Summary: Nousevia artisteja esittelevä festivaali järjestetään viidettä kertaa ja on ollut joka kerta loppuunmyyty.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

"Lahti – melko tavallisen oloinen kaupunki".
 Näin rap-artisti  Pesso  runoili perjantaina avatessaan Kaupungin äänet -festivaalin. Hän toki lisäsi, ettei tavallisuus ole huono asia. Aina ei vaan tarvitse olla erityinen.
 Pesso esiintyy Kaupungin äänissä ensimmäistä kertaa. Aivan tuntematon paikka ei silti hänelle ole, sillä alkuvuodesta artisti veti keikan ravintola Torvessa.
 Juha Heikanen / Yle
 Festivaalin jokaisena kolmena päivänä esiintyvä Pesso pitää tärkeänä, että isojen festivaalien lisäksi järjestetään myös pienempiä tapahtumia.
 – Isommilla festareilla ei ole tilaa pienemmille mielenkiintoisille artisteille. Tänne voi buukata vähän kaikenlaista, koska täällä on pienempi kapasiteetti. Lippuja saa varmasti myytyä, jos on vaikka vähän tuntemattomampia nimiä.
 Helsinkiläisartisti tuntee Lahden musiikkikaupunkina, josta tulee ainakin räppiä. Hän kuitenkin toivoo, että joku voisi viikonlopun aikana laajentaa hänen tietämystään kaupungin musiikkitarjonnasta.
 Kulttuuriperinnettä jatkamassa
 Viisi vuotta sitten lahtelaiskaverukset olivat palaamassa Jyväskylän Jyrockista. He päättivät, että samankaltainen tapahtuma pitää saada myös Lahteen. Ensimmäinen Kaupungin äänet laitettiin kasaan parissa kuukaudessa.
 – Ekalla kerralla saatiin kattaukseen  Paperi T  ja festari oli sold out, muistelee  Samppa Rinne , joka on yksi järjestäjistä.
 – Lahdessa on paljon keikkatarjontaa, joten ei kannata ajaa ohi, Kaupungin ääniä järjestävä Samppa Rinne sanoo. Juha Heikanen / Yle
 Tapahtumapaikkana on ollut alusta lähtien tunnetut keikkapaikat, ravintolat Tirra ja Torvi. Festari on sittemmin laajentunut talon sisäpihalle ja tänä vuonna viereiseen Pikkuteatteriin.
 Kaupungin äänet jatkaa Lahden kulttuurikorttelin pitkää perinnettä, josta on juuri julkaistu  Tapani Ripatin  toimittama kirja Loviisankatu 8.
 Katso:   Ylen aamu-tv: Loviisankatu 8 ja osa kulttuurihistoriaa  Haastattelussa kirjan kirjoittanut Tapani Ripatti ja aikaisemmin talon vastapäätä grilliä pitänyt Marja Hokkanen kertoivat muistojaan talosta ja tarinoista.
 Kaupungin äänissä esiintyvät lähinnä indierockin, räpin ja konemusiikin nousevat nimet. Joka vuosi ohjelmistoon on saatu nimekkäitäkin artisteja. Tänä vuonna sellaisia ovat esimerkiksi Maustetytöt ja Gasellit.
 Viime vuosina täkyksi on otettu esiintyjiä myös ulkomailta. Perjantaina festarilla esiintyi nouseva ruotsalaisartisti  Nadia Tehran .
 – Ei kaikille kaikkea, vaan tosi paljon hyvää, Samppa Rinne summaa tarjonnan.
 Kaupungin äänissä on panostettu festivaalin viihtyvyyteen ja tapahtumalla on myös oma nimikko-olut. Juha Heikanen / Yle
 Viidessä vuodessa Kaupungin äänistä on kasvanut Lahden oma pikku-Flow-festivaali. Monipuolisen ohjelmiston lisäksi järjestäjät ovat panostaneet hyvää ruokaan ja juomaan. Tapahtumalla on myös oma nimikko-olut.
 Festivaali on ollut joka vuosi loppuunmyyty. Tapahtuma vetää viitisensataa henkeä. Kaupungin äänillä olisi painetta kasvaa isommaksi, mutta tähän mennessä järjestäjät eivät ole kokeneet sitä tarpeelliseksi.
 – Kyllä näissä neliöissä pystytään vielä kasvamaan ja kehittämään. Tehdään vaan kaikki pikkusen paremmin aina, Rinne sanoo.
 Pasa soitti perjantaina ravintola Tirran ensimmäisenä esiintyjänä Kaupungin äänissä. Juha Heikanen / Yle
 Paljon festareilla kiertävän Rinteen mielestä isot festarit porskuttavat suurella artistitarjonnallaan ja niissä järjestelyt toimivat erittäin hyvin. Hän kuitenkin pitää enemmän pienistä festivaaleista.
 – Kaupunkifestari on helppo kaikille. Meillä miinus alkaa olla, että on niin pienet tilat niin bändien kuin yleisön kannalta. Mutta se luo tunnelmaa.
 Leppoisa lahtelainen meininki
 Lahtelaislähtöiselle  Aino Saloselle  Tirra ja Torvi ovat tärkeitä paikkoja. Hän on käynyt katsomassa siellä keikkoja 18-vuotiaasta lähtien ja ravintoloista on löytynyt samanhenkisiä ihmisiä.
 – Täällä on aina hyvä meininki. On aina tuttuja, tervetullut olo ja helppo tulla. Joihinkin muihin baareihin menee sillä tavalla, että kuulunko mä tänne oikeesti. Tää on tosi kotoisa paikka.
 Kaveri  Sanni Ahvenainen  on käynyt Tirrassa ja Torvessa vähemmän, mutta kehuu silti rentoa ilmapiiriä. Molemmat nauravat, että ravintoloilla on jo niin pitkä perinne, että myös heidän vanhempansa ovat viettäneet niissä aikaansa.
 Ravintola Tirrassa oli perjantaina alkuillasta vielä väljää, mutta myöhempään tunnelma on huomattavasti tiiviimpi. Juha Heikanen / Yle
 Salonen ja Ahvenainen ovat käyneet Kaupungin äänissä pari kertaa. Festari saa heiltä kehuja monipuolisesta artistikattauksesta ja mukavan leppoisasta meiningistä.
 – Tosi rento meininki ja sellanen lämmin ihana ilmapiiri. On tosi siistiä, että tämmösessäkin paikassa järjestetään näinkin hienoja tapahtumia ja näin monetta kertaa, Sanni Ahvenainen sanoo.
 – Lahdessa kasvaneena tiedän, että eihän täällä niin kauheasti tapahdu. Täällä on kaikenlaisia iskelmäfestareita ja muita, niin on kiva, että on urbaanimmalle väestölle jotain tapahtumaa. Se on mun mielestä tosi tärkeetä, että pidetään tällaista kaupunkikulttuuria yllä, Aino Salonen jatkaa.
 Lahtelainen rap-duo Hado esiintyi perjantaina Kaupungin äänissä Torvessa.
 Molemmat asuvat nykyisin pääkaupunkiseudulla, mutta palaavat mielellään fiilistelemään kotikontuja. Naiset nauravat, että lahtelaisuus ei lähde heistä.
 – Siinä on tietty kotiylpeys. Täältä haluaa pois, mutta tavallaan haluaa takaisin. Sitten, kun täällä oikeasti tapahtuu jotain siistiä, niin sitä fiilistelee ihan eri tavalla. Kun vaikka miettii ensi viikonlopun Flow’ta, niin onhan se ihan siistiä mennä sinne, mutta tämä on ihan eri juttu. Tässä on sellanen kotikutoinen, lämpimämpi ja omempi fiilis.

Kaupungin äänet -festivaali on Lahden oma pikku-Flow – monipuolinen artistikattaus ja kotikutoinen fiilis kiehtovat kävijöitä


Summary: Kuluttajariitalautakuntaan tuli viime vuonna ennätysmäärä lentomatkustamiseen liittyviä ratkaisupyyntöjä.

Peruuntuneiden tai myöhästyneiden lentojen  määrä tuplaantui Suomessa viime vuonna  ja Euroopassa lentojen myöhästymiset ovat lisääntyneet  lähes 280 prosenttia  vuodesta 2013.
 Kun myöhästymiset yleistyvät, lentoyhtiöiltä haetaan hanakammin korvauksia.
 – Korvauspyynnöt ovat lisääntyneet vuosittain. Näköpiirissä ei ole, että katto tulisi vastaan. Sitä mukaan kun lentomatkustaminen kasvaa, potentiaalisia riitojakin on enemmän, sanoo Kuluttajariitalautakunnan puheenjohtaja  Pauli Ståhlberg .
 Ståhlbergin mukaan lentomatkustamiseen liittyvien ratkaisupyyntöjen lisääntynyt määrä ei kuitenkaan yksin selity sillä, että lennot ovat useammin myöhässä kuin ennen.
 – Vaikuttaa siltä, että ihmiset ovat tietoisempia vakiokorvauksista. On myös lentokorvausyrityksiä, jotka ajavat korvausasiaa kuluttajan puolesta. En näe, että viivästyksiä olisi enemmän, kyllä syynä on tietoisuus.
 Eniten matkustajat valittavat lentojen viivästyksistä ja peruuntumisista.
 Kuluttajariitalautakuntaan tuli viime vuonna ennätysmäärä, eli lähes 1 400, lentoasioita koskevaa ratkaisupyyntöä. Niistä yli tuhat koski lentojen viivästymisiä. Mikko Airikka / Yle
 Lentomatkustamiseen liittyvät riidat kuluttajien ja lentoyhtiöiden välillä ovat lisääntyneet viime vuosien aikana hurjasti. Vuonna 2013 lautakunnassa käsiteltiin noin 500 viivästymiseen liittyvää ratkaisupyyntöä, kun viime vuonna niitä oli yli tuhat.
 Jos lentoyhtiöitä vertaillaan, Finnairista valitetaan lautakuntaan eniten. Viime vuonna Finnairin lentoja koskevia ratkaisupyyntöjä tuli lautakunnalle yhteensä 806. Tänä vuonna Finnairiin liittyviä valituksia oli heinäkuun 18. päivään mennessä tullut jo 562.
 Lentoyhtiöt, joista valitetaan Kuluttajariitalautakuntaan eniten ovat Finnair ja Norwegian. Mikko Airikka / Yle
 Kaikki korvauspyynnöt eivät kuitenkaan päädy Kuluttajariitalautakunnan käsiteltäväksi.
 Finnair ei halua tuoda julki saamiensa korvaushakemusten kokonaismäärää, mutta yhtiön viestinnästä kerrotaan sähköpostitse, että vakiokorvaushakemuksia tulee muutamia tuhansia vuodessa. Viime vuonna yhtiö maksoi yhteensä noin 18 miljoonaa euroa erilaisia korvauksia asiakkailleen.
 Viime keväänä K uluttajariitalautakunta laittoi  lentoyhtiön seurantalistalleen, eli niin kutsutulle mustalle listalleen, sillä yhtiö ei ollut noudattanut lautakunnan suosituksia. Nyt näyttää siltä, että Finnair on parantanut tapojaan.
 – Tilanteita, jolloin yhtiö ei noudata ratkaisujamme on entistä vähemmän. Mitään pidempää seurantaa ei kuitenkaan vielä ole voitu tehdä, sanoo Ståhlberg.
 Lentoyhtiöt vetoavat vieläkin usein tekniseen vikaan
 Lentomatkustajalla on oikeus korvaukseen, jos hän saapuu määränpäähän vähintään kolme tuntia myöhässä eikä myöhästyminen johdu poikkeusolosuhteista. Poikkeuksellisiksi olosuhteiksi katsotaan esimerkiksi työtaistelu, sopimattomat sääolosuhteet tai poliittisesti epävakaat olot.
 Alla näkyvästä taulukosta näkyy kuinka paljon lennon pitää olla myöhässä, jotta matkustaja on oikeutettu korvaukseen.
 Mikko Airikka / Yle
 Koska poikkeuksellisia olosuhteita ei ole määritelty tarkkaan, lentoyhtiöt vetoavat usein teknisiin ongelmiin.
 – Melkein kaikki lentoyhtiöt vetoavat tekniseen vikaan edelleen, vaikka EU-tuomioistuimen ratkaisukäytäntö on tämän suhteen ankara. Tekninen vika on vain poikkeustapauksissa tällainen poikkeusolosuhde, Ståhlberg sanoo.
 Lennon peruuntuessa korvaussumma määräytyy lennon pituuden ja uudelleenreitityksestä johtuvan viivästyksen mukaan.
 Jos lentosi peruutetaan, sinulla on oikeus hinnan palautukseen, uudelleenreititykseen tai paluumatkaan sekä oikeus saada apua ja korvauksia. Korvausoikeus syntyy, jos sinulle ei ole ilmoitettu peruutuksesta vähintään 2 viikkoa ennen lähtöaikaa. Mikko Airikka / Yle
 Katso  tästä  Kilpailu- ja kuluttajaviraston ylitarkastajan  Satu Toepferin  vinkit siihen miten toimia, jos lennot myöhästyvät tai peruuntuvat.
 "Ei ollut yksinkertainen prosessi"
 Helsinki-Vantaan lentokentälle ystäväänsä saattamaan tullut  Essi Huttu  on ollut tilanteessa, jossa lento on peruttu teknisen vian vuoksi. Hänet on kerran myös jätetty lentokentälle, kun selvisi, että lento oli ylibuukattu.
 – Oli selvää, että haen korvauksia, koska molemmissa tapauksissa kyseessä oli lennon peruuntuminen, Huttu sanoo.
 Hutun mukaan korvausten hakeminen suoraan lentoyhtiöltä vei paljon aikaa.
 – Siinä joutui hiukan vääntämään asiasta. He [lentoyhtiö] halusivat ensin tarjota hyvitykseksi lahjakorttia, joka olisi oikeuttanut heidän omalle lennolleen, mutta halusin sen rahana. Kun käytin seuraavalla kerralla netistä löytyvää korvausasioissa auttavaa palvelua, niin sujui tosi hyvin. Rahat tulivat suoraan tilille ja palvelu hoiti asioimisen lentoyhtiön kanssa.
 Huttu toivoo, että korvausten hakemisprosessi tehtäisiin kuluttajille helpommaksi.
 – Tuli sellainen tunne, että joutui itse selvittämään netistä ja ilmoittamaan aika moneen paikkaan. Ei ollut yksinkertainen prosessi. Piti nähdä vaivaa, että se toimi.
 EU-tuomioistuimelta tuore päätös jatkolentoihin liittyen
 Euroopan unionin tuomioistuin  antoi heinäkuussa päätöksen , jonka nojalla lentoyhtiö voi olla velvoitettu maksamaan lentokorvauksia toisen lentoyhtiön liikennöimän lennon myöhästymisen takia. Ehtona on, että jatkolento on varattu samassa yhteydessä ensimmäisen lennon kanssa.
 – Tässä vahvistetaan kuluttajan oikeuksia. Ajatus siitä, että kuluttajasuhteissa kuluttajilla on selkeä vastuutaho tiedossa, jatkuu.Kuluttajalle pitää olla selvää kuka se vastuutaho on, jos ongelmatilanteita tulee, sanoo Kilpailu- ja kuluttajaviraston asiantuntija  Annina Huolman .
 Kuluttajariitalautakunnan puheenjohtajaa Pauli Ståhlbergiä ennakkopäätös ei yllättänyt.
 – Päätös vastaa lautakunnan linjaa. EU-tuomioistuimen ratkaisut ovat sellaisia, että niissä on aika vahvasti oltu kuluttajien kannalla näissä riitakysymyksissä. Käytäntö on meilläkin taipunut enemmän siihen, että poikkeuksellisia olosuhteita on harvemmin, Ståhlberg sanoo.
 Lue myös:
 Vessapaperi puuttui, humalaiset matkustajat rikkoivat lentokoneen ikkunan Suomessa – näin matkustajat ovat saaneet satojen eurojen korvaukset
 Markkinaoikeus ei löytänyt ratkaisua siihen, milloin Finnair saa maksaa alennettuja myöhästymiskorvauksia – Finnair tyytyväinen päätökseen
 "Kyse on periaatteesta" – Ollilan perhe ja sadat muut taistelevat lentoyhtiö Finnairin kanssa myöhästymiskorvauksista
 Myöhästyikö lentosi ja lentoyhtiö tarjosi lahjakorttia? Saatat olla oikeutettu paljon enempään
 EU-lennon peruuntuminen oikeuttaa satojen eurojen korvaukseen – asiantuntija kertoo vakiokorvauksista

Lentomatkustajat hakevat entistä hanakammin hyvitystä myöhästymisistä – tämä juttu kertoo, milloin olet oikeutettu korvaukseen


Summary: Tapahtumaa kritisoitiin siitä, että se ei kunnioita rikosten uhreja ja sen sijaan ihannoi rikollisia.

