Summary: Kiinan miehittämätön Yutu 2 -mönkijä on tutkinut Kuuta vuoden alusta asti.

Kiinan avaruusohjelman miehittämätön Yutu 2 -mönkijä on löytänyt Kuun pinnalta  tuntematonta oudon väristä mönjää .
 Geelimäiseltä näyttävä mönjä löytyi Kiinan avaruushallinnon mukaan Kuun kääntöpuolella sijaitsevasta kraatterista.
 Yutu 2 saapui Kuun pinnalle osana Chang'e 4 -laskeutujaa tammikuussa. Se tutkii Kuun kääntöpuolta, eli sitä puolta Kuusta, joka ei näy maapallolle.
 Suomalainen planeettageologi  Teemu Öhman  Arctic Planetary Science -instituutista uskoo kiinalaisten löytämän aineen olevan lasia.
 – Se on joko törmäyslasia, joka on syntynyt asteroidin luomassa kraatterissa kiven sulaessa, tai vulkaanista lasia, joka on syntynyt alueella aiemmin tapahtuneen tuliperäisen toiminnan seurauksena, Öhman uskoo.
 Chang'e 4 -laskeutujan laskeutumispaikan lähellä olevan mäki kuun pinnalla.  AOP
 Öhmanin mukaan kiinalaisten raportoima outo kiilto viittaa sekin siihen, että aine olisi lasia.
 – Kaukaa katsottuna törmäyssyntyinen lasi saattaa näyttää geeliltä, vaikka juoksevasta aineesta tässä tapauksessa ei ole kyse.
 Öhman myös muistuttaa, että jo aiemmat kuulennot, kuten Apollo 15 ja Apollo 17, ovat löytäneet Kuun pinnalta värikästä lasia.
 Kuun kääntöpuolen koostumus kiinnostaa tutkijoita
 Kuun pintaa on tutkittu pitkään. Ensimmäinen miehittämätön luotain, Neuvostoliiton Luna 2, törmäsi Kuun pinnalle vuonna 1959.
 Kuu on ainoa maan ulkopuolinen taivaankappale, jonka pinnalla ihminen on kävellyt. Ensimmäistä kertaa tämä tapahtui vuonna 1969 Apollo 11 lennon yhteydessä.
 Ihminen ei ole käynyt Kuussa vuoden 1972 jälkeen, mutta Kuuta on tutkittu useiden miehittämättömien alusten avulla.
 Ihmiskunnalla on Öhmanin mukaan melko paljon tietoa Kuun pintakoostumuksesta juuri Apollo- ja Luna-lentojen tuomien näytteiden seurauksena.
 – Tämä tuore löytö on kuitenkin kiinnostava, sillä Kuun kääntöpuolella ei koskaan aikaisemmin ole käyty ja sieltä ei ole olemassa näytteitä, hän sanoo.
 Kiina laukaisi avaruuteen Chang'e 4 -laskeutujan Xichangin laukaisukeskuksesta. AOP
 Kuun kääntöpuoli eroaa huomattavasti Kuun maapallolle näkyvästä niin sanotusta lähipuolesta, ja sieltä saatavat näytteet auttavat Öhmanin mukaan ihmiskuntaa ymmärtämään paremmin sen, miten Kuu on syntynyt.
 – Kun ymmärrämme sen, miten Kuu on syntynyt, auttaa se meitä ymmärtämään kaikkien maankaltaisten planeettojen syntyä.
 Tutkija: "Kuun tutkiminen elää mielenkiintoista vaihetta"
 Kiina on Neuvostoliiton ja Yhdysvaltojen ohella ainoa valtio, joka on onnistunut laskeutumaan Kuun pinnalle.
 Chang'e 4 on ensimmäinen Kuun etäpuolelle laskeutunut alus.
 Kiinan kuuohjelman  ensimmäinen lento tapahtui vuonna 2007.
 – Kiina haluaa näyttää voimaansa ja osaamistaan länsimaille, mutta samalla he tekevät paljon arvokasta tutkimusta ja kehittävät avaruusteknologiaa, Öhman arvioi.
 Hänen mukaansa Yutu 2 -mönkijän spektrometri mittaa Kuun etäpuolen pinta-aineksen koostumusta, kun taas sen maatutka tutkii Kuun kamaran rakennetta.
 Yutu 2 -mönkijä tekee tutkimusta kuun etäpuolella. AOP
 Kuututkimus elää Öhmanin mukaan mielenkiintoista vaihetta.
 Yhdysvallat on kertonut Artemis-ohjelmastaan, jonka tarkoituksena on suorittaa miehitetty lento Kuun eteläjäätikölle.
 Intian miehittämätön alus laskeutuu puolestaan lähipäivinä Kuun lähipuolelle.
 – Uskon, että lähivuosina joku tulee varmasti laskeutumaan Kuun etelänavan tuntumaan. On äärimmäisen kiinnostavaa saada lisätietoa siitä, miten hyödynnettävässä muodossa alueen vesijää on, Öhman ennustaa.
 Jäästä saadaan Öhmanin mukaan sekä vettä että rakettipolttoainetta sen sisältämän vedyn kautta.
 Tämä helpottaisi pysyvän aseman rakentamista Kuuhun, Öhman uskoo.
 Lue myös:
 Kiinan luotain laskeutuu ehkä jo tänään Kuun "pimeälle puolelle"
 Kiina vei Kuuhun siemeniä – nyt puuvilla itää Kuun "pimeällä puolella"
 Kiina suunnittelee miehitettyä lentoa ja tutkimusasemaa Kuuhun

Kiina löysi Kuun kääntöpuolelta outoa värikästä mönjää – Suomalaistutkija: "Se on lasia"


Summary: Kotihoidon tilanne ei lähi- ja perushoitajaliitto SuPerin mukaan ole kuitenkaan vieläkään täydellinen.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Suomen lähi- ja perushoitajaliitto (SuPer)

Suomen lähi- ja perushoitajaliitto SuPer antaa Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksotelle kiitosta kotihoidon huonoon tilanteeseen tarttumisesta.
 Liitto on tyytyväinen erityisesti siihen, että Eksoten johto on alkanut kuunnella työntekijöiden kehittämisehdotuksia.
 – He ovat oman työnsä parhaita asiantuntijoita, sanoo SuPerin asiantuntija  Sari Erkkilä .
 Erkkilän mukaan esimiehet ottavat nyt tosissaan työntekijöiden huolet esimerkiksi hoidon laadusta ja omasta kuormittumisesta.
 – Kynnys on madaltunut sillä tavalla, että työnantajan kanssa pystytään ottamaan asioita rohkeasti esiin. Siellä ei yritetä puhua mustaa valkoiseksi, ettei tällaisia ongelmia olisi vaan mietitään yhdessä, mitä asioille voisi tehdä.
 "Kaksi vuotta sitten työntekijöitä ei otettu tosissaan"
 Erkkilän mukaan tilanne oli aivan toisenlainen kaksi vuotta sitten, kun työntekijöiden keskuudessa heräsi huoli kotihoidon tilanteesta.
 – Työntekijöiden kokemus oli, että heitä ei oteta tosissaan. Se tarkoitti sitä, että ongelmiin ei tartuttu, Erkkilä sanoo.
 Tilanne eteni kesällä 2018 siihen, että  SuPer teki aluehallintovirastolle valvontapyynnön sekä eduskunnan oikeusasiamiehelle kantelun  Eksoten kotihoidosta. Liiton mukaan kotihoito ei täyttänyt lakien ja asetusten vaatimuksia.
 Työntekijät eivät esimerkiksi ehtineet olla asiakkaiden luona sovittua aikaa, lääkkeiden annosteluun saattoi tulla liian lyhyitä tai pitkiä välejä tai sijaisia ei saanut poissaolevien tilalle.
 Aluehallintovirasto on tehnyt Eksoten kotihoitoon kaksi tarkastusta reilun vuoden aikana. Joulukuussa kävi ilmi, että  työntekijät kärsivät pitkäkestoisesta työn kuormittavuudesta .
 Kesäkuun käynnin yhteydessä aluehallintovirasto totesi, että  työntekijöitä on edelleen liian vähän . Aluehallintovirasto antoi Eksotelle aikaa korjata tilanne 13. syyskuuta mennessä.
 Oikeusasiamiehellä kantelu on edelleen tutkittavana.
 Kotihoidossa tehty useita muutoksia
 Eksote  alkoi reagoida  kotihoidon ongelmiin jo ennen viranomaisten ensimmäistä tarkastusta. Reilun vuoden aikana  etähoitoa on lisätty , aamun työvuoroja on aikaistettu ja palveluja ostettu yksityisiltä yrityksiltä lisää.
 Eksote on myös lisännyt kotihoidon työntekijöitä ja palkkaa heitä edelleen lisää. Tänä syksynä puolestaan alkoi  lähihoitajien oppisopimuskoulutus , jonka odotetaan paikkaavan työntekijävajetta lisää.
 Vielä viime keväänä työntekijät kertoivat, että  työ oli edelleen kuormittavaa . Täydellinen kotihoidon tilanne ei SuPerin mukaan ole. Työntekijöitä on edelleen vaikea saada.
 – Eksote on alueena laaja. Toisiin paikkoihin saadaan helpommin työntekijöitä kuin toisiin, Erkkilä sanoo.
 Eksotesta on aiemmin kerrottu, että työntekijöitä ei ole riittävästi saatavilla. Myös kotihoidon huono maine on hillinnyt hoitajien hakeutumista kotihoitoon.
 Superin asiantuntija Sari Erkkilä kuitenkin uskoo, että kotihoidossa tehdyt parannukset alkavat houkutella lisää työntekijöitä.
 Erkkilä, luottamushenkilöt sekä Eksoten työsuojeluvaltuutettu tapasivat Eksoten johtajistoa keskiviikkona.

Parjattuun kotihoitoon tehtiin parannuksia, joita SuPer nyt kiittää: "Siellä ei yritetä puhua mustaa valkoiseksi, ettei tällaisia ongelmia olisi "


Summary: Vapaaehtoiset lentäjät yrittävät saada tavallisten ihmisten lahjoituksia West Palm Beachistä Bahamaan.

WEST BALM BEACH  Floridalainen  Rachel Costigan  peruuttaa täpötäyden tila-autonsa varaston lastauslaiturin eteen West Palm Beachissä. Irlantilaispubia pitävä Costigan tuo bahamalaisille kerättyjä avustustarvikkeita jo kolmannen kerran, eikä päivä ole edes puolessa.
 Costigan kertoo auttamishalun nousevan kiitollisuudesta, kun hurrikaani Dorian ohitti Floridan.
 – Me olisimme voineet olla itse hyvin, hyvin pahassa tilanteessa. Mutta jotenkin se vain kääntyi ja selvisimme katkenneilla oksilla, kun Bahamaa moukaroi viidennen kategorian hurrikaani, Costigan sanoo.
 Hurrikaani pysähtyi Bahaman ylle lähes kahdeksi vuorokaudeksi.  Lähes puolet saarten asunnoista on kärsinyt vahinkoja, ja 60 000 ihmistä tarvitsee ruoka-apua. Kokonaisia asuinalueita on tuhoutunut täysin.
 West Palm Beachissä vapaaehtoisvoimin toimiva Eagles’ Wings Foundation -järjestö kerää lahjoituksia yksityishenkilöiltä Bahamaan vietäviksi. Nina Svahn / Yle
 Costigan kantaa vesikanistereita sisään varastoon ja kertoo pystyvänsä nukkumaan paremmin, kun tietää tehneensä jotain bahamalaisten hyväksi. Costigan laittoi Facebook-sivuilleen tiedon, että kerää avustustarvikkeita Bahamaan. Pubiin alkoi tulla tavaraa.
 Sen jälkeen piti enää löytää järjestö, joka voisi toimittaa tarvikkeet perille. West Palm Beachissä päämajaansa pitävä Eagles’ Wings Foundation -vapaaehtoisjärjestö osoittautui Costiganille oikeaksi paikaksi. Järjestö vastaanottaa pieniäkin yksityishenkilöiden lahjoituksia.
 Vapaaehtoiset  järjestelevät yksittäisiä lahjoituksia isommiksi kokonaisuuksiksi. Nina Svahn / Yle
 Järjestö vastaanottaa myös pieniä, vaikka yhden tölkin lahjoituksia. Nina Svahn / Yle
 Byrokratia hidastaa avun toimittamista
 Kotkien siiviksi vapaasti suomeksi kääntyvän järjestön vapaaehtoisjoukon ydin on 55 lentäjää, jotka toimittavat yksityiskoneilla ja helikoptereilla Costiganin ja muiden lahjoittamat avustustarvikkeet katastrofialueelle. Kokemusta järjestöllä on parin kymmenen vuoden ajalta.
 Järjestön perustaja ja johtaja  Scott Tyler  on kiireinen. Avustustarvikkeiden toimittaminen Bahamaan on ensimmäisten tiedustelulentojen jälkeen hidastunut byrokratiaan.
 – Yritämme yhä saada hallinnolta lentäjille luvat toimittaa vapaaehtoisten lahjoittamia tarvikkeita. Se tuottaa tällä hetkellä päänvaivaa, Tyler sanoo.
 Eagles’ Wings Foundationin perustaja Scott Tyler selvittää Anne Scofieldin kanssa vaadittavia lupia, jotta järjestön vapaaehtoiset lentäjät voivat toimittaa lahjoitukset Bahamaan.  Nina Svahn / Yle
 Hänen johtamansa järjestö on toimittanut samaan tapaan yksityishenkilöiltä ja yrityksiltä saatuja lahjoituksia lentäen muun muassa Haitiin maanjäristyksen jälkeen. Tyler oli paikalla maanjäristyksen jälkeisenä päivänä.
 Bahaman katastrofi on paljon nähneelle Tylerille kuitenkin aiempia kokemuksia rankempi.
 – Tämä on minulle hyvin henkilökohtaista, sillä minulla on Bahamalla ystäviä, joista läheisimpään en ole saanut mitään yhteyttä. Se on hyvin huolestuttavaa, Tyler sanoo surullisena.
 Tyler pitää selvänä, että ensimmäiset tiedot kuolinluvuista tulevat muuttumaan vielä merkittävästi huonompaan suuntaan. Hän lähtee puhelinpalaveriin. Parin kymmenen vapaaehtoisen joukko jatkaa lahjoitusten vastaanottamista ja lajittelua.
 Yksittäiset säilyketölkitkin kelpaavat
 Näyttää siltä, että Tylerin järjestölle mikään lahjoitus ei ole liian pieni. Eräästä autosta kannetaan kahta kymmenen pullon vesipakettia. Yksittäisiä tölkkiruokapurkkeja on kerätty laatikkoon.
 Nettisivuillaan järjestö on toivonut ihmisten lahjoittavan kuitenkin erityisesti muuta kuin ruokaa. Hyttysverkkoja, -myrkkyä, hygieniatarvikkeita, pressuja. Eikä missään nimessä vanhoja vaatteita.
 Rachel Costigan on tuonut tila-autollaan avustustarvikkeita useita kertoja päivässä. Nina Svahn / Yle
 Lista vastaa hyvin sitä, mitä Rachel Costigan on Bahamalla olevilta ystäviltään kuullut.
 – He eivät halua vaatteita. Sain viestin, että hammasharjoja, -tahnaa ja pressuja kaivattaisiin kovimmin, Costigan sanoo.
 Tosin hänen saamansa viesti on tullut Nassaun kaupungista, joka ei kärsinyt hurrikaanissa niin pahoin kuin esimerkiksi Abacon ja Grand Bahaman saaret.
 Generaattori jäi käyttämättä ja matkaa nyt Bahamaan
 Floridassa ehdittiin varautua hurrikaaniin päiväkausia. Mutta Dorianin jämähdettyä vajaaksi pariksi vuorokaudeksi Bahaman ylle ja käännyttyä sitten pohjoiseen, varusteita ei tarvittukaan.
 Helen  ja  Richard Holmberg  ostivat hurrikaanin varalta sekä generaattorin että ilmastointilaitteen. Pariskunta päätti tuoda avaamattomat laitteet Bahamaan toimitettaviksi.
 – Luojan armosta meidän ei tarvinnut näitä itse käyttää. Halusimme varmistaa, että ne menevät sinne, missä niitä tarvitaan, Richard Holmberg sanoo.
 Helen ja Richard Holmberg toivat Bahamaan vietäviksi generaattorin ja ilmastointilaitteen, jotka he olivat ostaneet itselleen hurrikaanin varalta, mutta laitteita ei tarvittu. Nina Svahn / Yle
 Hänen vaimonsa Helen Holmberg toivoo, että muutkin floridalaiset laittaisivat nyt hurrikaanin varalta hankkimiaan tarvikkeita bahamalaisille.
 – Ihmiset jotka selvisivät hurrikaanista täällä eivätkä kenties käyttäneet kaikkia tarvikkeitaan. He voisivat kiittää selviämisestään siten, että välittäisivät ne eteenpäin, Helen Holmberg sanoo.
 Vapaaehtoiset ovat saaneet koottavakseen läjän laatikoita, jonne avustustarvikkeita aletaan pakata. Vauvatarvikkeita, kuten vaippoja ja puhdistuspyyhkeitä yhteen, tölkkiruokia toiseen. Kymmeniä bensakanistereita on kahdessa isossa, yli parimetrisessä muovitetussa paalissa.
 Scott Tyler ei mieti sekuntiakaan, mitä hänen mielestään tämän vuoden tähän asti pahimman hurrikaanin kouriin joutuneella Bahamalla kuitenkin nyt eniten tarvitaan.
 – Rukouksia, Tyler sanoo.
 Varaston seinustalle on kerätty vaippoja ja kertakäyttölautasia. Nina Svahn / Yle
 Järjestö toivoo ihmisten lahjoittavan erityisesti tarvikkeita, kuten pressuja, hyttysmyrkkyä ja hygieniatarvikkeita. Vaatteita ei haluta. Nina Svahn / Yle
 Lue myös:
 Hurja Dorian runteli Bahamasaaria alkuviikosta – tältä näyttää paratiisisaarilla hirmumyrskyn jäljiltä
 Toimittajalta: Ylen kirjeenvaihtajan selviytymispaketti hurrikaanissa on myslipatukat, sadevaatteet, bensakanisteri – ja hätäsalmiakit
 Hurrikaani Dorian testaa Floridan hoitolaitosten katastrofivalmiutta: Suomalais-amerikkalainen hoitokoti ei jää hurrikaanissakaan ilman sähköä – eikä pullaa

