Summary: Ylen kyselyyn vastanneiden kuntien mukaan kouluissa suositaan avoimia oppimisympäristöjä, mutta myös luokkatiloja rakennetaan edelleen.

Kello on 10.25. Pontuksen koulun Aurinkolaakso-nimisessä solussa on rauhallista, sillä oppilaat ovat välitunnilla.
 Opettajat valmistautuvat solun keskellä olevalla torilla oppitunteihin. Torin ympärillä on kolme ovella suljettavaa luokka- tai pienryhmätilaa sekä kolme kalusteilla suljettavaa tilaa. Oppilailla ei ole omia kotiluokkia. Ryhmät käyttävät kaikkia solun tiloja lukujärjestyksen mukaisesti.
 Äänimerkki soi välitunnin päättymisen merkiksi. Hetken päästä solun täyttää oppilaista tuleva hälinä.
 Pontuksen koulun Aurinkolaakso-solun keskellä on tori, jonka ympärillä on muita opiskelutiloja. Avoimesta ovesta pääsee pienryhmätilaan. Riitta Väisänen/Yle
 Ensimmäisen luokan oppilaat jäävät torille odottamaan opettajien ohjeita. Kolmas- ja viidesluokkalaiset siirtyvät muihin solun tiloihin.
 Ekaluokkalaiset jaetaan ryhmiin, ja he siirtyvät opettajien ohjeistamina eri tiloihin. Pieni ryhmä ekaluokkalaisia jää torin lattialle ja avaa oppikirjat. Hälinä vaimenee. Oppitunnit ovat alkaneet.
 Pontuksen koulussa Lappeenrannassa on neljä Aurinkolaakson kaltaista solua. Tässä solussa opiskelee yhteensä vajaat 90 oppilasta. Kaikki oppilaat ovat kuitenkin harvoin yhtä aikaa paikalla jakotuntien takia. Myös liikuntatunnit ja taitoaineiden opetus järjestetään muualla.
 Tekstiilityön luokka Pontuksen koulussa. Riitta Väisänen/Yle
 Pontuksen koulu nousi puheenaiheeksi toissa viikolla, kun  Yle kertoi perheiden kokemuksista  koulussa annettavasta opetuksesta. Opetuksesta on tehty neljä kantelua aluehallintovirastoon.
 Opetuksen ohella perheet kritisoivat opetustiloja. Ylen haastatteleman oppilaan perheen mukaan uudenaikainen oppimisympäristö vaikeutti opettamista ja häiritsi oppimishaluisen lapsen mahdollisuuksia oppia. Oppilas kuvaili koulupäivän aloitusta kaoottiseksi, kun kymmenet lapset etsivät itselleen istumapaikkaa torilta.
 Kielten opetukselle on varattu oma luokkatila Pontuksen koulun Aurinkolaakso-solussa. Riitta Väisänen/Yle
 “Yltiöavoin opiskeluympäristö tuhoon tuomittu ratkaisu”
 Vuonna 2017 valmistunut Pontuksen koulu on rakennettu täysin uuden opetussuunnitelman tarpeisiin.
 Uudistettu opetussuunnitelma tuli voimaan alakouluissa vuonna 2016. Yhtenä tavoitteena  oli peruskoulun oppimisympäristön ja työtapojen uudistaminen .
 Opetussuunnitelman perusteet käsittelevät kuitenkin oppimisympäristöä varsin väljästi. Kukin kunta ja opetuksen järjestäjä saa itse päättää, miten opetussuunnitelma otetaan huomioon uudessa koulurakennuksessa.
 Suomeen valmistuu jatkuvasti uusia kouluja. Joissakin tapauksissa vanhempia kouluja muokataan uuteen uskoon. Yle kysyi kunnilta eri puolilta maata, millainen on 2020-luvun koulu. Kyselyyn osallistui 74 kuntaa.
 Opettaja Jenni Yrjälä ja kuudesluokkalaiset ensimmäisenä koulupäivänä Kurittulan uudessa koulussa Maskussa. Minna Rosvall / Yle
 Ylen tekemän kyselyn perusteella uudet koulurakennukset ovat niin sanottuja sekamalleja, joissa on perinteisiä luokkatiloja sekä avoimia oppimisympäristöjä. Niitä voivat olla esimerkiksi aula- ja käytävätilat. Tiloja voidaan muunnella esimerkiksi siirrettävillä seinillä.
 Pontuksen solukoulu on yksi esimerkki sekamallisesta koulusta.
 Kunnat ovat ottaneet mallia ja oppia jo rakennetuista kouluista. Esimerkiksi Nokialla on lähivuosina edessä kahden uuden koulun rakentaminen. Tutustumiskäynneillä vastaan tulleet täysin avoimet koulutilat eivät ole vakuuttaneet.
 ”Tiloissa oli akustisia haasteita hälyn kanssa. Mietimme sitäkin, missä olisi aikuisena valmis työskentelemään.”  – Nokian sivistysjohtaja  Pauliina Pikka
 Myöskään Kotkassa rakenteilla olevan Langinkosken koulun kaikista opetustiloista ei tule avoimia.
 “Yltiöavoin opiskeluympäristö, jossa ryhmä ensimmäisen luokan aloittaneita harjoittelee kirjoittamista ja samassa tilassa kuudes luokka dramatisoi Rooman tuhoa, on tuhoon tuomittu ratkaisu.”  – Kotkan vs. opetustoimenjohtaja  Reijo Oksala
 Toisin kuin esimerkiksi Pontuksen koulussa, joihinkin uusiin kouluihin tulee omat kotiluokat. Niistä oppilaat voivat siirtyä tekemään koulutöitä muihinkin tiloihin. Kotiluokkakin voi olla muunneltavissa isommaksi tilaksi.
 Kurittulan koulun rehtori Hannu Lehto näyttää, että huoneiden väliset seinät pystyy siirtämään sivuun paloina. Minna Rosvall / Yle
 Uudessakaupungissa keskustan yhtenäiskoulu sijoitetaan osaksi laajempaa sivistys-ja hyvinvointikeskusta.
 “Tottakai uuteen kouluun tulee luokkahuoneita. Keskus suunnitellaan siten, että osa luokkahuoneista voidaan muodostaa joustavasti liikuteltavilta väliseinillä sen mukaan, tarvitaanko tilaa pienen vai suuren ryhmän työskentelyyn.”  – Uudenkaupungin opetustoimenjohtaja  Arja Kitola
 Kouluissa on huomattu, että oppilaat tarvitsevat rajattuja tiloja.
  “Kokonaan avoimet tilat, ”maisemakonttorikoulu”, on todettu monien ikävien esimerkkien kautta kauniiksi ihanteeksi ilman kosketusta oppilaiden todellisuuteen. Oikeasti suuri osa oppilaista tarvitsee nykypäivänä korostetusti nimenomaan rauhallista työtilaa pystyäkseen keskittymään koulutyöhön.”  – Kotkan vs. opetustoimenjohtaja  Reijo Oksala
 Muutamalla pöydällä on sermi, joiden tarkoituksena on auttaa keskittymään. Riitta Väisänen/Yle
 Tilat muuttuvat lasten tarpeiden mukaisesti
 Avoimet oppimisympäristöt ja muunneltavuus tekevät mahdolliseksi opettajien sekä eri-ikäisten oppilaiden yhteistyön.
 “Kun suunnitellaan koulua 30 vuodeksi, on pakko ajatella muunneltavuutta. Mistä tiedämme, millainen opetussuunnitelma meillä on 15 vuoden kuluttua?”  – Heinolan koulutusjohtaja  Pia Helander
 Lasten erilaiset tarpeet nousivat esiin monissa Ylen kyselyyn tulleissa vastauksissa. Esimerkiksi Forssassa piirretään parhaillaan suunnitelmia niin sanotusta Monikylästä, johon yhdistyvät kaksi päiväkotia sekä kaksi peruskoulua. Rakennusta käyttää yhteensä 700 päiväkoti-ikäistä lasta sekä peruskoululaista.
 Forssan kasvatus- ja opetuspäällikön  Tiina Kemppaisen  mukaan kouluun tulee monenlaisia tiloja – myös seinällistä ja ei niin avointa tilaa. Forssalaiset ovat käyneet eri puolilla Suomea tutustamassa uusiin koulurakennuksiin ja ottaneet niistä oppia.
 – Tietynlainen monimuotoisuus ja muunneltavuus ei ole välttämättä huono asia. Meillä ainakin lähtökohtana on se, että meillä on erilaisia oppijoita. Oppilailla on erilaisia tarpeita. Silloin tilan täytyy palvella kaikkia, Kemppainen sanoo.
 Kirjaimet Pontuksen koulun seinällä ovat avuksi pienimmille oppilaille. Riitta Väisänen/Yle
 Koulutyötä isommissa ja pienemmissä ryhmissä
 Imatran kaupunki puolestaan keskittää peruskoulujaan kolmeen koulukeskukseen. Opetuspalveluiden päällikön  Minna Rovion  mukaan uusia koulurakennuksia on suunniteltu sillä ajatuksella, että kouluista tulee yhteisöllisiä eli niihin tulee yhteisiä avoimia oppimisympäristöjä.
 – Tiedämme kuitenkin hyvin, että lapset tarvitsevat erilaisia oppimisen tiloja. Joku tykkää ehdottomasti työskennellä pöydän ääressä tuolilla istuen ja toiset oppivat parhaiten yhdessä tekemällä, Rovio sanoo.
 Esimerkiksi rakenteilla olevaan Mansikkalan koulukeskukseen tuleekin yleisten tilojen lisäksi suljetumpia tiloja, joissa pystyy opiskelemaan rauhallisesti.
 – Perinteisempiä luokkahuoneen tyyppisiä tiloja sekä pienryhmätiloja, jotka ovat lähellä oppimisympäristöjä.
 Pontuksen koulun Aurinkolaakso-solun kuvaamataidon luokan voi tarvittaessa jakaa kahteen osaan siirrettävällä paksulla seinällä. Riitta Väisänen/Yle
 Rovion mukaan kukin luokka voi toimia sekä omassa porukassaan että yhdessä muiden luokkien kanssa. Koulujen toimintaa tarkkaillaan säännöllisesti. Muutoksia tehdään tarvittaessa, kun kokemuksia kertyy.
 – Esimerkiksi Vuoksenniskalla kaksi luokkaa opiskeli kielen oppitunnilla yhdessä. Opettajia oli kaksi ja tunnelma rauhallinen. Tämäntyyppisiä hetkellisiä kokeiluja voidaan tehdä. Jos huomataan, ettei tapa toimi, niin muutetaan sitä, kertoo Rovio.
 Toimintaa voi muuttaa tarvittaessa
 Joka tapauksessa kasvamassa on suuntaus, jossa kouluihin rakennetaan avoimia tai ainakin osittain avoimempia oppimisympäristöjä. Esimerkkejä on haettu myös ulkomailta.
 – Esimerkiksi Tanskan kouluissa on ollut avoimet oppimisympäristöt pidemmän aikaa, kertoo Opetushallituksen yliarkkitehti  Reino Tapaninen .
 Tapanisen mukaan avointen oppimisympäristöjen hyötyjä ovat yhteisöllisyys, yhteistoiminnallisuus ja opettajien yhteistyö. Opettajat voivat tarvittaessa yhdessä opettaa isompaa ryhmää ja järjestää oppimistilanteita joustavammin. Myös fyysiset tilat ovat muunneltavia.
 Kuvaamataidon tarvikkeita säilytetään lasikaapissa Pontuksen koulun Aurinkolaakso-solussa. Riitta Väisänen/Yle
 Avoimet ja yhteisölliset oppimisympäristöt herättävät joissakin tapauksissa myös kritiikkiä. Melua voi tulla ja oppilaan keskittymiskyky olla koetuksella.
 Tapanisen korviin on kantautunut kritiikkiä siitä, että joissakin kouluissa oppimistiloja eristetään verhoilla.
 – Verho toimii lähinnä näkösuojana. Tässä järjestelyssä on varmistettava, etteivät vierekkäiset opetustilanteet häiritse toisiaan, Tapaninen huomauttaa.
 Äänimaailman hallinta onkin avoimissa oppimisympäristöissä ensiarvoisen tärkeää.
 – Äänimaailma pitää suunnitella akustisesti niin, ettei se kolise ja kaiu. Tiloissa käytetään pehmeitä materiaaleja, tekstiilimattoja ja kalusteita. Tarvittaessa sisätiloissa kuljetaan sukkasillaan tai pehmeitä sisäkenkiä käyttäen, Tapaninen sanoo.
 Kurittulan koulun isossa aulassa on ruokala ja näyttämön takana on liikuntasali. Minna Rosvall / Yle
 Opetusneuvos  Marjo Rissanen  Opetushallituksesta muistuttaa, että kouluissa voi tehdä aina muutoksia, jos jokin ei toimi. Arviointi kuuluu aina paikalliselle opetuksen järjestäjälle.
 – Kaikkea ei voi etukäteen tietää. Asioita pitää kokeilla ja saada siitä tietoa, Rissanen sanoo.
 Yksi asia on kuitenkin selvä. Enää ei rakenneta kouluja, joissa pitkien käytävien varrella on luokkahuoneita.
 “Harmittaa kovasti, että monet kouluistamme ovat vanhoja käytäväkouluja. Ne eivät oikein vastaa tämän päivän tarpeisiin.”  – Porin kaupungin opetusyksikön päällikkö  Taneli Tiirikainen .
 Kursivoidut kohdat ovat otteita kuntien vastauksista Ylen kyselyyn.

"Maisemakonttorikoulu" on vain kaunis ihanne – selvitimme, millaisia uudet koulut oikeasti ovat ja miksi


Summary: Leirin sulkemisen ajankohtaa ei tiedä kukaan.

Al-Holin pakolaisleirillä Syyriassa on edelleen yli 1 300 eurooppalaislähtöistä lasta. He pysynevät siellä vielä pitkään, sillä lasten palaaminen vanhempiensa lähtömaihin on erittäin vaikeaa, varsinkin jos jompikumpi vanhemmista on edelleen elossa leirillä.
 Aikuisten palaaminen on toistaiseksi lähes mahdotonta. Juuri mikään Euroopan maa ei halua ottaa mahdollisina turvallisuusuhkina pitämiään ihmisiä takaisin, eivätkä al-Holin leiriä valvovat kurdit halua erottaa lapsia vanhemmistaan.
 Euroopan maista Isis-lapsia ovat ottaneet takaisin ainakin Pohjois-Makedonia, Ranska, Saksa, Belgia, Hollanti, Ranska ja Ruotsi. Tahti on ollut kuitenkin hidasta: Belgiaan on palannut vajaat 30 lasta, Ranskaan alle sata ja Saksaan parisenkymmentä.
 Al-Holin leirikin tulee jossain vaiheessa tiensä päähän, mutta ajankohtaa ei tiedä kukaan.
 – Jossain vaiheessa ehdottomasti se suljetaan, varsinkin kun nyt on tullut näitä arvioita, että leiristä on tulossa Isisin värväyskeskus, mistä myös YK on varoittanut, arvelee Helsingin yliopiston Lähi-idän tutkimuksen professori  Hannu Juusola .
 Aiheesta lisää:
 Suomalaisesta Mikaelista tuli kalifaatin lapsi: "En tiennyt, että mulle tulee käymään elämässä näin"
 Isoäiti odottaa perhettään kotiin Vantaalle, mutta tytär ja lapsenlapset ovat Syyrian aavikolla – Suomi vatvoo yhä, mitä al-Holin leirin naisille ja lapsille pitäisi tehdä
  Ulkolinja: Isis – Raqqan painajainen

Isis-lapsien paluu Eurooppaan al-Holin leiriltä on hidasta – leiristä  tulossa Isisin värväyskeskus?