Pahennusta aiheuttaneen true crime -tapahtuman ohjelma on kokenut lähes täydellisen muodonmuutoksen.
 Elokuun puolivälissä järjestettävässä tapahtumassa yleisön piti päästä tutustumaan ryöstäjän, vankikarkurin ja murhaajan kanssa kyseisten rikosten tekopaikoille sekä meet & greet -illalliselle rikollisten ja kirjailijoiden kanssa. Nämä osiot on kuitenkin päätetty poistaa kokonaan.
 Asiasta kertovat muun muassa  Ilta-Sanomat  ja  Helsingin Sanomat .
 Tapahtuma keräsi kritiikkiä, sillä sitä pidettiin epäeettisenä ja rikollisia ihannoivana sekä uhreja ja heidän läheisiään loukkaavana.
 Kirjallisuusalalla pitkään kirjakustantajana ja kustannuspäällikkönä toiminut  Jan Erola  kommentoi Ylelle aiemmin, että true crime on tulossa valtavirtaan yhä voimakkaammin ja aiempaa paremmin tuotteistettuna.
 – Tapahtumassa, jossa murhista tuomittu toimii oppaana omilla rikospaikoillaan, ollaan jo aika syvissä vesissä. Oma ensireaktioni oli puistatus.
 Lue lisää:   Espoossa järjestettävä true crime -tapahtuma koettelee hyvän maun rajoja: Maksua vastaan murhapaikalle murhaajan kanssa
 Yksi vierailuista olisi tehty kaksoismurhaaja  Janne Ranisen  kanssa Vuosaareen. Vuosaaren palkkamurhasta tuomittu Raninen istuu edelleen tuomiota teoista. Raninen on myös tapahtuman pääjärjestäjä.
 Janne Raninen istuu tuomiota Vuosaaren kaksoismurhista. Kuva vuodelta 2014. Yle
 Rikosuhripäivystykselle puheenvuoro
 Tapahtumasta perittiin aiemmin myös pääsymaksua, mutta nyt tapahtuma on maksuton ja avoin kaikille. Pääsylipun ostaneet saavat rahansa takaisin. Myös paikka on vaihtunut Espoon Hanasaaresta keskustakirjasto Oodiin.
 Raninen kertoi Ilta-Sanomille, että Hanasaari oli saanut negatiivista palautetta eikä tapahtumaa enää haluttu sinne.
 Yhteistä vanhalle ja uudelle ohjelmalle ovat kirjailijoiden puheenvuorot, joissa omasta menneisyydestään kirjoja kirjoittaneet rikolliset kertovat, miten heidän kirjansa ovat syntyneet. Myös rikostoimittajien paneeli pidetään alkuperäisten suunnitelmien mukaan.
 Uusina osuuksina tapahtumassa on rap-artisti  Mercedes Bentson  esitys ja Helsingin Sanomien tietojen mukaan rikosuhripäivystyksen puheenvuoro.
 Raninen kertoi Ylelle heinäkuussa, että tapahtuman tarkoituksena on ennaltaehkäistä rikollisuutta. Ranisen mukaan keskiössä ovat kirjallisuus ja rikoksista kirjoittaminen, eivät rikolliset.
 – Toivon, että nuoret eivät tekisi samoja virheitä kuin minä ja aiheuttaisi uhreille ja heidän omaisilleen tragedioita.

True crime -tapahtuma perui kohua herättäneet vierailut rikospaikoille Vuosaaren kaksoismurhaajan ja muiden tuomittujen rikollisten kanssa


Summary: Luitko jo nämä? Kokosimme sinulle viikon parhaita juttuja, jotka saatoit arjen kiireessä ohittaa.

Rakkaus ajoi 17-vuotiaan Hanna-Mari Kärjen kovien huumeiden maailmaan – hän kertoi tarinansa, ettei muiden tarvitsisi kulkea samaa polkua
 17-vuotiaana huumemaailmaan ajautunut Hanna-Mari Kärki sanoo olleensa pahimmillaan “täydellinen rapanisti”. Nyt hän on korvaushoidossa, ja haluaa kertoa kokemuksensa tueksi niille nuorille, jotka ovat ajautuneet tai ajautumassa samaan tilanteeseen.
 Jenna Jauhiainen on hyväksynyt palkkionsa. Hän haluaa kuitenkin herättää keskustelua siitä, minkälaista korvausta esiintyville taiteilijoille tulisi maksaa heidän työstään. Matti Myller / Yle
 Yleisön rakastaman Flow'n kulisseissa muhii riita – Taiteilija ihmettelee pientä korvaustaan: "Ei ole ainoa marginalisoitujen ihmisten ilmaisen työn juhla"
 Flow'n Pink Space -taideinstallaatiossa esiintyvä Jenna Jauhiainen penää keskustelua festivaalien palkkioista.
 Viktor Orban Brendan Smialowski / AFP
 Mistä Orbánin hyökkäys Suomea vastaan johtuu? Yle selvitti asiaa Unkarin poliittisen eliitin kesäpäivillä
 Pääministeri Viktor Orbán hyökkäsi rajusti Suomea vastaan puhuessaan lauantaina Transilvanian unkarilaisalueella.
 Uuden kilpailutusmallin takana on toive paremmasta hoivan laadusta. Antti Kolppo / Yle
 "Joskus kauhistuttaa" – Lähihoitaja piti kirjaa ja kertoo Ylelle nyt tunti tunnilta, millaista hoivatyö todella on
 Lähihoitajan Ylelle toimittamat päiväkirjamerkinnät kertovat karua kieltä vanhusten hoivakodin arjesta.
 Reetta Räty. Antti Haanpää / Yle
 Reetta Rädyn kolumni: Mikään ei muutu, jos pitää koko ajan olla kiitollinen
 Michelle Obaman kirja todistaa, että tarvitsemme esikuvia, jotka näyttävät samalta kuin me itse, kirjoittaa Reetta Räty.

Viisi huippujuttua lauantai-iltaan: Flow'ssa riidellään rahasta, "rapanistin" tarina ja Unkarin pääministerin outo hyökkäys Suomea vastaan


Summary: Poliisin ja syyttäjän linjaratkaisuja odotetaan tulevalla viikolla.

Poliisin pöydällä on tällä hetkellä kolmea kansanedustajaa koskevat tutkintapyynnöt.  Tutkintapyynnöistä on tulossa poliisin ja syyttäjien linjaratkaisut  alkavalla viikolla, uutisoi Helsingin Sanomat.
 Yksi tutkintapyynnöistä koskee sosiaalidemokraattien kansanedustajan  Hussein Al-Taeen  Facebook-kirjoituksia. Al-Taee tunnusti muutama viikko vaalien jälkeen kirjoittaneensa vähemmistöjä parjaavia tekstejä vuosina 2011–2012.
 Rikoskomisario  Pekka Hätönen  Helsingin poliisista kertoi HS:lle, että kirjoitukset saattavat yhä päätyä rikosprosessiin. Keskusrikospoliisi on linjannut aiemmin, ettei poliisi aloita tutkintaa al-Taeen vanhoista kirjoituksista. Helsingin poliisi on kuitenkin punninnut vanhenemisaikaa.
 Kiihottaminen kansanryhmää vastaan vanhenee rikoksena viidessä vuodessa. Uusi harkinta esitutkinnasta johtuu HS:n mukaan siitä, että mahdollinen rikos jatkuu niin kauan, kun viestit ovat esillä.
 Al-Taee on  pyytänyt julkisesti anteeksi kirjoituksiaan .
 Räsäsen Pride-kommentit ja Mäenpään vieraslaji-puheet poliisin pöydällä
 Toinen Hätösen pöydällä oleva tutkintapyyntö koskee kristillisdemokraattien kansanedustajan  Päivi Räsäsen  kirjoitusta, jonka tämä julkaisi Twitterissä viikkoa ennen Helsinki Pride 2019 -tapahtumaa.
 Räsänen kritisoi sitä, että kirkko ilmoitti olevansa seksuaalivähemmistöjen oikeuksia puolustavan tapahtuman virallinen yhteistyökumppani.
 Räsenen pahoitteli sitä, että synti ja häpeä on nostettu ylpeyden aiheeksi. Hän liitti viestiinsä kuvan uuden testamentin jakeista, joissa kerrotaan Jumalan saastaisuuteen hylkäämistä ruumiinsa häpäisijöistä.
 Kolmas Hätösen harkittava tapaus on perussuomalaisten kansanedustajan  Juha Mäenpään  eduskunnassa kesäkuun puolivälissä pitämä puhe, jossa tämä rinnastaa maahanmuuttajat ja vieraslajit.
 Puheoikeus eduskunnassa on poikkeuksellisen laaja. Prosessista tulee HS:n mukaan kimurantti, jos Mäenpää olisi sanomisillaan syyllistynyt poliisin ja syyttäjän mukaan kiihottamiseen kansanryhmää vastaan. Tällöin asia etenisi perustuslakivaliokuntaan.

HS: Poliisin pöydällä kolmen kansanedustajan sanomisia koskevat tutkintapyynnöt


Summary: Viimeistään Facebookin kirppisryhmät tekivät käytetyn tavaran myymisestä valtavirtaa ja koko kansan huvia.

Yhtäkkiä vaatteiden myynti loppui kuin seinään. Facebookin kirppisryhmien tulo kolmisen vuotta sitten näkyi selkeästi helsinkiläisen Aino-kirpputorin myynnissä, kertoo yrittäjä  Kalevi Heikkonen .
 – Sitä ennen vaatteet olivat liikkuneet tosi hyvin. Facebook-ryhmien myötä tuli hetkellisesti stoppi, sanoo Heikkonen.
 Facebookissa on satoja suomenkielisiä ryhmiä, joissa myydään kaikenlaista käytettyä tavaraa: lastenvaatteita, vaellustarvikkeita ja huonekaluja.
 Osa vaateshoppailijoista on sittemmin palannut Kannelmäen asemalla sijaitsevalle Aino-kirpputorille. Kivijalkakirppareille on tullut takaisin erityisesti asiakkaat, jotka kyllästyivät huonoon käytökseen kirppisryhmissä: tavaroita varataan, mutta ei noudeta tai viesteihin ei yhtäkkiä vastatakaan.
 Nettikirppikset ja käytetyn tavaran Facebook-ryhmät eivät syrjäyttäneet kivijalkakirppiksiä, vaikka näin pelättiin – sen sijaan netti toi käytetyn tavaran vertaiskauppaan aivan uusia asiakkaita. Soittokierros itsepalvelukirppareille ympäri Suomea kertoo, että perinteisillä kirpputoreilla menee ihan hyvin, vaikka nettikirppikset ovat kiristäneet kilpailua.
 Janne Vähämiko  on nähnyt netin vaikutuksen perinteiseen kirppismyyntiin, sillä hän on ollut kirppisyrittäjänä Turussa vuodesta 1997.
 – Ennen myyntipöydät menivät kaupaksi ilman markkinointia, nykyään pitää olla skarpimpi ja keksiä keinoja asiakkaiden houkuttelemiseksi, sanoo Kirppis-Centeriä luotsaava Vähämiko.
 Facebook-ryhmät tekivät käytetystä valtavirtaa
 Nettikirppikset ja Facebook-ryhmät ovat tuoneet uusia asiakkaita käytetyn tavaran kauppaan, selviää Tampereen yliopiston ja Kaupan liiton tekemästä vertaiskaupan tutkimuksesta.
 Uusia tulokkaita ovat hyvätuloiset suomalaiset, joita ei normaalisti näe penkomassa kirpputoripöytiä tai kierrätyskeskuksen laareja. Heille netissä myyminen on parhaimmillaan nopeaa ja vaivatonta.
 Perinteiselle kirppiskiertelijälle kyse on puolestaan harrastuksesta ja ajanvietteestä, jossa tavataan tuttuja, hypistellään vanhoja tavaroita ja metsästetään löytöjä.
 Suomalaiset ostavat ja myyvät käytettyä tavaraa enemmän kuin koskaan: vertaiskaupan eli kuluttajien välisen kaupan arvo on noin 480 miljoonaa euroa vuodessa, selviää Tampereen yliopiston ja Kaupan liiton tutkimuksesta. Siitä valtaosa, 80 prosenttia, tapahtuu jo verkossa.
 Facebookin lanseeraama myyntipaikka Marketplace on tutkimuksen mukaan edelleen marginaalinen toimija Suomessa.  Marketplace aloitti Euroopassa  vuonna 2018.
 Mikko Airikka / Yle
 Mikko Airikka / Yle
 Käynnissä on merkittävä yhteiskunnallinen muutos, sanoo vertaiskaupan tutkimuksessa mukana ollut tutkija  Hannu Saarijärvi  Tampereen yliopistosta. Vertaiskaupasta on tullut valtavirtaa, koko kansan huvia.
 Siinä missä käytetyn ostaminen on aikaisemmin ollut köyhän pakko tai trendikästä pienen tiedostavan porukan keskuudessa, on siitä viimeistään Facebookin kirppisryhmien myötä tullut uusi normaali myös keskiluokalle ja hyvätuloisille.
 Kalevi Heikkosen kirpputorilla Helsingissä uusi asiakasryhmä ovat keski-ikäiset. Ennen ovesta tuli sisään lähinnä nuoria tai eläkeläisiä.
 Vantaalaiselle Anna-Leena Vänskälle kirppisten kiertely on eläkeläisen ajanvietettä sekä ympäristöteko. Kirpparivaatteiden materiaali on hänen mukaansa laadukkaampaa kuin nykyisin kaupassa myytävien. "Minusta on kiva katsella vanhoja tavaroita", hän sanoo. Laura Hyyti / Yle
 Markkinoinnin professori Saarijärvi sanoo, että käytetyn tavaran ostamisesta on tulossa entistä keskeisempi osa kaupan evoluutiota.
 – Tämä on hyvin merkittävä kysymys perinteiselle kaupalle, jonka ansaintalogiikka perustuu pelkästään uuden tavaran myymiseen, sanoo Saarijärvi.
 Jatkossa yhä useampi käytetty tavara vaihtaa omistajaa netissä, sillä verkossa käytävä vertaiskauppa kasvaa 5–10 prosentin vuositahtia. Se ei välttämättä ole pois kivijalkakirpputoreilta, vaan kasvu saattaa tulla juurikin niistä asiakkaista, jotka eivät aikaisemmin ole käyneet kirpputoreilla.
 – 10–15 vuotta sitten kysyttiin, että minkä takia ostit käytetyn, miksi et ostanut uutta. Kymmenen vuoden päästä ihmetellään, että minkä ihmeen takia ostit uuden, kun hyviä käytettyjäkin olisi tarjolla, sanoo Saarijärvi.
 Lue lisää:
 Kotiäiti alkoi pyörittää kirpputoria tavalla, jota yleensä käyttävät hyväntekeväisyysjärjestöt – "Ihminen saa itse valita, mihin tavaransa vie"
 Mies ihmetteli, miten nettikirppikseltä ostetun mekon postimaksu voi olla kalliimpi kuin itse mekko – kehitti uuden konseptin, joka leviää nyt verkossa
 Katso, mitkä tuotteet myyvät isojen kaupunkien kirpputoreilla – Tampereella eniten kirppareita asukaslukuun nähden
 Torin ja bloggaajien vinkit: Näin saat vaatteet ja tavarat netissä paremmin kaupaksi – kuvat entistä tärkeämpiä

Nettikirppikset saivat hyvätuloisetkin myymään käytettyä tavaraa – perinteinen kirpputori pitää pintansa, vaikka netti on tehnyt loven myyntiin


Summary: Näyttelijä Sunny Leone lausui intialaismiehen puhelinnumeron elokuvassa. Siitä alkoi jatkuva puhelinhäirintä.

