Summary: Jos sinulla on kysyttävää Suomen taloudesta tai kestävyysvajeesta, vastaamme kysymyksiin verkkolähetyksen loppuosassa.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Valtiovarainministeriö julkistaa maanantaina virkamiesnäkemyksen Suomen talouden tilasta ja tekee ehdotuksia uudelle hallitukselle.
 Yle näyttää tilaisuuden suorana verkkolähetyksenä kello 8.55 alkaen  Yle Areenassa . Lähetystä pääset seuraamaan myös tämän jutun pääkuvan videolinkistä.
 Voit lähettää verkkolähetyksen loppuosaan kysymyksesi Suomen taloudesta. Ohjeet löydät tämän jutun lopussa.
 Virkamiesten näkemyksillä on vaikutusta hallitusohjelmaan
 Neljä vuotta sitten  valtiovarainministeriön johtavat virkamiehet vaativat valtion talouden sopeuttamista neljällä miljardilla eurolla ja kuntatalouden sopeuttamista kahdella miljardilla eurolla.
 Valtion talouden sopeutus kehotettiin tekemään selkeästi menoleikkauksina. Veronkorotukset olisivat saattaneet heikentää työllisyyttä.
 Vaalikeskusteluissa puolueet joutuivat kertomaan näkemyksensä valtiovarainministeriön leikkausehdotuksiin.
 Maanantaiaamuna virkamiesten talousnäkemykset esitellään kansliapäällikkö  Martti Hetemäen  ja ylijohtaja  Sami Yläoutisen  johdolla.
 Virkamiesten ehdotuksia ovat arvioimassa Nordean pääekonomisti  Aki Kangasharju , Tilastokeskuksen pääjohtaja  Marjo Bruun  ja Etlan toimitusjohtaja  Vesa Vihriälä .
 Juha Sipilä kuunteli virkamiehiä, kun hän kokosi hallitusta
 Nykyinen pääministeri  Juha Sipilä  (kesk.) nojasi valtiovarainministeriön virkamiesten talousnäkemyksiin, kun hän kokosi hallitustaan keväällä 2015.
 Sipilä kysyi  hallitustunnusteluissa yhtenä kysymyksenä , ovatko puolueet samaa mieltä valtiovarainministeriön näkemyksen kanssa Suomen talouden tilasta. Tarkalleen kysymys kuului näin:
 Yhdyttekö valtiovarainministeriön 19.3.2015 esittämään tilannekuvaan Suomen taloudellisesta tilasta ja valtiovarainministeriön esittämästä sopeutustarpeesta? Mikä on mielestänne julkisen talouden sopeutustarve ja tarvittavat keinot? Millä aikataululla valtion velkaantuminen tulee mielestänne katkaista?
 Puolueiden näkemyksiä taloustilanteesta vuonna 2015  voit lukea täältä .
 Kysy Suomen taloudesta, vastauksia verkkolähetyksessä
 Valtiovarainministeriön tiedotustilaisuus kestänee kello 10.30 asti.
 Sen jälkeen Ylen verkkolähetyksessä Suomen Pankin vt. ennustepäällikkö  Meri Obstbaum  ja politiikan erikoistoimittaja  Ari Hakahuhta  arvioivat virkamiesehdotuksia verkkolähetyksessä puolen tunnin ajan, noin klo 11.00 asti.
 Voit myös kysyä Suomen taloustilanteesta tai julkisen talouden kestävyysvajeesta, Meri Obstbaum ja Ari Hakahuhta vastaavat suorassa verkkolähetyksessä.
 Jätä kysymyksesi tämän jutun lopussa olevalle keskustelualueelle.
 Tarvitset keskusteluun osallistuaksesi Yle-tunnuksen.  Voit luoda tunnuksen täällä  tai kopioimalla selaimeen osoitteen  https://yle.fi/aihe/yle-tunnus

Valtiovarainministeriö julkistaa madonluvut taloudesta – Pitääkö uuden hallituksen varautua heti leikkauksiin, katso suorana kello 8.55


Summary: Jos järjestelmä antaa apteekissa virheilmoituksen, lähtee siitä tieto järjestelmän kautta myös lääkevarmennuskeskukseen.

Lääketurvallisuuden takia apteekit saavat ottaa vastaan asiakkaille jo luovutettuja lääkkeitä vain hävitettäviksi.
 Apteekkiin palautetut lääkejätteet säilytetään tarkasti erillään apteekin lääkevarastosta, mutta jatkossa asiakkaat saavat vielä lisäsuojaa myös eurooppalaisen lääkevarmennusjärjestelmän kautta.
 Järjestelmän ensisijainen tarkoitus on lääkeväärennösten torjunta, mutta järjestelmä ilmoittaa myös, jos jo kertaalleen asiakkaalle luovutettuja lääkkeitä yritetään toimittaa uudelleen.
 Kaikissa reseptilääkeissä on jatkossa oltava pakkauksen yksilöivä koodi.   Mårten Lampén / Yle
 – Siitä tulee virheilmoitus. Se näkyy apteekissa, tulee meille, ja tällaista lääkettä ei tietenkään toimiteta apteekista eteenpäin, kertoo Suomen Lääkevarmennuksen toimitusjohtaja  Maija Gohlke-Kokkonen .
 Lääkkeen vanhentumisesta järjestelmä antaa virheilmoituksen vain apteekissa.
 – Pelkästä umpeen menneestä käyttöpäivästä ei tule hälytystä Suomen Lääkevarmennukseen. Mutta se näkyy toki apteekissa eikä apteekki sellaista pakkausta toimita, hän jatkaa.
 Käytännössä kaikissa reseptilääkepakkauksissa on yksilöllinen koodi, jolla se on rekisteröity tietokantaan. Lääkettä toimitettaessa lääkepakkaus kirjataan ulos lääkevarmennekeskuksesta, minkä jälkeen järjestelmä ei enää hyväksy uutta toimitusta.
 Varmennuksessa käytetään ainoastaan lääkkeen tietoja.
 – Tässä lääkevarmennusjärjestelmässä ei käsitellä henkilötietoja lainkaan, eli potilaiden tietoja ei tässä järjestelmässä liiku yhtään mihinkään. Niitä ei itse asiassa ole järjestelmässä millään tavalla, vakuuttaa Gohlke-Kokkonen.
 Apteekit valmiina
 Gohlke-Kokkosen mukaan Suomessa järjestelmä saadaan otettua käyttöön suunnitellun aikataulun mukaisesti.
 Tämän vahvistaa myös yksityisten apteekkien etujärjestön, Suomen apteekkariliiton farmaseuttinen johtaja  Charlotta Sandler.
 – Apteekit ovat jo ryhtyneet skannaamaan lääkkeitä eli tarkistamaan niiden turvamerkintöjä ja sinettejä. 9.2. on päivämäärä, jolloin tämä järjestelmä tulee pakolliseksi kaikissa Suomen apteekeissa ja kaikissa eurooppalaisissa apteekeissa muutenkin.
 Lääkevarmennusjärjestelmä saadaan otettua käyttöön kaikissa apteekeissa, sanoo farmaseuttinen johtaja Charlotta Sandler Apteekkariliitosta.  Mårten Lampén / Yle
 Koodien lisäksi pakkauksien ominaisuuksia koskevat vaatimukset tiukkenevat niin, että mahdollinen peukalointi paljastuu aiempaa varmemmin.
 Alkuvaiheessa turvaominaisuuksien tarkistaminen voi hidastaa lääkkeiden toimittamista. Lisäksi siirtymäajan kuluessa apteekeissa saattaa olla vielä pakkauksia, joissa uusia ominaisuuksia ei ole.
 Väärentäjien suosikki Viagra
 Gohlke-Kokkosen mukaan lääkeväärennöksiä koskevia virheilmoituksia ei järjestelmän pilotointivaiheessa ole tullut lainkaan.
 Varmennusjärjestelmä on silti tarpeen, sillä maailmalla väärennetyt lääkkeet ovat jopa huumausaineita pahempi ongelma.
 Suomessa apteekeissa ei ole tavattu lääkeväärennöksiä. Maailmalta kuitenkin tiedetään, että väärentäjiä kiinnostaa etenkin kaksi lääkeryhmää.
 – Erityisesti erektiohäiriölääkkeet, Viagran tyyppiset valmisteet, ovat kansainvälisesti kaikkein väärennetyin lääkevalmisteryhmä. Toisena ovat hyvin kalliit sairaalalääkkeet, joissa yhden ampullin hinta voi olla kymmeniä tuhansia euroja. Se tietenkin houkuttelee rikollisia toimijoita, sanoo Sandler.

Uusi lääkevarmennusjärjestelmä käyttöön – väärennöksien ja palautettujen lääkkeiden pitäisi jatkossa pysähtyä kuin seinään


Summary: Kiinan ja Yhdysvaltain kauppasota ja hidastuva talouskasvu varjostavat kiinalaisen uudenvuoden odotuksia.

Kiinan sosiaalinen media menee sekaisin milloin mistäkin, mutta kiinalaisen uudenvuoden alla se on ilahtunut erityisesti lihasta.  Mikroblogipalvelu Weibossa on levinnyt  uutisjuttuja, joissa iloiset koululaiset roikottavat kädessään kinkkuja, lapoja ja sian selkiä. Lihat ovat palkinto opintomenestyksestä.
 Lahja oli mietitty: koulun mukaan lapsilla on nykyisin kyllin kyniä ja vihkoja, sianliha sen sijaan juhlistaa hyvin Kiinassa nyt alkavaa sian vuotta. Kiinalainen vuodenvaihde on sidottu kuun kiertoon, ja tänä vuonna uudenvuodenaatto osuu tälle maanantaille.
 Kiinassa jokaista vuotta hallitsee yksi horoskooppimerkki, ja vuoden odotuksia on perinteisesti ennustettu niiden mukaan. Sian vuoden uskotaan lupaavan vaurautta ja hedelmällisyyttä.
 Todelliset mittarit enteilevät Kiinalle kuitenkin täysin päinvastaista.
 Kiina-asiantuntija  Bill Bishop  arvioi uutiskirjeessään, että sian vuodesta on tulossa Kiinalle erityisen ikävä, jopa raaka. Kiinalaisen uudenvuoden alla kysyimme kolmelta asiantuntijalta, mitä vuosi Kiinalle lupaa.
 Talous: Vanhat tavat eivät toimi
 Epävarmuutta ja viimeisiä hetkiä tehdä suuria päätöksiä, sanoo Nordean Kiinaa seuraava ekonomisti  Tuuli Koivu . Koivun mukaan Kiinalle on viimeistään nyt käymässä selväksi, että se on tienristeyksessä.
 Kiinan talous kasvoi viime vuonna hitaimmin lähes kolmeen vuosikymmeneen. Kiinan mukaan maan bruttokansantuote kasvoi 6,6 prosenttia, mutta todellinen luku saattaa olla paljon alhaisempi.
 – On selvää, että Kiinan talouspolitiikka tulee olemaan koko ajan hankalampaa. Velkavipu on käytetty, ja kun elintaso nousee, Kiinan on vaikeampi kiriä samaan tahtiin kiinni rikkaampia maita.
 Nordean ekonomisti Tuuli Koivu. Yle
 Kiinan tulevaisuutta varjostavat samat ongelmat kuin monia muitakin maita: väestö vanhenee ja syntyvyys laskee. Velkataakka on kasvanut nopeasti.
 Kiina on asettanut tavoitteekseen kaksinkertaistaa bruttokansantuotteensa vuodesta 2010 vuoteen 2020 mennessä. Tällä hetkellä luvut näyttävät, että tavoitteeseen päästään, mutta juuri tavoite saattaa määritellä lukuja enemmän kuin todellisuus.
 Pitääkseen kiinni talouskasvusta Kiinan pitäisi hylätä vanhat opit, Koivu sanoo. Rahan pumppaaminen tarpeettomiin julkisiin investointeihin ei enää toimi.
 – Tärkein työ on uudistaa talouden rakenteita ja pitää innovaatioympäristö hyvänä, Koivu sanoo.
 Koivu ei kuitenkaan usko, että Kiinan talous olisi kriisin partaalla. Kasvua on yhä mutta vauhdin vuodet ovat ohi.
 Kiinan kansainvälisten asioiden instituutin johtaja  Victor Gao  sanoo, että vaikka kasvu on hidastunut, Kiina menee silti kovaa vauhtia eteenpäin.
 – Tänä vuonna nähdään nopeaa kehitystä korkean teknologian alalla, Gao uskoo.
 Kauppasota: Huawei on villi kortti
 Gao nähdään usein mediassa puolustamassa jyrkästi Kiinan näkökulmaa. Myös hän sanoo, että Kiinalla on edessään haastava vuosi. Gaon mukaan se johtuu erityisesti kauppasodasta Yhdysvaltain kanssa.
 – Talouden hidastuminen Kiinassa on pitkälti kauppasodan syytä, Gao sanoo.
 Vaikka kauppakiista koettelee koko maailmaa, Kiinan lasketaan häviävän siinä eniten, koska se on vahvasti riippuvainen ulkomaankaupastaan.
 Tuuli Koivun mukaan Kiina on viime aikoina osoittanut olevansa valmis tekemään pieniä myönnytyksiä Yhdysvalloille. Se avannut ovensa muutamalle yksittäiselle ulkomaiselle yritykselle ja osoittanut ainakin keskustelevansa markkinoille pääsyyn liittyvistä lakimuutoksista.
 Huawein konttori Dongguanissa Kiinassa. Nicolas Asfouri / AFP
 – Suuri kysymys on nyt, uskooko Yhdysvallat, että Kiina todella ryhtyy toimeen. Ja riittävätkö Kiinan lupaukset Yhdysvalloille, Koivu sanoo.
 Hän ei usko, että kiistassa voitaisiin kovin pian saada aikaa pitkäaikaista ja kattavaa rauhaa, mutta sanoo olevansa hieman toiveikkaampi kuin syksyllä.
 Yhtälössä on kuitenkin villi kortti, joka saattaa sotkea kaiken: teknologiayhtiö Huawei.
 Viime viikolla  Yhdysvallat nosti kiinalaisyhtiötä vastaan  rikossyytteitä liikesalaisuuksien varastamisesta. Huaweita on jo pitkään epäilty vakoilusta, ja moni muukin maa on asettanut sen toiminnalle rajoituksia.
 – On vaikea ennustaa, kuinka paljon Kiina kestää Huawein moukarointia, ennen kuin se suuttuu, Koivu sanoo.
 Ulkosuhteet: Kireys näkyy kaikkialla
 Kauppasota ja sen kiristämät suurvaltasuhteet vaikuttavat myös Kiinan ulkopolitiikkaan, arvioi Ulkopoliittisen instituutin vanhempi tutkija  Elina Sinkkonen .
 Yhteen sanaan tiivistettynä Kiinalla on edessään hankala vuosi, Sinkkonen summaa.
 – Huonot suhteet Yhdysvaltoihin voivat heijastua myös Korean niemimaan tai Etelä-Kiinan meren tilanteeseen, tai vaikka ilmastonmuutoksen hillitsemiseen, Sinkkonen sanoo.
 Logiikka on tämä: kun Yhdysvallat on jättänyt ilmastonmuutoksen torjumisen muiden harteille, voi olla, että Kiinallakaan ei riitä siihen kiinnostusta. Taustalla vaikuttaa myös talous.
 – Ilmastokysymykset saattavat jäädä katveeseen, koska Kiinaa huolestuttaa, kuinka paljon huonot suhteet Yhdysvaltoihin hidastavat talouskasvua entisestään. Ilmastotoimien lykkääminen olisi huono uutinen muulle maailmalle, Sinkkonen sanoo.
 Myös Victor Gaon mukaan sekä Pohjois-Korean että Etelä-Kiinan meren tilanne luovat jännitteitä tulevaan vuoteen. Hänen mukaansa riski ei kuitenkaan ole Kiinan vaan Yhdysvaltojen arvaamattomuus.
 – Edessä voi olla isoja käännekohtia. Ei voida sulkea pois aseellisen konfliktin mahdollisuutta Etelä-Kiinan merellä, Gao sanoo.
 Kiinan presidentin  Xi Jinpingin  on huhuttu suunnittelevan matkaa Pohjois-Koreaan huhtikuussa. Presidentti  Donald Trumpin  ja Pohjois-Korean johtajan  Kim Jong-unin  tapaamista taas on enteilty helmikuun lopulle.
 – Siinä voi tarjoutua Pohjois-Korealle mahdollisuus pelata suurvaltoja toisiaan vastaan, Sinkkonen sanoo.
 Donald Trump ja Xi Jinping. Roman Pilipey / EPA
 Sisäpolitiikka: Xi kiristää otettaan
 Vuosi tuo Kiinalle eteen myös useita pyöreitä vuosipäiviä. Taivaallisen rauhan aukion verilöylystä tulee kesäkuussa kuluneeksi 30 vuotta. Lisäksi Kiinan kansantasavalta täyttää 70 vuotta.
 Tälle vuodelle ei satu Kiinassa suuria poliittisia kokouksia, mutta vuosi tulee näyttämään, mihin suuntaan Kiina liikkuu.
 Merkittäviä pitkän aikavälin kysymyksiä ovat, miten toteuttaa eläkeuudistus ja kuinka vastata teknologian kehityksen myötä tapahtuviin haasteisiin kuten työpaikkojen häviämiseen.
 Isot sosiaalipoliittiset remontit - ja toisaalta niiden puute - saattavat lisätä kiinalaisten protestimielialaa, Sinkkonen sanoo.
 Kiina kuitenkin pyrkii vaientamaan johdolle kriittisiä ääniä yhä tehokkaammin, ja suunnan uskotaan jatkuvan myös tänä vuonna.
 – Valtaa on keskitetty kaikissa poliittisissa elimissä ja armeijassa, median toimintaa rajoitetaan yhä tehokkaammin, valvontaa lisätään ja kansalaisjärjestökentän toimintaa rajoitetaan, Sinkkonen listaa.
 Kansalaisten tiedonsaannin vaikeuttaminen on kuitenkin ristiriidassa Kiinan muiden tavoitteiden kanssa. Kiinan yhtälössä riittääkin ennen kaikkea kysymyksiä.
 – Miten innovatiivista yhteiskuntaa, joka tarvitsee uusia talouskasvun lähteitä, voidaan edistää sellaisessa ilmapiirissä, jossa verkkosensuuri tuntuu vain kiristyvän? Sinkkonen pohtii.