Summary: "Sir, selvitämme asiaa", kuului häkeltyneiden viranomaisten vastaus, kertoo Axios-media.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on ehdottanut, että hurrikaaneja tuhottaisiin ydinpommein ennen niiden saapumista Yhdysvaltain maanperälle, kirjoittaa  Axios-media .
 Axios kertoo, että presidentti on ottanut asian esille lukuisia kertoja tapaamisissaan viranomaisten kanssa. Media perustaa lähteensä Yhdysvaltain kansallisen turvallisuusneuvoston muistioihin, joka on tallentanut presidentin kommentteja tapaamisissa.
 Presidentin kerrotaan ottaneen aiheen esille muun muassa Valkoisessa talossa järjestetyssä, hurrikaaneja koskevassa selontekotilaisuudessa. Trump kysyi viranomaisilta, olisiko mahdollista pudottaa ydinpommi hurrikaanimyrkyn silmään sen alkaessa muodostua Afrikan rannikolla.
 – Miksi emme voisi tehdä niin, kerrotaan presidentin tiedustelleen.
 – Sir, selvitämme asiaa, kuului häkeltyneiden viranomaisten vastaus, kertoo Axios.
 Trump on ehdottanut vastaavanlaisia toimia hurrikaanien varalta myös aiemmin. Vuonna 2017 Trump ehdotti, että Yhdysvaltojen pitäisi alkaa pommittaa hurrikaaneja ennen kuin sen saapuvat Amerikan manteeelle, käy ilmi kansallisen turvallisuusneuvoston muistioista. Tosin tässä tilanteessa Trump ei maininnut ydinpommeja.
 Kyseessä ei ole ensimmäinen kerta Yhdysvaltain historiassa, kun hurrikaanien tuhoaminen ydinpommein on tuotu esiin. Hallituksen tiedemies esitti samaista ajatusta presidentti  Dwight Eisenhowerin  valtakautena 1950-luvulla. Tiedemiehet ovat sittemmin tyrmänneet ajatuksen.
 Lisää aiheesta:
 Axios: Trump suggested nuking hurricanes to stop them from hitting U.S.

Axios-media: Trump ehdotti Yhdysvaltoja uhkaavien hurrikaanien tuhoamista ydinpommein


Summary: Keskusrikospoliisi ei ole kertonut yksityiskohtia kiinniotetuista tai esimerkiksi sitä, liittyykö tapaukseen järjestäytynyttä rikollisuutta.

Porvoossa sattuneen ampumatapauksen ja Tampereen takaa-ajon selvittely jatkuu. Poliisi ei ole toistaiseksi vahvistanut, ovatko Tampereen seudulla kiinni otetut kaksi ihmistä samat, joita epäillään murhan yrityksestä Porvoossa. Keskusrikospoliisi kertoi sunnuntaina, että se epäilee, että kiinni otetut liittyvät Porvoon ampumatapaukseen.
 Kaksi poliisia haavoittui ampumisessa Porvoossa sunnuntain vastaisena yönä.

 Poliisi otti sunnuntai-iltana kiinni kaksi ihmistä Tampereen seudulla puoli tuntia kestäneen takaa-ajon päätteeksi. Useat takaa-ajoa todistaneet  silminnäkijät ovat kertoneet , että kaahaileva ja holtittomasti ajanut auto oli Volvo-merkkinen ja että siinä oli Ruotin kilvet. Poliisiylijohtaja  Seppo Kolehmainen  ei halunnut sunnuntaina ottaa kantaa epäiltyjen kansallisuuteen tai muuhun taustaan. Poliisi ei ole vahvistanut, liittyykö tapaukseen järjestäytynyt rikollisuus.
 Poliisi ei ole tutkinnallisista syistä myöskään kertonut, käyttivätkö poliisit aseitaan Porvoossa.
 Lisää aiheesta:
 KRP: Porvoon poliisiampumisista epäillyt saatu kiinni Tampereen seudulla – ampuivat poliisia kohti ja ajoivat poliiseja päin
 Pääministerin mukaan hyökkäys poliiseja kohtaan kertoo muutoksesta yhteiskunnassa – Rinne haastattelutunnilla: "Pahaa on tapahtunut jo nyt"
 Tutkija Porvoon ampumisesta: Poliisin työ muuttunut vaarallisemmaksi 2000-luvulla – "Näkyy selkeä virkamiehen vahingoittamistarkoitus, jopa ansoittamista"

Porvoon ampumisen selvittely jatkuu – monia kysymyksiä vielä auki


Saudi-Arabia on pysäyttänyt kuusi Jemenin kapinallisten ampumaa rakettia, kertoo Saudi-Arabian johtama liittouma.
 Saudi-Arabian virallisen uutistoimiston julkaiseman lausunnon mukaan huthikapinallisten ampumat raketit oli suunnattu Saudi-Arabian eteläosassa sijaitsevaan Jizan kaupunkiin. Vahingoista tai mahdollisista uhreista ei ole kerrottu.
 Kymmeniätuhansia ihmisiä on kuollut vuoden 2015 jälkeen huthikapinallisten ja Saudi-Arabian tukemien hallituksen joukkojen välisissä yhteenotoissa Jemenissä. Monet kuolonuhreista ovat olleet siviilejä.

Saudi-Arabia pysäytti Jemenin kapinallisten ampumia raketteja


Summary: Poliisiylijohtaja Seppo Kolehmainen tuomitsee poliiseja kohtaan osoitetun raa'an väkivallan.  Tekijöitä etsitään edelleen.

Poliisiylijohtaja  Seppo Kolehmainen  on pidetty ajantasalla Porvoossa aamuyöllä  tapahtuneesta poliisien ampumisesta.
 – Tilanteesta tekee erittäin vakavan ja tuomittavan se, että poliisia kohtaan on osoitettu näin raakaa väkivaltaa ja ammuttu niin, että poliisi on vammautunut.
 Kaksi virkatehtävissä ollutta poliisia loukkaantui, kun heitä ammuttiin. Tekijöitä ei ole vielä saatu kiinni kymmenen aikaan sunnuntaiaamuna.
 Kolehmainen sanoo, että poliisien ampumiseen johtaneiden tapahtumien kulku on tiedossa pääpiirteittäin, mutta tutkinta tarkemmista yksityiskohdista jatkuu koko ajan. Koska tutkinta on käynnissä, Kolehmainen ei voi mennä yksityiskohtiin. Keskusrikospoliisi tiedottaa lisää tutkinnasta iltapäivällä. Ampujia epäillään murhan yrityksestä.
 Kolehmainen vahvistaa Ylelle, että tekijöitä ei ole vielä saatu kiinni. Tutkinnallisista syistä hän ei pysty kertomaan, ovatko epäillyt tekijät vielä Porvoon alueella vai pääsivätkö he pakenemaan poliisin saartorenkaan läpi. Porvoossa oli aamuyöllä iso poliisioperaatio ampujien löytämiseksi.
 Ammuttujen poliisien tilaa Kolehmainen kuvailee vakaaksi. He ovat sairaalahoidossa.
 Poliisiylijohtaja Seppo Kolehmainen tuomitsee poliiseihin kohdistuneen väkivallan; se on väkivaltaa koko yhteiskuntaa kohtaan. Markku Pitkänen / Yle
 Poliisia kohtaan ampuminen on Suomessa harvinaista, jos sitä vertaa moniin muihin Euroopan maihin.
 – Kyllä se on erittäin vakava ja tuomittava asia. Väkivalta poliisia kohtaan on väkivaltaa suomalaista yhteiskuntaa kohtaa, koska poliisi puolustaa yhteiskuntaamme. Se on väkivaltaa meitä kaikkia kohtaan.
 Eilen Jyväskylässä poliisi loukkaantui, kun häntä ammuttiin  kiinniottotilanteessa kasvoihin ilma-aseella . Kolehmaisen mukaan poliisi kuoli viimeksi luoteihin virkatehtävissä vuonna 2016.
 Myös sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.) on tuominnut Twitterissä poliisin kohtaaman väkivallan.
 Lue lisää:   KRP: Porvoon poliisiampujat ovat "vaarallisia ja aseistautuneita" – katso poliisin tiedotustilaisuus suorana kello 17
 Poliisia ammuttiin kaasutoimisella ilma-aseella Jyväskylässä – yksi kuulista osui kasvoihin, ampujaa epäillään murhan yrityksestä

Poliisiylijohtaja Kolehmainen Porvoon ampumisesta: Väkivalta poliisia kohtaan on väkivaltaa meitä kaikkia kohtaan


Summary: EU-puheenjohtajakausi lisää työnantajan maksamia lentomatkoja Brysselin ja Helsingin välillä, eikä kilpailua reitillä ole.

Ainakin osaa EU:n työntekijöistä on pyydetty välttämään Finnairin lentoja Brysselin ja Helsingin välillä niiden hinnan vuoksi.
 Euroopan ulkosuhdehallinnon virkamiehille lähetettiin perjantaina viesti, jossa suositeltiin painokkaasti harkitsemaan halvempia vaihtoehtoja suorille Finnairin lennoille. Euroopan ulkosuhdehallinto eli EU:n "ulkoministeriö" huolehtii unionin diplomaattisista suhteista.
 – Budjettiosastolta tuli perjantaina tällainen yleinen viesti koko henkilökunnalle, jossa kehotettiin suoraan, että budjettisyistä käytettäisiin muita yhtiöitä kun Finnairia, koska hinnat saattavat olla jopa kolmasosan siitä, mitä Finnair laskuttaa, kertoo ulkosuhdehallinnon virkamiehenä työskentelevä  Tuula Peussa  STT:lle.
 Peussan tiedossa ei ole, onko viestiä lähetetty muillekin EU-organisaatioille.
 Viestissä todetaan, että Suomen puheenjohtajakauden aikana matkat Helsinkiin lisääntyvät huomattavasti. Suomen puolivuotinen kausi EU:n puheenjohtajana alkoi heinäkuun alussa.
 – Koska hintaero KLM:n, Lufthansan tai Air Francen lennon sekä suoran Finnairin lennon välillä on todella merkittävä (matka Amsterdamin, Münchenin tai Pariisin kautta voi maksaa vain kolmanneksen Finnairin ehdottamasta hinnasta) ja pysähdykset ovat todella lyhyitä (40-55 minuuttia) ja joissain tapauksissa lähtö ja saapuminen on Brysselin Midi-rautatieasemalta, painavasti suosittelemme harkitsemaan halvemman vaihtoehdon käyttöä, kun mahdollista, kirjoitetaan viestissä vapaasti suomennettuna.
 Käytännössä halvempi vaihtoehto on ostaa vaihdollinen lento tai mennä alkumatka junalla. Jotkin lentoyhtiöt tarjoavat yhdistettyjä juna- ja lentolippuja.
 Osloon ja Tallinnaan alle 100 euroa, Helsinkiin 280 euroa
 Finnairin lentohinta Brysselin ja Helsingin välillä todella on huomattava verrattuna vaihdollisiin yhteyksiin. Finnair on Brysselin ja Helsingin välisissä suorissa lentoyhteyksissä ainoa toimija, eli kilpailua ei ole. Väliä matkataan erityisesti EU-asioissa, jolloin maksaja on tyypillisesti joku muu kuin lentomatkustaja itse.
 Esimerkiksi marraskuun alkuun saa Brysselistä Helsinkiin suorat meno-paluulennot halvimmillaan noin 280 eurolla. Sama matka esimerkiksi SAS:lla tai AirBalticilla yhdellä vaihdolla maksaa samaan aikaan noin 170 euroa, vaikka valitsisi alle tunnin vaihtoajan.
 Vähintään sadan euron hintaero Finnairin ja edullisempien vaihtoehtojen välillä pysyy, vaikka katsoo lentohintoja esimerkiksi ensi helmikuulta.
 Vaihdolliset lennot ovat tunnetusti suoria halvempia, mutta Finnairin Bryssel-Helsinki-lennot ovat kalliita myös, jos niitä vertaa suoriin lentoihin Brysselistä esimerkiksi Osloon, Tukholmaan tai Tallinnaan.
 Marraskuuksi suoria edestakaisia lentoja saa Brysselistä näihin kolmeen kaupunkiin alle satasella, Tukholmaan parillakympilläkin, jos lentää halpalentoyhtiö Ryanairilla kaukaisemmille kentille. Helsinkiin lentoja ei irtoa kuin vajaalla 300 eurolla.
 Kyse ei ole pelkästään Finnairin kalleudesta, vaan myös Brysselin-reitin kalleudesta. Finnairin suoria meno-paluulentoja Amsterdamista Helsinkiin saa marraskuulle noin 130 eurolla. Hintoja on katsottu lentoyhtiöiden omilta sivuilta sekä Skyscanner-sivustolta.
 Helsingin-reitillä ei painetta olla kilpailukykyinen
 Mikä Brysselin-lennoissa maksaa, Finnairin mediasuhteiden johtaja  Päivyt Tallqvist ?
 Lentojen hintaan vaikuttaa Tallqvistin mukaan lennon arvioitu kysyntä, varaushetki, sisältyvät palvelut, kuten matkatavarat, sekä se, voiko lippua vaihtaa ja millä hinnalla – sekä kilpailu. Sitä ei Brysselin-reitillä ole.
 – Lennot hinnoitellaan markkinapohjaisesti. Esimerkiksi Tukholman-reitillä on muitakin lentoyhtiöitä, jotka lentävät suoraan, ja silloin hinnan täytyy olla kilpailukykyinen.
 Hintaero on niin merkittävä, että EU:n ulkosuhdehallinnossa työskentelevä Peussa kertoo, että hänen lisäkseen moni suomalaistuttava on siirtynyt Finnairilta vaihdollisiin lentoihin jo ennen ohjeistustakin. Säästetty hinta on Peussan mukaan merkittävä erityisesti lomakautena, kun hinnat ovat ylipäätään tavallista korkeampia.
 – Mieluummin lennän vaihdon kautta, kun vaihto Kööpenhaminasta tai Tukholmasta on monesti alle tunnin, ja siinä voittaa 200 euroa.
 Vaihdollinen lento on tyypillisesti suoraa halvempi, toteaa myös Tallqvist.
 – Miksi muuten ihminen ostaisi vaihdollisen lennon ja käyttäisi matkustukseen pidemmän ajan ja vaivan.
 Kallis hinta ajaa ilmaston kannalta huonompaan vaihtoehtoon
 Vaihdollinen lento tuottaa kuitenkin selvästi enemmän ilmastopäästöjä kuin suora. Lentoonlähtöön voi kulua jopa 25 prosenttia koko matkan polttoaineenkulutuksesta, kertoo Finavia.
 – Ihmiset, jotka ovat kiinnostuneita lentojensa päästövaikutuksista toivottavasti myös katsovat, kuinka paljon lento aiheuttaa päästöjä. Eli suorat lennot suorinta mahdollista tietä ovat myös yleensä päästöjen kannalta paras vaihtoehto, Tallqvist sanoo.
 Hinnassa päästöt eivät kuitenkaan näy, joten kuluttaja voi joutua maksamaan ilmastovalinnasta suuren laskun ainakin Brysselin-välillä.
 – Hinnat määräytyvät markkinapohjaisesti ihan joka puolella maailmassa ja kaikilla lentoyhtiöillä, Tallqvist sanoo.
 STT ei tavoittanut lauantaina EU:n ulkosuhdehallintoa kommentoimaan ohjeistusviestiä. Komission tiedottaja  Johannes Bahrke  kuitenkin kertoi yleisellä tasolla, että komissiolla ja ulkosuhdehallinnolla on tiukat säännöt siitä, että kaikki henkilöstön matkat ovat mahdollisimman kustannustehokkaita.
 – Tämä käsittää ylärajan hotellikuluille kohteesta riippuen ja samoin säännön, jonka mukaan on valittava kaikista tarkoituksenmukaisin kulkuväline, Bahrke kertoi sähköpostitse.

EU kehottaa virkamiehiään välttämään Finnairia budjettisyistä – Finnairin lennot voivat maksaa moninkertaisesti kilpailijoihin verrattuna


Summary: Amerikanlesken elämä sata vuotta sitten ei ollut helppoa. Eteläpohjalaiskirjailijan esikoisteoksessa kuuluu kotiin jääneen naisen ääni.

