Summary: Tiedusteluvalvontavaltuutettu aloittaa työnsä oikeusministeriön yhteydessä vielä tänä keväänä.

Uutta tiedusteluvalvontavaltuutetun tehtävää on hakenut yhdeksän ihmistä, kertoo oikeusministeriö. Viran hakuaika päättyi tänään.
 Virkaa hakeneiden joukossa ovat muun muassa hallintoneuvos, lainsäädäntöjohtaja  Hanna Nordström  puolustusministeriöstä sekä Aarnio-vyyhdin tutkinnanjohtaja toiminut apulaispäällikkö, kihlakunnansyyttäjä  Jukka Haavisto  Itä-Uudenmaan syyttäjänvirastosta. Hakemuksensa jättivät myös apulaisoikeuskanslerin sijainen, oikeuskanslerinviraston kansliapäällikkö  Kimmo Hakonen , poliisiylitarkastaja  Minna Ketola  poliisihallituksesta ja Valtiontalouden tarkastusviraston ylijohtaja  Marko Männikkö .
 Muut hakijat ovat oikeusyksikön johtaja, poliisilakimies  Astrid Geisor-Goman  Itä-Uudenmaan poliisilaitokselta, toimistopäällikkö  Elisa Kumpula  tietosuojavaltuutetun toimistosta, ict-tuoteomistaja  Juha-Pekka Karppanen  Trafista ja tarkastaja  Piotr Marko Lehtonen .
 Tiedusteluvalvontavaltuutettu on itsenäinen viranomainen oikeusministeriön yhteydessä. Tehtävään valittavasta henkilöstä tehdään laaja henkilöturvallisuusselvitys.
 Työpaikkailmoituksen mukaan tehtävä alkaisi 1. huhtikuuta tai sopimuksen mukaan, kerrotaan oikeusministeriön viestinnästä.

Tiedusteluvalvontavaltuutetuksi haki yhdeksän ihmistä – joukossa muun muassa Aarnio-vyyhdin tutkinnanjohtaja


Summary: Ainakin Kirkon ulkomaanapu ja Fida ovat saaneet suoran avunpyynnön, kun kovin nälänhätä kymmeneen vuoteen uhkaa Pohjois-Koreaa.

Samalla, kun Pohjois-Korean ja Yhdysvaltojen johtajat tapaavat Vietnamissa, Pohjois-Koreaa koettelee paha ruokapula.
 Sadot ovat olleet heikot kahtena vuonna peräkkäin , eikä tästäkään vuodesta odoteta hyvää.
 – Tilanne on pahin kymmeneen vuoteen. Käytännössä toukokuussa maasta loppuu ruoka suurelta osalta kansaa, kertoo kehitysyhteistyöjärjestö Fidan toiminnanjohtaja  Harri Hakola .
 Aliravitsemus on vaivannut erityisesti maaseudun asukkaita Pohjois-Koreassa jo pitkään, mutta nyt tilanne on pahentunut.
 – Kriittisin aika on kesällä, kun edellisvuoden sato on syöty, Hakola toteaa.
 Samoilla linjoilla on Kirkon ulkomaanavun toiminnanjohtaja  Jouni Hemberg .
 – Haittana on ollut sekä kuivuus että kovat tulvat. Lisäksi maassa on pulaa lannoitteista. Eli tässä vaikuttaa monta tekijää, Hemberg kertoo.
 Fida on toimittanut apua Pohjois-Koreaan jo noin 20 vuotta. Kirkon ulkomaanapu ei toimi maassa tällä hetkellä, mutta harkitsee avustushankkeen käynnistämistä.
 – Suomella ja Pohjoismailla on avun antajina melko hyvä maine, Hakola sanoo.
 Avunpyyntöjä YK:lle ja suoraan järjestöille
 Sekä Kirkon ulkomaanapu että Fida ovat saaneet Pohjois-Koreasta suoraan järjestöille esitetyt pyynnöt ruoka-avusta. Hanoin huippukokouksen alla  Pohjois-Korea esitti yleisen avunpyynnön myös YK:n kautta .
 Hemberg tai Hakola eivät silti usko, että pyyntö ennen huippukokousta olisi taktikointia esimerkiksi pakotteiden lieventämiseksi.
 Kirkon ulkomaanapu pääsi tutustumismatkallaan kuvaamaan olosuhteita Pohjois-Korean maaseudulla. Kirkon ulkomaanapu/ Jussi Ojala
 –Totta kai kokous voi vaikuttaa pyynnön tarkkaan ajankohtaan, mutta viestiä hädästä on välitetty jo pitkään, Hemberg toteaa.
 Maailman ruokaohjelma arvioi, että yli 40 prosenttia pohjoiskorealaisista on aliravittuja.
 Maan YK:lle esittämän pyynnön mukaan huonojen satojen aiheuttamaa vajetta paikkaamaan tarvittaisiin tänä vuonna noin 1,4 miljoonaa tonnia ruokaa. Pohjois-Korea on myös ilmoittanut, että kansalaisten päivittäin saamia ruoka-annoksia supistetaan.
 Pakotteet vaikuttavat myös avustustyöhön
 Kirkon ulkomaanapu teki tammikuussa arviointimatkan kolmeen eri maakuntaan Pohjois-Koreassa. Tarkoituksena oli selvittää, onko avun antamiselle edellytyksiä.
 – Tässä kohtaa voi sanoa, että halukkuus ja valmius lähteä liikkeelle löytyvät. Seuraavaksi pitää löytää resurssit apuun, toiminnanjohtaja Jouni Hemberg sanoo.
 Avustusjärjestöjen työhön vaikuttavat myös Pohjois-Koreaan kohdistuvat pakotteet.
 – Matkustuslupien saamista on kiristetty, materiaaleja on vaikea viedä maahan ja maksuliikenne on hankaloitunut, Hemberg luettelee.
 – Pankit eivät halua välittää rahaa Pohjois-Koreaan liittyvissä asioissa, vaikka itse avustustuotteet ostettaisiin muualta, Fidan Harri Hakola sanoo.
 Olosuhteet Pohjois-Korean maaseudulla ovat usein karut. Myös ruokapula on pahin kaupunkien ulkopuolella. Kirkon ulkomaanapu/ Jussi Ojala
 Pakotteet vaikuttavat siihen, kuinka moni järjestö Pohjois-Koreassa toimii. Hakolan mukaan esimerkiksi Fidan toiminta Pohjois-Korean sisällä on silti helpompaa kuin vielä muutama vuosi sitten.
 – Jännittyneisyys ulkomaita kohtaan tiukkeni pari vuotta sitten tosi paljon. Mekin jouduimme pohtimaan, voimmeko jatkaa toimintaa. Mutta nyt on liennytystä ilmassa, Hakola kertoo.
 – Jossain määrin historiallista lienee sekin, että viime uuden vuoden puheessaan Pohjois-Korean johtaja  Kim Jong-un  mainitsi myös oman väestön hyvinvoinnin, ei vain ulkoisia uhkia, Kirkon ulkomaanavun Hemberg pohtii.
 Kirkon ulkomaanavun toiminnanjohtaja Jouni Hemberg sekä Ulkopoliittisen instituutin tutkija Elina Sinkkonen ovat tänään kello 21.05 vieraina A-studiossa, jossa pohditaan, mitä ruokapulasta kärsivä Pohjois-Korea hakee Hanoin huippukokouksesta.

Pohjois-Korean ruokapula pahenee – apua pyydetään myös Suomesta


Summary: Perjantain Sannikka & Ukkola -ohjelmassa puhutaan siitä, miten mielenterveyspotilaan läheiset pärjäävät.

Kotityöt, laskut, lastenhoito, ehkä avun saamisesta taisteleminen, poliklinikalle kuskaaminen, sairastuneen hoitaminen tai pahimmillaan jopa jatkuva valvominen, ettei tämä vahingoita itseään tai muita.
 Mielenterveyspotilaan omaisen hartaille jää valtava taakka, kun läheinen sairastuu. Lisäksi on huoli läheisestä ja tarve saada tietoa, mistä sairastuminen johtuu ja miten toisen oloa voisi helpottaa.
 – Kun olin osastolla, ex-vaimoni maksoi laskuni ja katsoi, että kotona on kaikki hyvin sekä vieraili osastolla. Sairauteni on kohdellut lähipiiriäni aika konkreettisesti, kertoo urheiluselostajana tunnetuksi tullut  Tapio Suominen .
 Suominen sairastaa kaksisuuntaista mielialahäiriötä. Siihen kuuluvat voimakkaat masennusjaksot, jolloin sairastuneen mieli on maassa, mutta myös maniajaksot, jolloin sairastuneen mieliala on kohonnut tavallisesta ja energiaa tuntuu riittävän kaikkeen.
 Pahimpina aikoina Suomista tukivat ex-vaimo, tytär, kaksi veljeä, äiti ja serkku. Heille Suominen on kiitollinen.
 – He ovat olleet käytettävissä tai läsnä silloin, kun apua on tarvinnut. He ovat kuunnelleet, keskustelleet ja hoitaneet käytännön asioita, kun en ole päässyt ylös sängystä. Se tuki on ollut korvaamatonta.
 Lähes puolet omaisista vaarassa sairastua itse
 Mielenterveysomaisten keskusliitto FinFamin toiminnanjohtaja  Pia Hytönen  kertoo, että läheisten rooli auttajina on merkittävä, mutta moni jää yksin tilanteen kanssa.
 – Sairastuminen vaikuttaa aina koko perheeseen. Moni omainen kokee itsensä äänettömäksi ja näkymättömäksi. Kukaan ei välttämättä kysy omaiselta, että kuinka sinä voit, Hytönen toteaa.
 Terveydenhuollossa keskitytään Hytösen mielestä liikaa vain sairastuneeseen, kun myös läheiset kaipaavat tietoa ja tukea.
 Kun rakkaansa eteen haluaa tehdä mitä vain, mutta esimerkiksi kuntoutus maksaa, ajautuu osa pikavippikierteeseen. Moni läheinen myös häpeää hauskanpitoa tai oman ajan ottamista, koska toisella on niin paha olla.
 Tutkimustenkin mukaan omaiset kannattaisi huomioida, sillä heillä on kohonnut riski sairastua itse.
 FinFamin tekemässä omaiskyselyssä havaittiin, että 46 prosentilla omaisista on vaara sairastua itse. Riskitekijöitä ovat hoiva- ja valvontavastuu esimerkiksi itsetuhoisesta läheisestä sekä yksinäisyyden ja häpeän tunteet.
 Lapsilla ja nuorilla riski on vielä suurempi. Noin 60 prosentilla, joiden vanhempi sairastaa mielenterveydenhäiriötä, on itsellä riski sairastua. Monet peittelevät vanhemman sairautta huostaanoton pelossa.
 "Aistin, että lähipiirini on voinut hengähtää"
 Myös Tapio Suominen on huomannut, että hänen lähipiirinsä vointi on paljon riippuvainen Suomisen omasta voinnista.
 – Heidän uskonsa on ollut koetuksella, kun sairauteni on ollut voimakkaampaa varsinkin viime keväänä ja kesänä. Nyt, kun olen puolisen vuotta voinut paremmin, aistin ja tiedän, että lähipiirini on voinut hengähtää.
 Suomisen lähipiiri on myös pystynyt puhumaan aiheesta keskenään ja saanut sitä kautta vertaistukea.
 Lähipiirin panos on ollut erityisen tärkeä siinä vaiheessa, kun Suominen ei suostunut myöntämään itselleen, että kaikki ei ole kunnossa. Viimeinen sysäys avun hakemiseen tuli juuri lähipiiriltä.
 – Ensimmäisen kerran, kun päädyin osastohoitoon, velipoikani tuli kotiini hakemaan, mutta olin päättänyt, etten lähdekään. Hän sanoi, että nyt mennään, hänellä on kyllä aikaa odotella.
 Sannikka & Ukkola -ohjelmassa  puhutaan Yle TV1:llä perjantaina klo 20.00 alkavassa suorassa lähetyksessä mielenterveysongelmien omaisten roolista. Vieraana Tapio Suominen ja Mielenterveysomaisten keskusliitto FinFamin toiminnanjohtaja Pia Hytönen. Puolueiden puheenjohtajasarjassa Li Andersson.

Mielenterveyspotilaan omaiset joutuvat koville ja ovat riskissä sairastua myös itse – Tapio Suominen: Lähipiirini usko on ollut koetuksella


Summary: Koskikara kaipaa saalitukseensa kirkasta ja virtaavaa vettä.  Eteläsuomalaiset kosket tarjoavat sopivia talvehtimispaikkoja, kunhan perinteistä talvea riittää.

Tästä on kyse Koskikara on varpuslintu, joka saapuu talvehtimaan Suomeen. Linnun talvehtimisipaikat ovat kirkasvetisiä, sorapohjaisia koskia. Leudot talvet heikentävät koskikaran talvehtimisolosuhteita. Lintu syö hyönteisten, kuten vesiperhosten ja sääskien toukkia.
 Hämeenlinnan Hauholla sijaitsevan Vihavuoden kosken pientareiden puut ovat paksussa kuurassa. Kireästä pakkasesta huolimatta vesi solisee koskessa vilkkaana.
 Hieman kauempana pilkkihaalariin pukeutunut valokuvaaja tähtäilee putkellaan kohti kosken pyörteitä. Kuvauskohteena on koskikara, erikoinen lintu, joka muuttaa Suomeen talvehtimaan.
 Lintuharrastaja, rengastustoimikunnan puheenjohtaja  Heikki Kolunen  kehuu Vihavuotta yhdeksi eteläisen Suomen isokokoisimmista koskikaran talvehtimiskoskista. Toisin kuin useassa muussa purossa, Vihavuoden sula osuus on verrattain pitkä, sopivan matala ja sorapohjainen.
 – Koskessa on paljon vesiperhosen toukkia ja erilaisia sääskentoukkia, jotka ovat koskikaran ruokaa ja ennen kaikkea tämä pysyy sulana läpi talven.
 Hämeenlinnan Hauholla sijaitsevan Vihavuoden kosken pyörteet tarjoavat koskikaralle mainiot talviapajat. Ville Välimäki / Yle
 Suomessa talvehtii viitisen tuhatta koskikaraa
 Pikkuinen, 70-80 grammaa painava koskikara kuuluu varpuslintuihin. Väritykseltään se on valkoista rintalaikkua lukuun ottamatta mustanruskea. Sen pyrstö ja siivet ovat lyhyet.
 Pullea lintu hyppelehtii virkeästi kiveltä veteen ja katoaa välillä piiloon pinnan alle. Koskikara on ainoa pikkulintu, joka sukeltaa.
 Suurin osa Suomessa talvehtivista koskikaroista pesii Keski-Norjassa ja Ruotsin tunturialueilla. Kaikkiaan viitisen tuhatta koskikaraa saapuu Birdlife Suomen mukaan talvehtimaan Suomeen ja kanta on pienentynyt 1980-luvulta noin 30 prosentilla. Järjestö luokittelee linnun Suomessa  vaarantuneisiin lajeihin.
 Suojeluasiantuntija  Tero Toivanen  sanoo, että syitä talvehtimiskannan kutistumiseen voi olla useita.
 – Syyt voivat olla pesimäalueella Etelä- ja Keski-Norjassa, jossa olisi mahdollisesti pesimäkanta pudonnut. Toinen vaihtoehto voi olla talvien lämpeneminen; karat eivät tule enää niin kauas talvehtimaan.
 Kolmanneksi syyksi puhelimitse tavoitettu Toivanen mainitsee veden laadun muutokset.
 Koskikara tykkää vanhasta, perinteisestä talvesta.  Heikki Kolunen
 – Metsätalous ja turvetuotanto ovat monin paikoin johtaneet vesien sameutumiseen, niin että veden laadun takia on moni perinteinen karapaikka selvästi heikentynyt.
 Lintuharrastaja, rengastustoimikunnan puheenjohtaja Heikki Kolunen korostaa niin ikään veden kirkkauden merkitystä koskikaralle. Talvivirtaamat ovat leutojen talvien myötä lisääntyneet ja vesiin tulee sulamisvesien mukana lietettä, joka samentaa vettä.
 Koskikaran ravinto ei viihdy sameassa vedessä, eikä koskikara näe sukeltaa siinä.
 – Kirkkaat, talviset purot ovat parempia. Koskikara tykkää vanhasta, perinteisestä talvesta, sanoo Kolunen.
 Heikki Kolunen kertoo, että koskikaraa on aikoinaan myös metsästetty. Ville Välimäki / Yle
 Eloisa ja vilkas lintu
 Vihavuoden kivillä hyppelehtii kolme koskikaraa. Ne saalistavat rauhassa, paikalle ei ainakaan tällä kertaa osu yhtäkään minkkiä eikä varpushaukkaa, jotka Kolunen mainitsee karan tavallisimmiksi vihollisiksi.
 Koskikara onkin mainio kohde talviseen lintujen tarkkailuun.
 – Se on kyllä varsin vilkas, eloisa, suorastaan hauska lintu. Tuossa ne sukeltevat ruokaansa, saivat vesiperhosen toukkia ja sitten välilä pistivät lauluksi. Vaikka pakkasta on kahdeksantoista astetta, kertoo Kolunen.
 Väritykseltään tummanpuhuvan koskikaran paljastavat sen virkeät liikkeet veden partaalla. Ville Välimäki / Yle
 Koskikaran kylmänsietokyvyn salaisuus on sen tiiviissä höyhenpuvussa ja rasvassa, joka hylkii vettä.
 – Höyhenistön ja ihon väliin ei kerta kaikkiaan pääse vettä.
 Kolunen kertoo, että vuosia sitten koskikaraa jopa metsästettiin. Linnun pyrstön tyvessä oleva rauhanen erittää rasvaa, jota käytettiin aikoinaan aseiden rasvaamiseen.
 Kara koputtelee saalistaan kiviä vasten
 Koskikarojen talvinen päivä jatkuu Hauhon Vihavuoden koskella. Yksi kolmesta koskikarasta lennähtää rohkeasti kivelle vain muutaman metrin päähän ihmisistä.
 Heikki Kolusen mukaan myös kosken kivet ovat tärkeitä elementtejä koskikaran talvehtimispaikalla. Kara tarvitsee kiviä, joita vasten on hyvä hakata rikki toukkien koteloita.
 Kolunen kertoo havainneensa useana vuonna samoja yksilöitä samalta talvehtimispaikalta.
 – Niillä on talvireviirit. Kyllä ne samat tässä nyt pyörii marras-joulukuusta helmi-maaliskuuhun.
 Lintuharrastaja myhäilee tyytyväisenä. Aamu on ollut erinomainen.
 – Ehkä meillä ihmisillä on pikkuisen sormet jäässä, mutta koskikara ei välitä. Se vain laulaa liruttelee ja sukeltelee ruokaansa.
 Lue myös:   Koskikara – sulapaikkojen karski sukeltelija

