Summary: Esimerkiksi musiikin mukana laulaminen auttaa pysymään virkkuna. Samalla se voi syödä tarkkaavaisuutta.

Liikenneturvallisuuden ammattilaiset arvioivat, että helpot ajo-olosuhteet voivat saada kuljettajan keskittymisen herpaantumaan. Myös Ylen kysyessä  vaikuttavatko olosuhteet omaan keskittymiseen,  75 prosenttia vastasi kyllä. Runsaat 300 kuljettajaa vastasi.
 Autoilijat saivat kertoa omin sanoin, millaisissa oloissa keskittyminen herpaantuu, jos niin käy. Eniten mainintoja saivat suorat tieosuudet. Myös tien tuttuus vaikuttaa, lisäksi keskittyminen kärsii tieosuuksilla, joita vastaajat kuvailivat tylsiksi ja helpoiksi.
 Tylsä suora tie, jolla on olosuhteisiin nähden liian alhainen nopeusrajoitus
 Heikoissa olosuhteissa on tarkkaavaisempi
 Jos olosuhteet ovat hyvät, voi keskittyminen mennä hetkeksi esim. maisemiin tai omiin ajatuksiin
 Suunnittelija  Jyrki Kaistinen  Liikenneturvasta ei ole yllättynyt. Onnettomuuksista suurin osa tapahtuu kesällä ja hyvissä ajo-oloissa, joten keskittymisen puutteen voi ainakin arvioida olevan osatekijä, vaikka sen tutkiminen onkin vaikeaa.
 Tierakentamisen tavoitteena on tehdä helppoja teitä, mutta kääntöpuolena voi olla kuljettajan ajautuminen puolihorrokseen.
 Vastakkaisten suuntien erottaminen toisistaan keskikaiteella esimerkiksi moottoriteillä on osoittautunut tehokkaaksi turvatekijäksi. Sen sijaan tutkimustietoa on niukasti siitä, miten tavallisten kaksikaistaisten teiden profiilit vaikuttavat onnettomuuksiin.
 Mitä tapahtuu, kun "autopilotilla" toimivalle kuskille tulee yllätystilanne?
 Kyselyyn vastanneet vahvistivat, että herpaantuminen saa ajatukset harhailemaan muualle kuin liikenteeseen. Ajonopeus voi seilata: osalla kaasujalka painuu, ja esimerkiksi kameratolppien kohdalla tulee tehtyä hätäisiä äkkijarrutuksia.
 Vauhtisokeus voi yllättää, voi myös ajaa ohi risteyksen mistä oli tarkoitus kääntyä
 Muita yleisiä seurauksia ovat arviointivirheet ja reaktioiden hidastuminen. Ajatuksiin vaipuminen voi saada myös kuljettajan toimimaan kuin autopilotilla.
 Saatan yhtäkkiä havahtua, että edellä ajanut auto on kadonnut. Ei mielikuvaa, mihin. Kääntyi? Milloin ja minne?
 Havahtuu ja huomaa ajaneensa "jo näin pitkän matkan".
 Yhtäkkiä huomaa, ettei muista ajaneensa jonkun tietyn kohdan ohi. Kymmeniä kilometrejä saaattaa olla "hukassa".
 Niin sanotussa highway hypnosis -tilassa ihminen voi ajaa täysin poissaolevanakin. Kuljettaja voi esimerkiksi onnistua pitämään auton kaistalla pelkän perifeerisen näön pohjalta.
 – Toiminnot voivat automatisoitua. Ongelma on siinä, että jos tapahtuukin jotain poikkeuksellista, reaktiot voivat olla hitaammat. Siksi pitäisi olla valppaana, tiivistää Jyrki Kaistinen.
 Tommi Parkkinen / Yle
 Keskittymistä herpaannuttavista tekijöistä paljon mainintoja saivat myös alhaiset ajonopeudet. Liian hitaaksi koettu köröttely vie terän monelta kuljettajalta. Saman tekevät hyvä keli ja liian hyvä tie.
 Pitkän ajomatkan tai -ajan mainitsi vain kourallinen. Monessa vastauksessa yhdistyi useampi tekijä.
 Pitkä leveä suora tie ja alhainen nopeusrajoitus
 Hyvä tie hyvälllä kelillä yhdistettynä liian alhaisiin nopeusrajoituksiin
 Suunnittelija Jyrki Kaistinen Liikenneturvasta puolustaa alhaisia nopeuksia sillä, että niissä ehtii reagoida ajoissa. Hän uskoo, ettei nopeuden nousun vaikutusta ikäviin seurauksiin oikein ymmärretä. 100 kilometrin tuntivauhti vastaa kiihtyvyytenä kiinteään törmättäessä samaa kuin putoaisi 12-kerroksisen talon katolta. 50:n vauhdissa kerroksia on vain kolme.
 Vireystilan ylläpitoon esimerkiksi laulaminen auttaa, mutta tarkkaavaisuuteen se voi vaikuttaa huonosti. On vaikea sanoa, missä optimikohta on  Jyrki Kaistinen, Liikenneturva
 Kun olosuhteet eivät tarjoa riittävästi haasteita, moni turvautuu tuttuihin keinoihin: taukoihin, kahviin ja musiikin kuunteluun. Ne mainitaan useimmin keinoina pirteänä pysymiseen.
 Osa tunnustaa nostavansa nopeutta, jos keskittyminen kärsii. Jos taas terävyys uhkaa puuduttaa fyysisestikin, auton lämpötila säädetään viileämmäksi.
 Musiikin tai äänikirjojen kuuntelu tai muut virikkeet ovat kaksipiippuinen apu keskittymiseen. Liikenneturvan Kaistinen muistuttaa, että aivotutkimuksen mukaan ihminen ei juuri multitaskaa, vaan siirtää huomiota nopeasti asiasta toiseen. Psykologian näkökulmasta taas kaikki päätehtävän rinnalle tulevat muut toimet heikentävät päätehtävän suoritusta.
 – Vireystilan ylläpitoon esimerkiksi laulaminen auttaa, mutta tarkkaavaisuuteen se voi vaikuttaa huonosti. On vaikea sanoa, missä optimikohta on. Joka tapauksessa pitäisi keskittyä ajamiseen.
 Tauottaminen on siis hyvä tapa pitää itsensä virkkuna, samoin kahvin juonti tai vaikkapa sisälämpötilalla pelaaminen.
 Jyrki Kaistisen mukaan kiinnostava tutkimuksen kohde olisi se, kuinka nopeasti ihminen saa tilanteen tarvittaessa hallintaansa – ja kuinka paljon reaktioaika vaihtelee sen mukaan, onko kuljettaja uponnut ajatuksiinsa, keskusteluun vai johonkin muuhun.
 Kaistinen sanoo myös, että itsensä skarppina pitämisen keinojakin kannattaa vaihdella. Radion kuuntelustakin tulee monotoninen kokemus, kun se jatkuu tarpeeksi pitkään.
 Moni keskittyy päättämällä, ja se onkin oikeaa ennakointia
 Jotkut kyselyyn vastanneista pitävät itsensä valppaina visualisoimalla mielessään onnettomuuksia tai uhkatilanteita.
 Kuvittelen poron tai jäniksen pomppaavan eteen
 Eihän se auta kuin yrittää skarpata, miettiä mitä tekisi jos vaikka hirvi tulisi eteen ja valmistautua toimimaan
 Huomattavan monet toteavat silti, että keskittyneenä pysyy, kun keskittyy.
 Keskityn tietoisesti ajamiseen
 Keskityn olennaiseen eli ajamiseen. Ei siihen paljon vaadita
 Kaistinen liputtaa päättäväisyyden puolesta. Hän näkee, että ennakointi on liikenteessä pärjäämisen täsmälääke. Päättäminen taas on ennakointia, joka virittää kuljettajan oikeaan mielentilaan, keskittymiseen. Sekään ei silti pysy yllä, jos ei itseään muistuttele säännöllisin väliajoin siitä, mitä on tekemässä.
 Oletko joutunut vaaratilanteeseen, kun keskittyminen kärsii? Voit keskustella aiheesta kello 22:een saakka.

Suora tie saa monen kuskin keskittymisen lopahtamaan – "Yhtäkkiä huomaa, ettei muista ajaneensa tietyn kohdan ohi"


Summary: Porin Yyteriin kaavaillaan isoa hotellia ja loma-asuntoaluetta lähelle hiekkadyynejä ja uimarantaa.

Tästä on kyse Porin Yyteriin kaavoitetaan uutta suurhotellia. Hotelli nousisi metsäyhtiö UPM:n maille. UPM on jo käynyt rakentamisesta neuvotteluja.
 Porin Yyteriin metsäyhtiö UPM:n maille kaavoitettava suuri hotelli- ja matkailualue on UPM:n mukaan tuonut yhteydenottoja mahdollisilta investoijilta.
 Kuuluisien Yyterin santojen eteläosan läheisellä metsäalueelle voisi kaavaehdotuksen pohjalta nousta kuusikerroksinen kylpylähotelli, vesiallas ja jopa 175 loma- ja matkailupalvelurakennusta.
 – Hanke on herättänyt paljon kiinnostusta. On tullut kyselyjä, ja olemme käyneet alustavia neuvotteluja, UPM:n maankäyttöpäällikkö  Lauri Huttunen  sanoo.
 Yhtiö ei kommentoi, onko investointihalukkuutta ollut Suomen rajojen ulko- vai sisäpuolelta.
 Suurhotelli ja tekojärvi
 Uusi Yyterin kylpylähotelli voisi laajuudeltaan olla suurempi kuin esimerkiksi Naantalin kylpylä. Hotellirakennusten rakennusoikeus olisi 32 000 kerrosneliömetriä.
 Hotellin lähelle kaivettava vesiallas täytettäisiin luonnonvedellä. Allas olisi pituudeltaan 520 metriä ja leveydeltään keskimäärin 120 metriä. Sen suurin syvyys olisi kolme metriä ja se sijaitsisi puolen kilometrin päässä meren rannasta. Altaan keskellä sijaitsisi saari.
 Altaalle on tarkoitus keskittää matkailu- ja virkistyspalveluita.
 Suojelualue laajenisi
 Porin Yyterissä sijaitsee jo tällä hetkellä yksi  kylpylähotelli , joka on rakennettu 1970-luvun puolivälissä.
 Kaavamuutoksessa halutaan ottaa huomioon myös Yyterin merkittävät luontoarvot. Siinä muun muassa muutettaisiin Yyterin rantavyöhykettä luonnonsuojelualueeksi. Luonnonsuojelualueen koko olisi 33 hehtaaria.

UPM: Yyterin uudesta suurhotellista käyty jo neuvotteluja


Summary: Venezuelan avustuskuljetusten kannalta edessä on jännittävä viikonloppu – ottaako armeija yhteen vapaaehtoisten kanssa?

Venezuelan ja Kolumbian rajalla sijaitsevaan Cúcutan kaupunkiin johtava silta on nykyään kovassa käytössä.
 Päivittäin sillan ylittää jopa 40 000 venezuelalaista, jotka hakevat apua Kolumbian puolelta arkisiin tarpeisiinsa. Ruokaa, lääkkeitä, tarvikkeita.
 Venezuelalainen  Darcy Suarez  sanoi tulleensa rokottamaan poikansa. Toinen venezuelalaismies kuvaa Reutersille maansa tilannetta toivottomaksi:
 – Taistelen selviytyäkseni, koska mitään ei ole enää jäljellä, sanoi  Nelson Javier .
 Poliisit partioivat Venezuelan ja Kolumbian rajalla. EPA
 Jos ruokaa tai lääkkeitä kotimaassa olisikin, niihin on harvalla varaa. Hyperinflaatio pyörii miljoonassa prosentissa, ja maan valuutta on lähes arvoton.
 Jotkut turvautuvat naapurimaahan vain tilapäisesti, toiset ovat lähteneet pysyvästi. Peruun, Panamaan, Ecuadoriin, Yhdyvaltoihin, Espanjaan, Brasiliaan, Chileen, Argentiinaan ja Panamaan on lähtenyt lähes kaksi miljoonaa venezuelalaista.
 Eniten venezuelalaisia maahantulijoita on ollut Kolumbiassa. Kolumbian presidentin mukaan maa on ottanut vastaan parin viime vuoden aikana jopa  1,2 miljoonaa Venezuelasta  lähtenyttä.
 Kolumbian presidentti: Diktatuurin syy
 – Totta kai se on haaste terveydenhuollollemme, koululaitoksellemme ja turvallisuudelle. Mutta tämä on kiitos siitä, kun kolumbialaiset etsivät toivoa Venezuelasta ja meidät otettiin avosylin vastaan 50-60 vuotta sitten, sanoi presidentti  Ivan Duque  Eurovisionin välittämässä haastattelussa.
 Kolumbian presidentti pitää Venezuelan kurjaa tilannetta diktatuurin syynä. EPA
 Joidenkin mielestä avustustoiminnan varjolla muut maat, kuten Kolumbia saavat hyvän tekosyyn sekaantua Venezuelan sisäisiin asioihin. Kolumbian presidentti kiisti asian jyrkästi.
 – Emme sekaannu itsenäisten valtioiden asioihin. Kun kuulet naapurisi käyttävän hyväkseen vaimoaan ja lapsiaan, oletko vain kuin mitään ei olisi tapahtunut vai yritätkö olla osa ratkaisua, presidentti Ivan Duque kysyi.
 Venezuelassa on maailman suurimmat öljyvarat, mutta talous on kuralla ja kansa kärsii. Voisiko surkea taloustilanne johtua sittenkin talouspakotteista, joita esimerkiksi Yhdysvallat on asettanut?
 – Ei. Venezuelan on tuhonnut vain ja ainoastaan diktatuurin tekemät väärät valinnat, Duque sanoi.
 Rajat kiinni
 Useat maat ovat olleet valmiit auttamaan Venezuelaa. Esimerkiksi Yhdysvallat on lähettänyt humanitaarista apua, joka odottaa tällä hetkellä maahanpääsyä juuri Cúcutassa.
 Avustusrekat odottavat pääsyä maahan myös Brasilian vastaisella rajalla.
 Avustuspaketit odottavat Venezuelaan pääsyä Cúcutan rajakaupungissa Kolumbiassa. EPA
 Mutta Venezuelan presidentti  Nicolás Maduro  on jatkuvasti kiistänyt maansa olevan minkäänlaisessa kriisissä.
 Avustusyrityksiä hän on pitänyt provokaationa, minkä seurauksena Brasilian raja on pistetty kiinni ja rajan sulkeminen Kolumbian kanssa on vakavassa harkinnassa. Raja Venezuelan edustalla sijaitsevalle Curaçaolle on myös suljettu.
 Venezuelan presidentti. EPA
 Maduro kutsuu tilannetta Yhdysvaltain johtamaksi näytökseksi.
 Toisaalta, vaikka Maduro on kiistänyt humanitaarisen kriisin, hän ilmoitti aiemmin tällä viikolla, että Venezuelan liittolaiselta, Venäjältä, on kuitenkin  saapumassa maahan 300 tonnin avustuserä .
 Perjantaina jättikonsertti Venezuelan hyväksi
 Perjantaina Kolumbian puolella pidetään hyväntekeväisyyskonsertti "Venezuelan Live Aid", jolla kerätään rahaa Venezuelalle.
 Jopa 250 000 ihmistä odotetaan saapuvan konserttiin.
 Vain kolmen sadan metrin päässä konserttipaikasta nousee Venezuelan puolelle lava. Siellä Venezuelan hallinto on ilmoittanut pitävänsä oman tilaisuutensa.
 Myös Maduron hallinto puuhaa omaa kilpailevaa tilaisuutta 300 metrin päässä hyväntekeväisyyskonsertista. EPA
 Presidentiksi julistautunut parlamentin puhemies  Juan Guaidó  ei kuitenkaan ole lannistunut. Guidó on antanut armeijalle aikaa kääntyä hänen puolelleen lauantaihin mennessä. Sen jälkeen apu aiotaan tuoda maahan kävi miten kävi.
 Avun toimittamiseen on hänen mukaansa osallistumassa jopa 600 000 ihmistä.
 Maduroa tukee kuitenkin edelleen armeija, eikä kukaan tiedä, mitä tapahtuu, jos avustuskuljetuksia yritetään tuoda maahan väkisin.

