Summary: Tampereen elokuvajuhlat valottaa Euroopan lähihistoriaa. Ensimmäistä kertaa festivaali vie katsojat myös kirkkoon.

– Vähän jännittää, mutta mielenkiintoista on.
 Näin kuvaa tunnelmia  Maarit Nyyssönen , kun alkamassa on loppuviikon kestävä elokuvaurakka. Arvioitava on 38 Tampereen elokuvajuhlien kotimaiseen kilpailuun päässyttä elokuvaa.
 Tammerkosken lukion kuvataidelinjan toisen vuoden oppilas Maarit Nyyssönen arvioi niitä yhtenä nuorisotuomariston neljästä jäsenestä.
 Kilpailun kautta
 Tampereen elokuvajuhlien kansainvälisen kilpailun ainoa suomalaistuomari on ohjaaja  Miia Tervo .
 Hän sanoo odottavansa tehtävää innokkaasti, vaikka elokuvien määrä melkeinpä kauhistuttaa. Muutamassa päivässä arvioitavana on 59 elokuvaa ympäri maailmaa – tosin ilman esiraatia niitä olisi ollut yli 4 000.
 Tervon vielä opiskelijana kymmenen vuotta sitten ohjaama  Lumikko  on kahminut palkintoja sekä Tampereelta että kansainvälisesti. Silti hän sanoo, että taiteessa kilpaileminen on kaksiteräinen miekka.
 – Kilpailu taiteen alalla on hiukan absurdia, ei sitä voi mitata ja treenata niin kuin 200 metrin juoksua. Mutta kyllä se luo uskoa, kun joku arvostaa minun työtäni. Se kannustaa jatkamaan, sanoo Tervo.
 Menestys festivaaleilla siivittää usein myös elokuvien matkaa maailmalla. Yhtä hyvin kuin suomalaiset tekijät ovat kiinnostuneita maailman muiden elokuvafestivaalien kilpailutuloksista, muualla seurataan Tampereella jaettuja palkintoja.
 Muureja, rasismia ja raja-aitoja
 Kun Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton vastakkainasettelu ja kylmä sota päättyi, itää ja länttä erottanut Berliinin muuri kaatui. Tuli yhdentymisen ja optimistin aika.
 – Mutta mitä 30 vuodessa on sittemmin tapahtunut? Purettiin miinakentät ja muuri Euroopan keskeltä, mutta nyt rakennetaan aitoja koko Euroopan ympäri, sanoo festivaalijohtaja  Jukka-Pekka Laakso .
 Elokuvajuhlien  Muurit -sarja valottaa 80-luvun optimismin kääntymistä 2000-luvulla nationalismiksi, jopa rasismiksi. Tarjolla on nähtävää paitsi Euroopan sydämestä, myös tuoreita näkemyksiä Pohjoismaista ja esimerkiksi Serbiasta ja Libanonista.
 Erikoisohjelmistossa nähdään lisäksi japanilaisia elokuvia, kauhua, naisnäkökulmaa sekä suomalaisia kielivähemmistöjä. Pitkän linjan tekijöistä esillä ovat muun muassa ohjaaja ja tuottaja  Claes Olsson  sekä Tamperetta dokumentoinut käsikirjoittaja ja ohjaaja  Untamo Eerola .
 Murtovarkaus tuomiokirkossa
 Ensimmäistä kertaa 49-vuotisen historiansa aikana Tampereen elokuvajuhlat vie katsojat kirkkoon. Luvassa on  Minna Canthin  kansannäytelmä  Murtovarkaus , joka on filmattu vuonna 1926.
 Festivaalijohtaja Jukka-Pekka Laakso kertoo, että kirkkoa esityspaikkana on filkkareilla mietitty joskus aiemminkin. Nyt Tampereen elokuvajuhlat ja Tuomiokirkkoseurakunta yhdessä juhlistavat näytöksellä Minna Canthin syntymän 175-vuotispäivää.
 – Uskon että kokemus on hieno, sillä mykkäelokuvan säestäjäksi saadaan tuomiokirkon urkuri  Esa Toivola  ja juontajaksi musiikintuntija, radiolegenda  Hannu Taanila , Laakso sanoo.
 Murtovarkaus on Tampereella syntyneen Minna Canthin esikoisnäytelmä 1880-luvun alusta. Elokuvan siitä tekivät  Erkki Kivijärvi  ja  Harry Roeck Hansen , ja yhdessä pääosassa näyttelee  Joel Rinne .
 Tampereen elokuvajuhlat päättyy sunnuntaina palkintoseremonioihin ja palkittujen elokuvien näytöksiin.
 Lue myös:
 Radio-ohjelma Avaruusromua on valittu ehdolle Tampereen elokuvajuhlien kilpailusarjaan

Elokuvajuhlat kertoo maanosan oudosta matkasta: "30 vuotta sitten purettiin muuri Euroopan keskeltä, nyt rakennetaan aitaa Euroopan ympäri"


Summary: Miro Forestryn kaltaiset metsäyhtiöt tuovat Afrikan maaseudulle kipeästi kaivattuja työpaikkoja ja istuttavat metsää.

Afrikan luonnonvaraisia metsiä hakataan kovaa vauhtia kasvavan väestön tarpeisiin: polttopuuksi, rakennusmateriaaliksi, huonekalujen ja vaikkapa sähkötolppien raaka-aineeksi.
 Länsi-Afrikassa Ghanassa ja Sierra Leonessa puutavaraa ja hiiltä tuottavan Miro Forestryn toimitusjohtaja  Andrew Collins  hakee vertailukohdan kotimaastaan Britanniasta. Siellä metsäpinta-ala hupeni pahimmillaan prosenttiin.
 – Britanniassa metsiä hakattiin jo viisisataa vuotta sitten, kehitysmaissa sama tapahtuu nyt, mutta paljon nopeammassa tahdissa. Esimerkiksi Nigeriassa metsistä hakattiin melkein 80 prosenttia muutamassa vuosikymmenessä, kertoo Collins.
 Andrew Collins vieraili tiistaina Suomessa metsäseminaarissa, jonka järjestivät WWF, Finnfund ja Helsingin yliopiston Viikki Tropical Resources Institute. Minna Pärssinen / Yle
 Länsi-Afrikka tuo jo puuta muualta, koska omista metsistä ei saada sitä tarpeeksi. Rahaa valuu köyhistä kehitysmaista ulkomaille.
 – On itse asiassa aika uskomatonta, että sinne pitää tuoda puuta muualta, ottaen huomioon, miten loistavaa siellä olisi kasvattaa puuta. Länsi-Afrikassa havupuu kasvaa hakkuukuntoon 12-15 vuodessa, teillä täällä Suomessa se kestää yli 60 vuotta!
 Puuta pitää viljellä ihan kuin ruokaakin
 Järkevä ratkaisu puupulaan on viljellä puuta. Se säästää luonnonmetsiä ja tuo kipeästi kaivattuja työpaikkoja maaseudulle, jossa muiden työpaikkojen tarjonta on hyvin vähäistä.
 Collins vertaa tilannetta ruuantuotantoon:
 – Metsänviljely on ainoa ratkaisu tässä tilanteessa ihan kuten maatalous on ainoa ratkaisu ruuan tuotantoon. Emme voi loputtomasti hakata luonnonmetsiä, on viljeltävä puuta kasvavaan tarpeeseen.
 Vuonna 2010 perustettu  Miro Forestry on  istuttanut metsää kymmenentuhatta hehtaaria, lisää istutetaan kolmentuhannen hehtaarin vuosivauhtia. Yhtiö tuottaa lautoja, sähköpylväitä, hiiltä ja biomassaa energiantuotantoon. Jatkossa aletaan valmistaa myös viilua vanerin valmistukseen.
 Miro Forestryllä on ollut nyt kaksi vuotta FSC-sertifiointi, joka takaa, että puuta tuotetaan kestävin periaattein, metsäkatoa aiheuttamatta.  Sertifikaatin saadakseen  yhtiön pitää hoitaa mallikkaasti paitsi ympäristökysymykset, myös taloutensa sekä suhteet työntekijöihinsä ja toimintaympäristönsä asukkaisiin. Muun muassa yhtiön metsistä on kymmenesosan jäätävä luonnontilaan, Miro Forestryllä osuus on suurempikin.
 Metsänistutus on uutta ja outoa
 Collins sanoo, että afrikkalaisessa metsänviljelyssä on paljon haasteita. Länsi-Afrikassa ei ole perinteitä puun viljelylle. Luonnonmetsiä on riittänyt hakattavaksi tähän asti.
 Metsäyrityksen pitää löytää pääomia istuttamiseen, että 10-15 vuoden päästä on metsää, jota voi hakata. Verotustakin pitää monissa maissa muuttaa, jotta se tukee puun istutusta, eikä rokota viljelymetsien hakkuita samalla lailla kuin luonnonmetsien. Paikallisia työntekijöitä pitää kouluttaa istutukseen ja metsänhoitoon, työkalut ja taimet pitää hankkia ja kuljettaa huonojen tieyhteyksien taakse.
 Ja kun puuta on vihdoin korjattavaksi, sahoilla saattaa olla vääränlainen kalusto. Viljelty puu on kaadettaessa läpimitaltaan pienempää kuin luonnonmetsistä hakattu.
 Paikalliset asukkaat käyttävät liki yksinomaan puuta polttoaineena. Miro Forestry istuttaa puuta alueille, joista puut on jo hakattu. Kun viljelty puu korjataan, siitä jäävät oksat ja latvat valmistetaan puuhiileksi, myytäväksi paikallisesti – mutta myös vientiin:
 – Iso osa Euroopassa myytävästä puuhiilestä ei itse asiassa ole kestävästi tuotettua, sen tuotantoon liittyy esimerkiksi Nigeriassa vakavia ympäristö- ja ihmisoikeusongelmia. Ekohiilen kysyntä on Euroopassa iso, kaikkien grilleihin ei sitä tahdo millään riittää, sanoo Collins.
 Paikalliset saavat myös valvotusti kerätä hakkuujätettä polttopuuksi.
 Kestävä puuntuotanto on kilpailukykyistä
 Onko kestävästi tuotettu viljelypuu sitten kalliimpaa kuin luonnonmetsistä hakattu?
 Ei ole, sanoo Collins: viljelymetsä on helpompi hakata ja tukit on samaa puulajia sekä samanikäistä eli niitä on helpompi myös työstää.
 – Koska luonnonmetsät vähenevät kovaa vauhtia, ne sijaitsevat yhä kauempana sahoista ja runkojen tuominen jalostettavaksi on kallista ja hankalaa. Viljelymetsän luo taas tyypillisesti johtaa tie tai sellainen raivataan sinne, joten puun istutus ja korjaus on kustannuksiltaan aivan kilpailukykyistä.
 Puun taimien kasvatus ja istutus edellyttää työvoiman koulutusta. Perinteisesti Länsi-Afrikassa on hakattu luonnonmetsiä, joten metsänviljely on monille uusi tuttavuus. CDC,
 Lisäksi luonnosta kaadettu, hyvälaatuinen arvopuu päätyy yleensä vientiin. Collinsin mukaan Miro Forestryn viljelty puu kilpailee siten paikallisilla markkinoilla enimmäkseen vain huonolaatuisen luonnonpuun kanssa.
 – Esimerkiksi mahonki viedään tyypillisesti Kiinaan. Täällä Euroopassa istuskeltiin 150 vuotta sitten Länsi-Afrikasta kaadetusta mahongista valmistetuilla tuoleilla. Nyt kiinalaiset ryöstelevät Afrikan metsiä. Hallitusten ja kansainvälisen yhteisön pitäisi puuttua siihen, koska joissain maissa luonnonmetsien hakkaaminen on todella hurjaa.
 Kestävä puuntuotanto on ison haasteen edessä: sen on todistettava, että puun viljely on kannattavaa, muuten se ei saa pääomia, ja kykene kilpailemaan kansainvälisesti. Miro Industryllä ei Collinsin mukaan olla vielä saatu käännettyä kassavirtaa plussalle, mutta siihen tietysti kiivaasti tähdätään.
 Yritys saa tukea Finnfundilta. Pääosin Suomen valtion omistama kehitysrahoittaja sijoitti Miro Forestryyn ensimmäisen kerran vuonna 2014 ja kaikkiaan sinne on sijoitettu pääomaa noin 9 miljoonaa euroa ja lainaa noin 7 miljoonaa.
 Finnfund pitää kestävää metsätaloutta yhtenä painopistealueenaan – myös siksi, että metsittäminen lisää hiilinieluja ja on kustannustehokas tapa vähentää hiilidioksidipäästöjä.
 EU:lta ja Suomelta toivotaan tukea
 EU on luvannut lisätä investointejaan Afrikkaan, mutta mantereen metsäteollisuuteen ei ole juuri tähän mennessä panostettu. Harvassa EU-maassa ollaan yhtä innoissaan metsätalouden ilmasto- ja työllisyysvaikutuksista kuin Suomessa. Suomen hallitus ehdotti  viime marraskuussa EU:lle  erityisen Afrikan metsärahaston perustamista, osana EU:n investointiohjelmaa.
 Collins toivoo Euroopan unionilta ennen kaikkea afrikkalaisten virkamiesten kouluttamista. Tässä Suomi olisi avuksi:
 – Kun täällä kävelee suomalaisessa talousmetsässä, puunistutuksen idea on helppo tajuta. Jos ei sitä ole koskaan edes nähnyt, ei ole helppoa ymmärtää kestävää metsänhoitoa. Ja vaikka niin tekisikin, metsänviljelyssä on paljon opittavaa. Varsinkin Suomen kaltainen maa voisi levittää tietoutta maailmalle, olettehan maailman kärkimaita tällä alalla.
 Collins toivoo myös, että EU kiristäisi kehitysrahoituksella kustannettujen urakoiden ehtoja. Urakoitsijoilta voisi vaatia, että materiaalia hankittaisiin paikallisesti enemmän. Nyt rahaa valuu takaisin teollisuusmaihin, eikä jää hyödyttämään paikallista taloutta.
 – Jos esimerkiksi Sierra Leonessa pyydetään Afrikan kehityspankin tai Euroopan investointipankin rahoittamaan projektiin urakkatarjouksia sadan kilometrin sähkölinjan vetämiseksi, on ihan tyypillistä, että urakan voittaa yhtiö, joka tilaa kaapelit Kiinasta ja tolpat Etelä-Afrikasta. Miksei voitaisi kirjata urakkaan ehtoa, että paikallista tuotantoa on hyödynnettävä, jos sen laatu ja hinta on vastaavaa, ehdottaa Collins.

Afrikan luonnonmetsät hakataan pian loppuun – metsänistutuksella luotaisiin työpaikkoja ja varjeltaisiin luonnonmetsiä


Summary: Uutinen työasuntovähennyksen korotuksesta 450 euroon kuukaudessa aiheutti hämmennystä. Miksi verottaja kohtelee ihmisiä eriarvoisesti?

