Summary: Keskiviikkona julkistetut eduskuntapuolueiden vaalimainokset saavat värikkäät arviot politiikan viestinnän tutkijalta sekä Aalto-yliopiston opiskelijoilta. Puolueet käydään läpi samassa arvotussa järjestyksessä kuin Ylen vaalitentissä.

Elintarvikkeiden, juomien ja tupakan vähittäiskauppa

1 RKP:lla ei ole varsinaista vaalijulistetta, vaan ainoastaan slogan kuvagallerian yhteydessä. Julisteesta on poistettu ehdokkaiden kuvat ja numerot. RKP RKP: Nära dig – Lähellä sinua Annamari Huovinen, poliittisen viestinnän tutkija, Hanken – Tämä jää vähän valjuksi.  Nära dig – Lähellä sinua  - slogan on niin yleinen, että siitä on vaikea saada kiinni. Kai kaikki puolueet haluavat olla lähellä äänestäjiään? – Olisi syytä olla oma vaalijuliste. He varmaan haluavat mennä ehdokkaat edellä. Oona Raadelma ja Anni Tolvanen, visuaalisen viestinnän muotoilun opiskelijat, Aalto-yliopisto –  Lähellä sinua  on aika ympäripyöreä. Fontti on hyvä. Se ei pistä silmään tai sekoita pakkaa liiaksi. Ehkä tyylittelyn sijaan vaalimainonnassa pitäisi lähestyä enemmänkin luettavuutta ja käytännönläheisyyttä, että miten viesti oikeasti tulee perille. Santtu Oja, visuaalisen viestinnän muotoilun opiskelija, Aalto-yliopisto – Tästä tulee paikallispolitiikka mieleen. Se ei ole kiinnostava, eikä siihen kiinnitä huomiota. Mutta tarvitseeko sen? Ne ihmiset, jotka kannattavat näitä poliitikkoja, niin varmasti löytävät heidät. 2 Kristillisdemokraattien vaalijulisteessa kasvokuvana on puheenjohtaja Sari Essayah. KD Kristillisdemokraatit: Suomi johon voit luottaa Annamari Huovinen: – Tässä luottamus nousee esiin kuten Kokoomuksella. Jälleen suomalainen vihreys on taustalla ja puheenjohtajan kuvalla mennään. Hyvin perinteinen. Oona Raadelma ja Anni Tolvanen: – Halutaanko tässä sanoa, että Suomi luottaa juuri kristillisdemokraatteihin?  Johon voit  on kirjoitettu kuin käsin, mikä on humaania ja helposti lähestyttävää. – Käytetään vahvasti henkilöpolitiikkaa, mutta ei ole kuitenkaan setä. Mutta Sari siellä puistossa jakussaan edustaa. Perusluotettava kasvokuva hänestäkin. – Valkoinen, sininen ja vihreä. Perinteiset värit viestittävät perinteistä arvomaailmaa. – Kristillisdemokraattien visuaalit ovat nöyriä eli onko tämä protestanttista ja emme tarvitse mitään kimallusta tai krumeluuria? Santtu Oja: – Hyvin mitäänsanomaton.  Suomi luottaa  -typografia ei sano mitään ja  “johon voit”  on tehty käsinkirjoitustyylillä ujosti ja pienellä. Jää hailakaksi. – Tässä mennään ehdokas edellä. Ovatko kasvot ainoa asia, jolla kiinnitetään ihmisten huomiota? Kuinka hyvin ne jäävät mieleen? Ehdokkaat ovat usein samanlaisia keski-ikäisiä ja valkoisia, joten pelkkä valokuvan käyttö ei ole kauhean muistettavaa. 3 Vihreillä on neljä eri vaalijulistetta teemalla "Näytä luontosi ja äänestä" Vihreät Vihreät: Näytä luontosi ja äänestä Annamari Huovinen: – Vihreillä tulee tietenkin luonto esiin. Kuvat ovat kauniita ja visuaalisuutta on mietitty ja siihen on panostettu. Suomen luonnon eri vuodenajat tulevat komeasti esiin. – Sloganit ovat voimakkaampia kuin muilla puolueilla. Sanotaan suoraan, mistä on kysymys, ja kysytään suoraan, kumman vaihtoehdon äänestäjä valitsee. Teemat tulevat selkeästi esiin, eikä puhuta yleisesti hyvästä olosta. Oona Raadelma ja Anni Tolvanen: – Nyt on aika dystooppista. Metsäkuvassa on melkein  Mad Max  -elokuvan visio, että mies on paennut sinne romahtanutta sivilisaatiota surullisena siitä, että tämmöistäkö tämä nyt sitten on. – Tässä mennään suuresti tunteisiin, kun laitetaan lapsi yksin istumaan harmaaseen kaupunkimaisemaan. Kunnon paatosta. – Koulutuskuvassa otsikko roikkuu. Siitäkin tulee vähän melankolinen tunnelma. – Talvikuvassa mennään toivoa kohti. Puhutaan hiilenmustasta, mutta kuva on valkoinen. – Puolueista ainoa joka yrittää nostaa puheenaiheita oikeasti esiin. Muilla on staattista, mutta nämä kysymykset aktivoivat. Kuvat vievät tietyn vastauksen äärelle. Santtu Oja: – Näitä on selkeästi mietitty ja näissä on hyvää kerrontaa. Juliste jossa on valtava valokuva, toimii. Lumikuva ei ole romantisoiva, mutta silti puhutteleva. Marraskuinen kaupunki ei ole kovin esteettinen, mutta se näyttää tässä tosi hyvältä. Lauseet puhuvat kuvien kanssa tosi hyvin yhteen. 4 Keskustalla on kaksi erilaista vaalijulistetta. Keskusta Keskusta: Suomen arvoisia tekoja Annamari Huovinen: – Jälleen on pikkulapsi sylissä. Tämä symboloi rakkautta, luottamusta ja hyvää huolenpitoa. Sinänsä onnistunut, koska vauvan tai söpön eläimen kasvot vetävät aina puoleensa. – Metsuri on konservatiivisempi ja sopii varmasti hyvin vastapariksi toiselle. Metsurin ilmettä hieman ihmettelen. Se tuntuu hämmästelevän tekstiä yläpuolellaan. – Kuva ja teksti pelaavat aika hyvin yhteen. Kun puhutaan Suomen arvoisista teoista, niin siinä näkyy arvokas suomalainen luonto, jonka eteen halutaan yhdessä tehdä töitä. Oona Raadelma ja Anni Tolvanen: – Typografia on tosi villi ja muodikkaasti 70-lukulainen. Trenditutkimus on selkeästi tehty. Teksti on koristeellinen, mutta vähän säksättävä. – Yleisilme on aikakaus- ja naistenlehtimäinen. Sekavahko. Pikkuisen liikaa tapahtuu. Olisi ehkä toiminut paremmin, jos apilan olisi jättänyt pois. – Tästä tulee mieleen myös eeppisyys ja elokuvallisuus. Nämä ovat vähän kuin vanhentuneita elokuvajulisteita vuodelta 2015. – Metsurilla on vanhan liiton neuvostopropagandajulisteen ilme. Rohkea veto että se on noin rehellisen dramaattisesti vetäisty. – Se särähtää, että sukupuolet on esitetty näin, että naiset hoivaavat ja miehet tekevät työt. Santtu Oja: – Typografia on hyvännäköinen. Julisteen yläosa on oikein hyvä. Fontti on jopa trendikäs ja laadukkaan näköinen olematta kuitenkaan rikkaan näköinen. Kuviin on kyllä laitettu kaikki apilasta lähtien. – Onhan tuo äärimmäisen romantisoitu. Värimaailma on tuollainen, että aurinko nousee ja hohtaa. On siinä vahva metafora. Havukka-ahon ajattelija tuotu nykypäivään, mutta ei se ole huono lähestymistapa. Kokonaisuutena hyvä. 5 Sosiaalidemokraattien vaalimainoksessa haetaan samaa suuntaa bussilla. SDP Sosiaalidemokraatit: Meillä taitaa olla sama suunta Annamari Huovinen: –  “Meillä taitaa olla sama suunta”  on kiva slogan. Antti Rinteen bussi -kampanja on hauska, että mennään yhdessä bussilla, eikä ministeriautolla tulla hakemaan kansalaisia. Suomalaislähiö voisi olla mistä vaan. Maanläheinen ja ei turhaa kikkailua. Oona Raadelma ja Anni Tolvanen: – Jotenkin taas 70-luku kummittelee. Värimaailmaltaan vintage. Hahmovalinnat eivät järisytä. Mainoksissa häiritsee naisten asema huolehtijoina. Miksei isä voisi olla pitämässä lapsia? – Kritisoin yleensä sydämien käyttöä, mutta tässä on laitettu paikkamerkki trendikkäästi, että täällä me olemme teidän kanssanne. – Vanhan liiton leffamainen siinä mielessä, että kaikilla elementeillä on joku tarkoitus. Bussi on todella taktisesti lätkäisty tuonne taustalle. Santtu Oja: – Tämä on sommiteltu hyvin. Tykkään, että kuvassa kaikki ei ole keskitetty. On mietitty dynamiikkaa. Teksti on oikealla, kuva keskellä ja toinen teksti vasemmalla. Kuvassa on hyvät värit ja tämä voisi olla periaatteessa mistä tahansa kuten ruokakaupan tai bussiliikenteen mainoksesta. 6 Kokoomuksen vaalimainoksen kasvokuvana on puheenjohtaja Petteri Orpo. Kokoomus Kokoomus: Luotamme Suomeen Annamari Huovinen: – Kokoomuksen jylhä kuva, jossa luotetaan yhteen henkilöön ja johtajaan. Muissa mainoksissa on enemmän symboliikkaa ja kansalaisia, kun tässä tulee voimakkaammin esiin valta. Voimakkaan sinivalkoinen väri on hyvin perinteisen suomalainen. – Puheenjohtaja Orpo katsoo vähän tulevaisuuteenkin. Pieni huoli kasvoilla mutta vakaasti. Kuva on otettu hieman alakulmasta, mikä pönkittää hänen valtaansa. Alamaiset voivat luottaa siihen, että ylhäällä tiedetään, mihin mennään. Oona Raadelma ja Anni Tolvanen: – Suuren johtajan luotsaamana kohti tulevaisuutta. Ei konstailla. Tässä on henkilöpolitiikkaa luotu vahvasti enemmän kuin muissa julisteissa. Hän on kuitenkin pääministeriehdokas ja varmasti sitä ajetaan takaa. – Punaista väriä ihmettelemme, vaikka se on tietysti huomioväri. Tässä on kuitenkin vähän kaikille kaikkea, kun on se työväen punainenkin mukana. Toisaalta tulee mieleen Amerikan lippu. Jenkeissä on käytetty myös samanlaista nauhaa. – Luotamme Suomeen  -slogan on ympäripyöreä. Olemme olleet valtapuolueena, mutta hoidamme asiat yhtä hyvin kuin aiemminkin. – Sinänsä rohkea veto, että on iso naama ja typografiavetoinen muuten, mutta silti aika konservatiivinen väripaletiltaan ja hahmo on keski-ikäinen valkoinen mies. Santtu Oja: – Näen yhtymäkohtia amerikkalaiseen vaalimainontaan. Kokoomus-teksti ja sininen väri ovat rikkaan oloisia, joista tulevat mieleen rahoitusyhtiö tai Finnair. – Laadukas kuva pukumiehestä, mutta  “Luotamme Suomeen”  on kuin tarrana päällä. Se on kuin alennuskuponki liimattuna oikein kalliin päälle. 7 Vasemmistoliiton vaalimainoksen keskiössä on puheenjohtaja Li Andersson. Vasemmisto Vasemmistoliitto: Oikeudenmukainen Suomi kaikille, ei harvoille Annamari Huovinen: – Teksti ja kuvat ovat yhteinäisiä ja suunnattu kaikille. Tämä on kuin oppikirjasta, sillä edustettuina ovat etniset taustat sekä naiset ja miehet. Vanhemman väestön edustaja puuttuu, mutta kuvasta löytyy vauva. Työmiehenpuvulla on haettu työpaikka- ja sosiaaliluokkataustaa. – Ihmettelen kuvan laatua. Mustahiuksiselta naiselta on syvätty toinen puoli hiuksista pois. Muuten on suunniteltu hyvin, niin mihin on jäänyt visuaalinen hionta? – Huomiota kiinnittää myös se, että puolueen väri verenpunainen on vaihtunut pinkimpään ja puoluetunnus on yleensä ollut punainen, mutta on nyt valkoinen. Oona Raadelma ja Anni Tolvanen: – Ajanmukaisesti freesit värit valittu, mutta vähän tunkkainen. Tämä on äärimmäisen nuorekas ja kohdennettu nuorille aikuisille, mutta kuitenkin turvallisella tavalla. Varmasti haettu sitä, että erotutaan. – Kuvattu kuin  Avengers -elokuvaan luotettavasti suoraan edestä ja hämmentävän konstailematon ryhmäkuva. Se on kuin joukkuekuva, jossa kapteeni on edessä. – Pinkki väri ei enää välttämättä assosioidu feminismiin, mutta kyllä se viestii vähän pehmeämpiä arvoja. Muut puolueet käyttävät perusvärejä, niin on rohkeaa vetää magentalla. Ehkä tämä on askel uudenlaiseen vaalimainontaan. Santtu Oja: – En tajunnut heti kenen tämä mainos on. Logo on niin pienellä. – Juliste on jotenkin fresh. Siinä on hyvät värit ja se on aika laadukasta designia. Selkeätä tekstiä ja hyviä kuvia ihmisistä. Kuva on vähän yksiulotteinen ja turvallinen. – On tärkeää näyttää eri tyyppiset ihmiset eri taustoista, mutta se on kuitenkin stereotyyppinen ilmaisutapa. Tämä varmasti uppoaa heitä kannattaviin, mutta tavoittaako tämä niitä, jotka eivät automaattisesti heitä äänestä? 8 Perussuomalaisten vaalimainoksessa on pelkästään tekstiä. Perussuomalaiset Perussuomalaiset: Äänestä jotain rajaa Annamari Huovinen: –  “Äänestä jotain rajaa”  aukeaa aika vaikeasti. Jotain rajaa on ilmauksena tuttu, mutta mitä rajoja tässä sitten äänestetään? – Perussuomalaisissa on kiinnittänyt huomiota pitkään, että miksi heillä on sinikeltainen väritys. Se viittaa voimakkaasti Ruotsiin ja ruotsinkielisiin. Se on jännä valinta, koska he eivät ole ruotsinkielisten asioita kauheasti puolustaneet. Oona Raadelma ja Anni Tolvanen: – Se on freesiä, että he eivät käytä ihmisen kuvaa vaan typografiaa. Edelleen värivalinnat ihmetyttää, miksi on Ruotsi-Suomi-värit. – Tämä on vähän supermarket-mainos. Mammuttimarkkinat! Nyt on jotain halpaa, mutta ei mennä elitismiin. Samaa käytti Trump vaalimainonnassaan, että lähdetään pois kaupunkilaiselitismistä. Kyllä tässä kuitenkin rajataan tiettyjä ihmisiä pois kuten puna-viherkuplassa olevia designereita. – Luotetaan sloganeihin jotka ovat anteeksipyytelemättömän suoria. Santtu Oja: – Hullut päivät -kampanja jonka on tarkoitus näkyä. Ilme voisi olla jonkun liittymän tai alennusmyynnin. Sen ei tarvitsisi olla noin räikeä sloganin kanssa, jonka tarkoituksena on varmasti ärsyttää. Teksti toimii yksivärisenä ja tällä typografialla. Niissä on paljon kuuluvuutta ja huutoa. 9 Sinisten vaalimainoksen kasvokuvana on puheenjohtaja Sampo Terho. Sininen tulevaisuus Siniset: Siniset turvaa Annamari Huovinen: – Visuaalisesti samanlaista kuin kristillisillä ja kokoomuksella. Puheenjohtaja edellä mennään ja sinivalkoisissa seistään. –  Siniset turvaa  -sloganista ja sinivalkoisesta väristä tulevat mieleen poliisin esitteet. Voi olla, että se on tarkoituksella haettu. – Heidän aatemaailmansa tietäen aika rauhallinen. Olisi voinut ajatella, että rajumpaakin olisi tullut. Hyvin konservatiivinen ja sovitteleva. Oona Raadelma ja Anni Tolvanen: – Vartiointiliike. Onko tuo Suomen lipun sininen? – He ratsastavat Sampo Terholla ja antavat yhdet kasvot. Se tuo tietynlaista yksioikoisuutta, jos käyttää yhden ihmisen kasvoja. Santtu Oja: – Tämä slogan on aika uhkaava. Mitä sillä tarkoitetaan? Kuvassa Sampo Terho hymyilee, mutta vähän sellaisella painostavalla tavalla. Hyvin samantyylinen kuin kristillisdemokraattien mainoksessa. Tässä on otettu taustat pois ja tässä on vain puku.

