Summary: Useat miehet ovat kertoneet Atlantic-lehdelle ohjaaja Bryan Singerin hyväksikäyttäneen heitä heidän ollessa alaikäisiä.

Amerikkalaisohjaaja  Bryan Singeriä  vastaan on esitetty syytöksiä alaikäisten poikien seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Neljä miestä kertoo  Atlantic-lehdelle  harrastaneensa alaikäisenä seksiä Singerin kanssa, monesti painostettuina.
 53-vuotias Singer kuuluu Hollywoodin tähtiohjaajiin. Hän on uransa aikana ohjannut muun muassa neljä  X-Men  -elokuvaa sekä elokuvat  Epäillyt (The Usual Suspects)  ja  Operaatio Valkyrie .
 Singerin viimeisin ohjaus on viisi Oscar-ehdokkuutta kahminut  Bohemian Rhapsody . Queen-yhtyeestä kertova  Bohemian Rhapsody  on yksi viime vuoden menestyneimmistä elokuvista yli 700 miljoonan dollarin lipputuloilla.
 Aiemmin tässä kuussa elokuva voitti kaksi Golden Globes -palkintoa. Singeriä ei kuitenkaan nähty vastaanottamassa palkintoja, eikä hänen nimeään mainittu kiitospuheissa.
 Singer on merkitty  Bohemian Rhapsodyn  ainoaksi ohjaajaksi, vaikka kolme viikkoa ennen kuvauksien päättymistä hän sai potkut ohjaajan pestistä. Jäljelle jääneet otokset ovat englantilaisohjaaja  Dexter Fletcherin  ohjaamia.
 Useita epäilyjä jo aiemmin
 Potkujen aikaan joulukuussa 2017 julkisuuteen nousi huhuja ohjaajan katoamisista ja kiistoista kuvauspaikoilla.
 Muutama päivä potkujen jälkeen seattlelainen mies haastoi Singerin oikeuteen syyttäen tätä vuonna 2003 tapahtuneesta raiskauksesta. Mies oli väitetyn teon hetkellä 17-vuotias.
 Kyseessä ei ollut ensimmäinen kerta, kun Singeriä syytettiin nuorten poikien seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Ensimmäiset Singeriin kohdistuneet syytökset ovat yli 20 vuoden takaa.
 Atlantic-lehden toimittajat tutkivat vuoden ajan Singeriin kohdistuneita syytöksiä ja oikeuskanteita. Artikkelia varten toimittajat haastattelivat yli 50 henkilöä. Heidän joukossaan oli neljä miestä, jotka eivät olleet aikaisemmin kertoneet kokemuksistaan.
 Yksi heistä kertoi harrastaneensa seksiä Singerin kanssa vuonna 1997 ollessaan 17-vuotias. Toinen kertoi olleensa suhteen aikana 15-vuotias.
 Osa miehistä kertoo Singerin vietelleen heidät seksiin, osa kertoo Singerin luvanneen auttaa heitä eteenpäin elokuvamaailmassa. Osa kertoo Singerin raiskanneen heidät.
 Atlanticin toimittajien tekemien haastattelujen perusteella Singeristä muodostuu kuva miehestä, joka ympäröi itsensä haavoittuvilla nuorilla pojilla. Hän ei toiminut yksin,vaan hän sai apua ystäviltään ja kumppaneiltaan.
 Singer on kiistänyt Atlantic-lehden artikkelin väitteet.
 Lue myös:
 The Atlantic: ‘Nobody Is Going to Believe You’

Oscar-ehdokaselokuva Bohemian Rhapsodyn ohjaajaa syytetään nuorten poikien seksuaalisesta hyväksikäytöstä


Summary: Venäjä ja Kiina saattavat estää kokouksen järjestämisen.

Yhdysvallat on pyytänyt YK:n turvallisuusneuvostoa koolle käsittelemään Venezuelan kriisiä.
 Yhdysvallat esittää, että neuvosto kokoontuisi julkiseen istuntoon aamuyhdeksältä lauantaina. Ulkoministeri  Mike Pompeon  odotetaan osallistuvan kokoukseen.
 Yhdysvallat on tunnustanut oppositiojohtaja  Juan Guaidon  julistautumisen virkaa toimittavaksi presidentiksi ja on saanut tukea kymmenkunnalta Latinalaisen Amerikan maalta.
 YK-diplomaattien mukaan on kuitenkin mahdollista, että presidentti  Nicolas Maduroa  tukevat Venäjä ja Kiina yrittävät estää kokouksen järjestämisen sillä perusteella, ettei Venezuelan tilanne kuulu neuvoston asialistalle.

Yhdysvallat pyysi YK:n turvallisuusneuvoston koolle Venezuelan tilanteen johdosta


Summary: Yhdysvaltain hallinnon osittainen sulku on kestänyt jo yli kuukauden.

Yhdysvalloissa molemmat ehdotukset lopettaa maan hallinnon sulku ovat kaatuneet odotetusti senaatin äänestyksessä.
 Presidentti  Donald Trumpin  ehdotus sisälsi 5,7 miljardin dollarin rahoituksen rajamuurin rakentamiseksi sekä esimerkiksi laittomasti maahan tulleille lapsille väliaikaista suojelua kolmeksi vuodeksi. Ehdotus kaatui luvuin 50-47. Hyväksyminen olisi edellyttänyt 60 ääntä.
 Demokraattien ehdotuksessa hallinto olisi avattu väliaikaisesti ja neuvottelut rajaturvallisuudesta olisivat jatkuneet. Kuusi republikaanisenaattoria kannatti esitystä, mutta vaaditun määräenemmistön kynnys jäi saavuttamatta.
 Yhdysvaltain hallinnon osittainen sulku on kestänyt jo yli kuukauden ja perjantaina on näillä näkymin edessä jo toinen kerta, kun noin 800 000 hallinnon työntekijää jää ilman palkkaa.
 Trump  ilmoitti torstaina  siirtävänsä kansakunnan tilaa käsittelevän puheensa tulevaisuuteen. Trump kertoi, ettei aio pitää puhettaan ennen kuin hallinnon osittainen sulku on ohi.
 Aiheesta lisää:
 Senate blocks proposal to reopen government and fund Trump's border wall

Molemmat äänestykset Yhdysvaltain hallinnon sulun avaamiseksi kaatuivat senaatissa


Summary: Pakkasennätys meni tältä talvelta juuri uusiksi.

Kahdella paikkakunnalla on mitattu myöhään lauantaina -36,7 astetta pakkasta ja se on talven ennätys. Suomen kylmimmät kolkat ovat tällä haavaa Kuusamon Kiutaköngäs ja Sallan kirkonkylä.
 Koko tilastohistorian hyisin lukema on vuodelta 1999. Tuolloin Kittilän Pokassa oli -51,5 astetta.
 Koko Suomeen ennustetaan erittäin kylmää säätä sunnuntaista maanantaiaamuun.
 Lue lisää
 Talven pakkasennätys rikkoutui: Ilmatieteen laitos varoittaa koko maata jääkylmästä – ravit peruttu, talvirieha peruttu, juna kulkee

Talven kylmin hetki on nyt – Kuusamossa ja Sallassa -36,7


Summary: Kuopion kaupunki perui sunnuntaiksi järjestellyn kansalaisten pakkasjuhlan, koska on liikaa pakkasta. Etelässäkin pakkasasteita voi olla 20–30.

Koko Suomeen ennustetaan erittäin kylmää säätä sunnuntaista maanantaiaamuun. Ilmatieteen laitos on antanut koko maan alueelle pakkasvaroituksen: eteläisimmässä Suomessa lukemat olisivat vähintään -20 astetta ja pohjoisessa kireämpää kuin -35 astetta.
 Pakkasvaroitus annetaan joko erityisen matalan lämpötilan takia tai pakkasen ja tuulen yhteisestä vaikutuksesta.
 – Onhan se edelleen vähän ihmetyksen aihe ihmisille, että miksi suomalaisia varoitellaan pakkasesta, toteaa Ylen meteorologi  Toni Hellinen .
 Varoitus on kuitenkin tarpeen ulkona työskenteleville ja vaikkapa sydänsairaille. Ilmatieteen laitos suosittelee varoituksen aikana vähentämään fyysistä rasitusta ja välttämään säälle altistumista, aivan kuten läkähdyttävillä helteillä.
 Tämän talven ennätyslukema -36,6 astetta Lapissa mennee rikki näillä kylmillä, ehkä jo ensi yönä. Tulevina päivinä pakkanen on kireää, mutta ei purevaa, koska tuuli on melko heikko.
 – Sunnuntai on nätti päivä, ja hyvä uutinen on se, ettei tuule. Jos pukeutuu kunnolla, niin on kelpo ulkoilusää, sanoo Toni Hellinen.
 Mikä pakkasvaroitus? Annetaan, kun lämpötila alittaa maan eteläosassa -20, keskiosassa -25 ja pohjoisosassa -30 astetta. Kynnys on alueittain eri, johtuen tilastollisesta toistuvuudesta – eli siitä, mihin on totuttu. Otettiin käyttöön 2012. Varoitus on kartalla lievimmillään keltainen, mutta voi olla oranssi tai vakavimmin punainen. Sunnuntain ja maanantain varoituskartta on keltainen.
 Maanantain vastainen yö on todennäköisesti talven kylmin tähän mennessä. Pakkanen kiristyy pohjoisessa 30–40 asteeseen. Etelässäkin pakkasta on sisämaassa enimmillään 20–30 astetta.
 Sunnuntaina kylmää on koko päivän. Lauhtumista on odotettavissa maanantaina päivällä.
 – "Kylmin hetki" kestää maanantaiaamuun. Sitten lumisateiden myötä pakkaset heikkenevät, Hellinen ennustaa.
 – Tiistaina etelässä on lauhimmillaan muutama aste pakkasta, maan keskiosassa -15:n molemmin puolin ja pohjoisimmassa Lapissa parikymmentä pakkasastetta.
 Kuopiossa on peruttu  sunnuntaiksi suunniteltu Pakkasjuhla-puistotapahtuma. Se on perinteisesti huipentanut kuopiolaislasten viikon mittaan viettämät pakkaspäivät.  Seinäjoella on peruttu  sunnuntain ravit.
 VR teki viimeksi alkuviikosta harvennuksia junaliikenteen aikatauluihin kovan pakkasen takia. Nyt VR:ltä kerrotaan, ettei tällä haavaa ole tiedossa harvennussuunnitelmia, mutta hankalaan säähän on varauduttu vahvemmalla miehityksellä muun muassa vaihteiden puhdistamista varten. Maanantaista alkaen lumentulo voi aiheuttaa liikenteelle toisenlaista päänvaivaa kuin sunnuntain pakkaspiikki.

Talven pakkasennätys rikkoutumassa: Ilmatieteen laitos varoittaa koko maata jääkylmästä – ravit peruttu, talvirieha peruttu, juna kulkee


Summary: Pelastajat eivät ole vielä voineet tavoittaa pulaan joutunutta.

Moottorikelkkailija on jäänyt pinteeseen jäälautalle järvessä Kymenlaakson Iitissä. Paikalla on useita pelastusyksiköitä. Pelastajat eivät vielä ole päässeet kelkkailijan luokse.
 Hälytys annettiin lauantaina illalla 18.30:n aikaan Säyhteentielle Savion–Kömmistön alueella.
 Juttu päivittyy.

Pelastusoperaatio menossa Iitissä: Moottorikelkkailija jumissa jäälautalla


Summary: “Kun samoissa yksiköissä asiat toistuvat, ei ole muuta keinoa kuin koventaa seuraamuksia”