Tästä on kyse Ylen uutisoima työasuntovähennyksen korotus herätti keskustelua vähennyksen perheellisyysvaatimuksen yhdenvertaisuudesta Vähennykseen ovat oikeutettuja avioliitossa asuvat tai henkilöt, joilla on alaikäinen lapsi Yhdenvertaisuusvaltuutetun toimistosta kerrotaan, että asiaan liittyy näkökulmia, joiden vuoksi sitä olisi hyvä selvittää lisää
 Kun Yle helmikuun alussa uutisoi  työasuntovähennyksen korotuksesta , saimme yleisöltä useita yhteydenottoja. Lähes kaikki liittyivät työasuntovähennyksen perheellisyysvaatimukseen.
 Verovähennystä voi saada jopa 450 euroa kuukaudessa, jos joutuu hankkimaan työn takia kakkosasunnon yli 100 kilometrin päästä kotoa.
 Lain mukaan työasuntovähennykseen ovat oikeutettuja vain perheelliset. Tällä tarkoitetaan henkilöä, joka on avioliitossa tai jolla on kotona asuva alaikäinen lapsi.
 Yhteyttä ottaneet ja uutista Ylen verkkosivuilla kommentoineet lukijat pitävät epätasa-arvoisena sitä, että työasuntovähennykseen eivät ole oikeutettuja yksinasuvat eivätkä lapsettomat avoparit.
 Yksi yhteyttä ottaneista on Riihimäeltä kotoisin oleva  Keijo Keränen . Hän työskentelee Kouvolassa ja siellä hänellä on myös työasunto. Keränen ei kuitenkaan ole naimisissa. Kotona Riihimäellä asuu avopuoliso, mutta tämä ei riitä työasuntovähennykseen. Se kummastuttaa.
 Verottaja katsoo, että olen poikamies, enkä todellakaan tunne olevani.  Keijo Keränen
 – Verottaja katsoo, että olen poikamies, enkä todellakaan tunne olevani. Tuntuu epäoikeudenmukaiselta, että avioliitto ja avoliitto eivät ole lain edessä samanvertaisia, Keränen sanoo.
 Hän kertoo kollegoistaan, jotka myös asuvat viikot työasunnossa Kouvolassa ja viikonloput kodeissaan muilla paikkakunnilla. Kollegat saavat työasuntovähennystä, koska ovat avioliitossa.
 Keränen on työskennellyt Kouvolassa nelisen vuotta, joten rahallisestikin työasuntovähennys olisi ollut tänä aikana merkittävä lisä – Riihimäeltä Kouvolaan kulkemisessakin kun kuluu rahaa. Niistäkään vähennystä ei heru, sillä myös viikonloppumatkan vähennysoikeus kuuluu vain perheellisille.
 Onko joskus tullut mieleen, että pitäisi mennä naimisiin tämän takia?
 – Joskus on ollut sellaisiakin mielessä, mutta ei tämä asia sitä ratkaise. Muut asiat vaikuttavat siihen. Ja eikö sekin olisi tietynlaista veronkiertoa?
 Yksinasuvat: Perheellisyysvaatimus rikkoo yhdenvertaisuutta
 Valtiovarainvaliokunta perusteli  (pdf) perheellisyysvaatimusta aikoinaan näin:
 “Perusteena on se, ettei yksin asuva ole yhtä lailla sidottu asuinpaikkaansa kuin esimerkiksi perhe, jonka muiden jäsenten työt ja koulut sijaitsevat kotipaikkakunnalla. Yksin asuva voi muuttaa perhettä helpommin uudelle paikkakunnalle ja tarpeen tullen vaikkapa vuokrata vanhan asuntonsa esimerkiksi määräaikaisen työn vuoksi. Tuen tarve ja yhteiskuntapoliittinen perusteltavuus eivät siten ole samanlaisia kuin perheellisellä.”
 Valtiovarainvaliokunnan puheenjohtajan  Timo Kallin  (kesk.) mukaan työasuntovähennyksen ulottamista yksinasuviin ja avoliitossa eläviin pohdittiin silloin, kun työasuntovähennyksen korotusta mietittiin. Keskustan eduskuntaryhmä ajoi Kallin mukaan vähennyksen perheellisyysvaatimuksen poistamista. Se ei saanut kuitenkaan riittävästi kannatusta.
 – Ilmeisesti siinä oli epäily, että työasuntovähennystä väärinkäytettäisiin, Kalli sanoo.
 Perustelut vuodelta 2007 pysyvät siis voimassa. Ne eivät kuitenkaan tyydytä Yksinasuvat ry:n toiminnanjohtaja  Jutta Järvistä .
 Olemme yhtä sidottuja asuinpaikkaamme kuin perheelliset.  Jutta Järvinen
 Yhdistys on ajanut työasuntovähennystä yksinasuville jo pitkään. Yhdistys kirjoitti  Facebook-sivullaan  helmikuun puolivälissä, miten työasuntovähennyksen perheellisyysvaatimus rikkoo yhdenvertaisuutta.
 – Lainsäätäjien perusteluiden tulisi pohjautua tutkimuksiin. Meillä on niin paljon kokemusasiantuntemusta, että voimme sanoa, että olemme yhtä sidottuja asuinpaikkaamme kuin perheelliset, Järvinen sanoo.
 – Myös yksinasuvilla on sukua ja ystäviä, osa on isoäitejä tai isoisiä. Koko elämän muuttaminen epävarman työmarkkinatilanteen takia on liian suuri henkilökohtainen riski.
 Tiina Jutila / Yle
 Tilastokeskuksen tietojen mukaan yli miljoona suomalaista asuu yksin. Sen ovat tiedostaneet myös poliittiset päättäjät, sillä marraskuussa julkaistiin valtioneuvoston tilaaman  Yksin osana elinkaarta -selvityksen loppuraportti .
 Raportin mukaan sekä työttömyys että pitkäaikaistyöttömyys ovat yksinasuvilla tavallisempia kuin perheellisillä.
 Työllistymisen kannustimet olisivat siis ensiarvoisen tärkeitä yksinasuville, muistuttaa Jutta Järvinen. Työasuntovähennyksen on tarkoitus kannustaa ottamaan töitä vastaan muualtakin kuin kotipaikkakunnalta, mutta yksinasuvat eivät sitä nykytilanteessa saa hyödyntää.
 Toteutuuko yhdenvertaisuus?
 Yhdenvertaisuuslain  kolmannen luvun kahdeksanteen pykälään on kirjattu, että ketään ei saa syrjiä esimerkiksi perhesuhteiden perusteella.
 Muutamaa pykälää myöhemmin laissa kuitenkin todetaan, että  “Erilainen kohtelu ei ole syrjintää, jos kohtelu perustuu lakiin ja sillä muutoin on hyväksyttävä tavoite ja keinot tavoitteen saavuttamiseksi ovat oikeasuhtaisia.”
 Työasuntovähennyksen osalta erilainen kohtelu perustuu lakiin, sillä siitä on määrätty  tuloverolaissa . Kysymys yhdenvertaisuuden toteutumisesta liittyy siis siihen, onko erilaisen kohtelun tavoite hyväksyttävä ja ovatko keinot oikeasuhtaisia.
 Pelkästään se, että jokin menettely on kirjattu lakiin, ei tarkoita että se on yhdenvertaista.  Jussi Aaltonen
 Yhdenvertaisuusvaltuutetun ylitarkastaja  Jussi Aaltonen  sanoo, että asia on monimutkainen. Siitä on tullut yhdenvertaisuusvaltuutetulle joitakin yhteydenottoja.
 – Ei voida sanoa, että tämä olisi yksiselitteisesti lainvastaista. On kuitenkin selvästi esitettävissä näkökohtia, jotka puoltavat sitä, että asiaa olisi varmasti hyvä selvittää lisää. Pelkästään se, että jokin menettely on kirjattu lakiin, ei tarkoita että se on yhdenvertaista, Aaltonen sanoo.
 Yleen yhteyttä ottaneet henkilöt olivat huolissaan yksinasuvien ja lapsettomien avoparien oikeuksista. Aaltonen nostaa esille kolmannen esimerkin.
 Jos henkilö asuu kaksin lukiota käyvän lapsensa kanssa, mutta lapsi on juuri täyttänyt 18, hän ei ole oikeutettu työasuntovähennykseen. Työasuntovähennyksen saaminen edellyttää, että lapsi on alaikäinen.
 – Voidaan miettiä olisiko tällainen perhe vertailukelpoisessa tilanteessa sellaisen perheen kanssa, jonka yksinhuoltajan lapsi ei ole vielä täysi-ikäinen, Aaltonen sanoo.
 Mitä sanoo valtiovarainvaliokunnan puheenjohtaja Timo Kalli?
 – Yhdenvertaisuus ei työasuntovähennyksessä tällä hetkellä toteudu, sillä perheet ovat eriarvoisessa asemassa, Kalli toteaa.

Avoliitossa elävä Keijo Keränen ei saa verovähennystä työasunnostaan, mutta naimisissa oleva kollega saa – toteutuuko yhdenvertaisuus?


Summary: Vaativaan neurologiseen kuntoutukseen pääsy vaihtelee Suomessa alueellisesti.

Fysioterapeutti  Johanna Hatela  ja kuntohoitaja  Riitta Hatela  valmistelevat tuliterää kävelyrobottia toimintakuntoon keskussairaalassa Kokkolassa. Pian alkaa robottiavusteinen kävelyharjoittelu miehen kanssa, jonka toinen jalka ja käsi ovat kärsineet halvausoireista.
 Keski-Pohjanmaan sosiaali- ja terveyspalveluyhtymä Soite on vastikään satsannut reippaasti vaativaan neurologiseen kuntoutukseen.
 Yhtymä hankki ala- ja yläraajojen kuntoutusrobotit 400 000 eurolla ja perusti keskussairaalaan keskitetyn osaston neurologialle ja kuntoutukselle. Potilaita kuntouttaa moniammatillinen tiimi.
 Kaikkialla Suomessa tilanne ei ole yhtä hyvä.
 Kävelyrobotin avusteisuutta voidaan säätää. Omilla jaloillaan seisova tarvitsee vähemmän painokevennystä ja neliraajahalvaantunut taas enemmän. Heini Holopainen / Yle
 Aivoliiton tilaaman tuoreimman  tutkimuksen  (Mika Koskinen, Aivoliitto ry:n julkaisusarjan raportti 11, 2015) mukaan Suomessa keskimäärin vain 15 prosenttia aivoverenkiertohäiriöistä kärsineistä pääsi moniammatilliseen neurologiseen kuntoutukseen pian sairastumisen jälkeen.
 Keskimääräisyys ei kerro kaikkea tilanteesta. Kuntoutukseen pääsyssä on ollut isoa alueellista vaihtelua: vuonna 2013 esimerkiksi Etelä-Karjalan ja Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitopiireissä yli 25 prosenttia tarvitsevista pääsi nopeasti neurologiseen, moniammatilliseen kuntoutukseen. Samaan aikaan Pirkanmaalla ja Varsinais-Suomessa vastaavaa kuntoutusta sai alle 10 prosenttia sairastuneista.
 Keskussairaalassa Kokkolassa uusi Neurologian ja vaativan kuntoutuksen osasto löytyy laboratoriotilojen läheltä. Heini Holopainen / Yle
 Aivoliiton  tilaaman tutkimuksen tehnyt Tampereen yliopistollisen sairaalan apulaisylilääkäri  Mika Koskinen  toteaa, että osassa sairaanhoitopiirejä on sittemmin tapahtunut parannusta, vaikka alueelliset erot ovat edelleen suuret.
 Esimerkiksi Pirkanmaalla kuntoutustoimintaa keskitettiin maaliskuun alussa Hatanpään sairaalan kuntoutusosastolle. Samalla osaston kuntouttajaresursseja lisättiin. Vaasan sairaanhoitopiiri ja Helsingin yliopistollinen sairaala tekivät vastaavanlaisia uudistuksia vuosi sitten.
 Vaasan ja Etelä-Karjalan sairaanhoitopiireissä neurologiset kuntoutusosastot ovat toimineet täydellä teholla jo useita vuosia.
 Nopeasti kuntoutukseen
 Tutkimusten mukaan (Salter 2006, Lohse 2014) aivoverenkiertohäiriöstä toipuvan on hyvä saada kuntoutusta mahdollisimman pian sairastumisen jälkeen.
 Aivoverenkiertohäiriöt – Vuosittain parikymmentätuhatta ihmistä sairastuu aivoverenkiertohäiriöön (AVH) Suomessa – Aivoverenkiertohäiriöitä ovat aivoinfarkti, ilman vammaa syntynyt aivoverenvuoto sekä ohimenevä aivoverenkiertohäiriö (TIA).. – Noin puolet aivoverenkiertohäiriöistä kärsineistä potilaista hyötyisi kuntoutuksesta. Kuntoutuksessa hermosolut voivat muodostaa uusia hermosoluyhteyksiä tai muovata olemassa olevia kompensoimaan vaurion aiheuttamaa puutosoireistoa – Suomen Akatemian ja lääkäriseura Duodecimin konsensuskokous on suosittanut, että aivovaurioiden kuntoutus tulee keskittää isoihin erikoissairaanhoidon yksiköihin, joissa on moniammatillisia kuntoutustiimejä Aivoliitto ; Lääkäriseura Duodecim ja Suomen Akatemia: Äkillisten aivovaurioiden jälkeinen kuntoutus, 2008
 Verenkiertohäiriö  aivoissa tuo monesti halvausoireita sekä puhe- tai hahmottamisvaikeuksia. Lisäksi ihminen ei välttämättä tiedosta kaikkia oireitaan tai ymmärrä, että kaikki arkiset taidot eivät olekaan tallella. Siksi tarvitaan yksilöllistä kuntoutusta. Joku hyötyy puheterapiasta, toinen taas ei tarvitse sitä ollenkaan.
 Keski-Pohjanmaalla tavoiteltiin nopeaa pääsyä kuntoutukseen yhdistämällä kuntoutus ja neurologia, kertoo ylilääkäri ja palvelualuejohtaja  Katja Tuliniemi .
 –Tavoitteena on, ettei kenenkään tarvitse odottaa kuntoutuspaikkaa, vaan potilas pääsee suoraan jatkamaan kuntoutusta samalla osastolla toimenpiteen jälkeen.
 Lokomat-robotti liikuttaa kuntoutujan jalkoja liikkuvalla matolla. Heini Holopainen / Yle
 Alkuvaiheessa potilas saattaa tarvita myös lääkärinhoitoa, ja sitä päivystävässä sairaalassa on tarjolla. Osastolla on käytössään eri alojen ammattilaisia, kuten puhe-, fysio- ja toimintaterapeutteja, neuropsykologiaan erikoistuva psykologi ja tarvittaessa sosiaalityöntekijä sekä seksuaali- tai uroterapeutti.
 Robotti tuo etukenoa
 Kokkolassa fysioterapeutti ja kuntohoitaja ovat juuri nostaneet potilaan pois pyörätuolista ja pystyyn. Hänet kiinnitetään kävelyrobotti Lokomatin valjaisiin.
 Säätöjen jälkeen matto alkaa pyöriä ja potilas lähtee kävelemään. Kävely vaikuttaa vaivattomalta, eikä kuntoutettavakaan valita. Itse asiassa vauhtia pitää pian lisätä, sillä treeni sujuu erittäin hyvin.
 Fysioterapeutti Johanna Hatela on tyytyväinen, että terapeutin työkalupakissa on perinteisten menetelmien lisäksi nyt myös robottiavusteinen kuntoutus. Sillä on etunsa.
 – Kävelykuntoutus voidaan aloittaa robotilla varhaisessa vaiheessa, jopa jo silloin, kun kuntoutettava pystyy vasta istumaan pyörätuolissa puolisen tuntia. Kävelymatkaa ja toistoja tulee robotilla enemmän kuin perinteisessä kuntoutuksessa. Painokevennys auttaa siinä, että kävelijä voi keskittyä kunnolla liikkeiden symmetriaan.
 Pulikoiden sijoittelu tauluun treenaa motoriikkaa. Heini Holopainen / Yle
 Edistynyt kuntoutettava voi halutessaan pelata samalla tietokonepeliä. Pelissä ei käytetä konsolin ohjainta tai hiirtä, vaan näytöllä tapahtuu edistymistä sitä mukaa, kun askellus sujuu tavoitteiden mukaisesti. Mehiläinen nappaa kolikon, jos esimerkiksi kuntoutettavan askelkorkeus tai -pituus vastaa haluttua. Kolikoita keräillessä puolituntinen terapiassa kuluu nopeasti.
 Hatela iloitsee siitä, että robotilla voi treenata jopa neliraajahalvaantunut potilas.
 – Täysin selkäydinvammainen potilas saadaan hyvin aikaisessa vaiheessa pystyyn ja robotilla harjoittelemaan. Hänelle saadaan runsaasti toistomääriä ja oikeita liikeratoja. Toisaalta taas robottia säätämällä myös itsenäisempi liikkuja voi harjoitella. Hänelle on sitten käytössä valjaat ja kävelymatto, eikä niinkään enää painokevennystä.
 Riittääkö satsaus?
 Apulaisylilääkäri Mika Koskinen Tampereen yliopistollisesta sairaalasta on tyytyväinen, että sairaanhoitopiireissä on ryhdytty perustamaan vaativan neurologisen kuntoutuksen osastoja. Pelkkä toimintojen keskittäminen ei kuitenkaan välttämättä riitä. Työntekijämitoitus voi olla riittämätön tarpeeseen nähden.
 – Akuuttikuntoutuksen yksikössä pitäisi olla yksi fysioterapeutti jokaista kuutta kuntoutujaa kohden. Yhtä puheterapeuttia kohti kuntoutujia saisi olla vain kymmenen, jotta kuntoutuksen tehokkuus voidaan turvata.
 Kokkolassakin on jo huomattu, että kaikkeen kuntoutustarpeeseen eivät uuden parikymmentäpaikkaisen osaston voimat riitä. Vuosittain aivoverenkiertohäiriöistä kärsii alueella kolmisensataa ihmistä.
 Apulaisosastonhoitaja  Maritta Österberg  neurologian ja vaativan kuntoutuksen osastolta sanoo, että alkuvaiheen jälkeistä kuntoutusta ostetaan jatkossa myös muualta kuten aikaisemminkin. Kuntoutukseen lähdetään lähikuntiin Kannukseen ja Pietarsaareen sekä kauemmas Ouluun.
 Yläraajan kuntoutusrobotti Diego ottaa kuntoutujan käden painon kannettavakseen, jolloin potilas jaksaa hioa liikeratoja kauemmin. Heini Holopainen / Yle
 Robotti kantaa taakan
 Kun kuntoutus robotin kanssa on ohi, kuntoutuja jatkaa pienen levon jälkeen perinteisempää terapiaa. Hän tekee jumppamatolla kahden terapeutin kanssa ylä- sekä alaraajoja venyttäviä ja voimistavia liikkeitä, sillä myös toisen käden toiminta on kärsinyt halvauksesta.
 Kuntoutujan ylävartalon liikkeitä voi treenata myös Diegolla, yläraajan kuntoutusrobotilla. Suurena apuna on painokevennys. Halvaantunut käsi on painava ja sen kannatteleminen vie potilaalta voimia, kertoo toimintaterapeutti  Tiina Mikkola .
 – Robotilla voidaan hieman aikaisemmin alkaa harjoittelemaan käden käyttöä. Jos potilas ei vielä itse pysty nostamaan kättä painovoimaa vastaan, Diego hoitaa kannattelun ja kuntoutuja keskittyy liikkeisiin.
 Fysioterapeutti Johanna Hatela toteaa, että kuntoutuminen on yksilöllistä. Toipumiselle ei voi asettaa aikarajaa. Aivoverenkiertohäiriön jälkeen ensimmäinen vuosi on otollisinta aikaa kuntoutumiselle. Kuntoutusta jatketaan niin kauan kun potilas edistyy.
 Halvauksen jälkeen lusikan käyttökin voi olla hukassa. Heini Holopainen / Yle
 Haluttaessa kuntoutusrobotilla voi pelata esimerkiksi ampumapeliä, jossa käden oikea liikerata tuottaa osuman maalitauluun. Robotin kanssa voi toisaalta harjoitella vaikka syömistä tai pyykin viikkausta.
 – Aivoverenkiertohäiriössä aivoissa sijaitseva liikekeskus on häiriintynyt. Kuntoutuksella haetaan liikemalleja ja opetellaan uudestaan niitä meille terveille niin tuttuja liikkeitä. Tähtäin on siellä kotona pärjäämisessä.
 Ylilääkäri Katja Tuliniemi Kokkolasta toteaa, että aina aivoverenkiertohäiriön saanut ihminen ei tarvitse kuntoutusta. Mutta jos sitä tarvitaan, kuntoutuksen tarve vaihtelee suuresti.
 – Siinä vaaditaan kovaa työtä ja sitoutumista itse kuntoutujalta ja omaisilta. Aivot ovat kuitenkin plastiset, ja niissä on voimavaroja kuntoutua.
 Joskus harjoitus ei auta tarpeeksi, eikä raajan toiminta palaudu ennalleen. Silloin kuntoutuksessa opetellaan pärjäämään vaikkapa yksikätisenä. Esimerkiksi ruuanlaittoa varten on olemassa apuvälineitä.
 Terveydenhuollossa on yritetty opastaa kansalaisia huomaamaan  aivoverenkiertohäiriön oireet  ajoissa, sillä nopea hoitoonpääsy rajaa vaurioita ja sitä kautta vähentää tarvetta kuntoutukselle. Oireita ovat esimerkiksi voimattomuus ja tuntopuutokset raajoissa, roikkuva suupieli sekä epäselvä puhe.
 Joskus kuntoutuksessa joudutaan treenaamaan, kuinka ruoka valmistuu yhdellä kädellä, jos kuntoutus ei tuota tulosta. Yksikätinen tarvitsee esimerkiksi tietynlaisen veitsen ja kiinnittimen, jolla kulho pysyy pöydällä. Heini Holopainen / Yle