Vaalimainokset arvioitavina: "Supermarketin mainos, poliisiesite ja vanha elokuvajuliste"


Summary: Tero Vesterinen on ylpeä siitä, että pitkä puurtaminen tuottaa nyt hedelmää.

Vesterinen yhtyeineen on jo kymmenen vuotta vanha bändi, joka julkaisi maaliskuun alussa kuudennen levynsä. Silti vain laulaja  Tero Vesterinen  on toistaiseksi ainoa, jolle bändi on päätyö.
 Ehkä juuri se tekee bändistä sen, mikä se on: kaveriporukka, jolla on aidosti hauskaa keskenään – ja joka nauttii yhdessä soittamisesta. Bändi tunnetaankin erityisesti keikkojen hyvästä tunnelmasta.
 Tero Vesterinen itse kokee olevansa lavalla onnellinen.
 – Meininki lähtee heti ekasta biisistä, eikä tarvitse jännittää, miten tämä menee. Voi vain nauttia musiikista. Ja kun näkee yleisön, joka on yhtä hurmioituneessa tilassa, sekin auttaa. Tulee aika maaginen tunnelma, kuvaili Vesterinen Puoli seitsemän -ohjelman haastattelussa.
 Ajan hengen vastainen menestys
 Maagista tunnelmaa on ollut tarjolla, sillä bändi lähti maaliskuun alussa kiertueelle, joka kestää toukokuun loppuun saakka. Kiertue on yhtyeen tähän saakka isoin.
 Suosio on kasvanut pikkuhiljaa.
 – Tuntuu hienolta, että menestys on nimenomaan tullut keikkailulla ja pitkään jatkuneella puurtamisella, mikä ei ole enää niin yleistä tässä ajassa. Kyllä se nostaa itsellä kylmiä väreitä, että voi olla mukana tuollaisessa bändissä.
 Maagisesta keikkatunnelmasta arkeen siirtyminen on tosin keski-ikäiselle perheenisälle välillä karua.
 – Just viime maanantaina lähdimme ajamaan aamukahdeksalta Vaasasta kotiin. Ajoin koko matkan ja menin suoraan neljältä hakemaan muksuja koulusta ja päiväkodista. Oli aika brutaali siirtymä.
 Keski-ikäiset olivat valmiita uudistumaan
 Vaikka Vesterinen yhtyeineen onkin vanhan liiton bändi, kaipasivat he uudelle levylleen uudistumista. Siinä auttoi tuottaja  Jonas Olsson , ensimmäinen ulkopuolinen tuottaja yhtyeen historiassa.
 Aluksi ulkopuolisen kommentit aiheuttivat bändin jäsenissä vastustusta, mutta kaikki olivat tyytyväisiä lopputulokseen.
 – Kaikki onnistui yli odotusten. Jonas on valtavan taitava siinä mitä hän tekee. Meillä on hyvin suora tapa puhua toisillemme bändissä ja ilmeisesti myös Jonaksella, koska hän ilmoitti heti suoraan, että mikä lähtee pois ja mikä jää.
 Vili Vesterisen perintö kantaa
 Tero Vesterisellä on vahva verenperintö musiikkiin ja keikoille. Hänen isoisänsä oli legendaarinen harmonikkataiteilija  Vili Vesterinen .
 Vaikka Vesterinen ei koskaan ehtinyt tavata vaariaan, tämän perintö on merkityksellinen.
 – Tuntuu hienolta, että on tuommoinen vaari, että omassa geeniperimässä kulkee musiikin voima. Kyllä sen aika ajoin itsessäänkin tunnistaa sellaisen kohtalaisen suuren palon musiikin tekemiseen.
 Usein kun Vesterinen miettii vaaria nimenomaan tien päällä.
 – Kun ajelee samoja teitä, joita vaarikin on kulkenut Dallapén ja muiden kanssa, niin on hienoa jatkaa sitä musiikillista perintöä.
 Katso Tero Vesterisen koko haastattelu Puoli seitsemän -ohjelmassa  Yle Areenasta .

Hurmosmaisilla keikoillaan suosioon noussut Vesterinen yhtyeineen nauttii menestyksestä – "Nostaa kylmiä väreitä olla mukana tässä bändissä"


Summary: 737 MAX -matkustajakone on saanut paljon puhutut ohjelmapäivityksensä MCAS-järjestelmäänsä.

Lentokonevalmistaja Boeing kertoi keskiviikkona saaneensa valmiiksi MCAS-järjestelmäpäivitykset 737 MAX -konetyypille.
 Päivityksiä on odotettu sen jälkeen, kun kävi ilmi, että MCAS -järjestelmä on saattanut olla syynä kahden koneen putoamiseen vähän ajan sisällä. Onnettomuuksissa kuoli lähes 350 ihmistä.
 Keskeisimpänä päivityksenä koneen nokan asentoa tarkkailee yhden sijaan kaksi eri tunnistinta, jotka toimivat pienellä virhemarginaalilla.
 Lentäjä pystyy tarkkailemaan sensoreita ohjaamon merkkivalolla, joka varoittaa tarvittaessa, mikäli anturit antavat ristiriitaista tietoa koneen nokasta. Merkkivalo asennetaan koneisiin ilman veloitusta.
 MCAS-järjestelmä ei enää yritä ottaa lentokonetta hallintaansa ensimmäisen yrityksen jälkeen vaan lentäjillä on mahdollisuus ohittaa MCAS ja lentää konetta käsin.
 Lisäksi lentäjiä aiotaan kouluttaa ymmärtämään paremmin koneen järjestelmää. Lentäjien täytyy läpäistä ainakin 21 päivän koulutus, johon sisältyy luokkaopetusta ja simulaattorilentämistä.
 Päivityksen asentaminen koneisiin kestää yhtiön mukaan noin tunnin ja voidaan ottaa käyttöön heti, kun se on saanut Yhdysvaltain ilmailuhallinnon hyväksynnän.

Boeing sai valmiiksi softa-päivitykset epäonniseen konetyyppiinsä


Summary: Viime viikolla julkaistu video on kerännyt jo reilusti yli neljännesmiljoona katselukertaa.

Perussuomalaiset julkaisi Youtubeen  vaalivideonsa   V niin kuin ketutus  viime keskiviikkona 20. maaliskuuta. Sarjakuvan ja fantasiaelokuvan kerrontatapoja hyödyntävällä videolla kansan pettymys korruptoituneeseen eliittiin ja tiedotusvälineisiin saa hirviön muodon, joka kostaa petetyn kansan puolesta.
 Videota vastaan syntyi voimakas vastareaktio, jota siivittivät osaltaan viime viikonlopun uutiset vaaliväkivallasta. Videossa kun hirviö oli kolkannut poliittisen eliitin edustajien autonkuljettajan.
 Perässä seurasivat pian videon ja kohun uutisointi ja  analysointi  tiedotusvälineissä.
 Perussuomalaiset oli hankkinut videon puoliminuuttiselle trailerille esitysaikoja myös Finnkinon elokuvateattereissa. Trailerin esittäminen keräsi kritiikkiä somessa, ja maanantaina Finnkino  twiittasi  puolustavansa suvaitsevaisuutta, sananvapautta ja demokratiaa. Samalla yhtiö kertoi kampanjan päättymisestä tiistaina. Aluksi hyllyttämiseksi tulkittu viesti kuitenkin tarkoitti kampanjan normaalia päättymistä. Finnkinon viesti ehti sekin poikia uutisia ja kohua videon ympärillä.
 Me kysyimme tutkijoilta, mistä video ja sitä seurannut kohu rakentuvat. Ja kuka siitä lopulta hyötyy.
 Jakaminen on vaalityötä, jakajalla ei väliä
 Populismiin erikoistunut tutkijatohtori  Tuukka Ylä-Anttila  Tampereen yliopistosta pitää perussuomalaisten videota oikeistopopulistiselle puolueelle tyypillisenä.
 – Siinä esiintyvät populismin keskeiset hahmot, eli kansa, eliitti ja muukalaiset. Kansa esitetään hyvänä ja kansa on oikeassa. Kansan vihollisia taas on eliitti, eli herrat, jotka videolla esiintyvät naamiot kasvoillaan ja hyysäävät kolmatta ryhmää, eli maahanmuuttajia ja erityisesti turvapaikanhakijoita.
 Ylä-Anttilan mukaan videon tarkoituksena on tunteita herättävän vastakkainasettelun lietsominen. Poliittiset vastustajat tekevät populistipuolueen vaalityötä jakaessaan videota, mielellään paheksuvan saatetekstin kera.
 Video painelee kaikkia mahdollisia populaarikulttuurin nappuloita.  Dosentti Maria Mäkelä
 Videon nouseminen esiin poliittista väkivaltaa koskevan keskustelun yhteydessä oli kuitenkin käänne, johon perussuomalaiset eivät osanneet varautua.
 – Hirveän vaikeaa sanoa tässä vaiheessa kääntyykö keskustelu perussuomalaisten eduksi vai heitä vastaan, sillä he eivät tietenkään olleet varautuneet siihen, että tällaisia väkivallantekoja tapahtuisi ja tämä video liitettäisiin niihin.
 Viikonloppuna mies yritti käydä ulkoministeri  Timo Soinin  (sin.) kimppuun Korson maalaismarkkinoilla. Maanantaina taas eduskuntavaaliehdokas  Suldaan Said Ahmed  (vas.) pahoinpideltiin Helsingin Itäkeskuksessa.
 – Joillain tämä yhteys voi herättää vastustusta perussuomalaisia kohtaan, mutta en usko, että tämä on heidän ydinkannattajakunnalleen ongelma. Siellä tätä yhteyttä väkivallantekojen ja videon välillä ei pidetä realistisena.
 Ylä-Anttila arvioi, että seurannut keskustelu siitä, pitäisikö videon traileria näyttää Finnkinon elokuvateattereissa vai ei, hyödytti perussuomalaisia.
 – Tässä pelataan peliä, jonka säännöt perussuomalaiset on määrittänyt. He pääsevät esiintymään sananvapauden puolustajina. Tämä on sitä vastakkainasettelua, jota videon julkaisulla toivottiin.
 Vuonna 2007 kohautti sikaileva porvari
 Muut oikeistopopulistiset puolueet Euroopassa ovat Ylä-Anttilan mukaan käyttäneet samanlaista retoriikkaa ja kuvastoa jo pitkään. Ruotsidemokraattien vaalivideossa eläkerahoista kilpailevat rollaattoria työntävä vaaleahiuksinen nainen ja huntuihin pukeutuneet musliminaiset, jotka vievät eläkerahat.
 Suomesta yksi esimerkki räväkkään vastakkainasetteluun pohjautuvasta kampanjavideosta on SAK:n vaalimainos vuodelta 2007, jossa näyttelijä  Oiva Lohtander  esittää mässäilevää porvaria. SAK kuitenkin veti kohun seurauksena mainoksen pois.
 Jyrkkien vastakkainasettelujen lietsominen voi olla vaaleissa toimiva taktiikka, mutta politiikan tekemisestä se tekee vaikeaa.
 – Politiikan tekeminen tällaisessa Suomen kaltaisessa monipuoluejärjestelmässä on kompromissien taidetta, johon ehdottomuus sopii aika huonosti, Ylä-Anttila sanoo.
 Tarinoilla saadaan reaktioita ja somejakoja
 Myös kirjallisuudentutkijan mielestä perussuomalaisten video on suoraan populismin oppikirjasta.
 Uutta siinä on se, että kerronnassa käytetään populaarikulttuurin aineksia, jotka puhuttavat tuulipukukansan lisäksi nuorempaa äänestäjäkuntaa, sanoo  Kertomuksen vaarat  -projektissa työskentelevä Tampereen yliopiston yleisen kirjallisuustieteen yliopistonlehtori, dosentti,  Maria Mäkelä .
 – Video painelee kaikkia mahdollisia populaarikulttuurin nappuloita. Siitä löytyy salaliittoteorioita, pelillisyyttä, dystopiaa, sarjakuvaa ja spekulatiivista fiktiota, luettelee Mäkelä.
 Video alkaa ja loppuu kehyskertomuksella, jossa puolueen puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  menee kirjastoon ja alkaa lukea sarjakuvaa. Tapahtumat vyöryvät lehdestä, joka alkaa sanoin: " Olipa kerran.. ." Lopuksi Halla-aho sulkee lehden ja toteaa sen olevan fiktiota: ketutushirviotä ei ole olemassa ja ainoa keino vaikuttaa asioihin on äänestää.
 – Fiktion käyttö on todella tehokasta, sillä siihen ei voi koskaan väittää vastaan. Aina voi sanoa, että tämähän on vain mielikuvitusta, Mäkelä sanoo.
 – Halla-ahohan on lohkaissut, että pitäisikö elokuvatkin sitten kieltää.
 Videon tavoite oli uusien yleisöjen tavoittaminen ja se näyttää onnistuneen.  Mediatutkija Lilly Korpiola
 Mäkelä näkee, että videon esittämä tarina on vain yksi viesti. Kertomuksen valta on siinä, että sitä jaetaan, siitä jatkokeskustellaan ja jaetaan yhä uudelleen. Mäkelä kertoo oikeistolaisen Alt-right -liikkeen toimivan vastaavalla tavalla.
 – Tarinoilla haetaan reaktioita ja jakoja. Joka kerran, kun toimittaja soittaa ja tutkija kommentoi, pelataan sen pussiin, joka tarinan, esimerkiksi videon, julkaisi, sanoo Mäkelä.
 Dosentti Maria Mäkelän mukaan sosiaalinen media demokratisoi kerronnan tavat. Fakta ja fiktio sekoittuvat.
 – Kertomuksen vaarat -projektissa olemme havainneet, kuinka ihmiset perustelevat näkemäänsä fiktiota sanomalla, että “Oli tarina tosi tai ei, niin oli tämä tosi hyvä esimerkki.”
 Feministit ja punaviherväki levittivät videota ensimmäisten joukossa
 Mediatutkija ja tietokirjailija  Lilly Korpiola  ja viestinnän ja vaikuttamisen asiantuntija  Petro Poutanen  ovat tarkastelleet Perussuomalaisten vaalivideon vastaanottoa analysoimalla julkaisun jälkeistä dataa siitä, ketkä videota levittivät ja siihen reagoivat somessa.
 Analyysi kertoo, että video nappasi otteeseensa ensin jotkin sinisten vaikuttajat, jotka lähtivät twiittaamaan siitä. Sen jälkeen koukkuun tarttuivat feministit, punaviherväki ja ihmisoikeusaktiivit.
 Feministit olivat pöyristyneitä videon naiskuvasta, joka esittää naisen uhrina, äitinä tai prostituoituna. Videota lähtivätkin tahoillaan jakamaan ne, jotka vastustivat eniten sen sanomaa. Näin video levisi myös perussuomalaisten normaalia yleisöä pidemmälle.
 – Videon tavoite oli uusien yleisöjen tavoittaminen ja se näyttää onnistuneen, Korpiola toteaa.
 Korpiola vertaa tapausta elokuvamarkkinoinnissa käytettyyn keinoon, jossa pari viikkoa ennen ensi-iltaa nostatetaan jonkinlainen kohu. Media tarttuu kohuun ja sen jälkeen näkyvyys on varma.
 Tämän päivän mediailmastoa leimaa Korpiolan mielestä kahtiajakautuminen: Eliitti puhisee keskenään  Twitterissä . Sielläkin video nostatti tunteita ja keskustelua pyrittiin myös aktiivisesti herättämään. Kansan medioita ovat puolestaan esim. Facebook, Suomi24, Vauva.fi ja Hommaforum.
 – Media sitten nappaa kiinni jomman kumman puolen kannasta ja ajaa joko eliitin tai kansan agendaa.
 Petro Poutasen mukaan  V niin kuin ketutus  aiheutti jo muutama päivä julkaisemisensa jälkeen vahvaa moraalista paheksuntaa. Sen vastareaktioksi nousi ihmettely siitä, eivätkö ihmiset ymmärrä huumoria ja ironiaa.
 – Tämä kohukeitto nousi sitten uutisaiheeksi, kun media tarttui siihen. Videon katsojaluvut Youtubessa pomppasivat yhden päivän aikana useilla kymmenillä tuhansilla.
 Tätä kirjoittaessa esimerkiksi keskustan kuusi päivää julki ollut  vaalivideo  on katsottu noin 7 500 kertaa. Perussuomalaisten videolle katsojia on viikossa kertynyt runsaat 280 000.
 Lue myös:
 Testaa, kuinka vaalimainoksia voidaan kohdentaa sinulle somessa tykkäystesi perusteella
 Toimittajalta: Teimme vaalimainossimulaattorin, joka havainnollistaa, kuinka somekäyttäytymistäsi voidaan käyttää poliittisessa markkinoinniss a
 Vaalimainonnan somemaailma on kuin elämä itse: yllättävä, epälooginen, kekseliäs – ja välillä mielikuvitukseton ja tylsä
 Vaalimainokset arvioitavina: "Supermarketin mainos, poliisiesite ja vanha elokuvajuliste"
 Vaalikassa puolitoista miljoonaa tai muutama kymppitonni – Yle listasi puolueiden mainosbudjetit: siniset säästöliekillä, keskusta ja kokoomus omaa luokkaansa

