Summary: NinjasPlay-peli laskutti mobiilimaksun avulla suoraan puhelinlaskulta. Harva kuluttaja tietää, että mobiilimaksuun ei tarvita erillisiä sovelluksia tai kirjautumisia, vaan esimerkiksi nettiä tai Youtubea käyttäessään on mobiilimaksuvalmiudessa.

Yle uutisoi tällä viikolla NinjasPlay-pelistä, joka alkoi vahinkoklikkauksella laskuttaa jatkuvalla viikkoveloituksella ihmisten puhelinlaskulta. Tuolloin vielä puhelinoperaattori Telia katsoi, että vastuu ostoksista on asiakkailla. Pelistä laskuttava Wireless Works vakuutti toimivansa lain ja sääntöjen mukaisesti.
 Lue lisää:  Lapsen vahinkoklikkaus Youtubessa on johtanut yllätyslaskuihin – ilmiö työllistää sekä operaattoreita että kuluttajaviranomaisia
 Ylelle kerrottujen kuluttajien kokemusten mukaan NinjasPlay ei ole toiminut sääntöjen mukaisesti. Vahvistusviestiä tilauksesta ei ole tullut, ja jatkuvasta tilauksesta kertova viesti on näyttänyt tökeröltä mainosviestiltä.
 Nyt Telia on ryhtynyt toimiin asiassa. Selvitysten jälkeen yhtiölle on selvinnyt, ettei toiminta ole ollut sääntöjen mukaista.
 Mobiilimaksuliiketoiminnan johtaja Tuire Mäkelä kertoo, että huonon asiakaskokemuksen vuoksi palvelu on päätetty sulkea vielä tämän päivän aikana ja sopimus irtisanotaan.
 Lisäksi asiakaspalvelun ohjeistuksia on muutettu. Telia lupaa hyvittää kaikki pienten lasten tekemät tilaukset, mikäli kyseessä ei ole toistuva väärinkäyttö.
 – Me olemme nyt uudistaneet asiakaspalvelun ohjeistuksen tähän tapaukseen liittyen. Kannamme operaattorina oman osuutemme vastuusta niin keskusteluissa palveluntuottajien suuntaan, kuin meidän asiakkaiden suuntaan myöskin, Mäkelä lupaa.
 NinjasPlay-palvelu veloittaa 6,19 euroa viikossa. http://ninjasplay.com
 Mikä ihmeen mobiilimaksu?
 Ylen jutussa käydystä keskustelusta ilmenee, että moni ajattelee että maksun syntymiseen vaaditaan tunnistautuminen tai pankkitietojen syöttäminen. Näin ei kuitenkaan ole.
 NinjasPlay ja vastaavat palvelut toimivat mobiilimaksulla. Käytännössä riittää, että kännykässä on sim-kortti - se välittää tiedot puhelinnumerosta ja operaattorista palveluntarjoajalle. Mobiilimaksun syntyminen edellyttää kahta klikkausta - palvelu tilataan ensimmäisellä ja vahvistetaan toisella.
 Käytännössä mobiilimaksu on nopea ja kätevä maksutapa esimerkiksi HSL:n lippuja tai monia muita palveluja tilattaessa. Harva kuluttaja kuitenkaan tietää, että mobiilimaksuun ei tarvita erillisiä sovelluksia tai kirjautumisia, vaan esimerkiksi nettiä tai Youtubea käyttäessään hän on mobiilimaksuvalmiudessa.
 Kaikki suomalaiset operaattorit käyttävät mobiilimaksuja samoilla pelisäännöillä ja maksutapa on ollut markkinoilla jo pitkään. Toiminta on itsesäänneltyä ja sitä valvoo  maksullisten puhelinpalveluiden eettinen lautakunta .
 Mikä hyvänsä palvelu ei voi puhelimelta laskuttaa, vaan operaattoreilla pitää olla sopimus palveluntarjoajan kanssa. Suurten toimijoiden kuten HSL:n, Googlen ja Applen kanssa on suorat sopimukset.
 Pienempien toimijoiden kohdalla operaattoreilla on sopimus välikäden eli aggregaattorin kanssa, joka puolestaan tekee sopimukset palveluntarjoajien kanssa. Aggregaattorin pitäisi valvoa että ne toimivat sääntöjen mukaisesti. Näin on esimerkiksi monien pelien kohdalla.
 Teleoperaattorit kertovat mobiilimaksusta yhteisellä infosivulla. Sen mukaan mobiilimaksu yleistyy koko ajan. Näyttökuva mobiilimaksuinfo.fi-sivustolta
 Mobiilimaksusta tulisi informoida selkeästi
 Operaattoreille tulee reklamaatioita mobiilimaksuista. Esimerkiksi DNA sulki tämän vuoden tammikuussa Braintrainer-pelipalvelun siitä tulleiden valitusten vuoksi.
 Ongelmia on muun muassa siinä, kuinka selkeästi palvelu kertoo, että kyseessä on mobiilimaksu tai jopa jatkuva tilaus. Operaattoreiden säännöt selkeästä asioinnista ja kahdesta klikkauksesta ovat tiukat, ja palvelut tarkistetaan ennen kuin mobiilimaksun saa käyttöön.
 Tästä huolimatta kaikki palvelut eivät noudata sääntöjä, kuten kuluttajien valituksista ilmenee.
 – Palvelu, missä vahingossa ostat eikä se ole kertaveloitteinen vaan jatkuvaveloitteinen, tällaista ei pitäisi päästä syntymään. Tämä on erittäin valitettava juttu, Tuire Mäkelä pahoittelee.
 – Suhtaudutaan vakavasti jos alkaa tulla ilmoituksia, tutkitaan ja tarvittaessa suljetaan, jos palvelu ei ole asianmukaista, kertoo puolestaan DNA:n liiketoimintajohtaja  Cedric Kamtsan .
 Edelleen Telialta todetaan, että operaattori on läpilaskuttajan roolissa, ja jos jonkin palvelun kanssa on ongelmia, ne toivottaisiin hoidettavan suoraan palveluntajoajan kanssa. Myös DNA:n asiakaspalvelusta on aiemmin ohjattu ottamaan yhteyttä suoraan palveluntarjoajaan.
 Nyt valitukset luvataan kuitenkin hoitaa asiakkaan puolesta palveluntarjoajan suuntaan, jos asiakas niin haluaa.
 Esto mahdollinen
 Hyvitysten suhteen Telia ja DNA varaavat itselleen tapauskohtaisen harkinnan. Jos väärinkäytökset ovat toistuvia tai jos esimerkiksi asiakasta on neuvottu estoista useaan kertaan, hyvitystä ei heru.
 Muutoin etenkin pienten lasten vahinkoklikkaukset luvataan hyvittää.
 Erityisesti lasten liittymiin operaattorit suosittelevat estojen käyttöönottoa. Kannattaa varmistaa, että esto koskee myös mobiilimaksua. Yleensä siihen vaikuttavat samat estot kuin tekstiviesteihin.
 Lisätietoa mobiilimaksusta löytyy operaattoreiden yhteiseltä  infosivulta .
 Aiheesta voi keskustella 16.8. klo 22 saakka.

