Summary: Helsingin keskustassa on enemmän englannin- kuin suomenkielisiä kylttejä, vaikka englanninkielisiä ihmisiä ei kaupungissa ole kuin kourallinen, kirjoittaa professori Janne Saarikivi.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Oletteko katselleet ympärillenne Helsingin keskustassa, erityisesti sitä, mitä siellä lukee? Ette? Minäpä kerron.
 Siellä lukee esimerkiksi lunch buffet, dental clinic, original thai kitchen, classic pizza. Tai sitten: sustainable solutions for better future, great office space, MA programmes of the University of Helsinki, Happy hour, Live music.
 Helsinkiläinen hätkähtäisi jos joku yhtäkkiä kirjoittaisi: thaimaalaista ruokaa, iltapäivän juomatarjouksia, herkullista reilua kunnon pizzaa, elävää musiikkia. Se kuulostaisi muinaisaikaan kuuluvalta, oudolta suorastaan.
 Mutta miksi? Mitä kummallista olisi suomen kielen käytössä Suomen pääkaupungin opasteissa ja mainoksissa? Ja ennen kaikkea, miksi suomen kieli on kadonnut niistä?
 Miksi jopa suomenkielistä tekstiä myydään sellaisilla brändeillä kuin Long Play, Mustread?
 Suomen kielellinen kulttuuri  on outo. Pääkaupungissa näkyy kirjoitettuna englantia jopa enemmän kuin suomea, vaikka kaupungin asukkaista on englanninkielisiä yksi prosentti.
 Kaupungin asukkaista on näköpiirissä olevassa tulevaisuudessa jopa neljäsosa muita kuin suomen- ja ruotsinkielisiä.
 Enemmän kuin englanninkielisiä, kaupungissa on viron-, venäjän- arabian- ja somalinkielisiä helsinkiläisiä, mutta näitä kieliä ei näe kirjoitettuna juuri missään (myönnetään - arabiaa on kirjoitettu melko paljon Kontulan ja Puotinharjun ostoskeskuksissa).
 Nyt Helsingin kaupunki on jopa luonut strategian, jolla  lisätään englanninkielisiä palveluja , koska kaupungin asukkaista on näköpiirissä olevassa tulevaisuudessa jopa neljäsosa muita kuin suomen- ja ruotsinkielisiä.
 Asiassa on vain yksi pieni mutta. Nämä uudet helsinkiläiset eivät osaa englantia. Tästä asiasta on tutkimustietoa. Se on varma fakta kuten se, että maa kiertää aurinkoa.
 Suurin maahanmuuttajaryhmä Suomessa  on venäläiset, ja Venäjän kansalaisista osaa englantia noin 15 prosenttia. Toiseksi suurin on virolaiset, ja Suomessa työskentelevät virolaiset oppivat suomea nopeasti ja paremmin kuin englantia.
 Keitä siis Helsingin kaupunki aikoo palvella englanniksi?
 Suomeen saapuu runsaasti myös irakilaisia. Irakilaisten  englannintaitotaso oli eräässä tutkimuksessa  kolmanneksi alhaisin tutkituista noin 90 maasta. Suuri ryhmä ovat myös somalit, hekään eivät yleensä ole oppineet englantia Somaliassa, jossa sisällissodan aikana suurin osa väestöstä ei ylipäätään oppinut lukemaan ja kirjoittamaan.
 Keitä siis Helsingin kaupunki aikoo palvella englanniksi? Palvelu ei kohdistu kaupungin olemassaoleviin asukkaisiin vaan johonkin kuviteltuun kansainväliseen huippuosaajien joukkoon, joka on kirmaamaisillaan perustamaan startuppeja Helsinkiin kunhan vain saa kaavakkeet suomen asemesta englanniksi.
 Epäilen, että missään muualla kuin Suomessa  ei englannin kieltä käytetä opasteissa ja mainoksissa yhtä paljon, ellei sitten oteta lukuun varsinaisesti englanninkielisiä maita, Britanniaa ja Yhdysvaltoja ynnä muita uusia seelanteja. Käykääpä vain katsomassa, mitä kieliä näette Berliinin ja Pariisin keskustassa, tai sitten Moskovassa. Englantia käytetään hyvin maltillisesti, lähinnä ulkomaalaisille tarkoitetuissa opasteissa. Pääpaino on koko ajan paikallisella kielellä.
 Englanninkielinen ei ikinä nimeäisi ostoskeskusta nimellä Mall of Tripla. Ehei, se olisi Tripla mall.
 Tulkitsen tämän englanniksi kirjoittamisen seuraavasti. Kyseessä on 13-vuotiaan riemu siitä, että hän on oppinut tekemään jotakin samalla tavoin kuin varsinaiset aikuiset. Se on maalaistollon riemua kaupunkimatkalla. Se on sellaista riemastunutta käsien huitomista, että katsokaa, minä osaan.
 Mutta arvatkaapa mitä. Oikea englannin käyttö on aika vaikeaa. Oikeastaan, se on tavattoman vaikeaa, esimerkiksi sellaisen asian tietäminen, että englanninkielinen ei ikinä nimeäisi ostoskeskusta nimellä  Mall of Tripla.  Ehei, se olisi  Tripla mall.
 Mutta älkää nyt siinä itkekö, että pieleen meni. Englantia ei nimittäin ole mitään järkeä tuoda suomalaisten väliin. Niiden, jotka ostavat pizzaa ja thaimaalaista ruokaa toisiltaan.
 Ethän halua olla maalaistollo? Mainosta sitten helsinkiläistä ruokaasi suomeksi.
 Janne Saarikivi
 Kirjoittaja on suomalais-ugrilaisen kielentutkimuksen professori ja todennäköisesti eri mieltä kanssasi.
 Aiheesta voi keskustella 14.11. klo 16.00 asti.
 Lue myös
 Janne Saarikiven kolumni: Isänmaa ja uskonto on varastettu, ottakaa varkaat kiinni!
 Janne Saarikiven kolumni: Brexit osoittaa, miten englannin kielen yksipuolinen käyttö on kansainvälisen yhteisön valuvika
 Janne Saarikiven kolumni: Nykykielessä “osaaminen” ja “kasvu” ovat itsestäänselvästi hyvää, eikä kukaan kysy, mitä osataan, tai mikä kasvaa
 Janne Saarikiven kolumni: Suomen kieli on edelleen vahva kieli, mutta suomalaiset itse tyrkyttävät tilalle englantia

Janne Saarikiven kolumni: Miksi ja milloin menetimme kykymme sanoa elävää musiikkia?


Summary: Presidentti Macron on onnistunut nostamaan Ranskan neuvotteluasemaa kansainvälisillä areenoilla, mutta kotimaassaan hän on edelleen epäsuosittu.

Toukokuussa 2017 aurinkoisessa Pariisissa juhlittiin  Emmanuel Macronin  virkaanastujaisia. Ranskan uusi presidentti oli 39-vuotias energinen ja karismaattinen ihmemies, joka lupasi tuulettaa maan valtakoneiston ja uudistaa siinä sivussa koko Euroopan.
 Macron oli sosialistihallituksen entinen talousministeri, joka nousi Ranskan johtoon ilman omaa puoluetta. Saavutus oli uskomaton, ja niin olivat myös Macroniin kohdistuneet odotukset.
 – Macronista toivottiin kauden alussa vahvaa johtajaa, uutta  Charles de Gaullea . Nopeasti kävi ilmi, että odotukset olivat ylimitoitetut. Sama kaava on tosin toistunut kaikkien Ranskan viimeaikaisten presidenttien kohdalla, naurahtaa politiikan tutkija  Philippe Moreau-Chevrolet  Pariisin Sciences Po -korkeakoulusta.
 Mitä presidentti Macron on sitten saanut aikaan?
 Erilaisia uudistuksia on riittänyt: Macron on tehtaillut muun muassa paikallista sopimista lisänneen työlakiuudistuksen ja kilpailua kasvattaneen rautatieuudistuksen. Hän on poistanut omaisuusveron ja valmistelee seuraavaksi Ranskan eläkejärjestelmän täysremonttia.
 Tietäväinen, kylmä presidentti
 Uudistukset ovat tuottaneet tuloksia. Pitkään yli kymmenessä prosentissa huidellut työttömyys on lähtenyt Macronin kaudella lopultakin laskuun.
 Ranskan talouskasvu on odotettua nopeampaa ja selvästi vauhdikkaampaa kuin naapurimaissa Saksassa ja Italiassa. Ranska houkuttelee myös aiempaa enemmän ulkomaisia investointeja.
 – Macronin uudistukset vaikuttavat tehoavan. Ongelmana on, että rakenteellisten uudistusten todellisia vaikutuksia on vaikea arvioida kovin nopeasti – viisi vuotta on lopulta lyhyt aika, Moreau-Chevrolet toteaa.
 Tutkija Philippe Moreau-Chevrolet huomauttaa, että on vaikea sanoa varmasti, kenen ansiosta Ranskan talous on lähtenyt nousuun. Juha Nurminen / Yle
 Uudistukset ja menoleikkaukset ovat kuitenkin myös ärsyttäneet ranskalaisia. Nuoren presidentin yläluokkaiselta ja ylimieliseltä vaikuttava puhetapa ei ole auttanut asiaa, ja niinpä Macron on saanut liikanimen ”rikkaiden presidentti”.
 – Macron on kuin huippuunsa viritetty ihmistietokone: hän pystyy vastaamaan mihin tahansa kysymyksiin, muistamaan kaikki luvut ja yksityiskohdat. Macronista puuttuu kuitenkin lämpöä ja lähestyttävyyttä, minkä takia hän on jäänyt johtajana liian etäiseksi, Moreau-Chevrolet arvelee.
 Keltaliivit haastoivat
 Macronin kannatus on pudonnut ennätyksellisen nopeasti. Presidenttikautensa alussa lähes 60 prosenttia ranskalaisista oli hänen toimiinsa tyytyväisiä, mutta nyt kannatus on pudonnut 35 prosenttiin.
 Kovimpaan koetukseen Macron joutui tasan vuosi sitten, jolloin  sai alkunsa niin kutsuttu keltaliiviliike.
 Keltaliiviset mielenosoittajat vastustivat diesel-veron korotusta ja jalkautuivat marraskuussa 2018 liikenneympyröihin ympäri Ranskan. Suosittu liike protestoi elinkustannusten nousua ja vaativat ”rikkaiden presidentin” eroa.
 Keltaliiviliike on vastustanut presidentti Emmanuel Macronin politiikkaa ja vaatinut hänen eroaan. Kuva Pariisista 2. helmikuuta. Yoan Valat / EPA
 Macron joutui tekemään liikkeelle lopulta isoja myönnytyksiä, kuten luopumaan hiiliverosta, nostamaan minimipalkkoja ja laskemaan eläkkeiden verotusta.
 Keltaliivien mielenosoitukset ovat sittemmin vaimentuneet, mutta Ranskan hallitus valmistautuu uuteen koitokseen. Eläkeuudistusta vastustavat ammattiliitot uhkaavat järjestää joulukuun alussa suurmielenosoituksia ja -lakkoja, joiden ennakoidaan pysäyttävän koko Ranskan.
 EU:n puolustaja
 Kotimaassa Emmanuel Macronilla riittää haasteita, mutta kansainvälisillä areenoilla hän on sen sijaan vakuuttanut. Macron on nostanut Ranskan asemaa kansainvälisissä neuvottelupöydissä ja toiminut sovittelijana arvaamattomasti käyttäytyvien suurvaltajohtajien välillä.
 Saksan liittokanslerin  Angela Merkelin  siirtyessä vähitellen syrjään on  Eurooppaan avautunut valtatyhjiö , jota Macron hanakasti täyttää. Macron on EU-mielinen johtaja, joka pyrkii kuitenkin kasvattamaan ennen muuta Ranskan vaikutusvaltaa – kuten EU-vaaleja  seurannut nimitysruljanssikin osoitti.
 Ranskan presidentti on myös kansainvälisen luokan esiintyjä. Hän näyttäytyy edistyksellisenä johtajana, joka puolustaa kansainvälisiä sopimuksia yhä sekavammassa maailmassa.
 Emmanuel Macron on profiloitunut perinteisen maailmanjärjestyksen puolestapuhujana. Valtionjohtajat kokoontuivat marraskuussa 2018 Pariisiin muistamaan ensimmäisen maailmansodan päättymistä. Ludovic Marin / EPA
 – Macron on rakentanut määrätietoisesti kansainvälistä imagoaan. Hän on Ranskan presidenteistä ensimmäinen, joka on kunnolla panostanut tähän. Ranska-kuvan kiillotus on ehdottomasti yksi Macronin suurista ansioista, tutkija Moreau-Chevrolet sanoo.
 Välillä Macronin rohkeat lausunnot ovat tosin herättäneet myös kritiikkiä.  Macron esimerkiksi kuvasi sotilasliitto Natoa ”aivokuolleeksi”  The Economist-lehdessä viime viikolla julkaistussa haastattelussa. Eurooppalaiset poliitikot ryntäsivät joukolla kiistämään Ranskan presidentin arvion.
 Paikallisvaaleilla suuri merkitys
 Emmanuel Macronin katse on jo seuraavissa eli vuoden 2022 presidentinvaaleissa. Hän on epäsuosittu presidentti, jonka poliittiset vastustajat ovat kuitenkin vielä epäsuositumpia.
 – Macronin nousua selittää ennen kaikkea häntä ympäröivä valtatyhjiö. Hänellä ei ole yhtään varteenotettavaa kilpailijaa omassa puolueessaan tai opposition riveissä, Moreau-Chevrolet sanoo.
 Tällä hetkellä vaikuttaa todennäköiseltä, että Ranskan seuraavat presidentinvaalit ovat toisinto edellisistä, eli vastakkain toisella kierroksella ovat Macron ja oikeistopopulistisen Kansallisen liittouman johtaja  Marine Le Pen .
 Edessä uusintaottelu? Vuonna 2017 Emmanuel Macron ja Marine Le Pen selviytyivät Ranskan presidenttivaalissa toiselle kierrokselle. Peter Klaunzer / EPA
 Macron onkin viime aikoina  koventanut puheitaan esimerkiksi maahanmuutosta.  Hän laskee, että uutta kannatusta löytyy ennen kaikkea oikealta.
 Seuraavaksi edessä on kuitenkin joukko paikallisvaaleja, joissa Macronin puolueen pitäisi pystyä vakiinnuttamaan asemansa.
 Tasavalta liikkeessä -puolueella on kenties ehdoton enemmistö parlamentissa, mutta siltä uupuu paikallistason luottomiehiä ja -naisia. Sen vuoksi keväällä 2020 pidettävät kunnallisvaalit ovatkin puolueen ja presidentti Macronin tulevaisuudelle elintärkeät.
 Lue lisää:
 Ranskan presidentin pohjamudissa madellut suosio kasvaa hitaasti keltaliivien mielenosoitusinnon laimentuessa
 Macron aikoo lisätä alueiden valtaa Ranskassa ja pienentää tuloveroja
 Macron piirtää Euroopan unionin asukkaille kuvan Euroopan "renessanssista"

Ranskan Emmanuel Macronin kausi on puolivälissä – Mitä uudistaja on saanut aikaan?


Summary: Tarttuvat taudit ja aliravitsemus erityisiä uhkia.