Monet kaupungit ovat keskeyttäneet vanhusten sijoittamisen Esperi Caren hoivakoteihin väliaikaisesti niissä paljastuneiden jatkuvien ja vakavien ongelmien vuoksi. Porvoon kaupunki on keskeyttänyt vanhusten lähettämisen hoivakoti Vuokkoon. Aiemmin samoin on toiminut Muurame hoivakoti Paatelan suhteen ja Lahti hoivakoti Launeen kohdalla. Lisäksi Esperin hoivakoteja on joutunut jäähylle takavuosina myös ainakin Vantaalla. Yle sai tiedot kuntien vanhuspalveluiden johdosta. Lahdessa ja Muuramessa rajoittamistoimiin ryhdyttiin viime ja toissa vuonna. Sen jälkeen Esperi on parantanut toimintaansa hoivakodeissa sen verran, että niihin voidaan jälleen sjioittaa asukkaita. Porvoon kaupunki ei sen sijaan edelleenkään lähetä vanhuksia Vuokkoon. Tilanne on jatkunut syksystä lähtien. Etelä-Suomen aluehallintovirasto (avi) selvittää parhaillaan Vuokon ongelmia. Avit vastaavat hoivakotien valvonnasta kuntien kanssa. – Vuokko ei ole saanut epäkohtia korjattua. Kaupunki on syksyllä päättänyt, että hoivakotiin ei ohjata enempää asukkaita, kunnes laatu- ja vaatimustaso vastaa sitä, jota me sopimukselta edellytämme, sanoo Porvoon vanhus- ja vammaispalveluiden johtaja  Lea Laakso . Vuokko on ilmoittanut Porvoolle jo korjanneensa hoivakodissa havaitut epäkohdat.
 Yllätystarkastus paljasti ongelmat
 Yle tutustui Vuokosta ja Muuramen Paatela-hoivakodeista tehtyihin valvonta-asiakirjoihin. Ne ovat olleet pitkään aluehallintoviraston tarkkailussa. Aluehallintovirasto teki Vuokkoon ensimmäisen valvontakäynnin jo keväällä 2017. Yleensä yritykselle kerrotaan etukäteen valvontavierailusta, mutta tällä kertaa avi päätti turvautua yllätystarkastukseen. Tällainen menettely on harvinainen ja siihen turvaudutaan yleensä, jos viranomainen epäilee asukasturvallisuuden vaarantuneen tai jos sen uskotaan olevan ainoa keino saada totuudenmukaista tietoa. Valvontareissulla paljastui lukuisia ongelmia Vuokon toiminnassa. Lääkehoitoon osallistuneilla henkilöillä ei ollut asianmukaisia lupia, osaa työntekijöistä ei ollut terveydenhuollon ammattirekisterissä, hoivakodissa oli likaista ja asukkaita oli kohdeltu kaltoin. Heitä oli jätetty istumaan ruokapöytään ruokailun päätyttyä ja viety sänkyyn makaamaan ilman perusteltua syytä. Vakavin asia oli kenties se, että asiakasturvallisuus oli vaarantunut, koska Vuokossa ei ollut tarpeeksi työntekijöitä. Työvuoroissa oli toisinaan vain yksi työntekijä, vaikka hoivakodissa on 30 asukaspaikkaa. Vuokon toimintaluvan mukaan henkilöstömitoituksen pitäisi olla 0,58 työntekijää asukasta kohden. Vuodesta 2016 lähtien Vuokossa seitsemän työntekijää oli irtisanoutunut ja 14 määräaikaisuutta päättynyt.
 Henkilökunnan vähyys ongelmien juurisyy
 Ongelmien juurisyy hoivakodeissa on yleensä henkilökunnan vähyys. Se on voinut johtaa moniin muihin vaikeuksiin, kuten vanhusten hygienian, ulkoilun, lääkehoidon ja terveellisen ruokavalion laiminlyönteihin. Muuramen Paatelan hoivakodissa ongelmat tulivat viranomaisten tietoon toissa kesänä. Hoitajien ja tukihenkilöiden määrä oli riittämätön, minkä vuoksi Länsi- ja Sisä-Suomen avi katsoi hoivan laadun vaarantuneen. Palvelun tilaaja Muuramen kunta ei vakuuttunut yrityksen lupauksista korjata toimintaansa, ja uusien asukkaiden sijoittaminen Paatelaan keskeytettiin noin puoleksi vuodeksi. – Euro oli hyvä konsultti. Saimme hetkellisesti parannusta aikaiseksi, sanoo palvelujohtaja  Simo Oksanen  Muuramen kunnasta. Paatelassa on nähty ylä- ja alamäkiä. Viime kesänä henkilökunta valitti itse hoivakodin epäkohdista aville. Työntekijöiden mukaan he ehtivät hoitaa vain perushoidon ja joutuvat tinkimään sairaanhoidosta ja asukkaiden viriketoiminnasta työvoimapulan vuoksi. Valvontatapaamisella selvisi, että vanhusten ulkoiluttaminen ja virkistystoiminta oli puuttunut kevään 2018 ajan lähes kokonaan. Oksasen mukaan yksi asukas oli kaatunut parvekkeella, kun hoitajan oli ollut pakko jättää hänet yksin toisen työtehtävän vuoksi. Syksyllä avi teki ennalta ilmoittamattoman valvontakäynnin. Selvisi, että välillä töissä oli ollut keskimäärin kaksi hoitajaa vähemmän, kuin kunnan ja Esperin sopimuksessa edellytetään. Avi velvoitti 70 000 euron sakon uhalla palkkaamaan lisää työntekijöitä Paatelaan. Ongelmia ei ole vieläkään ratkaistu. Kunta vaatii Paatelaan lisää työntekijöitä. Oksasen mukaan Esperi suostuu tähän, mutta koska tämä nostaa yhtiön kuluja, se haluaa neuvotella kunnan kanssa nykyistä halvemman sopimuksen. Oksasen mukaan myös Paatelan henkilökunta on kunnan kanssa samaa mieltä henkilöstömitoituksen riittämättömyydestä. Hoivakodin edustajat ovat kertoneet asiasta Esperin johdolle, mutta se ei ole antanut lupaa palkata lisää työntekijöitä.
 Ongelmat kärjistyvät yövuoroissa
 Hoivakodeissa on usein henkilökuntaa vain sen verran, mitä sopimuksissa alhaisimmillaan edellytetään. Lähi- ja perushoitajaliitto SuPer on syyttänyt hoivayhtiöitä voittojen maksimoimisesta. Liiton mielestä voitot tehdään työntekijäkustannuksista, joten ne pidetään mahdollisimman alhaisina. Hoivayhtiöt puolestaan puolustautuvat alan rekrytointivaikeuksilla. Ongelmallisimpia asukkaiden kannalta ovat usein yövuorot. Niistä pitää maksaa työntekijälle tavallista suurempaa palkkaa. Hoivakodissa on tavallisesti yövuorossa vain yksi hoitaja, vaikka asukkaita voi olla kymmeniä, joista osan hoiva vaatii normaalistikin kahden henkilön työpanoksen. – Jos esimerkiksi vanhuksia, jotka pystyisivät menemään avustettuna vessaan, on 30-40 yhden hoitajan varassa, niin eihän se hoitaja kerkeä heitä auttamaan. Se tarkoittaa sitä, että niillä vanhuksilla on vaipat. Jokainen voi miettiä sitä, miltä se tuntuu, sanoo ylitarkastaja  Päivi Vainio  Etelä-Suomen aluehallintovirastosta. Vainion mukaan esimerkiksi viisikerroksisessa yksikössä voi olla vain kaksi yöhoitajaa. Asukkaiden pitäisi silti olla valvovan silmän alla ympäri vuorokauden. – Silloin ajatus ympärivuorokautisesta hoivasta ei toteudu. Se on asiakkaalle turvallisuuskysymys. Vainion mielestä Suomessa pitää koventaa otteita hoivakotien valvonnassa. – Varsinkin kun samoissa yksiköissä asiat toistuvat, niin ei ole muuta keinoa kuin koventaa seuraamuksia. Joillekin pörssiyhtiöille saattaa voiton tuottaminen olla tärkein ajatus. Ei se, että vanhukset voivat mahdollisimman hyvin.
 Esperi lupaa palkata lisää työntekijöitä
 Yle ei lauantaina tavoittanut Esperi Caren toimitusjohtajaa  Marja Aarnio-Isohannia  kommentoimaan tätä juttua. Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto Valvira tiedotti perjantaina, että se on keskeyttänyt Esperin Kristiinankaupungissa sijaitsevan  hoivakoti Ulrikan  toiminnan lukuisten epäkohtien vuoksi. Yhden asukkaan epäillään kuolleen hoitovirheen vuoksi. Aarnio-Isohanni myönsi lauantaina  tiedotteessa , että Esperin henkilöstön huolia ja viestejä johdolle ei ole otettu riittävän vakavasti. – Tästä olemme erittäin pahoillamme ja tämä on meille tästä tilanteesta kaikkein tärkein oppi. Tämä tullaan laittamaan välittömästi kuntoon, Aarnio-Isohanni lupaa. Yhtiö aikoo nyt selvittää hoivansa laadun kaikissa yksiköissään.  – Palkkaamme lisää henkilöstöä. Vakinaistamme ja kokoaikaistamme tuntityöntekijöitä. Esimiesten työpanos tullaan jatkossa kaikissa yksiköissämme merkitsemään yli puoliksi hallinnon puolelle – tällä hetkellä tässä on ollut epäselvyyksiä, ja sekin on vaikuttanut käsillä olevan henkilöstön määrään yksiköissämme, Aarnio-Isohanni sanoo.

Asiakasturvallisuus on vaarantunut useissa Esperin Caren hoivakodeissa – monet kaupungit keskeyttäneet asukkaiden sijoittamisen vakavien ongelmien vuoksi


Summary: Lea Pennanen veti Yleisradion lastenohjelmia ja kirjoitti muun muassa Piilomaan pikku aasin. Pennanen menehtyi 89-vuotiaana.

Tunnettu lastenkirjailija ja Yleisradiossa pitkän uran tehnyt  Lea Pennanen  on kuollut. Hän menehtyi torstaina 24. tammikuuta Vantaalla. Kuolemasta kertoo tytär  Sini Sovijärvi .
 Lea Pennanen oli syntynyt vuonna 1929 rajantakaisessa Ihantalassa. Hän tuli Yleisradioon toimittajaksi 1957 ja toimi lastenohjelmien päällikkönä pitkään, 1975–90. Paitsi johti, hän myös ohjasi ja käsikirjoitti.
 Pennasen ajan radio-ohjelmiin lukeutuivat muun muassa  Satukaruselli  ja  Noita Nokinenä . Päivätyön ohessa hän kirjoitti lastenkirjoja, tunnetuimpina 60- ja 70-lukujen  Piilomaan pikku aasi ,  Pikku siili  ja  Me Leijonat . Niitä versioitiin myös radioon ja televisioon.
 "Lasten radiossa" Lea Pennanen saattoi lapset ja nimekkäät ammattinäyttelijät yhteen. Lapset saivat näytellä yhdessä esimerkiksi  Pentti Siimeksen  ja  Elina Pohjanpään  kanssa. Pennasen kaudella lapset saivat esiintymiskoulutusta, ja tuolta tieltä tutuiksi ovat kasvaneet  Seppo Hovin ,  Matti Pellonpään  ja  Pekka Vuoriston  ohella monet muut.
 Uusimmat painokset Pennasen satuilemista ja eturivin taitelijan  Maija Karman  kuvittamista  Piilomaan pikku aasista  (8.) sekä  Pikku siilistä  (4.) ovat viime vuosilta.
 Suomen Nuorisokirjailijat antoivat Lea Pennaselle Tirlittan-palkinnon vuonna 2009.
 Lue lisää
 Elävä arkisto esittää Lea Pennasen lastenklassikoita

Lastenkirjailija Lea Pennanen on kuollut


Summary: Sopimusluonnoksen mukaan ulkomaiset joukot vedetään Afganistanista 18 kuukauden kuluessa sopimuksen hyväksymisestä, Taliban-lähteet kertoivat uutistoimisto Reutersille.

Afganistanin konfliktista Qatarissa käydyissä neuvotteluissa on saatu aikaan sopimusluonnos sodan lopettamiseksi, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Reutersin lähteet ääri-islamilaisessa Taliban-liikkeessä kertovat, että talibanien edustajat ja Yhdysvaltain erikoislähettiläs valmistelivat sopimusluonnoksen. Sen mukaan ulkomaiset joukot vedetään Afganistanista 18 kuukauden kuluessa sopimuksen hyväksymisestä.
 Taliban sanoo lupaavansa, että Afganistanista ei tule äärijärjestö al-Qaidan tukikohtaa.
 Yhdysvaltain lähettiläs  Zalmay Khalilzad  suuntaa nyt Afganistaniin esittelemään luonnosta Afganistanin presidentille Ashraf Ghanille.

Reuters: Afganistanin rauhanneuvotteluissa edistystä – Taliban-liike kertoo luonnostelleensa Yhdysvaltain lähettilään kanssa rauhansopimuksen


Espanja, Ranska ja Saksa ovat asettuneet tukemaan oppositiota Venezuelan valtataistelussa.
 Maiden hallitukset ovat ilmoittaneet, että ne tunnustavat oppositiojohtajan  Juan Guaidón  Venezuelan väliaikaiseksi presidentiksi, ellei presidentti  Nicolas Maduro  ilmoita kahdeksan päivän sisällä, että Venezuelassa pidetään uudet presidentinvaalit.
 Venezuelan parlamentin puhemies, 35-vuotias Juan Guaidó, julistautui tällä viikolla Venezuelan väliaikaiseksi presidentiksi.
 Saksan hallituksen edustaja  Martina Fietz  ilmoitti kahdeksan päivän aikarajasta Twitter-tilillään. Hän kertoi Saksan toimivan asiassa tiiviisti eurooppalaisten kumppanien kanssa.
 Euroopan unioni on valmistelemassa yhteistä lausumaa Venezuelan kriisiin.
 Aiemmin Yhdysvallat ja monet latinalaisen Amerikan maat ovat ilmoittaneet tukevansa Guaidóa.
 Venäjä, Turkki ja Kiina ovat arvostelleet Yhdysvaltoja Venezuelan sisäisiin asioihin sekaantumisesta.
 Maduro on vaatinut Yhdysvaltain diplomaatteja poistumaan maasta. Guaidó on kehottanut näitä pysyttelemään Venezuelassa.
 Venezuela on pitkään ollut ja syvän taloudellisen ja poliittisen kriisin kourissa.
 Aiheesta aiemmin:
 Reutersin lähteet: Venäläisiä palkkasotureita on saapunut Venezuelaan suojelemaan presidentti Maduroa  26.1.2019
 ”Jatkakaa taistelua!” – Yle seurasi Venezuelassa Juan Guaidón puhetta kannattajajoukolleen  26.1.2019
 Yle Venezuelassa: Caracas hiljentyi protestien jälkeen, mutta moni uskoo niiden jatkuvan – ”Tämä on vasta alkua”  25.1.2019
 Kuinka kaksi itsevaltaista johtajaa saivat öljymahdin 20 vuodessa polvilleen – Mistä Venezuelan kaaos kumpuaa?  24.1.2019
 Tuntemattomuudesta Venezuelan johtoon – Kuka on Juan Guaidó?  24.1.2019

Ranska, Saksa ja Espanja vaativat Venezuelaan uusintavaaleja ja uhkaavat tunnustaa oppositiojohtajan presidentiksi


Summary: Henkilöstön huolia ja viestejä johdolle ei ole otettu riittävän vakavasti, sanoo toimitusjohtaja Marja Aarnio-Isohanni.

Esperi Care myöntää virheet hoivakotitoiminnassaan ja selvittää Kristiinankaupungissa sijaitsevan hoivakoti Ulrikan tapahtumia sekä hoivan laadun ja resurssien riittävyyden kaikissa yksiköissään, yhtiö tiedottaa.
 Hoivakoti Ulrikan ongelmat liittyvät yhtiön mukaan henkilöstön määrään. Yhtiö aikoo palkata lisää työntekijöitä ja kokoaikaistaa tuntityöntekijöitä.
 – Esimiesten työpanos tullaan jatkossa kaikissa yksiköissämme merkitsemään yli puoliksi hallinnon puolelle – tällä hetkellä tässä on ollut epäselvyyksiä, ja sekin on vaikuttanut käsillä olevan henkilöstön määrään yksiköissämme, sanoo toimitusjohtaja  Marja Aarnio-Isohanni  tiedotteessa.
 Henkilöstön huolia ja viestejä johdolle ei ole otettu riittävän vakavasti, Aarnio-Isohanni sanoo.
 – Tästä olemme erittäin pahoillamme ja tämä on meille tästä tilanteesta kaikkein tärkein oppi.
 Lue lisää:
 Kriisiin joutuneen hoivakoti Ulrikan asukkaiden turvallisuus on nyt taattu, vakuuttaa kunnan edustaja
 Akuutti kriisi päällä, asiakasturvallisuus vaarassa hoivakoti Ulrikassa – Kunta otti toiminnan vastuulleen
 Valvira keskeytti Esperi Caren hoivakodin toiminnan Kristiinankaupungissa – yhden asiakkaan epäillään kuolleen hoitovirheen takia

Esperi Care myöntää virheet hoivakotitoiminnassa, palkkaa lisää työntekijöitä


Summary: Paloa Hakamäen teollisuusalueella on sammuttamassa toistakymmentä yksikköä.

Kotkassa palaa noin 400 neliön tehdashalli Hakamäen teollisuusalueella.
 Kymenlaakson pelastuslaitoksen yksiköt hälytettiin paikalle aamulla puoli kymmenen aikaan. Ensimmäisten yksiköiden saapuessa paikalle halli oli ilmiliekeissä.
 Paloa on sammuttamassa toistakymmentä pelastuslaitoksen yksikköä kuudelta eri paloasemalta.

Teollisuushalli ilmiliekeissä Kotkassa


Summary: Maan väliaikaiseksi presidentiksi julistautunut, oikeisto-opposition Juan Guaidó vetosi perjantaina venezuelalaisiin, että he jatkaisivat taistelua demokratian puolesta loppuun asti.

