Summary: Jutun lopussa olevaan kyselyyn vastaamalla voit kertoa, millaiset asiat nuorten mielenterveyteen vaikuttavat, ja onko apua helppo saada.

Mielenterveyden häiriöt ovat koululaisten ja nuorten aikuisten tavallisimpia terveysongelmia. Erilaisista mielenterveyden häiriöistä kärsii 20–25 prosenttia nuorista.
 Masennusta ja ahdistuneisuutta kokevat erityisesti yläkoulua ja toisen asteen oppilaitosta käyvät tytöt, viimeisimmän kouluterveyskyselyn mukaan joka viides heistä.
 Myös erikoissairaanhoidon nuorisopsykiatrian poliklinikoilla, joissa hoidetaan toimintakykyä haittaavia vakavia mielenterveysongelmia, lähetteiden määrä on kasvanut viime vuosina voimakkaasti.
 Tämä kaikki kuulostaa hälyttävältä. Tutkimusten mukaan vakavien mielenterveyden häiriöiden määrä ei kuitenkaan ole lisääntynyt väestötasolla.
 Mielenterveyspalveluiden kysynnän kasvua on usein selitetty sillä, että nuoret hakevat aiempaa herkemmin apua ongelmiinsa.
 Selvää on lähinnä se, että merkittävä osa nuorista ei voi hyvin.
 Painetta monesta eri suunnasta
 Tamperelaisessa lukiossa koulupsykologin vastaanotolla käydään erityisesti uupumuksen, masennuksen ja ahdistuneisuuden takia.
 – Erityisesti tyttöjen uupumus on asia, josta kannan huolta, sanoo Tammerkosken lukion koulupsykologi  Anssi Tikkanen .
 Hänen mukaansa täysi-ikäisyyttä lähestyviä nuoria kuormittavat erilaiset ulkopuolelta tulevat paineet ja vaatimukset. Koulumenestys ja jatko-opintoja koskevat päätökset ovat vain yksi niistä.
 – Pitäisi tietää tosi nuorena, mitä haluaa. Lisäksi tulevat rooliodotukset, joiden mukaan pitäisi olla hauska, kaunis, kunnollinen, tunnollinen ja pystyvä. Kuka meistä sellaiseen pystyy?
 Tikkasen mukaan hyviäkin uutisia on: nuoret kuuluvat sellaiseen sukupolveen, joka ymmärtää hakea itselleen apua. Ongelmista puhuttaessa vähemmälle huomiolle jää usein myös se, että suurin osa suomalaisista nuorista voi edelleen hyvin.
 Hän toivoo, että nuoret olisivat itselleen ja toisilleen armollisempia.
 – Toivoisin sellaista yhteiskunnallista muutosta laajemminkin, että yrittäisimme muuttaa ajattelua ja puhetapoja myönteisemmiksi ja lisätä kehumisen kulttuuria. Se tekisi meidän kaikkien olemassaolosta helpompaa.
 Yle tekee laajaa artikkelia nuorten mielenterveyspalveluista. Kaipaamme näkemyksiä ja kokemuksia myös nuorilta – allaolevaan kyselyyn vastaamalla voit kertoa oman mielipiteesi.

Masennus, ahdistus ja uupumus ovat erityisesti nuorten tyttöjen ongelmia – kysymme nyt nuorten mielipidettä mielenterveyden häiriöistä ja avun saamisesta


Summary: Paikka farkuissa on ympäristötietoisen kuluttajan tavaramerkki

Joensuulaisen korjausompelijan  Anna-Kaisa Soivuoren  saumuri hurisee työhuoneella tasaiseen tahtiin. Pyjaman flanellinen kangas soljuu tottuneesti sormien lomitse. Menossa on housujen sivusaumojen levennys.
 Korjausompelijoiden kasvavaan työmäärään on useita syitä, muun muassa kulutustottumusten muutokset.
 – Ihmiset haluavat nykyisin kierrättää myös vaatteita ja ottaa huomioon ympäristön, ekologisuuden ja eettisyyden. Käytettyjä vaatteita ei haluta heittää hukkaan, sanoo Soivuori.
 Toisaalta osaavia käsiä työllistävät niin sanotut halpavaatteet, jotka voivat olla huonolaatuisia jo ostettaessa.
 Myös netistä ostettuja vääränkokoisia vaatteita kulkeutuu korjausompelijan pöydälle.
 Vaikka korjausompelijoiden työmäärä on kasvanut, on tekijöiden määrä vähentynyt pikkuhiljaa.
 – Esimerkiksi Joensuun kaupunkialueella on alle kymmenen ammattitaitoista korjausompelijaa, kertoo Taito Pohjois-Karjalan toiminnanjohtaja  Tuija Tekin.
 Korjausompelijan työ vaatii näppäriä sormia ja tarkkaa silmää. Ari Haimakainen / Yle
 Vetoketjuja päivittäin
 Korjausompelija Anna-Kaisa Soivuori on saanut flanellisen pyjaman toivottuun kuosiin ja nyt on vuorossa jälleen kerran yksi vetoketju, tällä kertaa naisten puseroon.
 – Tosi paljon vaihdan vetskareita. Joku saattaa tuoda tänne 400 euroa maksaneen laadukkaan takin, jonka vetoketju on huono.
 Vetoketjujen lisäksi päivän työtunnit täyttyvät monenlaisista vaatteiden muokkauksista.
 – Lyhennän lahkeita ja hihoja ja muokkaan vaatteista sopiva. Esimerkiksi tällä hetkellä korjattavana on useita pitkiä juhlamekkoja Vanhojentansseihin. Täysin uuden valmistaminen on hyvin pienessä osassa minulla.
 Työtilanteesta kertoo tangossa roikkuvat mekot ja takit sekä vaatteita pursuavat pussit, kassit ja nyssäkät.
 Paikka on trendikäs
 Muodin uudet tuulet, arvot ja ihmisten ostokäyttäytyminen näkyvät ja kuuluvat myös ompelukoneen ja saumurin ääressä.
 – Kyllä sen kuulee lähestulkoon päivittäin, kun ihmiset päivittelevät pikamuotia ja kertakäyttökulttuuria. Nyt moni haluaa käyttää vaatteen loppuun, sanoo korjausompelija Anna-Kaisa Soivuori.
 Kuluttajien halu säästää ja ajatella ympäristöä on pantu merkille myös Taito Pohjois-Karjalassa.
 – Kasvava joukko ihmisiä ostaa nykyisin vähemmän, mutta laadukkaampia materiaaleja, esimerkiksi silkkiä, villaa ja puuvillaa. Niiden ikää halutaan pidentää korjaamalla, sanoo Taito Pohjois-Karjalan toiminnanjohtaja Tuija Tekin.
 Vastaisku pikamuodille on myös maailmalla leviävä “visible mending” eli näkyvä paikkaaminen tai parsiminen.
 – Paikka farkuissa ei ole enää köyhyyden merkki. Se saa nyt näkyä ja on oikein trendikästä. Se on tiedostavan kuluttajan status, kertoo Taito Pohjois-Karjalan käsityöneuvoja  Outi Santavuori .
 Korjausompelija Anna-Kaisa Soivuori on täystyöllistetty. Ari Haimakainen / Yle
 Nuoria toivotaan alalle
 Joensuulainen Anna-Kaisa Soivuori on toiminut korjausompelijana kolmisen vuotta. Hän tekee töitä yksinään ja kuuluu Osuuskunta Napakkaan.
 – Valmistuin Oulusta ammattiopistosta yli kymmenen vuotta sitten vaatetusalan artesaaniksi. Meille ei koulussa opetettu korjausta ollenkaan. Se on tullut ihan itseopiskeluna.
 Suoraan korjausompelijaksi ei voi nykyisinkään valmistua. Esimerkiksi ammattioppilaitos Riveriassa Joensuussa se kuuluu valinnaisena tekstiili -ja muotialan perustutkintoon.
 Riverian koulutuspäällikkö  Anna-Kaisa Räsänen  toivoo, että kiinnostus ompelijan ammattiin viriäisi myös nuorten keskuudessa.
 – Toivotaan, että innostus kasvaa sitä mukaa, kun siirrytään kestävämpään kulutukseen ja tarve korjausompeluun lisääntyy.
 Yksi tie alalle on Räsäsen mukaan oppisopimuskoulutus, mutta siinä ongelmana on sopivien harjoittelupaikkojen löytyminen.
 Taito Pohjois-Karjalan toiminnanjohtaja Tuija Tekin toivoo myös, että koulutukseen kiinnitettäisiin nykyistä enemmän huomiota.
 – Varmasti tarvitaan nuoria yrittäjiä alalle. Korjausompelijat käyvät pukuompelijan tai vastaavan koulutuksen Ehkä siellä kannattaisi tehdä sellaisia täsmäkoulutuksia, jotta yrittäjäksi olisi helpompi lähteä.
 Lue myös:
 Pikamuoti on kasvattanut vaatejätteen määrää: "Siinä vastuullisuus lentää romukoppaan" – testaa, tiedätkö pikamuodin vaikutukset
 "Muotiteollisuuden suunnan muuttamiseen tarvittaisiin vain kourallinen ihmisiä" – virolaisella Reet Ausilla on tähän resepti

Vastaisku pikamuodille näkyy korjausompelijan saumurin ääressä – töitä enemmän kuin ehtii tehdä


Summary: Kun jotain merkittävää tapahtuu, sen näkee nyt suorana Yleltä.

Yle Uutiset panostaa tulevana vuonna entistä vahvemmin suoriin erikoislähetyksiin verkossa ja televisiossa.
 Oli kyseessä sitten vaikkapa hallituskriisi, merkittävät ulkomaiset vaalit, Nobel-palkinnon jakaminen, erikoinen sääilmiö tai vakava onnettomuus, Yle välittää tapahtumat ja taustat suorana, ja usein paikan päältä.
 – Yleisö on kuluneen syksyn aikana todella löytänyt uutislive-lähetyksemme. Parhaimmillaan esimerkiksi hallituskriisin aikana yksittäisiä suoria verkkolähetyksiä seurasi satojatuhansia katsojia, Yle Uutisten ja ajankohtaistoimituksen päätoimittaja  Riikka Räisänen  sanoo.
 Esimerkkeinä erilaisista netin suorista erikoislähetyksistä Räisänen mainitsee Kuopion kouluhyökkäyksen seurannan ja Britannian parlamentin Brexit-keskustelut.
 Tärkeimmät uutislivet näkee suorana Yle TV1:ltä. Kaikki live-lähetykset löytyvät  Yle Areenasta ,  Yle.fi :stä ja  Uutisvahdista . Isoja uutistapahtumia seurataan tuttuun tapaan myös radiossa sekä hetki hetkeltä -seurantana Ylen verkossa.
 Samalla kun suoria erikoislähetyksiä lisätään, jäävät arkipäivien klo 15 tv-uutiset ja viikonlopun klo 11 tv-uutiset pois ohjelmistosta. Lähetykset korvataan tv-ruudussa uutiskehällä, joka kertoo sen hetken tärkeimmät uutiset.
 Yle Uutisten  selkokielinen tv-lähetys  nähdään jatkossa arkisin klo 15.05, kun se on aiemmin esitetty klo 16.40.
 "Totuus sattuu"
 Marja Sannikka.
Jussi Nahkuri / Yle
 Marja Sannikka  palaa ruutuun keväällä. Aiemmin  Sannikka & Ukkola  -ohjelmaa  Sanna Ukkolan  parina juontaneen Sannikan oma ajankohtaisohjelma aloittaa tammikuun lopussa.
 Marja Sannikka  -ohjelman slogan on "totuus sattuu". Tuottaja  Anu Vilkman  sanoo ohjelman tarttuvan ajankohtaisiin aiheisiin, joista ei puhuta riittävän suoraan.
 – Aiheet ovat ajankohtaisia. Viikon suurimpien kohujen sijaan katsomme, mitä vaikkapa vanhustenhoidossa tai työttömyydessä on pidemmällä ajalla tapahtunut.
 Ohjelman taustalla on katsojien toiveita kartoittaneet tutkimukset. Vilkmanin mukaan iso toive on ollut, että aiheita käsiteltäisiin kunnolla.
 – Odotan, että voimme tuoda sellaisen vaihtoehdon, jossa on puoli tuntia aikaa käsitellä yhtä aihetta ja tuoda siitä kokonaiskuva ja uutta ymmärrystä ihmisille, Vilkman sanoo.
 Marja Sannikka  nähdään Yle TV1:ssä perjantaisin klo 20 tammikuun 31. päivästä alkaen.

Ylen uutistarjonnassa muutoksia vuodenvaihteessa – live-lähetykset lisääntyvät, klo 15 tv-uutislähetyksen tilalle uutiskehä, Marja Sannikalle oma ohjelma


Summary: Etelä- ja Länsi-Suomessa isot järvet ovat vielä vailla jääpeitettä, vaikka yleensä tähän aikaan vuodesta jäätä on ollut muutama senttimetri. Lapissa  järviä peittää paikoin jopa tavanomaista paksumpi jää koska pakkasta on riittänyt.

Jos joku mielii järven jäälle pyhien aikana, kannattaa ainakin varoa isoja järviä, jotka ovat etelässä ja lännessä käytännössä vailla jääpeitettä. Osin myös Keski-Suomessa on järvialueita vailla jääpeitettä.
 – Jäätä löytyy Lapista ja Kainuusta sekä Itä-Suomesta. Pienet järvet ovat jäässä ja mitä suurempi järvi, sen todennäköisemmin siellä ei ole jäätä, sanoo johtava hydrologi  Bertel Vehviläinen  Suomen Ympäristökeskuksesta.
 Käytännössä jäättömiä ovat isot järvet Saimaa, Päijänne ja Oulujärvi, jonne mittaaja ei ole vielä edes voinut mennä mittaamaan, koska jää on niin ohutta. Suomen suurimman järven, Saimaan pohjoisosassa on 5–15 senttimetriä (cm) jäätä.
 Lappajärvi Etelä-Pohjanmaan järviseudulla on ainoa, missä jäätä on mitattu aika reilustikin.
 – Se on kuitenkin niin iso järvi, että jään paksuus voi vaihdella, ja selällä ei ole jäätä lainkaan. Isoja järviä välttäisin Keski-Suomesta pohjoiseen, ja etelään ei kannata edes yrittää, Vehviläinen varoittelee.
 Oheisesta kartasta voi katsoa järvien jääpeitteiden paksuutta eri puolilla Suomea. Esimerkiksi Enontekiön kunnassa Kilpisjärvellä jääpeite on 46 cm, kun taas Espoon Pitkäjärvellä ei ole lainkaan jäätä. Pohjois-Savossa Suonenjoella Iisveden jään paksuudeksi on mitattu 16 cm.
 Leena Luotio / Yle
 Yleensä tähän aikaan etelässä ollut muutama senttimetri jäätä
 Aikaisempiin vuosiin verrattuna Etelä- ja Länsi-Suomessa on jäätä normaalia vähemmän kuin yleensä tähän aikaan.
 Vehviläisen mukaan Lapissa ollaan sen sijaan ihan normaalissa tilanteessa. Siellä jääpeite voi olla jopa vähän normaalia paksumpi.
 Etelä- ja Länsi-Suomessa on yleensä ollut viidestä kymmeneen senttimetriä jäätä tähän vuodenaikaan.
 Järvet olivat jäässä pari viikkoa sitten etelässä, jolloin jään paksuus oli noin viisi senttimetriä. Nyt jäät ovat sulaneet, joten luistelijoiden ja muiden ulkoilijoiden kannattaa katsoa tarkkaan missä liikkuu.
 Yksi syy on ilmaston lämpeneminen
 Vehviläinen selittää poikkeuksellisia jääoloja osin tavanomaisella sään vaihtelulla, mutta oma osuutensa on ilmaston lämpenemisellä.
 – On se [ilmaston] lämpeneminenkin tuonut oman osansa. Talvet ovat olleet lämpimämpiä viimeisen kymmenen vuoden aikana. Sitähän tässä tietysti on myös näkyvissä, hän sanoo.
 Miten voi varmistua tavallisena ulkoilijana, että jää kestää, jos haluaisi mennä pyhien aikana ulkoilemaan?
 – Pitää olla aika takuuvarma, ennen kuin suosittelisin jäälle menoa. Jos on kaira, ja sieltä löytyy 10 senttimetriä jäätä joka kerta kun tekee reiän, sitten sen pitäisi kestää.
 Vehviläinen huomauttaa, että jos vähänkin epäilee, jäälle ei kannata mennä ollenkaan, koska jään paksuus vaihtelee eri paikoissa samassakin järvessä. Erityisen hankalia ovat virtaamakohdat ja isojen järvien selät.
 Merialueillakin jäätä on tavanomaista vähemmän
 Ilmatieteen laitoksen mukaan jäätä  merialueilla  on vain Perämeren pohjukassa ja pienissä lahdissa Vaasan, Tornion ja Kemin edustalla. Merijään paksuus on 15–30 senttimetriä. Ulompana on paikoin ohutta jäätä ahtautuneena 10–30 senttimetriä.
 Merialueilla jäätä on pitkäaikaiseen keskiarvoon verrattuna selvästi tavanomaista vähemmän.
 Yleensä tähän aikaan vuodesta jääpeite on kattanut Pohjanlahden rannikon ja Suomenlahden itäisen osan.