Ilmastonmuutos uhkaa maailmanlaajuisesti kokonaisen sukupolven terveyttä, jos fossiilisia polttoainepäästöjä ei leikata välittömästi. Tämä käy ilmi vasta julkaistusta  Lancet Countdown -raportista .
 Raportin taustajoukkoihin kuuluvat muun muassa Maailman terveysjärjestö WHO ja Maailmanpankki. Sitä on ollut laatimassa peräti 120 asiantuntijaa, ja sen pohjana on käytetty tuoreinta tutkimustietoa. Raportti julkaistaan vuosittain.
 Vakavat terveyshaitat yltävät muun muassa tappavista tarttuvista taudeista rajusti kasvavaan aliravitsemukseen. Raportti ennustaa myös tulvien ja maastopalojen aiheuttamien vahinkojen kasvavan.
 - Ihmiset ympäri maailmaa muuttavat, lisääntyvät ja ikääntyvät alueilla, joilla ilmastonmuutos vaikuttaa pahiten, Lancet Countdownin johtaja  Nick Watts  painotti.
 Hänen mukaansa ilmastonmuutosta pitäisi tarkastella kansanterveydellisenä asiana, sillä terveys on kouriintuntuvaa toisin kuin ilmakehän hiilidioksidipäästöjen ajatteleminen.
 Vaikutukset alkavat heti lapsen synnyttyä
 Viime elokuu oli maailman mittaushistorian kuumin kuukausi. Sitten teollistumisen, maapallon keskilämpötila on noussut jo asteella. Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteiden mukaan ilmaston lämpeneminen pitäisi saada pysäytettyä kahteen asteeseen.
 Kuitenkin päästöt ovat kasvaneet niin, että nykyisellä kehityksellä ilmasto lämpenee jopa neljällä asteella vuosisadan loppuun mennessä, mikä taas aiheuttaa vaaraa ihmisen terveydelle.
 Watts varoittikin, että tämän päivän lapset kokevat tuon neljän asteen lämpötilanousun.
 - Tänä päivänä syntyneen lapsen elinajanodote on 71 vuotta, joten hän elää vuoteen 2090, Watts muistutti, mutta lisäsi, että ilmastonmuutoksessa ei ole kyse vuodesta 2010.
 - Ilmastonmuutoksessa on kyse keskiviikosta 13. marraskuuta 2019, Watts sanoi viitaten raportin julkistuspäivään.
 Raportin mukaan osassa maailmaa ilmastonmuutoksen vaikutukset alkavat jo heti lapsen synnyttyä.
 Yksi iso riski on aliravitsemus. Jo nyt maissin, vehnän ja riisin sadot ovat pienentyneet, mikä lisää vastasyntyneiden ja pienten lasten aliravitsemuksen riskiä. Lapsen aliravitsemus puolestaan vaikuttaa koko lapsen elämään heikentämällä muun muassa immuunijärjestelmää.
 Raportin mukaan yhä suurempi joukko lapsia altistuu lisäksi tarttuville taudeille. Viimeisen kolmen vuosikymmenen aikana lasten ripulitauteja aiheuttavan Vibrio-bakteerin yleisyys on kasvanut. Myös hyttysten aiheuttamat taudit kuten malaria ja dengue-kuume ovat yleistyneet. Niiden riskialueilla elää jopa puolet maailman väestöstä.
 Kaupungeissa elävät puolestaan kärsivät ilmansaasteiden aiheuttamista terveyshaitoista. Vuonna 2016 hiilivoimaloiden arvioitiin osaltaan aiheuttaneen noin miljoona ennenaikaista kuolemaa.

Tuore raportti: Ilmastonmuutos on elinikäinen terveysriski maailman lapsille


Summary: Karille ajanut veneilijä oli soittanut lähiomaiselleen, mutta hänen puhelimensa akku oli loppunut. Veneilijän tarkasta paikasta ei ollut tietoa.

Meripelastuskeskus Turku sai ilmoituksen keskiviikkoiltana puoli yhdeltätoista karille ajaneesta veneilijästä jossain Hiittisten pohjoispuolella Kemiönsaaressa.
 Karille ajanut veneilijä oli soittanut lähiomaiselleen ja kertonut ajaneensa karille, eikä hän saanut venettä omin voimin liikkelle. Puhelun jälkeen veneilijän puhelimen akku oli loppunut.
 Meripelastuskeskus käynnisti etsintätehtävän hatarilla tiedoilla. Tehtävälle hälytettiin Hiittisten merivartioaseman partio ja helikopteri Turusta.
 Veneilijä oli ehtinyt kertoa omaiselleen näkevänsä kaukana punaisen loistevalon, mikä rajasi etsintäaluetta hieman. Meripelastuskeskus kertoo joutuneensa tekemään paljon töitä, sillä etsintäalue oli laaja ja tiedot onnettomuuspaikasta hataria.
 Lopulta moottorivene ja veneilijä löytyivät hyväkuntoisina puolen yön jälkeen. Alus oli ajettu pitkälle luotoon.
 Partio kuljetti veneilijän Taalintehtaalle ja luovutti hänet poliisille. Alkoholilla epäillään olleen osuutta asiaan.

Meripelastuskeskus pelasti eksyneen veneilijän Kemiönsaaressa torstaiyönä


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Ylen laaja ekonomistikysely: Euromaille tarvitaan uusi yhteinen budjetti
 Euroopan keskuspankin rahapolitiikka on menettänyt vaikutustaan, ja nyt tarvittaisiin taloustoimia euroalueen jäsenmailta. Euroopassa on voimistunut keskustelu paitsi jäsenmaiden oman talouselvytyksen myös  yhteisen  finanssipolitiikan tarpeesta.  Kysyimme 24 suomalaiselta ekonomistilta  ja talousvaikuttajalta, tarvitaanko heidän mielestään euroalueelle uusi yhteinen budjetti, josta voitaisiin rahoittaa esimerkiksi huonosta taloussuhdanteesta kärsiviä alueita.
 Suoraan lukiosta korkeakouluun on yhä useammalle mahdollista ensi keväänä
 Todistusvalinta on pääväylä korkeakouluihin ensi keväästä lähtien. Tämä tarkoittaa käytännössä sitä, että lukion yo-todistuksella tai ammattikoulun todistuksella on enemmän merkitystä kuin aiemmin. Markus Heikkilä /  Yle
 Syksyn ylioppilaiden nimet julkistetaan tänään. Ensi kevään korkeakouluhakua ajatellen nyt saaduilla arvosanoilla on  enemmän painoarvoa kuin aiemmin : korkeakoulujen opiskelijavalintauudistuksen myötä suoran opiskelupaikan todistuksen perusteella saa yli puolet hakijoista. Todistusvalinnassa äidinkielellä ja pitkällä matematiikalla on suuri merkitys.
 Asiantuntijan havainto: peruskouluikäiset lapset eivät pysty tekemään kyykkyä
 Juniorijääkiekkoilija Sisu Tyni on harrastanut jääkiekkoa noin kuusi vuotta. Antro Valo / Yle
 Yhä useammalle peruskouluikäiselle lapselle tekee vaikeuksia olla kyykkyasennossa. Koululaisten fyysistä toimintakykyä testaavan valtakunnallisen Move-mittauksen mukaan 16 prosenttia viidesluokkalaisista pojista ei pääse kunnolla kyykkyyn. Yleisimmin kyykkäämisvaivan syynä nähdään lapsen jalan ja lonkan liikkuvuuden heikentyminen. Huonon liikkuvuuden nähdään  altistavan urheilevia lapsia herkemmin rasitusvammoille .
 Ranskan presidentin kausi on nyt puolivälissä – miten kävi suosion?
 Emmanuel Macron Ludovic Marin / EPA
 Emmanuel Macron  aloitti presidenttikautensa toukokuussa 2017, ja energisen ja karismaattisen miehen suosio oli alussa kova. Erilaisia uudistuksia on riittänyt: Macron on uudistanut työlakia ja poistanut omaisuusveron ja aikoo seuraavaksi muuttaa eläkejärjestelmää. Työttömyys on lähtenyt laskuun ja talous kasvaa, mutta kansa on tyytymätön uudistuksiin ja menoleikkauksiin. Presidentin tyyliä pidetään ylimielisenä ja yläluokkaisena, ja häntä  haukutaankin rikkaiden presidentiksi .
 Israel vastasi rakettituleen, useita palestiinalaisia kuoli Gazassa
 Israelin ilmaiskun jälkiä Gazan alueella. Rex Features
 Gazan kaistalla kuoli  useita palestiinalaisia keskiviikkona  Israelin uusissa iskuissa. Palestiinalaisviranomaisten mukaan kuolleita olisi ainakin 23. Gazasta on ammuttu viime päivinä yhteensä yli 200 rakettia Israeliin. Israel on vastannut raketteihin useilla ilmaiskuilla. Israelin mukaan ilmaiskujen kohteena olivat Islamilainen Jihad -ryhmän kohteet.
 Sää on sateinen suuressa osassa maata
 Anniina Valtonen / Yle
 Vettä sataa suuressa osassa maata iltapäivällä. Lähinnä Lapissa sade tulee lumena. Maan länsiosassa sade voi olla päivällä runsasta, illalla sade muuttuu lännessä osittain lumeksi. Illan aikana matalapaine sateineen liikkuu maan etelä- ja keskiosan yli koilliseen. Koillismaalle ja Itä-Lappiin voi paikoin kertyä useita senttejä uutta lunta. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Talousvaikuttajat tahtovat euromaille uuden budjetin, yo-kokelaat jännittävät arvosanoja, kyykkäämisestä tuli lasten ongelma


Summary: Jutun lopusta löydät opettajien ja viime keväänä lukiosta valmistuneen vinkit siihen, kuinka saada laudatur äidinkielestä ja matematiikasta.