Vielä perjantaiaamuna on epäselvää, mihin aikaan sosialistipresidentti  Nicolás Maduron  syrjäyttämistä yrittävä  Juan Guaidó  astuu kansan eteen opposition kannattaja-alueella Chacaossa sijaitsevalla keskusaukiolla.
 Aluksi vaikuttaa siltä, että paikalla on enemmän median edustajia kuin mielenosoittajia. Ensivaikutelma osoittautuu nopeasti vääräksi. Väkeä alkaa valua aukiolle tasaisen varmana virtana heti kymmeneltä aamulla. Monet heistä ovat pukeutuneet Venezuelan väreihin ja kantavat käsissään kylttejä. ”Vapauta kansamme Guaidó” niissä toivotaan.
 Aukiolle saapuu myös valtiollisen öljy-yhtiö PDSVA:n lippalakkiin sonnustautunut  Esperanza Tablante , 66. Aiemmin yhtiön työntekijät tunnettiin innokkaina sosialistihallinnon kannattajina.
 Ei enää.
 – Haluan vapaan maan, siksi protestoin, Tablante sanoo ja näyttää lippalakkiaan joka on täynnä hallituksen vastaisia pinssejä.
 Esperanza Tablante ei pelkää osallistua mielenosoituksiin. Hänen mukaansa pelottavampaa on
elämä nykypäivän Venezuelassa. Maija Salmi
 Presidentin reaktio pelottaa
 Monet mielenosoittajat myöntävät pelkäävänsä Maduron joukkojen vastareaktiota. Keskiviikkoisissa mielenosoituksissa surmansa sai ainakin 26 ihmistä ja useita pidätettiin.
 Ihmiset eivät kuitenkaan ole valmiita perääntymään.
 – Pelkurit eivät tee historiaa. Mielenosoituksia pelottavampaa on jokapäiväinen arki tässä maassa, Tablante sanoo ja liikuttuu kyyneliin.
 Aukion reunalla istuu 52-vuotias  Belkis Gamboa , jonka toive Guaidólle on selvä.
 – Tyttäreni ja lapsenlapseni ovat kaikki ulkomailla. Haluan heidät takaisin kotiin siihen maahan, jonka joskus tunsin. Guaidó voi tuoda sen takaisin, hän uskoo.
 73-vuotias  Gustavo Misle  kertoo hieman yllättäen, että hänen pojanpoikansa asuu Suomessa. Milse pitää kädessään kylttiä, johon on ripustettu valuutta bolivarin seteleitä. Kyltissä lukee ”Näen nälkää”.
 – Toivon ja uskon muutoksen koittavan, hän sanoo.
 Niin näyttävät uskovan muutkin. Ihmiset taputtavat, huutavat iskulauseita ja toivovat keskipäivän kuumuudessa Guaidón jo saapuvan paikalle. Hän antaa kuitenkin odottaa itseään.
 Gustavo Misle oli koristellut kylttinsä arvottomiksi muuttuneille bolivareilla. Maija Salmi
 Palaamisen arvoinen maa
 Lopulta aukion takana olevan rakennuksen valtava ovi aukeaa suurieleisesti. Ihmiset alkavat mylviä ”vapaus, vapaus!” ja Guaidó tuodaan tungoksen läpi henkivartijoiden saattelemana puhujalavalle.
 Ihmiset kuvaavat kännykällä ja yrittävät soittaa videopuheluita ulkomailla asuville sukulaisilleen. Kenttä on kuitenkin tukossa väenpaljouden seurauksena.
 Guaidón saapuminen hiljentää väkijoukon nopeasti. Ensi töikseen hän pyytää minuutin hiljaisuutta keskiviikon protesteissa kuolleiden muistoksi. Ihmiset tottelevat ja jotkut kuivaavat kyyneliä.
 Varsinaisessa puheessaan Guiadó vetoaa venezuelalaisiin, että he eivät luovuttaisi. Hän puhuu myös niille miljoonille venezuelalaislle, jotka ovat joutuneet jättämään kotimaansa.
 – Tuon heidät takaisin maahan, jonka he ja me kaikki olemme ansainneet, Guiadó lupaa.
 Monen paikallaolijan toiveet Guaidón suhteen kasvavat entisestään.
 – Presidentti, presidentti! väkijoukko vastaa hänelle.
 Monet osallistuivat mielensoituksiin koko perheen voimin. Maija Salmi
 Haluaako Maduro neuvotella?
 Samaan aikaan Guaidón kanssa puhetta pitää Nicolás Maduro. Maduro ei tosin puhu kannattajiensa keskellä, vaan puhe videoidaan ja näytetään televisiossa.
 Maduro kertoo ”olevansa demokratian asialla ja suostuvansa neuvottelemaan opposition kanssa”.
 Kuuntelen puhetta radiosta matkalla tekemään suoraa lähetystä. Autonkuljettaja haluaisi sammuttaa radion.
 – Nuo ovat nurkkaan ahdetun miehen sanoja, hän toteaa.
 Maduron neuvotteluhalukkuus herättää syystä ihmisten epäilykset. Hän on pitkin kauttaan vanginnut opposition edustajia ja ajanut sen nurkkaan puhumattakaan voimankäytöstä mielensoittajia vastaan.
 Paikalle oli kerääntynyt tuhansia ihmisiä. Maija Salmi
 Talouspolitiikka on epäonnistunut
 Jotkut uskovat sosialismiin Venezuelan tulevaisuutena kuitenkin edelleen.
 Uutistoimisto AP:n ulkomaisille tiedotusvälineille vuokraamassa lämpiössä minua puhuttelee mies, joka haluaa kertoa toisen näkökulman asioihin. Hän on edesmenneen  Hugo Chávezin  hallituksessa 15 vuotta istunut  Adel El Zabayar .
 – Myönnän, että nykyhallinto ei ole onnistunut talouspolitiikassa, mutta se ei johdu sosialismista, hän sanoo.
 Zabayarin mukaan asiat olivat hyvin vielä Chávezin kaudella ja Maduron suurin virhe on ollut tulla riippuvaiseksi ulkomaalaisista tuontitavaroista.
 – Venezuelan tuotanto tulisi elvyttää ja samalla talous elpyisi, hän sanoo.
 Zabayar syyttää Guiadóa äärioikeistolaiseksi ja Yhdysvaltain troijan hevoseksi. Hän ei kuitenkaan usko Guiadón mahdollisuuksiin.
 – Hän on jo epäonnistunut syöksemään Maduron vallasta, Zabayar sanoo.
 Presidentti Nicolás Maduro piti perjantaina televisioidun lehdistötilaisuuden, jossa hän korosti haluavansa neuvotella. Cristian Hernandez / EPA
 Hinnat jatkavat nousuaan
 Protestit puhuttavat myös Altamirassa sijaitsevassa ylemmän keskiluokan ravintolana tunnetun Esquina-ravintolan työntekijöitä.
 – Toivottavasti vihdoin on koittanut aika, jolloin hallinto ei enää voi ampua meitä kuin elukoita, toteaa tarjoilijana työskentelevänä Carlos.
 Hän asuu monien muiden työntekijöiden mukaan alemman keskiluokan alueella, joissa yhteenotot äityivät väkivaltaisiksi keskiviikon protesteissa ja niiden jälkeen. Ravintolan asiakkaita politiikka ei näytä hetkauttavan.
 Pöytiin tilataan entiseen tapaan Aperol Sprizejä ja sikariautomaatilla käy kuhina. Olen istunut ravintolassa lukuisia kertoja viimeisen reilun vuoden aikana. Joka vierailulla hinnat ovat olleet entistä korkeammat.
 Tällä kertaa maksan vakiannoksestani, tataki-tonnikalasta nelinkertaisen hinnan lokakuuhun verrattuna.
 – Silti asiakkaita riittää. Minulla ei olisi ikinä varaa syödä täällä, tarjoilijaystäväni Luis sanoo ja näyttää viestiä, jossa kerrotaan protestien jatkuvan viikonloppuna.
 Lue lisää:
 Yle Venezuelassa: Caracas hiljentyi protestien jälkeen, mutta moni uskoo niiden jatkuvan – ”Tämä on vasta alkua”
 Venezuelan oppositiojohtaja olisi valmis harkitsemaan armahdusta presidentti Madurolle
 Yhdysvallat pyysi YK:n turvallisuusneuvoston koolle Venezuelan tilanteen johdosta

”Jatkakaa taistelua!” – Yle seurasi Venezuelassa Juan Guaidón puhetta kannattajajoukolleen


Summary: Marin tuli tunnetuksi Tampereen kaupunginvaltuuston lennokkaiden keskustelujen jämäkkänä johtajana.

Ajoitus on onneton.
 Kokoomus hengittää niskaan, kannatus hiipuu desimaali kerrallaan. Aikaa eduskuntavaalikampanjan julkaisemiseen on muutama päivä, kun pommi putoaa.
 Selviää, että Antti Rinteellä on keuhkokuumeen lisäksi sepelvaltimon tukos ja sairaalabakteeri. Sairausloma jatkuu helmikuun loppuun asti, puheenjohtajan tehtävät on jaettava uudestaan.
 – Ensimmäinen reaktio mulla oli tietenkin huoli siitä Antin tilanteesta, SDP:n varapuheenjohtaja  Sanna Marin  kertoo eduskunnan kulmahuoneessa.
 On keskiviikkoiltapäivä, ja Rinteen tuuraajaksi nimitetyn Marinin kiire jatkuu toista viikkoa. Aamun ensimmäiset kokoukset alkavat seitsemältä, nukkumaan pääsee puolen yön jälkeen. Nyt Marin on kuitenkin raivannut kalenteristaan tilaa haastattelulle. Niitä on tällä viikolla vielä monta edessä, sillä Marinista tuli median silmissä yhdessä yössä kiinnostava hahmo.
 Olen ajatellut Antin vointia ja puolueen tilannetta.  Sanna Marin
 Pöydän toisella puolella Marinin puheita kuuntelee - "jos ei haittaa" -  Dimitri Qvintus , Rinteen poliittinen neuvonantaja ja viestintävastaava. Qvintus selaa puhelintaan ja on hiljaa.
 Millaista kiireen keskellä oikein on?
 –Pakko sanoa, että en ole ihan hirveästi ehtinyt itseäni tai omia tuntemuksiani ajatella. Olen ajatellut Antin vointia ja puolueen tilannetta, Marin sanoo.
 Qvintus istuu ja on hiljaa.
 Jotenkin alkaa tuntua siltä, ettei tämän haastattelun aikana tulla kuulemaan kovin järisyttäviä paljastuksia Sanna Marinin sielunelämästä.
 Sanna Marin sanoo, ettei hän ole kiireen keskellä ehtinyt ajatella itseään. Markku Pitkänen / Yle
 Sanna Marinin ensimmäinen   lapsuudenkoti  oli Itä-Helsingissä Vesalan kaupunginosassa. Perhe asui noin seitsemän vuotta eri puolilla Helsinkiä, kunnes Marin muutti äitinsä ja tämän naisystävän kanssa 90-luvun alussa Pirkkalaan Tampereen naapuriin.
 Ydinperheiden kansoittamalla omakotitaloalueella vähävarainen sateenkaariperhe erottui joukosta. "Erilaisuutta" ei kuitenkaan otettu puheeksi. Se ei ollut niihin aikoihin tapana. Marin harrasti koripalloa, tanssia ja partiota. Hän viihtyi luonnossa ja piti ulkoilusta.
 Marinilla on myös sisko- ja velipuoli, mutta heidän kanssaan hän ei ole koskaan asunut saman katon alla.
 Enempää Marin ei halua perhetaustaansa käsitellä. Sitä on hänen mielestään ruodittu jo riittävästi mediassa.
 Näin yhteiskunnassa asioita, jotka mun mielestä oli pielessä ja jotka halusin korjata.  Sanna Marin
 Selvää kuitenkin on, että tausta on vaikuttanut hänen poliittisiin ajatuksiinsa.
 – Mulle on aina ollut tärkeää, että yhteiskuntaa rakennetaan niin, että jokaisella meillä on mahdollisuus ja jokaisesta lapsesta voi tulla ihan mitä tahansa.
 Marin on omaksunut sosiaalidemokraattisen puheenparren niin hyvin, että on helppo uskoa, kun hän kuvailee SDP:tä luontaiseksi puoluevalinnaksi itselleen. Marin liittyi Demarinuoriin parikymppisenä vuonna 2006. Hän oli kiinnostunut etenkin tasa-arvo- ja ympäristökysymyksistä.
 – Näin yhteiskunnassa asioita, jotka mun mielestä oli pielessä ja jotka halusin korjata.
 Vielä lukioikäisenä Marin ei ajatellut, että hänestä tulisi poliitikko ja kansanedustaja. Perhe ei ollut mitenkään puoluepoliittisesti sitoutunut, eikä hänen ystäväpiirissään ollut ketään, joka olisi ollut mukana politiikassa. Marin halusi kouluttautua ja päästä pitkälle. Hänestä tuli perheen ensimmäinen ylioppilas ja korkeakoulutettu.
 Mitä sinusta sitten piti tulla isona?
 – Mulla oli varmaan monenlaisia ajatuksia.
 Qvintus selaa puhelintaan.
 Sanna Marin liittyi Demarinuoriin vuonna 2006. Nuorisojärjestöstä tuli hänelle poliittinen koti. Markku Pitkänen / Yle
 Demarinuorista tuli Marinille poliittinen koti.  Hän sai sieltä "ihania ystäviä" ja paljon hyviä kokemuksia, oli koulutuksia ja tapahtumia. Marin innostuu muistelemaan viiden viikonlopun mittaista tulevaisuusakatemiaa, joka edusti hänen mielestää nuorisojärjestöjä parhaimmillaan. Poliittinen idealismi ja tulevaisuuden visiot lentelivät Kauniaisten työväenakatemialla, ja puolueen isot nimet  Erkki Tuomiojasta Jutta Urpilaiseen  pitivät innostavia puheita.
 Samoihin aikoihin hän oli mukana Tampereen yliopiston ylioppilaskunnan Tamyn edustajistossa. Aktiivista opiskelijapoliitikkoa hänestä ei kuitenkaan tullut. Hän veti edustajiston neljän hengen demariryhmää ja osallistui mielenosoituksiin, muttei "sillä tavalla fokusoitunut" opiskelijapolitiikkaan.
 Opiskelijaelämääkin hän ehti viettää. Hän kävi opiskelijabileissä ja osallistui opintopiireihin, joissa luettiin sosiaalidemokratian klassikoita.
 Demarinuoret vei Marinin kuitenkin mennessään. Hän toimi järjestössä monissa eri tehtävissä siihen asti, kunnes hän ei enää iältään sopinut Demarinuoreksi.
 – Nyt mä oon demariaikuinen!
 Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa Marin sai 10 911 ääntä. Se oli Pirkanmaan vaalipiirin suurin äänisaalis ja seitsemänneksitoista eniten koko maassa.
 Demariaikuisena Marinin ansioluettelo on vakuuttava.
 Marin nousi Tampereen kaupunginvaltuustoon syksyn 2012 vaaleissa. Hän sai 826 ääntä ja hänet nimitettiin kaupunginvaltuuston puheenjohtajaksi. Vuonna 2014 hänet valittiin SDP:n toiseksi varapuheenjohtajaksi.
 Näkyvyyden myötä suosiokin lisääntyi. Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa Marin sai 10 911 ääntä. Se oli Pirkanmaan vaalipiirin suurin äänisaalis ja seitsemänneksitoista eniten koko maassa. Taakse jäivät muun muassa  Petteri Orpo ,  Sampo Terho  ja  Anne Berner .
 Sanna Marin nimitettiin Tampereen kaupunginvaltuuston puheenjohtajaksi vuonna 2013. Petri Aaltonen / Yle
 Ei tässä tiedä, pitäisikö itkeä vai nauraa.
 On lokakuinen maanantai vuonna 2016, ja Tampereen valtuusto yrittää liki iäisyyden mittaiselta tuntuvassa kokouksessaan päättää, tuleeko Tampereelle ratikka vai ei.
 Puheenvuorot käyvät tunti tunnilta toinen toistaan omituisemmiksi.
 Raitiovaunulla ei väistetä eteen ilmestynyttä jalankulkijaa, lasta, pyöräilijää tai autoa…
 Monesti mietitään, paljonko on miljardi. On se enemmän ku miljoona.
 Veltto mees paikalles nyt.
 Ihmiset tekee paljon junan eteen hypätessään itsemurhia...
 Monesti mietitään, paljonko on miljardi. On se enemmän ku miljoona.  Timo Vuohensilta
 Ratikkakeskustelu toi Tampereen kaupunginvaltuustolle kosolti kyseenalaista huomiota, mutta Sanna Marinin osakkeet se sai hurjaan nousuun. Live-lähetystä valtuuston keskustelusta seurasi yli 24 000 ihmistä. Kansalaiset ylistivät jämäkkää otetta sosiaalisessa mediassa, ja kiitosta sateli myös lehtien palstoilla.
 Monella oli tuoreessa muistissa parin vuoden takainen delfinaariokeskustelu, joka sekin yltyi varsin lennokkaisiin sfääreihin. Ihmeteltiin, miten Marinin hermot kestävät.
 – Mitä enemmän on tilanteita päällä ja mitä enemmän painetta tulee, sitä rauhallisemmaksi mä vetäydyn.
 Vuoden 2017 kuntavaaleissa Marin nousi Tampereen äänikuningattareksi. Hän sai 5 781 ääntä, seitsemänneksi eniten koko maassa. SDP:stä tuli suurin puolue, ja se tarkoitti, että puolueelle on todennäköisesti luvassa myös pormestarin paikka. Äänikuningatar olisi siihen luonteva valinta, mutta hän vietti kuntavaalien jälkeisen viikon viimeistelemällä pormestarimallia käsittelevää hallintotieteiden graduaan.
 Marinin oli päätettävä, haluaako hän keskittyä valtakunnan politiikkaan vai lähteä johtamaan isoa kaupunkia.
 – Ei se helppo harkinta ollut.
 Joskus mä laitan meidän äidinkin kotia järjestykseen. Hän tulee sanomaan, että älä Sanna siivoa täällä.  Sanna Marin
 Marin puhui läheistensä kanssa, soitteli sosiaalidemokraateille ja konsultoi puolueen johtoa. Hän punnitsi asiaa "kaikilta kanteilta", organisoi ja järjesteli.
 – Mulle auttaa ajattelun selkeyttämisessä siivoaminen. Järjestän ja organisoin asioita järjestykseen.
 Oliko teillä pormestariharkinnan aikaan todella siistiä?
 – No mun on pakko sanoa, että meillä on aina todella siistiä.
 – Joskus mä laitan meidän äidinkin kotia järjestykseen. Hän tulee sanomaan, että älä Sanna siivoa täällä.
 Lopulta Marin tuli kuitenkin siihen tulokseen, ettei hän ole käytettävissä pormestarin tehtäviin. Sydän ja mieli olivat valtakunnanpolitiikassa, hän sanoo.
 Sanna Marinilla on nyt tilaisuus vakuuttaa sekä äänestäjät että puoluetoverit. Markku Pitkänen / Yle
 Sanna Marinin kiireet  tuskin lähiaikoina helpottavat.
 Torstaina iltapäivällä tiedotettiin, että SDP:n toisen varapuheenjohtajan,  Maarit Feldt-Rannan  vatsasyöpä on uusiutunut. Feldt-Ranta jää toistaiseksi sivuun puolueen tehtävistä. Marin sai tilanteesta tiedon keskiviikkoiltana.
 – Meidän kaikkien ajatukset ovat Maaritin ja hänen perheensä luona.
 Demarien kurja tilanne on myös näytön paikka Marinille. Hänellä on nyt tilaisuus vakuuttaa sekä demarit, äänestäjät että media siitä, että hänestä on nykyistäkin isompiin haasteisiin. Jotkut toivovat hänestä jo Rinteen seuraajaa, mutta Marin ei ole spekulaatioista innoissaan.
 Kun on pieni lapsi, on tottunut lyhyisiin yöuniin.  Sanna Marin
 – Yhtenä rintamana toivotaan, että Antti tervehtyy.
 Tulevien viikkojen kiireet ja haasteet eivät hirvitä Marinia.
 – Kun on pieni lapsi, on tottunut lyhyisiin yöuniin.
 Yksivuotias Emma on aloittanut tänä vuonna päivähoidossa. "Päivähoidon tätien" mukaan hän on poikkeuksellisen reipas ikäisekseen, Marin kertoo.
 Kuulostaa hieman äidiltään.
 – Mä teen yleensä töitä siihen asti, että menen nukkumaan. Viimeisenä luen vielä viimeiset sähköpostit.
 Qvintus naurahtaa, muttei nosta katsetta puhelimestaan.
 Sanna Marin istuu ja hymyilee.
 Lisää aiheesta:
 SDP:n Maarit Feldt-Ranta sairauslomalle – jää pois kevään vaaleista
 Rinteen poissaolo voi hämärtää SDP:n äänen – Uhka vai mahdollisuus?
 Sanna Marin tuuraa ensisijaisesti SDP:n puheenjohtajana – Antti Rinteen sairausloma kestää helmikuun loppuun asti