Mobiilimaksuilla laskutettu härskisti kuluttajia – Telia sulkee valituksia saaneen palvelun tänään, operaattorit tarkistavat linjauksiaan


Summary: Mmiisas tavoittaa videoillaan yli 100 000 suomalaista.

Suomen vaikuttavin some-vaikuttaja on 24-vuotias tubettaja Mmiisas eli  Miisa Rotola-Pukkila . Asia selviää sosiaalisen median seurantaan ja analytiikkaan keskittyneen Meltwaterin julkaisemasta selvityksestä.
 Mmiisas tavoittaa Youtube-videoillaan keskimäärin yli 100 000 suomalaista. Instagramissa hänellä on lähes 430 000 seuraajaa. Rotola-Pukkilan kanavat tavoittavat enimmäkseen alle 25-vuotiaita naisia, joita kiinnostavat esimerkiksi musiikki, matkustaminen, opiskelu ja valokuvaus, Meltwaterin tiedotteessa kerrotaan.
 Toiseksi tärkein vaikuttaja on tubettaja Lakko eli  Eric Savolainen , jonka Youtube-kanavalla on noin 550 000 seuraajaa.
 Kolmanneksi vaikuttavimmaksi nousi tubettaja  Roni Bäck.  Hänen kanavallaan on lähes puoli miljoonaa seuraajaa.
 Selvityksessä on vertailtu 40 000 suomalaisen sosiaalisen median vaikuttajan ja mikrovaikuttajan dataa. Selvityksessä huomioitiin vaikuttavuus eri sosiaalisen median alustoilla ja tarkasteltiin esimerkiksi, kuinka sitouttavaa vaikuttajan sisältö on ja kuinka hänen seuraajamääränsä kehittyvät.
 Selvityksen ulkopuolelle jätettiin muusikot, meemitilit ja televisiosta tutut julkkikset.
 Lue lisää:
 "Käytin kerran vahingossa eläintestattua kosmetiikkaa ja seuraajat huomasivat heti" – tubettaja Mmiisas miettii tarkkaan, mitä tubessa julkaisee
 "Tubettajista tykätään, koska meidät tunnetaan" – Tubettaja Mmiisas perää persoonia myös perinteiseen mediaan, katso Päivän Pointti -keskustelu videolta
 Suosittu tubettaja Mmiisas ottaa kantaa ympäristöasioihin ja saa kritiikkiä omista valinnoistaan: "Ekokyttäys on somevaikuttajien riesa"

Suomen merkittävimmät somevaikuttajat laitettiin järjestykseen: ykkösenä on 24-vuotias tubettaja Mmiisas


Summary: SDP:n eduskuntaryhmän kesäkokous jatkuu tänään Helsingissä. Eduskuntaryhmä kuulee al-Taeeta.

SDP:n eduskuntaryhmä istuu parhaillaan Eduskuntatalon auditoriossa pitämässä  kesäkokoustaan .
 Kokousta pidettään suljettujen ovien takana. Toimittajat ja kuvaajat odottavat oven takana.
 Yksi päivän kiinnostavimpia asioita on se, miten SDP suhtautuu kohujen keskelle joutuneen  Hussein al-Taeen  vanhoihin sosiaalisessa mediassa julkaistuihin kirjoituksiin.
 Al-Taee on katunut ja pyytänyt anteeksi vihamielisinä pidettyjä kirjoituksia.
 Helsingin poliisi kertoi  tiistaina tutkivansa kirjoituksia.
 Ryhmän piti käsitellä kirjoituksia syyskuussa, mutta koska al-Taee on palannut nyt sairauslomalta töihin, kirjoituksia käsitellään tänään.
 Al-Taee sanoi eilen Ylelle, että hän aikoo vastata kaikkiin kysymyksiin, joita hänelle tänään esitetään.
 Hän toivoi, että puolueessa voidaan käydä tänään perjantaina avoin ja rehellinen keskustelu, jonka jälkeen al-Taee voi aloittaa työt eduskunnassa "puhtaalta pyödältä".
 Kun al-Taee saapui eilen SDP:n kesäkokoukseen, hän sai useita halauksia puoluetovereiltaan.
 Katso tästä jutusta  video, joissa al-Taee kertoo sairauslomastaan Ylen haastattelussa.
 Lue lisää:
 Hussein al-Taee saapui SDP:n kesäkokoukseen ja sai halauksia, "Tällaista ihmistä ei nujerreta" – Katso, mitä hän kertoo sairauslomastaan
 Hallitus yrittää löytää 144 000 työkykyistä, "Emme edes tiedä, missä he ovat" – Rinne puolusti työllisyystavoitetta SDP:n kesäkokouksessa

Yle seuraa: SDP:n kansanedustaja Hussein al-Taee antaa aamupäivällä selvityksen somekirjoituksistaan, puolue päättää jatkotoimista


Summary: Suunnitelman tuotantotalomallista teki Matti Apunen.