Syksyn 2019 ylioppilaiden nimet julkistetaan tänään torstaina. Ensi kevään korkeakouluhakua ajatellen nyt saaduilla arvosanoilla on enemmän painoarvoa kuin aiemmin:  korkeakoulujen opiskelijavalintauudistuksen  (opetus- ja kulttuuriministeriö) myötä suoran opiskelupaikan todistuksen perusteella saa yli puolet hakijoista.
 Pian äidinkielen arvosanalla on entistä suurempi merkitys. Kaikki uudistuksessa mukana olevat opintoalat ottavat sen huomioon pisteytyksessään.
 Toinen korostuneessa asemassa oleva aine on matematiikka, ja lukion käyneet saavat pitkästä matematiikasta saa enemmän pisteitä kuin lyhyestä.
 Matematiikan painottaminen  on aiheuttanut kritiikkiä uudistusta kohtaan  (Maaseudun Tulevaisuus). Sen pelätään muun muassa  heikentävän yleissivistystä , sillä matematiikan painottamisen katsotaan ohjaavan opiskelijoiden kurssivalintoja.
 Pitkän matematiikan korostuminen pisteytystyökalussa johtuu loogisesta asiasta: kun kriteereitä valittiin, päädyttiin siihen, että lukion kurssien lukumäärä ratkaisee. Pitkässä matematiikassa kursseja sattuu olemaan eniten, eli 13 kappaletta.
 – Aineita ei siis arvoteta, vaan työmäärää paljonko on tehtävä, että saa hyvän arvosanan yo-kokeesta. Kurssien määrä eri aineissa on 3–13 kappaletta. Vain äidinkielen kohdalla käytimme pisteytyksessä kerrointa, joka nostaa aineesta saatavia pisteitä, vaikkei kursseja ole saman verran mitä esimerkiksipitkässä matematiikassa,  Sari Lindblom  kertoo.
 Valtakunnallisen valintakokeiden kehittämisprojektin puheenjohtaja ja Helsingin yliopiston vararehtori Lindblom muistuttaa kuitenkin, että mikäli todistusvalinnan pisteytystyökalu osoittautuu sopimattomaksi, sitä muokataan.
 – Ilman muuta, ei mikään ole kiveen hakattua, Lindblom sanoo.
 Jutun lopussa viime keväänä kuusi laudaturia ja yhden eximian kirjoittanut opiskelija sekä lukion äidinkielen opettaja ja lukion matematiikan opettaja kertovat vinkkejä, kuinka saada himoittu ällä äidinkielestä ja matematiikasta.
 Yle julkaisee tänään aamupäivästä Ylioppilaskoneen. Siitä voit katsoa, ketkä pääsivät ylioppilaiksi tänä syksynä sekä muun muassa tietoja kunkin lukion menestyksestä kirjoituksissa.
 Korkeakoulujen opiskelijavalintauudistus Keväällä 2020 otetaan käyttöön yliopistojen ja ammattikorkeakoulujen opiskelijavalintauudistus. Uudistus koskee kaikkia opintoaloja paitsi taide-, kulttuuri- ja liikunta-aloja ja Diakonia-ammattikorkeakoulun asiointitulkin ja viittomakielen tulkin koulutusta. Uudistuksessa todistusvalinta on pääväylä korkeakouluun. Valintakokeesta ja todistusarvosanoista saataviin yhteispisteisiin perustuvasta valinnasta luovutaan, mutta pelkkään valintakokeeseen perustuen valintoja järjestetään kuten ennen uudistustakin. Kaikilla aloilla opiskelijoita valintaan yo-tutkinnon arvosanojen perusteella sekä korkeakoulun päätöksen mukaisesti myös ammatillisen perustutkinnon arvosanojen perusteella. Todistusvalinnan pisteytysmalleissa äidinkieli ja matematiikka ovat korostuneessa asemassa.
 Uudistuksen hyvät ja huonot puolet
 Uudistus ei saa opettajilta osakseen pelkkää suitsutusta. Turkulaisen Puolalanmäen lukion äidinkielen opettaja  Päivi Pekanheimo  tunnistaa pitkän matematiikan painottamisen aikaansaaman kritiikin.
 Hänen mielestään todistusvalinnan pisteytystyökalu ei ole kaikilta osin onnistunut.
 – Se voi saada aikaan lukioissa isoakin vääristymää, että kaikkien pitäisi lukea pitkä matematiikka. Se on nostettu tällä hetkellä niin vahvasti esiin, että se tuntuu kaventavan yleissivistyksen osaa lukioissa. Tämä sotii uutta lukion opetussuunnitelmaakin vastaan.
 Pekanheimo muistuttaa, etteivät kaikki opiskelijat ole luontaisesti matemaattisia, vaan aine voi olla haasteellinen monelle.
 – Pitkän matematiikan laudaturin saa aika harva, joten se luo harhan: ei matikan A:sta tai B:stä kovinkaan paljon pisteitä saa tutkintoon haettaessa.
 Kiitoksia uudistus saa Pekanheimolta siitä, että se keventää abien pääsykoerumbaa ja siitä, että äidinkielen osaamista arvostetaan.
 – On hyvä, että äidinkielen arvo on jatko-opinnoissa näkyvillä.
 Äidinkieli on ainoa aine, jonka arvosanalla on merkitystä kaikissa korkeakouluhauissa. Puolalanmäen lukiossa kirjoitettiin viime keväänä Suomen lukioista aineesta  eniten laudatureita, 47 kappaletta  (Vipunen).
 Espoolaisessa Etelä-Tapiolan lukiossa matematiikkaa opettava  Mialeena Leppälä  ymmärtää, että tietyille aloille aine on tärkeä. Mutta epäkohtia asiassa on.
 – Tuntuu hassulta, jos hakee ei-matemaattiselle alalle, ja sen alan vastaavasta yo-menestyksestä ei saisikaan samalla tavalla pisteitä kuin pitkästä matematiikasta.
 Viime keväänä lukio loisti valtakunnallisissa tilastoissa sijoittuen oppiaineen osalta Suomen kärkeen. Pitkän matematiikan laudatureja  kirjoitettiin kokonaiset 41 kappaletta  (Vipunen).
 Pääsykoeuudistus on herättänyt keskustelua myös jo jatko-opintoihin päässeiden keskuudessa. Viime keväänä lukiosta valmistunut  Saana Simelius  opiskelee parhaillaan yliopistossa psykologiaa, ja opiskelijoiden keskuudessa on ollut puhetta uudistuksesta.
 – Ovatko uudistuksen vaatimukset hyviä vai huonoja: jos osaat matematiikkaa, oletko sitten hyvä psykologi?
 Simelius on myös kuullut, että uudistus on tuonut lukiolaisille isompia paineita ylioppilaskokeisiin. Hän kuitenkin muistuttaa, että perinteiset väylät korkeakouluihin ovat edelleen olemassa, vaikka yo-kokeet menisivät penkin alle.
 – Abien ei kannata olla peloissaan pääsykoeuudistuksen vuoksi. Kun itse hain abina suoraan yliopistoon, oli älyttömän raskasta lukea kahteen isoon koitokseen, eli tämä uudistus tuo helpotusta siihen.
 Äidinkieltä on pidettävä yllä
 Äidinkieli on todistusvalinnan pisteytyksessä tärkein aine, sillä se huomioidaan kaikissa tutkinnoissa. Taustalla on se, että yliopistoissa ja ammattikorkeakouluissa opiskelevan täytyy kyetä muun muassa raportoimaan oman alansa tilanteesta sujuvasti ja selkeästi.
 – Hyvä äidinkielen osaaminen on tärkeä osa esimerkiksi yliopisto-opintoja. On pystyttävä kirjoittamaan esimerkiksi esseitä ja tutkielmia. Lisäksi halusimme tarkoituksella nostaa äidinkielen esiin, sillä virallisten kieltemme suomen ja ruotsin osaa on pidettävä yllä. Ne eivät saa kuihtua kansainvälisyyden, etenkin englannin, lisääntymisen myötä, toteaa Sari Lindblom.
 Todistusvalinnan pisteytystyökalu on saanut monenlaista palautetta. Pitkän matematiikan korostumisen osalta Lindblom muistuttaa, että vain laudaturista tai eximiasta saadut pisteet ovat selkeästi muita parempia: tämän jälkeen ero vaikkapa lyhyen matematiikan arvosanoihin pienenee.
 – Opiskelijoiden on hyvä tiedostaa omat tiedot ja taidot, motivoituneisuus ja kiinnostuneisuus matematiikkaa kohden. Lyhyen matematiikan hyvällä arvosanalla pääsee pidemmälle kuin pitkän matematiikan huonolla arvosanalla.
 Lindblom myös muistuttaa, että hakukohteesta riippuen pisteytyksessä otetaan huomioon 4–6 ainetta. Niinpä tasainen menestys, esimerkiksi yleisarvosana E tai M, on varmempi tae korkeakouluun pääsyyn kuin menestyminen vain yhdessä aineessa.
 Vaikka pisteytystyökalua on kritisoitu, itse uudistus nähdään positiivisena asiana: yo-kokeella on nyt enemmän merkitystä, ja osa opiskelijoista saa opiskelupaikan ilman pääsykoerumbaa.
 – Aiemmin kritisoitiin juuri sitä, ettei yo-kokeella tuntunut olevan mitään merkitystä, Lindblom toteaa.
 Koulun henki vaikuttaa menestykseen
 Etelä-Tapiolan lukiosta kirjoitetaan paljon pitkän matematiikan laudatureita. Aineen opettaja Mialeena Leppälä avaa syitä hyvään menestykseen.
 – Yksi asia mikä vaikuttaa on koulun henki. Kulttuurimme on sellainen, että opiskelijat ovat vapautuneita ja he miettivät läksyjä yhdessä, auttavat toisiaan. Me opettajat pyrimme puolestaan olemaan helposti lähestyttäviä ja auttamaan opiskelijoita mahdollisimman paljon.
 Matematiikan osalta opettajat pyrkivät opettamaan kokonaisvaltaisemmin matemaattista ajattelua, jotta opiskelijat näkisivät aineen kokonaiskuvan. Silloin matematiikan rakenteet hahmottuvat helpommin. Henkilökohtaista palautetta annetaan kurssien aikana usein, jotta opiskelijalla olisi realistinen käsitys tasostaan ja siitä, eteneekö hän kohti asettamiaan tavoitteita.
 Turussa Puolalanmäen lukiosta puolestaan kirjoitetaan paljon laudatureja äidinkielestä. Aineen opettaja Päivi Pekanheimo kertoo, että hyvään menestykseen vaikuttavat monet eri seikat. Kouluun tullaan hyvällä keskiarvolla ja opiskelijat ovat lähtötasoltaan motivoituneita sekä tottuneita tekemään töitä.
 Koulussa vallitsee hyvä henki, joka näkyy esimerkiksi siinä, että opettajien ja opiskelijoiden suhteet ovat välittömiä.
 – Olemme musiikkilukio, jossa luetaan viittä A-kieltä, joten opiskelijat ovat kiinnostuneita kielestä ja kulttuurista. Lisäksi äidinkielen opiskeluun suhtaudutaan myönteisesti, siitä kuuluukin kirjoittaa hyvä arvosana. Asenteestahan se on paljon kiinni.
 Pääsääntöisesti abivuotenaan opiskelijat valitsevat pakolliset valtakunnalliset syventävät kurssit sekä koulukohtaisen kielenhuollon kurssin, joka myös vaikuttaa menestykseen yo-kokeissa.
 – Opetuksessa korostamme lukion jälkeisiä taitoja, emme keskity pelkästään kirjoitettaviin tekstilaheihin. Äidinkielen taito tukee myös muita aineita, se ei ole missään nimessä mikään irrallinen saareke.
 Saana Simelius kirjoitti 6 laudaturia ja yhden eximian. Laudaturit tulivat muun muassa äidinkielestä ja pitkästä matematiikasta. Viivi Vanamo
 Vinkit lukiolaisille ällä-jahtiin
 Keväällä -19 kuusi laudaturia ja yhden eximian kirjoittanut Saana Simelius:
 Pitkä matematiikka on aine, jossa on paljon kursseja. Pidä huoli, että kunkin kurssin aikana pysyt kärryillä niin, että myöhemmin pystyt palauttamaan ainakin jotakin kurssilta mieleen. Matematiikan kohdalla ei voi ajatella, että opiskelet kaiken juuri ennen yo-koetta: koko lukion ajan on panostettava siihen jonkin verran. Matematiikan tehtäviä kannattaa tehdä. Teoriankin lukeminen on tärkeätä, mutta se on sellainen aine, jonka oppii tekemällä. Katso vanhoja yo-kokeita: YTL:llä on erilainen kysymystyyli mitä usein lukion opettajilla on. Näin saat varmuutta itse kokeeseen. Äidinkielessä painottaisin sitä, että opit tuottamaan tekstiä ja lukemaan sitä ilman että ahdistut tai stressaannut. Teoriakin on osattava, mutta yo-koe on sellainen että siinä on nimenomaan lukemisen taidosta ja kirjoittamisen taidosta hyötyä. Katso vanhoja yo-tehtäviä ja vastaa niihin kuten tekisit oikeassa tilanteessa. Se voi tuntua vaivalloiselta, mutta kun sen on tehnyt viisi kertaa, se ei ole enää vaivalloista. Auttaa paljon tyhjän sivun kammoon, kun treenaa etukäteen. Valmistauduin kokonaisuudessa yo-kokeisiin niin, että tein itselleni aikataulun: esimerkiksi viime kevään kirjoitusten osalta aikatauluni alkoi jo joulukuussa eli minulla oli noin 100 päivää sellaisia päiviä, jolloin luin tai harjoittelin yo-kokeeseen. Kaikkiaan luin kolmea kirjoituskertaani varten noin 300 päivää. Lue teoriat ja opettele käyttämään niitä.
 Puolalanmäen lukion äidinkielen opettaja Päivi Pekanheimo:
 Valitse kaikki äidinkielen lukion kurssit. Pakolliset on tietenkin käytävä, mutta vähintääkin valtakunnalliset syventävät abi-kurssit on lisäksi syytä valita. Jos on koulukohtaisia kursseja, niin nekin kannattaa valita. Esimerkiksi kielenhuollonkurssi on ilman muuta tärkeä, mikäli sellainen on lukiossa tarjolla. Asennoidu niin, että töitä täytyy tehdä. Ota oppia palautteesta, jota opettaja antaa. Lukutaidon kokeeseen voi valmistautua opettelemalla vastauksen rakentamisen. Käsitteet on hallittava, ja olennaista on tekstilajien lukeminen ja niiden ymmärtäminen. Kirjoitustaidon kokeessa jo esimerkiksi sillä, että osaa rakentaa ehyen tekstin ja kirjoittaa suhteellisen hyvää kieltä, pääsee jo melko pitkälle. Yleissivistyksestä on hyötyä. Äidinkielen kokeeseen voi valmistautua myös lukemalla ja kuuntelemalla monenlaista kirjallisuutta sekä hyviä asiatekstejä, esimerkiksi sanoma- ja aikakauslehtien taustoittavia artikkeleita.
 Etelä-Tapiolan lukion matematiikan opettaja Mialeena Leppälä:
 Matematiikassa tähtää enemmän ymmärtämiseen kuin vain siihen, että saat jonkun yksittäisen laskun lasketuksi. Mieti suurempia kokonaisuuksia ja kuvioita, jotka ovat kunkin tehtävän taustalla. Näin pystyt helposti soveltamaan oppimaasi myös muissa tehtävissä. Matematiikkaa täytyy harjoitella laskemalla laskuja. Esimerkiksi jos joku hyppää voltin vieressä ja katson kun hän tekee sen, en osaa tehdä samaa heti perässä ilman harjoittelua. Sama pätee moneen asiaan, myös matematiikkaan.
 Voit keskustella aiheesta 14.11.2019 klo 17 saakka.
 Lue myös:
 Haku ammattikorkeakouluihin mullistuu täysin – 5 tärkeää faktaa tänään käynnistyvistä pääsykokeista: matematiikan taitoja painotetaan
 Suunnitteletko hakevasi yliopistoon? Katso, millä aloilla hyödyt matematiikasta ja mihin et pääse ilman sitä
 Todistuksen merkitys yhä tärkeämpi korkeakoulujen opiskelijavalinnoissa – "On hyvä, että ylioppilastodistuksesta on jotain hyötyä"
 Opintopolku: Mikä korkeakoulujen opiskelijavalinnoissa muuttuu vuoteen 2020 mennessä?

Suoraan lukiosta korkeakouluun on yhä useammalle mahdollista ensi keväänä – uuden todistusvalinnan aineiden pisteytyksen pohjana toimivat lukion kurssien määrät


Summary: Euroalueen yhteinen finanssipolitiikka saa vankan kannatuksen talouden asiantuntijoilta. Suomen hallitus taas pelkää yhteisen budjetin johtavan tulonsiirtoihin euroalueen jäsenmaiden välillä. Voit lukea vain jutun alun ja pääset perille siitä, mistä on kyse.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Euroalue voi joutua pahaan myllerrykseen seuraavassa talouden taantumassa.
 Keskuspankin rahapolitiikka on menettänyt vaikutustaan. Korkojen laskulla tai muilla operaatioilla ei enää voi pönkittää taloutta, kun korot ovat jo valmiiksi miinuksella.
 Siksi Euroopassa on voimistunut keskustelu siitä, pitäisikö euromailla olla yhteisen valuutan lisäksi myös yhteinen kassa. Kansallisten budjettien lisäksi kaivattaisiin euroalueen  yhteisiä  rahavaroja.
 Nämä puheet hermostuttavat Suomen poliittisia päättäjiä. Suomi on yhdessä muiden pohjoisten maiden kanssa vastustanut ideaa yhteisvastuullisuuden lisääntymisestä. Yhteinen eurobudjetti edustaisi juuri sitä.
 Pohjoisen edustajat huokaisivat helpotuksesta  valtiovarainministerien kokouksessa lokakuussa , kun eurobudjetin suhteen saavutettiin torjuntavoitto. Uuden rahoitusvälineen perustamisesta ei tehty varsinaista päätöstä vaan päätettiin vasta  käynnistää selvitystyöt .
 Aihe on poliittisesti arka, koska EU:n vauraat pohjoisen nettomaksajamaat pelkäävät joutuvansa maksamaan yhä enemmän. Tuoreessa muistissa on esimerkiksi Kreikan tukeminen vuosikymmenen alussa.
 Suomalaisilta ekonomisti- ja sijoittajapiireiltä yhteisbudjetti saa kuitenkin yllättäen tukea.
 Esimerkiksi työeläkeyhtiö Varman toimitusjohtaja  Risto Murto  kirjoitti Twitterissä lokakuun lopussa näin:
 Vastustajat ovatkin selvässä vähemmistössä
 Murto ei ole ajatuksineen yksin. Yle kysyi asiaa 24 suomalaiselta ekonomistilta ja talousvaikuttajalta – vastanneista yli puolet eli 13 kannattaa yhteistä finanssipolitiikkaa eli käytännössä yhteistä budjettia.
 Viisi pitäisi sitä hyödyllisenä, jos poliittinen tilanne sen mahdollistaisi.
 Viisi vastaajaa ei kannata ideaa ja yksi ei vastannut kysymykseen suoraan.
 Näin asiantuntijat vastasivat Tarvitaanko euroalueella yhteistä finanssipolitiikkaa? Kyllä: Satu Huber (Elo), Janne Huovari (PTT), Aki Kangasharju (Etla), Ilkka Kiema (PT), Tuuli Koivu (Nordea), Pasi Kuoppamäki (Danske Bank), Patrizio Lainà (STTK), Anni Marttinen (SAK), Antti Ronkainen (Hgin yo), Heidi Schauman (Swedbank), Timo Vesala (Kuntarahoitus), Matti Virén (Turun yo), Roger Wessman. Kyllä, jos se olisi poliittisesti realistista: Mauri Kotamäki, (Keskuskauppakamari), Mika Kuismanen (SY), Pasi Sorjonen (Akava), Vesa Vihriälä, Eva Österbacka (Åbo Akademi) Ei: Reijo Heiskanen (OP), Maarit Lindström (Metsäteollisuus), Sami Pakarinen (EK), Matti Pohjola (Aalto-yliopisto), Antti Ripatti (Hgin yo) Ei suoraa vastausta: Anni Huhtala (VATT)
 Taloustieteilijät varoittelivat euron suunnitteluvirheistä jo yhteisvaluuttaa perustettaessa yli 20 vuotta sitten. Heidän ajatuksensa on, että yhteinen rahapolitiikka edellyttää myös yhteistä budjettia.
 Talousviisaiden varoituksia ei euron perustamisvaiheessa kuunneltu. Silloin poliittinen päätös haluttiin nopeasti. Tiedettiin, että yhteiseen eurobudjettiin ei ollut valmiutta.
 Miksi kyllä? "Myös Suomi voi vielä tarvita tukea"
 SAK:n ekonomisti  Anni Marttinen,  STTK:n  Patrizio Lainà  ja Palkansaajien tutkimuslaitoksen PT:n  Ilkka Kiema  kannattavat yhteistä budjettia. He tukisivat yhteisestä budjetista esimerkiksi Euroopan alueita, joissa työttömyys yhtäkkiä kasvaa suureksi.
 – Yhteisbudjetti voi olla merkittävässäkin roolissa, jos Suomi pienenä avotaloutena kohtaa vientisokin. Jos työttömyys kasvaa, niin Suomikin voisi saada sieltä suoria rahasiirtoja, SAK:n Anni Marttinen sanoo.
 SAK:n Anni Marttisen mielestä yhteistä eurobudjettia tarvitaan, koska euroalueella on vain vähän vakauttavia tekijöitä: työvoima ei liiku, ja palkat ja hinnat joustavat heikosti matalan inflaation aikana. Yle
 PT:n Ilkka Kieman mielestä talouden heilahteluja tasaava euroalueen budjetti voisi olla hyödyllinen etenkin niille maille, joissa taantumat ja nousukaudet toteutuvat eri aikaan kuin muissa EU-maissa.
 – Kuten vuosien 2012–2014 vain Suomea koskettanut taantuma osoitti, Suomi on tällainen maa, Kiema toteaa.
 Vauraana maana Suomi voisi joutua uuden yhteisen budjetin nettomaksajaksi. Samalla Suomi voisi kuitenkin hyötyä vakaammasta ja enemmän investoivasta Euroopasta, mikä pönkittäisi vientiteollisuutta, Danske Bankin pääekonomisti  Pasi Kuoppamäki  huomauttaa.
 – Suomi voisi myös itse suoraan hyötyä yhteisestä budjetista, mikäli jokin suuri sokki ajaisi Suomen jälleen syvään taantumaan, Kuoppamäki pohtii.
 Yhteinen finanssipolitiikka olisi tehokkaampi kuin 19 jäsenmaan erilliset politiikat, arvioi Pellervon taloudellisen tutkimuslaitoksen PTT:n ennnustepäällikkö  Janne Huovari .
 – Euroalue muodostuu pienistä avotalouksista, joiden finanssipolitiikan vaikutukset valuvat helposti maasta ulos, Huovari sanoo.
 – Lisäksi on helposti niin, että maat jotka pystyisivät pienen velkansa takia hyvinkin elvyttämään, eivät tarvitse sitä oman taloutensa takia. Ne taas, jotka eniten tarvitsisivat, ovat jo valmiiksi velkaisia.
 Metsäteollisuuden Maarit Lindström ei kannata euroalueen yhteistä budjettia, koska Suomi olisi hänen mielestään todennäköisesti sen nettomaksaja. Kare Lehtonen/Yle
 Miksi ei? "Moraalikato uhkaa"
 Elinkeinoelämän keskusliiton EK:n pääekonomisti  Sami Pakarinen  ja Metsäteollisuus ry:n  Maarit Lindström  eivät pidä yhteisbudjettia tarpeellisena.
 Suomen Yrittäjien pääekonomisti  Mika Kuismanen  sanoo ymmärtävänsä yhteisen finanssipolitiikan tarpeen, mutta suhtautuvansa siihen skeptisesti, koska ei usko sen toteutumismahdollisuuksiin.
 – Olennaista olisi saada järjestelmä, joka korostaa markkinakurin roolia, Mika Kuismanen arvioi.
 – On tärkeää, että finanssipolitiikan toimivalta säilyy jäsenmailla, jotta vastuu oman talouden rakenteellisista uudistuksista ja julkisen talouden kestävyydestä on selvä, EK:n Sami Pakarinen sanoo.
 Maarit Lindströmin mielestä yhteinen budjetti voisi johtaa "moraalikatoon ja tulonsiirtoihin taloutensa hyvin hoitaneista maista" taloutensa huonosti hoitaneisiin maihin.
 Euroalueen budjetista keskustellaan myös  Yle Radio 1:n Ykkösaamussa  torstaiaamuna kello kahdeksan jälkeen.

