Summary: Postin sidosryhmäjohtaja muistuttaa, että Suomessa on 15 muutakin jakelyhtiötä, jotka myös hukkaavat lähetyksiä.

"Viime kesänä lähettämäni kirjattu kirje Ruotsin veroviranomaiselle katosi. Sisältönä oli muun muassa viranomaisen myöntämä todistus, josta ilmenee ruotsalainen henkilötunnukseni. Useiden soittojeni jälkeen sain pyytämäni kirjallisen todistuksen kadonneesta kirjeestä. Seurantakoodin mukaan se ei ole milloinkaan lähtenyt Pasilassa sijaitsevasta ulkomaanterminaalista eteenpäin. Vain postimaksu luvattiin palauttaa, mikäli sitä vaadin. Siinä kaikki."
 "Meiltä on kadonnut useita laskuja ja kirjeitä. Pahin katoaminen vei minulta luottotiedot, kun karhukirjeetkään eivät tulleet perille. Posti ”korvasi” ikimerkeillä. Kaikkiaan olemme saaneet kolme kertaa ikimerkkejä, joilla ei tee yhtään mitään. Ne eivät korvaa mielipahaa eivätkä varsinkaan rahallista tappiota."
 Kysyimme aiemmin kokemuksia  kadonneista postilähetyksistä.  Vastauksia tuli satoja, ja yllä olevat tarinat ovat esimerkkejä niistä. Kokosimme tähän juttuun kolme keskeistä ongelmaa, jotka toistuivat vastauksissa. Ne olivat lähetysten katoaminen, asikaspalvelun hitaus ja valitusten teon hankaluus sekä yleinen luottamuspula Postia kohtaan. Postin sidosryhmäjohtaja  Timo Anttila  vastaa kritiikkiin.
 Kirjeen katoaminen harmittaa
 Postin kautta lähetetyt kirjeet ja kortit olivat usealta vastaajalta kadonneet. Eräs yrittäjä kertoi viime kesän aikana Postin hävittäneen yli kymmenen hänen lähettämäänsä kirjettä. Postin omien tilastojen mukaan kadonneita kirjaamattomia kirjeitä oli vuonna 2016 kuitenkin vain 189 kappaletta.
 Postin sidosryhmäjohtaja Timo Anttila kertoo, että Posti jakoi vuonna 2017 yhteensä 690 miljoonaa osoitteellista kirjettä, joista tiedusteluja tuli asiakkailta 2857 kappaletta.
 – Tämä vastaa 0,0004 prosenttia koko lähetysmäärästä, hän toteaa.
 "Seitsemän vuotta sitten teetin valokuvista joulukortit. Lähetin niitä noin 50 ihmiselle. Sain viestejä, että olenko loukkaantunut jostakin, kun en lähettänyt heille korttia. Todellisuudessa lähetin, mutta läheskään kaikki eivät saaneet korttia. Harmittaa kortittien kalliimpi hinta sekä joulumerkin hinta. Maksoin ne aivan turhasta. Esimerkiksi kummityttöni ei ole tähän päivään mennessä saanut tällaista korttia.Nykyään en edes lähetä enää kortteja, vaan laitan mieluummin kuvaviestin ja annan rahat hyväntekeväisyyteen."
 Anttila kertoo myös, että suurin osa tiedusteluista päätyy ratkaisemattomiksi siksi, koska Posti ei kykene selvittämään yksittäisten kirjeiden kulkua.
 – Posti ei tilastoi kadonneiksi kirjeiksi reklamaatioita, joista ei ole voitu todeta lähetyksen saapumista Postin verkkoon.
 Käytännössä tämä tarkoittaa suurta osaa postimerkillisistä kirjeistä ja korteista, joita ei ole kirjattu.
 Yrittäjä: katoamiset jäävät reklamoimatta
 Toinen asia, joka nousi esille kyselyssämme, oli asiakaspalvelun toiminnan jähmeys. Tämä on johtanut siihen, että kadonneista kirjeistä ei välttämättä viitsitä enää valittaa. Monia harmittaa myös Postin kykenemättömyys hyvittää tilanne asiakkaalleen.
 Osalle on tarjottu ainoastaan postimerkkejä hyvitykseksi mielipahasta. Erään Suomessa ja ulkomailla toimivan yrityksen toimitusjohtaja kuvasi tuntojaan näin:
 "Postin asiakaspalvelu toimii niin hitaasti, että se nostaa kynnystä hoitaa asioita. Käytännössä monet tapaukset jäävät kokonaan reklamoimatta, koska asian hoitaminen on Postin toiminnan takia vaikeaa. Lisäksi reklamointeihin kadonneista kirjaamattomista kirjeistä ei ole tullut välttämättä ollenkaan vastausta."
 Postin kautta lähetetään entistä enemmän pakettaja, kun taas kirjeiden lähettäminen on vähentynyt. Yle/Anne Elhaimer
 Yrittäjän lisäksi useampi vastaaja kertoi tuskastuneensa valitusten tekoon kadonneista lähetyksistään. Postin Anttila puolestaan kertoo, että asiakkaat ottavat kyllä yhteyttä asiakaspalveluun, kun epäilevät kirjeen kadonneen.
 – Mutta he eivät yleensä ilmoita, jos kyseinen kadonnut kirje saapuukin myöhässä. Jos yhteydenotossa asiakaspalveluun alkaa vaikuttaa siltä, että kirjaamaton kirje on todella kadonnut eikä ole todennäköistä, että se on enää vain myöhässä, teemme itse tai pyydämme asiakasta tekemään aiheesta reklamaation.
 Anttila kertoo, että kaikkiin kontakteihin vastataan asiakaspalvelussa, myös kirjaamattomien kirjeiden katoamiseen tai myöhästymiseen liittyviin asioihin.
 – Seurannan puuttuminen kirjeestä toki aiheuttaa sen, että kovinkaan paljoa ei asiakaspalvelu pysty tekemään kirjeen etsinnän suhteen, hän lisää.
 Jos asiakkaalta katoaa toistuvasti kirjeitä, Posti käynnistä tehostetun seurannan. Seurantatapa riippuu siitä, onko kyseessä lähettäjä vai vastaanottaja. Anttila kertoo, että näitä tapauksia on vain muutamia vuodessa.
 Luottamus vaakalaudalla
 Kolmas esiin noussut asia oli kokemus luottamuksen menetyksestä Postiin. Tämän takia osa vastanneista aikoi tai oli jo siirtynyt käyttämään muita jakelu- ja kuljetuspalveluita.
 Postin sidosryhmäjohtaja Timo Anttila kertoo, että että asiakastyytyväisyysmittausten mukaan tyytyväisyys Postiin on parantunut vuoden 2018 aikana.
 – Kirje-, lehti- ja pakettijakelu on nykyään Suomessa täysin kilpailtua, mutta Posti on pärjännyt tässä kilpailussa hyvin, ja esimerkiksi viime vuonna Posti toimitti ennätyksellisen paljon paketteja. Tämä kertoo asiakkaidemme luottamuksesta.
 Anttila haluaa korostaa, että Postin lisäksi Suomessa toimii 15 muuta jakeluyhtiötä, jotka jakavat esimerkiksi lehtiä ja laskuja. Myös niille sattuu jakeluvirheitä.
 Anttila kertookin, että vuoden 2018 aikana marraskuun loppuun mennessä Postille on toimitettu yli 110 000 kappaletta jakeluyhtiöiden väärin jakamia kirjeitä postinsaajilta. Monesti ihmiset laittavat nämä virheet Postin piikkiin, koska eivät tiedä, kuka kadonneen kirjeen on jakanut.

Postin toiminnassa ärsyttää kolme asiaa – Kirjatun kirjeen hukannut asiakas: "Vain postimaksu luvattiin palauttaa, siinä kaikki"


Summary: Poliisi arvelee, ettei mies ymmärtänyt tekojensa vakavuutta.

Saksan viranomaiset ovat ottaneet kiinni yhden henkilön epäiltynä viime viikolla paljastuneesta suuresta tietomurrosta.
 Epäilty on 20-vuotias mies, joka asuu Keski-Saksassa Hessenin osavaltiossa, kertoo esimerkiksi  Der Spiegel -lehti . Mies asuu edelleen vanhempiensa kanssa.
 Kyseessä on tutkijoiden mukaan yksittäinen tekijä. Hän ei mahdollisesti ymmärtänyt tekojensa vakavuutta.
 Alustavissa tutkimuksissa ei ole tullut ilmi, että epäillyllä olisi yhteyksiä ulkomaisiin tahoihin.
 Tietomurto kohdistui lukuisiin saksalaisiin poliitikkoihin, joita oli kaikista puolueista lukuunottamatta oikeistopopulistista AfD-puoluetta. Lisäksi uhrien joukossa oli toimittajia ja muita julkisuuden henkilöitä.
 Tietomurrossa julkistettiin uhrien henkilökohtaisia tietoja ja puolueiden sisäistä materiaalia. Julkistaminen tapahtui Twitterin kautta.
 Lue lisää :
 Suuri tietomurto Saksassa – koskee kaikkien puolueiden, paitsi AfD:n poliitikkoja

Epäilty otettiin kiinni Saksan poliitikkoihin kohdistuneista tietomurroista


Summary: Ilmaisia ehkäisyvälineitä voi Keski-Pohjanmaalla hakea entistä isompi joukko.

Maksuttoman ehkäisyn tarjoamista nuorille laajennetaan Keski-Pohjanmaalla.
 Sosiaali- ja terveyspalveluista vastaava Soite tarjoaa palvelua jatkossa myös alle 25-vuotiaille nuorille, aiemmin sitä annettiin vain alle 20-vuotiaille. Keski-Pohjanmaan aloitti ilmaisen ehkäisyn ensimmäisenä kokonaisena maakuntana viime helmikuussa.
 Pohjanmaan ja Keski-Pohjanmaan kunnat ovat olleet etujoukossa maksuttoman ehkäisyn tarjoamisessa. Myös Pietarsaaren seudun kunnat ovat ottaneet palvelun käyttöön tänä vuonna.
 Keski-Pohjanmaalla nuoret ovat hakeneet ehkäisyä melko ahkerasti. Ensimmäisen neljän kuukauden aikana nelisensataa nuorta haki ehkäisypillereitä, osa kondomeita ja kierukoita.
 Soite perustelee palvelun laajentamista Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen sekä Väestöliiton suosituksella.
 Ehkäisyä voi hakea Keski-Pohjanmaalla Soiten ehkäisyneuvoloista ja opiskelijaterveydenhuollosta.
 Nuori voi valita ehkäisypillerit, -renkaan, kierukan, implantin tai kondomit. Ilmaisen ehkäisyn toivotaan vähentävän seksitauteja ja ei-toivottuja raskauksia.

Keski-Pohjanmaa otti ensimmäisenä käyttöön maksuttoman ehkäisyn ja laajentaa sitä nyt yhä vanhempiin


Summary: Syytettyjen joukossa on saarnaaja Fetullah Gülen.

Turkissa alkaa tänään oikeudenkäynti 28:aa ihmistä vastaan, joita epäillään yhteyksistä Venäjän suurlähettilään  Andrei Karlovin  murhaan joulukuussa 2016. Valtaosaa syytetään poissaolevina. Oikeuden eteen tuodaan yhteensä 13 epäiltyä.
 Karlovin tappoi työvuorosta vapaalla ollut poliisi  Mevlüt Mert Altıntaş  , 22, jonka Turkin erikoisjoukot myöhemmin ampuivat. Suurlähettilään murha ja sitä seuranneet tapahtumat välittyivät maailmalle lukuisien lehtikuvien välityksellä. Karlov tapettiin, kun hän oli tullut valokuvanäyttelyn avajaisiin Ankarassa.
 Kuva Venäjän suurlähettilään ampumisesta valittiin vuoden uutiskuvaksi vuonna 2017. Tytus Zmijewski / EPA
 Altintas huusi verityönsä jälkeen, että Syyrian ja Aleppon tapahtumista vastuussa olevien on vastattava teoistaan.
 Poissaolevien epäiltyjen joukossa on muun muassa Yhdysvalloissa asuva saarnaaja  Fetullah Gülen , jota Turkin johto syyttää myös heinäkuun 2016 epäonnistuneesta vallankaappauksesta. Gülen on kiistänyt kaikki syytteet.
 Venäjä ei ole ottanut kantaa Gülenin syytteisiin. Venäjä lähetti kuitenkin paikalle omia tutkijoitaan, "ja jos he tulivat johonkin toisiin johtopäätöksiin, niin eivät ainakaan sanoneet mitään", päätteli Foreign Policy Research Institute -ajatushautomon tutkija  Selim Koru  raportissaan viime vuonna.
 Lue myös:
 Turkki pidätti valokuvanäyttelyn järjestäjän epäiltynä osallisuudesta Venäjän suurlähettilään murhaan
 Turkissa surmatun Venäjän suurlähettilään hautajaiset pidetään Moskovassa
 Turkki: Muslimisaarnaaja Gülenin järjestö tappoi Venäjän suurlähettilään
 Putin: Turvallisuutta kiristettävä suurlähettilään murhan jälkeen
 Putin Turkin-suurlähettilään ampumisesta: Juoni Syyrian rauhanprosessin romuttamiseksi

Venäjän suurlähettilään murhaoikeudenkäynti alkaa Turkissa


Summary: Henkilöstöön kohdistunut väkivallan uhka ei ollut hallinnassa Paimiossa toimivassa kuntoutusyksikössä. Turvallisuuspuutteet on nyt korjattu.

