Summary: Yhteisön asenteet voivat vaikeuttaa lähisuhdeväkivallan katkaisemista maahanmuuttajataustaisissa perheissä.

Suomalaismies hakee apua väkivaltaiseen käytökseensä yksilönä, maahanmuuttajamies taas yhteisönsä edustajana. Tämän on huomannut lähes 13 vuotta lähisuhde- ja perheväkivallan ehkäisemistyössä mukana ollut Lyömätön Linja Espoossa -yhdistyksen toiminnanjohtaja  Kostas Tassopoulos .
 Esimerkiksi perjantai-iltaisin yhdistyksen tiloihin kokoontuu kahdeksan maahanmuuttajataustaista miestä. He haluavat osana kotoutumistaan ennaltaehkäistä myös lähisuhdeväkivaltaa omassa arjessaan.
 Kysyntää avulle on, ja siksi syksyllä on aloittamassa kaksi uutta vastaavaa ryhmää.
 Tästä on kyse Lyömätön Linja Espoossa -yhdistys auttaa miehiä, jotka haluavat päästä eroon perhe- ja lähisuhdeväkivallasta. Vuosittain noin 140–160 suomalaismiestä ja 25–30 maahanmuuttajataustaista miestä hakee apua omaan väkivaltaisuuteensa Espoon yksikössä. Apua hakeneita, ulkomaalaistaustaisia miehiä on kaikista maanosista. Vuoden 2015 jälkeen Lähi-idästä tulleiden osuus on ollut aiempaa suurempi. Yhdistys tarjoaa myös kotouttavaa ja väkivaltaa ennaltaehkäisevää toimintaa maahan muuttaneille miehille.
 Maahanmuuttajataustaisten miesten yhteydenotot ovat yhdistyksen mukaan lisääntyneet vähitellen vuosituhannen alusta ja viime vuosina apua väkivaltaisuuteen on saanut vuosittain kolmisenkymmentä miestä.
 Suomalais- ja maahanmuuttajamiehet ovat avunhakijoina erilaisia, Tassopoulos summaa kokemuksiaan.
 Avun hakeminen voi olla kova paikka yhteisölle
 Kun yksilö nähdään osana yhteisöä, hänen kunniansa on osa kulttuurisen yhteisön kunniaa. Vastaavasti myös yksilön rikos tai häpeä on yhteisön kannettavana, Tassopoulos selittää.
 Väkivaltaista käytöstään käsittelevä maahanmuuttajamies saattaa miettiä, milloin asiasta on kerrottava omalle yhteisölle. Tähän liittyy myös haasteita: miehisiä arvoja vaalivissa yhteisöissä monet voivat kokea tilanteen miehen aseman ja arvovallan horjuttamisena. Avun hakemista ei arvosteta, ja se voidaan kokea jopa uhkana muille perheille.
 – Mies nähdään perheenpäänä, jolla on oikeus ojentaa puolisoaan. Yhteiselämä sujuu ojentamisen kautta. Avun hakeminen koetaan uhkana koko yhteisölle ja sen jäsenille, Tassopoulos kuvailee.
 Toiminnanjohtaja Kostas Tassopoulos on ollut perhe- ja lähisuhdeväkivaltaa ehkäisevässä työssä lähes 13 vuotta. Antti Kolppo / Yle
 Oman väkivaltaisuuden myöntäminen saattaa siis vaatia rohkeutta, sillä apua hakeneita miehiä voidaan syrjiä ja sysiä yhteisön ulkopuolelle. Tassopoulos kertoo esimerkkinä, että väkivaltaisuuteensa apua hakeneen miehen auton korjaaminen ei enää järjestykään tutussa liikkeessä entiseen tapaan.
 Tuomitseeko yhteisö väkivallan?
 Vakavimmillaan syrjintä johtaa jopa kokonaan yhteisön ulkopuolelle sulkemiseen, sillä tiukimmin perinteisiä näkemyksiä vaalivat eivät halua naisille samanlaista tasavertaista asemaa kuin länsimaisessa kulttuurissa on.
 – Taustalla on myös näkemysero perheestä. Suomalaiseen perheeseen kuuluvat yleistäen isä, äiti ja puolitoista lasta. Jo isovanhemmat ovat etäällä. Maahanmuuttajataustaisen miehen näkemys on suurperhe, johon kuuluvat omat vanhemmat, sisarukset, isovanhemmat, tädit, sedät, serkut, koko suku ja sukulaiset aiemmassa kotimaassa ja näiden lisäksi oma perhe eli vaimo ja lapset täällä Suomessa, Tassopoulos selventää.
 Lähi-idän tutkimukseen erikoistunut Helsingin yliopiston tutkija Päivi Miettunen on asunut heimokulttuurien keskellä Jordaniassa, Syyriassa ja Libanonissa. Antti Kolppo / Yle
 Lähi-itään erikoistunut Helsingin yliopiston tutkija  Päivi Miettunen  tunnistaa ongelman. Miettunen on tutustunut tutkijana heimoajatteluun paikan päällä. Hän on asunut heimokulttuurien keskellä Jordaniassa, Syyriassa ja Libanonissa.
 Miettusen mukaan länsimaisen naisen rooli näyttäytyy ongelmallisena perinteisessä heimokulttuurissa, jossa naisen paikka on kotipiirissä ja lasten keskellä.
 – Tätä ei voi kuitenkaan yleistää, sillä suhtautuminen naisten koulutustasoon vaihtelee eri alueilla. Esimerkiksi monissa Lähi-idän maissa naiset kouluttautuvat yhä enemmän ja pidemmälle. Jordaniassa koulutettujen naisten arvo on noussut avioliittomarkkinoilla. Myös islamin uskon alla on monia eri näkemyksiä, Miettunen toteaa.
 Tekoja selitellään samankaltaisilla syillä – erona suhtautuminen väkivaltaan
 Apua hakeneiden suomalaismiesten ja maahanmuuttajataustaisten miesten suhtautumisessa väkivaltaan on yhteneväisyyksiä, mutta myös eroja. Kaikissa perheissä väkivallan ilmeneminen pidetään mahdollisimman pitkään salassa, perheen sisällä.
 Mikään ei oikeuta väkivallan käyttöön. Jokainen väkivaltaa käyttävä on itse tekijä ja vastuussa toiminnastaan.  Kostas Tassopoulos
 Kostas Tassopoulos kuvailee, että kantasuomalainen kertoo yleensä suoraan ja rehellisesti jo ensi tapaamisella, mitä on tapahtunut. Maahanmuuttajamiehellä vie aikaa ennen kuin luottamus syntyy, sillä myös Espoon yhdistystä pidetään ainakin alkuvaiheessa sosiaaliviranomaisena.
 Lisäksi väkivallan ymmärtämisessä on eroja.
 – Yksi merkki on se, miten väkivallan uhri kokee tilanteen. Voi olla, että puoliso ei tunnista olevansa väkivallan kohteena. Se, mikä Suomessa nähdään selkeänä väkivaltana, voi toisessa kulttuurissa olla sallittua, Tassopoulos sanoo.
 Saman havainnon vahvistaa Päivi Miettunen.
 – Tietynlainen ojentaminen on mahdollista. Esimerkiksi lapsia voidaan lyödä kurituksena, eikä siinä nähdä mitään ongelmaa heimoyhteisössä. Tietenkin jos väkivalta on "todella liiallista", myös heimo pitää sitä liiallisena ja puuttuu siihen, Miettunen sanoo.
 Perheväkivalta tilastoissa Helsingin poliisin tietoon on vuodesta 2013 lähtien tullut vuosittain noin 1 300 perheväkivaltatapausta. Länsi-Uudellamaalla tapausten määrä on viime vuosina liikkunut 500:n tuntumassa. Itä-Uudellamaalla vuosittaisten tapausten määrät ovat 2010-luvulla vaihdelleet 220:n ja 503:n välillä.
 Suhtautumistavan ero näkyy myös avun tarpeen kestossa. Kantasuomalaisen miehen väkivaltaisuudesta eroon pääseminen ja terapeuttiset keskustelut vievät aikaa keskimäärin vuodesta puoleentoista, maahanmuuttajamiehellä puolestatoista kahteen vuoteen.
 Maahanmuuttajilla myös kieli tuo omat haasteensa, vaikka esimerkiksi Espoossa apua annetaan jopa viidellä kielellä ja tarvittaessa myös tulkin avulla.
 – Tulkin käyttöön liittyy omat haasteensa. Usein tulkki on miehen kanssa samaan yhteisöön kuuluva, joten hän saattaa kääntää asioita omalla tavallaan yhteisön ajatusmallin mukaan, Tassopoulos kertoo.
 Kartta Espoon Lyömättämän linjan asiakkaiden kotimaista. Jokaista maata kohden on laitettu karttaan värillinen nasta. Antti Kolppo / Yle
 Miehet selittävät väkivaltaisuuttaan osin samoilla syillä, kuten mustasukkaisuudella, ahdistuneisuudella, alkoholilla tai omilla traumoilla, esimerkiksi lapsuuden kokemuksilla tai isän puhumattomuudella. Osalle on vaikea käsitellä ja purkaa tunteita.
 Maahanmuuttajilla nousevat esille usein myös vaikeat elämänkokemukset kriisialueilla, konfliktit, sodat, väkivaltaisuus ja sotatraumat. Taustalla ovat myös kulttuuriset tekijät, kuten heimokulttuuri, suhtautuminen naisiin ja lapsiin sekä väkivaltaan ja aseisiin. Nämä kaikki eroavat suomalaisesta ajattelutavasta.
 – Nämä ovat kuitenkin aina selityksiä, mikään ei oikeuta väkivallan käyttöön. Jokainen väkivaltaa käyttävä on itse tekijä ja itse vastuussa toiminnastaan, Tassopoulos painottaa.
 Oman väkivaltaisuuden myöntäminen on aina vaikeaa.
 – Kaikki miehet taustastaan riippumatta sanovat, etteivät he tajua, miksi toimivat väkivaltaisesti. He eivät omasta mielestään ole väkivaltaisia luonteita, eikä tarkoitus ole ollut käyttäytyä väkivaltaisesti.
 Juomalasin alusta kertoo yhteystiedot Espoon Lyömättömälle linjalle. Antti Kolppo / Yle
 Tutkija: Maahanmuuttajat eivät voi vedota tietämättömyyteen
 Tutkija Päivi Miettusen mukaan perinteisessä beduiini- eli paimentolaiskulttuurissa heimon ajatellaan olevan vastuussa yksilön teoista jopa viiden sukupolven ajan.
 Hän painottaa, että naisen kunnia on heimoille tärkeä asia.
 – Suomeen tulleet maahanmuuttajamiehet eivät voi vedota tietämättömyyteen Suomen laista tai kulttuurista, sillä sama koskemattomuussääntö naisiin on voimassa myös heidän kotimaansa kulttuurissa. Lisäksi Suomeen tulevia koskee Suomen lainsäädäntö, Miettunen toteaa Oulun raiskaustapauksiin viitaten.
 Kaukana kotimaasta asuville lähiyhteisön tuen puuttuminen on hankalaa. On totuttu, että yhteisö selvittelee ja sovittelee. Kun yhteisö on kaukana, tukea ei samalla tavalla ole.
 Kotoutuminen ei onnistu, jos maahanmuuttaja ei saa töitä, oleskeluluvan saaminen viivästyy ja kontaktit suomalaisiin ovat olemattomat.
 Antti Kolppo / Yle
 Toiminnanjohtaja Kostas Tassopoulosin mukaan maahanmuuttajat haluaisivat olla tekemisissä suomalaisten kanssa. Se on kuitenkin osoittautunut hankalaksi, sellaista ei hänen mukaansa vain tapahdu.
 – Kun yhteyttä ei ole, etsitään tukea omasta yhteisöstä. Palataan yhteisön perinteisiin malleihin siitä, mikä on naisen asema, mikä on lapsen asema suhteessa mieheen.
 Sekä Tassopoulos että Miettunen näkevät tässä myös suuren haasteen kotoutumiselle ja suomalaiseen yhteiskuntaan sopeutumiselle: olisi tärkeää, että maahanmuuttajat asuisivat tasaisesti eri puolilla kaupunkeja eivätkä keskittyminä muutamissa kaupunginosissa.

Kostas Tassopoulos on kuunnellut perheväkivaltaan syyllistyneitä miehiä lähes 13 vuotta – kertoo nyt, mikä kantasuomalaisia ja maahanmuuttajia yhdistää ja erottaa


Eläketurvakeskuksen  tilastot  viime vuoden eläkkeiden rahasummista ovat karua luettavaa, vaikka keskieläkkeisiin on tullut parin kymmenen euron korotukset vuoteen 2017 verrattuna.
 Karua siksi, että eläkejakauma on kovin erilainen miehillä ja naisilla. Miesten keskieläke oli viime vuonna 1 898 euroa. Naisen keskieläke oli puolestaan 1 499 euroa eli 79 prosenttia miehen eläkkeestä.
 Ero kärjistyy, kun katsotaan miten suuret ja pienet eläkkeet jakautuvat sukupuolittain. Yli 300 000 naista saa eläkettä alle tuhat euroa kuussa. Miehiä on tässä joukossa huomattavasti vähemmän, noin 116 000.
 Tilanne kääntyy toisin päin suurissa eläkkeissä. Yli neljän tuhannen euron eläkettä saavia miehiä oli viime vuonna reilut 30 000. Naisten määrä jäi kahdeksaan tuhanteen.
 Keskimääräinen kokonaiseläke oli viime vuonna 1 680 euroa. Eläkkeensaajia oli kaikkiaan liki 1,5 miljoonaa.
 Yle Uutisgrafiikka
 Kuviosta näkee, miten kaikkein suurimmat eläkkeet painottuvat miehille ja pienimmät eläkkeet naisille.
 – Naisten eläkkeet ovat lähentyneet miesten eläkkeitä, mutta tahti on todella hidasta. Melkein uskaltaisin ennustaa, että näköpiirissä ei ole hetkeä, jolloin naisten ja miesten eläkkeet olisivat tasoissa, Eläketurvakeskukseen tilastopäällikkö  Tiina Palotie-Heino  sanoo.
 Eläke-erossa on tapahtunut pientä kaventumista viime vuosina, mutta edelleenkin naiset tekevät töitä miehiä enemmän matalan palkkatason ammateissa. Niin kauan kuin tämä tilanne ei muuksi muutu, pysyy ero suurena eläkkeissäkin.
 Muuttuuko tilanne, jos tutkitaan keskieläkkeiden sijasta mediaanieläkkeitä, jonka molemmin puolin on yhtä paljon eläkkeensaajia?
 Mediaanieläkkeeseen ei pitäisi heijastua yhtä voimakkaasti suurten eläkkeiden osuus, joka nostaa miesten eläkkeiden keskiarvoa.
 Miesten mediaanieläke oli viime vuonna 1 661 euroa ja naisten 1 334 euroa. Ero on käytännössä sama kuin keskieläkkeessäkin, noin 80 prosenttia. Se ei siis muuttunut juuri yhtään.
 Kauniainen tilastoykkönen, Isojoki viimeinen
 Kaikkein suurimpia eläkkeitä nautitaan Suomen kunnista odotetusti Kauniaisissa, jossa keskieläke oli ainoana yli 3 000 euroa. Helsinki ja Espoo olivat kaksi muuta kuntaa kolmen parhaan joukossa. Kaikkiaan 45 kunnan keskieläke oli suurempi kuin valtakunnallinen keskieläke 1680 euroa.
 Vastaavasti 266 kunnassa keskieläke jäi valtakunnallista keskieläkettä pienemmäksi. Pienimpiä eläkkeitä maksettiin Halsualla, Soinissa ja Isojoella, jossa keskieläke oli pienin, vain 1 215 euroa.
 Eläkeläiskuntien määrä kasvussa
 Eläkeläisten osuus kuntien väestöstä on myös kasvussa. Jo 50 kunnassa eläkeläisten osuus on yli puolet 16 vuotta täyttäneistä asukkaista. Kymmenen vuotta sitten tällaisia kuntia oli vain kaksi.
 – Väestörakenteemme takia on selvää, että tämä trendi jatkuu. Muutoksen merkitystä korostaa sekin, että tässä vuosien kuluessa myös kuntien määrä on vähentynyt, Tiina Palotie-Heino huomauttaa.
 Viime vuonna Suomessa jäätiin eläkkeelle keskimäärin 61,3 vuoden iässä.
 Analyysi: Eläkejärjestelmien remontti maksaisi kunnille miljardeja, mutta se voi silti olla kunnille hyvä kauppa

Naisen keskieläke on yhä viidenneksen miehen eläkettä pienempi


Summary: Neljää virusta vastaan suojaava rokote tehosi erityisesti lapsilla.