Koululaiset saivat tuoretta lihaa, mutta mitä sian vuosi lupaa Kiinalle? Hankaluutta, epävarmuutta ja haasteita, sanovat asiantuntijat


Summary: Moni suomalainen kokee paniikkikohtauksen joskus elämässään. Teijo Salonen kertoo sanoin ja kuvin, miltä se tuntuu.

– Haluan kertoa, jos jollekulle olisi tästä apua. Ettei kenenkään muun tarvitse vaieta ja sulkea asioita sisälleen.
 Teijo Salonen , 47, on valmis puhumaan painajaisestaan, joka on kestänyt yli neljä vuotta.
 Vuonna 2014 Teijo Salonen oli menossa iltavuoroon metalliverstaaseen. Päivässä ei ollut siihen asti ollut mitään epätavallista.
 Tamperelainen Salonen oli ollut metallihioja 20 vuotta, eikä työssä ollut mitään uutta ja erikoista. Hän meni neljän kilometrin työmatkan pyörällä kuten tavallisesti. Tyttöystävä tai oikeastaan avovaimo oli ollut sama yli kymmenen vuotta.
 – Lähdin kotoa normaalisti. Pääsin varmaan kilometrin ja yhtäkkiä tuli paniikki, etten uskalla mennä töihin, ja käännyin kotiin.
 Pysähdys oli totaalinen. Salosesta tuntui kuin hän saisi sydänkohtauksen. Pulssi tuntui hakkaavan tuhatta ja sataa, rintaan sattui, henki oli salpautua.
 Nelikymppinen terve mies säikähti, mitä hänelle oli tapahtumassa.
 – Soitin töihin, etten uskalla tulla ja menen lääkäriin.
 Siltä reissulta ei ole ollut paluuta. Vasta tänä talvena alkoi näkyä valoa.
 Taistele ja pakene -reaktio
 Teijo Salonen ei uskaltanut ajaa autolla lääkäriin tai mennä bussilla, vaan hänen piti ottaa taksi. Tyttökaveri saattoi hänet ajoneuvoon.
 Perillä lääkäriasemalla lääkäri joutui taluttamaan miehen taksista ylös lääkärinhuoneeseen. Mitä ihmettä on tapahtumassa, jyskytti takaraivossa.
 – Tuntui kuin tulisi sydänkohtaus siinä paikassa. Oli niin outo tunne. Se oli ihan hirveätä.
 Salosen sydämessä ei ollut vikaa. Lääkärissä tuli selitys: kyseessä oli paniikkikohtaus.
 Se on niin tavallinen, että 10–15 prosenttia ihmisistä kokee sellaisen joskus elämänsä aikana.
 Teijo Salonen
 Paniikilla tarkoitetaan lyhytkestoista äärimmäistä ahdistusta. Kiihtymyksessä on kyse taistele tai pakene -reaktiosta.
 Ylilääkäri  Riikka Mäkelä  mielialahäiriöiden vastuuyksiköstä Tampereen yliopistollisesta sairaalasta sanoo, että paniikki auttaa meitä toimimaan ripeästi ja tehokkaasti yllättävässä äkillisessä tilanteessa.
 – Paniikkikohtauksella tarkoitetaan äkillistä ja usein arvaamattomasti alkavaa kohtausta, jossa henkilö kokee tilanteeseen nähden aiheettoman voimakasta uhan tunnetta ja niin sanotun autonomisen hermoston aktivoitumisen oireita, kuten pulssin nousua, hengenahdistusta, rintatuntemuksia ja vapinaa.
 Osalla ihmisistä paniikkikohtauksista tulee toistuvia, ja ne alkavat haitata arkea. Tällöin puhutaan Mäkelän mukaan paniikkihäiriöstä, jonka oireista noin 2–5 prosenttia aikuisista kärsii jossain elämänsä vaiheessa.
 Yle on kertonut esimerkiksi Liisa Koivistosta , jolle paniikkikohtaus töissä oli viimeinen pisara ja hän ryhtyi yrittäjäksi.  Opiskelija Anni Hirvonen  puolestaan taistelee pahaa oloa vastaan aina mennessään luennolle.
 Töissä ja sairaslomalla
 Lääkärin ensimmäiset sanat Teijo Saloselle olivat, että me laitamme sinut kuntoon. Se piristi, mutta kylmä suihku tuli pian.
 – En saanut käydä hänellä enää, koska hän ei ollut työpaikkalääkärini.
 Olo paheni niin, ettei Teijo Salonen uskaltanut viedä enää Keno-lappua kauppaan tai pissattaa koiraa 50 metrin päässä. Mitä enemmän paniikkikohtauksia alkoi tulla, sitä enemmän hän pelkäsi niitä.
 Uusi lääkäri määräsi mielialalääkkeitä ja sairaslomaa.
 – Lääkkeet tekivät sellaisen olon, etten uskaltanut olla parvekkeella kolmannessa kerroksessa tupakalla. Mieleen tuli ajatus, että hyppään ihan juuri alas.
 Muutama työkaveri sanoi, että haistakoon paska ne, jotka eivät ymmärrä ahdistusta, masennusta ja paniikkia.  Teijo Salonen
 Mielialalääkkeitä vaihdeltiin usein, mutta mikään ei tuntunut tehoavan. Teijo Salosen alkoi olla vaikea luottaa lääkäreihin. Lääkärinkertomuksessa kuvattiin, mitä hänellä oli yllään, jotta elämänhallinnasta saatiin kuva. Miestä se ärsytti.
 – Jos menin tuulipuku päällä lääkäriin, lääkäri kirjoitti raporttiin sen ja minulle tuli vielä enemmän paniikki. Lääkäri googletti vielä netistä, mitä sivuvaikutuksia lääke tekee. Se toi epäluottamuksen lääkkeisiin.
 Salonen yritti käydä vuoden ajan töissä ja olla välillä sairauslomalla. Diagnoosiksi tuli yleinen paniikkihäiriö ja masennus. Välillä hän kokeili tehdä lyhennettyä työaikaa, mutta sekään ei tuonut helpotusta.
 – Kukaan ei oikein osannut suhtautua tähän. Muutama työkaveri sanoi, että haistakoon paska ne, jotka eivät ymmärrä ahdistusta, masennusta ja paniikkia.
 Se lämmitti hetken mieltä, koska elinpiiri kutistui kutistumistaan. Pahimmillaan Salonen ei pystynyt poistumaan asunnostaan viiteen päivään. Paniikkikohtaus saattoi tulla vaikka suihkussa, ja sen jälkeen hänen piti maata kaksi tuntia rauhoittumassa. Tyttöystävä joutui huolehtimaan täysin arjesta.
 Lopulta mies ei enää jaksanut käydä töissä.
 "Pelkään, että saan sydänkohtauksen"
 Jos ei ole kokenut paniikkikohtausta, sen pelottavuutta voi olla vaikea kuvitella. Teijo Salonen sanoo, että osan voi olla vaikea ymmärtää, miksi aikuinen mies ei uskalla mennä kauppaan.
 – Pelkään, että saan sydänkohtauksen. Sydän hakkaa, vasen jalka puutuu, hartiat painavat niin, etten pysty kävellä, Teijo Salonen kuvaa kohtausta.
 Kuolemanajatukset ovat tulleet tutuiksi.
 – Elämänilo on ollut välillä todella vähissä. Onneksi en uskalla tehdä itsemurhaa.
 Teijo Salonen
 Ylilääkäri Riikka Mäkelän mukaan paniikkihäiriön keskeinen piirre ovat toistuvat, odottamattomat ja spontaanit paniikkikohtaukset.
 Oireet ovat moninaiset. Pulssi kiihtyy, hikoiluttaa, vapisuttaa ja suu kuivuu, rintaan sattuu, iho puutuu tai sitä pistelee ja tulee sekava olo ja alkaa pelätä kuolevansa.
 – Paniikkikohtaukset ovat kokemuksena siinä määrin tuskallisia ja pelottavia, että ne aiheuttavat jatkuvaa huolta kohtauksen uusiutumisesta tai muutoin muuttavat henkilön käyttäytymistä, Riikka Mäkelä sanoo.
 Teijo Salonen on käynyt yksin kaupassa vasta tänä talvena. Vieläkään hän ei pysty matkustamaan bussilla ilman tyttöystävää.
 – Pelkään niitä paikkoja, joissa paniikkikohtauksia on tullut. Koti on siitä syystä ahdistava paikka.
 Kunnes tänä talvena vihdoin Teijo Salonen on löytänyt keinon päästä kotoa ulos. Siitä kiitos kuuluu kameralle ja ihan tavallisille ihmisille Facebookissa.
 Mistä paniikkihäiriö johtuu?
 Paniikkihäiriön syy on osin tuntematon. Taustalla on sekä perinnöllistä alttiutta että ympäristötekijöitä.
 – Perinnöllistä alttiutta pidetään nykyisen tiedon valossa taipumuksena sairastua ahdistuneisuus- ja mielialahäiriöihin eikä vain paniikkihäiriöön, ylilääkäri Riikka Mäkelä sanoo.
 Ympäristötekijöitä voivat Mäkelän mukaan olla esimerkiksi lapsuuden aikaiset tapahtumat sekä erilaiset negatiiviset kokemukset ennen paniikkihäiriön alkamista, kuten ihmissuhteisiin liittyvät ristiriidat tai pitkittynyt stressi.
 – Myös henkilön tapaa ajatella, jota kuvataan esimerkiksi käsitteellä kielteiset ajatusmallit, pidetään riskitekijänä paniikkihäiriön kehittymiseen, Mäkelä sanoo.
 Teijo Salonen
 Lapsena Teijo Salonen oli ujo. Jos luokan edessä piti pitää esitelmä, siitä ei tahtonut tulla mitään.
 Hänelle oli vaikea tutustua uusiin ihmisiin, vaikka tilanteissa ei paniikkikohtausta tullutkaan. Sitten ikäviä asioita alkoi kasaantua.
 Isä jätti perheen, eikä pitänyt yhteyttä. Äiti kuoli kun poika oli kolmikymppinen.
 Sisko kuoli Thaimaan tsunamissa vuonna 2004. Teijo Salonen oli lentokentällä vastaanottamassa siskon ruumista, mutta hän kokee, ettei häntä huomioitu surussa.
 Mies piti kaiken sisällään ja teki töitä.
 – 20 vuoden ajan ainoat lomat olivat kesäloma ja talviloma. Tein välillä seitsemän päivää viikossa töitä ja paljon ylitöitä. Koko juttu voi johtua siitäkin.
 Isä kuoli viime elokuussa, eikä Salonen saanut tietoa kuolemasta. Isä ei ollut ollut yhteydessä poikaansa 25 vuoteen.
 – Ulosottoviranomaiselta tuli isän lasku, ja vasta sitten aloin katsoa Väestörekisteristä tietoja ja huomasin, että isä oli kuollut. Hän oli viimeiset päivät nyt kohutussa Esperi Caressa, eikä sieltäkään ilmoitettu minulle.
 Isän tiedoissa oli merkintä, ettei pojalle tullut ilmoittaa häntä koskevista asioista.
 Se tuntuu karulta.
 Ensimmäinen kamera
 Vähitellen Teijo Salonen pystyi käymään koiran kanssa ulkona. Luonto alkoi puhutella. Tuosta saisi kuvan ja tuosta, hän ajatteli lenkeillään.
 Hän osti 200 euron digikameran, vaikka siihen meni puolet kuukauden työmarkkinatuesta. Yhtäkkiä Salosella oli syy lähteä kotoa.
 – Kameran kanssa saa rauhassa kulkea. Kuvaaminen vie ajatukset muualle, jos tulee masennusta tai ahdistusta. Keskittyminen menee kuvaamiseen.
 Teijo Salonen kuvasi Tampereen keskustan hotellia.  Teijo Salonen
 Alkuun Teijo Salonen liikkui aamuyöllä. Yömaisemien katseleminen rauhoitti mieltä. Ulkona liikkuminen teki hyvää myös kunnolle, ja miehen paino on pudonnut 16 kiloa vuodessa.
 Salonen katsoo nyt maailmaa eri silmin kuin ennen sairastumistaan.
 – En olisi terveenä ikinä uskaltanut mennä pimeään metsään. Nyt menen katsomaan, jos saisin hirvestä tai karhusta valokuvan, hän naurahtaa.
 Salonen alkoi laittaa valokuvia Facebookiin. Vajaa vuosi sitten hän laittoi valokuvan Suomen luonnonvalokuvaajien ryhmään.
 – Kuvasin auringonlaskua tehtaan savupiipun läpi. Se savu oli niin keltainen ja punainen. Olin hämilläni, kun tuli yli 600 tykkäystä. Se tuntui hyvältä, koska aikaisemmin kun kirjoitin omalle Facebook-seinälle, ei tullut tykkäyksiä. Vanhat kaverini kaikkosivat sairauden myötä.
  Läpimurto lähikaupassa
 Vähitellen Teijo Salonen alkoi uskaltaa jutella ihmisten kanssa.
 Ensimmäinen läpimurto tuli lähikaupassa. Myyjä ihmetteli, miksi Salosta ei ollut näkynyt moneen päivään.
 Salonen oli kyllä yrittänyt siedättää itseään ja kävi ohjeiden mukaan aina kääntymässä kaupan lähellä. Hän hengitti syvään kaksi kertaa, kuten oli neuvottu. Mutta kaupan sisälle hän ei mennyt ilman tyttöystävää. Tyttöystävä pakotti puhumaan myyjälle ja tilaamaan tupakkaa.
 Kun myyjä uteli, miksi miestä ei ollut näkynyt, hän kertoi suoraan paniikkihäiriöstä. Häpeä hälveni.
 Kun luin, että tämä on tämän ryhmän paras päivitys ikinä, kiitos kuvista, ihan kyyneleet tulivat silmiin.  Teijo Salonen
 Tähän asti Teijo Salonen oli ilmaissut tunteensa lähinnä Tapparan jääkiekkopelissä, nyt hän huomasi, että avoimuus auttoi.
 Sitten Teijo Salonen teki jotain todella rohkeaa. Hän kirjoitti kymmenien tuhansien ihmisten  Tampere-Facebook-ryhmään  seuraavan omakohtaisen tekstin:
 – Tasan vuosi sitten aloitin valokuvaamisen. Kun se näytti auttavan mun paniikkihäiriöön, niin rupesin kulkemaan Tampereella. Vihdoin monen vuoden jälkeen uskalsin keskustaankin käymään ja rupesin jakamaan kuvia Tampereelta tähän ryhmään. Te olette tykänneet niistä. Kiitos siitä. Se kannustaa jatkamaan kuvaamista, Salonen kirjoitti.
 Liitteeksi hän jakoi viime kesänä otetun kuvan Näsinneulasta ja Kurun muistomerkistä.
 Teijo Salosen kuva Näsinneulasta ja Kurun muistomerkistä keräsi paljon tykkäyksiä. Teijo Salonen
 Salonen ei olisi ikinä voinut uskoa, millaista palautetta hän saa. Yli 2 600 tykkäystä ja yli sata kannustavaa kommenttia.
 – Voi hitto, mitä palautteita siitä tuli. Kun luin, että tämä on tämän ryhmän paras päivitys ikinä, kiitos kuvista, ihan kyyneleet tulivat silmiin.
 Moni kertoi kärsivänsä myös paniikkihäiriöstä. Heidän takiaan Teijo Salonen tahtoo olla avoin. Auttaminen auttaa myös hänen oloaan.
 – Kuulun paniikki ja ahdistuneisuushäiriö -someryhmään. Siellä on niin nuoria likkoja ja jätkiä. Toivon, että ihmiset tulisivat avoimemmaksi sairaudesta ja ajattelisivat, että jos minä voin siitä puhua, hekin uskaltavat puhua jollekulle.
  Mikä on tehokasta hoitoa?
 Teijo Salonen kokee, että kuvaaminen on ensimmäinen asia, joka häntä oikeasti auttaa. Vuodessa hän on saanut 220 000 tykkäystä valokuvilleen ja joitakin tuttuja.
 Toki aina joku nillittääkin, mutta pääosin kommentit ovat positiivisia.
 – Joku kommentoi, että auringonlasku kirjoitetaan yhteen. Nykyään googletan oikeinkirjoituksen ennen kuin kirjoitan päivityksen.
 Nuorempana jos jollakin oli kamera, sanoin ettei minua saa kuvata. Nykyään kuvaan jo itse itseäni.  Teijo Salonen
 Sen sijaan Salosesta on ajanhukkaa keskustella niitä näitä lääkärin luona. Mielenterveystoimiston lääkärit ovat tiuhaan vaihtuneet, ja jokaiselle pitää aina selittää uudelleen asia. Onneksi lääkäri kirjoitti lausunnon uutta kameraa varten.
 Ja mielenterveystoimistossa on jo tuttu sosiaalityöntekijä, joka on pyytänyt häntä lähettämään valokuvia ja kommentoinut niitä sähköpostilla. Se on tehnyt hyvää, sillä jokainen ihminen kaipaa sitä, että hänet oikeasti nähdään.
 Paniikkihäiriö on Suomessa yleinen sairaus ja Salonen ihmettelee, miksi sitä ei hoideta tehokkaasti. Hänkin, vasta 47-vuotias mies, on vuoroin työttömänä ja sairaslomalla.
 Ylilääkäri Riikka Mäkelä sanoo, että paniikkihäiriön hoidossa voidaan käyttää sekä psykoterapeuttisia menetelmiä että lääkehoitoa joko yksinään tai yhtäaikaisesti. Ahdistuneisuushäiriöiden hoidosta on julkaistu hiljattain  Käypä hoito –suositus.
 – Psykoterapioista parhaiten toimivimpina pidetään kognitiivista- ja käyttäytymisterapiaa. Paniikkihäiriön hoitoon on saatavissa myös kognitiiviseen käyttäytymisterapiaan perustuvaa nettiterapiaa. On tärkeää huomioida, että paniikkikohtauksia saatetaan yritetään lievittää alkoholin tai muiden päihteiden avulla, mutta päihteettömyys on tärkeä osa potilaan omahoitoa.
 Teijo Salonen
 Pelottavien tilanteiden välttelyllä on taipumus Mäkelän mukaan vahvistaa uhan tunnetta ja ylläpitää paniikkioireita.
 – Tästä syystä psykoterapiat ja omahoito-ohjelmat opastavat erilaisin keinoin ahdistuksen hallintaan ja asteittaiseen pelättyyn asiaan totutteluun, eli siedättymiseen.
 Riikka Mäkelä suosittelee esimerkiksi tätä  Paniikin omahoito -opasta .
 Ahdistusta ja paniikkikohtausta voi pyrkiä lievittämään tekemällä tietoisesti jotakin mielihyvää tuottavaa sekä kiinnittämään huomiota ympäristöön.
 – Myös toiselle ihmiselle puhuminen, liikkuminen tai yksinkertainen puuhailu voivat olla toimivia keinoja, yksilöstä riippuen, Riikka Mäkelä sanoo.
 "Nykyään kuvaan jo itse itseäni"
 Teijo Salonen on viime aikoina siedättänyt paljon itseään. Hän soitti toimittajalle tämän jätettyä Facebook-päivityksen jälkeen soittopyynnön.
 Hän tuli tapaamiseen toiselta puolelta kaupunkia bussilla tyttöystävän kanssa.
 – Tyttöystävällä oli enemmän perhosia vatsassa, hän naurahtaa.
 Mies puristaa aavistuksen sormiaan, ja tuttu Tappara-pipo on päässä. Paniikkikohtaus pysyy poissa.
 On parempi, että avautuu itsestään, eikä ole sellainen tyly. Toiset haukkuvat vain poliitikkoja, mihin juttuun minua ei kiinnosta lähteä mukaan.   Teijo Salonen
 Salonen julkaisee myöhemmin Facebookissa kuvan, jossa hän tuulettaa Ylen toimituksen edessä.
 – Alkasko tänään jotain uutta ja hyvää meiän elämään vihdoin, hän kirjoittaa.
 Mikä merkittävintä, Teijo Salonen meni tammikuussa Tampereen valokuvausseuran tapaamiseen.
 – Nuorempana jos jollakin oli kamera, sanoin, ettei minua saa kuvata. Nykyään kuvaan jo itse itseäni.
 Kaikki tämän jutun kuvat ovat Teijo Salosen ottamia. Hän on kuvissa yleensä selin, niin tässäkin jutussa. Ihan kaikkea hän ei ole valmis paljastamaan yleisölle.
 Mutta enää hän ei salaile, mitä neljä vuotta sitten tapahtui.
 – On parempi, että avautuu itsestään, eikä ole sellainen tyly. Toiset haukkuvat vain poliitikkoja, mihin juttuun minua ei kiinnosta lähteä mukaan. Mieluummin olen avoin ja kirjoitan, miltä tuntuu.
 Elämä on jo muuttunut. Nyt hänellä on ensimmäistä kertaa vuosiin suunnitelmia ja haaveitakin.
 – Jos vaikka jonkin näyttelyn saisin joskus pidettyä jossain. Kameravehkeeni eivät riitä hienoihin lintukuviin, ja niitä olisi hyvä saada lisää. Ja uusia ystäviä, niitä haluaisin.
 Jutun lopussa voi keskustella paniikkihäiriöstä asiallisesti kello 22. asti.