Saimaa, Päijänne ja Oulujärvi kärsivät jääkadosta – asiantuntija: Talvet ovat olleet tavallista lämpimämpiä viimeiset kymmenen vuotta


Summary: Taifuuni Phanfone riepotteli Filippiinejä joulupäivänä.

Filippiineille joulupäivänä iskeneen taifuuni Phanfonen tuhoista on alettu saada tarkempaa tietoa. Viranomaisten mukaan ainakin 28 ihmistä on kuollut taifuunissa ja uhriluvun pelätään yhä nousevan.
 Ainakin 12 ihmistä on vielä kateissa, kansallisen hätätilaviraston tiedottaja  Mark Timbal  kertoo uutistoimisto AFP:lle.
 – Ihmiset eivät odottaneet, että tämä myrsky olisi näin tuhoisa, Timbal sanoi Reutersille.
 Myrsky ajoi kodeistaan kymmeniä tuhansia rannikolla ja alavilla seuduilla asuvia, jotka joutuivat viettämään joulua evakuointikeskuksissa. Taifuuni on vaikuttanut yhteensä arviolta 185 000 ihmiseen, joista 45 000 oli väliaikaissuojissa perjantaina.
 Filippiineillä pyörremyrskyt ovat jokavuotinen ilmiö. Phanfone ei ole ollut poikkeuksellisen voimakas taifuuni, mutta sen reitille on osunut maan köyhimpiä ja vähiten kehittyneitä saaria.
 Phanfone on kulkenut samankaltaista reittiä kuin vuoden 2013 tuhoisa supertaifuuni Haiyan.
 Phanfone siirtyi Filippiinien yltä Etelä-Kiinan merelle torstaiaamuna. Perjantaina myrsky on liikkunut kohti Vietnamia, mutta sen ennustetaan heikkenevän huomattavasti ennen uutta rantautumista.
 Lue lisää:
 Ainakin 20 kuollut Filippiinien taifuunissa – tuhojen laajuus epäselvä netti- ja puhelinkatkojen vuoksi

Filippiinien taifuunin uhriluku nousee: Kuolleita ainakin 28


Summary: Tulevaisuutta ennustetaan usein pieleen. Silti tulevaan pitää katsoa, kirjoittaa Heikki Valkama blogissaan.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja kirjoittaa joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki uutisten blogit löydät täältä
 Kuvittele, että olet vannoutunut kaupunki-ihminen 2010-luvulla. Megapilvenpiirtäjä, jossa Helsingissä asut, tarjoaa kaiken, mitä ihminen tarvitsee elääkseen ja kuollakseen.
 Jos kuitenkin tekee yhtäkkiä mieli käväistä rantasaunassa Rantasalmella, nouset ensin hissillä talon katolle lentoautohalliin. Avaat autosi oven pankkikortilla tai kännykällä. Kerrot lentoauton tietokoneelle: "Rantasalmen rantasaunaan."
 Näin alkaa Tiede-lehden juttu  vuodelta 2003. Se ennustaa, että lentoautot otetaan käyttöön jo ennen vuotta 2010 ja ne lentävät 500 kilometrin tuntinopeudella. Omasta pihan minilentokentältä vaikkapa Tampereelta Helsinkiin pääsee 20 minuutissa.
 Ei tullut lentoautoa. Tuli sähköpotkulauta. Sähköpotkulaudat olivat ainakin isoissa kaupungeissa vuoden 2019 liikenneilmiö.
 Menneen suhteen  on helppo olla jälkiviisas.
 Tulevaisuutta taas… on vaikea ennustaa.
 Edesmennyt viestinnän professori  Osmo A. Wiion listasi , mitä tulevaisuutta ennustettaessa kannattaa pitää mielessä.
 Läheinen tulevaisuus yliarvioidaan, kaukainen aliarvioidaan.
 Toisin sanoen lentävät autot ehkä tulevat, mutta paljon myöhemmin kuin ajattelemme. Eivätkä ne todennäköisesti ole suihkumoottoreilla varustettuja perinteisiä nelirenkaisia autoja, vaan pienoiskoptereita.
 Vuosien ajan useat valmistajat maailmalla ovat kilpailleet siitä, kuka saa ensimmäisenä lentävän auton markkinoille. EU:ssakin luodaan aiheeseen liittyvää  lainsäädäntöä .
 Mutta autojen lentäminen on paljon hankalampi asia, kuin miltä se ensi alkuun kuulostaa.
 Tokiossa piti vuonna 2020 sytyttää olympiatuli lentävästä autosta,  mutta toisin kävi . Viime kesäksi Helsinki-Vantaan lentokentältä keskustaan luvattiin droonitaksikokeilu, eipä tullut kummoista siitäkään: pieni  kopteri nousi kiitotien vieressä ilmaan kolme  kertaa.
 1950-luvulla  ennustettiin ydinkäyttöisiä pölynimureita . YouTuben perustaja  Steve Chen  taas totesi 2005, että yhtiön tulevaisuus on epävarma. "Kiinnostavia videoita ei vain kerta kaikkiaan ole kovin paljoa", hän sanoi.
 Ydinimureita ei tullut, Youtuben kissavideoita tuijottavat miljoonat ja taas miljoonat.
 Robottipalvelijat ja avaruusmatkailu eivät vielä tulleet, mutta toisaalta älykodit,  puheohjaus ja itseohjautuvat autot ovat jo täällä .
 Palataanpa Wiion tulevaisuuslakeihin.
 Seitsemäs laki kuuluu:  Laitteita käytetään toisiin tarkoituksiin kuin mihin laitteen keksijä on tarkoittanut.
 Kahdeksas taas sanoo:  Viihteestä voidaan maksaa, tietoaines halutaan ilmaiseksi.
 Oma suosikkini Wiion tulevaisuuslaeista on : tekniikan kuvitellaan muuttavan ihmisen perusluonnetta.
 Tulevaisuuden ennustaminen on siis hullua hommaa.
 Siitä huolimatta, tulevaisuudentutkimus on ihan legitiimi akateeminen tutkimusaine.
 Turun yliopistossa on Tulevaisuudentutkimuskeskus. Siellä tosin korostetaan, että tulevaisuus ei ole ennustettavissa. Sen sijaan voimme muodostaa mielikuvia ja käsityksiä siitä, mitä tulevaisuudessa tulee tapahtumaan.
 Paitsi ennustaa, me voimme tehdä oman tulevaisuutemme.
 Mutta vaikeaa se on. Varmin ennustus lienee se, että suurin osa asioista jatkuu vuonna 2020 niin kuin ne ovat menneet vuonna 2019. Hyvässä ja pahassa.
 Haastankin sinut lukija ennustamaan! Kommenttikentässä voit antaa ennusteesi vuodelle 2020. Voit ennustaa teknologiaa, politiikkaa, taloutta tai mitä tahansa. Lupaan lukea kaikki ennusteet. Paras ennustus palkitaan oikeassa olemisen ilolla. Ennustaa voi 27.12. klo 16.00 asti.
 Heikki Valkama
 Kirjoittaja on kirjailija ja toimittaja Ylen uutisten taloustoimituksessa. Hän vetää Ylen digitalisaatio- ja tulevaisuusmikrotoimitusta.

Heikki Valkama: Luulimme saavamme lentävät autot, mutta saimme sähköpotkulaudat


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Kunnilla heikkoja salasanoja ja huteria palomuureja
 Kuntien pitäisi pystyä varautumaan tietoturvahyökkäyksiin nykyistä paremmin. Tänä vuonna kuntien tietojärjestelmiin on tehty  useita tietomurtoja ja kyberiskuja . Moni kunta ei tunne omia järjestelmiään, vaikka se olisi varautumisen kannalta tärkeää.
 Useita kuollut lento-onnettomuudessa Kazakstanissa
 Kone oli matkalla Almatystä maan pääkaupunkiin Nur-Sultaniin eli entiseen Astanaan. Yle Uutisgrafiikka
 Usean ihmisen  on vahvistettu kuolleen  Kazakstanissa Keski-Aasiassa, kun matkustajalentokone on pudonnut maahan. Bek Air -yhtiön koneessa oli kyydissä 95 matkustajaa ja viisi miehistön jäsentä. Lentokone syöksyi maahan pian lähdettyään matkaan Almatyn lentokentältä aamulla paikallista aikaa. Pelastustyöt aloitettiin heti, ja matkustajien ja miehistön evakuointi on käynnissä.
 Suomalaiset häviävät eniten rahaa uhkapeleissä, mikä tilanne on muissa Pohjoismaissa?
 Veikkaus kerää valtaosan suomalaisten rahapelitappioista. Nella Nuora / Yle
 Keskivertosuomalainen häviää vuodessa 370 euroa Veikkaukselle ja ulkomaisille peliyhtiöille. Summa on kirkkaasti suurin Pohjoismaissa.  Miten naapurit rajoittavat uhkapelaamista?  Ruotsi sai ulkomaiset pelisivustot parempaan hallintaan, kun se otti käyttöön toimilupajärjestelmän. Ruotsi ja Tanska sallii peliautomaatit vain ravintoloissa, pelisaleissa ja kasinoilla. Norjassa on vähemmän pelikoneita kuin Suomessa ja tunnistautuminen on ollut pakollista jo kymmenen vuotta, ja yksittäisen pelaajan tappioita rajoitetaan.
 Mikä paprikan lehtiä kellastuttaa? Pelillä lisätään afrikkalaisviljelijöiden tietoutta
 Viljelijä Fidelice Wanjiru tutkii lehtihomeen vaurioittamaa satoa. Runsaiden sateiden takia lehtihome on ollut normaalia suurempi riesa. Fredrik Lerneryd
 Konstit ovat monet , kun Keniassa levitetään tietoa maanviljelijöille. On tosi-tv-sarja ja netissä toimiva tukiportaali, jonne voi lähettää kysymyksiä. Tukiportaalin toimistossa istuu päivittäin maanviljelyn asiantuntijoita vastaamassa kysymyksiin. Tuorein keksintö on peli, jossa viljelijät voivat veikata sadekauden alkupäivämäärän omassa maakunnassaan. Voittaja saa rahaa ja kaikki osallistuneet saavat pääsyn tukiportaaliin. Samalla viljelijöiltä kerätään tietoa sadoista ja myyntihinnoista.
 Nuorten Leijonien kisat alkoivat tappiolla
 Ruotsin voitto-osuman laukoi Alexander Holtz. AOP
 Suomen alle 20-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue  hävisi  MM-kisojen avauksessaan Ruotsille luvuin 2–3. Tappio tuli jatkoajalla. Voitto-osuman laukoi viisi sekuntia ennen jatkoajan loppua miesylivoimalla  Alexander Holtz . Seuraavan kerran Nuoret Leijonat pelaa lauantaina, kun joukkue saa vastaansa Slovakian.
 Sää selkenee ja kylmenee
 Yle Uutisgrafiikka
 Sää selkenee pohjoisessa ja päivän aikana myös lännessä. Maan etelä- ja itäosassa pilvisyys pysyy runsaana ja paikoin voi tulla heikkoa lumisadetta. Sää kylmenee pohjoisesta alkaen. Maan pohjoisosassa pakkanen kiristyy 10 ja 25 asteen välille, etelässä ja idässä pakkasta on 2–5 astetta. Merialueilla varoitetaan kovasta tuulesta.
 Lue lisää  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Kunnat vielä kybertaaperoita, Kazakstanissa tuhoisa lento-onnettomuus, suomalaisilla Pohjoismaiden suurimmat pelitappiot


Summary: Ruotsi on alkanut säädellä ulkomaisia pelisivustoja, ja Norja ei anna hävitä pelikoneille yli 270 euroa kuukaudessa.

