Summary: Pääosin verkossa tapahtuva vaalihäirintä voi osua Suomeen, mutta tärkeintä on pitää pää kylmänä.

Vaalihäirinnästä on tullut uusi normaali. Sen osoittavat lukuisat esimerkit eri maiden vaaleista viime vuosilta. Vaalihäirikköjä saattaa olla liikkeellä tulevana viikonloppuna Suomessakin.
 Häiriköt yrittävät hämmentää ja kylvää ihmisiin epäluuloa – tai pahimmillaan vaikuttaa vaalitulokseen.
 Pää kannattaa pitää kylmänä, sillä monet häirintätavat voi tunnistaa. Listasimme kuusi tapaa, joilla vaaleja on viime vuosina häiritty erityisesti verkossa ja sosiaalisessa mediassa ja arvioimme, kuinka todennäköisä ne ovat Suomessa.
 1. Vaalitulos on huijaus! Verkkohyökkäys kaataa vaalien tulossivut
 Ruotsalaiset äänestivät Tomelillan kunnassa syyskuussa 2018. Johan Nilsson / EPA
 Kun vaali-illan jännittävä ääntenlaskenta on käynnissä, tapahtuu jotain outoa: virallinen vaalien tulossivusto romahtaa. Sivusto on alhaalla hetkittäin, tuntien ajan.
 Näin kävi Ruotsissa syyskuussa parlamenttivaalien iltana. Ongelma vaaliviranomaisen val.se-sivustolla paljastui  palvelunestohyökkäykseksi,  jossa sivusto lamautettiin lähettämällä sille samanaikaisesti suuria määriä palvelupyyntöjä.
 Samalla sosiaalisessa mediassa pääsivät irti salaliittoteoriat. Maahanmuuttovastaisen ruotsidemokraattien äänimäärä laski samanaikaisesti, joten kopeloiko joku itse vaalitulosta?
 Näin ei käynyt, mutta huhut ja hashtag #valfusk (vaalihuijaus) velloivat hetken aikaa.
 Palvelunestohyökkäys on verraten helppo ja halpa järjestää. Se voi olla osa ulkopuolisen valtion hybridivaikuttamista, mutta tekijä voi olla myös pelkkä yksittäinen hakkeri.
 Entä Suomessa?
 Itse vaalituloksen sotkeminen teknisesti on äärimmäisen vaikeaa, eikä siitä pidä olla huolissaan.
 Suomalaiset antavat äänensä kynän ja paperin avulla, joten verkossa liikkuvat hakkerit eivät pääse käsiksi äänestyslippuihin.
 Palvelunestohyökkäykset ovat mahdollisia. Suomen viralliselle tulossivustolle vaalit.fi:hin tehtiin jo yksittäinen hyökkäys sunnuntaina 7. huhtikuuta, mutta isku oli  keskusrikospoliisin mukaan heikko ja lyhytaikainen.  Poliisi ei ole esittänyt arviota hyökkäyksen tekijästä.
 2. Tietovuoto! Ehdokkaan mainetta yritetään mustata vaalien viime metreillä
 Ranskan presidentti Emmanuel Macron joutui tietovuodon uhriksi. Yoan Valat / EPA
 Vuotosivusto Wikileaks julkaisi ennen Yhdysvaltain presidentinvaalia 2016 tuhansia sähköposteja, jotka oli hakkeroitu demokraattien presidenttiehdokkaan  Hillary Clintonin  kampanjapäällikön tililtä.
 Yhdysvaltain tiedusteluviranomaisten mukaan sähköposteihin oli päästy käsiksi  Venäjän avustuksella .
 Ranskan presidentinvaaleissa 2017 nettiin puolestaan vuodettiin  Emmanuel Macronin  kampanjan  sisäisiä asiakirjoja , sähköposteja ja kirjanpitoa. Lisäksi someen lisättiin Macronista kertoneita valedokumentteja.
 Materiaali vuodettiin muutamia tunteja ennen vaalikampanjoinnin päättymistä. Hakkerit olivat murtautuneet useille sähköpostitileille.
 Entä Suomessa?
 Asiantuntijat eivät pidä merkittävän tietovuodon mahdollisuutta Suomessa todennäköisenä ennen vaaleja.
 Sen mahdollisuutta ei kuitenkaan voida sulkea pois. Tietovuodon tekijä voisi yrittää tärvellä esimerkiksi yksittäisen ehdokkaan maineen.
 3. Äänestyspaikka on muuttunut! Outo väite äänestystavasta voi olla sumutusta
 "Säästä aikaa. Vältä jonotus". Näin lupaa mainos, joka kehottaa äänestämään vaivattomasti pelkän tekstiviestin avulla. Tällaiset Hillary Clintonin kuvalla varustetut  valemainokset levisivät  Yhdysvalloissa marraskuussa 2016, vaikka kännykällä äänestäminen on maassa täysin mahdotonta. Tarkoitus oli pitää Clintonin äänestäjät pois vaaliuurnilta.
 Häiriköt yrittivät sumuttaa äänestäjiä vaalien loppumetreillä  myös Ruotsissa viime syksynä.  Somessa levisi valeohjeita muun muassa vaalilipukkeita varten olevien kirjekuorien sulkemistavasta sekä huhuja, joiden mukaan jotkut ihmiset oli merkitty jo äänestäneiksi, vaikka nämä eivät olleet edes vielä käyneet äänestyspaikalla.
 Ruotsin häiriköinnin tarkoituksena oli lietsoa epäluuloa ja vähentää ihmisten luottamusta maan vaalijärjestelmään.
 Entä Suomessa?
 Jos vaalipäivänä leviää epämääräistä tietoa esimerkiksi äänestyspaikkojen muuttumisesta tai niiden poikkeuksellisista aukioloajoista, kannattaa tietoihin suhtautua suurella varauksella. Tiedot kannattaa tarkistaa aina joko viranomaisilta tai luotettavista tiedotusvälineistä.
 4. Jankuttava automaatti! Botit levittävät valheita ja epäluuloa
 Botti voi mahdollisesti näyttää tältä: profiilikuvaa ei ole, ja nimi näyttää nopeasti tekaistulta. Yle Uutisgrafiikka
 Ruotsissa automatisoitujen Twitter-tilien eli bottien määrä kaksinkertaistui ennen syyskuun 2018 parlamenttivaaleja. Botit suolsivat yli 60 000 twiittiä ja ne levittivät ylivoimaisesti eniten maahanmmuuttovastaisen puolueen ruotsidemokraattien sanomaa sekä vielä tiukemman linjan puolueen, Alternativ för Sverigen (AfS) kantoja.
 Asia käy ilmi Ruotsin puolustusvoimien tutkimuslaitoksen  FOI:n raportista,  jossa tutkittiin yli 600 000 Twitter-viestiä.
 Entä Suomessa?
 Boteille tyypillistä on, että ne käyttävät keksittyjä nimiä ja esimerkiksi varastettua profiilikuvaa. Usein ne jankuttavat samaa asiaa. Ylen tietojen mukaan Suomessa ei ole tähän mennessä havaittu sellaista bottitoimintaa, että sillä olisi ollut mainittavaa vaikutusta vaaleihin.
 Vaaliviikonloppuna Twitterissä ja muualla sosiaalisessa mediassa liikkuviin tietoihin kannattaa suhtautua kriittisesti. Jos liikkeelle lähtee varmistamattomia huhuja esimerkiksi vaalivilpistä, on hyvä tarkistaa, onko niiden takana epämääräinen tili.
 5. Äkkinäinen muodonmuutos! Verkkosivun tai sometilin sisältö vaihtuu
 Kuvakaappaus Instagramista
 Venäjän kansallislaulu pauhaa, ja ruutuun ilmestyy kuvia presidentti  Putinista , venäläissotilaista ja Kremlistä.  Näytti siltä,  että Latvian oma Facebook, hyvin suosittu sosiaalisen median sivusto Draugiem oli muuttunut lokakuisena päivänä 2018 hetkessä Venäjän propagandasivustoksi.
 Hetki sattui olemaan Latvian parlamenttivaalien äänestyspäivä.
 Sivuston muodonmuutos ehti hämmentää latvialaisia vain hetken. Draugiemin edustaja kertoi parin tunnin sisällä, että sivusto oli hakkeroitu, mutta hakkeri ei ollut varastanut käyttäjien tietoja. Suurta kohua ei syntynyt, eikä tapauksen uskota vaikuttaneen vaalitulokseen.
 Entä Suomessa?
 Draugiem-sivuston hakkeroinnin takana ei ollut välttämättä Venäjä. Kyseessä saattoi hyvin olla yksittäisen tekijän Putin-pila. Ei olekaan mahdotonta, että vastaavaa tapahtuisi Suomessa.
 6. Koko homma läskiksi! Huumorimeemi irvailee poliitikolle
 Meemillä tarkoitetaan humoristista tai pilkallista kuvaa, fraasia tai videota, joka leviää lähinnä sosiaalisessa mediassa.
 Meemit ovat usein liioittelevia ja stereotyyppisiä. Niiden voima perustuu yksinkertaisuuteen ja viihdyttävyyteen. Ne voivat levitä nopeasti netissä ja saada suuren yleisön.
 Yhdysvaltain kongressin mukaan Venäjä käytti meemejä laajasti informaatiovaikuttamiseen Yhdysvaltain vuoden 2016 presidentinvaalissa.
 Miljoonia ihmisiä  tavoittaneiden meemien tarkoitus oli synnyttää uskonnollisia, poliittisia ja rotujen välisiä  jännitteitä , mikä saattoi kasvattaa ihmisten välistä vastakkainasettelua. Meemien mahdollinen vaikutus vaalitulokseen ei ole tiedossa. Vaalien jälkeen Facebook lupasi kiinnittää aiempaa enemmän huomiota valetilien ja maksettuja mainoksia ostavien tilien tunnistamiseen.
 Entä Suomessa?
 Poliittisia meemejä löytää helposti myös Suomessa sosiaalisesta mediasta. Twitterissä leviää esimerkiksi useita keskustan puheenjohtajaa  Juha Sipilää  pilkkaavia meemejä. Yhdessä suosituimmista meemeistä Sipiläsyöttää tuttipullolla parrakasta turvapaikanhakijavauvaa.
 Facebookista löytyy jopa suomalainen sivusto, jossa on lähinnä kuvankäsittelylle perustuvia  poliittisia meemejä .
 7. Ehdokas on pedofiili! Valemainos levittää rumaa tietoa
 Kuvan eläkeläiset äänestivät Tšekin parlamenttivaaleissa lokakuussa 2017. Martin Divisek / EPA
 Tšekin presidentinvaaleissa tammikuussa 2018  levisi ketjuviestejä,  joissa EU- ja Nato-myönteistä ehdokasta syytettiin pedofiiliksi. Sähköpostitse lähetettyjä viestejä jakoivat eteenpäin erityisesti eläkeläiset, joista moni ei osannut tunnistaa sanomaa valheeksi.
 Valeviesteillä oli tiettävästi vaikutusta ainakin joihinkin äänestäjiin.
 Entä Suomessa?
 On mahdollista, että ehdokkaista tai puolueista levitetään valheellisia viestejä vaaliviikonloppuna. Tšekin tapauksen kaltaisesta sähköpostihyökkäyksestä ei ole tietoa, mutta sen sijaan väärennettyjä vaalimainoksia eri puolueista on ollut Suomessa liikkeellä jo viikkoja.
 Räikeitä feikkimainoksia on puolueille tulleiden tietojen mukaan levitetty ainakin  Turussa , Tampereella ja tiettävästi myös pääkaupunkiseudulla. Ei ole tavatonta, että uusia väärennöksiä näkyisi kaduilla tai niitä jaettaisiin postiluukuista lähipäivinä.
 8. Uhkailua kadulla! Ehdokkaiden kiusaajat yrittävät tukahduttaa keskustelua
 Soldiers of Odinin tunnuksiin pukeutunut mies yritti lyödä Timo Soinia Korson maalaismarkkinoilla Vantaalla maaliskuussa. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Vaalihäirintä voi olla myös kasvotusten tapahtuvaa uhkailua, provosointia ja kimppuun käymistä. Sen tarkoituksena on luoda pelkoa ja tukahduttaa keskustelua.
 Tällaisesta käytöksestä raportoitiin esimerkiksi Britanniassa vuoden 2017 parlamenttivaalien yhteydessä. Monet poliitikot kertoivat saaneensa raiskaus- ja tappouhkauksia sekä kohdanneensa verbaalista hyväksikäyttöä niin kasvotusten kuin netissä.
 Häirinnästä syytettiin etenkin äärivasemmistoa ja -oikeistoa.
 Tapahtumat aloittivat keskustelun siitä, pitäisikö maan lakeja tiukentaa ehdokkaiden suojelemiseksi.
 Entä Suomessa?
 Suomessa vaalirauha on perinteisesti ollut pyhä asia, mutta näissä vaaleissa jotkut ehdokkaat ovat kertoneet kohtaamistaan uhkaavista tilanteista.
 Perussuomalaisten  Laura Huhtasaari  ilmoitti äskettäin itseään ja perhettään koskeneesta  uhkauksesta .  Vasemmistoliiton   Suldaan Said Ahmed  ja  vihreiden   Eva Tawasoli  ovat kertoneet, että heidän kimppuunsa on käyty.
 Väistyvää ulkoministeriä  Timo Soinia  yritettiin puolestaan  lyödä  Korson maalaismarkkinoilla Vantaalla. Soini ei ole ehdolla eduskuntavaaleissa.
 Juttua varten on haastateltu viestintäasiantuntija Jussi Toivasta valtioneuvostosta ja erikoistutkija Antti Sillanpäätä Turvallisuuskomissiosta.

Tapahtuuko lähipäivinä jotain outoa? Näillä nopeilla vinkeillä voit tunnistaa vaalihäirinnän ilmiöt, jotka ovat tapahtuneet jo muualla


Summary: Politiikan tutkijan Markku Jokisipilän mukaan äänestämään lähdetään, oli sää hyvä tai huono.