Tästä on kyse Työntekijöihin kohdistuva väkivallan uhka ei ollut hallinnassa aikuisia kehitysvammaisia Paimiossa hoitavassa yksikössä Väkivaltaisesti käyttäytyneet potilaat aiheuttivat lukuisia vaaratilanteita Lounais-Suomen aluehallintovirasto uhkasi sulkea yksikön vuosi sitten, ellei turvallisuuspuutteita korjata määräaikaan mennessä Yksikön turvajärjestelyt ovat nyt AVI:n mukaan asianmukaisella tasolla Ylen MOT kertoi hiljattain kehitysvammaisten lasten ja nuorten asiattomasta kohtelusta KTO:n toisessa yksikössä
 Kehitysvamma-alan tuki- ja osaamiskeskus KTO:n hoitopaikkojen toiminnasta on paljastunut uusia ongelmia. KTO:n omistaa Varsinais-Suomen 27 kuntaa.
 Aikuisia kehitysvammaisia hoitava KTO:n Neuropsykiatrinen kuntoutusyksikkö 2 oli vuosi sitten Lounais-Suomen aluehallintoviraston sulkemisuhan alla.
 Työsuojelutarkastaja  Johanna Pulkkinen  kertoo, että työsuojeluvalvonnan yhteydessä kävi ilmi, että väkivallan uhka työpaikalla ei ollut hallinnassa.
 – Työnantajalle annettiin ensin kehotus saattaa asia lain edellyttämälle minimitasolle. Kun jälkivalvonnassa todettiin, että asia ei edelleenkään ole lain edellyttämällä minimitasolla, tilanne oli sellainen, että päädyttiin tähän käyttökiellon harkitsemiseen, sanoo Pulkkinen.
 Pulkkinen kuvailee sulku-uhan olevan viranomaisten työkalupakkiin kuuluva, mutta melko harvoin käytetty väline.
 Sulku-uhka väistyi maaliskuussa 2018
 Väkivallan uhan hallinta on työsuojelutarkastaja Johanna Pulkkisen mukaan monisyinen asia kehitysvammayksiköstä puhuttaessa.
 Siihen liittyvät muun muassa tilaratkaisut, hälytysjärjestelmät sekä työntekijöiden riittävyys, ammattitaito ja koulutus. Myös asiakkaiden itsemääräämisoikeuteen liittyvät kysymykset on huomioitava, ja turvallisuuteen liittyvä työ on jatkuvaa potilaiden vaihtuvuuden vuoksi.
 Siellä oli uhkaavia tilanteita ja niistä johtuvia tapaturmia niin paljon, että työntekijöillä tulkittiin olevan terveyden menettämisen uhka.  Johanna Pulkkinen
 Lounais-Suomen aluehallintovirasto (avi) uhkasi syksyllä 2017 sulkea yksikön, jos ongelmia ei saada kuntoon määräaikaan mennessä. Puutteet korjattiin, ja sulku-uhka väistyi maaliskuussa 2018.
 – Jälkivalvonnassa todettiin, että käyttökieltoa ei ole tarpeen asettaa voimaan, vaan asiaan oli saatu huomattavaa parannusta lähtötilanteeseen nähden, toteaa työsuojelutarkastaja Johanna Pulkkinen.
 Johanna Pulkkinen huomauttaa, että yhteistyö yksikön johdon ja aluehallintoviraston kesken toimi hyvin puutteiden kuntoon saattamiseksi.
 Uhkaavia tilanteita runsaasti
 Nepsy 2 -nimellä tunnetussa yksikössä aiemmin työskennellyt hoitaja kertoo Ylelle, että ongelmia alkoi ilmetä pian uusiin tiloihin muuton jälkeen vuoden 2017 alussa.
 Kyllähän lähtökohtamme on, ettei kenenkään tarvitsisi pelätä työssään.  Seija Aaltonen
 Johtava ylilääkäri  Seija Aaltonen  myöntää yksikön toiminnan olleen alkuvaiheessa ongelmissa. Palvelurakennemuutoksen jälkeen laitoshuollosta tuli odotettua haastavammin käyttäytyviä potilaita asumispalveluiden piiriin. Osa heistä joutui käymään toistuvasti kriisijaksoilla kuntoutuspalveluissa.
 – Meillä oli paljon läheltä piti -tilanteita. Yksikön aloittaessa ei tarkalleen tiedetty, millaiseksi asiakaskunta muodostuu. Se oli sellaista hakuaikaa, ja asiakkaat osoittautuivat haasteellisemmaksi kuin oli ajateltu, kuvailee Aaltonen.
 KTO:n kehittämis- ja asiantuntijapalveluiden johtaja Oili Sauna-Aho sekä johtava ylilääkäri Seija Aaltonen. Paula Collin / Yle
 Seija Aaltosen mukaan moni palvelurakennemuutoksessa omaa paikkaansa hakemaan joutunut hoitaja havaitsi pian, ettei työ ollut heille sopivaa. Osa henkilöstöstä eli pelossa.
 – Toiminta piti arvioida uudelleen. Noin puolet henkilökunnasta vaihtui, ja lisäksi henkilökuntamäärää lisättiin jonkun verran ja yksikkö jaettiin kolmeen osaa. Nyt nämä läheltä piti -tilanteet on saatu hallintaan, sanoo Seija Aaltonen.
 Tiloja suunniteltaessa uuden asiakasryhmän haastavuutta ei ollut osattu ennakoida. Ne osoittautuivat pian liian avonaisiksi turvallisuuden kannalta, ja jaettiin kolmeen pienempään osaan.
 Kehitysvamma-alan tuki- ja osaamiskeskus KTO Paimiossa. Eino Kossila / Yle
 Tiloissa ei muun muassa ollut haastavien potilaiden kanssa työskennellessä tarpeellisia hälytysnappeja tai valvontakameroita. Nimettömänä pysyttelevän entisen hoitajan mukaan rakennusta ei myöskään ole suunniteltu tarkoituksenmukaisesti, vaan sen käytäville muodostuu ”pimeitä kulmia”, jolloin väkivaltaisesti käyttäytyvä potilas voi päästä yllättämään henkilökunnan.
 Hoitaja kertoo itse joutuneensa useampaan otteeseen potilaan väkivaltaisen hyökkäyksen kohteeksi. Vastaavia kokemuksia on hänen mukaansa myös monilla muilla yksikön hoitajilla. Tilanteista on aiheutunut henkilökunnalle pitkiäkin sairauslomia.
 Rakennuksen materiaalivalintojen on vakuutettu olevan turvallisia, mutta hoitaja kertoo esimerkiksi tapauksesta, jossa potilas onnistui rikkomaan turvalasiksi väitetyn ikkunan päällään. Potilaat ovat myös potkineet ovia hajalle, heitelleet henkilökuntaa irtonaisilla huonekaluilla ja sytyttäneet tulipaloja huoneissaan.
 Työsuojelutarkastaja Johanna Pulkkinen ei halua eritellä uhkatilanteita yksityiskohtaisesti. Hän kuitenkin vahvistaa vuoden takaiset ongelmat.
 – Siellä oli uhkaavia tilanteita ja niistä johtuvia tapaturmia niin paljon, että työntekijöillä tulkittiin olevan terveyden menettämisen uhka, sanoo Pulkkinen.
 Työsuojelutarkastaja Johanna Pulkkinen, Lounais-Suomen aluehallintovirasto. Paula Collin / Yle
 – Kyllähän lähtökohtamme on, ettei kenenkään tarvitsisi pelätä työssään. Työsuojelupäällikkö ja työterveyshuolto seuraavat tilanteita aktiivisesti, vakuuttaa johtava ylilääkäri Seija Aaltonen.
 Puutteita korjattiin Ylen haastatteleman hoitajan mukaan muun muassa asentamalla peilejä käytäville ja suojakalvoja ikkunoihin. Myös hälytysjärjestelmät saatettiin asianmukaiselle tasolle avin puututtua tilanteeseen.
 Henkilökunnan koulutuspuutteet korjattu
 Varsinais-Suomen erityishuoltopiirin kuntayhtymän johto ei Ylen haastatteleman hoitajan mukaan reagoinut henkilökunnan huoleen turvallisuudestaan. Kireä työilmapiiri ja työssä koettu pelko johti myös hoitajien asiattomaan käytökseen potilaita kohtaan.
 Seija Aaltosen mukaan ongelmiin tartuttiin jo ennen avin puuttumista tilanteeseen. Sen jälkeen työntekijöiden tekemät ilmoitukset väkivalta- ja läheltä piti -tilanteista ovat siinä yksikössä puolittuneet.
 Kaikilla hoitajilla ei ollut alkuvaiheessa koulutusta haastavien potilaiden kanssa toiminnasta. Aggressiivisten tilanteiden turvalliseen hoitoon tähtäävä niin kutsuttu MAPA-koulutus on nyt koko henkilöstöllä sekä yksikön johdon että avin työsuojelutarkastajan mukaan.
 Kehittämis- ja asiantuntijapalveluiden johtaja  Oili Sauna-ahon  mukaan MAPA-koulutus yksin ei tee autuaaksi. Ennaltaehkäisy on avainasemassa vaaratilanteiden välttämisessä.
 –Ennaltaehkäisyssä on tärkeää, että asiakas tunnetaan hyvin ja huomioidaan hänen mahdolliset traumansa ja aistiyliherkkyydet. Yksilöllisyys on tärkeää, huomauttaa Sauna-aho.
 KTO:lla on useita eri yksiköitä vammaispalveluita varten.  Riikka Kurki / Yle
 Viidentoista asiakaspaikan kuntoutusyksikön henkilöstöresurssit eivät hoitajan mukaan olleet asianmukaisella tasolla ennen avin puuttumista tilanteeseen. Hänen mukaansa henkilökuntaa ei aina ollut riittävästi vuoroissa tämän jälkeenkään.
 – Kiinnitämme paljon huomiota henkilökuntamme turvallisuuteen, koulutukseen sekä henkilöstön riittävyyteen ja ammattitaidon varmistamiseen. Nostimme esimerkiksi juuri ohjaajien palkkausta, että saisimme paremmin ohjaajia tänne. Työsuojelupäällikkö kiertää koko ajan ja raportoi johdolle, listaa johtava ylilääkäri Seija Aaltonen.
 Ylen haastattelema hoitaja kuvaa Nepsy 2 -yksikköä lähinnä kehitysvammaisten aikuisten säilytyspaikaksi, jossa he eivät saa tarvitsemaansa kuntoutusta. Palvelusta maksavat kunnat eivät hänen mielestään saa rahoilleen asianmukaista vastinetta
 – Ei voi sanoa, että olisimme koskaan valmiita. Koko ajan on kehittämistä henkilökunnan vaihtuessa eri syistä, ja meillä on nyt omat kouluttajat opastamassa hallittuun ja turvalliseen rajoittamiseen. Myös lääkäriresursseja on lisätty, mutta resursseja saisi olla enemmänkin. Asioita pitää katsoa monelta kantilta, sanoo johtava ylilääkäri Seija Aaltonen.
 Nuorten potilaiden asiaton kohtelu tutkinnassa
 Ylen MOT kertoi kehitysvammaisiin lapsiin ja nuoriin kohdistuvasta väkivaltaisesta hoitotavasta  kuntayhtymän tukikeskuksessa viime viikolla. Asiasta on jätetty rikosilmoitus poliisille ja toiminnasta on tehty kanteluita aluehallintovirastoon.
 Kehitysvamma-alan tuki- ja osaamiskeskus  KTO:n johtaja, ylilääkäri Seija Aaltonen kiistää MOT-ohjelman väitteet jyrkästi.  Hän vakuuttaa yhtymällä olevan nollatoleranssi asiakkaiden huonoa kohtelua koskien, ja pitää väitteiden perinpohjaista tutkimista hyvänä asiana.
 Kaikkiaan KTO:lla on noin 800 asiakasta ja yli 500 vakituista työntekijää. Koko Paimion yksikössä on yhteensä 72 potilaspaikkaa.
 Kehitysvamma-alan tuki- ja osaamiskeskuksen omistavat Varsinais-Suomen 27 kuntaa.
 Lue lisää:
 "Lapsia roikotetaan raajoista kantamalla ja kiinnipito jatkuu sängyssä"
 KTO kiistää Ylen väitteet epäillyistä kehitysvammaisten kaltoinkohtelusta – "Olemme purkaneet työsuhteita herkästi, jos on tullut tällaisia asioita esille"

Ongelmia toisessakin KTO:n yksikössä – Lounais-Suomen avi uhkasi sulkea aikuisia kehitysvammaisia hoitavan kuntoutusyksikön


Summary: Kansanedustaja Teuvo Hakkarainen (ps) on joutunut sairaalahoitoon hämähäkinpuremasta aiheutuneiden terveysongelmien vuoksi Hondurasissa.  Hakkarainen palaa Suomeen tällä viikolla.

Perussuomalaisten viitasaarelaisen kansanedustajan Teuvo Hakkaraisen lomamatka Hondurasiin on venähtänyt suunniteltua pitemmäksi hämähäkinpureman takia.
 Hämähäkki iski leukansa Hakkaraisen jalkaan yöllä sängyssä.
 – Se oli semmoinen tuuman mittainen, pari-kolme senttiä pitkä hämähäkki, mutta se jurskautti leuoillaan kunnolla jalasta, Hakkarainen kuvailee tapahtumaa.
 Hakkarainen kertoo tappaneensa hämähäkin kengällä ja heittäneensä sen pihalle. Purema vei miehen nopeasti huonoon kuntoon.
 – Rupesin tärisemään ja näkemään harhoja, ja nousi korkea kuume, Hakkarainen kertoo ensimmäisistä oireistaan.
 Kansanedustaja kertoo, että naapurissa asunut Ernesto vei hänet pikaisesti sairaalaan, jossa oireet pahenivat.
 – Tuli kauheita vesirakkuloita jalkoihin, verisuonet alkoi supistua eikä keuhkot toimineet, Hakkarainen luettelee.
 Hakkarainen kertoo saaneensa kuitenkin hyvää hoitoa myrkytysoireisiin. Hän arvelee voivansa lähteä paluumatkalle Suomeen tämän viikon torstaina.
 Teuvo Hakkarainen on vieraillut Hondurasissa aiemminkin. Hän on ollut perustamassa lomapaikkakunnalleen sahaa, ja on nyt joululomallaan vieraillut paikallisten tuttaviensa luona.

Hämähäkinpurema vei Teuvo Hakkaraisen sairaalaan Hondurasissa


Summary: Uusi talvimyräkkä saapunee torstaina.

Maan eteläosassa sataa reippaasti lunta huomiseen keskiviikkoiltapäivään asti. Etelän sisämaassa voi tulla paikoin yli 15 senttimetriä lunta, sanoo Ylen meteorologi  Joonas Koskela .
 – Lunta tulee Pori-Savonlinna-akselin eteläpuolella, sanoo Koskela.
 Lapissa tulee päivän aikana lumikuuroja, mutta muualla maassa on poutaista.
 Aivan rannikolla sateet voivat tulla tiistaina aluksi räntänä. Iltaa kohden sää kylmenee ja viimeistään illalla mittari painuu pakkaselle maan eteläisintä osaa myöten. Ilmatieteen laitos  on antanut varoituksen  huonosta ajokelistä maan eteläosaan.
 – Lumisade on paikoin sakeaa, ja siksi varoitetaan huonosta ajokelistä, sanoo Koskela.
 Yle Sää
 Uusi talvimyräkkä torstaina
 Sateet jatkuvat keskiviikkona vielä maan kaakkoisosassa, mutta muualla maassa on pääosin poutaista. Koko maassa on huomenna keskiviikkona pakkasta.
 Maan etelä- ja keskiosassa on pakkasta noin viisi astetta ja Lapissa lämpötila voi laskea selkeimmillä alueilla jopa -25 asteeseen.
 Seuraava talvimyräkkä saapuu torstaina. Tuolloin tuulet voimistuvat ja voimakas matalapaine liikkuu Suomen yli. Koskelan mukaan sadealue saapuu Lappiin torstaiaamun aikana, josta se siirtyy kohti etelää.
 – Samalla etelän puoleinen tuuli voimistuu, joten tuulinen päivä tiedossa. Toki ennusteessa on vielä epävarmuutta.

Lunta kertyy maan eteläosaan paikoin yli 15 senttiä – Sateet jatkuvat huomiseen, Ilmatieteen laitos varoittaa huonosta ajokelistä


Summary: Informaatiovaikuttamisella saatetaan yrittää rapauttaa luottamusta vaaleihin, sanoo valtioneuvoston asiantuntija.

Kevään vaalien lähestyessä suomalaisia kehotetaan suhtautumaan kriittisesti erityisesti verkossa liikkuviin viesteihin, videoihin ja muuhun sisältöön.
 Radiossa, televisiossa ja sosiaalisessa mediassa on lähikuukausina luvassa viranomaisten viestintäkampanja, jolla kannustetaan ihmisiä äänestämään.
 – Samalla kansalaisia muistutetaan olemaan kriittisiä: Kun verkossa tulee eteen kaikenlaista sisältöä, siihen kannattaa suhtautua kriittisesti, sanoo johtava viestintäasiantuntija  Jussi Toivanen  valtioneuvoston kansliasta.
 Jos sisältö epäilyttää tai vaikuttaa muuten epäluotettavalta, kannattaa toimia vastuullisesti ja miettiä kaksi kertaa ennen kuin alkaa jakamaan näitä sisältöjä, Toivanen sanoo.
 Eduskuntavaalit pidetään 14. huhtikuuta ja europarlamenttivaalit 26. toukokuuta.
 Toivasen mukaan niin sanottu informaatiovaikuttaminen on mahdollista vaalien yhteydessä ja sillä saatetaan yrittää rapauttaa ihmisten luottamusta vaaleihin ja yhteiskunnan perustoimintoihin.
 – Monesti informaatiovaikuttamisessa ja verkkoympäristössä on haasteena se, että ei pysty selvästi sanomaan, mikä, kuka tai ketkä tällaisen vaikuttamisen taustalla voivat olla.
 Kriittiseen otteeseen kannustamalla ei ole Toivasen mukaan tarkoitus rajoittaa kansalaisen sananvapautta.
 – Mutta sananvapaudellakin on rajat. Korostaisin vastuullista sananvapautta: on tietyt normit, lait ja säännöt, joiden mukaan pitää muistaa viestiä. Vihapuhe, solvaaminen, herjaaminen, panettelu ja kansanryhmien leimaaminen ovat sananvapauden väärinkäyttämistä, Toivanen katsoo.
 Lue lisää:
 Puolueet ja vaalikoneisto varautuvat someoperaatioihin – pelissä on luottamus järjestelmään
 Brittitutkimus: Äärioikeisto ja Venäjän media yrittivät sekoittaa Ruotsin vaaleja – nettikampanjan tavoite ei ollut vaikuttaa vaalien lopputulokseen, vaan aivan muualla
 Rysky Riiheläisen kolumni: Valheiden vaikutusta on vaikea vastustaa

Suomalaisia kehotetaan suhtautumaan kriittisesti verkkosisältöihin kevään vaalien alla – Valtion kampanja kannustaa myös äänestämään


Summary: Vuonna 2004 tapahtuneessa veriteossa kuoli mies, joka oli ostamassa seksiä alaikäiseltä.

