Summary: Vastustajat kantelevat laista korkeimpaan oikeuteen.

Intiassa on kuohunut tällä viikolla poikkeuksellisen rajusti. Eri puolilla maata on osoitettu mieltä uutta kansalaisuuslakia vastaan. Uutistoimisto AFP:n mukaan perjantaina mellakoinnin kuolonuhrien määrä nousi jo 14:ään.
 Erityisesti kaduilla on oltu Koillis-Intiassa, mutta on mieltä osoitettu myös pääkaupungissa Delhissäkin.
 Intian parlamentti hyväksyi lakimuutokset viime viikolla. Uuden kansalaisuuslain tavoite on nopeuttaa Pakistanista, Afganistanista ja Bangladeshistä luvattomasti ennen vuotta 2015 saapuneiden maahanmuuttajien kansalaisuuskäsittelyä.
 Tällaisia maahanmuuttajia on miljoonia.
 Muslimit pitävät lakia syrjivänä
 Erityisesti Intian muslimiväestö on pitänyt uutta lakia syrjivänä. Mielenosoituksissa on huomautettu äänekkäästi, että uuden lain mukaan nimenomaan ei-muslimit saavat nopeutetun kansalaisuuskäsittelyn.
 Intian hindunationalistisen pääministerin  Narendra Modin  tavoite on suojella naapurimaista saapuneita uskonnollisia vähemmistöjä. Pakistan, Afganistan ja Bangladesh ovat muslimienemmistöisiä maita, joten suojelun saavat erityisesti hindut ja kristityt.
 Muslimit rajataan siten laissa suojelun ulkopuolelle ja se on sydämistyttänyt Intian muslimiväestön. Hinduenemmistöisen Intian väestöstä on muslimeja 14 prosenttia eli yli 200 miljoonaa.
 Assamin osavaltion muslimit ovat äkämystyneet myös tänä vuonna toteutetusta kansalaisrekisteristä.
 Rekisteri teki lähes kaksi miljoonaa muslimia valtiottomaksi, sillä siihen kirjattiin vain sellaiset henkilöt, jotka pystyivät osoittamaan  sukunsa asuneen alueella ennen vuoden 1971 tapahtumia , jolloin Bangladeshistä pakeni ihmisiä Intiaan.
 Kanteet korkeimman oikeuden käsittelyyn
 Lain vastustajat vierastavat myös ajatusta siitä, että uskonto nousee kansalaisuuden määrittämisessä merkitsevään asemaan.
 Intia on perustuslakinsa mukaan maallinen valtio, joskin hindulaisuus on valtauskonto. Väestöstä on 80 prosenttia hinduja.
 Toisaalta lakimuutosta vastustetaan myös Koillis-Intian osavaltioissa siksi, että alueen alkuperäisväestö pelkää omien kulttuuriensa jäävän maahanmuuttajien paineessa alakynteen.
 Muslimipuolue ja ihmisoikeusjärjestöt aikovat viedä kansalaisuuslain Intian korkeimman oikeuden käsittelyyn. Oikeus ottanee kanteet käsittelyyn ensi vuoden puolella.

Intian kuohunnalle ei näy loppua – uusi kansalaisuuslaki säikäytti muslimivähemmistön, joka pelkää jäävänsä hinduenemmistön syrjimäksi


Summary: Vahingon aiheutti rikkoutunut putki.

Yleisradion lähetyskeskuksen kellarikerroksessa Pasilassa on rikkoutuneen putken aiheuttama vesivahinko.
 Pelastuslaitos on saanut eristettyä tilan ja imuroitua osan vedestä. Vahinko ei uhkaa Ylen tuotantolaitteistoa ja toimintoja.
 Putken rikkoutumisen syystä ei ole tietoa. Kellarissa ei tehdä remonttitöitä eikä putkeen ole kohdistunut mekaanista iskua.
 Pelastusviranomaisia Ylen tiloissa perjantaina. Antti Lähteenmäki / Yle

Ylen Pasilan-kellaritiloissa vesivahinko – ei vaikuta toimintoihin


Summary: Tappio mies miestä vastaan käydyssä Mäntyvaaran taistelussa olisi voinut tarkoittaa Lapin ja koko Suomenkin menetystä.

Havumetsän peittämä loivapiirteinen Mäntyvaara kohoaa runsaat parikymmentä kilometriä Kemijärveltä Sallaan päin valtatien pohjoispuolella.
 Vaaran rinteillä ja laella käytiin yksi talvisodan rajuimmista taisteluista 20. päivä joulukuuta 1939. Lyhyen talvipäivän pimennyttyä verinen taistelu käytiin ensin tuliasein, sitten käsikähmässä, puukoin ja pistimin.
 Talvisodan ratkaisutaisteluina muistetaan useimmiten Suomussalmen Raatteen tai Kannaksen torjuntataisteluja. Itä-Lapin taistelut ovat jääneet vähemmälle huomiolle, vaikka niiden lopputuloksesta riippui koko Pohjois-Suomen kohtalo.
 Maanpuolustuskorkeakoulun sotahistorian dosentin  Pentti Airion  mukaan Itä-Lapin torjuntavoittojen merkitys koko Suomelle talvisodassa on jäänyt muiden varjoon.
 – Jos Mäntyvaara olisi viholliselta onnistunut, olisi katkaistu Joutsijärven joukkojen selusta, tie olisi ollut auki Rovaniemelle ja Tornioon, sanoo Pentti Airio.
 Paria päivää ennen Mäntyvaaraa suomalaiset olivat torjuneet venäläiset naapurikylässä Pelkosenniemellä.
 – Oli erittäin tärkeää, että nämä kaksi paikkaa pitivät, Airio muistuttaa.
 Jos Mäntyvaaran ja Pelkosenniemen puolustus olisi pettänyt, Suomi olisi katkaistu ja Ruotsi olisi saanut Haaparantaan puna-armeijan naapuriksi.
 Tuoreimmassa Kadettikunnan  Kylkirauta-lehdessä  sotahistorioitsija, eversti evp.  Sampo Ahto  korostaa myös Lapin taisteluiden merkitystä.
 – Kuusamoa lukuun ottamatta neuvostojoukot ylittivät rajan kaikissa mahdollisissa paikoissa ja aina tavattoman ylivoimaisina. Yhden ainoankin suunnan romahtaminen kaukaista Petsamoa lukuun ottamatta olisi kaatanut Suomen koko puolustuksen, Ahto kirjoittaa.
 Vastassa monikymmenkertainen ylivoima
 Sallan suunnalla Neuvostoliiton joukot olivat edenneet kolmatta viikkoa jatkuneissa taisteluissa Kemijärven porteille Joutsijärvelle, muutaman kilometrin päähän Mäntyvaarasta.
 Venäläisten pataljoona oli koukannut pohjoisesta vaaran takaa Joutsijärven alueella olevien suomalaisjoukkojen selustaan. Vihollisjoukko oli kävellyt metsiä pitkin parinkymmenen sentin lumihangessa. Säätilastojen mukaan alueella oli kahdenkymmenen asteen pakkanen.
 Neuvostojoukot hyökkäsivät Sallan suunnalla kahdessa osassa: Pelkosenniemelle ja Kemijärveä kohti. Molemmissa suunnissa eteneminen pysäytettiin rajuissa taisteluissa. Asmo Raimoaho / Yle
 Pelkosenniemen ja Mäntyvaaran pettäessä puna-armeijan tie Lapin halki länteen olisi auennut, koska reitillä ei ollut suomalaisilla riittävää voimaa.
 Neuvostoliitolla oli Itä-Lapin rintamalla Sallassa monikymmenkertainen miesylivoima. Hyökkääjällä oli myös panssarivaunuja, hävittäjiä, pommikoneita ja tykistöä, jotka puuttuivat Suomen joukoilta Lapissa kokonaan. Lapin puolustajilla ei ollut myöskään panssari- ja ilmatorjuntatykkejä.
 Ruotsalaisten vapaaehtoisten muodostama Lentorykmentti 19  ehti suomalaisten avuksi Lappiin  vasta tammikuussa. Ruotsin ilmavoimien ensimmäinen todellinen tulikoe oli ilmataistelu Sallassa tammikuun 12. päivänä.
 Ruotsalaisia ja norjalaisia vapaaehtoisia osallistui myös maataisteluihin Itä-Lapissa sodan loppuvaiheessa.
 Lue myös:   Puolueettomaksi julistautunut Ruotsi lensi Suomen avuksi talvisodassa – 270 vapaaehtoista puolusti Lapin taivasta ja torjui 35 pommihyökkäystä
 "Viimeinen mahdollisuus puolustaa kotiovia"
 Prikaatinkenraali evp. Pentti Airio on tutkinut Sallan taisteluita ja niiden merkitystä Maanpuolustuskorkeakoulun  sotahistorian laitoksella . Hänen mukaansa taistelu oli paitsi merkityksellinen, myös luonteeltaan harvinainen, sillä Mäntyvaarassa taisteltiin mies miestä vastaan.
 – Salla oli menetetty, Pelkosenniemi menetetty tai siellä oli taistelut ja nyt oli pelko, että Kemijärvikin menetetään. Taisteluihin osallistuneen Erillisen pataljoona 17:n miehet olivat juuri näiltä alueilta. Nyt oli viimeinen mahdollisuus puolustaa kotiovia, sanoo Airio.
 Mäntyvaaran taistelun muistomerkki Kemijärveltä Sallaan johtavan tien varressa. Tapani Leisti / Yle
 Itä-Lapin kuntayhtymä tuotti  vuonna 2011 dokumentin talvisodan taisteluista Itä-Lapissa.  Youtubestakin löytyvässä dokumentissa  sallalainen nyt 102-vuotias sotaveteraani  Vilho Kellokumpu  muisteli näyn Mäntyvaarassa ratkaisevan taistelun jälkeisenä päivänä olleen kamala.
 – Konekiväärit oli ampuneet miljoonia paukkuja ja miestä makasi luokonaan siellä. Päiviteltiin, kun oli niin mahdottomasti kaatunut venäläisiä sinne. Ja oli siellä joku elossakin vielä. Ne loputhan pakenivat sinne Päävaaraan päin, muistelee Kellokumpu dokumenttielokuvassa.
 Mäntyvaarassa kaatui vajaa 20 suomalaista. Hyökkääjän tappiot olivat yli 300 kaatunutta. Hyökkääjältä jäi maastoon yli 400 erilaista asetta.
 Pelkosenniemellä ja Kemijärvellä torjuttu puna-armeija vetäytyi lopulta Märkäjärvelle, joka nykyään tunnetaan Sallan kirkonkylänä.
 Sodan päätyttyä Vanha Salla ja osa Kuusamoa piti luovuttaa hyökkääjälle ja kuuluu yhä Venäjälle.
 Talvisodan taistelupaikoilla on Sallassa, Savukoskella, Pelkosenniemellä ja Kemijärvellä on monta neuvostosotilaiden joukkohautaa.
 Neuvostoliitto hyökkäsi Lappiin myös Petsamossa
 Neuvostoliitto hyökkäsi Suomeen Lapin alueella Sallan lisäksi Petsamossa. Myös siellä miesylivoima oli monikymmenkertainen ja myös aseistuksen ylivoima.
 Petsamossa Neuvostoliitto valtasi Pummangin kylän ja koko muun Kalastajasaarennon talvisodan alkaessa marraskuun 30. päivänä 1939.
 Talvisodassa Neuvostoliitto hyökkäsi Suomeen pohjoisessa kolmesta eri kohdasta: Suomussalmella, Sallassa ja Petsamossa. Tavoitteena oli Tornionjoki ja länsiraja. Asmo Raimoaho / Yle, tiedonhankinta: Tapani Leisti / Yle
 Evakuoimatta jääneet Pummangin kalastajakylän asukkaat vietiin sotavankeuteen Murmanskin alueelle. He pääsivät vapauteen vasta keväällä 1940.
 Vapauteen pääsivät kaikki paitsi yksi: Pummangin kansakoulun nuori opettaja  Hilma Kilkkinen  joutui Stalinin Neuvostoliiton vainoharhaisen järjestelmän kouriin.
 Sotavankeuteen otettu Kilkkinen tuomittiin vakoilijana Neuvostoliitossa. Hänet vapautettiin vasta vuosi Neuvostoliiton hirmuvaltiaan Josif Stalinin kuoleman jälkeen vuonna 1954. Kilkkinen ehti kärsiä 14 vuotta Siperian vankileirejä ja menetti pysyvästi terveytensä.  Kilkkisen muistelmat julkaistiin  (HS:n juttu maksumuurin takana) vuonna 1997.
 Talvisodassa puna-armeija valtasi Petsamon ja sotateollisuudelle tärkeän Kolosjoen nikkelikaivoksen. Hyökkäys pysähtyi Nautsin kylään Paatsjokilaaksoon.
 Petsamossa Neuvostoliitto otti talvisodan päätteeksi vain Kalastajasaarennon. Historioitsijat ovat arvioineet, että Neuvostoliitto ei ottanut Kolosjoen nikkelikaivoksen aluetta, koska kaivoksen omisti brittiläis-kanadalainen yhtiö. Stalin ei halunnut Britanniaa viholliseksi.
 Mäntyvaara pohjoisesta katsottuna joulukuussa 2019. Täältä puna-armeijan pataljoona nousi vaaralle suomalaisten selustaan ja tuli lyödyksi 20.12.1939.    Tapani Leisti / Yle
 Keskustele aiheesta kello 22 saakka.
 Lue myös:
 Talvisodan syttymisestä tuli tänään kuluneeksi 80 vuotta – 105 kynttilää syttyi Kasarmitorilla, valtionjohto kunnioitti vuosipäivää laskemalla seppeleen
 Pentti Poutanen muistaa talvisodan ensimmäisen päivän, pommit putosivat kotikylän liepeille, keväällä lähdettiin evakkoon: "Koko ajan sai pelätä, tuoko vieras kuolinuutisen"

"Nyt oli viimeinen mahdollisuus puolustaa kotiovia" – unohdetut talvisodan ratkaisutaistelut pysäyttivät puna-armeijan Pelkosenniemellä ja Kemijärvellä


Summary: Euroopan unionin arvostelema lakiesitys etenee seuraavaksi senaattiin, joka ei kuitenkaan pysty estämään lain läpimenoa.

Puolan parlamentti on hyväksynyt kiistellyn lakiesityksen, joka antaa hallitukselle uusia valtaoikeuksia erottaa tai rangaista tuomareita.
 Lakiesitys on herättänyt rajua arvostelua Euroopan unionissa.
 EU vetosi torstaina Puolaan, jotta lakiesitys pysäytettäisiin. EU:n mukaan vain siten Puolan oikeuslaitoksen riippumattomuus voitaisiin turvata.
 Parlamentin alahuone hyväksyi oikeistopopulistisen hallituksen lakiesityksen perjantaina. Esitys etenee seuraavaksi senaattiin, jossa oppositiolla on hienoinen enemmistö.
 Senaatilla on kuitenkin vain vähän todellista valtaa. Se pystyy halutessaan viivästyttämään lain läpimenoa mutta ei täysin estämään sitä.
 Lakiesityksen tukijoiden mukaan muutos toisi järjestystä kaoottiseksi arvosteltuun oikeuslaitokseen. Lakiesityksen vastustajien mielestä se uhkaa demokratiaa.
 Lakiesitys vaatii lopuksi vielä presidentin allekirjoituksen. Esityksellä on hänen tukensa.
 Lue myös:
 EU-tuomioistuin: Puolan oikeusjärjestelmän uudistukset kyseenalaisia

EU:n tuomioistuimen mukaan Puolan kiistelty tuomarilaki on unionin lain vastainen – loukkaa oikeuslaitoksen riippumattomuutta

Puolan parlamentti hyväksyi kiistellyn lain tuomareiden erottamisesta


Summary: Puolustus piti korkeimman oikeuden käsittelyssä Ilmavoimien ex-komentajan menettelyä perusteltuna, syyttäjä ei.