Influenssaepidemian huippu on ilmeisesti ohitettu, kerrotaan  Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselta .
 THL:n mukaan laboratorioissa tehdyt A-viruslöydökset ovat vähentyneet ja influenssa-aktiivisuus on vähentynyt useissa sairaanhoitopiireissä.
 Kaikkiaan epidemia jäänee tänä vuonna viime vuosia laimeammaksi, vaikka muutamissa sairaanhoitopiireissä tauti oli normaalia ärhäkkäämpi.
 Rokote tehosi lapsilla
 Influenssakauden rokote antoi suojan neljää eri virusta vastaan. Samanlainen rokote on tarkoitus hankkia myös ensi kautta varten.
 Erityisen hyvin nyt annettu rokote suojasi alle 6-vuotiaita lapsia, mutta ikäihmisiä vain kohtalaisesti.
 Yhteensä kansalliseen rokoteohjelmaan kuuluvan rokotteen otti noin viidennes suomalaisista. Pikkulapsista sen sai noin kolmannes ja yli 65-vuotiaista noin puolet.
 Rokotteen lopullinen teho selviää, kun tiedetään, miten jo muuntunut A-virus vaikuttaa suojatehoon.
 Maailman terveysjärjestö WHO suosittaa, että rokotetta päivitetään tulevaa influenssakautta varten. Päivityksiä tehtäneen rokotteen A-virusten ostalta, mutta B-virusten osalta ei.
 Lue lisää:
 Pahin alkaa olla ohi – norovirus- ja influenssaepidemiat jäivät lieviksi Etelä-Karjalassa
 Influenssatapausten määrä lisääntyy Pirkanmaalla – nyt jyllää A-tyypin virus
 Influenssaepidemia saattaa jäädä lieväksi

Influenssaepidemia jäämässä taakse – THL: Samantapainen rokote myös ensi talveksi


Summary: Professori uskoo, että kolme puoluetta käyvät kamppailua vaalipiirin viimeisistä kansanedustajanpaikoista.

Oulun vaalipiirissä jännitetään, missä määrin keskusta menettää eduskuntapaikkoja, jos heikot  gallup-tulokset  realisoituvat vaaleissa.
 Informaatiotutkimuksen ja viestinnän professori  Erkki Karvonen  Oulun yliopistosta uskoo, että vaaleista on tulossa tavallista kiinnostavammat Oulun vaalipiirissä.
 – Vaihdoksia on tulossa paljon, Karvonen ennustaa.
 Oulun vaalipiirissä jaetaan uudelleen noin 20 000 ääntä, sillä eduskuntapaikasta luopuvat  Tapani Tölli  (kesk.),  Niilo Keränen  (kesk.) ja  Hanna Halmeenpää  (vihr.). Äänioikeuttaan vaalipiirissä käytti viime kerralla noin 250 000 äänioikeutettua, ja äänestysprosentti oli 68,1.
 Ääniä jakaa Oulun vaalipiirissä poikkeuksellisen  suuri määrä  ehdokkaita ja ehdokaslistoja.
 Sulaako keskustan kannatus?
 Keskusta sai viime eduskuntavaaleissa mittavan voiton Oulun vaalipiirissä. Puolue sai eduskuntaan yhdeksän paikkaa, lisäpaikkoja tuli kolme.
 Jopa kaikki kolme lisäpaikkaa ovat nyt vaakalaudalla, ennakoidaan kilpailevista puolueista. Keskustan valtakunnallinen gallup-kannatus matelee tällä hetkellä hieman yli 14 prosentissa. Kun keskusta sai Oulun vaalipiiristä edellisen kerran läpi vain kuusi ehdokasta vuonna 2011, sen valtakunnallinen ääniosuus oli 15,8 prosenttia.
 Professori Erkki Karvonen suhtautuu keskustan vaalitappioon kuitenkin hieman maltillisemmin.
 – Viime vaaleissa keskusta sai puolet tarjolla olleista 18 paikasta. Nyt veikataan seitsemää paikkaa, eli kaksi miinusta.
 Juha Sipilä kiertää Oulun vaalipiiriä ahkerasti
 Keskustan valttina on entisessä kotivaalipiirissään uudelleen ehdolle asettunut pääministeri  Juha Sipilä , sillä hän oli selkeästi Oulun vaalipiirin äänikuningas vuonna 2015 peräti 30 758 äänellään.
 Keskustan puheenjohtaja kiertää parhaillaan uutterasti Oulun vaalipiiriä ja nauttii ilmiselvästi luottamusta puolueen ydinkannattajien joukossa. Keskustan haasteina ovat, kaikkien muidenkin puolueiden tapaan, puoluekantaansa sujuvasti vaihtelevat ja äänestämättä jättävät kansalaiset. Heitä saattaa olla jälleen suurin osa äänioikeutetuista.
 Oulun vaalipiirissä on nyt tavanomaista enemmän vaihtoehtoja äänestäjälle. Asmo Raimoaho / Yle
 Tyytymättömyyttä keskustaan ovat lisänneet  Oulun seksuaalirikokset . Puolestaan  sote-maakuntauudistuksen epäonnistuminen  järkyttää varsinkin Kainuussa.
 Muualla maakunnassa kivenä kengässä hiertää myös epäoikeudenmukaiseksi koettu päivystysasetus, jonka perusteella esimerkiksi  Oulaskankaan synnytykset loppuivat  ja  Raahen leikkaussalitoimintaa lakkaa .
 Keskustan kolme viimeistä läpi mennyttä viime vaaleissa olivat  Marisanna Jarva  Paltamosta,  Timo Korhonen  Sotkamosta ja viimeisenä  Ulla Parviainen  Kuusamosta.
 Vaikeinta läpimeno on viimeisenä valitulle Parviaiselle, jota ilman koko Koillismaan näkyvyys Arkadianmäellä heikkenisi, kun Taivalkosken Niilo Keränenkin on jättänyt eduskunnan. Herätysliiketaustaisten Niilo Keräsen ja Tapani Töllin kannattajia näyttäisi eräiden arvioiden mukaan siirtyvän nyt Reisjärven  Mikko Kinnusen  taakse, joka menestyi keskustan jäsenäänestyksessä hyvin.
 Viimeiset paikat tiukassa
 Professori Erkki Karvosen mukaan vaalipiirin viimeisistä kansanedustajanpaikoista kamppailevat todennäköisimmin SDP, vasemmistoliitto ja vihreät.
 Keskustalle eduskuntapaikan menettivät neljä vuotta sitten SDP, vasemmistoliitto ja perussuomalaiset. Lähimmäs eduskuntaa pääsivät silloin vertausluvuillaan  Raimo Piirainen  (sd.) ja  Risto Kalliorinne  (vas.), jotka jäivät varakansanedustajiksi.
 SDP:ssä lisäpaikkaa tavoitellaan  Tytti Tuppuraisen  ja vasemmistoliitossa viime vaalien äänikuningatar  Hanna Sarkkisen  ja  Merja Kyllösen  vetoavulla. Kilpailevien puolueiden piirissä vasemmistoliiton ehdokaslistaa pidetään SDP:tä nimivahvempana.
 Perussuomalaisilta puuttuu näissä vaaleissa sinisiin siirtyneen  Pirkko Mattilan  6 570 ääntä. Tämä osaltaan heikentää listaltaan viimeisenä läpi menneen  Ville Vähälän  (ps.) mahdollisuuksia näissä vaaleissa.
 Erkki Karvosen mukaan Keskusta menettäisi Oulun vaalipiirissä kaksi paikkaa ja Perussuomalaiset yhden.  Timo Nykyri / Yle
 Professori Karvonen uskoo, että keskustan menettäessä kaksi paikkaa, perussuomalaiset menettävät yhden.
 – SDP:lle, vasemmistoliitolle ja vihreille enteillään lisäpaikkaa. Kokoomus pysyisi ennallaan.
 Kokoomuksen  Mari-Leena Talvitie  ja  Eero Suutari  pyrkivät jatkoon eduskunnassa. Varakansanedustajiksi jäivät viime kerralla kokoomuksesta  Jarmo Husso  ja vihreistä  Mika Flöjt . He ovat ehdolla myös tällä kertaa.
 Pienpuolueilla on edessään valtava urakka, mikäli aikovat saada läpi yhdenkin ehdokkaan. Mittatikkuna toimii viime vaalien pienin vertausluku, joka oli  Ulla Parviaisen  11 842,333.
 Siten esimerkiksi Aito suomalainen yhteislista, eli  Junes Lokka  ja  Tiina Wiik , tarvitsisivat taakseen noin 12 000 ääntä, samoin korkokengistä, minimekosta ja televisiosta tuttu  Markus Kuotesaho .
 Riittävätkö Kainuun äänet enää läpimenoon?
 Kainuun maakunnassa jännitetään, kuinka paljon kansanedustajamäärä putoaa tällä kertaa. Vuonna 2011 kainuulaisia edustajia oli viisi, vuonna 2015 valittiin kolme edustajaa.
 Valinnanvaraa kainuulaisilla on: vaalipiirin 81 kansanedustajaehdokkaasta 22 on kainuulaisia eli yli neljännes. Sen sijaan Kainuun väkimäärä on vain reilu kuudennes vaalipiirin väkimäärästä.
 Väestön väheneminen Kainuussa tuhansilla edellisistä eduskuntavaaleista ja väestön kasvu Pohjois-Pohjanmaalla kallistavat vaakaa siten, että kainuulaisten kansanedustajien määrä uhkaa edelleen pienentyä.
 Viime vaaleissa keskusta sai puolet tarjolla olevista 18 paikasta.  Erkki Karvonen
 Vasemmiston euroedustaja Merja Kyllönen on nyt imuroimassa ääniä vasemmistoliitolle. Ilo saattaa olla kuitenkin lyhytaikainen Suomussalmella, sillä Kyllönen tavoittelee myös eurovaaleissa jatkopestiä Brysseliin. Jos Kyllönen valitaan eduskuntaan, hänen tilalleen nousee varaedustaja.
 Kainuun kannalta mielenkiintoista on myös kokoomuksen kohtalo. Jo aiemmin Oulun suunnalta kaksissa vaaleissa edustajapaikan hakenut kajaanilainen  Eero Suutari  voi kärsiä kokoomuksen kannatuksen laskusta.
 Gallup-luvut toimivat kuitenkin myös toisinpäin.
 Sosiaalidemokraattien Raimo Piiraisen eläkepäivät voivat päättyä. Hän nousi eduskuntaan  Liisa Jaakonsaaren  lähdettyä europarlamenttiin vuonna 2009 ja valittiin 2011 äänestämällä eduskuntaan. Vuonna 2015 varasijalle päätyneellä Piiraisella lienee mahdollisuus imeytyä jälleen Arkadianmäelle.
 Onnistuvatko kainuulaiset keskittämään ääniä?
 Keskustan kaksi nykyistä kainuulaista kansanedustajapaikkaa ovat suuressa vaarassa, mikäli gallupit toteutuvat, eikä kainuulaisten aiemmin menestyksellä käyttämä äänten keskittäminen toimi.
 Neljännelle kaudelle pyrkivän Timo Korhosen ja toiselle kaudelle halajavan Marisanna Jarvan välillä käydään kisaa. Viimeksi tulokas Jarva päihitti konkarin.
 Keskustan asemaa uhkaa hajottaa myös entisen puheenjohtajan  Paavo Väyrysen  Seitsemän tähden liike kolmella kainuulaisehdokkaallaan. Lisäksi pakkaa sekoittaa Väyrysen edellisen poliittisen liikkeen kanssa riidellyt Kansalaispuolue. Se on tuonut ehdolle ruotsalaisen meijerijätti Arlan Suomen johtajistoon kuuluvan, Vantaalla asuvan  Sami Kilpeläisen .
 Vihreillä on myös mielenkiintoinen tilanne. Omiensa hyvin tuntemalla kajaanilaisella  Silja Keräsellä  on mahdollisuus nousta eduskuntaan Hanna Halmeenpään jälkeen. Ongelmana Keräsellä on tuntemattomuus muiden kuin omiensa parissa, eli kuinka saada ääniä Oulun suunnalta?
 Aiheesta voi keskustella klo 17 saakka.
 Lue myös muut vaalipiirianalyysit:
 Analyysi: Vaasan vaalipiirissä ollaan jännän äärellä vaali-iltana – Minne menevät luopujien äänet?
 Analyysi: Savo-Karjalasta valitaan yksi edustaja vähemmän – miten asettuvat voimasuhteet useiden luopujien ja puolueen vaihtajien vaalipiirissä?
 Analyysi: Demareilla valttikortit käsissään myös Hämeessä
 Analyysi: Ennätysmäärä ehdokkaita tavoittelee kansanedustajanpaikkaa Keski-Suomesta
 Analyysi: Lapin viimeisistä kansanedustajan paikoista on tulossa tiukka vääntö
 Analyysi: Satakunnassa kaikki puolueet joutuvat jännittämään eduskuntavaaleissa – kolmen naisen läpimenoa pidetään lähes varmana

Analyysi: Vaaleista tulossa poikkeuksellisen kiinnostavat Oulun vaalipiirissä – ottaako keskusta turpaan, entä nousevatko perussuomalaiset?


Summary: Italian sisäministeri syyttää siirtolaisia merirosvouksesta.

Joukko Eurooppaan pyrkiviä siirtolaisia on kaapannut heidät pelastaneen aluksen haltuunsa Libyan edustalla, sanoo Italian sisäministeriö. Alus on nyt saapunut Maltaan.
 Alus oli poiminut siirtolaiset kyytiinsä tiistai-iltana ja suuntasi sen jälkeen takaisin kohti Libyan pääkaupunkia Tripolia.
 Italian sisäministeri  Matteo Salvini  sanoi keskiviikkona, että alus käänsi ennen satamaan saapumista yllättäen kurssiaan ja lähti kohti Eurooppaa. Salvini uskoo, että pelastetut olivat ottaneet laivan hallintaansa.
 Kyseessä on säiliöalus El Hiblu 1. Meriliikennettä seuraavan  Marinetraffic-sivuston  mukaan alus on saapunut Maltan edustalle.
 Aluksen miehistö on pääosin turkkilainen, mutta alus on rekisteröity Palaun saarivaltioon Tyynellemerelle, kertoo  Times of Malta -lehti ..
 Libyan laivaston alukset ovat seuranneet El Hiblua, kertoo maltalaislehti.
 Viranomaiset pohtivat tilannetta
 Italian laitaoikeistoa edustava Salvini syytti siirtolaisia merirosvoiksi ja vakuutti, ettei heitä päästetä rantautumaan Italiaan. Myös Maltan viranomaiset sanovat, etteivät vallatun aluksen matkustajat voi päästä Maltaan.
 Libyan viranomaiset ja alusta operoiva taho eivät ole kommentoineet asiaa.
 Maltan hallituslähteen mukaan alus pelasti yhteensä noin 120 siirtolaista, joista osa noin 30 on naisia ja lapsia.
 YK ja avustusjärjestöt ovat raportoineet siirtolaisten oloista kaoottisessa Libyassa ja kertoneet muun muassa kidutuksesta ja raiskauksista.
 – Epätoivoinen ja vaarallinen tilanne paljastui Välimerellä, korostaen rikkinäistä järjestelmää merellä sekä ihmisten epätoivoa, kommentoi Lääkärit ilman rajoja -järjestö Twitterissä.
 EU keskeyttää pelastusalusten partioinnin
 Italian hallituksen maahanmuuttovastaisen linjan takia yhä useampi siirtolaisia mereltä pelastanut alus on palauttanut heidät takaisin Libyaan. Useissa veneissä olevat siirtolaiset ovat viime kuukausina kieltäytyneet rantautumasta Libyaan, mikä on johtanut viranomaisten voimankäyttöön.
 Väitteet kaapatusta aluksesta tulivat ilmi samana päivänä kun EU kertoi keskeyttävänsä väliaikaisesti pelastusalusten partioimisen Välimerellä. BBC:n mukaan päätöstä edelsi Italian pyyntö. Italia on arvostellut rajusti operaatiota ja vaatinut muita EU-maita kantamaan vastuun Italiaan pyrkivistä siirtolaisista.
 Operaatio Sophiaan kuuluvat alukset ovat pelastaneet kymmeniätuhansia siirtolaisia Välimerellä vuoden 2015 jälkeen ja johtaneet noin 150 ihmissalakuljettajan pidätyksiin. Operaatiota on tarkoitus jatkaa ilmassa ja yhteistyössä Libyan kanssa maan poliittisesta kaaoksesta huolimatta.