Aivoverenkiertohäiriöstä kärsinyt hyötyisi kuntoutuksesta, mutta harva saa sitä tarpeeksi nopeasti


Summary: "Teemme sen Chavezin ja maan upean historian puolesta".

Venezuelan presidentti  Nicolas Maduro  vannoo kukistavansa "hullaantuneen vähemmistön", joka yrittää syöstä hänet vallasta. Maduron kommenteista uutisoi muun muassa  BBC .
 Maduron mukaan heihin ei aiota kiinnittää huomiota. Maduro lisäksi sanoi, että heidän etenemisensä ja työnsä aiotaan pysäyttää.
 – Annetaan laiskan vähemmistön jatkaa katkeroitumistaan, me kukistamme heidät. Teemme sen  (Hugo) Chavezin  ja maan upean historian puolesta, me teemme sen, Maduro sanoi osallistuessaan edeltäjänsä Hugo Chavezin kuolinpäivänä järjestettyyn tapahtumaan.
 Maduro on lisäksi pyytänyt ihmisiä osallistumaan "imperialismin vastaiselle" marssille lauantaina samaan aikaan, kun maan oppositio osoittaa mieltään.
 Maduro kommentoi tilannetta ensimmäistä kertaa sen jälkeen, kun maan presidentiksi julistautunut  Juan Guaido  palasi takaisin Venezuelaan vierailtuaan Kolumbiassa, Brasiliassa, Paraguayssa ja Argentiinassa. Maduro on aiemmin asettanut Guaidolle maastapoistumiskiellon.
 Yhdysvallat on aiemmin ilmoittanut reagoivansa nopeasti, jos Guaidoa uhataan Venezuelassa.
 Maduro ei ole suostunut ottamaan apua vastaan
 Guaido julistautui Venezuelan virkaatekeväksi presidentiksi tammikuussa. Yli 50 maata on tunnustanut hänet maan johtajaksi.
 Poliittisen kriisin lisäksi Venezuelassa kärsitään hyperinflaatiosta sekä ruoan ja lääkkeiden puutteesta. Maduroa on vaadittu päästämään humanitaarinen apu maahan, mutta presidentti on kieltäytynyt siitä. Hän on toistuvasti kiistänyt, että maassa on humanitaarinen kriisi, ja kutsunut sitä Yhdysvaltain sepitteeksi, jolla yritetään oikeuttaa vallankaappaus.
 Kuitenkin esimerkiksi helmikuun lopulla uutisoitiin kolmen venezuelalaisen yliopiston tekemästä tutkimuksesta, jossa kerrottiin, että Venezuelassa 80:aa prosenttia kotitalouksista uhkaa elintarvikepula, koska 90 prosentilla väestöstä on niin pienet tulot, että ne eivät riitä ruokaan.
 Veden, ruoan tai kulkuneuvojen puutteen takia vain puolet maan lapsista käy säännöllisesti koulua. Puolet maan kotitalouksista kärsii "moniulotteisesta köyhyydestä", tutkimuksessa todetaan.
 Lue myös:
 Kolumbian ulkoministeri Suomessa: Latinalainen Amerikka tarvitsee Venezuelan vallansiirrosta myönteistä esimerkkiä – Ei aseellista väliintuloa
 Oppositiojohtaja Guaido palasi Venezuelaan: "Jatkamme eteenpäin"
 Tuntemattomuudesta Venezuelan johtoon – Kuka on Juan Guaidó?

Venezuelan Maduro vannoo pysäyttävänsä "hullaantuneen vähemmistön"


Summary: Trumpin leiri on kiistänyt presidentin osuuden turvaluokitusten nostoon.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  painosti kansliapäällikköään  John F. Kellyä  sekä Valkoisen talon neuvonantajaa  Don McGahnia  myöntämään tyttärelleen  Ivanka Trumpille  ja tämän aviomiehelle  Jared Kushnerille  korkean turvaluokituksen, kertoo  CNN .
 Sekä Kelly että McGahn olivat korkeiden turvaluokitusten myöntämistä vastaan ja kieltäytyivät myöntämästä niitä Ivanka Trumpille ja Kushnerille. Tämän jälkeen presidentti otti oikeudet omiin käsiinsä ja myönsi turvaluokitukset perheenjäsenilleen itse, CNN:n lähteet kertovat.
 Yhdysvaltain presidentillä on laillinen oikeus myöntää turvaluokituksia, mutta yleensä asian päättävät Valkoisen talon turvallisuudesta vastaavat henkilöt.
 Viime viikolla  New York Times kertoi , että Trump oli painostanut miehiä Kushnerin turvaluokituksen nostamisesta.
 Trumpit ovat kiistäneet presidentin roolin
 Valkoinen talo ei ole kommentoinut asiaa. Viime kuussa Ivanka Trump sanoi televisiohaastattelussa, että isällään ei ollut mitään tekemistä hänen tai miehensä turvaluokitusten kanssa.
 Tammikuussa presidentti Trump sanoi, ettei hän ole ollut tekemisissä Kushnerin turvaluokituksen nostamisen kanssa.
 Kushnerilla ehti jo aiemmin olla väliaikainen korkea turvaluokitus, mutta se alennettiin viime vuoden helmikuussa, kun FBI sai yli vuoden kestäneet taustaselvitykset valmiiksi. Pysyvän korkean turvaluokituksen hän sai toukokuussa, samoin vaimonsa Ivanka.
 Don McGahn jätti tehtävänsä Valkoisen talon neuvonantajana lokakuussa ja John F. Kelly oman toimensa kansliapäällikkönä vuoden vaihteessa.
 Lue myös:
 NYT: Trump runnoi vävylleen korkean turvaluokituksen varoituksista huolimatta – FBI ja CIA vastustivat

CNN: Trump myönsi itse tyttärelleen ja vävylleen korkeat turvaluokitukset


Hillary Clinton  ei lähde mukaan Yhdysvaltain presidentinvaalitaistoon. Clinton ilmoitti tiistaina, että hän ei pyri presidentiksi vuonna 2020.
 – En asetu ehdolle, mutta aion jatkaa työtä, puhumista ja niiden asioiden ajamista, joihin uskon, Clinton sanoi newyorkilaisen News 12 -televisiokanavan  haastattelussa .
 Hän myös sanoi, että ei usko pyrkivänsä mihinkään muuhunkaan äänestettävään virkaan, kuten New Yorkin kuvernööriksi tai pormestariksi. Clinton aikoo kuitenkin ottaa aktiivisen roolin vaalien aikaan. Hän on jo tavannut kahden kesken useita demokraattien ehdokkaita.
 Suuri määrä demokraatteja on jo ilmoittautunut mukaan presidenttikisaan. Esimerkiksi  kalifornialaissenaattori Kamala Harris ,  Vermontin senaattori Bernie Sanders  ja  New Jerseyn senaattori Cory Booker  ovat ilmoittaneet mielenkiinnostaan Valkoiseen taloon.
 Demokraattileirissä odotellaan entisen varapresidentin  Joe Bidenin  ilmoitusta mahdollisesta ehdolle lähtemisestä. Biden sanoi viime viikolla, että hänen perheensä tukee ajatusta presidentiksi pyrkimisestä, mutta ei ilmoittautunut varmaksi lähtijäksi kisaan. Hän sanoi, että päätös lähtemisestä tai lähtemättömyydestä on kuitenkin jo hyvin lähellä.
 "Voi hitsi"
 Vuonna 2016 juuri Hillary Clintonin vaaleissa voittanut presidentti  Donald Trump  ilkkui Clintonille Twitterissä tämän ratkaisusta jäädä pois kisasta.
 – (Kiero)Hillary Clinton vahvistaa, ettei lähde ehdolle 2020 ... Voi hitsi, tarkoittaako se, että en pääsekään taas kisaamaan hänen kanssaan? Hän tulee olemaan kipeästi kaivattu, Trump kirjoitti.
 Lue myös:
 Senaattori Cory Booker pyrkii Yhdysvaltain demokraattien presidenttiehdokkaaksi   (1.2.)
 Bernie Sanders:  Lähden kisaamaan Yhdysvaltain demokraattien presidenttiehdokkuudesta   (19.2.)
 Ensimmäisen kauden senaattori Kamala Harris pyrkii Yhdysvaltain presidentiksi   (22.1.)
 Ainakin nämä kahdeksan demokraattiehdokasta mielivät Yhdysvalloissa Trumpin kaatajaksi – paikka olisi tarjolla myrkyn kestävälle ehdokkaalle (23.1.)

Hillary Clinton ei pyri presidentiksi 2020 – presidentti Trump ilkkui Twitterissä


Summary: Amnestyn raportin mukaan raiskauksen uhreja ei enää nykyään juuri syyllistetä pukeutumisesta tai alkoholin käytöstä.

Suomessa raiskauksista annetaan yhä tuomioita suhteellisen harvoin, todetaan ihmisoikeusjärjestö Amnesty Internationalin Suomen osaston tuoreessa raportissa.
 Vuonna 2017 Suomen poliisin tietoon tuli yli 1 200 raiskausepäilyä. Niistä 70 prosenttia lähetettiin syyttäjälle, mutta langettava tuomio annettiin vain 209 tapauksessa.
 Tämä tarkoittaa, että vain 17 prosenttia poliisin tietoon tulleista tapauksista on johtanut tuomioon.
 "Raiskauksen määritelmä on Suomessa puutteellinen"
 Amnestylle tutkimuksen tehneen  Otava Pihan  mukaan oikeudenmukaisten tuomioiden antamista vaikeuttaa Suomen nykyinen lainsäädäntö.
 Raiskaukselle on kaksi määritelmää: se että uhri pakotetaan väkivallalla sukupuoliyhteyteen tai se, että uhri on avuttomassa tilassa, eli ei pysty ilmaisemaan tahtoaan.
 Näiden määritelmien väliin jää laaja harmaa alue. Silloin viranomaisten sekä oikeusistuinten tulkinnanvara kasvaa, Piha sanoo,
 – Huomasimme esimerkiksi, että sillä kuinka nopeasti uhri ilmoittaa poliisille tai lääkärille, oli aivan valtava merkitys tuomion todennäköisyyteen. Jos uhri ilmoitti heti, niin noin 75 prosentissa tuli langettava. Mutta jos hän odotti päivän tai viikon, niin tuomion todennäköisyys putosi 50 prosenttiin.
 Raportin mukaan poiisin, syyttäjän tai oikeuden päätöksiin saattoi vaikuttaa esimerkiksi se, että uhri ei ollut hakeutunut heti raiskauksen jälkeen hoitoon tai ei ollut kamppaillut vastaan.
 Samoin päätöksiin vaikutti, jos uhri oli nukkunut tekijän vieressä tai kertonut raiskauksesta läheisilleen vain vähän.
 Oikeusministeriö on jo aiemmin tänä vuonna  ilmoittanut uudistavansa seksuaalirikoslain kokonaisuudessan .
 Amnesty vaatii viranomaisille lisäkoulutusta
 Amnesty kävi tutkimusta varten läpi yli 300 viranomaisratkaisua.
 Pihan mukaan aineistosta kävi ilmi, että viranomaisilta puuttuu Suomessa osaamista raiskauksen uhrien kohtaamiseen.
 – Kun uhrille esitettään kysymyksiä, kuten mitä sinulla oli päälläsi tai miksi nukuit raiskaajan vieressä, uhri saattaa helposti kokea sen syyllistävänä, vaikka siitä ei edes olisi kyse, Otava Piha sanoo.
 – 20 tapauksessa oli käynyt niin, että raiskauksesta selvinnyt ei halunnut tulla kuulusteluihin tai sitten ei halunnut puhua siellä koko raiskauksesta. Näissä tapauksissa herää kysymys, onko viranomaistoiminta ollut onnistunutta tätä ennen.
 Asenteissa myös parannusta
 Edellinen  seksuaalista väkivaltaa Suomessa käsitellyt raportti  julkaistiin vuonna 2010. Siinä kiinnitettiin huomiota viranomaisten asenteisiin uhreja kohtaan. Tässä on Pihan mukaan tapahtunut myös positiivista kehitystä.
 – Esimerkiksi uhrin alkoholinkäytöstä ei enää syyllistetä. Siitä kysytään siksi, että voimakas juopumus voi täyttää uhrin avuttoman tilanteen kriteerit. Myöskään pukeutumista ei enää juuri käsitellä syyllistävässä mielessä, Piha sanoo,
 Raiskauksesta selviytyneiden kohtaamiseen ei Pihan mukaan vaadita ihmetekoja.
 – Kuka tahansa voi oppia suhtautumaan uhriin kunnioittavasti. Vaikka poliisin on oltava puolueeton, ei tarvitse olla kivikasvo. Selviytyjät kertoivat myös hyviä tarinoita, kohtaamisista poliisin ja syyttäjän kanssa.