Hämeenlinnan teatterin syksyn ensimmäinen ensi-ilta on kolmen viikon kuluttua. Silloin teatterin päänäyttämöllä naiset lankeavat hurmaavan Gabrielin lumoihin Mika Waltarin klassikkonäytelmässä.
 Teatterin työntekijä haluaa keskittyä tiukasti taiteeseen, vaikka Hämeenlinnan teatterin tulevaisuus mietityttääkin.
 – Kaikesta epätietoisuudesta huolimatta tekemisen ilo ja into ei ole kadonnut yhtään mihinkään, sanoo Hämeenlinnan teatterin näyttelijä  Liisa Peltonen .
 "Mielestäni teatterin tehtävä on heilauttaa ihmisten urautunutta ajattelua, ja sitä me täällä haluamme tehdä" sanoo näyttelijä Liisa Peltonen. Mika Halme / Yle
 Keväällä Hämeenlinnan teatterin hallitus palkkasi elinkeinoelämän valtuuskunnan entisen toimitusjohtaja  Matti Apusen  tekemään  rakenneselvityksen  teatterin tilasta ja tulevaisuudesta.
 Apusen selvityksen perusteella teatterin hallitus päätti lähteä suunnittelemaan jatkoa siltä pohjalta, että teatterista tehdään tuotantotalo. Parhaillaan taloon haetaan muutosjohtajaa.
 Näyttelijä Liisa Peltosen mielestä puheet tuotantotalosta kuulostavat hahmottomilta.
 – Toivotaan jotain omaa yhdistelmää. Meille teatterilaisille on vielä epäselvää, kuinka paljon on omaa tuotantoa ja kuinka paljon ulkopuolista, sanoo Peltonen.
 Selvitysmies Apunen itse on vahvasti tuotantotalomallin kannalla.
 – Se on monipuolisin ja antaa eniten vaihtoehtoja. Siitähän tässä viime kädessä on kysymys, mitä pystymme antamaan teatterin katsojalle ja miten häntä pystytään palvelemaan, perustelee Apunen.
 Teatteri ei katoa kaupungista
 Hämeenlinnan teatterin hallituksen puheenjohtaja  Irja Appelroth  sanoo, että tavoitteena on saada kaupunkiin nykyistä enemmän teatteriesityksiä.
 – Aika paljon Hämeenlinnastakin tehdään teatterimatkoja lähikaupunkeihin. Miksi ei voisi ajatella toisinpäin, että meille tulee tänne esityksiä ja ihmiset voivat täällä nähdä niitä, pohtii Appelroth.
 Ollaanko Hämeenlinnan teatteria lakkauttamassa?
 – Ei missään tapuksessa. Lähtökohtamme on se, että Hämeenlinnassa säilyy itsenäinen teatteri, sanoo Appelroth.
 Hämeenlinnan Teatteria kuusi vuotta johtanut  Kirsi-Kaisa Sinisalo  on ilmoittanut jättävänsä teatterin vuoden vaihteessa. Sinisalo ei kommentoi teatterin rakenneselvitystä eikä jatkosuunnitelmia.
 – Meidän ajatuksemme on, että tänne saaadaan enemmän esityksiä, enemmän mahdollisuuksia nähdä teatteria, sanoo Hämeenlinnan teatterin hallituksen puheenjohtaja Irja Appelroth Mika Halme / Yle
 Hämeenlinnan oma malli
 Teatterin hallituksen puheenjohtaja Irja Appelrothinmukaan Hämeenlinnan teatteri ei ole ottamassa mallia suoraan mistään toisesta taidelaitoksesta.
 – Olemme rakentamassa tuotantotaloa, joka käsittää omaa tuotantoa, ostettuja produktioita, näyttelijä- ja esitysvaihtoa sekä yhteistyötä muiden Hämeenlinnan kulttuuritoimijoiden kanssa.
 Appelrothin mukaan on mahdollista, että väki Hämeenlinnan teatterissa vähenee.
 – Tässä vaiheessa on nyt vasta tehty päätös, että haemme muutosjohtajaa, joka samalla toimii sitten teatterin toimitusjohtajana. Kun hänet on saatu valittua, mietimme miten etenemme. Annamme hänelle aika vapaat kädet toimia.
 Näyttelijä Liisa Peltonen ei ole vakuuttunut, että muutosjohtajan palkkaaminen on oikea ratkaisu.
 – On tavallaan erikoista, että me odotamme talousihmistä kertomaan, miten taidetta kannattaa tehdä. Voihan tällainen monitoimi-ihminen jossain piileskellä, ja minun on pakko uskoa, että sellainen ihminen tänne saadaan.
 Muutosjohtajan paikkaa on hakenut kaikkiaan yksitoista henkilöä, joista teatterin hallitus haastattelee neljä. Hakijoiden nimiä ei ole kerrottu julkisuuteen.
 Tuleva rahoitusjärjestelmä on mysteeri
 Suomalaisten ammattiteattereiden edunvalvonta- ja työnantajajärjestö  Suomen Teatterit ry :n toimitusjohtaja  Tommi Saarikivi  sanoo, ettei järjestöllä ole toistaiseksi kantaa parhaaseen ratkaisuun Hämeenlinnan teatterin tilanteessa.
 Saarikivi ei tunnista laajempaa trendiä, joka olisi muuttamassa kaupunginteattereita tuotantotaloiksi. Toisaalta Saarikiven mukaan teatterin tekemisessä ei ole olemassa vain yhtä toimintatapaa.
 – Ei tuotannon eikä taiteen kannalta.
 Saarikivi muistuttaa, että teattereiden valtionrahoitusjärjelmä on muuttumassa. Asia on kirjattu myös uuteen hallitusohjelmaan. Valtionosuusuudistus on ollut tekeillä jo useita vuosia, ja rahoitusuudistuksessa valittava rahoitusmalli on vielä auki.
 "Pysyvyydessä ja taiteen paikallisuudessa ei ole mitään negatiivista"
 Hämeenlinnan teatterin toimintamallin muuttuminen on herättänyt kaupungissa keskustelua tähän mennessä vain vähän.
 Näyttelijä Liisa Peltonen kertookin ilahtuneensa keskusteluista, joita sai käydä teatterin yleisön kanssa Hämeenlinnan Elomessuilla.
 – Kaupunkilaiset toivat todellä lämpimästi esille halun pitää teatteri täällä, kertoo Peltonen kohtaamisistaan.
 Peltonen toivoo ratkaisua teatterin tulevaisuuteen nopeasti, sillä panoksena on muun muassa hänen työpaikkansa.
 – Maailma muuttuu ja teatterikin muuttuu, mutta mielestäni pysyvyydessä ja taiteen paikallisuudessa ei ole mitään negatiivista. Uskon täysin, että se on olemassaoleva voimavara, joka luo hämeenlinnahenkeä. Se mikä tulee muualta ei aina ole hyvää, pohtii näyttelijä Liisa Peltonen.

