Summary: Ely-keskuksen mukaan pelkästään Helsingin alueella on useita tapauksia, joissa sovitellaan yhteen rakentamisen tarpeita ja liito-oravan suojelua.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

Pirjo Laiho  asuu Pajamäentiellä, Helsingin Patterimäen läheisyydessä.
 Alueella on aloitettu pikaraitotielinja Raide-Jokerin tunnelin edustan raivaustöitä, sen verran, että metsässä voi nähdä punaisilla ja sinisillä merkittyjä puunrunkoja.
 – Harmittaa, kun tekevät sen tunnelin tästä Patterimäen vierestä. Eikö sitä voisi tehdä Takkatietä ja Arinatietä pitkin. Kyllä siellä tilaa on, Laiho sanoo.
 Pikaraitiolinjan raivaustyöt tunnelin edustalla tarkoittaisivat ainakin 400 puun kaatamista. Laiho on huolissaan, mitä tämä merkitsisi alueen eläimistölle.
 Laihon mukaan alueella on nähty kettuja, lumikkoja ja paljon erilaisia lintuja. Viitteitä on myös siitä, että alueella viihtyy liito-orava.
 "Ehkä pitäisi miettiä Tukholman-mallia ja jättää viheralueet rauhaan"
 Laiho ei ole ainoa Patterimäen hakkuiden kritisoija.
 Helsingin luonnonsuojeluyhdistys ja Pajamäki-seura ovat sitä mieltä, että hakkuut rikkoisivat luonnonsuojelulakia.
 Korkein hallinto-oikeus myönsi Helsingin luonnonsuojeluyhdistykselle asiassa valitusluvan ja päätti keskeyttää pikaraitiotielinjan tunnelin edustan raivaustyöt Patterimäessä pari viikkoa sitten  asettamalla puiden hakkuulle toimenpidekiellon .
 Metsänraivaustyöt viivästynevät ainakin ensi kevääseen, jolloin oikeus ratkaisee asiasta tehdyt valitukset.
 – Meillä Helsingissä hienot satavuotiaat metsät katsotaan vain arvottomaksi rakennusmaaksi, sanoo  Laura Kuivalainen  Helsingin luonnonsuojeluyhdistyksestä.
 Vanhojen metsien arvo korostuu myös siksi, että harvinaiset luontolajit, kuten liito-orava, viihtyy niissä hyvin.
 Jopa niin hyvin, että liito-orava valtaa jatkuvasti uusia alueita pääkaupunkiseudun metsistä.
 Kuivalainen arvelee, että liito-orava aiheuttaa pääkaupunkiseudulla päänvaivaa asemakaavoitukselle jatkossakin.
 – Ehkä meillä pitäisi miettiä Tukholman-mallia ja jättää viheralueet rauhaan siten, että rakennettaisiin vain jo rakennetuille alueille, Kuivalainen sanoo.
 Tämä tarkoittaisi käytännössä korkeampia rakennuksia ja tiiviimpää rakentamista.
 Kuivalaisen mielestä toinen vaihtoehto on se, että Helsinki ottaisi mallia Espoosta, Kuopiosta ja Vaasasta, joissa on tehty omat suunnitelmat siitä, miten kaavoitusta ja liito-oravia voidaan yhteensovittaa.
 "Voidaan tietysti loputtomasti tutkia asioita"
 Helsingin asemakaavoituspalvelussa ei kakistelematta niellä saatua kritiikkiä.
 – Patterimäessä vaihtoehdot on tutkittu huolellisesti, ja tunneliratkaisu on Raide-Jokerin kannalta paras vaihtoehto, sanoo asemakaavoitusyksikön päällikkö  Tuomas Hakala .
 Pikaratikka Raide-Jokeri kulkee valmistuttuaan Helsingistä Espooseen. Yle Uutisgrafiikka
 Hakalan mukaan Helsingin asemakaavoituksessa lähdetään siitä, että luontoarvot ovat tärkeä osa kaavoitusprosessia.
 Helsingissä asemakaavoitukseen liittyvät valitukset eivät ole viime vuosina juurikaan lisääntyneet. Vain noin kymmenesosa asemakaavoista menee valitukseen.
 – Voidaan tietysti loputtomasti tutkia asioita. Korostaisin kuitenkin sitä, että asemakaavoituksessa vuorovaikutus eri tahojen kesken on tärkeää etenkin luontoarvoja koskevissa kysymyksissä.
 Ely-keskus: Tarkkuuteen tulisi kiinnittää huomiota
 Ely-keskuksen johtava asiantuntija  Ilpo Huolman  arvelee, että pääkaupunkiseudulla luontoarvot ja rakentamisen tarve joutuvat törmäyskurssille entistä useammin tulevina vuosina.
 Huolmanin mukaan pelkästään Helsingin alueella on jo nyt useita tapauksia, joissa sovitellaan yhteen rakentamisen tarpeita ja liito-oravan suojelua.
 – Meillä on esimerkiksi Etelä-Haagassa yhdelle asemakaavalle myönnetty poikkeaminen tänä vuonna liito-oravan suojelusta. Tiedossa on muitakin kaavahankkeita, joissa joudutaan yhteensovittamaan.
 Miten luontoarvojen ja maankäytön yhteensovittaminen hoituisi mahdollisimman sujuvasti?
 – Luontoarvojen selvitysten tasoon ja tarkkuuteen tulisi kiinnittää entistä enemmän huomiota. Näin vältyttäisiin monesti rakentamista hidastavilta valituskierteiltä, Huolman sanoo.
 Toisaalta Huolman korostaa sitä, että luonto voi yllättää, vaikka suunnittelu ja selvitykset olisi tehty huolellisesti.
 – Liito-orava on tästä hyvä esimerkki. Laji voi ilmestyä yllättäen uusille alueille.
 Espoo pannoittaa liito-oravat ja ottaa ne erityisseurantaan
 Liito-oravat ovat Helsingissä uudempi asia, kun taas Espoossa ensimmäinen suunnitelma liito-oravien ja kaavoituksen yhteensovittamiseksi tehtiin jo viitisen vuotta sitten.
 Jokaisen asemakaavamuutoksen yhteydessä Espoossa höydynnetään olemassa olevaa tietoa liito-oravista.
 Espoo hankkii liito-oravista aktiivisesti myös uutta tietoa.
 Tavoitteena on taata liito-oravalle sellainen ympäristö, jossa se pystyy liikkumaan ja vaihtamaan pesäpaikkaa, mikä on lajille tyypillistä.
 Tätä varten Espoo aloittaa liito-oravien radiopantaseurannan.
 Kaupunki on jo saanut ely-keskukselta poikkeusluvan kymmenen liito-oravan pannoittamiseen ja niiden seuraamiseen.
 – Sen avulla pystytään saamaan entistä tarkempaa tietoa erityisesti niistä kulkuyhteyksistä, miten se ylittää isoja teitä, kuten Länsiväylän, sanoo ympäristöasiantuntija  Laura Ahopelto  Espoon kaupungilta.
 Selvitysalueena on Suur-Tapiolan alue, jossa on parhaillaan useita maankäyttö- ja liikennehankkeita.
 Lue myös:
 Liito-oravan papanat viivästyttävät Raide-Jokerin hakkuita Helsingissä – "Pitää selvittää, ovatko puut osa suojeltua lisääntymispaikkaa"
 Lintuharrastajat: Raide-Jokerin hakkuut uhkaavat pesintärauhaa – ”Tähän aikaan pienessäkin metsikössä on lintujen pesiä”

Luontoarvot ja kaavoittajat törmäyskurssilla yhä useammin – tuorein esimerkki on miljoonahanke Raide-Jokerin työmaa, jossa liito-oravakin viihtyy


Summary: Suomen tasavalta tarvitsee liberaalin perustuslain ilman yksinvaltaisia ja sosialistisia piirteitä, kirjoittaa Jari  Ehrnrooth.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Toimivassa tasavallassa jokainen on itsenäinen ja vapaa eikä kukaan ole valtias toisen yli.
 Itsenäisellä Suomella on ollut kaksi tasavaltalaista perustuslakia. Ensimmäisessä liberaalia tasavaltaa varjosti monarkismi ja nykyisessä sitä jähmettää sosialismi. Yksinvaltaisuus tekee ihmisistä alamaisia ja sosialismissa yksilöllistä elämää tukahduttaa valtio. Kumpikaan riippuvuuden ja alistuksen muoto ei sovi liberaaliin demokratiaan.
 Me tarvitsemme perustuslain , jonka sotkematon lähtökohta on tasa-arvoisten yksilöiden vapaus ja vastuu, oikeudet ja velvollisuudet.
 Sata vuotta sitten Suomessa elettiin toiveikasta aikaa. Kansanvallan vastainen sosialidemokraattinen vallankumous vuonna 1918 oli päättäväisesti kukistettu ja heinäkuun puolivälissä 1919 valtionhoitaja Mannerheim vahvisti tasavaltaisen hallitusmuodon. Se noudatteli hyvin pitkälle K.J. Ståhlbergin johtaman perustuslakikomitean jo marraskuussa 1917 muotoilemaa luonnosta.
 Monarkistiset ja liberalistiset piirteet elivät rinta rinnan ja niiden yhteensopimattomuus on leimannut suomalaista politiikkaa.
 Ei ollut epäilystäkään, mihin suuntaan nuori kansakunta halusi kehittyä. Sosialistisen diktatuurin uhka oli torjuttu ja uusiin kumousyrityksiin varautuva voittanut osapuoli oli luopunut monarkiasta tyytyen hallitusmuodossa presidentille määriteltyihin mittaviin valtaoikeuksiin.
 Itsenäisen Suomen  ensimmäisen valtiosäännön  henki oli kaksijakoinen. Se halusi tehdä presidentistä vahvan ja itsenäisen valtiaan, ja se halusi tehdä jokaisesta kansalaisesta itsenäisen ja vapaan oman elämänsä valtiaan. Monarkistiset ja liberalistiset piirteet elivät rinta rinnan ja niiden yhteensopimattomuus on leimannut suomalaista politiikkaa.
 Kun Neuvostoliiton ote Suomesta tiukkeni toisen maailmansodan jälkeen, Kremlin oli helppo sujauttaa entinen suurruhtinaskunta taskuunsa juuri siksi, että vuoden 1919 hallitusmuodossa presidentille oli jätetty mahtavat valtaoikeudet. Hän muun muassa käytti ylintä lakien toimeenpanovaltaa ja nimitti kaikki professorit.
 Uuteen vuoden 2000 perustuslakiin jäi ikävä yksinvaltainen piirre.
 On historian ivaa  että se hallitusmuodon piirre, jolla oli varauduttu uusia vallankaappausyrityksiä vastaan, oivallettiin Moskovassa keinoksi, jolla neuvostokommunismin vaikutus voitiin Kekkosen aikana ulottaa syvälle suomalaiseen yhteiskuntaan ja kulttuuriin.
 Tamminiemen ruhtinaan neljännesvuosisadaksi venähtänyt valtakausi jätti maahamme rumat henkiset ja aineelliset jälkensä. Niihin saa yhä törmätä paitsi alamaisena yksimielisyyden kaipuuna myös Leninin puistoina ja patsaina.
 Neuvostoliiton luhistuttua hallitusmuotoa korjattiin. Uuteen  vuoden 2000 perustuslakiin  jäi silti ikävä yksinvaltainen piirre. Tasavallan presidentti edelleen johtaa ulkopolitiikkaa ja voi hyvin laajasti käyttää ylintä valtaa ulko- ja turvallisuuspolitiikassa ilman suoraa parlamentaarista kontrollia.
 Suurempi ongelma nykyisessä perustuslaissa on kuitenkin joihinkin perusoikeuksiin sisältyvä sosialistinen ajattelutapa.
 Tämä on hyvin arveluttava  piirre jota taitavat ulkovallat voisivat käyttää hyväkseen. On kuviteltavissa tilanne, jossa itäiset NATON vastustajat tai Pekingin kommunistit kykenisivät vaikuttamaan niille myötämieliseen presidenttiin Suomen etuja vahingoittavalla tavalla.
 Suurempi ongelma nykyisessä perustuslaissa on kuitenkin joihinkin perusoikeuksiin sisältyvä sosialistinen ajattelutapa.
 Julkisen vallan tehtäviksi  on hyvin laajasti määritelty vapaan yksilön tarpeista huolehtiminen. Kollektivismiin kallistuvien asiantuntijoiden harjoittamassa perusoikeusfundamentalismissa kattavan sosiaalihuoltovaltion periaate liittyy tinkimättömään yhdenvertaisuuden noudattamiseen. Siksi suuret talousuudistukset ovat mahdottomia toteuttaa ja maata uhkaa julkisen talouden velkaantumiskriisi.
 Perustuslaki ei ole pyhä, joten melko varmasti se tullaan uudistamaan.
 Tämä perustuslakiin sisään kirjoitettu pakotetun yhteisvastuun periaate on räikeässä ristiriidassa myös liberaalin demokratian peruslähtökohdan kanssa. Vapaiden kansalaisten tasavallassa jokaisen yksilön on oltava itsenäinen ja vapaa eikä kenelläkään ole valtaa tai etuoikeuksia toisten yli.
 Tällä hetkellä kuitenkin 15 prosenttia  väestöstä – 850 000 ihmistä – on asumisen  suorien tukijärjestelmien  piirissä ja yhteisestä kassasta maksettu tuki kattaa keskimäärin 54 prosenttia heidän asumismenoistaan. Vain  puolet väestöstä  pitää tätä järjestelyä oikeutettuna. Valtiokeskeinen sosialistinen kollektivismi on luonut monia vastaavia hyötymisjärjestelmiä ja toisten kustannuksella elämistä, jotka ennen pitkää joutuvat kritiikin kohteiksi.
 Perustuslaki ei ole pyhä, joten melko varmasti se tullaan uudistamaan myös tällä vuosisadalla. Voisiko kolmas kerta osua oikeaan? Voisiko tasa-arvoisten yksilöiden vapauden ja oikeuksien turvaaminen vihdoin liittyä vastuulliseen individualismiin ilman yksinvaltaista monarkismia tai holhoavaa sosialismia?
 Uuden uhkan tasavaltaiselle liberaalille perustuslaille muodostaa vihreän komentotalouden akanvirta.
 Pidän todennäköisenä, että  myös ihmisoikeusidealismin äärimmäiset piirteet joutuvat kovan kritiikin kohteiksi kasvavien muuttovirtojen maailmassa. Sivistyneessä ja vauraassa maassa kaikki saavat tietysti välttämättömän turvan, mutta jos ihminen ei ole lainkaan osallistunut kansantulon kartuttamiseen eikä ole syntynyt maan kansalaiseksi, miksi hänellä olisi oikeus täyteen sosiaalivakuutukseen, joka kustannetaan verokertymästä?
 Uuden uhkan tasavaltaiselle liberaalille perustuslaille muodostaa  vihreän komentotalouden  akanvirta. Hurmahenkisen ilmastoaktivismin torjumiseksi on tajuttava, että vapaan yksilön elämä on hyvää ja elämisen arvoista juuri siksi, että hän omistaa oman elämänsä eikä kukaan toinen pakota häntä niihin ratkaisuihin, joista hän itse kantaa vastuun kaikkien muiden edessä.
 Jari Ehrnrooth
 Kirjoittaja on kirjailija ja filosofisesti suuntautunut kulttuurin tutkija. Hän on kulttuurihistorian ja sosiologian dosentti. Syntyi Koitereella, kirjoittaa Munkkiniemessä, juoksee Keskuspuistossa. Palautetta kirjoittajalle voi lähettää myös suoraan osoitteeseen   palaute.ehrnrooth@gmail.com
 Kolumnista voi keskustella 1.8. klo 16.00 asti.
 Lue myös:
 Jari Ehrnroothin kolumni: Vahvistuva oikeisto tarvitsee yhdistävän aatteen
 Jari Ehrnroothin kolumni: Politiikka huutaa älyllistä ajattelua
 Jani Halmeen kolumni: Monopoli ei olekaan leppoisa koko perheen peli vaan oppitunti, joka näyttää kapitalismin kylmimmät kasvot

