Summary: Tavallisesti sotaharjoitukset käsikirjoitetaan valmiiksi, mutta Northern Windiin ei ole kirjoitettu loppuratkaisua.

Pohjois-Ruotsissa Kalixin ja Bodenin kaupunkien välisissä lumisissa metsissä on liikkeellä noin 10 000 sotilasta. Menossa on Northern Wind -sotaharjoitus, jossa ruotsalaiset joukot pyrkivät pysäyttämään tai ainakin hidastamaan pohjoisesta ja idästä tulevaa kuvitteellista hyökkääjää.
 Kimmo Hiltula / Yle
 Harjoituksessa ruotsalaisten avuksi on saapunut suomalaisia joukkoja eri puolilta maata. Pohjois-Ruotsissa on 1 500 suomalaissotilasta sekä 500 ajoneuvoa, joista noin sata on panssaroituja.
 – Tämä on suurin suomalainen sotajoukko, joka on valtakunnan rajan ulkopuolella itsenäisyyden aikana, kertoo harjoituksen suomalaisjoukkojen johtaja, eversti  Jari Osmonen .
 Kimmo Hiltula / Yle
 Suomalaiset sotilaat ovat pääosin varusmiehiä Jääkäriprikaatista Sodankylästä, Kainuun prikaatista, Porin prikaatista ja Panssariprikaatista. Norrbottenilaiset metsät ja metrinen hanki ovat pistäneet lujille talvioloihin tottuneet pohjoissuomalaisetkin joukko-osastot.
 – Lumimäärä, tiheä puusto ja lumen alla olevat kivikot ovat erittäin haastavia myös meidän taistelijoille, sanoo Osmonen, jonka asemapaikka on Sodankylässä.
 Kimmo Hiltula / Yle
 Upseerikokelas  Kasper Simolin  on tullut Northern Wind -harjoitukseen Panssariprikaatista Parolannummelta Kanta-Hämeestä. Hän on saanut omakohtaisesti huomata ison lumimäärän vaikutukset.
 – Paikoin lunta on rintaan asti. Kulkeminen on vaikeaa, telttakaivoakin kaivettiin pari tuntia, kertoo Simolin.
 Kimmo Hiltula / Yle
 Simolinin kulkupelillä ei ole kuitenkaan liikkumisvaikeuksia; Leopard-panssarivaunua eivät metriset hanget pysäytä.
 – Silti ajaessa on oltava varovainen, hän huomauttaa.
 Kuvitteellisen hyökkääjän roolin harjoituksessa ovat saaneet norjalaiset, joilla vahvistuksena on yhdysvaltalaisia ja brittiläisiä osastoja. Sotilaista kuutisentuhatta on varustettu Saab-simulointijärjestelmällä, joka on käytössä Suomen, Ruotsin ja Norjan armeijoissa.
 – Saabin edustajien mukaan tämä on suurin heidän järjestelmällään koskaan järjestetty harjoitus, kertoo eversti Jari Osmonen.
 Simulaation ansiosta harjoituksen voittajakin saadaan kiistatta selville.
 Kimmo Hiltula / Yle
 – Saamme ihan oikean tuloksen, miten tässä kahden osapuolen tappelussa on käynyt, kun taistelu pystytään jälkikäteen todentamaan, sanoo Osmonen.
 Voittajan selville saamisella on merkitystä, sillä Northern Wind -harjoitusta ei poikkeuksellisesti ole ennalta käsikirjoitettu.
 – Ensimmäistä kertaa olen mukana tällaisessa harjoituksessa, vaikka takana on kohta 30 palvelusvuotta.

Rauhan ajan suurin suomalainen joukko-osasto ulkomailla: 1500 sotilasta ja 100 panssarivaunua osallistuu harjoitukseen Pohjois-Ruotsissa


Summary: Luontosarjan Juhat – Laaksonen ja Roiha laskivat parimetrisen joulukuusen neulasten määrän.

Kuusen neulanen näyttää puussa kivalta, mutta kun se on ottanut kaverinsa mukaan ja leijallut sulostuttamaan ihmisten elämää esimerkiksi lattialle, ihastuneet huudot ovat vähissä. Miksi esimerkiksi joulukuusen neulasia löytyy maton alta vielä juhannuksenakin? Siksi, että nitä on paljon. Ja nyt  Juhat Roiha  ja  Laaksonen  selvittävät, miten paljon.
 Laskentakuusi Juho-Birgit
 Juha Laaksonen
 Laskenta-kuusemme on, tai oli, Juho-Birgit, noin kaksimetrinen suomalainen tuuheahko ruukkukuusi. Juho-Birgit asui joulun ajan Laaksosilla, mutta tiputti kaikki neulasensa ja kuoli.
 Neulaset haravoitiin ja kerättiin talteen tarkasti, jotta tarkkuus olisi mahdollisimman hyvä.
 Juho-Birgit ei valikoitunut kuusen nimeksi sattumalta, sillä kuusesta on hankala määritellä sukupuolta. Siinä on sekä tyttö- että poikakukkia, itse se vain on.
 Keräämisen jälkeen neulaset punnittiin Postin tarkkuusvaa'alla ja säilytykseen käytetyn muovipussin paino vähennettiin.
 Neulasia oli 1132 grammaa.
 Nyt piti vain laskea.
 Otanta ja kaava
 Juha Roiha
 Jo ennen laskennan alkua meille selvitysmiehille tuli hiki.
 Ymmärsimme. miksi tämä ei aikaisemmin ollut tullut kenenkään mieleen.
 Kaikkien neulasten laskenta ei ollut mahdollista, joten keskimääräinen otanta sai luvan olla riittävä.
 Sulloimme 15 grammaa neulasia useampaan pussiin ja punnitsimme painon tarkasti.
 Kun meillä olisi 15 gramman painoisen pussin keskimääräinen neulasten lukumäärä ja kertoisimme sen 75:llä, saisimme selville koko kuusen neulasten määrän.
 Laaksonen löysi lisäksi kaavan, jolla suuruusluokka selviäisi. Tämän kaavan mukaan piti mitata kuusen rungon läpimitta noin rinnan korkeudelta. Näin teimme ja tulos oli 3 senttimetriä.
 Kyseisen kaavan mukaan kuusessa olisi noin 200 tuhatta neulasta.
 Nyt meillä oli luku, mistä lähteä. Olisko se lähellekään oikeaa, se selviäisi pian.
 Kuusen hiilijalanjälki
 Kuusten ja puiden elämää on tutkittu paljon ja niistä on julkaistu sekä vakavasti että vähemmän vakavasti otettavia tutkimuksia.
 Vähän kumpaakin edustaa ilmeisesti se koe, jossa kuuselle soitettiin yhdestä suunnasta veden solinaa. Tutkimuksen mukaan kuusi alkoi kasvattaa juuriiaan siihen suuntaan. Kuusipuu siis paitsi tuntee ja haistaa, myös kuulee.
 Laskennan edistyessä, suomeksi kestäessä, ryhdyimme noin kolmannen tunnin kohdalla keskustelaan joulukuusien hiilijalanjäljestä.
 Laaksonen soitti metsätieteilijä-tuttavalleen ja hän ynnäsi puolestamme, että tuon kokoinen kuusi sitoisi kasvaessaan samanverran hiilidioksidia, kuin ilmaan purkautuu ajamalla autolla 50 kilometriä.
 Ja kun vuosittain joulukuusia on satoja tuhansia, niin joulun hiilijalanjäljellä alkaa olla tässä suhteessa hieman kokoa.
 Sitten piti taas laskea.
 Neulaset tarttuivat sormiin, levisivät pöydälle, menivät poikki, mutta pian urakka olisi lopussa.
 Tulos
 Roikotimme epämääräisen näköisiä minigrip-pusseja toistemme nenien edessä voitonriemuisen näköisinä.
 Meillä oli vertailuluku.
 15 gramman pussissa oli keskimäärin 6110 neulasta.
 Kun tämä luku kerrotaan 75:llä, saadaan luku 461 101.
 ja kun tähän lisätään hävikki, joka on ainakin vajaat yksi pussillinen, arviolta noin 4000, saadaan tulos.
 Keskimääräisen kaksimetrisen tuuheahkon kuusen neulasmäärä on
 Jari Pussinen
 465 000!
 Jos ette usko, niin laskekaan itse!

Paljonko kuusessa on neulasia?
Nyt se on laskettu!


Summary: Lykätäänkö Britannian eroa EU:sta? Mitä ehtoja EU asettaa lykkäämiselle?

EU-maiden johtajat ovat koolla Brysselissä keskustelemassa voidaanko Britannian eroa EU:sta lykätä.
 Kokous jatkuu edelleen.
 Britannian pääministeri  Theresa May  on pyytänyt lykkäystä erosopimukseen 30. kesäkuuta saakka.
 Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan  Donald Tuskin  mukaan tätä voidaan harkita vain, jos Britannian parlamentti hyväksyy EU:n ja Britannian välisen erosopimuksen. Parlamentti on äänestänyt sitä vastaan jo kaksi kertaa.
 Hetki hetkeltä seuranta:

Katso suorana: Brexitille jatkoaikaa ainakin huhtikuun 12. päivään, Tuskin ja Junckerin tiedotustilaisuutta odoteltu jo tunteja  – Yle seuraa


Summary: Israel miehitti alueen kuuden päivän sodassa vuonna 1967. Vaaleihin valmistautuvan Israelin pääministeri Benjamin Netanyahu on jo kiittänyt ilmoituksesta.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  ilmoitti Twitter-viestissä Yhdysvaltain aikovan tunnustaa Syyrialta vallatut Golanin kukkulat osaksi Israelia. Alue on Trumpin mukaan kriittisen strateginen ja turvallisuudeltaan tärkeä Israelin valtiolle ja alueelliselle vakaudelle.
 Israel miehitti alueen kuuden päivän sodassa 1967 ja ulotti sinne hallintonsa vuonna 1981, mutta muut maat ovat pitäneet sitä yhä miehitettynä alueena. Syyria katsoo sen kuuluvan itselleen.
 Israelin pääministeri  Benjamin Netanyahu  riemuitsi tuoreeltaan ilmoituksesta.
 Netanyahun mukaan Trumpin päätös tulee tärkeällä hetkellä, jolloin Iran käyttää Syyriaa alustanaan Israelin tuhoamiseksi. Hän kiitti tviitissään Trumpia päätöksestä.
 Netanyahu kertoi myöhemmin tiedotustilaisuudessaan, että hän oli puhunut Trumpin kanssa puhelimessa ja sanonut Trumpin tehneen historiaa.
 Israelissa järjestetään vaalit 9. huhtikuuta. Trump on tukenut voimakkaasti Netanyahun hallintoa, ja hän tunnusti Jerusalemin Israelin pääkaupungiksi joulukuussa 2017.
 Yhdysvaltain republikaanien senaattori  Lindsey Graham  vieraili Golanilla pääministeri Netanyahun kanssa maaliskuun 11. päivä, ja julisti silloin aikovansa lobata Yhdysvalloissa sen puolesta, että Golanin kuuluminen Israelille tunnustetaan.

Trump aikoo tunnustaa Golanin kukkulat osaksi Israelia


Summary: Musta Torni -sarjan toteuttaa Amazon-suoratoistopalvelu.

Näyttelijä  Jasper Pääkkönen  on saamassa ison roolin Stephen Kingin kirjoihin perustuvassa  Musta torni  -suoratoistosarjassa.
 Viihdesivusto Deadlinen mukaan sarjaa roolitetaan paraikaa ja Pääkkönen näyttelee sivuston mukaan Martenia, joka on on yksi Kingin kirjasarjan keskeisistä hahmoista.
 Jasper Pääkkönen on edennyt nopeasti kansainvälisellä näyttelijänurallaan. Viimeksi reilu  viikko sitten  kerrottiin, että Pääkkönen on saamassa roolin myös uudessa  Spike Leen  suoratoistopalvelu Netflixille valmistumassa  Da 5 Bloods -elokuvassa.
 Pääkkönen näytteli viime vuonna Leen Oscar-palkitussa  BlacKkKlansman -elokuvassa.
 Pääkkösen uudesta roolista uutisoi ensin  Helsingin Sanomat .

Näyttelijä Jasper Pääkköselle uusi iso rooli suursarjassa – sarja perustuu Stephen Kingin kirjoihin


Summary: Museon musta väritys herätti keskustelua tuomariston keskuudessa.

Museot, näyttelyt sekä historiallisten paikkojen ja rakennusten suojelu

Tammisaaren uuden taidemuseon suunnittelijaksi on valittu sama arkkitehtitoimisto, jonka kädenjälkeä on esimerkiksi Amos Rex -taidemuseo.
 Taidemuseon suunnittelutyöstä järjestettiin  kutsukilpailu arkkitehtitoimistoille .
 Kisaan osallistui  kuusi työtä , ja voiton vei JKMM Arkkitehdit. Toimisto on suunnitellut lisäksi muun muassa OP-pankin pääkonttorin Vallilassa.
 Uuden taidemuseon on tarkoitus tarjota tilat Albert de la Chapellen taidesäätiö taidekokoelmalle. JKMM Arkkitehdit
 Amos Rexin -taidemuseon tapaan Tammisaaren keskustassakin mennään osittain maan alle, mutta suurin osa museorakennuksesta on maan pinnan yläpuolella. Kyseessä on puinen musta rakennus, joka sijoittuu aivan Tammisaaren ydinkeskustaan hyvin näkyvälle paikalle.
 Museon väritys herätti keskustelua tuomariston keskuudessa. Voittoisan suunnitelman tehnyt arkkitehti Asmo Jaaksi toteaa, ettei väri kuitenkaan ole kynnyskysymys.
 – Sillä saadaan rakennukseen tiettyä dramatiikkaa, mutta se voidaan toki saavuttaa muillakin materiaaleilla tai materiaalin käsittelyillä. Väri herättää voimakkaimpia tunteita, vaikka se ei ehkä ole keskeistä arkkitehtuurissa.
 Museo on suunniteltu osin maan alle. JKMM Arkkitehdit
 Projektin rahoitus osin auki
 Uusi museo tulee kortteliin, jossa toimivat jo museokeskus Ekta ja Pro Artibus säätiön taidekeskus ”Elverket”. Yhdessä museot tulevat muodostamaan Tammisaaren ”Kulttuurikorttelin”.
 Projektin takana on Albert de la Chapellen taidesäätiö, jonka omistama 50 teoksen kokoelma muodostaa uuden museotoiminnan rungon. Sen rinnalla on kuitenkin myös vaihtuvia näyttelyitä.
 Säätiön on määrä toteuttaa koko projekti alusta loppuun ja lahjoittaa rakennus tämän jälkeen Raaseporin kaupungille.
 Projektin rahoitus on kuitenkin osittain vielä auki. Itse asiassa kohteen tämän hetkistä hinta-arviotakaan ei ole vielä haluttu paljastaa.
 Uusi museo täydentää korttelia, jossa toimivat jo museokeskus Ekta ja Pro Artibus säätiön taidekeskus ”Elverket. JKMM Arkkitehdit
 Museon pohja kuin salmiakki
 Arkkitehti Asmo Jaaksi sanoo, että kilpailukutsu oli varsinainen ”unelmaduuni”. Haastetta tehtävään toi museon ympäristö.
 – Miten tehdä rakennus, joka on samaan aikaan uutta, tämän päivän arkkitehtuuria ja istuu olemassa olevaan vanhaan ympäristöön.
 Jaaksi kertoo, että taidemuseon lähtökohtana oli perinteinen tammisaarelainen kaupunkitalo.
 – Lyhyesti voi sanoa, että se on kuin uusi hahmo tällaisille perinteisille kaksikerroksisille puisille kaupunkitaloille. Pohja on kääntynyt ikään kuin salmiakiksi, se istuu paremmin siihen tontille.
 Museon ympäristöstä löytyy yhtäläisyyksiä arkkitehtitoimiston aiemmin suunnitteleman Amos Rexin kanssa.
 – Molemmissa on tiivis rakennuspaikka olemassa olevassa kaupunkirakenteessa. Mittakaava on eri, mutta molemmat piti sovittaa tiukkaan raamiin. Ja ehkä juuri se ajatus, että tehdään houkutteleva, elävään toimintaan ja tekemiseen kannustava paikka, Jaaksi toteaa.
 Museoon on suunniteltu kolme kerrosta. JKMM Arkkitehdit
 Lue myös:
 Ennennäkemätön Tove Jansson ja 44 muuta teosta saavat uuden kodin Tammisaaresta – "Suurin osa taiteilijoista on suurelle yleisölle tuttuja nimiä"

Amos Rexin suunnitellut arkkitehtitoimisto voitti kutsukilpailun Tammisaaren uudesta taidemuseosta – Projektin rahoitus osin auki


Summary: Twiitistä saattaa saada sen käsityksen, että ulkoministerin väkivaltaista radikalisoitumista käsiteltäisiin erityisellä koulukiertueella.