Hämeenlinnan teatterista tehdään tuotantotalo, jota ei muualla Suomessa ole – työntekijät ovat epävarmoja tulevaisuudestaan


Ruotsin merivoimat arvioi Itämeren turvallisuuspoliittisen tilanteen heikentyneen aiempiin vuosiin verrattuna. Se heikkenee mahdollisesti edelleen.
 Yle seurasi Ruotsin merivoimien ampumaharjoituksia Karlskronan edustalla. Harjoitusta johtanut laivueen komentaja  Per Edling  ei oleta ajoittain jännittyneen tilanteen lientyvän lähiaikoina.
 – Sotilaiden lähtökohta on, että sotilaallinen ja turvallisuuspoliittinen tilanne Itämerellä heikkenee, täräyttää Edling Ylen haastattelussa HMS Nyköpingin kannella.
 Toimittaja hätkähtää laivueen komentajan suorasukaista vastausta ja kysyy tarkennusta, jolloin vastaus lientyy.
 – Tulevaisuudesta emme toki tiedä, mutta varustaudumme puolustamaan itseämme. Todennäköisesti kehitys Itämerellä jatkuu niin kuin tänä päivänä. Päivittäistä uhkaa ei ole, arvioi Edling loppujen lopuksi.
 Yle pääsi ainoana suomalaisena tiedotusvälineenä seuraamaan Ruotsin merivoimien ampumaharjoituksia. Katso  video tästä !
 Itämeri on yhä enemmän sekä Venäjän että sotilasliitto Naton kiinnostuksen kohde. Sen jälkeen kun Venäjä valtasi Krimin niemimaan, on turvallisuuspoliittinen tilanne ollut ajoittain jännittynyt Itämerelläkin.
 Naton aktiivisuus perustuu siihen, että sotilasliitto turvaa Baltian maita, Viroa, Latviaa ja Liettuaa Itämerellä.
 Vain etunimellä Jessicaksi esittäytynyt kersantti toimii HMS Nyköpingin ilmatorjunnan ampujana. "Keskityn tehtäväni suorittamiseen. Työssäni taistelen uhkia vastaan." Mike Toivonen / Yle
 Venäjä seuraa lähietäisyydeltä muiden harjoituksia Itämerellä
 Kun Ruotsi osallistui kumppanimaidensa kanssa kesäkuussa Nato-johtoiseen BALTOPS-harjoitukseen Itämerellä, venäläisalukset ja lentokoneet seurasivat lähietäisyydeltä. Myös Suomi oli mukana harjoituksissa.
 Edlingin mukaan Venäjä on Itämerellä yhä aktiivisempi ja suurvallalla on yhä parempi kalusto.
 Entä millaisen uhkan Venäjä ruotsalaissotilaan mielestä Itämerellä muodostaa?
 – Tällä hetkellä Itämerellä eletään äärimmäisen herrasmiesmäisesti. Mutta Venäjä voi käyttää aseellista voimaansa toisinkin. Hekin, kuten myös Ruotsi, vastaa Edling
 Ruotsalaishavaintojen perusteella Venäjän ilmavoimat esiintyy itämerellä aggressiivisemmin kuin laivasto.
 Myös Suomessa venäläisten sotilaslentokoneiden ilmatilaloukkaukset ovat tyypillisempiä kuin laivojen aluevesiloukkaukset.
 Kommodori Per Edling on Ruotsin Merivoimien kolmannen pintatorjuntalaivueen komentaja. Mike Toivonen / Yle
 Suomi ja Ruotsi siirtymässä harjoituksista toimintaan
 Ruotsin ja Suomen Puolustusvoimat valmistelevat parhaillaan ehdotusta poliitikoille, miten maiden sotilasyhteistyötä syvennettäisiin tulevaisuudessa.
 Suomen Puolustusvoimien uusi komentaja  Timo Kivinen  arvioi elokuun alussa , että yhteistyö Ruotsin kanssa on  edennyt nopeammin kuin odotettiin .
 Ruotsalaiskäsityksen mukaan merellä Suomi ja Ruotsi ovat siirtymässä yhteisistä harjoituksista yhteiseen toiminnan suunnitteluun ja yhteisiin operaatioihin.
 Keskustelut Suomen ja Ruotsin puolustusliitosta tai Ruotsin liittymisestä sotilasliitto Natoon Ruotsin merivoimien laivueen komentaja Per Edling jättää poliitikoille.
 Ruotsin Merivoimien ampumaharjoitus käytiin Karlskronan edustalla elokuun toisella viikolla. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Neuvostosukellusvene karilla vuonna 1981: Suhteet jäätyivät
 Edling on Ruotsin merivoimien kolmannen pintatorjuntalaivueen komentaja. Laivueen tukikohta on Öölannin eteläpuolella Karlskronassa.
 Samoilla vesillä, kymmenisen kilometriä laivastotukikohdasta, ajoi silloisen  Neuvostoliiton sukellusvene karille  vuonna 1981. Karilleajo Ruotsin aluevesillä jäädytti Ruotsin ja Neuvostoliiton suhteet pitkäksi aikaa.
 Kesän aikana havaintoja vieraan vallan sukellusveneistä ei kuulemma ole ollut.
 Ruotsalaislaivueen Visby-luokan korvetit, sotalaivat, on varustettu samankaltaisella taistelujärjestelmällä ja vastaavilla torpedoilla kuin on jo alustavasti sovittu Suomelle rakennettaviin neljään uuteen sotalaivaan. Suomalaislaivat valmistunevat Rauman telakalta vuosina 2021 – 2025.
 Ruotsalaisen laivueen komentajan mielestä samankaltainen varustelu Suomen laivojen kanssa merkitsee, että maiden merisotilaat ymmärtävät toistensa taistelutaidot hyvin ja yhteistyö on helppoa.
 Ruotsi pohtii sotilaallisen avun antamiseen ripeämpää tapaa
 Suomi on jo muuttanut omaa lakiaan niin, että maa pystyy tarvittaessa antamaan ja vastaanottamaan sotilaallista apua. Avun antamisesta ja vastaanottamisesta päätetään tapaus kerrallaan.
 Lakia tarvitaan, jos Suomi antaisi Euroopan unionin turvatakuiden mukaisesti sotilaallista apua jollekin maalle tai osallistuisi vaikkapa sukellusvene-etsintöihin Ruotsin pyynnöstä Ruotsin aluevesillä.
 Ruotsissa ei vielä vastaavaa lakia ole.
 Tosin yksittäistapauksissa Ruotsi pystyisi tekemään vastaavan ratkaisun sikäläisen eduskunnan, valtiopäivien päätöksellä. Päätösprosessi olisi kuitenkin raskas ja kestäisi pitkään.
 Ennen Ruotsin hallituksen vaihdosta valmistelussa oli lakiesitys Suomen ja Ruotsin keskinäisestä sotilaallisesta avusta, jossa päätösprosessi olisi yksinkertaisempi ja nopeampi. Lakiesityksen aikataulu on nyt avoinna.
 Samalla Ruotsissa käydään keskustelua, pitäisikö nopeampi sotilaallisen avun antaminen ja saaminen laajentaa koskemaan muitakin maita kuin Suomea.
 Ruotsalaispoliitikoilla on myös mietintämyssyssä varautuminen Suomen auttamiseen kriisitilanteessa  noin viiden tuhannen sotilaan joukolla . Kyse on sikäläisen parlamentaarisen komitean ehdotuksesta, joka on nyt lausuntokierroksella.
 Katso lisää:
 Ruotsin merivoimien ampumaharjoitus Itämerellä (video)
 Analyysi: Ruotsi yrittää vahvistaa asevoimiaan ja rauhoittelee Suomessa ja Norjassa syntynyttä huolta puolustuksen rahariidasta
 Ruotsi varautuu sotimaan usealla rintamalla – lupaa Suomen avuksi tarvittaessa tuhansia sotilaita
 Ruotsin Karlskronassa on maan salaisin telakka – uuden polven sukellusveneet valmistuvat lähivuosina