Ylen meteorologin  Matti Huutosen  mukaan kansalaiset saavat kävellä äänestysuurnille sunnuntaina varsin hyvässä säässä.
 Huutonen kertoo, että sää on eduskuntavaalien varsinaisena äänestyspäivänä tämänhetkisen ennusteen mukaan koko maassa poutainen ja aurinkoinen.
 Päivällä pilvisyys voi lisääntyä hieman, mutta vesisateita ei ole luvassa. Pitkälle aamupäivään mittari näyttää pakkasasteita, mutta päivän edetessä aurinko lämmittää ilman reilusti plusasteille.
 Huutosen mukaan korkeapaine on niin laaja-alainen, että säässä ei synny suuria eroja pohjoisen ja etelän välillä. Lämpötilat nousevat Lappia myöten selvästi yli viiden asteen lukemiin, Länsi- ja Lounais-Suomessa kenties jopa lähelle kymmentä astetta.
 Sää pysyy tasaisen lämpimänä aina siihen saakka, kunnes vaalihuoneistot sulkeutuvat kello 20.
 – Ei yhtään hassumpi kaunis, keväinen sää, kiteyttää Huutonen vaalipäivän olosuhteet.
 "Sään tulisi olla äärimmäinen"
 Vaalipäivälle sattuvan hyvän sään on uskottu yleensä parantavan tai vähintäänkin ylläpitävän tavanomaista äänestysaktiivisuutta.
 Politiikan tutkija, Eduskuntatutkimuksen keskuksen johtaja ja Turun yliopiston professori  Markku Jokisipilä  ei kuitenkaan usko, että säällä on juurikaan vaikutusta äänestysaktiivisuuteen. Hänen mukaansa äänestyshuoneet vetävät, oli sää hyvä tai huono.
 – Uskon, että sään tulisi olla aika äärimmäinen, että se alentaisi huomattavasti äänestysaktiivisuutta. Silloin vaalipäivänä taivaalta pitäisi sataa kissoja ja koiria, Jokisipilä toteaa.
 Jokisipilä muistuttaa, että sään kielteistä vaikutusta äänestysaktiivisuuteen vähentää se, että nykyään kasvukeskuksiin pakkautuneet suuret ihmismassat asuvat tyypillisesti lähellä äänestyspaikkoja hyvien kulkuyhteyksien päässä.
 Keskustelu sään vaikutuksesta äänestämiseen nousee esille aina tasaisin vaalien aikana. Sään vaikutusta äänestäjien käyttäytymiseen ei Suomessa ole kuitenkaan juuri tutkittu.
 – Jotta asiaan saisi ihan varman vastauksen, pitäisi päästä näiden yksittäisten ihmisten pään sisälle, pohtii Jokisipilä.
 Markku Jokisipilä ei usko, että säällä on vaikutusta äänestysaktiivisuuteen. All Over Press / Petteri Paalasmaa
 Jotkut voivat jämähtää terassille
 Entä korostuuko sään merkitys epävarmojen äänestäjien keskuudessa? Jokisipilä arvioi, että kannoistaan epävarmoilla saattaisi olla pienempi kynnys jäädä kotiin äänestyspäivänä huonon sään vallitessa.
 – Jos äänestäminen ei ole näille henkilöille maailman tärkein asia, voi olla että siinä tapauksessa sohva vetää puoleensa enemmän kuin äänestyspaikka.
 Jokisipilä ei usko sitäkään, että sää voisi äityä vaalipäivänä jopa liiankin hyväksi, jolloin äänestäminen saattaa joillakin ihmisillä kiinnostaa muita aktiviteetteja vähemmän.
 – Voihan siinä käydä niinkin, että joku jämähtää terassille istumaan. Mutta asian voi ajatella niinkin, että terassilta ei välttämättä ole pitkä matka äänestyspaikalle, naurahtaa Jokisipilä.
 Hän vinkkaakin, että lämpimän päivän ja kansalaisoikeuden toteuttamisen voi myös yhdistää: ensin äänestämään ja sitten loppupäiväksi terassille.
 Lue myös:
 Suomalainen äänestää sataa tai paistaa – Yhdysvalloissa sade auttaa republikaaneja

Vaalipäivänä pääsee uurnille aurinkoisessa ja lämpimässä säässä – Tutkijan mukaan taivaalta pitäisi sataa "kissoja ja koiria", jotta se vaikuttaisi äänestysaktiivisuuteen


Summary: Gregory Craig on ensimmäinen demokraatti, joka saa syytteen Muellerin Venäjä-tutkintaan liittyen.

Yhdysvalloissa entiselle presidentille  Barack Obamalle  työskennellyt juristi on saanut syytteen valehtelusta liittyen epäiltyihin toimiin Ukrainan hallituksen lobbarina.
 Syyte liittyy erikoissyyttäjä  Robert Muellerin  Venäjä-tutkinnasta käynnistyneisiin selvityksiin, joiden kohteeksi on joutunut myös Donald Trumpin entinen kampanjapäällikkö  Paul Manafort .
 Gregory Craigia , 74, syytetään väärien lausuntojen antamisesta viranomaisille ja tietojen pimittämisestä oikeusministeriöltä. Hän on ensimmäinen demokraatti, joka saa syytteen Muellerin Venäjä-tutkintaan liittyvässä vyyhdissä.
 Obaman hallinnossa työskentelyn jälkeen Craig toimi kansainvälisen lakifirman osakkaana. Ukrainan Venäjä-mielinen hallitus oli hänen asiakkaanaan vuonna 2012.
 Syyttäjien mukaan Craig vältti tietoisesti rekisteröitymistä ulkomaisen hallinnon lobbariksi. Craig on kiistänyt syytteet.

Obaman ex-avustajalle rikossyyte Muellerin Venäjä-tutkintaan liittyvässä vyyhdissä


Summary: Seurasimme kelipäivystäjän työtä Pohjois-Karjalassa läpi talven. Tänä vuonna kausi on jatkunut pitkälle huhtikuuhun.

Huhtikuu on jo pitkällä, mutta lunta sataa tuulen kanssa suoraan päin pläsiä. Aurinkoiset kevätpäivät ehtivät jo viedä ihmisten ajatukset kevätaskareisiin ja tulevaan kesään.  Sitten iski takatalvi .
 Joensuun kaupungin kelipäivystäjä  Tarmo Kontturi  kertoo, että Joensuun seudulla satoi tämän viikon myräkässä 14 senttiä lunta vuorokauden aikana.
 – Hyvähän se on, että lumi sataa nyt, eikä vappuna tai juhannuksena, Kontturi naurahtaa.
 Kaupungin ykkösluokan pyörätiet ehdittiin puhdistaa hiekoitussepelistä juuri ennen uusia lumisateita.
 Silti ei voi sanoa, että takatalvi olisi päässyt mitenkään yllättämään. Joensuussa viiden kelipäivystäjän rinki pyörii normaalisti pääsiäiseen asti.
 Osa pyöräteistä ehdittiin puhdistaa sepelistä. Niitä tuskin tarvitsee enää hiekoittaa uudestaan. Petri Lassheikki / Yle
 Kelipäivystys on ulkotyötä
 Seurasimme pohjoiskarjalaisen kelipäivystäjän työtä talven mittaan. Tällä viikolla päivystysvuoro ei osunut Kontturin kohdalla, mutta kyllä hänkin on osansa saanut talven myräköistä.
 Yleensä paha ilma ajaa kelipäivystäjän töihin jo aamuyöstä. Töihin tulleessaan Kontturi käy läpi viimeisimmät keliennusteet mukavasti konttorin lämpimässä. Sitten on aika laittaa kädet niin sanotusti saveen.
 Petri Lassheikki / Yle
 Päivystäjä hyppää autoonsa ja ajelee öisiä katuja pitkin. Liikkeellä täytyy olla varhain, jotta varmistetaan, että tiet ovat auki seitsemän aikoihin starttaavalle työmatkaliikenteelle. Kun lunta tulee kunnolla, Kontturi mittaa rullamitalla lumen määrää kevyen liikenteen väyliltä eri puolilta kaupunkia.
 Ajoradan liukkautta Kontturi arvioi autoa jarruttelemalla ja kiihdyttelemällä. Näin tehdään lähinnä sen vuoksi, että autolla revittely on päivystäjälle huomattavasti turvallisempaa kuin steppailu keskellä ajorataa. Kevyen liikenteen väylillä Kontturi tunnustelee liukkautta jaloilla potkimalla.
 Päivystäjä päättää, milloin aurat lähtevät liikkeelle
 Ilman päivystäjän komentoa yksikään aura ei Joensuussa liiku. Moni ei tiedä, että ajokeliä tarkkailee oikea ihminen, eikä esimerkiksi tietokoneohjelma. Kelien ennustamisen välineet ovat kehittyneet paljon, silti aurauksen lopullisen onnistumisen varmistajana tarvitaan yhä ihmistä.
 – Keliennusteet tahtovat heittää todellisuudesta Pohjois-Karjalassa aika paljon riippuen vähän matalapaineen suunnasta. Jos matala tuleen lännestä, ennuste pitää yleensä vähän paremmin paikkansa. Idästä päin tulevat rintamat ovat epävarmempia ennustaa, Kontturi kuvailee.
 Hyvä esimerkki ennusteiden epävarmuudesta on alkutalvelta. Tuolloin aamun aikana satoi lunta viisi senttiä, kun ennuste sademääräksi oli puolitoista senttiä. Jos lumenauraus olisi laskettu pelkästään ennusteen varaan, aamun työmatkaliikenteestä olisi tullut täysi kaaos.
 Takatalvi on pian ohi
 Aurauksen suhteen kovimmat ajat alkavat Joensuun korkeudella yleensä joulukuussa.
 Talven voi yleensä julistaa päättyneeksi kaupungin lumiauraosaston osalta maaliskuun lopulla tai huhtikuun alussa. Tänäkin talvena pää- ja kokoojakadut alkoivat pysyä sulina jo maaliskuun puolella.
 Tällaiset näkymät olivat maaliskuussa, kun talven lumet alkoivat viimein sulaa. Petri Lassheikki / Yle
 Viime päivinä satanutta lunta ei kaduilta enää aurata. Kontturin mukaan se sulaa nopeasti pois. Ensi viikolle on jo luvattu toiselle kymmenelle nousevia lämpöasteita. Maanantaina Joensuussakin palataan kesken jääneeseen hiekoitussoran poistoon.
 Paksu nahka on plussaa
 Kelipäivystäjän työ vaatii ennen kaikkea kokemusta. Tarmo Kontturi on ollut Joensuun kaupungilla töissä jo 15 vuotta ja sitä ennen Ilomantsin kunnalla. Ensi vuonna täyteen tulee 40 vuotta kelipäivystäjänä.
 Kelipäivystäjälle tulee palautetta joskus aika reippaalla pensselillä. Talvella palautteen määrä kasvaa samaa tahtia lumipenkkojen korkeuden kanssa.
 – Parhaimmillaan minulle on tullut parisataa puhelua päivässä. Joillakin pinna palaa ja sitten sitä tekstiä tulee. Välillä palaute on jo sellaista, ettei sitä kovin mielellään jaksa kuunnella, Kontturi kuvailee.
 Harmituksen ymmärtää hyvin, kun muistaa, että kelipäivystäjän päivät voivat venyä joskus reilusti yli puolen vuorokauden mittaisiksi.
 Osallistu keskusteluun aiheesta. Keskustelu suljetaan klo 18.

Takatalvi yllätti ehkä autoilijat, mutta ei kelipäivystäjä Tarmo Kontturia – ajokelin liukkautta arvioi yhä ihminen eikä vain ennuste


Summary: Hämeenlinnan peruskoululaiset saavat osaamismerkkejä, kun he hallitsevat tuikitärkeät digitaidot.

Tästä on kyse Hämeenlinnassa peruskoululaiset oppivat digitaitoja osaamismerkkien avulla. Merkit on jaettu neljään ryhmään, jotka ovat käytännön taidot, turvallinen toiminta, tutkiva ja luova työskentely sekä vuorovaikutus. Oppilasagentit auttavat digitaitojen opettamisessa.
 Hämeenlinnaan on kehitetty osaamismerkit peruskoulun  oppilaiden tieto- ja viestintätaitojen  kehittämiseksi. Merkeillä motivoidaan oppilaita digitaitojen harjoitteluun.
 Sami Heino  on Hämeenlinnan kaupungin digitutorkehittäjä ja opettaja. Hän on ollut kehittämässä osaamismerkkejä yhdessä kaupungin muiden tieto- ja viestintäteknologiaryhmän jäsenten kanssa.
 – Tämä halutaan tuoda kaikille kouluille ja kaikkiin luokkiin arkipäiväiseen käyttöön, Heino kertoo.
 Osaamismerkit ovat Hämeenlinnan tapa kehittää oppilaiden taitoja. Vastaavia merkkejä ei ole muualla Suomessa ainakaan peruskoulun puolella, mutta kunnat miettivät vastaavanlaisia tapoja opettaa digitaitoja.
 Osaamismerkit lisäävät oppilaiden digiosaamista
 Hämeenlinnan peruskoulun oppilaat voivat suorittaa osaamismerkkejä Moodlen eli avoimen oppimisalustan kautta.
 Merkit kerätään rehellisesti “rasti ruutuun” -menetelmällä, vaikka vapaa-ajalla. Opetussuunnitelman suuret otsikot on saatu tiivistettyä merkeiksi, jotka auttavat ymmärtämään opetussuunnitelman laajat käsitteet.
 Osaamismerkkejä on yhteensä 16, joka ryhmässä neljä kappaletta. Ryhmät on nimetty englanniksi skills, safety, explore ja connect. Skills-merkki tarkoittaa käytännön taitoja, safety-merkki tarkoittaa turvallista toimintaa, explore tutkivaa ja luovaa työskentelyä ja connect vuorovaikutusta.
 Osaamismerkit auttavat oppilasta tunnistamaan, kun hän hyödyntää digitaitojaan.
 – Jos tehdään vaikka esitelmä Norjasta, siinä opetellaan monenlaisia asioita: tiettyjen ohjelmistojen käyttöä, tiedonhankintaa ja tekijänoikeuksia, Sami Heino selittää.
 .
 Toisen asteen oppilaitoksissa digitaaliset taidot ovat jo isossa roolissa. Mikko Koski / Yle
 Lisäksi on yksi lisämerkki oppilasagentteina toimineille oppilaille. Oppilasagentit ovat oppilaita, jotka ovat kiinnostuneet tekniikasta ja heillä on tietoa ja taitoa auttaa opettajia opetustilanteissa ja muissakin tilanteissa.
 Palaute ja keskustelut tärkeä osa kehitystä
 Tämä vuosi on ollut osaamismerkkien sisäänajovuosi. Palautetta ja mielipiteitä kerätään oppilailta ja opettajilta.
 Suunnitelmissa on, että vastaavanlaisia kursseja rakennettaisiin myös opettajille. Tekninen maailma kehittyy nopeasti, joten osaamismerkkienkin kehittäminen jatkuu vielä.
 Koulusta riippumatta kaikilla oppilailla olisi hyvä olla hallussa samat taidot ammattikouluun tai lukioon mennessä. Jotta voitaisiin kehittää varsinkin yläkoulujen osaamismerkkejä, on tehtävä yhteistyötä toisen asteen oppilaitosten kanssa. On tärkeää tietää, mitä oppilaitokset vaativat uusilta oppilailta tietokoneen käytöstä.
 Taitoja tarvitaan
 Oppilasagentit ovat esimerkiksi Kaurialan koululla opettaneet oppitunnin verran 7.-luokkalaisia Hämeenlinnan perusopetuksen Airo-pilvityöpöydän ja pikanäppäinten käytössä. Näin seiskaluokkalaiset oppilaat voivat saada itselleen osaamismerkin.
 Joillekin oppilaille oppilasagentin opetus on helpompaa sisäistää kuin opettajan opetus, ainakin digiopetuksessa.
 Mielestäni osaamismerkki on hyvä tapa oppia digitaitoja, joita tulen tarvitsemaan myös jatkossa.
 Jutun kirjoittaja, oppilasagentti   Aleksi Kokkonen   Kaurialan koulun 8 A-luokalta oli Yle Hämeenlinnan toimituksessa TET-harjoittelussa.