Bollywood-elokuva  Arjun Patiala  julkaistiin heinäkuun 26. päivä. Sen jälkeen epäonnisen  Puneet Agarwalin  puhelin on soinut jatkuvasti, kertoo  Britannian yleisradioyhtiö BBC .
 Syy kännykän jatkuvaan pirinään on se, että näyttelijä  Sunny Leonen  esittämä hahmo lausui elokuvassa ääneen Agarwalille kuuluvan puhelinnumeron.
 Leone on intialaisamerikkalainen entinen pornotähti, josta on tullut suosittu näyttelijä Bollywood-elokuvissa. Hän on suuri seksisymboli Intiassa.
 Nyt intialaiset miehet soittelevat aamusta myöhään yöhön Agarwalin numeroon, koska he luulevat sen olevan Sunny Leonen oikea puhelinnumero.
 Kaikki haluavat puhua Sunny Leonelle
 26-vuotias Agarwal sanoo BBC:lle, että hän on saanut yli sata puhelua päivässä elokuvan julkaisemisesta lähtien.
 Agarwalin mukaan soitot kulkevat samaa rataa. Soittajat kysyvät aina, saisivatko he puhua Sunny Leonen kanssa. Usein soittajat alkavat ladella törkeyksiä ja uhkauksia, kun Agarwal kertoo ettei tunne Leonea.
 Agarwal sanoo, että hän ei pysty työskentelemään, nukkumaan tai ruokailemaan rauhassa, koska puhelin soi parin minuutin välein.
 – En näe enää unia. Puhelin soi aamuneljään saakka, Agarwal sanoo BBC:lle.
 Pirinä häiritsee Agarwalia niin paljon, että hän on ryhtynyt oikeustoimiin, jotta hänen numeronsa editoitaisiin pois elokuvasta.
 Mies ei halua vaihtaa numeroaan
 Agarwalin mukaan puhelinnumeron vaihtaminen ei käy päinsä, koska vuosia hänen käytössään ollut numero liittyy hänen liiketoimiinsa ja kaikki hänen vanhat ystävänsä tuntevat numeron.
 Puhelinhäirinnästä on tullut vitsi Agarwalin tuttujen parissa. Miehen mukaan häntä on alettu kutsua pilkkanimellä "Delhin Sunny Leone".
 – Yritän nauraa asialle, mutta tämä on lähtenyt täysin hallinnasta.
 Agarwal kertoo keksineensä väliaikaisen tempun, jonka avulla puhelut pysyvät lyhyinä. Hän kertoo soittajille, että Leone on mennyt kylpyyn eikä pääse juuri nyt puhelimeen.
 Arjun Patiala on romanttinen komedia, joka kertoo pikkukaupungin poliisista.

BBC: Bollywood-elokuvasta tuli intialaismiehen painajainen – puhelin hälyttää jatkuvasti, soittajat haluavat puhua entiselle pornotähdelle


Summary: Euroopan suurimman terästehtaan pääluottamusmiehen paikka on viime vuosina ollut tuulinen.

Outokummun Tornion terästehtaan sulatolla on kuumaa ja pölyistä, mutta yllättävän hiljaista, vaikka terästuotanto pyörii koko ajan. Vieraille tarkoitetun kulkuparven kaiteen yli näkee valtavien palkkien alapuolella taljoissa roikkuvat nostokoukut, joista jokainen on mopoauton kokoinen ja painaa vähintään ison pakettiauton verran.
 Auringonvalo valkaisee sulattorakennuksen yläosissa leijailevan pölyn harmaiksi vinoiksi palkeiksi, kauempana loimottaa oranssina hehkuna valuastian eli senkan sisällä oleva 1600-asteinen sula teräs. Nenään tuntuu erikoinen, ilotulitusrakettien ruudinkäryä muistuttava tuoksu.
 Kaikkea tätä ohjataan valvomohuoneen kallistettujen ikkunoiden takaa. Lattiatasolla ei enää läheskään aina näe yhtään työntekijää. On heitä silti: Tornion tehtailla parisen tuhatta.
 Työntekijöihin tästä joukosta kuuluu noin 1400 ihmistä. Heidän etujaan vahtii pääluottamusmies  Tytti Pernu .
 Pernu on Tornion tehtaiden 51-vuotisen historian aikana ensimmäinen pääluottamusmieheksi valittu nainen.
 “Me tarvitaan asentaja, eikä mitään akkaa”
 Terästehtaan työntekijöiden pääluottamusmies valitaan vaaleilla kahden vuoden välein. Pernu tuli valituksi tehtävään talvella 38 äänen turvin. Edellinen pääluottamusmies  Toni Keränen  sai 233 ääntä, Pernu 271 ääntä.
 Kampanjassa ei ollut kyse lasikattojen rikkomisesta. Ei, vaikka vaalikiertueensa aikana hän omien sanojensa mukaan saikin kuulla, että “me tarvitaan asentaja, eikä mitään akkaa”.
 Kuumavalssaamolla häntä luultiin siivoojaksi.
 – Istuin siinä hiljaa jonkun puolisen minuuttia ja kysyin osaston miehiltä, että tietävätkö he kuka minä olen. Sitten se porukan nuorin varovasti sanoi, että “ootko sie meijän uus siivooja”, Pernu muistelee nauraen.
 Lattiatasolla ei juuri työntekijöitä näy nykyaikaisella terästehtaalla. Iso osa työstä tapahtuu valvomoissa. Antti Heikinmatti / Yle
 Pernu itse ohittaa “akoittelut” olankohautuksella. Fakta on silti, että teollisuustyöpaikat ovat yhä varsin miesvaltaisia työpaikkoja ja naisen valinta pääluottamusmieheksi perusteollisuuteen on vielä 2010-luvulla otsikkomateriaalia.
 “Imatran terästehtaalla lasikatto rikottiin luottamusmiesvaalissa”  otsikoi Demokraatti , kun nykyinen SDP:n kansanedustaja  Niina Malm  valittiin Ovakon terästehtaan pääluottamusmieheksi vuonna 2016.
 “Ensimmäinen nainen tehtävässä tehtaan historiassa”  hehkutti Turun Sanomat  viime marraskuussa  Miia Kelseyn  valintaa Uudenkaupungin autotehtaan pääluottamusmieheksi.
 Kahdenväristen kypärien väkeä
 Sukupuoli ei kuitenkaan loppujen lopuksi ole ollut se asia, mikä Tytti Pernun valinnassa on aiheuttanut eniten hämmennystä tehtaalla.
 – Enemmän minun energiaani ja pähkäilyä on vienyt tämä minun synnillinen toimihenkilötausta.
 Duunariyhteisössä ero toimihenkilöiden ja työntekijöiden välillä on yhä selvä: Outokummun Tornion tehtailla toimihenkilöiden kypärä on punainen, työntekijöiden kypärä keltainen.
 Outokummun Tornion tehtaat Outokummun Tornion ferrokromitehdas on perustettu 1968. Terästehdas aloitti toimintansa samalla niemellä 1976. Tehdasalue kattaa yli 600 hehtaarin alueelle ja siellä on yli 2000 työntekijää. Tehdas on maailman suurin ruostumatonta terästä tuottava integraatti ja Pohjoismaiden suurin yksittäinen sähkönkuluttaja.
 Työntekijät paiskivat raskasta ja vaativaa työtä usein kolmessa vuorossa, yötä päivää: sulatolla, ferrokromitehtaalla, valssaamoilla ja kuonan käsittelyssä. Vaikka työturvallisuus on tehtailla huippuluokkaa, on moni työ silti yhä likaista, raskasta ja potentiaalisesti vaarallista.
 Tuotannon työntekijät nimittelevät toisinaan hallintorakennusta ilkikurisesti “hajuvesipuoleksi”. Siellä työskentelevät ylempi johto ja erilaisten tukitoimintojen, kuten myynnin, taloushallinnon ja viestinnän ihmiset. He ovat yleensä toimihenkilöitä ja ylempiä toimihenkilöitä.
 Toimihenkilöihin kuuluvia työnjohtajia on tietysti myös sinisissä tuotannon halleissa. Hekin pukeutuvat suojavaatteisiin ja turvakenkiin.
 Pernun mukaan nuoremmat työntekijät ovat tässäkin uudistajia, eivätkä tee eroa työntekijäryhmien välillä niin selväksi. Kypärien värien yhtenäistämisestäkin on jo puhuttu.
 Työntekijät ja toimihenkilöt erottaa Outokummun tehtaalla ja kaivoksella kypärän väristä: työntekijöiden kypärä on keltainen, toimihenkilöiden kypärä punainen. Antti Heikinmatti / Yle
 Pernusta itsestään tuli aikanaan toimihenkilö täysin sattuman kautta.
 Ennen Tornioon siirtymistään hän työskenteli Outokummun Kemin kaivoksen laboratoriossa. Vuonna 2010 työnantaja päätti tehdä laboratorion työntekijöistä toimihenkilöitä.
 Tehtävät eivät muuttuneet, palkkakuitti jonkin verran, mutta asema rajoista tietoisessa työyhteisössä sitäkin enemmän.
 – Varsinkin ne, jotka eivät minusta tykkää ovat käyneet muistuttamassa, että “muistathan Tytti sitten, että sinä olet nyt työntekijöiden asialla”, Pernu sanoo.
 Nykyisessä tehtävässään näytteenkäsittelijänä Pernu kuuluu kuitenkin työntekijöihin, ei toimihenkilöihin.
 Työ on likaista ja raskasta: kivien murskaamista, seulomista ja valmistelemista näytteiksi. Kypärä on keltainen, ja työssä tarvitaan hengityssuojaa, turvasaappaita ja suojalaseja.
 Varsinaisessa työssään näytteenkäsittelijänä Pernu murskaa ferrokromia ja esimerkiksi titaaninauhaa Outokummun Tornion terästehtaan näyteasemalla. Työ on pölyistä, meluista, mutta mieluista. Antti Heikinmatti / Yle
 Sattumaluottamusmies joutui heti tiukkaan paikkaan
 Tytti Pernun veti ammattiyhdistystoimintaan ja luottamusmieheksi hänen omien sanojensa mukaan sattuma.
 – Minut kyllä ylipuhuttiin siihen todella vahvasti, että ei itsellä ollut mitään ajatusta lähteä. Olen kyllä ollut aina sellainen, että aukaisen suuni tilanteessa enkä jää sivuun, niin kai ne ajattelivat, että minä voisin siihen lähteä, Pernu muistelee.
 Merkit kyllä taisivat olla selvät jo lapsuudessa: epäreiluus ja epätasa-arvo saivat hänet jo silloin näkemään punaista.
 – Muistan elävästi vieläkin, kun olimme isovanhempien luona puusavotassa. Olisin halunnut sahata moottorisahalla, mutta mummo sanoi, että “naiset eivät moottorisahaan koske”. Se närkästytti minua älyttömästi.
 Oulussa syntynyt Pernu vietti liikkuvan lapsuuden ja ehti käydä peruskoulua neljässä eri paikassa. Välitunneilla hän ei voinut sietää koulukaverien epäreilua käytöstä, kun he kiusasivat jotakuta toista ja meni väliin. Pernu “ei vain voinut kääntää selkää”.
 Puhelin on pääluottamusmiehellekin tärkeä työkalu. Pernun mielestä avoin asioista puhuminen on korvaamattoman tärkeää luottamusmiestoiminnassa. Antti Heikinmatti / Yle
 Ensimmäisen kerran Pernu valittiin pääluottamusmieheksi Kemin kaivokselle vuonna 2005.
 Luottamusmiesten tehtäviin ei aina ole helppoa löytää tekijöitä. Tehtäviä hoidetaan oman toimen ohella, eikä homma aina ole kovin kiitollista.
 Tämän Pernukin sai heti tuta: samana vuonna aloitettiin Kemin kaivoksen historian ensimmäiset yt-neuvottelut.
 – Siinä oli kyllä aika jyrkkä oppimiskäyrä. Välillä ajattelin, että mitäköhän tästäkin oikein tulee.
 Neuvottelujen tuloksena Outokumpu päätti vähentää Tornion tehtaiden ja kaivoksen väkeä yhteensä kahdella sadalla. Protestina irtisanomisille ulos marssivat niin työntekijät kuin toimihenkilötkin.
 24 vuoden työurastaan Pernu on ollut luottamusmiehen tehtävissä toistakymmentä vuotta.
 Työnantajan tehtyä Pernusta toimihenkilön hän siirtyi pian toimihenkilöiden luottamusmieheksi. Siinä tehtävässä hän jatkoi siihen asti, kunnes vuoden 2017 toukokuussa siirtyi Tornion tehtaalle.
 Ehdolle pääluottamusmieheksi häntä ei varsinaisesti pyytänyt kukaan.
 – Ajattelin varmaankin vain, että olisin parempi kuin edeltäjäni, Pernu sanoo.
 Outokummun terästehdas levittäytyy satojen hehtaarien alueelle Röyttän niemellä Torniossa. Etualan 800-metrinen kylmävalssaamo oli valmistuessaan Suomen pisin rakennus. Niemellä kulkee töissä yli kaksi tuhatta ihmistä. Antti Heikinmatti / Yle
 Pahinta on, kun ei kuunnella
 Pääluottamusmiehen tehtävä on Outokummulla päätoiminen. Siihen Tytti Pernulla on ollut totuttelemista.
 – Jos kalenterissa on tyhjää, niin saan ihan itse päättää mitä teen. Se on välillä aika vaikeaa. Pitää ihan sanoa itselleen, että nyt se perse ylös penkistä ja liikkeelle. Hyvin helposti se ajatus on se, että tämä on minun toimisto ja täältähän minut löytää, Pernu sanoo.
 Pernu onkin pyrkinyt aktiivisesti kiertämään eri osastoilla tapaamassa ihmisiä.
 – Olen pitänyt kiinni siitä, että vähintään kerran viikossa käyn aina jollain osastolla. Merkkaan ne käynnit ylös ja koetan mahdollisimman tasapuolisesti käydä joka puolella, Pernu sanoo.
 Tytti Pernu pyrkii säännöllisesti käymään kaikilla terästehtaan osastoilla. Mika Saarela  tekee työvuoroaan valukoneen ohjaamossa. Antti Heikinmatti / Yle
 Yritän tarjotella Pernulle, että luottamusmiestoiminta olisi jonkinlainen elämäntehtävä: missiona parantaa maailmaa työpaikka kerrallaan.
 – Minun elämäntehtävänä on olla äiti! Pernu keskeyttää nauraen.
 Pernu kuvailee paloaan yhteisten asioiden hoitamiseen hoivavietiksi.
 – Ehkä minä vain laajennan sen omista lapsista työkavereihin. Jos jollakin on joku hätänä, niin haluan heti hoitaa sen asian kuntoon.
 Jos Pernu saisi jotain muuttaa taikasauvan heilahduksella, hän toisi työyhteisöönsä lisää kuuntelemista. Hänen mukaansa erityisesti esimies- ja työnjohtoasemissa olevien pitäisi kuunnella työntekijöitä enemmän.
 – Se on kaikkein pahin tilanne, että ei kuunnella. Koska ei kukaan jaksa kovin kauaa jankuttaa, jos sillä ei ole mitään vaikutusta. Sitten ollaan taas siinä tilanteessa, että tieto ei kulje: ei hyvässä eikä pahassa, Pernu harmittelee.
 Pernun mielestä vuorovaikutustaitojen opettelua pitäisikin lisätä esimerkiksi insinöörikoulutuksessa. Työpaikoilla pitäisi olla myös valmius nykyistä nopeampaan reagointiin, mikäli johtajaksi valitun esimiestaidot eivät riitä.
 – Koska aika usein se johtaa siihen, että työyhteisö oireilee. Tässä maailmassa, missä me nyt eletään, kestää aivan kohtuuttoman kauan ennen kuin siihen saadaan muutos.
 Sulattorakennuksen läpi johtaa jalankulkukäytävä, jossa tuulee aina. Myös pääluottamusmiehen paikka vaativassa työyhteisössä on ollut tuulinen viime vuosina. Antti Heikinmatti / Yle
 Harva pääluottamusmies saa jatkopestin
 Outokummun tehtaat Tornion Röyttässä levittäytyvät satojen hehtaarien alueelle. Heti aluetta lähestyttäessä horisontin täyttää Suomen pisimmäksi valmistuessaan mainittu rakennus, lähes 800 metriä pitkä kylmävalssaamo.
 Siitä merelle asti niemi on Outokummun terästyöläisten eli kumpulaisten valtakuntaa.
 Tehtaan ytimessä terässulaton läpi kulkee kapea jalankulkutunneli. Betonisessa käytävässä tuulee aina.
 – Varsinkin talvipakkasella viimeistään tässä kyllä herää, sanoo Pernu.
 Pääluottamusmiehen paikka on yhtä tuulinen: viime vuosina harva on pystynyt pitämään pestistä kiinni yhtä kautta pidempään. Kysyn mukanamme kävelevältä sulaton luottamusmieheltä  Tommi Sauvolaiselta,  mistä tämä johtuu.
 – Tehtaan työväki on vaativaa. Jos pääluottamusmiehen toimintaan ei olla tyytyväisiä, se tehdään nopeasti tiettäväksi, viimeistään vaalissa, Sauvolainen sanoo.
 Hän arvioi Pernun suoriutuneen tehtävästään toistaiseksi aivan kohtuullisesti. Pernu on “oppimiskäyrällä”, sanoo Sauvolainen.
 Tytti Pernu itse sanoo, että ei ole ottanut asiasta paineita.
 – Olen koko ajan sanonut, että tämä ensimmäinen valinta saattoi olla sattumaa. Jos puolentoista vuoden päästä tulen uudelleen valituksi, niin sitten voin sanoa että olen onnistunut.
 Lue myös:
 Sulatossa virtaa 1600-asteinen metalli – Katso 360-videolta, miten ruostumaton teräs syntyy
 Terästehdas ei tullut Tornioon taistelutta – jaloterästä on tehty 40 vuotta Torniossa