Teijo Salonen ei uskaltanut vuosiin käydä yksin edes lähikaupassa  – nyt rohkeutta löytyy, kiitos kameran ja Facebookin


Summary: Lasten ja heidän perheidensä siirtoa Naurulta vaadittiin kuukausien ajan.

Australian mukaan viimeiset neljä maahanmuuttajalasta on siirretty Tyynenmeren Nauru-saaren leiriltä Yhdysvaltoihin. Lapset matkustivat perheidensä mukana, kertoo  Britannian yleisradioyhtiö BBC .
 – Jokainen turvapaikanhakijalapsi on nyt poistettu Naurusta, sanoi Australian pääministeri  Scott Morrison  sunnuntaina antamassaan lausunnossa. Hän sanoi, että lapsia ei enää pidetä siellä, kertoo  The New York Times .
 Ensimmäiset turvapaikanhakijat sijoitettiin Nauru-saarelle vuonna 2013. Saarilla on ollut yhteensä yli 3 000 pakolaista ja turvapaikanhakijaa. Viime elokuussa saarella oli 109 lasta.
 Australian pakolaisneuvoston viimeisimpien tietojen mukaan saarilla uskottiin marraskuussa olevan vielä yli 1 200 turvapaikanhakijaa. Molemmilla saarilla oli noin 600 ihmistä. Australia kieltäytyi ottamasta heitä tiukan maahanmuuttopolitiikkansa mukaisesti.
 Vuodesta 2013 lähtien Australian laivasto on määrätty hinaamaan tai palauttamaan turvapaikanhakijoiden veneet. Kiistanalaisen politiikan mukaisesti ihmisiä on pidetty keskuksissa Naurulla ja Manus-saarella, joka kuuluu Papua Uudelle-Guinealle.
 Keskuksia on arvosteltu
 Australian turvapaikanhakijoille varattua keskusta Naurulla on pitkään arvosteltu ihmisoikeusloukkauksista. Myös YK on arvostellut Naurun karuja olosuhteita. Aiemmin myös Manus-saaren oloja arvosteltiin.
 Lääkärit ja ihmisoikeusryhmät ovat jo kuukausia vaatineet, että kaikki maahanmuuttajat ja heidän perheensä evakuoidaan Nauru-saarelta. Lokakuussa useita lapsia siirrettiin Australiaan saaren keskuksesta saamaan lääkärihoitoa mielenterveysongelmiin. Pienet lapset olivat itsetuhoisia ja kieltäytyivät syömästä.
 Yhdysvaltojen virkamiesten mukaan Yhdysvaltoihin on siirretty marraskuun jälkeen vähintään 430 pakolaista presidentti  Barack Obaman  välittämän sopimuksen mukaisesti. Obama oli hyväksynyt enintään 1 250 pakolaista. Presidentti  Donnald Trump  on pitänyt Obaman tekemää sopimusta typeränä.
 Lue myös:
 Pakolaiset eivät suostu lähtemään Australian kiistellystä pakolaiskeskuksesta – pelkäävät henkensä edestä
 Trump soitti Australian pääministerille pakolaisista – "Putinin kanssa oli mukava keskustelu, tämä on naurettavaa"
 Mielivaltaisia pidätyksiä, itsemurhayrityksiä – Amnestyn mukaan Australia laittaa pakolaiset kärsimään
 Australia sulkee kiistellyn vastaanottokeskuksensa Papua-Uudessa-Guineassa
 Vuodetut raportit paljastavat turvapaikanhakijoiden karun kohtelun Naurulla

Australia: Kaikki maahanmuuttajalapset ovat lähteneet Nauru-saarelta


Summary: Presidentti Donald Trumpin mukaan, jos ei ole muuria, ei ole turvallisuutta.

Yhdysvallat lähettää lisää sotilaita Meksikon rajalle. Maan puolustushallinnon Pentagonin mukaan Yhdysvallat lähettää Meksikon rajalle vielä 3 750 sotilasta tukemaan tulli- ja rajavalvontaa. Pentagon sanoi sunnuntaina, että rajaa turvaavien kokonaismäärä on 4 350.
 Tarkoituksena on pitää vahvistettua valvontaa määräajan, ainakin kolme kuukautta.
 Rajajoukkojen vahvistaminen toteutetaan presidentti  Donald Trumpin  pyynnöstä. Trump haluaa rajalle kaksinkertaisen määrän sotilaita. Presidentti on perustellut päätöstään laittoman maahanmuuton torjumisella.
 Tavoitteena on myös asentaa lisää uutta valvonta- ja seurantajärjestelmää raja-alueelle. Tehostettu mobiilivalvonta kestää 30. syyskuuta saakka.
 Trump vetosi republikaaneihin Twitterissä turvallisuuden lisäämiseksi Meksikon rajalla. Trumpin mukaan, jos ei ole muuria, ei ole turvallisuutta. Hän luettelee ihmiskaupan, huumausaineet ja rikollisuuden kaikessa laajuudessaan.
 Presidentti Donald Trump lähetti alun perin sotilaita avustamaan rajavalvonnassa ennen marraskuun välivaaleja. Trumpin vastustajat ovat kuvailleet tätä poliittiseksi tempaukseksi, jonka tarkoituksena on luoda illuusio kriisistä rajalla.
 Rajajoukkojen käyttöönotto oli yksi monista asioista, joissa Trumpin ja entisen puolustusministerin  Jim Mattis  näkemykset erosivat ennen kuin hän irtisanoutui joulukuussa. Viimeinen niitti oli Trumpin päätös vetää joukot Syyriasta.
 Lue myös:
 Trump vaatii yhä 5,7 miljardia dollaria muurille – Pelosi tyrmäsi ehdotuksen jo etukäteen
 Yhdysvaltain ja Meksikon rajalla erotettiin perheistään tuhansia siirtolaislapsia luultua enemmän
 Trump teki ennätyksen: Liittovaltion hallinnon sulusta tuli pisin Yhdysvaltain historiassa
 Trump käveli kiukkuisena ulos muurineuvotteluista
 Trump voi yhä yrittää hankkia rahat Meksikon muuriin julistamalla hätätilan – Viisi huomiota hätätilalain merkityksestä Yhdysvalloissa

Pentagon: Meksikon rajalle lähetetään lisää sotilaita


Summary: Työnantajien mielestä hoitajia on jo nyt vaikea löytää. Ammattiliiton mukaan tulijoita on, jos työolot saadaan kuntoon.

Suomen lähi- ja perushoitajaliitto (SuPer)

Jos vanhustenhoitoon säädettäisiin lailla 0,7 hoitajan mitoitus yhtä hoidettavaa kohti, siihen tarvittaisiin työnantajien arvion mukaan noin 250 miljoonaa euroa lisää rahaa vuodessa.
 Uusia työntekijöitä ikäihmisten hoitokoteihin ja -laitoksiin tarvittaisiin tuhansia. Työnantajapuolen mukaan heidän löytämisensä saattaa olla vaikeaa. Ammattijärjestön mukaan taas väkeä kyllä löytyy, kunhan työolot ovat kunnossa.
 – Lähihoitajan opinnot aloittaa vuosittain noin 8 000 opiskelijaa. Osa jää alalle, mutta osa lähtee muihin töihin, koska työ on epäsäännöllistä ja palkka heikko, sanoo Suomen lähi- ja perushoitajaliitto Superin puheenjohtaja  Silja Paavola .
 Nykyinen laki sisältää suosituksen, että vanhuspalvelujen henkilöstömäärän tulee olla 0,5 hoitajaa hoidettavaa kohti.
 Sitovaa velvoitetta 0,7 hoitajasta hoidettavaa kohti ovat viime päivinä ilmoittautuneet kannattamaan kaikki muut puolueet paitsi kokoomus. Myös nimien keräys kansalaisaloitteeseen on alkanut.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen THL:n selvityksen mukaan 0,5 hoitajan vähimmäismitoitus toteutui viime vuonna 95 prosentissa ympärivuorokautisen hoidon yksiköistä. Useimmissa yksiköissä hoitajamäärä asukasta kohti on 0,5:n ja 0,7:n välillä. Julkisella puolella hoitajia on asukasta kohti enemmän kuin yksityisellä.
  "Minimistä tulee maksimi"
 Yksityistä sosiaali- ja terveyspalvelualaa edustava työnantajaliitto Hyvinvointiala HALI vastustaa sitovaa hoitajamitoitusta. Joustavuutta tarvitaan, katsoo järjestön elinkeinopoliittinen johtaja  Ismo Partanen .
 – Jos lakiin kirjataan 0,7 hoitajaa, niin minimistä tulee maksimi. Ihmisten hoidon tarve vaihtelee. Hyvin omatoiminen palvelutalon asukas voi pärjätä 0,4:n hoitajan mitoituksella, mutta jossain voi olla tarvetta 0,8 hoitajalle, sanoo Partanen.
 HALI-työnantajajärjestössä ei ole tuoreeltaan laskettu kustannusvaikutuksia. Partasen mukaan Kuntaliitto arvioi pari vuotta sitten, että 0,7 hoitajan mitoitus toisi suunnilleen 250 miljoonan euron lisäkulut nykytilanteeseen verrattuna.
 – Kunnathan sen maksaisivat, ne ovat yksityistenkin palvelujen tilaajia, Partanen toteaa.
  "Kyllä alalle on tulijoita"
 Partanen ei lähde arvioimaan sitä, miten paljon uusia hoitajia pitäisi palkata, jos heitä pitäisi olla 0,7 hoidettavaa kohti. Hän huomauttaa, että viime vuosina uusille tehostetun palveluasumisen yksiköille ei käytännössä ole saatu lupia alle 0,6 hoitajan mitoituksella.
 – Henkilökuntaa on jo nyt vaikea saada töihin, sanoo Partanen.
 Superin puheenjohtajan Silja Paavolan mukaan uusia hoitajia tarvittaisiin käytännössä muutamia tuhansia. Osa työvoiman lisäyksestä järjestyisi hänen mukaansa jo sillä, että nyt osa-aikaisilla työsopimuksilla sinnittelevät hoitajat pestattaisiin kokoaikaisiksi.
 – Jos on kunnon työolot, kokoaikainen työ ja työkuorma ei ole aivan valtava, niin kyllä alalle on tulijoita. Seula vuotaa enemmänkin niistä valmistuneista. He toteavat, että tämä on ihan kivaa duunia, mutta sitä ei saa kokoaikaisena eikä palkalla tule toimeen, sanoo Paavola.
 Päivän hoito vie 150 minuuttia
 Arjen työssä pieniltä kuulostavilla desimaaleilla on kuin onkin merkitystä. Jos mitoitus on 0,5 eli 15 hoitajaa hoitaa 30 vanhusta, vuorokauteen riittää 11 hoitajaa. Näin siksi, että mitoitukseen lasketaan myös ne neljä hoitajaa joilla on vapaapäivä.
 Jos taas mitoitus on 0,7 hoitajaa asukasta kohti, 30 vanhuksen yksikössä on 21 hoitajaa. Kun vapaapäivät huomioidaan, on töissä 15 hoitajaa vuorokaudessa eli ainakin yksi lisää niin aamu-, ilta- kuin yövuoroonkin.
 Superin kotisivujen mukaan hyvään perushoitoon tarvitaan päivän mittaan noin 150 minuuttia hoitajan työtä asukasta kohti. Jos hoitajia mitoitetaan asukasta kohti 0,5, jää yhdelle hoidettavalle käytettävissä oleva aika 135 minuuttiin.
 Lue myös:
 "Tämä ei ole sote-äänestys" – hallitus ei kaatune vanhustenhoidon ongelmiin
 "Minimistä tulee minimi ja maksimista maksimi" – Hoitoalan tuntevat eivät koe hoitajamitoituksen ratkaisevan kaikkia ongelmia
 Vanhustenhoidon kriisikokouksen lopputuloksena 25 lupauksen lista – Attendon toimitusjohtaja kuvailee ongelmia "pieniksi rikkaruohoiksi"
 Kristillisten Sari Essayah: Vanhusten hoivakotien haamuhoitajat kitkettävä hoitajarekisterillä
 Hoivakodissa asuvaa vaimoaan hoitava Eino Grön: En pelkää vanhuutta