Yhdysvalloissa Tennesseen kuvernööri päätti armahtaa vuosia vankilassa olleen 30-vuotiaan  Cyntoia Brownin . Brown tuomittiin teini-ikäisenä kolmikymppisen miehen murhasta vankilaan.
 – Vaikka Cyntoia Brown teki hirvittävän rikoksen 16-vuotiaana, on vaatimus 51 vuoden viettämisestä vankilan sisällä liian ankara, kirjoitti kuvernööri  Bill Haslam .
 Tapaus on saanut laajasti huomiota, sillä useat julkkikset, kuten laulaja  Rihanna  ja tosi-tv-tähti  Kim Kardashian , ovat ottaneet kantaa Brownin puolesta. Nuoren naisen tapausta on kritisoitu siitä, että aikoinaan Brownin tuomiossa ei otettu huomioon sitä, että hän oli seksuaalisen rikoksen ja ihmiskaupan uhri.
 Maanantaina kuvernööri Haslam kertoi lyhentäneensä tuomiota tapauksen ristiriitaisuuden lisäksi myös siksi, että Brown on 15 vuotta vankilassa ollessaan opiskellut korkeakoulututkintoon asti. Nainen pääsee 10 vuoden mittaiseen ehdonalaiseen vapauteen elokuussa.
 Muun muassa Kardashian kiitti päätöksestä Twitterissä, jossa hän julkaisi kädentaputuksia sisältävän tviittinsä.
 BBC:n mukaan  myös Yhdysvalloissa ensimmäisenä tummaihoisena naisena kuvernööriksi pyrkinyt demokraattipuolueen  Stacey Abrams  kehui päätöstä.
 – Oikeus on vihdoin toteutunut: Cyntoia Brown on armahdettu. Voitto kuuluu Cyntoia Brownille sekä Tennesseen aktivisteille, jotka taistelevat ihmiskauppaa vastaan. Se kuuluu mustille naisille, jotka eivät suostuneet myöntämään epäoikeudenmukaisuutta vaan työskentelivät muutoksen eteen.
 Ex-tarkka-ampuja yritti ostaa seksiä
 Brown tuomittiin vuosia sitten  Johnny Allen  nimisen kiinteistövälittäjän murhasta ja ryöstöstä. Vuonna 2004 nashvilleläinen mies oli 42-vuotias entinen armeijan tarkka-ampuja, joka yritti ostaa Brownilta seksiä 150 dollarilla.
 Miehen kerrotaan hakeneen Brownin asunnolleen, jonka jälkeen hän oli näyttänyt aseitaan ja alkanut ahdistella seksuaalisesti teinityttöä. Brown kertoi ampuneensa miehen, koska oli pelännyt tämän tappavan hänet. Lisäksi hän oli miehen kuoleman jälkeen ottanut asunnolta rahaa, tavaroita ja aseen.
 Puolustuksen mukaan tyttö oli pelännyt parittajaansa niin paljon, että otti mukaansa viemisiä asunnolta.
 Brownin tapaus on ollut esillä vuonna 2011  Me Facing Life: Cyntoia's Story  -dokumenttielokuvassa ja on saanut vuosien aikana paljon huomiota sosiaalisessa mediassa.
 Ilman kuvernöörin armahdusta Brown olisi joutunut olemaan vankilassa vuoteen 2055.

Tennesseen kuvernööri armahti teininä miehen surmanneen naisen – päätös sai tukijat riemuitsemaan, joukossa Kim Kardashian


Summary: Vielä ei tiedetä, kuinka paljon Eteläpuisto säilyy virkistyskäytössä ja paljonko alueelle tulee kerrostaloja.

Tampere on tunnetusti kaupunki, joka on kahden järven välissä. Etelässä siintää Pyhäjärvi, jonka ydinkeskustan läheisyydessä olevat rannat ovat toistaiseksi saaneet olla rauhassa asuinrakentamiselta.
 Kasvua tavoitteleva kaupunki etsii kiihkeästi uusia alueita täydennysrakentamiselle. Vuosia sitten katse osui virkistyskäytössä olevaan Eteläpuistoon, johon kaavailtiin korkeahkoja kerrostaloja.
 Kyllä tässä mennään nyt ihan pormestariohjelman mukaan.  Aleksi Jäntti
 Alue sai osa-yleiskaavan, joka kuitenkin kaatui hallinto-oikeudessa. Oikeuden mukaan kaava oli lainvastainen eikä se ollut ekologisesti kestävä.
 Korkein hallinto-oikeus oli asiasta toista mieltä. Se hylkäsi asiasta tehdyt valitukset ja katsoi, että kaupunginvaltuuston päätös asiasta oli lainmukainen. Hieman yllättäen tämä ei valittajia hämmennä.
 – Pormestariohjelmassa päätettiin säilyttää alueen puistomainen virkistyskäyttö. Odotamme nyt kovasti, että näkisimme uudet suunnitelmat, toteaa  Otto Siippainen  Eläköön Eteläpuisto ry:stä.
 Kerrostalot mahdollisia alueelle
 Otto Siippainen viittaa pormestariohjelmaan, joka laadittiin valitusprosessin aikana. Hänen mukaansa osayleiskaava on tavallaan vanhentunut, koska asia on saanut uusia käänteitä. Näkemys saa tukea myös kaupungin edustajalta.
 – Kyllä tässä mennään nyt ihan pormestariohjelman mukaan. Ihan varmasti tämä tulee säilymään virkistysalueena ja luontoarvoja tullaan säilyttämään, sanoo apulaispormestari  Aleksi Jäntti .
 Otto Siippainen (vasemmalla) odottaa Aleksi Jäntiltä uusia Eteläpuistoa koskevia suunnitelmia. Matti Vikman / Yle
 Aleksi Jäntin mukaan kerrostalojen rakentaminen alueelle on pormestariohjelman mukaan täysin mahdollista. Myös Otto Siippaisen mukaan hänen edustamansa yhdistys ei ole vastustanut täydennysrakentamista, vaan massiivista asuinrakentamista.
 Eteläpuiston kohtalo ratkaistaneen aikanaan asemakaavalla, jonka tekeminen on tällä hetkellä kesken. Ilmeisesti kaupunki halusi odottaa KHO:n ratkaisua ennen asian edistämistä.
 – Haluaisimme nyt todella tietoa, millä askelilla, millä tavoitteilla ja millä menettelyillä kaava-hanke etenee, Otto Siippainen painottaa.

Tunteita kuumentanut kaavoitus etenee Tampereella: Valitukset kaatuivat korkeimmassa hallinto-oikeudessa


Summary: Suomalaisten seksikertojen määrä on vähentynyt 2000-luvulla, kertoo tutkimus.

Suurin osa suomalaisista haluaisi seksiä useammin kuin sitä saa, kertoo  FINSEX-tutkimus . Keskimäärin suomalainen on yhdynnässä noin kerran viikossa, kun miehet toivoivat tutkimuksen mukaan keskimäärin kolmea yhdyntää viikossa ja naiset kahta.
 Seksikertojen määrä on vähentynyt 2000-luvulla, erityisesti ruuhkavuosiaan elävillä 30-40 -vuotiailla.
 Laajemmalla tasolla seksin väheneminen voi liittyä moniin tekijöihin. Niitä saattavat olla esimerkiksi stressi, parisuhteen ongelmat, univaje, lääkkeet, liiallinen alkoholinkäyttö tai itsetunto-ongelmat. Myös  älylaitteiden yleistymisellä saattaa olla seksiä vähentäviä vaikutuksia  (Helsingin Sanomat).
 Henkilökohtaisella tasolla taas jokaisella lienee asioita, joiden he pelkäävät varsinkin tuoreessa suhteessa tappavan toiselta halut seksiin. Haiseeko hengitys? Ovatko alushousut puhtaat? Mitenkäs tuo purentakisko? – ja niin edelleen.
 Teemme juttua aiheesta, ja keräämme nyt sitä varten näkemyksiä aiheesta. Nimettömiä vastauksiasi voidaan käyttää tarvittaessa jutun yhteydessä.

Mikä tappaa seksihalut? Yle kerää näkemyksiä


Summary: Turkulaisisä penää vastauksia hoitopaikkahankaluuksiin. Kaupungin mukaan tilanne ei ole kovin hankala.

Mika  ja  Janette Kanerva  saapuvat keinumaan yksivuotiaan  Artturin  kanssa leikkipuistoon Turussa. He ovat tulossa Artturin päiväkodista, joka sijaitsee kahdeksan kilometrin päässä perheen kodista. Siellä on sovittu, että perhe ottaa tämän paikan vastaan. Poika aloittaa tammikuun puolivälissä uudessa Kastun päiväkodissa.
 Isä, Mika Kanerva, on ihmetellyt, miksi poika ei saanut paikkaa lähempää kotia. Perhe asuu kaupungin itäpuolella Skanssissa, ja 200 metrin päässä on lähin päiväkoti. Vanhemmat saavat varautua kuljettamaan lapsen toiselle puolelle kaupunkia.
 Jos joutuisimme kulkemaan julkisella liikenteellä, päiväkotiin pitäisi lähteä aamulla puoli kuudelta.  Mika Kanerva
 – Haimme paikkaa hyvissä ajoin eli puoli vuotta ennen kuin tarvitsimme hoitoa Artturille. Mikään toiveistamme ei mennyt läpi. Pitää hakea siirron kautta uutta paikkaa puolen vuoden päästä, kun se on mahdollista. Voimme olla yksittäistapaus, mutta kaveripiirissä on samanlaisia ongelmia, kertoo Mika Kanerva.
 Artturin äiti Janette Kanerva oli ottanut lomaa, jotta voi auttaa poikaa päiväkotitaipaleen alussa. Kun paikkaa ei tullut silloin, kun toivottiin, äidin loma menee pojan kanssa kotona.
 Onneksi hän pystyi saamaan päiväkodin uuteen aloittamisajankohtaan vapaapäiviä. Kanervan perheen vuodenvaihde on mennyt sekaisin, joten ei ole ihme, että isä jakoi tuntojaan Turun Sanomien mielipidekirjoitukseen.  Myös Helsingin seudulla lapsilla on päiväkotipaikkoihin pitkä matka.
 – Päivähoidon puhelinpalveluunkin joutui jonottamaan jopa tunnin. Meillä sentään on auto käytössä. Jos joutuisimme kulkemaan julkisella liikenteellä, päiväkotiin pitäisi lähteä aamulla puoli kuudelta, pohtii Mika Kanerva.
 Turun kaupungissa niukasti hoitopaikkoja vapaana
 Turussa on noin 8 500 lasta varhaiskasvatuksen piirissä. Vain yksittäisiä paikkoja on tällä hetkellä vapaana, kertoo Turun varhaiskasvatuksesta vastaava palvelualuejohtaja Maija-Liisa Rantanen.
 Monet perheet päättävät aloittaa lapsen päivähoidon juuri vuodenvaihteessa. Kevään aikana on yleensä 300–400 lasta enemmän hakemassa paikkoja kuin muina vuodenaikoina.

Luka Stigell ja Kerttu Roine potkivat palloa päiväkodin käytävällä. He ovat saaneet paikan uudesta Yli-Maarian päiväkodista. Se avautui tammikuussa 2019. Kalle Mäkelä / Yle
 Rantanen luki Mika Kanervan mielipidekirjoituksen. Kun vielä mediakin otti asian tiimoilta yhteyttä, hän selvitti paikkatilannetta muiden työntekijöiden kanssa. Rantasen mukaan tilanne on hallinnassa.
 – Vähän ihmettelin, miksi tästä tuli tällainen kohu. Yleisellä tasolla tilanteemme ei ole kovin hankala. Meillä on alueita, joissa on hiukan enemmän hakijoita ja paikkoja voi olla niukemmin. Keskustan, Halisten ja Pernon alueilla on hakijoita jonottamassa, samoin Varissuolla ja Runosmäessä. Keskustassa paikkapulaa on eniten, kertoo Rantanen.
  Tietysti palveluohjaus käy paljon keskusteluja perheiden kanssa. Sitä kautta sovitellaan tarpeita.  Maija-Liisa Rantanen
 Palvelualuejohtaja painottaa, että päiväkotipaikan saamisessa otetaan huomioon perheen tilanne kokonaisuutena. Palveluohjauksen väki käy keskusteluja perheiden kanssa heidän tarpeistaan ja toiveistaan. Rantanen kiistää, että yksinhuoltajat tai vuorotyöläiset saisivat paikkoja muita helpommin.
 – Emme voi laittaa ketään etusijalle, vaan varhaiskasvatuslain mukaan kaikille pitää löytyä hoitopaikka. Vuorohoito on myös kuormittunut viime vuosina Turussa. Juuri avatuissa Kastun ja Yli-Maarian päiväkodeissa saimme lisäresursseja varhaiskasvatukseen, kertoo Rantanen.
 Tammikuussa 2019 avattu Yli-Maarian päiväkoti toimii Ypsilon-monitoimitalossa. Kalle Mäkelä / Yle
 Vuoden 2019 elokuussa avautuu vielä uusi päiväkoti Tallimäenkentälle. Ne helpottavat jonkin verran paikkapulaa, mutta toisaalta ne korvaavat pitkälti lakkautettujen päiväkotien paikkoja.
 Valituksia tulee harvoin
 Kanervan perheellä on paljon kohtalontovereita Turussa. Ylen saamien tietojen mukaan muutkin perheet kuljettavat lapsia toiselle puolelle kaupunkia, kun toiveet hoitopaikasta eivät toteudu. Jotkut hankkivat suosiolla paikan lähellä kotia sijaitsevasta yksityisestä päiväkodista.
 Palvelualuejohtaja Maija-Liisa Rantanen kertoo, että varsinaisia valituksia eli oikaisuvaatimuksia päätöksistä tulee vuositasolla yksittäisiä tai ei lainkaan. Palveluohjauksessa työskentelevät sovittelevat perheiden tarpeita.
 – He käyvät päivittäin tosi paljon keskustelua perheiden huoltajien kanssa. Keskusteluissa annetaan tietoa vaihtoehdoista. Jos ei ole tilaa kunnallisessa hoidossa, tarjoamme palveluseteliä yksityiselle, kertoo Rantanen.
 Puhelinpalvelun ruuhkautuminen johtuu Rantasen arvion mukaan vuodenvaihteesta. Huoltajilla on tähän aikaan paljon kysyttävää. Myös esiopetukseen ilmoittautuminen on käynnissä. Rantasen mukaan ei ole tiedossa, että puhelinpalveluun saataisiin lisää resursseja.
 Mika, Artturi ja Janette Kanerva. Minna Rosvall / Yle
 Eikö Turku olekaan lapsiystävällinen kaupunki?
 Onko mahdollista, että lapsiperheet alkavat karttaa Turkua, jos ei hoitopaikkoja löydy?
 – Tällä hetkellä tuntuu, että olemme aika hyvin pystyneet järjestämään paikkoja. Lapsimäärät tai alle kouluikäisten määrä on vähentynyt Turussa tai pysynyt paikoillaan. Syntyvyyden pienentyminen on valtakunnallinen trendi. Toisaalta osallistuminen varhaiskasvatukseen on ollut koko ajan kasvussa, pohtii Maija-Liisa Rantanen.
 Kanervan perheessä hoito-ongelmia oli myös Artturin isoveljen kohdalla. Hänelle ei hoitopaikkaa kunnalliselta puolelta järjestynyt, joten hän on yksityisellä. Perheen isä Mika Kanerva on huolissaan Turun maineesta.
 – Lapsiperheillä on muutenkin aika paljon stressiä. Joku perhe voi pohtia, onko Turku ykköspaikka asua, jos toisesta kunnasta löytyy päivähoitopaikka lähempää perheen kotia, pohtii Kanerva.
 Kanerva ei halua syyllistää varhaiskasvatuksen työntekijöitä. Hän ymmärtää, että kyse on resurssipulasta.
 – Kaikki, joiden kanssa olemme olleet tekemisissä, ovat ymmärtäneet tietyllä tavalla tilannettamme. Toivon, että asiaan puututaan.