Jari Ehrnroothin kolumni: Perustuslaki on pantava remonttiin


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Valinnanvapauskokeilut loppuvat eri puolilla maata
 Valinnanvapauskokeilut loppuvat syksyn kuluessa eri puolella maata hieman eri aikaan. Mukana olleen Ylä-Savon soten alueella kokeilu päättyy nyt ensimmäisten joukossa. Kiuruvedellä asuvan seitsemänhenkisen  Nykäsen  perheen  terveyspalvelut mullistuvat  elokuun alussa jo toistamiseen parin vuoden sisään.
 Kummeista on puutetta, kun kirkosta eronneiden määrä kasvaa
 Kummipula on pahimmillaan kaupungeissa ja pääkaupunkiseudulla, joissa parikymppiset eroavat kirkosta. Evankelisluterilainen kirkko saattaa loppuvuodesta  virallisesti höllentää vaatimusta , jonka mukaan kummiksi tarvitaan kaksi kirkkoon kuuluvaa.
 Kun kirkosta eronneiden määrä kasvaa, myös kummiehdokkaita on vähemmän. Mika Kanerva
 Puolustusvoimat siirtyi Kivisen komentoon
 Puolustusvoimain uutena komentajana on tänään aloittanut  Timo Kivinen . Samalla hänet ylennettiin kenraaliksi. Uusi komentaja pitää íltapäivällä tiedotustilaisuuden.  Kivisen odotetaan kertovan , millaisia kehittämiskohteita hän näkee Puolustusvoimissa.
 Kenraaliluutnantti Timo Kivinen ylennettiin ensimmäinen päivä elokuuta kenraaliksi. Martti Kainulainen / Lehtikuva
 Varsovan kansannoususta on nyt 75 vuotta
 Varsovan kansannousu alkoi  tasan 75 vuotta sitten . Silloin elettiin toisen maailmansodan loppuvaiheita. Kapinalliset taistelivat 63 päivää kaupunkia miehittäviä natsi-Saksan joukkoja vastaan. Puolalaiset odottivat Neuvostoliiton armeijan tulevan avuksi, mutta niin ei käynyt, ja natsit saivat kapinan kukistettua. Suurin osa kaupunkilaisista vietiin vankileirille, ja iso osa kaupungista tuhottiin.
 Varsovan kansannousun muistomerkki Krasinski-aukiolla Puolan Varsovassa. AOP
 Pienkone putosi Pirkkalan lentoasemalla – yksi kuoli
 Pienkone  tippui eilen illalla  maahan Tampere-Pirkkalan lentoasemalla. Liikenne- ja viestintävirasto Traficomin yleisilmailukoordinaattori  Jani Hottola  kertoi myöhään keskiviikkona Ylelle, että koneessa oli yksi lento-oppilas, joka kuoli onnettomuudessa. Pelastuslaitoksen mukaan kyseessä oli ultrakevyt lentokone, joka tippui tuntemattomasta syystä maahan lentokenttäalueelle.
 Pienkone tippui Pirkkalan lentoasemalle keskiviikkoiltana 31. heinäkuuta. Mika Kylmäniemi / Lehtikuva
 Koillisesta virtaa koko maahan viileää ilmaa
 Lappiin saapuu Jäämereltä sadekuuroja, jotka liikkuvat hitaasti kohti etelää. Pilvisyys on pohjoisessa sekä idässä enimmäkseen runsasta. Lännen aurinkoisilla alueilla on kesäisen lämmintä. Viikon edetessä pilvisyys lisääntyy ja sää jatkuu suurimmassa osassa maata melko viileänä. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .
 Yle

Herätys: Sote-kokeilut valinnanvapaudesta päättyvät, kummeista on huutava pula, Kivinen aloitti Puolustusvoimain komentajana


Summary: Varsovan elokuussa 1944 alkanutta kansannousua on muisteltu monin eri tavoin. Kansannousun aikana vastarintaliike yritti vapauttaa kaupungin natsien miehityksestä.

Torstaina on kulunut 75 vuotta siitä, kun Varsovan kansannousu natsimiehitystä vastaan alkoi. Toinen maailmansota oli lopuillaan, elettiin vuotta 1944.
 Vuotta aiemmin natsit olivat kukistaneet Varsovan gheton kansannousun.
 Varsovan kansannousun museon  mukaan aluksi voitokkaat kapinalliset valloittivat useita kortteleita takaisin miehittäjiltä ja saivat aikaan toiveikkuutta asukkaissa. Vastarintaliike sai apua esimerkiksi Britannian armeijalta.
 Kansannousu kesti 63 päivää. Sen aikana kuoli noin 18 000 kapinallista ja yli 200 000 siviiliä.
 Puolalaiset odottivat  Neuvostoliiton puna-armeijan olevan lähellä ja tulevan apuun natsien armeijaa vastaan.
 Näin ei kuitenkaan tapahtunut. Päivien kuluessa puolalaiset jäivät alakynteen.
 Kun natsit olivat saaneet kaupungin jälleen takaisin haltuunsa, he ajoivat suurimman osan asukkaista pois Varsovasta ja tuhosivat kaupungin lähes kokonaan. Kapinalliset lähetettiin sotavankileireille.
 Vastarintaliikkeen taistelua kunnioitetaan Puolassa vuosittain.
 Juhlallisuuksia kansannousun kunniaksi
 Torstaina 75-vuotisjuhlallisuudet pidetään Powazkin hautausmaalla. Tilaisuuteen osallistuvat Puolan presidentti  Andrzej Duda , pääministeri  Mateusz Morawiecki  sekä muita poliitikkoja ja armeijan sotilaita. Lisäksi tilaisuuteen on kutsuttu veteraaneja ja puolalaisia nuoria.
 Tilaisuudessa lasketaan seppele, luetellaan kaatuneiden nimet ja pidetään minuutin hiljaisuus.
 Aiemmin tiistaina Varsovan kansannousun museon edessä pidettiin tilaisuus, jossa taisteluissa mukana ollut veteraani  Leszek Zukowski  piti puheen nuorille sukupolville muistuttaen arvoista.
 – Varsovan kansannousun juhlavuonna me uskomme teille, nuoret ystävät, arvojemme vaalimisen. Seuraavan sukupolven tulisi saada niistä voimaa ja inspiraatiota.
 Puheessan Zukowski luetteli sellaisia arvoja kuten vapaus, rohkeus, ystävyys, suvaitsevaisuus ja heikomman auttaminen.

 Myös tässä tilaisuudessa oli mukana Puolan poliittista johtoa.
 Keskiviikkona Saksan ulkoministeri  Heiko Maas  tapasi Puolan johtoa ja osallistui tilaisuuteen kansannousun muistomerkillä.
 Veteraani varoittaa valheista
 Varsovan kansannousussa mukana taistellut juutalainen  Stanislaw Aronson  muisteli viime syksynä sodan aikaisia tapahtumia  Guardian-lehdessä.
 Hän haluaa, että hänen sukupolvensa muistettaisiin tavallisina ihmisinä, jotka kykenivät niin hyvään kuin pahaan.
 – Kuten ei ole olemassa sankarillista sukupolvea, ei ole olemassa myöskään sankarillista kansakuntaa eikä luontaisesti ilkeää tai pahaa kansakuntaa, kirjoittaa Aronson.
 Hän kertoi kokeneensa sodan aikana kaikenlaista kohtelua puolalaisilta. Osa esimerkiksi auttoi piilottamaan hänet, osa käytti hänen tilannettaan hyväksi.
 Saksalaisia sotilaita varsovalaisen geton edessä helmikuussa 1944. AOP
 Aronson joutui pakolaiseksi Ukrainaan, menetti sukulaisensa venäläisten vankileireille ja jöi kodittomaksi, mutta löysi vastarintaliikkeen saksalaisen naisen avustuksella.
 Kirjoituksessaan Aronson muistuttaa, että valheiden leviämistä ei pidä aliarvioida.
 – Valhe tuhosi kotimaani ja suuren osan mantereesta. Ja nyt valheet uhkaavat paitsi noiden aikojen muistojen lisäksi myös saavutuksia, joita on tehty siitä lähtien, kirjoittaa Aronson.
 – Nykysukupolvilla ei ole ylellisyyttä väittää, ettei sitä koskaan varoitettu tai että se ei ymmärtänyt seurauksia, joihin valheet johtavat.
 Aronson asuu nykyään Tel Avivissa. Hän lähti Puolasta, sillä pelkäsi sodan jälkeen Neuvostoliiton salaista poliisia NKVD:tä.
 Mike Tyson tapasi kapinallisten "Tarzanin"
 Viime vuosien erikoisuus Varsovan kansannousujen muistelijoiden joukossa on yhdysvaltalainen nyrkkeilijä  Mike Tyson .
 Tysonilla on energiajuomabisneksiä Puolassa. Viime vuoden kesällä hän julkaisi videon, jossa ylisti kansannousun sankareita.
 Tänä vuonna Tyson kirjoitti  Facebook-tilillään  vierailleen kesäkuussa Puolassa ja tavanneensa Varsovan kansannousun veteraanin  Bolesław Wojewódzkin .
 Wojewódzkin salanimi vastarintaliikkeessä oli "Tarzan".
 – Tämä on uskomaton mies, joka menetti kaksi veljeään taistelussa natseja vastaan. Minulla oli mahdollisuus oppia hänen taistelustaan ja Varsovan gheton kansannousun taistelusta myös.
 Yhdysvaltalainen ex-nyrkkeilijä Mike Tyson tapasi Varsovan kansannousun veteraanin Boleslaw Wojewodzkin 27. kesäkuuta Varsovassa. Andrzej Lange / EPA
 Tyson kertoo kunnioittavansa puolalaisia ja juutalaisia yhteisöjä, jotka voittivat kauhistuttavan natsien vainon. Hän kertoo, ettei koskaan unohda käyntiin kahden kansannousun kaupungissa.
 – Omassa suvusssani on ollut orjia ja nämä juuret ovat tehneet minusta vahvemman. Siksi koen yhteyttä aina sortoa kokeneisiin, kirjoitti Tyson.
 Myöhemmin puolalaissivustolle antamassaan haastattelussa Tyson tosin sanoi, ettei puolalaisten kokemukset ole mitään verrattuna afroamerikkalaisten kärsimyksiin. Asiasta kirjoitti muun muassa  Jerusalem Post .
 Lue lisää:
 Varsovan gheton kansannoususta 75 vuotta – "Koko ghetto oli tulessa"

Varsovan kansannoususta 75 vuotta  – veteraani: Ei ole olemassa sankarillisia ihmisiä, ei sankarillisia kansoja


Summary: Kirkko saattaa loppuvuodesta virallisesti höllentää vaatimusta, että kummiksi tarvitaan kaksi kirkkoon kuuluvaa.

Monet vanhemmat ovat pulassa tänä päivänä, kun lähipiiristä löytyy vain kirkosta eronneita kummiehdokkaita.
 Kummipula on pahimmillaan kaupungeissa ja pääkaupunkiseudulla, sanoo evankelisluterilaisen Kirkkohallituksen asiantuntija  Jari Pulkkinen .
 – Sellaista viestiä kuulee, että suurissa kaupungeissa saattaa välillä olla vaikea löytää kahta kirkkoon kuuluvaa kummia. Ei voi kuitenkaan sanoa, että kummipula olisi kaikkialla Suomessa, vaan se on tilannekohtaista, sanoo Pulkkinen.
 Riittääkö jatkossa yksi kummi? Evankelisluterilaisessa kirkossa kastettavalla lapsella tulee olla kaksi kirkkoon kuuluvaa, rippikoulun käynyttä kummia. Kirkkoherran luvalla kummeja voi olla yksi. Kirkollishallitus valmistelee parhaillaan esitystä, jonka mukaan yksi kriteerit täyttävä kummi riittäisi.
 STT:n keväällä tekemän soittokierroksen mukaan suurissa seurakunnissa tulee viikoittain vastaan tilanteita, joissa pyydetään lupaa vain yhteen kummiin.
 Ja tilanne vain pahenee: kun kirkosta eronneiden määrä kasvaa, myös kummiehdokkaita on vähemmän.
 – Suurin kirkosta eroavien ryhmä on yli 20-vuotiaat. Siinä porukassa mahdollisia kummeja on yhä vähemmän, sanoo Pulkkinen.
 Kirkon näkökulmasta alle 7-vuotiailla evankelisluterilaiseksi kastetuilla on yhteensä yli 600 000 virallista kummia. Niiden lisäksi lapsilla on epävirallisia kummeja eli niin sanottuja haltijakummeja, joiden määrää ei ole tilastoitu.
 Kirkko harkitsee vaatimusten höllentämistä
 Kummipulaan on havahduttu myös kirkon sisällä. Kirkkohallitus valmistelee parhaillaan esitystä, jonka mukaan jatkossa yksi kirkkoon kuuluva, rippikoulun käynyt kummi riittäisi.
 Pulkkisen varovaisen arvion mukaan asiasta päästään mahdollisesti päättämään marraskuun kirkolliskokouksessa, joka on kirkon ylin päättävä elin.
 – Minun mielestäni kaikki keinot, joilla voidaan helpottaa kastetta, kannattaa ilman muuta ottaa käyttöön, sanoo Pulkkinen.
 Muutos ei sinällään ole suuri, sillä jo tällä hetkellä yksi kummi riittää kirkkoherran luvalla. Pulkkinen ei ole kuullut yhdestäkään tapauksesta, jossa kirkkoherra olisi kieltäytynyt antamasta lupaa.
 Voisiko joku päivä virallisena kummina olla henkilö, joka ei kuulu kirkkoon ollenkaan? Pulkkisen mukaan nyt ei ole näköpiirissä, että kirkkojärjestys muuttuisi niin paljon. Myös kirkkoon kuulumattomat, epäviralliset kummit ovat hänen mielestään silti yhtä tärkeä tuki lapsen elämässä.
 – Kaikki kummit ja aikuiset ystävät ovat lapselle tärkeitä. Kirkkona olemme iloisia heistä kaikista, sanoo Pulkkinen.
 Kummin voi myös  lisätä kirkonkirjoihin jälkikäteen .
 Yhä harvempi lapsi kastetaan
 Kesäkuussa uutisoitiin , että Suomessa kastetaan lapsia nyt vähemmän kuin koskaan tilastoinnin aikana. Pulkkisen mukaan syynä ei ole pula kummeista, vaan isommat maailmankuvalliset syyt.
 – Kaste ei ole enää itsestään selvä perinne. Vanhemmat antavat lapsen itse päättää myöhemmin, liittyykö kirkkoon, sanoo Pulkkinen.
 Tänä vuonna kesäkuun loppuun mennessä evankelisluterilaiseen kirkkoon on kastettu hieman alle 14 000 ihmistä. Vuonna 2018 kasteen sai lähes 30 900.
 Pulkkisen mukaan kummipula ja kasteen suosion lasku kertovat ajan trendeistä ja suomalaisten muuttuneesta suhteesta kirkkoon. Kaikesta huolimatta hän ei näe tilannetta kirkon kannalta toivottomana.
 – Rippikoulun käy edelleen lähes 80 prosenttia ikäluokasta, joten meillä on valtava määrä kummikandidaatteja. Kummius koetaan todella arvostettuna luottamustehtävänä, sanoo Pulkkinen.
 Tulisiko evankelisluterilaisen kirkon hyväksyä kirkkoon kuulumattomat kummeiksi? Onko kummin uskonnolla tai uskonnottomuudella väliä? Keskustele aiheesta jutun alla. Kommentointi on auki kello 22 asti.
 Lue lisää:
 Kirkko höllentää vaatimuksiaan kummiudesta – kirkosta eronnut Ilonakin kelpasi siunaamaan lasta
 Kasteperinteet eivät enää kiinnosta kaikkia vanhempia – kirkkoon voidaan silti liittyä vaikka vain suvussa kiertävän kastemekon takia
 4-vuotias Eemil Pernaa sai uuden kummitädin – Uusien kummien lisääminen harvinaista

