Summary: Väestönkasvussa puhutaan miljardeista, mutta Eurooppaan tulevista siirtolaisista vain miljoonissa, muistuttaa tutkija maailman väestöpäivänä.

Tämän päivän seitsemänkymppinen syntyi maailmaan, jossa eleli 2,5 miljardia ihmistä. Tänä kesänä syntyviä puolestaan vastaanottaa jo 7,7 miljardia lajitoveria.
 Väestönkasvun lukujen äärellä tuntuu kuin olisi hiekanjyvä autiomaassa.
 Ylen laskurin avulla voit selvittää, monesko planeetallemme elävä ihmisolento juuri sinä olit syntyessäsi.
 Väestönkasvu on ollut viimeisen kahden vuosisadan ajan huimaa. Kasvulle ei myöskään näy loppua, vaikka se hidastuukin, ennustaa  YK tuoreessa raportissaan.
 Vielä kaksisataa vuotta sitten meitä homo sapienseja oli nipin napin miljardi. Rajapyykin saavuttamiseen meni ihmiskunnalta koko sen siihenastinen historia.
 Seuraavat miljardit kurottiin kasaan nopeasti. Vuosituhannen vaihteeseen mennessä määrämme oli jo kuusinkertaistunut. Vuonna 2050 meitä voi olla 9,7 miljardia.
 Eetu Pietarinen / Yle
 Moni asia on vaikuttanut väestönkehitykseen suuntaan tai toiseen.
 Kautta aikojen vaikutusta on ollut esimerkiksi mustan surman kaltaisilla kulkutaudeilla, konflikteilla ja ilmaston muuttumisella. Lusikkansa sopassa on myös teollistumisella, eliniän nousulla, rokotteiden keksimisellä ja syntyvyyden säännöstelyllä.
 Myös naisten kouluun pääsyllä on merkittävä vaikutus väestönkehitykseen.
 Sen vuoksi jotkut arviot haastavat YK:n ennusteen, jonka mukaan väestö aina vain kasvaa, kirjoittaa sanomalehti  The Economist.  Jos tyttöjen koulunkäynti lisääntyy nykyistä tahtia, maailman väkiluku saattaa jopa laskea vuosisadan loppuun mennessä, arviot maalailevat.
 Näin maailma muuttuu tällä vuosisadalla
 Miltä sitten näyttää väestönkasvun tulevaisuus ja mitä se tarkoittaa meillä ja maailmalla?
 Vuosisadan loppun mennessä meitä on YK-arvion mukaan miltei 11 miljardia. Isoin väestönkasvu tapahtuu Saharan eteläpuoleisessa Afrikassa, jossa väestö tuplaantuu vuoteen 2050 mennessä.
 Pyyhkäisemmällä alla olevaa kuvaa oikealta vasemmalle näet, millainen muutos seuraavan 80 vuoden aikana tapahtuu.
 Turun yliopiston tulevaisuuden tutkimuskeskuksen erikoistutkija  Sari Puustinen  arvioi Afrikan tilanteen tulevaisuudessa huonoksi. Ennuste on hälyttävä erityisesti ruoantuotannon näkökulmasta.
 – Ilmastonmuutos tulee vaikuttamaan ruoantuotannon olosuhteisiin heikentävästi juuri siellä, missä väestö kasvaa eniten. Siellä, missä ruokaa taas pystyttäisiin tuottamaan, väki vähenee ja harmaantuu, Puustinen summaa.
 Vuonna 2050 jopa kuudesosa  ihmisistä on yli 65-vuotiaita . Tällä hetkellä ikäryhmään kuuluu joka yhdestoista.
 Siirtolaisuus vaikuttaa väestönkehitykseen
 Puustinen korostaa, että monilla alueilla väestönkasvun ongelmien juurisyyt ovat syvällä. Esimerkiksi konfliktien ja sotien vuoksi maat eivät pääse kehittymään tavalla, joka tukisi hallittua väestönkasvua.
 Myös siirtolaisuus muuttaa väestöä tietyillä alueilla. Esimerkiksi Eurooppaan ja Pohjois-Amerikkaan on arvioitu tällä vuosikymmenellä tulevan yhteensä 25,9 miljoonaa ihmistä enemmän kuin alueilta on lähtenyt ihmisiä samassa ajassa.
 Erikoistutkija Puustinen muistuttaa lukujen mittasuhteista.
 – En näe siirtolaiskysymystä suurimpana ongelmana Euroopassa. Maailman väestö kasvaa miljardeissa, Eurooppaan tulevista pakolaisista ja siirtolaisista puhutaan jatkossakin miljoonissa. Suuri osa siirtolaisuudesta tapahtuu maiden sisällä tai lähialueilla, Puustinen muistuttaa.
 Intia ohittaa Kiinan väkiluvultaan suurimpana maana vuonna 2027. Intian lisäksi eniten väkiluvultaan kasvavat Nigeria, Pakistan, Kongon demokraattinen tasavalta, Etiopia, Tansania, Indonesia, Egypti ja Yhdysvallat.
 – Positiivinen uutinen raportin pohjalta on, että monissa maissa kasvua on jo saatu leikattua, sanoo erikoistutkija Sari Puustinen.

Meitä on kohta kahdeksan miljardia – katso laskurista, monesko maapallon asukas olit syntyessäsi


Summary: Yhtiö on ollut pahoissa talousvaikeuksissa viime aikoina.

Lentoyhtiö Norwegianin toimitusjohtaja Björn Kjos jättää välittömästi tehtävänsä ja siirtyy yhtiössä neuvonantajan rooliin, Norwegian kertoo tiedotteessa.
 Väliaikaiseksi toimitusjohtajaksi on nimitetty yhtiön talousjohtaja Geir Karlsen.
 72-vuotias Kjos kuuluu Norwegianin perustajiin.
 Viime aikoina yhtiö on ollut pahoissa talousvaikeuksissa. Huhtikuussa Norwegian kertoi odottavansa yli 50 miljoonan euron tappioita lentokonevalmistaja Boeingin ongelmien seurauksena. Boeingin 737 Max -konetyyppi on ollut lentokiellossa keväästä asti.

Norwegianin toimitusjohtaja Björn Kjos jättää tehtävänsä


Summary: Tulli epäilee, että huumausaineet on tuotu Suomeen Ranskasta ja Unkarista. Tapauksen epäillyt ovat Romanian ja Unkarin kansalaisia.

Tulli on tutkinut Subutex-huumelääketablettien salakuljetusta ja takavarikoinut 4 000 tablettia. Subutex-tabletit takavarikoitiin toukokuussa Helsingissä. Tabletit oli piilotettu matkatavaroiden joukkoon muro- ja puuropaketteihin, kertoo Tulli tiedotteessa.
 Takavarikoitujen lääkkeiden arvo on poliisin mukaan noin 160 000 euroa.
 Tulli epäilee, että Suomeen on tuotu kahdella eri salakuljetuskerralla yhteensä yli 6 000 tablettia Ranskasta ja Unkarista. Takavarikoitujen ja levitykseen päätyneiden tablettien yhteiseksi katukauppa-arvoksi arvioidaan noin 240 000 euroa.
 Tulli tutkii rikoskokonaisuutta törkeänä huumausainerikoksena. Esitutkinnan aikana on vangittu kaksi ulkomaalaista epäiltyä. Toinen epäillyistä on Romanian ja toinen Unkarin kansalainen.

Tulli takavarikoi yli 4 000 Subutex-huumelääketablettia Helsingissä – tabletit oli kätketty muropakettiin


Summary: Hämeenlinnalainen maanviljelijä hoitaa kolmeakymmentä emolehmää ja helpottaa päivätyössään nuorten maanviljelijöiden elämää pykäläviidakossa.

Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliitto (MTK)

Nyky-Suomessa nuori viljelijä kohtaa ongelmia ja paineita, joita aiemmilla sukupolvilla ei ollut. Myös ulkopuolisten arvostelu ja syytökset ovat arkipäivää.
 Kesäaamu Hirvilammen tilalla Hämeenlinnassa on alkanut rauhallisesti.  Susanna Valtonen  ja  Otto Paakkala  ovat heränneet varhain. Valtonen on käynyt ennen päivätöihin lähtöä tarkastamassa, miten lehmät voivat. Myös Paakkala käy töissä muualla, sillä tila ei yksin elätä molempia.
 Aamulla laitumet kierretään pikaisesti ja tarkistetaan että eläimillä on vettä. Sitten Valtonen suuntaa autonsa kohti Hämeenlinnan keskustan työpaikkaa.
 Susanna Valtonen ja Otto Paakkala katselevat levollisina tilaansa.  Vivi Staffas
 Toisella tila, toisella ei
 Susanna Valtonen on maaseudun kasvatti. Nuori nainen päätti kouluttaa itsensä ammattiin, joka kiehtoi. Opintoja on nyt takana kahdeksan vuotta, eikä loppua näy. Takana ovat ammattikoulu Asikkalassa ja Mustialan agrologikoulu. Parhaillaan kesken ovat yliopistolla maatalousekonomian opinnot.
 Ammattiosaamisen lisäksi Mustialan oppilaitoksesta tarttui mukaan aviomies. Valtosen mukaan tämä on hyvin yleistä maaseutunuorten parissa.
 – Saman alan koulussa löytää helposti sen kumppanin. Meidänkin luokalla oli sellaisia nuoria, että toisella ei ollut maatilaa ja toisella oli.
 Hirvilammen maatila oli alun perin miehen, mutta nykyään nuoret viljelevät sitä yhdessä.
 Sukutilan säilyttäminen tuo paineita
 Työssään maaseutunuorten parissa Susanna Valtonen tapaa kymmeniä nuoria maanviljelijöitä. MTK Hämeen maaseutunuorten asiamiestä työllistävät maanviljelijät, joilla on monenmoista kysyttävää. Työtä aiheuttavat muuttuvat säädökset, ja  vanhojenkin tulkinta .
 Nykyään viljelijä kohtaa uusia paineita, joita aiemmilla sukupolvilla ei ollut.
 – On kunnia-asia saada jatkaa perintötilaa. Jotkut ovat jo pienestä asti kasvaneet siihen, kun ovat taaperoina kävelleet tilalla, että minä tulen jatkamaan tätä. Jatkaminen on monelle aivan päivänselvä asia.
 Valtaosa suomalaisista arvostaa maatalousyrittäjiä ja  kotimaisia tuotteita . Jonkin verran kohdataan myös kritiikkiä, koska tilojen toimintaa ei tunneta.
 – Saatetaan vaikka arvostella, että te olette kaikki sellaisia tehotuottajia. Ja väitetään, että tiloilla salataan asioita, kun siellä ei pääse käymään, summaa Valtonen.
 Todellisuudessa monet viljelijät vastaanottavat vierailijoita ja kertovat ammatistaan mielellään. Tänäkin vuonna järjestetään perinteinen  Avoimet Maatilat -päivä.
 Hiehot Palva, Pulmu, Ponja ja Parga poseeraavat mielellään.  Hiehot asustavat nyt sonnin kanssa ja ensi vuonna on tarkoitus poikia ensimmäisen kerran. Susanna Valtonen
 "Jokainen meistä haluaa olla hyvä eläimille"
 Hirvilammen tila  on emolehmätila, joka kasvattaa lihakarjaa. Tilalla syntyy keväisin vasikoita, jotka syksyisin vieroitetaan noin 6–8 kuukauden ikäisinä. Sitten vasikat jatkavat matkaansa.
 – HKScanin välitysauto hakee vasikat meiltä ja myy ne eteenpäin lihakarjan kasvattajalle. Parasta työssä on vapaus ja eläimet, kiteyttää Susanna Valtonen.
 Yrittäjä voi itse valita, miten eläimet hoitaa ja mistä arki koostuu.
 – Me tehdään ratkaisut aina niin, että eläin voi hyvin. En tunne yhtäkään tuottajaa, joka ei haluaisi tuottaa puhtaasti ja kunnioittaa ympäristöä ja eläimiä.
 Illalla ollaan hetki lähekkäin
 Kesällä aikaa kuluu eläinten hoidon lisäksi pelloilla: nyt on rehunteon aika. Perheen koirat, 4-vuotias Simo ja 10-vuotias Belle, pyörivät jaloissa ja kannustavat pariskuntaa maatalon arjessa. Illan tarkastuksessa niitetään aitojen alta heinät pois ja tarkistetaan vielä, että kaikilla on vettä.
 Eläimiä sosiaalistetaan olemalla niiden seurassa, ja harjaaminen on mieluisaa lehmille. Hetkessä on lämpöä ja läheisyyttä.
 Innokkaimmat lehmät tulevat heti kohti, kun Valtonen ottaa harjan esiin.
 Lue myös:
 Viljelijä pitää ilmastopuhetta vouhotuksena ja toivoo monipuolisempaa keskustelua – tutkijan mukaan hänen puheissaan on myös perää
 Kahden maanviljelijän innokas keskustelu johti moderniin lopputulokseen  – syntyi Maanviljelijän tietobaari

Maanviljelijä Susanna Valtonen, 23, löysi aviomiehen koulusta: "Toisella on tila ja toisella ei"


Summary: Suomi on karkottamassa toistasataa uzbekkia. Ministeriö ihmettelee, miten tökeröt väärennökset menivät viranomaisseulan läpi.

