Summary: Työttömyys ajoi Markku Karjalaisen leipäjonoon. Rajallisista aineksista kokkaaminen on pakottanut kotikokin luovaksi.

Tästä on kyse Vähävarainen Markku Karjalainen hakee kerran viikossa elintarvikkeita ruokajakelusta. Jakelun tarjonta määrittää intohimoisen kotikokin ruokapäiväkirjan. Karjalainen valmistaa päiväystuotteista monipuolisia arkiruokia. Karjalainen ei usko, että hänen lautasensa sisältö juuri muuttuisi, vaikka taloudellinen tilanne kohentuisi.
 Markku Karjalainen  oli helpottunut. Nyt hänellä olisi paikka, josta saisi varmasti ruokaa kerran viikossa. Karjalainen oli ollut työttömänä usean vuoden ajan. Asuntovelan lyhennyksen ja laskujen jälkeen käteen jäi alle sata euroa.
 Tähän asti 33-vuotias Karjalainen oli joutunut miettimään tarkasti, miten jakaisi tilillä olevat rahansa koko kuukaudelle. Kauppareissulla hän joutui punnitsemaan, jääkö makaronipussin jälkeen rahaa ostaa jauhelihapakettia.
 – Monille on vaikea paikka, jos joutuu menemään ruokajakeluun. Minä olin hyvin tyytyväinen, kun kuulin palvelun olemassaolosta. Minulle oli tosi helppo mennä sinne.
 Kajaanilaisella Markku Karjalaisella jää laskujen jälkeen tilille 60–80 euroa. Sillä hänen täytyy pärjätä kuukausi Lucas Holm / Yle
 Ensimmäisestä vierailusta Kajaanin ruokajakeluun on nyt noin kaksi vuotta. Kun Karjalainen muistelee elämää ennen ruoka-avustusta, silloin arki oli huomattavasti takkuisempaa ja lautasen sisältö nykyistä harmaampi. Ruokajakelun ansiosta ruokavalio on monipuolistunut.
 Karjalainen hakee ruokakassin jakelusta kerran viikossa. Tarjolla on vaihtelevasti muun muassa erilaisia lihoja, leipää ja säilykkeitä. Jakelun ruoat ovat lähialueen kauppojen ruokahävikkiä, jotka muuten päätyisivät roskiin. Karjalainen kertoo, että hän ei ole koskaan epäillyt ruokajakelusta saatavien elintarvikkeiden laatua.
 – Olen luonteeltani tällainen hipin retale, joten olin onnessani siitä, että ylijäämäruokaa jaetaan edelleen käyttöön eikä se mene kaatopaikalle.
 Voin kertoa, että tonnikala ja hernekeitto eivät sovi yhteen.    Markku Korhonen
 Osan punaisilla tarroilla varustetuista lihoista ja leivistä hän pakastaa ja kokkaa myöhemmin. Kaupasta Karjalainen ostaa täydennykseksi esimerkiksi pastaa, riisiä, mausteita ja vihanneksia.
 – Yhden miehen taloudessa ei kulu viikossa useita lihapaketteja. Välillä on huonoja jakeluja, joissa on tarjolla vain leipää ja nakkipaketti. Silloin on hyvä, että on ruokaa pakkasessa.
 Markku Karjalainen oli tyytyväinen ruokajakelun tarjontaan helmikuun lopussa. Neljästä lihapaketista riittää yli viikoksi.  Lucas Holm / Yle
 Millaisia aterioita vähävarainen, joka hakee elintarvikkeensa ruokajakelusta sitten syö?
 Helmikuun lopussa Karjalainen keräsi ruokajakelusta kaksi pakettia kanaa, possun ulkofileepihviä, naudan sisäpaistin, hernekeittoa, kaksi pussia leipää ja täytekeksejä.
 – Sillä kertaa oli hyvä jakelu. Jos jakelu on huono, pitää alkaa luovaksi ja yhdistellä erikoisia raaka-aineita. Voin kertoa, että tonnikala ja hernekeitto eivät sovi yhteen.
 Inspiraatiota kokkivideoista
 Karjalainen pyörittelee kanapakettia kädessään ja ihmettelee, miksi lihan ympärille on pitänyt kääriä pekonia.
 – Ihmiset ovat nykyään uusavuttomia ja kaikkea voi ostaa valmiina. Ei ole vaikeaa ostaa pekonipakettia ja kääriä sitä kanan ympärille.
 Heikko taloudellinen tilanne ei ole vähentänyt Korhosen intohimoa ruoanlaittoon. Se ainoastaan tuo haasteita luovuudelle. Hän katselee usein YouTubesta kokkausvideoita ja hakee niistä inspiraatiota kotikeittiöön.
 – Muutama kaveri on haukkunutkin, että voisin olla kokki kun olen sen verran hyvää ruokaa heille valmistanut.
 Ruokajakelusta saadusta ruoasta Markku Karjalainen valmisti kanakastikkeen.  Vihannekset hän osti kaupasta.  Markku Karjalainen
 Tällä viikolla jakelusta saadusta kanasta hän loihti hedelmäistä kookoskanakastiketta. Kaupasta piti vain hakea kookoskermaa ja riisiä.
 – Ruoasta tuli hyvää ja se oli myös helppo valmistaa. Tekemiseen kului kaikkiaan 25 minuuttia.
 Kanakastiketta Karjalainen syö monta päivää. Yleensä ruokahetket painottuvat iltaan, ja hän syö yhden tai kaksi lämmintä ateriaa päivässä. Aamuisin mahan täyttää kuppi kahvia.
 Kymmenien eurojen liha ilmaiseksi
 Silloin tällöin jakelun ruokapinoon päätyy arvokkaampia raaka-aineita. Kallein Markku Karjalaisen kotiin kantama tuote on entrecote-paisti.
 – Siinä oli hintalappu paikallaan ja hinta oli 70 euroa. Paistellessa naureskelin, etten ostaisi sellaista lihaa, vaikka olisin töissä.
 Jakelussa parhaat lihat saa päältä se, joka tulee ensimmäisenä paikalle. Karjalainen astelee jonon hännille yleensä puoli tuntia ennen jakelun alkamista. Vakioasiakkaana Karjalainen on huomannut, että jono on aina vain pidempi. Kahden vuoden aikana hän arvioi jonottajien määrän kasvaneen viidestä viiteenkymmeneen.
 Ruokajakelu, jossa Korhonen käy, on tarkoitettu vain nuorille. Sen ikäraja on 35 vuotta.
 – Siellä kuulee todella surullisia kohtaloita nuorilta ihmisiltä. Monet nuoret ovat saaneet tuhottua rahapolitiikkansa täysin.
 Markku Karjalainen joutuu elämään pitkään jatkuneen masennuksen ehdoilla. Hänellä on kolme ammattia, muttei hän pysty tekemään töitä.  Lucas Holm / Yle
 Karjalainen oppi kokkauksen perustaidot äidin silmän alla. Tuparilahjaksi saadusta keittokirjasta oli hyötyä, kun tonnikala ja makaroni eivät enää nuorelle miehelle maistuneet. Sen jälkeen taidot ovat kehittyneet pikkuhiljaa.
 Keskiviikkona tehdystä kanakastikkeesta riitti viikonloppuun asti. Seuraavaksi pannulle päätyivät porsaan pihvit.
 – Leivitin possun fileepihvit ja keittelin kaveriksi perunoita. Sitten pilkoin vähän vihreää kylkeen. Helppoa ja hyvää. Tällaisia ruokia tehdessä ei juuri tarvitse nähdä vaivaa.
 Markku Karjalainen sai ruokajakelusta muun muassa porsaan fileepihvejä. Niitä hän söi perunan ja kasvisten kanssa. Markku Karjalainen
 Karjalainen ei usko, että hänen lautasensa sisältö juuri muuttuisi, vaikka taloudellinen tilanne kohentuisi. Välillä hän haaveilee erikoisemmista ja arvokkaammista kasviksista.
 – Tällä hetkellä syön lähinnä kurkkua, tomaattia ja satokauden kasviksia.
 Maanläheinen mies ei juuri ruoasta nirsoile. Maksaa ei hän kuitenkaan laittaisi suuhunsa, vaikka sen saisi ilmaiseksi jakelusta.
 – Kaikki muu mikä tulee vastaan, kelpaa minulle. Tykkään myös esimerkiksi vegaanituotteista.
 Koulukiusaaminen vei työkyvyn
 Vaikka Markku Karjalainen on taitava kokki, henkinen ahdistus kiehuu välillä yli laitojen. Vuosia jatkunut koulukiusaaminen, yksinäisyys ja vähävaraisuus ovat ajaneet Karjalaisen masennukseen. Pitkään jatkunut masennus on vienyt Karjalaisen työkyvyn, ja hän joutuu elämään sairauden ehdoilla. Illalla ei koskaan voi olla varma, pääseekö seuraavana aamuna sängystä ylös.
 – Huonona päivänä en lähde kämpiltä mihinkään. Lukkiudun asuntooni ja pysyn siellä.
 Jonkin aikaa Karjalainen pystyi selviytymään arjesta masennuksen kanssa ja kävi pätkätöissä eri alojen yrityksissä. Hän teki omien sanojensa mukaan kaikkia hanttihommia, mitä sai.
 – Ei se ole kuitenkaan kiva soittaa pomolle aamulla, että sori tänään en vain pysty tulemaan töihin.
 Siksi Karjalainen pikkuhiljaa jätti työt kokonaan. Vaikka työelämästä on nyt useampi vuosi, arkeen rutiinia tuo vapaaehtoistyö. Hän on kouluttautunut vertaisohjaajaksi mielenterveyskuntoutujille.
 Karjalaisen haavena on taloudellisen tilanteen parantuminen ja työelämään palaaminen. Lucas Holm / Yle
 Karjalaisen elämässä on ollut pitkiä kausia, jolloin kaikki on ollut hyvin, mutta paljon on ollut myös niitä, jolloin hän on tosissaan miettinyt elämän tarkoitusta.
 Tällä hetkellä Karjalainen kertoo elävänsä nousukautta. Siksi hän uskaltaa haaveilla työelämään palaamisesta. Se voisi tapahtua ehkä vuoden sisällä.
 – Haluaisin, että minulla olisi sopivasti rahaa ja tasainen elämäntilanne. Sen verran, että minä ja minun kaksi kissaani pärjätään.
 Oletko joutunut kokkaamaan rajallisilla aineksilla? Miltä se on tuntunut? Millaista ruokaa syöt yleensä arkena? Voit jakaa kokemuksia aiheesta jutun keskusteluosiossa kello 22.00 saakka.
 Lue lisää:
 Kasvokkain: Leipäjonoista väittelevä Maria Ohisalo – "Tiedän mitä niukkuus on"
 Ajatus leipäjonoon menemisestä hävetti aluksi – nyt ruoka-apu on kuuden lapsen yksinhuoltajalle arkea: "Kyllä sen tekee perheensä eteen"
 Eeva-Liisa Peltonen tietää tulleensa yhteiskunnalle kalliiksi – nuoren naisen elämä on esimerkki siitä, miten sairaus voi suistaa velkakierteeseen kenet vain

Makuelämyksiä leipäjonosta? Innokas kotikokki opetteli tekemään jämistä monipuolisia annoksia


Summary: Mitä enemmän juuston käytetään maitoa, sitä suuremmat sen ilmastovaikutukset ovat.

YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö FAO

Juusto ei olekaan ilmastovaikutuksiltaan lähes yhtä paha kuin naudanliha.  Kuluttajan (jutun sisältö vaatii tilauksen)  selvityksen mukaan tuotannon tehostuminen, erityisesti sivutuotteena syntyvän heran hyödyntäminen muissa elintarvikkeissa pienentää ilmastovaikutusta.
 Lisävaikutusta tulee siitä, mitä eläimestä juuston valmistukseen käytettävä maito tulee. Lampaan- tai vuohenmaitolitran hiilijalanjälki voi olla jopa kaksin- tai kolminkertainen lehmänmaitolitraan verrattuna, selviää YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön tutkimuksesta..
 Osittaisesta synninpäästöstään huolimatta juuston tuotannon päästöt kuitenkin ovat keskimäärin suuremmat kuin broilerin ja samalla tasolla kuin sianlihan. Erityisesti juuston valmistukseen käytettävän maidon määrä lisää päästöjä..
 Juustoista taas kovat juustot ovat pahimpia, kun niihin menee enemmän maitoa ja niitä kypsytetään pitempään. Pehmeät juustot, esimerkiksi raejuusto ja levitettävä pehmeä tuorejuusto ovat siis ekologisempia kuin kovat juustot.

Kuluttaja: Juuston hiilijalanjälki ei olekaan niin paha


Summary: Kaliforniassa on enemmän kuolemaantuomittuja kuin yhdessäkään muussa Yhdysvaltain osavaltiossa.

Kalifornian kuvernööri  Gavin Newsom  on aikeissa keskeyttää kuolemanrangaistuksen täytäntöönpanon osavaltiossaan.
 – On väärin tappaa toinen ihminen tarkoituksellisesti. Kuvernöörinä en aio vastata yhdenkään yksilön teloittamisesta, Newsom aikoo sanoa keskiviikkona puheessaan, jonka luonnoksen yhdysvaltalaismedia on saanut käsiinsä.
 Demokraattipuoluetta edustava Newsom on vastustanut kuolemanrangaistusta jo pitkään. Kuvernöörillä ei kuitenkaan ole valtaa kumota teloitukset sallivaa lakia Kaliforniassa.
 Kuvernööri aikookin määrätä kuolemanrangaistuksen keskeyttämisestä sekä perua säädökset, jotka mahdollistavat teloituksissa käytetyt myrkkyruiskeet. Lisäksi hän aikoo sulkea San Quentinin vankilassa sijaitsevan teloitushuoneen.
 Kaliforniassa on yhteensä 737 kuolemaantuomittua. Luku on suurempi kuin missään muussa osavaltiossa Yhdysvalloissa. Osavaltiossa ei kuitenkaan ole teloitettu ketään vuoden 2006 jälkeen. Heitä ei ole tarkoitus vapauttaa päätöksen myötä.
 Kalifornialainen syyttäjien etujärjestö on arvostellut Newsomin aikeita. Sen mukaan kuvernööri ei kunnioita kalifornialaisten enemmistön tahtoa. Vuonna 2016 äänestäjät hyväksyivät Kaliforniassa lain, jonka tarkoitus oli nopeuttaa teloitusten täytäntöönpanoa.
 Myös Coloradon, Oregonin ja Pennsylvanian osavaltiot ovat keskeyttäneet kuolemanrangaistukset. Lisäksi 20 osavaltiota on kieltänyt teloitukset kokonaan.
 Lue myös:
 Sri Lanka aloittaa kuolemaantuomittujen teloitukset vuosikymmenten tauon jälkeen – pyöveleiksi etsitään henkisesti vahvoja miehiä
 Kuolemantuomio homoseksuaalisuuden vuoksi? Rhinesin tapaus kuohuttaa Yhdysvalloissa

Kalifornian kuvernööri aikoo keskeyttää kuolemantuomion täytäntöönpanon – 737 vankia odottaa teloitusta


Summary: Kaikilla ei ole varaa juristin palveluihin. Silloin ei aina pysty hakemaan oikeutta itselleen.