Ruotsin merivoimat ei usko Itämeren jännitteiden vähenevän – Yle merisotaharjoituksessa Ruotsissa


Summary: Valtiovarainministeriö on julkaissut esityksensä ensi vuoden budjetiksi.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Hallitus aikoo korottaa poliittisille puolueille maksettavaa puoluetukea.
 Valtioneuvoston kanslia myöntää tänä vuonna puolueiden tukemiseen reilu 29 miljoonaa euroa. Ensi vuodeksi summaa esitetään korotettavaksi yli 35 miljoonaan euroon. Korotus on kokonaisuudessaan kuusi miljoonaa euroa.
 Puoluetuen tasoa laskettiin  Juha Sipilän  (kesk.) hallituksen alkuaikoina. Vuonna 2014 puoluetukea maksettiin 34 miljoonaa euroa ja vuonna 2015 32 miljoonaa euroa.
 Tiedot käyvät ilmi valtiovarainministeriön tänään julkaisemasta budjettiesityksestä. Esitys on tarkasteltavissa  valtiovarainministeriön palvelussa, osoitteessa budjetti.vm.fi .
 Valtiovarainministeri  Mika Lintilä  (kesk.) kertoi ehdotuksensa päälinjoista jo keskiviikkona.
 Lue myös:   Budjettiehdotuksen loppusumma 57 miljardia euroa – Valtiovarainministeri Lintilä: "Nyt pitäisi painaa investoinneissa turbonappia!"
 Lue myös:   Päiväkotiryhmät pienenevät, polttoaineet kallistuvat, eläkkeet nousevat – Nämä kuusi asiaa ensi vuoden budjettiehdotuksesta kannattaa tietää
 Valtionvarainministeriö toimittaa budjettiesityksensä ministeriöille, joiden kanssa se käy erilliset neuvottelut vielä 28.–29. elokuuta. Lopullinen budjetti valmistuu hallituksen budjettiriihessä syyskuun puolivälin tienoilla.
 Kerromme kohta lisää budjettiesityksen yksityiskohdista.

Koko budjettiesitys on nyt julki – puoluetuki nousee merkittävästi


Summary: Edessä on monin paikoin kesäisen lämmin viikonloppu.

Sääkartoilla näkyy viikonlopun aikana niin aurinkoa kuin sateitakin.
 – Sää lämpenee viikonloppuna, mutta sadekuuroista ei päästä kokonaan eroon, kertoo Ylen meteorologi  Joonas Koskela .
 Suomen itäpuolella on vahvistumassa korkeapaine ja länsipuolella voimakas matalapaine ja niiden myötä meille virtaa Koskelan mukaan huomattavasti viime päiviä lämpimämpää ilmaa.
 – Lauantaina sadekuuroja tulee lähinnä Länsi-Suomesta Pohjois-Lappiin ulottuvalla alueella. Idässä on selvästi aurinkoisempaa ja lämpötila kohoaa reilusti 20 asteen yläpuolelle.
 Sunnuntaina säässä ei Koskelan mukaan tapahdu suuria muutoksia. Lännessä ja pohjoisessa saadaan edelleen sadekuuroja ja paikoin voi jyrähdelläkin.
 – Etelänpuoleinen tuuli on läpi viikonlopun puuskaista, mutta samalla se tuo meille lämmintä ilmaa, Koskela sanoo.
 Sunnuntaina iltapäivällä pohjoisessakin päästään lähelle 20 astetta. Maan etelä- ja itäosissa auringossa lämpötilat kohoavat lähelle hellelukemia, 23-24 asteeseen, Koskela kertoo.
 Yölämpötilat ovat viikonloppuna 10 ja 15 asteen välillä.
 Viikonlopun jälkeen sää jatkuu epävakaisempana, mutta lämpötilat kohoavat paikoin yhä lähelle 20 astetta.

Viikonlopuksi luvassa sadetta ja auringon paistetta – sää lämpenee lähelle hellelukemia etelässä ja idässä


Summary: Jämsä on tehnyt suomalaisesta koulusta matkailutuotteen. Ensimmäinen matkailijaryhmä tuli Kiinasta.