Tutkijat: Perussuomalaisten vaalivideo toimi kohun logiikkaa hyödyntämällä, levityksessä apuna videon paheksujat


Summary: Psykiatrisen vankisairaalan ylilääkäri Hannu Lauerma muistuttaa, että pedofilia sinällään ei ole rikos. Huomattava osa pedofiilisistä henkilöistä ei koskaan syyllisty minkäänlaiseen lasten seksuaaliseen hyväksikäyttöön.

Suomea kuohuttavan, lapsiin kohdistuneen  KRP:n seksuaalirikosjutun  käsittelystä merkittävä osa tullee tapahtumaan Etelä-Pohjanmaan käräjäoikeudessa Seinäjoella.
 Kihlakunnansyyttäjä  Jaana Nyrhinen  Pohjanmaan syyttäjänvirastosta arvelee, että asiaa käsitellään käräjäoikeudessa loppusyksystä.
 Esitutkintamateriaali alkaa olla syyttäjän hallussa ja syyteharkinta on tarkoitus saada tehtyä vielä ennen kesälomia.
 Nyrhisen mukaan rikosvyyhti on poikkeuksellisen laaja ja siinä on kymmeniä eri rikosnimikkeitä laittoman lapsipornomateriaalin hallussapidosta lasten seksuaaliseen hyväksikäyttöön.
 – Poliisikin jo kommentoi, että ne [teot] ovat alkaneet laittoman lapsipornomateriaalin hallussapidosta, sen levittämisestä ja ihan fyysisiin lasten hyväksikäyttöihin asti jatkuneita tekoja, Nyrhinen sanoo.
 "Ei ole yllätys"
 Psykiatrisen vankisairaalan ylilääkäri  Hannu Lauerma  pitää nyt julkisuudessa olevaa KRP:n seksuaalirikosjuttua poikkeuksellisena, mutta ei aivan yllättävänä.
 – Aivan vastaavaa ei ole kuvattu Suomessa aiemmin, mutta ei ole yllätys, että tällaista toimintaa esiintyy myös Suomessa, koska sitä näyttää esiintyvän kaikkialla maailmassa ja tällaisiin tekoihin valmiilla on olemassa tietty verkostoituminen, Lauerma sanoo.
 Lauerma muistuttaa, että on olemassa huomattava joukko pedofiilisiä henkilöitä, jotka eivät koskaan syyllisty minkäänlaiseen lasten seksuaaliseen riistämiseen tai hyväksikäyttöön. Pedofilia on seksuaalisen vietin poikkeava suuntautuminen, mutta ei rikos sinällään.
 – Tarvitaan erikseen sellainen mielenlaatu tai tilanne, että ollaan valmiita tekemään pedofiilisia tekoja.
 Ylen haastattelussa  psykoterapeutti  Jussi Nissinen  arvioi, että 2–3 prosenttia suomalaisista miehistä on seksuaalisesti kiinnostuneita alle 16-vuotiaista.
 Viittaa voimakkaaseen psykopatiaan
 Hannu Lauerma puhuu yleisellä tasolla ottamatta kantaa yksittäisiin tapauksiin. Se, että joku on valmis poikkeuksellisen julmiin ja pitkäkestoisiin tekoihin, viittaa hänen mukaansa voimakkaaseen psykopatiaan.
 – Tilaan, jossa ihminen ei tunne minkäänlaista myötäkärsimystä tai myötätuntoa muita kohtaan. Se on hyvin pysyvä ja ei tavattoman harvinainen mielenlaadun poikkeama, mutta että se ilmenee juuri tällä tavalla edellyttää, että henkilöllä on samanaikaisesti myös tämä vietin poikkeava suuntautuminen, Lauerma sanoo.
 Sekä tekijän että uhrien lähipiireille tekojen paljastuminen voi olla järkytys. Lauerma tietää, että läheisten voi olla mahdoton uskoa todeksi, että näin on voinut tapahtua.
 – Monella on hiukan naivi ajatus, että tunnistaisimme läheisten kielteiset taipumukset jollain tavalla, ja näinhän ei tällaisessa tapauksessa suinkaan ole.

Psykiatri Hannu Lauerma ei yllättynyt Suomea järkyttäneestä seksuaalirikosvyyhdistä: "Tällaisiin tekoihin valmiilla on olemassa tietty verkostoituminen"


Summary: Nuoria bändejä valmentava Rock Academy leviää tänä keväänä viiteen uuteen kaupunkiin.

– Olemme ihan älyttömän onnellisia.
 Näin Another Hot Springin kitaristi-taustalaulaja  Joonas Hasu  fiilistelee taannoista bändikatselmustilaisuutta.
 Valtakunnallinen bändikoulu Rock Academy on pyörähtänyt käyntiin Kouvolassa. Kaksivuotiseen valmennukseen rokkasivat tiensä kouvolalainen Another Hot Spring ja kouvolalais-haminalainen Rock-Criminals.
 – Nykypäivänä on todella vaikea lyödä läpi musiikkimaailmassa. Nyt tiedämme, että tiedossa on siistejä asioita, joista emme olisi voineet unelmoidakaan ennen tätä, Hasu toteaa.
 Jos bändi pystyy nostamaan tasonsa ammattimaiseksi ja jäsenet tietävät mitä menestykseen vaaditaan, niin se on meidän silmissämme jo eräänlainen läpimurto.  Mark Bertényi, vastaava tuottaja, Rock Academy
 Rock Academy on Turussa vuonna 2011 kehitetty bänditoiminnan malli, joka pyrkii siivittämään nuoria bändejä kohti menestystä. Se toimii nykyään myös muun muassa pääkaupunkiseudulla.
 – Toimintamme on harrastelijabändien tukemista ja viemistä ammattitasolle. Academyn tarkoitus on valmistaa nuoria rajulle ja raadollisellekin musiikkibisnesalalle, kertoo toinen Rock Academy -toiminnan perustajista, vastaava tuottaja  Mark Bertényi.
 Hänen mukaansa Rock Academyn ja television musiikkiohjelmien, kuten Idolsin ja Voice of Finlandin, välillä on vissi ero.
 – Näiden ohjelmien syvin olemus on tehdä musiikin ja usein yksittäisten artistien ympärillä pyörivää viihdettä. Me taas yritämme ohjata harrastelijabändejä tekemään musiikistaan parasta mahdollista. Lisäksi tarkoitus on saada heidät ymmärtämään, millaista työ musiikin parissa todella on.
 Millaista se sitten on?
 – Se on raskasta, systemaattista, ja usein ulkopuolisen silmään aika tylsääkin, Bertényi sanoo.
 Another Hot Springin kitaristi Joonas Hasu odottaa innolla, mitä bändin aika Rock Academyssa tuo tullessaan. Kari Saastamoinen / Yle
 Mukana alan huippuammattilaisia
 Tänä vuonna Rock Academy laajenee viiteen uuteen kaupunkiin.
 Kouvolan lisäksi bändikoulutus on alkamassa Rovaniemellä, Kemissä, Raahessa ja Kuopiossa. Toiminta on saanut opetus- ja kulttuuriministeriöltä rahoitusta kahdelle seuraavalle vuodelle lähes 600 000 euroa.
 Yhtyeille on tiedossa alan ammattilaisten pitämiä luentoja, musiikkivideoiden tekemistä ja keikkoja. Promokuvat Kouvolan bändeille on jo otettu. Bändejä luotsaa Kouvolassa HIM-yhtyeen entinen kosketinsoittaja  Juska Salminen , joka toimii nykyään nuoriso-ohjaajana.
 – Nuorille tarjotaan myös paljon studioaikaa, vähintään kaksi sessiota kuukaudessa. Bändivalmentajamme, kosketinsoittaja Erik Lintunen, työstää nuorten omaa musiikkia yhdessä heidän kanssaan, Salminen kertoo.
 Juska Salminen toivoo bändeiltä intohimoa ja kurinalaisuutta, mutta myös sitä, että he nauttivat kokemuksesta täysin rinnoin. Kari Saastamoinen / Yle
 Eväät bändiuralle
 Bändien jäsenille koulu on maksuton, mutta vastineeksi heiltä vaaditaan sitoutumista.
 – Menestys vaatii systemaattista treenausta sekä halua kehittyä niin muusikkona kuin esiintyjänäkin, nöyryyttä unohtamatta, Juska Salminen sanoo.
 Rock Academyssa menestystä ei mitata rahassa.
 – Jos bändi pystyy nostamaan tasonsa ammattimaiseksi ja jäsenet tietävät mitä menestykseen vaaditaan, niin se on meidän silmissämme jo eräänlainen läpimurto. Tähän mennessä tunnetuin Academystä ponnistanut bändi on turkulainen Awake Again, jonka kappaleita on kuuneltu satoja tuhansia kertoja, vastaava tuottaja Mark Bertényi sanoo.
 Neljä vuotta sitten Awake Again oli tuntematon harrastelijabändi. Nyt he kiertävät ympäri Suomea ja Skandinaviaa niin omilla kuin lämppärikeikoillakin. Myös Kouvolan Rock Academyyn valitut bändit ovat soitelleet jo vuosia, mutta eivät ole vielä tehneet läpimurtoa.
 Toivon, että tämä tulee osaksi perusnuorisotyötä, jotta voimme olla yksi Rock Academyn perheistä jatkossakin.  Juska Salminen, nuoriso-ohjaaja, Kouvola
 Another Hot Springin tarina alkoi vuonna 2014 Urheilupuiston yläasteen kellarissa.
 – Soittelimme covereita, ja siellä isot ideat lähtivät liikkeelle. Viimeisimpänä projektinamme on ollut viime vuonna äänitetty omakustanteinen EP, yhtyeen laulaja-kitaristi  Matis Baudry  kertoo.
 Bändi soittaa punkvivahteista, amerikkalaistyylistä rockia.
 – Kirjoitamme kappaleita omista elämäntilanteistamme, ja osa niistä on todella henkilökohtaisia. Emme päätä, että nyt kirjoitamme rakkauskappaleen. Ne syntyvät senhetkisistä fiiliksistä, Baudry kertoo.
 Bändi on keikkaillut Kouvolan alueella ja Mikkelissä. Lavan he ottavat haltuun räjähtävällä energialla.
 – Pompimme ja laulamme kovaa ja pidämme hauskaa. Kun yleisössä lauletaan mukana, tiedämme tehneemme jotain oikein, kitaristi Joonas Hasu sanoo.
 Laulaja Matis Baurdyn mielestä Another Hot Springin paras kappale on Don't ever change, sillä sen kertosäettä on helppo laulaa mukana. Kari Saastamoinen / Yle
 Vasta alkua
 Nuoriso-ohjaaja Juska Salmisen mielestä marraskuun alussa Kouvolassa käynnistynyt Rock Academy on kaupungille loistava asia.
 – Yksi Kouvolan tavoitteista on saada lisää lisää asukkaita ja etenkin nuoria, johon tämä toiminta vetoaa. Toivon, että tämä tulee osaksi perusnuorisotyötä, jotta voimme olla yksi Rock Academyn perheistä jatkossakin, Juska Salminen sanoo.
 Another Hot Spring toivoo jättävänsä jalanjälkensä kotikaupunkiinsa.
 – Teemme musiikkia, jota Kouvolassa ei tietääkseni ole ennen tehty. Olisi mahtavaa, jos jollekin tulisi amerikkalaistyylisestä rokista ja Kouvolasta automaattisesti mieleen meidän bändimme, kitaristi Joonas Hasu sanoo.
 Bändi toivoo, että seuraavat kaksi vuotta ovat vasta alku.
 – Odotan eniten on sitä, kun valmennus on ohi ja meillä on valmis paketti kasassa. Sitten ei tarvitse muuta kuin painaa hirveästi duunia, Hasu hymyilee.

Musiikkibisnes ei ole Idolsin ja Voicen maalaamaa glitteriä – bändikoulu Rock Academy päätti näyttää nuorille totuuden


Summary: Brexitin ympärillä on nähty hämmästyttäviä kiemuroita. Meno on vain kiihtynyt viime viikkoina.

Britannian EU-eron eli brexitin alkuperäinen päivämäärä oli 29.3.2019. Sitä on kuitenkin lykätty brittien pyynnöstä. He eivät pystyneet määräpäivään mennessä päättämään, miten ero tapahtuu – hallitusti sopimuksen kautta vai yhdellä rysäyksellä ilman sopimusta.
 Tässä videokooste brittien brexit-väännön kiihtymisestä niin kuin se on tämän vuoden alusta näkynyt uutislähetyksissä, toimittajiemme kuvailemana.

Brittien piti erota EU:sta tänään – lähtemisen tuska näkyy päivästä toiseen uutislähetyksissä


Summary: Vuokranantajan mukaan hänen omaisuutensa oli vaarassa, koska asunto oli siivottomassa kunnossa.