Tehtaalla duunarin ja pomon erottaa jo kypärän väristä – pääluottamusmies Tytti Pernu ajaa Tornion tehtaalla 1400 teräksentekijän etua


Summary: Mielenosoittajat kokoontuivat nyt yhdeksäntenä peräkkäisenä viikonloppuna.

Hongkongissa poliisi on jälleen käyttänyt kyynelkaasua mielenosoittajia vastaan. Poliisien ja mielenosoittajien yhteenotot ovat jatkuneet pitkälle iltaan.
 Hongkongilainen englanninkielinen  South China Morning Post -lehti  kertoi liveseurannassaan myös, että mielenosoittaja oli yrittänyt heittää poliisia polttopullolla. Heitto oli jäänyt kuitenkin pahasti vajaaksi, eikä saavuttanut kohdettaan. Lehden mukaan illalla yhteenottoja on ollut ainakin neljällä "sotatantereella".
 Tuhannet hongkongilaiset protestoijat täyttivät Kiinan erityishallintoalueen Mongkok-kaupunginosan lauantaina.
 Lehti kertoi aiemmin, että päämarssi oli maalissaan iltapäivällä kymmentä vaille viisi paikallista aikaa eli noin puoliltapäivin Suomen aikaa. Järjestäjän mukaan hallinnon vastaiseen marssiin osallistui 120 000 ihmistä. Poliisi oli alkuaan kieltänyt marssin alueella, mutta oli myöhemmin kiertänyt päätöksensä.
 Marssi ei sujunut aivan yhtä jalkaa, sillä lehden mukaan noin tuhannen protestoijan joukko irtaantui omaksi kulkueekseen. Kumpikin marssi päätyi lopulta samaan paikkaan.
 Protestoijat häiritsivät liikennettä
 Mielenosoittajat pysäyttivät aiemmin päivällä järjestettyjen marssien aikana liikenteen joillain tieosuuksilla, pystyttivät barrikadeja ja tukkivat jopa joksikin aikaa tunnelin, joka alittaa sataman veden alla.
 South China Morning Post kertoi iltayhdentoista aikaan paikallista aikaa, että mielenosoittajien on onnistunut tukkia satamatunneli jo toistamiseen tänään.
 Mielenosoittajat ovat päivän aikana muun muassa saartaneet paikallisen poliisiaseman. He ovat rikkoneet autojen ikkunoita poliisiaseman parkkipaikalla ja maalanneet graffiteja aseman seiniin. Yhden mielenosoittajaryhmän on kerrottu jopa rakentaneen suuren ritsan, jolla he ampuivat tiiliskiviä poliisirakennusta kohti.
 Mielenosoittajat ja poliisi ovat ottaneet päivän aikana yhteen useassa eri paikassa.
 Poliisi on käyttänyt kyynelkaasua muun muassa turistien suosimalla Tsim Sha Tsuin alueella. Sataman läheisyydessä oleva alue tunnetaan ylellisistä ostoskeskuksista ja hotelleista.
 Monet mielenosoittajat pukeutuivat suojavarusteisiin Hongkongissa 3. elokuuta 2019. Jerome Favre / EPA
 Kaupungissa myös vastamielenosoitus
 Hongkongin saarella tuhannet Peking-myönteiset vastamielenosoittajat ovat tukeneet poliisin ylläpitämää järjestystä, kertoo media. Poliisia tukevia mielenosoittajia on järjestäjän mukaan ollut 90 000.
 Aiempina kertoina marssit ja mielenosoitukset ovat alkaneet rauhallisina, mutta myöhemmin illalla saattaneet muuttua levottomuuksiksi.
 Vastalauseet jatkuvat tulevina päivinä. Sunnuntaina on kaksi marssia. Maanantaina on koko kaupungin kattava lakko ja seitsemän kokoontumista.
 Hongkongin ja Pekingin viranomaiset ovat antaneet tällä viikolla ymmärtää, että suhtautuminen mielenosoituksiin kovenee. Kiinan asevoimat ovat viranomaisten mukaan valmiita nujertamaan "sietämättömät" levottomuudet.
 Kiinan Kansan vapautusarmeijan Hongkongissa sijaitseva varuskunta julkaisi keskiviikkona dramaattisen propagandavideon. Videossa armeija lähtee tukahduttamaan mielenosoituksia mittavalla asearsenaalilla. Videolla uhittelu on asevoimien tähän mennessä voimakkain puuttuminen itsehallintoalueen kriisiin.
 Viikkotolkulla levottomuuksia
 Hongkongin mielenosoitukset ja rauhattomuudet ovat jatkuneet koko kesän ajan.
 Yleisradioyhtiö BBC:n  mukaan viranomaiset ovat tehneet 150 pidätystä kesäkuun jälkeen.
 Kaupungin suurmielenosoitukset alkoivat lähes kaksi kuukautta sitten, kun kansa lähti kaduille vastustamaan luovutuslakia, joka olisi sallinut rikoksesta syytettyjen luovuttamisen Manner-Kiinaan. Mielenosoitukset ovat usein päättyneet poliisin ja mielenosoittajien ydinjoukon väkivaltaisiin yhteenottoihin.
 Vaikka laki on pantu jäihin, ovat mielenosoitukset muuntuneet yleisemmäksi Hongkongin hallinnon ja Kiinan vastaiseksi liikehdinnäksi.

Kiina yrittää kiristää otettaan Hongkongin mielenosoituksissa – poliisi käyttänyt jälleen kyynelkaasua


Summary: Lahden Kuninkuusraveja seurasi lauantaina paikan päällä yli 26 000 ihmistä.

Raviväki on kokoontunut Lahteen Jokimaan raviradalle jännittämään suomenhevosten kuninkuusmittelöjä. Lauantaina raveja saapui seuraamaan 26 122 ihmistä.
 Kuninkuusravit ovat suomenhevosten tärkein vuosittainen kilpailu. Voittajat selviävät sunnuntaina illalla. Voittaja on se hevonen, jolla on nopein yhteisaika kolmen lähdön jälkeen.
 Ravikuninkuus ratkaistaan 12 oriin joukosta. Lauantaina voiton nappasi Tähen Toivomus.
 Ravikuningattaren tittelistä kilpailee 12 tammaa. Lauantain ensimmäisen lähdön voitti yllättäen Sävel-Taika.
 Orimattilalaisen Heidi Nikusen kasvattama ori Caijus on ensi kertaa mukana kuningaskilpailussa. Ville Paso / Yle
 Sankka yleisömassa seurasi lähtöjä tarkasti. Ville Paso / Yle
 Avajaiskulkueessa esittäytyivät sekä kuningas- että kuningatarkilpailun osallistujien fanijoukot. Ville Paso / Yle
 Tukijoukot esittelivät kulkueessa kannustuslauseitaan. Ville Paso / Yle
 Jaana ja Pekka Saarinen Rovaniemeltä kiersivät ravikansan parissa kauppaamassa palaa hevosestaan. Pariskunta etsi kiinnostuneita mukaan kimppahevoseen. Osuutensa ostaville oli tarjolla ilmapalloja. Yle
 Myös keppihevosia nähtiin yleisön joukossa. Ville Paso / Yle
 Helsingin poliisin ratsupoliisit tarkkailivat raviväen käyttäytymistä. Ville Paso / Yle
 Tuttu näky jokaisissa raveissa. Pelaaminen on tarkkaa puuhaa. Lauri Rautavuori / Yle
 Lauantai-iltapäivän lämminveristen lähtö. Lauri Rautavuori / Yle
 Saara Salminen (vas.) Vantaalta sekä Tiia Harinen Helsingistä ottivat ja lähtivät ensimmäistä kertaa Kuninkuusraveihin. Lauri Rautavuori

Katso kuvat ravikansan ykköstapahtumasta – Kuninkuusravit keräsivät lauantaina Lahteen jättiyleisön


Summary: Clara Schumann herätti kunnioitusta ja jopa pelkoa aikansa musiikkipiireissä. Pianovirtuoosin syntymästä on kulunut tasan 200 vuotta.