Ulkoministeriön torstainen twiitti osoittaa, miten sanajärjestyksellä voi olla valtava merkitys suomen kielessä. Vakavakin aihe kääntyy helposti hilpeäksi – ainakin jos ymmärtää tahallaan väärin.
 – Ulkoministeri #Soini'n väkivaltaista radikalisoitumista ja sen ehkäisyä käsittelevä koulukiertue jatkuu,  twiittasi ministeriö  iltapäivällä ja sai pian vastauksiksi hyväntahtoisia irvailuja.
 Myöhemmin ulkoministeriö myönsi mokansa ja kiitteli muita twiittaajia.
 Ulkoministeri  Timo Soini  (sin.) aloitti syksyllä 2017 koulukiertueen, jonka teemana on ulko- ja turvallisuuspolitiikan merkitys väkivaltaisen radikalisoitumisen ehkäisyssä. Soini vierailee huomenna perjantaina Kiteen lukiossa.

Ulkoministeriön epäonninen lausevalinta nauratti Twitterissä: "Pelottavaa, että Soini on noin radikalisoitumassa"


Summary: Aaltio on perjantaina ehdolla myös parhaan elokuvamusiikin Jussi-palkinnon saajaksi.

Kun  Panu Aaltion  piti valita opiskelupaikka lukion jälkeen, oli mielessä kaksi tasavahvaa vaihtoehtoa: koodaamista Otaniemessä tai sävellystä Sibelius Akatemiassa. Pulmalliseksi tilanteen teki se, että pääsykokeet olivat täsmälleen samaan aikaan. Aaltio valitsi säveltämisen.
 Tie vei seuraavaksi Los Angelesiin, Etelä-Kalifornian yliopistoon. Siellä Aaltio harjoitteli sellaisissa huipputuotannoissa kuin  Lost -televisiosarja ja  Spider-Man 3  -elokuva
 – Heti kun opinnot alkoivat ilmoitettiin, että kahden viikon päästä johdatte orkesteria itse tekemällänne sovituksella. Ja minähän en ollut ikinä koskenut tahtipuikkoon. Siinä oppi kyllä tähän elokuvarytmiin.
 Aaltion säveltäjäkansiosta löytyy musiikkia kymmeniin elokuviin, tv-sarjoihin ja dokumentteihin. Hän on voittanut kerran parhaan elokuvamusiikin Jussi-palkinnon ja kaksi kertaa maailman arvostetuimman, kansainvälisten kriitikkojen  sävellyspalkinnon . Huomenna perjantaina Aaltio on jälleen ehdolla Jussi-palkituksi elokuvan  Supermarsu  musiikista.
 Hyvä elokuvamusiikki jää mieleen
 Panu Aaltio avasi Puoli seitsemän -ohjelmassa elokuvasäveltäjän työnkuvaa. Piano on yksi tärkeistä työkaluista, mutta mielessä ovat yhä Yhdysvaltojen opit.
 – Pidän usein mielessä, mitä tunnettu elokuvasäveltäjä  Cristopher Young  sanoi. Että kädet pois koskettimilta, kun alatte säveltää. Muuten sävellyksestä tulee helposti pianistinen. Sävellystä pitää viedä mahdollisimman pitkälle omassa mielessä. Sitten kun minulla on joku melodia, tulen pianon ääreen.
 Elokuvamusiikki luo kertomukselle tunnelmaa, mutta Aaltion mielestä ei ole huono juttu, jos musiikista jää jotain katsojan mieleen myös elokuvateatterista poistuessa.
 – Elokuvan tekijöiden kanssa käydään usein se keskustelu, että olisihan se kiva jos yleisö hyräilisi jotain kun lähtee ulos, että kyllä sitä mietitään. Mutta ei se ole itsetarkoitus. Ensimmäiseksi lähdetään siitä, että elokuva toimii. Mutta jos jotain jää mieleen, se on merkki siitä, että siellä on jotain, joka on erityistä sille elokuvalle.
 Aaltion musiikki hurmasi elokuvakonkarin
 Aaltion uusin sävellystyö on perjantaina ensi-iltaan tuleva  Luontosinfonia.  Sen on tuottanut ja ohjannut pitkän linjan elokuvantekijä  Marko Röhr.  Aiemminkin yhteistyötä Aaltion kanssa tehnyt Röhr halusi nostaa musiikin uuden elokuvan päätähdeksi.
 – Ensimmäisen kerran urallani kuva tukee musiikkia, sanoo Röhr. Panun musiikki nousi jo  Metsän tarinassa  teoksen yläpuolelle. Silloin tuli jo tunne, että voisiko tehdä sellaisen elokuvan, jossa musiikki on pääosassa, ja jossa ei tarvitse sanoa mitään.
 Katso Panu Aaltion koko haastattelu  Yle Arenasta .

Elokuvasäveltäjä Panu Aaltio sävelsi Luontosinfonian: "Elokuvan musiikki on onnistunut, jos se jää katsojalle mieleen"


Summary: Sijoituspalvelulaki astui voimaan vuoden 2018 alusta.

Piensijoittajia edustavan Osakesäästäjien keskusliiton mukaan reilun vuoden voimassa ollut sijoituspalvelulaki on osin vaikeuttanut sijoittajaksi ryhtymistä.
 Etenkin piensijoittajat ovat kokeneet muun muassa pankeissa tehdyt kysymykset paikoin ylivaikeiksi, mikä on nostanut lähtökynnystä sijoittamiseen.
 – Siinä testataan tietenkin sijoittajien kokemusta, osaamista, varallisuutta ja tavoitteita. Monesti palaute onkin ollut, että kysymykset ovat olleet haastavia ja se tilanne on haastava. Jotkut ovat todenneet, että he ovat oikeastaan vastanneet mitä heidän odotetaan vastaavan, ja silloin siitä tulee ehkä väärä lopputulos, sanoo Osakesäästäjien Keskusliiton toimitusjohtaja  Tuomo Katajamäki .
 – Lisäksi suomalaisen on vaikea kysyä, mitä kysymys tarkoitti. Silloin voi käydä niin, että kun meni ostamaan autoa niin lähti pois polkupyörän kanssa.
 Hanskat tiskiin
 Moni onkin tuskastunut kysymyksiin ja heittänyt hanskat tiskiin.
 – Tämä on hidastanut selkeästi osakesijoittamisen lisääntymistä viime aikoina. Osakesijoittaminen kiinnostaa, koska korkotaso on alhainen, mutta tämä on hidastanut suoriin osakkeisiin sijoittamista, Katajamäki huomauttaa.
 Katajamäen mukaan pankkien pitäsi yksinkertaistaa kysymyssarjoja ja tehdä niistä käytännönläheisempiä. Se helpottaisi tavallisen yksityissijoittajan asioita.
 Osakesäästäjien koulutusvastaava Sven-Eric Holmström koulutti piensijoittajia keskiviikkkoiltana Vantaalla. Jani Saikko / Yle
 – Myös koulutusta pitäisi lisätä. Julkisessa sanassa pitäisi kertoa enemmän, miten valmistaudutaan, kun mennään pankkiin tekemään sijoituspäätöstä.
 Finanssivalvonta on välittänyt päivitetyt ohjeistukset palveluntarjoajille helmikuussa, ja seuraa tilanteen kehittymistä.
 Pörssikurssit nousseet
 Uuden lain jarruvaikutus on sikäli harmillinen, että kiinnostus sijoittamiseen on ollut kasvussa etenkin pörssikurssien vuosia kestäneen noususuunnan takia. Vuodenvaihteen romahduskin paikkaantui nopeasti ja Helsingin pörssin yleisindeksi ylitti tällä viikolla 10 000 pistettä.
 Kolme kuukautta on taas menty nousevin kurssein, vaikka Kiinan ja Yhdysvaltain kauppasota, Britannian EU-ero Brexit ja moni muu ongelma on edelleen ratkaisematta.
 Mikko Airikka | Yle
 – Riskejä on osin tullut jopa lisää, esimerkiksi bruttokansantuotteitten lasku. Ennusteita on vedetty koko ajan alaspäin. Mutta uskoisin, että alkuvuoden kurssinousun suurin syy on korkeat osingot, mitä pörssistä on saatavana. Osingot houkuttavat nollakorkoympäristössä, Katajamäki arvioi.
 – Toinen syy on, että kurssit putosivat vuodenvaihteessa liian nopeasti liian paljon. Palautumistakin siinä on mukana.
 Entä kuinka käy pörssikursseille kevään osinkokierroksen jälkeen?
 – Kurssit ovat tulleet alaspäin ainakin osinkojen verran. Jotta osakkeet jatkaisivat nousuaan, täytyisi tulla hyviä uutisia taloudesta, ensin bkt:n osalta eli kansantaloudesta ja sitten yritystasolta eli yritysten tulosten osalta.

Aloittelevat sijoittajat tuskailevat pankkien kysymyspatterien tulessa – Osakesäästäjät: uusi laki hidastaa sijoittajaksi ryhtymistä


Summary: Yhdysvaltain presidentti aikoo muuttaa USA:n vuosikymmenien Lähi-idän politiikkaa ja samalla heiluttaa kansainvälisen politiikan valtiollisen itsemääräämisoikeuden perusperiaatetta.

WASHINGTON  Presidentti  Donald Trump  muutti torstaina yhdellä tviitillä Yhdysvaltain vuosikymmenien ulkopolitiikkaa.
 Trump tviittasi, että USA aikoo tunnustaa Golanin kukkulat osaksi Israelia.
 Alle 40 sanan tviitti on mannerlaattojen liikahdus USA:n ulkopolitiikassa, sillä muun kansainvälisen yhteisön tapaan Yhdysvallat ei ole tunnustanut Golania Israelille kuuluvaksi. Israel valtasi ylängön vuoden 1967 sodassa Syyrialta.
 Yhdysvallat on vuosikymmeniä pitänyt muun kansainvälisen yhteisön tapaan Golania Israelin miehittämänä alueena. Se on tukenut YK:n turvallisuusneuvostossa useita päätöslauselmia, jossa miehitys tuomitaan.
 Jos Golan nyt tunnustetaan Israelille kuuluvaksi, Trumpin Yhdysvallat ohittaa YK:n peruskirjan pääperiaatteen, jonka mukaan valtioiden alueellista itsemääräämisoikeutta kunnioitetaan eikä tuota itsemääräämisoikeutta loukkaavia sotilaallisia aluevaltauksia hyväksytä.
 Israelilaisia sotilaita vartiossa Quneitran rajanylityspaikalla Golanin kukkuloilla. Atef Safadi / EPA
 Trumpin ilmoitus antanee vetoapua liittolaiselleen Israelin pääministerille  Benjamin Netanyahulle  lähestyviin vaaleihin, mutta maailmanpoliittisesti se avaa mahdollisuuden hyvin arvaamattomille kehityskuluille.
 Jos Golanin valtaus nyt hyväksytään, miten käy Krimin, jonka Venäjä valtasi Ukrainalta viisi vuotta sitten? Jos Trumpin linja pitää, Kiovassa saadaan hyvästellä Krim lopullisesti.
 Entä saako joku valtiojohtaja Golanin tapauksen yllyttämänä päähänsä napata naapurimaaltaan asevoimin strategisesti merkittävän alueen tai entisen valtionsa osan? Mikä olisi tuossa tilanteessa Yhdysvaltain vastaus, olisiko sekin ok?
 Elämme maailmanpoliittisen vakauden kannalta huolestuttavia aikoja.
 Lue myös:
 Trump aikoo tunnustaa Golanin kukkulat osaksi Israelia

Toimittajalta: Golanin tunnustaminen Israelille kuuluvaksi on Trumpilta vaarallinen veto, mutta miksi?


Summary: Paikalla parikymmentä pelastusyksikköä.

Tampereella Ruskon teollisuusalueella on ilmiliekeissä noin 750 neliön autokorjaamo, kerrotaan pelastuslaitokselta. Paikalla on tulta taltuttamassa parikymmentä pelastusyksikköä.
 Palo on niin voimakas, etteivät palomiehet ole päässeet rakennuksen sisälle. Rakennusta sammutetaan ulkoa päin ja yritetään estää tulen leviäminen lähellä oleviin rakennuksiin, pelastuslaitokselta kerrottiin iltayhdentoista aikaan.

Tampereella voimakas tulipalo autokorjaamossa


Summary: Viking Sky -alus on pyytänyt hätäviestissä apua.

Norjan rannikolla merihätään joutuneelta risteilyalukselta evakuoidaan lähes 1 300:aa matkustajaa, kertoo norjalaislehti VG.
 Lehden mukaan aluksessa on moottorivika ja se on joutunut myrskyn keskelle.
 Tällä hetkellä ankkurissa Trondheimin lounaispuolella oleva Viking Sky -alus on lähettänyt hätäviestin ja pyytänyt apua.
 Sää alueella on erittäin huono. Alus on noin kilometrin päässä rannasta.
 Sää alueella on erittäin huono. Paikalle on lähetetty useita pelastushelikoptereita ja -aluksia, kertoo Norjan yleisradio NRK.
 Merihätään joutunut alus oli matkalla Stavangeriin. Alus on rekisteröity Bergeniin.

Norjalaismedia: Yli tuhat matkustajaa evakuoidaan merihätään joutuneelta risteilyalukselta Norjan rannikolla


Summary: Tarkka personoitu vaalimainonta alkaa olla arkea Suomessakin. Brexit-kampanjan kokemukset ovat herättäneet huolta äänestäjien manipuloinnista.