Syyttäjä ja Ilmavoimien entisen komentajan  Sampo Eskelisen  puolustus ovat täysin eri mieltä Eskelisen toimien lainmukaisuudesta Lemmenjoen vapaahtoisen harjoituksen jälkiselvittelyssä.
 Korkein oikeus päätti perjantaina suullisen käsittelyn asiassa. Oikeus kuuli toisena käsittelypäivänä kolmea Eskelisen nimeämää uutta todistajaa.
 Erikoissyyttäjä  Sampsa Hakala  katsoi, että uusien todistajien kuulemisessa ja suullisessa käsittelyssä ei ilmennyt mitään uutta tietoa Helsingin  hovioikeuden antaman tuomion  muuttamiseksi.
 Eskelisen avustajan, asianajaja  Heikki Maunilan  mukaan käsittelyssä kävi ilmi, että Eskelisellä oli perusteltu syy odottaa Pääesikunnan ohjeistusta ennen kuin hän käynnisti esitutkinnan Karjalan lennoston komentajan eversti  Markus Päiviön   toimista Lemmenjoen harjoituksessa  syyskuussa 2017.
 Hovioikeus tuomitsi Eskelisen kesäkuussa palvelusrikoksesta 30 päiväsakkoon. Hovioikeus katsoi, että Eskelinen viivytteli tahallisesti esitutkinnan käynnistämisessä.
 Eskelisen viesti alaisille: "Asia on pidossa"
 Ilmavoimien johtava lakimies  Veli-Pekka Paananen  kertoi oikeudessa, että hänen kanssaan oikeudellisista toimista puhuttiin marraskuun 2017 alussa.
 Eskelinen kertoi tuolloin Paanaselle, että asessori  Tuija Sundberg  oli sanonut asian olevan työn alla. Paananen sanoi, että tällöin olisi parempi odottaa Pääesikunnan vastausta.
 – Näin sanoisin vielä tänäkin päivänä. Paras oikeudellinen osaaminen on Pääesikunnassa, korosti Paananen.
 Paanasen mukaan ei tullut ilmi, mitä Eskelinen oli kertonut Sundbergille.
 – En tiedä mitä tietoa Pääesikunnalle oli toimitettu. Oletin, että pääesikunnassa olisi samat tiedot kuin komentajalla. Olisi pitänyt toimittaa tai kertoa kaikki.
 Ilmavoimien apulaishenkilöstöpäällikkö  Mikko Rastas  oli laatinut muistion Lemmenjoen tapahtumista ja hänen mielestään esitutkinta oli syytä aloittaa. Myös Rastas odotti Eskelisen puheiden perusteella, että asia etenee.
 – Hän sanoi, että asia on Pääesikunnalla pidossa. Se on armeijan termi, eli jos joku asia on jonnekin laitettu, niin se on siellä hoidossa, selitti Rastas.
 Syyttäjä: Eskelinen ei toimittanut yksityiskohtaisia tietoja Pääesikuntaan
 Erikoissyyttäjä Sampsa Hakala korosti, että Eskelinen oli Päiviön kurinpitoesimies ja hänellä oli velvollisuus huolehtia, että esitutkinta toimitetaan.
 Syyttäjän mukaan Eskelinen oli saanut hyvin varhaisessa vaiheessa tiedot esitutkinnan tekemiseksi.
 Syyttäjä korosti, että Eskelisellä oli Ilmavoimien esikunnassa toimiva oikeudellinen yksikkö, mutta Eskelinen oli kääntynyt sen puoleen vasta marraskuussa, kun johtava lakimies otettiin mukaan selvittelyyn.
 Syyttäjä katsoo, että tämän jälkeen Ilmavoimissa ei Eskelisen menettelyn vuoksi tehty enää mitään. Eskelinen ei antanut toimeksiantoa oikeudelliselle yksikölle eikä Eskelinen syyttäjän mukaan antanut tietoja Pääesikuntaan.
 Syyttäjä pitää mahdottomana sitä, että asessori Sundberg olisi saanut Eskeliseltä lyhyissä käytävätapaamisissa tietoja, joihin Sundberg ja laillisuusvalvonta olisivat voineet reagoida.
 – Eskelinen ei ole voinut kertomissaan yhteydenotoissa antaa yksityiskohtaisia tietoja eikä hän ole niitä toimittanut. Ei ole toimitettu mitään kirjallisia raportteja siitä, mitä on tapahtunut, painotti syyttäjä.
 Sundbergia  kuultiin korkeimmassa oikeudessa todistajana  suullisen käsittelyn ensimmäisenä päivänä.
 Syyttäjä: Esimies ei voi odotella kuukausia
 Syyttäjä korosti, että lain sanamuoto edellyttää, että toimitaan viipymättä ja se tarkoittaa muutamia päivä.
 – Katson, että Eskelinen on viivytellyt ennen kun hän teki asessorin kehotuksesta tutkintapyynnön vasta 18. joulukuuta. Ei ole saatu tukea sille, että Päiviön tapauksessa olisi ollut sallittua kurinpitoesimiehen odotella useita viikkoja saati kuukausia.
 Syyttäjän mukaan Eskelinen ei voi vedota kokemattomuuteen ja osaamattomuuteen.
 – Kokeneena sotilaana Eskelisen on täytynyt ymmärtää, että todennäköisesti kyseessä on rikosasia. Hänellä on ollut oikeudellinen yksikkö Ilmavoimissa käytössä, mutta hän ei ole niitä mahdollisuuksia käyttänyt. Selvä selonottovelvollisuuden laiminlyönti täyttää tahallisuuden.
 Vaikka Eskelisen tekoa ei pidettäisi tahallisena, syyttäjän mielestä Eskelisen rangaistusta ei tässäkään tapauksessa ole perusteita alentaa.
 – Jos tuomitaan huolimattomuudesta, oikea rangaistus on 20 päiväsakkoa.
 Puolustus: Rangaistusta tulee alentaa
 Eskelisen avustaja Heikki Maunila korosti, että laissa ei esitetä mitään konkreettisia aikoja esitutkinnasta päättämiselle.
 – Tilanne oli poikkeuksellinen, kyseessä oli korkea-arvoinen upseeri. Esiselvittely on ollut tarpeen. Ei ole ollut vaaraa esitutkinnan vaarantumisesta.
 Puolustuksen mukaan Eskelinen toimi huolellisesti eikä pyrkinyt välttämään vastuutaan.
 – On täysin selvää että päämieheni on ottanut yhteyttä Sundbergiin, joka on sanonut, että asiaa selvitetään. Eskelinen on voinut perustellusti tähän luottaa ja voinut jäädä odottamaan Pääesikunnan oikeudellisia ohjeita.
 Puolustuksen mukaan on myös riidatonta, että Eskelinen on lähettänyt sähköpostia ja keskustelut asiasta muun muassa komentaja  Jarmo Lindbergin  kanssa.
 – Mikään tässä tapahtumakulussa ei viittaa siihen, että hän olisi halunnut tahallaan vältellä velvollisuuksiaan. Ei ole tahallisuutta eikä huolimattomuutta.
 Maunila korosti, että Eskelinen oli samaan aikaan tuntenut huolta myös Karjalan lennoston toimintavalmiudesta, joka vaikuttaa ilmapuolustuksen tasoon.
 – Kokonaisuuden selvittäminen on ollut tärkein asia ja Eskelinen suhtautui siihen hyvn vakavasti.
 – Katson, että rangaistusseuraamus oli varsin ankara syyllisyyteen nähden. Joka tapauksessa sitä tulee alentaa. Harkittavaksi tulisi ottaa se, että hänet voitaisiin jättää rangaistukseen tuomitsematta.
 Korkein oikeus antaa päätöksensä Eskelisen tapauksessa myöhemmin.
 Päiviö tyytyi hovioikeuden tuomioon, Lindberg syyteharkinnassa
 Päiviö ei valittanut hovioikeuden tuomiosta.  Hovioikeus tuomitsi hänet  60 päiväsakkoon esimiesaseman väärinkäyttämisestä, palvelusrikoksesta ja kunnianloukkauksesta.
 Lemmenjoki-vyyhtiin liittyy vielä Puolustusvoimain entiseen komentajaan Jarmo Lindbergiin kohdistuva rikosepäily.
 Keskusrikospoliisi sai esitutkinnan valmiiksi joulukuun alussa ja epäily palvelusrikoksesta siirtyi syyteharkintaan. Lindbergin osalta on kyse siitä, toimiko hän riittävän aktiivisesti tapauksen selvittämiseksi.
 Lindberg on kiistänyt syyllistyneensä rikokseen.
 Lue myös:
 Ilmavoimien ex-komentaja: "henkinen periaatepäätös"  Lemmenjoen kohuharjoituksen tutkinnan aloittamisesta jäi pöydälle – KKO harkitsee oliko viivyttely tahallista
 Puolustusministeri Antti Kaikkonen: Lemmenjoesta on jo otettu opiksi – ryyppäämiselle ja rellestämiselle nollatoleranssi
 Lemmenjoen kohuharjoituksesta 3 000 euron sakot Karjalan lennoston ex-komentajalle – oli humalassa, nöyryytti alaisiaan ja vieraita
 Lemmenjoen kohuharjoituksen jälkipyykki päättyi oikeudessa – ex-komentaja Ylelle: "Ei ole kyse epäterveestä kulttuurista eikä hyvä veli -verkostosta"
 Lemmenjoen kohuharjoituksen sekava jälkipyykki: Ilmavoimien ex-komentaja odotti ohjeita – pääesikunnassa ei tietoa rikosepäilyistä
 Rivosta nimittelystä Lemmenjoen harjoituksissa syytetty ex-komentaja katuu puheitaan: "Myönnän, että näin on päässyt käymään"
 Lemmenjoen kertausharjoituksia käsitellään nyt hovioikeudessa – Ex-komentajan ryöpytyksen kohteeksi joutuneet: Haukkui munattomaksi mieheksi ja tyhmäksi nahkapääksi

Lemmenjoen jälkiselvittelyä puitiin KKO:ssa – syyttäjän mielestä esimies viivytteli, ex-komentajan mukaan tapaus oli Pääesikunnalla hoidossa


Summary: Jouluruokaa ei kannata varata ylenmäärin, koska aikuisen vatsa vetää kerralla noin puoli kiloa.

Säästäväisyys ei joulun alla ruokakaupoissa näy: suomalaiset ostavat 1,5-kertaisesti ruokaa jouluksi arkiviikkoon verrattuna. Ruokaa haalitaan valtava määrä, vaikka kaupat ovat auki melkein joka päivä.
 Yltäkylläisyys kuuluu monen joulupöytään. Määriä kannattaa silti pohtia, vaikka suku olisi kuinka kova syömään. Pienillä laskelmilla ennen kauppareissua säästää rahaa ja välttyy ruokahävikiltä.
 – Kun ruokalajeja on paljon, neljän hengen annoksesta riittää hyvin 10–12 hengelle – siitäkin huolimatta, että syödään paljon, Keski-Suomen Marttojen toiminnanjohtaja  Kati-Erika Timperi  sanoo.
 Myös vatsa vetää yhtä paljon arkena ja pyhänä. Aikuisella määrä on noin puoli kiloa. Sitä tietoa Juhla- ja kokouspalvelu Wanhan Fredan yrittäjä ja kokki  Saara Moilanen  kannustaa käyttämään jouluruoan mitoituksen pohjana.
 – Kaksi 8–12-vuotiasta lasta syö saman verran kuin yksi aikuinen. Jos lapset ovat sitä nuorempia, voi heitä laskea kolme syömään yhtä paljon kuin yksi aikuinen.
 Jos joulua viettää yksin, Moilanen suosittelee käyttämään kauppojen palvelutiskejä. Niistä saa ostettua sopivia määriä esimerkiksi salaatteja ja kalaa yhden syöjän tarpeisiin.
 Moilanen varaa itse jouluruokia vain aatoksi ja joulupäiväksi, koska laskelmista huolimatta ruokia jää aina yli. Hän itse tarjoaa tapanina mielellään jotain sellaista, mitä joulupöydässä ei vielä ole ollut: tänä vuonna kalkkunaa ja bataattilaatikkoa.
 Näin lasket joulupöydän tarpeet
 Kookosmaidosta tehty puuro maistuu Moilasen mukaan myös kylmänä. Simo Pitkänen / Yle
 RIISIPUURO
 Viisihenkiselle perheelle litrasta maitoa keittää yhdelle aterialle riittävän määrän puuroa. Riisipussin kyljessä on keittämiseen hyvä ohje. Jos viettää joulua yksin, puuroa voi keittää puolesta litrasta maitoa. Silloin syötävää jää toiseksikin päiväksi. Riisipuuron voi keittää myös riisi-, manteli-, soija-, kaura- tai kookosmaidosta tai korvata niillä osan maidosta.
 250 gramman sekahedelmäpussista saa 1,5 litraa kiisseliä. Se riittää viisihenkiselle perheelle kahdeksi syöntikerraksi.
 Kinkussa on iso paistohävikki. Simo Pitkänen / Yle
 KINKKU
 Kinkkua kannattaa varata yhdelle aterialle noin 250 grammaa yhdelle aikuiselle. Kyse on raakapainosta, koska paistohävikki on noin 40 prosenttia. Osa rasvasta sulaa ja nahka poistetaan. Lisäksi uunissa haihtuu nestettä. Nelihenkiselle perheelle riittää pyhiksi hyvin alle viiden kilon kinkku, vaikka sitä syötäisiin varsinaisen jouluaterian lisäksi aamu-, ilta- ja yöpaloilla.
 Kalkkunassa hävikki on pienempi kuin kinkussa. Sitä kannattaa varata 150–180 grammaa syöjää kohti.
 Yksi syöjä ei tee isoa lovea laatikoihin. Simo Pitkänen / Yle
 JOULULAATIKOT
 Yhdellä aterialla yksi aikuinen syö noin 240 grammaa laatikoita. Jos laatikoita on kolme, yhden annoskoko on noin 80 grammaa. Silloin yhtä laatikkoa otetaan lautaselle vajaa desi, pari–kolme ruokalusikallista.
 Jos kalan graavaa itse, raakaa kalaa kannattaa varata noin 60 grammaa syöjää kohti, koska nahka poistetaan. Simo Pitkänen / Yle
 KALA
 Kalaa syödään yhteensä noin 50 grammaa yhdellä aterialla. Se tarkoittaa esimerkiksi 3–4 siivua graavikalaa tai kylmäsavulohta. Jos lajeja on useita, määrä lajia kohtaan on silloin hyvin pieni.
 Rosollia syödään usein saman verran kuin salaatteja. Simo Pitkänen / Yle
 ROSOLLI JA KASTIKE
 Rosollia syödään yleensä noin 60 grammaa yhdellä aterialla. Se tarkoittaa noin paria, kolmea ruokalusikallista. Viisihenkiselle perheelle punajuurikerman jouluaatoksi ja -päiväksi saa tehtyä kahdesta desilitrasta kermaa.
 Kahdelle aikuiselle ja kolmelle lapselle riittää jouluaatoksi yksi rasiallinen sienisalaattia. Simo Pitkänen / Yle
 SIENISALAATTI
 Sienisalaatti on aika painavaa, mutta sitäkin syödään yhdellä aterialla vain noin 60 grammaa. Jos sienisalaatin ostaa kaupasta, viisihenkiselle perheelle riittää kaksi rasiaa kahdeksi päiväksi.

Joulupöydän yltäkylläisyydessä neljän hengen resepti riittää kymmenelle – katso tästä vinkit, joilla vähennät ruokahävikkiä ja säästät rahaa


Summary: Sydney on savun peitossa ja ilmanlaatu ennätysheikko.