Siirtolaisten mahdollisesti kaappama laiva saapui Maltan edustalle


Summary: Dementiariski on jopa viidenneksen suurempi, jos hedelmällisiä vuosia on korkeintaan 34.

Riski sairastua dementiaan näyttäisi olevan suurempi naisilla, joilla on vähemmän hedelmällisiä vuosia elämänsä aikana. Hedelmällisillä vuosilla tarkoitetaan aikaa kuukautisten alkamisesta menopaussiin eli vaihdevuosiin. Estrogeeni on todennäköinen selitys ilmiölle.
 Neurology-lehdessä  julkaistut tulokset perustuvat 6 100 naisen seurantatietoihin, ja niiden mukaan sekä kuukautisten että menopaussin alkamisajankohdalla on yhteyksiä dementiariskiin.
 Verrattuna naisiin, joiden kuukautiset alkoivat noin 13-vuotiaana, dementiariski oli 23 prosenttia suurempi naisilla, joiden kuukautiset olivat alkaneet vasta 16-vuotiaana tai myöhemmin.
 Vastaavasti naiset, joiden menopaussi oli alkanut ennen 47. ikävuotta, sairastuivat 19 prosenttia todennäköisemmin kuin naiset, joiden menopaussi alkoi myöhemmin.
 Kun naisten hedelmällisiä vuosia tarkasteltiin kokonaisuudessaan, dementiariski oli noin 20 prosenttia suurempi naisilla, joiden hedelmälliset vuodet jäivät 34 vuoteen. Yhteydet havaittiin senkin jälkeen, kun tuloksissa huomioitiin monia dementian riskitekijöitä, kuten tupakointi, diabetes ja korkea verenpaine.
 Tulokset viittaavat estrogeenin merkitykseen naisten dementia-alttiudessa. Mitä pitempään nainen on hedelmällinen, sitä pitempään hänen estrogeenitasonsa ovat korkeat. Estrogeenitasoihin vaikuttavat kuitenkin monet muutkin seikat kuin hedelmällisten vuosien määrä, joten tuloksia kannattaa tulkita pienellä varovaisuudella.
 Dementia ja muut muistisairaudet ovat yleistyneet huomattavasti lähimpien vuosikymmenten aikana. Tuoreen selvityksen mukaan dementiaa sairastaa arviolta 44 miljoonaa ihmistä. Suomessa muisti ja muut kognitiiviset mielentoiminnot ovat lievästi heikentyneet arviolta 120 000 henkilöllä. Suurin piirtein yhtä monella on jonkinasteinen dementia.

Hedelmälliset vuodet vaikuttavat naisen dementiariskiin


Summary: Kallion millenniaaleista kertova Aikuiset on kuin Girls ja Skam, eikä sitä selvästi ole tehty minulle. Tunne on uusi, koska suomalaiset sarjat on tavattu suunnata kaikille, kirjoittaa toimittaja Anton Vanha-Majamaa.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Yhä useammin tuntuu siltä, ettei tätä kulttuurituotetta ole tehty minulle. Että tässä on nyt jotakin, mitä en ymmärrä ja mihin en samastu.
 Siltä tuntui katsoessani afroamerikkalaista kauhuelokuvaa Us ja lukiessani  Koko Hubaran  esseekokoelmaa Ruskeat tytöt.
 Ja siltä tuntui, kun katsoin  Ylen uutta komediasarjaa Aikuiset .  Anna Brotkinin  ja  Anna Dahlmanin  komedia sijoittuu Kallion kaupunginosaan ja seuraa  parikymppisten millenniaalien  Oonan ( Anna Airola ) ja Artun ( Elias Salonen ) elämää. Sarjan äärellä tunsin oloni noin satavuotiaaksi. Tunnistin hahmot ja maailman, mutta en kokenut niitä omikseni.
 Kokemus on kommenttipalstojen perusteella tuttu muillekin.
 "Nykyään sarjoja tehdään joko naisille tai hipstereille, iso osa kansasta on unohdettu", kommentoi nimimerkki Dennis  viime kesän Aikuisia käsitelleeseen juttuun .
 Toinen miesoletettu puolestaan kommentoi  Nyt.fi:n tuoreen jutun alle : "Näitä naiseussarjoja tehdään nykyään paljon. Samaa vinkumista kaikki."
 Kommentit ovat ehkä setämiesten nihkeilyä, mutta närkästyksellä on vinha perä. Televisiota tosiaan tehdään nykyään muillekin.
 Televisio ei ole enää massamedia vaan nissimedia.
 Pitkään suomalainen televisio oli sellaista, johon mahdollisimman moni saattoi samastua. Alalla kiertää vitsi "Pihtiputaan mummosta" – kuvitteellisesta perähikiän tantasta, jolle tv-sarjan täytyy aueta, jotta se saa rahoituksen.
 Aikuiset ei välitä mummoista. Se on leikattu jännästi, dialogi tykittelee sata lasissa ja huumori livahtaa absurdin puolelle. Kuvissa on väriä ja melskettä.
 Tyylilaji itsessään ei ole ainutlaatuinen – yhdysvaltalaisten Broad Cityn ja Girlsin vaikutteita ei yritetä peitellä, ja paikoin mieleen tulee myös norjalainen  Skam .
 Ainutlaatuista on, että tällaista tehdään Suomessa.
 Televisio ei ole sitä mitä se oli silloin , kun kaikki kerääntyivät Uuno Turhapuron, Iltalypsyn, Teho-osaston tai Frendien ääreen.  Se ei ole enää massamedia vaan nissimedia , kuten verkkomedia The Conversation huomautti vuonna 2015. Nissi, englanniksi niche, tarkoittaa tässä yhteydessä jotakin, jonka yleisö on hyvin pieni ja spesifi.
 Yhtenäiskulttuuri on mennyttä, tv-kanavia on miljoona ja valinnanvaraa loputtomasti.  Netflixiin voi kirjoittaa hakusanaksi "cocaine" ja katsoa koko viikonlopun erilaisia sarjoja Pablo Escobarista . Facebook on tuottanut kymmeniä tv-sarjoja, joista et luultavasti ole kuullutkaan, ellet lukeudu juuri siihen hyvin kapeaan kohderyhmään, jolle se niitä  algoritmillaan suosittelee .
 15 vuotta sitten Frendien finaalijaksoa katsoi Yhdysvalloissa 52,5 miljoonaa ihmistä. Aikamme isoimman tv-sarjan Game of Thronesin viime kauden finaali tavoitti enää 12 miljoonaa katsojaa.
 Viime vuosina olen intoillut Master of Nonesta, Sharp Objectsista ja Twin Peaks: The Returnista. Ovatkohan vanhempani edes kuulleet niistä?
 Suomessa muutos ei ole yhtä suuri, koska kielialueemme on mitätön ja sarjoja tehdään vähemmän. Mutta sivu on silti kääntymässä.
 Murros tarkoittaa myös, että televisio on omaleimaisempaa ja uskaliaampaa.
 Anna Dahlman kuvaili muutosta hyvin Nyt.fi:n haastattelussa.  Dahlman  sanoi , että kun hän aloitti käsikirjoittajana ja ohjaajana, kanavat tilasivat telkkaria, joka sopi kaikille ja kaikenikäisille. Se tuotti joskus hajuttomia ja mauttomia tv-sarjoja, jotka eivät kertoneet mistään.
 Aikuiset on kaikkea muuta. Se on äkkiväärä, intertekstuaalinen ja kahjo. Käsikirjoittaja Brotkin kertoi minulle miettineensä pikkukuntien mummojen sijaan omia kavereitaan. Jos he tajuavat, se riittää.
 Kun televisiota katsotaan ja sarjoja tilataan Suomessakin yhä enemmän, yhden ei tarvitse puhutella kaikkia. Ylellä tämä tunnutaan ymmärtävän.  Sekasin ,  Nörtti: DragonSlayer666  ja Aikuiset ovat keskimääräistä onnistuneempia sarjoja. Ikähaitarin toisesta päästä löytyy  Rakkautta vain , jossa  Heikki Nousiaisen  ja  Sinikka Sokan  kaltaiset konkarit käyvät pikatreffeillä ja joka on suunnattu ihan eri yleisölle.
 Elisa Viihteellä vähän samanlaisia tapauksia ovat Kolmistaan ja Jättekiva.
 Nämä eivät ole koko kansan sarjoja. Mutta ne ovat suosittuja sarjoja.
 Televisio palvelee erilaisia yleisöjä yhä paremmin.  Ei-valkoisille löytyy samastumiskohteita Dear White Peoplesta Master of Noneen. Seksuaalivähemmistöjä representoidaan realistisesti. Transnäyttelijöitäkin on jo valtavirrassa.
 Tuottajat keskittyvät yhä täsmällisempiin yleisöihin sen sijaan, että kaikki suunnattaisiin kaikille. Se on viisasta. Kun tarjontaa on paljon, erikoistumiseen on varaa ja sillä voidaan erottua massasta.
 Murros tarkoittaa myös, että televisio on omaleimaisempaa ja uskaliaampaa. Ei Twin Peaksin viimeisintä tuotantokautta olisi yksikään kanava esittänyt kymmenen vuotta sitten. Eikä Aikuiset olisi ollut sitä, mitä se on nyt.
 Aikuiset on tehty tietylle yleisölle, joka suhtautuu siihen intohimoisemmin kuin yhteenkään "koko kansalle" suunnattuun asiaan ikinä. Katsojaluvut ovat melkein toissijaisia, koska sarjasta on tullut  ilmiö . Sellaisia kaupalliset toimijat Netflix, Hulu ja Amazon Prime maailmalla jahtaavat.
 Ajan myötä ilmiöitä onnistuvat Suomessa tekemään ne kanavat, jotka tajuavat, ettei kaikkien palveleminen tuota kuin varovaista, katsojia aliarvioivaa huttua.
 Eiköhän huttua ole tehty jo ihan tarpeeksi.
 Anton Vanha-Majamaa
 Kirjoittaja on helsinkiläinen journalisti ja kirjailija, joka vilahtaa Aikuiset-sarjan ensimmäisessä jaksossa muutaman sekunnin ajan.
 Aiheesta voi keskustella 28.3. klo 22.00 asti.

Anton Vanha-Majamaan kolumni: Tunsin itseni satavuotiaaksi katsoessani Ylen uutta hittisarjaa Aikuiset


Summary: Eilinen päivä Britannian parlamentissa ei ollut pelkästään myrskyisä vaan myös todistus siitä, että britit eivät todellakaan tiedä mitä he haluavat ja mitä seuraavaksi pitäisi tehdä, kirjoittaa Ylen erikoistoimittaja Susanna Turunen.

Kansanedustajat äänestivät kahdeksasta vaihtoehdosta, joilla mahdollisesti voitaisiin päästä eteenpäin maan pyristellessä irti Euroopan Unionista. Ehdotukset vaihtelivat sopimuksettomasta erosta kansanäänestykseen.
 Parlamentin puhemies  John Bercow  julisti tulokset pitkän päivän päätteeksi. Mikään ei kelvannut parlamentin enemmistölle.
 Parlamentin äänestykset · Ero ilman sopimusta 160-400 · Sisämarkkinajäsenyys 2.0 188-283 · EFTA tai ETA 65-377 · Tulliliitto 264-272 · Muutoksia erosopimukseen 237-307 · Perutaan Artikla50 eli EU-ero 184-293 · Toinen kansanäänestys 268-295 · Irlannin saaren rajaratkaisu uusiksi ja siirtymäaika vuoden 2021 loppuun 139-422
 Pääministeri  Theresa May  tapasi kansanedustajansa ennen äänestyksiä. Äänestyksiin annettiin vapaat kädet omantunnon mukaan paitsi eturivin ministereille, jotka pidättäytyivät äänestämästä. Työväenpuolue äänesti puoluelinjan mukaisesti ja tämä oli tulos.
 Parlamentin raivokas yritys ottaa valta hallitukselta ja ohjata brexit-harhailu johonkin satamaan tuotti yhtä surkean tuloksen kuin hallituksenkin yritykset.
 Tarpeeksi moni ei ole samaa mieltä yhtään mistään.
 Pääministeriltä loppuivat aseet
 Heikoilla korteilla alusta asti pelannut May pisti lopulta eilen itsensä likoon ja lupasi lähteä, jos hän saa sopimuksensa taakse myös konservatiivien kovan erolinjan kannattajat sekä Pohjois-Irlannin unionistit. May tarvitsee 75 ääntä.
 Pohjois-Irlannin unionistipuolue DUP  Arlene Fosterin  johdolla on pelannut kovaa peliä. Mayn neuvottelema sopimus kävisi muuten, mutta Pohjois-Irlannin ja Irlannin tasavallan välinen rajajärjestely on sille liikaa. DUP katsoo, että se hylätään kuningaskunnan ulkopuolelle.
 EU:n kanssa neuvotellussa sopimuksessa Pohjois-Irlanti jäisi osaksi EU:n tulliliittoa ja sisämarkkinoita vielä siirtymäajan jälkeenkin, jos rajaratkaisuksi ei löydy keksitä muuta vaihtoehtoa. Lähtökohta ja EU:n sekä Irlannin ehdoton vaatimus on, että rajaa ei tule fyysisesti missään muodossa, ei rajatarkastuksia eikä valvontakoppeja.
 DUP:llä on vain 10 kansanedustajaa Westminsterissä, mutta näinä päivinä ryhmä on osoittautunut kokoaan merkittävämmäksi.
 Kovan linjan brexit-miehillä pääministerin kiilto silmissä
 Entinen ulkoministeri  Boris Johnson  kiihkoili vasta tällä viikolla lehdistössä, että perjantaina pitäisi fanfaarien soida ja ilon olla ylimmillään, kun Britannia on vihdoin saanut itsensä takaisin - siis eronnut. Alkuperäinen eropäivä olisi huomenna perjantaina 29.3.
 Johnson ja konservatiivien kovan brexit-linjan johtomies Jacob Rees Mogg ilmoittivat tukevansa pääministerin sopimusta, jos tämä eroaa. Vaakakupin toisella puolella on aiheellinen pelko siitä, että brexit ei toteutuisi lainkaan.
 May lupasi erota, mutta päivämäärä on auki.
 Parlamentti muutti eropäivää koskevan lain eilen ja nyt se on EU:n määrittelemä 12.4. Raju irtautuminen EU:sta ilman valmistautumista olisi syössyt kriisissä olevan Britannian vakaviin ongelmiin. Sen parlamentti ymmärsi, mutta kaksi viikkoa lisäaikaa ei sekään ole paljon, jos se tärvätään loputtomaan poliittiseen riitelyyn.
 EU:lta saa nyt vain henkistä tukea
 Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tusk  piti Euroopan parlamentissa eilen keskiviikkona vakavan puheen. Hän kehotti edustajia olemaan valmiit myöntämään Britannialle pitkänkin lisäajan jos tarve vaatii.
 Tusk pyysi europarlamentaarikkoja tukemaan niitä kuutta miljoonaa brittiä, jotka allekirjoittivat vetoomuksen eron peruuttamiseksi ja niitä miljoonaa, jotka viime lauantaina marssivat Lontoon kaduilla vaatien toista kansanäänestystä.
 Toisaalta EU:n askelmerkit ovat selvät:
 · Eropäivä on 12.4. ilman sopimusta
 · Eropäivä on 22.5., jos erosopimus hyväksytään
 · Eropäivä voi siirtyä pitkällekin, jos Britannialla on esittää uusi suunnitelma ja se osallistuu eurovaaleihin
 Mitä tapahtuu seuraavaksi?
 Kaikki salaliitot ja vallankaappausyritykset pääministeri Mayta pään menoksi ovat toistaiseksi epäonnistuneet.
 On kuin katsoisi  Julius Cesarin  salamurhaa Rooman senaatissa yli 2000 vuotta sitten, mutta sillä erolla, että tässä tarinassa tikarit osuvat vehkeilijöiden omaan jalkaan tai viereiseen kaveriin.
 Pääministeri May aikoo tuoda sopimuksensa vielä kolmannen kerran parlamentin äänestykseen. Siinä on vain kaksi mutkaa matkassa. Kannatus ei edelleenkään riitä läpimenoon ja puhemies vaatii oleellista muutosta sopimuksen sisältöön, jotta hän sallii äänestyksen.  Brittiparlamentti ei löytänyt yksimielisyyttä omista brexit-vaihtoehdoistaan
 Mikä on siis lopputulema?
 Tällä hetkellä näyttää taas siltä, että sopimukseton ero on varteenotettava vaihtoehto 12.4.
 Ellei sitten pääministeri määrää uusia vaaleja. Uudet kansanedustajat maustettuna uusilla puheenjohtajilla toisivat uutta ja kansan tämänhetkisiä tuntoja paremmin edustavaa ajattelua Westminsteriin.
 Vaalit antaisivat Britannialle sen kovasti tarvitseman lisäajan. Mutta, silloin sen pitäisi myös osallistua eurovaaleihin.