Leudot talvet kiusaavat erikoisen pikkulinnun talvehtimista – "Meillä ihmisillä on pikkuisen sormet jäässä, mutta koskikara ei välitä"


Summary: Samanlaisia geotermisiä laitoksia on tulossa muuallekin Suomeen. Uusi tekniikka mietityttää vielä monia.

Espoon Otaniemeen on valmistumassa Suomessa uudenlainen geoterminen lämpölaitos, jonka poraustyöt ovat aiheuttaneet ihmettelyä ja huoltakin lähiseutujen asukkaissa.
 St1 Deep Heat Oy:n hanke käsittää kaksi syvää kaivoa, joista toinen vie vettä yli kuuden kilometrin syvyyteen ja toinen nostaa sitä 120-asteisena takaisin. Lämpölaitoksen uskotaan tuottavan jo ensi vuonna kymmenen prosenttia espoolaisten tarvitsemasta kaukolämmöstä – ilman päästöjä ja savupiippuja.
 Ja jos hyvin käy, rakentuu samanlaisia laitoksia myös muihin Suomen kaupunkeihin.
 Liian hyvää ollakseen totta?
 Lähiseuduilla paukkui ja tärisi
 Viime kesänä Otaniemen lähialueilla ihmeteltiin outoja paukahduksia ja maan järinää, jollaisia ei ollut aiemmin kuultu tai koettu.
 Syynä olivat uuden lämpölaitoksen rakennustyöt. Kahdesta kaivosta ensimmäiseen ruiskutettiin suurella paineella vettä, jotta kallioperässä luonnostaan olevat hiushalkeamat avautuisivat ja joiden kautta lämpenevä vesi löytäisi tiensä myöhemmin toiseen yhtä syvälle yltävään kaivoon.
 Suomen kallioperä on niin tiivistä, että se välitti tapahtumat ääninä ja tärähtelyinä ihmisten ilmoille. Moni lähiseutujen asukas koki ne epämiellyttävinä ja asia nousi puheenaiheeksi – uutisiinkin asti.
 Kysyttiin, tarkoittaako uusi laitos sitä, että paukkeet ja tärinät muodostuvat jokapäiväisiksi.
 Kuva esittää geotermisen voimalan toimintaperiaatteen. Toinen kaivoista vie veden kuuden kilometrin syvyyteen, jossa sitä kulkeutuu kuuman kivikerroksen läpi kaivoon, joka tuo veden ylös. St1 Deep Heat Oy
 Sekä viranomaiset että ST1 Deep Heat vakuuttavat kuitenkin, että näin ei tule käymään. Pauke ja järinät liittyivät juuri veden ruiskuttamiseen suurella paineella, ja sen vaiheen pitäisi nyt olla ohitse. Kun laitos aikoinaan on normaalikäytössä, ei näitä pitäisi enää esiintyä.
 – Avaamiseen liittyvää tärinää ei pitäisi tulla, ellei sitten laitteisto tukkeudu uudelleen, sanoo Seismologian instituutin tutkimusjohtaja  Annakaisa Korja .
 ST1 Deep Heatin tuotantojohtaja  Tero Saarno  puolestaan muistuttaa, että kuulohavaintoja oli vain 37, kun tapahtumia maan alla oli 44 000.
 Tällainen maanjäristysten valvonta on kuitenkin Suomen viranomaisille uusi asia, mistä kertoo sekin, että äskettäin Helsingin yliopistossa järjestettiin eri tahojen tapaaminen, johon osallistui myös sveitsiläinen asiantuntija  Stefan Wiemer . Tapaamisesta kertoi  Helsingin Sanomat.
 Maa järisi viime kesänä enimmillään 1,9 magnitudin voimalla. Tutkimusjohtaja Korjan mukaan jonkun verran seismisiä järinöitä jää jäljelle ja niitä tulee olemaan todennäköisesti aina. Määrä on kuitenkin huomattavasti viimekesäistä vähäisempi.
 Sveitsin ja Etelä-Korean esimerkit mietityttävät
 Hankkeen arvostelijat ovat muistuttaneet, mitä tapahtui Baselissa Sveitsissä runsaat kymmenen vuotta sitten, kun sinne rakennettiin samanlaista voimalaa.
 Kaupungissa mitattiin useita maanjäristyksiä, joista voimakkain oli peräti 3,4 magnitudia . Lähialueiden rakennuksiin ilmestyi murtumia, joiden korjaamisesta jouduttiin maksamaan korvauksia. Seuranneen julkisen keskustelun jälkeen laitoksen rakennustyöt päätettiin keskeyttää.
 Suomalaiset asiantuntijat toteavat joukolla, että osasyy maanjäristysten rajuuteen oli Sveitsin maaperä, joka on Suomen kallioperään verrattuna luonnostaan aktiivisempaa.
 ST1:n Saarnon mukaan sveitsiläiset myös pumppasivat vettä syvyyksiin varsin eri tavalla kuin Otaniemessä. Heidän mittausverkostonsa ei myöskään ollut yhtä hyvä kuin Otaniemessä.
 Voiko Suomessa tapahtua yhtä kovia järistyksiä kuin Baselissa?
 Geologisen tutkimuskeskuksen eli GTK:n johtava asiantuntija  Teppo Arolan  mukaan teoreettinen riski on olemassa, se ei tosin ole suuri. Ja luultavimmin sellainen tapahtuisi juuri paineistuksen aikana.
 Meilläkin on Arolan mukaan isomman riskin alueita kalliossa. Siksi tällaisia laitoksia ei pidä rakentaa peruskallion siirros- tai heikkousvyöhykkeille.
 Geotermisen voimalan kaivoa porataan Baselissa Sveitsissä. Georgios Kefalas / EPA
 Vielä Baseliakin isompi oli järistys, joka sattui Pohangissa Etelä-Koreassa kaksi vuotta sitten, kun siellä testattiin geotermistä koelaitosta. Luultavasti voimalaan liittyvä 5,4 magnitudin järistys johti yli 80 ihmisen loukkaantumiseen ja aiheutti pahoja tuhoja 200 rakennukselle. Tapauksesta kertoi tiedelehti  Nature.
 Geotermisen voimalan epäillään aiheuttaneen Etelä-Korean mittaushistorian voimakkaimman maanjäristyksen toissavuoden marraskuussa Yonhap  / EPA
 Ympäristöministeriö raportoi lupakäytännöistä
 Uusia geotermisiä laitoksia on suunnitteilla muuallekin Suomeen, ainakin Turkuun, Tampereelle ja toinen Espooseen.
 Uusiin laitoksiin varaudutaan myös ympäristöministeriössä, joka julkistaa lähiviikkoina raportin. Siinä ohjeistetaan lupaviranomaisia ja poliitikkoja huomioimaan, mitä kaikkea tällaisen hankkeen yhteydessä pitää ottaa huomioon.
 Ohjeissa ei oteta yleisemmin kantaa geotermisiin laitoksiin, vaan kyseessä on tukityökalu, korostetaan ministeriöstä.
 Lisäksi esimerkiksi Helsingissä järjestetään toukokuussa aiheeseen liittyvä tiedotustilaisuus. Seismologisen instituutin Annakaisa Korjan mukaan esimerkiksi Sveitsissä ja Hollannissa on jo olemassa hyviä oppaita, joten pyörää ei tarvitse keksiä ihan kokonaan uudelleen.
  Otaniemen voimala käyttöön ensi vuonna
 Otaniemen toisen porakaivon poraaminen jatkuu taas loppuvuodesta. Kaivo on nyt noin 3,3 kilometrissä, joten kaivettavaa riittää vielä kolmen kilometrin verran.
 Itse laitos on määrä ottaa käyttöön ensi vuoden keväällä. Silloin sen tuottama lämpö alkaa korvata tähän asti hiilellä ja maakaasulla tuotettua lämpöä, sanoo ST1 Deep Heatin Saarno.
 Niin Saarno kuin viranomaistahotkin korostavat, että Otaniemen voimala on tutkimus- ja tuotekehittelyprojekti, jonka uskotaan helpottavan tulevia voimalahankkeita.
 Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun Suomen maaperässä tehdään tällaista, joten ei voi olettaa, että kaikki menee heti nappiin, sanoo GTK:n Arola.
 Jos kaikki menee hyvin, voi tällaisen laitoksen olettaa tuottavan lämpöä jopa vuosikymmenten ajan. Laitos toimii niin kauan, kun kalliosta lähtee lämpöä.
 Tärkeää on myös saada laitos toimivaksi. Kompastuskiveksi voi muodostua esimerkiksi juuri se, kuinka paljon tehoa siitä saadaan. Se nähdään melko pian.

Otaniemen reikä voi teoriassa aiheuttaa vielä lisää maanjäristyksiä – Sveitsissä samanlaisen laitoksen rakentaminen keskeytettiin


Summary: Marjukka  Riihimäki kuuluu maamme merkittävimpiin kuoronjohtajiin. Parhaiten hänet tunnetaan Philomela-naiskuorosta.

Musiikkineuvos  Marjukka Riihimäki  vastaa puhelimeen valmistautuessaan illan juhlaan. Suomen kulttuurirahaston tunnustuksen merkitys kasvaa sitä suuremmaksi, mitä enemmän tietoa on ehtinyt sulatella.
 – En voi käsittää, että tällainen palkinto sattui omalle kohdalle.
 Riihimäki on tehnyt pitkän uran kuorojen parissa. Valmistuttuaan Sibelius-Akatemiasta hän opetti musiikkia kouluissa yli 30 vuotta. Parhaiten hänet kuitenkin tunnetaan naiskuoro Philomelasta, jonka tavaramerkki on laulaa naisten elämästä tunteella.
 – Tunnetta pitää olla! Meidän lähtökohtana on että, tehdään täysillä kaikki, mitä tehdään.
 Harjoituksissa täyttä tunnelatausta on vaikeampi saada, mutta konserteissa se onnistuu helposti. Riihimäkeä pidetään innostavana ja mukaansatempaavana kuoronjohtajana, josta säteilee energiaa.
 – Täytyy aina laulaa sydämestä sydämeen. Konsertissa kuoron ylle laskeutuu sellainen taikaverkko, johon myös yleisö otetaan mukaan. Silloin syntyy ainutkertainen kokemus.
 Philomelan konsertteihin liittyy olennaisesti koreografia. Kuoro laulaa milloin selällään, milloin hiuksia raastaen tai yllättäen laulaja voi olla aivan vieressäsi.
 Eläkkeelle jäänyt Riihimäki johtaa Philomelan lisäksi myös Grex Musicus -kuoroa, joka täyttää pian 30 vuotta. Sekakuoro on kiertänyt ympäri maailmaa. Se, samoin kuin Philomela on voittanut Riihimäen johdolla arvostetun Tampereen Sävel -kuorokatselmuksen Grand Prix -palkinnon.
 Vanhuksille on tärkeää ryhmässä oleminen
 Eläkepäivillä Riihimäki aloitti uuden työn. Hän vetää vanhuksille Laulusta voimaa -kuoroa Wilhelmiinan asukaspalvelukeskuksessa Helsingissä.
 – Monet vanhukset ovat hyvin yksinäisiä. Heille on tärkeää päästä laulamaan, mutta kaikkein tärkeintä on ryhmässä oleminen. Laulaminen on hyväksi myös aivoille.
 Monet vanhemmat ihmiset ovat kertoneet Riihimäelle laulutraumastaan, joka syntyi luokan edessä pidettävissä laulukokeissa. Moni ei ole laulanut nuottiakaan ikävien muistojen takia.
 – Monilla kipinä laulamiseen on kuitenkin säilynyt, ja nyt vihdoin ja viimein vanhoilla päivillä he pääsevät laulamaan.
 Riihimäki ohjaa myös muistisairaiden yksikön laulutoimintaa. Siellä kuorolaiset eivät välttämättä juuri kommunikoi, mutta kun tuttu sävel kajahtaa alkaa suusta pulputa laulujen saunoja. Ulkomuistista.
 – Tuntuu, että muistiyksikön vanhuskuoron kanssa teen enemmän taikuuksia kuin kuorojen kanssa lavalla. Se on ihanaa, kun silmiin syttyy jälleen eloisa katse ja hymy hiipii kasvoille.
 Suomen kulttuurirahasto jakoi 30 000 euron arvoiset suurpalkinnot myös  Liisa Keltikangas-Järviselle ,  Mauri Kunnakselle  ja  Helena Rannalle .
 Lue lisää:
 Koirahahmoista tunnettu Mauri Kunnas on kissaihminen henkeen ja vereen
 Professori peruskoulun opetussuunnitelmasta: ”Lasten pitäisi ilmeisesti opettaa toisiaan”
 Oikeushammaslääkäri Helena Ranta: ”Emme voi tuudittautua uskoon, ettei holokausti voisi toistua”

Kulttuurirahaston suurpalkinto kuoronjohtaja Marjukka Riihimäelle, joka laulattaa vanhuksia ja saa muistisairaidenkin silmät loistamaan


Summary: Maailman johtavan tasa-arvojärjestön pääjohtaja Phumzile Mlambo-Ngcuka kannustaa kaikkia aktivismiin tasa-arvon puolesta.

