Summary: Ruotsalaismedian mukaan kuninkaallisia osallistuu konserttiin, jonka tuotot menevät hyväntekeväisyysjärjestöille.

Aviciin muistokonsertti on ollut Ruotsin mediassa viime päivinä hyvin esillä. Sitä on kutsuttu "historialliseksi jättikonsertiksi", jossa esiintyvät muun muassa  David Guetta , Kygo, Aloe Blacc,  Amanda Wilson , Otto Knows,  Rita Ora  sekä Queen-yhtyeen nykyinen solisti  Adam Lambert .
 Konsertin 55 000 lippua myytiin loppuun alle tunnissa ja sen tuotto ohjataan suoraan mielenterveysongelmien vastaiseen ja itsemurhia ehkäisevään työhön. Avicii eli  Tim Bergling  teki itsemurhan vain 28-vuotiaana viime vuoden huhtikuussa Omanin pääkaupungissa Masqatissa.
 – Tästä tulee tunteellinen konsertti, ranskalainen DJ-tähti David Guetta kertoi äskettäin ruotsalaisen uutistoimiston TT:n haastattelussa.
 – Keskitymme hänen elämänsä ja musiikkinsa kunnioittamiseen. Aviciin musiikki on hyvin elämäniloista joten luulen, että hän olisi itsekin halunnut tämän olevan konsertin lähtökohta.
 Guetta ja Avicii tekivät ensimmäisen kerran yhteistyötä vuonna 2012  Sunshine -biisillä. Guettan mukaan Avicii onnistui uudistamaan tanssimusiikkia seuraavana vuonna julkaistulla  True  -debyyttialbumillaan.
 – Kun kuuntelin levyä ensimmäisen kerran ajattelin, että tämä on jotakin suurta. Avicii kirjoitti itsensä saman tien historiaan.
 Aviciin suosio Ruotsissa on edelleen valtaisaa. Kuva Belfastista elokuussa 2016. Mark Winter / Shutterstock / AOP
 Isä ylistää konserttia
 Aviciin isä  Klas Bergling  on ollut konsertin tiimoilta äärimmäisen tyytyväinen.
 – Tunnen suurta kiitollisuutta kaikkia tahoja kohtaan, jotka ovat tässä tapahtumassa mukana, hän totesi äskettäin.
 The Rolling Stones -lehden  haastattelussa  Bergling kertoo, että  Avicii Tribute Concert For Mental Health Awareness  -konsertin tarkoituksena on nimenomaan kiinnittää huomiota mielenterveysongelmiin.
 – Tarvitsemme uusia käytäntöjä, jotta voimme havaita riskit ajoissa ja ehkäistä itsemurhia – erityisesti nuorten keskuudessa.
 Kuukausi sitten Bergling antoi amerikkalaiselle CBS Newsille  haastattelun , joissa hän paljasti Aviciin kärsineen mielenterveysongelmista jo teini-ikäisenä ja käyneen psykiatrin vastaanotolla 14-vuotiaana.
 – Kun sinulla on lapsi, joka voi huonosti, sitä yrittää tehdä kaikkensa, jotta hän paranisi. Veimme Timin psykiatrin vastaanotollle, ja tämä tapaaminen sai hänet voimaan hieman paremmin, hän sanoo haastattelussa.
 Paniikkihäiriöistä kärsinyt Avicii lopetti ilmeisen raskaat kiertueet ja konsertoimisen vuonna 2016 ja keskittyi musiikin tuottamiseen. Klas Berglingin mukaan juuri tämän takia hänen poikansa piristyi huomattavasti ja ryhtyi myös kuntoilemaan.
 – Itsemurha oli meille valtava sokki. Luulimme, että hän oli menossa parempaan suuntaan.
 Avicii ( Tim Bergling) esiintymässä Balaton Sound- festivaalilla  Unkarissa 2013. Balazs Mohai / EPA
 Esiintyi Carl Philipin ja Sofian häissä
 Expressen-lehden  mukaan  muistokonserttiin osallistuvat myös prinssi  Carl Philip  ja hänen puolisonsa  Sofia , joiden läheinen ystävä Avicii oli.
 DJ-tähti esiintyi pariskunnan aamukuuteen kestäneissä riehakkaissa häissä vuonna 2015 ja villitsi juhlayleisön niin hyvin, ettei häntä meinattu päästää ollenkaan pois lavalta.
 Lokakuussa Aviciista tehtiin myös  vahanukke  New Yorkin Madame Tussaudiin. Vahanukkea suunniteltiin yhdessä Aviciin perheen kanssa ja siinä on pyritty kuvaamaan tähti sellaisena, kuin hänet esiintymisareenoilta muistetaan: lippis väärinpäin päässä, leveästi hymyilevänä, toinen käsi huitomassa ilmaa ja toinen mikserillä.
 – Ei ole vaikeaa todeta, että Avicii on yksi aikakautemme ikonisimmista muusikoista, toimitusjohtaja  Tom Middleton  New Yorkin Madame Tussaudista sanoo.
 Aviciin vahanukke seisoo nyt  Taylor Swiftin , Rihannan,  Justin Timberlaken,   Ed Sheeranin  ja muiden 2010-luvun musiikkisuuruuksien vieressä.
 Avicii tunnetaan myös hyväntekeväisyystyöstään. Hän luovutti vuonna 2012  House of Hunger  -kiertueen koko tuoton, lähes miljoona euroa, amerikkalaiselle Feeding America -järjestölle.
 Avicii eli Tim Bergling kuoli 20. huhtikuuta 2018. AOP
 Supersuosio jatkuu Ruotsissa
 Ruotsissa Aviciin suosio on edelleen valtaisaa, minkä jättikonserttikin kertoo. Spotifyn äsken julkistamien tietojen mukaan Aviciin  SOS  on naapurimaamme tämän vuoden soitetuin Spotify-kappale. Lisäksi Avicii on Spotifyssa Ruotsin toiseksi soitetuin artisti.
 Avicii Tribute Concert For Mental Health Awareness  -konsertti nähdään Yle Areenassa suorana ja suomeksi selostettuna tänään torstaina kello 22.00-00.15. Selostajina toimivat YleX:n  Jani Kareinen  ja DJ Orion eli  Juska Wendland.
 Yle TV2 esittää suomeksi selostetun version lauantaina 7.12. klo 22.10 ja uusintana keskiviikkona 11.12. klo 22.25. Areenassa konsertti on katsottavissa tallenteena 15.12. asti.

Tukholmassa järjestetään suuri hyväntekeväisyyskonsertti Aviciin muistolle lauantaina – Areena näyttää suorana


Summary: Päiväkodeille tehty toimintamalli tähtää terveempiin lapsiin ja ympäristövastuuseen.

Helsinkiläisen päiväkoti Neulasen lapset liikkuvat ketterästi metsikössä. Lapset keräävät katkenneita oksia majaa varten. Joku keksii, että ohuen lumikerroksen peittämä kallio käy liukumäeksi.
 Myllypuron kerrostalojen keskellä kasvava metsikkö on lapsille tuttu, sillä 3–5-vuotiaiden Hukkasten ryhmä on tänä vuonna käynyt lähimetsässä tai muissa luontokohteissa ainakin kerran viikossa. Luonnossa on myös vietetty aiempaa pidempiä aikoja kerrallaan.
 – Täällä kiipeillään puissa. Olemme tehneet omaa siltaa. Metsässä myös ryhmähenki kasvaa, kun lapset leikkivät enemmän isommassakin porukassa, varhaiskasvatuksen opettaja  Karoliina Silander  päiväkoti Neulasesta sanoo.
 Neulanen on yksi niistä päiväkodeista, jotka ovat olleet mukana kokeilemassa uutta  Luontoaskel hyvinvointiin  -toimintamallia. Mallissa on kehitelty tapoja, joilla lasten luontokontaktia voidaan päiväkotien arjessa lisätä. Mukana on myös käytäntöjä, joilla kasvisten syömistä ja myönteisiä ruokakokemuksia koetetaan lisätä.
 – On tärkeää lähteä liikkeelle lapsista ja nuorista, koska tällä vaikutetaan koko loppuelämän terveyteen, erikoistutkija  Heli Kuusipalo  Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselta sanoo.
 Luontoaskel hyvinvointiin -mallin tavoitteena on edistää lasten terveyttä ja samaan aikaan ympäristövastuullisuutta ja kestävää kehitystä. Päiväkotien lisäksi sitä ovat kehittäneet Terveyden ja hyvinvoinnin laitos, Suomen ympäristökeskus ja Luonnonvarakeskus.
 Helsinkiläisen päiväkoti Neulasen Hukkasten ryhmä retkeilee luonnossa ainakin kerran viikossa. Rami Moilanen/ YLE
 Luonnossa möyriessä saa hyviä mikrobikontakteja
 Monien kaupunkilaislasten kosketus luontoon on nykyisin vähäinen. Usein toistuva ja runsas luontokosketus kuitenkin tarjoaisi lapselle monipuolisia mikrobikontakteja. Se puolestaan auttaisi puolustusjärjestelmää kehittymään vahvaksi. Heli Kuusipalon mukaan Luontoaskel-malli onkin osittain kuin paluuta vanhaan.
 – Jos lapsena saa hyvän immuniteetin, hyvän puolustusjärjestelmän, se edistää vastustuskykyä moniin tarttumattomiin sairauksiin, Heli Kuusipalo sanoo.
 Niin sanotun terveyden biodiversiteettihypoteesin mukaan ihmisen yksipuolistunut mikrobisto on yhteydessä heikentyneeseen puolustuskykyyn ja esimerkiksi allergioiden ja astman lisääntymiseen.
 Lue lisää:   THL-blogi: Luonnon monimuotoisuus ja ihmisen terveys kulkevat käsi kädessä
 Samuel Artel ja Lauri Rantala keräsivät oksia majaa varten. Rami Moilanen/ YLE
 Nykyisin vältetään turhan paljon sitä, että multaa tarttuu sormiin tai leikkiessä lentää kuraa. Moni lapsi osallistuisi mielellään myös vaikkapa kasvien viljelyyn, mutta heille ei tarjoudu siihen mahdollisuutta. Tällaista kosketusta luontoon kannattaisi jälleen lisätä.
 – Hyvää mikrobistoa edistää monipuolinen kasvisten syöminen, kosketus eläimiin ja liikkuminen luonnossa, Heli Kuusipalo sanoo.
 Luontoaskel hyvinvointiin -hankkeessa päiväkotilapsilta kerättiin myös sivelynäytteitä ihon mikrobistosta. Niistä saadaan myöhemmin tuloksia siitä, miten luontokontaktin lisääminen ja kasvispainotteisen ruuan lisääminen päiväkodissa vaikuttavat mikrobistoon. Näin pienillä lapsilla vastaavaa tutkimusta ei aiemmin ole tehty.
 Mikrobiston lisäksi luonnossa oleskelulla on terveyden ja hyvinvoinnin kannalta monia muitakin myönteisiä vaikutuksia. Tutkimusten mukaan luonnossa oleminen esimerkiksi parantaa mielialaa ja auttaa palautumaan stressistä lyhyessäkin ajassa. Lasten motoriset taidot puolestaan kehittyvät monipuolisessa maastossa liikkuessa.
 – Tutkimustiedon mukaan luontoalueet näyttävät kannustavan ihmisiä liikkumaan. Luontoalueilla lasten vapaa leikki yhdistyy fyysiseen aktiivisuuteen ja kokonaisvaltaiseen oppimiseen, tutkija  Iida-Maria Koskela  Suomen ympäristökeskuksesta sanoo.
 Kasviksia tutkitaan kaikin aistein
 Päiväkoti Neulasen metsäretkeläiset kokoontuvat piiriin kallion laelle. Aikuiset ovat tuoneet mukanaan pieniä eväitä. Tällä kertaa maisteltavana on porkkanaa, retiisiä, kyssäkaalia ja mandariinia.
 – Olemme ajatelleet, että jos tuomme tänne eväitä, olisi kiva, että ne olisivat erilaisia kasviksia, varhaiskasvatuksen opettaja Karoliina Silander sanoo.
 Maistelupaloja tutkitaan kaikin aistein. Porkkana ja mandariini tuntuvat olevan monille tutuimpia, retiisiä ja kyssäkaalia lapset sen sijaan tutkiskelevat enemmän. Paksuilla talvirukkasilla lapset eivät pääse tunnustelemaan kasvispaloja sormin, mutta maistelun lisäksi niitä katsellaan ja haistellaan.
 Liina Kujanpää maisteli retkievääksi otettua mandariinia. Myös Aino Lehtisen (vas.) mielestä mandariinit olivat retkieväistä parhaita. Rami Moilanen/ YLE
 Päiväkodissa lapset voivat osallistua myös vaikkapa lounassalaatin valmistukseen ja isommat lapset annostelevat ruokansa itse. Neulasen lapset ovat myös kasvattaneet herneenversoja ja yrttejä. Keväällä päiväkodin pihalle on tarkoitus tehdä viljelypalsta.
 "Metsään voi tuoda mitä tahansa toimintaa"
 Luontokosketus hyvinvointiin -mallia ollaan nyt ottamassa yhdeksän kokeilupäiväkodin lisäksi laajemmin käyttöön ainakin Helsingissä, Jyväskylässä, Lappeenrannassa ja Oulussa.
 Joillekin päiväkodeille luontokosketuksen ja kasvisruuan lisääminen on helpompaa kuin toisille. Osalla lähimetsä alkaa jo takapihalta, kun toisilla matka luontoon on paljon pidempi. Muutokset ruokailussa puolestaan vaativat yhteistyötä ruokapalvelujen tarjoajan kanssa. Suomen ympäristökeskuksen tutkijan Iida-Maria Koskelan mukaan kaikki päiväkodit voivat silti halutessaan ottaa mallista itselleen jotain itselle sopivaa.
 – Toimintamallin tarkoitus on inspiroida päiväkoteja löytämään juuri heille sopivia tapoja toteuttaa luontoaskelia luontevana osana arkea, Iida-Maria Koskela sanoo.
 Päiväkoti Neulasen lapset tanssivat lähimetsän kalliolla. Rami Moilanen/ YLE
 Helsinkiläinen päiväkoti Neulanen on ollut jo kaksikymmentä vuotta Vihreän lipun päiväkoti, jossa ympäristökasvatus ja kestävä kehitys ovat mukana toiminnassa. Luontoaskelten lisääminen on siitäkin syystä sujunut Karoliina Silanderin mukaan helposti.
 – Metsään voi tuoda mitä tahansa toimintaa, mitä teemme sisällä, Karoliina Silander sanoo.
 Hukkasten aamupäivän lähimetsäretkeen mahtuu monenlaista toimintaa, jopa tanssihetki. Kun toppa-asuiset lapset heiluvat ja pyörivät musiikin tahtiin metsäkalliolla, ilo on valloillaan.
 Luontoaskel hyvinvointiin -hanketta ovat rahoittaneet Sitra sekä maa-ja metsätalousministeriö.
 Lue myös:
 Päiväkodin metsäisellä pihalla möyriminen voi pitää lapset terveempinä – nyt tutkitaan luonnon bakteerien hyötyjä

Päiväkoteihin halutaan lisää luontokosketusta ja kasviksia –  lasten mikrobisto rikastuu, vastustuskyky voi vahvistua koko elämäksi


Summary: Kysymys on kiehtonut astronomeja kautta aikain. Vaihtoehtoja on, mutta varma vastaus puuttuu.