Vaihtoehtoja ei ollut.  Clara Wieck  (myöh.  Schumann ), 5, määrättiin laissa isänsä hoiviin. Äiti  Marianne , lahjakas laulaja ja pianisti, oli jättänyt miehensä ja joutui nyt luopumaan tyttärestään.
 Siitä alkaa Claran (1819–1896) tarina ihmelapsena, joka tavoitteli ankaran isänsä  Friedrich Wieckin  rakkautta uskollisuudellaan ja ilmiömäisillä pianonsoittotaidoillaan.
 Kuka? Clara Wieck Schumann (1819–1896) • Aikansa merkittävimpiä pianisteja. Tunnetaan myös säveltäjänä. • Elätti perheensä konsertoivana pianovirtuoosina. Oli ainoa nainen, joka opetti Frankfurtin konservatoriossa. • Soitti konserteissa muiden säveltämää musiikkia ja improvisoi tavallista vähemmän, mistä tuli yleinen käytäntö 1900-luvulla. • Aviomies Robert Schumann on yksi taidemusiikin merkittävimmistä säveltäjistä. Clara kantaesitti suuren osan Robertin musiikista.
 Friedrich Wieck piti tyttäristään, sillä heihin kasvatus puri parhaiten.
 – Yksi pojista soitti viulua, mutta harjoittelu ei sillä kertaa ottanut sujuakseen. Wieck hakkasi poikaansa ja heitti hänet lattialle. Samaan aikaan Clara istui pianonsa ääressä ilmekään värähtämättä ja jatkoi soittamista, pianisti-luennoitsija  Ari Helander  sanoo.
 Clara Wieck oli hiljainen ihmelapsi, jonka avulla hänen isänsä ansaitsi rahaa ja paikan seurapiireissä. Alfredo Dagli Orti / REX /AOP
 Välikohtausta on kuvannut säveltäjä  Robert Schumann , joka asui täysihoidossa opettajansa Friedrich Wieckin kotona. Claran ja Robertin välille syntyi yhteys, joka puhkesi myöhemmin rakkaustarinaksi, mutta palataan siihen tässä jutussa myöhemmin.
 Friedrich Wieck kehuskeli, ettei Claralla ollut aikaa leikkiä nukeilla tai toisten lasten kanssa. Sopivina hetkinä hän kirjoitti tyttärensä päiväkirjaa minämuodossa. Isä käsitteli tytärtään kuin soittokonetta ja rahasampoa, kun taas totista tytärtä leimasi usko auktoriteettiin.
 – Hänen sormiensa alla piano saa väriä ja elämää. Mutta lapsi parka, hänen katseensa on kuitenkin niin surullinen ja täynnä kärsimystä, Helander siteeraa Clarasta kirjoitettua.
 Clarasta tuli 1800-luvun merkittävimpiä pianisteja, aikansa superstara, jota ei patriarkaalinen yhteiskunta estellyt. Mustiin pukeutunut, arvokkaasti ja hillitysti käyttäytyvä virtuoosi kylvi ympärilleen kunnioitusta – jopa pelkoa.
 – Hänen sukupuolensa tuntuu hämärtyvän. Hän oli elämää suurempi hahmo, taiteensa papitar.
 Lapset hädin tuskin näkivät äitiään mutta palvoivat kaukaa
 Pianisti Ari Helander luennoi Clara Schumannista viikonloppuna Mäntän musiikkijuhlilla. Aiheesta hän on esitelmöinyt aiemminkin, keväällä Turussa ja pari vuotta sitten kotikaupungissaan Kouvolassa.
 – Olen joutunut pohtimaan, mitä ylipäänsä voimme tietää historian henkilöistä. Kuinka oikeudenmukaisesti pystymme tulkitsemaan heitä, kun teemme sen omista lähtökohdistamme, Helander kysyy aiheellisesti.
 Clara Schumannin kohdalla aineksia tulkintoihin riittää. Hänestä on julkaistu monia elämäkertoja ja saatavilla on myös kirjeitä ja muita dokumentteja. Tiedot ovat monilta osin ristiriitaisia.
 Musiikillisia ajatuksia Clara ja Robert Schumann vaihtoivat muun muassa säveltämällä musiikkia samoihin runoihin. Ullstein bild/ AOP
 Nancy B. Reichin  kirjoittamassa elämäkerrassa kanta on ymmärtäväinen, kun taas esimerkiksi  Eva Weissweilerin  opuksessa riittää kärkevää kritiikkiä. Kummastusta aiheuttaa erityisesti Claran tapa suhtautua omiin lapsiinsa.
 Kahdeksan lapsen äiti piti kyllä taloudellisesti huolta perheestään, mutta tunnekasvatus jäi isä-Robertin harteille.
 – Clara ei imettänyt lapsiaan. Hän ei myöskään hellinyt tai tyynnytellyt heitä, Helander toteaa.
 – Kun yksi hänen pojistaan kuoli, Clara ei mennyt hautajaisiin, koska hän oli konserttimatkalla.
 Eräänä konserttipäivänä Clara sai tiedon jo aikuisen, raskaana olevan tyttärensä kuolemasta.
 – Hän ei perunut konserttia vaan sen sijaan ihmetteli päiväkirjassaan, kuinka hyvin soitto sinä päivänä sujui. Ei tullut edes yhtä väärää ääntä.
 Robert Schumannin kuoleman jälkeen Clara kirjoitti lapsilleen kirjeen.
 Te olette vielä lapsia, tuskin tunsitte kallista isäänne. Olette vielä liian nuoria pystyäksenne tuntemaan syvää surua tai pystyäksenne antamaan minulle lohtua näinä kauheina vuosina. Sitten tuli Johannes Brahms kalliina ystävänä kantamaan kaiken surun puolestani.  Clara Schumann
 – Elämäkerturi Nancy B. Reichin mukaan Claralle on tyypillistä, että hän pystyy puhumaan vain omasta surustaan, eikä hänellä käy mielessäkään, että myös lapset voisivat tarvita lohdutusta ja tukea, Helander toteaa.
 Lapset pitivät äitiään kaikesta huolimatta yli-ihmisenä, jota sai nähdä harvakseltaan ja palvoa kaukaa, kuten Eugenie-tytär muotoilee muistelmissaan.
 Brahms piti taloa pystyssä, kun Robert joutui parantolaan ja Clara jatkoi konsertoimista
 Clara Wieck ja Robert Schumann tapasivat ensimmäistä kertaa, kun Clara oli 12-vuotias. Siitä alkoi musiikillinen kumppanuus, joka kehittyi rakkaudeksi Claran lähestyessä täysi-ikää.
 Friedrich Wieck piti varatonta ja vielä tuntematonta säveltäjää sopimattomana sulhasehdokkaana ja kielsi avioliiton, mutta nyt Clara vastusti ensimmäistä kertaa isänsä auktoriteettia. Pari meni naimisiin vuonna 1840.
 Robertille Clara oli korvaamaton, kuten Mäntän musiikkijuhlille Clara Schumann -musiikkinäytelmän New Yorkista tuova pianisti-näyttelijä  Viktoryia Papayani  muotoilee.
 – Clara oli aluksi paljon isompi tähti kuin Robert. Clara promotoi konserteissaan Robertin musiikkia soittamalla sitä, Papayani toteaa.
 Friedrich Wieckin epäilykset osuivat oikeaan: Clara hankki konsertoimalla leivän pöytään, kun epäkäytännöllinen mies sävelsi kotona ja kärsi masennuksesta. Inspiraatiota toi ajatustenvaihto Claran kanssa musiikista ja säveltämisestä.
 Clara uskoi sataprosenttisesti miehensä kykyihin säveltäjänä ja varjeli myyttiä tämän puhtaasta neroudesta. Hän kielsi lapsiaan lähtemästä muusikon uralle. Nimen velvoite oli liian suuri.
 Robert Schumannin kuoleman jälkeen Clara lopetti säveltämisen ja keskittyi esittämään miehensä musiikkia. WS Collection / Alamy Stock Photo / AOP
 Ehkä samasta syystä Clara itsekin tyytyi supertähteyteen taiteen esittäjänä, ei tekijänä. Clara lopetti säveltämisen 37-vuotiaana kuin seinään Robertin kuoltua. Monia hänen sävellyksiään esitetään vieläkin, esimerkiksi  Pianotrioa op. 17 .
 – Sehän on fantastinen teos. Hän olisi luultavasti kehittynyt edelleen, jos vain olisi jatkanut säveltämistä, Helander pohtii.
 – Säveltäminen jäi vähemmälle jo siitä syystä, että Clara elätti perheensä konsertoimalla. Musiikin kirjoittaminen olisi ottanut aikansa, Papayani muistuttaa.
 Rakkaustarina päättyi traagisesti, kun Robertin päänsisäiset äänet ja mahdollinen tinnitus häiritsivät yhä enemmän hänen mielenterveyttään. Robert pelkäsi vahingoittavansa Claraa tai lapsia ja pääsi lopulta parantolaan, kuten halusi. Viimeinen hätähuuto oli itsemurhayritys vuonna 1854.
 Clara ei käynyt tapaamassa Robertia parantolassa ennen kuin juuri ennen tämän kuolemaa. Sen sijaan Clara vaali puolisonsa perintöä tuhoamalla sairaana sävelletyt teokset, joiden laatua Clara epäili.
 Johannes Brahms  tutustui Schumanneihin 1853, Robertin viimeisenä syksynä ennen terveydentilan lopullista heikkenemistä. Brahms sai tehtäväkseen huolehtia Schumannien lapsista ja hoitaa taloudenpitoa sillä aikaa, kun Robert oli parantolassa ja Clara konserttimatkoilla.
 – Ajatella, että Brahms tosiaan oli siellä taloudenhoitajana. Siitä seurasi tietysti juoruja, että Clara olisi tahallaan sulkenut miehensä parantolaan voidakseen viettää aikaa Brahmsin kanssa. Mitään todisteita intiimistä kanssakäymisestä ei kuitenkaan ole, Helander toteaa.
 Sen sijaan kirjeet kertovat, että Brahms kyllä oli korviaan myöten rakastunut Clara Schumanniin. Vuonna 1856 Robertin kuoleman jälkeen Clara ja Johannes tekivät yhteisen matkan Sveitsiin ja päättivät lähteä eri suuntiin. On spekuloitu, että tuolla matkalla olisi puhuttu jopa avioliitosta.
 – Näytelmääni tehdessä olen saanut huomata, että myös suuret taiteilijat olivat ihmisiä omine ongelmineen, eivätkä mitään puolijumalia. Se auttaa ymmärtämään heidän taidettaan paremmin, Papayani sanoo.
 Robert ja Clara Schumannin hautapaikka Saksan Bonnissa. Credit: Herb Bendicks / Alamy Stock Photo
 Clara Schumannin merkillinen elämä päättyi vuonna 1896. Viimeisen julkisen konserttinsa hän piti yli seitsemänkymppisenä vuonna 1891. Ura ammattipianistina jatkui paljon pitempään kuin sen ajan toisella supertähdellä, pianisti-säveltäjä  Franz Lisztillä  (1811–1886).
 Clara oli levoton luonne ja hänen pakopaikkansa oli musiikki. Loppuun saakka häntä leimasi jo lapsena kehittynyt vakava olemus.
 – Hänen katseensa oli niin täynnä surua, Helander nielaisee.

Totisesta ihmelapsesta kasvoi pianovirtuoosi, jota omat lapsetkin palvoivat kaukaa – Clara Schumann loisti 1800-luvun miehisessä musiikkimaailmassa


Summary: Kelluntaa on arvosteltu jokiluonnon roskaamisesta.

Uudenmaan jokakesäisen kaljakellunnan suosio laski tällä kertaa edellisiin vuosiin verrattuna. Keravanjoessa puljasi noin 600 kaljakellujaa, arvioi Itä–Uudenmaan poliisi.
 Poliisin mukaan lauantain viileähkö sää saattoi osaltaan karsia muoviveneillä joelle lähteneiden määrää. Viime vuosina tapahtuma on yleensä kerännyt parisentuhatta kävijää.
 Kaljakellunta sujui poliisin mukaan lauantaina rauhallisesti. Virkavalta otti talteen yhden päihtyneen.
 Juominkikellunta on saanut arvostelua jokiluonnon roskaamisesta. Se, oltiinko tänä vuonna aiempaa siistimpiä, käynee ilmi vasta sunnuntaina, kertoi päivystävä komisario Jarmo Ojala STT:lle.
 Kaljakelluntaan on voinut osallistua vuorovuosin Vantaanjoella ja Keravanjoella vuodesta 1997 lähtien.
 Poliisin mukaan lauantain viileähkö sää saattoi muoviveneillä joelle lähteneiden määrää. Sini Järnström / Yle
 Aiheesta lisää:
 "Jos roskaat, myös keräät roskasi" – Kaljakellujat täyttävät Keravanjoen lauantaina, mutta tänä vuonna kelluva koomikko "roastaa" sotkijat

Kaljakellunnan suosio laski – viileä kesäpäivä keräsi 600 lillujaa Keravanjoelle


Summary: Reuters: Poliisi pitää todennäköisenä, että ampujia oli vain yksi , mutta kolme epäiltyä on vielä pidätettynä.

Walmart-kaupassa on tapahtunut joukkoampuminen Texasin El Pasossa Yhdysvalloissa. Poliisin ja pormestari  Dee Margon  mukaan useita ihmisiä on kuollut, kertoo uutistoimisto AP.
 Uutistoimisto AFP:n mukaan ainakin 20:tä ihmistä on ammuttu. Uutistoimisto ei kertonut tarkempia tietoja uhrien vammoista tai siitä, kuinka monta kuolonuhria ampuminen on vaatinut.
 Haavoittuneita on viety CNN:n mukaan kahteen lähistöllä olevaan sairaalaan - molempiin 11 henkilöä.
 Poliisi kertoi Twitterissä, että he ovat saaneet useita ilmoituksia, joissa kerrotaan useista ampujista. Pidätettynä on kolme epäiltyä, mutta poliisi pitää todennäköisenä, että ampujia oli kuitenkin vain yksi.

Walmart-kaupassa ammuttu Texasin El Pasossa – useita ihmisiä kuollut


Summary: Kolarissa oli osallisena yhteensä kolme henkilöä.

Kehä I:llä Länsi-Pakilasta 600 metriä Pakilantien liittymää kohti on tapahtunut kolari, jossa oli osallisina kaksi henkilöautoa ja yksi moottoripyörä.
 Kolarissa oli osallisena kolme henkilöä, joista yksi menehtyi. Yhtä hoidetaan tällä hetkellä tapahtumapaikalla, ja yksi kuljetettiin sairaalaan tarkastukseen kohtalaisen hyväkuntoisena, päivystävä palomestari  Markku Holopainen  kertoo.
 Tapahtumapaikalla on raivaustyöt käynnissä. Poliisin tutkinta on kesken.
 Kehällä on haittaa on ajosuunnasta itään, poliisi ohjaa liikennettä.
 Päivitämme uutista .

Juuri nyt: Helsingin Pakilassa kahden auton ja moottoripyörän kolari, yksi menehtynyt


Summary: Lääkärit saavat 10 vuoden vankeustuomion raskaudenkeskeytyksen tekemisestä.

Välimeren pieni rantavaltio Monaco kertoi maanantaina höllentävänsä aborttilakiaan. Jos lakiesitys menee läpi, abortti ei olisi enää rangaistavaa raskaudenkeskeytyksen haluavalle naiselle.
 Aiemmin Monaco on sallinut abortin vain raiskauksen uhrille, naisen terveyden ollessa vaarassa tai jos sikiöllä on suuria terveysvaurioita. Rangaistus muissa tapauksissa on naiselle ollut kolmen vuoden vankeustuomio ja enintään 18 000 euron sakot.
 Uuden lain jälkeenkään lääkärit eivät kuitenkaan saa suorittaa toimenpidettä. Heitä odottaa 10 vuoden vankeustuomio, jos he avustavat operaatiossa. Sen sijaan uusi laki takaisi lääkärille mahdollisuuden suositella toista lääkäriä valtion rajojen ulkopuolella.
 Naiset joutuvat siis tekemään abortin myös tulevaisuudessa muualla kuin Monacossa. Lakiesityksen mukaan nainen voi tehdä raskaudenkeskeytyksen 12 raskausviikkoon asti.
 Monacon hallinto on pitänyt lakia hyvänä, sillä naisen kuunteleminen ja neuvominen ei ole tulevaisuudessa enää rangaistavaa, joten laki ottaa huomioon paremmin nainen hädän.
 Samalla laki säilyttää valtion uskonnon periaatteet. Monaco on katolinen valtio.
 Monacon kansallisneuvoston on määrä äänestää lakiesityksestä lähikuukausina.

Monaco höllentää aborttilakiaan – naisen saa ohjata maan ulkopuolelle suorittamaan toimenpiteen


Summary: Videomateriaalissa näkyy miten räjähdyksissä syntyy suuri paineaalto ja kipinät lentävät korkeuksiin.

Venäjän Itä-Siperiassa Krasnojarskin alueella sattui maanantaina suuria räjähdyksiä, kun armeijan ammusvarasto oli syttynyt palamaan.
 Tassin  mukaan yksi sotilas olisi kuollut yhdessä räjähdyksessä. Venäjän armeija ei ole vahvistanut tietoa.
 Lisäksi kahdeksan ihmistä loukkaantui, on paikallisista sairaaloista kerrottu Tassille. Alueen kuvernöörin mukaan viidestä kahdeksaan ihmistä on loukkaantunut räjähdyksien aikana.
 Evakuointi koski 20 kilometrin aluetta räjähdyspaikasta. Esimerkiksi viereisestä Atšinskin kaupungista evakuoitiin 11 000 ihmistä räjähdyksien vuoksi. Atšinskin alueella asuu noin 100 000 ihmistä.
 Kaupunkilaisia vaarassa?
 Sosiaalisessa mediassa Twitterissä Liveumap-tilillä levisivät videot räjähdyksestä. Kuvissa näkyy miten räjähdys aiheuttaa paineaallon.
 Uutissivusto  Meduzan  mukaan varastossa säilytettiin miinoja ja ilmatorjunta-ammuksia.
 Lisäksi tviitatuilla videoilla näkyy, miten asukkaita evakuoidaan kiireellä ilmeisesti Kamjankan alueelta Atšinskissa.
 Tassin mukaan osa asuintaloista vaurioitui alueella. Niiden ikkunat rikkoutuivat räjähdyksissä syntyneiden paineaaltojen takia.

Krasnojarskissa räjähti armeijan ammusvarastolla – useita loukkaantuneita, kaupungissa tehtiin suurevakuointi


Summary: Vartijat huomasivat hermoilevan  ja oudosti käyttäytyneen miehen ja ottivat tämän kiinni.

Rio de Janeirossa huumejengipomo  Clauvino da Silva  jäi kiinni sunnuntaina yritettyään vankilapakoa teinityttärekseen naamioituneena. Brasilian viranomaiset kertoivat tapauksesta maanantaina.
 Da Silvalla oli peruukki, silikonimaski, silmälasit sekä rintaliivit tyttärensä paidan alla. Vartijat kuitenkin huomasivat pakoyrityksen, sillä naiseksi pukeutunut mies oli ollut hermostunut ja käyttäytynyt erikoisesti.
 Ilmeisesti suunnitelmaan kuului 19-vuotiaan tyttären jättäminen vankilaan. Tyttären osuutta pakoon tutkitaan. Hän oli vierailulla isänsä luona vankilassa.

 Da Silva on siirretty vankilaan, jossa erityisen tiukat turvatoimet. Viranomaisten mukaan mies oletettavasti saa myös rangaistuksen pakoyrityksestään.
 Da Silva on johtanut yhtä Rio de Janeiron pahamaineisimmista huumeidensalakuljetus- ja rikollisryhmää Red Commandia eli Comando Vermelhoa.
 Tapauksesta ovat maailmalla uutisoineet esimerkiksi brittimediat  Guardian  ja  BBC .
 BBC:n mukaan tapaus ei ole ensimmäinen kerta, kun pakoa yrittävä vanki jättää sukulaisen tilalleen telkien taakse.

