Summary: Ylipaino on aina riski työkyvylle, mutta Työterveyslaitoksen ja Helsingin yliopiston uusi tutkimus osoittaa, että liikunnan lisääminen jo yksinkin auttaa.

Liikunnan myönteinen vaikutus työkykyyn ei varmasti tule kenellekään yllätyksenä. Arkijärjellä ei pysty kuitenkaan päättelemään tarkasti, kuinka paljon liikunnan lisääminen parantaisi ihmisten työkykyä – siis vähentäisi pitkiä sairauspoissaoloja ja työkyvyttömyyseläkkeelle joutumista.
 Nyt asia on tutkittu. Työterveyslaitoksen ja Helsingin yliopiston tutkimuksen mukaan työkyvyttömyyden riski vähenee 3–4 prosenttia, jos liikkumaton ylipainoinen ryhtyy liikkumaan yhtä paljon kuin normaalipainoinen suomalainen keskimäärin. Ja tämä vaikutus syntyy, vaikka paino pysyisi samana.
 Eikä tämä muutos vaatisi kovinkaan paljon. Fyysinen aktiivisuus mitataan tutkimuksissa  niin sanotuilla MET-tunneilla . Normaalipainoinen liikkuu keskimäärin 30 MET-tuntia viikossa, kun ylipainoiset liikkuvat keskimäärin 8 MET-tuntia vähemmän.
 Normaalipainoisten liikunnan määrään pääseminen eli tuo kahdeksan MET-tunnin lisäys tarkoittaisi viikossa esimerkiksi noin 2–3 tuntia kävelyä tai 2 tuntia pyöräilyä tai yhtä tuntia hiihtoa. Mukaan lasketaan kaikki liikkuminen, myös esimerkiksi työmatkakävely.
 – Tuo muutaman prosentin parannus ei ehkä yksilötasolla tunnu kovin merkittävältä, mutta kansanterveydellisesti ja työkyvyttömyyden aiheuttamien kokonaiskustannusten kannalta se olisi jo huomattava parannus, Työterveyslaitoksen erikoistutkija Jenni Ervasti kertoo.
 Painon korostamisen sijaan voisikin kannustaa ensin liikunnan lisäämiseen  erikoistutkija Jenni Ervasti
 Isompi, jo yksilöllekin tuntuva parannus on mahdollinen suuremmalla liikunnan lisäyksellä. Riski pitkiin sairauspoissaoloihin ja työkyvyttömyyteen pienenee jopa 20–30 prosenttia, jos vähän liikkuva ylipainoinen alkaa liikkua runsaasti. Eikä lievästi lihavien kohdalla tämä riskin pieneneminen vaadi painon putoamista.
 Runsas liikunnan lisäys oli tässä tutkimuksessa noin 22–23 MET-tuntia viikossa. Määrä vastaa 5–8 tuntia reipasta kävelyä, 4–5 tuntia lumen luontia, 3–4 tuntia hiihtoa tai reilua kahta tuntia juoksua viikossa.
 – Jos painoindeksi on yli 30, näin runsas liikunnan lisäys voi tietysti olla käytännössä vaikeaa ja nivelet ja sidekudokset voivat joutua koville. Toisaalta, jos siihen pystyy niin varmasti painokin putoaa, Ervasti muistuttaa.
 .
 Ismo Pekkarinen / AOP
 Työterveyshuollon painopiste voisi siirtyä vaa’an lukemasta liikuntaan
 Ervastin mielestä tutkimustulosta voisi hyödyntää esimerkiksi työterveyshuollossa, kun ylipainoisen ihmisen kanssa puhutaan työkyvyn parantamisesta. Painon pudottamisen sijaan kannattaisi kenties lähteä liikkeelle siitä, että kannustetaan liikkumaan ja ehkä myös tuetaan sitä.
 – On aika hyödytöntä sanoa, että pudota painoa. Ensinnäkin se on todella vaikeaa, lihavat kyllä tietävät olevansa lihavia. Painon korostamisen sijaan voisikin kannustaa ensin liikunnan lisäämiseen, Ervasti sanoo.
 Ervasti arvelee, että monelle ylipainoiselle voi olla helpottava ajatus, että tutkitusti jo tätä yhtäkin tekijää muuttamalla riski työkyvyttömyyteen pienenee merkittävästi.
 Työkyvyttömyyden riskiä kasvattavat tekijät usein kasautuvat, joten liikunnan lisääminen voi toki myöhemmin vaikuttaa näihin muihinkin.
 – Arkijärjellä voi tietysti ajatella, että jos liikuntaa jatkaa, niin todennäköisesti se johtaa muihinkin myönteisiin muutoksiin, kuten ruokavalion muutoksiin. Mutta tämä tutkimus siis osoittaa, että jo tällä yhdellä tekijällä on myönteisiä vaikutuksia.
 Työterveyslaitoksen ja Helsingin yliopiston tutkimus
 Työterveyslaitoksen tutkimuksessa oli käytössä kaksi tutkimusaineistoa, joissa oli mukana yhteensä 38 744 ihmistä Aineistossa noin 40% oli ylipainoisia ja heistä 11 % vähän liikkuvia Tutkimuksessa mukana olleille tehtiin kaksi kyselymittausta ja sen jälkeen 7 vuotta rekisteriseurantaa työkyvystä Tulokset perustuvat kokeellista asetelmaa matkivaan tilastolliseen mallinnukseen Tutkimus julkaistiin  Scandinavian Journal of Work, Environment and Health -lehdessä

Suomalaistutkimus: Liikunta parantaa ylipainoisen työkykyä, vaikka paino ei putoaisikaan


Summary: Yrittäjien loppuunpalamista on tutkittu vain vähän, mutta kokemukset ovat yleisiä.

Jani Tervola  sai taksiluvan vuonna 2010. Kolmen vuoden täyspäiväisen ajamisen jälkeen kuuden lapsen huoltaja alkoi oireilla: esimerkiksi verenpaine alkoi nousta ja siihen haettiin lääkitystä.
 Kotona hän oli vaimonsa Karoliina Tervolan mielestä muissa maailmoissa. Väsyneen miehen silmissä oli lasittunut katse.
 Edes pidempiaikainen lepääminen lomalla ei muuttanut väsynyttä olotilaa virkeäksi. Hommat jatkuivat siihen saakka, että vaimo löysi miehensä autotallista tuupertuneena.
 – Siinä se makasi ratin päällä. Hätäelvytyksen jälkeen tilasin ambulanssin, kertoo Karoliina Tervola.
 Lääkäri totesi miehellä stressiperäisen uupumuksen, josta seurauksena oli epileptinen kohtaus.
 Taksikuski Jani Tervola on unelma-ammatissaan. Kalle Niskala / Yle
 Jani Tervola ei malttanut levätä. Hän nukkui liian vähän ja teki liian pitkää päivää. Lepoajat olivat ihan liian lyhyitä.
 – Kai siinä euron kiilto silmissä mentiin kohti uupumusta, sanoo Jani Tervola.
 Itseään kannattaa tarkkailla
 Loppuunpalamista on tutkittu vähän, mutta tuoreimman yrittäjäkyselyn mukaan yli puolet yrittäjistä kokee ylirasitusta työssään. Varsinkin rakennus- ja teollisuusalan yrittäjät työskentelevät hyvinvointinsa äärirajoilla.
 Yrittäjävalmentaja Tytti Laine Hannes Frigård
 – Pitää olla herkkä, että tunnistaa väsymyksensä. Lisäksi verkostojen pitää olla kunnossa, sanoo porilainen yrittäjävalmentaja Tytti Laine.
 Yrittäminen ja yrittäjyys tarjoavat mahdollisuudet rikastumiseen – tai uupumiseen.
 Monet yksinyrittäjät kamppailevat ajan puutteen kanssa ja kokevat riittämättömyyttä. Intohimo tekemistä kohtaan kantaa silti uskomattomiin suorituksiin.
 – Monet yrittäjät ovat palavasti rakastuneita siihen, mitä tekevät. Se intohimo vie yrittäjän monen rajan yli ilman, että koetaan uupumusta, sanoo yrittäjävalmentaja Tytti Laine.
 Viiden vuoden kiirastuli
 Sairaalareissun jälkeen Jani Tervola jatkoi normaaliin tapaan, kunnes tuupertui toisen kerran jo kuukauden sisällä. Silloin asiaa alettiin tutkia perusteellisemmin. Lääkäri diagnosoi epäselvän epileptisen kohtauksen ja otti ajokortin pois. Unelma taksiurasta mureni miehen silmien edessä.
 – Kyllä se tuntui siltä, että tässäkö se ura nyt oli. Mitähän sitä nyt, mietti Jani Tervola.
 Karoliina Tervola vaihtoi alaa lähihoitajasta taksikuskiksi. Kaje Komulainen / Yle
 Jani Tervola siirtyi auton ratista kotijoukkoihin kuuden lapsen ja Karoliina-vaimon seuraksi, ensin sairauslomalle, sitten työttömäksi.
 Viiden vuoden aikana mies postitti lähes 200 työpaikkahakemusta, mutta mikään ei tärpännyt. Tervola haaveili myös vaimonsa kanssa yhteisestä koulutuksesta ja yrityksestä. Esimerkiksi yhteisen ravintolan pitäminen kävi mielessä.
 Taksifirma pyöri nuo vuodet renkien avulla neljä vuotta, kunnes Jani myi kalustonsa pois. Samalla suunniteltiin uutta.
 – Viisi vuotta oli tosi rankkaa, kun piti hakea uutta suuntaa, sanoo Jani Tervola.
 Miehen pitivät elämän syrjässä kiinni perhe, lapset ja harrastukset: rotaritoiminta ja mukanaolo kunnalliselämässä sekä yrittäjien ja seurakunnan toiminnassa.
 – Niistä tuli sisältöä elämään.
 Viisi vuotta oli aikaa opetella uutta elämänjärjestystä ja rajojen löytämistä.
 Lääkäri pudotti pommin vuonna 2018
 Kun lääkäri lähetti kutsun viisivuotiskontrolliin, Jani Tervola ei osannut kuvitella, millaisen pommin tämä pudottaisi. Lääkärillä oli EU:n uudet ohjeet siitä, miten stressiperäisten uupumusten kanssa toimitaan. Jos kohtauksia ei ole ollut viiteen vuoteen, ajokortti palautetaan.
 – Piti ihan uudelleen kysyä, että mitä tämä tarkoittaa, muistelee Jani Tervola.
 Kaikki suunnitelmat menivät uusiksi, koska ajatuksesta pitää taksia oli jo luovuttu. Tuli kiire hankkia uusi auto ja aloittaa uudelleen.
 – Kyllä se oli hieno päivä, muistelee Jani Tervola.
 Vaimo ja lapset mukaan yritykseen
 Lääkärin päätös antaa kortti takaisin oli sikäli onnekas sattuma, että kauan kypsynyt ajatus perheen yhteisestä firmasta sai tuulta purjeisiin. Vaimo päätti vaihtaa alaa ja ruveta myös taksikuskiksi. Myöhemmin myös vanhin poika liittyy rinkiin mukaan. Auto liikkuu kolmessa vuorossa.
 Karoliina Tervola ja lapset Veikko ja Victoria. Kalle Niskala kuvaa. Kaje Komulainen / Yle
 – Järjestely auttaa, että lepoaikoja noudatetaan, kun on kolme kuskia, sano Karoliina Tervola.
 Viiden vuoden harhailu opetti taksiyrittäjälle paljon.
 – Elämässä pitää olla muutakin sisältöä kuin työtä, sanoo Jani Tervola.
 Nyt Jani Tervola jakaa aikaansa järkevämmin. Niin lepo kuin vaimo ja lapsetkin saavat oman osansa ajasta.

Moni yrittäjä tekee työtään ylirasittuneena – Jani Tervola tuupertui autonsa ratin päälle, mutta perhe ja rakkaus nostivat miehen vuosien väsymyksestä


Summary: Myllykosken ja Inkeroisten kirjastoissa pitkään jatkuneeseen häirintään etsitään nyt ratkaisuja.

