Summary: Fortum ja Uniper alkavat neuvotella saman tien yhteisestä strategiasta, sanoo Fortumin toimitusjohtaja Pekka Lundmark.

Suomalainen energiayhtiö Fortum on onnistunut uuvuttavan väännön jälkeen hankkimaan määräysvallan saksalaisesta Uniperista.
 Fortum ostaa 2,3 miljardilla eurolla yhteensä 20,5 prosentin lisäosuuden Uniperista kahdelta aktivistisijoittajalta, Elliott ja Knight Vinke -rahastoilta.
 Fortum osti jo aiemmin puolikkaan Uniperista energiajätti  Eonilta . Nyt Fortumin omistusosuus Uniperista nousee 70,5 prosenttiin.
 Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että energiajätti Uniperista tulee Fortumin tytäryhtiö. Fortum pääsee siis nyt määrittelemään myös Uniperin suunnan.
 Voit lukea tarkemmin kaupasta  tästä .
 Kauppaa edelsi pian kaksi vuotta jatkunut ankara kädenvääntö. Uniper vastusti viimeiseen asti Fortumin aikeita hankkia osake-enemmistö.
 Fortumin määräysvallan on pelätty tarkoittavan esimerkiksi hiilivoimaloiden ennenaikaista alasajoa, väenvähennyksiä ja pääkonttorin siirtoa pois Düsseldorfista.
 Uniper on selvästi Fortumia  isompi  yhtiö ja yhtiöillä on hyvin erilaiset liiketoiminnot ja strategiat.
 Fortumin toimitusjohtaja  Pekka Lundmark  kommentoi kauppaa tiistaina aamupäivällä Ylelle puhelimitse Düsseldorfista käsin.
 Kuinka merkittävä käänne on kyseessä?
 Tämä on erittäin merkittävä käänne. Kaupan jälkeen me omistamme vähintään 70,5 prosenttia Uniperista. Tämä tarkoittaa sitä, että pääsemme toden teolla rakentamaan Uniperin kanssa johtavaa yhtiötä Euroopan energiamurroksessa.
 Määräysvalta Uniperin yhtiökokouksessa edellyttää kuitenkin 75 prosentin enemmistöä. Tästä jäädään vielä vajaaksi. Onko teillä käytännössä määräysvalta Uniperissa vai ei?
 Tällä omistuksen tasolla on hyvin mahdollista, että yhtiökokouksessa paikalla olevista äänistä saadaan käytännössä 75 prosenttia. Mutta tämä ei ole nyt meille olennaista.
 Uskomme, että omistusosuus riittää tilanteen stabiloimiseen. Nyt haluamme jatkaa hyvin alkaneita yhteistyökeskusteluita ja rakentaa yhteinen strategia Uniperin kanssa.
 Kauppa vaatii vielä viranomaisluvat Yhdysvalloissa ja Venäjällä. Venäjällä tulppana on ollut Uniperin tytäryhtiön vesilupa. Kuinka todennäköistä on, että luvat nyt heltiävät?
 Yhdysvaltojen suhteen en näe mitään syytä, miksi lupa ei heltiäisi hyvinkin suoraviivaisesti.
 Venäjä on ollut pitkään kysymysmerkki tässä suhteessa. Meillä on ollut viime aikoina hyvinkin intensiivisiä keskusteluja Venäjän viranomaisten kanssa.
 Keskustelujen tuloksena me olemme varsin luottavaisia siihen, että luvat on saatavissa. Ilman sitä emme tietenkään olisi tähän lähteneet.
 Mutta on kuitenkin muistettava, että viime kädessä asia on viranomaisten käsissä.
 Uniperista tulee nyt Fortumin tytäryhtiö. Mitä Fortum aikoo käytännössä tehdä?
 Nyt kaikkein tärkeintä on istua alas Uniperin johdon ja henkilöstön edustajien kanssa. Lähdemme rakentamaan yhteistä tulevaisuutta, visiota ja strategiaa.
 Yhtiöiden toiminnot tukevat toisiaan erittäin hyvin Euroopan energiakäänteessä. Uskon, että yhdistelmä tulee tarjoamaan erittäin mielenkiintoisia mahdollisuuksia työntekijöille. Sen lisäksi olen täysin vakuuttunut, että kauppa on hyvä asia myös Uniperin ja Fortumin osakkeenomistajille.
 Ympäristöjärjestöjen mukaan Uniper on yksi saastuttavimmista energiayhtiöistä Euroopassa. Miksi Fortum haluaa lisää hiili- ja kaasuvoimaa, joista pitäisi päästä eroon?
 Uniperilla on myös erittäin vahva portfolio myös vesivoimassa ja ydinvoimassa.
 Mitä hiilivoimaan tulee, niin Fortum tukee erittäin kunnianhimoisia Euroopan ilmastotavoitteita. Tuemme ilmastoneutraaliustavoitetta vuodelle 2050, jonka toivottavasti Euroopan komissio laittaa täytäntöön.
 On täysin selvää, että hiilivoima tullaan Euroopan maissa ajamaan alas. Meidän mielestämme se on hyvä asia.
 Mutta kaasu taas tulee olemaan täysin välttämätöntä varavoimaa toimitusvarmuuden turvaamiseksi varsin pitkän aikaa. Tässä suhteessa Uniperilla on hyvin mielenkiintoinen asema.
 Lisäksi kaasuvoimalat ja -infrastruktuuri mahdollistavat sen, että voidaan lähteä rakentamaan vihreän kaasun liiketoimintaa, jossa kaasusta tehdään vähitellen hiilineutraalia.
 Tarkoittaako Fortumin ja Uniperin uusi yhteinen strategia sitä, että esimerkiksi hiilivoima ajettaisiin alas ennen Saksan hiilikieltoa vuonna 2038?
 En halua mennä asioiden edelle. Me kannatamme kunnianhimoisia ilmastotavoitteita, mutta kaikissa maissa on nyt omat keskustelunsa ja prosessinsa menossa.
 Saksassa kysymys on hyvin monitahoinen ja vaikea. Siellä joudutaan tasapainoilemaan päästövähennysten, toimitusvarmuuden ja energian hinnan välillä. Tässä keskustelussa Uniper on parhaillaan Saksan hallituksen kanssa.
 En usko, että me pystymme yhtiönä vaikuttamaan siihen, onko hiilivoiman lopullinen alasajovuosi 2038 vai jotain muuta. Se on viime kädessä Saksan hallituksen päätös.
 Olette parhaillaan Düsseldorfissa, jossa on Uniperin pääkonttori. Miten uutinen on otettu vastaan siellä?
 Uutinen julkistettiin aamulla. Olen puhunut Uniperin toimitusjohtajan kanssa. Hän otti tämän hyvin rauhallisesti ja asiallisesti.
 Itse uskon ja toivon, että kun aktivistisijoittajat (Elliott ja Knight Vinke -rahastot) ostetaan ulos yhtiöstä, niin se rauhoittaa ja stabiloi tilannetta.
 Kerroimme myös osana julkistusta, että olemme sitoutuneet sitoutuneet siihen, että emme tee niin sanottua määräysvaltasopimusta Uniperissa ainakaan kahteen vuoteen.
 Ainakin näiden kahden vuoden ajan Uniper tulee säilymään omalla identiteetillään pörssissä. Se on nyt etsikkoaika, jonka kuluessa meidän on tarkoitus rakentaa yhteinen strategia.
 Entä mitä tapahtuu kahden vuoden jälkeen?
 Sitä on vielä liian aikaista spekuloida. Tulemme keskustelemaan myös siitä Uniperin johdon kanssa.
 Fortum on luvannut Uniperin työntekijöille, että irtisanomisia ei vaadita ja pääkonttori pysyy Düsseldorfissa. Riittääkö tämä rauhoittamaan työntekijäpuolen?
 Toivon, että tämä on hyvä alku yhteistyön etenemiselle. Yksipuolinen julistus ei tietenkään riitä.
 Haluamme nyt istua alas Uniperin työntekijöiden kanssa ja keskustella siitä, mitä sitoumukset käytännössä merkitsevät ja miten ne tullaan toteuttamaan.
 Kuinka isoja säästöjä voisi olla saatavissa, jos päällekkäisiä toimintoja karsitaan joillakin markkinoilla?
 Meille tämä on ennen kaikkea kasvuinvestointi. Päällekkäisiä toimintoja varmasti on esimerkiksi Ruotsissa ja Venäjällä.
 Mitä niistä saatavat hyödyt ovat ja mitä se rahallisesti tarkoittaa, se on täysin ennenaikaista arvioida tässä vaiheessa.
 Suomen valtio omistaa enemmistön Fortumista. Mitä kauppa tarkoittaa omistajan kannalta?
 Jos ajatellaan strategisesti omistajan kannalta, niin tämä on erittäin hyvä mahdollisuus rakentaa johtava energiayhtiö Euroopan energiamurrokseen.
 Taloudellisesti kauppa vahvistaa meidän osakekohtaista tulostamme. Kahden yhtiön käyttökate on yhteensä kolmen miljardin euron luokkaa.
 Sitä kautta Fortumin asema vahvana osingonmaksajana tulee toivottavasti entisestään vahvistumaan.
 Miksi neuvotteluprosessi on ollut näin vaikea?
 Nämä ovat isoja ja vaikeita kysymyksiä, joihin liittyy paljon tunteita. Ymmärrän ihan hyvin, että Uniperin ja sen henkilöstön keskuudessa on ollut huolia.
 Uniperissa on ollut hyvin monenlaisia omistajia, mukaan lukien aktivistisijoittajat, se on herättänyt paljon kysymyksiä. Uskon, että kauppa tulee selkeyttämään ja rauhoittamaan tilanteen.
 Fortum osti aiemmin puolikkaan Uniperista hieman halvemmalla hinnalla osaketta kohden kuin nyt. Miten kommentoitte kauppasummaa?
 Hinta on sillä tasolla, millä Uniperin pörssikurssi on viime aikoina ollut. Me oleme maksaneet runsaan 70 prosentin osuudesta keskimäärin hieman alle 24 euroa per osake, mihin me olemme tyytyväisiä.
 Lue myös:
 Fortum ostaa osake-enemmistön saksalaisesta Uniperista
 Ympäristöjärjestöt laskivat: Fortum on Uniper-kaupan myötä yksi Euroopan saastuttavimmista yhtiöistä
 Uniper mollaa itseään Fortumin jättikaupan kampittamiseksi – Ylen haastattelussa E.ON:in toimitusjohtaja ihmettelee mustamaalausta

Fortum saa vihdoin havittelemansa määräysvallan Uniperista – Miksi haluatte ostaa lisää hiilivoimaa, toimitusjohtaja Pekka Lundmark?


Summary: Ohjelma ei nikottele ensimmäistä kertaa.

Valtion Ritu-rikostuomiosovelluksessa on ongelmia. Esimerkiksi Helsingin hovioikeus ei pääse käsiksi siellä oleviin tuomioihin.
 Ongelman laajuudesta ja kestosta ei ole vielä tietoa.
 Juuri nyt odotetaan esimerkiksi esimerkiksi tuomiota  historiallisen suuresta rahanpesuvyyhdistä .
 Ritu ei ole jumissa ensimmäistä kertaa. Oikeusministeriö tiedotti syyskuun alussa, että satojen rikosasioiden tiedot  on jäänyt lähettämättä  käräjäoikeuksista eteenpäin tietojärjestelmään liittyvän vakavan ongelman vuoksi.
 Oikeusistuinten pitäisi lähettää tiedot tuomioista eteenpäin Rikosseuraamuslaitokselle ja Oikeusrekisterikeskukselle, jotka vastaavat vankeus- ja sakkorangaistuksen täytäntöönpanosta. Vuosina 2013–2019 ainakin 579 tuomion tiedot  on jäänyt lähettämättä eteenpäin .
 Lue myös:
 Poliisi selvitti  historiallisen suuren rahanpesuepäilyn – venäläinen rikollisjärjestö pesi yli sata miljoonaa euroa suomalaisyhtiön  kautta
 Satojen rikosjuttujen tiedot jäivät lähtemättä eteenpäin käräjäoikeuksista – virhe on voinut johtaa jopa vankeustuomioiden vanhenemiseen

Rikostuomio-ohjelmassa häiriöitä – laajuudesta ei toistaiseksi tietoa


Summary: Kiinassa lippu on ollut piilotettuna jo vuodesta 2017.

Matkapuhelinvalmistaja Apple on piilottanut Taiwanin lipun iPhone-puhelimista, joiden alueeksi on asetettu Hong Kong tai Macau.
 Asiasta kertoo  teknologiajulkaisu The Verge .
 Taiwanin lippu katosi iPhonen emoji-näppäimistöstä syyskuun lopun järjestelmäpäivityksen myötä.
 Taiwanin lippu on ollut piilotettuna Manner-Kiinan iPhoneista vuodesta 2017 lähtien.
 Taiwan on Kiinan edustalla oleva saari, jonka itsenäisyyttä Kiina ei tunnusta.
 Kiinaan kuuluvalla Hong Kongin erityishallintoalueella on nähty usean kuukauden ajan hallituksen vastaisia mielenosoituksia.
 Kiina on Applelle sekä tärkeä markkina-alue että merkittävä valmistusmaa monille sen puhelimissa, tableteissa ja tietokoneissa esiintyville osille.
 Apple on aiemmin muun muassa sensuroinut hongkongilaisia kappaleita sen musiikkipalvelu Apple Musicin Kiina-versiossa.

Apple piilotti Taiwanin lipun hongkongilaisten ja macaulaisten iPhone-käyttäjien puhelimista


Summary: Teos on versio Edelfeltin kuuluisasta maalauksesta. Sen on signeerannut Edelfeltin vaimo Ellan von Born.

Länsimaiset taidesuuntaukset ennen 1900-lukua

Kaukolanharju auringonlaskun aikaan  (1889–1890) on  Albert Edelfeltin  tunnetuimpia maalauksia. Teos on Ateneumin kokoelmissa.
 Helanderin huutokauppa myy Edelfeltin maalausta vuodelta 1888. Se on aiemmin tuntematon versio tuosta kuuluisasta teoksesta.
 Maalauksen provenienssitiedot ovat huutokauppakamarin mukaan hyvät. Se tarkoittaa sitä, että omistajuus ja käyttöhistoria ovat jäljitettävissä.
 – Maalaus on aina ollut saman suvun omistuksessa. Löysimme sen kuolinpesästä lokakuussa, Helanderin huutokauppakamarin edustaja  Mika Sirén  sanoo  Svenska Ylen haastattelussa .
 Lahja gynekologille
 Helanderin edustajien mukaan maalauksen aitoutta on syynätty tarkasti siitä lähtien, kun he saivat sen käsiinsä.
 Omistajuuden ja käyttöhistorian lisäksi löytäjät ovat tutkineet maalauksen aitoutta röntgenkuvauksilla.
 Pyrkimyksenä on ollut varmistaa, että teos todella on Edelfeltin maalaama. Teoksessa ei nimittäin ole Albert Edelfeltin nimeä, vaan sen on signeerannut hänen vaimonsa  Ellan von Born.
 Sirénin mukaan von Bron antoi maalauksen lahjaksi professori  Carl Rönnholmille , joka työskenteli gynekologina.
 – Hän oli käyttänyt professorin palveluita poikansa synnytyksessä, joka oli erittäin hankala.
 Puuttuva palanen
 Huutokauppakamari uskoo Edelfeltin käyttäneen nyt kaupattavaa versiota mallina, kun taiteilija maalasi  Kaukolanharju auringonlaskun aikaan  -teosta Pariisin studiossaan.
 Aiemmin oli tiedossa, että kuuluisasta teoksesta on olemassa kaksi varhaista versiota. Sirénin mukaan kolmas versio on palapelin puuttuva palanen, joka on vihdoin paikoillaan.
 Teos huutokaupataan lokakuun loppupuolella. Lähtöhinta on 40 00–60 000 euroa.

Aiemmin tuntematon Edelfeltin maalaus löytyi kuolinpesästä – taiteilijan vaimo oli lahjoittanut teoksen gynekologilleen


Summary: Osa yliopistoista uudistaa opetustaan, jotta yhdenvertaisuus toteutuisi. Osassa toimeen käydään vain, jos joku loukkaantuu.