Isonkyrön kylänraitilla, niin että Kyrönjoki melkein näkyy pihasta, on vanha suutarin talo.
 Punaiseksi maalattu tupa ja kamari, matalat ovenkarmit, joiden alta pitää kumartua kulkiessa.
 Talo on kivenheiton päässä kirjailija  Paula Nivukosken  lapsuudenkodista ja tärkeä osa hänen esikoisromaaninsa miljöötä. Nivukoski sijoitti tähän suutari  Liina Tulinin  vanhaan tupaan kirjansa suutari Aliina Tulimaan.
 Keväällä ilmestynyt  Nopeasti piirretyt pilvet   (Otava, 2019)  on Paula Nivukosken esikoisteos. Se sijoittuu hänen kotimaisemiinsa. Kirjailijan lapsuudenkoti, sukutalo, on kirjan Koskiluhta. Se on päähenkilö Liisan koti ja tapahtumien keskus.
 Isoäidin elämäntarina
 Nopeasti piirretyt pilvet  kertoo Liisan, amerikanlesken, elämästä Isossakyrössä Etelä-Pohjanmaalla 1900-luvun alussa. Liisa jää pienten lastensa kanssa hoitamaan tilaa, kun mies lähtee rikastumaan Amerikkaan.
 Tarina pohjaa Nivukosken isoäidin elämään, sitä mukaellen. Tärkeimmät tapahtumat ovat tosia ja tapahtumapaikat löytyvät omalta kylältä. Nimiä ja tapahtumien järjestystä kirjailija on muutellut.
 – Kirjoitustyötä helpotti, kun voin sanoa, että tämä ei ole ihan yksi yhteen isoäitini tarina, Nivukoski sanoo.
 Nivukoski kertoo, että hänen oli helpompi asettua fiktiivisen Liisan asemaan kuin isoäitinsä. Tunteiden ja sanojen ei tarvinnut enää olla aivan tosia, vaan niihin sai sekoittua Nivukoskea itseään.
 – Tajusin, etten saa välttämättä kiinni niistä tunteista ja ajatuksista, joita mummalla on ollut, vaan huomasin, että niihin tuli jotain minusta mukaan. Jossain sellaisessa tilanteessa syntyi Koskiluhdan Liisa.
 Paula Nivukoski sanoo kokevansa sadan vuoden takaiset asiat itselleen läheisemmiksi kuin esimerkiksi 1960-70 -luvut. Tunnelmaa historialliseen romaaniin hän hakee vanhoista miljöistä ja esineistä.  Pasi Takkunen/Yle
 "Korkeintansa vuoden"
 Siirtolaisuusinstituutin  mukaan  Pohjoismaista lähti Amerikkaan siirtolaiseksi vuosina 1830-1930 2,5 miljoonaa ihmistä. Suomesta lähdettiin eniten heti 1900-luvun alussa.
 Sata vuotta sitten, 1920-luvulla, minne Nivukoski on kirjansa tapahtumat sijoittanut, lähtijöitä oli jo hiukan vähemmän.
 Kokemusta amerikansiirtolaisuudesta oli sen verran, että kylillä tiedettiin toisten menestyneen reissullaan, toisille käyneen huonommin.
 – Tarinoita kiersi ja varmaan reteimmät niistä tuli perille saakka. Ne, joilla ei ollut niin hehkeä kohtalo, ei kehdanneet sitä paljastaakaan, Nivukoski sanoo.
 Oli mahdollista, että suurin odotuksin Amerikkaan lähteneelle ei löytynytkään perillä töitä tai matkarahat hävittiin jo menomatkalla laivalla pokeripelissä.
 Joskus taas lyhyeksi suunniteltu reissu venyi odotettua pidemmäksi ja moni jäi sille tielleen.
 – Varmaan sitä halusi kuitenkin uskoa aina siihen kauniiseen lupaukseen, joka itselle annetaan; “korkeintansa vuoden olen poissa”. Ja sitten se vähän viivähtikin, Nivukoski pohtii.
 Paula Nivukosken romaanin Aliina Tulimaan esikuva on Isossakyrössä elänyt suutari Liina Tulin. Liina Tulinin kuva on yhä hänen vanhan mökkinsä seinällä. Hanne Leiwo / Yle
 Kotiin jääneen naisen ääni
 Vanhan Vaasan läänin osuus Suomesta siirtolaiseksi lähteneistä on ollut suuri. Kääntäen se tarkoittaa, että myös kotiin jääneiden läheisten määrä on ollut suuri. Amerikanleskiä lapsineen on ollut monella kylällä.
 Nivukoski halusi kertoa juuri heidän tarinansa.
 – Halusin naisen äänen kuuluviin. Sankaritarinoita ja miesten historiaa on kirjoitettu aika paljon, mutta kyröläisen maatalon emännän tarinaa ei vielä tätä ennen.
 Romaanissa Koskiluhdan Liisa joutuu vastailemaan kyläkaupalla kysymyksiin aviomiehestään, jonka liikkeistä ei tiedä mitään. Onko se kirijoottanu? Onko se lähettäny rahaa?
 – Kysymyksiä, joihin ei osannut vastata tai joihin vastaukset on saattaneet olla hyvin kipeitä. Elämä on ollut varmasti suurta odottamista ja kaipausta.
 Nivukoski muistuttaa, että yhteydenpito Amerikasta ja Amerikkaan tapahtui kirjeitse. Postia kuitenkin katosi, osoitteet ja työmaat vaihtuivat, ja vaikka kirje olisi päässytkin perille, sen matka oli usein kestänyt niin kauan, että siinä kuvatut tapahtumat olivat jo kaukana menneessä.
 – Kirjassa Liisa ja Kalle elävät toistensa menneisyydessä, koska se hetki, jolloin kirjeen kirjoittaa, on jo kaukana menneessä, kun toinen sen lukee. Mutta silti hän lukee sen sinä hetkenä ja niinä tunnetiloina, mitä siinä on.
 Amerikanlesken asema
 Amerikanlesken asema oli erilainen kuin puolison kuoleman kautta leskeytyneen naisen asema.
 Heli Jokisen  kirjoittamassa  Eihän semmosille reissuille heikompia astioita viedä”  -kirjassa  (Siirtolaisuusinstituutti, 2008)  todetaan, että lesket olivat Suomessa olleet holhouksesta vapaita jo 1700-luvulta lähtien. Leski siis saattoi hoitaa omaisuuttaan ja harjoittaa ammattia.
 Amerikanleski puolestaan oli juridisesti naimisissa ja hänen miehensä oli perheen pää. Mutta kun mies oli poissa epämääräisen ajan, vaimon asemaa oli vaikea määritellä.
 Eikä helppo ollut avioerokaan, vaikka niitäkin tapahtui.
 – Leski on varmaan joutunut kantamaan jonkinlaista häpeää, huolimatta siitä, että ero ei ole ollut hänen syynsä, Paula Nivukoski miettii.
 Jokisen mukaan amerikanlesket odottivat tyypillisesti miehiään kotiin useita vuosia, jopa loppuiän, vaikka yhteydenpito Amerikkaan olisikin katkennut. Kynnys avioeron hakemiseen on ollut korkea.
 Kirjailija Paula Nivukoski suutari Liina Tulinin vanhassa tuvassa Isossakyrössä. Myös Nivukosken toinen kirja sijoittuu 1920-luvulle. Pasi Takkunen/Yle
 "Vaikka tie olisi kovin kivinen"
 Romaaninsa päähenkilöä ja kyröläistä naista yleisemminkin, Nivukoski kuvailee väkeväksi, periksiantamattomaksi ja sydämeltään lujaksi.
 – Viisaus asuu vanhoos pohjalaasis akoos, hän naurahtaa.
 Koskiluhdan Liisa lupaa isälleen jo pikkutyttönä, että yrittää pitää tilan suvussa. Lupauksesta tulee hänen elämäänsä leimaava velvollisuus ja unelma, mutta myös elämäntie.
 – Kun jonkun asian kokee vahvasti omakseen, sitä kohti menee, vaikka tie olisikin välillä kovin kivinen.
 Toinen kirja
 Paula Nivukoski kirjoittaa nyt toista kirjaansa. Se ilmestyy syksyllä 2020.
 Tapahtuma-aika on sama kuin esikoisteoksessa, 1920-luku, ja päähenkilö vahva nainen. Peltolakeuksien tilalla ovat kuitenkin saaristomaisemat ja meri.
 – Saaristo on minulle vierasta maisemaa, mutta olen kokenut, että löydän sieltä itseni ja se myös on minulle oma paikka. Suurissa viljavainioissa ja meren aavassa on jotain samanlaista rauhoittavaa.
 Toisen kirjan kirjoitusprosessi edellyttää kirjailijalta jonkun verran ajankuvaan ja elämäntapaan perehtymistä, aivan niin kuin  Nopeasti piirretyt pilvetkin  aikanaan. Faktat on saatava kohdalleen.
 – Saatoin kirjoittaessani joskus lähettää äidille myöhään yöllä viestin, jossa kysyin paljonko puolivuotias vasikka painaa. Äidin ansiota on myös se, että kirjassa ei tehdä juustoa pilaantuneesta maidosta.
 Kehruukurssilla Nivukoski oppi rukin osien nimet ja kehräämään, mutta siirsi kurssilta kirjaansa tunnelman; kehruun rytmin ja villan tuoksun.
 – Tajusin, että ei lukija halua oppia kehräämään tämän kirjan kanssa. Faktatietoa tarvitaan, mutta se täytyy viedä kokemukselliselle tasolle.
 Paula Nivukoski on sijoittanut esikoisromaanissaan suutari Aliina Tulimaan Isossakyrössä aikanaan toimineen suutari Liina Tulinin mökin miljööseen. Hanne Leiwo / Yle
 Omat jäljet
 Ensimmäisen kirjan julkaisemista Nivukoski kertoo jännittäneensä. Huolella rakennettu, yksityinen maailma avautui kirjan lukijoiden tulkittavaksi.
 – Olin kirjoittanut sinne omia kokemuksiani ja ajattelin, että ripustin sieluni pyykkinarulle Koskiluhdan jokirantaan, Nivukoski kuvailee.
 Hän kuitenkin kertoo huomanneensa, että jokainen lukija tulkitsee kirjaa omien ajatustensa, kokemustensa ja tunteidensa kautta.
 – Kun lukija avaa kirjan ja sen kansi narahtaa vähän kuin Koskiluhdan veräjä ja hän astuu sinne hiekkaiselle pihalle, siellä eivät enää näy minun askeleeni. Lukija jättää sinne omansa, Nivukoski sanoo.

Paula Nivukoski kirjoitti isoäitinsä elämän romaaniksi amerikanleskeydestä, koska sankaritarinoita miehistä on jo – "Halusin naisen äänen kuuluviin"


Summary: Evakuointikäskyn aiheutti palon yllättävän nopea leviäminen.

Samoksen turistisaaren itäosassa Kreikassa syttyi eilen lauantaina voimakkaita maastopaloja.
 Palot levisivät niin nopeasti, että matkatoimistot Tui ja Apollo päättivät evakuoida asiakkaansa kolmesta hotellista, jotka sijaitsivat Pythagorionin kylässä. Palot riehuivat erityisesti Pythagorionin ja saaren pääkaupungin välisillä kukkuloilla.
 Tui- ja Apollo -yhtiöillä on kaikkiaan noin tuhat pohjoismaista matkalaista Samoksella. Heistä yhdeksän suomalaista on Tui-yhtiön matkalla ja he saivat lauantai-iltana kehotuksen poistua hotelleistaan.
 – Palo levisi nopeammin kuin odotimme. Suunnitelmamme on evakuoida matkustajat samaan aikaan, kun odotamme Kreikan viranomaisten määräyksiä, sanoi Tuin ruotsalainen tiedottaja Linda Netterström  Ruotsin yleisradiolle SVT:lle .
 Evakuoidut koottiin aluksi paikalliseen kouluun, jonka jälkeen matkatoimisto kuljetti heidät toisiin hotelleihin, kertoo Tui-matkatoimiston tiedotuspäällikkö  Laura Aaltonen  Yleisradiolle.
 Aaltosen mukaan palot saatiin jo illalla sammumaan. Evakuoidut olisivat voineet palata omiin hotelleihinsa jo yöllä, mutta koska kello oli jo paljon, heille järjestetään paluukuljetus hotelleille sunnuntaina päivällä.
 Samoksella on kuluneen vuorokauden aikana syttynyt yli 50 maastopaloa, kertoo saaren palokunta. Paloja kiihdyttää voimakas tuuli.
 Pythagorion kylä ei missään vaiheessa ollut varsinaisessa vaarassa, sanoo saaren pormestari  Christodoulos Sevastakis  SKAI-TV:n haastattelussa.
 – Palorintama ei ollut leveä, mutta se oli lähellä hotelleja.
 Kreikan rannikkovartiosto joutui evakuoimaan kymmeniä ihmisiä myös uimarannoilta.

Samoksen saarella suomalaisturisteja evakuoitu maastopalojen takia – pääsivät aamulla takaisin hotelliinsa


Summary: Sevettijärvellä juhlittiin ylpeydellä kolttasaamelaisten asuttamisen 70-vuotispäivää.

Sevettijärven koulun pihapiirissä riittää iloisia kasvoja. On jälleennäkemisen aika, kun kolttasaamelaiset Suomesta, Venäjältä ja Norjasta ovat saapuneet juhlimaan kolttasaamelaista kulttuuria Sevettijärvelle.
 On kulunut 70 vuotta siitä, kun toisen maailman sodan jälkeen kotinsa menettäneet kolttasaamelaiset viimein pääsivät asettumaan uusiin koteihinsa. Takana oli vuosia kestänyt sota- ja evakkoaika, jona oman elämän tulevaisuus ei ollut vielä selvää.
 Nämä vuosikymmenet eivät ole olleet aina suotuisat kolttasaamelaisten elämälle. Oman kotiseudun jättäminen jätti jälkeensä monet traumat. Alkoi suomalaistamisen ajanjakso, jolloin oma kieli melkein menettiin.
 Vaikka historia on paikoin ollut koetteleva, täällä kolttakylässä Sevettijärvellä sodan jäljet eivät tänään näy.
 – Voi sanoa, että meidän kulttuuri on eräänlaisessa uudessa nousussa. Vaikka siitä kukoistuksesta, mikä vielä ennen sotaa oli, meidän kulttuurimme ja kielemme on muuttunut uhanalaiseksi. Siitä huolimatta, nyt selkeästi on kiinnostusta koltansaamen kieleen ja se arvostus on noussut, iloitsee kolttasaamelaisten luottamusmies  Veikko Feodoroff .
 Kolttasaamelaisten luottamusmies Veikko Feodoroff toivoo näiden juhlien nostattavan kolttakulttuuria Suomessa ja pohjoismaissa.  Sara Wesslin / Yle
 300 puhujan koltansaamesta tullut jälleen koko kansan kieli
 Kolttasaamelaisilla on ollut tapana juhlia asuttamisjuhlaa kymmenen vuoden välein.
 Juhlapuheissa palataan usein menneeseen ja tuodaan esiin se ylpeys, miten kieli on jo viimeisen kymmenen vuoden aikana ottanut isoja harppauksia eteenpäin. Moni kolttasaamelainen on ottanut haltuunsa kielen ja tänä päivänä on useita äidinkielisiä kolttasaamelaisia lapsia.
 Vielä vuonna 2009 koltansaamea pidettiin vanhemman polven kielenä. Serkukset  Henna Lehtola  ja  Petteri Feodoroff  huomaavat suuren eron kymmenen vuoden takaiseen juhlaan.
 Sevettijärveläinen Petteri Feodoroff ja inarilainen Henna Aikio ovat eivät usko kolttakulttuurin hiipuvan enää.  Sara Wesslin / Yle
 – Koltansaamen kieli on nykyisin paljon enemmän esillä. Itse en puhun inarinsaamea ja olen kymmenen vuoden aikana oppinut ymmärtämään todella paljon kolttaa. Ihmiset eivät häpeile täällä käyttää kieltään ja sillä on vain positiivisia vaikutuksia, hehkuttaa Henna Lehtola.
 – Koltansaamea kuuluu enemmän nuortenkin puheessa. Minulla kyllä on vahva usko siihen, että me kolttasaamelaiset puhumme ja käytämme kieltämme vielä vuosikymmenten päästäkin, kertoo sevettijärveläinen Petteri Feodoroff.
 Yhdessä tekeminen tekee juurista vahvemmat
 Kolttasaamelaisten juhla on yhdistelmä mennyttä ja nykyistä. Ääriään myöten täynnä olevan juhlateltan yleisö tempaistiin mukaan perinteiseen katrillitanssiin. Kun nuoret tanssivat lavalla, ponnahti yleisössä vanhempi kolttavieraat tanssimaan paikoillaan.
 Niin kutsuttu kolttakatrilli on iloinen ja vauhdikas neliön muodossa tanssittava tanssi. Sevettijärven katrilliesitykset toivat vauhtia ja riemua juhlaväkeen.  Sara Wesslin / Yle
 Viime vuosina kolttasaamelaiset ovat yhdessä löytäneet niin kielensä ja kulttuurinsa, mutta myös toisensa uudelleen. Kolttien luottamusmies näkee, että viimein tuli aika, jolloin juuret saivat uuden yhteyden kolttien elämässä.
 – Nykyisin asumme niin monella eri paikkakunnalla ja eri maissa. Nyt kun eri sukupolvet täällä juhlassakin kohtaavat, he pääsevät näkemään ja kokemaan yhteyden omiin sukulaisiin. Sillä tavalla ne omat juuret koko ajan vahvistuvat, pohtii Feodoroff.
 Kolttasaamelaisuuteen liittyi vielä vuosikymmeniä sitten häpeää, jonka vuoksi oma kieli ja kulttuuri oli lähellä vaipua viimeisten puhujiensa myötä hautaan.
 Nyt juhlapäivänä Sevettijärven koulun syksyinen piha on täynnä kolttasaamelaiseen pukuun pukeutuneita nuorista vanhuksiin.
 – Paljon on tapahtunut. Minä olen huomannut, miten meidän kulttuurimme arvo on myös meidän kolttasaamelaisten keskuudessakin kasvanut. Kolttasaamelaisiin pukuihin pukeudutaan ja kieli on yhä useamman hallussa. Siitä ei voi kuin olla iloinen, hymyilee Feodoroff.