Vaalikamppailu kaartuu loppusuoralle, kun eduskuntavaaleihin on kolmisen viikkoa aikaa.
 Kokoomuksen kansanedustajaehdokas  Janne Heikkinen  kampanjoi yhtä tiukasti sosiaalisessa mediassa kuin Oulun vaalipiirin toreilla.
 Heikkinen kertoo käyttävänsä vaalikampanjassaan hyväkseen Facebookin ja Instagramin tarjoamaa mikrotargetointia.
 – Sehän on ihan nykypäivää. Pyrin puhuttelemaan yksityisautoilijoita omilla asioillaan, pyöräilijöitä omilla asioillaan sekä metsästäjiä tai kalastajia tietyillä linjauksilla. Pyrin panostamaan siihen, mikä todennäköisesti kiinnostaa kohdeyleisöä, Heikkinen kertoo.
 Janne Heikkinen on itsekin innokas kalastaja, joten hän on kohdentanut somemainontaansa ympäristöasioista ja kalastuksesta kiinnostuneille Facebookin käyttäjille oman vaalipiirin alueella.
 Heille Heikkisen keskeinen viesti on ollut vaelluskalojen suojeleminen. Perintöveron lakkauttamista ajavaa viestiä taas on lähtenyt esimerkiksi yrittäjille.
 Janne Heikkinen tapaa äänestäjiä Oulun Rotuaarilla. Kalamiehen toiset verkot ovat vesillä somessa. Paulus Markkula / Yle
 Heikkinen sanoo, että viestit pohjautuvat omiin arvopohdintoihin. On tärkeää miettiä ensin, millä asialla itse haluaa olla.
 – Kaikki perustuu viime kädessä olettamuksiin ja jonkin tason arvo- ja asenneanlyyseihin, mistä nämä ihmiset saattaisivat olla kiinnostuneita, ja mistä he voisivat olla minun kanssani samaa mieltä, Heikkinen kertoo.
 Näin mikrotargetointi toimii sosiaalisen median vaalikampanjassa:
 Ehdokas koostaa keskeiset vaaliteemansa, joita hän haluaa edistää.
 Kymmenistä, jopa sadoista teemoista työstetään potentiaalisille äänestäjille selkeitä viestejä.
 Koostetaan kohderyhmiä, joita eri teemojen ja viestien arvioidaan puhuttelevan.
 Sosiaalisen median palvelut (Facebook, Instagram, Twitter, YouTube) keräävät käyttäjistä dataa, jossa heitä voidaan jaotella iän, sukupuolen, kielen, asuinpaikan, ammatin, koulutuksen ja työnantajan mukaan. Lisäksi seurataan käyttäjien kiinnostuksen kohteita ja mieltymyksiä, kuten tykkäyksiä tai sivuvierailuja.
 Valitulle ryhmälle kohdennetaan personoitua vaalimainontaa sosiaalisen median työkalulla.
 Yleisagenda ei vedä, oma kanta esiin
 Digimarkkinoinnin konsultti  Mikko Laakso  on rakentanut kevään vaaleissa parinkymmenelle kokoomusehdokkaalle somekampanjoita, joissa käytetty hyväksi mikrotargetointia.
 Laakso istuu itsekin kokoomuksen edustajana Espoon kaupunginvaltuustossa.
 Laakson mukaan mikrotargetointi auttaa kohdistamaan mainokset täsmällisemmin ehdokkaan teemoista kiinnostuneille somekäyttäjille.
 Laakso sanoo, että yleisteema ei toimi sosiaalisessa mediassa äänestäjien houkuttelemisessa. Kaiken lupaaminen kaikille on tehotonta kampanjointia.
 Hän onkin kehottanut ehdokkaita miettimään useita aiheita, joilla vaalimainontaa voidaan kohdentaa potentiaalisille äänestäjille.
 – Ehdokas ei voi olla liian harmaa ja pitää olla konkreettista mieltä asioista. Liian usein ehdokkaat tekevät kampanjaa liian abstraktina ja mielikuvatasolla. Ollaan vaikka sujuvamman arjen asialla, mutta se ei oikein tarkoita mitään. Pitää uskaltaa ottaa kantaa niin, että joku voi myös olla mielipiteistä eri mieltä, Laakso sanoo.
 Jos ehdokas esimerkiksi kannattaa Suomen Nato-jäsenyyttä, hänen kannattaa tuoda se selkeästi esille sosiaalisessa mediassa potentiaalisille kannattajille.
 Mikko Laakso kertoo, että sosiaalisen median ja digitaalisen markkinoinnin työkaluilla pystyy hakemaan hyvinkin tarkkoja kohderyhmiä.  Mikko Koski/Yle
 Tärkein neuvo on kuitenkin aloittaa somekampanja ajoissa, olla pitkäjänteinen. Laakso kehottaa käynnistämään sosiaalisen median vaalikampanjan vuodesta puoleen vuotta ennen vaalipäivää.
 Muutama kuukausi ennen vaaleja heräävä ehdokas on jo auttamattomasti myöhässä.
 – Somemarkkinointi on pitkän matkan juoksua ei sprinttamista. Tunnettavuus pitää luoda pitkällä aikavälillä. Se maksaa vähän kuin korkoa korolle, Laakso toteaa.
 Manipuloidaanko äänestäjiä?
 Vaalimainosten tarkalla kohdentamisella on huono maine.
 On väitetty, että juuri mikrotargentointi sosiaalisessa mediassa vaikutti  Donald Trumpin  valintaan Yhdysvaltojen presidentiksi ja Britannian brexit-kansanäänestyksen lopputulokseen. Molempien kampanjoiden aikana epävarmoille äänestäjille suunnattiin vääristeleviä vaalimainoksia.
 Tämä on synnyttänyt myös Suomessa keskustelua ja huolta poliittisen mainonnan kohdentamisen vaaroista. Täytyy kuitenkin muistaa, että Suomessa amerikkalaistyylinen negatiivinen kampanjointi ei ole ollut toistaiseksi tapana.
 Janne Heikkinen ja Mikko Laakso vakuuttavat, ettei mikrotargetoinnissa ole mitään salamyhkäistä.  Personoitua mainontaa  on käytetty jo pitkään esimerkiksi suomalaistenkin suosimissa verkkokaupoissa.
 Eihän koiranruokaa kannata mainostaa kissanomistajille, heille kannattaa kohdistaa mainoksia kissojen murkinoista.
 Janne Heikkinen Paulus Markkula / Yle
 Laakso vertaa somekampanjaa perinteiseen vaalimainontaan. Helsingin Sanomien kannessa olevaa mainosta ei pysty kohdentamaan kovin tarkasti. Kokoomuksen mainoksen näkevät myös vasemmistolaiset, joihin sillä on tuskin toivottua vaikutusta.
 – Sosiaalisen median ja digitaalisen markkinoinnin työkaluilla pystyy hakemaan hyvinkin tarkkoja kohderyhmiä. Kalastajille ja moottoripyöräilijöille pystyy tekemään heitä puhuttelevan kärjen. Tämä ei onnistu bussipysäkkimainoksessa tai valtakunnallisen lehden kannessa, Laakso sanoo.
 Laakso ottaa esimerkiksi presidentti Sauli Niinistöstä Facebookissa kiinnostuneet. Hän valitsee mainoksensa kohderyhmäksi Niinistön tykkääjät, ja mainos näkyy heillä.
 Oletettavasti samat ihmiset saattavat olla myös kokoomuksesta kiinnostuneita.
 Tehokkaampaa kampanjointia
 Kampanjan mikrotargetointi säästää myös vaaliehdokkaan vaalibudjettia, kun rahaa ei räiskitä ympäriinsä suurella sihdillä.
 – Mikrotargetoinnissa oleellisin asia on se, että se on paljon edullisempaa, koska voit rajata ne oikeat tahot kohderyhmäksi, jolloin ehdokkaan mainosbudjetti ei mene hukkaan, Laakso sanoo.
 Laakson mukaan Facebookissa pystyy nykyisten tukijoiden pohjalta kohdistamaan mainontaa myös mahdollisimman samankaltaisille henkilöille, vaikka he eivät vielä tykkää ehdokkaan sivuista.
 Mikrotargetointi on tarkkaa puuhaa, koska väärin kohdennettu mainos herättää saajassa ihmetystä, jopa ärtymystä ja vaikuttaa päinvastoin kuin on toivottu.
 Laakso kertoo, että erityisesti nuorten äänestäjien houkuttelu on somessa vaikeaa, koska he käyttävät usein mainostenesto-ohjelmia. Nuorten suosimassa Instagramissa ei tosin pysty käyttämään näitä adbloggereita.
 – Facebook on vähän niin kuin eläkeläisome, nuorempi väki on Instagramissa ja muissa palveluissa. Sitten on tietysti Googlen palvelut, on järkevää näkyä hakutuloksissa, kun joku hakee ehdokasta tai ehdokkaan puoluetta, Laakso sanoo.
 Janne Heikkisen seuraajissa on paljon iäkkäitä naisia.  Tämä voi olla hyväkin asia, koska vanhempi ikäpolvi äänestää nuorempia vilkkaammin. Mikko Koski/Yle
 Miten varmistaa tykkääjien ääni?
 Mikko Laakso näyttää asiakkaansa Janne Heikkisen Facebookin kampanjasivujen seuraaja- ja tykkäystietojen profiilia.
 Niistä käy ilmi, että yli puolet 28-vuotiaan Heikkisen lähes 13 000 seuraajista on naisia, ja joukossa on paljon iäkkäämpiä naisia. Tämä ei välttämättä ole huono juttu, koska vanhempi ikäpolvi äänestää nuorempia enemmän.
 Ehdokkaan tykkäys ei ole vielä tarkoita annettua ääntä. Miten seuraajat ja tykkääjät sitten saadaan äänestämään Heikkistä varsinaisena vaalipäivänä?
 Mikko Laakso vertaa äänestäjien houkuttelemista katiskalla kalastukseen. Fiksu ehdokas on kerryttänyt tukijamassaa pitkällä aikavälillä.
 Vaalien ennakkoäänestys alkaa 3. huhtikuuta, joten ehdokkaan on nyt aika tyhjentää “somekatiskansa” ja varmistaa seuraajien ääni.
 Tämä tapahtuu lähettämällä seuraajille ja tykkääjille kohdennettuja kampanjaviestejä juuri heitä kiinnostavista asioista. Näin vahvistetaan suhdetta, joka toivottavasti näkyy vaaliuurnilla
 – Kaikki ehdokkaat mainostavat nyt itseään Facebookissa, joten viestit hukkuvat väkisinkin tulvaan. On paljon helpompi kohdistaa viesti yleisölle, joka on jo valmiiksi kiinnostunutta, Laakso kertoo.
 Ei siis kannata ihmetellä, jos omassa somefeedissä alkaa lähiaikoina näkyä entistä tiiviimmin ehdokkaiden kampanjamainoksia ja viestejä.
 Mikko Koski/Yle
 Lue lisää:
 Törmäsitkö vaalivaikuttamiseen netissä tai somessa? Ota kuvakaappaus ja lähetä meille
 Puolueet räätälöivät vaalimainontaa valituille ryhmille – Tutkija patistaa kertomaan, miksi mainos näkyy verkossa tai somessa juuri sinulle

Näin parjattu somekampanjoiden kohdentaminen toimii, nyt on oikea aika tyhjentää "somekatiskaan" kertyneet äänestäjät


Summary: Britannian parlamentin on määrä äänestää erosopimuksesta ensi viikolla.

Jopa satojentuhansien ihmisten odotetaan kokoontuvan tänään iltapäivällä Lontoon keskustaan vaatimaan uutta kansanäänestystä Britannian EU-erosta. Kulkue lähtee Hyde Park -puistosta kohti parlamenttitaloa noin kello 15.00 Suomen aikaa.
 Britannian oli alunperin määrä erota EU:sta tämän kuun lopulla. Maan parlamentti ei ole kuitenkaan hyväksynyt pääministeri  Theresa Mayn  neuvottelemaa erosopimusta.
 EU päätti torstaina myöntää Britannian erolle lyhyen lykkäyksen, jonka pituus riippuu maan parlamentista. Mikäli parlamentti jälleen kerran hylkää erosopimuksen, lisäaika loppuu 12. huhtikuuta. Jos sopimus taas hyväksytään, EU-ero toteutuu 22. toukokuuta.
 Mayn on määrä tuoda erosopimus ensi viikolla parlamentille äänestettäväksi. Täysin varmaa äänestyksen järjestäminen ei kuitenkaan ole.
 May kirjoitti perjantaina parlamentaarikoille, että erosopimus tuodaan uuteen äänestykseen, mikäli vaikuttaa siltä, että sopimukselle on tarpeeksi kannatusta.
 – Mikäli vaikuttaa siltä, että tukea ei ole tarpeeksi tai mikäli parlamentti jälleen hylkää sopimuksen, voimme pyytää uutta pidennystä ennen huhtikuun 12. päivää. Tämä kuitenkin tarkoittaa europarlamenttivaalien järjestämistä, May sanoi uutistoimisto AP mukaan.

Mielenosoittajat vaativat uutta kansanäänestystä EU-erosta – Katso suoraa lähetystä Lontoosta kello 15 alkaen


Summary: Kuolonuhrien lopullinen määrä selviää vasta tulvaveden laskeuduttua.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

YK:n siirtolaisjärjestö IMO:n mukaan Idai-sykloni on vaatinut ainakin 550 kuolonuhria.
 Afrikan itärannikolle reilu viikko sitten iskenyt hirmumyrsky surmasi Mosambikissa 293 ihmistä, naapurimaa Zimbabwessa kuoli 259.
 Satoja ihmisiä on edelleen kateissa. Syklonia seuranneet rankat vesisateet ovat saaneet joet tulvimaan ja vedenpinnan nousemaan katastrofialueella. Tämä vaikeuttaa kadonneiden etsintää.
 – Meidän täytyy odottaa, että tulvavedet laskevat. Vasta sitten saamme selville, miten paljon kuolonuhreja kaikkineen on, arvioi koordinaattori  Sebastian Rhodes  YK:n humanitaarisia asioiden toimistosta.
 Katastrofialueella pelätään tartuntatautien leviämistä. Punaisen ristin mukaan satamakaupunki Beirasta on jo raportoitu joitain koleratapauksia, ja tulva-alueille loukkuun jääneiden keskuudessa malariatartunnat ovat alkaneet kasvaa.
 – Meiltä alkaa aika loppua. Nyt on käsillä kriittiset hetket, arvioi Unicefin johtaja  Henrietta Fore  uutistoimisto AFP:lle.
 Hänen mukaansa kaikista tärkeintä olisi varmistaa, että tulva-alueilla riittää puhdasta juomavettä. Myös hygieniaa tulisi parantaa.
 – Nyt alueella on seisovaa vettä, joka ei virtaa. Ruumiit mätänevät, ei ole kunnon hygieniaa tai jätehuoltoa, Fore kuvailee.
 Lue lisää:
 Mosambikin tulva-alueille saatiin viimein lisää apua
 Amina oli päiviä veden saartamana Mosambikissa, kunnes kalastaja vei perheen turvaan – Pelastaja: “Emme ole vieläkään tajunneet katastrofin laajuutta”
 Kartta näyttää, mistä Mosambikin tulvakatastrofissa on kyse – Ylen toimittaja Beirasta: Vesi on laskussa, mutta toivo hiipuu

YK: Idai-syklonin uhriluku noussut 550:een


Summary: Helsingin poliisi kertoo Twitterissä, että ajoneuvoliikenne on toistaiseksi keskeytetty Kurvin ja Fleminginkadun välillä.

Helsingin seudun ympäristöpalvelut (HSY)

Helsingin Kalliossa on laaja vesivahinko. Helsingin pelastuslaitos kertoo tiedotteessa, että käyttöveden runkolinja on vaurioitunut ja vettä on tulvinut asuinkerrostalojen kellareihin. Pelastuslaitos sai hälytyksen aamupäivällä osoitteeseen Harjutori 10.
 Vahingot koskevat neljää kerrostaloa ja Helsinginkadun katualuetta. Vesivahingosta ei aiheutunut henkilövahinkoja. Kiinteistöjen rakenteisiin tulleita mahdollisia vaurioita ei voida vielä arvioida, kerrotaan pelastuslaitoksen tiedotteessa.
 Helsingin poliisi kertoo Twitterissä, että autoilla ei toistaiseksi pysty ajamaan Kurvin ja Fleminginkadun välillä. Poliisi ohjaa liikennettä.
 Pelastuslaitoksella on paikalla seitsemän yksikköä. Aamupäivällä paikalle oli matkalla myös kuusi yksikköä sopimuspalokunnista. Lisäksi paikalla on muun muassa Helsingin seudun ympäristöpalveluiden (HSY) ja energiayhtiö Helenin työntekijöitä, sillä kiinteistöissä on korttelimuuntajia ja sähköjakokeskuksia.