Vanhusten hoitajamitoituksen nosto 0,7:ään maksaisi arviolta 250 miljoonaa


Summary: Yhdysvaltain presidentti Donald Trump on uhannut presidentti Nicolas Maduroa jopa sotilallisella väliintulolla.

Venezuelan presidentti  Nicolas Maduro  ei hyväksy Euroopan maiden pyyntöä järjestää ennenaikaiset presidentinvaalit. Maduro sanoi sunnuntaina espanjalaisen televisiokanavan Sextan haastattelussa, etti hän myönny häntä vaatineiden lähtöön.
 Espanja, Ranska, Saksa, Iso-Britannia, Alankomaat, Portugali ja Itävalta ovat aiemmin sanoneet, mikäli Maduro ei järjestä aikaistettuja presidentinvaaleja, maat tunnustavat  Juan Guaidón  Venezuelan lailliseksi presidentiksi.
 Yhdysvallat on jo aiemmin lisännyt pakotteita ja painostusta Maduron hallintoa kohtaan. Nyt Yhdysvallat on ilmoittanut lähettävänsä kriisiapua Venezuelaan väliaikaisena pitämänsä presidentti Guaidón pyynnöstä, kirjoittaa  Britannian yleisradioyhtiö BBC . Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on kertonut televisioyhtiö CBS:lle, että myös sotilaallinen voimankäyttö on "vaihtoehto".
 Venezuelassa oikeisto-opposition Juan Guaidójulistautui presidentiksi lähes kaksi viikkoa sitten. Samalla hän kutsui kansalaiset kaduille osoittamaan mieltä presidentti Nicolás Maduroa vastaan. Maassa on ollut useita mielenilmauksia molempien johtajien tukemiseksi.
 Lue myös:
 Mitä Venezuelassa tapahtuu seuraavaksi? Yle kokosi yhteen viime päivien tärkeimmät teemat ja niiden mahdolliset seuraukset
 Yle Venezuelassa: Valtavat väkijoukot kokoontuivat kaduille Caracasissa, opposition marssi sujunut rauhallisesti
 Yle Venezuelassa: Äiti ikävöi poikaansa, joka tuskin palaa – "Hänelle ei ole täällä tulevaisuutta"
 Venezuelan oppositiojohtaja Guaidó vetoaa Venäjään ja Kiinaan – syyttää myös poliisia perheensä ahdistelusta
 Ylen toimittaja Venezuelasta: Olisin voinut olla yksi pidätetyistä
 EU alkaa johtaa kansainvälistä kontaktiryhmää Venezuelan kriisin ratkomiseksi

Maduro ei hyväksy Euroopan maiden vetoomusta aikaistetuista presidentinvaaleista


Summary: Viranomaiset saivat pelastettua tiettävästi vain 17 ihmistä Abacon saaren rannikkovesistä.

Viranomaisten mukaan ainakin 28 haitilaista on hukkunut Abacon rannikolla Bahaman edustalla. Laiva upposi noin 10 kilometrin päässä Abacon saaren rannikosta. Hukkuneet olivat siirtolaisia, jotka olivat yrittäneet päästä ulkomaille Karibian köyhimmästä taloudesta Haitista.
 Abacon saaren asukkaat löysivät lauantaina neljä ruumista ja vähintään 15 ihmistä rannikkovesiltä. Bahaman armeijan joukot ja USA:n rannikkovartiosto käynnistivät tietojen jälkeen etsinnän, jonka seurauksena viranomaiset ovat pelastaneet sunnuntaina iltapäivällä 17 ihmistä ja löytäneet merestä 28 ruumista.
 Tapahtuneen jälkeen Yhdysvaltojen Haitin lähetystö varoitti yhteisöpalvelu Twitterissä, ettei kannata vaarantaa elämäänsä. “Varoittakaa perheitä ja yhteisöjä: laiton maahanmuutto ja salakuljettajien toiminta on vaarallista ja päättyy usein tragediaan”.
 Bahaman armeijan mukaan pelkästään tänä vuonna noin 300 haitilaista on pidätetty laittoman maahantulon yrityksestä.
 Haitilaiset pyrkivät etsimään parempaa elintasoa, sillä yli 60 prosenttia väestöstä joutuu tulemaan toimeen alle kahdella dollarilla päivässä.
 Aiemmin haitilaiset ovat menneet Yhdysvaltoihin ja erityisesti Floridaan, mutta siirtolaisvirta on siirtynyt nyt Kanadaan ja muihin naapurimaihin. Viime vuosina tuhannet nuoret haitilaiset ovat muuttaneet Chileen tai Brasiliaan, joissa viisumeja on helpompi saada.
 Vuoden 2010 tuhoisan maanjäristyksen jälkeen noin 60 000 haitilaista on saanut tilapäisen turvapaikan Yhdysvalloissa. Yhdysvaltain presidentti  Donald Trumpin  hallinto kuitenkin ilmoitti vuonna 2017 lopettaneensa haitilaisten tukiohjelman, mutta päätös on riitautettu useissa oikeudenkäynneissä.

Salakuljetusten karu todellisuus: Kymmeniä haitilaisia on jälleen löydetty hukkuneena


Summary: Turkki tukee Assadia vastaan taistelevia kapinallisia Syyriassa, mutta tiedustelupalvelu pitää yhteyttä hallintoon mahdollisen tarpeen vuoksi.

Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdogan  vahvisti sunnuntaina, että hänen hallituksensa pitää tiedustelupalvelunsa kautta yllä "matalan tason" yhteyksiä Syyriaan. Erdogan kertoi asiasta valtiollisen TRT-kanavan haastattelussa.
 Kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun Turkki myöntää pitävänsä suoraan yhteyttä  Bashar al-Assadin  hallintoon Syyriassa. Turkki on ollut yksi Assadin hallinnon kovimmista vastustajista.
 Presidentti Erdogan on monesti vaatinut Assadin syrjäyttämistä. Erdogan on kuvannut Assadia myös terroristiksi. Turkki myös tukee Assadia vastaan taistelevia kapinallisia Syyriassa.
 – Vaikka joku olisikin vihollinen, ei yhteyksiä pidä katkaista kokonaan siltä varalta, että niitä vielä tarvitaan, Erdogan perusteli. Erdoganin mukaan johtajat voidaan vaihtaa, mutta tiedustelupalvelut jatkavat toimintaansa.
 Turkin ulkoministeri  Mevlut Cavusoglu  sanoi joulukuussa, että Turkki ja muut maat harkitsevat työskentelyä Assadin kanssa, jos hän voittaa demokraattiset vaalit. Cavusoglun mukaan Turkki on yhteydessä Syyrian hallintoon vain kolmansien osapuolten, nimittäin Venäjän ja Iranin, kautta.
 Venäjän ja Iranin tuella Assadin hallinto on saanut otettua takaisin hallintaansa suuria alueita kapinallisilta.
 Erdoganin on määrä tavata Venäjän presidentti  Vladimir Putin  ja Iranin presidentti  Hassan Rouhani  Sotšissa 14. helmikuuta. Johtajat keskustelevat Syyrian tilanteesta.
 Välit Turkin ja Syyrian välillä katkesivat sen jälkeen, kun Syyrian hallinto käytti kovia otteita nujertaakseen arabikevään jälkeen tapahtuneen kansannousun.
 Lue myös:
 Yhdysvaltain joukkojen lähtö Syyriasta on salamyhkäinen operaatio, jonka aikataulusta ei ole tietoa
 Taloudellisesta tuhosta Turkkia eilen varoittanut Trump näki tänään valtavaa potentiaalia maiden välisessä talousyhteistyössä
 Trump varoittaa taloudellisesta tuhosta, jos Turkki hyökkää kurdeja vastaan Syyriassa
 Yhdysvallat on virallisesti aloittanut vetäytymisen Syyriasta
 USA:n täyskäännös joukkojensa vetämisestä Syyriasta hermostuttaa Turkin presidenttiä – ei suostunut tapaamaan Boltonia

Erdogan haukkuu Syyrian Assadia julkisuudessa – mutta Turkki pitää silti yhteyttä maan hallintoon


Summary: Venezuelan kriisi kestää näillä näkymin kauan. Ulkovallat voisivat ehkä lopettaa kriisin nopeasti, mutta monet venezuelalaiset myös pelkäävät ulkomaista väliintuloa, kirjoittaa toimittaja Maija Salmi Venezuelassa.

Venezuelassa oikeisto-opposition  Juan Guaidó  julistautui presidentiksi lähes kaksi viikkoa sitten. Samalla hän kutsui kansalaiset kaduille osoittamaan mieltä presidentti  Nicolás Maduroa  vastaan.
 Ensimmäisessä mielenosoituksessa yhteenotot poliisien ja mielenosoittajien välillä äityivät väkivaltaisiksi, ja YK:n mukaan 40 ihmistä sai surmansa. Heistä 26 kuoli hallinnon joukkojen luoteihin. Lisäksi satoja protestoijia pidätettiin.
 Lauantaina järjestetty mielenosoitus sen sijaan sujui rauhallisesti. Opposition lisäksi Caracasissa marssivat Maduron kannattajat.
 Lauantaina tuli kuluneeksi 20 vuotta siitä, kun Maduron edeltäjä  Hugo Chávez  nousi Venezuelan johtoon.
 Vaikka monet ulkovallat ovat Yhdysvaltojen lisäksi asettuneet tukemaan Juan Guaidóa, presidentti Nicolás Maduro pitää edelleen tiukasti kiinni vallankahvasta. Siksi Venezuelan kriisin ratkeaminen kestää todennäköisesti paljon luultua pidempään.
 1. Uudet vaalit
 Ulkovallat EU mukaan lukien vaativat Venezuelaan uusia vaaleja. Euroopan Unioni antoi Venezuelan hallinnolle 90 päivää aikaa ilmoittaa uusista vaaleista ennen kuin se asettuu tukemaan Guaidóa.
 Saksan, Espanjan, Britannian ja Ranskan asettama takaraja sen sijaan umpeutuu jo tänään sunnuntaina.
 Maduro ei ole vaatimuksiin suostumassa. Viikko sitten pitämässään puheessa hän ilmoitti kannattajilleen epäsuorasti, että ei ole suostumassa uusiin vaaleihin.
 – Olen koko Venezuelan presidentti ja jatkan maan johdossa, Maduro sanoi ja lisäsi, ettei aio taipua Yhdysvaltojen painostuksen edessä.
 Hän kuitenkin totesi, että suhtautuu myötämielisesti Bolivian, Uruguayn, Meksikon ja Karibian maiden liiton Caricomin ehdotukseen Venezuelan sisäisen neuvotteluratkaisun löytämiseksi.
 Vaikka Maduro suostuisi uusiin vaaleihin, oppositio vaatii vaalielinten uudistamista. Tällä hetkellä vaaliviranomaiset toimivat sosialistihallinnon alaisuudessa ja aiemmissa vaaleissa on lähes poikkeuksetta epäilty vilppiä.
 Maahan ei ole myöskään päästetty puolueettomia, kansainvälisiä vaalitarkkailijoita.
 Guaidó sanoi lauantaina, että helmikuun aikana kansainvälinen painostus Maduroa kohtaan lisääntyy entisestään. Hän ilmoitti myös, että protestit jatkuvat. Uudet vaalit järjestetään Guaidón mukaan viimeistään vuoden kuluttua.
 Moni venezuelalaisista pelkääkin nyt, että vastarinta Maduroa kohtaan kuihtuu samalla tavalla kuin vuoden 2017 protestien jälkeen.
 Nykyhallinnolle ajan kuluminen on selvä etu.
 2. Humanitaarinen apu
 Opposition Juan Guaidó ilmoitti kuluneella viikolla, että lääke- ja ruokapulasta kärsivä Venezuela alkaa ottaa vastaan humanitaarista apua.
 Eilen lauantaina Guaidó ilmoitti, että humanitaarista apua varten avataan kolme keskusta, joista yksi sijaitsee Cucutassa Kolumbian puolella Venezuelan rajalla, toinen Brasiliassa ja kolmas Karibianmeren saarella.
 Saaren nimeä Guaidó ei maininnut.
 Presidentti Nicolás Maduro on kieltäytynyt systemaattisesta avusta, vaikka sitä on hänelle tarjottu. Siksi Guaidó on perustanut avustuskeskukset Venezuelan rajojen ulkopuolelle estääkseen hallintoa puuttumasta avustuksiin.
 Todennäköistä on kuitenkin se, että hallinto yrittää vaikeuttaa avustusten perille pääsyä. Siksi Guaidó vetosi hallinnon sotilaisiin, jotta he eivät puuttuisi avustuskuljetuksiin.
 Guaidón mukaan apu on tarpeen, sillä 250 000 – 300 000 venezuelalaista on hengenvaarassa kriisin vuoksi.
 Yhdysvallat auttaa Venezuelaa 20 miljoonalla dollarilla, ja apua ovat tarjonneet lisäksi monet EU-maat.
 Espanjalaisen uutistoimisto EFE:n mukaan Yhdysvallat on jo aloittanut avun lähettämisen Venezuelaan.
 3. Armeijan asema
 Perjantaina Venezuelan ilmavoimien kenraali  Francisco Estéban Yánez Rodríguez  ilmoitti Twitteriin ladatulla videolla, että hän asettuu tukemaan Juan Guaidóa Maduron sijaan.
 Videolla hän kertoi, että "90 prosenttia armeijan sotilaista vastustaa Maduroa".
 Juan Guaidó on ottanut käyttöön niin sanotun armahduslain, jonka nojalla armeijan sotilaat armahdetaan, mikäli he asettuvat vastustamaan Maduroa.
 Toistaiseksi armeija on kuitenkin pysynyt Madurolle uskollisena. Venezuelassa pidetään kuitenkin armeijan uskollisuutta väliaikaisena.
 Mikäli esimerkiksi Yhdysvallat lähettää Venezuelaan joukkojaan, on epätodennäköistä että heikentynyt armeija asettuu vastustamaan niitä.
 On yleisesti tiedossa, että Venezuelan hallinto ei enää pysty maksamaan kunnolla sotilaille ylintä johtoa lukuun ottamatta. Siksi tyytymättömyys Maduroon on lisääntynyt myös armeija riveissä.
 Guaidó on kertonut neuvotelleensa armeijan sotilaiden kanssa antautumisesta. Siitä, onko neuvotteluja todellisuudessa käyty, ei ole tietoa.
  4. Yhdysvaltojen rooli
 Yhdysvallat on lisännyt pakotteita ja painostusta Maduron hallintoa kohtaan.
 Merkittävämpiä ovat Yhdysvaltojen pakotteet Venezuelan öljy-yhtiö PDSVA:lle, sillä niiden avulla Maduron hallinto ei voi enää käyttää öljy-yhtiön varoja.
 Guaidón kannattajat ovat tyytyväisiä Yhdysvaltojen painostukseen, mutta samalla Venezuelassa on herännyt pelko sotilaallisesta väliintulosta, joka voisi johtaa sisällissotaan.
 Guaidón mukaan pelko on turha, sillä "suurin osa venezuelalaisista vastustaa Maduroa".
 Useiden lähteiden mukaan Yhdysvallat on kuitenkin lähettänyt yli 5 000 sotilasta Kolumbiaan Venezuelan vastaiselle rajalle.
 Samaan aikaan Maduroa tukeva Venäjä on tuonut maahan omia sotilaitaan.
 Sekä Yhdysvalloilla että Venäjällä on Venezuelassa taloudellisia intressejä, mikä tekee Venezuelasta pelinappulan suurvaltojen välillä.
 Osa venezuelalaista uskoo, että Yhdysvaltojen asevoimien tuella Maduro voitaisiin syrjäyttää yhtä nopeasti kuin Panaman diktaattori  Manuel Noriega  vuonna 1989. Tuolloin Yhdysvallat hyökkäsi täydellä voimalla Noriegan joukkoja vastaan ja kukisti ne kahdessa päivässä.
 Vaikka Venezuelassa osa kansasta pelkää sisällissotaa, nopea sotilaallinen väliintulo on monelle helpompi ajatus kuin Maduron vallan jatkuminen.
 Toisaalta Yhdysvaltojen sekaantumisesta Latinalaisen Amerikan maiden asioihin ei ole historiassa järin onnistuneita esimerkkejä.
 Lue lisää:
 Venezuelaiset palasivat kaduille – Caracas täyttyi mielenosoittajista, sotilailta vaaditaan tukea
 Yle Venezuelassa: Caracasilaisessa slummissa asuva Luis uskoi ennen sosialismiin, nyt hän marssii opposition riveissä