Sota-ajan kokemukset eivät enää pidättele kolttasaamelaisten elämää – Kolttien asuttamisen 70-vuotisjuhlassa riemuttiin elpynyttä kieltä ja värikästä kulttuuria


Summary: Yleinen palvelusohje kieltää muun muassa epäasiallisen kielenkäytön. Selvitämme, minkälaisia lauluja metsissä lauletaan.

Varusmiespalveluksessa lauletaan perinteisiä marssilauluja, mutta asepalveluksen käyneet ovat törmänneet myös aliupseerien laulattamiin epävirallisiin lauluihin.
 Tällaisia lauluja on yleensä laulettu kasarmin ulkopuolella, sillä niiden sanoitukset usein herjaavat erilaisia kansanryhmiä.
 Yleinen palvelusohje kieltää epäasiallisen kielenkäytön ja säädyttömän puhetavan. Lauletaanko ylempiarvoisilta piilossa silti lauluja, jotka voisi tulkita asiattomiksi?
 Yritämme selvittää mikä tilanne nykypäivän Puolustusvoimissa tällaisilla marssilauluilla on. Haluaisimme kuulla sinun kokemuksesi varusmiesajalta, erityisesti, jos palveluksesta on vain vähän aikaa.

Oletko laulanut siivottomia marssilauluja varusmiespalveluksessa? Kerro meille kokemuksesi


Summary: Intohimoinen hakija voi lopulta saada opiskelupaikan, tosin jossain vaiheessa mahdollisuudet päästä sisään laskevat.

Koulupaikan hakeminen voi viedä vuosikausia ja vaatia suuria uhrauksia, vaikka sisään pääsemisestä ei ole mitään takeita.
 Oulusta kotoisin olevat 28-vuotias  Pauliina Paloniemi  ja sekä 29-vuotias  Mia Monnius  ovat hyvin perillä koulupaikkaa vaille jääneiden tunteista: Paloniemi tuli hylätyksi neljä ja Monnius viisi kertaa ennen pääsyä unelmien koulutukseen.
 Molemmat muistavat hakemisen väsyttävänä ja stressaavana aikana, jolloin harrastukset ja sosiaalinen elämä tulivat välillä väistämättä laiminlyödyiksi.
 Minuuttiaikatauluja ja suorituspaineita
 Pauliina Paloniemi aloitti kuvallisen viestinnän opinnot Oulun ammattikorkeakoulussa, mutta huomasi jo pian, ettei alalle ollut paloa.
 Kun Paloniemi rahoitti opintojaan tekemällä markkinointimateriaalia arkkitehtitoimistolle, hän kiinnostui alasta. Arkkitehdin työt olivat kiehtoneet jo lukiossa, mutta haave oli jäänyt, koska hän ei uskonut mahdollisuuksiinsa.
 Opiskeltuaan medianomiopintoja vuoden hän rohkaistui hakemaan koulutusohjelmaan.
 Aikataulu oli hakemisten aikaan hurja, eikä jättänyt juuri vapaa-aikaa esimerkiksi ystävien näkemiseen. Paloniemi työskenteli edelleen arkkitehtitoimistossa ja jatkoi myös medianomiopintojaan siltä varalta, ettei pääsisi yliopistoon.
 Hän harjoitteli piirtämistä ympäri vuoden, ja matematiikkaa hän kertasi useita kuukausia ennen pääsykokeita. Kolmivaiheinen pääsykoe sisälsi ennakkotehtäviä, matematiikan kokeen ja nelipäiväisen piirtokokeen.
 – Minun piti alkaa harjoitella hermojen käsittelyä ja jännitystä. Kova suorituspaine sai minut lukkoon.
 Virheitä, huutoa ja itkua
 Mia Monnius oli halunnut koko ikänsä eläinlääkäriksi ja hakikin ensin eläinlääketieteelliseen. Eläinrakkaana ihmisenä hän ei kuitenkaan osannut kuvitella tekevänsä kivuliaita toimenpiteitä eläimille, jotka eivät ymmärrä, että niitä yritetään auttaa.
 Lääkärin työssä häntä kiinnostivat muun muassa ongelmanratkaisu ja ihmisten kohtaaminen.
 Veri veti lääketieteelliseen, vaikka hän oli aina ollut matemaattisissa aineissa kehno. Vielä yläasteella hän kävi matematiikan tukiopetuksessa ja lukiossakin suoritti ainoastaan pakolliset kurssit.
 – Laskupäätä ei näyttänyt olevan eikä luontaista lahjakkuutta, hän naurahtaa.
 Mia Monnius luopui estekilpailuista neljännen hakukerran jälkeen, koska pänttääminen vei voimavarat. Jenna Hänninen
 Myös Monniuksen kalenteri oli pääsykokeisiin lukiessaan täpötäynnä. Hän kilpaili esteratsastuksessa ja vietti tuntikausia tallilla ratsastaen omia ja muiden hevosia. Lukeminen piti ajoittaa intohimoisen harrastamisen ympärille.
 Laskujen laskeminen alkoi nollista ja Monnius raatoi niiden parissa yksin. Hän heräsi aamuviideltä laskemaan, vietti iltapäivät tallilla ja jatkoi laskemista vielä ennen nukkumaanmenoa.
 Vapaa-ajan puutteen myötä hän uupui ja stressaantui niin, että oireili estekisoissakin rimakauhusta ja tulokset olivat huonoja. Valmennuksessa ylikuormittuneet aivot tekivät arviointivirheitä ja aiheuttivat vaaratilanteita.
 – Valmentaja huusi minulle ja minä itkin. Se oli ihan hirveää.
 Parin viimeisen hakuvuoden aikana Monnius ymmärsi höllätä.
 – Pidin lukemisen seitsemässä tunnissa. Aikaisemmin tein oikein ennätyksiä ja luin viittätoista tuntia päivässä, hän kertoo.
 Pettymykset murjoivat itseluottamusta
 Toistuva hakeminen ei aina takaa koulupaikan saamista.
 Opetushallituksen 2015–2019 tilastoimien tietojen mukaan suurin osa lääketieteelliseen ja arkkitehtuuriin tänä vuonna päässeistä oli hakenut koulutukseen ainakin kaksi kertaa peräjälkeen. Lääketieteelliseen pääsi ensiyrittämällä vain yksi viidesosa.
 Kuitenkin kolmannen hakukerran kohdalla todennäköisyys koulupaikan saamiselle alkoi laskea.
 Syitä tälle ei varmuudella tiedetä, eikä Opetushallituksen luvuista käy esimerkiksi ilmi, kuinka moni hakijoista on jättänyt leikin kesken tilastoidulla aikavälillä tai hakenut kouluun ennen vuotta 2015. Luvut osoittavat kuitenkin, ettei motivaatio yksistään välttämättä riitä.
 – Joskus voi olla aiheellista miettiä, onko ala sittenkään oikea, jos vuosikausien hakemisesta huolimatta ei pääse kouluun, Opetushallituksen erityisasiantuntija  Merja Väistö  toteaa.
 Arkkitehtuurin opinnot ovat ylittäneet Pauliina Paloniemen odotukset ja koulusta on löytynyt samanhenkisiä kavereita. Timo Nykyri / Yle
 Pauliina Paloniemeä ja Mia Monniusta vuosikausien pyrkiminen ei lannistanut, vaan kokemuksen karttumisen myötä he janosivat kouluun pääsemistä entistä enemmän. Siksi myös hylkäävä päätös kalvoi joka kerta enemmän.
 Monnius muistaa pettymyksen olleen eräänkin kerran niin suuri, että hän oksensi pääsykokeen jälkeen ja oli sairas kaksi päivää.
 Vaikka hakuaikojen intensiteetti ahdisti, hän ei missään vaiheessa epäillyt, että ala olisi väärä. Fysiikasta tuli yllättäen hänen vahvuutensa.
 – Tunsin hirveästi ylpeyttä itsestäni, kun huomasin kehittyväni. Olin ylpeä pienistä voitoista.
 Paloniemen itseluottamus oli hakuvuosien aikana koetuksella ja hän kertoo jo miettineensä, oliko yrittämisessä enää järkeä. Perheen ja ystävien tuki sai kuitenkin jatkamaan.
 Koulun alku ei ollut odotetunlaista
 Kun Monnius ja Paloniemi saivat vuosien uurastuksen jälkeen kuulla päässeensä kouluun, olivat reaktiot sen mukaiset.
 Paloniemi ei ollut uskoa asiaa ensin todeksi. Hän päivitti opintopolun nettisivun monta kertaa, kunnes vakuuttui siitä, ettei kyseessä ollut virhe.
 – Meinasin revetä liitoksistani ja soitin välittömästi kaverilleni, hän nauraa.
 Viidennen kerran hakiessaan Paloniemi oli ehtinyt valmistua medianomiksi ja työtkin olivat loppuneet. Ensimmäistä kertaa ajatukset saattoi suunnata täysin pääsykokeisiin. Hän uskoo päässeensä sisään tämän ansiosta.
 Paloniemi aloittaa tänä syksynä arkkitehtuurin opintojen maisterivaiheen.
 Monnius tiesi onnistuneensa kuudennessa yrityksessään jo helpolta tuntuneen pääsykokeen jälkeen. Hyväksytyn vastauksen näkemisestä tuli raukea ja tyytyväinen olo. Hän pääsi lääketieteelliseen lopulta huippupisteillä.
 Monnius on opiskellut nyt viisi vuotta ja valmistuu lääkäriksi vuoden päästä.
 Valmistumisen jälkeen hän aikoo väitellä vielä tohtoriksi biokemian ja molekyylilääketieteen tiedekunnasta. Jo vuosi opintojen aloittamisen jälkeen Monnius pääsi haaveilemaansa tutkimusryhmään.
 Kesätyö terveyskeskuslääkärinä on voimistanut Mia Monniuksen tunnetta siitä, että hän on valmistumassa kutsumusammattiinsa. Jenni-Maria Könönen
 Koulun alku ei kuitenkaan ollut kuvitellun kaltaista. Monniuksen isä kuoli yllättäen kaksi viikkoa opintojen alkamisesta. Suru otti aikaa ja koulusta pystyi iloitsemaan vasta ajan myötä.
 Intensiivisinä hakuvuosina kontaktit perheen ulkopuolelle olivat olleet vähäisiä, mutta Monnius oli luottanut siihen, että kouluun pääsy muuttaisi asiat.
 – Luin yksinäisenä monen vuoden ajan ja ajattelin, että lääkiksessä se elämä alkaa ja saan kavereita.
 Sittemmin koulusta on löytynyt laaja kaveripiiri ja parhaat ystävät.
 Monnius muistuttaa, ettei hakeminen ole kenellekään helppoa. Hän oli kokenut vähättelyä muun muassa perheensä hyvätuloisuuden vuoksi.
 – On esimerkiksi turha ajatella, että helppoa jonkun varakkaasta perheestä olevan on hakea. Ikinä ei tiedä, millaista siellä perheessä on.
 Ei ole tyhmyyttä hakea monesti
 Molemmat naiset näkevät pitkästä hakuajasta olleen hyötyä opinnoissa. Prosessin aikana ehti paitsi viilata taitoja myös kasvaa henkisesti.
 Mia Monnius ei usko, että olisi päässyt biokemian tutkimusryhmään, jos olisi päässyt lääketieteelliseen suoraan lukiosta. Hakuaikana karttuneiden taitojen myötä opinnot lääketieteellisessä ovat sujuneet vaivattomasti.
 Sinnikkäät hakijat huomataan myös koulussa.
 Rakennusopin opettaja  Petri Aarnio  Oulun yliopistosta on huomannut, että koulupaikan eteen uurastaneilla on yleensä kova motivaatio opintojen aikana.
 – Kyllä se näkyy. Useamman kerran alalle pyrkivä on yleensä aika varma, että ala on hänelle oikea, hän sanoo.
 Pauliina Paloniemen mielestä hakemiselle ei kannata asettaa takarajaa, koska tämä luo ainoastaan turhia paineita.
 – Halusin mieluummin katsoa kuin katua, vei hakeminen kuinka monta vuotta tahansa.
 Mikäli kouluun ei pääse, ei sitä Paloniemen mukaan kannata silti vähätellä. Hakijoita lohdutetaan usein sanomalla, että vuosi on lyhyt aika ja uusi mahdollisuus koittaa pian.
 Hänen mielestään kaksitoista kuukautta on kuitenkin etenkin nuoren elämässä pitkä aika. Kun kaverit ovat saaneet opiskelupaikan, voi hylätyksi tullut hakija potea kuulumattomuuden tunnetta.
 Monnius puolestaan haluaa muistuttaa, ettei se ole tyhmyyden merkki, jos kouluun ei pääse heti ensi yrittämällä.
 – Olen sanonut nuorille, että on hyvä, jos joudut hakemaan monta kertaa. Sitten olet sisään päästessäsi vain fiksumpi, hän sanoo.
 Keskustele aiheesta kello 22.00 asti!
 Lue seuraavaksi:
 Katso, mihin korkeakouluihin oli vaikeinta päästä ja mille alalle pääsi helpoiten – taidealalla tiukkaa, tekniikkaan vähiten tungosta
 Pinja oli yksi harvoista ja valituista: "Vieläkin on epäuskoinen olo" – Katso Ylen hakukoneesta, mistä opiskelupaikoista kilpailtiin kovimmin
 Todistuksen merkitys yhä tärkeämpi korkeakoulujen opiskelijavalinnoissa – "On hyvä, että ylioppilastodistuksesta on jotain hyötyä"

Kavereita ei ehdi nähdä ja mielessä pyörii, onko yrittämisessä enää järkeä: tältä tuntuu hakea samaa opiskelupaikkaa vuosi toisensa perään


Summary: Kokkolassa matematiikkaluokilla kehitellään koodauksen opetukseen oppilasvetoista mallia.