Sanna Marin on nyt uransa kovimmassa paikassa – Demareiden varapuheenjohtaja valvoo paljon, nukkuu vähän ja rentoutuu siivoamalla


Summary: Puoluejohtajien vaalitenttiä koulutuksesta ja kasvatuksesta seuraa tuhatkunta opettajaa Helsingin Messukeskuksessa.

Yle näyttää suorana verkossa koulutusta ja kasvatusta käsittelevän puoluejohtajien vaalitentin. Opetusalan ammattijärjestö OAJ järjestää vaalitentin opetus- ja kasvatusalan suurtapahtumassa Educassa lauantaina Helsingin Messukeskuksessa.
 Puolueiden puheenjohtajista kouluvaalitenttiin osallistuvat kokoomuksen  Petteri Orpo , sinisten  Sampo Terho,  perussuomalaisten  Jussi Halla-aho,  vihreiden  Pekka Haavisto , RKP:n  Anna-Maja Henriksson  sekä kristillisdemokraattien  Sari Essayah .
 Keskustan puheenjohtajaa  Juha Sipilää  tuuraa eduskunnan sivistysvaliokunnan puheenjohtaja, kansanedustaja  Tuomo Puumala.  SDP:stä tenttiin osallistuu entinen opetusministeri, kansanedustaja  Jukka Gustafsson . Vasemmistoliittoa edustaa varapuheenjohtaja  Hanna Sarkkinen .
 Vaalitentin teemoja ovat muun muassa ammattikoulutus uudistusten ja leikkausten jälkeen, pitäisikö oppivelvollisuutta pidentää ja miten varhaiskasvatusta pitäisi muuttaa.
 Kuluneen vaalikauden aikana keskustelua ovat herättäneet hallituksen koulutukseen kohdistamat leikkaukset. Vielä ennen vaaleja  osa puoluejohtajista poseerasi valokuvissa  kera kylttien, joissa luki, ettei koulutuksesta leikata.
 Suora verkkolähetys koulutusalan vaalitentistä alkaa lauantaina klo 11.25  Yle Areenassa  ja Ylen uutissivuilla. Voit avata lähetyksen tämän jutun kuvan nuolta klikkaamalla.
 LUE LISÄÄ:
 Opetuksen uudistus on lisännyt tasoeroja luokassa, sanovat opettajat Ylen kyselyssä – "Heikoimmat tipahtavat kärryiltä, lahjakkaat ja viitseliäät tekevät ryhmätyöt"
 Opetusministeri rajusti leikatun ammattiopetuksen puutteista: "Peruskoulun päättäneet 16-vuotiaat eivät ole vielä valmiita itsenäiseen opiskeluun"
 Korkeakouluja piiskataan tuottamaan yhä enemmän tutkintoja – uusi rahoitusmalli keppinä kahden vuoden kuluttua
 Tunteet kuumenivat eduskunnassa: Puhemies jyrähti huutajille kyselytunnilla, kun keskustelu ammatillisesta koulutuksesta kärjistyi - video
 Sähköasentajaksi opiskeleva Esko Laitinen tappaa aikaa kotona – Opetuksen vähyyteen pettynyt äiti: “En antaisi Eskon asentaa sähköjä kotiini”

Vieläkö koulutusrahoja leikataan? – Katso, mitä puoluejohtajat nyt  lupaavat, suora lähetys kello 11.25


Summary: "Julkaise 10 vuotta sitten otettu kuvasi" –haaste on levinnyt netissä muutaman viikon. Haasteeseen ovat ottaneet osaa miljoonat ihmiset.

Sosiaalisessa mediassa, kuten Facebookissa on viime viikkoina levinnyt niin sanottu “10 year challenge” -kampanja, jossa ihmisiä on pyydetty lisäämään nykyisen profiilikuvansa yhteyteen 10 vuoden takainen kuvansa.
 Samalla kun ihmiset ovat innokkaasti lähteneet vanhoja kuviaan lisäilemään, on ohessa virinnyt keskustelua siitä, voiko kyseessä sittenkin olla Facebookin ovela tapa kerätä dataa kasvojentunnistuksen kehittämistä varten.
 Aalto-yliopiston professori Jaakko Lehtinen ampuu kuitenkin ajatuksen alas.
 – Aivan täyttä puppua. Facebookilla on ollut alusta lähtien käytössään kaikki se data, mitä kasvontunnistukseen tarvitaan, (myös tekoäly- ja koneoppisen keskiössä olevan), grafiikkaprosessorivalmistaja Nvidian, johtavana tutkijana toimiva Lehtinen sanoo.
 – Jokaisesta, joka käyttää Facebookia, löytyy luultavasti kymmeniä kuvia vuosien varrelta, joihin hänet on merkitty eli valtava kirjasto kuvia aikatietoineen.
 Vertailukuvista on kuitenkin algoritmin kehittämiselle hyötyä
 Spekulointi kuvien käyttötarkoituksesta sai lisää tulta alleen, kun tietotekniikkaekspertti  Kate O’Neil epäili viime viikolla amerikkalaiseen tietotekniikkakultturia käsittelevään Wired-julkaiusuun  kirjoittamassa artikkelissa, että Facebook hyödyntäisi kampanjaa, koska vertailukuvat ovat koneoppivalle algoritmille oivaa opiskelumateriaalia.
 Lehtisen mukaan algoritmin kehittämiselle on toki hyötyä saman ihmisen kuvista eri aikoina, mutta sillä, ovatko kuvat vierekkäin vai noukitaanko kuvia suoraan henkilön aikajanalta, ei ole merkitystä.
 – Jos ihminen on julkaissut itsestään vaikkapa vuosittain viisi kuvaa vuodesta 2007 lähtien, Facebookilla on ollut jo pitkään sarja kuvia, joissa henkilö vanhenee jatkuvasti. Koneoppimisen algoritmille tämä riittää, Lehtinen painottaa.
 Aiemmin samantapaisia ilmiöitä on ollut muun muassa profiilikuvan muuttaminen lapsuuden kuvaksi. Lehtinen uskoo näiden kampanjoiden lähteneen liikkeelle pelkästään hupimielessä.
 Talousjulkaisu Forbes  kertoi viime viikolla, että kuvahaasteeseen oli tarttunut maailmalla jo yli viisi miljoonaa ihmistä. Se, miksi ihmiset lähtevät niin innokkaasti mukaan tämänkaltaiseen, johtuu Lehtisen mukaan siitä, että ihmisillä on tarve jäsentää ajankulua ja on hauskaa nähdä kavereita ja itseään esimerkiksi eri aikoina.
 – Kuvittelisin, että tämä tyydyttää samaa tarvetta, kuin mitä valokuvien katselu albumeista on merkinnyt aiemmin, nyt se tapahtuu vain erilaisella alustalla.
 Nimien kalastelu, jossa on esimerkiksi pyydetty kertomaan oma toinen nimi ja äidin tyttönimi, herättää sen sijaan Lehtisessä enemmän epäilyjä.
 – Se on informaatiota, joka on hyödyllistä esimerkiksi tietomurtoja tekeville. Tuon meemin on hyvinkin saattanut laittaa liikkeelle jokin rikollinen taho tietoja kerätäkseen, mutta varmastikaan ei Facebook, Lehtinen pohtii.
 Kasvojentunnistus hyödyttää etenkin rikollisuuden torjunnassa
 Moderni kasvontunnistus perustuu Lehtisen mukaan siihen, että on koneoppimista on koulutettu valtavalla määrällä kuvia eri ihmisistä ja kuvajoukolla samasta ihmisestä.
 – Tämän avulla voidaan opettaa konetta tiivistämään ihmisen kasvonpiirteet sellaiseen muotoon, josta ihminen on tunnistettavissa riippumatta siitä, mistä suunnasta kuva on otettu ja minkälainen ilme ihmisellä on..
 Tunnistus oppii olemuksen sellaisella tavalla, että ihmisen ikäkään ei siihen vaikuta. Tunnistuksella itsellään on Lehtisen mukaan paljon erilaisia käyttökohteita.
 – Tunnistus hyödyttää ihan ketä tahansa arjessa. Nykyään kun digitaalisia kuvia on valtavasti, voi vaikkapa pyytää tunnistuksen avulla tietokonetta omasta valokuvakokoelmastaan hakemaan kaikki kuvat isästään, ilman että jokaiseen kuvaan olisi merkitty “isä”.
 Rikollisuuden torjunnassa tunnistuksesta on ehdottoman paljon hyötyä, Lehtinen painottaa.
 – Kun rikostutkinnassa haetaan vaikkapa etsintäkuulutettua, olisi henkilön etsiminen valvontakamerakuvista ilman kasvontunnistusta valtavan työlästä ja aikaa vievää.
 Samaan aikaan on Lehtisen mukaan kuitenkin erittäin tärkeätä, että lainsäädäntö on kunnossa yksityisyyden suojan suhteen. Autoritäärisissä hallinnoissa kasvontunnistusta voidaan käyttää esimerkiksi ihmisten konrollointiin.

Professori: Ei Facebook tarvitse 10 vuoden haastetta kasvojentunnistukseen – "Sillä on jo kaikki tarvitsemansa data"


Summary: Pienet lapset, paineita edetä uralla ja vapaa-ajalla haluttaisiin harrastaa. Ruuhkavuodet raastavat vanhempia, mutta alla olevien ohjeiden avulla kiireisistä vuosista voi selvitä.

