Summary: Rinnetapaturmista suurin osa on itse aiheutettuja kaatumisia.

Keskimäärin 2 000 suomalaista loukkaa itsensä laskettelurinteessä vuosittain.  Rinnetapaturmat ovat vähentyneet  kuitenkin viime vuosina. Suomessa sattui vuosi sitten talvella noin yksi rinnetapaturma tuhatta hiihtopäivää kohden.
 Suomen Hiihtokeskusyhdistyksen tilastojen mukaan noin kolme neljästä tapaturmasta sattui rinnekeskusten merkityillä rinteillä. Useimmiten (85 prosenttia) onnettomuuden aiheutti laskettelija itse eli kaatui rinteessä.
 Rinnetapaturmia sattuu kaikenikäisille Suomen Hiihtokeskusyhdisyksen tilastojen mukaan hiihtokaudella 2017 - 2018 rinnetapaturmista 80 prosenttia sattui 0 - 49 -vuotiaille. Naisille tapaturmia saatui hieman vähemmän kuin miehille (naiset 47,6%, miehet 52,4%). Viime talvena rinnetapaturmia sattui hieman yli kymmenen 10 000:ta hiihtopäivää kohden. Määrä pysyi samana, kuin vuotta aiemmin. Vuoden 2016 tilaston mukaan rinnetapaturmissa suksilla laskevien osuus oli noin 68 prosenttia ja lautailijoiden noin 29 prosenttia.
 Laskettelurinteissä työskentelevien ammattilaisten mukaan rinnetapaturmilta voidaan helposti välttyä, jos rinteeseen mennään oikein opein.
 Esitimme muutamia väittämiä, joita rinneammattilaiset kommentoivat.
 1. Minä kyllä hallitsen tämän lajin
 – Kautta historian suomalaisilla on ollut sellainen asenne, että he ajattelevat hallitsevansa laskettelun opettelematta sitä sen kummemmin, sanoo Rukan Hiihtokoulun johtaja  Maaria Pieviläinen .
 Pieviläinen muistuttaa, että suomalaiset ovat olosuhteiden vuoksi oppineet lumiliikkujiksi, minkä vuoksi rinteeseen meno ei pelota.
 Rukan Ski Patrolin rinneturvallisuusvastaava  Teemu Torvinen  muistuttaa asenteen merkityksestä rinteeseen lähdettäessä.
 – Ihan sama mitä lähdet tekemään, asenne ratkaisee. Kun rinteeseen lähdetään pitämään hauskaa oma taitotaso tietäen, silloin kaikilla on hauskaa.
 2. Kypärää ei tarvita
 Rinneturvallisuusvastaava Teemu Torvinen sanoo, että kypärää käyttävät nykyisin jo lähes kaikki laskettelijat.
 – Kypärän lisäksi varusteiden pitää olla kunnossa niin, että sukset on säädetty oikein ja että ne ovat oikean kokoiset. Monojen kannattaa olla sopivat. Näin saadaan rinteeseen lajimukavuutta mukaan.
 Ruka Ski Patrolin rinneturvallisuusvastaava Teemu Torvinen sanoo, että merkittyjen rinteiden ulkopuolella saa laskea omalla vastuulla, mutta järkevintä olisi pysytellä hoidetuilla ja merkityillä rinteillä. Ensio Karjalainen / Yle
 Hiihtokoulun johtaja Pieviläinen muistuttaa, että esimerkiksi lasten vuokravälineisiin kuuluu automaattisesti kypärä.
 – Aikuisia suosittelen vuokraamaan tai ostamaan kypärän. Kypärä on turvavarusteista tärkein rinteessä.
 – Kannattaa muistaa muun muassa puhdistaa monot lumesta ennen kuin ne lukitaan suksiin, Pieviläinen sanoo.
 Suomen Hiihtokeskusyhdistyksen mukaan kypärää käyttää rinteessä nykyisin yli 90 prosenttia laskettelijoista.
 3. Hiihtokouluun ei kannata mennä
 – Suomalaiset oppivat nopeammin laskettelun, kuin ulkomaalaiset, mutta kyllä hiihtokoulussa kannattaa silti käydä. Koulussa oppii hallitsemaan nopeammin vauhtia ja kurveja rinteessä, Pieviläinen toteaa.
 Mynämäkeläinen Anssi Kulmala opettelee laskettelua hiihtolomallaan Rukan Hiihtokoulussa. Ensio Karjalainen / Yle
 Hiihtokouluun menemällä laskettelua ei tarvitse opetella kantapään kautta.
 – Kun menet hiihtokouluun, laskettelua ei tarvitse opetella kantapään kautta.
 – Suomalaiset ovat alkaneet löytää hiihtokoulut viime vuosina hyvin, mutta oppia voisimme ottaa esimerkiksi briteiltä. Rukalla vierailee nykyisin brittiperheitä, jotka ovat aloittaneet lasketteluharrastuksen hiihtokoulusta ja ovat nyt jo jopa kymmenettä vuotta laskettelemassa, Torvinen kertoo.
 4. Rinnemerkeistä ei tarvitse välittää
 Torvisen mukaan turvallisinta on lasketella hoidetulla rinnealueella. Rinteiden reunat on merkitty sinisillä, punaisilla ja mustilla pujottelukepeillä.
 – Keppien väreillä merkitään rinteen vaikeustaso niin, että sininen on helpoin ja musta vaikein rinne. Rinne kannattaa valita oman taitotason mukaan.
 – Rinteiden ulkopuolellekin voi mennä, mutta onneksi laskettelijat käyttäytyvät sielläkin nykyisin pääasiassa järkevästi, Torvinen sanoo.

Suurin osa rinnetapaturmista sattuu merkityillä rinteillä – ammattilaiset oikovat esittämiämme hölmöjä lasketteluväittämiä


Summary: Ellei antibioottien tehoa pystytä pelastamaan, bakteeritulehduksista tulee ihmiskunnan suurin kuolinsyy. Tuoreet tutkimukset löysivät kaksi antibioottiresistenssin yleistymisen perussyytä.

Tutkijat ovat päässeet ensi kertaa molekyylitasolla sen juurille, miten bakteerista tulee antibiooteille vastustuskykyinen superbakteeri. Kanadalaisen  McMasterin yliopiston  tutkimus voi antaa tärkeän aseen taistelussa antibioottien tehon heikentymistä vastaan.
 Ainakin 700 000 ihmistä vuodessa kuolee tulehdussairauksiin, joihin antibiootit ovat lakanneet tehoamasta. Jos teho heikkenee lasketusti, vuodessa kuolevien määrän arvioidaan vuonna 2050 olevan kymmenen miljoonaa eli enemmän kuin syövillä ja liikenneonnettomuuksilla yhteensä.
 McMasterin yliopiston tutkimuksessa keskityttiin polymyksiini-B:hen eli PmB:hen, jolla hoidetaan niin aivokalvontulehduksia kuin arkisempia virtsatie- ja silmätulehduksia.
 Tutkimukseen valittiin juuri PmB, koska sitä on pidetty viimeisenä rikkumattomana puolustuslinjana, kun mikään muu antibiootti ei enää tepsi. Vuonna 2016 kiinalaiset tutkijat kuitenkin löysivät geenin, jonka vuoksi  bakteeri voi tulla vastustuskykyiseksi myös polymyksiineille .
 McMasterin tutkijat halusivat selvittää, mitä tarkalleen tapahtuu, kun tuo bakteeri estää antibioottia toimimasta. He onnistuivat katsomaan syvälle bakteerin solukalvoon yhdistämällä useita materiaalitutkimusten menetelmiä.
 Menetelmien erottelukyky on niin tarkka, että kuvissa näkyvät yksittäiset molekyylit. Niillä on kokoa noin sadastuhannesosa ihmishiuksen paksuudesta.
 Antibiootin hyökkäys kilpistyy jäykkään solukalvoon
 Antibiootti tappaa bakteerin tekemällä reikiä sen solukalvoon, mutta miksi lääkkeen hyökkäys ei aina onnistu? Siihen ei ole ollut yksimielistä vastausta.
 – Kun antibiootti toimii kuten pitää, fysiikan peruslait pätevät. Lääkkeen positiivinen lataus saa sen hakeutumaan negatiivisesti latautuneen bakteerin luokse. Bakteerin solukalvo puolestaan pyrkii torjumaan lääkkeen, selittää tutkija  Andree Khondker .
 Tutkijat havaitsivat, että vastustuskykyisen eli resistentin bakteerin solukalvo oli tavallista jäykempi ja lataus heikompi. Bakteeri siis veti lääkettä luokseen tavallista vähemmän, ja bakteerin kalvon läpi oli vaikeampi tunkeutua. Ihan kuin leikkaisi yhtäältä hyytelöä ja toisaalta kiveä, Khondker vertaa.
 – Meillä nyt on perusmalli, joka pätee moniin bakteereihin ja antibiootteihin, ja ymmärrämme paljon paremmin, miten bakteerien vastustuskykyä voidaan ennustaa ja yrittää estää, sanoo tutkimusta johtanut professori  Maikel Rheinstädter .
 Bakteeritutkimuksen paculaji Piaractus mesopotamicus on piraijan sukua ilman sen teräviä hampaita. Suurimmat yksilöt kasvavat jopa 50-kiloisiksi.  Helmholtz Zentrum München
 Kanadalaistutkimus on luettavissa  Nature Communications Biology  -julkaisusta.  Microbiome -lehdessä puolestaan on ilmestynyt saksalais-tanskalais-brasilialainen tutkimus, jossa bakteerien vastustuskyvyn syitä etsittiin kalojen avulla.
 Tutkittu laji oli eteläamerikkalainen pacu, joka on myös kalankasvattamoissa yleinen. Pacuille annettiin runsaan kuukauden ajan ravinnon seassa antibioottia, florfenikolia, ja seurattiin sen vaikutuksia suoliston bakteeriston geeneihin.
 – Kuten odotimmekin, antibiootti lisäsi sille vastustuskykyisiä geenejä. Mutta se yllätti, miten monilla menetelmillä nuo geenit levisivät suoliston bakteereissa, sanoo päätutkija  Johan Sebastian Sáenz Medina  müncheniläisestä ympäristöterveyden tutkimuslaitoksesta  Helmholz Zentrumista .
 Bakteerit jakavat toisilleen vastustuskykyä
 Tähän saakka on oletettu, että pääsyyllinen antibioottiresistenssin yleistymiseen ovat plasmidit, joissa antibioottien vastustuskykyyn vaikuttavat geenit sijaitsevat.
 Plasmidit ovat varsinaiseen kromosomiin kuulumatonta DNA:ta, joka pystyy kahdentumaan itsenäisesti ja siirtymään helpohkosti bakteerista toiseen.
 Tuoreiden tulosten mukaan bakteerit jakavat toisilleen vastustuskykyä myös loisvirusten ja hyppivien DNA-jaksojen eli transposonien välityksellä. Virukset ovat faageja, joita muualla,  Suomessakin, tutkitaan nimenomaan tulehdusten hillitsijöinä , sillä ne tappavat bakteereja.
 Resistenssin siirtyminen niin laajasti ilman plasmidien osallisuutta on todellakin hämmästyttāvää, sanoo professori  Michael Schloter .
 Hänen mukaansa malleja resistenssin yleistymisvauhdista on muutettava näiden tulosten takia. Hän suosittelee samalla, että kalankasvattamot harkitsevat tarkkaan, kannattaako niissä käyttää antibiootteja.
 Ihminen on pilaamassa hyvän aseen
 Bakteerit käyvät samaa eloonjäämistaistelua kuin me maapallon muutkin eliöt. Kun ihmiset keksivät uuden lääkkeen, bakteerit tekevät parhaansa päihittääkseen sen ja selvitäkseen hengissä.
 Antibiootit olivat alkujaan mahtiase, mutta ihmiset ovat heikentäneet sitä liiallisella ja holtittomalla käytöllä. Jos jokin antibiootti tai sen annos on väärä, bakteerit eivät kuole, vaan saavat päinvastoin vihiä lääkkeen ominaisuuksia ja pystyvät mutatoitumaan niitä sietäviksi.
 Kun tätä tapahtuu paljon, ollaan tilanteessa, josta  Maailman terveysjärjestö WHO  nyt vakavasti varoittaa. WHO arvioi antibioottiresistenssin yhdeksi suurimmista uhkista terveydelle, ruokaturvallisuudelle ja kehitykselle kaikkialla maailmassa.
 Ilman nopeita muutoksia olemme matkalla aikaan, jossa tavalliset tartuntataudit ja pienet vammat voivat taas tappaa kuten ennen antibioottien keksimistä, WHO varoittaa.
 Tämä MRSA-bakteerin aiheuttama tulehdus etenee, koska aiemmin tepsineistä antibiooteista ei ole enää hillitsemään sitä.  Gregory Moran / CDC
 Tuoreen yhdysvaltalaistutkimuksen perusteella tieto turhien antibioottikuurien aiheuttamasta suuresta terveysuhasta ei ota mennäkseen perille.
 Yksityisten sairausvakuutuksien kattamille yhdysvaltalaisille vuonna 2016 kirjoitetuista antibioottiresepteistä ainakin neljännes oli täysin tarpeettomia ja vain alla kymmenesosa kiistatta tarpeellisia, osoittaa  Michiganin yliopiston  tutkimus.
 Yksi kuudesta aikuisesta ja yksi kymmenestä lapsesta söi vuoden aikana vähintään yhden tarpeettoman antibioottikuurin,  British Medical Journal  -lehdessä julkaistu tutkimus kertoo.

Bakteerit selättävät antibiootit yllättävän monilla keinoilla


Summary: Jari Laakso tuo maahan surffilautoja ja pyörittää vesiurheilukeskusta kirkasvetisen Säkylän Pyhäjärven rannalla Satakunnassa. Syysiltojen pimetessä hän haaveilee sapattivuodesta eksoottisella Havaijilla.