Kasinot, uhkapelit ja rahapeli- ja vedonlyöntipalvelut

Suomalaiset häviävät selvästi eniten rahapeleihin Pohjoismaissa. Veikkaus ja ulkomaiset peliyhtiöt keräsivät viime vuonna keskimäärin 370 euroa jokaiselta suomalaiselta.
 Norjalaiset hävisivät keskimäärin noin 260 euroa, tanskalaiset ja islantilaiset noin 230 euroa ja ruotsalaiset noin 220 euroa vuodessa. Luvut kuvaavat pelikatetta eli peleihin käytettyä rahasummaa, josta on vähennetty pelaajalle maksetut voitot.
 Tässä käytetty suomalaisten tappioita koskeva summa on suurempi kuin aiemmin julkisuudessa ollut luku 320 euroa. Konsulttiyhtiö H2 Gambling Capital ja Tanskan peliviranomainen Spillemyndigheden  ovat sisällyttäneet arvioonsa (pdf, s. 75)  myös ulkomaisille pelisivustoille hävityt rahat.
 Tiedonhankinta: Simo Ortamo / Yle, grafiikka: Ilkka Kemppinen / Yle, Harri Vähäkangas / Yle
 Pelimonopoli Veikkausta ja Suomen viranomaisia on arvosteltu viime kuukausina rajusti siitä, etteivät ne ole onnistuneet hillitsemään riittävästi rahapelien aiheuttamia ongelmia.
 Pitäisikö meidän siis ottaa oppia muista Pohjoismaista, joissa pelataan Suomea vähemmän?
 Mitään yhtenäistä mallia muissa suurissa Pohjoismaissa ei kuitenkaan ole. Ruotsi ja Tanska ovat avanneet rahapelimarkkinansa ulkomaisille peliyrityksille, kun taas Norja pitää kiinni valtiollisesta monopolistaan.
 Silti kaikilla mailla on onnistuneita esimerkkejä siitä, kuinka haitallista pelaamista voi hillitä.
 Ruotsi laittoi nettikasinot kuriin
 Suomessa yhä harvempi pelaa valtionyhtiö Veikkauksen pelejä.  Kilpailu- ja kuluttajaviraston mukaan (pdf)  suomalaiset pelaavat tänä vuonna noin kolmanneksen nettipeleistään ulkomaalaisten yhtiöiden luvattomilla sivustoilla.
 Näiden sivustojen ei tarvitse noudattaa Suomen viranomaisten määräyksiä, eikä valtio voi periä niiltä veroja tai muita maksuja.
 Tiedonhankinta: Simo Ortamo / Yle, grafiikka: Ilkka Kemppinen / Yle, Harri Vähäkangas / Yle
 Ruotsi sai ulkomaiset pelisivustot parempaan hallintaan, kun se purki suuren osan valtiollisesta pelimonopolistaan tämän vuoden alussa. Tilalle tuli toimilupajärjestelmä.
 Lokakuussa Ruotsissa oli peräti peräti 92 yhtiötä, joilla oli toimilupa rahapelien järjestämiseen. Valtaosa aiemmin luvattomista pelisivustoista on hankkinut toimiluvan,  Ruotsin peliviranomainen Spelinspektionen kertoo.
 Toimiluvan saaneet yhtiöt joutuvat noudattamaan valtion asettamia lupaehtoja, jotka asettavat vaatimuksia jopa yksittäisille peleille.
 Yhtiöt ovat myös mukana keskitetyssä järjestelmässä, jossa pelaaja  voi asettaa itselleen pelikiellon  kaikkiin luvallisiin pelipaikkoihin. Tutkimusten mukaan  pelikiellot lieventävät peliongelmia (pdf).
 Samalla Ruotsin valtio on päässyt verottamaan ulkomaisia peliyhtiöitä. Veroja kertyi ensimmäisen puolen vuoden aikana kaksi kertaa enemmän kuin ennakkoon oli arvioitu,  Sveriges Radio kertoo.
 Monopolin purkaminen on tuonut myös ongelmia. Osa nettikasinoista rikkoi lupaehtoja,  uutissivusto Breakit kertoi huhtikuussa.
 Kesäkuussa  rahapeliyhtiö Ninja Casino menetti toimilupansa.
 Lisäksi pelaamisen mainostaminen on räjähtänyt. Kun Veikkauksen markkinointibudjetti on noin 40 miljoonaa euroa, Ruotsissa rahapelejä  mainostettiin jo viime vuonna yli 700 miljoonalla eurolla.
 Tänä vuonna mainonta on kasvanut entisestään. Ruotsin hallitus on jo uhannut kiristää mainonnan sääntelyä,  yleisradioyhtiö SVT kertoo.
 Norja rajoittaa pelikonetappioita
 Suomi ja Norja ovat ainoat Pohjoismaat, joissa peliautomaatteja on kioskeilla ja huoltoasemilla. Ruotsi ja Tanska sallivat pelikoneet ainoastaan ravintoloissa, pelisaleissa ja kasinoilla,  Kilpailu- ja kuluttajaviraston selvitys kertoo (pdf).
 Rahapeliautomaatteja pidetään erityisen haitallisina ongelmapelaajille. Veikkaus onkin syksyn kohujen jälkeen luvannut poistaa kaupoista, ravintoloista ja huoltoasemilta noin 8 000 pelikonetta, kun koneita on yhteensä 18 500. Näihin hajasijoitettuihin automaatteihin  tulee pakollinen tunnistautuminen  vuoden 2021 alusta lähtien.
 Norjassa pelikoneita on selvästi vähemmän kuin Suomessa, ja tunnistautuminen on ollut pakollista vuodesta 2009 alkaen. Kaksi vuotta aiemmin Norja oli poistanut hetkeksi kaikki maan pelikoneet, kun pelaaminen ja peliongelmat olivat alkaneet karata käsistä.
 Tunnistautumisen ansioista raha-automaatit voivat Norjassa  rajoittaa yksittäisen pelaajan tappioita.  Yksi asiakas voi hävitä pelikoneisiin päivässä korkeintaan 65 euroa ja kuukaudessa 270 euroa. Rajat voi halutessaan asettaa vielä tiukemmiksi.
 Norjan automaatit rajoittavat pelaamista myös muilla tavoilla. Ne eivät toimi lainkaan yöllä, eikä niiden voittoja makseta käteisellä.
 Tiedonhankinta: Simo Ortamo / Yle, grafiikka: Ilkka Kemppinen / Yle, Harri Vähäkangas / Yle
 Norja ei ole luopunut valtiollisesta rahapelimonopolistaan. Vuonna 2015 valtio selvitti monopolin purkamista mutta päätyi siihen, että monopoli on toimivin järjestelmä.
 Nettipelaamiseen Norjan viranomaiset eivät ole saaneet otetta. Yli puolet netin rahapeleistä pelataan ulkomaalaisilla nettisivuilla, joita Norjan viranomaiset eivät pääse valvomaan tai verottamaan.
 Tanska blokkaa villit nettikasinot
 Suomi on ainoa Pohjoismaa, jossa rahapelaamisen valvontaa ei ole keskitetty yhdelle viranomaiselle.
 Rahapelejä valvoo Suomessa muun muassa sisäministeriö, poliisin arpajaishallinto, sisäministeriön alainen rahapeliasioiden neuvottelukunta, sosiaali- ja terveysministeriön arviointiryhmä, Veikkauksen hallintoneuvosto sekä tänä syksynä perustettu Veikkauksen eettinen neuvosto.
 Vuonna 2016 poliisin arpajaishallinnossa oli osoitettu  rahapelien valvontaan 11,6 henkilötyövuotta.
 Esimerkiksi Tanskassa rahapelejä valvoo  itsenäinen valtion viranomainen, Spillemyndigheden,  jolla on 106 työntekijää. Myös muissa Pohjoismaissa pelien valvontaan on erikoistunut useita kymmeniä ihmisiä.
 Tanskassa on Ruotsin tapaan toimilupajärjestelmä pelisivustoille. Lisäksi Tanska myöntää toimilupia pelisaleille, joiden ulkopuolelle pelikoneita ei saa sijoitella.
 Tanskan peliviranomaisella on valtuudet estää verkkoliikenne luvattomille sivustoille. Viime vuonna viranomainen kertoi tarkastaneensa 742 sivustoa, ja blokanneensa liikenteen 18 sivustolle.
 Lue myös:
 Peliautomaattien karsiminen käynnistyy tammikuussa – enimmäismäärät laskevat tuntuvasti
 Varoitustekstit mainoksiin ja pelikoneiden ruuduille, arvat piiloon kassoilta – näin asiantuntija suitsisi Veikkauksen markkinointia
 MOT:n selvitys: Veikkauksen todellinen liikevaihto on 13 miljardia

Suomalaiset häviävät eniten rahaa pelaamiseen – Mitä voisimme oppia muilta Pohjoismailta?


Summary: Uuden pelin tarkoitus on auttaa maanviljelijöitä sopeutumaan sateisiin, jotka ovat Keniassa yhä epäsäännöllisempiä.

KIAMBU  Näky on surullinen.  Fidelice Wanjirun  koko pinaattisato on täysin tuhoutunut.
 – Kaikki tästä eteenpäin on pilalla, poistamme ne ja istutamme tilalle jotain muuta, hän sanoo ja huokaa syvään.
 Pinaatti oli lähtenyt kasvamaan hyvää vauhtia, mutta sitten sateet tulivat ja vihreät lehdet tummuivat lehtihomeesta.
 Keniassa on satanut rankasti monta viikkoa ja pitkälle joulukuuhun asti, vaikka sadekauden olisi pitänyt loppua jo marraskuussa. Syynä on sääilmiö, jota kutsutaan  Intian valtameren dipoli-ilmiöksi . Se on aiheuttanut rajuja sateita itäisessä Afrikassa ja kuivuutta eteläisessä Afrikassa, missä esimerkiksi Zimbabwen ja Sambian rajalla sijaitsevat Victorian putoukset ovat lähes kuivuneet.
 Wanjirun pieni vihannespuutarha Kiambussa Kenian pääkaupungin Nairobin ulkopuolella on vain puoli hehtaaria. Hän on tyypillinen kenialainen maanviljelijä, sillä suurin osa ruoasta on pienviljelijöiden tuottamaa.
 Wanjirun viljelykset sijaitsevat loivassa rinteessä, ja sateet ovat huuhtoneet mukanaan kaikki ravintoaineet. Alamäessä kasvava paikallinen lehtikaali,  sukuma wiki , rehottaakin upeasti.
 Myös kasvihuoneen vihreät paprikat voivat hyvin, mutta punaiset paprikat huolestuttavat.
 – Katso, lehdet ovat keltaisia, en tiedä, mikä näitä vaivaa, Wanjiru sanoo ja kaivaa taskustaan puhelimensa.
 Fidelice Wanjiru lähettää kuvan keltaisesta paprikanlehdistä. Muutamassa tunnissa hän saa vastauksen puhelimeensa ja arvion siitä, mitä kasvia vaivaa. Fredrik Lerneryd
 Hän nappaa kuvan keltaisesta lehdestä.
 – Lähetän tämän Whatsapissa iShamballe, niin he kertovat, mikä ongelma on. Aiemmin, kun kukat putoilivat, he neuvoivat vähentämään kastelua, ja se toimi, Wanjiru kertoo.
 iShambasta hän kuuli televisiosta. Kyseessä on maanvijelijöiden tukiportaali, jota käyttää jo 300 000 itäafrikkalaista pienviljelijää.
 Nairobissa sijaitsevassa toimistossa  Wanjirun lähettämä kuva saapuu päivystävään puhelimeen. Toimistossa istuu joka päivä joukko maanviljelyn asiantuntijoita, jotka vastaavat pienviljelijöiden kysymyksiin.
 Tukipalvelun idea lähti suositusta tosi-tv-sarjasta.  Shamba Shape Up  -sarjaa on tuotettu jo kymmenen kautta, ja sillä on kahdeksan miljoonaa katsojaa ympäri Ugandaa, Keniaa ja Tansaniaa. Shamba tarkoittaa swahiliksi maatilaa.
 – Menemme maatilalle, kysymme, mitä ongelmia maanviljelijällä on, ja yritämme auttaa, kertoo  Sophie Rottman , sarjan tuottaja.
 Maanviljelijä saattaa kertoa, että kanat ovat sairastelleet, maissi kasvaa huonosti, sateet ovat myöhässä ja pellot kuivuneet.
 – Asiantuntijat sitten kertovat, miten kanoja voi rokottaa tai että maissia kannattaa viljellä yhdessä typpeä sitovien papujen kanssa, jotta se kasvaa paremmin.
 Sophie Rottman on Shamba Shape Up-ohjelman tuottaja. Viime vuosina kysymykset ilmastonmuutoksesta ovat nousseet kaiken muun edelle, ja pienviljelijöitä  halutaan auttaa sopeutumaan muuttuviin olosuhteisiin. Fredrik Lerneryd
 Sateiden vaihtelu ja epävarmuus nousevat joka vuosi esille suurimpana ongelmana, ja Shamba Shape Up -ohjelma tekee yhä enemmän yhteistyötä ilmastoasiantuntijoiden kanssa. He osaavat neuvoa, miten epäsäännöllisiin sateisiin voi sopeutua.
 Sarjassa maanviljelijöille opetetaan, miten vettä voi kerätä katolta sateella ja miten tehdään säilörehua, jotta lehmät voivat tuottaa maitoa myös kuivina kausina.
 Neljän tuotantokauden jälkeen päärahoittaja Africa Enterprise Challenge Fund teki selvityksen, jossa haastateltiin 13 000:ta maanviljelijää. He olivat toimineet ohjelmassa annettujen ohjeiden mukaan, ja muutokset olivat tuottaneet heille yhteensä 24 miljoonaa dollaria eli noin 22 miljoonaa euroa, Rottman kertoo.
 Afrikassa on pitkään  ollut erilaisia kännykkäpalveluita, jotka ovat auttaneet maanviljelijöitä seuraamaan muun muassa lähitorien hintatietoja.
 Harvalla maanviljelijällä on kuitenkin mahdollisuuksia päästä käsiksi sääennusteisiin.
 Kun kolme aiempaa sukupolvea oli tottunut siihen, että pitkä sadekausi alkaa 15. maaliskuuta, hämmästys on suuri, kun siihen ei enää voi luottaa, Sophie Rottman sanoo.
 Tärkeintä olisi, että viljelijöillä olisi jonkinlainen käsitys siitä, milloin sateet tulevat. Silloin he voivat istuttaa eri lajeja oikeaan aikaan.
 Nyt tietoa yritetään kerätä ja levittää pelin avulla.
 Kevin Gitau Ng'ang'a on iShamba-portaalin projektipäällikkö. Hän toivoo, että uuden pelin avulla portaaliin tulisi paljon uusia käyttäjiä. Fredrik Lerneryd
 Shamba Shape Upin takana oleva Mediae-yhtiö voitti aiemmin tänä vuonna innovaatiokilpailun, jonka seurauksena se julkaisee alkuvuonna viljelijöille tarkoitetun pelin. Pelissä kukin saa arvata, milloin pitkät sateet omassa kotimaakunnassa alkavat. Voittajat saavat rahapalkintoja, ja kaikki osallistuneet saavat pääsyn iShamba-tukiportaaliin.
 Pelaajilta kerätään myös tietoa muun muassa siitä, mitä heidän pelloillaan kasvaa ja mihin hintaan he satonsa myyvät.
 Kerättyä dataa voidaan käyttää säämallien ja hintasuositusten laatimisessa ja tuottaa viljelijöille siten parempia palveluita, kertoo projektipäällikkö  Kevin Gitau Ng'ang'a .
 – Halusimme keksiä siistin tavan herättää maanlaajuista keskustelua sateista, Ng'ang'a sanoo.
 Ng'ang'an mukaan yksi suurimpia syitä ruokaturvan puutteisiin Keniassa on se, että maanviljelijöillä ei ole tarpeeksi tietoa sateista eikä siitä, miten sopeutua ilmastonmuutokseen.
 Fidelice Wanjiru haluaa viljellä mahdollisimman luonnonmukaisesti, koska sille on Keniassa tällä hetkellä suuri kysyntä. Muuttuvien sääolosuhteiden takia Keniaa vaivaavat nyt uudet tuholaiset, joita on hankala torjua. Fredrik Lerneryd
 Maanviljelijä Fidelice Wanjirun mielestä  sadekilpailu kuulostaa järkevältä.
 – On todella tärkeää, että saamme tietää, milloin sateet alkavat ja tuleeko niistä rajut kuten nyt. Silloin voimme paremmin suunnitella ja tietää, milloin istuttaa mitäkin, hän sanoo.
 Wanjiru on jo nyt tehnyt joitakin toimenpiteitä. Hän kerää vettä ja haluaisi asentaa laitteen, joka tiputtaa kasville vettä juuri oikean määrän. Kasvimaan päällä on myös varjoa antava verkko.
 Punaisen paprikan keltaiset lehdet saavat hänen otsansa ryppyyn. Wanjiru joutuu odottamaan muutaman tunnin ennen kuin vastaus iShamba-portaalista tulee. Häntä jännittää.
 – Yritän viljellä mahdollisimman luonnonmukaisesti, koska sille on nyt suuri kysyntä. Ihmiset ajattelevat yhä enemmän terveyttään. Monelle taudille ja tuholaiselle ei kuitenkaan ole luomutorjunta-aineita, hän sanoo.
 Illalla Wanjirulta tulee Whatsapp-viesti. Vastaus iShambalta on tullut, eikä se ollut mieluinen.
 – Tämä näyttää kurkun mosaiikkivirukselta (CMV), jota levittävät muun muassa kirvat. Se on virustauti, joten parannuskeinoa ei ole. Yritä ruiskuttaa torjunta-aineita vähentääksesi kirvoja.
 – Pahus, Wanjiru kirjoittaa.

Miksi vihreä paprika kukoistaa mutta punaisen lehdet kellastuvat? Keniassa puutarhuri saa vastauksen Whatsapp-palvelusta, joka kerää nyt tietoa myös sateista


Summary: Kyberturvallisuuskeskuksen mukaan moni kunta ei tunne omia tietojärjestelmiään riittävän hyvin.