Roskia, lattialle leviteltyjä kirjoja, kovaäänistä musiikin kuuntelua.
 Kouvolassa on jouduttu puuttumaan peruskouluikäisten nuorten häiriköintiin rajoittamalla Myllykosken ja Inkeroisten kirjastojen omatoimiaikoja.
 Järjestely on voimassa tammikuun ajan, ja apua kauaskantoisemman ratkaisun löytämiseksi on pyydetty poliisilta.
 – Nuorten tullessa suurella joukolla kirjastoon desibelit alkavat nousta ja se alkaa häiritä muita asiakkaita. Siellä on lisäksi ollut eriasteista vahingontekoa, kertoo vanhempi konstaapeli ja ankkuripoliisi  Janne Kyrönviita  Kaakkois-Suomen poliisilaitokselta.
 Ankkuripoliisina yksi hänen päätehtävistään on työskennellä alle 18-vuotiaiden kanssa rikosten ennaltaehkäisemiseksi. Hän on käynyt tapaamassa nuoria ja kirjaston henkilökuntaa asiaan liittyen, mutta toivottuja tuloksia ei ole saavutettu.
 Ilmiö ei ole Kouvolassa uusi, eikä Kyrönviita usko sen olevan pelkästään kyseisen alueen ongelma. Poliisin tietoon nuorten häiriköinti tuli jo yli vuosi sitten.
 – Mahdollisesti häiriköintiä on ollut jo aiemminkin ja kirjasto on pyrkinyt sitä itse selvittämään, Kyrönviita sanoo.
 Ankkuripoliisi Janne Kyrönviita kertoo, että häiriökäyttäytymistä on esiintynyt jo reilun vuoden ajan. Kari Saastamoinen / Yle
 Ratkaisuna ikäraja?
 Jo aikaisemmin niin Myllykosken kuin Inkeroisten kirjastoissa järjestettiin molemmissa avoimet keskustelutilaisuudet asian tiimoilta, mutta etenkin viime syksystä lähtien asiakkailta on jälleen tullut palautetta nuorison häiritsevästä käyttäytymisestä.
 Nyt Kouvolassa pohditaan ikärajan asettamista omatoimikirjastoihin. Mietinnässä on ollut ainakin 15 tai 18 vuoden ikäraja.
 “Alaikäisen” nuoren tulisi silloin pyytää oikeus huoltajaltaan omatoimikirjaston käyttämiseen. Tässä tapauksessa järjestely koskisi todennäköisesti kaikkia alueen kirjastoja, kirjastotoimen apulaisjohtaja  Marko Niskapohja  kertoo.
 – Jos me tähän ratkaisuun päädymme, uskoisin sen tapahtuvan tässä keväällä. Mitään ei ole kuitenkaan lyöty lukkoon, hän sanoo.
 Porttikiellon antaminen yksittäiselle henkilölle olisi sekin vaikeaa.
 – Suomessa kirjaston käyttö on lailla turvattua ja henkilön asettaminen sen käyttökieltoon on tehty todella monimutkaiseksi. Laki ei anna kauheasti apuja siihen, että jos jotkut häiriköivät, niin heille voisi vain sanoa, että he eivät voi kirjastoon enää tulla, Niskapohja sanoo.
 Marko Niskapohja kertoo kirjastojen henkilökunnan jäsenten pohtivan yhdessä, miten tilanne voitaisiin ratkaista parhaiten. Kari Saastamoinen / Yle
 Vaihtoehtoinen ajanviettopaikka puuttuu
 Kouvolan nuorisovaltuuston jäsenen  Noora Mäkelän  mukaan kirjastoissa ilmenneessä häiriköinnissä saattaa olla kyse siitä, ettei yhdessä viihtyvillä nuorilla ole muuta ajanviettopaikkaa.
 – Ainakin Inkeroisissa se on ollut ongelma. Kaikki eivät välttämättä halua mennä nuorisotiloihin, joissa aikuiset valvovat. Silloin porukat saattavat kerääntyä tänne kirjastoihin, Mäkelä sanoo.
 Samaa pohtii Kouvolan kirjastotoimen apulaisjohtaja Marko Niskapohja.
 – Näillä alueilla kirjasto on paikka, jossa voi lämpimässä istuskella ja esimerkiksi ladata älylaitteita. Siellä voi olla aika vapaastikin, sillä omatoimiaikana henkilökuntaa ei ole paikalla ja vartijoitakin siellä käy vain toisinaan, Niskapohja kertoo.
 Vartioinnin lisäämistä on myös ehdotettu levottoman käytöksen kitkemiseksi.
 – Onko tulevaisuus sitten sitä, että kirjastot joutuvat hyödyntämään vartiointiliikkeen palveluita? Se saattaa kuulostaa erikoiselta, mutta sinänsä tällainenkin mahdollisuus on ajan ilmiöihin sopiva, ankkuripoliisi Janne Kyrönviita toteaa.
 Kirjastot tarjoavat nuorille tilan, jossa tavata kavereita. Kari Saastamoinen / Yle
 Aukioloaikojen supistamiselle tyrmäys
 Tilannetta on tammikuun aikana pyritty jo saamaan hallintaan rajoittamalla Inkeroisten ja Myllykosken kirjastojen omatoimiaikoja siten, ettei kirjastoon pääse perjantaisin ja viikonloppuna kello 17 jälkeen.
 Järjestely on aiheuttanut närää alueen asukkaiden keskuudessa, sillä eniten häiriötä aiheuttava porukka on pieni.
 – Asiakkailta on tullut paljon negatiivista palautetta, sillä aukiolon rajoittaminen kohdistuu heihin kaikkiin. Toivomme, että se jää ratkaisuna väliaikaiseksi, kirjastotoimen apulaisjohtaja Marko Niskapohja sanoo.
 Myös Noora Mäkelä Kouvolan nuorisovaltuustosta vastustaa aukioloaikojen rajoittamista.
 – Parin ihmisen hölmöilyn ei pitäisi vaikuttaa muiden saamaan palveluun. En näe aukioloaikojen rajoittamista enkä ikärajoja toimivana ratkaisuna, Mäkelä sanoo.
 Mutta onko ikärajan asettaminen kirjastoon edes lain puitteissa mahdollista?
 Kansalaisten yhdenvertaista kohtelua säätelee perustuslaki, jossa mainitaan henkilön ikään perustuva eri asemaan asettaminen. Kuntaliiton lakimies  Annaliisa Lehtinen  ei kuitenkaan näe ikärajan asettamista kirjastoon lainvastaisena.
 – Kunnalla voi olla perusteltu syy rajoittaa omatoimikirjaston käyttöä siten, että se pyrkii sillä ehkäisemään häiriöitä ja ilkivaltaa. Tällöin kyse ei ole perustuslain vastaisesta perusteettomasta rajoituksesta tai syrjinnästä vaan ihan järkevästä syystä tehdä tällainen rajoitus, Lehtinen sanoo.
 Hänen mukaansa Kouvolan omatoimikirjaston käyttöaikojen rajoituksista päätettäisiin todennäköisimmin liikunta- ja kulttuurilautakunnassa.
 Noora Mäkelän mielestä ikärajat tai aukioloaikojen rajoitukset eivät ole hyviä ratkaisuja, sillä ne rankaisevat muitakin kirjaston käyttäjiä. Kari Saastamoinen / Yle
 Seuraukset heijastuvat hyvin käyttäytyviin nuoriin
 Kokonaisuutena kirjastohäirinnässä ei tutkita rikosta. Yksittäiset vahingontekorikokset saattavat kuitenkin täyttää rikoksen tunnusmerkit, ja mahdolliset rangaistukset riippuvat henkilön iästä.
 – Vahingonkorvausasioissa ei ole viidentoista vuoden ikärajaa, mikä on hyvä muistuttaa nuorille. Suurin ja merkittävin rangaistus voi kuitenkin tässä tapauksessa olla se, että heidän käytöksensä seuraukset heijastuvat myös siellä asiallisesti käyttäytyviin nuoriin, ankkuripoliisi Janne Kyrönviita toteaa.
 Myös Noora Mäkelä Kouvolan nuorisovaltuustosta toivoo, että tammikuun aikainen aukioloaikojen rajoittaminen muistuttaisi häiriköiviä nuoria siitä, että he saattavat omalla käytöksellään tehdä myös itselleen hallaa. Järjestely on voimassa perjantaisin, lauantaisin ja sunnuntaisin.
 – Se on varmasti vaikuttanut paljon heidänkin toimintaan. Nyt heillä ei ole ollut sitä vakiopaikkaa, mihin mennä hengaamaan, Mäkelä toteaa.

Kouvola kaavailee kieltävänsä kirjastojen käytön nuorilta iltaisin  – nuorilta tiukka ei


Summary: Musiikkiopiston hiphop-tunnit on rakennettu Fortnite-hengessä Kaarinassa.

Tästä on kyse Fortnite-pelin hahmot tekevät tanssiliikkeitä, joita lapset ovat innostuneet matkimaan Kaarinassa päätettiin järjestää hiphop-tunteja Fortnite-liikkeillä höystettynä Kaksi kurssia täyttyi heti, ja halukkaita on jonossa
 Kaarinan Ristikallion lastentalolla on odottava tunnelma, kun 17 lasta odottaa pääsyä saliin. Alkamassa on musiikkiopisto Arkipelagin ensimmäinen Fortdance-tunti.
 Tanssinopettaja  Evgenij Kostuyukov  käy läpi tanssitunnin kappaleita ja liikkeitä. Musiikkivalikoima on laaja, sillä esittäjiä on tarjolla  Michael Jacksonista  Slipknotiin.
 Tunti voi alkaa. Ryhmä tulee sisälle, joukossa vain muutama tyttö.
 Fortdance-opettaja Evgenij Kostuyukov Petra Ristola / Yle
 Tämä on historiallinen tilanne, sillä aikaisemmin Musiikkiopisto Arkipelagin tanssitunneille on osallistunut vain muutamia poikia. Nyt kaksi eri ryhmää täyttyi pääosin pojista välittömästi.
 – Jonossa on vielä monta poikaa, ja pyrimme heillekin opetusta järjestämään, sanoo Musiikkiopisto Arkipelagin tanssinopettaja  Katariina Gonzalez .
 Fortdancea opettava Evgenij Kostuyukov on rakentanut tanssitunnit niin, että mukana on Fortnite-pelistä tuttuja tanssiliikkeitä.
 – Laitan hiphop-liikkeet sivuun ja otan Fortnite-liikkeet tilalle. Se on siinä: tanssitunti, jossa käytetään tiettyjä liikkeitä, sanoo Evgenij Kostuyukov.
 Musiikkiopisto Arkipelagin tanssinopettaja Katariina Gonzalez Petra Ristola / Yle
 Pojan idea osui ajan hermoon
 Fortnite-henkisten tanssituntien järjestäminen käynnistyi erään pojan ideasta. Hän oli sanonut äidilleen, että lähtee tanssitunneille, jos siellä on pelistä tuttuja liikkeitä. Äiti otti yhteyttä Musiikkiopisto Arkipelagiin.
 – Meillä oli tähdet oikealla kohdalla. Sali järjestyi, opettaja järjestyi ja loppujen lopuksi kaksi eri tanssiryhmää täyttyi heti, sanoo Musiikkiopisto Arkipelagin tanssinopettaja Katariina Gonzalez.
 Lapset tanssivat Fortdance-tunnilla. Petra Ristola / Yle
 Ensimmäisen Fortdance-tunnin aluksi jokainen oppilas saa vuorollaan esittää yhden liikkeen, jonka muutkin tekevät. Liikkeiden kirjo on runsas, muutaman kerran flossataan oikein urakalla.
 Fortdance-tunti sujuu nopeasti ja aika ajoin riehakkaasti. On aika laittaa moshaten, ja opettaja Evgenij Kostuyukov vapauttaa hiuksensa poninhännästä. Liikkeiden lisäksi ääntäkin saa käyttää, ja sali raikuu hetken kaikenlaisista huudoista.
 Tunti loppuu rentoutukseen. Valot sammuvat ja oppilaat pötköttävät rennosti lattialla hempeän pianomusiikin soidessa taustalla.
 8-vuotias  Joona Palken , 7-vuotias  Juuli Menander  ja 11-vuotias  Saku Aarnio  aikovat tulla tanssitunnille seuraavallakin kerralla. Toiveina olisi oppia uusia liikkeitä, kuten erilaisiiin asentoihin päätyviä voltteja takaperin.
 – Flippin´ incredible, sen haluan oppia, sanoo Saku Aarnio.
 Lapset tanssivat Fortdance-tunnilla. Petra Ristola / Yle

Fortnite-pelistä tarttuneet liikkeet hiotaan tikkiin tanssitunnilla – kaksi kurssia täyttyi heti, osa pojista jäi jonoon


Summary: Yhdysvaltain presidentti Donald Trump sanoi vetävänsä USA:n joukot Syyriasta, koska Isis on Trumpin mukaan lyöty.

Useita ihmisiä on kuollut Isis-terroristijärjestön tekemässä itsemurhaiskussa Pohjois-Syyriassa.
 Manbijin kaupungissa tehdyssä iskussa sai uutistoimisto Reutersin mukaan 16 ihmistä. Kuolleiden joukossa on myös kaksi amerikkalaissotilasta, yksi maan puolustushallinnon työntekijä sekä yksi amerikkalainen palkkasoturi.
 Yhdysvaltain joukot ovat Manbijissa tukemassa kurdi- ja arabitaistelijoita, jotka ovat karkottaneet Isisin lähes kaikkialta Syyrian itäosista. Ennen tämän päivän iskua vain kaksi yhdysvaltalaissotilasta on kuollut taisteluissa Syyriassa sen jälkeen, kun liittouma muodostettiin 2014.
 Kyseessä näyttää siis olevan tuhoisin isku yhdysvaltalaissotilaita vastaan sen jälkeen kun ne tulivat Syyriaan.
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  sanoi vetävänsä amerikkalaisjoukot maasta, sillä Trumpin mukaan Isis on lyöty.
 Lue myös:
 Pompeo: Yhdysvallat ajaa Iranin joukot pois Syyriasta
 USA:n täyskäännös joukkojensa vetämisestä Syyriasta hermostuttaa Turkin presidenttiä – ei suostunut tapaamaan Boltonia
 Trumpin mukaan Yhdysvallat ei vetäydy lopullisesti Syyriasta ennen kuin Isis on tuhottu – "En koskaan sanonut, että tekisimme sen niin nopeasti"
 Keskustelu on suljettu. Emme pääsääntöisesti avaa onnettomuusuutisia keskustelulle.

Isis teki tuhoisan pommi-iskun Syyriassa – kuolleiden joukossa neljä amerikkalaista


Summary: Vastauksista nousee esiin viisi laajempaa kokonaisuutta asioista, jotka vievät halut seksiin.