Tästä on kyse Oikeusavun saaminen eri tilanteisiin ei ole yksinkertaista. Laadun ja hinnan vertailu on vaikeaa ja hankalimmissa tapauksissa pitää turvautua asiantuntijan apuun. Kokenut varatuomari Olavi Hölttä on laatinut käytännön oppaan lakimiehen valintaan.
 Suomessa on epätasa-arvoinen tilanne oikeusavun hankinnassa.
 Rikkaalla ei ole rahasta kiinni, mutta köyhällä ei välttämättä ole varaa kuin halpoihin palveluihin. Väliinputoajina ovat keskituloiset, joille ei tarjota tuettua oikeusapua ja  vakuutukset kattavat niukasti .
 Muutama vuosi sitten eläköityneen asianajaja, varatuomari  Olavi Höltän   Mistä hyvä lakimies? käytännön opas  neuvoo seikkaperäisesti tavallista kuluttajaa. Aiemmin Hölttä on julkaissut opaskirjan lakimiehille riitajuttujen hoitamiseen, mutta nyt hän katsoo lainkäyttöä asiakkaan näkökulmasta.
 Mikä siis eteen, jos hyvät neuvot ovat kalliit?
 Lakimiesten kirjava joukko
 Jo oikeusavustajan valitsemisessa kannattaa olla tarkkana. Höltän mukaan lakimiehiä kannattaa ennen valintaa vertailla.
 Yleisjuristit toki hallitsevat monta asiaa, mutta jos oikeudellista apua tarvitaan työsuhderiidassa, vakavassa rikosasiassa tai vakuutuskorvausten hakemisessa, niin silloin paras valinta on Höltän mukaan juuri näitä asioita osaava lakimies.
 Oikeusjuttuja hoitavat Suomessa monenlaiset lakimiehet. Kokeneimpia ja tarkemmin valvottuja ovat asianajajat ja julkiset oikeusavustajat. Oikeudenkäyntejä saavat hoitaa myös yksityiset lakimiehet, joille on erikseen myönnetty lupa siihen. Näiden lupalakimiesten valvonta on heikompaa.
 Lakimies-termi ei ole virallinen osoitus käyttäjänsä koulutuksesta tai osaamisesta. Tähän on puuttunut myös nykyinen oikeusministeri, joka  haluaisi rajoittaa lakimies-nimikkeen käyttöä . Näin kuka tahansa ei voisi markkinoida itseään juristina ja antaa esimerkiksi vääriä neuvoja.
 Oikean lakimiehen valinnassa avuksi voi olla esimerkiksi asianajajaliiton verkkosivujen hakupalvelu. Usein sopii myös kilauttaa kaverille tai kuunnella puskaradion vinkkejä.
 Olavi Hölttä neuvoo välttämään julkkisasianajajia ja turhan nopeasti voittoa lupaavia. Ravintolassa päivystävä lakimies ei kelpaa muuhun kuin huonoksi juttuseuraksi baaritiskille, toteaa Hölttä kirjassaan.
 Varatuomari Olavi Hölttä toimi asianajajana 30 vuotta. Markku Sandell / Yle
 Olavi Höltän vinkit lakimiehen valintaan:
 Etsi oman lakiongelmasi alaan parhaiten perehtynyt lakimies eri hakupalvelujen tai vinkkien avulla. Käy tapaamassa häntä henkilökohtaisesti ennen valintaa ja vertaile vaihtoehtoja. Kysy, paljonko hän aikoo käyttää aikaa ja selvitä laskutusperuste. Tuntihintalaskutus ilman ylärajaa on vaarallinen tie. Keskustele kokonaishinnan mahdollisuudesta ja sovi ainakin yläraja. Sovi, miten yhteydenpito hoidetaan, jolloin tiedät, paljonko rahaa on kulunut ja tarvitaanko sitä lisää. Jos lakimies ei ole asianajaja, tarkista hänen vastuuvakuutuksensa. Palvelun laadun varmistaminen on yhtä tärkeää kuin hinta.
 Etsiminen vie aikaa
 Jos sinulla on aikaa, niin vertailukäynnit eri lakimiesten luona antavat käsityksen heidän osaamisestaan.
 Harvaan asutuilla seudulla tarjontaa ei ole runsaasti. Asianajotoimistot ovat keskittyneet suuriin asutuskeskuksiin käräjäoikeuksien liepeille, mutta haja-asutusalueilla oikeusapua on niukemmin tarjolla.
 Tavallinen kansalainen pystyy hoitamaan tietyt sopimus- ja oikeusasiat itsekin, mutta käräjäoikeuteen jouduttaessa saattaa mennä sormi suuhun oman asian hoitamisessa.
 Esimerkiksi riita-asiassa pitää itse pystyä todistelemaan kantansa. Oikeuden puheenjohtaja ei voi antaa neuvoja eikä asettua kummankaan osapuolen kannalle.
 – Oikeudenkäynti rikos- ja siviiliasioissa on niin monimutkaista, että on käytännössä pakko käyttää asianajajaa tai julkista oikeusavustajaa apunaan, Olavi Hölttä sanoo.
 Emilia Malin / Yle
 Hinta hirvittää
 Useimmiten oikeusavusta joutuu maksamaan asianajajalle tai lakimiehelle tuntiveloituksena.
 Tämä veloitustapa ei välttämättä ole paras mahdollinen, mutta esimerkiksi tuomioistuimet vaativat oikeudenkäyntilaskuihin näkyviin sekä lakimiehen käyttämän tuntihinnan että tiedon siitä, kuinka paljon asian hoitamiseen on kulunut aikaa.
 Lakimiesten hinnat Asianajajaliiton vuonna 2017 tekemässä selvityksessä tuntihintojen haitari oli yli puolella vastanneista 181–210 euroa, johon lisätään arvonlisäveroa 24 prosenttia. Alimmillaan tuntihinta oli yksityishenkilöille 120 euroa ja ylimmillään 360 euroa. Pääkaupunkiseudun suuret liikejuridiikkaa hoitavat asianajotoimistot laskuttavat yli 400 euroa tunnilta. Oikeusaputoimistoista vähävarainen voi saada edullisempaa palvelua. Korvauksetta sen voi saada, jos yhden hengen taloudessa kuukauden käyttövarat ovat 600 euroa ja kahden hengen taloudessa 1100 euroa. Puhelinpalveluissa käytetään minuuttihintaa , esimerkiksi 2,95 euroa/minuutti.. Verkkopalveluissa tiettyjä sopimuksia voi tehdä itse ilman juristin apua.
 Olavi Höltän mukaan lakimiestä palkatessa kannattaa olla tarkkana ja laatia selkeä toimeksianto.
 Asiakkaan ja lakimiehen on syytä toimeksiannossa määritellä ongelman laajuus ja sen käsittelyyn kuluva aika-arvio ja kustannusarvio.
 – Tässä olisi valistuksen paikka. Lakiapua tarvitsevan pitäisi osata kysyä hintoja, Hölttä toteaa.
 Asiakkaan tulisi kysyä, millä hinnalla lakimies tekee tietyn vaiheen asiasta tai mikä kokonaishinta tulee mahdollisesti olemaan. Keskustella voi myös jutun lopputulokseen perustuvasta hinnoittelusta. Tuntihinnan näkee yleensä lakimiehen kotisivuilta.
 – Jos tätä ei osaa kysyä, niin lakimies tarjoaa yleensä vain avointa tuntilaskutusta ja se on äärettömän huono, koska silloin ei etukäteen voi tietää tai arvioida asian hoitamisesta kertyvää hintaa, kokenut varatuomari sanoo.
 Liian paljon töitä haaliva lakimies ei välttämättä ehdi kovin nopeasti hoitaa sovittua asiaa, vaikka asiakkaan mielestä juuri hänen oma ongelmansa on kaikkein tärkein.
 Oikeusaputoimistot auttavat vähävaraisia
 Vähätuloinen voi saada palvelua oikeusaputoimistoista, mutta tulorajat ovat varsin matalat. Yhden hengen taloudelle oikeusapua voidaan myöntää korvauksetta, jos käyttövarat kuukaudessa ovat enintään 600 euroa. Kahden hengen taloudessa raja on 1100 euroa.
 Oikeusaputoimiston apua ei voida osittaisellakaan omavastuulla myöntää, jos käyttövarat yhden hengen taloudessa ovat yli 1300 ja kahden hengen taloudessa yli 2400 euroa kuukaudessa.
 On tärkeää tietää, että julkista oikeusapua saava on jutun hävitessään itse velvollinen korvaamaan vastapuolen oikeudenkäyntikulut. Valtion tuki ei ulotu sinne saakka.
 Olavi Höltän mukaan oikeusaputoimiston maksuton puhelinpalvelu on varsin huonosti tunnettu. Sinne kuka tahansa voi soittaa ja saada ilmaiseksi neuvontaa.
 – Jos on enemmän tarvetta, niin sen jälkeen tarkistetaan tulorajat. Sitten on myös verkkopalvelu  (oikeus.fi)  julkisella puolella. Nämä kannattaisi tarkistaa, kun lähtee oikeusapua hakemaan, Hölttä sanoo.
 Suurimmissa kaupungeissa asianajajat pitävät myös maksuttomia neuvontatilaisuuksia, joista löytää tiedon  asianajajaliiton nettisivuilta .
 Henrietta Hassinen / Yle
 Kattavatko vakuutukset?
 Hyvin monella on kotivakuutukseen sisältyvä oikeusturvavakuutus, joiden käyttöalasta on usein rajattu pois yleisimpiä oikeusjuttuja, kuten yhteisomistussuhdetta koskevat, työ- tai perheoikeudelliset riidat, sekä elinkeinotoimintaan otetut lainat ja takaukset.
 Vakuutusten korvauskatto on yleensä alle 10 000 euroa ja omavastuu vaihtelee 15–20 prosentin välillä. Häviötilanteissa vakuutukset eivät yleensä korvaa vastapuolen kuluja.
 Järjestöt ja ammattiliitot ovat ottaneet jäsenistölleen erikoisehtoisia oikeusturvavakuutuksia, jotka voivat korvata esimerkiksi työriitojen ja liikennerikosjuttujen oikeudenkäyntikuluja. Myös vastapuolen kulut saatetaan korvata näissä vakuutuksissa.
 Höltän mukaan oikeusturvavakuutuksia pitäisi kehittää, jolloin asiakas voisi valita useasta vaihtoehdosta. On myös esitetty, että erityisen kuluvastuuvakuutuksen voisi ottaa vasta sitten, kun oikeudenkäynti on jo alkamassa. (Santtu Turunen, Defensor Legis 4/2000)
 Pelkästään verkkopalveluihin turvautuminen luo Olavi Höltän mukaan epätasa-arvoisen asetelman yhteiskuntaan.
 – Kenellä on rahaa, hän tietenkin palkkaa itselleen juristin, jonka kanssa voi henkilökohtaisesti käydä asioita läpi. Heikoimmissa varoissa oleva joutuu turvautumaan verkkoasiointiin, jolloin palvelun taso on huonompi.
 Hölttä korostaa henkilökohtaisten tapaamisten merkitystä lakimiehen kanssa, sillä vain näin syntyy keskinäinen luottamus.
 Lue myös:
 Monelle suomalaiselle riidan vieminen oikeuteen on liian kallista – Avun puutetta paikataan googlaamalla

Ovatko hyvät neuvot kalliit? Köyhäkin voi saada oikeutta, mutta hyvän lakimiehen valinta voi olla vaikeaa


Summary: Norwegianin lennot Helsingistä Tukholmaan ja Tukholmasta Helsinkiin on peruttu.

Suomessa Boeing 737 Max -konemallin lentokielto vaikuttaa keskiviikkona näillä näkymin enää kolmeen lentoon.
 Norwegianin lennot Helsingistä Tukholmaan ja Tukholmasta Helsinkiin on peruttu, käy ilmi  Finavian nettisivuilta . Lisäksi myöhäisillan lento Gran Canarialta Helsinkiin on peruttu. Muut lennot on saatu korvattua muilla konetyypeillä.
 Vielä tiistaina arvioitiin, että lentokielto vaikuttaa Helsinki-Vantaalla keskiviikkona kaikkiaan kahdeksaan lentoon.
 Euroopan lentoturvallisuusviranomainen  kielsi tiistaina  lennot Boeing 737 Max -koneilla unionin alueella. Syynä ovat epäilyt koneen turvallisuudesta. Kone on joutunut äskettäin kahteen tuhoisaan onnettomuuteen.
 Lue myös:
 Yhdysvallat ei määrää Boeing 737 MAX -mallin koneita lentokieltoon –  "ei perusteita"
 TUI ja Norwegian pyrkivät järjestämään korvaavaa kalustoa Boeing 737 MAX 8 -lentokoneiden tilalle
 Etiopian turmakoneen molemmat mustat laatikot löydetty – Laitteiden avulla saadaan lisätietoa lennon tapahtumista

Boeing-lentokiellolla vaikutusta enää kolmeen lentoon Helsinki-Vantaalla


Summary: Erityisen selkeästi muutos näkyy 25–34-vuotiaiden ikäryhmässä.

Suomalaisten uskonnollisuutta kartoittaneesta tuoreesta kyselytutkimuksesta käy ilmi, että alle 35-vuotiaiden suomalaisten keskuudessa suhde uskontoon on voimakkaassa muutoksessa.
 He kuuluvat niin kutsuttuihin millenniaaleihin tai Y-sukupolveen, joilla nimityksillä kutsutaan 1980-luvun alun ja 1990-luvun puolivälin välisenä aikanasyntyneitä.
 Kansainvälisen ISSP (International Social Survey Programme) -kyselyn Suomea koskeva osuus kerättiin syys-joulukuussa 2018. Kyselyn teemana oli uskonto ja siihen vastasi 1 229 15–74-vuotiasta suomalaista.
 ISSP (International Social Survey Programme) on maailmanlaajuinen yhteiskuntatieteellinenvertailututkimusohjelma, joka perustuu vuosittaiseen aineistonkeruuseen osallistujamaissa.
 Naisilla enemmän kiinnostusta hengellisiin ja henkisiin asioihin
 Kyselyn tuloksista ilmenee, että 25–34-vuotiaiden ikäryhmässä on kaikkein eniten vastaajia, jotka ilmoittivat jumalauskonsa muuttuneen suuntaan tai toiseen. Tämän ikäryhmän naisista 29 prosenttia ja miehistä 22 prosenttia ilmoitti luopuneensa jumalauskosta.
 Molempien sukupuolien edustajista 8 prosenttia puolestaan ilmoitti alkaneensa uskoa Jumalaan.
 Sitä vastoin vanhemmissa ikäryhmissä vastaavat muutokset kumpaankin suuntaan olivat huomattavasti harvinaisempia. Jumalauskosta luopuneiden suurempi osuus kertoo nopeasta maallistumisesta nuoremmissa ikäryhmissä.
 Erityisesti naisten keskuudessa on kuitenkin nähtävissä myös lisääntynyttä kiinnostusta hengellisiin jahenkisiin asioihin. Uskonnosta etääntymisen ohella kasvua on nähtävissä myös siinä ryhmässä, joka ilmoitti,ettei noudata uskontoa, mutta pitää itseään hengellisenä ihmisenä.