Kuntien pitäisi pystyä varautumaan tietoturvahyökkäyksiin nykyistä paremmin.
 Tänä vuonna kuntien tietojärjestelmiin on tehty useita tietomurtoja ja kyberiskuja. Tietomurtoja on ollut ainakin  Porissa , Espoossa ja Siuntiossa. Viime kesänä  Kokemäelle  sekä  Lahteen  iskettiin haittaohjelmilla.
 Kyberhyökkäys paljasti, ettei Lahden kaupungilla ollut kaikki kunnossa. Ongelmia oli muun muassa palomuurissa ja salasanoissa.
 – Ihmisillä oli liian köykäisiä salasanoja, sanoo Lahden kaupungin tietohallintojohtaja  Marko Monni .
 Liikenne- ja viestintävirasto Traficomin Kyberturvallisuuskeskuksen mukaan kuntien tietoturvan tasosta ei ole kokonaiskuvaa tällä hetkellä kenelläkään.
 Moni kunta ei tunne omia tietojärjestelmiään, vaikka se olisi varautumisen kannalta tärkeää.
 – Kun tuntee järjestelmän, tietää myös sen vahvuudet ja heikkoudet. Sitten voi tehdä järkevää riskianalyysiä tunnistaakseen heikoimmat lenkit, joihin kannattaa panostaa eniten, sanoo yksikönpäällikkö  Arttu Lehmuskallio  Kyberturvallisuuskeskuksesta.
 Tietohallintojohtaja Marko Monni sanoo, että Lahti jakaa mielellään kokemuksiaan ja oppejaan kyberhyökkäyksestä selviämiseen myös muille kunnille.  Petri Niemi/Yle
 Kuntaliitosta myönnetään, että tietoturva-asiat kunnissa on hoidettu kirjavasti.
 – Uhkiin varautumisaste vaihtelee paljon. Varautumiseen vaikuttavat muun muassa kunnan koko, johdon suhtautuminen tietoturvaan ja ICT-palveluiden järjestämistapa, sanoo tietoyhteiskunta-asioiden johtaja  Tommi Karttaavi  Kuntaliitosta.
 Lasku Lahden hyökkäyksestä: noin 900 000 euroa
 Tietomurroista ja kyberiskuista kotimaassa ja ulkomailla  uutisoidaan  nykyisin lähes päivittäin. Kyberturvallisuuskeskuksen mukaan kyberrikollisilla usein teon motiivina on raha.
 – Virtuaalivaluutan louhinta on yksi tapa. Siinä otetaan it-ympäristön resurssit käyttöön luodakseen rahaa. Kiristyshaittaohjelma on toinen tapa, jolloin laitetaan tietojärjestelmät lukkoon ja pyydetään rahaa avainta vastaan, kertoo yksikönpäällikkö Arttu Lehmuskallio.
 Lahden kaupunki on kokenut parin vuoden aikana kaksi massiivista kyberhyökkäystä. Vuonna 2017 hyökkäyksen tarkoitus oli käyttää kaupungin tietojenkäsittelyresursseja virtuaalivaluutan louhintaan.
 Kesäkuun 2019 hyökkäys tuli Suomen ulkopuolelta, mutta motiiveista ei ole tarkkaa tietoa. Keskusrikospoliisin esitutkinta tapauksessa on vielä kesken. Lahdessa haittaohjelma levisi noin tuhanteen kaupungin työasemaan, ja kaupungin palvelinympäristö oli myös hyökkääjän hallussa.
 Jälkiä on siivottu ja tietoturvaa kehitetty iskun jälkeen noin 900 000 eurolla. Lahti reagoi asiantuntijoiden mukaan hyökkäyksen torjuntaan nopeasti. Lahden tietohallintojohtaja on käynyt puhumassa Lahden kokemuksista myös muualla Suomessa.
 Lahti oli harjoitellut kyberhyökkäystä vastaan toimimista tammikuussa. Kesän hyökkäys opetti, että tilannehuoneen perustaminen operaation johtamiseksi oli tärkeää.
 Häiriön alussa tarvitaan myös nopeasti suuri joukko asiantuntijoita niin ohjelmisto- kuin perustietotekniikan toimittajilta.
 – Hyökkäys voi silti toistua, sillä aukotonta järjestelmää ei saa koskaan aikaiseksi. Palomuuri poistaa kymmeniä kolkutusyrityksiä päivittäin, sanoo tietohallintojohtaja Monni.
 Lahti on hyökkäyksen jälkeen ainakin tiukentanut työntekijöidensä salasanakäytäntöjä, muuttanut palvelimille ja palveluihin kirjautumista sekä muokannut palomuurisäännöstöä. Myös tietoteknisen ympäristön valvontaa on tehostettu.
 Monnin mukaan järjestelmien kehittämisen lisäksi työntekijöiden tietoturvatietämystä pitää kasvattaa ja korostaa varovaisuutta tietotyössä.
 Kyberturvallisuuskeskuksen yksikönpäällikkö Arttu Lehmuskallio kannustaa kuntia harjoittelemaan toimintaansa tietoturvahäiriöiden varalta.  Petri Niemi/Yle
 Kuntien tiukka taloustilanne syö tietoturvan kehittämishaluja
 Kokemäen kaupungin sisäiseen verkkoon pääsi kiristyshaittaohjelma heinäkuun lopulla. Tietoturvahyökkäyksen takia muun muassa sähköiset palvelut ja maksuliikenne olivat pois käytöstä.
 Kaupunki sai järjestelmänsä palautettua muutamia viikkojen päästä hyökkäyksestä. Järjestelmät ovat sen jälkeen toimineet normaalisti.
 – Kaupungin palomuuri ja käyttäjähallinta siivottiin haittaohjelmahyökkäyksen jälkeen. Myös kaupungin salasanakäytäntöä on muutettu, sanoo Kokemäen hallintojohtaja  Mikko Löfbacka  kertoo.
 Löfbacka arvioi, että tietoturvan kehittäminen on monessa kunnassa jäänyt jälkeen kuntien heikon taloustilanteen takia.
 – Kokemäki on joutunut tasapainottamaan talouttaan koko 2010-luvun. Tietohallinnon resurssit ovat pysyneet samana liki 20 vuotta, vaikka ylläpidettävien palveluiden määrä ja toimintaympäristö ovat muuttuneet.
 Kaupungin ensi vuoden talousarviossa tekninen kehittämistyö on huomioitu. Kokemäki on tilaamassa myös ulkopuolisen selvityksen tietoturvastaan ja riskien parannusehdotuksista.
 Puhdistustyö ja järjestelmän palautus normaalitilaan maksoivat muutamia kymmeniä tuhansia euroja. Kyberturvallisuuskeskus auttoi hyökkäyksen ensivaiheen toipumisessa ja tietoturvan parantamisessa.
 Kaupunki teki heti hyökkäyksestä rikosilmoituksen. Poliisitutkinta on yhä kesken.
 Kuntien tietoturvaverkosto rakenteilla
 Kuntaliitto on syksyllä rakentanut tietoturvavastaavien verkostoa.  Tarkoitus  on parantaa tiedotusta häiriötilanteissa. Noin joka kolmas kunta on tähän mennessä liittynyt verkostoon.
 – Autamme kaikkia, jotka joutuvat tietomurron kohteeksi. Jos yhdelle käy jotakin, varoitamme muitakin, jotta ne voivat ennalta estää samaa tapahtumasta itselleen. Siksi tällainen uusi kanava on hyvä askel, sanoo yksikönpäällikkö Arttu Lehmuskallio Kyberturvallisuuskeskuksesta.
 Lahden Kaupunginjohtaja  Pekka Timonen  on samaa mieltä siitä, että viranomaisten tiedonvaihtoa pitää parantaa. Hän pitää kuntien nykyistä tietoturvaa tällä hetkellä yhtenä suomalaisen yhteiskunnan suurimpana haavoittuvuutena.
 – Vastassa ei ole yksittäisiä nörttejä, vaan kansainvälisiä järjestäytyneitä tahoja.

Kunnilla heikkoja salasanoja ja huteria palomuureja – Lahti maksoi kyberhyökkäyksen torjunnasta liki miljoonan ja jakaa nyt oppeja muillekin


Summary: Kazakstanin siviili-ilmailukomitean mukaan matkustajien ja miehistön evakuointi on käynnissä.

Kazakstanin Almatyssa on syöksynyt maahan sataa ihmistä kuljettanut lentokone, kertovat uutistoimistot Reuters ja Tass. Kazakstanin siviili-ilmailukomitean mukaan onnettomuudessa on kuollut seitsemän ihmistä.
 Almatyn lentokentän mukaan Bek Air -yhtiön kone nousi ilmaan hiukan yli kello seitsemän paikallista aikaa ja katosi tutkasta pian sen jälkeen. Kone putosi lentokentän ulkopuolelle. Lentokoneessa oli 95 matkustajaa ja viisi miehistön jäsentä.
 Kazakstanin siviili-ilmailukomitean mukaan kone menetti korkeutta ja törmäsi lopulta kaksikerroksiseen rakennukseen. Siviili-ilmailukomitea tiedottaa, että pelastustyöt aloitettiin heti, ja matkustajien ja miehistön evakuointi on käynnissä.
 Kone oli matkalla Kazakstanin pääkaupunkiin Nur-Sultaniin eli entiseen Astanaan.

Sataa ihmistä kuljettanut matkustajakone syöksyi maahan Kazakstanissa – Ensitietojen mukaan seitsemän kuollut


Summary: Jouluaattona syttynyt palo saatiin kuriin vasta torstaina.

Lähes 250 kotia tuhoutui ja 700 ihmistä jäi kodittomaksi Chilessä satamakaupunki Valparaísossa riehuneessa maastopalossa. Tulipalo syttyi jouluaattona, ja se saatiin hallintaan vasta paikallista aikaa torstaina puoliltapäivin.
 Kukaan ei kuollut palossa, mutta 12 vapaaehtoista palomiestä loukkaantui sammutustöissä. Maastoa paloi lopulta yhteensä yli 130 hehtaaria.
 Viranomaiset epäilivät heti tuoreeltaan palon olleen tahallaan sytytetty. Chilen presidentti  Sebastián Piñera  sanoi torstaina, että todisteet vahvistavat kyseessä olleen tuhopoltto.
 – Olen syvästi pahoillani siitä, että ilta, jonka piti olla rauhan ilta, piti niin perusteellisesti muuttua tällaiseksi tragediaksi, Piñera sanoi.
 Valparaíson pormestari  Jorge Sharp  sanoi puolestaan keskiviikkona, että hän on tehnyt rikosilmoituksen tuhopoltosta.
 – Tulipalo oli tahallaan sytytetty, ja useat merkit osoittavat sen. Me haluamme tietää, ketkä ovat vastuussa ja miksi he haluavat aiheuttaa näin paljon vahinkoa Valaparaísolle, Sharp sanoi.
 Palo syttyi pienituloisissa Rocuantin ja San Roquen kaupunginosissa. Valparaíso on yksi Chilen suurimmista kaupungeista ja turistien suosima matkakohde sekä merkittävä Tyynenmeren satamakaupunki.
 Lue myös:
 Yli 200 kotia on tuhoutunut jouluaattona syttyneessä tulipalossa Chilessä – palon epäillään olevan tahallaan sytytetty

Chilessä 700 ihmistä jäi kodittomaksi joulun maastopalon jäljiltä


Summary: Riskinä on se, että pormestarille voi keskittyä liikaa valtaa, arvioi Kuntaliiton tutkimuspäällikkö.

Pormestari saattaa syrjäyttää kaupunginjohtajan yhä useammalla paikkakunnalla. Helsingin siirtyminen pormestarimalliin vuonna 2017 antoi ison sysäyksen sille, että varsinkin suuremmissa kaupungeissa on alettu harkita kaupunginjohtajan korvaamista pormestarilla, sanoo Kuntaliiton tutkimuspäällikkö  Marianne Pekola-Sjöblom .
 – Pormestarimallin etuja on se, että se niin sanotusti kasvottaa päätöksentekoa. Tehdyt päätökset voivat tämän myötä saada entistä enemmän näkyvyyttä. Muutos myös selkeyttää poliittisen ja ammatillisen johdon työnjakoa kunnissa, tutkimuspäällikkö arvioi.
 Pormestarimallin eräs riski on tutkimuspäällikön mukaan se, että valta voi keskittyä liikaa.
 Turku ja Lahti siirtyvät pormestarijärjestelmään vuonna 2021. Oulu päätti ottaa aikalisän ja harkitsee asiaa vielä.
 Suomessa pormestari johtaa nyt kuutta paikkakuntaa.
 Suomessakin pohjoismaiseen johtomalliin?
 Pormestari valitaan kullekin valtuustokaudelle eli neljän vuoden välein. Kunnanjohtaja puolestaan valitaan tehtäväänsä toistaiseksi tai määräajaksi.
 Kunnanjohtaja on kuntaan virkasuhteessa, pormestari taas on kunnan korkein luottamushenkilö.
 Kuntaliiton kehityspäällikkö  Jarkko Majava  on Pekola-Sjöblomin kanssa samaa mieltä siitä, että pormestarimalli voi sopia "etenkin vähän isompiin kaupunkeihin".
 – Pienemmissä kunnissa asioita saatetaan miettiä siitä näkökulmasta, että on hyvä kun kunnassa on yksi puolueeton virkamies. Tämä valmistelee asiat ennen kuin ne tulevat poliittiseen päätöksentekoon, Majava muistuttaa.
 Pikkukunnista uskaltautuivat ensimmäisinä valitsemaan pormestarin Päijät-Hämeen Kärkölä ja Kainuun Puolanka. Ne luopuivat kunnanjohtajistaan viime vuonna.
 Kehityspäällikkö Majava ei odota minkäänlaista suurta pormestaribuumia Suomeen.
 – Ehkä meillä silti yleistyy se, että kaupunki tai kunta ottaa käyttöön pormestarin. Luottamushenkilöiden puolella on nyt kovasti kiinnostusta saada lisätietoa asiasta.
 Pekola-Sjöblom täydentää, että pormestarimalli vie Suomea muiden Pohjoismaiden käytännön suuntaan. Esimerkiksi Tanskassa kuntien ykkösjohtaja on pormestari.


Summary: Venäjän puolustusministeriön mukaan merivoimat harjoittelevat merirosvojen kaappaaman laivan vapauttamista.

Venäjä, Kiina ja Iran aloittavat tänään perjantaina yhteiset merisotaharjoitukset Intian valtamerellä ja Omaninlahdella. Asiasta kertoi Kiinan puolustusministeriö torstaina.
 Venäjän puolustusministeriön mukaan merivoimat harjoittelevat yhteistyössä merirosvojen kaappaaman laivan vapauttamista.
 Harjoitukset jatkuvat maanantaihin asti. Niiden tarkoituksena on syventää maiden merivoimien välistä yhteistyötä, ministeriön tiedottaja  Wu Qian  sanoi. Wun mukaan harjoitus on normaalia sotilaallista yhteistyötä.
 – Ne eivät välttämättä liity alueelliseen tilanteeseen, Wu sanoi tiedotustilaisuudessa, muttei tarkentanut lausuntoaan.
 Tilanne Intian valtameren ja Omaninlahden alueella on jännittynyt Iranin ja Yhdysvaltojen sekä alueellisten kilpailijoiden Iranin ja Saudi-Arabian välisten suhteiden vuoksi.
 Yhdysvallat on syyttänyt Irania  kesäkuussa tehdystä Omaninlahden tankkeri-iskusta . Yhdysvallat myös vetäytyi pois Iranin ydinsopimuksesta viime vuonna ja asetti Irania kohtaan tiukkoja talouspakotteita.
 Sen lisäksi Yhdysvallat on yhdessä Saudi-Arabian kanssa  syyttänyt Irania syyskuussa tehdystä iskusta , jossa Saudi-Arabian öljyjalostamoihin tehtiin tuhoisia drooni- ja ohjusiskuja. Iran on kieltänyt kaikki syytökset.
 – Intian valtameri ja Omaninlahti ovat merkittäviä kansainvälisen kaupan reittejä, ja vesialueiden turvallisuuden takaaminen on tärkeä tehtävä, sanoi Iranin puolustusvoimien tiedottaja, prikaatinkenraali  Abolfazl Shekarchi  keskiviikkona harjoituksista.
 Omaninlahti on yhteydessä Hormuzinsalmeen, jonka läpi kuljetetaan noin viidennes maailman öljyvaroista. Hormuzinsalmi yhdistyy Persianlahteen.
 Lue myös:
 YK:n turvallisuusneuvosto tuomitsee Omaninlahden tankkeri-iskut
 Trump: Iran syyllinen Omaninlahden tankkeri-iskuun – "Seuraukset jäävät nähtäviksi"
 Iranin presidentti varoittaa ulkomaisten joukkojen lisäävän ongelmia Persianlahdella – esittelee rauhansuunnitelmansa YK:lle lähipäivinä
 Saudi-Arabia esitti todisteita Iranin osallisuudesta öljyjalostamoiskuihin – Katso video
 Yhdysvaltalaislähteet: Isku Saudi-Arabiaan tehtiin Iranista, käytössä risteilyohjuksia ja drooneja

Venäjä, Kiina ja Iran aloittavat yhteiset merisotaharjoitukset tänään Omaninlahdella – kesällä alueella tehtiin tankkeri-iskut, joista syytettiin Irania


Summary: New Yorkin pörssissä on rikottu ennätyksiä loppuvuoden ajan.