Australiassa ennätyksellisen lämpöaalto pahentaa valtoimenaan roihuavia maastopaloja.
 Palomiehet taistelevat tulen leviämistä vastaan kymmenillä paloalueilla. Samalla lämpötila on kohonnut kaikkien aikojen korkeimpiin lukemiin.
 Kokosimme kuvia siitä, miltä australialaisten elämä maastopalojen nostattaman savun ja paahtavan kuumuuden keskellä näyttää.
 Savua on ilmassa myös Melbournessa. David Crosling / EPA
 Savu ulottuu nyt myös Australian kahteen suurimpaan kaupunkiin: Sydney ja Melbourne ovat savun peitossa.
 Erityisesti Sydneyssä ilmanlaatu on surkea ja terveyshaittoja pelätään.
 Voimakas tuuli ruokkii maastopaloja Sydneyn lähellä. Dean Lewins / EPA
 Torstaina uuden Etelä-Walesin pääministeri julisti osavaltioon viikonmittaisen hätätilan heikkenevien olosuhteiden takia. Osavaltio on väkiluvultaan Australian suurin.
 Sammutustöitä Tahmoorissa Sydneyn lähellä. Dean Lewins / EPA
 Tuhannet palomiehet taistelevat tulta vastaan yhä vaarallisemmiksi käyvissä olosuhteissa.
 Taistelu tulta vastaan hävittiin Buxtonissa. Dean Lewins / EPA
 Paloissa on syyskuun alun jälkeen kuollut kaikkiaan kahdeksan ihmistä. Liekit ovat tuhonneet 700 asuinrakennusta ja miljoonien hehtaareita maa-alueita.
 Palomiehet tauolla Adelaiden kaupungissa. Kelly Barnes / EPA
 Osa palomiehistä alkaa olla väsyneitä.
 Kollegat surevat kahta kuollutta palomiestä. Bianca De Marchi / EPA
 Kaksi palomiestä kuoli torstaina paloauton eteen kaatuneen puun aiheuttamassa onnettomuudessa.
 Varjossa on viileämpää Aldinga Beachilla Adelaiden eteläpuolella. David Mariuz / EPA
 Keskiviikkona valtakunnallinen keskilämpötila nousi 41,9 asteeseen. Aiempi astetta alhaisempi lämpötila oli mitattu edellispäivänä.
 Lämpöä on riittänyt myös Kildan rannalla Melbournen lähellä. Stefan Postles / EPA
 Useassa osavaltiossa mittari on näyttänyt yli 45 asteen lämpötiloja. Paikoin on lähennelty jopa 50 astetta.
 Koira vilvoittelee suihkun alla Kildan rannalla. David Crosling / EPA
 Viilennyksessä on käytössä kaikki keinot.
 Melbournelaisen työpaikan pikkujoulut pidettiin Yarra-joella. Stefan Postles / EPA
 Ennätyksellisen korkeiden lämpötilojen ennustetaan jatkuvan ainakin lauantaihin asti.
 Ratsukko viilentelee Balnarringin rannalla Melbournen lähellä. Vince Caligiuri /EPA
 Lisää aiheesta :
 Australian maastopalot: Kaksi palopelastajaa kuollut, pääministeri sanoi jättävänsä Havaijin-lomansa kesken ja pyysi anteeksi
 Australiassa uusi lämpöennätys – Sydneyn lähialueille on julistettu hätätila maastopalojen ja helteiden takia

Tukahduttavaa savua ja vilvoittavaa vettä – Kuvat näyttävät, kuinka australialaiset sinnittelevät maastopalojen ja lämpönennätysten paahteessa


Summary: Sanna Marin sai Toimi Kankaanniemeltä joululahjaksi Sisu-askin.

Eduskunnan vuoden viimeinen istuntopäivä alkoi perjantaina perinteisillä puhemiehen joulukahveilla. Kansanedustajat kokoontuivat kuulemaan Sibelius-lukion kamarikuoroa ja muistelemaan kulunutta vuotta.
 Eduskuntaan kansanedustajat palaavat helmikuun alussa.
 Sote-uudistus, kahdet vaalit, kolme hallitusta, ongelmat valtion omistajaohjauksessa ja al-Holin tilanne olivat vain muutamia tapahtumia, joista politiikan vuosi muistetaan.
 – Tämä syksy oli minulle 29. syksy eduskunnassa, ja täytyy sanoa, että tästä vuodesta ei vauhtia puuttunut, sanoo  Toimi Kankaanniemi  (ps.).
 Sanna Marin toi Suomelle näkyvyyttä ulkomailla, kiitteli Toimi Kankaanniemi. Pekka Tynell / Yle
 Politiikan puhe polarisoituu
 Kahdeksan vuoden poissaolon jälkeen eduskuntaan palannut  Kimmo Kiljunen  (sd.) kertoo, että istuntosali oli paluun jälkeen täynnä uusia naamoja. Nyt, kun vaaleista on kulunut kuukausia, monista tuntemattomista on tullut tuttuja.
 Toisaalta jokin on poissaolon aikana myös muuttunut, Kiljunen sanoo.
 Kimmo Kiljunen palasi keväällä eduskuntaan kahdeksan vuoden jälkeen. Marja Väänänen / Yle
 – Keskustelun tila on polarisoitunut toisella tavalla kun aikaisemmin. Otan esimerkiksi ulkoasiainvaliokunnan, joka on aina ollut vahvasti konsensushakuinen. Sinne on tullut yllättävää jakolinjaa.
 Kokemuksia politiikan kovasta puheesta on myös ensimmäisen kauden kansanedustajalla  Veronika Honkasalolla  (vas.).
 – Tämä yleinen yhteiskunnallinen ilmapiiri ja vihapuheen normalisoituminen, se on ottanut ihan uusia kierroksia viime viikkojen aikana.
 Haluan ajatella, että asiat riitelevät, eivät ihmiset, toteaa Veronika Honkasalo. Kari Ahotupa / Yle
 Uusi pääministeri ja luonnonsuojelurahat ilahduttavat
 Vuoteen on mahtunut ilonaiheitakin.
 Oppositioasemastaan huolimatta Kankaanniemi nostaa positiivisena tapahtumana esiin  Sanna Marinin  (sd.) nimittämisen pääministeriksi.
 – Se noteerattiin maailmalla ja meillä Suomessa. Kun jättää puoluepoliittiset näkökulmat pois, se oli kyllä positiivinen asia, ja Suomelle varmasti eduksi.
 Sanna Marin. Antti Aimo-Koivisto / Lehtikuva
 Ensimmäistä kauttaan istuvan kansanedustajan  Jenni Pitkon  (vihr.) mieleen vuodesta jäi päällimmäisenä pääsy eduskuntaan. Työn antoisuus ja kollegoilta saatu tuki ja apu ilahduttavat Pitkoa.
 – Hallitusohjelmassa on tehty merkittäviä panostuksia luonnonsuojeluun. On tullut paljon positiivista palautetta siitä, että retkeilyrakenteita ollaan vihdoin laittamassa kuntoon ja on panostettu lähiluonnon parantamiseen.
 Jenni Pitko. Eduskunta
 Pääministerille sisua, kollegoille viisautta päätöksentekoon
 Toiveita tulevalle vuodelle on sekä oppositiolla että hallituksella.
 – Hallituspuolueiden kesken on ollut paljon keskinäistä kinastelua, mutta toivon, että joulutauko tekee hyvää ja tästä päästään eteenpäin, sanoo kokoomuksen  Sari Sarkomaa .
 Sari Sarkomaa toivotti kollegoita rohkeutta ja viisautta päätöksentekoon. Tanja Heino / Yle
 – Tunnistakaa, opposition kansanedustajat, että me olemme ihmisiä myös täällä hallituksen puolella. Ollaan siinä mielessä läheisiä toisillemme, aivan kuten jouluna ollaan, muistuttaa Kimmo Kiljunen (sd.).
 Kansanedustajat antaisivat toisilleen aineettomia lahjoja, kuten viisautta päätöksentekoon ja kevyttä mieltä tulevalle vuodelle.
 Osa on jakanut eduskunnassa myös konkreettisia lahjoja.
 – Eilen annoin pääministerille Sisu-askin. Toivotin hänelle hyvää joulua ja sanoin, että arvoisa pääministeri, tarvitsette sisua jatkossa varmasti vielä enemmän, Toimi Kankaanniemi sanoo.

Eduskunta jäi joulutauolle – näin kansanedustajat kuvailevat politiikan villiä vuotta: Kinastelua ja kovaa vauhtia


Summary: Kuopio oli ensimmäinen vaihtoehto tehtaalle, vaikka muitakin mahdollisuuksia oli. Varasuunnitelmia ei kuitenkaan tehty.

Finnpulpin sellutehdashanke päättyi torstaina, kun korkein hallinto-oikeus eväsi sen  ympäristölupahakemuksen .
 Maailman suurimman havusellutehdashankkeen julkinen matka kesti vain viisi vuotta. Hankkeen tavoitteena oli rakentaa Kuopion Sorsasaloon tehdas, joka olisi tuottanut havusellua, mäntyöljyä ja biosähköä.
 Finnpulpia valmisteltiin vuodesta 2012. Yhtiö rekisteröitiin vuotta myöhemmin ja esiteltiin julkisuudessa helmikuussa 2015. Budjetiksi arvioitiin tuolloin 1,4 miljardia euroa, mutta se päivittyi myöhemmin 1,6 miljardiin euroon.
 Metsäteollisuustaustaisten henkilöiden omistaman yhtiön oli tarkoitus hakea rahoitus kotimaisilta ja ulkomaisilta sijoittajilta. Alkuvaiheen rahoittajiksi kerrottiin kiinalainen pehmopaperivalmistaja Hengan ja Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliitto.
 Taustalla pitkän linjan metsävaikuttajia
 Yhtiötä johtavat  Aapo Nikunen ,  Timo Piilonen ,  Jyrki Yrjö-Koskinen ,  Martti Fredrikson , ja  Hannu Näsi .
 Johdolla on monenlaista taustaa metsäteollisuudessa.
 Johtaja Aapo Nikunen työskenteli lähes 13 vuotta Metsä Groupissa. Projektijohtaja Timo Piilonen on ollut johtamassa sellutehdashankkeita Tasmaniassa ja Uruguayssa.
 Kaupallinen johtaja Jyrki Yrjö-Koskinen on työskennellyt Metsä Botnialla myynti- ja markkinointijohtajana.
 Finnpulpin projektijohtaja Timo Piilonen esitteli havusellutehtaalle suunniteltua paikkaa KHO:n puheenjohtaja ja presidentti Kari Kuusiniemelle. Paikalla oli myös ympäristöväkeä. Anne-Pauliina Rytkönen / Yle
 Toimitusjohtaja Martti Fredrikson ja talousjohtaja Hannu Näsi olivat perustamassa mäntyöljyä jalostavan Forchem Oy:n Raumalle.
 Fredrikson ja Näsi tuomittiin tammikuussa 2006 Oulun käräjäoikeudessa neljän kuukauden ehdolliseen vankeusrangaistukseen. Syynä olivat erimielisyydet edellisen työnantajan Arizona Chemicalsin kanssa.
 Oikeuden mukaan Fredrikson ja Näsi käyttivät työnantajan yrityssalaisuuksia uutta kilpailevaa yhtiötä perustaessaan.
 Fredrikson ja Näsi tekivät lopulta entisen työnantajansa kanssa sovintosopimuksen, joka määrättiin asianosaisten pyynnöstä salaiseksi 10 vuodeksi.
 Ylen pyytämästä, sittemmin julkisesta asiakirjasta selvisi, että Forchem joutui maksamaan Arizonalle yhteensä 1,7 miljoonan euron sovintokorvauksen.
 Pitkä valituskierre kaikilta asteilta
 Finnpulpin Kuopion Sorsasaloon suunnittelema havusellutehdas sai Itä-Suomen aluehallintovirastolta biotuotetehtaan ympäristöluvan maaliskuussa 2017. Siitä tehtiin 25 valitusta, mutta ne hylättiin  lähes kokonaan  hallinto-oikeudessa.
 Finnpulp sai Vaasan hallinto-oikeudelta toistaiseksi voimassa olevan ympäristö- ja vesitalousluvan syyskuussa 2018. Luvasta tehtiin  seitsemän valituslupahakemusta  korkeimpaan hallinto-oikeuteen.
 Hakemukset tulivat yksityishenkilöiltä ja kolmelta Kallaveden osakaskunnalta.
 Muutosta hakivat lisäksi Vesiluonnon puolesta, Pohjois-Savon luonnonsuojelupiiri, Kuopion Luonnon Ystäväin Yhdistys, Suomen luonnonsuojeluliiton Siilinjärven yhdistys ja Kuopion Rakennussuunnittelu Kauhanen.
 Finnpulpin toimitusjohtaja Martti Fredrikson kertoi KHO:n katselumuksessa, että Vaasan hallinto-oikeuden myöntämä ympäristölupa olisi kelvannut myös Finnpulpille. Anne-Pauliina Rytkönen/Yle
 KHO piti Sorsasalossa katselmuksen  elokuussa . Paikalle kutsuttiin paikallisia ympäristöasiantuntijoita, tehtaan edustajia ja valituslupaa hakeneita.
 Katselmukseen osallistunut Finnpulpin toimitusjohtaja Martti Fredrikson kertoi tuolloin Ylelle, että ympäristölupaan liittyvä valituskierre on hidastanut sellutehtaan rakentamiseen liittyviä suunnitelmia.
 Alun perin rakennustöiden piti olla täydessä vauhdissa jo kesällä 2020.
 Kuopiolaisten huolet kasvoivat lupapäätöksen lähestyessä
 Finnpulp kuuli alueen asukkaita useaan otteeseen. Elokuussa 2015 yhtiö järjesti nettikyselyn, jonka se liitti osaksi hankkeen ympäristövaikutusten arviointimenettelyä (YVA). Samaa kyselyä jaettiin postitse tehdasalueen lähellä asuville ihmisille.
 Vastauksia kerättiin yhteensä 327. Syksyn 2015 aikana järjestettiin myös kaksi yleistötilaisuutta ja kaksi pienryhmäkeskustelua.
 Finnpulpin havusellutehdasta suunniteltiin Kuopion keskustan pohjoispuolelle Kallaveden rannalle. Paikka olisi ollut Pohjois-Kallaveden ja Etelä-Kallaveden järvialtaiden välissä. Yle/Google
 Elokuussa 2018 yli tuhat kuopiolaista allekirjoitti  adressin , jossa he kertoivat maailman suurimman havusellutehtaan aiheuttamista ympäristöhuolista.
 Finnpulp reagoi tähän järjestämällä  avoimen keskustelutilaisuuden . Tilaisuudessa oli noin 300 kuulijaa, eivätkä kaikki paikalle tulleet mahtuneet saliin. Keskustelemassa oli niin tehtaan tuloon tyytyväisiä kuin sitä vastustaviakin kuopiolaisia.
 Finnpulpin toimitusjohtaja Martti Fredrikson kertoi tilaisuudessa Kuopion olleen ensimmäinen vaihtoehto tehtaan sijoituspaikaksi, vaikka muitakin mahdollisuuksia oli.
 Havusellutehdasta puolustettiin etenkin sen työllisyysvaikutuksilla.
 Valmiissa tehtaassa olisi työskennellyt 200 ihmistä. Finnpulpin laskelmien mukaan uusia työpaikkoja olisi syntynyt valtakunnallisesti noin 3 400, kun mukaan olisi laskettu koko arvoketju.
 Yleisötilaisuudessa puhunut projektijohtaja Timo Piilonen kuitenkin myönsi, että työntekijöitä olisi jouduttu rekrytoimaan rakennusvaiheessa ulkomailta.
 – Fakta on, että siellä tulee olemaan paljon ulkomaalaisia ihan siitä johtuen, että Suomesta ei löydy esimerkiksi luokkahitsareita sellaista määrää tälle aikavälille,  kertoi Piilonen .
 "Väistämättömiä ympäristövaikutuksia"
 Ely-keskuksen  YVA-yhteenvedon  mukaan suunnitellun tehtaan koko olisi ollut niin iso, että selvästi havaittavat ympäristövaikutukset olisivat olleet väistämättömiä.
 Näitä ympäristövaikutuksia olisivat olleet huomattavan suuri vesistökuormitus Kallaveteen, lähialueen noussut melutaso ja tehtaan päästöt ilmaan. Lisäksi tehdas olisi lisännyt huomattavasti liikennettä.
 Korkein hallinto-oikeus päätyi pitämään mahdollisia ympäristövaikutuksia  liian suurina .
 Ratkaisua perusteltiin etenkin Kallaveden kuormituksella. EU:n vesipuitedirektiivin tulkintaa ohjaavan Weser-tuomion mukaan lupaa ei saa myöntää, jos pintavesimuodostuman tila sen myötä heikkenee.
 Finnpulp ei saanut Korkeimmalta hallinto-oikeudelta ympäristölupaa. Puheenjohtaja ja presidentti Kari Kuusiniemen johtama oikeus perusteli päätöstään ympäristösyillä. Anne-Pauliina Rytkönen / Yle
 Finnpulp  tyrmistyi  päätöksestä ja ilmoitti sen kaatavan koko hankkeen. Toimitusjohtaja Martti Fredrikson  kommentoi Ylelle , ettei vaihtoehtoista suunnitelmaa ollut. Fredrikson myös uskoi, että kielteisellä päätöksellä on vaikutusta tuleviin vastaaviin hankkeisiin Suomessa.
 Metsäteollisuuskonkareiden haave kaatui, mutta valituslupaa hakeneet ympäristönsuojeluyhdistykset ja haitankärsijät olivat huojentuneita.
 – Kyllä tämä pieneltä voitolta nyt tuntuu. Meillä ei ole mitään työpaikkoja vastaan, mutta paikka oli tässä tapauksessa väärä tehtaalle, sanoi tehdasalueen läheisyydessä asuva  Pasi Tiilikainen   Ylen haastattelussa .
 Lue myös:
 KHO:n päätös ei vaikuta Lapin tehdashankkeisiin, vakuuttavat sellutehdashankkeiden vetäjät

Tällainen oli Finnpulpin tarina: Metsäteollisuuden konkareiden unelma maailman suurimmasta havusellutehtaasta kaatui ympäristöhuoliin


Summary: Kumpikin risteilyalus kuului Carnival-varustamolle, toinen oli valmistettu Suomessa.