Kummeista on huutava pula: "Siinä porukassa mahdollisia kummeja on yhä vähemmän"


Kenraali  Timo Kivinen  (59) on aloittanut tänään puolustusvoimain komentajana. Tätä ennen hän työskenteli Pääesikunnan päällikkönä.
 Yle näyttää uuden komentajan ensimmäisen tiedotustilaisuuden suorana alkaen klo 12.55. Sitä pääset seuraamaan klikkaamalla jutun pääkuvaa.
 Uransa Kivinen on tehnyt Maavoimissa, mutta uudella komentajalla on myös kansainvälistä kokemusta. Hän on toiminut rauhanturvatehtävissä Bosniassa ja työskennellyt sotilasasiamiehenä Unkarissa, Ukrainassa ja Itävallassa.
 Kivinen on opiskellut mm. Yhdysvalloissa ja Britanniassa.
 Kun presidentti  Sauli Niinistö   nimitti Kivisen komentajaksi kesäkuun puolivälissä , Kivinen ei suostunut arvioimaan, millaisia kehittämistarpeita hän näki puolustusvoimissa, vaan lupasi palata niihin, kun aloittaa komentajana. Tätä hän perusteli halullaan antaa työrauha edeltäjälleen  Jarmo Lindbergille .
 Tänään Kivinen pääsee valaisemaan näkemyksiään, kun hän asettuu iltapäivällä median tentattavaksi. Yle näyttää tilaisuuden suorana.
 Kivisen komentajakaudella puolustusvoimissa tehdään suuria kalustehankintoja. Vuonna 2021 on  tarkoitus päättää, mikä hävittäjätyyppi valitaan  nykyisten Hornetien seuraajaksi.
 Tarjouskilpailussa on mukana viisi hävittäjää. Uusien hävittäjien ennakoidaan maksavan 7–10 miljardia euroa.
 Lisäksi Merivoimien kalustoa uusitaan.
 Kivinen on naimisissa ja hänellä on neljä lasta. Uusi komentaja harrastaa kuntoliikuntaa. Lajeista ykkönen on suunnistus.
 Lisää aiheesta:
 Timo Kivinen on Puolustusvoimain uusi komentaja – harrastaa suunnistusta kenraalien joukkueessa
 Tätä väistyvä Puolustusvoimien komentaja muistelee kiikkutuolissa: Jarmo Lindberg kaappasi suomalaishävittäjiin jenkkilennoston kruununjalokiven
 Analyysi: Hävittäjäehdokkaat kilpailevat huomiosta Turun taivaalla – koneiden vertailu on Suomelle megaurakka

Puolustusvoimat siirtyi Kivisen kauteen – Katso suorana klo 13 alkaen, miten uusi uusi komentaja vie puolustusvoimia 2020-luvulle


Summary: Valinnanvapauskokeilut päättyvät syksyn aikana eri puolilla maata hieman eri aikaan.

kunnalliset palvelut (julkiset palvelut)

Kiuruvedellä asuvan seitsemänhenkisen Nykäsen perheen terveyspalvelut mullistuvat elokuun alussa jo toistamiseen parin vuoden sisään.
 Valinnanvapauskokeilu päättyy Ylä-Savossa heinäkuun loppuun ja asiakkaat siirtyvät julkisen terveydenhuollon puolelle elokuun alusta lähtien.
 Muutos huolestuttaa  Jani Nykästä . Myös monet muut pelkäävät palvelujen ruuhkautumista.
 – Ruuhkat olivat suurin syy, miksi niin moni valitsi täällä yksityisen palveluntarjoajan. Iso osa uskoo, etteivät palvelut tule mitenkään toimimaan, huokaa viiden lapsen isä.
 Pitkäaikaissairaana Nykänen joutuu käyttämään paljon terveydenhuollon palveluja. Hänen mukaansa parasta kokeilussa oli se, että lääkärit tulivat tutuiksi.
 – Ei tarvinnut joka kerta kertoa omaa tarinaa uudestaan. Kyllähän se hirvittää, että mihin tässä nyt mennään.
 Hyviä kokemuksia valinnanvapauskokeilusta
 Valinnanvapauskokeilut loppuvat syksyn kuluessa eri alueilla hieman eri aikaan. Mukana olleen Ylä-Savon soten alueella kokeilu päättyy nyt ensimmäisten joukossa.
 Esimerkiksi Uudenmaan alueellinen kokeilu päättyy elokuun lopussa ja Päijät-Hämeessä lokakuun lopussa.
 Reilun 8000 asukkaan Kiuruvedellä poikkeuksellisen moni valitsi 2,5 vuotta sitten käynnistyneessä valinnanvapauskokeilussa yksityisen palveluntuottajan.
 Kaikkiaan jopa 30 prosenttia kiuruvetisistä vaihtoi julkisesta terveyskeskuksesta yksityiselle puolelle.
 Määrä oli paikkakunnalla Suomen korkeimpia niissä kunnissa, missä valinnanvapauskokeilu on ollut käynnissä.
 – Palvelut pelasivat todella hyvin. Vastaanotolle pääsi nopeasti ja hoitamassa oli aina tuttu henkilökunta, kiittelee Nykänen.
 Muutama vuosi sitten käynnistyneen valtakunnallisen valinnanvapauskokeilun  piti laajentua piloteiksi , mutta  soten kaaduttua  viime keväänä suunnitelmat muuttuivat.
 Valinnanvapauskokeilut päättyvät syksyn kuluessa eri alueilla hieman eri aikaan. Mukana olleen Ylä-Savon soten alueella kokeilu päättyy nyt ensimmäisten joukossa.
 – Olemme joutuneet nopealla aikataululla reagoimaan maaliskuun jälkeen, kertoo Ylä-Savon soten terveysjohtaja  Eija Jestola .
 Ylä-Savon soten terveysjohtaja Eija Jestola ei usko terveyspalvelujen ruuhkautuvan elokuun alussa. Sami Takkinen / Yle
 Ei muutosta ilman sotkua
 Ylä-Savon sotessa otetaan muutoksen myötä käyttöön palveluseteli, joka on voimassa vuoden loppuun saakka. Terveysjohtaja Eija Jestolan mukaan yhtään palveluntuottajaa ei kuitenkaan vielä ole ilmoittautunut.
 – Olemme myös miettineet henkilöstöresursseja ja sitä, millä tavalla toiminnot saadaan järjestymään tietyillä paikkakunnilla, kuvailee Jestola tulevaan varautumista.
 Jestolan mukaan kuntayhtymä suhtautuu muutokseen kuitenkin rauhallisesti.
 – Kaikki eivät rysähdä heti elokuun alusta meidän asiakkaaksi, hän uskoo.
 Ilman sotkua paluu vanhaan ei ole alkanut. Esimerkiksi  Kunnanlääkäreiden toimintojen päättäminen  yllättäen Kiuruveden toimipisteessä jo ennen heinäkuun loppua sai aikaan sekavan tilanteen, kun kuntalaiset vaativat lähipalvelujaan sen myötä Ylä-Savon sotelta.
 – Yksityisen palvelun valinneet olivat sopimuksen mukaisesti heinäkuun loppuun heidän asiakkaitaan. Tämä toi meidänkin niskaamme turhaa lokaa, kun emme voineet ottaa heitä ennen elokuun alkua, harmittelee Jestola.
 Kiuruveden kunnanhallituksen puheenjohtaja Mira Kokkosen mielestä julkinen terveydenhuolto on hyvin petrannut palvelujaan. Sami Takkinen / Yle
 Julkinen terveydenhoito on kirittänyt palvelujaan
 Valinnanvapauskokeilun aikana myös julkinen puoli on joutunut kirittämään toimintojaan. Ylä-Savon sotessa on esimerkiksi Kiuruvedellä otettu käyttöön iltavastaanottoajat, jotka ovat olleet erittäin suosittuja.
 Kuntayhtymä on ryhtynyt kehittämään myös sähköistä ajanvarausta ja etävastaanottopalveluita. Iltavastaanoton lisäksi jo aloitetut vastaanottamotoiminnot sekä enskatoiminnot jatkuvat myös tulevaisuudessa. Enskavastaanotto tarkoittaa sitä, että terveyskeskukseen voi arkipäivisin hakeutua ilman ajanvarausta.
 – Kaikki tietävät, että julkisella puolella ei olla niin ketteriä. Siinä meillä on vielä oppimista, myöntää Jestola.
 Kiuruveden kunnanhallituksen puheenjohtaja  Mira Kokkonen  (kesk.) kiittelee julkisen puolen julkisen puolen kehitystyötä valinnanvapauskokeilun aikana.
 Hänen mielestään esimerkiksi asiakaslähtöisyyttä on parannettu huomattavasti ja jonoja on onnistuttu purkamaan.
 – Tästä on opittu paljon. Varmasti syksyllä on luvassa haasteita, mutta pakkohan se on pärjätä, toteaa Kokkonen.
 Sekä Kokkonen että Jestola mainitsevat suureksi haasteeksi sen, ettei julkinen puoli työnantajana houkuttele lääkäreitä. Tähän kannattaa Kokkosen mielestä panostaa tietoisesti koko maassa.
 – Meilläkin on täällä Kiuruvedellä monta lääkäriä, mutta he eivät ole terveyskeskuksessa töissä, Kokkonen harmittelee.

Valinnanvapauskokeilu päättyy – suurperheen isä ja lukuisat muut odottavat pelonsekaisin tuntein paluuta julkisen terveydenhuollon piiriin


Summary: Valtionpäämiehet keskustelivat keskiviikkona puhelimessa Venäjän metsäpaloista.

Yhdysvaltojen presidentti  Donald Trump  on tarjonnut Venäjän presidentille  Vladimir Putinille  apua Venäjällä roihuavien metsäpalojen sammutustöihin. Valtionpäämiehet keskustelivat puhelimitse keskiviikkona, kertoo uutistoimisto Tass.
 Kremlin julkaisemassa tiedotteessa sanotaan, että Putin on ottanut Trumpin avuntarjouksen aloitteena Yhdysvaltojen ja Venäjän välisten suhteiden täysimittaiselle palauttamiselle.
 Trumpin kanslia teki aloitteen puhelinkeskustelulle, jonka päätteeksi Putin kiitti Trumpia avun tarjoamisesta tulipalojen sammutustöihin. Putin kertoi Venäjän kuitenkin jo aloittaneen ilmasammutukset Siperiassa.
 Presidentti Putin määräsi keskiviikkona Venäjän asevoimat osallistumaan metsäpalojen sammutustöihin.
 Metsäpalot kattoivat maanantaina jo yhteensä yli 3,2 miljoonan hehtaarin alueen Jakutiassa, Krasnojarskissa ja Irkutskissa.
 Lue lisää:
 Venäjä aloitti Siperian valtavien metsäpalojen ilmasammutuksen – yli kolmen miljoonan hehtaarin roihut uhkaavat nopeuttaa ilmastonmuutosta

Trump tarjosi apua Siperian metsäpalojen sammuttamiseen – Putin otti ehdotuksen aloitteena maiden suhteiden parantamiseksi


Summary: Hamza bin Ladenin on todennäköisesti kuollut Yhdysvaltojen suorittamassa operaatiossa viimeisten kahden vuoden aikana.

Osama bin Ladenin  poika  Hamza bin Laden  on kuollut, yhdysvaltalaiset viranomaiset vahvistivat NBC-kanavalle ja  New York Times  -lehdelle.
 Useampi yhdysvaltalainen viranomainen vahvisti keskiviikkona, että heillä on varma tieto Hamza bin Ladenin kuolemasta. Nimettöminä pysyvät viranomaiset eivät kuitenkaan halunneet kommentoida milloin ja missä bin Laden oli tarkalleen saanut surmansa.
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  ei vahvistanut tai kieltänyt bin Ladenin kuolemaa, kun lehdistö kysyi asiasta.
 – En halua kommentoida, Trump sanoi.
 Valkoinen talo ei myöskään ole luvannut antaa lähiaikoina virallista ilmoitusta, joka vahvistaisi bin Ladenin kuoleman.
 Hamza bin Laden on todennäköisesti kuollut kahden vuoden sisään
 Hamza bin Ladenin on todennäköisesti kuollut Yhdysvaltojen suorittaman operaation seurauksena viimeisten kahden vuoden sisään, New York Times kertoo.
 Tämä tarkoittaisi sitä, että bin Laden kuoli jo kauan ennen kuin Yhdysvaltain ulkoministeriö tarjosi miljoonan dollarin palkkion vihjeestä hänen jäljilleen helmikuussa 2019.
 Hamza bin Laden oli viidestoista Osama bin Ladenin kahdestakymmenestä lapsesta, ja hänen arvioidaan olleen noin kolmekymmenvuotias kuolemansa aikaan. Hän oli myös merkittävä vaikuttaja isänsä perustamassa al-Qaida -terroristijärjestössä.
 Hänen tarkka olinpaikkansa on ollut huonosti selvillä – eri lähteet ovat arvioineet hänen asuneen Afganistanissa, Pakistanissa ja Syyriassa, sekä olleen välillä arestissa Iranissa.
 Lue lisää:
 Osama bin Ladenin Hamza-pojasta luvassa jopa miljoonan dollarin palkkio – vahva vaikuttaja al-Qaidassa
 Terroristiperhe syntyi: Osama bin Ladenin poika meni naimisiin Mohammed Attan tyttären kanssa
 Al-Qaida nostaa uusiksi kasvoikseen Osama bin Ladenin lempipoikaa

Yhdysvaltalaiset viranomaiset myöntävät Osama bin Ladenin pojan kuolleen – tarkempia yksityiskohtia ei vielä vahvisteta virallisesti


Summary: Keskiviikkona testatuilla uudenlaisilla ohjuksilla "merkittävä rooli maaoperaatioissa".

Pohjois-Korean johtaja  Kim Jong-un  valvoi maan keskiviikkona tekemiä asekokeita, kertoo valtion äänitorvena toimiva uutistoimisto KCNA.
 Uutistoimiston mukaan Kim ohjasi uudenlaisen, suuren kaliiperin rakettijärjestelmän laukaisua. KCNA ylisti, että Kim "ilmaisi toistuvasti tyytyväisyytensä testilaukaisujen tulokseen". Uutistoimisto ei antanut yksityiskohtaista tietoa kokeissa käytetyistä aseista, mutta sen mukaan niillä "on merkittävä rooli maaoperaatioissa".
 Etelä-Korean armeija kertoi eilen, että sen pohjoisnaapuri oli ampunut kaksi ballistista ohjausta Wonsanin alueella, Pohjois-Korean itärannikolla. Armeijan mukaan ohjukset lensivät noin 250 kilometriä ennen Japaninmereen putoamistaan. Etelä-Korea tuomitsi testit tuoreeltaan.
 – Painotamme, että ohjuslaukaisut eivät auta liennyttämään jännitteitä Korean niemimaalla, maan armeijan esikunta totesi tiedotteessa.
 Ohjuskokeet eivät vaikuta Etelä-Korean ja Yhdysvaltojen elokuun sotaharjoitukseen
 Yhdysvaltojen armeijan edustajan mukaan Yhdysvallat ei aio tehdä muutoksia Etelä-Korean kanssa suunniteltuun sotaharjoitukseen, vaikka Pohjois-Korea on osoitanut mieltään ohjuskokeilla heinäkuun aikana.
 Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvosto aikoo tavata suljetujen ovien takana torstaina ja keskustella Pohjois-Korean viimeaikaisista ohjuskokeista. Britannia, Ranska ja Saksa pyysivät neuvostoa koolle, sillä maat pelkäävät Pohjois-Korean kehittävän pitkän matkan ohjuksia, jotka rikkoisivat YK:n turvallisuusneuvoston päätöstä.
 YK:n turvallisuusneuvosto on päätöslauselmassaan kieltänyt Pohjois-Koreaa tekemästä testejä ballistisilla ohjuksilla.
 Eilisen koelaukaisun lisäksi Pohjois-Korea laukaisi kaksi ohjusta mereen vajaat kaksi viikkoa sitten.
 Lue lisää:
 Pohjois-Korea laukaisi kaksi ballistista ohjusta
 Pohjois-Korea ampui kaksi lyhyen kantaman ohjusta mereen – saattoi protestoida sotaharjoitusta
 Pohjois-Korea väläytti neuvotteluiden kariutuvan jälleen – USA toivoo keskusteluyhteyden säilyvän

Pohjois-Korean Kim valvoi eilistä ohjuskoetta – YK:n turvallisuusneuvosto koolle kokeiden johdosta


Summary: Taloudellisten pakotteiden lisäksi Iranin ulkoministerille pyritään asettaa myös matkustusrajoituksia.