Yle toteutti urasuuntautuneiden äitien  Mothers in Business  -verkostolle kyselyn, jossa pyydettiin jäseniä kertomaan omat vinkkinsä ruuhkavuosista selviämiseen. Kyselyyn vastasi yli 150 pienten lasten äitiä, jotka jakoivat omat vinkkinsä työuran ja vanhemmuuden yhdistämiseen.
 Vaikka vastaajat ovatkin äitejä, ohjeet ja vinkit soveltuvat hyvin myös ruuhkavuosista kärsiville isille ja muille kiireistä arkea viettäville.
 1. Priorisoi, karsi ja laske rimaa
 Vanhempien ei tarvitse olla supersankareita, jotka hallitsevat kaiken. Kun työ ja muistettavien asioiden määrä on suuri, on tärkeää hahmottaa mitkä asiat ovat tärkeitä ja mitkä eivät. Kodin imurointi tai pyykkivuori voivat odottaa huomiseen, jotta iltapala saadaan syödä perheen kesken tai kasattua palapeli. Myös valmisruoka on sallittua.
 – Kaikkea ei voi tehdä. Tai voi mutta sitten lyö seinä jossain vaiheessa vastaan,  kertoo 3- ja 7-vuotiaiden lasten vanhempi.
 – Lapsista tulee ihan normaaleja, vaikkei kotona olisi aina siistiä ja vaikka viikottain syötäisiin eineksiä/puolivalmisteita. Eikä lapsia tarvitse "kehittää" ja viedä koko ajan jonnekin. Ihan vain kotona leikkiminen riittää suurimmaksi osaksi,  kertoo 1- ja 4-vuotiaiden lasten vanhempi.
 – Pikku Kakkosen katsominen lapsi kainalossa on varsin rentouttavaa kaikille perheen jäsenille. Nauttikaa siitä ilman huonoa omatuntoa pesemättömästä pyykistä tai liiasta tv:n katsomisesta,  kertoo 4-vuotiaan lapsen vanhempi, joka odottaa toista lastaan.
 2. Suunnittele etukäteen
 Pienlapsiperheissä erityisesti aamut ovat monesti hektisiä, jolloin täytyy saada lapsien lisäksi myös itsensä valmiiksi. Aamuja voi helpottaa etsimällä vaatteet valmiiksi jo etukäteen edellisenä iltana. Oma työlaukku ja töissä tarvittavat tavarat kannattaa etsiä hyvissä ajoin valmiiksi.
 Pidemmän aikavälin suunnittelu kannattaa.
 – Tee viikko/kuukausitason suunnitelma josta käy ilmi poikkeavat menot, lelupäivät, lääkärikäynnit, työmatkat, koiran matolääkitykset, tiedossa olevat työpiikit jne. Sovi puolison kanssa kumpi vie ja hakee lapset milloinkin, ja ota yhteyttä hoitoapuun hyvissä ajoin,  ehdottaa 1- ja 3- vuotiaiden lasten vanhempi.
 – Sopikaa joka sunnuntai seuraavan viikon "battle plan". Meillä tähän kuuluu, että sovitaan kumpi vie ja hakee lapset minäkin päivänä ja kumpi jää kotiin (tai lähtee kesken päivää töistä) jos lapsi sairastuu. Jos kumpikaan "ei voi olla pois" töistä, sopikaa etukäteen joku varahoitosuunnitelma,  kertoo 2- ja 3- vuotiaiden lasten vanhempi.
 3. Suhtaudu neuvoihin varauksella, älä vertaile
 Lehdet, kirjat ja sosiaalinen media ovat täynnä erilaisia vinkkejä ja ohjeita, kuten tämäkin artikkeli. Myös sukulaiset ja ystävät antavat aktiivisesti neuvoja. Kaikkia ohjeita ei kannata uskoa. Vinkeissä muistutetaan, että jokainen lapsi on erilainen.
 – Älä lue kaiken vanhempien vastuulle lykkääviä "asiantuntijaneuvoja" mediassa. Ei ole sinun vikasi, jos vauva ei nuku tai syö niin kuin ohjeissa kerrotaan,  kertoo 2- ja 6-vuotiaiden lasten äiti.
 – Älä syyllisty somen ja lehtien lastenpsykiatrien kommenteista asioihin, joissa kulloinkin olet liian huono vanhempi (voi kun tähän pystyisikin),  kertoo 3,5-vuotiaan lapsen vanhempi, joka odottaa toista lastaan.
 – Älä kuuntele tuomitsevia lausahduksia: ”kuinka noin pienen vauvan äiti käy töissä, etkö itse selviä siivouksesta kun ostat palveluita, tai kuka täysjärkinen laittaa jo 1-vuotiaan päiväkotiin”,  ohjeistaa 1-vuotiaan lapsen äiti.
 Moni luo itselleen paineita vertaamalla omaa arkeaan esimerkiksi sosiaalisessa mediassa esitettyyn mielikuvaan vanhemmuudesta ja pienlapsiperhearjesta.
 – Haaveilu sinkkuajan elämäntyylistä tai vertailu instapäivityksiin vääristää kuvaa siitä, miten muilla on ja mihin "pitäisi" pyrkiä,  kertoo 5- ja 7-vuotiaiden lasten vanhempi.
 4. Tasapuolisuus
 Kun molemmat vanhemmat ovat työelämässä, kannattaa sopia yhteisistä pelisäännöistä. Monet vastaajista korostavat, että vastuu lapsista ja kodinhoidosta on kummallakin vanhemmalla.
 – Vastuu lapsista, sairasteluista, ruuanlaitosta ja siivouksesta tulee jakaa vanhempien kesken tasapuolisesti. Isät pystyvät, haluavat ja osaavat nämä asiat. Joidenkin äitien täytyy tätä vaatia puolisoiltaan, joidenkin täytyy löysätä omia naruja ja antaa puolisolle tilaa tehdä asioita,  kertoo 1,5- ja 9 -vuotiaiden lasten äiti.
 Yksi asia, mikä kuormittaa erityisesti äitejä on  metatyö , eli lankojen käsissä pitäminen. Metatyö käsittää esimerkiksi päiväkodin joulujuhlien muistamiset, mahdollisiin harrastuksiin ilmoittautumiset, lasten urheilupäivät... Lista jatkuu perheestä riippuen pitkänä.
 Myös metatyötä voi jakaa kahdelle vanhemmalle.
 – Pelkkä pyykinpesu ei ole vaatehuoltoa, vaan pitää pysyä kärryillä, että lapsilla on puhtaita, sopivan kokoisia, säänmukaisia vaatteita valmiina odottamassa (eikä kurahousuja haeta Prismasta paniikissa lasten kanssa päiväkotipäivän aamuna),  kertoo 2- ja 3-vuotiaiden lasten äiti.
 5. Pyydä apua
 Yksin ei tarvitse yrittää selvitä arjesta, vaan kaikki mahdollinen apu kannattaa hyödyntää. Jos vain on taloudellisesti mahdollista, niin ulkoista siivoukset ja kauppatoimitukset. Tarjotusta avusta ei ainakaan kannata kieltäytyä.
 – Ota vastaan lastenhoito/kodinhoitoapua aina kun mahdollista! Vanhempien jaksaminen on ensiarvoisen tärkeää,  vinkkaa 2- ja 4-vuotiaiden lasten äiti.
 – Käytä ylimääräinen raha palveluihin. Tingi lomamatkoistakin mieluummin kuin esimerkiksi kotisiivoojasta,  kertoo 3-vuotiaan lapsen äiti, joka odottaa juuri toista lastaan.
 Mikäli taloudellinen tilanne ei mahdollista apua, niin pystyvätkö naapuruston perheet auttamaan toisia vuorotellen? Ovatko kimppakyydit mahdollisia lasten harrastuksiin? Myös vertaistuesta ja samassa tilanteessa olevien kanssa keskustelusta koetaan olevan apua.
 – Itse osallistun aktiivisesti mibin (Mothers in Business) juttuihin ja käyn perhekerhoissa, muskarissa, äiti-lapsijumpassa. Mutta jos ei tykkää tuollaisista, ei kannata väkisin mennä,  kertoo 2,5-vuotiaan lapsen vanhempi.
 6. Voiko työhön vaikuttaa mitenkään?
 Muutamat ehdottavat osittaista hoitovapaata, joka tarjoaa kevyen siirtymän päiväkotiarkeen. Kannattaa myös hyödyntää muita mahdollisuuksia, kuten liukuva tai lyhennetty työaika. Pystyykö isä joustamaan työstään?
 –  Jos sinulla on mahdollisuus liukuvaan työaikaan, niin hyödynnä se. Tee normipäivä, mene kotiin ja ole ajatuksella lasten kanssa. Jatka töitä, kun lapset nukkumassa. Pidemmän päälle käy rankaksi, mutta väliaikaisesti toimii ja vähentää riittämättömyyden tunnetta,  kertoo 1- ja 3- vuotiaiden lasten vanhempi.
 – Tee mahdollisuuksien mukaan lyhennettyä työaikaa. Itse suosittelen lyhyempää työpäivää, jolloin lapsenhakukuviot helpottuvat ja tarvittaessa jää omaa aikaa vaikka liikuntaan,  kertoo raskaana oleva 1,5-vuotiaan lapsen äiti.
 – Osittainen hoitovapaa (80% työviikko) nuoremman lapsen ensimmäisenä päiväkotisyksynä oli erinomainen valinta,  kertoo 3- ja 6-vuotiaiden lasten vanhempi.
 Osa vannoo myös etätyön mahdollisuuksiin.
 – Varsinkin aamut ovat lempeämpiä ja säästät aikaa kun ei tarvitse matkata töihin. Työteho on hyvä ja voit keskittyä,  kertoo 3-vuotiaan lapsen äiti.
 7. Omaa aikaa ja lepoa
 Tyytyväinen ja levännyt vanhempi jaksaa touhuta paremmin lasten kanssa.Omasta itsestä täytyy siis pitää huolta. Erityisesti unen merkitystä korostettiin monissa vastauksissa. Ota heti lapsen synnyttyä säännöllisesti omaa aikaa, jotta et uuvu.
 – Mene syyllisyyttä tuntematta siitä, missä aitaa ei olekaan, jotta jaksat. Kuuntele itseäsi, saatat olla paljon väsyneempi kuin huomaatkaan,  kertoo 2- ja 6-vuotiaiden lasten äiti.
 – Se että saa välillä omaa aikaa, lenkki tai jumppa, hetki yksin kotona tai illanvietto ystävien /puolison kanssa lataa kummasti akkuja. Samoin kunnon yöunet aina välillä, mahtavaa kun saa joskus nukkua pitkään,  neuvoo 2-, 5- ja 8-vuotiaiden lasten äti.
 Myös isät kärsivät ruuhkavuosista ja tasapainoilevat perhe-elämän ja työelämän yhteensovittamisessa. Muistakaa antaa myös isien rentoutua ja levätä
 – Olemme myös puolison kanssa sopineet että molemmilla on yksi vapaailta viikossa. Tällöin ei saa hoitaa esim. lasten asioita tai muita juoksevia asioita, vaan täytyy tehdä sitä mitä itse haluaa,  kertoo 3 kuukautta sekä 5 vuotta vanhojen lasten vanhempi.
 8. Oikeasti ohimenevä vaihe
 "Lapset ovat pieniä vain hetken aikaa, nauti", ohjeistetaan monia ruuhkavuosista ja vähistä yöunista kärsiviä. Moni vastanneista myöntää tämän pitävän paikkaansa. On tärkeää elää hetkessä, vaikka kalenteri pursuaisikin tekemistä.
 –Täytyy ymmärtää, että ruuhkavuodet menevät ohi. Tärkeää olisi elää hetkessä vaikka kalenteri pursuaisikin tekemistä. Tärkeysjärjestys omien arvojen pohjalta,  kertoo 1,5-vuotiaan lapsen vanhempi.
 Kun olet lapsiesi kanssa, niin ole kunnolla. Jätä tällöin työhön liittyvät sähköpostit ja puhelut toiseen ajankohtaan. Jos itselläsi on vaikeuksia irtautua työelämästä kotona, kehitelkää lasten kanssa jotain yhteistä tekemistä. Lähtekää esimerkiksi leikkipuistoon, uimahalliin tai sisäleikkipuistoon.
 – Keskity olennaiseen, lapsi on ykkönen. Omia menoja voi hyvin joiksikin vuosiksi karsia. Ei ole pakko harrastaa niin paljon tai suorittaa ja lapsen kanssa voi tehdä asioita hyvin yhdessä,  toteaa 11 kuukautta vanhan lapsen äiti.
 – "Sinun kiireinen arkesi on lapsesi lapsuus" on hyvä pitää mielessä,  toteaa 7-, 9-, 10-vuotiaiden lasten vanhempi.
 Mothers in Business -verkoston kyselyyn vastanneet jäsenet kertovat, että vaikka ohjeita ja vinkkejä on, on niitä ruuhkavuosina hankala noudattaa.
 – En itsekään onnistu toteuttamaan näitä vinkkejä aina, mutta hyvät yöunet, suunnitelmallisuus, joku oma harrastus, parisuhteen pelastusillat ja tyytyminen siihen, että välillä ihan hyvä riittää. Näillä mennään!,  kertoo 4-vuotiaan lapsen vanhempi.

Näin selviät ruuhkavuosista – kahdeksan vinkkiä, miten selvitä perhe-elämän ja työarjen keskellä


Summary: Jopa YK moittii brittipoliitikkoja siitä, että he eivät ymmärrä tilanteen vakavuutta.