Raamatun mukaan suuri ja kirkas tähti johdatti kolme oppinutta miestä itäisiltä mailta vastasyntyneen Jeesuksen luokse. Onko tähti vertauskuva, vai oliko taivaalla pari vuosituhatta sitten jokin astronominen ilmiö, joka päätyi Matteuksen evankeliumiin Betlehemin tähtenä?
 Sitä kysymystä astronomit ovat pyöritelleet paljon. Viime vuosina sitä on puitu muun muassa yhdysvaltalaisessa  Lowellin observatoriossa  ja skotlantilaisessa  St Andrew'n yliopistossa.  Yhdysvaltalaisen Vanderbiltin yliopiston astronomian professori  David Weintraub  esittää omia arveluitaan  The Conversation -lehdessä .
 Aiheesta on tehty satoja tutkimuksia, mutta vastauksia on vaikea löytää, ellei tiedä, mistä edes suurin piirtein etsiä. Vaikka historioitsijat ovat pitkälti yksimielisiä siitä, että Jeesus oli todellinen henkilö, hänen syntymävuottaan saati kuukautta ei tiedetä.
 Väestönlaskennan ja veroluetteloiden kaltaisista aikalaistiedoista haarukoimalla on päädytty vuosiin 1–8 ennen ajanlaskumme alkua.
 Kiisikö maapallon ohi niinä vuosina kirkas komeetta? Se olisi hyvä ehdokas viestintuojaksi, sillä komeettoja on pidetty monissa kulttuureissa muutosten sanansaattajina. Aikalaiskirjauksista tietoa komeetasta ei kuitenkaan löydy.
 Supernova tai Jupiter?
 Oliko Betlehemin tähti sitten supernova?
 Jo astronomian suurmies  Johannes Kepler  ehdotti 400 vuotta sitten, että itämaan tietäjiä ohjasi kirkkaasti räjähtänyt tähti. Mutta ongelma on jälleen sama: aikalaiskirjaukset puuttuvat.
 Yhtenä mahdollisuutena on tutkittu Jupiterin kulkua Kuun poikki ja Jupiterin ilmestymistä samana yönä taivaalle vasta aamulla Auringon takaa.
 Poikkeuksellisten ilmiöiden samanaikaisuus herätti varmasti astrologeissa intoa, koska Jupiteria pidettiin kuninkaallisena planeettana.
 Astronomia ja astrologia olivat tuohon aikaan yhtä.
 Vai sittenkin konjunktio?
 Suosituin selitys Betlehemin tähdelle on planeettojen konjunktio. Siinä vähintään kaksi planeettaa on Maasta katsottuna samalla janalla. Vuosiin 1–8 eaa. mahtui useita kahden planeetan konjunktioita ja yksi kolmenkin.
 Brittiläisen Sheffieldin yliopiston astronomi  David Hughes  rohkeni käyttää 1970-luvulla  Nature-lehdessä  julkaistussa tutkimuksessa "todennäköisesti"-sanaa, joka yleensä vaatii tiedeyhteisössä jo aikamoista yksimielisyyttä näytön pitävyydestä.
 Hänen mukaansa selitys Betlehemin tähdelle oli Jupiterin ja Saturnuksen lähestyminen toisiaan kolme kertaa lyhyenä aikana. Päätelmänsä perusteella hän laski Jeesuksen syntyneen elokuussa vuonna 7 eaa.
 Hughesin tutkimuksesta on yli neljä vuosikymmentä. Hänen vastauksensa ei ole saanut varmistusta sen kummemmin kuin muutkaan Betlehemin tähdestä esitetyt hypoteesit.
 Ehkä tämä on kysymys, johon vastausta ei kuulu saadakaan, tuumii St Andrew'n yliopiston observatoriota johtava astronomi  Aleks Scholz  omissa pohdinnoissaan.
 Juttu on osa Ylen Uutis- ja ajankohtaistoiminnan tiedeuutisten joulukalenteria. Julkaisemme päivittäin tiedeuutisen, joka liittyy tähän vuodenaikaan – suoraan tai ainakin mutkan kautta. Viimeinen luukku aukeaa jouluaattona.
 Aiemmat luukut:
 1.  Ystävän joululahjan paketoinnissa ei kannata olla turhan tarkka, neuvoo tutkimus
 2.  Mitä yhteistä on joulukuusella ja dinosauruksella?
 3.  Kaikki lumihiutaleet eivät olekaan erilaisia
 4.  Yhdysvaltain joulu täyttää 480 vuotta

Onko Betlehemin tähdelle tieteellinen selitys?


Summary: Syksyn ylioppilaat juhlivat valmistujaisissaan tänään ympäri Suomea. Vantaalaiset Ruut Koivulehto ja Kiia von Gross toivovat, että keskivertokirjoittajista puhuttaisiin nykyistä enemmän.

Tänä torstaina ylioppilaaksi valmistuva  Ruut Koivulehto , 19, kirjoitti kolme eximiaa, mutta silti jotain tuntuu puuttuvan.
 Mediassa superylioppilaiden huikeista tuloksista kertovia otsikoita näkee paljon, mutta todellisuudessa vain prosentti ylioppilaista saa todistukseensa viisi laudaturia tai enemmän.
 Vain pieni osa suomalaisista opiskelijoista on median hehkuttamia huippukirjoittajia.
 – Samalla olen todella tyytyväinen, mutta samalla en. Lakin saaminen päähän on todella hieno asia, vaikka olen stressannut arvosanoista. Moni niistä kuitenkin on kysellyt, ja todistus on näkyvillä ylioppilasjuhlissa, Koivulehto sanoo.
 Tänä torstaina valmistuu noin 3 000 syksyn ylioppilasta.
 Kiia Von Grossin mukaan tutkinto on numeroita tärkeämpi. Meeri Niinistö / Yle
 Vantaan Lumon lukiossa opiskelleen  Kiia Von Grossin , 19, oli tarkoitus valmistua menneenä keväänä: Psykologia jäi kuitenkin imbrobaturiksi, eikä juhlia tullut.
 Syksyllä Von Gross yritti uudelleen, ja onnistui. Hän kiittää saavutuksestaan lukionsa opetusta ja Netflixin  Person of Interest  -rikossarjaa.
 Sarjan sosiopaattinen hahmo oli innoittanut Von Grossia googlettamaan mielenhäiriöiden välisiä eroavaisuuksia kirjoituksia edeltäneenä yönä.
 – Minun tuurillani kokeessa oli tehtävä, jossa kysyttiin ympäristön vaikutuksia ihmisen mielenterveyteen. Se essee meni sitten hyvin, Von Gross muistelee.
 Keskiarvosuoritukseen on syytä olla ylpeä
 Ruut Koivulehto valmistuu torstaina Vantaan Vaskivuoren lukiosta. Vaikka ylioppilastodistuksen aineiden keskiarvo on magna cum laude, aikoo hän silti uusia psykologian kokeen keväällä tulevaa opiskelupaikkaa ajatellen.
 – Aion hakea tulevaisuudessa opiskelemaan psykologiaa, mutta tiedän, että C:n arvosanasta ei saa haussa yhtä paljon pisteitä, Koivulehto sanoo.
 Ylioppilastutkintolautakunnan mukaan tavallisessa ylioppilastodistuksessa kaikkien aineiden arvosana on keskimäärin  cum laude , eli tuttavallisemmin C.
 Ylioppilastutkintolautakunnan pääsihteeri  Tiina Tähkän  mukaan aiemmin arvosanojen tarkistusarvostelupyynnöt kohdentuivat lähinnä hylättyihin kokeisiin.
 Nyt tarkistusta pyydetään myös  paremmista tuloksista.  Tähkä muistuttaa, etteivät hyvien arvosanojen paperit täytä kuin osan korkeakoulujen paikoista.
 – Valtaosa arvosanoista on keskinkertaisia, ja niistäkin on syytä olla ylpeä. Niiden takana on valtava määrä työtä. Tässä ajassa keskustelu on vääristynyttä, kun kiinnitetään huomiota vaan näihin laudatureihin ja puhutaan todistusvalinnasta, Tähkä sanoo.
 Opetus- ja kulttuuriministeriön  päätöksen mukaan nykyistä merkittävämpi osa korkeakoulujen opiskelijoista valitaan todistusvalinnan perusteella vuonna 2020, jolloin vaa'assa painavat ylioppilastutkinnon ja ammatillisen perustutkinnon arvosanat.
 – Onhan se hienoa, että saa monta laudaturia. Monelle opiskelijalle se on kuitenkin vähän abstrakti ajatus, että voisi menestyä niin hyvin, Koivulehto sanoo.  Meeri Niinistö / Yle
 "Jengi ylistää näitä ällän kirjoittajia, vaikka he ovat missanneet käytännössä koko lukiokokemuksen"
 Von Grossin filosofia opiskelun suhteen on yksinkertainen. Jotkut opiskelivat itsensä tähden, osa perheensä, hän taas elämän.
 –Sain B:n paperit ja tutkinnon. Harva tietää, mitä oikeasti haluaa lukion jälkeen. Mulla ei ole hajuakaan. Nyt on kuitenkin paperit, jolla pääsee tulevaisuudessa johonkin.
 Von Gross on toiminut Lumon lukion tapahtumajärjestäjänä aktiivisesti. Parasta lukioajassa ei ollut lukeminen, vaan abiriennot ja vanhojen tanssit.
 – Jengi ylistää näitä ällän kirjoittajia, vaikka he ovat missanneet käytännössä koko lukiokokemuksen, Von Gross sanoo.
 Hän viittoo kohti Lumon lukion tummia ikkunoita. Niistä kajastavat Korson kadut ja kuuleman mukaan ainakin kuusi pubia kilometrin säteellä.
 Torstaina sekä Von Gross että Koivulehto juhlivat.
 – Kun sekä koulussa, opinto-ohjauksessa ja mediassa painotetaan, että matematiikkaan ja lukemiseen tulee jatkuvasti panostaa, tulee jo valmiiksi lannistunut fiilis. Nyt on päässyt unohtumaan se, että ihnmisillä on omia ja erilaisia tavoitteita. Monelle on tarpeeksi, että saa lakin, Koivulehto sanoo.
 Lue lisää:
 Kaisa ja Uula Jouste menivät naimisiin 18-vuotiaina rikkoakseen perinteitä – nyt he kirjoittavat yhdessä ylioppilaiksi
 Jo viidennes lukiolaisista käy töissä opintojen ohella: "On vaikeaa tasapainotella loppuunpalamisen kanssa, kun kaikki ihannoivat työntekoa"

Superylioppilaat näkyvät otsikoissa, vaikka paljon tavallisempaa on iloita C:n papereista: "Monelle on tarpeeksi, että saa lakin"


Summary: Mäkihyppääjä Eddie Edwards tulisi lyödä ritariksi, sillä niin paljon hän levitti iloa ympärilleen urheilu-uransa aikana, kirjoittaa mediatutkija Sami Kolamo.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Koripalloilija rähmää pallon omaan koriin kahmaistessaan levypalloa käsiinsä. Jalkapalloilijan tulisi siirtää pallo tyhjänä ammottavaan maaliin, mutta kaikkien hämmästykseksi hän tunaroi kampittamalla itsensä juuri ratkaisevalla hetkellä. Vastaavanlaisia urheilun mokista ja kommelluksista muistuttavia kimaroita on Youtubessa lukemattomia. Niiden suosio osoittaa, että urheilu on myös hauskaa ja koomista ainakin katsojan näkövinkkelistä – huolimatta siitä, että urheilukisoista on karsittu pois sellaisia kiehtovia lajeja, kuten köydenveto, esteuinti ja eettisesti kovin kyseenalainen (rauhan)kyyhkysammunta.
 Mokailulla on myös traaginen puolensa . Osoituksena tästä töpeksijät usein painavat päänsä käsien väliin häpeän ja pettymyksen merkiksi. Urheilussa on yleensä kovat panokset ja urheilijoilta odotetaan optimisuoritusta. Menestystä tavoitellaan ajoittain hinnalla millä hyvänsä, myös reilun pelin sääntöjen vastaisesti.
 Joistakin dopingkäryistä mieleen tulee kesäteattereiden puskafarssit.
 Tragikoomisen urheilun ohittamaton merkkitapaus Suomessa oli Lahden hiihtoskandaali vuonna 2001. Mediatilaisuudessa tankeroenglantia puhuneen ja punastelleen hiihtojohtajan ja huoltamolle unohtuneen lääkelaukun ynnä muiden outojen ja kinkkisten käänteiden myötä Lahden skandaali oli kuin kutsuhuuto parodian mestareille, netti-ilveilijöille ja stand up -koomikoille.
 Joistakin dopingkäryistä mieleen tulee kesäteattereiden puskafarssit. Niin hullunkurisia ovat olleet viattomina esiintyvien urheilijoiden selitykset – puhumattakaan äimän käkenä lausuntojaan kakistelevista valmentajista ja muista osallisista.
 Omanlaistaan koomisuutta edustaa pilkkanauru , jota ilmentää hervottoman kippurassa hekottamisen sijaan tarkoitushakuisen leimaava ja kauaskantava joukkoröhöttäminen.
 Usein pilkan kohteena on teeskentelijä, joka esittää olevansa jotakin muuta kuin todellisuudessa on. Jalkapallossa tähän paarialuokkaan kuuluvat filmaajat etenkin Skandinaviassa ja Britanniassa, jossa ”näyttelemiseen” suhtaudutaan latinokulttuureja kielteisemmin.
 Venäjän jalkapallon MM-kisoissa pilkkanaurun kohteeksi joutui ansaitusti brassitähti  Neymar . Liioitteleva ruohikolla pyöriminen vaikutti Neymarin brändiarvoon. Tätä arvon alennustilaa tuskin helpottivat Neymar-antifanien kostonsuloiset verkkomeemit.
 Tosin on sitä ennen someakin osattu kyseenalaistaa. Ei jäänyt vitsinikkareilta myöskään huomaamatta  Spiridon Velokas , joka vuoden 1896 Ateenan olympialaisten maratonilla huijasi kilpaveljiään ja kulki osan matkaa hevosen kyydissä ylittäen maaliviivan kolmantena.
 Silloin kun katsoja ja urheilija nauravat yhdessä, heistä voi tulla hyvin läheisiä, vaikka he kohtaisivat toisensa vain tv-kuvan välityksellä.
 Yllä mainituissa tapauksissa nauraminen  on toispuoleista. Ei naureta yhdessä urheilijan kanssa, vaan hänen kustannuksellaan. Silloin kun katsoja ja urheilija nauravat yhdessä, heistä voi tulla hyvin läheisiä, vaikka he kohtaisivat toisensa vain tv-kuvan välityksellä.
 Matti Nykäsen  aktiiviaikoina yksi hauskimmista urheilijoista oli maailman surkein mäkihyppääjä  Eddie Edwards . Häntä oli vaikea nähdä kansakunnan tai korporaatioiden soturina: hän oli ennemminkin klovneri, joka paljasti urheiluun liittyviä ryppyotsaisia ja vakavamielisiä piirteitä.
 Edwardsia seuratessa ei tarvinnut kokea myötähäpeää. Sen sijaan kroppaan hiipi hilpeä ja tyyni olo, sillä Edwards osasi nauraa itselleen. Hän osoitti, että myös viimeiseksi sijoittuva voi olla ylpeä suorituksestaan ja erityisesti rohkeudestaan. Todellista coubertinilaista olympiahenkeä siis – semminkin, kun Edwards kärsi korkeanpaikankammosta ja hänen silmälasinsa linssit huurtuivat ennen hyppyrimäen nokkaa.
 Edwards ansaitsisi ritarin arvon , sillä niin paljon iloa – kuin myös itsetuntoboostia – hän on tuottanut meille sohvaperunoille. Nautin tuopin brittiläistä olutta ja kuuntelen Fly Eddie Fly -biisin aina joulukuun viides päivä, sillä tuolloin on (Sir) Michael ”Eddie the Eagle” Edwardsin syntymäpäivä.
 Sami Kolamo
 Kirjoittaja on Tampereen yliopiston mediakulttuurin dosentti. Hän on tutkija-asenteeltaan yhteiskuntakriittinen, arkisessa eksistenssissään sarkasmiin ja ironiaan taipuvainen. Ajoittain nämä piirteet sekoittuvat.
 Aiheesta voi keskustella 5.12. klo 16.00 asti.
 Lue myös:
 Asta Lepän kolumni: Eikö millekään saa enää nauraa?
 Sami Kolamon kolumni: Kun keho ja mieli kohtaavat eli miksi Ronaldinho nauroi?
 Sami Kolamon kolumni: Entä jos Matti Nykänen olisikin ollut Maija Nykänen?