On periaatteessa mahdollista, että koulu joskus oli olemassa.
 TMGS-nimellä kutsuttiin aikanaan erästä tuotantolaitosten yhtymää Uzbekistanissa, silloisessa Neuvostoliitossa.
 Neuvostoaikaiseen kombinaattiin kuului pato-, kanava- ja tekojärviverkosto vesivoimalaitoksineen. Kombinaatissa oli asukkaille lastentarha, koulu, kerho ja kauppa. On mahdollista, että kombinaatissa myös koulutettiin työntekijöitä.
 Mikäli TMGS-niminen ammattikoulu kuitenkin oli olemassa, se on lopetettu viimeistään 26 vuotta sitten.
 Miten siinä tapauksessa on mahdollista, että Suomessa on viimeisen parin vuoden aikana työskennellyt lähes 140 TMGS:n oppilaitoksesta valmistunutta uzbekkia?
 Ja mikä lopulta kiinnitti Suomen viranomaisten huomion väärennettyihin koulutodistuksiin?
 Väärennetyistä todistuksista aiheutunut karkotussuma on johtanut siihen, että Rakennusteollisuus ja rakennusalan yritykset ovat huolissaan töiden jatkumisesta työmailla. Uzbekistanilaiset hoitavat merkittävän osan tasoitetöistä uudisasuntotuotannossa Uudellamaalla.
 – Tasoite- ja maalausalalla työvoima tulee hyvin pitkälti Uzbekistanista. Koko rakennusala vaarantuu, jos tämä jatkuu tällaisena, että Migri (Maahanmuuttovirasto) karkottaa heitä pois. Työmaita voi jopa pysähtyä tai tulla aikatauluviiveitä, LTU-konsernin toimitusjohtaja  Malik Bentaieb  toteaa.
 Myös Rakennusliitto vahvistaa, että uzbekkien laajamittainen karkottaminen lähes halvaannuttaisi ainakin Etelä-Suomen työmaat.
 Väärennökset johtivat massakarkotuksiin
 Uzbekkien karkotuspäätöksiä Suomesta alettiin tehdä talvella 2019.
 Maahanmuuttovirasto (Migri) kertoo, että väärennettyjen koulutodistusten vyyhti paljastui työnantajan ilmiannosta.
 Vaihtoehtoisiakin teorioita on. Kaksi uzbekistanilaisten kanssa työskentelevää kertoo, että joku uzbekeista olisi paljastanut väärennöksen viranomaisille.
 Maahanmuuttoviraston mukaan väärennetyt koulutodistukset ovat johtaneet siihen, että 139 uzbekistanilaiselle työntekijälle on tehty karkotuspäätös Suomesta viimeisen puolen vuoden aikana.
 Karkotettujen määrä on erittäin poikkeuksellinen. Koko viime vuonna Suomi karkotti yhteensä 10 uzbekkia. Toissa vuonna ei yhtään.
 Uzbekistanin kansalaisia oli viime vuonna Suomessa Tilastokeskuksen mukaan hieman yli 800.
 Työnantajien mukaan tasoitetöihin on vaikea löytää suomalaisia työntekijöitä. Karoliina Simoinen / Yle
 Viranomaisten mukaan oleskelulupahakemuksiin liitetyt koulutodistukset Training School TMGS- tai Training Center TMSG -nimisestä oppilaitoksesta ovat kaikki väärennettyjä.
 Uzbekistanin Riian-suurlähetystö vahvisti Maahanmuuttovirastolle, että mikäli koulu on ollut olemassa, se on lopetettu viimeistään vuonna 1993.
 Suomeen viime vuosina jätetyissä ja hyväksytyissä oleskelulupahakemuksissa on kuitenkin ollut mukana kyseisen oppilaitoksen todistuksia, joissa on ollut päiväyksiä vuodesta 1997 vuoteen 2016.
 Maahanmuuttoviraston mukaan väärennetyt koulutodistukset ovat syynä myös siihen, miksi suurin osa ulkomailta käsin ensimmäistä työperäistä oleskelulupaa hakeneista uzbekeista on tänä vuonna saanut kielteisen päätöksen. Näitä on lähes 240.
 Tämä tarkoittaa, että Suomeen jätettyjen oleskelulupahakemusten yhteydessä on esitetty lähemmäs 400 väärennettyä koulutodistusta.
 Maahanmuuttovirasto on ottanut tiukan linjan väärennösten suhteen. Kyseinen väärennysrikos itsessään ei kuitenkaan ole erityisen vakava, arvioi Rajavartiolaitos.
 Todistuksissa identtisiä numeroita
 Kun tieto koulutodistuksista tuli Rajavartiolaitokselle lokakuussa 2018, tutkinta avattiin rikosnimikkeellä törkeä väärennös. Tutkinnassa paljastui kuitenkin nopeasti, että väärennökset olivat heikkolaatuisia.
 – Taso ei ollut kauhean korkea. Niitä oli kyllä tehtailtu, mutta jälki ei ollut ammattimaista, Rajavartiolaitoksen rikostorjuntayksikön tutkinnanjohtaja  Juho Vanhatalo  kuvailee.
 Todistukset oli tulostettu tavallisilla mustesuihkutulostimilla ja joissakin oli jopa identtiset todistusnumerot. Myös myöntäjän virallinen leima papereissa oli tulostettu.
 Kuvassa yksi väärennetyistä koulutodistuksista. Oikean sivun ylälaidassa painetun tekstin päällä näkyy aiempia täyttöjälkiä. Väärennetyissä henkilökorteissa ja passeissa ei ole Rajavartiolaitoksen mukaan tämän tasoisia virheitä. Kuvasta on peitetty henkilötiedot. Rajavartiolaitos
 Osaltaan väärennösten tökeryys johti siihen, ettei Rajavartiolaitos pitänyt tapausta erityisen vakavana. Rajavartiolaitos tutki 10 TMGS:n väitettyä koulutodistusta ja määräsi sakkoja lievästä väärennöksestä asiakirjoja esittäneille henkilöille.
 Rajavartiolaitoksen mukaan väärennösten tehtailu on tapahtunut Suomen rajojen ulkopuolella, sillä hakemukset liitteineen oli jätetty Suomen edustustoon. Väärennöksiä oli mukana hakemuksissa, jotka oli jätetty Suomen lähetystöihin Moskovassa, Pietarissa ja Nur-Sultanissa, Kazakstanissa.
 Rajavartiolaitos ei saanut selville, kuka väärennöksiä on tehtaillut. Vanhatalon mukaan tässä tapauksessa ulkomailla tapahtuneen rikoksen selvittäminen tulisi kohtuuttoman kalliiksi. Tutkinta on lopetettu.
 – Käsinkirjoitetut todistukset eivät muutenkaan ole todistusarvoltaan erityisen merkityksellisiä, mutta jos kyse olisi hyvälaatuisista passeista tai henkilökorteista tai väärennyksiä olisi käytetty muiden rikosten tekemiseen, tilanne olisi vakavuudeltaan täysin toisenlainen. Tässä tapauksessa on kyse toissijaisista asiakirjoista, Vanhatalo perustelee.
 Tutkinnanjohtajan mukaan Suomeen pyrkii lähes päivittäin ihmisiä ulkomailta hankituilla väärennetyillä asiakirjoilla.
 Miksi karkotukset iskivät nyt uzbekkeihin?
 Rakennusyritykset huolissaan
 Uzbekistanilaisia on hakeutunut yhä enemmän Suomeen töihin muutaman viime vuoden aikana. Monet yritykset palkkaavat uzbekistanilaisia maalaus- ja tasoitetöihin uudisasuntotuotantoon, koska suomalaista työvoimaa on ollut vaikea saada. Töissä on jo satoja uzbekkeja.
 Umrbek Khodjaev on tottunut raskaisiin töihin. Hänellä on pysyvä oleskelulupa Suomessa. Karoliina Simoinen / Yle
 A-studio uutisoi jo vuonna 2017 uzbekistanilaisten tulleen Suomen maalaus- ja tasoitemarkkinoille.
 Lue myös:  Miksi uzbekki maalaa Suomen taloja eikä suomalainen?
 Nyt tehdyt karkotuspäätökset ovat vaikuttaneet useisiin rakennusalan yrityksiin.
 Seitsemästä alan yrityksestä kerrotaan A-studiolle, että ne ovat kärsineet uzbekistanilaisia koskevista karkotuspäätöksistä ja kielteisistä päätöksistä työlupiin.
 Yksi suurimmista uzbekkeja työllistävistä yrityksistä on LTU Group Oy. Yrityksessä työskentelee 300 uzbekistanilaista. Työntekijöitä on yhteensä 400.
 Kesäkuun 2019 alussa heistä 40 oli saanut alkuvuonna karkotuspäätöksen. Karkotetuille on määrätty myös kahden vuoden maahantulokielto Schengen-alueelle.
 – Puolessa tapauksista työntekijät ovat valittaneet hallinto-oikeuteen. Loput lähtivät pois Suomesta. Heillä ei ollut halukkuutta valittaa, yrityksen toimitusjohtaja Malik Bentaieb kertoo.
 Bentaieb kertoo itse olleensa yhteydessä Migriin saadakseen lisätietoja tilanteesta – tuloksetta.
 Myös yritysten edunvalvoja Rakennusteollisuus on huolestunut tilanteesta ja yrittänyt päästä Maahanmuuttoviraston kanssa yhteiseen neuvottelupöytään. Järjestön mukaan Migri on ilmoittanut, etteivät he halua keskustella asiasta.
 – Rakennusteollisuus ei ole oleskelulupa-asioissa tai maasta poistamista koskevissa asioissa asianosainen. Teemme hyvin laajaa yhteistyötä viranomaisten ja työnantajienkin kanssa, mutta yksittäisistä asioista emme voi keskustella liittojen kanssa, Migrin maahanmuuttoyksikön tulosalueen johtaja  Anna Hyppönen  kommentoi.
 Monet työnantajista ovat kertoneet, että suurin osa Uzbekistanista tulevista työmiehistä on ammattitaitoisia, joskin silloin tällöin mukana on muutama vähemmän osaava.
 – Työluvan ehtona on se, että työntekijä on ammattitaitoinen. Eikö se ole jo todettu, jos työntekijä on ollut jo jopa kolme vuotta töissä? Bentaieb ihmettelee.
 LTU Group Oy:n toimitusjohtaja Malik Bentaieb pelkää, että työmaita voi jopa pysähtyä, mikäli karkotukset jatkuvat samaan tahtiin. Ghadi Boustani / Yle
 Työnantajat kertovat A-studiolle, että monilla uzbekeilla on kokemusta tasoite- ja maalaustöistä länsimaisesta rakennusyrityksestä Venäjältä ja he päätyvät sitä kautta Suomeen.
 Miksi siinä tapauksessa ammattitaitoiset ja kokeneet työntekijät eivät ole liittäneet hakemuksiinsa työtodistusta, vaan väärennetyn koulutodistuksen?
 “Asuntolainat ja autot täällä”
 Uzbekistanilainen  Hudashukur Iskandarov  muutti Suomeen vuonna 2005 ja pyörittää nykyisin omaa maalaus- ja tasoitealan yritystä.
 Hänellä on yrityksessään 13 uzbekistanilaista työntekijää.
 Iskandarov kertoo, että Venäjältä tulevien voi olla vaikea todistaa pätevyyttään muodollisesti. Hänen mukaansa Venäjällä on tiukasti säännelty, kuinka paljon maahanmuuttolupia myönnetään millekin ammatille.
 – Voi olla, että ihmiset tekevät töitä rakennustyömaalla, mutta muodollisesti ovat esimerkiksi siivoojia, koska rakennustyöntekijöille ei enää myönnetä muutoslupia. Siksi monen ei ole muodollisesti edes mahdollista todistaa työkokemustaan, Iskandarov kertoo.
 Uzbekistanilainen Hudashukur Iskandarov kertoo, että lisää uzbekistanilaisia tarvitaan ja halutaan töihin. – He sopeutuvat nopeasti ja ovat hyviä työntekijöitä. Karoliina Simoinen / Yle
 Niin Iskandarov kuin suomalaisetkin työnantajat mielellään pitäisivät kiinni osaavista tekijöistä. Osa pitää väärennettyjä koulutodistuksia sivuseikkana, sillä ammattitaito on jo osoitettu töissä.
 Migri sen sijaan ei näe, että väärennetyt koulutodistukset olisivat sivuseikka.
 – Lähtökohta on se, että jos oleskelulupaa hakiessa on esitetty väärennetty asiakirja, se on vakava asia. Henkilö on täysin väärin perustein saanut oleskeluluvan, Maahanmuuttoviraston Hyppönen toteaa.
 Karkotusta punnitessa Migri ottaa huomioon kunkin henkilökohtaiset olosuhteet ja Suomeen muodostetut siteet.
 Migrin mukaan tänä vuonna karkotetut uzbekit "eivät ole asuneet Suomessa pitkiä aikoja", maksimissaan viisi vuotta.
 – Osalla on jo asuntolainat ja autot täällä. Niillä, joilla on neljän vuoden jatkolupa niin onhan heillä perheitäkin Suomessa, Bentaieb ihmettelee.
 Yle pyysi karkotuspäätöksen saaneita tai karkotusuhan alla olevia uzbekistanilaisia haastatteluun eri tahojen kautta. Kukaan ei suostunut haastatteluun. Viranomaisten kuulustelut ja karkotusuhka ovat herättäneet pelkoa uzbekistanilaisten keskuudessa.
 Satoja hakemuksia uzbekistanilaisilta
 Tilastoista näkyy toinenkin erikoisuus.
 Samoihin aikoihin kun Suomessa alettiin kiinnittää huomiota väärennöksiin, uzbekistanilaisilta alkoi tulla satoja työperäisiä oleskelulupahakemuksia. Tahti kiihtyi vuoden 2018 loppua kohden.
 Hakemuksia saapui koko vuonna yhteensä 500, joista 300 tuli syksyn aikana. Vuonna 2017 hakemuksia tuli alle 200.
 Migrin Hyppönen näkee, että hakemuksia alkoi tulla rakennusalan kasvun takia.
 Uzbekistanista tulleiden työlupahakemusten määrä lähti voimakkaaseen kasvuun vuoden 2018 lopussa. Karoliina Simoinen / Yle
 Myös LTU:n toimitusjohtaja Bentaieb nimeää syyksi rakennusalan kasvun.
 – En yhtään ihmettele hakemuspiikkiä viime vuoden lopulla. Kaikilla maalausliikkeillä on valtavat työkuormat, sillä rakentamisen volyymit ovat nousseet koko ajan. Suomalaisia ja virolaisia tasoitemiehiä on nostettu työnjohtoon, kun he osaavat kieltä hyvin. Luonnollisesti tarvitaan taas korvaavaa työvoimaa tasoite- ja maalaripuolelle.
 Samoihin aikoihin, loppuvuodesta 2018, JMP Yhtiössä jouduttiin turvautumaan erikoiseen ratkaisuun. Yritys päätti vetää takaisin 30 uzbekkien työlupahakemusta.
 Hakemusten taustalta paljastui uhkailua. Eräät uzbekit olivat vaatineet työnantajaa avaamaan tuttavilleen työlupahakemuksia. He uhkasivat lähteä toiseen työpaikkaan, mikäli työlupia ei haeta.
 JMP Yhtiön työnjohtaja  Niko Nieminen  kertoo, että näin lopulta tapahtuikin, kun työnantaja ei suostunut vaatimuksiin.
 – Yhdelle työntekijällä olisi pitänyt hakea 10 työlupaa, toiselle viisi, Nieminen kertoo.
 Myös toinen maalausalan liike myönsi Ylelle joutuneensa samankaltaisen painostuksen kohteeksi.
 Muut Ylen haastattelemat yritykset kertoivat, ettei heillä ole ollut ongelmia.
 Rakennusliitto sen sijaan vahvistaa kuulleensa viidestä eri yrityksestä samankaltaisesta työlupiin liittyvästä painostuksesta.
 Työpaikoilla tapahtuneesta uhkailusta on levinnyt tietoa kuluneen kevään ajan eri viranomaisille.
 Ylen selvityksen mukaan asiaa ei kuitenkaan tutki tällä hetkellä mikään viranomainen.
 Heinäkuussa A-studio otti yhteyttä työ- ja elinkeinoministeriöön. Kävi ilmi, että ministeriössä on samankaltaisia tietoja kuin Ylellä.
 Hallitusneuvos  Olli Sorainen  suhtautuu tietoihin uhkailusta ja painostuksesta erittäin vakavasti.
 Soraisen mukaan tällaisen epäilyn todenperäisyys on selvitettävä.
 – Voin vakuuttaa, että jos sitä ei nyt tutkita, niin kohta tutkitaan.
 Kenen olisi pitänyt tarkistaa?
 Myöskään väärennetyillä koulutodistuksilla Suomeen saapumista ei ole ministeriössä katsottu hyvällä. Soraisen äänensävy on huolestunut.
 – Totta kai pitää olla huolissaan sellaisesta asiasta, että sadoittain työntekijöitä pääsee viranomaisseulan läpi väärennetyillä papereilla.
 Erityistä hämmennystä ministeriössä herättää se, kuinka heikkolaatuisilla väärennöksillä on päästy Suomeen.
 – Ammattikoulutodistukset on tehty kopiokoneella ja osa on ollut jopa samalla numerolla. Miten on mahdollista, että tällaiset paperit pääsevät läpi? Sorainen kysyy.
 Ministeriössä herättää epäilyksiä myös viime vuoden lopulla alkanut hakemussuma. Kova tahti on jatkunut myös tämän vuoden puolella, ja heinäkuun alkuun mennessä uzbekistanilaiset ovat jättäneet jo yli 300 työlupahakemusta.
 Ulkomailta käsin tulevan oleskelulupahakemuksen vastaanottaa ensimmäisenä Suomen suurlähetystö. Sen jälkeen asia etenee te-toimistolle, joka puoltaa lupaa, jos hakemuksessa on mukana koulutodistus tai työtodistus vähintään puolen vuoden ajalta sekä muut edellytykset täyttyvät.
 Tämän jälkeen Migri tekee lopullisen päätöksen oleskeluluvan hyväksymisestä.
 Sorainen ei halua ottaa kantaa siihen, missä vaiheessa viranomaisprosessi on pettänyt.
 – Kaikki mukana olevat viranomaiset ovat tietoisia asiasta. He ottavat sen omassa toiminnassaan huomioon kehittämistarpeita vaativana, Sorainen muotoilee.
 Kuinka paljon vielä lähtee?
 Viimeisen kolmen vuoden ajan Suomen karkotustilastoja ovat johtaneet Venäjän ja Irakin kansalaiset. Tänä vuonna karkotustilastoissa ensimmäisenä ovat Uzbekistanin kansalaiset.
 Maahanmuuttovirasto myöntää, että uzbekistanilaisten tapaus on erittäin poikkeuksellinen.
 – En muista, että olisi ollut vastaavaa ilmiötä, että näin suurta määrää ihmisiä olisi pitänyt karkottaa väärien asiakirjojen perusteella. Enemmän kyse on ollut yksittäistapauksista, Maahanmuuttoviraston Hyppönen kertoo.
 Karoliina Simoinen / Yle
 Hyppönen ei halua arvioida, kuinka monta karkotuspäätöstä vielä tullaan tekemään 26 vuotta sitten lopetetun koulun todistusten perusteella.
 Uzbekistanilainen yrittäjä Iskadarov kertoo, että karkotusvaarassa olisivat vuoden 2015 jälkeen saapuneet uzbekistanilaiset.
 – Se on monelle aika ikävä asia, koska heillä on perhettä. Aika monet ovat olleet yllättyneitä siitä, että olosuhteet täällä ovat olleet jopa paremmat kuin he odottivat, sen takia tämä on aika kova pala. Monet valittavat päätöksestä ja toivovat jotain ihmettä.
 Lue myös:
 Nyt selittävät suomalaismaalarit: Tämän vuoksi uzbekki tekee työt
 Joka viides rakennusalan työntekijä on ulkomainen