Hoitopaikat kortilla muuallakin kuin Helsingissä – Artturi matkustaa toiselle puolelle Turkua, vaikka lähin päiväkoti on 200 metrin päässä


Summary: Toimittajakaksikko yllättyi perhe-elämän mukanaan tuomista uusista riidanaiheista ja kirjoitti tuoreille vanhemmille selviytymisoppaan, joka tarjoaa tietoa, vertaistukea ja neuvoja.

Toimittaja  Raisa Mattila  toivoi esikoistaan odottaessaan, että hän ja hänen puolisonsa hoitaisivat vauvaa yhtä paljon. Kumpikin viettäisi omaa aikaa ja pitäisi kiinni itselle tärkeistä asioista.
 Pian vauvan syntymän jälkeen Mattila sai kuitenkin yllätyksekseen huomata, että aiemmin tasavertainen parisuhde oli yhtäkkiä ottanut harppauksen 1950-luvulle.
 Vauvan hoitamisen ohella Mattila koki myös kodin hoitamisen ja siivoamisen alkavan lipsua hänen kontolleen, kun mies kävi töissä tienaamassa.
 Tilanne herätti ristiriitaisia tunteita: toisaalta Mattilaa harmittivat vanhanaikaiset vanhemmuusroolit, mutta toisaalta hänen oli aluksi hyvin vaikea antaa miehelleen vastuuta vauvan hoitamisesta. Samaa hän kertoo kuulleensa muiltakin tuoreilta äideiltä.
 – Omistautuvan äidin rooli alkoi puskea pintaan. Jumpassa ollessani kipuilin sitä, meneekö lapseni kehitys pilalle, kun äiti ei ole lohduttamassa vauvaa, kun se varmaan itkee kotona koko ajan, Mattila kuvailee.
 Mitä parisuhteelle oikein tapahtui?
 Tasavertaisuuden kadotessa Mattilan parisuhteeseen hiipi myös uudenlaisia riidanaiheita kuten ajankäyttö. Uudessa elämäntilanteessa oman ajan ottaminen ei ollutkaan enää samanlainen itsestäänselvyys kuin aiemmin.
 Mattila havaitsi, että toisen saama oma aika on miltei aina pois joko toisen omasta tai perheen yhteisestä ajasta.
 Jussi Koivunoro / Yle
 Hänen ystävänsä ja kollegansa  Julia Thurén , joka oli yhtä aikaa perhevapaalla, jakoi Mattilan kokemukset. Yhdessä he alkoivat ihmetellä, mitä heidän parisuhteilleen oli vauva-arjen myötä tapahtunut.
 Mattila yritti etsiä tietoa kirjoista, mutta kaikki kirjat tuntuivat keskittyvän vanhemmuuteen, eivät niinkään vanhempien parisuhteeseen.
 Näin sai alkunsa Mattilan ja Thurénin juuri julkaistu  Lapsiperheen parisuhdekirja , joka pyrkii nimeämään lapsiperheen parisuhdetta haastavat ilmiöt sekä tarjoamaan niihin vertaistukea ja käytännöllisiä ratkaisuja. Kirjaan on haastateltu tavallisia vanhempia sekä eri alojen asiantuntijoita.
 Parhaiten kirja toimii pareille, joille on syntymässä tai juuri syntynyt ensimmäinen lapsi.
 – Yksi tärkeä pointti kirjaa tehdessä on ollut tehdä asioita näkyväksi ja normaaliksi. Vertaistuen ajatus on kirjassa vahvana. On tärkeää kuulla kanssavanhemmilta, että heilläkin on ollut tällaista, kertoo Mattila, joka itsekin koki monia oivalluksia kirjaa kirjoittaessaan.
 Riidat lisääntyvät lapsen myötä
 "Erään riidan muistan melkein päivän tarkkuudella. Sinä maaliskuisena lauantaina totesin rakkaalle aviopuolisolleni sanat ”painu v * uun” aivan tavallisen parisuhderiidan tiimellyksessä."
 Näin Mattila kertoo riitelystään kirjassa ja toteaa itsekin hätkähtäneensä omaa reaktiotaan. Aiemmin riitelyjen yhteydessä ei ollut sentään haistateltu toiselle.
 Samalla hän lohduttaa kertomalla, että vuoden 2003 Perhebarometrin mukaan riidat lisääntyivät lapsen syntymän jälkeen joka viidennellä avioparilla. Kotitöiden jälkeen eniten riidellään lasten kasvatuksesta.
 Riitelyä lisäävät uuden elämäntilanteen mukanaan tuoma stressi, väsymys, kiireen tuntu ja oman ajan puute. Joskus kiistaa aiheuttaa myös se, että perhe-elämän todellisuus onkin lopulta jotain ihan muuta, kuin mitä on odottanut.
 Mattila kertoo, että he riitelivät miehensä kanssa säännöllisesti siitä, kumpi oli tehnyt enemmän kotitöitä tai muulla tavoin hyödyttänyt arjen sujumista.
 Mattila koki riitelystä syyllisyyttä.
 – Vauva-ajan pitäisi olla ihanaa aikaa ja koin, että puolison kanssa kinastelu toi siihen särön.
 Synninpäästön riitelyyn Mattila koki saaneensa hänen haastatellessaan seksuaaliterapeutti  Elina Tanskasta , joka toteaa kirjassa näin: ”Ihmiset ottavat yhteen yleensä vain asioista, jotka ovat jostain syystä heille tärkeitä".
 – Nyt muutaman vuoden perspektiivillä ymmärrän, että ne olivat niitä vanhemmuuden ja uuden elämäntilanteen kasvukipuja. Nyt, kun olemme kinastelleet ne kinat, ne ovat ohjanneet meitä kohti tasapainoisempaa tilannetta, sanoo parisuhdeterapiassakin riitojaan ratkonut Mattila.
 Riitojen ratkaisemisen vinkkeihin palataan jutussa myöhemmin.
 Yksinäinen odottaa puolisoltaan liikaa
 Lapsiperhe-elämän mukanaan tuomien riidanaiheiden lisäksi vanhempien parisuhdetta voi kuormittaa yksinäisyyden kokemus.
 Mattila kertoo itsekin olleensa ensimmäisinä kuukausina paljon yksin vauvan kanssa, sillä hän ei tuntenut juurikaan muita lapsiperheiden vanhempia.
 – Tiedän, kuinka pitkiä ne päivät vauvan kanssa siellä kotona voivat olla. Se ei tehnyt ainakaan minulle hyvää, Mattila toteaa.
 Jussi Koivunoro / Yle
 Jos toisen vanhemman ainoat kontaktit ovat puolisoon ja lapseen, heihin voi kohdistua ylimitoitettuja odotuksia ja jopa riippuvuutta, toteaa kirjassa Väestöliiton Vanhemmuus-tiimin esimies  Suvi Laru .
 Tiivis kaveriverkosto voi suojata parisuhdetta, kun osan omista kiinnostuksen kohteista voi jakaa ystäväpiirin kanssa ja näin odotukset puolisoa kohtaan laskevat.
 Yksinäisyys voi myös vaikuttaa vanhemmuuteen. Jos omat voimat ovat vähissä, ei lapsellekaan jaksa tarjota emotionaalista tukea. Jopa vanhemman kyky leikkiä lapsensa kanssa saattaa heikentyä yksinäisyyden vaikutuksesta.
 Yksinäisyyden kokemus tai sen pelko voivat vaikuttaa myös perheen hoitoratkaisuihin. Näin kirjassa kertoo kahden lapsen isä.
 "Olemme keskustelleet vaimon kanssa, että halutessani voisin jäädä isyysvapaalle ja hän menisi töihin. Ajatus kuitenkin pelottaa, koska harvat kaverini asuvat eri kaupungeissa, eikä minulla ole täällä ketään perheen ulkopuolelta."
 Etenkin pitkään jatkuneen yksinäisyyden katkaiseminen voi olla todella vaikeaa eikä vauva-aika välttämättä tee siitä yhtään helpompaa. Silti Mattila kannustaa hakeutumaan toisten ihmisten seuraan.
 – Ei kannata yrittää pärjätä yksin, koska yksin pärjää usein paljon huonommin, kuin muiden ihmisten seurassa tai heidän tuellansa.
 Tasa-arvoinen vanhemmuus vahvistaa parisuhdetta
 "Jokainen lapsiperheen jäsen on sitä onnellisempi mitä tasa-arvoisempi parisuhde vanhemmilla on."
 Tähän tulokseen Mattila ja Thurén tulivat haastateltuaan lukuisia asiantuntijoita. He haluavatkin kirjallaan kannustaa tasa-arvoiseen vanhemmuuteen, vaikka vastuu ja perhevapaat eivät heidän omissakaan parisuhteissaan jakautuneet tasan puolisoiden kesken.
 Kun molemmilla on kokemusta lapsen kanssa kahdestaan olemisesta, parisuhde vahvistuu, sillä on helpompi ymmärtää toisen kokemusta, Mattila muistuttaa.
 – Nyt meillä on samanlainen kokemus vauvavuodesta, vaikka olinkin itse pidempään kotona. Voimme bondailla eri tavalla siitä, miten tylsää tai ihanaa, päivästä riippuen, kotona lapsen kanssa oli.
 Vauvavuoden aikana myös muodostetaan perheen rutiineja, jotka saattavat jäädä päälle vuosikausiksi ja joita voi olla hankala muokata myöhemmin. Siksi on tärkeää, etteivät kaikki kotityöt ja lapsen hoito huomaamatta kasaudu vain toisen harteille.
 "Äidit pitävät yli 90 prosenttia perhevapaista. Ei siinä silloin ole kyse vapaasta valinnasta."  Raisa Mattila
 Mattila toivoo, että perhevapaauudistus saataisiin vietyä pian läpi ja isiä ohjattaisiin jäämään enemmän kotiin.
 – Äidit pitävät yli 90 prosenttia perhevapaista. Ei siinä silloin ole kyse vapaasta valinnasta, vaan monista muista tekijöistä, joita pitäisi yhteiskunnallisella päätöksenteolla saada tasattua. Kaikkea vastuuta ei voi kaataa ihmisten omaan niskaan, Mattila sanoo.
 Kirjassa Mattila ja Thurén muistuttavat myös isiä kotiinjäämisen hyödyistä.
 "Aktiivinen isän rooli lisää etenkin isien omaa tyytyväisyyttä parisuhteeseen. Kun vuorovaikutus lapsen kanssa toimii, isä kokee enemmän myös parisuhdetyytyväisyyttä kuin silloin, jos suhde lapseen on etäinen."
 Kirjan vinkkejä haasteisiin
 Kirjassa Mattila ja Thurén tarjoavat paljon vinkkejä ja harjoituksia erilaisiin parisuhdetta haastaviin tilanteisiin. Esimerkiksi riitelyn vähentämiseen ja rakentavampaan riitelyyn on tarjolla useita eri neuvoja.
 Miten välttyä turhilta riidoilta?
 Kummankin on hyvä opetella tunnistamaan omia tarpeitaan ja puhumaan niistä toiselle ääneen. Kumppani ei aina sanoita odotuksiaan toiselle mutta pahastuu helposti, jos ne eivät toteudu. Sellainen johtaa usein turhiin riitoihin. Ilman asioista puhumista toinen ei voi tietää, millaisia odotuksia häneen kohdistuu. Kannattaa kertoa toiselle suoraan, että toivoo esimerkiksi tasa-arvoisempaa kotitöiden jakoa, eikä piikitellä likasukista lattialla.
 Reilun riitelyn ohjeet
 1. Puhu tunteesta
 Toisen syyttäminen aiheuttaa useimmiten vetäytymisen tai vastahyökkäyksen ja vauhdittaa riitaa. Älä siis kerro, mitä toinen tekee, vaan kerro, miltä se sinusta tuntuu.
 2. Vältä tietoisia loukkauksia
 Parisuhderiidan pyörteissä pahimmat loukkaukset voi joskus onnistua välttämään, jos miettii, miten sanoisi samasta asiasta ystävälle, Mattila kirjoittaa.
 3. Sovi ja unohda
 Sopikaa riita, unohtakaa erimielisyydet ja tehkää jotain mukavaa. Unohtaminen tarkoittaa sitä, ettei kiistan aiheita hillota mielessä ja nosteta esiin seuraavassa riidassa.
 Kiistaa kotitöistä?
 Jos kotityöt aiheuttavat jatkuvasti riitaa, voi tilannetta ratkoa seuraavien kysymysten avulla: Mitä hyvää on systeemissä, jolla kotityöt on nyt jaettu? Minkä yhden asian pitäisi kummankin omasta mielestä muuttua, jotta vastuut jakautuisivat jatkossa tasaisemmin? Mitä asioille voisi käytännössä tehdä mahdollisimman pian? Millaista kiitosta kumpikin toivoo saavansa kotihommista?
 Tutkimuksen mukaan suomalaisista miehistä lähes 70 prosenttia kokee saavansa tekemistään kotitöistä arvostusta perheeltään, mutta naisista samoin kokee vain noin puolet. Jopa joka viides nainen on sitä mieltä, ettei perhe pidä heidän hoitamiaan kotitöitä ollenkaan tärkeinä.
 Siksi erityisesti naisilla puolison osoittama arvostus hyvitti tämän pienempää työpanosta. Jos ei ehdi osallistua, kannattaa siis edes kiittää. Kiitoksen kuuleminen voi olla erityisen tärkeää lasta kotona hoitavalle vanhemmalle, kirjassa todetaan.
 Kiistaa omasta ajasta?
 Käykää sunnuntaina seuraava viikko läpi ja varmistakaa, onko molemmille luvassa tarpeeksi omaa aikaa.
 Sopikaa halutessanne vakiovuorot: toinen saa vaikka tiistai-illan ja toinen torstai-illan. Tuolloin on muutama tunti aikaa, jonka voi käyttää ihan miten huvittaa tarvitsematta kysyä lupaa mihinkään.
 Muista myös kiittää jälkikäteen toista ja kertoa, miten mukavaa yksinolo oli.
 Tasa-arvoinen vauvanhoito
 1. Vauvan pientä itkua on hyvä oppia sietämään. Vauva itkee muistakin syistä kuin vain nälästä. Siksi isän kannattaa opetella rauhoittamaan vauvaa myös itse eikä heti tarjota huutavaa nyyttiä äidille.
 2. Molemmat tietävät yhtä hyvin. Paremmin tietävän vanhemman roolia vastaan kannattaa taistella.
 3. Anna toisen hoitaa ja päättää. Äiti saattaa usein jättää vauvan isälle hoitoon syötettynä ja puettuna, mutta isä voi hoitaa asiat myös itse.
 4. Ota selvää ja ole kiinnostunut. Molempien on hyvä olla perillä siitä, mitä kaikkea vauvan hoitamiseen kuuluu.
 5. Työnjako helpottaa suhdetta. Kun kumpikin suoriutuu kaikista lapseen liittyvistä asioista, suhde säilyy helpoiten tasavertaisena.
 Lue myös:
 Onko parisuhteesi hukkumassa ruuhkavuosiin? Uuden vireen voi löytää pienillä arkisilla teoilla: Sano suoraan, että väsyttää, äläkä kolistele kattiloita
 "Lapsi söi ja nukkui kellontarkasti, unohdin itseni täysin" – Uupumus ja yksinäisyys ovat nykyvanhemmuuden pahimmat vitsaukset

Tasa-arvoinen parisuhde romahti vauvan myötä 50-luvulle – Riidat ajankäytöstä ja kotitöistä sekä yksinäisyys kuormittavat lapsiperheiden parisuhteita