Venezuelan "Live Aid" jättikonserttiin odotetaan 250 000 ihmistä – Avustuskuljetukset aiotaan tuoda rajan yli 600 000 vapaaehtoisen voimin


Summary: Kuuluisa tutkija löysi "mehiläisten Godzillan" 1800-luvulla Malaijien saaristosta. Sitten se katosi 120 vuodeksi, havaittiin – ja katosi taas.

Alfred Russel Wallace  ei tiettävästi ollut löydöstään erityisen vaikuttunut.
 Hän oli tonkinut Malajien saaristoa jo viitisen vuotta ja tehnyt viidakoista  löydöksen toisensa perään .
 Kuuluisa tutkija seikkaili saaristossa vuodet 1854–1862 ja keräsi tuona aikana "vaatimattomat" 125 660 näytettä. Kerätyistä lajeista tuhat oli sellaisia, joista tiede ei ollut tuolloin kuullutkaan.
 Kun 1850-luvun lopulla silmiin osui taas yksi naarasmehiläinen, se ei ilmeisesti muuttanut Wallacen maailmaa. Wallace kirjasi löydöksen vuonna 1869 julkaistuun kirjaansa yksikertaisin sanoin.
 – Suuri ampiaisen kaltainen hyönteinen, suunnattomat leuat kuin kampasarvisella.
 Oikeasti löytö oli melkoinen: maailman suurin mehiläinen. Mittaa sillä on noin 39 milimetriä.
 Naaraan siipienväli on 63 millimetriä, pää 13 millimetriä ja leuat tässä mittakaavaluokassa jättimäiset. Urosmehiläiset ovat kooltaan vaatimattomampia, vain 23-millisiä.
 Tavallinen tarhamehiläiskuningatar on kooltaan noin 16–20 millimetriä.
 Jättiläismehiläinen sai myöhemmin virallisen nimen  Megachile pluto.  Englanniksi mehiläistä kutsutaan löytäjänsä mukaan Wallacen jättiläismehiläiseksi, Wallace Giant Beeksi.
 Kunnes tapaamme jälleen
 Mutta. Kun Wallace oli löytänyt jättiläismehiläisensä, se katosi tutkijoilta noin 120 vuodeksi.
 Seuraava laajemmin tunnettu havainto lajista saatiin vuonna 1981, kun biologi  Adam Messer  löysi kuusi pesää Bacanin saarelta Indonesiasta.
 Ja sitten laji katosi taas, tällä kertaa lähes 40 vuodeksi.
 Sen pelättiin jo kuolleen sukupuuttoon, kunnes yhdysvaltalais-australialainen tutkijaryhmä löysi yhden lajin edustajan Pohjois-Molukkien saarilta Indonesiasta tammikuussa. Se eleli termiittipesän sisällä puussa.
 Viisi päivää kuumassa viidakossa etsintöjä tehnyt tutkimusryhmä oli haltioissaan.
 – Oli aivan uskomatonta nähdä luonnossa, miten kaunis ja suuri laji on ja kuulla, miten jättimäiset siivet rummuttivat sen lentäessä pääni ohi, hehkutti valokuvaaja  Clay Bolt   Guardianissa .
 Australialaistutkija  Simon Robson  kertoi, että ryhmä olisi halunnut tulla pistetyksi. Hän uskoo jättiläismehiläisen pystyvän pistämään, mutta kukaan ei uskaltanut kokeilla asiaa.
 – Olimme kaikki innokkaita tulemaan pistetyksi nähdäksemme, kuinka pahalta se tuntuu. Mutta koska löysimme vain yhden, kohtelimme sitä erittäin varoen, Robson selitti  New York Timesille .
 Päätyykö löytö tulonlähteeksi?
 Laji herätti keskustelua ja huomiota julkisuudessa viime vuonna, kun nettihuutokauppaan tuli myyntiin jättiläismehiläinen. Se meni lopulta kaupaksi 9 000 dollarilla (noin 8 000 eurolla).
 Tämä herätti huolta siitä, mitä  houkutteleva rahantekomahdollisuus  saattaa tehdä erittäin uhanalaiselle lajille. Sen kauppaa ei tällä hetkellä ole kielletty.
 Uusin havainto lisää entisestään huolta lajin päätymisestä rahantekovälineeksi. Toisaalta löydön julkistaminen myös tuo lajille ja sen elinolosuhteille huomiota. Indonesiassa metsät ovat kadonneet kovaa tahtia.
 Varmuuden vuoksi tuoreimmat tukimusmatkailijat eivät kerro, millä saarella he tarkalleen ottaen löytönsä tekivät.
 Vene syttyi tuleen
 Lajien löytäminen ei ole ehkä nykyisin helppoa, mutta vielä hankalampaa se oli sivumennen sanottuna menneillä vuosisadoilla.
 Wallace seikkaili ennen Indonesian-matkaansa Amazonjoella. Paluumatkalla Wallacea kuljettanut vene syttyi tuleen ja upposi, melkein koko kerätty näytekokoelma ja muistiinpanot mukanaan. Wallace seuralaisineen pelastettiin kymmenen päivää myöhemmin surkeilta lautoilta.
 Wallace on sama mies, joka kehitteli muuatta luonnonvalintateoriaa yhtä aikaa erään  Charles Darwinin  kanssa.
 Lue myös:
 Australian hallitus vahvisti: Ilmastonmuutos on tuhonnut tiettävästi ensimmäisen nisäkäslajin
 Galápagossaarilta löydettiin kilpikonnalaji, jonka luultiin kuolleen yli 100 vuotta sitten sukupuuttoon

Katoileva jättimehiläinen hukkui ensin 120 vuodeksi, sitten 38 vuodeksi – löytyi puusta Indonesiassa


Summary: Tulvaongelmaa voitaisiin taltuttaa esimerkiksi parjatulla hulevesimaksulla. Hurjin ajatus on kääntää joen virtaamaa.

Vanhassa suomalaisessa laulussa haaveillaan kodin rakentamisesta kalliolle kukkulalle. Se onkin viisasta ilmastonmuutoksen edetessä.
 Kun rankkasateet ja myrskyt yleistyvät, joen- tai merenrantaan rakennetut keskustat ovat hukassa vesien kanssa. Kun voimakas tuuli nostaa merenpintaa ja vettä sataa runsaasti, tulvavesi täyttää hulevesiviemärit pahimmassa tapauksessa molemmista päistä.
 Turku on selvittänyt riskit
 Turun kaupunki on tehnyt suunnitelmia, miten olla  hiilineutraali kaupunki vuoteen 2029 mennessä . Tämän lisäksi kaupunki on tehnyt riskiarvion siitä, mitä ongelmia ilmastonmuutos tuo ja miten uuteen aikaan voisi varautua.
 Kehittämispäällikkö  Risto Veivo  pitää tärkeänä, että pahenevien tulvien taltuttamiseksi tehdään töitä. Tärkeää olisi Veivon mukaan viivyttää sadeveden kulkua ja mahdollistaa sen imeytymistä maaperään.
 Kaupungilla on kaavoitusmonopoli ja sitä kautta voidaan vaatia viherkattojen rakentamista kerrostalojen katoille. Viherkatto imee mainiosti vettä. Samalla se jäähdyttää taloa kesähelteellä. Veivo uskoo vedenkulkua hidastavien järjestelmien tulevan Turun kaupunkimaisemaan jo pian.
 – Jos uusia kohteita rakennetaan niin, että sinne tehdään viheralueita, vettä pidättäviä alueita ja säästetään puustoa, on sillä välitön vaikutus tontin kykyyn sitoa vettä. Sen lisäksi sillä on myös ekologinen hyöty, viihtyisyyshyöty ja viilentävä vaikutus, Risto Veivo luettelee.
 Kehittämispäällikkö Risto Veivo tekee Turun kaupungissa työtä ilmastonmuutoksen torjunnassa ja uuteen aikaan sopeutumisessa. Yle / Lassi Lähteenmäki
 Myös Porissa ilmastonmuutos on huomioitava tarkasti, sillä Pori on yksi Suomen tulvaherkimmistä kaupungeista. Asiaan on toki myös reagoitu, sillä Porin nykyiseen tulvasuojeluun on sijoitettu lähes 10 miljoonaa euroa.
 – Kyllä ilmastonmuutos otetaan huomioon aina, kun tulvasuojeluratkaisuja mietitään, sanoo Porin tulvasuojeluhankkeista vastaava projektipäällikkö  Pekka Vuola .
 Vuolan mukaan varautuminen ilmastomuutokseen ja normaali tulvasuojelu kulkevat pitkälle siis käsi kädessä.
 Hulevesimaksulle uusi rooli
 Hulevesimaksu on Turussa  uusi juttu  ja monet omakotiasukkaat ovat manailleet sen maksamista. Kehittämispäällikkö Risto Veivon mukaan hulevesimaksun voisi valjastaa omakotitonttien viherryttämiseen.
 – Berliinissä on hulevesimaksuja porrastettu sen mukaan, mikä on tontin kyky sitoa vettä, Veivo sanoo.
 Isompi kysymys on kosteikkojen rakentaminen. Näitä on tulossa ainakin Turun linnan läheisyyteen Kirstilänpuiston uuteen asuinalueeseen.
 Ilmastonmuutos heijastuu myös puistojen hoitoon Turussa. Uusien puutuholaisten ennustetaan saapuvan Turkuun, kun ilmastonmuutos tekee talvet leudommiksi.
 Jatkossa puistoihin on tulossa useampia puu- ja pensaslajeja. Yksilajiset alueet ja rivistöt ovat jäämässä historiaan.
 Kokemusta löytyy
 Satakunnassa on vuosien saatossa nähty monia erilaisia tulvia. Ehkä kuuluisin niistä on niin sanottu kekkostulva 1970-luvulla, mutta se ei suinkaan ole ainoa.
 Carolus Manninen / Yle
 Vesi on tulvinut milloin pelloilla, milloin kaupunkien keskustoissa. Viimeksi tulva koettiin Raumalla, kun  rankkasade tukki viemärit viime vuoden heinäkuussa . Porissa muistetaan hyvin elokuu vuonna 2007, jolloin kaupunkiin satoi muutamassa tunnissa noin 13 senttimetriä vettä.
 – Sen jälkeen hulevesikuivatukseen liittyvää kapasiteettia on nostettu noin puolitoista kertaiseksi, kertoo projektipäällikkö Pekka Vuola Porista.
 Mitkään viemärit eivät riitä
 Pekka Vuolan mukaan hulevesitulviin on kuitenkin pakko sopeutua ainakin kaupunkien keskustoissa. Vuola sanoo, että minkään kaupungin viemäriverkko ei voi riittää kaikkien hulevesien keräämiseen.
 – Isot valtaojat ovat paljon parempia kuin putkessa oleva viemäri, Vuola sanoo.
 Kaupunkien keskustoihin sade- ja hulevesiä kerääviä ojia on kuitenkin vaikea rakentaa. Taajamien ulkopuolella sellaisia voidaan kuitenkin rakentaa. Porissa asia pyritään huomioimaan jo uusien asuinalueiden kaavoitusvaiheessa.
 Joen virtaamaa muutetaan
 Satakunnassa suunnittelupöydällä on muun muassa Kokemäenjokeen liittyviä ratkaisuja. Yksi tärkeimmistä suunnitelmista on  Säpilänniemen oikaisu  Kokemäellä. Tästä asiasta on ollut lupaprosessi käynnissä jo vuosia.
 Porissa suunnitelmissa on uusi jokiuoma Kokemäenjoen pohjoispuolella. Se saattaisi kuitenkin maksaa kymmeniä miljoonia euroja, joten toistaiseksi se on vain varaus kaavoitukseen liittyvissä asiakirjoissa.
 Pidemmällä on hanke , jossa yhden Kokemäenjoen sivuhaaran eli Harjunpäänjoen virtaama aiotaan kääntää tekemällä sille uusi reitti.

Kaupunkien sadevedet syöksyvät pikavauhdilla viemäriin ja tulvariski kasvaa – Lounais-Suomi varautuu ilmastonmuutoksen tuomiin muutoksiin


Summary: Samalla Suomeen leviää jäätävää sadetta, jonka takia teillä on syytä olla hyvin varovainen.

Länsi-Lapissa Pellossa mitattiin perjantaiaamuna ennen kello seitsemää 35 astetta pakkasta. Lauantaiaamuun mennessä sen ennustetaan muuttuvan viideksi lämpöasteeksi. Samaan aikaan Suomeen alkavat levitä jäätävät sateet.
 Molemmat ilmiöt ovat näin laaja-alaisina epätavallisia, kertoo Ylen meteorologi  Matti Huutonen . Viimeksi lämpötila muuttui vuorokauden aikana näin rajusti Kuusamossa vuonna 1989.
 Kymmenen aikaan Pellon lämpötila oli noussut jo -17 asteeseen. Jo siinä vaiheessa muutos oli enemmän kuin vuorokaudessa yleensä. Aurinko lämmittää tähän aikaan vuodesta päivän lämpötilaa normaalisti 10–15 astetta.
 Näin Suomi lämpenee perjantaiaamusta lauantaihin. Säätoimitus / Yle
 Jäätävän sateen takia olosuhteet voivat olla jo illan aikana liikenteelle hankalat Pohjanmaalta Länsi-Lappiin ulottuvalla alueella, ja yöllä ja lauantaiaamuna kannattaa olla varovainen koko maassa, Huutonen sanoo.
 Lauantaina koko maassa on hyvin keväisiä lämpötiloja. Meteorologi ennustaa, että koko maa on plussan puolella.
 Auringon vaikutuksen kasvaessa talven selkä on taittunut, ja etelän ilmassa on kevään haisua, Huutonen tuumii.
 Samalla lumet hupenevat lännestä ja lounaasta aika vauhtia. Huutonen arvioi, että puolentoista viikon päästä Länsi-Suomi – Pohjanmaalta Uudellemaalle – voi olla jo täysin lumeton.

Epätavallinen käänne säätilassa: Paukkupakkaset vaihtuvat plussaksi yhdessä päivässä – Lämpötila nousee Lapissa 40 astetta


Summary: Asiantuntijoiden arvioiden mukaan viiltely on yleinen ilmiö suomalaisnuorten keskuudessa, mutta siitä ei ole kuitenkaan paljon tutkittua tietoa.

Suomessa arviolta 11,5 prosenttia 13-18-vuotiaista nuorista viiltelee tai on kokeillut viillellä itseään. Viiltely on ollut myös yksi tavallisimmista syistä nuorten sairaalahoitoihin.
 Toistaiseksi Suomessa ainoa viiltelyä kartoittava tutkimus on tehty vuonna 2009, joten käyttäytymisen tämänhetkistä esiintyvyyttä on vaikea arvioida. Viiltelijät eivät useinkaan paljasta salaisuuttaan.
 – Vaikuttaa kuitenkin siltä, että viiltely on lisääntynyt, etenkin nuorempien tyttöjen keskuudessa. Esimerkiksi alakoululaisilla on viiltelyryhmiä, kertoo psykologi, psykoterapeutti  Katja Myllyviita  Radio Suomen Päivä -ohjelman haastattelussa.
 – Alakouluikäiset kokeilevat viiltelyä useammin kuin kymmenen vuotta sitten.
 Osalle nuorista itsensä viiltely on kokeilu, mutta osalla se liittyy vaikeiksi koettuihin tunnetiloihin ja psyykkiseen keinottomuuteen. Se voi olla keino selvitä sietämättömästä olosta tai tunnottomuuden kokemuksesta.
 – Nuoret kuvailevat, että viiltely ikäänkuin nollaa olotilan. Silloin, jos on tosi paha olla, niin viiltely rauhoittaa ja sen jälkeen voi nukkua.
 Vertaistukea ja kilpailua
 Katja Myllyviita toteaa, että verkossa ja sosiaalisessa mediassa ahdistuksen jakamisella voi saada parhaimmillaan vertaistukea, mutta ahdistus voi myös lisääntyä ja sillä saatetaan jopa kilpailla samanhenkisessä ryhmässä.
 – Niillä nuorilla, jotka viiltelevät itseään, on esteettisiä näkemyksiä siitä, millaiset arvet ovat kauniita. Ja kaikki vertailu vahvistaa kilpailua, joka vahvistaa käyttäytymistä. Osa on jakanut blogeissa kuvia viiltelyjäljistään, sanoo Myllyviita.
 Viiltelykokemusten jakaminen ei ole millään tavalla uusi ilmiö, mutta esimerkiksi sosiaalisen median palveluita itsetuhoisuus on pohdituttanut viime aikoina.
 Helmikuun alussa kuvia ja videoita jakava  Instagram-somepalvelu ilmoitti , että se poistaa alustaltaan itsetuhoisuuteen liittyvää materiaalia, kuten viiltelykuvat. Instagram teki päätöksensä sen jälkeen, kun pari vuotta sitten itsemurhan tehneen brittinuoren isä syytti Instagramia avunannosta tyttärensä kuolemaan.
 Lue myös:
 "Aggressiivisia kohtauksia, joissa särkyy tavaroita ja ihmisiäkin" – Ahdistuneiden lasten ja nuorten joukko kasvaa erikoissairaanhoidossa, vahingollista käytöstä voi ilmetä jo alle kouluikäisenä
 Yksi viiltelee itseään, toinen tärisee pulpettinsa alla – yläkoulun opettaja: "Ennen suurin huoli oli, että onko läksyt tehty, mutta nyt päivät ovat selviytymistä"
 Viiltelyä ja itsetuhoisuutta: Nuorten tyttöjen pahoinvointi huolestuttaa asiantuntijoita – "On paljon, mistä lasten vanhemmat eivät tiedä"

Yhä nuoremmat viiltelevät itseään – alakoululaisille aiempaa tutumpaa


Summary: Jo viikonlopun aikana saattaa kulkeutua vähäisiä määriä lepän ja pähkinäpensaan siitepölyä maan eteläosiin.