Kesällä 1975  Jari Laakson , nuoren turkulaispojan, maailma mullistui. Supisuomalaisen kesämökin pihaan Säkylän Pyhäjärven rannalla kurvasi saksalaispariskunta, jonka auton katolla oli kanootin pohjan näköisiä pitkulaisia kapistuksia.
 Pariskunta oli eksynyt ja kyseli ajo-ohjeita leirintäalueelle. Pikaisen neuvottelun jälkeen mökinomistajat ja saksalaisturistit sopivat, että toistaiseksi leirintäalueen virkaa saisi toimittaa mökinpiha. Visiitti venähti kahdeksi viikoksi ja seuraavana kesänä vierailijat tulivat uudestaan. Enää ei edes etsiskelty leirintäaluetta.
 11-vuotias Jari Laakso opettelee purjelautailemaan enojensa tekemällä laudalla Säkylän Pyhäjärvellä. Jari Laakson perhealbumi.
 Kummajaiset auton katolla paljastuivat purjelaudoiksi. 1970-luvun puolivälissä surffaus oli uusinta uutta myös Saksassa. Laakson enot innostuivat laudoista ja ottivat niistä muotit. Talven aikana syntyi puinen, lasikuidulla päällystetty ehta surffilauta, joka sytytti nuoreen mieheen kipinän.
 – Se lauta oli ihan hirveä kapistus ja painoi varmaan 30 kiloa. Sillä mä treenasin koko kesän aamusta iltaan.
 Purjelautailu villitsi suomalaisia 1980-luvulla
 Suomi hurahti 1980-luvulla purjelautailuun. Surffikisoja järjestettiin melkein joka kolkassa maata ja osallistujia oli tuhansia. Jari Laakso perusti kavereineen Säkylän Pyhäjärvelle oman kerhon, Pyhäjärven Windsurfin Clubin. Kerho järjesti surffikilpailuja kesäisin ja yhtenä talvena jopa jääsurffauksen MM-kilpailut.
 – Lautojen tilalle asennettiin kelkat. Porukkaa tuli Neuvostoliitosta ja Yhdysvalloista asti. Kaikilla oli hiton hauskaa, vaikka Sieravuoden lomakylän majoitusmökit olivat kylmiä ja muutenkin olosuhteet mitä oli.
 Purjelautailu Suomessa oli mukava harrastus, mutta pian Laakso alkoi kiinnostua surffaamisesta sanan varsinaisessa merkityksessä. Turun Akateemisessa Kirjakaupassa pääsi lukemaan kalifornialaista lainelautailijoiden kulttilehteä, Surfer Magazinea.
 – Purjelautailuahan nimitettiin Suomessa varsinkin 80-luvulla surffaamiseksi. Tosiasiassahan surffilaudassa ei ole purjetta. Termit menevät aikalailla suloisesti sekaisin.
 Hoin vaan sille, että ’I am seventeen’.  Jari Laakso
 Lopullisesti Laakson silmät avasi kalifornialaisten surffaajien elämästä kertova elokuva  Villit vuodet – Big Wednesday . Kaliforniaan oli päästävä hinnalla millä hyvänsä ja teinipoika rustasi vaihto-oppilashakemuksen. Kaavakkeeseen Laakso kirjoitti olevansa lupaava surffari, joka on valittu myös Suomen maajoukkueeseen.
 – Taisin vähän liioitella, jossain junioritouhuissa olin ollut mukana. Ja vaikkei se Suomen surffimaajoukkue valtava valintavaltti tainnut ollakaan, aukenivat portit ensiyrittämällä Jenkkilään, naureskelee Laakso.
 Elokuussa 1984 syksy teki tuloaan Turkuun, puiden lehden kellastuivat ja illat pimenivät. Toiveikas turkulainen lukiolaispoika pakkasi kassinsa ja suuntasi kohti valoa – eteläiseen Kaliforniaan, Huntington Beach -nimiseen merenrantakaupunkiin. Lentokentällä vastassa ollut isäntä yritti kovin kysellä ujolta 17-vuotiaalta tämän vointia elämän ensimmäinen lentomatkan jälkeen.
 – Hoin vaan sille, että ’I am seventeen’. En ymmärrä, miten pärjäsin sen vuoden ihan järkyttävän huonolla englannilla.
 Jari Laakso naapurilta lainaamansa lainelaudan kanssa Kaliforniassa keväällä 1985. Jari Laakson perhealbumi.
 Laakso asui kolmen kilometrin päässä upealta, loputtomalta vaikuttavalta hiekkarannalta ja pyöräili päivittäin nauttimaan Tyynenmeren upeista aalloista. Naapurissa asui toinen surffaripoika, joka lainaisi lautaansa ja perehdytti Laakson lajin hienouksiin.
 Laakso sain valkolakin ja perusti firman Suomeen
 Turussa suoritetun ylioppilastutkinnon jälkeen Jari Laakso sai töitä Turun lentokentältä huolintahommista. Yliopistovuoden aikana oli syntynyt kontakteja kalifornialaisiin surffifirmoihin ja pian lentokentän takahuoneen faksi alkoikin laulaa lautatilauksia. Surffaripoika perusti lainelautoja ja muita alan tarvikkeita maahantuovan yrityksen.
 Jari Laakson mukaan lainelautailun suosio on kasvussa. Monet kolmekymppiset laittavat sometileilleen surffauskuvia vaikkapa Meksikosta ja Balilta. Ari Welling / Yle
 Yrityksen kulta-aikaa oli vuosituhannen vaihde, jolloin surffimerkit olivat haluttuja ja alan kauppa vielä maahantuojien käsissä. Yhtenä vuonna Laakson firma myi lähinnä Anttiloiden kautta 60 000 Dakine-merkkistä reppua.
 – Helsingissä tuli vastaan kuuden tytön ryhmä ja viidellä oli meidän reput. Nythän kaikilla pitää Fjällrävenin reput, vaikka ne onkin hankalia käyttää. Teinien muotijutut ovat ihan henkimaailman hommia.
 Helsingissä tuli vastaan kuuden tytön ryhmä ja viidellä oli meidän reput.  Jari Laakso
 Laakson maahantuontibisnes on kutistunut suurten urheiluketjujättien, kuten XXL:n ja Stadiumin puristuksessa. Suurempaa osaa yrityksen liikevaihdosta näytteleekin tänä päivänä lomakeskuksen pyörittäminen Satakunnan Eurassa.
 Viitisentoista vuotta sitten Laakso osti itselleen vuosikaudet tyhjillään olleen leirintäalueen, Sieravuoren Lomakylän. Paikka on sama, jonka mökeissä venäläiset ja amerikkalaiset surffikisaturistit hytisivät vuosikymmenet aiemmin. Nyt leirintäalueen kupeessa komeilee täysimittainen vesiurheilukeskus, josta saa opastusta ja voi vuokrata välineitä eri lajeihin.
 Havaijilainen Zane Kekoa Schweitzer on voittanut 15 maailmanmestaruutta eri vesiurheilulajeissa. Kesällä 2014 hän osallistui Euran Sieravuoressa suppauksen European Cupin kilpailuun. Ari Welling / Yle
 Vaikkei lainelautabisneksellä Suomessa olekaan päässyt rikastumaan, tekisi Laakso kaiken uudestaan. Hän on saanut tavata vesiurheilulajien huippuja eri puolilla maailmaa ja kutsunut monia heistä myös kilpailemaan Suomeen.
 – Eihän tässä monen mielestä mitään järkeä ole, fiksumpaa olisi myydä suksia tai jääkiekkomailoja. Eikä Suomi ole Kaliforniaksi muuttunut, vaikka kuinka olen T-paitoja myynyt, naurahtaa Laakso.
 Kaksi surffariunelmaa
 Jari Laakso tähyää lumiselle merenjäälle Turun Ruissalossa. Kainalossa on kuvausta varten mukaan otettu lainelauta. Olosuhteet ovat kuitenkin kaikkea muuta kuin surffaukselle otolliset.
 Kaikki tuntemani Kaliforniassa asuvat suomalaiset viettävät kesänsä Suomessa - eihän meidän kesäämme mikään voita, toteaa Jari Laakso. Ari Welling / Yle
 Vesiurheiluyrittäjä tuntee monia samanhenkisiä suomalaisia, jotka ovat muuttaneet asumaan Kaliforniaan tai Havaijille. Laakso kokee, että hänen paikkansa on Suomessa. Perheen 16-vuotias tytär on lähdössä vaihto-oppilaaksi Kaliforniaan ja isä vitsailee lähtevänsä mukaan.
 – En minä täältä minnekään lähde, olen tämmöinen hullu suomalainen surffari. Sapattivuodeksi voisin Havaijille lähteä, mutta tulisin sen jälkeen takaisin.
 En minä täältä minnekään lähde, olen tämmöinen hullu suomalainen surffari.  Jari Laakso
 Laakso on aina unelmoinut pääsevänsä kahteen surffimaailman keskukseen: Kaliforniaan ja Havaijille. Manner-Yhdysvaltoihin hän pääsi jo teinipoikana, mutta toinen ikiunelmista toteutui vasta 15 vuotta sitten. Sen jälkeen Laakso perheineen viettikin Havaijilla kymmenen joulua peräkkäin.
 – Havaiji on vesiurheilun mekka. Siellä ihmiset ovat vuosisatoja eläneet merestä ja hengittäneet sitä. Monet ihmiset siellä ovat syntyneet surffaamaan.
 Hiihtäminen on kivaa, mutta siinä olet lumen päällä. Et ole osa elementtiä, kuten vedessä, sanoo Jari Laakso. Ari Welling / Yle
 Laakso kertoo, ettei ole suurten aaltojen mies. Hän tietää, että joka vuosi kymmenet uhkarohkeat surffarit menehtyvät jouduttuaan suuren aallon jälkeiseen ”pesukoneeseen”, myllerrykseen, josta on mahdotonta päästä pois. Silti aaltojen energia on jotain, joka kiehtoo suomalaista surffaria suunnattomasti.
 Kun makaan laudalla ja aalto ottaa minut mukaani, on siinä jotain lähes yliluonnollista.  Jari Laakso
 – Kun makaan laudalla ja aalto ottaa minut mukaani, on siinä jotain lähes yliluonnollista. Niin kiinni luontoon ja sen voimaan ei pääse missään muualla, siinä tuntee olevansa yhtä veden kanssa. Pian vesi kuitenkin päästää otteestaan ja on pakko löytää taas uusi aalto.

Surffaripoika, joka syntyi lumiseen Suomeen – ”Ei tämä ole Kaliforniaksi muuttunut, vaikka kuinka olen T-paitoja myynyt”


Summary: Uusien mielipidetiedustelujen mukaan Donald Trumpilla on erittäin suuri työ, jos hän aikoo voittaa vuoden 2020 presidentinvaalit.

Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  suosio on laskenut valtakunnallisesti niin alas, että hänen uudelleenvalintansa näyttää tällä hetkellä hyvin epätodennäköiseltä. Asia ilmenee  Gallup-yhtiön  tekemästä kyselystä, josta uutisoi Trumpiin kriittisesti suhtautuva  uutiskanava CNN .
 Kyselyn mukaan Trumpin toiminnan hyväksyy enemmistö, eli vähintään 50 prosenttia vastaajista vain 17:ssa osavaltiossa. Lähes 30:ssä osavaltiossa enemmistö ei hyväksy hänen toimiaan.
 Trumpin ongelma on myös, että häneen suopeasti suhtautuvat osavaltiot ovat väkimäärältään pieniä, eli niillä on vain vähän valitsijamiehiä.
 Yhdysvaltain vaalijärjestelmässä ehdokas tulee valittua presidentiksi, jos hän saa vähintään 270 valitsijamiestä. Trumpin toiminnan hyväksyvillä osavaltioilla on yhteensä vain 102 valitsijamiestä.
 Voittaakseen vaalit Trumpin olisi kyselyn mukaan voitettava yhtä tai kahta lukuunottamatta kaikki osavaltiot, joissa hänen toimintansa hyväksyy tällä hetkellä vain 40–49 prosenttia kyselyyn vastanneista.
 Ehdokkaan saama hyväksyntä ei ratkaise vaaleja, CNN huomauttaa. Trump voitti edelliset vaalit, vaikka tuolloin vain 38 prosenttia äänestäjistä hyväksyi hänen toimintansa.
 Huomattavan paljon riippuu vastaehdokkaasta. Vuoden 2016 vaaleissa vastassa oli demokraattien  Hillary Clinton , joka oli hyvin epäsuosittu.
 Viikko sitten julkaistiin  Emerson Collegen kysely , jonka mukaan jokainen mukana olleista kahdeksasta demokraattiehdokkaasta oli Trumpia suositumpi.
 Tosin ainoa demokraatti, jonka suosioero Trumpiin verrattuna oli kyselyn virhemarginaalia suurempi, oli  Joe Biden . Muiden kannatus oli vain hieman Trumpia edellä.

Kyselyt: Trumpin suosio alamaissa, demokraattiehdokkaat vahvoilla


Summary: Teini saa pian ajaa jopa henkilöauton painoista kevytautoa.

Pyöräliitto on tällä viikolla tehnyt Euroopan komissiolle kantelun marraskuussa voimaan tulevasta kevytautolaista.
 – En tiedä, voidaanko sitä estää. Se on toinen juttu. Me näemme asian sen verran vakavana, että halutaan katsoa viimeinenkin kortti, sanoo Pyöräliiton toiminnanjohtaja  Matti Koistinen .
 Ylen haastattelemat autoliikenteen  asiantuntijat arvostelevat voimakkaasti , miten vähällä opetuksella 15-vuotiaat saavat ajettavakseen 1 500 kilon ajoneuvot.
 Kevytauton maksiminopeus on 60 kilometriä tunnissa ja ajo-oikeuden saa ilman B-korttia. Tutkintovaatimus on sama kuin mopoautossa, joka kulkee enintään 45 kilometriä tunnissa.
 Pyöräilyväki vastustaa kevytautolakia jo parista heille tärkeästä syystä. Ensinnäkin se vaarantaa kevyen liikenteen kuten jalankulkijoiden ja pyöräilijöiden turvallisuuden.
 – Me tiedetään, miten mopoautoja viritetään, kritisoi Koistinen.
 Toisekseen lakimuutos lisää autoliikennettä ja on ilmastotavoitteidenkin vastainen, Pyöräliitto sanoo.
 Laissa kuin traktori
 EU-kantelun perusteena on kuitenkin se, että lakiuudistus yrittää Pyöräliiton mukaan kiertää köykäisesti B-ajokorttiluokan ikärajan ja kuljettajaopetuksen.
 Kevytauto on Suomessa luokiteltu T-ajoneuvoihin, jotka EU-laissa ovat käytännössä traktoreita. T-ajoneuvon kuljettaja on laissa vähintään 15-vuotias.
 EU-lain määritelmässä T-ajoneuvot ovat tarkoitettuja maa- ja metsätalouskäyttöön. Pyöräliitto huomauttaa ristiriidasta, kun kevytautojen käyttötarkoitus on lähtökohtaisesti matkustajien ja tavaroiden kuljettaminen. Siksi Pyöräliiton mukaan kevytauto kuuluu EU-laissa moottoriajoneuvoihin. Siellä taas kevytauto ei olisi myöskään sellainen mopedi, jota EU:n mukaan saisi kuljettaa AM-ajokortilla eli 15-vuotiaana, kuten mopoautoa.
 Euroopan komissio on jo aiemmin huomauttanut Suomea saman lain luonnosvaiheessa. Komissio puuttui juurikin siihen, että uusi suomalainen ajokorttiluokka olisi EU-lain vastainen. Pyöräliiton mukaan lakiin sen jälkeen tehdyt viilaukset eivät edelleenkään tee kevytautosta traktoria eikä mopoautoa.
 Huomautuksen jälkeen olisi mahdollista, että EU nostaisi Suomea vastaan rikkomuskanteen, jos laki ei ole linjassa unionin säädösten kanssa.
 Lue myös:
 Nuori pääsee kohta kevytauton rattiin ilman ajo-opetusta – asiantuntija lataa suorat sanat: "15-vuotias saa kuvaannollisesti ladatun aseen"   Aamulehti: Valvooko poliisi mopoautojen virittelyä?

Uusi nuorisoauto kauhistuttaa pyöräilyväkeä – tekivät Suomen aikeista EU-kantelun


Summary: Lasten hyväksikäyttötapauksia on tietoisesti peitelty.

Katolisen kirkon kardinaali myöntää, että pedofiliaan syyllistyneisiin pappeihin liittyvää materiaalia on tuhottu.
 Saksalainen kardinaali  Reinhard Marx  kommentoi asiaa Vatikaanissa meneillään olevassa piispojen kokouksessa.
 Yli sata piispaa keskustelee neljän päivän ajan muun muassa siitä, miten hyväksikäyttötapaukset saataisiin esiin ja syylliset papit vastuuseen teoistaan. Sunnuntaihin jatkuva kokous on ensimmäinen laatuaan.
 – Asiakirjoja, jotka olisivat voineet dokumentoida näitä hirvittäviä tekoja ja nimetä vastuulliset, on tuhottu tai niitä ei ole koskaan laadittukaan, Marx sanoi kokouksessa pitämässään puheessa.
 Tekijöiden kuriin saattamisen sijaan uhreja on hänen mukaansa pyritty suitsimaan ja hiljentämään.
 Tutkimuksissa on käynyt ilmi, että pedofiliasta epäiltyjä pappeja on saatettu siirtää toisiin seurakuntiin, kun piispat ovat pyrkineet varjelemaan kirkon mainetta.
 Paavi  Franciscus  lupasi kokouksen alkajaisiksi konkreettisia toimia seksuaalisen hyväksikäytön kitkemiseksi katolisesta kirkosta.