Floridalainen Rachel vältti katastrofin, ja kerää nyt avustuksia Bahamaan – "Me selvisimme katkenneilla oksilla, Bahamaa moukaroi hurrikaani"


Summary: Facebook Dating ei ole vielä tarjolla Suomessa.

Sosiaalisen median jättiläinen Facebook haastaa Tinderin omalla neittideittauspalvelullaan.  Yhtiö ilmoittaa  Facebook Dating -palvelun olevan tästä päivästä alkaen käytössä Yhdysvalloissa.
 Se on tarjolla myös 19 muussa maassa, muun muassa Brasiliassa, Meksikossa, Kanadassa, Thaimaassa ja Vietnamissa. Suomessa palvelu ei vielä ole tarjolla, sillä Eurooppaan se laajenee vasta ensi vuoden alussa.
 Yhtiö vakuuttaa, että deittipalvelu on muusta Facebookista erillinen, eivätkä käyttäjän parinhakuaktiviteetit paljastu Facebook-kavereille. Facebook Dating vaatii erillisen profiilin luomisen.
 Yhtiön mukaan deittipalvelu suosittelee kumppania käyttäjän Facebook-toimintojen ja mieltymysten perusteella. Omia Facebook-ystäviä ei saa suoraan kumppanisuosituksiksi, mutta Secret Crush -toiminnon avulla palvelu voi yhdistää myös omaan Facebook-kaveriin edellyttäen, että tämäkin on ilmoittanut olevansa salaa kiinnostunut.
 Facebook vakuuttaa, ettei se jaa deittipalvelun käyttäjätietoja mainostajille.

Facebook haastaa Tinderin – "Deittailuhistoriaa ei jaeta kavereille, eikä mainostajille"


Summary: Tutkijan mukaan vaaleja leimaa epävarmuus ja koko saamelaiskäräjien aseman kyseenalaistaminen.

Viikko sitten Rovaniemelle paluumuuttanut kiinteistövälittäjä  Rainer Eriksen  penkoo turhaan tavaroitaan. Ilmoituskortti ja vaaliasiakirjat näyttävät menneen entiseen kotiin Helsinkiin. Eriksen aikoo hakea paperit lähiaikoina, jotta pääsee äänestämään ennen syyskuun loppua.
 – Joka vaaleissa olen äänestänyt. Äänestin heti kun sain äänioikeuden ja siitä lähtien olen aina vienyt kirjeen postiin, syntyperäinen utsjokelainen kertoo.
 Saamelaiskäräjien vaalit järjestetään neljän vuoden välein ja ääni annetaan postitse.
 Paikallisten kalastusoikeuksien rajoittaminen Utsjoen läpi virtaavan Tenon vesistössä ei ole miehen mieleen ja hän toivookin saamelaiskäräjien ajavan menetettyjen kalastusoikeuksien palauttamista.
 – Haluaisin, että tilojen vanhat oikeudet palautettaisiin. Ja toivon myös, että puhdas luonto pyrittäisiin pitämään puhtaana. Teollisuutta minä en sinne haluaisi, Eriksen sanoo saamelaisalueisiin viitaten.
 Eriksenin käsitys on, että saamelaiskäräjien vaikutusvaltaa heikentää keskinäinen eripura, jonka taustalla ovat vanhat riidat ja sukukytkökset.
 – Yhtenä joukkueena olisimme vahvempia.
 Parannuksia kielten opetuksessa
 Saamelaiskäräjät on saamelaisten korkein poliittinen elin, joka edustaa saamelaisia niin valtion suuntaan kuin kansainvälisesti. Puheenjohtajan paikkansa jättävä  Tiina Sanila-Aikio  nostaa saamelaiskäräjien viime vuosien saavutuksista ensimmäisenä esiin parannukset varhaiskasvatuksessa ja opetuksessa.
 – Siellä on saatu merkittäviä edistysaskeleita, esimerkiksi kielipesätoimintaan tarkoitettuja rahamääriä on pystytty nostamaan, Sanila-Aikio kehuu.
 Toisena saavutuksena hän mainitsee kotiseutualueen ulkopuolella aloitetun saamen kielen etäopetuksen pilottihankkeen. Etäopetusta on tarjolla kaksi viikkotuntia peruskoululaisille ja lukiolaisille ympäri Suomen.
 Tiina Sanila-Aikio on toiminut saamelaiskäräjien puheenjohtajana vuodesta 2015. Vesa Toppari / Yle
 Ensi kaudella Sanila-Aikoo toivoo saamelaiskäräjien keskittyvän saamelaisten terveyteen.
 – Suuret ikäluokat vanhenevat. Pitäisi olla paremmin tarjolla saamenkielisiä ja saamen kulttuurin huomioivia sosiaali- ja terveydenhuollon palveluja, Sanila-Aikio sanoo.
 "Saamelaiskäräjien asemaa kyseenalaistettu paljon"
 Saamelaisilla on enemmän odotuksia kuin saamelaiskäräjät pystyvät täyttämään, toteaa Lapin yliopiston tutkija  Saara Tervaniemi.  Hänen mukaansa kiista saamelaismääritelmästä on hallinnut saamelaiskäräjiä niin, että monet tärkeät asiat ovat jääneet sen alle.
 Korkein hallinto-oikeus ja saamelaiskäräjien vaalilautakunta ovat koko vuosikymmenen ajan olleet eri mieltä siitä, kuka on saamelainen ja näin ollen oikeutettu äänestämään tai asettumaan ehdolle. KHO on palauttanut vaaliluetteloon satakunta henkilöä, jotka vaalilautakunta oli aiemmin poistanut.
 – Käräjät on sinnikkäästi puolustanut omaa kantaansa saamelaismääritelmästä, joka on saamelaisen itsehallinnon kannalta oleellinen asia. Se on saavutus tässä tilanteessa, Tervaniemi sanoo.
 Mielenosoitus Jäämerenrataa vastaan Rovaniemellä lokakuussa 2018.  Saamelaiskäräjien puheenjohtajan Tiina Sanila-Aikion mukaan ratahankkeen jatkoselvittely ja metsähallituslain uudistus olivat asioita, joihin saamelaiskäräjät ei pystynyt vaikuttamaan haluamallaan tavalla. Maija-Liisa Juntti / Yle
 Saamelaiskäräjät esitti oikeusministeriölle vaalien siirtämistä, kunnes kysymys saamelaisuudesta on ratkaistu.  Oikeusministeriö ei siihen suostunut , minkä jälkeen esimerkiksi Sami Arvvut-yhdistys kehotti saamelaisia boikotoimaan vaaleja.
 Tervaniemen mukaan vaalit käydäänkin poikkeuksellisen epävarmassa tilanteessa, joka tekee sekä äänestäjille että ehdokkaille vaikeaksi arvioida, mitä odottaa seuraavalta kaudelta.
 – Saamelaiskäräjien asemaa ja arvovaltaa on tällä kaudella kyseenalaistettu poikkeuksellisen paljon myös suomalaisten poliitikkojen taholta, mikä on omiaan lisäämään vihapuhetta saamelaisia kohtaan. Siihen käräjät ei ole pystynyt reagoimaan, vaan on jäänyt vähän passiiviseen rooliin. Tosin saamelaisen itsehallinnon puolustamisen ei pitäisi jäädä pelkästään käräjien tehtäväksi, Tervaniemi sanoo.
 Rainer Eriksen lukee säännöllisesti Inarilainen-lehteä ja seuraa myös synnyinkuntansa Utsjoen asioita, vaikka onkin asunut jo pitkään Rovaniemellä. Annu Passoja / Yle
 "Jos kaivetaan sukupolvien takaa, olemme kaikki saamelaisia"
 Inarinsaamelaisen ja tunturisaamelaisen jälkeläinen, Rovaniemellä kolme vuosikymmentä asunut Rainer Eriksen ajattelee, että saamelaismääritelmä olisi helposti ratkaistu. Hänestä saamelainen on henkilö, jonka äiti tai isä on saamelainen.
 – Jos aletaan monien sukupolvien päästä kaivaa, onko saamelainen vai ei, niin mehän olisimme kaikki saamelaisia. Sinäkin varmaan olisit, Eriksen tokaisee toimittajalle.
 Saamelaiskäräjille valitaan 21 varsinaista jäsentä. Jokaisesta neljästä saamelaisten kotiseutualueen kunnasta eli Utsjoelta, Inarista, Enontekiöltä ja Sodankylästä pitää valita kolme ehdokasta.  Ehdokkaita on tällä kertaa 36 , puolet heistä uusia.
 Eriksen kuuluu siihen saamelaisten enemmistöön, joka asuu kotiseutualueen ulkopuolella. Hän ei odota saamelaiskäräjiltä mitään erityistä omaan elämäänsä Rovaniemellä.
 – En tiedä kannattaako saamelaisuutta lähteä tuomaan kovin kauas saamelaisalueelta. Helsingissä ja Rovaniemellä toimii saamelaisyhdistyksiä, mutta jos niissä on 50 ihmistä, niin ei sillä ole mitään painoarvoa.
 Eriksenin synnyinkoti ja sukulaiset ovat yhä Ylä-Lapissa, jossa mies itse käy aina kun voi.
 – Vapaudun kun pääsen Inarijärvelle kalaan kahden viikon päästä. Se on minun taivas.

Saamelaiskäräjien uudet jäsenet valitaan syyskuun aikana – vaalit käydään poikkeuksellisen epävarmassa tilanteessa


Summary: Hoitokulujen ennakointi on osoittautunut vaikeaksi.