Vierekkäisten luokkien ovet ovat auki ja oppilaat kulkevat innokkaina luokasta toiseen. Puheensorinaan sekoittuu surinaa ja sirinää, kun pienet robotit liikkuvat toimintamatoilla ja oppilaat ohjaavat niitä. Meneillään on Kokkolan Halkokarin matematiikkaluokkien koodauspajapäivä.
 Tällä kertaa kuudennen luokan oppilaat opastavat kolmannen luokan oppilaita. Pienempiä ruvetaan pikku hiljaa ohjaamaan ohjelmoinnin pariin, jotta he voivat myöhemmin samalla tavalla opastaa pienempiään koodauksen saloihin, kertoo luokanopettaja  Anna Polso .
 – Koulutus tapahtuu tämmöisissä pienissä pajatuokioissa. Välillä isot oppilaat sitten ihan luokissakin toimivat koodauksen apuopeina.
 Halkokarin koulu kehittelee  koodiagentti -toimintapolkua, johon on saatu Opetushallituksen hankerahaa vajaat 20 000 euroa. Halkokaristen keksintö on yksi  Uusi peruskoulu  -hankkeen innovatiivisista kokeiluista. Rahat ovat kuluneet suunnitteluun ja laitehankintoihin.
 Koodiagentti-mallia voisi jatkossa käyttää ainakin Kokkolan muissa kouluissa, mutta mahdollisesti myös muissa kunnissa.
 Linnea Rasehorn ja Joel Kujala ratkovat opettaja Ville Valkaman kanssa ongelmaa. Robotin pitäisi seurata valkoista ympyräviivaa, mutta se ajautuu hortoilemaan minne sattuu. Muutaman yrityksen ja erehdyksen kautta tehtävä onnistui. Kalle Niskala / Yle
 Miksi oppilaat opettavat?
 Koodiagentteja luotsaavalla opettajalla on selkeä näkemys siitä, miksi vetovastuu kannattaa siirtää opettajalta oppilaille.
 – Monesti lapset osaavat selittää asiat toisilleen paremmin kuin opettaja. Jotenkin se tulee oman kokemusmaailman kautta ymmärrettävämmin esille ja menee paremmin perille näin, on luokanopettaja Anna Polso huomannut.
 Osasta opettajia saattaisi tuntua helpommalta, että koodausta ja ohjelmointia neuvoisivat juuri oppilaat oppilaille, sillä tuoreen  selvityksen  mukaan osa erityisesti vanhemmista opettajista arastelee digitaalista maailmaa. Omien arvioidensa mukaan he myös kaipaisivat aiheesta täydennyskoulutusta.
 Koodaus on kuitenkin kirjattu nykyiseen  opetussuunnitelmaan  osana sen laaja-alaisia osaamistavoitteita. Sitä pitäisi sen mukaan opettaa jossain määrin jo peruskoulun alaluokilta, ei pelkästään valinnaisilla kursseilla.
 Luokanopettaja Anna Polso neuvoo graafisen ohjelmoinnin pariin. Kalle Niskala / Yle
 Opetussuunnitelmassa mainitaan esimerkiksi, että alimmilla vuosiluokilla "tutustutaan ohjelmoinnin alkeisiin laatimalla vaiheittaisia toimintaohjeita, joita myös testataan".
 Opetusneuvos  Juho Helminen  Opetushallituksesta myöntää ongelman, mutta hänen mielestään ollaan jo menty eteenpäin. Kun 2014 alettiin puhua koodauksesta ja opetussuunnitelmasta, syntyi valtava huoli. Nyt hänen mielestään on edetty, mutta maanlaajuisesti ajatellen eritahtisesti.
 – Ei silti olla vielä siinä pisteessä, mitä opetussuunnitelma edellyttää. Jotkut ovat todella pitkällä ja osa vasta ottaa ensimmäisiä digiaskelia. Ei ilmeisesti ole teknologiavastaisuutta sinänsä, mutta ikä ja sukupuoli liittyvät siihen, miten opettajat kokevat hallitsevansa nämä asiat.
 Innostusta näkyvissä
 Koululaisten koodauspajassa ei näy arastelua tai vastahakoisuutta. Kaikkein pienimmät eivät saa vielä legorobotteja noudattamaan käskyjä, mutta heidän ei tarvitsekaan osata sellaista vielä, vakuuttaa luokanopettaja  Ville Valkama .
 – Parasta mitä minä näen, on se kuinka oppilaat nauttivat tästä ja millä innolla he lähtevät tätä tekemään. Aikuiset mieltävät koodauksen sellaiseksi, että tietokoneella kirjoitetaan jotain kieltä. Se onkin vaikeaa, mutta ei tämä, mitä täällä tehdään.
 Logiikkaa voi kehittää vaikka keksimällä paperille koodeja, joilla erivärisistä kuutioista saadaan tehtyä tiettyjä muotoja. Heini Holopainen / Yle
 Jos unohdetaan ensin se legorobotti ja ajatellaan koodauksen taustalla olevaa ajatusrakennelmaa, päästään logiikan ja ongelmanratkaisun perusteisiin.
 – Tämä on ajattelun taitojen kehittämistä. On leikkejä ja pelejä, joissa opetellaan ongelmanratkaisua. Mietitään, mitä halutaan saada aikaan ja niitä keinoja, millä siihen päästään, summaa luokanopettaja Anna Polso.
 Kuudesluokkalainen  Linnea Rasehorn  istuu lattialla ja näpyttelee tablettitietokonetta. Hän ohjelmoi legorobottia, jonka pitäisi värisensorinsa avulla osata kulkea valkeaa viivaa pitkin.
 – Se on kieltämättä mukavaa, että on semmoista puuhaa, jossa pitää pitää oma kärsivällisyytensä että sen saa toimimaan kunnolla. On siinä haasteensakin.
 Blue-Bot-robotteja käytetään jopa esikouluikäisten opetuksessa. Robottia ohjataan sen selässä olevilla napeilla, jolloin se kulkee kuvioidulla matolla haluttua reittiä. Koodauspajassa pikku roboteilla tehtiin laskutehtäviä ja etsittiin kirjainmatolta oma nimi. Heini Holopainen / Yle
 Kuudesluokkalainen  Santeri Kallio  yrittää myös käskyttää legorobottia käyttämään värisensoria, kun se liikkuu valkoiselta paperilta mustalle.
 – Mun mielestä koodaus on aivan sairaan kivaa ja mä kotonakin tykkään välillä koodailla kaikkia hauskoja pelejä tai jotain muuta.
 Santeri on muiden kuudesluokkalaisten tapaan innoissaan siitä, että hän saa opastaa nuorempiaan itselle tärkeän aiheen pariin.
 – Tuntuu aivan mahtavalta saada opettaa pienemmille tällaista uutta ja kivaa!
 Logiikkatehtävässä etsitään oikeata ratkaisua sulkemalla pois vaihtoehtoja. Heini Holopainen / Yle

Kuudesluokkalainen Santeri Kallio opettaa kohta tovereitaan koodaamaan ja se on hyvä, sillä moni opettaja arastelee digimaailmaa


Summary: Loviisan Wanhat Talot on suosittu tapahtuma, joka kerää niin sisustuksesta kuin perinnerakentamisesta kiinnostuneita kävijöitä.

Kahdeksan vuotta sitten  Tina  ja  Juha Karvonen  istuivat autossa ja yskien ja silmät vettä valuen. He olivat juuri tehneet kierroksen asunnonvälittäjän kanssa Loviisan keskustassa olevassa vanhassa puutalossa. Tyhjillään ollut talo oli päässyt huonoon kuntoon ja home oli vallannut rakenteita. Välikatosta kasvoi alaspäin iso sieni.
 Voisi kuvitella, että kivistävä kurkku ja kirvelevät silmät olisivat saaneet pariskunnan kaasuttamaan pois paikalta mahdollisimman pian.
 Ei, sen sijaan he miettivät tovin ja päättivät tehdä ostotarjouksen. Loviisan ainut säilynyt porttitalo oli hurmannut heidät.
 – Alkuhuumaan jälkeen iski tietenkin pieni paniikki. Mietimme, olimmeko tehneet liian rohkean päätöksen. Siitä kuitenkin selvisi, kun ryhtyi vain hommiin, muistelee Tina Karvonen.
 Karvoset joutuivat purkamaan taloa, mutta pyrkivät säästämään vanhoja rakenteita niin paljon kuin mahdollista. Maria Kalmi
 Työtä on riittänyt. Karvoset purkivat paljon rakenteita ja poistivat kaikki vioittuneet ja homeiset hirret. Osa Vackerbackaksi kutsutun talon rungosta on peräisi 1700-luvulta. Koska Vackerbacka koostuu kahdesta erillisestä katollisen porttikongin yhdistämästä talosta, pystyivät Karvoset ensin remontoimaan toisen puolen ja muuttamaan siihen. Aikaa remontointiin on kulunut kaikkiaan neljä vuotta.
 – Kun urakka oli vielä alussa, ryhdyin ostamaan tapetteja ja muita sisustustarpeita. Niiden voimalla jaksoin uurastaa homeisten hirsien kanssa. Ajattelin, että joku päivä saan nuo ihanat tapetit seinään.
 Tina Karvonen elää nyt unelmaansa. Takana on vuosien remontti. Jyrki Ojala
 Karvoset ovat tehneet niin paljon kuin mahdollista itse. He ovat tehneet kunnostustyön perinteitä kunnioittaen. Loviisan Wanhat Talot -tapahtumassa heiltä kysellään jatkuvasti vinkkejä ja neuvoja vanhan talon kunnostamiseen.
 – On ihanaa, kun tässä tapahtumassa pystyy jakamaan tietoa. Tärkeintä on kuitenkin rohkaisun antaminen - kyllä isostakin urakasta selviää.
 Karvoset yhdistelevät erilaisia tyylejä keskenään.  Maria Kalmi
 Karvoset avasivat ovensa LWT-tapahtumalle, kun talossa vasta purettiin seiniä. Silloin monet kävivät tsemppaamassa heitä.
 – Taisi siinä seassa olla vähän sääliäkin, Tina Karvonen nauraa.
 Nyt nelilapsinen perhe kissoineen on elänyt kolmisen vuotta remontitonta elämää. Talo on kuin sisustuslehdestä ja ihmiset jonottavat päästäkseen kurkistamaan huoneisiin.
 – Elän unelmaa. Tämä on ihana ja juuri meidän perheelle sopiva talo.
 Sähköjohdot ja katkaisijat voivat olla myös kauniita. Maria Kalmi
 "Jokaisen vanhan rakennuksen kunnostaminen on kulttuuriteko"
 Unelma vanhassa puutalossa asumisesta tuntuu häivähtelevän monen suomalaisen mielessä. Loviisan Wanhat Talot -tapahtuma on kasvattanut jatkuvasti kävijämääriään. Tänä vuonna tehtiin ennätys – pelkästään lauantaina myytiin noin 4000 pääsylippua, mikä on yleensä koko viikonlopun saldo. Loviisan kaduilla ja kirpputoreilla kiertelee vielä enemmän ihmisiä. Vuosittain vanhan kaupungin tunnelmaan tutustuu viikonlopun aikana noin 17 000 kävijää.
 Loviisassa riittää erinäköisiä puutaloja, kuten Vanha viinatorni. Maria Kalmi
 Suuri osa ihmisistä tuntuu hakevan inspiraatiota sisustukseen, mutta mukana on myös paljon perinnerakentamisesta kiinnostuneita. Kojuissa jaetaan tietoa eri materiaaleista, ikkunoiden korjaamisesta ja painovoimaisesta ilmanvaihdosta.
 Kadulla vastaan kävelee myös itse talotohtori  Panu Kaila . Arkkitehtuurin emeritusprofessori jaksaa 80-vuotiaanakin jakaa perinnerakentamisen tietoutta.
 – Ihmiset ovat yhä enemmän kiinnostuneita perinteisistä menetelmistä. Nykyisen rakentamiskulttuurin aiheuttamat sisäilmaongelmat ovat saaneet ihmiset kääntymään hyviksi havaittujen rakenteiden ja materiaalien puoleen.
 Panu Kaila jatkaa työtään perinnerakentamisen puolestapuhujana. Jyrki Ojala
 Kaila on hyvillään, että vanhaa arvostetaan. Nykyään rakennuksia ei pureta tuosta vain, koska yleensä vastustus herää. Vuosikymmenien takaista purkubuumia Kaila ei edes halua muistella, koska silloin menetettiin niin paljon.
 – Jokaisen vanhan rakennuksen kunnostaminen on kulttuuriteko, oli se sitten omakotitalo tai julkinen rakennus.
 Kaila on LWT-tapahtuman vakiovieras. Nyt hänellä tosin olisi hieman muutakin puuhaa. Tekeillä on nimittäin jatkoa klassikoksi kohonneelle  Talotohtori  -kirjalle. Ensimmäinen osa ilmestyi vuonna 1997 ja siitä on otettu lähes parikymmentä painosta tähän mennessä.
 "Talo on kasvattanut minua"
 Lilla Ljuvan ovelle luikertelee jono. Sisältä kuuluu talonomistajan  Nina Wiklundin  tarinointi. Kävijät kyselevät talon historiasta ja tavaroista, joita huoneissa riittää. Tervehtimisvuoroa on vaikea saada, sillä kävijöissä on vanhoja tuttuja ja myös uusia sukulaisia löytyy. Kaikki ihastelevat Wiklundin persoonallista kotia.
 Nina Wiklund rakastaa kukkia ja rönsyilevää tyyliä. Maria Kalmi
 Vuonna 2011 Wiklund oli itsekin ihan tavallinen kävijä LWT-tapahtumassa. Hän oli voittanut arpajaisissa lipun ja tuli ystävänsä kanssa kiertelemään Loviisaan.
 – Silloin syntyi ajatus, juuri tällaista elämää minäkin haluaisin elää.
 Kului muutama vuosi ja Wiklund toteutti haaveensa. Hän osti Loviisasta vanhan puutalon. Se ei tosin ollut heti unelmakunnossa. Vuosikausien tyhjillään olo oli jättänyt taloon karuja jälkiä. Mökinrähjä oli ollut ilkivallan kohteena, eikä siellä ollut nykyajan mukavuuksia, kuten sisävessaa tai sähköä.
 Talonkunnostustyön myötä Wiklund on oppinut sietämään keskeneräisyyttä.
 – Talo on kasvattanut minua. Tuntuu, että nykyaikana kaiken pitäisi olla valmista heti.
 Koska budjetti on rajallinen, täytyy tehdä paljon itse. Onneksi Wiklundin isä ja lähipiiri ovat olleet innokkaita auttamaan.
 – Vaikka moni unelmoi tällaisesta asumisesta, eihän tämä kaikille sovi. Täytyy olla intohimoa ja miettiä aidosti, onko aikaa tällaiseen urakkaan.
 Nina Wiklund on keräilijä ja sen huomaa runsaasta sisustuksesta. Maria Kalmi
 Sisustuksen suhteen Wiklundilla on selkeä ja omaperäinen näkemys. Kunnostuksessa hän on kuitenkin kuunnellut muiden neuvoja ja ottanut loputtomasti selvää asioista.
 –Perinnerakentamisessa ei kannata tehdä kompromisseja. Tärkeintä olisi, että nämä yli satavuotiaat talot olisivat terveitä myös seuraavat 100 vuotta.
 Wiklund aloitti keväällä LWT-tapahtuman puheenjohtajana. Hän pitää tällaista perinnerakentamiseen keskittynyttä tapahtumaa tärkeänä.
 – Suomessa on osattu rakentaa hyviä kestäviä taloja. En voi käsittää, miten se taito on voinut kadota näin nopeasti. Tuntuu, että sisäilmaongelma piinaa monia, etenkin uusia rakennuksia.
 Nina Wiklund aloitti keväällä LWT-yhdityksen puheenjohtajana. Jyrki Ojala
 Tapahtuman idea on levinnyt Loviisasta ympäri Suomea. Nykyään monessa kaupungissa ja kylässä järjestetään avoimien ovien päiviä. Tänä vuonna Loviisaan saapui delegaatio Virosta asti ottamaan mallia tapahtuman järjestämisestä.
 – Onhan tämä ainutlaatuinen tilaisuus päästä kurkistamaan ihmisten koteihin. Samalla voi pohtia haluaisiko itse elää vanhassa talossa, toteaa Wiklund.

Unelmoitko vanhasta puutaloidyllistä? Loviisassa pääsee kerran vuodessa kurkistamaan koteihin, jotka ovat kuin sisustuslehdestä


Summary: Ensimmäinen osasto on jo aloittanut työn.