Turun Yliopiston Aerobiologian työryhmä julkaisi tänään  siitepölytiedotteen , joka on tiettävästi ensimmäinen siitepölyä koskeva ennuste tälle keväälle.
 Vielä ei siitepölymäärät Suomessa ole kovin ajankohtaisia, sillä ilman siitepölymäärät ovat nollatasolla. Leppä ja pähkinäpensas kukkivat tällä hetkellä Keski-Euroopassa.
 Kuitenkin vähäisiä määriä lepän ja pähkinäpensaan siitepölyä voi viikonlopun aikana kaukokulkeutua maan eteläosiin, mikä voi aiheuttaa allergikoille oireita.
 Lepän ja pähkinäpensaan paikallisen kukinnan odotetaan alkavan maaliskuun loppupuolella maan eteläosissa.
 Siitepölyallergiasta oireilee 10–20 % suomalaisista. Oireilu on jaksoittaista ja loppuu yleensä siitepölykauden päättyessä.
 Suomen tärkeimmät allergiakasvit ovat lepät, koivut, heinät, pujo, marunat ja marunatuoksukki.

Varma kevään merkki – ensimmäinen siitepölytiedote julki


Summary: Amerikkalaiset muistuttavat saksalaisia putken poliittisista seurauksista, Puola vastustaa hanketta ja Tanska viivyttelee rakennuslupaa.

Merenpuoleiset putket on jo vedetty Itämereltä hiekkarannan alle tulevalle kaasun vastaanottoasemalle. Nord Stream 2 -maakaasuputken rakennustyöt ovat täydessä käynnissä.
 Rakennustyömaa sijaitsee Lubminissa, Greifswaldin itäpuolella Saksassa.
 Hiekkakuopassa törröttää kaksi kaasuputken päätä. Rakentajat kaivavat ja valavat monttuja. Valtavat kaasuventtiilit on tuotu paikalle, mutta niitä ei ole vielä asennettu.
 Nord Stream 2:n viestintäpäällikön  Steffan Ebertin  mukaan rakennustyöt ovat aikataulussa.
  Nord Stream 2-yhtiön viestintäpäällikkö Steffen Ebert. Uwe Tautenhahn
 Koko kaasulinjan pituus on 1 230 kilometriä. Kaasuputkia on kaksi, joten yhteensä 2 460 kilometriä putkea lasketaan Itämeren pohjalle.
 Noin neljäsosa putkista on jo laskettu. Putket kulkevat 68 kilometriä Saksan aluevesillä ja talousvyöhykkeellä.
 Timo Kallio / Yle Uutiset
 Lubminista rakennetaan uusi Eugal-kaasulinja itäiseen Saksaan ja Tšekkiin. Töistä vastaa Gascade-niminen yhtiö.
 Tanska on ainoa Itämeren-alueen kauttakulkumaa, joka ei vielä ole myöntänyt lupaa putkilinjan rakentamiselle aluevesiensä läpi. Linjan olisi tarkoitus kulkea Bornholmin saaren eteläpuolelta.
 Jos lupaa ei heru, Nord Stream joutuu vetämään putken Bornholmin pohjoispuolelta Tanskan talousvyöhykkeen kautta. Reitti olisi 35 kilometriä suunniteltua pidempi.
 Timo Kallio / Yle Uutiset
 Poliittinen vääntö putkesta kuumenee
 Saksassa keskustelu kaasuputkesta on kiihtymässä vajaat kymmenen kuukautta, ennen kuin rakennusprojektin on määrä valmistua.
 – En ole koskaan ymmärtänyt, miksi liittokansleri [Angela Merkel] ja liittohallitus tukevat tätä projektia. Olisi ollut korrektia ottaa huomioon eurooppalaisten kumppaneiden intressit, sanoi  Joschka Fischer   Der Spiegel -lehden  haastattelussa torstaina.
 Fischer oli Saksan ulkoministeri ja varaliittokansleri vuosina 1997–2005. Hän edusti vihreitä.
 Hänen päällikkönsä, sosialidemokraattinen liittokansleri  Gerhard Schröder  toimi sittemmin ensimmäisen Nord Stream -putkiprojektin asianmiehenä Saksassa. Schröderillä oli läheiset suhteet Kremliin.
 Fischerin mukaan kaasuputki ei ollut Venäjän näkökulmasta alun perinkään mikään talousprojekti, vaan se perusteltiin strategisilla syillä.
 Nord Streamilla turvattiin Venäjän pääsy Länsi-Euroopan markkinoille myös siinä tapauksessa, että kaasua ei saataisi Eurooppaan Ukrainan putken kautta.
 Dan Ekholm  / Yle
 Fischerin puoluetoveri  Jürgen Trittin  nosti putkiprojektin esille Saksan parlamentissa liittopäivillä viime viikolla.
 Vihreät vastustaa maakaasun käytön lisäämistä, koska kyseessä on fossiilinen polttoaine, mutta myös turvallissuuspoliittisista syistä.
 Trittin muistutti, että Venäjän valtio omistaan kaasuyhtiö Gazpromin. Yhtiö tuo Venäjälle verotuloja.
 – Sekö muka on epäpoliittinen kysymys ja pelkästään talousasia, Trittin sanoi parlamenttikeskustelussa.
 Merkelin lähipiiriin kuuluva elinkeinoministeri  Peter Altmaier  puolustautui toteamalla, että maakaasun lisätuonti on vastuun kantamista tilanteessa, jossa Euroopan oma kaasuntuotanto vähenee. Hän piti vihreiden kantaa epärealistisena.
 – Meillä on vastuu Saksan taloudellisesta ja sosiaalisesta vakaudesta, Altmaier sanoi.
 Hallituskumppani sosiaalidemokraattien  Klaus Mindrup  ei nähnyt mitään syytä kyseenalaistaa kaasuputkea.
 – Liittopäivät voi muuttaa monia lakeja, mutta meidän ei pitäisi yrittää hallita fysiikan lakeja, Mindrup sanoi.
 Saksa Nord Stream 2-venttiili Lubminissa Saksan rantautumispaikka. Uwe Tautenhahn
 Kemianteollisuus kuluttaa runsaasti kaasua
 Saksa tarvitsee energiaa. Maa luopuu ydinvoimasta viimeistään vuonna 2022.
 Liittokansleri Angela Merkel teki päätöksen ydinvoiman luopumisesta Fukushiman ydinonnettomuuden jälkeen vuonna 2011.
 Hiilivoimasta Saksa puolestaan luopuu asteittain vuoteen 2038 mennessä, jotta maa saavuttaisi ilmastotavoitteet.
 Saksa on panostanut voimakkaasti uusiutuvaan energiaan viime vuosina. Tuulivoimalla tuotetaan  yli 20 prosenttia Saksan sähköstä .
 Ongelmana on, että välillä on tyyntä. Saksa tarvitsee maakaasua kompensoimaan energiavajettaan.
 Lisäksi Saksan kemianteollisuus tarvitsee paljon kaasua. Esimerkiksi kemiajätti BASF käyttää enemmän kaasua kuin koko Tanska yhteensä.
 Samalla Euroopan oma kaasuntuotanto vähenee. Esimerkiksi Alankomaat leikkaa tuotantoaan. Tuontikaasun tarve siis kasvaa.
 Saksa siirtyy yhä enevässä määrin uusiutuviin energiamuotoihin. Uwe Tautenhahn
  Yhdysvallat tarjoaa omaa vaihtoehtoaan
 Amerikkalaiset haluavat, että saksalaisten ostaisivat nestemäistä LNG-kaasua Yhdysvalloista. Maan liuskekaasutuotanto tarvitsee vientimarkkinoita.
 Tuote kuljetettaisiin laivoilla Saksaan. Yhdysvallat harkitseekin uusien LNG-terminaalien rakentamista.
 Yhdysvalloista tuotava LNG-kaasu vähentäisi Saksan riippuvuutta venäläisestä maakaasusta.
 Yhdysvaltojen varapresidentti  Mike Pence  arvosteli jälleen Nord Stream 2 -putkea  Münchenin turvallisuuskokouksessa  viime viikonloppuna.
 Saksalaisia ärsyttää, että Yhdysvallat saarnaa heille, miten heidän kuuluisi hoitaa energiapolitiikkansa.
 Länsi-Saksa osti kylmän sodan kylmimpinä vuosina 1970-luvulla maakaasua Neuvostoliitosta.
 Toimitusvarmuus oli tuolloin hyvä. Jos toimitukset toimivat silloin, miksi putki olisi tänä päivänä niin iso ongelma, saksalaiset tuumaavat.
 Saksan ulkopoliittisen instituutin, eli ajatushautomo DGAP:n (Deutsche Gesellschaft für Auswärtige Politik), Venäjä-asiantuntijan  Stefan Meisterin  mukaan liittokansleri Angela Merkel on aliarvioinut ulkomailta tulevan arvostelun määrän.
 – Merkel on odottanut, että kritiikki menisi ohi. Hän ei ennakoinut kumpaakaan vastustusta oikein. Ei presidentti Trumpin, eikä EU-maiden, Meister sanoo.
 Tähän päätyvät Nord Stream 2-putket toistaiseksi. Tunneli on porattu mereltä tänne. Uwe Tautenhahn
 Suurin osa saksalaisista kannattaa uutta kaasuputkea
 Ulkomaiden vastustuksesta huolimatta Saksalaiset  kannattavat  maakaasuputken rakentamista. 67 prosenttia heistä pitää Yhdysvaltain presidentin Donald Trumpin esittämää kritiikkiä perusteettomana.
 Vain viidennes saksalaisista ajattelee, että Euroopan ja Saksan turvallisuutta vaarannetaan, kun riippuvuus Venäjän kasvaa.
 73 prosenttia saksalaisista pitää Nord Stream 2-putken rakentamista hyvänä asiana. 16 prosenttia on eri mieltä.
 Lubminissa Itämeren rannalla rakennustyöt jatkuvat poliittisista keskusteluista huolimatta. Maakaasun on tarkoitus alkaa virrata putkissa loppuvuodesta.
 Lue myös:
 Analyysi: Münchenin turvallisuuskokous ei ratkaissut ongelmia mutta toi ne selvästi esille
 Ilmastosyyt saavat Saksan luopumaan hiilen käytöstä – Kaivosmies Christian Leese pelkää, että heidät unohdetaan
 Ilmastoniksi: Kylä rakensi oman sähköverkon

Saksa pitää kiinni Nord Stream 2:sta, vaikka kaasuputki herättää myös huolta: "Muka epäpoliittinen kysymys ja pelkästään talousasia?"


Summary: Maanantaina aamuyöstä juhlittavasta Oscar-gaalasta odotetaan sekavaa ja yllättävää. Suomen osalta jännitetään, juhlitaanko BlackKlansman-elokuvaa, jonka merkittävässä sivuosaroolissa nähdään Jasper Pääkkönen.

Oscar-gaalaa vietetään tänä vuonna poikkeuksellisella tavalla. Gaalalla ei ole juontajaa ensimmäistä kertaa 30 vuoteen. Juontaja  Kevin Hart  hyllytettiin aiemmin tehtävästään homofoobisten kommenttien takia.
 Ylen Oscar-lähetyksen selostaja ja Rakkautta ja anarkiaa -elokuvafestivaalin toiminnanjohtaja  Anna Möttölä  odottaa arvoituksellista gaalaa. Juontajan puuttumisen lisäksi on epäselvää, mitä on luvassa esiintyjien ja ohjelmanumerojen osalta. Gaala on myös lyhennetty neljästä tunnista kolmeen.
 Vielä vähän aikaa sitten gaalasta aiottiin jättää pois esimerkiksi leikkaajan, kuvaajan ja maskeeraajan palkitseminen. Viime tingasta muutoksesta kuitenkin luovuttiin.
 – Uudistus kuulosti hyvin oudolta. Minkälainen olisi elokuvataidetta juhliva juhla, jossa ei palkittaisi lavalla leikkausta eikä kuvausta, sanoo Möttölä.
 Netflix arvelluttaa iäkkäämpiä äänestäjiä
 Tämän vuoden ehdokkuuksia ovat rohmunneet eniten  Alfonso Cuarónin  ohjaama  Roma  ja  Yorgos Lathimoksen   The Favourite . Molemmat saivat kymmenen ehdokkuutta. Suoratoistopalvelu Netflixin elokuvaa  Romaa  ei esitetty lainkaan elokuvateattereissa. Elokuvatoimittaja  Kalle Kinnusen  mielestä tämä voi ratkaista pelin.
 – Netflixin ja perinteisen Hollywoodin juopa mitataan nyt. Katsotaan, jättääkö vanhempi äänestäjäporukka mielenosoituksellisesti äänestämättä elokuvaa, joka tulee perinteisen elokuvateatterilevityksen ulkopuolelta.
 Kinnusen mielestä  Roma  on taidolla tehty elokuva  Gravitylla  suosion saavuttaneelta Cuarónilta. Meksikolainen mustavalkoinen elokuva ei edusta perinteistä Hollywoodia.  Favouritea  Kinnunen puolestaan kiittelee pisteliään huumorin pukudraamaksi.
 Elokuvassa näkyy myös Me too -liikkeen vaikutus, sanoo Möttölä.
 – Elokuva kertoo naisista, jotka voivat olla hirvittäviä ja rumia.  The Favourite  kertoo naisten keskinäisestä suhteesta ja vallankäytöstä. Se on seuraava askel tässä.
 Sekä Möttölä että Kinnunen veikkaavat  Romaa  parhaan elokuvan palkinnon viejäksi.  Roman  ja  The Favouriten  lisäksi ehdolla ovat  BlacKklansman ,  Vice – vallan oikeat kasvot__, Black Panther ,  Green Book ,  A Star is Born  ja  Bohemian Rhapsody.
 Rami Malek on vahvoilla miespääosan voittajaksi Freddie Mercuryn roolistaan.  Century Fox
 Miespääosanpalkinto tuoreelle kasvolle, naispääosanpalkinto veteraaninäyttelijälle
 Bohemian Rhapsodyssa   Freddie Merqurya  esittävä Rami  Malek  on Möttölän ja Kinnusen mukaan vahva suosikki miespääosanvoittajaksi, vaikka roolisuoritus ei ole läpihuutojuttu.
 – Malek on suhteellisen tuntematon nimi. Hänen voisi olla vaikea voittaa, jollei hän olisi tehnyt runsaasti työtä elokuvakampanjoinnissa. Se mikä ei meille välity, on kampanjointi, jota tehdään sen äänestäjien edessä elokuva-ammattilaisten elokuvanäytöksissä.
 Toisaalta Möttölän mukaan myös  Christian Balella  voi olla mahdollisuus voittaa miespääosan Oscar. Ehdolla ovat myös  Willem Dafoe ,  Viggo Mortensen  ja  Bradley Cooper .
 Naispääosan palkintoa tavoittelevat  Olivia Coleman ,  Lady Gaga ,  Melissa McCarthy ,  Yalitza Aparicio  ja  Glenn Close . Pääosan vie luultavasti Close, uskoo Möttölä.
 – Hän on pitkänlinjan näyttelijä, jota ala kunnioittaa. Hän on seitsemällä ehdokkuudellaan eniten ehdokkuuksia kuvannut naisnäyttelijä ilman voittoa.
 Pitkänlinjan näyttelijä Glenn Close saattaa voittaa Oscarin.  EPA/Paul Buck
 BlacKkKlansman kilpailee parhaasta ohjauksesta
 Suomalaistenkin osalta riittää jännitettävää.  Spike Leen  elokuva  BlacKkKlansman  on ehdolla kuudessa kategoriassa.  Jasper Pääkkönen  näyttelee elokuvassa merkittävää sivuroolia. Kinnusen mielestä myös Suomelle olisi hienoa, jos Spike Leen elokuva voittaisi palkintoja. Spike Leellä on mahdollisuudet sovitetun käsikirjoituksen Oscariin, mutta myös parhaan ohjauksen palkintoon.
 – Spike Leellä on vähän sama tilanne kuin Glenn Glosella. Hän on tehnyt pitkä uran. Elokuva on epätyypillinen Oscar-leffa räiskyvyydessä ja tyylien sekamelskassa, mutta häneltä sitä odotetaan ja hänelle se hyväksytään. Elokuva on myös ajankohtainen.
 Oscar-gaala nähdään suorana  Yle Teemalla  24.–25.2. välisenä yönä.