Carnival Cruise Line -yhtiön risteilyalus Carnival Glory vaurioitui Cozumelin satamassa, kun se törmäsi saman yhtiön Carnival Legend -aluksen kanssa. Carnival Gloryn perä osui Carnival Legendin keulaan, ja ainakin Gloryn peräkannelle tuli jonkin verran vaurioita.
 Yhtiön mukaan Carnival Clory oli tulossa laituriin, ja Carnival Legend oli jo paikallaan. Yksi Carnival Gloryn matkustaja loukkaantui lievästi.
 Cozumel on suosittu matkailukohde Jukatanin niemimaan edustalla Meksikon Karibian meren puoleisella rannikolla.
 Carnival Legend on rakennettu Masa-Yardsin telakalla Helsingissä. Alus on kolaroinut Cozumelin satamassa ennenkin; vuonna 2009 se törmäsi Royal Caribbean Cruise Linesin risteilyaluksen kanssa.

Risteilyalus törmäili toiseen Cozumelin satamassa Meksikossa – katso video


Summary: Sosiaali- ja terveysministeri Pekosen mukaan hallitus on yhä sitoutunut nostamaan alle 1  400 euron työeläkkeitä.

Antti Rinteen  (sd.) ehdotus naisten pienten työeläkkeiden korottamisesta on haudattu, kertoo Helsingin Sanomat.
 Edellinen pääministeri Rinne esitti marraskuun alussa, että eläkerahastoista voitaisiin irrottaa noin 200–300 miljoonaa euroa vuodessa kompensoimaan sitä, että perhevapaiden ajalta alkoi kertyä eläkettä vasta vuonna 2005. Työmarkkinajärjestöt tyrmäsivät ehdotuksen.
 Sosiaali- ja terveysministeri  Aino-Kaisa Pekonen  (vas.) sanoo HS:lle, ettei ehdotuksen hylkääminen liity Rinteen eroon pääministerin paikalta, vaan ehdotusta ei ollut mahdollista toteuttaa. Kelan esiselvityksen mukaan riittäviä tietoja perhevapaiden käytöstä ei ollut saatavilla, HS kertoo.
 Pekosen mukaan hallitus on yhä sitoutunut nostamaan alle 1 400 euron työeläkkeitä.
 Lue lisää:
 Pääministeri Rinne hämmästelee eläkepuheidensa tylyä vastaanottoa: "Viime kädessä tästäkin asiasta vastaavat hallitus ja eduskunta"
 Professori Heikki Hiilamo: Pääministerin työeläkepuheet pelottavaa poliittista peliä
 Mitä pidempi perhevapaa, sitä enemmän eläke kärsii: “Näistä pitäisi puhua jo neuvolassa”

HS: Antti Rinteen ehdotus naisten työeläkkeiden korottamisesta haudattu


Summary: Liitto hylkäsi tänään työnantajaliitto Aptan viimeisimmän sopimustarjouksen.

Suomen Farmasialiitto aloittaa lisätyö-, ylityö- ja vuoronvaihtokiellon apteekeissa ensi maanantaista 23. joulukuuta kello 6 alkaen. Kielto on voimassa toistaiseksi.
 Kielto koskee kaikkia farmasian ammattilaisia, jotka työskentelevät apteekissa. Sen tarkoituksena on jouduttaa uuden työehtosopimuksen neuvottelua Apteekkien työnantajaliitto Aptan kanssa, liitto kertoo. Lokakuun alusta käydyt neuvottelut ovat Farmasialiiton mukaan edenneet nihkeästi.
 Neuvotteluissa on edetty palkantarkastukseen, liitto kertoo. Perjantaina se hylkäsi Aptan toimittaman vastatarjouksen.
 Kiellon aikana vahvistettuun työvuorolistaan ei voi tehdä työnantajan ehdottamia muutoksia.

Farmasialiitto aloittaa lisätyö-, ylityö- ja vuoronvaihtokiellon apteekeissa työehtosopimusneuvotteluiden nopeuttamiseksi


Summary: Maan pohjoisosissa on varauduttava huonoon ajokeliin.

Joulun menoliikenteen on ennustettu vilkastuvan lauantaina puolen päivän jälkeen, Tampereen tieliikennekeskuksesta kerrotaan. Menoliikenne kuitenkin jakautuu tasaisesti myös sunnuntaille ja maanantaille, eikä suuria ruuhkia pääse syntymään.
 Perjantain liikennemäärät olivat tavallista perjantaita suurempia, mutta liikenne oli pääteillä sujuvaa. Tieliikennekeskuksen mukaan liikenne oli vilkkaimmillaan valtateillä 3 ja 4 sekä pohjoiseen suuntautuvilla teillä.
 Poliisi kehottaa autoilijoita varautumaan sekä aikataulullisesti että henkisesti siihen, ettei liikenteessä pysty ajamaan täysin oman rytminsä mukaan. Virkavalta muistuttaa myös järkevän välimatkan eli turvavälin tärkeydestä. –
 Vilkkaassa liikenteessä ajettaessa on myös erityisen tärkeää huomioida keliolot ja niissä mahdollisesti tapahtuvat muutokset.
 Tavarat täytyy sijoittaa henkilöautoon niin, etteivät ne häiritse kuljettajan havainnointia tai ajamista eivätkä tavarat voi äkkitilanteissa sinkoutua autossa olevien päälle. Poliisi neuvoo pakkaamaan tavarat takakonttiin tai auton katolle.
 Ajokeli on huono maan pohjoisosissa
 Lauantaina maan pohjoisosissa on syytä varautua huonoon ajokeliin. Ilmatieteen laitoksen mukaan lauantaiaamuna Koillismaalla ja Lapissa sataa ajoittain lunta.
 Muualla maassa on pääosin poutaista, ja lämpötilat nousevat nollan yläpuolelle Pohjois-Pohjanmaata ja Kainuuta myöten. Ajokeli on maan etelä- ja keskiosissa pääteillä hyvä. Tiet ovat kuitenkin märkiä ja kura voi roiskua.
 Sunnuntaina hajanaiset sateet liikkuvat maan yli. Maan eteläosissa sateet tulevat vetenä ja maan keskiosissa vetenä, räntänä ja lumena. Pohjois-Suomessa sateet tulevat lumena.
 Maanantaina Itä-Suomessa saattaa tulla hajanaisia sateita, ja lämpötilat ovat nollan tuntumassa. Ennusteiden mukaan jouluaattona maan eteläosiin saapuu matalapaine, joka tuo mukanaan vesi- ja räntäsateita etelään sekä räntä- ja lumisateita maan keskiosiin.

Joululiikenne vilkastuu lauantaina puolenpäivän jälkeen – poliisi kehottaa varautumaan


Summary: Venäläisviestimien mukaan ampuja oli työskennellyt turvallisuusalalla, harrasti ammuntaa ja viihtyi omissa oloissaan.

Moskovassa turvallisuuspalvelu FSB:n päämajan lähellä  torstaina tapahtuneen ammuskelun  uhriluku on noussut. Venäjän viranomaisten mukaan toinen FSB:n työntekijä menehtyi perjantaina sairaalassa.
 Torstaina ammuskelussa sai surmansa yksi FSB:n työntekijä ja toinen haavoittui vakavasti. Ampuja haavoitti lisäksi viittä muuta ihmistä.
 Tapauksen tutkinnassa on pyritty selvittämään ampujan motiiveja. Aseistautunut mies avasi tulen Lubjankan aukion laidalla sijaitsevan turvallisuuspalvelu FSB:n päämajan luona torstai-iltana. Turvallisuusjoukot surmasivat hyökkääjän.
 Tutkintakomitean mukaan hyökkääjä on 39-vuotias mies, joka asui Podolskin kaupungissa Moskovan eteläpuolella.
 Venäläislehtien mukaan ampuja oli työskennellyt turvallisuusalan yrityksessä ja harrasti ammuntaa. Miehen kerrottiin omistavan useita aseita, kuten haulikoita ja kiväärejä. Hän oli myös osallistunut ammuntakilpailuihin.
 Miehen naapurit kuvasivat häntä venäläismedian mukaan rauhalliseksi ja omissa oloissaan viihtyväksi.
 Aiemmin torstaina presidentti  Vladimir Putin  oli pitänyt  useita tunteja kestäneen vuotuisen lehdistötilaisuutensa .
 Hyökkäyshetken aikoihin Putin, joka on entinen KGB-agentti ja entinen FSB:n johtaja, piti puhetta Kremlissä konsertissa. Konsertin tarkoituksena oli kunnioittaa turvallisuuspalvelun työntekijöitä.

Moskovan ammuskelun uhriluku nousi kahteen, toinen FSB:n työntekijä menehtyi sairaalassa


Summary: Elävän musiikin yhdistyksen Elmun ilo uudesta konserttipaikasta vaihtui pian tiedonkulkusotkun selvittelyksi.

Elävän musiikin yhdistys Elmu  ehti torstaina hehkuttaa siirtävänsä konserttinsa Nosturista Puhoksen ostoskeskukseen jo ensi syksynä .
 Yhdistyksen tähtäimessä olivat Alepan entiset tilat ostarin ensimmäisessä kerroksessa. Nyt näin tarkkojen suunnitelmien esittely julkisuudessa harmittaa.
 – Meidän virheemme oli, että nimesimme Alepan tilan. On parempi puhua yleisesti Puhoksen tiloista, toteaa viime ja tämän vuoden Elmun puheenjohtajana toiminut  Tuomas Finne .
 Yllätyksenä nimittäin tuli, että kyseisen tilan omistava HOK-Elanto oli jo vuokrannut sen Fidalle toiminnan laajentamista varten.
 HOK-Elannon kiinteistöjohtaja  Jyrki Karjalainen  kertoi jo marraskuussa tehdystä vuokrasopimuksesta vasta Ylen uutisoitua Elmun suunnitelmista.
 – Siinä vaiheessa, kun olen tiedon saanut, että Elmu etsii tiloja, meillä on ollut jo Fidan kanssa sopimus allekirjoitettuna. En ole kertonut vuokraamisesta, sillä emme käyneet mitään neuvotteluja mistään tietystä tilasta, Karjalainen sanoo.
 HOK-Elannolla ei ole edustusta Puhoksen kiinteisöosakeyhtiön hallituksessa, vaikka se omistaa ostarin osakkeista 29 prosenttia.
 "Elmu haluaa tulla Puhokselle ja Puhos haluaa Elmun sinne"
 Elmun Finne täsmentää, että yhdistys on syksyn ajan neuvotellut tilojen saamisesta Puotinharjun Puhos oy:n kanssa. Finne vakuuttaa, että neuvottelut jatkuvat loppiaisen jälkeen.
 – Nyt aletaan perata kaikkia muita tiloja, joita siellä Puhoksella on. Tehdään perusteellinen kartoitus kaikista mahdollisista tiloista, Finne sanoo.
 Puotinharjun Puhos Oy:n hallituksen puheenjohtaja  Maria von Flittner  haluaa hänkin edelleen löytää ratkaisun.
 – Tärkeintä tässä on, että Elmu haluaa tulla Puhokselle ja Puhos haluaa Elmun sinne. Tässä on monia ratkaisumalleja, Flittner sanoo.
 Hänen mukaansa ostoskeskuksessa on runsaasti tiloja, joiden vuokrasopimukset ovat päättymässä. Nähtäväksi kuitenkin jää, soveltuvatko ne konserttitarkoitukseen.
 Syntynyt sotku ehti Finnen mukaan poikia runsaasti yhteydenottoja yhdistykseen – enimmäkseen kuitenkin asiallisia.
 – Ihmiset ehtivät innostua ja sitten myös lannistua. Meille on tullut paljon kysymyksiä poliitikoilta, että mites nyt näin.
 – Monet tietävät, että tämä on hankala tilanne. Se tietenkin aiheuttaa paineita, kun Nosturi loppuu vuodenvaihteessa ja kymmenen vuotta ollaan etsitty tiloja Elmulle, hän summaa.

Elmu ei lannistu HOK-Elannon Puhos-suunnitelmille antamasta tyrmäyksestä – "Nyt aletaan perata kaikkia muita tiloja, joita siellä on"


Summary: Amerikkalaisdiplomaatin vaimo  on vedonnut diplomaattiseen koskemattomuuteensa.

Britanniassa viranomaiset ovat nostaneet syytteet yhdysvaltalaisen diplomaatin vaimoa vastaan liikenneonnettomuudesta, jossa teini-ikäinen poika kuoli. Nainen lähti pian liikenneonnettomuuden satuttua Yhdysvaltoihin ja on sittemmin kieltäytynyt palaamasta Britanniaan ja vedonnut diplomaattiseen koskemattomuuteensa.
 Kuolemaan johtanut onnettomuus sattui elokuussa. Moottoripyörää kuljettanut 19-vuotias  Harry Dunn  kolaroi auton kanssa, joka ajoi tien väärällä puolella lähellä Yhdysvaltain lentotukikohtaa Northamptonshiressä keskisessä Britanniassa. Diplomaatin vaimo  Anna Sacoolas  myönsi lokakuussa kuljettaneensa autoa, mutta oli jo tuolloin Yhdysvalloissa.
 Tapaus on nostattanut keskustelun diplomaattisen koskemattomuuden rajoista tapauksissa, joissa ei ole kyse kansallisesta turvallisuudesta. Samalla tapaus on tuottanut päänvaivaa pääministeri  Boris Johnsonille , joka pyrkii petaamaan mahdollisimman hyviä kauppasuhteita Yhdysvaltoihin EU-eroa silmällä pitäen.
 Syyttäjä päätti perjantaina, että Sacoolasia syytetään kuolemantuottamuksesta. Britannian ulkoministeri  Dominic Raab  sanoi, että syytteenluku oli tärkeä askel prosessissa, jonka myötä Sacoolasin pitäisi palata Britanniaan.
 Yhdysvaltain ulkoministeriö puolestaan ilmaisi sympatiansa Dunnin perheelle, mutta kertoi heti perään olevansa pettynyt Britannian viranomaisen päätökseen.
 – Olemme pettyneitä tämänpäiväiseen ilmoitukseen emmekä usko tämän tuovan ratkaisua yhtään lähemmäs, ulkoministeriön tiedottaja sanoi ja toisti, että autonkuljettajalla oli diplomaattinen koskemattomuus onnettomuuden sattuessa.
 Lue myös:
 USA:n ja Britannian välejä kiristävä kuolonkolari: Vanhempien mukaan Trump tarjosi rahallista korvausta heidän poikansa kuoleman johdosta
 Yhdysvaltalaisen diplomaatin vaimoa vaaditaan Britanniaan vastaamaan teostaan – Muhiiko diplomaattinen kriisi kulman takana?

Britanniassa nostettu syytteet amerikkalaisdiplomaatin vaimoa vastaan – kuolonkolarissa menehtyi brittiteini


Summary: Vaalin odotetaan menevän toiselle kierrokselle, joka järjestetään tammikuussa.