 Tässä olivat kyselyn yleisimmät kyllä- ja ei-perustelut.
 Jos aikaa on enemmän, lue alta lisää näkökulmia.

 Vuosikymmenen takainen finanssikriisi oli melko nuoren euron ensimmäinen koetinkivi.
 Jäsenmaiden toimien puuttuessa Euroopan keskuspankki EKP aloitti velkakriisissä 2015 poikkeuksellisen rahapoliittisen elvytyksen, jolla se pyrkii vauhdittamaan inflaatiota ja euroalueen talouskasvua. EKP-elvytys esti euroalueen romahduksen, mutta poikkeukselliset toimet eivät tepsi enää.
 Inflaatio ei ole alkanut kiihtyä vaan on ennätyksellisen hidasta. Talouskasvukaan ei ole nopeutunut vaan näyttää yhä hiipuvan.
 Jos taantuma alkaa vyöryä Eurooppaan kuten  varoitellaan , tarvitaan uusia ideoita.
 Etenkin alle 24-vuotiaiden työttömyys on yleistä Espanjassa. Uutta eurobudjettia on suunniteltu käytettäväksi muun muassa nuorisotyöttömyydestä kärsivien alueiden tukemiseen. Suomi on suhtautunut tukemiseen myönteisesti, mutta on halunnut toteuttaa sen EU:n nykyisen, 28 jäsenmaan yhteisen monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa. Javier Lizon / EPA
 Kohteeksi ilmastotoimet?
 Eurobudjetissa ei välttämättä olisi kyse vain talouden käänteiden tasaamisesta. Osa ekonomisteista huomauttaa, että se voisi olla myös jonkinlainen ilmastotyökalu.
 – Yhteistä budjettia voisi ajatella vähän suuremminkin kuin vain suhdannetasaajana. Siitä voitaisiin hoitaa yhteisiä asioita kuten ilmastopolitiikkaa. Ajankohtaiset kysymykset ovat usein maailmanlaajuisia, ja ilmastopolitiikassa EU voisi olla voimakas taho globaalistikin, Swedbankin pääekonomisti  Heidi Schauman  visioi.
 Nordean pääekonomisti  Tuuli Koivu  on samaa mieltä.
 – Ilmastonmuutoksen torjunta olisi eurobudjetin luonnollinen kohde, koska keskittämällä politiikkaa Euroopan tasolle voidaan investoinneista saada huomattavasti parempi tulos kuin samoilla resursseilla kansallisesti, Koivu sanoo.
 Yhteistä eurobudjettia on ideoitu käytettävän esimerkiksi ilmastonmuutosta ehkäisevien innovaatioiden tukemiseen. Lokakuun alussa aurinkopaneleeita asennettiin proomuille Sveitsin Lac des Toules -tekoaltaassa. Paneelit tuottavat vuodessa noin 800 000 kilowattituntia, mikä vastaa noin 220 kodin energiankulutusta. Valentin Flauraud / EPA
 Joko yhteinen budjetti – tai enemmän koordinaatiota
 Turun yliopiston taloustieteen emeritusprofessorin  Matti Virénin  mielestä nykyjärjestelmä – yhteinen raha ja hajaantunut finanssipolitiikka – on hankala yhdistelmä.
 Se voisi silti toimia, jos politiikkatoimia tehtäisiin koordinoidusti.
 Samaa mieltä on STTK:n Patrizio Lainà. Koordinaation lisääminen on yksi vaihtoehto yhteisbudjetin rinnalla. Jäsenmaat voisivat ryhtyä esimerkiksi laajamittaiseen elvytykseen tiiviissä yhteistyössä. Se vaatisi kuitenkin nykyisten pelisääntöjen muutosta.
 – Käytäntö viittaa siihen, että se ei ole toimiva ratkaisu. Mikä on mekanismi, jolla saadaan Saksa elvyttämään Italian puolesta, Matti Virén kysyy.
 Virénin mielestä jäsenmaiden yhteinen finanssipolitiikka edellyttäisikin paljon nykyistä syvempää liittovaltiorakennetta.
 – Pitäisi päättää, mitkä menot kuuluvat "liittovaltion" rooteliin ja mitkä jäsenvaltioiden, ja miten niistä päätetään. Vertailun vuoksi huomattakoon, että Yhdysvalloissa työnjaosta on sovittu jo 250 vuotta sitten.
 STTK:n Lainà ei käytä liittovaltio-termiä kuten Virén, mutta pitää jäsenmaiden yhteisen elvytyksen vaihtoehtona budjettia ja mahdollisesti yhteistä valtiovarainministeriä.
 – Jotta yhteinen elvytys onnistuisi, se edellyttäisi myös mahdollisuutta ottaa yhteistä velkaa, Lainà sanoo.
 "Ei tarvita budjettia, uudet pelisäännöt riittäisivät"
 Taloudessa ei ole normaali tilanne, kun korot ovat nollassa tai negatiiviset, Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun emeritusprofessori  Matti Pohjola  huomauttaa. Finanssipolitiikan rooli on silloin tavallista suurempi, ja elvyttäminen olisi paikallaan.
 – Tätä varten ei kuitenkaan tarvita yhteistä budjettia vaan tulisi laatia euroalueen jäsenmaille finanssipolitiikan uudet säännöt, jotka velvoittaisivat jäsenmaita kasvattamaan budjettiylijäämiä korkeasuhdanteissa ja käyttämään niitä matalasuhdanteissa.
 Myös OP:n pääekonomisti  Reijo Heiskanen  vastustaa yhteistä budjetti-instrumenttia, koska sen myötä talouskuri höllenisi hänen mielestään.
 – On vaikea nähdä, mihin tällaista instrumenttia tarvittaisiin, ellei kyse ole tulonsiirtomekanismista.
 OP:n pääekonomisti Reijo Heiskasen mieletsä markkinakuri on paras tapa saada maat noudattamaan sovittuja tavoitteita. Yhteisen budjetin myötä kuri voisi höllentyä. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Sen sijaan nykyisiä velka- ja alijäämäsääntöjä voitaisiin Heiskasen mielestä soveltaa joustavammin eli niin, että kulloinenkin taloustilanne otettaisiin nykyistä paremmin huomioon.
 Heiskasen kanssa samoilla linjoilla on Helsingin yliopiston professori  Antti Ripatti .
 – Miten vältetään tilanne, jossa oman maan talouden rakenteisiin liittyviä ongelmia ei ratkaista vaan nojataan yksinomaan mahdollisiin maiden välisiin tulonsiirtoihin, Ripatti kysyy.
 Ripatin ja Heiskasen mielestä uusi yhteinen budjetti myös lisäisi verotusta.
 Lisääntyisikö verotus?
 Professori Matti Virénin mielestä EU tarvitsisi verotusoikeuden yhteistä budjettia varten. Se tarkoittaisi esimerkiksi uutta EU:n arvonlisäveroa.
 – Hieman kauhulla ajattelen tulevaisuutta, jossa meillä on kunnallinen verotus, maakunnille annetaan sote-verotusoikeus, valtiolla on verotusoikeus ja EU:lla välitön verotusoikeus.
 Virénin mielestä yhteinen budjetti johtaisi väistämättä verotuksen kiristymiseen euroalueella.
 – Suomi on verraten rikas maa ja vastaavasti esimerkiksi Romania köyhä. Mitä enemmän tulee tulonsiirtoja, sitä enemmän ne maksavat nettomielessä Suomelle, Virén sanoo.
 "Ei välttämättä tarkoita tulonsiirtoa pohjoisesta etelään"
 Muilla valuutta-alueilla kuten vaikka Yhdysvalloissa on tavallista, että jos johonkin alueeseen iskee sokki, sitä tuetaan yhteisestä budjetista, Swedbankin pääekonomisti Heidi Schauman sanoo.
 Matti Myller / Yle
 Esimerkiksi STTK:n Lainà ja Swedbankin Heidi Schauman ovat kuitenkin eri mieltä siitä, että vauras pohjoinen väistämättä joutuisi köyhemmän etelän rahoittajaksi. Kaikki on kiinni siitä, miten kokonaisuus rakennetaan.
 Lainàn mielestä budjettiin voitaisiin kerätä maksuja veroluontoisesti esimerkiksi digiveron, kierrättämättömän muovin maksujen tai päästöoikeuksien huutokaupan kautta.
 – Tällä tuskin olisi juurikaan suoria vaikutuksia suomalaisen veronmaksajan maksuihin, koska varat kerättäisiin muualta.
 Yhteinen budjetti voitaisiin Lainàn mukaan rahoittaa myös velalla, etenkin kriisitilanteessa. Silläkään ei hänen mielestään olisi suuria vaikutuksia suomalaisiin.
 – Velkaa harvoin maksetaan takaisin vaan sitä lähinnä hoidetaan. Kasvu ja inflaatio huolehtivat siitä, että velka-aste voi laskea, Lainà huomauttaa.
 Suomalaisten maksutaakka voisi myös vaihdella eri aikoina.
 – Kun Suomi pärjää muita euromaita paremmin, joudumme ikään kuin järjestelmän maksajiksi, mutta huonoina aikoina meille taas toivottavasti tulee tukea muusta euroalueesta, Nordean Tuuli Koivu sanoo.
 Alla lisää eurobudjetin puolustajien kommentteja:
 Tutkija Antti Ronkaisen mielestä voidaan joutua jopa aloittamaan euron hallittu alasajo jossain vaiheessa, jos jäsenmaiden yhteistyötä taloudenpidossa ei onnistuta syventämään. Yle
 Poliittista taloutta Helsingin yliopistossa tutkivan  Antti Ronkaisen  mielestä rahaa eurobudjettia varten tarvittaisiin alkuvaiheessa vähintään 2–2,5 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen, myöhemmin jopa 5–7 prosenttia.
 Hän kuvaa euroa valuutaksi ilman valtiota. Valtio on työnnetty hänen mielestään taka-alalle.
 – Euro on rakennettu oletuksella, että jäsenmaiden finanssipolitiikkaa pitää rajoittaa, eikä vastaavasti euroalueelle ole luotu minkäänlaista keskushallintoa tai finanssipoliittista vastinparia Euroopan keskuspankille.
 Ronkaisen mielestä tarvitaankin sekä nykyisten finanssipoliittisten sääntöjen löysäämistä että yhteisen budjetin luomista keinolla tai toisella.
 – Toistaiseksi euroalueen verot tai yhteiset velkakirjat ovat olleet tabuja, mutta niiden kautta merkittävän budjetin rahoittaminen on helpointa, Ronkainen sanoo.
 Roger Wessman, analyytikko ja yrittäjä (MustRead)
 Euroalueella talouden elvyttäminen finanssipolitiikalla on hankalampaa kuin esimerkiksi Yhdysvalloissa, Wessman arvioi.
 – Suuri osa yksittäisen maan elvytyksestä valuu tuonnin kautta muihin euromaihin, ja monessa euromaassa huoli valtion korkeasta velasta rajoittaa mahdollisuuksia löysentää finanssipolitiikkaa.
 Tästä syystä Wessmanin mielestä ei voida luottaa siihen, että euromaat spontaanisti elvyttäisivät.
 – Euromaat voisivat keskenään sopia yhteisestä elvytyksestä, joka toteutettaisiin kansallisesti. Tällöin pitäisi yhteisesti sopia nykyisten finanssipoliittisten säännösten höllentämisestä.
 Eläkeyhtiö Elon toimitusjohtajan Satu Huberin mielestä vuosikymmenen alun eurokriisi paljasti euroalueen rakenteellisen valuvian: kasvu- ja vakaussopimus ei ole riittävä tae yhteisvaluutan vakaudelle. Markku Pitkänen / Yle
 Satu Huber, toimitusjohtaja, Elo
 Nyt suunniteltu yhteinen budjetti olisi kooltaan melko pieni, jolloin sen suhdannepoliittinen merkitys jäisi Huberin mielestä vähäiseksi.
 – Toivottavaa olisi, että yhteisestä finanssipolitiikasta keskusteltaessa pohdittaisiin myös euroalueen rakenteellisia, pitkän ajan toimintaedellytyksiä.
 – Joka tapauksessa yhteinen velkaantuneen ja ikääntyvän Euroopan finanssipolitiikka tulisi suunnata tuottavuutta kohottaviin infrastruktuuri-investointeihin.
 Aki Kangasharju, toimitusjohtaja, Etla
 Eurobudjetissa on Kangasharjun mielestä monta ongelmaa, mutta silti sellainen tarvitaan. Yhteisestä rahankäytöstä on vaikea sopia, kun Britannia on lähdössä EU:sta, eri maat maksavat ja saavat eri suhteessa jo nykyisestä EU-budjetista, ja luottamus maiden välillä on vähäistä.
 – Budjetin pitäisi auttaa niin kutsustusta epäsymmetrisestä sokista kärsivää maata niin, että huonona aikana autettaisiin ja hyvänä aikana tuki maksettaisiin takaisin.
 Kangasharjun mielestä Suomi saisi suhdannebudjetista hyötyä, koska pienenä maana se kohtaa epäsymmetrisen sokin todennäköisemmin kuin suuret ja samalla monipuolisemman talouden maat.
 – Eniten [huonoja] vaikutuksia Suomelle tulisi siitä, että sokin kohdannut maa ei pysty tai halua maksaa takaisin suhdannebudjetista saamiaan varoja. Tällöin yhteisvastuu ja vapaamatkustajaongelma kasvavat.
 Timo Vesala, pääekonomisti, Kuntarahoitus:
 Ilman tehokkaampaa riskien jakamista euroalue on Vesalan mielestä altis yksittäisten jäsenmaiden epäsymmetrisille sokeille ja niiden pitkittymiselle. Näin ongelmat voivat levitä rahoitusjärjestelmän kautta koko euroalueelle.
 – Jonkin mittaluokan yhteinen makroriskien hallintaväline on tarpeen – olisi se sitten yhteinen budjetti tai jonkinlainen jäsenmaiden kontribuutioihin perustuva ”makrovakausrahasto", Vesala sanoo.
 Sen varainhankinta voisi perustua Vesalan mielestä osittain velkakirjojen liikkeeseen laskuun.
 Vesala kuitenkin huomauttaa, että yhteisen riskien jakomekanismin luominen edellyttää tiukkoja pelisääntöjä ja vahvoja yhteisiä instituutioita valvomaan sääntöjen noudattamista.
 Alla perusteluja, miksi eurobudjetti ei ole välttämätön:
 Etlan entisen toimitusjohtajan, nykyisen työelämäprofessorin Vesa Vihriälän mielestä suhdanteita tasaava uusi budjetti ei ole poliittisista syistä realismia eikä edes välttämätön. Patrick Schauman / Yle
 Helsinki School of Economicsin työelämäprofessori  Vesa Vihriälän  mielestä euroalueen yhteinen budjetti voisi olla hyödyllinen väline, mutta välttämätön se ei ole. Vihriälä avasi kantaansa tällä viikolla myös  blogissaan.
 – Jotta budjetti palvelisi suhdannetasausta, sen tulisi sisältää menoja, joita voidaan nopeasti lisätä, ja veroja, joiden kertymää voidaan nopeasti vähentää, Vihriälä kommentoi.
 Budjetti on hänen mielestään poliittisesti epärealistista toteuttaa, koska rahaa tarvittaisiin suhteessa vähintään saman verran kuin EU:n nykyiseen monivuotiseen rahoituskehykseen käytetään, noin prosentin suhteessa bruttokansantuotteeseen
 – Epärealistista, joten on parempi kehittää nykyisiä instrumentteja investointien turvaamiseksi ja lisäämiseksi painopistealueilla (ilmastopolitiikka, tutkimus jne.) samalla kun vakaus- ja kasvusopimusta muokataan järkevämmäksi, Vihriälä summaa.
 Pasi Sorjonen, pääekonomisti, Akava
 Pasi Sorjonen ei pidä uutta yhteistä rahoitusvälinettä uskottavana, koska jäsenmaat eivät ole yksinkertaisesti valmiita maksamaan riittävän suuria panostuksia.
 Hänen mielestään kannattaisi ennemmin aikaistaa hankkeita, joilla euroalueen tuottavuutta parannetaan.
 – Ne voisivat liittyä euroalueen infrastruktuuriin kuten liikenneverkkoon, koulutukseen, tutkimukseen, ympäristöteknologiaan ja vaikkapa digitalisaation edistämiseen, Sorjonen luettelee.
 Eva Österbacka, taloustieteen professori, Åbo Akademi
 Euroalueen jäsenmaiden kehitys on Österbackan mielestä ollut vaihtelevaa, ja yksi syy siihen on euroalue itsessään. Yhteinen rahapolitiikka ei ole sopinut kaikille jäsenmaille.
 Korko on välillä ollut liian korkea ja välillä liian matala osalle jäsenmaista, mikä on huonontanut jäsenmaiden taloudellista tilannetta.
 – Jos euroalueella olisi yhteinen finanssipolitiikka, nämä ongelmakohdat ratkeaisivat. Mutta en usko, että euroalue on valmis siihen. Siihen ei löydy poliittista yhteisymmärrystä.
 Keskuskauppakamarin Mauri Kotamäen mielestä yhteinen eurobudjetti vaatisi tuekseen myös entistä vahvempia budjettisääntöjä. Niihin hän ei usko esimerkiksi Ranskan suostuvan. Roni Rekomaa
 Mauri Kotamäki, pääekonomisti, Keskuskauppakamari
 Teoriassa yhtenäisessä rahaliitossa voitaisiin Kotamäen mielestä toteuttaa finanssipolitiikkaa tehokkaasti, esimerkiksi siirtämällä voimavaroja Saksan kaltaisilta ylijäämämailta alijäämämaille kuten Italia.
 Käytännössä se on vaikeampaa.
 – Miksi saksalaiset tai vaikka suomalaiset suostuisivat käytännössä rahoittamaan Etelä-Euroopan alijäämiä -- Huonoimmassa tapauksessa piikki olisi auki pitkään, eivätkä nyt rakenteellisesti alijäämäiset maat välttämättä saisi kansantalouksiaan edustuskuntoon.
 Kotamäen mielestä voisikin olla järkevää perustaa investointiohjelmia  Euroopan strategisten investointien rahaston Esirin tyyliin.
 Toinen vaihtoehto voisi olla euroalueen työttömyysvakutus, jossa jyrkän työttömyyden kasvun maa saisi tukea yhteisestä kassasta. Työttömyysvakuutuksen pitäisi kuitenkin olla hyvin tarkasti säännelty.
 Anni Huhtala, ylijohtaja, VATT
 Huhtala ei vastaa suoraan kysymykseen, tarvitaanko euroalueelle yhteistä finanssipolitiikkaa vai ei. Hänen mielestään ensin voitaisiin harmonisoida verotusta, jos halutaan kerätä varoja omaan budjettiin.
 – Esimerkiksi hiilidioksidivero päästökaupan ulkopuolisille toimialoille ja päästölähteille voisi olla tällainen järkevä instrumentti.
 Hiilidioksidiveron tulot voisi tulisi hänen mielestään ohjata tutkimukseen ja kehitykseen, joita varten EU:lla on jo järjestelmät olemassa.
 – Ehkä osan voisi korvamerkitä puhtaan teknologian kehittämiseen, ettei Eurooppa putoa muiden maiden kärryiltä.
 Aiheesta lisää:
 Mario Draghi väistyy keskuspankista, hänen seuraajansa joutuu keksimään uudet temput euroalueen talouden turvaamiseksi.
 Jäsenmaat noudattavat rahaliiton sääntöjä huonosti – ovatko ne pelkkää teatteria?
 Suomi ja seitsemän muuta maata laittavat kapuloita komission ja Ranskan rattaisiin: Ei tulonsiirtoja EU-maiden välille, enemmän vastuuta jäsenmaille.