Yle julkaisi  viime viikolla joukkoistuksen  siitä, mitkä asiat toisessa vievät halut seksiin. Samalla kysyimme, minkä asioiden itsessä vastaajat pelkäävät vievän kumppanin halut.
 Vastauksia tuli lähes tuhat.
 Ylen kysely seksintappajista Näitä kysyimme: Jos toisessa on muuten kaikki kohdallaan, millaiset asiat hänessä voisivat tappaa seksihalusi? Millaisten asioiden itsessäsi pelkäät vievän toiselta halut? Lisäksi kysyimme molempien kohdalla miksi. Vastaukset: Kyselyyn tuli kaikkiaan 987 vastausta. Vastaajista naisia oli 51,4 prosenttia, miehiä 47,1 prosenttia ja 1,5 prosenttia valitsi kohdan "muu". Ikäryhmistä suurin on 35-44-vuotiaat, 26,5 prosenttia. 25-34-vuotiaita on vastaajista 23,4 prosenttia ja 45-54-vuotiaita 20,9 prosenttia. 55-64-vuotiaiden osuus on 15 prosenttia. Yli 64-vuotiaat, 18-24-vuotiaat ja alle 18-vuotiaat muodostavat kukin alle kymmenen prosentin vastaajaryhmän.
 Vastaukset voi luokitella muutamaan isompaan teemaan. Asioita, jotka toisessa ihmisessä esiintyessään vievät halut seksiin, ovat huono hygienia, yleinen välinpitämättömyys ja hellyyden puute, nalkutus ja arvostelu sekä toisen haluttomuus seksiin.
 Omassa itsessään mahdollisina seksintappajina vastaajat pitävät ylipainoa, nalkutusta ja arvostelua, hellyyden puutetta ja huonoa hygieniaa.
 Jutussa vastaajien lisäksi pohjoismaisesti auktorisoitu vaativan erityistason seksuaaliterapeutti (NACS)  Erja-Riitta Niskanen  kommentoi teemoja.
 Ylipaino pelottaa enemmän kuin vaikuttaa
 Petri Aaltonen / yle
 Asioissa, joiden vastaajat pelkäävät vievän toiselta halut, yksi nousee ylitse muiden: ylipaino.
 Painoa on kertynyt vähän liikaa enkä ole koskaan ollut mikään kaunotar. (Nainen, ikäryhmä 35-44)
 Kumppani on hyvännäköinen ja viettelevä, joten varmaan hän odottaa samaa minulta. (Mies, ikäryhmä 45-54)
 En itsekään koe itseäni seksikkääksi. (Nainen, ikäryhmä 55-64)
 Pelottaa, että näytän rumalta. (Mies, ikäryhmä 35-44)
 Lihava henkilö ei ole haluttava. (Mies, ikäryhmä 45-54)
 Kun ei itse pidä omasta ulkonäöstään, niin sen heijastaa myös puolisoon, vaikka hän ei ikinä ole osoittanut ylipainon olevan este seksille, päinvastoin rohkaisee ja on erittäin halukas, joskus vähän liiankin:) (Nainen, ikäryhmä 35-44)
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen mukaan  suomalaisista kolme neljästä miehestä ja kaksi kolmesta naisesta on ylipainoisia. Neljänneksellä aikuisista ylipaino on jo lihavan puolella, eli painoindeksi on vähintään 30kg/m2.
 Oman painoindeksisi voit laskea vaikkapa  täällä .
 Vastaajilta itseltään ylipaino ei kuitenkaan seksihaluja vie – pelko siitä, että ylipaino vie kumppanin seksihalut esiintyy vastauksissa kuutisen kertaa useammin kuin se, että kumppanin ylipaino vie halut itseltä.
 Ylipainon vaikutus tuskin on mustavalkoinen joko–tai, vaan mitä enemmän ylipainoa on, sitä todennäköisemmin se vaikuttaa.
 Seksuaaliterapeutti Erja-Riitta Niskasen kommentti:
 Näen asian samalla tavalla kuin vastaajat eli että ylipaino on enemmän ongelma omalle itselle kuin kumppanille. Kumppanihan saattaa pitää pyöreämmästä, että on jotakin, mistä ottaa kiinni.
 Ylipaino vaikuttaa itsetuntoon. Ei kaikilla, mutta jos ylipainoisena ei koe itseään omaksi itsekseen, sillä on vaikutusta. Mitä heikompi itsetunto on, sitä enemmän ihminen miettii miltä näyttää ja pohtii sitä, onko hän hyvä tällaisena kuin on. Kumppani taas ei välttämättä kiinnitä siihen huomiota.
 Merkittävä ylipaino toki vaikuttaa seksiinkin ihan konkreettisesti: se on vaikeampaa ja käy enemmän kunnon päälle.
 Huono hygienia on varmin seksintappaja
 Mikä sitten seksihalut vie? Vastausten ykköseksi nousee potentiaalisen kumppanin huono hygienia.
 Kyllä hygienia on puoli ruokaa ja halut vie pahat hajut ja muu inhottava. (Nainen, ikäryhmä 25-34)
 Epämiellyttävää, jos toinen haisee. (Nainen, ikäryhmä 25-34)
 Vastenmielinen haju vie halut. (Mies, ikäryhmä yli 65)
 Ällöttävää haistaa toisen eritteiden haju, oksettavaa suudella haisevaa suuta. (Nainen, ikäryhmä 35-44)
 Epämiellyttävää, tuntuu ettei välitä itsestään eikä toisesta. (Mies, ikäryhmä 45-54)
 Seksi on kaikkien aistien nautinto. (Nainen, ikäryhmä 25-34)
 Selvästi harvempi vastaaja sen sijaan pelkää omaa hygieniaansa seksintappajaksi. Heitäkin on – ja he ovat enimmäkseen naisia.
 Likaisuus. Vaikea sanoa miksi. (Nainen, ikäryhmä 35-44)
 Pelkään olevani epähaluttava, on vaikea keskittyä nautintoon jos on epävarma olo itsestä. (Nainen, ikäryhmä 25-34)
 Pelkään, että en ole haluttava. (Nainen, ikäryhmä 35-44)
 Joillekin voi olla todella tärkeää, että toinen on suihkunraikas. (Nainen, ikäryhmä 25-34)
 Seksuaaliterapeutti Erja-Riitta Niskasen kommentti:
 Tämä ei ole millään lailla yllätys. Ei kenenkään tee mieli mennä lähelle ihmistä, jonka hygienia on huono, ja seksissä mennään niin lähelle toista ihmistä kuin on mahdollista.
 Seksi on kahden kauppa
 Petri Aaltonen / yle
 Vastausten mukaan jos toinen ei halua seksiä, kuolee siinä omakin halu. Tämän aiheen nostivat vastauksissa esiin enimmäkseen miehet.
 Seksiä tekee enemmän mieli jos tietää toisenkin haluavan sitä. (Mies, ikäryhmä 25-34)
 Sitä kokee olevansa jotenkin epähaluttava jos ei saa toiselta vastakaikua. (Nainen, ikäryhmä 25-34)
 Kukapa haluaa laittaa henkilöä, joka ei reagoi eikä halua sinua? (Mies, ikäryhmä 45-54)
 On vaikeaa pitää yksin yllä seksielämää, jos/kun tulee torjutuksi kerta toisensa jälkeen mm. väsymyksen ja työstressin perusteella. Seksi pitäisi kumppanin mielestä olla suunnitelmallista ja ennalta-arvattavaa, jotta hän pystyisi "valmistautumaan suoritukseen". (Nainen, ikäryhmä 35-44)
 Jos toinen ei halua yrittää, niin itse tympäännyn nopeasti. (Mies, ikäryhmä 55-64)
 Omaa haluttomuuttaan vastaajat eivät juurikaan tuo esiin mahdollisena seksittömyyden syynä.
 Jotkin vastaajat sen sijaan arvelevat oman liiallisen halukkuutensa vievän toiselta halut, mutta näitä vastauksia on melko vähän.
 Toinen voi kokea sen päällekäyväksi. (Nainen, ikäryhmä 45-54)
 Tympääntyminen, jos toinen on aina haluamassa kuin viimeistä päivää. (Mies, ikäryhmä 55-64)
 Liika himokkuus hämmentää itseänikin. Varmaan siihen liittyy joku opetettu tapa miten naisten pitäisi olla, "mieluummin neitsyt kuin huora". (Nainen, ikäryhmä 35-44)
 Seksuaaliterapeutti Erja-Riitta Niskasen kommentti:
 Haluttomuus voi aivan hyvin olla sen toisen asia, mutta se kohdistetaan itseen ja käännetään niin, että toinen ei halua, koska en ole haluttava. Haluamme olla haluttavia, ja tunne siitä, että en ole haluttava, syntyy helposti.
 Jos toinen ei halua, syntyy myös tunne siitä, että hyväksikäytän toista. Seksistä häviävät rakkaus, läheisyys ja hellyys, ja se koetaan suorittamisena.
 Jos hellyys puuttuu, puuttuu muutakin
 Petri Aaltonen / yle
 Vastauksista nousee selkeästi esiin myös se, että intohimo ei ole parisuhteen tilasta irrallinen. Välipitämättömyys ja hellyyden puute johtavat monella siihen, että seksiin ei koskaan päädytä.
 Toisin päin vastauksia voi tulkita niin, että seksuaalinen halu on osa parisuhdetta, ja jos parisuhde ei toimi, ei toimi seksikään.
 Vastaajat nostavat välinpitämättömyyden ja hellyyden puutteen esiin melko tasapuolisesti sekä vastauksissa siihen, mikä toisessa tappaa seksihalut että siihen, minkä pelkäävät itsessään vievän halut toiselta.
 Seksi on todella intiimiä ja pidän sitä ns. läheisyyden "huipentumana". Se vaatii luottamusta ja välittämistä. Jos en tunne itseäni arvostetuksi parisuhteessa, on vaikeaa päästää toista niin lähelle. (Nainen, ikäryhmä 18-24)
 Läsnäolo ja huomioonotto henkisellä tasolla merkitsevät yhtä lailla minulle kun puhutaan halukkuudesta harrastaa seksiä. Poissaoleva henkilö ei huomio toista täysillä ja sen aistii. (Nainen, ikäryhmä 25-34)
 Huomaan, että partneri on tunnetasolla muualla kuin siinä meidän välisessä tunnelmassa ja kohtaamisessa. (Nainen, ikäryhmä 45-54)
 Hellyyden puute. Seksuaalinen kiinnostukseni ei silloin herää. (Nainen, ikäryhmä 45-54)
 Kumppani räpeltää keskittyneesti älypuhelintaan kaikkialla, myös sängyssä. On mahdotonta tietää, onko siellä joku uutissivu vai chatti päällä, ja saako sessiota keskeyttää. Yleensä ei saa. (Mies, ikäryhmä 25-34)
 Seksuaaliterapeutti Erja-Riitta Niskasen kommentti:
 Jos ihminen on toiselle välinpitämätön, niin ei se kiinnostusta herätä. Ihminen kaipaa hellyyttä ja kosketusta. Jos niitä ei ole, suhde voi olla aika kylmä, ja silloinkin seksi voi tuntua suorittamiselta. Ja jos haluaa olla kiinnostava, on hyvä olla kiinnostunut.
 Seksuaalisuus ei ole pelkkää yhdyntää ja seksiä, vaan hellyys ja läheisyys liittyvät seksuaalisuuden kokonaisuuteen. Seksuaalisuuden ei välttämättä tarvitse johtaa seksiin.
 Nalkutus ja arvostelu välittyvät vällyn alle
 Petri Aaltonen / Yle
 Kumppanin arvosteleminen ei selvästikään ole seksille hyväksi. Vastaajat kertovat nalkutuksen sekä vievän omat halut että pelkäävät sen vievän halut kumppanilta.
 Itseensä kohdistuvan nalkutuksen ja arvostelun esiin nostaneista enemmistö on miehiä.
 Seksi vaatii kujeilua, älykästä leikkiä. Ei se huvita riitapukarin kanssa. (Mies, ikäryhmä 55-64)
 Jos tunnet vihaa, tuskin tunnet halua. (Mies, ikäryhmä 45-54)
 Turhista asioista valittaminen rupeaa ärsyttämään kun se toistuu päivittäin. (Mies, ikäryhmä 35-44)
 Nalkutus ja toisen vähättely, sorrun siihen aika ajoin ja huomaan että silloin läheisyys suhteessamme katoaa. (Nainen, ikäryhmä 35-44)
 Jatkuvan arvostelun vuoksi joudun huomaamaan, ettei toinen pidä minusta saati kropastani, ei seksikään enää innosta. (Nainen, ikäryhmä 35-44)
 Haluja tappavat myös asiat, joista kumppania arvostellaan tai joista nalkutetaan. Näitä esiin tuoneista enemmistö on naisia nuorten aikuisten ikäryhmässä.
 Jos parisuhteessa kotityöt ym. vastuut jäävät vain minun huolekseni. Silloin seksi tuntuu vain velvollisuudelta muiden joukossa. (Nainen, ikäryhmä 25-34)
 Ei minun ole tarkoitus olla hänelle äiti, joka hoitaa kotihommat hänen puolestaan. Oman harrastushuoneen siivoaminen tulee tärkeysjärjestyksessä yhteisten tilojen jälkeen. Ja minullakin on asioita, joiden tekemisestä pidän ja haaveita, joita haluan toteuttaa, ei se ole vain hänen etuoikeutensa, ja jättää minut myös tästä ulkopuoliseksi. (Nainen, ikäryhmä 25-34)
 Kun arki, lapset ja kotityöt painavat vain toisen hartioita, niin seksi ei ole ihan ensimmäisenä mielessä. Toinen käy ajan kanssa vain lisätaakaksi ja haitaksi kun ei ole rinnalla puolisona ja jakamassa vanhemmuutta, vaan elää erillistä omaa elämäänsä. (Nainen, ikäryhmä 25-34)
 Seksuaaliterapeutti Erja-Riitta Niskasen kommentti:
 Pariterapiassa tulee joskus esiin miesten kokemus siitä, että nainen aliarvioi ja huomauttelee milloin mistäkin. Silloin alkaa miettiä omaa huonouttaan, miksi en ole sitä tai miksi en ole tätä – ja sitten ollaankin taas tekemisissä itsetunnon kanssa. Jos aina arvostellaan, se syö itsetuntoa.
 Naiset ehkä kokevat enemmän niin, että yhteinen tekeminen on jo sitä yhteistä juttua. Pariterapiassa tulee esiin se, että naiset haluaisivat enemmän yhteistä tekemistä, että katsottaisiin edes telkkaria yhdessä. Parit ikään kuin kohtaavat vasta mennessän nukkumaan.
 Väsymys, älylaitteet ja alkoholi vievät haluista osansa
 Petri Aaltonen / yle
 Suurimpien vastausryhmien jälkeen esiin nousevat väsymys, kiinnittyminen älylaitteisiin ja liiallinen alkoholinkäyttö. Näitä vastauksia on suurimpia ryhmiä selvästi vähemmän.
 Puhelimen ja somen käyttö vie vähäisenkin yhteisen ajan. (Mies, ikäryhmä 25-34)
 Hän uppoutuu dokumentteihin yms. älylaitteellaan. (Nainen, ikäryhmä 25-34)
 Myös toisen liiallinen alkoholinkäyttö syö seksuaalisuutta.
 Humalassa ei ole mitään seksikästä. (Mies, ikäryhmä 45-54)
 Vahva humala osoittaa ettei kumppani kunnioita vastapuolta. (Nainen, ikäryhmä 55-64)
 Jatkuva väsymys sekä itsessä että toisessa on myös omiaan viemään halut seksiin.
 Toinen on passiivinen ja ei ajattele muuta kuin unta. (Mies, ikäryhmä 45-54)
 Väsymys, kiire ja stressi tekee minusta varsinkin iltaisin liian negatiivisen ja helposti kiukuttelevan. Ei sellaista kukaan halua panna. (Nainen, ikäryhmä 25-34)
 Seksuaaliterapeutti Erja-Riitta Niskasen kommentti:
 Jos on univajetta, mistä tahansa syystä, niin ei siinä enää jaksa seksiin paneutua. Stressi on samanlainen tekijä.
 Älylaitteet saattavat dominoida aikaa, ja olla mukana myös siellä sängyssä. Älylaitteen käyttö voi myös viestittää sitä, tai tuntua siltä, että minusta ei välitetä. Että toinen on kiinnostuneempi puhelimestaan kuin minusta.
 Teemat ovat terapeutille tuttuja
 Seksuaaliterapeutti Erja-Riitta Niskanen. Petri Aaltonen / Yle
 Erja-Riitta Niskanen kertoo, että Ylen joukkoistuksen esiin tuomat asiat ovat samoja, joita hän kohtaa terapiatyössä.
 – Välittäminen ja läheisyys ovat ykkösjuttuja. Niitä kaipaavat sekä miehet että naiset, hän sanoo.
 Monet vastaukset kietoutuvat itsetunnon ympärille. Tuloksia voi tulkita myös niin, että seksihaluja vie oma heikentynyt itsetunto.
 – Asiat voivat aina korjaantua parantavassa suhteessa, erityisesti nuorilla. Jos on otettu kolhua itsetuntoon jossakin suhteessa, niin kun löytyy se ihminen, joka välittää juuri sellaisena kuin olen, asiat voivat korjautua.
 Kolhut voivat myös jäädä, jos ei niitä korjata. Ihminen voi jäädä ajattelemaan olevansa ruma ja huono, kenellekään kelpaamaton.
 – Itsetuntoa voi myös harjoittaa, tai työstää sitä terapian kautta. Mutta kaikki me tarvitsemme itsetunnon kohottamiseen toisia ihmisiä.

Kysyimme mikä tappaa seksihalut – ykköseksi nousi huono hygienia


Yle tuo eduskuntavaaleihin uudenlaisen vaalikeskustelusarjan Vaalisohvan. Ohjelma tehdään suomalaisten kodeissa. Keskustelijat myös valitsevat aiheet, joista ohjelmassa puhutaan kahden eduskuntavaaleissa ehdolla olevan kanssa.
 Ohjelman suosio yllätti tekijät jo ennakkoon. Vaalisohvan vastaava tuottaja  Sinikka Tuomi  Ylestä kertoo, että peräti 500 ihmistä tahtoi keskustelun kotiinsa.
 – Ohjelma on saanut tosi positiivista palautetta jo nyt. Ihmiset ovat ehdottaneet monia aiheita, joista haluavat keskustella.
 Olohuonetentit saivat suosiota
 Vaalisohva on saanut kimmokkeen olohuonetenteistä, joista tuli maanlaajuinen ilmiö viime eduskuntavaaleissa vuonna 2015.
 Yksi idean äideistä on Ylellä vastaavana tuottajana työskentelevä  Riina Malhotra . Hän kutsui ystäviensä kanssa neljä nousevaa poliitikkoa ennen kevään 2011 eduskuntavaaleja keskustelemaan olohuoneeseen.
 – Olohuonetentin taustalla on tiivis ystäväporukka, jonka jutut illanistujaisissa tuntuivat kääntyvän aina päivänpolitiikan aiheisiin. Ihmettelimme poliitikkojen päätöksiä. Mitähän päättäjät tästäkin ihan oikeasti ajattelevat? Torikahvit tuntuivat meistä etäiseltä konseptilta. Kertoisivatko he meille taustat täällä olkkarissa?
 Punavuoressa järjestetyssä olohuonetentissä ehdokkailta kysyttiin, minkä ministerin salkun kukin valitsisi.
 Helsingin Itä-Pakilassa järjestetty ensimmäinen olohuonetentti oli innostava kokemus.
 – Ilta oli hurja menestys! Aika kului siivillä. Ehdokkaat ihastelivat konseptia ja yleisö oli haltioissaan. Näitä lisää, ajattelimme.
 Vuoden 2015 eduskuntavaalien alla olohuonetentit noteerattiin kansainvälisessä lehdistössäkin ja kielitoimisto valitsi olohuonetentin kuukauden sanaksi. Malhotra on innoissaan Vaalisohva-ohjelmasta.
 – Meidän porukka on tietysti tosi iloinen, jos ilmiö saa jatkoa. On tärkeää, että viesti kulkee kansalaisilta poliitikoille ja päinvastoin.
 Ehdotuksia laidasta laitaan
 Vaalisohva-ohjelmasta olivat kiinnostuneita kaikenikäiset, mukana oli myös juuri äänestysikään tulleita. Ohjelmaan hakevia pyydettiin ehdottamaan aiheita, mistä he haluavat keskustella. Näitä tuli laidasta laitaan. Ehdotettuja aiheita olivat esimerkiksi nuorten kesätyöt, sähköautot ja vuokra-asuminen.
 – Toivoimme aiheita suoraan arjesta ja niitä tuli todella paljon. Lisäksi osa ohjelmaan hakeneista tahtoi puhua maailman tapahtumista, Sinikka Tuomi kertoo.
 Rekrytointi on päättynyt ja Yle käy parhaillaan hakemuksia läpi.
 Keskusteluita tehdään 12, eli yksi jokaisesta vaalipiiristä Ahvenanmaata lukuun ottamatta. Kustakin keskustelusta koostetaan 15 minuutin mittainen ohjelma. Ohjelmat julkaistaan Yle Areenassa kerralla maaliskuussa.
 Näin edetään
 Ylen aluetoimitukset käyvät läpi ehdokkaita ja valitsevat mielenkiintoisimmat ja parhaiten perustellut ehdotukset Vaalisohva-ohjelmiin. Aluetoimitukset myös haastattelevat vielä ehdokkaat.
 Kotiinsa poliitikkoja kutsuvat keskustelijat voivat olla yhteiskunnallisesti aktiivisia, mutta eivät minkään puolueen jäseniä, ehdolla itse vaaleissa tai mukana ehdokkaan tukiryhmässä.
 Vastaava tuottaja Sinikka Tuomi varmistaa, että jokaisella vaalisohvalla puhutaan eri aiheesta. Kun aihe on tiedossa ja se on kahvittajien kanssa hiottu, mietitään, ketkä vaalipiirin ehdokkaista olisivat parhaat keskustelemaan siitä.
 Vaalisohvaan pääsee mukaan kaksi ehdokasta kustakin Manner-Suomen vaalipiiristä. Yhteensä kansanedustajaehdokkaita on ohjelmissa mukana 24.
 Jokaisessa lähetyksessä ei ole kaikkien puolueiden ehdokkaita. Sinikka Tuomen mukaan Yle huolehtii kuitenkin siitä, että tasapuolisuus toteutuu kokonaisuudessa. Valmis ohjelma syntyy toimittajan johdolla, kun tallenteesta poimitaan journalistisin perustein ohjelmaideaan sopivimmat parhaat palat.
 Vaalisohvan kuvaukset alkavat helmikuussa, kun ohjelman kahvittajat eli isäntäperheet on valittu. Ohjelmat tulevat Areenaan maaliskuussa.
 Lue lisää:
 Yle Vaalisohva
 Ylen uudessa vaaliohjelmassa ihmiset kutsuvat ehdokkaat kotiinsa  – politiikan tutkija innostui Vaalisohvasta: ”Loistava tilaisuus päästä poliitikon nahan alle”

Ylen uuden vaaliohjelman suosio yllätti myös tekijät: 500 ihmistä haluaa puhua politiikkaa kotisohvallaan


Summary: Venäjän talous kasvaa hitaasti. Yle kysyi asiantuntijoilta, miksei Venäjä uudistu, vaikka lääkkeet talouden virkistämiseksi tiedetään.