Summary: Koti kasvattaa, opetus sivistää ja hoito parantaa, kun se perustuu lapsen arvostavaan näkemiseen, kirjoittaa Taneli Heikka.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Hän haukkui lapsia terroristeiksi. Hän erotti ihmisiä kuorosta päähänpistosta huutamalla: ”Mene pois äläkä tule takaisin!” Hänen saksankielinen kiroilunsa sai Korkeajännitysten voimasanat kuulostamaan enkelikuoron laululta.
 Hän oli  Heinz Hofmann , vuonna 1987 kuollut helsinkiläisen Cantores Minores -poikakuoron arvostettu johtaja, jonka johdolla me pikkukanttorit tuotimme musiikin huippuelämyksiä Suomessa ja maailmalla.
 Hofmannin temperamentti on ollut tiedossa. Mutta siitä paljastui uusi puoli joulun alla. Kuoronjohtajan poika säveltäjä  Heinz-Juhani Hofmann   kertoi Helsingin Sanomissa  isästä, joka piinasi poikaansa vähättelemällä, haukkumalla ja väkivallalla. Kuoropojilleen autoritäärinen mutta myös kunnioitettu isähahmo olikin kauhuelokuvien isä, joka purki poikaansa karuja lapsuus- ja rintamakokemuksiaan.
 Lapset tulevat maailmaan täynnä luottamusta ja valmiutta rakkauteen. Pikku hiljaa alamme työntää lasta pois.
 Hofmannin käytöstä siedettiin , koska kuoron taiteellinen taso pyhitti keinot. Mutta myös siksi, että hän oli aikanaan melko tavallinen pedagogi. Kasvattajina oli 1980-luvun Suomessa vielä paljon vaurioituneita ihmisiä, joilta puuttui kyky ja koulutus lapsen kohtaamiseen.
 Ja uskon, että heitä on yhä paljon. Emme ole vielä kovin pitkällä lasta kunnioittavassa kasvatuksessa. Emme enää pelottele ja rankaise lapsia yhtä karkeasti kuin aiemmin. Se ei tarkoita, että olisimme kehittyneet. Menetelmämme olla piittaamatta lapsista ovat vain hienostuneempia.
 Lapset tulevat maailmaan täynnä luottamusta ja valmiutta rakkauteen. Pikku hiljaa alamme työntää lasta pois. Teemme sen sivistyneesti. Niin sanotuissa hyvissä perheissä ulkoistamme sitoutuneen aikuisen tehtäviä hienojen harrastuksen vetäjille. Jospa he jaksavat ja osaavat paremmin kuin me uupuneet! Työttömyyden ja sairauden lamauttavissa perheissä ei ehkä ole sitäkään mahdollisuutta.
  Vielä ei ole lapsen aika. Nyt on minun aikani.
 Lapsia ymmärtäneiden näkijöiden sanoma  Jeesuksesta Pikku Prinssin kirjoittajaan on sama: on tultava lapsen kaltaiseksi. Tässä kehityksessä emme ole edistyneet juurikaan.
 Mistäkö tiedän, että näin on? Siitä, että olen kuunnellut itseäni viisaampia.
 Olen ollut viestintäkonsulttina mukana  kansallisen lapsistrategian valmistelussa . Sitä ohjaa joukko maan parhaita lasten hyvinvoinnin asiantuntijoita. Yksi iso teema nousee työskentelyssä toistuvasti esille.
 Me emme näe lasta. Meillä ei ole lapselle aikaa. Emme kysy, mitä lapselle kuuluu. Vielä ei ole lapsen aika. Nyt on minun aikani.
 Tietysti lapsi kiinnostaa meitä jonkin verran. Onhan hänellä hurmaavat hetkensä. Mutta enemmän meitä kiinnostaa illan jalkakyykky, huomiset työpaikan kehityskeskustelut, Facebookiin tullut kiinnostava kaveripyyntö ja tuotantoeläinten hyvinvointi.
 Nousemme itse maaperästä, jossa on aina katsottu lapsen ohi, ja toistamme kasvattajina tuota tapaa uusina versiona.
 Meistä on tullut mestareita  katsomaan lasten ohi. Näin on koulussa, perheen arjessa, harrastuksissa, sosiaali- ja terveyspalveluissa. Niiden läpi vaeltaa lasten harmaa armeija, joiden ilot ja huolet eivät kuulu kenellekään.
 Tietysti teemme parhaamme. Mutta vanhempia verottaa esimerkiksi ihmisistä kaiken irti ottava ja vapaa-ajalle tunkeva työelämä. Ammattilainen taas ei saa välittää ja kulkea perheen rinnalla, ettei syytettäisi epäammattimaisesta käytöksestä.
 Ei tämä maailmamme taida olla enempää lasten hyvinvoinnin maailma kuin entisetkään. Nousemme itse maaperästä, jossa on aina katsottu lapsen ohi, ja toistamme kasvattajina tuota tapaa uusina versiona.
 Oman peruskouluni opettajiin kuului kasvattaja, joka tukisti lapsia. Urheiluseurassani oli valmentaja, joka saattoi joskus unohtaa varmistaa akrobaattisen liikkeen loppuun, jolloin putosin rytinällä permantoon. Hän nauroi päälle.
 Ei näitä ihmisiä kiinnostanut kuka lapsi on, mitä hänelle kuuluu, mitä lapsen kanssa voisi oppia ja kokea yhdessä. Lapset olivat aikuisten unelmien välikappaleita. Siksi nykykasvattajissakin on paljon meitä, joille lapsi on ilmaa.
  Keinoja lapsellisempaan elämään on.
 Mitä pitäisi tehdä?  Keinoja lapsellisempaan elämään on. Nauratte jos kerron, mitä maan parhaat asiantuntijat suosittavat. Nauratte, koska keinot ovat niin yksinkertaisia mutta samalla vaativia.
 Lukekaa lapsille iltasatuja  vähintään kolme kertaa viikossa. Lasten kuuleminen pitää yhteiskunnassa säätää lailla pakolliseksi. Voisitko sinä, vaikka  isovanhempana , olla lapselle turvallinen aikuinen? Repikää aika jostain, ihan mistä vaan, ja  kysykää mitä yksinäiselle lapselle kuuluu .  Kuunnelkaa vastaukset .
 Joudumme aloittamaan aivan perusasioista. Koti kasvattaa, opetus sivistää ja hoito parantaa, kun se alkaa perustua lapsen arvostavaan näkemiseen. Sitä tietä kulkemalla voimme luoda uuden, lapsia kuuntelevan ja aikuisillekin paremman vuosituhannen.
 Taneli Heikka
 Kirjoittaja on journalistiikasta väitellyt viestinnän tutkija, toimittaja ja yrittäjä. Hän on kirjoittanut tieteellisiä artikkeleita, kolumneja ja tietokirjoja, joista tunnetuin on suomalaista konsensusta analysoinut Lumedemokratia. Heikalla on pitkä kokemus yhteiskunnallisesta keskustelusta esimerkiksi politiikan toimittajana ja Alma Median Helsingin-toimituksen esimiehenä. Nykyään hän auttaa verkostoja luomaan uutta arvoa dialogin keinoin.

Taneli Heikan kolumni: Viisaiden ohjeita lapsiystävällisen vuosituhannen rakentamiseksi


Summary: Kiinteistönvälittäjien mukaan parhaiten asuntokaupan odotetaan käyvän Oulun, Tampereen ja Turun seuduilla.

Asuntokaupassa alueiden sisäiset erot ovat kasvamassa edelleen, ilmenee Suomen Kiinteistönvälittäjien (SKVL) asuntomarkkinaennusteesta. Tämä tarjoaa suuria mahdollisuuksia asunnon ostajille, järjestö sanoo.
 – Asunnonvaihtajille tarjoutuu enemmän mahdollisuuksia valita asuinalueensa kukkaron perusteella, sanoo SKVL:n toimitusjohtaja  Jussi Mannerberg  tiedotteessa.
 Kasvukeskusten keskusta-alueet jatkavat voimakasta vetoaan. Polarisoituminen aiheuttaa kuitenkin tilastojen keskiarvoihin merkittäviä heittoja. Kaupunkien sisällä lyhyilläkin välimatkoilla saattaa syntyä useampien tuhansien eurojen eroja neliöhinnoissa.
 Itä-Suomen kauppa piristymässä
 Kokonaisuutena asuntokaupan odotetaan käyvän alkaneena vuonna normaaliin tahtiin.
 – Tammi-maaliskuun ajanjaksolla odotetaan hiukan hiljaisempaa markkinatilannetta, mutta koko vuoden näkymä on silti myönteinen. Noin kaksi kolmasosaa välittäjistä uskoo, että vuoden 2019 keskimääräinen kysyntä lisääntyy tai pysyy ennallaan koko maassa, Mannerberg lisää.
 Parhaiten asuntokaupan ennustetaan käyvän Oulun, Tampereen ja Turun seuduilla.
 – Myös Itä- ja Kaakkois-Suomi ovat piristymässä, mutta Keski-Suomi edelleen hakee uutta suuntaa.
 Nyt tehdyn arvion mukaan pankkien lainanannon ja remonttilainojen tiukkuus hidastaa huonokuntoisempien asuntojen kauppaa.
 Pientalojen uudisrakentamisen kohonnut hinta puolestaan ohjaa perheitä hankimaan valmiita uudehkoja taloja.
 Vuokra-asuntojen kysyntä ennallaan
 Vuokra-asuntomarkkinoilla on odotettavissa tasainen kysyntä työn perässä muuttavien ansiosta. Kovinta vuokra-asuntojen kysynnän nousua odotetaan pääkaupunkiseudulle sekä Oulun seudulle.
 Vuokrien hintatason ei ennusteta keskimäärin nousevan, paitsi kovimman kysynnän alueilla.
 Asuntomarkkinaennuste perustuu yli 1 450 kiinteistövälittäjän antamiin arvioihin.

Asuntokaupassa alueiden sisäiset erot kasvamassa edelleen – voi näkyä tuhansina euroina neliöhinnassa, arvioi markkinaennuste


Summary: 120 kalan piti päästä takaisin valtavaan akvaarioaltaaseen jo viikko sitten, mutta yllättävä vuoto pitää kalat evakossa.

Tästä on kyse Akvaariokeskus Maretarium on keskittynyt esittelemään Suomessa eläviä kaloja. Maretariumissa eri kalalajeja on noin 60 ja kalayksilöitä yhteensä noin 1700. Erillisiä akvaarioaltaita siellä on 22 ja vettä niissä on yhteensä 700 000 litraa.
 Kotkan matkustajasataman vieressä sijaitsevan akvaariotalo Maretariumin valtava Itämeri-allas ammottaa tyhjänä.
 Yleensä tätä akvaariotalon suurinta allasta ihailevat isot katsojajoukot, jotka haluavat nähdä suomalaisia taimenia, kuhia, sampia tai ahvenia.
 Nyt kaikki on muuttunut, sillä jouluaaton aattona altaan täyttövaiheessa havaittu vuoto yllätti koko henkilökunnan ja heitti kapulan hyvin edenneiden remontointitöiden rattaisiin.
 Marraskuusta asti suljettuna ollut Maretarium oli tarkoitus avata uudelleen tämän vuoden alussa, mutta vuodon vuoksi avaaminen lykkääntyy edelleen ainakin kahdella viikolla.
 Itämeri-altaan kattona on taivas. Kari Saastamoinen / Yle
 – Vuotanut vesi ei ehtinyt aiheuttaa vahinkoa, mutta se teetti paljon töitä. Meillä meni jouluaatto ja joulupäivä altaan vahtimiseen ja vuotojen kuivaamiseen, kertoo Maretariumin toimitusjohtaja  Sari Saukkonen .
 Vuodon lähteen paikallistaminen osoittautui hankalaksi. Hätiin ehdittiin kutsua apujoukkoja Isosta-Britanniasta saakka samalta yritykseltä, joka teki altaan remontin.
 – Emme tienneet, johtuiko vuoto lasikuituvuorauksesta vai altaan ikkunoiden silikonisaumoista. Kun työmiehet Aquarium Technology Limitedilta tulivat ja pääsivät tarkastelemaan allasta, ilmeni, että ongelma oli juurikin silikonisaumoissa, Saukkonen sanoo.
 Vuoto-ongelma havaittiin altaan täyttövaiheessa. Kari Saastamoinen / Yle
 Kalat varastoaltaissa
 Sylinterimäinen Itämeri-allas on Maretariumin yli 20 akvaarioaltaasta suurin. Sen vesitilavuus on puoli miljoonaa litraa ja veden syvyys seitsemän metriä.
 Altaan 120 asukkia oli jo ehditty siirtää remontin ajaksi karanteeni- ja varastoaltaisiin. Maretariumin henkilökuntaa siirtotöissä auttoivat alan opiskelijat. Lisäksi tarvittiin sukeltajia, jotta kalat saatiin siirrettyä turvallisesti altaasta toiseen.
 – Kalojen hyvinvointi on etusijalla, joten nopeus siirtämisessä on tärkeintä, kertoo Maretariumin johtaja Sari Saukkonen.
 Itämeri-altaassa asuu muun muassa taimenia, ahvenia ja kuhia. Suurin osa kaloista kuitenkin on sampia, jotka painavat parikymmentä kiloa.
 Maretariumin toimitusjohtaja Sari Saukkonen kertoo ommelleensa niille kantokassin, jolla kalat nostettiin altaasta nosturin avulla.
 – Markkinoilta ei löytynyt mistään niin suurta kassia, naurahtaa Saukkonen.
 Itämeri-altaan kaloille ei koitunut uhkaa, sillä ne eivät olleet altaassa vuodon aikana. Kari Saastamoinen / Yle
 Ei ensimmäinen kerta
 Vastaavia ongelmia Itämeri-altaan kanssa oli Maretariumin rakentamisvaiheessa keväällä 2002. Vuodon paikka saatiin kuitenkin paikallistettua ja korjattua avajaisiin mennessä.
 Samaisessa altaassa oli vuoto myös vuotta myöhemmin, jolloin Maretarium oli suljettuna silikonisaumojen uusimisen takia kuukauden ajan.
 Nyt silikonisaumat on saatu jälleen uusittua. Niiden on vielä annettava kuivua seuraavat pari viikkoa, minkä jälkeen allas on vielä täytettävä. Työn onnistuminen selviää vasta silloin.
 – Itämeri-allas on jo 17 vuotta vanha ja materiaali kuluu. Mutta kyllä me nyt tavoittelemme sitä, että kun on remontti tehty niin sillä pärjätään seuraavat 15 vuotta, toimitusjohtaja Sari Saukkonen toteaa.
 Uuden aikataulun mukaisesti Maretarium aukeaisi aikaisintaan kolme viikkoa aikataulusta jäljessä.
 – Jos pysytään tässä aikataulussa, tästä ei koidu suurempaa haittaa asiakkaille. Tässä vaiheessa tärkeintä on, että saamme tulevaisuudelle hyvän altaan, ja että kaikki on valmista, kun ovet avataan yleisölle, Saukkonen sanoo.
 Akvaariotalo Maretarium avautuu uuden arvion mukaan tammikuun loppupuolella. Kari Saastamoinen / Yle

Puolen miljoonan litran akvaario alkoi vuotaa Kotkassa — kymmenien kilojen painoisten kalojen kotiinpalulle pitkä viive


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Matkailijat vaativat tunturikeskuksia ratkomaan jäteongelmia
 Kun lomailijat täyttävät Levin hiihtokeskuksen, Kittilän väkimäärä viisinkertaistuu ja samaa vauhtia kasvaa jätevuori. Keräyspisteitä on harvassa ja sekä matkailutoimijat että kunta ovat yhtä mieltä siitä, että hiihtokeskuksen maine ei kestä  nykymenon jatkumista . Sekajätekuormia kuskataan Leviltä 800 kilometrin päähän Keski-Ruotsiin.
 Eduskunta palaa joululomalta ja ryhtyy viimeiseen puristukseen
 Eduskunta palaa tiistaina joululomalta.  Kevätistuntokaudesta ennen vaaleja odotetaan ruuhkaista . Suurimmat paketit ovat sote-uudistus ja tiedustelulait, joiden molempien käsittely on yhä kesken. Listalla on myös lukuisia muita lakiesityksiä, kuten kokoontumislain ja kansalaisuuslain muuttaminen.
 Eduskunta palaa tiistaina joululomalta. Jarno Kuusinen / AOP
 Khashoggin murha: Minne katosi pääepäiltynä pidetty saudiprinssin neuvonantaja?
 Saudi-Arabian viranomaiset  kieltäytyvät ilmoittamasta  Saudi-Arabian kruununprinssin  Mohammed bin Salmanin  entisen neuvonantajan olinpaikkaa, kirjoittaa Washington Post. Kruununprinssin pääneuvonantajiin aiemmin kuulunut  Saud al-Qahtani  erotettiin tehtävistään lokakuussa joitakin päiviä sen jälkeen, kun saudijournalisti  Jamal Khashoggin  murha tuli julkisuuteen. Saudi-Arabian syyttäjien mukaan Qahtanilla oli keskeinen rooli Khashoggin murhan toteuttamisessa.
 Mohammed bin Salman EPA
 Onko uusilla autoilla riittävästi vetokykyä?
 Monille suomalaisille auto on kuin työhevonen, jonka perään pitää tarvittaessa voida laittaa kärry. Kärryillä kuljetetaan niin harrastusvälineitä, rakennustarvikkeita ja suunnilleen kaikkea muutakin tavaraa mitä ei auton sisään haluta tai voida mahduttaa. Mutta  onko uusilla autoilla riittävästi vetokykyä , kun ne suunnitellaan ja viritellään mahdollisimman energiapiheiksi?
 Mårten Lampén / Yle
 Pohjois-Korean Kim Jong-un tapaa Kiinan presidentin
 Pohjois-Korean johtaja  Kim Jong-un   on matkustanut Kiinaan  tapaamaan presidentti  Xi Jinpingiä , kertoo Pohjois-Korean valtion uutistoimisto KCNA. Myös Kiinan valtiollinen uutistoimisto Xinhua vahvisti tiedon vierailusta. KCNA:n mukaan vierailu toteutui Xin kutsusta, ja Kim seurueineen palaa Pohjois-Koreaan torstaina.
 Xi Jinping ja Kim Jong-un tapaamisessaan Pekingissä 19. kesäkuuta 2018. KCNA / EPA
 Ajokeli muuttuu huonoksi etelässä
 Etelässä sataa tänään paikoin runsaasti lunta, ja ajokeli on lumisateen vuoksi huono. Ylen meteorologin  Joonas Koskelan  mukaan etelän sisämaassa voi paikoin kertyä lunta yli 10 senttiä. Lapissa tulee lumikuuroja, muualla on poutaa. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .
 Yle Uutisgrafiikka

Herätys: Hiihtokeskuksissa hurja jäteralli, kansanedustajat lomilta töihin – ja vierastaako sähköauto vetokoukkua?