Laaja vesivahinko Kalliossa Helsingissä – vettä tulvinut kerrostalojen kellareihin, poliisi ohjaa liikennettä


Summary: Vaikka Venäjä-raportti ei olisikaan Trumpille raskauttava, presidentin ongelmat eivät ole ohi, kirjoittaa Ylen Yhdysvaltain-kirjeenvaihtaja Paula Vilén.

Erikoissyyttäjä  Robert Mueller  tutki Venäjän vaalisekaantumista ja mahdollisia Trumpin kampanjan yhteyksiä siihen lähes kaksi vuotta, 675 päivää. Työ valmistui eilen, mutta vasta yksi ihminen Muellerin tiimin lisäksi tietää, mitä raportissa on.
 Monen kärsimättömästi odottama raportti on nyt Muellerin esimiehellä, Yhdysvaltain oikeusministerillä,  William Barrilla . Hänen käsissään on, mitä siitä julkistetaan ja milloin.
 Barr ilmoitti kongressille, tarkkaan ottaen sekä edustajainhuoneen että senaatin oikeuskomitealle, että mahdollisesti vielä viikonlopun aikana hän toimittaa heille Muellerin raportin pääkohdat ja johtopäätökset.
 On jo selvää, että kongressin demokraateille oikeusministerin tiivistelmä ei riitä. Senaatin demokraattijohtaja  Chuck Schumer  ilmoitti, että koko raportti on julkistettava.
 Lisäksi Schumer vaati, että oikeusministeri ei päästä presidenttiä asianajajineen tutkimaan Muellerin raporttia etukäteen eikä anna Valkoisen talon päättää, mitä osia siitä julkistetaan.
 Ei enää uusia syytteitä
 Perjantaina selvisi varmuudella oikeastaan vain yksi asia: Muellerilta ei ole tulossa enää uusia syytteitä.
 Se on ilmeinen helpotus vaikkapa presidentin pojalle,  Donald Trump Jr:lle , joka mediatietojen mukaan itsekin odotti saavansa Muellerilta syytteet.
 Yhteensä Muellerin tutkinnan aikana annettiin 37 syytettä, niistä kuusi Trumpin kampanjaan kuuluneille tai liittolaisille. Syytteet Muellerilta sai myös useampi venäläinen ja venäläistaho, muun muassa Pietarin trollitehdas.
 Venäläisten viime helmikuussa saamassa syytekirjelmässä Mueller tiimeineen toi julki lukuisia tapoja, miten venäläiset sekaantuivat vuoden 2016 presidentinvaaleihin.  Venäläiset esimerkiksi loivat sosiaaliseen mediaan valetilejä ja jopa jalkautuivat vaa’ankieliosavaltioihin .
 Tästä huolimatta presidentti Donald Trumpin on ollut vaikea syyttää venäläisiä vaalisekaantumista. Esimerkiksi tavatessaan Venäjän presidentin  Vladimir Putinin  Helsingissä viime heinäkuussa Trump sanoi uskovansa Putinia, ettei Venäjä ole sekaantunut vaaleihin.
 Nyt kun Muellerin tutkinta on valmis, yksi avainkohdista onkin: mikä on Muellerin johtopäätös, tiesikö Trump tai hänen kampanjansa Venäjän vaalisekaantumisesta?
 Kun kongressi saa oikeusministeriltä tietoa Muellerin tutkinnan tuloksista ja päätelmistä, kongressiedustajien tehtäväksi jää miettiä seuraavia askeleita.
 Jo nyt useampi kongressin komitea on ilmoittanut haluavansa raportin kokonaisuudessaan.
 Samaan aikaan kongressissa on meneillään Trumpin toimista useita omia tutkintoja, joita ei ole rajattu Venäjän vaalisekaantumiseen, kuten Muellerin toimeksianto.
 Kongressin tutkinnat saivat vauhtia, kun demokraatit voittivat marraskuun välivaaleissa edustajainhuoneeseen enemmistön.
 Myös useissa tuomioistuimissa käsitellään parhaillaan Trumpin toimia.
 Trumpin kannalta yksi vaikeimmista tapauksista lienee New Yorkissa, jossa käsittelyssä on muun muassa mahdollinen kampanjarahoituslakien rikkominen pornotähdelle maksettuihin hyssyttelyrahoihin liittyen.
 Toisin sanoen vaikka Muellerin tutkinta nyt päättyi, Trumpin kannalta tiukat paikat eivät ole ohi.
 Aiheesta aiemmin:
 Muellerin Venäjä-tutkinta on valmis – raportti luovutettu oikeusministerille  22.3.2019 USA:n senaatin raportti: Venäjä käytti kaikkia some-keinoja Trumpin ja republikaanien tukemiseen  17.12.2018

Venäjän vaalisekaantumista tutkinut Mueller sai työnsä valmiiksi, mitä nyt?


Summary: Liiketilojen kysynnän heiketessä rakennusten ylläpito voi käydä kannattamattomaksi. Seurauksena on ränsistyviä rakennuksia.

Tyhjät liikehuoneistot, ränsistyvät rakennukset sekä kylmilleen jätetyt kauppakeskukset ovat yhä tyypillisempi näky taantuvien kuntien katukuvassa.
 – Onhan ihan selvä, että paikkakunnilla, joissa kaupan volyymi on laskenut ja kuntalaisia muuttanut paljon muualle, rakennuksille ja kiinteistöille ei välttämättä löydy uusiokäyttöä. Ilman muuta silloin on suurempi riski, että ne jäävät tyhjilleen, sanoo johtaja  Jarkko Huovinen  Kuntaliitosta.
 Liikkeiden laittaessa lapun luukulle keskusta-alue muodostuu yhä tiiviimmäksi, koska jäljelle jäävät kiinteistöt keskittyvät yleensä toistensa läheisyyteen. Samalla muuttotappiollisiin kuntiin syntyy tyhjilleen jääneitä haamukiinteistöjä.
 Vuokralaisia ei löydy, mutta kulut juoksevat
 Kun vuokralaisia tai ostajia ei yrityksestä huolimatta löydy, voi kiinteistön jättäminen kylmilleen ja ränsistymään tuntua kiinteistön omistajasta hyvältä vaihtoehdolta, sillä suuressa kiinteistössä lämmityskulut ovat usein tuntuvat.
 Lain mukaan kiinteistön omistajalla on velvollisuus pitää rakennus kunnossa. Mikäli omistaja päättää jättää kiinteistön ränsistymään, kunnan keinot puuttua asiaan ovat rajalliset, vaikka kiinteistö rumentaisi katukuvaa ja yleistä viihtyvyyttä.
 Jenni Mehtonen/Yle
 – Jos kyseessä on yksityisellä maalla oleva yksityisen omistama kiinteistö, kaupungilla ei ole heti mahdollisuutta ottaa sitä haltuun ja tehdä sille jotakin, suunnittelupäällikkö  Jani Hiltunen  Kemin kaupungilta sanoo.
 Moni rakennus jätetään rapistumaan
 Kuntien imagoon rähjäisillä kiinteistöillä on tietysti kielteinen vaikutus.
 – Kiinteistön omistajaa kehotetaan korjaamaan rakennus sellaiseksi, että seolisi turvallinen, terveellinen ja viihtyisä ympäristölle, Hiltunen kertoo.
 Vain harva kiinteistönomistaja kuitenkaan lotkauttaa korvaansa kunnan toivomuksille, jos vaakakupeissa ovat oma rahapussi ja kunnan viihtyisyys. Yhä useammin kiinteistöjen omistajat myös asuvat muualla kuin kunnissa, joissa rähjäiset liikekiinteistöt sijaitsevat. Lisäksi moni aiemmin paikallisessa omistuksessa ollut liikerakennus on vuosien saatossa päätynyt kansainvälisille pääomasijoitusyhtiöille.
 Erityisen ongelmalliseksi tilanne muuttuu silloin, kun kiinteistö ehtii rapistua korjauskelvottomaksi.
 – Jotkut rakennukset voivat olla jo siinä kunnossa, että niitä ei voida korjata. Silloin ollaan haasteen edessä, miten voidaan velvoittaa korjaamaan kiinteistö, jos sitä ei voida korjata, Hiltunen pohtii.
 Jenni Mehtonen/Yle
 Investointi laajoihin vanhojen liikekiinteistöjen korjauksiin on taantuvilla alueilla usein kannattamatonta.
 –Jokainen arvioi kiinteistöä kunnostaessaan, mikä sen tuotto missäkin toiminnoissa voisi olla. Jos ei ole enää kannattavaa järjestää liiketoimintaa, johon kiinteistöä on vuokrattu, ei synny sellaista tulovirtaa, jonka takia kiinteistöön kannattaisi investoida, Jarkko Huovinen Kuntaliitosta sanoo.
 Myös tonttimaa voi olla arvotonta
 Tonttimaan menettäessä jälleenmyyntiarvonsa myös rakennuksen purkaminen voi olla kiinteistön omistajalle kannattamatonta. Taantuvassa kunnassa keskeisellä paikallakaan oleva tontti ei välttämättä mene kaupaksi, koska uudisrakentaminen ei ole kannattavaa.
 – Jos lähdetään siitä ajatuksesta, että rakennukset pitäisi korjata ja pistää kuntoon, niin totta kai siitä tulee kuluja. Jos rakennus taas on korjauskelvoton ja se joudutaan purkamaan, siitäkin tulee kuluja, suunnittelupäällikkö Jani Hiltunen sanoo.
 Äärimmäisissä tapauksissa kiinteistöt voivat päätyä kuntien omistukseen ja purettaviksi, mutta prosessi on pitkä ja monipolvinen. Esimerkiksi Kemissä  näin on käynyt  ränsistymään päästetyn ravintolakiinteistön kanssa.

Taantuvissa kunnissa tyhjilleen jäävät liikerakennukset ovat yhä yleisempi näky – kuntien mahdollisuus puuttua haamukiinteistöihin on rajallinen


Summary: Kauppa käy vilkkaana, ja koiria myös hylätään joka vuosi yli satatuhatta. Toimittaja Maija Salmi on mukana keskustelemassa aiheesta kello 10 alkaen.