BIRMINGHAM/SHEFFIELD Joka ikinen arkiaamu 50–100 ihmistä saapuu syömään aamupalaa Watercliffe Meadow’n alakoulun aamiaiskerhoon.
 Aamupala koululla on mukava tapa aloittaa päivä ja hyvä paikka tavata muita vanhempia. Mutta käytännössä aamiaiskerhoon saavutaan siksi, ettei aamiaisen syömiseen kotona ole rahaa.
 Sheffieldiläisen Watercliffe Meadow’n alakoulun rehtori  Ian Read  on yksi niistä, joille kurjistuva Britannia näyttää kasvonsa päivittäin.
 – Olemme todellisessa kriisipisteessä, Read sanoo vakavana.
 Eikä tilanteessa totisesti ole mitään hymyilyttävää.
 Yli 66 miljoonan asukkaan Britannia on maailman viidenneksi suurin talous. Se on myös hyvinvointivaltio, jossa yli 14 miljoonaa ihmistä – eli asukkaista liki joka viides – elää köyhyydessä.
 Tästä joukosta lapsia on 4,5 miljoonaa. Luku on niin suuri, että se ylittää monen eurooppalaisen pääkaupungin asukasmäärän.
 "Köyhyys on Britanniassa valtava haaste, eikä sen korjaamiseksi tehdä likimainkaan riittävästi".  YK:n erikoislähettiläs Philip Alston
 Britannian kriisin tunnisti myös YK:n erikoislähettiläs  Philip Alston . Britanniaa kaksi viikkoa kiertänyt Alston  antoi maan poliitikoille tiukat moitteet  siitä, että he eivät piittaa kasvavasta köyhyydestä.
 – Köyhyys on Britanniassa valtava haaste, eikä sen korjaamiseksi tehdä likimainkaan riittävästi, sanoi Alston marraskuun lopulla.
 Ihmisoikeuksista ja äärimmäisestä köyhyydestä vastaavan erikoislähettilään Alstonin mukaan brittiministerit eivät ymmärrä tilanteen vakavuutta vaan "käytännössä kieltävät tilanteen täydellisesti".
 Siinä, että YK:n erikoislähettiläs lausuu moisia moitteita ei ole mitään erikoista. Mutta siinä, että moitteet sai Britannian kaltainen vauras länsimaa, on enemmän ihmeteltävää.
 Ian Read sanoo, että ruoka-avun vastaanottamiseen liittyy häpeää. Siksi osa perheistä saattaa jäädä ilman apua. Sasha Silvala / Yle
 Watercliffe Meadow’n alakoulu perustettiin  kymmenisen vuotta sitten, samoihin aikoihin kun kansainvälinen talouskriisi tarrasi myös Britanniaan. Siitä lähtien maan hallitus on ratkonut talousongelmia kiristämällä vyötä.
 Rehtori Ian Read ja koulun muu henkilökunta ovat saaneet seurata aitiopaikalta, miten brittihallituksen ankara talouspolitiikka heijastuu perheiden elämään ja koulutuksen määrärahoihin.
 – Ei, hallitus ei tosiaankaan laita riittävästi rahaa lapsiin, Read toteaa.
 – Hallitus sanoo, että koulutukseen pannaan enemmän rahaa kuin ennen, mutta koulun budjetti on pienentynyt liki kymmenen prosenttia viimeisen kolmen vuoden aikana.
 Toissavuonna koulu ryhtyi auttamaan vanhempia myös joululahjojen hankkimisessa.
 25 vuotta opettajana työskennellyt Read sanoo, että tilanne on kouluissa vaikeampi kuin hänen työuransa aikana kertaakaan aiemmin.
 Koska raha ei kaikissa perheissä riitä ruokaan, koulu on mukana ruoka-apua jakavien ruokapankkien toiminnassa.
 Toissavuonna se ryhtyi auttamaan vanhempia myös joululahjojen hankkimisessa.
 Rahat tähän kaikkeen eivät tietenkään tule suoraan koululta, vaan se antaa apua yhteistyössä avustusjärjestöjen kanssa.
 Readin mukaan koulu tuntee   valtaosan  perheistä niin hyvin, että vanhemmat eivät jätä ottamatta apua vastaan häpeän vuoksi.
 – Kun suhde on luottamuksellinen, he kehtaavat kertoa, että hei, meillä ei ole nyt ollenkaan ruokaa.
 Köyhyyteen liittyy häpeää ja tilanteen tekee rehtorin mielestä vaikeammaksi se, että elämme maailmassa, jossa on tietyt odotukset omistamisen suhteen.
 – Vaikka olisit kuinka köyhä, odotus on, että sinulla on älypuhelin ja lapsilla muodin mukaiset vaatteet. Ja toki monien asioiden hinta on tullut alaspäin, mutta odotus siitä, että omistat tiettyjä asioita vain lisää köyhyyttä. Vanhemmat saattavat käyttää rahaa muuhun kuin ruokaan, Read sanoo.
 Watercliffe Meadow’n koulu tarjoaa perheille muun muassa ruoka-apua. Yle
 YK:n erikoislähettilään moitteet eivät  suinkaan ole ainut kerta, kun köyhyys on noussut otsikoihin. Siitä, miten elämä kuningaskunnassa kurjistuu, on uutisoitu monin eri tavoin.
 On kerrottu esimerkiksi, että Britanniassa  on yli 130 000 lasta, joilla ei ole pysyvää kotia . Sekä uutisoitu kyselystä, jonka mukaan vammaisten lasten perheistä kolmannes on  joutunut ottamaan lainaa ruokakulujen kattamiseksi .
 1990-luvun lopulta aina talouskriisin ensimmäisiin vuosiin asti köyhyyttä saatiin suitsittua ja köyhyydessä elävien ihmisten määrä pieneni. Sitten tapahtui käänne.
 Viime vuodet köyhyydessä elävien ihmisten määrä on Britanniassa kasvanut.
 Perimmäinen syy ei kuitenkaan ole taantuma, vaikka silläkin on osansa vyyhdissä. Merkittävin vaikutus on ollut talouspoliittisilla valinnoilla.
 Kärkkäimmät kriitikot sanovat, että vuodesta 2010 Britanniaa hallinnut konservatiivihallitus on ankaralla talouspolitiikallaan tuhonnut aiemmat köyhyyden vähentämiseen liittyvät saavutukset.
 Julkista taloutta on supistettu ja erilaisia sosiaalitukia sekä hyvinvointipalveluita on leikattu. Vuodesta 2010 lähtien  leikkaukset ja sosiaalitukien jäädytykset ovat olleet mittavia  etenkin piirikunnissa.
 Köyhyyttä eivät selitä myöskään työttömyystilastot. Britanniassa on  käytännössä täystyöllisyys . Mutta asumiskulut ja elinkustannukset ovat kohonneet tasaisesti, kun taas palkat ovat nousseet vain vähän.
 Kuvaavaa on, että työelämässä mukana olevista briteistä neljä miljoonaa, tai  joka kahdeksas työssäkäyvä, elää nälkärajalla .
 Tällä vuosikymmenellä etenkin köyhyydessä elävien lasten määrä on kasvanut selvästi. Nyt brittilapsista joka kolmas elää köyhyydessä. Vertailun vuoksi: Suomessa köyhässä perheessä  elää joka kahdeksas  lapsi.
 Voit lukea suomalaisperheiden ahdingosta täältä:
 “Olen jo monta kertaa joutunut sanomaan lapsille, että tänään ei ole ruokaa” – Vähävaraisissa perheissä eletään nyt vuoden tiukinta aikaa
 Koska varallisuus jakautuu epätasaisesti, kaupunkien ja asuinalueiden välillä on eroja. Isojakin. Se näkyy erityisen hyvin juuri kouluissa.
 Joillain asuinalueilla Lontoossa ja Birminghamissa köyhyydessä elävien lasten osuus kipuaa yli 50 prosentin.
 Britannian toiseksi suurimman kaupungin  Birminghamin keskustassa sataa ja on kylmä.
 Yksinhuoltajaäiti  Jennifer Tobin  on käynyt nuoremman poikansa kanssa pikaruokaravintola McDonaldsissa, ja nyt rattaissa peiton alla istuva leikki-ikäinen poika puristaa tiukasti valkoista tikkua, jonka päässä heiluu oranssi ilmapallo.
 Kaikista briteistä köyhiksi lasketaan joka viides. Tobin on yksi heistä.
 Yksinhuoltaja Jennifer Tobin kertoo, että kodittomia näkee koko ajan enemmän. Yle
 Tobin kertoo tilanteestaan avoimesti, keskellä ostoskatua. Siitä, että hän kasvattaa poikiaan ihan yksin. Siitä, miten hänellä ei ole varaa autoon.
 – Mutta käveleminen pitää hoikkana, nuori nainen sanoo ja nauraa hersyvästi päälle.
 Tobin kertoo, että vanhemman pojan suunnitelmat urasta armeijassa ovat helpotus.
 – Miten voisin laittaa hänen opintojaan varten syrjään rahaa, jota minulla ei ole?
 Tobinin vanhempi poika on jo teini-ikäinen, joten ruokaan kuluu paljon rahaa. Pojat saavat osan lounaastaan koulussa, mutta lisäksi mukaan pitää pakata terveelliset eväät. Se on viikottaisiin ostoksiin iso lisä.
 Lounaan lisäksi rahaa nielevät koulupuvut. Jotkut koulut kierrättävät koulupukuja, mutta Tobin kuulee siitä ensimmäistä kertaa.
 – Me saimme koululta kravatit.
 Kun raha on tiukassa, koulupukuun kuuluva yli 30 euroa maksava pikkutakki on kallis hankinta. Etenkin, kun sellaisia pitää vuodessa ostaa useampia.
 Tobin kertoo yhä useampien ihmisten tarvitsevan ruokapankilta apua selviytyäkseen. Tätä tukevat myös hyväntekeväisyysjärjestöjen selvitykset. Esimerkiksi lasten määrä ruoka-apua jakavien ruokapankkien asiakkaina  on yli kolminkertaistunut vuodesta 2012 .
 – Tilanne on painajaismainen, Tobin hengähtää.
 Britanniassa lapiperheiden köyhyyttä vastaan on kampanjoitu jo pitkään. Paul Doyle / AOP
 Tobin sanoo samaa, kuin  jokainen birminghamilainen, jolta asiaa kysyy: köyhyys näkyy kaupungin kaduilla koko ajan selvemmin. Suurin muutos on tapahtunut viimeisen parin, kolmen vuoden aikana. Pubit sulkevat ovensa ja niiden ovisyvennyksiin majoittuu yöksi ihmisiä, joiden suojana on vain makuupussi.
 Tobinilla on selvä mielipide siitä, mikä Britanniassa on mennyt vikaan.
 – Kodittomuutta ja kodittomia on selvästi enemmän, etenkin universal creditin vuoksi.
 Universal credit on useita erilaisia sosiaalitukia yhteen niputtava yleistuki. Sen on lukuisissa puheenvuoroissa arvosteltu kurjistavan etenkin kaikkein köyhimpien elämää.
 – Se pilaa ihmisten elämän! Se vie ihmisiltä kaiken ja ihmiset menettävät kotinsakin, Tobin sanoo.
 Yleistuen epäonnistumiseen tarttui myös YK:n erikoislähettiläs Philip Alston, jonka mukaan yleistuki vetää ihmiset kurjuuteen ja epätoivoon.
 Alstonin mukaan brittihallituksen ankara talouspolitiikka myös asettaa sukupuolet epätasa-arvoiseen asemaan, sillä uudistukset ovat osuneet etenkin lapsistaan yksin huolta pitäviin naisiin.
 – Jos huoneellinen naisvihaajia olisi laitettu miettimään, miten tehdä järjestelmä, joka toimii miehille muttei naisille, olisi tuskin syntynyt enää kovin paljon uusia ideoita, Alston sanoi esitellessään raporttiaan tiedotustilaisuudessa Lontoossa.
 Alston perusteli väitteensä sillä, että yleistukea maksetaan yhdelle kotitaloudelle – ei puolisoille erikseen.
 Yksinhuoltajaäiti Jennifer Tobin joutuu tänä vuonna siirtymään yleistuen piiriin ja häntä pelottaa.
 – Kauhistuin, kun minulle kerrottiin siitä. Ystäväni siirrettiin sille jo ja hänellä ei ole lainkaan rahaa. Hänellä on kaksi lasta, koira ja tietenkin itsensä, mutta hän ei tule toimeen. Se ei ole oikein.
 Sasha Silvala / Yle
 Brittihallituksen mielestä köyhyysongelmaa  ei ole.
 Se vastasikin olevansa totaalisen eri mieltä YK:n erikoislähettilään raportin kanssa. Hallituksen mukaan täydellisessä köyhyydessä eläviä ihmisiä  on nyt miljoona vähemmän kuin vuonna 2010 .
 Useat hyväntekeväisyysjärjestöt puolestaan kommentoivat YK:n Alstonin raporttia toivoen, että se herättäisi hallituksen.
 Köyhyys ei tietenkään näyttäydy kaikille.
 Luokkajako on ollut Britanniassa aina jyrkkä. Se saattaa osin selittää brittihallituksen autuaan ymmärtämättömyyden tilanteen vakavuudesta ja vähättelevän suhtautumisen, jota YK:n Philip Alstonkin moitti.
 Luvut riippuvat toki paljon siitä, millaisia mittareita käytetään, mutta luvut, joihin Alstonkin raportissaan viittasi, ovat peräisin riippumattoman tutkimuslaitoksen  Institute for Fiscal Studiesin tekemästä selvityksestä .
 Sen mukaan kaikkein pahimmassa köyhyydessä eläviä ihmisiä, heitä joilla ei ole varaa edes välttämättömyyksiin, on Britanniassa 1,5 miljoonaa. Vuoteen 2022 mennessä jopa 40 prosenttia brittilapsista elää köyhyydessä.
 Tänä vuonna Britannian talous piristyy arvioiden mukaan hieman, mutta ensi vuonna talouskehitys kääntyy jälleen laskuun. Siihen, kuinka pitkä ja raju alamäestä tulee, vaikuttaa maailmantalouden tuulien lisäksi maan EU-ero brexit.
 Brexit on  heikentänyt Britannian talouskasvua jo nyt  eikä parempia aikoja ole luvassa. Talous kärsii etenkin, jos maa irtautuu Euroopan unionista ilman sopimusta.
 Rehtori Ian Readin tiukammat työviikot venyvät 80-tuntisiksi. Yle
 Watercliffe Meadow’n alakoulussa  köyhyys näkyy lasten oireiluna.
 Koulun oppilaista neljännes tarvitsee jonkinasteista tukea oppimiseen. Eniten apua ja tukea tarvitsevien lasten käytös on rehtori Ian Readin mukaan rajumpaa kuin ennen.
 – Mutta tukipalveluita on vähennetty tiukan taloudenpidon myötä, eikä vain kouluissa vaan ylipäänsä, Read sanoo.
 Hyväntekeväisyysjärjestöjen laskelmien mukaan brittihallitus on vuodesta 2010 lähtien leikannut sosiaalitukia ja lasten sosiaalipalveluita yli 44 miljardilla eurolla.
 Koska mielenterveyspalveluista on kiristetty, jonot ovat pitkiä. Apua saattaa joutua odottamaan vuodenkin.
 Yksi Watercliffe Meadow’n oppilaista on odottanut mielenterveyspalveluiden piiriin pääsyä liki yhdeksän kuukautta.
 – Kyseinen lapsi on nyt listan kärkipäässä, mutta kyseessä on todella epätoivoinen tapaus ja silti odottaminen on normaalia.
 "Ajattelin aina, että perheiden kokema kiitollisuus hiipuisi ajan kuluessa, mutta arvostus on vain kasvanut".  Rehtori Ian Read
 Readin mielestä koulun kuuluu olla yhteisön keskiössä ja auttaa ihmisiä. Etenkin niukkoina aikoina.
 Hän sanoo ymmärtävänsä talouskurin, muttei sitä, ettei nuoriin sukupolviin haluta panostaa enempää.
 Siksi Watercliffe Meadow’ssa halutaan tehdä enemmän.
 Kun koulu perustettiin kymmenisen vuotta sitten, piti luottamusta vanhempiin ryhtyä rakentamaan käytännössä nollasta. Apuna siihen ovat olleet esimerkiksi vanhemmille järjestettävät kurssit ja työpajat, joissa annetaan neuvoja muun muassa terveellisiin elintapoihin ja oppimisen tukemiseen.
 Read kertoo taloudellisen epätasa-arvon näkyvän niinkin, etteivät vanhemmat aina tunne ansaitsevansa kaikkea sitä, mitä koulu tarjoaa.
 – Sama koskee lapsiakin. Ajattelin aina, että perheiden kokema kiitollisuus hiipuisi ajan kuluessa, mutta arvostus on vain kasvanut.
 Sheffieldiläisen Watercliffe Meadow’n alakoulussa pyöritetään avustusjärjestöiltä kerättyjen varojen turvin esimerkiksi projektia, jonka kautta lapset pääsevät kokemaan asioita, joihin heidän perheillään ei olisi varaa – telttailusta yön yli retkille Lontoon museoihin.
 Auttaminen vaatii ylimääräistä työtä myös koululta. Readille työtunteja kertyy viikossa vähintään 60, mikä tosin on kuulemma rehtoreille varsin tavallista. Lauantaipäivät Read yrittää pitää kokonaan vapaana.
 Myös Watercliffe Meadow’n opettajat tekevät Readin mukaan kaikki enemmän kuin työsopimuksessa vaaditaan. Miksi?
 – Avun tarpeessa olevalle lapselle koulun tuki on elintärkeää, sillä ei kukaan muu auta heitä. Koulu tuo yhteisölle toivoa.
 Lue lisää:
 “Olen jo monta kertaa joutunut sanomaan lapsille, että tänään ei ole ruokaa” – Vähävaraisissa perheissä eletään nyt vuoden tiukinta aikaa

Britanniasta tuli kurjuuden kuningaskunta, jossa lapsista liki joka kolmas elää köyhyydessä


Summary: Osa hermoistui muurirahojen puuttumisesta, osa taas uskoi, että sitä vielä tulee.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trumpin  väliaikaisratkaisu liittovaltion hallinnon sulkukiistassa on saanut kaksijakoisen vastaanoton Yhdysvaltain oikeistolta.
 Trump ilmoitti perjantaina avaavansa hallinnon helmikuun 15. päivään asti. Tänä aikana neuvottelijat yrittävät löytää sovun laajemmasta rajaturvallisuutta ja siirtolaisuutta käsittelevästä paketista. Trumpin esitys hyväksyttiin perjantaina kongressissa, ja presidentti allekirjoitti sen myöhään samana iltana.
 Tilapäinen sopu ei pidä sisällään päätöstä muurirahoista. Trump uhkasikin sulkea hallinnon uudelleen 15. helmikuuta, jos rahoja ei ala kuulua. Trump sanoi myös olevansa valmis toiseen vaihtoehtoon, joka olisi hätätila.
 Washington Post kirjoittaa , että oikeistoleiristä esimerkiksi Drudge Report -verkkosivu tiivisti presidentin ilmoituksen ytimekkäästi. "EI MUURIRAHOJA", otsikko kirkui punaisella fontilla.
 Äärioikeistolainen Breitbart-uutissivusto käytti myös iskevää tyyliä: "Hallinto auki...Ja raja...EI MUURIA." Breitbart kirjoitti, että "Valkoinen talo antoi lopulta periksi demokraattien vaatimuksille huolimatta lukuisista Trumpin vakuutteluista".
 – Hyviä uutisia  George Herbert Walker Bushille : Hän ei ole enää kaikkien aikojen suurin nynny, joka on palvellut Yhdysvaltojen presidenttinä, poliittinen kommentaattori  Ann Coulter  puolestaan tviittasi.
  "On presidentti Trump, ei presidentti Pelosia"
 Presidentin puolustajista äänessä oli erityisesti hänen suosikkikanavansa väkeä. Fox Newsin  Sean Hannity  sanoi radio-ohjelmassaan, että vasemmistomedian mielestä kyseessä on edustajainhuoneen puhemiehen, demokraattien  Nancy Pelosin  voitto.
 – Jotkut teistä sanovat, että hän (Trump) ei saanut rahaa muuriin. Ei saanutkaan, mutta saa kyllä vielä, Hannity julisti.
 Fox Newsin  Jesse Watters  puolestaan sanoi, että Trump hävisi taistelun, joten hänen täytyy voittaa sota. Silti kaikki eivät Foxillakaan pitäneet Trumpin ratkaisusta. Fox Nationin  Tomi Lahren  tviittasi, että presidentti "antoi Pelosin kävellä hänen ylitseen".
 – On presidentti Trump, ei presidentti Pelosia. Toimi sen mukaisesti, Lahren patisti.
 Liittovaltion hallinnon sulku ehti kestää viisi viikkoa. Yli 800 000 työntekijää, jotka normaalisti saavat palkkansa aina kahden viikon välein, ovat olleet ilman palkkaa. Rahattomuus on suistanut monet perheet kriisin partaalle.
 Lue lisää:
 Trump ja demokraatit sopuun – USA:n ennätyspitkä hallinnon sulku päättyy

Oikeistoleiriltä kaksijakoinen vastaanotto Trumpin hieromaan välirauhaan


Summary: Säveltäjän poika Kalervo Kärki kertoo, että uudella levyllä on vanhaa tanssimusiikkia kuten tangoa, valssia ja jenkkaa.

Säveltäjä Toivo Kärjen poika  Kalervo Kärki  tuo levylle kymmenen isänsä ennen julkaisematonta sävellystä. Viikonloppuna julkistettava levy pitää sisällään vanhaa tanssimusiikkia kuten tangoa, fokstrottia, valssia ja jenkkaa.
 – Vanhimmat sävellykset ovat vuodelta 1943. Levyllä on kaksi rintamalla sävellettyä kappaletta. Niihin sanoitukset ovat tehneet Kauko Käyhkö ja Kerttu Mustonen, kertoo Nilsiässä nykyisin asuva Kalervo Kärki.
 Suurin osa sävellyksistä on Toivo Kärjen luottosanoittajien kuten Reino Helismaan, Vexi Salmen ja Juha Vainion sanoittamia, mutta mukana on myös kaksi uutta tekstiä. Ne ovat Liisa-Hellevi Rantasen ja Timo Salmenojan käsialaa.
 Laulut tulkitsee somerolainen laulaja Pentti Koskimaa.
 Toivo Kärki jätti jälkeensä satoja ennen julkaisemattomia sävellyksiä
 Kalervo Kärki on julkaissut isänsä kuoleman jälkeen jo noin sata Toivo Kärjen jäämistöstä löytynyttä sävellystä. Hän arvioi, että jäljellä on vielä parisensataa ennen julkaisematonta kappaletta.
 – Sen jälkeen kun isäni vuonna 1992 kuoli, minun päätavoitteeni on ollut tuoda ennen julkaisemattomia kappaleita julkisuuteen.
 Toivo Kärki oli elinaikanaan hyvin tuottelias säveltäjä. Sävellyksiä  kertyi lähes 1 700 , joista osa jäi julkaisematta.
 – Niistä osa päätyi levylle ja osa jäi nuotteina arkistoon. Näitä levyjä on ilmestynyt silloin tällöin eri artistien esittämänä, sanoo Kalervo Kärki.
 Hän harmittelee levyjen saamaa niukkaa julkisuutta.
 – Olen ollut hieman pettynyt, ettei lehdet ole niistä kirjoittaneet tai edes arvostellut. Tietysti tämmöisten omakustanteiden saaminen julkisuuteen on vaikeaa, myöntää Kärki.
 Hänen mukaansa vanhalla tanssimusiikilla on kuitenkin edelleen kuuntelijakuntansa ja se on näkynyt eri tilaisuuksissa.