Kun hätä yllättää, on yhä useammalla yliopisto-opiskelijalla nyt kahden vaihtoehdon lisäksi myös kolmas, jossa käydä helpottamassa oloaan.
 Entistä useammassa suomalaisessa yliopistossa on nimittäin naisten ja miesten vessojen lisäksi myös sukupuolineutraaleja wc-tiloja.
 Haastattelimme juttuun Lapin, Oulun, Jyväskylän, Itä-Suomen, Tampereen, Turun ja Helsingin yliopistot.
 Kysyimme, miten sukupuoli- ja seksuaalivähemmistöjen yhdenvertaisuudesta pidetään huolta, ja jokaisesta kerrottiin, että ellei unisex-vessoja ole jo, niitä on aivan lähiaikoina kampuksille tulossa.
 Jyväskylän ylioppilastalolla unisex-vessat on merkitty nais- ja miesfiguurit yhdistämällä. Isto Janhunen / Yle
 Vessat ovat yliopistojen selvästi näkyvin ja yleisin keino huomioida sukupuoli- ja seksuaalivähemmistöt.
 Muilta osin HLBTIQ-vähemmistöjen yhdenvertaisuuden edistämisessä on kuitenkin yliopistojen välillä selkeitä eroja.
 "Pitäisikö eri uskontoryhmillekin olla omat vessat?"
 Kärkipäässä unisex-vessojen määrässä on Jyväskylän yliopisto, joka ilmoitti lukuvuoden aluksi järjestäneensä tiloihinsa  150 uutta sukupuolineutraalia vessaa .
 Jyväskylän yliopistolta vaadittiin muun muassa kuluneena kesänä  sosiaalisessa mediassa kovin sanoin  konkreettisia toimenpiteitä HLBTIQ-vähemmistöjen yhdenvertaisuuden parantamiseksi.
 Vaatimusten syynä olivat kasvatustieteiden professori  Tapio Puolimatkan  syrjiviksi koetut kannanotot, jotka käsittelivät sukupuoli- ja seksuaalivähemmistöjen oikeuksia.
 Jyväskylän ylopiston päärakennuksella Alvar Aallon suunnittelemat wc-tilat on merkattu hyvin perinteikkäällä tavalla. Isto Janhunen / Yle
 Kaikilla yliopistoilla sukupuolineutraalit wc-tilat ovat olleet opiskelijoilta lähtenyt toive, jonka toteuttaminen on kuitenkin saattanut viedä useita vuosia.
 Esimerkiksi Turun yliopiston vararehtori  Riitta Pyykkö  kertoo, että ensimmäisen kerran opiskelijat ottivat asian esille vuonna 2013.
 – Se ei johtanut paljon mihinkään, se oli tällainen vähän niin kuin mielenilmaus. Sen jälkeen yksinkertaisesti varmaan tietoisuus on lisääntynyt, ja unisex-wc-tilojen järjestäminen kirjattiin tasa-arvo- ja yhdenvertaisuussuunnitelmaan vuonna 2017, Pyykkö sanoo.
 Helsingissä, Turussa ja Jyväskylässä opiskelijoille on järjestetty myös sukupuolineutraalit pukeutumis- ja suihkutilat.
 Oulun yliopiston henkilöstöjohtaja  Jarmo Okkonen  puolestaan toteaa, ettei yhdenvertaisuusongelma ratkea unisex-vessojen rakentamisella.
 – Tämä asia on todennäköisesti monimuotoisempi, kuin me ymmärrämme. Jos kärjistäen ajatellaan, niin pitäisikö sitten olla eri uskontoryhmillekin omat wc:t?
 Pari päivää haastattelun jälkeen Okkonen lähettää kuitenkin sähköpostia, jossa kertoo, että Oulun yliopiston kaikki yksittäiset wc-tilat tullaan muuttamaan syksyn mittaan sukupuolineutraaleiksi.
 Keskustelua sukupuolineutraaleista suihku- ja pukuhuonetiloista on käyty Okkosen mukaan yliopiston tasa-arvo- ja yhdenvertaisuustoimikunnassa maaliskuun lopulla.
 – Samassa yhteydessä on käyty keskustelua wc-tiloista. Uudet kyltit ovat tietoni mukaan tilauksessa ja asia etenee muiden kampusasioiden joukossa, Okkonen viestittää.
 Lapin yliopistossa unisex-vessoja on joitakin, eikä niiden lisäämistä varsinaisesti suunnitella.
 Tampereen uusi yliopisto on yhdistymisen jäljiltä vielä käynnistysvaiheessa myös yhdenvertaisuussuunnitelmansa suhteen, mutta unisex-vessoja on jo, ja niitä pyritään lisäämään.
 Harva yliopisto päivittää tasa-arvosuunnitelmaan tarpeeksi usein
 Yhdenvertaisuuden ja tasa-arvon edistämisvelvoite oppilaitoksissa on kirjattu  lakiin  (Finlex). Lain mukaan erityistä huomiota tulee kiinnittää kysymyksiin, jotka koskevat opiskelijavalintoja, opetuksen järjestämistä, oppimiseroja, opintosuoritusten arviointia sekä seksuaalista ja sukupuoleen perustuvaa häirintää.
 Velvoitteen täyttymisestä huolehditaan jokaisessa yliopistossa sitä varten nimetyssä toimikunnassa, jonka tulee lain mukaan laatia tasa-arvo- ja yhdenvertaisuussuunnitelma vuosittain, tai enintään kolmeksi vuodeksi kerrallaan.
 Tasa-arvovaltuutetun toimiston ylitarkastaja  Miko Lempisen  mukaan on harvinaista, että yliopisto päivittäisi suunnitelmaa vuosittain. Kolmen vuoden laadintavälikään ei yleensä toteudu, sillä moni yliopisto käy uuden suunnitelman pariin vasta kolmannen vuoden päätyttyä.
 – Silloin suunnitelmaa ei ole laadittu niin, että seuraava on valmis, kun edellinen päättyy, vaan siinä tulee pieni ylimenokausi. Se ei mene ihan alkuperäisen ajatuksen mukaisesti, Lempinen toteaa.
 Ylen haastattelemista yliopistoista ainoastaan Itä-Suomen yliopistosta kerrotaan, että suunnitelmaa päivitetään kahden vuoden välein. Muut kertovat laadintavälin olevan 3–4 vuotta.
 Itä-Suomen yliopisto ei kuitenkaantäytä toista lain vaatimaa velvoitetta.
 Itä-Suomen yliopistossa ei kartoiteta opiskelijoiden kokemuksia
 Lain mukaan yliopistojen on tehtävä suunnitelman pohjaksi selvitys oppilaitoksen tasa-arvotilanteesta.
 Kaikki muut paitsi Itä-Suomen yliopisto kertovat tekevänsä selvityksiä vähintään muutaman vuoden välein. Joissakin yliopistoissa käytetään ylioppilaskuntien tekemiä selvityksiä, useimmissa tehdään omat.
 Turun yliopisto lähettää kyselyn ensimmäisen vuoden opiskelijoille joka lukuvuoden päätteeksi.
 Itä-Suomen yliopiston henkilöstöjohtaja  Jouni Kekäle  toteaa, että heidän suunnitelmansa pohjautuu lakiin, mutta kyselyitä tai muitakaan selvityksiä ei ole tehty.
 – Meillä on pikemminkin rakennettu toimintamalleja. Meillä on 15 000 tutkinto-opiskelijaa, 15 000 aikuisopiskelijaa ja 2 600 henkilökunnan jäsentä. Tämä operaatio on valtavan laaja, Kekäle sanoo.
 Laitoksen koko ei kuitenkaan ole peruste sille, etteikö lakia pitäisi noudattaa. Tasa-arvovaltuutetun toimiston ylitarkastajan Miko Lempisen mukaan tasa-arvon ja yhdenvertaisuuden edistämisvelvoite ei täyty, jos tasa-arvotilannetta ei ole kartoitettu.
 – On mielenkiintoista kysyä, mihin se suunnitelma sitten perustuu. Ajatuksena on, että ensin laaditaan selvitys, jossa mahdolliset epäkohdat ilmenevät. Sen jälkeen sovitaan toimenpiteistä, joissa näitä epäkohtia halutaan korjata, Lempinen sanoo.
 Kekäle ei vastaa suoraan kysymykseen siitä, mihin suunnitelma tarkkaan ottaen perustuu. Sen sijaan hän listaa useita toimenpiteitä, joita suunnitelmaan on kirjattu.
 – Henkilöstöä, erityisesti esimiehiä, pyritään kouluttamaan, jotta kaikenlaiset häirintätilanteet tunnistetaan paremmin, ja jotta niihin puuttuminen olisi mahdollisimman tehokasta.
 Juuri sukupuoli- ja seksuaalivähemmistöjen näkökulmaan on tartuttu niin, että koulutustilaisuuksissa on ollut puhumassa muun muassa Setan edustaja.
 “Lainsäädäntökin lähtee siitä, että on kaksi sukupuolta”
 Seitsemästä yliopistosta henkilöstön koulutusta sukupuoli- ja seksuaalivähemmistöjen huomioon ottamiseksi pidetään tarpeellisena kaikissa muissa paitsi Lapin yliopistossa.
 – Ei siitä mitään puhetta ole ollut. Mutta toki järjestetään koulutusta, niin kuin mistä tahansa muustakin asiasta, jos tulee ongelmia. Mutta emme tee koulutukseen liittyvää yhteistyötä Setan, tai mitään muutakaan vähemmistöä edustavan toimijan kanssa, Lapin yliopiston hallintojohtaja  Markus Aarto  toteaa.
 Lapin yliopistossa on hallintojohtaja Markus Aarton mielestä vallinnut suvaitsevainen ilmapiiri jo pitkään. Annu Passoja / Yle
 Aarton mukaan minkäänlaisia ongelmia sukupuoli- ja seksuaalivähemmistöjen yhdenvertaisuuteen liittyen ei Lapin yliopistossa ole noussut esille. Siksi asia ei ole myöskään tasa-arvo- ja yhdenvertaisuussuunnitelmassa sen kummemmin pinnalla.
 – En muista sanamuotoja, mutta kyllä siellä puhutaan sukupuoli- ja seksuaalivähemmistöjen osalta juuri näistä wc-tiloista ja tämän tyyppisistä asioista. Ei varmaan kovin syvällisesti, mutta on siellä huomioitu tämäkin ryhmä.
 Oulun yliopiston tasa-arvo- ja yhdenvertaisuustoimikunta julkaisi sisäisessä intranetissään elokuussa kannanoton, jossa kehotetaan "yliopistoyhteisön jäseniä asialliseen ja kunnioittavaan käytökseen sekä avoimeen sukupuolen moninaisuuden kohtaamiseen olipa kysymys opiskelijoista tai henkilökunnan jäsenistä".
 Henkilöstöjohtaja Jarmo Okkosen mukaan kannanoton tarkoitus on toimia henkilöstöä ohjaavana, ja siksi sitä ei laitettu yliopiston julkisille nettisivuille.
 Kannanotossa todetaan, että Oulun yliopisto edistää sukupuolista moninaisuutta koskevaa keskustelua parhaiten tutkimuksen, opetuksen ja ajankohtaisiin yhteiskunnallisiin hankkeisiin osallistumisen kautta.
 Oulun yliopiston sukupuolentutkimus myös koordinoi valtakunnallista  opetus- ja kulttuuriministeriön rahoittamaa Setstop-hanketta , jossa kehitetään sukupuolen ja muut erot huomioivan tasa-arvosuunnittelun ja -työn sisältöjä Suomen opettajan- ja opinto-ohjaajan koulutuksiin.
 Okkosen mukaan yliopistolla on asiaan kuitenkin perinteinen lähestymistapa.
 – Toistaiseksi lainsäädäntökin lähtee siitä, että meillä on kaksi sukupuolta. Lähdetään siitä liikkeelle, mutta samalla selkeästi tiedostetaan, että meillä on monenlaisia vähemmistöjä. Pyritään rakentamaan kaikille hyvä ja yhdenvertainen työpaikka, Okkonen sanoo.
 Turun yliopisto: “HLBTIQ-vähemmistöt erityisteemana opetuksen uudistamisessa”
 Helsingin, Turun ja Jyväskylän yliopistoista kerrotaan, että henkilökuntaa koulutetaan aktiivisesti ja opetussuunnitelmia uudistetaan, jotta tietoisuus sukupuolten ja seksuaali-identiteettien monimuotoisuudesta lisääntyy.
 Opiskelijoita Turun yliopiston kampuksella. Yle/Linus Hoffman
 Turun yliopistossa kiinnitetään vararehtori Riitta Pyykön mukaan huomiota piilosyrjinnän ja tiedostamattoman sukupuolittuneisuuden poistamiseen kaikista yliopiston materiaaleista ja sisällöistä. Intraan on tehty opettajille ohjesivut, miten asiaa kannattaa edistää.
 – Jo edellisellä kierroksella pyrittiin kiinnittämään huomioita tähän opetussisällöissä ja opetuksen toteuttamisessa, ja nyt kun valmistellaan 2020–2022-opetussuunnitelmia, tämä on erityisteemana, Pyykkö sanoo.
 Myös Helsingin yliopiston vararehtorin  Tom Böhlingin  mukaan yhdenvertaisuustyössä pyritään seuraavaksi saamaan tiedostamaton ja piilevä syrjintä ja sukupuolittuneisuus pois yliopiston materiaaleista ja opetuksesta.
 – Voisimme saada binääriajatteluun enemmän tietoisuutta. Esimerkiksi lääketieteen opiskelussa puhutaan edelleen aina vain miehistä ja naisista. Pointti on siinä, millaisia asiantuntijoita koulutamme täältä ulos, Böhling sanoo.
 Jyväskylän yliopistossa tehdään parhaillaan kaikki tiedekunnat läpileikkaavaa opetussuunnitelmauudistusta. Siinä myös sukupuoli- ja seksuaalivähemmistöjen yhdenvertaisuuteen kiinnitetään voimakkaammin huomiota.
 – Pyritään varmistamaan kaikin tavoin, että opetuksen laatu, sisältö ja opetusmenetelmät ovat näiden linjausten kanssa sopusoinnussa, Jyväskylän yliopiston vararehtori  Marja-Leena Laakso  toteaa.
 Tampereen yliopiston henkilöstöjohtaja  Hanna Rinne  kertoo, että heti kun yliopistojen yhdistymiseen liittyvästä asioiden järjestelystä on päästy, henkilöstön koulutusta HLBTIQ-vähemmistöihin liittyen ryhdytään suunnittelemaan tarkemmin.
 Lapin yliopisto: "Emme käytä sovinistisia ilmauksia"
 Oulun, Lapin ja Itä-Suomen yliopistoissa ei ole ryhdytty varsinaisesti tarkastelemaan opetussuunnitelmia tai yliopiston materiaaleja siitä näkökulmasta, että opetuksessa ja viestinnässä otettaisiin yhdenvertaisesti huomioon myös sukupuoli- ja seksuaalivähemmistöt.
 – Olemme mies- ja naiskysymysten osalta olleet jo 20 vuotta sellainen yliopisto, jossa naiset ovat enemmistö. Luulen, että täällä ihmiset ovat oppineet käyttämään sellaisia ilmaisuja, joita ei koeta sovinistiseksi eikä toisin puolin feministisiksikään, Lapin yliopiston Markus Aarto toteaa.
 Mitä sukupuoli- ja seksuaalivähemmistöihin tulee, hän uskoo, että jos jonkinlaista tiedostamatonta sukupuolittuneisuutta tai syrjintää esimerkiksi kielenkäytössä tapahtuu, siitä varmasti nykypäivänä loukkaannutaan ja sitä kautta asia tulee ilmi.
 – Ei tämmöistä ole ollut. Mutta ehkä vaikein asia voi olla se muunsukupuolisten rooli, ja luulen, että sen ihmiset ehkä tuntevatkin aika huonosti. Mutta ei ainakaan minun pöydälleni ole tullut ongelmia, Aarto sanoo.
 Muutoksia ryhdytään Aarton mukaan tekemään, jos ongelmia pintautuu.
 Itä-Suomen yliopiston henkilöstöjohtaja Jouni Kekäle puolestaan toteaa, että suuren laitoksen on hankala puuttua siihen, miten kukin puhuu. Hän nostaa esiin myös akateemisen vapauden.
 – Tämähän on rajankäyntiä, kun tullaan akateemisen vapauden tematiikkaan. Tosin seksuaalinen häirintä on tätä nykyä kriminalisoitu, se on ihan selvää ja se on ilman muuta väärin. Ei voi olla akateemisen vapauden kysymys ilmaista mitä tahansa kantoja näissä asioissa, Kekäle arvioi.
 Seta: “Syrjinnän ehkäisy ei voi olla yksilön vastuulla”
 Setan pääsihteeri  Kerttu Tarjamon  mukaan osa yliopistojen vastauksista kertoo ennen kaikkea siitä, ettei seksuaali- ja sukupuoli-identiteettien moninaisuudesta ole tarpeeksi tietoa.
 – Ei oikein tiedetä miten esimerkiksi eri sukupuolinormit näkyvät kielessä ja millä tavoin kieltä voi muuttaa niin, että se muuttuu enemmän ihmisiä mukaan ottavaksi sen sijaan, että se on etäännyttävää ja ulossulkevaa, Tarjamo toteaa.
 Hän huomauttaa, että lainsäädäntö edellyttää koulutuksen järjestäjiä sekä edistämään yhdenvertaisuutta että ennaltaehkäisemään syrjintää.
 – Syrjinnän ehkäisemistä ja yhdenvertaisuuden edistämistä ei ole se, jos ryhdytään toimiin vasta siinä vaiheessa, kun ongelmia nousee esiin. Silloinhan se koko asia nähdään yksilön vastuulla olevana asiana.
 Vuoden 2017  kouluterveyskyselyn  (THL) mukaan yli viisi prosenttia oppilaista kertoo sukupuolekseen jonkin muun kuin binäärisen, eli mies- tai naissukupuolen.
 – Puhumme siis ihan merkittävästä ihmisryhmästä, joka kuitenkin on edelleen hyvin näkymätön arjessa. Olisi koulutuksen järjestäjien tehtävänä varmistaa, että heillä on sijaa ja turvallinen oppimisympäristö, Tarjamo sanoo.
 Ohjeet häirintään puuttumiseen hyvällä tolalla
 Jokaisella seitsemällä yliopistolla on häirintä-, syrjintä- tai tasa-arvoyhdyshenkilöt sekä yliopiston että ylioppilaskunnan puolesta. Kynnys häirinnästä, syrjimisestä ja kiusaamisesta ilmoittamiseen halutaan pitää mahdollisimman alhaalla.
 Jokainen yliopisto myös painottaa, että ohjeet häirintätilanteessa toimimiseen ovat kaikkien saatavilla ja helposti löydettävissä yliopistojen sisäisistä verkkoympäristöistä.
 Tasa-arvovaltuutetun toimiston ylitarkastaja Miko Lempisen mukaan häirintään puuttuminen ja sen ehkäisy on mennyt viime vuosina yliopistoissa selvästi eteenpäin.
 – Kun viimeksi tarkastimme yliopistojen tasa-arvosuunnitelmat 2010-luvun alkupuolella, juuri mikään yliopisto ei ollut kiinnittänyt asiaan huomiota, Lempinen sanoo.
 – On ilahduttavaa kuulla, että asiaa on ryhdytty korjaamaan.
 Myös Setan pääsihteeri Kerttu Tarjamo pitää positiivisena sitä, että yliopistot ovat lähteneet tekemään toimenpiteitä, joita laki niiltä velvoittaa.
 – Tärkeintä on varmistaa ensimmäisenä se, että oppimisympäristö on kaikkien kannalta turvallinen, Tarjamo sanoo
 Siihen liittyvät paitsi selkeät toimintaohjeet liittyen häirinnän ja syrjinnän ehkäisyyn, myös tilaratkaisut.
 Unisex-vessojen ja sukupuolineutraalien pukeutumis- ja suihkutilojen tärkeyttä voi Tarjamon mukaan arvioida siitä näkökulmasta, kuinka tärkeää vessaan pääseminen tai vaatteiden vaihtomahdollisuus liikuntaan osallistumiseksi on kenelle tahansa.
 Prideen osallistuttu vaihtelevasti
 Wc-tilojen ohella toinen näkyvä keino ottaa kantaa seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen yhdenvertaisuuden puolesta on pride-tapahtumiin osallistuminen. Siihen yliopistot eivät ole lähteneet yhtä laajasti mukaan kuin vessauudistukseen.
 Pride-liput Helsingin yliopiston edustalla vuonna 2017. Ilkka Loikkanen / Yle
 Helsingin, Jyväskylän ja Turun yliopistot ovat osallistuneet omissa kaupungeissaan järjestettyihin pride-viikkoihin ja -kulkueisiin. Esimerkiksi Jyväskylän yliopistolle viime kesän pride-yhteistyö oli ensimmäinen kerta.
 – Se oli aika itsestään selvää, että halutaan osallistua. Olemme noiden arvojen takana ihan täydestä sydämestä, vararehtori Marja-Leena Laakso toteaa.
 Lapin yliopiston hallintojohtaja Markus Aarto sanoo, että yliopiston tiloissa on mahdollistettu pride-viikon tapahtumien järjestäminen, mutta instituutiona yliopisto ei ole osallistunut viikkoon. Arctic-pride on järjestetty Rovaniemellä vuodesta 2013 asti.
 – Ei yliopisto osallistu mihinkään muuhunkaan tämäntyyppiseen. Olemme aina ajatelleet, että ei ole mitään, mitä pitäisi erityisesti nostaa esille, vaan kaikkia kohdellaan samanarvoisesti, niin enemmistöjä kuin vähemmistöjäkin, Aarto toteaa.
 Myöskään Tampereen yliopisto ei ole osallistunut Pirkanmaa-prideen muutoin kuin yksittäisten työntekijöiden toimesta.
 – Emme ole keskustelleet uuden Tampereen yliopiston osalta vielä siitä, aiommeko jatkossa osallistua vai jatkammeko sillä, että kukin työntekijä osallistuu oman harkintansa mukaan, henkilöstöjohtaja Hanna Rinne sanoo.
 Oulun yliopistosta pride-kysymykseen vastaan sähköpostillla viestintäjohtaja  Marja Jokinen . Hän toteaa, ettei yliopisto ole huomannut hakeutua Oulu-priden viralliseksi yhteistyökumppaniksi.
 – Toisaalta jos kumppanuus olisi käytännössä tarkoittanut suoraa rahallista tukea, täytyy huomioida, että yhteiskunnalta saatu rahoituksemme on tarkoitettu opetukseen ja tutkimukseen.
 Asiaa on tulkittu Jokisen mukaan niin, ettei yliopisto voi lahjoittaa rahaa eteenpäin muihin tarkoituksiin.
 Tänä vuonna Oulun yliopisto osallistui prideen kuitenkin sateenkaariliputuksella, ja kulkueessa ja tapahtumaa järjestämässä oli mukana henkilökuntaa ja opiskelijoita.
 – Jatkossa voisimme osallistua Pride-tapahtumiin myös esimerkiksi tarjoamalla tiloja tai asiantuntijapuheenvuoroja tapahtumien käyttöön, tai avustaa tapahtumista tiedottamista yliopiston viestintäkanavien avulla, Jokinen viestittää.
 Itä-Suomen yliopiston henkilöstöjohtaja Jouni Kekäle arvioi, ettei Kuopiossa tai Joensuussa ole järjestetty pride-tapahtumia.
 – Ne keskittyvät kaiketi Helsinkiin. Emme ole mitenkään estäneet sinne lähtemistä, mutta täällä ei ole ainakaan minun tietooni tullut että olisi järjestetty, toki minä en tiedä kaikkea maailmassa, Kekäle toteaa.
 Joensuussa järjestettiin Pohjois-Karjalan pride-viikko toukokuussa 2019. Mukana oli useita alueen yrityksiä, järjestöjä ja esimerkiksi Joensuun kaupunki.
 Ylioppilaskunnat kertovat kehittävänsä kulttuuria yhdenvertaisemmaksi
 Yhdenvertaisuustyötä tehdään paljon myös ylioppilaskunnissa.
 Soitimme kaikkien haastateltujen yliopistojen ylioppilaskuntiin ja kysyimme, miten yhteistyö sukupuoli- ja seksuaalivähemmistöjen yhdenvertaisuuden edistämiseksi yliopiston kanssa sujuu.
 Kaikissa ylioppilaskunnissa oltiin tyytyväisiä yhteistyöhön ja koettiin, että keskusteluyhteys yliopiston johdon kanssa on hyvä.
 Itä-Suomen yliopiston opiskelijoita torisitseillä Joensuussa vappuna 2019. Sitsit ovat perinteinen akateeminen pöytäjuhla, johon liittyy muun muassa sukupuolen mukaan koodattu istumajärjestys. Petri Lassheikki / Yle
 Omassa työssään jokainen ylioppilaskunta kertoi pyrkivänsä kehittämään opiskelijakulttuuria turvallisempaan ja sukupuoli- ja seksuaali-identiteettien moninaisuuden paremmin huomioon ottavaan suuntaan.
 Erilaisissa tapahtumissa esimerkiksi riisumiseen kannustavista tai seksiin tai seksuaalisuuteen viittaavista tehtävistä on luovuttu.
 Moni ylioppilaskunta kannustaa edustajistoaan myös sukupuolineutraaliin kieleen ja sukupuolittuneista käytännöistä ollaan valmiita luopumaan tai niitä on ryhdytty rikkomaan, jotta opiskelijakulttuuri olisi kaikkien näkökulmasta turvallista ja osallistavaa.
 Lue lisää:
 Panda Eriksson kyseenalaisti ensin sukupuolensa ja sitten kaiken muun – Nyt hän taistelee niiden puolesta, jotka eivät itse siihen pysty
 "Elämä helpottuisi, jos sukupuolimerkinnän saisi vaihdettua" – 13-vuotiaan Nuutti Auvisen on pakko selittää sukupuoltaan täysi-ikäiseksi asti
 "Teillä ei ole oikeutta käyttää Pride-tunnuksia" – Jyväskylän yliopistolta tivataan sateenkaarilipun sijaan toimia yhdenvertaisuuden eteen