Kroatiassa ovensuukyselyt povaavat johtoasemaa vasemmiston ehdokkaalle sekä istuvalle presidentille presidentinvaalin ensimmäisellä kierroksella.
 Asiasta kertoo uutistoimisto Reuters.
 Ovensuukyselyjä johtaa vasemmistolainen entinen pääministeri  Zoran Milanovic.   Hänen kannoillaan on keskustaoikeistolainen istuva presidentti  Kolinda Grabar-Kitarovic.
 EU-puheenjohtajakauteen valmistautuvassa  Kroatiassa on äänestetty sunnuntaina presidentinvaalissa .
 Grabar-Kitarovic johti mielipidekyselyjä ennen vaalipäivää.
 Kisa on käyty kolmen kärkiehdokkaan välillä. Grabar-Kitarovicin ja Milanovicin lisäksi kolmen kärjessä on ollut kansanmuusikosta poliitikoksi siirtynyt  Miroslav Skoro.
 Skoro tavoitteli etenkin oikean äärilaidan ääniä. Grabar-Kitarovic kosiskeli vaaleissa niin puolueensa liberaalimpaa kuin oikeistolaisempaa siipeä pyrkiessään päihittämään Skoron.
 Vaalien odotetaan menevän toiselle kierrokselle, joka järjestetään tammikuussa.
 Lue myös :
 Kroatiassa äänestetään tänään presidentinvaaleissa – Istuva presidentti johtaa mielipidekyselyissä

Ovensuukyselyt: Istuva presidentti ja vasemmiston ehdokas johtavat Kroatian presidentinvaalia ensimmäisellä kierroksella


Joulupukki kantaa lahjasäkin rekeen, istahtaa itse kyytiin ja pian poron vetämä reki viistää eteenpäin idyllisessä talvimaisemassa.
 Tältä näyttää Ylen kuvaama joulupukin matkaanlähtö, joka lähetetään aina joulun alla Euroopan yleisradioyhtiöiden unionin EBUn kautta ympäri maailmaa.
 Ensimmäistä kertaa joulupukin matkaanlähtö videoitiin 1960-luvulla, ja maailmalle videotervehdys on lähetetty yhtäjaksoisesti joka vuosi 80-luvun puolivälistä alkaen. Ylen  Elävästä arkistosta  voit myös katsoa yhden varhaisemmista pukkivideoista.
 Eurooppalaiset tv-yhtiöt tiedustelevat pukkivideon lähetysajankohtaa joka vuosi hyvissä ajoin ennen joulua. Video lähetetään aina päivää tai kahta ennen aattoa, ja kaikki saavat sen käyttöönsä samanaikaisesti.
 Euroopan lisäksi Yleisradion kuvaama pukki on nähty tv-lähetyksissä ympäri maailmaa aina Yhdysvaltojen ja Japanin tv-kanavia myöten.
 Perinteet jatkuvat tänäkin vuonna: jutun pääkuvaa klikkaamalla näet tämänvuotisen joulupukin tervehdyksen. Hyvää joulua!

Katso joulupukin matkaanlähtö Korvatunturilta – Ylen perinteinen jouluvideo on välitetty ympäri maailmaa jo lähes 30 vuoden ajan


Summary: Kaikki valmistelut ehdittiin jo saada valmiiksi Ruotsissa.

Ruotsin viranomaiset eivät tiedä, missä ovat Isis-leirin ruotsalaislapset, kertoo SVT. Ruotsi kertoi muutama viikko sitten olevansa valmis tuomaan useita orpolapsia pois Syyrian al-Holin leiristä.
 Viranomaiset eivät nyt tiedä, missä nämä lapset ovat, kertoo ulkoministeri  Ann Linde  Ruotsin Ekot-radiolle.
 Linden arvion mukaan lasten sukulaiset ovat piilottaneet lapset.
 – Leirissä asuu lähes 70 000 ihmistä. Kaikki äidit ovat pääosin pukeutuneita niqabiin, joten jos he haluavat pitää lapset piilossa, heitä ei ole helppo löytää, Linde  sanoo radiolle  uutissivusto Omnin mukaan.
 Linden mukaan kaikki tarvittavat valmistelut oli jo tehty lasten hakemiseksi kotiin. Viranomaiset jatkavat lasten etsintää.
 Tarkkaa lasten lukumäärää ei ole kerrottu, mutta heitä on tiettävästi vähemmän kuin viisi.
 Lue myös :
 Aftonbladet: 20–30 eurooppalaista on paennut al-Holin leiriltä – Mukana useita ruotsalaisia

Ruotsin viranomaiset olivat valmiina tuomaan Isis-leirin ruotsalaislapset Ruotsiin – lapset ovat kadonneet


Summary: Pääministeri Marin erityisavustajiensa määrästä: Elämme poikkeuksellista tilannetta hallituskriisin jälkeen.

Hallituksen erityisavustajien määrä on noussut, vaikka Suomen EU-puheenjohtajuus päättyy vuodenvaihteessa.
 Kun edellisen hallituksen avustajien suurta määrää  kritisoitiin , silloinen pääministeri  Antti Rinne  (sd.)  sanoi , että määrää tarkastellaan puheenjohtajuuden päätyttyä.
 Pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) hallituksessa erityisavustajia on tällä hetkellä 69, kertoo hallitusneuvos  Kari Peltonen  valtioneuvoston kansliasta.
 Rinteen hallituksessa oli hänen mukaansa viime vaiheissa 64 erityisavustajaa. Sen sijaan valtiosihteereitä on tällä hetkellä Marinin hallituksessa 13, kun edellisessä hallituksessa heitä oli 15.
 – Varsinkin erityisavustajien luku elää ajan myötä, mutta valtion talousarvion mukaan heitä voi olla enintään 70, Peltonen viestitti STT:lle.
 Pääministeri Rinteellä avustajia oli kuusi, Marinilla heitä on seitsemän. Marinin mukaan jo aiemmin on todettu, että avustajien määrää tarkastellaan hallituskauden edetessä, ja tilanne on sama nytkin.
 – Tällä hetkellä avustajien määrä on tämä, mutta se ei tarkoita sitä, että se tulisi koko hallituskauden olemaan tällainen. Me elämme aika poikkeuksellista tilannetta hallituskriisin jälkeen. Minulle on tärkeää, että saan nyt kattavan käsityksen kaikista niistä keskeisistä asioista, jotka hallitusohjelman toteutumisen kannalta ovat tärkeitä, Marin perusteli STT:lle.
 Hän sanoo olevansa iloinen siitä, että hänen ympärillään on osaavia, hyviä ihmisiä.
 Lue myös:
 Mitä tekee ministerin avustaja? Yhdessä Suomen vähiten arvostetussa ammatissa turvataan ministerin poliittinen selusta
 Robert Sundman: Mitä jää kysymättä, kun ilmassa leijuu pelkkää paheksuntaa puoluetukea ja poliittisten avustajien määrää kohtaan?
 Karenssi tähän mennessä kahdelle
 Rinteen valtiosihteeri  Raimo Luoma  ei jatkanut tehtävässä Marinin hallituksessa. Peltosen mukaan hänelle asetettiin neljän kuukauden karenssi ennen kuin hän voi siirtyä uusiin tehtäviin.
 – Katsottiin, että pääministerin valtiosihteerinä hänellä on tietoa, josta syystä karenssi on perusteltua asettaa, Peltonen perustelee.
 Luoman kuukausipalkka oli valtioneuvoston kanslian mukaan noin 12 780 euroa, joten hänen saamansa karenssikorvaus on päälle 50 000 euroa.
 Luoman tilalle nimitettiin  Mikko Koskinen , ja SDP:n ministeriryhmän sihteeri  Matti Hirvola  vaihtui  Henrik Haapajärveen , joka toimi aiemmin Marinin erityisavustajana liikenne- ja viestintäministeriössä. Molemmilla on ay-tausta, Koskisella muun muassa SAK:ssa ja Haapajärvellä toimihenkilöiden ammattiliitto Prossa.
 Ensimmäinen erityisavustaja, jolle karenssikorvaus on myönnetty, on entisen kunta- ja omistajaohjausministeri  Sirpa Paateron  (sd.) erityisavustaja  Paavali Kukkonen . Hän kertoi siirtyvänsä Elinkeinoelämän keskusliiton riveihin syksyllä ennen Paateron eroa. Hänenkin karenssinsa on neljä kuukautta.
 – Katsottiin, että hän oli voinut saada omistajaohjausasioita hoitaessaan tietoja, joita voisi mahdollisesti käyttää hyväksi uuden työnantajan palveluksessa. Hänelle määrätyn karenssin jälkeen tiedot eivät enää olisi ajankohtaisia, eikä hyötyä voisi saada, Peltonen luonnehtii.
 Kukkosen korvaus on noin 23 000 euroa.
 Mahdollisia karensseja ei voi ennustaa
 Rinteen hallitus kohdensi ministereiden ja heidän valtiosihteeriensä ja avustajiensa palkkaukseen 11,5 miljoonaa euroa ensi vuodelle. Summa on noin viisi miljoonaa euroa enemmän kuin tälle vuodelle oli kohdistettu.
 – Lähtökohta on, että se riittää. Valtiosihteerien ja erityisavustajien siirtymisiä ei voi kuitenkaan ennustaa, eikä mahdollisia karensseja ja niistä aiheutuvia kustannuksia, Peltonen arvioi.
 Virkamieslakiin perustuvan karenssisopimuksen mukainen määräaikainen siirtymisrajoitus tulee voimaan, jos viranomainen arvioi, että virkamiehellä on hänen siirtyessään valtionhallinnosta muuhun tehtävään mahdollisuus käyttää hyödyksi karenssisopimuksen suojaamaa tietoa.
 Karenssi on maksimissaan kuusi kuukautta.

Erityisavustajien määrä on noussut entisestään Marinin hallituksessa – Rinteen ex-alivaltiosihteeri saa valtiolta yli 50 000 euron karenssikorvauksen


Summary: Himocast-podcastissa keskustellaan seksin hyvinvointivaikutuksista ja tuhannet kuuntelevat.

Jenni Janakka , 33, puhuu seksistä.
 Hän puhuu siitä ystävien, tuttujen ja puolituttujen kanssa. Ja noin vuoden ajan hän on puhunut seksistä koko kansan kuullen.
 Kirjoittajana ja puhetaiteilijana työskentelevä Janakka on suositun Himocast-podcastin toinen tekijä. Siinä hän keskustelee seksistä, hyvinvoinnista, seksuaalisuudesta ja panetuksesta yhdessä bloggaaja-yrittäjä  Kaisa Merelän  kanssa.
 – Seksin ja seksuaalisuuden sanallistamisesta voi olla apua muille. Puhun, jotta joku toinen uskaltaa puhua sen jälkeen, Janakka sanoo.
 Olisinko sittenkin sub?
 Kävi esimerkiksi niin, että 15 vuotta parisuhteessa ollut mies löysi itsensä kuunneltuaan podcastia.
 Hän oli kuunnellut Janakan ja Merelän Himocastia työmatkallaan ja törmännyt jaksoon BDSM:stä. Lyhenne viittaa  sadomasokistiseen seksiin .
 Jaksoa kuunnellessaan mies oli ymmärtänyt olevansa  sub eli alistuva  osapuoli seksissä.
 – Miellämme helposti, että mies on sängyssä se, joka ottaa vastuun. Hän tajusi, ettei ole se.
 Mies oli lähettänyt linkin jaksosta kumppanilleen ja kertonut ajatuksistaan.
 Tullessaan työmatkalta illalla kotiin, asunto oli pimeänä ja lapset jo nukkumassa. Makuuhuoneesta kuului lyhytsanainen käsky: “Kengät pois ja tule tänne”.
 – He olivat olleet yhdessä 15 vuotta ja tuota keskustelua ei ollut hoksattu käydä! Pari kuukautta myöhemmin sieltä tuli vielä kiitosviesti, että täällä on uusi kuherruskuukausi päällä, Janakka kertoo.
 Janakan käsivarteen on tatuoitu sana "me". Sen voi ajatella tarkoittavan englannin kielellä minua tai suomeksi meitä. Ronnie Holmberg / Yle
 Podcastissaan Janakka ja Merelä kertovat intiimejä asioita. Kuuntelijat tietävät esimerkiksi, että Janakalla on ollut ruotsalainen rakastaja, ja että hän on harrastanut ryhmäseksiä – eikä se aina mene putkeen.
 Koska he kertovat podcastissa henkilökohtaisia ja intiimejä asioita, myös kuuntelijat uskaltavat jakaa heille omia henkilökohtaisia kokemuksiaan.
 Moni palautteen antaja kertoo, että podcast on auttanut esimerkiksi puhumaan seksistä parisuhteessa. Kuuntelijat kokevat saavansa välineitä oman seksuaalisuuden kohtaamiseen.
 Lisää seksipuhetta, kiitos
 Seksipositiivisuus. Se on termi, josta Janakka ei juuri välitä.
 Ei vaikka hän on itse yksi seksipositiivisuuden sanansaattaja.
 – Siitä on tullut jotenkin ällösana. Raivostuttava.
 Termillä tarkoitetaan muun muassa sitä, että seksistä puhumisesta pyritään tekemään normaalia ja seksiin liittyviä tabuja puretaan vaikkapa tutkimustiedon avulla.
 Viime vuosina seksipositiivisuutta on viljelty enenevässä määrin julkisuudessa.
 Janakan mielestä se, että tarvitsemme erikseen termin seksipositiivisuus, kertoo kuinka stigmatisoitu, häpeällinen ja ankea asia seksi on kulttuurissamme. Hän kokee, että sana on kääntynyt itseään vastaan.
 – Se on kääntynyt lällättely-sanaksi, jolla haukutaan ja vieroksutaan niitä ihmisiä, jotka uskaltavat ja haluavat puhua seksistä ilolla.
 Mutta toki hän on samaan aikaan innoissaan kaikesta seksipuheesta, jota ympärillään kuulee.
 – Ollaan yhdessä rintamassa ulvomassa, että seksihän voi olla kivaakin.
 Rintama on tosiaan olemassa.
 Esimerkiksi marraskuussa tubettaja ja tunnettu somekasvo Sita Salminen julkaisi esikoiskirjansa  Lupa – Eroottisia novelleja,  jonka ensimmäinen painos myytiin loppuun kirjan ensimmäisenä ennakkomyyntipäivänä.  STT:n tiedotteessa  Salmisen kirjan kuvataan olevan ”nautinnollinen puheenvuoro seksipositiivisuuden puolesta”.
 Sita Salminen myös puhuu seksistä  POKS -nimisessä podcastissa yhdessä toisen suositun tubettajan ja somepersoonan Veronica Verhon kanssa.
 Seksiä sivutaan muissakin tällä hetkellä suosituissa podcasteissa kuten Ylen  Kaverin puolesta kyselen  -ohjelmassa ja tosi-tv-tähti Niko Saarisen luotsaamassa  Nikotellen -podcastissa.
 Kaikki edellä mainitut keikkuvat Himocastin tavoin Spotifyn kuunnelluimpien podcastien joukossa. Himocastin uusi jakso kerää ensimmäisen vuorokauden aikana yleensä 2 000–3 000 kuuntelukertaa.
 Myös perinteisessä mediassa seksi ja seksuaalisuus ovat viime vuosina nousseet framille. Olemme voineet lukea juttuja  aseksuaalisuudesta , liikuntavammaisten  harrastamasta seksistä  ja eroottisesta  sitomisesta .
 Aina seksi ei myy
 Kun Jenni Janakka täytti 30 vuotta, hän irtisanoutui myyntiedustajan työstä ja ilmoitti kaikille, että hänestä tulee merkittävä suomalainen kirjailija.
 Hän kirjoitti eroottisen romaanin, mutta ei saanut kirjallaan kustannussopimusta vaan nipun hylkäyskirjeitä.
 Janakka ei kuitenkaan ole luovuttajatyyppiä. Hän kehitteli  Röyhkeyskoulun  ja alkoi luennoida terveestä röyhkeydestä ja uskalluksesta havaittuaan, että varsinkin naisilla on taipumusta vähätellä osaamistaan. Röyhkeyskoulussa Janakka ravistelee rakenteita ja kannustaa naisia toimimaan. Hän on ollut myös paljon esillä  mediassa  aiheen kanssa.
 Himocastia Janakka tekee samalla päättäväisyydellä, vaikka podcast ei juuri tuo rahaa yrittäjän taskuun. Seksi ei nimittäin – yllättävää kyllä – houkuttele sponsoreita.
 Silti Janakka ja Merelä virittävät joka viikko äänityskaluston ja kertovat koko kansalle ajatuksiaan ja havaintojaan seksistä.
 – Haluamme, että seksi ja seksuaalisuus nähtäisiin oikeasti kehon ja mielen hyvinvointina.
 Lisäksi he haluavat vähentää kaikkea häpeää – myös seksiin ja seksuaalisuuteen liittyvää. Vaikka Janakka luennoi röyhkeydestä ja puhuu avoimesti seksistä, häntäkin hävettää.
 Hävettää oma huijarisyndrooma. Flirttailun aloittaminen baarissa. Sen ymmärtäminen, että on vähän pervo. Lukihäiriö, joka hänellä todettiin lapsena.
 – Ja harmittaa, että jätämme asioita tekemättä häpeän vuoksi.
 Himocast on alusta asti saanut innostuneen vastaanoton. Palautetta tulee päivittäin ja pääosin se on ollut “sokerisen upeaa”. Ronnie Holmberg / Yle
 Iso O
 Orgasmi ei ole ihan yksinkertainen juttu.
 Vaikka Janakka on aina suhtautunut mutkattomasti seksiin, hän oli 27-vuotias, kun viimein ymmärsi, että hänellä on yhtäläinen oikeus orgasmiin seksissä kuin kumppanilla.
 Hän viittaa niin sanottuun kiltin tytön syndroomaan.
 – Seksissä ei osata sanoittaa ja kohdata omia tarpeita ja rajoja, vaan laitetaan helposti toisen etu oman edun edelle.
 Janakan persoonassa on kuitenkin ristiriitaa.
 Kiltin tytön syndrooma saattaa jäädä havaitsematta, koska hän on seksuaalinen ja flirtti. Niin flirtti, että #metoo-kampanjan myötä hän ymmärsi katsoa peiliin ja puntaroida omia toimintamallejaan
 – Jouduin pohtimaan, olenko esimerkiksi nuorempana ylittänyt muiden rajoja. Nyt osaan niissä tilanteissa kysyä toiselta, onko tämä liikaa? Ja oikeasti kuunnella sitä vastausta.
 Hän iloitsee, että #metoo-liikkeen ansiosta ihmiset ovat alkaneet sanoittaa omia rajojaan.
 Olisiko tänään masturbointia vai Netflix?
 “Jenni ja Kaisa suosittelevat, että jokainen masturboisi päivittäin.”
 Otsikko komeili iltapäivälehdessä.
 Ajatus otsikkoon oli napattu eräästä Himocastin jaksosta, jossa Janakka ja Merelä olivat heittäneet ilmoille ajatuksen, että olisi hyvä, jos jokainen voisi masturboida päivittäin.
 Heitto, jolla he olivat pyrkineet painottamaan seksin ja seksuaalisuuden hyvinvointipuolta, oli käännetty liioitellun ronskiksi ohjeeksi. Seksistä puhuttaessa viestin perille saaminen ei ole aina helppoa.
 Kun Janakka ei saanut kustannussopimusta esikoiskirjalleen, hän ei antanut periksi, vaan teki kirjan omakustanteena äänikirjaksi. Ronnie Holmberg / Yle
 Janakka kertoo esimerkkinä, että hänellä itsellään on ajoittain taipumus vaipua synkkyyteen.
 – Mummoni sanoisi, että mieleni menee mustiin. Kaikki tuntuu tyhjältä ja ankealta eikä ympäristössä ole muita sävyjä kuin tummanharmaita.
 Noina hetkinä hän pitää kiinni neljästä asiasta: nukkumisesta, terveellisestä ruokavaliosta, liikunnasta ja masturboinnista.
 – Vaikka minun ei tekisi yhtään mieli, niin tuottamalla itselleni orgasmin annan sisäisesti kehon omia lääkkeitä.
 Ensi vuonna Janakka pääsee Merelän kanssa oikomaan lisää seksiin ja seksuaalisuuteen liittyviä vääriä luuloja, kun he julkaisevat Himokirjan. Seksikeskustelu on vasta aluillaan.
 – Ja en todellakaan masturboi joka päivä, ei minulla ole aikaa, hirveä vaiva ja sitä paitsi Netflix.