Mies tuomittiin Pirkanmaan käräjäoikeudessa omakädenoikeudesta 2 300 euron sakkoihin. Taustalla on mielenkiintoinen kiista vuokrarästeistä.
 Tapaus sattui syys-lokakuun vaihteessa vuonna 2017 Tampereella. Käräjäoikeuden mukaan vuokranantaja sarjoitti vuokralaisensa asuinhuoneiston lukot vuokrarästien takia. Mies myös siirsi vuokralaisen omaisuutta pois.
 Oikeuden papereiden mukaan vuokralaisen vuokranmaksu oli ollut yhden kuukauden osalta myöhässä pari viikkoa. Tämä ei miellyttänyt vuokranantajaa. Kun vuokralainen lähti käymään muualla ja palasi kotiinsa, hän huomasi, ettei asunnon oven avain käynyt enää lukkoon.
 Vuokranantaja oli vuokralaisen mukaan ilmoittanut, että tämän tavarat on siirretty kellarivarastoon. Tavarat olivat jätesäkeissä.
 Vuokranantajan mukaan hänen omaisuutensa oli vaarassa, koska asunto oli siivottomassa kunnossa ja tämän takia hän oli vaihtanut asunnon lukon. Vuokranantaja syytti myös, että vuokralainen olisi käyttänyt asuntoon postilla tullutta vuokranantajan luottokorttia ja aiheuttanut tälle tuhansien eurojen vahingon. Vuokranantaja teki tästä rikosilmoituksen.
 Vuokralainen puolestaan syytti, että osa hänen tavaroistaan oli kadonnut. Oikeus piti uskottavana, että vain yksi lasivuoka jäi kateisiin.
 Vuokranantaja tuomittiin 50 säiväsakkoon eli 2 300 euron korvauksiin omankädenoikeudesta ja hallinnan loukkauksesta.
 Tuomio ei ole lainvoimainen eli siitä voi valittaa hovioikeuteen.

Mies kyllästyi vuokrarästeihin ja siivottomuuteen, vaihtoi vuokralaisen lukot: Tuomittiin 2 300 euron sakkoihin omakädenoikeudesta


Summary: Alastulopatja helpottaa vaativien hyppyjen harjoittelua. Katso videolta, kuinka patja toimii käytännössä.

Tästä on kyse Rukalle on asennettu alastulopatja, joka tukee freestyle-laskijoiden ja lumilautailijoiden harjoittelua. Patja takaa laskijalle turvallisen alastulon.  Ammattilaisille hyppypatjalla harjoittelu tuo etua kilpailuihin. Alastulopatja on kooltaan 20x50 metriä ja se painaa noin 5 000 kiloa. Hyppyrin ja alastulon välisellä osalla patjan paksuus on 2 metriä ja alastulolla noin 1,5 metriä.
 Itä-Rukan rinteeseen asennettu suuri alastulopatja saa temppulaskettelijat innostumaan. Lumilautailijoiden ja freestyle-laskijoiden käyttöön hankittu patja takaa yhä näyttävimpien ja vaativimpien hyppyjen harjoittelun läpi vuoden.
 – Onhan tämä ihan sikasiisti juttu. Patjasta on paljon apua harjoittelussa, kun voi tehdä alastuloja turvallisesti, maajoukkueen freestyle-laskija  Elias Syrjä  kehuu.
 Hiljattain Kanadassa maailmancupin  Big Air -kilpailussa olkapäänsä loukannut  Syrjä ei pääse vielä testaamaan alastulopatjaa, mutta odottaa malttamattomana mahdollisuutta.
 – Patja kasvattaa rohkeutta kokeilla uusia temppuja, kun alastulosta ei tarvitse välittää. Heti kun niveliin ei satu, menen testaamaan patjan, Syrjä sanoo.
 Tehokkuutta yksityiskohtiin
 Lumilautaliiton päävalmentaja  Antti Koskinen  toivottaa Rukan alastulopatjan avosylin tervetulleeksi. Koskisen mukaan patja on edistysaskel kohti tasokkaampaa harjoittelua. Turvallinen alastulo mahdollistaa esimerkiksi hyppyyn lähdön tekniikan harjoittelua.
 – Olemme päässeet maajoukkueen kanssa vain kerran aiemmin harjoittelemaan tällaiselle alastulolle viime joulukuussa Italian Livignossa, Koskinen sanoo.
 Alastulopatja takaa sen, ettei hyppääjän tarvitse miettiä kovaa alastuloa, vaan hän voi keskittyä hypyn teknisiin kuvioihin aiempaa tehokkaammin. Ensio Karjalainen / Yle
 Lumilautailu on kokenut valtavan  muodonmuutoksen parin vuosikymmenen aikana . Kourut ja hyppyrit ovat kasvaneet. Tempuista on tullut vuosi vuodelta hurjempia. Myös yhä useampi maa on saavuttanut korkean tason kilpailuissa.
 – Yhä useampi huippulaskettelija osaa nykyisin kaikkein kovimmat kisatemput. Hyppyvarmuus on parantunut selvästi. Yleinen taitotaso hyppylajeissa on noussut ja luulen, että yksi osasyy on se, että ympäri maailmaa on käytössä alastulopatjoja, Koskinen sanoo.
 Pohjoismaiden suurin patja
 Kokoluokaltaan Rukalle asennettu patja on harvinainen. Lähes jääkiekkokaukalon kokoinen patja on suurin, mitä Pohjoismaiden rinteissä on nähty.
 – Euroopasta taitaa löytyä vain muutama yhtä suuri patja. Aasiassa erityisesti japanilaiset ovat ottaneet vastaavanlaisia patjoja käyttöön, kertoo Ski Sport Finlandin toimitusjohtaja  Iiro Kaukoniemi .
 Ei tarvitse edes kovin huonosti tulla alas, kun sormet tai ranteet vaurioituvat.  Iiro Kaukoniemi
 Kaukoniemi muistuttaa, että freestylessä ja lumilautailussa tapahtuu vuosittain paljon loukkaantumisia.
 – Vauhdit ovat kovia ja hypyt isoja. Ei tarvitse edes kovin huonosti tulla alas, kun sormet tai ranteet vaurioituvat. Riskinä ovat myös vakavammat loukkaantumiset, jotka  usein päättävät urheilijan uran , Kaukoniemi toteaa.
 Rukan alastulopatja on toistaiseksi suurin, joka on asennettu Pohjoismaisiin laskettelurinteisiin. Ensio Karjalainen / Yle
 Alastulopatja on asennettu Rukalle testikäyttöön toukokuun puoliväliin saakka. Mikäli patja jää Rukalle, se on laskettelijoiden käytössä myös kesäisin. Vauhtimäki rakennetaan patjan yläpuolelle suksien alla liukuvasta materiaalista.
 Patja maksaa lähes 200 000 euroa. Ski Sport Finlandin toimitusjohtaja Iiro Kaukoniemi uskoo, että patjalle löytyy rahoitus.
 – Patjan kustannuksiin osallistuu ensisijaisesti lajiliitto, mutta yritämme löytää rahoitusta myös yhteistyökumppaneilta ja paikallisilta toimijoilta, Kaukoniemi toteaa.

Rukalle ilmestyi jääkiekkokaukalon kokoinen patja, joka vie laskijoiden harjoittelun uudelle tasolle: "Onhan tämä ihan sikasiistiä"


Summary: Hallitus haluaa myös helpottaa Tanskan kansalaisuuden poistamista kaksoiskansalaisilta.

Tanska pyrkii muuttamaan kansalaisuuslakiaan siten, että ulkomailla syntyneet tanskalaisten jihadistien lapset eivät saisi maan kansalaisuutta enää automaattisesti.
 Hallitus ehdottaa lisäksi, että kansalaisuuden pois ottamisen kaksoiskansalaiselta pitäisi olla tulevaisuudessa mahdollista myös pelkällä hallintopäätöksellä, jos henkilö on lähtenyt ulkomaille sotimaan terroristijärjestön riveihin.
 Tällä hetkellä kansalaisuuden pois ottamiseen tarvitaan oikeuden päätös.
 Tanskan maahanmuuttoministeriö  ilmoitti muutosehdotuksesta  eilen. Lakialoitteen pitää saada vielä parlamentin hyväksyntä.

Tanska aikoo kiristää kansalaisuuslakiaan – ulkomailla terroristijärjestöissä taistelevien lapset eivät saisi kansalaisuutta automaattisesti


Summary: Kumpikaan ei lähde radalle köröttelemään vaan ajamaan kuten 30 vuotta sitten.

Norjalaisen  Frode Utsin  talvi on vierähtänyt mieluisten puuhien parissa. Hän on valmistautunut yhtä tiettyä päivää varten.
 Pohjois-Norjan Taanasta kotoisin oleva Frode Utsi ajoi moottorikelkalla kilpaa 30 vuotta sitten ja nyt, vielä kerran, ajaa lähtöviivalle osallistuakseen viikonloppuna  Rovaniemellä järjestettäviin kelkkakisoihin.
 Millä tahansa pelillä ei kisaamaan lähdetä, vaan sillä samalla uskollisella ajokilla, millä Utsi ajoi aikanaan kilpaa. Onneakin oli matkassa, kun hän sattumalta löysi keräilijän hallussa olleen Lynxinsä.
 – Se oli maannut Etelä-Norjassa 30 vuotta tallissa. Sain onneksi ostettua sen takaisin itselleni. Olen korjannut ja maalannut sitä. Joitakin osia oli pakko vaihtaa, kertoo Utsi.
 Lopulta kelkka on kuin pakasta vedetty ja kyljistä voi nähdä peilikuvansa.
 – Vuoden 1985 mallin kelkasta tuli liian kaunis. Ei sillä raaski lähteä kisoihin, nauraa Utsi.
 Lopulta hän päätyi kunnostamaan sen veljeä, kuten Utsi hellästi kutsuu vuoden 1986 mallin kilpakelkkaansa.
 Frode Utsi vuonna 1986 Norjan Kaarasjoen moottorikelkkakilpailussa. Frode Utsi privahtagovva.
 Utsilla terävästi mielessä Esko Tuiskun ohitus – odottaa kisan tuovan adrenaliinia kuten ennen vanhaan
 Frode Utsi on voittanut lukuisia kisoja ja myöskin pohjoismaiden mestaruuden. Muistoja on kertynyt paljon, mutta yksi on muita kirkkaampi.
 – Vuonna 1986 pääsin ensimmäisen kerran  Esko Tuiskun  ohi. Hän oli ajanut kauemmin kuin minä ja oli todella kuuluisa kuski. Ennen sitä jäimme aina Tuiskun taakse.
 Nyt Utsi odottaa malttamattomana, että hän ja Tuisku ovat taas kaikkien näiden vuosien jälkeen lähtöviivalla. Lauantaina he katsovat vierekkäin, kun viiden sekunnin taulu nostetaan ja valot välähtävät.
 Sitten legendat painavat vielä kerran kaasun pohjaan.
 – Lähtö on jännittävin. Silloin sydän hakkaa ja veri kiehuu. Sen tunteen muistan hyvin, kuvailee Utsi.
 Kisaan lähdetään tosissaan, ei vain köröttelemään, vakuuttaa Esko Tuisku. Kuva on Tuiskun yksityisalbumista. Esko Tuisku privahtagovva.
 Tuisku: ”En mie sille varmaan pärjää mutta laitetaan täysillä kampoihin!”
 Rovaniemeläinen Esko Tuisku naurahtaa makeasti, kun kysytään kummalle legendalle ruutulippu liehuu lauantaina. Hän odottaa jo malttamattomana, että pääsee Utsin kanssa muistelemaan vanhoja ja vieläpä kisan kautta.
 – Frodehan on kunnon rehti Lapin mies. Ystävyys on säilynyt tähän päivään asti. Me tapaamme useamman kerran vuodessa, pohjustaa Tuisku.
 Vaikka ystäviä ovatkin, ei Tuisku suosiolla anna voittoa kaverilleen.
 – Totta kai Utsia piti jo silloin pelätä. Hänen meriittinsäkin kertovat paljon. Silloin pohjoismaissa oli maailman kovin taso, koska Jenkeissä ei oltu vielä vihkiydytty lajiin. Utsi saavutti Pohjoismaiden mestaruuden, siihen ei heikko kuljettaja pystynyt, kertoo Tuisku.
 64-vuotias Esko Tuisku sanoo lähtevänsä kylmiltään kisoihin. Tänä talvena hän ei ole ehtinyt kelkan selkään kuin muutaman kerran. Tuisku myöntää, että kotiinviemisinä voi olla tappio.
 – Utsi ajaa varmasti hyvin, kun poromiehenä joutuu olemaan niin paljon kelkan päällä. En minä sille varmaan pärjää, mutta laitetaan täysillä kampoihin.
 – Kun kypärän laittaa päähän, niin kilpailuvietti tulee varmasti takaisin. Kisaan lähdetään tosissaan, ei vain köröttelemään, vakuuttaa Tuisku.
 Tuisku ja Utsi ottavat mittaa toisistaan Rovaniemellä lauantaina 30.3.2019 1980-luvun sarjassa.

Aikansa kelkkalegendat kohtaavat radalla vielä kerran – Norjalainen Frode Utsi ja suomalainen Esko Tuisku kisaavat lauantaina Rovaniemellä


Summary: Kuviin tai videoihin liittyy keskusrikospoliisin osaksi piirteitä saatananpalvonnasta, natsismista ja eri fetisseistä.

Kirkkovaltuutettu, luontoyrittäjä, koiraharrastaja, aktiivinen mielipidekirjoittaja.
 Keskusrikospoliisin lapsiin kohdistuvassa vakavassa seksuaalirikostutkinnan pääepäillyllä oli ulospäin nuhteettomalta näyttävä maine. Taustalta paljastuu kuitenkin piirteitä, jotka viittaavat saatananpalvontaan ja natsismiin.
 Yli viisikymppistä miestä epäillään karmeista teoista. KRP kertoi keskiviikkona tutkivansa laajaa kansainvälistä lapsiin kohdistunutta seksuaalirikosvyyhtiä. Pääepäilty oli tutkintavankeudessa noin vuoden, mutta nyt hän on vapaana.
 Uhreja epäillään olevan kuusi, alle kouluikäisestä yläasteikäiseen. Epäiltyjen rikosten tapahtuma-aika on 2004–2018. Osa uhreista tunsi toisensa, osa ei.
 Lapsia on poliisin mukaan huumattu metamfetamiinilla ja pidetty kiinni tai muutoin pakotettu seksuaaliseen tekoon.
 – Lievimmässä muodossaan Suomessa tapahtuneet hyväksikäytöt ovat sitä, että aikuispornoa on näytetty lapsille. Pahimmassa tapauksessa sitä, että lasta on raiskattu 10 tuntia huumattuna, tutkinnanjohtaja  Sanna Springare  sanoi tiedotustilaisuudessa.
 Seurakunnan lapsityössä
 Eteläpohjalainen seurakunta vahvisti, että epäilty on toiminut seurakunnan luottamushenkilönä kaudella 2010–2012. Henkilö on toiminut seurakunnan kirkkovaltuutettuna, kirkkoneuvoston jäsenenä ja lapsi- ja nuorisotyön vastuuryhmässä sekä lyhyissä työsuhteissa.
 Epäillyn asianajaja vahvisti Ylelle  rikosepäilyn torstaina.
 Keskusrikospoliisin tutkinnanjohtaja Springaren mukaan uhrit eivät ole löytyneet seurakunnan kautta.
 Uhreilla on kuitenkin ollut luottamuksellinen suhde pääepäiltyyn ennen tekoja.
 Muutti Pohjanmaalta Lappiin
 Pääepäilty asui aiemmin Etelä-Pohjanmaalla, missä hänellä oli luontomatkailuyrityksiä. Niitä markkinoitiin myös virallisessa esitteessä.
 Etelä-Pohjanmaalla mies myös kirjoitti mielipidekirjoituksia esimerkiksi seurakunnan ja yritysten asioista.
 Pohjanmaalta pääepäilty muutti Lappiin, missä hän toimi niin ikään matkailuyrittäjänä. Muuton takia miehen pitkä tutkintavankeus on todennäköisesti jäänyt tutuilta huomiotta.
 Miehen yritystä markkinoitiin Suomen luontoyrittäjyysverkosto ry:n sivuilla.
 – Asia tuli yhdistykselle yllätyksenä ja järkytyksellä tietoon. Suhtaudumme asiaan erittäin vakavasti. Olemme välittömästi poistaneet kyseisen yrityksen tiedot sivuiltamme, toiminnanjohtaja  Juha Rutanen  sanoo.
 Kyseinen yritys ei ole Rutasen mukaan saanut mitään tukea yhdistyksen yhteistyökumppaneilta.
 – Hallitus käynnistää lisäksi välittömästi yrityksen erottamisprosessin, Rutanen sanoo Ylelle.
 Miehellä oli myös muita bisneksiä. Hän on ollut yritysrekisteritietojen mukaan hallituksen varajäsen vaateliikkeessä, joka myy skinheadien ja uusnatsien suosimia merkkejä. Yritys kertoo verkkosivuilla sulkeneensa myymälänsä Helsingissä.
 Pohjoismainen vastarintaliike PVL kiisti verkkosivuillaan perjantaina, että pääepäilty olisi heidän aktiivinsa.
 Youtubessa löytyy viitteitä siitä, että mies olisi seurannut saatananpalvontaan liittyvää materiaalia, myös keskusrikospoliisi viittasi piirteisiin, jotka viittaavat saatananpalvontaan.
 Mies on poistanut sometilejään, koska niille tuli paljon vihapostia. Mies on poseerannut kuvissa koiran kanssa.
 Pääepäilty on tuomittu ehdolliseen vankeuteen metamfetamiinin ostosta. Tuomio ei ole lainvoimainen.
 Lue lisää:
 Nämä 7 asiaa tiedämme nyt seksuaalirikostutkinnasta – yhden lapsiuhrin epäilty hyväksikäyttö kestänyt jopa 10 vuotta
 KRP:n lapsiin kohdistuvan seksuaalirikostutkinnan pääepäilty toimi aiemmin kirkkovaltuustossa ja seurakunnan lapsi- ja nuorisotyössä – "Ei halua kommentoida epäilyjä"

Yrittäjäverkosto järkyttyi: Luontoyrittäjää epäillään pedofiiliringin päätekijäksi, kirkkovaltuutetun taustat alkavat paljastua


Summary: Elixian mukaan jäsenten on pyydettäessä suostuttava huumetesteihin kuntosaleilla.