Sami Kolamon kolumni: Viides joulukuuta on minulle urheilun ja huumorin merkkipäivä


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Ylen mittaus: Perussuomalaiset jyristelivät taas eteenpäin, keskustalle kaikkien aikojen murskaluvut
 Perussuomalaisten suosion nousukiidolle ei näytä tulevan loppua. Suurin putoaja Ylen Taloustutkimuksen teettämässä  kannatuskyselyssä  on keskusta. Edes tuore puheenjohtaja  Katri Kulmuni  ei ole saanut keskustan kannatusta nousuun.
 Hallitustunnustelujen vetäjä valitaan
 Eduskuntaryhmät  sopivat tänään  hallitustunnustelujen vetäjästä. SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Lindtman  on kutsunut ryhmät koolle kello 16.30. Pääministeriehdokkaaksi ilmoittautunut liikenne- ja viestintäministeri, SDP:n varapuheenjohtaja  Sanna Marin  pitää luontevana, että tunnustelijana olisi pääministerin paikalta eronnut  Antti Rinne . Keskustasta sanottiin eilen, ettei puolue vastusta, jos tunnustelijaksi tulee Rinne.
 SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja Antti Lindtman. Markku Ulander / Lehtikuva
 Soten valinnanvapaudesta on tullut trendi
 Asiantuntijan mukaan valinnanvapauden monimutkaisuus voi johtaa yhteiskunnan eriarvoistumiseen. Henrietta Hassinen / Yle
 Sosiaalipolitiikan tutkija  Olli Karsio   selvitti sosiaali- ja terveyspalveluiden valinnanvapautta  useissa eri maissa. Selvitysten mukaan nuoret ja muuten aktiiviset ihmiset pärjäävät valinnoissa, mutta järjestelmän monimutkaisuus voi johtaa yhteiskunnan eriarvoistumiseen.
 Ranskassa alkaa Macronin eläkeuudistusta vastustava suurlakko
 Ranskan julkinen liikenne seisahtuu ja arviolta puolet kouluista on kiinni suurlakon vuoksi. Juha Nurminen / Yle
 Ranskassa miljoonia julkisen ja yksityisen sektorin työntekijöitä osallistuu tänään alkavaan  suurlakkoon . Maan julkinen liikenne seisahtuu ja arviolta puolet kouluista on kiinni. Myös suurin osa Ranskan poliisiasemista, jätteenkäsittelylaitoksista ja öljynjalostamoista on suljettuna. Lakkoilijat vastustavat presidentti  Emmanuel Macronin  suunnitelmia uudistaa Ranskan eläkejärjestelmää.
 Lauhaa, mutta liukasta
 Keli on tänään liukas jalankulkijoille ja autoilijoille. Anniina Valtonen / Yle
 Maan etelä- ja keskiosissa on enimmäkseen pilvistä ja paikoin sadetta. Lämpötila on 2–7 astetta. Pohjoisessa on pilvistä ja paikoin lumisadetta. Päivällä on myös laajoilla alueilla poutaa. Lämpötila pysyttelee pääosin muutamassa pakkasasteessa.
 Jalankulkijoiden on syytä olla aamulla varuillaan huonon jalankulkusään takia. Varoitus on annettu koko Suomeen Lappia ja Koillismaata lukuun ottamatta. Lapissa ja Koillismaalla puolestaan on huono ajokeli.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: PS nousi ennätykseen ja keskustalle murskaluvut Ylen mittauksessa, hallitustunnustelija valitaan, Ranskassa alkaa jättilakko


Summary: Marraskuun kannatusmittaus jää Rinteen hallituksen viimeiseksi.

Perussuomalaisten suosion nousukiidolle ei näytä tulevan loppua. Suurimman oppositiopuolueen kaula seuraavana tulevaan kokoomukseen on 5,7 prosenttiyksikköä.
 Ylen Taloustutkimuksella teettämässä kannatusmittauksessa perussuomalaisia äänestäisi 24,3 prosenttia. Se on puolueen historian paras lukema.
 Puolueen suosio hätyytteli vastaavia lukuja puheenjohtaja  Timo Soinin  aikana kesällä 2011. Silloin kannatus nousi 23 prosenttiin.
 Taloustutkimuksen tutkimusjohtaja  Tuomo Turja  laskee, että puheenjohtaja  Jussi Halla-ahon  joukkue vetää nukkuvien puolueen lisäksi kannattajia myös hallituspuolueista.
 – Puolue saa kannattajia keskustalta, SDP:lta ja niiltä, jotka eivät ole osanneet aiemmin sanoa, ketä he äänestävät. Siis siitä porukasta, joka ei ole kovin hyvin kiinnittynyt politiikkaan, Turja sanoo.
 Oppositiojohtajat Jussi Halla-aho (ps.) ja Petteri Orpo (kok.) ovat nostaneet kannatustaan.
 Kokoomus alkaa nousta
 Oppositiossa oleminen on alkanut pukea myös kokoomusta. Kokoomusta äänestäisi nyt 18,6 prosenttia vastaajista. Orpon joukkojen kannatus on noussut hiljalleen eduskuntavaalien jälkeen.
 Vaaleissa kokoomus sai 17 prosentin suosion. Puolueen puheenjohtaja Petteri Orpo on arvostellut sinnikkäästi hallituksen talouslinjaa ja velanottoa.
 Näin kannatusmittaus tehtiin  Taloustutkimus haastatteli 2 944 ihmistä Haastattelut tehtiin 11.11.2019–3.12.2019 Puoluekantansa kerto 2064 vastaajaa Tulosten virhemarginaali on +/-1,8 prosenttiyksikköä
 Ylen marraskuun kannatusmittaus jää pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) lyhyeksi jääneen kauden viimeiseksi.
 Pääministeripuolue SDP:n kannatus on pudonnut 13,2 prosenttiin. Kevään eduskuntavaaleissa puolueen kannatus oli 17,7 prosenttia. Demareiden kannatus on sulanut vaalien jälkeen yli neljä prosenttiyksikköä.
 Rinne ehti olla pääministerinä vajaat puoli vuotta. Kun mittaus seuraavan kerran tehdään, Suomella on uusi pääministeri ja omistajaohjausministeri. Hallitukseen voi tulla muitakin muutoksia.
 Keskustan puheenjohtaja Katri Kulmuni ei ole onnistunut nostamaan puolueen kannatuslukuja.  Mikko Stig / Lehtikuva
 Keskustan luvut alamaissa
 Eniten hallitusvastuu näyttää syöneen keskustan kannatusta. Keskustan suosio on aallonpohjassa. Puolue on toivonut uutta nousua puheenjohtajan vaihdoksesta.
 Puheenjohtajaksi syyskuussa noussut  Katri Kulmuni  asetti päämääräkseen, että keskustasta tulisi taas 20 prosentin puolue.
 Keskustan kannatus on Ylen marraskuun mittauksessa 10,6 prosenttia. Edellisestä kannatusmittauksesta laskua on tullut 2,3 prosenttiyksikköä.
 Taloustutkimus laskee, että keskusta menettää kannattajia moneen suuntaan.
 – Suurin hyötyjä on edelleen perussuomalaiset, mutta keskusta vuotaa entistä enemmän myös kokoomukseen. Merkittävä ryhmä ovat ne, jotka ovat äänestäneet aiemmin keskustaa. He ovat siirtyneet entistä enemmän katsomoon, sanoo tutkimusjohtaja Tuomo Turja.
 Hallituspuolueista vain vasemmistoliitto lisäsi suosiotaan
 Hallituspuolueiden yhteenlaskettu kannatus on nyt 50 prosenttia. Tällä hetkellä hallituspuolueista suosituin on vihreät 13,9 prosentin kannatuksella. Vihreiden suosiokin on viime kuukausina kääntynyt hienoiseen laskuun.
 Vihreät on perussuomalaisten lisäksi onnistunut erottautumaan muista puolueista omalla linjallaan. Hallituksessa vihreät on pitänyt esillä esimerkiksi koulutus- ja ympäristöasioita.
 Hallituspuolueista kannatustaan on edellismittauksesta onnistunut nostamaan vain vasemmistoliitto. Puolueen suosio nousi puolella prosenttiyksiköllä ja on nyt 8,4 prosenttia.
 Vasemmistoliiton kannatus on hivenen korkeammalla kuin eduskuntavaaleissa.
 Vasemmistoliiton kannatus on 8,4 prosenttia. Puheenjohtaja Li Andersson on puolueen opetusministeri.   Akseli Muraja / Lehtikuva
 Pienet puolueet, pienet muutokset
 Pienten puolueiden kannatukseeen ei ole tullut suuria muutoksia. Hallitusviisikkoon kuuluvan RKP:n suosio laski hivenen ja on nyt 3,9 prosenttia.
 Oppositiossa olevien kristillisdemokraattien kannatus sen sijaan hieman nousi ja on niin ikään 3,9 prosenttia. Harry Harkimon nyt-liikkeen suosio puolestaan laski 1,2 prosenttiin.

Ylen mittaus: Perussuomalaiset jyristelivät taas eteenpäin, keskustalle kaikkien aikojen murskaluvut


Summary: Sosiaalipolitiikan tutkija Olli Karsio vertaili valinnanvapautta eri maissa. Vapaus valita ei takaa Pohjoismaisen hyvinvointivaltion tasa-arvoa.

Kun tavallinen työikäinen ihminen murtaa kätensä tai joutuu kiireettömään leikkaukseen, hän osaa valita hoitopaikkansa. Hänellä on yleensä kaikki tarvittavat keinot ja taidot ottaa selvää, vertailla – ja valita.
 – Entä sitten, kun muistisairaan vanhuksen ja mielenterveys- tai päihdeongelmaisen pitäisi osata tehdä näitä valintoja? Tai kenen tahansa ihmisen, jolla on haasteita, vaikeuksia ja avuntarpeita jo ihan tavallisessakin elämässä?
 Näin kysyy tamperelainen sosiaalipolitiikan tutkija  Olli Karsio , joka on käynyt läpi valinnanvapauden kansainvälistä tutkimusta.
 Omin avuin pärjääminen voi olla voimaannuttava kokemus. Andrey Popov
 Karsion mukaan omasta valinnanmahdollisuudesta eli 'minä itse valitsen' -kokemuksesta voi olla jopa hyötyä.
 Hyötyjiä voivat olla vaikkapa ne, joille tiedon hankinta ja vertailu on kovin työlästä esimerkiksi pahan puhe- tai lukihäiriön tai vaikean vamman vuoksi. Muun muassa heille 'minä itse' voi olla voimaannuttava kokemus.
 Karsion tutkimustuloksissa painottuvat Englanti ja USA, mutta mukana on arvioita myös Hollannista, Saksasta, Tanskasta, Ruotsista ja Suomesta. Valinnanvapautta on selvitetty monin tavoin, mutta Karsio huomasi, että vaikutuksia erityisesti julkiseen talouteen ei juurikaan ole tutkittu.
 Vapaus valita on länsimainen trendi
 Olli Karsio sanoo, että sosiaali- ja terveyspalvelujen valinnanvapaudesta on kasvanut kansainvälinen trendi 1990-luvulta alkaen.
 On poliittinen kysymys päättää, millaisena ja kuinka laajana valinnanvapaus yhteiskunnassa toteutetaan.  Olli Karsio
 – Ihmisen valinnanvapauden laajeneminen on ollut vahva kehityssuunta. Nykyään elämme muutenkin entistä yksilökeskeisemmin. Siksi olisi aika vaikea nähdä, että länsimaisessa hyvinvointivaltiossa trendi jotenkin kääntyisi, Olli Karsio sanoo.
 – Se taas on poliittinen kysymys päättää, millaisena ja kuinka laajana valinnanvapaus kussakin yhteiskunnassa toteutetaan.
 Pirkanmaan sote-muutosjohtaja  Jaakko Herrala  sanoo, että juuri EU-trendi toi ajatuksen valinnanvapaudesta myös Suomeen.
 Herrala kannattaa vapautta valita, mutta pitää kuitenkin tarpeellisena rajata tai ohjata sitä joissakin asioissa. Esimerkiksi lasten etua ei missään tilanteessa saa vaarantaa aikuisten valinnoilla.
 Monimutkaisuudesta eriarvoisuutta?
 Sosiaalipolitiikan tutkija näkee valinnanvapaudessa ainakin kaksi kohtaa, joissa tasa-arvo helposti vaarantuu. Yksi syy on raha, jos sillä pääsee etuilemaan jonossa. Näin on todettu käyneen esimerkiksi  Haminassa .
 Pohjoismainen hyvinvointivalto on aina perustunut siihen, että kaikki käyttävät samaa julkista palvelua ja se on kaikille yhtä laadukasta.  Olli Karsio
 Toinen syy on monimutkainen järjestelmä; voi käydä niin, että ympäri käydään ja yhteen tullaan.
 – Meillä on ensinnäkin julkisia kunnan palveluja. Toiseksi on ulkoistettuja palveluita, jotka kunta kuitenkin maksaa ja joihin se ohjaa asukkaat. Sitten on kolmantena palveluseteli, jolla asiakas voi itse valita. Lopputuloksena he kaikki voivat kuitenkin päätyä ihan samaan hoito- tai hoivapaikkaan, Olli Karsio kertoo esimerkin.
 Sosiaalipolitiikan tutkija Olli Karsio sanoo, että  Pohjoismainen hyvinvointiyhteiskunta on aina perustunut tasa-arvoon.  Jonne Renvall / Tampereen yliopisto
 Voiko julkista palvelua parantaa omalla rahalla: saat jotakin lisää, jos maksat lisää? Silloin varakkaat pystyvät valitsemaan laadukkaampaa, ja se luo epätasa-arvoa.
 Olli Karsio huomauttaa, että Pohjoismainen hyvinvointivaltio on aina perustunut siihen, että kaikki käyttävät samaa julkista palvelua ja se on kaikille yhtä laadukasta.
 – Mikään laki ei tosin kiellä maksamasta kaikkea kokonaan itse. Tätä yksityistä palvelua on Suomessa esimerkiksi vanhusten asumisessa ja hoivassa käyttänyt vain pieni joukko. Aika harvalla on siihen mahdollisuus.
 Vapaus vai pakko valita itse?
 Sosiaali- ja terveyspalvelujen uudistusta on yrittänyt jo  useampi hallitus . Sanana  valinnanvapaus  on tullut tutuksi, mutta sen käytännön merkitys on jäänyt ihmisille aikalailla hämäräksi.
 Esimerkiksi pääministeri  Juha Sipilän  hallituksen suunnitelmiin kuului, että sote-uudistuksessa paljon sosiaali- ja terveyspalveluja tarvitsevat ihmiset olisivat saaneet oman henkilökohtaisen budjetin.
 Ehdotus hämmensi ainakin niitä, jotka tällä hetkellä tarvitsevat paljon terveys- tai sosiaalipalveluja. Miten omaa tarvetta osaa käytännössä laskea ja hallita?
 Tulevan hallituksen sote-suunnitelmista ei tiedetä.
 Myös henkilökohtaiset budjetit ovat osa kansainvälistä trendiä.  Olli Karsio
 Olli Karsion mukaan myös henkilökohtaiset budjetit ovat osa kansainvälistä trendiä. Hän uskoo, että ne lisääntyvät varsinkin nuorten palveluissa.
 Tutkija uskoo, että henkilökohtaiset budjetit varsinkin nuorten sosiaali- ja terveyspalveluissa ovat lisääntymässä.  Yle/Carolina Husu
 Päädytäänkö lopulta siihen, että kaikkien on  pakko  valita? Tarvitaanko Suomeen silloin "valinnanvapausneuvojien" virkamieskunta niitä varten, jotka eivät halua valita tai eivät pysty sitä tekemään?
 Olli Karsio ei pidä tätä todennäköisenä.
 – Voidaan puhua vaikka 'puolesta valitsijasta', joka voi olla esimerkiksi joku läheinen, muu uskottu tai virkamies. Näinhän Suomessa on erityisesti sosiaalipalveluissa. Omaiset ja esimerkiksi sosiaali- tai asiakasohjaaja tai joku vastaava tekee päätökset siitä, mihin hoivapaikkaan vanhus sijoitetaan, sanoo Olli Karsio.
 Sosiaali- ja terveysministeriön hankepäällikkö  Vuokko Lehtimäki  muistuttaa, että virkamiesten tulee jo nykyisen lain mukaan auttaa sosiaali- ja terveyspalvelujen asiakasta kaikin tavoin.
 – Lopullista valintaa virkamies kuitenkaan ei voi tehdä, vaan asiakas itse tai hänen asioidensa hoitaja päättää. Esimerkiksi muistisairaalla vanhuksella tai kehitysvammaisella on yleensä joku rinnallakulkija olemassa, Lehtimäki sanoo.
 Hammashoitokokeilun osallistujamäärä oli niin pieni, että käytännössä mukaan pääsivät ne, jotka ehtivät nopeasti ilmoittautua netissä.  Vuokko Lehtimäki
 Valinnanvapauden lisääminen oli osa Sipilän hallituksen soteuudistusta. Asiakkaan vapautta valita ehdittiin  kokeilla  palvelusetelillä eri puolilla maata muun muassa perusvastaanotoilla, suun terveydenhuollossa ja henkilökohtaisen budjetin osalta.
 Valintatietojen tai -taitojen puute ei Vuokko Lehtimäen mukaan noussut kokeiluissa esiin. Tampereen seudulla tosin suunhoidon kokeiluun ehtivät nopeat netinkäyttäjät, koska vain osa halukkaista mahtui mukaan.
 Valinnan vapautta on jo
 Valinnan vapautta on ollut olemassa vuodesta 2014 alkaen:
 Terveyskeskuksen saa  valita  (suomi.fi-sivusto) ja vaihtaa kerran vuodessa. Sairaalan, josta hakee  erikoissairaanhoitoa , saa valita yhdessä sinne lähetteen kirjoittavan lääkärin kanssa. Jotkut kunnat tarjoavat  palveluseteleitä  esimerkiksi yksityislääkärille tai vanhustenhuoltoon.
 Järjestelmä ei ole tasa-arvoinen eri kunnissa asuvien suomalaisten kesken. Muun muassa tätä sote-uudistuksen toivotaan korjaavan – sitten kun uudistus joskus saadaan maaliin.