Pitääkö Suomen varautua tukemaan muita euromaita? Ylen kyselyssä yhteinen eurobudjetti saa kannatusta ekonomisteilta – "Suomikin voi tarvita tukea"


Summary: Kyykkyasennossa pysymisestä on tullut yleinen ongelma 2000-luvulla syntyneille lapsille ja nuorille.

11-vuotiaan  Sisu Tynin  ilme on keskittynyt, kun hän asettuu tekemään kyykkyjä Haminan jäähallilla. Juniorijääkiekkoilija laskeutuu lähelle 90 asteen polvikulmaa. Polvissa alkaa hienoinen tärinä ja eteenpäin osoittavista jalkateristä toinen karkaa tukemaan huteraa asentoa.
 Kyykkyliikkeen tekeminen loppuu.
 – Joskus onnistun kyykyssä ja joskus köllähdän selälleni. Kyykkääminen ei ota jalkoihin, mutta en tiedä miksi vaan kaadun selälleni. Olen kuullut, että muillakin joukkuekavereilla on tätä samaa, Tyni kertoo.
 Tyni ei ole ainoa junioriurheilija, joille kyykyssä pysyminen on vaikeaa. Tuki- ja liikuntaelinsairauksiin erikoistunut naprapaatti  Petteri Koski  on havainnut, että kyykkyasennossa pysymisestä on tullut yleinen ongelma 2000-luvulla syntyneille peruskoululaisille.
 – Olen havainnut vaikeuksia lasten kyykistymisessä 10–16-vuotiailla nuorilla. Osa ei pääse asentoon lainkaan, osa horjuu ja kaatuu selälleen, Koski sanoo.
 Koski on kyykkyongelmaisten lasten ja nuorten kanssa tekemisissä viikoittain. Liikunnan määrä ei selitä ongelmaa. Vaivojen vuoksi Kosken vastaanotolla käy niin liikuntaa harrastavia lapsia kuin niitä, jotka eivät liiku.
 Naprapaatti Petteri Kosken vastaanotolle tulee alentuneesta liikkuvuudesta kärsiviä peruskouluikäisiä lapsia viikoittain. Antro Valo / Yle
 Itse kyykistymisliike alkaa nilkasta. Seuraavaksi eteen liikkuu polvi ja liikesarjan täydentää lonkka. Oikeaoppiseen kyykkyyn tarvitaan lihasvoimaa, -venyvyyttä ja lihaksen sekä hermoston yhteistyötä.
 Kosken havainnoissa nilkan ja lonkan liikkuvuus on alentunut monella lapsella. Jäykistä nilkoista johtuen lapsi ei saa sääriä työnnettyä kyykyssä tarpeeksi eteen, jolloin kyykkyasennosta "varastetaan" liikuttamalla selkää eteenpäin.
 – 90 asteen kyykyssä lapsi usein myös kaatuu selälleen sen takia, ettei hänellä ole riittävästi keskivartalon hallintaa tai jalkojen lihasvoimaa hallitsemaan asentoa.
 Kosken mukaan ilmiöön on vaikeaa nimetä yksittäisiä syytä. Yhtenä mainittavana seikkana hän pitää sitä, että lapsella nilkan ja lonkan liikkuvuus on nykyisellään rajoittunut. Huono liikkuvuus puolestaan johtuu siitä, että alakouluiässä liikunta ei ole niin monipuolista kuin pitäisi olla.
 – Kyykkyliikkeitä ei enää arjessa tule. Alle 7-vuotiaana esimerkiksi hiekkalaatikkoleikeissä kyykkyyn päästään vaikka mistä asennosta. Sen ikäisenä kyykkytoistoja todella paljon päivittäin, Koski selventää.
 Hiukan yllättävää ehkä on, että vaiva iskee myös paljon liikkuviin lapsiin. Miksi näin käy?
 Sisu Tynin kasvattajaseura on haminalainen Kiekkoympyrät. Antti-Jussi Korhonen / Yle
 Venyttely vain hetkellinen ratkaisu
 Kosken mukaan on totta, että urheiluseurojen harjoitukset täyttävät liikuntasuosituksen. Samalla kuitenkin monipuolinen vapaa-ajan liikunta on jäänyt pois.
 – Urheiluseuroissa harrastettava liikunta on usein liian yksipuolista ja se osaltaan aiheuttaa liikkuvuusongelmia, kuten kyykistymisvaikeutta. Pitkäjänteistä kestävyys- ja voimaharjoittelua tulisi urheiluseuroissa lisätä.
 Hänen mukaansa suomalaisilla on voimaharjoittelussa paljon kehitettävää.
 – Olemme unohtaneet täysin lasten ja nuorten voimaharjoittelun. Se aloitetaan liian myöhään, tavallisesti noin 15-vuotiaana. Voimaharjoittelun voi aloittaa kehonpainoilla jo seitsemänvuotiaana.
 Polven rasitusvamma estää Sisu Tynin pelaamisen tällä hetkellä oikeissa otteluissa. Jääharjoituksiin hän voi osallistua. Antti-Jussi Korhonen / Yle
 Liikkuvuuden harjoittelu voidaan yhdistää voimaharjoitteluun esimerkiksi keppijumpan avulla.
 – Tehdään yksinkertaisesti kyykkyliikkeitä kepin kanssa. Näin pystytään ylläpitämään nilkan ja lonkan liikkuvuutta.
 Venyttelyn lisääminen ei junioriseuraurheilussa ratkaise ongelmaa.
 – Oheisharjoituksissa venytellään varmasti ihan tarpeeksi, mutta venyttely lisää liikkuvuutta vain hetkellisesti, Koski tarkentaa.
 Näkyy myös tutkimuksissa
 Kyykyssä pysymisen vaikeuksista nähdään viitteitä viime vuonna tehdystä koululaisten fyysistä toimintakykyä testaavasta valtakunnallisesta Move-mittauksesta. Sen tulokset kertovat, että edes kyykistysliike ei onnistu 16 prosentilla viidesluokkalaisista pojista.
 Mittaus kertoo myös, että pojilla on tyttöjä enemmän vaikeuksia kehon liikuvuuden kanssa.
 UKK-instituutissa puolestaan on havaittu, että kyykyn tekeminen on vaikeaa tai mahdotonta monelle juniorijalkapalloilijalle. Ongelmat näkyvät lihaskireytenä, esimerkiksi takareisissä ja pohkeissa.
 Kyykyn vaikeus johtuu UKK-instituutin arvion mukaan siitä, ettei lapsen liikkuvuuteen ole kiinnitetty tarpeeksi huomiota nopean kasvun vaiheessa. Nopean kasvun vaihe alkaa lapsilla yleisimmin 12–14 vuoden iässä.
 Vaikeus tehdä kyykky hyvällä suoritustekniikalla ei välttämättä vaikuta muuten terveen ja liikkuvan lapsen tai nuoren arkeen mitenkään. Keho kompensoi heikkouksia melko hyvin ja monet asiat, kuten esimerkiksi kengännauhojen sitomisen, voi tehdä erilaisella liikemallilla.
 – Pitää muistaa, että myöskään valtaosa aikuisista ei pääse syväkyykkyyn hyvällä tekniikalla. Arki on tehty nykyihmiselle niin helpoksi, että syväkyykkyyn ei juurikaan tarvitse mennä, sanoo UKK-instituutin tutkimus- ja kehittämispäällikkö, terveystieteiden tohtori  Mari Leppänen .
 Seurauksia liikkuvuuspuutteilla kuitenkin on.
 Sisu Tyni harrastaa jääkiekon lisäksi suunnistusta ja pesäpalloa. Jääkiekko tuntuu tällä hetkellä mielekkäimmältä. Antro Valo / Yle
 Terveystieteiden tohtori Mari Leppäsen ja naprapaatti Petteri Kosken mukaan liikkuvuuspuutteet johtavat tekniikkavirheisiin liikutasuorituksissa, kuten juoksemisessa tai loikkimisessa. Nämä tekniikkavirheet puolestaan altistavat lapsia herkemmin rasitusvammoille.
 – Liikkuvuusongelmat vaikuttavat varmasti myös liikkumisen mielekkyyteen. Tämä voi näkyä jatkossa liikuntamäärissä, Koski arvioi
 11-vuotias Sisu Tyni harrastaa jääkiekon ohella pesäpalloa ja suunnistusta. Tänä syksynä Tynillä diagnosoitiin Osgood-Schlatterin tauti. Kyseessä on tyypillinen lasten rasitusvamma.
 Vamma aiheutti Tynille polven etupuolelle patin, joka äityi todella kipeäksi. Nyt takana on kevyemmän harjoittelun lepojakso. Jääharjoittelua edeltävissä oheisharjoituksissa hypyt ja spurtit on korvattu liikkuvuusharjoituksilla. Liikkuvuutta ja lihaskuntoa Tyni treenaa jumppakepin ja kuntopallon kanssa.
 – Uudet oheistreenit ovat ihan mukavia. En ole vielä havainnut eroa kyykkäämisessä, Tyni sanoo.
 Liikkuvuus harjoitukset tuntuvat Sisu Tynistä mukavilta. Merkittävää eroa omassa liikkuvuudessaan hän ei ole huomannut. Antro Valo / Yle
 Liian nopeasti aletaan keskittyä yhteen lajiin
 Rasitusvammat ovat näinä päivinä lasten yleinen vitsaus. Rasitusvammoja syntyy lapselle yleensä liian yksipuolisen harjoittelun seurauksena. UKK-instituutin mukaan ongelma ei ole siinä, että lapselle tarjottaisiin liikaa liikuntaharrastuksia.
 – Harrastusten määrää tärkeämpää on, millaista sisältöä harjoittelu tarjoaa ja onko harjoittelun välissä riittävästi aikaa palautua ja levätä. Esimerkiksi suurella teholla ja puutteellisella tekniikalla tehdyt hyppy- ja loikkaharjoitukset ovat usein kasvuikäisen vaivojen aiheuttaja, Leppänen havainnollistaa.
 Terveysliikunnan asiantuntijat korostavat, että oikea viikoittainen liikuntamäärä on yksilöllistä. Sama harjoittelumäärä voi olla yhdelle liikaa, toiselle liian vähän ja kolmannelle sopiva.
 Lapsen alkavien rasitusvammojen kohdalla reagoiminen tulee olla herkkää.
 – Kipu ei kuulu harjoitteluun, ja puuttumalla siihen varhaisessa vaiheessa voidaan välttää vamman paheneminen. Lasten harjoittelussa tulee huomioida erityisesti iskuttavan harjoittelun määrä. Siihen kuuluvat muun muassa juoksut ja hypyt, Leppänen sanoo.
 Haminan jäähallin pukukopissa Sisu Tyni kiristelee luistimia jalkaan ja naureskelee joukkuekavereiden jutuille. Oheisharjoitusten jälkeen on alkamassa joukkueen yhteinen jäätreeni. Jäälle Tyni on päässyt rasitusvammastaan huolimatta. Itse pelit ovat jääneet tältä kaudelta väliin.
 – Odotan aika paljon, että pääsen pelaamaan. Pelien seuraaminen katsomosta tuntuu ärsyttävältä, koska haluaisi olla itsekin pelaamassa, Tyni sanoo.