Katoliseen kirkkoon liittyvää pedofiliamateriaalia on tuhottu, myöntää kardinaali


Summary: Lämpötila tuskin nousee enää iltapäivän lukemista, uskoo Ylen meteorologi Toni Hellinen.

Pirkanmaalla Juupajoella on mitattu päivällä 9,4 astetta lämmintä, ja se on vuoden toistaiseksi korkein lämpötila, kertoo Ylen meteorologi  Toni Hellinen .
 Aiemmin päivällä Satakunnassa Karviassa lämpötila kohosi iltapäivällä 9,3 asteeseen.
 Lauantaina on ollut Länsi-Suomessa kymmenellä paikkakunnalla vähintään 8 astetta lämmintä, sanoo Hellinen. Jo aiemmin päivällä Länsi-Lapin Pellossa lämpömittari kohosi 8,5 asteeseen.
 Hellinen ei usko, että lämpötila kohoaa tänään enää Juupajoen lukemia korkeammaksi.
 Hänen mukaansa tämän vuoden aiemmat ennätyslukemat mitattiin Raumalla 15. helmikuuta, jolloin lämpötila kohosi 8,4 asteeseen.
 Lue myös:
 Talvilomalla Euroopassa? Sääkartalla on nyt hauskat kahdet kasvot – Kreikassa yleisesti kylmempää kuin Lapissa

Juupajoki on Suomen lämpimin paikka – lämpötila kohosi 9,4 asteeseen, ja se on vuoden toistaiseksi korkein lämpötila


Summary: Egeanmerellä ei eletä turistisesonkia ja ihan syystä: lomasaarta kurittaa suomalaistakin puistattava lumimyräkkä.

Euroopan sääkartta koostuu tällä haavaa erikoisesti kylmästä ja lämpimästä puoliskosta. Länsi-Euroopasta talviloman kaupunkikohteensa keksineet saavat nauttia ajankohtaan nähden tavallista suuremmista pluslukemista, kun taas idän Prahaan tai Budapestiin lentäneet pitelevät pakkasia.
 Esimerkiksi tästä Mainen yliopiston Ilmastonmuutosinstituutin  kartasta näkee yhdellä silmäyksellä Euroopan , jonka vasen eli länsipuoli on ajankohdan keskiarvoihin nähden punaisena helottava ja itäpuoli hyisen sininen.
 – Välimeren itäosista Baltiaan asti on tavanomaista kylmempää, toteaa Ylen meteorologi  Toni Hellinen .
 – Fennoskandiassa on kuitenkin suurin poikkeama. Niin lämmin päivä on täällä tiedossa.
 Poimintoina Lontoossa lämpölukema on +11, Madridissa +12 ja Marseillessa +14 astetta. Prahassa mittari näyttää -1, Vilnassa -2 ja Kiovassa -3 astetta.
 Esimerkiksi Kreikassa on tällä haavaa yleisesti kylmempää kuin Suomen Lapissa. Videolla leppeää lumisadetta Samothrakin saarella, -2 astetta:

 Samaan aikaan Ivalossa loimottaa aurinko keväisessä +3 asteen poutapäivässä.
 Lue myös:
 Juupajoki on Suomen lämpimin paikka – lämpötila kohosi 9,4 asteeseen, ja se on vuoden toistaiseksi korkein lämpötila

Talvilomalla Euroopassa? Sääkartalla on nyt hauskat kahdet kasvot – Kreikassa yleisesti kylmempää kuin Lapissa


Summary: Anna-Maja Henrikssonin mukaan sote-uudistukseen liittyy vielä niin suuria ongelmia, että aika niiden käsittelyyn loppuu kesken.

Oppositiopuolue RKP:n puheenjohtaja, perustuslakivaliokunnan jäsen  Anna-Maja Henriksson  ei usko että soteuudistusta saadaan maaliin enää tällä vaalikaudella.
 TV1:n Ykkösaamussa vieraillut Henriksson arvioi että sosiaali- ja terveysvaliokunnalta loppuu yksinkertaisesti aika kesken, kun se ryhtyy käsittelemään perustuslakivaliokunnan vaatimia muutoksia esitykseen.
 –Tässä on vielä sen verran suuria ongelmia, vaikka ongelmat ovatkin vähentyneet viime kesästä.
 – Kolmessa viikossa pitäisi käsitellä näin iso paketti, 20 kohtaa jotka esityksessä ovat yhä perustuslain vastaisia. Tässä on sosiaali- ja terveysvaliokunnalla melkein mahdoton tehtävä edessä, arvioi Henriksson.
 Henriksson: Maakuntien rahoitus turvattava, jotta turvataan palvelut
 Perustuslakivaliokunta esittää perjantaina antamassa lausunnossaan  jälleen useita muutoksia ja tarkennuksia sote-uudistukseen. Valiokunnan mukaan tulevien maakuntien rahoitus on järjestettävä niin, että sosiaali- ja terveyspalvelut turvataan, vaikka maakunnan talous kriisiytyisi. Tämä on Henrikssonin mukaan vaikea haaste.
 – Maakunnille ei nyt oikeastaan jää mitään muuta mahdollisuutta kuin korottaa asiakasmaksuja tai vähentää palveluja, jos valtion rahoitus ei riitä. Viime kädessä edessä on se että tullaan valtiovarainministeriöön ja pyydetään lisää rahaa, arvioi Henriksson Ykkösaamussa.
 RKP:n kanta on, että maakunnille pitäisi antaa verotusoikeus, jolloin niillä olisi työkaluja rahoituksen turvaamineen.
 "Sote ei tuo säästöjä"
 Hallitus haluaisi, että pitkällä tähtäimellä sote-uudistuksella pystyttäisiin hillitsemään sosiaali- ja terveyspalvelujen kustannusten kasvua kolmella miljardilla eurolla. Henriksson ei usko että hallituksen malli tuo säästöjä. Säästöjen tavoittelu voi jopa vaarantaa palvelut, sanoo Henriksson.
 – Tästä on eduskunnan valtiovarainvaliokunta antanut erittäin kriittisen lausunnon. Valiokunta nosti esille että tämä (säästötavoite) tietää todella tiukkaa maakunnille. Se tarkoittaa myös siitä, että ei ehkä ole varmuutta siitä että pystytään takaamaan riittävät sosiaali- ja terveyspalvelut.
 – Eli tässä on se ruuvi, jota koko ajan kiristetään. Sote-palveluiden rahoituksen tulisi kuitenkin aina olla sellainen, että kansalainen voi luottaa siihen että palvelut aina toimii, muistuttaa Henriksson.
 "Hallituksen ei pitäisi lähteä heikoille jäille ilman notifikaatiota"
 Perustuslakivaliokunta edellyttää myös, että sosiaali- ja terveysvaliokunta arvioi uudelleen tuleeko soten valinnanvapauslaista tehdä ennakkoilmoitus EU:lle. Jos järjestelmän laillisuutta ei voida varmistaa, pitää valiokunnan mukaan valinnanvapauslain soveltamisen aloittamista lykätä.
 Henrikssonin mukaan hallituksella on kaksi vaihtoehtoa, joko tehdä ilmoitus EU-komissiolle, tai lykätä valinnanvapauden voimaantuloa kunnes on varmistettu, että lainsäädäntö ei ole ristiriidassa EU:n kilpailulainsäädännön kanssa.
 – Minä toivon että hallitus valitsisi nyt sen tien, joka on se kaikkein turvallisin ja varmistaisi asian etukäteen. Heikoille jäille ei pitäisi lähteä silmät auki, sanoo Henriksson.
 Syynä siihen miksi hallitus ei ole halunnut notifikaatiota tehdä voi Henrikssonin mukaan olla se, että pelätään sen vievän liikaa aikaa, tai jopa kaatavan uudistuksen.
 – Toivon että syy ei ole se että hallitus on huolissaan siitä että saisi väärän vastauksen. Silloinhan koko valinnanvapausmalli tulisi muokata uudelleen, sanoo Henriksson.
 Henriksson: Aika kerta kaikkiaan loppuu kesken
 Perustuslakivaliokunta myös linkittää lausunnossaan yhteen kahden suuren sote-lakipaketin käsittelyn. Jos maakuntien muita tehtäviä koskevaa lakipakettia ei ehditä eduskunnassa käsitellä, tulee valiokunnan mukaan korjata mm. maakuntien rahoitusta koskeva laki.
 – Nythän maakuntien rahoitus on laskettu sen mukaan, että niille siirtyvät sote-palveluiden lisäksi nämä muut tehtävät, pelastustoimi, kasvupalvelut ja muut. Totta kai rahoitus tulee laskea uudelleen, jos näin ei käy.
 – Nämä kaikki ovat suuria asioita, jotka tulee ratkaista hyvin lyhyessä ajassa. Tämän takia olen aika lailla vakuuttunut, että aika kerta kaikkiaan loppuu. Tästä ei tule valmista, arvioi Henriksson Ykkösaamussa.

RKP:n Anna-Maja Henriksson: Sotea ei ehditä käsitellä – “Ongelmat ovat liian suuria, tästä ei tule valmista”


Summary: Jalankulkijoilla yhä iso riski liukastua etelässä ja lännessä.

Ajokeli on parantunut huomattavasti aamuisesta, jolloin oli todella liukasta lähes koko maassa, kerrotaan Tampereen tieliikennekeskuksesta.
 – Ilma on lämmennyt, jäiset tiet ovat sulaneet ja suolaus on auttanut. Pienemmillä teillä saattaa vielä olla liukasta, mutta ei enää mitään pahempia ongelmia, liikennepäivystäjä  Auli Aaltonen  sanoo.
 Pirkanmaalta ja Varsinais-Suomesta tuli eniten ilmoituksia liukkaudesta ja jumissa olevista rekoista tieliikennekeskukseen lauantaiaamupäivän aikana.
 Vielä puolen päivän aikaan Ilmatieteen laitos varoitti kuitenkin erittäin liukkaasta jalankulkusäästä maan etelä-, länsi- ja keskiosissa Pohjois-Pohjanmaahan saakka. Aaltosen mukaan viikonloppukelit tulevat jatkumaan parempana.
 – Yöllä voidaan tietysti mennä pakkasen puolelle, mutta päätiet on suolattu ja huomiselle on luvattu hyviä kelejä, ei sateita eikä muutenkaan liukasta, koska on jo niin paljon lämpöasteita suuressa osassa maata, hän sanoo.
 Lue myös:
 Yöllä oli talven huonoin ajokeli: Tiet kuin luistinradat, rekat kolaroivat - "Piti ajaa viittäkymppiä loppumatka"

Ajokeli on parantunut aamuisesta liukkaudesta


Summary: Ainakin kaksi ihmistä on kuollut ja useita loukkaantunut Venezuelan avustuskuljetuksiin liittyvissä levottomuuksissa.

Avustustarvikkeita sisältävät rekat ovat saapuneet Kolumbian ja Venezuelan rajalle, mutta Venezuelan kansalliskaartin sotilaat ovat pysäyttäneet niiden etenemisen. Armeijan kerrotaan käyttäneen kyynelkaasua vapaaehtoisia vastaan.
 Ainakin yksi avustusrekka on tulessa Kolumbian ja Venezuelan yhdistävällä Simon Bolivar -sillalla.
 Rekat lähetti matkaan oppositiojohtaja  Juan Guaidó  Cúcutan rajakaupungista.
 Muun muassa Ureñan rajakaupungin levottomuuksissa on loukkaantunut useita ihmisiä. Mellakoita on ollut myös muissa Venezuelan kaupungeissa.
 Oppositiojohtaja Juan Guaidó lähetti avustusrekat Kolumbian Cúcutasta kohti Venezuelaa. AOP
 Venezuelan Brasilian-vastaisella rajalla ainakin kaksi ihmistä on kuollut, kun protestoijat ja kansalliskaartin sotilaat ottivat yhteen. Aiemmin kerrottiin, että avustusrekka Brasilian puolelta olisi ylittänyt Venezuelan rajan. Uutistoimisto AP kuitenkin kertoo, että rekka ei ole päässyt etenemään.
 Maduro katkaisi suhteet Kolumbiaan
 Presidentti  Nicolás Maduro  ilmoitti, että hänen hallintonsa on katkaissut diplomaattisuhteet Kolumbiaan, koska maa on tukenut ulkomaisten avustusten tuloa Venezuelaan.
 Maduron mukaan Kolumbian suurlähettiläällä ja lähestystön työntekijöillä on vuorokausi aikaa poistua maasta.
 Guaidó puolestaan kertoi aiemmin Twitterissä, että osa presidentti Maduron hallinnon korkeista virkamiehistä olisi jo paennut Turkkiin. Hän arveli viestissä, etteivät Venezuelan sotilaat ole tietoisia asiasta.
 Ainakin neljän Venezuelan kansalliskaartin sotilaan kerrotaan jättäneen vartiopaikkansa Kolumbian vastaisella rajalla ja pyytäneen apua Kolumbiasta.
 Maduron hallinto on sulkenut myös Santander-rajasillan estääkseen avustuskuljetukset.
 Twitterissä julkaistulla videolla siviilit yrittävät vedota sotilaisiin venezuelalaisessa Ureñan rajakaupungissa rajojen avaamiseksi.
 Yle / Uutisgrafiikka
 Venezuelan ja Kolumbian rajalla ollut Ylen Ulkolinjan toimittaja  Pertti Pesonen  sanoo, että tilanne on siellä erittäin kireä. Mellakkapoliiseja ja sotilaita on liikkeellä paljon.
 – Taksimme pysäytettiin kahdeksan kertaa 20 kilometrin matkalla. Poliiseja on raja-alueella tosi paljon, Pesonen kertoo.
 Venezuelalainen oppositiopoliitikko  Nora Bracho  kertoi  Washington Postissa  olevansa huolissaan erityisesti Maduroa tukevien, väkivaltaisiksi tiedettyjen puolisotilaallisten joukkojen läsnäolosta raja-alueilla.

Venezuelaisia kerääntyi Simon Bolivar –sillalle, joka yhdistää Venezuelan ja Kolumbian.  ERNESTO GUZMAN JR./ EPA
 Eilen Venezuelan armeija ampui kuoliaaksi kaksi ihmistä ja haavoitti 15:tä Brasilian vastaisella rajalla. Yhteenotto syntyi, kun sotilaat olivat torjumassa avustustarvikkeiden pääsyä maahan, ja mielenosoittajat yrittivät estää rajan sulkemisen.
 Guaidón onnistui päästä eilen  Kolumbian puolella eilen järjestettyyn suureen tukikonserttiin , johon osallistui satojatuhansia ihmisiä. Vain tunteja myöhemmin Venezuelan hallitus vastasi sulkemalla rajaa.
 Paikalla ollut Pertti Pesonen kuvailee, että konsertissa tunnelma oli euforinen, toiveikas ja riehakas. Hän arvioi, että kymmeniätuhansia ihmsiä saattoi jäädä jumiin konserttialueelle, kun raja suljettiin.

Avustusrekat saapuneet Venezuelan ja Kolumbian rajalle – Maduro katkaisi diplomaattisuhteet Kolumbiaan


Summary: Vain vajaat kaksi viikkoa sitten yli sata ihmistä kuoli myrkkyviinaan Pohjois-Intiassa.

Ainakin 93 ihmistä on saanut surmansa Intian koillisosassa juotuaan myrkyllistä alkoholia, kertoivat viranomaiset lauantaina. Lisäksi sairaalaan joutui noin 200 ihmistä, joista monen tila on kriittinen.
 Myrkytykset tapahtuivat Assamin osavaltiossa, jossa kuutisenkymmentä kuoli Golaghatin seudulla ja loput lähialueella.
 Sairaalaan joutuneet oksentelivat ja kärsivät kovista vatsakivuista. Iso osa sairastuneista työskenteli paikallisilla teeviljelyksillä.
 Poliisi kertoo pidättäneensä yhden ihmisen myrkkyviinan myymisestä.
 Halvan kotitekoisen viinan juominen on yleistä osissa Intian maaseutua, ja alkoholimyrkytykseen kuolee vuosittain satoja. Aiemmin helmikuussa noin sata ihmistä kuoli maan pohjoisosassa juotuaan myrkyllistä alkoholia.
 Intiassa juodusta alkoholista arviolta 40 prosenttia on laittomasti tuotettua.