Amnesty: Suomessa raiskaus jää yhä usein rankaisematta – tekijän vieressä nukkuminen tai lääkärikäynnin viivyttäminen voivat vaikuttaa tuomioon


Summary: Kirjallisuuden Nobel-palkinnon saajan nimeävään komiteaan ei haluta Ruotsin akatemian skandaalissa mukana olleita.

Ruotsin akatemia on tointumassa sitä toista vuotta ravistelleesta skandaalista, mutta joutuu sen hintana siivoamaan rivejään ja työtapojaan.
 Akatemia  jakaa tänä vuonna kaksi Nobelin kirjallisuuspalkintoa , siis myös viime vuonna väliin jääneen.
 Nobel-säätiö on vaatinut Ruotsin akatemialta luottamuksen palauttamista, jotta se saa jälleen jakaa kirjallisuuspalkinnon. Säätiö on edellyttänyt useita muutoksia akatemian ja kirjallisuuspalkinnon saajasta päättävän Nobel-komitean toimintaan.
 Uudistettuun Nobel-komiteaan kuuluu viisi Ruotsin akatemian ja viisi ulkopuolista jäsentä.
 Säätiö on vaatinut, että Nobel-komitean jäseneksi ei kelpuuteta ketään viime vuoden tapahtumissa mukana ollutta. Käytännössä se merkitsee, että akatemian jäsen  Horace Engdahl  joutuu sivuun komitean työstä.
 Horace Engdahl oli näkyvästi esillä Ruotsin akatemiaa ravistelleessa skandaalissa. Engdahl puolusti useissa lausunnoissaan skandaalin aiheuttanutta  Jean Claude Arnault'a .
 Engdahl on myös hyökännyt julkisuudessa rajusti akatemian pysyvän sihteerin tehtävän jättänyttä  Sara Daniusta  vastaan. Ruotsin metoo-kampanjassa Engdahlista tuli vanhoja käytäntöjä puolustava setähahmo.
 Ruotsin akatemian kohu sai alkunsa vuoden 2017 syksyllä kun Dagens Nyheter-lehti paljasti akatemian jäsenen  Katarina Frostensonin  puolison Jean Claude Arnault'n häirinneen seksuaalisesti useita naisia. Häirinnän kohteina oli useita taiteilijoita, akatemian perheenjäseniä ja jopa kruununprinsessa Victoria. Kohu lamautti akatemian toiminnan ja Nobelin kirjallisuuspalkinto jäi jakamatta viime vuonna.
 Jean Claude Arnault sai viime syksynä tuomion raiskauksesta, mutta hän on valittanut päätöksestä korkeimpaan oikeuteen. Arnault'n puoliso Katarina Frostenson joutui tammikuussa luopumaan Ruotsin Akatemian jäsenyydestä.
 Ruotsin Akatemia on jakanut kirjallisuuden Nobel-palkinnon vuodesta 1901.
 Lisää aiheesta:
 Viime vuoden kirjallisuuden Nobel-palkinto myönnetään tänä vuonna

Kiistelty Ruotsin akatemian setähahmo Horace Engdahl joutuu sivuun Nobel-komiteasta


Summary: Savo-Karjalassa äänestetään yhä mielellään oman kylän tyttöjä ja poikia.

Savo-Karjalan yhteisen vaalipiirin myötä äänestäjät voivat nyt toista kertaa valita ehdokkaansa maakuntarajan yli. Uudehkon vaalipiirin sisällä on kuitenkin havaittavissa nurkkakuntaista ajattelua.
 Esimerkiksi sanomalehti Karjalainen on linjannut, että se julkaisee verkkosivuillaan ja kanavissaan vain pohjoiskarjalaisten ehdokkaiden videoita. Lehti pyysi puolueiden ehdokkailta videoita saatesanoilla:
 "Koska levikkialueemme on Pohjois-Karjala, olemme rajanneet tämän tilaisuuden niille ehdokkaille, joiden kotikunta on Pohjois-Karjalassa. Eli Pohjois-Savossa asuvien ehdokkaiden videoita emme tarvitse."
 Toimituspäällikkö  Jyrki Utriainen , boostaako Karjalainen kansanedustajiksi vain pohjoiskarjalaisia eduskuntavaaliehdokkaita?
 – Me olemme häpeilemättömästi meidän maakuntamme puolella. Meidän maakuntalehtemme tilaajat ovat pohjoiskarjalaisia, ja me teemme sisältöjä heille. Ei meille ainakaan mitään haittaa ole, jos pohjoiskarjalaisia edustajia valittaisiin vaaleissa mahdollisimman paljon, Utriainen toteaa.
 – Savo-Karjalan vaalipiiri on aikoinaan perustettu poliitikkojen päätöksellä. Se ei vaikuta meidän linjauksiimme, hän jatkaa.
 Jyrki Utriainen Karjalaisen toimituksessa.  Heikki Haapalainen / Yle
 Yhteisessä, kahden maakunnan vaalipiirissä linjaus tuntuu ristiriitaiselta. Eikö myös lehden tilaajien etu olisi, että he pääsisivät tutustumaan koko vaalipiirin ehdokkaisiin ja heillä olisi enemmän vaihtoehtoja, joista valita oma ehdokas?
 – Se on todella tärkeää. Me teemme paljon sisältöjä, joissa koko alueen ehdokaskanta pääsee ääneen. Meillä on vaalikone, joka on rakennettu yhdessä Savon Sanomien kanssa. Sieltä löytyvät ne ehdokkaat, jotka ovat sinne tietonsa laittaneet ja vastanneet. Sielläkin saa videolla itseänsä esitellä, Utriainen kertoo.
 Utriainen muistuttaa, että lehden yleisönosasto on auki myös pohjoissavolaisille ehdokkaille. Mielipidekirjoituksille on annettu lehdessä lisää tilaa, ja kaikki julkaisukelpoiset tekstit julkaistaan myös verkossa. Utriainen itse ei pidä videoita koskevaa linjanvetoa erikoisena.
 – Ei tässä ole mielestäni mitään ihmeellistä, että maakuntalehti linjaa näin. Olemme saaneet vain yhden suoran palautteen tästä aiheesta, Utriainen sanoo.
 Savon Sanomien toimituspäällikkö  Heikki Toivanen  kertoo, ettei Savon Sanomilla ole yhteisen vaalikoneen lisäksi tulossa erillistä galleriaa pohjoissavolaisille ehdokkaille.
 – Ajattelemme vaalipiiriä kokonaisuutena, Toivanen sanoo.
 "Medialta aika outo veto", moittii puoluepomo
 Perussuomalaisten Pohjois-Savon piirin puheenjohtaja  Pia Pentikäinen  pitää sanomalehti Karjalaisen linjausta yllättävänä.
 – Se on medialta aika outo veto. Ei hyvän maun mukainen. Olemme samaa vaalipiiriä ja ajamme samoja etuja, vaikka välimatkat ovatkin pitkiä, Pentikäinen perustelee.
 Entä onko puolueiden omissa piireissä havaittavissa nurkkakuntaisuutta?
 Pentikäisen mukaan perussuomalaisten ehdokkaat "juoksevat kampanjoimassa ihan missä vain".
 – Mutta hyvä kysymys on, ovatko äänestäjät avoimin mielin äänestämässä maakuntarajan yli, Pentikäinen pohtii.
 Viime vaaleissa eivät olleet, osoittavat tilastot.
 Vuonna 2015 eduskuntaan pääsi kuusi pohjoiskarjalaista ehdokasta. Heidän äänistään vain vajaa 16 prosenttia tuli maakuntarajan toiselta puolelta. Ylivoimaisesti eniten pohjoissavolaisten ääniä maakuntarajan yli kahmi vihreiden  Krista Mikkonen . Toisena tuli sosiaalidemokraattien  Riitta Myller .
 Loput kymmenen vaalipiirin kansanedustajaa ovat pohjoissavolaisia. Alle 10 prosenttia heidän äänistään tuli Pohjois-Karjalan kunnista. Eniten pohjoiskarjalaisiin äänestäjiin vetosivat pohjoissavolaisista ehdokkaita kristillisdemokraattien  Sari Essayah  ja sinisten  Pentti Oinonen .
 Oinosen menestymistä voi osaltaan selittää myös se, että hän on viettänyt lapsuutensa Kontiolahdella ja  myös muutti sinne virallisesti  vaalivuoden kesällä.
 Tänä vuonna Savo-Karjalan piiristä valitaan 15 kansanedustajaa.  Alueen edustajien määrä vähenee yhdellä  asukasluvun vähenemisen vuoksi.
 Äänet oman kylän tytöille ja pojille
 Keskustan Pohjois-Karjalan toiminnanjohtaja  Antti Varis  sanoo, että myös taloudelliset syyt vaikuttavat naapurimaakunnista saataviin äänisaaliisiin. Ehdokkaat eivät kampanjoi samalla volyymilla maakuntarajan toisella puolella, vaikka piireissä tehdäänkin yhteistyötä ja pidetään yhteisiä vaalitilaisuuksia.
 – Vaikka maakuntarajan yli on vuorovaikutusta, niin äänet liikkuvat rajan yli vain vähän. Esimerkiksi vieremäläinen ja kesälahtelainen eivät kohtaa toisiaan kovin montaa kertaa elämässään. Silloin kynnys äänestää maakuntarajan yli kasvaa, Varis pohtii.
 Myös Savo-Karjalan sosiaalidemokraattien toiminnanjohtaja  Seppo Eskelinen  tunnistaa äänestäjien maakuntahengen.
 – Halutaan äänestää oman kylän tyttöjä ja poikia, Eskelinen tiivistää.
 Eskelisen mukaan ehdokkaat lukevat tarkasti viime vuoden äänestystilastoja. Erityisesti pienten paikkakuntien ehdokkaat panostavat oman alueensa äänestäjiin kampanjoissaan. Eskelinen arvelee, että isompien kaupunkien vaalitilaisuuksisa maakuntarajat ovat häilyvämpiä.
 – Suoraan sanottuna uskoin, että neljässä vuodessa maailma muuttuisi niin, että kaksi maakuntaa olisi samalla kentällä. Nyt kun olemme kierrelleet vaalipiirissä, niin ei se ihan niin ole. Äänestäjät hakevat oman maakunnan ehdokkaita, Eskelinen pohtii.

Savo-Karjalan vaalipiiri yhdistyi jo viime vaaleissa, mutta harva äänestää maakuntarajan yli – lehti: "Olemme häpeilemättömästi maakuntamme puolella"


Summary: Kaksi ihmistä on kuollut A-streptokokin seurauksena talven aikana.

hengitystieinfektiot (hengityselinten taudit, infektiot)

Yleisimmin angiinaa, mutta myös tulirokkoa, lihaksissa eteneviä tulehduksia, vaikeita ihotulehduksia ja jopa verenmyrkytyksiä aiheuttava A-streptokokki yltyy epidemiaksi 5 -10 vuoden välein. Lapin sairaanhoitopiirin infektiolääkäri  Markku Broas  kertoo, että epidemia on nyt meneillään niin Lapissa kuin valtakunnallisesti.
 – Joulukuun alun jälkeen Lapin sairaanhoitopiirissä on ollut kahdeksan A-streptokokin aiheuttamaa verenmyrkytystä, kun niitä oli vuosi sitten neljä. Selvästi tämä on nyt aktiivinen ja tähän voi liittyä vakaviakin taudinkuvia ja jopa kuolemia, Broas toteaa.
 Verenmyrkytykseen sairastuneet ovat olleet eri-ikäisiä aikuisia.
 Talven aikana A-streptokokin seurauksena on menehtynyt Lapin sairaanhoitopiirin alueella kaksi ihmistä. Molemmat olivat perusterveitä nuoria ihmisiä.
 Streptokokki-infektiot ovat hoidettavissa antibiooteilla. Broas korostaakin oikean diagnoosin merkitystä, jos korkean kuumeen kylkiäisenä tulee nieluoireita.
 Broas kertoo, että syytä A-streptokokin yltymiseen epidemiaksi eri puolilla maailmaa ainakin kerran vuosikymmenessä ei tiedetä. Viime vuonna tartuntatautirekisteriin ilmoitettiin THL:n mukaan yhteensä 370 A-streptokokin aiheuttamaa infektiota, mikä oli neljänneksen enemmän kuin vuonna 2017.
 Influenssakausi näillä näkymin laantumassa
 Influenssakausi sen sijaan näyttää olevan laantumaan päin. Broaksen mukaan viikolla 7 sairaanhoitopiirin alueella diagnosoitiin 89 influenssatapausta. Helmikuun puolivälin jälkeen tapausten määrä kääntyi laskuun ja viikolla 8 niitä oli 67. Vain osa influnssatapauksesta diagnosoidaan.
 Tähän mennessä influenssatapaukset ovat olleet enimmäkseen A-virustyyppiä, useimmiten sikainfluenssaa.
 – Joskus käy niin että B-influenssa tulee myöhemmin erikseen, mutta sitähän me emme tiedä vielä, Broas toteaa.
 Hän arvioi, että influenssarokote on antanut tänä talvena vahvemman suojan kuin aiempina vuosina. Kaikkia se ei suojaa, vaan rokotteen ottaneita sairastuu jokaisen epidemian yhteydessä. Ikäihmisillä rokotesuoja näyttää olevan heikompi.
 Valtakunnallisen rokotusrekisterin mukaan influenssarokotteita oli eri puolilla Suomea annettu 9.2 mennessä yli 1, 2 miljoonaa annosta.

Lihansyöjäbakteerinakin tunnettu streptokokki aiheuttanut useita verenmyrkytyksiä Lapissa


Summary: Suorien lentojen Berliinistä Lappeenrantaan odotetaan tuovan Saimaan alueelle tuhansia lomailijoita Keski-Euroopasta.