Sairaanhoitokulujen ennakointi on osoittautunut vaikeaksi Kymenlaakson sosiaali- ja terveyskuntayhtymä Kymsotessa.
 Kymsote aloitti toimintansa tammikuussa 2019. Siitä lähtien kuntayhtymä on järjestänyt Kymenlaakson kuntien  kaikki sosiaali- ja terveyspalvelut.
 Kuntayhtymän budjetti on ylittymässä noin kahdella prosentilla ennakoidusta. Yli 13 miljoonan euron lasku tulee kuntien maksettavaksi.
 Talousvaikeuksiensa kanssa jo valmiiksi painivassa Kouvolassa lisälaskut aiheuttavat närää.
 ''Vääristynyt toimintamalli''
 Kouvolan kaupungin maksuosuus on tänä vuonna yhteensä noin 317 miljoonaa euroa, eli yli seitsemän miljoonaa euroa alkuperäistä palvelusopimusta enemmän. Päälle tulee vielä kuusi miljoonaa euroa kuntayhtymän runsaan 16 miljoonan euron alijäämän paikkaamisesta, yhteensä siis yli 13 miljoonaa euroa.
 Kasvanut lasku tuo lisää haasteita jo valmiiksi taloutensa kanssa kamppailevalle Kouvolalle.
 Kaupunginjohtaja  Marita Toikka  ei ole lisälaskusta mielissään. Toikan mukaan kaupunki kävi Kymsoten kanssa palvelusopimusneuvottelut, joissa sovittiin siitä, mitä sopimus pitää sisällään. Toikan mukaan Kymsote sai itse ilmoittaa määrärahatarpeensa tälle vuodelle.
 – Se on todella vääristynyt malli, mutta niin se meni syksyllä. Meidän taloushallintomme virkamiehiä syytettiin aiemmin alibudjetoinnista, joten halusimme oikein varmistaa Kymsotelta, että budjetissa on varmasti kaikki.
 Kymsote on tuottanut 1.1.2019 alkaen kymenlaaksolaisten kaikki sosiaali- ja terveyspalvelut, lastenneuvoloista erikoisssairaanhoitoon ja päihdetyöstä kuntoutukseen ja maahanmuuttajapalveluihin. Yle
 Kouvolan kaupunki joutui jo kesäkuussa hakemaan toimialoistaan lisäsäästöjä 2,4 miljoonan euron edestä – Toikan mukaan juuri Kymsoten kasvaneiden kustannusten vuoksi.
 – Käyttötalous on säädetty todella tiukaksi, ja se johtuu nimenomaan ainoastaan siitä, että Kymsote ei pysy budjetissaan, sanoo Toikka.
 Marita Toikan mukaan kaupunki on tänä vuonna pysynyt hyvin omassa budjetissaan.
 – Kustannusten ylityksiä on tullut ainoastaan teknisellä toimella, koska oli niin luminen talvi. Myöskään kaupungille hyödyttömän omaisuuden realisoinnista ei ole ainakaan vielä tullut ihan sitä määrää tuloja, mitä oli budjetoitu. Toimialajohtajat ovat pitäneet budjettikurin todella tiukasti.
 Lisäsäästöt lähes mahdottomia
 Marita Toikka ei pidä lisäsäästöjen etsimistä kaupungin taloudesta realistisena.
 – Enää on muutama kuukausi vuotta jäljellä. On lähes mahdotonta enää etsiä lisäsäästöjä tälle vuodelle.
 Toikan mukaan kaupunki aikookin esittää Kymsoten hallituksen kokouksessa perjantaina, että säästöjä pitää etsiä sosiaali- ja kuntayhtymästä.
 – Kymsoten pitää välittömästi lähteä hakemaan käyttötaloudestaan säästöjä tälle vuodelle, että lopullinen toteuma ei olisi näin huono.Samalla tavalla kuin meillä; rekrytointikiellot, hankintakiellot. Kaikki mistä pystytään säästämään. Odotan vahvasti, että Kymsote reagoi samalla tavalla kuin kaupunki asiassa.
 Toikan mukaan jatkossa omistajakuntien pitää antaa raamit kuntayhtymän toiminnalle.
 – Eli omistajakunnat sanovat Kymsotelle, että tällä euromäärällä järjestätte ne palvelut, ja sopeutatte toimintaa, jos ei onnistu sillä. Sehän on lähtökohta kuntayhtymissä, eikä niin, että kuntayhtymä kertoo mitä se tarvitsee, koska silloinhan se rakentaa ihan omaa palatsiaan siinä. Tällä kertaa se meni väärinpäin.
 Torstaina julkaistussa  blogissaan  Marita Toikka kertoo miettineensä jopa, oliko Kymsoten perustaminen virhe.
 – Pohdin vain asiaa. Vielä näen sen kuitenkin olevan meille mahdollisuus kehittää sotepalveluja kustannustehokkaasti, jos tämä mahdollisuus nyt osataan vain käyttää.
 Tarvetta vaikea arvioida
 Lähes kaikkien Kymenlaakson kuntien maksuosuudet sosiaali- ja terveyskuntayhtymä Kymsotelle ovat kohoamassa luultua suuremmiksi.
 Suurin syy kohonneiden maksuosuuksien taustalla on Kymsoten toimitusjohtaja  Annikki Niirasen  mukaan muista sairaanhoitopiireistä ostetun erikoissairaanhoidon ennakoitua suurempi tarve.
 – Erikoissairaanhoidon laskutus perustuu aina siihen, kuinka paljon sitä käytetään. Se ei ole mikään kiinteä laskutus, toteaa Niiranen.
 Niirasen mukaan Kouvolan kasvaneesta maksuosuudesta kuusi miljoonaa euroa koostuu erikoissairaanhoidon maksuista. Loput 1,2 miljoonaa tulevat Pohjois-Kymen sairaalan vuodeosaston arvioitua vilkkaammasta käytöstä, ja palvelusopimuksen uudelleen tarkastelusta, joka tehtiin kaupungin tilinpäätöksen valmistuttua.
 Pohjois-Kymen sairaalassa Kuusankoskella on ollut ennakoitua vilkkaampaa. Pyry Sarkiola / Yle
 Kuntien maksuosuudet ovat kasvaneet Kouvolan lisäksi myös Haminassa, Kotkassa ja Pyhtäällä. Miehikkälän ja Virolahden laskut sen sijaan jäävät ennakoitua pienemmiksi. Alkuperäiset budjetit on Niirasen mukaan tehty viime vuoden käytön mukaan.
 – Etenkään pienten kuntien osalta erikoissairaanhoidon tarvetta ei voi oikein kunnolla ennakoidakaan. Yksittäiset potilaatkin voivat aiheuttaa maksuihin heittoa. Jos alle 5 000 asukkaan kunnissa Miehikkälässä ja Virolahdella syntyy vaikka keskoslapsi tai tulee pitkäaikaista hoitoa HUS:ssa vaikea traumapotilas, niin se voi keikauttaa koko budjetin ihan päälaelleen, kertoo Niiranen.
 Lisäksi Kymsoten talous näyttää jäävän yli 16 miljoonaa euroa alijäämäiseksi – ja omistajakunnat joutuvat pulittamaan summasta osansa.
 Kymsote pyrkii säästöihin
 Niirasen mukaan Kymsote pyrkii pienentämään tälle vuodelle ennustettua runsaan 16 miljoonan euron alijäämäänsä.
 – Teemme toimintamalleihimme muutoksia, jotka olivat osana  yt-neuvotteluja , mutta niiden vaikutus on varmaan suurempi ensi vuodelle, kuin tälle vuodelle. Palveluiden ostoa ja henkilöstön palkkausta mietitään niin, että kustannuskehitys ei olisi samanlainen kuin alkuvuonna.
 Niirasen mukaan esimerkiksi ostettuja asiantuntijapalveluita aiotaan käyttää vähemmän, kuin alkuvuodesta.
 – Tietysti hoidamme sellaiset palvelut, että niillä ei ole meidän palvelutuotantomme toimintaan vaikutusta. Yritämme nyt käydä läpi, onko meillä sellaisia kustannuksia, joihin voimme näin lyhyellä aikavälillä vaikuttaa.
 Niirasen mukaan Kymsote selvittää parhaillaan, mistä alijäämä johtuu.
 – Varmaan huomenna saamme hallituksessa palvelutuotannosta selvitystä, että mistä se tulee tai mikä on syynä siihen.
 Niirasen mukaan esimerkiksi lastensuojelussa huostaanotettujen lasten sijoittamiskustannukset ovat suuremmat kuin mitä on ennakoitu. Myös vastaanotto- ja ostopalvelulääkäreiden kulut olivat ennakoitua suurempia.
 Lääkäripula koituu kalliiksi
 Niiranen myös ehdottaa perjantaina kokoontuvalle Kymsoten hallitukselle, että Terveystalon kaavailemaa  päivystyslääkäripalveluiden hinnan korottamista  ei hyväksytä ja että yhtiö käynnistäisi kilpailutuksen lääkärityövoiman hankinnasta.
 Terveystalo on ilmoittanut nostavansa päivystyslääkäreiden hintoja jopa 250 prosentilla.
 – Sellaisia hinnan korotuksia ei voi mitenkään hyväksyä. Ne eivät perustu mihinkään. Muillakin palveluntuottajilla on tullut hinnankorotuksia, mutta ei suinkaan tällaisia prosenttikorotuksia eikä euromääräisiä summia, Niiranen toteaa.
 Kymsote on ostanut lääkäripalveluita terveysalan yrityksiltä, koska sillä on ollut vaikeuksia saada rekrytoitua lääkäreitä.

Yksi Suomen ensimmäisistä sote-kuntayhtymistä potee käynnistysvaikeuksia – kaupunginjohtaja pohtii, oliko sen perustaminen virhe


Summary: Suurin osa rakennettavista kerrostaloista on betonisia, mutta puurakenteiset kerrostalot ovat parin viime vuoden aikana lisääntyneet. Alan asiantuntijoiden mukaan ympäristösyyt selittävät puurakentamisen suosion kasvua.

Rakennusten tai niiden osien rakentaminen

Puun käyttö rakennusmateriaalina  pienentää rakentamisen aiheuttamaa hiilijalanjälke ä.  Petri Heino  Ympäristöministeriön Puurakentamisen ohjelmasta kertoo, että nyt varsinkin kaupungit ja kunnat haluavat tukea puurakentamista kaavoittamalla alueita, joille saa rakentaa vain puusta.
 Periaatteena on, että halutaan edistää monimuotoista kaupunkikuvaa arkkitehtonisesti ja ympäristöystävällisesti.
 – Fakta, mitä ympäristöministeriökin on tuonut esille on, että puurakentaminen on kokonaiselinkaaren kannalta ympäristöystävällisempi vaihtoehto kuin tämä perinteinen betonirakentaminen, kertoo Heino.
 Rakentamisen kokonaiselinkaarella tarkoitetaan rakennustuotteiden valmistusta, rakentamisen työmaavaihetta, käyttövaihetta sekä rakennuksen loppuvaihetta eli purkua ja uudelleen käyttöä.
 Nosturi nostaa reilun seitsemäntuhannen kilon painoista puurakenteista rakennusmoduulia paikoilleen. Nostamiseen ja asentamiseen kuluu 15-20 minuuttia. Kati Turtola / Yle
 Maailma ja arvot ovat muuttumassa
 Tampereen yliopiston professori  Markku Karjalainen  vastaa kysymykseen, mitkä syyt ovat johtaneet siihen, että asuinpuukerrostalojen rakentaminen on nyt noussut voimakkaasti.
 – Yksi ainoa syy yleistymiseen on, että halutaan rakentaa ekologisesti. Ympäristösyyt ovat suurin draiveri puurakentamisen puolesta nykyisin, kertoo Karjalainen.
 Paljon suomalaista puurakentamista tutkinut rakennusopin professori perustelee näkemystään myös sillä, että puu on kotimainen ja uusiutuva vaihtoehto. Tällä hetkellä myös kaupungit, puolueet ja kaavoittajat rummuttavat Karjalaisen mukaan puurakentamisen puolesta.
 – Maailma ja arvot ovat muuttumassa. Tietysti betoniukot vastustavat ja kyseenalaistavat muutosta. Puu tulee voittamaan globaalisti. Tämä on vääjäämätöntä, jatkaa Karjalainen.
 Betonin valmistamiseen kuluu paljon energiaa
 Suurin osa kerrostaloista Suomessa on edelleen betonirakenteisia. Tällä hetkellä asuinpuukerrostaloja on Suomessa noin kahdeksankymmentä. Suomi tulee läntistä naapurimaataan selkeästi perässä, sillä Ruotsissa jo kaksikymmentä prosenttia kerrostaloista rakennetaan puusta.
 – Betonin ja tiilen valmistamiseen kuluu runsaasti energiaa, sanoo projektiasiantuntija  Eveliina Oinas   Puukerrostalorakentaminen kasvuun Pirkanmaalla-  hankkeesta.
 Oinaan mukaan puurakentaminen on betonirakentamista kalliimpaa, mutta asennustyö on nopeaa.
 – Pystytys on nopeutensa vuoksi kilpailukykyistä. Rakentaminen on jäykästi taipuva ala, jatkaa Oinas.
 Ympäristöministeriö arvioi , että vuosina 2018–2020 Suomessa aloitetaan tai on aloitettu vajaan kahden sadan puukerrostalon rakentaminen. Tämä on kaksi kertaa enemmän kuin tähän mennessä koko 2010-luvulla.
 Tehdasoloissa kerrostalo pysyy kuivana
 Sisäilmaongelmat ovat viime vuosina nousseet huolenaiheeksi. Esimerkiksi kouluja rakennetaan nyt paljon puusta. Puurakentamisessa moduulirakentaminen on lisääntymässä. Silloin rakennus rakennetaan mahdollisimman valmiiksi tehdassalissa, koska työmaan kastuminen on aina riski.
 – Puukerrostalorakentaminen on kehittynyt siihen suuntaan, että ne tehdään usein nykyään lähes kokonaan säältä suojassa sisätiloissa, kertoo Oinas.
 Viiden vuoden valmistelu
 Hämeenlinnan Visamäessä nosturi nostaa reilun seitsemän tonnin painoista palikkaa, joka on puukerrostalon yksi moduuli. Rakenteilla olevaan Kanta-Hämeen ensimmäiseen puukerrostaloon näitä moduuleja tulee kolmekymmentäyksi kappaletta.
 Opiskelijayksiöiden moduulit on rakennettu talotehtaalla Ruotsissa ja kuljetettu rekoilla Suomeen. Tällä kertaa sisätilatkin ovat viittä vaille valmiit.
 – Ne kasataan kuin legopalikat päällekäin. Asuntojen sisällä on kylppärit laatoitettu, keittiöt tehty, lattiat asennettu ja myös tiskikoneet ovat valmiina, kertoo Suomen Puukerrostalot oy:n toimitusjohtaja  Teppo Laurila .
 Toimtusjohtaja Teppo Laurila seuraa, miten puutaloa kootaan moduuleista.  Moduulien valmistaja on ruotsalainen Lindbäcks Bygg ab. Lindbäcks Bygg omistaa osuuden Suomen Puukerrostalot Oy:stä. Kati Turtola / Yle
 Laurila seuraa työn etenemistä tyytyväisenä. Kanta-Hämeen ensimmäisen puukerrostalon pystyttämistä on edeltänyt lähes viiden vuoden valmistelutyö. Loppumetreillä on seurattu erityisen tarkasti säätiedotuksia. Nostotyö halutaan tehdä poutasäällä. Nyt paistaa.
 – Moduulien nostaminen on säästä riippuvainen. Jos sataa, me odotamme ja töihin lähdetään sen jälkeen, kun säät sen sallivat, sanoo Laurila.
 Moduuleihin on asennettu jo talotehtaalla Ruotsissa muun muassa keittiökalusteet. Hannu Harhama / Yle
 Teppo Laurilan mukaan Suomessa rakennettiin vuonna 2018 noin 36 000 kerrostaloasuntoa. Puurakenteisissa kerrostaloissa asuntoja on vain noin 150 kappaletta.
 – Eli puurakentaminen on kyllä ollut määrällisesti todella marginaalista.
 Hiilidioksidiraja mukaan rakennuslupaan
 Ympäristöministeriö aloittaa tänä syksynä  rakennusten hiilijalanjäljen arvioinnin testaamisen . Rakennusten hiilijalanjäljen arviointimenetelmän avulla pyritään helpottamaan sitä, miten rakentamisen ilmastovaikutukset voidaan laskea.
 – Ollaan luomassa säädöksiä siihen, kuinka paljon rakennus saa koko elinkaarensa aikana tuottaa hiilidioksidipäästöjä, kertoo ohjelmapäällikkö Petri Heino Ympäristöministeriön Puurakentamisen ohjelmasta.
 Rakennusluvan ehdoksi asetetaan jatkossa hiilidioksidipäästöraja.
 – Laskelmilla on osoitettava, että kyseinen talo ei elinkaarensa aikana aiheuta enempää päästöjä. Se tulee rakennusluvan ehdoksi, sanoo Heino. Nyt arviointi on testausvaiheessa ja tavoitteena on, että järjestelmä on käytössä 2020-luvun puolivälissä.
 Moderni puurakentaminen kaipaa osaajia
 Projektiasiantuntija Eveliina Oinas Puukerrostalorakentaminen kasvuun Pirkanmaalla- hankkeesta sanoo, että moderni puurakennusala tarvitse nyt kipeästi osaajia.
 – Meillä on 70-luvulta lähtien rakennettu betonielementeistä. Puurakentamisen osaajia ei vielä ole paljon tarjolla, varsinkin suunnittelupuolelta puuttuu osaajia.
 Petri Heinon mukaan puukerrostalorakentamisen bisnes on viime vuosina muuttunut aikaisempaa ammattimaisemmaksi.
 – Markkinaosuus on edelleen pieni, mutta koska volyymi on siirtynyt enemmän kerrostalorakentamisen puolelle, absoluuttisissa määrissä asunnot puukerrostaloissa ovat selkeässä kasvussa, sanoo Heino.
 Heinon mukaan nyt alalle on tullut yrityksiä, jotka osaavat jo toimia ammattirakentamisen kentällä.
 – Näillä yrityksillä on osaamista ja ne pystyvät kehittämään ja tarjoamaan tuotteitaan ja toimimaan alan pelisäännöillä. Osalla ollut myös suuriakin hankaluuksia, kuten  Ylen MOT:ssa  vähän aikaa sitten kuultiin. Mutta on useita hyviä yrityksiä ja tuntuu, että niitä tulee koko ajan lisää.
 Tällä hetkellä  Suomen korkein puukerrostalo  on Joensuussa, talossa on neljätoista kerrosta.
 https://yle.fi/uutiset/3-10782983
 https://yle.fi/uutiset/3-10706214

Ekologisuus ajaa rakentamaan puusta – professori:  "Tietysti betoniukot vastustavat ja kyseenalaistavat muutosta"


Summary: Suuret pankit Euroopassa ja Yhdysvalloissa kärsivät yhä huononevista tuotoista perinteisen talletuspankkitoiminnan ulkopuolella.