Intiassa yli 90 kuollut myrkkyviinaan, sairastuneista osa kriittisessä tilassa


Summary: Vapaavuori uskoo, että uuden hallituksen myötä myös kaupungeilla voisi olla enemmän sanavaltaa uudistuksen valmistelussa.

Helsingin pormestari  Jan Vapaavuori  (kok.) ei pistäisi pahakseen, vaikka päätökset sote- ja maakuntauudistuksesta venyisivät seuraavalle vaalikaudelle. Vapaavuori on ollut yksi pääkaupunkiseudulla velloneen sote-kapinan johtohahmoista ja arvostellut hallituksen esitystä kovin sanoin.
 – En minä nyt mistään helpotuksesta puhu, mutta on hyvä asia, että huono uudistus ei mene eteenpäin. Näin jättimäisiä kokonaisuudistuksia ei pitäisi tässä ajassa enää yrittää ajaa läpi, sanoo Vapaavuori.
 Perustuslakivaliokunta esitti perjantaina  julkaistussa lausunnossaan useita muutoksia sote- ja maakuntauudistukseen. Vapaavuori ei näe mahdollisuuksia sille, että uudistus saataisiin pakettiin tulevien viikkojen aikana.
 –Kyllä kovin vilkasta mielikuvitusta tarvittaisiin kuvitellakseen, että tämä eduskunta tämän pystyisi vielä tekemään. Niin väkivaltaista lainsäädäntöprosessia tässä maassa tuskin on koskaan nähty.
 Helsinki ja muut  pääkaupunkiseudun kaupungit  ovat yrittäneet jo pitkään saada läpi viestiä, ettei valtakunnallinen sote-ratkaisu toimi suurten kaupunkien kohdalla.
 ”Lähdetään kokonaan uudelta pohjalta”
 Vapaavuori itse laittaisi koko maakunta- ja sote-uudistuksen uuteen valmisteluun ja luottaa siihen, ettei seuraava hallitus ryhtyisi tekemään täysin samanlaista uudistusta. Suurten kaupunkien kannalta tilanne voi hänen mukaan mennä vain parempaan suuntaan.
 – Suuret kaupungit ja niiden joukossa Helsinki ovat matkan varrella lukuisia kertoja lausuneet monista eri asioista, eikä hallitus ole ottanut niitä kuuleviin korviinsa. Me tarvitsemme sellaisen prosessin jatkossa, jota tehdään yhdessä kaupunkien kanssa.
 – Se tarkoittaa, että lähdetään rakentamaan tätä kokonaisuutta kokonaan uudelta pohjalta.
 Kaupunkien merkitys globaaleina toimijoina kasvaa koko ajan ja Vapaavuoren mukaan uudistus ei saa viedä suurilta kaupungeilta mahdollisuuksia ja keinoja hoitaa sen tuomia haasteita. Toisin sanoen siirtää liikaa valtaa uudelle maakuntatason hallinnolle.
 Myös pääkaupunkiseudun kaupunginvaltuustojen viime keväänä antaman yhteisen lausunnon mukaan nykyinen sote- ja maakuntauudistus vaikuttaa vahingollisesti kasvavien kaupunkien talouteen, palveluihin ja investointikykyyn.
 Pelkona on myös rahoitus. Uudenmaan liiton viime  kevään laskelmien mukaan  ensimmäisenä vuotena Uudenmaan sotelle tulisi 300 miljoonaa euroa vajetta rahoitukseen.
 – Kysymys ei ole pelkästään Helsingistä, vaan tätä ovat vastustaneet kaikki muutkin isot kaupungit. Uudistusta ylipäänsä ei pitäisi rakentaa vanhanaikaisen maakuntajaon pohjalle.
 Lue myös:
 Perustuslakivaliokunta vaatii lukuisia muutoksia sote- ja maakuntauudistukseen
 Analyysi: Perustuslakivaliokunta nosti tuttuja ongelmia sote-pöytään – Riittääkö aika kunnollisten ratkaisujen löytämiseen?
 Satakunnan maakuntajohto tyytyväinen perustuslakivaliokunnan sote-lausuntoon

Sote-uudistusta kovin sanoin arvostellut Jan Vapaavuori: "On hyvä asia, että huono uudistus ei mene eteenpäin"


Summary: Valmentajan mukaan itsenäisyyspäiväänsä sunnuntaina juhlivassa Virossa kansantanssi on nyt suositumpaa kuin koskaan.

Tallinnan reaalikoulun juhlasalissa on juuri sellainen hälinä, jonka voi olettaa syntyvän, kun 22 hyvin toisensa tuntevaa lukioikäistä kokoontuu samaan paikkaan.
 Mutta kun musiikki alkaa soida, häly on tiessään. Ilmeet muuttuvat keskittyneiksi. Tanssi alkaa.
 Nuorille kesäleirejä ja muuta toimintaa järjestävän Tallinnan Õpilasmalev -organisaation kansantanssiryhmä Õmmikad treenaa Tallinnan tanssijuhlille. Tapahtuma järjestetään heinäkuussa.
 Tuhansista juhlille harjoittelevista tanssiryhmistä vain osa pääsee mukaan. Valintatulokset kuullaan toukokuun alussa.
 Maaliskuussa ryhmä esiintyy raadille, joka arvioi sen tasoa. Ensimmäinen arviointitilaisuus oli jo tammikuussa. Seula on tiukka. Koreografian hallitsemisen lisäksi ryhmän pitää osata esiintyä ilmeikkäästi ja tunteella.
 Maaliskuun koe-esiintymiseen on enää kuukausi aikaa, mutta ryhmän jäseniä ei erityisemmin jännitä.
 – Uskon, että meillä on hyvät mahdollisuudet tulla valituiksi. Olemme treenanneet niin paljon, kertoo 18-vuotias  Rene Aleksander Truuts .
 Truuts on harrastanut kansantanssia kaksi vuotta. Harrastus vei heti mennessään.
 – Tanssiminen on mahtava tapa viettää pari kertaa viikossa aikaa ystävien kanssa. Aina välillä vedetään hienot kansallispuvut päälle ja esiinnytään. Harrastus auttaa jaksamaan arjessa ja koulussa, hän kertoo.
 Õmmikad-kansantanssiryhmän tanssijat ovat lukiolaisia. Ryhmä harjoittelee kaksi kertaa viikossa. Stanislav Moshkov
 Kansantanssin suosio räjähti
 Õmmikad-ryhmän valmentaja  Killu Tiigimäe  sanoo, ettei ole koskaan nähnyt Virossa sellaista kansantanssin suosiota kuin nyt.
 – Muutama vuosi sitten oli vaikea löytää tanssiryhmiin jäseniä. Nyt ryhmät ovat niin täynnä, etteivät kaikki halukkaat mahdu niihin. Tähänkin ryhmään piti järjestää pääsykoe, kun tulijoita oli niin paljon, Tiigimäe kertoo.
 Myös Rene Truuts on huomannut lajin suosion kasvun.
 – Kansantanssi on meidän kaveriporukassa suosittu harrastus. Moni kaverini on aloittanut tanssimisen tänä vuonna.
 Tiigimäe ja Truuts osaavat vain arvailla syitä harrastuksen suosion kasvuun. Yhdeksi syyksi he veikkaavat Viron satavuotisjuhlavuotta, jota vietettiin viime vuonna.
 – Juhlavuoden tapahtumissa nuoret näkivät ehkä tanssiryhmiä ja tajusivat, että sellaisen osana pääsee esiintymään hienoihin paikkoihin, Tiigimäe sanoo.
 Tanssinopettaja Killu Tiigimäe (edessä keskellä selin) antaa ryhmälleen ohjeita. Stanislav Moshkov
 Toinen syy saattaa hänen mukaansa olla yleinen folkmusiikkibuumi Virossa. Kansanmusiikkiyhtyeistä on tullut muutaman viime vuoden aikana supersuosittuja.
 Esimerkiksi useaan kertaan Viron parhaaksi yhtyeeksi valitun Trad.Attack! -folkbändin musiikki soi jatkuvasti maan suurimmilla radiokanavilla. Keikoilla tuhannet ihmiset pogoavat säkkipillin tahdissa.
 Myös kansanmusiikkifestivaalit kuten Viljandi Folk ovat Virossa suosittuja. Virossa on folk-festivaaleilla käymiselle oma verbikin: "folkima" eli "folkata".
 Ja sitten ovat tietenkin Tallinnan laulu- ja tanssijuhlat. Moni virolainen haluaa päästä ainakin kerran elämässään esiintymään niille.
 Laulu- ja tanssijuhlat ovat megatapahtuma
 Joka viides vuosi järjestettävät Tallinnan laulu- ja tanssijuhlat ovat ylivoimaisesti Viron suurin tapahtuma. Niitä aletaan tuottaa jo vuosia ennen juhlia.
 Laulujuhlat järjestetään Tallinnan Laululavalla, jota ympäröivälle Laulukentälle mahtuu jopa satatuhatta ihmistä kerrallaan. Kenttä on juhlien aikaan yleensä tupaten täynnä väkeä.
 Tanssijuhlat puolestaan pidetään Kalevin stadionilla Tallinnan kantakaupungissa. Kolmeen tanssinäytökseen myydään kuhunkin 10 000 lippua. Kaikki ensi kesän näytökset ovat jo loppuunmyytyjä.
 Laulu- ja tanssijuhlien merkityksen ymmärtääkseen pitää ymmärtää Viron historiaa.
 Tallinnan Laululava oli 1980-luvun lopussa Viron Laulavan vallankumouksen päänäyttämö. Neuvostoaikana vapaasta Virosta kertovat laulut oli kielletty. Laulava vallankumous alkoi, kun virolaiset kokoontuivat kielloista huolimatta Laululavalle laulamaan laulujaan.
 Paikka on siis symbolisesti tärkeä virolaisille – samoin siellä laulettavat vironkieliset laulut.
 Virossa on käyty keskustelua siitä, pitäisikö laulujuhlien ohjelmistoon hyväksyä myös venäjänkielisiä lauluja, sillä maan väestöstä lähes kolmasosa puhuu äidinkielenään venäjää. Toistaiseksi ohjelmisto on pysynyt vironkielisenä.
 Perinteisestä lähestymistavasta kielii juhlien tämänvuotinen teemakin, "Kotimaa on rakkaimpani". Oman kulttuurin, juurien ja traditioiden merkitys pienelle, itsenäisyytensä hiljattain palauttaneelle maalle on suuri.
 Johanna Poell (edessä makuulla), Liisbet Kuul, Karmen Karus, Doris Lepmets, Hannelore Juurikas ja Eike Teder ovat tauolla, kun ryhmän pojat treenaavat omaa tanssiaan. Stanislav Moshkov
 "Kansallispuvusta tulee juhlava olo"
 Laulujuhlien tavoin myös tanssijuhlilla vaalitaan perinteitä. Juhlien tiedottaja  Andi Einaste  kertoo, että juhlatoimikunta käy jatkuvasti keskustelua siitä, kuinka paljon tapahtumaa voidaan uudistaa.
 – On esimerkiksi pohdittu, voisiko esiintyjillä olla päällään muutakin kuin kansallispuvut. Mutta vedämme rajan siihen. Jos hyväksyisimme nyt farkut tai lyhyet hameet, kahdenkymmenen vuoden päästä juhlilla ehkä tanssittaisiin bikineissä.
 Tanssijuhlilla kaikki tanssivat siis kansallispuvuissa. Õmmikad-ryhmän jäsenille se sopii. Vaikka tänään he ovat pukeutuneet t-paitoihin, shortseihin ja lyhyisiin hameisiin, kansallispuku kuuluu heidän mielestään esiintymisiin.
 – Siitä tulee juhlava olo, ryhti suoristuu ja tanssi näyttää paremmalta, Rene Truuts sanoo.
 Tallinnan laulu- ja tanssijuhlat viettävät tänä kesänä juhlavuottaan, kun Laulujuhlat täyttää 150 vuotta ja Tanssijuhlat 85 vuotta. Laulu- ja Tanssijuhlat pidetään 4.–7. heinäkuuta.
 Viro juhlii 101-vuotispäiväänsä tämän viikon sunnuntaina 24. helmikuuta.
 Virolainen kansantanssiryhmä esiintyi kansallispuvuissa tammikuussa 2018. Dmitri Kotjuh / AOP

Virolaisnuoret hurahtivat kansantanssiin – 18-vuotias Rene haluaa ainakin kerran elämässään esiintyä Tallinnan tanssijuhlilla


Summary: Viranomaiset ovat päättäneet tutkia väiteet kidutuksista, koska ”mediassa julkaistut tiedot asiasta ovat aiheuttaneet levottomuutta.”

Venäläisviranomaiset kertovat tutkivansa väitteitä, joiden mukaan Jehovan todistajien jäseniä kidutettiin raa’alla tavalla tässä kuussa Siperiassa.
 Jehovan todistajien mukaan toistakymmentä ihmistä pidätettiin toissa perjantaina Surgutin kaupungissa Länsi-Siperiassa. Pidätetyt vietiin tutkintakomitean paikalliseen päämajaan, jossa he ovat kertoneet joutuneensa äärimmäisen raa'asta kidutuksen kohteeksi.
 Uskonliikkeen jäsenet ovat kertoneet, että heitä piestiin, heidän päähänsä laitettiin pussi, jonka suu teipattiin kaulan ympärille umpeen. Pidätetyt riisuttiin alasti, valeltiin vedellä ja sen jälkeen heille annettiin sähkösokkeja lamautusaseilla.
 Kidutuksen kerrotaan kestäneen kaksi tuntia. Osa pidätetyistä on edelleen vangittuina.
 Tutkintakomitea on kiistänyt väiteet kidutuksista. Viranomaiset ovat päättäneet kuitenkin tutkia väiteet, koska ”mediassa julkaistut tiedot asiasta ovat aiheuttaneet levottomuutta.” Asiasta kertoo venäläinen uutistoimisto Interfax.
 Venäjä kielsi kaiken Jehovan todistajien toiminnan huhtikuussa 2017, koska järjestöä pidettiin äärimielisenä. Jehovan todistajien jäseniä on vainottu ja heidän omaisuuttaan on rikottu, mutta aiemmin ei ole tullut tietoon fyysistä väkivaltaa.
 Helmikuun alussa maailmalla nostatti vastalauseita tanskalaisen Jehovan todistajan  Dennis Christensenin  saama kuuden vuoden vankeustuomio Venäjällä.