Analyysi: Brexit-vallankaappaus brittiparlamentissa epäonnistui


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Lähestymiskiellon rikkojia valvottaisiin satelliiteilla
 Oikeusministeriö ehdottaa, että lähestysmiskiellon noudattamista  valvotaan jatkossa satelliittien avulla . Toistuvasti kieltoa rikkovalle asennettaisiin käytännössä jalkaan panta, joka hälyttää, jos tämä lähestyy uhriaan. Asiantuntijoiden mukaan nykyinen lähestymiskieltojärjestelmä on osoittautunut uhrien kannalta riittämättömäksi.
 Tutkimus: Poliisi sietää liikaa kokemaansa väkivaltaa
 Tiina Jutila / Yle
 Tuoreen tutkimuksen mukaan  moni poliisi kokee väkivallan työhön kuuluvaksi pahaksi. Osa väkivallasta jää siksi ilmoittamatta eteenpäin ja rankaisematta. Tutkimuksen mukaan väkivalta ja voimankäyttötilanteet aiheuttavat poliiseille vihan ja syyllisyyden tunteita.
 Brittiparlamentti hylkäsi kaikki brexit-vaihtoehdot
 Brexitin puolustajat protestoivat parlamenttitalon edustalla Lontoossa keskiviikkona. Neil Hall / EPA
 Britannian parlamentti  hylkäsi eilisissä  äänestyksissään kaikki kahdeksan ehdotusta, jotka olivat vaihtoehtoja pääministeri Theresa Mayn laatimalle EU-erosopimukselle. Lähimmäksi hyväksymistä päätyi ehdotus, jossa Britannia olisi neuvotellut EU:n kanssa kattavasta tulliunionista. Se hylättiin kahdeksan äänen erolla. Hylätyksi tuli myös ehdotus brexitin perumisesta, jos erosopimusta ei hyväksytä. Äänestykset jatkuvat maanantaina.
 Puheenjohtajatentissä perussuomalaisten Jussi Halla-aho
 Perussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-aho. Nella Nuora / Yle
 Jussi  Halla-ahon johtamille perussuomalaisille  maahanmuutto on uhka. Jussi Halla-aho on Ylen puheenjohtajatentissä TV1:ssä ja Areenassa torstai-iltana kello 21.00.
 Lauri Markkasen kausi ohi
 Lauri Markkanen.  AOP
 Suomen kirkkain koripallotähti  Lauri Markkanen  on niin sanotusti  sairastuvalla NBA-kauden loppuun  saakka.
 Markkanen kävi tutkimuksissa tiistain ottelun jälkeen uupumuksen ja kovan sykkeen takia. Chicago Bullsin tiedotteen mukaan lääkintätiimi suosittelee lisätestejä. Joukkue on lohkonsa häntäpäässä.
 Kymmenen lämpöasteen raja voi mennä rikki
 Yle
 Lämpötila voi tänään kohota jopa kymmeneen asteeseen lounaisosassa maata. Etelässä on muutenkin keväisen poutaista, mutta jo keskiosissa maata voi tulla räntä tai sataa vettä. Pohjoisessa saattaa sataa vettä tai tulla lumikuuroja. Pohjoisessa lämpötila yltää yhdestä jopa seitsemään astetta plussan puolelle.
 Lue lisää  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Lähestymiskiellon rikkojille jalkapanta, kaikki Brexit-ehdotukset nurin ja Lauri Markkasen kausi ohi


Summary: Oikeusministeriön mukaan lähestymiskieltoa rikotaan nykyään toistuvasti ilman rangaistusta. Jalkapantarangaistuksen käyttöönotto parantaisi uhrien turvallisuutta.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Tästä on kyse Lähestymiskiellon rikkominen on Suomessa rikos, josta voidaan tuomita sakkoihin tai enintään yhdeksi vuodeksi vankeuteen. Vuonna 2018 Suomen käräjäoikeudet käsittelivät yhteensä 2063 lähestymiskieltohakemusta, joista 934:ssä tapauksessa hakemus hyväksyttiin. Vuosina 2011–2017 lähestymiskiellon rikkomisesta on tuomittu keskimäärin 180 henkilöä vuodessa. Nykyisin tuomio lähestymiskiellon rikkomisesta on liki aina sakkoja: vain noin joka kymmenennessä tapauksessa seurauksena oli määräaikainen vankeusrangaistus.
 Suomeen ehdotetaan sähköistä valvontaa osaksi lähestymiskieltomääräystä.
 Käytännössä tämä tarkoittaisi sitä, että toistuvasti kieltoa rikkovalle voitaisiin asentaa jalkapanta, joka hälyttää paikalle poliisit, jos pannoitettu henkilö menee liian lähelle kiellolla suojeltua henkilöä.
 Vastaava malli on ollut jo muutaman vuoden käytössä Ruotsissa ja Norjassa, ja nyt se halutaan Suomeenkin.
 Oikeusministeriön tuoreen  muistion  mukaan lähestymiskiellon antama suoja on koettu Suomessa heikoksi, sillä kieltoa rikotaan usein toistuvasti ilman minkäänlaista rangaistusta.
 Lisäksi ministeriöstä todetaan, että lähestymiskieltoa voidaan nykyisellään rikkoa monin eri tavoin, mutta rikkomisista jää vain harvoin todisteita mahdollista rikosprosessia varten.
 Ministeriön mukaan nykyinen valvonta perustuukin lähinnä siihen, ilmoittaako uhri itse asiasta poliisille ja silloinkin joudutaan liian usein "sana sanaa vastaan" -tilanteeseen. Etenkin maaseudulla ongelmana ovat myös poliisin pitkät vasteajat: tekijä ehtii usein poistua ennen virkavallan saapumista.
 Järjestelmässä pahoja ongelmia
 Esimerkiksi Espanjassa ja Yhdysvalloissa tehtyjen tutkimusten mukaan sähköinen valvonta osana lähestymiskieltoa on toiminut uhrien kannalta  hyvin .
 Ruotsissa ja Norjassa malli on ollut käytössä vasta muutamia vuosia, eikä siellä ole vielä tehty arviota järjestelmän vaikuttavuudesta, neuvotteleva virkamies  Minna Piispa  oikeusministeriöstä sanoo.
 Piispan mukaan Suomessa on lukuisia tapauksia, joissa tekijä jatkaa uhrin vainoamista kielloista huolimatta. Myös Yle on kertonut Suomen lähestymiskieltojärjestelmään liittyvistä ongelmista muun muassa  tässä  jutussa.
 Lausuntoja kerätään parhaillaan
 Oikeusministeriön muistio uudistuksesta on nyt lähtenyt lausuntokierrokselle eri viranomaisille ja järjestöille, kuten poliisille, oikeuslaitoksille ja ministeriöille.
 Lisäksi kuka tahansa voi käydä kertomassa aiheesta mielipiteensä  Lausuntopalvelu.fi-sivustolla  18. huhtikuuta mennessä. Myös viranomaisten lausunnot tulevat aikanaan näkyviin samalle sivustolle.
 Käytännön uudistuksiin kyseessä oleva ehdotus voisi Piispan mukaan johtaa aikaisintaan ensi vaalikaudella.
 – Jää seuraavan hallituksen päätettäväksi, mitä asian suhteen tehdään, hän toteaa.
 Piispan mukaan pantarangaistus tulisi vuosittain koskemaan arviolta 70:tä kieltoa toistuvasti rikkovaa henkilöä.
 Poliisi: "Kuulostaa järkevältä"
 Rikoskomisario  Mikko Lyytinen  Itä-Suomen poliisista sanoo, että pelkästään Kuopion seudulla poliisin tietoon tulee vuosittain kymmeniä tapauksia, joissa lähestymiskieltoa rikotaan tahallisesti.
 Poliisi tutkii tapaukset, mutta vaikka tekijä tuomittaisiinkin käräjillä lähestymiskiellon rikkomisista, selviää hän Lyytisen mukaan useimmiten pelkillä sakoilla.
 – Usein samoilla henkilöillä on käynnissä useita (rikos)tutkintoja liittyen lähestymiskiellon rikkomisiin. Siksi uudistus kuulostaisi ihan järkevältä, Lyytinen linjaa.
 "Auttaisi vakavimpiin tapauksiin"
 Samaa mieltä on rikosoikeuden professori  Matti Tolvanen  Itä-Suomen yliopistolta.
 Hänen mukaansa lähestymiskiellon noudattamisessa on havaittu ongelmia, minkä vuoksi asiaa on ryhdytty pohtimaan myös oikeusministeriössä.
 Tolvanen pitää todennäköisenä, että jalkapantojen käyttöä Suomessa laajennetaan suunnitelman mukaisesti lähivuosina.
 Tolvasen mukaan Suomen nykyinen malli ei anna uhrille riittävää suojaa, jos häirintä ja vainoaminen on jatkuvaa tai vakavaa.
 – Joissain tapauksissa lähestymiskieltoon langetetut ihmiset ovat tehneet jopa tapporikoksia. Uudistus voisi purra juuri näihin vakavimpiin tapauksiin, Tolvanen arvioi.
 Uudistus auttaisi uhreja saamaan apua paikalle tositilanteessa nykyistä nopeammin, minkä lisäksi se auttaisi myös viranomaisia, sillä nämä voisivat satelliittien avulla seurata hyvinkin tarkasti jalkapantarangaistukseen määrätyn liikkeitä.
 – Tämä antaisi viranomaisille mahdollisuuksia ennakointiin, Tolvanen sanoo.
 Myös valtakunnallinen Rikosuhripäivystys on ilmaissut huolensa nykyisen järjestelmän  toimimattomuudesta .
 Onko sinua suojeltu joskus lähestymiskiellolla? Onko siitä ollut apua vai liittyykö järjestelmään ongelmia? Jos haluat kertoa tarinasi, ota yhteyttä toimittaja Petra Husuun, petra.husu@yle.fi. Emme julkaise mitään kertomaasi sopimatta siitä ensin kanssasi erikseen.

Lähestymiskiellon rikkojille suunnitellaan pantaa jalkaan – malli jo käytössä Ruotsissa ja Norjassa


Summary: Vaikka väkivaltarikokset ovat Suomessa vähentyneet, on poliisin kokema väkivalta lisääntynyt.

Joensuulainen ylikonstaapeli  Mikko Jaatinen  kohtaa väkivaltaa työnsä puolesta usein. Välillä hän joutuu sen kohteeksi itsekin. Viimeisin väkivaltatapaus on viime viikolta.
 – Koulukotikarkuri laittoi tosi kovasti hanttiin. Jouduimme lopulta raudoittamaan hänet ja jopa käyttämään kaasua, Jaatinen kertoo.
 Tilanteessa poliisiin kohdistui esimerkiksi potkuja, puremista ja lyöntejä.
 Jantunen teki tapauksesta rikosilmoituksen kuten lain mukaan kuuluukin tehdä. Läheskään kaikki poliisit eivät kuitenkaan näin toimi, selviää huomenna perjantaina Itä-Suomen yliopistossa julkaistavasta väitöstutkimuksesta. Se käsittelee poliisien kokemaa väkivaltaa ja voimankäyttöä.
 Väitöstutkija  Henri Rikanderin  mukaan tutkimuksen tärkein löydös on poliisien keskuudessa vallitsevaa sietämisen kulttuuri.
 – Väkivalta koetaan usein työhön kuuluvaksi pahaksi. Vähäinen väkivalta ohitetaan olan kohautuksella.
 Rikander on huolissaan siitä, ettei lakia virkamiehen väkivaltaisesta vastustamisesta aina sovelleta kuten pitäisi.
 Ilmoitushaluttomuuden yksi syy on käräjäoikeudessa todistamisen aiheuttama ylimääräinen työ. Rikanderin mukaan todistaminen tuntuu turhalta varsinkin, jos se toistuu useita kertoja vuodessa.
 Henri Rikander on virkavapaalla rikosylikomisarion tehtävistään. Hän tutki väitökirjassaan myös poliisin käyttämiä voimakeinoja. Antti Eintola / Yle
 Usein huomiotta jäävät lievimmät väkivallan teot. Tutkimuksen perusteella poliisit saattavat sietää väkivaltaa etenkin alaikäisten ja naisten kohdalla. Ylikonstaapeli Jaatinen ei kuitenkaan tunnista tätä ilmiötä.
 – Sen sijaan esimerkiksi mielenterveyspotilaiden kohdalla kaikkia lievimpiä juttuja ei aina kirjata ylös, Jaatinen toteaa.
 "On lyöty jopa ämpärillä tai vyönsoljella"
 Ylikonstaapeli Jaatinen arvioi, että Joensuun alueella poliisiin kohdistuu väkivaltaa viikoittain. Useimmiten kyseessä on lievä väkivalta kuten rimpuilu pidätystilanteessa. Jaatinen arvioi tällaisten tapausten määrän kasvaneen viime vuosina.
 Tutkija Rikander on samaa mieltä. Hän kertoo, että poliisin kohtaama väkivalta on kaksinkertaistunut vajaan 20 vuoden aikana, vaikka yleisellä tasolla väkivalta yhteiskunnassa on vähentynyt.
 Poliisiin kohdistuva väkivalta vaihtelee laidasta laitaan. Se on tyypillisimmillään lyömistä ja vastaan laittamista. Lisäksi on puremista, sylkemistä ja erilaisilla esineillä, kuten pullolla lyömistä.
 – On lyöty jopa ämpärillä tai vyönsoljella. Mitä tekijälle ikinä sattuukin käteen, Rikander kuvailee.
 Vakavimmissa tapauksissa  poliiseja on myös kuollut,  tai joutunut jäämään pitkälle sairauslomalle.
 Ylikonstaapeli Mikko Jaatinen muistuttaa, että poliisiin kohdistuva väkivaltaa on lähtökohtaisesti aina rikos.  Ari Haimakainen / Yle
 Väkivalta ja voimankäyttötilanteet voivat aiheuttaa poliisille myös henkistä pahoinvointia.
 – Vakavimmat tilanteet voivat aiheuttaa ahdistusta ja unettomia öitä. On se henkisesti raskasta. Meillä on tällainen sininen asu päällä, mutta tunteet ovat ihan samanlaisia kuin muillakin ihmisillä, Jaatinen sanoo.
 Vanha kaarti ei vähästä hätkähtänyt
 Itä-Suomen poliisin luottamusmies  Eerik Soininen  ei näe tilannetta näin synkkänä. Hänen mielestään väkivaltaan suhtautuminen on poliisien keskuudessa muuttunut. Väkivaltaa ei siedetä enää samaan malliin kuin ennen, ja ilmoituksia sekä sakkoja tehdään entistä enemmän. Soininen uskoo, että syynä on poliisien nuorentuminen.
 – Vanhan kaartin ajattelutapa oli, että pitäähän sen paidan vähän kastua, ja että ei ruveta pikkukolhuista valittamaan. Kerran turpaan ottaminen ei ole vielä mitään. Mutta he alkavat olla jo eläkkeellä.
 Nuoremmat poliisipolvet ovat Soinisen mukaan sisäistäneet paremmin omat oikeutensa ja velvollisuutensa. Hänestä kenenkään ei pidä ammatin vuoksi sietää väkivaltaa.
 Lue lisää:
 Yle:  Poliisiin kohdistuva väkivalta kasvaa ja kunnioitus näyttää saaneen kolauksen: "Sylkemistä, puremista ja suunsoittoa"
 Yle:  Kymmenisen luotia vuodessa – poliisi ampuu Suomessa harvoin

"On lyöty ämpäreillä ja soljella" – tutkimus: Poliisi sietää liikaa kokemaansa väkivaltaa


Summary: Jussi Halla-aho on Ylen puheenjohtajatentissä TV1:ssä ja Areenassa torstai-iltana kello 21.00.