Papukaijamerkit historiaan, nyt tulevat osaamismerkit – Hämeenlinnassa oppilaista koulitaan digitaitureita


Kahvipannut porisevat kuumina vaalimökeissä Tampereen Keskustorilla. 16-vuotias  Salim Ouazizi  harppoo kampanjaväen ohi. Hän pääsee äänestämään vasta vuoden 2021 kuntavaaleissa.
 Ouazizin kotona ei ole juuri keskusteltu politiikasta tai puolueista.
 – Äiti on sanonut, että pitää vaalisalaisuutena sen, ketä on äänestänyt.
 Tiedossa on, että perhe vaikuttaa äänestämiseen. Aktiivisesti äänestävillä vanhemmilla on yleensä aktiivisesti äänestävät lapset. Mutta mitä puoluetta lapset sitten äänestävät?
 Äänestyskäyttäytymisen periytymistä on selvitetty viime eduskuntavaalien alla tehdyssä  eduskuntavaalit 2015 -tutkimuksessa .
 Periytyminen on vahvempaa puoluekentän oikealla laidalla, kertoo politiikan tutkija  Aino Tiihonen  Tampereen yliopistosta.
 – Isän puoluevalinta periytyy merkittävämmin kuin äidin puoluevalinta. Lisäksi kokoomus puoluevalintana periytyi vahvimmin muihin puolueisiin verrattuna.
 Politiikan tutkija Aino Tiihonen tutki äänestyskäyttäytymisen periytymistä viime eduskuntavaaleissa. Matias Väänänen / Yle
 Kokoomuslaisuuden lisäksi myös keskustalaisuus siirtyi vahvasti sukupolvelta seuraavalle. Tiihosen mukaan syitä olisi kiinnostavaa tutkia lisää.
 – Siinä voi olla kyse yrittäjyyden ja keskiluokkaisuuden vahvasta periytyvyydestä. Myös perinteisten arvojen periytyminen voi olla loogista.
 Työväenluokan keskuudessa puoluevalinta ei periytynyt niin vahvasti kuin tutkijan mukaan olisi voinut olettaa. Työntekijäperheessä kasvaneet äänestäjät mielsivät kuuluvansa työväenluokkaan, mutta eivät silti välttämättä äänestäneet vasemmistoa.
 Syynä on se, että työväenluokkaisuus on saanut 2010-luvulla enemmän uusia poliittisia ilmentymiä kuin keskiluokkaisuus. Tutkimuksen mukaan vuoden 2015 vaaleissa perussuomalaiset oli lähes yhtä suosittu puolue työläisperheissä kasvaneiden joukossa kuin SDP.
 Nuoret eivät tiedä, mitä puoluetta omat vanhemmat äänestävät
 Simeon Puukari  odottaa bussia pienen poikansa kanssa Tampereen Keskustorilla. Taustalla tunnettu kansanedustaja tarjoilee kahvia ja juttelee äänestäjien kanssa.
 Puukarin lapsuudenkodissa puhuttiin politiikasta, mutta ei siitä, mitä puoluetta tai ehdokasta kukin äänesti.
 – Sain itse päättää puolestani. Kotoa ei yritetty vaikuttaa äänestämiseeni. Samaa haluan myös pojalleni.
 On varsin yleistä, että äänestäjä ei tiedä vanhempiensa puoluevalintaa. Vuoden 2015 eduskuntavaalitutkimusta varten haastateltiin lähes 1 600 suomalaista. Heistä noin puolet tiesi vanhempiensa puoluevalinnan.
 Mitä nuorempi ihminen, sitä epätodennäköisemmin hän tiesi, mitä puoluetta vanhemmat äänestivät.
 – Jos ei tiedä vanhempiensa puoluekantaa, todennäköisimmin äänestää perussuomalaisia tai ei äänestä ollenkaan, Aino Tiihonen sanoo.
 Suuret ikäluokat taas olivat nuoriin äänestäjiin verrattuna hyvin tietoisia siitä, mitä puoluetta lapsuudenkodissa kannatettiin.
 Tutkimuksen mukaan äänestäjä, joka ei tiedä vanhempiensa puoluevalintaa, äänestää todennäköisimmin perussuomalaisia tai ei ollenkaan. Antti Eintola / Yle
 Lue lisää:
 Vastaavalta päätoimittajalta: Vaalikamppailu väliaikalähdöllä
 Ylen kannatusmittaus: Perussuomalaiset kiilasi kakkoseksi, SDP:n etumatka kutistunut
 Vaalikone paljastaa: Ehdokkaat ovat usein eri mieltä kuin puolueet ja johtajat – Sipilä puolueensa vasemmassa siivessä, Rinne oikealla

Tiedätkö, miten vanhempasi äänestävät? Isän puoluevalinta ja kokoomuslaisuus periytyvät lapselle


Summary: Ylen interaktiiviset jutut kertovat muun muassa vaalimainoksista, kansanedustajan työstä, arvoista ja ilmastosta.

Entä jos oletkin huolehtinut turhaan?
 Tiedätkö oikeasti, miten Suomella menee? Tieto ei aina lisää tuskaa. Suhtaudumme yhteiskunnallisiin kysymyksiin usein sitä pessimistisemmin, mitä vähemmän niistä tiedämme. Ylen testi haastaa sinut tarkistamaan asenteesi siitä, miten Suomella menee.
 Veikkaa vaalitulosta, voita tyynysetti
 Mikä on puolueiden äänisaalis? Kuinka vanha on nuorin valittavista edustajista? Tulevan eduskunnan sukupuolijakauma? Vaaliveikkaus tarjoaa pähkinän purtavaksi kaikentasoisille politiikan seuraajille.
 Kokeile, miten pärjäisit edustajan saappaissa
 Mitä kansanedustaja oikein tekee työkseen? Ylen pelissä pääset testaamaan, miten toimisit valiokunnissa ja valtapeleissä.
 Näyttäisi lämpenevän – mutta paljonko?
 Vaalikevään yksi puheenaihe on ilmasto. Tässä jutussa voit kertoa syntymäaikasi ja tutkia, miten kotiseutusi lämpötila on muuttunut elämäsi aikana – ja katsoa myös tulevaisuuteen.
 Testaa mikä puolue jakaa periaatteesi
 Onko vaikea ymmärtää eri mieltä olevia? Arvot vaikuttavat politiikan päätöksiin, haluamme tai emme. Ylen arvomittari kertoo, minkä puolueen ehdokkaiden kanssa jaat parhaiten saman arvopohjan.
 Millaisen vaalilupauksen sinä saat somessa?
 Vaalikamppailua käydään somessa. Se mistä tykkäät tai miten viestit vaikuttaa siihen, millaisia vaalilupauksia näet. Ylen vaalimainossimulaattorissa omat valintasi vaikuttavat kuvitteellisten ehdokkaiden vaalilupauksiin. Kokeile millaisen lupauksen sinä saat ja vertaile mitä sama ehdokas viestii muille.
 Lisää vaaleista:
 Ylen vaalikone
 Lue täältä Ylen tärkeimmät vaalijutut

Näiden juttujen päähenkilö olet sinä – tutustu vaalikevään parhaisiin testeihin ja peleihin


Summary: Remonttien laiminlyönti tai suuri korjausvelka voi johtaa remonttilainan hylkäämiseen

Putkiremonttien määrä on Suomessa kasvussa, mutta etenkin syrjäseuduilla putkiremontin hinta voi nousta suhteettomaksi taloyhtiön arvoon nähden, Isännöintiliitosta kerrotaan.
 Liiton kehityspäällikön  Reetta Yrttimaan  mukaan 1970-luvun rakennusbuumin aikana rakennetut kerrostalot ovat pian putkiremontin tarpeessa, jonka myötä putkiremonteille odotetaan noin 14 prosentin vuosikasvua.
 – Eri asia on, saadaanko näitä kaikkia remontteja tehtyä rahoituksen takia, Yrttimaa sanoo.
 – Syrjäisemmillä seuduilla saatetaan joutua tilanteeseen, jossa putkiremonttia ei välttämättä kannata tehdä, kun rahallinen panostus putkiremonttiin nousee liian korkeaksi suhteessa asunnon arvoon, hän jatkaa.
 Yrttimaan mukaan putkiremontti voi jäädä tekemättä myös, jos pankki ei myönnä lainaa. Isännöintiliiton tänään julkaisemasta selvityksestä käy kuitenkin ilmi, että toistaiseksi pankit myöntävät putkiremontteihin lainaa hyvin. Yli 90 prosenttia vastanneista isännöitsijöistä sanoi, että lainan sai ilman lisäselvityksiä. Vain muutama prosentti jäi ilman lainaa.
 Selvitykseen vastasi yli 250 isännöitsijää ympäri Suomea.
 Taloyhtiön syytä olla kaukokatseinen
 Danske Bankista sanotaan, etteivät lainaehdot ole kiristyneet merkittävästi. Pankin mukaan erityisen tarkkaan harkitaan tapauksia, joissa taloyhtiö on laiminlyönyt remontteja tai joille on kertynyt runsaasti velkaa.
 – Taloyhtiön kannattaa pitää huolta, että se pysyy kunnossa sekä teknisesti että taloudellisesti. Etenkin alueilla, joissa neliöhinnat ovat matalia, on tärkeää olla suunnitelmallinen rahoituksessa ja remonteissa, Dansken kiinteistörahoituksesta vastaaja johtaja  Riikka Mäkinen  kertoo.
 Mäkisen mukaan paras tapa varautua putkiremonttiin on olla ajoissa liikkeellä. Liikkumavaraa rajoittaa eniten, jos putkiremonttiin ryhdytään vasta pakkoraossa.
 – Varmasti sellaiset talot, joissa remontteja lykätään, ovat vähemmän kiinnostavia ostajille ja rahoittajille kuin talo, jossa remontti on tehty ajoissa, Mäkinen sanoo.
 Remontin neliöhinta yli 700 euroa
 Isännöintiliitto  selvitti myös toteutuneiden putkiremonttien hintoja. Koko Suomessa perinteinen putkiremontti maksoi keskimäärin 740 euroa neliötä kohti. Pääkaupunkiseudun otos oli Yrttimaan mukaan pieni, mutta siellä putkiremontti maksoi vastaajien mukaan reilu 1 000 euroa neliöltä.
 Toisaalta myös pääkaupunkiseudun asuntojen neliöhinnat ovat toista luokkaa: Tilastokeskuksen tilasto helmikuulta osoittaa, että pääkaupunkiseudulla osakehuoneiston keskimääräinen neliöhinta oli yli 3 800 euroa, pääkaupunkiseudun ulkopuolella neliöhinta taas oli noin 1 640 euroa.
 Isännöintiliiton mukaan putkiremonttia kevyemmät menetelmät, sukitukset tai pinnoitukset, maksoivat keskimäärin 290 euroa neliöltä.

Suomeen 1970-luvulla nousseet kerrostalolähiöt tulevat putkiremontti-ikään – remontin hinta voi syrjäisemmillä seuduilla osoittautua liian suureksi asuntojen hintoihin nähden


Summary: Vajaa vuosi sitten porilaisomistukseen siirtynyt Mäntyluodon telakka on aloittanut yhteistyön Meyerin Turun telakan kanssa.

Porin Mäntyluodossa puhaltaa hyinen pohjoistuuli. Kylmä ilmavirtaus ei haittaa, kun toimitusjohtaja  Manu Grönlund  esittelee Pori Offshore Constructionin tuotannosta viimeksi valmistuneita teräsrakenteita.
 Pihalla makaa kaksi risteilyohjuksen näköistä, noin 25-metristä tolppaa. Toinen on väriltään vihreä ja toinen oranssi. Oulun uuden meriväylän kahdeksan merimerkkiä, yhteensä noin 1,5 miljoonaa kiloa terästä kuljetetaan Mäntyluodosta proomulla Perämerelle vielä kuluvan kevään aikana.
 – Meillä on nyt tällaisia hiukan konepajatyyppisiä töitä, muun muassa merimerkkien paaluja, jotka ovat tässä keväällä loppusuoralla. Ja sitten meillä on myöskin laivalohkon osavalmistusta.
 Toimitusjohtaja Manu Grönlund esittelee juuri valmistuneita massiivisia merimerkkejä. Jari Pelkonen / Yle
 Hetkinen, hetkinen. Laivalohkon osavalmistusta? Tieto särähtää toimittajan korvaan. Onko tämä jokin uusi avaus Mäntyluodon telakalla?
 – Näinkin voidaan sanoa. Emme ole tästä kertoneet vielä kenellekään. Juuri varmistin Meyerin telakalta, että saamme tästä kertoa julkisesti, Grönlund toteaa.
 Halusimme tietoisesti kokeilla miten laivan osien valmistaminen onnistuu.  Manu Grönlund
 Laivalohkojen valmistus on rankasti kilpailtu
 Pori Offshore Constructions on kaikessa hiljaisuudessa ryhtynyt yhteistyöhön Meyerin Turun telakan kanssa. Loistoristeilijöistä pursuava tilauskirja poikii siis alihankintatilauksia myös länsirannikon muille telakoille.
 Mäntyluodossa tilanne on vähintään poikkeuksellinen, sillä laivalohkon osia Porissa ei ole valmistettu miesmuistiin.
 – Edellisestä tämäntyyppisestä tilauksesta on pitkä aika ja nyt on ollut hyvä kehittymisen käyrä. Halusimme tietoisesti kokeilla, miten laivanosien valmistaminen onnistuu.
 Laivalohkon osat valmistetaan Porissa ja kuljetetaan rekoilla Turkuun, missä ne kasataan lohkoiksi. Helposta yhteistyöstä ei ole kysymys, sillä laivalohkojen osavalmistus on äärimmäisen tiukalle kilpailtu kokonaisuus.
 – Meidän alkupään kapasiteettimme työllistyy tästä tilauksesta nyt aika mukavasti. Olemme tämän työn osalta kehittyneet itsekin ja saatu kehitettyä myös valmistusmenetelmiä. Sopii erittäin hyvin yrityksemme strategiaan tasata tilauspiikkejä.
 Mäntyluodon telakalla on nyt 150 henkeä töissä. 50 ihmistä on vielä lomautettuna. Jari Pelkonen / Yle
 50 edelleen lomautettuna
 Mäntyluodon telakan isäntä  vaihtui viime kesänä , kun neljä henkilöä telakan johdosta ilmoitti ostaneensa telakan. Ranskalaisen Technipin alla telakan aktiivisten työntekijöiden määrä painui noin 60:een. Pori Offshore Constructions on onnistunut kutsumaan ison osan lomautetuista työntekijöistä takaisin. Nyt telakan vahvuus on 150 henkilöä. Edelleen noin 50 työntekijää on lomautettuna.
 – Meillä on nyt todella paljon tarjouksia valmistelussa. Tarkoitus on saada mahdollisimman paljon sellaista työtä taloon, että saadaan loputkin kutsuttua töihin, Manu Grönlund sanoo.
 Toimitusjohtaja matkustelee aktiivisesti maailmalla etsimässä uusia urakoita Poriin. Seuraavaksi hän on lähdössä liikematkalle Moskovaan.
 – Venäjällä kauppaa tehdään mielestäni ennen kaikkea henkilösuhteilla. Nyt minua kutsutaan siellä jo etunimellä. Tulkitsen sen hyväksi asiaksi, Grönlund kertoo.
 Mäntyluodon telakan vahva historia tunnetaan
 Grönlundin mukaan Mäntyluodon telakan värikäs historia ja maine tunnetaan ympäri maailmaa. Technipin aika ei ole porilaistelakalle menneisyyden raskas haamu, vaan pikemminkin kultareunainen muisto. POC on suomalainen pk-yritys, jolla on monikansallisen konsernin kokemus ja toimintatavat.
 – Yleensä kysytään, ovatko samat ihmiset vielä paikalla. Kun vastaan, että kyllä ovat, se on selvästi oikea vastaus, Grönlund kehaisee.
 Mäntyluodon telakalta valmistuneiden projektien kuvat koristavat neuvotteluhuoneen seinää. Toimitusjohtaja Manu Grönlundin mukaan ne kertovat telakan vahvasta menneisyydestä. Jari Pelkonen / Yle
 POC:n yksi strategian kulmakivi on toimitusvarmuus. Porilaista osaamista pyritään markkinoimaan sillä, että tilattu tuote toimitetaan juuri niin kuin on sovittu. Onnistumisia on jo saavutettu.
 Jatkotilaus paineastioista Norjaan
 Yhtiö sai viime syksynä vaativan paineastiatilauksen Norjaan Outoteciltä. Ensimmäinen halkaisijaltaan 7,5-metrinen ja 25 metriä korkea, haponkestävästä duplex-teräksestä valmistettu säiliö matkasi Norjaan alkuvuonna. Toimituksen jälkeen telakka sai Outoteciltä samanlaisia reaktoritilauksia vielä kaksi lisää.
 Suuret offshore-erikoisteräsrakenteet ovat POC:n ydintä. Tässä tehdään merimerkin rungon hiiletystä. Jari Pelkonen / Yle
 Grönlundin mukaan pienet projektit ovat pitäneet tähän asti telakkaa pystyssä. Suurten spar-lauttojen eli kelluvien öljynporauslauttojen kaltaisia jättiurakoita ei kuitenkaan ole kokonaan unohdettu, vaikka öljyalan investoinnit ovat olleet viime vuosina vähissä.
 – Erikoisteräsrakenteet offshore-teollisuudelle kaikissa muodoissaan ovat työpöydällä. Ihan kaikesta ei voi vielä puhua. Pyrimme muuttamaan tilauskantaa niin, etteivät tilaukset olisi pelkästään isoja projekteja.
 Tällä hetkellä POC:n tilauskirjaan on kirjoitettu projekteja noin 6 miljoonan euron arvosta. Yhtiö tavoittelee liikevaihdon kaksinkertaistamista tänä vuonna.
 – Koko talon yhteinen tavoite on päästä kiinni yhteen yli 30 miljoonan euron projektiin.
 POC:n laatujohtamisjärjestelmät ja turvallisuus auditoitiin onnistuneesti alkuvuodesta. Jari Pelkonen / Yle
 Katseet tuulivoimassa
 Uudet jättitilaukset eivät välttämättä tule enää öljynporauslautoilta, vaan mukaan on tullut uusiutuvan energian investoinnit. Grönlundin mukaan tämä näkyy siinä, että öljy- ja kaasualan tapahtumissa jopa kaikkein paatuneimmatkin öljy-yhtiöiden edustajat avaavat puheensa vihreällä näkökulmalla.
 Mäntyluodon telakan katse on kiinnittynyt muun muassa merituulivoimaan, josta sillä on jo jonkin verran kokemusta muun muassa Porin Tahkoluodon edustan merituulipuiston jäänkestävistä perustuksista.
 – Me panostamme juuri kelluviin ja painovoimaisiin tuulivoimalajalustoihin. Esimerkiksi Norjassa kaikki mittarit näyttävät, että tulevina vuosina investoidaan valtavia summia offshore-tuulivoimaan.