Venäjä tutkii väitteet Jehovan todistajien raa'asta kidutuksesta


Summary: Taiteilija František Kupka otti nakuna aurinkokylpyjä, nautti valosta, väreistä ja rytmistä. Ja toi ne myös teoksiinsa.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Kuka Kupka?
 Kuka oli  František Kupka , joka ansaitsi opiskelurahoja meediona, syventyi henkimaailmaan ja harrasti spiritismiä?
 Nimi ei ole välttämättä tuttu, vaikka taiteen ystävä olisikin. Eikä siitäkään huolimatta, että kyse on abstraktin taiteen pioneerista, jota Ateneumin museonjohtaja  Marja Sakari  kutsuu "yhdeksi maailman huipputaiteilijoista".
 Tämä taiteilija ei istu mielikuvaan boheemia ja rappiollista taiteilijaelämää viettävästä hurjastelijasta.
 – Hän oli poikkeuksellisen tasapainoinen. Hänellä oli onnellinen parisuhde. Harvoin taiteilijalla on näin ehyttä ja pitkää elämää, toteaa intendentti  Anna-Maria von Bonsdorff .
 Monista muista taiteilijoista poiketen päihteet eivät riepotelleet Kupkan elämää. Taiteilija eli 85-vuotiaaksi terveitä elämäntapoja noudattaen.
 – Hän teki positiivista taidetta ja oli loppuun saakka uskomaton uudistuja.
 Ateneumin kevään päänäyttely esittelee tsekkiläisen František Kupkan (1871-1957) elämäntyötä. Yhtä laajaa koostetta taiteilijan teoksista ei ole aikaisemmin nähty Suomessa.
 František Kupka: Omakuva (1910). Ateneum
 Kupkan maalauksissa hehkuvat värit.  Hänen taidettaan on kuvattu "moderniksi värien runoudeksi".
 Näyttelyn kuratoineen Anna-Maria von Bonsdorffin mielestä teokset antavat nykykatsojalle toivoa ja iloa.
 – Hän tiesi, että teosten ihanilla väreillä on vaikutus katsojien ajatuksiin, kroppaan ja mieleen.
 František Kupka: Pintoja väreillä, Suuri alaston (1909–1910). Ateneum
 Taiteilija vaikuttui myös musiikista.  Ateneumissa soi klassinen musiikki ja jazz.
 Kupkan maalaukset ovat rytmiä ja liikettä.
 – Musiikki oli hänelle tärkeää läpi elämän. Hän sai siitä inspiraatiota ja sen kautta rakensi maalauksia, Anna-Maria von Bonsdorff kertoo.
 František Kupka: Jazz-Hot I (1935).  Ateneum
 František Kupka teki pilapiirroksia  ja kuvituksia ranskalaisiin lehtiin ja kirjoihin. Maalausten malleina olivat prostituoidut ja parittajat. Aurinkokylpyjä ottaneelle taiteilijalle alastoman ihmisvartalon kuvaaminen oli luontevaa.
 Hän hurmioitui tehtaista, koneista ja mekaniikasta. Teoksiin tulivat geometriset muodot.
 – Hän oli monipuolinen ja kiinnostunut kaikista maailman asioista: historiasta, ihmisen kehityksestä, evoluutioista, astronomiasta, mistä tahansa tieteen ja taiteen alalla.
 František Kupka: Kolme sinistä ja kolme punaista (1957). Taulu on viimeinen taiteilijan elinaikanaan tekemä teos. Ateneum
 Ateneumin näyttely on vain yksi  näyttävistä Helsingissä parhaillaan esillä olevista taidenäyttelyistä.
 Ateneumin museonjohtaja ja intendentti kehuvat yhdessä pääkaupunkia. Helsingistä on tullut entistä merkittävämpi kulttuurikohde.
 – Mielestäni olemme todella johtava taidekaupunki ainakin pohjoismaissa. Taso on erittäin korkea. Tänne tuodaan hienoja kansainvälisiä näyttelyitä ja täällä tehdään yhteistyötä kansainvälisten toimijoiden kanssa.
 – Toivottavasti näin on jatkossakin, sanoo museonjohtaja Marja Sakari.
 Myös intendentti Anna-Maria von Bonsdorffista on tärkeää, että Suomi näkyy ulospäin kulttuurin ja taiteen maana.
 – Helsinki on äärettömän kiinnostava pohjoismaalaisittain sekä eurooppalaisittain. Lisäksi olemme tärkeä kohde Aasian matkailijoille. Meillä on heille paljon tarjottavaa: näyttelyiden lisäksi upeita uusia kulttuurirakennuksia kuten Oodi.
 – Ja kaikki sijaitsee hyvin lähellä toisiaan.
 Näyttely František Kupka Ateneumissa 22.2.-19.5.2019

"Hän oli poikkeuksellisen tasapainoinen" – Ateneum esittelee värin ja rytmin taiteilijan


Summary: Denguerokotteeseen liittyvä skandaali pelästytti filippiiniläisvanhemmat ja johti rokotekattavuuden laskuun.

San Lazaron sairaalan käytäville kaikuu vauvojen kärsivä itku. Sängyt ovat täynnä tuhkarokon ihottumasta punertavia pienokaisia ja hiestä kiiltäviä vanhempia, joiden katseet ovat lasittuneet ahdistuksesta ja väsymyksestä.
 Filippiinejä koettelee pahin tuhkarokkoepidemia vuosiin. Jo yli 9 200 ihmistä on sairaalassa ja 146 kuollut vuoden alusta lähtien Filippiinien terveysministeriön mukaan.
 Kuolleista suuri osa on pieniä lapsia. San Lazaron sairaalan lääkäri  Ferdinand de Guzman  sanoo, että kaikki sairaalaan tuodut ovat olleet rokottamattomia.
 Epidemian odotetaan vielä pahenevan tulevina kuukausina ennen kuin rokotekampanja alkaa purra ja saa taudin aisoihin.
 23-vuotias  Beverly Gabagat  heijaa kolmen kuukauden ikäistä tytärtään sylissä. Seitsemänvuotias isosisko on saanut rokotuksen, mutta pienokainen ei ole vielä tuhkarokkorokotteen vaatimassa iässä.
 – En vienyt häntä kotoa mihinkään tartunnan pelossa. Mutta naapureilla on tuhkarokko ja se tarttuu. Siksi lapsenikin sai sen, Gabagat kertoo.
 Gabagat pelkää vauvan saavan tuhkarokon komplikaatioita kuten keuhkokuumeen. Kuume on laskenut viiden sairaalapäivän aikana, mutta vauva on voimaton.
 – Eilen lääkäritkään eivät meinanneet saada häntä heräämään. Lääkäri sanoi, että tyttärelläni on nestehukkaa, vaikka hän saa dekstroosia suonen sisään täällä sairaalassa, Gabagat sanoo huolissaan.
 23-vuotiaan Beverly Gabagat ei tiedä, onko vauva paranemassa tuhkarokosta. Kuume on laskenut, mutta kolmen kuukauden ikäinen tyttö on yhä tiputuksessa ja voimaton. Kirsi Crowley / Yle
 Lähiöiden lapset riskiryhmässä
 Lähiöissä riehuva tuhkarokko uhkaa varsinkin pienimpiä. Tuhkarokkorokote annetaan täällä ensimmäisen kerran yleensä 9 kuukauden iässä. Mutta viranomaisten mukaan isompiakaan lapsia ei ole rokotettu viime vuoden aikana. Syynä on rokotepelko.
 Vuoden 2017 lopussa kansa sai kuulla, että kansalliseen rokotekampanjaan mukaan otettu uusi denguekuumeen vastainen rokote saattaa aiheuttaa vakavan sairauden tai jopa kuoleman. Niinpä luottamus myös perusrokotteisiin romahti.
 – Näin me kuulimme, kun kyselimme, miksi lapsia ei ollut rokotettu. Ihmiset pysyttelivät poissa rokotuspaikoilta, joissa he saisivat tuhkarokkorokotteen, sanoo tohtori Ferdinand de Guzman.
 Sairaalassa on parhaillaankin yli kolme sataa potilasta. He täyttävät sairaalan kolme kerrosta ja ulkona Filippiinien Punaisen ristin pystyttämät teltat.
 Sairaalan voimavarat ovat äärirajoilla. Hoitohenkilökuntaa tuodaan muista sairaaloista. Vanhemmat ovat hoitamassa lapsiaan sairaalassa.
 Suurin osa kuolemista on tapahtunut San Lazaron sairaalassa. De Guzmanin mukaan lapset on usein tuotu sairaalaan liian myöhään. He ovat yleensä kuolleet vuorokauden kuluessa sairaalaan tulosta tuhkarokon komplikaationa syntyneeseen keuhkokuumeeseen.
 Lääkäri Ferdinand De Guzman kertoo, että sairaalassa olevat tuhkarokkopotilaat eivät ole saaneet tarvittavia tuhkarokkorokotteita. Tartunta-aalto on täyttänyt sairaalan ja pihalle tuodut Punaisen ristin teltat. Kirsi Crowley / Yle
 Kuiva kieli ja iho täynnä näppyjä
 Joka sängyllä makaa kaksi lasta ja heidän vanhempansa. Huoneet ovat tupaten täynnä. Hoitajat risteilevät tiputusletkujen ja sänkyjen väleistä sairaiden luo.
 24-vuotias  Wincelle Libao  pyyhkii kaksivuotiaansa rokon täyteistä niskaa lempeästi kostealla liinalla. Väsynyt poika kietoo kätensä äitinsä kaulaan ja imee tuttipullosta voipuneena maitoa. Wincelle Libao näyttää rokon jälkiä lapsen kasvoissa.
 – Iho oli täynnä näppyjä ja hänellä oli kuumetta neljä päivää. Silmät olivat punaiset ja kieli niin kuiva, että siinä näytti olevan halkeamia, hän kuvaa.
 Libaon oli vaikea uskoa, että hänen lapsensa sai taudin, kun tartunta-aalto alkoi levitä. Hän ei ollut vienyt poikaansa MMR-rokotukseen, joka suojaa tuhkarokolta, sikotaudilta ja vihurirokolta.
 – En vienyt lastani rokotukseen 9 kuukauden iässä enkä myöhemminkään. Kun oli hänen vastaanottonsa aika, hän oli kuumeessa eikä saanut rokotetta. Lisäksi kun denguekuumeen vastaista rokotetta jaettiin, moni lapsi kuoli. Minuakin pelotti, Libao kertoo.
 Wincelle Libao säikähti rokotteita, kun denguekuumeen vastaisen rokotteen kerrottiin sairastuttavan lapset vakavasti. Hänen poikansa ei saanut tuhkarokkorokotetta. Kirsi Crowley / Yle
 Pelko johti rokotekattavuuden laskuun
 Denguerokotetta jaettiin ilmaiseksi lapsille samalla lailla kuin tuhkarokon vastaista rokotetta. Monet vanhemmat pelästyivät uutisia, joiden mukaan jotkut lapset olisivat kuolleet vasta markkinoille tulleeseen rokotteeseen.
 Filippiineillä pelko johti rokotekattavuuden rajuun laskuun. Jo ennestään rokotettujen määrä oli laskussa kansallisesta rokoteohjelmasta huolimatta.
 – 95 prosentin rokotekattavuudella pystytään pysäyttämään tuhkarokon leviäminen yhteisöissä. Filippiineillä rokotettujen lasten määrä on ollut 70–80 prosenttia viime vuosina. Äskettäin se laski alle 70 prosentin, kertoo Maailman terveysjärjestön Filippiinien maajohtaja  Gundo Weiler .
 Hän uskoo, että rokoteskandaalilla on osuutensa rokotekattavuuden laskuun ja pitää luottamuksen laskua huolestuttavana. Viime vuonna 20 000 ihmistä päätyi Filippiineillä sairaalaan tuhkarokon takia. Tänä vuonna määrä tulee kaiketi olemaan paljon suurempi.
 Varsinkin alle 9 kuukauden ikäiset vauvat ovat vaarassa Filippiineillä, koska he eivät ole vielä ehtineet saada ensimmäistäkään rokotetta. Jo ainakin 115 potilasta on kuollut tänä vuonna. Kirsi Crowley / Yle
 – Arvioimme, että Filippiineillä on 2,6 miljoonaa lasta, jotka eivät ole saaneet tarvittavaa rokotesuojaa rutiinirokoteohjelmassa, Weiler laskee.
 Rokotepelon lisäksi ongelmana on terveydenhuoltojärjestelmän heikkoudet. Weilerin mukaan rokotteita ei aina ole välttämättä ollut saatavilla tai rokotuspisteet eivät ole olleet kaikkien ulottuvilla.
 Myös Ferdinand de Guzman San Lazaro -sairaalasta sanoo, että arki on este monelle köyhälle.
 – Jonot ovat liian pitkiä ja ihmisten täytyy ehtiä kotiin monen lapsensa luo tekemään kotitöitä. Niinpä lapsi jää rokottamatta, de Guzman kertoo.
 Pelko ei myöskään ole uutta. Ferdinand de Guzman muistaa, että aikoinaan miehet kieltäytyivät antamasta vaimoilleen jäykkäkouristusrokotetta, koska sen huhuttiin aiheuttavan keskenmenoja.
 Rokotuspartio kiertää ovelta ovelle
 Payatasin köyhälistöalueella Manilassa rokotepelosta ei näy nyt jälkeäkään. Lääkintöhallituksen määräämä ovelta ovelle -kampanja jalkauttaa terveydenhoitajat kaduille rokottamaan kaikki lapset puolivuotiaista viisivuotiaisiin.
 Kun he kävelevät kylmälaatikkoineen lähiöön, äidit lapsineen ympäröivät heidät jo kadunkulmassa.
 Pikkulapset parkuvat, kun neula läpäisee käsivarren ihon ja aikuiset nauravat helpottuneina. Lapsia rokottava kätilö  Anita Ba’ay  hyrisee rohkaisevasti lapsille, työntää A-vitamiinitabletin näiden suuhun ja merkitsee rokotuksen neuvolakorttiin.
 Tämän päivän aikana iskuryhmä rokottaa ainakin 140 lasta.
 – Vanhemmat epäröivät aiemmin rokottamista Dengvaxia-rokotekohun takia. Mutta nyt he tulevat paikalle, koska ovat kuulleet kuolemista San Lazaron sairaalassa. He ovat nähneet televisiossa, että potilaita on paljon, Ba’ay sanoo.
 Vanhemmat tuovat lapsiaan nyt rokotettavaksi. Tiedot tuhkarokon aiheuttamista kuolemista ovat säikäyttäneet manilalaiset. Kirsi Crowley / Yle
 Denguekuumeen vastaista Dengvaxia-rokotetta pistettiin lapsiin myös Payatasissa ennen skandaalia, joten rokotepelko on huomattu terveysklinikalla.
 Vanhemmat eivät enää tuoneet lapsiaan ilmaisiin tuhkarokkorokotuksiin. Payatasissa on todettu tänä vuonna neljä tuhkarokkotapausta, mutta yksikin on liikaa. Potilaiden määrän odotetaan kasvavan täälläkin.
 – Tuhkarokko on helposti tarttuva tauti. Yksi potilas voi tartuttaa keskimäärin 18 ihmistä, joten meidän täytyy toimia nopeasti, sanoo lääkäri  Elmira Dizon  lääkäriasemalla.
 Filippiineillä tuhkarokkopotilaiden määrän odotetaan kasvavan vielä ainakin maaliskuulle ennen kuin rokotekampanja alkaa purra.
 Tartuntataudit tekevät paluuta rokotekriittisyyden myötä
 Maailman terveysjärjestön Filippiinien maajohtaja Gundo Weiler näkee Filippiinien tuhkarokkotartunnassa yhteyden kansainväliseen kehitykseen.
 – Luottamus rokotteisiin on rapautumassa muuallakin. Kansainvälisesti vuonna 2018 tuhkarokkotapauksia oli kaksi kertaa enemmän kuin edellisenä vuonna, vaikka olemme edistyneet taudin nitistämisessä. Näemme, että jo kaikonneet tartuntataudit tekevät paluuta, Weiler sanoo.
 Hänen mukaansa 1980-luvulla joka vuosi 2,5 miljoonaa lasta kuoli tuhkarokkoon. Rokotuksen ansiosta luku väheni 110 000:een.
 – Nämäkin kuolemat voitaisiin välttää rokotteilla. Tuhkarokko on hyvin tarttuva tauti mutta myös hyvin helposti estettävissä.
 Päivitetty 21. helmikuuta kello 17.32 tuhkarokkoon sairastuneiden ja kuolleiden määrät.

Tuhkarokko tappanut jo yli sata pikkulasta – Epidemia raivoaa Filippiineillä


Summary: Pelastuslaitoksen mukaan laskettelijalla ei ollut kypärää.