"Pitäisikö eri uskontoryhmillekin olla omat wc:t?" Sateenkaariväelle ollaan valmiita järjestämään yliopistoihin vessoja, mutta asenteiden kanssa on tekemistä


Summary: Solujen hapenkäyttöä selvittäneestä tutkimuksesta myönnetty lääketieteen Nobel aloitti maanantaina Nobel-viikon. Luonnontieteiden palkinnoista on nyt vuorossa fysiikka.

Ruotsin kuninkaallisen tiedeakatemian tämänvuotinen valinta fysiikan Nobel-palkinnon voittajaksi tai voittajiksi julkistetaan tiistaina Tukholmassa kello 12.45 Suomen aikaa.
 Voittajaveikkailuissa esillä on ollut muun muassa mustien aukkojen tutkimus.  Ensimmäinen mustasta aukosta saatu kuva  ylitti huhtikuussa uutiskynnykset myös yleismedioissa, mutta Nobel-ehdokkuuden tueksi kuvan julkaisu tapahtui liian myöhään. Ehdotukset on ainakin periaatteessa tehtävä tammikuuhun mennessä.
 Todennäköisemmin voitto voisi tulla siis ensi vuonna, mutta tuskinpa silloinkaan. Nobel-palkinto on nimittäin tapana jakaa enintään kolmen tutkijan kesken; mustan aukon kuvan julkaisseessa ryhmässä heitä oli 200.
 Sääntöä on kritisoitu vanhanaikaisena, koska tämän päivän tutkimuksessa läpimurtoja eivät juuri tee yksinäiset nerot tai edes kolmikot, vaan suuret kansainväliset ryhmät.
 Kvanttitutkimus vahvoilla veikkauksissa
 Yksi yleisimmistä veikkauksista fysiikan Nobel-palkinnon tämänvuotiseksi voittajaksi on kvanttitutkimus, mutta arvailuissa on myös muun muassa suprajohdintutkijoita.
 Tilastollisesti varmin veikkaus on, että voittaja ei ole nainen, sillä heitä on ollut vain kolme 112 voittajasta. Kanadalainen Donna Srickland oli viime vuonna kolmikossa, joka palkittiin laserfysiikan tutkimuksista.
 Nobel-kisan loppusuoralle päässeet jäävät pitkäksi aikaa arvoitukseksi, sillä Nobel-säätiön sääntöjen mukaan ehdokkaat paljastetaan vasta 50 vuoden päästä.
 Jaossa vielä viisi Nobelia
 Nobel-viikko alkoi maanantaina solututkijoille myönnetyllä lääketieteen palkinnolla . Voittajat ovat yhdysvaltalaiset Gregg Semenza ja William Kaelin sekä brittiläinen Sir Peter Ratcliffe, jotka ovat tutkineet, miten solut havaitsevat käytettävissään olevan hapen määrän ja reagoivat siihen.
 Keskiviikkona on vuorossa kemia ja torstaina kirjallisuus. Viikko huipentuu perjantaina Oslossa julkistettavaan rauhanpalkintoon. Ensi maanantaina joukko täydentyy vielä taloustieteen palkinnolla.
 Kirjallisuuspalkintoja myönnetään tänä vuonna kaksi, sillä viime vuonna palkintoa lykättiin Ruotsin akatemiassa kehkeytyneen skandaalin vuoksi.

Kuka saa fysiikan Nobel-palkinnon? Katso suorana kello 12.45


Summary: Oikeus antaa tänään tuomion jutussa, jossa tiehankkeeseen luvatut rahat kanavoitiin syyttäjän mukaan Suomesta 22:een eri maahan.