New Yorkin pörssissä rikottiin jälleen ennätyksiä torstaina. Teknologiapainotteinen Nasdaq -indeksi rikkoi ensimmäistä kertaa 9 000 pisteen rajan. Nasdaq nousi 0,8 prosentilla.
 Myös muut Wall Streetin keskeiset indeksit menestyivät hyvin, vaikka jouluviikon kaupankäynti on ollut tavallista arkea hiljaisempaa. Laajapohjainen S&P 500 -indeksi nousi 0,5 prosentilla ja Dow Jones -indeksi 0,4 prosentilla.
 Mastercardin teettämän selvityksen mukaan joulunajan myynti oli tänä vuonna odotettua vilkkaampaa. Selvityksen mukaan myyntimäärät nousivat 3,4 prosenttia, ja verkkokaupoilla oli suurempi osuus kokonaismyynnistä. Verkossa tehtyjen ostosten määrä kasvoi lähes 19 prosenttia.
 Verkkokauppajätti Amazon nousikin 4,5 prosenttia sen jälkeen kun yritys ilmoitti ennätysmyynneistään.
 Myös Apple, Googlen emoyhtiö Alphabet sekä Facebook kaikki nousivat ainakin prosentilla.
 Sen sijaan  vaikeuksista kärsivä Boeing  laski 0,9 prosenttia.
 Joulukuun viisi viimeistä päivää sekä tammikuun kaksi ensimmäistä päivää ovat historiallisesti olleet pörsseille suopeita kauppapäiviä.
 Lue myös:
 Wall Streetin ennätysten marraskuu sai jatkoa – Dow Jones ylsi ensi kertaa 28 000 pisteeseen

Wall Streetilla rikottiin jälleen ennätyksiä – Nasdaq ylsi ensi kertaa 9 000 pisteeseen


Summary: Likud-puolueen puheenjohtajasta äänestettiin torstaina. Lopullisen tuloksen odotetaan selviävän varhain perjantaiaamuna.

Israelissa äänestettiin oikeistolaisen Likud-puolueen puheenjohtajuudesta torstaina. Ovensuukyselyn perusteella johtajana jatkaa tämänhetkinen puheenjohtaja ja maan pääministeri  Benjamin Netanjahu . Netanjahu on ollut puolueen keulahahmo jo kahden vuosikymmenen ajan.
 Ovensuukyselyn mukaan Netanjahu on saamassa yli 71 prosenttia äänistä, uutistoimisto Reuters kertoo. Netanjahun pitkäaikainen kilpakumppani  Gideon Saar  saa ovensuukyselyn mukaan reilut 28 prosenttia äänistä.
 – Valtava voitto! Kiitos Likudin jäsenille luottamuksesta, tuesta ja rakkaudesta, Netanjahu tviittasi tunti äänestyksen päättymisen jälkeen.
 Puheenjohtajasta äänesti hieman alle puolet Likud-puoleen noin 116 000 äänioikeutetusta jäsenestä.  Israelissa riehuvan talvimyrskyn  epäillään vaikuttaneen äänestysintoon.
 Puheenjohtajavaalin lopullisen tuloksen odotetaan selviävän varhain perjantaiaamuna.
 Netanjahun voitto tarkoittaisi sitä, että hän johtaisi Likudia maaliskuussa järjestettävien parlamenttivaalien aikaan.
 Maaliskuun vaalit ovat jo kolmannet vuoden sisällä Israelissa. Sekä Netanjahu että toisen valtapuolueen, Sininen ja valkoinen -puoleen johtaja  Benny Gantz  epäonnistuivat vuoroillaan hallituksen muodostamisessa. Israelin parlamentin eli Knessetin saama lisäaika hallituksenmuodostajan löytämiseksi  umpeutui reilut kaksi viikkoa sitten , minkä takia parlamentti joutui hajoamaan.
 Maassa ei ole ollut toimivaa hallitusta liki vuoteen.
 Netanjahun asema on saanut kolhuja
 Useissa israelilaisissa vaalikampanjoissa toiminut mielipidetutkija  Stephan Miller  sanoi aiemmin, että Netanjahu voi vain hävitä johtajuustaistossa. Siitä huolimatta, millaisen kannatuksen hänen vastustajansa Saar äänestyksessä saa, on se selvä merkki puolueen sisäisistä asenteista.
 – Se on ensimmäinen kerta kymmeneen vuoteen, kun joukko oikeistoäänestäjiä selkeästi ilmaisee halukkuutensa päästä eroon Netanjahusta, hän kertoi.
 Ministerinäkin toiminut Saar haastoi Netanjahun johtajuuden viime kuussa, kun Netanjahua vastaan nostettiin syytteet korruptiosta. Häntä syytetään monista eri tapauksista muun muassa rikosnimikkeillä petos ja lahjuksen ottaminen. Netanjahu on kiistänyt syytökset.
 Syytteet saattavat päättää Netanjahun poliittisen uran. Hän on maan pitkäaikaisin pääministeri ja toiminut tehtävässään vuodesta 2009.
 Israelin lainsäädännön mukaan pääministerin on pakko erota vasta, kun hänet on tuomittu ja kaikki mahdolliset valitusmahdollisuudet on käytetty. Poliittiset paineet Netanjahun eroamiseksi ovat silti olleet kovat.
 Lue myös:
 Israelissa pääministeri Netanjahu taistelee puolueensa puheenjohtajuudesta
 Israelissa järjestetään kolmannet vaalit vuoden sisällä – parlamentti ei löytänyt hallituksenmuodostajaa määräaikaan mennessä

Israelin pääministeri Netanjahu julistautui voittajaksi puolueensa johtajakisassa – ovensuukyselyn perusteella luvassa on selvä voitto


Summary: Erittäin uhanalaisia pensassarvikuonoja on Botswanassa jäljellä noin 50. Vuoden aikana niitä oli salametsästetty jopa kahdeksan.

Botswanaa on pidetty pitkään salametsästykseltä turvallisena maana sarvikuonoille. Vuonna 2018 kansainvälinen villieläinten ja -kasvien kauppaa säätelevä CITES -järjestö kuitenkin  kirjasi maan tilanteen herättävän huolta , sillä salametsästettyjen sarvikuonojen määrä näytti olevan kasvussa.
 Lokakuusta 2018 lokakuuhun 2019 mennessä maan 50:stä pensassarvikuonosta oli metsästetty kahdeksan. Kyseinen laji on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi. Isosarvikuonoja oli metsästetty salaa 23.
 Asiasta kertoo Botswanan ympäristöministeriön luonnonsuojelusta ja turismista vastaava osasto.
 – Yhdeksän sarvikuonoa tapettiin jo huhtikuun ja lokakuun 2019 välillä. Valitettavasti tapaukset ovat lisääntyneet lokakuun jälkeen, 13 sarvikuonoa on salametsästetty lokakuusta tähän mennessä, luki ministeriön julkaisussa.
 Lukemat kuulostavat pieniltä, mutta jos niitä vertaa aiempaan, on ero merkittävä: vuosituhannen alussa meni monta vuotta ilman, että maassa metsästettiin luvatta yhtään sarvikuonoa. Tämä näkyy CITES:in laatimassa  tilastossa . Samoin vuosien 2007–2017 salametsästyksen kohteeksi joutui vain kuusi yksilöä.
 Sarvikuonoja metsästetään sarviensa vuoksi. Sarvia myydään mustassa pörssissä jopa 55 000 euron kilohinnalla. Niitä käytetään vaurauden ja menestyksen symbolina, ja niistä tehdään esimerkiksi itäisessä Aasiassa potenssilääkettä. Lääketieteellisesti kyseisellä "lääkkeellä" ei ole todistettuja vaikutuksia.
 Muualla trendi näyttäisi laskevan
 Kuluneen vuosituhannen aikana salametsästys on ollut suurta muualla Afrikassa. Ongelma on ollut suuri etenkin Etelä-Afrikassa, jossa on viime vuosina kuitenkin ollut kehitystä hieman parempaan: viime vuonna maassa salametsästettiin alle tuhat sarvikuonoa ensimmäistä kertaa vuosiin. Trendi näyttäisi muuallakin olevan laskemaan päin – paitsi Botswanassa, Sambiassa ja Namibiassa.
 Villieläinten ja -kasvien kansainvälistä kauppaa säätelevän  CITESin mukaan  Botswanan sarvikuonojen populaatio on noin 500 yksilön kieppeillä. Tuosta 500:sta vain 50 on järjestön mukaan pensassarvikuonoja (mustasarvikuono), jotka on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi.
 – Mikäli salametsästys jatkuu tätä tahtia, ei Botswanassa ole enää yhtään sarvikuonoa kahden vuoden kuluttua, etenkään pensassarvikuonoa, Botswanan ympäristöministeriössä luonnosta ja kansallispuistoista vastaavan osaston koordinaattori Dr.  Mmadi Reuben  sanoi lokakuussa Reutersin mukaan.
 Botswanan etelänaapurissa Etelä-Afrikassa on maanosan suurin sarvikuonopopulaatio. Siellä myös salametsästys on voimakkainta.
 Botswanan uskotaan hyötyneen Etelä-Afrikan siirrettyä vuonna 2015 noin 100 sarvikuonoa naapurivaltioihin yrittäessään nitistää laitonta metsästystä.
 Rikolliset vaihtavat paikkaa, kun salametsästys vaikeutuu
 Botswanan hallitus päätti ottaa salametsästyksen vastaista työtä tekeviltä ryhmiltä aseet pois viime vuoden toukokuussa.
 Save the rhino -järjestön  mukaan tämä on osasyy siihen, miksi salametsästys on kasvussa Botswanassa. Järjestö kertoo, että salametsästäjät ja rikollisjärjestöt niiden taustalla siirtyvät toisille alueille, kun maat lisäävät turvallisuus- ja tiedustelutoimia aiemmilla metsästysalueilla.
 – Rikollisjengit käyttävät jatkuvasti uusia taktiikoita, jotta eivät jäisi kiinni, ja etsivät aina uusia paikkoja löytääkseen "pehmeämpiä kohteita", järjestö kertoo lokakuisessa tiedotteessaan.
 Botswanan maine salametsästystä vastustavan maana on heikentynyt myös oikeuden näkökulmasta. Useista sarvikuonojen salametsästykseen liittyvistä pidätyksistä huolimatta  Dumisani Moyo  vapautettiin takuita vastaan heinäkuussa 2018. Hänet on myös listattu Interpolissa yhtenä etsityimpinä villieläinten ja eläintuotteiden salakuljettajana.
 Save the rhino -järjestön mukaan Moyo on aiemminkin päässyt pälkähästä lahjonnalla ja näin välttynyt syytteiltä ja oikeudenkäynneiltä.
 Botswanan ympäristöministeriö sanoi, että maan hallitus on tehostanut pyrkimyksiään salametsästyksen torjumiseksi. Ministeriön mukaan myös joitakin aseita palautetaan salametsästyksen vastaista työtä tekeville ryhmille.

Sarvikuonoja on salametsästetty Botswanassa poikkeuksellisen paljon – "Mikäli tämä jatkuu, kahden vuoden päästä meillä ei enää ole sarvikuonoja"


Summary: Kukaan ei ole kuollut palossa, mutta 12 palomiestä loukkaantui sammutustöissä.

Chilessä satamakaupunki Valparaísossa tiistaina roihahtanutta maastopaloa sammutetaan yhä. Tulipalo on tuhonnut jo yli 200 kotia ja vaikuttanut yli tuhannen ihmisen elämään, kertoo Chilen maatalousministeri  Antonio Walker .
 Kukaan ei ole kuollut palossa, mutta 12 vapaaehtoista palomiestä loukkaantui sammutustöissä. Maastoa on palanut yhteensä 150 hehtaaria.
 Tulipaloa on saatu jonkin verran rajattua, eikä maasto pala enää yhtä voimakkaasti kuin syttyessään, kertoo maan sisäministeri  Gonzalo Blumel . Blumelin mukaan palo ei kuitenkaan ole täysin hallinnassa. Lämmin ja kuiva sää sekä kovat tuulet ovat vaikeuttaneet sammutustöitä, pelastusviranomaiset ovat kertoneet.
 Palon syttymissyytä selvitetään yhä. Blumel sanoo, että se voi olla tahallaan sytytetty.
 – Emme ole varmoja, mutta kaikki viittaa siihen, että eilisen tulipalo oli tahallinen ja alkoi alueella, joka on melko lähellä koteja, sanoi puolestaan Valparaíson hätätilanteiden päällikkö  Ezio Passadore  keskiviikkona.
 Palo syttyi Rocuantin ja San Roquen kaupunginosissa. Pienituloisten kaupunginosien taloissa ei ole lainkaan juoksevaa vettä, ja asukkaat hakevat vetensä muutaman kerran viikossa säiliöautoista.
 Valparaíso on yksi Chilen suurimmista kaupungeista ja tunnettu värikkäistä puutaloistaan. Se on myös turistien suosima matkakohde sekä merkittävä Tyynenmeren satamakaupunki.
 Maastopalot ovat roihunneet kaupungissa useaan otteeseen viimeisen kuukauden aikana. Chilessä kärsitään tällä hetkellä maan mittaushistorian kuivimmasta kaudesta.
 Lue myös:
 Nopeasti leviävä tulipalo on tuhonnut yli sata kotia Valparaísossa

Yli 200 kotia on tuhoutunut jouluaattona syttyneessä tulipalossa Chilessä – palon epäillään olevan tahallaan sytytetty


Summary: Itä-Suomen ja Helsingin yliopistoon kansainvälisiä opiskelijoita on hakenut jopa enemmän kuin viimeisenä maksuttomana vuonna.