Vakavasti loukkaantunut laskettelija vietiin helikopterilla sairaalaan Hankasalmen Häkärinteiltä lauantaina. Keski-Suomen pelastuslaitoksen päivystävä palomestari  Pentti Partanen  kertoi STT:lle lauantaina alkuillasta, että noin 25-vuotias mies oli mennyt hyppyristä joko lumilaudalla tai laskettelusuksilla, mutta alastulo oli mennyt pieleen.
 Partasen mukaan laskettelijalla ei ollut kypärää. Ensihoidon yksiköiden saapuessa paikalle loukkaantunut oli ollut tajuton.
 Pelastuslaitoksesta kerrottiin, että mies vietiin pelastushelikopterilla Kuopion yliopistolliseen sairaalaan. Vammojen laatua tai loukkaantuneen mahdollista hengenvaaraa Partanen ei kommentoinut.
 Turmasta kertoi aiemmin lauantaina  Keskisuomalainen .

Hyppyristä laskeutuminen meni pieleen, mies vietiin kopterilla sairaalaan Häkärinteiltä Hankasalmella


Summary: Luitko jo nämä? Kokosimme sinulle viikon parhaimpia juttuja, jotka saatoit arjen kiireessä ohittaa.

Autonrengasta raahaava mies herätti aluksi ihmetystä, nyt hän saa kiitosta – läskipyöräilijän kekseliäisyydestä hyötyvät kaikki ulkoilijat
 Kävelijät ja pyöräilijät mahtuvat yhä useammin samoille ulkoilureiteille hiihtäjien kanssa. Monikäyttöisiä reittejä on jo usealla paikkakunnalla. Kajaanilainen läskipyöräilijä  Antti Antikainen  pitää kunnossa ulkoilureittiä omaksi ilokseen, mutta myös muiden hyödyksi.
 Tuomo Björksten, kuvankäsittely Stina Tuominen / Yle
 Lopettaisinko juuston syömisen vai vaihtaisinko sähköautoon? Kokeile Ylen laskurilla, mitkä ilmastoteot sopivat sinulle ja mikä vaikutus niillä on
 Lihansyönti. Lentäminen. Lämmitys. Nämä kolme ällää muodostavat suomalaisen ilmastokuormasta suurimman osan. Siihen päälle vielä muu kulutus, niin paketti on valmis. Tiedätkö, millä konstilla voisit vähentää eniten tai helpoiten ilmastokuormaasi? Kokeile!
 Kai Simon Fredriksen (Nomine), Lordi Ibelin Redmoore (Mats Steen) ja Lisette Roovers (Rumour) Patrick Da Silva Saether / NRK
 Vasta kun 25-vuotias Mats Steen kuoli, vanhemmat ymmärsivät, että tällä oli ystäviä – "Pelimaailmassa tyttö ei näe pyörätuoliani vaan sieluni"
 Vanhemmat yllättyivät, kun heidän vaikeaa tautia sairastaneen poikansa hautajaisiin saapui laaja ystäväjoukko eri puolilta Eurooppaa.
 Laura Railamaa / Yle
 Pekka Seppäsen kolumni: Suomen äänekkäin populistinen ryhmittymä on perushelsinkiläiset
 Perushelsinkiläisten mielestä helsinkiläiset elättävät muuta Suomea, vaikka asia saattaa olla tasan päinvastoin. Todellisuudessahan helsinkiläiset istuvat muun Suomen pöydässä ja syövät muun Suomen tuottamaa ruokaa, kirjoittaa  Pekka Seppänen  kolumnissaan.
 Markku Pitkänen / Yle
 Suomi siirsi erityisoppilaat suuriin luokkiin, eivätkä kaikki opettajat pidä muutoksesta: "En ole koskaan ollut näin väsynyt"
 Opettajat vaativat apua erityisopetuksen järjestämiseen. Yhä suurempi osa peruskoulujen erityistä tukea tarvitsevista oppilaista opiskelee nykyisin tavallisessa eli yleisopetusluokassa erityisluokan sijaan. Opettajien ammattijärjestö väittää, että erityiskouluja ja pienryhmiä on purettu säästösyistä.

Viisi kiinnostavaa juttua lauantai-iltaan: Autonrengasta raahaava mies, testaa ilmastokuormasi ja Suomi siirsi erityisoppilaat suuriin luokkiin


Summary: Yli 200 000 euroa maksaneesta omakotitalosta tuli omistajalleen arvoton. Katja Lahden on pakko päästä siitä eroon.

Vaasalainen Katja Lahti harppoo lumikinoksen läpi keltaisen omakotitalon etuovelle, avaa oven ja astuu sisään. Kylmillään olevassa talossa on enää vain vähän asumisen jälkiä.
 Pojan huoneessa seinää koristaa pari julistetta, olohuoneen keskellä seisoo muovikuusi, ikkunalla on kynttelikkö.
 – Lähdimme täältä evakkoon kuusi vuotta sitten joulun jälkeen. Kaikki jäi tänne.
 Mukaan talosta otettiin vain jonkin verran tekstiilejä, jotka pystyttiin pesemään 90 asteen lämpötilassa. Huonekalut haki ja vei Venäjälle hyväntekeväisyysjärjestö.
 – Sanoivat, että Venäjällä on suurempiakin ongelmia kuin home, hymähtää Lahti.
 Lahti on käymässä talossaan viimeisiä kertoja. Hän on juuri sopinut, että luovuttaa talonsa ilmaiseksi uudelle omistajalle.
 Unelmasta tuli painajainen
 Vaasan Pappilanmäellä sijaitseva omakotitalo oli Lahdelle ja hänen silloiselle miehelleen kuin lottovoitto. He ostivat talon kahdeksan vuotta sitten.
 Vuonna 1978 rakennettu talo oli peruskorjattu 2000-luvun puolella. Reilun 200 000 euron kauppahinta tuntui kohtuulliselta, sijainti oli hyvä, tontti oli uusien omistajien toiveiden mukaisesti sopivan pieni eikä remontteja ollut tiedossa.
 Paljon on tapahtunut talon ostamisen jälkeen. Katja Lahti on nyt kolmen lapsen äiti ja yksinhuoltaja. Hän on altistunut homeelle niin, että talossa hän voi käydä vain käännähtämässä.
 – Ahdistaa sekä fyysisesti että henkisesti, sanoo Lahti ja silmäilee ympärilleen tyhjässä talossa. Katseessa on surua ja pettymystä.
 Katja Lahti osti peruskorjatun talon suurin toivein ja odotuksin. Kaiken piti olla kunnossa eikä remontteja ollut tiedossa. Elina Kaakinen / Yle
 Katja Lahti alkoi itse oireilla heti muuton jälkeen. Hänellä oli jatkuvaa flunssaa, yskää, poskiontelotulehduksia ja yleistä huonovointisuutta. Myös Lahden vanhemmalla pojalla oli jatkuva nuha.
 – Olin silloin raskaana ja vauvan syntymän jälkeen myös vauva alkoi oireilla. Jälkeenpäin on helppo nähdä, että vauvan pahat univaikeudet johtuivat siitä, että asuimme hometalossa.
 Imettämisen loputtua vauvalla alkoi tulehduskierre.
 – Yhdennentoista korvatulehduksen jälkeen totesin, että tämä ei voi olla normaalia. Vähän ennen joulua 2012 ajattelin, että nyt täytyy selvittää, mistä perheen sairastelu johtuu.
 Kokenut asiantuntija havaitsi heti taloon tultuaan aistinvaraisesti, että talossa kaikki ei ole kunnossa.
 – Siltä istumalta etsin meille vuokra-asunnon ja muutimme pois heti joulun jälkeen, muistelee Lahti, joka silloin oli viimeisillään raskaana.
 Tarkemmat tutkimukset osoittivat epäilykset tosiksi. Talo oli pahoin homeessa. Talossa todettiin rakennevirheitä ja myös peruskorjauksessa oli tehty kohtalokkaita virheitä.
 Pitkä oikeustaistelu
 Takana on yhteensä liki kuuden vuoden oikeuskäsittely ensin käräjäoikeudessa ja sitten hovioikeudessa.
 Lopullinen oikeuden päätös kauppaa koskevasta riita-asiasta tuli viime elokuussa. Lahti sai alennusta kauppahinnasta, mutta hän laskee ottaneensa takkiin kuitenkin reilusti 100 000 euroa.
 – Lähdimme alun perin hakemaan kaupan purkua. Se oli asianajajan mukaan realistinen tavoite ja meidän piti olla vahvoilla, selvittää Lahti.
 Tilanne kuitenkin muuttui yllättäen. Istuntopäivä käräjäoikeudessa oli jo määrätty, kun tyhjillään olleessa talossa tapahtui vahinko. Siellä hajosi kaukolämpöputken liitoskohta ja taloon pääsi suihkuamaan kuumaa höyryä yli viikon ajan.
 – Tämä lisävahinko muutti kaiken. Jouduimme perumaan jo sovitun istuntopäivän emmekä voineet enää hakea kaupan purkua Purun edellytys on, että kiinteistö palautetaan myyjälle siinä kunnossa kuin se on ollut kaupanteon hetkellä, kertaa Lahti onnettomia tapahtumia.
 – Tämän talon kanssa aivan kaikki on mennyt pieleen.
 Katja Lahti perheineen lähti hometalosta evakkoon kuusi vuotta sitten. Mitään ei otettu mukaan. Elina Kaakinen / Yle
 Pakko vetää henkeä
 Oikeuden päätöksen jälkeen Lahden oli pakko vetää jonkin aikaa henkeä ja kerätä voimia. Vuosien jaksamisen jälkeen tuli romahdus ja pelkkä tyhjillään seisovan talon ajatteleminen tuntui ylivoimaiselta.
 Nyt hän tuntee taas olevansa voimissaan ja on aika hankkiutua talosta eroon.
 Vaikka oikeudesta tuli voitto, Lahden vaihtoehdot olivat vähissä.
 – Talon korjauskustannukset on arvioitu niin suuriksi, että minulla ei olisi mitään mahdollisuuksia korjata sitä enkä tiedä, olisiko korjaamisessa mitään järkeäkään. Ennen lisävahinkoa arvioitiin, että korjaaminen olisi maksanut yli 150 000 euroa.
 Myös talon purkaminen tulisi kalliiksi. Sekin maksaisi yli 20 000 euroa.
 – Ainoaksi vaihtoehdoksi jäi löytää kaupungin vuokratontilla seisovalle talolle uusi omistaja. Painajainen päättyy vasta kun saan luovuttaa talon avaimet jollekin toiselle.
 Valtava helpotus
 Katja Lahti julkaisi muutama päivä sitten ilmoituksen nettikirppiksellä. Hän lupasi talonsa ilmaiseksi, jos vain löytyisi joku, joka etsii remontti- tai purkukohteita projekteiksi.
 "Minulle olisi kuin lottovoitto löytää joku, joka ottaisi tästä itselleen projektin",  vetosi Lahti ilmoituksessaan.
 Lahden puhelin alkoi soida heti ja puolessatoista tunnissa talolle löytyi uusi omistaja. Kiinnostuksen määrä yllätti täysin Lahden.
 – Laitoin ilmoituksen lähinnä selvittääkseni, voisiko löytyä joku, joka ottaisi tämän taakan pois harteiltani. Yllätys oli se, että asia eteni näin vauhdilla. Talolle olisi nyt ottajia jonoksi asti.
 Nyt olo on sanoinkuvaamattoman helpottunut, kun pääsen siitä lopullisesti eroon ja voin jatkaa ja suunnitella elämääni eteenpäin.  Katja Lahti
 Lahti pani merkille, että lukuisten yhteydenottajien joukossa oli niitäkin, jotka selvästi olivat kiinnostuneita peruskorjaamaan talon, vaikka Lahti itse sitä ensisijaisesti purkukohteena markkinoikin.
 Lahti painottaa, että on uuden omistajan asia miettiä, mitä talolle kannattaa tehdä. Hän on oman ratkaisunsa tehnyt.
 – Talon pitkä historia ei ole kaunis eikä kiva ja minulle se on ollut aivan valtava taakka. Nyt olo on sanoinkuvaamattoman helpottunut, kun pääsen siitä lopullisesti eroon ja voin jatkaa ja suunnitella elämääni eteenpäin.
 Ammattilaiset avuksi
 Omakotitalojen kosteus- ja homevauriot ovat vain harvoin niin pahoja, että ainoaksi järkeväksi vaihtoehdoksi jää talon purkaminen.
 – Kyllä ne ovat yksittäistapauksia ja yleensä silloin on kysymys vanhoista rakennuksista tai siitä, että rakennusvirhe remontissa on päässyt aiheuttamaan totaalista tuhoa, toteaa sisäilma- ja korjausneuvonnan päällikkö  Timo Kujala  Hengitysliitosta.
 Kujalan mukaan pääosa homevaurioista pystytään korjaamaan ja usein myös aivan kohtuullisin kustannuksin. Home- ja kosteusvaurioiden korjaaminen edellyttää kuitenkin vankkaa asiantuntemusta työn kaikissa vaiheissa.
 – Tasokas kuntotutkimus mahdollistaa onnistuneen korjaussuunnittelun ja korjaustyön. Kuntotutkijaksi kannattaa valita kosteus- ja homevaurioihin erikoistunut sertifioitu ammattilainen, painottaa Kujala.
 Näissä tilanteissa tiedon tarpeen lisäksi henkisen tuen tarve on suuri.  Timo Kujala
 Kujalan mukaan toimenpiteisiin kannattaa ryhtyä heti, kun herää epäilys, että asunnossa kaikki ei ole kunnossa.
 – Asukkaiden terveys on kaikkein tärkeintä, toteaa Kujala.
 Hengitysliitolla on  neuvontapuhelin , jossa liiton korjausneuvojat opastavat homevaurioihin, ilmanvaihto-ongelmiin, rakentamiseen ja muihin sisäilma-asioihin liittyvissä kysymyksissä. Neuvonnan tarve on suuri. Puheluita tulee vuosittain kolmisen tuhatta.
 Kujala tietää, että monet ihmiset joutuvat Katja Lahden tavoin hankaliin tilanteisiin home- ja kosteusvaurioiden takia. Prosessit ovat raskaita.
 – Olemme Hengitysliitossa myös kuuntelijoita. Näissä tilanteissa tiedon tarpeen lisäksi henkisen tuen tarve on suuri, toteaa Kujala.
 Talo on ollut tyhjillään kuusi vuotta. Elina Kaakinen / Yle
 Tarinan opetukset
 Katja Lahti on raskaina vuosinaan kohdannut monia kohtalotovereita. Vertaistuen merkitys on ollut suuri. Se on auttanut jaksamaan.
 – Mielelläni kerron kokemuksistani jatkossakin, jos siitä on jollekin apua.
 Nyt kun Katja Lahdella on päällimmäisenä helpotuksen tunne siitä, että vuosien koettelemus on vihdoin päättymässä, hän jaksaa myös iloita monista asioista.
 – Menetetty raha on kuitenkin vain rahaa. En ole koskaan ollut materialisti ja entistä enemmän osaan nyt arvostaa terveyttä.
 Lahti itse ja talossa asumisen aikana syntynyt poika ovat kumpikin altistuneet homeelle, mutta muita vaikutuksia perheen terveyteen ei hometalossa asumisesta jäänyt.
 Paitsi terveyttä Lahti osaa nyt arvostaa myös vuokralla asumista.
 – En ole ollenkaan varma, haluanko enää koskaan hankkia omistusasuntoa.

Annetaan ilmaiseksi omakotitalo – nettikirppiksen pienen ilmoituksen takaa paljastuu rankka hometalotarina


Summary: Suomalaisen hiihtourheilun suuret nimet ja kansan suosikit Siiri ”Äitee” Rantanen ja Marja-Liisa Kirvesniemi innostavat lapsia liikkumaan ja tapaavat ikäihmisiä hoivakodeissa edesmenneen olympiavoittaja Kalevi Hämäläisen kotikunnassa Juvalla..