Tästä on kyse Elixia on Suomen suurimpia kuntosaliketjuja. Sillä on vajaa kolmekymmentä kuntosalia Suomen suurimmissa kaupungeissa Elixian jäsenyydestä maksetaan kuukausimaksua Elixian mukaan jäsenten on suostuttava kuntosaleilla tehtäviin huumetesteihin
 Suomen suurimpiin kuntosaliketjuihin kuuluva Elixia on muuttanut jäsenyysehtojaan. Uusissa ehdoissa jäseniä uhataan huumetesteillä ja vaaditaan olemaan käyttämättä huumeita sekä suoritusta parantavia aineita.
 Elixia ilmottaa asiasta nettisivuillaan. Jäsenyysehdot astuivat voimaan uusille jäsenille tällä viikolla. Vanhojen jäsenten osalta ehdot astuvat voimaan vasta toukokuun alussa.
 Meillä ei ole mitään tämmöistä yhteistyösopimusta Elixian kanssa.  Teemu Japisson
 SUEK ihmettelee huumeyhteistyötä
 Vielä torstaina Elixia ilmoitti tekevänsä kuntosaleillaan huumetestejä yhteistyössä Suomen urheilun eettisen keskuksen SUEKin kanssa.
 Kuvakaappaus Elixian jäsenelleen lähettämästä sähköpostista, jossa kerrottiin jäsenehtojen päivityksestä. Sannimari Lehtilä / Yle
 SUEKin pääsihteeri  Teemu Japisson  ihmettelee Elixian ilmoitusta huumeyhteistyöstä.
 – SUEK ei tee huumetestejä. Meidän tehtävänämme on osana antidopingtoimintaa testata kilpaurhelijoita, ei kuntoilijoita.
 Japisson sanoo saaneensa asiasta ensimmäisen ihmettelevän yhteydenoton keskiviikkona.
 – Meillä ei ole mitään tämmöistä yhteistyösopimusta Elixian kanssa, ja me olemme heitä tästä asiasta reklamoineet, Japisson sanoo.
 Kuntosalitoiminnan osalta ei ole mitään lakia, johon kuntosaliyrittäjä voisi jäsentensä huumetestaamisen perustaa.  Seppo Koskinen
 Perjantaihin mennessä Elixia poisti sivuiltaan maininnan huumeyhteistyöstä SUEKin kanssa.  Sivuilla kuitenkin yhä sanotaan , että Elixialla on oikeus tehdä huumetestejä kuntosaleillaan.
 Elixian maajohtaja Jussi Raita. Juha Laukkanen
 Sama linja muissa Pohjoismaissa
 Elixian mukaan jäsenten on siis pyydettäessä suostuttava huumetesteihin. Elixian maajohtaja  Jussi Raita  kertoo, että ehto on yrityksen Pohjoismaisen linjan mukainen. Kuntosaliketju haluaa osoittaa vastuullisuutta ja rajata kielletyt aineet pois toiminnasta.
 – Päivitämme jäsenehtoja parhaillaan, jotta ne olisivat paremmin tulkittavissa. Emme tee huumetestauksia säännöllisesti jokaiselle asiakkaalle, Raita täsmensi perjantaina keskipäivällä.
 Päivityksen jälkeen ehdoissa kerrotaan, että Elixialla on oikeus suorittaa satunnaisia huumetestejä kuntokeskuksissaan,  mikäli erityisiä ja painavia syitä testien tekemiseen ilmenee .  Ennen huumetestin tekemistä Elixian keskuksissa olevilta jäseniltä pyydetään lupa testin tekemiseen.
 Testistä kieltäytymisen Elixia tulkitsee olennaiseksi rikkomukseksi, jonka perusteella jäsenyys voidaan jäädyttää tai irtisanoa välittömästi.
 Miten Elixia käsittelee huumetestauksen kautta saamiaan arkaluontoisia tietoja?
 – GDPR-asetuksen mukaisesti niin kuin muitakin tietoja, Jussi Raita linjaa.
 GDPR on EU:n tietoturva-asetus , jonka ansiosta henkilörekistereistä voi yrittää irtaantua aiempaa tehokkaammin.
 Mistä erottaa huumeidenkäyttäjän?
 Suomen kunto- ja terveysliikuntakeskusten yhdistyksen SKY:n toiminnanjohtaja  Riitta Hämäläinen-Bister  yllättyy Elixian uusista jäsenyysehdoista.
 – Vaikka Elixian maajohtaja  Jussi Raita  istuu SKY:n hallituksessa, meillä ei ole ollut tietoa, että he ovat tehneet täysin uuden linjauksen.
 Hämäläinen-Bisterin mukaan Elixian jäsenyysehdoissa oleva maininta huumetestauksesta on alalla poikkeuksellinen.
 – Meillä ei ole tietoa, että muilla kuntosaliyrittäjillä olisi vastaavaa käytäntöä.
 Riitta Hämäläinen-Bisterin mielestä kuntosalikävijöiden testaamisessa voi tulla käytännön ongelmia.
 – Miten ja kuka siellä salilla tunnistaa mahdollisen huumeidenkäyttäjän?
 Huumetesteistä on säädetty tarkasti laissa
 Turun yliopiston oikeustieteen emeritusprofessori  Seppo Koskinen  sanoo, että huumetestien tekemisen edellytykset on säädetty lailla. Lakeja on säädetty työelämän ja erikseen joidenkin oppilaitosten osalta. Valtioneuvosto antoi  huumetestien tekemisestä erillisen asetuksen  2005.
 – Kuntosalitoiminnan osalta ei ole mitään lakia, johon kuntosaliyrittäjä voisi jäsentensä huumetestaamisen perustaa, Koskinen sanoo.
 Oikeusoppinut ihmettelee Elixian nettisivuilla olevaa ilmoitusta, jonka mukaan jäsenten on suostuttuva huumetesteihin kuntosaleilla.
 – En pidä tätä mitenkään mahdollisena, Koskinen sanoo.
 Koskisen mukaan huumetestien tekeminen ja tulosten käyttäminen on tarkasti säädelty. Esimerkiksi huumetestien tuloksia ei saa kuka tahansa hyödyntää.
 – Huumausaineiden käyttöä koskevia tietoja saa käyttää vain sellainen taho, jolla on lakiin perustuva oikeus käsitellä niitä tietoja. Kuntosaliyrittäjällä ei tällaista oikeutta asiakkaisiinsa ole.
 Seppo Koskisen mukaan kuntosaliyrittäjä voi kuitenkin peruuttaa jäsenyyden henkilöltä, joka käyttää huumeita. Tätä ei voi kuitenkaan tehdä kevyin perustein, eikä esimerkiksi sillä perusteella, että kieltäytyy huumetestistä.
 – Siinä pitää olla sitten hyvin perusteltu epäily huumeidenkäytöstä. Pelkkä epäily ei riitä, muuten se olisi syrjivää.
 Lue lisää:
 Suuri kuntosaliketju lopettaa käteisen käytön Suomessa – seuraavatko muut yritykset perässä?
 Kuntoilevien kansalaisten euroista käydään tiukkaa kisaa – halpoja kuntosaleja vyöryy Suomeen

Suomen suurimpiin kuntosaliketjuihin kuuluva Elixia uhkaa jäseniään huumetesteillä – Ei ole mahdollista, sanoo oikeusoppinut


Summary: Varda oli eturintamassa elokuvakerronnan perinteitä murtaneessa liikkeessä.

impressionismi (tyylikaudet ja taidesuuntaukset)

Ranskan uuden aallon keskeisiin tekijöihin lukeutuva elokuvaohjaaja  Agnès Varda  on kuollut 90 vuoden iässä.
 Varda kuoli syövän aiheuttamiin komplikaatioihin kotonaan perheen ja ystävien seurassa.
 Ohjaamisen ohella Varda oli myös valokuvaaja, käsikirjoittaja, näyttelijä ja kuvataiteilija.
 Agnès Varda syntyi Ixelles'ssä Belgiassa 1928 ja kasvoi pienessä Sèten kalastajakylässä Välimeren rannikolla Etelä-Ranskassa. Hän opiskeli kirjallisuutta ja psykologiaa Sorbonnessa. Varda aloitti valokuvaajana mutta siirtyi sitten elokuvaan.
 Varda kuvasi ensimmäisen elokuvansa La Pointe Courte (1955) Sètessä kalastajayhteisön parissa käyttäen paikallisia asukkaita yhdessä näyttelijöiden kanssa. Tunnettu ranskalainen näyttelijä  Philippe Noiret  teki ensimmäisen elokuvaroolinsa. Elokuvaa on pidetty Ranskan uuden aallon edelläkävijänä.
 Elokuvakerronnan uudistaja
 1950- ja 1960- luvuilla syntynyt uusi aalto pyrki rikkomaan perinteisiä elokuvakerronnan tapoja, uusimaan niin kuvauksen, leikkauksen kuin kerronnankin keinoja. Liike oli myös kytköksissä aikansa vilkkaaseen yhteiskunnalliseen liikehdintään.
 Varda on sanonut, että elokuvan sääntöjen rikkominen oli hänelle helppoa, koska hän ei tuntenut niitä alun perinkään. Hän oli nähnyt vain kymmenkunta elokuvaa alkaessaan itse tehdä elokuvia.
 Ranskan uuden aallon elokuvantekijät on tavattu jakaa kahteen ryhmään:  Cahiers du Cinema  -elokuvalehden ympärille syntyneen ryhmän jäseniä olivat muun muassa  Jean-Luc Goddard  ja  François Truffaut.  Vasemman rannan ( Rive Gauche ) ryhmään kuuluivat muun muassa  Chris Marker ,  Alain Resnais  ja  Marguerite Duras .
 Oman tiensä kulkijana tunnettu Varda on kirjallisten vaikutteidensa takia luettu usein jälkimmäiseen ryhmään, jonka elokuvanteko oli kytköksissä kirjalliseen  nouveau roman  -liikkeeseen ja jonka elokuvat olivat jopa kokeellisempia kuin  Cahiers du Cinema  -ryhmän.
 Yksi Vardan tunnetuimmista elokuvista on  Cleo viidestä seitsemään  ( Cléo de 5 à 7 , 1962). Se kertoo nuoresta naisesta, joka harhailee kaupungilla kahden tunnin ajan odottaessaan lääkäriltä testituloksia, mahdollisesti vakavan sairauden diagnoosia.
 Elokuvassa  Onnen hetket  ( Le Bonheur  1965) puuseppä rakastaa vaimoaan mutta ryhtyy silti syrjähyppyyn. Elokuvan värikuvausta on verrattu impressionistiseen maalaukseen. Vardaa on pidetty myös varhaisena feministisenä elokuvatekijänä.
 Viimeinen elokuva sai ensi-illan helmikuussa
 Varda sai elämäntyöstään Cannesin elokuvajuhlien Kultaisen kunniapalmun vuonna 2015. Hän oli ensimmäinen nainen, joka sai tämän arvostetun palkinnon.
 Varda jatkoi aktiivisesti töitä aivan viime hetkiin asti. Hänen uusin omaelämäkerrallinen dokumenttielokuvansa sai ensi-iltansa Berliinin elokuvajuhlilla viime kuussa.
 Varda oli naimisissa elokuvaohjaaja  Jacques Demyn  (1931–1990) kanssa. Pariskunta tapasi vuonna 1959. Varda teki miehensä elämästä elokuvan  Jacquot – poika Nantesista  ( Jacquot de Nantes , 1990).
 Lisää aiheesta:
 Yle Teema:  Eurooppalaisen elokuvan mestari Agnès Varda kulkee yhä omia teitään

Ranskan uuden aallon elokuvaohjaaja Agnès Varda on kuollut


Summary: Itä-Suomen hovioikeus piti käräjäoikeuden tuomiota perusteltuna, eikä muuttanut miehen saamaa rangaistusta.

Mikkelin Ristiinassa kerrostalopalon sytyttäneen miehen vankeustuomio ei muuttunut Itä-Suomen hovioikeudessa.
 Tulipalo tapahtui helmikuussa 2018 Ristiinan Pellosniemellä kerrostalossa, jossa mies itsekin asui.
 Mies oli sytyttänyt tulipalon kaatamalla bensiiniä kanisterista sisään naapurinsa postiluukusta ja sytyttämällä eteiseen kaatamansa bensiinin palamaan. Mies oli kaatanut bensiiniä myös toisen asunnon kynnykselle, mutta palo ei levinnyt asuntoon asti.
 Talossa oli syttymishetkellä 23 ihmistä, jotka jouduttiin evakuoimaan palon alta.
 Yksi talon asunnoista tuhoutui palossa täysin ja useat muut asunnot kärsivät savuvahinkoja. Kaksi ihmistä sai tulipalossa sairaalahoitoa vaatineita vammoja.
 Etelä-Savon käräjäoikeus tuomitsi miehen toukokuussa 2018  neljäksi vuodeksi ehdottomaan vankeuteen  törkeästä tuhotyöstä. Mies kiisti käräjäoikeudessa osallisuutensa tulipalon syttymiseen.
 Mies kiisti myös valituksessaan hovioikeudelle sytyttäneensä tulipalon. Valituksessa vaadittiin syytteen hylkäämistä tai miehelle langetetun rangaistuksen alentamista.
 Hovioikeus piti käräjäoikeuden tuomion perusteluja uskottavina, eikä muuttanut käräjäoikeuden tuomiota.
 Tuomittu mies määrättiin käräjillä korvaamaan tulipalon aiheuttamia vahinkoja yli 40 000 euron edestä. Hovioikeus ei muuttanut korvaussummaa.
 Lisää aiheesta:
 Mikkelissä koko kerrostalo evakuoitiin tulipalon vuoksi
 Mikkelin kerrostalopalosta epäilty nähtiin aiemmin bensakanisterin kanssa – Epäilty pysynyt vaiti, poliisi jututtanut kymmeniä

Mikkelin kerrostalopyromaanin tuomio pysyi hovissa – bensiiniä sisään naapurin postiluukusta, neljä vuotta vankeutta törkeästä tuhotyöstä


Summary: Verohallinnon mukaan epäkohta virtuaalivaluuttojen verotuksessa poistuu.