Ryhmä kiinalaisia koululaisia ja heidän huoltajiaan on Suomessa tutustumassa kouluun. Kohde on Jämsän Kuoreveden yhtenäiskoulu. Ryhmä on ollut tutustumassa myös suomalaiseen metsään, oppainaan suomalaiskoululaiset.
 – Olin ensimmäistä kertaa metsässä. Pidin siitä, koska siellä oli hiljaista ja kaunista, kertoo Shanghaissa asuva 10-vuotias  Veronica Zhou  sujuvalla englannilla.
 Oppaina metsässä olivat Kuoreveden yhtenäiskoulun 9.-luokkalaiset tytöt.
 – Ryhmässäni oli vähän alle 10-vuotiaita, joiden kanssa oli mukava jutella. He osasivat puhua englanniksi ja samalla tutkailtiin luontoa, kertoo  Essi Holmala .
 – Tämä on pieni koulu: on ihme, jos tänne tulee porukkaa ulkomailta.  Maria Reponen  Kuoreveden yhtenäiskoulusta.
 Kiinalaisoppilaiden tehtävänä oli kuvata tabletille muun muassa mustikka, naava, jäkälä, sammal ja muutamia puita.
 Suomalaista ilmiöpohjaista oppimista kiinalaisille
 Englanninkielisestä yksityiskoulusta tulevat kiinalaiset oppilaat tutustuivat Kuorevedellä muun muassa ilmiöpohjaiseen oppimiseen. Aiheena oli kerätä syksyn satoa metsästä.
 – Metsään menimme senkin vuoksi, että vieraamme pääsevät autenttiseen ympäristöön näkemään suomalaisia marjoja. Tutkimme ja maistelimme niitä jo eilen täällä koululla, kertoo Kuoreveden yhtenäiskoulun rehtori  Minna Kinnunen .
 Kiinalaiset äidit arvostivat myös sitä, että ilma on Suomessa puhdas ja raikas.
 Metsäluontoa kuvattiin tableteilla. Jaana Polamo / Yle
 Liian hiljaista, uni ei tule
 Kiinalaisryhmä on vieraillut myös ammattiopetusta tarjoavassa Gradia Jämsässä. Siellä heille esiteltiin suomalaista ammatillista koulutusta.
 – Suomalaiset vanhemmat antavat nuoren itse valita opiskelupaikan. Tämä on todellinen kulttuurishokki meille, huudahtaa Pekingissä asuva äiti  Jin Zhenyu .
 Hänen mukaansa Kiinassa vanhemmat haluavat vaikuttaa vahvasti nuorten valintoihin ja opiskelupaikkoihin. Vanhemmat myös pitävät hyviä arvosanoja tärkeinä.
 Suomessa isät ovat enemmän perhekeskeisiä kuin kiinalaisisät.
 – Meille kerrottiin, että monet isät ottavat osaa perheen arkeen enemmän kuin meillä Kiinassa. Kiinan kansantalous kehittyy nopeasti, joten työ tai ura menee perheen edelle, kertoo puolestaan pekingiläinen äiti  Zhao Xiaolei .
 Kiinalaiset ovat yöpyneet Matkailukeskus Himoksessa, jossa he soudellet ja pelailleet järvellä.
 – Aluksi oli todellakin liian hiljaista, mutta muutaman yön jälkeen olen nukkunut hyvin, kertoo Zhao Xiaolei.

10-vuotias shanghailainen Veronica Zhou tutustui suomalaiseen kouluun Jämsässä:  "Kävin ensimmäistä kertaa metsässä"


Matkatoimistot ja muu matkailua palveleva toiminta

Kiinalaisten matkatoimistojen edustajia vierailee Kotkan-Haminan seudun ja Porvoon matkakohteissa tällä viikolla.
 Kiinalaisvieraat ovat tulleet Suomeen Kotkan-Haminan seudun ja Itä-Uudenmaan kehittämisyhtiöiden kutsumina. Tarkoituksena on esitellä ja markkinoida alueen kohteita kiinalaisille ostajille.
 Tutustumisretki keskittyy etenkin elämys- ja luontomatkailukohteisiin. Kotkan ja Haminan seudulla vierailukohteina ovat Ollinkarit, Santalahti Resort, Erämyskosket, Rakinkotkan viikinkisaari, Zsar Outlet -ostoskylä ja Kamu-linnoitusravintola.
 Vieraat muun muassa kilpailevat viikinkikisassa ja joulupukin kesäkisoissa sekä laskevat koskia. He pääsevät myös maistamaan suomalaisia ruokaerikoisuuksia, kuten mämmiä ja mustaamakkaraa puolukkahillolla.
 Seuraava ryhmä tulossa jo syyskuussa
 Kotkan-Haminan seudun kehittämisyhtiö Cursorin mukaan kiinalaisedustajat ovat olleet tähän mennessä tyytyväisiä näkemäänsä.
 – Reissu on mennyt tähän mennessä ihan loistavasti. Vierailijoiden mielestä on ollut hienoa päästä kokemaan suomalaisuutta syvästi. Se on ollut tässä ideanakin. Tarkoituksenamme on myydä autenttisia, pohjoismaisia elämyksiä, kertoo projektipäällikkö  Martti Mustila .
 Nyt vierailulla olevat matkatoimistot alkanevat järjestää räätälöityjä pienryhmämatkoja keskiluokalle. Seuraava kymmenen hengen kiinalaisostajaryhmä on tulossa seudulle jo syyskuun alussa.
 – Tämä on pitkäjänteistä touhua. Ensin pitää rakentaa suhteet matkatoimistoihin. Kiinalaiset tekevät mielellään kauppaa sellaisten ihmisten kanssa, jotka he tuntevat ja ovat tavanneet, toteaa Mustila.
 Kiinan matkailumarkkinat ovat vahvassa kasvussa. Kiinan turistiakatemian mukaan vuonna 2018 kiinalaiset turistit tekivät lähes 150 miljoonaa ulkomaan matkaa, ja käyttivät matkailuun noin 130 miljardia dollaria.

Suomeen halutaan kiinalaismatkailijoita – matkailualan ammattilaisia tuotiin laskemaan koskia ja syömään mämmiä


Summary: Ranskalainen huimapää on aiemminkin kiipeillyt korkeisiin rakennuksiin muun muassa Lontoossa ja Dubaissa.