Yle paljastaa: Suomeen livahti 139 ihmistä väärennetyillä, Neuvostoliiton aikaisen koulun todistuksilla – karkotussuma huolestuttaa rakennusfirmoja


Summary: Osa kouluista ja verkostoista kirii hiilineutraaliksi jo vuoteen 2030 mennessä.

Yli 7 000 korkeakoulua ja verkostoa kuudelta eri mantereelta on julistanut ilmastohätätilan ja sitotunut taistelemaan sitä vastaan.
 Sitoumus on akateemisen maailman ensimmäinen tämän kokoluokan yhteisponnistus ilmastonmuutoksen taklaamiseksi. Suunnitelma on kolmivaiheinen.
 Sitoumuksen allekirjoittaneet verkostot, yliopistot ja tutkimuslaitokset ovat tähtäävät hiilineutraliuteen viimeistään vuoteen 2050 mennessä. Osa on linjannut kirivänsä hiilineutraaliksi jo vuodeksi 2030.
 Lisäksi opetussuunnitelmiin lisätään kestävään kehitykseen ja ilmastoon liittyvää opetusta. Myös tutkimustyössä painotetaan aiempaa enemmän ilmastotoimia ja niihin liittyvien taitojen kehittämistä.
 – Se, mitä opetamme, vaikuttaa tulevaisuutemme, perustelee YK:n ympäristöohjelman johtaja  Inger Andersen  järjestön  tiedotteessa.
 Sitoumuksen allekirjoittaneiden yliopistojen joukossa on muun muassa Strathmoren yliopisto Keniassa, Tongjin yliopisto Kiinassa sekä California State University Kaliforniassa.
 – Nuoret ovat etunenässä taistelemassa muuttuvaa ilmastoa ja ympäristöongelmia vastaan. Tahot, jotka suoraan osallistavat nuoria näihin kriittisiin toimiin, auttavat merkittävästi saavuttamaan kestävää tulevaisuutta, Andersen muistuttaa.
 Kaikki mukana olevat toimijat voit katsoa  tästä . Sitoumusta luotsaavien järjestöjen toiveissa on, että vuoden loppuun mennessä yli 10 000 akateemisen maailman toimijaa on sitoutunut tavoitteisiin. YK:n ilmastokokous pidetään syyskuussa New Yorkissa.

Akateeminen maailma ponnistelee hiilineutraaliksi ja lisää ilmasto-opetusta – sitoumuksessa mukana jo yli 7000 korkeakoulutoimijaa ympäri maailman


Summary: On pakko ihmetellä, miksi oikeisto on niin avuton ja hajanainen, kirjoittaa Jari Ehrnrooth.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Laskutaitoiset ovat ihmetelleet, mikä Suomen oikeistoa vaivaa. Uudessa eduskunnassa vasemmistopuolueilla on vain 56 paikkaa. Silti maahan syntyi hallitus, jota johtaa ay-demari ja jossa vaa’ankielenä keikkuu laitavasemmisto.
 Monien mielestä tällainen on kansanvallan pilkkaamista. Onhan pelkästään perussuomalaisilla, kokoomuksella ja keskustalla yhteensä 108 kansanedustajaa. Kun tähän lisätään pienet ei-sosialistiset puolueet, porvarillinen hallitusvalta olisi lujalla perustalla.
 On pakko ihmetellä, miksi oikeisto on niin avuton ja hajanainen.
 Kamppailussa dominoi se, jolla on enemmän taitoa ja tahtoa valtaan.
 Demokratia on kuin nyrkkeilyä . Sininen ja punainen kulma ottelevat, ja vastustajan liikkeiden oikea-aikainen hyväksikäyttö on avain voittoon. Siksi oikeisto määrää vasemmiston ja vasemmisto oikeiston muutosta. Kamppailussa dominoi se, jolla on enemmän taitoa ja tahtoa valtaan.
 Hyvän esimerkin aktiivisesta oikeistosta tarjoaa Tanska, jossa sosiaalidemokraatit ovat omaksuneet oikeistolaisen politiikan piirteitä maahanmuutossa ja sosiaalipolitiikassa. Ruotsissa nähdään jo sama suuntaus.
 Samaan aikaan Suomessa koko puoluekenttä hokee sosialismiin perustuvaa pakotetun yhteisvastuun koodikieltä. Keskusta ja kokoomuskin ovat omaksuneet sosiaalietiikakseen kollektivistisen tulontasauksen ja avokätisen ihmisoikeusidealismin.
 Siksi meillä sosiaaliturvasta asumistukineen on muodostunut elinkeino ja myös maahan saapuvien on helppo käyttää järjestelmää hyväkseen. Yksilönvastuusta ja vapaudesta, ihmisyyden vaatimuksista, elintapapolitiikasta ja suorituskyvyn nostamisesta ei puhu juuri kukaan.
 Vasemmistoliberaali henki leijuu  Arkadianmäen ilmatilassa ja taikoo valtikan pois porvariryhmien käsistä. Jos suomalaiset oikeistopuolueet särkisivät taian ja yhdistyisivät blokiksi, vasemmistolla tuskin olisi asiaa hallitukseen.
 Mielestäni meillä, jotka edustamme enemmistöäja tahdomme yhteiskunnan uudistamista ilman sosialistista painolastia, on oikeus odottaa, että lumous pian haihtuu ja historiallinen aloite siirtyy pois vasemmistolta, joka edustaa enää neljännestä kansasta.
 Suomen suurimman oikeistopuolueen , perussuomalaisten puoluekokouksessa puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  nosti esiin globalisaation ja nationalismin välisen vastakkainasettelun. Hänen mielestään kansallismieliset ja vihreät kasvattavat kannatustaan, koska ne edustavat tätä uutta erottelua johdonmukaisesti.
 Niin Euroopassa kuin Yhdysvalloissa oikeisto onkin edennyt juuri nationalistisin äänenpainoin. Tästä riemuitaan etenkin Pekingissä, Moskovassa ja Teheranissa, koska kansallinen eriytyminen hajottaa lännen ja tekee siitä heikon.
 Pienet yksiköt ovat herttaisia ja joskus hyvin innovatiivisia, mutta historian pitkässä linjassa vahvoja ovat olleet vain suuret kokonaisuudet, imperiumit.
 Vaikka Halla-ahon diagnoosi  esimerkiksi islamilais-arabialaisen kulttuurin vahingollisista vaikutuksista länsimaiseen vapauteen osuu oikeaan, hänen hoitokeinonsa – uusnationalismi – johtaa vaivasta toiseen, sillä globalisaation aikakaudella oikeiston konservatiiviset ja liberaalit voimat eivät voi yhdistyä kansallismielisyyden alle.
 Pienet yksiköt ovat herttaisia ja joskus hyvin innovatiivisia, mutta historian pitkässä linjassa vahvoja ovat olleet vain suuret kokonaisuudet, imperiumit. Jos toivomme että länsi voittaa kulttuurien kamppailun ja uuden kylmän sodan, meidän on haluttava ylivoimaista valtakeskittymää, jonka taakse koko länsi liittoutuu.
 Mehän olemme ainoa kulttuuri joka on synnyttänyt yksilön vapauteen nojaavan kansanvallan. Jos me emme voita kamppailua ihmiskunnan arvojohtajuudesta, vapaus häviää.
 Lopulta kysymys on siitä , mikä aate voi yhdistää sekä konservatiivisen että liberaalin ajattelun. Nähdäkseni se voi tällä vuosisadalla olla vain historiatietoinen  westernismi  tai positiivinen oksidentalismi (ihanteellinen länsimielisyys), jossa ylikansallisten länsimaisten arvojen puolustaminen on kaikkein tärkeintä. Mehän olemme ainoa kulttuuri joka on synnyttänyt yksilön vapauteen nojaavan kansanvallan. Jos me emme voita kamppailua ihmiskunnan arvojohtajuudesta, vapaus häviää.
 Globalisaation aikakaudella kulttuurimme on todella hätää kärsimässä, ellei synny länsimaisen vapauden  kansainvälistä  liittoa, joka kykenee torjumaan paitsi islamin myös konfutselais-kiinalaisen kommunismin ja venäläisjohtoisen itäisen autoritäärisyyden vaikutuksen. Tässä maailmanhistoriallisessa tilanteessa kansallinen itsesuojelu edustaa avutonta ja riittämätöntä toimintamallia länsimaisten arvojen turvaamiseksi ja edistämiseksi.
 Yksilön vapauteen uskova länsi  voi siis tulla  great again , vahvaksi jälleen, vain jos se onnistuu kokoamaan voimansa. Siihen me emme tarvitse eripuraista kansallismielisyyttä, vaan vahvaa Eurooppaa, vahvaa Amerikkaa ja niiden lujaa yhteistyötä.
 Jari Ehrnrooth
 Kirjoittaja on kirjailija ja filosofisesti suuntautunut kulttuurin tutkija. Hän on kulttuurihistorian ja sosiologian dosentti. Syntyi Koitereella, kirjoittaa Munkkiniemessä, juoksee Keskuspuistossa. Palautetta kirjoittajalle voi lähettää myös suoraan osoitteeseen   palaute.ehrnrooth@gmail.com
 Kolumnista voi keskustella 11.07. klo 16.00 asti.
 Lue myös:
 Katri Saarikiven kolumni: Ongelmanratkaisu politiikassa tyssää jengimentaliteettiin
 Janne Saarikiven kolumni: Nykykielessä “osaaminen” ja “kasvu” ovat itsestäänselvästi hyvää, eikä kukaan kysy, mitä osataan, tai mikä kasvaa
 Antto Vihman kolumni: Repivä populismi ei palauta politiikkaa politiikkaan, vaan faktoista luopuessaan se kaventaa poliittisen kenttää

Jari Ehrnroothin kolumni: Vahvistuva oikeisto tarvitsee yhdistävän aatteen


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Liikenteen nopeusvalvonta mullistuu tulevina viikkoina
 Poliisi ottaa tänään käyttöön ensimmäisen  uusista nopeusvalvontakameroistaan . Ensimmäinen kamera tulee Kuutostielle Kouvolan ja Loviisan väliselle tieosuudelle. Parin–kolmen viikon aikana kameroita tulee käyttöön reilut 40. Uudenlainen nopeusvalvontakamera mittaa ylinopeuden jo noin 30 metrin päässä kamerasta.
 Alle 30-vuotiaat syövät ylijäämälounaita ja kompensoivat päästöjään
 Timo Vepsäläinen / Yle
 Suurin osa suomalaisista uskoo, että omilla kulutusvalinnoilla on merkitystä ilmastonmuutoksen hillinnässä,  selviää Sitran mielipidekyselystä . Erityisesti nuoret erottuvat edukseen arjen ilmastoteoissa: Heistä lähes puolet vastasi muuttaneensa liikkumistaan, ruokailutottumuksiaan tai asumisratkaisujaan kestävämmiksi. Kuluttajan valinnoilla on Sitran laskelman mukaan yllättävän suuri merkitys.
 Hallitus aikoo lisätä turvakotien määrää
 Jouni Immonen / Yle
 Pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) hallitus lupaa lisätä  turvakotien määrää . Lisäyksen tarve on selvä, sillä Suomi on kansainvälisellä Istanbul-sopimuksella sitoutunut nostamaan turvakotipaikkojen määrän 500:aan. Nyt paikkoja on noin 200 ja tilanpuutteen vuoksi apua hakevia joudutaan käännyttämään pois.
 Tunnistatko, milloin vesillä on tosi kyseessä?
 Elmo Kivimäki
 Hukkuminen näyttää todellisuudessa harvoin samalta kuin televisiossa tai elokuvissa. Äänekkään henkiinjäämiskamppailun sijaan hukkuminen on useimmin hiljainen ja nopea tapahtuma. Suomen uimaopetus- ja hengenpelastusliitto kertoo merkit, joista tunnistaa todellisessa hukkumisvaarassa olevan, ja  antaa ohjeet pelastamiseen .
 Arabiemiraatit vetää joukkojaan pois Jemenistä
 Arabiemiraatit on siirtämässä joukkojaan pois Hodeidan satamakaupungista ja muualta Jemenistä. Arabiemiraattien M-109 panssarihaupitsi Jemenissä elokuussa 2015. Najeeb Almahboobi / EPA
 Jo yli neljä vuotta jatkunut Jemenin vastainen sota on tulossa uuteen vaiheeseen, kun Saudi-Arabian läheisin liittolainen Arabiemiraatit on  alkanut vetäytyä Jemenistä  ja siirtää joukkojaan siellä uusiin asemiin. Vetäytymisestä huolimatta Arabiemiraatit vakuuttaa pysyvänsä Saudi-Arabian rinnalla taisteluissa Jemenin huthi-kapinallisia vastaan.
 Pilvisyys lisääntyy
 Yle
 Kolean koillistuulen myötä pilvisyys lisääntyy torstaina. Länsirannikolla ja osin Lapissa aurinko pääsee paistamaan, mutta muualla Suomessa pilvisyys on runsasta. Lämpötila vaihtelee idän noin 10 lämpöasteen ja länsirannikon noin 17 lämpöasteen välillä. Lue lisää säästä Ylen  sääsivuilta .

Herätys: Huipputarkka peltipoliisi käyttöön, kulutusvalinnat vaikuttavat ilmastoon yllättävän paljon, päivästä tulossa pilvinen


Summary: Vetäytymisestä huolimatta Arabiemiraatit vakuuttaa pysyvänsä Saudi-Arabian rinnalla Jemenin huthi-kapinallisten vastaisessa sodassa.