Helmikuun viimeisenä tiistaina Musiikkitalon terassilämpiö on aamukahdeksalta täynnä vielä unenrapeita koululaisia. He ovat saapuneet Suomen UN Womenin järjestämään Tasa-arvoa nyt! -aamupalatilaisuuteen.
 Tarjolla olevien croissanttien ja marmeladin voimin tartutaan suureen kysymykseen: mitä nuoret voivat tehdä tasa-arvon toteutumiseksi?
 UN Women on YK:n tasa-arvojärjestö Maailman johtavan tasa-arvojärjestön UN Womenin pääjohtaja eteläafrikkalainen Phumzile Mlambo-Ngcuka vierailee Suomessa 25.–27.2.2019. UN Womenin tavoitteena on saavuttaa maailma, jossa on yhtä arvokasta syntyä tytöksi kuin pojaksi – jossa miehillä ja naisilla on yhtäläiset oikeudet ja mahdollisuudet. UN Women puolustaa naisten oikeuksia yli 90 maassa.
 – Hyvää huomenta kaikille. Toivottavasti petasitte sänkynne, vaikka jouduitte heräämään niin aikaisin. UN Womenin pääjohtaja  Phumzile Mlambo-Ngcuka  tervehtii.
 Hän on maailman johtavan tasa-arvojärjestön  UN Womenin  globaali pääjohtaja, Etelä-Afrikan entinen varapresidentti ja ihmisoikeustaistelija, joka on toiminut aktiivisesti rotuerottelupolitiikan eli apartheidin lopettamiseksi.
 Hänen lisäkseen paneelissa istuvat suomalaiset nuoret vaikuttajat: Lukiolaisten Liiton puheenjohtaja  Roosa Pajunen , Suomen saamelaisnuorten puheenjohtaja  Petra Laitin  sekä Suomen YK-nuorisodelegaatti  Jenni Sundqvist .
 Aikainen herätys on tarpeen, koska pääjohtajan kaksipäiväisellä Suomen vierailulla on minuuttiaikataulu. Mutta ylös on syytä nousta varhain myös siksi, koska tasa-arvon toteutumiseksi on vielä paljon tehtävää.
 UN Womenin pääjohtaja Phumzile Mlambo-Ngcukan kanssa paneelissa keskustelivat  Suomen YK-nuorisodelegaatti Jenni Sundqvist (vas.), Suomen saamelaisnuorten puheenjohtaja Petra Laitin ja Lukiolaisten Liiton puheenjohtaja Roosa Pajunen. Kristiina Lehto / Yle
 Mitä aikaisemmin herää, sitä enemmän aikaa on taistella.
 Ja taisteluun Mlambo-Ngcuka kuulijoitaan kannustaa:
 – Meidän kaikkien pitää olla aktivisteja. Varsinkin nuorena pitää uskoa johonkin itseään suurempaan ja taistella sen puolesta. Kun tytöt ja pojat taistelevat yhdessä, silloin olette pysäyttämättömiä, hän sanoo.
 Pääjohtaja sanoo, että etenkin nuorilta odotetaan järjestäytymistä paremman maailman puolesta.
 – Maailmassa ei ole koskaan aiemmin ollut niin paljon nuoria ihmisiä kuin nyt. Teillä on numerot puolellanne ja siksi mahdollisuus muutokseen, hän sanoo eikä kellään ole enää unihiekkaa silmissään.
 Nuoret tasa-arvon eturintamassa
 Helsinkiläisen Ressun lukion englanninkielisellä IB-linjalla opiskelevat  Labiba Abdul ,  Sofia Laine  ja  Julia Valo  saapuivat kuulemaan Mlambo-Ngcukaa ja nuorisopäättäjiä luokkansa kanssa.
 – Mutta aihe on niin kiinnostava, että olisin tullut varmaan ihan itsekin. Tasa-arvosta on tärkeää keskustella, Valo kertoo.
 Miten 17-vuotiaat ystävykset määrittelevät tasa-arvon?
 – Se on suuri kysymys, mutta helppo vastaus on se, että naiset ja miehet ovat keskenään tasa-arvoisia. Kaikille tulee antaa samat mahdollisuudet ja velvollisuudet eikä kukaan saa mitään ekstraa tai vähemmän. Ihan vaan, että samoja juttuja kaikille, Laine summaa.
 Ressun lukion tokaluokkalaisten Labiba Abdulin (vas.), Sofia Laineen ja Julia Valon mielestä tasa-arvoasioista ei voi keskustella liikaa. "Kaikille tulee antaa samat mahdollisuudet ja velvollisuudet eikä kukaan saa mitään ekstraa tai vähemmän", Laine summaa. Lena Nelskylä / Yle
 Abdul sanoo, että hänelle tasa-arvo ei tarkoita tasa-arvoa pelkästään sukupuolten välillä, vaan myös tasa-arvoa eri kulttuurien ja rotujen välillä:
 – Tasa-arvo on sitä, ettei mikään perustu ulkonäköön tai ennalta määriteltyihin asioihin, vaan meidät kohdataan omien arvojemme ja persoonallisuutemme kautta. Nuoret ovat hyvin voimaantuneita ja vievät kaikille kuuluvaa tasa-arvoa eteenpäin. Ehkä vanhemmat sukupolvetkin huomaavat, että heidän kannattaisi tehdä samoin.
 Laine ja Valo ovat Abdulin kanssa samoilla linjoilla.
 Voimaantumiseen tarvitaan Phumzile Mlambo-Ngcukan kaltaisia voimahahmoja, esikuvia.
 – Mä odotan, että saan tänään girl poweria! Ja empowermentia! Sitä, että tuntee itsensä voimakkaaksi naiseksi ja saa taas sisäistä voimaa tuleviin koettelemuksiin! Laine innostuu.
 "Jotta voit taistella, sinun pitää ottaa myös rennosti"
 Vaikka Suomea on usein totuttu pitämään tasa-arvon edelläkävijämaana, tehtävälista tasa-arvon saavuttamiseksi on täälläkin vielä pitkä.
 Tiistaiaamun paneelissa pöydälle nostettiin tasa-arvon tiellä olevat epäkohdat, kuten hoitovastuun epätasainen jakautuminen, sukupuolten väliset palkkaerot, naisiin kohdistuva väkivalta ja erilaisten vähemmistöjen oikeudet.
 Phumzile Mlambo-Ngcuka keskusteli tasa-arvosta ja nuorten roolista sen edistämisessä tiistaina Musiikkitalolla Helsingissä. Kristiina Lehto / Yle
 UN Womenin pääjohtaja Mlambo-Ngcuka kertoo paneelin jälkeen, ettei ennen aamun keskustelua tiennyt Suomen alkuperäiskansan saamelaisten alisteisesta asemasta tai muunsukupuolisten kohtaamasta syrjinnästä.
 – Tehtävää on paljon täälläkin, kuten kaikkialla maailmassa. Suomella on kuitenkin erityisen hyvät mahdollisuudet saavuttaa tasa-arvo vuoteen 2030 mennessä, Mlambo-Ngcuka sanoo paneelin jälkeen.
 Tasa-arvo on yksi YK:n maailmanlaajuisen kestävän kehityksen  Agenda2030-toimintaohjelman  tavoitteista ja samalla edellytys kaikkien muidenkin tavoitteiden toteutumiselle.
 – Jos sukupuolten välinen tasa-arvo toteutuu Suomessa, se on voitto kaikille maailman tytöille ja naisille, hän sanoo.
 Pääjohtaja korostaa, että tasa-arvon edistäminen on jokaisen vastuulla ja että meidän pitää aktiivisesti purkaa rakenteita ja normeja, jotka ovat sen esteenä.
 – Kaikenlaiselle huonolle käytökselle ja syrjinnälle on laitettava nollatoleranssi!
 Vaikka Mlambo-Ngcuka haluaa meidän kaikkien olevan aktivisteja ja ottavan osaa taisteluun, hän sanoo, että on osattava myös löytää tasapaino.
 – Jotta voit taistella, sinun on pidettävä myös huolta itsestäsi. Muista ottaa myös rennosti, se on tärkeää.  Just chill.

UN Womenin pääjohtaja helsinkiläiskoululaisille: "Jos sukupuolten välinen tasa-arvo toteutuu Suomessa, se on voitto kaikille maailman naisille"


Summary: Pääministerin nykyinen pääsihteeri Paula Lehtomäki siirtyy Pohjoismaiden neuvoston pääsihteeriksi.

Valtioneuvosto nimittää torstaina pääministeri  Juha Sipilälle  (kesk.) uuden valtiosihteerin. Ylen tietojen mukaan uudeksi pääministerin valtiosihteeriksi nousee  Vesa Vihriälä . Tehtävä jatkuu tämän hallituskauden loppuun.
 Sipilän nykyinen valtiosihteeri  Paula Lehtomäki  siirtyy  maaliskuussa Pohjoismaiden neuvoston pääsihteeriksi .
 Vesa Vihriälä on viimeksi toiminut Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen Etlan toimitusjohtajana.
 Vihriälä saavutti eläkeiän vuodenvaihteessa ja ilmoitti  11. tammikuuta jättävänsä toimitusjohtajan tehtävät  maaliskuussa.  Etlan uudeksi toimitusjohajaksi on nimitetty  Aki Kangasharju.
 Etlan toimitusjohtaja Vihriälä toimi vuodesta 2012. Hän on myös ollut muun muassa talouskomissaari  Olli Rehnin  neuvonantaja, talousneuvoston sihteeristön päällikkö ja Pellervon taloudellisen tutkimuslaitoksen toimitusjohtaja.
 Aiemmin tässä kuussa Vihriälä nimitettiin työelämäprofessoriksi GSE Helsinkiin. Tämän tehtävän hän ottaa vastaan heinäkuussa.
 GSE Helsinki on  Helsingin yliopiston, Aalto-yliopiston ja Svenska Handelhögskolanin uusi yhteinen taloustieteen opetus- ja tutkimusyksikkö. Yksikkö pyrkii vahvistamaan taloustieteen osaamista Suomessa.
 Paula Lehtomäen nimityksestä Pohjoismaiden neuvostoon ilmoitettiin viime syyskuussa.

Etlasta eläköitynyt Vesa Vihriälä pääministerin valtiosihteeriksi hallituksen loppukaudeksi


Summary: Koululakkoon ryhtynyt Greta Thunberg inspiroi myös Rovaniemen nuoret ilmastoaktivismiin.

Viiden plusasteen lämmössä lorisevat räystäät ovat tällä viikolla kummastuttaneet Rovaniemellä. Helmikuun sää on tavannut menneinä vuosina olla jotain ihan muuta.
 Mila Tossavaista  lämpöaalto ei ilahduta vaan muistuttaa siitä, mitä hän sanoo eniten pelkäävänsä.
 – Että lunta ei jonain vuonna tule ollenkaan. Nyt lumet tulivat vasta joulukuussa, eikä sitä tiedä koska ne sulavat pois kun ilma on jo näin paljon lämmennyt.
 Utsjoella syntynyt  Sarelle Porsanger  miettii poronhoitajien elämää synnyinseudullaan. Nousevat lämpötilat lisäävät loiseläinten riskiä.
 – Porot kuolevat loisiin ja tauteihin. Kun ei ole poroja, ei ole myöskään tuloja. Ilmastonmuutos on todella kamala asia, saamelainen Porsanger sanoo.
 Sarelle Porsanger kertoo ostaneensa kompostin pihalle ja välttävänsä muoviin käärittyjä tuotteita. Osan kavereista hän on onnistunut puhumaan jätteiden lajittelijoiksi. Annu Passoja / Yle
 Arktisilta nuorilta odotetaan ryhtiliikettä
 Yläastetta käyvät tytöt eivät ole jääneet tuleen makaamaan vaan ovat parinkymmenen rovaniemeläisnuoren kanssa etsimässä parhaita keinoja kestävän kehityksen vahvistamiseksi. Niitä haetaan kansainvälisellä kilpailulla, johon voivat osallistua arktisen alueen 13–19-vuotiaat aina Grönlantia ja Alaskaa myöten.
 – Tavoite on saada ihmiset käsittämään, mitä ilmastonmuutos on, ja saada nuoret muuttamaan oma-aloitteisesti elämäntapaansa. Jotain muutosta on pakko tehdä, Porsanger sanoo.
 Kilpailua järjestävät rovaniemeläisnuoret ovat itse tottuneet kierrätykseen ja kirpputoreihin. Osa kavereista on käännytetty onnistuneesti, osa esimerkiksi pudottaa roskansa edelleen kadulle.
 – On negatiivisia, uhmaiässä olevia nuoria mutta on myös positiivisia, avarakatseisia nuoria, Porsanger miettii ja toteaa, että jälkimmäisiä on onneksi paljon.
 Apuna ICCAY (International Climate Challenge for the Arctic Youths)- kilpailun järjestämisessä on muiden muassa Lapin yliopiston Arktinen keskus ja Metsähallitus. Syksyllä ehdotuksista valitaan finalistit ja paras palkitaan 20 000 eurolla Arctic Spirit -konferenssin yhteydessä marraskuussa Rovaniemellä. Palkintorahoja vasta haetaan EU:sta.
 Mila Tossavainen, Sara Hedemäki, Sarelle Porsanger, Pauli Poikajärvi ja Agja Petäjäjärvi ideoivat arktisen alueen nuorille kilpailun, jossa etsitään vaikuttavinta keinoa kestävän elämäntavan juurruttamiseksi.  Rovaniemen nuorista useimmat toivovat asuvansa pohjoisessa myös aikuisena. Annu Passoja / Yle
 Koululakkoa ei ainakaan vielä
 Sanaa napapiirin nuorten ilmastoaktivismista on viety onnistuneesti myös ministereille.  Pauli Poikajärvi  kertoo kaverinsa huomanneen illansuussa lehti-ilmoituksen maa- ja metsätalousministeri Jari Lepän vierailusta Rovaniemellä. Kun Leppä sitten seuraavana aamuna tapasi äänestäjiä Teboililla, paikalla oli myös Poikajärvi kahden kaverinsa kanssa.
 – Ajattelimme ensin, että kerromme kilpailusta kahden kesken ministerille, mutta pääsimme yllättäen esittelemään sen koko porukalle. Meillä oli myös esitteitä mukana ja ne kaikki menivät, Poikajärvi kertoo tyytyväisenä.
 Myös elinkeinoministeri ja opetusministeri saivat Rovaniemen vierailullaan yllätysvieraiksi ICCAY-projektin nuoria, kuten 15-vuotiaan  Sara Hedemäen . Hän kertoo pitävänsä muiden tavoin esikuvanaan 16-vuotiasta ruotsalaista Greta Thunbergia.
 Ette kuitenkaan ole koululakkoon ryhtyneet ?
 – Ei olla vielä ryhdytty, Hedemäki nauraa.

Pelko talven menetyksestä teki napapiirin nuorista ilmastoaktivisteja – pohjoiskalotin parhaita ideoita haetaan kansainvälisellä kilpailulla


Summary: Hallitus on antanut vastineensa perustuslakivaliokunnan vaatimiin muutoksiin sote-laeissa.