Juvalla koetaan maanantaina hiihtourheilun suuri hetki, kun takavuosien mestarihiihtäjät Siiri ”Äitee” Rantanen ja Marja-Liisa Kirvesniemi sauvovat rinta rinnan, kunniakujaa pitkin olympiavoittaja Kalevi Hämäläisen patsaalle.
 Kunniakujan puolen kilometrin matkalle muodostivat mestarihiihtäjien ikätoverit. Tapahtuma on Eläkeliiton paikallisyhdistyksen järjestämä koko kansan liikuntapäivä.
 Meneillään oleva hiihtoloman ja Seefeldin MM-hiihtojen välipäivä toivotaan vetävän ladun varrelle myös paljon nuorempaa väkeä.
 – Sanoisin, että kolmenumeroinen luku väkeä. Se on tavoitteena, tapahtuman järjestelyistä vastaava pitkän linjan hiihto- ja suunnistusmies Heikki Karvinen myhäilee. Mies on ollut aikoinaan järjestämässä suunnistuksen suurtapahtumia kotikunnassaan.
 Karvinen sai "hullun ajatuksen" hieman kunnianhimoisemman liikuntapäivän järjestämisestä viime vuoden lopulla. Rivakkaotteinen mies tarttui toimeen samantien.
 – Soitin Siiri Rantasella ja hän näytti vihreää valoa. Marja-Liisan kanssa olemme tehneet kymmeniä vuosia yhteistyötä ja hän lupautui heti tulemaan mukaan.
 Heikki Karvinen ja kenttämestari Pertti Sistonen. Petri Vironen / Yle
 Suomalaisen hiihdon suurnimet ovat juvalaisten parissa pitkin päivää. He tapaavat kaikenikäistä väkeä päivän kuluessa.
 – Marja-Liisa opettaa lapsille hiihtämistä aamuyhdeksästä lähtien. Kalevin patsaalla käymisen jälkeen lähdemme vierailulle Juvan kahteen vanhusten hoivakotiin. He ovat aikoinaan olleet kannustamassa sekä Siiriä että Marja-Liisa.
 –Nyt haluamme osoittaa kunnioitusta näillä sukupolville, jotka ovat aikoinaan Suomen hyvinvointia rakentaneet, Heikki Karvinen luonnehtii.
 Kolme olympiavoittajaa Siiri Rantanen  (s. 1924) voitti urallaan kolme olympia- ja viisi MM-mitalia Marja-Liisa Kirvesniemi  (s. 1955) voitti urallaan seitsemän olympia- ja kahdeksan MM-mitalia Kalevi Hämäläinen  (1932-2005) voitti olympiakultaa, MM-kultaa ja MM-pronssia
 Suuren urheilujuhlan ainekset ovat Juvalla kasassa klo 11 aikoihin, että naiset hiihtävät rinta rinnan muutaman sadan metrin matkan urheilukentän laitaa pitkin Kalevi Hämäläisen patsaalle. Patsaalle lasketaan kukkalaitteet ja rintanumerolappu, joka on varustettu numerolla 1. Hämäläinen voitti olympiakultaa Squaw Valleyssa vuonna 1960 hiihtämällä numerolla 1.
 – Kalevi ja Siiri kuuluivat samaan hiihtomaajoukkueisiin neljissä eri arvokisoissa, kaksissa olympialaisissa ja kaksi MM-kisoissa Heikki Karvinen muistuttaa.
 Hämäläistä ja Rantasta yhdistää myös kokemus huonosta kohtelusta kisavalinnoissa. Rantanen jäi valitsematta vuoden 1964 olympialaissa ja Hämäläinen koki saman kohtalon neljä vuotta myöhemmin.
 – Siiri kärsi ikärasismista ollessaan jo 39-vuotias. Myös Marja-Liisa sai aikoinaan paljon arvostelua osakseen ennen nousua arvokisamitaleille, Karvinen huomauttaa.

Suuret hiihtolegendat kohtaavat – ”Äitee” Rantanen ja Marja-Liisa Kirvesniemi ripustavat rintanumeron menehtyneen olympiavoittajan patsaalle


Summary: Kim Jong-unin uskotaan matkustaneen Kiinan halki Vietnamin rajalle panssaroidulla junallaan.

Pohjois-Korean johtajan  Kim Jong-unin  oletettiin lauantaina saapuneen Kiinaan matkallaan Vietnamiin.
 Mediatietojen mukaan Kimin panssaroitu juna ylitti Kiinan vastaisen rajan lauantaina ja saapui Dandongin kaupunkiin yhdeksältä illalla paikallista aikaa.
 Kimin mukana olemisesta junassa ei tosin ollut varmuutta, sillä hän on pitänyt matkasuunnitelmansa visusti salassa. Poliisin runsas ja näkyvä läsnäolo viittasi kuitenkin siihen, että juna kuljettaa Kimiä. Junan ikkunat oli suljettu.
 Kim on ennenkin matkustanut Pekingiin panssarijunallaan. Hänen oletetaan tapaavan Kiinan johtoa joko meno- tai paluumatkalla.
 Kim tapaa Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  Hanoissa ensi viikolla.
 Aiheesta lisää:
 Pohjois-Korean Kim matkustaa Trumpin tapaamiseen 2 500 kilometriä junalla ja autolla – Vietnamissa suljetaan moottoritie
 Video: Hanoi hullaantuu huippukokouksesta – Pienyrittäjät koittavat saada oman siivunsa Kimin ja Trumpin tapaamisesta

Pohjois-Korean Kimin oletettiin saapuneen Kiinaan


Summary: Virkamiehet työstävät parhaillaan sote-paketin muutosehdotuksia sosiaali- ja terveysvaliokunnan käsiteltäväksi.

Johtavan sote-virkamiehen  Päivi Nergin  mukaan EU:n hyväksyntä sote- ja maakuntauudistukselle voidaan ehkä hoitaa kevyemmällä menettelyllä, ja raskasta lupaprosessia ei välttämättä tarvita.
 Perustuslakivaliokunta vaati eilen lausunnossaan  parikymmentä muutosta lakipakettiin. Ministeriöiden virkamiehet työstävät viikonlopun aikana ratkaisuehdotuksia sote- ja maakuntalakeihin.
 Perustuslakivaliokunta edellytti EU:n notifikaatiomenettelyä, muuten erityisesti kokoomukselle tärkeää valinnanvapauden voimaantuloa olisi lykättävä. Notifoinnilla varmistetetaan, ettei valinnanvapauslaki riko EU:n kilpailulainsäädäntöä laittoman valtiontuen muodossa.
 Soten projektijohtaja Päivi Nerg sanoo, että valinnanvapauslait voidaan ehkä hoitaa myös oikeusvarmuusilmoituksella.
 – Perustuslakivaliokunta on lausunnossaan korostanut notifikaatiomenettelyä, mutta sitten johtopäätöksissä he ovat nostaneet esille myöskin tällaisen oikeusvarmuusilmoitusmenettelyn eli siellä on kaksi vaihtoehtoa, kertoo valtiovarainministeriön alivaltiosihteeri Nerg.
 Oikeusvarmuusilmoitus mahdollistaisi valinnanvapauslakien etenemisen eduskunnassa.
 Sitä käyttämällä valinnanvapauslait voitaisiin hyväksyä jo tällä vaalikaudella, ja tarvittaessa niihin tehtäisin muutoksia myöhemmin. Notifikaatiossa taas pitäisi odottaa EU-komission, ja mahdollisesti myös EU-tuomioistuimen päätöstä ennen kuin lait voivat tulla voimaan. Tämä voi viedä vuosia.
 – Oikeusvarmuusilmoitus voidaan tehdä tilanteessa, jossa kansallisvaltio katsoo, että meillä on ei-taloudellinen järjestelmä, mutta on epävarma siitä, että onko tässä osia, jotka tulisi nyt käydä komission kanssa lävitse. Oikeusvarmuusilmoitus on vähän kuin notifikaation esiaste, sen jälkeen voidaan olla tilanteessa, jossa notifikaatio saattaa tulla kyseeseen, Nerg kuvailee.
 "Poliittista arviointia tullaan varmasti tekemään"
 Vähentääkö oikeusvarmuusilmoitus riittävästi valinnanvapauslakiin liittyvää oikeudellista epävarmuutta, kun se ei ole EU:n hyväksyntä?
 – Siihen on aivan liian aikaista ottaa kantaa. Juristit käyvät tällä hetkellä läpi todella tarkkaan perustuslakivaliokunnan lausuntoa ja asiantuntjioiden mielipiteitä. Katsotaan, mikä on riittävä tässä tilanteessa. Kun tämä asia ei ollut velvoittavassa ponnessa, niin myös poliittista arviointia tullaan varmasti tekemään, Nerg toteaa.
 Hallituksen muutosehdotukset tulee saada eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunnalle tiistaina ja keskiviikkona. Heti maanantaina kokoontuvan valiokunnan on otettava huomioon perustuslakivaliokunnan esittämät korjausehdotukset. Tahti on tiukka, vaalitauko siintää jo maaliskuun puolivälissä.
 Opposition edustajat  ja  asiantuntijat  epäilevätkin, ettei aika riitä millään 20 ponnen eli muutosesityksen käsittelyyn.
 Projektijohtaja Päivi Nergilla riittää kuitenkin vielä uskoa, että sote saadaan maalin tällä vaalikaudella.
 – Työmotivaatio on tällä hetkellä kova. Nyt teemme kaikkemme ja käännämme kaikki kivet. Toki se vaatii sekä virkamiehiltä että sote-valiokunnalta todella kovasti työtä.
 Myös hallituksen reformeista vastaavat ministerit käsittelevät viikonloppuna virkamiesten ratkaisuehdotuksia. Ministereiden mielestä oli liian aikaista kommentoida asiaa ennen perusteellista analyysia.
 23.02.2019 klo 22.05 Jutun otsikkoa ja myös itse juttua on tarkennettu siltä osin, että kohtaa, jossa valinnanvapauden EU-kelpoisuus voidaan hoitaa kevyemmällä tavalla on muutettu mahdollisuudeksi.
 Lue myös:
 RKP:n Anna-Maja Henriksson: Sotea ei ehditä käsitellä – “Ongelmat ovat liian suuria, tästä ei tule valmista”
 Sote-uudistusta kovin sanoin arvostellut Jan Vapaavuori: "On hyvä asia, että huono uudistus ei mene eteenpäin"
 Analyysi: Perustuslakivaliokunta nosti tuttuja ongelmia sote-pöytään – Riittääkö aika kunnollisten ratkaisujen löytämiseen?
 Perustuslakivaliokunta esittää lausunnossaan useita muutoksia sote-uudistukseen – “Tässä on kyllä työtä”
 EU-professorit tylyinä: Ei valinnanvapautta ilman komission ennakkoarviota
 Yhä jatkuva sote-saaga  – tässä lyhyesti soten käänteet viime  hallituskausilta

Sote-johtaja Nerg: Valinnanvapauslakien EU-kelpoisuus voidaan ehkä hoitaa kevyemmällä tavalla


Summary: Rundmanilla on parhaillaan myös toinen tunnettu isärooli Hamlet-näytelmän Poloniuksena Turussa.

Muumilaakso-sarja alkoi tänään  Yle Areenassa  ja TV2:lla. Animaatiosarjasta on tehty useammankieliset versiot, ruotsinkielisessä Muumipapaa näyttelee  Carl-Kristian Rundman . Monia äänirooleja jo aiemmin tehnyt Rundman kertoi Puoli seitsemän -ohjelmassa miten kansainvälistä animaatiosarjaa tehdään.
 – Ensin on tehty englanninkielinen versio, joka on referenssiäänenä meille. Alkuperäiset äänet tehdään ilman kuvaa, ja kuvat tehdään se mukaan miten alkuperäiset näyttelijät ovat esittäneet repliikit. Meidän tehtävänä on sovittaa repliikkimme siihen puheeseen ja kuvaan.
 Aina se ei ole niin helppoa, koska kielet ovat erilaisia.
 – Jos ajattelee suomen kieltä, siinä on yleensä enemm'n tavuja kuin esimerkiksi englannin kielessä. Esimerkiksi kaikille tuttu lause "I love you" ja "Minä rakastan sinua". Toisessa on kolme tavua, toisessa kahdeksan.
 Englanninkielisessä versiossa on paljon nimekkäitä näyttelijöitä  Kate Winsletistä   Rosamund Pikeen  ja  Jennifer Saundersiin  – pääsivätkö he helpommalla?
 – Ehdottomasti ovat päässeet helpommalla, nauraa Rundman. He ovat tehneet tosi hienoa työtä, mutta kyllä minulle sellainen tunne tuli kun olin studiossa, että nyt muumit tulee kotiin, kun me tehtiin se täällä.
 Ofelian isänä Turussa
 Tällä hetkellä Rundman näyttelee Turun kaupunginteatterissa  Hamlet -näytelmän Poloniusta. Tekstiltään perinteisen mutta visualisesti modernin version on ohjannut  Paavo Westerberg .
 – Me käytämme  Eeva-Liisa Mannerin  käännöstä ja ollaan sille aika uskollisia. Mutta mukana on myös viitteitä moderniin viihdemaailmaan ja teoksiin, jotka on kirjoitettu Hamletin päälle.
 Rundmanin roolina on Polonius, Hamletin rakastetun Ofelian isä. Siinäkin hahmossa on samaan aikaan vanhaa ja modernia.
 – Polonius voidaan helposti tulkita koomiseksi hahmoksi. Siitä minäkin lähdin liikkeelle, mutta siitä muotoutui eräänlainen tämän päivän politiikan maailman spin-doctor, lobbari. Taustavaikuttaja joka suunnitelee ja säätää mitä julmimpia juttuja. Mukana on paljon pimeitä sävyjä.
 Katso Carl-Kristian Rundmanin koko haastattelu  Yle Areenasta

Mumipapan näyttelijä Carl-Kristian Rundman: "Tuli sellainen olo, että nyt muumit tulee kotiin"


Summary: Kuluttajille on myyty jo vuosia entistä suurempia näyttöjä ja yhä enemmän megapikseleitä. Taittuva puhelin on uutta.

Barcelonan telemessuilla kännykkäjätit nokittelevat toisiaan: Kenellä on suurin ruutu? Tai eniten megapikseleitä?
 Vuodesta toiseen sama virsi. Kovin vähän on tapahtunut sen jälkeen, kun kosketusnäyttö vakiintui puhelinten käyttöliittymäksi.
 Kuluttajat ovat kisaan jo kyllästyneet. Heitä kiinnostaa kännykkää enemmän ne sovellukset ja palvelut, joita kännykällä voi käyttää. Sovellusten pyörittämiseen ei useinkaan tarvita sitä kaikkein uusinta puhelinta, miksi siis vaihtaa?
 Tutkimusyhtiöiden mukaan älypuhelinten myynti laski viime vuonna noin neljä prosenttia.
 Counterpoint Researchin  mukaan  megapikselit, suuremmat näytöt ja sormenjälkilukijat eivät ole sellaisia ominaisuuksia, jotka saisivat kuluttajat vaihtamaan puhelimia entistä useammin.
 Tänä vuonna kännyköissä on kuitenkin yksi ominaisuus, jota ei ole ennen nähty.
 Ne taittuvat.