Oikeus antaa tänään ratkaisunsa ennätyssuuressa rahanpesujutussa, jossa kahta virolaismiestä syytetään yli 100 miljoonan euron törkeästä rahanpesusta.
 Syyttäjän mukaan rikoksella tehtyä venäläisrahaa kierrätettiin suomalaisfirman kautta kolmansiin maihin noin 135 miljoonan euron arvosta.
 Keskusrikospoliisi aloitti tutkinnan elokuussa 2014, kun KRP:n rahanpesun selvittelykeskukseen tuli useita ilmoituksia epäilyttävistä liiketoimista. Tämäntyyppisiä ilmoituksia tekevät yleensä pankit, jotka ovat havainneet epäilyttävää rahaliikennettä.
 Epäiltynä jutussa ovat suomalaisfirmassa toimineet 70- ja 44-vuotiaat virolaismiehet. Lisäksi on epäilty, että 44-vuotiaalla venäläismiehellä oli näppinsä mukana kuviossa.
 Epäillyt kiistävät rikoksen
 Kaikki epäillyt ovat kiistäneet rikoksen. Rahat oli virolaismiesten mukaan tarkoitettu moottoritien suunnitteluhankkeeseen Venäjän Karjalassa.
 Niin sanotun Äänisen moottoritien oli tarkoitus kulkea Parikkalan kohdalta ainakin Petroskoihin asti.
 Tiehankkeesta uutisoivat vuonna 2013  muun muassa Yle  ja Talouselämä. Uutisissa Luoteis-Venäjän kehitysväylä -yhtiön toimitusjohtaja kertoi, että hankkeen pääsuunnittelijaksi tai urakoitsijaksi kaavaillaan suomalaisfirmaa.
 Uutisissa puhuva toimitusjohtaja on sama 44-vuotias venäläismies, joka sittemmin keskusrikospoliisin mukaan ohjeisti syytettyjä virolaismiehiä rahanpesussa.
 Moottoritiehen liittyy kiinteästi myös Parikkalan rajanylityspaikka. Suomen hallitus päätti syyskuussa aloittaa valmistelun kansainvälisen rajanylityspaikan avaamiseksi Parikkalaan vuonna 2024.
 Avaamista on pitkään toivottu piristysruiskeeksi alueen taloudelle.
 Syytetty: Hanke esiteltiin jopa Putinille
 Syytettyjen mukaan moottoritietä suunnittelemaan palkattiin suomalaisfirma, jonka nimi oli HTR Talonrakennus. Syyttäjän mukaan yhtiöllä ei ollut mitään oikeaa liiketoimintaa tai edes liiketiloja.
 – Rahansiirtojen perusteeksi ja alkuperän peittämiseksi vastaajat ja heidän kumppaninsa Venäjällä ovat laatineet moottoritien suunnittelusopimuksen, jonka mukaan rahavarojen siirron perusteena olisi moottoritien rakentaminen Suomen rajalta Pietariin yhtiöiden Severno-Zapadnyj Koridor Razvitia (Luoteis-Venäjän kehitysväyläyhtiö) ja HTR Talonrakennus välillä, syyttäjä sanoo.
 Syyttäjän mukaan epäiltyjen tekemässä moottoritiesopimuksessa oli kysymys kulissin rakentamisesta rahanpesulle eivätkä syytetyt aikoneetkaan rakentaa tai suunnitella moottoritietä. Ei, vaikka toisen syytetyn mukaan hanke esiteltiin jopa Venäjän presidentille  Vladimir Putinille  Petroskoissa kesällä 2014.
 Tiehankkeen aitoudesta erimielisyyttä
 Vuonna 2016, pari vuotta epäilyttävien rahansiirtojen jälkeen, tutkinnassa selvitettiin hankkeen aitoutta. Viranomaiset kuulustelivat hankkeesta venäläistä virkamiestä, joka toimii Karjalan tasavallan taloudellisen kehityksen ministeriön investointipolitiikan osaston pääasiantuntijana.
 Miehen mukaan Karjalassa pidettiin vuonna 2013 virastojen välisen komitean kokous, jossa oli mukana syyttäjänkin mainitsema Luoteis-Venäjän kehitysväylä -yhtiö.
 – Yhtiö suunnitteli toteuttavansa investointiprojektin koskien maksullisen ja erittäin turvallisen moottoritien rakentamista ja käyttöä ja oli valmis sijoittamaan projektiin omia ja venäläisiltä ja ulkomaisilta rahastoilta ja pankeilta hankittuja varoja, mies sanoi.
 Hänen mukaansa yhtiö esitteli suomalaisfirman projektin pääurakoitsijaksi ja paikalla oli myös toinen syytetyistä virolaismiehistä.
 Sopimuksen allekirjoittivat kehitysyhtiön toimitusjohtaja ja Karjalan tasavallan tuolloinen kuvernööri  Aleksandr Hudilainen .
 Mitään merkkejä tiehankkeesta ei kuitenkaan virkamiehen mukaan vuonna 2016 ollut näkyvissä.
 – Tähän mennessä mitään töitä, jotka liittyvät moottoritien ja tiepalvelujen rakentamiseen, ei ole käynnissä. Hankkeeseen liittyviä rahavaroja ei Karjalan tasavallan budjettiin ole tullut. Karjalan tasavallan budjetista ei hankkeeseen ole myönnetty rahavaroja, mies sanoi.
 Vanhempi virolaissyytetty kertoo tämän vuoden heinäkuussa käräjäoikeuteen toimittamassaan vastauksessa, että virkamies on oikeassa.
 – Hän kertoo aivan oikein, että Karjalan tasavallan budjetissa ei ole varoja hankkeeseen. Syy siihen on tietenkin, että hanke toteutetaan elinkaarihankkeena yksityisellä rahoituksella, joka ei näy Karjalan tasavallan budjetissa, mies sanoo.
 Syytetyn mukaan työn jäljet puuttuvat, sillä projektissa on tähän päivään mennessä tehty vasta kirjoituspöytätyötä.
 Syyttäjä hakee vankeutta
 Oikeudessa syyttäjän taakkana on selvittää, mistä rahat suomalaisyhtiöön tulivat. Ketään kun ei voida tuomita rahanpesusta, ellei pystytä osoittamaan, että rahat on alun perin hankittu rikollisella toiminnalla.
 Syyttäjä nojaa todisteena rahojen alkuperästä moskovalaisen tuomioistuimen vuonna 2015 antamaan tuomioon.
 Siihen nojaten syyttäjä väittää, että rahat olivat peräisin rikollisesta toiminnasta ja kulkivat rikollisryhmän hallitseman venäläispankin kautta. Pankki on sittemmin lakkautettu. Raha jatkoi syyttäjän mukaan matkaansa kehitysyhtiön kautta suomalaisfirmaan. Syyttäjän mukaan rahat päätyivät lopulta 22 maahan ja yli 250 eri yhtiöön.
 Moskovan tuomioistuimen antamassa ratkaisussa tuomittujen seuraamuksia lievennettiin suuren isänmaallisen sodan (toisen maailmansodan) voiton 70-vuotisjuhlapäivän armahduslain nojalla.
 Virolaismiesten mukaan varojen kulkeminen rikollisen pankin kautta ei vielä tee rahan alkuperästä rikollista.
 Syyttäjä hakee virolaismiehille vankeusrangaistusta.

Venäjän Karjalan moottoritiehanke kääntyi ennätyssuureksi rahanpesututkinnaksi


Summary: Valtiovarainministeriön maanantaina julkaisema talousennuste antaa oppositiolle välineitä kyseenalaistaa hallituksen talous- ja työllisyyspolitiikkaa.

Valtiovarainministeriö julkaisi eilen talousennusteen, joka antaa oman lisämausteensa tänään tiistaina alkavaan  Antti Rinteen  (sd.) hallituksen ensimmäisen budjettiesityksen käsittelyyn eduskunnassa.
 Yle näyttää budjettikeskustelun suorana TV1:ssä ja Yle Areenassa alkaen klo 12. Voit katsoa lähetystä jutun pääkuvaa klikkaamalla. Yle seuraa tässä artikkelissa keskustelua hetki hetkeltä.
 Ministeriön ennusteen mukaan Rinteen hallitus on jäämässä työllisyystavoitteestaan. Rinteen hallitus kirjasi hallitusohjelmaansa, että se tavoittelee 75 prosentin työllisyysastetta vuoteen 2023 mennessä. Mikäli hallitus saavuttaa tavoitteensa, julkisen talouden pitäisi tuolloin olla tasapainossa.
 Valtiovarainministeriön ennusteen mukaan hallituskauden lopussa työllisyysaste on 73,1 prosenttia.
 Hallituksen pitäisikin omilla toimillaan nostaa työllisyysastetta yli kahdella prosenttiyksiköllä, jotta se voisi saavuttaa tavoitteensa. Ainakaan vielä valtionvarainministeriön virkamiehet eivät ole vakuuttuneita hallituksen työllisyystoimista.
 – Keinoja kasvun ja työllisyyden lisäämiseksi on monia. Hallitus on jo päättänyt joistain toimista neuvotteluissaan 2020 talousarviosta ja Julkisen talouden suunnitelmasta. Lisäksi se on sitoutunut etsimään lisää toimia yhdessä työmarkkinaosapuolien kanssa. Niitä odotellessa, ministeriön virkamiehet kirjoittivat raportissaan.
 Valtiovarainministeriön raportti puolestaan antaa oppositiolle välineitä, joilla se voi kyseenalaistaa hallituksen talous- ja työllisyyspolitiikkaa.
 Yle seuraa talousarviokeskustelua hetki hetkeltä tässä artikkelissa.
 Lue lisää:
 Valtiovarainministeriö laskee hieman ennustettaan Suomen talouskasvusta – arvioi työllisyystavoitteen jäävän haaveeksi
 Rinteen hallituksen ensimmäinen välikysymys kaatui äänin 97–75 – äänestyslaitteiden tekninen vika johti avoimeen lippuäänestykseen

Yle seuraa hetki hetkeltä: Oppositio haastaa hallitusta ensi vuoden budjetista – katso suorana


Summary: Neljä kauppakamaria lähetti vetoomuksen ministeri Hanna Kososelle, jotta Lappeenrannan–Lahden teknillisen yliopiston koulutuspaikkoja lisättäisiin.

Elinkeinoelämän järjestöt, työnantaja- ja ammattialajärjestöt

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Kaakkois-Suomen ja Hämeen kauppakamarit vetoavat ministeriöön Lappeenrannan–Lahden teknillisen yliopiston koulutuspaikkojen lisäämiseksi.
 Kymenlaakson, Etelä-Karjalan, Etelä-Savon ja Hämeen kauppakamarit kirjelmöivät tiede- ja kulttuuriministeri Hanna Kososelle, jotta Lappeenrannassa ja Lahdessa sijaitsevan yliopiston tohtori- ja maisteritutkintojen määrää lisättäisiin.
 Kauppakamarit toivovat, että Lappeenrannan-Lahden teknillisen yliopiston vuotuisia tohtori- ja maisteritutkintokattoja nostettaisiin 1100 diplomi-insinööriin ja kauppatieteiden maisteriin sekä vähintään 79 tohtoriin.
 Kauppakamarit perustelevat, että kansainvälistä tutkimusyliopistoa pitää voimistaa, jotta se lisäisi ja ylläpitäisi alueiden elinvoimaa.
 Kauppakamarien mukan yliopistotutkinnon suorittaneista on voimakas pula Kymenlaaksossa. Sen nähdään olevan esteenä yritysten kasvulle alueella.
 Tiede- ja kulttuuriministeri Hanna Kosonen sai postia kauppakamareilta, jotka vetosivat ministeriin, että Lappeenrannan-Lahden teknillisen yliopiston koulutuspaikkoja lisättäisiin. Marja Väänänen / Yle
 Opiskelijalisäys auttaisi koko alueen elinvoimaa
 Kauppakamarien mielestä tohtori- sekä maisteritutkintojen määrää olisi realistista nostaa vuodelle 2024.
 – Yliopiston sijoitukset jokaisella kolmella arvostetuimmalla rankingien päälistalla kertovat tieteen korkeasta tasosta ja samalla valmistuneiden erinomaiset työllistymisluvut ja poikkeuksellisen aktiivinen, uusia työpaikkoja luonut toiminta on vakuuttavaa, kirjoittavat kauppakamarit vetoomuksessaan.
 Kauppakamarit vetoavat tasapainoiseen alueelliseen kehitykseen, jotta koulutuspaikkoja saataisiin lisää Lappeenrannan-Lahden teknilliseen yliopistoon.
 – Kuten tiedämme, isänmaamme kaakkoinen osa kärsii edelleen elinkeinorakenteen dramaattisesta muutoksesta, ikääntymisestä sekä asukasluvun merkittävästä pienenemisestä. Kestävyysvaje on meillä jo nyt tätä päivää. Toisaalta tätä vaikeaa kehitystä vastaan olemme saaneet vahvaa, konkreettista tukea alueeseen sitoutuneelta LUT-yliopistoltamme mm. tuhansien uusien korkean teknologian työpaikkojen muodossa alueellamme, sanotaan kauppakamarin vetoomuksessa ministerille.
 Opiskelijoista vireyttä ja elinvoimaa
 Kauppakamarit toteavat, että opiskelijat ovat tuoneet elinvoimaa ja kulttuurista vireyttä toimialueelle.
 – Koulutettujen ihmisten pula on este kasvulle. Lappeenrannan–Lahden teknillisen yliopiston panostaminen koulutusperäiseen maahanmuuttoon palvelee merkittävästi alueen tarpeita kestävyysvajeen ratkaisussa, sanotaan vetoomuksessa ministeriölle.
 Opintokattojen nostamista perustellaan vetoomuksessa sillä, että Lappeenrannan–Lahden teknillinen yliopisto pystyy houkuttelemaan runsaasti hakijoita oman alueensa ulkopuolelta.
 – Itse asiassa peräti 90 prosenttia opiskelemaan valituista vuosina 2017–2019 tullut Etelä-Karjalan ulkopuolelta, vetoomuksessa todetaan.
 Kauppakamarien toiveessa on, että yhä useampi alueen yliopistosta valmistunut jää opintojen jälkeen alueelle töihin.
 Samalla kauppakamarien pelkona on, että Lappeenrannan–Lahden teknillisen yliopiston asema heikkenee.
 – Nyt Turkuun ja viime kaudella Vaasaan sekä Ouluun tehty tekniikan koulutuksen merkittävä lisäys pahimmillaan vähentää oman yliopistomme suhteellista asemaa, kirjoitetaan vetoomuksessa.
 Opiskelupaikkojen lisäystä perustellaan Kaakon yliopistosta valmistuneiden hyvällä työllistymisellä. Vetoomuksessa kerrotaan, että 95 prosenttia Lappeenrannan-Lahden teknisestä yliopistosta valmistuneesta työllistyy saadessaan tutkintonsa päätökseen.
 – Käytännössä kaikki valmistuneet työllistyvät viivytyksettä ja esimerkiksi LUT-yliopistosta valmistuneet diplomi-insinöörit saavat Suomen parasta palkkaa, perustellaan vetoomuksessa.

Kaakkois-Suomen kauppakamarit vetoavat opetusministeriin opiskelupaikkojen lisäämisestä – taustalla alueen osaajapula


Summary: Ruotsi torjuu EU-maiden pyynnön tilapäisestä avusta ottaa vastaan lisää Välimerestä pelatettuja ihmisiä.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

EU:n sisäministerien asialistalla Luxemburgin kokouksessa on tiistaina väliaikaismenettely Välimerestä pelastettujen ihmisten jaosta jäsenmaiden kesken.
 Syyskuussa Italia, Ranska, Saksa ja Malta  tekivät yhteisen ehdotuksen  väliaikaisesta taakanjakomenettelystä, jonka perusteella Välimerestä pelastettuja ihmisiä sijoitettaisiin EU-jäsenmaihin. Osallistuminen järjestelyyn on vapaaehtoinen.
 EU-komissio ja puheenjohtajamaa Suomi toimivat välittäjinä ehdotuksen laatimisessa. Sisäministeri  Maria Ohisalon  (vihr.) mukaan puheenjohtajamaana Suomi tukee prosessia.
 Luxemburgin kokouksessa nähdään, kuinka moni jäsenmaa on valmis vapaaehtoisesti väliaikaiseen taakanjakoon.
 Ennen Luxemburgin kokousta Ruotsin maahanmuuttoministeri  Morgan Johansson  sanoi, että  Ruotsi ei aio osallistua  järjestelyyn.
 – Olemme ottaneet jo enemmän vastaan turvapaikanhakijoita kuin mikään muu EU-maa. Siksi emme seiso nyt jonossa ensimmäisinä tarjoamassa apua vaan tässä tapauksessa muiden maiden on tehtävä osansa, Johansson sanoi Ruotsin radion SR:n haastattelussa.
 Ruotsin radion mukaan myös Tanskan maahanmuuttoministeri  Mattias Tesfaye  on sanonut uutistoimisto Ritzaulle, ettei Tanska aio osallistua vapaaehtoisjärjestelyyn.
 Muistohetki Ilkka Laitisen poismenon vuoksi
 Sisäministerit pitivät aamupäivällä alkaneen kokouksensa aluksi minuutin hiljaisen hetken muistaen EU:n rajaturvallisuusvirasto Frontexin pitkäaikaista johtajaa  Ilkka Laitista . Laitinen oli Frontexin ensimmäisenä pääjohtajana vuosina 2005-2014.
 Laitinen oli kuollessaan 57-vuotias. Hän toimi Rajavartiolaitoksen päällikkönä vuosina 2018-2019.
 Voit katsoa kokouksen tiedotustilaisuuden tältä sivulta. Sen arvioidaan alkavan kokouksen päätteeksi noin kello 17.

EU:n sisäministerit vääntävät turvapaikanhakijoista, Ruotsi sanoo tehneensä jo tarpeeksi – katso tiedotustilaisuus kello 17


Summary: Hirmumyrsky Hagibis kääntyi Tyynellämerellä ja voi saavuttaa Japanin etelärannikon viikonloppuna.