Visit Finland (Matkailun edistämiskeskus)

Halpalentoyhtiö Ryanair aloittaa huhtikuun alussa suorat lennot Berliinistä Lappeenrantaan. Hyvän ennakkokysynnän ansiosta yhteys muuttuu ympärivuotiseksi, vaikka ensimmäistäkään lentoa ei ole vielä lennetty kaupunkien välillä.
 – Kolmannes lentojen matkustajista tulee olemaan Saimaan alueelle tulevia saksalaisia, arvioi Visit Finlandin Saksan markkinointiedustaja  Jyrki Oksanen .
 Matkustajia jonottamassa Lappeenrannan lentoaseman lähtöselvitykseen. Tommi Parkkinen / Yle
 Visit Finland sekä eteläisen Saimaan matkailun markkinointiyhtiöt ovat aloittaneet Saimaa-lomien markkinoinnin Berliinissä.
 – Suuri merkitys on sillä, että saksalainen pääsee kolmessa tunnissa Saimaalle ja voi vuokrata mökin vaikkapa viikonlopuksi, sanoo Oksanen.
 Kesäkaudella tavoitteena on saada Berliinistä lähtemään suorilla lennoilla Saimaalle lomalle hieman yli 4 000 saksalaisturistia. Tämä tarkoittaisi noin 26 000 majoitusvuorokautta Etelä-Karjalan ja Etelä-Savon alueella.
 – Lennoilla Saimaalle tulevat turistit jättävät tänä kesänä noin kolmen miljoonan euron matkailutulon alueelle, sanoo Oksanen.
 Retkiluistelua Ristiinassa. Saksalaisturisteille tarjotaan talvella mahdollisuutta liikkua luonnossa.  Timo Ikonen / Yle
 Visit Finlandin selvityksen mukaan Suomi-lomalle tuleva saksalainen kuluttaa majoitukseen ja palveluihin keskimäärin sata euroa vuorokaudessa. Talvilomalla kulutus on merkittävästi suurempaa.
 – Alppeihin verrattuna Saimaa on erilainen talvimatkailukohde, jossa voi vaikkapa liikkua järven jäällä. Kyllä uutuuskohteet kiehtovat.
 Saimaalle tulevat saksalaisturistit pääsevät talvella halutessaan pilkille.  Niko Mannonen / Yle
 Berliinin lentojen muuttuminen ympärivuotiseksi mahdollistaa uusien tuotteiden kehittämisen Saimaan talvimatkailuun.
 – Suur-Berliinin alueella on kuutisen miljoonaa kuluttajaa, jotka nyt pääsevät helposti nopealla lentoyhteydellä Saimaalle. Joukossa on lukuisia murtomaahiihdon harrastajia, joilla ei ole Saksassa mitään harrastemahdollisuuksia.
 Pietari ja Saimaa kiinnostavat saksalaisturisteja
 Lappeenrannasta Viipuriin viisumivapaita risteilymatkoja järjestävä Saimaa Travel myy kesän matkapaketteja keskiviikkona Berliinissä alkavilla  ITB-matkamessuilla .
 M/S Carelia Lappeenrannan matkustajasatamassa. Risteilyt Viipuriin alkavat keväällä Saimaan kanava avauduttua. Riitta Väisänen / Yle
 Saimaan kanavan kautta Viipuriin on tähän asti risteillyt vuosittain noin 300 saksalaisturistia, mutta varustamo odottaa tänä vuonna saksalaisten määrän kaksinkertaistuvan.
 – Olemme kehittäneet tuotteita, jotka kiinnostavat saksalaisia. Erityisesti Pietarin ja Saimaan yhdistäminen samaan lomamatkaan tuntuu herättävän kiinnostusta, sanoo toimitusjohtaja  Kirsti Laine.
 YLE
 Lentojen muuttuminen ympärivuotiseksi pidentää matkailukautta Saimaalla.
 – Tämä tasoittaa eroa kesä- ja talvikauden välillä ja luo Saimaasta aidosti ympärivuotisen matkailukohteen, sanoo matkailun markkinointiyhtiö goSaimaan johtaja  Juha Sorjonen .
 Lappeenrannan lentoaseman matkustus kasvaa ennätysvauhtia
 Lappeenrannan lentoaseman matkustajamäärä kasvaa tänä vuonna nopeimmin maakuntien lentoasemista. Vuonna 2018 kentän kautta kulki vajaat 32 500 matkustajaa, mutta tänä vuonna reittilennoilla on myynnissä jo yli 80 000 paikkaa. Lisäksi vuosittain lennetään valmismatkojen tilauslentoja.
 Mikäli nykyiset reitit jatkuvat myös vuonna 2020, lentoaseman matkustajamäärä ylittää 100 000 matkustajan rajan.
 Lappeenrannan lentoasema Jari Tanskanen / Yle

Ryanairin reitti Berliinistä Lappeenrantaan ympärivuotiseksi – Saimaasta talvikohde saksalaisturisteille


Summary: Jenner päätyi talouslehti Forbesin miljardöörilistalle nuorempana kuin Mark Zuckerberg.

Kardashianien ehtiväiseen mediasukuuun kuuluva  Kylie Jenner  on nyt maailman nuorin miljardööri. Näin on, jos  talouslehti Forbesia  on uskominen. Forbes arvioi ja listaa maailman miljardöörejä vuosittain.
 Kylie Jenner on 21-vuotias. Hän pesee tuoreella miljardööristatuksellaan esimerkiksi Facebookin  Mark Zuckerbergin , joka pääsi Forbesin listoille "vasta" 23-vuotiaana.
 Jennerin rahat ovat peräisin hänen vasta pari vuotta vanhasta Kylie Cosmetics -yhtiöstään.
 Yhtiön arvo on Forbesin laskelmien mukaan 900 miljoonaa dollaria. Kun Forbes laskee mukaan Jennerin muun omaisuuden, kokonaisomaisuuden arvoksi tulee miljardi.
 Jo  viime kesänä meno  näytti Forbesin mukaan siltä, että Jenner hätyyttelee pian miljardöörirajaa.
 Kaikkien tuntemat Kardashianit
 Kylie Jenner on osa tosi-tv-maailman Kardashian-Jennerin perhettä, jonka laajemmat sukulonkerot ulottuvat muun muassa urheiluun ja musiikkiin sekä tietysti muotiin ja kauneuteen.
 Vaikka ei tietäisi, mitä kukin Kardashianin suvussa tekee tai kuka kukin on, harvassa on ihminen, joka ei tietäisi Kardashianien olemassaolosta.
 Kylie Jennerillä on siis ollut valmiina julkinen areena, jolle pystyttää oma show.
 Myynti perustuu nuorten naisten Kylie Jenner -fanitukseen ja sosiaaliseen mediaan. Esimerkiksi  Instagramissa Jennerillä  on 128 miljoonaa seuraajaa. Kun Kylie Jenner jakaa kuvan tai videon Instragram-tilillään, kolme miljoonaa tykkäystä ei ole saavutus eikä mikään.
 Kätevän markkinoinnin lisäksi Kylie Cosmeticsin tuotanto on käytännössä ulkoistettu, ja  yhtiön pyörittämisessä Jenneriä auttaa oma äiti .
 Kylie Jenner on  Kris Jennerin  ja  Caitlyn Jennerin  (ent. Bruce) tytär ja malli  Kendall Jennerin  sisko. Äidin aiemmasta liitosta siskoja ovat  Kourtney ,  Kim  ja  Khloé Kardashian .
 Kylie Jennerin puoliso on räppäri  Travis Scott . Heillä on yksi yhteinen lapsi.
 Forbesin miljardöörilistan ykkönen on edelleen verkkokauppa Amazonin  Jeff Bezos . Hänen omaisuutensa arvoksi Forbes laskee 131 miljardia dollaria.
 Kiinnostavatko Kardashianit? Entä Jennerin meikit? Mitä ajattelet sosiaalisen median kyvystä luoda "selfiemiljonäärejä"? Onko siten ansaittu raha huonompaa tai helpompaa kuin vaikkapa perinteisellä teollisuudella tehty omaisuus?
 Voit keskustella asiasta kello 21:een asti.
 Korjattu 19.26 Travis Scott aviomiehestä  puolisoksi .

Sometus ja meikkaaminen kannattavat – Kylie Jenneristä tuli maailman nuorin miljardööri


Summary: Aalto-yliopiston opiskelija jakoi aidonnäköisiä lääkkeitä Helsingin rautatieasemalla ja sai ihmiset uskomaan niiden voimaan.

Yhdysvaltalainen  Lisa Erdman  teki vajaat kymmenen vuotta sitten mullistavan keksinnön. Hän keksi lääkkeen nimeltä Finnexia, joka on tablettina suun kautta nautittava kielenopiskeluun stimuloivasti vaikuttava lääke.
 Sen vaikuttava ainesosa on linguositiini, joka aktivoi neuroreseptoreja, jotka puolestaan vastaanottavat erityisesti suomalais-ugrilaisiin kieliin liittyvää informaatiota. Tämä tekee erityisesti suomen kielen oppimisesta huomattavasti nopeampaa ja helpompaa.
 Oikeasti Finnexia on täysin keksitty tuote, jolla ei ole minkäänlaista lääketieteellistä pohjaa.
 Syyskuussa 2012 Erdman työryhmineen kokoontui Helsingin rautatieasemalle esittelemään mullistavaa lääkettä. Kolmen päivän ajan ryhmä päivysti aseman ihmisvilinän keskellä. He pysäyttivät ihmisiä, jakoivat tietoa ihmelääkkeestä ja keräsivät samalla ihmisten tarinoita ja kokemuksia suomen kielen oppimiseen liittyen.
 Esittelypisteessä oli erilaisia markkinointimateriaaleja, julisteita ja 3D-animoitu video, joka kertoi tarkemmin lääkkeen toimintaperiaatteesta. Aiheesta kiinnostuneet saattoivat täyttää lomakkeen ja voittaa kahvikuponkeja ja muita pikkupalkintoja tai purkillisen Finnexiaa.
 Lisa Erdman esitteli Finnexiaa ihmisille Helsingin rautatieasemalla. Performanssi tapahtui loppusyksystä 2012. Tämä kuva on otettu haastattelun yhteydessä alkuvuodesta 2019. Vesa Marttinen / Yle
 Kaikki näytti sujuvan hyvin ja ihmiset olivat kiinnostuneita tuotteesta. Totuus oli kuitenkin toinen kuin miltä päällepäin näytti: oikeasti Finnexia oli täysin keksitty tuote, jolla ei ole minkäänlaista lääketieteellistä pohjaa. Aidon näköisissä tablettipurkeissa oli pelkkää lumelääkettä, joka ei oikeasti vaikuta mihinkään.
 Mutta ihmiset uskoivat, ja tätä Erdman ei osannut aavistaa. Harmiton taideperformanssi oli muuttunut ihmiskokeeksi.
 Entinen mainossuunnittelija tiesi, miltä pakkauksen tulee näyttää
 Lisa Erdman on kotoisin Yhdysvalloista Milwaukeesta, Wisconsinin osavaltiosta. Hän muutti Suomeen kymmenisen vuotta sitten osallistuakseen Taideteollisen korkeakoulun (nyk. Aalto-yliopisto) tohtorikoulutusohjelmaan.
 Ennen Suomeen muuttoaan hän oli työskennellyt lääkealan mainossuunnittelijana. Tämän työn yhteydessä kypsyi ajatus aidonnäköisestä lääkkeestä, jonka ympärille Erdman halusi luoda moniulotteisen taideperformanssin.
 Finnexia-projektin perimmäinen tarkoitus oli luoda tilaisuus avoimelle dialogille, joka liittyy ulkomaisten kokemuksiin suomen kielen oppimisprosessista.
 – Samoihin aikoihin halusin itse oppia suomea ja olla tekemisissä ihmisten kanssa, jotka opettelevat kieltä ja yrittävät integroitua suomalaiseen kulttuuriin, Erdman kertoo nyt, kun tapahtumista on kulunut seitsemän vuotta.
 Finnexian piti olla kiinnostuksen herättäjä, ikkuna, jonka avulla ihmiset saadaan pysähtymään ja osallistumaan.
 Projektin toinen tavoite oli satiirin keinoin kritisoida ihmisten kevytkenkäistä suhtautumista lääkkeisiin ja lääkemainontaan. Tässä ryhmä onnistui liiankin hyvin.
 Erdmanin suunnittelemat Finnexia-pakkaukset ja markkinointimateriaalit olivat niin aidon näköisiä, että monet päätyivät uskomaan lääkkeen aitouteen.  Projektin verkkosivut  ovat edelleen olemassa ja tuotteen  mainos löytyy Youtubesta .
 Finnexia-lääkepakkaukset oli tehty mahdollisimman aidon näköisiksi. Vesa Marttinen / Yle
  Miksi ihmisille ei kerrottu totuutta?
 Finnexia-projektin keskeinen ongelma on helppo osoittaa jälkikäteen: merkittävä osa ihmisistä ei koskaan saanut tietää, että lääke ei ole oikea. Tapahtumapaikalla performanssin aikana kukaan ei kertonut, mistä on oikeasti kyse.
 Erdmanin mukaan kertomatta jättäminen on keskeinen syy moniin ongelmiin ja eettisiin kysymyksiin, joita projekti herätti.
 – Finnexian ympärille syntyi paljon toivoa, ja monet korkeasti koulutetutkin ihmiset selittivät minulle jälkikäteen, kuinka he tunsivat tulleensa huijatuksi. Projekti muutti oman käsitykseni siitä, kuinka ihmiset suhtautuvat mainoksiin ja luottavat lääkkeisiin ja lääkemainontaan.
 Hän selittää valintaa jälkikäteen taiteellisella vapaudella.
 – Jos tehdään taiteellista tutkimusta, se on kuitenkin eri asia kuin jonkin puhtaasti laadullisen tai kvalitatiivisen tutkimuksen tekeminen. Siihen liittyy tietty määrä riskinottoa, kokeilua ja improvisaatiota.
 Projekti muutti käsitykseni siitä, kuinka ihmiset suhtautuvat mainoksiin ja luottavat lääkkeisiin ja lääkemainontaan.  Lisa Erdman
 Projekti sai myös työryhmän rivit rakoilemaan. Yksi jäsenistä lopetti Finnexian markkinoinnin ensimmäisen päivän jälkeen, koska hän piti toimintaa epäeettisenä.
 Erdman sai osakseen someraivoa, kriittistä palautetta ja vaatimuksia kampanjan poistamiseksi internetistä. Six Degrees -lehti  julkaisi tapauksesta jutun , joka poiki lisää tiukkasävyistä palautetta.
 Ihmisissä oli syntynyt valheellista toivoa.Tämä käsite päätyi vuosia myöhemmin Lisa Erdmanin väitöskirjan otsikkoon: Aalto-yliopiston taiteen laitokselle tehty väitös perkaa tapaus Finnexian juuriaan myöten.
 Väitös julkaistaan huhtikuun alussa otsikolla  Performing false hope  eli  Valheellisen toivon performanssi .
 Johtopäätös: luottamus lääkemainoksiin korkealla
 Vaikka Finnexia-projektista on aikaa useita vuosia, asia on edelleen herkkä ja tunteet nousevat pintaan, kun Erdman kertoo ihmisissä syntyneestä toivosta ja tunnereaktioista.
 – Kun ryhdyin kauppaamaan Finnexiaa, näin ihmisten reaktiot välittömästi. Paikalle tuli esimerkiksi eräs opiskelija Virosta, joka voitti arvonnassa paketin pillereitä. Näin hänen kasvoiltaan, kuinka innoissaan hän oli. Tahdoin kertoa hänelle totuuden, mutta omatkin tuntemukseni olivat sekavia. Lopulta pyysin häntä ottamaan minuun sähköpostilla yhteyttä, ennen kuin hän kokeilee näitä pillereitä. En koskaan kuullut hänestä tämän jälkeen.
 Erdman on varovainen sanoissaan: haastattelun aikana hän toistaa moneen kertaan, että tarkempi analyysi ja yksityiskohdat selviävät väitöskirjasta.
 Alkuperäinen suunnitelma oli viedä performanssia myös muihin suomalaisiin kaupunkeihin.
 – Näiden erilaisten eettisten ongelmien noustua esiin päätin olla jatkamatta tätä. Minulla on edelleen valtava määrä t-paitoja ja pillereitä ja mainosmateriaaleja, enkä tiedä käytänkö niitä enää koskaan mihinkään, Erdman kertoo.
 Projektia voi luonnehtia monella tavoin epäonnistuneeksi, mutta ainakin yhden asian se onnistui todistamaan. Erdmanin mukaan ihmisten reaktiot osoittavat, kuinka valtava lääketieteellisen mainonnan valta ja ihmisten luottamus lääkealan auktoriteetteihin todellisuudessa on.
 – Tarkoitus ei ollut osoittaa tätä, mutta yksi projektin lopputulemista on, että Finnexia heijastaa sitä luottamusta, joka monilla ihmisillä on lääketeollisuutta ja lääketiedettä kohtaan.
 Psykologian professori: "ei voi perustella taiteellisella vapaudella"
 Psykologian emeritusprofessori, luennoitsija ja kirjailija  Markku Ojanen  tutustui tapaus Finnexiaan Ylen pyynnöstä. Hän luki tämän artikkelin ennen sen julkaisemista ja kommentoi asiaa lukemansa perusteella.
 Ojasen mukaan Finnexian kaltaiseen tuotteeseen uskominen on ymmärrettävää ja inhimillistä.
 – Mehän toivomme hyvin nopeita ja helppoja ratkaisuja asioihin. Tuntuu ikävältä jos joutuu tekemään paljon työtä vaikkapa onnellisuuden eteen. Olisi niin mukava löytää joku lääke, hyvä ja nopea keino, että ei tarvitsisi itse tehdä yhtään mitään. Siihen kun saadaan vielä tällaista ikään kuin tieteellistä tukea taustaksi, ja käytetään erilaisia voimakkaitakin retorisia keinoja, saadaan paketti, johon sortuu melkein kuka tahansa.
 Ojanen pitää Finnexia-kokeilua epäeettisenä ihmiskokeena.
 – Tällaista ei voi mielestäni perustella taiteellisella vapaudella. Kyllä taiteellakin pitää olla jotain rajoituksia silloin kun ihmisiin vaikutetaan ja heidät saadaan uskomaan asioihin, jotka ovat aika kyseenalaisia. Se on minusta vähän kehno alibi tuo taiteellinen vapaus.
 "Taiteellinen tutkimus on vielä uusi tutkimusalue"
 Myös Taideyliopiston Teatterikorkeakoulun taiteellisen tutkimuksen professori  Tuija Kokkonen  tutustui artikkeliin etukäteen Ylen pyynnöstä. Hän ei halua kommentoida Erdmanin tapausta lukematta valmista väitöskirjaa. Hän suostuu kuitenkin kommentoimaan sähköpostitse asiaa yleisesti taiteellisen tutkimuksen tutkimusetiikan näkökulmasta.
 Kokkosen mukaan ihan mitä tahansa ei voi perustella taiteellisella vapaudella.
 – Ihmisoikeudet ovat loukkaamattomia kaikkialla ja kaikilla elämän alueilla. Oman näkemykseni mukaan myöskään muunlajisten olentojen vahingoittamista ei voi taiteella oikeuttaa. Tämä ei millään lailla vähennä taiteen kykyä ja mahdollisuuksia yhteiskunnalliseen kriittisyyteen ja kyseenalaistamiseen.
 Kokkonen myös muistuttaa, että taiteellinen tutkimus on vielä kohtuullisen uusi tutkimusalue, ja sen tutkimuseettinen ymmärrys kehittyy alan mukana. Esimerkiksi Taideyliopisto on sitoutunut taiteellisen tutkimuksen kohdalla yleiseen humanistisia tieteitä koskevaan hyvän tieteellisen käytännön ohjeistukseen, jonka on laatinut valtakunnallinen Tutkimuseettinen neuvottelukunta TENK.
 – Uusille väitöstutkimuksille tehdään nykyään jo aloittaessa TENKin ohjeistuksen mukaan tutkimuseettinen ennakkoarviointi, jos tutkimussuunnitelma mitenkään viittaa sellaisen tarpeeseen. Mutta tämä on tosiaan tämän hetken ymmärrystä, artikkelissa mainitun tapauksen aikaan ymmärrys on ollut toisenlainen, Kokkonen kirjoittaa.
 Lisa Erdmanin väitöskirja Valheellisen toivon performanssi: Julkisena taideinterventiona toteutetun fiktiivisen lääkemarkkinoinnin eettiset seuraukset ilmestyy Aalto Arts Booksin kustantamana kevään 2019 aikana.