Alle 16-vuotiaat nuoret eivät enää pääse kyykkyyn – edes urheiluharrastus ei pelasta: "Arki on tehty niin helpoksi"


Summary: Poliisi kertoo myös uudesta kuolemantapauksesta, mutta sen yhteyttä mielenosoituksiin ei ole vahvistettu.

Hallituksen vastaiset mielenosoitukset lamaannuttavat lukuisia alueita Hongkongissa jo neljättä päivää peräkkäin. Esimerkiksi kouluja on suljettu ja pääsy joillekin valtaväylille on estetty.
 Myös julkisen liikenteen pääsyä Hongkongin liikekeskukseen rajoitetaan edelleen.
 Mielenosoittajat ovat polttaneet kulkuneuvoja ja rakennuksia sekä heittäneet polttopulloja poliisiasemia ja junia kohti. Myös ostoskeskuksia ja kauppoja on vandalisoitu.
 Mustiin pukeutuneet mielenosoittajat ja korkeakouluopiskelijat jatkoivat barrikadiensa ylläpitämistä tärkeillä autoteillä. Poliisi yritti kyynelkaasun avulla ajaa mielenosoittajia pois Hongkongin saaren sekä Kowloonin alueen yhdistävän tunnelin lähistöltä.
 Mielenosoitukset ovat mahdollisesti vaatineet jälleen yhden mielenosoittajan hengen. Noin kolmekymmentävuotias mustiin pukeutunut mies kuoli pudottuaan korkealta myöhään keskiviikkona, Hongkongin poliisi kertoo.
 Poliisi ei kuitenkaan ole vielä pystynyt vahvistamaan, että liittyikö kuolemantapaus mielenosoituksiin.
 Aiheesta lisää:
 Hongkongin hallintojohtaja syyttää mielenosoittajia itsekkyydestä
 Hongkongissa poliisi ampui mielenosoittajaa – video
 Hongkongissa muistettiin perjantaina kuollutta opiskelijaa – kynttiläkulkueeseen osallistui tuhansia

Mielenosoittajat jatkavat Hongkongin lamaannuttamista – kouluja suljettu, liikenne estetty paikoin


Summary: Brics-huippukokouksen aikana sattunut tapaus heijasteli Venezuelan mutkikasta diplomaattista asemaa.

Venezuelan suurlähetystössä Brasiliassa sattui keskiviikkona yhteenotto Venezuelan presidentin  Nicolas Maduron  ja väliaikaiseksi presidentiksi julistautuneen oppositiojohtaja  Juan Guaidon  kannattajien välillä.
 Guaidon kannattajat valtasivat pääkaupunki Brasiliassa sijaitsevan suurlähetystön, jonka henkilökunta koostuu Madurolle uskollisista virkamiehistä. Tunteja kestäneen pattitilanteen jälkeen Guaidon kannattajat poistuivat suurlähetystön tiloista.
 Viimeisin Maduron nimittämä suurlähettiläs vedettiin pois Brasiliasta jo 2016. Guaido on nimittänyt oman suurlähettiläänsä  Teresa Belandrian , joka ei kuitenkaan työskentele suurlähetystörakennuksessa. Belandria on vaatinut lähetystön työntekijöitä tunnustamaan Guaidon presidentiksi.
 Belandrian mukaan hänen alaisensa pääsivät sisään suurlähetystöön, kun lähetystön työntekijät avasivat ovet heille vapaaehtoisesti. Lähetystössä ollut Madurolle uskollinen diplomaatti kertoi, että toistakymmentä Guaidon kannattajaa valtasi osan lähetystörakennuksesta. Lähetystön tiloissa asuu 15 ihmistä.
 Belandria vahvisti myöhemmin tiedotteessa, että Guaidon kannattajat ovat poistuneet lähetystöstä.
 – Olemme ohjeistaneet henkilökuntaamme poistumaan suurlähetystöstä Brasiliassa, koska emme voi taata heidän turvallisuuttaan Nicolas Maduron hallinnon vallananastajien synnyttämän väkivallan takia, Belandria sanoi.
 Suurlähetystön ympärille kerääntyi valtauksen aikana satoja ihmisiä, monet heistä Brasilian vasemmistolaisen PT-puolueen kannattajia, jotka sympatisoivat Maduroa ja vastustivat lähetystön valtausta.
 Brasilia on Guaidon puolella
 Tilanne on diplomaattisesti kimurantti, sillä Brasilia kuuluu maihin, jotka ovat tunnustaneet Guaidon Venezuelan presidentiksi. Brasilia isännöi parhaillaan kehittyvien maiden Brics-huippukokousta. Brics-maista Kiina ja Venäjä ovat puolestaan Maduron vahvoja tukijoita.
 Samaan aikaan kun lähetystön valtaustilanne oli käynnissä, isännöi Brasilian presidentti  Jair Bolsonaro  Kiinan presidenttiä  Xi Jinpingiä  läheisessä ulkoministeriössä.
 – Tuomitsemme ulkopuolisten toimijoiden puuttumisen asiaan. Teemme tarvittavan turvataksemme yleisen järjestyksen ja estääksemme väkivallanteot, Bolsonaro tviittasi.
 Venezuelan ulkoministeri  Jorge Arreaza  tuomitsi valtauksen ja sanoi Brasilian hallituksen olevan vastuussa lähetystön työntekijöiden turvallisuudesta. Belandria puolestaan sanoi keskustelevansa Brasilian viranomaisten kanssa, "jotta pääsemme päämajaamme mahdollisimman pian."
 Guaido julistautui Venezuelan väliaikaiseksi presidentiksi alkuvuodesta sen jälkeen, kun Maduro oli valittu jatkokaudelle opposition vilpillisiksi katsomissa vaaleissa. Yli 50 maata on tunnustanut Guaidon presidentiksi, mutta Venezuelan armeija on pysynyt Maduron takana eikä oppositio ole saanut istuvaa presidenttiä syrjäytetyksi.
 Miljoonat ihmiset ovat paenneet viime vuosina Venezuelan taloudellista ja poliittista kriisiä, suuri osa heistä juuri Brasiliaan.
 Lue myös:
 Venezuelan johto syyttää oppositiojohtaja Juan Guaidóa maanpetoksesta
 Trumpin neuvonantaja: Venezuelan hallinto on keskustellut Maduron selän takana USA:n kanssa
 Onko Venezuela uusi Kuuba? Pakotteet kurittavat kansalaisia, mutta niiden avulla ei välttämättä saada syrjäytettyä diktaattoria

Oppositiojohtajan kannattajat valtasivat Venezuelan suurlähetystön Brasiliassa useaksi tunniksi


Summary: Entinen presidentti Evo Morales on myös tuominnut Yhdysvaltojen hyväksynnän Bolivian väliaikaiselle hallitukselle.

Boliviassa väkivaltaisuudet ovat jatkuneet sen jälkeen, kun senaatin apulaispuhemies  Jeanine Anez  julistautui maan väliaikaiseksi presidentiksi.
 Eronneen presidentin  Evo Moralesin  kannattajat olivat matkalla presidentinpalatsin luo La Pazissa, mutta päätyivät ottamaan yhteen mellakkapoliisin kanssa. Mellakka jouduttiin hajottamaan kyynelkaasun avulla.
 Moralesin kannattajat osoittivat mieltään myös muun muassa Santa Cruzin ja El Alton kaupungeissa.
 Morales tuomitsi keskiviikkona Yhdysvaltojen hyväksynnän Bolivian väliaikaiselle hallitukselle. Hän kommentoi asiaa Meksikosta käsin, jonne hän pakeni tiistaina.
 Morales kutsui viime päivien tapahtumia poliittiseksi ja taloudelliseksi salaliitoksi, joka on saanut alkunsa Yhdysvaltojen toimista.
 Boliviaa pitkään johtanut Morales erosi sunnuntaina useita viikkoja jatkuneiden mielenosoitusten jälkeen. Mielenosoitukset alkoivat vaalivilppiepäilystä.
 Lue myös:
 Senaatin apulaispuhemies julistautui Bolivian presidentiksi – Morales: Kavalin ja pahin vallankaappaus
 Eronnut presidentti saapui Meksikoon – mellakoita Boliviassa
 Meksiko myönsi Bolivian ex-presidentille Moralesille turvapaikan – Armeijaa syytetään vallankaappauksesta

Levottomuudet ovat jatkuneet Boliviassa vallan vaihduttua – entinen presidentti syyttää Yhdysvaltoja salaliitosta


Summary: Islamilainen Jihad -ryhmä on tarjonnut keskiviikkona Israelille ehtoja tulitaukoa varten.

Gazassa useita palestiinalaisia kuoli keskiviikkona Israelin uusissa iskuissa, kertovat palestiinalaisviranomaiset. Viranomaisten mukaan kuolleita olisi ainakin 23.
 Samojen lähteiden mukaan palestiinalaisalueelle kohdistuneissa iskuissa on tiistaista lähtien kuollut yhteensä 26.
 Israel on tehnyt viime päivinä useita ilmaiskuja Gazaan. Se kertoi vastanneensa iskuilla Gazasta ammuttuihin raketteihin, joita ammuttiin Gazasta yli 220.
 Israelin mukaan iskujen kohteena olivat Islamilainen Jihad -ryhmän kohteet. Israelin ilmaisku tappoi aiemmin tällä viikolla ryhmän komentajan  Baha Abu al-Atan .
 YK:n edustaja  Nickolay Mladenov  saapui Egyptiin keskiviikkona neuvotellakseen tilanteen rauhoittamisesta. Monet ovat kuitenkin pelänneet, että tilanne Gazassa on jälleen kiihtymässä.
 Islamilainen Jihad -ryhmä on tarjonnut keskiviikkona Israelille ehtoja tulitaukoa varten, jonka välittäjänä toimii Egypti. Islamilaisen Jihadin mukaan ryhmä on valmis jatkamaan raketti-iskuja Israeliin, jos tulitauon ehtoja ei hyväksytä.
 Ehdoissa muun muassa vaaditaan Israelia lopettamaan palestiinalaisiin militantteihin sekä Gazan rajalla aktiivisiin mielenosoittajiin kohdistetut iskut.
 Lue myös:
 Israelin ja palestiinalaisryhmittymien välillä verinen tiistai – Satoja raketteja ja yli 10 kuollutta
 Israel teki kaksoisilmaiskun Damaskokseen ja Gazaan – Kohteina Islamilaisen Jihadin johtajat
 Israelin ilmavoimat iskivät Gazaan vastauksena rakettituleen

Israel iski jälleen Gazaan – yli 20 palestiinalaista kuoli


Summary: Yhdysvaltain presidentti kertoi olevansa Turkin presidentin "suuri fani".

Yhdysvaltain ja Turkin presidentit vakuuttelivat tapaamisensa jälkeisessä lehdistötilaisuudessa käyneensä vuoropuhelua vilpittömässä hengessä. Presidentit keskustelivat muun muassa Syyrian tilanteesta ja Turkin käymästä asekaupasta Venäjän kanssa.
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  vannoi olevansa Turkin presidentin  Recep Tayyip Erdoğanin  “suuri fani” ja kiitteli Turkin olevan myös suuri liittolainen Natossa.
 Kaiken hehkutuksen jälkeen Trump kuitenkin myönsi, että Turkin päätös ostaa Venäjältä S-400-ohjuspuolustusjärjestelmä on "haaste" Turkin ja Yhdysvaltain välisille suhteille. Tähän asiaan maat joutuvat jatkamaan ratkaisun etsimistä, Trump lisäsi.
 Syyrian tilanteeseen liittyen Trump kertoi olevansa tyytyväinen yhteistyöstä Turkin kanssa taistelussa terrorismia vastaan. Samalla Trump sanoi Syyrian tulitauon jatkuvan, vaikka sen olosuhteet ovat monimutkaiset.
 Erdoğan painotti jälleen sen tärkeyttä, että eri valtiot ottavat vastaan kansalaisiaan, jotka ovat Turkin pidättämiä Isis-vankeja.
 Presidentit samoilla linjoilla Macronin Nato-lausunnosta
 Trump kommentoi keskiviikkona myös, että Turkki ja monet muut kansainvälisessä yhteisössä ovat pettyneitä Ranskan esittämään lausuntoon Naton nykytilasta.
 Ranskan presidentti  Emmanuel Macron   sanoi hiljattain , että Nato kärsii “aivokuolemasta”. Tällä Macron viittasi Naton toiminnassa esiintyneeseen koordinaation puutteeseen sekä Yhdysvaltain toimien ennustamattomuuteen Trumpin kaudella.
 – Minä luulen, että Erdoğan… ja moni muukin on samaa mieltä, että he ovat erittäin pettyneitä Ranskan lausuntoon sitoutumisesta ja Natosta”, Trump sanoi.
 Trump ei kuitenkaan selventänyt, keiden muiden hän arveli olevan samaa mieltä.
 – Luulen että lausunto vaivasi presidenttiä hyvin paljon enkä usko, että hän oli kovin hyvillään siitä. Eikä moni muukaan, Trump totesi.
 Erdoğan itse kommentoi, että Macronin lausuntoa on "mahdoton hyväksyä".
 Aiheesta lisää:
 Trump tapaa Erdoğanin, vaikka Nato-kumppani kosiskelee Venäjää – Voit seurata presidenttien lehdistötilaisuutta täältä
 Turkin karkottama epäilty amerikkalainen Isis-taistelija jumissa Kreikan ja Turkin rajalla – ”Ei meidän ongelmamme”
 Turkki sanoo aloittaneensa Isis-taistelijoiden palautukset

Trump vakuutti tyytyväisyyttään yhteistyöhön Erdoğanin kanssa, vaikka Turkin ja Venäjän väliset asekaupat hiertävät


Summary: Tutkimuksen mukaan asumis- ja arkimenot nielevät yli tonnin kuussa. Katso lista matalapalkkaisimmista ammateista.