Maailman suurimpien pankkien tuotot investointipankkitoiminnasta sukelsivat alkuvuonna 11 prosenttia viime vuoteen verrattuna.
 Talouslehti  Financial Times  kertoo, että kahdentoista Yhdysvaltain ja Euroopan suurimman pankkien tuotot olivat 68,4 miljardia euroa, mikä on suurin pudotus investointipankkitoiminnassa 13 vuoteen. Financial Times perustaa artikkelinsa Coalition analyysiyhtiön keräämiin tietoihin.
 Investointipankkitoiminnan laajuus vaihtelee pankeittain, mutta se on tyypillisesti asiakkaiden arvopapereiden liikkellelaskua, arvopaperikauppaa ja yrityskauppojen rahoittamista.
 Pankkisektoria Euroopassa ja Yhdysvalloissa ovat vaivanneet maailmantalouden hidastuva kasvu, erilaiset geopoliittiset jännitteet ja historiallisen alhainen korkotaso.
 Yksittäiset isot pankit ovat raportoineet erityisen huonoista toisen neljänneksen tuotoista. Yhdysvaltalaisen Morgan Stanleyn tulos kiinteätuottoisista arvopapereista putosi alkuvuonna lähes viidenneksen. Saksalaisen Deutsche Bankin tuotot arvopaperimarkkinoilta romahtivat peräti 32 prosenttia.
 Moni pankki on siksi ilmoittanut keskittyvänsä peruspankkitoimintaan investointituottojen kärsiessä. Samalla ne ovat kertoneet isoista henkilöstövähennyksistä.
 Pitkään vaikeuksissa ollut  Deutsche Bank  vähentää noin joka viidenneksen henkilöstöstään vuoteen 2022 mennessä. Pankin palvelukseen jää 74 000 työntekijää. Työvoimaleikkauksilla se pyrkii vähentämään vuosittaisia kustannuksiaan kuudella miljardilla eurolla.
 Pankki yrittää myös nostaa kannattavuuttaan supistamalla investointipankkitoimintaansa rajusti.
 Taustalla pankkitappiota aiheuttanut finanssikriisi
 Pankin vaikeuksien taustalla on muun muassa finanssikriisi runsas kymmenen vuotta sitten.
 Vuonna 2016 Yhdysvallat asetti Deutsche Bankille noin 12,2 miljardin euron sakot pankin roolista subprime-asuntolainakriisissä, joka aloitti vuoden 2008 finanssikriisin. Pankkitoiminta olisi saattanut loppua, mutta pankki sai neuvoteltua sakkoja pienemmäksi ja maksettavaksi jäi lopulta 4,76 miljardin euron sakot
 Euroopassa pankkiosakkeiden arvon laskeminen on aiheuttanut päänvaivaa päättäjille ja sijoittajille.
 Sijoittajat ovat alkaneet myydä pankkiomistuksiaan erilaisten pelkojen takia, kertoo  Helsingin Sanomat . Lehden mukaan pankkien osakekurssit ovat laskeneet lähelle vuoden 2008 finanssikriisin tasoa. Lehti nostaa esille neljä keskeistä ongelmaa Euroopassa: Pankkiriippuvuuden, nollakorot, taantumapelot ja pankkien tehottomuuden.
 Seuraavaksi seurataan kiinnostuneena Euroopan keskuspankin (EKP) ensi viikon torstain korkokokousta. Silloin kuullaan, aikooko keskuspankki laskea korkoja entisestään ja jatkaa elvyttävää rahapolitiikkaa.
 Euroopan keskuspankin johtoon nouseva ranskalainen  Christine Lagarde  on sanonut, että EKP:n elvyttävä linja jatkuu, joten kovin suurta muutosta väistyvän pääjohtajan, italialaisen  Mario Draghin  linjaan ei liene odotettavissa.

FT: Suurimpien pankkien investointitoiminnan tuotot sukelsivat alimmilleen 13 vuoteen


Summary: Kauppa tai kioski saa myyntipalkkiota 4 500 euroa vuodessa automaattia kohden. Uuden tulonlähteen löytyminen voi olla vaikeaa.

Elintarvikkeiden, juomien ja tupakan vähittäiskauppa

Peliautomaattien karsinta saattaa johtaa jopa pienten ruokakauppojen ja kioskien sulkeutumiseen, ennakoi Päivittäistavarakauppa ry.
 Edunvalvojajärjestön toimitusjohtaja  Kari Luoto  sanoo, että peliautomaateista saatavalla tuotolla on suuri merkitys pienille ruokakaupoille ja kioskeille.
 – Jos vähennys toteutuu, sillä tulee olemaan merkittävä vaikutus. Se tarkoittaa, että joka kuudes automaatti tulee poistumaan, Luoto toteaa.
 Kunta- ja omistajaohjausministeri  Sirpa Paatero  (sd.) piti  torstaina aamupäivällä tiedotustilaisuuden , jossa kerrottiin, että kaupoissa ja kioskeissa sijaitsevien peliautomaattien määrää vähennetään 3 000:lla automaatilla.
 Veikkauksella on nyt noin 21 500 rahapeliautomaattia, joista asiamiesten myyntipaikoissa sijaitsee noin 18 500.
 Veikkaus on kertonut aiemmin, että kauppoihin on sijoitettu 7 600 pelikonetta. Seuraavaksi eniten niitä on ravintoloissa, huoltoasemilla ja kioskeissa.
 Syrjäseutujen ja lähiöiden kaupat ja kioskit vaarassa
 Luodon mukaan automaateilla on kaikkein suurin taloudellinen merkitys pienille ruokakaupoille ja kioskeille.
 – Monen kohdalla kyse saattaa olla siitä, loppuuko kyseinen kauppa kokonaan, Luoto toteaa.
 Ruokakauppa tai kioski saa myyntipalkkiota keskimäärin 4 500 euroa vuodessa yhtä automaattia kohden. Palkkio on nettotuotosta 17 prosenttia. Keskimääräisestä tuotosta on kerrottu ainakin  Taloussanomien uutisessa .
 – Pienillä ruokakaupoilla esimerkiksi on todella vaikea löytää uutta myytävää, josta saa katetta ja jolla voi maksaa kuluja. Automaatin poistuminen tulee olemaan tiukka paikka monelle kaupalle, Luoto kommentoi.
 Päivittäistavarakauppa toivookin, että automaatteja poistettaessa vältettäisiin niiden vähentämistä pienistä ruokakaupoista ja kioskeista.
 – Pieniä ruokakauppoja on jo poistunut paljon syrjäseuduilta ja jopa lähiöistä, näillä alueilla kaupan palveluiden saatavuus voi entisestään heikentyä.
 Luoto pitää nyt ilmoitettuja aikeita automaattien poistosta turhan hätäisenä toimenpiteenä. Pelihaittoja on jo aiemmin päätetty suitsia laittamalla automaatit tunnistautumisen taakse. Pakollinen tunnistautuminen tulee automaatteihin vuoteen 2022 mennessä.
 Lue myös
 Veikkauksen edunsaajat miljardin tukipotin kohtalosta: "Veikkauksen johdon pitää kantaa vastuunsa"
 Rahapelien uudistus vähentää haittoja oikeasti, sanovat asiantuntijat – se jättää kuitenkin auki neljä isoa kysymystä
 Poliitikot kiirehtisivät rahapelaajien tunnistautumista, mutta hallitusohjelman löyhä lupaus saattaa tuoda mutkia matkaan

Peliautomaattien karsinta voi johtaa jopa pienten kauppojen sulkemiseen, sanoo kaupan alan etujärjestö


Summary: Kokko on työskennellyt aiemmin kokoomuksen ministeriryhmän erityisavustajana.

STT:n mukaan kokoomuksen puoluesihteeriksi on nousemassa ammattiliitto Akavan kehityspäällikkö  Kristiina Kokko . Hän on toiminut aiemmin muun muassa kokoomuksen ministeriryhmän erityisavustajana.
 Uusi puoluesihteeri valitaan tulevana lauantaina kokoomuksen puoluevaltuuston kokouksessa. Käytännössä kokoomuksessa puoluesihteeri valitaan puheenjohtajan esityksen perusteella.
 Ylen tietojen mukaan kokoomuksen puoluehallitus ja -valtuusto ovat saaneet esittää tehtävään sopivia ehdokkaita. Useiden kymmenien nimien joukosta puoluejohto on valinnut haastatteluun muutamia.
 Nykyinen puoluesihteeri  Janne Pesonen   kertoi kesäkuussa jättävänsä tehtävänsä . Pesonen ehti toimia puoluesihteerinä reilut kolme vuotta.
 Puolueen puheenjohtaja  Petteri Orpo  on aiemmin sanonut, että oppositioasema edellyttää kokoomukselta uudenlaista asennoitumista, jonka myötä myös puoluesihteerin roolia uudistetaan. Ylen tietojen mukaan uudelta puoluesihteeriltä on toivottu erityisesti uutta otetta puolueen poliittisen strategian hiomiseen.
 Kristiina Kokko on koulutukseltaan teologian maisteri. Hän on työskennellyt myös seurakuntapastorina.
 Kokko ei halunnut torstaina kommentoida asiaa STT:lle.

Kokoomuksen puoluesihteeriksi nousemassa Kristiina Kokko


Summary: Pesällä vieraillut valokuvaaja löysi kettuemon kuolleena. Ruokavirasto vahvisti kuolinsyyksi ampumisen.

Kesäkuisena varhaisaamuna valokuvaaja  Arja Vesterholm  lähti tuttuun tapaansa kuvaamaan suloista kettupesuetta. Hän oli löytänyt kesälomallaan ketunpesän Lappeenrannan keskustan tuntumasta.
 Vesterholm odotti kettuemon saapumista pesälle pari tuntia, kuten odottivat myös ketunpoikaset.
 – Ajattelin jo poistua paikalta, koska ihmettelin, miksi emo ei ollut saapunutkaan tuomaan ruokaa poikasilleen, Vesterholm kuvailee.
 Nainen oli käynyt kuvaamassa pesuetta useaan otteseen. Nyt hän päätti mennä vielä lähemmäs pesää. Kauempana näkyi jotain oranssiin vivahtavaa. Siinä makasi kettuemo kuolleena. Ketunpoikaset olivat odottaneet emoaan turhaan.
 – Kyllä se oli erittäin järkyttävää, kuvailee Vesterholm kuolleen ketun löytymistä.
 Kuollut kettu tunnistettiin pesueen emoksi vertailemalla kettua aiemmin otettuihin kuviin. Lisäksi myös nisistä oli imetty vastikään, joka kieli siitä, että kyseessä oli emokettu. Kettuemolla oli kaikkiaan viisi poikasta.
 Kuvassa komeilee kuollut emokettu kahden poikasen kanssa. Emo oli juuri vieroittanut poikasensa ennen kuolemaansa. Arja Vesterholm
 Kuolinsyy: Ampuminen
 Kuolinpaikalle tuli myös eläinsuojeluneuvoja  Mirkka Nousiainen . Hän kuljetti ketun pois.
 Kuollut kettu lähetettiin Ouluun Ruokavirastoon tutkittavaksi, jotta kuolinsyy saataisiin selville. Ruokaviraston tutkimuksissa kuolinsyyksi paljastui ampuminen.
 – Lavan kohdalla oli reikä. Kyllähän se huomattiin heti, mutta ei siitä voitu kertoa ennen kuin varmaa tietoa olisi, kertoo paikallinen eläinsuojeluneuvoja Mirkka Nousiainen Suomen eläinsuojeluyhdistysten liitosta.
 Ruokaviraston tutkimuksissa selvitettiin, onko kuollut kettu pesueen emo. Se varmistui, kun kohdusta löytyi viisi istukan arpea.
 Kaksi poikastakin kuolivat
 – Emon lisäksi kaksi poikasta löytyi samana aamuna kuolleena, kertoo Mirkka Nousiainen.
 Kuolleita ketun poikasia ei lähetetty Ruokavirastoon tutkittavaksi, koska niiden raadot löytyivät vasta myöhemmin tien vierestä vierekkäin makaamasta.
 – Sekin oli jotenkin outoa, ihmettelee Nousiainen.
 Valokuvaaja Arja Vesterholm on järkyttynyt kuullessaan kuolinsyyn olleen ampuminen.
 – Tietysti tieto siitä, että emo oli tapettu jonkin julman ihmisen toimesta, aiheuttaa suurta surua. Elättelin vielä viimeiseen asti toivetta jostakin sairaskohtauksesta tai vastaavasta, kertoo Vesterholm.
 Kuollut kettuemo löydettiin kesäkuun 9. päivänä Armilan sairaalan läheltä Lappeenrannasta. Anna-Liisa Pirhonen
 Orvot poikaset otettiin huostaan ja vapautetaan nyt luontoon
 Kolme ketunpoikasta jäi eloon. Pari päivää poikasia tukiruokittiin, jonka jälkeen ne päädyttiin lähettämään hoitoon pääkaupunkiseudun eläinsuojeluyhdistyksen hoiviin.
 – Ne ovat kasvaneet siellä isoiksi. Nyt ne pelkäävät ihmistä ja osaavat saalistaa, kertoo eläinsuojeluneuvoja Mirkka Nousiainen.
 Nousiainen kertoo, että poikasten pitäisi palata kotikonnuille Lappeenrantaan lähiaikoina, mahdollisesti ensi viikolla. Laki velvoittaa palauttamaan poikaset saman kunnan alueelle, josta ne on löydetty.
 Miten jo poikasena ihmisiin tottuneet ketut opetetaan karttamaan ihmistä vai tuleeko poikasista citykettuja?
 – Ketunpoikaset ovat asuneet kesäkuun lopulta metsässä. Niiden ainoat kontaktit ihmisiin ovat olleet päivittäiset hoitotoimenpiteet, ruokinta ja siivous. Ihminen ei ole enää kuulunut sen elinympäristöön. Tästä syystä ne ovat alkaneet karttamaan meitä, kertoo Nousiainen.
 Asiasta poliisitutkinta
 Monta kertaa pesuetta katsomassa käynyt  Pekka Mikkola  kertoo, että ammuttu emo oli hyväkuntoinen kettu.
 – Oli hyvässä karvassa, eikä ollut mikään kapinen kettu, kuvailee lappeenrantalainen Mikkola.
 Mikkolan mielestä ketunpesä oli väärässä paikassa. Keskustan lähellä, asutuksen keskellä ketut tottuvat liiaksi ihmisiin ja kesyyntyvät. Kahvipöytäkeskusteluissa taajama-alueella tapahtunutta ampumistapausta on ihmetelty.
 – Ei siinä kyllä mitään järkeä ole, vaikka ketun pesä väärässä paikassa olikin. Joku tolkku pitäisi olla. Tuttujen kesken veikkailtu keskenkasvuisten hommiksi, tuskin oikeasti aikuinen ihminen moista tekisi, Mikkola tuumaa.
 Eläinsuojeluneuvoja Mirkka Nousiaisella ei ole minkäänlaista tietoa, kuka olisi voinut ketun ampua.
 – Tuntuu, että joku sairas ihminen on teon taustalla. Ei tavallinen metsästäjä tällaista tekisi, sanoo Nousiainen.
 Nousiainen aikoo tehdä asiasta tutkintapyynnön poliisille.
 Asiasta kertoi ensin  Etelä-Saimaa .

Kettuemo ammuttiin kuoliaaksi lähellä kaupungin keskustaa – orvoksi jääneet poikaset odottivat emoaan turhaan pesän suulla


Summary: Vantaalainen taidemuseo Artsi dokumentoi teoksen ja sen ympärille syntyneen kohun, koska se on taiteen ja sananvapauden kannalta merkittävä.