Hallituksen uusin ehdotus maakuntien rahoituksen korjaamisesta saa hyytävää arvostelua oikeusoppineilta.
 Apulaisprofessori  Pauli Rautiaisen  mukaan hallitus on muuttanut perustuslakivaliokunnan sitovan kannanoton vain mielipidekysymykseksi.
 Professori  Lasse Lehtonen  puolestaan sanoo, että korjausehdotuksista huolimatta sote-uudistus voisi joillain alueilla vaarantaa pienten, mutta kalliiden potilasryhmien palvelut.
 Monet asiantuntijat ovat pitkään epäilleet maakuntien rahoituksen riittävyyttä. Sote-uudistuksen tavoitteena on hillitä kustannusten kasvua 3 miljardilla eurolla vuoden 2030 loppuun mennessä.
 Erityisen tärkeä kysymys on, miten rahoitus järjestetään niissä tilanteissa, joissa maakunnan rahat eivät riitä tarpeellisiin palveluihin. Maakunnan on myös aina kyettävä varmistamaan omalla tuotannollaan palvelujen saatavuus.
 Perustuslakivaliokunta vaati jo kesäkuussa hallituksen esitykseen muutosta, jotta ihmisten palvelut ja perusoikeudet eivät vaarannu. Sosiaali- ja terveysvaliokunta velvoitettiin tekemään korjaukset.
 Hallitus korjasi rahoitusmallia jo viime vuonna
 Marraskuisessa sote-valiokunnan mietintöluonnoksessa rahoitusta muutettiin niin, että valtion olisi korotettava kaikkien maakuntien kokonaisrahoitusta, jos rahoituksen taso olisi riittämätön useammassa kuin 7 maakunnassa tai jos vaikeuksissa olevien maakuntien asukasmäärä on yhteensä enemmän kuin 40 prosenttia koko maan asukasmäärästä.
 Tämä rahoitus korottaa pysyvästi maakuntien yhdessä saamaa rahoitusmäärää.
 Lisäksi yksittäisellä maakunnalla olisi oikeus saada lisärahoitusta, jos rahoituksen taso vaarantaisi maakunnan sosiaali- ja terveyspalvelut. Tämä rahoitus olisi tälle maakunnalle tilapäistä.
  Perustuslakivaliokunta vaati vielä perjantainakin parannuksia
 Viime perjantaisessa lausunnossa perustuslakivaliokunta totesi, että laissa on turvattava ehdotettua paremmin maakuntien rahoitus.
 Perustuslakivaliokunta ei puuttunut yksittäisen maakunnan lisärahoitukseen muutoin kuin vaatimalla, että jokaisella maakunnalla on oltava kyky reagoida häiriötilanteisiin omalla palvelutuotantonnollaan.
 Sen sijaan perustuslakivaliokunta oli tyytymätön siihen, miten rahoituksen taso varmistetaan kokonaisuudessaan niin, että ihmiset saavat tarpeelliset palvelunsa.
 Hallitus vastasi perustuslakivaliokunnan vaatimukseen esittämällä rahoituksen korottamista, jos rahoituksen ongelmat koskevat 5:ttä maakuntaa tai 35 prosenttia väestöstä.
 Siis 7 maakuntaa on muuttunut 5:ksi ja 40 prosenttia 35 prosentiksi.
 Lasse Lehtonen on Helsingin Yliopiston terveysoikeuden professori ja  HUSin ylilääkäri. Markku Pitkänen / Yle
 Professori Lasse Lehtonen sanoo, että perustuslakivaliokunta selkeästi suositti sitä, että keinotekoiset prosentti- ja maakuntamäärät olisi poistettu. Hänen mukaansa hallitus kuitenkin valitsi tässäkin koetetaan kepillä jäätä -menetelmän. Se haluaa pitää kiinni säästötavoitteestaan.
 Hallitus ei edelleenkään ole valmis tinkimään tavoitteestaan hillitä kustannuksia 3 miljardilla.
 Professori Lehtonen sanoo myös, että tämä korjausehdotus on ongelmallinen perustuslain kannalta. Vaarana on, että jollakin alueella pienten, mutta kalliiden potilasryhmien palvelut voisivat vaarantua.
 – Jos vaikka Pohjois-Karjalan, Etelä-Karjalan ja Pohjois-Savon maakunnat olisivat kaikki vaikeuksissa, niin edellytykset rahoituksen tarkistamiselle eivät täyttyisi ja esimerkiksi joidenkin syöpäpotilaiden palvelut voisivat vaarantua, Lasse Lehtonen sanoo
 Perustuslakivaliokunnan mielestä se, että sosiaali- ja terveysvaliokunta lisäsi rahoituslakiin prosentti- ja maakuntamäärät, kiristi maakuntien rahoitusta.
 Tänään antamassaan vastineessa hallitus ei tätä perustuslakivaliokunnan tulkintaa hyväksy.
 Pauli Rautiainen on Tampereen yliopiston julkisoikeuden apulaisprofessori ja valtiosääntöoikeuden dosentti. Retu Liikanen / Yle
 Julkisoikeuden apulaisprofessori Pauli Rautiainen sanoo, että perustuslakivaliokunnan tulkinta, että prosentti- ja maakuntamäärät merkitsevät kiristystä hallituksen alunperin esittämään rahoitusmalliin, ei ole mielipidekysymys, vaan perustuslakivaliokunnan sitova valtiosääntöoikeudellinen kannanotto.
 Lisäksi hän sanoo, että yli 7 maakunnan muuttuminen 5:ksi ja 40 prosentin muuttuminen 35 prosentiksi ei vastaa perustuslakivaliokunnan muutosvaatimusta.
 – Jos sosiaali- ja terveysvaliokunta edes harkitsee vastineen mukaista etenemistä, sen tulisi pyytää perustuslakivaliokunnalta uutta lausuntoa, Rautiainen sanoo.
 Lue myös:
 Sote-uudistus vaatii entistä enemmän aikaa – lakipaketin molemmat osat hyväksyttävä ennen kuin uudistus voi astua voimaan
 Sote-valiokunnassa syntyi heti riita – oppositio pillastui päätöksestä, ettei asiantuntijoita enää tarvitse kuulla: "Kertoo paniikista"
 Analyysi: Sote kiertyy yhä hankalampaan umpisolmuun – löytyykö hallituksesta avaajia?
 Analyysi: Sote-matkan 11 käännettä ja tulos – vai ulos? Onko perustuslakivaliokuntakin vaarassa tahraantua politikoinnista?
 Yhä jatkuva sote-saaga  – tässä lyhyesti soten käänteet viime  hallituskausilta

Oikeusoppinut soten rahoituksesta: Hallitus on muuttanut perustuslakivaliokunnan sitovan kannanoton mielipidekysymykseksi


Summary: Kisu Jernström on ollut suomalaisen musiikkimaailman isoja nimiä jo 60-luvulta lähtien. Säveltäjä-tuottajan kädenjälki näkyi muun muassa Kirkan hittikappaleessa Surun pyyhit silmistäni, joka on yksi eniten myydyistä suomalaisen populaarimusiikin kappaleista.

Kristian "Kisu" Jernström  tuli suomalaisen musiikkimaailmassa tutuksi jo 14-vuotiaana, kun hänestä tuli 1960 -luvulla suositun Topmost-yhtyeen rumpali.
 Monipuolinen musiikkilahjakkuus loi myös oman soolouran ja toimi menestyksekkäästi tuottajana ja säveltäjänä. Kisun tarina ilmestyi helmikuussa  Elina Saksalan  kirjoittamana  Onnestain on puolet sinun  -kirjassa.
 Nuorisoa villinnyt Topmost on edelleen aktiivisesti esiintyvä yhtye, joka juhlistaa tänä keväänä 55-vuotistaivaltaan juhlakiertueella. Yhtyeessä soittaa edelleen viisi alkuperäisjäsentä.
 Surun pyyhit silmistäni pois
 Puoli seitsemän -ohjelmassa vieraillut Kisu kertoi, että yksi hänen suurimmista onnistumisistaan oli  Kassu Halosen  kanssa yhdessä sävelletty kappale Surun pyyhit silmistäni.
 Kappale suunniteltiin Kirkan laulettavaksi vuoden 1988 Syksyn Sävel -laulukilpailuun. Kirka tyrmäsi sen kuitenkin liian humppamaisena.
 – Kirka oli tehnyt kaksi englanninkielistä rock-levyä ja hän vastusti suomeksi laulamista. Aluksi oli todella tahmeaa saada Kirka laulamaan tämä kappale.
 Surun pyyhit silmistäni voitti kilpailun ja nosti Kirkan jälleen suosion jälleen huipulle. Suosiota riitti myös Kreikassa kappaleen englanninkielisellä versiolla.
 Kisun ja Halosen hittibiisi soi Kreikan lisäksi myös Kiinassa, Hongkongissa, Japanissa ja Etelä-Afrikassa.
 Kirka oli vuosina 1989 ja 1990 kansainvälisesti eniten levyjä myyvä suomalainen artisti.
 Ikuinen ikävä
 Vuonna 2007 menehtyneen Kirkan muistelu saa positiivisen ja aurinkoisen Kisun haikeaksi.
 – Ikävä on edelleen. Ikävä niitä aikoja, ikävä yhdessäoloa. Matkustimme paljon ympäri maailmaa ja saimme kokea niin paljon, Kisu sanoo. Kirkan vaimokin ihmetteli kuinka hyvin tulimme toimeen.
 Tuottajasta kyläkauppiaaksi
 Monien hittibiisien tuottaja ja säveltäjä Kisu jätti musiikkibisneksen 2000-luvun puolivälissä kun hänestä alkoi tuntua, että levytuotannoissa alkoivat painaa muut asiat enemmän kuin itse musiikki.
 – Minulle oli aina tärkeämpää musiikki kuin vaikka artistin ulkonäkö. Menetin mielenkiinnon, kun mentiin enemmän kasvot kuin musiikki edellä.
 Katso Kisun koko haastattelu Puoli seitsemän -ohjelmassa  Yle Areenasta.

"Ikävä on edelleen" – Suru ei pyyhkiydy silmistä, kun Kisu Jernström muistelee ystäväänsä Kirkaa


Lennonjohtajien työriitaan on annettu kolmas sovintoesitys. Valtakunnansovittelijan toimisto kertoi asiasta  tviitissä  keskiviikkona illalla.
 Osapuolten vastausta sovintoesitykseen odotetaan torstaina kello 13:een mennessä sähköpostitse.
 Lennonjohtajien työehtosopimus päättyi jo syksyllä 2017. Työntekijäpuoli on sen jälkeen kaksi kertaa hylännyt valtakunnansovittelijan sovintoehdotuksen.
 Työntekijäpuoli haluaisi, että vanhemmat lennonjohtajat voisivat määrätyin edellytyksin halutessaan siirtyä osa-aikatyöhön tai muutoin kevennettyyn toimenkuvaan.
 Työriita liittyy myös palkkaukseen. Palvelualojen työnantajan Paltan mukaan lennonjohtajan keskimääräinen vuosiansio on 100 000 euroa. Se tarkoittaa tasaisesti jaettuna noin 8 300:aa euroa kuukaudessa.
 Työntekijäpuoli ilmoittaa, että sen jäsenistön keskipalkka on 6 300 euroa kuukaudessa ja sen päälle tulevat erilaiset tehtävä- ja toimipaikkakohtaiset lisät.
 Lue lisää:
 Lennonjohtoon taas uusi työsulku – työntekijät: Lennot menevät sekaisin
 Lennonjohtajat torppasivat taas sovintoesityksen
 Lennonjohtajien työkiistassa jätettiin sovintoesitys

Lennonjohtajien työriitaan kolmas sovintoesitys – vastausta odotetaan torstain iltapäivään mennessä


Summary: Kolarin syytä tai osallisten määrää ei vielä tiedetä.

Kaksi rekkaa on kolaroinut Nelostiellä Tervolan pohjoispuolella keskiviikkoiltana, Lapin pelastuslaitos kertoo.
 Oulun poliisin johtokeskuksesta kerrotaan kello 23 jälkeen, että loukkaantuneita on, mutta vielä ei tiedetä, kuinka paljon. Myöskään kolarin syystä ei ole tietoa.
 – Kaksi raskasta ajoneuvoa on kolaroinut toistaiseksi tuntemattomasta syystä, poliisilaitokselta kerrotaan.
 Tie on suljettu liikenteeltä onnettomuuspaikalla ja kiertotie- ja liikenteenohjaus käytössä. Pelastuslaitos varoittaa liukkaasta ajokelistä koko Lapissa.

Kaksi rekkaa kolaroi Tervolan pohjoispuolella – nelostie poikki liikenteeltä


Summary: Teollisuushallin uumenista voi paljastua miesluola. Paikka, jossa arki jää taakse.