Oscar-gaalassa on katastrofin ainekset kasassa – suomalaisia lämmittäisi kuitenkin Jasper Pääkkösen tähdittämän elokuvan menestys


Summary: Teatterimaailma on täynnä erilaisia uskomuksia, joita jotkut näyttelijät edelleen tarkoin noudattavat.

Valot sammuvat, yleisö hiljenee. Vielä pienen hetken tummanpunainen verho kätkee taakseen näyttämön, näyttelijät ja kaiken sen taikauskon, jota teatterimaailma on pullollaan.
 Mutta eiköhän avata esirippu ja paljasteta uskomukset? Oppaaksi on meille lupautunut Kansallisteatterin näyttelijä  Kristiina Halttu .
 Halttu kertoo, että jokaiselle roolille muodostuu aina omat rutiininsa. Kaikelle on oma aikansa ja paikkansa, niin mustikkakeiton juonnille kuin vessassa käymisellekin.
 Ennen esitystä Halttu käy näyttämöllä tarkastaakseen oman rekvisiittansa. Vaikka hän tietää, että kaikki on varmasti juuri niin kuin pitääkin. Tärkeintä on, että asiat tapahtuvat aina samalla tavalla.
 Mutta mitä tapahtusi, jos Halttu ei pystyisikään tekemään asioita haluamallaan tavalla?
 – Minä menisin sekaisin ja pelkäisin, että kaikki menee pieleen.
 – En uskaltaisi ottaa sitä riskiä, että kaikki menee mönkään vain sen takia, että laitoin sukkahousut väärinpäin jalkaan.
 Rutiinit tuovat turvaa ja antavat tilaa keskittymiselle
 Rutiinit tuovat näyttelijälle turvallisuuden tunteen maailmassa, jossa asiat ovat sattuman varassa ja riski pieleenmenosta on ilmeinen. Kun keho suorittaa asiat aina samalla tavalla, voi mieli keskittyä täysillä esitykseen.
 Rutiinien lisäksi teatterimaailmassa törmää erilaisiin uskomuksiin, jotka siirtyvät sukupolvelta sukupolvelle. Osasta pidetään vielä tiukasti kiinni, osa on jo unohtunut.
 Tässä kolme uskomusta, joita Halttu itse noudattaa:
 1) Älä toivota onnea
 Onnentoivotukset on teatterissa korvattu onnenpotkuilla: ennen ensi-iltaa koko työryhmä potkii toisensa läpi. Tilanne vaatii pientä keskittymistä, koska hulina on kulisseissa melkoinen ja jokaista saa potkaista vain kerran.
 2) Älä vihellä
 Teatterissa ei saa viheltää. Tällä uskomuksella on hyvin konkreettinen syy.
 Ennen näyttämömiehet kommunikoivat viheltämällä ja sekaannus olisi ollut taattu, jos muutkin olisivat vislailleet. Niin esirippu kuin lavasteetkin, liikkuivat lihasvoimalla, köysiä vetämällä. Vihellyskielto oli siis myös osa työturvallisuutta.
 Jos joku olisi sattunut viheltämään väärässä paikassa, väärään aikaan ja tuo vihellys olisi voitu tulkita merkiksi laskea lavaste alas. Tuolloin olisi saattanut tuo onneton viheltäjä saada lavasteen päähänsä.
 Vaikka viheltämisestä ei sinänsä enää olekaan haittaa, ei sitä teatterissa juuri harrasteta.
 3) Älä tiputa plaria lattialle
 Myös tämän uskomuksen synty liittyy varsin konkreettiseen asiaan.
 Ennen vanhaan, kun monistuskoneita ei ollut, plarit eli käsikirjoitukset, kirjoitettiin käsin. Jotta kirjoitusurakka olisi ollut edes hieman helpompi, jokaisen näyttelijän plarissa olivat vain hänen omat vuorosanansa ja vastanäyttelijöiltä ainoastaan iskurepliikit.
 Jokaisen näyttelijän plari oli siis henkilökohtainen ja uniikki. Niitä piti varjella ja kohdella hyvin. Plarin hävitessä, olisi näyttelijä ollut pulassa. Jos plari jostain syystä tipahti lattialle, sitä kuului heti suudella. Vaikka tietokoneiden myötä plarin ainutlaatuisuus onkin karissut, on tuokin uskomus säilynyt.

Tiesitkö, että teatterissa ei saa toivottaa onnea tai viheltää? Näyttelijä Kristiina Halttu kertoo taikauskosta teatterin lavalla ja sen takana


Summary: Pohjois-Savossa kuvattiin tammikuussa maakotka, joka on rengastettu yli 34 vuotta aiemmin. Niin vanhasta maakotkasta ei ole aiemmin saatu varmistettua havaintoa.

Suomessa on havaittu poikkeuksellisen vanhaksi elänyt maakotkayksilö. Pohjois-Savossa kuvattiin tammikuussa maakotka, joka paljastui rengastustiedoista peräti yli 34-vuotiaaksi.
 Lieksalainen luontokuvaaja  Ari Komulainen  kuvasi kotkan haaskalta Ylä-Savon pohjoisosassa. Yhdessä kuvista näkyi linnun jalassa oleva rengastusmerkki. Komulainen lähetti kuvan Helsingin yliopiston luonnontieteellisen keskusmuseoon, jossa pidetään tietokantaa rengastetuista linnuista.
 Selvisi, että lintu oli rengastettu 34 vuotta, 6 kuukautta ja 27 päivää aiemmin. Euroopassa rengastetuista maakotkista lintu oli selvästi vanhin. Luonnossa voi olla vanhempiakin yksilöitä, mutta Komulaisen kuvaama kotka on silti poikkeuksellisen vanha: yli 20-vuotiaiden rengastettujen maakotkien tapaaminen on harvinaista.
 – Kun ikä selvisi, se oli iso yllätys. Piti varmistaa moneen kertaan, ettei vain ole kyseessä jonkinlainen erehdys. Onneksi oli hyvät kuvat, sanoo museomestari  Juha Honkala .
 Komulainen kertoo kotkavanhuksen käyttäytyneen haaskalla niin kuin siitä olisi otettu kuvia ennenkin. Joskus kotkat ovat arkoja, mutta tästä kuvaaja onnistui saamaan lähikuviakin.
 "Kun kotka lähti lentoon, rengas valahti alas"
 Eläkkeellä oleva rajavartija Komulainen kertoo harrastaneensa luontokuvaamista 1970-luvulta asti. Tammikuussa kuvattu kotka syntyi Pohjois-Pohjanmaalla kesällä 1984 pesän ainoana poikasena. On mahdollista, että kaksikko on kohdannut aiemminkin, mutta tähän asti Komulainen ei ainakaan ole saanut kuvattua rengastusrengasta.
 – Rengas tahtoo mennä jalan höyhennyksen sisään, mutta kun kotka lähti lentoon, rengas valahti alas ja sain kuvista numerot selville.
 Rengastamisen jälkeen maakotka tavattiin seuraavan kerran vuonna 1986 Lounais-Suomessa. Tämän jälkeen linnusta ei saatu ainuttakaan havaintoa yli kolmeen vuosikymmeneen. Näinä vuosina kotkanaaras on todennäköisesti tehnyt monta, monta poikuetta.
 Suomessa on rengastettu vuosina 1914–2018 yhteensä 3 865 maakotkaa. Aiemmin lintua vainottiin, mutta viime vuosikymmenien aikana kanta on kasvanut hitaasti. Nykyään Suomessa pesii 300–400 paria, pääosin poronhoitoalueella.
 – Jopa poronhoitoalueella pesien annetaan nykyään olla. Siihen on vaikuttanut korvaus, jota maksetaan paliskunnille poronhoitoalueella olevista kotkanpesistä, luonnontieteellisen keskusmuseon Juha Honkala kertoo.
 Tammikuussa kuvattu maakotka kuuluu vanhimpiin Suomessa tunnistettuihin lintuihin. Sitä vanhempana on kuvattu rengastetuista linnuista 34 vuotta ja 11 kuukautta vanha etelänkiisla sekä 34 vuotta ja 7 kuukautta vanha harmaalokki.

Luontokuvaaja ikuisti komean maakotkan – kun hän katsoi kuvaa tarkemmin, paljastui yllätys: lintu on tiettävästi Euroopan vanhin


Summary: Sinisten Sampo Terho kertoo Sannikka & Ukkola -ohjelman haastattelussa, miten hän nuorena "vilkuili kokoomukseen".

Vuonna 2019 Sinisen tulevaisuuden puheenjohtajalla Sampo Terholla voi sanoa menevän varsin hyvin. Hän on Suomen eurooppa-, kulttuuri- ja urheiluministeri, vaikka edustaa puoluetta, jonka  kannatus mielipidemittauksissa  keikkuu yhden prosentin hujakoilla.
 Vuonna 2006 asiat olivat toisin. Terho joutui työttömäksi, mikä veti mielen mustaksi.
 – Työttömyys oli hyvin masentavaa ja toisaalta lopulta raivostuttavaa. Näytti siltä, että missään ei ollut mitään mahdollisuuksia ja mitä tahansa yrittikin, sitä ei edes huomattu saatika, että se olisi johtanut mihinkään.
 Sampo Terho kertoo  Sanna Ukkolan haastattelussa , miten hän kirjoitti yli sata työhakemusta, joihin aina tuli kopioitu vastaus. Kertaakaan ei tärpännyt edes sen vertaa, että Terho olisi päässyt haastatteluun.
 – Kyllä siinä alkaa itsetutkiskelu, että miksen minä kelpaa ja mihin minä kelpaan. Ja sitten myös, sanon sen suoraan, raivo ja kostonhimo yhteiskuntaa kohtaan.
 Sampo Terho oli korkeasti koulutettu ja koki tehneensä "kaiken niin kuin piti".
 – Työttömyysturva turvasi vain minun työttömyyteni. En saanut minkäänlaista tukea siihen, että pääsisin töihin.
 Nämä työttömyysajan kielteiset kokemukset vaikuttivat myös siihen, miten hän suuntautui poliittisesti. Tilanne kärjistyi, kun Terho oli onnistunut saamaan keikkatyötä kirjoittamalla lehtiin kolumneja.
 – Työkkärissä reaktio ei ollut se, että autetaan sinua. Vaan se, että "Mitä! Sinä olet tehnyt töitä. Kaikki tuet seis! Ja komitealle sinun tilanteesi selvitettäväksi."
 – Siinä vaiheessa syntyi lähtemätön kokemus, että meidän työttömyysturvamme täytyy räjäyttää palasiksi. Ja sitähän minä ajan tällä hetkellä.
 Vilkuili kokoomuksen suuntaan, joka kuitenkin oli "liian arvoliberaali"
 Sampo Terhon  haastattelusta Sannikka & Ukkola -ohjelmassa  selviää myös, että sinisten puheenjohtaja aikoinaan vilkuili kokoomuksen suuntaan. Terho ei ollut tuolloin kuullutkaan nykyisestä ministeritoveristaan Timo Soinista, jonka kelkkaan hän sittemmin lähti.
 Kokoomus oli kuitenkin Terholle "liian arvoliberaali".
 – Suomen politiikasta puuttui perinteisten arvojen puolue, joka olisi myös huomioinut sen ajan nousevat ongelmat, myös maahanmuuton. Keskustelukulttuuri oli silloin täysin alikehittynyt, jos käyttää diplomaattista sanaa, tai lapsellinen, jos sanoo suoraan. Jos maahanmuuttoa kritisoi, oli rasisti.
 Katso Sampo Terhon haastattelu tämän artikkelin videosta. Perjantai-illan Sannikka & Ukkola TV1:ssä kello 20:00 sekä  jatkojen kanssa Areenasta.

Sampo Terho: "Työttömyys oli masentavaa ja raivostuttavaa" – Vaikutti myös hänen poliittisiin valintoihinsa


Summary: Ennusteen mukaan esimerkiksi kasvava Oulu alkaa jo parissa vuosikymmenessä menettää asukkaita.

Tästä on kyse Syntyvyys on laskenut ennakoitua rajummin. Tällä on vaikutusta väestökehityksen ennustamiseen, jonka pohjana muun muassa syntyvyystiedot toimivat. Nyt aikaisempaa tarkemmat tiedot syntyvyyden alenemisesta povaavat muutaman vuosikymmenen päässä häämöttävää väestön laskua suurille kaupungeillekin.
 20 vuoden kuluttua vain pääkaupunkiseutu sekä Turun ja Tampereen seudut onnistuvat kasvattamaan väkimääräänsä, aluekehittämisen konsulttitoimisto MDI ennustaa.
 Ennusteen mukaan pääkaupungin väestö lisääntyy seuraavan parin kymmenen vuoden aikana noin neljännesmiljoonalla. Kun koko maan väestön kasvu jää kuitenkin vajaaseen sataan tuhanteen, se merkitsee väen vähentymistä muualla kuin pääkaupunkiseudulla, Turussa ja Tampereella.
 – Muutos näkyy erityisesti Oulun seudulla, jossa syntyvyys on romahtanut, toteaa MDI-ennusteen teossa mukana ollut valtiotieteiden tohtori  Timo Aro .
 Vielä nykyään Oulu kasvaa koko ajan ja on reilulla 200 000 asukkaallaan Suomen viidenneksi suurin kaupunki. Oulun alueella ikärakenne on poikkeuksellisen nuori, ja alueen syntyvyys on korkea. Ennusteen mukaan kasvu jatkuu 2030-luvun puoliväliin ja kääntyy sitten laskuun.
 Syntyvyyden lasku johtaa ennusteen mukaan toiseen ilmiöön, joka nakertaa pohjoisten suurten kaupunkien väestökehitystä: muuttoikään ehtivien aikuisten määrä vähenee.
 Tämä vuorostaan johtaa siihen, että maan sisäinen muuttoliike hiipuu.
 – Se johtuu siitä, että nykyisiin kasvukeskuksiin ei sen ympäristöstä enää riitä yhtä paljon tulijoita kuin nyt, Aro täsmentää.
 Nyt muuttoliikkeen ennakoidaankin lisäävän entisestään alueiden eriytymistä kasvaviin, supistuviin ja tyhjeneviin alueisiin, selvityksessä todetaan.
 MDI:n perjantaina julkaistussa selvityksessä on keskitytty kymmeneen suurimpaan kaupunkiseutuun. Väestökehitystä on arvioitu viime vuosien kehityksen perusteella. Arvioinnin pohjana on ollut neljä keskeisesti vaikuttavaa asiaa eli kuolleisuus, syntyvyys, maan sisäinen muuttoliike sekä maahanmuutto.
 Ennusteessa päädytään rajumpiin muutoksiin kuin Tilastokeskuksen vuonna 2015 julkaisemassa väestöennusteessa. Syynä on nimenomaan syntyvyyden ennakoitua nopeampi väheneminen, jota Tilastokeskuksen ennusteessa vuonna 2015 ei osattu ennakoida – vaikka jo silloinkin arvioitiin, että vauvojen määrä jonkin verran vähenee.
 Kilpailu asukkaista lisääntyy
 Johtaako hupeneva väestö sitten Suomen eri osien ja eri kaupunkiseutujen kovenevaan keskinäiseen kilpailuun?
 Oulun strategiapäällikkö  Kari-Pekka Kronqvistin  mielestä näin voi käydä, mutta hänen mielestään kysymys ei ole pelkästään Suomen sisäisestä kilpailusta. Kilpaa käydään myös muiden Pohjoismaiden ja Euroopan kanssa.
 – Nykyisin ihmiset voivat muuttaa halutessaan vaikka Ruotsiin tai muualle Eurooppaan, jos tuntevat, että siellä on hyvä elää ja asua. Siksi kaupunkien kehittäminen vetovoimaisiksi on tärkeää, Kronqvist sanoo.
 – Sama muutos väestössä tapahtuu Suomen lisäksi myös muissa Pohjoismaissa ja koko Euroopassa, sanoo Kari-Pekka Kronqvist.
 Kronqvistin muistuttaa, että muuttoliikkeeseen vaikuttavat aina myös muut asiat kuin pelkkä syntyvyys, vaikka sillä onkin suuri merkitys.
 Vähenevää lapsimäärää on vaikea ratkaista yhdellä tai kahdella keinolla, koska siihen vaikuttavat monet eri syyt.
 – Esimerkiksi kaupunkien vetovoima, työllisyys, palvelut ja asunnot ja esimerkiksi kaupunkien hyvät liikenneyhteydet ovat tärkeitä asioita, vaikka ihan oikeastihan me emme tiedä sitä, millaiset syyt vaikuttavat siihen, millä perusteilla lapsia hankitaan, Kronqvist sanoo.
 Lue lisää:
 Analyysi: Suomen matala syntyvyys on globaali ilmiö, mutta poliitikot riitelevät perhevapaista tai vauvatonneista, vaikka niillä ei ole syntyvyyteen juuri merkitystä