Mäntyluodon telakka etsii jättikauppoja maailmalta – telakkaa työllistää nyt yhteistyö Meyerin Turun telakan kanssa


Summary: Joukko suomalaisia firmoja käyttää härskisti hyväkseen silpputyöntekijöiden ja työttömien ahdinkoa. Miten tämä on mahdollista, kysyy Asta Leppä.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Pari vuotta sitten keskustelin sukulaiseni kanssa tulevaisuuden työstä. Sukulainen oli sitä mieltä, että melkein kaikki muu työ voidaan korvata automaatiolla ja robotiikalla, vaan ei kahta: hoivaa ja luovaa työtä. Kone ei kosketa, eikä kyseenalaista siihen ohjelmoituja ajatusmalleja.
 Nyt tuo keskustelu lähinnä naurattaa.
 Sillä minkä arvoisiksi hoiva ja luovuus nykyään hinnoitellaan? Koulussa luovat aineet ovat tärkeysjärjestyksessä viimeisinä, ja luovan työn markkinat ovat täynnä mitä räikeintä hyväksikäyttöä.
 Hoivatyössä  kansainvälistyneet jättiyhtiöt pyörittävät  toimintaansa liikevoitto edellä, kun taas itse hoivahenkilöstö saa työmääräänsä nähden suorastaan naurettavaa palkkaa.
 En voikaan olla ällistelemättä , miten moinen silmänkääntötemppu on mennyt kansalaisilta lävitse.
 Kansa on vihainen ”sossupummeille”, jotka kynivät ”ilmaista” julkista rahaa; työttömille, jotka Suomi24-palstan kommenteista tehdyn  tutkimuksen mukaan  ”loisivat” sekä maahanmuuttajille, joille maksetaan ”määrättömät massit” kotouttamistukia. Huomattavasti harvempi on tuohtunut yrityksistä, joille on annettu mahdollisuus käyttää hyväksi heikkoja ja hädänalaisia.
 Naapuri kertoi sukulaispojastaan, joka oli ”harjoittelussa” kiinteistöfirmassa. Poika patistettiin sellaisiin vaativiin tehtäviin kuin luomaan lunta lapiolla kello viideltä aamulla. Palkkaa ei tietenkään herunut, ja jakson jälkeen firma otti uuden opiskelijan ”harjoittelemaan”.
 Keski-ikäiselle tuttavalle suositeltiin puolen vuoden työssäoppimisen opintojaksoa, jonka jälkeen työllistyisi helposti. Firmassa oli tarjolla töitä, joissa ei ollut mitään oppimista, tietysti palkatta ja ilman jatkoa.
 Mikä saa kansalaiset luottamaan enemmän helppoa rahaa havitteleviin firmoihin kuin toisiinsa?
 Muutama vuosi sitten kaverini poika haki  miljoonavoittoja tahkoneeseen jakeluyhtiöön , jossa hänelle maksettiin ala-arvoista parin euron tuntipalkkaa mainosten jakamisesta räntäsateessa.
 Yleisradion MOT-ohjelma tutki  puolestaan työttömien uravalmennuskurssien ympärille syntynyttä miljoonaluokan bisnestoimintaa. Vaikka kursseista on ollut vain marginaalinen hyöty työllistymisen kannalta, vedätyksen annetaan jatkua vuodesta toiseen ”aktivointina”.
 Niinpä on aivan pakko kysyä: mikä saa kansalaiset luottamaan enemmän helppoa rahaa havitteleviin firmoihin kuin toisiinsa?
 Kaiken lisäksi juuri luova työ , jota kaikki juhlapuheissa niin ihastelevat, on yksi kuppauksen typerryttävimpiä temmellyskenttiä. Kirjailijoita ja taiteilijoita arvostetaan, ja fiini väki seisoo näyttelyiden avajaisissa ja kirjojen julkistamistilaisuuksissa  eau de toiletilta  tuoksuen kuohuviinilasit kädessä. Tilaisuuden päätteeksi kirja kinutaan kustantajalta ilmaiseksi, koska eihän suomalaista kirjallisuutta voi tukea edes sen muutaman kympin edestä.
 Pian luova työläinen pyydetään esitelmöimään sämpyläpalkalla Kuusamoon tai kirjoittamaan/maalaamaan/kuvaamaan jokin ”pikku juttu” meidän festivaaleille, mieluiten ilmaiseksi tai hätätapauksessa asevelihintaan. Festivaalin budjetti voi tosin olla miljoona euroa, ja pyytäjä itse vetää neljän tonnin kuukausipalkkaa. Tällainen pyyntö esitetään yleensä intoa puhkuen, jolloin palkkion pyytäjä näyttäytyy ilonpilaajana. Hyvässä lykyssä voidaan vielä todeta loukkaantuneena, että noh, sen julisteen tekeekin sitten tämä meidän Pirkko, jolla oli sentään koulun kuvaamataidossa yhdeksän.
 Mutta miten kummassa luovasta työstä voi tulla vientituote, jos siitä ei haluta maksaa edes omassa maassa?
 Samaan aikaan arvovaltaiset työryhmät  luovuttelevat esityksiään  politiikoille ja puhuvat syvällä rintaäänellä luovan työn potentiaalista ja ”skaalautuvuudesta” – siitä, miten luova työ voisi olla suuri suomalainen vientituote ja millaiset huippunäkymät sen kautta avautuvat. Mutta miten kummassa luovasta työstä voi tulla vientituote, jos siitä ei haluta maksaa edes omassa maassa?
 Näin silpputyöläiset usutetaan tappelemaan  keskenään pikku roposista ja toimeksiannon myötä avautuvista ”mahdollisuuksista”. Jälkimmäiset kuivuvat liki säännönmukaisesti kokoon. Ohjeeksi annetaan kouluttautua uudelle alalle, mutta harva palkkaa enää keski-ikäistä, kokematonta työntekijää. Osa on päätynyt työskentelemään ”uuden jakamistalouden alustoilla” kuten fillarilähetteinä tai koteja siivoovina kevytyrittäjinä, joissa riskit kantaa liki yksinomaan työntekijä. Muuan tuttu kauppias haukkui työnhakijoita, jotka kehtasivat purnata palkasta ja liian vähistä työtunneista: ”Vätyksiä kaikki!”
 Pikkuhiljaa perinteiset yrittäjät ja kuukausipalkkaiset työntekijät erkanevat yhteiskunnassa yhä kauemmas työttömien ja prekariaatin syö tai tule syödyksi -maailmasta.
 Mutta kuten asiaa tutkinut brittiläinen professori  Guy Standing   on varoitellut : jos työn halpuutusta ja ihmisten riistoa ei saada ajoissa poliittisesti padotuksi, turhautuminen voi johtaa jopa väkivaltaan.
 Eikö kukaan tosiaan välitä?
 Asta Leppä
 Kirjoittaja on vapaa toimittaja, tietokirjailija ja kestävyysurheilun harrastaja. Hän kirjoittaa paraikaa kolmatta kirjaansa, jonka aiheena on vastakkainasettelun ilmapiiri.
 Lähteenä on käyetty:  Juho Saari ,  Miia Behm  &  Krista Lagus : Sosiaalipummi! Moraalipaniikki 2010-luvun Suomessa; teoksessa Sosiaaliturvariippuvuus - Sosiaalipummit oleskeluyhteiskunnassa? (toim. Juho Saari), Tampere University Press, 2017.  Koko kirja löytyy sähköisenä täältä .
 Kolumnista voi keskustella 12.04. klo 16.00 asti.

Asta Lepän kolumni: Onko jo yleisesti hyväksyttyä teettää työtä ilman palkkaa?


Summary: Lontoon poliisi pidätti Wikileaksin perustajan aiemmin Ecuadorin suurlähetystöstä

Vuotosivusto Wikileaksin perustajan  Julian Assangen  avustaja on pidätetty Ecuadorissa, kertoo maan sisäministeri. Avustaja pidätettiin, kun hän yritti poistua maasta ja paeta Japaniin.
 Sisäministeri  Maria Paula Romo  ei kertonut pidätetyn nimeä, mutta sanoi tämän kuuluvan Assangen lähipiiriin. Uutistoimisto AP:n lähteen mukaan pidätetty on ruotsalainen ohjelmistokehittäjä.
 AP:n lähteen mukaan mies pidätettiin, kun viranomaiset pyrkivät purkamaan kiristäjäringin, joka oli uhannut kostaa presidentti  Lenin Morenolle .
 Aiemmin torstaina Lontoon poliisi pidätti Assangen Ecuadorin suurlähetystöstä, missä tämä oli asunut vuodesta 2012. Poliisin mukaan Ecuador oli perunut Assangen turvapaikan.
 Pian pidätyksen jälkeen Britannian oikeusistuin totesi Assangen syylliseksi takuuehtojensa rikkomiseen. Assangen kerrottiin rikkoneen ehtoja, jotka hänelle asetettiin, kun hän pääsi vapaaksi takuita vastaan vuonna 2012.
 Tapaus liittyy Ruotsissa Assangea vastaan nostettuihin syytteisiin. Tietovuotajaa epäiltiin useista seksuaalirikoksista.
 Ecuadorin presidentti ärsyyntyi valokuvista
 Julian Assange sai Ecuadorin kansalaisuuden tammikuussa 2018. Uutistoimisto Reutersin mukaan Ecuador on nyt kumonnut väliaikaisesti Assangen kansalaisuuden. Lisäksi Ecuador syyttää Assangea ja Wikileaksiin liittyviä ihmisiä yrityksistä epävakauttaa maan hallitusta.
 Assangen asianajaja Ecuadorissa,  Carlos Poveda , sanoi Reutersin mukaan toimittajille, että Ecuador perui Assangen turvapaikan kostona presidentti Lenin Morenoon kohdistuvista korruptiosyytöksistä.
 Reutersin mukaan Moreno suuttui, kun hänestä ja hänen perheestään otettuja vanhoja yksityisiä valokuvia levisi sosiaalisessa mediassa. Kuvien ottamisen aikaan Moreno asui perheineen Euroopassa.
 Ecuadorin hallitus sanoi uskovansa, että Wikileaks oli jakanut valokuvat.
 Vankeus uhkaa Yhdysvalloissa
 Yhdysvalloissa puolestaan Assangea syytetään salaliitosta ja pyrkimyksistä murtautua viranomaisten tietojärjestelmiin. Yhdysvallat on vaatinut Assangen luovuttamista maahan, ja pyyntöä käsitellään oikeudessa toukokuussa.
 Assangea voi odottaa Yhdysvalloissa viiden vuoden vankeusrangaistus. Syytteet liittyvät vuoden 2010 massiiviseen tietovuotoon, kun Wikileaks-sivusto julkaisi satojatuhansia Yhdysvaltojen viranomaisten dokumentteja, jotka paljastivat arkaluonteisia tietoja Irakin ja Afganistanin-sodista.
 Assangen asianajajan mukaan tietovuotaja aikoo taistella luovutusta vastaan.

Wikileaksin Julian Assangen avustaja pidätettiin Ecuadorissa – yritti paeta Japaniin


Summary: Turvakodit halusivat Tytti Ripatilta neuvoja työhönsä ja levittivät hänen tarinansa ympäri maan.