BARCELONA/MÁLAGA  Sinistä kieltään riiputtava kiinanpystykorva tervehtii eläinkaupan asiakasta hyppimällä villisti vasten koppinsa lasiseinää. Koiran kaverina kaupan perällä sijaitsevassa karsinassa on siperianhuskyn pentu, joka järsii jyrsijöiden häkeistä tuttua vesipulloa.
 Jyrsijöistä muistuttaa myös puru, jota on levitetty lasivitriinien näköisten koppien pohjalle.
 Viereisissä kopeissa käy yhtä kova kuhina: suosituimpiin rotuihin kuuluvat pennut juoksevat niissä ympyrää. Pieniä koiria on yhdessä karsinassa noin viisi, suurempien rotujen edustajia vähemmän.
 Barcelonan keskustassa sijaitsevan eläinkaupan kolmekymppinen myyjänainen esittelee pentuja innokkaasti.
 – Tämän saa nyt halvemmalla, koska se on vähän vanhempi, hän sanoo ja osoittaa maltankoiran pentua.
 Halpa tarkoittaa 400 euroa. Suomessa samanlaisesta koirasta saa pulittaa rotuyhdistyksen suositusten mukaan noin 2 000 euroa.
 Barcelonalaisessa eläinkaupassa koirat elävät lasisissa kopeissa.  Maija Salmi / Yle
 Pyydän myyjältä lupaa ottaa videota ja kuvia koirista. Hänellä ei ole mitään sitä vastaan ennen kuin kerron olevani toimittaja. Silloin hän sanoo, ettei oikeastaan voisi puhua koirien tilanteesta.
 Vaikka Barcelonassa koirien myynti kaupoissa on sallittua, liikkeiden omistajat eivät innostu julkisuudesta. Eläinsuojelujärjestöt ovat kampanjoineet myynnin kieltämiseksi, sillä niiden mielestä koiria pidetään kaupoissa niille sopimattomissa oloissa.
 Myyjä kehottaa minua kääntymään omistajan puoleen mutta suostuu kuitenkin kommentoimaan koirakauppaa nimettömänä.
 Espanjalaiset ovat koirakansaa:  arviolta joka neljännessä kodissa on koira. Maatalous- ja ympäristöministeriön mukaan koiria oli vuonna 2015 lähes 7,5 miljoonaa.
 Koirakauppa käy vilkkaana paitsi liikkeissä, myös netissä. Sekalaisia ilmoituksia sisältävällä Mil Anuncios -palstalla on pelkästään Barcelonassa myytävänä hieman yli tuhat koiraa.
 Koira saatetaan hankkia päähänpistosta. Pennut ovat syntymäpäivälahjoja ja söpöjä yllätyksiä lapsille. Ilman kunnollista harkintaa ostettujen pentujen alkuperää ei aina tarkisteta.
 Eläinkauppoihin koirat päätyvät usein pentutehtaista. Espanjalaiset eläinsuojelujärjestöt arvioivat, että 42 prosenttia Espanjaan myytäväksi tuotavista koirista on tuotu maahan ilman asianmukaisia papereita.
 Järjestöjen mukaan Espanjaan tuodaan pentutehtaista peräisin olevia koiria etenkin Sloveniasta, Slovakiasta ja Unkarista. Niissä koirien kasvatusta  ei valvota yhtä tarkasti  kuin läntisessä Euroopassa, sanoo  Alba Jornet  eläinsuojelujärjestö FAADA:sta.
 Siperianhuskyn ja kiinanpystykorvan pennut on laitettu eläinkaupassa samaan karsinaan. Maija Salmi / Yle
 Barcelonalaisessa eläinkaupassa on iltapäivällä hiljaista. Liikkeen ikkunat on peitetty mainosteipillä eikä ulkoapäin voi päätellä, että liikkeen takaosassa myydään koiranpentuja.
 Myyjä kertoo, että osa karsinoissa olevista koirista on peräisin Espanjasta, mutta monet ovat ulkomailta. Mistä, sitä hän ei tiedä tai halua kertoa.
 Päätän kysyä koirien alkuperästä liikkeen omistajalta. Pyydän omistajan yhteystietoja, mutta myyjä kertoo mieluummin välittävänsä soittopyyntöni eteenpäin.
 Omistajan soittoa ei koskaan kuulu. Otan yhteyttä myös muihiin barcelonalaisiin eläinkauppoihin, mutta yksikään omistaja ei halua antaa aiheesta haastattelua.
 Eläinsuojelujärjestöt ovat ajaneet Espanjaan  eläinkauppoja koskevaa koirien myyntikieltoa jo pitkään. Niiden mukaan eläimet stressaantuvat, kun niitä pidetään kaupoissa ahtaissa tiloissa, joissa ei ole esimerkiksi tarpeeksi virikkeitä.
 Espanjassa koiria myydään jopa perinteikkään tavarataloketjun El Corte Inglésin Madridin-liikkeeseen kuuluvassa kaupassa. Eläinoikeusyhdistys Justicia Animal nuhteli viime vuonna ketjua, sillä sen mukaan koirien olot eivät täyttäneet lain vaatimuksia. Lisäksi osa koirista oli alennusmyynnissä.
 – Eläimiä myydään vitriineissä niin kuin esineitä eikä kukaan valvo, millaisissa olosuhteissa ne elävät, sanoi yhdistyksen johtaja  Matilde Cubillo.
 Vuonna 2014 lakia oltiin jo muuttamassa, mutta lakialoite ei lopulta saanut tuulta alleen.
 Málagan koiratarhalla kotia odottaa yli 500 koiraa. Monet joutuvat odottamaan uutta kotia pitkään. Maija Salmi / Yle
 Espanjan lisäksi koiria ja kissoja näkee eläinkauppojen ikkunoissa yhä monissa muissakin Euroopan maissa, etenkin Etelä-Euroopassa. Britanniassa koirien ja kissojen myyntikielto kaupoissa astui voimaan vasta hiljattain. Suomessa ja muissa Pohjoismaissa koiria ei saa myydä eläinkaupoissa.
 EU-maat saavat järjestää asian mielensä mukaan, sillä EU:lla ei ole varsinaista seuraeläinten myyntiä koskevaa lainsäädäntöä.
 Barcelonassa koiria saa myydä eläinkaupoissa, mutta niitä ei saa pitää näytillä kauppojen ikkunoissa. Pääkaupungissa Madridissa koirien myyminen kaupoissa on ollut kiellettyä vuodesta 2016 asti, mutta eläinsuojelujärjestöjen mukaan kieltoa ei valvota tarpeeksi.
 Koiria saa lisäksi yhä myydä liikkeissä ennakkotilauksella eli niin sanotusta katalogista.
 Kultainennoutaja Gorda hylättiin ylipainosta johtuvien terveysongelmien vuoksi. Maija Salmi / Yle
 Barcelonalaisessa eläinkaupassa  myyjä kertoo, että suurin osa koiran ostajista on lapsiperheitä.
 – Jos kolmevuotiaalle tullaan ostamaan chihuahuaa, siinä vaiheessa sanon ei, hän vakuuttaa.
 Valtaosa näytillä olevista koirista kuuluu suosittuihin muotirotuihin. Kaupan takaosassa majailee esimerkiksi kiistelty cavalierkingcharlesinspanieli, jonka jalostaminen tulisi joidenkin tutkijoiden mukaan kieltää kokonaan rotua vaivaavien sairauksien vuoksi.
 Myyjän mukaan julkkisten rotuvalinnat näkyvät myynnissä. Kun Real Madridin jalkapalloilija  Isco Alarcón Suárez  otti pomeranianin, rodun suosio räjähti Espanjassa. Kestosuosikkeja ovat muutkin pienikokoiset rodut kuten chihuahuat ja yorkshirenterrierit.
 – Joskus mietin, että ihmiset ostavat koiria hetken mielijohteesta. Se on totta kai väärin, myyjä sanoo.
 Impulssiostaminen näkyy myös koiratarhoilla.
 Málagan koiratarha toimii lähes pelkästään lahjoitusvaroin. Maija Salmi / Yle
 Etelä-Espanjassa Málagassa  sijaitsevan mäen päällä seisoo kaksi hylätyille koirille tarkoitettua tarhaa.
 Ylempää, kunnallista tarhaa kutsutaan koirapiireissä nimellä "tappotarha". Koiraa pidetään siellä korkeintaan muutama viikko ennen kuin se lopetetaan.
 Alemmassa, suojelutarhassa olevilla koirilla on hieman valoisampi tulevaisuus. Täällä koiraa pidetään siihen asti, kunnes joku adoptoi sen. Odotus voi tosin kestää, sillä koiria on tarhalla yli 500.
 Tarhan johtaja  Carmen Manzano  marssii tarhan pihan poikki koirat kannoillaan.
 – Tämä hylättiin tänne ylipainon aiheuttamien terveysongelmien vuoksi, hän sanoo ja kyykistyy silittämään auringossa makaavaa kultaistanoutajaa.
 Manzano on johtanut tarhaa lähes 20 vuotta ja nähnyt, miten koiria kohdellaan Espanjassa. Hän puhuu taukoja pitämättä.
 – Suurin osa tänne tuoduista on perhekoiria, jotka eivät vain enää sovi kuvioihin, hän sanoo.
 Carmen Manzanon mukaan koirien hylkääminen ei ole vähentynyt, vaikka Espanjan taloustilanne on parantunut. Maija Salmi / Yle
 Espanjassa koiria ei ole perinteisesti nähty samalla tavalla perheenjäseninä kuin Suomessa. Usein myös ajatellaan, että koirat eivät sovi kerrostaloihin tai kaupunkeihin. Kun esimerkiksi talouskriisin aikaan espanjalaiset joutuivat muuttamaan pienempiin asuntoihin, moni hylkäsi lemmikkinsä tilanpuutteen vuoksi.
 Manzanon tarhalle päätyy myös metsästyskoiria.
 – Niitä on nyt metsästyskauden loputtua erityisen paljon, hän sanoo ja näyttää kohti häkkejä, joissa podenco-rotuiset koirat hyppivät häkin reunaa vasten.
 Metsästyskauden jälkeen metsästäjät voivat tappaa hyödyttömäksi käyneet koiransa. Espanjalainen sanonta "huono koira ei ole edes luodin arvoinen"  pitää edelleen paikkansa : metsästyskoirina käytettäviä espanjanvinttikoiria eli galgoja löytyy hirtettynä metsästä.
 Tarhoille päätyy paljon niin sanottuja vaarallisia rotuja edustavia koiria. Maija Salmi / Yle
 Suuri ryhmä koiratarhoilla ovat myös niin sanottujen vaarallisten rotujen edustajat kuten pitbullit ja amerikanstaffordshirenterrierit. Madridissa tarhoille hylätyistä koirista yli 70 prosenttia kuuluu  El País -lehden  mukaan näihin rotuihin.
 Espanjassa vaarallisiksi katsottujen rotujen omistamista varten tarvitaan erityinen lupa, ja niiden pitämiseen liittyy lukuisia velvollisuuksia. Koiria ei saa esimerkiksi pitää vapaana, ja niillä pitää olla julkisilla paikoilla kuonokoppa.
 Näiden koirien omistaminen on vaativaa, mikä näkyy hylkäämisinä.
 Manzanon mukaan koiria hylätään  erityisen paljon loma-aikoina.
 Tarhalle koirista päätyy ainoastaan murto-osa, sillä ihmiset eivät halua maksaa niistä luovutusmaksua. Manzano kertoo portin pieleen yön aikana köytetyistä koirista, joista on kaivettu mikrosiru ulos.
 – On meillä ollut myös koiria, jotka oli yritetty hävittää heittämällä ne ulos liikkuvasta autosta. Onneksi ne selvisivät ja päätyivät tänne, Manzano sanoo.
 Koirat elävät tarhassa häkeissä, ja vapaaehtoiset ulkoiluttavat niitä ainakin kerran päivässä. Maija Salmi / Yle
 Hänen mukaansa Espanjan kohentunut talous ei näy ainakaan vielä hylkäämisten vähentymisinä. Viime vuonna koiratarhoille päätyi yli satatuhatta koiraa.
 – Tarha on jatkuvasti liian täynnä. Tällä hetkellä emme voi ottaa yhtään enempää, hän kertoo.
 Tarhan toiminnasta vastaa yhdistys, joka saa rahoituksensa pääasiassa yksityisiltä lahjoittajilta. Lisäksi ulkomailta, myös Suomesta, adoptoidaan tarhan koiria.
 Aurinkorannikolla on lukuisia suomalaisia yhdistyksiä, jotka toimivat yhteistyössä tarhan kanssa.
 Yksi koirien adoptioita hoitavista  on yli 30 vuotta Marbellan kupeessa Calahondassa asunut  Tina Lindén .
 Lindénille päätyvät usein koirat, joita kukaan muu ei halua. Hän pelastaa koiria kaduilta ja tappotarhalta, vie ne suojelutarhalle tai yrittää löytää niille väliaikaisen kodin.
 – Minulla on ollut koiria siitä asti, kun muutin tänne. Aluksi oli kaksi, nyt vähän enemmän, Linden nauraa.
 Tina Lindénille päätyvät usein koirat, joita kukaan muu ei halua. Maija Salmi / Yle
 Hänen jaloissaan pyörii 11 pelastettua koiraa. Sohvia on suojattu peitoilla, ja lattialla on puruluita ja palloja.
 Lindén rapsuttaa sylissään olevaa kiinanharjakoira Sukia. Pian viereen ilmestyy myös lauman suurin jäsen, yli 60-kiloinen mastiffi Simba.
 – Poikani löysi Simban maantieltä, jonne se oli ilmeisesti heitetty tahallaan. Sukia taas käytettiin vuosikausia pentutehtailuun, hän kertoo.
 Laumasta löytyy myös pentutehtailuun käytetty chihuahua ja roskalaatikkoon vastasyntyneinä hylätyt bodeguerot Sintti-Tintti ja Rambo, joita Lindén ja hänen miehensä ruokkivat äidinmaidonkorvikkeella alkuvaiheessa kolmen tunnin välein. Vastoin odotuksia koirat selvisivät hengissä.
 Tina Lindén sanoo omistaneensa elämänsä koirille. Maija Salmi / Yle
 Koirien kohtalo järkyttää Lindéniä yhtä paljon kuin 30 vuotta sitten. Espanjassa eläinten oikeuksia ei oteta samalla tavalla vakavasti kuin Suomessa, hän sanoo.
 –Toivon, että joskus minun ei tarvitsisi enää pelastaa koiria, mutta se tuntuu kaukaiselta haavelta.
 Kaikesta huolimatta Lindén jaksaa toivoa. Hänen mukaansa myös Espanjassa asenteet ovat muuttumassa.
 – Ennen ei olisi voinut ajatella, että ihmiset adoptoisivat hylättyjä koiria. Nyt myös espanjalaiset ovat tulleet tietoisemmiksi siitä, että adoptio on ostamista parempi vaihtoehto, Lindén sanoo.
 Lue lisää:
 Koirat, jotka eivät ole edes yhden luodin arvoisia – espanjalaisia koiria hirtetään ja poltetaan elävältä

Espanjassa koiria myydään yhä eläinkaupoissa, vaikka arvostelu kiihtyy – "Jos kolmevuotiaalle tullaan ostamaan chihuahuaa, sanon ei"


Summary: Suomen vanhin viljanjyvä on ahvenanmaalaista ohraa. Tutkija arvelee, että heti ohran perässä tuli taito tehdä olutta.