Summary: Hybridiautoihin vetokoukkuja saa, mutta täyssähköautoista vasta vain muutaman mallin voi panna kiskomaan kärryä.

Kun suomalainen autonomistaja tarvitsee lisää tavarankuljetuskykyä, hän ostaa, lainaa tai vaikkapa vuokraa peräkärryn.
 Kärryjä meillä onkin runsaasti. Syyskuun lopun tilanteen mukaan kevyitä tavarankuljetusperävaunuja oli liikennekäytössä noin 876 000 kappaletta. Vedettävien lukumäärää kasvattavat vielä matkailuperävaunut, joita oli samana ajankohtana 63 656.
 Erityisesti nyt uutta autoa ostaessaan peräkärryä tarvitsevan kannattaa kuitenkin olla tarkkana, sillä mihin tahansa autoon ei vetokoukkua saa laittaa. Toisin oli ennen:
 – Suomalainen paja räätälöi niin, että kaikkiin autoihin löytyi jonkunnäköinen vetokoukku. Se ei ole tätä päivää. Jos valmistaja ei mitoita voimalinjakokonaisuutta vetokäyttöön, silloin vetokoukkua ei saa, sanoo ajoneuvotekniikan johtava asiantuntija  Otto Lahti  Liikenne- ja viestintävirasto Traficomista.
 Käytännössä autojen vetokoukkukelpoisuutta rajoittavat nille asetetut tekniset vaatimukset.
 Mäkilähtötesti karsii
 Lahti kertoo, että autoilta edellytetään, että niillä voi tehdä täydessä kuormassa mahdollinen perävaunu mukaan luettuna mäkilähdön 12 %:n ylämäkeen. Kyse on jo varsin jyrkästä mäestä, ja vaatimus on etenkin sähköautoille kova.
 – Polttomoottorien kohdalla moottorin ja vaihteiston välissä on kytkin tai momentinmuunnin, mikä luistaa liikkeellelähdössä ja muuntaa moottorin momentin riittäväksi tarvittavaan liikkeellelähtömomenttiin nähden. Sähkömoottorin osalta kytkintä ei yleensä ole, jolloin moottorin pitää tuottaa riittävä liikkeellelähtömomentti suoraan.
 Toisaalta sähkömoottoria ja siihen liittyvää elektroniikkaa ei kustannussyistä haluta autoteollisuudessa ylimitoittaa yhtään kansainväliset markkinat huomioiden.
 – Tällöin suurimmaksi sallituksi perävaunupainoksi jää hyvin kevyt kuorma tai ei mitään.
 Tulevaisuuden suhteen Lahti on kuitenkin toiveikas.
 – Tekniikan kehittyessä myös sähköautojen ja hybridien perävaunumassat ovat nousseet ja markkinoille tulee koko ajan uusia vaihtoehtoja. Tässä kehitysvaiheessa on liioiteltua sanoa, että sähkö- ja hybridiautojen yleistyminen uhkaisi perävaunujen käyttöä.
 Vetokoukun asentaminen ammattilaisen työtä
 Myös vetokoukkuja myyvissä ja asentavissa yrityksissä tulee toisinaan vastaan asiakkaita, joille auton vetokyvyn pienuus on yllätys.
 Moni hybridiauton ostanut asennuttaa kuitenkin koukun, vaikka siihen liitettäväksi sallitun peräkärryn massa olisikin huomattavan pieni.
 Muun muassa Koukkupaja -ketjun liikkeissä asennetaan vuosittain noin 14 000 vetokoukkua. Hybridiautoihin koukkuja asennetaan lähes päivittäin. Sen sijaan täyssähköautoihin niitä ei ole yhtiön kaupallisen johtajan  Jaki Anttilan  mukaan asennettu heillä lainkaan.
 Anttila korostaa, että suurin työ vetokoukun asentamisessa ovat nykyisin siihen liittyvät sähköasennukset.
 – Parhaimmillaan sähkösarja tulee sopeuttaa keskustelemaan noin 30 eri ohjainlaitteen kanssa. Osan autoista saa koodattua vain valmistajan hyväksymällä tavalla merkkitesterillä ja tehdasyhteydellä, kertoo Anttila.
 Lue lisää:
 Autoilu mullistuu täysin jo ihan kohta, jos Suomi ottaa tosissaan 1,5 asteen ilmastotavoitteen – Ilmastopaneeli listaa järeät keinot
 "Onneksi meillä ei ollut tarvetta tapella keskenämme", sanoo helsinkiläinen Sari Kangasoja, joka osti hybridin, koska taloyhtiö alkoi puuhata sähköautoille omia latauspisteitä

Suomalaisilla on lähes miljoona peräkärryä – riittääkö niille jatkossa vetoautoja?


Summary: Uusi eduskunta valitaan huhtikuun puolivälissä ja sitä ennen pitää käsitellä lukuisia lakiesityksiä.

Eduskunta palaa tiistaina joululomalta ja aloittaa vaalikauden viimeisen puristuksen.
 Kevään eduskuntavaalit häämöttävät jo huhtikuussa. Niinpä kevätistuntokausi päättyy jo maaliskuun puolivälissä.
 Sitä ennen käsitellään vielä lukuisia lakiesityksiä.
 Selvää on, että kevään suurimmat paketit ovat sote-uudistus ja tiedustelulait, joiden molempien käsittely on yhä kesken.
 Oman vaikeuskertoimensa kevätkaudelle tuo se, että eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunta, perustuslakivaliokunta ja hallintovaliokunta ovat ruuhkautuneita.
 Esimerkiksi sote-pakettia käsitellään juuri sote- ja perustuslakivaliokunnissa.
 Sote- ja maakuntauudistuksen kohtalo yhä auki
 Toistaiseksi on epäselvää, ehditäänkö sote- ja maakuntauudistus saada läpi tällä hallituskaudella.
 Perustuslakivaliokunnan puheenjohtaja  Annika Lapintie  (vas.)  arvioi Ylelle joulukuussa , että sote-laeista ehditään äänestää vielä nykyisen eduskunnan aikana, mutta suhtautui epäilevästi siihen, että maakuntauudistus saataisiin kokonaan valmiiksi hallituksen esityksen mukaisesti tällä hallituskaudella.
 Hallitus oli toivonut, että sote- ja maakuntauudistuksesta päästään äänestämään eduskunnan suuressa salissa vielä ennen joulua, mutta aikataulusta ollaan pahasti jäljessä.
 Perustuslakivaliokunnalla on ollut käsiteltävänä vinot pinot papereita. Kuva on kokouksesta 14.12.2018. Antti Aimo-Koivisto / Lehtikuva
 Pitkään puurtanut sosiaali- ja terveysvaliokunta  sai marraskuussa valmiiksi  mietintöluonnoksensa uudistuksesta. Tällä hetkellä paketti on perustuslakivaliokunnan arvioitavana.
 Materiaalia on satojen sivujen edestä.
 Tällä viikolla perustuslakivaliokunta jatkaa asiantuntijakuulemisia. Kuultavina on sekä sosiaali- ja terveydenhuollon että perustuslain asiantuntijoita.
 Kun perustuslakivaliokunta on saanut työnsä valmiiksi, koko paketti palaa takaisin sote-valiokuntaan, joka viimeistelee mietintönsä.
 Vasta tämän jälkeen paketti voi mennä suuren salin äänestettäväksi.
 Aikataulun kannalta on ratkaisevaa, kuinka suuria muutoksia perustuslakivaliokunta edellyttää.
 Demarit: Kaikki sakkokierrokset käytetty
 Hallituspuolue kokoomuksen eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Kalle Jokinen  uskoo,että sote saadaan valmiiksi.
 – Paljon asioita on vielä soten ympärillä tehtävänä ja kiire tulee, mutta uskon, että sote-lait saadaan valmiiksi ennen vaaleja, hän sanoo.
 Samaan uskoo hallituskumppani keskusta.
 Keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Kaikkonen  sanoo, että jo etukäteen on yritetty ratkoa mahdolliset ongelmakohdat.
 Hänen mukaansa aikataulu kyllä sallii paketin läpiviennin.
 – Tätä on veivattu nyt eri muodoissaan yli kymmenen vuotta ja jossain kohtaa vain pitää todeta, että tämä on nyt riittävän hyvä. Nyt ollaan siinä pisteessä, on päätöksenteon aika, Kaikkonen jatkaa.
 Suurimman oppositiopuolueen SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Lindtman  sanoo, että sote-uudistuksessa on kaikki sakkokierrokseet käytetty ja asia on nyt perustuslakivaliokunnan käsissä.
 Lindtman ei usko, että kaikkia maakunta- ja soteuudistukseen liittyviä esityksiä ehditään käsitellä ennen vaaleja.
 Lindtman uskoo, että perustuslakivaliokunta joutuu arvioimaan sitä, tarvitaanko myös niin sanotut maakuntauudistuksen toisen vaiheen lait läpi tällä vaalikaudella sote- ja maakuntauudistuksen toteutumiseksi.
 Näissä laeissa säädetään maakuntien muista tehtävistä.
 Kaikkosen mukaan tavoitteena on saada kaikki lait maaliin, mutta se edellyttää pitkiä päiviä ja valiokunnilta ylimääräisiä kokouksia.
 – Siellä on lakeja, jotka on vietävä läpi, jotta sote- ja maakuntauudistus voi toteutua, mutta on siellä muistini mukaan joitakin, jotka voivat jäädä viedä pöydälle vaalienkin yli ja se ei sinänsä tätä hanketta kaada.
 Tiedustelulakien läpimenoon vahva usko
 Myös tiedustelulakipaketti pitäisi saada valmiiksi, ja se näyttääkin toteutuvan.
 Eduskunnassa  äänestettiin  syksyllä perustuslain muuttamisesta kiireellisenä, jotta tiedustelulait saataisiin voimaan tämän hallituskauden aikana.
 Perustuslakivaliokunta  sai marraskuussa valmiiksi  lausuntonsa siviili- ja sotilastiedustelulaeista.
 Valiokunta kiinnitti huomionsa useisiin ongelmakohtiin, jotka vaativat vielä korjauksia, mutta valiokunnan arvion mukaan lait voidaan säätää vielä tämän hallituskauden aikana.
 Hallintovaliokunta vastaa siviilitiedustelulaista tehtävästä mietinnöstä. Sotilastiedustelulain mietintö taas on puolustusvaliokunnan vastuulla.
 Sekä hallintovaliokunta että puolustusvaliokunta arvioivat, että mietinnöt valmistuvat tammikuussa.
 Tiedustelulakipakettii työllistää eduskuntaa vielä keväällä. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Kokoomuksen eduskuntaryhmän puheenjohtaja Kalle Jokinen on vakuuttunut siitä, että eduskunnassa on "yhteinen tahto" saada paketti valmiiksi ennen vaalikauden loppua.
 – Tämä on todella tärkeä uudistus ja eduskunta on sen kiireelliseksi todennut, niin kyllä tämä kokonaisuus täytyy saada valmiiksi.
 Samolla linjoilla on keskusta ja siniset, samoin oppositiopuolue SDP.
 – Uskon, että tiedustelulait saadaan valmiiksi tämän vaalikauden aikana. Ehkä ne kovimmat pähkinät on jo purtu ja nyt edessä on vielä tiedustelulakien viimeistely perustuslakivaliokunnan antamien lausuntojen pohjalta eri valiokunnissa. Tarkkarajaisuutta, tietojenluovutusta ja tiedustelun edellytyksen ehtoja täytyy vielä käydä vähän läpi, SDP:n Antti Lindtman sanoo.
 Eduskunta hyväksyi jo ennen joulua siviili- ja sotilastiedustelun valvontaa koskevat lait, mikä olikin aiottu marssijärjestys.
 Kokoontumislain muutos esillä heti tiistaina
 Monet muut hallituksen esitykset ovat isojen uudistusten myllerryksessä jääneet vähemmälle huomiolle.
 Heti tiistaina eduskunta käsittelee lähetekeskustelussa paljon puhuttua  kokoontumislain muutosta .
 Hallitus esittää mielenosoitusten ilmoitusajan pidentämistä vuorokauteen. Nykyisen kokoontumislain mukaan järjestäjän pitää tehdä poliisille ilmoitus mielenilmauksesta kuusi tuntia ennen sen alkamista.
 Yle kertoi marraskuussa , että hallitus suunnitteli ilmoitusajan pidentämistä jopa kolmeen vuorokauteen, mutta esitystä muutettiin lausuntokierroksen jälkeen.
 Ylen Ykkösaamussa maanantaina  haastatellun eduskunnan apulaispääsihteerin  Timo Tuovisen  mukaan keväällä on käsiteltävänä useita muitakin merkittäviä lakiesityksiä.
 Näitä ovat hänen mukaansa esimerkiksi  eläinten hyvinvoinnista annettu lakiesitys ,  Jehovan todistajien asevelvollisuutta koskeva lakiesitys , vammaispalvelulaki,  hiilen energiakäytön kieltämiseen liittyvä esitys  ja  työaikalaki .
 – Hyvin paljon merkittäviä, kaikkia koskevia lakiehdotuksia, Tuovinen summaa.
 Eduskunta saa eteensä myös muun muassa kansallista turvallisuutta maa- ja kiinteistökaupoissa koskevan  lakiesityksen  ja  kansalaisuuslain muuttamisen .

Nykyisellä eduskunnalla edessään ruuhkainen ja hikinen loppukiri – sote- ja maakuntauudistuksen kohtalo yhä auki, tiedustelulakeja rukataan vielä valiokunnissa


Summary: Sekajätekuormia kuskataan Leviltä 800 kilometrin päähän Keski-Ruotsiin.