Suomalaisten korkeakoulujen perimät lukuvuosimaksut käänsivät ulkomaalaisten opiskelijoiden määrän Suomessa laskuun, mutta vain hetkeksi.
 Korkeakoulut ovat voineet vuodesta 2016 alkaen periä lukuvuosimaksuja ulkomaalaisilta opiskelijoilta, jotka tulevat Suomeen EU:n tai ETA-alueen ulkopuolelta. Maksujen vaikutus näkyi erityisesti vuonna 2017 sekä hakijamäärissä että koulutuksen aloittaneissa.
 Tilastokeskuksen mukaan ulkomaalaisia opiskelijoita oli tuolloin Suomessa noin 20 000. Määrä putosi edellisestä vuodesta noin tuhannella, kun se sitä ennen oli ollut kasvussa koko vuosikymmenen.
 – Pudotus ei kuitenkaan ollut niin suuri kuin mitä ennakoitiin, kommentoi STT:lle opetus- ja kulttuuriministeriön korkeakoulupolitiikasta vastaava johtaja  Birgitta Vuorinen .
 Vastaavanlainen pudotus näkyi myös maahanmuuttovirasto Migrin käsittelemissä oleskelulupahakemuksissa, jotka oli tehty opiskelun perusteella. Sekä Migrin että opetusministeriön mukaan ulkomaalaisten opiskelijoiden määrä kääntyi kuitenkin nopeasti jälleen nousuun ja on yhä nousussa. Esimerkiksi Helsingin ja Itä-Suomen yliopistoissa hakijamäärät ovat kivunneet tänä vuonna jo korkeammalle kuin ennen lukuvuosimaksuja.
 Helsingin yliopistossa lukuvuosimaksut ovat vaikuttaneet myös siten, että hakijoita tulee nyt laajemmin eri puolilta maailmaa. Uusia maita, joista hakijoita tulee, on 20–30, kertoo kehitysjohtaja  Susanna Niinistö-Sivuranta  STT:lle.
 – Meille tulee aikaisempaa enemmän hakemuksia ja opiskelijoita myös Yhdysvalloista, hän lisää.
 Vuorisen mukaan tilanne kertoo siitä, että ulkomailla arvostetaan suomalaisen koulutuksen laatua ja Suomea yhteiskuntana.
 – Suomalainen koulutus on laadukasta, lukuvuosimaksut ovat kohtuullisia ja apurahoja on käytettävissä, hän summaa.
 Lukuvuosimaksujen vaikutuksia arvioidaan ensi vuoden loppuun saakka
 Ulkomaalaisten opiskelijoiden lukuvuosimaksut vaihtelevat Itä-Suomen yliopistossa 8 000–15 000 euron ja Helsingin yliopistossa 13 000–18 000 euron välillä ohjelmasta riippuen.
 – Käytännössä stipendien myötä kaikki opiskelijat eivät maksa näitä maksuja kokonaan. Vain pieni osa maksaa täyden maksun, toteaa STT:lle Itä-Suomen yliopiston akateeminen rehtori  Harri Siiskonen .
 – Mutta koko ajan ollaan menossa siihen suuntaan, että lukuvuosimaksun määrää pikkuhiljaa nostetaan ja stipendin määrää lasketaan.
 Lue lisää:   Korkeakoulujen lukuvuosimaksujen yllättävä todellisuus: Vain kourallinen ulkomaisista opiskelijoista maksaa täyden maksun
 Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun avointa aulatilaa. Petteri Juuti / Yle
 Yliopistoissa ei ole huomattu, että lukuvuosimaksut olisivat vaikuttaneet niihin koulutuslinjoihin, jotka ulkomaalaisia opiskelijoita erityisesti kiinnostavat.
 – Itä-Suomen yliopiston luonnontieteiden koulutus on Suomen kansainvälisintä. Valmistuneista maistereista yli 40 prosenttia on kansainvälisiä opiskelijoita, Siiskonen kertoo.
 – Kansainvälisillä opiskelijoilla on siellä ollut hyvin tärkeä rooli vähintään puolenkymmentä vuotta.
 Helsingin yliopistossa monet suosituimmat koulutusohjelmat alkoivat puolestaan samaan aikaan lukuvuosimaksujen kanssa, joten tilannetta ei voi verrata aiempaan.
 – Kiinnostus erityisesti valtiotieteellisen tiedekunnan ohjelmaan, luonnontieteellisiin ohjelmiin ja oikeustieteellisiin ohjelmiin on ollut suurta, Niinistö-Sivuranta kertoo.
 Opetusministeriön mukaan lukuvuosimaksujen käyttöönoton vaikutuksia seurataan ja arvioidaan ensi vuoden loppuun asti.
 Työ Suomessa kiinnostaa ulkomaalaisia opiskelijoita, mutta sen saaminen on haastavaa
 Vuorisen mukaan kansainväliset tutkinto-opiskelijat suorittavat vuositasolla karkeasti arvioituna noin 5 000 korkeakoulututkintoa.
 – Se on aikamoinen joukko osaajia, jotka myös pitkälti haluavat työllistyä Suomeen. Kansainvälisillä opiskelijoilla yhtenä syynä Suomeen tulemiseen on, että suomalaiset työmarkkinat nähdään kiinnostavina, Vuorinen arvioi.
 – Tietystikään kaikki eivät ole tulleet tänne siinä toivossa, että työllistyvät suomalaisille työmarkkinoille. Ja sekin täytyy sallia.
 Myös Helsingin yliopistossa on nähty, että useat opiskelijat haluavat hakea työtä ja työllistyä Suomessa.
 – Mutta esteitä on: verkostojen puute, täkäläisen työelämän, työkulttuurin ja työn hakemisen kokemuksen vähyys sekä kielitaito, Niinistö-Sivuranta luettelee.
 Vuorinen myöntää, että suomalaisille työmarkkinoille integroituminen on ulkomaalaisille opiskelijoille haastavaa ja hidasta. Tilannetta pyritään parantamaan työ- ja elinkeinoministeriön sekä opetus- ja kulttuuriministeriön vetämässä Talent Boost -yhteistyössä, joka on parhaillaan käynnissä.
 Siiskonen näkee, että myös yliopistoissa olisi paljon tehtävää ulkomaisten opiskelijoiden auttamiseksi.
 – Meidän täytyy tehdä töitä alueiden, kaupunkien, työnantajien ja julkisen sektorin kanssa, että meidän maisteriopiskelijat saavat kontaktin työelämän suuntaan,
 – Itä-Suomessa on osaamispulaa monilla aloilla, heistä saataisiin koulutettua työvoimaa meidän tarpeisiin.
 Lue myös:
 Yli tuhannen euron lukukausimaksuilla iso vaikutus ammattikorkeakouluun – venäläisten hakijoiden määrä vähentyi jopa 80 prosenttia
 Lukukausimaksu lisäsi huimasti ulkomaalaisten hakuintoa ammattikorkeaan: "Hakijoiden määrä nousi jopa 40 prosenttia"
 Chileläinen Francisco Moreno säästi rahaa ja otti lainaa päästäkseen opiskelemaan Suomeen – ihmettelee sitä, miksi yli kymppitonnin lukuvuosimaksu pitää maksaa kerralla
 Korkeakoulujen lukuvuosimaksujen yllättävä todellisuus: Vain kourallinen ulkomaisista opiskelijoista maksaa täyden maksun

Suomi kiinnostaa ulkomaalaisia opiskelijoita, vaikka opiskelusta tuli maksullista – hakijamäärät ovat jälleen reippaassa nousussa


Summary: Kuluttajat ovat tietoisia oikeudestaan vaihtaa tai palauttaa tuote, ja sitä myös hyödynnetään erityisesti joulun pyhien jälkeen.

Lahjojen vaihto- ja palautusrumba on alkanut joulun jälkeen.
 Verkkokaupan myynnin kasvaessa myös palautusten määrä on noussut. Erityisesti joulun jälkeen ostoksia palautetaan tavallista enemmän.
 Jo vuosia joululahjojen osto on siirtynyt yhä enemmän  verkkokaupan puolelle  (HS). Esimerkiksi S-ryhmän verkkokaupassa myynti on kasvanut viime vuoteen nähden reilusti, ja samassa suhteessa kasvaa myös palautusten määrä.
 Suurimmat palautusprosentit on perinteisesti tekstiileissä; vaatteita tilataan netistä tai ne ostetaan kokeilematta kivijalkakaupasta.
 – Joulun jälkeen palautetaan eniten pelejä ja leluja, mutta pääpaino on tekstiileissä. Yöpaitoja, jalkineita, tossuja ja kaikenlaisia halutaan palauttaa tai vaihtaa, sanoo Lahden Launeen Prisman käyttötavaramyyntipäällikkö  Mervi Alastalo .
 Verkkomaksupalveluita tarjoavan Paytrailin mukaan joulun jälkeen vaatteiden, kenkien ja asusteiden palautusprosentti nousee jopa 40 prosenttia. Palautuksia tulee huomattavasti normaalia enemmän myös elektroniikan ja matkailun ostoksista. Paytrail hoitaa noin 10 000 verkkokaupan maksuliikennettä.
 – Palautuksia on eniten tuotteissa, joita ostetaan lahjaksi; elektroniikkaa, puhelimia ja tietokoneita. Palautussyy on yleensä se, että malli on väärä tai tuote on väärän värinen, sanoo Verkkokauppa.comin markkinointi- ja viestintäjohtaja  Seppo Niemelä .
 Moni tulee vaihtamaan paketista löytyneet kalsarit heti joulun jälkeen.  Meeri Niinistö / Yle
 Tori.fi:n tekemän kyselyn mukaan joululahjoja palauttaa noin viisi prosenttia kyselyyn vastanneista. Kyselyyn osallistui tori.fi-verkkosivustolla reilut 2 600 suomalaista.
 Heti joulun jälkeen ryhdytään kuitenkin käymään kauppaa myös netin vertaisverkkokaupoissa, kuten Facebookissa ja Torissa.
 – Välipäivät ovat vertaiskaupan juhlaa ja ihmiset käyvät aktiivisesti kauppaa. Myydään ei-toivottuja joululahjoja, etsitään lapsille luistimia ja muita talviurheiluvälineitä, sanoo Tori.fi:n markkinointipäällikkö  Laura Kuusela .
 Saman kyselyn mukaan 40 prosenttia suomalaisista kokee saatujen lahjojen myymisen tökeröksi. Joka kolmas suomalainen säilöö "huonot" joululahjat varastoon. Joka viidettä hävettäisi myydä vasta saatu joululahja.
 Torin markkinapaikkajohtaja  Timo Huhtamäen  mukaan kyse ei niinkään ole rahasta, sillä yli puolet vastaajista kuitenkin ajattelee, että lahjan lahjoittaminen eteenpäin on hyväksyttävää.
 – Eihän toisen vaivalla ja sydämellä hankkimaa lahjaa kukaan halua myydä. Mutta iso osa lahjoista ei vaivannäöstä huolimatta ihan osu. Sellaiset jäävät herkästi pyörimään nurkkiin ja päätyvät lopulta roskiin.
 Kyselyn mukaan viisi prosenttia on myynyt joululahjoja eteenpäin rahan vuoksi.
 Kuluttajat tietävät oikeutensa vaihtaa
 Lain mukaan kivijalkakauppojen ei tarvitse vaihtaa jo myytyjä tuotteita, mutta verkkokaupassa ostajalla on aina kahden viikon palautusoikeus. Useimmat kivijalkakaupatkin kuitenkin joustavat ja tarjoavat ostoksiin esimerkiksi vaihto-oikeutta.
 Kaupan liiton edunvalvontajohtaja  Tuula Loikkasen  mukaan on mahdollista, että palauttamisesta on tullut yleisempää, kun verkkokaupoista tuttu periaate on yleistynyt myös kivijalkakauppoihin.
 Lahdessa Launeen Prismassa yhä useammin ostokset päätyvät vaihtoon tai palautukseen. Tähän vaikuttaa esimerkiksi se, että ihmiset ostavat vaatteita kokeilematta niitä kaupassa.
 – Ihmiset ovat tietoisia, että heillä on oikeus vaihtaa ja palauttaa tuotteita ja he myös hyödyntävät tätä oikeutta, sanoo Mervi Alastalo.
 Mervi Alastalon mukaan Lahden Launeen Prisman asiakkaat käyttävät palautusoikeutta yhä useammin hyväkseen.  Meeri Niinistö / Yle
 Kuitti talteen ja lahja vaihtoon
 Sekä S-ryhmältä että Keskolta neuvotaan, että käyttämättömistä ostoksista kannattaa ottaa kuitti mukaan, jos lahjan haluaa vaihtaa. Kaupat tarjoavat eripituisia vaihto- ja palautusoikeuksia.
 – Meillä tuotteet saa vaihtaa loppiaiseen mennessä. Ensimmäiset palautukset tulevat jo jouluaattona, mutta heti välipäivinä se ruuhka on suurimmillaan. Kuitti mukaan, infoon ja vaihtamaan, vinkkaa Launeen Prisman Mervi Alastalo.
 Jo kerran käärityt tuotteet päätyvät normaalisti myyntiin, mutta silti Verkkokauppa.comista muistutetaan, etteivät kaupatkaan toivo palautuksia.
 – Ostoprosessi kannattaa tehdä huolella. Me julkaisemme tuotteista huolto- ja palautusprosentit, ja niitä voi tutkailla. Ennaltaehkäisy on tehokas keino myös palautusten välttämiseksi, sanoo Verkkokauppa.comin Seppo Niemelä.
 Lue lisää:   Toiko pukki epämieluisan lahjan? Ei hätää, kaupat joustavat palautuksissa ja vaihdoissa, vaikka ei tarvitse

Joululahjojen vaihto- ja palautusrumba käy kiivaimmillaan – moni kokee huononkin joululahjan eteenpäin myymisen tökeröksi


Summary: Rahaa alkaa kummasti rakastamaan, kun sitä ei ole, kirjoittaa kirjailija Sisko Savonlahti.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Suurin unelmani kävi toteen vuosi sitten syksyllä. Esikoiskirjani julkaistiin.
 "Miltä sinusta nyt tuntuu?" tutut ja puolitutut alkoivat kysellä minulta.
 Aina kun vastasin heille, tuntui kuin olisin katsonut itseäni ulkopuolelta. Kyllä, kirja sai hyvän vastaanoton sekä kriitikoilta että kuluttajilta. Kyllä, olen saanut kirjan myötä kiinnostavia työtarjouksia ja tarttunut niistä kiinnostavimpiin. Kyllä, ruotsalainen kustantamo osti kirjan käännösoikeudet. Kyllä, tiedän että kuulostan siltä, että olen täynnä itseäni.
 "Olen iloinen”, olen päättänyt monologini.
 “Hienoa", ihmiset ovat sanoneet.
 Olen jäänyt miettimään, olisiko minun pitänyt mainita vielä yksi asia. Nimittäin raha. Sitten olen muistanut, että ihmisen täytyy aina hokea:
 “Raha ei merkitse minulle mitään.”
 Olen itsekin hokenut sitä. Mutta nyt, kun olen 37-vuotias ja viimeinkin saanut maksettua opintolainani ja kuitattua velat vanhemmilleni, olen muuttanut mieltäni. Raha merkitsee minulle enemmän kuin aavistinkaan – enkä minä edes ole ollut koskaan oikeasti köyhä. Sattui vaan niin, että rahahommani menivät,  Irwin Goodmania  lainaten, pieleen. Jätin kymmenen vuotta sitten kuukausipalkkaisen työn, palasin opiskelemaan, perustin toiminimen ja aloin työskennellä vapaana toimittajana. Se, minkä odotin olevan loistava tulevaisuus, paljastui joksikin muuksi: silpputöiksi, epämääräisiksi tuloiksi sekä asumistuen ja toimeentulotuen hakemiseksi, mutta ennen kaikkea kokemukseksi siitä, että olin ihmisenä epäonnistunut. Olin pienituloinen, enkä ollut ainoa. Vuonna 2017 noin  12 prosenttia suomalaisista oli pienituloisia . Se tarkoittaa 654 000:ta ihmistä.
 En tiedä, voiko pienituloisuutta ymmärtää , jos ei ole itse kokenut sitä. On vaikea selittää tunnetta, joka tulee, kun on kuun vaihde ja tietää, että kohta täytyy taas valita, kuka on se onnekas läheinen, jonka puoleen kääntyä. Tulisivatko vuokrarahat tällä kertaa äidiltä, isältä, vai kenties villinä korttina joltain ystävältä? Koska kyllä, minulla on käynyt tuuri. Läheisilläni oli paitsi halu myös mahdollisuus tukea minua.
 En osaa selittää sitäkään, miltä tuntuu lukea artikkeleita, joissa asuntosijoittaminen saadaan kuulostamaan mukavalta harrastukselta. Sellaiselta, jonka vain hölmö jättää hyödyntämättä.
 Enkä sitä, miltä tuntuu pysähtyä ruokakaupan tuulikaappiin tarkastamaan mobiilimaksusovelluksesta, kuinka paljon tilillä on rahaa, koska jos ei muista tehdä sitä, saattaa kohta keskustella kassan kanssa siitä, miksi maksupäätteellä lukee “hylätty”.
 “Kokeile uudelleen”, kassat sanovat. “Se on tänään vähän reistaillut.”
 Siihen kuuluu vastata “joo”, vaikka kaikki tietävät, ettei vika ole maksupäätteessä.
 Raha merkitsee minulle myös sitä, että voin laittaa ostoskoriini syöntikypsän avokadon tietäen, ettei se aiheuta liukuhihnalla kohtausta.
 Kun kirjoitan, että raha merkitsee minulle paljon , en tarkoita sitä, että haluaisin uida kolikkokasassa niin kuin Roope Ankka. Mutta myönnettävä on, että olen onnellinen nyt, kun voin maksaa itse vuokrani sen sijaan, että joutuisin yhä olemaan riippuvainen vanhemmistani. Raha merkitsee minulle myös sitä, että voin laittaa ostoskoriini syöntikypsän avokadon tietäen, ettei se aiheuta kassalla vaivaannuttavaa keskustelua.
 Kyllä, taidan pitää rahasta. Ehkä se johtuu siitä, että tiedän, millaista on kun siitä on puutetta.
 Tulevaisuudessa asiat voivat tietysti taas olla aivan eri tavalla. Sillä toisin kuin meille jatkuvasti väitetään, emme voi vaikuttaa kaikkiin asioihin, joita elämässä tapahtuu. Jos voisimme, päättäisimmekö muka: Minusta tulee isona pienituloinen! Rahahan ei merkitse minulle mitään!
 Sisko Savonlahti
 Kirjoittaja on Helsingissä asuva toimittaja ja kirjailija, joka työskenteli 18-vuotiaana espoolaisessa kahvilassa ja osti ensimmäisenä palkkapäivänään Miss Sixty -farkut.
 Aiheesta voi keskustella 26.12. klo 17.00 asti.
 Lue myös:
 Sisko Savonlahden kolumni: Ihminen kehittää loputtomasti itseään, muttei vaivaudu edes tervehtimään toista
 Kari Enqvistin kolumni: Elämän tarkoitus ei ole päästä golfkentälle mahdollisimman rikkaana
 Aiju Salmisen sarjakuvakolumni: Kun mikään ei riitä

Sisko Savonlahden kolumni: Raha toi onnen


Summary: Hirmumyrsky iski turistien suosimille alueille ja pikkukyliin.