Yhdysvaltain hallitus aikoo ottaa käyttöön pakotteita Iranin ulkoministeriä  Mohammad Javad Zarifia  vastaan. Zarifin mahdolliset varat Yhdysvalloissa jäädytetään tai otetaan hallintaan, hallitus tiedottaa.
 Yhdysvaltain valtionvarainministeri  Steve Mnuchin  sanoi Yhdysvaltojen lähettävän pakotteilla selvän viestin Iranin hallinnolle siitä, että Iranin nykyinen toimintatapa ei ole hyväksyttävä.
 Iranin hallinnon mukaan Zarifilla ei ole varoja Yhdysvalloissa.
 Zarifin kansainvälistä matkustamista pyritään myös rajoittamaan pakottein, mutta matkustamista Yhdysvaltoihin YK:n asioiden hoitamiseen ei kuitenkaan estetä, Yhdysvaltain viranomaiset kertovat.
 Pakotteet vaikeuttavat uusia neuvotteluita ydinsopimuksen työstämiseksi
 Zarif oli heinäkuussa tavannut yhdysvaltalaisen senaattorin  Rand Paulin  avatakseen uuden kanavan maiden välille ja käynnistääkseen uudelleen neuvottelut Iranin ydinsopimuksesta.
 Nyt käyttöön otettavat pakotteet tarkoittavat todennäköisesti sitä, että Yhdysvallat ei aio jatkaa potentiaalisen uuden ydinsopimuksen työstämistä Zarifin kanssa.
 Nimettömänä pysyttelevä Trumpin hallinnon virkamies toteaa, että Zarif on pikemminkin propagandaministeri kuin ulkoministeri, kertoo uutistoimisto AFP.
 Iranin ulkoministeriöstä vastattiin Yhdysvaltojen pakotteisiin, että pakotteet otettiin käyttöön, koska Yhdysvallat pelkää Zarifin neuvottelutaitoja.
 Zarif itse kommentoi, että Yhdysvallat otti pakotteet käyttöön, koska hänet koetaan uhaksi Yhdysvaltojen agendalle.
 Lue lisää:
 Trump: Uudet pakotteet kohdistuvat Iranin johtajaan Khameneihein
 Yhdysvaltain ulkoministeri haukkui Iranin ulkoministerin julkistaman kartan lapselliseksi
 Iranin presidentti avautui väleistä Yhdysvaltoihin: "Jännitteet huipussaan, ovat koonneet kaikki voimansa meitä vastaan"

Yhdysvallat ottaa käyttöön pakotteet Iranin ulkoministeriä kohtaan – Trumpin hallinto kutsuu Zarifia "propagandaministeriksi"


Summary: Lapsilla ja veneiden kuljettajilla on kiitettävän usein liivit päällä.

Pekka Soon  on pakannut perheensä veneeseen Raision satamasta. Lähellä Naantalia matka katkesi Länsi-Suomen merivartioston rutiinitarkastukseen. Soon on tyytyväinen yllätykseen.
 – Näitä tarkastuksia saisi olla useamminkin. Vesillä on vilkasta varsinkin alkukesän koleuden jälkeen, kertoo Soon ja on tyytyväinen, kun matka jatkuu ripeästi.
 Soonin perheellä oli kaikki kunnossa. Länsi-Suomen merivartiosto on tarkastanut alkuvuoden aikana 5 000 venettä. Sen toiminta-alue ulottuu Oulun läheltä Hankoon saakka. Ruorijuoppoja on ollut prosentti tarkastetuista eli noin 50. Pelastusliivien tai sammuttimen puutteesta on muistuteltu monia.
 Turun meripelastuskeskuksen päällikkö  Jani Vastamäen  mukaan todelliseen vaaraan joudutaan yleisimmin muista syistä kuin holtittomasta käyttäytymisestä merellä.
 Turun meripelastuskeskuksen varapäällikkö Jani Vastamäki pitää uutta veneilylakia hyvänä uudistuksena. Merkittävin muutos on, että jatkossa huviveneellä tai muulla vapaa-ajan vesikulkuneuvolla on oltava päällikkö. Hän vastaa sen kulusta ja matkustajien turvallisuudesta, myös siitä, että matkustajat laittavat tarvittaessa pelastusliivit päälle. Minna Rosvall / Yle
 – Meripelastustehtävän syy on usein konevika, polttoaineen loppuminen tai karilleajo. Vene voi joutua tästä syystä tuuliajolle, kertoo Vastamäki.
 Helle ajoi vesille
 Heinäkuun viimeinen viikonloppu oli helteinen ja sai väen vesille. Tämä näkyi myös Länsi-Suomen merivartioston tehtävien määrissä. Niitä oli 100, kun yleensä vastaava määrä tehtäviä kertyy koko kesäisen viikon aikana. Vakavilta onnettomuuksilta vältyttiin, mutta esimerkiksi  Raumalla sattui uhkaava venepalo, jossa oli mukana neljä henkilöä .
 Kuolonuhreilta ei ole vältytty tämän veneilykesän aikana. Esimerkiksi kaksi henkilöä hukkui huhtikuussa  Porin Preivikin lahdella, kun vene kääntyi nurin . Ahvenanmaan  Föglössä sattui maakuntalautan karilleajo . Juhannuksen alla merivartiostoa työllisti  mittava öljyvuoto merellä .
 Moottorivene Turun lähivesillä. Minna Rosvall / Yle
 Merivartioston toimintaa merellä voi seurata  Länsi-Suomen merivartioston twitter -sivun kautta. Merivartijat lähettävät myös kuvia pelastustehtävistä.
 Twitter-sivulla annetaan myös ohjeita.
 Veneilyn turvallisuudesta on puhuttu paljon Turun meripelastuskeskuksen varapäällikkö Jani Vastamäen mukaan. Tietoa on tarjolla. Merivartiosto ymmärtää veneilijöitä.
 – Rattia voi vääntää vaikka jaloilla, jos alus pysyy hallinnassa. Avoveneeseen suositellaan kaikille pelastusliivejä päälle, sillä törmäys vaikka uppotukkiin voi heittää matkustajat veden varaan. Kuumalla säällä hytissä pelastusliivit on hankala pitää koko ajan päällä, myöntää Vastamäki.
 Länsi-Suomen merivartioston valvontavene saapumassa rantaan. Kannella luutnantti Mika Stormblad.  Minna Rosvall / Yle
 Lasten pelastusliivipakkoa saadaan vielä odottaa
 Uusi veneilylaki  on toivottu uudistus merivartiostossa. Varapäällikkö Jani Vastamäki muistuttaa, että lakia on odotettu 25 vuotta. Erityisesti veneisiin tuleva päällikköuudistus on mieleen. Jatkossa huviveneellä tai muulla vapaa-ajan vesikulkuneuvolla on oltava päällikkö, joka vastaa sen kulusta ja matkustajien turvallisuudesta.
 Lasten pelastusliivipakosta on keskusteltu lain yhteydessä, mutta se ei ole tulossa lakiin.
 – Uuden lain mukaan huviveneen päällikkö tarvittaessa käskee pelastusliivit päälle, jos aallokko tai tuuli on kova, kertoo Vastamäki.
 Vanhemmat merivartijat Kim Pettersson ja Benny Saarinen Länsi-Suomen merivartioston valvontaveneen ohjaamossa. Minna Rosvall / Yle
 Vanhemman merivartijan,  Benny Saarisen , mukaan kiitettävän monilla venettä ajavilla on pelastusliivit päällä. Luutnantti  Mika Stormblad  lisää, että lasten liivejä näkyy paljon. Lasten turvallisuutta on moni miettinyt, kun on lukenut surullisia uutisia lasten hukkumisista.
 – Harvemmin näkee lapsia ilman liivejä ja nykyään ne ovat sopivan kokoisiakin. Aikaisemmin pienellä lapsella saattoi olla liian isot pelastusliivit, kertoo Stormblad.
 Vanhempi merivartija Kim Pettersson ja luutnantti Mika Stormblad tarkastavat Jari Karlssonin venettä. Amerikkalainen vieras, Paul Adams, seuraa veneessä. Minna Rosvall / Yle
 Helteellä pelastusliivit jäävät hyttiin
 Helsingistä seurueensa kanssa Naantalin lähivesille saapunut  Jari Karlsson  myöntää, että kuumalla säällä pelastusliivit jätetään pukematta.
 – Varsinkin näin lämpimällä, tyynellä kelillä tulee ehkä löysäiltyä siinä mielessä, mutta lähellä liivit kuitenkin ovat, kertoo Karlsson ja viittaa paukkuliivien pinoon moottoriveneen penkillä.
 Kesäisellä merellä pääsee ihailemaan myös vanhoja purjeveneitä. Minna Rosvall / Yle
 Karlssonin aluksessa on mukana vain iloisia aikuisia ja maisemia näytetään muun muassa amerikkalaiselle kesävieraalle, joka seuraa merivartijoiden tarkastuskäyntiä kiinnostuneena. Matka heinäkuun helteessä voi tämänkin seurueen osalta jatkua saman tien, sillä varusteet olivat kunnossa ja puhallustesti sujui kuljettajalta mallikkaasti.
 Jari Karlssonin seurue veneilemässä Naantalin lähistöllä. Minna Rosvall / Yle

”Rattia voi vääntää vaikka jaloilla, jos alus pysyy hallinnassa” – merivartiosto ymmärtää veneilijöitä, mutta turvavarusteet pitää olla


Summary: Muutamassa päivässä kertyi 17 pahoinpitelyä. Kahta miestä hakattiin rautaputkella ja toisaalla uhri lyötiin tajuttomaksi.

Poliisi pitää viime viikolla pidetyn kaupunkifestivaalin, Jaakon Päivien, pahoinpitelysumaa äärimmäisen huolestuttavana. Kyse on perheiden kaupunkifestivaalista.
 – Pietarsaaren kokoiseen kaupunkiin tällainen määrä (17 kpl) väkivaltarikoksia on todella paljon, kun ajatellaan vielä, että ne ovat tapahtuneet yhdessä kesätapahtumassa. En muista, että vastaavaa olisi sattunut viime vuosina missään Pohjanmaalla, kertoo Pohjanmaan poliisin viestintäpäällikkö, ylikonstaapeli  Mikael Appel   Svenska Ylelle.
 Viikon kestäneen  kaupunkifestivaalin viimeisen viikonlopun aikana kirjattiin jopa 17 pahoinpitelyä , joista kaksi oli törkeitä.
 Valtaosa pahoinpitelyistä tapahtui Koulupuistossa, jossa poliisi aikoo nyt lisätä valvontaa.
 Enemmän väkivaltarikoksia kuin Provinssirockissa
 Mikael Appelin mielestä Pietarsaaren väkivaltarikosten määrä on poikkeuksellisen suuri, kun mietitään tapahtuman luonnetta ja kokoa.
 – Esimerkiksi kävijämäärältään huomattavasti suuremmassa, tämän kesän Seinäjoen Provinssirockissa kirjattiin kuusi pahoinpitelyä viikonlopussa.
 Jaakon Päivien tapahtumat keräävät runsaasti yleisöä Pietarsaaren seudulta, ja moni seudulta poismuuttanut saapuu kaupunkiin festivaalin aikaan.
 Viikon aikana keskustassa liikkuu järjestäjien arvion mukaan lähes 90 000 ihmistä. Jaakon Päivät koostuu lukuisista, pääosin pienistä eri tapahtumista. Sitä markkinoidaankin "turvallisena kaupunkifestivaalina kaikille".
 Poliisi ja järjestäjät ryhtyvät toimiin
 Poliisi ja festivaalien järjestäjätaho miettivät nyt jatkotoimenpiteitä, jotta vastaava saadaan estettyä tulevaisuudessa. Korjauksia ja parannuksia turvallisuussuunnitelmiin on tulossa.
 – Ihmisten turvallisuus pitää taata tällaisissa tapahtumissa. Sen eteen pitää tehdä töitä, sanoo Appel.
 Väkivaltarikosten syiden ja kaikkien tekijöidenkin selvittäminen voi kestää kuitenkin viikkoja.
 – Analysoimme kaikessa rauhassa, miksi näin kävi ja löytyykö tapauksille jotain yhdistävää tekijää, esimerkiksi onko liikkeellä ollut samoja tekijöitä, kertoo ylikomisario  Pasi Aho  Pietarsaaresta.
 Jaakon Päiviä järjestävän Finn Pietarsaaren toiminnanjohtajan  Ida-Marie Jungellin  mielestä on väärin nostaa Jaakon Päivät esille tässä yhteydessä.
 – Rauhattomuudet olisivat voineet sattua minä hyvänsä viikonloppuna. Totta kai me otamme turvallisuuden vakavasti. Tänä vuonna meillä oli järjestyksenvalvojia enemmän kuin koskaan aiemmin, ja juuri se määrä, minkä poliisi meiltä velvoitti. Niiden lisäksi vanhempia oli vielä kiertämässä kaupungilla illalla, kertoo Jugnell.
 Järjestyksenvalvojat eivät ennätä kaikkialle
 Kaupunkifestivaali järjestetään isolla alueella, ja eri puolilla kaupunkia on useita pienempiä tapahtumia, muistuttaa toiminnanjohtaja Jugnell.
 – Tämä tuo omat haasteensa, koska eihän valvojia voi olla kaikkialla koko ajan.
 Jungellin mukaan festivaaliin kuuluvissa tapahtumissa oli tänä vuonna jopa rauhallisempaa kuin viime kesänä. Järjestyksenvalvojat puuttuivat kaupunkifestivaalin tapahtumissa vain pariin pieneen tapaukseen. He muun muassa estivät yhden nuorten välisen nujakan.
 Myös poliisi on partioinut festivaaleilla aktiivisesti.
 – Pyrimme suuntaamaan partiointia Koulupuiston alueelle, samoin kuin muuallekin sinne, missä ihmiset liikkuvat. Mitään erityistoimia emme kuitenkaan pysty kohdistamaan yksittäiseen puistoon, sanoo ylikomisario Pasi Aho.
 Koulupuistossa on jo vuosia ollut levotonta,  aluetta on yritetty rauhoittaa  muun muassa lisäämällä kameravalvontaa.

Poliisi pitää Pietarsaaren pahoinpitelysumaa huolestuttavana: "Poikkeuksellisen suuri määrä yhdessä kesätapahtumassa"


Summary: Helsingissä on maailman ensimmäinen sairaala-alueelle sijoitettu neutronikiihdytin, jolla on tarkoitus tehdä ensi vuonna ensimmäiset boorineutronikaappaushoidot.