Video: Jengipomo yritti erikoista pakoa Brasiliassa – pukeutui tyttärekseen, jonka jätti sisälle vankilaan


Summary: Viranomaiset tiedottavat kalojen kuolinsyystä alkuillasta.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

Pohjois-Savon Ely-keskuksen hydrobiologi  Veli-Matti Vallinkoski  kävi aamulla Rautalampi-järvellä veneellä. Tuulinen keli oli kuljettanut tuulen alapuoliselle rannalle pientä särkikalaa sekä vähän isompia haukia ja ahvenia.
 – Näytti siltä, että ei ole ihan tuoretta kalaa, että oli joitakin päiviä sitten kuollutta. Henkitoreissaan olevia kaloja ei enää ollut, Vallinkoski kertoo.
 Järven alajuoksulle viritettiin maanantaina verkko, joka estää kuolleiden kalojen kulkeutumisen kunnan keskustaa kohti.
 Kunnanjohtaja  Anu Sepponen  oli mukana aamun veneajelulla. Hän odottaa kalakuolemien syyn selviämistä.
 – Mistä tämä johtui ja mitä jatkossa voidaan tehdä, että voitaisiin välttää tällaiset. Tiedonsaanti on tärkeä asia, Sepponen sanoo.
 Tutkimustuloksia luvassa alkuillasta
 Viranomaiset ottivat kaloista ja järvivedestä useita näytteitä viikonlopun aikana. Tuloksista tiedotetaan alkuillasta.
 Vallinkosken mukaan kuolleiden kalojen määrä ei vaikuta järven ekosysteemiin, mutta on hygieniahaitta rannan asukkaille.
 – Järven hoitotoimenpiteenä on ollut vähempiarvoisen särkikalan poisto ja siinä ne määrät ovat huomattavan paljon suurempia kuin mitä täältä on nyt kerätty, Vallinkoski kertoo.
 Vallinkoski ei ota vielä kantaa lopulliseen syyhyn.
 – Tyypillisesti siellä voi olla hapettomuuteen ja happamuusasioihin liittyviä juttuja. Joskus voi olla helteestä tuleva stressikin, hän arvioi.
 Lue myös:
 Ranta-asukkaat haravoivat haisevia kaloja järvestä – poliisi  tutkii nyt Rautalammin kalakuolemia

Kuolleiden kalojen kulkeutuminen Rautalammin keskustaan estetään verkoin


Summary: Presidentti alleviivaa tviitissään republikaanien ja demokraattien yhteistyötä.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  vaatii, että aseiden ostajien taustat tarkastetaan jatkossa aiempaa tarkemmin ja aselait säädetään uudelleen.
 Trump tviittaa, että republikaanien ja demokraattien on tehtävä asian tiimoilta yhteistyötä. Hän kirjoittaa myös, että uusi lainsäädäntö voitaisiin yhdistää maahanmuuttouudistukseen.
 Trump pitää tänään puheen liittyen viikonloppuisiin joukkoampumisiin. Puheen odotetaan alkavan kello 17 Suomen aikaa. Voit katsoa puheen suorana tässä jutussa.
 Yhdysvalloissa tapahtui viikonlopun aikana kolme joukkoampumista, joissa kuoli 30 ihmistä. Loukkaantuneita on jopa 60.
 Ensimmäinen joukkoampuminen tapahtui El Pasossa Texasissa lauantaina aamupäivällä, kun ampuja avasi tulen kauppakeskuksessa ja surmasi 20 ihmistä.
 Lauantain ja sunnuntain välisenä yönä mies avasi tulen Ohiossa Daytonissa ja surmasi yhdeksän ihmistä muutamassa kymmenessä sekunnissa. Poliisi ampui miehen.
 Lisäksi sunnuntaiaamuna parikymppisiä nuoria kohti ammuttiin chicagolaisessa puistossa. Heistä seitsemän loukkaantui.
 Trump on tuominnut  viikonlopun teot  ja kuvaillut tekijöitä "henkisesti sairaiksi".
 – Maassamme ei ole tilaa vihalle ja aiomme pitää asiasta huolen, Trump sanoi sunnuntaina.
 Päivitämme juttua.
 Lue lisää:
 Yhdysvaltain joukkoampumisten jälkipyykki on alkanut: El Pason uhreista seitsemän meksikolaisia, Ohion ampujan nuoruus oli ongelmallinen
 Tutkija Yhdysvaltojen joukkoampumisista: Valtaosa ääriryhmien vihateoista valkoisten ääriryhmien tekemiä
 Äärioikeistolaisten iskut eivät ole vain Yhdysvaltojen ongelma – Asiantuntija: Valkoisen ylivallan kannattajien viharikokset ovat terrorismia
 20 kuollut joukkoampumisessa Texasin El Pasossa Yhdysvalloissa – netissä julkaistussa manifestissa kohteeksi ilmoitettiin latinoyhteisö
 Syyttäjä aikoo vaatia El Pason joukkoampumisesta epäillylle kuolemantuomiota – Katso El Pason poliisin tiedotustilaisuus

Trump vaatii, että aseiden ostajien taustat tarkastetaan nykyistä paremmin – katso presidentin puhe suorana kello 17


Summary: Suomessa tunnistettiin alkuvuonna seksuaaliseen hyväksikäyttöön liittyvän ihmiskaupan uhreja hälyttävän vähän, kertoo Maahanmuuttovirasto.

Maahanmuuttoviraston mukaan ihmiskaupan uhrien auttamisjärjestelmään on kesäkuun loppuun mennessä otettu puolet enemmän asiakkaita kuin edellisvuonna. Kaikkiaan uusia autettavia oli 155 ihmistä, kertoo Maahanmuuttovirasto (Migri) tiedotteessa.
 Tiedot perustuvat ihmiskaupan uhrien auttamisjärjestelmän puolivuotiskatsaukseen.
 Eniten Suomessa tunnistettiin työvoiman hyväksikäyttöön liittyvän ihmiskaupan uhreja ja pakkoavioliittoon liittyvän ihmiskaupan uhreja, joita molempia oli 12.
 Maahanmuuttoviraston mukaan pakkoavioliitoista neljässä tapauksessa liitto oli solmittu Suomessa ja kahdeksassa tapauksessa liitto oli alkanut ulkomailla morsiamen ollessa alaikäinen. Turvakodit ovat olleet uhrien tunnistamisessa avainasemassa, kerrotaan tiedotteessa.
 Myös kerjäämiseen pakottamista havaittu
 Maahanmuuttoviraston mukaan Suomessa on alkuvuonna tunnistettu seksuaaliseen hyväksikäyttöön liittyvän ihmiskaupan uhreja hälyttävän vähän.
 Edellisvuonna prostituutioon pakotettuja henkilöitä ohjattiin avun pariin poliisin paljastavan toiminnan kautta. Tänä vuonna vastaavaa ei ole tapahtunut, ja virasto arvelee, että syynä voi olla muun muassa poliisin resurssien vähyys. Ihmiskaupanuhreja tunnistetaan kunnissa ja ja esimerkiksi lastensuojelussa yhä huonosti, kerrotaan tiedotteessa.
 Maahanmuuttoviraston mukaan myös kerjäämiseen pakottamista ihmiskaupan yhteydessä on havaittu. Tapauksia on ollut kaksi.

Maahanmuuttovirasto: Ihmiskaupan uhreja aiempaa enemmän – pakkoavioliittoja solmittu Suomessa neljä


Summary: Onnettomuustutkintakeskus on käynnistämässä tutkinnan Airiston veneturmasta. Tutkinta keskittyy veneessä olleiden ihmisten toimintaan.

Onnettomuustutkintakeskuksen johtajan Veli-Pekka Nurmen mukaan tutkinta selvittää, miten veneitä on ajettu. Kummassakaan veneessä ei ollut ohjattavuuteen vaikuttavia konevikoja. Myöskään ohjausjärjestelmän viasta ei ole viitteitä. Nurmen mukaan näyttää, että onnettomuus on aiheutunut ihmisten toiminnasta.
 – Siltä se nyt vahvasti vaikuttaa. On liian aikaista sanoa, että aluksia olisi ajettu holtittomasti, mutta on mielenkiintoista, että on tultu takaa päälle.
 – Kuvista pystyy päättelemään, että on tultu takaa päälle, Veli-Pekka Nurmi toteaa.
 Kaksi henkilöä kuoli ja neljä loukkaantui  kahden veneen rajussa törmäyksessä Airistolla lauantaina. Onnettomuustutkintakeskuksen tutkinnan arvioidaan kestävän ainakin puoli vuotta. Myös poliisi tutkii asiaa.

Onnettomuustutkintakeskuksen johtaja: Airiston turmaveneitä mahdollisesti ajettu holtittomasti –  "Tultu takaa päälle"


Intian hallitus on presidentin asetuksella poistanut Kashmirin erityisalueen aseman. Uuden asetuksen on määrä tulla voimaan välittömästi.
 Asetus on estänyt maanomistuksen muilta kuin muslimienemmistöisen Kashmirin asukkailta. Aseman menettämisen on pelätty heikentävän muslimien asemaa alueella.
 Uutistoimisto AFP:n viranomaislähteen mukaan Intia on lähettänyt alueelle 70 000 lisäsotilasta ja määrännyt ulkonaliikkumiskiellon. Useat Kashmirin aluejohtajat on myös asetettu kotiarestiin.
 Kashmirin alue on ollut jaettu Intian ja Pakistanin välillä vuodesta 1947 asti. Väkivaltaisuudet ja yhteenotot alueella ovat jatkuneet vuosikymmeniä.
 Päivitämme uutista.
 Lue lisää:
 Kashmirin alueen jännitteet kiristyivät - Intia lähettänyt kymmeniätuhansia sotilaita paikalle

Intia poisti Kashmirin erityisalueen aseman ja toi alueelle kymmeniätuhansia sotilaita


Summary: Askolan Juormaankylän metsäpalon sammustustöihin osallistui 19 pelastuslaitoksen yksikköä sekä kaksi helikopteria.

Rutikuiva maasto on roihunnut viimeisen vuorokauden aikana ympäri Uuttamaata.
 Askolassa  Juornaankylän metsäpalon  jälkisammutus jatkui aamuyöhön saakka. Arviolta kahdeksan hehtaarin metsäpalon sammuttamiseen osallistui 19 pelastuslaitoksen yksikköä sekä Rajavartiolaitoksen ja Puolustuvoimien helikopterit.
 – Palon jälkivartio on nyt maanomistajan vastuulla, mutta meillä on siellä vielä metsä täynnä letkuja. Menee varmaan iltapäivään, että saadaan ne pois sieltä, Itä-Uudenmaan pelastuslaitoksen päivystävä palomestari  Petri Lyttinen  kertoo.
 Lyttisen arvion mukaan 11 tunnin sammutustöiden aikana läheisestä järvestä pumpattiin 700 tuhatta litraa vettä liekkeihin.
 – Maasto oli erittäin vaikeakulkuista, kivikkoista rinnettä. Onneksi saatiin heti apua Rajavartiolaitokselta ja sen jälkeen vielä Puolustusvoimilta Utista NH90-helikopteri, Lyttinen kiittelee.
 Juornaankylän palon syttymissyystä ei ole tietoa. Maasto on tällä hetkellä kuitenkin erittäin kuivaa ja paloja on ollut Etelä-Suomessa lukuisia.
 – Eilisen aikana oli kolme vähän isompaa paloa. Myös Vantaan ja Sipoon rajalla oli yksi sekä Inkoossa, ja kaikissa näissä käytettiin helikopteria sammutustöissä. Lisäksi Eurajoealla oli iso palo, Lyttinen luettelee.
 Helsingin pelastuslaitoksen mukaan vuorokauden aikana Helsingissä on ollut yhdeksän maastopaloa.
 – Luonnossa on nyt todella kuivaa ja metsäpalovaroitukset ovat voimassa. Varovaisuuteen kehotetaan, Lyttinen sanoo.

Rutikuiva maasto roihusi ympäri Uuttamaata: Askolassa paloi kahdeksan hehtaaria metsää


Summary: Viileä sää rokotti kaljakellunnan suosiota tänä vuonna.

Keravanjoella tänä vuonna järjestetty kaljakellunta näyttää sujuneen aiempia vuosia siivommin. Poliisin arvion mukaan joella oli  noin 600 kellujaa , mikä on aiempia vuosia vähemmän.
 Vantaan kaupungininsinööri  Henry Westlin  kertoo, että kaupungin paikalle järjestämät jätelavat olivat sunnuntaina noin puolitäysiä. Westlinin korviin ei myöskään ollut kantautunut valituksia joenvarren asukkailta.
 – Kävin itse sunnuntaina joenvarressa pyöräilemässä ja ei voi sanoa, että se olisi ollut mitenkään pahan näköinen. Yksittäisiä roskia näkyi silloin tällöin.
 Sekä Vantaan että Helsingin kaupunki oli järjestänyt paikalle siivousryhmän.
 Westlin kuitenkin toivoo, että kaljakellunnasta luovuttaisiin kokonaan.
 – Kaupungin näkökulmasta pääasia on, että tänäkään vuonna kukaan ei hukkunut tai loukkaantunut vaarallisesti. Vesillä liikkuminen ja alkoholi on hirveän huono yhdistelmä.
 Lue myös:
 "Jos roskaat, myös keräät roskasi" – Kaljakellujat täyttävät Keravanjoen lauantaina, mutta tänä vuonna kelluva koomikko "roastaa" sotkijat

Kaljakellunta siistiytyi aiemmista vuosista – "Pääasia on, että kukaan ei hukkunut"


Summary: Räjähdyksen syytä ei vielä tiedetä. Viranomaiset eivät osaa sanoa, oliko kyseessä onnettomuus vai tahallinen teko.

Ainakin 19 ihmistä on kuollut ja 30 loukkaantunut Egyptin pääkaupungin Kairon keskustassa sattuneen erikoisen tapahtumasarjan jälkeen. Poliisin mukaan ylinopeutta kaahannut auto ajoi väärää kaistaa ja törmäsi kolmeen muuhun autoon.
 Myöhään sunnuntaina tapahtuneen törmäyksen jälkeen paikalla räjähti toistaiseksi tuntemattomasta syystä.  Uutiskanava Al-Jazeeran mukaan  paikalla syttyi suuri tulipalo, joka vaurioitti useita autoja.
 Räjähdys tapahtui Egyptin suurimman syöpäsairaalaan vieressä. Räjähdys vaurioitti Tahririn aukion lähellä sijaitsevaa rakennusta ja se evakuoitiin tapauksen jälkeen.
 Viranomaiset eivät toistaiseksi tiedä onko kyseessä onnettomuus vai tahallinen teko.
 Kuolemaan johtavat liikenneonnettomuudet ovat Egyptissä yleisiä. Viime vuonna maassa tapahtui 8 000 kolaria, joissa kuoli yhteensä yli 3 000 ja vammautui 12 000 ihmistä.

Outo räjähdys Kairon keskustassa vaati lukuisia kuolonuhreja – kaahaaja törmäsi kolmeen autoon syöpäsairaalan edessä


Summary: Alkava lukuvuosi tuo mukanaan monia muutoksia, joista tärkeimmät kokosimme tähän artikkeliin.