Korkein hallinto-oikeus antoi perjantaina päätöksen, jonka mukaan virtuaali- eli kryptovaluutan vaihdossa euroihin sovelletaan tuloverolain luovutusvoittoa koskevia säännöksiä.
 Verohallinto kertoo  tiedotteessaan , että päätös merkitsee muutosta aiempaan käytäntöön. Virtuaalivaluuttojen verotuksesta ei ole nimenomaisia verosäännöksiä.
 Jatkossa kryptovaluutan myynnistä aiheutuvat tappiot ovat pääsääntöisesti vähennyskelpoisia.
 Käytännössä muutos tarkoittaa sitä, että jos henkilö on ostanut esimerkiksi bitcoineja ja myy ne tappiolla pois, voi hän vähentää tekemänsä tappion verotuksessa.
 Verotuksen epäkohta katoaa
 Aiemmin verohallinto katsoi, että kryptojen myynnistä syntyneitä tappioita ei saa vähentää.
 – Suurin asiakkaiden kokema epäkohta virtuaalivaluuttojen verotuksessa poistuu nyt tämän päätöksen myötä, Verohallinnon johtava veroasiantuntija  Sami Varonen  sanoo tiedotteessa.
 KHO:n päätöksessä ei vielä ratkaistu tilannetta, jossa kryptovaluuttaa vaihdetaan toiseen kryptovaluuttaan.
 Verottajan  nykyisen linjauksen  mukaan virtuaalivaluutan käyttö missä tahansa tilanteissa realisoi sen arvonnousun verotuksen.
 – Päätöksen valossa aiempi tulkinta vaihdon verottamisesta on kuitenkin entistä vahvemmin perusteltu, Varonen sanoo.
 Verohallinto aikoo päivittää kryptovaluuttojen verotusta koskevaa ohjeistustaan.
 Lue myös:
 Moni suomalainen saattoi velkaantua verokarhulle tietämättään kesäkuussa – Kryptovaluuttojen välisistä vaihdoista tuli verotettavia yli kuukausi sitten

Kryptovaluuttojen verotus muuttuu oikeudenmukaisemmaksi – Tappioista tulossa vähennyskelpoisia


Summary: Japanin hallituksen tutkimuksen mukaan noin puolet yli 40-vuotiaista hikikomoreista oli elänyt eristäytyneenä vuosia.

Japanissa elää runsaat 600 000 yli 40-vuotiasta ihmistä, jotka ovat täysin eristäytyneet muusta yhteiskunnasta, kertoo tuore tutkimus.
 Sosiaalinen eristäytyminen on niin yleinen ilmiö Japanissa, että näille erakoille on keksitty oma kutsumanimi, hikikomori. Suomalaisessa nettislangissa tällaisia henkilöitä kutsutaan sanalla hikky.
 Japanin hallituksen julkaisemassa tutkimuksessa hikikomoreiksi luokiteltiin sellaiset henkilöt, jotka eivät ole poistuneet kotoaan yli puoleen vuoteen, eikä heillä ole sosiaalista vuorovaikutusta muiden kuin perheenjäsentensä kanssa.
 Monet eläneet vuosia eristäytyneenä
 Aiemmin ajateltiin, että eristäytyminen oli lähinnä teini-ikäisten ja parikymppisten ongelma. Nyt tutkimus paljasti, että harmaantuvassa Japanissa kasvava määrä keski-ikäisiä ihmisiä elää eristyksissä.
 Tutkimuksessa arvioitiin, että Japanissa on noin 613 000 hikikomoria, jotka ovat 40–64 -vuotiaita. Heistä lähes kolme neljäsosaa on miehiä. Noin puolet keski-ikäisistä hikikomoreista oli elänyt eristäytyneenä yli seitsemän vuotta.
 Monien hikikomoreiden arvioidaan olevan taloudellisesti riippuvaisia ikääntyvistä vanhemmistaan.
 Japanin hallituksen vuonna 2016 julkaisemassa tutkimuksessa arvioitiin, että tuolloin maassa oli 541 000 alle 39-vuotiasta, jotka olivat eristäytyneet yhteiskunnasta.
 Japanilainen yhteiskunta asettaa kovia paineita yksilöille
 Hikikomoreiden vanhempia tukevan kansalaisjärjestön edustaja  Rika Ueda  kertoi uutistoimisto AFP:lle, että hallituksen data tukee heidän tutkimustaan, jonka mukaan vanhempia hikikomoreita on paljon.
 – Emme kuitenkaan tienneet, että heitä on myös yli kuusikymppisissä. Tämä todistaa, että japanilaisessa yhteiskunnassa on vaikea elää. Ueda sanoi AFP:lle.
 Uedan mukaan työriippuvuutta ja yhdenmukaisuutta arvostava Japani asettaa hurjia paineita yksilöille. Hänen mielestään hallituksen tutkimuksen pitäisi saada japanilaiset kysymään itseltään, mitä onnellinen elämä on.
 Monet hikikomorit viettävät aikaa roikkumalla netissä, pelaamalla tietokonepelejä, tuijottamalla anime-videoita sekä lukemalla manga-sarjakuvia.
 Keskustelu aiheesta on auki kello 16:een saakka.

"Japanilaisessa yhteiskunnassa on vaikea elää" – maassa on jo yli 600 000 yhteiskunnasta eristäytynyttä keski-ikäistä hikikomoria


Summary: Esimerkiksi paikallispoliisin ja Keskusrikospoliisin resursseja lisättiin seksuaalirikosten torjuntaan.

Lasten seksuaalisen hyväksikäytön kitkemiseksi on luvassa lisää resursseja, kertoo eduskunnan puhemies  Paula Risikko . Hänen mukaansa nyt on päätetty laajasta listasta toimenpiteistä, joilla pyritään estämään mahdollisimman moni tuleva rikos.
 – Esimerkiksi paikallispoliisin ja Keskusrikospoliisin resursseja lisättiin seksuaalirikosten torjuntaan erityisesti internetissä. Tällä rahalla pystytään palkkaamaan kaksi nettipoliisia jokaiselle poliisilaitokselle. Samalla pyritään estämään grooming-ilmiötä ja saattamaan rikolliset vastuuseen, Risikko sanoo tiedotteessa.
 Taustalla ovat viime aikoina esille tulleet lasten seksuaaliset hyväksikäytöt. Risikko kuvailee niitä hyvin järkyttäviksi.
 – Uutisoidut lapsiin kohdistuneet rikokset ovat poikkeuksellisen kauheita jopa seksuaalirikollisuuden mittapuulla. Yhdenkään lapsen ei pitäisi joutua tällaiseen. Uhrien on saatava apua ja syylliset on tuomittava, Risikko sanoo.
 Puhemies Risikko muistuttaa, että nuoria uhkaavat netissä myös muut vaarat: esimerkiksi huijaaminen, identiteettivarkaudet ja kiusaaminen. Lisäksi huumausaineiden, aseiden, räjähteiden ja väärennettyjen tuotteiden hankkiminen on helppoa. Siksi Risikko pitää tärkeänä, että kouluissa ollaan perillä nettiin liittyvistä vaaroista ja panostetaan ennaltaehkäisyyn.
 – Suurin uhka on ymmärtämättömyys. Asioista on pakko ottaa selvää ja opetella itse. Vanhemman vastuulla on opettaa ja kasvattaa lapsensa. Tietoturvan osalta kaikkia palveluita ei ole pakko käyttää - ei ole pakko jakaa sijaintiansa tai arkaluonteista tietoa, mutta kun käyttää ja jakaa, on hyvä ymmärtää sen sisältämät riskit, Risikko sanoo.

Puhemies Risikko: Lasten seksuaaliseen hyväksikäyttöön tullaan puuttumaan uusin toimenpitein – kaksi nettipoliisia joka poliisilaitokselle


Summary: Ilmasotakoulun varusmiehet kuulustelivat Porin prikaatin varusmiehiä, jolloin tapahtumat riistäytyivät käsistä.

Tästä on kyse 21 varusmiestä ja sotilasta on epäiltyinä palvelusrikoksesta ja pahoinpitelystä. Kyse on sotaharjoituksissa tehdyistä kuulusteluista, joissa kylmetettiin kuulusteltavia. Asia on siirtymässä syyteharkintaan.
 Porin prikaatin varusmiesten pahoinpitelyrikosta koskeva esitutkinta on päättynyt.
 Kyse on marraskuun lopussa Jämsän Hallissa sattuneista tapahtumista ja 21 epäillystä, joista 18 on varusmiehiä ja kolme ammattisotilaita. Kaikkien epäiltyjen henkilöiden osalta epäiltyinä rikosnimikkeinä ovat toiseen sotilaaseen kohdistunut pahoinpitely ja palvelusrikos.
 Rikoksesta epäillyt varusmiehet ovat Ilmasotakoulusta ja heitä valvoneita ammattisotilaita.
 Kuulusteltavia kylmetettiin
 Rikostutkintaan johtaneet tapahtumat saivat alkunsa, kun sotaharjoituksissa tehtiin maaliosastojen kiinniottoja ja kuulusteluja. Niiden aikana epäillään tapahtuneen ylilyöntejä, jotka täyttävät pahoinpitelyn ja palvelusrikosten tunnusmerkit.
 Epäilyjen mukaan maaliosaston varusmiehiä on kylmetetty tahallaan riisumalla heiltä vaatteita ja kenkiä ja pitämällä heitä pitkiä aikoja lumihangessa. Joitakin varusmiehiä oli pidetty lyhytä aikoja avannossa.
 Osa varusmiehistä sai lieviä vammoja ja joutui käymään lääkärissä.
 Esitutkinnan valmistumisen jälkeen asia siirtyy tutkintaa pyytäneille kurinpitoesimiehille, jotka päättävät, lähetetäänkö asia syyttäjälle syyteharkintaa varten. Syyttäjäksi on määrätty Sisä-Suomen syyttäjänviraston kihlakunnansyyttäjä Antti Virtanen.

21 sotilasta ja varusmiestä epäiltynä pahoinpitelystä sotaharjoituksissa: Varusmiehiä kylmetettiin lumihangessa


Summary: Ilmatieteen laitos ennustaa, että huippulämpimiä tulossa yhä selvemmin

Ilmatieteen laitoksen mukaan ilmastonmuutos näkyy jo Suomen äärilämpötiloissa.
 Laitoksella on käyty läpi sähköisiä säähavaintotietoja viimeisen 60 vuoden ajalta ja löydetty todisteita ilmaston lämpenemisestä Suomessa. Aineiston mukaan 2010 -luvulla on yksittäisten päivien korkeimpia lämpötiloja mitattu peräti 102 kertaa, mikä on selvästi useammin kuin mittaushistorian aikana.
 Maksimilämpötilojen toistuvuus on laitoksen mukaan merkki ilmastonmuutoksesta Suomessa. Laitoksen arvion mukaan korkeimpien lämpötilojen käyrä luultavasti kohoaa korkeammalle, mitä enemmän vuosia kuluu.
 Ilmastonmuutos näkyy vastaavasti siinä, että paukkupakkasten määrät ajoittuvat selvemmin mittaushistorian alkupäähän. Laitoksessä päätellään, että yksittäisten kylmien päivien osalta uusia minilämpötilojen ennätyksiä ei eri vuodenaikoina tulla kokemaan. Kylmät päiväkohtaiset ennätykset ovat laitoksen mukaan "kiveen hakattuja" jos mittaustapaa ei muuteta.
 Korkein Suomessa havaittu lämpötila on 37,2 astetta, joka mitattiin 29. heinäkuuta vuonna 2010 Liperissä Joensuun lentoasemalla. Suomen kylmyysennätys on vastaavasti -51,5 astetta, joka mitattiin Kittilän Pokassa 28. tammikuuta vuonna 1999.
 Vuoden 2010 lämpöennätys jää näkyviin ja erottuu selvänä piikkinä päiväkohtaisissa tilastoissa. Toinen erottuva lämpöpiikki on lokakuun 20,9 asteen ennätys vuodelta 2018, joka mitattiin 14. päivä. Kruununpyyssä.
 Minimilämpötilojen osalta  havainnot  kertovat, että ainakin jossain päin Suomea on vuoden jokaisena päivänä mitattu pakkasta. Havaintojen mukaan tammikuun puolivälissä on päiviä, jolloin ei ole mitattu yli 40 asteen pakkasia missään.
 Katso myös:
 https://yle.fi/saa/ennuste/

Ilmatieteen laitos 60 vuoden säätiedoista: Lämpöhuippuja yhä enemmän viime vuosina – kylmät päivät "kiveen hakattu"


Summary: Vuosiennätykset paukkuivat rikki jo maaliskuussa. Infektioylilääkäri epäilee, että epidemian yhtenä syynä voivat olla osastojen potilasruuhkat.

Norovirus on jyllännyt ennätyksellisen voimakkaana Kymenlaaksossa alkuvuoden aikana. Tautia on ollut väkilukuun suhteutettuna eniten koko maassa.
 THL:n tartuntatautirekisterin mukaan alkuvuoden aikana maakunnassa on todettu yli  200 tartuntaa . Edellinen ennätysvuosi oli kaksi vuotta sitten, jolloin maakunnassa todettiin 215 tautitapausta koko vuoden aikana. Tuo ennätys on nyt rikottu jo maaliskuussa.
 Todellisuudessa norovirustartuntojen määrä on paljon suurempi, koska vain pieni osa sairastuneista testataan.
 Puhtaasti tautitapauksina laskettuna eniten tartuntoja – yli 400 – on todettu Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirissä. HUS:n alueella on yli  1,6 miljoonaa asukasta , kun Kymenlaaksossa asukkaita on  noin 175 000 .
 Ruuhkia sairaaloissa
 Infektioylilääkäri ei löydä yksiselitteistä syytä Kymenlaakson norovirustartuntojen suurelle määrälle. Taudin vahvistavia näytteitä otetaan maakunnassa kuten ennenkin, eikä niiden määrässä ole tapahtunut muutosta, joka selittäisi tartuntojen kasvun.
 Liikkeellä oleva norovirustyyppi ei myöskään poikkea edellisvuosien noroviruskannasta. Yleensä uusi norovirustyyppi aiheuttaa tavallista vaikeamman epidemian.
 Kymsoten infektioylilääkäri  Risto Pietikäinen  löytää kuitenkin yhden mahdollisen syyn. Hän on huolissaan siitä, että säästöt ovat vähentäneet akuutteja sairaanhoitopaikkoja. Osastoilla on siten täydempää.
 – Aina kun on ruuhkaa ja paljon ihmisiä samoissa tiloissa, tartuntoja tapahtuu enemmän. Kiire aiheuttaa sen, ettei infektion torjunta ole yhtä huolellista kuin muuten, Pietikäinen sanoo.
 Kymenlaakson sairaaloissa Kotkassa ja Kouvolassa potilaspaikat ovat vähentyneet infektioylilääkärin mukaan parin vuoden sisällä yli sadalla.
 Kustannuksia ei voi laskea etukäteen
 Pohjois-Kymen sairaalasta Kouvolasta vuodepaikkojen määrä väheni vuoden 2018 alussa 45:llä, kun  erikoissairaanhoito ja vuodeosastot siirtyivät  kaupungilta Kymenlaakson sosiaali- ja terveyspalveluista vastaavan kuntayhtymän vastuulle.
 Muun muassa leikkaukset ja yhteispäivystys siirtyivät Pohjois-Kymen sairaalasta Kotkaan Kymenlaakson keskussairaalaan.
 – Tällaisia kustannuksia ei yleensä lasketa etukäteen, koska ne ovat ohimeneviä, muutaman viikon tai kuukauden kestäviä tilanteita. Mutta ovathan nämä hyvin ikäviä tilanteita, Pietikäinen sanoo.
 Koko maassa norovirustilanne näyttää toistaiseksi maltilliselta. Tähän mennessä tapauksia on kirjattu noin 1700. Ennätysvuonna 2017 koko maassa todettiin liki 3900 tartuntatapausta.
 Norovirus aiheuttaa oksentelua, ripulia, vatsakipuja ja usein kuumetta. Tautia esiintyy eniten tammikuun ja toukokuun välisenä aikana.
 Tartuntoja on sairaaloissa, hoivakodeissa ja asumispalveluyksiköissä. Lisäksi tautia on perheissä ja koululaisissa, mutta he tarvitsevat harvemmin sairaalahoitoa. Osastoille joudutaan ottamaan usein huonokuntoisimmat potilaat, jotka ovat iäkkäitä tai heillä on muu perussairaus.