"Seksihän voi olla kivaakin" – Jenni Janakka puhuu seksistä ja luotsaa podcastia, jonka kuuntelu muuttaa ihmisten elämää


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Naisten rooli suuryritysten huipulla on edelleen hyvin perinteinen
 Vaikka naiset ovat tehneet kirin yritysten johtoryhmiin, jää heille yleensä perinteinen rooli: henkilöstö- tai viestintäjohtaja. Harvemmin naisilla on vastuullaan järeämpi salkku, kuten liiketoimintojen johtaminen tai toimitusjohtajan pesti. Tämä selviää  Ylen tekemästä selvityksestä , jonka mukaan suurimpien yritysten johtoryhmissä vain joka viides jäsen on nainen.
 Politiikan vuosi tullaan muistamaan epävakaista puolueista ja ”tunteiden asemasodasta”
 Hallitusneuvottelut päätökseen saaneet Antti Rinne (sd.), Juha Sipilä (kesk.), Pekka Haavisto (vihr.), Li Andersson (vas.) ja Anna-Maja Henriksson (r.) matkustavat raitiovaunulla Oodiin esittelemään hallitusohjelmaa 3. kesäkuuta 2019. Roni Rekomaa / Lehtikuva
 Vuonna 2019 Suomella oli kolme pääministeriä. Lisäksi maassa käytiin kahdet vaalit, yhdet hallitusneuvottelut ja nähtiin ainakin pari hallituskriisiä.  Tutkijat arvioivat , että sosiaalisen median kiihdyttämä moraalikamppailu ja entistä epävakaammat puolueet tekevät politiikasta hengästyttävää seurattavaa.
 Anu Pentik loi imperiuminsa keskelle erämaata
 Anu Pentik on nauttinut työstään, vaikka aina ei ole ollut helppoa. Viiden vuosikymmenen uralle on mahtunut ylä- ja alamäkiä. Sauli Antikainen / Yle
 Keramiikkataiteilija  Anu Pentik  valmistelee  uransa merkittävintä näyttelyä . Hän tuntee olevansa uransa huipulla nyt 77-vuotiaana. Hänellä riittää silti energiaa olla mukana luomansa yrityksen arjessa. Viiden vuosikymmenen yritystaipaleelle riittää nousuja ja laskuja. Välillä perhe joutui jopa asumaan keramiikkatehtaalla.
 Kuubalaiset saivat uuden pääministerin ensimmäistä kertaa vuosikymmeniin
 Pääministeriksei nimitetty Manuel Marrero tuuletti valintaansa Kuuban parlamentissa 21. joulukuuta 2019.  Yander Zamora / EPA
 Kuuban presidentti  Miguel Díaz-Canel  on nimittänyt maalle  uuden pääministerin  ensimmäistä kertaa yli 40 vuoteen. Pestissä aloitti lauantaina  Manuel Marrero , joka työskenteli pitkään turismista vastaavana ministerinä. Edellinen maan pääministeri oli  Fidel Castro . Hän johti Kuubaa lähes 50 vuoden ajan.
 Britannian parlamentti hajoaa, mutta ei brexitin takia
 Pääinsinööri Robert Stewart kertoo, että parlamenttitalo on täynnä eri sukupolvien teknologiaa. Esimerkiksi vanhoja johtoja ei ole poistettu, koska siihen ei ole ollut aikaa.  Jani Saikko / Yle
 Britannian parlamenttitalo on vuosisataisilla perinteillä kuorrutettu instituutio. Historiallisen rakennuksen kellarissa näkee, että se on myös kipeästi remonttia tarvitseva LVI-insinöörin painajainen.  Sukella artikkelimme mukana  tämän Unescon perintökohteen uumeniin.
 Joulun ajan sää jatkuu epävakaisena
 Yle
 Sunnuntaina pilvinen sää jatkuu. Maan keskiosaan leviää lounaasta lumi-, räntä- ja vesisateita. Pohjoisen lumisateet vähenevät. Joulun ajan sää jatkuu melko lauhana ja epävakaisena.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Naisia suuryritysten johdossa vain viidesosa, politiikan hullu vuosi tulee päätökseen, Anu Pentik on uransa huipulla 77-vuotiaana


Summary: Sosiaalisen median aikakaudella puolueet ovat alkaneet kisailla moraalisesta voittajuudesta. Se teki politiikan vuodesta hengästyttävän seurata, arvioivat tutkijat.