Mitä Venezuelassa tapahtuu seuraavaksi? Yle kokosi yhteen viime päivien tärkeimmät teemat ja niiden mahdolliset seuraukset


Summary: Iranin mukaan ohjus osui testissä 1 200 kilometrin päässä olleeseen kohteeseen.

Iranin puolustusministeriö on julkaissut videon, jonka se sanoo esittävän uuden risteilyohjuksen laukaisukoetta.
 Ohjuksen kantama on 1 350 kilometriä ja Iranin puolustusministerin  Amir Hatamin  mukaan ohjus osui testissä 1 200 kilometrin päässä olleeseen kohteeseen.
 Ministeri Hatami sanoi, että Hoveizeh-ohjus saadaan laukaisuvalmiiksi lyhimmässä mahdollisessa ajassa.
 Iran on laajentanut ohjusohjelmaansa Yhdysvaltojen vastustuksesta huolimatta.
 YK:n turvallisuusneuvosto on vaatinut Irania olemaan kehittämättä ohjuksia, jotka pystyvät kuljettamaan ydinkärkeä.
 Iranin mukaan sen ohjuskokeet eivät ole rikkoneet turvallisuusneuvoston päätöslauselmaa eivätkä ohjukset kykene kuljettamaan ydinkärkiä. Iran sanoo ohjusohjelmansa olevan puhtaasti puolustuksellinen.
 Iran ilmoittaa rajanneensa ohjustensa kantaman 2 000 kilometriin. Silti sen ohjusten kantama yltää Israeliin.
 Presidentti  Donald Trump  veti  Yhdysvallat pois Iranin kanssa solmitusta ydinsopimuksesta  toukokuussa. Sen jälkeen Yhdysvallat palautti pakotteita Irania vastaan.
 Video ohjuskokeesta julkaistiin samaan aikaan, kun Iranissa vietettiin vallankumouksen 40-vuotisjuhlallisuuksia.
 Aiheesta muualla:
 Al-Jazeera: Iran unveils new cruise missile on Islamic Revolution anniversary

Video: Iran testasi uutta ohjusta osana vallankumouksen juhlintaa


Summary: Sade muuttuu pääkaupunkiseudulla päivän mittaan vedeksi. Se lisää katolta putoavan lumen vaaraa.

Helsingin pelastuslaitos varoittaa Twitter-tilillään katoilta putoavasta lumesta ja jäästä. Jalankulkijoita kehotetaan välttämään riskipaikkoja ja kiinteistöjä muistutetaan velvollisuudesta estää kulku vaarallisissa paikoissa, ja poistaa vaaraa aiheuttava lumi ja jää.
 Päivystävä palomestari  Paul Nyberg  huomauttaa, että runsaan lumen tulon takia kiinteistöt eivät välttämättä ehdi rajoittaa kulkua sitä mukaa, kuin vaarallisia kinoksia katoille muodostuu. Siksi jalankulkijoiden on syytä olla myös itse tarkkana.
 – Kun tuulee ja tuiskuaa, niin lunta kinostuu sinne, missä tuuli on pienin. Kun lämpötila nousee, lumen laatu muuttuu, ja kun sitä kertyy tarpeeksi, se tippuu kattojen reunalta. Taloyhtiöt tuskin ehtivät lunta poistaa sitä tahtia, kuin sitä kertyy. Siksi voi myös käyttää järkeä, ettei mene sinne alle.
 Nyberg on erityisen huolissaan siitä, miten piittaamattomasti monet suhtautuvat taloyhtiöiden kaduille laittamiin puomeihin ja varoitusnauhoihin. Vaikka jalankulku nietoksissa on hankalaa, on syytä muistaa, että puomit ovat paikallaan erittäin hyvästä syystä.
 – Ihmiset kävelevät eristyksistä huolimatta tosi paljon jalkakäytäviä pitkin, eivätkä piittaa puomeista. Jos jalkakäytävä on eristetty ,niin sinne ei mennä. Ne puomit eivät ole siellä turhaan, vaan ihan tarkoituksella.

Helsingin pelastuslaitos varoittaa jalankulkijoita: Puomit eivät ole kaduilla koristeena


Summary: Työväenpuolue on menettänyt kannatustaan sekä brexitin kannattajien että vastustajien keskuudessa.

Brexitiä lähestyvässä Britanniassa konservatiivit ovat lisänneet kannatustaan tuoreessa mielipidemittauksessa.
 The Observerin tilaamasta kyselyssä  konservatiiveja ilmoitti kannattavansa 41 prosenttia vastanneista ja työväenpuoluetta 34 prosenttia. Työväenpuolueen kannatus putosi kuusi prosenttiyksikköä ja konservatiivien nousi 4 prosenttiyksikköä.
 Näin konservatiivien johto on The Guardianin mukaan suurempi kuin kertaakaan kesäkuun 2017 parlamenttivaalien jälkeen.
 Konservatiivien kannatus vahvistui siitä huolimatta, että pääministeri  Theresa Mayn  hallitus on suurissa vaikeuksissa brexitin kanssa.
 Mielipidekyselyn mukaan työväenpuolue on menettänyt kannatustaan sekä brexitin kannattajien että vastustajien keskuudessa.
 Äänestäjät ovat kyselyn perusteella vielä tyytymättömämpiä työväenpuolueen puheenjohtajan  Jeremy Corbynin  toimintaan kuin pääministeri Mayn.
 25 prosenttia hyväksyi Mayn toiminnan ja 16 prosenttia Corbynin toiminnan. Työväenpuolueen kannattajista vain 42 prosenttia on tyytyväisiä siihen, miten Corbyn on vastannut hallitukselle.
 Mayn esittämää erosopimusta piti hyvänä 15 prosenttia ja huonona 45 prosenttia vastaajista.
 Jos Britanniassa äänestettäisiin Mayn erosopimuksen ja EU:ssa pysymisen välillä, voittaisi EU:ssa pysyminen prosenttiosuuksin 45–38.
 Britit ovat täysin jakaantuneita siitä, mitä pitäisi tehdä, jos parlamentti ei pääse sopimukseen erosta. 43 prosenttia kannatti eron lykkäämistä ja 42 prosenttia eroa ilman sopimusta.
 Kyselyyn haastateltiin noin 2 000 ihmistä.
 Britannian on määrä erota EU:sta 29. maaliskuuta.
 Muualla aiheesta:
 The Guardian: Labour slump gives Tories biggest lead since general election

Britanniassa konservatiivit ovat kasvattaneet kannatustaan tuoreessa mielipidemittauksessa – Työväenpuolue vielä suuremmissa vaikeuksissa


Summary: Hiihtokeskukset ovat säiden ja laskettelijoiden tottumusten armoilla: "eihän tämä järkevää ole aloittaa näin aikaisin"

Laskettelukeskusten lumitykit lepäävät alkukauden uurastuksen jälkeen. Ilman tykkejä ei Suomessa enää pärjää yksikään laskettelukeskus.
 Lumitykkien armeija on vain yksi keskusten keino saada ja pitää rinteet laskettelijoiden edellyttämässä kunnossa. Puolen metrin kovan lumivaipan rakentamiseen tarvitaan silti entistä enemmän työtä vaikka lumitilanne on kuluvana talvena valtakunnallisesti hyvä.
 Pohjoisen keskuksista Levi seuraa Rukaa ja jatkaa kokeiluna aloitettua säilölumetusta. Talvipakkasilla kootulla lumella saadaan varmistettua muuttuvien säiden takia hankala alkukausi.
 Jättikasojen säilöminen on seurausta laskettelijoiden tottumuksesta päästä rinteeseen mahdollisimman aikaisin.
 – Jos järkevästi miettii kustannuksia ja toimintaa täällä, aloittaisimme silloin, kun talvi tulee, kuukauden nykyistä myöhemmin ja lopettaisimme silloin, kun talvi loppuu, Levin hiihtokeskusjohtaja  Jouni Palosaari  järkeilee.
 Kun vaatimukset ovat kovat, lumitykit tekevät lunta aina silloin, kun tarvitaan. Pakkasta tosin tarvitaan, mutta tykkien läpi virtaava vesi jäähdytetään tarpeen vaatiessa. Ylen uutisten kokoamien tietojen mukaan kaikkia keinoja tarvitaan etenkin oikukkaan alkukauden varmistamiseen.
 Jämsässä, Himoksen rinteillä muistetaan sekin alkukausi, kun perherinteitä yritettiin saada avattua kolmasti.
 – Olemme oppineet, että kauden alussa ei kannata turhaan lähteä lumettamaan, toimitusjohtaja  Elsi Ojala  Himoksen laskettelukeskuksesta kertaa saatua oppia.
 Lahden lähellä Messilässä on myös opittu elämään alkukauden sääennusteiden kanssa.
 – Ei ole vielä mitään uhkakuvia toiminnan kannalta. Olemme panostaneet lumetukseen ja veden esijäähdytykseen siinä sivussa, jotta pystymme pienemmilläkin pakkasilla tekemään lunta, operatiivinen johtaja  Pekka Markkanen  Messilän keskuksesta kuvaa tilannetta.
 Mikko Airikka | Yle
 Ylen keräämien laskettelukauden pituuksista kertovien tilastojen mukaan Messilän ja Himoksen aloituksessa on ollut suurinta vaihtelua. Jotta rinteet saadaan jouluksi etelässä kuntoon, keskuksissa seurataan herkeämättä sääennusteita. Toisinaan sekään ei riitä.
 Jos pakkasta ei tule viittä astetta, silloin taistelemme tuulimyllyjä vastaan  Jouni Palosaari
 – Emme taistele tuulimyllyjä vastaan, meidän pitää reagoida ja siksi rakennamme lumetusta koko ajan lisää. Jos pakkasta ei tule viittä astetta, silloin taistelemme tuulimyllyjä vastaan, Palosaari täsmentää.
 Kittilän Leviltä saaduista tiedoista näkyy kuinka lumitykeillä saatiin niiden käytön yleistymisen jälkeen 80-luvulla kausia pidennettyä kolmesta kuukaudesta melko nopeasti neljään kuukauteen. Kauden pidentämisen tiellä on oltu siitä lähtien, mutta viimeisten vuosien aikana kehitys on katkennut: puolen vuoden rinnekausi ei ole itsestäänselvyys.
 Mikko Airikka | Yle
 Tykkiarmeijaan on investoitu miljoonia ja investoinnit jatkuvat.
 Levillä 300 tykin rivistöä on uudistettu niin, että lumetus ohjataan kauden aikana rinteiden kulumisen ja sääolosuhteiden mukaan sinne missä lisälunta tarvitaan. Tykit ovat kullanarvoisia erityisesti alkukaudella, mutta tykit täydentävät myös kevätkauden lumitilannetta.
 Välineistä huolimatta kehitys on ollut viimeisten vajaan kahdenkymmenen vuoden aikana vääjäämätön: kausi on lyhentymässä etenkin Messilässä ja Himoksella. Kauden päätöksen ajankohtaan ei vaikuta sinänsä kevätilma, vaan etenkin Messilässä ja Himoksella se, että laskijat suuntaavat huhtikuussa lumien sulaessa toisiin harrastuksiin.
 Rinnekausi on jäämässä yhä useammin neljään kuukauteen, Messilässä joskus jo sen alle, aikaisemmasta viiden kuukauden normista.
 Mikko Airikka | Yle
 – Olemme laittaneet kiinni huhtikuun ensimmäisellä tai toisella viikolla oli lunta tai ei, kun krookukset ja narsissit jo kukkivat, kertoo Himoksen Markkanen kevätkaudesta.
 Toisin kuin eteläisessä Suomessa laskijat odottavat välineet valmiina pääsyä lokakuussa Pohjois-Suomen rinteisiin. Kevät ja laskijoiden kaikkoaminen tulee Pohjois-Suomeen vapun jälkeen. Siksi alkukausi ja sen onnistuminen ovat keskuksille tärkeitä.
 Emme kuitenkaan ole turvassa  Jouni Palosaari
 Lapista on myös tullut laajemmin rinnekauden avauspaikka maailmanlaajuisesti. Sekä Leville että Rukalle isojen kilpailujen järjestämisestä on tullut tärkeitä tapahtumia.
 Levin hiihtokeskusjohtaja Jouni Palosaari ei kuitenkaan halua ajatella suoraan niin, että Lapista löytyy alkukaudesta varmimmin rinteet muiden tuskaillessa lumitilanteen kanssa. Ailahtelevammat olosuhteet ovat tarkoittaneet myös heille sitä, että esimerkiksi sähköä menee lumetukseen enemmän. Jokainen laskija maksaa heille lisääntyneinä menoina jonkin verran enemmän kuin esimerkiksi kymmenen vuotta sitten.
 Käynnissä on taistelu asiakkaista ja muuttuvia olosuhteita vastaan.
 – Meillähän tämä kestää vielä pitkään ennen kuin mitään radikaalia tulee. Emme kuitenkaan ole turvassa, Levin Palosaari summaa alan uhkakuvat.
 Nella Nuora / Yle
 Lue myös:
 Levin laskettelukeskuksen toimitusjohtaja: Levillä lasketaan varmasti maailmancupin pujottelukilpailu marraskuussa

Laskettelurinteillä käynnissä viivytystaistelu ilmastonmuutosta vastaan – keskukset matkalla kohti alle 4 kuukauden kautta


Summary: Vegaanit eivät noudata ainoastaan kasvisruokavaliota, vaan se on elämäntapa. Veganismin yleistymisen taustalla vaikuttavat yhä useammin ekologiset syyt.