Synkkä ennuste: Vain pääkaupunkiseutu, Turku ja Tampere kasvavat – yhä suurempi osa Suomesta tyhjenee


Summary: Onnettomuustutkintakeskus aloittaa tutkinnan vakavasta vaaratilanteesta, joka tapahtui Valkeakoskella 6. helmikuuta.

Lentokone ja drone olivat vaarassa törmätä toisiinsa Valkeakoskella helmikuun alkupuolella. Onnettomuustutkintakeskus tiedottaa, että se aloittaa turvallisuustutkintalain nojalla tutkinnan vakavasta vaaratilanteesta.
 – Ilmavoimien Learjetin ja Pirkanmaan pelastuslaitoksen dronen yhteentörmäysvaara tapahtui Valkeakoskella, onnettomuustutkintakeskus kertoo tiedotteessa.
 Tutkintaryhmän johtajaksi nimetään psykologian tohtori Mika Hatakka ja jäseniksi liikennelentäjä Mika Kosonen sekä kapteeni evp. Raine Lehtonen. Tutkinnan johtaja on ilmailuonnettomuuksien johtava tutkija Kalle Brusi.
 Kerromme pian lisää.

Pelastuslaitoksen drone ja Ilmavoimien lentokone olivat vaarassa törmätä – viranomaiset tutkivat


Summary: Perustuslakivaliokunnan puheenjohtaja Annika Lapintie (vas.) sanoo lausunnon valmistuvan tänään. Yle seuraa sote-päivän käänteitä tässä artikkelissa.

Perustuslakivaliokunta kokoontui yhdeksältä aamulla jatkamaan sote- ja maakuntauudistuksen kannalta ratkaisevan lausunnon käsittelyä.
 Valiokunnan puheenjohtaja  Annika Lapintie  (vas.) uskoo, että lausunto valmistuu tänään.
 Perustuslakivaliokunnan käsittelemässä sote-paketissa on Ylen tietojen mukaan edelleen ongelmia. Valiokunnan lausunnossaan edellyttämien korjausten määrästä ja vakavuudesta riippuu, onko lausunto viimeinen naula sote-uudistuksen arkkuun.
 Jännitettäväksi jää myös, kykeneekö perustuslakivaliokunta tälläkin kertaa yksimieliseen lausuntoon. Perustuslakivaliokunta pyrkii siihen, että toisista valiokunnista poiketen sen jäsenet eivät olisi ensisijaisesti puolueensa edustajia, vaan heidän tehtävänsä on tulkita perustuslakia.
 Valiokunnan sisältä kantautuneet tiedot ja välillä käytävälle asti kantautunut riitely kertoo siitä, että täysin poliittisista intohimoista vapaaseen prosessiin ei ole tällä kertaa kyetty. Mikäli valiokunta ei kykene yksimieliseen lausuntoon, on se kolaus perustuslakivaliokunnan arvovallalle.
 Ylen tietojen mukaan viimeinen perustuslakivaliokunnan ratkaistavana oleva kysymys koskee niin kutsuttua notifikaatiota, eli sitä, pitäisikö maan hallituksen tehdä sote-mallista EU:lle ennakkoilmoitus. Näin Suomi saisi komissiolta varmistuksen siitä, onko tekeillä oleva malli sopusoinnussa EU:n kilpailulainsäädännön kanssa. Hallituksen ja sosiaali- ja terveysvaliokunnan mukaan notifiointia ei tarvita, mutta osa perustuslakiasiantuntijoista on eri mieltä.
 Perustuslakivaliokunta jatkaa työskentelyään täysistunnon jälkeen alkavassa kokouksessa kello 13.30, mikäli aamupäivän aikana ei tule valmista.
 Perustuslakivaliokunnan lausunnon jälkeen sote-paketti palaa sosiaali- ja terveysvaliokuntaan, joka viimeistelee mietintönsä. Valiokunta ottaa huomioon perustuslakivaliokunnan esittämät korjausehdotukset.
 Aika on loppumassa kesken, sillä eduskunta jää vaalien takia istuntotauolle 15. maaliskuuta.
 * Artikkelia päivitetään.
 Lisää aiheesta:
 Perustuslakivaliokunnan piinaviikot – Viisi pointtia plus bonuspointti: Kaatuuko sote vai eikö se kaadu?
 Analyysi: Sote-matkan 11 käännettä ja tulos – vai ulos? Onko perustuslakivaliokuntakin vaarassa tahraantua politikoinnista?

Yle seuraa: Perustuslakivaliokunnan kokous alkoi – ratkaiseva sote-lausunto luvattu tälle päivälle


Summary: Presidentiksi julistautunut Juan Guaidó aikoo toteuttaa lauantaina suunnitelmansa yrittää tuoda ruoka- ja lääkeapua tuhansien vapaaehtoisten avustuksella Kolumbian-vastaisen rajan yli.

Venezuelan presidentti  Nicolás Maduro  on määrännyt Venezuelan ja Brasilian välisen rajan suljettavaksi. Maduro määräsi televisiopuheessaan torstaina rajan menevän kiinni aamuyöllä Suomen-aikaa.
 Brasilia oli ilmoittanut aiemmin avustuskuljetuksista Venezuelaan.
 Brasilian rajaosavaltion Roraiman kuvernööri  kertoi brasialaisviestimille, että raja oli suljettu.  Brasilialaisen O Globo -lehden mukaan  eräät alueella olevat ihmiset kuitenkin kertoivat rajan olevan auki.
 Uutistoimisto Reutersin välittämässä kuvamateriaalissa Pacaraiman rajanylityspaikalta näkyi henkilöautoliikennettä rajan yli.
 Rajan sulkeminen liittyy Maduron ja oppositiojohtaja  Juan Guaidón  valtataisteluun. Guaidó pyrkii saamaan Venezuelaan kaivattuja avustuskuljetuksia.
 Maduro kiistää, että Venezuela kärsisi humanitäärisestä kriisistä ja on ilmoittanut estävänsä kuljetukset. Maduron mukaan apu on osa Yhdysvaltain suunnitelmaa horjuttaa Venezuelaa ja syöstä Maduro vallasta.
 Guaidó julistautui Venezuelan väliaikaiseksi presidentiksi tammikuussa. Yli 50 valtiota on tunnustanut Guaidón Venezuelan lailliseksi presidentiksi uusiin vaaleihin asti.
 Joukko venezuelalaisia kansanedustajia lähti torstaina busseilla kohti Kolumbian rajaseutua, jossa Venezuelaan tarkoitettu humanitäärinen apu odottaa pääsyä rajan yli. Miguel Gutiérrez / EPA
 Guaidó matkalla kohti Kolumbian-rajaa
 Guaidó aikoo toteuttaa lauantaina suunnitelmansa yrittää tuoda ruoka- ja lääkeapua tuhansien vapaaehtoisten avustuksella Kolumbian-vastaisen rajan yli.
 Torstaina Guaidó itse lähti Venezuelan pääkaupungista Caracasista autosaattuessa kohti Kolumbian-vastaista rajaa, noin 900 kilometrin päähän.
 Karavaanissa on mukana myös opposition kansanedustajia. Kansanedustajien ja silminnäkijöiden mukaan turvallisuusjoukot pysäyttivät joitakin karavaanissa mukana olleita kuorma-autoja ja määräsivät niiden kuljettajia ulos autoistaan.
 Muu karavaani sai kuitenkin jatkaa matkaa, kansanedustajat kertoivat.
 Yhdysvallat ja Kolumbia ovat lähettäneet avustuskuljetuksia Venezuelan ja Kolumbian väliselle rajalle. Guaidó kertoi Twitter-viestissään torstaina myös Chilen aikovan lähettää paikalle avustuslasteja.
 Maduro uhkasi televisiopuheessaan sulkevansa myös Kolumbian-vastaisen rajan.
 Epäselvää on, kuinka Guaidó pyrkii saamaan kuljetukset Venezuelan puolelle. Hänen tukijansa ovat puhuneet ihmisketjuista, joissa tarvikkeita siirrettäisiin eteenpäin osallistujalta toiselle, kädestä käteen.
 Guaidón on otaksuttu pyrkivän käyttämään myös alueen epävirallisia ja valvomattomia kulkureittejä rajan yli.
 Armeijan uskollisuus punnitaan
 Eräiden asiantuntijoiden mukaan lauantain avustusmittelössä ei ole pohjimmiltaan kyse niinkään Venezuelan humanitäärisen hädän lievittämisestä kuin rajaa valvovan Venezuelan armeijan lojaaliuden koettelemisesta.
 Guaidó on luvannut armahdusta niille armeijan upseereille, jotka hylkäävät Maduron hallinnon.
 Avustuskonsertin lavaa pystytettiin Kolumbian ja Venezuelan rajasillalla Kolumbian Cúcutassa 21. helmikuuta. Ernesto Guzmán Jr / Epa
 Perjantaina rajan tuntumassa on tarkoitus järjestää myös kaksi kilpailevaa konserttia. Brittimiljardööri  Richard Branson  järjestää avustuskonsertin Venezuelan hyväksi Kolumbian puolella rajaa.
 Lavalle nousee nimekkäitä eurooppalaisia ja latinalaisamerikkalaisia tähtiä, kuten espanjalais-ranskalainen  Manu Chao , meksikolaisbändi Maná, kolumbialaistähti  Juanes  ja espanjalainen  Alejandro Sanz .
 Maduron hallinto vuorostaan aikoo tuoda paikalle kilpailevan Näpit irti Venezuelasta -konsertin Venezuelan puolella rajaa.

Venezuelan Maduro sulki Brasilian-vastaisen rajan – Oppositiojohtaja Guaidó matkalla Kolumbian rajaseudulle vauhdittamaan avustuskuljetuksia


Summary: Myös alaikäiset nauttivat viestintäsalaisuuden turvaa. Asiantuntijat painottavat keskustelua urkinnan sijaan.