Brasilian armeijan sotilaat ovat aloittaneet maailmanlaajuista huomiota saaneiden metsäpalojen sammutustyön, kertoo maan puolustusministeri  Fernando Azevedo .
 Ministerin mukaan 44 000 sotilasta on valmiudessa lähetettäväksi sammutustehtävään.
 Ensimmäinen 700 miehen osasto on jo aloittanut työt Rondonian osavaltion pääkaupungin Porto Velhon suunnalla. Sotilaiden käytössä on kaksi C-130 Hercules -kuljetuskonetta, jotka voivat pudottaa kerralla 12 000 litraa vettä.
 Uutistoimisto AP:n toimittaja on lentänyt paloalueiden yläpuolella. Hän kertoo, että Porto Velhossa on kulotettu jo aiemmin sademetsästä raivattua maatalousaluetta. Toimittaja näki suuria metsäpaloja esimerkiksi Mato Grosson alueella. Ilma on hämärä valtavien savupilvien takia.
 Uutistoimistojen mukaan Brasiliassa on viime päivien aikana syttynyt jälleen satoja uusia metsäpaloja.
 Maa on joutunut erittäin voimakkaan kansainvälisen painostuksen kohteeksi, koska laittomaasti sytytetyt metsäpalot ovat yleistyneet tänä vuonna huomattavasti sen jälkeen, kun presidentti  Jair Bolsonaro  kannusti maatyöläisiä raivaamaan itselleen lisää maata sademetsästä. Hänen mukaansa metsien suojelu haittaa maan taloudellista kehitystä.
 Esimerkiksi Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  on uhannut estää Brasilian ja EU:n välille neuvotellun taloussopimuksen ratifioimisen.
 Myös Boliviassa palaa
 Eilen lauantaina Bolsonaro sanoi, että palotilanne on palaamassa normaaliksi.
 Palot eivät rajoitu vain Brasiliaan. Naapurimaa Bolivian hallitus kertoo, että tänä vuonna noin 10 000 neliökilometriä metsää on poltettu. Maan presidentti  Evo Morales  on tukenut metsän raivaamista biopolttoaineiden tuotantoa varten.
 Maailman suurin sammutuskone Boeing 747 SuperTanker nousee ilmaan Santa Cruzissa, Boliviassa. Juan Carlos Torrejon / EPA
 Bolivia on lähettänyt poliiseja, palomiehiä, armeijan joukkoja ja Yhdysvalloista lainaksi saadun Boeing 747-400 SuperTanker -sammutuskoneen taltuttamaan hallitsemattomiksi päässeitä paloja.
 Lue lisää :
 Trump tarjosi Brasilialle apua Amazonin metsäpalojen sammuttamisessa
 Metsät roihuavat nyt Amazonilla, Indonesiassa ja Siperiassa – mikä maastopaloja selittää?

Brasilian puolustusministeri: 44 000 sotilasta valmiina sammuttamaan metsäpaloja


Summary: Pääministeri sanoi haastattelutunnilla, että keskustan puheenjohtajakamppailu on vaikuttanut hallituksen työskentelyyn.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) sanoi ensimmäisellä Ylen haastattelutunnillaan, että viime yönä  Porvoossa tapahtunut  poliiseihin kohdistuva väkivalta on vakavaa ja anteeksiantamatonta.
 Lisäksi yhtä poliisia ammuttiin lauantaina  Jyväskylässä  ilma-aseella.
 – Tämä henkii vakavasta muutoksesta yhteiskunnassa, että kaikkia kansalaisia suojelevaa poliisiorganisaatiota vastaan hyökätään.
 Rinne sanoo, että hallitus on tunnistanut tarpeen lisätä poliisin työvoimaa: poliisien määrää aiotaan lisätä ensimmäistä kertaa kymmeneen vuoteen.
 – Ei niin paljon kuin olisi täysin tarvetta, mutta 300 uutta poliisia olisi lisänä tähän tilanteeseen, korjaamassa tilannetta.
 Rinne kiittää poliisien turvallisuusvarustusta siitä, etteivät loukkaantumiset olleet hengenvaarallisia.
 – Pahaa on tapahtunut jo nyt, poliiseja on loukkaantunut vakavasti. Onneksi heillä oli riittävä turvallisuusvarustus, joka säästi vammoja, ehkä jopa hengenvaaralta, Rinne sanoo.
  ”Ilmastojohtajuus kuuluu EU:lle”
 Akuuteimman puheenaiheen jälkeen haastattelutunnilla siirryttiin pääministerin näkemyksiin muista viime aikojen tapahtumista, kuten  Amazonin sademetsän  polttamisesta Brasiliassa.
 Rinteen mukaan Suomi on edistänyt EU-puheenjohtajamaana sitä, että unioni päättäisi yhteisistä toimista, joita tämänhetkisten metsäpalojen kaltaisessa tilanteessa tehdään.
 – Euroopan unionin täytyy ottaa ilmastokysymyksissä itselleen johtajuus, joka sille taloudellisessa mielessä ja historian näkökulmasta kuuluu. Pitää johtaa tavalla, joka saa hallitukset toimimaan eri puolilla maapalloa niin, että lämpeneminen saadaan pysäytettyä puoleentoista asteeseen.
 Rinne sanoo, että Brasilialle on tehtävä selväksi heidän alueensa tärkeys maailman ilmaston kannalta.
 – Ei ole vain heidän oma asiansa, miten sademetsien kanssa toimitaan. Metsien suhteen täytyy toimia vastuullisesti. Jos Amazonin alueella ei toimita globaalin edun mukaisesti, tulee toimenpiteitä, joilla siihen ohjataan.
 Pitääkö myös Suomen sallia se, että muut maat puuttuvat metsiemme käyttöön? Rinne toteaa, että Suomen ilmastopolitiikka tulee olemaan niin vastuullista, ettei sellaiseen ole tarvetta.
 – Meistä ei erikseen tarvitse tässä suhteessa huolehtia. Muiden EU-maiden sananvalta tulee siitä yhteistyöstä, jota olemme keskenään sopineet eurooppalaisittain.
 Ilmastoon ja metsäteollisuuteen liittyvät kysymykset jakavat kuitenkin mielipiteitä Rinteen runsaan parin kuukauden ikäisessä hallituksessa.
 Kuinka eripurainen hallitus on?
 Rinne on hyvillään hallituspuolueiden yhteistyöstä hallitusneuvotteluissa, mutta sanoo, että viiden puolueen erilaiset arvot ja näkemyserot tulivat Säätytalolla hyvin selviksi.
 – Neuvotteluissa nähtiin, että on isompia asioita, joista joudutaan varmaan koko hallituksen olemassolon ajan keskustelemaan. Metsäpolitiikka on yksi, jossa on erilaisia näkemyksiä ja painotuksia.
 Esimerkiksi keskustan ja vihreiden erimielisyyksiä on jo kesän aikana  noussut esiin  mediassa.
 Rinne ei ole asiasta huolissaan, mutta kertoo neuvoneensa pitämään välienselvittelyn poissa julkisuudesta.
 –Kun noudatetaan hallitusohjelmaa, kaikki menee hyvin. Olen muutamaan kertaan sanonut ministereille, että julkista keskustelua voisi vähän välttää, ottaen huomioon miten siihen suhtaudutaan, ja hakea mieluummin hallituksen sisällä yhteistä linjaa niissä asioissa, mihin sitä tarvitaan.
 Jännitettä hallitustyöskentelyyn on tuonut myös se, että puolustusministeri  Antti Kaikkonen  ja elinkeinoministeri  Katri Kulmuni  ovat kumpikin ehdolla  keskustan puheenjohtajaksi .
 –Valehtelisin jos sanoisin, että se ei ole vaikuttanut millään tavalla. Mutta toisaalta valehtelisin jos sanoisin, että se on vaikuttanut merkittävästi. Erittäin hyvin molemmat puheenjohtajaehdokkaat ovat toimineet hallituksen sisäisen yhteistyön näkökulmasta, Rinne sanoo.
 Rinteen hallituksessa avustajien määrää  on lisätty , mitä on perusteltu Suomen EU-puheenjohtajuuskauden tarpeilla. Pääministerin mukaan tammikuussa arvioidaan, onko avustajien määrän vähentämiselle edellytyksiä.
 Nyt virkamiesjohto kaikissa ministeriöissä on tyytyväinen siihen, että resurssit riittävät.
  ”Matalasuhdanteessakin lisätään työpaikkoja”
 Tällä hetkellä Arkadianmäellä valmistaudutaan syyskuussa koittavaan  budjettiriiheen . Rinne korostaa talouspolitiikan suunnanmuutosta.
 –Tämä on ensimmäinen hallitus pitkään aikaan, jos koskaan, joka julkilausuu sen, että jos suhdanteet heikkenevät, vahvistamme julkisen sektorin väliintuloa niin, että syntyy uusia työpaikkoja.
 Rinteen mukaan  hallitusohjelmassa  suhdannemuutoksiin on varauduttu paremmin kuin aiemmin. Matalasuhdanteeseen on tarkoitus vastata esimerkiksi toisessa lisätalousarviossa vireille laitetuilla yli 600 miljoonan euron infrastruktuurihankkeilla.
 Rinne korostaa, että työllisyystavoitteissa ei ole kyse vain suhdanteista, vaan väestörakenteesta. Hän luonnehtii käynnissä olevaa väestön ikärakenteen muutosta kohtalokkaaksi.
 – Työikäisen väestön osuus suhteessa muihin vähenee 2040-luvulle asti. Työllisyysasteen on 2040-luvulla oltava yli 80 prosenttia, jotta nykyisen kaltainen hyvinvointivaltio voidaan säilyttää.
 Rinne toteaa, että eri syistä työttömiä suomalaisia on tällä hetkellä yli 300 000 ja liki puolet heistä on työelämän ulkopuolella omasta halustaan. Pääministeri arvelee, että joukossa on lapsiperheitä, jotka tarvitsivat paremmat kannusteet työelämään.
 –Lapsiperheitä pitää tukea palveluiden ja toimeentulon kautta, siellä on varmaan porukkaa, joka tähän kuuluu.
 Rinne toteaa, että suhdannetaantumaa ja pysyvää työllisyysastetta on käsiteltävä eri tavoin. Hän lupaa kertoa konkreettisia keinoja kumpaankin budjettiriihen aikaan syyskuussa.
  Suomalaiset voivat palata Al-Holin leiriltä, jos pääsevät sieltä pois
 Pääministerin haastattelutunnin päätteeksi palattiin vielä kansainvälisiin kysymyksiin. Syyriassa Al-Holin leirillä olevista Suomen kansalaisista on tiedetty  kesän alusta saakka , mutta heidän tilanteessaan ei sinä aikana ole tapahtunut muutosta.
 Rinne sanoo, että hallitus on ollut yhteydessä alueen kurdeihin.
 – On viestitty se, että Suomen kansalaiset voivat perustuslain mukaan, vaikka olisivat tehneet mitä, palata aina Suomeen, Rinne sanoo.
 Samaan aikaan hallitus aikoo varmistaa, että Suomen viranomaiset ovat informoituja ja valmiina sen varalta, että ihmisiä palaisi leiriltä Suomeen.
 – Jos he leiriltä pääsevät lähtemään, varmaan moni heistä suuntaa Suomeen, Rinne sanoo.
 Pääministerin haastattelutunteja on tehty 57 vuotta ja Rinne on kaikkiaan 25. pääministeri, joka ohjelmaan osallistuu.
 Rinteen ensimmäinen pääministerin haastattelutunti on kuunneltavissa  Yle Areenassa .
 Lue myös:
 Analyysi: Pääministeri Antti Rinne sietää sanaharkat hallituksessa, koska keskustan ja vihreiden eroja ei voi lakaista maton alle

Pääministerin mukaan hyökkäys poliiseja kohtaan kertoo muutoksesta yhteiskunnassa – Rinne haastattelutunnilla: "Pahaa on tapahtunut jo nyt"


Mies kuoli mönkijäonnettomuudessa Virolahdella Niemeläntiellä sunnuntain vastaisena yönä, kertoo Kaakkois-Suomen poliisi.
 Ilmoitus onnettomuudesta tehtiin hätäkeskukseen aamulla hieman kello kuuden jälkeen.
 Poliisi epäilee, että vuonna 1963 syntynyt Virolahdelta kotoisin ollut mies menetti kuljettamansa mönkijän hallinnan ja suistui tieltä.
 Poliisi jatkaa onnettomuuden syiden selvittämistä. Paikalle hälytettiin myös onnettomuustutkintalautakunta.


Summary: Tilastojen mukaan poliisin työssään kohtaama väkivalta on kaksinkertaistunut Suomessa tällä vuosituhannella. Poliisin ampuminen on vielä harvinaista.

Oikeustieteen tohtori  Henri Rikanderin  mielestä poliisin työ on muuttunut aiempaa vaarallisemmaksi tällä vuosituhannella.
 Rikander on tutkinut poliisin voimankäyttöä ja poliisiin kohdistuvaa väkivaltaa keväällä  julkaistussa väitöskirjassaan .
 – Väkivalta poliisia kohtaan on monimuotoistunut ja sen teho ja määrä on kasvanut. Ennen poliisi kohtasi väkivaltaa kiinniottotilanteen yhteydessä, kun tekijän piti päästä karkuun. Nyt näkyy ajoittain selkeä virkamiehen vahingoittamistarkoitus, jopa ansoittamista, Rikander kertoo.
 Poliisin vahingoittamisessa käytetty välineistö on myös monipuolistunut. Rikanderin mukaan  Porvoon kaltainen  poliisin ampuminen on Suomessa kuitenkin harvinaista. Kysymys on aina yksittäistapauksista.
 Poliisi kohtaa aseita virkatehtävissään säännöllisesti, vaikka teräaseilla ja erilaisilla astaloilla tehtävä väkivalta on yleisempää.
 – Kyse voi olla pikaistuksissa tehdystä teosta, jossa ase on olemassa lailllisen syyn vuoksi. Voidaan myös liikkua rikollisissa piireissä, ja ase on mukana aseman pönkittämisen ja oman suojan takia. Silloin kyse on laittomasta aseesta.
 Oikeustieteen tohtori Henri Rikander kertoo, että poliisia kohtaan tehdyn väkivallan muodot, määrä ja teho ovat kasvaneet parissakymmenessä vuodessa. Henri Rikander
 Rikander kertoo, että väkivallan kasvu poliisia kohtaan on yleiseurooppalainen ilmiö.
 Tilastojen mukaan poliisin työssään kohtaama väkivalta on kaksinkertaistunut Suomessa parissakymmenessä vuodessa. Vuonna 1999 poliisiin kohdistuneita väkivallan tekoja kirjattiin Suomessa 833 kappaletta, vuonna 2016 jo 1 699 kappaletta. Sama muutos näkyy Ruotsissakin.
 Hollannissa tämä väkivalta on kolminkertaistunut 1970-luvulta.
 Tilastoihin päätyvät vain ilmoitetut tapaukset. Rikander kertoo, että vähäisempi väkivalta ei näy tilastoissa, koska poliisi ei tee siitä ilmoitusta "sietämiskulttuurin" takia.
 Suomi seuraa Ruotsin tietä?
 Kansainvälinen rikollisuus tai rajat ylittävä rikollisuus on yleistynyt myös Suomessa. Henri Rikander nostaa poliisille vaaralliseksi tilanteiksi esimerkiksi rikollisten välienselvittelyt.
 – Kun tekijät tulevat toisesta kulttuurista, jossa poliisin toimintatapa on erilainen, kynnys käyttää väkivaltaa poliisia kohtaan voi olla matalampi.
 – Ruotsiin verrattuna olemme vielä turvallisemmissa olosuhteissa, mutta viitteitä samanlaisesta kehityksestä on nähtävissä Suomessakin.
 Ruotsin media raportoi jo viikoittain rikollisten välienselvittelyistä ja muusta järjestäytyneen rikollisuuden väkivallasta.
 Vielä ei tiedetä, mitä Porvoon ampumistapauksessa tapahtui, miksi epäiltyjen ja poliisien tiet kohtasivat, ja mikä johti poliisien ampumiseen.
 Keskusrikospoliisi tiedottaa Porvoon ampumisesta kello 17. Katso tilaisuus suorana Ylellä.  KRP:n mukaan vapaalla olevat ampujat ovat aseistautuneita ja vaarallisia.
 Poliisina työskentelevä Rikander muistuttaa, että poliisi menee hälytystehtäviin hyvin vajavaisilla tiedoilla ja varusteilla: lähtötiedot partiolle tulevat aina hätäkeskuksen kautta ilmoittajalta.
 Rikander viittaa  muun muassa Vihdin  ja  Hyvinkään  ampumistapauksiin, joissa kuoli ja loukkaantui poliiseja.
 – Tilanne on paikalle lähtevälle partiolle aina haastava, koska ei esimerkiksi tiedetä, missä asetta käyttävä epäilty tarkalleen on.
 Rikander kertoo, että Ruotsissa 80 prosenttia poliisin aseenkäytöstä on tapahtunut alle kymmenen metrin etäisyydellä epäillystä hätävarjelutilanteessa.
 – Tämä kuvastaa sitä poliisin aseenkäytön yllätyksellisyyttä ja kiinniotettavan henkilön toimien yllätyksellisyyttä poliisia kohtaan, Rikander toteaa.
 Poliisit kuolleet työssään ampumisiin ja yliajoihin
 Tällä vuosituhannella kaksi poliisia on menettänyt virkatehtävissä henkensä. Alla lista työssään kuolleista poliiseista ja poliisiin kohdistuneista murhan yrityksistä:
 Sunnuntaina  kaksi poliisia haavoittui ammuskelussa hälytystehtävän yhteydessä.
 Eilen lauantaina  itsetuhoisen miehen epäillään ampuneen poliisia ilma-aseella  kasvoihin Jyväskylässä.
 2016  Vihdissä yksi poliisi kuoli ja toinen haavoittui, kun mies ampui poliiseja rynnäkkökiväärillä.
 2016  mies kiilasi hänen pysäyttämistään yrittäneen moottoripyöräpoliisin tieltä Ylitorniossa. Poliisi sai hengenvaarallisia vammoja.
 2012  Hyvinkäällä työharjoittelussa ollut konstaapeli haavoittui vakavasti, kun mies ampui häntä kiväärillä. Ampuja tappoi kaksi ihmistä ja haavoitti seitsemää.
 2007  rattijuoppo ajoi poliisin kuoliaaksi Kälviällä. Poliisi oli laittamassa piikkimattoa tielle pysäyttääkseen kaahaajan.
 1997  kaksi poliisia kuoli Helsingin Ullanlinnassa tanskalaisen rikollisen Steen Christensenin luoteihin. Christensen tuomiittiin poliisimurhista elinkautiseen vankeuteen.
 1993  poliisi kuoli yliajossa Helsingin Lauttasaaressa. Tekijä oli vapautunut vasta vankilasta.
 1991  eroriidan takia kotihälytykselle saapunut poliisi ammuttiin haulikolla Haukiputaalla. Toinen poliisi haavoittui.
 1991  Kannuksessa poliisi kuoli yliajoon samantyyppisessä tapauksessa kuin Kälviällä vuonna 2007.
 1991  väkivaltaista perheriitaa selvittämään lähtenyt poliisi sai surmansa, kun perheen isä ampui hänet haulikolla Jyväskylässä. 1969   Pihtiputaan poliisisurmissa  mies ampui neljä häntä pidättämään ja rauhoittamaan tullutta poliisia.
 Lue lisää:   KRP: Porvoon poliisiampujat ovat "vaarallisia ja aseistautuneita" – katso poliisin tiedotustilaisuus suorana kello 17
 Poliisiylijohtaja Kolehmainen Porvoon ampumisesta: Väkivalta poliisia kohtaan on väkivaltaa meitä kaikkia kohtaan
 Poliisia ammuttiin kaasutoimisella ilma-aseella Jyväskylässä – yksi kuulista osui kasvoihin, ampujaa epäillään murhan yrityksestä