Tästä on kyse Vegaani ei syö mitään eläinkunnasta peräisin olevia tuotteita, kuten lihaa, kalaa, munia, maitotuotteita ja niiden johdannaisia. Vegaani ei myöskään osta eläinperäisiä vaatteita, kuten nahkaa ja villaa, eikä tue palveluita, jotka perustuvat eläinten riistoon. Eläinten hyväksikäyttöön liittyvät eettiset ongelmat ovat todennäköisesti suurin yksittäinen syy veganismin omaksumiseen. Ekologiset syyt ovat nousemassa eläinystävällisyyden lisäksi tärkeäksi syyksi veganismiin. Vegaaniksi aletaan myös terveyssyistä sekä uskonnollisista tai henkisistä syistä. Vegaaniliiton mukaan eläinten rehuksi menee 40 % maailman viljasadosta.
 Jura Mikkola , 39, kierähtää ketterästi joogamatollaan päällä seisontaan. Jyväskyläläinen joogaopettaja ryhtyi vegaaniksi kolme ja puoli vuotta sitten. Joogaopintojensa ansiosta uudelta nimeltään  Swami Atmananda Puri  ei syö lainkaan liha-, muna- tai maitotuotteita.
 Hän kokeili kasvisruokavalioon siirtymistä aluksi kuukauden ajan ja yllättyi miten helposti se kävi.
 – Ensimmäiset viikot vaativat vähän opettelua ja kaupassa meni pikkuisen kauemmin, koska piti tutkia kaikkia tuoteselosteita niin tarkkaan. Mutta nyt kaikki menee jo ihan rutiinilla.
 Vegaaniksi Puri päätyi ekologisista syistä. Erityisesti lihantuotannon vuoksi, mutta myös maitotuotteiden tehotuotanto saa aikaan hänen mielestään samoja ongelmia.
 – Maapallolla on paljon ihmisiä, jotka näkevät nälkää ja sitten on paljon ihmisiä, jotka mässäilevät valtavalla lihamäärällä. Sillä määrällä tuotantopinta-alaa, mikä nyt käytetään karjan ruokkimiseen voitaisiin tuottaa aika paljon ruokaa ihmisille.
 Veganismin suosion  (Suomen Kuvalehti) taustalla on Vegaaniliiton mukaan eläinystävällisyyden lisäksi yhä useammin myös huoli ilmastomuutoksesta. Ravinnon tuottaminen eläimiä hyväksikäyttäen ei liiton mielestä ole kovin tehokasta, sillä 40 prosenttia maailman viljasadosta menee eläinten rehuksi.
 – Eläinperäinen tuotanto on hyvin luontoa kuormittavaa ja tieto siitä, että miten paljon se saastuttaa ja vaikuttaa ilmastoon on saanut monet ihmiset ajattelemaan veganismia vaihtoehtona. Esimerkiksi yksi sika syö kolme kertaa sen määrän, mitä se tuottaa, sanoo Vegaaniliiton viestintävastaava  Tomi Willstedt .
 Palkokasveja ja seesaminsiementahnaa
 Pitkä ja hoikka Atmananda Puri käärii joogamattonsa rullalle. Aamutreeni on ohi ja hän lähtee läheiseen kauppaan tekemään ruokaostoksensa. Vegaanisten ruokavalmisteiden valikoima on kasvanut kaupoissa viime vuosina räjähdysmäisesti.
 Erityisesti perinteisten maitovalmisteiden, kuten maidon, jogurtin ja proteiinituotteiden rinnalle on tullut paljon erilaisia kasvispohjaisia tuotteita.
 Atmananda Purin aamupalaherkku on soijajogurtti siemenillä tai pähkinöillä höystettynä. Häntä ei huolestuta riittävien ravintoaineiden saaminen, eikä hän syömisiään laske. Palkokasveista hän uskoo saavansa riittävästi proteiinia ja leivän päälle levittämästään seesaminsiementahnasta kalsiumia.
 – Ainoat kaksi vitamiinia, jotka vaativat hieman enemmän tarkkailua ovat D- ja B12-vitamiinit, mutta niitäkin on nykyisin lisättynä esimerkiksi soijapohjaisiin tuotteisiin, kuten jogurtteihin ja maitoihin.
 Jarkko Riikonen / Yle
 Puri ei veganismissaan ole aivan ehdoton. Hän käyttää esimerkiksi hunajaa ja joutuu ulkomaanmatkoilla tekemään myös myönnytyksiä ulkona syödessään.
 – Köyhemmissä maissa, esimerkiksi Intiassa vegaanisuus on hyvin tuntematon käsite. Siellä on lähes mahdoton saada mitään ruokaa, missä ei olisi voita tai gheetä, kirkastettua voita.
 Puri ei ole kolmen ja puolen vuoden aikana kaivannut ruoaksi lihaa, mutta toisinaan hänen on tehnyt mieli jäätelöä ja juustoa.
 – On olemassa vegaanijuustoja, mutta ne eivät ole mielestäni yhtä hyviä kuin maidolliset juustot. Vegaanisten jäätelöiden valikoima on kyllä nykyisin onneksi parantunut.
 Purilla on ollut kasvisruokaan siirtymisensä jälkeen kevyt ja energinen olo. Yksi tärkeä syy vegaaniksi ryhtymiseen on ollut myös terveys ja hyvinvointi.
 Bambuvaatteita ja ananaskenkiä
 Veganismi on Purille elämäntapa, joka vaikuttaa moneen asiaan. Hän asuu omakotitalossa kolmen hengen kommuunissa. Lämmitys hoituu talossa pääasiassa varaavien tulisijojen ja ilmalämpöpumpun avulla. Kovimpia pakkasia varten talosta löytyy myös muutama sähköpatteri.
 Puri on myös tarkka pukeutumisestaan. Vegaaniksi ryhtymisen jälkeen hän ei esimerkiksi ole ostanut enää nahkatuotteita.
 – Joitain vanhoja nahkavaatteita minulla on edelleen käytössä, kuten vyö, yhdet kengät ja nahkatakki. En rupea niitä poiskaan heittämään, koska ovat aivan käyttökelpoisia. Se olisi tuhlausta.
 Puri suosii vaatteissaan luonnonmateriaaleja, kuten pellavaa, hamppu- ja bambukuitua. Puuvillaa hän pyrkii välttämään, vaikka myös siitä löytyisi tarvittaessa eri laatutasoja, myös vähemmän luontoa kuormittavia.
 Jarkko Riikonen / Yle
 – Netistä saa muutamassa minuutissa selville materiaaleja, jotka ovat tehty hyvistä materiaaleista ja vähemmän luontoa rasittaen.
 Eläin- ja luontoystävälliset kengät ovat hankalimmat löytää, koska muovi- tai kumipohjat ovat kengissä standardeja.
 – Ja Suomen olosuhteissa talvella ei ihan ohutpohjaiset puuvillatossut esimerkiksi vaan riitä, Puri virnistää.
 Huopakengät ovat Purille myös sopiva vaihtoehto, vaikka villa on peräisin eläimestä. Se ei vaadi kuitenkaan eläimen tappamista.
 – Lammas on myös nautaa ekologisempi vaihtoehto. Vaikka lammasta kasvatettaisiinkin lihan takia, niin siitä saa myös maitoa ja villaa. Lammas myös pystyy elämään ihmiselle kelpaamattomalla ravinnolla ja myös syömään sitä sellaisista paikoista, mikä olisi vaikea tai jopa mahdotonta viljellä.
 Eläinystävällisyyden ja ekologisuuden välillä voi ilmetä toisinaan myös hieman ristiriitaa. Päänvaivaa voi aiheuttaa esimerkiksi se, kumpi on parempi vaihtoehto: huopatossut vai muovipohjaiset kengät.
 Viestintävastaava Tomi Willstedt laittaa eläinten oikeusasiat ympäristösyiden edelle, eikä käytä edes villaa.
 – Vaikka muovipohjaiset kengät eivät ole kaikista ekologisin vaihtoehto, niin laadukkaat kengät kestävät kuitenkin pitkään.
 Kehitteillä on koko ajan myös lisää muovia korvaavia materiaaleja ja maailmalla jo myydään esimerkiksi ananaskuiduista tehtyjä kenkiä.
 Pesupähkinöitä ja etikkaa vaatteiden pesuun
 Monet pesuaineet ja kosmetiikkatuotteet ovat testattu eläinkokein, joten ne ovat Atmananda Purin elämässä myös pannassa.
 Vaatteidensa pesuun hän käyttää pesupähkinöitä ja vaatteiden huuhteluun etikkaa. Etikka poistaa hänen mukaansa tehokkaasti hajut ja pidentää myös värien kestoa.
 Jarkko Riikonen / Yle
 Kodin puhdistuksessa pesuaineena hän suosii ruokasoodaa.
 – Lisäksi käytän biohajoavia tuotteita, jotka ovat varsin ympäristöystävällisiä tai paremminkin ympäristöneutraaleja. Harva asia on todellisuudessa ympäristöystävällinen, kun ihmisten toiminnasta puhutaan.
 Hiuksiaan Puri ei ole pessyt shampoolla kuin viimeksi syyskuussa.
 – Kun pesee itseään pesuaineilla harvemmin, niin iho ja myös hiukset voivat paremmin. Iho tuottaa luontaisen määrän öljyä ja se pitää hiuksetkin hyväkuntoisena.
 Vegaaniliitosta suositellaan myös keinokuituvaatteita käytettäessä pesemään ne pesupussissa.
 – Se estää mikromuovin pääsemistä pesuveden mukana vesistöön. Pesupussista muovin saa kätevästi siirrettyä muiden muoviroskien joukkoon, sanoo Tomi Willstedt.
 Pyöräilyä ja sijoittamista Hiilipörssiin
 Puri liikkuu pääasiassa pyöräillen ja pitemmillä matkoilla joukkoliikennevälineitä käyttäen. Lentäminen on hänen suurin paheensa. Hän käy ulkomailla pari kertaa vuodessa. Intiassa hän on käynyt useasti joogaopintojensa vuoksi.
 – Pahimmat päästöt lentämisessähän aiheutuu nousuissa ja laskuissa, että ei siinä niin suurta eroa ole, että lentääkö kauas vai lähelle.
 Puri kompensoi lentämistään antamalla lahjoituksia Hiilipörssiin.
 – Sinne pystyy oma-aloitteisesti maksamaan tuottamastaan hiilidioksidipäästöistä. Voi laittaa rahaa talteen, että sillä summalla kehitetään luontoa suojelevia menetelmiä tai vaikka istutetaan puita.
 Jarkko Riikonen / Yle
 Hiilipörssi on Suomen Luonnonsuojeluliiton ja yhteistyökumppaneiden hallinnoima kauppapaikka, joka yhdistää soiden ennallistamista, ympäristötaidetta, tekoja ilmastonmuutoksen pysäyttämiseksi ja luontomatkailua. Verkossa toimiva hiilijalanjäljen sijoituspalvelu perustuu hiilivuodon pysäyttämiseen ojitettuja soita ennallistamalla ja uutta turvetta kasvattamalla.
 Vuonna 2018 tammikuussa aloitetun toiminnan tavoitteena on hillitä ilmastonmuutosta ja kerätä varoja luonnonsuojeluun.
 Vegaanituotteita moneen lähtöön
 Atmananda Puri ei ole huomannut suurta eroa ruokakuluissaan vegaaniksi ryhtymisensä jälkeen. Jotkut vegaanituotteet ovat hieman kalliimpia kuin maidolliset. Esimerkiksi vegaaniset juustovalmisteet ja einekset sekä puolivalmisteet ovat hieman peruselintarvikkeita kalliimpia.
 – Kyllähän toisaalta lihakin on kallista ja varsinkin kala maksaa tosi paljon, että se riippuu, että mihin sitä hintaa vertaa, sanoo Puri.
 Vegaaniliitosta kerrotaan, että veganismi sopii myös opiskelijabudjetille ja vähävaraisille, riippuen siitä, mitä ostaa. Kysynnän ja valikoiman kasvaessa odotetaan vegaanituotteiden hintojen myös laskevan.
 Kaupankäynnin lisääntymistä maatalousyrittäjien ja vegaanien kesken on Vegaaniliiton toive.
 – Tuntuu, että maataloudessa vegaaneja pidetään yleisesti vihamiehinä, mutta toisaalta vegaanithan voisi olla maaseutuyrittäjien parhaita asiakkaita. Maaseudulla yrittäjät voisivat valita uusia viljelykasveja ja miettiä niiden jatkojalostusta. Se voisi auttaa maaseutuakin paljon, sanoo Tomi Willstedt, joka on ammatiltaan puutarhuri.
 Puri ottaa polkupyöränsä ja lähtee ajamaan kireässä pakkasessa autojen keskellä kohti kotia. Hän huokuu rauhaa ja tyyneyttä. Häntä ei ahdista elää keskellä yltäkylläistä kulutusyhteiskuntaa.
 – Se voisi olla kovinkin ahdistavaa, mutta onneksi tämä pallo on tässä universumissa pieni tomuhippunen. Vaikka me tämä maapallo tuhottaisiin ja itsemme siinä samalla, niin valtava osa universumista on ihmiskädelle koskematonta luontoa.

Joogaopettaja pesee vaatteensa pähkinöillä, hiuksensa pelkällä vedellä ja kompensoi lentämistään – ilmastonmuutos lisää veganismia


Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  on avannut  Yhteisvastuukeräyksen  keräyksen suojelijana. Tämän vuoden keräys auttaa lapsia ja nuoria kouluun Suomessa ja maailman katastrofialueilla.
 Presidentti korosti kampanjan avauspuheessaan koulutuksen merkitystä tasa-arvon tuojana.
 Niinistö on huolissaan siitä, että vähävaraisuus voi katkaista nuoren koulutien myös vauraassa Suomessa. Meillä noin 110 000 lasta elää pienituloisissa perheissä ja määrä on kasvussa.
 – Joka kymmenes suomalaislapsi kasvaa perheessä, jonka tulot jäävät köyhyysrajan alle. Tuolloin opintoihin tarvittavat eurot ovat muusta tarpeellisesta pois. Rahaa koulutarvikkeisiin ei yksinkertaisesti ole.
 Yhteisvastuukeräyksen kokonaistuotosta 40 prosenttia ohjataan vähävaraisten lasten ja nuorten opiskelun tukemiseen Suomessa.
 – Kaikilla on oltava aito, oikea mahdollisuus. Mahdollisuus kouluttautua ja tulla osaksi yhteiskuntaa. Siitä meidän on pidettävä kiinni.
 Jottei koulu keskeytyisi opiskeluvälineiden puuttumiseen, avun vie perille Kirkon diakoniarahaston (KDR) paikallisseurakuntien diakoniatyö.
 Maailmalla tukea saavat katastrofien vuoksi koulunsa keskeyttäneet
 Koko maailman humanitaarisesta avusta vain alle kolme prosenttia meni viime vuonna koulutukseen. Tämän vuoksi koulutus on Kirkon Ulkomaanavun avustuskohteena tänä vuonna.
 Presidentti Sauli Niinistö tähdentää, että koulutus on reitti kehitykseen ja sen myötä köyhyyden poistoon. Koulutus on myös yksi YK:n kestävän kehityksen tavoitteista
 – Ilmainen, tasa-arvoinen ja laadukas peruskoulutus pitäisi olla jokaisen ulottuvilla vuoteen 2030 mennessä. _S_ellaisia lapsia, jotka eivät pääse edes alakouluun, on nyt yli 60 miljoonaa.
 Kirkon Ulkomaanavun kautta tuetaan koulunsa keskeyttämään joutuneiden oppilaiden paluuta opintielle.
 – Syrjäseuduille koulutetaan päteviä opettajia ja rakennetaan turvallisia kouluja. Perheille kerrotaan, miksi koulutus kannattaa ja vanhempia kannustetaan laittamaan lapsensa kouluun.
 Niinistö sanoo, että koulutuksen lähes mittaamatonta arvoa kuvaa se, että jokaisen oikeus saada opetusta on kirjattu YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmalliseen julistukseen. Tuo oikeus on sinetöity YK:n lapsen oikeuksien sopimuksessa.
 – Yksinään koulutuksella ei voida Suomessa eikä muuallakaan epäkohtia poistaa. Mutta kansalaisyhteiskunnan ja kansalaisten apua tarvitaan, jottei koulutus jää kiinni mahdollisuuksien puutteesta, rahasta tai sukupuolesta. Pienikin summa, pienikin teko voi tehdä unelmista totta.
 Lisää aiheesta:
 Katso Yle Areena:  Tasavallan presidentti Sauli Niinistö avaa yhteisvastuukeräyksen
 Köyhyyden selättänyt Casper Väliaho, 22, sai lukiokirjat avustuksena ja opiskelee nyt juristiksi – “Huonoja juttuja ei kannata märehtiä”
 “Olen jo monta kertaa joutunut sanomaan lapsille, että tänään ei ole ruokaa” – Vähävaraisissa perheissä eletään nyt vuoden tiukinta aikaa

Presidentti Niinistön Yhteisvastuukeräyksen avaus: Lapsen opintie ei saa katketa siihen, etteivät rahat riitä koulukirjoihin


Summary: Kaukoliikenteen vuoroja ei olla perumassa etukäteen, mutta myös niissä kannattaa varautua paitsi viivästyksiin, myös mahdollisiin perumisiin.