Soten valinnanvapaudesta on tullut trendi – "Nuoret hyötyvät, entä muistisairaat tai mielenterveysongelmaiset", kysyy tutkija


Elektroniikan ja sähkölaitteiden valmistus

Sähköliitto on aloittanut neljä viikkoa kestävän lakon. Lakossa on noin 1 000 sähköalan ammattilaista 12 Teknologiateollisuuden jäsenyrityksessä.
 Sähköliitto haluaa jäsenilleen oman edustuksen työpaikoille, mutta työnantajaliitto Teknologiateollisuus ei ole hyväksynyt vaatimusta.
 Tampereella toimistoaan pitävä Sähköliitto maksaa jäsenilleen poikkeuksellisen muhkean lakkoavustuksen: 200 euroa työpäivältä.
 Alunperin lakon piti alkaa jo kaksi viikkoa sitten, mutta ministeriö päätti lykätä sitä valtakunnansovittelijan esityksestä.
 Lue myös:
 Sähköliiton neliviikkoinen lakko alkaa torstaina – koskee yli kymmentä Teknologiateollisuuden isoa jäsenyritystä

Sähköliiton neliviikkoinen lakko alkanut


Summary: Suurin osa kouluista ja poliisiasemista on kiinni ja lähes koko julkinen liikenne pysähtyy.

Pyörävuokraamoiden edessä kiemurteli jonoja ja lastenhoitopalveluja tarjoavat sivustot olivat ruuhkautuneet, kun ranskalaiset valmistautuivat torstain suurlakkoon.
 Pääkaupungin Pariisin hotellit oli varattu lähes täyteen, kun yritykset järjestelivät työntekijöilleen kilvan yöpaikkoja julkisen liikenteen pysähtyessä.
 Torstain liikennekaaoksesta ennakoidaan ennätyksellisen suurta. Ranskan julkinen liikenne pysähtyy lähes kokonaan: arviolta 90 prosenttia kaikista junavuoroista jää ajamatta ja lähes kaikki Pariisin metrolinjat ovat pysähdyksissä.
 Lentoliikenteessäkin on häiriöitä, mutta huomattavasti raideliikennettä vähemmän. Suurimmat ongelmat koskevat kotimaan lentoyhteyksiä.
 Kaikkiaan lakkoon on kutsuttu miljoonia julkisen ja yksityisen sektorin työntekijöitä: poliiseja, opettajia, juristeja, ammattikuljettajia, lennonjohtajia ja sähkömiehiä. Se tarkoittaa, että arviolta puolet Ranskan kouluista on kiinni, samoin kuin esimerkiksi suurin osa poliisiasemista, jätteenkäsittelylaitoksista ja öljynjalostamoista.
 Lakko voi kestää pitkään
 Lakolle ei ole määritelty takarajaa. Sen ennakoidaan kestävän useita päiviä tai mahdollisesti jopa useita viikkoja.
 Lakkoilevat työntekijät vastustavat Ranskan hallituksen valmistelemaa eläkeuudistusta. Presidentti  Emmanuel Macronin  tavoite on, että jatkossa kaikki ranskalaiset kartuttaisivat eläkettään yhteisen pistejärjestelmän mukaan – eli sama määrä työtä toisi kaikille saman määrän rahaa.
 Presidentti Emmanuel Macronin kaavailema eläkeuudistus on vastatuulessa. Ludovic Marin / EPA
 Macron ei pyri nostamaan 62 vuoden eläkeikää, vaan luopumaan erilaisista poikkeuksista ja yhtenäistämään Ranskan äärimmäisen hajanaisen järjestelmän. Se on kuitenkin helpommin sanottu kuin tehty.
 Tällä hetkellä Ranskassa on 42 eri peruseläkejärjestelmää ja monet ammattiryhmät nauttivat keskivertoa paremmista eläke-eduista. Esimerkiksi metronkuljettajat voivat jäädä eläkkeelle jo 55-vuotiaana, koska heidän työnsä on määritelty erityisen raskaaksi.
 Pariisissa varaudutaan levottomuuksiin
 Lakkojen lisäksi eri puolilla Ranskaa järjestetään torstaina suuria eläkeuudistuksen vastaisia mielenosoituksia, joihin osallistuu useita ammatti- ja opiskelijajärjestöjä.
 Viranomaiset varautuvat levottomuuksiin etenkin pääkaupungissa Pariisissa, jossa mielenosoitusten pelätään äityvän väkivaltaiseksi mellakoinniksi.
 Viranomaisten mukaan erilaisten ääriryhmien ammattitappelijat saattavat pyrkiä soluttautumaan viralliseen mielenosoituskulkueeseen. Myös niin kutsuttu keltaliiviliike saattaa aktivoitua eläkeprotestien myötä.
 Ranskassa lakkojen pelätään innostavan keltaliivit jälleen kaduille protestoimaan. Kuva Pariisista helmikuulta 2019. Ian Langsdon / EPA
 Pariisin kaduille marssitetaankin torstaina tuhansia poliiseja ja kaikki mielenosoituskulkueen varrella olevat kaupat pitävät ovensa varmuuden vuoksi kiinni.
 Kyselytutkimusten mukaan suurin osa ranskalaisista ymmärtää lakkoilijoita. Tutkimuslaitos Elaben keskiviikkona julkaiseman kyselyn mukaan 53 prosenttia ranskalaisista tukee lakkoja ja 30 prosenttia kansalaisista vastustaa niitä.
 Eläkejärjestelmän uudistaminen on suuri haaste
 Useat presidentti Macronin edeltäjät ovat yrittäneet uudistaa Ranskan monimutkaista ja avokätistä eläkejärjestelmää – ja epäonnistuneet enemmän tai vähemmän näyttävästi.
 Edellisestä yrityksestä vastasi lähes kymmenen vuotta sitten presidentti  Nicolas Sarkozy , joka nosti eläkeiän periaatteessa 62 vuoteen, mutta jätti lukuisille ammattiryhmille poikkeuksia tähän sääntöön.
 Oikeistolainen pääministeri  Alain Juppé  pyrki karsimaan poikkeuksia 1990-luvulla, mutta suurlakot ja protestit lamauttivat tuolloin koko Pariisin ja pakottivat pääministerin lopulta perääntymään.
 Eläkejärjestelmän uudistaminen olisi kuitenkin välttämätöntä, sillä nykyinen yhtälö ei ole Ranskassakaan kestävä. Ranskalainen eläkejärjestelmä on jo nyt eurooppalaisittain erittäin kallis – ja tulee kansalaisten eliniän noustessa ja syntyvyyden laskiessa koko ajan kalliimmaksi.
 Lue lisää:
 Pariisissa metroliikenne lamaantui lähes täysin – suurin liikennelakko vuosikymmeneen (13.9.2019)

Ranskassa alkaa Macronin eläkeuudistusta vastustava suurlakko


Summary: Lakko koskisi  valtakunnallisesti lähes 100 000 teollisuuden työntekijää. Versowoodilla on sahat Vierumäellä, Mikkelissä, Riihimäellä ja Hankasalmella sekä liimapuutehtaat Heinolassa, Hartolassa ja Vierumäellä.

Sahatavaraa tuottava Versowood valmistautuu maanantaina mahdollisesti alkavaan laajaan teollisuuden lakkoon.
 Versowoodin osalta lakkoon menisi yhteensä noin 500 työntekijää, toimihenkilöä ja ylempää toimihenkilöä. Lakko koskisi heinolalaisen yhtiön sahoja Vierumäellä, Mikkelissä, Riihimäellä ja Hankasalmella sekä liimapuutehtaita Heinolassa, Hartolassa ja Vierumäellä.
 Valtakunnalliseen lakkoon osallistuisi lähes 100 000 teollisuuden työntekijää. Lakon on ennakoitu sulkevan kokonaisia tuotantolaitoksia ja lamauttavan viennin.
 Vain muutama tuotantopäivä joulukuussa?
 Teollisuusliitosta lakkoon osallistuu 35 000 työntekijää 180 yrityksen toimipisteessä. Ammattiliitto Pron osalta lakko koskee 7 000 toimihenkilöä viidellä sopimusalalla. Ylempiä toimihenkilöitä edustavan YTN:n lakossa olisi 50 000 jäsentä 50 teknologiateollisuuden yrityksessä.
 Rakennusliitosta tukilakkoon osallistuu muutama sata jäsentä, jotka työskentelevät Teollisuusliiton lakon alaisissa toimipaikoissa.
 Esimerkiksi Versowoodin tuotantolaitokset uhkaavat seisoa joulukuussa pitkään, sillä lisäksi työnantajapuolta edustava Metsäteollisuus ry on julistanut kuuden päivän työsulun, joka olisi 12.–18. joulukuuta. Työsulussa työnantaja ei päästä työntekijöitä töihin ja katkaisee palkanmaksun.
 Lue myös:
 Loppuvatko bensa ja lääkkeet? Teollisuutta uhkaa lakkosuma, joka sulkisi kokonaisia tuotantolaitoksia ja lamauttaisi viennin
 Sähköliiton neliviikkoinen lakko alkaa torstaina – koskee yli kymmentä Teknologiateollisuuden isoa jäsenyritystä

Sahatavaraa tuottava Versowood seisahtuu, jos teollisuuden lakko alkaa – yhtiön 500 työntekijää lakkovalmiudessa


Summary: Kymmeniä lapsia on kuollut saarivaltiossa, jossa rokotusaste on ollut alhainen.

Tyynenmeren saarivaltiossa Samoassa alkoi torstaina ennennäkemätön rokotuskampanja maassa riehuvan tuhkarokkoepidemian taltuttamiseksi. Käytännössä koko maa on suljettuna kahden päivän ajan, kun rokotusryhmät kiertävät rokottamassa asukkaita.
 Rokottamattomia ihmisiä on käsketty pysymään kodeissaan ja laittamaan punainen lippu kotinsa ulkopuolelle. Ennen lokakuun puolivälissä alkanutta epidemiaa vain noin 30 prosenttia Samoan 200 000 asukkaasta oli rokotettu tuhkarokkoa vastaan. Keskiviikkona osuus oli noussut noin 55 prosenttiin.
 Kaksipäiväisen kampanjan tavoitteena on nostaa osuus yli 90 prosenttiin, jolloin joukkoimmuniteetin pitäisi pysäyttää epidemia.
 Toistaiseksi 62 samoalaista on kuollut tuhkarokkoon, heistä suurin osa lapsia.
 Tyynenmeren saarivaltioista myös Fidzhissä ja Tongassa on ollut viime aikoina tuhkarokkoepidemia, mutta korkeamman rokotusasteen ansiosta ne on saatu kuriin nopeasti ja kuolonuhreilta on vältytty.
 Kadut ovat autioina
 Koko Samoan valtio on torstain ja perjantain ajan pysähdyksissä. Yritykset on määrätty pitämään ovensa kiinni, samoin valtion virastot välttämättömiä julkisia palveluita lukuun ottamatta. Myös Samoan saarten väliset lauttapalvelut ovat poikki, ja yksityisiä autoja on käsketty pysymään poissa teiltä.
 – Olen nähnyt mittavia kampanjoita ennenkin, mutta en koskaan kokonaisessa maassa, kertoi Unicefin Tyynenmeren saarten päällikkö  Sheldon Yett .
 – Koko maa rokotetaan nyt.
 Yettin mukaan pääkaupunki Apian normaalisti ruuhkaiset kadut olivat lähes autiot torstaiaamuna.
 – Täällä on hyvin, hyvin hiljaista. Kuulen vain muutamien koirien haukkuvan. Kadut ovat tyhjät, täällä ei ole autoja.
 Pääministeri  Tuilapea Sailele Malielegaoin  virka-asunnon ulkopuolellakin liehui punainen lippu, koska pääministerin sukulaislapsi oli palannut hiljattain Australiasta ja tarvitsi tuhkarokkorokotuksen.
 Pääministeri kertoi suuttuneensa huhuista, joiden mukaan jotkut vanhemmat kehottivat lapsiaan piilottelemaan rokotusryhmiltä.
 – Olemme rokottaneet paljon ihmisiä, ja he ovat kunnossa. Tämä rokote on ainoa keino, Malielegaoi sanoi.

Samoalla alkoi kaksipäiväinen rokotuskampanja tuhkarokkoepidemian takia – koko maa on suljettuna


Summary: Huijari veloitti Suomeen pyrkiviltä siirtolaisilta yli 10 000 euroa kuvitteellisesta rajanylityksestä.

Venäjän viranomaiset ovat pidättäneet huijarin, joka oli pystyttänyt lähelle Venäjän ja Suomen välistä rajaa valekyltin rajavyöhykkeestä. Mies yritti huijata Viipurin metsikköön rakentamallaan valerajakyltillä siirtolaisia, jotka pyrkivät Venäjän puolelta Euroopan unionin alueelle.
 Hän oli veloittanut neljältä laittomasti EU:hun pyrkivältä eteläaasialaiselta mieheltä yli 10 000 dollaria salakuljettaakseen heidät Suomeen.
 Huijari oli kuljettanut viime viikolla miehiä mutkikasta reittiä autolla ja jalan kohti "raja-aitaa". Yhdessä vaiheessa he olivat kiertäneet järven kantaen mukanaan kumivenettä. Venäjän poliisi pidätti kaikki viisi Viipurin alueella viime torstaina.
 Huijarilla ei ollut aikomustakaan kuljettaa aasialaismiehiä oikeasti Suomen puolelle, kertoo uutistoimisto Interfax. Aidan taakse päästyään miehet olisivat olleet yhä Venäjällä.
 Keskiviikkona pietarilainen oikeusistuin langetti sakkotuomiot siirtolaisille ja määräsi heidät karkotettavaksi maasta. Huijauksen suunnitellut keskiaasialainen mies saanee syytteet petoksesta.