Teollisuushallin ovessa lukee "Meinaamo". Mieleen tulee ajatus lukuisista suunnitteilla olevista tai aloitetuista projekteista, joista joku ehkä joskus toteutuu. Pääasia on, että tuumaillaan, yhdessä. Aivan väärässä en kuulemma ole, nauraa miesporukka, joka on antanut sen nimeksi omalle miesluolalleen. Teollisuushallissa fiksaillaan illat autoja ja puhutaan paskaa.
 – Tämän poppoon nimi tulee aivan tästä meijän tyylistä tehä näitä hommia. Välillä tapahtuu enemmän, välillä ei tapahukaan sitten yhtään mitään, hymyilee  Jani Karhula , yksi yhdeksästä innokkaasta autoharrastajasta.
 – Alkujaan nimi lähti ihan sellaisesta yksittäisestä heitosta. Yksi kaveri sanoi, ettei hän ainakaan tuo autoaan tällaiseen meinaamoon. Sittenhän se lentävä lause lähti ihan käsistä, nauraa  Jani Hakanen .
 Nykyään kaikilla miehillä on Meinaamo-tekstillä varustettuja t-paitoja, huppareita, lippiksiä ja epävirallisia rekisterikilpiä.
 Miesluolan nimi Meinaamo lähti puolihuolimattomasta heitosta, mutta se paisui niin suureksi, että nyt miehillä on myös nimellä varustettuja "rekisterikilpiä". Kalle Niskala / Yle
 – Meinaamo on mulle tietenkin tämä kaveriporukka ja sitten se idea, että pidetään hauskaa yhessä ja tehään autoja. Mitkä aikataulut? Ne kyllä venyy ja paukkuu monesti, tuumaa  Lassi Räikkönen .
 Melkein joka miehellä on bemari.
 – Ei me hyvällä katsota, jos tänne jollain muulla autolla tullaan, Räikkönen vitsailee.
 Ennen kuin astun miesten pyhättöön, mielessäni on hyvin stereotyyppinen kuva autoharrastajien miesluolasta: bensanhajua, olutta ja vähäpukeisten naisten kuvia seinillä. Kun astun sisään, huomaan, että joskus stereotypiatkin pitävät paikkansa.
 – Jääkaappi, musiikkivehkeet ja tissikalenteri, että eihän se muuta tartte – niin ja totta kai autot. Siinä se tärkein, luettelee  Christian Jokela .
 Miesluolassa ei tehdä asioita tiukalla aikataululla. Vähän väliä istutaan vain tuumailemaan. Kalle Niskala / Yle
 – Kyllä me noudatetaan ihan täysin sitä stereotypiaa. Ei täällä hirviästi ole naisellista näkö... Mikä se nyt on? Nyt tuli blackout. Jätkät, mikä se on se semmonen naisellinen...?, Jokela heittää kysymyksen.
 Minä tarjoan  naisen kosketusta , mutta se aiheuttaa miehissä naurunremakan. Sellaista ei kuulemma kehtaa sanoa, ettei kotiväki suutu.
 – No naisellista kosketusta, Jokela muotoilee.
 Miksi jokainen tarvitsisi miesluolan?
 Miesluolalle ei ole olemassa virallista, tarkkaa määritelmää. Se on paikka tai tila, jossa voi irtautua arjesta ja tehdä sitä, mistä tykkää yksin tai yhdessä.
 – Miesluola on mielentila – enemmänkin henkinen kuin fyysinen tila, sanoo useisiin miesluoliin työnsä kautta tutustunut erätoimittaja ja kirjailija  Jere Malinen . Hän on ollut mukana kirjoittamassa muutama vuosi sitten Helsingin Sanomissa julkaistua juttusarjaa miesluolista.
 Miesluola voi olla ulkoisilta puitteiltaan melkein millainen tahansa:
 – Niitä on ihan pienistä sopeista, tyyliin perhonsidontapenkki vaatekomerossa, kokonaisiin rakennuksiin, jotka on tehty metsästystrofeita varten. Yhdistävä tekijä miesluolissa on se, että niissä kuvastuu harrastajan intohimo ja rakkaus siihen tekemiseen, Malinen summaa.
 Autoharrastajien miesluolaan tuovat viihtyvyyttä sohvat, joilla voi ottaa vaikka nokoset. Kalle Niskala / Yle
 Nimestään huolimatta miesluola ei ole Malisen mukaan mitenkään sukupuolisidonnainen paikka. Sellaisia ovat myös esimerkiksi naisten harrastehuoneet tai buduaarit. Kaikilla pitäisi olla sellainen.
 – Miesluolaa tarvitaan taukoon omasta arjesta. Ei sen tarvitse olla mikään juhlava retriitti, jossa mennään moneksi viikoksi vaeltamaan. Riittää, kun on kotona oma nurkkaus, oma rajattu reviirinsä. Lukunurkkaus on yhden sortin miesluola, ei se sen kummempi ole.
 Miesluolan pitäisi olla positiivisten ajatusten tyyssija mutta aina se ei sitä ole
 Meinaamossa miehet ovat yksimielisiä siitä, että miesluola on heille henkisesti tärkeä juttu. Arjen kiireet saa huuhdottua pois, kun yhdessä kumarrutaan bemarin konepellin alle.
 – Kun arki on aika paljon koti- ja työpainotteista, niin tänne pääsee vähän nollaileen, sanoo Christian Jokela.
 – Perheelliselle tämä on rauhottumispaikka, että vaikka ei pääsisi kuin vartiksi käymään, niin se on kuitenkin aina semmonen oma hengähys- ja henkireikä, pohtii Jani Karhula.
 Mika Salmén pesi autonsa. "Tiesuola tarttuu kyllä tiukasti autoon", hän puuskahtaa. Kalle Niskala / Yle
 Se, kuinka paljon miesluolassa tulee vietettyä aikaa, riippuu töistä, elämäntilanteesta ja autoprojektien määrästä.
 – Silloin tulee käytyä, kun töiltä kerkiää ja emäntä päästää, Jokela tuumaa pilkettä silmäkulmassa.
 – Mä oon varmaan yks niistä, joka viettää täällä eniten aikaa. Kyllä se on useampi kymmenen tuntia viikossa, tunnustaa Lassi Räikkönen.
 Siis toistakymmentä tuntia viikossa? Onko sinulla kotona joku, joka odottaa, kysyn hämmentyneenä.
 – Kyllä on. Hän suhtautuu yllättävänkin positiivisesti tähän. Saan tehä sitä juttua, mistä tykkään ja hän ymmärtää sen, Räikkönen sanoo.
 Lassi Räikkösen silmäterä on vuoden -93 avomallin BMW E36 Cabriolet. Kaikki on tehty uusiksi. Muun muassa moottorissa on potkua yli 500 heppaa. Kalle Niskala / Yle
 Erätoimittaja Jorma Malinen sanoo, että näin sen pitäisikin olla: miesluolan pitäisi olla positiivisten ajatusten tyyssija, ei paikka, jonne paetaan ongelmia.
 – Lähtöajatus on varmasti ollut se, että miesluola on kaiken hyvän lähde, kauniiden ajatusten ja levon paikka, mutta kyllähän miesluolaan voi kulminoitua myös kipupisteet. Pahimmassa tapauksessa siitä voi tulla vetäytymispaikka parisuhteen tai oman elämän ongelmista. Silloin miesluolan tarkoitus kääntyy päälaelleen. Sellaisiakin miesluolia olen nähnyt, joilla on surullista tarinaa kerrottavanaan.
 Autounelmia, onnistumisia ja epäonnistumisia
 Teollisuushallin uumenissa soi musiikki ja ilman täyttää työkalujen kilinä ja ääneen tuumailu. Yllättävän vähän, jos ollenkaan, kuuluu kirosanoja. Yksi yrittää korjata avoauton kattoa, toiset ahertavat auton takaikkunan vaihdon kanssa, yksi kuivaa juuri pestyä autoaan tunnollisen tarkasti.
 Illan kuvio on usein jotakuinkin tällainen:
 – Joku tekee aina jotakin, ja muut sitten siinä neuvoo parhaansa mukaan. Yhessä yritetään ratkaista ne ongelmat, Jokela sanoo.
 Mika Salménin BMW M3:n erikoisuus on täyspunainen nahkasisustus. Kalle Niskala / Yle
 – Kyllähän se on hienoo, ettei tartte aina kaikkea itse opiskella, vaan aina löytyy joku, joka on tehnyt jonkin asian ennenkin. Apua voi kysyä ja tyypit auttaa. Se helpottaa huomattavasti, sanoo Räikkönen.
 Hän on uusinut vuoden -93 avo-BMW:ssään lähes kaiken.
 – Tässä on nyt tosiaan ilma-alusta ja ahdettu moottori. Sisusta on tehty ja äänentoistoa parannettu. Tähän on mennyt paljon aikaa ja rahaa, mutta tällä hetkellä oon kyllä tyytyväinen. Nyt se on jotenkuten valmis tulevaan kesään, Räikkönen hymyilee.
 Tänään miesluolassa on ollut poikkeuksellinen ilta, sillä kaikki projektit onnistuivat. Se on kuulemma ihme.
 Hakanen ja Karhulahti vaihtavat rikkoutunutta takaikkunaa uuteen. Kalle Niskala / Yle
 Jani Hakasen bemariin vaihtui takaikkuna. Toinen Jani, Karhulahti, oli tehnyt saman omalle autolleen jokin aika sitten, ja nyt miehet ajattelivat vaihtaa ikkunan näytösluonteisesti. Ensimmäinen virhe: koskaan ei saa olettaa mitään.
 Muutaman vaikeuden kautta miehet kuitenkin saavat projektin onnistuneesti maaliin.
 – Täyellinen, Hakanen huudahtaa ja hymyilee.

"Jääkaappi, musiikkivehkeet ja tissikalenteri, ja totta kai autot. Siinä se tärkein" – Miksi tarvitsemme miesluolia?


Summary: Hallintovaliokunnan lopullinen mietintö tiedustelulainsäädännöstä on valmistunut.

Hallintovaliokunta on tehnyt yksimielisessä uudessa mietinnössään perustuslakivaliokunnan esittämät täsmennykset.
 Tiedustelulakien ympärillä on nähty monipolvinen prosessi eduskunnassa. Tiedustelulait päätyivät "sakkokierrokselle" valiokuntiin.
 Sotilas- ja siviilitiedustelulakeja piti jo käsitellä eduskunnan täysistunnossa, mutta ne vedettiin yllättäen pois asialistalta pari viikkoa sitten.
 Puhemies  Paula Risikko  (kok.) piti menettelyä tarpeellisena perustuslakiasiantuntijoiden esittämän kritiikin jälkeen. Kritiikin takana olivat ainakin professorit  Juha Lavapuro  ja  Martin Scheinin  Twitterissä.
 Lisää aiheesta:
 Analyysi: Risikko antoi laiskanläksyn hallintovaliokunnalle ja ojensi perustuslakioppineita – kenen syytä tiedustelulakisotku on?

Hallintovaliokunnalta yksimielinen mietintö tiedustelulainsäädännöstä


Summary: Venäjä vakuutti tukeaan nykyiselle presidentille ja lupasi toimittaa viljaa Venezuelaan.

Venezuelan varapresidentti  Delcy Rodriguez  oli perjantaina vierailulla Moskovassa. Hän tapasi Venäjän ulkoministeri  Sergei Lavrovin .
 Tapaamisen jälkeen yhteisessä tiedotustilaisuudessa Venezuelan Rodriguez kertoi, että maa aikoo siirtää kansallisen öljy- ja kaasuyhtiön PDVSA:n pääkonttorin Portugalin Lissabonista Moskovaan. Rodriguezin mukaan Maduro on antanut määräyksen asiasta.
 Venäjä puolestaan vannoi jatkavansa presidentti  Nicolas Maduron  tukemista.
 Venezuelassa Maduro sekä virkaa tekeväksi presidentiksi itsensä julistanut oppositiojohtaja  Juan Guaidó  ovat kiistelleet Venezuelan hallinnasta.
 Guaidó  oli lauantaina  mukana, kun Kolumbiasta yritettiin tuoda avustustarvikkeita ruoka- ja lääkepulasta kärsivään Venezuelaan. Maan asevoimat esti kuljetukset voimatoimin. Tilanne on ollut sama Brasilian-vastaisella rajalla.
 Venäjä on tukenut Maduroa viime kuukausien kriisin aikana. Viimeksi  torstaina  Kiina ja Venäjä estivät YK:n turvallisuusneuvostossa veto-oikeudellaan vaalien järjestämisen Venezuelassa.
 Venezuelan Rodriguez kertoi, että maa aikoo siirtää kansallisen öljyja kaasuyhtiön PDVSA:n pääkonttorin Portugalin Lissabonista Moskovaan. Rodriguezin mukaan Maduro on antanut määräyksen asiasta.
 Lisää viljaa
 Venäjän ulkoministeri Lavrov lupasi, että Venäjä toimittaa jatkossa myös viljaa Venezuelaan. Hän ei kuitenkaan tarkentanut, minkälaisista avustusmääristä olisi kyse.
 Venäjä on maan tilastojen mukaan vuosien 2017-2018 aikana toimittanut Venezuelaan noin 64 000 tonnia viljaa.
 Lavrov toisti jälleen Venäjän epäilevän, että Yhdysvallat suunnittelee sotilaallista puuttumista Venezuelaan.  Etelä-Amerikan maat ja esimerkiksi EU  ovat ilmoittaneet, että eivät tue Yhdysvaltojen sotilaallista väliintuloa.
 Kolumbian pääkaupungissa Bogotássa viikon alussa kokoontunut Liman ryhmä vastusti sotilaallisia toimia Venezuelan kriisin ratkaisemiseksi.
 Kanadasta sekä Latinalaisen Amerikan maista koostuva ryhmä toteaa yhteisessä kannanotossaan, että Venezuelan siirtymisen demokratiaan on tapahduttava rauhanomaisesti perustuslakia ja kansainvälisiä lakeja kunnioittaen.
 Lue myös:
 Venäjä ja Kiina kaatoivat Yhdysvaltain ehdottaman päätöslauselman YK:n turvallisuusneuvostossa – tavoitteena oli saada presidentinvaalit Venezuelaan
 Sotilaallista väliintuloa Venezuelaan väläyttelevä Yhdysvallat on uhkauksensa kanssa yksin
 Venezuelasta loikanneita sotilaita yli 150 – perheiden kohtalo pelottaa
 Venezuelan oppositiojohtaja ulkomaille: Pitäkää kaikki vaihtoehdot auki – USA:n ulkoministeri: Ryhdymme toimiin   Avustusrekat saapuneet Venezuelan ja Kolumbian rajalle – Maduro katkaisi diplomaattisuhteet Kolumbiaan

Venezuelan varapresidentti haki tukea maalleen Moskovasta – maan öljy- ja kaasuyhtiö siirretään Portugalista Venäjälle


Summary: Vantaa on tarjonnut maksutonta ehkäisyä alle 20-vuotiaille vuoden ajan. Nyt se laajenee myös alle 25-vuotiaisiin.

Vantaa laajentaa nuorille naisille suunnattuja maksuttoman ehkäisyn palveluja.
 Maaliskuusta eli tästä päivästä lähtien kaikki alle 25-vuotiaat saavat pitkäaikaisen ehkäisyn ilmaiseksi. Pitkäaikaisilla ehkäisimillä tarkoitetaan hormonikierukoita, ehkäisykapseleita ja kuparikierukkaa.
 Vantaa on ollut  yksi edelläkävijöistä  suomalaisista kaupungeista seksuaaliterveyden edistäjänä ja raskaudenkeskeytysten vähentäjänä. Vuodesta 2013 alkaen vantaalaiset ja Vantaalla opiskelevat ovat saaneet maksutta ensimmäisen pitkävaikutteisen raskaudenehkäisymenetelmän.
 Tämän lisäksi maalikuusta 2018 alkaen Vantaa on tarjonnut kokonaan maksuttoman ehkäisyn kaikille alle 20-vuotiaille, mihin lasketaan mukaan myös lyhytaikaiset ehkäisyn menetelmät.
 Nyt maaliskuusta alkaen tilanne muuttuu niin, että kaikki alle 25-vuotiaat saavat pitkäaikaisen ehkäisimen maksutta, vaikka olisivatkin sellaista jo aiemmin käyttäneet.
 Ilmaisen ehkäisyn hyödyt kiistattomat
 Vantaan kaupungin harjoittaman ehkäisypolitiikan taustalla on  tutkittua tietoa . Myyrmäen terveyskeskuslääkäri, väitöskirjatutkija  Frida Gyllenberg  ja Vantaan ehkäisy- ja perhesuunnittelun vastuulääkäri, yleislääketieteen erikoislääkäri, tohtorikoulutettava  Tuire Saloranta  ovat olleet mukana Helsingin yliopiston professorin  Oskari Heikinheimon  johtamassa tutkimusryhmässä, joka on selvittänyt ilmaisen ehkäisyn hyötyjä.
 Vantaalla nuorten naisten tekemät raskaudenkeskeytykset  laskivat tuntuvasti  vuonna 2013 aloitetun pitkävaikutteisten ehkäisimien ilmaisjakelun jälkeen, sekä alle 20-vuotiaiden että alle 25-vuotiaiden naisten ryhmissä.
 – Alle 20-vuotiailla abortit vähenivät jopa 36 prosenttia ja alle 25-vuotiailla 14 prosenttia,  kertoi  Myyrmäen terveyskeskuslääkäri, väitöskirjatutkija Frida Gyllenberg Ylelle viime vuonna.
 Vantaa kertoo tiedotteessaan, että tavoitteena on paitsi parantaa edelleen nuorten naisten seksuaaliterveyttä myös vähentää taloudellisen eriarvoisuuden vaikutuksia tehokkaan ehkäisyn saatavuuteen.
 Tutkimuksessa todettiin myös, että ehkäisymenetelmistä nimenomaan pitkävaikutteiset ehkäisimet olivat tehokkaimpia. Naisilla, jotka valitsivat ilmaisen pitkävaikutteisen ehkäisymenetelmän, oli 80 prosenttia vähemmän raskaudenkeskeytyksiä verrattuna niihin perhesuunnitteluneuvoloiden asiakkaisiin, jotka valitsivat muun ehkäisymenetelmän.
 – Pitkävaikutteisten ehkäisymenetelmien hinta on kuitenkin kertakustannuksena monelle alle 25-vuotiaalle korkea. Kustantamalla pitkäaikaisen ehkäisimen nuorelle kunta voi tarjota tehokkaan ja käyttäjälle helpon ehkäisyn useaksi vuodeksi,  kertoo  Vantaan ehkäisy- ja perhesuunnittelun vastuulääkäri Tuire Saloranta tiedotteessa.
 Lue lisää:
 Vantaalla teiniraskauksista hävisi kolmannes ilmaisen ehkäisyn myötä – Lääkäri: "Toivon todella, että ihmisillä olisi halu tarkastella tätä asiaa"
 Helsinki otti oppia Vantaalta – Kaupunki laajentaa ilmaista ehkäisyä alle 25-vuotiaille
 Ilmainen ehkäisy voisi vähentää abortteja ja niistä koituvia kuluja
 – vain 35 kuntaa herännyt asiaan, vaikka Väestöliitto suositellut kymmenen vuoden ajan
 Jo yläkouluikäiset harrastavat seksiä, mutta eivät aina turvallisesti – miksei maksuton ehkäisy lyö vieläkään kunnolla läpi kunnissa?

Vantaa jatkaa teiniraskauksia vastaan taistelua: ilmainen pitkäaikainen ehkäisy laajenee alle 25-vuotiaille


Summary: Sosiaali- ja terveysvaliokunta kuulee maanantaina perustuslakivaliokunnan puheenjohtajaa ja valiokuntaneuvoksia hallituksen vastineesta.