Supertaifuuniksi kutsuttu Hagibis on yksi kaikkien aikojen nopeimmin trooppisesta myrskystä tuhoisimpaan viitosluokkaan kasvaneista myrskyistä. Tähän  Hagibis tarvitsi Tyynellämerellä  24 tuntia.
 Vielä sunnuntaiaamuna Hagibisin tuulet puhalsivat vajaat 27 metriä sekunnissa. Vuorokautta myöhemmin ne olivat voimistuneet 71 metriin sekunnissa lähellä Yhdysvalloille kuuluvia Pohjois-Mariaanien saaria pohjoisella Tyynellämerellä.
 Trooppisia myrskyjä tutkiva ilmatieteilijä  Philip Klotzbach  Colorado State -yliopistosta sanoo, että edellisen kerran pohjoisella Tyynellämerellä yhtä nopeasti voimistunut taifuuni oli vuonna 1996 riehunut hirmumyrsky Yates.
 Yhdysvallat julisti varhain tiistaiaamuna hätätilan Pohjois-Mariaaneille, kun taifuunin silmä ohitti Pohjois-Mariaaneihin kuuluvan Anahatanin saaren. Taifuunivaroitus on voimassa asutuimmalla Saipanin saarella ja Tinianin saarilla.
 Myrskytuuli oli tiistaiaamuna voimistunut edelleen 80 metriin sekunnissa.
 Kääntyi kohti Japania
 Myrsky otti samaan aikaan suunnan aiempaa pohjoisemmaksi ja kääntyi kohti Japania. Japanin ilmatieteenlaitoksen mukaan taifuuni saavuttaa mahdollisesti maan etelärannikon Tokion ja Jokohaman liepeillä viikonloppuna.
 Tyypillisesti taifuuni heikkenee Japania lähetyessä ja sen reitti on edelleen epävarma.
 – Honshun pääsaaret alkavat nähdä rankkasateita varhaisesta perjantaiaamusta lähtien ja huonon sään huipennus osuu lauantaihin ja sunnuntaihin, tulkitsee ennustetta ilmatieteilijä  Yoshinori Muira  Japanin ilmatieteenlaitoksesta.
 Japanissa on kaksi isoa urheilutapahtumaa, jotka mahdollisesti ovat myrskyn tiellä ja joutuvat varautumaan myrskyyn.
 Viikonloppuna pelataan Jokohamassa Japanissa käynnissä olevien rugbyn MM-kisojen alkulohkojen päätösotteluita. Suzukassa ajetaan F1-sarjan Japanin osakilpailu.

Supertaifuuni Hagibis vahvistui trooppisesta myrskystä viitostason hirmumyrskyksi 24 tunnissa – otti suunnan kohti Tokiota


Summary: OP tavoittelee 18 miljoonan euron säästöjä.

Finanssiryhmä OP on saanut päätökseen elokuun loppupuolella alkaneet Yrityspankki ja Vakuutusasiakkaat -liiketoimintojaan koskeneet yhteistoimintaneuvottelut.
 Yt-neuvottelut koskivat noin 3 000 henkilöä. Neuvottelujen seurauksena pankki lakkauttaa 300 tehtävää. Samalla se luo 185 uutta tehtävää. Tästä voinee päätellä, että työt loppuvat 115:lta työntekijältä.
 OP Ryhmän henkilöstöjohtaja  Hannakaisa Länsisalmi  kertoo yhtiön tiedotteessa, että organisaatiomuutoksen myötä OP:n keskusyksikkö siirtyy vaiheittain itseohjautuvaan toimintamalliin.
 Finanssiryhmä aloitti eilen maanantaina yt-neuvottelut keskusyhteisönsä tukitoiminnoissa. Ne jatkuvat ainakin kuusi viikkoa, jos osapuolet eivät sovi neuvottelujen lopettamisesta aiemmin.
 OP pyrkii yt-neuvotteluilla  18 miljoonan euron säästöihin  ensi vuoden loppuun mennessä.
 Lue myös:
 Finanssiryhmä OP pohtii isoa myllerrystä rakenteeseensa
 OP aloittaa yt-neuvottelut: tavoitteena vähentää enintään 290 työtehtävää
 OP aloittaa yt:t, joissa pomot vähenevät ja tehtävät muuttuvat – Henkilöstöjohtaja: "Toiminta perustuu heimorakenteisiin"

Finanssiryhmä OP:n yrityspankin ja vakuutusliiketoiminnan yt-neuvottelut loppuivat – yli sata työtehtävää päättyy


Summary: YK:n tutkimuksen mukaan ulkopuolinen hyökkäys saattoi pudottaa koneen.

YK:n entisen pääsihteerin Dag Hammarskjöldin kuolema ei mahdollisesti ollutkaan tapaturma. Tämä käy ilmi tuoreesta  YK:n julkaisemasta raportista , joka pitää sisällään uutta tietoa Hammarskjöldin hengen vieneestä lentoturmasta.
 YK:n nimittämä erikoistutkija  Mohamed Chande Othman  kertoo saaneensa käsiinsä valokuvia, jotka näyttävät DC-6-lentokoneen hylyn osia, joissa on lukuisia luodinreikiä.
 Kuvat ovat peräisin yhdeltä ensimmäisistä turmapaikalle saapuneista pohjoisrhodesialaisista (nykyisin Sambia) poliiseista, ja niiden uskotaan olevan kuvia Hammarskjöldin turmakoneesta.
 Ruotsin poliisin ja kansallisen rikosteknisen tutkimuskeskuksen mukaan reiät näyttävät tulleen pienkaliberisesta aseesta.
 YK ei ole  Dagens Nyheter -sanomalehden mukaan  julkaissut kuvia, vaan säilyttää niitä kassakaapissa.
 YK vaatii nyt lisätietoja Britannialta, Etelä-Afrikalta, Venäjältä ja Yhdysvalloilta
 Othmanin mukaan on "todennäköistä, että ulkoinen hyökkäys tai uhka aiheutti lentoturman".
 Hänen mukaansa tutkimuksia on kuitenkin hankaloittanut se, ettei YK ole saanut käsiinsä onnettomuustutkintaan liittyviä asiakirjoja.
 YK vaatiikin nyt Britanniaa, Etelä-Afrikkaa, Venäjää ja Yhdysvaltoja toimittamaan Othmanille niiden hallussa olevaa tutkimus- ja tiedustelumateriaalia.
 Othmanin mukaan hänen tutkimuksensa osoittavat, että näillä mailla on hallussaan tärkeää salaista tietoa Hammarskjöldin kuolemasta.
 Useat maat yrittivät vaikuttaa lentoturman tutkimuksiin
 Hammarskjöld ja muut 15 koneessa ollutta saivat surmansa syyskuussa 1961, kun heitä kuljettanut lentokone syöksyi maahan Ndolan kaupungin lähellä Pohjois-Rhodesiassa.
 Hammarskjöld oli alueella aikeinaan tavata kongolainen kapinallisjohtaja  Moise Tshombe  ja neuvotella tämän kanssa aselevosta.
 Tshombe johti aseellista kapinaa Kongon mineraalirikkaassa Katangan provinssissa ja oli saanut tukea länsimailta. Katangassa sijaitsi useita brittien, amerikkalaisten sekä Kongon entisen siirtomaaisännän Belgian kaivoksia.
 YK:n raportin mukaan monet maat yrittivät vaikuttaa turmatutkimuksiin niiden alkuvaiheessa, jotta turma näyttäisi koneen kapteenin virheeltä.
 Raportissa myös kerrataan jo aiemmat tiedot silminnäkijähavainnoista, jotka kertovat useista lentokoneista Hammarskjöldin koneen läheisyydessä.

Dag Hammarskjöldin kuolinmysteeristä uutta tietoa – Ennennäkemättömät valokuvat paljastavat turmakoneen luodinreiät


Summary: Länsi-Uudenmaan käräjäoikeus hylkäsi puolustusvoimien ajoneuvoa kuljettaneen varusmiehen syytteet viime viikolla.

Apulaisvaltakunnansyyttäjä  Jukka Rappe  hakee hovioikeudelta jatkokäsittelylupaa Raaseporin tasoristeysonnettomuutta koskevassa oikeusjutussa. Rappen mukaan syytteiden hylkäämisperusteet eivät ole hyväksyttävät.
 Rappe uskoo, että asian jatkosta kuultaneen vielä tänä vuonna. Mikäli hovioikeus hyväksyy tapauksen jatkokäsittelyn, sitä voidaan käsitellä joko kirjallisesti tai järjestää siitä suullinen pääkäsittely.
 Länsi-Uudenmaan käräjäoikeus hylkäsi viime viikolla kuorma-autoa kuljettaneen varusmiehen syytteet, muun muassa syytteen kolmesta kuolemantuottamuksesta.
 Kolme varusmiestä kuoli ja viisi loukkaant ui syksyllä 2017, kun henkilöjuna törmäsi puolustusvoimien miehistönkuljetusautoon Skogbyn tasoristeyksessä Raaseporissa. Yksi loukkaantuneista oli kuljettaja.
 Uutinen päivittyy.
 Lue myös:
 Raaseporin tasoristeysturmakuskin syytteet kumoon käräjäoikeudessa: ei tuomiota eikä rangaistusta

Raaseporin tasoristeysturman puinti oikeudessa jatkuu – syyttäjä valittaa ratkaisusta hovioikeuteen


Summary: Luodossa ja Pietarsaaren seudulla viime talven tuhkarokkotartunta on saanut ihmiset alueella suhtautumaan rokottamiseen aiempaa myönteisemmin.

Marraskuun 2018 lopulla Luodossa Pohjanmaalla  todettiin tuhkarokkotartunta . Alle kouluikäisen lapsen saama tartunta tarkoitti alueella mittavia poikkeustoimia.
 – Jouduimme selvittämään tartunnalle altistuneet ja hoitamaan sairastuneita. Lisäksi selvitimme, paljonko meillä on lapsia ja aikuisia, joita ei ole rokotettu [tuhkarokkoa vastaan], kertoo ylihoitaja  Marjo Orava  Pietarsaaren sosiaali- ja terveysvirastosta.
 Yhteistyössä Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen kanssa Pietarsaaren seudulla järjestettiin rokotusmahdollisuuksia ja tarjottiin ihmisille tietoa rokottamiseen liittyen.
 – Teimme rokotustilanteisiin hakeutumisen mahdollisimman helpoksi, Orava sanoo.
 MPR-rokotteita  jaettiin lopulta marras-joulukuussa Pietarsaaren alueella kaikkiaan  760 annosta . Vähintään yhden MPR-rokoteannoksen saaneiden pikkulasten osuus kasvoi marraskuun jälkeen Pietarsaaren terveyskeskuksen alueella kolme prosenttiyksikköä noin 93 prosenttiin. Luodossa MPR-rokotteen ensimmäisen annoksen saaneiden pikkulasten osuus nousi 75,5 prosentista 82,8 prosenttiin.
 Orava arvelee, että ihmisten asenteissa suhteessa rokotuksiin on tapahtunut muutos.
 – Useampi perhe valitsee rokotteen kuin jättää ottamatta.
 Rokotepakkoa kannattaa vain yksi alueen kansanedustaja
 Rokottamisen hyödyt ja haitat nousevat Suomessa keskusteluun aika ajoin.
 Esimerkiksi joulukuussa 2018 rokotepakosta keskusteltiin aktiivisesti, kun silloinen opetusministeri  Sanni Grahn-Laasonen  (kok.)  esitti tehtäväksi selvitystä  siitä, olisiko rokottaminen asetettavissa ehdoksi lapsilisän saamiselle.
 Kun  Yle kysyi rokotepakosta  eduskuntaryhmien puheenjohtajilta joulukuussa 2018, vain kaksi asettui rokottamispakon kannalle.
 Luoto ja koko Pietarsaasen seutu kuuluvat Vaasan vaalipiiriin. Yle kysyi nyt lokakuun alussa vaalipiirin kansanedustajilta, pitäisikö kansallinen rokoteohjelma määrätä pakolliseksi.
 Kuudestatoista kansanedustajasta valtaosa kannattaa vapaaehtoisuutta. Vain keskustan  Mikko Savola  olisi valmis säätämään lasten rokotukset pakollisiksi.
 – On kyse lasten terveydestä. Epidemiat, joita on ollut siksi, että ei ole rokotettu, pitää pystyä estämään, Savola perustelee.
 Savolakaan ei osaa sanoa, millaiset sanktiot rokottamattomuudesta pitäisi määrätä.
 – Ne on asiantuntijoiden määriteltävä. Pääasia, että kattavuus saadaan.
 Valistuksen voimalla
 Kansanedustajat kannattavat rokotuskattavuuden parantamista “porkkanoiden” ja valistuksen avulla.
 – Sanktiot eivät ole ratkaisu, vaan rokotekattavuutta voidaan laajentaa lisäämällä erityisesti vanhempien tietoa rokotteista koko maassa, vastaa  Anna-Maja Henriksson  (r.).
 Kristillisdemokraattien kansanedustaja  Peter Östman  on kotoisin Luodosta. Hänelle kotikunnan alhainen rokotusaste tuli viime jouluna yllätyksenä.
 – Tapahtunut oli hyvä herätys. Se sai aikaiseksi keskustelua ja tehostimme tiedottamista, Östman sanoo.
 Myös Östman peräänkuuluttaa tiedottamisen ja vanhempien kanssa käytävien keskustelujen merkitystä.
 Keskustan  Pasi Kivisaari  ei ota kantaa rokotepakkoon. Hän toivoo kuitenkin, että rokottamaton työntekijä voitaisiin esimerkiksi terveydenhuollossa ohjata sellaisiin ammattikoulutustaan ja -kokemustaan vastaaviin tehtäviin, joissa potilasturvallisuus ei vaarannu.
 Kim Berg  (sd.) luottaa myös tiedonjakamiseen ja toivoo sen kautta ihmisten ymmärtävän, mikä rokotteiden merkitys on yksilölle ja kansakunnalle.
 Berg on toiminut Vaasan keskussairaalassa pääluottamusmiehenä ja viittaa keskusteluun, jota käytiin terveydenhoitohenkilökunnan influenssarokotuksista.
 – Kun lähdetään pakottamaan, se johtaa yleensä aina vastareaktioon, Berg sanoo.
 Kyselyyn vastanneista Berg ja kokoomuksen  Janne Sankelo  nostavat esille myös ihmisen perustuslaillisen itsemääräämisoikeuden.
 – Perustuslaillisesta näkökulmasta voi olla vaikeaa määritellä rokotuksesta kieltäytyminen rikolliseksi toiminnaksi, Sankelo kirjoittaa vastauksessaan.
 Ylilääkäri Markus Granholm luottaa siihen, että tiedon avulla rokotuskattavuus Pietarsaaren alueella jatkaa edelleen hyvää kehitystä. Kalle Niskala / Yle
 Eristäytyminen uhkana
 Pietarsaaren seudulla rokotuskattavuus on perinteisesti  ollut alhainen .
 Pietarsaaren sairaalan lastentautien ylilääkäri  Markus Granholm  puolustaa hänkin rokottamisen vapaaehtoisuutta.
 – Siellä missä rokottaminen on ollut pakollista, ei ole saatu toivottuja tuloksia.
 Tietoa ja mielipiteitä rokottamisesta löytyy muun muassa sosiaalisesta mediasta puolesta ja vastaan.
 – Rokottamisesta on tarjolla monenlaista tietoa ja ihmisiä on ehkä hämmentänyt se, mikä tieto on pätevää, Marjo Orava toteaa.
 Granholm pelkää, että jos rokotukset tehtäisiin pakollisiksi, ne perheet, jotka jättäisivät lapset rokottamatta eristäytyisivät.
 – Siitä ei olisi hyötyä perheille, lapsille eikä yhteiskunnalle.
 Ylen Vaasan vaalipiirin kansanedustajille osoitettuun kyselyyn vastasi 14 kansanedustajaa. Jutta Urpilaiselta (sd.) ja Mika Lintilältä (kesk.) ei saatu vastausta määräaikaan mennessä. Pasi Kivisaari (kesk.), Kim Berg (sd.) ja Antti Kurvinen (kesk.) eivät ottaneet yksiselitteistä kantaa rokottamisen pakollisuuteen.

Luodon viimevuotinen tuhkarokkotartunta ei saanut alueen ammattilaisia tai kansanedustajia rokotepakon kannalle: "Siitä ei olisi hyötyä perheille, lapsille eikä yhteiskunnalle"


Summary: Osa amerikkalaisviranomaisista haluaisi luoda yhdysvaltalaisen kilpailijan Huaweille.