Käsitys kivikauden suomalaisten ruokavaliosta monipuolistuu tutkimus tutkimukselta. Ihmisten hengenpidin eivät olleetkaan vain hylkeet, niin kuin on pitkään ajateltu, vaan  täällä pyydystettiin oletettua roimemmin kalaa , kertoi alkuvuonna julkaistu tutkimus.
 Nyt ruokalistalle on tullut myös odottamattoman varhaista viljaa eli ohraa ja vehnää.
 Kuoppakeraamisen kulttuurin harjoittajat eivät olleet enää pelkästään metsästäjä-keräilijöitä, vaan he osasivat myös jo viljellä maata, osoittaa Helsingin yliopiston arkeologinen tutkimus, jossa oli mukana myös ruotsalaisia kollegoja.
 Vanhin Suomen alueelta löytynyt viljanjyvä on ohraa Ahvenanmaalta. Jyvällä on ikää viisi tuhatta vuotta, kertoo arkeologian tohtorikoulutettava  Santeri Vanhanen .
 Palanut todiste löytyi yli sata vuotta sitten
 Viljanviljelyn alkua jäljittäessään Vanhanen päätyi Ahvenanmaan Jettböleen, jonka kuoppakeraamiselta asuinpaikalta on tehty paljon ja myös poikkeuksellisia löytöjä vuosituhansien takaisesta elämästä.
 – Sieltä oli jo 1900-luvun alun varhaisissa kaivauksissa löytynyt jyvä. Se oli pienessä putkilossa. Se osoittautui tutkimuksissamme Suomen vanhimmaksi jyväksi, Vanhanen kertoo
 Jettbölen kalkkimaasta on löytynyt myös eloperäistä ainesta, jonka Suomen yleensä hapan maaperä armotta hävittää, ellei pinta ole palanut. Luurankolöytö on ainutlaatuinen.
 Suomen vanhimmalle jyvälle oli kuitenkin onni päätyä nuotioon, sillä hiiltymättä jyvä ei välttämättä olisi osannut kertoa ikäänsä. Kasvinjäänteet eivät säily kalkkipitoisessa maassa paremmin kuin happamassa, ehkä jopa huonommin, Vanhanen kertoo.
 Tutkimuksessa oli maanäytteitä myös muualta. Niistä löytyi hieman nuorempia jyviä. Radiohiiliajoitus pystyy määrittelemään tuhansia vuosia vanhan jyvän iän muutaman sadan vuoden tarkkuudella.
 Eläessään tämäkin kuoppakeraamikko saattoi syödä viljaa.  Björn Cederhvarf (1911) / Museovirasto / Musketti
 Muuttajat loivat yhteisen kulttuurin
 Santeri Vanhanen uskoo, että kuoppakeraaminen kulttuuri syntyi, kun kolme erilaista kulttuuria kohtasi nykyisen Tukholman seudulla, Mälarenin laaksossa.
 – Suppilopikarikulttuuri levisi Keski-Euroopasta ja toi maanviljelyksen Etelä-Skandinaviaan. Pohjoisessa oli liuskekulttuureja, joilla ei ollut lainkaan keramiikkaa. Suomesta tai Baltiasta tuli kampakeraaminen kulttuuri, jolla oli eläinfiguureja eli selvästi uskomusmaailma, joka liittyi eläimiin.
 Kaikki tutkijat eivät usko kuoppakeraamisen kulttuurin syntyneen näin, mutta Vanhasen mukaan perusteet ovat erittäin hyvät. Löydetyt esineet ovat hybridejä näistä kolmesta, hän perustelee.
 Suppilopikarikeraamikot pystyivät varmasti tekemään leipää uusillakin asuinseuduillaan; heillähän oli mukanaan muun muassa jauhinkiviä, Vanhanen sanoo. Muuttoliike toi kokonaisen kulttuurisen paketin, josta ruoka oli tärkeä osa, hän lisää.
 – Tietynlaiset saviastiatkin liittyvät tosi paljon siihen, mitä he söivät ja joivat.
 Tämä Jettbölestä löydetty jauhinkivi on Kansallismuseon esihistoriallista esineistöä.  Museovirasto / Musketti
 Mikä juurrutti viljelyn koko uuteen kulttuuriin? Ehkä se pääteltiin hyväksi jutuksi, kun oli päästy maistamaan leipää tai olutta. Tai ehkä siitä tuli liimaa, joka sitoi porukkaa yhteen.
 Vanhanen ja hänen kollegansa pitävät mahdollisena, että väestö jatkoi kasvien viljelyä, vaikka oli pääosin erikoistunut pyyntiin, koska viljelyllä oli yhteisölle sosiaalista merkitystä.
 Viljelyn oppimiseen ei riittänyt ahaa-elämys
 Ajatus hyvä, entä toteutus – kuinka viljelemistä oppivat ne, joille se oli aivan uutta?
 – Aikaisemmin on puhuttu paljon, että maanviljelys olisi voinut levitä ideana. Joku kävi vaikka jossakin kylässä ja näki toisten viljelevän, vastaa Santeri Vanhanen.
 Jyvän matka leiväksi vie kuitenkin niin paljon aikaa ja vaatii niin monenlaista työtä, että vaikea on kuvitella viljelyn omaksumisen siirtyneen ahaa-elämyksenä.
 – Tanskalaistutkija Lasse Sørensen on tullut antropologisten tutkimusten perusteella siihen tulokseen, että viljelyn oppiminen vaatii tiivistä kanssakäymistä. Arkeologinen esineistä kertoo, että Mälarenin laaksossa oli sellaista, Vanhanen sanoo.
 Tuttua vehnää vielä 1800-luvulla
 Pelkkien jyvien perusteella on vaikea sanoa, millaista vehnää ensimmäisissä pellontapaisissa kasvoi, mutta Vanhanen arvioi, että se oli todennäköisesti pölkkyvehnää.
 Se on jyviltään pientä ja tähkältään lyhyttä vehnää, jonka satoisa pitkätähkäinen vehnä syrjäytti Suomen pelloilta 1800-luvulla.
 Halla on tullut pohjoisen maanviljelijöille tutuksi, mutta esihistoriallisena aikana ilmasto oli ensimmäisten viljelijöiden puolella. Myös samalta ajalta löytyneet vesipähkinöiden kuoret kertovat ilmaston olleen nykyistä lämpimämpi.
 – Keskilämpötila oli korkein juuri noin 4 000 ennen ajanlaskun alkua ja alkoi sitten hiljalleen laskea. Kesälämpötilat olivat noin asteen korkeampia kuin nykyään.
 Keskilämpötilan erona aste on olennainen, etenkin osuessaan juuri kasvukaudelle.
 Santeri Vanhanen Marko Marila
 Maanviljelys keksittiin viljavaksi tai hedelmälliseksi puolikuuksi nimitetyllä alueella Lähi-idässä noin 11 000 vuotta sitten. Eurooppaan taito lähti levittäytymään muuttajien mukana Anatoliasta, nykyisestä Turkista.
 Keski-Eurooppaan maanviljelys ylsi noin 7 500 vuotta sitten, mutta sinne se sitten jäikin melko pitkäksi aikaa ennen kuin levisi Tanskaan ja Etelä-Ruotsiin, Santeri Vanhanen kertoo.
 Ruotsin varhaisimmat viljanjyvälöydöt ovat hieman vajaan kuuden vuosituhannen ikäisiä ja Ahvenanmaan nyt siis viiden tuhannen vuoden takaa.
 Metsästys ja kalastus säilyivät tärkeinä
 Manner-Suomen viljanjyvälöydöt ovat vanhimmillaankin vasta pronssikauden alkupuolelta. Ajanlaskumme alkuun oli tuhat tai puolitoista tuhatta vuotta. Nuo löydöt eivät kuitenkaan ole koko totuus Manner-Suomen maanviljelyksestä.
 – On joitakin varhaisempiankin todisteita. Joitakin yksittäisiä siitepölylöytöjä. Muutama vuosi sitten löytyi maidon jäänteitä nuorakeraamisen kulttuurin astioista, eli silloin on ollut ainakin kotieläimiä, Santeri Vanhanen kertoo.
 Keski-Euroopasta on toisaalta todisteita, joiden perusteella viljanviljely väheni nuorakeraamisella ajalla. Virostakaan ei ole löytynyt kuin yksi viljanjyvä.
 Suomeen nuorakeraaminen kulttuuri levisi noin vuonna 2800 e. a. a. Se on huonosti tunnettua aikaa, mutta silloin on ehkä voinut tulla Suomeen maanviljelyä, Vanhanen puntaroi. Vakiintumisen hän uskoo kuitenkin tapahtuneen vasta pronssikaudella tai kenties vähän aiemmin.
 – Pyynti on kuitenkin ollut tosi tärkeää tosi pitkään. Vielä 1900-luvullakin pyynti oli Sisä-Suomessa todella merkittävää, Vanhanen sanoo.
 Kun pölkkyvehnä oli vielä suomalaisille viljelijöille tuttua, jotkut kutsuivat sitä lesipäävehnäksi, toiset pyylyvehnäksi.  CC BY-SA 3.0
 Uusia menetelmiä, uutta tietoa
 Ruokaa varten on tarvittu astioita, ja tutkimusmenetelmien kehittyminen auttaa etsimään ruoan jälkiä saviastioiden kappaleista. Eläimistä jää rasva-aineita, mutta jää niitä viljastakin.
 – Lipidianalyysiä voisi käyttää. Menetelmät ovat kyllä tällä hetkellä tarkempia eläinrasvojen erottelemiseksi, mutta käsittääkseni niitä kehitetään niin, että niillä voisi tulevaisuudessa havaita myös kasvilajeja, Vanhanen sanoo.
 Ja jos astioista löytyy ruoan palaneita karstoja, niitä voisi tutkia mikroskoopilla, hän lisää.
 Suomen vanhin viljanjyvä on siis ohraa. Se vie väistämättä ajatukset olueen. Kuoppakeraamisen kulttuurin oluenpanosta ei ole todisteita – toistaiseksi. Sen selvittämiseksi olisi muutamia menetelmiä, Vanhanen kertoo.
 – Jos ohranjyvät ovat itäneet, siitä jää selvä merkki jyvään. Sirkkalehti jättää painanteen. Jos sellaisia löytyy paljon, se on hyvä merkki mallastamisesta.
 Alkoholin jäljille voidaan päästä myös kemiallisella menetelmällä, joka saattaa paljastaa käymistuotteen keramiikka-astiasta.
 – Yksi keino on myös etsiä karstoista siitepölyä. Jos on tehty esimerkiksi simaa, niin silloin löytyy paljon erilaisia kukkakasvien siitepölyjä ja voidaan ajatella, että on käytetty hunajaa.
 Kuoppakeraamikon näköispatsas?Jettbölestä löytynyt savi-idoli Kansallismuseon kokoelmasta.   Museovirasto / Musketti
 Kysymykseen, missä vaiheessa ensimmäiset oluet on Suomessa kumottu, Vanhanen voi vastata vain arvaamalla.
 – Luulen, että heti, kun viljaa on ollut käytettävissä. Mutta miten näitä voi tieteellisesti todistaa, niin se on tietysti eri asia.
 Hän muistuttaa, että alkoholia syntyy käyttämällä myös luonnonkasveista.
 Entä leipää? Päästiinkö sitä syömään vasta, kun oli ohraa ja vehnää, vai olisiko luonnonkasveista voinut tehdä leipäjauhoja?
 Vanhanen kertoo pohtineensa sitä ja saaneensa vastauksen, että se olisi vaatinut ainakin jonkinlaisia isoja heinäkasveja, jotta leipä olisi pysynyt kasassa. Heinäkasvejahan ohra ja vehnäkin ovat.
 Kun viljaa sitten oli käytössä, sen merkit ovat tutkijoille selvät, Santeri Vanhanen kertoo.
 – Jos on paikka, jossa on viljelty, niin kyllä niitä jyviä löytyy. He tekivät eri paikoissa samanlaisia asioita, joten niistä jäivät samanlaiset jäljet. Jyviä löytyy hyvin usein samoista paikoista ja aika usein saman verrankin.
 Englanninkielinen tutkimus on luettavissa  Nature Scientific Reports  -lehdestä.

Pienillä viljanjyvillä on kerrottavaa: Suomessa ryhdyttiin viljelemään maata jo viisi vuosituhatta sitten


Summary: Tutkijan mukaan energiatehokkuus pitäisi nostaa Suomen ilmastotoimien keskiöön.

Suomessa voitaisiin pudottaa tuntuvasti rakennusten lämmittämisestä aiheutuvia ilmastopäästöjä energiatehokkuutta parantamalla.
 Samalla kotitalouksien lämpölasku voisi laskea pitkällä tähtäimellä jopa kolmanneksen. Näin esittää suomalainen LeaseGreen-yritys tuoreessa laskelmassaan.
 LeaseGreen on erikoistunut rakennusten energiatehokkuuspalveluihin.
 Rakennusten lämmityksen päästöillä on iso merkitys, sillä se aiheuttaa arviolta  30 prosenttia  Suomen päästöistä.
 LeaseGreen laskee, että pelkästään kymmenessä suurimmassa kaupungissa koko rakennuskannan lämmityksestä olisi poistettavissa 1,8 miljoonan tonnin vuotuiset hiilidioksidipäästöt.
 Määrä vastaisi sitä, että kotimaisen kuorma-autoliikenteen  vuosittaisista päästöistä  katoaisi puolet. Suomessa on liikennekäytössä noin 100 000 kuorma-autoa.
 Koko maan tasolla rakennusten lämmityksen co2-päästöjä voitaisiin leikata vielä enemmän, jopa 2,5 miljoonaa tonnia, eli noin 15–20 prosenttia nykytasolta. Suomen kokonaispäästöt putoaisivat vajaat viisi prosenttia.
 Maalämmön käyttö leikkaa rakennusten lämmityksen päästöjä, koska se vähentää tarvettaa polttaa esimerkiksi kivihiiltä, maakaasua ja turvetta kaupunkien kaukolämpölaitoksilla.
 Käytännössä se vaatisi tätä:
 joka neljäs rakennus vaihtaisi lämmityksen kaukolämmöstä maalämpöön maalämpöpumppujen sähkö hankittaisiin hiilidioksidipäästöttömästi (vesivoima, ydinvoima, tuulivoima) hukkalämmöt napattaisiin talteen poistoilmasta vesikiertoinen patteriverkosto tasapainotettaisiin katoille asennettaisiin sähköä tuottavat aurinkopaneelit
 LeaseGreenin toimitusjohtajan  Tomi Mäkipellon  mielestä Suomen ilmastotoimissa keskitytään edelleen liian paljon siihen, kuinka lämpö tuotetaan vähäpäästöisesti voimalaitoksilla.
 – Ensiksi on hyvä katsoa, kuinka paljon energiaa tarvitaan ja vasta sen jälkeen, miten välttämätön energia tuotetaan, Mäkipelto sanoo.
 Maalämpökaivon poraustyö. Milla Vahtila / Yle
 Energialaskuun iso lovi?
 LeaseGreenin hahmottelema malli on periaatteessa yksinkertainen, mutta vaatisi käytännössä valtavan muutoksen.
 Suomessa asuinkerrostaloista 80 prosenttia on kytketty kaukolämpöön, maalämmön osuus kerrostalojen lämmityksestä oli yhden prosentin verran vuonna 2017.
 LeaseGreenin mallissa joka neljäs asuinkerrostalo vaihtaisi lämmitystavaksi maalämmön. Tämä ei onnistu missä tahansa.
 Kerrostalokohtaiset maalämpöpumput vaativat syvien lämpökaivojen poraamista maaperään.
 Kaupunkien ydinkeskustoissa risteilee usein maanalaisia tunneleita ja parkkiluolia, joten maalämpöön siirtyminen olisi realistista laajassa mittakaavassa keskustojen liepeillä ja lähiöissä.
 Lisäksi rakennusten omistajat, eli taloyhtiöt, pitäisi saada innostumaan energiatehokkuuden parantamisesta. Taloyhtiöissä päätöksenteko on tunnetusti tahmeaa.
 Mäkipellon mukaan tilannetta helpottaa ratkaisevasti se, että energiatehokkuusinvestoinnit ovat taloudellisesti kannattavia suht nopeasti.
 Investoinnit eivät enää nykyään vaadi isoja lainoja, vaan ne voidaan maksaa energialaskun pienentymisestä syntyvillä säästöillä.
 – Pitkällä aikavälillä pystytään saavuttamaan noin kolmannes säästöä energiakustannuksissa, Mäkipelto sanoo.
 Tyypillisessä lähiökerrostalossa energiatehokkuuden parantaminen vaatisi Mäkipellon mukaan noin 250 000 euron investoinnit talotekniikaan.
 Säästöä energialaskussa kertyisi 25 vuodessa noin 780 000 euroa.
 Jos sekä ilmasto että kukkaro kiittävät, miksi näin ei toimita?
 Hirsipadontiellä Helsingin Oulunkylässä sijaitsevan kerrostalon katolla on yksi Suomen ensimmäisistä asunto-osakeyhtiön itsensä investoimista aurinkosähköjärjestelmistä. Janne Käpylehto
 "Energiatehokkuus takaisin politiikan keskiöön"
 Suomessa energiatehokkuus oli selvästi nykyistä enemmän esillä vielä vajaa vuosikymmen sitten, vahvistaa energiatehokkuuspolitiikkaan perehtynyt erikoistutkija  Paula Kivimaa  Suomen ympäristökeskuksesta ja Britannian Sussexin yliopistosta.
 Kivimaan mukaan tuolloin asuntoministerinä toiminut Jan Vapaavuori (kok.) ja esimerkiksi Suomen itsenäisyyden juhlarahasto Sitra ajoivat aktiivisesti energiatehokkuustoimia.
 Sittemmin into on hiipunut ja energiatehokkuudessa tyydytään EU-direktiivien toimeenpanoon.
 Kivimaan mukaan energiatehokkuus pitäisikin nostaa takaisin Suomen ilmasto- ja energiapolitiikan ytimeen.
 – Yksi ongelma on se, että energiatehokkuus ei ole samalla tavalla konkreettinen asia kuin aurinkopaneelit ja sähköautot, minkä vuoksi siitä on vaikeampaa tehdä poliittisesti yhtä kiinnostavaa, Kivimaa arvioi.
 Kivimaan mukaan seuraavalla hallituskaudella tarvittaisiin innovaatio-ohjelma, jolla edistettäisiin rakennusten energiatehokkuutta.
 Lisäksi osa nykyisistä yritystuista tulisi ohjata energiatehokkuutta parantavaan tutkimukseen, tuote- ja palvelukehitykseen sekä innovaatioiden käyttöönoton tukemiseen.
 Toisaalta Kivimaa muistuttaa, että Suomessa energia on eurooppalaisessa vertailussa edelleen suht halpaa, mikä vähentää intoa investoida energiatehokkuuteen.
 – Yksi olennainen tekijä on se, että mikä on fossiilisista lähteistä tuotetun energian hinta. Jos hinta nousee, on enemmän motivaatiota myös parantaa rakennuskantaa, Kivimaa sanoo.
 LeaseGreenin Mäkipelto huomauttaa, että energiatehokkuuden hyödyntäminen päästövähennyksissä hyödyttäisi myös suomalaisten yhteiskuntaa.
 Energiankäytön tehostuminen kun vähentäisi kaupunkien tarvetta investoida uusiin voimalaitoksiin.
 Asia on erityisen ajankohtainen nyt, kun eduskunta on päättänyt kieltää kivihiilen energiakäytön 2029 mennessä.
 Laskelman lähtöoletukset Asuinkerrostalot top10 kaupungeissa: Rakennusten lukumäärä, pinta-ala ja lämmitystapa Tilastokeskukselta; laskenta suoritetty kaikille rakennuksille pois lukien maalämmöllä lämpiävät Ominaislämmönkulutus arvioitu per kaupunki, keskimäärin 60 kWh/m3/v Kaukolämmön hinta per kaupunki Energiateollisuuden tilastosta, sisältäen verot Joka neljännen rakennuksen lämmitystapa voidaan muuttaa maalämpöön (tai muuhun pumppuratkaisuun) perustuvaksi Maalämpöperusteisen lämmityksen COP-kerroin 3,0 Kaukolämmön ja sähkön päästökertoimet; kaikkien kaupunkien kohdalla sovellettu keskimääräistä päästökerrointa: https://www.motiva.fi/ratkaisut/energiankaytto_suomessa/co2-laskentaohje_energiankulutuksen_hiilidioksidipaastojen_laskentaan/co2-paastokertoimet Hiilineutraalille sähkölle ei laskettu CO2-päästöjä Kaikki rakennukset top10 kaupungeissa: Rakennusten lukumäärä, pinta-ala ja lämmitystapa Tilastokeskukselta; laskenta suoritetty kaikille rakennuksille pois lukien maalämmöllä lämpiävät Ominaislämmönkulutus keskimäärin 50 kWh/m3/v Kaukolämmön hinta per kaupunki Energiateollisuuden tilastosta, sisältäen verot Joka neljännen rakennuksen lämmitystapa voidaan muuttaa maalämpöön (tai muuhun pumppuratkaisuun) perustuvaksi Maalämpöperusteisen lämmityksen COP-kerroin 3,0 Kaukolämmön ja sähkön päästökertoimet; kaikkien kaupunkien kohdalla sovellettu keskimääräistä päästökerrointa: https://www.motiva.fi/ratkaisut/energiankaytto_suomessa/co2-laskentaohje_energiankulutuksen_hiilidioksidipaastojen_laskentaan/co2-paastokertoimet Hiilineutraalille sähkölle ei laskettu CO2-päästöjä Lähde: LeaseGreen

Uusi laskelma: Asumisen päästöjä voisi leikata selvästi energiatehokkuudella, samalla lämpölasku pienisi jopa kolmanneksen


Summary: Jos toinen vanhempi jää äkilliselle hoitovapaalle, hänen työnantajallaan on usein juridinen oikeus tietää, missä toinen vanhempi on ollut tuona aikana.