Maan pahin noroepidemia iski Kymenlaaksoon – infektiolääkäri ei löydä selvää syytä


Summary: Eduskuntavaalien ennakkoäänestys alkaa ensi viikon keskiviikkona.

Jokaisella äänestäjällä on oikeus antaa äänensä kenelle haluaa ja myös pitää oma ehdokkaansa salassa. Pikainen kierros kuopiolaisessa kauppakeskuksessa osoittaa, että ihmiset suhtautuvat vaalisalaisuuteen hyvin eri tavoin.
 "Sisäpiirissäkin vaalisalaisuus pysyy. Ei ole syytä levitellä sitä."
 "Työpaikalla ei tunnu kohteliaalta kysyä loppuun asti."
 "En mä sitä salaisuutena pidä. Kerron, jos joku kysyy."
 "Miehen kanssa kotona keskustellaan ehdokkaista. Tulee erimielisyyksiä."
 "Olen yrittäjä enkä halua olla vaikuttamassa muiden äänestämiskäyttäytymiseen."
 Kuinka pyhä asia vaalisalaisuus on sinulle? Pysyykö suusi tiukasti supussa vai pidätkö oman kannan panttaamista outona? Miksi?
 Mitä tapahtui, kun kerroit omasta ehdokkaastasi työpaikan kahvitauolla, lähipubin nurkkapöydässä tai omalla kotisohvallasi?
 Vastaa alle!  Keräämme kokemuksia maanantaiaamuun asti.

Mitä tapahtui, kun jaoit vaalisalaisuuden työpaikkasi kahvipöydässä tai kotisohvalla? Kerro meille kokemuksestasi!


Summary: Äänestys ei koske poliittista julistusta Britannian ja EU:n tulevista suhteista.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Britannian parlamentin alahuone väittelee ja äänestää tänään jälleen EU-erosta.
 Äänestys poikkeaa kahdesta aiemmasta siten, että parlamentti äänestää nyt vain osasta erosopimuspakettia.
 Äänestyksen odotetaan tapahtuvan ennen puoli viittä Suomen aikaa. Siitä odotetaan aiempaa tiukempaa, mutta monissa arvioissa pääministeri  Theresa Maylle  on povattu jälleen uutta tappiota.
 Äänestys koskee vain sopimusta Britannian ja EU:n eron ehdoista, mutta ei sopimukseen liittyvää poliittista julistusta Britannian ja unionin tulevista suhteista.
 Äänestyksellä Britannian hallitus yrittää voittaa lisäaikaa. EU on asettanut sopimusosion hyväksymisen ehdoksi sille, että Britannian erolle annettu lykkäys jatkuu 22. toukokuuta asti.
 Jos asiat olisivat edenneet Mayn alkuperäisen suunnitelman mukaan, Britannia olisi eronnut Euroopan unionista tänään, 29. maaliskuuta.
 Sen sijaan May ei ole saanut EU-erosopimusta läpi pahoin jakautuneessa parlamentissa, ja EU on antanut Britannialle lisäaikaa, jotta ei päädyttäisi sekasortoiseen eroon sopimuksettomassa tilassa.
 Aiheesta aiemmin:
 Skottien ja pohjoisirlantilaisten haikeat jäähyväiset EU:lle: "Jättäkää lamppu palamaan niin löydämme takaisin" 29.3.2019
 Puhemies siunasi: Brittiparlamentti äänestää huomenna EU-erosopimuksesta kolmatta kertaa – mutta vain osin  28.3.2019
 Analyysi: Brexit-vallankaappaus brittiparlamentissa epäonnistui 28.3.2019
 Brittiparlamentti ei hyväksynyt yhtään brexit-vaihtoehtoa   28.3.2019
 Britannian pääministeri lupaa jättää tehtävänsä, jos brexit-sopimus hyväksytään – DUP ei tue Mayn sopimusta  27.3.2019

Britannian parlamentti valmistautuu äänestämään osasta EU-erosopimusta – Yle seuraa, katso päivän tapahtumat suorana


Summary: Suomen itsenäisyyden juhlarahaston eli Sitran asemaa ja resursseja pohtinut työryhmä ei päässyt yksimielisyyteen siitä, mitä Sitran valtaville pääomille oikein pitäisi tehdä.

Valtiovarainministeri  Petteri Orpon  (kok.) joulukuussa 2018 asettama parlamentaarinen työryhmä luovutti loppuraporttinsa tänään perjantaina. Lopputulos on, ettei Sitran noin 800 miljoonan euron taseesta rahoiteta valtion budjettitalouden menoja.
 Työryhmän mukaan se on käynyt keskustelua myös Sitran resursseista, erityisesti taseen suuruudesta ja varallisuuden käytöstä. Tältä osin yksimielisiä ehdotuksia ei löydetty.
 Vuonna 1967 perustettu Sitra oli eduskunnan lahja 50–vuotiaalle itsenäiselle Suomelle. Rahaston tehtävä on luodata tulevaisuutta sekä edistää talouden määrällistä ja laadullista kasvua.
 Sitran hallussa olevien pääomien käytöstä on väläytelty aika ajoin erilaisia ajatuksia. Esimerkiksi SDP on esittänyt vaihtoehtobudjeteissaan Sitran pääoman pienentämistä ja siirtämistä osittain valtion budjettitalouden käyttöön kertaluontoisesti.
 Nyt raporttinsa jättänyt työryhmä kirjasi edellyttävänsä, että mahdollisessa jatkovalmistelussa valtiovarainministeriö selvittää eduskuntaryhmien näkemyksiä riittävän laaja–alaisen sääntelyn luomiseksi.
 Toisin sanoen Sitran asema ja ennen kaikkea rahojen kohtalo siirtyy seuraavan hallituksen päätettäväksi.
 Työryhmä esittää myös, että Sitralle säädettäisiin oma, Suomen Pankin pankkivaltuutetuista erillinen hallintoneuvosto. Sitran yliasiamies ei ehdotuksen mukaan enää olisi hallituksen jäsen.

Pelissä 800 miljoonan euron potti – Sitran rahojen kohtalo siirtyy seuraavalle hallitukselle


Summary: Epäillyiltä löytyi muun muassa väärennettyjä asiakirjoja ja karttoja Suomen ja Venäjän raja-alueesta.

Pietarissa on otettu kiinni 27 Intian kansalaista, joiden epäillään yrittäneen siirtyä Suomeen laittomin keinoin, kertoo Leningradin alueen uutisia seuraava  47 News -uutispalvelu .
 Uutinen perustuu Venäjän rajavalvonnasta vastaavan turvallisuuspalvelun FSB:n antamiin tietoihin. Joukkoa epäillään maahantulosäädösten rikkomisesta.
 FSB:n mukaan Viipurin läheltä laittomasti Suomeen pyrkimisestä epäillyiltä löytyi muun muassa väärennettyjä asiakirjoja ja puhelimia, joihin oli tallennettu karttoja Suomen ja Venäjän välisestä raja-alueesta.
 Pietarilaisesta hostellista maanantaina kiinniotettua joukkoa pidetään parhaillaan väliaikaisessa säilöönottokeskuksessa. Tuomioistuimen päätös viittaa siihen, että joukko mitä todennäköisimmin karkotetaan maasta, 47 News kertoo.

Pietarissa otettiin kiinni 27 Intian kansalaista epäiltynä Suomeen laittomasti pyrkimisestä


Summary: Pelastuslaitos sai hälytyksen puoli yhdentoista aikoihin. Palopaikka sijaitsee Tuohituntien varrella..

Pelastuslaitos sammuttaa suureksi luonnehtimaansa rakennuspaloa Salon Perniössä. Päivystävän päällikön mukaan tulessa ovat maatilan lämpökeskus ja navetta.
 Henkilö- tai eläinvahinkoja ei ole tiedossa. Paikalla on useita sammutusyksikköjä.
 Hälytys tuli kello puoli yhdentoista aikoihin. Palopaikka sijaitsee Tuohituntien varrella.
 Seuraamme tilannetta.

Salon Perniössä palaa navetta ja lämpökeskus


Summary: Maastakarkotusten vastakampanja “koulutus karkotusten sijaan” on kerännyt kymmeniä tuhansia allekirjoituksia.

LINZ  Vaahtoavaa olutta laskee hanasta tuoppeihin. 18-vuotias afganistanilainen  Yanis Anwari  tekee sen jo taitavasti.
 Hän työskentelee tarjoilijaharjoittelijana kauppakeskuksen ruokaravintolassa Itävallan kolmanneksi suurimmassa kaupungissa Linzissä. Hän saapui Itävaltaan turvapaikanhakijana neljä vuotta sitten ilman vanhempiaan.
 Anwari on iloinen harjoittelupaikasta, sillä hän saa ammatin oppisopimuksella.
 Hänen elämänsä on ollut jatkuvaa lähtemistä. Äiti kuoli kun hän oli 9-vuotias. Hän joutui lähtemään Pakistaniin enonsa luokse. Myöhemmin poika päätyi Iraniin, jossa hän oli töissä rakennusalalla. Lopulta syntyi päätös lähteä Eurooppaan.
 – Viihdyn tässä työssä. Saan tavata asiakkaita ja opin uusia asioita. Tämä on todella hyvä työ, Yanis Anwari sanoo.
 Saksan kieltä hän oppi ensin alkeiskurssilla, sen jälkeen kadulla.
 Nuori mies on kuitenkin alakuloinen. Hän on saanut kielteisen turvapaikkapäätöksen. Viimeinen oljenkorsi on hallinto-oikeus, jonka päätös Anwarin valitukseen tulee lähiaikoina.
 Ravintolapäällikkö Werner Blöchlin mukaan turvapaikanhakijoita on ollut helppo houkutella ravintola-alalle. Uwe Tautenhahn
 Vaikea saada itävaltalaisia ravintola-alalle
 Ravintolapäällikkö  Werner Blöchl  on tyytyväinen Anwarin työpanokseen. Anwari on hyvin motivoitunut.
 Blöchlin mukaan tarjoilijoiden ja keittiöhenkilökunnan rekrytoiminen on vaikeaa, varsinkin ”kantaitävaltalaisten” työntekijöiden. Ravintola joutuu itse kouluttamaan harjoittelijoita ja turvapaikanhakijoita on ollut helppo houkutella alalle.
 – Turvapaikanhakijat voivat saada työmahdollisuuden kun me koulutamme heidät. Siitä on molemminpuolista hyötyä, Werner Blöchl sanoo.
 Ravintolapäällikkö Blöchl on yksi niistä yli 73 000 ihmisestä ja 1 474 yrityksestä, jotka  ovat allekirjoittaneet anomuksen ”Ausbildung statt Abschiebung”  eli koulutus karkotusten sijaan Itävallan liittokanslerille  Sebastian Kurzille .
 Ox Steak & Grill-ravintolan kokemukset ovat olleet hyviä. Blöchin mukaan turvapaikanhakijat haluavat oppia saksaa ja kotoutua.
 Blöchl toivoo, että Anwari saisi jäädä. Ravintolapäällikkö on tukenut Anwaria oikeudessa ja on puhunut hänen puolestaan.
 Talouskasvu hiipuu työvoimapulan takia
 Koulutus karkotusten sijaan -hankkeen puuhamies on  Rudi Anschober  vihreistä. Hän on Ylä-Itävallan osavaltion kotouttamisministeri.
 Koko juttu alkoi siitä, kun oppisopimuksella oleva turvapaikanhakija haettiin suoraan erään ravintolan keittiöstä karkotettavaksi. Paikallisväestö nousi protestoimaan.
 Itävallassa on 15 353 oppisopimuspaikkaa täyttämättä. Pelkästään Ylä-Itävallassa, joka on vahvaa teollisuusaluetta, elinkeinoelämään tarvitaan 127 000 uutta työntekijää vuoteen 2030 mennessä.
 – Työvoimapula tarkoittaa, etteivät yritykset voi ottaa tilauksia vastaan, liikevaihto pienenee ja se johtaa hyvinvoinnin pienenemiseen, Anschober lataa.
 Rudi Anschober on käynnistänyt koulutus karkotusten sijaan -kampanjan. Uwe Tautenhahn
 Itävaltaan tulee noin 250 turvapaikanhakijaa viikossa, eli yhtä vähän tai paljon kuin ennen pakolaiskriisiä. Silti maan liittohallitus puhuu jatkuvasti uhkaavasta pakolaistulvasta.
 Anschober uskoo, että puhuminen turvapaikanhakijoista on osa sen liiketoimintamallia. Hän on yrittänyt vuoden verran järjestää tapaamista liittokansleri Sebastian Kurzin kanssa, mutta se ei ole onnistunut.
 – Vaikuttaa siltä, että ideologisista syistä tähän ongelmaan ei haluta järkevää ratkaisua, Anschober sanoo.
 Sisäministeri: Itävallassa puhaltavat uudet tuulet
 Oikeistopopulistinen FPÖ-puolue sai 26 prosenttia äänistä  joulukuussa 2017 pidetyissä parlamenttivaaleissa .
 Se nousi hallitukseen maan suurimman puolueen, porvarillisen ÖVP:n kanssa. Yksi FPÖ:n pääideologeista,  Herbert Kickl  sai sisäministerin salkun. Siitä lähtien Kickl on esittänyt kiristyksiä maahanmuuttopolitiikkaan.
 – Viestin pitää kuulua – jos ei tarvitse suojaa, niin sillä henkilöllä ei ole Itävallassa mitään mahdollisuuksia. Jos ei tarvitse suojaa, sisäänpääsylippua ei anneta vaan annetaan maastalähtölippu, Kickl sanoi tiedotustilaisuudessa Wienissä helmikuun lopussa.
 Sisäministerin uusin uudistus oli se, että vastaanottokeskuksia ryhdytään maaliskuun alusta nimittämään maastalähtökeskuksiksi. Kickl haluaa ulkomaalaisten huomaavan, että Itävallassa puhaltavat uudet tuulet.
 Ministeri haluaa maastalähtökeskusten asukkaille ulkonaliikkumiskiellon. Se olisi vapaaehtoinen kello 22–06. Mutta jos kieltoon ei suostu, siirretään toiseen keskukseen kauas asutuksesta.
 Sisäministeri haluaa mahdollisuuden pidättää epäilyttäviä turvapaikanhakijoita, vaikka he eivät ole tehneet mitään rikosta. Sitä varten pitää muuttaa perustuslakia.
 On epätodennäköistä että tämä uudistus menisi läpi, koska perustuslain muuttamiselle ei löydy oppositiosta tukea.
 Koko lakimuutosehdotus lähti liikkeelle siitä, kun turkkilainen taparikollinen puukotti sosiaalityöntekijän kuoliaaksi Dornbirnin kaupungissa. Mies ei saanut sosiaalityöntekijältä haluamaansa rahaa. Hänet oli jo vuonna 2009 karkotettu maasta, mutta hän oli onnistunut palaamaan Itävaltaan.
 Ravintolapäällikkö Werner Blöchl (vas.) on tyytyväinen Yasin Anwarin työpanokseen. Uwe Tautenhahn
 Ylä-Itävallan osavaltion pääkaupungissa Linzissä Yanis Anwari elää epävarmoja aikoja. Häntä hermostuttaa hallinto-oikeuden tuleva päätös.
 – Jos saan jäädä, kaikki on hyvin. Minulla on työ, asunto ja olen rakentanut tulevaisuuteni sen varaan. Jos saan kielteisen päätöksen, minun täytyy paeta johonkin toiseen maahan, Anwari sanoo.