 Auki, kiinni, auki, kiinni...
 Huawei, Samsung, Royole ja TCL tuovat markkinoille puhelimia, jotka mahtuvat taskuun kuin kännykkä, mutta aukeavat tarpeen tullen tabletiksi.
 Messuvieraat tungeksivat, mutta eivät pääse näitä ihmelaitteita hipelöimään. Puhelimet on lukittu käytävien varsille lasivitriineihin.
 Onnekkaimmat pääsevät katsomaan, kun yritysten esittelijät kääntelevät näyttöjä.
 Auki, kiinni, auki, kiinni... Huawein uusi Mate X aukeaa yhdeksi isoksi näytöksi.
 Se on itse asiassa hyvin kiinnostavaa, sillä saranakohdassa ei ole rumaa ryppyä tai saumakohtaa. Yhdellä isolla näytöllä voidaan ajaa yhtä tai useampaa sovellusta kerrallaan.
 Todellinen insinöörintyön taidonnäyte, mutta saadaanko taitettavilla puhelimilla älypuhelinkauppaan vauhtia?
 Ei ainakaan lyhyellä tähtäimellä. Hinta pitää satunnaisostajat loitolla. Samsung Galaxy Fold maksaa noin kaksi tuhatta euroa ja Huawein Mate X vielä selvästi enemmän. Harva odottaa kuluttajien ryntäävän kauppoihin.
 Tutkimusyhtiö Strategy Analyticsin mukaan taitettavien älypuhelinten myynti jää tänä vuonna alle kahteen miljardiin euroon, mikä on pieni siivu satojen miljardien eurojen älypuhelinmarkkinasta.
 Tulevina vuosina teknologian hinta kuitenkin laskee. Näin on käynyt uuden teknologian kohdalla aina.
 Kokonaan toinen asia on se, onko tälle uudelle ominaisuudelle suurta kysyntää. Tavallistenkin tabletien myynti on ollut laskussa jo pitkään.
 HMD ei taitu
 Nokian kännyköitä myyvän HMD:n harmiksi suurin messuhype keskittyi tänä vuonna taittuviin puhelimin.
 Yhtiö esitteli viisi puhelinta , mutta niistä yksikään ei taitu.
 Nokia 9 Pureview -huippumallissa on kuitenkin peräti viisi kameraa, joiden tuottama kuva yhdistyy yhdeksi huippulaatuiseksi kuvaksi.
 Juha-Matti Mäntylä / Yle
 Hyvä kuva ei ole uusi myyntiargumentti, mutta ainakin se on kuluttajille tuttu. Hyvästä kuvasta kuluttajat ovat olleet myös valmiita maksamaan.
 HMD:n uuden Nokia-lippulaivapuhelimen hinta on noin 600 euroa.
 Se on liikaa useimmille, mutta melko vähän verrattuna Samsungin tai Huawein uusiin taittuviin puhelinmalleihin.
 Hinnoittelu tuntuu järkevältä.
 "Maailman neljänneksi suurin"
 – Mikä on maailman neljänneksi myydyin älypuhelin?
 Tamperelaisen OptoFidelityn johtajat  Ilmo Lounasmaa  ja  Hans Kuosmanen  esittävät kysymyksen äänellä, josta voi päätellä, ettei vastaus ole OPPO eikä Xiaomi.
 Maailman neljänneksi myydyin älypuhelin on nimittäin  käytetty  älypuhelin.
 Opto Fidelityn johtajat Hans Kuosmanen ja Ilmo Lounasmaa. Juha-Matti Mäntylä / Yle
 Viime vuonna myytiin noin 150 miljoonaa kierrätyspuhelinta. Niiden kunnon testaaminen ihmistyönä on valtava urakka, ja usein testauksen laatu vaihtelee. Tätä tarkoitusta varten suomalaisyritys kehittää testausrobotteja.
 Yhtiö on toimittanut jo pitkään robotteja maailman suurten älypuhelinvalmistajien tarpeisiin. Nyt tähtäimessä ovat käytettyjen puhelinten myyjät.
 Hans Kuosmanen ymmärtää, miksi kuluttajat ovat laittaneet puhelinhankintoja jäihin. Kun uusia mullistavia ominaisuuksia ei kuulu, useimmat pärjäilevät varsin hyvin kaksi vuotta vanhalla puhelimella.
 – Uusien puhelinten myynti lähtee liikkeelle, kun tarjolle tulee todellinen killeritoiminto, hän sanoo.
 – Samsung toi taitettavan puhelimen kahden tuhannen dollarin hintaluokkaan, mutta volyymi ei todennäköisesti kasva kovin suureksi. Ja viidennen sukupolven teknologian yleistymiseenkin voi mennä kännyköissä vielä aikaa.
 Tässä tilanteessa käytettyjä puhelimia testaavilla roboteilla riittää kysyntää.
 Lounasmaa ja Kuosmanen sanovat, että tänä vuonna yhtiön roboteilla tutkitaan miljoonia puhelimia.

Tämä on nyt uusinta uutta: taittuva puhelin – ja hintalappu noin kaksituhatta euroa


Summary: Valtiontelevision ohjelmassa esiteltyjen maalien valinta herättää kysymyksen, ovatko toimittajien tiedot ajan tasalla.

Venäjän valtiollisella Russia-1-televisiokanavalla esitettiin eilen sunnuntaina ohjelma, joka on herättänyt kummastusta länsimaissa.
 Ohjelmassa mainostettiin Venäjän asevoimien kehittelemää 3M22 Tsirkon -ohjusta, jonka sanotaan olevan hypersoninen, eli se kykenee lentämään yli viisinkertaisella äänennopeudella. Julkisuudessa on puhuttu, että Tsirkon-ohjuksen nopeus olisi kahdeksan tai yhdeksän kertaa äänen nopeus.
 Ohjelmassa näytettiin myös kartta, jossa oli viisi kohdetta Yhdysvalloissa. Näihin kohteisiin Tsirkon-ohjuksilla iskettäisiin, jos maiden välillä syttyisi sota, ohjelmassa kerrottiin.
 Ohjelman aihe liittyi presidentti  Vladimir Putinin  viime viikolla pitämään TV-puheeseen, jossa hän mainitsi, että Venäjä on valmis "Kuuban kriisin kaltaiseen" tilanteeseen, jos Yhdysvallat sellaista haluaa.
 Vesti nedeli -ohjelmassa valitut kohteet olivat Yhdysvaltain asevoimien johtokeskuksia. Ensimmäinen niistä olisi Yhdysvaltain puolustusministeriö Pentagon, jossa sijaitsee monia komentokeskuksia sekä Yhdysvaltain puolustushaarakomentajien neuvosto.
 Toisena mainittiin Yhdysvaltain presidenttien lomanviettopaikka Camp David, joka sijaitsee noin 100 kilometrin päässä Washingtonista. Myös siellä on bunkkeriin rakennettu asevoimien johtokeskus.
 Seuraavat ohjelmassa mainitut kohteet herättävätkin ihmetystä. Ohjelman toimittaja nimesi Fort Richien, joka on Marylandissa sijaitseva koulutuskeskus, sekä McClellanin lentotukikohdan Kaliforniassa.
 Molemmat tukikohdat on suljettu jo vuosia sitten, Fort Richie vuonna 1998 ja McClellan 2001. Myös Venäjän johtoa lähellä oleva  Sputnik-uutistoimisto ihmetteli , miksi nämä kohteet mainittiin.
 Viidentenä kohteena nostettiin esiin Washingtonin osavaltiossa sijaitseva laivaston kommunikaatiokeskus Jim Creek.
 Venäjän Tsirkon-ohjus ei ole vielä palveluskäytössä, mutta kehitystyön päätyttyä se on määrä sijoittaa sukellusveneisiin, jotka toimisivat Yhdysvaltain lähivesillä. Tsirkonin valtava nopeus tekee siitä lähes mahdottoman torjua.
 Venäjän ja Yhdysvaltain välillä on käynnistynyt uusi varustelukilpa sen jälkeen, kun Yhdysvallat irtautui keskimatkan ohjukset kieltävästä INF-sopimuksesta. Molemmat maat syyttävät toisiaan sopimuksen rikkomisesta.

"Näihin kohteisiin hypersoniset ohjukset iskisivät USA:ssa" – Venäjän TV:ssä esiteltiin omituinen lista ydinaseiden maaleista


Summary: Hallinto-oikeuden mukaan kapitulin moitteessa oli kyse huomautukseen rinnastettavasta kehotuksesta ja ettei kapitulin päätös ollut valituskelpoinen.

Samaa sukupuolta olevien vihkiminen avioliittoon

Hallinto-oikeus jätti tutkimatta samaa sukupuolta olevia pareja vihkineen papin valituksen tuomiokapitulin päätöksestä. Helsingin hiippakunnan tuomiokapituli antoi syyskuussa 2017 pastori  Kai Sadinmaalle  vakavan moitteen samaa sukupuolta olevien parien vihkimisestä.
 Tuomiokapituli on hiippakunnan yleistoimielin, joka johtaa hiippakunnan hallintoa ja toimintaa. Suomessa on yhdeksän luterilaista hiippakuntaa, joista Helsingin hiippakunta on yksi.
 Kapituli katsoi, että Sadinmaa toimi vastoin pappisviran velvollisuuksia ja pappislupausta. Yhteiskunnallisesti aktiivisena pappina tunnettu Sadinmaa järjesti tuomiokapitulin päätöstä odottaessaan tempauksen, jossa istui jalkapuussa vihkimänsä miesparin kanssa.
 Hallinto-oikeudessa Sadinmaa vaati tuomiokapitulin päätöksen kumoamista. Helsingin hallinto-oikeus kuitenkin totesi, että kapitulin moitteessa oli kyse huomautukseen rinnastettavasta kehotuksesta vastaisen varalle ja ettei kapitulin päätös ollut valituskelpoinen.
 Lue lisää:
 Kohupappi Sadinmaa hakee muutosta tuomiokapitulilta saamaansa vakavaan moitteeseen

Hallinto-oikeus ei tutkinut jalkapuupapin valitusta – tuomiokapituli antoi moitteet samaa sukupuolta olevien vihkimisestä


Summary: Valvontakamerassa näkyy isännöitsijän mukaan kuinka pihalla juostiin tuliase kädessä. Poliisi ei ole vahvistanut tietoa.

Suuren poliisioperaation sunnuntai-iltana Turun keskustassa aiheuttanut puukottaja on edelleen karkuteillä.
 Poliisi ei vielä ole päässyt kuulemaan uhria, sillä Tuureporinkadulta penkiltä löydetty noin 30-vuotias uhri on yhä sairaalahoidossa. Vakavasti haavoittunut mies ei kuitenkaan poliisin sairaalasta saamien tietojen mukaan ole hengenvaarassa.
 Tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Jussi Helesvirta  ei tässä vaiheessa halua kommentoida tarkemmin  puukotukseen johtaneita tapahtumia .
 – Poliisi selvittää tällä hetkellä tapahtumaan liittyviä taustatietoja. Yritämme haarukoida tietoja ja päästä siten tekijän jäljille.
 Poliisi tutkii muun muassa tietoa, että uhria olisi uhkailtu pieleen menneiden huumekauppojen jäljiltä rikollisten suosimassa salaisessa Tor-verkossa.
 – Saimme Tor-verkon keskustelun tietoomme viime yönä, Helesvirta kommentoi Ylelle maanantaina.
 Epäonnisista huumekaupoista kertoi ensimmäisenä  Turun Sanomat  (maksumuurin takana).
 Tuureporinkadulla sijaitsevan taloyhtiön isännöitsijä  Jukka Kulo  kertoo Ylelle uhrin olleen taloyhtiön asukas. Mies oli muuttanut vasta hiljakkoin taloyhtiöön, ja hänen käytöksensä oli kiinnittänyt isännöitsijän huomion jo aiemmin.
 – Hänen käyttäytymisensä oli vähän hysteeristä ja hän oli pelokas, kertoo Kulo.
 Tekijällä myös ampuma-ase?
 Taloyhtiön valvontakamera on taltioinut sunnuntai-illan tapahtumia, ja hyvälaatuinen kuvamateriaali on poliisin hallussa.
 Isännöitsijä Jukka Kulon mukaan tallenteesta näkyy, että tekijällä olisi ollut myös ampuma-ase.
 – Ase oli kädessä, se on tunnistettavissa. Kovin siinä juostiin pihalla pakoon, kuvailee Kulo Ylelle valvontakameratallenteen sisältöä.
 Poliisi ei kuitenkaan vahvista tietoa mahdollisesta ampuma-aseesta.
 Tutkinnanjohtaja Helesvirta ei halua kommentoida Ylelle tekovälineitä millään tapaa. Poliisin sunnuntai-iltana antamien tietojen mukaan tapahtumista ei kuitenkaan aiheutunut sivullisille vaaraa.
 Isännöitsijä Kulo kertoo sunnuntai-illan tapahtumista jääneen jälkiä myös taloyhtiön rappukäytävään.
 – Seinästä löytyi teräaseen ja potkujen jälkiä. Kyllä siinä välien selvittelyä on ollut vähän kovemminkin.
 Poliisi otti kiinni yhden ihmisen tapaukseen liittyen. Noin kolmekymppinen mies kuitenkin vapautettiin myöhemmin yön aikana, kun hänet oli saatu puhutettua. Kiinniotettuna ollutta miestä ei epäillä rikoksesta, kertoo tutkinnanjohtaja, rikoskomisario Jussi Helesvirta.
 Tapausta tutkitaan tapon yrityksenä. Poliisi pyytää tapahtumista yleisön havaintoja.

Turun Tuureporinkadun puukottaja yhä karkuteillä – uhria uhkailtiin Tor-verkossa huumekauppojen jälkeen?


Summary: Vasenkätiset pärjäävät taistelulajeissa oikeakätisiä paremmin, kertovat brittitutkijat.

Uusi tutkimus saattaa auttaa selittämään, miksi vasenkätisiä ylipäätään on olemassa. Tutkimuksesta kertoi  brittilehti Times .
 Vasenkätisyyteen liitetään lehden mukaan paljon huonoja puolia, alkaen jo siitä, että "vasurin" pitää sopeutua toimimaan oikeakätisten maailmassa.
 Aiempien tutkimusten mukaan vasenkätiset sairastuvat oikeakätisiä useammin skitsofreniaan, syntyvät kevyempinä ja kuolevat nuorempina, Times luettelee. Palkkakin saattaa olla  oikeakätistä pienempi .
 Huonoista puolista huolimatta vasenkätisyys ei ole kadonnut ihmiskunnasta evoluution myötä. Yksi selitys saattaa olla väkivalta.
 Argumentointi menee tiivistetysti niin, että vasenkätisyys on taannut etulyöntiaseman taisteluissa ja siten antanut vasenkätisille mahdollisuuden pärjätä hyvin väkivaltaisina aikoina – dominoida, saada jälkeläisiä ja levittää geenejään.
 Pieni, mutta merkittävä ero?
 Monissa lajeissa vasenkätisyys voi suoda etuja, sillä vasuri voi yllättää vastustajan esimerkiksi "vääräkätisyydellä" eli käyttämällä puolta, johon vastustaja ei ole tottunut. Tutkimukset eivät kuitenkaan todista, että vasenkätiset olisivat oikeakätisiä parempia taistelulajeissa.
 Thomas Richardsonin  uusi tutkimus näyttää kuitenkin vahvistavan, että vasenkätiset pärjäävät taisteluissa oikeakätisiä paremmin.
 Tohtorintutkintoaan tekevän Richardsonin ja  Tucker Gilmanin  tutkimus koskee noin 9 800 nyrkkeilijää ja vapaaottelijaa ja heidän tuloksiaan.
 Vain suoraviivaisten voittojen ja tappioiden sijaan tässä tutkimuksessa arvioitiin menestystä suhteessa vastustajan taitotasoon, eli mitä parempi vastustaja, sen paremmat pisteet.
 Näin pistetytettynä satunnainen vertailu vasen- ja oikeakätisten välillä johti siihen, että 54 prosentissa tapauksista vasenkätinen nyrkkeilijä oli parempi. Erityisen suuri ero ei ole, mutta tässä tutkimuksessa se oli näkyvissä.
 Koko tutkimus on julkaistu  BioRxiv-nettijulkaisussa .

Uusi tutkimus voi auttaa selittämään, miksi vasenkätiset eivät ole kadonneet – Kavalassa maailmassa kannattaa olla vasuri