Kun lomailijat täyttävät Levin hiihtokeskuksen, Kittilän väkimäärä viisinkertaistuu ja samaa vauhtia kasvaa jätevuori. Joulupaperit, säilyketölkit ja ruoantähteet päätyvät useimmiten samaan pussiin. Vuoden ensimmäisellä viikolla Leviltä lähti seitsemän rekkakuormallista sekajätettä poltettavaksi naapurimaahan.
 – Tällä hetkellä jäte menee Ruotsin puolelle Sundsvalliin asti ja ensi kuun alusta alkaa menemään Kiirunaan. Pitkiä pätkiä tuo roska huilaa, sanoo Hettula Oy:n toimitusjohtaja  Pertti Hettula . Yritys kerää hotellien ja matkailukäytössä olevien lomamökkien jätteitä Levillä ja Ylläksellä.
 Rekkarallia joudutaan ajamaan rajan yli, koska lähin jätteenpolttolaitos Oulussa on ääriään myöten täynnä. Jätteiden lajittelu ja kierrätys pienentäisi polttojätekuormaa ja säästäisi ympäristöä, mutta pohjoisen hiihtokeskuksissa kierrätys ei toimi likimainkaan kunnolla.
 – Keräyspisteet ovat niin harvassa. Tämän päivän turisti tulee junalla, lentämällä tai linja-autolla. Kun se viikon sitten asustelee siellä, niin kukapa alkaa sitä roskarallia taksilla suorittamaan, jäteyrittäjä Hettula toteaa tilanteesta sekä Levillä että Ylläksellä.
 Hettula Oy:n jäteasemalla Kittilässä sekajätekuormista erotellaan kierrätettäväksi isoimmat metalliesineet ja esimerkiksi puu. Muu päätyy polttoon Ruotsin puolelle, kertoo toimitusjohtaja Pertti Hettula. Annu Passoja / Yle
 Brittituristi pitää kierrätystä itsestäänselvyytenä
 Matkailuyrittäjien saamasta palautteesta voi päätellä, että tahtoa kierrätykseen on.
 – Turisteilta tulee todella paljon palautetta siitä, että asia ei ole kunnossa, kertoo Levin Matkailu Oy:n vt. toimitusjohtaja  Yrjötapio Kivisaari . Alppikylää muistuttavan Levin keskustan roskikset pursuavat sesonkiaikana yli äyräidensä.
 – Roskikset ovat tuhannen tukossa ja jätettä on röykkiöittäin jäteastioiden vieressä, Kivisaari kertoo katunäkymästä lomasesongin ollessa Levillä vilkkaimmillaan.
 Matkailutoimijat ja kunta ovat yhtä mieltä siitä, että hiihtokeskuksen maine ei kestä nykymenon jatkumista.
 Laskettelusuksia kantava  Olivia Clay  lapsineen ei jäätävästä säästä hätkähdä vaan suuntaa kohti eturinnettä. Brittiseurue asuu hotellissa ja arvelee jättävänsä jälkeensä vain minimaalisen jätekuorman.
 – Jos asut mökissä ja teet itse ruokasi, niin tuotat enemmän jätettä. Siinä tapauksessa kierrättäisin ehdottomasti, jos vain jäteastiat ovat saatavila. Minun mielestäni niin pitää tehdä kaikkialla maailmassa, toteaa Clay. Kotona Manchesterissä hän on täysin harjaantunut jätteiden lajitteluun.
 Olivia Clay kertoo, että kotona Manchesterissa jäteauto käy kahden viikon välein.  Jätteiden lajittelu on käytännön pakko, sillä sekajäteastiaan eivät kaikki jätteet millään mahtuisi. Antti Mikkola / Yle
 Yrittäjä tilasi lajitteluun sopivan jäteauton
 Jäteastioita kierrätettävälle jätteelle ei kuitenkaan ole saatavilla kuin neljässä ekopisteessä Levin hiihtokeskuksen alueella. Matkailutoimijat ja kunta ovat yhtä mieltä siitä, että hiihtokeskuksen maine ei kestä nykymenon jatkumista.
 – Olemme käyneet lukuisia keskusteluja viimeisen vuoden aikana siitä, että asialle täytyy tehdä jotain ja meillä on nyt aika pitkälle valmistelussa Levin jätehuollon kehittämishanke. Siinä ihan perusteellisesti ruvetaan katsomaan, miten näihin ongelmiin löydettäisiin ratkaisuja, kertoo Kittilän ympäristösihteeri  Piippa Wäli .
 Kittilän kunnan ympäristösihteeri Piippa Wäli sanoo, että jätehuollon toiminnan parantaminen on Levin matkailun kannalta "kriittisen tärkeää". Annu Passoja / Yle
 Haasteita jätehuollon järjestämiseen tuo sesonkiluontoisuuden lisäksi se, että Levin alueen jätteitä kerää sekä Hettula Oy, jätehuollon kuntayhtymä Lapeco että Rinki Oy.
 – Tässä on niin monta toimijaa, että on haasteellista saada jätteiden keräystä sujuvaksi, Wäli toteaa.
 Nopeimmin ongelmaan on reagoimassa yrittäjä Hettula, joka aloittaa mökkikohtaisen lasin, metallin ja mahdollisesti myös biojätteen keräyksen Levillä ja Ylläksellä tänä vuonna. Kiinteistökohtainen keräys onnistuu, kunhan yrityksen uusi jäteauto saapuu ja kiinteistöjen omistajat hankkivat jäteastiat kierrätysjätteelle. Pertti Hettula arvioi mökin omistajalle koituvan noin sadan euron kustannukset.
 – Olemme nyt yhtenä osana siinä, että saataisiin matkailu pysymään kukoistuksessa, ettei se kaadu roskaantumiseen, Hettula toteaa.
 Kuntayhtymä vasta miettii
 Jätteitä koko pohjoisen Lapin alueella keräävällä kuntayhtymä Lapecolla on vielä kaksi vuotta voimassa oleva sopimus Oulun jätteenpolttolaitoksen kanssa. Lapecon toimitusjohtaja  Osmo Aikio  ei pidä pahana, että jätekuormat poltetaan taivaan tuuliin.
 – Energiana saatava hyöty on kuitenkin 15-kertainen verrattuna siihen, kuinka paljon menee polttoainetta kun jäte kuljetaan Ouluun, Aikio sanoo.
 Hän toteaa silti, että matkailijoilta tuleva palaute tuo paineita parantaa kierrätysmahdollisuuksia. Lapeco kerää lomamökkiläisten jätteitä Saariselällä, Pallaksellä ja Itä-Lapin hiihtokeskuksissa.
 – Siihen pyritään että saataisiin materiaalia enemmän kierrätykseen, Aikio sanoo.
 Kiinteistökohtaista keräystä Lapeco ei edes harkitse, mutta korttelikohtaista kierrätystä aiotaan kokeilla tänä vuonna jossain päin Lappia.
 Hettula Oy kerää jätteitä Levitunturin lähellä olevalta lomamökkialueelta. Annu Passoja / Yle

Tunturikeskukset ratkovat jäteongelmia matkailijoiden vaatimuksesta – alkutekijöissään oleva kierrätys vaatisi roskarallia taksilla


Summary: Jotkut kommentaattorit ovat ehdottaneet, että tv-kanavat lähettäisivät Trumpin puheen viiveellä, jotta faktantarkistajat voisivat käydä läpi suorassa lähetyksessä Trumpin väitteiden paikkansapitävyyttä.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  aikoo pitää tänään tiistaina televisiopuheen liittyen Meksikon rajamuurikiistaan. Puhe televisioidaan Valkoisesta talosta parhaaseen katseluaikaan, iltayhdeksältä paikallista aikaa.
 Trump kertoo Twitterissä, että puheen aiheena on turvallisuuskriisi maan etelärajalla.
 Suurimmat tv-kanavat, ABC, CBS, NBC, MSNBC, CNN, ja Fox News ovat ilmoittaneet lähettävänsä presidentin puheen kanavillaan.
 Edustajainhuoneen demokraattiryhmän johtaja  Nancy Pelosi  ja senaatin demokraattijohtaja  Chuck Schumer  ovat vedonneet tv-kanaviin, että nämä antaisivat myös demokraateille saman verran ruutuaikaa vastatakseen Trumpin puheeseen.
 Pelosi ja Schumer perustelevat tätä sillä, että presidentin aiemmat puheet ovat sisältäneet runsaasti väärää tietoa. Esimerkiksi  Washington Postin faktantarkistuksista  on käynyt ilmi, että Trump on tehnyt 1130 väärää tai harhaanjohtavaa kommenttia siirtolaiskysymyksistä sen jälkeen, kun hänestä tuli presidentti.
 Politico-verkkolehden  mukaan jotkut kommentaattorit ovat esittäneet, että tv-kanavien pitäisi lähettää Trumpin puhe viiveellä, jotta faktantarkistajat voivat käydä läpi suorassa lähetyksessä Trumpin väitteitä.
 Yhdysvaltalainen politiikan tutkija  Norman Ornstein  konservatiivisesta ajatushautomo American Enterprise Institutesta ehdottaa, että tv-kanavat keskittyvät kahteen asiaan puhetta televisioidessaan: Puhe tulee lähettää viiveellä, jotta suorassa lähetyksessä voidaan osoittaa valheet ja hämäykset. Tämän jälkeen voidaan esittää vastaväitteet, tviittasi Ornstein.
 Yhdysvaltain liittovaltio on ollut muuriin liittyvän rahoituskiistan takia osittain suljettuna 22. joulukuuta lähtien. Viime perjantain Trump uhkasi julistaa kansallisen hätätilan, jotta Yhdysvaltain etelärajalle saadaan rakennettua muuri mahdollisimman nopeasti. Trumpin mukaan muuri voitaisiin rakentaa ilman kongressin hyväksyntää.
 Aiheesta lisää:
 Major networks to carry Trump's shutdown address

Presidentti Trump pitää tv-puheen muurista parhaimpaan katseluaikaan – demokraatit vaativat tv-kanavilta vastaavaa ruutuaikaa omalle viestilleen


Summary: Maailman suurin matkapuhelinten valmistaja kertoo myyntinsä putoavan 10 prosenttia verrattuna edellisvuoden vastaavaan ajanjaksoon.

Radio-, televisio- ja tietoliikennevälineiden valmistus

Korealainen teknologiajätti Samsung on antanut tulosvaroituksen.
 Yhtiön mukaan viime vuoden viimeisen neljänneksen liikevoitto on jäämässä lähes 29 prosenttia pienemmäksi kuin edellisvuonna vastaavaan aikaan. Yhtiö kertoi myynnin putoavan 10 prosenttia verrattuna edellisvuoden vastaavaan ajanjaksoon.
 Samsung on varoittanut, että kuluvan vuoden liikevoitto jää aiempaa pienemmäksi.
 Samsung on maailman suurin matkapuhelinten valmistaja 20 prosentin markkinaosuudella. Niskaan hengittää kuitenkin kiinalainen Huawei, joka kiilasi viime vuonna kakkoseksi ohi Applen.

Matkapuhelinjätti Samsung antoi tulosvaroituksen


Summary: Saudi-Arabian kruununprinssin medianeuvonantajana toimineella Saud al-Qahtanilla oli saudisyyttäjien mukaan keskeinen rooli Khashoggin murhan toteuttamisessa.

Saudi-Arabian viranomaiset kieltäytyvät ilmoittamasta Saudi-Arabian kruununprinssin  Mohammed bin Salmanin  entisen neuvonantajan olinpaikkaa, kirjoittaa  Washington Post .
 Kruununprinssin pääneuvonantajiin aiemmin kuulunut  Saud al-Qahtani  erotettiin tehtävistään lokakuussa joitakin päiviä sen jälkeen, kun saudijournalisti  Jamal Khashoggin  murha tuli julkisuuteen.
 Saudi-Arabian syyttäjien mukaan Qahtanilla oli keskeinen rooli Khashoggin murhan toteuttamisessa.
 Marraskuussa kuningaskunta vahvisti, että Qahtani on tutkinnan alaisena ja että häntä oli kielletty poistumasta Saudi-Arabiasta. Tämän jälkeen saudit eivät ole antaneet virallista julkilausumaa Qahtaniin liittyen.
 Qahtani on niiden 17 saudin joukossa, joita vastaan Yhdysvaltain hallinto on asettanut pakotteita Khashoggin murhan jälkimainingeissa. Yhdysvallat ja muut läntiset maat seuraavat tiukasti, miten Saudi-Arabia toimii Qahtanin suhteen. Sen arvellaan antavan osviittaa siitä, millä vakavuudella saudit suhtautuvat Khashoggin murhasta vastuullisten rankaisemiseen.
 Qahtanista vahvistamattomia havaintoja Jeddassa ja Riadissa
 Washington Postin mukaan Qahtanin kohtalosta tai olinpaikasta on liikkunut ainoastaan huhuja sen jälkeen, kun syyttäjä ilmoitti seitsemän viikkoa sitten häneen kohdistuvasta tutkinnasta. Lehden mukaan Jeddan asukas kertoi nähneensä Qahtanin hiljattain rannikkokaupungissa. Saudihallitusta lähellä oleva lähde puolestaan kertoi lehdelle, että mies olisi nähty saudihallitusrakennusten toimistoissa pääkaupungissa Riadissa.
 Mikäli havainnot Qahtanista pitävät paikkaansa, herättää se kysymyksen, vaikuttaako hän yhä öljykuningaskunnan kulisseissa.
 Viime torstaina Saudi-Arabian syyttäjäviranomaiset kertoivat hakevansa kuolemantuomiota viidelle syytetylle Khashoggin murhasta. Yhteensä syytettyjä on yksitoista. Koska syytettyjen nimiä ei ole kerrottu julki, ei voida tietää, onko Qahtani heidän joukossaan.
 Qahtani toimi kruununprinssin medianeuvonantajana ja hän julkaisi aikaisemmin sosiaalisessa mediassa vankkumatonta tukeaan kruununprinssin politiikalle. Lisäksi Qahtanin tiedetään johtaneen kuningaskuntaa arvostelevien tahojen ahdistelua ja vainoa sosiaalisesta mediasta käsin.
 Henkilöt, jotka tietävät vangittujen saudiarabialaisten naisaktivistien tilanteesta, ovat kertoneet, että Qahtani henkilökohtaisesti antoi määräyksen kiduttaa ainakin kahta vangittua naista.
 Aiheesta lisää:
 Named as a key Saudi suspect in Khashoggi killing, former top royal adviser drops out of sight
 Saudisyyttäjä vaatii viidelle kuolemantuomiota Khashoggin murhasta
 Ulkoministeri vaihtui Saudi-Arabiassa – Kuningas Salman nimitti Ibrahim Al-Assafin virkaan
 Saudisyyttäjä vaatii viidelle kuolemantuomiota Khashoggin murhasta

Khashoggin murha: Minne katosi pääepäiltynä pidetty saudiprinssin neuvonantaja?


Summary: Spekulaatiot Pohjois-Korean johtajan vierailusta lähtivät liikkeelle eilisiltana, kun pohjoiskorealainen erityisvarusteltu juna ylitti Kiinan vastaisen rajan.

Pohjois-Korean johtaja  Kim Jong-un  on matkustanut Kiinaan tapaamaan presidentti  Xi Jinpingiä , kertoo Pohjois-Korean valtion uutistoimisto KCNA.
 KCNA:n mukaan vierailu toteutui Xin kutsusta ja kestää torstaihin 10. tammikuuta saakka.
 Spekulaatiot Pohjois-Korean johtajan mahdollisesta vierailusta lähtivät liikkeelle eilisiltana, kun erikoisjuna Pohjois-Koreasta ylitti Kiinan vastaisen rajan.
 Kiina on Pohjois-Korean liittolainen ja sen tärkein kauppakumppani sekä avun toimittaja.
 Kim vieraili viime vuonna Kiinassa kolme kertaa, eikä vierailuista koskaan kerrottu etukäteen.
 Aiheesta lisää:
 Mediat: Kim Jong-un jälleen matkalla Pekingiin tapaamaan Kiinan presidenttiä

Pohjois-Korean Kim on matkustanut Kiinaan tapaamaan presidentti Xi Jinpingiä


Summary: Uudella lainsäädännöllä pyritään estämään kaaosmainen tilanne, johon Gatwickin lentokenttä joutui joulun alla droonihavaintojen vuoksi.