Siirtolaiset luulivat pääsevänsä rajan yli Venäjältä Suomeen – kyseessä olikin huijarin pystyttämä valeraja


Lähes 60 siirtolaista on kuollut heitä kuljettaneen aluksen upottua Mauritanian rannikolla Länsi-Afrikassa, Kansainvälinen siirtolaisuusjärjestö IOM kertoi torstaina. Alus oli lähtenyt liikkeelle viime viikolla Gambiasta.
 IOM kertoo, että yli 80 ihmistä pelastautui uimalla maihin.
 Pelastuneiden mukaan aluksella oli ainakin 150 ihmistä, joiden joukossa oli myös naisia ja lapsia. Heidän mukaansa laivan polttoaine oli loppumassa, kun alus lähestyi Mauritaniaa.
 Loukkaantuneet on siirretty sairaalaan, ja IOM on lähettänyt lääkärin tukemaan paikallisia toimijoita.
 Järjestön mukaan Mauritanian viranomaiset koordinoivat Gambian konsuliviranomaisten kanssa, että siirtolaiset saavat tarvittavan tuen.

Lähes 60 siirtolaista hukkui onnettomuudessa Mauritanian rannikolla


Summary: Maailman johtajilla on tapahtunut kömmähdyksiä auki jääneiden mikrofonien vuoksi lukuisia kertoja, kirjoittaa BBC.

Oleta aina, että mikrofoni on päällä. Tätä kultaista sääntöä tulisi jokaisen maailman johtajan noudattaa. Kuitenkin tuo ohjesääntö pääsee unohtumaan ajoittain kokeneimmiltakin poliitikoilta.
 Aihe nousi ajankohtaiseksi jälleen  keskiviikkona , kun julkisuuteen vuoti video, missä muun muassa Kanadan pääministeri  Justin Trudeau  ja muutama Euroopan Nato-maan johtaja näyttivät naureskelevan keskenään presidentti  Donald Trumpille  ja tämän aiemmalle lehdistötilaisuudelle.
 BBC  kokosi neljä otsikoihin noussutta mikrofonikömmahdystä, joihin maailman johtajat ovat sortuneet vuosien aikana.
 1. Jacques Chirac haukkui suomalais- ja brittiruoan (2005)
 Ranskan presidentti Jacques Chirac, Venäjän presidentti Vladimir Putin ja Saksan liittokansleri Gerhard Schröder kuvattuna Sochissa, Venäjällä elokuussa 2004. WOLFGANG KUMM/ EPA
 Ranskan presidentti aiheutti pienimuotoisen kohun haukkumalla sekä suomalais- että brittikeittiön vieraillessaan Venäjän erillisalueen Kaliningradin 750-vuotisjuhlissa vuonna 2005. Tietämättä, että mikrofoni oli päällä, tokaisi  Jacques Chirac  silloiselle Saksan liittokanslerille  Gerhard Schröderille  ja Venäjän presidentille  Vladimir Putinille , että englantilaista ruokaa huonompaa löytyy vain Suomesta. Vielä asteen verran tylympää huumoria Chirac käytti Britanniasta.
 – Ainoa, mitä britit ovat Euroopan maataloudelle antaneet, on hullun lehmän tauti, Chirac veisteli.
 Huulenheitto ei päätynyt suoraan lähetykseen, mutta ranskalainen Libération-lehti nappasi auki olleesta mikrofonista ranskalaispresidentin puheet. Chiracin viestintäosasto ei koskaan kieltänyt, etteikö presidentti olisi esittänyt kyseisiä kommentteja.
 Chiracin laukomiset ajoittuvat aikaan, jolloin Ranskan ja Britannian välejä kiristivät muun muassa maatalouden tukiaiset sekä se, että Ranska kieltäytyi lähtemästä Irakiin sotimaan.
 2. Obama ja Sarkozy haukkuivat Israelin pääministerin (2011)
 Barack Obaman ja Nicolas Sarkozyn käymä yksityinen keskustelu Ranskassa vuonna 2011 pidetyssä G20-kokouksessa ei ollutkaan niin yksityinen. PHILIPPE WOJAZER/ EPA
 Vuoden 2011 G20-maiden kokouksessa Yhdysvaltain presidentin  Barack Obaman  ja Ranskan presidentti  Nicolas Sarkozyn  käymä yksityinen keskustelu välittyi toimittajien korviin tulkkausjärjestelmän välityksellä. Toimittajille oli annettu tulkkauslaitteet tulevaa tiedotustilaisuutta varten, mutta heitä kiellettiin liittämästä kuulokkeita laitteisiin ennen kuin presidentit olivat lopettaneet keskustelunsa takahuoneessa. Lukuisat toimittajat eivät säännöstä piitanneet, vaan ryhtyivät kuuntelemaan presidenttien sananvaihtoa, joka koski Israelin pääministeriä  Benjamin Netanyahua.
 – En voi sietää häntä. Hän on valehtelija, Sarkozy tokaisi ranskaksi.
 – Sinä saatat olla kyllästynyt häneen, mutta minä joudun olemaan hänen kanssaan tekemisissä joka päivä, Obama sanoi ranskaksi käännetyssä vastauksessaan.
 Media oli useita päiviä hiljaa presidenttien keskustelusta, mutta se vuoti julkisuuteen ranskalaisen Arret sur Images -nettisivuston kautta. Uutistoimisto Reutersin kokouspaikalla ollut toimittaja on vahvistanut keskustelun yksityiskohdat. Ranskalla ja Yhdysvalloilla molemmilla oli näihin aikoihin kireät suhteet Israeliin.
 Ronald Reagan: ”Aloitamme pommittamisen viiden minuutin kuluessa” (1984)
 Presidentti Ronald Reagan kuvattuna tiedotustilaisuudessa Valkoisessa talossa vuonna 1984. All Over Press
 Kylmän sodan olleessa kuumimmillaan vuonna 1984, istahti Yhdysvaltain presidentti  Ronald Reagan  NPR-radion koppiin ja odotteli lähetyksen alkamista. Ennen lähetystä radiokopissa tarkastettiin äänentasot, jolloin Reagan päätti vitsailla, mitä hän tulisi lähetyksessä pian lausumaan.
 – Hyvät kansalaiset. Olen hyvilläni voidessani kertoa teille, että olen juuri allekirjoittanut lain, jonka myötä Venäjä on julistettu lopullisesti lainsuojattomaksi. Aloitamme pommittamisen viiden minuutin kuluessa, Reagan veisteli.
 Presidentin sanailut eivät päättyneet itse radiolähetykseen, mutta ne vuodettiin myöhemmin lehdistölle.
 Vuodon jälkeen Neuvostoliitto määräsi joukkonsa väliaikaisesti korkean tason hälytystilaan Kaukoidässä.
 Gordon Brown haukkui äänestäjän kiihkoiljaksi (2010)
 Gordon Brown unohti mikrofonin rintapieleensä mennessään autoon vuonna 2010. FACUNDO ARRIZABALAGA/ EPA
 Britannian työväenpuolueen johtaja, pääministeri  Gordon Brown  jäi vuonna 2010 nololla tavalla kiinni äänestäjän arvostelemisesta. Brown kommentit päätyivät nauhalle, kun hän unohti palauttaa Sky News -yhtiön mikrofonin tavattuaan äänestäjiä Rochdalessa Luoteis-Englannissa.
 66-vuotias nainen tenttasi tv-kameroiden edessä Brownia muun muassa maahanmuutosta ja verotuksesta. Brown hoiti julkisen esiintymisen tahdikkaasti, mutta siirryttyään autoonsa pääministeri ryhtyi arvostelemaan juuri tapaamansa naista ja luonnehti häntä kiihkoilijaksi. Päälle jääneen mikrofonin kautta Brownin saattoi kuulla myös ihmettelevän, miten nainen ylipäänsä pääsi hänen juttusilleen.
 Pääministeri Brown pyysi anteeksi käyttäytymistään ja vieraili myöhemmin naisen luona. Brownin mukaan ikänsä työväenpuoluetta äänestänyt nainen hyväksyi hänen anteeksipyyntönsä.
 Lue myös:
 Trump perui tiedotustilaisuuden Nato-kokouksesta – vastasi videojupakkaan kutsumalla Trudeauta kaksinaamaiseksi

Nato-johtajien mikrofonitöppäily ei ollut ainut laatuaan: Ranskan presidentti tylytti suomalaisruokaa + kolme muuta mokaa vuosien varrelta


Summary: Toimintojen uudelleenjärjestelyllä yli viiden miljoonan euron säästöt.

Tietoturvayhtiö F-Secure vähentää globaalisti yhteensä 60 työtehtävää, joista 25 lähtee Suomesta.
 Yhtiö kertoi lokakuussa alkaneiden yt-neuvottelujen lopputuloksesta keskiviikkona. Niiden alkaessa yhtiö arvioi, että Suomesta olisi voinut olla vähenemässä jopa 50 työpaikkaa.
 Kaikkiaan F-Securella on 1 700 työntekijää.
 Yhtiö laskee saavansa toimintojen uudelleenjärjestelyllä yli viiden miljoonan euron vuotuiset kustannussäästöt.
 Yt-neuvottelujen alkaessa kerrottiin, etteivät vähennykset koske tutkimus- ja tuotekehityshenkilöstöä, kyberturvakonsultteja eivätkä kuluttajatietoturvaliiketoimintayksikköä.
 Toimitusjohtaja  Samu Konttinen  sanoi lokakuussa, että F-Secure on muuntautumassa päätelaitetietoturvaan keskittyneestä yhtiöstä kyberturvatoimijaksi.
 Lue lisää:
 F-Secure aloittaa yt-neuvottelut – 50 työpaikkaa vaarassa Suomessa

F-Securen yt:t päätökseen, Suomesta vähenee 25 työpaikkaa


Summary: SDP nimeää uuden pääministeriehdokkaan aikaisintaan sunnuntaina.

Eduskuntaryhmät sopivat tänään hallitustunnustelujen vetäjästä. SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Lindtman  on kutsunut ryhmät koolle kello 16.30.
 Pääministeriehdokkaaksi ilmoittautunut liikenne- ja viestintäministeri, SDP:n varapuheenjohtaja  Sanna Marin  pitää luontevana, että tunnustelijana olisi pääministerin paikalta eronnut  Antti Rinne . Hänestä ei olisi reilua, että tunnustelija olisi joko hän tai toinen pääministeriehdokas  Lindtman .
 Myös Lindtman katsoo, että olisi parempi, kun tunnustelija ei olisi kumpikaan heistä.
 Keskustasta sanottiin keskiviikkona, ettei puolue vastusta, jos tunnustelijaksi tulee Rinne.
 – Hallitustunnustelijan henkilö ei ole meille oleellinen, kunhan maahan saadaan toimintakuntoinen hallitus, keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Kurvinen  muotoili.
 Aiemmin keskusta ilmoitti, ettei sillä ole luottamusta Rinteeseen pääministerinä. Puolueen kanta johti hallituksen eroon.
 Tänään ryhmien kokoontumisessa jaetaan myös tunnustelijan kysymykset ja sovitaan eduskuntaryhmien vastausten määräajasta.
 SDP:n puoluevaltuusto nimeää uuden pääministeriehdokkaan aikaisintaan sunnuntaina.
 Lue lisää:
 "Pääministerinä en ottaisi käskyjä vastaan Etelärannasta tai Hakaniemestä" – Yle seurasi hetki hetkeltä Marinin ja Lindtmanin kohtaamista A-studiossa
 Ylen kysely: Sanna Marin johtaa pääministerikisaa – ”Marin ollut kovissa paikoissa jo nuorena”
 Sanna Marin: Rinne voisi ryhtyä hallitustunnustelijaksi
 Rinne erosi, mutta jatkaa puolueen johdossa ja saanee roolin hallituksen muodostamisessa – Yle seurasi politiikan superpäivää
 Päivä, jona pääministeri erosi: Dramaattisimmat kuvat ja videot Rinteen viimeisestä päivästä Suomen johdossa
 Putositko kärryiltä historiallisen päivän käänteissä? Miksi pääministeri Rinne erosi? Tässä 100 ja 300 sanan mittaiset vastaukset

Hallitustunnustelujen vetäjä valitaan iltapäivällä – voisiko se olla Rinne?


Summary: 95-vuotias Carter on ollut kuluneen vuoden aikana sairaalahoidossa jo viisi kertaa.

Yhdysvaltain entinen presidentti  Jimmy Carter  on päässyt pois sairaalasta. 95-vuotias Carter oli joutunut sairaalahoitoon viime viikonloppuna virtsatieinfektion takia.
 Entinen presidentti on ollut tämän vuoden aikana jo viisi kertaa sairaalassa.
 Vain muutamia päiviä ennen infektion hoitoa Carter oli palannut kotiin pidemmältä hoitojaksolta sairaalasta. Carterilta poistettiin painetta aivoista, jota kaatuilu ja siitä johtunut verenvuoto oli aiheuttanut. Lääkärien mukaan marraskuinen leikkaus onnistui hyvin.
 Carter oli kaatunut lokakuussa kaksi kertaa. Ensimmäisen kaatumisen jälkeen hänelle ommeltiin 14 tikkiä, mutta jälkimmäisellä kerralla hän mursi lonkkansa. Keväällä hänelle oli jouduttu asentamaan lonkkaan keinonivel kaatumisen seurauksena.
 Jimmy Carter toimi Yhdysvaltain presidenttinä vuosina 1977–1981. Nyt 95-vuotiaana hän on pitkäikäisin maan presidenteistä.
 Lue lisää:
 Yhdysvaltain entinen presidentti Jimmy Carter joutui sairaalaan
 Lonkkamurtumasta toipuva Jimmy Carter pääsi sairaalasta
 Jimmy Carter uudelleen sairaalaan – lonkkamurtuma

Jimmy Carter pääsi sairaalasta – Yhdysvaltain entinen presidentti on kärsinyt terveysongelmista viime aikoina


Summary: Puutteita oli muun muassa yövuorojen hoitajamitoituksessa. Nyt puutteet on korjattu.

Attendo saa jatkaa 16.12. lähtien Kirkkopuiston hoivakodin toimintaa Utajärvellä. Hoivakodissa asuu monisairaita vanhuksia, jotka tarvitsevat paljon hoivaa ja avustusta.
 Valvira päätti  viime helmikuussa  keskeyttää hoivakodin toiminnan yksikössä todettujen vakavien puuteiden vuoksi. Puutteet liittyivät muun muassa siihen, että osalla hoitajista ei ollut lääkelupia ja yövuorossa ei ollut tarpeeksi henkilöstöä suhteessa asiakkaiden palvelutarpeisiin.
 Keskeyttämispäätöksen jälkeen hoivayksikön toiminnasta on vastannut Oulunkaaren kuntayhtymä. Asiakkaita ei ole siirretty pois hoivakodista.
 Valviran saamien selvitysten perusteella palvelun tuottaja on korjannut asiakasturvallisuutta vaarantaneet puutteet ja epäkohdat.
 Valvontaviranomaiset seuraavat tilannetta ja tekevät yksikköön valvontakäynnin vuoden 2020 alkupuolella.
 Lisäys 4.12. kello 14.36: Lisätty juttuun tieto, että Attendo saa jatkaa Utajärven hoivakodin toimintaa jouluun 16. päivästä eteenpäin.

Attendo saa pian pyörittää hoivakotia Utajärvellä – Valvira keskeytti toiminnan helmikuussa vakavien puutteiden vuoksi


Summary: Muualla Suomessa vanhojen omakotitalojen hinnat ovat olleet laskussa.