Myös maanantaina ajetaan lähiliikenteessä harvennetuin vuorovälein, kertoo VR tiedotteessaan. Yhtiön mukaan näin varaudutaan hankaliin sääolosuhteisiin.
 Kaukoliikenteen vuoroja ei olla perumassa etukäteen, mutta matkustajien kannattaa varautua paitsi viivästyksiin, myös mahdollisiin perumisiin kaukojunissakin.
 HSL:n liikenteessä harvennetut vuorovälit koskevat jälleen maanantaina A- ja K-junia: kello 6–9 välillä joka toinen A-juna perutaan ja ne ajetaan 20 minuutin vuorovälillä. K-junat ajetaan myös 20 minuutin vuorovälillä klo 6–14.
 VR lähiliikenteessä perutaan Helsinki-Riihimäki-väliltä kaikki D-junat maanantaina. Lisäksi klo 15:51 Helsingistä lähtevä R-juna 9693 perutaan.
 Junien liikennetilanteen voi tarkistaa  VR:n sivuilta .

VR supistaa lähiliikennettä maanantaina lumentulon takia – myös kaukojunissa varauduttava viivästyksiin


Summary: Koillissanomien vt. päätoimittaja sanoo, että haastateltava pitää valita aiheen eikä sukupuolen mukaan.

Tästä on kyse Suomalaisessa mediassa naiset esiintyvät huomattavasti harvemmin kuin miehet. Osassa mediatalojen toimituksia tasa-arvoisuutta on alettu seuraamaan säännöllisesti. Muun muassa Koillissanomissa asiaan pohditaan ajoittain. Koillissanomissa naisia esiintyi lehden julkaisuissa viime vuonna eniten suomalaisen median kentässä.
 Naisia esiintyy suomalaismedioissa huomattavasti miehiä vähemmän.
 Naisten osuus oli alimmillaan viidennes ja ylimmillään runsas kolmannes tutkittujen medioiden viime vuoden digijutuissa. Tämä selviää Tasa-arvobotti -nimisen robotin mittauksista, joita julkaistiin Sanomalehtien liiton Suomen Lehdistö -lehden  tuoreimmassa numerossa .
 Tasa-arvonäkökulmasta heikoiten selvisi Savon Sanomat, jossa naisten osuus vuonna 2018 oli viidennes. Parhaiten pärjäsi Koillismaalla eli Kuusamon ympäristössä ilmestyvä paikallislehti Koillissanomat, jossa osuus läheni 40 prosenttia.
 Asiasta keskustellaan toimituksessa
 Koillissanomien vt. päätoimittaja  Jenny Halvari  sanoo, että lehden toimituksessa keskustellaan ajoittain haastateltavien sukupuolesta, mutta tiukkaa kiintiöajattelua Koillissanomien toimitus ei Halvarin mukaan harjoita.
 – Toimituksen henkilöstö osittain ohjaa haastateltavien ja aiheiden valintaa, kun kirjoittavista toimittajista 50/50 on naisia ja miehiä.
 Halvarin mukaan uutistoiminnassa ei ole kuitenkaan järkevää pyrkiä siihen, että lehden sivuilla esiintyy naisia ja miehiä tasapuolisesti.
 – Haastateltava pitää valita mielestäni aina niin, että se on aiheen kannalta kaikkein paras, Halvari toteaa.
 Urheilujutuissa naiset esillä
 Naisten suuri osuus Koillissanomien jutussa selittyy Halvarin mukaan osin urheilun ja politiikan uutisilla. Lehti seuraa ahkerasti muun muassa naisten Mestaruusliigassa pelaavaa Kuusamon lentopallojoukkuetta. Lisäksi levikkialueen kuntien ja seurakuntien johtotehtävissä työskentelee paljon naisia.
 Suomen Lehdistön vs. päätoimittaja Noora Autio sanoo, että naisten osuuden lisääminen haastateltavina on erittäin tärkeä asia. Jyki Lyytikkä / Yle
 Jenny Halvari sanoo, että kun maailma ei ole vielä valmis, niin 50/50 vaatimus mahdollisesti typistäisi jopa miesten määrän tietyissä aiheissa liian pieneksi.
 – Toisin sanoen pahimmassa tapauksessa esimerkiksi vapaa-ajan aiheita kommentoisivat vain naiset, kun miesten kiintiö olisi käytetty jo niin sanottuihin miesten perinteisiin aloihin.
 "Naisten osuus on tärkeä asia"
 Suomen Lehdistön vs. päätoimittaja  Noora Autio  sanoo, että naisten osuuden lisääminen haastateltavina on erittäin tärkeä asia.
 – Jokaisen toimittajan ja toimituksen kannattaisi seurata haastateltaviensa nais- ja miesjakaumaa sekä myös sitä, missä rooleissa haastateltavat esiintyvät, aktiivisina tekijöinä vai passiivisina kohteita, Autio toteaa.
 Aution mukaan nykyinen naisten pieni määrä jutuissa on valintojen seurausta, ja niihin valintoihin kannattaa kiinnittää huomiota.
 – Nykyinen naisten määrä ei mielestäni vastaa todellista yhteiskuntaa. Naisia ei ole yhteiskunnassa eikä sen tehtävissä niin vähän kuin mediassa. Eikä ole mitään syytä, miksi päästäisimme naisia niin vähän ääneen.
 – Ilman muuta olen sitä mieltä, että tämä on asia, joka vaatii huomiota ja parannusta. Toki se ei tarkoita sitä, että haastateltavan valintaan vaikuttaisi vain sukupuoli. Usein on mahdollisuus valita samaan aiheeseen yhtä hyvin perehtynyt nainen tai mies, Autio sanoo.
 Pohjoismaissa yhtäläinen suuntaus
 Tasa-arvobotti on ruotsalaisen  Max Berggrenin  kehittämä. Laskuri toimii hänen perustamansa Prognosis-yhtiön kautta.
 Koillissanomien sisällöistä löytyy usein nainen. Ensio Karjalainen / Yle
 Vs. päätoimittaja Noora Autio muistuttaa, että tasa-arvobotin julkaistut lukemat ovat pelkästään viime vuodelta.
 – Yksittäisistä medioista on vaikea vaikea sanoa miten tasa-arvoon on kiinnitetty niissä huomiota ja mitä tasa-arvon eteen on tehty, Autio sanoo.
 Suomen lisäksi robotti seuraa eri medioiden lukemia Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa. Naisten osuus medianäkyvyydestä on jäänyt kolmannekseen myös muissa Pohjoismaissa.
 Robotti laski naisten ja miesten nimiä sekä eri sukupuolia kuvaavia termejä 15 suomalaismedian digitaalisista jutuista.
 Viime vuonna toiseksi tasa-arvoisin oli tasa-arvorobotin laskelmien mukaan Yle Uutiset (naisten osuus 34,8 %), kolmanneksi Svenska Yle (32,6 %), neljänneksi Iltalehti (30,3 %) ja viidenneksi Helsingin Sanomat (29,7 %).
 Lähteet: Suomen Lehdistö

Paikallislehti peittosi suuret mediat sukupuolten tasa-arvossa – "Haastateltava pitää valita niin, että se on aiheen kannalta paras"


Summary: Paikalla oli erittäin huono ajokeli, poliisi kertoo.

Pohjanmaan poliisi vahvistaa yhden ihmisen saaneen surmansa Kurikassa Etelä-Pohjanmaalla sattuneessa liikenneturmassa. Poliisin mukaan onnettomuudessa loukkaantui neljä muuta ihmistä.
 Kaksi henkilöautoa ajoi nokkakolarin 3-tiellä Kurikassa puolenpäivän aikoihin. Toisessa henkilöautossa matkustajana ollut keski-ikäinen nainen kuoli törmäyksen seurauksena.
 Poliisi kertoo, että neljä muuta kolarin osapuolta loukkaantui. Pelastuslaitos kertoi aiemmin kolarissa olleen yhteensä kuusi osallista.
 Paikalla oli tapahtuma-aikaan erittäin huono ajokeli, poliisi kertoo.

Kurikassa kahden auton nokkakolari, yksi kuoli ja neljä loukkaantui


Summary: Uudestakin asunnosta kannattaa tinkiä, Ylen haastattelemat asiantuntijat sanovat.

Asuntomarkkinoilla on käynnissä käänne, joka lupaa hyvää asunnonostajalle. Sen sijaan myyjän asema voi olla jatkossa entistä tukalampi.
 Pitkän rakennusbuumin jälkihöyryissä pääkaupunkiseudulle valmistuu tällä hetkellä  ennätysmäärin  uusia  asuntoja . Vuonna 2019 koko maassa valmistuu noin 10 000 asuntoa enemmän kuin viime vuonna – enemmän kuin vuosikymmeniin.
 Suomen Vuokranantajien toiminnanjohtaja  Mia Koro-Kanervan  mukaan Suomesta löytyy jo alueita, joilla uusista asunnoista on ylitarjontaa.
 Tilanne heiluttaa myös vanhojen asuntojen kauppaa. Niiden kauppa hidastui viime vuonna selvästi, Tilastokeskus  kertoi  torstaina.
 Sijoittajien usko asuntojen hintojen ja vuokrien jatkuvaan kasvuun on alkanut horjua. Pääkaupunkiseudulla vuokrattavaksi kelpaavista asunnoista kilpaillaan yhä, mutta esimerkiksi  Rovaniemellä  ja  Lahdessa  veto on hiipunut.
 Mitä asunnon myyjän tai ostajan kannattaa ottaa huomioon? Markkinoilla on ainakin tilaa, kun ammattisijoittajat hakevat  voittoja muualta . Ylen haastattelemien asiantuntijoiden mukaan uudestakin asunnosta kannattaa nyt tinkiä tosissaan.
 Asuntokaupan tilaa ruotivat tässä artikkelissa  Koro-Kanervan  lisäksi Kiinteistönvälitysalan keskusliiton toimitusjohtaja  Maria-Elena Cowell , Nordean pääekonomisti  Aki Kangasharju  ja Vantaan kaupungin vuokra-asuntoyhtiön VAV:in toimitusjohtaja  Teija Ojankoski .
 Syötä kuitenkin ensin hakukoneeseen oma postinumeroalueesi, jotta näet vanhojen kerros-, rivi- ja omakotiasuntojen hintojen muutoksen.
 Mikko Stig / Lehtikuva
 "Uudestakin kannattaa nyt tinkiä"
 Tilastokeskuksen torstaina julkaisemien tietojen mukaan pääkaupunkiseudulla tehtiin viime vuonna vähemmän vanhojen asunto-osakkeiden kauppoja kuin kertaakaan vuoden 2014 jälkeen.
 Muualla Suomessa tehtiin koko vuosikymmenen pohjanoteeraus.
 Kiinteistönvälitysalan Maria-Elena Cowellin mukaan myyjien on syytä ottaa nyt huomioon se, että markkinoilla on kilpailua.
 – Ostajan taas tulee olla hyvin tarkkana siinä, mitä on ostamassa. Asunnon ja taloyhtiön kunto, velan määrä – ostajan pitää ymmärtää aika moninaisia asioita, Cowell sanoo.
 Maria-Elena Cowell, toimitusjohtaja, Kiinteistönvälitysalan Keskusliitto Berislav Jurišić / Yle
 Samaa mieltä on Nordean Aki Kangasharju. Uusia asuntoja valmistuu niin paljon, että se vaikuttaa väistämättä kaupantekoon.
 – Ostajalla on mistä valita. Varsinkin huonommilla paikoilla sijaitsevien uusien asuntojen myyntiajat saattavat pidentyä ja hinnat laskea, hän sanoo.
 Kangasharjun mukaan tässä tilanteessa myös uusien asuntojen ostajien kannattaa ehdottomasti tinkiä pyyntihinnoista.
 Lahdessa ja Seinäjoella "liikatarjontaa"
 Asuntomarkkinat ovat sirpaloituneet kasvukeskuksiin ja muuhun Suomeen. Kehitys voimistuu alkaneena vuonna.
 Toisaalta kasvukeskuksissakin saatetaan innostua rakentamaan liiankin kanssa. Silloin vuokra-asuntoja haalivat ammattisijoittajat käyvät varovaisiksi.
 Vuokranantajien Koro-Kanervan mukaan ostajan ja myyjän kannattaakin selvittää tarkkaan oman alueensa erityispiirteet.
 – Lahden ja Seinäjoen kaltaisissa kaupungeissa voidaan jo sanoa, että asunnoissa on vuokranantajan näkökulmasta liikatarjontaa. Vaikka vuokralaiselle se on tietysti hyvä asia, Koro-Kanerva sanoo.
 – Sitten on Helsingin ja Tampereen kaltaisia kaupunkeja, joissa markkina toimii paremmin.
 Mia Koro-Kanerva, Vuokranantajat Yle/Johanna Minkkinen
 Hinnat pakottavat vuokralle
 Jos asuntojen kysyntä hiipuu, se saattaa tuoda helpotusta myös vuokriin.
 Tai sitten ei.
 Ylen haastattelemat asiantuntijat arvioivat, että vuokra-asuntojen kysyntä jatkaa kasvuaan. Kasvukeskuksissa hinnat ovat jo karanneet niin korkeiksi, että asunnon ostaminen on monelle mahdotonta.
 VAV:in Teija Ojankosken mukaan vuokra-asuntojen hakijoiden määrät ovat ennätystasolla.
 – Moni sellainen palkansaajaryhmä, joka vielä aikaisemmin pääsi omistusasumiseen kiinni, on tippunut pois. He eivät pysty säästämään vaadittuja omarahoitusosuuksia ja tulevat siksi vuokra-asuntomarkkinoille.
 Ojankosken mukaan myös Kela ohjaa tukiasiakkaita hakemaan vuokra-asuntoa, jos omistusasunnon menot ylittävät kuntakohtaiset raja-arvot.
 Vuokria ajaa ylös kysynnän kasvun lisäksi korjaustarve. Monet vuokra-asuntokiinteistöt ovat remontin tarpeessa, ja etenkin isot vuokranantajat siirtävät korjauskuluja vuokriin.
 – Pääkaupunkiseudulla vuokrien nousukehitys jatkuu, Teija Ojankoski summaa.

Nyt alkavat ostajan markkinat – Hintakone kertoo asuntokaupan tilanteen postinumeroalueellasi


Matkustajajuna on törmännyt radalla olleeseen kaivinkoneeseen Pirkanmaalla Parkanon aseman pohjoispuolella. Kukaan ei loukkaantunut, kertoo pelastuslaitos.
 – Matkustajat, veturinkuljettaja ja kaivinkoneen kuljettaja on tarkastettu, kertoo tilanne- ja johtokeskuksen päivystävä palomestari  Jari Hiltunen  STT:lle.
 VR:n viestinnästä kerrotaan STT:lle, että törmännyt juna oli IC-juna matkalla Helsingistä Ouluun. Kaivuri oli viereisellä raiteella lumitöissä, kun se yllättäen kääntyi ohittavan junan eteen. Juna törmäsi kaivurin puomiin. Junan veturi meni rikki törmäyksessä.
 Pelastuslaitoksen Hiltusen mukaan kaivinkoneessa oli kiinni harjakoneyhdistelmä, joka oli törmännyt junan nokkaan. Kaivinkone ei siis iskeytynyt junan veturiin kylkeen, Hiltunen kertoo.
 – Onnea on ollut matkassa.
 Veturin etuosassa näkyy törmäysvaurioita Kalle Parkkinen / Lehtikuva
 Juna pääsi jatkamaan matkaansa veturinvaihdon jälkeen ennen neljää iltapäivällä. Se kulkee nelisen tuntia aikataulustaan myöhässä. Törmäys on aiheuttanut muille junille 1–2 tunnin myöhästymisiä Tampereen ja Seinäjoen välillä.
 Silminnäkijä: "Ikkunan ohi lensi tavaraa"
 Junassa matkustanut  Joonas Keskivinkka  kertoo STT:lle, että onnettomuushetkellä junassa tuntui yllättäen nykäisy. Ikkunan ohi lensi myös tavaraa.
 – Luulimme ensin että toinen juna pyyhälsi ohi, mutta sitten vaunujen alta alkoi kuulumaan kolinaa ja juna pysähtyi. Ihmiset alkoivat vähän huolestua, ja vaunuun tuli jännittynyt tunnelma, hän sanoo.
 Konduktööri ilmoitti sen jälkeen matkustajille, että kaivinkone jäi junan alle. Samalla konduktöörit alkoivat etsimään hoitajia ja lääkäreitä vaunuista.
 – Sen jälkeen ilmoitettiin pian, ettei henkilövahinkoja tapahtunut. Kaikki matkustajat alkoivat huokailemaan helpotuksesta ja vähän naureskellakin, Keskivinkka kertoo.
 Juna törmäsi pelastuslaitoksen mukaan kaivinkoneeseen 180 kilometrin tuntivauhdilla noin 200–300 metrin päässä Parkanon asemasta.
 Pelastustöissä oli vajaat 10 yksikköä.
 Oletko paikan päällä? Voit lähettää meille uutiskuvan tai -videon osoitteessa  yle.fi/uutisvinkki .
 Yle

Matkustajajuna törmäsi työkoneeseen Parkanossa, ei loukkaantuneita – "Junassa tuntui nykäisy ja ikkunan ohi lensi tavaraa"


Summary: Lapissa hätyyteltiin pakkasennätyksiä, etelässä mennään jopa pluslukemissa.