Jo yli neljä vuotta jatkunut Jemenin vastainen sota on tulossa uuteen vaiheeseen, kun Saudi-Arabian läheisin liittolainen Arabiemiraatit (UAE) on alkanut vetäytyä Jemenistä ja siirtää joukkojaan siellä uusiin asemiin.
 Nimettöminä puhuneet Arabiemiraattien edustajat vahvistavat,  että joukkoja on vedetty Hodeidan satamakaupungista ja eri puolilta Jemeniä jo kuukausia.
 Muita siirtoja on tehty etenkin  Jemenin läntisessä Maribin maakunnassa , joka olisi tiettävästi jo tyhjentynyt Arabiemiraattien sotilaista, sanoo Yhdysvalloissa toimiva Washington Institute. Sen mukaan Arabiemiraatit on poistanut joukkoja ja kalustoa myös eteläisestä Adenin satamakaupungista.
 Jemenin vastarannalla, Punaisenmeren toisella puolen Eritreassa on Arabiemiraattien Assabin sotilastukikohta, josta Washington Instituten mukaan on vedetty jo kaksi kolmasosaa sotilaista. Heidän joukossaan on kouluttajia, jotka ovat valmentaneet Jemenin hallituksen joukkoja.
 'Rauhansopimus velvoittaa'
 Arabiemiraatit perustelee vetäytymistä Hodeidasta  rauhansopimuksella, joka YK:n johdolla saatiin vuodenvaihteessa aikaan  Tukholmassa. Sopimus koski vain Hodeidan satamakaupunkia.
 Sopimus edellyttää myös huthi-kapinallisten poistumista kaupungista. YK:n tarkkailijat valvovat nyt Hodeidaa.
 Ei ole tarkkaa tietoa siitä, miten hyvin sopimus on toteutunut.
 Tällä hetkellä YK:n tarkkailijat valvovat Hodeidaa. YK-tarkkailijoiden autosaattue lähdössä Sanaasta kohti Hodeidaa tammikussa 2019. Yahya Arhab / EPA
 Hodeidan satamakaupunki on Jemenin tärkein, koska sen kautta maahan saapuu valtaosa kansainvälisesta ruoka- ja lääkeavusta miljoonille jemeniläisille.
 Vetäytymisestä huolimatta Arabiemiraatit vakuuttaa pysyvänsä Saudi-Arabian rinnalla taisteluissa Jemenin huthi-kapinallisia vastaan.
 Saudi-Arabian paineet kasvavat
 Diplomaattilähteiden mukaan Arabiemiraattien osittainen lähtö asettaa paineita Jemenin vastaisen koalition johtajalle Saudi-Arabialle, joka joutuu ottamaan itse suurempaa vastuuta taisteluista.
 Koalitiossa  on kymmenkunta valtiota, Persianlahden valtiot sekä Sudan ja Egypti.
 Vaikka Arabiemiraatit vakuuttaa, että se on tehnyt ratkaisunsa yhteisymmärryksessä ja pitkään neuvotellen Saudi-Arabian kanssa, se myös paljastaa liittolaisten kasvavia erimielisyyksiä.
 Jemenin sota on äärettömän kallis jopa rikkaille öljyntuottajavaltioille. Sodassa on kuollut kymmeniä tuhansia ihmisiä ja se on aiheuttanut maailman pahimmaksi kuvatun humanitaarisen kriisin.
 Kansainvälisesti on todettu, että tähänkään kriisiin ei ole sotilaallista ratkaisua, vaan kiistat olisi pysyttävä ratkaisemaan neuvotteluilla.
 Pitkittynyt sota on alkanut kääntyä myös painolastiksi, joka rasittaa suurimpien taistelijoiden mainetta ja julkisuuskuvaa.
 Yhdysvaltain kongressi on reagoinut Jemenin sotaan niin, että se haluaa kieltää  miljardien asekaupat Saudi-Arabialle.
 Sodan aloitti Saudi-Arabia maaliskuussa 2015.   Puolustusministeri ja myös nykyinen kruununprinssi  Mohammad bin Salman  oletti, että hän pystyisi helposti nostamaan Jemenissä takaisin valtaan huthien syrjäyttämän presidentti  Abdrabbuh Mansur Hadin , joka on nyt maanpaossa Riadissa.
 Iran pelottaa ja Yhdysvallat painostaa
 Arabiemiraattien edustajat eivät suoraan sano, että Iranin ja Yhdysvaltojen viime aikoina kiristyneet välit olisivat syynä sen vetäytymiseen Jemenistä.
 Nimettömät edustajat muotoilevat perustelut sanomalla, että Arabiemiraatit ei ole sokea alueen turvallisuustilanteelle.
 Uutistoimisto Reutersin mukaan useat Arabiemiraattien diplomaatit kertoivat, että maa haluaa pitää joukkonsa ja kalustonsa käden ulottuvilla, jos Yhdysvaltojen ja Iranin välit kiristyvät esimerkiksi uusien tankkeri-iskujen takia Persianlahdella.
 Lue myös:
 USA perustamassa laivastoliittouman estämään Iranin iskut Persianlahdella ja Jemenin vesillä

Arabiemiraatit on alkanut vetää joukkojaan Jemenistä – niitä voidaan tarvita kotimaassa Iranin kanssa kiristyneen tilanteen takia


Summary: Ensimmäinen uudenmallinen nopeusvalvontakamera sijaitsee Kuutostiellä Kouvolassa.

Poliisi ottaa ensimmäisen uuden nopeusvalvontakameran käyttöön tänään torstaina Kuutostiellä Kouvolassa. Käyttöönotettavan kameran on määrä valvoa nopeuksia liikenneasema ABC Korian kohdalla, Kuutostien ja tien 359:n risteyksessä.
 – Nyt aluksi tarkoitus seurata tämän kameran toimintavarmuutta tällä paikalla. Haluamme testata, että kaikki toimii kunnolla, ennen kuin otamme käyttöön loput uudet nopeusvalvontakamerat, sanoo Poliisihallituksen poliisitarkastaja  Heikki Ihalainen .
 Tänä kesänä poliisi testasi jo uutta nopeuskameratekniikkaa Oulun  Raksilassa  vanhan poliisiaseman edustalla.
 Näissä paikoissa otetaan käytöön uudet nopeusvalvontakamerat lähiviikkojen aikana.  Hilppa Hyrkäs / Yle, Google
 Mittaa nopeuden läheltä
 Uudet sini-musta-valkoiset kapeat nopeusvalvontakamerat ovat ruotsalaisen Sensys Gatso Groupin tuotteita, ja ne sisältävät koko joukon ominaisuuksia, joita ei vanhanmallisista tolppakameroista löydy.
 Hoikat peltipoliisit mittaavat ajoneuvojen nopeutta kehittyneellä tracking radar -tutkatekniikalla, kun nykyiset toimivat asfaltin alle asennetun silmukan avulla.
 – Uusi tekniikka tuo konkreettisen hyödyn siinä, että kameratekniikkaa ei tarvitse enää huomioida tietöiden yhteydessä. Lisäksi kuvanlaatu on tarkempi, poliisitarkastaja Heikki Ihalainen sanoo.
 Uusi tutka seuraa ajoneuvon aikaa, nopeutta, etäisyyttä, suuntaa ja ajokaistaa koko sen ajan, kun kohde on tutkan kentässä. Ylinopeudesta kamera räpsäyttää kuvan, ja lähettää sen langattomasti Poliisin liikenneturvakeskukseen.
 Kaikkiin uusiin valvontatolppiin ei ole tarkoitus asettaa kameraa. Antro Valo / Yle
 Tolpan tutka voi mitata nopeutta jopa 150 metrin päästä, mutta ylinopeuden kamera mittaa noin 30 metrin päässä tolpasta.
 Vastaavanlaisia kameroita on ollut jo aikaisemmin käytössä Ruotsissa.
 – Ruotsin poliisilta saatu palaute nopeusvalvontakameroista on ollut hyvää. Tärkein viesti on ollut, että kamerat ovat kestäviä ja toimintavarmoja, Ihalainen sanoo.
 Suomessa on tällä hetkellä 973 vanhanmallista kameratolppaa. Yhtään vanhaa tolppaa ei kuitenkaan ole tarkoitus korvata uusien kameroiden tieltä.
 Kaikkiin tolppiin ei tule kameraa
 Suomen maanteille uudenlaisia nopeusvalvontatolppia on asennettu yhteensä 42 kappaletta. Näistä 23 on Jyväskylän ja Heinolan välillä Nelostiellä ja 16 Kuutostiellä Kouvolan ja Loviisan välillä.
 Lisäksi yksi uusi kameratolppa on Oulun keskustan vanhan poliisiaseman vieressä ja kaksi Helsingin keskustassa Mechelininkadulla.
 Lisää uudenlaisia kameroita on tulossa useita, mutta niiden sijoituspaikoista poliisi kertoo myöhemmin.
 Nopeusvalvontakamera. Antro Valo / Yle
 Poliisi seuraa tänään Kouvolassa käyttöön otettavan kameratolpan toimivuutta, mutta tarkoitus on saada loput tolpat käyttöön jo nyt heinäkuussa tai viimeistään elokuun alun aikana.
 – Asennustyöt voidaan aloittaa muualla, jos ensimmäinen nopeusvalvontakamera toimii ongelmitta, kertoo poliisitarkajastaja Heikki Ihalainen.
 Ihalaisen mukaan kaikkiin uusiin valvontatolppiin ei ole tarkoitus asettaa kameraa. Myöskään kaikissa vanhanmallisissa nopeusvalvontatolpissa ei ole kameraa, vaan poliisi vaihtaa välillä kameroiden paikkaa.
 Kameroilla mahdollista valvoa myös puhelimen käyttöä
 Kesäkuussa vuonna 2020 voimaantuleva uusi tieliikennelaki mahdollistaa, että myös esimerkiksi puhelimenkäyttöä ja ilman turvavyötä ajoa voidaan jatkossa seurata  nopeusvalvontakameralla .
 Peltipoliisi ei kuitenkaan ota kuvia muista kuin niistä autoista, jotka kulkevat ylinopeutta. Jos poliisi näistä kuvista havaitsee autoilijan ylinopeuden lisäksi ajaneen ilman turvavyötä tai olevan kännykkä kädessä, voi poliisi myös niistä rikkeistä sakottaa.
 – Puhelimen käytöstä ajon aikana tai ilman turvavyötä ajamisesta voi saada rikesakon, kertoo Ihalainen.

Liikenteen nopeusvalvonta mullistuu – poliisi ottaa tänään käyttöön täysin uudenlaisen, huipputarkan nopeusvalvontakameran


Summary: Pelastamista voi harjoitella perheen kesken. Mökkirantaan saa askarreltua apuvälineen vaikka vanhasta kanisterista.

Suomen uimaopetus- ja hengenpelastusliitto (SUH)