Parin viikon takainen Taiteiden yö synnytti Riihimäellä kohun, kun graffititaiteilijat maalasivat Hämeenaukiolla seisovan purkutalon ulkoseinät täyteen.
 Kokonaisuuteen maalattu kuva itseään päähän ampuvasta  Donald Trumpista  oli monille liikaa. Muun muassa riihimäkeläinen  Jenni Hellman  esitti Riihimäen Facebook-ryhmässä huolensa, millaisia ajatuksia teos saattaa aiheuttaa lapsissa.
 – Onko Trump ampunut itsensä? Jos ampuu itseään päähän, lentääko korva noin? olivat kysymyksiä, joista Hellman kertoi keskustelleensa 7-vuotiaan lapsensa kanssa.
 Kuvasta lähetettiin palautetta myös kaupunginjohtaja  Sami Sulkolle  ja nuorisopalvelupäällikkö  Marko Laitiselle .
 Purkurakennuksen graffitikokonaisuutta kuratoinut Riihimäen kaupungin nuoriso-ohjaaja  Pete "Hende" Nieminen  kertoo, että katsoi lopulta paremmaksi irrottaa teoksen graffitikokonaisuudesta.
 "Herättää keskustelua sananvapaudesta"
 Teos on nyt siirretty dokumentoitavaksi Vantaan taidemuseo Artsiin. Dokumentointi koskee varsinaista teosta, mutta myös sen ympärille syntynyttä keskustelua taiteen kantaaottavuudesta, sensuurista ja taiteilijan vapaudesta.
 Taidemuseon yleisötyön amanuenssin  Eeva Hytösen  mukaan on mielenkiintoista, kun yksi osa suuremmasta teoskokonaisuudesta herättää näin paljon kiinnostusta.
 – Kyllä se herättää keskustelua sananvapaudesta ja taiteilijan vapaudesta ilmaista itseään. Toisaalta tässä tapauksessa graffiti palaa juurilleen poliittisena kannanottovälineenä.
 Graffitikokonaisuus, josta Trumpin kuva poistettiin. Pete Nieminen
 Hytönen arvelee, että tapaus tulee jatkossa lisäämään keskustelua siitä, mitä taiteen keinoin saa sanoa ja mitä ei.
 Graffitikokonaisuudesta irroitettua teosta ei olla liittämässä Vantaan taidemuseo Artsin kokoelmiin.
 "Mitä rumemmassa maailmassa elämme, sitä silotellumpaa kuvaa siitä halutaan tehdä"
 Nuoriso-ohjaaja Pete Nieminen kertoo myöntäneensä luvan teokselle, sillä se maalattiin syrjäiseen kohtaan rakennuksessa. Toisaalta taiteilijan vapautta ei haluttu sensuroida. Taiteilija kertoi haluavansa ottaa kantaa Trumpin harjoittamaan ulkomaalaisvastaiseen politiikkaan ja Yhdysvaltojen löyhiin aselakeihin.
 – Kantaaottavuus on yksi graffitin ja katutaiteen keskeisiä periaatteita. Ja onhan taiteessa, esimerkiksi musiikissa, otettu kantaa kautta historian.
 Myös Riihimäellä spraymaaleja ja taidetarvikkeita myyvä  Tomi Hänninen  hämmästelee, kuinka Trump-graffiti aiheutti niin ison kohun. Lisäksi hän pitää huolestuttavana, mikäli maalauksia joudutaan sensuroimaan.
 – Graffitaide on kuitenkin alunperin suora ja sensuroimaton viestintäkanava niille, joiden ääni ei muuten pääse kuuluviin. Tuntuu siltä, että mitä rumemmassa maailmassa elämme, sitä silotellumpaa kuvaa siitä halutaan tehdä.
 Lisäksi Hänninen on harmissaan siitä, että Trump-graffitista syntynyt kohu söi huomiota muilta teoksilta.
 – Love-teos on selkeästi kaupunkilaisten suosikki. Voisimme keskittyä myös teoksiin, joiden tekeminen vei valtaosan ajasta.
 Tämä Taiteiden yönä maalattu graffiti on saanut Hännisen mukaan eniten kiitosta riihimäkeläisiltä. Ville Tiirikainen / Yle
 Riihimäellä elävöiteitettiin bussipysäkkejä katutaiteella
 Graffitien maalaaminen kiinnostaa Riihimäellä sekä Niemisen että Hännisen mukaan suuresti. Luvalliset graffitiseinät ovat saaneet kiitosta kaupunkilaisilta.
 – Kyllä monesti tullaan maalatessa hämmästelemään, että miksi harmaa seinä tai maisemaa rumentava bussikatos maalataan vasta nyt.
 Luvalliset graffitiseinät ilmestyivät Riihimäen kaupungin katukuvaan jo 10 vuotta sitten. Tuolloin nuorisokeskus Monarille avattiin maalausseinä. Riihimäen jälkimainingeissa seiniä perustettiin myös muun muassa Hyvinkäälle, Järvenpäähän, Keravalle ja Espooseen.
 Riihimäen ensimmäinen luvallinen graffitiseinä nuorisokeskus Monarilla. Ville Tiirikainen / Yle
 Niemisen mukaan luvalliset seinät voivat jopa vähentää luvattomien graffitien määrää.
 – Sellaistakin olen kuullut, että luvallisiin maalauksiin panostetaan enemmän ja niiden tekeminen vie aikaa. Ei siinä jaksa enää lähteä luvattomasti maalailemaan.
 Esimerkiksi Kouvolassa luvattomat maalaukset  ovat aiheuttaneet päänvaivaa . Kouvolassa ratkaisuksi on niin ikään tarjottu luvallista graffitiseinää. Keväällä 2019 myös  Tampereen  katukuvaa elävöitettiin katutaiteella.
 Riihimäen nuorisotoimi järjesti kevään ja kesän 2019 aikana työpajoja, joissa yhdeksälle kaupungin bussipysäkille sai maalata luvallisesti.
 – Työpajoissa käytiin aluksi läpi graffitien historiaa. Tämän jälkeen lähdettiin maalaamaan. Työpajoissa korostimme sitä, että maalauksia tulisi tehdä vain luvallisille paikoille, kertoo Nieminen.
 Riihimäellä katutaiteen keinoin koristeltiin yhdeksän bussipysäkkiä. Ville Tiirikainen / Yle
 Katutaidetta Riihimäen Hämeenaukiolla. Ville Tiirikainen / Yle

"Jos ampuu itseään päähän, lentääko korva noin?" – Trump-graffiti aiheutti Riihimäellä niin ison kohun, että teos siirrettiin Vantaalle


Summary: Veikkauksen edunvälittäjien verkosto toivoo poliittisia ratkaisuja, jos veikkausrahoja leikataan..

Kasinot, uhkapelit ja rahapeli- ja vedonlyöntipalvelut

Veikkaus vähentää peliautomaattien määrää 3 000:lla, pelaajien tunnistautuminen tulee pakolliseksi ja markkinointia karsitaan –  tällaisia uutisia kerrottiin tänään  aamupäivällä järjestetyssä tiedotustilaisuudessa, jossa olivat paikalla muun muassa omistajaohjausministeri  Sirpa Paatero  (sd.) sekä Veikkauksen hallituksen puheenjohtaja  Olli-Pekka Kallasvuo .
 Veikkauksen edunvälittäjien verkoston puheenjohtajan  Rosa Meriläisen  mielestä on ymmärrettävää, että omistajaohjausministeri Paatero on halunnut ryhtyä toimiin.
 – Veikkaus teki kesällä surkeita ja törkeitä mainoksia, mikä ei tietenkään meidän näkökulmastamme, jotka Veikkauksen varoja käyttävät, ole ollenkaan iloinen asia. Rahapelitoiminnan hoitaminen vastuullisesti on kaikkien etu. Toivotaan, että nämä toimenpiteet ovat tehokkaita ja riittäviä.
 Siitä kuinka Veikkauksen toimenpiteet eri alojen rahoitukseen tulevaisuudessa vaikuttavat, ei vielä ole tietoa.
 Pelituotot kuitenkin laskevat merkittävästi. Esimerkiksi kulttuurin ja taiteen perusrahoituksesta noin puolet tulee Veikkauksen voittovarojen kautta.
 – Se mitä tämä tarkoittaa kunkin alan rahoitukselle, on poliittiinen päätös. Ja kuitenkin edelleen luotetaan siihen, mitä hallitusohjelmassa lukee – eli että kulttuurin budjettia on tarkoitus nostaa.
 – Toivomme, että Veikkauksen johto kantaa tästä vastuunsa ja hallitus tekee meille kunnolliset vaikutuslaskemat siitä, mitä tämä tulee tarkoittamaan lähivuosina tärkeille yhteiskunnallisille toiminnoille, jotka ovat kokonaisuudessaan Veikkauksen voittorahojen varassa, Meriläinen jatkaa.
 Rosa Meriläinen  Jussi Mankkinen / Yle
 Leikkauksia tulossa monella alalla
 Jos Veikkauksen voittovarat laskevat eikä hallitusrahaakaan löydy, tarkoittaa se leikkauksia monella alalla: niin kulttuurissa, taiteessa, tieteessä, nuorisotoiminnassa kuin sosiaali- ja terveyssektorillakin.
 – Totta kai tällaiset leikkaukset olisivat tuntuvia, koska tällä hetkellä Veikkauksen voittovaroja jaetaan yhteiskunnallisiin kohteisiin miljardin euron verran vuodessa.
 Kulttuurin osalta Veikkauksen voittovaroja käytetään eniten kansallisten kulttuurilaitosten ja esittävien taiteiden, kuten teattereiden ja musiikin rahoittamiseen.
 – Se miten Opetus- ja kulttuuriministeriö päättää kulttuuria ja taidetta tukea, on oletettavasti kuitenkin eri asia kuin se, tulevatko rahat verovaroista vai rahapelitoiminnan tuotoista. Suomen elokuvasäätiön rahoitus tulee kokonaan Veikkauksen voittovaroista, mutta olisi hyvin vaikea uskoa, että tällaisesta taidemuodosta haluttaisiin luopua, Rosa Meriläinen summaa.
 Katastrofin äärellä
 Taiteen edistämiskeskuksen johtajan  Paula Tuovisen  mukaan nimenomaan kulttuurille käy huonosti, jos pelitoiminnan tuotot putoavat merkittävästi.
 – Se olisi katastrofi taiteen ja kulttuurin alalle. Juuri tällä hetkellä pitäisi tehdä iso tulevaisuusinvestoiti nimenomaan luovalle sektorille, ja jos samaan aikaan putoaa rahoitus rahapelitoiminnan tuotoilla niin pitäisi pystyä sitä kompensoimaan budjettirahoituksen puolelta. Tulevaisuudessa tilanne on vaikea, Tuovinen ennustaa.
 Tuovisen mielestä tällaisessa tilanteessa vaikeuksissa olisivat kaikki taiteenalat.
 – Rahapelitoiminnan tuotoilla tuetaan kaikkia taiteenaloja. On vaikea sanoa, että yksittäinen taiteenala kärsisi enemmän kuin toinen, vaan kaikki kärsisivät.
 Lue myös:
 Rahapelien uudistus vähentää haittoja oikeasti, sanovat asiantuntijat – se jättää kuitenkin auki neljä isoa kysymystä   Veikkaus vähentää peliautomaattien määrää 3 000:lla, tunnistautuminen pakolliseksi, markkinointia karsitaan – pelituotot laskevat merkittävästi

Veikkauksen edunsaajat miljardin tukipotin kohtalosta: "Veikkauksen johdon pitää kantaa vastuunsa"


Summary: Suomen Leijonan majakan alueella havaittiin noin kymmenen kilometriä pitkä mineraaliöljylautta kesäkuussa.

Turun saaristossa Utön lounaispuolella juhannuksena tapahtuneen öljypäästön tutkinta on venynyt.
 Suomen Leijonan majakan alueella havaittiin noin 10 kilometriä pitkä mineraaliöljylautta kesäkuun 20. päivänä. Länsi-Suomen merivartioston arvion mukaan meressä oli tuolloin tuhansia litroja öljyä.
 Neljä Rajavartiolaitoksen ja Merivoimien alusta keräsi öljyä juhannuspäivään asti. Sen jälkeen sitä ei enää havaittu.
 Päästöstä epäillään alueella liikkuneita aluksia, joista otettiin näytteitä heti päästöhavainnon jälkeen. Alusnäytteiden analysointi on kuitenkin edelleen kesken.
 – Näytteet on käsitelty jo kesällä pikapyynnöllä, jolloin tuloksia toivotaan mahdollisimman nopeasti. En tiedä tarkkoja yksityiskohtia, miksi lausunnon saamisessa on kestänyt, mutta meillä ei edelleenkään ole lausuntoa näistä aluksista käytettävissä tutkinnassa, kertoo Länsi-Suomen merivartiostosta tutkinnanjohtaja  Jari Nieminen .
 – Alkuperäinen lupaus oli elokuun lopussa. Nyt olemme jo syyskuussa, joten voin olettaa, ettemme ole sitä aikataulun mukaan saamassa. Sen verran toiveikas olen asian suhteen, että lausunto tulee lähipäivinä
 Tahallisuus selviää tutkinnassa
 Epäiltynä on useampi alus. Tutkinnan alussa epäilty rajattiin aluksi yhteen alukseen, mutta Nieminen toppuuttelee nyt asiaa.
 – Alkuvaiheessa tutkintaa on ollut aika rohkea lausunto sanoa, että epäiltynä on vain yksi alus. Meillä on muutama alus, jotka voidaan käytössä olevien ajelehtemislaskelmien perusteella arvioida mahdollisesti olleen alueella ja päästön päästäjinä.
 Niemisen mukaan öljypäästön aiheuttajalle voidaan määrätä sakko vaikka heti, kun asia selviää. Rikostutkinta taas etenee omassa tahdissaan. Tutkintanimikkeenä on tällä hetkellä törkeä ympäristön turmeleminen.
 – Olennaista tässä on, onko mineraaliöljypäästö tahallinen vai ei.
 Tapaus käsitellään esitutkinnan jälkeen oikeudessa, jos asiasta nostetaan syyte.
 Lue lisää:
 Öljypäästön tutkinta jatkuu Turun saaristossa Suomen Leijonan majakalla – "Meillä on tietenkin pääepäilty"
 Öljyntorjuntatyöt Suomen Leijonan majakan alueella saatiin päätökseen
 Öljyntorjunta jatkuu Suomen Leijonan majakan alueella Turun saaristossa – "Tutkinta tulee jatkumaan useita päiviä"
 Turun saaristossa Utön lounaispuolella yli 10 kilometrin öljylautta, kerääminen aloitettu – "Alusöljypäästöksi tämä on kieltämättä iso"

Turun saaristossa Utön lounaispuolelta juhannuksena löytyneen öljypäästön tutkinta jatkuu edelleen – alusnäytteet viivästyneet


Summary: Sähköautojen akuista on tulossa entistä suurempia. Asiantuntijan mukaan siitä koituu huomattavia kustannuksia auton hintaan.

Sähköautot ovat kalliita ja merkittävän osan hinnasta muodostaa auton voimalähde. Akun käyttöikä on rajallinen.
 Irrotettavan ja vaihdettavan akun kehittely sähköautoihin on Teknologian tutkimuskeskus VTT:n asiantuntijan mukaan haasteellista. Voitaisiinko auto myydä ilman akkua? VTT:n sähköajoneuvojen tiimin vetäjä  Mikko Pihlatien  mielestä akun ja auton korin irrottaminen toisistaan on yksi mahdollinen toimintamalli. Sähköauton hinta laskisi huomattavasti, jos kuluttaja voisi ostaa auton ilman akkua.
 – Tottakai auton hinta olisi silloin halvempi. Jonkun pitäisi kuitenkin edelleen maksaa auton akku, sanoi Mikko Pihlatie  Radio Suomen Päivän  haastattelussa.
 Tamperelainen diplomi-insinööri  Antti Räikkä  esitti taannoin  Helsingin Sanomissa  idean jakeluyhtiön omistamista akuista. Hänen mukaansa kuluttajaa arveluttaa ostaa sähköautoa, koska auton hinta putoaa nopeasti, kun akku menee huonoksi. Räikän mielestä ongelmat ratkeavat, kun akku ei ole enää osa autoa, vaan akun omistaisi jakeluyhtiö. Latausasemalla robotti vaihtaisi tyhjän akun ladattuun akkuun.
 Pihlatie pohtii, mikä taho hankkisi akkuja ja kuka vaihtaisi niitä autoihin, kun edellisen akun virta on käytetty. Akkupalvelu maksaisi kuluttajalle ja autokaupassa näkyvä hinta siirtyisi toiseen paikkaan. Akuille pitäisi löytää myös tarpeeksi käyttöä. Pihlatie näkee tällaisessa liiketoimintamallissa haasteita. Pääsisikö autoteollisuus sopimukseen siitä, millainen vaihdettava akku olisi?
 – Saadaanko standardoitua akun muoto, koko ja laji vai olisiko eri automerkeillä oma akkuleasingjärjestelmä?
 Mikko Pihlatie esittää toisenlaista mallia, joka perustuisi auton leasing-sopimukseen. Kuluttaja ei maksaisi auton koko hintaa vaan kukausittaisen kulun.
 – Silloin auto-leasingyhtiöllä olisi riski akusta. Avoimia kysymyksiä ovat esimerkiksi, mikä on akun kesto ja mikä sähköauton jälleenmyyntiarvo voisi olla seuraavalle kuluttajalle.
 Pihlatien mukaan näyttää siltä, että ensi vuonna tulee huomattava määrä uusia sähköautomalleja kuluttajalle ja ammattikäyttöön. Suunta on myös se, että akuista tulee suurempia, jolloin niissä on enemmän energiaa.
 Kuuntele haastattelu:   Kalliit autot, lyhytikäiset akut?
 Lue lisää:
 Tulevaisuudessa myös kuorma-autot ja joukkoliikenne liikkuvat sähköllä – Kysyimme 4 olennaisinta kysymystä aiheesta asiantuntijoilta
 Miten hallitusohjelma vaikuttaa auton ostajan aikeisiin? Kokosimme autokauppiaiden neuvot ostamista harkitsevalle

Idea sähköauton vaihdettavasta akusta on monimutkainen - asiantuntija esittää liisattavia sähköautoja


Summary: NRK:n ylin johto ei ole tiennyt tiedeohjelman hankkeesta etukäteen.