Nuorten aikuisten suhde uskontoon muuttuu entistä herkemmin


Summary: Ilman tieteiskirjallisuutta maailma olisi aika paljon tylsempi ja takaperoisempi, pohtii Linda Liukas.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Yksi alkuvuoden kiinnostavimmista elokuvista kertoo astronauteista, jotka etsivät uutta kotia ihmiskunnalle. Se on toistaiseksi vuoden 2019 eniten tuottanut elokuva 655 miljoonalla dollarilla. Wandering Earth ei ole kuitenkaan Hollywood-tuotanto. Se on kiinalaista scifiä, ja perustuu  Cixin Liun  samannimiseen novelliin.
 Tunnen monia kirjallisuusalan ihmisiä, jotka kategorisesti kieltäytyvät lukemasta scifiä.
 Scifi tuo helposti mieleen  avaruusoliot, taistelualukset, tekoälyn ja pienten poikien kevyen pulp-kirjallisuuden. Tunnen monia kirjallisuusalan ihmisiä, jotka kategorisesti kieltäytyvät lukemasta scifiä. Scifiä ei kuitenkaan kannata ylenkatsoa, koska sen tarinat vievät teknologiaa ja samalla maailmaa eteenpäin.
 Ilman tieteiskirjallisuutta maailma olisi aika paljon tylsempi ja takaperoisempi.
 Sotateollisuuden ja scifin suhde  on pitkä ja monimutkainen, mutta myös tieteentekijät ja teknologistit tarvitsevat tarinankertojia maalaaman tulevaisuutta.
 Jules Vernen  mielikuvitus antoi meille helikopterin ja sukellusveneen,  Arthur C. Clarke  visioi satelliitin.  William Gibson  keksi termin kyberavaruus Neuromancer-teoksessaan.  Neal Stephensonin  The Diamond Age inspiroi  Jeff Bezosia  luomaan Kindlen.  Sergey Brin  on listannut saman kirjailijan Snow Crashin yhdeksi Googlen inspiraatioista.
 Tieteiskirjallisuus ei myöskään ole irrallaan yhteiskunnasta.
 Orwellin  1984 on ajankohtainen edelleen vuonna 2019.  Ursula K. Le Guinin  kolmekymmentä vuotta vanhasta Handmaids Talesta tuli symboli  Trumpin  vastaiselle naisasialiikkeelle.
 Black Mirror tv-sarjan jatkuva suosio kertoo siitä, että haluamme ymmärtää, millaisia negatiivisia vaikutuksia teknologialla on yhteiskuntaamme.
 Mitä tämän hetken scifi sitten kertoo  meistä? Ainakin sen, että meitä pelottaa.
 Epäluottamus algoritmeja, tekoälyä ja isoja teknologiayhtiöitä kohtaan maalaa pessimististä kuvaa tulevaisuudesta. Black Mirror tv-sarjan jatkuva suosio kertoo siitä, että haluamme ymmärtää, millaisia negatiivisia vaikutuksia teknologialla on yhteiskuntaamme.
 Scifi kritisoi teknologisen kehityksen pimeää puolta vimmaisesti, mutta uskon, että myös tulevaisuuteen optimistisesti suhtautuvalle scifille olisi tilaa. Ja onneksi erilaisten äänten määrä tieteiskirjallisuudessa on lisääntynyt.
 Tähän asti yleisesti luettu tieteiskirjallisuus on ollut kapeaa, valkoista ja länsimaalaista, mutta uudet tekijät tuovat mukanaan uusia näkökulmia. Viime vuoden hittielokuva Black Panther esitteli afrofuturismia.
 Amerikkalaisissa tieteiselokuvissa cowboyt lähtevät kohti tuntematonta avaruutta, mutta kiinalaiset taikonautit ovat sidottu maahan ja perinteeseen.
 Scifi tarjoaa mahdollisuuden miettiä , mitä ajattelemme, miten ajattelemme ja miksi ajattelemme. Siksi se on tärkeää.
 Cixin Liun Wandering Earth ei kerro pelkästään avaruustaistelusta, vaan myös tämän päivän Kiinasta. Amerikkalaisissa tieteiselokuvissa cowboyt lähtevät kohti tuntematonta avaruutta, mutta kiinalaiset taikonautit ovat sidottu maahan ja perinteeseen. Siksi he ottavat maapallon mukaansa. Huomaan ajattelevani  Hella Wuolijokea  ja miettiväni, miltä Niskavuoren naiset, jotka laittoivat tilan kaiken edelle, olisi näyttänyt sijoitettuna tulevaisuuteen.
 Hyvän tieteiskirjallisuuden lukeminen haastaa mielikuvituksen, koska olemassa olevia malleja ajatella ei ole. Scifi ei ole ainoastaan kaukoputki, se on myös peili.
 Linda Liukas
 Kirjoittaja on lastenkirjailija, kuvittaja ja keskinkertainen koodari, joka uskoo, että maailmasta tulee parempi paikka kun tietojenkäsittelyn ammattilaisten lisäksi tarinankertojat, tutkijat ja taivaanrannanmaalarit innostuvat teknologiasta.

Linda Liukkaan kolumni: Scifiä on turha ylenkatsoa, sillä se kirittää teknologiaa ja auttaa meitä näkemään, mikä maailmassa on vialla


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Mayn brexit-sopimus kaatui taas
 Britannian parlamentin alahuone äänestää tänään siitä,  haluaako se jättää EU:n ilman sopimusta.  Äänestys pidetään, koska  parlamentti tyrmäsi illalla  pääministeri  Theresa Mayn  erosopimuksen.
 Jos parlamentti hylkää sopimuksettoman eron, torstaina äänestetään siitä, pyytääkö Britannia EU:lta lykkäystä brexitin toteuttamiseen.
 Mayn sopimus on nyt kuollut ja kuopattu, mutta saattaa vielä nousta haudastaan,  analysoi toimittaja Pasi Myöhänen.  Britannian yritysmaailmalle  sopimuksen kaatuminen oli pettymys.
 Motivaationsa menettäneitä on joka koulussa
 Toni Pitkänen / Yle
 Melkein jokaisessa yläkoulussa on oppilaita, joiden  poissaolot ovat ongelma . Aikuiset eivät läheskään aina tiedä, mistä ongelma oikeasti johtuu. Tapasimme yhdeksäsluokkalaisen pojan, jonka poissaolot karkasivat käsistä yläasteen aikana.
 Käytettyjen autojen yksittäistuonti nousi huimasti
 AOP
 Käytettynä yksittäismaahantuotujen henkilöautojen määrä nousi viime vuonna 35 prosenttia edellisvuodesta. Samalla kirjattiin uusi ennätys:  lähes 40 000 henkilöautoa tuotiin käytettynä . Kasvu tulee lähes pelkästään siitä, että autojen tuonti Ruotsista kaksinkertaistui vuoden aikana. Halutuimpia olivat 3–4 vuoden ikäiset autot ja halutuin automerkki oli Mercedes-Benz.
 Poutaa ja pakkasta
 Yle
 Sää on poutainen ja aurinkoinen lähes koko maassa, kertoo Ylen meteorologi  Toni Hellinen . Iltapäivällä maan länsiosaan saapuu lumisadealue ja tuuli voimistuu. Päivällä mittari asettuu maan etelä- ja keskiosissa nollan ja viiden pakkasasteen välille. Pohjoisessa pakkasta on päivällä viidestä kymmeneen astetta. Kovan tuulen varoitus on voimassa Pohjois-Itämerellä, Ahvenanmerellä ja Selkämerellä.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Brexit-sopimus murskattin, kuinka auttaa koululintsareita, käytettyjä autoja tuodaan huimasti Ruotsista, aurinkoa lähes koko maahan


Summary: Ulkomailta ostajien suosikkimerkkejä ovat Mercedes-Benz, Volvo, Audi ja BMW.

Käytettynä yksittäismaahantuotujen henkilöautojen määrä nousi viime vuonna suorastaan räjähdysmäisesti. Kasvua kirjattiin 35 prosenttia edellisvuodesta 2017.
 Samalla kirjattiin uusi ennätys: lähes 40 000 henkilöautoa tuotiin käytettynä, nousua yli 10 000 edellisvuodesta. Halutuimpia olivat 3–4 vuoden ikäiset autot.
 Mikko Airikka | Yle
 Kasvu selittyy puhtaasti yhdellä hakusuunnalla: Ruotsilla. Autonhaku länsinaapurista kasvoi viime vuonna yli 10 000 käytetyllä edellisvuodesta ja oli yhteensä lähes 21 000 henkilöautoa. Tuonti Ruotsista siis kaksinkertaistui vuodessa ja yli puolet kaikista käytetystä haettiin nimenomaan länsinaapurista.
 Ruotsilla monta valttia
 Perinteinen hakureissujen ykkössuunta Saksa jäi nyt selvästi kakkoseksi, vaikka sieltä tuotiin käytettyjä miltei normivuoden tahtiin: lukema oli nyt noin 11 400 käytettyä. Se on puolet Ruotsista tuoduista.
 Tuonti muista maista oli minimaalista, vaikka tuontimaita oli yhteensä kymmeniä. Ruotsista ja Saksasta tuotiin 80 prosenttia kaikista käytetyistä. Asiantuntija löytää Ruotsin suosiolle monta syytä.
 – Ensinnäkin Ruotsissa on ollut liikaa vaihtoautoja myynnissä jo pitkään, koska uusien autojen myynnissä on rikottu ennätyksiä vuosi vuoden perään, sanoo erityisasiantuntija  Hanna Kalenoja  Autoalan tiedotuskeskuksesta.
 Kalenojan mukaan uusien autojen ostobuumi on tuonut paljon käytettyjä markkinoille ja niiden hinnat ovat siksi kilpailukykyisiä ostajan näkökulmasta. Etenkin diesel-moottoristen käytettyjen hinnat ovat laskeneet. Lisäksi isompipäästöisistä, hintavista isoista menopeleistä on saanut oivan autoverohyödyn.
 – Autoveron ympäristöohjaus vuotaa tässä pahasti.
 Kalenojan mukaan autokaupan kuorrutteena on vielä kruunun heikko kurssi, joka on tuonut suomalaisille hintaetuja edullisen vaihtokurssin ansiosta.
 Kalenoja arvioi, että käytettyjen tuonti jatkuu vilkkaana tänäkin vuonna ja hän uskoo ennätyksen taas rikkkoutuvan, vaikkei kasvuvauhti jatkukaan enää viime vuoden kaltaisena.
 Kovasta kasvusta huolimatta pääosa käytettyjen autojen kaupoista tehdään edelleen kotimaassa, noin 600 000 omistajanvaihdosta vuosittain.
 Mersu johtotähtenä
 Mercedes-Benz oli jälleen kerran selvästi tuoduin merkki käytetyistä henkilöautoista.
 Muutenkin kärkikaarti koostuu kalliimman luokan automerkeistä: Volvosta, BMW:stä ja Audista.
 Parhaiten näistä on sijoitustaan kohentanut Volvo, joka nousi nyt kakkoseksi. Mallikohtaisessa vertailussa eniten tuotiin Volvon V70 -dieselversiota. Seuraavina tulevat Volkswagen Passat, Volvo XC60, Audi A6 ja A4, kaikki diesel-moottorisia.
 Muutenkin dieselit jyräävät vielä ainakin käytetyissä tuontiautoissa, vaikka dieselit saivat viime vuonna kritiikkiä päästöistään. Bensiinimoottoriset ovat selvästi vähemmistössä suosituimmissa tuoduissa.
 Datsun ja Goliath
 Tuontitilaston toisesta ääripäästä löytyy hyvinkin eksoottisia automerkkejä.
 Viime vuonna tuotiin käytettynä esimerkiksi yksi Stutz, yksi Goliath, yksi Humber ja yksi Concorde. Wartburgeja tuotiin kaksi, Datsuneita yhdeksän ja Ladoja 14.
 Vertailun vuoksi: uusia henkilöautoja ensirekisteröitiin viime vuonna 120 500, kasvua pari tuhatta edellisvuodesta. Vuoden 2018 suosituimmat ensirekisteröintimallit olivat Nissan Qashqai, Skoda Octavia, Toyota Yaris ja Volkswagen Golf.

Käytettyjen autojen yksittäistuonti ponkaisi rakettina uuteen ennätykseen – Ruotsi uusi suosikkisuunta


Summary: Melkein jokaisessa yläkoulussa on oppilas, joka on ollut sata tuntia luvatta poissa. Siitä voi seurata jopa lastensuojeluilmoitus.