"Tämä ihmelääke auttaa oppimaan suomen kieltä" – taideopiskelijan projekti paljasti ihmisten sokean uskon lääkkeisiin ja lääkemarkkinointiin


Summary: Varusmies on sairaalahoidossa. Loukkaantunut oli astunut palvelukseen tammikuun saapumiserässä.

Kaartin jääkärirykmentissä loukkaantui tiistaina varusmies ampumaharjoituksessa. Kaartin jääkärirykmentti on sijoitettu Helsingin Santahaminaan.
 Varusmies oli ampunut luodin vahingossa omaan jalkaansa tilanneampumaradalla. Harjoitus tehdään maastossa edeten.
 Maavoimien tiedotteen mukaan vahinko sattui rynnäkkökiväärillä.
 Kyse oli erikoiskoulutuskauden ammunnoista kovilla ampumatarvikkeilla. Tilanne ei liittynyt käynnissä olevaan suurempaan Kehä 19 -paikallispuolustusharjoitukseen.
 Varusmiehen läheisille on kerrottu loukkaantumisesta. Loukkaantunut oli astunut palvelukseen tammikuun saapumiserässä.
 Sanatahaminan edellinen loukkaantumistapaus aseenkäytössä on lokakuulta. Esikuntapäällikkö  Mika Kavénin  mukaan tuolloin harjoituksessa käytettiin paukkupatruunoita, mutta yksi luoti oli vahingon takia aito. Varusmies haavoittui reiteen.

Tuore varusmies ampui itseään vahingossa jalkaan Santahaminassa


Summary: Saksan poliitikot ovat 45 vuotta pelänneet sanoa, ettei autolla pitäisi saada ajaa niin kovaa kuin huvittaa, kirjoittaa toimittaja Marcus Ziemann.

Volvo osasi maanantaina taas yllättää. Volvo ilmoitti  tiedotteella  rajoittavansa uusien autojensa huippunopeuden 180 kilometriin tunnissa ensi vuodesta alkaen.
 Volvo perustelee päätöstään turvallisuudella. Yhtiö haluaa käynnistää keskustelun, millainen oikeus ja velvollisuus autonvalmistajilla on puuttua kuljettajan ajokäyttäytymiseen. Yhtiö muistuttaa, että ylinopeus on yksi yleisimpiä syitä, miksi ihmisiä kuolee liikenteessä.
 Erityisesti vapaiden moottoritienopeuksien Saksassa Volvon ilmoitus on ollut huomattavasti mittakaavaansa suurempi uutinen. Yhtiön toivoma keskustelu alkoi Saksassa suoraan huutomyrskyllä.
 Saksassa Volvo on 1,3 prosentin markkinaosuudella tietenkin pikkupeluri. Pelkästään Volkswagen-merkkisiä autoja rekisteröitiin Saksassa viime vuonna 643 000. Se on saman verran kuin Volvoja myytiin koko maailmassa.
 Mutta olennaista huippunopeusuutisessa oli ajoitus. Volvo ehti taas ensimmäisenä sanoa ääneen sen, minkä moni muukin haluaisi sanoa, mutta ei ole uskaltanut.
 Volvolla on tähän ehkä varaa, sillä kiinalaisomisteisella ruotsalaismerkillä menee tällä hetkellä erittäin hyvin niin kaupallisesti kuin imagollisestikin. Volvo haluaa profiloitua ennen kaikkea turvallisuudella.
 Uutinen toi Volvolle taas kerran viestintävoiton. Samanlainen huomio syntyi, kun yhtiö ilmoitti heinäkuussa 2017 lopettavansa perinteisten polttomoottoriautojen valmistuksen.
 Itse autoilun kannalta Volvon ilmoitus huippunopeuden rajoittamisesta on lopulta aika pieni juttu. Saksaa lukuun ottamatta missään ei ole todellista tarvetta autolle, joka kulkisi yhtään tämän kovempaa.
 Jos ei tunne historiaa, ei ymmärrä nopeuskeskustelua
 Saksan moottoriteilläkään ei enää kaikkialla saa päästellä täysiä. Liikenteen lisääntyminen, turvallisuuskysymykset sekä melu- ja ilmansuojelu ovat johtaneet siihen, että vapaita tieosuuksia on nykyään huomattavasti vähemmän kuin vielä hengenvaarallisella 1970-luvulla.
 Vielä 50 vuotta sitten Saksan autobahneilla ajettiin aina niin kova kuin autosta lähti. Kovaahan tuon ajan autot eivät edes kulkeneet, mutta vaarallisia olivat.
 1973 tuli öljykriisi ja siitä seuranneet sunnuntaiajokiellot. Saman vuoden marraskuussa moottoriteille säädettiin sadan kilometrin nopeusrajoitus. Sen tarkoituksena oli ainoastaan polttoaineen säästäminen.
 Mutta koska liikenteessä kuoltiin 45 vuotta sitten ennätystahtiin, halusi silloinen sosiaalidemokraattinen liikenneministeri  Lauritz Lauritzen , että nopeusrajoitukset pidettäisiin voimassa. Siitä seurasi hirveä huuto.
 Saksan autoliitto ADAC keräsi nimilistoja ja valmistutti miljoonia tarroja, joissa luki "Freie Fahrt für freie Bürger" eli vapaata ajoa vapaille kansalaisille. ADAC:sta tuli kampanjan vahvistamana Euroopan suurin jäsenjärjestö ja jättilobbari, joka sai vasemmiston polvet tutisemaan. Vihreitä ei tuohon aikaan vielä ollutkaan.
 Maaliskuussa 1974 nöyrtynyt liikenneministeri antoi periksi. Saksalaiset saivat taas paahtaa täysillä. 45 vuoden ajan jokainen ehdotus yleiseksi nopeusrajoitukseksi autobahneille on tuomittu kuolleeksi.
 Viimeksi kuukausi sitten Saksan hallitus ilmoitti, että yleistä 130 kilometrin nopeusrajoitusta ei tule. Tämänkertaisen keskustelun laukaisi hallituksen oma ilmastotyöryhmä, joka ehdotti nopeuden rajoittamista yhtenä toimena ilmaston suojelemiseksi.
 Jokaista miljardia ajettua moottoritiekilometriä kohden Saksassa kuolee 1,6 ihmistä. Liikennettä A95-moottoritiellä tammikuussa 2019. Lukas Barth-Tuttas / EPA
 Mutta tappaako se vauhti?
 Kaikki ymmärtävät, että vauhti on vaarallista. Mutta yksi syy, miksi Saksaan ei saada yleistä nopeusrajoitusta kaikille tieosuuksille, on tilastoissa. Ne eivät ole toistaiseksi tukeneet riittävästi rajoittamisen tarvetta.
 Autobahnit ovat nimittäin Saksan turvallisimmat tiet. Kolmannes kaikista ajokilometreistä ajetaan moottoriteillä, mutta vain 12 prosenttia liikennekuolemista tapahtuu moottoriteillä. Jokaista miljardia ajettua moottoritiekilometriä kohden kuolee 1,6 ihmistä. Se on samaa luokkaa kuin naapurimaissa Itävallassa tai Belgiassa, joissa on nopeusrajoitukset.
 Lisäksi Saksan niillä moottoritieosuuksilla, joissa voimassa on joko 120 tai 130 kilometrin nopeusrajoitus, onnettomuuksia tapahtuu saman verran kuin osuuksilla ilman rajoitusta. Onnettomuuksissa myös kuolee saman verran, oli tieosuudella nopeusrajoitusta tai ei.
 Saksan maanteillä sen sijaan on paljon vaarallisempaa. 60 prosenttia kuolemista sattuu maanteillä, vaikka niillä ajetaan vain 40 prosenttia kaikesta ajosta. Maanteillä voimassa on satasen rajoitus. Se on kapeilla teillä aika paljon.
 Pakokaasupäästöjen osalta nopeudella on jonkun verran merkitystä. Saksassa henkilöautoilu aiheuttaa noin 13 prosenttia maan CO2-päästöistä. Ympäristöviraston laskelmien mukaan 120 kilometrin nopeusrajoitus vähentäisi moottoriteiden osalta CO2-päästöjä yhdeksän prosenttia.
 Koska moottoriteillä ajetaan noin kolmannes henkilöautoliikenteestä, vähentäisi moottoriteiden nopeusrajoitus henkilöautopäästöjä kolme prosenttia. Kaikkiaan Saksan CO2-päästöjä nopeusrajoitukset vähentäisivät siten puolisen prosenttia.
 Tilastot eivät myöskään tue sitä, että nopeusrajoitukset saisivat autoilijat hankkimaan pienempitehoisia autoja. Saksan naapurimaissa Itävallasta ja Sveitsissä uudet autot hankitaan yhtä tehokkaina tai jopa tehokkaampina, vaikka niillä ei kovaa saa ajakaan.
 Somessa nähdään jo, että muutos on tulossa
 Maanantai-iltana saksalaismedioiden kommenttikentät täyttyivät Volvon päätöksen ihmettelijöistä. Jako kahteen oli helppo nähdä; nuoret ja keski-ikäiset miehet tuomitsivat, kaikenikäiset naiset kiittivät.
 Esimerkiksi Facebookin peukutustykkäyksissä Volvon päätös jakautui siten, että yleismedioissa siitä tykättiin ja automedioissa taas näytettiin hapanta naamaa.
 Yleistä keskusteluissa on ollut, että ”automiehet” sanovat nyt boikotoivansa Volvoa. Keskustelun vastavoimia se on naurattanut, sillä Saksassa ”automies” ei aja Volvolla.
 Saksan mersukuskit, bemaristit ja audimiehet ovatkin keksineet toinen toistaan rankempia piloja ja meemejä rekkakaistalla ohitusmahdollisuutta odottavista volvokuskeista. Volvoa saa nyt pilkata, se on pelin henki.
 Mutta keskusteluissa myös muut ovat päässet ääneen. Maan monissa radiokanavissa ihmiset ovat tiistaina saaneet soittaa ja purkaa Volvon heille aiheuttamia tuntemuksia. Moni on ollut sitä mieltä, että ruotsalaiset ottivat nyt sen roolin, jota poliitikot eivät Saksassa uskalla ottaa.
 Moni keskustelija on saksalaiseen analyyttiseen tapaan myös huomannut, että muutos on tulossa. Ruotsalaiset pakottivat nyt saksalaiset miettimään, tarvitseeko autolla sittenkään ajaa ihan niin kovaa.
 Joukossa on jo paljon surua ja luopumisen tuskaa. Pikkuruisen Volvon esimerkin uskotaan tarttuvan muihin valmistajiin. Se päättäisi vapaiden kansalaisten vapauden vapaasta ajamisesta. ADAC ei muuten tuota slogania enää käytä, vaikka moottoriteiden yleisiä nopeusrajoituksia edelleen vastustaakin.

Analyysi: Volvon ilmoituksesta rajoittaa autojensa huippunopeus 180 kilometriin tunnissa tuli läimäys saksalaisten poskille


Summary: Rauhanomainen ratkaisu on tärkeä mantereella historiallisesti, arvioi Suomessa vieraillut Kolumbian ulkoministeri Carlos Holmes Trujillo.