Sinitaivaalla helottava aurinko houkutteli polskijat Porin maauimalan altaaseen keskiviikkona. Vilinä oli eri luokkaa kuin edeltävänä pilvisenä ja koleana päivänä, mutta tunnelma oli kuitenkin leppoisa.
 Kesäpäivästä nautti monien muiden tapaan  Jenni Heinonen , joka oli saapunut altaalle 4- ja 6-vuotiaiden tyttöjen kanssa.
 – Aika tarkkana pitää olla tyttöjen kanssa. Molemmat osaavat toki uida, mutta edelleenkin seuraan tarkkaan heitä. Kännykkää katson vain silloin, kun lapset ovat viltillä, sanoo Heinonen.
 Jenni Heinonen oli saapunut tyttäriensä kanssa Maikkalana tunnettuun Porin maauimalaan. Jari Pelkonen / Yle
 Kokemusta vaaratilanteesta Heinosella ei onnekseen ole, mutta hänellä on oikeansuuntainen käsitys siitä, miltä se todellisuudessa näyttäisi.
 – Olen käsittänyt, että sitä ei oikeastaan huomaa, kun lapsi on vaarassa hukkua. Näyttää vaan siltä kuin hän räpiköisi vedessä, mutta kanssaihmiset eivät välttämättä kiinnitä huomiota.
 Altaan reunalta uimareita valvova liikunnanohjaaja  Jan Hydén  toteaakin noin kymmenen vuoden kokemuksella, että etenkin pieniä uimareita täytyy seurata valppain silmin.
 – Huomio kiinnittyy ihmisten käytökseen altaassa ja normaalista poikkeaviin pieniin juttuihin, kertoo Hydén.
 Altaasta voidaan kyllä heilutella ja huudellakin apua, mutta juuri ne pienet jutut paljastavat, milloin on tosi kyseessä.
 Lämmin sää houkutteli vesille – kesäkuussa hukkui yhtä paljon ihmisiä viimeksi kuusi vuotta sitten
 Vaistomainen reaktio estää huutamisen ja huitomisen
 Hukkuminen näyttää todellisuudessa harvoin samalta kuin televisiossa tai elokuvissa, muistuttaa Suomen uimaopetus- ja hengenpelastusliitto. Äänekkään henkiinjäämiskamppailun sijaan hukkuminen on usein hiljainen tapahtuma.
 – Ihmiset yleensä olettavat, että hukkuva henkilö roiskuttaa vettä, huutaa apua ja heiluttaa käsiä. Veden varaan joutunut ei hätätilanteessa kuitenkaan pysty huutamaan apua, sanoo viestintäasiantuntija  Niko Nieminen .
 Syy on yksinkertaisesti fyysinen. Hengityselimistö on ensisijaisesti tarkoitettu hengittämiseen, ja hädässä puhuminen tai huutaminen on toissijaista.
 Hukkuva käy liian lyhyen aikaa pinnan yläpuolella ehtiäkseen vetämään henkeä ja tuottaakseen puhetta.
 Siksi päällimmäisin neuvo tilanteen varmistamiseksi onkin kysyä veden varassa olijalta, onko kaikki kunnossa. Jos vastausta ei tule, on syytä huoleen.
 Vaistomainen hukkumisreaktio selittää myös sen, ettei hukkuva kykene heiluttelemaan käsiään kiinnittääkseen rannalla olevien huomion.
 – Tilanne pakottaa hukkuvan kädet levälleen painamaan vettä alaspäin, jotta saisi suun pinnalle. Käsiä ei näy pinnan yläpuolella apua heiluttamassa, eikä hukkumistilanteessa oleva pysty kontrolloimaan käsien liikkeitä, kertoo Nieminen.
 7 merkkiä, joista tunnistat hukkumisvaarassa olevan
 Hukkuvan käytös on aina yksilökohtaista, mutta seuraavat merkit saattavat kertoa todellisesta avuntarpeesta:
 Hukkuvan henkilön pää saattaa olla syvällä vedessä, suu vedenpinnan tasolla. Joillakin pää voi olla notkahtanut taakse ja suu on auki. Silmät saattavat olla lasittuneet ja tyhjät, hankaluuksia kohdistaa katsetta tai silmät voi olla suljetut. Hukkuva näyttää kiipeävän näkymättömiä tikkaita ylöspäin vedessä. Hiukset saattavat olla valuneet otsan ja silmien päälle. Hädässä oleva on pystyasennossa, ei käytä jalkojaan, hyperventiloi tai haukkoo henkeään. Hukkuva voi yrittää uida tiettyyn suuntaan, mutta ei näytä etenevän tai yrittää kierähtää selälleen. Hän voi myös yrittää ponnistella pois vedestä ja on hädin tuskin vedenpinnan yläpuolella.
 Aurinko houkuttelee vesipedot altaalle. Jari Pelkonen / Yle
 Vain muutama minuutti aikaa toimia
 Hukkumistilanne tapahtuu hyvin nopeasti. Esimerkiksi uimataidoton lapsi voi pysyä pinnalla paristakymmenestä sekunnista minuuttiin, ja sitten hän onkin jo painunut näkymättömiin.
 Auttajalla on siis vain hetki aikaa toimia.
 – Kuolemaan johtava hukkumistilanne kestää kolmesta kymmeneen minuuttia. Silloin aivojen hapenpuute on jo kohtalokas, vaikka vedestä selviäisikin, sanoo Nieminen.
 Suomen uimaopetus- ja hengenpelastusliitto on laatinut hätätilanteisiin muistin tueksi HRAP-nyrkkisäännön.
 HRAP - näin pelastat veden varaan joutuneen H = Hälytä  lisäapua, ennen kuin aloitat varsinaiset pelastustoimet. R = Rauhoitu ja rauhoita  pelastettavaa kertomalla hänelle, että apua on tulossa. A = Apuväline , hae jotain kättä pidempää avuksesi ja turvaksesi, mieluiten jotain kelluttavaa. P = Pelasta apuvälineellä . Pidä apuväline itsesi ja pelastettavan välissä. Ojenna apuväline pelastettavalle, jos pelastettava on lähellä rantaa. Välineen voi myös heittää hänelle.
 Pelastamista on syytä yrittää ensin rannalta tai laiturilta käsin.
 – Puhumme pienemmän riskin periaatteesta. Riski suurenee myös pelastajalla, kun mennään veteen, muistuttaa Nieminen.
 Jos pelastusrengasta ei ole lähettyvillä, käy apuvälineeksi melkein mikä tahansa kelluva kanisterista oksaan.
 Suomalaisten rakastamat ämpäritkin ovat oivia apuvälineitä hädän hetkellä.
 – Laitetaan hieman vettä ämpärin pohjalle, jotta saadaan heitettyä se hukkuvalle. Pyydetään häntä kääntämään ämpäri toisinpäin, jolloin sinne jää ilmatasku ja se pitää pinnalla, kunhan halaa ämpäriä, vinkkaa Niko Nieminen.
 Veteen mentäessä apuväline tulee aina pitää pelastajan ja pelastettavan välissä. Autettava saa siitä hamuamaansa tukea, muutoin pelastajankin henki saattaa olla vaarassa.
 Hukkuvalla saattaa olla yllättävän suuret voimat, eikä hän paniikkitilanteessa ymmärrä vaarantavansa myös auttajansa hengen.
 – Jos hukkumaisillaan oleva saa jostakin kiinni, hän valitettavasti painaa veden alle saadakseen itsensä pinnalle. Sen takia aina apuväline pelastajan ja pelastettavan välissä, sanoo Nieminen.
 Tästä syystä hukkuvaa onkin syytä lähestyä takaapäin, jos apuvälinettä ei ole saatavilla.
 Niko Nieminen kehottaa käyttämään niin sanottua nappausotetta ja rauhoittelemaan hädässä olevaa.
 – Nappausote on kuin turvavyö, hukkuvan olkapään päältä rinnan yli vastakkaiseen kainaloon. Otetaan tiukka ote, pidetään kaveria pinnalla ja yritetään lähteä rauhallisesti uimaan rantaan päin.
 Uiminen kahden edestä on kuitenkin hyvin raskasta. Auttajan olisikin hyvä pyrkiä löytämään mahdollisimman virtaviivainen uintiasento. Kylki- ja selkäasennon väliltä löytyy taloudellisin tapa uida kannatellen samalla autettavan vartaloa.
 Vaarallisuutensa vuoksi pelastamaan lähteminen ilman apuvälinettä on kuitenkin viimeinen keino.
 Hukkuminen ei näytä elokuvalta – näin voit muodostaa pelastusketjun
 Perheen puuhapäivä pelastusvälineen parissa
 Tositilanteiden varalle on hyvä treenata ajoittain, jotta tarpeen vaatiessa toiminta lähtee selkärangasta.
 Lapsiperheessäkin yhden kesämökkipäivän voisi käyttää vesiturvallisuuden parissa, vinkkaa Niko Nieminen Suomen uimaopetus- ja hengenpelastusliitosta.
 Puuhakkaiden pikkupelastajien kanssa voi rakentaa oman apuvälineen, jotta sellainen tarpeen vaatiessa löytyy mökkirannasta.
 – Kaikilta varmasti löytyy joku vanha kanisteri, sinne vähän vettä jotta lentää paremmin. Kanisteriin narunpätkä, jossa on silmukka toisessa päässä. Sekin toimii jo hyvänä pelastusvälineenä, joka kannattaa pitää mökkilaiturilla hätätilanteen varalta.
 Sitten vain harjoittelemaan apuvälineen käyttöä.
 – Silmukka ranteen ympäri ja heitetään kanisteri vedenvaraan joutuneelle. Kaveria pyydetään halaamaan kanisteria, ja hänet pystyy hinaamaan turvaan, ohjeistaa Nieminen.
 Vanhempien on tärkeää pitää vedessä leikkiviä lapsia tarkasti silmällä.  Syventyminen kännykkään saattaa koitua kohtalokkaaksi , kun lapsi voi vajota pinnan alle vanhemman kirjoittaessa yhtä somekommenttia.
 Lapsilla on tapana meluta vesileikeissä, joten hiljaisuuden pitäisi olla vanhemman korvaan pahaenteinen merkki. Tosin vilkkaalla uimarannalla on vaikea erottaa, mekkaloiko juuri oma jälkikasvu.
 Niko Nieminen peräänkuuluttaa vanhemmilta vastuullisuutta myös vesillä liikuttaessa. Pelastusliivit puetaan kyllä perillisten päälle, mutta itseltä ne usein jäävät laittamatta.
 Omalla käytöksellään vanhemmat antavat tässäkin asiassa mallia jälkipolville.
 10 vinkkiä vesiturvalliseen kesään
 Käytä pelastusliivejä aina vesillä liikkuessasi. Muista, että alkoholi ei kuulu vesille. Valvo lapsia erityisen tarkkaan veden äärellä, käden mitan päässä. Varmista ennen hyppäämistä, ettei pinnan alla piile vaaraa. Arvioi oma uimataitosi realistisesti ja ui sen mukaisesti. Ui rannan suuntaisesti, jotta jalkasi ylettyvät tarvittaessa pohjaan. Ota aina kaveri mukaan uimaan ja saunomaan. Opettele lapsen kanssa säännöt, kuinka veden äärellä tai vedessä toimitaan. Tarkista veneesi merikelpoisuus ja oikea varustus. Muista terve järki ja selkeä arviointikyky – oikea asenne luo turvaa.
 Lähde:  Suomen uimaopetus- ja hengenpelastusliitto
 Viisaasti vesillä
 SPR ensiapuohjeet
 Lue lisää:
 Lämmin sää houkutteli vesille – kesäkuussa hukkui yhtä paljon ihmisiä viimeksi kuusi vuotta sitten
 Hengenpelastajat ihmeissään eri puolilla Eurooppaa: vanhemmat vahtivat enemmän kännykkäänsä kuin uimassa olevaa lastaan – hukkumiset lisääntyneet
 Hukkuminen ei näytä elokuvalta – näin voit muodostaa pelastusketjun

Tunnistatko, milloin vesillä on tosi kyseessä? Hukkuminen käy hiljaa ja hetkessä, opettele 7 paljastavaa merkkiä


Summary: Hallituskauden aikana turvakotien perhepaikkojen määrä tulee perhe- ja peruspalveluministeri Krista Kiurun (sd.) mukaan nousemaan nykyisestä 202 perhepaikasta 250:een perhepaikkaan.

Hallitus aikoo lisätä perhe- ja lähisuhdeväkivallan uhreille tarkoitettujen turvakotipaikkojen määrää lähivuosina. Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) sanoo, että uusiin turvakoteihin on varauduttu kahden miljoonan euron vuosittaisella menolisäyksellä.
 – Tällä hetkellä turvakotiverkoston ylläpitoon käytetään noin 20 miljoonaa euroa vuosittain. Tarkoitus on, että turvakotipaikkojen määrää lisättäisiin hallitusti kahden miljoonan euron menolisäyksellä vuosittain niin, että hallituskauden lopussa rahaa turvakotitoiminnan ylläpitämiseen olisi käytettävissä enemmän kuin tähän asti, Kiuru sanoo.
 Kiurun mukaan hallituksen suunnittelemilla menolisäyksillä turvakotien perhepaikkojen määrä saadaan hallituskauden aikana nostettua nykyisestä 202 perhepaikasta 250:een perhepaikkaan.
 Suunnitelma turvakotipaikkojen lisäyksestä liittyy naisiin kohdistuvan väkivallan torjuntaohjelmaan. Hallitusohjelmassa mainitaan turvakotien paikkamäärän kasvattamisen lisäksi uhrien tukipalvelujen lisääminen sekä riippumattoman naisiin kohdistuvan väkivallan raportoijan tehtävän perustaminen. Ohjelmaa valmistellaan sosiaali- ja terveysministeriön lisäksi oikeusministeriössä.
 Suomen karut perheväkivaltatilastot
 Perhe- ja lähisuhdeväkivalta Suomessa näkyy karuimmassa muodossaan Kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutin henkirikostilastoista.
 Suomessa on tehty kuluvan vuoden aikana 13 henkirikosta, joissa uhri on tekijän puoliso, seurustelukumppani, lapsi, vanhempi tai muu sukulainen. Luvut ovat ennakkotietoja kesäkuun lopulta, sillä osassa jutuista tutkinta on kesken.
 Henkirikokset ovat äärimmäinen esimerkki perheväkivallasta. Suurin osa viranomaisten tietoon tulevista perheväkivaltarikoksista kirjataan tilastoihin pahoinpitelyinä.
 Tilastokeskuksen mukaan  viranomaisille viime vuonna ilmoitetuissa perhe- ja lähisuhdeväkivaltarikoksissa oli lähes 10 000 uhria, mikä on 3,6 prosenttia enemmän kuin edeltävänä vuonna.
 Tilastoissa näkyy vain jäävuoren huippu, sillä läheskään kaikkea perhe- ja lähisuhdeväkivaltaa ei ilmoiteta viranomaisille. Sisäministeriön  selvityksessä viime vuodelta arvioidaan , että parisuhteessa olleista naisista lähes kolmannes on kokenut nykyisen tai entisen kumppanin käyttämää väkivaltaa.
 – Me erotumme maailmanlaajuisesti tilastoissa erittäin epäsuotuisalla tavalla. Yhteiskunnassa pitäisi olla nollatoleranssi lähisuhde- ja perheväkivallalle, ministeri Kiuru sanoo.
 Asiakkaita joudutaan käännyttämään täysistä turvakodeista
 Lähisuhdeväkivallan uhreille tarkoitettuihin turvakoteihin  hakeutui viime vuonna yli 5 000 asiakasta . Vuoteen 2017 verrattuna asiakasmäärä kasvoi 17 prosenttia, mutta kasvu ei välttämättä kerro väkivallan lisääntymisestä. Taustalla vaikuttaa turvakotien määrän lisääminen ja turvakotiin pääsyn helpottaminen.
 Myös edellinen hallitus kasvatti turvakotipaikkojen määrää, mutta asiakkaita joudutaan edelleen paikoin käännyttämään tilanpuutteen takia.
 Lasse Isokangas / Yle
 – Valitettavan usein on tilanne, jolloin meidän toimipisteestä joudutaan ohjaamaan asiakkaita toisiin toimipisteisiin, sanoo Pääkaupungin turvakoti ry:n vastaava ohjaaja  Pia Vähäaho .
 Turvakoti Haagan vastaava ohjaaja Pia Vähäaho. Jouni Immonen / Yle
 Pääkaupunkiseudulla oli viime vuoden aikana 36 päivää, jolloin kaikki seudun turvakodit olivat samanaikaisesti täynnä. Näissä tapauksissa asiakkaita ohjataan turvakotiin esimerkiksi Lahteen tai Hämeenlinnaan.
 Pääkaupunkiseudulla seuraava turvakoti löytyy useimmissa tapauksissa kohtuullisen läheltä, mutta muualla Suomessa etäisyydet voivat olla satoja kilometrejä.
 Ensi- ja turvakotien liiton pääsihteerin  Riitta Särkelän  mukaan suurimmat aukkokohdat ovat Itä-ja Pohjois-Suomessa, mutta lisäpaikoille on hänen mukaansa tarvetta myös suurimmissa väestökeskuksissa.
 – Jos turvakotiin ei pääse, seurauksena voi olla todella raakoja väkivaltatilanteita. Pahimmillaan voi olla kyse siitä, että joku menehtyy tilanteissa, jos apua ei ole tarjolla, Särkelä sanoo.
 Ensi ja turvakotien liiton pääsihteeri Riitta Särkelä. Jouni Immonen / Yle
 Suomi on sitoutunut naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan torjumiseksi solmittuun Istanbulin sopimukseen vuonna 2015. Se velvoittaa Suomea nostamaan turvakodin perhepaikkojen määrää. Tällä hetkellä perhepaikkoja 202, mutta Istanbulin sopimuksen suosituksen mukaan paikkoja pitäisi olla 500.
 Tähän ei vielä kuluvan hallituskauden aikana päästä. Ministeri Kiurun mukaan uusien turvakotipaikkojen käyttöönotto ei tapahdu hetkessä. Haasteena on esimerkiksi koulutettujen asiantuntijoiden löytäminen.
 - Virkakanta näyttää olevan se, että turvakotien määrää nostetaan hallitusti. Kahden miljoonan euron lisäys per vuosi tarkoittaa käytännössä sitä, että perhepaikkoja olisi hallituskauden loppupuolella 250. Jos se ei riitä ja avun tarpeessa olevat eivät pääse turvakotiin, niin ehdottomasti yhteiskunnassa varataan lisää paikkoja, Kiuru sanoo.
 Ensi- ja turvakotien liiton pääsihteeri Riitta Särkelä pitää suuntaa hyvänä, mutta toivoo, että vuosittainen lisäys olisi neljä miljoonaa euroa.
 – Hienoa, että hallitus on sitoutunut tämän tavoitteen saavuttamiseen. Neljän miljoonan euron lisäyksellä perhepaikkojen lisäyksen vauhti olisi nopeampi.
 Lisää aiheesta:
 Miksi mies tappaa läheisensä? Kolmessa kuukaudessa 6 naista ja 3 lasta on kuollut lähisuhdeväkivaltaan – surmia ennakoivat tunnetut varoitusmerkit

Hallitus aikoo lisätä turvakotipaikkojen määrää – alkuvuonna 13 kuollut perheväkivallan seurauksena


Summary: Kuluttajan valinnoillakin on Sitran laskelman mukaan yllättävän suuri merkitys ilmastonmuutoksen hillitsemisessä.