Tympääntyminen iskee heti kun herätyskello soi. Kun yhdeksäsluokkalaisen  Henkan  pitäisi mennä kouluun, vanhemmat ovat usein jo töissä. On helppo jäädä nukkumaan tai nousta katsomaan Netflixiä tai pelaamaan.
 Näin on käynyt turhan monta kertaa. Joskus luokkakaverit repivät huumoria siitä, että Henkka ylipäänsä tulee kouluun.
 – En muista, milloin koulussa olisi viimeksi ollut kivaa, hän sanoo.
 Yhtenä päivänä opettaja kertoi pojan äidille, montako tuntia poissaoloja saa vielä tulla, ennen kuin koulun pitää tehdä lastensuojeluilmoitus.
 Henkka laski läpällä vanhemmilleen, miten hyvät viikkorahat sijoituskodissa saisi. Mutta oikeasti asia ahdisti häntä hieman. Ei hän ole sijoituskotiin joutumassa, mutta ei hän tunnu saavan itseään kouluunkaan.
 Kiinnostus koulunkäyntiin oli alkanut hiipua yläkoulun alkaessa. Kahdeksannella luokalla poissaoloista oli tullut ongelma ja yhdeksännellä luokalla se "levisi käsiin", kertoo Henkan äiti,  Suvi .
 – Sitten kun poissaolot jatkui ja jatkui, jossain vaiheessa piti vain nostaa kädet ylös, että en voi tehdä tämän enempää. En voi jäädä pois töistä sen takia, että veisin pojan itse kouluun.
 Koulupinnarit ovat arka aihe, eivätkä esimerkiksi opettajat puhu siitä mielellään. Sen vuoksi myös Henkka ja hänen äitinsä eivät ole tässä jutussa omilla nimillään.
 Kun kaikki näyttää olevan kunnossa
 Lähes jokaisesta yläkoulusta löytyy oppilaita, joiden poissaolot ovat ongelma.
 Kun Yle kysyi 180 rehtorilta asiasta, selvällä enemmistöllä vastaajista oli ollut edellisen lukuvuoden aikana oppilas, joka oli ollut vähintään sata tuntia luvatta poissa. Sitä pidetään monessa kunnassa rajana, jonka jälkeen koulun tulisi tehdä lastensuojeluilmoitus.
 Äärimmäisissä tapauksissa rehtorit voivat tehdä jopa koululaisen huoltajasta rikosilmoituksen. Oppivelvollisen valvonnan laiminlyönnistä annetaan Suomessa muutamia sakkoja joka vuosi.
 Isompi osa huoltajista on kykenemättömiä huolehtimaan siitä, että lapsi lähtee aamulla kouluun.  Rehtori, 58
 Useimpien rehtoreiden mielestä lintsareita on saman verran kuin ennenkin, mutta osan mielestä ongelma on kasvanut. Hyvin harvoin poissaolo-ongelman voi selittää jollakin yksittäisellä syyllä.
 – Rajattomuutta, vanhemmuuden puutetta, päihteiden väärinkäyttöä, mielenterveysongelmia, peliriippuvuutta, sosiaalisten taitojen heikkoutta, luettelee Ylen kyselyyn vastannut uusimaalainen rehtori.
 Omaehtoisuus on lisääntynyt. Ei haluta tulla, ei kiinnosta, ottaa päähän.  Rehtori, 48
 Mutta sitten on myös lintsareita, joiden asiat näyttävät ulkopuolisen näkökulmasta olevan kunnossa. Perhe on ehjä, päihteet eivät ole ongelma ja lähimmät koulukaverit ovat hyviä oppilaita.
 Näin on myös Henkan tapauksessa. Hän on urheilullinen, sanavalmis ja fiksun oloinen poika. Ulospäin kaikki näyttää olevan kunnossa. Jokin ei ole.
 "Oppilaita jotka pärjäisivät, jos heidät saisi innostumaan"
 Englannissa ja liikunnassa Henkka on hyvä. Joskus hän onnistuu vaikeassa englannin tehtävässä ja saa siitä hyvän fiiliksen koko loppupäiväksi.
 – Muissa aineissa ei oikein onnistu mikään. Silloin katson kavereita vähän ylöspäin, että heitä pitäisi ottaa kiinni. Mutta en tee asialle mitään, hän soimaa itseään.
 Tietämättään hän on paljastanut seikan, joka yhdistää asiantuntijoiden mukaan monia koululintsareita. Motivaatiotutkijat ovat huomanneet, että koulunkäyntiä vältteleville on kertynyt paljon huonoja kokemuksia koulusta.
 Tämä on koululle todellinen haaste. Lastensuojelu on tehoton ja voimaton sekä haluton puuttumaan asiaan.  Rehtori, 51
 Vaikka vanhempana yleensä herää koululaisen motivaation katoamiseen kahdeksannella tai yhdeksännellä luokalla, ongelmien perusta voi olla valettu jo alaluokilla. Välttämishakuisille kasautuu usein monenlaisia haasteita, kuten kyynisyyttä, kiinnostuksen puutetta ja kielteisiä tunteita. Motivaatio voi kuitenkin olla hukassa myös ilman muita henkisen hyvinvoinnin ongelmia.
 – Välttämishakuisten ryhmässä voi olla fiksuja, mutta tylsistyneitä oppilaita, jotka pärjäisivät, jos heidät saisi innostumaan jostakin, kuvaa kasvatustieteen tohtori  Heta Tuominen  Helsingin yliopistosta.
 "Todellisesta tilanteesta ei tiedä muu kuin nuori itse"
 Toni Pitkänen / Yle
 Ei kannata tehdä oletuksia koululintsarin motiiveista pelkästään sen perusteella, miltä tilanne näyttää ulospäin. Ei ole normaalia, jos hyvän perheen lapsi on sata tuntia koulusta pois vain sen takia, että "ei nappaa".
 – Ulkopuolelta täydelliseltä vaikuttavan perheen todellisesta tilanteesta ei tiedä muu kuin nuori itse, kertoo auttavien puhelinten päällikkö  Tatjana Pajamäki  Mannerheimin lastensuojeluliitosta.
 Ehkä tästä kertoo myös ristiriita eräässä aiheessa rehtorien vastausten ja Pajamäen kokemusten välillä. Kun auttavaan puhelimeen soittaa koulunkäyntihaluttomia lapsia ja nuoria, he kertovat hyvin usein kiusaamisesta. Rehtoreiden vastauksissa Ylen kyselyyn tämä puoli ei tullut esille.
 – Kiusaaminen on joskus niin taidokasta, että se tapahtuu aikuiselle näkymättömissä, Pajamäki sanoo.
 – Toisaalta nuorilla on valitettavan vähän luottamusta siihen, että aikuiset pystyisivät auttamaan.
 Yhtä yksittäistä syytä ei juuri koskaan voida osoittaa. Jos voitaisiin, olisi asiaa huomattavan helppoa hoitaa.  Rehtori, 56
 Myös oppimisvaikeudet voivat jäädä piiloon ulkopuolisilta. Henkalla esimerkiksi ei ole diagnosoitu mitään tarkkaavaisuushäiriötä, mutta psykologin kuvauksen mukaan nuorukaisella on "helposti tylsistyvät aivot", Suvi-äiti kertoo. Sellaiselle oppilaalle isot luokkakoot eivät ole äidin mielestä hyväksi.
 – Henkka on päässyt välillä ryhmiin, joissa on vain muutama oppilas. Muuten hän on ollut isossa luokassa. Se on ihan vitsi. Minusta ihmisten erilaisuus on rikkaus, mutta se ei ole rikkaus luokassa, jossa on 32 oppilasta.
 Rehtori: Jälki-istunto ja luokalle jättäminen eivät auta
 Kun Henkan poissaoloista tuli ongelma, se harmitti ja kiukutti hänen äitiään. Kun ongelma on jatkunut, se on herättänyt äidissä myös turhautumisen ja voimattomuuden tunteita.
 – Lahjonta on ainoa, mikä siihen poikaan toimii, Suvi naurahtaa.
 Tietenkin hän ymmärtää, että lahjominen ei pidemmän päälle toimi. Se ei ole reilua perheen muita lapsia kohtaan ja koululaisen itsensä vuoksi motivaatio pitäisi löytää sisältäpäin. Ei helppoa, tietävät myös rehtorit.
 – Mikäli oppilas ei tule kouluun ja kieltäytyy ottamasta vastaan apua, on oppilasta vaikea auttaa, luonnehtii Ylen kyselyyn vastannut satakuntalainen rehtori.
 Koulukieltäytyminen on lisääntynyt. Oppilaiden poissaolojen taustalla on entistä monimutkaisempia mielenterveyden haasteita ja elämäntilanteita.  Rehtori, 45
 Kun edellinen sukupolvi oli koulussa, lintsareita komennettiin jälki-istuntoon tai ääritapauksessa jätettiin luokalle. Luokalle jättäminen on nykyään erittäin harvinaista, eikä Suomen rehtorien joensuulainen puheenjohtaja  Antti Ikonen  usko jälki-istuntoihinkaan.
 – Näen sen heikkona konstina. Näiden klassisten kurinpitokeinojen käyttö ei välttämättä vie tilannetta eteenpäin monenkaan kohdalla. Ja jos poissaolojen taustalla on psyykkiseen terveyteen tai kiusaamiseen liittyviä juttuja, paraneeko tilanne merkittävästi sillä, että jää luokalle? Se on kuitenkin aina kolaus nuoren itsetunnolle.
 "En usko, että kukaan muu pystyy auttamaan"
 Sivuraiteelle joutunut nuori tarvitsee apua mahdollisimman varhain. Kouluilla on kuraattoreita ja psykologeja, joskin osalla kouluista palvelut ovat hyvin ruuhkautuneet. Usein moniammatillisesta yhteistyöstä on hyötyä.
 Kerran Henkka oli palaverissa, jossa oli hänen äitinsä lisäksi kuusi aikuista keskustelemassa tilanteesta. Ne olivat luokanohjaaja, terveydenhoitaja, kuraattori, psykologi, erityisopettaja ja paikalla käynyt liikunnanopettaja.
 Äidin mielestä palaverista saatiin hyviäkin neuvoja siihen, miten opiskella, jos lukeminen ei huvita. Pojan oli kuitenkin vaikea hahmottaa, mitä apua siitä oli.
 – En usko, että kukaan muu pystyy auttamaan. Minun pitäisi vain itse saada koulunkäynti kuntoon, hän miettii.
 Ennen joulua Henkka sai varoituksen, että kahdesta aineesta olisi tulossa hylätty arvosana. Tilanne selvisi, kun hän kertomansa mukaan "jaksoi tehdä parit läksyt ja oli mukana tunneilla".
 Hän tietää itsekin olevansa matkalla kohti sen verran kehnoa keskiarvoa, että kaikki ovet eivät ole auki jatko-opintojen kannalta. Juuri nyt hyvältä vaihtoehdolta tuntuu kymppiluokka, josta Henkan äiti ja kaveri vinkkasivat. Siellä numeroita voisi nostaa.
 Mitä sen jälkeen? Mitä viiden vuoden jälkeen? Nuorukainen miettii pitkään.
 – Jossain töissä. Ei siinä oikein muuta. Jossain töissä, mistä saisin rahaa ja pystyisin elättämään itseni.
 Yle Uutiset toteutti kyselyn opettajille ja rehtoreille marras–joulukuussa 2018 yhteistyössä Suomen Rehtorit ry:n ja OAJ:n kanssa. Kyselyyn vastasi 427 opettajaa ja 180 rehtoria.

Kun 9.-luokkalainen Henkka lintsasi jatkuvasti koulusta, äiti oli voimaton: "En voi jäädä pois töistä, että veisin pojan itse kouluun"


Summary: Tällä kertaa mies on saamassa rangaistuksen rahanpesusta.

Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  entinen kampanjapäällikkö  Paul Manafort  on tänään jälleen tuomiolla, kun tuomioistuimen Washington D.C:ssä on määrä antaa hänelle rangaistus muun muassa rahanpesua koskevassa oikeudenkäynnissä.
 Manafort on myöntänyt syyllisyytensä oikeuden estämiseen ja juonitteluun Yhdysvaltoja vastaan. Häntä uhkaa jopa 10 vuoden vankeustuomio.
 Viime viikolla Manafort sai jo vajaan neljän vuoden vankeusrangaistuksen erillisessä oikeudenkäynnissä vero- ja pankkirikoksista. Virginialainen oikeusistuin totesi viime vuonna, että Manafort kätki Yhdysvaltojen veroviranomaisilta kymmeniä miljoonia dollareita, jotka hän tienasi työskentelemällä konsulttina Venäjän tukemille poliitikoille Ukrainassa.
 Manafortin saama rangaistus  oli odotettua lievempi , sillä syyttäjien ohjeistus kyseisistä rikoksista oli 19–24 vuotta vankeutta.

Trumpin ex-kampanjapäällikkö Manafort jälleen tuomiolla


Summary: Kyseessä on korkea-arvoisin katolilainen, joka on tuomittu lapsiin kohdistuneista seksuaalirikoksista.

77-vuotias australialainen katolisen kirkon kardinaali  George Pell  on tuomittiin kotimaassaan Melbournessa kuuden vuoden vankeustuomioon seksuaalirikoksista.
 Oikeus katsoi Pellin hyväksikäyttäneen kahta 13-vuotiasta kuoripoikaa 22 vuotta sitten.
 Pell todettiin syylliseksi joulukuussa. Hän itse kiisti kaikki viisi syytekohtaa ja aikoo valittaa tuomiostaan.
 Hän toimi aiemmin paavi  Franciscuksen  läheisenä neuvonantajana sekä Vatikaanin talouspäällikkönä. Lisäksi Pell on ollut aikaisemmin ollut osaltaan valitemassa uusia paaveja.
 Pell siirrettiin viime joulukuussa sivuun paavi Franciscuksen läheisimpien neuvonantajien paikalta.
 Geoger Pell on maailman korkea-arvoisin katolilainen, joka on tuomittu lapsiin kohdistuneista seksuaalirikoksista. Hän pysyy loppuelämänsä ajan seksuaalirikollisten rekisterissä.
 Suomessa asiasta uutisoi ensimmäisenä  Ilta-Sanomat .

Kardinaali sai kuuden vuoden vankeustuomion seksuaalirikoksista


Summary: Äänestys järjestetään, koska parlamentti torjui 12.3. pääministeri Theresa Mayn brexit-sopimuksen.

Britanniassa yritysmaailma on ottanut pettyneenä vastaan uutiset siitä, että brittiparlamentti torjui pääministeri  Theresa Mayn  EU:n kanssa neuvotteleman brexit-sopimuksen tiistaina. Reaktioista kertoo muun muassa  Guardian .
 Maan teollisuusliiton CBI:n pääjohtaja  Carolyn Fairbairn  kirjoittaa Twitterissä, että liika on liikaa ja sirkukselle on saatava loppu. Britannian johtajien instituutin väliaikaisen johtajan  Edwin Morganin  mukaan poliitikot ovat jälleen kerran epäonnistuneet löytämään tien ulos umpikujasta. Hänen mukaansa politiikoista on tullut mestareita sanomaan, mitä he eivät halua, mutta kompromissihalua on vaikea nähdä.
 Britannian kauppakamarin johtaja  Adam Marshall  pitää selvänä, etteivät hallitus ja monet yritykset ole valmiita hallitsemattomaan brexitiin. Hänen mielestään EU-eron ei saa antaa tapahtua 29. maaliskuuta.

Britannian yritysmaailma pettyi parlamentin äänestykseen: "Sirkukselle on saatava loppu"


Summary: Syyrian itäosassa Isisin viimeinen hallussa pitämä kaistale.

Noin 3 000 äärijärjestö Isisin jäsentä on antautunut viimeisen 24 tunnin aikana Syyrian itäosassa, jossa sijaitsee Isisin viimeinen hallussa pitämä kaistale. Asiasta kertoo Syyrian demokraattisten joukkojen tiedottaja  Mustefa Bali  Twitterissä.
 Hänen mukaansa alueelta on lisäksi pelastettu kolme naista ja neljä lasta.
 Tuhannet ihmiset ovat paenneet alueelta viime viikkoina.

Noin 3  000 Isisin jäsentä on antautunut viimeisen vuorokauden aikana Syyrian itäosassa


Yhdysvaltain ilmailuviranomainen ei aseta Boeing 737 MAX -mallisia lentokoneita lentokieltoon. Sunnuntaina 157 ihmistä kuoli lentoturmassa, jossa käytettiin kyseisen mallista konetta. Myös viime vuoden lokakuussa sama konemalli putosi taivaalta, ja onnettomuudessa kuoli 189 ihmistä.
 Viranomaisen mukaan heidän tilannekatsauksessaan ei ole ilmennyt järjestelmällisiä ongelmia konetyypin suorituskyvyssä eikä lentokieltoon määräämiselle ole pohjaa. Viranomaisen mukaan mikään muukaan ilmailuviranomainen ei ole antanut tietoja, joka aiheuttaisi lentokiellon.
 Monet maat ovat ilmoittaneet Boeingin 737 MAX 8 -konetyypin olevan pannassa omissa ilmatiloissaan. Euroopan lentoturvallisuusvirasto EASA kielsi MAX 8:n sekä MAX 9:n käyttämisen kaikissa EU-maissa.

Yhdysvallat ei määrää Boeing 737 MAX -mallin koneita lentokieltoon –  "ei perusteita"


Britannian parlamentti äänestää tänään siitä, käykö maa hallitsemattoman EU-eron tielle. Äänestys pidetään, koska parlamentti torjui pääministeri  Theresa Mayn  neuvotteleman sopimuksen tiistaina.
 Parlamentti torjui brexit-sopimuksen tiistaina selvin luvuin. Sopimuksen kaatumista osattiin odottaa sen jälkeen kun kovan linjan konservatiivit ja Pohjois-Irlannin unionistipuolue DUP kertoivat äänestävänsä sitä vastaan. Sopimus kaatui äänin 391–242.
 Sopimus torjuttiin tällä kertaa vähän loivemmin kuin tammikuussa, jolloin se murskattiin 230 äänen erolla 432–202.
 Jos parlamentti äänestää hallitsematonta EU-eroa vastaan, torstaina brittiedustajat äänestävät siitä, pyydetäänkö EU:lta lisäaikaa brexitin toteuttamiseen.
 EU-johtajat voisivat päättää lisäajasta ensi viikolla huippukokouksessa Brysselissä. Hallitsematon brexit halutaan välttää, minkä takia EU-maiden arvellaan olevan valmiita antamaan Britannialle lisäaikaa tilanteen selvittämiseen.
 Aika on käymässä väliin, sillä brexitin määräpäivään on enää reilut kaksi viikkoa.

Britannian parlamentti äänestää tänään hallitsemattomasta brexitistä


Summary: Voit seurata Britannian parlamentin keskustelua ja äänestystä Theresa Mayn neuvottelemasta EU-erosopimuksesta tästä artikkelista.