Yksilöllistetty hoito on terveysalan asiantuntijoiden mukaan yksi iso tulevaisuuden kehityssuunta. Kun tähän asti sairauteen parhaiten tehoavaa lääkettä on haettu kokeilemalla, vastaisuudessa oikean lääkkeen löytämisessä hyödynnetään ihmisen geenejä. Ne vaikuttavat siihen, miten lääke tehoaa ja kuinka turvallinen sitä on käyttää.
 Jo vuonna 2015 valmistuneessa kansallisessa genomistrategiassa linjattiin suunnitelmaa sille, miten geenitestejä pystytään lähitulevaisuudessa hyödyntämään julkisessa terveydenhoidossa.
 Vielä geenitestien käyttö lääkehoitoa määrätessä on kuitenkin vähäistä, arvioi Lääkäriliitosta terveyspolitiikan asiantuntija  Lauri Vuorenkoski.  Hän uskoo, että tietämys geeneistä tulee mullistamaan lääkehoidon, mutta suuria muutoksia ei tapahdu Suomessa vielä lähivuosina.
 Professori  Mikko Niemi  Helsingin yliopistosta puolestaan arvioi, että terveydenhuollossa on muutamien vuosien kuluttua alettava säännönmukaisesti tehdä lääkkeisiin liittyviä geenitestejä ja hyödyntää tietoa lääkkeitä määrättäessä.
 Suomessa noin 2 000:sta käytössä olevasta lääkkeestä noin sadasta tiedetään, että ihmisen geneettiset erot vaikuttavat merkittävästi niiden toimivuuteen, Niemi sanoo.
 – Tekniikka on kehittynyt, eikä testien tekeminen lähivuosina ole hinnasta kiinni. Itse testin lisäksi tarvitaan kuitenkin paljon muuta, että tulokset saadaan potilaiden hyödyksi. Lääkärit ja muut terveydenhuollon ammattilaiset tarvitsevat koulutusta, että tulokset osataan tulkita oikein. Lisäksi hyötyä olisi automaattisista päätöksenteon tukijärjestelmistä, joissa lääkettä määrättäessä tietokone automaattisesti tarkistaa tietokannasta tiedot potilaan lääkehoidon kannalta merkittävistä geeneistä.
 Niemi ei pidä mahdottomana, että 10–20 vuoden päästä Suomessa olisi käytössä 20 000 erilaista lääkettä, joita käytetään geeniprofiilin perusteella.
 – Viime vuosina on tullut käyttöön aiempaa enemmän uusia lääkkeitä ja monet niistä on tarkoitettu yhä pienemmille potilasryhmille. Jo käytössä olevista lääkkeistä voi myös olla mahdollista saada nykyistä enemmän hyötyä kohdentamalla ne nykyistä paremmin oikeille potilaille.
 1. Syöpä – tappavasta taudista krooniseksi harmiksi?
 Yksilöllistettyyn hoitoon panostetaan maailmanlaajuisesti syövänhoidossa. Aiempaa yksilöllisemmällä hoidolla halutaan löytää yhä useammalle entistä tehokkaampia hoitoja.
 Syöpään sairastuu joka kolmas suomalainen. Suomalainen syöpätutkimus ja -hoito  ovat maailman kärkiluokkaa . Nykyään noin kaksi kolmesta syöpään sairastuneesta paranee.
 Hurjaa vauhtia kehittynyt geeniteknologia on mahdollistanut yksilöllistetyn hoidon kehittämisen.
 Syövänhoidossa yksilöllistetyllä hoidolla tarkoitetaan potilaan tai kasvaimen omien ominaisuuksien hyödyntämistä hoidossa. Tarkoituksena on tunnistaa ne potilaat, joiden hoitoon on jo tarjolla näihin ominaisuuksiin sopivaa täsmähoitoa.
 Yksi esimerkki täsmähoidosta on Suomessa  viime vuonna hyväksynnän saanut  CAR-T-hoito, jossa ihmiseltä kerätyt t-solut geenimuokataan ja valjastetaan hyökkäämään syöpäsoluja vastaan.
 – Syöpäkasvaimista voidaan tunnistaa poikkeavat geenit, jotka sen aiheuttavat. Tässä puhutaan siis geeniprofiloinnista ja sen hyödyntämisestä hoidon valinnassa. Osin se on jo arkipäivää, sanoo HUS Syöpäkeskuksesta professori  Kimmo Porkka .
 Lue myös:   Leukemia-diagnoosi ei enää ole kuolemantuomio – Geenimanipuloidut valkosolut tulossa käyttöön hoitomuotona myös Suomessa
 Isoja edistysaskeleita on otettu muun muassa keuhko-, munuais- ja rintasyövän hoidossa. Porkka uskoo, että geeniprofilointia voidaan hyödyntää tulevaisuudessa yhä enemmän erityyppisten ja -vaiheisten syöpien hoidossa.
 – Kaikista syövistä voidaan selvittää keskeiset geenipoikkeavuudet. Kun siitä tulee rutiininomaista, niin sellaista tautia ei enää olekaan, johon sitä ei voisi soveltaa, sanoo Porkka.
 Nykyään yksilöllistettyä hoitoa saa vain pieni osa potilaista, alle 20 prosenttia. Porkka uskoo, että viidestä kymmenen vuoden kuluttua päästään tilanteeseen, jossa 50–80 prosenttia sairastuneista saa yksilöllistettyä hoitoa.
 Porkka sanoo olevansa tulevaisuuden suhteen luottavainen ja uskoo muutoksen tapahtuvan yllättävän nopeasti. Sairauden parantaminen kokonaan on lopullinen tavoite, mutta aina siihen ei päästä.
 – Syöpä on osittain jo kroonistunut ja ensimmäinen tavoite onkin, että se muuttuisi nopeasti tappavasta taudista krooniseksi, eli siitä tulisi samanlainen kuin diabeteksestä tai verenpainetaudista. Ne eivät parane, mutta niitä voidaan hoitaa ja niiden kanssa voi elää.
 – Jotta siihen päästään niin hoidon yksilöllistäminen on tärkeää eli oikea potilas kohtaa oikeat lääkkeet, Porkka jatkaa.
 Lue myös:   Tutkija: Tulevaisuudessa syövästä voi tulla krooninen sairaus – yhä useammin kuriin täsmälääkkeillä
 Sädehoito on yksi syövänhoitomuoto.  Boorineutronikaappaushoitoon (BNCT) soveltuvalla neutronikiihdyttimellä annetaan hoitoa ensimmäisen kerran ensi vuonna. Neutron Therapeutics
 Neutronikiihdytin tositoimiin ensi vuonna Helsingissä
 Sädehoito on yksi hoitomuoto syövänhoidossa ja siinä otetaan ensi vuonna merkittäviä edistysaskelia. Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirissä HUS:ssa hoidetaan ensi vuonna ensimmäiset tutkimushoidossa olevat potilaat boorineutronikaappaushoitoon (BNCT) soveltuvalla neutronikiihdyttimellä.
 Kyseessä on maailman ensimmäinen  sairaala-alueelle sijoitettu  neutronikiihdytin, sanoo HUS Syöpäkeskuksen johtava ylilääkäri  Johanna Mattson . Hän pitää käyttöönottoa poikkeuksellisena saavutuksena.
 Hoitomuotoa tutkittiin aiemmin 2000-luvulla Otaniemessä sijainneen ydinreaktorin tuottamalla neutronisäteilyllä, kertoo HUS tiedotteessa. Mattsonin mukaan uutta hoitomuotoa tutkitaan ensin pään ja kaulan alueen syöpien hoidossa, joissa on jo aiemmin saatu erittäin hyviä hoitotuloksia.
 – Jatkossa BNCT-hoitoa on tarkoitus tutkia myös muiden syöpien hoidossa ja yhdistämällä sitä lääkehoitoihin.
 Yksinkertaistetusti hoito toimii seuraavasti: Tiputuksena annettava boori hakeutuu syöpäsoluun kantaja-aineen avulla, minkä jälkeen syöpäkasvaimeen kohdistetaan neutronisäteily. Hoidossa boorin ja neutronin kohdatessa ydinreaktio on niin voimakas, että hoitokertoja tarvitaan vain yksi tai kaksi. Biologisesti kohdennettu sädehoito säästää myös ympäröiviä terveitä kudoksia säteilyltä.
 Asiantuntijat uskovat, että terveyden mittaaminen siirtyy tulevina vuosina entistä enemmän ihmiselle itselleen. Tekoälyn uskotaan olevan ratkaisevassa roolissa siinä, että ihmiset itsensä mittaamat tiedot yhdistyvät kansallisiin tietojärjestelmiin. AOP
 2. Oma terveysdata talteen, tekoäly lähivuosina isossa roolissa
 Sitrassa tulevaisuuden terveyttä ja teknologian hyödyntämistä on mietitty pitkään. Esimerkiksi Kestävä Terveydenhuolto -hankkeen teettämän  tuoreen kyselyn mukaan  kansalaiset mittaavat omaa terveyttään, mutta vain harva on hyödyntänyt mittaamiaan tietoja lääkärin vastaanotolla.
 Asiantuntijat uskovat itsensä mittaamisen ja sen hyödyntämisen muuttavan terveydenhoidon käytäntöjä merkittävästi. Sitrasta johtaja  Antti Kivelä  uskoo, että 10–15 vuoden kuluessa ihmisen oman terveyden mittaaminen siirtyy entistä enemmän kotiin ja ihmiselle itselleen, jos hän niin haluaa.
 Datan ja tiedon kerääminen siirtyy tulevaisuudessa reaaliaikaan, eikä niin että lääkäriin mennään vasta sitten, kun tulee oireita. Olennaista on, miten tieto jaetaan ja hyödynnetään potilaan ja hoitohenkilökunnan välillä, Kivelä pohtii.
 – On jo rannekelloja, jotka pystyvät mittaamaan verenpainetta. 10–15 vuoden päästä sinulla on sormus, rannekello tai ihon alla siru, joka mittaa sinua koko ajan. Sitten tuloksiin voidaan reagoida. Absoluuttinen arvo ei ole tärkein, vaan muutos, Kivelä pohtii.
 Informaatioteknologian ja tekniikan professori  Pekka Neittaanmäki  Jyväskylän yliopistosta uskoo, että tekoäly on jo viiden vuoden päästä merkittävässä roolissa niin tavallisen kaduntallaajan arjessa kuin terveydenhoidon ammattilaisten työssä. Jyväskylän yliopistossa  tekoälyn mahdollisuuksia on tutkittu  diabeteksen ja mielenterveyden hoidossa. Tulosten perusteella tekoäly on merkittävässä roolissa tulevaisuudessa kroonisten sairauksien hoidossa ja sairauksien ennaltaehkäisyssä.
 – Esimerkiksi insuliinitasoa voi seurata sovelluksen avulla, ja saat siitä palautetta kännykkään tai ranteeseen. Tekoälyn avulla saat henkilökohtaista ohjausta, eli lääkäri korvataan palveluohjelmistolla, Neittaanmäki sanoo.
 Lue myös :  Diabeteksen hoito on mullistunut – ei enää päivittäisiä verinäytteitä sormenpäistä
 Neittaanmäen mukaan kyse ei ole haihattelusta vaan tekoälyn hyödyntämiselle on tehty järjestelmällistä pohjatyötä Suomessa vuosikausia.
 – Missään muualla maailmassa ei ole niin kattavaa terveystietoa kuin Suomessa. Tämä luo pohjan sille, että voidaan tehdä tekoälypohjaisia ratkaisuja yksilötasolla ja kansallisesti, Neittaanmäki sanoo.
 Hän uskoo kotona mitattavat terveystiedot ovat kansallisessa käytössä viiden vuoden sisällä.
 – Esimerkiksi erilaisissa rannekkeissa ja sormuksissa tätä jo käytetään, mutta data menee vain laitteen toimittajalle. Olennaista on, että tiedot olisivat osa kansallista terveysjärjestelmää. Eli Kanta-järjestelmässä on minun tietoni ja sinne välittyy uutta tietoa vaikkapa sormuksen kautta. Tällöin Kanta ja alueellinen järjestelmä tietävät muut sairauteni, joten sen pohjalta tekoälypohjainen ohjelmisto osaa yhdistää eri tiedot ohjata minua eteenpäin.
 – Uskon, että tämä on yhden tai kahden vuoden päästä ainakin pilottivaiheessa.
 Lue myös:   Reima Venhe varmistaa älylaitteesta, onko elänyt oikein – Lääkäri: “Hyvinvoinnin ylisuorittajille pelkkä askelmittari voi olla liikaa”
 Suomessa rokotetutkimusta on tehty vuosikymmeniä ja tulevaisuuden näkymät ovat mielenkiintoiset esimerkiksi ykköstyypin diabeteksen ja alzheimerin tautiin kehitettävissä rokotteissa. Kuvituskuva. Sascha Steinbach / EPA
 3. Diabetesrokote ensi vuonna ihmiskokeisiin, alzheimer-rokotteessakin edistystä
 Suomessa rokotetutkimusta on tehty vuosikymmeniä ja tulevaisuuden näkymät ovat mielenkiintoiset esimerkiksi ykköstyypin diabeteksen ja alzheimerin tautiin kehitettävissä rokotteissa.
 Tieteelliset tutkimukset viittaavat siihen, että enterovirukset saattaavat aiheuttaa merkittävän osan ykköstyypin eli erityisesti lasten sairastamasta diabeteksesta.
 Näiltä enteroviruksilta suojaavaa rokotetta valmistetaan parhaillaan Hollannissa. Nykyisen aikataulun mukaan ihmisillä tehtävät tutkimukset alkavat Suomessa ensi vuonna, sanoo professori  Heikki Hyöty  Tampereen yliopistosta.
 – Kyseessä on iso hyppy kehitystyössä. Ensimmäiset tutkimukset painottuvat rokotteen turvallisuuden ja toimivuuden varmistamiseen, Hyöty sanoo.
 Myös Alzheimerin tautiin on kehitetty rokotetta vuosikausia. Ensimmäiset rokotteet kehitettiin 1990-luvulla, mutta tuolloin se sai aikaan pahoja haittavaikutuksia. Nyt viimeisen kymmenen vuoden aikana rokotetta on kehitetty uudelleen, turvallisemmiksi ja paremmin tuloksin.
 Turun yliopiston professorin  Juha Rinteen  vetämässä kliinisessä tutkimuskeskuksessa tutkitaan alzheimerin tautiin tarkoitettua rokotetta, joka on tällä hetkellä 2. vaiheen kliinisessä tutkimuksessa, jossa arvioidaan alustavasti rokotteen tehoa. Aikaisempien tulosten perusteella rokote on hyvin siedetty, eikä sen käytössä ole ilmennyt merkittäviä haittoja.
 – Seuraavan kahden kolmen vuoden aikana saadaan enemmän tuloksia rokotteen tehosta ja sen jälkeen voimme testata sitä isommalla tutkittavien joukolla.
 Lue myös:
 Orionin syöpälääke sai myyntiluvan pikakäsittelyllä Yhdysvalloissa
 Tekoäly nopeuttaa diagnooseja ja ohjaa yksilöllisempään hoitoon terveydenhoidossa – kone kertoo jo uniapneapotilaan voinnista etänä

Vaikeimmatkin sairaudet voivat olla lyötävissä – Listasimme 3 tulevaisuuden hoitotrendiä


Summary: Ylikomisario Dennis Pastersteinin mukaan kyseessä on todennäköisesti ensimmäinen kerta, kun poliisi määrää sakkoja sähköpotkulaudalla ajamisesta.

Helsingin poliisi määräsi tänään 40 euron rikesakot neljälle nuorelle miehelle, jotka ajoivat sähköpotkulaudalla jalkakäytävällä Helsingin keskustassa Pohjoisesplanadilla.
 Ylikomisario  Dennis Pastersteinin  mukaan kyseessä on todennäköisesti ensimmäinen kerta, kun poliisi määrää sakkoja sähköpotkulaudan käytöstä jalkakäytävällä.
 – Meille on tullut paljon palautetta siitä, että jalkakäytävillä pyöräillään ja ajetaan sähköpotkulaudalla. Valvoimme tänään liikennettä Helsingin keskustassa ja annoimme neljälle nuorelle miehelle sakot.
 Pastersteinin mukaan nuoret olivat kotoisin Helsingin lähialueilta. He käyttivät potkulautoja ensimmäistä kertaa eivätkä tienneet, että niillä ei saa ajaa jalkakäytävällä.
 – Heillä kävi huono tuuri, kun herkuttelurahat menivät sakkoihin. Eihän tämä ole vakavin rikos, mutta siihenkin täytyy poliisin puuttua, Pasterstein sanoo.

Poliisi antoi sakot neljälle sähköpotkulautailijalle Helsingissä – "Nuorilla miehillä kävi huono tuuri"


Summary: Useita teitä on suljettu vyörymien takia. Myös puhelinyhteydet ovat paikoin katkenneet.