Pelastakaa lapset -järjestön erityisasiantuntija  Nina Vaaranen-Valkonen  tutkii työssään  Nettivihjeen  kautta tulleita ilmoituksia esimerkiksi verkossa tapahtuneesta seksuaalisesta hyväksikäytöstä.
 Hän näkee näköalapaikalta, mitä verkossa voi Suomessakin pahimmillaan tapahtua. Silti erityisasiantuntija toppuuttelee lapsen tai nuoren puhelimen tai verkon tutkimista.
 – Jos nyt tämän mediakohun tai yleisen pelon takia lähtee ilman keskustelua tutkimaan nuoren puhelinta tai muuta älylaitetta, tekee väärin, Vaaranen-Valkonen sanoo.
 Paras turvaväline on avoin ja luottamuksellinen huoltajan ja lapsen suhde.  Nina Vaaranen-Valkonen
 Useissa talven aikana uutisoiduissa seksuaalirikoksissa alaikäiset uhrit on löydetty sosiaalisen median avulla. Vanhempia on laajasti kehotettu seuraamaan, mitä lapsi älypuhelimellaan tekee ja missä hän verkossa liikkuu.
 Tosiasiassa laki viestintäsalaisuudesta on alaikäisenkin kohdalla yksiselitteinen. Lapsen tai nuoren kännykälle ei ole vanhemmalla asiaa ilman suostumusta.
 Ei ennakkotapauksia
 Viestintäsalaisuuden rikkominen on rangaistava teko, mutta Suomen oikeusjärjestelmästä ei vielä löydy ennakkotapauksia vanhemman lapselleen tekemästä viestintäsalaisuuden loukkauksesta.
 Toisaalta vanhemmalla tai huoltajalla on lain mukainen oikeus ja velvollisuus huolehtia lapsen hyvinvoinnista. Vaikka vastuu velvoittaa ikään ja kehitystasoon sopivaan valvontaan, laki ei anna oikeutta tutkia lapsen viestejä ilman vakavaa, selkeää huolta, Vaaranen-Valkonen sanoo.
 – Paras turvaväline on avoin ja luottamuksellinen huoltajan ja lapsen suhde. Jos tutkii nuoren puhelinta ja viestejä perusteetta, luottamus kärsii. Ja silloin on riski, että nuori ei ainakaan kerro, jos verkossa törmää vakaviin asioihin, Vaaranen-Valkonen sanoo.
 Moni huoltaja tietää pienen lapsensa PIN-koodin ja turvatunnukset. Tämän väärinkäyttäminen loukkaa lapsen yksityisyyden suojaa. Huoltajan pitäisi olla lapsen silmissä luotettava, ihminen, joka ei käytä valtaansa väärin.
 Lapset ja teinit käyttävät etenkin Instagramia, Whatsappia ja Snapchatia. Henrietta Hassinen / Yle
 Torstaina Yle uutisoi,  miten nuorten suosimassa Whatsapp-sovelluksessa  on kiertänyt erittäin raakaa ja pornografista sisältöä. Ryhmässä on ollut pääosin 9–13-vuotiaita lapsia.
 Juuri tällaisten tapausten vuoksi vanhempien olisi syytä saada keskusteluyhteys lapsiinsa, jotta alaikäinen uskaltaa kertoa verkossa näkemistään asioista.
 – Vanhempien olisi ylipäätään hyvä tietää, mitä lapsi tai nuori verkossa tekee. Tämä ei tarkoita, että sitä pitäisi selvittää viestejä selaamalla, vaan keskustelemalla digiarjesta ihan kuten muistakin asioista puhutaan, Vaaranen-Valkonen sanoo.
 Asiantuntijana on sanottava, että tuudittautuminen teknologian varaan on jopa vaarallista.  Nina Vaaranen-Valkonen
 Viestintäoikeuden professori  Päivi Korpisaari  Helsingin yliopistosta korostaa, että vanhemman pitää harkita tarkkaan, miksi lähtisi urkkimaan lapsen puhelinta.
 – Pitää olla aika painavat lapsen etuun liittyvät syyt ja intressit, että vanhemmalla on oikeus katsoa lapsen puhelimesta viestejä. Keskustelu huolenaiheesta on varmasti helpompi tapa selvittää ongelmia, Korpisaari sanoo.
 Tietosuojavaltuutettu  Reijo Aarnion  mukaan myös tieto siitä, millä sivustoilla nuori verkossa liikkuu, kuuluu lähtökohtaisesti kirjesalaisuuden piiriin.
 – Vanhempi voi kysyä ja nuori vastata. Silloin ei rikota lakia. On täysin kestämätöntä ajatella, että nämä oikeudet eivät koskisi lapsia, Aarnio toteaa.
 Sovelluksista vaikea pysyä ajan tasalla
 Sosiaalinen media jakaa sukupolvia. Huoltaja saattaa käyttää Facebookia, lapsi on jo uuden sovelluksen parissa.
 Vaikka alaikäisiä on iät ja ajat houkuteltu ja painostettu pahoissa aikeissa, verkossa reaaliajassa toimiva viestittely tekee alaikäisistä entistä suojattomampia.
 Tamperelainen Johanna Tuomas aikoo laittaa paikannussovelluksen päälle turvallisuuden tunteen vuoksi, kunhan pieni tytär kasvaa kouluikään. Antti Eintola / Yle
 Tamperelainen  Johanna Tuomaksella  on kolme lasta, joista vanhin, perheen ainoa poika, täyttää pian 13 vuotta.
 Myös Johanna Tuomas on jo saanut huomata, että oma lapsi osaa hakea ja käyttää sovelluksia, joita äiti ei ole nähnytkään.
 Tuomas käyttää nykyisin puhelinsovellusta, jolla hän esimerkiksi näkee, mitä sovelluksia lapsi lataa puhelimeen. Äiti joko hyväksyy tai hylkää ladatut applikaatiot.
 – Keskustelua on syntynyt esimerkiksi TikTok-applikaatiosta, jonka poika oli ladannut. TikTokissa kommunikointi perustuu videoihin, joita sinne ladataan. Mediasta sain tietää, että juuri tähän sovellukseen liittyy aikuisten alaikäisille viestittelyä.
 Johanna Tuomas ei halua tuudittautua liikaa teknologian luomaan turvaan. Kun äiti räätälöi lapselle ruutuajan, eli rajoitti sovelluksella pojan verkon käyttöä, tämä keksi keinot kiertää rajoitusta.
 – Poika sääti turvapaketin kellon Yhdysvaltojen aikaan niin, että sovellus ei pysynyt ajan tasalla. Lapsi sai siis rajattoman ajan liikkua salaa verkossa.
 Puhelinta ei kannata takavarikoida
 Pelastakaa lapset -järjestön yli 3 000 nuorelle tekemä kysely kertoo, että seksuaalinen häirintä verkossa on yleistä.
 Joka kolmas 12–17-vuotiaista kyselyyn vastanneista oli jo törmännyt jonkinasteiseen seksuaaliseen häirintään digitaalisessa mediassa.
 Instagram on kasvattanut suosiotaan nuorten keskuudessa. Yle
 Kyselyn mukaan yksi suurimmista syistä olla kertomatta seksuaalisesta häirinnästä huoltajalle oli nuorten pelko siitä, että vanhempi rajoittaa älypuhelimen ja sosiaalisen median käyttöä.
 Se vain ruokkii pelkoa, että jos kerron totuuden ja puhun, vanhempi rankaisee.  Nina Vaaranen-Valkonen
 Erityisasiantuntija Nina Vaaranen-Valkonen sanoo, että puhelinta ei kannata ottaa pois rangaistuskeinona, eikä asialla kannata uhkailla.
 – Se vain ruokkii pelkoa, että jos kerron totuuden ja puhun, vanhempi rankaisee ja vie sen tärkeän yhteydenpitovälineen pois.
 Jos vanhempi haluaa ottaa puheeksi esimerkiksi sosiaalisen median vaarat ja sen, onko joku vieras aikuinen lähestynyt lasta, hän voi mallintaa asiaa oman elämänsä esimerkillä.
 Näin lapsi saa viestin, että aikuista kiinnostaa, mutta hän myös ymmärtää asiaa.
 – Vanhempi voi raottaa vähän omia kokemuksiaan, että taas tuli joltain vieraalta tyypiltä kaveripyyntö, että tuleeko sulle näitä yhtä tiuhaan. Mallintaminen luo avoimuutta vanhemman ja lapsen välille, Nina Vaaranen-Valkonen kuvailee.
 Myös seksuaalisuudesta pitäisi pystyä puhumaan lapsen ja nuoren kanssa ikätasoon sopivalla tavalla. Kun tietona ja huolena on, että alaikäiset törmäävät seksuaalissävytteisiin viesteihin ja materiaaleihin yksin verkossa, pitäisi heillä olla myös ymmärrys siitä, mitä seksuaalissävytteiset viestit ylipäätään ovat.
 – Seksuaalisuudesta pitäisi puhua jo ennen kuin mitään ongelmia tulee esiin. Näin lapsi saa vahvan viestin, että seksuaalisuuteen liittyvistä asioista voi puhua avoimesti, Vaaranen-Valkonen sanoo.
 Seksuaalisuudesta pitäisi puhua jo ennen kuin mitään ongelmia tulee esiin.   Nina Vaaranen-Valkonen
 Yhä useampi vanhempi paikantaa lapsensa koulumatkoilla ja vapaa-ajalla erilaisten älypuhelimiin ladattavien paikannussovellusten avulla.
 – Alle 15-vuotiaan lapsen kohdalla suostumuksen paikannuspalvelun käytölle antaa lapsen puolesta vanhempi, tietosuojavaltuutettu Reijo Aarnio täsmentää.
 Vaaranen-Valkonen tietää, että lapset ja nuoret osaavat jo kiertää paikantamista.
 Nuoret saattavat esimerkiksi vaihtaa puhelinten SIM-kortit ja lavastaa kaverin puhelimella tilanteen näyttämään siltä, että nuori on siellä, missä pitäisi.
 – Asiantuntijana on sanottava, että tuudittautuminen teknologian varaan on jopa vaarallista. Huoltajan ja lapsen välinen suhde pitäisi perustua luottamukseen niin, että seurantaa ei tarvita. Muuten voidaan päätyä pisteeseen, jossa vanhempi yrittää väkisin valvoa ja nuori huijaa.
 Paikannussovelluksen käyttö voi herättää lapsessa ja nuoressa tunteen, että häneen ei luoteta, joten vastuunkantaminen tuntuu toissijaiselta.
 – Jos olisi jokin teknologinen ihme, jolla varmistaa, että lapsi on turvassa verkossa ja kadulla, minäkin käyttäisin sitä. Mutta teknologia ei voi koskaan korvata keskustelua ja kasvatusta digiturvataidoista, Vaaranen-Valkonen sanoo.
 Keskustelu on avoinna 22.2.2019 kello 22 saakka.
 Lue lisää:
 Onko lapsesi kuulunut tähän Whatsapp-ryhmään? Poliisi paljasti satojen lasten suosiman ryhmän, jossa on jaettu raakoja ja rivoja kuvia
 Tuntematon pyysi netissä Jessicalta alastonkuvaa ja kyseli Rebeccalta seksistä – 13-vuotiaat rohkaisevat puhumaan: “Pliis sanokaa näistä asioista”
 Saanko lukea lapsen viestit puhelimesta vaikka väkisin? Lue asiantuntijoiden neuvot neljään esimerkkitapaukseen

Osa vanhemmista rikkoo tietämättään lakia: “Jos mediakohun tai yleisen pelon vuoksi tutkii lapsen puhelinta, tekee väärin”


Summary: Valtio aloittaa laaja-alaisen asemanseutujen kehittämishankkeen.

Tästä on kyse Valtiovarainministeriö on julkistanut 22 asemanseudun kehittämistavoitteen Asemanseutujen hajanaiset omistussuhteet kootaan uuteen valtionyhtiöön Kärkihankkeena aloittaa Oulu – alueen tuoreesta arkkitehtikilpailusta etua hankkeelle
 Aiemmin lähinnä joukkoliikennettä palvelleet, 22 keskeistä asema-aluetta Suomessa aiotaan uudistaa asumisen, kaupan, työpaikkojen ja kulttuurin käyttöön. Kärkikaupunkina aloittaa Oulu.
 Jääkiekkokaupunki Oulussa asemanseudun uudistaminen näyttäisi ratkaisevan vuosia valmisteilla olleen monitoimiareenan sijainnin. Uusi valtionyhtiö, Senaatin Asema-alueet Oy on lisännyt Oulun asemanseudun suunnitelmiin homeongelmista kärsivän poliisi- ja oikeustalon tontin, jonne areena mahtuisi hyvin.
 Yhteensä viisi hehtaaria laajaan suunnittelualueeseen mahtuu myös joukkoliikenne, parituhatta uutta asukasta kerrostaloihin, palveluja sekä uutta liike- ja yritystoimintaa.
 "Kyse ei ole enää vain toimivasta rautatieasemasta."  Anu Vehviläinen
 Kaupunginjohtaja  Päivi Laajala  haaveilee nykyisen, kolkon asemanseudun muuttuvan kaupunkikuvaltaan mielenkiintoiseksi keskukseksi, joka laajentaa Oulun ydinkeskustaa itään, Raksilan suuntaan.
 – Kaupungilla on edessä jäähallin peruskorjaus. Tässä yhteydessä varmasti arvioimme, kannattaisiko tähän yhteyteen suunnitella myös monitoimiareenaa. Ja koska me haemme kulttuuripääkaupungiksi 2026, on meillä myös kulttuuri- ja kongressipuolella tarpeita. Mutta suunnitteluvaiheessa kaikki tarkentuu, Päivi Laajala sanoo.
 Kärkihanke Ouluun
 Valtio aloittaa laajan asemanseutujen kehittämishankkeen Oulusta, sillä kaupungin valmiudet ratapihan ja asemanseudun kehittämiseen olivat jo valmiiksi pitkällä, perustelee kunta- ja uudistusministeri  Anu Vehviläinen .
 Oulun asemanseudun kehittämishankkeen julkistivat torstaina Kyösti Oikarinen (vas.), Anu Vehviläinen, Päivi Laajala Mauri Sahi ja Jukka Weisell. Paulus Markkula / Yle
 Oulun kaupunki järjesti aluetta koskevan  arkkitehtikilpailun  kaksi vuotta sitten. Anu Vehviläisen mukaan valtio haluaa myös muualla Suomessa ratapihat ja asemanseudut hyötykäyttöön.
 – Asemanseutuajattelussa kyse ei ole enää vain toimivasta rautatieasemasta, kuten aikaisemmin. Nyt kootaan valtion omistuksessa olevat maat ja ei-strategiset kiinteistöt uuteen yhtiöön, jonka kanssa kaupunkikehitys vauhdittuu yhteistyössä kaupunkien kanssa, Vehviläinen kuvailee.
 Hajanainen omistus vaikeuttanut kehittämistä
 Valtion omistamilla asema-alueilla kiiteistöjen ja tonttien omistus on historiallisista syistä jakautunut useille eri toimijoille, kuten VR:lle, entiselle Liikennevirastolle eli nykyiselle Väylävirastolle ja Senaatille. Kehitystyön vauhdittamiseksi omaisuus on nyt koottu Senaatin Asema-alueet osakeyhtiöön. Uusi yhtiö maksoi esimerkiksi VR:lle asema-alueiden kiinteistöomaisuuden siirrosta 23 miljoonaa euroa.
 Toimitusjohtaja  Mauri Sahi  vakuuttaa, että Senaatin Asema-alueet Oy kehittää asemanseutuja tavalla, joka parhaiten palvelee paikallista kaupunkikehitystä. Uusittavat asemanseudut
 Valtio aikoo uusia yhteensä 22 asemanseutua eri puolilla Suomea. Senaatin Asema-alueet Oy
 – Oulun asemanseudun kehittäminen on Suomen mittakaavassa suuri kiinteistökehityshanke. Olemme valmiita yhteistyöhön paikallisten kiinteistönomistajien sekä osakkuus- tai hankeyhtiöiden kanssa. Oulun asemanseudulla voi lopulta olla useita eri toimijoita, jotka toteuttavat kaavoitettuja hankkeita markkinavetoisesti, Sahi toteaa.
 Lähitulevaisuudessa huomio kiinnittyy vuoden 2020 suunnittelu- ja toteutuskilpailun valmistelutöihin. Asemakaavan muutokset pyritään saamaan valmiiksi vuonna 2022. Yhteistyöstä jatketaan myös Väyläviraston kanssa, sillä suunnitelmiin sisältyy raidejärjestelyjä, Sahi luettelee.
 – Pyritään siihen, että rakentamista päästäisiin käynnistämään jo vuosina 2023-2025, Mauri Sahi arvioi.
 Oulun asemanseudun arkkitehtikilpailun Tervatynnyrit-voittajatyön havainnekuva vuodelta 2017. Tervatynnyrit-työryhmä

Asemanseudut myllätään uusiksi 22 paikkakunnalla – Oulu kärkihankkeena


Summary: Poliisi on vielä vaitonainen.

Parkanossa Pirkanmaalla on käynnissä poliisioperaatio. Parkanon aseman läheltä on löytynyt ruumis.
 Rikoskomisario  Pasi Nieminen  vahvistaa asian Ylelle.
 Asiasta kertoi  ensin Aamulehti .
 Poliisi selvittää asiaa ja tiedottaa Niemisen mukaan asiasta lisää iltapäivällä.

Juna-aseman läheltä löytyi ruumis Parkanossa: Poliisioperaatio menossa


Summary: Harrastuksena katujen käveleminen voi vaikuttaa järjettömältä, mutta katukeräilyssä on enemmän mieltä kuin äkkiseltään voisi kuvitella.