Jussi! Jussi! Jussi!
 Reilu puolet perussuomalaisten puoluekokousväestä hakkaa käsiään yhteen ja huutaa villisti. On kesäkuu 2017.
 Jyväskylässä perussuomalaisissa vallan ottavat he, jotka olivat nostaneet unohdetun kansan ja Suomen maaseudun puolueen poliittisen perillisen suureksi puolueeksi: nykyisen kaltaisen maahanmuuton vastustajat.
 Iso jytky jo vuoden 2011 eduskuntavaaleissa syntyi saman väen tuella. Eduskuntaan nousi  maahanmuuttokielteisen Nuivan manifestin  allekirjoittajia: muun muassa  Jussi Halla-aho  ja  Juho Eerola . Myöhemmin nuivaksi tunnustautui  Laura Huhtasaari .
 Tuo kolmikko johtaa nyt puoluetta.  Timo Soini  ja yli puolet eduskuntaryhmästä erosi ja perusti siniset.
 Maahanmuuton arvostelusta ja äärikansallismielisyydestä on tullut perussuomalaisten johtava ajatus.
 Perussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-aho on torstai-iltana haastateltavana Ylen puheenjohtajatentissä. Voit katsoa tentin suorana  Yle Areenassa  tai TV1:ssä klo 21.00.

 Populismi: Maahanmuutto, EU sekä autoilun ja elämisen kalleus
 Perussuomalaisten mielestä nykyisen kaltainen maahanmuutto uhkaa hyvää elämää Suomessa.
 Puolueen vaaliohjelman  mukaan maahanmuutto tekee mahdottomaksi pitää yllä hyvää sosiaaliturvaa, hyviä työehtoja, palkkakehitystä, kouluja, tasa-arvoa ja yhteiskuntarauhaa.
 Perussuomalaiset on eurooppalaisen populismin nousun ilmentymä Suomessa. Hengenheimolainen on Ruotsissa maahanmuuttovastainen, populistinen  ruotsidemokraatit , joiden kanssa perussuomalaiset toimii  Pohjoismaiden neuvostossa .
 Perussuomalaiset on puhutellut ihmisiä, jotka kaipaavat perinteistä Suomea ja kokevat valtapuolueiden unohtaneen heidät.
 Turvapaikkapolitiikan ja Euroopan unionin arvostelu, tiukka linja Euroopan ulkopuolelta tulevien työntekijöiden tarveharkintaan sekä autoilun kustannusten alentaminen muodostavat eurooppalaisen populismin suomalaisversion.
 Perussuomalaiset kiinnostaa todennäköisesti heitä, jotka ovat kärsineet globalisaatiosta tai ainakin kokevat itsensä tai isänmaansa uhatuksi kansainvälistymisen huonojen puolien vuoksi. Puolue on siis tällä mittarilla politiikan toisella laidalla kuin esimerkiksi kokoomus tai vihreät.
 Maahanmuutto: Selvästi nykyistä vähemmän, korkeasti koulutettuja
 "Äänestä Suomi takaisin" on perussuomalaisten vaalilause.
 Puheenjohtaja Jussi Halla-ahon mukaan Suomi pitäisi äänestää takaisin järjestelmältä, joka houkuttelee Suomeen muuttoa, joka ei ole toivottavaa tai julkisen talouden kannalta kestävää.
 Maahanmuutto, jota perussuomalaiset ei vastusta, on esimerkiksi Euroopan maista korkeasti koulutettujen ihmisten maahanmuutto. Huolena on, että nyt korkeasti koulutetut muuttavat Suomesta ja tilalle tulee kouluttamattomia.
 Perussuomalaiset tavoittelee Suomeen muuttavien ihmisten määrän laskemista selvästi nykyistä alhaisemmalle tasolle.
 Tiukennuksia: Kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneet säilöön
 Tilastokeskuksen mukaan  Suomen asukasluku on kasvanut maahanmuutosta tällä vuosikymmenellä 12 000 – 18 000 ihmistä vuodessa. Vielä 1990-luvulla kasvu oli vain 3 000 – 13 000 ihmistä vuodessa.
 Perussuomalaiset kiristäisi turvapaikkahaun ehtoja sekä oleskeluluvan saamisen ehtoja. Kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneet pitäisi ottaa säilöön.
 Puolueen mielestä kiintiöpakolaisten vastaanottamisesta pitäisi luopua kokonaan. Määrä on ollut vuosittain 750 henkeä. Perussuomalaiset kiristäisi Suomen kansalaisuuden saamisen ehtoja, esimerkiksi pidentäisi kansalaisuuden odotusaikaa.
 Perussuomalainen-lehti kiteytti tammikuussa puolueen vaaliteeman. Lehti julkaisi kansisivullaan Oulun käräjäoikeuden juttuluetteloja lasten seksuaalisesta hyväksikäytöstä epäiltyjen etunimistä.
 Jokainen julkaistu nimi oli vierasperäinen.

 Työ: Vähemmän lupia EU:n ulkopuolelta tuleville työntekijöille
 Perussuomalaiset haluaisi tiukentaa Euroopan unionin ulkopuolelta tulevien työntekijöiden tarveharkintaa. Tavoite on päinvastainen kuin esimerkiksi kokoomuksella.
 Puolueen mielestä hyvinvointi perustuu pitkälti vientiteollisuuteen.
 Vaaliohjelmassa onkin yritysten kustannusten keventäminen ja sähköveron lasku minimiin Saksan malliin. Sähköveron laskun pitäisi antaa yrityksille investointivarmuutta ja suomalaisille työtä.

 Talous: Tiukka linja, menoleikkauksia hyvinvointivaltion turvaksi
 Perussuomalaisten mielestä Suomen velaksi eläminen on lopetettava. Valtion menoja on leikattava hyvinvointiyhteiskunnan turvaamiseksi.
 Puheenjohtaja kuitenkin suojaisi leikkauksilta koulutuksen ja varhaiskasvatuksen.
 Perussuomalaiset tavoittelee autoilijoiden ääniä puolueesta eronneiden sinisten tapaan. Perussuomalaiset keventäisi liikenne- ja lämmityspolttoaineiden veroja sekä polttomoottoriautojen verotusta.
 Tosin Jussi Halla-aho itse tunnetaan  ahkerana pyöräilijänä , kesät talvet.
 Ilmastopolitiikka: Moraaliposeerausta, tavallinen ihminen maksaa!
 Perussuomalaiset arvostelee Suomen ilmastopolitiikkaa ja arvostelee sitä "itseruoskinnaksi" ja "moraaliposeeraukseksi". Pitäisi kertoa, että tavallisen kansalaisen asumis- ja liikkumiskulut nousevat.
 Toisin kuin muut vakiintuneet eduskuntapuolueet,  perussuomalaiset ei allekirjoittanut  puolueiden yhteistä ilmastolinjausta viime joulukuussa. Muut  puolueet ovat valmiita tiukentamaan  Suomen ja EU:n tavoitetta päästövähennyksissä.
 Perussuomalaiset ei kiistä ilmastonmuutoksen olemassaoloa, mutta puolueen mielestä Suomen ei pitäisi vähentää päästöjään enempää tai nopeammin kuin Euroopan unionissa on yhdessä sovittu.
 Perussuomalaiset arvostelee  kivihiilelle suunniteltua polttokieltoa  vuoteen 2030 mennessä sähkön ja lämmön tuotannossa. Puolue pitää turvetta tärkeänä energialähteenä. Lämpöpumppuja puolue suosisi, mutta tuuli-, aurinko- ja puuenergian tukia olisi leikattava.

 Hallitusvastuu: Perussuomalaisten kannatus romahti
 Perussuomalaiset oli vuoden 2015 eduskuntavaalien jälkeen Suomen toiseksi suurin puolue, 38 kansanedustajaa. Kokoomus sai yhden kansanedustajan vähemmän, vaikka saikin ääniä enemmän kuin perussuomalaiset. Pääministeripuolue keskusta sai 49 edustajaa.
 Hallituskauden alussa EU-arvostelija perussuomalaiset joutui hyväksymään Kreikan tukipaketin. Vaalivuotena Suomeen tuli ennätysmäärä, yli kolmekymmentätuhatta turvapaikan hakijaa. Lisäksi hallituksen paimentama kilpailukykysopimus leikkasi kuntien ja valtion työntekijöiden lomarahoja.
 Perussuomalaisten kannatus romahti. Hallitusvastuussa vastakkainasettelu vanhojen puolueiden kanssa ei enää onnistunut.
 Puolueen kannatus oli huhtikuussa 2015 eduskuntavaaleissa 17,7 prosenttia. Saman vuoden jouluun mennessä kannatus oli pudonnut 8,9 prosenttiin.

 Puoluehajaannus: Ministerit loikkasivat, halla-aholaiset oppositioon
 Kun puolueen ja Timo Soinin suosio laski, perussuomalaisissa nousi yhä vahvempaan asemaan maahanmuuton arvostelu ja europarlamentaarikko Jussi Halla-aho.
 Maltillinen populismi sai väistyä äärikansallismielisten tieltä.
 Jyväskylän puoluekokouksessa 2017 Jussi Halla-aho voitti  Sampo Terhon  puheenjohtajavaalissa. Puolueen vanha valta jäi ahtaaseen asemaan ilman paikkoja puoluejohdossa.
 Kolmantena päivänä Halla-ahon voitosta Timo Soini, Sampo Terho ja  Jussi Niinistö  sekä seitsemäntoista muuta kansanedustajaa erosivat perussuomalaisten eduskuntaryhmästä. Tästä ryhmästä syntyi myöhemmin Sininen tulevaisuus, uusi puolue.
 Perussuomalaisten kaikki ministerit vaihtoivat eduskuntaryhmää nykyisiin sinisiin. Pääministeri  Juha Sipilän  hallitus jatkoi loikkareiden tuella. Keskusta ja kokoomus passittivat halla-aholaiset oppositioon.
 Nyt perussuomalaisten eduskuntaryhmässä on 17 kansanedustajaa.
 Oppositio: Jyrkät näkemykset, vaikea löytää hallituskumppaneita
 Perussuomalaisten kohtalona on todennäköisimmin oppositio vaalienkin jälkeen. Ei vaalituloksen vuoksi, vaan muiden puoluiden näkemysten vuoksi.
 SDP:n puheenjohtaja  Antti Rinne  ja kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  vierastavat perussuomalaisia jyrkkien maahanmuuttonäkemysten vuoksi.
 Toisaalta: Jussi Halla-ahon mukaan perussuomalaiset ei lähde hallitukseen, joka ei vähennä haitallista maahanmuuttoa.
 Hallituksen ennenaikaisella erolla tuskin on perussuomalaisten vaalikannatukseen merkittävää vaikutusta.
 Perussuomalaisilla on tosin kokemusta oppositiostakin vaikuttamisesta, ajalta ennen hallitusvastuuta.
 Euroopan velkakriisi ja pakolaiskriisi auttoivat perussuomalaisten nousua.
 Tämä vuosikymmenen alussa perussuomalaisten vaalimenestyksen pelko todennäköisesti vaikutti esimerkiksi SDP:n ja sittemmin hallituksen EU-linjauksiin. Suomi osallistui Kreikan lainajärjestelyihin, mutta vaati vakuuksia.
 Samoin voi olettaa, että perussuomalaisten vaatimukset maahanmuuttopolitiikan tiukentamisesta ovat vaikuttaneet muidenkin puolueiden linjauksiin samaan suuntaan.
 Kannattajat: Miehet ja ammattikoulusta valmistuneet suosivat
 Perussuomalaisten kannattajista kahdeksan kymmenestä on miehiä. Puolueen kannattajat ovat miesvaltaisimpia, kun verrataan useamman kansanedustajan puolueita.
 Taloustutkimuksen Ylelle tekemän  puoluekannatuskyselyn taustatietojen perusteella  vain siniset on kannatukseltaan liki yhtä miesvaltainen, seitsemän kannattajaa kymmenestä on miehiä.
 Perussuomalaisten kannattajista yliopistokoulutuksen saaneiden osuus on pienempi kuin koko maan väestössä. Melkein joka toinen perussuomalaisten kannattaja on valmistunut ammatillisesta oppilaitoksesta.
 Perussuomalaisten kohtalonkysymys vaaleissa on, lähtevätkö kannattajat äänestämään vai jäävätkö he kotiin.
 Jutusta voi keskustella tiistaina 26.3.2019 klo 22.00 saakka.
 LUE LISÄÄ:
 Etsi ehdokkaasi Ylen vaalikoneessa!
 Lue, katso ja kuuntele Ylen parhaat vaalijutut
 Lue täältä kaikki Ylen puolueanalyysit
 Omistatko bensasyöpön auton? Ylen ilmastokysely puolueille paljastaa, että se voi tulla vieläkin kalliimmaksi
 Ylen kysely turvallisuuspolitiikasta: SDP, vasemmistoliitto, vihreät ja perussuomalaiset valmiita vähentämään hävittäjien määrää
 Ylen tukikysely paljastaa kaksi jyrkkää jakolinjaa puolueissa: Sosiaaliturvan vastikkeellisuus ja perustulo
 Yle selvitti puolueiden maahanmuuttonäkemykset: Suurin osa lisäisi paperittomien palveluita – vain kaksi puoluetta kieltäisi naisilta burkat

Jussi Halla-aho arvioi kaiken maahanmuuton kurkistusreiästä – Tällainen puolue on perussuomalaiset, jolle  maahanmuutto on uhka


Summary: Tutkijat uskovat, että jäätikön vahvistuminen johtuu sitä ympäröivän meriveden kylmentymisestä.