Valtaosa suomalaisista uskoo, että omilla kulutusvalinnoilla on merkitystä ilmastonmuutoksen hillinnässä, selviää Sitran teettämästä mielipidekyselystä.
 Arjen ilmastoteoissa erityisesti alle 30-vuotiaat erottuvat edukseen. Heistä lähes puolet vastasi muuttaneensa liikkumistaan, ruokailutottumuksiaan tai asumisratkaisujaan kestävämmiksi. Kaikista vastanneista näin kertoi tehneensä reilu kolmasosa.
 Sitran kysely kartoitti suomalaisten kestävään kulutukseen ja arjen valintoihin liittyviä asenteita ja tekoja. 69 prosenttia vastanneista uskoo, että omilla valinnoilla on merkitystä ilmastonmuutoksen hillinnässä. 15 prosenttia on vastakkaista mieltä.
 69 prosenttia suomalaisista ei ole aivan väärässä. Lähes 70 prosenttia kaikista ilmastopäästöistä syntyy kotitalouksien kulutuksesta.
 Ilmastonmuutoksen hillintä vaatii rakenteellisia muutoksia, mutta kuluttajan valinnoillakin on Sitran laskelman mukaan yllättävän suuri merkitys.
 – Suomessa on 2,6 miljoonaa kotitaloutta. Jos jokaisesta näistä yksi henkilö pienentää omaa hiilijalanjälkeään 20 prosenttia, on yhteisvaikutus 38 prosenttia Pariisin sopimuksen päästövähennystavoitteista Suomessa, sanoo Sitran Kestävä arki -hankkeen projektijohtaja  Markus Terho .
 Jos jokaisesta kotitaloudesta kahden ihmisen hiilijalanjälki pienenisi 20 prosenttia, saataisiin laskelman mukaan katettua 70 prosenttia Pariisin sopimuksen Suomen-tavoitteista.
 – Vastuuta voidaan näin jakaa kuntien, kaupunkien, yritysten ja myös yksittäisten ihmisten ja kotitalouksien kesken, Terho sanoo.
 Lasse Isokangas / Yle
 Nuoret edelläkävijöitä arjen ilmastoteoissa
 Edellisen kerran vastaava kysely toteutettiin huhtikuussa 2017. Siihen verrattuna suomalaisten arki on ottanut pieniä askelia kestävämpään suuntaan. Yksi ryhmä erottuu muita valmiimpana muutoksiin:
 – Edellisessä kyselyssä alle 30-vuotiaat eivät nousseet näin selkeästi esiin joukkona, joka tekee kestäviä valintoja. Se kertoo, että tieto muuttuu käytännöksi nopeammin nuorilla kuin muilla suomalaisilla.
 Kyselyn mukaan nuoret ottavat muita ahkerammin käyttöön uusia, kestäviä palveluita ja myös pyrkivät vaikuttamaan lähipiirissään siihen, että ilmastoystävällisiä ratkaisuja otetaan käyttöön.
 Yksittäisistä teoista suurin hyppäys on tapahtunut lomailussa. Nyt suomalaisista 33 prosenttia ottaa ilmastovaikutukset huomioon lomasuunnittelussaan, kun vuoden 2017 kyselyssä vastaava luku oli 21.
 Lasse Isokangas / Yle
 Nuoret erottuivat kyselyssä edukseen, mutta muuten ihmiset eri puolilla Suomea ovat hyvin samanmielisiä siitä, miten he haluavat vaikuttaa ilmastonmuutoksen hillintään ja millaisia mahdollisuuksia siihen on.
 – Usein esitetään ajatus, että ekologiset arvot painottuvat kehäkolmosen sisäpuolella eivätkä missään muualla, mutta sellaista ei tässä tutkimuksessa näy. Näkemykset olivat samansuuntaisia asuinpaikasta riippumatta, Terho sanoo.
 Toukokuussa 2019 toteutettuun tutkimukseen vastasti 2007 ihmistä. Tulosten virhemarginaali on 2,2 prosenttiyksikköä suuntaansa. Aineisto on oikaistu vastaajien sukupuolen, iän ja asuinalueen mukaan vastaamaan kohdejoukon väestötietoja. Kysely toteutettiin internet-paneelina.
 Lue lisää:
 Lopettaisinko juuston syömisen vai vaihtaisinko sähköautoon? Kokeile Ylen ilmastolaskurilla, mitkä teot sopivat sinulle ja mikä vaikutus niillä on päästöihin
 Alle 30-vuotiaiden ja yli 70-vuotiaiden ruokavalinnat kuormittavat ympäristöä vähiten – toisessa ääripäässä keski-ikäinen hyvätuloinen mies

Alle 30-vuotiaat syövät ylijäämälounaita ja kompensoivat päästöjään – Ja siksi he ovat kestävän arjen edelläkävijöitä, sanoo Sitra


Summary: Tankkeria saattanut Britannian laivaston alus antoi perääntymiskäskyn, jota iranilaiset tottelivat.

Iranin vallankumouskaartin aseistetut joukot ovat yrittäneet ottaa Persianlahdella haltuunsa britannialaista öljytankkeria, kertoo uutiskanava CNN. Yritys kuitenkin epäonnistui. Kanava perustaa tietonsa kahteen yhdysvaltalaiseen viranomaislähteeseen.
 Välikohtaus tapahtui keskiviikkona. British Heritage -tankkeri oli matkalla pois Persianlahdelta, kun viisi Iranin alusta lähestyi sitä Hormuzinsalmessa. CNN:n lähteiden mukaan iranilaiset käskivät tankkeria muuttamaan kurssiaan ja pysähtymään lähistölle Iranin aluevesille.
 Tankkeria saattoi Britannian laivaston alus. Se suuntasi aseensa iranilaisaluksia kohti ja antoi suullisesti perääntymiskäskyn, jota iranilaiset tottelivat.
 Yhdysvaltojen ilma-alus lensi tapahtumapaikalla ja kuvasi tilanteesta videon.
 Iranin Ruhani varoitti Britanniaa
 Iranin presidentti  Hasan Ruhani  varoitti keskiviikkona Britanniaa seurauksista, kun se pysäytti iranilaisen supertankkerin Gibraltarilla viime viikolla. Iran on tuominnut pysäyttämisen ja pitää sitä laittomana.
 Tankkerin epäiltiin olleen matkalla Syyriaan lastinaan raakaöljyä. Iran on kiistänyt tämän ja sanonut, että määränpää oli muualla.
 Aluksen arveltiin rikkovan EU:n Syyrian-vastaisia pakotteita, ja öljyn on arvioitu olevan peräisin Iranista.
 Jännitteet Iranin ja erityisesti Yhdysvaltojen välillä ovat kiristyneet sen jälkeen, kun kaksi tankkeria joutui hyökkäysten kohteeksi Omaninlahdella kesäkuussa. Iskuista on syytetty Irania, joka on kiistänyt olleensa niiden takana.
 Iran ilmoitti kesäkuun puolivälissä ampuneensa alas yhdysvaltalaisen lennokin, joka loukkasi maan ilmatilaa. Yhdysvaltojen mukaan lennokki lensi kansainvälisessä ilmatilassa.
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  kertoi tämän jälkeen, että Yhdysvallat oli valmiina tekemään sotilaallisen iskun Iraniin lennokin alas ampumisen vuoksi, mutta hän päätti viime minuuteilla perua hyökkäyksen.

CNN: Iranilaisjoukot yrittivät kostotoimena ottaa haltuun tankkerin Persianlahdella – Britannian laivaston alus ehti väliin


Summary: Turistien suosimalla Chalkidikín alueella myrskysi voimakkaasti ja satoi rakeita keskiviikkoiltana.

Voimakas myrskytuuli ja raekuurot riepottelivat Chalkidikín aluetta Kreikan pohjoisosassa keskiviikkoiltana. Myrskyssä kaatuneiden puiden ja sähkötolppien seurauksena on kuollut ainakin viisi ihmistä ja loukkaantunut noin parisenkymmentä. Lisäksi sähköt pimenivät ja teitä meni poikki.
 Paikallisen poliisin ja pelastustoimen mukaan kuolemantapaukset sattuivat kolmessa yksittäisessä tapaturmassa.
 Chalkidikín alue sijaitsee lähellä Thessalonikin kaupunkia ja on turistien suosiossa kesäisin.
 Pelastuslaitos kertoo pelastaneensa rakennuksista 30 ihmistä huonojen sääolosuhteiden vuoksi. Lisäksi lähialueiden pelastusyksiköt ovat olleet valmiudessa siltä varalta, että pelastettavien määrä kasvaa.

Kreikan pohjoisosassa myrskysi voimakkaasti – ainakin viisi kuollut ja kymmeniä loukkaantunut


Summary: Euroopan neuvoston uudessa raportissa sanotaan, että Romania on edistynyt hyvin vähän tavoitteissaan kitkeä korruptiota.

Romanian presidentti sanoi keskiviikkona, että maan hallitus sivuuttaa kansalaisten tahdon, kun se jättää huomiotta Euroopan neuvoston korruptionvastaisen toimielimen suositukset.
 Presidentti  Klaus Iohannis  pitää erittäin huolestuttavana sitä, että Romania on yhä Euroopan silmätikkuna.
 Euroopan neuvoston tiistaina julkaisemassa raportissa sanotaan, että Romania on edistynyt hyvin vähän tavoitteissaan kitkeä korkea tason korruptiota. Raportti alleviivasi, että Romania oli pystynyt reagoimaan täysin vain neljään kohtaan saamistaan 13:sta suosituksesta korruption vähentämiseksi.
 – Romanian viranomaisten toimet ovat ristiriidassa EU:n toimielimien suositusten kanssa, Iohannis totesi.
 Iohanniksen esittämät moitteet olivat suunnattu eritoten maan hallitusta johtavalle sosiaalidemokraattiselle puolueelle ja puolueen johtajalle, pääministeri  Viorica Dancilalle .
 Dancila torjuu presidentin esittämän kritiikin vetoamalla siihen, että 14 muutakin EU-maata on jättänyt panematta toimeen osan Euroopan neuvoston korruptionvastaisen toimielimen suosituksista. Esimerkkeinä Dancila käytti Ranskaa ja Saksaa.
 Dancila vakuuttaa, että hallitus odottaa ensiksi konsensusta maan hallintoviranomaisten välillä, ennen kuin Euroopan neuvoston korruptionvastaisen toimielimen GRECO:n suosituksia sovellettaisiin lakimuutoksiin.
 Romania on saanut osakseen kansainvälistä kritiikkiä tekemistään lakimuutoksista, jotka ovat vaikeuttaneet korruption torjumista maassa.
 Lue lisää:
 Romanian korruptio ajaa koulutettuja ihmisiä ulkomaille – "Haluan, että veroillani maksetaan eläkkeitä ja opettajien palkkoja"
 Mielenosoitukset jatkuvat Bukarestissa – poliisi on saanut kritiikkiä voimakeinojen käytöstä
 Kymmenet tuhannet osoittivat mieltään Bukarestissa – poliisi käytti kyynelkaasua joukkojen hajottamiseksi

Romanian presidentti tuohtui maan hallitukselle korruptioraportista – Pääministeri puolustautui: Ranskalla ja Saksalla samat puutteet


Summary: Tilapäinen lentokieltoalue on voimassa perjantai-iltaan asti osana EU-kokouksen turvallisuusjärjestelyjä.

Helsingissä poliisi sakotti keskiviikkona kahta ihmistä lentokieltoalueella lennättämisestä keskiviikkona, kertoi Helsingin poliisi Twitterissä keskiviikkoiltana.
 Lainvalvojat olivat havainneet kaksi laitonta lennätystä Finlandia-talon tilapäisellä lentokieltoalueella, ja lennättäjille annettiin sakot.
 Kieltoalue on perustettu EU-kokouksen turvallisuusjärjestelyjen takia. Lentokieltoalue on voimassa Finlandia-talon alueella perjantaihin kello 21 saakka.
 Aiemmin viikolla poliisi kertoi, että se valvoo rajoitusta aktiivisesti ja puuttuu kaikkiin havaittuihin rikkomuksiin.
 – Seuraamuksena on lähtökohtaisesti sakkorangaistus ja lisäksi rikoksentekoväline voidaan tuomita valtiolle menetetyksi, kertoi tapahtuman aikana lentotoiminnasta vastaava ylikomisario Sami Hätönen tiedotteessa.

Finlandia-talon lentokieltoaluetta rikottiin – poliisi sakotti kahta lennättäjää


Summary: Kansainvälinen atomienergiajärjestö IAEA käsitteli hätäkokouksessaan keskiviikkona Iranin ydinsopimusta.

Yhdysvallat kutsui kansainvälisen atomienergiajärjestön IAEA:n koolle hätäkokoukseen keskiviikkona. Kokouksessa käsiteltiin Iranin ydinsopimusta, mutta koolla olleet 35 maata eivät tehneet merkittäviä päätöksiä asian suhteen.
 Kokouksessa Yhdysvallat totesi, että Iranilla ei ole uskottavia perusteita ydinohjelmansa edistämiselle, eikä toimia voi tulkita kuin tökeröksi ja läpinäkyväksi yritykseksi kiristää maksuja kansainväliseltä yhteisöltä.
 Yhdysvallat kehotti muita maita olemaan taipumatta Iranin “ydinvoimalla kiristämiseen”, ja sanoi Iranin viimeaikaisten toimien kärjistävän jännitteitä alueella sekä eristävän Irania muusta maailmasta.
 Lausunnossaan IAEA:n hallintoneuvostolle Yhdysvallat myös pyysi Irania lähtemään neuvotteluihin ilman ennakkoehtoja. Iranin tulisi ymmärtää, että ainoa keino sanktioiden helpottamiseen on neuvotteluiden eikä kiristämisen kautta, lausunnossa todettiin.
 Iran on viime aikoina alkanut rikkoa ydinsopimuksen ehtoja, koska Yhdysvallat on lisännyt Iranin vastaisia pakotteita. Iran esimerkiksi ylitti maanantaina maalle vuoden 2015 kansainvälisessä ydinsopimuksessa asetetun uraanin väkevöinnin 3,67 prosentin rajan.
 Yhdysvallat vetäytyi Iranin ja kansainvälisen yhteisön välisestä ydinsopimuksesta viime vuoden toukokuussa ja otti jälleen käyttöön maan vastaiset pakotteet.
 Keskiviikkona Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  uhosi kiristävänsä Iranin vastaisia pakotteita lisää.
 Lue lisää:
 IAEA:n entinen varajohtaja Olli Heinonen:
Iran testaa, suostuuko kansainvälinen yhteisö neuvottelemaan pakotteiden poistosta
 Iranilla on vielä pitkä matka ydinasekelpoiseen uraaniin – STUKin asiantuntija: "symbolinen liike, jolla korostetaan sopimuksen rikkomista"
 Iran: Ylitämme ensi viikolla ydinsopimuksessa sallitun rajan rikastetulle uraanille

IAEA piti hätäkokouksen – Yhdysvallat kutsui Iranin toimintaa "ydinvoimalla kiristämiseksi"


Summary: Suomen ympäristökeskus asensi hydrofonin kuuntelemaan vedenalaista melua Saaristomerelle kuukausi sitten.