Norjan yleisradioyhtiön NRK:n tiedeohjelma  Folkeopplysningen  eli Kansanvalistus on joutunut myrskyn silmään puututtuaan elo-syyskuun kouluvaaleihin demokratiakasvatuksen nimissä. Ohjelma on testannut kuinka vaalivaikuttaminen toimii käytännössä manipuloimalla yksittäisen koulun oppilaita kuukausien ajan.
 Keinovalikoimassa ovat olleet niin sosiaalisen median valeprofiilit kuin keksityt uutisetkin. Niiden avulla oppilaille on haluttu opettaa kuinka "ulkovallat" voivat vaikuttaa vaalitulokseen.
 NRK:n mukaan  kyseisen koulun rehtori ja kunnan juristit ovat tienneet manipuloinnista etukäteen.
 Lillestrømin lukion oppilaille paljastettiin vasta tällä viikolla, että heitä on manipuloitu järjestelmällisesti helmikuusta lähtien. Manipuloinnin tavoitteena oli saada mahdollisimman moni koululainen kannattamaan Norjan keskustapuoluetta, joka edellisissä kouluvaaleissa sai surkean tuloksen.
 "Samat metodit kuin Venäjän vaalivaikuttamisessa"
 Ohjelman tuottajan  Tor Erik Olsenin  mukaan vaalivaikuttamiskokeessa käytettiin samoja metodeja, joita Venäjän on todettu käyttäneen yrityksissa vaikuttaa Yhdysvaltain vaaleihin.
 Olsenin mukaan ohjelma olisi halunnut käyttää kokeessaan "oikeita vaaleja", mutta ei saanut aikeelle hyväksyntää NRK:ssa.
 Ohjelman tekijöiden käytössä ei ollut listaa kohteeksi valitun koulun oppilaista, joten he hankkivat tiedot oppilaista perustamalla Facebookiin väärennetyn tilin koulun ilmastolakkoa varten. Tämän sivun seuraajille on sitten lähetetty Facebookissa ja Instagramissa keskustamyönteisiä viestejä.
 Keinovalikoimaan on kuulunut myös oikeita uutissivustoja muistuttavien valeuutissivustojen luominen kilpailevien puolueiden mustamaalaamiseksi ja keskustapuolueen kehumiseksi. Oppilaisiin kohdistetuissa valeuutisissa kerrottiin muun muassa kilpailevan puolueen ajamasta internetin käytön rajoittamisesta ja deodoranttikiellosta.
 Osa oppilaista puolustaa ohjelman toimintaa
 Koululaisten manipuloiminen tv-ohjelmaa varten on nostattanut Norjassa laajaa arvostelua. Muun muassa useat poliitikot ja nuorisojärjestöjen edustajat ovat tuominneet NRK:n toiminnan.
 Lukuisten nuorisojärjestöjen kattojärjestön LNU:n puheenjohtaja  Rode Hegstad  vaatii  VG-lehdessä  NRK:ta pyytämään anteeksi sitä, että se on käyttänyt koululaisia koekaniineinaan.
 Osa vaalivaikuttamisen kohteina olleista koululaisista on kuitenkin asettunut NRK:n ohjelman tueksi. Lillestrømin lukiossa opiskeleva  Hanna Revelsby  toteaa  Aftenpostenissa  olevansa hyvillään siitä, että ohjelma on avannut hänen silmänsä vaalimanipulaatiolle.
 NRK:n ohjelmajohtaja  Thor Gjermund Eriksen  sanoo, ettei hän ole tiennyt etukäteen tv-ohjelman tekijöiden toiminnasta.  Eriksenin mukaan toimintatapoja käydään nyt läpi yhtiössä.
 Kouluvaaleissa oppilaat äänestävät samalla lailla kuin varsinaisissa vaaleissa tutustuakseen Norjan vaalijärjestelmään. Syksyn kouluvaaleissa harjoiteltiin äänestämistä maakäräjävaaleissa.

Tv-ohjelma manipuloi koululaisia demokratiakasvatuksen nimissä – "ulkovallat" puuttuivat Norjan kouluvaaleihin valeprofiileilla ja -uutisilla


Summary: Sopimus vahvistaa suomalaisen median monimuotoisuutta, sanoo Ylen uutis- ja ajankohtaistoimituksen päätoimittaja Riikka Räisänen.

STT alkaa tehdä Ylen yövuorojen uutisia joululuun alusta.
 Käytännössä kaksi STT:n toimittajaa on öisin töissä Ylen tiloissa Pasilassa. Ison uutistapahtuman sattuessa paikalle hälytetään Ylen operatiivinen uutisjohto.
 STT:n omat yövuorolaiset jatkavat vanhan tavan mukaan omissa yövuoroissaan. He tekevät töitä Australian Sydneyssä.
 – Saamme yönaikaiseen uutistoimintaamme tunnetun journalistisen kumppanin. STT:n toimituksellinen rekrytointi- ja johtamisosaaminen sekä STT:n uutisorganisaation koko ketjun tuki varmistavat yöpäivystykselle ja nousevalle uutisaamulle parhaat lähtökohdat, sanoo Ylen uutis- ja ajankohtaistoimituksen päätoimittaja  Riikka Räisänen.
 Räisänen muistuttaa sopimuksen myös vahvistavan suomalaisen median monimuotoisuutta ja toimintaedellytyksiä.

Ylen ja STT:n yhteistyö laajenee yövuoroihin


Summary: Myös peliautomaatteihin tulee tulevaisuudessa raja, ennustaa pelihaittojen asiantuntija.

Veikkauksen torstaina julkistama uudistus vähentää rahapelaamisen haittoja, sanovat asiantuntijat.
 Veikkaus kertoi  muun muassa vähentävänsä hajasijoitettujen eli esimerkiksi kaupoissa olevien peliautomaattien määrää  3 000:lla. Lisäksi kaikkiin peliautomaatteihin tulee pakollinen tunnistautuminen vuoteen 2022 mennessä.
 Ylen haastattelemat ongelmapelaamisen asiantuntijat pitävät muutoksia oikeansuuntaisina. Veikkauksen torstainen tiedotustilaisuus jätti kuitenkin ilmaan monia isoja kysymyksiä.
 1. Mitä Veikkaus tekee tunnistettujen pelaajien tiedoilla?
 Veikkaus velvoitettiin ottamaan tunnistautuminen käyttöön hajasijoitetuissa peliautomaateissa jo  viimeisimmässä arpajaislain uudistuksessa . Pelisalit jäivät kuitenkin lakiuudistuksen ulkopuolelle.
 Nyt pakollinen tunnistautuminen tuodaan Veikkauksen mukaan pahviarpoja lukuun ottamatta kaikkeen pelaamiseen, siis myös pelisaleihin. Tämä on haittojen vähentämisen näkökulmasta hyvä asia.
 – Sillä on tosi iso merkitys. Aina kun pelataan anonyymisti, on hankala päästä kiinni siihen, onko pelaamisesta haittaa, sanoo  Vertti Kiukas , joka on sosiaali- ja terveysalan toimijoiden kattojärjestön Soste ry:n pääsihteeri.
 – Ja pelaamisen haitoissa raha-automaatit ovat selkeästi ykkösenä ja toisena tulevat erilaiset nettipelit.
 Pelkkä tunnistautuminen ei kuitenkaan ratkaise ongelmapelaamista, muistuttaa johtava asiantuntija  Saini Mustalampi  Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksesta. Olennaista on, miten tunnistautumisesta saatavaa tietoa käytetään pelaamisen hallintaan.
 Yksikön päällikkö  Inka Silvennoinen  Peluurista puolestaan sanoo, että väärällä tavalla käytettynä tunnistautumisen tuottamasta tiedosta voi olla jopa haittaa. Kaikki tuntevat kriittisen keskustelun, jota käydään esimerkiksi sosiaalisen median yhtiöiden keräämästä datasta.
 – Jos tunnistautumisen tuottama tieto valjastetaan markkinointiin, sillä voi olla jopa haitallisia seurauksia.
 2. Tuleeko kaikkeen pelaamiseen raja – ja millainen?
 Pelihallinnan työkaluista yksinkertaisin on raja. Tunnistautumisen seurauksena kaikkiin peliautomaatteihin tulee mahdollisuus rajoittaa pelaamista.
 – Peliautomaatteihin on voinut käyttää rajattoman määrän rahaa, mikä on ollut erikoinen tilanne, THL:n Mustalampi sanoo.
 Veikkaus ei vielä torstaina kertonut yksityiskohtia mahdollisista rajoituksista tai muistakaan uusista pelihallinnan välineistä. Yksi vaihtoehto on rajojen tuominen myös peliautomaatteihin, eli että niissä pelaamista rajoitettaisiin kuten Veikkauksen nettipeleissä nykyään. Ylen haastattelemat pelihaittojen asiantuntijat toivovat, että rajoista tehdään riittävän tiukat.
 – Tällä hetkellä esimerkiksi Veikkauksen nopearytmisissä onnenpeleissä on netissä 2 000 euron kuukausikohtainen pakollinen tappioraja, mikä on pelimuotoon nähden aivan liian korkea, arvioi Peluurin Inka Silvennoinen.
 3. Mitä markkinoinnin vähentäminen tarkoittaa?
 Veikkaus kertoi torstaina myös vähentävänsä ja rajoittavansa rahapelien markkinointia. Poliisihallitus on puuttunut Veikkauksen mainontaan useasti. Kesällä kohua herättänyttä radiomainosta voi pitää yhtenä syynä siihen, miksi Veikkauksen vastuullisuudesta puhutaan juuri nyt niin paljon.
 – Jään odottamaan, mitä markkinoinnin rajaus tarkoittaa käytännössä. Nyt markkinointi on ollut niin massiivista, että siltä ei ole kukaan voinut välttyä, sanoo Mustalampi.
 Myös Peluurin Silvennoinen pitää hyvänä, että markkinointia vähennetään. Häntä kuitenkin jäi mietityttämään, miksi Veikkaus kertoi vähentämänsä markkinointia kolmanneksella verrattuna kolmen edellisen yhtiön aikaan.
 – Minkä takia markkinointia ei arvioida suhteessa Veikkauksen nykyiseen mainontaan?
 4. Miten ehkäistään ulkomaisten pelifirmojen tuomia haittoja?
 Asiantuntijat huomauttavat, että torstaina julkistettu uudistus koskee vain Veikkauksen omaa toimintaa. Joissakin peleissä ulkomaalaisten peliyhtiöiden markkinaosuus on jo yli puolet.
 – Niihin liittyy ei-toivottuja piirteitä, joita Suomessa ei ole. Ulkomaisen peliyhtiön sivuilla voi olla esimerkiksi linkki pikavippifirman sivuille, mikä on aivan epäeettistä, Soste ry:n Vertti Kiukas sanoo.
 Tutkimusten mukaan ongelmapelaajat käyttävät sekä Veikkauksen että ulkomaisten peliyhtiöiden parissa. Peluurin Inka Silvennoisen mukaan ulkomaalaisten peliyhtiöiden osuus on ollut kasvussa.
 – Ne ovat myös niitä, joissa ongelmapelaaminen tyypillisesti kärjistyy, hän sanoo.
 Veikkauksen hallituksen puheenjohtaja  Olli-Pekka Kallasvuo  sanoi yhtiön tarvitsevan "todellisen yksinoikeuden", jotta se pystyisi "vastaamaan niihin odotuksiin, jotka siihen kohdistuu". Tämä herättää kysymyksen, onko Suomi puuttumassa ulkomaalaisten pelifirmojen toimintaan jollakin tavalla. Mistään tietystä toimenpiteestä ei ole kuitenkaan torstaina kerrottu.
 Lue lisää:
 Veikkaus vähentää peliautomaattien määrää 3 000:lla, tunnistautuminen pakolliseksi, markkinointia karsitaan – pelituotot laskevat merkittävästi
 Raha-automaattien pelaajien määrä vähenee, mutta Veikkaus tekee niillä enemmän rahaa kuin 2000-luvun alussa – tuotto tulee pieneltä joukolta

Rahapelien uudistus vähentää haittoja oikeasti, sanovat asiantuntijat – se jättää kuitenkin auki neljä isoa kysymystä


Summary: Hallitus suunnittelee tukkivansa metron mentävän aukon julkisuuslaista. Tällä hetkellä laki ei koske kuntien valtion ja yhtiöitä.