Britanniassa parlamentin alahuone on jälleen kaatanut  pääministeri  Theresa Mayn  neuvotteleman EU-erosopimuksen murskaluvuin 391-242.
 Äänestyksestä  alkoi Britannian kohtalonviikko . Äänestykset Britannian EU-eron raameista jatkuvat huomenna keskiviikkona ja tarvittaessa myös torstaina.
 Tästä artikkelista voit lukea päivän tapahtumien etenemisestä hetki hetkeltä.
 Kokosimme yhteenvedon päivän tärkeimmistä tapahtumista:
 Brittiviestimet ennakoivat etukäteen, että pääministeri Maylla oli jälleen edessään rökäletappio, joskaan ei samanlaisin murskaluvuin kuin parlamentin edellisessä äänestyksessä erosopimuksesta tammikuussa. May kauppasi täydennettyä erosopimusta iltapäivällä parlamentille. Mayn mukaan sopimus on parantunut. Britannian oikeuskansleri  Geoffrey Cox  oli eri mieltä: Britannian ja EU:n neuvottelema lisäys erosopimukseen ei ole oikeudellisesti sitova. Konservatiivihallituksen tärkeä tukipuolue, pohjoisirlantilainen unionistipuolue DUP ilmoitti päivällä äänestävänsä sopimusta vastaan. DUP:n mukaan May ei onnistunut tiristämään sanottavia parannuksia tammikuussa kertaalleen kumoon äänestettyyn sopimukseen. Myös valtaosa konservatiivipuolueen kovan linjan oikeistosiivestä oli aikeissa äänestää sopimusta vastaan. Osaa kovaa brexitiä kannattaneesta leiristä kuitenkin hermostutti, mitä tapahtuu, jos sopimus kaatuu. Onko Britannian EU-ero vaarassa peruuntua? Yli 20 konservatiiviedustajaa, jotka äänestivät sopimusta vastaan tammikuussa, ilmoitti muuttaneensa kantaansa. Määrä ei kuitenkaan riitä sopimuksen läpimenoon.
 Lue myös:
 Analyysi: Tarkkaan mietittyä teatteria – tulkinnat Strasbourgin illasta eivät välttämättä riitä myymään brexit-sopimusta Britannian parlamentille
 Britannia äänestää EU-erosta, tarvittaessa kolmesti – katso tästä, kuinka kohtalonviikko etenee

Britannian parlamentti kaatoi brexit-sopimuksen jälleen murskaluvuin


Summary: Opetushallituksen asiantuntijakolmikko vastasi yleisön kysymyksiin  Britannian EU-eron vaikutuksista vaihto- ja tutkinto-opiskelijoihin.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Tilanne, jossa Britannia jättäisi EU:n ilman erosopimusta, huolettaa Britanniassa asuvia tai sinne hakeutuvia suomalaisia opiskelijoita.
 Yle uutiset keräsi aiheesta kysymyksiä - tässä Opetushallituksen asiantuntijoiden vastaukset.
 Niiden takana on vankka asiantuntemus: Opetushallituksen vastaava asiantuntija  Anni Kallio  tuntee Erasmus+ -opiskelijavaihtoasioita korkeakouluopiskelijoiden näkökulmasta, opetusneuvos  Mikko Nupponen   tietää tuntee Brexitin vaikutukset opiskelijavaihdon kannalta. Kolmantena oli mukana asiantuntija  Samuli Repo , jonka alaa ovat tutkinto-opiskelua Britanniassa koskevat kysymykset.
 EU-kirjeenvaihtajamme  Petri Raivion  analyysin brexit- tilanteesta  näet tästä . Britannian parlamentissa käynnissä olevaa brexit-keskustelua  Yle seuraa hetki hetkeltä .
 Vastauksia ryhmitelty, väliotsikot ja linkkejä lisätty kello 1758
 EU lisäsi Britannian suosiota
 1. kysymys: – Kuinka suosittu Britannia oli ennen EU- jäsenyyttä ulkomaisissa tutkinnoissa? Onko EU- jäsenyys lisännyt Britannian vetovoimaa?
 Samuli Repo : – Britannian liittyessä EU:n edeltäjään Euroopan yhteisöön Suomi ei vielä ollut jäsenenä. Suomen liityttyä EU:hun vuonna 1995 näkyy selvä nousu. Muutamassa vuodessa Britannia nousi aiemmin suosituimpien Ruotsin, Saksan ja Yhdysvaltojen ohi suosituimmaksi ulkomailla olevaksi tutkinnon suorittamismaaksi.
 – Suomalaisten tutkinto-opiskelijoiden määrä Britanniassa nousi nopeasti muutamasta sadasta reiluun 2 000:een Suomen liityttyä EU:hun.
 Opiskelu onnistuu - toistaiseksi
 2. kysymys: – Brexitin jälkeen britteihin meno voi olla vaivalloisempaa, mutta onko se joissain tapauksissa mahdotonta verrattuna nykyiseen?
 Mikko Nupponen : – Britannian korkeakoulusektorista vastaava ministeri on vakuuttanut, että sopimuksettoman eronkin tapauksessa ne, jotka aloittavat opiskelunsa lukuvuonna 2019-20, voivat lähtökohtaisesti suorittaa tutkintonsa loppuun nykysääntöjen mukaan. Tällainen poliittinen tahto siis on olemassa.
 Samuli Repo : – Lukuvuodesta 2020-21 tietoa ei vielä ole.
 Anni Kallio : – Vaihto-opiskelijoiden Erasmus+ -EU-apurahat poistuvat, jos Britannia eroaa EU:sta ilman sopimusta. Tällöin korkeakoulujen pitäisi järjestää Erasmus+-vaihtojen rahoitus itse kahdenkeskisillä sopimuksilla. Britannia ei tällöin enää ole Erasmus+ -ohjelmassa.
 2020 tuo hankaluuksia ja rahanmenoa
 3. kysymys: – Onko mitään arvioita, mitä lukukausimaksuille tapahtuu brexitin jälkeen?
 Samuli Repo : – Syksyllä 2019 aloittavia koskevat vielä nykyiset lukukausimaksut. He ovat niin sanotulla home student -statuksella, eli heitä koskevat yhdenvertaisen kohtelun nojalla samat säännöt kuin brittejä.
 – On mahdollista, että syksyllä 2020 aloittavilla maksut nousisivat, mutta määristä ei ole toistaiseksi tietoa.
 4. kysymys: – Millaiset opiskeluoikeudet briteillä on Suomessa brexitin jälkeen?
 Samuli Repo  ja  Anni Kallio : – Brittejä koskevat brexitin jälkeen EU-alueen ulkopuolelta tulevien lukukausimaksut, elleivät korkeakoulut toisin sovi.
 EU-eron seuraukset hämärän peitossa
 5. kysymys: – Suoritan tällä hetkellä maisterin opintoja Lontoossa. Olen asunut Englannissa viimeiset 4 vuotta ja valmistun syyskuussa. Haluaisin muuttaa kesän ajaksi takaisin Suomeen, sillä minulla ei ole varaa maksaa vuokraa kesän ajalta, mutta en uskalla siirtää osoitettani takaisin, sillä en halua menettää oleskelulupaani. Vastauksia Iso-Britannian hallituksella ei tunnu olevan. Mitä voin tehdä tässä tilanteessa?
 Samuli Repo : - Lupa-asiat selkenevät todennäköisesti kevään edetessä, kun brexitin eteneminen selviää. Voit pyytää kotiyliopistostasi apua tilanteen selvittämiseen, kun Britannian EU-eron tilanne selkiytyy. Kannattaa siis seurata tilannetta kevään mittaan, tarkempaa vastausta emme voi valitettavasti tässä vaiheessa vielä antaa.
 6. kysymys: – Molemmat lapseni ovat täällä (Britanniassa) yliopistossa, ja heidän lukukausimaksunsa on vahvistettu kuluvalle akateemiselle vuodelle, mutta ensi syksystä eteenpäin tilanne on täysin auki. Mutta jos joku asiantuntija tällä palstalla osaa kertoa aiheesta enemmän, niin otan kyllä kaikki vinkit mielihyvin vastaan.
 Samuli Repo : - Meidän tietojemme mukaan heidän pitäisi pystyä suorittamaan tutkintonsa loppuun nykysääntöjen mukaisesti.
 7. kysymys: – Pitääkö tutkinto-opiskelijoiden hakea Britanniaan jatkossa oleskelulupaa?
 Samuli Repo  ja  Mikko Nupponen : - Todennäköisesti myös EU-maista tulevien opiskelijoiden pitää jatkossa hakea Isoon-Britanniaan oleskelulupaa. Yksityiskohdat kuitenkin tarkentuvat brexitin etenemisen myötä.
 Brexit koskee myös Skotlantia ja Pohjois-Irlantia
 8. kysymys: – Skotlannin suosio on ollut suomalaisten tutkinto-opiskelijoiden keskuudessa viime vuosina nousussa. Miten brexit vaikuttaa Skotlannin asemaan ja siellä tutkintoa opiskeleviin suomalaisiin?
 Samuli Repo  ja  Mikko Nupponen : – Mikä koskee muuta Britanniaa, koskee myös Skotlantia. Brexitin vaikutukset koskevat myös sitä. Tähän asti EU-kansalaiset, esimerkiksi suomalaiset, ovat voineet opiskella Skotlannissa ensimmäisen tutkintonsa ilmaiseksi skottihallituksen päättämän maksuvapautuksen ansiosta. Tämä käytäntö voi muuttua brexitin seurauksena.
 – Lukuvuonna 2019-20 Skotlannissa ensimmäisen tutkintonsa aloittavat voivat kuitenkin näillä tiedoin suorittaa tutkintonsa loppuun nykyehdoin.
 Anni Kallio : – Irlannin tasavallan osalta tilanne ei muutu nykyiseen nähden lainkaan. Pohjois-Irlanti taas kuuluu Isoon-Britanniaan ja sitä koskevat brexitin vaikutukset.
 Erasmuksen rahoitus uhkaa katketa
 9. kysymys: – Onko tiedossa miten Erasmus-ohjelman kanssa toimitaan eron tapahtuessa, vieläkö on mahdollista päästä vaihtoon? Onko tilanne sama, jos vaihto suuntautuu Irlantiin tai Pohjois-Irlantiin?
 Mikko Nupponen : - Mikäli brexitistä syntyy sopimus, Iso-Britannia osallistuu EU:n Erasmus+ -vaihto-ohjelmaan vuoden 2020 loppuun asti. Erasmus+ -vaihto-ohjelma alkoi vuonna 2014 ja kattaa perinteisen korkeakoulujen Erasmus-vaihdon lisäksi ammatillisen koulutuksen, peruskoulut, lukiot, päiväkodit, nuorisotoiminnan ja aikuiskoulutuksen.
 - Mikäli sopimusta ei synny ja Iso-Britannia eroaisi EU:sta 29.3., kaikki Erasmus+-vaihdot, jotka ovat alkaneet viimeistään 29.3.2019, voitaisiin loppuun suunnitellusti Erasmus+ -rahoituksella.
 – Sen sijaan 30.3.2019 tai sen jälkeen vaihtoon Britanniaan lähteville ei tämän hetken tietojen mukaan voitaisi rahoittaa vaihtoa Erasmus+ -rahoista. Samat päivämäärät koskevat myös Britanniasta Suomeen tulevia Erasmus+ -vaihto-opiskelijoita.
 Kova brexit toisi kylmän kevään
 10. kysymys: Miten Brexit vaikuttaa Erasmus+ -hankkeisiin. Kyseessä opettajan Erasmus+ KA1-apuraha. Apuraha on myönnetty vuonna 2018 ja tämä vuosi on sen viimeinen käyttövuosi. Silloin, kun haimme apurahaa, sanottiin, että Erasmus+ -hankkeet toteutuvat 2020 asti brexitistä huolimatta. Tammikuussa 2019 annettiin toisenlaista infoa, että toteutuvat maaliskuun loppuun ja sen jälkeen ei tiedä, miten käy. Mikä on tilanne sopimuksellisen brexitin ja sopimuksettoman brexitin suhteen?
 Samuli Repo  ja  Mikko Nupponen : – Muuttunut tieto johtuu brexitin jatkuvasta epäselvästä tilanteesta. Tilanne on muuttunut paljon vuoden 2018 jälkeen.
 – Mikäli tulee sopimuksellinen brexit, Britannian osallistuminen Erasmus+ -ohjelmiin jatkuu vuoden 2020 loppuun asti.
 – Jos taas 29. maaliskuuta Britannia eroaa EU:sta ilman sopimusta, viimeistään 29.3. alkaneet vaihdot voidaan toteuttaa normaalisti Erasmus+-ohjelman rahoituksella.
 – Sen jälkeen alkavia vaihtoja ei tämän hetken tietojen mukaan voitaisi rahoittaa Erasmus+ -ohjelmasta.
 Yhteistyötä uudelta pohjalta?
 Anni Kallio : - Brittikorkeakouluilla on kiinnostusta yhteistyön jatkamiseen. On tullut kyselyjä brittikorkeakouluilta, miten yhteistyötä jatketaan. Korkeakouluyhteistyö seuraa samoja periaatteita kuin aiemminkin ja muiden maiden kanssa. Yhteistyötä voitaisiin jatkaa kahdenkeskisillä sopimuksilla. Tiedotamme asiasta Opetushallituksen sivuilla tarkemmin.
 11. kysymys: – Muutan britteihin töiden perässä ensi syksynä. Tarvitseeko minun näillä näkymin hakea työviisumia jo muuton yhteydessä?
 Juho Takkunen /Yle: - Opetushallituksen asiantuntijoilla ei valitettavasti ole tästä tietoa, mutta brexit vaikuttaa hyvin todennäköisesti myös työvoiman liikkuvuuteen. Asiaa kannattaa seurata kevään mittaan esimerkiksi Britannian maahanmuuttoviranomaisten tiedotuksen kautta. Lisätietoa löytyy esimerkiksi  brittiviranomaisten sivustolta , jossa käsitellään työskentelyä Britanniassa.
 Lisätietoja suomeksi:
 – Kiinnostaako Britanniassa opiskelu? Lisätietoa löydät esimerkiksi  Opetushallituksen Britannia-oppaasta .
 – Tietoa Brexitin vaikutuksista Erasmus+ -ohjelmaan löydät  Opetushallituksen ajankohtaistiedotteista .
 Lisätietoa englanniksi:
 – Universities UK:  Brexit and UK universities
 – UK Council for International Student Affairs:  Brexit: what does it mean for students and their family ?
 – Study UK - British Council:  EU students in the UK

Brexit tuo epävarmuutta ensi vuonna aloittaville suomalaisopiskelijoille – Erasmus ehkä uhattuna jo keväällä?  Asiantuntijat vastasivat kysymyksiin


Summary: Henkirikoksesta epäiltyä miestä esitetään keskiviikkona vangittavaksi

Vantaan Kulomäen asuntopalon tutkinnassa kiinni otettu mies ja palossa kuollut nainen tunsivat toisensa, Itä-Uudenmaan poliisi kertoo.  Lauantain palossa kuoli 37-vuotias nainen , ja poliisi epäilee paloa tahallaan sytytetyksi.
 Viikonloppuna kiinni otettua miestä esitetään keskiviikkona Itä-Uudenmaan käräjäoikeudessa Vantaalla vangittavaksi. Henkirikoksesta epäilty on noin 50-vuotias eikä asunut Vantaalla.
 – Istunto esitetään pidettäväksi salaisena sekä poliisin että epäillyn pyynnöstä, kertoo tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Rauno Jämsä  poliisin tiedotteessa.
 Jämsän mukaan epäilty on poliisille entuudestaan tuttu, mutta poliisin tiedossa ei ole, että miehellä olisi aiempaa väkivaltarikostaustaa. Jämsä täsmentää STT:lle, että miehellä on merkintöjä poliisin järjestelmissä mutta tällä ei ollut esimerkiksi lähestymiskieltoa.
 Poliisi tutkii tapausta tappona ja tuhotyönä. Palopaikalta löytyi viitteitä siitä, että tuli oli tahallaan sytytetty. Epäilty otettiin lauantain ja sunnuntain välisenä yönä kiinni kotoaan pääkaupunkiseudulta.
 Asukkaita kuultu todistajina
 Kerrostaloasunto Vantaan Maauunintiellä tuhoutui palossa. Jämsä kertoo, että asukkaita on kuultu todistajina ja epäiltyä on kuulusteltu päivittäin. Esimerkiksi mahdollisen motiivin selvittäminen jatkuu.
 Tutkinnanjohtaja ei täsmentänyt, kuinka hyvin epäilty ja asuntopalon uhri toisensa tunsivat.
 - Ei ole kukaan randomi (satunnainen) ohikulkija käynyt tällaista tekemässä, Jämsä kuvailee ja kertoo poliisin halunneen tiedon julkistamisella rauhoitella mahdollisia alueen asukkaiden pelkoja.
 Myöhemmin lauantaina saman kerrostalon pihassa paloi kaksi henkilöautoa. Päivystävä palomestari sanoi lauantaina STT:lle, että autot sytytettiin tahallaan. Poliisi on kertonut myös selvittävänsä, onko tulipaloilla yhteyttä toisiinsa.
 Lue lisää:
 Vantaan kerrostalopaloa epäillään tahallaan sytytetyksi, yksi otettu kiinni – palossa kuoli 30–40-vuotias nainen

Vantaan asuntopalosta epäilty tunsi palossa kuolleen naisen ja oli poliisinkin vanha tuttu


Summary: Kevyemmän tuen tarpeessa olevat asukkaat jatkavat Vänrikissä normaalisti.