Grönlannin suurin jäätikkö, Jakobshavnin jäätikkö on yllättäen vahvistanut jäämassaansa viime vuosina, kertoo tuore tutkimus.
 Nature -lehdessä julkaistun tutkimusartikkelin tulokset kertovat, että viimeisen 20 vuoden ajan jatkuvasti pienentynyt jäätikkö on vuodesta 2016 eteenpäin vahvistunut ja hidastanut liikettään. Jakobshavnin jäätikkö on kahden vuosikymmenen aikana ollut suurin yksittäinen meriveden pinnan nostaja.
 Tutkijat uskovat, että jäätikön vahvistuminen johtuu sitä ympäröivän meriveden kylmentymisestä esimerkiksi Diskolahdessa. Meriveden lämpötila sen korkeimman 250 metrin osalta on ollut viime vuosina kylmimmillään sitten 1980-luvun.
 Merivesi lämpenee uudelleen
 Tutkijat kuitenkin huomauttavat, että jäätikön hetkellinen vahvistuminen ei tarkoita sitä, että kaikki olisi hyvin. Vaikka Jakobshavnin jäätikön massa on vahvistunut kylmän meriveden myötä, sen sulamisnopeus on edelleen ollut jäätymistä nopeampaa toisaalla.
 Pohjois-Atlantin säänvaihtelu on siis hetkellisesti kylmettänyt meriveden, mutta se tulee yhtä lailla myös lämpenemään. Tätä vaihtelua kutsutaan Pohjois-Atlantin oskillaatioksi. Vastaava, eteläinen oskillaatio tunnetaan paremmin nimellä El Niño.
 – Tässä on kyse armonajasta, ei ylösnousemuksesta, tutkimuksen johtaja  Ala Khazendar  NASA:sta sanoo  CNN :n haastattelussa.
 Khazendarin mukaan Jakobshavnin jäätikön reagoiminen meriveden lämpötilanvaihteluun pakottaa tiedemiehet arvioimaan uudestaan sitä, kuinka herkkiä jäätiköt itse asiassa ovat pienille vaihteluille meriveden lämpötiloissa. Reagointiherkkyys voi aiheuttaa aiemmin oletettua suurempaa sulamista, kun veden lämpötila nousee.
 – Seuraavalla kerralla, kun vedet taas lämpenevät, ne lämpenevät entistä enemmän, Khazendar sanoo.

Grönlannin suurin jäätikkö on vahvistunut ensimmäistä kertaa 20 vuoteen – "Armonaikaa, ei ylösnousemus"


Summary: Suuri määrä tavaraa vauvojen pakettiin ei ole itseisarvo, linjaa Finnwatch.

Äitiyspakkaus on Suomen lippulaivatuote ja käyntikortti maailmalla. Pakkauksen vuosittain uusiva Kela kertoo, että sen koostamisen perusteita ja periaatteita terävöitetään.
 – Edullisen hinnan merkitys vähenee. Keskiöön nousevat äitiyspakkauksen tuotteiden vastuullinen valmistustapa sekä laatu, sanoo Kelassa vastuullisuustyötä koordinoiva  Petra Elomaa .
 Toki esimerkiksi ekologinen näkökulma on otettu huomioon pakkauksen suunnittelussa tähänkin asti. Parannettavaa kuitenkin löytyi, kun yritystoiminnan globaaleja vaikutuksia tutkiva yhdistys Finnwatch selvitti äitiyspakkauksen tuotteiden hankintakriteerejä.
 Kela julkistaa vuoden 2019 äitiyspakkauksen tänään. Pakkauksen suunnittelun ja kilpailutuksen aikajänne on kuitenkin niin pitkä, että vielä tämän vuoden pakettiin linjan terävöitys ei ole ehtinyt vaikuttaa.
 – Muutokset näkyvät paremmin tulevina vuosina, vuoden 2020 pakkauksesta alkaen, Elomaa sanoo.
 Puuvillan alkuperä monesti hämärän peitossa
 Finnwatchin toiminnanjohtaja  Sonja Vartiala  kiittää Kelaa siitä, että se on reagoinut kritiikkiin.
 Vartialan mukaan Finnwatch sai tiedot äitiyspakkauksen 40 tuotteesta. Niistä 12:sta löytyi hänen mukaansa oleellisia ongelmia.
 – Keskeiset puutteet tuotantolaitoksissa olivat laittoman suuri määrä ylitöitä, elämiseen liian pienet palkat sekä puutteet työturvallisuudessa.
 Epäily lapsityövoiman käytöstä puolestaan liittyy raaka-aineiden hankintaan, kuten puuvillan poimintaan.
 – Tehtaissa on harvoin varsinaista lapsityövoimaa. Suuri osa kyseisistä yrityksistä ei kuitenkaan tuntenut käyttämänsä puuvillan alkuperää. Siksi Finnwatchin oletus on, että siellä ei ole kaikki kunnossa, Vartiala sanoo.
 Hän lisää, että yrityksillä ei ole kannustinta korjata kyseisiä ongelmia, jollei ostaja sitä vaadi.
 Koska äitiyspakkauksen hintarajoitus tulee valtion budjetista, Vartialan mukaan Kelan linjantarkistuksesta seuraa, että äitiyspakkauksen tuotteiden määrä vähenee.
 – On myös ekologisesti järkevää panostaa laatuun enemmän kuin siihen, että äitiyspakkauksessa on suuri määrä tavaraa. Kuten koko yhteiskunnan, myös äitiyspakkauksen tulee olla hiilineutraali.
 Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukes ei havainnut turvallisuuspuutteita, kun se testasi Kelan vuoden 2018 äitiyspakkauksen ja kaupallisen toimijan Finnish Baby Box -pakkauksen.

"Myös äitiyspakkauksen tulee olla hiilineutraali" – vuoden 2019 pakkaus julkistetaan torstaina


Summary: Intia ampui alas toimivan satelliitin 300 kilometrin korkeudesta avaruudesta.

Intia ampui keskiviikkona alas yhden omista satelliiteistaan matalalta maan kiertoradalta, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Intian pääministerin  Narendra Modin  mukaan satelliitinvastainen ohjus vahvistaa maan asemaa yhtenä avaruuden asevoimana. Aiemmin vain Yhdysvallat, Venäjä ja Kiina ovat käyttäneet satelliitinvastaisia ohjuksia.
 – Tiedemiehemme ampuivat alas toimivan satelliitin 300 kilometrin korkeudesta avaruudesta. Intia saavutti jotain ennenkuulumatonta tänään. Olemme nyt avaruusmahti, Modi hehkutti televisiopuheessaan.
 Satelliitinvastaiset aseet mahdollistavat hyökkäykset vihollisten satelliitteihin sokeuttaen niitä tai häiritsemällä viestintää. Ne myös tarjoavat teknologisen mahdollisuuden ballististen ohjusten pysäyttämiselle. Ne ovat herättäneet pelkoja asevarustelukilpailun laajentumisesta avaruuteen.
 Intia lähetti satelliitintorjuntaohjuksen matkaan keskiviikkona. SPACE RESEARCH ORGANIZATION HANDOUT  / EPA
 "Kuin Don Quijote"
 Modi sanoi  CNN :n mukaan, että operaation tarkoitus on suojella Intian intressejä avaruudessa, eikä maan ole tarkoitus lähteä mukaan asevarustelukilpailuun ulkoavaruudessa. CNN:n mukaan Intian satelliitinvastainen ohjus voidaan nähdä myös provokaationa Kiinaa ja Pakistania kohtaan.
 Pakistanin ulkoministeriön edustaja kommentoi Intian taistelevan näkymättömiä vihollisia vastaan kuin Don Quijote tuulimyllyjensä kanssa.
 – Avaruus on ihmiskunnan yhteistä aluetta ja kaikilla valtioilla on vastuu vältellä sen militarisoimista, Pakistanin ulkoministeriöstä viestitettiin.
 Intian opposition mukaan ohjuksen ampuminen oli vain julkisuustemppu.
 Yhdysvaltain virkaa tekevä puolustusministeri  Patrick Shanahan  varoitti, että satelliitinvastaiset ohjukset voivat aiheuttaa turhaa sotkua avaruudessa, koska satelliittiromu jää kiertoradalle. Yhdysvaltain armeija on jäljittänyt yli 250 satelliitin sirpaletta ohjuskokeen jäljiltä, Reuters kertoo.
 Intia julisti lentovaroituksen alueelle ennen ohjuksen ampumista. Kansainvälinen avaruusasema ISS ei ollut Reutersin mukaan vaarassa joutua ohjuksen kanssa törmäyskurssille.

Intia ampui ohjuksella oman satelliittinsa – "Olemme nyt avaruusmahti"


Summary: Parhaiten pärjäsi ehdotus pysyvästä tulliliitosta EU:n kanssa.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Britannian parlamentin alahuone äänesti keskiviikkona useista eri vaihtoehdoista, joista joku voisi nousta vaihtoehdoksi pääministeri  Theresa Mayn  EU-eron sopimukselle. Yksikään ehdotus ei saanut tarvittavaa enemmistöä.
 Vaikka joku ehdotuksista olisi saanut alahuoneen enemmistön taakseen, ei se siltikään olisi sitonut Mayn hallitusta. Äänestys oli vain suuntaa antava.
 Lähimmäksi hyväksymistä päätyi ehdotus, jossa Britannia olisi neuvotellut EU:n kanssa pysyvästä ja kattavasta tulliunionista. Sitä kannatti 264 ja vastusti 272 edustajaa.
 Näistä vaihtoehdoista parlamentti äänesti
 Yle uutiset listasi jo aiemmin päivällä alahuoneessa äänestettävinä olevat ehdotukset:
 Eroaminen EU:sta ilman sopimusta.  Ehdotuksen mukaan Britannian tulisi erota EU:sta ilman sopimusta 12. huhtikuuta. Tämän jälkeen Britannian ja EU:n kauppasuhteet perustuisivat Maailman kauppajärjestön WTO:n sääntöihin. Vastaavan ehdotuksen parlamentti on hylännyt aiemmin taloudellisen sekasorron pelossa.
 Toisen kansanäänestyksen järjestäminen brexitistä.  Ehdotuksessa vaaditaan, että britit äänestäisivät millaisesta tahansa parlamentin hyväksymästä brexit-sopimuksesta ennen sopimuksen ratifiointia.
 Tulliunioni EU:n kanssa.  Useammassa ehdotuksessa kannatetaan Britannian pysymistä tulliunionissa. Työväenpuolueenehdotus sisältää tulliunionin neuvottelemisen eron jälkeen ja "vahvan suhteen" sisämarkkinoihin. Tämäsisältöisiä ehdotuksia äänestykseen tulee kaksi.
 EU:n sisämarkkinoilla pysyminen.  Ehdotuksessa esitetään, että Britannia liittyisi eron jälkeen Euroopan vapaakauppajärjestöön ja sitä kautta Euroopan talousalueeseen Norjan, Islannin ja Liechtensteinin kanssa. Myös tämänsisältöisiä esityksiä äänestykseen pääsee kaksi.
 Brexitin peruminen sopimuksettoman eron sijaan.  Eroprosessin eli artiklan 50 kumoaminen. Jos erosopimusta ei ole syntynyt, ja kansanedustajat hylkäävät sopimuksettoman eron, he voivat vaatia pääministeriä pysäyttämään eroprosessin.
 Sopimuksia kovan eron jälkeen.  Kahdessa ehdotuksessa vaaditaan, että Britannian hallituksen on neuvoteltava erilaisia järjestelyjä sopimuksettoman eron tapahtuessa. Järjestelyt koskevat muun muassa kauppaa ja tullijärjestelyjä. Näistä toinen päätyy äänestykseen.
 Pääministeri lupasi erota, jos brexit-sopimus hyväksytään
 Pääministeri Mayn sopimusehdotus on äänestetty kumoon jo kahdesti parlamentissa ja näyttää vahvasti siltä, että se ei saa kannatusta kolmannellakaan kerralla, jos sellaista edes tulee.
 Alahuoneen puhemies ei välttämättä salli uutta äänestystä erosopimuksesta eikä May näytä edelleenkään saavan tarpeeksi tukijoita ehdotukselleen.
 Keskiviikkona May  lupasi jättää pääministerin tehtävänsä , mikäli hänen brexit-sopimuksensa hyväksytään parlamentissa.
 Britannian oli alunperin määrä erota EU:sta ylihuomenna perjantaina 29. maaliskuuta.
 EU on tarjoutunut lykkäämään eroa 22. toukokuuta saakka, jos Britannian parlamentti hyväksyisi erosopimuksen. Jos sopimusta ei hyväksytä, on EU antanut lykkäystä 12. huhtikuuta saakka.
 Ennen uusista ehdotuksista äänestämistä parlamentti vahvisti brexit-eron lykkäämisen.
 Lue myös:
 Britannian pääministeri lupaa jättää tehtävänsä, jos brexit-sopimus hyväksytään – DUP ei tue Mayn sopimusta
 Solmussa oleva Britannian EU-ero heitti lääkeviraston ulos Lontoosta – "En ole brexitin uhri", ruotsalaistyöntekijä sanoo

Brittiparlamentti ei löytänyt yksimielisyyttä omista brexit-vaihtoehdoistaan


Summary: Sotkamon hopeakaivoksen avajaisia vietetään tänään keskiviikkona. Hopeaesiintymä löydettiin jo lähes 40 vuotta sitten.