Runsaat sateet aiheuttivat Norjan länsiosassa useita maanvyörymiä. Vyörymät sattuivat Jølsterissa, joka on Norjan kunta Sognin ja Fjordanen läänissä, eilen tiistaina. Tapahtumista kertovat  Norjan yleisradioyhtiö NRK  ja  sanomalehti Verdens Gang .
 Tiedot mahdollisesti kadonneista ovat epäselviä. Aamupäivällä viranomaiset kertoivat, että noin 30 henkilöön ei oltu saatu yhteyttä.  Sanomalehti VG:n  mukaan määrä oli iltapäivällä laskenut noin kymmeneen.
 – Sukulaiset ovat soittaneet meille ja sanoneet, että he eivät ole tavoittaneet omaisiaan, Sunnfjordin alueviranomainen  Dag Fiske  kertoo VG:lle.
 Puhelinyhteydet eivät toimi kunnolla maanvyörymien takia.
 Poliisi on pyytänyt alueella asuvien omaisia ilmoittamaan, jos heidän läheisiään on kateissa.
 Maanvyörymäaluetta on tutkittu ilmasta käsin. Poliisi vahvisti tiedotteessa iltapäivällä, että maanvyörymästä oli löytynyt auto. Poliisi uskoo, että sitä ajoi 50-vuotias mies. Miehen etsinnät jatkuvat, kertoo sanomalehti VG.
 Poliisin mukaan vyörymäalueella on vaarallista liikkua, eikä autoa ole voitu tutkia sukeltajien eikä veneiden avulla.
 Vyörymien takia useita teitä on suljettu.
 Laura Merikalla / Yle
 Äiti ja poika jäivät kahden vyörymän saartamaksi
 Anita Poljakova  ja hänen poikansa  Casper Roksvåg  jäivät kahden vyörymän väliin, kun he olivat automatkalla Førdesta Stryniin.
 Ensin tie katkesi Vassendenin ja Svidalsnesetin osuudelta. Kun he kääntyivät takaisin kohti Vassendeniä, toinen maanvyörymä katkaisi reitin noin 10–20 metrin edestä.
 – Silloin aloin panikoida. Jäimme kahden vyörymän väliin enkä tiennyt, olisiko kolmas tulossa. Ajattelin, että emme ehkä selviä siitä, sanoo Poljakova  NRK:lle .
 Äiti ja poika odottivat apua reilun puolitoista tuntia, ja heidät pelastettiin lopulta veneen avulla.
 Norjan pelastuskeskus on julkaissut Twitterissä videon, jossa näkyy ilmakuvaa vyörymäalueelta.
 Kokonaiskuva tilanteesta vielä epäselvä
 Viranomaisten mukaan tällä hetkellä ei ole täysin tiedossa, kuinka monta maanvyörymää alueella on sattunut.
 –Alueen tilannetta ei ole vielä selvitetty kokonaan. Siellä on ollut useita maanvyörymiä, mutta meillä ei ole käsitystä siitä, kuinka monta. Tähän mennessä meille ei ole tullut ilmoituksia loukkaantuneista, mutta alueen infrastruktuuri on kärsinyt pahoin, sanoi polisioperaation johtaja  Stein Rune Halleraker  NRK:lle keskiviikkoaamuna.
 Aluetta tutkitaan pelastushelikoptereilla ja veneillä. Tutkinnoissa on mukana myös ainakin yksi geologi ja useampia on matkalla paikalle.

Norjassa sattui eilen useita maanvyöryjä, joiden jäljiltä kymmenkunta ihmistä on edelleen tavoittamatta


Summary: Vähennys on täsmentymässä 250 henkilötyövuodeksi.

Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymä tarvitsee vuosittain 15 miljoonan euron säästöt taloutensa elvyttämiseksi.
 Yhtymähallituksen on määrä päättää tiistaina 6. elokuuta yt-neuvottelujen säästötavoitteen suuruudesta. Esityksen mukaan toimintaa sopeutetaan 15 miljoonalla eurolla kahtena seuraavana vuonna.
 Henkilöstövähennys on täsmentymässä 250 henkilötyövuodeksi.
 – Säästötavoitteiden taustalla vaikuttaa osaltaan kuntayhtymän omistajakuntien taloudellinen tilanne, sanoo vt. toimitusjohtaja  Veli Penttilä   hyvinvointiyhtymän tiedotteessa .
 Potilasturvallisuuden ei pitäisi vaarantua
 Hyvinvointiyhtymän yt-neuvottelut koskevat kaikkia toimintoja ja koko henkilöstöä. Yhtymäjohto vakuuttaa, että yt-menettely ei vaaranna asiakas- ja potilasturvallisuutta.
 Rinnan yt-menettelyn kanssa hyvinvointiyhtymä käynnistää syksyllä pitkän tähtäimen muutosohjelman.
 Tarkkaa tietoa yt-nevuottelujen päättymisajasta ei vielä ole. Neuvottelut kestävät vähintään kuusi viikkoa siitä laskien, kun työnantaja on esittänyt työntekijäjärjestöille neuvottelukutsun.
 Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymä työllistää noin 7 000 ihmistä.

Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymän pitää säästää pian 15 miljoonaa euroa – väheneekö väki sadoilla henkilöillä?


Summary: Timo Soinin suojattina pidetyn Hanna Mäntylän työsuhteen lopettamiseen päädyttiin yhteisymmärryksessä Mäntylän ja toimeksiantajan kesken, kertoo Hufvudstadsbladet.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Entinen sosiaali- ja terveysministeri  Hanna Mäntylä  (sin.) on lopettanut Euroopan neuvoston erityisneuvonantajana, kertoo Hufvudstadsbladet.
 Ulkoministeriön henkilöstöyksikön päällikkö  Jyri Järviaho  vahvistaa, että eduskunnan vuonna 2017 jättänyt Mäntylä on lopettanut työnsä kesäkuussa. Järviaho on vaitonainen pestin loppumisen syistä.
 Soinin junaileman Mäntylän työpaikan toimeksiantaja on ollut muodollisesti sisäministeriön Kriisinhallintakeskus Kuopiossa. Liki 8000 euron kuukausipalkkaa on maksettu Suomesta.
 Kriisihallintakeskuksen johtaja  Kirsi Henriksson  sanoo HBL:lle, että päätös oli Mäntylän ja toimeksiantajan yhteinen.
 – Tulimmme yhdessä siihen tulokseen, ettei ollut tarvetta jatkaa nimitystä.
 HBL:n eri lähteiden mukaan Mäntylä sijoitettiin toisiin tehtäviin jo viime vuonna, koska hänen työpanokseensa oltiin tyytymättämiä.

HBL: Entisen ministerin Hanna Mäntylän työ Euroopan neuvostossa on päättynyt eroon


Summary: Eurooppalaisen valvojan mukaan napapiirin alueen metsäpalot tuottivat kesäkuussa hiilidioksidia yhtä paljon kuin Ruotsi vuodessa.

Venäjä on aloittanut laajojen metsäpalojen ilmasammutuksen Siperiassa, kertoo uutistoimisto Tass.
 Presidentti  Vladimir Putin  määräsi keskiviikkona Venäjän asevoimat osallistumaan metsäpalojen sammutustöihin
 Metsäpalot olivat maanantaina levinneet yhteensä yli 3,2 miljoonan hehtaarin alueelle Jakutiassa, Krasnojarskissa ja Irkutskissa.
 Siperiassa metsäpalot ovat yleisiä kesäisin, mutta tänä vuonna palot ovat poikkeuksellisen laajoja. Ympäristöjärjestöt varoittavat, että palot uhkaavat nopeuttaa arktisen alueen jäiden sulamista.
 Venäjän hätätilaministeriön mukaan Beriev Be-200 -sammutuslentokoneita on lähetetty muun muassa Irkutskin ja Krasnojarskin alueille. Sammutustöihin osallistuu myös Mil Mi-8 -helikoptereita ja satoja savuhyppääjiä eli laskuvarjopalomiehiä.
 Tassin mukaan Putinin määräyksen jälkeen Krasnojarskiin lähetetään myös kymmenen Iljušin Il-76 -konetta ja kymmenen helikopteria, jotka on varustettu sammutuslaitteistoilla.
 Useita kaupunkeja on peittynyt metsäpalojen aiheuttamaan savuun Siperian länsiosissa, Altain ja Uralin alueilla. Savu aiheuttaa terveyshaittoja paikallisille asukkaille.
 – Savu on kaamea. Tukehdun ja minua huimaa, Venäjän kolmanneksi suurimmassa kaupungissa Novosibirskissa sairaalaan joutunut eläkeläinen  Raisa Brovkina  kertoi Venäjän televisiolle uutistoimisto AFP:n mukaan.
 Be-200 -palontorjuntalentokoneesta otettu valokuva Krasnojarskin aluepiirin alueella tiistaina 30. heinäkuuta. Krasnojarskin aluepiiri sijaitsee itäisessä Siperiassa. Krasnojarskin aluepiirin metsäministeriön lehdistöpalvelu / AFP
 "Ympäristökatastrofi"
 Ympäristöjärjestö Greenpeacen Venäjän haaran mukaan metsäpalot eivät ole enää paikallinen ongelma. Järjestön mukaan paloista on tullut ympäristökatastrofi, joilla on seurauksia koko Venäjälle.
 Greenpeacen mukaan palot aiheuttavat merkittäviä hiilidioksidipäästöjä ja heikentävät metsien kykyä sitoa hiilidioksidia tulevaisuudessa.
 YK:n alainen Maailman ilmatieteen järjestö WMO kertoi AFP:lle, että lisäongelmana on palojen tuottama noki, joka tummentaa lunta ja jäätä pudotessaan niiden päälle. Tämä vähentää pinnan heijastavuutta ja sitoo siten auringon tuottamaa lämpöä.
 Venäjän Greenpeacen asiantuntija  Grigory Kuksinin  mukaan noki ja tuhka kiihdyttävät arktisen jään ja ikiroudan sulamista, mikä vapauttaa kasvihuonekaasuja ja vahvistaa ilmastonmuutosta.
 Kuksin luonnehti AFP:lle palojen ilmastovaikutusta erittäin vakavaksi. Hänen mukaan vaikutusta voi verrata suurkaupunkien päästöihin.
 – Mitä enemmän palot vaikuttavat ilmastoon, sitä enemmän olosuhteet edistävät uusia vaarallisia paloja, Kuksin sanoi AFP:lle.
 Palojen päästöt kesäkuussa Ruotsin tasolla
 Eurooppalainen ilmanlaatua ja kasvihuonekaasuja maailmanlaajuisesti seuraava Copernicus Atmosphere Monitoring Service (Cams) arvioi, että kesäkuussa pohjoisen napapiirin alueen metsäpalot vapauttivat yhteensä  noin 50 megatonnia hiilidioksidia  ilmakehään.
 Camsin mukaan määrä vastaa Ruotsin vuosittaisia päästöjä. Venäjän lisäksi napapiirillä metsää palaa myös Skandinavian pohjoisosissa, Alaskassa ja Grönlannissa.
 Maanantaina 29. heinäkuuta NOAA:n (Yhdysvaltain liittovaltion sää- ja valtamerentutkimusorganisaatio) julkaisemassa kuvassa näkyy savualueita Alaskan ja Kanadan pohjoisalueiden yläpuolella. NASA / NOAA / AFP
 Greenpeace on avannut adressin, jolla Venäjän viranomaisia vaaditaan tekemään enemmän palojen sammuttamiseksi.
 Ongelmana on, että syrjäisillä alueilla riehuvien metsäpalojen sammuttaminen on kallista ja hankalaa.
 Venäjän viranomaiset ovat päättäneet sammuttaa paloja vain, jos palojen arvioidut tuhot ovat suuremmat kuin sammutusoperaation kustannukset.

Venäjä aloitti Siperian valtavien metsäpalojen ilmasammutuksen – yli kolmen miljoonan hehtaarin roihut uhkaavat nopeuttaa ilmastonmuutosta


Summary: Lähihoitajan Ylelle toimittamat päiväkirjamerkinnät kertovat karua kieltä vanhusten hoivakodin arjesta.