Attendo keskeyttää tehostetun palveluasumisen hoivakoti Vänrikissä toistaiseksi henkilöstöpulan vuoksi.
 Hoivakotiyhtiön tiedotteen mukaan henkilöstövaje johtuu päällekkäisistä sairauslomista ja sijaispulasta, minkä vuoksi tehostetun palveluasumisen keskeyttämispäätös on tehty. Päätöksellä yhtiö pyrkii varmistamaan jokaisen asukkaan turvallisen hoivan ja henkilöstön kohtuullisen työkuorman.
 Siilinjärven kunnan tiedotteen mukaan tehostetun palveluasumisen keskeyttämiseen vaikutti myös erityisesti palvelua ostavien kuntien huoli perushoidon ja hoivan toteutumattomuudesta sopimuksessa edellytettyjen kriteerien mukaisesti. Kyseiset puutteet tulivat esille helmikuun alussa yksikköön tehdyllä tarkastuskäynnillä.
 Myös Itä-Suomen aluehallintovirasto havaitsi  merkittäviä puutteita hoivakoti Vänrikin toiminnassa helmikuun lopulla.  Lisäksi hoivakodin henkilökunta on ollut  huolissaan yksikön hoidon tasosta jo pitkään .
 Helmikuun aikana Siilinjärven kunta on siirtänyt omaa sairaanhoitajaresurssiaan vastaamaan Vänrikin sairaanhoidollisesta osaamisesta erityisesti lääkehoidon osalta.
 Siilinjärven tiedotteen mukaan Attendon edustajat ilmoittivat 7. maaliskuuta., etteivät saa iltavuoroon riittävää henkilöstövahvuutta, jolloin kaksi Siilinjärven kunnan lähihoitajaa siirtyivät hätäapuna iltavuoroon. Hätäapua päätettiin jatkaa tähän päivään asti.
 Tehostettu palveluasuminen päätettiin keskeyttää tämänpäiväisessä kokouksessa, johon osallistui Attendon lisäksi Siilinjärven kunta, Kuopion kaupunki, Itä-Suomen AVI ja Valvira.
 Asukkaita siirretään parhaillaan
 Hoivakodin jatkojärjestelyistä on sovittu yhdessä Siilinjärven kunnan ja Kuopion kaupungin kanssa. Vänrikin tehostetun palveluasumisen asukkaat siirtyvät Kuopion ja Siilinjärven asumisyksikköihin.
 Tehostetun palveluasumisen piirissä oli Vänrikissä 29 asiakaspaikkaa. Siilinjärven sosiaali- ja terveysjohtaja  Kati Kantanen  kertoo, että Siilinjärven 14 asukasta siirtyvät kunnan omaan lyhytaikaishoidon Mummon Kammarin yksikköön.
 – Osa on siirtymässä juuri tällä hetkellä, osa huomenna. Kuopio hoitaa omat seitsemän asukastaan. Tämä on ollut meille raskas prosessi. Meillä on ollut kova huoli hoivasta. Tämä on surullista, mutta asiakasnäkökulmasta päätös on oikea, Kantanen kertoo.
 Tehostetun palveluasumisen lisäksi Vänrikissä on kuusi palveluasumisen asiakaspaikkaa.
 Vänrikin kevyemmän tuen tarpeessa olevat senioriasukkaat jatkavat hoivakodissa normaalisti.
 Hoivayhtiön tiedotteen mukaan tehostetun palveluasumisen jatkamista arvioidaan uudelleen lupaviranomaisen ja tilaaja-asiakkaiden kanssa, kun yksikön henkilöstövaje on saatu ratkaistua.
 Attendo on keskeyttänyt rekrytoinnit toistaiseksi
 Hoivakotiyhtiö Attendo on keskeyttänyt Vänrikkiä koskevat rekrytoinnit toistaiseksi. Attendon viestintäpäällikkö  Ilona Sammaljärvi  kertoo asiasta Ylelle sähköpostise.
 – Tällä hetkellä meidän ensisijainen tavoitteemme on saada tehostetun palveluasumisen asukkaat muutettua turvallisesti ja hallitusti uusiin koteihinsa, minkä vuoksi rekrytointi on tällä erää keskeytetty. Kun muutot on saatu toteutettua sovitusti, alamme keskustella jatkosta yhdessä kuntatilaajien, valvontaviranomaisten sekä henkilöstön kanssa, Sammaljärvi kirjoittaa.
 Lisäksi kysyimme hoivayhtiöltä, mistä työpula johtuu ja miten viime aikoina hoivakodeissa ilmi tulleet epäkohdat ovat vaikuttaneet Attendon maineeseen työnantajana.
 – Attendo on suuri työnantaja ja rekrytoi jatkuvasti lisää työntekijöitä. Paikoitellen Suomessa on kuitenkin pulaa koulutetuista hoitajista, mikä voi hankaloittaa rekrytointeja, eikä hoiva-alaa koskenut julkinen keskustelu ole osaltaan helpottanut tilannetta, Sammaljärvi kirjoittaa.
 Juttua täydennetty kello 19:00 Attendon kommenteilla.

Attendo keskeyttää tehostetun palveluasumisen hoivakoti Vänrikissä Siilinjärvellä – tarkastuskäynti oli paljastanut isoja puutteita


Summary: Oikeuskanslerin viraston mukaan toimistusministeristö ei voi tehdä nimitystä.

Puolustusvoimien komentajan nimitystä ei tule vielä tällä vaalikaudella, kuten aiemmin oli tarkoitus. Oikeuskanslerin viraston mukaan nykyisen mallinen hallinto ei voi päätöstä tehdä.
 Oikeuskanslerin linjauksen mukaan valtioneuvoston ratkaisuesitys tässä nimitysasiassa ei ole osoitettavissa rutiiniluonteiseksi tai juoksevaksi asiaksi, joka sisältönsä perusteella kuuluisi toimitusministeristön toimivaltaan ainakaan tässä vaiheessa. Puolustusministeriö oli pyytänyt oikeuskanslerin kantaa.
 Puolustusvoimain komentajan nimittää virkaan Tasavallan presidentti valtioneuvoston ratkaisuehdotuksesta.
 Tämä tarkoittaa sitä, että uusi komentaja voidaan valita vasta eduskuntavaalien jälkeen uuden hallituksen aloitettua toimintansa.
 Oikeuskansleri on aiemmin kuitenkin linjannut, että tiedusteluvaltuutetun nimittämiselle ei ole estettä nykyisellä toimitusministeristöllä.
 Nykyinen komentaja  Jarmo Lindberg  jää pois tehtävästään elokuun alussa.

Puolustusvoimien komentajan valinta lykkääntyy yli vaalien


Summary: Tänä yönä on kohtalainen mahdollisuus revontulien leiskunnalle koko maassa eikä pilvienkään pitäisi olla tiellä.

Lupailimme eilen, että  revontulia voisi näkyä maanantain ja tiistain välisenä yönä Etelä- ja Keski-Suomessa asti .
 Koska avaruudessa etäisyydet ovat valtavat ja voimat suuria, on täältä Maasta käsin hankala antaa hyvin tarkkoja ennustuksia avaruussään oikuista. Siksi revontulet saattoivat jäädä eilen monelta näkemättä.
 Nyt vaikuttaa nimittäin siltä, että Auringon uloimman kaasukehän eli koronan massapurkaus ei ollut vielä tiistaina päivällä saavuttanut Maata.  Ilmatieteen laitoksen mukaan  Auringosta 8. maaliskuuta lähtenyt massapurkaus on mahdollisesti myöhässä ja saapuu Maahan sittenkin vasta tänään.
 Eli katse uudestaan taivaalle! Tänään ja huomenna on kohtalainen mahdollisuus revontulien leiskunnalle Etelä- ja Keski-Suomessa asti. Lapissa puolestaan "reposet" ovat yleisiä rauhallisenkin avaruussään aikana – eli myös lähipäivinä.
 Eikä siinä vielä kaikki!
 Tänä iltana ja yönä on täydellinen sää revontulien bongaamiseen, sillä lähes koko maassa on selkeää, sanoo Ylen meteorologi  Joonas Koskela . Vain ihan itärajan tuntumassa voi olla pilvistä, mutta senkin pitäisi väistyä aamuun mennessä.
 Koskela muistuttaa, että selkeä taivas tarkoittaa myös kiristyvää pakkasta.
 – Lämmintä päälle ja ulos! Tänään pitäisi olla ihan hyvät mahdollisuudet revontulien näkemiseen, sanoo Koskela.
 Ilmatieteen laitos muistuttaa, että  ilmakehän kaoottisuus tekee sään ennustamisesta maapallolla hankalaa . Mutta avaruussäässä vasta muuttujia onkin.
 – Joidenkin mallinnusten mukaan 9.3. lähtenyt massapurkaus saattaisi myös vaikuttaa, mutta tämä on hyvin epävarmaa. Lisäksi koronan aukon vaikutus alkaa näkyä lähipäivinä, joten avaruussää voi olla häiriöistä, Ilmatieteen laitokselta kerrotaan lähipäivien revontulista ja avaruussäästä.
 Revontulien aktiivisuutta voi seurata  Ilmatieteen laitoksen sivuilta.
 Lue lisää:
 Tänä yönä kannattaa katsoa taivaalle: revontulia voi näkyä etelässä asti

Etkö nähnyt revontulia viime yönä? Ei nähnyt varmaan moni muukaan, sillä koronan massapurkaus on myöhässä ja saavuttanee Maan vasta tänään


Summary: Boeing 737 MAX 8 -tyypin kone syöksyi maahan Etiopiassa sunnuntaina. Turmassa kuoli 157 ihmistä.

Liikenne- ja viestintäviraston ilmailujohtaja  Pekka Henttu  sanoo Ylen haastattelussa, että Euroopan lentoturvallisuusvirasto on kieltänyt toistaiseksi Boeing 737 MAX 8 -koneiden liikennöinnin Euroopan ilmatilassa.
 Viraston kieltoa edelsi useiden eri maiden omat kiellot.
 Muun muassa Britannian, Saksan, Ranskan, Hollannin, Belgian, Itävallan ja Irlannin ilmailuviranomaiset ovat määränneet tiistaina, että Boeing 737 MAX 8 -koneet eivät saa lentää maan ilmatilassa. Viranomaisten mukaan kyseessä on varotoimi.
 Britannian päätöksen jälkeen norjalainen lentoyhtiö Norwegian ilmoitti, että se asettaa Boeing 737 MAX 8 -matkustajakoneensa toistaiseksi lentokieltoon. Yhtiöllä on käytössään kahdeksantoista Boeing 737 MAX 8 -tyypin konetta. Se on lentänyt niillä muun muassa suomalaisilla reiteillä.
 Useat muut maat ja lentoyhtiöt ovat aiemmin ilmoittaneet, että ne keskeyttävät toistaiseksi 737 MAX 8 -koneiden lennot. Muun muassa Suomeenkin lentävät Turkish Airlines ja saksalainen matkailualan yritys TUI ovat keskeyttäneet lennot konetyypillä.
 Varotoimien syynä Etiopian lentoturma
 Ethiopian Airlinesin Boeing 737 MAX 8 -matkustajakone putosi suununtaina Etiopiassa. Turmassa kuoli 157 ihmistä. Samantyyppinen kone syöksyi maahan Indonesiassa viime lokakuussa. Onnettomuudessa kuoli 189 ihmistä.
 Lähekkäin tapahtuneet onnettomuudet ovat nostaneet kysymyksiä siitä, onko konetyyppi turvallinen.
 Yhdysvaltojen ja Boeingin mukaan 737 MAX 8 -koneet  ovat lentokelpoisia , eikä niiden käyttöä tarvitse keskeyttää.
 Yhdysvaltojen liittovaltion ilmailuhallinto on vaatinut Boeingia päivittämään ohjelmistot 737 MAX 8 -koneisiinsa.
 Norwegianin odotetaan ottavan vastaan kymmeniä uusia 737 MAX 8 -koneita lähivuosina.
 Boeingin osakkeen arvon lasku on jatkunut tiistaina.
 Lue myös:
 Etiopian turmakonetyyppi hyllytetty jo useissa maissa – USA vaatii päivitystä koneen ohjelmistoihin

Lennot Boeing 737 MAX 8 -lentokoneilla kielletty koko Euroopassa – monet lentoyhtiöt keskeyttäneet turmakoneen käytön


Summary: Suurin oppositiopuolue SDP vaati, että merkittäviä virkoja ei täytetä ennen vaaleja. Paavo Väyrysen Seitsemän tähden liike ei hyväksynyt ratkaisua.

Eduskuntaryhmien puheenjohtajat ovat sopineet, että nykyinen hallitus jatkaa vaaleihin asti toimitusministeristönä.
 Keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Kaikkonen  totesi, että päätös oli yksimielinen, mutta yksi puolue ei ole sen takana:  Paavo Väyrysen  Seitsemän tähden liike.
 Kaikkonenkutsui tiistaina kaikkien eduskuntaryhmien puheenjohtajat ja eduskunnan pääsihteerin koolle pohtimaan hallituksen muodostamista.
 Käytännössä se oli kuitenkin vain teoria, koska vaaleihin on niin vähän aikaa. Eduskuntavaalit pidetään huhtikuun puolessa välissä.
 Pääministeri  Juha Sipilä  (kesk.) jätti perjantaina eronpyynnön presidentti  Sauli Niinistölle . Tasavallan presidentti pyysi, että nykyinen hallitus jatkaisi vaaleihin asti toimitusministeristönä. Toimitusministeristö hoitaa vain juoksevat asiat, ei tee enää poliittisia linjauksia.
 Suomessa pääministeri on yleensä pyytänyt eroa vasta vaalien jälkeen. Toimitusministeristö on jatkanut siihen saakka, kun uusi hallitus on nimetty.
 Suurimman oppositiopuolueen SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Lindtman  totesi että järjestely sopii demareille, mutta vain sillä ehdolla, että toimitusministeristö ei tee merkittäviä poliittisia päätöksiä tai virkanimistyksiä
 – Näihin kuuluu esimerkiksi puolustusvoimain komentajan nimitys, Lindtman sanoi ennen kokousta.
 Oikeuskansleri ilmoitti tiistaina, että puolustusvoimain komantajan nimitys siirtyy. Nykyinen komantaja  Jarmo Lindberg  jää eläkkeelle elokuun alussa.
 Perussuomalaisten eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Leena Meri  (ps.). muistutti, että kyseessä on ensimmäinen kerta, kun hallitus eroaa nykyisen perustuslain aikana kesken kauden.
 – Tuleeko tästä jatkossa maan tapa, kun vaalimenestys alkaa näyttää heikolta, pääministeri ilmoittaa erovansa, Meri sanoo.
 Meren toive oli, että toimitusministeriöön valittaisiin ministerit eduskunnan voimasuhteiden mukaan kaikista puolueista.
 Perussuomalaisten kansannedustaja  Toimi Kankaanniemi  on väläyttänyt ehdotusta, että kymmenen kansanedustajaa voisi pyytää perustuslakivaliokuntaa tutkimaan pääministerin toimien laillisuuden.
 Tätä hanketta ei ainakaan toistaiseksi olla edistämässä.