Vanha senkki seisoo rivitaloyksiön olohuoneessa kuin ei olisi muualla ollutkaan.  Tytti Ripatti  on maalannut sen valkoiseksi ja vaihtanut siihen uudet vetimet.
 Senkillä on takanaan 50 kilometrin matka Kouvolasta uuteen kotiinsa Haminaan. Samoin sängyllä, astioilla – ja kassillisella kenkiä.
 Turvakotien vuosi Turvakodeilla ja avopalveluilla oli viime vuonna yhteensä lähes 6500 asiakasta Asiakasmäärä on kasvanut viime vuosina Sitä on nostanut turvakotien määrän kasvu ja julkinen keskustelu Meneillään olevan kyselyn mukaan moni väkivaltaa suhteessa kokeva sinnittelee pitkään ennen kuin hakee itselleen apua Avunsaannissa ja avun piiriin hakeutumisessa on selviä puutteita Alle puolet kyselyyn vastanneista on kertonut väkivallasta viranomaisille kuten poliisille tai terveydenhoitajalle Lähde: Ensi- ja turvakotien liitto
 – Tämä oli viimeinen muuttokuorma. Osan huonekaluista myin serkuilleni Lahteen ja osan myin kirppiksellä, Tytti Ripatti kertoo.
 Kaikki tavarat eivät mahtuneet uuteen asuntoon, koska siellä asuu myös Tytti Ripatin uusi avomies.
 32-vuotias nainen on jättänyt taakseen kaupungin, josta hänellä on fyysisesti kipeitä muistoja. Ex-mies pahoinpiteli Ripatin monta kertaa ja lopulta raiskasi hänet.
 Viime keväänä Ripatti kertoi Yle Uutisille kovan  tarinansa . Hän oli menettänyt luottamuksensa ihmisiin.
 Vuoden lopulla hän sai erään tärkeän puhelun. Jo ennen tuota puhelua oli tapahtunut paljon sellaista, joka sai hänet hymyilemään.
 Rakkaus löytyi töistä
 Kesällä 2018 Tytti Ripatti oli päässyt VR:lle koulutukseen ja sitä kautta töihin. Tuntui, että siivet kantaisivat. Koti oli löytynyt Kouvolan Tornionmäestä.
 – Olin valmis, mutta vietin silti ensimmäisen viikon äidin luona. Piti vähän hakea sieltä vielä vauhtia, jotta laskeutuminen tuntui turvalliselta.
 Samana kesänä Ripatti ihastui työkaveriinsa. Alkukesästä suhde ei edennyt moikkailuja pidemmälle, mutta sitten mies rohkaisi mielensä ja pyysi Ripattia veneilemään Loviisaan.
 Kari Saastamoinen / Yle
 Sinne oli lähdössä myös miehen kavereita. Ripatille se ei ollut mikään läpihuutojuttu.
 – Piti miettiä muutama päivä, koska vieraat ihmiset pelottivat. Olin hyvin varautunut.
 Hän rohkaisi mielensä ja lähti mukaan. Miehen kavereilla oli Loviisassa vene, ja seurue vietti viikonlopun saaristossa.
 – Tajusin, että tässä on kyse jostain isommasta.
 Ripatti joutui pureskelemaan suhteen aloittamista monelta kantilta.
 Kiviä polulla
 Työpaikkaromanssi mietitytti, ja lisäksi takana oli väkivaltainen suhde.
 – En uskaltanut hötkyillä ja luoda pilvilinnoja. Ihastuminen oli tosi jännittävää ja pelottavaa. Piti uskaltaa heittäytyä ja olla avoin ja oma itsensä.
 Pariskunta kertoi suhteestaan työnantajalle ja päätti pitää työt ja suhteen erillään. Ripatti halusi kokeilla, mihin ihastuminen johtaa.
 – Rakastuimme. Onneksi minun ei tarvinnut hirveästi avata menneisyyttäni. Mies oli lukenut tarinani, ja olemme puhuneet siitä.
 Nyt suhde on kestänyt vajaan vuoden. Kivet polulla tuntuvat silti arjessa. Yhteen kiveen Ripatti potkaisi varpaansa viime viikolla, kun uuteen kotiin tuli kolme tuntematonta miestä.
 Yle
 Ovikello soi. Tytti Ripatti tiesi odottaa sitä. Isännöitsijän oli määrä tulla kahden muun miehen kanssa hakemaan vanhan hellan pois ja tuoda uusi tilalle.
 Kun he tulivat, Ripatti ei olisikaan halunnut päästää heitä sisään.
 – Koti on turva. Tuntui kuin nämä vieraat ihmiset olisivat tunkeutuneet sinne. Siinä vaiheessa en voinut enää kontrolloida tilannetta.
 Vanhat muistot palasivat mieleen.
 – Asuessani exäni kanssa Kouvolassa kämpässä ravasi koko ajan minulle tuntematonta porukkaa. Minulla ei ollut minkäänlaista sananvaltaa siihen, ketä meille saa tulla ja mihin kellonaikaan. Se oli hirveää.
 Ongelmani tuntuvat välillä ihan lapsellisilta. Välillä mietin, voiko toinen kyllästyä tähän käytökseen.  Tytti Ripatti
 Uusi avomies oli onneksi kotona ja avasi oven. Ripatti pakeni toiseen huoneeseen.
 – Oli päästävä äkkiä pois talosta. Menin syömään aamupalan olohuoneeseen ja puin nopeasti päälleni. Sitten lähdin töihin.
 Se ei ollut ainoa kerta, kun Ripatti ylireagoi arkisiin asioihin.
 Ongelmia kahvinkeitossa
 Eräänä aamuna Ripatti huomasi, että kahvinkeitin piti oudon kovaa ääntä. Kahvi lorisi pannuun ihan eri tavalla kuin pitäisi. Hän ei millään keksinyt, mistä se johtui.
 – Mies tuli tupakalta ja ihmetteli samaa. Sitten hän huomasi, että olin unohtanut laittaa pannuun yhden muoviosan.
 Vanhassa elämässä Ripatti olisi saanut huudot ja ehkä mustelman. Uusi mies nauroi. Nauru oli hyväntahtoista vailla pienintäkään ironiaa.
 – Huomasin, että saan mokata eikä maailma lopu siihen. Minulle ei huudettu eikä minua lyöty. Joskus vieläkin ihmettelen sitä. Voin pyöritellä silmiäni ja sanoa mielipiteeni ilman pelkoa siitä, että minut hakataan. Jos haluan mököttää, saan tehdä sen.
 Hamina on Tytti Ripatin uusi kotikaupunki. Satu Krautsuk / Yle
 Ripatin on ollut vaikea luottaa siihen, että mies pysyy hänen elämässään. Tämä joutui etenkin alussa vakuuttelemaan jatkuvasti, ettei häviä mihinkään.
 – Olen kertonut miehelle, kuinka kanssani kannattaa toimia. Ehkä sen takia hän suhtautuukin kevein mielin häiriöhetkiini.
 Silti Ripatti ei aina kerro miehelleen heti, jos jokin painaa mieltä. Hellatapauksesta hän kertoi vasta viikon kuluttua.
 – Ongelmani tuntuvat välillä ihan lapsellisilta. Eihän normaali ihminen reagoi hellanviemisiin noin. Välillä mietin, voiko toinen kyllästyä tähän käytökseen.
 Näitä asioita Ripatti on pohtinut terapiassa, joka jatkuu yhä. Väkivalta parisuhteessa jättää usein hyvin syvät jäljet, jotka eivät parane ilman pitkäaikaista hoitoa.
 Yhä useampi uhri hakee apua, mutta ei välttämättä sitä saa. Moni myös jää akuutin hoidon jälkeen vaille pitkäaikaista tukea.
 Siksi turvakodit halusivat Tytti Ripatilta neuvoja.
 Iso yleisö pelotti
 Johanna Matikka  luki Tytti Ripatin tarinan samana päivänä kuin se julkaistiin. Hän liikuttui siitä, kuinka rehellisesti ja kaunistelematta nuori nainen kertoi kokemastaan.
 – Tytin kokemus oli erittäin raju. Hänen henkensä oli hiuskarvan varassa ja hän pelasti itsensä viime hetkellä. Tunnistin, että meillä on avopalveluissa asiakkaita samassa tilanteessa, perhe- ja lähisuhdeväkivaltatyön asiantuntijana Ensi- ja turvakotien liitossa työskentelevä Matikka kertoo.
 Pohdimme, miten on mahdollista, että lääkärit toimivat näin vielä nykypäivänä.  Johanna Matikka
 Liitto pyysi Ripatin puhumaan kokemuksistaan työntekijöilleen. Vaikka väkivaltaisissa suhteissa elävien ihmisten kanssa työskentely on heille tuttua, Ripatin tarina järkytti monia. Etenkin se, että Ripatti ohjattiin lääkäristä särkylääkkeiden kanssa takaisin väkivaltaiseen kotiin.
 – Hän kävi monta kertaa lääkärissä, eikä häntä ohjattu mihinkään avun piiriin. Se herätti tuohtumusta ja vihaa. Pohdimme, miten on mahdollista, että lääkärit toimivat näin vielä nykypäivänä.
 Tämän kuvan Tytti Ripatti julkaisi vuosi sitten Facebookissa. Se on otettu jouluna 2016. Tytti Ripatti
 Kun puhelu tuli, Ripatti tunsi aluksi pelkoa. 50-henkinen yleisö tuntui hirveän isolta.
 – Halusin kuitenkin jakaa oman kokemukseni, koska tiedän että on muita. Halusin myös, että auttajat saavat tietää myös sen toisen puolen. Sen, kun ei saa mistään apua.
 Ensi- ja turvakotien liitto pyrkii nyt vaikuttamaan lääkäreiden ja muun terveydenhuollon tapaan suhtautua parisuhteessa väkivaltaa kokeneisiin. Ripatin kokemuksista liitto sai myös eväitä siihen, miten se voi auttaa väkivallan uhria toipumaan. Se työ voi viedä vuosia.
 – Olemme 40 vuotta yrittäneet saada väkivallan uhrit avun piiriin. Seuraava askel on rakentaa heille kokonaisvaltainen tuki, jonka avulla he voivat elää hyvää elämää, sanoo perhe- ja lähisuhdeväkivaltatyön asiantuntija Johanna Matikka.
 Liitto on myös jakanut Ripatin tarinaa turvakoteihin ympäri maata. Se on käytössä sekä työkaluna että asiakkaiden luettavana. Turvakodeilla ja avopalveluillla oli viime vuonna lähes 6 500 asiakasta.
 – Se voi olla voimaannuttava tarina samaa kokeneille. Väkivaltaisessa suhteessa voidaan sitkutella todella pitkään, koska irrottautuminen on tosi monimutkaista. Tytin tarina antaa toivoa, että niinkin vaikeasta tilanteesta voi selviytyä.
 Moni kohtalotoveri sen onkin lukenut.
 Viestejä tulee yhä
 Tytti Ripatti saa vieläkin viestejä naisilta ja miehiltä, jotka elävät samassa helvetissä kuin hän vielä muutama vuosi sitten. Toiset kertovat, kuinka itse uskalsivat aikoinaan lähteä.
 Viestejä on niin paljon, ettei Ripatti ole ehtinyt edes lukemaan kaikkia.
 – Monet hakevat potkua lähteä suhteesta pois. Haluaisin vastata kaikille ja auttaa heitä, mutta aika ei riitä. On pakko valita.
 Hän kertoo naisesta, joka on kirjoittanut useamman kerran.
 Soturinainen on saanut seurakseen kirsikankukkia. Tatuoinnin on tehnyt Tony Raita. Satu Krautsuk / Yle
 Pari viikkoa sitten nainen kirjoitti tulleensa taas hakatuksi ja lähteneensä väkivaltaisen miehensä luota. Muutaman päivän kuluttua tuli uusi viesti.
 – Viesti oli hyvin lyhyt. Nainen kertoi, että kaikki on hyvin. Ajattelin, että hän on palannut taas kotiin. Se on hirveän surullista. Sellaisesta suhteesta ei vain oteta tavaroita ja lähdetä. Se on pitkä prosessi, ja päätös pitää tehdä itse.
 Kun Tytti Ripatti lähti, hän otti olkavarteensa tatuoinnin soturinaisesta. Nyt se on saanut seurakseen kirsikankukkia. Kuva jatkuu vielä.
 – Ajattelen, että kukat pehmentävät soturinaisen kovuutta. On aina hyvä, että kovan kanssa on myös jotain pehmeää.
 Ripatti lähti, mutta toipuminen on yhä kesken. Jollain tasolla se saattaa jatkua läpi elämän. Ripatti on miettinyt perheen perustamista, mutta sitten hän muistaa vankilassa istuvan ex-miehensä. Tämä vapautuu joskus.
 – Helposti mietin, voiko hän tulla kostamaan. Tästäkin olemme puhuneet mieheni kanssa ja se on auttanut. On turha murehtia etukäteen sellaista, mitä ei välttämättä koskaan tule.
 Kuplan vieressä
 Askelet ylöspäin ovat pieniä, mutta samalla suuria. Julkisilla paikoilla paniikkikohtauksia saanut nainen kävi hiljattain yksin kaupassa ja ostamassa avaimenperän isosta kauppakeskuksesta.
 Viime keväänä Ripatti kuvaili elävänsä kuplassa. Se oli väkivallan pelosta syntynyt turvapaikka, joka pullistui jokaisesta lyönnistä. Sinne Ripatti vetäytyi turvaan omaan maailmaansa.
 Tytti Ripatti työskentelee VR:llä liikenteentarkastajana. Tytti Ripatti
 Vielä yli vuosi suhteen päättymisen jälkeen Ripatti tunsi, kuinka kupla imaisi hänet vaikeissa paikoissa takaisin sisälleen.
 Nyt Ripatti sanoo seisovansa jo kuplan ulkopuolella. Hän pääsee sinne silti halutessaan takaisin. Hellaepisodin jälkeen hän vietti kuplassa viikon.
 – Kun tulee ylireagointi, pakenen kuplaan. Saatan olla siellä tunnin tai viikon. Sinä aikana kukaan ei revi minua sieltä pois eikä hylkää. Pääsen sieltä myös omin voimin pois.
 Tulevaisuus näyttää nyt varsin mukavalta.
 – Pussaamme joka aamu ennen töihin lähtöä. Olen kiitollinen ja onnellinen siitä, että mies seisoo rinnallani. Hän on suuri tuki ja turva.

Vuosi sitten 32-vuotias Tytti Ripatti julkaisi mustelmansa – sitten hän sai puhelun, jonka ansiosta tuhannet kotona hakatut saavat nyt apua


Summary: Tulipalo syttyi puoli kymmenen aikaan illalla. Sammutustöissä oli 10 pelastuslaitoksen yksikköä.

Rovaniemellä  on tuhoutunut viime yönä varasto- ja myymälärakennus rajussa tulipalossa . Palo ei aiheuttanut henkilövahinkoja, mutta Suomen Akut Oy:n kiinteistö tuhoutui kokonaan.
 Tulipalo Rovaniemellä 11.4.2019 Sauli Antikainen / Yle
 Lapin pelastuslaitoksen mukaan palo saatiin sammutettua puolen yön jälkeen ja viimeiset yksiköt poistuivat kohteesta puoli neljän aikaan aamuyöstä.
 Rakennuksesta ei saatu pelastettua mitään
 Päivystävä palomestari  Matti Eskonniemi  Lapin pelastuslaitokselta kertoo, että rakennuksesta levisi ilmaan mustaa savua jo siinä vaiheessa, kun ensimmäiset yksiköt saapuivat paikalle.
 – Tulipaloissa syntyy aina vaarallisia kaasuja, mutta tällä kertaa keli oli meidän puolella eikä tulipalosta syntynyt savu päässyt leviämään. Savukaasut eivät olleet myöskään niin myrkyllisiä, että olisimme joutuneet varoittamaan ihmisiä, kuvailee Eskonniemi.
 Tulipalo tapahtui teollisuusalueella, joten asutusta ei ole ihan palopaikan välittömässä läheisyydessä. Tulipalo oli Eskonniemen mukaan sen verran raju, että rakennuksesta ei saatu pelastettua mitään.
 Sammutustöissä oli illan ja yön aikana 10 pelastuslaitoksen yksikköä eikä tulipalon syttymissyytä vielä tiedetä. Pelastuslaitos sai hälytyksen puoli kymmenen aikaan illalla.