Yhdysvallat selvittää keinoja ohjata rahoitusta kiinalaisen verkkoyhtiö Huawein eurooppalaisille kilpailijoille, kertoo talouslehti  Financial Times .
 Amerikkalaiset pelkäävät kiinalaisjätin nousevan liian hallitsevaan asemaan maailman 5g-verkkojen rakentamisessa.
 Lehden mukaan amerikkalaisviranomaiset ovat ehdottaneet Nokian ja Ericssonin rahoittamista, jotta ne voisivat tarjota asiakkailleen rahoitusta yhtä suotuisin ehdoin kuin Huawei.
 Huawei hallitsee nykyään noin 28:aa prosenttia maailman verkkolaitemarkkinoista. Yhdysvallat pitää Huawein laitteita turvallisuusriskinä itselleen ja liittolaisilleen.
 Ainakin kaksi vaihtoehtoa pöydällä
 Osa Yhdysvaltain viranomaisista uskoo, että paras tapa vastata Huawein valta-asemaan olisi varmistaa, että yhtiön kilpailijoilla olisi pääsy yhtä hyviin lainaehtoihin, mitä Kiinan valtion pankit tarjoavat Huaweille.
 FT:n mukaan Yhdysvalloissa ei ole toistaiseksi tahoa, joka voisi rakentaa 5g-verkkoja. Toiset amerikkalaisviranomaiset haluaisivat luoda yhdysvaltalaisen kilpailijan Huaweille.
 Viranomaiset ovat tiedustelleet amerikkalaisilta teleliikennelaitevalmistajilta kuten Oraclelta ja Ciscolta, olisivatko nämä kiinnostuneita astumaan verkkolaitemarkkinoille. Oracle ja Cisco tyrmäsivät ehdotuksen liian kalliina.
 FT:n uutinen perustuu nimettöminä esiintyviltä lähteiltä saatuihin tietoihin. Ericsson ja Nokia kieltäytyivät kommentoimasta asiaa Financial Timesille.
 Trump kehui Nokiaa
 Viidennen sukupolven matkapuhelintekniikka nousi esille viime viikolla myös tasavallan presidentti  Sauli Niinistön  ja Yhdysvaltain presidentti  Donald Trumpin  tapaamisessa Valkoisessa talossa.
 Trump kehui tiedotustilaisuudessa Nokiaa.
 – Olemme myös iloisia siitä, että suomalainen yhtiö Nokia, joka on hieno yritys, on maailman johtava 5g-tekniikassa ja kehittää huippuluokan tuotteitaan täällä Yhdysvalloissa Bell Labsissa New Jerseyssä, Trump sanoi  Helsingin Sanomien  mukaan.

FT: Yhdysvallat harkitsee Nokian ja Ericssonin rahoittamista Huawein kampittamiseksi


Summary: Eläkeliitto aikoo olla aktiivisesti mukana erityisesti ikäihmisille suunnatun kuntoutustoiminnan kehittämisessä Suomessa.

Kun Eden pyöräyttää onnenpyörää ja ohjaa tuloksen perusteella ihmisten toimintatuokiota, niin harva jättää tehtävän väliin. Eden on kuusivuotias jackrussellinterrieri, joka on soveltuvuuskokeet läpäistyään päässyt tamperelaisen  Riitta Birckin  työpariksi. He käyvät säännöllisesti tamperelaisessa Kotipirtin palvelutalossa pitämässä tuokioita ikäihmisille.
 Edenin tehtävänä on pyöräyttää onnenpyörää, joka kertoo kenen vuoro on suorittaa seuraava tehtävä.  Anne Savin / Yle
 Työparilla on tuokioissaan useita tavoitteita.
 – Ensinnäkin se, että ihmiset vähän liikkuisivat huomaamattaan, ja hehän kummasti tottelevat, kun koira pyytää tekemään, Riitta Birck kertoo hymyillen.
 Koiran arpomissa tehtävissä pyöritellään käsiä ja jalkoja, taivutellaan nenää polviin ja arvuutellaan ringissä kiertävän, koiran tehtävään liittyvän patukan painoa.
 Ringissä kiertävän painon arviointi tuo huomaamatta harjoittelua käsilihaksille.  Anne Savin / Yle
 Patukka kiertää ringissä ja yksi osallistuja herätellään hellästi mukaan toimintaan.
 – Sitten tietenkin läsnäolo on tärkeää. On tosi tärkeätä huomata, että ihmiset tulevat läsnäoleviksi tilanteissa, sanoo Birck.
 Osallistujat seuraavat tarkasti, miten koira suoriutuu omasta tehtävästään. Pian täytyy nousta ylös, jotta Eden voi voi jatkaa temppujaan ja kiertää yhden paikalla olevan ympäri.

 Eläkeliitto edistää koira-avusteista toimintaa
 Koira-avusteinen toiminta on viety jo pitkälle Ruotsissa Uppsalassa, ja sieltä Eläkeliitto sai innostuksen asiaan. Liitto järjesti elokuussa seminaarin, jossa kuultiin kokemuksia systemaattisesta ja ammattimaisesta koira-avusteisesta toiminnasta. Ruotsissa toiminta on osana sosiaali- ja terveyshuoltoa. Jokaisen asiakkaan tavoitteellinen kuntoutus suunnitellaan siellä erikseen.
 Eläkeliitto aikoo olla aktiivisesti mukana toiminnan kehittämisessä Suomessa.
 – Meidän roolimme on kehittäjän ja koulutuksen järjestäjän rooli. Suunnittelemme ja toteutamme koulutusmoduleja, jotka syventävät sosiaali-ja terveydenhuollon ammattilaisten valmiuksia hyödyntää koiraa asiakastyössä, kertoo toiminnanjohtaja  Anssi Kemppi.
 Eläimet tuttuja Kotipirtissä
 Tampereella Kotipirtin palvelutalossa eläimet ovat tuttuja vieraita. Rapsuteltavia Karvakavereita käy joka toinen viikko, ja muitakin eläimiä on päässyt kylään.
 Jackrussellinterrieri Eden on Pekka Kotirannan silitettävänä. Riitta Birck toivoo, että myös halvaantunut käsi avautuisi silitykseen ja tunnustelemaan koiran lämmintä selkää.  Anne Savin / Yle
 Nyt Eden kuitenkin suorittaa uudenlaista tehtävää, sillä sen tavoitteena on kuntouttaa asiakkaita huomaamatta. Niinpä Riitta Birck ja Eden suunnistavat  Pekka Kotirannan  huoneeseen. Eden pääsee pyörätuolissa istuvan Kotirannan syliin. Käsi hakee heti silittämään koiran selkää. Riitta Birck houkuttelee häntä kokeilemaan koiran turkkia myös halvaantuneella kädellä.
 – Asiakas silittää koiraa hitaasti ja saa tunteen koskettamisesta. Samalla koiran lämpö tuo siihen tuntemusta ja tunnetta. Jos mukaan saa vielä halvaantuneen käden, niin sekin yhtäkkiä avautuu ja tuntee, kertoo Riitta Birck.
 Hyvä lisä kuntoutukseen
 Kotipirtin toiminnanjohtaja  Kaija Kallinen  on seurannut ilolla koira-avusteita työtä ja sen vaikutuksia asiakkaisiin.
 – Se on ihan eri asia, jos joku meistä pitäisi täällä tätä tuolijumppaa. Kaikki olkapäiden liikuttelu, kumartelu, jalkojen, nilkkojen pyöritykset ja hartioitten nostot korviin tulevat kuin varkain. Ja kaiken lisäksi se on hauskaa, iloitsee Kallinen.
 – Monta kertaa meidän asiakkaat ja asukkaat palvelutalossa ovat toimintakykyrajoitteisia, niin jo pienilläkin asioilla saadaan sitä toimintakykyä ylläpidettyä ja tuettua.
 Toimintatuokion jälkeen jackrussellinterrieri Eden pääsee Eeva-Liisa Jaalan siliteltäväksi.  Anne Savin / Yle
 Eden ilahduttaa myös
 Eden pyöräyttää taas onnenpyörää. Tällä kertaa on Edenin vuoro tehdä temppu.
 – Haluatteko te tasapainoa vai liikettä? Riitta Birck kysyy osallistujilta, jotka haluavat tällä kertaa nähdä tasapainotempun.
 Eden nousee etutassuilla puolipyörän alustan päälle, ja tehtävänä on nousta myös takajaloin toisen pallonpuoliskon päälle.
 – Kyllä Eden osaa, kuuluu yleisöstä.
 Eden etsii asentoa hetken, mutta suoriutuu tehtävästä. Palkakseen se saa aplodit ja pääsee vielä rapsutettavaksikin.

Koira-avusteinen kuntoutus houkuttelee ikäihmisiä liikkumaan – "Jos mukaan saa halvaantuneen käden, niin sekin yhtäkkiä avautuu ja tuntee"


Summary: Fortumin omistusosuus nousee yli 70 prosentin.

Energiayhtiö Fortum hankkii osake-enemmistön saksalaisesta Uniperista. Omistusosuus nousee kaupan ansiosta 70,5 prosenttiin ja Uniper-investointi noin 6,2 miljardiin.
 Fortumilla on ollut 49,9 prosentin osuus jo ennestään. Fortum on nyt sopinut hankkivansa Elliottin ja Knight Vinken 20,5 prosentin omistukset noin 2,3 miljardin euron kokonaishintaan.
 Järjestelyn loppuun saattaminen edellyttää viranomaishyväksyntöjä Venäjällä ja Yhdysvalloissa.
 Fortum edellyttää, että Uniperin hallintoneuvoston kokoonpano muutetaan viipymättä vastaamaan Fortumin omistusosuutta.
 Fortum kertoo  tiedotteessaan , että sen ensisijaisena tavoitteena on ollut sopia yhteisestä kehityssuunnasta Uniperin johdon kanssa, mutta keskustelut ovat päättyneet kerta toisensa jälkeen tuloksettomina.
 Fortum uskoo, että Uniperin nykyisen omistusrakenteen ja osapuolten välisten suhteiden selkiyttäminen vakauttaa Uniperin tilanteen ja palauttaa huomion Uniperin liiketoimintaan ja tarjolla oleviin mahdollisuuksiin.
 Lue myös:
 Ympäristöjärjestöt laskivat: Fortum on Uniper-kaupan myötä yksi Euroopan saastuttavimmista yhtiöistä
 Fortum-kauppaa vastustanut Uniperin toimitusjohtaja jättää tehtävänsä

Fortum ostaa osake-enemmistön saksalaisesta Uniperista


Summary: Tamperelainen taloyhtiö pohti vuosia valaisinten myyntiä.

Tamperelainen taloyhtiö saa jättipotin talosta löytyneistä valaisimista.
 Yle kertoi ensin viime viikolla , että taloyhtiö myy uskomattoman kalliit  Paavo Tynellin  suunnittelemat arvolamppunsa.
 Tällä hetkellä Paavo Tynellin valaisimia pidetään maailmalla jopa kalleimpina ja hienoimpina valaisimina. Tynell teki paljon valaisimia julkisiin tiloihin.
 Valaisimet ovat olleet kymmeniä vuosia sitten toimintansa lopettaneessa elokuvateatteri Kino Ilveksessä. Tiloissa toimii nykyään vuokralaisena Tampereen Ylioppilasteatteri.
 Taloyhtiö myi huutokaupassa kuusi valaisinta ja sai niistä 312 000 euroa, taloyhtiön hallituksen puheenjohtaja  Jukka Koskela  kertoo Ylelle.
 Summasta kertoi ensin  Aamulehti .
 Koskelan mukaan ei ole tiedossa, mitä taloyhtiö nettoaa lopullisesti.
 – Myyntitulosta täytyy vielä vähentää verot, valaisimien vaihdoista aiheutuneet kulut, huutokauppahuoneen palkkiot ja muiden myyntiselvityksiin osallistuneiden kulut. Edellä mainitut kulut ovat useamman kymppitonnin, Koskela sanoo.
 Kino Ilves valaisimineen.  Annmaris
 Taloyhtiölle päätyvien rahojen käyttötarkoitusta ei ole vielä päätetty.
 – Seuraavat yhtiökokoukset tekevät päätökset. Vanhassa talossa riittää kunnossapidettävää. Toivottavasti osa rahoista menee teatterirakennuksen kunnostamiseen, Koskela sanoo.
 Myyntiä pohdittiin vuosia
 Valaisimien hinta-arvio ennen huutokauppaa oli 40 000 eurosta 70 000 euroon. Taloyhtiö oli pohtinut vuosia valaisimien myynnistä.
 – Taloyhtiössä on ollut pitkäaikaisten osakkaiden tiedossa, että Tynellin valaisimilla on kysyntää. Myyntipäätökseen on varmaan vaikuttanut myös sellainen usko, että Tynellin valaisimien kysyntä voi myös loppua, Koskela kertoi viime viikolla.
 Tamperelaista Kino Ilvestä ei ole suojeltu. Sen takia myynnille ei ollut estettä.
 Lue lisää:
 Kuvat: Yhdestä suomalaisvalaisimesta pyydetään yli 50 000 euroa – tamperelainen taloyhtiö myy uskomattoman kalliit arvolamppunsa

Jättipotti remonttiin: Taloyhtiö saa yli 300 000 euroa, kun myi kuusi arvovalaisinta huutokaupassa


Summary: EU ei saavuta Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteita ilman päästökaupan uudistamista, toteaa tuore raportti.