Venezuelassa odotetaan kärjistyykö valtataistelu valtaan tarraavan istuvan presidentin  Nicolás Maduron  ja väliaikaiseksi presidentiksi julistautuneen oppositiojohtaja  Juan Guaidón  välillä jälleen.  Guaidó palasi maanantaina kotimaahan  kierrettyään Etelä-Amerikan valtioita hakemassa tukea vallansiirrolle.
 Suomessa vieraileva Kolumbian ulkoministeri  Carlos Holmes Trujillo  korostaa tarvetta löytää Venezuelan kriisiin ratkaisu diplomaattisesti ja poliittisesti, ilman voimankäyttöä.
 Rauhanomaisella ratkaisulla olisi suuri merkitys Latinalaisessa Amerikassa myös historiallisesti, Holmes Trujillo arvioi Ylen haastattelussa.
 – Pelissä on demokraattisten valtioiden kyky osoittaa, että demokratiaa on mahdollista puolustaa rauhanomaisesti, hän sanoi.
 Ulkoministeri viittaa siihen, että Latinalaisen Amerikan historiaa ovat varjostaneet muun muassa veriset sotilasvallankaappaukset, joita myös Kolumbian pitkäaikainen liittolainen Yhdysvallat on tukenut.
 Latinalaisessa Amerikassa puhutaan parhaillaan toisaalta myös demokratian kriisistä: epäily kansanvallan toimivuudesta on  tutkimuksen mukaan kasvanut .
 Holmes Trujillo tapasi Suomen-vierailullaan muun muassa ulkoministeri  Timo Soinin  (sin.).
 Venezuelan oppositiojohtaja Juan Guaidó tervehti kannattajiaan palatessaan Caracasiin maanantaina. Ronaldo Schemidt / AFP
 Voimankäyttö poissuljettu?
 Yhdysvallat on toistuvasti väläytellyt voimankäytön mahdollisuutta  vallansiirron nopeuttamiseksi ja Venezuelaa johtavan Maduron syrjäyttämiseksi.
 Aseellinen väliintulo on ollut esillä myös Latinalaisen Amerikan viestimissä. Myös Venezuelan oppositio on sitä esittänyt.
 Oppositiojohtaja Guaidó on joutunut selittelemään tviittejään, joissa hän on ilmoittanut "kaikkien keinojen olevan pöydällä" kriisin ratkaisemiseksi.
 Kolumbia on samoilla linjoilla EU:n kanssa: aseellinen väliintulo ei ole ratkaisu kriisiin. Lisäksi EU on pyrkinyt tukemaan neuvotteluyhteyttä Maduron hallinnon kanssa.
 Jos Yhdysvallat esittäisi avunpyynnön mahdolliseen operaatioon osallistumisesta, Kolumbian kanta olisi selvä, Holmes Trujillo sanoo.
 – Emme ole vielä käyttäneet kaikkia keinoja painostaa Venezuelaa. Pakotteita voidaan lisätä ja Venezuelaa voidaan painostaa YK:n ja kansainvälisen rikostuomioistuimen kautta, hän sanoi.
 Venezuelan kriisiin ratkaisua hakeva niin kutsuttu Liman ryhmä on toivonut kansainvälisen rikostuomioistuimen selvittävän, voidaanko Venezuelan nykyhallinnon katsoa syyllistyneen rikokseen ihmisyyttä vastaan, kun se on pitkittänyt humanitääristä kriisiä estämällä avustuskuljetusten pääsyä maahan.
 Liman ryhmään kuuluu joukko maita Etelä- ja Väli-Amerikasta sekä Kanada. Yhdysvallat ei ole ryhmän jäsen.
 Pakolaiset ja sissiliike Kolumbian huolena
 Kolumbia on kampanjoinut voimakkaasti Venezuelan konfliktin päättämisen ja vallanvaihdon puolesta. Kolumbian keskustaoikeistolainen presidentti  Iván Duque  on ottanut näkyvän roolin kiistassa.
 Taustalla on huoli pakolaiskriisistä, alueellisesta vakaudesta ja Kolumbian sisäisestä turvallisuudesta. Kolumbiaan on tullut arviolta yli miljoona venezuelalaista pakolaista.
 Poliisikoulun lähellä tapahtuneessa pommi-iskussa kuoli useita ihmisiä. Muricia Duenas Castaneda / EPA
 Kolumbia on myös pitkään syyttänyt Venezuelan tarjoavan turvasataman vasemmistolaisille sissiliikkeille maaperällään. Kolumbia solmi rauhansopimuksen Farc-sissiliikkeen kanssa kaksi vuotta sitten. Farcin entisiä jäseniä istuu nykyään kansanedustajina Kolumbian parlamentissa.
 Rauhantunnustelut ELN-sissiliikkeen kanssa katkesivat tammikuussa, kun järjestö surmasi 20 poliisikokelasta tuhoisassa pommi-iskussa Bogotássa.
 "Guaidóa tukevan rintaman vahvistuttava"
 Kolumbian ulkoministeri Carlos Holmes Trujillo on sitä mieltä, että diplomaattiset ponnistelut Venezuelan vallanvaihdon toteuttamiseksi ovat tähän asti onnistuneet. Näin siitä huolimatta, että Maduro yhä istuu Mirafloresin presidentinpalatsissa Caracasissa.
 Onnistumisena voidaan pitää jo sitä, että kasvava joukko valtioita on tunnustanut Guaidón väliaikaiseksi presidentiksi.
 Suomi tunnusti Guaidón helmikuussa useiden muiden EU-maiden rinnalla. Kaikkiaan Guaidón tunnustaneita valtioita on lähes 60.
 Guaidóa tukevan rintaman on kuitenkin yhä vahvistuttava, Holmes Trujillo arvioi.
 Oppositiojohtajan seuraavia askeleita odotetaan
 Guaidó palasi maanantaina Venezuelaan Etelä-Amerikan kierrokseltaan. Hän tapasi Kolumbiassa, Argentiinassa, Paraguayssa, Brasiliassa ja Ecuadorissa valtiojohtajia ja päättäjiä ja keskusteli tuesta vallansiirrolle.
 Kierroksella hänen on arvioitu pyrkineen vahvistamaan kuvaa siitä, että vallanvaihdoksella on vahva tuki Latinalaisessa Amerikassa ja että Yhdysvalloilla ei ole niin vankkaa roolia kuin presidentti  Donald Trumpin  hallinto antaa ymmärtää.
 Nyt Venezuelassa ja ulkomailla odotetaan, mitä Guiadó seuraavaksi aikoo.
 Kiinnostavaa on, että Venezuelan hallinto antoi Guaidón palata vapaasti maahan. Guaidó poistui Venezuelasta kierrokselleen helmikuussa vastoin oikeuden hänelle asettamaa matkustuskieltoa.
 Kolumbian ulkoministeri Holmes Trujillo uskoo, että oppositiojohtajan pidätys raivostuttaisi kansanliikettä entisestään ja vauhdittaisi Maduron hallinnon sortumista.
 Juan Guaidón kannattaja osallistui mielenosoitukseen Venezuelan Caracasissa 4. maaliskuuta. Raul Martinez / EPA
 Lue myös:
 Oppositiojohtaja Guaido palasi Venezuelaan: "Jatkamme eteenpäin"
 Sotilaallista väliintuloa Venezuelaan väläyttelevä Yhdysvallat on uhkauksensa kanssa yksin
 Venezuelan oppositiojohtaja ulkomaille: Pitäkää kaikki vaihtoehdot auki – USA:n ulkoministeri: Ryhdymme toimiin
 Kolumbia pitää rajansa auki naapurista ahdinkoa pakeneville venezualalaisille  – lyhyessä ajassa siirtolaisia on tullut 1,5 miljoonaa
 Kiista maanpaossa elävien kapinallisten karkottamisesta hiertää Kuuban ja Kolumbian välejä   Yle Kolumbiassa: Entisten sissien uusi aseistautuminen ja kokaiinikauppa huojuttavat Kolumbian haurasta rauhaa

Kolumbian ulkoministeri Suomessa: Latinalainen Amerikka tarvitsee Venezuelan vallansiirrosta myönteistä esimerkkiä – Ei aseellista väliintuloa


Summary: Crosskart-autojen kysyntä on kasvanut niin suureksi, että rantsilalainen perheyritys päätti rakentaa oman mallinsa.

Tästä on kyse Crosskart on 6–16 vuotiaille suunnattu moottoriurheilulaji. Nuorten luokkia ovat Mini, 85- ja 125-kuutioisten luokat sekä XTREM Junior. Mini-luokassa maksiminopeus on 60 km/h, 85-luokassa maksiminopeus on 80 km/h. 125-kuutioisten ja XTREM Junior -luokassa nopeudet ovat huomattavasti suuremmat. Laji on suosittua Pohjoismaissa ja Baltiassa. Suomessa kiinnostus lajia kohtaan  on kasvussa. Lajin suosio on niin kovassa kasvussa, että Pohjois-Pohjanmaalla sijaitseva formulatehdas aloitti crosskart-autojen valmistuksen.
 Pohjois-Pohjanmaalla Siikalatvan kunnan Rantsilassa majapaikkaansa pitävä Mtec tunnetaan ainoana suomalaisena Formula Ford -luokan autovalmistajana. Kirjainyhdistelmän Mtec takaa löytyy rantsilalainen  Mäkelän  perhe:  Markku ,  Jaana ,  Milla  ja  Miikka .
 Vuosi sitten perhe teki uudenaluevaltauksen, kun se aloitti crosskart kilpa-autojen valmistuksen. Suomessa innostus vauhdikkaaseen, läpi vuoden ajettavaan crosskartiin on kasvanut nuorten keskuudessa.
 Peppi ottaa ohjat käsiinsä
 Mäkelöiden tuore taidonnäyte, ruohonleikkuukoneen moottorilla varustettu Mtec Tiger on valjastettu jäiselle pihalle koeajoa varten.
 Crosskartia harrastavan 14-vuotiaan  Pinja Keski-Korsun  mielestä pihalla seisova tyylikäs musta kilpuri ei muistuta ollenkaan hänen nykyistä autoaan.
 – Se ei näytä ollenkaan sählymaalilta. Tämä on paljon virtaviivaisempi,Pinja naurahtaa.
 Crosskart-harrastuksen voi aloittaa jo kuusivuotiaana. Juha Hintsala / Yle
 Pinjan nuorempi sisar  Peppi Keski-Korsu  on lupautunut ajamaan uudella tuttavuudella muutaman koekierroksen. Hän on pukenut ylleen punaisen ajohaalarin ja kypärän. Tigerin ohjaamo on tuunattu juuri 9-vuotiaalle kuskille sopivaksi.
 Auto käynnistyy ja moottori pärähtää käyntiin. Pian Peppi katoaa jo liukkaan kurvin taakse. Muutaman ajokerran jälkeen viluisen, mutta innostuneen oloinen kuljettaja pysähtyy tallin eteen.
 – Se tuntui tosi kivalta. Tässä olikin jalkavaihteet, ei tarvinnut kädellä nykiä vaihteita,  Peppi Keski-Korsu  sanoo.
 Pepin mielestä crosskartissa on parasta, kun saa ajaa kovaa. Pelottavinta olisi, jos ajaisi puuhun tai auto kaatuisi. Mutta onneksi näin ei ole käynyt. Innostus autourheiluun tulee sekä äidin että isän puolelta.
 – Crosskart on niin mukaansa tempaava laji, sen pauloihin jää ihan täysillä. Rahaahan siinä menee, mutta ei se haittaa,  Annika Keski-Korsu  naurahtaa.
 Kilpailijamäärät kasvussa
 Suomessa crosskarteilla kisataan useassa luokassa. Mini sekä 85- ja 125-kuutioisten luokat on tarkoitettu nuorille kuljettajalupauksille.
 XTREM Junior -luokassa vauhti onkin jo hurjempaa. Kuljettajan tulee täyttää vähintään 6 vuotta sinä vuonna kun aloittaa kilpailemisen.
 – Vuoden aikana meille on tullut varmaan jo parikymmentä nuorta lisää eri luokkiin, kertoo raahelainen crosskart-lajiryhmän jäsen Annika Keski-Korsu.
  Ei kaikille tunneille voi laskea hintaa, tämä on elämäntapa.  Markku Mäkelä
 Annika Keski-Korsun molemmat tyttäret, Peppi ja Pinja, ovat mukana crosskart-harrastuksessa. He ovat pärjänneet myös kansallisissa kilpailuissa. 14 vuotta täyttävä Pinja siirtyi tänä vuonna isompaan 125-kuutioisten luokkaan.
 Kuusivuotiaana crosskart-harrastuksensa aloittanut, 9 vuotta täyttävä Peppi ajaa kilpaa 85-kuutioisten luokassa.
 Lajin kilpailijamäärä on kasvanut viime vuoden 40 kilpailijasta kuluvan vuoden 70 kilpailijaan. Tulijoita olisi enemmänkin, mutta crosskart-autoja tarjonta ei pysy kysynnän perässä. Jopa käytetyt autot viedään käytännössä käsistä.
 Elämäntapana autojen valmistus
 Mäkelöiden tulevaisuuden suunnitelmissa on saada nykyisestä mallista kaupallinen tuote ja kehittää siitä myös isompi versio. Valmistus yritetään kuitenkin pitää omassa perhepiirissä niin pitkään kuin se on mahdollista.
 Auton suunnitteluun ja valmistukseen käytettyä aikaa ja työtunteja ei ole Mäkelän perheessä laskettu.
 – Tämä on sellaista tyypillistä yrittämistä. Ei kaikille tunneille voi laskea hintaa, tämä on elämäntapa, Markku Mäkelä summaa.
 Crosskart Mini-luokassa moottoria ei saa virittää. Maksimiopeus on 60 km/h. Juha Hintsala / Yle
 Uuden kilpa-auton tekeminen on ollut Mäkelöille melkoinen haaste. Sen kehitystyöhön tiimi käytti kaiken osaamansa tietotaidon. Crosskart-auton on toimittava luotettavasti vaikeissa olosuhteissa soralla, asfaltilla, lumella ja jäällä.
 – Auto koostuu kymmenistä tuhansista pienistä osista ja kaikki ne pitää saada toimimaan hyvin yhteen. Olemme hyödyntäneet formuloiden valmistuksessa käytettyjä jousitusratkaisuja ja turvallisuusnäkökulmia, 1980-luvulla moottoriurheilu-uransa aloittanut Markku Mäkelä sanoo.
 Valmis kilpa-auto maksaa 10 000–15 000 tuhatta euroa varustelutasosta riippuen.
 Auton kotimaisuusaste halutaan pitää korkeana
 Markun lapset Miikka ja Milla ovat sekä kokeneita formulakuljettajia, että autoinsinöörejä. Pari vuotta sitten autoinsinööriksi valmistuneen Miikan mielestä vaikeinta auton toimivuuden kannalta on ollut etutukivarsien suunnittelu.
 – Jo pelkästään etutukivarsia tehtiin seitsemän eri versiota ilman, että edes kertaakaan ajettiin siinä välissä. Kantapään kautta oppii parhaiten, sanoo  Miikka Mäkelä .
 Tiger-mallin valmistuksessa on pyritty olemaan mahdollisimman omavaraisia. Juha Hintsala / Yle
 Putkirunkoisia motocrosspyörän moottorilla varustettuja menopelejä valmistuu Miikan tekemänä yksi kuukaudessa. Tuotteen omavaraisuuteen on pyritty mahdollisimman monessa asiassa. Vain auton taka-akseli ja jarruosat tilataan ulkomailta.
 – Rungot valmistuvat ihan metritavara putkesta. Ne leikataan, taitetaan, tehdään muotoon ja niistä tehdään runko. Tukivarret pystytään itse hitsaamaan ja paljon myös maalataan itse, Miikka Mäkelä kertoo.
 Tiger-nimellä tunnetun mallin ensimmäinen prototyyppi valmistui syksyn 2017 aikana. Panostus omaan malliin on kannattanut, sillä autolla voitettiin heti talvimestaruus kansallisissa kisoissa.

Suomen ainoa formulatehdas vaihtoi rallilajiin, jota jopa 6-vuotiaat voivat ajaa


Kansainvälinen talouslehti julkaisi eilen laajan  nettijutun , jossa käytiin läpi muusikko Saara Aallon menestystä.
 Jutun mukaan 31-vuotiaan Aallon varallisuus on 10 miljoonaa puntaa eli yli 11 miljoonaa euroa.
 Artikkelissa  Christian Guiltenane  kirjoittaa, että laulaja on kasvattanut Suomen turismia 150 miljoonan euron arvosta.
 Pelkästään Suomessa Aalto on saanut runsaasti medianäkyvyyttä. Viimeisen vuoden aikana hänestä on julkaistu suomalaisessa mediassa yli 11 000 artikkelia.
 Aalto kiinnostaa brittejä
 Myös brittien kiinnostus Saara Aaltoon on tällä hetkellä suurta.
 Aalto kisaa suositussa jäätanssireality-sarjassa,  Dancing On Icessa , ja on raivannut tiensä finaaliin saakka.
 Talouslehti Forbesin kirjoittamat varallisuustiedot ovat keränneet kyselijöitä myös Suomessa. Yle Uutiset tavoitti Saara Aallon managerin  Meri Sopasen , joka valottaa Christian Guiltenanen väitteitä.
 Sopanen viittaa Markkinointi & Mainonta -julkaisun vuoden 2016  juttuun , jossa Turun yliopiston dosentti  Mikko Wennberg  arvioi Saara Aallon medianäkyvyyttä. Wennberg toteaa, että kolmen kuukauden aikana Aalto sai medianäkyvyyttä 150 miljoonan euron edestä. Wennbergin mukaan medianäkyvyys on tullut X-Factor-ohjelmasta, verkkomediasta ja toimituksellisista mediaosumista.
 Summa vastaa sitä, jos Aalto olisi ostanut saman määrän näkyvyyttä itselleen mainos- ja markkina-aikana.
 Sopanen viittaa myös Kauppalehden loppuvuodesta 2016 julkaistuun  juttuun , jossa todetaan, että ”Saara Aallon mainosarvo ohittaa joulupukin”. Jutussa viitataan mediaseurantayhtiö Meltwaterin selvitykseen, jonka mukaan Aallosta on kirjoitettu vuonna 2016 noin 11 000 juttua.
 Esimerkiksi presidentti  Sauli Niinistön  kohdalla määrä on 8 100 kappaletta.
 Sopasen mukaan haastattelun aikana ei puhuttu Aallon varallisuudesta tai tuloista.
 – Löysimme kuitenkin äsken muutaman nettisivun, joissa Saaran varallisuudeksi on arvioitu tuo kymmenen miljoonaa, joten tieto on varmaan otettu sieltä. Saara itse ei ole koskaan kommentoinut tulojaan millään tavalla, Sopanen painottaa.
 Sopasen mukaan ei ole mitenkään ihmeellistä, että Forbes-uutisen kirjoitti juuri Christian Guiltenane.
 – Hän on tunnettu brittitoimittaja, joka käänsi Saaran  No Fear  -kirjan englanniksi. Lisäksi hän on haastatellut Saaraa muutamaan otteeseen aiemminkin: Christian siis tiesi Saaran erikoisen tarinan ja halusi kirjoittaa siitä Forbes-lehteen.