Raju tulipalo Rovaniemellä – akkumyymälä tuhoutui täysin


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Lähimaksun yläraja nousee tänään 50 euroon
 Nopeasti yleistyneen pankkikorttien lähimaksun yläraja on  tästä päivästä lähtien 50 euroa . Muutos ei silti välttämättä näy heti kauppojen kassoilla. Nykyistä suuremmat lähimaksutapahtumat kaupoissa tulevat mahdolliseksi maksupäätteiden päivityksen myötä. Monessa maassa rajaa on nostettu jo aiemmin. Finanssialan mukaan rajan nosto ei ole tuonut ilmi väärinkäytöksiä.
 Puolueiden nuoret haastavat toisensa Ylen vaalitentissä
 Nuorisojärjestöt päättävät vaalitenttien sarjan. Jouni Immonen / Yle
 Ylen viimeisessä vaalitentissä  ääneen pääsevät puolueiden nuorisojärjestöjen edustajat . Nuorisojärjestöt ovat yleensä olleet emopuolueitaan räväkämpiä kannanottoissaan. Nähtäväksi jää, millaisia avauksia niillä on tämän illan tentissä ja miten nuoret poliitikot haastavat toisensa. Tentti alkaa klo 21.
 Vuosi sitten Tytti Ripatti julkaisi mustelmansa – sitten hän sai puhelun, jonka ansiosta tuhannet kotonaan hakatut saavat nyt apua
 Satu Krautsuk / Yle
 Turvakodit ovat alkaneet hyödyntää väkivaltaisesta parisuhteesta lähteneen  Tytti Ripatin  tarinaa työssään. 32-vuotias Ripatti kertoi viime keväänä Ylelle elämästään väkivaltaisen miehen kanssa. Työntekijät järkyttyivät siitä, miksei yksikään hänen vammojaan hoitanut lääkäri ohjannut naista avun piiriin.  Nyt hänen tarinaansa on jaettu turvakotien käyttöön  ympäri maata.
 Brexit syö EU-johtajilta aikaa ja julkisuudesta tilaa
 Britannian pääministeri Theresa May puhui toimittajille keskiviikon brexit-huippukokouksen aluksi. Olivier Hoslet / EPA
 Uutisointi Euroopan unionista pyörii Britannien EU-eron ympärillä. Lisäksi brexitin jatkuva käsitteleminen alkaa haitata EU:n normaalia toimintaa. Samalla EU:n suurten ongelmien käsittely on polkenut paikallaan,  kirjoittaa analyysissään  EU-kirjeenvaihtaja  Petri Raivio .
 Korkeapaine pitää sään poutaisena
 Sääennuste perjantaille 12. huhtikuuta.  Yle
 Suomen länsipuolella vahvistuva korkeapaine pitää sään poutaisena ja vaihtelevan pilvisenä viikonlopun aikana. Perjantaiaamu on kylmä ja suuressa osassa maata aurinkoinen. Päivällä pilvisyys lisääntyy etelässä ja idässä. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Lähimaksun ylärajaksi 50 euroa, nuorisojärjestöt vaalitentissä, turvakodeille kokemuksesta työkalu, sää pysyy poutaisena


Summary: Finanssialan mukaan lähimaksurajan nosto ei ole tuonut muualla ilmi väärinkäytöksiä.

Lähimaksulla voi tästä päivästä alkaen maksaa useiden pankkien korteilla suurimmillaan 50 euron hintaisia ostoksia, kun aiemmin lähimaksun yläraja on ollut 25 euroa.
 Finanssiala ry:n mukaan lähimaksun rajaa nostavat tänään pankeista Danske Bank, Handelsbanken, Nordea, Oma Säästöpankki, OP Ryhmä, POP Pankki ja S-Pankki. Säästöpankeilla muutos tapahtuu maanantaina ja Aktialla huhtikuun aikana.
 Miten muutos näkyy tavalliselle asiakkaalle? Kysyimme asiaa Finanssiala ry:n johtavalta asiantuntijalta  Kirsi Klepp iltä.
 Kuinka nopeasti kaupassa voi maksaa ostoksensa lähimaksulla 50 euroon saakka?
 Vaikka pankit ovat rajaansa nostaneet, ei muutos välttämättä näy heti kaupan kassalla. Nykyistä suuremmat lähimaksutapahtumat kaupoissa tulevat mahdolliseksi maksupäätteiden päivityksen myötä.
 Kleppin tietojen mukaan päivitykset alkavat huhtikuun puolivälissä. Osa kauppojen maksupäätteistä päivittyy automaattisesti, kun taas osa edellyttää manuaalisia toimenpiteitä.
 Vielä viikkojen päästäkin voi siis tulla vastaan tilanne, jossa lähimaksun raja maksupäätteessä on edelleen 25 euroa, jos päivitys puuttuu. Klepp toteaa, että erilaisia päivitettäviä maksupäätteitä ja -järjestelmiä on laaja kirjo.
 Näkeekö asiakas maksupäätteeltä, hyväksyykö se jo uuden rajan?
 Lähimaksuraja ei näy päätteeltä ulospäin, joten ennen maksua ei voi nähdä, onko rajaa jo nostettu. Liikkeet voivat tosin kertoa tilanteesta esimerkiksi paperilapuilla, joita toisinaan näkee esimerkiksi jos lähimaksu ei ole käytössä, tai maksutavoissa on jotain muuta poikkeavaa.
 Miten muutos vaikuttaa pankkikortin turvalliseen käyttöön?
 Lähimaksu on jopa tavanomaista korttimaksua turvallisempaa, sillä ulkopuolisella ei ole mahdollisuutta urkkia tunnuslukua. Aika ajoin kortinkäyttäjän on syötettävä kortti maksupäätteeseen ja annettava tunnusluku. Näin varmistutaan siitä, että kortti on oikeissa käsissä.
 Kimmo Mäntylä / Lehtikuva
 Onko kansainvälisesti huomattu väärinkäytöksen riskejä?
 Lähimaksamisen rajan nostamisen ei ole huomattu tuoneen lisää väärinkäytöksiä. Useissa maissa lähimaksurajaa on nostettu jo aikaisemmin tai nostetaan lähitulevaisuudessa.
 Esimerkiksi Tanskassa yläraja on 350 kruunua eli noin 47 euroa. Ranskassa raja on nostettu 20 eurosta 30 euroon ja Saksassa 25 eurosta 50 euroon.
 Voisiko varas viedä lähimaksukortilta huomaamatta rahaa vaikka väentungoksessa?
 Kortin lukuetäisyys on lyhyt. Päätteen on oltava lähes kiinni kortissa, ja kortti on pidettävä hetken aikaa päätteen lähellä.
 Kleppin mukaan rahat saadakseen maksupäätteen haltijalla tulee lisäksi olla sopimus korttitapahtumien vastaanottamiseksi ja tili pankissa tapahtumien hyvitystä varten. Pankki tunnistaa asiakkaat ja tietää, kenelle rahat ovat päätyneet.
 Samoilla linjoilla väärinkäytösten vähäisestä riskistä on Nordea.
 – Tiedossamme ei ole yhtään sellaista tapausta, jossa kortin tiedot olisi kopioitu julkisuudessakin esitetyillä laiteilla korttipetosten tekemiseksi. Maksutapahtuman yhteydessä ei tarvitse syöttää PIN-koodia, mikä vähentää tapauksia, joissa PIN-koodia yritetään urkkia olan yli, totesi Nordean korteista vastaava johtaja  Valtteri Korhonen  äskettäin pankin  tiedotteessa .
 Miksi alarajan nostoon on päädytty?
 Finanssialan mukaan monet kuluttajat ovat toivoneet, että maksun rajaa voitaisiin nostaa. Sama toive on myös kaupan alalla. Uusi aikaisempaa korkeampi raja tuo parempaa käytettävyyttä sekä kuluttajille että kaupalle.
 Kaupassa keskiosto on ollut noin 25 euroa ja polttoaineita ostaessa noin 45 euroa. Finanssialan tutkimuksen mukaan 79 prosenttia suomalaisista käyttää lähimaksua.
 Klepp muistuttaa, että kortin käytössä on joka tapauksessa oltava aina huolellinen. Maksukortteihin on suhtauduttava kuin käteiseen, ne on säilytettävä huolellisesti ja muistettava, että jos kortti hukkuu, joku voi käyttää sitä maksamiseen.
 Kortin hukkumisesta pitääkin ilmoittaa viipymättä pankkiin. Lisäksi korttiin liitettyä tiliä kannattaa seurata sinne kuulumattomien tapahtumien varalta, Klepp muistuttaa.
 Lisää aiheesta:
 Pankkikortti korvaa käteisen lapsillakin: kortti hankitaan yhä nuoremmille, kun vanhempien lompakoista ei käteistä enää juuri löydy
 Ruotsissa käteisen käymättömyys voi olla jo normaalia – Helsingissä kahvilaketjun testi käteisettömyydestä oli asiakkaille liikaa

Lähimaksulla voi nyt maksaa ostoksia 50 euroon saakka – mutta joillain maksupäätteillä muutos voi näkyä vasta viikkojen päästä


Summary: Eduskuntavaaleissa menestyminen vaatii edelleen useimmilta läpimenijöiltä kymmenien tuhansien eurojen riskinoton.

Sosiaalisesta mediasta on jo vuosia odotettu pelastajaa ongelmaan, jonka vaalikampanjoiden kovat hintalaput ovat suomalaisessa demokratiassa muodostaneet.
 – Sosiaalisesta mediasta on välillä odotettu vaalikampanjoinnin demokratisoijaa, sillä somen avulla on mahdollisuus tavoittaa suuriakin joukkoa ilman rahaa tai pienellä rahalla. Tämä lupaus ei ole siinä mielessä kuitenkaan lunastanut itseään, sanoo Eduskuntatutkimuslaitoksen tohtorikoulutettava, tutkija  Annu Perälä .
 Perälän mukaan läpimenneiden kansanedustajien keskibudjetit ovat trendinomaisesti kasvaneet pitkällä aikavälillä, samaan aikaan kun sosiaalinen median käyttö on yleistynyt
 – Itselleni ei Jussi Halla-ahon lisäksi tule mieleen ehdokasta, joka olisi pystynyt tekemään pienellä rahalla menestyvän kampanjan. Kokemus osoittaa, että suurin somehuomio keskittyy jo valmiiksi tunnetuille henkilöille.
 Edellisissä vaaleissa läpimenneiden ehdokkaiden kampanjat maksoivat keskimäärin 38 400 euroa. Se vastaa melko tarkasti suomalaisen keskimääräistä vuosiansiota, joka on 36 000 euroa. Läpimenneet maksoivat keskimäärin 40 prosenttia omasta pussistaan, loppu tuli tukena rahoittajilta.
 – Yhteenvetona voi todeta, että rahoitus asettaa kansalaiset eriarvoiseen asemaan. Esimerkiksi naisten ja nuorten on vaikeampi saada vaalirahoitusta. Sosioekonomisesti paremmassa asemassa saavat rahaa helpommin, tutkija Annu Perälä sanoo.
 Veli Liikanen kampanjoi Mikkelin kävelykadulla.
 "Tämä on tyly asia ja eriarvoistava tekijä"
 Monet ehdokkaista joutuvat ottamaan suuria taloudellisia riskejä pyrkiessään vakavasti otettavaksi ehdokkaaksi. Yksi heistä näissä vaaleissa on Vihreiden varapuheenjohtaja, mikkeliläinen  Veli Liikanen .
 – Olen laittanut yli 20 000 euroa omaa rahaa likoon. Osa on kaksi vuotta sitten kuolleen isän jättämästä perinnöstä. Isä oli kampanjan tukija edellisissäkin vaaleissa. Minulle tämä on kerran elämässä -tilaisuus, Liikanen myöntää.
 Liikasen ulkopuolinen rahoitus, noin 10 000 euroa, on peräisin Vihreiden omasta joukkorahoitusjärjestelmästä. Omat varat koostuvat perinnön lisäksi muun muassa vuosien varrella sukan varteen laitetuista kokouspalkkioista.
 Veli Liikanen harmittelee, että vaalikampanjoiden kalleus on edelleen kansalaisia eriarvoistava tekijä.
 – Tämä on tyly asia demokratiassa ja itse asiassa iso eriarvoistava tekijä. Selväähän se on, että jos keskibudjetit on 40 000 euron luokkaa niin ei siinä moni ihminen voi olla samalla viivalla ehdokkaana.
 Hanna Kosonen  kampanjoi maanantaina kotikaupungissaan Savonlinnassa. Petri Vironen / Yle
 Edellisvaalien laina vasta maksettu
 Vaalirahan keräämisen vaikeus on tuttua myös keskustan  Hanna Kososelle . Savonlinnalainen Kosonen meni Kaakkois-Suomen vaalipiirissä läpi neljä vuotta sitten ensiyrittämällä. Reilun 37 000 euron kampanja toi 6 600 ääntä.
 – Viime kesänä eli kolme vuotta myöhemmin maksoin viimeisen erän edellisvaalien pankkilainaa. Taisi siinä olla vähän eurovaalienkin. Omaa ja lähipiirin rahaa ja pankkilainaa, Kosonen kertoo.
 Hanna Kosonen kampanjoi Liikasen tavoin laajassa, kolmen maakunnan muodostamassa Kaakkois-Suomen vaalipiirissä. Sosiaalisessa mediassa on ehdokkaan oltava, mutta perinteinen media on pidettävä rinnalla.
 – Kaakkois-Suomessa ihmisten tapaamiset ja kaikki mahdolliset mediat telkkarista, printistä sinne someen ja radioon. Kaikki lähestulkoon pitää olla käytössä ja se maksaa, Kosonen muistuttaa.
 Antti Häkkänen kävi tiistaina tapaamassa äänestäjiä Pieksämäen torilla Kalle Purhonen / Yle
 "Tienvarsikyltit ovat edelleen voimissaan"
 Kokoomuksen  Antti Häkkänen  nousi neljä vuotta sitten eduskuntaan näyttävällä 85 000 euron kampanjalla. Tie vei ministeriksi asti ja on tuonut paljon näkyvyyttä päättyvällä vaalikaudella. Häkkänen ei silti ota riskiä vaan tekee näkyvää kampanjaa loppumetreille saakka.
 – Yliopistokaupungeissa, missä väestörakenne on paljon nuorempaa, sosiaalisen median vaikutus on ihan eri luokkaa. Täällä itäisen Suomen alueella perinteinen printtimainonta, televisiomainonta, toritilaisuudet ja ihmisten tapaamiset ovat vahvasti edelleen voimissaan, Häkkänen perustelee.
 Kokoomusministeri on mukana puolueen vaalikampanjan yhtenä veturina eri puolella Suomea. Omassa vaalipiirissä kasvot näkyvät tiiviisti sanomalehtien sivuilla ja tienvarsikylteissä.
 – Ja tienvarsikylttikampanjat, sadan vuoden takainen keksintö, on edelleen voimissaan. Meidänkin tiimi on hakannut kylttejä maahan paljon, Häkkänen muistuttaa.
 Häkkäsen vaalibudjetti elää edelleen viimeisellä vaaliviikolla.
 – Vielä on varainkeruu loppumetreillä, mutta kymmeniä tuhansia se on. Uskon, että saattaa päättyä sinne suunnalle mikä viimeksikin oltiin.
 Lasse Mitronen. Petri Vironen / Yle
 Millainen vaalikampanja vetoaa äänestäjiin?
 Aalto-yliopiston markkinoinnin laitoksen professori  Lasse Mitronen  seuraa eduskuntavaalikampanjoita suurella mielenkiinnolla. Äänestäjiin vetoavaan kampanjan lähtökohta on sama kuin missä tahansa kuluttajamarkkinoinnissa ja brändinrakennuksessa.
 – Kaksikärkinen markkinointi olisi hyvä lähtökohta. Nimi pitää tehdä tunnetuksi, jotta kasvot ja numeron tunnistaa vielä äänestyskopissakin, Mitronen puntaroi.
 Soslaalisessa mediassa asiantuntija keskittyisi yksityiskohtaisempaan ja kohdennetumpaan markkinointiin.
 – Esimerkiksi voi lähestyä eläinihmisiä teemoilla, jotka liittyvät eläinten hyvään kohteluun
 Erilaista markkinointia eri puolilla maailma tutkinut ja seurannut professori muistuttaa, että henkilökohtaisen brändin rakentamisessa pitää olla mukana ihminen vahvuuksineen ja puutteineenkin.
 – Kun rakennetaan brändiä persoonan ympärille , on tärkeää, että ehdokkaassa on väkäsiä, joihin ihmiset voivat tarttua ja samaistua. On oltava inhimillisiä piirteitä, ettei ehdokas ole mikään kone. On hyvä olla ihminen ihmiselle.
 Loppusuoralle kääntynyt eduskuntavaalikamppailua Lasse Mitrosen luonnehtii suomalaiseen tapaan asialliseksi.
 – Meillä ei ole loanheittoon lähdetty, mutta tietynlaista rentoutta kampajoihin kaipaisin, Mitronen sanoo.
 Markkinoinnin asiantuntijan vinkit menestyvän vaalikampanjan tekijälle ovat selvät. Ne eivät kovin paljon poikkea mistä tahansa kuluttajamarkkinoinnista.
 – Ensinnäkin ottaisin erilaisia kuvia erilaisissa ympäristöissä, tilanteista, joissa ehdokas on omimmillaan ja parhaimmillaan.. Ei pelkästään niitä 50-vuotiskuvia, jotka ovat seinällä. Toiseksi ei ehdokkaan pidä luvata kaikkea hyvää maan ja taivaan väliltä, vaan tiivistää mitä hän ajattelee maailman menosta.
 – Kolmanneksi sanoisin, että kannattaa tuoda esille, mitä on tähän mennessä saanut aikaiseksi, mitä on tullut tehtyä. Nuori ei ole ehtinyt paljon tehdä, mutta hän voisi kertoa, millaisena hän näkee maailman, jota hän on muuttamassa, Mitronen vinkkaa.