Vanhojen omakotitalojen hintakehitys pääkaupunkiseudulla poikkesi selvästi muusta maasta heinä–syyskuussa vuoden takaiseen verrattuna, kertoo Tilastokeskus.
 Vielä kesäkuussa kerrottiin myös pk-seudulla vanhojen omakotitalojen hintojen olevan laskussa.
 Pääkaupunkiseudulla hinnat nousivat 4,9 prosenttia edellisvuodesta, ja muualla maassa ne laskivat 0,5 prosenttia. Koko maassa hintataso pysyi ennallaan.
 Edelliseen vuosineljännekseen verrattuna vanhojen omakotitalojen hinnat laskivat koko maassa 2,3 prosenttia.
 Vanhojen omakotitalojen keskimääräinen neliöhinta oli hieman alle 1 600 euroa. Pääkaupunkiseudulla omakotitalojen keskimääräinen neliöhinta oli runsaat 3 200 euroa ja muualla maassa vajaat 1 500 euroa.
 Tiedot ilmenevät  Tilastokeskuksen kiinteistöjen hintaindeksistä .
 Lue lisää:
 Vanhojen omakotitalojen hinnat hiipuvat edelleen

Vanhojen omakotitalojen hinnat selvässä nousussa pääkaupunkiseudulla


Summary: Kari-Pekka Toivonen aloittaa uudessa työssään tammikuun alussa.

Teatteritaiteenmaisteri  Kari-Pekka Toivonen  on valittu Hämeenlinnan Teatterin uudeksi taiteelliseksi johtajaksi. Hämeenlinnan Teatterin hallitus kertoi valinnastaan keskiviikkona.
 – Valinnassa tärkein kriteeri on ollut uudistaminen ja uudistus, koska me tarvitsemme muutosta. Tavoitteena on tehdä tuotantoja nykyistä enemmän ja monipuolisemmin, kertoo Hämeenlinnan Teatterin toimitusjohtaja  Pasi Ruohonen .
 Toivonen on työskennellyt taiteellisena johtajana aiemmin turkulaisessa Linnateatterissa 2012–2014 ja Oulun kaupunginteatterissa 2014–2019. Oulusta  hän irtisanoutui , kun henkilökunnan kirjelmässä tuotiin esiin työilmapiirin, epätasa-arvoisen työnjaon ja johtamisen ongelmia.
 – Totta kai me tiedostimme ongelman, mutta olemme sitä taustoittaneet ja selvittäneet. Toiveeni on, että voimme jättää tämän kaiken kohun Ouluun ja lähteä Hämeenlinnassa tyhjältä pöydältä rakentamaan tulevaisuutta, Ruohonen sanoo.
 – Pidämme huolen siitä, että Oulun toimintakulttuuri ei toistu Hämeenlinnassa.
 Valmistumisensa jälkeen Toivonen on ollut näyttelijänä Suomen eri teattereissa muun muassa Helsingin kaupunginteatterissa ja Ryhmäteatterissa. Lisäksi hän on ollut ohjaajana vuodesta 2011 monissa teattereissa. Mies on tullut tutuksi monille myös televisiosta ja elokuvista.
 Kari-Pekka Toivonen aloittaa Hämeenlinnan Teatterin taiteellisena johtajana 7.1.2020.

Kari-Pekka Toivonen on valittu Hämeenlinnan Teatterin taiteelliseksi johtajaksi


Summary: Iltalehti uutisoi eilen, että entinen pääministeri Juha Sipilä (kesk.) teki aloitteen Rinteen kaatamiseksi.

Entinen pääministeri, kansanedustaja  Juha Sipilä  (kesk.) kiistää, että hän olisi ollut aloitteellinen  Antti Rinteen  (sd.) syöstämisessä pääministerin paikalta.
 – Minun on oikaistava teille Iltalehden jutun minua koskevat väitteet. Minä en ole puuhannut mitään Rinteen kaatokokousta, ainoastaan kysynyt, kokoontuuko ryhmä ennen välikysymyskeskustelua, Sipilä sanoo SDP:n eduskuntaryhmälle lähettämässään sähköpostissa.
 Iltalehti uutisoi tiistaina , että Sipilä olisi ollut yksi pääarkkitehdeistä Antti Rinteen kaatamisessa. Lehti uutisoi keskusteluryhmästä, jossa joukko keskustalaisia kansanedustajia kävi Postin tilannetta läpi.
 Keskustalaiset kansanedustajat sanoivat, että heille on tullut paljon palautetta valtion omistajaohjauksesta ja kentällä luottamus Rinteeseen pääministerinä on mennyt.
 – Kyllä minullekin tullut viesti on pelkästään tätä. Onko meillä ryhmäkokousta ennen välikysymyskeskustelua, Sipilä kysyi lehden mukaan.
 Sipilä sanoo sähköpostissaan, että esityksen epäluottamuksesta teki puoluejohto ja päätös asiasta tehtiin yksimielisesti eduskuntaryhmässä.
 – Etukäteen olin kertonut puoluejohdolle, että mihin tahansa johtopäätökseen tulette, tuen teitä, Sipilä sanoo viestissään.
 Sipilä toteaa, että hän on valmis jatkamaan punamulta-yhteistyötä.
 Iltalehden jutussa kerrottiin myös, että lappilainen kansanedustaja  Markus Lohi  (kesk.) olisi ollut keskeinen hahmo Rinteen syrjäyttämisessä.
 Lohi  kiisti asian Ylelle keskiviikkona , mutta hän myönsi lähettäneensä viestin eduskuntaryhmän viestiketjuun. Viestissä Lohi sanoi, että tilanteesta tulee palautetta myös puolueen rauhallisimmilta jäseniltä.
 Sipilän tapaan Lohi lähetti SDP:n eduskuntaryhmälle sähköpostilla oman selostuksensa tapahtumista.
 – Olen saanut järkytyksekseni lukea Iltalehdestä väitteen, että allekijoittanut olisi masinoinut kenttäväkeä pääministeri Rinnettä vastaan. Hämmennykseni johtuu siitä, että tässä ei ole mitään totuusperää, Lohi kirjoittaa.
 Lohi sanoo, että hän otti kantaa pääministerin luottamukseen vasta eduskuntaryhmän kokouksen lopussa maanantaina.
 – Asioista joudumme vääntämään aika ajoin, mutta henkilötasolla luottamus pitää olla. Nyt tämä luottamus on murentunut. Se on koetuksella omassa ryhmässämmekin, Lohi kirjoittaa demariryhmälle.
 Sipilän viesti kokonaisuudessaan:
 Hyvät kollegat SDP:n eduskuntaryhmässä, Punamultayhteistyö elää nyt kriittisiä päiviä. Haluan antaa kaiken henkilökohtaisen tukeni ja panokseni, että selviämme tästä. Minun on oikaistava teille Iltalehden jutun minua koskevat väitteet. Minä en ole puuhannut mitään Rinteen kaatokokousta, ainoastaan kysynyt kokoontuuko ryhmä ennen välikysymyskeskustelua. Viime kaudella toimimme aina niin ennen isoja keskusteluja. Erityisen tarpeen se olisi ollut tässä sekavassa tilanteessa, että pystyisimme salissa puolustamaan hallituksen vastausta. Esityksen epäluottamuksesta teki puoluejohto (kuten kuuluukin) ja päätimme siitä yksimielisesti ryhmässä. Etukäteen olin kertonut puoluejohdolle, että mihin tahansa johtopäätökseen tulette, tuen teitä.
 Tulen antamaan kaiken tukeni yhteistyökyvyn ja luottamuksen palauttamiseksi Keskustan ja SDP:n välille. Haluan toivottaa Antille ja Sirpalle voimia vaikeassa tilanteessa. Olen valmis juttelemaan kenen kanssa tahansa, tulemaan ryhmäänne tai tekemään mitä vaan luottamuksen palauttamiseksi. SDP ja Keskusta voivat nousta vain yhteisen onnistumisen kautta. Siihen tarvitaan nyt lujasti yhteistä työtä ja hyvän hallitusohjelmamme johdonmukaista toimeenpanoa.
 Yhteistyöterveisin,
 Juha Sipilä

Sipilä kiistää uutisoinnin demarien eduskuntaryhmälle: "En puuhannut mitään Rinteen kaatokokousta" – lue koko viesti


Summary: Useat poliisit Tampereella ja Jyväskylässä tutkivat epäiltyjä rikoksia.

Tampereella ja Jyväskylässä tutkitaan parhaillaan laajaa huumeiden ja muiden lainvastaisten tuotteiden kauppaa. Kauppaa on käyty netissä, salatussa verkossa toimineella Silkkitie-kauppapaikalla, jonka Tulli takavarikoi keväällä.
 Tulli, keskusrikospoliisi ja syyttäjälaitos tiedottivat tiistaina, että jättimäisen nettihuumekaupan palvelimen takavarikosta on aloitettu tuhansia rikostutkintoja ympäri Suomen.
 Epäiltyjä rikoksia tutkimaan on määrätty lukuisia poliiseja, jotka on irrotettu tehtävään eri yksiköistä Tampereella ja Jyväskylässä. Aktiivisessa tutkinnassa on kerrallaan kymmeniä rikoksia ja uusia kirjataan, kun tietomassaa saadaan analysoitua.
 Pääosin epäillyt rikokset ovat perusmuotoisia huumausainerikoksia, mutta joukossa on myös törkeitä tekoja.
 Poliisilla on tarkkaa tietoa osto- ja myyntitapahtumista. Se muistuttaa, että Silkkitiellä kauppaa tehneiden on mahdollista olla itsekin yhteydessä oman alueensa poliisilaitokseen ja selvittää oma-aloitteisesti tapahtunutta. Tämä helpottaisi ja nopeuttaisi tutkintaprosessia epäillyn kannalta.
 Sisä-Suomen poliisin alueella tarjotaan myytäväksi vielä toiminnassa olevilla myyntialustoilla useita satoja huumausaineannoksia päivittäin.
 Lue myös:
 Viranomaisilla käynnissä poikkeuksellisen laaja rikostutkinta Silkkitiestä – yli 6 000 epäiltyä tunnistettu
 Huumekauppa ei olekaan netissä niin piilossa kuin luulisi – tamperelainen tutkija keksi tavan mitata sitä: "Näkyvämpää kuin koskaan"

Tampereella ja Jyväskylässä tutkitaan satoja netissä tapahtuneita huumerikoksia


Summary: Operaatiossa on etsitty etenkin muuleja, jotka osallistuvat laittoman rahan siirtoon tililtä toiselle tai maasta toiseen.

Euroopan poliisiorganisaatio Europol kertoo, että yli 200 ihmistä on pidätetty syksyn aikana rahanpesun vastaisessa kansainvälisessä operaatiossa.
 Operaatioon osallistuivat Yhdysvallat, Australia ja 29 Euroopan maata, joukossa myös Suomi.
 Kohteena oli niin sanottu muulitoiminta, jossa muulit osallistuvat rahanpesuun siirtämällä laittomasti hankittua rahaa tililtä toiselle tai maasta toiseen.
 Syyskuun ja marraskuun välisenä aikana viranomaiset saivat selville yli 3 800 "rahamuulia" ja 386 muulien värvääjää. 228 ihmistä on pidätetty ja rikostutkintoja on käynnistetty yli tuhat. Monet niistä ovat yhä kesken.
 Europol kertoo, että yli 600 pankkia ja muuta rahoituslaitosta auttoivat saamaan selville noin 7 500 muulien tilisiirtoa. Tietojen ansiosta vältettiin 12,9 miljoonan euron taloudelliset tappiot.
 Muuleja värvätään treffipalstoillakin
 Muulit eivät aina suinkaan ymmärrä osallistuvansa rahanpesuun. Ihmisiä värvätään mukaan muun muassa netin treffipalstojen kautta. Heidät houkutellaan avaamaan pankkitilejä rahan vastaanottamisen tai lähettämisen varjolla.
 Rikolliset houkuttelevat rahamuuleja myös muun muassa sosiaalisessa mediassa mainostamalla nopeita tapoja vaurastua. Tätä tekniikkaa käytetään etenkin opiskelijoihin ja nuoriin aikuisiin, Europol kertoo.
 Europol huomauttaa, että muulit syyllistyvät rikokseen, vaikkeivät ymmärtäisi sitä teon tehdessään.
 Viranomaiset käynnistivät tänään Twitterissä tiedotuskampanjan muuliksi ryhtymistä vastaan. Kampanjaa käydään hashtagilla #DontbeaMule.

Yli 200 pidätetty rahanpesun vastaisessa kansainvälisessä operaatiossa – "rahanpesurikokseen voi syyllistyä tahattomastikin"


Summary: Työväenmuseo Werstaan museonjohtaja löysi hupailun vanhasta Kokkolan Lehdestä.