Kunnan pajatyöntekijä ja kierrätystyöntekijä saavat tottua siihen, että pakollisten vuokra- ja arkimenojen jälkeen käteen jää keskimäärin noin 300 euroa kuussa, jos on yksinasuva alle 45-vuotias. Eikä paljoa enempää jää hyppysiin välttämättömyysmenojen jälkeen muissakaan maan matalimmin palkatuissa ammateissa.
 Jatkossa kutakuinkin samaan tulotilanteeseen saattavat joutua myös Postin pakettilajittelijat, jos ammattiliitto Posti- ja logistiikka-alan unionin PAU:n laskelmat "työehtoshoppailun" palkkamuutoksista toteutuvat.  PAU:n laskelman  mukaan bruttopalkka voi pudota 1 717 euroon kuukaudessa.
 Tilastokeskuksen mukaan esimerkiksi kuntasektorilla työskentelevän pajatyöntekijän kokonaisansion keskiarvo oli viime vuonna 1 727 euroa ennen veroja.
 Toisaalta työnantajajärjestö Palta ja Posti ovat ilmoittaneet, etteivät nykyiset henkilökohtaiset palkat laske tulevalla sopimuskaudella. Myös ilta- ja yötyölisät säilyvät nykyisellä tasolla seuraavan sopimuskauden ajan.
 Postin mukaan kokoaikaisen työntekijän keskiansio on ollut tänä vuonna pakettilajittelussa 2 688 euroa kuukaudessa ja postinjakelussa 2 500 euroa.
 Neuvottelut ovat parhaillaan kesken ja  jatkuvat tänään valtakunnansovittelijan johdolla .
 Yli tonni kuussa
 Oheiseeen listaan on koottu Tilastokeskuksen tiedoista Suomen pienipalkkaisimmat ammatit kunnissa, valtiolla ja yksityisissä yrityksissä. Tilastokeskuksen kokoamien ammatilaisten kokonaisansioiden pohjalta on laskettu nettokuukausiansiot verojen ja maksujen jälkeen.
 Laskelman verotuskunnaksi on valittu Tampere, koska sen kuntavero (19,75%) on lähellä maan keskiarvoa (19,88 %).
 Laskelman apuna on käytetty verottajan  veroprosenttilaskuria , joka huomioi pitkän listan vähennyksiä ja muita seikkoja, esimerkiksi ay-jäsenmaksun ja seurakunnan jäsenyyden.
 Lasse Isokangas / Yle
 Nettopalkasta on sitten vähennetty kuukausittaiset asumis- ja arkimenot, jotka Helsingin yliopiston Kuluttajatutkimuskeskus on laskenut vuosi sitten.  Elämän viitebudjetti  on Kuluttajatutkimuskeskuksen tutkimuksen mukaan noin 1 150 euroa kuussa yksinasuvalla, alle 45-vuotiaalla.
 Laskelma koostuu muun muassa asunnonvuokrasta, ruoasta, tietoliikennemenoista, vaatteista, terveysmenoista, sähköstä ja vakuutuksista. Se ei sisällä liikkumista.
 Matkakulujen omavastuu nipistää
 Pienipalkkaisimman näppiin jää siis välttämättömien verojen ja maksujen sekä asumis- ja arkimenojen jälkeen noin 300 euroa kuussa, jos asuu keskimääräisesti verotetussa kunnassa. Mutta jos asuinkunta lukeutuu maan kärkiverottajiin (esim. Haapajärvi), pienenee käteenjäävä osuus vielä useilla kympeillä, noin 270 euroon kuussa.
 Käteen jäävästä summasta täytyy vielä vähentää se osuus työmatkakuluista, joita verottaja ei hyväksy eli niin sanottu omavastuuosuus. Sen suuruus on 750 euroa vuodessa eli 62,50 euroa kuukaudessa. Kun matkakulujen omavastuukin otetaan huomioon, pienipalkkaisimman yksinasujan käteen jää keskimäärin 230–240 euroa kuussa, korkean kuntaveron pitäjässä vielä muutama kymppi vähemmän.
 Klo 18.14. Lisätty Postin välittämä tieto keskiansioista.
 Lue lisää:
 Tutkimus: Tämän verran maksaa eläminen Suomessa – vertaa taulukoissa omia kulujasi

Pienipalkkaisimmista töistä jää käteen vain muutama satanen pakkomenojen jälkeen – uhkaavatko postilaiset tippua samaan kuoppaan?


Summary: Perjantaina virkarikostutkinnan toisessa tv-kuulemisissa todistaa Yhdysvaltojen entinen Ukrainan-suurlähettiläs Marie Yovanovich.

Presidentti  Donald Trumpin  virkarikostutkinta jatkui televisioituna julkisena kuulemisena. Odotettavissa oli ainakin poliittista draamaa.
 Kahta todistajaa on kuultu tänään virkarikostutkinnan ensimmäisessä tv-kuulemisissa. Kuuleminen ei ole toistaiseksi tuonut juuri mukanaan uusia tietoja aiheen tiimoilta. Yleiseen mielipiteeseen kuulemisilla voi olla merkittävä vaikutus. Perjantaina kuullaan entistä Yhdysvaltojen Ukrainan-suurlähettilästä. Edustajainhuoneen on määrä äänestää virkarikossyytteestä ennen vuoden vaihdetta.
 Yle seuraa tässä artikkelissa kongressin kuulemistilaisuutta suorana. Lue jutun lopusta, mistä Trumpin virkarikostutkinnassa on kysymys.
 22:47  Lähetys kuulemisesta on loppunut. Lopetamme suoran seurannan tältä erää tähän. Kiitos kaikille seuraajille ja hyvää yötä!
 22:27  Republikaanien kongressiedustaja Jim Jordan arvosteli jälleen sitä, etteivät republikaaniedustajat saa mahdollisuutta kuulla ilmiantajaa eli Jordanin sanoin "tyyppiä, joka aloitti tämän kaiken." Demokraattiedustaja  Peter Welch  tarjosi Jordanille vaihtoehtoista ratkaisua: "Voin ilokseni kutsua tänne todistamaan henkilön, joka aloitti tämän kaiken. Presidentti Donald Trump on tervetullut tänne." Kommentti aiheutti huvittuneisuutta demokraattien keskuudessa.
 22:00  Presidentti on syyttänyt Tayloria ja Kentia siitä, että he ovat hänen vastustajiaan ("never Trumpers"). Molemmat kiistivät väitteen kuulemisessa. Kent muistutti, että hän on työskennellyt viiden Yhdysvaltain presidentin alaisuudessa – kolmen republikaanin ja kahden demokraatin. Taylorin puolestaan nimitti ensimmäistä kertaa Yhdysvaltain Ukrainan-lähettilääksi republikaanipresidentti  George W. Bush.
 20:53  Trumpin vankkana tukijana tunnettu republikaanien kongressiedustaja  Jim Jordan  toistaa useiden republikaanien kannan siitä, että Ukraina-lähettiläs Taylorin todistajanlausunto perustuu toisen käden tietoihin.
 20:13  Tiedustelukomitean republikaanit ovat käyttäneet suuren ajan kyselyajastaan puheenvuoroihin tukeakseen vääriksi todistettuja salaliittoteoriota, joiden mukaan Ukraina sekaantui Yhdysvaltain vuoden 2016 presidentinvaaleihin, ei Venäjä. Kaikki Yhdysvaltain tiedusteluinstituutiot ovat sitä mieltä, että Venäjä sekaantui vuoden 2016 vaaleihin.
 19:43  Nyt kuulemistilaisuus jatkuu. Avauspuheenvuoron pitää edustajainhuoneen tiedustelukomitean republikaanipuheenjohtaja  Devin Nunes.
 19:23  Kuulemistilaisuudessa on nyt viiden minuutin tauko. Sen jälkeen republikaaniedustajat voivat esittää kysymyksiä todistajille.
 19:21  Valkoisen talon lehdistösihteerin  Stephanie Grishamin  mukaan Trump ei aio kuunnella todistuksia, vaan tekee sen sijaan töitä. Myös Trump kommentoi kuulemisia  ennen tapaamistaan  Turkin presidentin  Recep Tayyip Erdoganin  kanssa. Trump toisti jälleen, että tutkinnassa on kyse noitavainosta.
 19:07  Valkoinen talo julkaisi juuri virallisella Twitter-tilillään videon, jossa Trump kuvailee virkarikostutkintaa "Yhdysvaltain poliittisen historian suurimmaksi huijaukseksi."
 18:49  Taylor kertoo, kuinka hänen avustajansa kuuli Trumpin ja USA:n EU-lähettilään  Gordon Sondland  "kovaäänisen" puhelun päivä sen jälkeen, kun Trump oli puhunut puhelimessa Ukrainan presidentin kanssa. Avustaja kuuli, kuinka Trump tiedusteli Sondlandilta "tutkimuksista". Taylorin mukaan puhelun jälkeen Sondland oli todennut avustajalle, että "Trumpia kiinnostavat enemmän Bidenia koskevat tutkimukset kuin muu USA:n Ukrainan-politiikka."
 18.30  Taylor kuvailee avauspuheenvuorossaan puhelinkeskustelua, jonka hän kävi 22. elokuuta kansallisen turvallisuusneuvoston Venäjä-asiantuntijan  Tim Morrisonin  kanssa.Taylor kertoo Morrisonin sanoneen hänelle puhelun aikana, että, "presidentti ei halua tarjota minkäänlaista tukea Ukrainalle".
 18:18  Taylorin mukaan lukuisat Trumpin hallinnon keskeiset virkamiehet, mukaan lukien CIA:n johtaja  Gina Haspel , yrittivät vakuuttaa presidentti Trumpia avaamaan jäädytetyt avustukset Ukrainalle.
 18:10  Taylor sanoo, että hänellä oli selvä käsitys siitä, että Yhdysvallat ei myöntäisi sotilasavustusta Ukrainalle, mikäli presidentti Zelenskyiei ilmoittaisi aloittavansa tutkimuksia Bidenin perheestä.
 18:06  Taylorin mukaan Ukrainan presidentin  Volodymyr Zelenskyin  avustaja oli kertonut hänelle, ettei presidentti halua joutua välineeksi Yhdysvaltain tulevissa presidenvaaleissa.
 18:00  Taylor kertoo ulkoministeri  Mike Pompeon  pyytäneen häntä lähettilääksi Ukrainaan erotetun lähettilään Yovanovichin tilalle. Taylor kertoo epäröineensä, mutta tulleensa siihen tulokseen, että hänen on otettava tehtävä vastaan Yhdysvaltain etujen vuoksi.
 17:56  Nyt Yhdysvaltojen tilapäinen Ukrainan-lähettiläs William Taylor pitää avauspuheenvuoroaan. Taylor käy läpi vuoden 2014 tapahtumia Ukrainassa, jolloin Venäjä miehitti alueita Itä-Ukrainassa.
 17:49  Kent kuvaa avauspuheenvuorossaan, kuinka "jotkut yhdysvaltalaiset" käynnistivät hyökkäyksiä "työlleen omistautuneille valtion virkamiehille, jotka pyrkivät edistämään Yhdysvaltain etuja Ukrainassa." Hän viittaa tällä muun muassa Trumpin henkilökohtaisen lakimiehen  Rudy Giulianin  pyrkimyksiin saada syrjäytettyä Yhdysvaltojen Ukrainan-suurlähettiläs  Marie Yovanovich . Yovanovich kutsuttiinkin myöhemmin Ukrainasta kotiin.
 17:39  Todistajat,Yhdysvaltojen tilapäinen Ukrainan-lähettiläs  William Taylor  ja ulkoministeriön virkamies  George Kent  esittelevät itsensä ja kertovat taustoistaan.
 17:33  Edustajainhuoneen tiedusteluvaliokunnan puheenjohtaja, demokraattien  Adam Schiff  on juuri lopettelemassa tilaisuuden avauspuheenvuoroaan.
 Mistä tutkinnassa on kysymys?
 Virkarikostutkinnassa selvitetään sitä, käyttikö Donald Trump presidentin valtaoikeuksia oman etunsa ajamiseen.
 Trumpin epäillään vaatineen Ukrainan presidenttiä  Volodymyr Zelenskyita  aloittamaan tutkinnan demokraattien presidenttiehdokkaaksi pyrkivän  Joe Bidenin  pojan  Hunter Bidenin  toiminnasta Ukrainassa. Ennen heinäkuista puhelinkeskustelua Zelenskyin kanssa Trump jäädytti sotilasavun Ukrainalle.
 Epäilyksenä on, että saattamalla Biden huonoon valoon Trump pyrki parantamaan mahdollisuuksiaan tulla valituksi jatkokaudelle ensi vuoden presidentinvaaleissa.
 Ennen kuin julkisiin kuulemiseen on päästy, on tutkinta kestänyt 50 päivää ja todistajia on kuultu suljettujen ovien takana sadan tunnin ajan. Trump on kiistänyt syytteet.
 Yhdysvaltain Ukrainan-lähettiläs William Taylor saapui suljettujen ovien takana tapahtuvaan kuulemiseensa lokakuun 22. päivä. Rex Features / AOP
 Kongressin tiedusteluvaliokunnassa kuullaan tänään Yhdysvaltojen tilapäistä Ukrainan-lähettilästä  William Tayloria  ja ulkoministeriön virkamiestä  George Kentiä . Perjantaina kuullaan entistä Yhdysvaltojen Ukrainan-suurlähettilästä  Marie Yovanovichia .
 Mitä kuulemisilta odotetaan?
 Kaikkia kolmea todistajaa on jo kuultu suljettujen ovien takana, joten televisioitavilta kuulemisilta ei odoteta suuria yllätyksiä.
 Aiemmin annetut lausunnot ovat jo olleet julkisuudessa.  Taylor kertoi, että Ukrainaa painostettiin  aloittamaan tutkinta Hunter Bidenin toiminnasta energiayhtiö Burismassa. Myös Kentin kuulemisesta tehty kirjallinen dokumentti on julkistettu.
 Televisioitavissa kuulemisissa todistajien odotetaan kertovan uudelleen samat asiat, jotka he ovat kertoneet ei-julkisissa kuulemisissa.
 Huomio kiinnittyykin paitsi siihen, mitä todistajat sanovat, mutta myös heidän tapaansa esiintyä. Amerikkalaiset seuraavat sitä, kuinka vakuuttavasti todistajat esiintyvät ja miten he pärjäävät vastatessaan republikaaniedustajien kysymyksiin.
 Julkisten kuulemisten vaikutus yleiseen mielipiteeseen voi olla huomattava. Demokraatit toivovat, että republikaanien tuki Trumpille hupenisi. Mielipidemittauksissa lievä enemmistö amerikkalaisista on kannattanut syytteen nostamista.
 Virkarikostutkinta alkoi, kun ilmiantaja väitti Trumpin painostaneen Zelenskyita puhelinkeskustelussa 25. heinäkuuta. Edustajainhuoneen demokraatteja edustava puheenjohtaja  Nancy Pelosi  päätti tutkinnan aloittamisesta syyskuussa. Ilmiantajan henkilöllisyyttä ei ole julkistettu.
 Trumpin mielestä Hunter Bidenin toimintaa Ukrainassa pitäisi tutkia. Joe Bidenia Trump syyttää painostuksesta erottaa syyttäjä  Viktor Shokinin . Hunter Bidenin olemisesta tutkinnan kohteena ei ole tiedossa todisteita.
 Mitä tutkinta etenee?
 CNN:n tietojen mukaan  julkiset kuulemiset jatkuvat vielä ensi viikolla. Toistaiseksi ei tiedetä, keitä silloin kuullaan.
 Tämän jälkeen tiedusteluvaliokunta viimeistelee virkarikostutkintaa koskevan raporttinsa.
 Raportin valmistuttua oikeusvaliokunta käsittelee ja äänestää asiasta joulukuun ensimmäisellä tai toisella viikolla. Tällä aikataululla edetessä koko edustajainhuone äänestäisi virkarikossyytteestä joulukuun 16. alkavalla viikolla.
 Jos edustajainhuone äänestää syytteen puolesta, alkaa oikeudenkäynti Trumpia vastaan senaatissa todennäköisesti ensi vuoden alussa.
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Edustajainhuoneessa virkarikossyytteeseen riittää yksinkertainen enemmistö, mutta senaatissa Trumpin tuomitseminen vaatisi kahden kolmasosan enemmistöä. Tätä demokraateilla ei ole ja ne tarvitsisivat 20 republikaaniedustajan tuen.
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Trumpia koskevia tutkintoja on meneillään useita. Kongressin alaisia tutkintoja on kymmenkunta.
 Lisää aiheesta:
 Yhdysvaltain edustajainhuone äänestää Donald Trumpin virkarikostutkinnasta, mistä onkaan kyse? Tässä 100:n ja 500:n sanan vastaukset
 Kiinan-matka yhdessä isän kanssa, korruptioepäilyjä ja kokaiinia – pojan tekemisissä on ruodittavaa, eikä se ole Joe Bidenin eduksi

Lähettiläs: "Trumpia kiinnostivat Biden-tutkimukset USA:n Ukraina-politiikkaa enemmän" – Yle seurasi virkarikostutkinnan tv-kuulemisia suorana


Summary: Saudi-Arabian turvallisuuspalvelu myöntää, että se julkaisema Twitter-video sisälsi lukuisia virheitä ja etteivät videon tekijät ole hoitaneet tehtäviään asianmukaisesti.