Katukylttiä ei näy. Epäilen, olemmeko varmasti oikean tienpätkän varrella. Katukävelijä  Johannes Laitila  vakuuttaa, että sijaintimme on oikea.
 Olemme teollisuusalueella Helsingin Suutarilassa, jossa ennen sijaitsi Airamin tehdas. Etsimme entistä Lamppukujaa, nykyistä Hehkulankaa.
 Kyltti löytyy tien toisesta päästä, ja virallinen suorituksemme voi alkaa.
 Kävelemme Hehkulangan päästä päähän. Se on aakkosjärjestyksessä 511:s katu, jonka Laitila kävelee.
 Hehkulanka on lyhyt kevyen liikenteen väylä, jonka nimi kantaa mukanaan alueen historiaa. Tuulianna Tola / YLE
 Maaginen aloitus Aadolfinkadulta
 Katukävely ei ole mikään trendiharrastus, Laitilakin tietää itsensä lisäksi vain pari kolme katukävelijää. Idean harrastukseensa hän sai lehtiartikkelista.
 – Luin vuonna 2012  haastattelun  miehestä, joka kävelee Helsingin kadut aakkosjärjestyksessä. Mietin jo silloin, että tässä on jotain todella mielenkiintoista.
 Tammikuussa 2016 Laitila sitten aloitti Aadolfinkadulta Helsingin Kalliosta.
 – Siinä oli jotain maagista. Katu näytti uskomattoman kauniilta, ja tilanteessa oli jotain todella jännittävääkin. Rakennukset ja jopa seinien graffitimaalaukset tuntuivat näyttäytyvän uudella tavalla.
 Alussa oli Henriksdahl
 Hehkulanka on kävelty nopeasti. Teollisuusalueelta siirrymme pientaloalueelle Heikinlaaksoon, jossa käveltäväksemme osuu Heikinlaaksontie.
 – Kadunnimissä on usein tullut vastaan se, että monen taustalla on ruotsinkielisen tilan nimi. Heikinlaakson nimi perustuu vanhaan nimeen Henriksdahl.
 Katujen nimiin liittyy monenlaisia tarinoita. Niitä ja Helsingin katujen nimiä voi tutkia  Helsingin karttapalvelusta .
 Kaupunki avartuu kulkiessa
 Laitilan käsitys kotikaupungista on muuttunut katukeräilyn myötä.
 – Täällä asuessaan on helppo päätyä kulkemaan aina samoja polkuja. Mutta kun menee korttelinkin verran eri teitä, huomaa usein löytävänsä jotain aika erilaista. Helsinki on monipuolisempi paikka kuin olen ajatellut.
 Myös ennakkoluulot asuinalueista karisevat, kun kulkee ympäri kyliä.
 – Esimerkiksi Puotilassa näin yllättäen kauniita, vanhoja taloja. Olin tottunut ajattelemaan, että sellaisia on esimerkiksi Munkkivuoressa, ei Puotilassa.
 Heikinlaakso on saanut nimensä Henriksdahlista.  Tuulianna Tola / YLE
 Turismia ja mindfulnesia
 Olemme kulkeneet Heikinlaaksontietä jo useamman sata metriä. Kadunvarret ovat täynnä erityylisiä pientaloja. Autoja ja busseja ajaa tasaisesti ohi.
 Hyötyliikunnan lisäksi minun on vielä vaikea hahmottaa kävelemisen ideaa. Keräilykö tässä on se juttu?
 – Tätä voi ajatella pelkkänä keräilynä, jossa kerätään katuja. Toisaalta tämän voi ajatella mahdollisuutena olla turisti omassa kotikaupungissaan, Laitila avaa katukävelyn eri puolia.
 Kolmaskin taso löytyy.
 – Onhan tässä tällainen mindfulnes-tasokin, jossa keskitytään olemaan läsnä – kaduilla. Tämä on aika hiljaista ja rauhoittavaa hommaa.
 Itse luodut säännöt
 Laitila pitää kirjaa kävelemistään kaduista. Tämän lisäksi hän kirjoittaa  blogia , jossa kertoo harrastuksestaan.
 Helsingissä on yli 4 500 katua, ja jos Laitila säilyttää nykyisen kävelytahtinsa, valmista tulee vuonna 2043. Kaupunki kasvaa ja laajenee koko ajan ja katujenkin määrä muuttuu. Laitila ei tästä hermostu.
 – Itse luomani säännöt sanovat, että kävelen ne kadut, jotka ovat vallitsevalla hetkellä jonossa seuraavina.
 Heikinniementie Meilahdessa on Johanneksen kulkema tie numero 513.  Tuulianna Tola / YLE
 Kadut ovat aina odottamassa
 Jäljellä on vielä päivän viimeinen kävelypätkä, ja se on Heikinniementie. Tänään liikumme autolla, mutta yleensä Laitila taittaa katujen väliset matkat julkisilla.
 – Työpäivän jälkeen ei jaksa tehdä kovin montaa reissua, ja yleensä yhdellä kertaa tulee käveltyä maksimissaan kolme katua.
 Heikinniementie sijaitsee Meilahdessa, entisen kartanon talousrakennusten alueella. Lumisessa talvimaisemassa kauniimpaa miljöötä saa hakea. Tuskinpa olisin koskaan poikennut tänne, ellei se olisi osunut tämän päivän suoritukseen.
 Harhaileva mieleni alkaa hiljalleen keskittyä tarkkailemaan ympäristöä ja pääsen jyvälle harrastuksen koukuttavuudesta. Matkailu avartaa pienessäkin mittakaavassa.
 Laitilalle katukävelystä on tullut jo osa identiteettiä.
 – Nyt kun näitä katuja on kävellyt, niin on vaikeaa kuvitella elämää ilman katukävelyä. Jos ei ole mitään muuta tekemistä, niin mulla on aina kadut odottamassa.
 Laitilan urakka tuntuu loputtomalta, kadut on kävelty reilun kahdenkymmenen vuoden kuluttua.
 Mies itse näkee jo vuosikymmenten päähän.
 – Vähän jännittää, mitä sitten tapahtuu, kun kadut joskus loppuvat. Tässä on niin paljon hyviä puolia, että ei huvittaisi luopua ollenkaan.
 Katso Puoli seitsemän juttu katukävelystä tästä:

Katukeräilijä kulkee kaikki Helsingin kadut aakkosjärjestyksessä  –  "Pelkään jo sitä, että kadut loppuvat"


Summary: Kappaleet voi saada vielä uuteen lentoon näyttävällä lavashow'lla, kirjoittaa kulttuuritoimittaja Ville Vedenpää.

Kun  Darude  ilmoitettiin Suomen euroviisuedustajaksi, moni suomalainen oli innoissaan. Onhan kyseessä yksi kansainvälisesti menestyneimmistä suomalaisartisteista.
 DJ-legendan osallistumista Euroviisuihin hehkutettiin myös ulkomailla.
 Odotukset olivat siis kovat sen suhteen, millaisia viisukappaleita Darude on saanut loihdittua aikaan. Tuleeko voitto Suomeen  Sandstormin  kaltaisella tanssilekalla?
 Nyt olemme vihdoin kuulleet kaikki kolme kappaletta, joista yleisö ja kansainvälinen ammattilaisraati tekevät lopullisen valinnan Tel Aviviin.
 Darude: Release Me

 Ensimmäinen viisukappale  Release Me  on Daruden mukaan kotoa poissa olevan vanhemman synninpäästöpyyntö. Aihe tulee suoraan hänen omasta elämästään, sillä hän joutuu ympäri maailmaa keikkailevana artistina olemaan usein kaukana lapsestaan.
 Kappale on hyvä perustanssibiisi, mutta koko ajan jää odottamaan, milloin se räjähtää lopulta käyntiin.
 Viisukappaleiden julkaisu sai nolon alun, kun ensimmäistä biisiä  alettiin heti epäillä plagiaatiksi  ruotsalaisartisti Agnesin kymmenen vuoden takaisesta samannimisestä hitistä.
 Darude: Superman

 Superman -kappale on ylistys arjen sankareille, jotka kannustavat eteenpäin, Darude kertoo. Myös tämän kappaleen aihe tulee artistin kotoa ja musiikkivideolla hänen poikansa näkeekin isänsä supermiehenä. Videolla Darude myös liitelee supersankarina ja se suorastaan huutaa nettikansaa meemien tekoon.
 Ilman videota kappale toimii paremmin. Biisin herkkuna ovat sen loppuosan  Sandstorm -kappaleesta tutut soundit.
 Darude: Look Away

 Look Away  on hätähuuto maailman tilasta, johon kuuluvat luonnonmullistukset, sota ja pakolaisuus. Daruden mukaan muualle katsomisen sijaan asioille pitäisi tehdä jotain.
 Kappaleen sanat on tehnyt kaikissa biiseissä solistina toimiva  Sebastian Rejman .
 Biisiin on saatu rakennettua paras nostatus loppua kohti. Kappaleen videolta ei maailmantuska välity, mutta aihe puhuttelee varmasti monia.
 Daruden kolme viisukappaletta  muodostavat tunnistettavan kokonaisuuden ja niihin tehdyt videot ovat tyylikkäitä.
 Vaikutelma jää kuitenkin vaisuksi. Tanssibiiseiksi kappaleet ovat ihan hyviä, mutta jotain jää puuttumaan.
 Netissä viisufanit ja muut asiasta kiinnostuneet ovat ottaneet kappaleet vastaan hieman pettyneinä. Niitä on kuvailtu sanoilla tylsä, yllätyksetön ja geneerinen. Joidenkin mielestä soundit kuulostavat siltä, mitä ruotsalaiset tekivät vuonna 2012.
 Moni olisi halunnut kuulla biiseissä tanssimusiikille tyypillisiä nousuja ja laskuja, jolloin saadaan aikaan kunnon loppukliimaksi ja porukka joraamaan hulluna. Kolmen minuutin mittaiseen viisubiisiin sellaisen nostatuksen rakentaminen on tosin vaikeaa.
 Rejmanin lauluosuudet ovat myös jättäneet yleisön kylmäksi ja niihin on kaivattu enemmän revittelyä.
 Sebastian Rejman ja Darude Anton Sucksdorff
 Darude kertoi haastattelussa , että hän teki viisukappaleista tarkoituksella kaupallisempia kuin yleensä. Kokeellisempaakin linjaa olisi voinut testata vaikka biisin verran, sillä Euroviisuissa pärjää yleensä parhaiten, kun ei tee kappaletta ainoastaan kisaa ajatellen.
 Viisubiisien tekeminen ei varmasti ole ollut Darudelle helppoa, sillä moni odotti  Sandstormin  kaltaista hittiä. Sen sijaan biisit ovat tekijänsä eli maailmaa kiertävän perheellisen keski-ikäisen DJ:n näköisiä.
 Mutta Euroviisuissa kappaleet ovat vain puoli ruokaa. Yhtä tärkeässä osassa on lavashow. Huono esitys voi pilata loistavan biisin, kun taas kehnompikin kappale voi herätä uuteen loistoon.
 Viime vuonna  Saara Aallon  kolmen kappaleen UMK-esitykset olivat näyttävyydessään maailmanluokkaa. Lavalla nähtiin muun muassa suuri veturirakennelma.
 UMK:n tuottaja  Anssi Autio  lupaa, että viikon päästä lauantaina Turun Logomossa järjestettävässä UMK: Darude -show'ssa meininki on sama. Luvassa on herkkää rakkausteemaa, EDM-tulitusta sekä yksi kantaa ottava esitys, Autio paljastaa.
 Mikä on sinun suosikkikappaleesi? Kommentoi alle! Keskustelu on auki perjantaina klo 22 asti.
 UMK19: Darude suorana la 2.3. Turun Logomosta Yle TV2:ssa ja Areenassa klo 19 alkaen.

Toimittajalta: Daruden viisubiisit jäävät latteiksi


Summary: Opettaja teki väkivaltaa 13-vuotiaalle oppilaalle viime syksynä Padasjoella Pappilanmäen koulussa.

Päijät-Hämeen käräjäoikeus on tuominnut opettajan sakkoihin oppilaan pahoinpitelystä Padasjoella Pappilanmäen koulussa. Mies teki oppilaalle väkivaltaa koulun pihalla välitunnilla viime lokakuussa.
 Opettaja potkaisi 13-vuotiasta oppilasta vatsaan, tarttui häntä vartalosta, töni ja painoi vaatteista kiinni pitäen oppilaan seinää vasten.
 Yhtenä todisteena teosta käytettiin valvontakameran kuvaa.
 Mies tuomittiin maksamaan 50 päiväsakkoa eli 1 000 euroa.
 Opettaja oli määräaikaisessa työsuhteessa, jonka Padasjoen kunta purki heti välikohtauksen tapahduttua.

Käräjäoikeus tuomitsi opettajan sakkoihin oppilaan pahoinpitelystä


Summary: Kuka meistä haluaa perustella jahkailua lapsillemme sitten, kun on liian myöhäistä, pohtii Jenny Matikainen.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja kirjoittaa joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki uutisten blogit löydät täältä
 Kas, se on taas helmikuu, kansallinen Suomesta poistumisaika. Näihin aikoihin suomalaiset saavat tarpeekseen lumikaaoksesta ja pakkaavat perheensä kasaan lentääkseen jonnekin, missä aurinko paistaa ja vesi on turkoosia.
 Tekisi niin mieli kertoa lomasuunnitelmistaan sosiaalisessa mediassa. Julkaista skumppakuva ja kirjoittaa: “Taas mennään, lomalle lompsis!”. Jotain vähän noloa ja ihanaa.
 Mutta kehtaako lentomatkustamista enää hehkuttaa, pohti eräs toiselle mantereelle loman viettoon suuntaava ystäväni. Vähän kuin leveilisi sillä, että heittää roskat luontoon.
 Ilmastotuska on käymässä yhtä raskaaksi kuin biojätteen kierrättäminen ja mattojen pesu kuivalla maalla. Sen kanssa on vaikea elää. Vaikeampaa on ainoastaan elämänmuutos.
 Mutta onneksi meillä on Kiina-kortti.  Tai oikeastaan mikä tahansa suuri aasialainen maa toimii, mutta kutsutaan metodia kuitenkin nyt Kiina-kortiksi.
 Kiina-kortti toimii, koska se on puoliksi totta.
 Sitä käytetään näin: Miksi minun pitäisi, kun Kiina suoltaa saasteita ilmaan? Mitä minun muoveillani on väliä, kun ne indonesialaiset heittää kaikki roskat mereen? Onko minun teoillani oikeastaan mitään väliä, kun Intiassa on yli miljardi ihmistä, jotka eivät tee mitään pelastaakseen maapallon?
 Kiina-kortti toimii, koska se on puoliksi totta. Kiina on maailman suurin kasvihuonepäästöjen lähde, vaikka se on pyrkinyt parantamaan tilannetta. Helmikuun alussa vietetyn kiinalaisen uudenvuoden aikaan Kiinassa tehtiin arviolta 73 miljoonaa lentomatkaa. Indonesiasta ja Kiinasta virtaa maailman meriin käsittämätön määrä jätettä.
 Aasian jättivaltioiden talouskasvu vie tilannetta vain pahempaan suuntaan. Kun Kiinan ja Intian keskiluokka kasvaa, myös kulutus kasvaa. Paremmin toimeentulevat aasialaiset haluavat yhä enemmän yksityisautoja, ilmastointilaitteita, lihaa ja lentomatkoja.
 Kaikkea sitä, mitä meilläkin on.
 Siksi jugurttipurkkia kierrättäessä  tulee helposti pieni olo. Nousee kiukkuinen epätoivo kuin lapsella, jonka hartaasti säästetyillä viikkorahoilla ostettu jäätelöpallo tippui juuri maahan.
 Mitä millään sitten on väliä! tekee mieli huutaa ja hakata samalla kaikilla neljällä raajalla lattiaa.
 Tulee välitön halu heittää limsapullot biojätteeseen ja pestä kaikki matot Itämeressä omolla. Ostaa halvimmat halpislennot vain, jotta pääsee Helsinki-Vantaan kakkosterminaaliin ottamaan kuohuviinikuvia. Jakaa ne somessa ja huutaa mennessään, että nautin elämästäni vielä, kun voin.
 Hittoakos tässä, ei maapalloa voi enää pelastaa!
 Tai sitten voi rauhoittua ja ajatella Greta Thunbergia.
 Hän on se 16-vuotias ruotsalainen aktivisti,  joka piti Puolan ilmastokokouksessa puheen päättäjien edessä . Sen pääviesti oli yksinkertainen:
 “Ettekö te nyt oikeasti tajua?”
 16-vuotias puhui rauhallisesti ja selkeästi, vailla kiukkua vaikka sanoma oli sitä täynnä. Hänellä ei ollut vaihtoehtoa. Huutaminen ei yleensä auta.
 Meille ilmastonmuutos on etujärjestöjen ja poliitikkojen pelinappula, nuorille se on totisinta totta.
 Thunberg on ikäluokkaa, jolle ilmastoraporttien tulevaisuuskuvat eivät ole tieteiselokuvaa vaan aikaa, jona hän elää ruuhkavuosiaan. Niitä, joina hänellä ehkä on perhe ja lomaa helmikuussa. Silloin huono omatunto ei enää ole suurin ilmasto-ongelma.
 Thunberg ei ollut Puolassa  ensimmäistä kertaa ajamassa asiaansa. Syksyllä hän oli ollut koululakossa ilmastonmuutoksen takia. Oli varsin selvää, että hän oli tosissaan.
 Siitä huolimatta jotkut ovat jo ehtineet leimata hänet ilmastojärjestöjen pr-tempaukseksi.
 Tämä kertoo ehkä eniten meistä aikuisista. Meille ilmastonmuutos on etujärjestöjen ja poliitikkojen pelinappula, nuorille se on totisinta totta.
 Nuorten huoli ilmastonmuutoksesta on kasvanut voimakkaasti viimeisen kymmenen vuoden aikana, kertoo viime vuonna julkaistu nuorisobarometri. Vuonna 2008, melko tai erittäin huolissaan ilmastonmuutoksesta oli noin 40 prosenttia nuorista. Nyt luku on noussut liki 70 prosenttiin.
 Mutta mitä sitten? kysyy Kiina-kortin pelaaja.  Mitä minä muka voin tehdä pelastaakseni nuoret, koska ne kiinalaiset kuitenkin.
 Mitä Greta Thunberg siihen sanoisi? Ehkä samat sanat, jotka hän sanoi päättäjille Puolassa: kukaan ei ole liian pieni.
 Sitä paitsi Kiina-korttion silmänkääntötemppu.
 Suomalaisen ja kiinalaisen roolia yhteiskunnallisen muutoksen kipinänä ei ole millään tavalla järkevä verrata toisiinsa. Toisin kuin Kiinassa, me voimme nousta vaatimaan päättäjiltämme tekoja. Me voimme vaikuttaa.
 Otetaan esimerkki. Juuri nyt Suomen kansa on kollektiivisesti hermostunut poliitikoille, jotka ovat olleet perillä vanhustenhoidon huonosta tolasta mutta jättäneet asian sikseen. Mediassa vaaditaan valtaapitäviä vastuuseen.
 – Miksi kukaan ei ole tehnyt mitään? me kysymme tyrmistyneenä oman elämämme gretathunbergeina.
 Ehkä siksi, että tähän saakka moni päättäjä, omistaja ja johtaja on voinut tunkea päänsä hiekkaan ja osoittaa syyllistä jonnekin muualle.
 Psykologit Sanna Hyyhö ja Soile Laukkanen   kirjoittivat Helsingin Sanomissa  siitä, kuinka yksikön harteille on kasattu ilmastoviestinnässä liian suuret paineet. Näkökulma on perusteltu. Hiihtolomamatkasta huonon omantunnon poteminen ja lomakuvien salailu eivät tietenkään auta ketään.
 Mutta toisaalta, huono omatunto on ensimmäinen askel kohti sitä, että vaadimme muutosta heiltä, joilla on valta tehdä suuria liikkeitä. Aivan kuten Greta Thunberg Puolassa.
 Hän maalasi yleisön eteen  vuoden 2078. Hän täyttää silloin 75 vuotta.
 – Jos minulla on lapsia, ehkä he viettävät päivän kanssani. Ehkä he kysyvät teistä. Ehkä he kysyvät, miksi te ette tehneet mitään silloin, kun teillä oli vielä mahdollisuus siihen.
 Kuka meistä haluaa vuonna 2078 osallistua syntymäpäiväjuhliin ja selittää, että syy oli se, ettei kukaan Kiinassakaan tehnyt mitään.
 Vai olisiko aika pelata joku muu kortti.
 Jenny Matikainen
 Kirjoittaja on Ylen Aasian-kirjeenvaihtajana. Hän katsoo tässä blogissa Kiinaa eri kanteilta ja uskoo, että asian ymmärtäminen ei tarkoita, että olisi siitä samaa mieltä.
 Blogista voi keskustella ja kysymyksiä voi esittää tämän blogin kommenttiosiossa 22.2. klo 16.00 asti.