"Viranomaisen hallussa olevat asiakirjat ja muut tallenteet ovat julkisia, jollei niiden julkisuutta ole välttämättömien syiden vuoksi lailla erikseen rajoitettu."
 Näin kertoo Suomen perustuslain kahdestoista pykälä.
 Se on sananvapauden ohella kansanvallan keskeinen tukipilari. On nimittäin vaikeaa käyttää sananvapautta yhteisistä asioista, jos ne salataan.
 Tätä lakiin kirjattua julkisuusperiaatetta on lakaistu tämän tästä maton alle – ja viime vuosina tiedonhankinnasta on tullut yhä hankalampaa. Tämä johtuu siitä, että kunnat ja valtiot ovat siirtäneet toimintojaan osakeyhtiöihin.
 Julkisuuslaki koskee nimittäin virastoja, laitoksia, liikelaitoksia, lautakuntia, komiteoita ja tuomioistuimia...
 Mutta ei osakeyhtiöitä.
 Ei edes sellaisia, joissa kunta tai valtio käyttää määräysvaltaa.
 Suomen monitoimimurtajat osallistuivat Shellin arktiseen öljynporaukseen vuosina 2012 - 2014. Arctia
 Finavia, Länsimetro, Arctia...
 Verovaroin rakennettu länsimetro ylitti budjetin sadoilla miljoonilla euroilla, mutta asiaa käsitellyt raportti  ei metroyhtiön mukaan ollut julkinen . Finavia hävisi yli 30 miljoonaa euroa johdannaiskaupoilla. Valtiontalouden tarkastusviraston laati tapauksesta muistion, mutta lentokenttiä hoitava valtionyhtiö  halusi salata sen . Oulun kaupunginteatterin ostopalvelusopimuksia käsitellyt raportti salattiin sillä perusteella, että  kaupunginteatteri on yhtiö . Espoon sairaalan kustannusarvio ylittyi, mutta kiinteistöyhtiö ei halunnut luovuttaa hallituksensa pöytäkirjoja edes  espoolaiselle kuntapoliitikolle . Jäänmurtoyhtiö Arctian offshore-liiketoiminta meni  penkin alle , mutta  tietoja ei juuri  haluttu antaa  liikesalaisuuksiin vedoten .
 Finaviaa ja Oulun kaupunginteatteria koskevat raportit on sittemmin määrätty julkisiksi Korkeimman hallinto-oikeuden päätöksillä. Metron tapaus innosti toimittajajärjestöt esittämään vuonna 2017 oikeusministeriölle  vetoomuksen julkisuuslain muuttamiseksi .
 Vaatimuksia julkisuuslain muuttamiseksi on kuultu myös Keskustan ja sosiaalidemokraattien joukosta.
 Ajatus julkisuuslain soveltamisen laajentamisesta on nyt myötätuulessa – onhan aiheesta kirjaus  Antti Rinteen  (sd.) hallituksen ohjelmassa.
 Mahdollinen uusi lainsäädäntö on parhaillaan esivalmistelussa.
 “Julkisuusvaje”
 Oikeusministeriöstä eläkkeelle jäänyt  Anna-Riitta Wallin  toteaa, että julkisuuslain nykytilanne on ongelmallinen.
 – Tällä hetkellä kunta tai valtio voi valita toiminnoilleen sellaisen organisaatiomuodon, jossa sen toiminta jää julkisuuslain ulkopuolelle – vaikka tuo toiminta olisi sellaista, että se voisi ihan hyvin harjoittaa sitä omana toimintanaan.
 Kyseessä on hänen mukaansa julkisuusvaje.
 – Hallinnollisella päätöksellä voidaan kaventaa perustuslain lähtökohtaa tiedonsaantioikeudesta.
 Oikeusministeriö tilasi Wallinilta selvityksen julkisuuslain laajentamisen mahdollisuuksista.
 Kesällä julkaistussa raportissa Wallin kuvaa, miten julkisia hallinnointitehtäviä on siirretty kuntien ja valtion osakeyhtiöihin. Samalla paljon tietoa yhteisten asioiden hoidosta on siirtynyt julkisuuslain ulottumattomiin.
 – Länsimetro on hyvä esimerkki. Siellä todettiin, että julkisuuslaki ei koske heidän asiakirjojaan. Se kuvaa hyvin tilannetta, jossa yhtiöittämisen seurauksena päästään eroon julkisen hallinnon yleislaeista.
 Tuttu tilanne. 1970-luvun lopulla ns. Metrotoimikunta salasi sopimuksia, jotka KHO julisti vuosien oikeustaisteluiden päätteeksi julkisiksi. Kari Ahotupa / Yle
 Näin yhtiöt tuotaisiin julkisuuteen Anna-Riitta Wallinin selvityksessä pohditaan tapoja, joilla valtioiden ja kuntien määräysvallassa olevat yhtiöt voitaisiin ottaa julkisuuslainsäädännön piiriin. Kahdessa suppeammassa vaihtoehdossa yhtiöt jäisivät julkisuuslainsäädännön ulkopuolelle niiltä osin kuin ne toimivat avoimessa kilpailussa markkinoilla. Laajemmassa vaihtoehdossa julkisuuslainsäädännön ulkopuolelle jäisivät vain valtio-omisteiset pörssiyhtiöt. Wallin uskoo, että salassapitosäännökset ovat muokattavissa niin, että ne suojaavat liikesalaisuuksia ja yhtiöiden etua myös laajan julkisuuden tapauksessa.
 Yhtiöittämisen perustelu: Valtio ei voi mennä konkurssiin
 Kuka muistaa vielä Posti- ja telelaitoksen, Valtionrautatiet, Ilmailulaitoksen tai Varustamoliikelaitoksen? Erilaisia valtion liikelaitoksia on ollut Suomessa vuosien saatossa kaikkiaan kuusitoista kappaletta ja niiden toiminta oli lähtökohtaisesti julkisuuslain piirissä.
 Tänään Posti, VR, Finavia, Arctia ja Finnpilotage ovat valtionyhtiöitä, joita julkisuuslainsäädäntö ei lähtökohtaisesti koske. Varsinaisia liikelaitoksia on enää kaksi, Senaatti-kiinteistöt ja Metsähallitus.
 Yhtiöittäminen on ollut päivän sana myös kunnissa. Vuonna 2016 kunnilla ja kuntayhtymillä oli jo yli 2 500 osakeyhtiötä. Niistä suurin osa toimi kiinteistöalalla, paljon myös energiantuotannossa sekä vesi- ja jätehuollossa.
 Yhtiöittämistä on perusteltu toiminnan tehostamisella ja ennen kaikkea kilpailulainsäädännöllä. Kyse on siitä, että yksityisten yhtiöiden kanssa kilpaillessaan valtiolla tai kunnalla on aina etulyöntiasema – ne kun eivät voi mennä konkurssiin.
 Siksi liikelaitoksista on haluttu eroon, ja kuntalaki velvoittaa kuntia yhtiöittämiseen, jos ne toimivat kilpailluilla markkinoilla.
 Käytännössä kyse on usein monopolista
 Yhtiöittämisiä perustellaan kilpailusyillä, mutta Wallinin selvityksessä tämä kyseenalaistetaan.
 Hyvin usein kuntien ja valtion yhtiöt eivät selvityksen mukaan ole aidossa ja tosiasiallisessa kilpailuasemassa. Kuntien vedenjakelussa, luotsauksessa tai väkevien alkoholin myynnissä ei ole kilpailua.
 – Käytännössä moni yhtiö toimii monopoliasemassa – eikä esimerkiksi länsimetrollakaan ole kilpailijaa, Wallin toteaa.
 Ministeri Anne Berner kertoo Finavian johdannaistappion taustoista ja selvitystyöstä – tarkastusviraston muistio haluttiin salata. Petteri Paalasmaa / AOP
 Kaikki tieto ei ole piilossa Julkisuuslaki ei lähtökohtaisesti koske valtion tai kuntien yhtiötä. Poikkeustilanteita kuitenkin on:. Julkisuuslaki koskee yhtiöiden  viranomaisille toimittamia  asiakirjoja. Viranomaisten  toimeksiannosta  tehtyjä asiakirjoja. Yhtiöitä, jotka hoitavat tehtäviä  lain nojalla tai käyttävät julkista valtaa  – tai joihin sovelletaan  erityissäännöksiä .
 Ruotsissa ei salailla
 Oikeus saada tietoja viranomaisten asiakirjoista tuli osaksi oikeusjärjestystä jo vuonna 1766 Ruotsi-Suomen painovapausasetuksella.
 Oikeustieteen tohtori  Marjut Salokannel  arvioi, että Suomen ja Ruotsin perustuslakien henki on tästä johtuen yhä hyvin samankaltainen.
 Käytännön lainsäädännössä ja sen soveltamisessa sen sijaan on eroja.
 – Toisin kuin Suomessa, Ruotsissa on selkeästi lakiin kirjattu asiakirjojen julkisuus myös niissä yhtiöissä, joissa kunnilla on päätösvalta, Salokannel sanoo.
 – Lisäksi julkisuus on taattu tapauksissa, joissa kunta on vain vähemmistöomistajana. Silloin kunnan tulee huolehtia, että esimerkiksi yhtiöjärjestyksessä on taattu, että asiakirjojen julkinen saatavuus toteutuu.
 Salokannel kirjoitti oikeusministeriön tilaaman selvityksen jälkimmäisen puoliskon, jossa käydään läpi sitä, miten julkisuuslaki on toteutettu Ruotsissa. Suomessa vasta puhutaan julkisuuslainsäädännön ulottamista koskemaan valtion ja kuntien yhtiöitä, Ruotsissa ne jo ovat julkisuuslain piirissä.
 Salokannel kertoo että julkisuusvaatimus ulottuu jopa tilanteisiin, joissa ruotsalainen kunta ostaa tuotteita tai palveluja täysin yksityisiltä yhtiöiltä. Silloinkin tilaussopimuksissa on määriteltävä, millä tavalla kansalaiset saavat julkisuuslain edellyttämät tiedot.
 Lähtökohtaisesti asiakirjojen julkisuusperiaate ei koske valtion yhtiöitä. Julkisuus- ja salassapitolaissa on kuitenkin erikseen lueteltu ne valtion omistamat yhtiöt ja muut organisaatiot, jotka ovat joko kokonaan tai osittain julkisuuslain alaisia.
 – Oma käsitykseni on, että Ruotsin järjestelmä toimii hyvin. Vaikka meillä Suomessa on ollut alun alkaen sama julkisuuslainsäädäntö, Ruotsissa se on ymmärretty ja toteutettu laajemmin.
 "Olemme vastuussa, mutta emme saa tietoa", espoolaispoliitikko harmitteli Jorvin sairaalan rakennusurakkaa vuonna 2016. Pekka Koli / Yle
 Yhtiöittämisen kaksi edellytystä Anna-Riitta Wallin muistuttaa selvityksessään, että julkinen hallintotehtävä voidaan antaa muille kuin viranomaisille kahdella edellytyksellä. Ensinnäkin kyse ei saa olla merkittävästä julkisen vallan käytöstä. Toisaalta muutos ei saa vaarantaa perusoikeuksia ja hyvän hallinnon vaatimuksia. – Ensimmäistä edellytystä on tarkasteltu hallituksen esityksissä. Jälkimmäistä ei välttämättä, Wallin sanoo. Wallinin mukaan lainsäädäntöprosessissa asia on jätetty usein julkisuuslain varaan, vaikka se koskee vain julkisen vallan käyttöä – ei hallintotehtäviä.
 Oikeusoppineet muutoksen puolesta
 Julkisuuslain soveltamisen laajentaminen on tällä hetkellä esivalmistelussa ja oikeusministeriö  pyytää asiassa lausuntoja .
 Ensimmäisen myönteisen lausunnon ehti antamaan kuntaoikeuden tutkijatohtori  Matti Muukkonen  Itä-Suomen yliopistosta.
 – Lähtökohtana tulisi olla ns. organisaationeutraalisuuden periaate. Eli kun tietty tehtävä on julkinen hallintotehtävä, niin sillä minne se lopulta päätyy, ei saisi olla vaikutusta siihen, miten hallinnolliset perusoikeudet käyttäytyvät, Muukkonen kirjoittaa.
 Nykyisin tämä tavoite ei Muukkosen mukaan täyty esimerkiksi kuntayhtiöiden osalta – tai ainakin käytäntö on vaihteleva.
 – Selkeyttä kuitenkin toisi, jos julkisuuslain soveltaminen kunnan toimintaan olisi laissa eksplisiittisesti määritelty.
 Helsingin yliopiston hallinto-oikeuden professori  Olli Mäenpää  on jo aiemmin todennut olevansa julkisuuslain laajentamisen kannalla.
 – Nämä kuntien osakeyhtiöt, jotka eivät käytä julkista valtaa, jäävät nyt julkisuuslain ulkopuolelle. Siellä on paljon verorahojen käyttöön liittyvää päätöksentekoa ja sikäli julkisuus olisi perusteltua, hän totesi  sanomalehti Kalevalle  viime vuonna.
 "Läpinäkyvyys maksaa"
 Kielteisen kannan mahdolliseen uuteen lainsäädäntöön otti valtion kiinteistöomaisuutta hallinnoiva Senaatti-kiinteistöt.
 – Haluamme herättää keskustelua siitä, millaiset kustannukset tästä tulisi julkisen puolen liiketoiminnalle, kertoo lakiasiainjohtaja  Ilkka Koponen .
 Senaatti-kiinteistöjä asia ei kovin merkittävässä määrin koske, koska valtion liikelaitoksena se on julkisuuslain piirissä jo nyt – muutamia tytäryhtiöitä lukuun ottamatta. Tästä syytä Koposella kuitenkin on käsitys siitä, millainen rasite julkisuuslain soveltaminen valtion ja kunnan yhtiöille saattaisi olla.
 – Julkisen puolen yhtiöiden täytyisi ottaa käyttöön kohtuullisen raskaita ja viranomaismaisia toimintatapoja esimerkiksi asianhallinnan ja tiedonhallinnan osalta. Muutoin julkisuuslakia ei pysty noudattamaan, hän sanoo.
 – Totta kai pitää olla läpinäkyvyyttä, kun julkisella rahalla toimitaan. Mutta täytyy sanoa ääneen myös se, että se maksaa.
 Ilkka Koponen on Anna-Riitta Wallinin kanssa samaa mieltä siitä, että nämä asiat tulisi ottaa huomioon jo ennen kuin kunta tai valtio päätyy yhtiöittämään toimintojaan.
 Monella, jota asia suoraan koskee, ei vielä ole virallista kantaa aiheeseen. Esimerkiksi Finaviassa asia on selvityksen alla ja Espoon kaupunginhallitus käsittelee asiaa vasta parin viikon kuluttua.

Länsimetro on räikeä esimerkki – "Hallinnollinen päätös voi kaventaa perustuslain lähtökohtaa tiedonsaantioikeudesta"


Summary: Muotibisnes saastuttaa enemmän kuin lento- ja laivaliikenne yhteensä.

Virolainen muotisuunnittelija ja ympäristöaktivisti Reet Aus esittää hätkähdyttävän ajatuskuvion: muotiteollisuuden muuttaminen ympäristöystävälliseksi vaatisi vain kourallisen ihmisiä.
 – On kaksi mahdollisuutta. Joko muutamme tapamme tai muotiteollisuus romahtaa täysin ja samalla romahtaa koko maapallo. Se on tieteellinen tosiasia.
 Ausille muotiteollisuuden muuttaminen on sydämen asia. Moneen kertaan palkittu nainen on paitsi muotisuunnittelija, myös tohtori ja Viron akatemian vanhempi tutkija.
 Aus kertoo, että maailman muotibisnestä pyörittää noin kymmenen isoa konsernia..
 – Ja kun mietitään suuria johtajia niiden takana. Ei olisi kovin suuri joukko, joka voisi viedä muotibisneksen kestävän kehityksen raiteille.
 Reet Ausin malliston jokainen vaate säästää keskimäärin 75 prosenttia vettä ja 88 prosenttia energiaa.  Kroot Tarkmeel Photography
 Uusiokäyttö ja kierrätys eivät ole sama asia
 Reet Aus itse on tehnyt uusiomuotia 2000-luvun alusta. Hänen töitään on esillä myös 5. syyskuuta alkavan Helsinki Design -viikon päätapahtumapaikalla Erottajan Palatsissa, entisessä Tullihallituksen talossa.
 – Aloimme testata kierrätystä pari vuotta sitten. Se ei ole ihan helppoa. Selvityksen mukaan EU:ssa kierrätetään vain prosentti kerättävästä jätteestä.
 Aus muistuttaa myös, että uusiokäyttö ja kierrätys ovat kaksi aivan eri asiaa.
 Uusiokäytössä hyödynnetään jo olemassa olevaa materiaalia ja luodaan siitä suunnittelun avulla jotain uutta. Kierrätyksessä käytetään jätemateriaalia, joka prosessoidaan ja siitä tehdään uutta lankaa ja kangasta.
 Kierrätys on siten paljon pidempi ja monimutkaisempi prosessi, ja vie enemmän resursseja.
 T-paitoja isojen brändien jätteistä
 Ausin omassa tuotannossa uusiomateriaalista valmistetaan käyttövaatteita. Hänen erilaisilla nuolilla koristelluista t-paidoistaan esimerkiksi on tullut hyvin suosittuja.
 Ne valmistetaan suurten brändien ylijäämämateriaaleista, ja siksi niissä on pienin mahdollinen ympäristöjalanjälki. Tavalliseen t-paitaan verrattuna valmistamisessa säästyy 91 prosenttia vettä ja 87 prosenttia energiaa sekä syntyy 80 prosenttia vähemmän hiilidioksidia.
 Ausin nuolella varustettujen t-paitojen ympäristöjalanjälki on kaikkein pienin.  Kroot Tarkmeel Photography
 Aus valmistuttaa suunnittelemansa vaatteet siellä missä ylijäämämateriaalitkin syntyvät. Hän ottaa talteen ison tuotemerkin valmistuksesta yli jäävän hukkamateriaalin ja tekee siitä samassa tehtaassa omia tuotteitaan.
 Kaksi sopimustehdasta on Intiassa ja yksi Bangladeshissa. Aasiassa siksi, että kaikki suurteollisuus on käytännössä nykyisin siellä.
 – Valmistus on siellä [Aasiassa], koska emme halua kuljettaa materiaaleja ja saamme heti tiedon, mitä hukkamateriaalia isoilta brändeiltä on tulossa. Me siis tavallaan siivoamme toisten sotkut.
 Brändit määräävät tavat tehtaissa
 Ausin mukaan yritysten lupaukset muuttaa tapojaan kestävämpään suuntaan vaikkapa vuoteen 2025 mennessä ovat riittämättömiä.
 Parempi päätös olisi esimerkiksi puolittaa tuotanto. Se veisi kehitystä oikeaan suuntaan.
 Vaikeinta Ausin mielestä onkin saada isot brändit vakuuttuneiksi siitä, että niiden pitäisi huolehtia myös jätteistään.
 – Yritykset ovat alkaneet hiljalleen myöntää, että hukkamateriaalia syntyy. Me olemme vain pieni yritys, mutta voimme näyttää, että muutos on mahdollinen.
 Reet Ausin Tallinnan myymälä sijaitsee Telliskivessä.  Regina Rask/Yle
 Muotiteollisuudella on merkitystä taistelussa ilmastonmuutosta vastaan, koska se on yksi saastuttavimmista teollisuudenaloista. Sen vuosittaiset päästöt ovat jo suuremmat kuin maailman lento-ja laivaliikenteen yhteensä.
 Ausin mielestä on tärkeä ymmärtää, että tehdas toimii aina brändin määräysten mukaan. Tuotemerkki määrää valmistuksessa käytettävät kemikaalit, puuvillan laadun ja sekoitteet.
 – Samassa tehtaassa, jopa samalla linjalla, voidaan valmistaa sekä laadukasta tavaraa että huonolaatuista pikamuotia. Kalliille brändille tehdas voi tehdä huippulaadukkaan paidan, mutta massamuotifirmalle kertakäyttövaatteen.
 Laatu ei siis riipu tehtaasta. Tahdin määrää aina brändi ja sen bisnesmalli. Ausin mukaan huono laatu on pikamuodissa usein sisäänrakennettu ominaisuus.
 Ausin kestävää muotia on esitelty muun muassa Lontoossa, Pariisissa, Berliinissä, Los Angelesissa ja New Yorkissa.  Kroot Tarkmeel Photography
 Hyvä tehdas ja paha tehdas
 Virolainen Aus on ollut kehittämässä vielä alkuvaiheissaan olevaa UPMADE-sertifikaattia. Sen tarkoituksena on levittää tietoa tehtaista brändeille ja valmistajille. Laatusertifikaatilla varmistettaisiin tuotteen laatu, kierrätysalkuperä, työntekijöiden eettinen kohtelu sekä myrkyttömyys.
 Aus on huomannut, että ihmisillä voi olla ennakkoluuloja vaikkapa Bangladeshissa valmistettuja tuotteita kohtaan, vaikka sieltäkin löytyy laadukkaita, puhtaita ja hyvin organisoituja tehtaita.
 Hänen omia tuotteitaan valmistetaan siellä valtavassa tehtaassa, jossa on 40 000 työntekijää. Sieltä Aus on sertifioinut käyttöönsä yhden linjan.
 –Yhteistyökumppanimme Tukholman ympäristöinstituutista kävi Bangladeshin tehtaalla. Heidän mukaansa se on paljon puhtaampi kuin moni Euroopassa toimiva tehdas.
 Mutta todellisuus voi toki olla myös tyystin jotain muuta.
 – Bangladeshissa olen nähnyt myös 6-7 vuotiaita lapsia painamassa vaatejätin t-paitoja jossain kammottavassa hikipajassa.