Kuluneen 12 tunnin aikana eniten lunta on satanut Ahvenanmaalla Jomalassa. Siellä virallisten mittausten mukaan kinoksiin on tullut lisää lunta jopa 16 senttimetriä.
 Muualla sadealueella lumimäärät ovat jääneet viiteen, korkeintaan kymmeneen senttimetriin.
 Rintama on nyt ohittanut eteläisimmän Suomen ja sateet ovat enää hajanaisia. Yhtenäisempää sade on Ahvenanmaalla ja lännessä Pohjanmaalta Keski-Suomen kautta Pohjois-Karjalaan yltävällä alueella.
 Rintama jatkaa nyt matkaansa kohti pohjoista ja Etelä-Lappia, jonne se yltää huomisen puolella. Samalla se heikkenee ja lumisateet vähenevät. Sen jälkeen rintama väistyy koilliseen Venäjän puolelle.
 Reitin varrella eniten lunta sataa Pohjanmaan rannikolla ja Keski-Pohjanmaalla.
 Meteorologi  Toni Hellisen  arvion mukaan tuolle alueelle voi vuorokauden aikana sataa uutta lunta paikoin jopa 15 senttimetriä.
 Lapissa kylmää, etelässä jopa plussalukemia
 Ennusteen mukaan lämpötila on aivan etelärannikolla nyt iltapäivän ja illan aikana nollassa tai jopa hieman plussan puolella. Sen takia osa sateista voi tulla rannikolla räntänä tai jopa vetenä.
 Kauempana sisämaassa sade tulee joko lumena tai jäätävänä tihkuna.
 Tulevana yönä ilma pakastuu myös aivan etelässä muutaman asteen pakkasen puolelle.
 Lapissa sen sijaan on jopa hyvin kylmää. Sunnuntaina aamulla Kuusamossa Kiutakönkäällä mitattiin pakkasta 38,3 astetta. Vielä pitkin päivää lukemat ovat olleet samalla alueella 30-34 astetta miinuksella.
 Ennusteen mukaan huomennakin Lapissa on kylmää, 20 pakkasasteesta jopa 34 asteeseen saakka.
 – Vähän riippuen pilvisyydestä ja lumisateista, mutta ihan päälaella voi olla huomennakin päivällä jopa 30 astetta pakkasta, kertoo meteorologi  Joonas Koskela .

Myräkkä toi enimmillään lunta 16 senttimetriä, lisää luvassa Pohjanmaalle


Summary: Rinne kertoo terveydentilastaan Facebook-sivullaan. Rinne sairastui joululomallaan keuhkokuumeeseen ja kärsi sydänongelmista.

SDP:n puheenjohtaja  Antti Rinne  vahvistaa  Facebook-sivulla  olevansa poissa töistä helmikuun loppuun asti, kuten puolue on kertonut julkisuuteen aiemmin.
 – Tuntuu erittäin hyvältä voida kertoa, että sairauden hoitojakso on taaksejäänyttä elämää. Olen kiitollinen ensiluokkaisesta hoidosta, jota Meilahdessa sain, Rinne kirjoittaa.
 Rinne kertoo vointinsa olevan parempi.
 – Hoitoa en siis enää tarvitse, mutta kuntoutus jatkuu vielä.
 Suurimman oppositiopuolueen puheenjohtaja sairastui Espanjassa keuhkokuumeeseen. Suomeen palattua huomattiin sepelvaltimon tukos, jota hoidettiin pallolaajennuksella. Hän on yhä sairaalassa – mutta kuntoutuksessa.
 – Espanjassa tehdyn puutteellisen diagnoosin vuoksi sairaalassaoloaika on pidentynyt ja sen vuoksi on täytynyt polkea kuntopyörää ja jumppailla.
 Rinne kertoo seuranneensa ylpeänä, miten varapuheenjohtaja  Sanna Marin  ja muu puolue ovat toimineet politiikassa puheenjohtajan ollessa sairauslomalla.
 Sairaalassa toipuessa Rinteellä on ollut aikaa suunnitella vaalikevättä ja töihinpaluuta.
 – Se päivä lähestyy vauhdilla. Maaliskuun alussa nähdään, Rinne kirjoittaa.
 Lue myös:  Rinteen poissaolo voi hämärtää SDP:n äänen – Uhka vai mahdollisuus?
 Sanna Marin tuuraa ensisijaisesti SDP:n puheenjohtajana – Antti Rinteen sairausloma kestää helmikuun loppuun asti

SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne yhä sairaalassa – kuntouttaa itseään punttitreeneillä


Summary: Japanilaista ja Japanin inspiroimaa nykymuotoilua on esillä Kansallismuseossa Japanese Design Today 100 -näyttelyssä.

Kun tarkastelee  Japanese Design Today 100  -näyttelyn esimerkkejä nousevan auringon maan nykymuotoilusta, ei voi olla huomaamatta selkeitä yhtäläisyyksiä skandinaaviseen estetiikkaan. Visuaalinen kieli on rauhallisen selkeälinjaista, ja lopputulosta kuorruttavat käytännöllisyys ja ajattomuus.
 Kikkoman Corporationin moniominaisuuksinen soijapullo.  Jussi Mankkinen / Yle
 Hyvänä esimerkkinä tästä on Kikkoman Corporationin soijapullo vuodelta 1961. Siinä yhdistyvät kaksi käytännöllistä ominaisuutta: pullo on suunniteltu sekä säilytysastiaksi että annostelijaksi. Toisin sanoen soijakastiketta ei tarvitse erikseen kaataa jakeluastiaan. Lajissaan pullo on Japanin ensimmäinen.
 Seven seven -yhtiön titaaniastia, jonka jippo piilee eristetyssä tyhjiörakenteessa. Se pitää juoman tarpeen mukaan kylmänä tai lämpimänä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Asakura Senpu -yhtiön suunnittelema, kuosiltaan raikkaan raidallinen perinteinen furoshiki-liina taas on vedenkestävä, joten sen sisällä voi kuljettaa huoletta tavaroita koiranilmallakin. Kuljetusliinaa voi myös käyttää ämpärin tavoin ja siihen mahtuu jopa kymmenen litraa vettä.
  Furoshiki-liina  Jussi Mankkinen / Yle
 Puuta japanilaisessa muotoilussa käytetään paljon, mutta myös suomalaisille läheinen paperi on arvossaan. Ei siis ihme, että Japani kiinnostaa yhä enemmän nuoria kotimaisia muotoilijoita.  Japanese Design Today 100  -näyttelyn kyljessä onkin  Japonismi nykymuotoilussa  -osio, jossa on lähes 40:n kotimaisen muotoilijan teoksia.
 – Japanilaisten hyödyntämät materiaalit ja tekniikka ovat melko samanlaisia kuin nuorten suomalaisten muotoilijoiden käyttämät ja lisäksi kodin tuotteita on paljon, kuraattori  Janne Salo  Kansallismuseosta toteaa.
 Kuraattori Janne Salo Jussi Mankkinen / Yle
 Japanilaisen ja suomalaisen nykysuunnittelun lähtökohtia yhdistävät myös samankaltainen historia.
 – Sekä Japani että Suomi olivat sodan pahoin runtelemia maita Toisen maailmansodan jälkeen ja lähtivät ponnistamaan eteen päin ehkä hieman altavastaajina. Teknologiasyritykset nousivat merkittävään asemaan, mikä toi vaurautta kumpaankin maahan. Lisäksi taideteollinen muotoilu oli keskeisessä roolissa rakentamassa uutta sodanjälkeistä kansallista identiteettiä, Salo kertoo.
 Nina Riutan selluloosalamppu.  Jussi Mankkinen / Yle
 Paperilamppu johti kokeiluihin selluloosan kanssa
 Japanissa, kuten Suomessakin tehdään paljon materiaalitutkimusta. Yksi esimerkki materiaalitutkimuksen ja Japani-inspiraation liitosta on  Nina Riutan  selluloosasta valmistettu valaisin.
 – Huomasin, että Japanissa tehdään paljon paperista valaisimia, ja tätä kautta löysin Japanin ja japanilaisen muotokielen omaan työhöni. Paperivalaisimien hieno puoli on läpikuultavuus, ja luulen että esimerkiksi seinärakenteissa paperi saattaa lisätä tilan tuntua.
 Nina Riutta, etualalla Nousaku Corporationin moderneja tuulikelloja, joiden design ulottuu 400 vuoden päähän.  Jussi Mankkinen / Yle
 Materiaalitutkimukseen Riutta on perehtynyt Aalto-yliopistossa.
 – Pääsimme siellä kokeilemaan hyvin monentyyppisiä selluloosamateriaaleja ja itse löysin selluloosatriasetaatin. Selluloosaa voisi käyttää muotoilussa enemmänkin. Toisaalta taas pahvi ja paperi on tehty selluloosasta, joten onhan se jo tavallaan löytänyt tiensä designiin ja taiteeseen, Riutta pohtii.
 Aino Vaarnon Japanista inspiroitunutta keramiikkaa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Aalto-yliopiston muotoiluopiskelijoita menee tällä hetkellä myös tiuhaan tahtiin Japaniin vaihtoon. Äskettäin Tokiosta palannut  Aino Vaarno  haki Japanista innoitusta keramiikkataiteeseensa.
 – Halusin lähteä paikan päälle oppimaan kulttuurista ja keramiikasta lisää, inspiraationi keramiikan suhteen ovat kuitenkin olleet Japanista lähtöisin.
 Aino Vaarno Jussi Mankkinen / Yle
 Vaikutteita tosin otetaan tällä hetkellä molemmin puolin.
 – Siellä on nyt trendikästä käyttää nimiä, jotka ovat suomalaisen tai skandinaavisen kuuloisia eli niissä on öötä ja äätä, mikä on todella viihdyttävää. Äskettäin Japanissa avattiin uusi skandinaavinen teemapuisto jonka nimi on Metsä. Kyllähän minusta tuntuu, että Suomen ja Japanin välillä on molempiin suuntiin jotakin erityistä, Vaarno kertoo.
 Yksityiskohta Anna-Mari Leppisaaren, Anns Alangon ja  Aoi Yoshizawan teoksesta Dialogue with Tamiya Raden II. Tämä obi-kangas on toteutettu yhteistyössä Tamiya Raden-kutomon kanssa. Se on kudottu tekniikalla, jossa yhdistetään aitoa simpukanhelmiäistä, japanilaista paperia, sekä silkkiä. Jussi Mankkinen / Yle
 Algoritmit kohtaavat perinteisen lakkatyön
 Japanilaisessa nykymuotoilussa kättä lyövät usein moderni teknologia ja ikiaikaiset perinteet ja aihiot. Vastaavaan filosofiaan pohjautuvaa jälkeä syntyy myös Suomessa.
 Sami Markkulan  koriste-esineessä on puulevylle kaiverrettu  Katsushika Hokusain  (1760-1849) puupiirroksiin viittaava algoritminen kuvio, joka on päällystetty perinteisellä japanilaisella lakkausmenetelmällä. Kokonaisuuden kruunaa hienovaraisesti tehty kultaus.
 – Teoksessa on japanilaisia piirteitä, kuten muotokieli, mutta se on tehty uudenlaisella ajatuksella. Jos japanilaiset näkisivät tämän teoksen, he varmaan havaitsisivat yhteneväisyyksiä, mutta huomaisivat, ettei tämä kuitenkaan ole aitoa japanilaista tuotantoa.
 Sami Markkula  Jussi Mankkinen / Yle
 Algoritmien käyttö on Markkulan mielestä tällaisessa kontekstissa luontevaa.
 – Algoritmit mahdollistavat sen, että esimerkiksi neliömetrin kokoiselle pinnalle voidaan tehdä kilometrin verran viivaa. Jos tällaista tehtäisiin käsin, aikaa menisi kuukausi, nyt siihen kuluu laserleikkurin avulla yksi iltapäivä. Meillä ei täällä Suomessa myöskään välttämättä ole tällaisen esineistön tuottamiseen tarvittavaa käsityöperinnettä.
 Sami Markkulan teos, joka on yhdistelmä algoritmeja ja perinteistä japanilaista lakkatyötä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Markkulaa kiinnostaa japanilaisessa suunnittelutraditiossa paitsi suomalaiseen makuun vivahtava estetiikka myös esineiden kohtelu.
 – On hienoa, kuinka Japanissa arvostetaan yksittäisiä esineitä ja käsityön jälkeä. Esimerkiksi saksiparia saatetaan tehdä viikkokaupalla, jolloin hinnaksikin voi muodostua 30 000 euroa. Asioiden tekemiseen käytetty aikapanostus nostetaan esille melko eri tavalla kuin meillä täällä Suomessa, Markkula pohtii.
 Johannes Kaarakaisen Erikoisia olentoja -sarja. Teokset ovat uudelleentulkintoja perinteisistä japanilaisista puisista kokeshi-nukeista. Muotoilija halusi teoksessaan tutkia, kuinka esine voi olla samaan aikaan sekä synkkä että sympaattinen. Jussi Mankkinen / Yle
 Suunnittelua katastrofien ehdoilla
 Vaikka suomalaisessa ja japanilaisessa muotoilussa on runsaasti samankaltaisuuksia, yksi genre meiltä puuttuu: Japanista nimittäin löytyy kokonainen alalaji designille, jota on suunniteltu käytettäväksi luonnonkatastrofien, kuten tsunamien yhteydessä.
 Tästä hyvänä esimerkkinä on yellow.inc.-yhtiön kulmikas Tatamet BCP -kypärä vuodelta 2013. Sen ominaisuuksiin kuuluvat keveys ja kestävyys ja se voidaan taittaa kasaan, jolloin sitä on helppo varastoida ja kuljettaa suuronnettomuusalueille. Taitettuna kypärän paksuus on vain vaivaiset 35 millimetriä.
 Tatamet BCP -kypärä  Jussi Mankkinen / Yle
 Katastrofituotesuunnitteluun piiriin kuuluvat myös erilaiset taitettavat penkit sekä pienikokoiset megafonit, jotka ovat säänkestäviä ja joitka toimivat kuuden patterin sijaan neljällä.
 A-net inc. -yhtiön katastrofitilanteita varten suunniteltu takki vuodelta 1994. Sen taskuissa on runsaasti tilaa ja lisäksi se on lämmin.  Jussi Mankkinen / Yle
 Toinen japanilaisen designin erikoisuus ovat hengitysmaskit, joita maassa käytetään erilaisilta flunssa- ja infektiotartunnoilta suojautumiseen, ja joita näkyy myös Suomeenkin matkaavilla japanilaisturisteilla. Esimerkiksi Pigeon Corporationin suunnittelema maski vuodelta 2011 on suunnattu pikkulapsille puolestatoista vuodesta ylöspäin, ja sitä koristaa söpö nallehahmo –  kawaii , kuten japanilaiset sanoisivat.
 Pigeon Corporationin pikkulapsille suunnattu hengistysmaski vuodelta 2011.  Jussi Mankkinen / Yle

Selluloosaa ja algoritmeja – Japanilainen design kiehtoo nyt nuoria suomalaisia muotoilijoita: "Maidemme välillä on jotakin erityistä"