Tästä on kyse Suomen ensimmäisen hopeakaivoksen tuotanto on käynnistynyt Sotkamossa. Täydessä tuotannossa kaivos on viimeistään toukokuussa. Sotkamon kaivoksesta saadaan noin 45 000 kiloa hopeaa vuodessa. Kaivos moninkertaistaa kotimaan hopeatuotannon. Kaivokselta lähtee keskimäärin 150 rekkalastia hopeaa vuodessa sulattoihin Ruotsiin ja Kokkolaan. Hopeakaivoksen esiintymä löytyi jo 40 vuotta sitten, mutta kaivoksen avajaisia vietetään tänään 27.3.2019.
 Viime viikon maanantaina Sotkamon Tipasojalla tapahtui kaksi merkittävää asiaa. Sotkamo Silver Oy:n toimitusjohtaja  Arto Suokas  ajoi partansa, ja Suomen ensimmäinen hopeakaivos aloitti tuotantonsa.
 – Play off -parta lähti, kun tuotanto alkoi, Suokas myhäilee.
 Täydessä tuotannossa kaivos on viimeistään toukokuussa. Kaivoksen suunniteltu tuotanto on noin 45 000 kiloa hopeaa vuodessa. Sotkamon malmista saadaan talteen myös lyijyä, sinkkiä ja kultaa.
 – Kulta on meille myös tärkeä tuote. Jos kaivoksen tuotannon arvosta 60–70 prosenttia tulee hopeasta, kullasta tulee parikymmentä prosenttia, Suokas sanoo.
 Sulattotoiminta tai metallitehtaat eivät pyöri pelkästään kotimaisen tuotannon varassa.   Pekka Suomela
 Hopea on monilla Suomen kaivoksilla yleinen sivutuote, mutta määrät ovat hyvin pieniä. Suomen kaivoksista saadaan hopeaa noin 12 000–13 000 kiloa vuodessa. Sotkamon hopeakaivos voi jopa kolminkertaistaa kotimaisen hopean tuotannon.
 – Kaivos tuo uudentyyppistä toimintaa kaivospalettiimme. Suomen kallioperä tarjoaa erilaisia taloudellisia mahdollisuuksia sekä uutta liiketoimintaa ja osaamista, Kaivosteollisuus ry:n toiminnanjohtaja  Pekka Suomela  sanoo.
 Suomessa toimivat metallinsulatuslaitokset, sulatot, tuottavat hopeaa noin 85 000 kiloa vuodessa. Suurta lukua selittää se, että sulattoihin tuodaan hyvin paljon kaivostuotteita ympäri maailmaa.
 – Jalostuskapasiteetti on suuri. Sulattotoiminta tai metallitehtaat eivät pyöri pelkästään kotimaisen tuotannon varassa, Suomela sanoo.
 Kaivoksen avaaminen vei 40 vuotta, miksi?
 Sotkamon hopeakaivoksen avajaisia vietetään tänään keskiviikkona. Hopeaesiintymän löytymisestä on ennättänyt kulua lähes 40 vuotta.
 Ensimmäisen kaivosvaltauksen teki Kajaani Oy, joka rakensi kaivokseen vinotunnelin yhteistyössä Outokumpu Oy:n kanssa. Hopean hinta kuitenkin laski, joten tunnelin annettiin täyttyä vedellä, ja kaivos sai jäädä odottamaan parempia aikoja.
 Vuonna 2006 perustettu Silver Resources, nykyisen yhtiön edeltäjä, hankki kaivosoikeudet, rupesi tekemään selvitystöitä ja hankkimaan rahoitusta. Vuonna 2010 vinotunneli pumpattiin jo tyhjäksi vedestä.
 – Asiat olivat jo hyvällä mallilla, mutta sitten tapahtui Talvivaaran kipsisakka-allasonnettomuus, ja  rahoitus hävisi  kuin yhdessä yössä, Sotkamo Silver Oy:n toimitusjohtaja Arto Suokas kertoo.
 Rahoituksen keräämistä kuitenkin jatkettiin. Neuvotteluja käytiin tiiviisti, ja vuoden 2018 maaliskuussa rahoituspaketti oli kasassa. Mukana on paljon  suomalaisia sijoittajia  (Sotkamo Silver Oy). Saman vuoden alussa rikastamon työmaalla lyötiin kuokka ensimmäisen kerran maahan, ja nyt kaivos alkaa olla pikkusilauksia vaille valmiina.
 Vuodet ja vastoinkäymiset eivät syöneet pitkän linjan kaivosammattilaisen uskoa siihen, että kaivos vielä nousee Sotkamon Tipasojalle.
 – Uskoa, tahtoa ja tekemistä löytyy aina. Eihän 10 tai 20 vuotta ole geologisessa ajanlaskussa yhtään mitään, Suokas vinoilee.
 Malmia murskataan ja jauhatetaan hyvin pieniksi kivirakeiksi omissa myllyissään. Timo Sihvonen / Yle
 Hopeakaivoksen tuotantoajaksi on arvioitu 6–7 vuotta nykyisillä malmivaroilla. Niitä on inventoitu maanpinnasta 450 metrin syvyyteen. Suokas uskoo, että ensimmäiset seitsemän vuotta ovat kuitenkin vasta alku kaivoksen tulevaisuudelle.
 – Esiintymä jatkuu syvyyssuunnassa jopa puolitoista kilometriä. Meillä on valtauksia ja varauksia myös Taivaljärven viherkivivyöhykkeellä, eli peruskalliosta löytyy sinkkiä, kultaa ja hopeaa. Molemmat vaativat vielä lisää tutkimuksia, mutta uskomme, että niissä on potentiaalia, Suokas sanoo.
 Hopeakaivoksen tämän hetken suurin taloudellinen riski on hopean hinta. Nyt se on noin 15,50 Yhdysvaltain dollaria per unssi, kun hopeakaivoksen tavoitehinta on 15–17 dollaria.
 – Ainahan hinta saisi olla korkeampi, mutta myös tällä pärjätään, Suokas sanoo.
 Eihän 10 tai 20 vuotta ole geologisessa ajanlaskussa yhtään mitään.  Arto Suokas
 Mihin Sotkamosta louhittu hopea päätyy? Käytännössä vaikka takaisin Kainuuseen. Hopeaa käytetään muun muassa elektroniikassa, autoissa, aurinkopaneeleissa, lääketieteessä, koruissa ja sijoituskohteena.
 – Hopealla on erinomaisia ominaisuuksia. Se on metalleista paras lämmön- ja sähkönjohde ja sitä käytetään yhä enemmän esimerkiksi aurinkokennoissa, Suokas kertoo.
 Hopea, lyijy ja sinkki ovat kaikki akkumetalleja, joiden kysynnän odotetaan lähivuosina lähtevän kasvuun sähköautojen yleistyessä.
 – Puhumme yleensä koboltista, nikkelistä tai litiumista, mutta yhtä lailla kaikessa sähköistymisessä sekä energian siirtämisessä ja varastoinnissa hopealla on kysyntää ja tarvetta, jatkaa Kaivosteollisuus ry:n toiminnanjohtaja Pekka Suomela.
 Tuleeko rekkaralli, entä miten käy ympäristön?
 Sotkamon kaivokselta hopea viedään kumipyörien päällä konteissa kohti sulattamoja. Malmirikasteita syntyy noin 6 000 tonnia vuodessa.
 Suurin osa hopeasta on lyijy–hopearikasteessa, jota kuljetetaan noin 700 kilometrin päähän Bolidenin Rönnskärin sulatolle Ruotsiin. Toinen tuote on sinkkirikaste, jota viedään maakuljetuksina noin 300 kilometrin päähän Bolidenin  Kokkolan jalostamoon .
 Rekkaralli on maltillisempi kuin esimerkiksi Kevitsan kaivoksella Sodankylässä, mistä lähtee toistakymmentä rekkaa vuorokaudessa. Sotkamossa rekkakuormia lähtee keskimäärin 150 vuodessa, eli kolme viikossa.
 – Täällä Kissaniementiellä on edelleen tukkirekkoja enemmän kuin meidän rekkoja, Sotkamo Silver Oy:n toimitusjohtaja Arto Suokas sanoo.
 Kaivoksella on pyritty minimoimaan ympäristöriskit. Timo Sihvonen / Yle
 Hopeakaivoksella louhitaan malmia sekä maan alla että avolouhoksessa. Käsiteltävät kivimäärät ovat Suokkaan mukaan pieniä. Kaivoksella louhitaan malmia tänä vuonna noin puoli miljoonaa tonnia. Uudessa ympäristöluvassa määrä kasvaisi yli miljoonaan tonniin.
 Ennen metallien talteenottoa malmi murskataan kolmesti, jonka jälkeen nyrkinkokoiset kivet jauhatetaan kahdesti. Vaahdotusprosessiin mennessään malmilietteessä olevat kivirakeet ovat hyvin hienoja, kooltaan noin 0,05 millimetriä. Vaahdotusprosessi ei ole uusi keksintö, se on ollut käytössä jo lähes sata vuotta.
 – Käytämme kemikaaleja, jotka aktivoivat kivirakeen pinnassa olevan metallin kiinnittymään malmilietteeseen puhallettuihin pieniin ilmakupliin. Metallipitoista vaahtoa putsataan edelleen ennen kuin se menee rikastamolle, Suokas selittää.
 Nyt näen vedenpuhdistamon oman konttorini ikkunasta.  Arto Suokas
 Samaa tekniikkaa käytetään valtaosassa Suomen kaivoksista. Esimerkiksi naapurissa olevaan monimetallikaivos Terrafameen verrattuna hopeakaivoksella ei ole bioliuotuskasoja, eikä prosessissa käytetä happoja. Prosessissa käytetään kemikaaleja, mutta vähäisiä määriä.
 – Eniten käytämme kalkkia, jolla nostamme lietteen pH-arvon emäksisen puolelle, yli seitsemään. Malmi ei sisällä kovin paljon rikkiä, ja vaahdotamme loppurikit pois, eli rikastushiekka-altaalle menevä hiekka on hyvin puhdasta, Suokas sanoo.
 Kaivoksella on pyritty minimoimaan ympäristöriskit. Esimerkiksi oma vedenpuhdistamo otetaan käyttöön viikon parin sisällä.
 – Itse asiassa se oli yksi ensimmäisistä päätöksistä, minkä tein, kun tulin tähän hommaan reilut puolitoista vuotta sitten. Nyt näen vedenpuhdistamon oman konttorini ikkunasta, Suokas kertoo.
 Metallit otetaan talteen hopeakaivoksella vaahdotusprosessissa, eli metallipitoinen vaahto nousee säiliön pintaan. Timo Sihvonen / Yle
 Täydessä toiminnassa ollessaan Sotkamon hopeakaivos työllistää 70–80 ihmistä. Suoraan kaivoksen palveluksessa on nelisenkymmentä työntekijää. Esimerkiksi louhinnasta, kiven kuljetuksesta ja malmin esimurskauksesta vastaa urakoitsija, ja myös laboratoriossa on palveluntarjoaja.
 Kaivos on kiinnostanut työhakijoita, mutta kaikki kaivoksen omat työntekijät on jo värvätty.
 – Meillä oli sama ongelma kuin kaikilla Suomen kaivoksilla ja teollisuudessa yleensä, eli sähköautomaatio-osaajista oli pulaa. Heidän värväämisensä oli vaikeinta, Suokas kertoo.
 Mitä olet mieltä Suomen ensimmäisestä hopeakaivoksesta? Mitä haluaisit tietää lisää Suomen kaivoksista? Jätä kommentti jutun keskusteluosioon, joka on auki kello 22.00 saakka.

Tällainen on Suomen ensimmäinen hopeakaivos – kolminkertaistaa koko maan hopeantuotannon


Summary: Dramaten on perunut näytöksiä, joissa Nilssonia pahoinpidellyt entinen poikaystävä on mukana.

Ruotsin kansallisteatterissa Dramatenissa ja sen ympärillä kuohuu jälleen, kun uusi dokumentti paljastaa teatterissa työskentelevän miehen pahoinpidelleen ruotsalaisten rakastamaa laulajaa ja näyttelijää,  Josefin Nilssonia  1990-luvulla.
 Dramaten on ollut kohun keskellä ennenkin: syksyllä 2017 kymmenet naiset  kertoivat  joutuneensa kohdelluksi epäasiallisesti.
 Josefin Nilsson kuoli vuonna 2016 kipulääkkeiden yliannostukseen. Hän olisi täyttänyt 50 vuotta tänä vuonna.
 Nilsson lauloi Ainbusk-nimessä yhtyeessä, jolle myös Abba-yhtyeen  Benny Andersson  ja  Björn Ulvaeus  kirjoittivat kappaleita.
 Josefin Nilsson joutui parisuhdeväkivallan kohteeksi 1990-luvulla. Mies sai 1990-luvun lopulla teoistaan tuomion.
 Tuore Ruotsin televisio SVT:n dokumentti  Josefin Nilsson — Älska mig för den jag är  paljastaa, että pahoinpitelijä työskentelee tällä hetkellä Kungliga Dramatiska Teaternissa eli Dramatenissa.
 Dokumentti aiheuttanut voimakkaita reaktioita
 Dokumenttia on katsottu  SVT Play -palvelussa satoja tuhansia kertoja, ja se on aiheuttanut voimakkaita reaktioita muun muassa sosiaalisessa mediassa. Tuhannet ihmiset ovat ilmoittaneet  boikotoivansa  Dramatenia.
 Myös järkyttyneet näyttelijät ovat avanneet suunsa tapauksen tultua ilmi.
 Esimerkiksi  Moa Gammel  kirjoittaa  Dagens Nyheter  -lehden kotisivuilla menettäneensä halunsa näytellä, koska väärinkäytösten vastaisilla somekampanjoilla ei hänen mukaansa ole ollut mitään vaikutusta.
 – Miespuoliset kollegamme ovat vaienneet täysin muutamaa poikkeusta lukuunottamatta.
 Moa Gammelin arvostelu kohdistuu johtajiin, ohjaajiin ja tuotantoyhtiöihin, jotka “antavat tilaa rikoksentekijöille”.
 Dramatenin johto tuli julkisuuteen
 Myös Dramatenin johtoa on myös ehditty arvostella vaikenemisesta dokumentin esittämisen jälkeen. Taiteellinen johtaja  Eirik Stubø  tuli vihdoin julkisuuteen keskiviikkoaamuna, kun hän antoi haastattelun  Ruotsin Radion P1-kanavan kulttuuriuutisille .
 Stubø perusteli haastattelussa päätöstä perua näytöksiä, joissa Nilssonin entinen poikaystävä on mukana.
 – Kyse on työntekijöiden huomioimisesta. Se tuntui aivan oikealta ratkaisulta. Tilanne pakotti tähän ratkaisuun. On vaikeaa näytellä, kun huomio kiinnittyy muihin asioihin kuin itse näytelmään.
 Täsmennetty juttua klo 14.44: Teatterin työntekijä muutettu muotoon näyttelijä.

Ruotsin kansallisteatterissa kuohuu: Dokumentti paljastaa Dramatenin näyttelijän pahoinpidelleen suosittua artistia Josefin Nilssonia 1990-luvulla


Summary: Royal Academy of Arts haluaa Helene Schjerfbeckin teoksen lainaksi suurnäyttelyään varten.

Maailmalla taidemuseoita kiertänyt  Helene Schjerfbeckin   Tehdastyöläisiä matkalla työhön  -teos lähtee seuraavaksi Isoon-Britanniaan. Tätä ennen Schjerfbeckin "tehtaan tytöt" on ollut esillä muun muassa Saksassa, Ranskassa, Hollannissa, Tanskassa ja Japanissa.
 Schjerfbeckin maalaus kuuluu Riihimäen taidemuseolle, joka sai lainapyynnön Lontoosta jo viime kesänä. Lontoossa  Tehdastyöläisiä matkalla työhön  -teos on osa laajempaa näyttelyä, joka esittelee suomalaistaiteilijan töitä heinäkuusta lokakuuhun 2019. Näyttely on ensimmäinen kattava katsaus Helene Schjerfbeckin tuotannosta Isossa-Britanniassa.
 Lontoossa järjestettävä Schjerfbeck-näyttely nähdään loppuvuodesta myös Helsingissä. Esille saadaan sellaisia teoksia, joita ei ole Suomessa aiemmin nähty.
 Tehtaan tytöt vaihtuvat enkeliin
 Riihimäellä Schjerfbeckin  Tehdastyöläisiä matkalla työhön  -teoksen tilalle nousee taiteilijan  Enkeli -taulu, joka on ajoitettu noin vuoteen 1928.
 Helene Schjerfbeck oli suunnitellut tuohon aikaan  Kristus ristillä  -teosta, jossa olisi Kristuksen käsivarsien alla enkeli kummallakin puolella.
 – Enkelin malliksi päätyi taiteilijan naapurustossa asunut tyttö, josta oli piirretty profiilikuva sekä kasvojen oikealta että vasemmalta puolelta, kertoo Riihimäen taidemuseon amanuenssi  Tanja Pääskynen .
 Enkelin malliksi päätyi taiteilijan naapurustossa asunut tyttö.  Tanja Pääskynen
 Toisesta näistä profiilikuvista taiteilija oli tehnyt öljymaalauksen, jossa oli tummatukkainen tyttö vaaleanpunaisin enkelisiivin. Taulun takaa löytynyt kirje on arvokas osa teoksen tarinaa.
 – Taulun takaa löytyi kirjekuori, jossa oli Helene Schjerfbeckin itse omakätisesti kirjoittama kirje. Siinä hän selittää  Enkeli -taulun ostaneelle  Georg A. Enbomille  taulun vaiheita.
 Enbom oli ottanut yhteyttä suoraan taiteilijaan, koska hän oli alkanut miettiä mistähän taulussa on oikein on kysymys.
 – Ja Helene Schjerfbeck on vastannut kirjeeseen. Tällaisia yhteydenottoja hän sai useinkin taulujensa ostajilta ja hän sitten ystävällisesti vastasi niihin.
 Helene Schjerfbeckin maalaukset kuuluvat Riihimäen taidemuseon  Tatjana ja Pentti Wähäjärven  kokoelmaan.

Schjerfbeckin tehdastyöläisiä esittävä maalaus lähtee Riihimäeltä Lontooseen


Summary: Kittilän kunnanhallitus valitsi kunnan edustajaksi Levi Ski Resort -yhtiön hallitukseen neljä henkilöä, jotka eivät saa toimia kunnan luottamustehtävissä toistaiseksi.