Eduskuntavaalien nurja puoli – Kampanjat nielevät kymppitonneja, pelissä voi olla omat ja lähipiirin rahat, jopa perintöeurot


Summary: Britannian ero syö EU-johtajilta aikaa ja julkisuudesta tilaa, jolle olisi muutakin käyttöä, kirjoittaa EU-kirjeenvaihtaja Petri Raivio.

Uutisointi Euroopan unionista pyörii näinä aikoina yhden aiheen ympärillä. Britannian erohankkeen käänteet nousevat otsikoihin viikosta toiseen.
 Ne ovat myös hallinneet EU-maiden kiireisten johtajien päiväjärjestystä. Viimeisen reilun puolen vuoden aikana on järjestetty kuusi huippukokousta, joissa on keskusteltu brexitistä.
 Ja kun brexitistä keskustellaan , se nousee myös kulloisenkin kokouksen päällimmäiseksi uutiseksi, vaikka muitakin asioita olisi pöydällä.
 Esimerkiksi marraskuussa: "EU on hyväksynyt Britannian erosopimuksen". Joulukuu: "EU on antanut Britannialle selvennyksiä erosopimukseen". Maaliskuu: "Britannian ero EU:sta viivästyy". Huhtikuu: "Britannian ero EU:sta lykkääntyy edelleen".
 Esimerkit ovat Ylen tv-uutisista. Huomion keskittyminen Britanniaan on ymmärretävää. Ero on tarjonnut hyvää tosielämän draamaa karikatyyrimäisine päähenkilöineen.
 Mutta tämän ei pitänyt mennä näin . Kun brittien enemmistö äänesti kesäkuussa 2016 eron puolesta, EU-johtajat korostivat, että brexitiä ei saa päästää hallitsemaan unionin asialistaa tai sotkemaan muiden asioiden hoitamista. Sittemmin on pidetty toistakymmentä huippukokousta, joissa ero on ollut pöydällä.
 Pyrkimys oli ymmärrettävä. Maailma ei pysähdy brittien eroon. Vuoden 2016 kesän jälkeen on nähty esimerkiksi  Donald Trumpin  nousu valtaan Yhdysvalloissa, kansallismielisten populistipuolueiden uusi eteneminen Euroopassa ja tutkijoiden varoitus ilmastokatastrofista jos riittäviin toimiin ei ryhdytä.
 Oli kuvaavaa, että  samaan aikaan kun Britannian pääministeri  Theresa May  saapui keskiviikkona anomaan brexitille lisäaikaa EU-maiden johtajilta, kadun toisella puolella julkistettiin ensimmäistä kertaa kuva mustasta aukosta.
 Ennennäkemättömästä tieteellisestä läpimurrosta huolimatta brexit-kokous keräsi moninkertaisesti isomman toimittajajoukon kyttäämään sitä, myönnetäänkö Maylle jatkoaikaa kenties kolme, yhdeksän vai kaksitoista kuukautta.
 EU-lähteet valittelevat, että Britannian eron jatkuva käsitteleminen alkaa jo haitata unionin normaalia toimintaa. Poliittista pääomaa ja aikaa ei riitä kovin moneen asiaan yhtä aikaa. Johtajien lisäksi Britannian ero työllistää myös virkamieskuntaa kaikissa jäsenmaissa,  Suomessakin .
 Mitä asioita on siis jäänyt hoitamatta?  Samaan aikaan kun EU on neuvotellut Britannian kanssa erosta, unionin isojen ongelmien ratkaiseminen on polkenut paikallaan.
 EU:n pitäisi saada päätettyä uudesta turvapaikkajärjestelmästä. Asia jakaa jäsenmaita edelleen rankasti itäiseen ja läntiseen leiriin. Ratkaisua on haettu sattumalta yhtä pitkään kuin brexitiä on vatvottu, mutta asia ei ole edennyt käytännössä lainkaan.
 Samaan aikaan Puola, Unkari ja Romania ovat vajonneet yhä isompiin ongelmiin oikeusvaltiokehityksen suhteen. Puolassa suunta on hieman kääntynyt, mutta  Unkarin huolestuttavan alamäen  suhteen EU on ollut täysin hampaaton.
 Olisiko ongelmat ratkaistu  jos Britannian ero ei veisi huomiota itseensä? Tuskinpa. Mutta jos edes osa brexitille uhratusta palstatilasta ja ministerien ja pääministerien ajasta olisi käytetty vaikkapa maahanmuuttokysymykseen, suunnan kääntäminen voisi olla lähempänä.
 Paluuta normaaliin päiväjärjestykseen sellaisena kuin se oli ennen Britannian kansanäänestystä ei kuitenkaan ole näköpiirissä. Vaikka ero toteutuisikin, brexit jatkaa otsikoissa vuodesta toiseen, sillä eron jälkeen alkavat neuvottelut EU:n ja Britannian tulevasta suhteesta.
 Pullon henkeä ei voi tunkea takaisin pulloonsa.
 Lue myös:
 Brexitille jatkoaikaa lokakuun loppuun saakka, Tusk: "Älkää tuhlatko tätä aikaa" – Yle seurasi huippukokousta
 Pääministeri May selvitti parlamentille brexitin jatkoaskeleita: "Erosopimusta ei avata uudelleen"

Analyysi: Mistä emme puhu kun puhumme brexitistä?


Summary: Nuorten vaalikeskustelua voi katsoa suorana klo 21 alkaen.

Mitä Suomi voi tehdä ilmastonmuutoksen torjumiseksi? Entä pitäisikö viime vaalikausilla tehdyt säästöt koulutukseen perua?
 Muun muassa näihin kysymyksiin haetaan vastauksia perjantaina nuorten vaalitentissä, kun poliittisten nuorisojärjestöjen puheenjohtajat kokoontuvat Ylen tenttiin. Nuorten vaalikeskustelu on vaalien viimeinen TV-tentti, ja se lähetetään perjantaina klo 21 Helsingin keskustakirjasto Oodissa.
 Voit seurata tenttiä suorana Yle TV1:stä ja Yle Areenasta klikkaamalla jutun kuvaa tai  tästä linkistä . Keskusteluun voit osallistua Twitterissä hashtagilla  #vaalit2019 .
 Mikä Nuorten vaalikeskustelu? Yle järjestää perjantaina 12.4. Oodissa Nuorten vaalikeskustelun. Mukana ovat vasemmistoliittoa lukuun ottamatta kaikkien eduskuntapuolueiden nuorisojärjestöjen puheenjohtajat. Vasemmistoliittoa edustaa hallituksen jäsen Noora Tapio. Nuorisojärjestöt tunnetaan usein emopuolueitaan voimakkaammista linjoista ja provokatiivisista tempauksistaan.
 Nuorisojärjestöt tunnetaan usein  emopuolueitaan voimakkaammista linjoista. Esimerkiksi kokoomusnuoret on esittänyt emopuoluettaan oikeistolaisempia kantoja, ja perussuomalaisten nuorten menoa on torunut myös puheenjohtaja  Jussi Halla-aho .
 Mutta millaisia avauksia perjantain tentissä kuullaan?
 Tässä ovat illan puhujat:
 Keskustanuorten puheenjohtaja Suvi Mäkeläinen. Mitja Kortepuro
 Suvi Mäkeläinen (kesk.)
 Kuka?  Suvi Mäkeläinen, Keskustanuorten puheenjohtaja.
 Mistä tunnetaan?  Mäkeläinen on Tampereen kaupunginhallituksen jäsen.
 Mitä asiaa?  Keskustanuoret tavoittelee periaateohjelmansa mukaan  luottamusyhteiskuntaa . Sen perustat ovat sivistys, yhdenvertaisuus, kestävä kehitys ja yhteisöllisyys. Keskustanuorten mielestä hyvintointivaltion perusta on murtunut, koska sen toteutuminen on sidottu jatkuvaan talouskasvuun. Hyvinvointivaltion tulevaisuuden turvaamiseksi he havittelevat "rinnakkaisia järjestelmiä", eli elinvoimaisia yhteisöjä ja "ydinperhettä laajempaa lähipiiriä".
 Mites vaalit?  Mäkeläinen on ehdolla Pirkanmaan vaalipiirissä.
 Pelkät kauniit puheet kunnianhimoisesta ilmastopolitiikasta, nuorten syrjäytymisen vähentämisestä ja koulutuksesta eivät enää riitä.  Suvi Mäkeläinen // Lähde: suvimakelainen.fi
 Kokoomusnuorten puheenjohtaja Henrik Vuornos. Essi Jäälinna
 Henrik Vuornos (kok.)
 Kuka?  Henrik Vuornos, Kokoomuksen Nuorten Liiton puheenjohtaja.
 Mistä tunnetaan?  Vuornos toimii kaupunginvaltuutettuna Espoossa. Hän on myös kaupunginvallituksen jäsen ja kokoomuksen valtuustoryhmän puheenjohtaja.
 Kokoomusnuoret tunnetaan emopuoluettaan oikeistolaisemmasta linjasta.  Vuonna 2013 järjestö ajoi  esimerkiksi työmarkkinoiden säätelyn purkamista, Nato-jäsenyyden välitöntä hakemista, Ylen yksityistämistä ja kiintiöpakolaisuuden lakkauttamista.
 Nuorisojärjestö muistetaan myös provokatiivisista kannanotoistaan.
 Helmikuussa kokoomusnuoret kehotti lähettämään saippuaa SDP:n varapuheenjohtajalle  Sanna Marinille , jotta tämä voisi "pestä kätensä" hoitajamitoituskeskustelusta. Kampanja lopetettiin seuraavana päivänä.
 Mitä asiaa?  Kokoomusnuoret ilmoittaa arvoikseen muun muassa vapauden, sivistyksen, isänmaallisuuden, kansainvälisyyden ja ekologisen kestävyyden. Järjestön periaateohjelman mukaan yhteiskunnan ei pidä rajoittaa yksilönvapautta enemmän kuin on muiden vapauden turvaamiseksi on välttämätöntä. He puolustavat myös länsimaista oikeusjärjestystä ja vapaata markkinataloutta.
 Mites vaalit?  Vuornos on eduskuntavaaleissa ehdolla Uudenmaan vaalipiirissä.
 Olemme paljon velkaa aiemmille sukupolville: he ovat rakentaneet maatamme uutteralla työmoraalilla ja suomalaisella sisulla.   Henrik Vuornos // Lähde: henrikvuornos.fi
 Demarinuorten puheenjohtaja Mikkel Näkkäläjärvi. Kuva: Yle
 Mikkel Näkkäläjärvi (sd.)
 Kuka?  Mikkel Näkkäläjärvi, Demarinuorten puheenjohtaja.
 Mistä tunnetaan?  Puheenjohtajuuden lisäksi Mikkel Näkkäläjärvi toimii Rovaniemen kaupunginvaltuustossa. Hän on mukana myös EU:n alueiden komiteassa.
 Mitä asiaa?  Demarinuorten poliittinen ohjelma perustuu sosialismin perinteisille periaatteille. Niihin kuuluvat heidän tulkintansa mukaan esimerkiksi vapaus, kestävä kehitys, demokratia, feminismi, kansainvälisyys ja solidaarisuus.
 Inarissa kasvanut puheenjohtaja Näkkäläjärvi on saamelaista sukua. Julkisuudessa hän on puolustanut saamelaisten oikeuksia ja muun muassa selittänyt, miksi  saamenpukujen väärinkäyttö ei ole ok.
 Mites vaalit?  Puheenjohtaja Näkkäläjärvi on tänä vuonna ehdolla europarlamenttivaaleissa. Neljä vuotta sitten hän oli ehdolla eduskuntavaaleissa, muttei tullut valituksi. Eurovaalikampanjassaan hän korostaa esimerkiksi ilmastonmuutoksen torjumista ja ympäristöä kunnioittavaa "arktista politiikkaa".
 EU:n on puututtava vahvemmin siihen, että jäsenvaltiot noudattavat yhteisiä perusarvojamme – se on etenkin pienten jäsenvaltioiden etu.  Mikkel Näkkäläjärvi // Lähde: mikkel.fi
 Sinisten Nuorten puheenjohtaja Tiina Ahva. Siniset Nuoret
 Tiina Ahva (sin.)
 Kuka?  Tiina Ahva, Sinisten Nuorten puheenjohtaja.
 Mistä tunnetaan?  Siniset Nuoret on Suomen nuorisojärjestöjen kentällä uusi ja vielä melko tuntematon.
 Ahva on myös sinisten kolmas varapuheenjohtaja ja työministeri  Jari Lindströmin  erityisavustaja. Aiemmin hän oli mukana perussuomalaisen nuorisojärjestön toiminnassa, mutta siirtyi sinisiin syksyllä 2017.
 Mitä asiaa?  Siniset nuoret ovat periaateohjelmansa mukaan isänmaallisia ja tahtovat "Suomen ja suomalaisten parasta". Heidän mielestään omalla työllä on voitava menestyä ja yrittämisen edellytykset on turvattava. Politiikkaan he haluavat lisää rohkeutta ja maalaisjärkeä.
 Mites vaalit?  Ahva on eduskuntavaaleissa ehdolla Uudenmaan vaalipiirissä.
 Työ ja yrittäjyys ovat minkä tahansa yhteiskunnan peruspilarit, ja ahkeruus on perinteinen suomalainen hyve.   Tiina Ahva // Lähde: sininentulevaisuus.fi
 Perussuomalaisten Nuorten puheenjohtaja Asseri Kinnunen. Perussuomalaiset nuoret
 Asseri Kinnunen (ps.)
 Kuka?  Asseri Kinnunen, Perussuomalaisten Nuorten puheenjohtaja.
 Mistä tunnetaan?  Kinnunen toimii Joensuussa kaupunginvaltuutettuna.
 Nuorisojärjestö on puoluetta kansallismielisempi ja "räväkämpi". Kinnunen povaa Uuden Suomen blogissaan sisällissotaa kantaväestön ja maahanmuuttajien välille.
 Perussuomalaiset Nuoret tunnetaan kohuhakuisista kampanjoistaan.  Aprillipäivänä  Pirkanmaan piiri puijasi julistautuneensa sateenkaarimyönteiseksi, ja vuonna 2016 järjestö alkoi kaupata tyttö- ja poika-lippiksiä. Järjestö on myös vaatinut Karjalan palauttamista Suomelle ja rajojen laittamista kiinni.
 Mitä asiaa?  Perussuomalaisten nuorten toiminnan lähtökohta on "itsenäinen ajattelu". Järjestö pohjaa poliittisen ajattelunsa populistiseen yhteiskuntakäsitykseen, jolla se tarkoittaa kansan tahdon noudattamista. He kannattavat esimerkiksi yksilönvapauksia, yhteiskuntavastuullista yrittäjyyttä ja perinteisiä arvoja.  Se on nuorisojärjestöistä ainoa , jonka mielestä ilmastonmuutoksen torjunta ei ole tämän hetken polttavin poliittinen kysymys.
 Mites vaalit?  Kinnunen on ehdolla eurovaaleissa.
 Media, poliitikot ja koululaitos mädättävät sisältä päin yhteiskuntaamme.  Asseri Kinnunen // Lähde: asserikinnunen.puheenvuoro.uusisuomi.fi
 Vihreiden nuorten puheenjohtaja Amanda Pasanen. Salla Niemi / Vihreät Nuoret
 Amanda Pasanen (vihr.)
 Kuka?  Amanda Pasanen ja Sameli Siivonen ovat Vihreiden nuorten tasavertaiset puheenjohtajat. Tenttiin osallistuu heistä Amanda Pasanen.
 Mistä tunnetaan?  Pasanen toimii varavaltuutettuna Helsingin kaupunginvaltuustossa, Helsingin kaupunkiympäristölautakunnassa ja Helsingin seudun ympäristöpalveluiden hallituksessa.
 Mitä asiaa?  Vihreät nuoret on profiloitunut ympäristökysymyksiin. Maaliskuussa järjestö  vaati , että ilmastonmuutoksen torjunnasta tehdään Suomen politiikan ykköstavoite, ja luonnon kestävyys on heidän ensisijainen poliittinen tavoitteensa. Kestävyysajatteluun kuuluu esimerkiksi luonnon monimuotoisuuden turvaamista ja ihmisen toiminnan rajoittamista.
 Mites vaalit?  Pasanen on ehdolla eduskuntaan Helsingin vaalipiirissä.
 Ilmastonmuutos ja kuudes sukupuuttoaalto ahdistavat, ja haluan osaltani vaikuttaa siihen, että planeettamme säilyy elinkelpoisena myös tuleville sukupolville.   Amanda Pasanen // Lähde: amandapasanen.fi
 Vasemmistonuorten hallituksen jäsen Noora Tapio. Noora Tapio
 Noora Tapio (vas.)
 Kuka?  Vasemmistonuorten puheenjohtaja on Hanna-Marilla Zidan. Zidan ei pääse osallistumaan tenttiin, joten häntä sijaistaa hallituksen jäsen Noora Tapio.
 Mistä tunnetaan?  Noora Tapio toimii Tampereen kaupunginvaltuustossa ja sivistys- ja kulttuurilautakunnassa. Muunsukupuolinen Tapio tunnetaan myös seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen puolustajana.
 Mitä asiaa?  Vasemmistonuorten keskeiset arvot ovat sosialismi, demokratia, feminismi, punavihreys ja kansainvälisyys. He tukevat kansalaistottelemattomuutta, työtaisteluita ja "muuta suoraa toimintaa" maailman parantamiseksi. Heidän lähtökohtansa on sosialismi. Vasemmistonuorten mukaan työn ja pääoman välinen ristiriita määrittää yhteiskuntaa, ja kapitalistinen yhteiskuntajärjestys jakaa ihmiset luokkiin.
 Mites vaalit?  Tapio on eduskuntavaaleissa ehdolla Pirkanmaan vaalipiirissä.
 Toimeentulo ja poliittinen osallistuminen kulkevat käsi kädessä, eikä köyhien ääni kuulu demokratian kentillä riittävästi.  Noora Tapio // nooratapio.fi
 RKP-Nuorten puheenjohtaja Christoffer Ingo. Kuva: Yle
 Christoffer Ingo (r.)
 Kuka?  Svensk Ungdomin eli RKP-Nuorten puheenjohtaja Christoffer Ingo.
 Mistä tunnetaan?  Ingo on Mustasaaren kunnanvaltuuston ensimmäinen varapuheenjohtaja ja kulttuuri- ja vapaa-ajanlautakunnan jäsen.
 Mitä asiaa?  RKP:n nuorisojärjestö Svensk Ungdom tavoittelee monikielistä ja monikulttuurista Suomea, joka ei jousta ihmisoikeuksista. Se korostaa myös kansainvälisyyttä ja pohjoismaista yhteistyötä. Arvomaailmaltaan järjestö on liberaali. Tärkeintä heille on valinnanvapaus ja se, että ihmisillä on samat mahdollisuudet erilaisuuksista huolimatta.
 Mites vaalit?  Ingo on eduskuntavaaleissa ehdolla Vaasan vaalipiirissä.
 Riskerna för utanförskap och ensamhet är högre än någonsin och behöver minimeras.  Christoffer Ingo // Lähde: christoggeringo.fi
 KD Nuorten puheenjohtaja Aleksi Sarasmaa. KD Nuoret
 Aleksi Sarasmaa (kd.)
 Kuka?  Aleksi Sarasmaa, Kristillisdemokraattisten Nuorten puheenjohtaja.
 Mistä tunnetaan?  Sarasmaa  tuomitsi blogissaan  vihreiden lainsäädäntösihteerin  Aino Pennasen  harjoittaman kansalaistottelemattomuuden. "Kenenkään ei tällä tavalla tulisi asettua lainsäädännön yläpuolelle", Sarasmaa kirjoitti.
 Mitä asiaa?  KD Nuoret kannattaa myös Suomen Nato-jäsenyyttä.
 Mites vaalit?  Sarasmaa on eduskuntavaaleissa ehdolla Helsingin vaalipiirissä. Myös eurovaaleissa on ehdolla nuoria kristillisiä.
 Koulutuksesta leikkaaminen on leikkaamista nuoremmilta sukupolvilta. Näin ei saa enää tapahtua.  Aleksi Sarasmaa // Lähde: KD-lehti 26.11.2018
 Jutusta voi keskustella tänään perjantaina klo 22 asti.
 Lue lisää:
 Poliittiset nuorisojärjestöt muodostivat varjoneuvotteluissa vähemmistöhallituksen, joka kaatui saman tien
 Näin nuorisopoliitikot taistelevat ilmastonmuutosta vastaan ensi vaalikaudella: Lihavero, työsuhdeautot sähköisiksi, fossiiliset heti pois, päästöille hiilivero
 Kun kansanedustaja kaipaa avustajaa, hän soittaa nuorisojärjestön puheenjohtajille – "Broilerihautomoiksi" pilkatuissa pumpuissa kasvaa edelleen seuraava poliitikkosukupolvi
 Kiireisen äänestäjän opas: Tästä eduskuntavaaleissa on kyse
 Yle tarkasti poliitikkojen vaaliväitteitä: lue faktantarkistus
 Ylen vaalikone
 Ylen tärkeimmät vaalijutut koottuna