Kun  Leenan  perheessä kuopus sairastui kuumeeseen, vanhemmat päättivät, että isä jää kotiin hoitamaan kipeää, reilun vuoden ikäistä lasta. Äiti-Leenalla oli opiskeluiden takia tuona päivänä tapaaminen, jota hän ei voinut peruuttaa. Lapsi kävi lääkärissä, ja isä sai lääkärintodistuksen kotiinjäämistään varten.
 Lapsen isän työnantaja kuitenkin vaati Leenan koululta läsnäolotodistusta, eli kirjallista todistusta siitä, että Leena on ollut koulullaan opiskeluiden takia tuona päivänä.
 – Se tuntui loukkaavalta, kun puoliso sanoi, että tällainen pitää toimittaa. Tämä on ensimmäinen kerta, kun hän oli tästä työpaikasta minkäänlaisella sairauslomalla.
 Leenan nimi on muutettu tätä juttua varten, koska .hän ei halua ärsyttää miehensä työnantajaa.
 Laki ja TES määrittelevät
 Lapsen äkillistä sairastumista varten työsopimuslaissa on kohta tilapäisestä hoitovapaasta, johon kaikilla on oikeus. Työntekijän on kuitenkin esitettävä luotettava selvitys, ensisijaisesti lääkärintodistus, tilapäisen hoitovapaan perusteesta ja tarvittaessa myös selvitys siitä, että tällaisella vapaalla on ollut vain toinen lapsen vanhempi kerrallaan.
 Useisiin esimerkiksi palvelualojen työehtosopimuksiin on kirjattu, että "toisen esteestä hoitaa lasta on annettava selvitys pyydettäessä", jotta työntekijä on oikeutettu palkkaan. Toisen vanhemman ansiotyö on tällainen este, mutta se, lasketaanko opiskelu esteeksi, vaihtelee eri aloilla.
 Selvityksen tapaa ei kuitenkaan ole kaikissa työehtosopimuksissa määritelty, eikä kirjallista todistusta tällöin voida vaatia. Sekä Teollisuusliitosta että Palvelualojen ammattiliitosta PAM:sta kommentoidaan, että suullisen ilmoituksen pitäisi riittää. Kirjallisen todistuksen pyytäminen menee monesti liian pitkälle, arvioivat ammattiliittojen asiantuntijat.
 Luottamuskysymys
 – Jokaisella työnantajalla on intressi saada tietoonsa hoitovapaan kesto ja syy. Se on puuttumista yksityiselämään, mutta palkanmaksun seurauksena työnantajalla on oikeus kysyä tällaisia kysymyksiä, sanoo työoikeuden emeritusprofessori  Seppo Koskinen  Turun yliopistosta.
 Koskisen mukaan tällaisia kirjallisia todistuksia pyydetään harvemmin julkisella kuin yksityisellä puolella.
 – Itse työnantajana en lähtisi kirjallisia papereita pyytämään. Se on hyväksi koko työyhteisölle, että työpaikalla rakennetaan luottamusta, sanoo Koskinen.
 Työtuomioistuin on käsitellyt  vastaavanlaista kiistaa vuonna 2014, jolloin se totesi, että R-kioskin työntekijä ei ole ollut velvoitettu toimittamaan kirjallista selvitystä työnantajalleen.
 – Tämä kaikki perustuu luottamukseen: miten aikuisiin ihmisiin luotetaan. Yhä useammalla työpaikalla oma ilmoitus riittää sekä omaa lyhyttä sairauslomaa varten että lapsen hoitovapaata varten, sanoo Teollisuusliiton sosiaali- ja työympäristöasiantuntija  Marjut Lumijärvi .
 Jos työnantaja on niin tiukka, että haluaa toisen vanhemman työnantajalta kirjallisen todistuksen, hänen tulisi sitä itse pyytää toisen vanhemman työnantajalta, Lumijärvi sanoo.
 – Joillakin aloilla tällaista todistusta voi vaatia. Jos työnantaja tällaista vaatii, toisen vanhemman työnantajalla ei kuitenkaan ole mitään velvoitetta antaa tällaista todistusta.
 Omasta työehtosopimuksesta voi tarkistaa, miten omalla alalla toimitaan, jos tulee tarve jäädä kotiin hoitamaan kipeää lasta.  Päivi Meritähti / Yle
 Molemmat eivät saa jäädä kotiin
 Leenan puoliso työskentelee metallialalla. Työpaikalla pyritään todennäköisesti minimoimaan kaikki kulut ja varmistaa, että jos perheen äiti millään olisi voinut jäädä kotiin, mies olisi mennyt töihin, Leena miettii. Juuri tästä on usein kysymys: työnantaja haluaa varmistaa, etteivät molemmat vanhemmat jää kotiin sairasta lasta varten.
 Haasteita syntyy, jos toinen vanhempi on ollut esimerkiksi yötöissä ja päivä pitäisi käyttää lepäämiseen tai jos toinen vanhempi on myös kipeä. Töihin on mentävä, jos palkan haluaa saada.
 Mikäli pitäisi toimittaa luentokohtaisia selvityksiä tai työnantaja vaatisi minua jäämään kotiin lapsen kanssa, koska opiskelua ei rinnasteta työntekoon, saattaisin nostaa metelin.  Leena
 – Tällöin ei voi vaatia palkkaa tältä tilapäiseltä hoitovapaalta, sillä molemmat vanhemmat eivät voi jäädä kotiin lasta hoitamaan, sanoo PAMin sopimusasiantuntija  Sirpa Moilanen .
 Paperi kouraan ja keskustelua hyvässä hengessä
 Leena pyysi koulultaan tarvittavan paperin, jossa todetaan hänen olevan läsnä kuluvalla lukukaudella. Sen tarkempaa selontekoa Leena ei perheen isän työnantajalle tehnyt.
 – Periaatteessa pidän tätä vääränä tapana toimia, jos kyse on pelkästä luottamuksen puutteesta. Mutta eihän tämä työnantajalta mikään mahdoton pyyntö ollut. Mikäli pitäisi toimittaa luentokohtaisia selvityksiä tai työnantaja vaatisi minua jäämään kotiin lapsen kanssa, koska opiskelua ei rinnasteta työntekoon, saattaisin nostaa metelin.
 – Puoliso aikoo tilaisuuden tullen yrittää avata hyvässä hengessä keskustelua esimiehensä kanssa, että onko tämä todistuksen vaatiminen tarpeellista. Hän ei missään tapauksessa ole pois töistä ilman todella hyvää syytä.

Saako työnantaja tehdä näin? Kun isä jäi hoitamaan sairasta lasta ja äiti lähti opiskelemaan, isän työnantaja vaati todistuksen äidin koululta


Summary: Lapsen laskettu syntymäaika on syyskuun puolivälin tienoilla.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Perhe- ja peruspalveluministeri  Annika Saarikko  (kesk.) on raskaana, kertoo Lännen Media. Vauvan laskettu syntymäaika on syyskuun puolivälissä.
 Saarikko kertoo Lännen Medialle, ettei ole joutunut perumaan ministerin ohjelmasta tehtäviään raskauden takia. Saarikko sanoo haluavansa olla rehellinen äänestäjilleen ja päätti siksi kertoa perheenlisäyksestä.
 – Alkuraskauden oireet eivät kuitenkaan jääneet huomaamatta. Kun vanhustyön kriisi oli voimakkaimmillaan ja sote-kattila kuumeni, niin samaan aikaan olin väsynyt ja huonovointinen, hän sanoo haastattelussa.

Lännen Media: Ministeri Annika Saarikko on raskaana


Summary: Ainakin 26 ihmistä on kuollut ja 30 loukkaantunut turistibussin sytyttyä palamaan, kertovat paikalliset viranomaiset.

Yli 20 ihmistä on kuollut Kiinassa turistibussin tulipalossa.
 Turma sattui Hunanin maakunnassa maan keskiosissa. Bussissa oli 53 matkustajaa, kaksi kuljettajaa ja matkaopas. Loukkaantuneista viisi on kriittisessä tilassa.
 Viranomaisten mukaan molemmat kuljettajat on pidätetty ja onnettomuuden syytä selvitetään.
 Rajut liikenneonnettomuudet ovat yleisiä Kiinassa, jossa turvamääräyksiin suhtaudutaan usein välinpitämättömästi.

Yli 20 ihmistä kuollut Kiinassa turistibussin tulipalossa


Summary: Valkoinen talo: Presidentti Trump pitää Kimistä eikä pidä sanktioita tarpeellisina.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  perui perjantaina uusimmat pakotteet Pohjois-Koreaa kohtaan.
 Trump kirjoitti Twitterissä, että hän on määrännyt vetämään pois Yhdysvaltain valtiovarainministeriön asettamat lisäsanktiot.
 Trumpin arvioitiin viittaavan tviitillään sanktioihin, jotka asetettiin torstaina kahta kiinalaista yhtiötä vastaan. Yhtiöiden on syytetty auttavan Pohjois-Koreaa kiertämään kansainvälisiä pakotteita, joilla maata pyritään painostamaan luopumaan ydinaseohjelmastaan.
 Valkoisen Talon lehdistöpäällikkö kommentoi päätöstä sanomalla, että presidentti Trump pitää Pohjois-Korean johtajasta  Kim Jong-unista  eikä näe lisäsanktioita tarpeellisina.
 Trumpin ja Kimin neuvottelut päättyivät ilman tuloksia helmikuussa Hanoissa. Neuvottelut tyssäsivät, kun Pohjois-Korea vaati kokouksessa pakotteiden purkua, mutta kieltäytyi samalla purkamasta ydinohjelmaansa.
 Trumpin arvellaan luottavan siihen, että vahva henkilökohtainen suhde Kimiin kantaa lopulta hedelmää.
 Edustajainhuoneen tiedusteluvaliokuntaa johtava demokraattien  Adam Schiff  löylytti presidenttiä lisäsanktioiden perumisesta. Hän huomautti, että muun muassa Trumpin kansallisen turvallisuuden neuvonantaja  John Bolton  oli puolustanut niitä.
 – Hölmö naiivius on jo riittävän vaarallista. Suunnaton taitamattomuus ja sekasorto Valkoisessa ovat vielä pahempaa, Schiff tviittasi.

Trump perui uusimmat pakotteet Pohjois-Koreaa vastaan


Summary: Lontoossa järjestetään lauantaina suurmielenosoitus uuden brexit-kansanäänestyksen puolesta.

Jopa satojentuhansien ihmisten odotetaan kokoontuvan Lontoossa puolelta päivin Britannian aikaa osoittamaan mieltään uuden kansanäänestyksen puolesta.
 Mielenosoituskulkue lähtee Hyde Park -puiston reunalta Lontoon keskustassa ja lopettaa matkansa parlamenttitalon Westminsterin palatsin edessä.
 Kun mielenosoitusta suunniteltiin, lauantaita pidettiin viimeisenä mahdollisena päivänä protestoida ennen alkuperäistä Britannian eropäivämäärää 29. maaliskuuta. Torstaina EU kuitenkin myönsi Britannialle lyhyen lykkäyksen ennen EU-eron toteutumista. Jos parlamentti hylkää erosopimuksen, lisäaika loppuu 12. huhtikuuta. Jos sopimus hyväksytään, lisäaika jatkuu 22. toukokuuta saakka.
 Britannian parlamentin on määrä äänestää erosopimuksesta ensi viikolla.
 Vastaava mielenosoitus lokakuussa keräsi 700 000 osallistujaa.

Mielenosoittajat vaativat uutta brexit-kansanäänestystä Lontoossa


Summary: "Operaatiota on edelleen laajennettava"

Mosambikin tulva-alueille saatiin viimein lisää apua perjantaina, yli viikko sen jälkeen kun hirmumyrsky Idain vanavedessään tuomat rankkasateet ja tulvat peittivät maan keskiosan alavat maat alleen. Kymmenettuhannet ihmiset tarvitsevat välitöntä apua maassa.
 – Alku oli hidas, mutta nyt tahti on parantunut. Meidän on kuitenkin laajennettava ja nopeutettava operaatiota, sillä emme ole vielä siellä, missä meidän pitäisi olla, sanoi YK:n alaisen Maailman ruokaohjelman WFP:n edustaja  Gerald Bourke .
 Yli 65 000 ihmistä on jo kuljetettu evakuointikeskuksiin, mutta ihmisiä on edelleen tulvavesien saartamina tuhoalueilla.
 – Tänään oli ensimmäinen päivä, kun saimme apua. Mutta he eivät jakaneet sitä kaikille, vaan ainoastaan niille, jotka olivat sisällä. Ulkona olevat eivät saaneet mitään, sanoi Dondon evakuointikeskukseen Beiran lähelle päätynyt  Marta Antonio .
 Viranomaiset käyttivät perjantaina kauko-ohjattavia droneja tulvavesien saartamien ihmisten paikallistamiseen.


Summary: Varsinkin kokoontumisvapauden katsotaan toteutuvan hyvin.

Suomalaisten perusoikeudet toteutuvat ainakin jokseenkin riittävästi. Tulos käy ilmi KAKS – Kunnallisalan kehittämissäätiön teettämästä haastattelututkimuksesta.
 Tutkimukseen vastanneiden mielestä kokoontumisvapaus on erityisen hyvin toteutunut perusoikeus. Vastaajista 86 prosenttia katsoo, että kokoontumisvapaus toteutuu täysin tai jokseenkin riittävästi.
 Heikoimmin vastaajien mielestä toteutuu oikeus välttämättömään toimeentuloon ja huolenpitoon, jonka tilaan oli tyytymättömiä reilu kolmannes.
 Arviointien väestöryhmittäiset erot ovat kokonaisuutena melko vähäisiä. Naiset ovat miehiä hieman kriittisempiä taloudellisten ja sosiaalisten oikeuksien toteutumista kohtaan. Selvimmin perusoikeuksien toteutumiseen ovat tyytymättömiä perussuomalaisten kannattajat.
 Haastatteluina toteutettuun mielipidetutkimukseen osallistui yli 1 100 iältään 18–78-vuotiasta vastaajaa eri puolilta Suomea Ahvenanmaata lukuun ottamatta. Tulosten virhemarginaali on vajaat kolme prosenttiyksikköä suuntaansa.
 Tutkimuksen toteutti Kantar TNS.

