudenvuodenaattona sattunut ampumavälikohtaus, jossa kuoli kaikkiaan 6 ihmistä.

Raportti: Useimmat Euroopassa tapahtuneet joukkoampumiset eivät ole liittyneet terrorismiin


Summary: Kunnat ovat tilanneet ulkopuolisen arvion Kainuun soten toiminnasta. Kunnilla on luottamuspula Kainuun soten johtaja Maire Ahopeltoon.

Kainuun kunnat pyytävät sote-hallitusta kutsumaan ylimääräisen soten yhtymävaltuuston koolle johtajan luottamuspulan vuoksi. Pyynnön taustalla on soten taloudessa, johtamisjärjestelmässä, palveluissa sekä kuntien ja soten rajapinnoissa todetut ongelmat.
 Ongelmat tulivat selville kuntien vakavan taloustilanteen seurauksena tilatussa ulkopuolisessa arvioinnissa.
 – Taustalla on pidempiaikainen epäluottamus sotejohdon kykyyn saada muutoksia aikaan Kainuun soten toiminnassa, mutta se on jäänyt soteuudistuksen takia taustalle, sanoo Kajaanin kaupunginjohtaja  Jari Tolonen .
 Kainuun kuntien taloudellinen tilanne on vakava. Tolosen mukaan sosiaali- ja terveyspalveluihin menee nyt rahaa selvästi enemmän kuin kuntien tulopohjan kasvu on.
 – Sote on keskeinen palvelu ja palvelutarve on kasvanut vuosittain, joten tarvitsemme riuskoja ja nopeita ratkaisuja. Tämä on iskenyt pahasti kuntien talouteen.
 Tolonen sanoo, että Kainuun kunnissa on laaja yksimielisyys asiasta. Jokainen kunta käsittelee asiaa omien kokousaikataulujen mukaisesti. Perussopimuksen 9. pykälän mukaan ylimääräinen yhtymävaltuusto on pidettävä, jos jäsenkunta sitä vaatii kirjallisesti tietyn asian käsittelyä varten.
 – Muutostarve on johtamisessa ja taloushallinnossa emmekä usko, että nykyinen sote kykenee siihen. Tilanne on kestämätön ja siksi kunnat hakevat ratkaisua virallista reittiä.
 Kainuun sote-kuntayhtymän johtaja  Maire Ahopelto  ei kommentoi asiaa millään tavalla.
 Kainuun kunnat ovat tuottaneet sotepalvelunsa kuntayhtymän kautta vuodesta 2005 lähtien.

Kainuussa kiehuu: kunnilla ei ole luottamusta sote-johtajaan


Summary: Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymän yt-neuvottelut ovat päättyneet.

Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymä irtisanoo 51 työntekijää. Luvassa on myös lomautuksia. Yhtymän yt-neuvottelut päättyivät tänään iltapäivällä.
 Irtisanomisten lisäksi säästöjä haetaan eläköitymisistä. Yhteensä yhtymä karsii 250 henkilötyövuotta.
 Eläköitymisiä on 27 ja runsaan 40 henkilötyövuoden vähennys tulee, kun määräaikaisia virka- ja työsuhteita jätetään täyttämättä.
 Myös sijaisten käyttöä vähennetään ja liikkeenluovutuksilla karsitaan yli 60 henkilötyövuotta. Lisäksi yhtymä karsii noin viisi henkilötyövuotta erikoistumispaikkoja vähentämällä ja osa-aikaistamisten kautta. Uudelleensijoittamisia on 40.
 3 500 lomautetaan ensi vuonna
 Henkilöstösupistukset kohdistuvat hyvinvointiyhtymän kaikkiin toimintoihin ja koko henkilöstöön.
 Hyvinvointiyhtymän säästövalikoimassa on myös lomautukset. Määräaikaisia lomautuksia on ensi tammikuusta alkaen syyskuun loppuun välisenä aikana.
 Lomautukset koskevat noin 3 500 työntekijää tai viranhaltijaa. Lomautukset kestävät tehtävästä riippuen seitsemän tai 14 päivää.
 Yhtymän hallintoa aiotaan kevennetään kaikilla tasoilla ja esimiestehtäviä järjestellään uudelleen. Yhtymän johto aikoo tarkastella organisaatiorakennetta vielä yt-prosessin jälkeen.
 Ammattijärjestöt: Neuvotteluvelvoite ei täyty
 Työnantaja ja henkilöstö eivät saaneet aikaiseksi yksimielisyyttä. Tehyn pääluottamusmies  Kirsi Lehtimäki  sanoo, että neuvottelutavoite ei ole täyttynyt:
 – Työnantaja ei ole esittänyt miten lomautukset kohdentuvat. Henkilöstöllä ei ole ollut vaikuttamismahdollisuutta.
 Lehtimäki kritisoi myös sitä, että tilat ja vuokrat jätettiin pois neuvottelupöydästä.
 – Kahdesta kolmeen miljoonaa olisi voitu vähentää sieltä.
 Tehy ja Super ovat jättäneet kannanoton, jossa sanotaan, että henkilökunta tekee jo nyt työtään jaksamisen äärirajoilla.
 Ammattijärjestöt ovat harmistuneita myös siitä, ettei yt-neuvotteluissa tarkasteltu organisaatiorakennetta tai toimialojen välisiä siiloja.
 Ammattijärjestöt ovat huolissaan myös yhtymän työnantajamaineesta.
 – Nyt julkisuuden ryvettämä imago ei enää houkuttele uusia työntekijöitä, vaan ne vähäisetkin terveydenhuollon ammattilaiset karkaavat pääkaupunkiseudulle, kannanotossa lukee.
 Karut luvut puhuvat puolestaan
 Yhtymän kuluvan vuoden alijäämä on painumassa 38,5 miljoonaan. Vielä keväällä yhtymästä arvioitiin alijäämän jäävän 33,8 miljoonan euroon.
 Yhtymän toimitusjohtaja  Marina Erhola  sanoo, että tilanne on valitettava ja raskas.
 – Prosessi on koetellut koko henkilöstöämme. Toisaalta yhtymän talousvaikeudet ovat äärimmäisen vakavia, ja sopeuttamiset on välttämätöntä toteuttaa, sanoo Erhola.
 Elokuun alkupuolella alkaneiden neuvottelujen tavoitteena on ollut löytää 15 miljoonan euron säästöt sekä kuluvalle että ensi vuodelle. Henkilöstön vähennystarpeeksi ilmoitettiin neuvottelujen aluksi 250.
 Kuntien omistama hyvinvointiyhtymä on maakunnan suurin työnantaja. Sen palveluksessa työskentelee noin 7 000 henkilöä.

Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymä irtisanoo 51 – lomautuksien piirissä 3 500 työntekijää