Ainakin 20 ihmistä on kuollut Phanfone-taifuunin iskettyä Filippiineille, kertovat viranomaiset. Phanfone pyyhkäisi keskiviikkona Filippiinien keskiosien pikkukylien ja suosittujen turistikohteiden yli.
 Pahimmillaan hirmumyrskyn tuulet olivat voimakkuudeltaan noin 54 metriä sekunnissa. Tuuli riepotteli asumusten kattoja ja kaatoi sähkötolppia.
 Phanfonen jäljiltä kymmenettuhannet ihmiset joutuivat majoittumaan ja viettämään joulua väliaikaismajoituksissa ja evakuointikeskuksissa.
 Myrskyn tuhoja on vielä vaikea arvioida, sillä internet- ja puhelinyhteydet ovat yhä poikki. Tuhoja selvitettiin torstaiaamuna paikallista aikaa.
 Vahvistetut kuolinuhrit löytyivät Visayasin kylistä. Taifuuni iski myös muun muassa Boracayn ja Coronin lomakohteisiin, ja Boracayn lähellä sijaitseva Kalibon lentokenttä varioitui AFP:n saamien tietojen mukaan.
 – Tiet on suljettu, mutta vaurioita on yritetty korjata. Tilanne on aika paha, korealaisturisti  Jung Byung Joon  sanoi Instagram-viestien välityksellä.
 – Kaikki sadan metrin säteellä lentokentältä näyttää hajonneen. Kentällä on paljon turhautuneita ihmisiä, sillä lentoja on peruttu.
 Jungin mukaan paikalla on takseja, mutta sateiden takia kukaan ei halua poistua kentältä.
 Phanfone-taifuuni aiheutti laajoja tulvia muun muassa Ormocin kaupungin ympäristössä Leyten saarella. Robert Dejon / EPA
 "Supertaifuunin nuorempi sisarus"
 Taifuuni kulki pitkälti samaa reittiä kuin supertaifuuni Haiyan, joka tappoi tuhansia ihmisiä vuonna 2013.
 – Tämä on kuin Haiyanin nuorempi sisarus. Se on tuhonnut vähemmän, mutta seurasi samaa reittiä, paikallisen katastrofiviranomaisten tiedottaja  Cindy Ferrer  sanoi AFP:lle.
 Filippiineihin iskee vuosittain noin 20 merkittävää myrskyä, joista monet jättävät jälkeensä kuolonuhreja ja tuhoavat taloja, satoja ja infrastruktuuria.
 Tiedot tuhoista vasta tulossa
 Ylen haastattelema Kansainvälisen Punaisen ristin operaatiokoordinaattori  Johanna Arvo  uskoo, että myrskyn uhriluku tulee vielä kasvamaan. Tietoja syrjäisemmiltä seuduilta on vasta alkanut tulla.
 – Näyttää siltä, että ollaan ehkä suuremman asian kanssa tekemisissä, hän sanoo.
 Suuri ongelma on, että myrsky katkoi sähköt laajalta alueelta.
 – Viimeisimmän raportin mukaan, jonka olen Filippiineiltä saanut, siellä on 115 kaupunkia ilman sähköjä. Niistä on nyt ehkä 25 prosenttia saatu korjattua.
 Johanna Arvo tavoitettiin asemapaikaltaan Malesian Kuala Lumpurista.

Ainakin 20 kuollut Filippiinien taifuunissa – tuhojen laajuus epäselvä netti- ja puhelinkatkojen vuoksi


Summary: Maailma puhuu nyt Green Dealeistä. Puhe ei ole pelkkää viherpesua, sillä ilmastonmuutos taltutetaan jättimäisillä investoinneilla.

– Ilman muuta kapitalismi on kriisissä. Merkittävin ongelma on se, ettei kapitalismi ole osannut taltuttaa ilmastonmuutoksen aiheuttamaa kriisiä.
 Näin arvioi vuoden 2001 talousnobelisti  Joseph Stiglitz . Yle haastatteli yhdysvaltalaisen Columbian yliopiston kansantaloustieteen professoria marraskuussa Lyonissa, Ranskassa.
 Professori Stiglitz muistuttaa, että maailmassa on monenlaista kapitalismia. Kriisissä on nimenomaan se versio järjestelmästä, joka on vallalla hänen kotimaassaan Yhdysvalloissa.
 – Kapitalismin kriisi näyttäytyy myös eriarvoisuuden kasvuna ja järjestelmän moraalin rappiona, professori Stiglitz listaa kovan kapitalismin syntejä.
 Ei enää osakkeenomistajien ehdoilla
 Kapitalismin kriisi on puhuttanut taloustieteilijöitä pitkin syksyä sen jälkeen kun brittiläinen Financial Times -lehti julisti järjestelmän kriisiytyneen.
 Jo ennen tuota lähes 200 yhdysvaltalaista yritysjohtajaa sanoutui julkisuudessa irti siitä yksioikoisesta näkemyksestä, että yrityksen ainoa tehtävä on tuottaa osakkeenomistajille voittoa.
 Emme voi palata menneisyyteen. Emme me halua hiilikaivosten maailmaa takaisin.  Joseph Stiglitz
 Suuryritysten johtajat haluavat nyt puhua myös eettisyydestä, työntekijöiden asemasta ja yrityksen ympäristövastuusta. Toimelias ja elävästi keskusteleva professori Stiglitz pitää yritysjohtajien ulostuloa lähtölaukauksena kapitalismin ympäristövastuun syvemmälle pohdinnalle.
 Professori Joseph Stiglitz arvioi, että kapitalismin suurin ongelma on siinä, ettei se kykene vastaamaan ilmastonmuutoksen aiheuttamaan kriisiin.  Juha Nurminen / Yle
 – Ilmastonmuutoksessa on kyse olemassaolostamme. Silti kapitalistinen järjestelmä antaa tehtaiden tupruttaa kasvihuonekaasuja ilmakehään. Se vaarantaa elämänmuotomme jatkumisen, Stiglitz sanoo.
 “Kylmä kapitalismi joutaa kuolla”
 Stiglitz toivoo yhdysvaltalaisen kovan, kylmän ja korruptoituneen kapitalismin kuolemaa. Tilalle hän tahtoo “edistyksellistä ja hillitympää” kapitalismia.
 Yhdysvaltain hallinnon tietämättömyys tieteestä on aivan valtava.  Joseph Stiglitz
 Stiglitzin mukaan juuri pohjoismaalainen sosiaalinen markkinatalous voisi olla tulevaisuuden esikuva. Hän sanoo ihastelevansa muun muassa pohjoismaisia öljy-yhtiöitä, jotka ovat aidosti huolissaan ilmastonmuutoksesta.
 – Sen sijaan esimerkiksi Exxon Yhdysvalloissa laittaa rahaa propagandaan, jonka mukaan ilmastonmuutoksesta ei ole vaaraa. Näin siitä huolimatta, että yhtiön omienkin tutkimusten mukaan haitta on ilmeinen.
 Stiglitzin mukaan aivan oma lukunsa on Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump , joka haraa vastaan kaikessa, mikä liittyy ilmastonmuutoksen vastaiseen taisteluun.
 – Yhdysvaltain hallinnon tietämättömyys tieteestä on aivan valtava.
 Stiglitz sanoo, että Yhdysvaltain hallinto ei ymmärrä, kuinka paljon maa menettää ilmastonmuutoksesta johtuvien äärimmäisten sääilmiöiden vuoksi. Rajuilmojen aiheuttama kiinteistöjen ja infrastruktuurin tuho tekevät kahden prosentin loven bruttokansantuotteeseen vuosittain.
 Suljetut hiilikaivokset pysyvät suljettuina
 Ilmastonmuutoksen kieltäminen ja protektionismi ovat olleet trumpilaisen talouspolitiikan kulmakiviä. Tällä politiikalla on haluttu ostaa globalisoituneilla markkinoilla työpaikkansa ja asemansa menettäneiden duunareiden ääniä.
 Stiglitz arvioi, että protektionismi olisi ehkä toiminut vielä joitain vuosikymmeniä sitten, mutta ei enää.Tuotantotyö ei tule enää takaisin. Jos tulisikin, niin sen tekisivät robotit – työ olisi automatisoitua.
 – Emme voi palata menneisyyteen. Emme me halua hiilikaivosten maailmaa takaisin.
 Tässä kohdin peruuttamaton on jo tapahtunut. Stiglitz mainitsee valaisevana esimerkkinä Yhdysvalloista sen, että jo nyt aurinkokennojen asentaminen työllistää viisinkertaisesti enemmän ihmisiä kuin hiilikaivokset.
 Trumpin diileistä Green New Dealiin
 Rahapiirit ovat valintansa tehneet. Kun Trump julisti irtautuvansa Pariisin ilmastosopimuksesta, niin monet yritysjohtajat sanoivat jatkavansa sitoumusten täyttämistä. Osa sanoi tekevänsä enemmän kuin sopimus vaatii.
 Nyt vastassamme oleva sota on ilmastonmuutos.  Joseph Stiglitz
 Myös monet Yhdysvaltain osavaltiot ovat keskushallintoa ratkaisevasti kunnianhimoisempia. Lisäksi ihmisten tietoisuus ilmastonmuutoksen tuomista ongelmista ja sen heittämästä haasteesta on herännyt, vaikkei Valkoisessa talossa vastaava havahtumista olekaan tapahtunut.
 Professori Joseph Stiglitz tapasi taloustieteen opiskelijoita paneelikeskustelun jälkeen Lyonissa, Ranskassa. Juha Nurminen / Yle
 Professori Joseph Stiglitz puhuu innostuneesti Yhdysvalloissa virinneestä Green New Dealistä. Sen idea on puhaltaa – 1930-luvun laman jälkeisen New Dealin mukaisesti – kapitalismiin kokonaan uusi henki.
 – New Deal luotiin 30-luvulla ikään kuin sodan kaltaisiin olosuhteisiin. Nyt vastassamme oleva sota on ilmastonmuutos, kansantaloustieteen professori Joseph Stiglitz sanoo.
 Stiglitzin mukaan ajatus on se, että kaikki investoinnit ja innovaatiot pannaan palvelemaan ilmastonmuutoksen vastaista taistelua.
 Tätä kautta kapitalismi saa uuden alun. Se pelastuu tuholta, jonka vauhdittajana kapitalismin oma luontoa riistävä ahneus on ollut.
 Vihreydestä voitontavoitteluun
 Kun puhutaan ilmastonmuutoksen vastaisen taistelun hintalapusta, niin summat ovat todella suuria – arkitajunnan tuolla puolen.
 – Ilmastonmuutoksen torjuntaan vaadittavien investointien hinta on 50 000 miljardia dollaria, arvioi Aalto-yliopiston teknillisen fysiikan professori  Peter Lund .
 Hän on erikoistunut uusiutuvien energialähteiden tutkimiseen.
 Tässä talouden lait toimivat, vaikka Trump tekisi mitä.  Peter Lund
 Koska summa on tähtitieteellinen, niin myös kiinnostus näitä tulevaisuuden investointeja kohtaan on jo valtavaa.
 – Raha ei hakeudu näihin investointeihin enää pelkän vihreyden takia. Nyt niistä haetaan voittoa – tuottoa rahalle, professori Peter Lund sanoo.
 Iso raha odottaa kyttäysasemissa
 Suuri raha, isot institutionaaliset sijoittajat vetäytyvät parhaillaan fossiilisista polttoaineista. Hyvä esimerkki vetäytyjistä on Norjan öljyrahasto, jonka arvo on 900 miljardia euroa.
 Sijoittajat karsastavat erityisesti hiiltä. Näin tapahtuu nyt myös Yhdysvalloissa.
 – Tässä talouden lait toimivat, vaikka Trump tekisi mitä, Peter Lund sanoo.
 Sähköntuotannossa fossiilisten polttoaineiden tilalle tulevien teknologioiden volyymi on vuodessa noin 300 miljardia euroa. Tuuli-, aurinko- ja muut uusiutuvat energiamuodot ovat siis valtavaa liiketoimintaa.
 Professori Peter Lund sanoo, että sähkösektorilla jo nyt uusi teknologia on kahmaissut 60–80 prosenttia uusista investoinneista. Ennusteiden mukaan 2020-luvun lopulla suurin osa Euroopan kuluttamasta sähköstä on tuotettu uudella teknologialla.
 Nyt Euroopan unionin tavoite on tehdä koko sähköntuotannosta päästötöntä vuoteen 2050 mennessä. Käytännössä tämä tulee tarkoittamaan sitä, että 30 vuodessa kaikki fossiilinen tuotanto on ajettu alas
 .
 Aurinkovoima on nykyisyyttä ja vallankin tulevaisuutta. Jo nyt esimerkiksi Yhdysvalloissa työskentelee aurinkopaneelien asentajina enemmän väkeä kuin hiilivoimaloissa.  Pavlo Palamarchuk / EPA
 Luova tuho luo työtä
 EU-komissioyrittää parhaillaan iskeä juuri tähän talouden ja tuotannon murrokseen. Sen vastaus on oma versio Green Dealistä, jonka uusi komissio julkisti joulukuun toisella viikolla.
 EU:n tavoite on syvempi kuin pelkän hiilineutraaliuden saavuttaminen vuoteen 2050 mennessä. Euroopan tulee olla mukana siinä teknologisessa kehityksessä, joka on muuttamassa tuotannon ja teollisuuden rakenteita pysyvästi.
 Mutta edessämme oleva ongelmavyyhti on isompi ja kompleksisempi kuin pelkkä kapitalismin kriisi.  Peter Lund
 Olennaisen tärkeää on myös luoda uusia työpaikkoja, koska muutos tuhoaa vanhoja työmarkkinoita..
 Professori Peter Lund on mukana monissa eurooppalaisissa asiantuntijapaneeleissa pohtimassa tulevaisuutta. Luovan tuhon käsite tulee esiin pohdinnoissa tuon tuostakin.
 – Vanha teknologia väistyy ja uusi teknologia luo enemmän työpaikkoja.
 Päätökset lähemmäs ihmistä
 Peter Lund sanoo, että vaikka visiot ovat Euroopassakin maailmanluokkaa, niin ongelma on siinä, että haasteisiin ei välttämättä vastata ajoissa.
 – Yritykset toimivat tässä nopeammin kuin valtiot. Politiikka laahaa perässä.
 Professori Lund pohtiikin sitä, ovatko valtiot edes oikeita instansseja päättämään näitä asioita. Pitäisikö päätöksenteko viedä lähemmäs ihmistä, esimerkiksi kaupunki- tai paikallistasolle?
 – Kaupungit ovat monesti dynaamisempia. Ne voivat tehdä nopeammin päätöksiä.
 Lund mainitsee tästä Yhdysvallat on hyvänä esimerkkinä. Siellä suuria ilmastonmuutokseen vastaavia ratkaisuja ja energiahankkeita tehdään kaupunki- ja osavaltiotasolla.
 – Edessämme oleva ongelmavyyhti on isompi ja kompleksisempi kuin pelkkä kapitalismin kriisi, professori Peter Lund sanoo. Aalto-yliopisto
 Sumea kristallipallo
 Professori Peter Lund ymmärtää professori Joseph Stiglitzin toiveen siitä, että panostaminen ilmastonmuutoksen torjuntaan voisi olla pelastamassa kapitalismia.
 Jos asiat selkiytyisivät vain investoinneilla, niin pragmaattinen kapitalistinen järjestelmä hoitaisi homman.
 – Mutta edessämme oleva ongelmavyyhti on isompi ja kompleksisempi kuin pelkkä kapitalismin kriisi.
 Ei ole vastauksia tai tietoa. Polku on luotava.  Peter Lund
 Lund luettelee hengästyttävän listan meneillään olevia globaaleja yhteiskunnallisia muutoksia, joita ilmastonmuutos sekä energiantuotannon ja teollisuustuotannon muutokset aiheuttavat.
 – Työpaikat muuttuvat, yritysten bisnesmallit muuttuvat, normit muuttuvat ja instituutiot muuttuvat.
 Professori Peter Lund lisää, että kaikessa pitää ottaa huomioon myös globaalit oikeudenmukaisuuteen ja tulonjakoon liittyvät ulottuvuudet. Kaikki on liikkeessä.
 – Kristallipallo on sumea. Tiedetään, mihin pitää mennä, mutta polku ei ole yritysten kannalta suora.
 Olemme suuren muutoksen keskellä, mutta emme voi ammentaa historiasta oppia.
 – Ei ole vastauksia tai tietoa. Polku on luotava, professori Peter Lund toteaa.