Kuopiolainen kirjailija  Minna Canth  (1844-1897) tunnettiin jämäkkänä yhteiskunnallisena keskustelijana, joka puolusti kovaosaisia.
 Kun Savon rataa rakennettiin 1880-luvun lopulla, Canth otti rakentajien kehnot työolot ja surkeat palkat asiakseen. Hän käsitteli niitä kahdessa keskeisessä teoksessaan, novellissa  Köyhää kansaa  (1886) ja teatteriskandaalin aiheuttaneessa näytelmässään  Kovan onnen lapsia  (1888).
 Köyhää kansaa  -novellissa Holpaisen perhe ajautuu isän mitättömän palkan takia kerjuulle. Suunnatonta ahdinkoa pahentaa lapsen kuolema, äidin mielisairaus ja päätyminen köyhäintaloon.
 Kovan onnen lapsia  puolestaan kuvaa ratatöiden lopettamisesta seurannutta kapinaa. Teos perustuu Savon radan rakennustöiden suuriin irtisanomisiin.
 Näytelmä esitettiin Suomalaisessa Teatterissa Helsingissä vain yhden kerran, sillä muun muassa tuhopolttoa, varkauksia ja pahoinpitelyn sisältävä kerronta oli aivan liikaa tuon ajan katsojille.  Kovan onnen lapsissa  pennittömät työläiset taistelivat parempaa elämää puolelleen tavalla, joka sai valtaapitävät pelkäämään yhteiskuntajärjestyksen puolesta.
 Minna Maijalan  kirjoittaman elämäkerran perusteella Canthin tiedetään työstäneen Savon rataan liittyen myös näytelmää, jonka päähenkilöinä oli kaksi öykkäröivää insinööriä.
 Kyseisen näytelmän käsikirjoitus oli kuitenkin kadonnut.
 Sitten Työväenmuseo Werstaan museonjohtaja  Kalle Kallio  jäi tutkimusvapaalle tehdäkseen Tampereen yliopistolle väitöskirjaa suomalaisista rautatienrakentajista vuosina 1857–1940.
 Canth vetosi työmiesten puolesta
 Savon radan rakentaminen aloitettiin Kuopiossa hätäaputöinä 1886. Palkat olivat surkeat, valmistelevissa töissä tienasi alle markan päivässä. Monet vaativat kohennuksia työoloihin, ja työntekijät alkoivat järjestäytyä.
 Kalle Kallion mukaan kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun työläisten oloista nousi laajaa julkista keskustelua. Myös Minna Canth kertoi kirjeessään ystävälleen Lucina Hagmanille auttaneensa työmiehiä kirjoittamalla.
 – Oletin pitkään, että hän viittasi tällä kaunokirjallisiin teoksiinsa, etenkin  Köyhää kansaa  -novelliin. Sitten ymmärsin, että lehdissä laajasti julkaistu vetoomus työmiesten puolesta ei taatusti ollut kenenkään työmiehen kirjoittama. Se oli aivan liian kirjallinen, korkealentoinen ja ponteva.
 Kun Kallio totesi vetoomuksen Canthin kirjoittamaksi, hän joutui tarkistamaan muutenkin käsitystään kirjailijan yhteyksistä radanrakentajiin.
 Kallio oli olettanut, että Canth olisi seurannut työläisten taistelua lähinnä lehtijuttujen perusteella, mutta suhde teemaan osoittautui lähemmäksi. Canth tunsi työnjohtoa, ja hänellä oli kytköksiä radanrakennukseen myös siksi, että kauppiaana työläisten ostovoima kiinnosti häntä.
 – Tajusin sitten, että hän oli todella aktiivisesti auttamassa työläisiä, ja käsitteli heidän asiaansa lukuisin eri tavoin.
 Lopulta Kallio oivalsi, että hänen hallussaan on kirjailijan kadonneeksi luultu näytelmä.
 "Kiukkuli ja Möyrenius sopivat Canthin henkilögalleriaan"
 Kallio oli löytänyt Kokkolan Lehdestä  Insinöörin konttoorissa  -nimisen, yksinäytöksisen ilveilyn. Ensin hän luuli sen käsittelevän Oulun radan rakennustöitä.
 Anononyymin kirjoittajan näytelmä oli julkaistu lehdessä kahdessa osassa tammikuussa 1887.
 Kun Canthin tiivis yhteys Savon rataa rakentaneiden asiaan kirkastui, alkoi  Insinöörin konttoorissa  -näytelmän sisältö ja perehtyneisyys vaikuttaa kovin canthmaisilta. Yksinäytöksisen ilveilyn päähenkilöt, insinöörit Kiukkuli ja Möyrenius sopivat Kallion mielestä hyvin Minna Canthin henkilögalleriaan.
 – Oli hieno hetki, kun yhdistin tekstin Canthiin.  Insinöörin konttoorissa  käsitellään aivan samoja kysymyksiä kuin  Kovan onnen lapsissa , mutta huumorin keinoin. Mitään totuuskomissiotahan kirjoittajan vahvistamiseksi ei ole, eikä Minnalta itseltään voi enää kysyä. Uskallan silti väittää, että tämä on Canthin kadonnut näytelmä.
 Canthin tekijyyden puolesta puhuu Kallion mukaan sekin, miten näytelmä käsittelee tuon ajan ihailtua ammattikuntaa.
 Insinöörit juopottelevat krapulaisina toimistossaan, kohtelevat työmiehiä törkeästi ja aiheuttavat pahoja rakennusvirheitä. Tarinan lopussa he joutuvat palkkaamaan rehdit savolaisjätkät korjaamaan kehnot siltamuurinsa.
 – Insinöörejä palvottiin, he olivat sankareita, jotka kesyttivät luonnon, kahlitsivat kosket ja suunnittelivat rautatiet. Tämän näytelmän lähestymistapa on hyvin poikkeuksellinen sen ajan ajattelussa.
 Kuva Kokkolan Lehdessä julkaistusta näytelmästä. Kalle Kallio
 Kokkolan Lehti oli Canthin kannattaja
 Ennen kuin Kallio uskalsi väittää näytelmää Canthin kirjoittamaksi, hänen piti selvitellä Kokkolan Lehden taustoja. Miksi jokin pieni paikallislehti julkaisi poleemisen kirjailijan nimettömän tekstin?
 – Selvisi, että kyseinen julkaisu oli kirjoittanut paljonkin ihailevia juttuja Minna Canthista. Se ei ollut aivan tavallista, sillä hän oli omana aikanaan erittäin ristiriitainen hahmo. Kyllä hänellä oli aatetovereita, mutta ei kauheasti.
 Canthilla oli luja suhde Kokkolaan muun muassa  Frans August Canthin , kuolleen miehensä veljen, kautta. Frans August Canth oli Kokkolan yläalkeiskoulun rehtori.
 – Heiltä ei ole säilynyt sellaista kirjeenvaihtoa, jossa esimerkiksi puhuttaisiin näytelmän julkaisusta. Siksi sitä ei varmaankaan kukaan ole hoksannut etsiä Kokkolan Lehdestä.
 Se, että näytelmä julkaistiin nimettömänä, ei Kallion mukaan ole mitenkään kummallista.
 – Canth julkaisi muitakin tekstejä nimettömänä tai salanimellä, tekijyyteen suhtauduttin tuohon aikaan kovin eri tavalla kuin nyt. Osasyy voi olla sekin, että häneltä odotettiin kokoillan näytelmää aiheesta, mutta insinööri-idea ei kantanut niin pitkälle.
 Minna Canth eri elämänvaiheissaan. Museoviraston kuvakokoelmat / Yle Uutisgrafiikka
 Canth oli kaukana tosikosta
 Kalle Kallion mielestä näytelmän löytyminen voi tarjota uusia eväitä kirjallisuudentutkijoille. Teksti ravistelee hieman tosikkomaista käsitystä, jota Canthista usein tarjoillaan.
 – Jos katsoo hänen kirjeitään ja seuraelämäänsä, niin hänhän oli hauska ja ilkikurinen hahmo.
 Oman väitöskirjani kannalta se on tavallaan yksi lysti, kuka näytelmän on kirjoittanut. Siksi ajattelin, että voin julkistaa asian nyt. Meneillään on vielä Minna Canthin syntymän  175-vuotisjuhla , joten ajankohta tuntui sopivalta.
 – Näytelmän on tiettävästi esittänyt ainoastaan helsinkiläinen raittiusyhdistys Tähti, joka löysi sen varmaankin lehdestä. Olisi hauskaa, jos joku nyt tarttuisi tähän uudelleen.
 Kalle Kallio on palannut museonjohtajan paikalle, mutta aloittaa vappuna toisen tutkimusjakson. Tutkimustyöstä ja kadonneesta Canth-näytelmästä voi lukea lisää Kallion  blogista

Minna Canthin kadonneeksi luultu näytelmä löytyi 132 vuoden jälkeen – ivailu pilkkaa kännisiä ratainsinöörejä


Summary: 18 000 euron palkinnon saivat Juhani Karila, Reetta Pekkanen ja Pontus Purokuru.

Kalevi Jäntin säätiön kirjallisuuspalkinnon saivat  Juhani Karila,   Reetta Pekkanen   ja  Pontus Purokuru.  Palkituissa teoksissa teemoina korostuivat luonto ja nykyaika. Kukin palkinto on suuruudeltaan 18 000 euroa.
 Karilan, 34, romaani  Pienen hauen pyydystys  on Siltala-kustantamon mukaan tyyliltään reaalifantasia, joka kertoo nuoren naisen paluusta Itä-Lapin syrjäkylälle. Karilalta on julkaistu aiemmin kaksi novellikokoelmaa.
 Samoin 34-vuotias Pekkanen palkitaan runokokoelmastaan  Kärhi , jonka kustantaja on Poesia. Kokoelman teemoina ovat luonto, ilmastonmuutos ja menetys. Myös Pekkaselta vuonna 2014 ilmestynyt esikoisteos sai useita tunnustuksia.
 Purokuru, 32, palkitaan kokeellisesta esikoisromaanistaan  Römaani , joka kuvaa pirstaleista nykymaailmaa. Teoksen on kustantanut Kosmos.
 Kalevi Jäntin säätiön perustivat WSOY:n pääjohtaja, professori  Jalmari Jäntti  ja rouva  Hildur Jäntti  vuonna 1942 nuorena kuolleen poikansa muistoksi. Säätiön tarkoituksena on suomalaisen kaunokirjallisuuden edistäminen, ja palkinnon on saanut yhteensä 124 kirjailijaa.
 Palkintolautakuntaan kuuluvat puheenjohtaja, kanslianeuvos  Satu Jäntti-Alanko  sekä jäsenet valtiotieteen tohtori  Anna Alanko,  kriitikko  Mervi Kantokorpi , professori  Jyrki Nummi,  kustantaja  Touko Siltala  ja runoilija, taiteilijaprofessori  Saila Susiluoto.

Kalevi Jäntin palkinnot kolmelle


Summary: SDP:n varapuheenjohtajan Sanna Marinin mielestä Antti Rinne voisi toimia hallitustunnustelijana. Tutkija on toista mieltä.

Turun yliopiston eduskuntatutkimuksen keskuksen johtajan  Markku Jokisipilän  mielestä  Antti Rinteen  valinta hallitustunnustelijaksi olisi kokonaisuutta katsoen erikoinen valinta.
 SDP:n pääministeriehdokkuutta tavoittelevan liikenne- ja viestintäministerin  Sanna Marinin  mukaan Rinne sopisi hallitustunnustelijaksi. Tutkija pitää tätä kummallisena.
 – Koska Rinteellä ei ole keskustan luottamusta, olisi SDP:ltä erittäin outoa valita hänet tunnustelemaan seuraavaa hallituspohjaa. Se entisestään herättäisi kysymyksiä syistä, joiden takia Rinteestä pitäisi päästä eroon.
 SDP:n hallitustunnusneuvottelijatoimikunta kokoontuu keskustelemaan asiasta huomenna torstaina.  Tutkijan mukaan normaalitilanteessa hallitustunnustelijaksi nousee eduskuntavaaleissa eniten ääniä saaneen puolueen puheenjohtaja.
 Jokisipilä katsoo, että hallitustunnistelijaksi valitaan se henkilö, josta SDP haluaa tehdä seuraavan pääministerin.
 – Aika automaattisesti maassamme menee niin, että mikäli hallitustunnustelut ovat menestyksekkäät, tulee tunnustelijasta pääministeri.
 Monissa kulisseissa on tapahtunut kummia
 Jokisipilä kummeksuu sisäpoliittisten tapahtumien viime päivinä saamia käänteitä. Tutkija epäilee, että keskustan kulisseissa on kuhissut.
 – Ulkopuolisen tarkkailijan näkökulmasta tästä palapelistä puuttuu jokin ratkaiseva pala. Emme ole kuulleet kaikkia syitä siihen, miksi keskustassa koettiin epäluottamuksen Rinnettä kohtaan kasvaneen ylitsepääsemättömän suureksi.
 Tutkija epäilee, että keskustan lisäksi SDP:ssä pimitetään tietoa.
 – Missä vaiheessa Rinne lopulta menetti luottamuksensa SDP:n puolue-elimissä? Vielä maanantai-iltana pääministerillä oli puoluehallituksen tuki, mutta jo tiistaiaamuna hän koki eron ainoaksi mahdollisuudekseen.
 Marin ja Lindtman keskenään erilaisia
 Julkisuudessa vahvimmaksi ehdokkaaksi hallitustunnustelijaksi Marinin rinnalle on nostettu eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Lindtman . Politiikan tutkijan mukaan he eroavat poliittisilta näkemyksiltään voimakkaasti.
 – Sanna Marin on selkeästi enemmän vasemmalla, kun taas Lindtman on ehkä perinteinen pragmaattinen sosiaalidemokraatti. Lindtman pystyy Marinia paremmin asemoitumaan yhteistyöhön keskustan tai miksei kokoomuksenkin kanssa.
 Jokisipilän mukaan Lindtmanin asettuminen mukaan kisaan ei ollut yllätyksenä. Tilaisuuksia pyrkiä pääministeriksi ei poliittisen uran varrella osu kohdalle useita.
 – Siinä ei ole varaa liian krantuksi heittäytyä. Tilaisuus on hyödynnettävä, kun se ilmaantuu.

Eduskuntatutkija epäilee, että puolueet pimittävät tietoa Rinteen kohtalon taustoista – "Palapelistä puuttuu jokin ratkaiseva pala"


Summary: Kokoomuksen eduskuntaryhmä jättää kirjallisen kysymyksen tänään.

Kokoomuksen eduskuntaryhmä jättää tänään kirjallisen kysymyksen ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.) toiminnasta.
 Kokoomus muun muassa kysyy, onko hallitus antanut ulkoministeriölle mandaatin tarvittaessa toteuttaa al-Holin leirillä Syyriassa olevien suomalaisten evakuointeja aikuiset mukaan lukien ilman valtioneuvoston erillisharkintaa.
 Kokoomus kysyy myös, onko hallitus tosiasiassa antanut mandaatin tai tehnyt linjauksen evakuointiasiassa ja missä kokoonpanossa päätös on tehty.
 Kysymyksessä halutaan selvitystä myös hallituksen linjasta perheenyhdistämisiin sen jälkeen, kun leirillä olevia lapsia on tuotu Suomeen. Samoin kysytään, miten ja missä mahdollisesti rikoksiin syyllistyneet Isis-leirillä olleet äidit tulisi saattaa oikeuden eteen.
 Kokoomuksen kirjallisessa kysymyksessä puututaan myös Ilta-Sanomien viime päivien uutisointiin, joiden mukaan ulkoministeri olisi yrittänyt painostaa ulkoministeriön virkamiestä tai virittää tälle vastuuta al-Holin operaatiosta.
 – Onko ulkoministeri antanut virkamiehelle asiassa ohjeita, joita tämä ei ole halunnut noudattaa, mihin virkamiesten puheet ”pelon ilmapiiristä” ulkoministeriössä perustuvat ja mitä aiotte tehdä tilanteen korjaamiseksi? kysymyksessä sanotaan.
 Haavisto on kiistänyt sekä painostamisen että väitteet, joiden mukaan ministeriössä olisi valmisteltu suunnitelmaa lasten tuomiseksi takaisin leiriltä yksin ilman äitejään.
 Lue aiheesta lisää:
 Eduskunnan ulkoasiainvaliokunta äänesti – enemmistö tuki ulkoministeri Haavistoa al-Holin leiriä koskevissa asioissa
 HS: Presidentti Niinistö kertoo olleensa tietoinen ulkoministeriön virkatoimista

Kokoomus jättää kirjallisen kysymyksen ulkoministeri Haaviston toiminnasta al-Hol-kysymyksessä


Summary: Ylen kyselyn perusteella kamppailusta tulee erittäin tiukka.

Pääministerikisaan ilmoittautuneet  Sanna Marin  (sd.) ja  Antti Lindtman  (sd.) kohtasivat keskiviikkona A-studiossa. Ylen keskiviikkona SDP:n puoluevaltuuston jäsenille tekemän  kyselyn perusteella  pääministerikisasta tulee erittäin tiukka. Pääministeri  Antti Rinne  (sd.)  erosi tiistaina pääministerin paikalta .

"Pääministerinä en ottaisi käskyjä vastaan Etelärannasta tai Hakaniemestä" – Yle seurasi hetki hetkeltä Marinin ja Lindtmanin kohtaamista A-studiossa


Summary: Nuorella naisella voi jäädä määräaikaisuus saamatta, jos työnantaja saa tietää raskaudesta. Työttömyysjakso vaikuttaa jatkossa äitiysrahaan.