Ennestään riitaisassa sosiaali- ja terveysvaliokunnassa on erimielisyyksiä siitä, miten sote-uudistuksen käsittelyssä edetään. Erimielisyydet liittyvät siihen, miten hallituksen tällä viikolla antamien korjausehdotusten perustuslainmukaisuutta selvitetään.
 Hallitus antoi tällä viikolla vastinee t, joissa esitetään korjauspaketti perustuslakivaliokunnan lausunnossaan viime viikolla antamiin muutosvaatimuksiin.
 – Valiokunnassa oli vähän erilaista ilmaa siitä, millä tiekartalla nyt pitäisi mennä eteenpäin, valiokunnan puheenjohtaja  Krista Kiuru  (sd.) muotoili perjantain kokouksen jälkeen.
 Aiemmin tällä viikolla valiokunta teki päätöksen siitä, että se ei aloita enää uusia asiantuntijakuulemisia työstäessään lakiesitystä hallituksen vastineiden pohjalta. Närää oppositiossa herätti se, että  päätös nuijittiin pöytään keskustalaisen varapuheenjohtajan toimesta  puheenjohtaja Kiurun poistuttua kokouksesta 12 minuutin ajaksi.
 Kiurun mukaan valiokunnassa on kuitenkin yksimielisyys siitä, että asiantuntijoita voidaan kuulla eduskunnan sisältä. Valiokunnan seuraavassa kokouksessa maanantaina aamulla kuultaviksi tulevat perustuslakivaliokunnan puheenjohtaja  Annika Lapintie  (vas.) ja perustuslakivaliokunnan valiokuntaneuvokset.
 – Perustuslakivaliokunnan joukkue tulee kymmeneltä ja kuulemme arvion siitä, millä tavalla tämä hallituksen vastine täyttää perustuslakivaliokunnan edellyttämät ponnet ja ne huomautukset, mitä pitää käsitellä, Kiuru sanoo.
 Sen lisäksi valiokunnan kokouksessa tehtiin esitys siitä, että valiokunta käynnistäisi menettelyn, jonka johdosta valiokunta pyytäisi uuden lausunnon perustuslakivaliokunnalta.
 – Se liittyy siihen, että jos on aihetta epäillä jonkin asian perustuslaillisuutta, silloin eduskunnan työjärjestyksen mukaisesti edustajalla on oikeus vaatia tästä perustuslaillisuudesta arviota. Tältä osin ei päästy päättämään tämä eduskunnan työjärjestyksen pykälän 38 johdosta tehdystä esityksestä, Kiuru sanoo.
 Tämän esityksen kohtalosta päätetään sosiaali- ja terveysvaliokunnan maanantain kokouksessa.  Eduskunta on jo varautumassa istuntokauden pidentämiseen  sote-uudistuksen vuoksi, mutta edes istuntokauden pidennys tuskin riittäisi, jos uutta lausuntoa pyydettäisiin.
 Muutamat asiantuntijat ja opposition edustajat ovat tuoneet aiemmin  julkisuudessa esiin huolensa siitä , että hallituksen vastineet eivät täyttäisi perustuslakivaliokunnan edellyttämiä vaatimuksia erityisesti niin sanotun EU-notifikaation ja maakuntien rahoituksen osalta.

Vääntö sote-uudistuksen ympärillä jatkuu – Kiuru: "Valiokunnassa oli vähän erilaista ilmaa siitä, miten mennään eteenpäin"


Summary: Chat-, puhelin- ja videopalveluihin keskittyvään yksikköön tulee jopa yli sata uutta työpaikkaa.

Nordea avaa uuden, ison asiakaspalveluyksikön Turkuun ensi syksyllä Kupittaalle valmistuvaan AMK:n kampusrakennukseen.
 Yksi kokonainen kerros tulee Kupittaan AMK-rakennuksesta Nordean käyttöön ja työntekijöitä sinne tulee noin 150.
 Samankokoisia asiakaspalveluyksiköitä Nordealla on ennestään vain Helsingissä ja Oulussa. Pienempiä asiakaspalveluyksiköitä on taas useampia.
 Nordean liiketoimintajohtaja  Miikka Salminen  kertoo että rekrytoinnit Turkuun on jo aloitettu.
 – Olemme aloittaneet rekrytoinnin jo talven aikana, ja nyt on jo palkattu noin 30 uutta työntekijää. Rekrytointi jatkuu yhä. Yksikkö aloittaa toimintansa Turussa toisissa tiloissa jo aikaisemmin ja muuttaa sitten heti, kun on vain valmista. Tavoite on, että kahden vuoden kuluttua Varsinais-Suomessa on toistasataa uutta Nordean työntekijää.
 "Investointi on merkittävä"
 Turku valikoitui paikaksi monestakin syystä.
 – Vertailimme pitkään eri kaupunkeja. Sellaisia kaupunkeja, joissa on yliopisto, ammattikorkeakoulu ja kaksikielisiä opiskelijoita ei itseasiassa ole montaa. Lisäksi Turun seudulla on paljon muitakin työpaikkoja, joten jos joku perhe muuttaa tänne Turkuun Nordean työn perässä, niin puolisokin voi saada helposti töitä. Näillä kriteereillä Turku osoittautui hyväksi, jopa ylivertaiseksi vaihtoehdoksi.
 Investointi uuteen yksikköön on Salmisen mukaan merkittävä. Tarkkoja euromääriä Salminen ei kuitenkaan kerro.
 – Olemme Turun Teknologiakiinteistöjen omistamassa rakennuksessa vuokralla. Investointi on merkittävä.
 Video- ja chat-palvelujen lisääminen liittyy asiakkaiden muuttuneeseen pankkikäyttäytymiseen, kertoo Salminen.
 – Palvelujen kysyntä kohdistuu yhä enemmän neuvontaan ja palveluun, jota saadaan etänä. Eli neuvoja halutaan saada juuri silloin, kun se asia tulee mieleen ja asiaa kysytään esimerkiksi älypuhelimen kautta. Tämä etänä tapahtuva palvelu kasvaa merkittävästi. Meillä on jo nyt viikkotasolla 75 000 chat- tai videopuhelua tai keskustelua, ja kun tämä kasvaa, niin me haluamme olla siinä myös mukana - mieluummin hieman etukenossa, kuvailee Miikka Salminen.
 Asiasta kertoi ensimmäisenä Turun Sanomat.

Nordea perustaa uuden chat- ja videopalveluihin keskittyvän yksikön Turkuun – "Neuvoja halutaan saada juuri silloin, kun se asia tulee mieleen "


Summary: Vietnamissa tuli jo ikävä penkin takaa johtamista, Ylen Yhdysvaltain kirjeenvaihtaja Mika Hentunen arvioi.

HANOI   Donald Trumpin  ja  Kim Jong-unin  kohtaamisesta Vietnamin pääkaupungissa jäi sekava olo. Hyväntuulinen huipputapaaminen muuttui yllättäen dramaattiseksi tynkätapaamiseksi.
 Trump ja Kim tulivat keskustelujensa lomassa kaksi kertaa kameroiden eteen. Kim sanoi tulkkinsa välityksellä, että istuessaan Trumpin vieressä koko maailman valokeilassa hänestä tuntuu kuin olisi elokuvassa.
 Elokuvan tyylilaji muuttui äkkiarvaamatta. Datalinjat Viet Xo -palatsin kansainvälisessä lehdistökeskuksessa tukkeutuivat, kun Trumpin ja Kimin kerrottiin kävelleen ulos neuvottelutilastaan.
 Neuvottelujen päättymisestä saatiin vahvistus satelliitilla toimineella televisioyhteydellä. Kimin mustapukuiset turvamiehet juoksivat farmariautoihinsa ja kiihdyttivät pois Metropole-hotellista.
 Trump piti ennenaikaisen tiedotustilaisuuden  ja lähti paluumatkalle Yhdysvaltoihin.Hän ei saanut kotiin viemisiksi edes kokouksen päätösasiakirjaa, koska sitä ei allekirjoitettu.
 Trump sanoi Pohjois-Korean vaatineen kaikkien talouspakotteiden purkamista. Pohjois-Korean ulkoministeri piti kuitenkin Hanoissa oman tiedotustilaisuutensa, jossa  kiisti Kimin vaatineen kuuta taivaalta:  Kimille olisi ulkoministerin mukaan riittänyt. jos edes osa pakotteista olisi poistettu.
 Trumpin mukaan Kim lupasi jatkossakin pidättäytyä ohjuskokeista, joita Pohjois-Korea ei ole tehnyt lähes vuoteen. Siitä ei ole kuitenkaan kirjallisia takeita. Se mistä Trumpin ja Kimin välilä sovittiin tai edes keskusteltiin, jäi epäselväksi.
 Trumpin toivottiin vaativan, että Kim toimittaisi yksityiskohtaisen listan Pohjois-Korean ydinasearsenaalista ja muista joukkotuhoaseista. Lista jäi tilaamatta.
 Yhdysvaltain ulkoministeri  Mike Pompeo  sanoi, että seuraavaa huipputapaamista ei välttämättä voida järjestää vähään aikaan.
 Asiantuntijat Aasiassa ja Yhdysvalloissa  ovat arvioineet tapaamista kieli keskellä suuta. Elleivät sitten ole avoimesti Trumpin vastustajia. He eivät tiedä, mitä ajatella tästä kaikesta.
 Republikaanien mahtimies, senaatin republikaanien ryhmänjohtaja  Mitch McConnell , kiitti Trumpia kylmäpäisyydestä. Republikaanit pelkäsivät tosissaan, että Trump menee hätäpäissään töhäyttämän huonon sopimuksen. Ainakin siltä nyt vältyttiin.
 Japanin pääministeri  Shinzo Abe  kiitteli Yhdysvaltoja ja Pohjois-Koreaa käynnistetystä dialogista. Japanilaisten asiantuntijoiden mukaan Abe kuitenkin kiristelee hampaitaan.
 Häntäkin ankarammin kiristelee Etelä-Korean hallitus, jonka on nyt aiempaa vaikeampi jatkaa omia rauhanponnistelujaan Pohjois-Korean kanssa. Tapaamisesta odotettu Koreoiden rauhanjulistus jäi saamatta.
 Kazuhiro Nogi / AFP
 Trumpin kannattajat ovat syyttäneet Barack Obamaa  jääkiekkovalmennustermeillä penkin takaa johtamisesta. Trump on sanonut joutuneensa vastentahtoisesti selvittämään Obaman ja muiden edeltäjiensä sotkuja Pohjois-Koreasta.
 Pohjois-Korea on tähän asti ollut suurin testi Trumpin diilintekijän taidoille ulkopolitiikassa. Tuloksia ei ainakaan vielä ole tullut.
 Hanoissa tulikin väkisin mieleen tietääkö Trump oikeasti mitä tekee? Olisiko ydinaseasioita kuitenkin parempi johtaa penkin takaa kuin kahdenkesken diktaattorin kanssa?
 Keskusteluyhteyden avaaminen Pjongjangin ja Washingtonin välille on jo arvokas asia, joka myöhemmin voi johtaa tuloksiin. Trumpin tapa toimia vaikuttaa kuitenkin lyhytjännitteiseltä. Hänen hallinnossaan käy pyöröovi, josta myös Pohjois-Korean neuvottelijoita on lähtenyt.
 Jos Hanoin tapaamiselle pitää julistaa voittaja, se oli Kim Jong-un. Trump nimittäin kutsui häntä määritteellä  great leader . Se on tyypillistä kielenkäyttöä Trumpille, joka lienee tarkoittaneen Kimin olevan mainio johtaja.
 Great leaderin voi kuitenkin kääntää suureksi johtajaksi, jolloin sävyero on pohjoiskorealaisille ratkaiseva. Heidän suureksi johtajakseen on tähän asti kutsuttu vain Kimin isoisää, Pohjois-Korean perustajaa  Kim Il-sungia .
 Lue myös:
 Analyysi: Trump ja Kim lähtivät Hanoista ilman diiliä – Mutta oli sittenkin hyvä, ettei lupauksia tehty hätäisesti
 Mitä Trumpin ja Kimin huippukokouksen haaksirikko merkitsee? Onko näkyvissä myös edistystä? UM:n Itä-Aasian tiiminvetäjä Arto Haapea vastaa
 Tutkijat Trumpin ja Kimin huippukokouksesta: Suuret odotukset, tuli pannukakku

Analyysi: Kim lähti huipputapaamisesta voittajana, koska Trump kutsui häntä suureksi johtajaksi – ja Koreassa sillä on iso merkitys


Summary: Osa Suomen Sänkytukun asiakkaista on saanut kokea karusti, miten hankalaa rahojen takaisin saaminen voi olla. Kalustefirma selittää toimitusongelmia pop-up-myymälöiden sulkeutumisella.

Tästä on kyse Osa asiakkaista ei ole saanut huonekaluliikkeeseen enää yhteyttä, vaikka osin tai kokonaan maksettua tuotetta ei ole toimitettu ajallaan. Asiakkaat ovat kääntyneet kuluttajaviranomaisen puoleen, koska yritys ei ole suostunut purkamaan kauppaa. Rikosilmoituksen tekeminen ei välttämättä auta, mutta luottokortin käyttämisestä on etua kaupan mennessä mönkään.
 Kymmenet Suomen Sänkytukun asiakkaat ovat ottaneet yhteyttä kuluttujaviranomaiseen, kun luvattua tuotetta ei ole toimitettu. Osa asiakkaista ei ole saanut huonekaluliikkeeseen enää yhteyttä, kun on yrittänyt selvittää asiaa.
 Lahdessa Suomen Sänkytukku sulki myymälänsä tammikuun puolivälin tienoilla. Oveen ilmestyneessä lapussa oli puhelinnumero, josta ei kukaan vastannut. Ylekin kokeili numeroa helmikuun alkupuolella, mutta numero ei ollut käytössä.
 Tilat Sänkytukun Lahden myymälälle vuokrannut J. Kärkkäinen ei tiennyt yrityksen lähdöstä etukäteen, vaan asia ilmeni vuokranantajalle vasta, kun kalusteliike laittoi lapun luukulle.
 Helmikuun alussa Suomen Sänkytukun nettisivuilla oli vielä useampaan myymälään puhelinnumerot, mutta yksikään niistä ei toiminut. Sänkytukun takana on yritys nimeltä Eurolla Oy.
 Myyntijohtaja: "Joitain asiakkaita toimitusajat ovat yllättäneet"
 Lähetimme Eurolla Oy:n toimitusjohtaja  Harri Toivaiselle  sähköpostilla kysymyksiä Sänkytukun tilanteesta helmikuun loppupuolella. Postiin vastasi  Petteri Nuutinen , joka ilmoittaa LindkedIn-profiilissa olevansa myyntijohtaja Sänkytukulla.
 Puhelinhaastattelusta hän kieltäytyy vedoten kiireisiin myyntityössä.
 Miksi liikkeiden puhelinnumeroihin ei vastaa kukaan? Miksi jotkut asiakkaat eivät ole saaneet tilaamiaan tuotteita, vaikka ovat jo maksaneet niistä?
 – Liiketoimintaamme on kuulunut pop-up-myymälät, jotka olemme sulkeneet. Asiakkaita palvelemme Vantaan myymälässä, joka on päämyymälämme. Joillekin asiakkaille on valitettavasti tuotteiden toimituksessa sattunut virheitä joita on syntynyt, kun liikkeitä on laitettu kiinni. Yhdessä yhteistyöyritysten kanssa olemme hoitaneet kaikki tiedossa olevat virheet.
 – Joitain asiakkaita tuotteiden toimitusajat ovat yllättäneet. Kaikille asiakkaille on tarjottu mahdollisuutta vaihtaa tuote tai perua kauppa. Näissä toimitusmäärissä virhetapausten määrä hyvin pieni verrattuna alaan yleisesti, Nuutinen vastaa sähköpostilla.
 Nuutisen mukaan liikkeen sulkemisen ei pitäisi tulla kenellekään yllätyksenä.
 – Pop-up-myymälät sulkeutuvat aina jossain vaiheessa, ja tämä on tuotu hyvin selkeästi esille mainonnassamme viimeisen seitsemän vuoden ajan.
 Rahat pitäisi saada takaisin, jos myyjä rikkoo sopimusta
 Kilpailu- ja kuluttajavirastoon tulee usein yhdeydenottoja kuluttajilta, jotka ovat tilanneet kalusteen ja maksaneet sen kokonaan tai osin, mutta huonekalu ei olekaan tullut kotiin tai liikkeeseen sovitussa ajassa.
 Kilpailu- ja kuluttajaviraston lakimies  Mika Hakamäen  mukaan se, että tavarasta maksetaan jo etukäteen, on kalustekaupassa yleistä. Se kuitenkin sisältää aina kuluttajalle riskin.
 – Monesti markkinointia vauhditetaan ymmärtääkseni sillä, että luvataan alennusta, kun maksat tuotteen heti siinä. Ehkä tietyissä tilanteissa ihan tarkoituksellisestikin annetaan ylioptimistisia toimitusaikoja kuluttajalle, hän kuvailee.
 Kuluttajavirasto suosittelee, että tavarasta maksetaan vasta, kun se saadaan. Tällöin yrityksen mahdollinen suorituskyvyttömyys ei kaadu kuluttajien maksettavaksi.
 Esimerkiksi Suomen Sänkytukkua koskevissa yhteydenotoissa monet asiakkaat kertovat ostaneensa yritykseltä sängyn, sohvan tai muita huonekaluja. Kun niitä ei ole kuulunut vaikkapa sovitussa viiden viikon toimitusajassa, he ovat pyytäneet kaupan purkua.
 Asiakkaat ovat kääntyneet kuluttajaviranomaisen puoleen siksi, ettei yritys ole suostunut purkamaan kauppaa. Rahat pitäisi kuitenkin saada takaisin, jos myyjä rikkoo selvästi sopimusta.
 Kysyimme myös Eurolla Oy:n toimitusjohtajalta sähköpostilla, millaisen vastauksen he haluaisivat antaa pettyneille kuluttajille. Petteri Nuutinen kirjoittaa takaisin, etteivät he halua vastata.
 – Koska olemme hoitaneet kaikki kaupat asiakkaidemme kanssa Suomen lain mukaan, Nuutinen viestittää.
 Nuutinen perustelee niukkoja vastauksiaan myös mahdollisella yrityskaupalla.
 Yhteysongelmat kielivät talousvaikeuksista
 Kilpailu- ja kuluttajaviraston lakimies Mika Hakamäen mukaan kuluttajan pitäisi pystyä saamaan yhteys yhtiöön, jos tilauksia ei ole toimitettu. Jos myyjäliike ei järjestä asiakaspalvelua niin, että kuluttaja voisi helposti, yksinkertaisesti tai kustannuksitta reklamoida tuotteesta, menettelee yritys sopimattomasti.
 Kuluttajien raportoimat ongelmat voivat olla merkki siitä, että yrityksellä ei ole kaikki kunnossa.
 – Taloudelliset ongelmat heijastuvat usein lisääntyvinä toimitusvirheinä, kuluttajien yhteydenottojen välttelyinä, moninaisina selittelyinä, ongelmien vähättelyinä ja lopulta jopa kuluttajien syyllistämisenä, kun nämä peräävät oikeuksiaan.
 Jos yritys kohtelee asiakkaita huonosti tai jättää yhteydenotot huomiotta, on Hakamäen mukaan usein odotettavaa, ettei yrityksellä ole enää kauan toimintaedellytyksiä.
 Vaikka yksittäinen toimipiste suljettaisiin, kuluttajan pitää saada yhteys vaikkapa yrityksen pääkonttoriin. Asiakas tekee sopimuksen aina pääyrityksen kanssa.
 Luottokortti helpottaa, rikosilmoitus ei välttämättä auta
 Kun kauppa ei suostu palauttamaan rahoja, vaikka tuotetta ei ole saatu luvatussa ajassa, kuluttajan asema on hankala. Jos ostaja on maksanut tuotteen luottokortilla, hän voi kääntyä luottokorttiyhtiön puoleen sopimusrikkomuksen vuoksi.
 Suomen Sänkytukun tapauksessa kuluttajat ovat turvautuneet jopa rikosilmoituksiin. Esimerkiksi Hämeen poliisi ja Lounais-Suomen poliisi ovat saaneet viime aikoina muutamia Eurolla-yhtiöön kohdistuvia rikosilmoituksia.
 Ne eivät kuitenkaan ole johtaneet rikostutkintaan joko siksi, että ilmoittaja onkin saanut rahansa takaisin tai siksi, että poliisi katsoo kyseessä olevan siviilioikeudellinen sopimusriita.
 Kilpailu- ja kuluttajaviraston lakimies Mika Hakamäki kehottaa kuluttajia tekemään taustayötä. Huonekaluliikkeiden luotettavuutta voi tutkia etukäteen internetistä, esimerkiksi katsomalla mitä muut kuluttajat kirjoittavat myyjäyrityksestä keskustelupalstoilla.
 Ennakkomaksamisen  riskit olivat laajalti esillä joulun jälkeen , kun lelujätti Top Toy ilmoitti konkurssistaan. Ongelmia aiheutti se, että moni oli ostanut joululahjaksi lahjakortin lelukauppaan, mutta liike suljettiin paikkakunnalla, ennen kuin lahjansaaja oli ehtinyt tehdä ostoksensa.