KAKS: Perusoikeudet toteutuvat useimpien mielestä jokseenkin riittävästi


Summary: Hovioikeus kovensi kansanedustaja Teuvo Hakkaraisen sakkorangaistusta kansanedustajakollegan pahoinpitelystä ja ahdistelusta

Kansanedustaja  Teuvo Hakkaraisen  (ps.) tuomiota seksuaalisesta häirinnästä ja pahoinpitelystä kovennettiin tänään hovioikeudessa. Käräjäoikeuden viime kesänä antama tuomio  nousi 45 päiväsakosta 80 päiväsakkoon .
 Hakkarainen sai tuomionsa kokoomuksen kansanedustajan Veera Ruohon pahoinpitelystä ja seksuaalisesta ahdistelusta, joka tapahtui eduskunnan kahvilassa. Syyttäjä oli vaatinut Hakkaraiselle kahden kuukauden ehdollista vankeutta.
 Puoluesihteeri  Riikka Slunga-Poutsalo  kertoo, että hovioikeuden tuomio ja sen ajankohta oli puolueessa hyvin tiedossa. Tänään Hakkaraisen kanssa asiasta ei ole keskusteltu, mutta Slunga-Poutsalon mukaan viime syksynä sitäkin enemmän.
 Teuvo Hakkarainen on ehdolla tulevissa eduskuntavaaleissa perussuomalaisten listalla.
 Näettekö mitään ongelmaa Hakkaraisen kansanedustajaehdokkuuden kannalta, että hänen saamaansa tuomiota pahoinpitelystä ja seksuaalisesta häirinnästä vielä kovennettiin hovioikeudessa?
 Meillä ei ole oikein mahdollisuutta tässä vaiheessa puuttua suuntaan eikä toiseen, koska ehdokaslistat on jätetty reilu kuukausi sitten. Sillä tiedolla, mitä silloin oli, mentiin ja nyt eletään tämän tilanteen mukaisesti.
 Vaikuttaako tämä hovioikeuden tuomio jollain tavalla kampanjaan?
 No, äänestäjät saavat nyt päättää ja antaa merkkinsä siitä, mitä mieltä he ovat tästä tuomiosta. Se on täysin heidän käsissään.
 Olisimme toivoneet, että tuomio olisi tullut jo ennen ehdokaslistojen jättämistä, jotta olisimme pystyneet puntaroimaan siinä vaiheessa tarkemmin asiaa. Mutta nyt tämä on äänestäjien käsissä.
 Olisiko tämä tuomio siis vaikuttanut ehdokkuuteen, jos se olisi tullut aikaisemmin?
 Sakkotuomio ei varmaankaan olisi, koska sakkotuomion hän sai jo aiemmin. Siinä mielessä tämä asia on siis aika puitu.
 Mutta jos tuomio olisi ollut toisenlainen, niin olisi varmasti vaikuttanut.
 Hakkaraisella on kuitenkin tuomio seksuaalisesta häirinnästä ja pahoinpitelystä, miten puolueenne periaatteet ja Hakkaraisen käyttäytyminen istuvat yksiin?
 Kyllähän me vastustamme tällaista seksuaalista häirintää missä tahansa mittakaavassa. Se ei todellakaan ole hyväksyttävää.
 Tästä nimenomaisesta syystä Hakkaraisenkin kanssa on käyty tiukat keskustelut. Jos alkoholi ei sovi ihmiselle, sitä ei sovi käyttää. Varsinkaan, jos on kansanedustajan vastuullisessa tehtävässä.
 Tässä taustalla on teidän mielestänne vain alkoholi?
 Tässä hänen tapauksessaan taustalla on kyllä kovasti alkoholi. Eli sopiiko se hänelle vai ei.
 Onko tämä asia nyt puolueen näkökulmasta loppuun käsitelty?
 Tässä vaiheessa kyllä. Hakkaraisen kanssa on jo aiemmin keskusteltu hyvin vakavasti tilanteesta ja sen mahdollisista seurauksista. Myös hänen toimintansa seurauksista, jos ne jatkuvat.
 Teuvo on aika perusteellisesti jo viime syksynä harjattu sekä puolueen että eduskuntaryhmän toimesta.
 Nähtävästi tämä harjaus on tuottanut myöskin tulosta, koska nyt ei ole puolen viime vuoden aikana ollut mitään huomauttamista.

"Teuvo on perusteellisesti harjattu" – perussuomalaiset katsovat, että Hakkaraisen aiemmat nuhteet riittävät


Summary: Kaksi linja-autoa joutui nokkakolariin yön pimeydessä.

Ainakin 60 ihmistä on saanut surmansa kahden bussin yhteentörmäyksessä Ghanan eteläosassa Länsi-Afrikassa, kertoi poliisi.
 Bussit törmäsivät Bono Eastin alueella noin 430 kilometrin päässä maan pääkaupungista Accrasta aamukahdelta perjantaina paikallista aikaa. Eri suuntiin matkalla olleet bussit joutuivat nokkakolariin.
 – Ainakin 60 ihmisen on vahvistettu kuolleen. Toinen busseista syttyi pahasti romuttuneena tuleen, kertoi poliisin edustaja Joseph Antwi Gyawu.
 Kummassakin bussissa oli törmäyshetkellä viitisenkymmentä matkustajaa. Loukkaantuneita on sairaalalähteiden mukaan kolmisenkymmentä. Osa loukkaantuneista on kriittisessä tilassa.

Kymmeniä kuollut bussiturmassa Ghanassa


Summary: "Rahanpesuun ei osattu suhtautua tarpeeksi vakavasti", sanoo Finanssivalvonnan johtaja Anneli Tuominen.

Pankkien ja muiden luottolaitosten valvonta kiristyy.
 Pankkeja, luotonantajia ja vakuutusyhtiöitä valvova Finanssivalvonta julkisti perjantaina vuoden 2018 loppuraporttinsa pankkien ja eläke- sekä vakuutuslaitosten tilasta.
 Tässä sen pohjalta kolme keskeistä havaintoa valvonnan lisääntymisestä.
 1. Pikavipit kuriin
 – Ongelma on merkittävä, sanoo Finanssivalvonnan johtaja  Anneli Tuominen .
 Kyse on kulutusluotoista eli pikavipeistä. Maksuhäiriömerkintä on lähes 400 000 suomalaisella, kymmenen vuotta sitten 300 000:lla.
 Nyt pikavipit on määrä saada kuriin. Syksyllä voimaan tuleva laki on rajaamassa pikavipeille 20 prosentin korkokaton. Samalla ala halutaan järeämpään liekaan: eduskunnan talousvaliokunta ehdotti kuukausi sitten, että Finanssivalvonta alkaisi valvoa myös pikavippiyhtiöitä.
 Finanssivalvonta on pohtinut asiaa, ja tullut siihen tulokseen että miksei.
 – Kantamme tähän on lähtökohtaisesti myönteinen. Meidän työkalupakkimme on ehkä lähtökohtaisesti parempi kuin muilla valvojilla, Tuominen sanoo.
 Samalla Finanssivalvonta toivoo vielä parempia työkaluja. Etenkin positiivisen luottorekisterin käyttöönotto olisi tarpeen, Tuominen sanoo. Sillä tarkoitetaan tietokantaa, josta luotonantaja voisi nähdä reaaliaikaisesti luotonhakijan lainamäärät ja tulotiedot. Näin olisi helpompi arvioida lainanhakijan luottokelpoisuutta, ja ylivelkaantuminen saataisiin paremmin kuriin.
 2. Rahanpesulle kyytiä
 Rahanpesukohut ovat ravistaneet Suomessakin toimivia pankkeja, Danske Bankia ja Nordeaa. Nyt kohut ovat herättäneet horroksesta sekä pankit että niiden valvojat.
 – Viisi–kymmenen vuotta sitten rahanpesuun ei osattu suhtautua tarpeeksi vakavasti. Sekä pankkien että valvojien olisi pitänyt toimia paremmin. Nyt molemmat ovat huomattavasti kasvattaneet resurssejaan, Tuominen sanoo.
 Päävastuu on pankeilla, joiden ensi kädessä pitää puuttua likaisen rahan kulkuun konttoriensa kautta.
 Suomen Finanssivalvonnan uusin ase rahanpesun kitkemisessä on uuden yksikön perustaminen. Yksikön johtajan on määrä olla selvillä vappuun mennessä, ja hänen kokoamansa noin kymmenhenkisen tiimin pitäisi olla kasassa jo tämän vuoden puolella.
 – Aloitetaan pienellä määrällä, ja katsotaan riittääkö se, Tuominen sanoo.
 Samalla hän toivoo samaa kuin moni muukin: eurooppalaista rahanpesuvalvojaa eli samantyylistä auktoriteettia kuin Euroopan keskuspankki. Eurovalvoja ottaisi päävastuun, ja kansalliset valvojat olisivat sen apuna. Muuten kansainväliseen rahanpesuun on vaikea pureutua, Tuominen sanoo.
 – Nyt rikolliset menevät siihen maahan, jossa uskovat pystyvänsä helpoimmin rahoja pesemään.
 3. Jätti-Nordealle valvovia silmiä
 Monelta on voinut mennä ohi, miten valtava asia Nordean kotipaikan viimevuotinen muutto Ruotsista Suomeen oikein oli.
 – Tämä Nordea nyt tässä toistuu. Mutta koska se on niin iso osa Suomen pankkisektoria, niin sitä täytyy tässä käsitellä, sanoo Finanssivalvonnan apulaisjohtaja  Jyri Helenius  heijastettuaan julkistustilaisuudessa näytölle jo lukuisia Nordea-kalvoja.
 Nordea vastaa noin kahta kolmasosaa Suomen pankkisektorista. Sen tase on noin 440 miljardia euroa, muilla pankeilla yhteensä 230 miljardia euroa. Ilman Nordeaa koko pankkisektorin tase suhteessa bruttokansantuotteeseen on noin sata prosenttia, Nordean kanssa kolmesataa prosenttia. Se pompauttaa Suomen kerralla Euroopan kärkeen.
 – Suomen pankkisektorin tase on kansantalouden kokoon verrattuna yksi suurimpia Euroopassa, Helenius sanoo.
 Ison pankin tulo Suomeen murensi viime vuoden lopulla koko pankkisektorin vakavaraisuutta ja omavaraisuutta, raportti kertoo. Nordea on iso, ja sillä on enemmän markkinavarainhankintaa kuin suomalaispankeilla keskimäärin.
 Mutta Nordea ei ole ongelma. Nordea on haaste.
 Nordea on pakottanut viranomaiset lisäämään valvontaa. Finanssivalvonta on palkannut Nordean muuton vuoksi noin 30 työntekijää lisää.

Rahanpesu seis, silmukka kireäksi pikavippien ympärillä ja jätti-Nordea syyniin – rahamaailman valvonta tiukkenee Suomessa tänä vuonna


Summary: Jo neljä popparia on jättänyt alan sekaannuttuaan salakuvattuihin seksivideoihin.

Etelä-Korean populaarimusiikkiteollisuus – K-pop – on kärvistellyt seksiskandaalin kourissa viime aikoina.
 Suurimmassa valokeilassa on ollut supertähti  Seungri  eli  Lee Seung-hyun,  jota syytetään prostituoitujen välittämisestä bisneskumppaneilleen ja seksivideorinkiin kuulumisesta. Seungri on tunnettu poikabändistä Big Bang.
 Torstaina laulaja-lauluntekijä  Jung Joon-young  joutui käsirautoihin. Hän on tunnustanut salakuvanneensa ainakin kymmentä seksikumppaniaan. Videot hän jakoi salaisessa keskusteluryhmässä, johon myös Seungri on kuulunut.
 Seungri ja Jung Joon-young ovat kertoneet jättävänsä K-popin kokonaan skandaalin vuoksi.
 Samaan lopputulokseen ovat tulleet  Yong Jun-hyung  poikabändistä Highlight ja  Choi Jong-hoon  FT Islandista. He ovat molemmat kuuluneet samaan keskusteluryhmään Jungin ja Seungrin kanssa.
 Vangitsemisoikeudenkäynnissä Jung Joon-young pyysi anteeksi videoiden levittämistä ja sanoi katuvansa syntejään loppuelämänsä.
 – Olen pahoillani. Tein suuren, anteeksiantamattoman virheen ja myönnän syyllisyyteni, Jung sanoi.
 Jung Joon-young on käynyt Suomessakin Drug Restaurant -bändinsä kanssa. Kim Chul-soo / EPA
 Osa faneista ei halua uskoa tapahtuneeseen
 K-pop Suomi -yhdistyksen ohjelmavastaava  Rimin Kivikari  kertoo fanien olevan sokissa tapahtuneesta.
 – On vaikea kuulla pitkään ihailemansa laulajan olleen osana jotakin tällaista, Kivikari kertoo sähköpostitse Ylelle.
 Hänen mukaansa osa faneista haluaa odottaa, että tutkinta saadaan päätökseen ennen kuin muodostaa mielipiteen idoleistaan. Osa taas puolustelee omaa idoliaan, eikä halua uskoa tapahtuneeseen ollenkaan.
 – Suurin osa omista ystävistäni ja ihmisistä, joita seuraan Twitterissä, on tullut siihen tulokseen, että syytöksiä ja todisteita laittomasta toiminnasta on kertynyt jo paljon. Nyt on aika puolustaa rikollisten tekojen uhreja ja odottaa, että väärin tehneet saavat asianmukaisen rangaistuksen teoistaan, Kivikari pohtii.
 Hän ottaa esiin myös naisen aseman.
 – Naisten myyminen prostituoituina ja naisten salaa kuvaaminen on omasta mielestäni järkyttävää ja kertoo ongelmasta naisten asemassa Koreassa. Sitä pidetään kuitenkin modernina ja kehittyneenä maana.
 Seungri kohtasi median poistuttuaan kuulusteluista. EPA
 Salakuvaajat vaanivat kaikkialla
 Etelä-Koreassa ei voi koskaan tietää, missä kamera kuvaa. Naiset joutuvat esimerkiksi julkisiin vessoihin mennessään tarkistamaan, ettei kameran silmä tuijota mistään.
 Torstaina Etelä-Koreassa tuli ilmi tapaus, jossa  miesjoukon epäillään salakuvanneen 1 600:aa hotellivierasta . Kameroita oli 30 hotellissa 10:ssä eri kaupungissa. Salaa kuvattuja pornovideoita miehet jakelivat verkossa maksua vastaan.
 Pornon tekeminen ja levittäminen on Etelä-Koreassa laitonta. Tiukan lainsäädännön on väitetty johtaneen lisääntyneeseen salakuvaamiseen.
 Tammikuussa Etelä-Korean suurimman pornosivuston perustajiin kuuluva nainentuomittiin neljäksi vuodeksi vankeuteen. Sivustolla jaettiin muun muassa  salaa kuvattua materiaalia , jossa naisia oli filmattu ilman heidän suostumustaan.
 Aihepiiristä käydään keskustelua jutun perässä, Yle-tunnuksin. Altistaako fanikulttuuri hyväksikäytölle, onko vastaavia ongelmia muissa alakulttuureissa? Keskustelu on auki klo 18 asti.

Seksiskandaali ravisuttaa K-popia – salakuvauksesta on tullut arkipäivää Etelä-Koreassa


Summary: Tekijät tunkeutuivat taloon Ähtävällä ja rikkoivat paikkoja. Heidän autostaan löytyi myös Uudestakaarlepyystä mukaan pakotettu mies, joka ei tuntenut tekijöitä.

Poliisi epäilee kolmea miestä ja yhtä naista kahdesta törkeästä kotirauhan rikkomisesta, törkeästä pahoinpitelystä, ryöstöstä ja vapaudenriistosta.
 Nelikko oli mennyt Pohjanmaalla Pedersören Ähtävän kylälle tiistai-iltana selvittämään erimielisyyksiä. Nainen jäi autoon, ja miehet tunkeutuivat taloon rikkomalla ikkunan. Talossa ollut mies pakeni naapuriin, mutta tekijät rikkoivat irtaimistoa tuhansien eurojen arvosta.
 Tekijöiden auto pysäytettiin myöhemmin yöllä Kälviällä Keski-Pohjanmaalla. Silloin paljastui, että kyydissä oli myös Uudessakaarlepyyssä asuva 39-vuotias mies, joka oli pakotettu kyytiin väkivalloin.
 Uhrille täysin tuntemattomat tekijät olivat tunkeutuneet miehen kotiin, pahoinpidelleet häntä, sitoneet hänen kätensä ja pakottaneet hänet autoon.
 Mies oli myös pakotettu kertomaan korttitietonsa, ja tekijät olivat nostaneet hänen tililtään rahaa.

Poliisi pysäytti epäiltyjen ryöstäjien auton: kyydistä löytyi myös väkivalloin mukaan pakotettu mies