Desibelit nousevat korkealle, kun parikymmentä äitiä ja vauvaa kokoontuu samaan huoneeseen vaihtamaan kuulumisia. Käynnissä on joka viikkoinen vauva-aamu Leikkipuisto Linjassa Helsingin Kalliossa.
 Moni tämän vauvaryhmän äideistä ei ole kuullutkaan, että  äitiyspäiväraha uudistuu ensi vuoden alussa . Se ei ole sinällään ihme, koska he saavat äitiysrahaa vanhan järjestelmän mukaan, joka katsoo tuloja melko kaukaa menneisyydestä.
 Jatkossa äitiysraha määräytyy lähemmältä ajanjaksolta eli äitiyslomaa edeltävältä 12 kuukaudelta. Käytännössä äitiysraha pohjautuu entistä enemmän raskausaikana tienattuihin tuloihin.
 Yksi vauva-aamun mammoista on helsinkiläinen  Elina Laihomäki , joka on äitiyslomalla rahoitusalan vakituisesta työpaikasta. Hän pitää uudistusta tervetulleena, vaikka se ei hänen päivärahaansa vaikuta.
 Hän jäi äitiyslomalle joulukuussa 2018, mutta hänen äitiysrahansa määräytyi vuoden 2016 tulojen perusteella.
 – Minun näkökulmastani tämä on oikein hyvä muutos. Tämä uudistus olisi voinut tulla jo aikaisemmin, sanoo Laihomäki.
 Uudistus palvelee hyvin sitä suurta kansanosaa, joka on vakituisessa työsuhteessa. Samalla se kuitenkin unohtaa merkittävän osan nuorista naisista, jotka ovat määräaikaisissa tai osa-aikaisissa työsuhteissa.  Annica Moore, Mothers in Business
 Uudistuksen tarkoituksena on vastata paremmin äidin todellista tulotasoa sekä selkeyttää monitulkintaisiksi koettuja päivärahan perusteita.
 Nyt on kuitenkin noussut huoli siitä, että uudistus tekisi loven pätkätyöläisten äitiysrahaan.
 Tamperelainen  Maaria Klemola  nosti asian esille  Helsingin Sanomissa julkaistussa mielipidekirjoituksessa , jossa hän syyttää yhteiskuntaa siitä, että se ei ymmärrä pätkätyöläisten jatkuvaa taloudellista epävarmuutta.
 Tästä on kyse: Monella nuorella naisella saattaa jäädä määräaikaisuus saamatta, jos työnantaja saa tietää raskaudesta. Jatkossa äitiyslomaa edeltävät työttömyysjaksot voivat puolestaan vaikuttaa äitiysrahan suuruuteen aikaisempaa enemmän.
 Huoli yrittäjistä ja freelancereista
 Uraäitiverkosto Mothers in Businessin hallituksen puheenjohtaja  Annica Moore  on samoilla linjoilla. Hän näkee uudistuksessa paljon hyvää, mutta myös vaaran paikkoja.
 – Uudistus palvelee hyvin sitä suurta kansanosaa, joka on vakituisessa työsuhteessa. Samalla se kuitenkin unohtaa merkittävän osan nuorista naisista, jotka ovat määräaikaisissa tai osa-aikaisissa työsuhteissa. He saattavat raskaana jäädä työttömiksi raskaussyrjinnän takia, sanoo Moore.
 Tasa-arvovaltuutetun mukaan  raskaussyrjintä on edelleen valitettavan yleistä työmarkkinoilla .
 Sama on huomattu Mothers in Business -verkostossa: jäsenkyselyssä yli 20 prosenttia naisista kertoi kokeneensa raskauteen tai vanhempainvapaisiin liittyvää syrjintää.
 Moore nostaa esille myös yrittäjien sekä freelancereiden epävarman tilanteen: Äitiysraha pohjautuu pian entistä enemmän raskausaikana tienattuihin tuloihin. Jos raskaus on vaikea eikä töitä voi paiskia normaaliin tahtiin, voi äitiysraha jäädä odotettua pienemmäksi.
 Annica Moore toivoo, että tukijärjestelmä ottaisi paremmin huomioon eri työelämän asemissa olevat ihmiset ja kannustaisi lastenhankintaan, vaikka nainen ei olisikaan vakituisessa työsuhteessa. Terhi Liimu / Yle
 Työttömyyskaudet otettu huomioon uudessa laskutavassa
 Uudistusta valmistelleessa sosiaali- ja terveysministeriössä katsotaan, että muut päivärahan parannukset tasoittavat pätkätyöläisten mahdollisia työttömyyskausia.
 Jatkossa päivärahan perusteena voidaan nimittäin huomioida myös yrittäjän yel-työtuloa sekä etuuksia, kuten työttömyysetuutta tai opintotukea.
 – Tästä käytiin keskustelua valmisteluvaiheessa, mutta ajateltiin, että etuuksien huomioiminen kompensoi pätkätyöläisten mahdollista työttömyysaikaa, sanoo neuvotteleva virkamies  Eva Ojala  sosiaali- ja terveysministeriöstä.
 Uutta on myös se, että pian myös satunnainen työtulo otetaan huomioon äitiysrahan perusteena. Ojalan mukaan se kannustaa odottavaa äitiä ottamaan vastaan lyhyitäkin työsuhteita, koska ne nostavat äitiysrahaa.
 Sosiaali- ja terveysministeriö arvioi etukäteen uudistuksen vaikutuksia eri tuloluokissa: Valtaosalla eli 70 prosentilla muutos on pieni. Pienemmissä tuloluokissa äitiyspäivärahan määrä kasvaa, kun taas korkeammissa tuloluokissa voi olla pientä laskua.
 – Seuraamme jatkossa, mitä tapahtuu eri tuloluokissa ja syntyykö äitiysrahan saajiin väliinputoajien ryhmä, sanoo Ojala.
 Jatkossa myös työttömyysetuus kerryttää päivärahaa 1.1.2020 alkaen äitiyspäiväraha lasketaan 12 kalenterikuukauden tarkastelujaksolta, joka edeltää päivärahaoikeuden alkamista edeltävää kalenterikuukautta. Äitiyspäivärahan perusteena on jatkoissa palkkatulojen lisäksi vakuutuspalkka, YEL- ja MYEL-työtulo, tietyt etuudet (esim. työttömyysetuus ja opintoraha) sekä tietyt ansionmenetyskorvaukset. Kela saa yleensä tarvitsemansa tiedot suoraan tulorekisteristä ja vakuutuslaitoksilta, eikä niitä tarvitse ilmoittaa erikseen Kelaan. Päivärahan määräytyminen 31.12.2019 asti: Vanhempainpäivärahat lasketaan yleensä edellisenä vuonna verotuksessa vahvistettujen työtulojen perusteella. Lähde:  Kela
 Lue lisää:
 Iso muutos Kelan päivärahoihin – äitiysrahakin määräytyy jatkossa 12 kuukauden tuloista vaikka keskeltä vuotta
 "Miespuolinen lääkäri ohjeisti sanomalla, että nainen ei voi saada sekä uraa että perhettä" – raskaus on yleisimpiä syitä syrjintään töissä
 "Olen pätkätyötön, pätkäyrittäjä ja pätkäope" – monen ansio koostuu silpusta, eikä viranomaisten kankeus tee elämää helpommaksi

Äitiysraha pohjautuu kohta enemmän raskausaikana tienattuihin tuloihin – Uudistuksen pelätään tekevän loven pätkätyöläisten kukkaroon


Summary: Muodin opiskelijoille halutaan taata selkeät polut purkaa kriisejä. Myös ohjeistuksia esimerkiksi muotinäytösten järjestämisestä rukataan.

Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulu

Aalto-yliopiston johdon käynnistämä selvitys väitteistä muodin koulutusohjelman vanhemman yliopistolehtorin Tuomas Laitisen epäasiallisesta käytöksestä opiskelijoitaan kohtaan on valmistunut.
 Selvitys käynnistettiin, kun Tutkivaan journalismiin erikoistunut julkaisu  Long Play julkaisi jutun , jossa kerrotaan, että laitoksen vanhempi yliopistolehtori, muotisuunnittelija  Tuomas Laitinen , on nöyryyttänyt ja haukkunut opiskelijoitaan. Epäasiallinen käytös oli Long Playn mukaan jatkunut vuosia. Asiasta virisi vilkas keskustelu mediassa.
 Aalto-yliopiston Taiteiden ja suunnittelun korkeakoulun dekaani  Tuomas Auvisen  mukaan selvityksessä ei löytynyt vakavia väärinkäytöksiä.
 – Järjestelmällistä tai tahallista häirintää tai syrjintää ei ilmennyt. Ja se on tietysti todella tärkeä havainto, Auvinen sanoo.
 Auvisen mukaan selvitys tehtiin perusteellisesti ja siitä varten haastateltiin kymmeniä ihmisiä, niin opiskelijoita kuin henkilökunnankin edustajia. Häirinnän tai syrjinnän sijaan selvityksessä todetaan, että muodin koulutuksen toimintatavoissa ja opetuskulttuurissa on haasteita.
 – Olemme pohtineet muun muassa viestinnän selkiyttämistä ja muotinäytösten ja niihin liittyvien käytänteiden selkiyttämistä. Ohjeita täsmennetään.
 Selvityksessä todetaan, että suorat konfliktitilanteet kannustetaan selvittämään osapuolten kesken, mutta, jos se ei toimi, opiskelijoille taataan väylä, jota pitkin ristiriidat voi tuoda keskusteluun laajemmin.
 – Tätä on suunniteltu yhdessä ylioppilaskunnan kanssa. Halutaan, että opiskelijat voivat puhua myös suoraan toisille opiskelijoille, jos opetushenkilökunnalle puhuminen tuntuu vaikealta, Auvinen toteaa.
 Laitisen mukaan faktat ovat nyt kasassa ja kehittämistyö voi alkaa.
 Yle ei tavoittanut Tuomas Laitista kommentoimaan selvitystä.
 Aalto-yliopisto ei kommentoi yksittäisiin henkilöihin liittyviä henkilöstoasioita julkisuudessa.
 Muotisuunnittelija, kulttuurivieras Rolf Ekroth pitää kohun keskelle joutunutta Aalto-yliopiston muotikoulun opettajaa Tuomas Laitista elämänsä tärkeimpänä suunnannäyttäjänä.

Selvitys väitetystä muodin opiskelijoiden epäasiallisesta kohtelusta valmistui - Vakavia väärinkäytöksiä ei ilmennyt


Summary: Siniselle perunalle on kysyntää itsenäisyyspäivänä ja punaiselle jouluna, mutta saatavuus kaupoissa vaihtelee.

Tästä on kyse Perunan kotimaassa Perussa on tuhansia perunalajikkeita, Suomessa kymmeniä. Valtaosa suomalaisista perunalajikkeista on nykyään keskieurooppalaista alkuperää. Suomessa syödään perunoita 20-50 kiloa henkeä kohti vuodessa. Suosio on laskenut jyrkästi vuosikymmenten saatossa. Kiinnostus uusia lajikkeita ja väriperunoita kohtaan on viime aikoina ollut kasvussa. Muun muassa värien vaikutusta terveyteen selvitetään. Tunnetuin väriperuna Suomessa lienee Blue Congo. Muita - myynnissä tai kehitteillä olevia - ovat esimerkiksi Violet Queen, Mulberry Beauty, Lipstick, Red Scarlet ja Synkeä Sakari.
 Kauppojen perunahyllyllä saattaa näinä aikoina törmätä sisukseltaan kokonaan vaaleanpunaisiin ja sinisiin perunoihin.
 S-marketeissa pinkit perunat tulivat tarjolle tänä vuonna lokakuussa. Kilon pusseista löytyvä lajike, Mulberry Beauty, esiteltiin uutuutena kuluttajille vuosi sitten.
 Ajankohdalla on väliä. Se vaikuttaa menekkiin.
 – Roosa nauha -teemaviikolla näkyy selvä piikki myynnissä. Sen jälkeen menekki on ollut muutamia pusseja viikossa, kertoo marketpäällikkö Kaisa Strandvall.
 Mulberry Beauty on pinkki peruna.  Tuija Veirto/ Yle
 Perunan väri tummenee kypsennyksessä. Tuija Veirto/ Yle
 Sinimaltoista perunaa on ollu markkinoilla vaaleanpunaista pitempään.
 – Sini-violettia Blue Congoa on tullut meille useana vuonna juuri itsenäisyyspäiväksi, muistelee K-Citymarket Launeen Hevi-osaston vastaava Heidi Oijainmaa.
 Hän uskoo, että punainen peruna saattaisi kiinnostaa ostajia myös.
 – Esimerkiksi Rosamunda on kyllä kuoreltaan vaaleanpunainen, mutta siinä on vaalea sisus. Kokonaan punainen olisi hyvä lisä valikoimiin juuri näin joulun alla.
 Sinimaltoinen Blue Congo on ollut markkinoilla jo pitempään.  Juha-Petri Koponen/ Yle
 Pinkkiä kalan kaveriksi
 Väriperunan viljelyalat ovat pieniä ja menekki vähäisen tarjonnakin takia marginaalista vaaleamaltoisiin verrattuna. Perunantuottajien arvioiden mukaan kulutus on alle prosentin luokkaa perunoiden kokonaiskulutuksesta.
 Tuottajilla on kuitenkin nousevaa kiinnostusta kehittää ja tuoda uusia, värillisiä lajikkeita markkinoille, pontimena muun muassa lupaavat tutkimustulokset mahdollisista terveysvaikutuksista. On muun muassa selvinnyt, että väriperunoissa on runsaasti samoja ainesosia kuin marjoissa.
 Äkkiseltään perunan erilainen väri saattaa kummaksuttaa kuluttajaa, mutta myös innostaa kokeilemaan.
 Helena Parviainen kokeili pinkkiä perunaa ruokapöydässä ja yllättyi mausta. Juha-Petri Koponen/ Yle
 Lahtelaista Helena Parviaista pinkki peruna kiinnosti erityisesti värin takia, mutta maku tuotti yllätyksen.
 – Tarjosin vaaleanpunaisia kuoriperunoita kalan kanssa ja annoksesta tuli oikein nätti. Kuvittelin, että peruna olisi ollut makeampi, mutta perusperunaltahan se maistui.
 Lue myös:   Annabelle on suomalaisten suosikki, vaikka onkin hankala viljeltävä – Video: Varhaisperunoiden makutesti
 Tuore peruna on harvinainen herkku kotikeittiöissä – onko peseminen ja keittäminen meille liian vaivalloista?
 Maistuisiko lautasella Synkeä Sakari? Sininen peruna on vaaleaa suotuisampi terveydelle

Väriperunat piristävät ruokapöytää – juhlasesonkeina kiinnostus kasvaa


Summary: Ruotsidemokraattien suosio on on kivunnut roimasti ja se on kyselyjen mukaan toiseksi suosituin puolue.

Ruotsin maltillisen kokoomuksen johtaja  Ulf Kristersson  on käynyt ensi kertaa suoria neuvotteluja ruotsidemokraattien johtajan  Jimmie Åkessonin  kanssa.
 Kristersson  kommentoi tapaamista Ruotsin televisiolle  sanomalla, että hänen mielestään oli korkea aika tavata ruotsidemokraatteja.
 Hän sanoo miettineensä asiaa pitkään, mutta ratkaisevaa oli, kun sosiaalidemokraattinen hallitus ei kutsunut ruotsidemokraatteja keskusteluihin jengirikollisuudesta.
 Kristersson sanoo olevansa valmis keskustelemaan kaikkien kanssa käytännöllisistä ja konkreettisista ongelmista.
 Hän kertoo, että he keskustelivat Åkessonin kanssa etenkin vakavasta rikollisuudesta. Hänen mukaansa ruotsidemokraattien ja heidän analyysinsa ja ehdotuksensa ovat melko lähellä toisiaan.
 Kristersson torjuu kuitenkin ainakin toistaiseksi hallitusyhteistyön ruotsidemokraattien kanssa.
 – Se ei ole ajankohtaista, haluan porvarihallituksen. Juuri nyt porvarillisen projektin ytimessä ovat maltillinen kokoomus ja kristillisdemokraatit, hän sanoo.
 Sekä Kristersson että Åkesson kuvaavat Facebook-sivuillaan keskusteluja positiivisiksi ja sanovat niiden luovan pohjaa yhteistyölle.
 Kristersson perusteli tapaamista myös Twitterissä. Hän sanoi, että puolueilla on ideologisia eroja, mutta ne ajattelevat monista tärkeistä asiakysymyksistä kutakuinkin samalla tavoin.
 Sosiaalidemokraattijohtaja ei yllättynyt
 Sosiaalidemokraatit arvioivat, että tapaaminen on alku oikeistokonservatiivisen blokin rakentamiselle,  SVT kertoo.
 Sosiaalidemokraattien valtiopäiväryhmää johtava  Annelie Karlsson  sanoo, ettei tapaaminen yllätä häntä, he ovat nähneet liikettä tähän suuntaan.
 Keskustan valtiopäiväryhmän puheenjohtajan  Anders W. Jonssonin  mukaan on huolestuttavaa, että vielä yksi puoluejohtaja on rikkonut lupauksensa olla tekemättä yhteistyötä ruotsidemokraattien kanssa.
 Lue myös:
 Ruotsidemokraattien kannatus ylsi ennätyslukemiin, sosiaalidemokraattien suosio alin koskaan

Ruotsin maltillinen kokoomus lämpenemässä yhteistyölle ruotsidemokraattien kanssa: Puoluejohtajilla ensimmäiset suorat neuvottelut