Venäjän presidentti  Vladimir Putin  antoi viime toukokuussa uuden virkakautensa aluksi  käskyn Venäjän hallitukselle : maan talous pitää saada kasvamaan aiempaa nopeammin. Putin haluaa Venäjästä maailman viidenneksi suurimman talouden.
 Todellisuus on juhlapuheita karumpi.
 Suuria kasvupyrähdyksiä  ei Venäjän taloudessa ole näköpiirissä . Keskipalkka on pieni, eivätkä kansalaisten  käytettävissä olevat tulot juuri nouse .
 – Nykyisillä talouden rakenteilla Venäjän talous voi kasvaa sellaista puolentoista prosentin vauhtia, toteaa vanhempi neuvonantaja  Laura Solanko  Suomen Pankista.
 Solanko on erikoistunut Venäjän talouteen ja talouspolitiikkaan ja työskentelee Suomen Pankissa Siirtymätalouksien tutkimuslaitoksessa Bofitissa. Solanko on analysoimassa Venäjän talouden tilannetta keskiviikon  A-studiossa  klo 21.05 alkaen.
 Kysyimme häneltä ja kahdelta muulta asiantuntijalta, miten Venäjä saisi taloutensa virkistymään.
 Lääkkeinä vankempi oikeusvaltio ja parempi omaisuuden suoja
 Ulkopoliittisen instituutin Venäjään erikoistunut vanhempi tutkija  Jussi Lassila  toteaa, että Venäjällä kyllä tiedetään, mitä taloudelle pitäisi tehdä.
 – Sinänsä hallinnossa kyllä puhutaan oikeista asioista. Työn tuottavuus, oikeusvaltion kehittäminen, korruption poistaminen ja talouden rakenteen monipuolistaminen ovat hyviä tavoitteita, Lassila sanoo.
 – Venäjällä on nyt havaittavissa tympääntymistä tekojen ja tavoitteiden väliseen juopaan, hän jatkaa.
 Suomen Pankin Laura Solanko on samoilla linjoilla.
 – Puhutaan isoista uudistuksista, kuten oikeuslaitoksen riippumattomuus, yksityisomaisuuden suoja tai valtion rooli sääntelijänä ja yritysten omistajana, Solanko kertoo.
 – Ei voi nimetä mitään yhtä asiaa, jolla asiat muuttuisivat. Nämä ovat isoja kokonaisuuksia.
 Ihmiset osoittivat mieltään eläkeiän nostamista vastaan Pietarissa viime vuoden syyskuussa. Anatoly Maltsev / EPA
 Tahtoa uudistuksiin ei löydy
 Hannu Kyyhkynen  toimii Kaupan liitossa Venäjän markkinoiden asiantuntijana. Hän muistuttaa, että maailmanmarkkinat voivat luoda Venäjälle painetta uudistua.
 – Epätodennäköistä se on, mutta jos kauppapolitiikassa esimerkiksi Yhdysvallat ja Kiina pääsevät yhteisymmärrykseen, niin se luo paineita Venäjälle, Kyyhkynen toteaa.
 – Venäjä on myös riippuvainen energiatuloista. Nykyisellä öljyn hinnalla kyetään kasvuun, mutta jos se laskee, ei jää oikein muita mahdollisuuksia kuin avautua, Hannu Kyyhkynen pohtii.
 Suurempia muutoksia kaikki kolme asiantuntijaa pitävät silti epätodennäköisinä.
 – Tällaiset uudistukset olisivat vaikeita missä tahansa maassa. Venäjällä poliittinen johto keskittyy oman asemansa ja vaalimenestyksensä varmistamiseen, Laura Solanko sanoo.
 – Poliittinen tahto puuttuu ja näyttää hyvin epätodennäköiseltä, että sitä löytyisi. Uudistukset leikkaavat aina jonkun etuja, hän jatkaa.
 Sisäinen paine ratkaisee
 Viime vuonna Venäjällä nähtiin suuria mielenosoituksia, kun hallitus nosti maan eläkeikää. Tyytymättömyys  heijastui myös maan aluevaaleihin .
 – Eläkeuudistus oli siinä mielessä käänne, ettei Putin enää säilynyt koskemattomana, Jussi Lassila kertoo.
 – Jos hallinnon politiikka on enemmän tulipalojen sammuttamista, niin uudistuminen on yhä vaikeampaa, hän jatkaa.
 Joka tapauksessa maan sisäinen paine ja Venäjän poliittinen ja taloudellinen eliitti ovat uudistuksissa avainasemassa.
 – Jos taloudellinen eliitti näkee, että heidän asemansa varmistaminen olisi helpointa tekemällä uudistuksia, niin ne voivat toteutua, Laura Solanko pohtii.
 A-studion  keskiviikon lähetyksessä TV1:llä klo 21.05 aiheena: tavalliset venäläiset kituuttavat, miksei Venäjän talous uudistu? Vieraina Suomen Pankin vanhempi neuvonantaja Laura Solanko ja Venäjän taloutta aktiivisesti seuraava Mihail Ionin. #yleastudio

Putin lupailee kasvua, mutta talouskasvu junnaa paikoillaan – Miksi Venäjän talous ei uudistu?


Summary: Maailma on seurannut sauditeinin onnistunutta pakoa Kanadaan, mutta monen muun tarina on päättynyt surullisemmin.

Heinäkuussa 1977 prinsessa  Mishaal bint Fahd al-Saud  ammuttiin julkisesti jeddalaisella aukiolla Saudi-Arabiassa rangaistuksena rakkaussuhteesta ja pakoyrityksestä.
 Länsimaisten lehtitietojen mukaan  parikymppinen prinsessa oli yrittänyt paeta maasta rakastamansa miehen  Khaled al-Sha'er Mulhallalin  kanssa. Perhe ei hyväksynyt miestä ja myös tämä teloitettiin.
 Huhutaan, että teloituksen oli määrännyt prinsessan isoisä  Muhammad bin Abdul Aziz al-Saud , joka oli  kuningas Khalidin  isoveli.
 Yli 40 vuotta on kulunut, mutta edelleen lukuisat naiset pakenevat Persianlahden konservatiivisista arabimaista saadakseen itse päättää elämästään.
 Kiinnijääneiden kohtalo ei ehkä ole nykyisin näin karu – tosin heistä useimpien kohtalosta ei tiedetä mitään.
 Prinsessa Latifa ja Tiina Jauhiainen. Latifa bint Mohammed bin Rashid Al Maktoum
 Esimerkiksi  Tiina Jauhiainen  ei ole kuullut sanaakaan ystävästään  prinsessa Latifasta  sen jälkeen, kun  erikoisjoukot sieppasivat tämän kesken pakomatkan   ja veivät väkisin kotiin Dubaihin viime vuoden maaliskuussa.
 Julkisuuden paine ilmeisesti kuitenkin johti siihen, että Dubain hallitsijaperhe julkaisi joulukuussa kuvia prinsessasta.
 – Vasta 24. joulukuuta julkaistujen kuvien perusteella varmistui, että Latifa on elossa, sanoo prinsessaa pakoyrityksessä auttanut Jauhiainen Ylelle sähköpostitse.
 Sheikha Latifa (vas.) ja Mary Robinson (oik.) Lafitan kotona Dubaissa. AFP
 Dubain mukaan Latifa on perheen luona. Jauhiainen kuitenkin uskoo, että Latifaa pidetään vankina, todennäköisesti eristettynä ja kenties myös lääkittynä.
 – Latifa näytti kuvissa poissaolevalta ja huonovointiselta, Jauhiainen sanoo.
 Mikä naisten kotimaissa on vialla?
 Latifa yritti paeta perheeltään, koska halusi elää vapaasti ja päättää omista asioistaan.
 33-vuotiasta naista ahdisti se, että hän joutui Dubaissa elämään perheen miesten määräysvallan alla.
 Saman syyn ovat kertoneet myös muut pakenijat. Miesten holhouksen alla oleminen ei vie naisilta vain vapautta. Naiset ovat kertoneet väkivallasta, pakkoavioliitoista, huoneeseen lukitsemisesta, nälkiinnyttämisestä, jopa heittämisestä vankilaan, jos he uskaltavat uhmata perheen miehiä.
 – Halusin olla vapaa ja itsenäinen, sanoi muun muassa Kanadaan Kuwaitin ja Thaimaan kautta tammikuussa  onnistuneesti paennut  saudiarabialainen  Rahaf Mohammed al-Qunun   uutiskanava ABC:n haastattelussa .
 Saudi-Arabiassa kaikilla naisilla on miespuolinen holhooja: isä, veli, aviomies tai jopa oma poika. Nainen tarvitsee miehen luvan kaikkiin elämänmuutoksiin, matkustamiseen, opiskeluun, työssäkäyntiin, avioliittoon.
 – Nainen on siten laillisesti alaikäinen oli hän minkä ikäinen ja missä asemassa hyvänsä, toteaa ihmisoikeusjärjestö Amnestyn Lähi-idän tutkimusjohtaja  Lynn Maaluf  puhelimitse Ylelle.
 – Niin kauan kuin tämä laki on voimassa, naisia pyrkii pakoon Saudi-Arabiasta. Naiset haluavat vapautta ja tasa-arvoa eivätkä halua tulla kohdelluiksi alaikäisinä, Maaluf toteaa.
 Hekin halusivat paeta Dina Ali Lasloom , 24, pakeni huhtikuussa 2017 Saudi-Arabiasta järjestettyä avioliittoa. Hän halusi hakea turvapaikkaa Australiasta, mutta hänet pysäytettiin välilaskulla Filippiineillä. Sedät tulivat hakemaan Dina Alin kotiin ja  lehtitietojen mukaan  hänet vietiin väkisin lentokoneeseen. Dinal Alin vapauttamiseksi käynnistyi Twitter-kampanja, mutta hänestä ei ole sittemmin kuultu. Ashwaq ja Areej Hamoud  pakenivat Turkkiin helmikuussa 2017. Siskosten mukaan perheen miehet kohtelivat heitä huonosti, muun muassa pitivät lukkojen takana eivätkä antaneet ruokaa. Turkin viranomaiset kuitenkin pidättivät 30- ja 28-vuotiaat naiset, ja he ovat käyneet oikeustaistelua välttääkseen palautuksen. Heidän olinpaikastaan tai kohtalostaan  ei ole varmaa tietoa. Maryam Al-Otaibi , pakeni vuonna 2017 Qassimin maakunnasta pääkaupunkiin Riadiin 29-vuotiaana elääkseen itsenäisesti. Hän kampanjoi aktiivisesti sen puolesta, että naiset vapautettaisiin miesten holhouksesta. Al-Otaibin mukaan veljet pahoinpitelivät häntä. Al-Otaibi vangitiin isän pyynnöstä 104 päiväksi, mutta  hän pääsi tiettävästi asumaan siskonsa kanssa Riadiin. Tala ja Roteana Farean  ruumiit löytyivät Hudsonjoesta New Yorkissa viime lokakuussa. Saudiarabialainen perhe asui Virginiassa, ja tytöt oli sijoitettu laitokseen kaltoinkohtelusyytösten vuoksi. He pakenivat sieltä ja heidän on kerrottu aikoneen hakea turvapaikkaa Yhdysvalloista.  Poliisi tutkii , tekivätkö 16- ja 23-vuotiaat siskokset itsemurhan. Shahad al-Muhaimeed  pakeni isänsä ja veljensä väkivaltaa kaksi vuotta sitten 17-vuotiaana lomamatkalla Turkissa. Hän ajoi taksilla Georgiaan ja lensi sieltä Ruotsiin, jossa asuu nyt.  Hän kertoo pelkäävänsä  yhä henkensä puolesta. Prinsessa Shamsa , Latifan sisko, yritti paeta vuonna 2000 perheen lomapaikasta Britanniassa. Shamsa siepattiin muutaman viikon päästä Cambridgessa ja lennätettiin Dubaihin. Hän oli vankilassa kahdeksan vuotta,  kertoo Free Latifa -liike. Epäonnistuneiden pakotapausten aitoutta on vaikea varmistaa, koska Saudi-Arabia kuittaa ne perheasioina eikä kerro niistä julkisuuteen.
 Samaa sanoo Ruotsiin kaksi vuotta sitten paennut  Shahad al-Muhaimeed .
 – Miesten huoltajuus saa meidät pakenemaan Saudi-Arabiasta. Se on suurin syy tyttöjen pakenemiselle,  hän toteaa The New York Times -lehdelle .
 Myös Arabiemiraateissa laki määrää naisen tottelemaan miestään ja hän tarvitsee miehen luvan toimintaan kodin ulkopuolella.
 Esimerkiksi kotiväkivalta on laillista kautta Persianlahden eikä laki takaa tasa-arvoa millään yhteiskunnan alueella, sanoo Brittiläisen  Detained in Dubai -järjestön  johtaja  Radha Stirling  sähköpostihaastattelussa Ylelle. Tämän päälle naisten elämää rajoittavat epäviralliset patriarkaattiset asenteet.
 Tietoa tihkuu huonosti
 Amnestylla ei ole tietoa pakenevien naisten lukumääristä, sillä moni lähtee vaivihkaa.
 Vaikka esimerkiksi al-Qunun ja Latifa ovat kertoneet hädästään julkisesti, osa naisista vaikenee. Saudi-Arabian arvosteleminen julkisesti voi johtaa vankeustuomioon, jos nainen jää kiinni ja palautetaan kotiin, Maaluf sanoo.
 – Useimmat saudiarabialaiset pelkäävät puhua tilanteestaan julkisesti, hän toteaa.
 Saudiarabialaisen Imam Muhammad ibn Saudin yliopiston sosiologi  Mansur al-Askar   arvioi The Economist -lehdelle,  että joka vuosi ulkomaille pakenee yli tuhat naista. Lisäksi naisia pakenee maan sisällä pääkaupungista Riadista liberaalimpaan Jeddaan.
 Stirling huomauttaa, että naisilla ei ole juuri mitään mahdollisuuksia edes yrittää paeta, jos perhe on hyvin tiukka. Holhooja voi kieltää naista astumasta jalallaankaan kodin ulkopuolelle.
 – Pakeneminen on lähes mahdotonta ja on mahdotonta sanoa, kuinka paljon on epäonnistuneita yrityksiä.
 Olen varma, että moni muu nainen pakenee. Toivon tarinani rohkaisevan muita naisia olemaan rohkeita ja vapaita.  Rahaf al-Qunun uutiskanava ABC:n haastattelussa
 Sekä Stirling että al-Askar kuitenkin arvioivat pakojen määrän lisääntyneen viime vuosina.
 – Pakeneminen onnistuu usein sen ansiosta, että nainen pystyy olemaan vuorovaikutuksessa ulkomaille jo paenneiden sekä ihmisoikeus- ja oikeusapujärjestöjen kanssa. Internetin ja sosiaalisen median ansiosta naiset voivat löytää tukijoita ja tehdä toteuttamiskykyisiä pakosuunnitelmia, Stirling sanoo.
 Amnestyn Maaluf kuitenkin huomauttaa, että sosiaalinen media on kaksiteräinen miekka. Se voi olla avuksi pakenemisessa, mutta jos nainen jää kiinni, someviestit saattavat pahentaa hänen tilannettaan. Hänet saatetaan asettaa syytteeseen kotimaansa mustamaalaamisesta.
 Arkielämä helpottunut
 Viime vuosina julkisuudessa on kerrottu parannuksista saudinaisten asemaan. Naiset ovat saaneet muun muassa oikeuden ajaa autoa sekä käydä teatterissa tai jalkapallo-otteluissa.
 Naisten arkielämä on viime vuosina vapautunut Saudi-Arabiassa. Naiset saavat nykyisin muun muassa ajaa autoa ja he pääsivät viime vuonna ensimmäistä kertaa stadionille katsomaan jalkapallo-ottelua. Miesten holhouksesta he eivät kuitenkaan ole päässeet. STR / EPA-EFE
 Amnestyn Maaluf ei vähättele muutoksia.
 – Ne ovat hyvin tärkeitä naisten päivittäisen elämän kannalta, hän huomauttaa.
 Muutokset ovat kuitenkin verraten pintapuolisia eikä naisia syrjivään järjestelmään ole puututtu.
 Stirling toteaa, että holhoojajärjestelmä ei perustu pelkästään lakiin, vaan sosiaalisiin asenteisiin. Tämä merkitsee sitä, että vaikka laki sallisi naisille vapauksia, esimerkiksi työssäkäynnin ilman mieshuoltajan lupaa, yhteiskunnassa hyväksytään edelleen se, että miesholhooja estää naista käyttämästä oikeuttaan.
 Pako on suuri riski
 Kanadasta turvapaikan saaneen Rahaf al-Qununin pako päättyi onnellisesti, mutta moni muu nainen jää kiinni ja palautetaan kotiin. Pakenijat ovat kertoneet pelkäävänsä, että heidät tapetaan ja tietoja on ollut myös vankeustuomioista.
 – Jos nainen yrittää paeta ja jää kiinni, hän on holhoojansa armoilla, toteaa Detained in Dubai -järjestön Stirling.
 Holhoojat saattavat nostaa syytteen naista vastaan ja hän voi joutua vankilaan. Saudi-Arabiassa naisen vankeuden kesto on aina määrittelemätön: hän pääsee vapaaksi vasta, kun holhooja käy hakemassa hänet.
 Perhe voi myös päättää rangaista naista itse, väkivallalla, ehkä jopa kuolemalla, sekä kontrolloimalla naista pakoyrityksen jälkeen entistä tiukemmin.
 Varmasti ei kuitenkaan tiedetä, miten kotiin palautettaville naisille käy.
 – Olemme hyvin huolissamme siitä, ettei meillä ole tietoa naisista, jotka on palautettu kotimaahansa, Amnestyn Maaluf sanoo.
 Latifankin kohtalo oli täysin hämärän peitossa yhdeksän kuukautta. Muun muassa Amnesty on pyytänyt selvitystä perheeltä, mutta ei ole saanut vastausta. Kuten Jauhiaiselle heillekin ainoa tieto ovat hallitsijaperheen joulukuussa julkaisemat kuvat, joissa ovat Latifa ja maassa vieraillut Irlannin entinen presidentti ja YK:n entinen ihmisoikeusvaltuutettu  Mary Robinson.
 – Se selvitti, että Latifa on elossa, mutta ei ole tiedossa onko hän vangittuna, lääkittynä tai miten häntä kohdellaan. Robinson on lähellä kuninkaallista perhettä ja tapasi Latifan perheen läsnäollessa. Emme ole nähneet Latifan kommunikoivan julkisuudessa sieppauksensa jälkeen emmekä tiedä, miten häntä kohdellaan, Maaluf sanoo.
 Ihmisoikeusjärjestöjä tai Tiina Jauhiaista  eivät vakuuttaneet Robinsonin kommentit , joiden mukaan Latifa olisi "ongelmainen nuori nainen, joka tarvitsee lääketieteellistä hoitoa".
 – Lausunnot ovat kuin suoraan Dubain PR-toimiston suusta, Jauhiainen toteaa.
 Aktivisteja vangitaan
 Maaluf on huolissaan siitä, että samalla kun Saudi-Arabia on antanut naisille joitakin vapauksia, se tukahdutta aktivismia ja ilmaisunvapautta.
 Journalisteja ja aktivisteja on pidätetty ja tietoja on kantautunut heidän  kiduttamisestaan  vankeudessa.
 Vaikka Saudi-Arabia antoi naisille oikeuden ajaa autoa, ajo-oikeuden puolesta vuosia kampanjoineet aktivistit ovat yhä vangittuina. Pidätettynä on Maalufin tietojen mukaan 12 naista ja miestä. Yksi vanhempi mies vapautettiin joulukuussa heikentyneen terveydentilansa ja korkean ikänsä takia.
 Stirlingin mukaan entistä tärkeämmäksi on noussut ulkomailla asuvien saudien uudistusliike. Toimittaja  Jamal Khashoggin murha  kuitenkin osoitti, että hallituksen arvostelu edes ulkomailta ei ole turvallista, hän toteaa.
 Lue myös:
 YK:n entisen ihmisoikeusvaltuutetun tapaaminen Dubain prinsessan kanssa nosti kohun – "myötäilee Arabiemiraatteja"
 Ihmisoikeusjärjestö huolissaan Dubain prinsessan kohtalosta
 Perheväkivaltaa Kanadaan paennut saudinainen ensimmäisissä haastatteluissa: "Tuntuu, kuin olisin syntynyt uudelleen" – katso video
 AFP paenneen sauditytön tapauksesta: Saudilähettiläs torui thaiviranomaisia – “Olisitte ottaneet hänen kännykkänsä”
 Linkkejä:
 #FreeLatifa-kampanja
 Detained in Dubai -järjestö
 Amnesty International