Tutkija Porvoon ampumisesta: Poliisin työ muuttunut vaarallisemmaksi 2000-luvulla – "Näkyy selkeä virkamiehen vahingoittamistarkoitus, jopa ansoittamista"


Summary: Trump tukee Johnsonia Britannian EU-eron luotsaajana.

Britannian pääministeri  Boris Johnson  on tavannut G7-kokouksessa ensimmäistä kertaa kasvotusten Yhdysvaltain presidentti  Donald Trumpin  virkaanastumisensa jälkeen.
 Johnson ja Trump näyttivät tulevan selvästi hyvin toimeen istuessaan yhdessä työaamiaiselle Ranskan Biarritzissa viikonloppuna järjestetyssä kokouksessa.
 – Hänestä tulee fantastinen pääministeri, Trump arvioi tapaamisessa.
 Trump kertoi myös tukevansa Johnsonia Britannian EU-eron luotsaajana.
 – Hän ei tarvitse mitään neuvoja, Trump vastasi, kun häneltä kysyttiin, kuinka hän neuvoisi Johnsonia brexitin suhteen.
 – Hän on oikea mies hoitamaan homman.
 Britannian yleisradioyhtiön  BBC:n haastattelussa  Johnson sanoi, että brexit-sopimuksen kohtalo on nyt EU-blokin käsissä. Hän myös sanoi, että erosopimuksen hyväksyminen on hieman aiempaa todennäköisempää.
 – Uskon, että se menee täpärälle, mutta nyt on tärkeää valmistautua eroon ilman sopimusta, Johnson sanoi BBC:n mukaan.
 Pääministeri on toistuvasti pitänyt kiinni siitä, että Britannia eroaa EU:sta lokakuun lopulla.
 "Erittäin suuri kauppasopimus syntymässä pian"
 Trump kertoi tapaamisen yhteydessä myös, että Yhdysvallat ja Britannia ovat sopimassa "erittäin suuren kauppasopimuksen, suuremman kuin koskaan aiemmin". Trumpin mukaan sopimus on mahdollista saada aikaan melko pian.
 Brittimedian mukaan Yhdysvallat on ehdottanut, että sopimus solmittaisiin vuoden kuluttua brexitistä. Johnsonin mukaan vuosi on hieman liian lyhyt aika.
 Johnson kehotti aiemmin Trumpia poistamaan kaupan esteitä brittiyhtiöiltä, jotka voivat vaarantaa maiden välisen kauppasopimuksen Britannian EU-eron jälkeen.
 Vapaakauppasopimusta Yhdysvaltojen kanssa on pidetty äärimmäisen tärkeänä Britannialle, sillä etenkin sopimukseton brexit mutkistaisi brittiyritysten kaupankäyntiä EU-maiden kanssa.
 Lue myös :
 G7-kokous: Trump kehui tapaamistaan Macronin kanssa ”parhaaksi tähän asti” – Johnson vaatii USA:ta poistamaan kaupan esteitä brittiyhtiöiltä

Trump ja Britannian pääministeri Johnson tapasivat ensi kertaa – maat kaavailevat "erittäin suurta kauppasopimusta"


Summary: Oodi on myös yksi finalisteista maailman parhaaksi julkiseksi kirjastoksi. Voittaja julkaistaan ensi tiistaina.

Elokuvateatterit & elokuvien esittäminen

Arvovaltainen amerikkalainen Time–lehti on valinnut Helsingin keskustakirjasto Oodin maailman sadan kiinnostavimman kohteen listalleen.
 Time kuvailee  World's Greatest Places 2019 –listallaan  Oodia tulevaisuuden kirjastoksi robotteineen, pelihuoneineen, äänitysstudioineen ja elokuvateattereineen. Kolmannen kerroksen Kirjataivas saa myös huomiota.
 Listalle on Oodin lisäksi päässyt kaksi muuta kirjastoa, Calgaryn keskuskirjasto Kanadassa ja Hanoin VAC-kirjasto Vietnamissa.
 Muita listan kulttuurikohteita ovat muun muassa Qatarin kansallismuseo, Dohassa, Museum of Black Civilizations Dakarissa, Senegalissa ja Uluru-Kata Tjutan kansallispuisto, Australian Pohjois-Territoriossa.
 Time listaa vuosittain kohteita puistoista ravintoloihin ja kulttuurikohteisiin toimittajiltaan, kirjeenvaihtajiltaan ja alan asiantuntijoilta keräämänsä listan perusteella. TOP–100–listalle pääsyn kriteereitä ovat muun muassa omaperäisyys, kestävyys ja vaikuttavuus.
 Keskustakirjasto Oodin kierreportaat. Yle/ Lukas Rusk
 Oodi on myös yksi neljästä ehdokkaasta maailman parhaaksi kirjastoksi Kirjastojen kansainvälisen kattojärjestön  IFLAn ja IT-yritys Systematic Vuoden julkinen kirjasto –palkinnon saajaksi.
 Palkintoa haki yhteensä 16 kirjastoa eri puolilta maailmaa. Finalistit valitsi IFLAn alan asiantuntijoista koostuva kansainvälinen tuomaristo. Voittaja julkistetaan tiistaina 27. elokuuta Ateenassa.

Time-lehti valitsi keskustakirjasto Oodin sadan kiinnostavimman kohteen joukkoon maailmassa


Summary: Merkittävä osa viime hallituskauden kärkiavustajista on siirtynyt lobbaajiksi joko etujärjestöihin, viestintätoimistoihin tai yrityksiin.

Se lähti liikkeelle sähköpostista.  Samuli Virtanen  oli valmistunut muutama vuosi aiemmin Helsingin yliopistosta kielenkääntäjäksi ja hänellä oli "villi haave" työskennellä perussuomalaisten silloiselle puheenjohtajalle  Timo Soinille.
 – Ajatus ei jättänyt minua rauhaan. Totesin, ettei Soini tule hakemaan minua kotoa, vaan minun pitää olla asiassa aloitteellinen.
 Virtanen lähetti sähköpostia Soinille, joka työskenteli siinä vaiheessa Euroopan parlamentissa. Puheenjohtaja vastasi, ettei puolueessa ole pestejä auki juuri sillä hetkellä.
 Eduskuntavaalit pidettäisiin kuitenkin keväällä 2011, jolloin Virtasen kannattaisi olla uudelleen yhteydessä Soiniin.
 Vaalien tulos oli iso jytky paitsi perussuomalaisille, myös Virtaselle. Perussuomalaiset sai vaaleissa 34 lisäpaikkaa, minkä seurauksena puolue alkoi nopeasti vahvistaa organisaatiotaan.
 Siitä alkoi Virtasen rakettimainen urakehitys puoluekoneistossa. Virtanen nousi ensin eduskunta-avustajaksi, sitten eduskuntaryhmän kansainvälisten asioiden sihteeriksi ja lopulta puolueen ykkösavustajaksi, valtiosihteeriksi, kun puolue nousi kevään 2015 eduskuntavaalien jälkeen hallitukseen.
 – Perussuomalaisilla ei ollut tuolloin etujärjestöissä tai kolmannella sektorilla poolia, joista erityisavustajia tai valtiosihteereitä olisi voinut rekrytoida, Virtanen sanoo.
 Hän jäi avustajaksi senkin jälkeen, kun perussuomalaiset kesällä 2017 hajosi. Puolue vaihtui siniseen tulevaisuuteen.
 Yle selvitti erityisavustajien urakehityksen
 Valtiosihteerien ja erityisavustajien ympärillä on riittänyt puhetta.Merkittävin yhteiskunnallinen keskustelu avustajien ympärillä on käyty pyöröoviongelmasta.
 Tällä on viitattu keskeisten avustajien siirtymiseen joko yritysten, etujärjestöjen tai viestintätoimistojen lobbaajiksi, jolloin heidän on pelätty vievän hallituksen sisäpiiritietoa yrityksiin. Esimerkiksi sote-uudistuksen toteuttamiseen liittyvistä tiedoista on vonut olla hyötyä monelle yritykselle.
 Yle selvitti, minne viime kauden lopussa  Juha Sipilän  (kesk.) hallitukselle työskennelleet valtiosihteerit ja erityisavustajat ovat menneet hallituskauden jälkeen.
 Suurin osa avustajista jatkoi tavalla toisella puolueen leivissä. Osa keskustalaisista erityisavustajista jatkoi tehtäviään uudessa hallituksessa ja osa palkattiin suoraan puolueiden työntekijöiksi.
 Lobbaustoimintaan puolestaan siirtyi kahdeksan ihmistä. Eri etujärjestöihin lobbareiksi palkattiin neljä ihmistä, ja toiset neljä ihmistä siirtyi harjoittamaan edunvalvontaa suoraan yritysten palkkalistoille.
 Yllättävän iso joukko avustajista on vailla töitä. Joka neljäs entinen avustaja joko etsii töitä, suorittaa opintojaan loppuun tai on siirtynyt hoitamaan kotiin lapsiaan.
 Lasse Isokangas / Yle
 Yksi näistä on Virtanen, joka siirtyi perhevapaalle ja ryhtyi hoitamaan lapsiaan "neljän rankan vuoden jälkeen".
 – Minulla on kaksi pientä lasta, joista ensimmäinen syntyi hallitusneuvotteluiden aikana. Nyt on ollut hyvä aika hieman levähtää ja tutustua jälkikasvuun.
 Ylen selvityksestä käy ilmi, että yllättävän moni nimenomaan perussuomalaisten ja myöhemmin sinisten riveistä rekrytoitu erityisavustaja etsii yhä töitä tai on jättänyt poliittisen vaikuttamisen taakseen.
 Tampereen yliopiston professori  Ilkka Ruostesaari  pitää tilannetta ymmärrettävänä.
 – Uskon, että puolueiden välillä on eroja. Sinisethän käytännössä putosivat poliittiselta kartalta. Koska sinisiä ei enää puolueena ole, niin erityisavustajilla ei ole niin paljon käyttöä tänä päivänä.
 Ruostetsaari perustelee näkemystään sillä, että eri etujärjestöt ja vaikuttajaviestintäyritykset palkkaavat usein tietyn puolueen jäseniä pitämään yhteyttä oman puolueensa päättäjiin.
 Lobbarin pitää tuntea oikeat henkilöt, joihin eri asioissa pitää vaikuttaa. Ja toisaalta tunnistaa hetket, jolloin oma viesti pitää saada päättäjien korviin. Tiedot tuoreista uudistuksista vanhenevat Ruostetsaaren mukaan nopeasti.
 Virtanen on alkanut viikko sitten etsiä uutta työpaikkaa. Hän toivoo, että voisi käyttää kertynyttä osaamistaan ja verkostojaan hyödyksi tulevassa työssään.
 – Toivoisin, ettei olisi niin tärkeää, minkä puolueen ministeriryhmässä on toiminut. Toivottavasti keskeisempää olisi se, että on ollut keskeisissä paikoissa mukana.
 Yhteen asiaan puolue kuitenkin vaikuttaa. Siniset erityisavustajat eivät voi palata takaisin puolueen leipiin, sillä se kutistui lähes olemattomaksi eduskuntavaalien jälkeen.
 Erityisavustajat otsikoissa
 Antti Rinteen  (sd.) hallituksen aikana ei ole vielä ehditty kohista avustajien siirtymisestä muihin tehtäviin, koska se on ollut vallassa vasta kolme kuukautta.
 Sen sijaa otsikoihin on päätynyt avustajien määrä. Rinteen hallitus kasvatti avustajien määrää reilusti verrattuna Sipilän hallitukseen.
 Nykyministereillä on yhteensä 83 avustajaa, kun taas Sipilän hallituksella oli viime vuoden vuodenvaihteessa 47 avustajaa.
 Ylen selvityksestä huomaa, että Rinteen hallitukseen avustajia on tullut eniten puolueen palkkalistoilta, julkiselta sektorilta ja työntekijäjärjestöistä.
 Lasse Isokangas / Yle
 Tässä on yksi keskeinen ero Sipilän ja Rinteen hallituksien välillä. Sipilän hallituksesta on menty enemmän työnantajajärjestöihin ja yritysten edunvalvontaan töihin, kun taas Rinteen hallituksessa työntekijäjärjestöt ovat hyvin edustettuina.
 Yksi Rinteen hallituksen erityisavustajista on  Jenni Karjalainen , joka tuli työministeri  Timo Harakan  (sd.) erityisavustajaksi Insinööriliitosta.
 – Pääministeri ja valtiosihteerit ovat perustelleet meille määrän kasvattamista kahdella syyllä. Ensinnäkin päätökset eivät saa jää tekemättä sen takia, ettei ministeri tai hänen esikuntansa ehdi linjata asioita. Toiseksi tarkoituksena ei ole tappaa ketään työnteolla, Karjalainen sanoo.
 Sipilän hallituksen kaudella otsikoihin nousivat paitsi ministereiden mutta myös virkamiesten jaksaminen. Ministerit  Jari Lindström  (sin.) ja  Juha Rehula  (kesk.) kertoivat avoimesti julkisuudessa työuupumuksestaan.
 Myös eri ministeriöiden erityisavustajat kertoivat viime kaudella taustakeskusteluissa kovasta rasituksesta.
 Erityisavustajien vähentämisen taustalla oli Sipilän vaalilupaus. Sipilä linjasi ennen kevään 2015 eduskuntavaaleja, että hallitus voisi pärjätä 12 ministerillä.
 Lopulta Sipilän hallitus aloitti 14 ministerillä ja 35 avustajalla, mutta heidän määräänsä lisättiin loppukaudesta.
 Katainen kaksinkertaisti avustajien määrän
 Sipilä käänsi pitkään kestäneen kehityksen suuntaa. Pääministerille palkattiin ensimmäinen poliittinen sihteeri 1930-luvulla ja 1970-luvulla määrät alkoivat vähitellen kasvaa.
 Edellinen iso loikka määrissä nähtiin  Jyrki Kataisen  (kok.) hallituksen aikana, jolloin määrä kaksinkertaistui 48 avustajaan.
 Avustajien määrän kasvattamista on perusteltu sillä, että poliittiset kysymykset ovat muuttuneet entistä vaikeammiksi ja ne ovat pirstaloituneet yhä hienosyisemmiksi erikoiskysymyksiksi.
 Toisaalta taustalla on ollut myös komiteatyöskentelyn loppuminen. Isot yhteiskunnalliset uudistukset vietiin läpi vielä 1980-luvulla komiteoissa, joissa eri puolueet, etujärjestöt, tutkijat ja virkamiehet olivat laajasti edustettuina.
 Komiteatyön sisälle oli siis rakennettu poliittinen ohjaus, jota erityisavustajat nyt harjoittavat ministeriöissä ministerinsä antamalla mandaatilla.
 Politiikka on myös nopeutunut, mikä on tarkoittanut ministerin avun tarpeen nousua.
 Perusteluiden lisäksi avustajajärjestelmää kohtaan on myös esitetty kritiikkiä.
 Työntekijäliitosta erityisavustajaksi
 Erityisavustajien taustat ovat herättäneet arvostelua. Useat avustajat tulevat töihin muun muassa työmarkkinajärjestöistä, mikä on synnyttänyt epäluuloa eri eturyhmien liiallisiin vaikutusmahdollisuuksiin valtion hallinnossa.
 Karjalainen tuli Harakan avustajaksi palkansaajien edunvalvontajärjestöstä, jossa hän työskenteli johtavana asiantuntijana. Karjalainen pitää itseään enemmän työmarkkina- kuin ammattiyhdistysosaajana.
 Jenni Karjalainen työskenteli Insinööriliiton johtajavana asiantuntijana, ennen kuin hän nousi Timo Harakan erityisavustajaksi.  Sasha Silvala / YLE
 – Minun järjestötaustani tarkoittaa sitä, että tunnen palkansaaja- ja työnantajapuolen näkökulmat. Nyt, kun olen tässä, hoidan Suomen asioita hallitusohjelman mukaisesti.
 Karjalaisen mukaan lopulta kyse on ertyisavustajan rehellisyydestä ja moraalista, säilyttääkö hän riippumattomuuden suhteessa entisiin työnantajiin.
 Yksi erityisavustajan vallankäytön tapa liittyy portinvartijan rooliin, jossa avustaja suodattaa ministerille tietoa ja vaikuttaa siihen, keitä ministerit tapaavat.
 Avustajan vallankäyttö tosin perustuu ministerin luottamukseen ja luottamuksen voi menettää yleensä vain kerran.
 Professori Ruostetsaari ei pidä suurena ongelmana sitä, että erityisavustajien taustoissa näkyy kulloisenkin hallituksen kokoonpano.
 – Pidän sitä positiivisena asiana, että ministereiden avuksi hankitaan asiantuntevaa henkilöstöä. Esimerkiksi ammattiyhdistysliikkeestä tai elinkeinoelämästä voidaan tuoda asiantuntemusta ministeriön esikuntaan.
 Lue lisää:
 Opetusministeri Li Andersson hallituksen avustajien määrän kasvusta: Virkamiehet uupuneita, näin varmistetaan poliittisen työn onnistuminen
 Mitä tekee ministerin avustaja? Yhdessä Suomen vähiten arvostetussa ammatissa turvataan ministerin poliittinen selusta