Itävallan vastaanottokeskuksista tuli maastalähtökeskuksia – maa haluaa eroon turvapaikanhakijoista, vaikka kärsii työvoimapulasta


Summary: Alle 15-vuotiaiden ja 65 vuotta täyttäneiden määrä sataa työikäistä kohden oli 60,8. Edellisen kerran huoltosuhde on ollut tätä korkeampi vuonna 1959.

Suomen väkiluku kasvoi viime vuonna 4 789 ihmisellä, kertoo Tilastokeskuksen väestörakennetilasto.
 Väkiluvun kasvu ei ole ollut näin hidasta sitten vuoden 1970. Vuoden 2018 aikana suomea, ruotsia tai saamea äidinkielenään puhuvien määrä laski yli 36 000 ihmisellä. Sen sijaan vieraskielisten määrä kasvoi samaan aikaan noin 103 000:lla.
 65 vuotta täyttäneitä oli vuoden 2018 lopussa yli viidennes Suomen väestöstä. Alle 15-vuotiaita oli 882 000. Väestörakennetilaston mukaan Suomen virallinen väkiluku oli viime vuoden lopussa 5 517 919.
 Väestöllinen huoltosuhde, eli alle 15-vuotiaiden ja 65 vuotta täyttäneiden määrä sataa työikäistä kohden, oli 60,8. Edellisen kerran huoltosuhde on ollut tätä korkeampi vuonna 1959.
 Korkea huoltosuhde siis kertoo, että lapsia ja vanhuksia on paljon suhteessa työikäiseen väestöön. Korkein huoltosuhde oli Luhangalla, jossa se oli 106,1. Matalin huoltosuhde oli pääkaupungissa, jossa lukema oli 45,6.

Suomen väkiluku kasvoi viime vuonna vähiten lähes 50 vuoteen


Summary: Huhtikuussa funikulaari liikkuu viikon ajan tyhjänä kun hissin toimintavarmuutta testataan.

Valtakunnalliseen maineeseen nousseen Turun funikulaarin avajaisia vietetään toukokuun lopussa perjantaina 24.5.
 Funikulaari sai suuren medianäkyvyyden helmikuussa , kun sen havainnekuvilla vitsailevat postaukset levisivät sosiaaliseen mediaan ja sieltä perinteiseen mediaan  ulkomaita myöten .
 Funikulaarin turvallisuustarkastus tehtiin tällä viikolla. Käyttölupaa ei vielä myönnetty, vaan hissi pääsee liikkeelle kun tarkastuksessa ilmenneet puutteet on korjattu.
 Lopullinen käyttölupa haetaan huhtikuussa.
 Hissiturvallisuustarkastuksessa on tullut esiin pieniä puutteita, jotka tulee korjata ennen lopullista käyttöönottoa. Korjaukset tehdään huhtikuun aikana.
 Uteliaimmat funikulaaribongarit voivat nähdä rinnehissin liikkeellä jo huhtikuun aikana, kun tyhjä funikulaari kulkee testiajossa noin viikon tyhjänä.
 Funikulaarin rakentaminen on maksanut 5,6 miljoonaa euroa, eli tuplasti enemmän kuin alkuperäinen arvio oli. Alun perin funikulaarin piti aloittaa liikennöinti jo vuonna 2017.

Nettihupailun kohteeksi joutunut Turun funikulaari sai lähtöpäivän – turvallisuustarkastuksessa tuli ilmi korjattavia puutteita


Summary: Tutkimusten mukaan koirankakka muuttaa maaperää ja pissa pahimmillaan syövyttää lyhtypylväät poikki.

On jälleen kerran se vuodenaika, kun sulavien lumien alta paljastuvat koirankakat puhuttavat: useimmiten epäsiisteyden ja hajuhaittojen vuoksi.
 Jätöksillä on kuitenkin myös muita vaikutuksia ympäristöön. Sen tietää Helsingin kaupungilla puistojen ylläpidossa työskentelevä  Satu Talvio , joka kirjoitti aiheesta pro gradu -työnsä vuonna 2018.
 Koirankakka voi Talvion mukaan karkottaa luonnontilaisia eläimiä ja johtaa jopa havupuiden kuolemaan. Koirankakka maatuu, mutta aiheuttaa maaperän ravinteisuuteen muutoksia.
 – Koirankakasta voi lisäksi levitä tauteja muihin koiriin. Taudinaiheuttajat säilyvät hyvin lumien säilömässä ulosteessa. Niinpä asia liittyy myös koirien omaan hyvinvointiin. Lisäksi ravinteita ja haitta-aineita pääsee valumavesien mukana vesistöihin, missä ne aiheuttavat rehevöitymistä, Talvio kertoo.
 Ongelmat korostuvat kaupungin pienillä viheralueilla, missä suuri määrä koiria käyttää samoja, rajattuja alueita.
 Valtaosa koiranomistajista kerää lemmikkinsä jätökset. Adile Sevimli/ Yle
 Koirankakkapussillakin on hiilijalanjälki
 Graduaan varten Talvio keräsi näytteitä eli koirankakkoja Sörnäisissä Katri Valan puistossa. Myös haastatteluhetkellä kakkaa on puistossa keskellä kulkuväylää.
 Suurin osa koiranomistajista kuitenkin kerää Talvion mukaan jätökset maasta, kuten kunnossapitolaki määrää.
 Koiran jätökset tulisi hänen mukaansa kerätä tavalliseen muovipussiiin, ei esimerkiksi biojätepussiin. Pussin hiilijalanjälkeä voi pienentää valitsemalla esimerkiksi vanhan leipäpussin.
 – Ulosteet menevät polttoon, eivät kompostoitavaksi. Ohuet muovipussit palavat parhaiten jätteidenkäsittelyssä Vantaan Energialla, Talvio kertoo.
 Biojätepussin käyttö ei myöskään tarkoita, että ulosteet voisi jättää biopussissa maastoon.
 – Tämä on kaupungin kannalta huonoin vaihtoehto. Koirankakkahan kyllä maatuu, mutta pussi ei.
 Koirien vessat estävät virtsan leviämisen maaperään
 Tiellä lojuva jätös koituu tällä kertaa Helsingin yliopiston bio- ja ympäristötieteellisen tiedekunnan väitöskirjatutkijan  John Allenin  kenkien kohtaloksi. Allen astuu kävelytiellä kakkaan, vaikka Katri Valan puistossa on käytössä koirien vessoja.
 – Koirien vessat ovat tyypillisesti eristettyjä, suorakulmion mallisia alueita, jotka on peitetty soralla, jota vaihdetaan säännöllisesti, Allen kertoo.
 – Keskellä on tolppa, johon koira voi tähdätä virtsansa. Koirien vessojen tarkoitus on eristää virtsa muusta maastosta, jotta se voidaan käsitellä oikein.
 Allen on mukana projektissa, joka tutkii koiran virtsan vaikutusta maaperään Helsingin ja Lahden urbaaneilla viheralueilla. Kun koiran virtsa alkaa hajota maassa, se muodostaa typpihappoa, joka vaikuttaa maaperän mikro-organismeihin, bakteereihin ja sienirihmastoihin.
 Lisäksi se muuttaa maaperän pH-arvoa. Suomessa maaperän pH on yleensä noin kuusi, virtsan hapattamilla alueilla kolmesta neljään. Hapan maa vaikeuttaa esimerkiksi kasvien kasvamista.
 Tämän lyhtypylvään juuren virtsa on syövyttänyt lähes puhki. John Allen
 Pissa syövyttää lyhtypylväitä
 Koiran virtsan vaikutuksia voi havaita myös paljaalla silmällä. Värinsä menettänyt, harmahtava puunrungon alaosa ja sitä ympäröivä rusehtava maa, jossa ei kasva nurmikkoa, kielii koirien suosimasta pissapaikasta ja sen aiheuttamasta ympäristövahingosta.
 Allenin mukaan koirien virtsa vaikuttaa jopa kaupunkien infrastruktuuriin, sillä se syövyttää lyhtypylväiden metallia.  Yle kirjoitti ongelmasta Helsingissä jo vuonna 2011.  Maailmalla katkenneet pylväät ovat aiheuttaneet todellisia vaaratilanteita.
 Allen kuitenkin muistuttaa, että näin suuret vahingot tapahtuvat vasta pitkällä aikavälillä.
 – Pelkkä altistuminen kosteudelle, maan suolaamiselle ja ilmansaasteille kuluttaa lyhtypylväitä. Koiran virtsa kuitenkin kohdistuu niihin suoraan ja päivittäin, mikä lyhentää lyhtypylväiden käyttöikää huomattavasti.
 "On korkea aika tutkia koirien vaikutusta elinympäristöömme"
 Tilastokeskuksen mukaan Suomessa asuu noin 700 000 koiraa. Helsingin kaupunki arvioi vuonna 2017 koirien lukumäärän olevan alueella noin 30 000. Kaupungeissa viheralueiden määrä on rajallinen ja koiria suhteessa puistopinta-alaan paljon.
 Talviota ja Allenia on molempia syytetty koiravastaisiksi heidän tutkimustensa vuoksi. Koiravastaisuudesta ei kuitenkaan ole kysymys, molemmat vakuuttavat.
 – Rakastan koiria! Allen sanoo.
 – Koirat ja ihmiset ovat eläneet yhdessä jo pitkään, minkä vuoksi on korkea aika tutkia koirien vaikutusta myös elinympäristöömme.
 Adile Sevimli, Yle
 Kirjoittaja on työharjoittelussa Radio Suomessa.

Paljonko koira kuormittaa ympäristöä? Sitä tutkitaan juuri nyt – helsinkiläispuistossa on omat vessat nelijalkaisille


Summary: Selvityksen odotetaan valmistuvan kesäkuussa.

Opetus- ja kulttuuriministeriön ja ympäristöministeriön selvitystyö Paimion parantolan tulevaisuudesta on alkanut.
 Selvitystyön rahoittavat yhteistyössä opetus- ja kulttuuriministeriö ja ympäristöministeriö. Selvitystyön tavoitteena on laatia ehdotus liiketoimintamallista, jolla katetaan parantolan käyttökustannukset.
 Selvitystyössä on katsottu, että Paimion parantolan kulttuuri- ja arkkitehtinen arvo täytyy säilyttää myytäessäkin.
 Selvityshenkilöiksi on kutsuttu varatuomari  Heikki Alanen  ja diplomi-insinööri  Olavi Hiekka .
 Selvitys valmistuu kesäkuussa.
 Sairaanhoitopiiri yritti myydä viime vuonna parantolaa, mutta ei ollut tyytyväinen tarjouksiin tai niissä esitettyihin rakennuksen käyttösuunnitelmiin.
 Paimion parantola on  Alvar  ja  Aino Aallon  läpimurtoteos ja kansainvälisesti tunnetuin rakennus. Paimion parantola on suojeltu rakennussuojelulailla.
 Lue lisää:
 Paimion parantolan tulevaisuus vaatii uuden selvityksen
 Paimion parantolan tulevaisuus kiinnostaa nyt ministereitä – keskustelu valtion roolista uudessa säätiössä alkaa pian
 Paimion parantolan myynnissä uusi aikalisä

Selvitys Alvar Aallon suunnitteleman Paimion parantolan tulevaisuudesta alkoi


Summary: Alustava tutkimustulos kertoo, että sakkauksenestojärjestelmä aiheutti molemmat Boeing-turmat.

Yhdysvaltain ilmailuviranomaiset ovat saaneet valmiiksi Etiopiassa pudonneen Boeing 737 MAX -koneen mustan laatikon alustavan tutkimuksen, kertoo  The Wall Street Journal -lehti.
 Tutkimuksista ilmenee, että niin Etiopiassa pudonneen koneen, samoin kuin myös lokakuussa Indonesiassa pudonneen koneen sakkauksenestojärjestelmä aktivoitui juuri ennen maahansyöksyä.
 Tulokset vahvistavat tutkijoiden arviot, että sakkauksenestojärjestelmä MCAS toimi virheellisesti molemmissa turmissa.
 Puutteelliset ohjeet?
 Uutistoimisto Reutersin saamien tietojen mukaan mukaan sekä Yhdysvaltain että EU:n ilmailuviranomaiset tiesivät jo kaksi vuotta ennen Indonesian turmaa, että lentäjille opetettu tavanomainen tapa säätää nousevan koneen nousukulmaa ei toiminut tietyissä sääolosuhteissa.
 Nämä olosuhteet vallitsivat molempien turmien aikaan.
 Euroopan ilmailu- ja avaruusviranomainen EASA oli hyväksynyt Boeing 737 -MAX -koneiden turvamääräykset, koska lentäjien koulutukseen oli lisätty osuus, jossa neuvottiin toimenpiteet kyseisissä poikkeusoloissa.
 Lentäjien tuli tuolloin käyttää ohjaamossa ollutta, harvoin käytettyä manuaalista pyörää "trimmatakseen" koneen lentokulmaa.
 Ohjetta ei kuitenkaan kirjattu lentäjien ohjekirjaan. kertoo Reuters.
 Lentotoiminta kyseisellä konetyypillä on lopetettu lukuisissa maissa turmien tutkinnan ajaksi. Boeing-yhtiö kertoo laatineensa koulutuspaketin, joka kaikkien lentäjien on käytävä läpi ennen kuin lentokielto voidaan purkaa. Yhtiön mukaan koulutus ei vaadi harjoittelua lentosimulaattorissa.
 Eilen torstaina ruandalaisen turmauhrin perhe haastoi Boeingin Chicagossa oikeuteen syyttäen yhtiötä väärin suunnitellun automaatiojärjestelmän käytöstä.
 Lue lisää:
 Boeing sai valmiiksi softa-päivitykset epäonniseen konetyyppiinsä
 Boeingin turmat: Vuosikymmeniä vanhan konetyypin uuteen versioon suhtauduttiin ehkä liian luottavaisesti, sanoo lentäjäkoulun rehtori

Reuters: Ilmaliikenneviranomaiset tiesivät Boeing-koneiden sakkausongelmasta, mutta asiaa ei kirjattu lentäjien ohjeisiin


Jäille ei ole enää asiaa maan eteläosissa, kertoo Suomen ympäristökeskuksen johtava hydrologi  Bertel Vehviläinen .
 Jokijäitä ei etelässä enää ole. Järvissä jäät ovat heikkoja, ja rannat ovat jo laajalti sulia.
 Tänään ja huomenna on pohjoisessa tiedossa voimakasta tuulta. Ilmatieteen laitos on antanut alueelle tuulivaroituksen.
 Etelässä on tänään aurinkoista ja lämmintä. Pohjoisessa pyöritään lämpötiloissa nollan paikkeilla. Viikonlopun aikana lämpötilat laskevat myös etelässä nollan tienoille.

Jäille ei ole enää asiaa Etelä-Suomessa