Lukuisia naisia pakenee konservatiivisista arabimaista – Kiinnijääneillä voi olla karu kohtalo


Summary: Yhdysvaltain presidentin mielestä metsäpaloja voi estää harventamalla puustoa ja poistamalla aluskasvillisuutta.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  antoi juuri joulun alla asetuksen, joka määrää maan maatalous- ja sisäministeriöt lisäämään huomattavasti hakkuumääriä valtion metsissä.
 Määräys on jäänyt julkisuudessa vähälle huomiolle, mutta nyt siitä kirjoittaa  The Washington Post  -lehti.
 Trumpin määräyksen taustalla ovat Kaliforniassa syksyllä riehuneet valtavat metsäpalot. Trump tapasi syksyllä myös Suomen presidentin  Sauli Niinistön , jonka kanssa käydyt keskustelut metsänhoidosta jäivät Trumpin mieleen.
 Tapaamisen jälkeen Trump vieraili Kalifornian paloalueella, missä hän kertoi Suomen metsänhoitotavasta, joka Trumpin mielestä ehkäisee metsäpaloja.
 Sosiaalisessa mediassa Trumpin puheet herättivät hilpeyttä, sillä hänen tulkittiin sanoneen, että Suomessa harrastetaan metsien haravointia. Todellisuudessa Trump tarkoitti ilmeisesti metsien harvennusta ja sen jälkeen tapahtuvaa hakkuutähteiden korjaamista.
 Presidentti Niinistö ei puhunut metsien haravoinnista Trumpin kanssa, metsänhoidosta kyllä
 Hakkuut kasvavat lähes kolmanneksella
 Yhdysvaltain virallisessa lehdessä,  Federal Registerissä  joulukuussa julkaistussa presidentin asetuksessa ministeriöitä kehotetaan nostamaan vuosittainen hakkuumääränsä 4,4 miljardiin kuutiojalkaan, eli 125 miljoonaan kuutiometriin.
 Tämä merkitsee Yhdysvaltain valtionmetsissä tehtyjen hakkuiden kasvattamista 31 prosentilla. Vertailun vuoksi voidaan todeta, että  Luonnonvarakeskuksen mukaan  Suomessa hakattiin vuonna 2017 kaikkiaan runsaat 72 miljoonaa kuutiometriä puuta.
 Määräykseen kuuluu lisäksi, että aluskasvillisuus ja hakkuutähteet tulee poistaa neljän miljoonan eekkerin, eli 1,6 miljoonan hehtaarin alalta. 600 000 hehtaaria tulee käsitellä siten, että puita haittaavat tuhohyönteiset poistetaan.
 – Vuosikymmenten aikana tiheä puusto ja aluskasvillisuus ovat vallanneet maa-alueet ruokkien katastrofaalisia maastopaloja. Nämä olosuhteet yhdessä hyönteisongelmien, tulokaslajien, tautien ja kuivuuden kanssa ovat heikentäneet metsiämme, asetuksessa lukee.
 Määräyksessä harmitellaan myös, että luonnonsuojelulait ja esimerkiksi uhanalaisten lajien suojelua koskevat määräykset edellyttävät usein tilanteen tutkimista, mikä puolestaan hidastaa aktiivista metsänhoitoa.
 Maastopalon sammutusta Montanassa. Andreas Booher / EPA
 Washington Postin tietojen mukaan Trump olisi halunnut julkistaa määräyksensä jo Kalifornian vierailunsa aikana, mutta se ei ehtinyt valmistua ajoissa.
 Yhdysvaltain metsähallinto on tällä hetkellä suljettu samalla tavalla kuin suuri osa maan muustakin hallinnosta. Lehden mukaan maan johto kuitenkin yrittää kiihdyttää hakkuita ja puun myyntiä.
 Metsähallinnon työntekijät työskentelevät joko palkatta tai viime vuodelta säästyneillä budjettivaroilla.
 Asiantuntijat: ei vaikutusta metsäpaloihin
 Trump on usein syyttänyt Kalifornian metsänhoitoa osavaltiossa leviävistä metsäpaloista. Washington Postin haastattelemat asiantuntijat eivät kuitenkaan usko, että valtion mailla tehtävillä hakkuilla saataisiin niitä juurikaan vähenemään.
 Colorado Boulderin yliopiston professori  Jennifer Balch  sanoo, että puiden poistaminen rakennusten läheisyydestä on järkevää, mutta muuten toimenpiteillä tuskin on vaikutusta.
 Yhdysvaltain länsiosan metsä- ja maastopalot ovat lisääntyneet viisinkertaisesti 1970-luvulta lähtien. Yleistymisen taustalla ovat ainakin ilmaston lämpeneminen ja lumipeitteen väheneminen. Lämpenevä ilmasto tuo metsiin haitallisia vieraslajeja, joista on ollut paikallisesti huomattavaa haittaa.
 Professori Balch huomauttaa myös, että ohjeistus jättää huomiotta eräät luontotyypit, jotka ovat erityisen paloarkoja. Muun muassa chaparral- eli kreosoottipensaikot, jotka ovat yleisiä Kalifornian kuivilla alueilla, levittivät paloja ja aiheuttivat satojen talojen tuhoutumisen Malibun alueella.
 Vain kahdella prosentilla valtion maista esiintyi metsäpaloja vuosien 2004 ja 2013 välisenä aikana.
 Palojen eniten koettelemien osavaltioiden, Kalifornian, Oregonin ja Washingtonin kuvernöörit ovat ottaneet asetuksen tyytyväisinä vastaan. He muistuttavat kuitenkin, että sen toteuttaminen edellyttää liittovaltion rahoitusta.

Trump otti Niinistön puheet suomalaisesta metsänhoidosta tosissaan – Yhdysvalloissa alkavat suuret harvennushakkuut


Summary: Palokunta oli hälytetty paikalle keskiviikkoiltana iltaseitsemän jälkeen.

Rovaniemellä yksi ihminen on saanut surmansa omakotitalon tulipalossa, kertovat viranomaiset.
 Palokunta sai hälytyksen Marjavaarankujalla sijaitsevaan yksitasoiseen kiinteistöön hieman iltaseitsemän jälkeen. Paikalla oli kymmenen Lapin pelastuslaitoksen yksikköä.
 Pelastuslaitos on sammuttanut palon ja varmistanut rakenteet. Poliisi ja pelastuslaitos selvittävät palon syttymissyytä.

Yksi kuoli Rovaniemellä omakotitalon palossa


Summary: Kilpa-urheilun lopettaminen ei ole helppoa. Se voi jättää tyhjiön, jota on vaikea täyttää. Aino-Kaisa Saarinen löysi uuden uran Salpausselän kisojen pääsihteerinä .

Hiihdon olympiavoittaja  Sami Jauhojärvi  on kertonut pilke silmäkulmassa, että pahinta uran lopettamisessa on se, että takapuoli katoaa. Edelleen huippukunnossa oleva Aino-Kaisa Saarinen naurahtaa, että hänellä harmin aiheena on enemmäkin vaatteiden lievä kiristyminen.
 Hiihtäjästä toimistorotaksi
 Saarinen valittiin elokuussa Salpausselän kisojen pääsihteeriksi ja ensimmäinen näytön paikka on tammikuun lopulla, kun Lahdessa kilpaillaan alle 23- vuotiaiden maailmanmestaruuksista. Uusi työ antaa kilpailuhenkiselle Saariselle uutta haastetta kilpauran päättymisen jälkeen.
 – Aivan kuten urheilussa, myös työssä on tärkeää asettaa tavoitteita ja mennä niitä kohti. Alussa arvelutti, että onko minusta toimistohommiin – toimistorotaksi - mutta olen todella innostunut tästä työstä.
 Hiihtoura teki haaveita todeksi
 Saarinen on yksi 2000 –luvun menestyneimpiä urheilijoita. Hän voitti pitkällä urallaan viisi olympia- ja yhdeksän maailmanmestaruusmitalia, joista neljä kultaista. Puoli seitsemän –ohjelmassa vieraillut Saarinen kertoi, että viime keväänä päättynyt ura tuntuu nyt unelmalta, joka toteutui.
 – Uskomatonta, että tein haaveista totta. Se vaati ison työn mutta koen silti olevani ennen kaikkea onnekas, sillä kaikki eivät yllä samaan vaikka kuinka ponnistelisi.
  Hiihtäen töihin
 Työetuna Saarinen pääsee testaamaan tuttuja Salpausselän kilpalatuja ja työmatkakin taittuu hiiihtämällä.
 – Kymmenen kilometriä ovelta ovelle on juuri sopiva matka siihen, että ajatukset irtaantuvat työhommista
 Tällä viikolla pääsihteeri Saarinen on järjestänyt Lahteen saapuville kilpailjoille majoituspaikkoja ja hoitanut vapaaehtoisten koulutusta. Tahti vain kiihtyy Salpausselän viikonlopun lähestyessä mutta Saarinen pitää vauhdista ja haasteista.
 Hiihtouralta eväitä myös työelämään
 Saarisen valinta pääsihteeriksi aiheutti myös soraääniä mutta hän on tottunut ottamaan kritiikkiä vastaan ja antaa näyttöjen puhua puolestaan
 – Ihmisillä on tietysti mielipiteitä ja olin iloinen, että asia nousi esiin. Olen sitä mieltä, että pitkä urheilu-ura opettaa paljon muutakin kuin perinteistä ja vapaata hiihtoa. Teen joka päivä töitä sata lasissa, aivan kuten hiihtäessäkin ja omasta urasta on ollut hyötyä muun muassa asiantuntijaryhmien kokoamisessa.
  "Älä nyt sinäkin huuda"
 Työn lisäksi Saarista pitää kiireisenä 2,5 –vuotias tytär Amanda. Saarisen ja  Tom Gustafssonin  perheessä on tiukat säännöt, joista pidetään kiinni mutta kaikenlaiseen liikkumiseen kannustetaan.
 – Meillä saa painaa ympäri kämppää. Usein olen itsekin mukana juoksemassa ja jahtausleikeissä.
 Pikkulasten tavoin myös Amnda osaa pistää vanhempansa koville. Saarinen on herkempi lähtemään lapsen kiukkuun mukaan ja silloin rauhallisempi Gustafsson puuttuu tilanteeseen.
 - Tom sanoo, että älä nyt sinäkin huuda. Eikö se riitä, että yksi kiljuu, Saarinen kertoo ja nauraa omalle käytökselleen.
 Saarinen on myös ylpeä tyttärensä oman tahdon näyttämisestä
 – Ajattelen, että vau mikä likka. Tolla asenteella pärjää.
 Katso koko Aino-Kaisa Saarisen haastattelu  täältä

Huippu-urheilun lopettaminen sai vaatteet kiristämään mutta tavoitteet korkealle – Aino-Kaisa Saarinen nauttii uudesta työurastaan


Summary: Aiheesta kertoi Times of San Diego -sanomalehti.