Eduskuntaryhmien puheenjohtajat: Uutta hallitusta ei tule ennen vaaleja, toimitusministeristö jatkaa


Summary: Suuri hanke herätti alueella kiivasta keskustelua. Tuulivoimapuistoa vastustettiin myös adressilla.

Smart Windpowerin tytäryhtiö Pellon Tuulivoima peruu kaavoitusaloitteensa Pellossa. Näin ollen  suuri kolmen kunnan alueelle suunniteltu tuulivoimapuistohanke  on nyt jäissä.
 Smart Windpower suunnitteli noin sadan tuulivoimalan puistoa Rovaniemen, Ylitornion ja Pellon alueelle. Tuulipuisto  olisi toteutuessaan ollut yksi Suomen suurimmista tuulivoiman tuottajista . Voimaloiden oli tarkoitus toimia markkinaehtoisesti ilman valtion tukea.
 Sekä Rovaniemen että  Ylitornion päättäjät pysäyttivät  tuulivoimayhtiön suunnitelmat omien kuntiensa osalta aiemmin tänä vuonna. Pellossa asiaa ei ehditty edes käsitellä.
 Suuri tuulivoimapuistohanke herätti alueella kiivasta keskustelua. Sen  vastustajat keräsivät myös adressin .
 Tuulivoimayhtiön edustaja  Kalle Riihikoskoski  kertoo Pellon kunnan tiedotteessa, että Smart Windpower aikoo nyt seurata energia- ja ympäristöstrategian kehittymistä Pellossa, Rovaniemellä ja Ylitorniolla.

Iso tuulivoimapuistohanke jäissä Lapissa – kaavailtiin kolmen kunnan alueelle


Summary: Törkeästä lapsenraiskauksesta voi saada 4–12 vuotta vankeutta. Enimmäismäärä vastaa taposta säädettyä enimmäisrangaistusta.

Eduskunta hyväksyi tiistaina yksimielisesti lakiesityksen lapsiin kohdistuvien seksuaalirikosten rangaistusten kiristämisestä.
 Oikeusministeri  Antti Häkkänen  (kok.) kertoo tiedotteessa, että rikoslakiin lisätään uusi rangaistussäännös törkeästä lapsenraiskauksesta ja lapsen seksuaalisen hyväksikäytön enimmäisrangaistusta korotetaan.
 Rangaistus törkeästä lapsenraiskauksesta on 4-12 vuotta vankeutta, mikä merkitsee vähimmäisrangaistuksen koventumista kahdella vuodella.
 – Enimmäisrangaistus vastaa taposta säädettyä enimmäisrangaistusta, sanoo Häkkänen.
 Häkkäsen mukaan säännöksen lähtökohtana on, että lapsi ei voi koskaan antaa pätevää suostumusta sukupuoliyhteyteen aikuisen kanssa.
 Törkeää lapsenraiskausta koskevaa säännöstä sovellettaisiin Häkkäsen mukaan väkivaltaa käyttäen tehtyjen raiskausten lisäksi myös tilanteisiin, joissa lapsi on kykenemätön puolustamaan itseään taikka muodostamaan tai ilmaisemaan tahtoaan.
 Esitetty säännös koskee hänen mukaansa pääsääntöisesti alle 16-vuotiaita uhreja.
 Häkkänen kertoo, että lapsen seksuaalisen hyväksikäytön enimmäisrangaistus korotetaan nykyisestä 4 vuodesta 6 vuoteen vankeutta. Häkkäsen mukaan jatkossa voitaisiin arvioida nykyistä ankarammin vakavimpia tekoja, jotka eivät kuitenkaan täytä lapsen törkeän seksuaalisen hyväksikäytön tunnusmerkistöä.
 Taustalla 10-vuotiaan tytön hyväksikäyttötapaus
 Häkkänen  esitti  lapsiin kohdistuvien seksuaalirikosten rangaistusten kiristämistä maaliskuussa 2018. Taustalla oli tuolloin paljon keskustelua herättänyt  tapaus , jossa aikuinen mies oli sukupuoliyhteydessä 10-vuotiaan tytön kanssa.
 Miestä ei tuomittu raiskauksesta, vaan hän sai vankeutta törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Korkein oikeus ei antanut tapauksessa valituslupaa. Monet oikeusoppineet  kummastelivat  päätöstä.

Eduskunta siunasi yksimielisesti: Törkeä lapsenraiskaus lakiin, lapsen seksuaalisen hyväksikäytön enimmäisrangaistukseen kovennus


Summary: Mikko Alatalo on jo ottanut yhteyttä Tampereen pormestariin.

Tampereen yksi perinteisimmistä kesätapahtumista, Tammerkosken sillalla, on nyt historiaa.
 Mikko Alatalo  on tunnettu yli 24 vuoden ajan tapahtuman vakiokasvona. Hän laulatti väkeä ja Suomen suurimpia tähtiä Tammerkosken äärellä alusta saakka, vuodesta 1995 lähtien.
 Nyt Alatalo sai kuulla, ettei Tammerkosken sillalla -tapahtumaa järjestetä enää.
 – Aika shokki tämä on. Se on sama kuin helsinkiläinen HIFK ostaisi Tapparan ja Ilveksen ja lakkauttaisi sitten nämä seurat. Mikään Iskelmäfestivaali ei voi korvata ilmaistapahtumia, joihin saivat kokoontua sadat laulamaan yhdessä ja vieläpä ilmaiseksi, Alatalo puuskahtaa.
 Hän on selvästi tuohtunut ja pettynyt siitä, että Tammerkosken sillalla -formaatti nimineen päivineen haudattiin kaikessa hiljaisuudessa ja yllättäen.
 – Tämä on kuin märkä rätti vasten kasvojani. Otin yhteyttä jo pormestari  Lauri Lylyyn  ja muihin tamperelaisiin päättäjiin. Toki tapahtuman nimikin on jo viety samalla, kun omistussuhde lähti Helsinkiin, mutta haluaisin jatkaa isännöintiä ja tamperelaistyylistä laulamista jatkossakin, Alatalo toteaa.
 Esimerkiksi Aamulehti uutisoi  tänään , että Tammerkosken sillalla -tapahtuman korvaisi kesällä Tampereelle saapuva Iskelmäkesä-kaupunkifestivaali. Vielä viime kesänä Tammerkosken sillalla -tapahtuman omistava  Nelonen Media kertoi julkisuudessa , että 11 000 kävijän tapahtuma oli menestys ja jatkoa seuraa.
 – Festivaalituottajien suunnitelmiin ei sovi ilmaistapahtuma. Rahasta tässä on kysymys. Nyt Tampereelta katoaa kansaa yhdistävä laulutapahtuma, johon yleisöltä ei vaadita suuria summia, Alatalo toteaa.
 Alatalo on ylpeä vuosista, joina isännöi "koko kansan tamperelaistapahtumaa", kuten Alatalo itse tilaisuutta kuvailee.
 – Hienoimpia hetkiä on ollut saada isännöidä Juicea, Kirkaa ja muita suuria artisteja tv-ohjelmassa. Silti siinä yhteislaulussa oli jotakin kaikkein taianomaisinta, sielujen sympatiaa. Sen palauttamista suuri yleisökin on tänään minulta pyytänyt.

Tammerkosken sillalla -tapahtuma on nyt historiaa – Mikko Alatalo: "Tämä on märkä rätti kasvoilleni"


Summary: Jääkiekon ja jalkapallon turkulaisotteluita vuosikymmeniä selostanut Talonen menehtyi 64-vuotiaana.

Pitkän linjan urheilutoimittaja ja -selostaja  Turkka Talonen  on kuollut. Hän menehtyi kodissaan Kaarinan Littoisissa maanantai-iltana. Talonen oli kuollessaan 64-vuotias.
 Talosen uralle mahtui vähintään satoja selostettuja jääkiekko- ja jalkapallo-otteluita.
 Selostajaksi Talonen päätyi urheilutarvikkeiden tukku- ja vähittäiskaupasta 1980-luvulla paikallisradioiden ja kaapelitelevisioiden synnyn myötä. 1990-luvulla hän selosti monet TPS:n mestaruusottelut turkulaisella Auran Aallot -asemalla.
 Viime vuodet Turkka Talosen ääni kuului Yle Puheen taajuuksilla. Hänen viimeiseksi selostuksekseen jäi TPS:n ja Lukon kohtaaminen viime keskiviikon Kiekkokierroksella. Talosen kanssa oli sovittu myös tulevan kesän jalkapallo-otteluiden selostuksista.
 Turkka Talonen työskenteli urheilun ohella monipuolisesti viihdealalla ja nähtiin myös useiden tapahtumien juontajana.
 Talonen julkaisi myös useita kirjoja. Urheiluaiheisten teosten lisäksi hän kirjoitti muun muassa kaukopartiossa olleesta isästään teoksessa  Pitkä reissu .
 Turkka Talosen muistoksi järjestetään hiljainen hetki Yle Puheen Kiekkokierroksella tiistaina 12. maaliskuuta.

Tunnettu urheiluselostaja Turkka Talonen on kuollut


Summary: Kuntajohtajat ihmettelevät soten jälkeistä vakuuttelua siitä, että sote-työ ei mennyt hukkaan.  Osa kunnista haluaa irtaantua nyt kuntayhtymistä.

Soten kaatuminen on saanut monen kunta- ja kaupunkijohtajan kärsivällisyyden koetukselle. Lahden kaupunginjohtaja  Pekka Timonen  on seurannut monen kollegansa kanssa soten kaatumista ja sen jälkeen käytyä keskustelua.
 Juuri nyt Timosta hämmentävät eniten nämä 5 asiaa.
 Sote-soppa
 – Kyllä soten kaatumisen tuloksena on syntynyt melko kaoottinen tilanne monessa kunnissa. Mikä on viisasta kunnille ja kaupungeille, se on nyt hyvä kysymys.
 – Monen (kuntajohtajan) kärsivällisyys alkaa olla koetuksella. Ongemat, joita lähdettiin sotessa hoitamaan, eivät ole poistuneet mihinkään. Eri puolilla Suomea on kutsuttu kuntia koolle. Useat kaupungit ja kunnat lähtevat nyt miettimään ja tekemään omia ratkaisujaan. Ei me voida vaan odottaa loputtomiin.
 Leveät hartiat
 Sotella lähdettiin hakemaan niin sanottuja leveämpiä hartioita, jotta kansalaisille olisi voitu tarjota kaikkialla Suomessa yhtä laadukkaat sosiaali- ja terveyspalvelut. Toinen syy oli se, että rahapulassa olevien kuntien avuksi tulisi muita kuntia kantamaan vastuuta suurista kustannuksista.
 Osa kunnista saattaa nyt lähteä jo olemassa olevista kuntayhtymistä.
 – Viime päivien pohjalta näyttää siltä, että liikettä on kahteen suuntaan. Kuntayhtymiä on syntymässä eri puolille Suomea, ja ehkä aika nopeastikin. Toisaalta näissä olemassa olevissa kuntayhtymissä on myös nähtävissä se, että kunnat haluavat tulla nyt ulos niistä ja järjestää palvelunsa jollekin toiselle pohjalle. Tämäkin näyttää vähän sekavalta.
 Sote-valmistelu voidaan hyödyntää
 Soten kaatumisen jälkeen on käynyt selville, että  soten valmisteluun kului rahaa  noin 200 miljoonaa.
 Viime päivinä virkamiehet ja poliitikot ovat vakuutelleet, että sote-valmistelusta voidaan hyödyntää suuri osa.
 Timonen ihmettelee, miten tämä tehdään käytännössä.
 – Se on valtava urakka. Esimerkiksi meillä Päijät-Hämeessä on varmaan yhden pienen kirjaston verran aineistoa ja materiaalia. Kuinka se hyödynnetään, kuka sen hyödyntää ja kuka sen pohjalta ryhtyy kehittämistoimenpiteisiin? Tässäkin aikaa kuluu. Ja mitä pidempi aika kuluu, sitä hyödyttömämmäksi materiaali muuttuu.
 Kiinteistökaupat
 Turun kaupunki  myi 8 hoiva- ja sairaalakiinteistöään  muutama kuukausi sitten 130 miljoonalla eurolla.
 Kuntaliitto on ollut huolissaan, etteivät muut seuraisi perässä. Moni kunta kuitenkin pohtii kiinteistöjensä myymistä.
 – Monelle kunnalle on soitettu tämän talven aikana ja kysytty, onko sote-kiinteistöjä myytävänä. Sellaista on nyt liikkeellä. Se kertoo siitä, että kaupungeissa ja kunnissa alkaa olla epätoivo sen suhteen, miten tämä sote-asia hoidetaan.
 Rajoituslaki
 Viime päivinä julkisuudessa  on keskusteltu kiivaasti rajoituslaista , joka estää kuntia tekemästä merkittäviä ulkoistuksia sote-palveluihinsa. Tämä määräaikainen laki on voimassa vuoteen 2020 saakka. Eri tahoilla lakia tulkitaan eri tavoin.
 Joissakin kunnissa lakia on tulkittu niin, että kun sote kaatui, laki ei sitoisi enää kuntia.
 – Eivätköhän kaikki suuret kaupungit ole keskustelleet lakimiestensa kanssa, mikä tämä tilanne on. Varovastikin sanoen tilanne on aika epäselvä. Tämä koko rajoituslaki on erikoinen. Kuntien täytyy hoitaa sote-palvelut, mutta meidän kädet ovat sidottu. Tämän lain takia meillä ei ole käytössä kaikkia työkaluja.
 – Uskon, että kunnat lähtevät haastamaan rajoituslakia.
 – On aito vaara, että päädymme sellaiseen tilanteeseen, että sote-järjestelmä pirstaloituu entisestään. Kunnilla alkaa olla pakottava tarve tehdä ratkaisuja ja päätöksiä. Loputonta odottamista ei voida enää jatkaa.
 Lisää aiheesta:
 Tässä on 6 syytä, miksi sote kaatui ja hallitus erosi: "Billnäsin tuolia ei rakenneta Ikean jakkarasta"
 Ministeri Saarikko soimaa terveysjättejä "haudoilla tanssimisesta" – myös Orpo kehottaa yrityksiä hillitsemään puheitaan
 Soten projektijohtaja Päivi Nerg: 200 miljoonaa euroa valmistelurahaa ei mennyt hukkaan
 Sote kaatui ja hallitus erosi – Yle seurasi dramaattisen päivän hetki hetkeltä, tässä herkkupalat

Lahden kaupunginjohtajan hermo alkaa mennä soten kanssa  "Kaoottinen tilanne monessa kunnassa" – Nämä 5 asiaa hämmentävät eniten


Summary: Käräjäoikeuden tuomio saa tukea maan johtaviin kuuluvalta perusoikeusasiantuntijalta.