Eduskunnan valtiosaliin odotetaan Sibelius-lukion kamarikuoroa. Lukiolaiset saapuvat perinteisesti joulun istuntotauon ja viimeisten budjettiäänestysten alla laulamaan talon väelle.
 Sama sali, jossa kansanedustajat antavat arkena haastattelunsa tv-kameroille, on nyt saanut joulukuusen koristeekseen. Tiiviiseen riviin asettuvat yhdessä niin hallitus- kuin oppositiopuolueidenkin edustajat. Vaikka eilen kyselytunnilla sanailtiin kiivasti, tänään hymyillään ja kuiskutellaan vieruskavereille.
 Monelle kansanedustajalle vuosi on ollut aivan erityisen tapahtumarikas. Kahdet vaalit, yhdet hallitusneuvottelut. Kolme pääministeriä, ainakin kaksi hallituskriisiä – hieman määritelmästä riippuen – ja useita välikysymyksiä. Kaatunut sote-uudistus, al-Hol-jupakka.
 Tapahtumien luettelointi alkaa hengästyttää. Ei ihme, jos joululauluja kuuntelevat kansanedustajat näyttävät vähän väsyneiltä.
 Väsyneitä ovat myös toimittajat, tutkijat ja politiikan kommentaattorit, jotka pyrkivät jatkuvasti etsimään selityksiä politiikan tapahtumille.
 Se on ymmärrettävää, sanoo yleisen valtio-opin professori  Hanna Wass  Helsingin yliopistosta.
 – Meillä on kova tarve muodostaa nopeasti tilannekuva ja saada sen tarkastelukulma lukittua.
 Vaarana ovat kuitenkin turhan yksioikoiset selitykset.
 – Hallituskriisin syyksi todettiin yksituumaisesti ”luottamuspula”. Yritykset sen avaamiseksi saivat tuskastuneen vastaanoton: luottamusta joko on tai ei, ja pulinat pois, Wass sanoo.
 Toisaalta asiantuntijat käyvät myös keskenään kamppailua siitä, mikä on hallitseva selitysmalli. Professori varoittaa vauhtisokeudesta: vuoden 2019 tapahtumat ovat vielä kovin tuoreita.
 – Eri selitysmallit ovat pikemminkin toisiaan täydentäviä. Kokonaiskuvan muodostaminen vaatii etäisyyttä ja vertailukohtia.
 Millaisia selitysmalleja vuoden poliittisille tapahtumille sitten voisi löytää? Millaisista aineksista kokonaiskuva voisi muodostua?
 Keskustelu vanhustenhoivasta poiki heinäkuuhun mennessä viranomaiselle yli 40 selvityspyyntöä kuolemista.
 Politiikan vuosi alkoi  samassa salissa dramaattisissa tunnelmissa.
 Vuodenvaihteessa Suomea oli  vavisuttanut poikkeuksellinen seksuaalirikoskokonaisuus Oulussa . Epäillyt olivat ulkomaalaistaustaisia miehiä, uhrit alaikäisiä suomalaisia tyttöjä.
 Tammikuun alkupuolella  eduskuntaryhmien puheenjohtajat kokoontuivat tiedotusvälineiden eteen ja ilmoittivat, että eduskunta aikoo yksimielisesti edistää kolmea lakihanketta, jotta vastaavaa ei enää tapahtuisi .
 Lakihankkeiden joukossa oli muun muassa esitys rikoslain muuttamisesta siten, että törkeiden, lapsiin kohdistuvien seksuaalirikosten minimirangaistuksia kiristettäisiin.
 Vuoden ensimmäistä poliittista  kuohahdusta seurasi nopeasti toinen . Tammikuun lopulla hoivajätti Esperi Caren palvelutaloissa ilmeni isoja puutteita ja laiminlyöntejä. Toimitusjohtaja  Marja Aarnio-Isohanni  jätti tehtävänsä, mutta pian kävi ilmi, ettei Esperi Care ollut ainoa ongelmatapaus.
 Hoivakriisi puhutti kodeissa ja työpaikoilla. Keskustelu vanhustenhoivasta poiki heinäkuuhun mennessä viranomaiselle yli 40 selvityspyyntöä kuolemista. Puolueet alkoivat vaatia lakiin sitovan hoitajamitoituksen kirjaamista, ja kokoomus jäi yksin vastarannalle.
 Petteri Orpon  (kok.) toteamus siitä,  miten ”ihminen ei ole desimaali” , jäi elämään.
 Pääministeri Juha Sipilä (kesk.) jätti 8. maaliskuuta 2019 eronpyyntönsä tasavallan presidentti Sauli Niinistölle. Aiemmin samana päivänä oli selvinnyt, ettei hallituksen kaavailema sote-uudistus ehtisi valmistua. Matti Porre / Tasavallan presidentinkanslia
 Puolueiden kannatuksissa alkoi  näkyä muutoksia.
 Joulukuun 2018 kannatusmittauksessa vihreät oli nousussa, kun  Pekka Haavisto  oli ottanut puolueen väliaikaisesti johtaakseen  Touko Aallon  myrskyisän kauden jälkeen.
 Tammikuussa alkoi puolestaan nousta perussuomalaiset. Päämäärätietoisesti se teki prosenttiyksikön, jopa kahden loikkia mittauksesta toiseen.
 Hoivakeskustelu hyydytti kokoomusta, mutta myös SDP:lle tuli mutkia matkaan. Sille suosiolliset teemat, kuten aktiivimalli, eivät enää hallinneet mediajulkisuutta.
 Samaan aikaan  Juha Sipilän  (kesk.) hallitusta koetteli sosiaali- ja terveyspalveluiden eli soten uudistus. Valiokunnat tekivät pitkää päivää, istuntotaukoa päätettiin lykätä.
 Ratkaisujen etsiminen uudistuksen kipukohtiin oli sen verran työlästä, että moni asiantuntija arvioi ajan loppuvan siitä huolimatta kesken.
 Niin myös kävi. Kun soten kaatuminen alkoi näyttää ilmeiseltä,  kaatui 8. maaliskuuta myös koko Sipilän hallitus. Pääministeri pyysi eroa tasavallan presidentiltä.
 Huhtikuun eduskuntavaaleihin suunnattiin ilman selkeää hallitus vastaan oppositio -asetelmaa. Sipilän ratkaisu ei saanut keskustan kannatusta nousemaan, mutta se vei oppositiolta järeimmät aseet hallituksen kritisoimiseen vaalikeskusteluissa.
 Ensimmäistä kertaa itsenäisen Suomen historiassa suurimman eduskuntapuolueen suosio jäi uurnilla alle 20 prosenttiin.
 Viimeistään syksyllä 2018  julkaistu  IPCC-raportti oli nostanut  ilmastonmuutoksen politiikan isoksi teemaksi. Kaikki eduskuntapuolueet perussuomalaisia lukuun ottamatta  päättivät vuosi sitten sitoutua yhteisiin ilmastopolitiikan tavoitteisiin .
 Ilmastonmuutoksesta puhuttiin myös vaalitenteissä. Keskustelua käytiin isoista linjoista, mutta ennen kaikkea ehkä elämäntavoista: Voiko lihan verotusta kiristää? Entä miten käy autoilun?
 Autot kuuluvat teille ,  julisti kokoomuksen vaalimaino s. Kävi ilmi, että puolueiden ilmastokonsensus ei todellisuudessa tarkoittanutkaan aivan konsensusta. Ulkopuolelle jääneet perussuomalaiset pystyivät silti  Jussi Halla-ahon  johdolla asemoitumaan vaalikeskustelussa selkeästi omalle linjalleen.
 Kannatusmittauksia johtanut SDP voitti vaalit,  mutta vain hiuksenhienolla erolla perussuomalaisiin. Ensimmäistä kertaa itsenäisen Suomen historiassa suurimman eduskuntapuolueen suosio jäi uurnilla alle 20 prosenttiin .
 Suomalainen puoluekenttä oli pirstoutunut.
 SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne puolueensa vaalivalvojaisissa eduskuntavaali-iltana 14. huhtikuuta 2019. SDP nousi vaaleissa eduskunnan suurimmaksi puolueeksi. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Pirstoutuminen on eräänlainen  pysäytyskuva politiikan keskeisten jakolinjojen muutoksesta, arvioi tutkijatohtori  Johanna Vuorelma  Tampereen yliopistosta.
 Vuosi 2019 on ollut Suomessa tämän kansainvälisen muutoksen ilmentymää.
 Perussuomalaisten Halla-aho on puhunut samasta teemasta. Hänen mukaansa perussuomalaiset ja vihreät pystyvät asettumaan toistensa vastavoimiksi luontevimmin sellaisissa kysymyksissä, jotka kiinnostavat ja puhututtavat tämän päivän ihmistä. Olipa kyseessä sitten ilmastonmuutos tai maahanmuutto.
 – Tärkein jakolinja voisi kulkea punavihreiden ja oikeistokonservatiivien välillä, Vuorelma hahmottelee.
 Se osaltaan selittää myös, miksi perinteisesti suurten puolueiden kannatus hiipuu.
 – SDP, keskusta ja kokoomus ovat monissa tälle jakolinjalle keskeisissä teemoissa sisäisesti jakautuneempia.
 Nuo puolueet ovat perinteisesti nojanneet poliittiseen keskustaan. Se on nyt kaaoksessa, sanoo poliittisen talouden tutkija  Antti Ronkainen  Helsingin yliopistosta.
 Haastajat tulevat laidoilta. Keskustaoikeistolaisia puolueita, kuten kokoomusta, haastetaan toisaalta kansallismielisten konservatiivien ja toisaalta EU-mielisten, vihreämpien liberaalien taholta.
 – Keskustavasemmiston, kuten SDP:n kannattajakunta on myös hajallaan. Kaupunkien koulutetun, liberaalin väestön ja maaseudun kouluttamattoman, konservatiivisen väestön intressit ovat keskenään ristiriidassa, Ronkainen sanoo.
 Kehitys näkyy kaikkialla Euroopassa. Perinteikkäät puolueet ovat paineen alla lamautuneita ja kyvyttömiä vastaamaan suuriin, yhteiskuntaa myllääviin haasteisiin.
 Budjetin Rinteen hallitus sai vielä aikaan rivakasti, mutta kuumaa työmarkkinatilannetta ja pääministerin puuttumista Postin sopimusasioihin keskusta ei kyennyt enää seuraamaan sivusta.
 Vaalitulokseen nähden hallitusneuvottelut  sujuivat  Antti Rinteeltä  (sd.) yllättävän kivuttoman oloisesti.
 SDP  lähti neuvottelemaan yhteisestä ohjelmasta vihreiden, vasemmistoliiton ja RKP:n sekä – monien hämmästykseksi – keskustan kanssa . Keskusta oli kärsinyt vaaleissa rökäletappion,  eikä sen riveistä nähty puolueelle paikkaa hallituksessa .
 Rinne kuitenkin halusi hallitukseen juuri keskustan eikä Petteri Orpon johtamaa kokoomusta. Hallituslähteistä kuvailtiin Ylelle, miten keskusta ostettiin hallitukseen monilla lupauksilla ja puoluetta miellyttävillä linjauksilla.
 Suomi sai vasemmalle nojaavan hallituksen, jonka ankkuroituminen 75 prosentin työllisyystavoiteeseen ja suhtautuminen esimerkiksi yrittämisen verotukseen  ovat suoraa perintöä Sipilän keskusta-oikeistolaiselta hallitukselta .
 Mutta keskusta kipuilee. Se ei ole saanut kannatustaan nousemaan uuden puheenjohtajansa  Katri Kulmunin  (kesk.) johdolla, vaan suunta osoittaa 10 prosentin alapuolelle. Puolue aiheuttaa hallitukseen epävakautta.
 Budjetin Rinteen hallitus sai vielä aikaan rivakasti, mutta kuumaa työmarkkinatilannetta ja pääministerin puuttumista Postin sopimusasioihin keskusta ei kyennyt enää seuraamaan sivusta. Paine kasvoi liian suureksi.
 Tasavallan presidentti  vastaanotti pian toisen pääministerin eronpyynnön saman vuoden sisään .
 Eikä politiikan vuosi suinkaan päättynyt  Sanna Marinin  (sd.) nousuun pääministeriksi. Jo edellisten hallitusten aikana päänvaivaa aiheuttanut al-Holin-leirin kysymys nousi jälleen ajankohtaiseksi.
 Antti Rinteen (sd.) hallituksen puheenjohtajat esittelevät ensimmäistä budjettiaan 17. syyskuuta 2019 Säätytalossa. Jussi Nukari / Lehtikuva
 Kotimaan politiikasta ei  puutu vauhtia eikä vaarallisia tilanteita, mutta vielä hurjempia käänteet ovat muualla maailmassa.
 Moni muistaa erityisesti vuoden 2016 dramaattiset tapahtumat. Brexit-äänestys ja  Donald Trumpin  valinta Yhdysvaltain presidentiksi liitetään usein toisiinsa. Joillekin ne ovat osa tarinaa vahvemman johtajan kaipuusta ja maailman poliittisten virtauksien kääntymisestä.
 Yliopistotutkija  Timo Miettinen  Helsingin yliopistosta on seurannut uutterasti Brexitiä ja Britannian vaaleja, tänäkin vuonna. Hän ymmärtää, että Brexitiä ja Trumpia käytetään usein vertauskuvina liberalismin kriisistä. Taistelusta, jossa voitokas liberalismi onkin nyt häviämässä autoritarismille, nationalismille ja populismille.
 – Minä näen tämän enemmänkin jännitteenä, joka kuuluu liberalismiin, hän sanoo.
 Miettisen mukaan liberalismi on tarkoittanut historiallisesti sitä, että yhtäältä poliittista valtaa on pyritty kaventamaan pois markkinoiden tieltä. Toisaalta markkinoita varten on myös luotu poliittisia rakenteita, jotka eivät kuitenkaan ole täysin demokraattisia. Tällaisia ovat esimerkiksi erilaiset vapaakauppajärjestelmät.
 – Varsinkin toisen maailmansodan jälkeen liberaalin järjestyksen ytimessä ovat olleet kansainväliset säännöt ja normit, joissa hallinta ja oikeudelliset ratkaisut ovat nousseet politiikan yläpuolelle, Miettinen kuvailee.
 Nyt kansa on halunnut palauttaa politiikkaa tähän järjestykseen.  Take back control , kuten Brexitin puolesta kampanjoineet paaluttivat.
 – Nyt kyseenalaistetaan se, että terästehtaiden häviäminen omalta kylältä olisi jokin luonnonlaki. Poliitikot kuten Trump ja  Boris Johnson  haluavat tuoda esille sen, että tällaiset rakenteet ovat itsessään poliittisia ja niissä voi navigoida eri tavalla.
 Liberalismin sisäinen jännite on Miettisen mukaan yksi 2010-luvun isoista poliittisista teemoista. Se on aitoa huolta epäreiluista säännöistä ja järjestelmästä, jonka pelätään toimivan epäoikeudenmukaisella tavalla.
 Epäreiluuden teeman tunnistaa myös projektitutkija  Annu Perälä  Vaasan yliopistosta. Hän työskentelee  Ilmassa ristivetoa – Löytyykö yhteinen ymmärrys?  -hankkeen parissa, jossa tutkitaan muun muassa suuryritysten johtajien, poliittisten päättäjien ja kansalaisten ilmastonmuutosta koskevia asenteita.
 – Ilmastoon liittyy kollektiivisen ongelman dilemma, Perälä kuvailee.
 – Kukaan ihminen tai yksikään valtio ei pysty yksin ratkaisemaan sitä, vaan tarvitaan kollektiivinen panos. Se herättää heti kysymyksiä reiluudesta: Onko kaikilla samat edellytykset vai joutuuko joku epäreiluun asemaan? Jos minä tai Suomi tekee ja muut eivät, valuvatko uhraukset hukkaan?
 Syntyy tarve puristaa käsi nyrkkiin. Emme halua tulla höynäytetyiksi.
 Jyrkistä heilahteluista kärsivät puolueet alkavat nopeatahtisessa sosiaalisen median ympäristössä kisailla moraalisesta voittajuudesta.
 Johanna Vuorelma näkee  yhteyden puolueiden kannatuksen pirstoutumisen ja politiikan kiihkeyden välillä.
 – Nykyisessä tilanteessa pienikin heilahdus kannatusmittauksessa voi tarkoittaa puolueen putoamista toiseksi suurimmalta paikalta neljänneksi. Se on henkisesti iso asia, hän sanoo.
 – Tänä vuonna on näkynyt selkeästi, miten politiikkaa tehdään reaktioina näihin heilahduksiin. Kompromisseja esimerkiksi hallituksessa olisi helpompi tehdä, jos kannatus olisi vakaata.
 Kun puolueet kriisiytyvät, ne alkavat hyökkäillä toisiaan ja oikeastaan miltei mitä tai ketä tahansa vastaan. Taustalla on tarve miellyttää oletettuja kannattajia, ottaa edes pieniä voittoja.
 Riita voi nykyään leimahtaa joulukirkosta tai porsaan sisäfileestä. Mutta ei voi sanoa aivan niinkään, että asiakysymyksistä riitely olisi korvautunut pelkillä kulttuurisodilla, joiden ytimissä ovat elämäntapoihin liittyvät valinnat.
 Vuorelma puhuisi moraalikamppailuista. Jyrkistä heilahteluista kärsivät puolueet alkavat nopeatahtisessa sosiaalisen median ympäristössä kisailla moraalisesta voittajuudesta.
 – Sosiaalinen media perustuu tunnereaktioihin. Siksi puolueet käyvät kamppailua siitä, kuka on ”paha” ja kuka on ”hyvä”. Se aiheuttaa kummallisia tilanteita: yhtäkkiä politiikan puhe on täynnä paheksuntaa ja moraalista retoriikkaa, Vuorelma kuvailee.
 Moraaliseen kauhisteluun on helppo taantua, kun asiat muuttuvat liian monimutkaisiksi. Viheliäisten ongelmien aikakautena yksi ratkaisu johtaa viiteen uuteen ongelmaan, eikä aidosti hankalia poliittisia kysymyksiä ole aivan helppo ratkaista.
 – Silloin on helpompi käydä tunteiden asemasotaa ja huutaa, että vastapuoli tuntee väärin ja me tunnemme oikein. Mutta politiikan seuraaja joutuu kysymään, että hetkinen, missä olikaan se sisällöllinen puoli?
 Antti Rinne (sd.) jätti hallituksensa eronpyynnön tasavallan presidentti Sauli Niinistölle 3. joulukuuta 2019. Jussi Nukari / Lehtikuva
 Monet politiikan vaikeat , ihmisten arkeen liittyvät kysymykset taipuvat tosiaan huonosti moraalisille taistelulinjoille.
 Vanhustenhoivan kriisiä ei ole vieläkaan ratkaistu. Ja sote, sekin jäi maahan kaatuneena makaamaan.
 Marssin viereiseen huoneeseen, jossa istuu Ylen erikoistoimittaja  Tiina Merikanto .
 Hänelle on ehdotettu toimituksessa ”Free Tiina Merikanto” -t-paitaa, sillä hän on seurannut sote-uudistusta jo yli kymmenen vuotta.  Torstaina Sanna Marinin hallitus on ilmoittanut Uudenmaan erillisratkaisun syntymisestä . Joko kaikessa on nyt selvyys?
 – Ei ole, Merikanto sanoo ja naurahtaa.
 – Uudenmaan erillisratkaisultakin puuttuu vielä rahoitus. Ja tämä oli vasta ensimmäinen isompi asia, joka sotessa on ratkaistu.
 Merikanto laskeskelee tottuneesti erilaisia aikatauluskenaarioita.
 – Jos saataisiin esitys keväällä ulos, kesällä lausuntokierrokselle ja syksyllä 2020 eduskunnan käsittelyyn, sitten ulos vaikkapa maaliskuussa 2021, siitä sitten kuusi kuukautta, niin voisiko lokakuussa 2021 olla maakuntavaalit? Tuolloin uusi sote alkaisi vuoden 2023 alusta.
 Nämä ovat kaikki arvioita, niissä on monta jossia ja muttaa. Yksi kriittisimmistä poliittisista uudistuksista on edelleen iso kysymysmerkki.
 Entäs se työllisyys sitten?
 Kevään kehysriihestä on lupailtu työllisyystoimia, mutta isoon kuvaan vaikuttaa myös käynnissä olevien työmarkkinaneuvottelujen lopputulos.
 Suomen Kuvalehden työmarkkinoita seuraava politiikan toimittaja  Tuomo Lappalainen  muistuttaa, että työmarkkinakierroksia kuvataan yleensä vaikeiksi.
 – Kierroksen vaikeus selviää todellisuudessa vasta jälkikäteen. Mutta on tämä varmasti keskimääräistä hankalampi kierros, Lappalainen sanoo.
 Kilpailukykysopimuksen eli kikyn aikanaan tuomat lisätyötunnit hiertävät. Nyt ei tunnuta enää tietävän, mitä kilpailukykysopimuksesta on edes aikanaan sovittu.
 – Sen perintö on hirveän monimutkainen.
 Vasemmistoliiton puheenjohtaja, opetusministeri Li Andersson, keskustan puheenjohtaja, valtiovarainministeri Katri Kulmuni, pääministeri Sanna Marin (sd.), RKP:n puheenjohtaja, oikeusministeri Anna-Maja Henriksson ja sisäministeri Maria Ohisalo (vihr.) yhteiskuvassa. Valtioneuvosto
 Kun poliitikot eivät  pysty ratkaisemaan isoja ongelmia, instituutiot paikkaavat.
 Antti Ronkainen muistuttaa, että esimerkiksi Yhdysvaltain ja Euroopan keskuspankit tukevat markkinoita tällä hetkellä noin 70 miljardilla eurolla kuukaudessa.
 – Keskuspankkiirit sanovat poliitikoille, että toimien teho laskee ja riskit kasvavat, eikä tätä voida jatkaa ikuisesti. Mutta on vaikeaa olla poliitikko ja vaatia suuria uudistuksia, kun puolueet ovat hajalla ja poliittinen tuki puuttuu, Ronkainen sanoo.
 Ronkainen arvioi, etteivät poliitikot aina itsekään ymmärrä, miten suuren roolin esimerkiksi juuri keskuspankit ovat joutuneet ottamaan finanssikriisin jälkeen. Poliittisen talouden tutkija toivookin, että että poliitikot alkaisivat käydä aktiivisempaa keskustelua keskuspankeista ja erityisesti finanssipolitiikan ja rahapolitiikan suhteesta.
 Mikä neuvoksi poliitikoille? Miten saada aikaan aktiivisempaa keskustelua isoista linjoista?
 Soitan vielä professori  Anu Koivuselle . Mediatutkija summaa vuotta ”hämmentämisen” ja ilmastokeskustelun vuodeksi. Vuodeksi, jona  Greta Thunbergista  kiisteleminen vei käsittämättömän paljon tilaa lehtien palstoilta.
 Koivunen jakaa Vuorelman ajatuksen moraalisista asemasodista. Asemasotiin kuuluvat Thunbergin kaltaiset symbolit, joihin huomio keskittyy.
 Koivunen pitää ongelmallisena sitä, että yhdessä sopiminen on politiikassa tappion – ei voiton – merkki. Voitokkaalle yhdessä sopimiselle on vaikea edes löytää sanaa.
 – Puhumme ”lehmänkaupoista”. Mutta kompromissi on kuitenkin eri asia kuin konsensus, hän sanoo.
 Kaikesta ei tarvitse olla samaa mieltä, mutta sopimaan pitäisi silti pystyä.
 Sibelius-lukion opiskelijat kajauttavat viimeisenä ilmaan virren  Maa on niin kaunis . Se on yhteislaulu, johon yhtyvät kansanedustajat puolueesta toiseen.
 Voisiko 2020-luku palauttaa kompromissin tekijöille kunnian?

Kahdet vaalit, kolme pääministeriä ja hallituskriisit: politiikan vuosi 2019 muistetaan epävakaista puolueista ja ”tunteiden asemasodasta”


Summary: Kuubassa on viime vuosina siirretty valtaa uusille sukupolville niin, että kommunistinen puolue pysyy vallankahvassa.