Viime talvena, kun keskustelu vanhustenhoidosta roihahti täysiin liekkeihin, päätti pääasiassa yövuoroja tekevä lähihoitaja ottaa Yle Uutisiin yhteyttä:
 Hei. Kirjoitan koska tuntuu siltä. Olen lähäri, eli lähihoitaja, uudelleen kouluttautunut aikuinen. Yötyövuoro päättyi juuri.
 Hän on uusmaalaisessa kunnan ja yhdistyksen pyörittämässä vanhusten hoivakodissa työskentelevä ihminen.
 Hän kertoo olevansa turhautunut, koska kukaan ei kuuntele, vaikka vanhustenhoidossa olisi paljon korjattavaa. Ei kuunnella liitossa eikä työnantajan suunnalta.
 Työssäni yöllä voi olla, että käyn vain kaksi kertaa kurkkaamassa ovella, miten vanhus voi. Sen tehokkaampaan hoitoon ei ole aikaa, koska pilkon ja kuorin seuraavan päivän aterioita ja siivoan.
 Hänen mielestään kunnissa pitäisi laittaa terveystarkastajat liikkeelle, koska hoitaja joutuu perunoiden kuorimisen lomassa joskus myös pyyhkimään pyllyjä.
 Yle pyysi lähihoitajaa pitämään päiväkirjaa yhdestä tavallisesta yöstä.
 Siitä selviää, että reippaasti yli puolet yövuorosta menee muuhun kuin hoivatyöhön – siivoamiseen, pyykkäämiseen ja ruuanlaittoon.
 Tässä hänen merkintänsä.
 Lähihoitajan yövuoro alkaa raportilla
 Raportissa pyritään kertomaan tiiviisti päivän ja illan tapahtumat. Tärkeät asiat välitetään sanallisesti.
 Monilla keikkatyöläisillä työvuoro tosin päättyy aiemmin kuin vakituisilla. Tällöin keikkatyöntekijä kertoo omien hoidokkiensa asiat kello 21.00 saakka olevalle työntekijälle – ja jotain tärkeää voi jäädä sanomattakin.
 Jos vain suinkin ehdin, luen päivän tapahtumat koneelta iltavuorolaisen lähdettyä kello 21.
 Tässä kohtaa saattaa jo joutua ohimennen laittamaan pyykkiä koneeseen, loppuja tiskejä astianpesukoneeseen ja tekemään muuta pientä, mikä iltavuorolta on jäänyt hoitamatta.
 Tähän kaikkeen menee ehkä puolisen tuntia, ennen kuin pääsen tekemään kierroksen asiakkaiden luona.
 Hoitajan arjessa iso osa ajasta kuluu myös muuhun kuin itse hoivatyöhön. Henrietta Hassinen / Yle
 Kello 21.00
 Lääke yhdelle asiakkaalle. Hän nielee nykyään huonosti.
 Ensimmäinen kierros kestää noin puoli tuntia. Kakkoskerroksessa raportit, sieltä ykköskerrokseen.
 Vaihtelevasti joku tarvitsee jo silloin wc-apua tai vaipan vaihtoa. Ei voi tietää etukäteen.
 Usein pyyhkäisen ensimmäisen kerroksen lattian tässä välissä ja tyhjennän astianpesukoneen, pyyhin ruokapöydän ja katan aamupala-astiat. Jos joku asiakkaista on liikkeellä ja hääräilee, en voi laittaa astioita pöytään, vaan työ on jätettävä aamun puollelle.
 Tarkistan myös, tarvitaanko jääkaappiin täydennystä.
 Kello 22.00
 Takaisin kakkoskerrokseen.
 Kuppi kahvia, aikataulutus yön tehtävistä, seuraavan päivän ruokalistan tarkistus.
 Yhden hoivajätin toiminta saattaa loppua kokonaan Sosiaali- ja terveysalan valvontavirasto  Valvira antoi huhtikuussa poikkeuksellisen määräyksen  hoivayhtiö Esperi Carelle korjata puutteet koko vanhustenhuollon toiminnassaan uhkasakon tai luvan menettämisen uhalla. Valvira ei ole koskaan aikaisemmin antanut valvontamääräystä tässä laajuudessa. Esperi Caren on korjattava epäkohdat ja puutteet 31.7.2019 mennessä, ja selvitys tehdyistä toimenpiteistä on toimitettava Valviraan 31.8.2019 mennessä. Yhtiö vakuutti heinäkuun lopussa Ylelle, että se on ryhtynyt kaikkiin Valviran vaatimiin korjaustoimiin. Tämä tarkoittaa muun muassa, että vastuuhenkilöille on annettu entistä enemmän aikaa johtamistehtävään. Työntekijöitä on vakinaistettu, ja heille on tarjottu lisätunteja, myös uusia rekrytointeja on tehty. Lisäksi siivousta, ateriapalveluita ja pyykinpesua on ulkoistettu aiempaa enemmän. Esperi Carella on valtakunnallisesti noin 250 yksikköä.
 Jos seuraavana päivänä on karjalanpaistia, yövuorolainen laittaa sen hautumaan aamuyöstä.
 Tämän jälkeen:
 perunankuorinta, noin puoli tuntia (talossa erittäin huono kuorimaveitsi, unohtui oma ottaa mukaan) voileipien valmistus haudepuurokattilat valmiiksi, aamulla porisemaan toisen kerroksen yleisten tilojen lattioiden pyyhkiminen pyykkien vaihtaminen koneeseen edellisten pyykkien viikkaus telineiltä henkilökunnan wc:n pesu
 Yllä mainittuihin aputoimintoihin kuluu aikaa noin 1,5–2 tuntia.
 Laitoin myös sämpylätaikinan nousemaan huomatessani, että vaalea leipä oli loppu.
 Työ keskeytyy, jos joku tarvitsee apua esimerkiksi wc-käynnille.
 En toisaalta voi tietää, mitä toisessa kerroksessa tapahtuu, enkä voi auttaa asiakkaita siellä, koska monitorit sijaitsevat toimistossa.
 Kello 00.30
 Teen kierroksen: mittaan verensokerin yhdeltä, tarkistan vaippoja, vaihdan asentoja toiselle kyljelle.
 Yksi asiakas voi viedä puoli tuntia.
 Kello 02.00
 Jätän ykköskerroksen, ellei ole tullut hälytyksiä.
 Aiemmin tällainen hälytys saattoi tulla esimerkiksi asiakkaalta, joka asustaa puolisonsa kanssa samassa kaksiossa. Puoliso saattoi lähteä alkuyöstä kuljeskelemaan, mennä toisten huoneisiin ja sotkea paikkoja eritteillä.
 Tällöin jouduin menemään auttamaan vaikkapa kesken keittiötöiden. Nykyään puoliso on vuoteessa laitojen takana eikä liiku enää omatoimisesti.
 Tänä yönä muutama ihminen tarvitsee apua wc-käyntiin. Yöllä toiminnot ovat hitaita.
 Omatoimisesti wc:ssä käy kaksi asiakasta. Tarkistan muilta vaipat. Yksi rouva on herännyt käymään wc:ssä ja jäänyt pyörimään yhteisiin tiloihin, saattelen hänet takaisin vuoteeseen.
 Jään usein tämän kierroksen jälkeen toimistoon tekemään välikirjaukset tähänastisista tapahtumista, ettei aamulla tule kiire.
 Tässä välissä tarkistan myös lääkedosetit. Hankalat ja mahdolliset lääkemuutosten tarkistukset jätän suosiolla, en halua tehdä virheitä.
 Kello 05.00
 Panen puurokattilat kuumenemaan. Lataan kahvinkeittimen aamuvuorolle.
 Aamuyöstä viikkaan loput pyykit. Nämä aputyöt vievät yöstä riippuen kahdesta kolmeen tuntia.
 Jos on tullut eritepyykkiä, vie pyykkihuolto isomman osan yön työajasta.
 Kello 06.00
 Kurkkaan vielä huoneisiin, kirjaan loput tapahtumat, vien roskat.
 Lähihoitaja kertoi Ylelle arjestaan. Riitta Weijola/Vastavalo
 Yhteenveto: Noin 2,5 tuntia varsinaista hoivatyötä
 Lähihoitaja kirjasi siis yhden tavallisen yön tapahtumat. Mitään erikoista ei sattunut, asukkaatkin pääosin nukkuivat.
 Kirjauksesta on laskettavissa, että kyseisessä yövuorossa varsinaiseen hoivatyöhön meni noin 2,5 tuntia.
 Koko muu työaika kului avustavissa tehtävissä, kuten pyykkihuollossa, ruuanlaitossa ja siivouksessa. Yksi ja sama käsipari hoitaa kaiken mahdollisen lääkkeitä ja roskahuoltoa myöten.
 Yövuoroissa jo pelkkä valvominen on elimistölle raskasta. Jos joutuu vielä tekemään näitä aputöitä hoitotyön lisäksi, on se aika hurjaa.
 Lähihoitaja on sitä mieltä, että tietyt toiminnot yöllä voivat olla jopa turvallisuusriski, esimerkiksi poistuminen hoivakodista roskien viemisen takia.
 Hän kertoo, että kyseiseen hoivakotiin tulee lounas kunnan keittiöstä. Päivällinen ja viikonlopun ruuat valmistetaan työvuoroissa.
 Harmittaa, että ruokapuolta hoitavat osin sitä osaamattomat ihmiset. Itselläni on ravitsemusalan koulutus aiemmasta elämästäni. Joskus kauhistuttaa, mitä 100-vuotiaille oikein tarjotaan, nuorille tarkoitetusta ruokavaliosta.
 Lähihoitaja kertoo yrittäneensä jo vuoden ajan turhaan kertoa näkemyksistään.
 Mielestäni on järkyttävää, ettei sillä ole väliä, onko mummo kotihoidon varassa kotonaan, eli yksin yöt kello 22 ja 08 välillä, vai onko hän muka "ympärivuorokautisessa" valvonnassa.
 Lähihoitaja itse on eniten huolissaan siitä, ettei voi olla läsnä vanhuksille, kun pitää olla siivooja ja keittäjäkin. Hänen mielestään näin ei saa jatkua.
 Yökkö ei voi olla läsnä, koska on muita hommia.
Pyykit, ruuat ja siivoukset vievät todella paljon aikaa, enkä silloin voi olla saattohoitopotilaan vieressä.
 Saattohoidossa olevalla ihmisellä puolestaan on aika käymässä vähiin.
 Lähihoitajan kirjoitus ja kommentit julkaistaan poikkeuksellisesti anonyyminä hänen pyynnöstään.
 Lue myös:
 Synkkä ennuste: Joka kolmas opettaja ja lähihoitaja jää kymmenen vuoden kuluessa eläkkeelle – “Riittääkö työvoimaa peruspalveluihin?"
 Lähihoitajan karu arki: 11 keikkaa päivässä – "Et kuole ainakaan minun vuorollani"

"Joskus kauhistuttaa" – Lähihoitaja piti kirjaa ja kertoo Ylelle nyt tunti tunnilta, millaista hoivatyö todella on


Summary: Vuonna 2016 solmittu kilpailukykysopimus pidensi työaikoja nostamatta palkkoja.

Kilpailukykysopimuksessa sovittiin, että työaikaa pidennetään 24 tuntia vuodessa. Näistä tunneista näyttää tulevan työmarkkinasyksyn kovin vääntö.
 Osalla aloista kyse on kuudesta minuutista päivässä. Työehtosopimusneuvottelut käynnistyvät elo-syyskuun vaihteessa.
 Palkansaajajärjestöt ovat sitä mieltä, että ilmaisten lisäminuuttien tekeminen loppuu. Työnantajat pitävät kiinni siitä, että työajan pidennys on tullut jäädäkseen, koska se on lisännyt suomalaisyritysten kilpailukykyä.
 Kilpailukykysopimus oli edellisen hallituksen lempilapsi. Pääministeri  Juha Sipilä  (kesk.) ajoi sopimusta, jonka tavoitteena oli parantaa suomalaisten yritysten mahdollisuuksia pärjätä kilpailijoille esimerkiksi Ruotsissa ja Saksassa.
 Yle kysyi kuudelta työmarkkinajärjestöltä, mitä ne veikkaavat syksyllä alkavan työmarkkinakierroksen vaikeimmaksi kysymykseksi.
 Teollisuusliiton puheenjohtaja Riku Aalto ei halua jatkaa kiky-tuntien tekemistä. Mesut Turan / Lehtikuva
 Puheenjohtaja Riku Aalto, Teollisuusliitto
 1. Mistä on tulossa suurin kiista ja miksi?
 Luulen, että suurin keskustelun aihe tulee olemaan työaikaan liittyvät kysymykset. Totta kai palkankorotukset ja korotusmallit ovat aina keskeisessä asemassa neuvotteluissa.
 2. Mikä olisi teidän ratkaisunne?
 Teollisuusliiton tavoite on, että yhdessäkään meidän sopimuksessa ei ole kiky-tunteja.
 3. Nähdäänkö lakkoja?
 Lakko ei koskaan ole tavoiteltava asia. Toki neuvotteluprosessiin kuuluu myös niihin valmistautuminen. Toivottavasti neuvottelutulokset saadaan aikaan ilman työmarkkinahäiriöitä.
 JHL:n Päivi Niemi-Laineen mukaan kiky-tunneista ei ole ollut mitään olennaista hyötyä Suomen kansantaloudelle. Thomas Hagström / Yle
 Puheenjohtaja Päivi Niemi-Laine, Julkisten ja hyvinvointialojen liitto
 1. Mistä on tulossa suurin kiista ja miksi?
 Neuvottelupöytään ovat nousemassa kiky-tunnit, samapalkkaisuus eli palkkatasa-arvo nais-ja miesvaltaisten alojen välillä sekä työntekijän hyvinvointiin liittyvät asiat.
 2. Mikä olisi teidän ratkaisunne?
 Ratkaisu voisi olla kiky-tuntien poistaminen tai kompensointi palkankorotuksena. Ilmaiset tunnithan tulivat yllättäen, pyytämättä ja ilmaiseksi.
 Palkkatasa-arvon edistämiseen tarvitaan palkkaohjelmaa. Tällä kurottaisiin umpeen mies- ja naisvaltaisten alojen palkkakuilua ja samalla lisättäisiin julkisen työn houkuttelevuutta esimerkiksi sosiaali- ja terveysalalla, jossa on huutava pula alan ammattilaisista.
 3. Nähdäänkö lakkoja?
 Sopiminen on ensisijainen tavoitteemme. Työmarkkinahäiriöt eivät ole meistä kiinni. Työnantajan kanssa sopien eteneminen on kuitenkin paras keino.
 Osa-aikaisten työntekijöiden asema on Pamin ykköshuoli. Puheenjohtaja Annika Rönni-Sällinen on vasta aloittanut tehtävässään. Markku Ulander / Lehtikuva
 Puheenjohtaja Annika Rönni-Sällinen, Palvelualojen ammattiliitto
 1. Mistä on tulossa suurin kiista ja miksi?
 Palvelualoilla osa-aikaisiin ja nollatyösuhteisiin liittyvät kysymykset noussevat vahvasti esiin. Vastentahtoisen osa-aikatyön määrä on koko ajan lisääntynyt, ja osa-aikatyöstä saatavalla palkka ei palvelualoilla riitä turvaamaan toimeentuloa.
 Tokihan palkkaan liittyvät kysymykset ylipäätään yleensä ovat neuvottelujen isoja kysymyksiä.
 2. Mikä olisi teidän ratkaisunne?
 Työnantajien lisätyöntarjoamisvelvollisuutta tulisi vahvistaa ja ottaa paremmin huomioon myös työntekijöiden tarpeet.
 3. Nähdäänkö lakkoja?
 Mahdoton lähteä ennakoimaan. Toivottavasti ei jouduta siihen tilanteeseen.
 Työmarkkinajohtaja Minna Helle sanoo, että työajan pidennys on tuonut teknologiayritysten käyttöön 6,7 miljoonaa työtuntia vuodessa. Karoliina Simoinen / Yle
 Työmarkkinajohtaja Minna Helle, Teknologiateollisuus
 1. Mistä on tulossa suurin kiista ja miksi?
 Työajan pidennyksen jatkumisesta on hyvin erilaiset näkemykset työantaja- ja palkansaajapuolella. Se tulee olemaan siksi erittäin vaikea ratkaista.
 2. Mikä olisi teidän ratkaisunne?
 Ratkaisut etsitään neuvottelemalla. Tavoitteemme on työajan pidennyksen jatkuminen. Se on keskeinen osa parantunutta kilpailukykyä ja elintärkeä myös työllisyyden kannalta. Sopimusten on kaikilta osin edistettävä kilpailukykyä ja mahdollisuuksia yrityskohtaisiin ratkaisuihin.
 3. Nähdäänkö lakkoja?
 Lakkoihin ei ole heikentyvän talouskasvun takia todellakaan varaa, eivätkä fiksuimmat ratkaisut muutoinkaan synny työtaistelu-uhkien avulla.
 "Suomi on vasta saanut sieraimet osittain veden yläpuolelle", sanoo Paltan toimitusjohtaja Tuomas Aarto. Henrietta Hassinen / Yle
 Toimitusjohtaja Tuomas Aarto, Palvelualojen työnantajat
 1. Mistä on tulossa suurin kiista ja miksi?
 Näyttää siltä, että ainakin jotkut palkansaajaliitot suunnittelevat tavoittelevansa kiky-sopimuksessa sovitun työajan pidennyksen pysyvää poistamista omista työehtosopimuksistaan.
 Toivon, että näin ei tapahdu, koska työajanpidennyksellä on ollut iso positiivinen vaikutus Suomen kilpailukykyyn.
 Työajan pidennystä ei ole tarkoitettu määräaikaiseksi ratkaisuksi.
 2. Mikä olisi teidän ratkaisunne?
 Ei ole mitään järkeä siinä, että huonontaisimme omilla ratkaisuillamme tilannettamme heti, kun olemme saaneet sieraimemme osittain veden pinnan yläpuolelle.
 Kilpailukyvystä huolehtimisella ole erityinen merkitys myös julkisen talouden tasapainottamisessa ja työllisyyden parantamisessa.
 3. Nähdäänkö lakkoja?
 Toivon, että ei nähdä. Uskon liittojen kykyyn neuvotella järkeviä ratkaisuja lähtökohtaisesti ilman rähinöitä. Talousnäkymät ovat vähintäänkin utuiset ja myös hallitusohjelman täytäntöönpano edellyttää onnistunutta työmarkkinakierrosta.
 Kaupan liiton toimitusjohtaja Mari Kiviniemi on vielä vaitonainen palkkaneuvotteluista. Sasha Silvala / Yle
  Toimitusjohtaja Mari Kiviniemi, Kaupan liitto
 1. Mistä on tulossa suurin kiista ja miksi?
 Kaupan neuvottelut alkavat vasta tammikuussa ja valmistelevat keskustelutkin vasta syksyn aikana, siksi emme spekuloi vielä tässä vaiheessa neuvotteluita.
 2. Mikä olisi teidän ratkaisunne?
 Sama vastaus kuin edellä.
 3. Nähdäänkö lakkoja?
 Talouden näkökulmasta lakkoihin ei ole varaa.

Kiky-tuntien jatkosta muhii lihava riita: Jääkö 24 tunnin vuosityöajan pidennys pysyväksi?


Summary: Suomen elinkeinoelämä näkee suhdannetilanteen vielä kohtalaisena, mutta maailmantalouden epävarmuus heijastuu suhdanneodotuksiin.