Valtaosassa Suomea koulut alkavat tällä viikolla. Aikaisimmillaan syyslukukausi käynnistyy 7. elokuuta Rovaniemellä. Esimerkiksi Turussa koulutielle astellaan viikkoa myöhemmin, 14. elokuuta.
 Alkava lukuvuosi tuo mukanaan monia muutoksia, joista tärkeimmät listasimme alle.
 Varhaiskasvatus
 Opetushallituksen laatimat valtakunnalliset varhaiskasvatussuunnitelman perusteet tulivat voimaan vuoden 2019 alusta. Varhaiskasvatuksen järjestäjät ottivat käyttöön niiden perusteella laaditut varhaiskasvatussuunnitelmat elokuun alussa.
 Uusissa varhaiskasvatussuunnitelman perusteissa painotetaan esimerkiksi laaja-alaisen osaamisen taitoja, kuten ajattelua ja oppimista, itsestä huolehtimista, kulttuurista osaamista, vuorovaikutusta ja itsensä ilmaisemista, monilukutaitoa ja tieto- ja viestintäteknistä osaamista sekä osallistumisen ja vaikuttamisen taitoja.
 Vuonna 2018 alkanutta  maksuttoman varhaiskasvatuksen kokeilua  jatketaan. Kokeilun piirissä on mukana kolmasosa kaikista 5-vuotiaista.
 Peruskoulut
 Peruskoulussa opiskeltava ensimmäinen vieras kieli (A1-kieli) aloitetaan jatkossa viimeistään ensimmäisen luokan keväällä. Aiemmin ensimmäinen vieras kieli alkoi kolmannella luokalla.
 Uudet perusopetuksen opetussuunnitelmat ovat tänä vuonna ensimmäistä kertaa käytössä kaikilla peruskoulun vuosiluokilla.
 Uudet opetussuunnitelmat otettiin käyttöön vuosiluokilla 1–6 jo vuonna 2016. Yläkoulussa käyttöönotto on ollut portaittaista, ja tänä syksynä uudet opetussuunnitelmat otetaan käyttöön yläkoulun viimeisellä eli yhdeksännellä vuosiluokalla.
 Lue tästä, millaisia muutoksia opetussuunnitelma  on tuonut mukanaan ja  tästä, miten se on muuttanut koulujen arkea .
 Lukiot
 Syksystä alkaen ylioppilaskokeita saa uusia rajoituksetta tutkinnon suorittamisen jälkeen. Ylioppilastutkinnon ollessa kesken hylätyn kokeen saa nyt uusia kolme kertaa aiemman kahden sijaan.
 Jatkossa ylioppilaskokeessa  koesuoritusta heikentävä syy , kuten lukihäiriö, sairaus tai vamma otetaan huomioon ensisijaisesti myöntämällä koetilanteeseen erityisjärjestelyjä. Koepisteisiin saa hyvitystä vain poikkeustapauksissa.
 Uusi lukiolaki ja uusi ylioppilastutkintolaki tulivat voimaan elokuun alussa. Lukiolaki esimerkiksi  velvoittaa lukiot tekemään yhteistyötä  korkeakoulujen kanssa.
 Osa lakimuutoksista alkaa näkyä lukioiden arjessa vasta myöhemmin. Lähivuosina lukiokurssit muuttuvat opintopisteiksi ja ylioppilastutkinnon pakollisten kokeiden määrä kasvaa neljästä viiteen.
 Lukiolaisten opintotukikuukausien määrää nostetaan yhdeksästä kymmeneen lukuvuodessa. Pienituloisten perheiden lapsille aletaan maksaa  kuukausittaista oppimateriaalilisää  osana opintorahaa.
 Vanhempien tulot eivät enää vaikuta itsenäisesti asuvien alle 18-vuotiaiden toisen asteen opiskelijoiden opintotukeen.
 Ammatillinen koulutus
 Ammatilliseen koulutukseen palkattaneen lisää opetushenkilökuntaa vielä tämän vuoden puolella.
 Kesäkuun lisätalousarviossa hallitus osoitti 20 miljoonaa euroa ammatillisen koulutuksen opettajien palkkaamiseen. Opetus- ja kulttuuriministeriön mukaan tällä lisärahoituksella voidaan palkata jo kuluvan vuoden aikana 300–400 uutta ammatillisen koulutuksen opettajaa tai muuta opetushenkilöstön jäsentä.
 Pienituloisten perheiden lapsille aletaan maksaa  kuukausittaista oppimateriaalilisää osana opintorahaa .
 Vanhempien tulot eivät enää vaikuta itsenäisesti asuvien alle 18-vuotiaiden toisen asteen opiskelijoiden opintotukeen.
 Korkeakoulut
 Ensi keväänä tulee voimaan korkeakoulujen  opiskelijavalintauudistuksen  viimeinen vaihe. Jatkossa korkeakoulut valitsevat vähintään puolet opiskelijoistaan toisen asteen arvosanojen perusteella. Yliopistoon haettaessa tarkastellaan ylioppilastutkinnon arvosanoja ja ammattikorkeakouluihin haetaan ylioppilastutkinnon tai ammatillisen perustutkinnon arvosanoilla.
 Aiemmin käytössä oli myös toisen asteen todistuksesta saataviin lähtöpisteisiin sekä valintakokeeseen perustuva yhteispistevalinta. Sen on tarkoitus poistua käytöstä kevään 2020 hauissa.
 Siirtohakua korkeakoulujen sisällä joustavoitetaan vuoden 2020 alusta. Korkeakoulut voivat halutessaan valita korkeakoulun sisällä siirtyvät opiskelijat erikseen muista siirto-opiskelijoista. Korkeakoulujen sisäisiin siirtyjiin voidaan soveltaa eri valintaperusteita kuin muihin siirto-opiskelijoihin.
 Ylemmän ammattikorkeakoulututkinnon valintakriteereitä löysennetään. Aiemmin hakijalta edellytettiin vähintään kolme vuotta hakukelpoisuuden tuottavan tutkinnon jälkeistä työkokemusta joko haettavan tai aiemman tutkinnon alalta. Ensi keväänä työkokemusvaatimus kevenee kahteen vuoteen.
 Artikkelia varten on haastateltu Opetushallituksen opetusneuvoksia  Petri Lehikoista ,  Marjo Rissasta  ja  Kati Lounemaa  sekä opetus- ja kulttuuriministeriön korkeakoulupolitiikan vastuualueen johtajaa  Birgitta Vuorista .

Näitä muutoksia alkava lukuvuosi tuo mukanaan: vierasta kieltä jo ekaluokalta, mahdollisuus uusia yo-kokeita rajattomasti


Summary: Viime viikolla osoitettiin mieltä Hongkongissa, kärsittiin tulvista Pakistanissa ja pyydystettiin jäävuoria Kanadassa. Yle kokosi viikon mielenkiintoisimmat uutiskuvat yhteen.

Yli 250 rakennusta tuhoutui täysin Masiphumelelessa, Kapkaupungissa, Etelä-Afrikassa. Yksi henkilö kuoli ja yli tuhat ihmistä jäi kodittomaksi Masiphumelelen läpi pyyhkäisseen tulipalon jälkeen. Tiheät elinolosuhteet ja voimakkaat tuulet saivat tulipalon leviämään nopeasti.  Nic Bothma / EPA
 Intialaiset hindut kuljettaa ruukuissa pyhää vettä skootterilla Ganges-joesta paluumatkallaan Haridwarista, New Delhistä. Prakash Singh / AFP
  Yli 400 kuumailmapalloa lähtee Chambley-Bussieresin lentotukikohdasta, Itä-Ranskasta Hagevillestä . Jean-Christophe Verhaegen / AFP
 Venus Williams vastaan Bethanie Mattek-Sands. John G. Mabanglo / EPA
 Hongkongissa pidätettiin yli 40 ihmistä mellakoinnista – syylliseksi tuomittuja voi odottaa jopa 10 vuoden vankilatuomio. Ritchie B. Tongo / EPA
 Syyrialaiset kausityöntekijät leikkaavat tomaatteja kuivatakseen niitä auringossa Izmirissä, Turkissa. Egeanmeren vientijärjestön mukaan yli 60 000 tonnia aurinkokuivattuja tomaatteja viedään Turkista Eurooppaan ja Yhdysvaltoihin vuonna 2019. Tomaatit halkaistaan, suolataan ja annetaan kuivua auringon alla noin viikon, ennen kuin ne kerätään ja viedään kylmävarastoon. Kuivausprosessi suoritetaan kokonaan luonnollisin keinoin. Erdem Sahin / EPA
 Blari Baker ja Taylor Lindsorn pyydystävät jäävuoren palaa Newfoundlandin rannikolla Kanadassa. Ilmakehän lämmetessä Grönlannin jäävuoret ajelehtivat tuhansia kilometrejä Kanadan rannikolle asti. Johannes Eisele / AFP
 Varsovalaiset pitävät minuutin hiljaisuuden Varsovan kansannousun sankareiden kunniaksi. Varsovan kapina puhkesi 1. elokuuta 1944 suurimpana vastarintaoperaationa natsien miehittämässä Euroopassa. Kapina vaati 18 000 kapinallis- ja noin 180 000 siviiliuhria. Kapinan epäonnistumisen jälkeen natsit karkottivat jäljellä olevat asukkaat kaupungista ja räjäyttivät sen tuhoamalla sen melkein kokonaan. Marcin Obara / EPA
 Ihmiset kulkevat voimakkaiden monsuunisateiden aiheuttamien tulvien läpi Karachissa, Pakistanissa. Ainakin kahdeksan ihmistä, mukaan lukien 11-vuotias tyttö, menetti henkensä sähköiskujen takia. Tulvat ja maanvyörymät ovat yleisiä Etelä-Aasian monsuunikauden aikana heinäkuusta syyskuuhun, ja ne johtavat kuolemantapauksiin ja merkittäviin aineellisiin vahinkoihin. Shahzaib Akber / EPA
 Kiinan kunniavartion jäsenet odottavat Kolumbian presidentin Ivan Duque Marquezin tervehdysseremoniaa Kiinan kansantasavallassa Pekingissä. Kolumbian presidentti Ivan Duque Marquez oli valtiovierailulla Kiinaan 28. heinäkuuta - 31. heinäkuuta. Roman Pilipey / EPA
 Matkustajat odottavat ajoneuvossa, kun he kulkevat mutaisella tiellä Grand Gedehissa, Liberiassa. Suurin osa valtatieteistä on päällystämättömiä ja mutaisia voimakkaiden rankkasateiden takia. Presidentti George Weahin hallitus on luvannut rakentaa teitä yhdistämään kaikki Liberian suuret kaupungit.
 Kouluttaja auttaa amputoitua palestiinalaista lasta uima-altaalla Palestiinan lasten hätärahaston (PCRF) kesäleirillä Khan Younisissa, Gazassa. Useat lapset ovat menettäneet jalkansa Israelin ja Gazan välisten selkkausten aikana. Mohammed Saber / EPA

Intialainen työntekijä nukkuu raudoitusraudoilla lounastauon aikana rakennustyömaalla New Dekhissä. Rajat Gupta / EPA
 Yhdysvaltain merivoimien adjutantit odottavat Yhdysvaltain presidentti Donald Trumpin ja Mongolian presidentti Khaltmaagiin Battulgaanin saapumista Valkoiseen taloon. Shawn Thew / EPA
 Eiko Kimura 54, istuu pyörätuolissaan Japanin parlamentin rakennuksen edessä osallistuakseen ylimääräiseen parlamentin istuntoon Tokiossa, Japanissa. Eiko Kimura voitti paikan  parlamentin ylähuoneen vaaleissa heinäkuussa. Eiko Kimura ja hänen kollegansa samasta puolueesta  Yasuhiko Funagon (61) kärsivät useista vaikeista oireyhtymistä. Kimimasa Mayama / EPA

Näkymä aurinkovarjoista Cala en Porter -rannalla Menorcan saarella Itä-Espanjassa 1. elokuuta. Baleaareille saapui tammikuun ja kesäkuun välisenä aikana yli 5,5 miljoonaa kansainvälistä matkailijaa, mikä on 1,9 prosenttia enemmän kuin vuoden 2018 vastaavana ajanjaksona. David Arquimbau Sintes / EPA
 Moskovan poliisi otti kiinni satoja ihmisiä opposition luvattomassa mielenosoituksessa Moskovassa. Alexander Nemenov / AFP

Jäävuorien pyydystämistä Kanadassa ja viikon muita uutiskuvia


Summary: Ihminen janoaa palkintoa, mutta verkkokeskusteluissa luotetaan rangaistuksen voimaan, kirjoittaa aivotutkija Katri Saarikivi.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Palkinnot ovat tapa  kertoa, että palkitun käyttäytyminen on ollut muiden näkökulmasta toivottavaa. Palkinto on siis siihen uskovien palautetta palkinnonsaajalle. Tämä motivoi vastaanottajaa jatkamaan samaa rataa, sillä ihmiset kaipaavat hyväksyntää. Palkinto voi myös motivoida muita palkinnotta jääneitä tähtäämään samanlaiseen saavutukseen.
 Aivojen näkökulmasta  monenlaiset asiat ovat palkintoja, eivät pelkät pokaalit. Tuoreen  meta-analyysin  mukaan esimerkiksi sosiaaliset palkinnot aktivoivat samoja aivoverkostoja kuin raha, tai muut palkitsevat asiat, kuten ruoka ja seksi. Kollegan koskettava kehu työpaikalla on siis palkinto siinä missä joulubonuskin.
 Sosiaalisten palkintojen aivovaikutusten selvittämisessä on vaadittu mielikuvitusta. Eräässä  tutkimuksessa  koehenkilöitä pyydettiin kuvaamaan esittelyvideo itsestään ja kirjoittamaan siitä, minkälaisia ihmisiä he ovat. Koetilanteessa koehenkilöille valehdeltiin, että toiset ihmiset ovat nyt käyneet läpi heidän videonsa ja tietonsa, ja kuvailleet heitä yhdellä adjektiivilla mielikuvansa perusteella.
 Myönteiset adjektiivit aktivoivat samoja aivoalueita kuin rahan saaminen
 Magneettikuvantamislaiteessa maatessaan koehenkilölle esitettiin kuva omista kasvoistaan ja sitten paljastettiin adjektiivi, jolla toiset olivat luonnehtineet häntä. Se saattoi olla neutraali, kuten “vaatimaton” tai hyvin myönteinen, kuten “rohkea”, “luotettava”. Kävi ilmi, että myönteiset adjektiivit aktivoivat samoja aivoalueita kuin rahan saaminen. Toisten hyväksyntä ja hyvä maine ovat väkeviä palkintoja.
 Sosiaalinen palkinto voidaan antaa tunnustukseksi asioista, joilla ei ole hintaa. Sosiaaliset palkinnot voivat olla myös rahallisia voimakkaampia. Ne herättävät yleensä rahaa enemmän tunteita, ja ovat tärkeää tietoa oman aseman ja tulevaisuuden kannalta.
 Sosiaaliset palkinnot , toisten arviot sinusta ja toisten hyväksyntä, ovat siis myös vahva vallankäytön muoto. Se, miten toimitaan, opitaan muilta palautteen avulla. Sosiaalisia palkintoja antaa meistä jokainen, ja nämä palkinnot muovaavat kulttuuria ja niitä yhteisöjä, joissa toimimme.
 Toiminnan palkitseminen johtaa luotettavammin kulttuurin ja toiminnan muutoksiin kuin rankaisu, häpäisy ja valvonta.
 Näin on myös nettiyhteisöissä. Näissä keskustelu äityy usein asiattomaksi, kun ei olla kasvotusten. Pikaviestipalvelu Twitterin keskustelukulttuurin parantamiseksi Helsingin yliopiston työelämäprofessori, psykologi Pekka Sauri keksi reilu vuosi sitten Rakentava twiittaaja -palkinnon. Hän keräsi kanssakeskustelijoilta ehdotuksia siitä, kenelle palkinto tulisi luovuttaa ja palkitsi sitten yhden keskustelijan noin viikon välein.
 Tutkimusten mukaan  juuri tämänkaltainen myönteisen toiminnan palkitseminen johtaa luotettavammin kulttuurin ja toiminnan muutoksiin kuin rankaisu, häpäisy ja valvonta.
 Esimerkiksi, eräässä  yhdysvaltalaistutkimuksessa  selvitettiin, mikä saisi sairaalan hoitohenkilökunnan pesemään käsiään useammin. Aluksi kokeiltiin valvontaa – kamerat joka huoneeseen, jotta velvollisuuksista livistävät jäisivät kiinni. Ei vaikutusta.
 Sitten kokeiltiin eri tavalla. Esille asetettiin laskuri, joka näytti kuinka moni hoitohenkilökunnan jäsen oli pessyt kätensä päivän aikana. Jokaisesta pesusta kilahti uusi numero tauluun.
 Hyvän toiminnan huomaaminen  ja esilletuominen johti tuloksiin. Pian tavoiteltu kulttuurinmuutos saatiin aikaiseksi.
 Kritiikki kohtasi kritiikkiä. Eri mieltä oltiin kritiikin aiheesta ja esittämistavasta.
 Siksi on sääli, että Pekka Saurin Rakentava twiittaaja -palkintoa ei enää jaeta. Sen tuho alkoi kritiikistä. Saurin palkinto koettiin vääränlaisena vallankäyttönä. Sauria haukuttiin setämieheksi, ja oli ongelmallista, että hän ei ulkoisten piirteidensä perusteella arvioiden ole sorretussa asemassa. Yksilöiden korostaminen ja kilpailuun kannustaminen oli sekin ongelmallista. Yksi palkittukin oli palkinnon saamisen jälkeen tokaissut toiselle jotain epäkunnioittavaa.
 Pian tämä kritiikki kohtasi kritiikkiä. Eri mieltä oltiin kritiikin aiheesta ja esittämistavasta. Todellinen likakaivo syntyi kritisoijien kommenttien ympärille. Palkinnon kritisoijat saivat lukuisia asiattomia ja henkilöön käyviä viestejä.
 Ehkä Sauri koki palkinnon menettäneen arvonsa, sillä sen takia Twitteriin syntyi taas yksi kammottava keskustelu.
 Väittäisin silti, että Rakentava twiittaaja ei varsinaisesti menettänyt arvoaan. Pikemminkin, tämä palkinto hävisi toiselle, voimakkaammalle sosiaaliselle palkinnolle.
 Palkintoa tavoitellaan ongelmien tunnistamisella ja raivolla. Sen saa omaan ryhmään kuulumattoman soimaamisesta
 Sillä palkinnolla ei ole virallista nimeä , eikä valitsijaraatia, mutta sitä jaetaan taajaan netissä. Sekin on selvää vallankäyttöä, joka muokkaa ihmisten toimintaa ja ajatuksia.
 Tätä palkintoa tavoitellaan ongelmien tunnistamisella ja raivolla. Sen saa omaan ryhmään kuulumattoman soimaamisesta: "niiden toisten" huonojen ominaisuuksien, virheiden ja arvottomuuden esiintuomisesta. Tavoitteena ei ole antaa myönteistä palautetta hyvästä toiminnasta, vaan häpäistä niitä, jotka toimivat kisaajan mielestä väärin, ja jotka eivät kuulu omaan jengiin. Palkinnon, eli huomion ja oman ryhmän hyväksynnän, saa tässä kisassa ongelman esiintuoja.
 Lupa kertoa erimielisyydestä , ärsytyksestä tai kokemastaan vääryydestä on tärkeä osa sananvapautta. Epäkohdat on pakko huomata, jotta niihin voi puuttua. Samalla toivoisin kuitenkin, että tämän palkinnon tavoittelijat miettivät, minkälaista valtaa käyttävät. Sillä jos oikeasti haluaa muuttaa ihmisten ajattelumaailmaa ja kulttuuria, tutkimusten mukaan kannattaa kokeilla kepin sijasta edes joskus porkkanaa.
 Katri Saarikivi
 Kirjoittaja on tutkija, joka johtaa empatian ja laadukkaan vuorovaikutuksen mekanismeja selvittävää projektia Helsingin yliopiston Kognitiivisen aivotutkimuksen yksikössä. Hän haluaa ymmärtää paremmin todellisuutta, ei olla oikeassa. Hän ei ole ”vihervassari”, ”äärioikeistolainen” tai ”tolkun ihminen”.
 Aiheesta voi keskustella 5.8. klo 16.00 asti.
 Lue myös:
 Someguru Pekka Sauri joutui kohun keskelle ja päätyi pohtimaan vastuutaan netissä: "100 000 seuraajaa on enemmän kuin usealla maakuntalehdellä"
 "Idiootti! Typerys!" – Somessa unohdamme helposti käytöstavat ja aivotutkija Katri Saarikivi tietää miksi
 Katri Saarikiven kolumni: Tekeekö teillä töissä asiat se, joka osaa vai saavatko muutkin oppia uutta?