Säveltäjä Toivo Kärjeltä jäi satoja julkaisemattomia lauluja – hänen poikansa julkaisee niitä jälleen, vaikka vastaanotto on ollut pettymys


Summary: Sote- ja maakuntauudistuksen loppukiri lähenee. Listasimme menneeltä viikolta kuusi käännettä, jotka voivat vaikuttaa soten toteutumiseen.

Tällä viikolla soten läpimeno alkoi näyttämään jälleen aiempaa epävarmemmalta.
 Hallituksen enemmistö kapeni ja eduskuntavaalien armoton kello tikittää valiokuntakäsittelyn taustalla.
 Seuraavat seikat voivat vaikuttaa uudistuksen etenemiseen:
  1. Maria Lohelan loikka
 Maanantaina eduskunnan tuki sote-uudistukselle kapeni jälleen yhdellä edustajalla, kun sinisten  Maria Lohela  loikkasi kokoomuksesta lähteneen  Harry "Hjallis" Harkimon  perustamaan Liike Nyt -eduskuntaryhmään. Yhdeksi syyksi loikalle Lohela mainitsi sote-uudistuksen vastustamisen.
 Yhden kansanedustajan loikalla ei olisi tavallisesti kovin suurta merkitystä, mutta sote-uudistuksen takana on eduskunnassa nyt pienin mahdollinen enemmistö, jos kaikki kansanedustajat ovat äänestyksessä läsnä ja oppositio äänestää yhtenäisesti sote-uudistusta vastaan.
 Maria Lohela tiedotustilaisuudessa Hjallis Harkimon kanssa.  Roni Rekomaa /Lehtikuva
 Mikäli myös aiemmin sote-uudistusta vastustaneet kokoomuksen kansanedustajat  Elina Lepomäk i ja  Susanna Koski  pysyvät kannassaan, ovat voimasuhteet eduskunnassa soten läpimenon puolesta 99-100. Puhemies  Paula Risikko  (kok.) ei äänestä.
  2. Kokoomuksen rakoilevat rivit
 Periaatteessa Lohelan loikan jälkeen sote voisi siis kaatua siihen, että vain yksi hallituspuolueen edustaja siirtyisi sotea vastustavien riveihin.
 Tällaisia irtiottoja hallituskumppanit pelkäävät erityisesti kokoomuksen suunnalta. Eduskuntaryhmän rivit ovat jo rakoilleet, ja samalla Helsingin kokoomuslainen pormestari  Jan Vapaavuori  tekee hartiavoimin töitä kaataakseen uudistuksen.
 Kokoomuslaisista kriittisesti uudistukseen ovat suhtautuneet myös ainakin helsinkiläiset kansanedustajat  Wille Rydman  ja  Pertti Salolainen .
 Hallituskumppaneiden huolia ei hälventänyt kokoomuksen puheenjohtajan  Petteri Orpon  lausunto  Verkkouutisille , jonka mukaan kokoomus ei aio edellyttää ryhmäkuria sote-äänestyksessä.
 Orpo lähti myöhemmin täsmentämään lausuntoaan Twitterissä, jossa hän totesi eduskuntaryhmän lähtevän siitä, että hallituksen esityksiä tuetaan.
 Kaikkien hallituskumppaneiden huolia muotoilu ei hälventänyt. Työministeri  Jari Lindströmin  (sin.) erityisavustaja  Tiina Ahva  kommentoi Twitterissä kokoomuksen pyrkimyksiä yksimielisyyteen toteamalla: “Pyrkikää paremmin.“
  3. Talouspolitiikan arviointineuvoston tylyt terveiset
 Talouspolitiikan arviointineuvosto  julkaisi keskiviikkona raportin , jossa soteen liittyvät säästötavoitteet saivat kyytiä. Arviointineuvoston mukaan on epätodennäköistä, että soten kustannussäästöjä tullaan saavuttamaan.
 Hallitus tavoittelee uudistuksella kolmen miljardin euron kustannussäästöjä. Arviointineuvoston mukaan kustannussäästöjen epävarmuuden takia niiden käyttäminen perusteluna uudistukselle on kyseenalaista.
 Arviointineuvosto on kertonut näkemyksensä soten kustannussäästöistä ennenkin, mutta tällä kertaa selvitys kustannusvaikutuksista on aiempaa perinpohjaisempi.
 Viimeksi arviointineuvosto  kommentoi  kustannussäästöjä lausunnossaan keväällä, kun valtiovarainministeriön kansliapäällikkö, valtiosihteeri  Martti Hetemäki  arvioi eduskunnan valtiovarainvaliokuntaan toimitetussa muistiossa, että sote-uudistuksen säästöpotentiaali olisi yhteensä 4,6 miljardia euroa.
 Arviointineuvoston mukaan muistiossa esitetty arvio ei ollut uskottava.
 Arviointineuvoston puheenjohtaja professori Roope Uusitalo. Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Hallituspuolueiden edustajat ovat puolustaneet säästötavoitteita vetoamalla siihen, että säästöt tullaan saavuttamaan uudistuksen toimeenpanovaiheessa. Lisäksi on viitattu siihen, että ilman uudistusta sote-kustannukset tulisivat kasvamaan vielä enemmän.
 Pääministeri  Juha Sipilä  (kesk.) on myös muistuttanut, että arviointineuvoston aiemmatkaan ennusteet eivät ole osuneet kohdalleen. Arviointineuvosto on aiemmissa raporteissa ennustanut paljon toteutunutta matalampaa työllisyyskasvua.
  4. Kermankuorinnan ongelmat
 Arviointineuvosto kiinnitti raportissaan huomionsa useisiin sote-uudistuksen ongelmakohtiin ja varoitti myös niin sanotusta kermankuorinnasta, jonka ongelmat voivat muiden maiden kokemusten perusteella olla ”merkittäviä ja pitkäaikaisia”.
 Kermankuorinnalla tarkoitetaan sitä, että terveyspalvelujen tuottajat alkaisivat valikoida asiakkaitaan, mikäli korvaukset eivät vastaa asiakkaiden kustannuksia.
 Uudessa sote-järjestelmässä maakunnat maksaisivat kiinteän korvauksen sote-keskuksen asiakkaiksi ilmoittautuneista henkilöistä.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) julkisti tällä viikolla  tutkimuksen , jota on käytetty myös arviointineuvoston raportin tausta-aineistona.
 Tuottajille maksettavia korvauksia käsittelevässä tutkimuksessa todetaan, että tällä hetkellä saatavissa olevat tiedot eivät riitä kertomaan tarpeeksi siitä, kuinka paljon ihminen aiheuttaa kuluja sote-keskukselle. Toimiva korvausmalli vaatii nykyistä tarkempaa tietoa esimerkiksi ihmisten diagnoosi- ja lääketiedoista.
 Lisäksi tutkimuksessa todetaan, että työterveyshuollon piiriin kuuluminen pitää saada osaksi korvauskriteerejä. Jos näin ei tehdä, maksettaisiin sote-keskuksille turhaan 51-81 miljoonaa euroa.
 Jos lait hyväksytään, korvausmalleja tarvitaan viimeistään vuonna 2023, jolloin sote-keskukset aloittavat toimintansa.
  5. Oolannin sote
 Sote-uudistukseen liittyy paljon vaikeita ja ratkaisua vaille jääneitä yksityiskohtia, jotka ovat tällä hetkellä perustuslakivaliokunnan ratkottavana.
 Yksi hoitamatta jäänyt asia koskee Ahvenanmaan asemaa sote-uudistuksessa.  Yle kertoi tällä viikolla , kuinka keskustalaiset ja kokoomuslaiset syyttelevät toisiaan siitä, miksi Ahvenanmaan asia on edelleen hoitamatta.
 Ongelmia on syntynyt siitä, että uudistus heikentäisi toteutuessaan Ahvenanmaan rahoitusasemaa, ellei hallitus korjaa asiaa. Perustuslakivaliokunnassa joudutaan arvioimaan asiaa, sillä Ahvenanmaan itsehallinto on suojattu perustuslailla.
 Pääministeri Sipilä  kommentoi asiaa  eduskunnan kyselytunnilla toteamalla, että epäselvyydet johtuvat siitä, että virkamiehillä on tällä hetkellä kaksi toisistaan poikkeavaa näkemystä siitä, olisiko rahoituksen rakenteeseen liittyvät muutokset tehtävä tällä vai seuraavalla vaalikaudella.
 Tällä hetkellä hallitus odottaa siis perustuslakivaliokunnan suuntaviivoja sille, miten asian kanssa pitäisi edetä.
 Ahvenanmaan asioista vastaava ministeri  Anne Berner  (kesk.) vakuuttaa, että tarvittavat muutokset pystytään tekemään tarvittaessa hyvinkin nopeasti perustuslakivaliokunnan lausunnon jälkeen.
 6. Perustuslakiasiantuntijoiden synkkä tilannearvio ja tikittävä kello
 Tällä viikolla perustuslakivaliokunnan usein käyttämät asiantuntijat valtiosääntöoikeuden professorit  Tuomas Ojanen  Helsingin yliopistosta ja  Juha Lavapuro  Turun yliopistosta antoivat STT:lle  haastattelun , jonka mukaan sote-kokonaisuudessa on edelleen isoja ongelmia.
 Perustuslakivaliokunta kuitenkin kuulee myös lukuisia muita asiantuntijoita, jotka voivat päätyä täysin toiseen näkemykseen. Lausunnot kuitenkin osoittavat, että helppoa ei edelleenkään tule olemaan.
 Uudistuksen kannalta kaikkein keskeisintä on tällä hetkellä se, millaisen lausunnon kanssa perustuslakivaliokunta tulee ulos ja riittääkö aika uudistuksen läpiviemiseen.
 Perustuslakivaliokunnalla on edessään vielä mittava urakka, ja aiemmin aikatauluksi ilmoitettu tammi-helmikuun vaihde menee hyvin tiukoille. Nyt on jo käytännössä varmaa, että vielä ensi viikolla ei valmista tule.
 Perustuslakivaliokunnan antaman lausunnon jälkeen varsinainen mietintö valmistellaan vielä sosiaali- ja terveysvaliokunnassa ennen suuren salin äänestystä. Perustuslakivaliokunnan edellyttämien korjausten suuruudesta riippuu, kuinka suuri urakka sosiaali- ja terveysvaliokunnalla on edessään.
 Aikataulu on hyvin kireä. Eduskuntavaalien takia eduskunnan viimeinen työpäivä on 15. maaliskuuta.
 Kireän aikataulun takia eduskunnassa on  väläytelty  myös kuukauden mittaisen vaalitauon lyhentämistä. Keino olisi hyvin poikkeuksellinen ja on epävarmaa, riittäisikö lisäaika auttaamaan uudistusta läpi, jos vaikeuksia tulee.
 Väkimäärältään suurimmassa Uudenmaan maakunnassa maakuntauudistuksen valmistelua johtava muutosjohtaja  Markus Sovala  sanoo, että valmistelutyössä varaudutaan jo siihen, että istuva hallitus ei todennäköisesti onnistu pusertamaan uudistusta loppumetreillä valmiiksi.
 – Valmistelukoneistossa olemme jo viime kesästä lähtien varautuneet myös siihen, että lait eivät mene läpi tämän hallituksen aikana. Tällä hetkellä valmistelua kuitenkin jatketaan luottaen siihen, että seuraava hallitus tekee samansuuntaisen uudistuksen, Sovala sanoo.
 Sovalan näkemys perustuu siihen, että maakuntien tai maakuntia vastaavien, kuntaa isompien sote-alueiden perustamisesta kaikki eduskuntapuolueet ovat pitkälti samaa mieltä. Suurimmat poliittiset erimielisyydet liittyvät valinnanvapauteen.
 Lue myös:
 Analyysi: Potilaasta maksettava hinta sotessa on yhä mysteeri – yritykset saattavat kääriä työterveyden asiakkaista isot voitot ilmaiseksi   Perustuslakivaliokunnan piinaviikot – Viisi pointtia plus bonuspointti: Kaatuuko sote vai eikö se kaadu?

Soten rankka viikko – nämä 6 vastoinkäymistä tulivat jättiuudistuksen tielle


Youtube lupaa poistaa harhaanjohtavat ja vääriä tietoja sisältävät videot palvelunsa suosittelulistalta.
 Palvelu ei jatkossa suosittele enää sensaatiohakuisia videoita, joiden sisältö on todistettu tieteellisesti valheelliseksi. Lisäksi suosittelulistoilta poistetaan videot, jotka esittelevät erilaisia paikkansapitämättömiä salaliittoteorioita, kuten teorian siitä, että Yhdysvaltain hallinto toimi syyskuun 11. päivän WTC-iskun takapiruna.
 Kyseiset videot ovat yhä katseltavissa Youtubessa, mutta palvelu lupaa lopettaa niiden suosittelun käyttäjilleen.
 Googlen omistama Youtube kertoi toimistaan perjantaina. Myös Facebook ja Twitter ovat ryhtyneet vastaavanlaisiin toimiin estääkseen valeuutisten ja väärän tiedon leviämisen palveluissaan. Yhteisöpalvelut ovat alkaneet muun muassa poistamaan valetilejä palveluistaan.
 Facebookin perustaja ja toimitusjohtaja  Mark Zuckerberg  pyysi viime vuonna anteeksi sekä Yhdysvaltain kongressilta että EU:n parlamentilta yhtiönsä aiheuttamaa haittaa väärän tiedon levittämisessä.
 Zuckerberg on myöntänyt, ettei Facebook esimerkiksi reagoinut tarpeeksi nopeasti Venäjän yrittäessä vaikuttaa Yhdysvaltain presidentinvaaleihin vuonna 2016.
 Ulkolinja: Facebook-dilemma – Onko jättiyhtiön toiminta kääntynyt jo yhteiskuntaa vastaan?

Youtube lupaa lopettaa harhaanjohtavien videoiden suosittelun käyttäjilleen


Poika putosi alle 30 senttiä leveään ja 110 metriä syvään kuiluun tammikuun 13. päivä.
 Pelastushenkilöstö työskenteli turmapaikalla kuumeisesti yli kaksi viikkoa löytääkseen lapsen.
 Traaginen tapaus on herättänyt laajaa kansainvälistä huomiota.
 Kerromme aiheesta pian lisää.

Pelastajat löysivät kaksivuotiaan pojan kuolleena porakaivon pohjalta Espanjassa


Summary: Vaalikentille singahtavat myös Pekka Haaviston vetämät vihreät.

Kaksi oppositiopuoluetta, SDP ja vihreät, käynnistävät tänään eduskuntavaalikampanjansa esittelemällä vaaliohjelmiaan ja kampanjateemojaan Helsingissä.
 Huomion keskipisteenä on viime päivinä ollut SDP, jonka puheenjohtaja  Antti Rinne  on joutunut jäämään sairauslomalle ainakin helmikuun loppuun asti.
 Torstaina kävi ilmi, että myös puolueen toinen varapuheenjohtaja  Maarit Feldt-Ranta  joutuu jättämään eduskuntatyön ja jäämään loppukaudeksi sairauslomalle uusiutuneen syöpänsä takia.
 SDP:n vaalistartissa päärooliin nousee siten ensimmäinen varapuheenjohtaja  Sanna Marin , joka on jo tuurannut Rinnettä vaalikeskusteluissa. Kolmas varapuheenjohtaja  Ville Skinnari  sekä eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Lindtman  tulevat hekin edustamaan puoluetta kampanjassa. Vaalistartissa puhuvat heidän lisäkseen puoluevaltuuston puheenjohtaja  Sirpa Paatero  ja puoluesihteeri  Antton Rönnholm .
 Myös vihreät ovat joutuneet tekemään puheenjohtajajärjestelyjä. Puolue lähtee nyt vaaleihin väliaikaiseksi puheenjohtajaksi valitun  Pekka Haaviston  johdolla, sillä  Touko Aalto  päätyi terveyssyistä väistymään puheenjohtajan paikalta.
 Sekä SDP että vihreät ovat olleet viime aikojen mielipidetiedusteluissa selvässä myötätuulessa, joskin suurimman puolueen paikkaa pitävän SDP:n etumatka kokoomukseen nähden oli uusimmissa Helsingin Sanomien ja Yleisradion kyselyissä lyhentynyt.
 Haavisto näyttää antaneen vihreiden kannatukselle lisäpotkua ja on Lännen Median kyselyn perusteella suosituin ehdokas pääministeriksi.