Mitä tehdä, kun maksettu sohva ei tulekaan ja kalustekauppa laittaa ovet säppiin? Kuluttajalla on oikeudet, joskin rajalliset


Summary: Ammattikorkeakoululaiset pääsevät uuden palvelun piiriin vuoden 2021 alusta.

Ylioppilaiden terveydenhuoltosäätiön palvelut laajenevat koskemaan kaikkia korkeakouluopiskelijoita.
 Eduskunta hyväksyi asiaa koskevan esityksen tänään.
 Opiskelijoiden mukaan  päätös lisää opiskelijoiden yhdenvertaisuutta, parantaa palveluja ja selventää lainsäädäntöä.
 Käytännössä ammattikorkeakoulujen opiskelijat pääsevät YTHS:n palvelujen piiriin vuoden 2021 alkaen.
 Kulut maksetaan valtion varoista ja keräämällä opiskelijoilta lukukausittainen maksu.
 Kansaneläkelaitos järjestäisi korkeakouluopiskelijoiden opiskeluterveydenhuollon ja Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiö tuottaisi palvelut.
 Lue lisää:
 Esitys: Kaikki korkeakouluopiskelijat samalle viivalle terveydenhuollossa – opiskelijalle rapsahtaisi 77 euron lasku

YTHS hoitaa piakkoin myös ammattikorkeakoululaiset


Summary: Toimittaja Tapani Ripatti kertoi Radio Suomen Päivä -ohjelmassa muistojaan Darudesta, Suomen tämän vuoden euroviisuedustajasta.

Pieni sattumus, joka painuu yhdeltä unholaan, voi olla toiselle lähes elämää suurempi juttu. Tämän sai huomata Yleisradion pitkäaikainen toimittaja, suomalaisen konemusiikin pioneeri  Tapani Ripatti , kun hänen puhelimensa soi parikymmentä vuotta sitten.
 Ripatti juonsi 1990-luvun loppupuolella Ocsid-nimistä suosittua musiikkiohjelmaa ja eräänä päivänä posti toi toimittajalle C-kasetin. Sen oli lähettänyt nuori musiikintekijä, joka käytti nimeä Da Rude ja joka halusi Sandstorm-kappaleensa radiosoittoon.
 – Minulla ei ole muistikuvaa, millaisia tunnelmia se musiikki minussa herätti. Olin kuitenkin soittanut sen ja todennäköisesti kehunut ja antanut positiivista palautetta, kertoo Ripatti Radio Suomen Päivä -ohjelmassa.
 – Palaute oli todella tärkeää nuorille kundeille ja tytöille.
 Tapaus on mahdollisesti vuodelta 1996 tai 1997, koska Sandstorm julkaistiin vuonna 2000. Ripatti ei kappaleen julkaisunkaan jälkeen muistanut muutaman vuoden takaista C-kasettia. Myöhemmin 2000-luvulla  Darude  eli  Ville Virtanen  pyysi Tapani Ripatin mukaan Ylen radio-ohjelmaan, jossa muisteltiin muusikintekijöiden uran tärkeimpiä vaikuttajia.
 – Olin ihan, että mitä ihmettä, Ripatti nauraa.
 – Darude kertoi, että hän lähetti sen minulle Ocsidiin ja odotti kotona, että soitetaankohan se. Siihen aikaan ei ollut radiossa muuta dance-kamaa eikä varsinkaan yöaikaan.
 Eläkepäiviään viettävällä Ripatilla on yhä tallessa iso kasa radio-ohjelmaan lähetettyjä kasetteja, joita hän ei ole ehtinyt käydä läpi. Ehkä siellä jossakin on myös Da Ruden eli nykyisin Daruden alkuperäinen Sandstorm.
 Darude sekä näyttelijä-laulaja  Sebastian Rejman  edustavat Suomea Eurovision laulukilpailuissa, jotka järjestetään Israelissa toukokuun puolivälissä.
 Edustuskappale valitaan huomenna lauantaina  Uuden Musiikin Kilpailussa  kolmen kappaleen joukosta.
 Kuuntele Tapani Ripatin haastattelu Radio Suomen Päivä -ohjelmassa
 Lue myös:
 YleX:n kätköistä löytyi Daruden käsin kirjoitettu vanha viesti: Itken promoamisen vaikeutta

Tapani Ripatti vaikutti Daruden uraan – missä on alkuperäinen Sandstorm?


Summary: Uudesta teknologiasta kiinnostunut Vesala aikoo tuoda omille keikoilleen esimerkiksi lisättyä todellisuutta.

Utopiaa ja maagista todellisuutta.  Vesalan   Mul ei oo lapsuudensankarii  - musiikkivideolla  muusikko esittää maahan laskeutuvaa oliota ja herää vesialtaasta ihmettelemään ihmisten menoa. Videosta tulevat mieleen futuristiset elokuvat kuten  Fifth Element  ja  Matrix .
 Vesalan brändi on visuaalisesti nojaamassa entistä enemmän tulevaisuuteen. Sen toteuttamiseen sopii virtuaaliteknologia.
 Muusikko kertoo olevansa teknologiaorientoitunut jo pelkästään musiikkituotannon kautta. Hän ajattelee musiikkia myös visuaalisesti, joten hän pohtii, miten voisi hyödyntää teknologiaa esimerkiksi keikoillaan uudella tavalla.
 – Musanteko on itsellekin eskapistista hommaa. En usko, että kellään on mitään sitä vastaan, että se todellisuuspako muuttuu vähän aistillisemmaksi kokemukseksi.
 Mitä se voisi käytännössä olla? Palataan siihen myöhemmin.
 Yksi hahmotelma Vesalasta avatarina. Lopullinen versio voi näyttää aivan toisenlaiselta. Jaani Lampinen / Yle
 Hologrammeista virtuaalikeikkoihin
 Musiikkialalla eri puolilla maailmaa ollaan nyt erittäin kiinnostuneita virtuaaliateknologian mahdollisuuksista. Virtuaalitodellisuutta hyödynnetään jo urheilutapahtumissa ja isoissa liigoissa kuten NHL:ssä. Nyt samanlaisia kokemuksia halutaan lisätä musiikin kuluttamiseen ja erityisesti keikoille.
 Tähän mennessä edesmenneitä artisteja on nähty esiintymässä hologrammeina. Lavoilla on nähty esimerkiksi  Elvis  ja  Michael Jackson .  Animaatiobändi Gorillaz  on heittänyt omia keikkojaan hologrammeina.
 Virtuaaliteknologian kehittyessä keikkakokemuksiin halutaan lisätä uusia ulottuvuuksia. Niissä halutaan hyödyntää virtuaalitodellisuutta (VR), listättyä todellisuutta (AR) ja sekoitettua todellisuutta (XR).
 Aiemmin tänä vuonna DJ  Marsmello veti virtuaalisen keikan   Fortnite -pelin sisällä. Suosio yllätti täysin, sillä paikalla oli jopa kymmenen miljoonaa seuraajaa.
 Yksi uuden teknologian hyödyntämisen edelläkävijöistä on ollut jo pitkään islantilaisartisti  Björk . Hän on kokeillut musiikkikokemusten laajentamista eri alustoilla kuten kännykkäsovelluksilla.
 Björk on  videoillaan  myös avatar eli virtuaalinen hahmo. Häntä myös haastateltiin avatarina Lontoon näyttelynsä pressitilaisuudessa muutama vuosi sitten.
 Matka uuden teknologian maailmaan
 Vesala on musiikintekemisen ohessa tehnyt tutkimusmatkaa uuteen teknologiaan. Hän on esimerkiksi käynyt juttelemassa Aalto-yliopiston professorin kanssa siitä, mitä opiskelijat siellä juuri nyt kehittelevät.
 Matkan varelta on jäänyt mieleen monta mielenkiintoista asiaa.
 – On esimerkiksi seinä, joka reagoi kokijaan. Seinällä on valokuvia ja kun lähestyt sitä kynttilän kanssa, valokuva puhkeaa soimaan.
 Vesala on ollut mukana myös ääniteknologiademoissa, joissa on kokeiltu äänen lokalisointia.
 – Esiintymislavalla ääni siirtyy esiintyjän mukana. Ei ole enää yhtä pistettä, mistä ääni tulee, vaan se kulkee ja matkustaa ja sijaitsee pisteessä x.
 – On ollut hauska kartoittaa, mitä immersiivyys (kokemuksellisuus) teoksessa voi olla. Suomessa on tosi taitavaa ja lahjakasta porukkaa. Tämä on unelmamaa testailla kaikkea tällaista, Vesala sanoo. Mikko Koski/Yle
 Muusikkoa kiinnostaa se, miten ihmiset saadaan osallisiksi konserttielämykseen uuden teknologian avulla. Hän puhuu immersiivisyydestä eli kokemuksellisuudesta.
 Paula Vesala on mukana Kansallisoopperan projektissa, jossa haetaan immersiivistä teknologiaa hyödyntävää teosta. Kansainvälisellä kilpailulla haettava teos voidaan toteuttaa esimerkiksi kokemuksellisena tilainstallaationa, virtuaalitodellisuuspelinä tai interaktiivisena lyhytelokuvana.
 Teoksen säveltää  Esa-Pekka Salonen  ja Vesala toimii siinä dramaturgina. Festivaaleille ja kiertueille suunniteltu teos saa ensi-iltansa vuonna 2020.
 Vesalan mielestä virtuaaliteknologia auttaa jatkamaan musiikillista kokemusta. Toisinaan se voi jopa hämärtää todellisuuksien rajoja.
 – Syvimmillään mennään toiseen todellisuuteen ja tästä todellisuudesta ei jää enää mitään jäljelle. Siellä ei esiinny lihallinen artisti, vaan jokin hahmo.
 Avatar ja lisätty todellisuus
 Helsinkiläisen VR-teknologiayritys Zoanissa hahmotellaan Vesalalle uutta virtuaalista ulottuvuutta. Muusikosta on piirretty avatar, joka voi herätä eloon esimerkiksi kännykkäsovelluksessa.
 Kaikki on vielä kehittelyvaiheessa, mutta tähtäimessä on, että Vesalan kesän keikoilla ja viimeistään lokakuun Hartwall Arenan keikalla nähdään jotain uutta.
 Konserttiin tuleva katsoja voi esimerkiksi ladata sovelluksen kännykkäänsä ja sen kautta hän voi nähdä keikalla lisättyä todellisuutta.
 – Se voi olla lumisadetta, salamoita tai lisätanssijoita lavalla. Se voi olla avarauusaluksia tai kaupallisia viestejä, visioi kaupallisten yhteistöiden vastava  Ville Ahtiainen  Warner Musicilta.
 Artistin avatar voi puolestaan vaikka tavata sovelluksessa virtuaalisina hahmoina olevia fanejaan.
 Tulevaisuudessa suosikkiartistin voi saada jopa kotiinsa esiintymään.
 – Esimerkiksi Vesala voi tulla olohuoneeseen niin, että hän reagoi livetilanteessa jokaisen henkilön kautta, Ahtiainen kuvailee.
 Vesalan konsertteihin suunnitellun kännykkäsovelluksen avulla keikkalavalla voi nähdä lisättyä todellisuutta kuten vaikka lumisadetta, salamoita tai lisätanssijoita. Jaani Lampinen / Yle
 Vesala itse pitää artisteista, joiden arkinen persoona on häivytetty ja esiintyjä tuntuu enemmän fiktiiviseltä hahmolta. Esimerkiksi hän ei olisi koskaan halunnut tavata fanittamaansa  Maija Vilkkumaata , ettei musiikki mene pilalle.
 – En ole niin lihan ja veren ystävä kuin niiden haavemaailmojen.
 Muusikko painottaa, että hänen seikkailunsa virtuaalimaailmassa on vielä kesken. Hän haluaa vielä kartoittaa mahdollisuuksia ja osa visioista voi olla liian kalliita toteuttaa.
 Ja teknologiainnostuksen pyörteissä olennaisinta on kaiken ydin eli musiikki.
 – Sisältö ilman mitään lisättyä on se tärkein. Kun lähtee siitä ytimestä, siinä voidaan päästä joillekin hyville ulottuvuuksille.