Saudi-Arabian turvallisuuspalvelu pahoittelee Twitterissä julkaisemaansa videota, jossa feminismi on määritelty ekstremismiksi. Virasto myöntää, että feminismin luokitteleminen videolla ääriaatteeksi oli virhe, kertoo  BBC .
 Turvallisuuspalvelun Twitter-tilillä julkaistussa videossa vaaralliseksi ajatteluksi listattiin feminismi, homoseksuaalisuus ja ateismi. Videolla kehotettiin saudiarabialaisia olemaan varuillaan kyseisten ääriaatteiden kanssa.
 Turvallisuuspalvelu kertoo aloittaneensa tutkinnan videosta. Sen mukaan video sisälsi lukuisia virheitä ja että videon tekijät eivät olleet hoitaneet tehtäviään asianmukaisesti. Virasto on suoraan kuningas  Salmanin  alaisuudessa.
 Myös Saudi-Arabian ihmisoikeuskomissio kommentoi videota korostaen, että feminismi ei ole rikos. Sen sijaan komissio ei maininnut lausunnossaan homoseksuaalisuutta tai ateismia.
 Saudi-Arabia on pyrkinyt viime vuosina karistamaan mainettaan yhtenä eniten naisia sortavan maana. Naisten autoilukielto kumottiin vuonna 2018. Viime elokuussa naisia syrjivään huoltajuusjärjestelmään tehtiin muutoksia niin, ettei naisten esimerkiksi tarvitse hakea enää lupaa matkustamiseen miespuoliselta huoltajalta.
 Naisten elämää rajoitetaan kuitenkin yhä voimakkaasti kuningaskunnassa. Lukuisat naisten oikeuksien puolesta kampanjoineet aktivistit ovat saaneet vankeustuomiota, ja ihmisoikeussjärjestöjen mukaan heitä on kidutettu vankiloissa. Myös naisaktivisteja tukevia miehiä on pidätetty.
 Lue myös:
 BBC: Saudi Arabia apologises for video labelling feminism as extremism
 Saudi-Arabia avaa ovensa ulkomaisille turisteille – ei abaya-pakkoa naisille, mutta alkoholin nauttiminen on kielletty
 Saudi-Arabiassa on myönnetty naisille ensimmäiset passit ilman miesholhoojan suostumusta
 Naisen ei tarvitse enää hakea Saudi-Arabiassa lupaa matkustamiseen mieshuoltajalta

Saudi-Arabia luokitteli feminismin ääriaatteeksi – pahoitteli myöhemmin


Summary: Törmäsitkö eilen netissä Mikko Alasaarelan tarinaan koulukiusaamisesta?

Jos törmäsit eilen netissä Mikko Alasaaren tarinaan koulukiusaamisesta et ole yksin. Olet ollut mukana tarkasti suunnitellussa journalistisessa projektissa, jonka tarkoituksena oli tuoda esille koulukiusaamista.
 Puoli seitsemän-ohjelma toteutti yhdessä Alasaarelan kanssa koskettavan tositarinan Facebookissa, Twitterissä ja Linkedinissä. Sama päivitys oli räätälöity jokaiseen alustaan tukemaan algoritmejä. Huomiota herättänyt tarina on totta.
 Yrittäjä, kolmen lapsen isä Alasaarela näytti konkreettisesti, miten algoritmeillä voi saada päivityksen lentoon. Kirjoitukset saivat heti suurta huomiota kaikilla somealustoilla. Twitterissä se oli eilen levinnein suomenkielinen twiitti.
 Koe todisti, että somejättien algoritmit voi valjastaa vaikuttamisen välineeksi. Alasaarelan omakohtainen tarina keräsi vuorokauden aikana 300 000 näyttökertaa, ja se kiinnostaa edelleen.
 Mikko Alasaarelan twiitti kiusaamisesta on suurin suomenkielinen päivitys  Twitterissä Helena lappeteläinen, Puoli sietsemän, Yle
 Twitterissä päivitys tehtiin ketjuun
 Ympäriltä kuuluu kahvikuppien kilinää, ja lähellä olevat ihmiset vilkuilevat kiinnostuneena pöytäämme. Julkaisemme päivityksen helsinkiläisessä, Maria nolla yksi startup-keskuksessa. Kahvilassa olemme ihmisten keskellä konkreettisesti. Myös somessa olemme ihmisten ympäröimiä, vaikka aina emme sitä muista.
 Alasaarela ottaa Word-dokumentin esiin. Hän uppoutuu työhönsä ja julkaisee yksi kerrallaan päivityksiä, keskittyneesti.
 Alasaarela kertoo tekstissään hyvin avoimesti kokemastaan fyysisestä ja henkisestä väkivallasta koulussa ja työelämässä.
 Empatiaa herättänyt teksti sai sadat ihmiset kiittämään Alasaarelaa vaikean kokemuksen jakamisesta, toivomaan koulukiusaamisen loppumista ja kertomaan omista kiusaamistilanteitaan. Esimerkiksi yrittäjä Ilkka O. Lavas paljasti, että hänen kohdallaan koulukiusaaminen johti tupakan tumppaamiseen niskaan.
 Alasaarela kuvailee tekstissään, kuinka työelämän mentorit auttoivat tiedostamaan kiusaamisesta johtuvia luonnevikoja. Päivityksiin liitetyt koulu- ja lapsuuskuvat antoivat uskottavuutta tarinalle. Lopuksi Alasaarela kertoi antaneensa anteeksi kiusaajilleen.
 Alasaarela halusi tökätä tarkoituksella kupliin kirjoittamalla lestadiolaisuudestaan, puhumalla koston hautomisesta ja mainitsemalla kauppakorkeakoulun. Tunteisiin vetoava kertomus sai ihmiset tykkäämään, jakamaan ja kommentoimaan päivitystä.
 Hän korostaa, että somevaikuttaminen on tämän ajan yhteiskuntavaikuttamista. Se ei onnistu pelkästään hyvin kirjoitetulla tarinalla, vaan se vaatii verkostoitumista ja tietämystä algoritmeista.
 Somejättien algoritmit ovat salaisuuksia. Alasaarela tietää miten ne toimivat, koska on seurannut ja testannut algoritmejä.
 Algoritmien uhmaaminen on mahdotonta
 Koko ikänsä algoritmien parissa työskennellyt Mikko Alasaarela toteaa cappuccino kädessään, että markkinoijat kuljettavat tavallisia ihmisiä somessa "kuin pässiä narussa". Syynä on se, että algoritmien pelisäännöt ovat suurimmalla osalla hukassa.
 Alasaarela on oppinut algoritmien toimintatavat työskennellessään pelialalla. Viimeiset vuodet hän on ollut verkkovaikuttajana ja toimitusjohtajana tekoäly-yritys Inbotissa.
 Alasaarela nauraa puheelle siitä, että algoritmejä voisi uhmata.
 – Ei niitä voi! Niiden mukaan on pelattava. Tällä hetkellä näkyvyyttä saavat henkilöt, jotka ovat taitavia sisällön tuottajia ja algoritmien käyttäjiä.
 Somejättien tavoitteena on ensisijaisesti maksimoida mainostulot. Markkinointi luo yhdessä käyttäjäkokemusasiantuntijoiden kanssa nettisivulle sopivan strategian.
 Koodaaja tekee algoritmit, jonka käskyjen pohjalta tekoäly operoi somealustalla. Algoritmi kerää käyttäjästään jatkuvaa tietoa ja ohjaa sivuille kohdennettua mainontaa.
 Moni kuvittelee, että esimerkiksi Facebook-päivitys näkyy automaattisesti kaikille. Oikeasti algoritmi päättää, nouseeko päivitys kavereille näkyviin lainkaan. Päätös pohjautuu dataan, jota se kerää somealustan käyttäjiltä.
 Esimerkiksi Facebookin algoritmit eivät tue Alasaarelan mukaan Youtube- tai nettiartikkeleiden jakamista, jotta käyttäjä ei siirtyisi kilpailevan yrityksen sivuille. Linkedin suosii tällä hetkellä dokumentteja. Twitterissä toimivat henkilökohtaiset tarinat, jotka rakennetaan ketjuiksi.
 Tiedä milloin julkaiset, jos haluat raketin lentoon!
 Jos ei tiedä, minä päivänä ja kellonaikana päivitys kannattaa julkaista, niin se todennäköisesti hukkuu massaan. Kaikissa kanavissa on hieman erilainen logiikka.
 Ihmiset ovat esimerkiksi Linkedinissä aktiivisimmillaan tiistaisin, keskiviikkoisin, torstaisin ja sunnuntaisin.
 Päivämäärän lisäksi kellonaika on tärkeä. Päivitys kannattaa julkaista esimerkiksi Twitterissä ja Linkedinissä aamuyhdeksältä, jolloin ihmiset juovat kahvia työpöydän äärellä, heti lounaan jälkeen tai iltapäiväneljältä, jolloin ihmiset somettavat matkustaessaan kotiin.
 Ei ollut siis sattumaa, että laitoimme somepäivityksen liikkeelle tiistaina kello 9.30 Facebookissa, Twitterissä ja Linkedinissä. Algoritmit tukevat tällaistä toimintaa.
 Valjasta verkostot avuksi
 Someyritysten algoritmien toimintaperiaatteen voi huomata, jos käyttää somea aktiivisesti. Netissä on myös ryhmiä, jotka jakavat keskenään tietoa somealustojen algoritmimuutoksista.
 Alasaarela tietää, että somealustojen algoritmit päättävät päivityksen ensimmäisen tunnin aikana, kuinka laajasti sitä jaetaan.
 Algoritmi antaa aktivointien pohjalta kertoimen sille, miten päivitys näkyy somealustalla seuraavina tunteina ja päivinä. Tämän vuoksi Alasaarelalla on apunaan verkosto, joka tukee tykkäämällä, jakamalla ja kommentoimalla hänen päivityksiään.
 – Minulla on Suomessa satakunta talous- ja yrityselämän vaikuttajaa. Linkedinissä vaikuttajia on globaalisti.
 Alasaarela kuvailee päivitystä rakettina, joka saa polttoainetta aktivoinnista. Mitä enemmän polttoainetta, sitä pidempi kaari.
 Päivitys voi näkyä somealustoilla kolmekin päivää ennen kuin sen suosio hiipuu. Siihen mennessä se on kerännyt jo satoja tuhansia katsojia ja aiheuttanut tuhansia jakoja.
 Tunteet nousivat, kun algoritmit alkoivat tukea Alasaarelan julkaisemaa tarinaa Mikko Alasaarela, Puoli seitsemän, Yle
 Empatia triggeröi
 Alasaarela vetosi ihmisiin empatian avulla. Empatia on yksi tärkeimmistä tunteista, joka triggeröi ihmisiä.
 Triggeröinti tarkoittaa sitä, että viesti laukaisee niin vahvan tunnelatauksen, että se saa lukijan toiminaan. Esimerkiksi närkästyminen saa ihmiset kommentoimaan. Mitä enemmän närkästyneitä kommentteja tulee päivitykseen, sitä enemmän algoritmit tarjoavat näkyvyyttä kavereilla, kaverien kavereilla ja vielä näiden kavereilla.
 Somealustoilla raketinomaisesti menestyvät päivitykset, joissa tunteena käytetään suuttumusta. Alasaarela kertoo, että esimerkiksi Greta Thunberg saa sedät suuttumaan. Algoritmi innostuu entisestään, kun eri kuplissa olevat ryhmät kääntyvät toisiaan vastaan kommentoimalla.
 Ilon ja rakkauden päivityksiä kommentoidaan vähemmän, joten niiden huomio somevirrassa jää pienemmäksi. Poikkeuksen tekevät juhlapäiväpäivitykset, joita somejättien algoritmit tukevat. Alasaarela paljastaa, että hää-ja ristiäiskuvat saavat aina huomiota.
 Ihmiset, jotka tietävät tämän, käyttävät algoritmia hyväkseen tuodakseen esille omaa sanomaansa.
 Somekohu olikin vastuullista vaikuttamista
 Algoritmejä hyödyntämällä voidaan rakentaa henkilöbrändejä päivitysten ympärille. Ne kiinnostavat ihmisiä kasvottomien mediabrändien sijaan.
 Alasaarela on brändännyt itsensä vastuulliseksi vaikuttajaksi. Hän halusi näyttää omalla esimerkillään, että ihminen voi tuoda itselleen tärkeitä asioita esille algoritmeja hyödyntämällä.
 Alasaarela sai algoritmitietämyksellä uusia seuraajia Twitterissä yli 400, Linkedinissä sata ja Facebookissa parikymmentä. Päivityksen on nähnyt nyt noin 300 000 suomalaista. Algoritmien kaari takaa, että katselukertoja tulee vielä 200 000 lisää.
 Hänen tavoitteenaan oli vahvistaa yleistä mielipidettä koulukiusaamisen kitkemisestä – ja hän onnistui siinä.
 Näyttävä esilletulo johti medianäkyvyyteen muuallakin kuin somealustoilla ja TV1:n Puoli seitsemän -ohjelmassa. Seitsemän tuntia päivityksen julkaisun jälkeen Koulurauhaa-lehti ja Helsingin Sanomat olivat yhteydessä Alasaarelaan. Kymmeniä yksityishenkilöitä otti häneen yhteyttä somekanavien ja puhelimen välityksellä. Hänelle tarjottiin jopa mahdollisuutta kirjaprojektiin, jossa käsitellään koulukiusaamista.
 Yhteistyössä toteutettu hanke osoitti, että yksittäinen ihminen voi vaikuttaa yleiseen mielipiteeseen tai politiikkaan.
 Osalla ihmisistä saattaa olla käsitys, että somessa on mahdollista nousta esille hyvän tuurin vaikutuksesta. Näin ei kuitenkaan ole. Ne jotka tietävät algoritmien toimintatavat somealustoilla nappaavat myös maksimaalisen näkyvyyden..
 EDIT 17:43: Korjattu kirjoitusvirheitä. Muokattu artikkelia luettavammaksi.

Osallistuitko Mikko Alasaarelan somekeskusteluun koulukiusaamisesta? Sinuun vaikutettiin algoritmien avulla!