Kuuban presidentti  Miguel Díaz-Canel  on nimittänyt maalle uuden pääministerin ensimmäistä kertaa vuosikymmeniin. Pestissä aloitti lauantaina  Manuel Marrero , joka työskenteli pitkään turismista vastaavana ministerinä. Marreron 16-vuotisen ministeriuran aikana Kuuban turismi ja hotelliala kokivat murroksen, jonka avulla turismista tuli yksi Kuuban talouden kulmakivistä.
 Maan parlamentti on vahvistanut nimityksen.
 Edellinen Kuuban pääministeri oli  Fidel Castro.  Hän johti Kuubaa lähes 50 vuoden ajan. Castro toimi pääministerinä vuosina 1959–1976. Tämän jälkeen hän lakkautti pääministerin pestin ja siirtyi maan pitkäaikaiseksi presidentiksi. Fidel Castro luovutti johtajuuden veljelleen Raúlille vuonna 2008.
 Pääministerin pestin elvyttäminen on osa toimia, joilla Kuuba pyrkii siirtämään valtaa uudelle sukupolvelle ja samalla takaamaan kommunistisen puolueen pysymisen vallankahvassa.
 Kalifornialaisen Holy Names -yliopiston Kuuba-asiantuntija luonnehtii uudelleen elvytettyä pääministerin tointa hallinnolliseksi ja huomauttaa, että Kuuban tosiasiallinen johtaja on yhä presidentti.
 Lue myös :
 Energiakriisistä kärsivä Kuuba uudistaa varovasti hallintoaan – Miguel Díaz-Canel jatkaa presidenttinä
 Kuubassa äänestetään uudesta perustuslaista – presidentille tulossa yläikäraja
 Castrojen 59 vuotta kestänyt kausi päättyy Kuubassa – 5 kysymystä siitä, mitä tapahtuu seuraavaksi

Kuuba on saanut ensimmäisen pääministerinsä yli 40 vuoteen – edellisen kerran virkaa hoiti Fidel Castro


Summary: Britannian parlamenttitalo on vuosisataisilla perinteillä kuorrutettu instituutio. Kellarissa näkee, että se on myös kipeästi remonttia tarvitseva LVI-insinöörin painajainen.

LONTOO  Äänekäs lorina alkoi kesken verovälttelyä koskevan keskustelun. Alahuoneen istuntosalin lehdistölehterille virtasi jostain vettä.
 Konservatiivien kansanedustaja  Justine Greening  vain vilkaisi ylös ja jatkoi puhettaan.
 – Haluan päättää kommenttini vuotava katto taustalla, Greening nauratti kollegojaan.
 Myös seuraavana vuorossa ollut edustaja sai pitää puheensa lorinan jatkuessa, ennen kuin varapuhemies keskeytti istunnon korjaustöiden ajaksi. Pian tiedotettiin iloinen uutinen: vuotanut vesi ei ollut peräisin viemäristä. Vuoto korjattiin, humoristisia pikku-uutisia kirjoitettiin ja seuraavana istuntopäivänä keskustelua jatkettiin.
 Huhtikuun alussa sattunut tapaus kuvaa hyvin, millaisessa kunnossa Britannian parlamenttitalo on – ja miten sen rapistumiseen suhtaudutaan.
 Parlamenttitalo eli Westminsterin palatsi on Unescon maailmanperintökohde, jonka vanhimmat osat ovat peräisin keskiajalta.
 Britannian parlamenttitalo Victoria-tornin puolelta. Kuningatar Elisabet II saapuu parlamenttiin tornin juurella olevasta sisäänkäynnistä, kun hän käy avaamassa istuntokauden.  Jani Saikko / Yle
 Remonttitarpeita kartoittaneessa raportissa arvioitiin vuonna 2012 , että jos parlamenttitaloa ei olisi suojeltu, omistajia todennäköisesti neuvottaisiin purkamaan rakennus ja rakentamaan tilalle uusi.
 Vuonna 2016 valmistuneessa raportissa  sävy on vielä asteen epätoivoisempi. Siinä kuvataan, että parlamenttitalon kunnossapito on kuin yrittäisi täyttää sormustimella kylpyammetta, jossa ei ole viemäritulppaa.
 Robert Stewart laskeutuu portaita  parlamentin kellariin ja osoittaa matalalla kiemurtelevaa putkea:
 – Varo päätäsi!
 Kellarissa lämpö lehahtaa vastaan. Putkissa lorisee ja kurisee. Parlamentin perusparannushankkeen pääinsinööri Stewart harppoo edellä ja mutisee nopeaa skottimurretta mennessään. Hänellä on mielessään muutama paikka, jotka vierailijan pitäisi nähdä.
 Käytävän mutkassa hän kaivaa taskulampun ja osoittaa sillä ylöspäin katossa olevaan aukkoon. Tässä!
 Ahtaassa onkalossa kulkee putkia, kimpuittain johtoja ja niiden takana lisää putkia ja johtoja niin pitkälle kuin taskulampun valonsäde pystyy näyttämään.
 Stewartin mukaan katon yläpuolella oleva tila on runsaan metrin korkuinen.
 – Se on täynnä eri sukupolvien talotekniikkaa. Kun parlamentti ensi kerran avattiin, sitä lämmitettiin hiilillä ja valaistiin kynttilöillä. Kaasuvalot, sähköt ja höyrylämmitys on kaikki lisätty sen jälkeen, hän sanoo.
 Kun jotain uutta on keksitty, uusi putki tai johto on lisätty vanhojen päälle. Vanhimmat ja hauraimmat ovat ylimmäisinä, ja niihin on vaikeinta päästä käsiksi, jos jotain menee rikki.
 Stewart selittää, että rakennuksessa on kaksi perusongelmaa:
 – Talotekniikka on monin paikoin vanhaa, ja olemme käyttäneet kaiken tilan. Olemme luoneet tilanteen, jonka voi oikeastaan ratkaista vain purkamalla kaiken pois ja aloittamalla uudestaan alusta.
 Perusparannus on silti yhä suunnitteluasteella. Aloitusvuosi on livennyt koko ajan eteenpäin, ja nyt tavoitteena on, että töihin päästäisiin 2020-luvun puolivälissä.
 Parlamenttitaloa on edellisen kerran  remontoitu perusteellisesti toisen maailmansodan jälkeen, ja osa talotekniikasta on sitäkin vanhempaa. Esimerkiksi viemärijätettä pumppaava järjestelmä on ollut jatkuvassa käytössä vuodesta 1888.
 Parlamentin jätevesipumppaamo on valmistunut vuonna 1888. Vessoista ja viemäreistä tuleva jätevesi päätyy kahteen tankkiin. Molemmat täyttyvät arkisin noin kolmessa minuutissa, ja sisältö pumpataan paineilmalla kaupungin viemäriverkostoon.  Jani Saikko / Yle
 Joitakin kunnostustöitä ei ole voitu tehdä sen takia, että istuntosalien täytyy aina olla käytettävissä kahden vuorokauden varoitusajalla siltä varalta, että parlamentti kutsutaan koolle kesken istuntotauon.
 Stewart sanoo, että parlamenttitalon ongelmat ovat oikeastaan hyvin harvinaisia sen ikäiselle rakennukselle. Asiaa selittää se, että rakennus oli valmistuessaan poikkeuksellisen uudenaikainen. Siihen rakennettiin kokeellinen ilmanvaihtojärjestelmä: ylhäältä alas kulkevia ja kerrosten välisiä vaakatasoisia kuiluja, joiden kautta ilman oli tarkoitus kiertää.
 Ilmanvaihtojärjestelmää ei koskaan saatu toimimaan. Myöhemmin kuitenkin hoksattiin, että kuiluihin oli kätevää sijoittaa kaikenlaisia putkia ynnä muuta tarpeistoa. Stewartin esittelemä onkalo kellarin katossa johtaa yhteen näistä kuiluista, jotka on nyt tungettu aivan täyteen.
 Jos kuiluja ei olisi ollut, talotekniikan sijoittaminen olisi pitänyt ratkaista jotenkin muuten jo paljon aiemmin. Nyt ongelmat on voitu piilottaa seinien väliin, missä niihin on myös vaikea päästä käsiksi.
 Parlamenttitalon valurautaisen katon remontointi on jo käynnissä.  Jani Saikko / Yle
 Kuilut ovat hankalia myös  toisesta syystä. Niiden takia rakennuksen palo-osastointi on puutteellinen. Jos jossakin kuilussa syttyisi tulipalo, se voisi levitä nopeasti eri kerrosten välillä.
 Parlamenttitalo täyttää nykyiset paloturvallisuusvaatimukset vain siten, että kuiluihin ja kellareihin on lisätty uusi sprinkleriputki, ja palovahdit kiertävät rakennuksessa yötä päivää.
 Stewart lohduttaa, että tulipaloja sattuu parlamentissa todella harvoin.
 Vuoden 2012 raportista selviää, että 2008–2012 paloja havaittiin yhteensä 40.
 – Vuodot ovat melko yleisiä, mutta niitä pyritään korjaamaan nopeasti. Tuokin tuossa takanasi on varmaan jo saatu korjattua tämän vuoden loppuun mennessä, Stewart sanoo ja viittaa kellarikäytävän lattialla näkyvään pieneen lätäkköön.
 Jatketaan eteenpäin. Stewart valitsee epäröimättä reitin käytävien risteyskohdassa ja kertoo kohta, että olemme parlamenttitalon keskusaulan, Central Lobbyn alapuolella.
 Central Lobby rakennettiin paikaksi, jossa kansanedustajat voivat tavata äänestäjiään, ja yhä edelleen kansalaisilla on mahdollisuus vain tupsahtaa paikalle ja kysyä tiskillä edustajaansa.
 Kellarin keskusaulaa käytetään lähinnä sellaisten tarvikkeiden varastoimiseen, jotka eivät ahtaampiin käytäviin mahdu. Suuria johtokeloja lojuu yläkertaa kannattelevien pylväiden juurella.
 Parlamenttitalon perusteellisen remontin  on arvioitu maksavan nelisen miljardia puntaa.
 Parlamenttitalon katto on tarkoitus saada korjatuksi ennen kuin sisällä alkaa iso remontti.  Jani Saikko / Yle
 Hinta selittää osittain, miksi päätöksenteko remontista on pitkittynyt. Poliitikoille on kiusallista myöntää miljardeja oman työpaikkansa korjaamiseen.
 Mutta jokainen vitkutteluvuosi nostaa loppulaskua noin sadalla miljoonalla.
 Parlamentti hyväksyi lopulta viime kesänä lain, jonka mukaan sekä ylä- että alahuone muuttavat parlamenttitalosta remontin ajaksi pois, jotta se saadaan tehtyä nopeammin ja siksi halvemmalla.
 Moni kuitenkin uskoo, että remontin budjetille käy joka tapauksessa kuten isojen rakennushankkeiden budjeteille on tapana käydä, ja lopullinen hinta nousee huomattavasti neljästä miljardista.
 Täydellinen putki- ja sähköremontti on suurin työ. Rahaa palaa myös esimerkiksi siihen, että vaihdetaan neljä tuhatta ikkunaa, jotka eivät enää oikein pidä lämpöä sisällä tai vettä ulkona.
 Lisäksi korjauksia hankaloittaa asbesti, jota on käytetty yleisesti menneiden vuosikymmenten korjaustöissä. Sen poistaminen on työlästä ja kallista.
 Parlamenttitalossa on noin 4 000 vanhaa ikkunaa, joista aiheutuu iso lämpöhukka talvisin. Jani Saikko / Yle
 Parlamenttitalon kuuluisa kellotorni ja sen kello Big Ben ovat rakennustelineiden peitossa jo nyt, koska niiden remonttia ei voitu enää lykätä. Samoin vuotavan katon korjaaminen on jo aloitettu.
 Pääinsinööri Robert Stewart vaikuttaa kärsimättömältä ryhtymään toimeen myös kellarissa, mutta ennen kuin remontti voi alkaa, parlamentin täytyy vielä hyväksyä lopullinen suunnitelma ja budjetti. Ja sekä ylähuoneen että alahuoneen väistötilojen pitää olla valmiina.
 Iso remontti olisi harvinainen  mahdollisuus uudistaa parlamentin tiloja ja käytäntöjä.
 Mitä jos alahuoneen istuntosalin istumajärjestys muutettaisiin puolikaareksi, eivätkä hallitus ja oppositio enää istuisi vastakkain? Tai jos jokainen edustaja saisi nimikkopaikan? Alahuoneessa on 650 edustajaa, mutta salissa vain 450 istumapaikkaa.
 Britannian parlamenttitalon kuuluisa kellotorni on rakennustelineiden peitossa.  Jani Saikko / Yle
 Viimeksi asia tuli pohdittavaksi toisen maailmansodan aikana, kun alahuoneen istuntosali oli tuhoutunut pommituksissa.
 Silloinen pääministeri  Winston Churchill  halusi painokkaasti, että salista rakennetaan juuri samanlainen kuin se oli ennen sotaa, kertoo parlamentin historioitsija ja arkistonhoitaja  Mark Collins .
 Churchill argumentoi, että istuntosalin muodon muuttaminen muuttaisi myös brittiläistä demokratiaa, jonka ytimenä hän piti kaksipuoluejärjestelmää.
 Salin suurentamista Churchill vastusti, koska se olisi hänen mukaansa laimentanut alahuoneen keskusteluja.
 – Suurina hetkinä siellä tulee olla tungoksen ja kiireen tuntu, hän sanoi  puheessaan parlamentille .
 Näyttää todennäköiseltä, että istuntosalia ei uudisteta nytkään. Myös väliaikaisesta salista julkaistuissa havainnekuvissa vihreät penkit on sommiteltu toisiaan vasten.
 Keskustelu parlamentin rapistumisesta sai  uutta vauhtia viime keväänä, kun Pariisin kuuluisa katedraali Notre-Dame vahingoittui pahasti tulipalossa. Kuvat liekehtivästä tornista taisivat tehdä suuremman vaikutuksen empiviin poliitikkoihin kuin mikään raportti, minkä insinöörit voisivat laatia.
 Tosin parlamentin omastakin historiasta löytyisi vertailukohta. Parlamenttitalo tuhoutui suuressa tulipalossa vuonna 1834 lähes täysin, historioitsija Collins kertoo.
 Silloinkin tiedettiin ennakolta, että tulipalon riski oli suuri.
 – Rakennukset olivat liian lähellä toisiaan, ne oli tehty osaksi puusta, ja jotkin paikat olivat lähinnä kuin kasa polttopuuta, Collins sanoo.
 Tällä paikalla on ollut palatsi noin tuhannen vuoden ajan, sanoo historioitsija Mark Collins. Jani Saikko / Yle
 Vain muutamia keskiajalla rakennettuja osia saatiin pelastettua tulipalolta, tärkeimpänä vuonna 1099 valmistunut Westminster Hall, jonka upean tammikaton alla Britannian parlamentaarinen demokratia on syntynyt. Se on Collinsin lempipaikka parlamenttitalossa.
 Insinööri Robert Stewart on hyvin perillä siitä, että juuri remonttitöiden aikana tulipalon riski on suurin. Tämäkin muistetaan Notre-Damesta: kirkkoa oltiin korjaamassa, kun sen katto syttyi.
 – Windsorin linna on toinen esimerkki, sielläkin syttyi tulipalo remontin aikana. Olemme täysin tietoisia tilanteesta, ja kun parlamentaarikot muuttavat rakennuksesta ulos, jatkamme kaikkia samoja paloturvallisuustoimia, jotka ovat käynnissä nyt, Stewart sanoo.
 Hän käyttää sanaa "kun" mutta ei ota kantaa siihen, milloin muutto tapahtuu.
 Stewart sanoo, että häntä epäilyttää, ymmärretäänkö parlamentissa todella vieläkään, miten kova kiire korjauksilla olisi.
 – Aika kuluu vilahtaen, ja kansanedustajat elävät eri kellon mukaan kuin hajoava tekniikka.

"Kuin yrittäisi täyttää sormustimella kylpyammetta, jossa ei ole viemäritulppaa" – Britannian parlamentti hajoaa, mutta ei brexitin takia