SDP polkaisee vaalikampanjansa käyntiin Sanna Marinin tuuratessa Antti Rinnettä


Summary: Poliitikot painottavat, että Uudenmaan isojen hankkeiden kustannukset eivät voi toistuvasti paisua yli suunnitelmien.

Helsingin ja Espoon poliitikot saivat alkuviikosta  uutisia , joista kovinkaan moni ei ollut mielissään.
 Pikaraitiotie Raide-Jokeri kallistui 93 miljoonaa euroa jo ennen kuin rakentaminen edes alkoi.
 Kolmisen vuotta sitten Espoon ja Helsingin valtuustot hyväksyivät kustannusarvion, joka oli 275 miljoonaa euroa. Nyt pikaraitiotien lopullinen kustannusarvio on 386 miljoonaa.
 – Meillä kaikilla on muistissa lähihistoriasta länsimetro ja varmaan siitä jonkinlaiset traumat, Espoon kokoomusryhmän puheenjohtaja  Henrik Vuornos  summaa tuntoja.
 Kun Raide-Jokerin alkuperäistä kustannusarviota hyväksyttiin, käytiin painokasta keskustelua siitä, että kustannusarvion haluttiin olevan aidosti luotettava. Vielä vuosi sitten HKL:n toimitusjohtaja  Ville Lehmuskoski  totesi, että  allianssiryhmän työ voi päättyä, jos kustannusarvio ylittyy .
 Havainnekuva: Raide-Jokeri ylittää Kehä I:n Espoossa.  Ramboll Finland Oy
 Miten tässä kävi taas näin?
 Nyt ollaan tilanteessa, jossa Raide-Jokerin ylittynyt kustannusarvio joudutaan viemään uudestaan valtuustojen hyväksyttäväksi.
 Espoon ja Helsingin suurimpien valtuustoryhmien puheenjohtajat ihmettelevät, miten tässä kävi taas näin. Raide-Jokeri toteutetaan niin sanottuna allianssimallina, jonka pitäisi käytännössä estää juuri tapahtunut hintalapun kallistuminen.
 Allianssimallissa tilaaja sitouttaa toteuttajat, rakentajat ja suunnittelijat mukaan hankkeeseen mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. Niin riskit kuin voitotkin jakaantuvat tilaajan ja hankkeen toteuttajien kesken.
 Poliitikot odottavat kuulevansa yksityiskohtaisesti, mistä kustannusnousu johtuu. Esimerkiksi Helsingin kokoomusryhmän puheenjohtaja  Daniel Sazonov  toteaa, etteivät tämän kokoluokan ylitykset voi olla valtuustossa läpihuutojuttuja.
 – Ei voi olla niin, että systemaattisesti julkisten liikennehankkeiden kustannusarviot pettävät. Nimenomaan ylöspäin ja kymmeniä, kymmeniä prosentteja, Sazonov sanoo.
 Kustannuksia nostaa syvemmälle kaivaminen
 Täydellinen yllätys Raide-Jokerin kallistuminen ei ollut, sillä asiaa alettiin ennakoida jo viime vuonna. Kukaan ei silti odottanut kustannusten nousevan näin jyrkästi.
 Raide-Jokeri-projektin tilaajan projektijohtaja  Juha Saarikoski  toteaa, että hintaa nostavat esimerkiksi koko linjalle tehtävä mittava johtosiirto-operaatio ja siihen liittyvät työmaat.
 Saarikosken mukaan suunnitteluvaiheessa luultiin, että selvittäisiin vähemmillä johtosiirroilla, jolloin radan viereisissä katurakenteissa olisi pärjätty pintarakenteiden muutoksilla.
 – Käytännössä nyt joudutaan kaivamaan vieressä olevia katualueita suunniteltua syvemmältä, Saarikoski toteaa.
 Juha Saarikoski, projektijohtaja, Raide-jokeri. Ronnie Holmberg / Yle
 Vaihtuvat hintalaput turhauttavat
 Poliitikot ihmettelevät, miksi suurissa liikennehankkeissa törmätään uudestaan ja uudestaan samaan ongelmaan: hanke hyväksytään ensin tietyllä budjetilla, minkä jälkeen kustannukset lähtevät kasvamaan.
 Espoon vihreän valtuustoryhmän puheenjohtaja  Inka Hopsu  toteaa, että ilmastonmuutoksen kannalta on oleellista edistää joukkoliikennehankkeita, mutta muuttuvat hintalaput turhauttavat.
 – Päätöksenteko on hankalampaa, kun hinnat muuttuvat. On tämä päättäjällekin turhauttavaa.
 Helsingin vasemmiston valtuustoryhmän puheenjohtajan  Anna Vuorjoen  mielestä nyt olisi aika tarkastella liikennehankkeiden päätöksentekoon liittyviä rakenteellisia ongelmia.
 – Olisi keskusteltava siitä, miten rakentamisen suunnittelussa voidaan parantaa hankkeiden realistisen hinnan arviointia.
 Esimerkiksi Espoon kokoomusryhmän Vuornos on samoilla linjoilla. Hänen mielestään olisi syytä pohtia siirtymistä toimintamalliin, jossa suunnitteluvaiheeseen laitetaan nykyistä enemmän rahaa ja valtuustoon viedään päätettäväksi pidemmälle tehdyt suunnitelmat.
 – Toimintatapa, jossa jokaisessa infrahankkeessa kustannukset kasvavat valtuustopäätöksen jälkeen, ei ole kestävää.
 Helsingin vihreän valtuustoryhmän puheenjohtaja  Kaisa Hernberg  painottaa Raide-Jokerin tärkeyttä. Pikaraitiotie tulee korvaamaan nykyisen runkolinja 550:n eli Bussi-Jokerin, jonka kapasitetti on Hernbergin mukaan jo tapissaan. Lisäksi täydennysrakentamista on jo suunniteltu Raide-Jokerin varrelle.
 Hernberg esittää kuitenkin huolensa Helsingin tulevista liikennehankkeista.
 – Helsingissä on putkessa aika paljon isoja ja tärkeitä hankkeita. Soisin nyt, ettei niissä kaikissa käy tällä tavalla.
 WSP Finland Oy / kaupunkisuunnitteluvirasto
 Voisiko valtion roolia kasvattaa?
 Poliitikot väläyttävät ajatusta valtion roolin kasvattamisesta Raide-Jokeri-projektissa. Valtio on hankkeessa tällä hetkellä mukana 84 miljoonan euron valtionavustuksella.
 – Onko niin, että kaupungit joutuvat kantamaan sen vastuun näistä ennakoimattomista tekijöistä, vai voisiko valtio tulla myös omalta osaltaan vastaan, Helsingin SDP:n valtuustoryhmän puheenjohtaja  Eveliina Heinäluoma  pohtii.
 Espoon demareiden valtuustoryhmän puheenjohtaja  Markku Sistonen  tuo esiin sen, että Espoossa on suunnitteilla monia mittavia liikennehankkeita, kuten tunnin junayhteys Turkuun, kaupunkirata ja jo työn alla oleva metron laajennus. Hän toteaa, että on syytä tarkastella, mihin rahat riittävät.
 Sistonen haluaa muiden tapaan tarkastella, voidaanko Raide-Jokerin kustannusarvioon saada vielä säästöjä.
 – Kiinnostaa kovasti kuulla, mistä kustannusten nousu johtuu ja onko siellä sellaisia kustannuksia, joista voidaan karsia.
 Neljä kysymystä raidehankkeesta
 Kysyimme Raide-Jokeri-projektin tilaajan projektijohtajalta Juha Saarikoskelta, mistä Raide-Jokerin kustannusten nousussa on kyse.
 Miten on mahdollista, että Raide-Jokerin kustannukset nousevat – eikö allianssimallin pitänyt estää tällainen?
 – Hanketta käynnistettäessä ei ole osattu tuoda riittävästi esiin, että nyt ilmoitetut kustannukset ovat sellaisia, jotka sitovat myös allianssin osapuolia. Tämä on nyt se sitova vaihe.
 – Kustannusarviota on tehty kaupunkien kanssa yhteistyössä. Totesimme, että emme halua lähteä tekemään huonoa lopputuotetta. Olemme pyrkineet siihen, että meillä on riittävä, tarkoituksenmukainen laatu, ja se on johtanut kustannusten ylittymiseen.
 Voidaanko nyt annetusta kustannusarviosta löytää säästökohteita?
 – Se edellyttäisi voimakkaasti sellaista tahtotilaa, että halutaan tehdä huonompaa lopputuotteen laatua. Laadusta tinkimällä voidaan tietysti tähän mennä. Pikaraitiotie tulee olemaan maastossa kymmeniä, satoja vuosia jotakuinkin tässä muodossa. Jos tehdään lyhytjänteisiä ratkaisuja karsimalla lopputuotteen laatua, niin se saattaa kaduttaa kymmenen tai 20 vuoden kuluttua.
 Miten on mahdollista, että suurissa liikennehankkeissa törmätään aina uudestaan siihen ongelmaan, että budjetin hyväksymisen jälkeen kustannukset alkavat kasvaa?
 – Tämä on sellainen asia, mikä kiusaa luonnollisesti myös itseäni. Raide-Jokeri-projektista pitää ilman muuta tehdä huolellinen jälkianalyysi päätöksenteon yhteydessä.
 – Yksi ratkaisu voisi olla [allianssimallissa] se, että hankepäätös tehdään vasta siinä vaiheessa, kun kehitysvaihe on päättynyt, jolloin on myös palveluntuottajia sitova hinta tiedossa.
 – Tällöin kustannusarvio olisi luotettava. Hankkeen käynnistysvaiheessa hyväksyttäisiin vain tämä suunnitteluvaihe ja siihen tietty osa rahaa. Valtuusto päättäisi hankkeesta, kun riittävä suunnittelutaso on saavutettu.
 Onko nyt annettu kustannusarvio, 386 miljoonaa euroa, lopullinen ja sitova?
 – Edelleen puhutaan kustannusarviosta, mutta tämä on eri tavoin luotettava kuin aiemmin. Nyt allianssi on kokonaisuudessaan sitoutunut tähän kustannukseen, eli jos hinta nousee toteutuksen aikana, niin siitä puolet on palveluntuottajan eli näiden yritysten vastuu.
 – Rakentamisessa aina lopulliset kustannukset ovat selvillä siinä vaiheessa, kun kaikki on tehty. Mutta tämä on nyt yhteisellä vastuulla eli pystymme kyllä huolehtimaan siitä, että kustannus pitää.
 Lue myös:
 Neljä suurta siltaa, uusi kalliotunneli ja 25 kilometriä työmaata keskelle kaupunkia – "Raide-Jokeri on jopa haastavampi rakentaa kuin länsimetro"  (4.1.2018)

Tässäkö uusi länsimetro, pohtivat poliitikot – Raide-Jokerin hinta pullistui kymmenillä miljoonilla jo ennen rakentamisen aloittamista


Summary: Perjantain vieraina ovat tänään CS-pelaaja Ulla Ström, YleX:n juontaja Hanna Hantula ja pelitutkija Mikko Meriläinen.

Illan  Yle Perjantai  kysyy, miksi aikuinen pelaa? Suorassa lähetyksessä omaa pelaamistaan pohtivat eläkeläinen  Ulla   "General Ulla"   Ström , toimittaja, pelitubettaja  Hanna   "Simspyöveli" Hantula  ja pelitutkija  Mikko   "manatic" Meriläinen .
 Tampereen yliopiston pelitutkija Mikko Meriläisen mielestä virtuaalimaailmaan sukeltaminen ja siellä pelaaminen on monelle keino lievittää stressiä ja vastapaino suorituskeskeiselle yhteiskunnalle. Pelaajabarometri 2018:n mukaan yli puolet suomalaisista pelaa aktiivisesti digitaalisia pelejä.
 Ovatko digitaaliset hiekkalaatikot siis ajanvietettä, yhteisöllisyyttä, itsensä kehittämistä vai mahdollisuus olla jumala toisessa todellisuudessa?
 Eläkkeellä olevan Ulla Strömin lempiase on konekivääri AK-47.
 "Kauheaa, pitääkö minun ampua ihmisiä päähän?"
 Eläkkeellä oleva 71-vuotias Ulla Ström on pelannut videopelejä vajaan vuoden. Hän kuuli tyttäreltään, että yli 65-vuotiaita pelaajia haetaan senioreiden e-urheilujoukkueeseen.
 Ulla päätti kokeilla ja tuli valituksi Grey Gunners -joukkueen johtajaksi.
 – Aluksi ajattelin, että kauheaa, pitääkö minun ampua ihmistä päähän? Mutta kaikkeen tottuu, niin kuin elämässä yleensäkin. Counter Strikeä pelatessa veri vaan lentää ja miehiä kaatuu kuin heinää.
 – Lempiaseeni on AK-47, sellainen konekivääri. Se on niin jykevä ja iso, sillä on hyvä ampua, Ulla ”General Ulla” Ström kertoo.
 Strömiltä on kysytty, onko hän väkivaltainen luonne, kun hän pelaa räiskintäpeliä.
 – Ihmiset suhtautuvat usein negatiivisesti kaikkeen, mistä he eivät tiedä mitään, Ström kuittaa.
 Simspyövelin universumi
 YleX:n toimittaja Hanna Hantulalle videopelit ovat kanava suurille tunteille, mahdollisuus toteuttaa itseään, sosiaalista toimintaa - tai vain aivotonta ajanvietettä. Simspyövelinä tunnettua Hantulaa kiehtovat erityisesti avoimen maailman seikkailupelit.
 – Tulen olemaan ikuisesti Sims-fani, koska mikään ei ole rentouttavampaa kuin leikkiä jumalaa omassa pienessä universumissa. Mielestäni modernit videopelit ovat paras tarinankerronnan väline, minkä ihminen on keksinyt.
 – Ihminen, joka vuonna 2019 ei ole vielä oppinut pelaamaan videopelejä, jää paitsi isosta ja tärkeästä osasta kulttuuria. Valitettavasti tämä koskee suurta osaa suomalaisista, Hanna ”Simspyöveli” Hantula sanoo.
 Pelitutkija Mikko Meriläisen mukaan aikuisten miesten pelaaminen voidaan nähdä kyvyttömyytenä kasvaa aikuiseksi ja “todelliseksi mieheksi”.
 Aikuisten pelaamiseen liittyy ennakkoluuloja ja väheksyntää
 Tampereen yliopiston pelitutkija Mikko Meriläinen viettää huomattavan osan vapaa-ajastaan erilaisten pelien parissa. Virtuaalimaailmassa hänet on tunnettu jo viitisentoista vuotta nimellä ”manatic”. Meriläisen mielestä on ilahduttavaa, että pelit kuuluvat yhä useamman aikuisen arkeen.
 – Olen joskus pelannut tosi paljon. Viimeksi joululomalla reilun työviikon verran, mutta olen toisaalta pyrkinyt aina priorisoimaan asioita. Peli ei katoa koneelta mihinkään.
 Mikko Meriläisen mukaan aikuisten pelaamiseen liittyy edelleen aika paljon erilaisia ennakkoluuloja ja väheksyntää. Esimerkiksi aikuisten miesten pelaaminen voidaan nähdä kyvyttömyytenä kasvaa aikuiseksi ja “todelliseksi mieheksi”.
 – Mielestäni on aika ilahduttavaa, jos ihminen aikuisenakin jaksaa innostua siitä, että voi leikisti hakata taikamiekalla vampyyrejä, pelitutkija Mikko ”manatic” Meriläinen nauraa.
 Perjantaissa tänään:  Miksi aikuinen pelaa?  Vieraina virtuaalivihollisia estotta tappava eläkeläinen Ulla ”General Ulla” Ström, toimittaja Hanna ”Simspyöveli” Hantula ja pelitutkija Mikko ”manatic” Meriläinen.  Perjantai-dokkari: Tuhkan lapset . Yle TV1 klo 21.05.
 Ohjelma on nähtävissä myös  Yle Areenassa  ja uusintana TV1:ssä su klo 12.20 ja ti klo 23.25.

Aikuisten pelaamista väheksytään yhä - 71-vuotias Ulla pelaa räiskintäpeli CS:ää: "Ihmiset suhtautuvat negatiivisesti kaikkeen, mistä eivät tiedä mitään"