Tässä ovat illan vaalikeskustelun osallistujat – mukana väestönvaihdosta twiittaileva perussuomalainen ja suoran toiminnan vasemmistolainen


Summary: HS näki sähköpostit: ”Onko riski, että joku eduskunnassa huomaa tuon puutteen?”

Valtiovarainministeriön virkamiesten ja eduskunnan välille on syntynyt poikkeuksellinen luottamuspula,  kertoo Helsingin Sanomat .
 HS:n haastattelemien eduskunnan virkamiesten mukaan ministeriö pimitti maakunta- ja sote-uudistuksen ratkaisevilla hetkillä eduskunnalta olennaisia tietoja.
 HS:n näkemissä sähköpostiviesteissä valtiovarainministeriön virkamiehet pohtivat, huomaako eduskunta lakiesitykseen jääneitä puutteita, joissa on kyse sadoista miljoonista euroista.
 Eduskunnassa sähköpostiviestit ovat herättäneet tyrmistystä. Perustuslain mukaan eduskunnalla on oikeus saada valtioneuvostolta asioiden käsittelyssä tarvitsemansa tiedot.
 Viestit nähnyt Turun yliopiston julkisoikeuden professori  Janne Salminen  korostaa, että eduskunnan tietojensaantioikeus on laaja. Se tarkoittaa, että tietojen on oltava oikeita ja riittäviä eikä mitään yksityiskohtia voi jättää kertomatta.

Helsingin Sanomat: Valtiovarainministeriö pimitti eduskunnalta soteen liittyvän 210 miljoonan euron ongelman


Summary: Toimittajan mukaan valtuutettu on itse aktiivisesti häirinnyt häntä.

Käräjäoikeuden on määrä antaa tänään tuomio kunnianloukkausjutussa, jossa toimittaja-kirjailijaa syytetään oululaisen kaupunginvaltuutetun kunnian loukkaamisesta.
 Johanna Vehkoon  syyte koskee hänen Facebook-kirjoitustaan, jossa hän luonnehti valtuutettu  Junes Lokkaa  muun muassa rasistiksi ja natsiksi.'
 Vehkoo on vedonnut oikeudenkäynnissä siihen, että Lokka on esiintynyt itse julkisuudessa rasismin ja natsi-ideologian kannattajana ja aktiivisesti häirinnyt Vehkoota.
 Lokan mukaan hän ei ole rasisti eikä natsi, joten kyse on hänen mukaansa valheiden levittämisestä.
 Vehkoo on muun muassa kirjoittanut Ylelle juttusarjaa nimeltä Valheenpaljastaja ja käsitellyt paljon niin sanottuja valemedioita jutuissaan.
 Lokka taas on maahanmuuttovastaiseksi profiloitunut ja muun muassa kiihottamisesta kansanryhmää vastaan tuomittu poliitikko.
 Hän edustaa Oulun valtuustossa yhden valtuutetun Aito suomalainen yhteislista -ryhmää ja on ehdolla sunnuntaina käytävissä eduskuntavaaleissa.
 Journalistiliitto pitää oikeudenkäyntiä kohtuuttomana ja nurinkurisena, ja se on niin ikään sanonut Vehkoon olleen Lokan silmätikkuna.
 Alku tilaisuudessa Rovaniemellä
 Muun muassa Suomen PENin sananvapauspalkinnon saanut ja julkisen sanan neuvoston jäsenenä toiminut Vehkoo oli tulossa Rovaniemelle puhumaan uudesta kirjastaan ja sai kertomansa mukaan kuulla, että Lokka suunnittelee tulevansa kirjakauppaan seuraamaan Vehkoon puhetta.
 Lokka kertoi aikeistaan julkisesti Youtubessa. Videon mukaan Lokan ja toisen henkilön oli tarkoitus esiintyä Kansan Uutisten toimittajina ja haastatella Vehkoota.
 Vehkoo kertoo kirjallisessa vastauksessaan, että tunsi olonsa uhatuksi Lokan aiemman toiminnan takia ja julkaisi siksi kirjoituksen.
 Rajoitetulle joukolle näkyneessä kirjoituksessa hän puhui Lokasta muun muassa natsipellenä ja kertoi Lokan suunnittelevan hänen väijyttämistään tilaisuudessa.
 Lokka itse on sanonut, että tarkoitus oli mennä normaaliin tapaan haastattelemaan Vehkoota, eikä millään tavalla väijyttää tätä.

Valtuutettua natsiksi kutsuneelle toimittaja-kirjailijalle vaaditaan tuomiota kunnianloukkauksesta - oikeus antaa ratkaisun tänään


Summary: Meillä on vain 10 ehkä 20 vuotta aikaa toimia.

– Eurooppa voi odottaa vielä paljon nykyistä suurempaa siirtolaisaaltoa Afrikasta, jos ilmastonmuutosta ei saada hillittyä, sanoi  Sir David Attenborough  IMF:n kokouksessa pitämässään puheessa.  Asiasta kertoi The Guardian -lehti.
 Lämpötilojen noustessa monet alueet Afrikassa muuttuvat elinkelvottomiksi ja asukkaiden on suunnattava viileämmille alueille.
 – Siksi on tärkeää, että Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteisiin pyritään tosissaan, Atteborough totesi.
 Hänen mukaansa aika on pian loppumassa ja meillä on vain 10-20 vuotta aikaa toimia katastrofin estämiseksi.
 Attenborough sanoi nuorten aktivoitumisen ilmastoasioissa antavan toivoa, sillä poliitikkojen on kuunneltava nuoria.

Attenborough: ilmastonmuutos lisää afrikkalaisten siirtolaisten painetta pyrkiä Eurooppaan


Summary: Pääjohtaja Muilenburg on itse ollut mukana testilennolla.

Boeingin pääjohtaja  Dennis Muilenburg  kertoi torstaina, että 737 Maxilla on tehty yhteensä 96 testilentoa ja lähiviikkoina tehdään vielä lisää.
 Muilenberg puhui julkisuudessa ensimmäistä kertaa Etiopian tuhoisan lento-onnettomuuden jälkeen. Hän kertoi, että oli itse osallistunut yhteen testauslennoista.
 – Päivitetty ohjelmisto toimii niin kuin sen pitääkin, Muilenburg totesi.
 Ohjelmistopäivityksiä on tehty ainakin automaattiseen sakkauksen estojärjestelmään.
 Koneelle on sattunut kaksi tuhoisaa onnettomuutta viiden kuukauden sisällä – ensimmäisenä Indonesiassa ja sitten Etiopiassa 10. maaliskuuta.
 Molemmissa tapauksissa sakkauksen estojärjestelmän anturi antoi väärää tietoa ja laukaisi automaattisen järjestelmän kääntämään koneen nokkaa alaspäin. Lentäjät eivät pystyneet tätä estämään, vaikka toimivat täysin ohjeiden mukaisesti.
 Vielä ei tiedetä, milloin Boeing toimittaa ohjelmistopäivitykset Yhdysvaltojen ja kansainvälisten valvontaviranomaisten arvioitavaksi. Arvioinnin uskotaan kestävän kolme kuukautta.
 Jos viranomaiset hyväksyvät muutokset ohjelmistoissa, voidaan 737 Maxin lentokielto päättää.
 Aiheesta lisää:
 Boeing sai valmiiksi softa-päivitykset epäonniseen konetyyppiinsä
 Boeing haastettiin oikeuteen Yhdysvalloissa etiopialaiskoneen turmasta
 Boeing menetti 49 koneen miljarditilauksen – seuraavatko muut lentoyhtiöt esimerkkiä?

Boeingin pääjohtaja: 737 Maxin ohjelmistopäivitykset toimivat kuten pitääkin