Euroopan unionin päästökauppa vaatii pikaista ja laajaa remonttia. Näin sanoo Suomen itsenäisyyden juhlarahasto Sitra tiistaina julkaistussa  selvityksessä .
 Selvityksen mukaan järeä uudistus on välttämätön, mikäli EU haluaa saavuttaa Pariisin ilmastosopimukseen kirjatut tavoitteet.
 Sitran johtava asiantuntija, taloustieteen tohtori,  Outi Haanperä  huomauttaa, että globaalien päästöjen pitäisi puolittua jo vuoteen 2030 mennessä, mikäli maapallon keskilämpötilan nousu halutaan rajata 1,5 asteeseen tällä vuosisadalla.
 – Tämä tarkoittaa sitä, että myös EU:n täytyy kiristää ilmastotavoitteitaan. Sitä ei voi tehdä uudistamatta päästökauppaa, hän painottaa.
 Päästökauppa on EU:n tärkein työkalu ilmastotoimissa.
 Se toimii yksinkertaistetusti näin:
 Ideana on rajoittaa raskaan teollisuuden, energiantuottajien ja unionin sisäisen lentoliikenteen päästöjä. Jokaista ilmakehään laskettua hiilidioksiditonnia vastaan pitää hankkia päästöoikeus. Osa raskaan teollisuuden yrityksistä ja lentoyhtiöt saavat oikeuksia ilmaiseksi kansainvälisen kilpailukyvyn turvaamiseksi. Huutokaupattavien oikeuksien – ja siten päästöjen – määrä vähenee joka vuosi. Markkina ohjaa päästövähennykset sinne, missä ne on halvinta toteuttaa. Päästökaupan piirissä on noin 11 000 teollisuuslaitosta, eli vajaa puolet EU:n päästöistä.
 EU:n nykyinen tavoite on vähentää päästöjä 40 prosenttia vuoteen 2030 mennessä vuoden 1990 tasolta. Jos EU aikoo sovittaa ilmastotoimensa 1,5 asteen tavoitteen mukaisesti, päästöjen tulisi laskea samassa ajassa 55–60 prosenttia.
 Sitran teettämässä selvityksessä tarkasteltiin, mitä päästötavoitteen kiristäminen tarkoittaisi päästökaupan kannalta.
 Haanperä painottaa, että päästökaupan vahvistamiseen ei ole olemassa yhtä hopealuotia.
 Selvityksen perusteella tehokkainta olisi yhdistää kolme eri keinoa.
 1. Katto alemmaksi ja pudotus jyrkemmäksi
 Päästökaupan ideana on asettaa isojen tehtaiden ja voimalaitosten yhteenlasketuille päästöille vuotuinen yläraja.
 Niin sanottu päästökatto säätelee sitä, kuinka paljon teollisuuslaitokset voivat yhteensä tupruuttaa hiilidioksidia taivaalle savupiipuistaan per vuosi.
 Päästökatto viettää alaspäin niin, että päästöjen kokonaismäärä vähenee vuosi vuodelta. Tämän takia esimerkiksi voimalaitosten tulee joko vähentää päästöjään tai vaihtoehtoisesti ostaa päästöoikeuksia huutokaupasta.
 Mitä korkeampi päästöoikeuden hinta on, sitä vahvempi kannustin voimalaitoksella on siirtyä kivihiilestä esimerkiksi uusiutuvaan energiaan tai ydinvoimaan.
 Sitran selvityksen mukaan päästöjä voitaisiin laskea tehokkaasti Pariisin sopimuksen mukaiselle polulle laskemalla päästökattoa kertarysäytyksellä alaspäin
 Markkinoille laskettavien päästöoikeuksien määrää tulisi selvityksen mukaan laskea kertaluontoisesti 205 miljoonalla kappaleella mahdollisimman pian.
 Lisäksi päästökattoa, eli markkinoille tulevien päästöoikeuksien määrää, tulisi laskea nykyistä jyrkemmin.
 Selvityksen mukaan kertoimen pitäisi olla 3,6 prosenttia vuonna 2021. Mikäli muutos tehtäisiin vasta vuonna 2026, muutoksen pitäisi olla jo 5,07 prosenttia.
 Nykyisillä linjauksilla päästökatto laskee vuodesta 2021 eteenpäin 2,2 prosenttia vuodessa.
 2. Vahvistetaan päästökaupan sietokykyä
 Päästökauppa on tähän saakka ollut melko haavoittuvainen talouskriisien aikana. Päästöoikeuden hinta romahti alamaihin esimerkiksi 2007–2009 finanssikriisin myötä vuosien ajaksi.
 Hinnat laskivat, koska tehtaat ja voimalaitokset eivät tuotannon vähentyessä tarvinneet entiseen malliin päästöoikeuksia.
 Lisäksi uusiutuvan energian lisääntyminen tukien myötä pahensi päästöoikeuksien ylitarjontaa markkinoilla.
 Ongelmaa pyritään nyt taklaamaan niin sanotun markkinavakausvarannon avulla. Sinne siirretään jemmaan markkinoille aiemmin kertyneitä, ylimääräisiä päästöoikeuksia.
 Kun kierrossa olevien päästöoikeuksien määrä vähenee, myös hinta nousee. Toisaalta nykysäännöillä varannosta myös vapautetaan päästöoikeuksia takaisin markkinoille, jos niiden määrä laskee tietyn tason alle.
 Sitran raportin mukaan markkinavakausvarannon toimintaa pitäisi vahvistaa jatkossa esimerkiksi siirtämällä säilöön nykyistä isompi määrä päästöoikeuksia.
 Lisäksi raportissa todetaan, että jäsenmaiden tulisi mitätöidä päästöoikeuksia vapaaehtoisesti, jos ne lisäävät oikeuksien ylitarjontaa omilla toimillaan.
 Kun esimerkiksi Suomi kieltää kivihiilen energiakäytön vuoden 2029 keväällä, voimaloiden tarvitsemat päästöoikeudet vapautuvat markkinoille muiden käyttöön.
 Jos Suomi ei mitätöi päästöoikeuksia, vaikkapa Puola saisi käryyttää vastaavan määrän hiiltä omissa laitoksissaan, eivätkä EU:n päästöt kokonaisuutena alenisi.
 3. Päästöoikeudelle minimihinta
 Päästökauppaa voitaisiin raportin mukaan tehostaa myös asettamalla päästöoikeuden hinnalle pohjataso. Minimihinta voisi olla aluksi esimerkiksi 25–30 euroa per hiilidioksiditonni ja vuoden 2030 tasolla vähintään 40–45 euroa.
 Yhden päästöoikeuden hinta on nyt 20–25 euron välillä. Vuosien ajan hinta mateli viidessä eurossa.
 Raportin mukaan pohjahinta pitäisi ottaa käyttöön aluksi ilmastopolitiikan edelläkävijämaissa.
 Tämä lisäisi puhtaan teknologian kannattavuutta ja toisi lisävarmuutta investointeihin.
 Neuvottelut päästövähennyksistä käynnissä
 EU-maat neuvottelevat paraikaa unionin päästövähennystavoitteiden kiristämisestä.
 Puheenjohtajamaa Suomi ajaa komission tavoitetta, jonka mukaan EU saavuttaisi hiilineutraaliuden ennen vuotta 2050.
 Tämä edellyttäisi vuoden 2030 päästövähennysvelvoitteen tiukentamista vähintään 55 prosenttiin vuoteen 1990 verrattuna.
 Päästökaupan uudistamista hankaloittaa kuitenkin se, että jäsenmaat ovat hiljattain hyväksyneet päästökaupan suuntaviivat vuoteen 2030 saakka.
 Haanperä myöntää, että raportin ehdotusten toteuttaminen vaatisi koko paketin avaamista uudestaan. Toisaalta se voi olla helpompi tie kuin etsiä kiireellä lisää päästövähennyksiä päästökaupan ulkopuolelta.
 – Mistä löytyisi vaikkapa maataloudesta tai liikenteestä tarvittavat päästövähennykset? Päästökaupan puolella vähennykset ovat kustannustehokkaita, eli laitetaan paukut sinne, hän sanoo.
 Seuraava luonteva sauma päästökaupan tarkasteluun on vuonna 2021, kun EU:n on määrä arvioida markkinavakausvarannon toimintaa.
 Sitran tilaaman selvityksen toteutti kestävyyskysymyksiin erikoistunut saksalainen Öko-Institut.
 Lue myös:
 Saastuttaminen on nyt kalliimpaa kuin kertaakaan 11 vuoteen – hiilivoima ajautui pulaan Keski-Euroopassa, kiitos kuuluu päästökaupalle

Tuhansien tehdaiden ja voimalaitosten päästöt pysyvät kurissa päästökaupalla – Nyt Euroopan ilmastotoimien ykkösnyrkki kaipaa suurremonttia


Summary: Samalla kertaa Tampereen pormestari Lauri Lyly ja kokoomusvaikuttaja Kalervo Kummola saivat huomautuksen.

Tampereen ylin virkamies, konsernijohtaja  Juha Yli-Rajala  on saanut kirjallisen varoituksen työnantajalta ohjeiden ja hallintosäännön noudattamisesta.
 Asian vahvistaa Ylelle Tampereen kaupunginhallituksen 2. varapuheenjohtaja  Jaakko Mustakallio  (vihr.).
 Varoituksesta kertoi ensin  Aamulehti .
 Mustakallio toimi kokouksen puheenjohtajana, koska käsiteltiin kaupunginhallituksen puheenjohtajan  Lauri Lylyn  (sd.) ja 1. varapuheenjohtajan  Kalervo Kummolan  (kok.) huomautuksia.
 Kaupunginhallitus linjasi maanantaina ensin, että konsernijohtaja Yli-Rajalan mahdollista huomautusta tai varoitusta ei käsitellä julkisesti. Kuntaliiton mukaan kirjallinen varoitus on julkinen tieto, mutta sitä ei kaupungin ole kuitenkaan yleensä tarpeen julkaista verkkosivuilla.
 Kaupunginhallitus antoi maanantaina pormestari Lauri Lylylle(sd.) ja konsernijaoston puheenjohtajalle Kalervo Kummolalle (kok.) huomautuksen velvollisuuksiensa laiminlyönnistä.
 Pormestari sai Tampereella huomautuksen ensimmäistä kertaa pormestarimalliin siirtymisen jälkeen. Tampereella on ollut pormestari vuodesta 2007 lähtien.
 Huomautus liittyy tonttisotkuun ja kaupungin omistaman pysäköintifirman Finnparkin hallitusvalintaan keväällä 2018. Sisäisen tarkastuksen mukaan asian käsittelyn puolueettomuus ja objektiivisuus vaarantuivat.
 Huomautusta perustellaan sillä, että ylimmän johdon pitäisi toimia hyvänä, ei huonona esimerkkinä.
 Hallitukseen nimettiin rikoksesta epäilty poliitikko
 Tampere esitti SDP:n johtavan poliitikon  Atanas Aleksovskin  nimittämistä Finnparkin hallituksen puheenjohtajaksi. Alekovskia epäiltiin rikoksesta, eikä kaupungin omien ohjeiden mukaan tutkinnan kohteena olevaa saisi valita hallitukseen.
 Aleksovski on Kotilinnasäätiön toiminnanjohtaja. Hänet tuomittiin ehdolliseen vankeuteen luottamusaseman väärinkäytöstä. Rikos liittyi Tampereella sijaitsevan tontin vuokraoikeuden myyntiin rakennusyhtiölle ilman kaupungin lupaa.
 Tapauksen käsittely jatkuu hovioikeudessa.
 Sekä Lyly, Kummola että konsernijohtaja  Juha Yli-Rajala  saivat poliisilta tiedon Aleksovskin rikosepäilystä. He kuitenkin pimittivät tiedon muilta päättäjiltä. Aleksovski oli itse ilmoittanut totuuden vastaisesti, että ei olisi epäiltynä rikoksesta.
 Lisäksi kolmikko keskusteli asiasta Aleksovskin kanssa konsernijaoston kokouksen tauolla. Näin Aleksovski pääsi vaikuttamaan oman asiansa käsittelyyn.
 Poliisi on päättänyt jo aiemmin, että  ei aloita asiassa esitutkintaa  Tampereen kaupungin viranhaltijoiden toiminnasta.
 Aleksovskin totuuden vastaisen ilmoituksen poliisi tutki, mutta syyttäjä jätti syytteen nostamatta.
 Lyly ja Kummola: lopputulos olisi ollut sama
 Lyly myöntää, että hallitusnimityksen käsittelyssä oli puutteita. Hän vetoaa kuitenkin siihen, että lopulta asiaan puututtiin.
 – Jälkikäteen arvioiden voi valintaprosessi jättää huomautettavaa, mutta riippumatta siitä, missä järjestyksessä toimittiin vuonna 2018, asian saama lopputulos olisi ollut sama, kuin mihin nyt päädyttiin, Lyly sanoi vastauksessaan.
 Kummola on samoilla linjoilla.
 – Perusteltua aihetta jatkotoimenpiteisiin ei tässä asiassa ole etenkään, kun se johti tavoiteltuun tulokseen. Aleksovski jätti eronpyyntönsä, Kummola vastasi.
 Aleksovski luopui sekä Finnparkin hallituspaikasta että Tampereen kaupunginhallituksen jäsenyydestä sen jälkeen, kun sai syytteen luottamusaseman väärinkäytöstä syksyllä 2018, puolisen vuotta hallitusnimityksen jälkeen.
 Lue lisää:
 Tampereen pormestarille Lauri Lylylle ja Kalervo Kummolalle esitetään huomautusta Tampereella – eivät noudattaneet kaupungin omia sääntöjä
 Tampereen pormestari Lauri Lyly ja kokoomusvaikuttaja Kalervo Kummola saivat huomautuksen – laiminlöivät velvollisuuksiaan

Tampereen ylimmälle virkamiehelle kirjallinen varoitus työnantajalta – johdolle huomautus


Summary: Matkustajatuonti on vähentynyt, jos puhutaan sataprosenttiseksi alkoholiksi muutetusta luvusta.

Suomalaiset tuovat nyt ulkomailta oluita, viinejä ja muita mietoja alkoholijuomia. Väkevien tuonti on puolestaan vähentynyt, kertoo Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL.
 Tilanne on johtanut siihen, että litroissa mitattuna matkustajien tuonti on kasvanut 7 prosenttia, mutta tuonnin kokonaismäärä sataprosenttiseksi alkoholiksi muutettuna on vähentynyt 3,2 prosenttia.
 Tiedot koskevat ajanjaksoa viime vuoden syyskuusta tämän vuoden elokuuhun.
 – Voidaan olettaa, että heinäkuussa Virossa ja Latviassa tehdyt alkoholijuomien veronalennukset ovat Suomessa vaikuttaneet panimotuotteiden matkustajatuonnin kasvuun, arvioi johtava asiantuntija  Thomas Karlsson  THL:stä tiedotteessa.
 Viro pudotti heinäkuun alussa alkoholituotteiden veroja 25 prosenttia. Se oli korjaus aiempaan veron korotukseen, joka suuntasi kauppaa halvemman alkoholin maahan Latviaan.
 Oluiden tuonti lisääntyi 16 prosenttia
 Alkoholijuomien matkustajatuonti lisääntyi 62 miljoonaa litraan 58 miljoonasta litrasta. Oluiden osuus nousi litroissa mitattuna peräti 16 prosenttia 27,4 miljoonaan litraan.
 Mietojen viinien tuonti kohosi 19,1 prosenttia 11,2 miljoonaa litraan. Lonkeroissa ja siidereissä plussaa tuli runsaan prosentin verran.
 Väkevöityjen viinien ja juomasekoitusten tuonti putosi kolmanneksella. Väkevissä miinusta tuli 16 prosenttia.

Matkailijat tuovat nyt mietoja juomia väkevien suosion hiipuessa


Summary: Samsungin tulosta rasittaa muistipiirien heikko kysyntä.

Elektroniikkajätti Samsung Electronics on antanut tulosvaroituksen kolmannesta vuosineljänneksestä.
 Eteläkorealaisyhtiön mukaan se odottaa heinä-syyskuun operatiivisen liiketuloksensa putoavan 6,4 miljardiin dollariin, mikä merkitsee 56,2 prosentin pudotusta vuodentakaisesta.
 Kyseessä on jo neljäs perättäinen vuosineljännes, jolloin Samsungin tulos heikkenee.
 Samsungin tulosta rasittaa erityisesti muistipiirien hiipunut kysyntä, sillä yhtiö on maailman suurin muistipiirien valmistaja. Muistipiirejä käytetään muun muassa älypuhelimissa, tietokoneissa ja palvelimissa.
 Myös Samsungin kalliimpien matkapuhelinten kysyntä on heikentynyt, mikä seurailee maailmanlaajuista trendiä.
 Samsung Electronics kuuluu jättimäiseen Samsung-yritysryppääseen, jolla suuri merkitys koko Etelä-Korean taloudelle.