Virtuaaliteknologia mullistaa musiikkikokemukset tulevaisuudessa – Vesala voi muuttua avatariksi ja tulla keikalle olohuoneeseen


Summary: Hävittäjän pitää ohjata kone tarkasti tankkikoneesta riippuvaan tankkausaukkoon.

Ilmavoimien Hornet-hävittäjien lentäjät harjoittelivat helmikuun lopulla ilmatankkausta yhdysvaltalaisten koneiden kanssa.
 Tänään perjantaina Ilmavoivat julkisti videon, josta näkee, miltä tankkaus näyttää Hornetin ohjaajan silmin.
 Tankkina toimi yhdysvaltalainen  Stratotanker-ilmatankkauskone .

Tältä näyttää ilmatankkaus Hornetin lentäjän silmin


Summary: Niinistö on osallistunut Arktiseen foorumiin kahdesti aiemminkin.

Suomen tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  osallistuu Pietarissa 9.–10.4. järjestettävään Arktiseen foorumiin. Niinistön osallistumisen vahvistaa tasavallan presidentin viestintäpäällikkö  Katri Makkonen .
 Niinistön osallistumisesta foorumiin uutisoi ensimmäisenä  The Barents Observer .
 Samaisen lähteen mukaan Niinistö toivoi alun perin Suomen isännöivän Arktista huippukokousta Lapissa, mutta matkustaakin nyt Pietariin. Arktinen foorumi päättää samalla myös Suomen arktisen neuvoston puheenjohtajuuskauden.
 Tärkeimmiksi kiireellisiksi kysymyksiksi Arktisessa foorumissa nousevat todennäköisesti ilmastonmuutoksen sekä mustan hiilen torjumisen strategiat.
 Niinistön lisäksi Arktiseen foorumiin osallistuvat muun muassa Norjan ulkoministeri  Ine Eriksen Søreide  sekä pääministeri  Erna Solberg .
 Vielä ei ole tietoa, tapaako Niinistö  Vladimir Putinin  kahden kesken Pietarissa Arktisen foorumin yhteydessä.

Presidentti Sauli Niinistö osallistuu Arktiseen foorumiin Pietarissa


Summary: Autoalan Tiedotuskeskus puolustaa kevytautot sallivaa lakimuutosta ja pitää liikenneopettajan väitteitä kevytautojen vaarallisuudesta nurinkurisina.

Tästä on kyse Autoala on vastannut kritiikkiin, jota asiantuntijat ovat esittäneet kevytautojen tulosta liikenteeseen. Liikenneopettajat ja poliisi ovat kritisoineet lakia, joka sallii 15-vuotiaalle mahdollisuuden ajaa kevytautoa mopoautokortilla ilman yhtäkään pakollista ajotuntia. Autoalan mielestä kevytautot ovat turvallisia useiden teknisten ominaisuuksiensa vuoksi
 Autoala puolustaa sinnikkäästi nopeusrajoitettuja henkilöautoja eli niin sanottuja kevytautoja, jotka tulevat Suomessa liikenteeseen marraskuun alussa 2019.
 Viime päivinä muun muassa  liikenneopettajat  ja  poliisi  ovat kritisoineet Ylen haastattelussa sitä, että 15-vuotiaat nuoret pääsevät uudenlaisen kevytauton rattiin ilman pakollisia ajotunteja. Heidän mielestään nuorten heikko ajokokemus on riski liikenneturvallisuudelle, sillä kevytauton ajo-oikeuteen riittää mopoautokortti.
 Autoalan Tiedotuskeskus on  julkaissut tiedotteen , jossa puolustetaan kevytautot sallivaa lakimuutosta. Autoalan mielestä laista julkisuudessa esitetyt uhkakuvat eivät perustu faktoihin.
 Tiedotteessa muistutetaan muun muassa, että eduskunta oli päätöksessään lähes yksimielinen ja että lainvalmistelussa kuultiin laajasti eri asiantuntijoita.
 Autoalan Tiedotuskeskus on autoalan suurimpien toimialajärjestöjen palvelu- ja informaatiokeskus.
 Tekniikka ehkäisee onnettomuuksia
 Kevytautoja on perusteltu niiden paremmalla turvallisuudella esimerkiksi mopoautoihin verrattuna. Kokenut liikennepoliisi  Ilkka Kantola  Länsi-Uudenmaan poliisilaitokselta sanoi kuitenkin Ylelle, että kevytautot voivat saada aikaan pahaa jälkeä esimerkiksi suojatiellä tapahtuvassa törmäyksessä.
 Autoalan Tiedotuskeskus muistuttaa, että onnettomuuksia voidaan välttää ja lieventää muun muassa kevytautojen ajonvakautusjärjestelmän, lukkiutumattomien jarrujen ja keulan muotojen avulla. Lisäksi turvallisuutta parantaa automaattinen hätäjarrutusjärjestelmä, joka on tulossa pakolliseksi varusteeksi uusiin autoihin.
 Kritiikkiin pakollisten ajotuntien puuttumisesta autoala vastaa, että käytännössä mopoautokortin suorittaminen edellyttää autokoulussa tai opetusluvalla ajettuja ajotunteja. Mopoautokorttitutkinnossa kuljettajaopetusta on neljä teoriatuntia, ja tutkintovaatimuksena on hyväksytyt suoritukset teoria- ja ajokokeesta.
 Kevytauto Kevytauton suurin sallittu omamassa saa olla 1 500 kiloa. Sähköauton maksimipaino on 1 800 kiloa. Henkilöauton muutos kevytautoksi edellyttää muutoskatsastusta. Kevytautoja verotetaan kuten henkilöautoja. Kevytauton maksiminopeus on 60 kilometriä tunnissa. Kevytautossa pitää käyttää mopoautoistakin tuttua hitaan ajoneuvon kolmiota.
 Liikenneopettaja: "15-vuotias saa kuvaannollisesti ladatun aseen"
 Kotkalainen liikenneopettaja  Niina Ukkonen   sanoi Ylen haastattelussa , että 15-vuotiaalla jo pelkästään kävellen ja pyöräillen liikkumalla kertynyt kokemus liikenteestä on vähäistä, koska ikää on vasta niin vähän. Vanhempien tulisi ukkosen mukaan ymmärtää, että kevytauto on tavallisen henkilöauton kokoinen kulkuneuvo, vaikka sen korkein sallittu nopeus onkin 60 kilometriä tunnissa.
 – Tärkeintä olisi, että vanhemmat ymmärtäisivät, että 15-vuotias saa tässä kuvaannollisesti ladatun aseen käteensä ilman kokemusta ja pakollista ajo-opetusta. Sillä saa tuolla liikenteessä todella pahaa jälkeä aikaan, sanoi liikenneopettaja Niina Ukkonen.
 Autotuojat ja -teollisuus ry on liikenneopettajan kanssa täysin toista mieltä.
 – Väite on nurinkurinen. Nuorelle ja kokemattomalle kuljettajalle kevytauto on ehdottomasti parannus nykytilaan, jossa haja-asutusalueiden ja pikkukaupunkien nuoriso taittaa matkansa mopolla, mopoautolla tai jopa maataloustraktorilla, toteaa tiedotteessa Autotuojat ja -teollisuus ry:n toimitusjohtaja  Tero Kallio .
 Kevytautolla tarkoitetaan kulkuneuvoa, jonka maksiminopeus on 60 kilometriä tunnissa ja maksimipaino 1 500 kiloa. Kevytautoksi muutettavan henkilöauton tulee olla ensirekisteröity vuonna 2015 tai sen jälkeen.
 Lue seuraavaksi:  Nuori pääsee kohta kevytauton rattiin ilman ajo-opetusta – asiantuntija lataa suorat sanat: "15-vuotias saa kuvaannollisesti ladatun aseen"

Autoala tyrmää poliisin ja liikenneopettajien väitteet uuden kevytauton vaarallisuudesta: "Uhkakuvat eivät perustu faktoihin"


Summary: Erottaminen otetaan asialistalle 20. maaliskuuta, jos sitä vaatii seitsemän EPP:n jäsenpuoluetta. Tarvittava joukko on jo miltei koossa.

Kokoomus ehdottaa virallisesti Unkarin valtapuolueen Fideszin sulkemista ulos Euroopan kansanpuolueesta EPP:stä, johon molemmat kuuluvat. Puheenjohtaja  Petteri Orpo  on lähettänyt EPP:n johdolle kirjeen asiasta.
 Kokoomuksen mielestä pääministeri  Viktor Orbánin  Fidesz on mennyt liian pitkälle ja rikkoo EPP:n arvoja vastaan.
 Fidesz on viime viikkoina ollut esillä julistekampanjansa takia. Kampanja syyttää EU:ta ja komission puheenjohtajaa  Jean-Claude Junckeria  esimerkiksi maahanmuuton edistämisestä. Unkaria vastaan on myös aloitettu menettely oikeusvaltioperiaatteen rikkomisen takia.
 Kokoomuksen kolme europarlamentaarikkoa istuvat samassa EPP-ryhmässä Fideszin 11 euroedustajan kanssa.
 Kokoomus on jo kuudes EPP-puolue, joka on eilisen jälkeen ehdottanut muodollisesti Fideszin erottamista tai hyllyttämistä. Jos myös Ruotsin kokoomuspuolue toteuttaa aikeensa kirjelmöidä asiasta EPP:lle, koossa on riittävä määrä puolueita ja asia täytyy ottaa pöydälle EPP:n puoluevaltuustossa Brysselissä 20. maaliskuuta.
 Asialistalle ottaminen vaatii seitsemän puolueen tuen viidestä eri maasta. Ensimmäisenä ehtivät Belgian konservatiivipuolueet CD&V ja CdH sekä Junckerin oma puolue, Luxemburgin CSV. Fideszin erottamista ehdottavat myös Portugalin CDS ja Alankomaiden CDA.
 Fideszin asemasta on keskusteltu EPP:ssä ennenkin, mutta erottaminen ei ole aiemmin päätynyt puoluevaltuuston pöydälle.
 Lue myös:
 Analyysi: Unkarin Orbánin puolueen lähtölaskenta kokoomuksen EU-viiteryhmästä palvelee molempien etuja

Kokoomus ehdottaa Unkarin Orbánin puolueen erottamista Euroopan kansanpuolueesta


Summary: Kansanedustaja Ari Jalonen (ex-ps., ex-sin.) jättää Sinisen tulevaisuuden puolueena, lähtee vaaleihin kokoomuksen sitoutumattomana ehdokkaana ja lupaa valituksi tultuaan liittyä sekä kokoomuksen että sinisten eduskuntaryhmään.

Tästä on kyse Kansanedustaja Ari Jalonen eroaa sinisistä ja lähtee kokoomuksen listalla eduskuntavaaleihin sitoutumattomana. Tämän vaalikauden Jalonen jatkaa sinisessä eduskuntaryhmässä, ensi vaalikaudella hän on luvannut olla jäsenenä sekä kokoomuksen että sinisten ryhmissä. Eduskuntatutkimuksen keskuksen johtaja Markku Jokisipilä pitää Jalosen toimintaa hyvin erikoisena.
 Eduskuntatutkimuksen keskuksen johtajan  Markku Jokisipilän  mukaan Sinisen tulevaisuuden kansanedustajan  Ari Jalosen   torstainen ilmoitus  siirtymisestä kokoomuksen sitoutumattomaksi ehdokkaaksi eduskuntavaaleissa on eräs omituisimmista Suomen poliittisessa historiassa.
 Jalonen kertoo jatkavansa tämän vaalikauden loppuun sinisten eduskuntaryhmässä mutta eroavansa puolueesta. Sinisissä on hyväksytty erikoinen järjestely.
 Jos Jalonen tulee valituksi eduskuntaan, hän siirtyy kokoomuksen eduskuntaryhmään – ja sitten omien sanojensa mukaan lopulta takaisin sinisiin, kun kokoomuksen puheenjohtajan  Petteri Orpon  valinta pääministeriksi on varmistettu.
 –En voi sanoa varmaksi, että vastaavaa ei olisi koskaan tapahtunut, mutta menettely on hyvin poikkeuksellinen. Ilkeämielisesti tulkiten Jalonen tekee loikan ja suunnittelee uutta loikkaa. Yleensä ei ole edustajan intresseissä pohtia tällaisia asioita julkisuudessa etukäteen, Jokisipilä kummastelee.
 Jokisipilä myös hämmästelee Jalosen väitettä, että kyse ei olisi loikkauksesta. Hän ei osaa arvioida, mistä muusta voisi olla kyse, kun edustaja tekee tällaisia siirtymiä puolueiden välillä.
 Mitä käy, jos Jalonen valitaan?
 Markku Jokisipilä arvioi, että myös muille puolueille Jalosen ja kokoomuksen suhde herättäisi varmasti pohdintaa, jos porilainen tulisi valituksi eduskuntaan.
 Tutkija Markku Jokisipilä. Carolus Manninen / Yle
 Perinteisesti hallituksen muodostajaksi on valittu suurimman eduskuntaryhmän vaaleissa saaneen puolueen puheenjohtaja, mutta jos kokoomus olisi suurin yhdellä paikalla Jalosen ansiosta, muut puolueet eivät välttämättä tunnustaisi kokoomuksen asemaa.
 – Saattaa olla, että Jalosen viittaama siirtymä kokoomuksesta sinisiin tarkoittaisi, että hän siirtyisi hallituksen riveistä oppositioon. Tämä voisi heiluttaa tasapainoa eduskunnassa. Sinisten eduskuntaryhmän syntyminen on ylipäätään nykyisten kannatuslukemien valossa epävarmaa, ja lähes varmaa on, että he eivät ole realistinen kandidaatti hallitukseen, Jokisipilä sanoo.
 "Sinisten ympärillä paljon negatiivista"
 Eduskuntatutkimuksen keskuksen johtaja Markku Jokisipilä arvioi, että muidenkin sinisten kansanedustajien mielessä voi herätä ajatus lähteä jonkin muun puolueen riveissä vaaleihin.
 – En hämmästyisi, jos joku sinisistä tekisi vastaavan tempun lähipäivinä.
 Jokisipilä arvioi, että Ari Jalosen ja kokoomuksen vaaliliitto ei tuo positiivista myöskään kokoomukselle, joka on Satakunnasta vaaliliitossa myös  RKP:n kanssa .
 – Sinisten ympärillä on käyty paljon negatiivista keskustelua perussuomalaisten hajoamisesta lähtien. Kokoomus tavoittelee Jalosen mukaan ottamisella asemiensa parantamista Satakunnassa, joka on pieni vaalipiiri kahdeksalla kansanedustajallaan, Jokisipilä sanoo.
 Jokisipilä arvioi, että Ari Jalosen siirtyminen kokoomuksen sitoutumattomaksi ehdokkaaksi ja tämän lupaama siirtymä eduskuntaryhmästä toiseen kertoo poliittisen kulttuurin muutoksesta. Aiemmin vastaavia ilmiöitä ei ole nähty.
 Kansanedustajuus kovan työn takana
 Spekulaatio Ari Jalosen asemasta huhtikuussa valittavassa eduskunnassa saattaa jäädä akateemiseksi teoretisoinniksi, sillä kokoomuksen listalla on useita kovia nimiä.
 Kokoomuksessa luotetaan siihen, että Jalonen jää puolueen omien,  jäsenkirjan omistavien ehdokkaiden  taakse.  Viime eduskuntavaaleissa  perussuomalaisia tuolloin edustanut Jalonen sai vielä 5 753 ääntä, mutta jo kuntavaaleissa vuonna 2017 hänen äänimääränsä  romahti  aiemmasta.
 Vasta tämän jälkeen perussuomalaisten  hajoaminen  vei Jalosen hänen poliittisen oppi-isänsä Timo Soinin vanavedessä sinisiin. Nähtäväksi jää, minkä puolueen riveissä hänen taipaleensa eduskunnassa päättyy.

Tutkija kummastelee kansanedustaja Jalosen hoipertelua puolueiden välillä: "En muista vastaavaa Suomen historiasta"