Vedenalaista melua mitataan parhaillaan Saaristomerellä.
 Suomen ympäristökeskus asensi hydrofonin kuuntelemaan vedenalaista melua toukokuun lopulla Isokari-Utön meriväylän puoleen väliin. Laitteisto nostetaan ylös elokuussa.
 – Laitteisto tallentaa vedenalaista ääntä, lähinnä melua, noin 50 metrin syvyydessä. Sinne tallentuvat esimerkiksi laivaliikenteen, veneilyn, lauttaliikenteen ja myös huvikäytön ääniä, kuten vesiskoottereiden ääniä, kuvailee Syken apulaistutkija  Okko Outinen .
 Vedenalaista melua ja erityisesti ihmisten aiheuttamaa melua, tutkitaan ensimmäistä kertaa Saaristomerellä.
 Vedenalainen mikrofoni. Jukka Pajala / Suomen ympäristökeskus
 – Saaristomerellä ei ole aikaisemmin tehty vedenalaista melumittausta juuri lainkaan, vaikka tiedämme, että alueella on paljon vapaa-ajan veneilijöitä ja muita vesillä liikkujia. Melumittauksia on tehty avomerellä itäisellä Suomenlahdella, Perämerellä, pohjoisella Itämerellä ja Helsingin edustalla. Halusimme nyt mitata millaisia melutasoja Saaristomerellä on kesällä, Outinen kertoo.
 Saaristo tuottaa omanlaista äänimaailmaa
 Outinen uskoo, että Saaristomeri poikkeaa mittauspaikkana muista kohteista.
 – Ääni tavallaan vaimenee ja leviää eri tavalla suojaisessa saaristossa. Uskon, että saariston omaleimaisuus näkyy myös melumittauksessa.
 Vedenalainen melu vaikuttaa kaloihin ja merinisäkkäisiin mahdollisesti haitallisesti.
 – Suomen avomeripisteillä on mitattu vuodesta 2013 lähtien vedenalaista ääntä. Meillä on tiedossa muutamien Itämerellä asuvien lajien, kuten hylkeiden ja muutaman kalalajin kuulokynnysarvoja ja sitten näitä mitattuja melutasoja. Näitä tietoja verrataan, jolloin tiedetään miten eläimet kuulevat melun. Tarkoitus on laboratoriossa jatkossa selvittää, mikä on ihmisen aiheuttaman melun vaikutus näihin eläimiin. Mahdollisesti melu voi vaikuttaa nisäkkäillä esimerkiksi kehittymiseen tai populaatiokokoon.

Vedenalaista melua mitataan nyt ensimmäistä kertaa Saaristomerellä


Summary: Koirien musta lista saa kovaa kritiikkiä muun muassa Britanniassa ja Norjassa.

Koira tappoi  9-vuotiaan pojan  englantilaisessa lomakylässä.
 Saksalaisnainen ja hänen 1- ja 3-vuotiaat lapsensa joutuivat sairaalaan, kun rottweiler hyökkäsi heidän  kimppuunsa pyöräretkellä .
 Ruotsissa koira puri ja riepotteli  nelivuotiasta lasta .
 Nämä tuoreet esimerkit vahvistavat sen, mitä tilastotkin kertovat. Esimerkiksi Britanniassa koirahyökkäysten uhrien määrät ovat lisääntyneet huomattavasti reilussa vuosikymmenessä.
 Vuonna 2005 yhteensä  4 110 koirahyökkäyksen uhria  kävi hoidattamassa vammojaan. Vuonna 2017 tapauksia oli jo 7 461, kertoo Englannin terveydenhuollosta vastaava  National Health Service .
 Itävallassa lanseerattiin hihnajuopumus ja koira-ajokortti
 Itävallan pääkaupunki Wien ryhtyi  topakasti torjumaan  koirahyökkäyksiä viime syksynä, kun nuori poika kuoli kaupungissa koiran purtua häntä päähän.
 Wienissä päätettiin , että tietyt vaarallisiksi luokitellut koirat saavat kulkea kaupungilla vain hihnassa ja kuonokopassa. Koiraa ei myöskään saa ulkoiluttaa kaupungin kaduilla yli 0,5 promillen tuiskeessa.
 Kyltti Itävallan Salzburgin alueella kehottaa pitämään koirat hihnassa. AOP
 Itävalta luokittelee vaarallisiksi "listakoiriksi" muun muassa rottweilerin, mastiffin ja pitbullin. Vaarallisen koiran omistajan on suoritettava niin kutsuttu koira-ajokortti. Sen avulla pyritään varmistamaan, että koiran ja sen omistajan väliset pelisäännöt ovat kunnossa.
 Listakoiran omistajalle napsahtaa vähintään 200 euron sakot, jos hän luovuttaa koiransa henkilölle, jolla ei ole koira-ajokorttia.
 Lisäksi Wienin uusi laki määrää kaikki uudet koiranomistajat koulutukseen, jossa he oppivat esimerkiksi hoitamaan ja käsittelemään koiraa oikein.
 Taistelukoira Chico sai 300 000 saksalaista puolelleen
 Wienin uuden lainsäädännön tarkoitus on ollut lisätä kaupungin turvallisuutta. Kaikkia koiranomistajia uudet säännöt eivät kuitenkaan miellytä.
 Erityisesti myrskyn silmään on joutunut koiravihaajaksikin syytetty kunnanvaltuutettu  Ulli Sima  (SPÖ), joka on ollut alusta lähtien mukana laatimassa uusia lakeja.
 Wienissä jaetiin toukokuussa ensimmäiset  tuomiot tapauksessa , jossa koiranomistaja oli julkisesti verrannut Simaa muun muassa  Adolf Hitleriin .
 Saksassa puhutti puolestaan vuosi sitten  taistelukoira Chicon tapaus.  Koira puri hengiltä kaksi aikuista asunnossa Hannoverissa. Koiranystävät olivat sitä mieltä, että vika ei ollut koiran vaan sen omistajan.
 Sen vuoksi 300 000 saksalaista allekirjoitti  vetoomuksen , jossa vaadittiin Chicon hengen säästämistä. Koira jouduttiin kuitenkin lopettamaan, sillä sen leuassa oli hyökkäyksen jälkeen vaikeita murtumia, kertoo muun muassa saksalaislehti  Die Süddeutsche Zeitung .
 Koirien "musta lista" on kritiikin kohteena monessa maassa
 Joissakin maissa tiettyjä koirarotuja on kielletty kokonaan. Tanskan  mustalla listalla  on yhteensä 13 koirarotua, Norjassa  puolestaan viisi.
 Norjan kennelklubista kerrotaan, että klubi on työskennellyt lain kumoamiseksi alusta lähtien. Klubin tiedottajan  Cecilie Holgersenin  mukaan lait säädettiin ilman kunnollista taustatyötä eikä niiden vaikutuksista turvallisuuteen ole tutkimusta.
 – Norjan kennelklubin mielipide on, että rotukielto ei ole oikea tapa vähentää koirahyökkäyksiä. Yksittäinen koira voi muuttua vaaralliseksi tietyissä tilanteissa, kyse ei ole koko rodusta. On lemmikin omistajan vastuulla välttää nämä tilanteet, kirjoittaa Holgersen Ylelle sähköpostitse.
 Vuonna 2017 Norjassa päätettiin tarkastaa koiralakia ja mustaa listaa. Holgersenin mukaan työ on vielä kesken.
 Esimerkiksi Wienissä vaarallisiksi luokitelluilla koirilla on  kuonakoppapakko.  AOP
 Britanniassa tietyt koirarodut kiellettiin jo vuonna 1991, mutta kiellolla ei ole ollut toivottua vaikutusta turvallisuuteen. Parlamentin alahuoneen selvityksen mukaan hyökkäysten määrät ovat kasvaneet räjähdysmäisesti viimeisen vuosikymmenen aikana.
 – Liian moni kärsii kammottavista, elämää muuttavista vammoista, kirjoittaa alahuone  viimesyksyisessä selvityksessään.
 Se kuitenkin toteaa, että samanaikaisesti liian moni harmiton koira lopetetaan vuosittain vain, koska ne ovat kiellettyjä.
 Selvityksessään alahuone vetoaa hallitukseen, jotta koiriin liittyvä lainsäädäntö uudistettaisiin ja kiellettyjen koirien listasta luovuttaisiin. Alahuone haluaisi, että koirahyökkäyksiin liittyvät ongelmat ratkaistaisiin mieluummin kampanjoimalla ja kouluttamalla.
 Esimerkiksi  Hollanti kumosi  tiettyjä rotuja koskevat kiellot vuonna 2008, mutta mustaa listaa on väläytelty uudelleen viime vuosien onnettomuuksien jälkeen.
 Suomessa ja Ruotsissa yksittäisiä rotuja ei ole kielletty, mutta esimerkiksi Ruotsissa vaarallisesti käyttäytyvien koirien pitäminen  ei ole sallittua .
 Lue lisää:
 Tässäkö ratkaisu koirahyökkäyksiin: Omistajat kursseille, rotuja mustalle listalle – tätä mieltä suomalaiset olivat Ylen kyselyssä

Koira-ajokortteja, rotukieltoja ja hihnajuopumuksia – näin Euroopassa on reagoitu viime aikoina paljon puhuttaneisiin koirahyökkäyksiin


Summary: Ihmisoikeusprofessori Martin Scheinin arvosteli Suojelupoliisia Syyriassa sijaitsevalla leirillä olevien suomalaisten leimaamisesta.

Suojelupoliisi kertoo ettei se arvioi Syyrian Isis-alueelle lähteneitä ja nyt al-Holin leirillä olevia naisia ja lapsia yhtenä joukkona, vaan jokaisen tapaus käsitellään yksilönä.
 Suojelupoliisista kerrotaan, että "tämän hetken tietojen mukaan leirillä on noin kymmenen suomalaista naista ja noin 30 lasta".  Lue myös Supon arvio vierastaistelijoista täältä.
 Kansainvälisen oikeuden ja ihmisoikeuksien professori  Martin Scheinin  arvosteli keskiviikkona Yle Radio 1:n  Ykkösaamussa  Suojelupoliisia siitä, että se hänen mukaansa leimaa al-Holin leirin suomalaiset julkisuudessa  turvallisuusriskiksi (STT:n artikkeli) . Scheinin huomautti, ettei leimaamalla  koko ryhmä (HS:n artikkeli)  saada aikaan mitään hyvää kehitystä.
 – Olin aika yllättynyt ja huolestunut siitä, kuinka Suojelupoliisi tuli ulos lausunnoilla, joissa nähtiin nämä naiset ja lapset turvallisuusriskinä, Scheinin sanoi ja jatkoi, että leimaamalla joku ryhmä ei edistetä mitään järkevää kehitystä ja arviointia.
 Scheinin sanoi, että naisten ja lasten tapaukset on arvioitava yksilöllisesti. Kysyttäessä asiasta myös Suojelupoliisi sanoo samaa.
 – Jokaisen konfliktialueelle lähteneen ja sieltä palaavan ihmisen mahdollisesti aiheuttamaa uhkaa arvioidaan yksilöllisesti, eikä yhtenä joukkona. Yksi Suojelupoliisin tehtävistä on kertoa terrorismiin liittyvistä uhkista ilmiötasolla myös julkisuudessa, Suojelupoliisin vt. viestintäpäällikkö  Minna Passi  vastaa Scheininin arvosteluun.
 Työ voi kestää vuosia
 Passin mukaan kaikki mahdolliset palaajat saatetaan viranomaistoimien piiriin tavalla tai toisella.
 – Tilanne tulee vaatimaan moniviranomaisyhteistyötä luultavasti vuosien ajan. Suojelupoliisin rooli on tiedustelutiedon hankinta ja uhka-arvioiden laatiminen. Me teemme tiivistä yhteistyötä muiden poliisiyksiköiden ja muiden viranomaisten kanssa.
 Scheinin patisti Suojelupoliisia "tekemään työnsä", sillä  hänen mukaansa Supolla on käytössään keinovalikoima , jolla al-Holin leiriläisiä pystytään tarkkailemaan ja seuraamaan, jos heidät tuodaan Suomeen.
 Suojelupoliisin mukaan asia ei ole noin yksioikoinen.
 – En voi kertoa operatiivisesta toiminnastamme yksityiskohtaisesti, enkä ota siihen mitään kantaa mahdollisten palaajien osalta. Yleisellä tasolla voin kertoa, että Suojelupoliisi tekee terrorismin torjunnassa tiivistä yhteistyötä muiden poliisiyksiköiden kanssa, Passi sanoo.
 Seuranta monen tahon vastuulla
 – Osa terrorismin torjunnan kohdehenkilöistä on keskusrikospoliisin seurantavastuulla, osa paikallispoliisin seurantavastuulla ja osa suojelupoliisin seurantavastuulla. Yhteensä terrorismin torjunnan kohdehenkilöitä on tällä hetkellä noin 390.
 Suojelupoliisin mukaan kuvio leirillä olijoiden paluussa Suomeen menee siten, että kansainvälisiä asioita koordinoidaan ulkoministeriössä ja jos tulee tarve rikostutkintaan, siitä vastaa keskusrikospoliisi.
 Oman vaikeutensa diplomaattiseen tilanteeseen tuo se, että neuvotteluosapuolena ei ole toimivaa valtiota. Al-Holin leiri on Syyrian kurdien alueella.
 – Se, miten mahdollisten palaajien kanssa toimitaan, on poliittinen päätös. Suojelupoliisi hoitaa omia tehtäviään normaaliin tapaan yhteistyössä muiden viranomaisten kanssa. Viranomaistoimintaa koordinoivat ministeriöt, Passi kertoo.
 Lue myös:
 Suomen viranomaiset ovat keskustelleet kurdien kanssa Isis-leirin suomalaisista: "Sisäministeriössä oli paljon kysyttävää"
 Isis-leirin suomalaisnaiset haluavat kotiin, omaiset maksaisivat matkan, miksi edes lapsia ei haeta? Rinne: "Emme voi vain mennä leirille ja viedä ihmisiä pois"
 Sisäministeriön kansliapäällikkö Ilkka Salmi: Palaavia Isis-naisia odottaa rikostutkinta – "Rikosten selvittäminen ainakin teoriassa mahdollista"
 Pääministeri Rinne suomalaisista Isis-lapsista: "Jos asia olisi helppo, se olisi jo päätetty"
 Analyysi: Isis-leirin suomalaislapset ovat ensisijaisesti poliittinen ongelma, johon on tarjolla kaksi epäsuosittua ratkaisua

Suojelupoliisi: Al-Holin leirillä olevien suomalaisten tapaukset tutkitaan yksitellen – palaajat viranomaistoimien piiriin "tavalla tai toisella"


Summary: Ympäristöministeriö rahoittaa kahta eri vesiensuojelututkimusta tänä ja ensi vuonna.

Ympäristöministeriö käynnistää tutkimus- ja kehittämishankkeet rakennekalkin ja kuitulietteiden käytöstä maatalouden vesiensuojelukeinona. Hankkeet toteutetaan tänä ja ensi vuonna.
 Rakennekalkkia koskevan tutkimushankkeen toteuttavat Turun ammattikorkeakoulu yhdessä Turun kaupungin, ProAgria Länsi-Suomen, Pyhäjärvi-instituutin, Sokerijuurikkaan tutkimuskeskuksen, Suomen ympäristökeskuksen ja Luonnonvarakeskuksen kanssa.
 Kuitulietteitä koskevan tutkimushankkeen toteuttaa Luonnonvarakeskus yhdessä Vantaanjoen ja Helsingin seudun vesiensuojeluyhdistys ry:n kanssa.
 Tavoitteena on selvittää muun muassa Turun AMK:n vetämässä hankkeessa rakennekalkin vaikutukset vesistöön ja maaperään. Rakennekalkilla sidotaan fosforia pelloilla maaperään, jotta fosfori ei valu vesistöihin ja siten rehevöitä vesistöjä. Tähän tarkoitukseen on käytetty Varsinais-Suomen pelloilla viime vuosina kipsiä, johon on saatu myös rahoitusta.
 Ympäristöministeriön tiedotteen mukaan kuitulietteet, kuten nollakuitu ja eri tavoin käsitellyt sekalietteet, ovat taas metsäteollisuuden sivutuotteita. Kuitujen mukana maaperään tulee hitaasti hajoavaa hiiltä, joka aktivoi mikrobitoimintaa ja parantaa näin maan rakennetta. Tämä vähentää ravinteiden huuhtoutumista.
 Viime vuonna eduskunta myönsi kolmelle vuodelle yhteensä 45 miljoonaa euroa Itämeren rehevöitymisen estämiseen.
 Lue lisää:
 Saaristomeri sai valtiolta puhdistusrahaa miljoonia euroja – pellot saavat kipsikäsittelyn
 Vesien rehevöitymisen estämiseen lisää keinoja – myös kalkitus  leikkaa peltojen ravinnepäästöjä

Rakennekalkin ja kuitulietteen käytöstä pelloilla käynnistetään tutkimus – tavoitteena selvittää vaikutuksia vesistöön ja maaperään


Summary: Surisevat kaiuttimet aktivoidaan, kun juna lähestyy.