Jenny Matikainen: “Miks mun pitää, kun ei ne kiinalaisetkaan” – Kiina-kortilla pääsee eroon kiusallisesta ilmastotuskasta, mutta se on petkutusta


Summary: Lapset innostuivat Kotkan päiväkoteihin hankituista digilaitteista.

Tästä on kyse Kotkalaispäiväkoteihin on hankittu digilaitteita, kuten GoPro-kameroita, tablettitietokoneita ja green screen -kankaita. Teknologian avulla lapset yhdistävät digimaailmaa leikkeihinsä. Kotkan varhaiskasvatuksessa uskotaan, että digivälineet rikastuttavat oppimista.
 5–vuotias  Alba Ferrara  asettelee pehmokissaa päänsä päälle. Kun kissa on saavuttanut tasapainon, irrottaa tyttö siitä kätensä. Kaksikon taakse on viritetty suuri vihreä green screen -kangas.
 – Minä otan kuvan, niin ikään 5–vuotias  Ea Ukkonen  huudahtaa ja pomppii innoissaan ilmaan. Tabletin näyttö välähtää, ja kuva tallentuu kameraan.
 Lankilan päiväkodin lapset keksivät tarinan tabletilla luomansa kuvan pohjalta. Juulia Tillaeus / Yle
 Kun tytöt ovat kuvanneet toisensa, he valitsevat ilmaisesta kuvapankista mieleisensä taustakuvan. Opettajan avulla kuvat yhdistetään, ja pian lapset kissoineen keikkuvat värikkäiden talojen edustalla.
 – Missäs te olette tässä kuvassa, lastentarhanopettaja  Karin Klemola  kysyy lapsilta.
 – Värikkäässä talossa! Punaisessa talossa on kissojen sauna ja pinkissä ihmisten sauna, lapset vastaavat.
 – Mitä te sitten teette, kun olette saunoneet, Klemola kysyy.
 – Mennään mereen uimaan! Ja sitten syödään!
 Lapset katselevat mielellään itseään videolta. Juulia Tillaeus / Yle
 Tyttöjen keksimä tarina kuvataan videolle, ja näytetään muille lapsille.
 Pian kertomus herää eloon leikkinä. Huoneen nurkasta löytyy sopiva paikka kissojen saunalle, ja lapset kierähtävät lattialle uimaan. Seinälle on heijastettu värikkäiden talojen kuva.
 – Laitteiden kanssa on tosi hauska leikkiä, koska siis come on, mun äiti ei melkein ikinä anna minun käyttää hänen puhelintaan, paitsi ravintolassa, Alba Ferrara sanoo pontevasti.
 Kaikki lapset leikkivät
 Kotkan päiväkodeissa oppimisympäristöjä kehitetään yhdessä lasten kanssa. Päiväkoteihin on hankittu laitteita, joiden avulla lapset voivat yhdistää digitaalisen maailman leikkeihinsä ja syventää niitä. Tarkoituksena on osallistaa lapsia aiempaa enemmän.
 Varhaiskasvatuksessa uskotaan, että digivälineet rikastuttavat oppimista ja opettavat lapsille hyödyllisiä taitoja, kuten tiedonhakua, tutkimista ja medianlukutaitoa.
 –Päiväkotilapset ovat syntyneet digiaikaan, ja digilaitteet ovat jotenkin luonnollinen väline. Aikuisten kanssa on turvallista katsoa ja tehdä kuvia ja videoita, ja täällä oppii hyvin tunnistamaan, mikä on oikeaa ja mikä väärää, lastentarhanopettaja Karin Klemola sanoo.
 Medialeikistä jokaiselle lapselle löytyy tekemistä. Juulia Tillaeus / Yle
 Klemolan mukaan lapset ovat ottaneet laitteet hyvin haltuun.
 – Niiden opettelu on ehkä ollut meille aikuisille vaikeampaa. Lapset osaavat käyttää laitteita tosi hyvin ja oppivat nopeasti, Klemola hymyilee.
 Tarinat heräävät eloon
 Kissat ovat saunoneet, ja on lasten vuoro. Seuraavaksi leikitään eväsretkeä. Kaikille löytyy oma paikkansa leikistä. Klemolan mukaan teknologia tuo lapset yhteen.
 – Se on ollut yllätys, että kaikki lapset viihtyvät nyt niin hyvin yhdessä. Sellaisillakin lapsilla, jotka eivät yleensä leiki yhdessä, on nyt yhteinen leikki ja kiinnostuksen kohde.
 Samaa lasten keksimää leikkiä jatketaan päiväkodissa monta viikkoa. Pitkäkestoisen leikin katsotaan kehittävän lasten sosiaalisia taitoja ja mielikuvitusta.
 – En tiedä, onko tämä mielikuvitus ollut jossain piilossa, mutta medialeikin ja pitkäkestoisen leikin myötä se on tullut takaisin, ja se on tosi kiva asia, Karin Klemola sanoo.
 Tabletin avulla muotoja voi opetella kolmiulotteisesti. Juulia Tillaeus / Yle
 Klemola näkee, että teknologiaa voi hyödyntää varhaiskasvatuksen opetuksessa monin eri tavoin. Esimerkiksi muotoja voi opetella tabletin näytöltä.
 – Lapset voivat tabletin avulla tarkastella vaikkapa kolmiulotteista kolmiota, ja sen jälkeen askarrella samanlaisen.
 Digilaitteita kokeillaan ensin kolmessa kotkalaispäiväkodissa, mutta myöhemmin sama malli on tarkoitus jalkauttaa kaikkiin kaupungin päiväkoteihin.

 Onko sinusta hyvä, että digilaitteita käytetään jo päiväkodeissa? Keskustelu loppuu klo 22.00.

Päiväkodin uusilla laitteilla poikkeuksellinen vaikutus: "Sellaisillakin lapsilla, jotka eivät yleensä leiki yhdessä, on nyt yhteinen leikki ja kiinnostuksen kohde"


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Kulttuuriministeri Terho saa kiitosta
 Sampo Terhon (sin.) kausi kulttuuriministerinä on  otettu myönteisesti vastaan , vaikka taideväki oli aluksi varpaillaan perussuomalaisista nousseesta ministeristä. Terho on löytänyt rahoitusta myös muulle kuin kulttuurisen peruskiven vaalimiselle.
 Perustuslakivaliokunta lupasi puristaa sote-lausunnon valmiiksi tänään
 Jussi Nukari / Lehtikuva
 Eduskunnan perustuslakivaliokunnasta odotetaan viimein tänään lausuntoa sote- ja maakuntauudistuksesta. Yhä edelleen on epäselvää, ehtiikö eduskunta käsitellä uudistuksen ennen vaalitaukoa. Perustuslakivaliokunnan muutosvaatimuksista riippuu, miten paljon sosiaali- ja terveysvaliokunta tarvitsee aikaa mietintönsä tekoon. Vasta sen jälkeen koko eduskunta pääsee käsittelemään tämän hallituskauden suurinta muutospakettia. Perustuslakivaliokunta aloittaa kokouksensa klo 9 ja on varautunut jatkamaan neuvonpitoa iltapäivällä.
 Porissa asuva turvapaikanhakijaperhe pelkää käännytystä Suomesta kesken isän tuberkuloosihoitojen
 Mari Kahila / Yle
 Muradovan lapsiperheessä kannetaan suurta huolta isän terveydestä. Suoliliepeen tuberkuloosia sairastavan 31-vuotiaan isän hoitoa on jäljellä vielä yhdeksän kuukautta. Perhe pelkää, että hoito jää kesken, jos heidät siirretään Suomesta Latviaan.  Vierailimme perheen kotona .
 Digilaitteet saivat päiväkodin lapset leikkimään yhdessä
 Juulia Tillaeus / Yle
 Kotkan varhaiskasvatuksessa uskotaan, että digivälineet auttavat lapsia oppimaan hyödyllisiä taitoja. Kaupungin päiväkoteihin on hankittu teknologiaa, jonka avulla lapset voivat uppoutua leikkeihinsä uudella tavalla.  Medialeikki on ruokkinut lasten mielikuvitusta  ja saanut kaikki lapset leikkimään yhdessä.
 Yhdysvallat aikoo jättää Syyriaan 200 "rauhanturvaajaa" vetäytymisen jälkeen
  Fadel Senna / AFP
 Yhdysvallat  suunnittelee jättävänsä "pienen rauhanturvaajien joukon" Syyriaan  sen jälkeen, kun amerikkalaisjoukot ovat lähteneet maasta. Asiasta kertoi Valkoinen talo torstaina paikallista aikaa. Yhdysvaltain johtama liittouma aloitti virallisesti joukkojen vetämisen pois Syyriasta tammikuussa.
 Poutaa ja pakkasta – viikonloppuna lauhtuu
 Yle Sää
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Terho yllätti kulttuuriväen, sote-lausunto valmistunee, sairaan käännytys katkaisee hoidot, pakkasta ennen lauhtumista


Summary: Siirtomaa-ajan lait ovat Kenian seksuaalivähemmistöille ankarat. Samaa sukupuolta olevien seksisuhde voi tuoda jopa 14 vuotta vankeutta.

NAIROBI Imani Kimiriä  jännittää. Vuosien prosessi ottaa vihdoin askeleen perjantaina, kun tuomioistuin antaa tuomionsa homoseksuaalisuuden laillistamisesta Keniassa.
 – Tämä on iso juttu meille, Kimiri sanoo.
 Hän toimii asianajajana lakiapua seksuaalivähemmistöille tarjoavassa  National Gay and Lesbian Human Rights Commission  -järjestössä, joka on valmistellut aloitteen lain kumoamiseksi.
 – Toivon, että oikeus tekee positiivisen ratkaisun. Silloin seksuaalivähemmistöt voisivat elää rauhassa. Haluamme elää ilman pelkoa, hän sanoo.
 Nykyinen laki on perintö Kenian ajasta Britannian siirtomaana. Vaikka se ei kiellä homoseksuaalisuutta, suostumuksellisesta seksistä samaa sukupuolta olevien välillä voi saada jopa 14 vuotta vankeutta.
 Vanhahtava ilmaisu löytyy samanlaisena monen Afrikan maan laista. Se kieltää  "lihallisen yhteyden luonnon järjestystä vastaan" .
 Syrjintä tavallista etenkin köyhien keskuudessa
 Keniassa seksuaalivähemmistöjä syrjitään muun muassa asunto-ja työmarkkinoilla. Heitä uhkaillaan ja kiristetään.
 Väkivalta on tavallista. Etenkin naisia raiskataan pyrkimyksenä "eheyttää" heidät. Vanhemmat kääntävät selkänsä lapsilleen ja jopa omat perheenjäsenet ovat järjestäneet naisten raiskauksia.
 Poliisilta apua hakevat kohtaavat usein väheksymistä ja halveksuntaa.
 Parin viime vuoden aikana jopa 300 ihmistä on pyytänyt National Gay and Lesbian Human Rights Commission-järjestöltä oikeusapua syrjintätapauksissa.
 Imani Kimirin mukaan suuri osa heistä tulee matalapalkkaisesta väestönosasta. Keskiluokkaisilla on usein omat autonsa ja muurien takana olevat talonsa, eikä heidän tarvitse matkustaa paikallisbusseilla.
 – Jos asuu slummissa ja on esimerkiksi maskuliinisempi nainen, voi olla, että bussiin ei pääse. Naapurit kyttäävät ja jos seinät ovat vain ohutta peltiä, on vaikeaa salata suhteitaan, Kimiri sanoo.
 Presidentti väheksyy ongelmia
 Lain kumoamiselle ei juuri löydy poliittista tukea. Kenian presidentti ilmaisi hiljattain, että seksuaalivähemmistöjen ongelmat ovat mitättömiä.
 Kansanedustajista kukaan ei ole ilmaissut tukensa seksuaalivähemmistöille, mutta moni sanoo tukevansa vanhaa lakia.
 Tuomioistuimet eivät ole kuitenkaan poliittisessa ohjauksessa. Kenian korkein oikeus muun muassa mitätöi historiallisessa tuomiossa presidentinvaalien tulokset syksyllä 2017, koska vaaliprosessissa oli ollut epäselvyyksiä.
 Imani Kimiri uskoo, että vahva perustuslaki tulee loppujen lopuksi kumoamaan vanhan seksuaalivähemmistöjä syrjivän lain. Kenia on myös ratifioinut useita kansainvälisiä ihmisoikeussopimuksia, jotka tukevat lain kumoamista.
 Mutta prosessista voi tulla pitkä.
 Perjantaina tuomion antava tuomioistuin on verrattavissa suomalaiseen käräjäoikeuteen. Tuomiosta voi valittaa vielä hovioikeutta vastaavaan tuomioistuimeen, ja lopulta korkeimpaan oikeuteen.
 Mutta myös homoseksuaalisuuden laillistaminen saattaa saada ikäviä seurauksia. Lain kumoamista vastustavat saattavat hyökätä seksuaalivähemmistöjä kohtaan.
 – Tuomiosta huolimatta on vielä todella paljon työtä tehtävänä, hän sanoo.
 Keniasta saattaa tulla esimerkki muille
 Afrikassa on tällä hetkellä 33 maata, jossa suostumukselliset suhteet samaa sukupuolta olevien välillä ovat laittomia.
 Viime vuosina on tullut sekä edistysaskeleita että takaiskuja.
 Angola laillisti homoseksuaalisuuden ja kielsi laissa syrjinnän seksuaalivähemmistöjä vastaan tammikuussa.
 Botswanassa tuomioistuin päättää maaliskuussa homoseksuaalisuuden laillistamisesta samanlaisessa prosessissa kuin Kenia.
 Samalla kuitenkin Burundi ja Tšad ovat äskettäin  kieltäneet homoseksuaalisuuden  laissa.
 Kenian naapurimaassa Tansaniassa ilmapiiri on kiristynyt. Toisessa naapurimaassa Ugandassa on yksi maailman tiukimmista homoseksuaalisuutta kieltävistä laeista.
 Kimirin mukaan Keniassa on paljon seksuaalivähemmistöihin kuuluvia ugandalaisia pakolaisia, ja heitä saattaa tulla lisää, jos Kenia päättää kumota vanhan lain.
 – Toivomme, että laki kumotaan. Silloin se avaisi väyliä muillekin maille ja vaikuttaisi heihin, Kimiri sanoo.

Kenia lähellä homoseksuaalisuuden laillistamista  – "Haluamme vain elää ilman pelkoa"