Kittilän kunta on valinnut ehdokkaansa Oy Levi Ski Resort Ltd -yhtiön eli Levin hissiyhtiön hallitukseen. Kunnanhallitus päätti asiasta tiistaina äänestysten jälkeen. Yhtiökokouksessa Kittilän kuntaa edustaa  Aaro Granroth  (vas.). Kokous järjestetään tämän viikon torstaina.
 Granrothin tehtävänä on ehdottaa yhtiökokouksessa Kittilän kunnan edustajiksi hissiyhtiön hallitukseen kunnanhallituksen puheenjohtajaa  Pekka Rajalaa  (kesk.),  Antti Aarrevaaraa  (kok.) ja kunnanvaltuutettu  Marita Toivasta  (vas.) sekä vaalien jälkeen luottamustehtävistä hyllytettyjä valtuutettuja  Merja Korvaa  (kesk.) ja  Tarmo Salosta  (ps./sit.).
 Korva ja Salonen kuuluvat siihen joukkoon luottamushenkilöitä, jotka Valtiovarainministeriö hyllytti kunnan kaikista luottamustehtävistä eräiden luottamushenkilöiden virkarikossyytteiden käsittelyn ajaksi. Toistaiseksi he eivät saa toimia Kittilän kunnan luottamustehtävissä.
 Valtiovarainministeriön hyllyttämiä luottamushenkilöitä ovat myös kunnanhallituksen ehdokkaat hissiyhtiön hallituksen varajäseniksi,  Mika Kuusela  (kesk.) ja  Paula Nevalainen  (vas.).
 Lain mukaan kunta voi valita edustajikseen yhtiöiden hallituksissa myös sellaisia henkilöitä, jotka eivät voi toimia kunnan luottamushenkilöinä. Laki koskee vain kunnallista päätöksentekoa, ja kuntien omistamissa yhtiöissä muodollisen päätöksen tekee yhtiökokous.
 Viime vuonna jäsenet valittiin omavaltaisesti
 Vuonna 2018 Kittilän kunta sai kutsun yhtiökokoukseen, mutta sitä ei koskaan käsitelty kunnanhallituksessa. Yhtiökokouksessa Kittilän edustajana toiminut Marita Toivanen esitti yhtiön hallitukseen Kittilän kunnan edustajiksi itseään sekä neljää muuta henkilöä.
 Kokouksen jälkeen Oikeudenmukainen Kittilä -valtuustoryhmä esitti kunnanhallitukselle vaatimuksen, että hissiyhtiön tulee järjestää ylimääräinen yhtiökokous, jossa valitaan uusi hallitus Kittilän kunnanhallituksen virallisen päätöksen perusteella.
 Hissiyhtiön ylimääräisessä kokouksessa hallitukseen kuitenkin valittiin kunnan edustajiksi samat henkilöt, kuin keitä Toivanen oli ehdottanut varsinaisessa kokouksessa, mukaan lukien Toivanen itse.
 Kuntalaki ja Kittilän hallintosääntö edellyttävät, että kunnanhallitus nimeää kunnan ehdokkaat omistamiensa yhtiöiden hallituksiin ja antaa omistajaohjausta niiden yhtiökokouksiin.
 Lue lisää
 Kittilän kunnanhallitus: Levin rinneyhtiön hallituksen pidettävä ylimääräinen yhtiökokous
 Kittilän vs. kunnanjohtaja vaatii Levin hissiyhtiöön uutta hallitusta

Kittilän kunta valitsi Levin hissiyhtiön hallitukseen hyllytettyjä kuntapäättäjiä


Summary: Epäilty mies on kiistänyt teon.

Oulun käräjäoikeus vangitsi tänään 20-vuotiaan ulkomaalaisen miehen epäiltynä alaikäisen törkeästä raiskauksesta. Uhrina on ollut tapahtuma-aikaan 17-vuotias tyttö.
 Yle ei tavoittanut tapauksen tutkinnanjohtaja  Markus Kiiskistä  kommentoimaan asiaa.
 Poliisin tiedotteen mukaan teon epäillään tapahtuneen yksityisasunnossa Oulussa. Epäilty mies on esitutkinnassa kiistänyt teon.
 Ilta-Sanomien mukaan  epäilty teko on tapahtunut kaksi vuotta sitten huhtikuussa.
 Julkisuudessa on puhuttu seksuaalirikoksista paljon sen jälkeen, kun Oulussa paljastui viime vuoden lopulla poikkeuksellisen laaja seksuaalirikosepäily, jossa osallisena oli kahdeksan ulkomaalaistaustaista miestä ja uhrina oli alaikäinen tyttö.
 Oulun poliisi on tiedottanut tapauksista poikkeuksellisen matalalla kynnyksellä laajan epäilyn tultua ilmi, vaikka yleensä seksuaalirikoksista ei juuri tiedoteta. Ylen aikaisemmin julkaistun jutun perusteella Suomessa on  tutkinnassa noin 1000  alaikäiseen kohdistunutta seksuaalirikostapausta.
 Kerromme kohta lisää.
 Lue myös:
 Toinen Oulun törkeä seksuaalirikosepäily oikeudessa – Tämän tiedämme nyt uhrien ja epäiltyjen määristä ja poliisitutkinnasta
 Mikä erottaa raiskauksen törkeästä seksuaalisesta hyväksikäytöstä? Yle kertoo, mistä Oulun seksuaalirikosnimikkeissä on kyse
 Uhkauksia joukkoraiskaamisesta ja lasten yhteystietojen tiedustelua – kaupunginvaltuutetut kertovat Oulun koventuneesta ilmapiiristä

Oulun käräjäoikeus vangitsi 20-vuotiaan miehen epäiltynä 17-vuotiaan törkeästä raiskauksesta


Summary: Seksuaalirikoksen uhri joutuu usein vastaamaan siihen, miksi hän ei puolustanut itseään tai huutanut apua. Nyt tämä kysymys saa vastauksia Väestöliiton uudistetussa asiantuntija- ja lääkärilausunnossa.

Väestöliitto on päivittänyt yli kymmenen vuotta vanhan lausuntonsa, joka antaa oikeudenkäyntejä varten tietoa alaikäisiin kohdistuvan seksuaalisen väkivallan vaikutuksista.
 Väestöliiton  asiantuntija- ja lääkärilausunto sisältää  muun muassa tutkimustietoa alaikäisten seksuaalikehityksestä ikäryhmittäin sekä nuorelle rikoksen uhrille ominaisesta käytöksestä. Keskiviikkona julkaistu asiantuntijalausunto antaa nyt ensimmäistä kertaa tietoa alaikäisen uhrin erilaisista reagointitavoista, kuten lamaantumisesta tai alistumisesta.
 – Yleensä rikostilanteet ovat yllättäviä tai joissa ihminen kokee olevansa turvassa. Kehon on usein vaikea toimia rationaaliseti. Tulee jähmettyminen, lamaantuminen ja täydellinen alistuminen. Jos tekijä on kovin tuttu henkilö, voi olla vielä vaikeampi reagoida, sanoo Väestöliiton erityisasiantuntija  Kirsi Porras   Radio Suomen Päivä -ohjelman haastattelussa .
 Väestöliitto muistuttaa, että vaikka ulkopuolisen mielestä uhri olisi voinut taistella vastaan tai paeta, uhri saattaakin yllättävässä tilanteessa alistua. Jähmettyminen tai lamaantuminen eivät ole merkkejä suostumuksesta seksiin, vaan ne ovat reagointitapoja.
 – Näitä passiivisia puolustuskeinoja ilmenee esimerkiksi tilanteissa, joissa pako olisi ollut ulkopuolisen mielestä mahdollista, Porras toteaa.
 Miksi et huutanut tai tapellut vastaan?
 Erityisesti alaikäiselle kynnys rikosilmoituksen tekemiseen voi olla korkea. Todennäköistä myös on, että syyllisyyden ja häpeän tunteet estävät uhria ilmoittamasta tapahtuneesta ripeästi poliisille. Seksuaalirikoksen poliisitutkinta saattaa myös tuntua uhrista tungettelevalta.
 – Poliisi joutuu kysymään kysymyksiä, jotka saatetaan kokea ikäviksi tai jollakin tapaa syyllistäviksi. Syy siihen on, että meillä on laissa säädetty velvollisuus selvittää rikos ja ottaa esitutkinnassa huomioon rikosepäilyä tukevat seikat että sitä vastaan puhuvat seikat, kertoo rikoskomisario  Saara Asmundela  Helsingin poliisilaitokselta.
 – Siinä yhteydessä joudumme kysymään, mitä asianomistaja itse on itse tilanteessa tehnyt tai mitä hänellä on ollut päällä ja miten tilanne on edennyt.
 Asmundelan mukaan hankalat kysymykset pitää taustoittaa ja kertoa syy, miksi poliisi niitä kysyy.
 Väestöliitto on laatinut kolme asiantuntija- ja lääkärilausuntoa oikeudenkäyntiä varten. Lausunnot antavat tietoa murrosikäisten nuorten seksuaalikehityksestä, seksuaalisen kaltoinkohtelun, hyväksikäytön ja väkivallan lyhyt- ja pitkäaikaisvaikutuksista sekä keskusteluavun tarpeesta.
 Kuuntele koko haastattelu Yle Areenasta

Alaikäinen seksuaalirikoksen uhrina – Väestöliitto uudisti lausuntonsa oikeudenkäyntejä varten


Summary: Lääkeviraston mukaan EU-ero voi mutkistaa lääkkeiden saatavuutta myös EU:n puolella.

Britannian ero EU:sta ei ollut näköpiirissä 13 vuotta sitten, kun ruotsalainen  Kristina Larsson  pääsi töihin Euroopan lääkevirastoon Lontoossa. Larsson rakensi Britannian pääkaupunkiin elämän, johon kuului puoliso, kaksi tytärtä, talo, ystävät ja "fantastiset" naapurit.
 Sitten tuli juhannus 2016 ja EU-kansanäänestys, jossa 52 prosenttia briteistä äänesti EU-eron puolesta.
 – Se oli meille shokki ja surullista, Larsson sanoo lääkeviraston väliaikaisten toimitilojen aulassa.
 Tilat sijaitsevat Amsterdamin Sluiterdijkin aseman lähellä, mihin virasto on muuttanut pari viikkoa aiemmin Lontoon Canary Wharfilta. Isojen toimistotalojen hallitsema ympäristö on kolkko ja tuulinen.
 Larsson perheineen muutti Alankomaihin alkuvuodesta. Hän ja sadat muut lääkeviraston työntekijät olivat ensimmäiset maahanmuuttajat, jotka brexit heitti Britanniasta takaisin mantereelle.
 Viraston pysyviä toimitiloja rakennetaan muutaman kilometrin päähän Amsterdamin kehätien varrelle. Toimistotalon on määrä valmistua marraskuussa, mihin on vaikea uskoa, sillä rakennuksesta on pystyssä vasta hissikuilut ja osa alempien kerrosten tukirakenteista.
 Vielä rakenteilla olevan uuden lääkeviraston pitäisi valmistua loppusyksystä. Petri Raivio / Yle
 Päätös muutosta on lopullinen
 Kävi brexitissä miten kävi, virasto jää joka tapauksessa Amsterdamiin.
 – Sitä päätöstä ei voida perua, sanoo lääkeviraston belgialainen apulaispääjohtaja  Noël Wathion .
 Hänen työmatkansa pituuteen muutto ei juuri vaikuttanut, sillä reissutyöläinen on tähänkin saakka viettänyt kaikki viikonloppunsa kotona Belgian Hasseltissa.
 Kaikille muutto ei silti käy. Wathionin mukaan lääkevirasto menettää muuton takia noin neljäsosan 900 työntekijästään.
 Kun paikkaa valittiin, virasto varoitti että muutto voi vaarantaa potilasturvallisuutta ja johtaa jopa kuolemiin. Toistaiseksi ongelmat on kuitenkin Wathionin mukaan vältetty.
 Jotta Euroopan lääkehuolto ei muuton ja työntekijöiden hupenemisen takia vaarantuisi, virasto on joutunut viime ajat keskittymään vain ydintehtäväänsä eli lääkkeiden myyntilupien myöntämiseen EU-alueella.
 Virasto toimii verkostoperiaatteella. Lääkkeiden arviointityö tehdään jäsenmaiden omissa laitoksissa, ja päätökset tehdään keskitetysti lääkevirastossa. Arviointityöstä noin viidesosa on tähän saakka tehty Iso-Britanniassa. Tälle työlle on jouduttu etsimään uudet tekijät, sillä töitä ei voida jakaa unionin ulkopuoliseen maahan.
 Isompi vaikutus voi olla sillä, että Britanniassa valmistettujen lääkkeiden myyntiluvat eivät brexitin jälkeen enää ole automaattisesti voimassa EU-alueella. Wathionin mukaan tämä voi johtaa lääkkeiden toimitusvaikeuksiin mantereella.
 EMA:n johtaja Noël Wathion EPA
 – Brexitistä riippumatta lääkkeiden saatavuus on iso kysymys EU:ssa. Brexit kasvattaa riskiä, mutta pyrimme vähentämään sitä niin paljon kuin mahdollista, Wathion sanoo
 Hän ei halua nimetä lääkkeitä joista voi apteekeissa tulla pulaa. Uhanalaisten lääkkeiden määrää on jo onnistuttu vähentämään noin 700 nimikkeestä alle 30:een.
 EU:n mahdolliset lääkeongelmat ovat kuitenkin pientä verrattuna siihen, mihin Britannia joutuu varautumaan eron yhteydessä, sillä kaksi kolmasosaa maassa käytetyistä lääkkeistä on tuontitavaraa muualta EU:sta. Britannian hallitus on vuokrannut laivoja, joita on tarkoitus käyttää lääkekuljetusten varmistamiseen mantereelta saarivaltioon.
 Britannia joutuu myös kehittämään uuden ratkaisun myyntilupien myöntämiseen sellaisille lääkkeille, joiden valvonta on tähän asti kuulunut EMA:lle. EU:n ulkopuolisena maana se ei voi enää jatkaa viraston jäsenenä.
 – Sen voi tehdä monella eri tavalla. Luotan siihen, että he valitsevat oikean tavan, Wathion sanoo diplomaattisesti.
 EU-eron jälkeen Britannian lääkehuolto on yksinomaan Britannian oma asia. Euroopan lääkevirasto keskittyy EU:n jäljellejäävien 27 jäsenmaan asioihin.
 EMA:n vanha pääkonttori Lontoossa. Andy Rain / EPA
 Lapsien viihtyminen tärkeää
 Harvinaislääkkeistä vastaavaa osastoa johtava Kristina Larsson asuu perheineen Hilversumissa, puolen tunnin junamatkan päässä viraston väliaikaisista toimitiloista.
 Alkushokin jälkeen perheen elämä on asettunut uusiin uomiinsa. Lapset aloittivat kansainvälisessä koulussa tammikuun alussa.
 – Se on vanhempien kannalta yksi isoista asioista. Jos lapset viihtyvät, itsekin viihtyy, Larsson sanoo.
 Larssonin perheen muuttokohde selvisi arvalla marraskuussa 2017. Viraston uudeksi sijoituspaikaksi halusi päästä yli 20 eurooppalaista kaupunkia. Lääkevirastolle piti löytää uusi koti, koska EU-virasto ei voi sijaita EU:n ulkopuolella.
 Helsinki jäi  surullisenkuuluisassa äänestyksessä viimeisten joukkoon . Amsterdam jakoi ykkössijan Milanon kanssa, ja viraston työntekijöiden kohtalon ratkaiseva päätös tehtiin nostamalla arpalippu kulhosta.
 Oma lukunsa on viraston tyhjilleen jäänyt rakennus Lontoon Canary Wharfilla.
 EU oli ennen brexit-äänestystä solminut isosta toimistotalosta vuokrasopimuksen vuoteen 2039 saakka. Lontoolainen oikeusistuin määräsi viime kuussa, että virasto ei voi brexitin nojalla irtautua yhteensä puolen miljardin punnan vuokrasopimuksesta.
 Vuokranmaksu jatkuu, vaikka Britannia eroaa ja työntekijät ovat lähteneet Amsterdamiin. Väliaikaisen pääkonttorin lounasruokalassa ei ole aistittavissa katkeruutta.
 Ranskalainen Franck Diafouka pitää lääkeviraston mukana muuttamista valintana. Petri Raivio / Yle
 – En sanoisi, että olemme uhreja. Brexitistä päätettiin, muutto tapahtui. Olisimme voineet myös yrittää olla muuttamatta tänne. Olemme tehneet valinnan, sanoo ranskalainen  Franck Diafouka , joka työskentelee viraston sisäisessä tarkastuksessa.
 Kristina Larsson kaipaa Lontoosta ystäviä, naapureita ja monikulttuurisen suurkaupungin säpinää. Mutta hänkään ei koe olevansa Britannian EU-eron uhri.
 – Minusta tämä tuntuu uudelta seikkailulta, että saan muuttaa tänne ja ollakin Alankomaissa, Larsson sanoo.
 Lue myös:
 Brittikalastajat ottaisivat vaikka sopimuksettoman EU-eron, mutta pelkäävät koko brexitin peruuntuvan: "En usko enää, että se tapahtuu"
 Brittiparlamentti äänestää brexit-vaihtoehdoista keskiviikkona

Solmussa oleva Britannian EU-ero heitti lääkeviraston ulos Lontoosta – "En ole brexitin uhri", ruotsalaistyöntekijä sanoo