Droonien eli kauko-ohjattavien lennokkien kieltoaluetta laajennetaan lentokenttien lähistöllä Britanniassa.
 Lisäksi poliisille annetaan lisävaltuuksia taistella laittomia droonilennätyksiä vastaan.
 Asiasta ilmoitti Britannian hallitus, jonka mukaan viranomaisilla on vastedes käytössään edistyneempää teknologiaa, jolla drooneja voidaan havaita ja torjua tehokkaammin muun muassa lentokenttien ja vankiloiden läheisyydessä.
 Uuden lainsäädännön myötä poliisi saa lisävaltuudet pakottaa häiritseviä tai lainvastaisesti lentäviä drooneja laskeutumaan. Lentokenttien ympäristöä koskevien droonien kieltoaluetta laajennetaan viidellä kilometrillä.
 Ensi marraskuusta lähtien vähintään 250 grammaa painavat droonit on rekisteröitävä.
 Juuri ennen joulua Gatwickin vilkas lentokenttä halvaantui pahasti droonihavaintojen vuoksi. Yli tuhat lentoa peruttiin, mikä vaikutti yli 140 000 matkustajan joulumatkoihin.
 Aiheesta lisää:
 Police to get new powers to tackle illegal drone use
 Droonien aiheuttamat vakavat vaaratilanteet heikentäneet lentoturvallisuutta – "Vuoden 2018 merkittävin ja huolestuttavin trendi"

Droonien kieltoaluetta laajennetaan lentokenttien läheisyydessä Britanniassa


Summary: Syntyvyys on viimein kääntynyt nousuun Tampereella. Kaupunki pyrkii vastaamaan kasvavaan varhaiskasvatuksen tarpeeseen rakentamalla suuria yksiköitä.

Tampereen kaupungin suunnitelmana on siirtää pienten lasten varhaiskasvatus pienistä yksiköistä suuriin kokonaisuuksiin.
 Aiemmissa pienissä, kyläkoulumaisissa päiväkodeissa asiakaspaikkoja on ollut esimerkiksi 50 lapselle.
 Tampereen kaupunki linjaa  päiväkoti- ja kouluverkkoselvityksessään , että jatkossa uusiin päiväkoteihin varataan paikat vähintään 160 lapselle. Selvitys ulottuu aina vuoteen 2033 saakka.
 Sivistys- ja kulttuurilautakunta hyväksyi esityksen lokakuussa.
 Kaupunki koettaa nyt vastata kasvavan asukasmäärän, uusien asuinalueiden ja sisäilmaongelmien luomiin paineisiin eri puolilla Tamperetta investoimalla kouluihin ja päiväkoteihin arviolta 193 miljoonaa euroa seuraavien viidentoista vuoden aikana.
 Pienistä suuriin päiväkoteihin
 Päiväkoti- ja kouluverkkoselvityksen mukaan “ tavoitteena on , että pienistä, epäkäytännöllisistä toimintayksiköistä luovutaan”.
 Millainen on pieni ja epäkäytännöllinen päiväkoti, Tampereen kaupungin kasvatus- ja opetusjohtaja  Kristiina Järvelä ?
 – Pieni ei aina ole kaunista eli vanhoissa varhaiskasvatustiloissa on yleensä useita ongelmia. Vaikka sisäilmaongelmaa ei olisi, tilat eivät välttämättä vastaa uutta opetussuunnitelmaa. Päiväkodeista saattaa puuttua esimerkiksi liikuntatilat, päiväkodit eivät ole esteettömiä ja tiloissa on ahtautta. Kyse on myös siitä, kuinka kustannustehokas pieni yksikkö on verrattuna sitä suurempaan. Usein pieni tulee suurta kalliimmaksi, Järvelä toteaa.
 Järvelä kertoo, että mitä enemmän lapsia päiväkodissa on, sen enemmän heille varataan pihatilaa. Kaava on yksinkertainen: jokaista lasta kohden suunnitellaan noin 15 neliötä piha-aluetta.
 Kasvatustieteen professori Marita Mäkinen sanoo, että lapsi voi myös hyötyä varhaiskasvatuksen ja peruskoulun yhdistämisestä saman katon alle: Parhaimmillaan se luo lapsen elämään pysyvyyttä. Jani Aarnio / Yle
 Päiväkodit ja koulut halutaan myös nykyistä useammin samojen seinien sisälle. Kaupungin linjauksen mukaan uusista yhtenäiskouluista tulee aina vähintään 1 000 lapsen kokonaisuuksia, joissa voidaan antaa opetusta varhaiskasvatuksesta yläkouluun saakka.
 Päiväkotien 160 lapsen vähimmäismäärän lisäksi kaupunki haluaa, että pienten lasten yksiköissä, joissa ovat mukana varhaiskasvatus, esiopetus ja luokat 1–2, tavoitekoko on 200 lasta.
 Kasvatustieteen professori  Marita Mäkinen  Tampereen yliopistosta sanoo, että kaupungin linjaukseen suurista lapsimääristä liittyy myös riskejä.
 – 160 lapsen päiväkoti kuulostaa todella suurelta. Pieni lapsi tarvitsee mahdollisimman turvallisen ja kodinomaisen ympäristön kasvaa. Miten pikkulapsille turvataan hälytön ja rauhallinen kasvuympäristö, jos ympärillä on kymmeniä tai satoja lapsia samassa tilassa, pihaulkoilussa tai syömässä? Jos lapsi joutuu olemaan isossa, meluisassa tilassa pitkiä aikoja, se nostaa stressin kokemusta ja jatkuva stressi on lapsen kehitykselle tuhoisaa, Mäkinen toteaa.
 Mäkinen huomauttaa, että jo maalaisjärjellä ajateltuna myös tartuntatautien leviämisen riski kasvaa, mitä enemmän lapsia on samoissa tiloissa. Kaikkein tärkeintä olisi miettiä lasten ja perheiden etua, ei kustannuksia, Mäkinen korostaa.
 – Tässä on suuria riskejä. Lasten kohdalla raha ei saisi ratkaista. Kaupungin on turvatta, että lapsilla on rauha kasvaa stressittömässä ympäristössä. Etenkin päiväkotien ryhmäjakojen kanssa täytyy olla tarkkana, etteivät suuret päiväkodit tarkoita myös suuria ryhmäkokoja, Mäkinen sanoo.
 Tampereelle tuhansia lapsia lisää
 Tampereen kaupungin päiväkotipaikoille on kova kysyntä. Lisäpainetta lähivuosina on tulossa entisestään, sillä tuoreen väestöennusteen mukaan 0–5-vuotiaiden lasten määrä kasvaa Tampereella seuraavien 15 vuoden aikana yli 3 400 lapsella.
 Kasvua odotetaan etenkin keskustan ja Kalevan, Hervannan sekä Härmälä–Hatanpään alueille. Lisäksi rakentumassa on uusia asuinalueita, kuten Ojala ja Hiedanranta.
 Esimerkiksi Tampereen keskustaan Liisanpuiston nykyisen koulun tontille rakennetaan pian Sammon kampusta, eli suurta, 1 500 lapsen yksikköä, jossa saman katon alla ovat lapset varhaiskasvatuksesta yläkoulun loppuun saakka.
 Esimerkiksi nyt rakentuvalle Hiedanrannan asuinalueelle odotetaan jopa 25 000 uutta asukasta.
 Tampereen kaupungin kasvatus- ja opetusjohtaja Kristiina Järvelän mukaan päiväkotimatkat eivät kasva, vaikka pieniä päiväkoteja Tampereella suljetaankin. Jani Aarnio / Yle
 Lielahden kylkeen rakentuva asuinalue muuttaa myös palvelutarpeita, Tampereen kaupungin kasvatus- ja opetusjohtaja Kristiina Järvelä sanoo.
 – Asumisen painopiste muuttuu Tampereella. Esimerkiksi Lentävänniemen Lentävänlaakson pieni päiväkoti lakkautetaan 2020-luvun puolivälissä, koska hiljalleen rakentuvassa Hiedanrannassa tulee olemaan Lentävänniemeä enemmän lapsiperheitä ja siksi myös päiväkoti siirretään Hiedanrannan kannalta keskeisemmälle paikalle Lielahteen, Järvelä kertoo.
 Useat tamperelaisvanhemmat pelkäävät, että päiväkotilakkautukset johtavat päiväkotimatkojen pitenemiseen. Kun ennen päiväkodille on päässyt jalan, jatkossa pitää käyttää bussia tai autoa.
 Onko kaupungin linja se, että tehdään entistä suurempia päiväkoteja entistä harvempaan?
 – Varsinaisesti harvennusta ei ole tulossa. Nyt päiväkoteja on yli sata ja vuosikymmmenen sisällä päiväkoteja on edelleen useita kaupungin ja yksityisten palvelusetelipäiväkotien ansiosta. Verkko ei sinänsä harvene, vaikka päiväkotien määrä vähenee, Järvelä vastaa.
 Uusi koulu ja päiväkoti muodostavat tulevaisuudessa yhdessä Sammon nykyisen koulun kanssa yhteisen kokonaisuuden, Sammon kampuksen. Kaupunki suunnittelee satojen lasten yhtenäiskoulua Liisanpuiston tontille. Jan Hynnä / Yle
 Kahdeksasta pienestä suuriin yksiköihin
 Pieniä ja huonokuntoisia päiväkoteja suljetaan seuraavan vuosikymmenen aikana lähemmäs 20 eri puolilla Tamperetta.
 Esimerkiksi Tampereen Hervannassa päiväkoteja lakkautetaan 2020-luvun alkupuolella yhteensä kahdeksan eri puolilla asuinaluetta.
 – Tarpeeseen vastataan nyt suuremmilla, moderneilla kokonaisuuksilla. Vaikka esimerkiksi Hervannassa lakkautetaan monta pientä päiväkotia, nämä pari suurempaa tilalle tulevaa yksikköä eivät ole sen kauempana asukkaista.
 Esimerkiksi Etelä-Hervantaan rakennetaan vanhan koulun tilalle uusi koulu ja päiväkoti 1 300 lapselle.
 Tampereen kaupungin käytöstä poistuvia päiväkoteja saatetaan ottaa yksityisen varhaiskasvatuksen käyttöön, Kristiina Järvelä huomauttaa.
 – Ei pidä unohtaa, että Tampereella toimii yksityisiä päiväkoteja, jotka ovat asiakkaille palvelusetelien avulla samanhintaisia kuin kaupungin tarjoamat palvelut.
 Syntyvyys nousee jälleen Tampereella
 Syntyvyys on viimein kääntynyt nousuun Tampereella vuosituhannen vaihteen jälkeisestä notkahduksesta.
 Vasta nyt Tampere alkaa saavuttaa samaa koululaisten määrää, joka kaupungissa oli vuosituhannen alussa.
 – Tampereella oli todella monta miinusmerkkistä vuotta putkeen, jolloin lasten ikäluokat vain pienenivät, Järvelä kertoo.
 Kun 2000-luvun alussa entistä useampi muutti naapuruskuntaan luomaan perhettä, nyt nousevana ilmiönä lapsiperheillä on jäädä kaupunkeihin.
 Uusi Tesoman hyvinvointikeskus kirjastoineen ja liikekeskus Westeri ovat päivittäneet Tesomaa ja tehneet siitä jälleen kiinnostavan asuinalueen. Antti Palomaa / Yle
 Lapsikato on nähty Tampereella konkreettisesti eri lähiöissä ja se on vaikuttanut myös alueiden kehittymiseen.
 Esimerkeiksi alueiden kehityskaaren laskusta Järvelä mainitsee Tampereelta Peltolammin ja Multisillan.
 – Jos täydennysrakentamista ei tehdä ajoissa alueelle, jossa olisi tilaa ja tarvetta, elinvoima voi kadota. Näin on käynyt näillä alueilla.
 Järvelän mukaan esimerkiksi Tesomalla vastaavalta tilanteelta vältyttiin. Oppilas- ja lapsimäärät olivat jo laskussa, samoin alueen houkuttelevuus.
 – Nyt uuden rakentamisen myötä Tesoma on jälleen kiinnostava ja palveluita on runsaasti, joten asukkaitakin tulee lisää.
 Peltolammin rakentamista tulisi Järvelän mukaan kiirehtiä, sillä oppilasmäärät ovat jo puolittuneet alueella. Nyt suunnitteilla on Peltolammin uusi hyvinvointikeskus, koulu ja päiväkoti.
 Myös Tampereen kaupungin päiväkoti- ja kouluverkkoselvityksessä vaaditaan, että hyvinvointikeskuksen tontin etsintä tehdään nopealla aikataululla.
 Tampereen Haukiluomassa avautui loppiaisen jälkeen uusi, 160-paikkainen päiväkoti vanhan, sisäilmaongelmaisen päiväkodin tilalle. Mari Vesanummi / Yle
 Kolme uutta päiväkotia avaa jo ovensa
 Päiväkotiverkon uudistukseen pakottaa myös se, että lähes kolmasosa tamperelaisista päiväkodeista kärsii tällä hetkellä sisäilmaongelmista. Monet päiväkodeista ovat jo korjauksessa ja varhaiskasvatusta annetaan väistötiloissa.
 Tampere saa vuoden 2019 tammi-helmikuussa yhteensä kolme uutta päiväkotia, kun Irjalan, Haukiluoman ja Kämmenniemen vastavalmistuneiden tilojen ovet avataan lapsille.
 Kaikki uudiskohteet on rakennettu vanhojen päiväkotien tilalle. Jokaisessa näistä on ollut jonkinlaista sisäilmaongelmaa.
 Esimerkiksi Haukiluoman päiväkoti toimi väliaikaisesti väistötiloissa. Nyt haukiluomalaiset päiväkotilapset aloittivat kevätkautensa loppiaisen jälkeen uudessa, 160-paikkaisessa päiväkodissa.
 – Uusissa päiväkodeissa on otettava huomioon esimerkiksi tilojen monikäyttöisyys. Tarkoituksena on, että tiloissa voidaan järjestää esimerkiksi pienryhmätoimintaa, Järvelä sanoo.
 Irjalassa uusi, kaksikerroksinen päiväkoti- ja koulurakennus avattiin myöskin heti loppiaisen jälkeen, ja päiväkotilapset pääsivät siirtymään väistötiloista pysyviin tiloihin.
 Kämmenniemessä helmikuussa avattava uusi päiväkoti on sijoitettu koulun yhteyteen, mutta päiväkotilapsilla on oma pihansa ja lapset myös ruokailevat omissa tiloissaan.
 – Uudet rakennukset vastaavat uusia tarpeita. Ne soveltuvat monipuoliseen käyttöön, lapsille ja hoitajille on entistä enemmän tilaa, tiloja voidaan käyttää myös iltaisin ja päiväkodeissa on omat liikuntasalit, Järvelä kehaisee.
 Lue lisää:
 Tampere suunnittelee luopuvansa peräti yli 20 päiväkodista ja koulusta – lista ei mene mukisematta läpi
 Tampere muutti koulujen lakkautuslistaa – kolme koulua säästyy sulkemiselta
 Tampereelle tulee jatkossa vain yli 1 000 oppilaan yhtenäiskouluja – pieniä kouluja ja päiväkoteja suljetaan ja yhdistellään
 Lapsiasiavaltuutettu: Valtion pitäisi saada päättää koulujen lakkauttamisesta, koska kunnat eivät huomioi lasten oikeuksia – "Harhaisesti hoetaan, että säästetään seinistä"
 Opettajat Ylen kyselyssä: lasten keskittymiskyky on huonontunut selvästi – Keskittymistä pitää harjoitella, asiantuntija neuvoo miten

Tampereelle tulee jatkossa vain yli 160 lapsen päiväkoteja – Asiantuntija: "Tässä on suuria riskejä"


Summary: Virolaiset ovat mukana ensimmäistä kertaa.

Amerikkalaisia ja virolaisia sotilaita harjoittelee parhaillaan talvisodankäyntiä Sodankylässä.
 Talvisodankäynnin peruskurssi alkaa maanantaina ja jatkuu ensi viikon lopulle asti.
 Yhdysvaltalaisia sotilaita on ollut Sodankylässä aiemminkin, mutta virolaiset ovat mukana ensimmäistä kertaa. Yhdysvalloista on mukana vajaa kymmenen ja Virosta neljä sotilasta.
 – Amerikkalaisia on ollut kurssilla vuodesta 2014 lähtien. Virolaiset pyysivät osallistumaan ja he pääsivät mukaan, kun kurssilla oli tilaa, harjoituksen johtaja kapteeni  Mikael Aikio  Jääkäriprikaatista kertoo.
 Kurssilla muun muassa opetellaan, miten pelastaudutaan jäistä täysissä varusteissa ja sukset jalassa. Lisäksi esimerkiksi  harjoitellaan hiihtotekniikoita .
 Ulkomaalaisten lisäksi talviolosuhteissa sotimista harjoittelee suomalaisia puolustusvoimien ja rajavartioston työntekijöitä sekä reserviläisiä. Kurssilla on kaikkiaan runsaat kaksikymmentä henkilöä.

Amerikkalaiset ja virolaiset harjoittelevat sotimista talvella Sodankylässä