Yhdysvaltain rajaviranomaiset  ovat ottaneet kiinni  Interpolin etsintäkuuluttaman guatemalalaismiehen, jota syytetään Suomessa lapsen hyväksikäytöstä ja raiskauksesta.
 36-vuotiasta miestä odottaa nyt luovuttaminen Suomen viranomaisille.

Yhdysvaltalaisviranomaiset pidättivät guatemalalaismiehen, jota syytetään Suomessa lapsen hyväksikäytöstä ja raiskauksesta


Kreikan pääministeri  Alexis Tsipras  on saanut parlamentilta luottamuslauseen.
 Luottamuslauseäänestys järjestettiin Makedonian nimikiistan takia.
 Kreikan parlamentin on ollut määrä hyväksyä laki, joka lopettaisi vuosikymmeniä kestäneen kiistan Kreikan ja Makedonian välillä. Tämän jälkeen Makedonian nimi muuttuisi Pohjois-Makedoniaksi, eikä Kreikka enää estäisi maan jäsenyyttä EU:ssa tai sotilasliitto Natossa.
 Makedonian parlamentin 120 jäsenestä 81  äänesti viime perjantaina  nimenmuutoksen puolesta. Sunnuntaina puolustusministeri  Panos Kammenos  ja hänen puolueensa  jättivät hallituksen kiistan takia , ja tällöin pääministeri Tsipras ilmoitti järjestävänsä luottamusäänestyksen.
 Kreikassa Makedonian maakunta sijaitsee maan pohjoisosassa.
 Kreikan ja Makedonian hallitukset pääsivät sopimukseen nimenmuutoksesta jo kesäkuussa.

Kreikan pääministeri sai parlamentin luottamuksen


Summary: Kirahvin pituinen Deep Blue on suurin tunnettu elossa oleva valkohai. Sen uskotaan olevan 50-vuotias.

Havaijilla asuva valokuvaaja Kimberly Jeffries koki elämänsä yllätyksen sukeltaessaan O'ahu-saaren lähivesillä.
 Jeffries oli sukeltanut kuvaamaan meressä kelluvaa kuollutta kaskelottia, kun hänet yllätti kuusi metriä pitkä ja kaksi ja puoli tonnia painava valkohai.
 Odottamaton vieras on nimeltään Deep Blue ja se on suurin tunnettu elossa oleva valkohai.
 – Uskoin sydämeni räjähtävän, Jeffries kertoo  BBC:n haastattelussa .
 50-vuotias Deep Blue ei ollut Jeffriesin mukaan kuitenkaan vaarallinen, sillä kaskelotin ruumis tarjosi sille enemmän kuin tarpeeksi syötävää.
 Valkohait eivät saalista ihmisiä, vaikka niiden tiedetäänkin tappaneen ainakin 74 ihmistä. Valkohait purevat asioita tunnistaakseen, mitä ne ovat.
 @JuanSharks/@OceanRamsey/Juan Oliphant/oneoceandiving.com
 Aiheesta muualla:
 BBC: Great white shark photo: I swam with 'world's biggest'

Katso kuvat maailman suurimmasta valkohaista, joka yllätti havailijaissukeltajan


Työnantajia edustava Palvelualojen työnantajat Palta kertoo jättäneensä valtakunnansovittelijalle ilmoituksen lennonjohdossa toteutettavasta työsulusta. Työsulkutoimenpiteiden on määrä alkaa 2. helmikuuta ja päättyä 15. helmikuuta.
 Toimenpiteillä Palta kertoo haluavansa puolustautua lennonjohtajien yhdistyksen SLJY:n ilmoittamien lakkojen haitallisia vaikutuksia vastaan sekä pyrkivänsä vauhdittamaan yli vuoden kestäneitä työehtosopimusneuvotteluja.  SLJY on kertonut laajentavansa  työtaisteluja 29. tammikuuta alkaen.
 – Lennonjohtajat ovat kohdistaneet lakkonsa tavalla, joka vaikeuttaa lennonvarmistustoimintojen ylläpitoa lakkopäivinä. Työsululla selkiytämme tilannetta ja mahdollistamme toimivat poikkeusjärjestelyt siihen saakka kunnes uusi työehtosopimus saadaan aikaiseksi. Samalla tietysti toivomme, että työsulun uhka lisäisi SLJY:n halua solmia alalle ns. yleisen linjan mukainen uusi työehtosopimus, Paltan toimitusjohtaja  Tuomas Aarto  toteaa  tiedotteessa .
 Työsulku toteutetaan Suomen kahdeksalla suurimmalla lentoasemalla pääosin kuuden tunnin kestoisina jaksoina kuutena päivänä viikossa kahden viikon ajan. Paltan mukaan työsulun aikana lennonvarmistuspalvelut hoidetaan esimiesvoimin ja vaikutuksia liikenteelle ei lähtökohtaisesti ole.
 Työsulku on työnantajapuolen harvinainen painostuskeino työtaistelun aikana, kun ammattialalla ollaan sopimuksettomassa tilassa. Työsulussa työnantaja estää ammattiliittoon kuuluvien työntekijöiden pääsyn töihin ja keskeyttää heidän palkanmaksunsa.
 Lue myös:
 Lennonjohtajat laajentavat työnseisaukset tiistai- ja lauantaiaamuihin

Työnantaja jätti ilmoituksen työsulusta lennonjohtajien työkiistassa


Summary: Akatemian mukaan Katarina Frostenson oli vuotanut Nobelin kirjallisuuspalkinnon saajien nimiä lähisukulaiselleen eli puolisolleen Jean-Claude Arnault'lle.

Ruotsin akatemian jäsen  Katarina Frostenson  jättää paikkansa vapaaehtoisesti. Asiasta kertoo muun muassa  yleisradioyhtiö SVT.
 Akatemia kertoo tiedotteessaan, että se on sopinut Frostensonin kanssa lähdön ehdoista.
 Frostenson saa eronsa jälkeen akatemialta 12 875 kruunun eli hieman yli 1 200 euron kuukausittaisen korvauksen. Lisäksi hänen asumistaan akatemian omistamassa asunnossa tuetaan,  iltapäivälehti Expressen kertoo.
 Akatemia lopettaa samalla oikeusprosessin Frostensonia vastaan.
 Syytöksiä väärinkäytöksistä
 Runoilija Katarina Frostenson oli akatemian jäsen 25 vuoden ajan. Hänon raiskauksesta tuomitun kulttuurivaikuttajan  Jean-Claude Arnault'n  puoliso. Arnault'ta on syytetty laajamittaisesta seksuaalisesta häirinnästä metoo-kampanjassa.
 Frostensonia itseään epäillään väärinkäytöksistä. Ruotsin akatemia jakaa vuosittain Nobelin kirjallisuuspalkinnon, ja akatemian tutkimusten mukaan Frostenson oli vuotanut etukäteen palkinnon saajien nimiä lähisukulaiselleen eli Arnault'lle. Frostenson on kiistänyt väitteen.
 Lisäksi sanomalehti Dagens Nyheter on paljastanut, että Frostensonin ja Arnault'n omistaman kulttuuriklubin palkkoja maksettiin järjestelmällisesti pimeästi.
 Ruotsin akatemian työ oli yli vuoden halvaantuneena skandaalin takia, koska useat sen jäsenet jättivät paikkansa. Akatemia ei jakanut Nobelin kirjallisuuspalkintoa lainkaan vuonna 2018.
 Nyt osa paikkansa jättäneistä jäsenistä  on palaamassa takaisin.
 Lue myös:
 Ruotsin akatemia toipumassa toimintansa halvaantumisesta – kaksi avainhenkilöä palaa toimintaan takaisin
 Vuosi Weinstein-paljastuksista – Mitä metoo-kampanja on saanut aikaan, mitä ei?
 Kulttuuriprofiilin tuomio jättää jälkensä ruotsalaisten oikeudentuntoon ja saattaa ratkaista kirjallisuuspalkinnon kohtalon

Raiskauksesta tuomitun kulttuurivaikuttajan puoliso jättää Ruotsin akatemian vapaaehtoisesti – akatemia maksaa yhä 1 200 euroa kuussa ja tarjoaa asunnon


Summary: Jouluaattona tapahtuneesta pikkupojan murhasta epäilty mies pyysi mielentilatutkimusta itse.

Helsingin käräjäoikeus määräsi perjantaina Arabianrannassa tapahtuneesta pikkupojan murhasta epäillyn miehen mielentilatutkimukseen kesken poliisitutkinnan. Mielentilatutkimusta jo esitutkinta-aikana  pyysi miehen puolustus .
 Epäilty rikos tapahtui Helsingin Arabianrannassa jouluaattona. Poliisi on aiemmin kertonut epäilevänsä 36-vuotiasta miestä seitsemänvuotiaan pojan murhasta. Epäilty on uhrin eno.
 Poliisin mukaan epäilty on Suomessa asuva ulkomaan kansalainen.
 Epäilty on poliisin mukaan myöntänyt henkirikoksen. Kuulustelussa hän on kertonut harhoista, jotka hänen mukaansa myötävaikuttivat tekoon.
 Epäillyllä on aiempaa rikostaustaa. Yle on kertonut taustoista aiemmin  tässä jutussa .
 Uutinen täydentyy.
 Aiheesta aiemmin:
 Pikkupojan murhasta epäilty mies pyytänyt mielentilatutkimusta – Poliisi: Epäilty on Suomessa asuva ulkomaan kansalainen
 Tämä Arabianrannan surmasta tiedetään nyt: murhasta epäilty eno vangittiin perjantaina, poliisin mukaan tekotapa oli "erityisen raaka ja julma"

Arabianrannan murhasta epäilty määrättiin mielentilatutkimukseen – kertonut kuulusteluissa harhoista


Summary: Etsijät yrittävät löytää uhrin muun muassa koirien avulla.

Tromssan poliisilla ei ole tietoa viimeisen lumivyöryssä kadonneen olinpaikasta,  Norjan yleisradioyhtiö NRK kertoo.  Koska uhrin lumivyörylähettimen signaalista ei ole saatu havaintoa, poliisi etsii ruumista muun muassa koirien avulla.
 – Meillä on käytössä kaksi pelastuskoiraa, ja kuljemme ketjussa etsintäkeppien kanssa, poliisipäällikkö  John-Kåre Granheim  Keski-Tromssan poliisista sanoo NRK:lle.
 Kolme suomalaista ja yksi ruotsalainen hiihtäjä katosivat lumivyöryssä Tamokdaleinin alueella kaksi viikkoa sitten.  Kolme uhria löydettiin tällä viikolla kuolleina  lumivyörylähettimistä saatujen signaalien avulla.
 Huono sää ja ja uusien lumivyöryjen vaara estivät aiemmin etsintäryhmien lähettämisen maastoon. Perjantai alkoi lumisateilla, ja luvassa saattaa olla lisää lumikuuroja.
 Granheimin mukaan etsintöjä jatketaan viikonloppuna, jos uhria ei löydy tänään.
 Lue myös:
 Kaksi lumivyöryuhria löydettiin Norjassa – etsinnät jatkuvat perjantaina
 Ensimmäinen lumivyöryn uhri löydettiin Norjassa – Yle Norjassa: Etsijät ovat helpottuneita päästyään viimein toimeen

Norjan poliisi lumivyöryturmasta: Emme tiedä, missä viimeinen uhri on


Summary: Eteläpohjalaiskoulun Wilmaan on päästy luvatta joulun aikaan.

Alahärmän yläkoululla Kauhavalla  tutkitaan tietoturvaloukkausta .
 Eteläpohjalaiskoulun Wilma-järjestelmään on päästy joulunpyhien aikaan sisään luvatta koulunjohtajan salasanaa käyttäen. Järjestelmässä on lähetetty opettajien nimissä viestejä oppilaille, katsottu oppilaiden tietoja ja muokattu niitä.
 Kaupunginjohtaja  Markku Lumion  mukaan asiasta on tehty rikosilmoitus poliisille ja tiedotettu myös tietosuojavaltuutettua.
 – On jo tutkimisen arvoinen asia, jos järjestelmään on menty, Lumio sanoo.
 Lumion mukaan ne viestit ja väärinkäytökset, joita Wilmassa on tehty, eivät vaikuta kovin dramaattisilta. Wilmassa on muun muassa viestitty kevätlukukauden alkavan myöhemmin kuin se oikeasti alkaa.
 – Se on ollut kiusanteon luonteista tiedottamista. Se viittaa siihen, että kyse on kouluyhteisön sisältä lähteneestä tiedosta, eikä sinänsä kovin vaarallisesta.
 Kauhavan kaupungin mukaan vielä ei tiedetä, mitä tietoja järjestelmästä on katseltu luvatta. Osa Wilma-järjestelmään oppilaista tallennettavista tiedoista on kuitenkin salassa pidettäviä ja Kauhavan kaupungin mukaan on oletettavaa, että luvattomilla kirjautumisilla on päästy sisään myös näihin tietoihin.
 – Nyt selvitetään, onko aiheutettu vahinkoa ja kuka [on ollut asialla]. Asian tutkinta on kesken, Lumio sanoo.
 "Tietoturvan peruskysymyksiä"
 Pohjanmaan poliisista kerrotaan, että ilmoituksia tietomurroista tulee tämän tästä. Yleensä kyse on salasanoihin ja käyttäjätunnuksiin liittyvästä huolimattomuudesta.
 Kauhavan tapauksesta tekee poikkeuksellisen se, että murto kohdistuu kouluun.
 Poliisin mukaan rangaistus tietomurrosta on sakkoa tai enintään kaksi vuotta vankeutta. Jos tapaus on törkeä, henkilö voidaan tuomita enintään kolmen vuoden vankeuteen.
 Pohjanmaan poliisin lisäksi myös Kauhavan kaupunki tutkii asiaa sisäisesti. Asiaan liittyviä henkilöitä kuullaan ja koulun oppilaille sekä heidän huoltajilleen on ilmoitettu tietoturvaloukkauksesta.
 – Salasanan haltijoille pidetään puhuttelu. Ne pitää todellakin pitää salassa eikä niitä saa jättää sillä tavalla esille, että niitä voidaan väärinkäyttää. Se on ihan tietoturvan peruskysymyksiä, kaupunginjohtaja Lumio toteaa.

Yläkoulun Wilma-järjestelmässä epäily väärinkäytöksestä Kauhavalla – luvattomia viestejä opettajien nimissä, oppilaiden tietoja muokattu


Summary: Vaalitulos vaikuttaa myös siihen, miten houkuttelevaa oluen ja muun alkoholin rahtaaminen Virosta on suomalaisille.