Yle selvitti: Iso osa Sipilän hallituksen erityisavustajista etsii yhä töitä – "On ollut aikaa tutustua lapsiin, toivottavasti töitä löytyy"


Summary: Poliisiylijohtaja Seppo Kolehmainen kertoi Ylen pääuutislähetyksessä, ettei ole tiedossa, että kukaan olisi loukkaantunut takaa-ajossa.

Keskusrikospoliisi kertoo Twitterissä poliisin ottaneen kiinni kaksi henkilöä Tampereen seudulla puoli tuntia kestäneen takaa-ajon päätteeksi sunnuntai-iltana puoli yhdeksän maissa. Kiinnioton yhteydessä ammuttiin poliisia kohti.
 KRP epäilee, että kiinniotetut henkilöt liittyvät Porvoossa viime yönä tapahtuneeseen ampumatapaukseen.
 KRP kertoi myös, että takaa-ajon yhteydessä tapahtui kalustovaurioita epäiltyjen ammuttua poliisin ajoneuvoja kohti ja ajettua niitä päin.
 – Parhaillaan selvitään keitä taka-ajetut ovat ja onko heillä yhteyttä viime yön ampumistapahtumiin. KRP:llä on tutkintavastuu, poliisiylijohtaja  Seppo Kolehmainen  kertoi kertoi uutislähetyksen jälkeen Ylelle.
 Timinsaarentien risteyksessä Hämeenkyrössä poliisin tiesulku 25. elokuuta. Antti Eintola \ Yle
 Kolehmainen ei halua ottaa vielä kantaa epäiltyjen kansallisuuteen tai muuhun taustaan. Poliisi ei ole vahvistatanut, liittyykö tapaukseen järjestäytynyt rikollisuus.
 – KRP tiedottaa myöhemmin asiasta lisää, Kolehmainen sanoi.
 Hetkeä aiemmin Kolehmainen kertoi Ylen pääuutislähetyksessä, että ampumisista epäiltyjä ajetaan kiinni Tampereella Ylöjärven suuntaan.
 Kolehmainen kertoi epäiltyjen tällöin ampuneen poliisia kohti edellä ajavasta pakoautosta. Kolehmainen varoitti sivullisia taka-ajotilanteen vaaroista Tampereen suunnassa. Tiedossa ei ole ainakaan toistaiseksi, että ketään olisi loukkaantunut takaa-ajossa.
 Timinsaarentien risteyksessä Hämeenkyrössä poliisin tiesulku 25. elokuuta. Antti Eintola \ Yle
 Silminnäkijä: Ruotsin kilvissä oleva Volvo kaahasi ja tööttäili
 Takaa-ajodraamaa todistanut silminnäkijä kertoi illalla Ylen uutisille havainneensa illalla kovaa vauhtia kaasuttavan Volvon.
 – Olimme juuri kääntymässä Tampereen Lielahden risteyksestä Vaasan kolmostielle, kun huomasimme hyvin lujaa ajavan hopeanharmaan Volvon, joka oli Ruotsin kilvissä. Se meinasi osua edellä ajavaan autoon, tööttäili ja pisti kaasua vielä lisää.
 Silminnäkijän mukaan Volvoa seurasi arviolta 20-30 poliisin yksikköä.
 – Niiden joukossa oli karhuryhmän autoja, panssaroitu auto, maijoja, moottoripyöräpoliiseja sekä poliisin siviiliautoja, kuvailee silminnäkijä.
 Saavuttuaan Hämeenkyrön ja Ikaalisten välillä sijaitsevalle Sarkkilan alueelle silminnäkijä havaitsi tiellä vaatteita, kenkiä ja lasinsiruja. Lisäksi ainakin yhdestä poliisiautosta oli puskuri hajonnut.
 – Kun tulimme paikalle, jossa epäillyt oli ilmeisesti jo otettu kiinni, huomasimme poliisien menevän poliisikoirien kanssa metsässä ja lisäksi poliisit virittelivät droneja paikalla. Jotakin poliisi vaikutti etsivän maastosta.
 Poliiseja ammuttiin hälytystehtävän yhteydessä Porvoossa teollisuusalueella
 Kahta  poliisia ammuttiin  hälytystehtävän yhteydessä pienteollisuusalueella Porvoossa Koneistajantiellä puolenyön jälkeen sunnuntaina.
 Poliisipartio oli saanut tavanomaisen hälytystehtävän hätäkeskuksen kautta kello 0.22. Kun poliisit pääsivät paikalle kello 00.30 aikaan, heitä vaadittiin luopumaan aseistaan ja tämän jälkeen heitä ammuttiin välittömästi.
 Poliisi ei tutkinnallisista syistä kerro ovatko poliisit käyttäneet aseitaan tilanteessa. Poliisin mukaan alkuperäisen hälytyksen oli tehnyt "mielenkiintoinen henkilö".
 Ampumisen kohteena on poliisin mukaan ollut nimenomaan viranomainen.
 Molemmat loukkaantuneet poliisit ovat olleet sairaalahoidossa.Poliisimiehistä toinen on haavoittunut vakavasti, mutta hänellä ei ole kuitenkaan hengenvaaraa. Toinen on päässyt jo pois sairaalahoidosta.
 Poliisiylijohtaja Seppo Kolehmaisenmukaan suojavälineet saattoivat pelastaa loukkaantuneiden poliisimiesten hengen.
 Tapausta tutkitaan murhan yrityksenä
 Tapausta tutkitaan murhan yrityksinä. Poliisi ei kerro onko epäiltyjen henkilöllisyys tiedossa.
 Tutkinnnanjohtajan  Kimmo Huhta-ahon  mukaan kyse on kahdesta miehestä.
 KRP varoitti Twitterissä aikaisemmin päivällä, että Porvoon poliisiampujat ovat vaarallisia ja aseistautuneita. Samalla KRP muistutti, ettei sillä hetkellä poliisin tiedossa ollut mitään konkreettista uhkaa sivullisille.
 Poliisi pyytää silminnäkijöiltä havaintoja alueella yöllä liikkuneista henkilöistä.
 – Alue on yleensä yöaikaan hiljainen, eli siellä on liikennettä hyvin vähän. Jokainen havainto jalan tai autolla liikkuvista henkilöistä tuohon aikaan on kiinnostava, Huhta-aho sanoo.
 Yöllä mittava poliisioperaatio
 Poliisi suoritti sunnuntaina teknistä tutkintaa Koneistajantiellä Porvoossa. Poliisin mukaan esitutkinnan osalta viime yön ja tämän päivän aikana on käyty läpi vihjetietoa ja kuultu asianosaisia.
 Poliisioperaatio Koneistajantiellä Porvoossa 25. elokuuta.  Roni Rekomaa / Lehtikuva
 Yöllä Eestinmäen ja Ölstensin kaupunginosissa oli mittava poliisioperaatio, jossa oli mukana toistakymmentä poliisiyksikköä, mukaan lukien panssaroituja ajoneuvoja. Poliisit olivat raskaasti aseistettuja ja etsinnöissä oli mukana poliisin erikoisjoukot Karhuryhmä ja viranomaisten helikopteri.
 Porvoossa oli meneillään suuri poliisioperaatio varhain sunnuntaina 25. elokuuta. Tutkintaa tehtiin Ölstensin teollisuusalueella. Roni Rekomaa / Lehtikuva
 Poliisin kohtaama väkivalta on tuplaantunut 2000-luvulla
 Porvoon ampumatapaus on jo toinen tapaus tänä viikonloppuna, kun poliisia ammutaan. Lauantaiaamuna  Jyväskylässä poliisia ammuttiin  ilma-aseella kasvoihin. Poliisi loukkaantui tilanteessa, mutta hänellä ei ole hengenvaaraa.
 Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) sanoi  Ylen haastattelutunnilla,  että poliisiin kohdistunut väkivalta kertoo vakavasta yhteiskunnallisesta muutoksesta.
 Lue myös: Poliisiylijohtaja Kolehmainen Porvoon ampumisesta: Väkivalta poliisia kohtaan on väkivaltaa meitä kaikkia kohtaan
 Tilastojen mukaan poliisin työssään kohtaama väkivalta on  kaksinkertaistunut Suomessa  tällä vuosituhannella. Poliisin ampuminen on kuitenkin vielä harvinaista.
 Lue myös:
 Tutkija Porvoon ampumisesta: Poliisin työ muuttunut vaarallisemmaksi 2000-luvulla – "Näkyy selkeä virkamiehen vahingoittamistarkoitus, jopa ansoittamista"
 Pääministerin mukaan hyökkäys poliiseja kohtaan kertoo muutoksesta yhteiskunnassa – Rinne haastattelutunnilla: "Pahaa on tapahtunut jo nyt"

KRP: Porvoon poliisiampumisista epäillyt saatu kiinni Tampereen seudulla – ampuivat poliisia kohti ja ajoivat poliiseja päin


Rautatientorin metroasema avautuu matkustajille maanantaina. HKL kertoo, että teknisten järjestelmien testausten jälkeen sunnuntai-iltana varmistui, että metroasema voidaan avata turvallisesti matkustajille heti maanantaiaamuna metroliikenteen alkaessa.
 Helsingin päärautatieaseman yhteydessä sijaitseva metroasema  suljettiin perjantaina  rankkasateesta johtuneen vesivahingon vuoksi. Vesi pääsi metroaseman teknisiin tiloihin ja muun muassa hissikuiluihin.
 Vesivahingon johdosta vaurioituneet hissit metroasemalla tulevat olemaan poissa käytöstä pitkään. HKL pyytää hissillä liikkuvia välttämään Rautatientoria.
 – Tarvittaessa järjestyksenvalvojat avustavat asemalla. Esimerkiksi polkupyörien ja lastenrattaiden kuljettaminen liukuportaissa on kielletty, tiedotteessa muistutetaan.
 HKL kertoo, että hissien lisäksi pienempiä korjauksia asemalla tullaan tekemään vielä jonkin aikaa.
 Rautatientorin asema on metroasemista vilkkain ja sen kautta tehdään arkipäivinä noin 80 000 matkaa.
 Juttua muokattu klo 20.19. Lisätty tieto metroaseman avautumisesta maanantaina.
 Lue myös:
 Rautatientorin metroasema pysyy kiinni sunnuntainakin – Metroasemaa kuivataan ja siivotaan, samalla arvioidaan teknisten järjestelmien toimivuutta

Rautatientorin metroasema on auki matkustajille maanantaina – hissit ovat poissa käytöstä pitkään


Summary: Iranin ulkoministerin saapuminen G7-maiden kokoukseen on melko yllättävää.

Iranin valtiolle kuuluva Airbus A321 laskeutui Biarritzin lentokentälle sunnuntaina iltapäivällä. Biarritzissä on ollut koolla johtavien teollisuusmaiden G7:n johtajat mukaanlukien Yhdysvaltain presidentti Donald Trump.
 Iran vahvisti, että koneessa oli mukana maan ulkoministeri  Mohammed Javad Zarif .
 Kun presidentti Trumpilta kysyttiin onko Zarif tulossa Biarritziin, hän vastasi "en kommentoi".
 Iranin ulkoministeriön mukaan Zarif ja Trump eivät kuitenkaan aio käydä neuvotteluja. Maiden välit ovat kiristyneet sen jälkeen, kun Yhdysvallat irtautui Iranin ydinsovusta.
 Zarif käväisi  alkuviikosta myös Suomessa , ja vierailullaan hän antoi ymmärtää, että neuvotteluhaluja Yhdysvaltain kanssa ei juuri ole.
 Iranin ulkoministerin vierailu saattaakin liittyä Iranin ydinohjelmaan tai -sopimukseen, josta kokousta isännöivä Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  kävi keskusteluja ennen G7-maiden tapaamista.
 Presidentti Trump oli kuitenkin tiedustellut, onko Zarif kutsuttu Biarritziin.

Iranin ulkoministeri Zarif lensi G7-maiden kokoukseen Ranskaan –Trump: En kommentoi