Talousnobelisti haluaa kapitalismille uuden alun: Kaikki investoinnit palvelemaan ilmastonmuutoksen vastaista taistelua


Summary: Erilaisten temperamenttipiirteiden ymmärtäminen lisää itsetuntemusta, mikä auttaa ymmärtämään paremmin myös muita ihmisiä.

Pyhien vietto voi olla monen parisuhteen kompastuskivi, varsinkin jos kumppanilla on hyvin erilainen temperamentti kuin itsellä.
 Sisäänpäin suuntautunut introvertti voi haluta olla koko joulun vain omissa oloissaan tai oman perheen kesken. Ulospäin suuntautunut ekstrovertti taas haluaisi juhlia koko suvun kanssa ja vierailla kaikkien luona.
 Eri temperamenttipiirteisiin ja niiden eroavaisuuksiin perehtyminen voi olla hyvä tapa tutkia oman parisuhteen ongelmakohtia, sanoo vasta julkaistun  Tunne tyyppisi  -kirjan toinen kirjoittaja, pariterapeutti ja työnohjaaja  Minna Oulasmaa .
 – Eri temperamenttipiirteiden tunnistaminen lisää itsetuntemusta, jonka avulla voi vaikuttaa omaan hyvinvointiin ja jaksamiseen. Kun itsetuntemus paranee, ymmärtää paremmin myös muita ihmisiä, jolloin tulee vähemmän väärintulkintoja.
 Jokaisen on hyvä kehittää temperamenttiälyään
 Temperamentti on yksi, varsin pysyvä osa persoonaamme, joka vaikuttaa käyttäytymiseemme. Temperamentti määrittää muun muassa sitä, miten aktiivisia ja sosiaalisia olemme ja miten näytämme tunteitamme.
 Temperamentti määrittää myös sitä, miten ilmaisemme itseämme eri rooleissa. Joku voi olla kotona hyvin hiljainen ja vetäytyvä, työpaikallaan taas hyvin puhelias ja seurallinen.
 – Jos ihminen ei tiedosta, että hänessä on paljon introverttipiirteitä, hän ei välttämättä ymmärrä, miksi uupuu seurallisuusvarastoja tyhjentäneen työpäivän jälkeen perhe-elämästä ja äänistä, Oulasmaa sanoo.
 Oulasmaa puhuu temperamenttiälystä. Se on tärkeä osa sosiaalisia taitojamme ja jokainen voi kehittää sitä itsessään.
 Ensin on ymmärrettävä omat luontaiset temperamenttipiirteet. Ne tulevat Oulasmaan mukaan ilmi parhaiten yksin ollessa: viihtyykö hyvin itsekseen vai kaipaako muiden ihmisten seuraa? Sen jälkeen voi alkaa pohtia lähipiirin käyttäytymismalleja.
 Temperamenttiäly vähentää tuomitsevuutta itseä ja muita kohtaan. Siten se tasa-arvoistaa erilaisia ihmisiä, Oulasmaa toteaa.
 – Tänä päivänä arvostetaan paljon sosiaalisuutta, rohkeutta ja avoimuutta, mutta ujous, tarkkailevaisuus ja hitaampitahtisuus ovat ihan yhtä hyviä piirteitä.
 Jokaisessa värityypissä on omat hyvät ja huonot puolensa. Harva käyttäytyy vain yhden värin mukaisesti kaikissa rooleissaan. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Minkä värinen sinä olet?
 Minna Oulasmaa on kirjoittanut kirjan yhdessä puolisonsa  Mika Pesosen  kanssa. Oulasmaa on introvertti, Pesonen ekstrovertti. Pariskunta kuvaa temperamenttieroja värien avulla.
 Punainen on asiakeskeinen ekstrovertti. Hän on suora, kunnianhimoinen ja nopea. Punainen on parhaimmillaan aikaansaava päätöksentekijä, mutta hän voi olla toisten mielestä pelottava ja äkkipikainen.
 Keltainen on tunnelmakeskeinen ekstrovertti. Hän on innostava, positiivinen ja huomiota rakastava humoristi. Hän osaa luoda hyvän ilmapiirin, mutta saattaa kärsimättömänä ihmisenä unohtaa kuunnella, mitä toisilla on sanottavaa.
 Vihreä on tunnelmakeskeinen introvertti. Hän on avulias, huomaavainen ja helposti lähestyttävä. Vihreä on luotettava, tunnollinen ja joustava, mutta hänen voi olla vaikea tehdä päätöksiä ja hän saattaa unohtaa omat tarpeensa muita miellyttäessään.
 Sininen on asiakeskeinen introvertti. Hän on järjestelmällinen, rauhallinen ja tarkka. Sininen on suorapuheinen ja analyyttinen, mutta voi näyttäytyä muille tylynä ja ylimielisenä.
 "Toisen värin ja tarpeiden ymmärtäminen vähentää turhia riitoja ja loukkaantumisia parisuhteessa."  Minna Oulasmaa
 Jokaisessa värissä on hyvät ja huonot puolensa. Harva käyttäytyy vain yhden värin mukaisesti kaikissa rooleissaan. Monissa ihmisissä on useita eri väripiirteitä.
 Parisuhteelle voisi olla hyväksi, jos kumppanit jakavat jonkin yhdistävän piirteen. Esimerkiksi sinistä Oulasmaata ja punaista Pesosta yhdistää asiakeskeisyys.
 Vastakohdat eivät täydennäkään toisiaan?
 Oman temperamentin vastakohta voi tuntua kiinnostavalta juuri erilaisuutensa vuoksi, varsinkin suhteen alussa. Jonkin ajan kuluttua saattaa kuitenkin käydä niin, että alussa viehättävältä tuntunut piirre alkaa pikkuhiljaa ärsyttää. Keltainen voi kyllästyä sinisen nipottamiseen ja vihreä punaisen pomotteluun.
 Ristiriitoja voi syntyä erityisesti tilanteissa, joissa olettaa kumppanin käyttäytyvän samalla tavalla, kuin itse käyttäytyisi.
 Sininen voi haluta työpäivänsä jälkeen vetäytyä hetkeksi omiin oloihinsa, kun keltainen haluaisi jutella ja kertoa päivän tapahtumista. Keltainen voi kokea, ettei sininen halua viettää hänen kanssaan aikaa, vaikka sininen tarvitsee vain hetken palautuakseen.
 Oulasmaan mukaan vastakohdatkin voivat olla yhdessä onnellisia, mutta se vaatii ennen kaikkea ymmärrystä.
 – Toisen värin ja tarpeiden ymmärtäminen vähentää turhia riitoja ja loukkaantumisia parisuhteessa.
 Osa temperamenttiälyä on omien tunteiden skaalaaminen. Esimerkiksi hyvin voimakkaan punaisen pitäisi joskus rauhoittaa itseään ja vetäytyvän sinisen taas olla välillä seurallinen. Parisuhteessa molemmilla pitää olla valmius tehdä kompromisseja, hylkäämättä kuitenkaan itseään. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Samalla on ymmärrettävä, että täysin vastakkaisen värin kumppanista ei välttämättä saa irti kaikkea mitä itse toivoo. Silloin omia tarpeita voi täydentää vaikkapa samanhenkisillä ystävillä. Keltainen voi tyydyttää puhumisen tarpeensa tapaamalla ystäviään, kun sininen kumppani saa samalla kaipaamaansa omaa aikaa.
 Jokaisen on otettava vastuu oman temperamenttinsa ja sen tarpeiden tunnistamisesta, Oulasmaa muistuttaa.
 – Meidän on itse tunnistettava mitä tarvitsemme, jotta jaksamme paremmin. Sitä ei voi toisen puolesta tehdä. Jos puoliso on hyvin ekstrovertti, hän ei välttämättä osaa ajatella ääri-introvertin maailman kautta.
 Jos temperamentit eroavat kovasti toisistaan, yhteinen huumori auttaa paljon. Kun ymmärtää oman ja toisen erilaisen tavan ilmaista itseään, voi yhdessä nauraa tilanteille, joista muuten saattaisi syntyä riitaa.
 Älä tee toiselle, mitä toivoisit itsellesi tehtävän
 Osa temperamenttiälyä on kyky asettautua toisen asemaan. Oulasmaa puhuu omien tunteiden skaalaamisesta.
 Esimerkiksi hyvin seurallisen ja puheliaan ihmisen olisi joskus hyvä hillitä itseään ja kuunnella muita vähän paremmin. Ei-seurallisen taas on välillä kohdattava toisia ihmisiä ja osallistuttava keskusteluun.
 – Jokainen on vastuussa omasta käyttäytymisestään. Huonoa käytöstä ei voi laittaa temperamentin piikkiin, Oulasmaa painottaa.
 Vanha sanonta, tee toiselle kuten toivoisit itsellesi tehtävän, ei temperamenttien näkökulmasta välttämättä olekaan hyvä neuvo. Yllätys, josta itse olisi mielissään, voi toiselle olla kauhistus. Oulasmaa kertoo kirjassaan esimerkin eräästä pariskunnasta.
 Sinisen naisen keltavihreä mies halusi yllättää vaimonsa heidän hääpäivänään. Mies tuli hakemaan vaimonsa kesken työpäivän valmiiksi pakattujen matkalaukkujen kanssa, sovittuaan kylpylälomasta salaa naisen pomon kanssa. Mitä tapahtui? Sininen nainen suuttui: »Minulle ei tällaista tehdä!» Eikä sininen nainen lähtenyt kylpylään, vaan jäi töihin. Vihreäkeltainen mies oli järjestänyt vaimolleen juuri sellaisen yllätyksen, mitä olisi eniten kaivannut itselleen.
 "Huonoa käytöstä ei voi laittaa temperamentin piikkiin."  Minna Oulasmaa
 Parisuhteessa molemmilla pitää olla valmius tehdä kompromisseja, hylkäämättä kuitenkaan itseään.
 Kompromissikyky nousee erityiseen arvoonsa juuri esimerkiksi joulun aikaan. Pahimmillaan keltainen voi lykätä kalenterin täyteen tapaamisia, mikä voi olla vihreän mielestä uuvuttavaa, mutta hän ei halua pahoittaa kenenkään mieltä. Sininen ei halua tavata jouluna ketään ja punainen sanoo suoraan kenen luokse hän ei ainakaan suostu menemään.
 – Yhdessä pitää neuvotella, mikä on sopiva vierailuannos molemmille. Voi esimerkiksi luopua yökyläilystä, jos se on toiselle raskasta, Oulasmaa ehdottaa.
 Oulasmaan mukaan varsinkin vihreillä ihmisillä on suurin vaara unohtaa omat tarpeensa, koska he pyrkivät miellyttämään muita ja välttämään konflikteja.
 – Itsensä voi hukata myös parisuhteessa. Jos kumppanina on vielä nopeatahtinen punainen, joka tekee kaikki päätökset vihreän puolesta, voi vihreälle käydä niin, ettei hän enää itsekään tiedä, mikä hänen mielipiteensä on.
 Vanhemman ja lapsen erilaiset värityypit voivat haastaa suhdetta rajustikin. Sovitteleva, riitoja välttävä ja kaverillista suhdetta hakeva vihreä vanhempi voi olla pulassa tyrannilta tuntuvan syvänpunaisen lapsensa kanssa, Oulasmaa kirjoittaa kirjassaan. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Oma lapsikin voi tuntua vieraalta
 Temperamenttipiirteiden erot vaikuttavat myös vanhemman ja lapsen väliseen suhteeseen. Vanhemmat voivat kokea itsensä taitamattomiksi, kun oma lapsi tuntuu vieraalta tai hankalalta ymmärtää.
 Keltainen aktiivinen ja menevä vanhempi saattaa tuskastua omissa oloissaan viihtyvän sinisen lapsensa hitauteen. Hoputtaminen ja painostaminen taas voi saada lapsen kokemaan itsensä vääränlaiseksi.
 Aikuisen on hyvä asettua lapsensa kanssa samalle taajuudelle. Sitä voi toteuttaa joko lisäämällä tai vähentämällä oman tunneilmaisun voimakkuutta.
 Ennen kuin sininen Minna Oulasmaa oppi skaalaamaan, hän muistaa usein uupuneensa vauhdikkaan keltaisen lapsenlapsensa kanssa.
 – Minun on pakko nopeuttaa itseäni ja puhettani. Asettaudun hänen taajuudelleen jo vähän ennen kuin hän tulee, silloin jaksan paremmin kuin jos olisin ihan oma itseni. Viikonlopun jälkeen voin taas vetäytyä omaan rauhaani.
 Myös 8-vuotias lapsenlapsi on oppinut skaalaamaan itseään rauhallisemmaksi mumminsa seurassa.
 Vihreällä vanhemmalla parisuhde ja itsestä huolehtiminen voi helposti jäädä taka-alalle, kun hän omistautuu vanhemmuuden rooliin. Syyllisyys ja riittämättömyys kalvavat silti vihreän mieltä, vaikka hän pyrkisi jatkuvasti olemaan täydellinen vanhempi.
 Jos ruuhkavuosissa joutuu jatkuvasti skaalaamaan lasten kanssa, sitä ei välttämättä enää jaksa tehdä puolison kanssa.
 – Kukaan ei jaksa koko ajan skaalata, eikä tarvitsekaan. Kunhan olisi joka päivä joku mahdollisimman hyvä kohtaamisen hetki, vaikka vain viisi minuuttia. Sen sijaan, että koko päivä vain liu’utaan toisen ohi.
 Temperamenttieroja? Tee pikatesti kumppanisi kanssa!

Erilaisten temperamenttipiirteiden ymmärtäminen voi avata monia parisuhdelukkoja – "Vähentää turhia riitoja ja loukkaantumisia"