"Itämeren viinarannasta on tulossa autiomaa", otsikoi virolainen  Postimees-lehti  joitakin päiviä sitten. Suomalaiset asiakkaat ovat kaikonneet Tallinnan sataman läheltä puodeista, joista ennen käytiin ostamassa kärryllisiä olutta ja pulloittain väkeviä.
 Vielä Pohjois-Viroa enemmän alkoholiliikkeitä on jouduttu sulkemaan etelässä virolaisten siirryttyä ostoksille Latviaan, kun alkoholiveron korotukset ovat nostaneet viime vuosina Viron hintoja.
 Viron taloudellinen tutkimuslaitoksen  lukujen perusteella keskipalkkainen virolainen saisi kuukausipalkallaan 365 litraa olutta, jos hän ostaisi sen kotimaasta. Latviassa sama raha riittäisi 770 litraan. Viron valmistevero on Latviaan verrattuna reilusti kaksinkertainen.
 Viimevuotinen  tutkimus  kertoi, että lähes neljännes virolaisista oli valmis matkustamaan halvan alkoholin perässä ulkomaille. Myös jotkut suomalaiset ajavat alkoholiostoksille Viron halki Latviaan.
 Samaan aikaan suomalaiset ovat  vähentäneet alkoholin tuontia ulkomailta , toissa syksystä viime syksyyn peräti 11 prosenttia. Väkeviä juomia kuitenkin tuotiin aiempaa enemmän – ei kuitenkaan ilmeisesti Virosta, sillä siellä niiden myynti on suorastaan romahtanut.
 Veron piti nousta myös tänä vuonna
 Virossa järjestetään parlamenttivaalit maaliskuun alussa. Alkoholivero on yksi vaaliteemoista. Nykyinen pääministeripuolue keskusta tuskin toivoo, että siitä syntyisi paljon puhetta, sillä vuosittaiset kovat korotukset olivat sen päättämä kansanterveydellinen linjaus.
 Viime syksynä hallitus päätti kumota täksi ja ensi vuodeksi säädetyt korotukset. Paisunut rajakauppa Latviasta ei ole normaalia eikä taloudellisesti järkevää, perusteli valtiovarainministeri  Toomas Tõniste .
 Pääministeripuolueen paikkaa keskustalta tavoitteleva oikeistolainen reformipuolue lyö vaaliohjelmassaan keskustaa armotta niillä veromiljoonilla, jotka ovat livahtaneet Latviaan. Kansalaiset ovat "suuttuneet typerästä politiikasta niin, että eivät enää luota valtioon", reformi suomii.
 Joillekin sadoille virolaisille alkoholi- ja polttoaineverojen korotukset olivatkin niin vihastuttavia, että muiden juhliessa Viron itsenäisyyden satavuotispäivää viime helmikuussa he lähtivät autojonona ostoksille Latviaan.
 Kulutuksen lasku katkesi toissa vuonna
 Alkoholiveroa nostettiin Virossa reformipuolueen pitkällä valtakaudella loivasti. Nykyisen hallituksen linja on ollut jyrkkä. Kun korotukset alkoivat toissa vuonna, oluen valmistevero yli kaksinkertaistui vuodessa.
 Sitä ennen virolaisten alkoholinkulutus laski tällä vuosikymmenellä neljänä perättäisenä vuonna. 2000-luvun märimpien vuosien kulutuksesta katosi vuoteen 2016 mennessä puhtaana alkoholina mitattuna miltei kolmannes.
 Hallitus halusi veronkorotuspäätöksellään nopeuttaa hyvää kehitystä. Kulutuksen väheneminen kuitenkin keskeytyi Latvian-ostoksiin.
 Viron taloudellinen tutkimuslaitoskuvaa vuosikirjassaan ilmiötä tavalla, joka epäilemättä on tuttu monelle suomalaiselle Tallinnan-kävijälle: kun on kerran reissuun lähdetty, ostetaan alkoholia roimemmin kuin normaalisti, ja kun kotona sitten on juotavaa, pitäähän se kuluttaa.
 Tämä on yhä harvinaisempi näky Suomen satamissa. Viron hinnankorotusten lisäksi vaikuttanee se, että Suomen ruokakaupoissa alettiin viime vuonna sallia aiempaa vahvempien juomien myynti.  Mauri Ratilainen / AOP
 EU:n tuoreen tilaston  mukaan Viron kotitaloudet kuluttavat alkoholiin suhteessa enemmän tuloistaan kuin mikään muu EU-kansa. Prosentteina se on 5,2. Suomi on tilastossa seitsemäs 2,8 prosentillaan.
 Kukkaron lisäksi kärsii terveys. WHO:n arvioima riskiraja ylittyy Suomenlahden molemmin puolin. Absoluuttisena alkoholina mitattuna niin suomalainen kuin virolainen juo nykyisin keskimäärin hieman yli kymmenen litraa vuodessa. WHO:n mukaan olennaisia terveyshaittoja alkaa koitua jo kuudesta litrasta.
 Veronkorotuspäätös oli oikein ja hyödyt näkyvät aikaa myöten, mutta hallitus aliarvioi joidenkin ihmisten himon edullisiin ryyppyihin, tuumi hallituspuolue sosiaalidemokraattien puheenjohtaja  Jevgeni Ossinovski   Eesti Päevaleht  -lehdessä viime vuonna.
 Tuolloisena terveysministerinä hänellä oli päärooli korotuspäätöksissä.
 Korotuksia ei ainakaan tule, alennuksia ehkä
 Nykyhallituksessa monilla on haluja alentaa veroja. Hallituksen virallinen linja kuitenkin on, että Viron kannattaa odotella nykytasolla Latvia jatkaessa omia veronkorotuksiaan.
 Myös Suomen alkoholipolitiikan muutoksia pidetään tarkasti silmällä.
 Odottelulinjaa jatketaan koko seuraavan vaalikauden ajan, lupaa  keskustan vaaliohjelma . Sen mukaan veroja ei siis nosteta ainakaan ennen vuotta 2023.
 Reformipuolueen vaalilupaus sen sijaan alentaisi alkoholin hintaa Virossa.  Vaaliohjelma  vaatii verotuksen palauttamista vuoden 2017 alun tasolle.
 Vaaleista tulossa tiukka kisa
 Mielipidekyselyjen perusteella ei voi vielä tietää, kenen linja alkoholipolitiikassa voittaa. Reformi ja keskusta kisaavat ykköspaikasta melkein rinta rinnan.  Emor-tutkimuslaitoksen  tammikuun kyselytutkimukset kannatusluvut olivat reformille 24 ja keskustalle 23 prosenttia.
 Kolmanneksi suurimmaksi puolueeksi, aivan kärkikaksikon kantaan, on vahvistunut oikeistopopulistinen EKRE, Viron konservatiivinen kansanpuolue. Se sai vuoden 2015 vaaleissa noin kahdeksan prosenttia äänistä. Nyt kannatus on jo vuoden ollut 20 prosentin paikkeilla.
 Parlamenttiin eli riigikoguun ovat selvästi pienempinä pääsemässä sosiaalidemokraatit ja oikeistolainen Isamaa-puolue sekä viime vuonna perustettu Viro 200. Puoluekartalla se lienee määriteltävissä liberaaliksi.
 Korruption vastaisesta liikkeestä syntynyt vapaapuolue on putoamassa riigikogusta menetettyään vaalikauden aikana lähes koko suosionsa. Myöskään vihreiden kannatus ei näytä riittävän nostamaan puoluetta tälläkään kertaa viiden prosentin vaalikynnyksen yli.
 Populistipuolue on jo poissa hallituspelistä
 EKRE:n vaaliohjelman  alkoholipoliittinen lupaus on verotuksen alentaminen tasolle, joka "palauttaa verotulot Latviasta Viroon". Se on maltillista puhetta verrattuna moneen rajuun veronkevennykseen, joita ohjelma sisältää. Sellainen on esimerkiksi eläkkeiden täysi verovapaus.
 EKRE:n lupauksia ei panna vaalien jälkeen tositestiin, sillä ministerinsalkkuja ei ole luvassa. EKRE:n on tehnyt kaikkiensa, ettei muille puolueille jää muuta vaihtoehtoa kuin torjua hallitusyhteistyö, sanoi reformipuolueen johtaja  Kaja Kallas  luettuaan EKRE:n vaaliohjelman.
 Nykyinen pääministeri, keskustan puheenjohtaja  Jüri Ratas  oli jo aiemmin ilmoittanut, ettei EKRE kelpaa kumppaniksi. Myös sosiaalidemokraatit ja Viro 200 ovat todenneet yhteistyön äärikansallisen EKRE:n kanssa mahdottomaksi.

Viron maalisvaaleissa punnitaan myös korkea alkoholivero – toinen pääpuolue jäädyttäisi korotukset, toinen laskisi veroa


Summary: Turun hovioikeus kertoi päätyneensä jakoon viikon kestäneen pohdinnan päätteeksi.

Turun hovioikeus on päättänyt erottaa  Turun terrori-iskun  hovikäsittelyn kahdeksi erilliseksi oikeudenkäynniksi. Asiasta kertoo Ylelle hovioikeuden esittelijä  Miia Ylikulju .
 Hovioikeus päätti, että puukotusiskussa vakavasti loukkaantuneen Hassan Zubierin vaatimukset ansionmenetyksistä käsitellään erillisessä oikeudenkäynnissä.
 Turun hovioikeus aloitti asian käsittelyn viime viikolla valmisteluistunnolla. Valmisteluistunnossa Varsinais-Suomen käräjäoikeudessa elinkautistuomion saaneen  Abderrahman Bouananen  asianajaja  Kaarle Gummerus  esitti kahden oikeudenkäynnin järjestämistä.
 Zubierin asiamies, oikeustieteen tohtori  Ari Huhtamäki  on vastustanut erillistä oikeudenkäyntiä ja toisti viimeksi valmisteluistunnossa, että pitää sitä täysin tarpeettomana.
 Asiasta lisää hetken kuluttua.
 Lue lisää:
 Hovioikeus päätti, että Turun terrori-iskun pääkäsittely pidetään Turun vankilassa – Bouanane ei halua tulla kuulluksi

Turun terrori-iskun oikeudenkäynti jaetaan kahteen käsittelyyn


Summary: Poliisi on saanut valmiiksi poikkeuksellisen laajan talousrikosvyyhden tutkinnan. Epäilyn mukaan yritykset jättivät miljoonien verot ja  eläkevakuutusmaksut maksamatta.

Keskusrikospoliisi on saanut päätökseen laajan talousrikostutkinnan, joka liittyy kahden rakennusalan yrityksen toimintaan. Tutkinnan perusteella epäillään, että yritykset jättivät rakennustoiminnassa kaikki verot ja eläkevakuutusmaksut maksamatta.
 KRP:n mukaan verovahinko on ollut noin 4,6 miljoonaa euroa, ja työeläkevakuutusmaksuja jätettiin maksamatta 1,3 miljoonan euron edestä.
 – Tämä on arviolta suurin harmaan talouden juttu vuosikymmeneen, arvioi tutkintaa johtanut rikostarkastaja  Janne Järvinen  KRP:stä.
 Yritykset ovat toimineet pääkaupunkiseudulla. Rikosten epäillään tapahtuneen vuosina 2013–2015. Molemmat yritykset lopetettiin Järvisen mukaan konkurssimenettelyllä vuosien 2016–2017 paikkeilla.
 Epäillyissä yrityksissä satoja työntekijöitä
 Epäillyissä rikoksissa käytetyt yritykset toimivat lähinnä alihankintaketjujen osana. Töitä tehtiin muun muassa päiväkoti-, koulu- ja asuinrakennustyömailla sekä korjausrakentamisessa. Suurin osa palkatuista rakennusmiehistä oli virolaisia.
 – Kyseessä oli lähinnä erilaiset apumiehen työt, sellaiset, joihin usein pystyy kaveri pystymetsästäkin, selvittää Järvinen.
 Verotarkastuksessa ja esitutkinnassa tunnistettiin KRP:n mukaan kaikkiaan 350 työntekijää. Lisäksi korjausrakentamistöissä epäillään olleen yli 300 työntekijää, joita viranomaiset eivät ole onnistuneet tunnistamaan.
 Epäiltyjä on noin 20, joista neljällä oli KRP:n mukaan keskeinen asema rikoskokonaisuudessa. Kaksi pääepäillyistä oli tapahtuma-aikana liiketoimintakiellossa aiemmista talousrikoksista. Pääepäillyt ovat olleet tutkinnan aikana vangittuina, mutta nyt he ovat vapaalla jalalla.
 Poliisi: "Uudenlainen rikoksen tekotapa tässä laajuudessa"
 Rikoksella hankittu hyöty on mahdollisesti kätketty ulkomaille.
 – Tällaisissa tapauksissa on tavallista, että toiminta tapahtuu Suomessa ja keskeisillä vastuuhenkilöillä on myös toisenlainen elämä kauempana; esimerkiksi Espanjassa, Turkissa tai Aasiassa, toteaa Järvinen.
 Poliisin mukaan epäilyssä rikoksessa on noudatettu uudenlaista tekotapaa.
 – Kyseessä näyttäisi olevan uudenlainen tekotapa tässä laajuudessa. Näyttää siltä, että tässä on hyvin tietoisesti ja suunnitellusti tavoiteltu työntekijälle kuuluvia etuuksia, sanoo Järvinen.
 Keskeiset rikosnimikkeet ovat törkeä veropetos, törkeä työeläkevakuutusmaksupetos ja törkeä kirjanpitorikos.
 Lisäksi tutkinnan perusteella epäillään, että jätteitä on viety luvattomasti Viroon. Tapaus on siirtynyt syyteharkintaan Länsi-Uudenmaan syyttäjänvirastoon.

Kahta rakennusalan yritystä epäillään poikkeusellisen laajasta rikosvyyhdestä – jättivät kaikki verot ja eläkevakuutusmaksut maksamatta


Summary: Utsjoen Nuorgamissa sekä surraan että iloitaan, kun kaksi kuukautta kestänyt kaamos viimein väistyy.

Talven kaamos on selätetty. Kaamos päättyi virallisesti tänään perjantaina koko maassa, kun aurinko nousi taivaanrannan yläpuolelle myös Suomen pohjoisimmassa kylässä, Utsjoen Nuorgamissa. Kaamos alkoi Nuorgamissa liki kaksi kuukautta sitten, marraskuun 25. päivä.
 Aurinko nousi  Ilmatieteen laitoksen  mukaan Nuorgamissa perjantaina kello 11.46 ja laski kello 12.53.
 Utsjoella on ollut näinä päivinä noin 15 asteen pakkanen, mutta pilvistä, jonka vuoksi auringon säteistä ei ole päästy vielä nauttimaan. Torstaina otetut kuvat todistavat, että kaamokselle luonteenomaiset siniset hetket eivät ole vielä täysin väistyneet.
 Nuorgamin sininen maailma 17.1.2019. Kirsti Länsman / Yle
 Nuorgamilaiset  Antti  ja  Mirka Johanssen  myöntävät, että kaamoksen päättyminen tuntuu voinnissa. Siitäkin huolimatta kaamos on heille tärkeää rauhoittumisen aikaa.
 – Ihmiset alkavat liikkumaan enemmän, käymään kaupoissa ja niin edelleen. Voimat ja energia lisääntyvät. On kuitenkin myös kiva, että meillä on kaamosaika, jolloin ihminen pääsee rauhoittumaan kotiinsa ja perheensä pariin. Kesäisin minulla on paljon töitä, kaupan pitoa, kalastusta ja muuta. Yöttömän yön aikana kesällä ei tarvitse niin paljon unta, ja kaamos taas on hyvää aikaa nukkua, Antti Johanssen tuumii.
 – Kaamos on ihanaa aikaa, silloin on levollinen mieli ja kroppa, lupa rentoutua ja ladata akkuja kesään. Kesällä ei malta, kun aurinko paistaa ympäri vuorokauden. Kaamos on oivaa aikaa levätä, rauhoittua ja olla vain, jatkaa Mirka Johanssen.
 Nuorgamilaiset Mirka ja Antti Johanssen sekä surevat kaamoksen päättymistä että iloitsevat valon lisääntymisestä. Kirsti Länsman / Yle
 Kevään tulo ja valoon lisääntyminen on kuitenkin joka vuosi odotettua aikaa.
 – Aurinko, valo, kevät ja kesä. Olo on kaamoksen väistyessä toiveikas, Mirka Johanssen kuvailee.