Suhdannebarometriksi kutsuttu kyselytutkimus on tärkeä työväline kansantalouden lähiajan haasteisiin varautumisessa.  Heinäkuun 2019 kyselyn tulosten mukaan  yritykset pitävät tilannetta vielä myönteisenä, mutta odotukset ovat jatkaneet laskuaan.
 – Tässä tilanteessa on tärkeää pitää huolta ja vaalia niitä kasvun mahdollisuuksia, jotka ovat meidän omissa käsissä. Niitä on sekä taloudessa että työmarkkinapolitiikassa, sanoo Elinkeinoelämän keskusliiton johtaja  Penna Urrila .
 – Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että pystyisimme nostamaan työllisyysastetta mahdollisimman korkealla suhdanteista riippumatta. Se auttaa julkista taloutta ja sillä on merkittävä vaikutus talouspolitiikan toimintaympäristöön, hän jatkaa.
 Suomalaisten yritysten on pärjättävä myös ulkomailla.
 Työllisyyspaketti tarvitaan
 – Kilpailukyvystä tulee pitää huolta. Tämä koskee osaamista, innovaatioita ja teknologiaa, korostaa Urrila.
 Urrila myös muistuttaa, että hallitus on rakentanut ohjelmansa aika paljon työllisyysasteen nousun ympärille.
 – Eli vaikuttavia toimenpiteitä tarvitaan. Se tarkoittaa pakettia, jossa on monentyyppisiä toimia, koska millään yksittäisillä emme sinne 75 [prosentin työllisyysasteeseen] tai edes lähelle pääse.
 Ammattitaidosta pidettävä huolta
 Mutta tarkastellaanpa suhdannebarometrin tuloksia kansalaisen näkökulmasta.
 Otetaan esimerkiksi alle 45-vuotias, millä tavalla hän voisi varmistaa oman työpanoksensa riittävän kysynnän työmarkkinoilla, toisin sanoen työpaikkansa?
 – Se että työllisyyden kasvuvauhti on hidastumassa, on hälytysmerkki joka kannattaa huomata. Ja ottaa vielä näköpiirissä olevan suhdannekäänne huomioon, neuvoo Elinkeinoelämän keskusliiton johtava ekonomisti  Sami Pakarinen.
 – Kannattaa miettiä, miltä oman osaaminen ja alueellinen liikkuvuus näyttää muutamien vuosien päästä, hän tiivistää.
 Lue myös :
 Analyysi: Kuka maksaa laskun, kun suomalaisille opetetaan uudet työt?
 Pankkiväki puristuu työelämän muuttumisen läpi etunenässä, joukossa 55-vuotias Soile Ojala – ja pian me kaikki tulemme perässä

Miten alle 45-vuotias säilyttää työpaikkansa –  Kannattaa miettiä omaa osaamistaan ja liikkuvuuttaan


Summary: Hormoneista ei enää ole pakko pitää taukoja, sanovat asiantuntijat.

Monille naisille kuukautiset ovat kivulias ja ärsyttävä juttu, joka häiritsee elämää kerran kuukaudessa.
 Sen vuoksi yhä useampi brittinainen valitsee hormonaalisen ehkäisymenetelmän, jonka avulla kuukautiset voivat jäädä jopa kokonaan pois. Asiasta kertoi vastikään  brittilehti The Guardian .
 Niukentuvat tai kokonaan poisjäävät kuukautiset painavat myös suomalaisnaisten vaakakupissa, kun he valitsevat ehkäisyä.
 – Suomessa sen ajattelu vasta onkin yleistä! Kuukautisten poisjäämistä tai niukentumista pidetään hyvänä ja tärkeänä asiana. Siihen liittyy myös rahallista säästämistä, kun ei tarvitse ostaa kuukautissuojia, perustelee osastonylilääkäri  Oskari Heikinheimo  Helsingin yliopistollisesta sairaalasta.
 Säännölliset kuukautiset voivat lisätä rautapuuteanemiaa
 Mutta tarvitseeko nainen säännölliset kuukautiset ollakseen terve? Asiantuntijoiden vastaus on, että ei tarvitse.
 Tyttöjen kuukautiset alkavat nykyään aiempaa huomattavasti aiemmin.  Mira Pelo / Yle
 Ihmisen kehityshistoriassa kuukausittainen vuoto on itse asiassa poikkeus. Aiemmin naiset elivät ison osan elämäänsä raskaana tai imettivät, jolloin vuoto yleensä jää luontaisesti pois. Aiemmin kuukautiset myös alkoivat myöhemmin. Niiden alkamisikä on laskenut  noin 17:stä noin 13 vuoteen .
 Myöhemmin säännöllisiä kuukautisia on pidetty tärkeänä varmistuksena siitä, ettei nainen odota lasta.
 Säännöllisestä vuotamisesta ei kuitenkaan ole terveydellistä hyötyä. Heikinheimon mukaan kuukautiset joka kuukausi voivat lisätä nuorten naisten raudanpuuteanemiaa merkittävästi. Joillekin kuukautiset ovat myös todella kivuliaat ja runsaat.
 – Kuukautisilla ei ole naisen seksuaaliterveydelle merkitystä. Jos nainen ei halua tulla raskaaksi, niin kuukautisvuotona ulos tulevaa kohdun paksua limakalvoa ei tarvita, Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen asiantuntija  Katriina Bildjuschkin   painottaa.
 Tauot eivät ole tarpeellisia
 Hormonaaliset ehkäisymenetelmät hämmentävät naisen luontaista kuukautiskiertoa, minkä myötä kuukautiset tavallisesti niukentuvat tai jäävät pois. Vuosikymmenien ajan on uskottu, että elimistön pitää saada tauko hormoneista.
 On myös spekuloitu, että pillerit keksinyt gynekologi olisi halunnut mielistellä katolista kirkkoa ja sen vuoksi pillereille määrättiin "luonnollinen" viikon tauko. Totta on sekin, että aiemmin pillereissä oli enemmän hormoneja, minkä vuoksi taukoa pidettiin tärkeänä. Aiheesta kirjoittavat muun muassa sanomalehdet  The Guardian  ja  The Telegraph  sekä  verkkosivusto Vice .
 Tämän vuoden tammikuussa Britannian seksuaali- ja lisääntymisterveyden laitos  uudisti ohjeistuksiaan  ja totesi, ettei hormoneista enää tarvitse pitää taukoja.
 Suomessa ehkäisypilleri on FINSEX-kyselyn mukaan yleisin ehkäisykeino alle 34-vuotiaiden parissa, mutta iän myötä kierukan käyttö yleistyy.  Andrey Cherkasov / AOP
 Kaikki ehkäisymenetelmät eivät tietenkään sovi kaikille. Osa naisista saa hormonaalisista ehkäisymenetelmistä  mielialamuutoksia, painonnousua ja haluttomuutta .
 Jos yhdistelmäehkäisypillerit kuitenkin sopivat, niin voiko niitä syödä ilman terveyshuolia monta liuskaa putkeen?
 – Voi hyvin. Tämä on mieletön mahdollisuus naiselle itse päättää, haluaako kuukautiset vai ei, myös THL:n Bildjuschkin toteaa ykskantaan.
 Bildjuschkin kertoo kuulevansa asiakkailtaan usein tarinoita siitä, miten vuositolkulla pillereitä syönyt sisko ei tullut enää raskaaksi.
 Bildjuschkin arvioi, että pillereitä syytetään liian herkästi. Ikä vaikuttaa hedelmällisyyteen, eikä voida tietää, olisiko ihminen tullut ilman pilleriputkeakaan raskaaksi.
 Ehkäisyvalinnat näkyvät myös supermarketin hyllyllä
 Britanniassa naisten ehkäisyvalinnat näkyvät myös supermarketin hyllyillä. Tamponien myynti on vähentynyt, kun naiset valitsevat enemmän sellaisia ehkäisymenetelmiä, joiden myötä kuukautiset jäävät pois. Ilmiöstä kertoo esimerkiksi  brittilehti The Telegraph .
 Osaltaan tamponien myynnin vähentyminen voi toki selittyä myös ikääntyvällä väestöllä ja muiden kuukautissuojien suosion kasvulla. Siteiden ja pikkuhousunsuojien myyntiluvut ovat kuitenkin pysyneet Britanniassa ennallaan.
 Brittilehden mukaan yhä useampi englantilainen nainen käyttää pitkäkestoista ehkäisymenetelmää kuten ehkäisykapselia tai kierukkaa.
 Kondomi on hormonaalisen ehkäisyn ohella nuorten suosima ehkäisykeino. AOP
 Suomalaiset 21–35-vuotiaat käyttävät eniten hormonaalisia ehkäisyvälineitä, kuten pillereitä tai ehkäisyrengasta,  kertoo RFSU . Myös kondomin käyttäminen on todella yleistä.
 Yli 35-vuotiaat suomalaisnaiset käyttävät  yleisimmin hormonikierukkaa .
 THL:n Katriina Bildjuschkin toivoo, että myös nuoret löytäisivät pillereiden ja kondomin ohelle pitkäkestoisen ehkäisymenetelmän kuten kierukan tai kapselin.
 – Pitkään puhuttiin, että kierukka on synnyttäneiden naisten ehkäisyväline. Nyt markkinoilla on myös pienempiä ja vähemmän hormoneja sisältäviä malleja. Toivoisin kovasti, että pitkäaikaisen ehkäisyn käyttö lisääntyisi. Pillerin voi unohtaa, kierukkaa ei, Bildjuschkin sanoo.
 Asiantuntija toivoo myös, että ehkäisyn aloittajat ja asiantuntijat pohtisivat aiempaa huolellisemmin, mitä tarpeita, odotuksia ja toiveita aloittajalla on varsinaisen ehkäisyn lisäksi.
 Lue lisää:
 E-pilleri on yhä suosituin ehkäisymenetelmä
 Epäreilu verotus sai naiset tamponikapinaan Saksassa ja Tansaniassa – kuukautissuojia kohdellaan "luksustuotteina"
 Miesten ehkäisypilleriä pitää odottaa vielä vuosia – miksi lääketeollisuutta ei kiinnosta miesten ehkäisy?

Kuukautisista ei ole naisen terveydelle hyötyä – moni nainen valitsee hormonaalisen ehkäisyn välttyäkseen vuodoilta


Summary: Radio Kaakko ei käy tällä hetkellä yhteistyöneuvotteluja sanomalehtien kanssa. Radioasema sai juuri pitkän kymmenen vuoden toimiluvan.

Juontaja  Robi Schurmanin  ääni kuuluu haminalaisen bänditreenitilan keittiökomerosta. Käynnissä on paikallisradio Radio Kaakon lähetys.
 Äänieristetty keittiö taipuu radion käyttöön juontajan mukaan hyvin. Nelihenkinen radiontekijäporukka on tottunut pieniin tiloihin.
 – Ehkäpä jaamme tulevaisuudessa vielä tuon keittiötilankin ja näin myös vuokran, nauraa Radio Kaakon ohjelmapäällikkö  Jalle Niemelä .
 Niemelä on toinen Radio Kaakon perustajista yhdessä  Jami Kanasen  kanssa. Pitkän linjan radioammattilaisen mukaan radio on intohimolaji.
 – Tämä toiminta lähti rakkaudesta radion tekemiseen ja havainnosta, että Kymenlaaksosta puuttui paikallinen radiokanava.
 Vuonna 2018 perustettu Radio Kaakko toimii nyt toista kesää FM-taajuuksilla. Lähetys kuuluu kaikilla Kymenlaakson paikkakunnilla. Lähetyksiä tulee maanantaista perjantaihin. Kesän aikana juonnetut lähetykset alkavat kello 7.30 ja päättyvät kello 17.
 Syyskuussa juonnetut lähetykset katkeavat, kun väliaikainen radiolupa päättyy. Loppuvuoden ajan Radio Kaakko toimii nettiradiona verkossa, jossa kuuluu pelkkää musiikkia.
 Radio Kaakon lähetyksiä on tehty tänä kesänä Haminasta. Kuvassa Radio Kaakon studion näyttö. Antro Valo
 Laatua pienellä henkilömäärällä
 Ensi vuonna Radio Kaakon toiminta muuttuu, kun sen pitkä radiotoimilupa astuu voimaan. Valtioneuvosto myönsi Radio Kaakolle  kymmenen vuoden toimiluvan  viime vuonna.
 Uusi radiolupa tarkoittaa sitä, että paikallisradion toiminta siirtyy kokonaan FM-taajuuksille. Tämä tietää lisätyötä muun muassa sisältöjen suunnittelussa. Ohjelmapäällikkö Niemelän mukaan kanavan tavoitteena on kehittää muun muassa paikallista kulttuuria ja urheilua käsitteleviä erikoisohjelmia.
 – Ainakin pyrimme siihen, että muuttaisimme ohjelmiamme viikottain ilmestyviksi makasiineiksi. Tarkoitus on saada kaupallistettua näitä tasaisesti ilmestyviä ohjelmia. Pienillä kuluilla mennään jatkossakin. Meidän ainoa rahoituksemme on mainosraha ja siihen pitää ohjelmien niveytyä, Niemelä sanoo.
 Suomen kaupallisten radioiden edunvalvonta- ja markkinointiliitto Radiomedian toimitusjohtaja  Stefan Möller  ajattelee, että pienen paikallisradionkin on mahdollista erottua massasta. Hänen mukaansa tekijöiden määrää ei pidä liikaa tuijottaa.
 – Radiohan on illuusioväline. Ei tiedetä kuinka isoilla tai pienillä resursseilla sitä tehdään. Ainoastaan kiinnostaa se, että mitä sieltä tuutista tulee. Oikein suunniteltuna ja tehtynä laadun tekeminen ei vaadi isoa henkilömäärää, Möller sanoo.
 Radio Kaakossa työskentelee tällä hetkellä kolme juontajaa ja yksi tekniikkavastaava. Ohjelmapäällikkö Jalle Niemelän mukaan uusien tekijöiden tarvetta seurataan vielä.
 Jalle Niemelä toimii Radio Kaakon ohjelmapäällikkönä. Antro Valo
 Monimediaisuus kaikkien tavoite
 Paikallisradioiden toiminta on alkanut kiinnostaa perinteisissä mediataloissa.
 Sanomalehtien hakeutuminen radiopuolelle  ei yllätä Radiomedian toimitusjohtaja Stefan Mölleriä. Hän pitää sitä ennemminkin loogisena.
 – Se on vähän sama kuin, että pitää olla netissä. Internet on yksi jakelukanava, jos et ole siellä mediatalona, et ole olemassa.
 Möller uskoo, että sanomalehtien motivaatio radiotoiminnan aloittamiseen on tiivistää suhdetta kuluttajiin sillä alueella, jossa he toimivat.
 – En usko, että lähtökohtana olisi se, että sanomalehdet lähtisivät kampittamaan olemassa olevia kanavia, vaan laajentamaan omaa toimintaansa ja tyydyttämään kuluttajakuntaansa.
 Yrityskaupoilla toimintaansa kasvattanut mediatalo Keskisuomalainen ei ole toistaiseksi kiinnostunut laajentamaan radiotoimintaansa Kymenlaaksoon. Mediatalo on aiemmin saanut pysyvät radiotoimiluvat Helsinkiin, Pirkanmaalle ja Jyväskylään.
 – Tällä hetkellä seuraamme kuinka radiotoiminta lähtee käyntiin näillä alueilla. Uusia alueita katsotaan myöhemmin, kertoo Keskisuomalaisen konsernijohtaja  Vesa-Pekka Kangaskorpi .
 Keskisuomalainen osti Kymenlaakson suurimmat sanomalehdet Kouvolan Sanomat ja Kymen Sanomat tämän vuoden huhtikuussa.
 Radio Kaakon ohjelmapäällikkö Jalle Niemelän mukaan tällä hetkellä yhteystyöneuvotteluja ei käydä minkään sanomalehden kanssa.
 – Emme tietenkään sulje mitään vaihtoehtoja pois. Kaikki pyrkivät kohti monimediallisuutta, jossa otettaisiin haltuu useampi väline – niin mekin. Tällä hetkellä meidän päätavoitteemme on kehittää omia sisältöjämme.

Piskuinen paikallisradio puskee lähetystä pienestä keittiöstä  – "Tämä lähti rakkaudesta radion tekemiseen"