Ranskalainen "hämähäkkimieheksi" ristitty kiipeilijä  Alain Robert  kiipesi hongkongilaiseen pilvenpiirtäjään ja levitti sen seinälle rauhaa julistavan lakanan. Lakanassa on sekä Kiinan että Hongkongin liput sekä käden puristus rauhaa symboloimassa.
 Robert kiipesi korkeuksiin paljain käsin ja ilman valjaita. 283-metrinen pilvenpiirtäjä sijaitsee keskeisellä liikepaikalla ja sen omistaa Hongkongin rikkain mies  Li Ka-shing .
 Robertin tempaus kesti noin tunnin ja keräsi valtavasti huomiota. Hämähäkkimies pidätettiin näytöksen jälkeen. Voit katsoa tunnelmia paikan päältä alla olevasta videosta.

 Kokenut huimapää
 Väkivaltaisiksikin äityneet mielenosoitukset Hongkongissa ovat jatkuneet jo kymmenettä viikkoa.
 – Olen melko varma, että on olemassa tapa ratkaista ongelmat Kiinan kanssa. Se on viestini, Robert sanoi pian tempauksensa jälkeen.
 Robert on aiemminkin saanut huomiota kiipeilemällä korkeuksiin esimerkiksi Britanniassa, Ranskassa, Indonesiassa ja Filippiineillä. Dubaissa mies kiipesi 828 metriä korkean  pilvenpiirtäjän huipulle .
 Hongkongilaiseen pilvenpiirtäjään Robert kiipesi jo kolmatta kertaa. Vuosi sitten häntä kiellettiin kiipeämästä rakennuksiin Hongkongissa. Kielto päättyi kaksi viikkoa sitten.
 Lue lisää:
 Hämähäkkimies kiipesi pilvenpiirtäjään Lontoossa – huipulla odotti poliisi ja pidätys
 Aseistetut kiinalaispoliisit harjoittelevat Hongkongin rajalla – Kiinan Britannian suurlähettiläs: "Meillä on tarpeeksi voimaa tukahduttaa levottomuudet"
 Trump ilmaisee olevansa huolissaan, että Hongkongin tilanne ratkaistaan väkivalloin – aikoo pian puhua Xin kanssa puhelimitse

Ranskalainen "hämähäkkimies" välitti rauhanviestin Hongkongissa – video näyttää vikkelän kiipeämisen pilvenpiirtäjään


Tampere ja Pirkanmaa hakevat Euroopan kulttuuripääkaupungiksi vuonna 2026. Iskulauseena on "Tampere2026 – Tehdään tästä nyt numero!"
 Tampere esitteli iskulauseensa ja teemansa perjantaina. Tampereen pääteema on Yhdenvertaisuuden pääkaupunki.
 Tampereen ja Pirkanmaan kilpailijoina ovat Oulu ja Savonlinna. Savonlinnan haussa on mukana muitakin alueen kaupunkeja kuten Mikkeli, Kuopio ja Lappeenranta.
 Rammstein toi kesällä rosoa, ääntä ja savua Tampereen Ratinaan.  Jussi Mankkinen / Yle
 Tampereen kulttuuripääkaupunkihaun luova johtaja  Juha Hemanus  sanoo, että tamperelaisuus on asenne, vaikka kaupungissa on vähätelty omia saavutuksia sanomalla, ettei tehdä tästä numeroa.
 – Nyt meidän on opittava tekemään siitä numero, koska Tampere ja Pirkanmaa haluaa olla Euroopan kulttuuripääkaupunki.
 Neljä eri teemaa
 Tampere on noussut sisällissodan taisteluista Suomen kukoistavimpien kaupunkien joukkoon. Nyt tavoite on olla tasa-arvon kansainvälinen tiennäyttäjä ja yhdenvertaisuuden edistäjä.
 Kattoteeman alla on neljä erityistä teemaa, jolla haetaan kulttuuripääkaupungiksi. Ne ovat: Enemmän rosoa! Enemmän kylähyppelyä! Enemmän saunaa! Enemmän leikkiä!
 Tampereen Hiedanrannasta on tullut suosittu vaihtoehtokulttuurin keskus.  Marko Melto / Yle
 Enemmän rosoa viittaa Pirkanmaan rosoiseen historiaan. Kylähyppelyllä viitataan taas siihen, että Pirkanmaalla vierastetaan teennäisyyttä ja puhutaan kylähyppelystä mieluummin kuin verkostoitumisesta. Paikallisidentiteetin vahvistaminen on osa eurooppalaisuutta.
 Tampere on valittu maailman saunapääkaupungiksi.
 – Miten tehdä kulttuurista kuin saunomista: yhdessäoloa, joka suitsii yksinäisyyttä ja luo avointa ja kursailematonta keskustelua yhtä hyvin kuin antaa mahdollisuuden pysähtymiseen ja hiljaisuuteen? Hemanus pohtii
 Rajaportin sauna on Suomen tunnetuimpia yleisiä saunoja.  Jani Aarnio / Yle
 Enemmän leikkiä! -teema puhuu siitä, että jokaisella on oikeus leikkiin ja iloon. Tampereella peli ja leikki viittaavat jääkiekkokaukaloon ja Pikku Kakkosen puistoon, Pirkanmaalla nousevaan peliteollisuuteen ja esittäviin taiteisiin.
 Taustalla tuhansia mielipiteitä
 Tampere keräsi ajatuksia taiteilijoilta ja kulttuuritoimijoita kulttuuripääkaupunkihakua varten sekä sai yli 4 000 mielipidettä asukkailta.
 Ilmakuva Tampereesta.  Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Tampere ja 16 pirkanmaalaista kuntaa hakevat Euroopan kulttuuripääkaupungiksi vuonna 2026. Mukana ovat pääkuntakumppani Mänttä-Vilppula, Lempäälä, Vesilahti, Kangasala, Orivesi, Nokia, Virrat, Ruovesi, Valkeakoski, Pirkkala, Sastamala, Hämeenkyrö, Ikaalinen, Parkano, Pälkäne ja Hämeenkyrö.
 Kansainvälinen raati ratkaisee, mitkä kaupungit pääsevät haun toiseen vaiheeseen.
 Lue lisää:
 "Ei siellä liiemmin turvavaljaita käytetty" — 168 metriä korkean tornin rakentuminen ongelmitta oli pieni ihme 1970-luvulla
 Rajaportin sauna ja Tullin sauna palkittiin Tampereen tunnetuksi tekemisestä

Tampere hakee Euroopan kulttuuripääkaupungiksi yleisellä saunalla, rosolla ja leikillä: "Tehdään tästä nyt numero"