Forbes julkaisi hurjia lukuja Saara Aallon menestyksestä: "varallisuus yli 11 miljoonaa" – Näin manageri kommentoi


Summary: Vaasan ja Uumajan välille tulee uusi laiva vuonna 2021.

Odotukset uudesta Merenkurkun laivasta ovat korkealla. Uusi alus on isompi kuin nykyinen ja matkustajamäärä halutaan luonnollisesti uusille lukemille.
 Viime vuonna matkustajia oli 212 000. Määrä on kasvanut viime vuosina koko ajan ja liikevaihdosta matkustajaliikenteen osuus on jo selvästi rahtia isompi, kertoo Wasalinen toimitusjohtaja  Peter Ståhlberg .
 – Viime vuonna liikevaihdosta tuli 12 miljoonaa euroa matkustajaliikenteen puolelta ja seitsemän miljoonaa rahdista. Kun aloitin toimitusjohtajana, rahti oli se, joka oli suurempi, kertoo Ståhlberg.
 Matkustajamääriin odotetaan selkeää kasvua uuden laivan myötä.
 – Kyllä sen pitää olla siinä 250 000 - 300 000 matkustajaa, että saadaan kannattavuus samalle tasolle, laskee Ståhlberg.
 Merenkurkun uuteen laivaan mahtuu muun muassa rahtia enemmän kuin nykyiseen alukseen. Rauma Marine Constructions
 Matkustajapaikkoja uudessa laivassa on 800.
 Vaikka rahdin osuus onkin liikevaihdossa pienempi kuin matkustajaliikenteen, vetää rahtikin hyvin. Muutama vuoro on ollut rahdin osalta loppuunmyyty.
 Rahtia pystytään lastaamaan alukseen 600 metriä enemmän kuin nykyiseen laivaan. Ståhlbergin mukaan myös autokansi on nykyistä parempi.
 Merenkurkun yli nopeammin
 Uusi laiva tietää myös muutoksia aikatauluihin. Vaasan ja Uumajan väliä kuljetaan kahden vuoden päästä kolmessa tai kolmessa ja puolessa tunnissa.
 Se tietää esimerkiksi kesäaikana sitä, että päivässä ajetaan neljä vuoroa. Ståhlberg sanoo, että nopeutettu aikataulu palvelee muun muassa työmatkaliikkujia.
 Uumajassa voi käydä esimerkiksi palaverissa ja palata vikkelästi saman päivän aikana takaisin. Tällä hetkellä laivamatka Vaasan ja Uumajan välillä kestää neljä ja puoli tuntia.
 Markkinointiapua uudesta laivasta
 Uutta laivaa ja modernia liikennöintiä Merenkurkussa markkinoidaan täyttä päätä. Aluetta ja sen mahdollisuuksia tehdään tutuksi tällä viikolla Saksassa Berliinissä valtavan kokoisilla matkailumessuilla, ITB Berlin.
 Wasa Express Vaasan satamassa. Tuomo Rintamaa / Yle
 Visit Vaasa on markkinointimatkalla yhdessä Suomen osaston kanssa. Osasto on jaettu eri osiin, muun muassa Lappi ja Rannikko ovat ominaan.
 Visit Vaasan toimitusjohtaja  Max Jansson  muistuttaa, että markkinointityötä tehdään koko pohjalaisalueesta.
 – Tämä on kytköksissä ihan koko alueeseen eli Etelä-Pohjanmaahan, Pohjanmaahan ja Keski-Pohjanmaahan.
 Janssonin mukaan jo tällä hetkellä tilanne on hyvä matkailun markkinointia ajatellen ja uuden laivan myötä mahdollisuudet lisääntyvät merkittävästi.
 Merenkurkun uuden autolautan rakennussopimuksen allekirjoittivat tammikuussa Bertil Hammarstedt, Tomas Häyry, Mikko Niini ja Timo Suistio. Peter Ståhlberg, Mikael Öhlund, Joakim Strand ja Anders Ågren seuraavat taustalla. Tuomo Rintamaa/Yle
 – Kyllä meidän odotukset ovat aika korkealla, sanoo Jansson.
 Merenkurkun uuden laivan suunnittelu on täydessä käynnissä. Laivaa piirretään parhaillaan ja jokainen tila käydään läpi. Laivan kotimaisuusaste halutaan pitää korkeana.
 Laivan  rakentaa Rauma Marine Constractions  ja valmiina aluksen pitäisi olla keväällä 2021.
 Uumajan kunnan ja Vaasan kaupungin omistaman Kvarken Linkin tilaaman aluksen kauppahinta on noin 120 miljoonaa euroa.
 Vaasan kaupunki ja Uumajan kaupunki osallistuvat laivan rahoitukseen kumpikin 25 miljoonalla. Suomen hallitus on luvannut laivahankkeelle 25 miljoonan euron tuen.

Merenkurkun uuteen laivaan ladataan isoja odotuksia – tavoitteena jopa 300 000 matkustajaa vuodessa


Summary: Yhteinen toteuttamissopimus allekirjoitettiin tiistaina.

Tästä on kyse Kotkan Kantasatamaan on viimeisen viiden vuoden aikana suunniteltu outlet-ostoskeskusta, hotellia, korkeakoulukampusta, tapahtumakeskusta ja yrityskeskusta. Sopimus kampuksen, tapahtumakeskuksen ja yrityskeskuksen toteuttamisesta seuraavan noin neljän vuoden kuluessa allekirjoitettiin tänään. Kansainvälisen kiinteistökehittäjän kanssa aiemmin tekemänsä maankäyttösopimuksen Kotka haluaa purkaa.
 Kotkan Kantasatamaan suunnitellaan muotivaatteisiin keskittyvän outlet-keskuksen rakentamista. Lisäksi alueelle haluttaisiin rakentaa hotelli sekä muita kaupallisia palveluita.
 Näin Yle Uutiset kertoi Kotkan jättihankkeesta ensimmäisen kerran  viisi vuotta sitten . Kaupunki maalasi kuvaa vanhaan satamaan syntyvästä uudesta, pienestä kaupungista. Sadan miljoonan euron hanketta veti amerikkalainen kiinteistösijoittaja  Cameron Sawyer . Outlet-keskuksen ja hotellin piti tuoda kaupunkiin jopa  700 työpaikkaa . Kustannusten  arvioitiin olevan  jopa 500 miljoonaa euroa.
 Mitään konkreettista ei tapahtunut, mutta suunnitelmat paisuivat. Satamaan  alettiin puuhata  Kotkan kaupungin rahoittamaa tapahtumakeskusta ja Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun uutta kampusta.
 Moni kotkalainen epäili lehtien yleisönosastoissa hankkeiden toteutumista ja järkevyyttä. Niille naureskeltiin keskustelupalstoilla ja toriporukoissa.
 Viime viikkoina hankkeesta on muodostunut todellinen jännitysnäytelmä. Suunnitelmat olivat lähellä kaatua, mutta nyt ne ovat ottaneet jälleen askeleen eteenpäin.
 Yhteinen sopimus
 Kotkan kaupunki, Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu ja Kehittämisyhtiö Cursor allekirjoittivat tiistaina iltapäivällä yhteisen sopimuksen tapahtumakeskuksen, korkeakoulukampuksen ja yrityskeskuksen rakentamisesta Kantasatamaan.
 Merikeskus Vellamon viereen entiselle satama-alueelle halutaan Turun Logomoa muistuttava tapahtumakeskus, jossa onnistuisi niin messujen, isojen kokousten, konserttien ja urheilutapahtumienkin järjestäminen.
 Kokonaisuus halutaan saada valmiiksi neljän vuoden kuluessa siten, että ammattikorkeakoulu voi aloittaa siellä uuden lukuvuoden syksyllä 2023.
 Kotkan kaupunginjohtaja Esa Sirviö ja Kantasataman ohjausryhmän puheenjohtaja Jari Elomaa allekirjoittvat toteuttamissopimuksen kaupungin puolesta tiistaina. Juulia Tillaeus / Yle
 Alkuperäisen suunnitelman mukaan kimppaan olisi kuulunut myös hotelli. Se päätettiin kuitenkin jättää sopimuksen osapuolten joukosta pois. Kansainvälinen kiinteistökehittäjä Cameron Sawyer ei onnistunut vakuuttamaan kaupunkia siitä, että Kantasatamaan löytyisi sitoutunut hotelliyhtiö ja rahoitus hotellin rakentamiseksi.
 Siksi koko hanke oli vaarassa kaatua.
 Valtuusto pyörsi asettamansa ehdon
 Vielä joulukuussa Kotkan kaupunginvaltuusto oli sitä mieltä, että hotellioperaattorista pitää olla varmuus, ennen kuin sopimus hankkeiden toteuttamisesta voidaan allekirjoittaa.
 Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu puolestaan asetti joulukuussa omat reunaehtonsa: toteuttamissopimukseen on saatava nimet helmikuun loppuun mennessä tai muuten ammattikorkeakoulu rakentaa uuden kampuksen yksin.
 Kotka ei onnistunut saamaan lopullista varmuutta määräaikaan mennessä. Xamk lupasi odottaa hotelliyhtiön löytymistä vielä viikonlopun yli.
 Maanantai-iltana Kotkan kaupunginvaltuusto perui asettamansa reunaehdon hotelliyhtiön löytymisestä. Valtuusto katsoi, että tapahtumakeskus on asukkaitaan ja elinvoimaansa menettävälle kaupungille tärkeä satsaus. Hotellia ei kuitenkaan vuosien neuvottelun jälkeen enää haluta Cameron Sawyerilta.
 Tapahtumakeskuksen ja yrityskeskuksen kokonaisuus tulee maksamaan noin 27,1 miljoonaa euroa, josta noin neljä miljoonaa on yrityskeskuksen osuus.
 Viisi vuotta
 Amerikkalainen liikemies Cameron Sawyer esiteltiin kotkalaisille yli viisi vuotta sitten.
 Kotkan silloinen kaupunginjohtaja  Henry Lindelöf   kertoi joulukuussa 2013 , että kaupunkiin rakennettaisiin muotivaatteisiin keskittynyt outlet-ostoskeskus ja hotelli. Hankkeen kehittäjäksi ryhtyi Venäjällä toimiva Sawyerin kiinteistökehitysyhtiö GVA Sawyer.
 Tuolloin arvioitiin, että uudet rakennukset saadaan valmiiksi jo kesäksi 2017, jolloin suurten purjealusten kilpatapahtuma Tall Ships Races pistäytyisi kaupungissa.
 Toukokuussa 2017 luvatusta ostosparatiisista oli olemassa pelkkä mainoslakana. Saman kesän lopulla kaupunki onnistui kuitenkin solmimaan Cameron Sawyerin yrityksen, Kotkan Kantasataman Kehitys Oy:n kanssa vuokrasopimuksen Kantasataman tontista.
 Sawyerin yhtiö ryhtyi maksamaan tontista vuokraa. Lisäksi tontilta purettiin vanha satamavarasto uuden tieltä. Sen jälkeen tontilla ei ole tapahtunut mitään.
 Yhtiö ei esimerkiksi ole hakenut toteuttavalle rakennukselle rakennuslupaa eikä yhtiö ole esittänyt suunnitelmaa siitä, milloin se rakennuksen toteuttaisi.
 Mitta täyttyy
 Kotkan kaupungin mitta alkoi olla täynnä.
 Kaupunginhallitus päätti tiistaina aamupäivällä, että se aloittaa toimet purkaakseen Sawyerin yhtiön kanssa tekemänsä maankäyttösopimuksen. Syynä on se, ettei yhtiö ole toistaiseksi osoittanut, että se pystyisi toteuttamaan alueelle suunnittelemiaan hankkeita.
 – Aluksi oli varmasti vilpitön tavoite ja tarkoitus lähteä kehittämään Kantasatamaa. Tiedän, että asian eteen on tehty kovasti työtä. Näin monen vuoden jälkeen on kuitenkin ehkä syytä arvioida näitä sopimuksia uudelleen, Kotkan nykyinen kaupunginjohtaja  Esa Sirviö  sanoo.
 Sopimuksessa Kantasataman alue on annettu yksinoikeudella Cameron Sawyerin yrityksen kehitettäväksi. Se sitoo kaupungin kädet, eikä kaupunki ole esimerkiksi voinut itse hakea yrittäjää haluamaansa hotelliin.
 – Sopimuksen purkaminen antaa kaupungille ja kehittämisyhtiö Cursorille pelimerkkejä lähteä itse miettimään hotelliyhtiön etsintää, Sirviö sanoo.
 Kaupunki pitää hotellia edelleen tärkeänä osana tapahtumakeskuksen, kampuksen ja yrityskeskuksen muodostamaa kokonaisuutta.
 Myöskään outlet-ostoskeskuksen vuokrasopimusta ei lähtökohtaisesti ole tarkoitus purkaa. Kaupungin mukaan ostoskeskuksen toteuttaminen on edelleen mahdollista maanvuokrasopimukseen perustuen, jos Sawyerin yhtiöllä on tähän halua.
 Sirviö hyppäsi Kantasataman suunnitelmien osalta liikkuvaan junaan aloittaessaan kaupunginjohtajana noin vuosi sitten Lindelöfin jäätyä eläkkeelle.
 – Olen tullut mukaan kesken prosessin, eikä tämä siksi herätä suuria tunteita. Ikävää toki, jos yhteistyö kokonaisuudessaan päättyy. Suuri yllätys tämän ei kuitenkaan kenellekään pitäisi olla. Monta vuotta on mennyt, eikä mitään suurta, näkyvää ole siellä tapahtunut, Sirviö sanoo.
 Moderni kampus
 Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun on ratkaistava Kotkan-kampuksen tilanne joka tapauksessa, koska nykyinen koulukiinteistö Kotkan Metsolassa on huonokuntoinen. Xamk on kartoittanut uusille opetustiloille nykyistä parempaa sijaintia Kotkan keskustasta Kotkansaarelta.
 Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoululle hotelli ei sinällään ole merkityksellinen.
 Tapahtumakeskuksen ja kampuksen toimiminen samalla tontilla on kuitenkin ollut korkeakoululle ainutlaatuinen mahdollisuus, josta se on mielellään pitänyt kiinni.
 – Olen tänään todella onnellinen mies, ammattikorkeakoulun hallituksen puheenjohtaja  Jyrki Koivikko  sanoo.
 Kampuksen rakentaminen olisi onnistunut korkeakoululta yksinkin, mutta Koivikko uskoo, että kumpikin osapuoli lisää toisensa vetovoimaa.
 – Tämä on opiskelijoille huippuympäristö keskellä kaupunkia ja keskellä pöhinää. Mikä sen mukavampaa, että käden ulottuvilla on myös tapahtumakeskus, joka järjestää nuoria aikuisia kiinnostavaa toimintaa, Koivikko sanoo.
 Uudesta kampuksesta tulee moderni, mutta jonkin verran pienempi kuin nykyinen Metsolan kampus on. Muun muassa laboratoriotilaa tulee nykyistä enemmän tutkimusta varten.
 Rakennuskustannuksissa säästetään, kun osa tiloista voidaan rakentaa yhteisiksi. Tarkoitus on, että korkeakouluun ja tapahtumakeskukseen käydään yhteisen aulan kautta. Ammattikorkeakoulu puolestaan vuokraa käyttöönsä tapahtumakeskukseen rakennettavaa ravintolatilaa.
 – Hotellilla on kannaltamme pieni merkitys. Toivomme toki, että Kotka sen saa. Positiivinen kello on nyt lähtenyt soimaan, Kotkassa ja Kantasatamassa tapahtuu myönteisiä asioita. Eiköhän siihen herää muutama muukin, Koivikko ennustaa.

Kotka haluaa vanhan sataman uuteen loistoon – sopimus tapahtumakeskuksesta ja kampuksesta runnottiin kasaan, vaikka takaraja ehti umpeutua