Katri Saarikiven kolumni: Hyväksyntä on vahva vallankäytön muoto, mutta niin on hyljeksintäkin


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Ylen kysely: Kysymys ruotsin kielen hyödyllisyydestä jakaa suomalaiset jyrkästi kahtia
 Taloustutkimus selvitti Ylen pyynnöstä, kuinka hyödyllisenä suomalaiset pitävät ruotsin kielen taitoa – ja kuinka hyvin he arvioivat kieltä osaavansa.  Tulokset jakavat kansan jyrkästi : puolet pitää ruotsia hyödyllisenä ja puolet tarpeettomana. Neljäsosa kokee, ettei osaa kieltä lainkaan.
 Rajavartijoiden siirto Helsinkiin uhkaa maakuntien rajavalvontaa
 Helsinki-Vantaan matkustajamäärät ovat kasvaneet niin vauhdilla, että rajavartijoita on jouduttu siirtämään kentälle Lapista ja Kainuusta. Elise Tykkyläinen / Yle
 Helsinki-Vantaan matkustajamäärät ovat kasvaneet niin vauhdilla, että rajavartijoita on jouduttu pikakomentamaan kentälle muun muassa Lapin, Kainuun ja Pohjois-Karjalan ravartiostoista. Rajavartioiden komennukset Helsinki-Vantaalle kuitenkin  uhkaavat maakuntien rajavalvontaa.
 Suuren maailman asumistrendit rantautuvat Suomeen
 Havainnekuva työtilaksi muutetusta hotellihuoneesta. SSA Group
 Kiinnostaako yksiö hotellin palveluilla tai oma hotellihuone, joka muuttuu toimistoksi? Matkatyötä tekeville ja tilapäistä majoitusta tarvitseville syntyy uusia ratkaisuja hotelli- ja vuokra-asumisen väliltä.  Asumisbisnes on nyt murroksessa.
 Sormisuolan sadonkorjuu on kiivaimmillaan kesällä – Hollannissa suolataan teitä hellevaurioiden estämiseksi
 Maantieverkon kunnossapitoon tarvitaan suolaa. Klodowan kuulu suolakaivos on myös matkailukohde.  Grzegorz Michalowski / EPA
 Suola on yksi Hollannin tärkeimmistä vientivalteista.  Atlantin rannalla suolaa on luontaisesti saatavilla. Kuivuneessa ja vanhassa merenpohjassa piilee runsaat suolavarannot.
 Länteen lämmintä, itään koleaa
 Yle
 Sää lämpenee alkuviikosta lännessä ja etelässä, mutta samalla kuurosateiden todennäköisyys kasvaa maan lounaisosissa. Idässä sää jatkuu koleana. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Ruotsin kieli jakaa kansaa, Hollannin vienti elää suolasta, asumisbisnes murroksessa


Summary: Matkatyötä tekeville ja tilapäistä majoitusta tarvitseville syntyy uusia ratkaisuja hotelli- ja vuokra-asumisen väliltä.

Italialainen  Gianluigi Savarese  on asunut tiiminsä kanssa Suomessa viitisen kuukautta. Työkomennus päättyy lokakuussa.
 Se on pitkä aika viettää hotellissa, mutta omien asuntojen vuokraaminen ja kalustaminen koko porukalle olisi ollut työlästä.
 Savarese on järjestänyt työntekijöilleen asunnot majoituspalveluja myyvän Forenomin kalustetuissa huoneistoissa.
 Käytännössä ne ovat täysin varusteltuja asuntoja omine keittiönurkkauksineen ja kylpyhuoneineen.
 – Täällä on kaikki, mitä tarvitsemme. Meidän ei tarvitse ostaa mitään, Savarese sanoo.
 Huoneistot sijaitsevat saman katon alla kerrostalorakennuksessa Vantaan Tikkurilassa. Se on Forenomin uusin kohde, joka avattiin tänä kesänä.
 Accede Groupin henkilöstöpäällikön Gianluigi Savaresen tiimi tekee projektityötä Nesteen jalostamolla Kilpilahdessa. Matti Myller / Yle
 Liikkuva työvoima tarvitsee tilapäisasuntoja Pohjoismaiden pääkaupungeissa
 Vielä tänä vuonna suomalainen yhtiö avaa muitakin kohteita Tukholmassa, Malmössä, Kööpenhaminassa ja Oslossa sekä ensi vuonna Vaasassa.
 Vaihtoehtoja hotelli- ja vuokra-asumiseen pääkaupunkiseudulla Forenomin kalustetut vuokrahuoneistot on suunnattu pääasiassa yritysasiakkaille. SSA Group rakentaa Mannerheimintielle Valo Hotel/Work -konseptia, joka myy työtiloiksi muunneltavia hotellihuoneita. Nrep avaa tänä syksynä kaksi huoneistokohdetta Katajanokalle ja Kurviin. Vuokrayksiöt sopivat muun muassa työkomennuksella oleville, turisteille ja muille tilapäismajoitusta tarvitseville. Yksiöitä voi vuokrata yhdeksi yöksi tai useiksi kuukausiksi. Niihin ei voi saada asumistukea.
 Forenomin operatiivisen johtajan  Jussi Saarisen  mukaan yhtiön asiakaskunta koostuu pääasiassa kansainvälisestä liikkuvasta työvoimasta ja heitä työllistävistä yrityksistä. Tarvittaessa yhtiö auttaa asiakkaitaan myös verotukseen ja työlupiin liittyvissä asioissa.
 – Helsinki on samanlainen kuin muut pohjoismaiset pääkaupungit. Kansainvälisen työvoiman tarve on suuri, ja toisaalta myös kotimaan työvoiman liikkuvuus kohdistuu entistä enemmän Helsinkiin. Helsinki on selkeästi Suomen veturi, Saarinen sanoo.
 Jussi Saarinen on Forenomin operatiivinen johtaja. Taustalla näkyy kalustetun huoneiston täysin varusteltu keittiö. Matti Myller / Yle
 Jenkeissä tapahtuu ensin jotain, sitten Euroopan suurissa kaupungeissa, kuten Lontoossa, Berliinissä, Frankfurtissa ja Brysselissä. Parin kolmen vuoden kuluttua samaa kehitystä nähdään Pohjoismaissa.  Forenomin operatiivinen johtaja Jussi Saarinen
 Suomi seuraa muun maailman esimerkkiä asumisbisneksessä, jossa perinteiset asumisen muodot ja toimialarajat hälvenevät. Hotelleja käytetään myös pitkäaikaiseen asumiseen, ja vuokra-asuminen palveluineen on iso trendi, Saarinen kertoo.
 – Jenkeissä tapahtuu ensin jotain, sitten Euroopan suurissa kaupungeissa, kuten Lontoossa, Berliinissä, Frankfurtissa ja Brysselissä. Parin kolmen vuoden kuluttua samaa kehitystä nähdään Pohjoismaissa.
 Yöllä hotelli, päivällä työtila
 Hyvä esimerkki asumisen muutoksesta on suomalaisen kiinteistöyhtiön SSA Groupin uusi Valo Hotel/Work, joka valmistuu Helsinkiin Mannerheimintien pohjoispäähän vuonna 2020. Öisin rakennus toimii hotellina ja päivisin työskentelytilana. Kiinteistön käyttöaste saadaan paremmaksi, kun saman katon alla on monenlaisia toimintoja.
 – Huoneissa on muunneltavia huonekaluja, joiden avulla hotellihuone muuttuu työtilaksi. Esimerkiksi sängyn voi nostaa seinää vasten ja sen pohjasta tulee työpöytä, sanoo SSA Groupin hallituksen puheenjohtaja  Janne Riihimäki.
 Hotellissa on myös kokous- ja neuvotteluhuoneita sekä yhteisiä työskentelytiloja. Rauhallisia sopukoita löytyy hiljaiseen, yksityisyyttä vaativaan työskentelyyn.
 Hotellista voi ostaa oman huoneen ja yöpyä siinä alennettuun hintaan. Muulloin hotelli vuokraa huonetta toisille asiakkaille, jos omistaja niin haluaa. Sijoittajat jakavat mahdollisen kokonaistuoton, jota huoneista syntyy.
 Huoneiden myyntihinnat lähtevät 180 000 eurosta.
 Havainnekuva työtilaksi muutetusta hotellihuoneesta. SSA Group
 Vuokrayksiö ja yhteisö saman katon alla
 Myös kiinteistösijoitusyhtiö Nrep on tehnyt suuren satsauksen Helsinkiin. Yhtiö rakentaa kahta kalustettuja yksiöitä vuokraavaa hotellia. Konseptin nimi on Noli Studios.
 Keskon vanhaan pääkonttoriin Katajanokalle valmistuva Noli Katajanokka avataan lokakuussa ja Sörnäisten Kurvin Kansa-taloon tuleva Noli Sörnäinen marraskuussa. Hanke on ensimmäinen laatuaan pohjoismaiselle yhtiölle.
 – Helsinkiin on tullut paljon uusia yrityksiä, joiden mukana tänne muuttaa ihmisiä ulkomailta ja Suomesta. Toki Helsinki on myös kiinnostava matkailukaupunkina, sanoo konseptin kaupallinen johtaja  Natalia Schrey.
 Havainnekuva Katajanokan vuokrayksiöstä. Noli Studios
 Vuokrayksiöissä on keittiönurkkaukset ja kylpyhuoneet sekä astianpesu- ja pyykkikoneet. Asukas voi valita kevyesti varustellun yksiön, johon mahtuu enemmän omia henkilökohtaisia tavaroita ja sisustuselementtejä, tai täysin varustellun asunnon, jossa kaikki on valmiina.
 Hotelleissa on tyypilliset palvelut, kuten siivous, ravintolat, kuntosalit ja saunaosastot. Lisäksi niissä on yhteiskeittiöitä ja leffahuoneita, joissa asukkaat voivat kokata ja viettää iltaa yhdessä.
 Asumiskonsepti on saanut inspiraatiota Yhdysvalloista ja Britanniasta, joissa "co-living" eli yhteisöllinen eläminen on suosittu trendi.
 – Vieraat voivat keksiä ohjelmaa itse, mutta meillä on myös päivittäin paikalla "housteja". He kuratoivat erilaisia aktiviteetteja, joihin saa halutessaan osallistua, kuten liikuntaa, kierrätysasioita, yhteisiä iltamia tai retkiä rannalle.
 Liiketoimintamalliin kuuluu yhteistyö paikallisten yritysten kanssa. Niiltä asukkaat saavat esimerkiksi kauppakassipalvelua, vuokrapolkupyöriä ja yhteiskäyttöautoja.
 Havainnekuva yhteiskeittiöstä. Noli Studios
 Noli Studiosin yksiöiden hinnat laskevat, jos asukas viipyy monta kuukautta. Sörnäisissä yksiöiden kuukausivuokrat alkavat 759 eurosta pitkäaikaisessa majoituksessa. Yhteistilojen käyttö ja siivous joka toinen viikko kuuluvat hintaan.
 Kutakuinkin vastaavaan hintaan voi saada tavallisen vuokrayksiön Sörnäisistä perinteisillä vuokramarkkinoilla.
 Forenomin kalustetut yksiöt maksavat jonkin verran enemmän. Operatiivisen johtajan Jussi Saarisen mukaan pääkaupunkiseudulla vuoden viettävä asiakas voi saada yksiön palveluineen noin 1600–1700 euron kuukausihintaan.
 Italialainen Gianluigi Savarese on työkomennuksella Suomessa. Matti Myller / Yle
 Yhtiön asiakas, italialainen Gianluigi Savarese, pitää kuitenkin kalustetussa huoneistossa asumista halvempana kuin hotellimajoitusta.
 – Täällä on täysin varusteltu keittiö ja kylpyhuone. Pyykit saa pestyä omassa pesukoneessa ja siivous hoituu talon puolesta, Savarese sanoo.
 Olisitko itse kiinnostunut yksiöstä hotellin palveluilla tai omasta hotellihuoneesta, joka muuttuisi myös toimistoksi? Voit keskustella aiheesta tämän jutun alla tänään maanantaina kello 22 asti.

Suuren maailman asumistrendit rantautuvat Suomeen: Kiinnostaako yksiö hotellin palveluilla tai oma hotellihuone, joka muuttuu toimistoksi?