Samsung varoitti tuloksensa romahtavan yli 50 prosentilla


Summary: Kyyneliä laskemalla ei pysty selvittämään sitä, kuinka ihminen kestää epäonnistumisia, kirjoittaa Johanna Malinen.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Ryhdistäydy, komennan itseäni. Alan puhua, mutta ääneni särkyy. Sitä edeltää tuttu kirvely silmissä ja lämpimältä tuntuva vesivana poskilla. Rintakehäni täyttyy häpeästä. Pomoni vilkaisee ympärilleen ja ohjaa minut vähän sivummalle.
 Edellä kuvattu tilanne tapahtui kesätöissä, kun tajusin tehneeni virheen, joka tuntui valtavalta. Tiesin, että asia olisi selvitettävissä, eli kaikki oli ihan hyvin. Olin kuitenkin itseeni pettynyt ja epäonnistuminen harmitti, koska työ oli minulle tärkeä. Halusin selvittää asian “tyynen aikuismaisesti”, mutta rationaaliset aikomukseni hävisivät tunnereaktiolle kuusi nolla.
 Itkun jälkeen olen koonnut itseni, pyyhkinyt levinneet ripsivärit silmänurkista ja jatkanut reippaasti hommia.
 Olen aina ajatellut, että itkeminen  on kehoni luontainen stressireaktio. Olen purskahtanut itkuun vuosien varrella monta kertaa julkisella paikalla, kuten koulussa, yliopistossa ja työpaikalla. Taustalla ei ole yleensä mitään vakavaa. Tunteet vain ovat ottaneet hetkeksi yliotteen ja kyyneleet puskeneet läpi väkisin.
 Itkun jälkeen olen koonnut itseni, pyyhkinyt levinneet ripsivärit silmänurkista ja jatkanut reippaasti hommia. Silti itkeminen on nolottanut. Olen ajatellut, ettei pikkujuttujen vuoksi pitäisi tuhertaa itkua. Nyt alan kuitenkin ymmärtää, että eivät herkässä olevat kyyneleet ole osoitus siitä, että olisin muita heikkohermoisempi.
 Miksi poskilla valuvaa suolavettä pitäisi hävetä?
 Itkemistä on tutkittu melko vähän , eivätkä tutkijat ole löytäneet varmaa selitystä sille, mitä hyötyä kyynelten vuodattamisesta on. Joitakin teorioita on kuitenkin olemassa.
 Yhdysvaltalaisen tutkija  William Freyn  teoria on samankaltainen arkikokemusteni kanssa.  Frey on esittänyt , että itkeminen puhdistaa elimistöä tunnepurkauksen synnyttämistä haitallisista stressihormoneista. Puhdistaminen ei kuulosta hullummalta, vai mitä?
 Olen kuullut sanottavan, että aikuisen ihmisen on pystyttävä säästämään kyyneleensä kotiin. Myös moni aikakauslehti on listannut vinkkivitosia itkun pidättelyyn.  Me Naisten artikkelissa  ehdotetaan itkupilleille pientä ruumiillista kipua ja  Kodin Kuvalehdessä kehotetaan  juomaan jääkylmää vettä.
 Minä väitän, että kyyneliä ei pitäisi säästää yhtään mihinkään.
 Mielestäni joka ikinen itkettävä syy on hyvä syy itkeä. Ei itkeminen ole osoitus mistään muusta kuin ihmisyydestä.
 Ainakin itse tunnen oloni itkun jälkeen vapautuneemmaksi , minkä ansiosta pystyn keskittymään jälleen loogiseen ajatteluun. Jos taas pidättelen kyyneliä, kuluu kaikki energiani siihen, että en itke.
 En tarkoita, että aina pitäisi alkaa parkua pomon edessä, vaikka sekään ei ole näköjään maailmanloppu. Esimerkiksi vessassa itkeminen on mielestäni paljon parempi vaihtoehto kuin itkunpidätysvinkkien googlettaminen.
 Olin 16-vuotiaana bileissä , joissa keskusteltiin siitä, mikä on oikeutettu syy itkeä julkisesti. Osa porukasta oli sitä mieltä, että on hyväksyttävää itkeä koulussa, jos koira tai mummo on kuollut, mutta epäonnistuneen kokeen vuoksi itkeminen osoittaa, että tyyppi on vähän epävakaa.
 Olen eri mieltä. Mielestäni joka ikinen itkettävä syy on hyvä syy itkeä. Ei itkeminen ole osoitus mistään muusta kuin ihmisyydestä.
 Se, miten ihminen kestää epäonnistumisia , ei selviä kyyneliä laskemalla vaan, miten ihminen toimii itkut itkettyään.
 Toimittaja ja tietokirjailija  Julia Thurén   kirjoittaa blogissaan itkemisestä  seuraavasti:
 “Mun mielestä itkemistä ei ole varattu vain ‘kaikki on mennyt’ -tilanteisiin, vaan kyllä sitä voi vähäpätöisemmistäkin asioista tirauttaa.“
 Se on hirveän hyvin sanottu. Olen huomannut monen kokevan, että itkeminen on osoitus heikkoudesta ja epävakaudesta. Itsekin pelkäsin pomoni ajattelevan, että en kestä toimittajan työhön kuuluvaa stressiä. Tällaiset oletukset joutavat romukoppaan.
 Ihmiset pillahtavat itkuun erilaisista syistä . Kyyneliä ei pitäisi säikähtää. Eikä ainakaan ajatella automaattisesti, että “tuolla tyypillä menee nyt tosi huonosti” tai että “sen hermot ei kestä tiukkoja paikkoja”. Itku ei ole vakavaa, vaikka sen taustalla voi toki joskus olla vakavia asioita. Sitä paitsi itkussa on se hyvä puoli, että kyyneleet eivät satuta ketään. Mikäli Freyhyn on uskominen, ne vain puhdistavat.
 Johanna Malinen
 Kirjoittaja on Jyväskylässä asuva, sydämeltään pohjoiskarjalainen journalistiopiskelija, joka nauttii kirjoittamisen lisäksi metsälenkeistä ja glittermekkoihin sonnustautumisesta.
 Aiheesta voi keskustella 08.10. klo 16.00 asti.
 Lue myös:
 Anton Vanha-Majamaan kolumni: Menen elokuvateatteriin itkemään
 Jani Kaaron kolumni:  Nöyryytyksen tunne on miltei pahinta mitä on

Johanna Malisen kolumni: Julkisesti itkeminen ei ole merkki heikkohermoisuudesta


Summary: Kuopiolaispariskuntaa epäillään yhteensä lähes kolmestakymmenestä rikoksesta. Taidetta myytiin myös Valamon luostarissa.

Pohjois-Savon käräjäoikeudessa alkaa tiistaina laaja taideväärennysoikeudenkäynti. Kuopiolaista pariskuntaa syytetään yhteensä lähes kolmestakymmenestä rikoksesta, joiden joukossa on toistakymmentä väärennystä ja petosta.
 Pariskunta kaupitteli  Pablo Picasson ,  Henri Matissen  ja  Marc Chagallin  signeeraamiksi väitettyjä koevedoksia, jotka Kansallisgallerian mukaan olivat todellisuudessa pelkkiä mustesuihkutulosteita.
 Taidetta myytiin vuosina 2016–2017 Valamon luostarissa Heinävedellä ja muissa uskonnollisissa ympäristöissä järjestetyissä myyntinäyttelyissä ympäri maata.
 Asianomistajien joukossa on 17 yksityishenkilöä ja Visuaalisen alan taiteilijoiden tekijänoikeusyhdistys Kuvasto ry, jotka yhdessä vaativat pariskunnalta noin 75 000 euron korvauksia.
 Syyttäjä vaatii pariskunnalle vähintään puolentoista vuoden vankeusrangaistusta. Pariskunta on kiistänyt syyllistyneensä rikoksiin.
 Oikeudenkäyntiin on varattu aikaa marraskuun alkuun saakka.
 Lue lisää:
 Valamon luostarin taidenäyttelyn jupakka pian käräjillä – väärennökset tulivat munkeille yllätyksenä
 Syyte: Pariskunta kaupitteli taideväärennöksiä Valamon luostarissa – syyttäjä vaatii vankeutta
 "Picasson koevedokset olivat mustesuihkutulosteita" – kuopiolaispariskuntaa epäillään laajasta väärennetyn taiteen myynnistä

Picasson signeeraama koevedos vai mustesuihkutuloste? – Kuopiossa alkaa laaja väärennetyn taiteen oikeudenkäynti


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Hallitus ja oppositio kiistelevät talouspolitiikasta – eduskunta aloittaa budjettikeskustelun
 Eduskunta aloittaa tänään  Antti Rinteen  hallituksen  ensimmäisen budjettiesityksen käsittelyn . Esityksessä valtion ensi vuoden menot nousevat 57,6 miljardiin euroon, ja esitys on kaksi miljardia euroa alijäämäinen. Oikeisto-oppositio on moittinut hallituksen lisäävän valtion menoja ilman tietoa tuloista.
 Punkkien määrä kaupunkipuistoissa on lisääntynyt
 Punkit eivät ole enää pelkkä saaristolaisten vitsaus. Turun yliopisto on tutkinut kesän ajan puutiaisten määrää  kaupunkipuistoissa Turussa ja Helsingissä . Punkkien määrä on lisääntymässä. Tutkijatohtori  Jani Sormunen  muistuttaa, että punkit ovat aktiivisia pakkasiin saakka.
 Tutkijatohtori Jani Sormunen vetää lakanaa Ruissalon maastossa. Puutiaiset tarttuvat valkoiseen lakanaan, sillä ne luulevat sitä sopivaksi isäntäeläimeksi. Minna Rosvall / Yle
 Picasson signeeraama koevedos vai mustesuihkutuloste? – Kuopiossa alkaa väärennetyn taiteen oikeudenkäynti
 Pohjois-Savon käräjäoikeudessa alkaa taideväärennysoikeudenkäynti, jossa  kuopiolaista pariskuntaa syytetään lähes kolmestakymmenestä rikoksesta . Pariskunta kaupitteli kansainvälisesti tunnettujen taiteilijoiden kuten  Pablo Picasson  signeeraamiksi väitettyjä koevedoksia. Kansallisgallerian mukaan vedokset olivat todellisuudessa pelkkiä mustesuihkutulosteita.
 Poliisi epäilee esimerkiksi tällaista Picasson vedosta väärennökseksi. Toni Pitkänen / Yle
 Yhdysvallat pehmensi lausuntoa vetäytymisestään Syyriasta
 Yhdysvaltain hallinnon viranomaisen mukaan  maa ei ole vetäytymässä kokonaan Syyriasta , vaan vain siirtää joukkojaan Syyrian pohjoisrajalta. Trumpin maanantainen ilmoitus vetäytymisestä sai aikaiseksi vastalausemyrskyn.
 Yhdysvaltalaissotilaita turkkilaisen panssariajoneuvon vierellä al-Hashishan kylässä Syyriassa. Delil Souleiman / AFP
 Luvassa lunta ja räntää
 Matalapaine lähestyy Suomea idästä. Siitä yltänee lumi- tai räntäsateita jo päivällä maan itärajalle Pohjois-Karjalaan ja Kainuuseen, illalla ja yöllä myös Itä-Lappiin. Merialueilla ja maan keskivaiheilla tulee päivällä paikoin heikkoja sadekuuroja.
 Yle
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Eduskunta aloittaa budjettikeskustelun, punkkien määrä kasvaa, idässä ja pohjoisessa on huono ajokeli


Summary: Monet yrityksistä ovat erikoistuneet valvontateknologiaan.

Yhdysvaltain kauppaministeriö on asettanut 28 kiinalaistahoa mustalle listalle uiguurien ja muiden muslimivähemmistöjen huonon kohtelun johdosta.
 – Tahot ovat syyllistyneet ihmisoikeusrikkomuksiin ja väärinkäytöksiin osana Kiinan sortokampanjaa, joka on pidättänyt mielivaltaisesti sekä valvonut uiguureja, kazakkeja ja muita muslimivähemmistöjä, Yhdysvaltain liittovaltion keskiviikkona julkaistava tiedote kertoo.
 Mustalle listalle laitettujen tahojen listalla on muun muassa 18 julkista turvallisuusorganisaatiota, poliisikoulu sekä monia valvontateknologiaan erikoistunutta kiinalaisyritystä.
 Joukossa on myös yksi maailman suurimmista valvontateknologiayrityksistä Hikvision.
 Mustalle listalle joutuneet yritykset eivät voi ostaa tuotteita Yhdysvalloista ilman Yhdysvaltain viranomaisten suostumusta.
 YK:n mukaan noin miljoona uiguurimuslimia on suljettu Luoteis-Kiinan Xinjiangissa leireille, joissa heidät pyritään käännyttämään pois islamista ja kulttuuristaan.
 Kiina on kuvannut keskuksia ammatillisen koulutuksen keskuksiksi, joissa harjoittelijoiksi kutsutut oppivat mandariinikiinaa ja työtaitoja.
 Lue myös:
 Yhdysvaltain senaatti pyrkii puuttumaan Kiinan uiguurien kohteluun
 Kiina kertoi vapauttaneensa valtaosan käännytysleirien uiguurivangeista, uiguurit vaativat hallinnolta todisteita
 BBC: Kiina erottaa uiguurilapsia vanhemmistaan – "vaikuttaa kulttuuriselta kansanmurhalta"
 Lehdet: Kiinalaisviranomaiset asentavat valvontaohjelmia matkailijoiden kännyköihin Kiinan uiguurialueella

Yhdysvallat laittoi 28 kiinalaistahoa mustalle listalle uiguurien kohtelun johdosta


Summary: Hallitus ja oppositio kiistelevät talouspolitiikasta eduskunnassa.

Eduskunta aloittaa tänään  Antti Rinteen  (sd.) hallituksen ensimmäisen budjettiesityksen käsittelyn. Talousarviokeskustelu jatkuu koko viikon ja sen jälkeen hallituksen esitys valtion ensi vuoden tuloista ja menoista menee valiokuntien puitavaksi.
 Yle näyttää budjettikeskustelun suorana TV1:ssä ja Yle Areenassa alkaen klo 12. Voit katsoa lähetystä jutun pääkuvaa klikkaamalla.
 Hallituksen budjettiesityksessä  valtion ensi vuoden menot nousevat 57,6 miljardiin euroon, mikä on noin 2,1 miljardia enemmän kuin tälle vuodelle budjetoitiin. Menojen lisäys johtuu pääosin hallitusohjelman toteuttamisesta.
 Hallituksen talousarvioesitys on kaksi miljardia euroa alijäämäinen ja valtionvelka nousee ensi vuonna noin 109 miljardiin euroon.
 VM: Talouskasvu ei ratkaise työllisyyttä
 Valtiovarainministeriö ennustaa , että talouskasvu hidastuu ensi vuonna yhteen prosenttiin ja painuu lähivuosina alle yhden prosentin. Hidas talouskasvu ei juuri kohenna työllisyyttä, ja valtiovarainministeriö ennakoi työllisyysasteen nousevan vuonna 2023 vain niukasti yli 73 prosentin.
 Rinteen hallituksen uudistusten ja menolisäysten rahoitus nojaa siihen, että työllisyysaste nousisi 75 prosenttiin vuonna 2023.
 Hallituksen tavoitteena on lisätä työllisten määrää yhteensä 60 000 henkilöllä. Uusia työllistämiskeinoja etsitään yhteistyössä työmarkkinajärjestöjen kanssa.
 Talouspolitiiikan linjakiistoista  saatiin esimakua viime viikolla, kun hallitus vastasi kokoomuksen vireille panemaan välikysymykseen.
 Kokoomus on moittinut Rinteen hallitusta siitä, että se antaa verotuksen kiristyä ja lisää valtion menoja ilman tietoa tuloista.
 Oppositio epäilee hallituksen työllisyystoimia
 Kokoomusjohtaja ja entinen valtiovarainministeri  Petteri Orpo  varoitti elokuussa, että Rinteen hallituksen talouspolitiikka vie Suomen konkurssiin. Myöhemmin Orpo "pehmensi" ja  sanoi Suomen olevan Kreikan tiellä.
 Kokoomus on perännyt hallitukselta konkreettisia työllisyystoimia, joilla hallitus voisi päästä kohti 75 prosentin työllisyysastetta. Opposition mielestä hallituksen päätökset pikemminkin heikentävät kuin parantavat työllisyyttä.
 Suurimman oppositiopuolueen, perussuomalaisten, puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  on arvioinut, että kansainvälisen taloustilanteen heikkeneminen  tekee hallituksen työllisyyslaskelmista vastuuttomia .
 Perussuomalaiset ovat arvostelleet myös lisäyksiä kehitysyhteistyörahoihin ja korotuksia polttoaineveroon.
 Hallitus: Työllisyyden tarkistuspiste elokuussa 2020
 Valtiovarainministeri  Mika Lintilä  (kesk.) esittelee hallituksen ensimmäisen budjettiesityksen eduskunnalle.
 Välikysymyskeskustelussa Lintilä korosti, että hallitus on sitoutunut 75 prosentin työllisyystavoitteeseen ja julkisen talouden tasapainoon vuonna 2023, jos kansainvälinen talouskehitys pysyy normaalina.
 Hallitus on laskenut, että työllisyystavoitteen toteuttaminen vaatisi 60 000 työllistä lisää vuonna 2023. Työllisyystoimien tehoa tarkistetaan ensi vuoden elokuussa, jolloin tiedossa pitäisi olla keinot työllisyyden nostamiseen 30 000 henkilöllä.
 Pääministeri Rinne on viitannut usein hallitusohjelman kirjaukseen, jonka mukaan hallitus harjoittaa  vastasyklistä eli elvyttävää talouspolitiikkaa , jos maailmantalous, euroalue ja Suomi joutuvat vakavaan suhdannetaantumaan.
 Kokoomusjohtaja Orpon mukaan hallitus tuhlaa elvytysrahoja ensi vuonna, kun talous vielä kasvaa.
 Lue myös:
 Lisää palkkatukea, kalliimpaa tupakkaa ja bensaa – Hallitus julkaisi ensimmäisen budjettinsa: katso, mihin valtio käyttää rahaa ensi vuonna
 "Kestämätön taloudenpito uhkaa hyvinvointipalveluita?" – kokoomus haastoi hallitusta välikysymyksellään, Yle seurasi hetki hetkeltä keskustelua

Rinteen keskustavasemmistolainen hallitus lisää valtion menoja – oikeisto-oppositio moittii holtittomasta taloudenpidosta – Katso suorana klo 12