"Muotiteollisuuden suunnan muuttamiseen tarvittaisiin vain kourallinen ihmisiä" – virolaisella Reet Ausilla on tähän resepti


Summary: Nokian Renkaiden työntekijöiden ulosmarssi jatkuu maanantaihin saakka.

Rengasvalmistaja Nokian Renkaiden työntekijät ovat marssineet ulos työpaikalta Nokialla. Nokian tehtaan pääluottamusmies  Petri Sorvali  kertoo, että ulosmarssi jatkuu maanantaiaamuun saakka.
 Työntekijöiden ulosmarssi on vastalause yhtiön aikeille vähentää työntekijöitä Nokian tehtaalla.
 – Hätäisimmät tekivät ratkaisun heti siinä vaiheessa, kun kymmenen jälkeen kuulivat, että tällä tavalla työnantaja jälleen kerran työntekijöitään kohtelee, Sorvali kertoo.
 Nokian Renkaat  tiedotti  torstaina, että se aloittaa yt-neuvottelut Nokian tehtaan henkilöstön vähentämiseksi. Neuvottelujen piirissä on 500 henkilöä ja arvioitu vähennystarve on 50. Irtisanomisten lisäksi voi tulla lomautuksia.
 Nokian Renkaat perusteli vähennystarvetta Euroopan auto- ja rengasmarkkinoiden heikolla tilalla.
 Lue lisää:
 Nokian Renkaat vähentää väkeä – yt-neuvottelut koskevat 500:aa henkilöä Nokialla
 Nokian Renkaat palkkaa 80 henkilöä – Voitti verottajalta oikeudessa 150 miljoonaa euroa
 Nokian Renkaat nostaa tuotantoa Nokian-tehtaallaan merkittävästi – yhtiö palkkaa yli 80 työntekijää
 Nokian Raskaat Renkaat investoi 70 miljoonaa euroa Nokialle

Nokian Renkaiden työntekijät marssivat ulos tehtaasta – työntekijät vastustavat henkilöstön vähennysaikeita


Summary: Poliisi tarkensi tänään tietoja juna-ampumisesta. Tutkinnan perusteella laukauksia osui sittenkin kahteen vaunuun.

Poliisi jatkaa Ylitorniolla tiistai-iltana tapahtuneen juna-ampumisen tutkintaa ja pyytää myös yleisövihjeitä tapahtumasta.
 Teknisen tutkinnan edettyä vaikuttaa todennäköiseltä, että Kolarista etelään matkalla ollutta junaa kohti ammuttiin pienihaulisella aseella. Kaksi vaunua sai osumia ja ikkunoita särkyi.
 Lapin poliisi on yrittänyt selvittänyt mahdollista ampumapaikkaa Tornionjoen läheisyydessä Kaulinrannassa Kattilakosken alapuolella. Poliisi pitää mahdollisena, että juna on saanut osumia metsästyksen yhteydessä.
 Tapahtumassa on ollut pitkään epäselvää, mihin vaunuihin osumia tuli. Poliisi on torstaina korjannut aiemmin antamiaan tietoja ja vahvistaa nyt alkuperäiset tiedot siitä, että osumia tuli kahteen vaunuun.
 Poliisi kertoo tiedotteessaan, että osumajäljet viittaavat 3–5 millimetrin kokoisiin hauleihin. Ampumaetäisyys junasta on ollut noin 30 metriä.
 Poliisi
 Ikkuna hajosi kahdesta vaunusta
 Juna jatkoi tapahtumapaikalta pysähtymättä matkaa normaalisti seuraavalle pysähdysasemalle Ouluun, jossa vaurioita tarkasteltiin tarkemmin. Juna jatkoi sen jälkeen päätepysäkille Helsinkiin.
 Etelän suuntaan 80 kilometrin tuntinopeutta matkannutta junaa kohti ammuttiin tiistaina kello 19.25 Ylitorniolla, Kaulinrannassa Kattilakosken alapuolella. Osumia tuli junan matkustajavaunun oikeanpuoleisiin kahteen ikkunaan ja vaunun sivuseinään sekä ravintolavaunun ikkunaan.
 Junavaunun kaksi ikkunaa hajosi säröille ja seinään tuli kolme jälkeä rikkoutuneiden ikkunoiden alapuolelle. Ravintolavaunusta hajosi ikkunan yläosassa oleva tuuletusikkuna. Haulit eivät läpäisseet ikkunoita eikä seinää.
 Rata kulkee tapahtumapaikalla aivan vesistön vieressä ja välissä on jonkin verran puustoa.
 Poliisi pyytää asiasta tietäviä ottamaan yhteyttä numeroon 0295466458 tai sähköpostitse osoitteeseen meri-lappi.tutkinta.lappi@poliisi.fi.
 Lue myös:
 Poliisi epäilee: Etelään matkalla ollutta junaa kohti ammuttiin aseella Ylitorniolla
 IS: Yöjunan ravintolavaunun ikkunat hajosivat kesken matkan Ylitornion kohdalla – matkustajat epäilevät jonkun ampuneen junaa

Poliisi pyytää havaintoja Ylitornion juna-ampumisesta – laukaukset mahdollisesti metsästysaseesta


Summary: Rajavartiolaitokselle pari vuotta sitten myönnetty lisärahoitus alkaa näkyä itärajalla.

Ulkoasiain hallinto, maanpuolustus ja järjestystoimi

Nuorempi rajavartija  Jutta Heikkala  on palvellut Lappeenrannan Nuijamaan rajanylityspaikalla kesäkuusta lähtien. Hän on yksi sadasta uudesta rajavartijasta, jotka ovat tulleet töihin Kaakkois-Suomen rajavartiostoon vain vajaan vuoden sisällä. Itärajalle Pohjois-Karjalaan, Kainuuseen ja Lappiin on tullut vielä noin 40 uutta rajavartijaa.
 Heikkalaa uuden uran alku on tyydyttänyt.
 – Minulla ei ollut kovin paljon tietoa tästä alasta, mutta olen kyllä tykännyt tosi paljon. Tässä on lyhyt koulutus ja varma työpaikka, Heikkala sanoo.
 Ensi joulukuussa kaakkoisrajalle saadaan vielä noin 50 uutta rajavartijaa lisää.
 – Selvästi olemme tulleet tarpeeseen. Meidät on otettu hyvin vastaan, Jutta Heikkala sanoo.
 Itärajalle on saatu lisää rajavartijoita. Kalle Schönberg / Yle
 Näin asia onkin. Itärajan vilkkaimmilla rajanylityspaikoilla kaakossa on kärsitty henkilöstövajeesta, joka on hidastanut rajaliikennettä. Uusien rajavartijoiden avulla tähän asiaan on saatu korjausta. Rajaliikenteen sujuvoittamiseksi kaikki uudet rajavartijat on keskitetty juuri rajanylityspaikoille.
 – Voimme pitää enemmän tarkastuspisteitä auki kuin ennen, vanhempi rajavartija Tuomo Muhonen kertoo.
 Nuijamaan rajanylityspaikalle on tullut 22 uutta rajavartijaa ja ensi joulukuussa odotetaan vielä vajaa 20 lisää.
 – Nyt näyttäisi siltä, että työntekijöitä alkaa olla riittävästi.  Tuomo Muhonen  sanoo..
 Vanhempi rajavartija Tuomo Muhonen. Kare Lehtonen/Yle
 Lisää rajavartijoita tarvitaan, koska liikenne itärajalla on ollut kasvussa. Lähituleivaisuudessa liikennettä saattaa tulla vielä lisää, koska Venäjä on ilmoittanut ilmaisesta  sähköisestä viisumista  Pietariin ja Leningradin alueelle matkustaville Euroopan unionin kansalaisille.
 Pakolaiskriisi toi lisää rahaa
 Vuosien 2014–2015 pakolaiskriisi herätti Suomessa huolta rajojen vartioinnista. Valtion rahanyörit rajavartiolaitokselle heltyivät erityisesti sen jälkeen, kun Venäjä alkoi päästää kolmansien maiden turvapaikanhakijoita  itärajalle . Aikaisemmin Venäjä oli karsinut ilman Schengen-alueen viisumia liikkuvat ulkomaalaiset jo omalla alueellaan.
 Valtion myöntämillä lisärahoilla Immolan raja- ja merivartijakoulussa on koulutettu kolmella laajennetulla kurssilla 350 uutta rajavartijaa. Ensimmäinen kurssi valmistui viime vuoden lopulla ja toinen tämän vuoden kesäkuussa. Viimeinen kurssi valmistuu ensi joulukuussa.
 Rajaliikenne sujuvoituu
 Kaakkoisrajalla rajavartijoiden määrä lisääntyy vuoden loppuun mennessä noin 15 prosenttia viime vuoden kesäkuuhun verrattuna.

 Rajavartioston mukaan henkilöstön lisäyksellä on ollut selvä vaikutus rajanylityspaikoilla.
 – Nyt ollaan hyvässä tilanteessa. Mitä enemmän meillä on rajavartijoita, sitä enemmän tarkastuspisteitä pystymme pitämään auki rajalla. Se taas merkitsee matkustajille sujuvampia rajanylityksiä, Kaakkois-Suomen rajavartioston henkilöstöpäällikkö  Esa Veikkanen  vakuuttaa.
 Kaakkois-Suomen rajavartioston henkilöstöpäällikkö Esa Veikkanen. Kare Lehtonen/Yle
 Henkilöstövaje uhkaa palata
 Rajavartijoiden koulutukseen myönnetty rahoitus on kuitenkin kertaluonteista. Ensi vuonna palataan jälleen niukkuuden aikaan.
 – Ensi vuonna koulusta saadaan kaakon rajalle vain kaksi rajavartijaa. Samalla väkeä poistuu riveistä noin kolmenkymmenen henkilön vuositahtia, Kaakkois-Suomen rajavartioston henkilöstöpäällikkö Esa Veikkanen sanoo.
 Henkilöstöä siirtyy kaakkoisrajalta eläkkeelle, jotkut toisiin töihin rajavartiolaitoksen sisällä ja osa vaihtaa työpaikkaa. Henkilöstövaje rajalle uhkaakin palata jo lähivuosina.
 – Tänä vuonna tullut henkilöstölisäys kuluu käytännössä pois kolmen vuoden sisällä, jos rajavartijoiden koulutusta ei lisätä, henkilöstöpäällikkö Esa Veikkanen sanoo.
 Tämä johtuu siitä, että uusia rajavartijoita rajalle ei käytännössä saada mistään muualta kuin Immolan raja-. ja merivartijakoulusta.

Jutta Heikkala ei tiennyt vielä vuosi sitten alasta juuri mitään – nyt hän vartioi itärajaa yhdessä noin 140 muun uuden vartijan kanssa


Summary: Suurin oppositiopuolue perussuomalaiset esiintyy kyselytunnilla ensimmäistä kertaa Jussi Halla-ahon johdolla.

Syksyn ensimmäinen kyselytunti tänään torstaina näyttää, millaisen tyylilajin uusi oppositio valitsee eduskunnassa.
 Kerta on ensimmäinen, kun suurin oppositiopuolue perussuomalaiset esiintyy kyselytunnilla  Jussi Halla-ahon  johdolla. Edellisellä, kesän alun kyselytunnilla puheenjohtaja Halla-aho ei ollut vielä palannut Brysselistä takaisin kotimaan parlamenttiin.
 Yle näyttää kyselytunnin suorana Yle TV1:ssä ja Yle Areenassa kello 16. Voit seurata kyselytuntia klikkaamalla tämän jutun pääkuvaa.
 Kaksi  Ylen kannatuskyselyn kärjessä olevaa puoluetta , perussuomalaiset ja kokoomus, kilpailevat  profiloitumisesta opposition vahvimpana puolueena . Ylen aamulla julkaistussa kyselyssä perussuomalaiset vahvisti asemaansa ja jätti kakkosena olevaa kokoomusta yhä kauemmas taakse.
 Kokoomus on ollut runsaan kolmenkymmenen vuoden aikana  oppositiossa vain kerran , joten oppositio on puolueelle oudompi paikka kuin perussuomalaisille. Vuosina 2003–2007 kokoomus oli suurin oppositiopuolue, mutta keväällä siitä tuli opposition kakkospuolue, joka joutuu odottamaan ääneen pääsyä kun perussuomalaiset saavat avata kyselytunnin.
 Kyselytunnilla esiin nousevia aiheita ei kerrota julkisuuteen etukäteen. Tällä viikolla esillä ovat olleet näkyvästi  valtionyhtiöiden Postin  ja  Veikkauksen ongelmat , jotka voivat olla aiheena myös kyselytunnilla.
 Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) ei ole kyselytunnilla paikalla, mutta omistajaohjausministeri  Sirpa Paatero  (sd.) on.
 Torstai on viimeinen kerta, jolloin kyselytunnilla esiintyy  Juha Sipilän  keskusta, sillä  puolue valitsee uuden puheenjohtajan viikonloppuna .

Millä tavalla uusi oppositio hyökkää hallitusta vastaan? – Katso syksyn ensimmäinen kyselytunti suorana klo 16