Kaamos on selätetty – Aurinko nousi perjantaina Suomen pohjoisimmassakin kylässä


Summary: Suomi käy läpi kansainväliset sopimukset ja selvittää, voidaanko niitä muuttamalla hallita paremmin maahanmuuttopolitiikkaa.

Hallitus on käsitellyt Oulun ja Helsingin seksuaalirikosepäilyjä aamuisessa kokouksessaan.
 Kokouksessa ministerit kuulivat tilannekatsauksen poliisiylijohtaja  Seppo Kolehmaiselta  lapsiin kohdistuvasta seksuaalirikollisuudesta, samoin Oulun ja Helsingin tapauksista.
 – Poliisin on panostettava erityisesti nettipoliisitoimintaan, hallituksen tiedotteessa todetaan.
 Hallitus huomauttaa, että nettiin liittyvä lasten seksuaalinen hyväksikäyttö on laaja ilmiö, josta poliisin tietoon tulee vain pieni osa.
 Kokouksessa päätettiin, että ennaltaehkäiseviä toimia koulun, nuorisotyön ja sosiaalitoimen osalta valmistelee kolmen kansliapäällikön työryhmä.
 Kansainväliset sopimukset käydään läpi
 Lisäksi kokouksessa käsiteltiin Suomen palautuspolitiikkaa. Ulkoministeriö toimitti kokoukseen selvityksen turvapaikanhakijoiden palautuksista.
 Hallitus kävi läpi kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneiden turvapaikanhakijoiden tilannetta. Hallituksen mukaan erityisesti Irakin kanssa palautuksia on tehostettava.
 Suomi aikoo kääntyä asiassa EU:n komission puoleen ja aikoo käydä neuvotteluja myös samankaltaisessa tilanteessa olevien maiden kanssa.
 Ulkoministeriö perkaa kansainväliset sopimukset ja tutkii, voidaanko niitä muuttamalla hallita maahanmuuttopolitiikkaa nykyistä paremmin.
 Hallitus on luvannut lisäbudjetin
 Hallituspuolue siniset toi kokoukseen lisäksi oman vaatimuslistansa toimenpiteistä, mutta ehdotukset eivät ole saaneet vastakaikua muilta hallituspuolueilta.
 Edellisen kerran hallitus kokoontui  Oulun tapahtumien takia tiistaina . Hallitus on luvannut lisäbudjetin, jossa kasvatettaisiin poliisin resursseja lapsiin kohdistuvan rikollisuuden torjuntaan.
 Eduskuntaryhmät sopivat tiistaina, että kolme eduskunnan käsittelyssä olevaa lakihanketta pyritään viedään läpi nopeasti.
 Lapsiin kohdistuvien törkeiden seksuaalirikosten rangaistuksia kiristetään, poliisin mahdollisuutta käyttää henkilötietoja laajennetaan ja kansalaisuuslakia ehdotetaan muutettavaksi niin, että myös seksuaalirikokseen syyllistynyt voisi menettää Suomen kansalaisuuden.
 Lisää aiheesta:
 Eduskuntaryhmät linjasivat: Nämä kolme lakihanketta saatava läpi tällä vaalikaudella, hallituksen panostettava seksuaalirikosten estämiseen

Hallitus kuuli tilannekatsauksen Oulun ja Helsingin seksuaalirikosepäilyistä – palautuksia Irakin kanssa halutaan tehostaa


Summary: Tartuntoja on todettu yli tuhat pelkästään Rajasthanin osavaltiossa.

Länsi-Intiassa sijaitsevassa Rajasthanin osavaltiossa ainakin 40 ihmistä on kuollut tammikuussa sikainfluenssaan. Tartuntoja on tullut viranomaisten tietoon jo yli tuhat.
 Sikainfluenssa leviää yleensä Intian pohjois- ja länsiosissa joulu-tammikuussa. Viime vuonna noin 1 100 ihmistä kuoli ja 15 000 sairastui sikainfluenssaan Intiassa. Tautia aiheuttaa ihmisestä toiseen tarttuva A(H1N1)-virus.
 Turistien suosima Rajasthan tunnetaan muun muassa aavikoista, palatseista ja kameleista. Osavaltion suosittuja turistikohteita ovat esimerkiksi miljoonakaupunki Jaipur, pyhä kaupunki Pushkar ja kamelisafareista tunnettu Jaisalmer.
 Osavaltio suunnittelee aloittavansa kampanjan, jossa terveydenhuollon ammattilaiset kiertävät ovelta ovelle tunnistamaan sikainfluenssaan sairastuneita potilaita. Viranomaiset ovat myös kieltäneet lääkäreitä pitämästä lomaa ilman erillistä lupaa.
 Intiaa hallitsevan hindunationalistisen BJP-puolueen puheenjohtaja ja pääministeri  Narendra Modin  luottomies  Amit Shah  joutui tällä viikolla sairaalaan sikainfluenssan takia Delhissä.

Sikainfluenssa leviää turistien suosimalla alueella Intiassa –  ainakin 40 ihmistä kuollut, huippupoliitikko sairastuneiden joukossa


Summary: Tulevaisuudessa kaukolämpöä ei ehkä tehdä enää polttamalla.

Suomen kymmenenneksi suurimman kaukolämpövoimalaitoksen, Hämeenlinnassa sijaitsevan Vanajan voimalaitoksen, juuret ulottuvat 80 vuoden taakse. Kaikki alkoi sähköstä ja kivihiilestä.
 Kaukolämpö 2018 Kaukolämmön tuotanto: 37,1 TWh (terawattituntia) Hiilidioksidineutraali kaukolämpö 17,1 TWh Kotimaiset energialähteet: 24,0 TWh Kaukolämpökunnista 70 prosenttia tuottaa lämpönsä uusiutuvilla polttoaineilla tai hukkalämmöllä Lähde: Energiateollisuus ry
 1980-luvulla mukaan tulivat kaukolämpö, vähitellen uusiutuvat polttoaineet, kivihiilestä luopuminen ja myös kiertotalous lämmön lähteenä.
 Vanajan voimalaitos on hyvä esimerkki siitä, miten kaukolämmön tuotanto on muuttunut ja mihin se on menossa. Tilastokeskuksen mukaan kaukolämpö on Suomen yleisin rakennusten lämmitysmuoto. Myös uudisrakentamisessa lämmitystapa on halutuin.
 Esimerkiksi Hämeenlinnassa noin 35 000 ihmistä asuu kaukolämmitetyssä kiinteistössä. Koko maassa kaukolämpötalouksia on 1,46 miljoonaa.
 Imatran Voima valitsi Vanajan
 Imatran Voima etsi 1930-luvulla kuumeisesti paikkaa, jonne voisi rakentaa sähköä tuottavan höyryvoimalaitoksen. Laitoksen tehtävänä oli toimia kantaverkossa vara- ja huippuvoimalana sekä jännitteen säätäjänä.
 Katseet osuivat silloiseen Vanajan kuntaan Hämeenlinnan kupeessa. Vanajasta löytyi kaikki tarpeellinen: otollinen maaperä, vesistö jäähdytysveden saamiseksi, rautatie kivihiilikuljetuksille ja lähelle ulottuva sähköverkko.
 Höyryvoimalaitoksen rakentaminen alkoi vuonna 1937. Ensimmäinen vaihe kytkettiin verkkoon kaksi vuotta myöhemmin. Suomen ensimmäinen kaupalliseen toimintaan tarkoitettu höyryvoimalaitos oli valmiina toimimaan.
 Uusi kattila lisää uusiutuvien polttoaineiden käyttöä
 Vanajan voimalaitoksen ulkoseinät ovat entisensä. Oven päällä lukee edelleen Imatran Voima, vaikka omistaja on nykyään Elenia Lämpö Oy. Kirjaimia ei ole poistettu oven päältä, koska rakennus on suojeltu. Sisältä voimalaitos on kuitenkin kokenut tukun muutoksia ja saanut tontille myös lisärakennuksia.
 Yksi suurista muutoksista vuosien aikan on ollut se, että voimalaitoksesta on tullut myös kaukolämmön tuottaja. Parin vuoden päästä sähköntuotannosta ollaan luopumassa. Laitos keskittyy kaukolämpöön.
 Elenia Lämmön toimitusjohtaja Matti Tynjälä (vas.), operatiivinen johtaja Janne Lamberg ja voimalaitospäällikkö Eki Muranen Vanajan voimalaitoksen vanhojen mittareiden äärellä. Näitä ei enää käytetä. Tiina Kokko / Yle
 Elenia Lämmön toimitusjohtaja  Matti Tynjälä  kertoo, että laitoksen yhtenä ohjenuorana on lisätä uusiutuvien polttoaineiden käyttöä.
 – Meillä on käynnistynyt laitoksella investointi. Meille tulee uusi kattila, joka entisestään lisää uusiutuvan polttoaineen osuutta.
 Kun voimalaitoksella puupohjaisen polttoaineen osuus on tällä hetkellä 75 prosenttia, nousee se parin vuoden kuluttua noin 90 prosenttiin. Puupohjaisella polttoaineella tarkoitetaan hakkuista ja teollisuudesta saatavia metsä- ja puutähteitä.
 Tynjälä kehuu Vanajan voimalaitoksen olevan edelläkävijöiden joukossa uusiutuvien polttoaineiden käytössä. Sitä voimalaitos onkin, jos verrataan vain prosenttilukuja. Valtakunnallisesti uusiutuvien polttoaineiden osuus kaukolämmön tuotannossa on 36 prosenttia.
 Energiateollisuus ry:n toimitusjohtaja  Jukka Leskelä  myöntää, että Vanajan voimalaitoksen luvut ovat selvästi yli maan keskiarvon. Hän kuitenkin muistuttaa, että koko maan luvuissa on isoja voimalaitoksia, jotka laskevat koko maan prosenttilukua. Suuntaus myös valtakunnallisesti on se, että uusiutuvien polttoaineiden käyttö kasvaa.
 Ylijäämälämpö hyötykäyttöön
 Suomessa tuotetaan edelleen viidennes Suomen kaukolämmöstä kivihiilellä. Energiateollisuuden mukaan käyttö on kuitenkin vähentynyt. Vanajan voimalaitos luopui kivihiilestä kokonaan vuonna 2006.
 Uusiutuvien polttoaineiden lisäämisen lisäksi toinen trendi kaukolämmössä on kiertotalous. Esimerkiksi hukkalämpö kannattaa ottaa käyttöön.
 – Me hyödynnämme paikallisen teollisuuden ylijäämälämpöä. Meille tulee esimerkiksi Hämeenlinnassa lämpöä SSAB:ltä, vedenpuhdistamolta ja ST1:n bioetanolitehtaalta. Viimeisimpänä kaupungin uimahallikäyttäjät ovat osana kiertotaloutta. Uimahallissa otetaan aurinkoenergia talteen paneeleilla. Tietyssä tilanteessa ylijäämälämpö tulee meidän verkkoon, Matti Tynjälä listaa.
 Vanajan voimalaitoksen ulkokuori on suojeltu. Tiina Kokko / Yle
 Energiateollisuuden Jukka Leskelä sanoo, että kiertotalous lisääntyy koko ajan. Puupohjaisten polttoaineiden käyttö kaukolämmössä kasvaa vielä lähivuosina, mutta kymmenen vuoden kuluttua tilanne voi olla jo toinen.
 – Pidemmällä tähtäimellä en näe, että Suomessa tehtäisiin kaukolämpöä polttamalla.
 Teollisuuden tuottaman lämmön lisäksi esimerkiksi maalämpöratkaisut tulevat myös kaukolämpöön.
 Kivihiiltä entistä vähemmän
 Energiateollisuus kertoo, että kaukolämmön hiilidioksidipäästöt ovat laskeneet kuluvalla vuosikymmenellä 26 prosenttia. Viime vuonna päästöt tosin nousivat prosentin edellisvuoteen verrattuna. Syynä oli muun muassa kylmä alkutalvi sekä heikkolaatuinen ja märkä energiapuu, jolloin turpeen käyttö lisääntyi.
 Suuntaus hiilidioksidipäästöissä on laskusuunnassa tulevinakin vuosina, ainakin Hämeenlinnan ja Vanajan voimalaitoksen osalta. Matti Tynjälä kertoo, että voimalaitoksen vuonna 2020 lopulla valmistuva uusi kattila ja savukaasupesuri vaikuttavat myös Hämeenlinnan kantakaupungin hiilidioksidipäästöihin.
 Elenia Lämmössä uskotaan, että kaukolämmön hiilidioksidipäästöt vähenevät näin Hämeenlinnassa kolmanneksella vuodesta 2019.

Lähes 1,5 miljoonaa taloutta lämpiää kaukolämmöllä – uusiutuvat polttoaineet ja hukkalämpö lisääntyvät lämmön lähteenä


Summary: Neljänteen kansainväliseen Uuno Klami -sävellyskilpailuun saapui määräaikaan mennessä 283 teosta.

Suomen ainoa kansainvälinen sävellyskilpailu kerää jatkuvasti lisää osallistujia. Voittoa ja 11 0000 euron palkintoa tavoittelee tällä kertaa peräti 283 sävellystä.
 Kilpailussa etsittiin orkesteriteosta, joka on kestoltaan 15–30 minuuttia ja jonka pystyy esittämään pienellä sinfoniaorkesterilla. Soittajia pitää olla kuitenkin vähintään 20, mutta esimerkiksi lyömäsoittajien määrä on säännöissä rajattu yhteen.
 Kilpailu oli tarkoitettu Euroopassa asuville säveltäjille. Järjestäjät arvioivat postileimojen perusteella osallistujia olevan 37 eri maasta.
 Sävellyskilpailun osanottajamäärä on kasvanut joka kerta. Esimerkiksi ensimmäiseen, vuosina 2003–2004 järjestettyyn Uuno Klami -sävellyskilpailuun osalistui 117 teosta, joiden säveltäjät olivat 23 eri maasta.
 Säveltäjä Uuno Klami (1900-1961) Aarne Pietiäinen Oy
 Kilpailun tuomaristoon kuuluvat suomalaiset säveltäjät  Kalevi Aho  ja  Magnus Lindberg  sekä virolainen  Erkki-Sven Tüür . Juryn kapellimestarijäsenenä on Kymi Sinfoniettan taiteellinen neuvonantaja  Olari Elts .
 – Klami-sävellyskilpailun saama osanottajamäärä osoittaa, että siitä on kasvanut yksi tärkeimmistä kansainvälisistä sävellyskilpailuista, kertoo tuomariston puheenjohtaja Kalevi Aho kilpailujärjästäjien lähettämässä tiedotteessa.
 Tuomaristo valitsee finaaliin 3–5 teosta. Ne kuullaan marraskuussa Kymi Sinfoniettan esittämässä kahdessa finaalikonsertissa Kotkassa ja Kouvolassa, minkä jälkeen tuomaristo päättää voittajan.
 Uuno Klami -sävellyskilpailun voittajat kautta aikain
 2004:
 1.  Giovanni Bonato , Italia: Arcanae Obices
 Jaettu 2. sija:  Harri Ahmas , Suomi: Sinfonia nro 2;  Barnaby Hollington , Iso-Britannia: A Certain Chinese Encyclopaedia
 Jaettu 3. sija:  Kevin Mayo , Iso-Britannia: Sirens / Peter Seabourne, Iso-Britannia: Piano Concerto
 2009:
 1. Joachim  F. W. Schneide r, Saksa: Drei Orchesterstücke
 Jaettu 2. sija:  Kent Olofsson , Ruotsi: Stalingrad Madonna (Symphonie II);  Oliver Waespi , Sveitsi: Double Concerto for Guitar and Flute, 6 500 €
 3.  Victor Alcántara , Saksa: Toccata Concertante
 2014:
 1.  Luca Vago , Italia: Suite de los espejos
 2.  Axel Ruoff , Saksa: Sinfonietta
 3.  Sauli Zinovjev , Suomi: Gryf

Suomalainen sävellyskilpailu sai huikean suosion – osallistujia 37 eri maasta