Intian valtion rautatieyhtiö Indian Railways on kehittänyt täysin uudenlaisen tavan saada norsut hätistettyä rautateiltä.
 ”Plan Bee” -nimeä kantava menetelmä on perin yksinkertainen: rautatieosuudet, joissa norsuja tavataan, on varustettu kaiuttimilla, jotka soittavat mehiläisen kovaäänistä surinaa.
 Kaiuttimia kokeiltiin ensin kesyihin, sitten villeihin norsuihin. Viime vuonna Indian Railways päätti ottaa ”Plan Been” käyttöön alueilla, joissa norsuja liikkuu runsain määrin.
 Lähes 70 norsua on kuollut törmättyään juniin vuosien 2017–2019 aikana. Turmia on sattunut erityisesti Koillis-Intiassa Assamin ja Länsi-Bengalin osavaltioissa.
 Nyt Assamissa on asennettu lähes 50 surisevaa kaiutinta metsäalueille lähelle raiteita. Ne aktivoidaan, kun juna lähestyy. Surinan kantama on reilut puoli kilometriä.
 Assamin osavaltiossa elelee noin 6 000 norsua eli 20 prosenttia koko Intian norsukannasta.
 Norsut surmanneet lähes 2 300 ihmistä viidessä vuodessa
 Norsujen tiedetään pelkäävän mehiläisten surinaa ja pistoja. Keralan osavaltiossa kyläläiset ovat käyttänneet niin sanottuja ”mehiläispesäaitoja” karkottaakseen ryöstelevät norsut. Kun eläin koskettaa aitaan, tulevat aitaan kiinnitetyn laatikon sisällä olevat mehiläiset ulos puolustamaan vihaisesti yhdyskuntaansa.
 Viimeisen viiden vuoden aikana norsut ovat surmanneet lähes 2 300 ihmistä. Norsuja on kuollut viimeisen kahdeksan vuoden aikana 700. Suuri osa norsuista kuolee sähköaitoihin.
 Vihaiset paikalliset myös myrkyttävät ja ampuvat eläimiä kostaakseen niiden perheissä aiheuttamat kuolemat. Norsut myös tuhoavat viljelysmaita ja aiheuttavat rautatieturmia.
 Eläintensuojelijat muistuttavat, että norsut tulevat ihmisten ilmoille, koska niiden luonnollinen elintila kutistuu jatkuvasti. Surisevien kaiuttimien käyttöönottoa eläinsuojelijat ovat kiitelleet.

Intiassa keksittiin keino saada norsut pois junaraiteilta: ”Plan Bee”


Summary: Ensi viikolla Suomeen saapuu lämpimämpää ilmaa, mutta samalla voi tulla sateita.

Kesälomalaisten on turha odotella hellettä ainakaan viikkoon. Maan sääkartta näyttää viileitä lukemia varsinkin Itä-Suomessa.
 – Huomenna torstaina on viikon kylmin päivä. Suomen itäisissä osissa lämpötilat jäävät 10–15 asteeseen, sanoo Ylen meteorologi  Matti Huutonen .
 Lännessä ja etelässä on torstaina lämpimämpää eli 15–20 astetta.
 Matti Huutonen / Yle
 – Tuo 20 astetta voi kylläkin olla tosi tiukassa, ennustaa Huutonen.
 Aivan ennätyskylmiä lukemia ei ole näkyvissä, mutta tilastollisesti koko maassa on poikkeuksellisen kylmää.
 – Jos esimerkiksi Itä-Suomessa on normaalisti tähän aikaan 20–22 astetta, nyt ollaan jopa kymmenen astetta alle keskiarvon, Huutonen sanoo.
 Loppuviikosta on hieman lämpimämpää, mutta silloinkaan ei todennäköisesti ylitetä 20 asteen rajaa missään päin Suomea. Hyvänä puolena voi pitää sitä, että ilma on poutaista ja sade jää vähiin.
 Heinäkuun alun ennätyskylmiä päiviä Ilmatieteen laitos katsoi Ylen pyynnöstä heinäkuun ensimmäisen puoliskon viileimpiä päivälämpötiloja kautta aikojen. Ilmatieteen laitos on tilastoinut Suomen lämpötiloja vuodesta 1961 lähtien. Helsingin Kaisaniemen tilastot ylettyvät 1800-luvulle saakka. Luvut ovat kunkin päivän maksimilämpötiloja. Kilpisjärvi 2,8 astetta, mitattu 2017 Rovaniemi 8,6 astetta, mitattu 2017 Joensuu 9,3 astetta, mitattu 1992 Kajaani 9,6 astetta, mitattu 1993 Helsinki 9,7, mitattu 1908 Jyväskylä 9,8, mitattu 2017 Lappeenranta 10,1, mitattu 1976 Vaasa 11,6 astetta, mitattu 1977
 Tuleeko hellettä edes heinäkuun lopulla?
 Ensi viikon loppupuolella Suomeen saapuu kaakosta lämmintä ilmamassaa.
 – Samalla kuitenkin epävakaus ja sateet lisääntyvät. Eli muuttuuko lämpötila sitten sen kummallisemmaksi? Huutonen pohtii.
 Hän ei uskalla ennustaa heinäkuun loppupuolen säätä.
 – Lumipeite ei sentään kartu heinäkuussa, Huutonen veistelee, mutta vakavoituu sitten.
 Matti Huutonen / Yle
 – Varovasti voin arvioida, että kaikkein kylmimmät lämpötilat alkavat olla ohi ja lämpötila palaa tavanomaisiin lukemiin loppukuusta, meteorologi sanoo.

Suomessa on nyt poikkeuksellisen kylmää – Ylen meteorologi Matti Huutonen: "Lumipeite ei sentään kartu"


Summary: Yhtiö rakensi viime vuonna varaston, joka vetää miltei miljoona litraa viskiä.

Kyrö Distilleryn panostus markkinointiin ja viskiin on vienyt yhtiön tuloksen pakkaselle. Kyrö Distilleryn tulos oli viime vuonna yli 600 000 euroa miinuksella. Toimitusjohtaja  Mika Lipiäinen  kertoo, että tuloksen painuminen oli odotettua ja omistajien tietoinen päätös.
 – Päätimme vuonna 2017, että lähdemme investoimaan rajusti markkinointiin ja viskintuotannon laajennukseen. Tiesimme, että seuraavat kolme vuotta tulemme olemaan aika selkeästi tappiolla, Lipiäinen sanoo.
 Investointien odotetaan kääntävän kurssin vuonna 2021.
 – Sitten, kun viski laitetaan markkinoille ja markkinointipanokset alkavat maksaa itseään takaisin, noustaan taas plussalle, sanoo Lipiäinen.
 Talouselämä  kävi yhtiön lukuja läpi keskiviikkona.
 Firma omissa käsissä
 Kyrö Distillery keräsi rahoitusta ja uusia omistajia rahoituskierroksella viime vuonna. Rahoituskierroksen jälkeenkin, viisi perustajajäsentä omistaa yhtiöstä vielä lähes 80 prosenttia. Sijoittajia on mukana 15.
 – Meillä on vakaa kontrolli firmasta. Rakennamme brändiä pitkäjänteisesti ja lisäämme samaan aikaan tuotantokapasiteettia. Silloin tie ei ole jatkuvasti voitollinen, Lipiäinen toteaa.
 Tislaamo tuli tunnetuksi ginistään, jonka myynnin kasvu pysähtyi viime vuonna. Kulunut vuosi on alkanut ginin osalta hyvin, sillä sen myynti on kasvanut viime vuodesta 15–20 prosenttia. Jatkossa omistajat haluavat kuitenkin tehdä tunnetuksi yhtiön brändin kokonaisuudessaan.
 Byrokratia maksaa
 Viime vuonna Kyrö Distillery  rakensi Isoonkyröön valtavan viskivaraston . Panostus on suuri ja varastoon mahtuukin miltei miljoona litraa viskiä.
 – Varasto täyttyy hyvää vauhtia. Mutta se on hyvä esimerkki siitä, miten työlästä ja kallista laajentaminen on. Jos verrataan Skotlantiin, niin siellä rakennetaan viskitynnyreille yksinkertaisia peltihalleja. Meille maksaa sellaisen 1,5 miljoonaa rakentaa varasto. Ero Skotlantiin on vähintään kymmenkertainen.
 Ero syntyy suomalaisista viranomaisvaatimuksista, jotka tekevät Lipiäisen mukaan toimintaympäristöstä tislaamolle haastavan.
 – Meiltä vaaditaan ihan erilaisia rakenne-, eristys-, ilmastointi- ja jäähdytysratkaisuja ja sammutusjärjestelmiä verrattuna siihen, millaista se muualla on.

Kyrö Distilleryn panostukset veivät yhtiön tuloksen pakkaselle – Toimitusjohtaja: Viskin varastoiminen Suomessa maksaa moninkertaisesti Skotlantiin verrattuna


Summary: Ennen koiran hankkimista kannattaa miettiä ainakin, millainen rotu ja millainen koira persoonaltaan olisi juuri sopiva.

Ihmisiin ja muihin koiriin kohdistuneet koirahyökkäykset herättävät aina huolta. Yle julkaisi tänään  kyselyn, jossa etsittiin ratkaisuja koirahyökkäysten vähentämiseksi.  Noin yhdeksän kymmenestä vastaajasta oli sitä mieltä, että koirahyökkäyksiin on puututtava jollain tapaa.
 Mutta mitä asioita olisi hyvä huomioida ennen koiran hankkimista?
 Radio Suomen Päivä kysyi ohjeita tuoreille koiranomistajille tai sellaiseksi haluaville  eläintenkouluttajalta ja Kennelliiton käyttäytymisen jalostustyöryhmän puheenjohtajalta,  Tuire Kaimiolta .
 1. Ota pentu harkiten
 Oikean koirarodun valinta on oleellisinta. On tärkeää pohtia tarkkaan, että sopiiko tämä tietty koirarotu ensimmäiseksi koiraksi. Ensimmäisen koiran olisi hyvä olla pieni tai keskikokoinen.
 – Lähinnä vain siksi, että se saa vähemmän tuhoa aikaan kuin iso. Pienemmän tai keskikokoisen koiran kanssa voi opetella tunnistamaan koiran eleitä. Millaisia ne ovat ennen mahdollista hyökkäystä? Näin eleet tunnistettaisiin ennen kuin ollaan uhkaavassa tilanteessa, Kaimio pohtii.
 2. Tutustu pennun isään!
 Rotukoiratkaan eivät ole keskenään samanlaisia. Koirien geeneissä on paljon erilaisia muuttujia, joiden takia tulevasta pennusta voi tulla käyttäytymisprofiililtaan toisenlainen kuin on ajateltu. Kaimion mukaan olisi hyvin tärkeää, että tulevat pennunomistajat ovat nähneet pennun isän ja äidin.
 – Hirveän harva on nähnyt koiran isää muualla kuin koiranäyttelyissä. Isää pitäisi mennä tapaamaan sen kotipiiriin. Näin voidaan parhaiten havaita, että käyttäytyykö koira kotona niin kuin on ajateltu.
 3. Vie itsesi pentukouluun!
 Ennen pennunhankintaa olisi hyvä vierailla pentukoiran koulutuskurssilla. Näin oppisi tarvittavia taitoja jo ennen koiran saapumista.
 Samalla oppisi tunnistamaan, miltä koirat näyttävät ärsyyntyessään. Jos koira on hyvin koulutettu, voidaan hyvin opetetulla luoksetulopyynnöllä lopettaa uhkaava tilanne.
 – Jos näitä merkkejä ei osaita havaita, tullaan olemaan myöhässä.
 4. Omistajalla tulee aina olla jotain parempaa
 – Kaikki koirat kannattaisi opettaa uskomaan, että omistajalta löytyy on aina jotain parempaa, mitä ympäristössä on.
 Kalmion mukaan rajavartiolaitoksen koirienkoulutusmenetelmät ovat loistavia. Niissä opetetaan pienestä pitäen siihen, että "kun luovut liikkumattomasta lelusta, saat omistajalta liikkuvamman lelun tilalle".
 – Näin koirat saadaan vähitellen erilaisten saaliiden ja saaliiksi luultujen asioiden luota pois yhdellä komennolla, kun koirat olettavat omistajilla olevan jotain parempaa.
 Lue lisää:
 Mitä tulisi huomioida koiraa hankkiessa? Kennelliiton tärkeimmät ohjeet ja kysymykset. (Linkki vie Kennelliiton sivuille)
 Koiran ja omistajan hyvän suhteen lähtökohta on luottamuksessa – 8 vinkkiä, joilla parannat suhdetta koiraasi
 Tuira Kaimion kolumni: Suloisesta koirasta tuli melkein murhaaja, mutta käynti eläinlääkärissä palautti koiran ystävälliseksi itsekseen
 Koiran saa tottelemaan katsekontaktilla – ei huutamisella
 HESY vaatii koira-ajokorttia – koirahyökkäysten määrä lisääntynyt hurjasti

Pohditko hankkivasi koiran? Huomioi vähintään nämä 4 asiaa ennen ostopäätöstä


Summary: Uhri on tajuton eikä poliisi tiedä hänen henkilöllisyyttään.

Sisä-Suomen poliisi tutkii törkeää pahoinpitelyä, joka tapahtui tiistaina kello 21. jälkeen Ylöjärven Kaurasmäentie 15:n kohdalla katualueella. Uhrin päähän oli kohdistettu voimakasta väkivaltaa.
 Uhrin tila on vakava. Uhri on poliisin mukaan edelleen tajuton, eikä hänen henkilöllisyytensä ole poliisin tiedossa.
 Poliisi on pidättänyt tekoon epäiltynä kaksi miestä, joista toinen tavoitettiin tiistaina noin 100 metrin päästä tapahtumapaikasta ja toinen Tampereelta keskiviikkona iltapäivällä.
 Rikoskomisario Ossi Kaario kertoo, että ensimmäisenä kiinniotettu on kiistänyt osallisuutensa pahoinpitelyyn ja sanoo Tampereelta kiinniotetun aiheuttaneen vammat. Keskiviikkona tavoitettua päästään Kaarion mukaan kuulustelemaan vasta torstaina.
 Pahoinpitely sattui omakotialueella
 Kaurasmäentie sijaitsee hieman Ylöjärven keskustan ulkopuolella, pientalovoittoisella asuinalueella. Pahoinpitely tapahtui yhden omakotitalon portin kohdalla. Uhrin löysi talon asukas.
 Uhri on arviolta 50–60 -vuotias ja normaalivartaloinen. Hänen pituutensa on noin 175 senttiä, hänellä on ruskeat, siistit lyhyet hiukset jotka pään päällä pystyssä. Miehellä on osittain harmaantunutta partaa suun ympärillä ja yllään musta takki.
 Poliisi pyytää pahoinpitelyn nähneitä tai siitä jotain tietäviä sekä uhrin mahdollisen henkilöllisyyden tietäviä ottamaan yhteyttä Nokian poliisiin numeroon 0295 445 888 tai sähköpostilla osoitteeseen vihjeet.pirkanmaa@poliisi.fi.

Törkeä pahoinpitely Ylöjärvellä – tuntemattoman uhrin tila on vakava