Lapin käräjäoikeus antoi viime viikolla historialliset tuomiot. Oikeus hylkäsi syytteet Utsjoen saamelaisia vastaan kalastuslain rikkomisesta perustuslain vastaisina.
 Saamelaiset halusivat itse käräjille. He protestoivat Suomen uusia kalastussäädöksiä vastaan toissa kesänä kalastamalla uusien säädösten vastaisesti kotijoissaan Vetsijoessa ja Utsjoessa ja antoivat itsensä ilmi.
 Kalastajien mielestä uusi kalastuslaki ja Tenojoen sivuvesistöasetus loukkaavat perustuslain turvaamaa saamelaisten oikeutta kehittää ja ylläpitää kulttuuria, jonka ytimeen lohenpyynti kuuluu.
 Lapin käräjäoikeus oli saamelaisten kanssa samaa mieltä.
 Oikeus hylkäsi syytteet luvattomasta pyynnistä vavalla ja vieheellä Vetsijoessa kalastaneita neljää vastaan. Myös syyte kalastusrikkomuksesta Utsjoessa lohiverkolla kalastanutta vastaan hylättiin.
 Oikeuden mukaan saamelaisilla molemmissa tapauksissa oli perustuslain 17 § 3 momentin turvaama oikeus ylläpitää ja kehittää kulttuuriaan. Kalastuslain ja sen nojalla annetun asetuksen rajoitukset rajoittivat perusoikeutta oikeuden mielestä ilman hyväksyttävää perustetta.
 Oikeuden mukaan jutussa ei näytetty, että Vetsijoen tai Utsjoen lohikantojen suojelu olisi vaatinut lain ja asetuksen asettamia rajoituksia. Syytettyjen harjoittama kalastus ei uhannut kalakantoja. Oikeuden mukaan rajoitukset tekivät tyhjäksi saamelaisten perusoikeuden harjoittaa perinteistä kalastusta kotijoillaan.
 Oikeusoppineet kiittelevät
 Lapin käräjäoikeus käsitteli syytejutut yhden tuomarin kokoonpanossa. Käräjätuomarina oli  Esko Hohti .
 Tuomiot saavat nyt kiitosta maan johtaviin kuuluvalta perus- ja ihmisoikeusasiantuntijalta.
 – Ei käräjäoikeuden ratkaisusta ole mitään muuta kuin hyvää sanottavaa perustuslain ja meidän kansainvälisten ihmisoikeusvelvoitteiden näkökulmasta, sanoo Helsingin yliopiston valtiosääntöoikeuden professori  Tuomas Ojanen .
 Ojasen mukaan oikeus otti vakavasti sen, että perustuslain 17 § 3 momentissa saamelaisille alkuperäiskansana turvataan oikeus ylläpitää ja kehittää omaa kulttuuriaan.
 Vesa Toppari / Yle
 Lapin yliopiston Arktisen keskuksen tutkija, alkuperäiskansaoikeuden dosentti   Leena Heinämäki  vastaa sähköpostihaastattelussa myöntävästi kysymykseen, ovatko kalastuslaki ja Tenon sivuvesistöasetus ristiriidassa kuten käräjäoikeus tapauksissa arvioi.
 – Kyllä näin näyttäisi olevan. Käräjäoikeus on perustellut kantansa hyvin. Merkittävää päätöksessä on se, että tuomioistuin toteaa, että saamelaisilla on perustuslaillinen oikeus kalastaa ja alempi lainsäädäntö ei saa olla ristiriidassa tämän perusoikeuden kanssa.
 Heinämäki pitää mahdollisena, että käräjäoikeuden tuomiot pitäisivät myös ylemmissä tuomioistuimissa.
 – Tapauksilla on lähtökohtaisesti hyvät menestymismahdollisuudet myös Suomen sisäisissä valituselimissä. Erityisesti jos edelleen pystytään näyttämään, ettei saamelaisten perinteinen kalastus ole ilmeisessä ristiriidassa kalakantojen suojelun kanssa, arvioi Heinämäki.
 Hänen mukaansa on myös perusteltua esittää, että kalakantojen suojelussa on saamelaisten perusoikeus kalastaa varmistettava ensin, ja sen jälkeen mietittävä kuinka paljon lupia voidaan myöntää esimerkiksi matkailukalastukseen.
 Käräjäoikeus katsoi, että kalastuslain lupakäytäntö, jossa Metsähallitus myy verkkokaupassa lupakiintiöt hyvin nopeassa ajassa, teki tyhjäksi Vetsijoen saamelaiskalastajien mahdollisuuden harjoittaa perustuslain suojaamaa kalastusta kotijoella.
 Vesa Toppari / Yle
 Tutkijatohtori  Heta Heiskanen  Tampereen yliopistosta on perehtynyt alkuperäiskansojen oikeuksiin ympäristöasioissa. Sähköpostihaastattelussa Lapin käräjäoikeuden tuomio saa kiitosta myös Heiskaselta.
 – Käräjäoikeus on harjoittanut tulkinnassaan esimerkillisesti perus- ja ihmisoikeusmyönteistä tulkintaa, hän sanoo.
 Heskasen mukaan alioikeus haki tuomiolleen tukea laajasti perustuslakivaliokunnan käytännöstä, alkuperäiskansan oikeuksien julistuksesta, useista YK:n ihmisoikeussopimuksista ja poikkeuksellisesti myös Euroopan ihmisoikeussopimuksesta.
 Lapin yliopiston rikosoikeuden professori  Minna Kimpimäki  ei ota kantaa käräjäoikeuden tuomion lopputulokseen, mutta pitää oikeustapauksia hyvin merkittävinä.
 – Merkittävää on, että käräjäoikeuden ratkaisu niin selkeästi lähtee siitä, että kalastus on alkuperäiskansan kulttuuria ja perustuslaillisesti suojattua ja että tämä kalastuslain sääntely ja siihen liittyvä rikosvastuu loukkaa perusoikeuksia, Kimpimäki sanoo.
 Tutkija: Korkein oikeus voi päättää myös toisin kuin käräjäoikeus
 Kihlakunnansyyttäjä  Anita Haapakoski  hakee Lapin käräjäoikeuden tuomioon muutosta tekemällä vastaajien suostumuksella ennakkopäätösvalituksen suoraan korkeimpaan oikeuteen. Syyttäjän mukaan merkittävä asia vaatii korkeimman asteen ennakkopäätöksen lain soveltamiseksi muissa samanlaisissa tapauksissa.
 Professorit Kimpimäki ja Ojanen toivovat KKO:n ennakkopäätöstä, koska sellaista ei ole.
 – Tämä on merkittävä asia ja poikkeuksellinen ratkaisu, niin olisi hyvä saada tähän asiaan korkeimman oikeuden linjaus, sanoo professori Kimpimäki.
 – Pidän erittäin toivottavana ja perusteltuna, että korkein oikeus tässä asiassa ottaisi asian käsittelyyn, sanoo professori Ojanen.
 Tutkijatohtori Heiskanen jättää valitusluvan antamisen korkeimman oikeuden harkintaan.
 – Jos käräjäoikeuden linjaus vahvistetaan KKO:ssa, niin painoarvo lisääntyy, koska kyseessä on ennakkopäätös joka ohjaa myös jatkossa tulkintaa. On kuitenkin olemassa myös saamelaisten kannalta riski, että KKO voi päätyä toiseenkin lopputulokseen, arvioi tutkijatohtori Heiskanen.
 Jutun vastaajina olevat saamelaiset ovat alusta pitäen sanoneet valittavansa viime kädessä kansainvälisiin ihmisoikeuselimiin, jos he saavat Suomessa lopulta langettavan tuomion kalastuksistaan.

Oikeusoppineet toivovat KKO:n ennakkopäätöstä saamelaisten kalastusoikeusjutussa: "Merkittävä asia ja poikkeuksellinen ratkaisu"


Summary: Toinen puoli maailmaa on verkossa, toinen puoli ei. Ja ero näiden kahden välillä kasvaa, kirjoittaa Tim Berners-Lee.

World Wide Web  täyttää 30 vuotta . Ennen www:ta ja verkkoselaimia internetin käyttö oli lähinnä sähköposteja, uutisryhmiä, irc-keskusteluja, tiedostojen siirtoa ja kankeaa gopher-selailua.
 Toisin sanoen, tekstipohjaista ja tylsää.
 Nuo jäivät niin pienen piirin harrastukseksi, että useimmat eivät muista tai tunnista internetiä ennen www:tä.
 Www, ja hieman myöhemmin ilmestyneet graafiset verkkoselaimet, räjäyttivät potin. Tänään ei tarvitse käydä kaupassa tai pankissa, avata sanomalehteä tai lähteä ravintolaan asti kumppania hakemaan.
 Kaikki onnistuu verkkoselaimella.
 Teknologian pohjana on internet, jonka juuret ulottuvat puolen vuosisadan taakse Yhdysvaltain puolustushallinnon piirissä kehitettyyn Arpanetiin. Kuitenkin vasta www toi teknologian lähelle kuluttajaa – ja kansalaista.
 Työkalu hyvään, turhanpäiväiseen ja pahaan
 Www:ssä  kuka  tahansa voi julkaista  mitä  tahansa – ja linkkien avulla tuon tiedon voi yhdistää  mihin  tahansa.
 Demokratian ja yksilönvapauden näkökulmasta tämä on suunnilleen yhtä tärkeä keksintö kuin kirjapainotaito. Maailmassa on tänään yli kaksi miljardia verkkosivua.
 Toisaalta samaan teknologiaan liittyy uhkia. Niihin www:n isä  Sir Tim Berners-Lee  keskittyy tänään  julkaisemassaan kirjoituksessa .
 Berners-Leen mukaan puoli maailmaa on tänään verkossa. Heille verkko on tori, kirjasto, lääkärin vastaanotto, kauppa, koulu, muotoilustudio, toimisto, elokuvateatteri, pankki…
 Toisaalta toinen puoli maailmaa ei ole verkossa – ja ero verkossa olevien ja verkon ulkopuolelle jääneiden välillä kasvaa jokaisen uuden palvelun myötä.
 Samaan aikaan verkosta on tullut työkalu myös pahaan – tahallisesti ja tahtomatta.
 Berners-Leen mukaan internetissä on tänään kolme pääasiallista häiriölähdettä:
 Tahallinen pahantahtoinen toiminta:  Esimerkkinä valtiollinen verkkovakoilu, rikollinen toiminta sekä ihmisten verkkohäirintä. Vääristyneet kannustimet:  Esimerkiksi mainosjärjestelmät palkitsevat klikkiuutisten ja valeuutisten levittäjiä. Hyväntahtoisen suunnittelun huonot seuraukset:  Verkko jakaa ihmisiä vastakkaisiin leireihin ja kärjistää keskustelun sävyjä, vaikka se ei ollut kehittäjien tarkoitus.
 Berners-Leen mukaan ongelmia voidaan suitsia, aivan kuten niitä suitsitaan fyysisessäkin maailmassa.
 Tätä varten hän esittää yleismaailmallista sopimusta.
 Tim Berners-Lee ottaa esimerkiksi ihmisoikeuksien julistuksen, kalakantoja suojelevan merilain ja ulkoavaruuden sopimuksen – noilla alueilla hyvin erilaiset eri intressit on saatu sovitettua kansainvälisiksi sopimuksiksi.
 Tim Berners-Leen perustama World Wide Web Foundation haluaa työskennellä hallitusten, yritysten ja yksittäisten kansalaisten kanssa luodakseen vastaavan sopimuksen verkkoon. Lissabonissa viime vuoden marraskuussa hahmoteltu sopimus on nimeltään  Contract for the Web .
 Sen keskeisin sisältö löytyy oheisesta laatikosta.
 "Verkko-oikeuksien" julistus Hallitukset: Kaikille pääsy verkkoon Internet pidettävä saatavilla Yksityisyys perusoikeutena Yritykset: Kaikille  edullinen  pääsy verkkoon. Yksityisyyden ja henkilökohtaisen datan kunnioitus Teknologian on edistettävä sitä, mikä on parasta ihmiskunnassa – ja haastettava huonoimmat puolet. Kansalaiset: Olkaa verkossa luovia ja osallistukaa Luokaa yhteisöjä, jotka kunnioittavat ihmisarvoa ja arvokkuutta Taistelkaa World Wide Webin puolesta
 Berners-Lee totesi tänään www:n  30-vuotisjuhlallisuuksissa , että web-sopimuksen yleisten periaatteiden allekirjoittaminen on vasta ensimmäinen askel. Sillä hallitukset ja yritykset voivat osoittaa, että he haluavat osallistua yksityiskohtien määrittelyyn. Varsinainen työ sopimuksen luomiseksi tehdään työryhmissä.
 – Missä on tasapaino teknologiayhtiöiden oman vastuun ja toisaalta teknologiayhtiöiden sääntelyn välillä? Missä on tasapaino sananvapauden ja vihapuheen hallinnan välillä? Sopimusta ei ole kirjoitettu kiveen, Berners-Lee kuvaa.
 Vielä muutama vuosi sitten tällaisen paperin luominen olisi ollut ajatuksena toivottoman naiivi.
 Tänään verkossa vaikutetaan vaaleihin, kiihotetaan kansanryhmiä vastaan, tehdään rikoksia ja rakennetaan miljardiomaisuuksia käyttäjätietojen avulla. Ajatus yhteisistä pelisäännöistä on yhä toivottoman idealistinen, mutta myös houkutteleva.
 Internetin tulevaisuudesta käydään Tim Berners-Leen mukaan yksi aikamme suurista taisteluista.
 Lue myös:
 Tuntemattomat suuruudet ovat muuttaneet maailmaa keksinnöillään ja saaneet palkinnoksi miljoonan – mitkä näistä kahdeksasta saavutuksesta tiedät?
 Webin isä: Data ei ole uusi öljy, se on minun oikeuteni
  World Wide Webin peruskivi muurattiin tasan 30 vuotta sitten – tällainen oli kirje, joka käynnisti tiedon vallankumouksen

Nämä kolme asiaa ovat internetissä pielessä – WWW:n isä ehdottaa "verkko-oikeuksien" julistusta


Summary: Keskustaväki on jakaantunut. Osa ei halua samaan hallitukseen oikeistopopulistisen EKRE:n kanssa.

Viron hallitustunnustelut ovat saaneet uuden käänteen. Keskustapuolueen pääministeri  Jüri Ratas  on aloittanut omat hallitusneuvottelut konservatiivisen Isänmaa-puolueen ja oikeistopopulistisen EKRE-puolueen kanssa.
 Hallitustunnustelut erityisesti EKRE-puolueen kanssa ovat herättäneet myös vastustusta keskustapuolueen sisällä.
 Keskustan, Isänmaan ja EKRE:n koalitiolla olisi yhteensä 57 paikkaa 101-paikkaisessa parlamentissa ja se voisi hyvin muodostaa toimivan hallituksen.
 Väistyvän hallituksen pääministeri Juri Ratas on arvioinut, että jos keskustalle vain tarjoutuu mahdollisuus muodostaa hallitus, niin hän voi mielellään jatkaa pääministerinä.
 Reformipuolueen yritys kariutui viime viikolla
 Reilu viikko sitten pidetyissä vaaleissa suurimman puolueen paikan voitti Reformipuolue.
 Reformipuolueen johtaja  Kaja Kallas  tunnusteli aluksi hallituksen muodostamisen mahdollisuutta keskustapuolueen kanssa.  Yritys kariutui viime perjantaina  erimielisyyksiin veropolitiikasta.
 Kallas on sanonut nyt siirtävänsä omat hallitustunnustelunsa sosiaalidemokraattien suuntaan. Näillä kahdella puolueella ei ole yhdessä enemmistöä parlamentissa.
 Viron presidentti  Kersti Kaljulaid  on sanonut haluavansa nimittää Kallaksen pääministeriehdokkaaksi. Kallas olisi Viron ensimmäinen naispääministeri.

Viron hallitustunnustelut mutkistuvat – keskusta neuvottelee Isänmaa-puolueen ja oikeistopopulistisen EKRE:n kanssa