Summary: Kansanedustajien Nato-myönteisyys on kasvanut kylmän sodan jälkeisenä aikana.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Nato-myönteisyys on lisääntynyt suomalaisissa puolueissa 2000-luvun aikana. Asia selviää tuoreesta Helsingin yliopiston väitöstutkimuksesta, joka analysoi eduskunnassa käytyä keskustelua vuosina 1995–2017.
 Eniten Nato-kannatus on kylmän sodan jälkeen kasvanut keskustan ja perussuomalaisten keskuudessa, sanoo väitöskirjatutkija  Iro Särkkä . Tutkimuksessa kansanedustajat jaettiin Nato-keskustelussa puolestapuhujiin, pragmaatikkoihin, skeptikkoihin ja vastustajiin.
 – Keskustan ja perussuomalaisten kansanedustajien keskuudessa on ollut siirtymää selkeimmin kielteisemmistä kannoista myönteisempään ja pragmaattissävyisempään suuntaan, Särkkä toteaa tiedotteessa.
 Merkittävimmän puhujaryhmän eduskunnassa muodostavat pragmaatikot, joiden Nato-retoriikka on lähimpänä hallituksen ajamaa ulko- ja turvallisuuspoliittista linjaa.
 Tutkimuksen mukaan poliittisen eliitin keskuudessa on nykyään enemmän Nato-jäsenyyteen myönteisesti suhtautuvia kuin kielteisesti suhtautuvia ihmisiä. Samalla Nato-keskustelu on polarisoitunut: sekä Naton vastustajien että puolestapuhujien määrä on kasvanut.
 Nato nousi erityisesti esille Suomen hallitusten ulko- ja turvallisuuspolitiikassa 1990-luvun lopusta 2010-luvun alkupuolelle.
 Tutkimuksen lähdeaineistona on käytetty valtioneuvoston ulko-, turvallisuus- ja puolustuspoliittisia selontekoja ja niistä eduskunnassa käytyjen lähete- ja palautekeskustelujen Natoa käsitteleviä puheenvuoroja vuosina 1995–2017. Natosta käytettiin tuona aikana yli 900 puheenvuoroa.
 Lue lisää:
 Reilu puolet suomalaisista vastustaa Natoon liittymistä
 Tasavallan presidentti Sauli Niinistö EU:n turvatakuista: "No, siitäpä ei ole tullut ihan selvää"
 Uuden hallituksen ulkopoliittinen ohjelma on maalattu paksulla pensselillä – muutokset vanhaan ovat silti minimalistisia

Väitöstutkimus: Nato-myönteisyys on kasvanut eniten keskustan ja perussuomalaisten joukossa


Valtiovarainministeri  Mika Lintilälle  (kesk.) tuli yllätyksenä pääministeri  Antti Rinteen (sd.) lupaus palkansaajien ostovoiman pitämisestä ennallaa n ensi vuonna.
 Veronmaksajain keskusliiton laskelmien mukaan kilpailukykysopimukseen sisältyvä palkansaajamaksujen nousu nostaa tuloveroprosenttia puoli prosenttiyksikköä, mikä merkitsisi keskituloiselle noin 250 euron menetystä vuodessa.
 Pääministeri Rinne lupaili Ylen haastattelussa eilen, että hallitus ei päästä ostovoimaa heikkenemään. Lintilän mukaan hallitus ei voi sitä luvata.
 – Sivukulut ratkeavat eri pöydässä, ei hallituksen pöydässä, sanoi Lintilä  Yle Radio 1:n Ykkösaamun  haastattelussa tänä aamuna.
 Oppositiopuolue kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  (kok.) on ehdottanut, että kilpailukykysopimuksen aiheuttamat ansiomenetykset keskituloisille pitäisi korvata veronkevennyksillä.  Lintilä totesi keskiviikkona , että sivukulut kuuluvat työmarkkinaosapuolten kontolle.
 – Elokuun lopussa saadaan tarkat luvut. Työttömyysvakuutusmaksussa on todennäköisesti mahdollisuutta tiputtaa jonkin verran parantuneen työllisyystilanteen takia, sanoo Lintilä.
 Lintilän mukaan hallitus on varautunut 200 miljoonan euron ansiotuloveron kevennykseen pieni- ja keskituloisille.
 – Meillä ei ole suoraan varattu rahaa mahdolliseen kiristymiseen, joka tulee välillisten kautta, enkä pidä sitä viisaana. Se olisi viesti hallitukselta työmarkkinapuolelle, että se voi tehdä omat ratkaisunsa ja me kuittaamme laskun, Lintilä sanoo.
 Lintilän mukaan se olisi askel kohti tasaveroa, jota hän ei kannata.
 Lue lisää:
 Rinne budjetista: Huolehdimme siitä, että ihmisten ostovoima kasvaa
 Orpo tyrmää Lintilän budjettiesityksen: "Lisätään miljardi pysyviä menoja, kun tuloista ei ole vielä tietoa"

Pääministeri Rinteen lupaus ostovoimasta yllätti valtiovarainministeri Lintilän: "En pidä sitä viisaana"


Summary: Marjankasvatus kasvutunneleissa tai kausihuoneissa on yleistynyt reippaasti viime vuosina.

Annin marjatilalla Kauhavalla levittäytyy 18 kasvutunnelia pohjalaisessa maisemassa laajalle.
 Viime vuonna rakennetut uudet tunnelit elävät elokuussa melkeinpä hiljaiseloa, sillä mansikkakausi alkaa olla lopuillaan. Sen sijaan pihapiirissä sijaitsevat vanhemmat tunnelit pursuvat punaisia vadelmia. Vadelmakausi on elokuussa vielä kuumimmillaan ja tilalla työskentelee useita ukrainalaisia poimijoita satoa keräämässä.
 Annin marjatilalla mansikat ovat kypsyneet viime vuonna pystytetyissä teräsrunkoisissa tunneleissa. Kesän mittaan on istutettu uusia lajikkeita ja sen vuoksi satoa on saatu toukokuusta aina elokuuhun asti. Heini Holopainen / Yle
 Tilan emäntä  Arja Raatikainen  laajensi viime vuonna tunnelikasvatusta ja rakensi marjoilleen hehtaarin verran lisää sääsuojaa. Tänä vuonna muovihuoneissa on kasvanut 2300 vadelman tainta ja 70–80 000 mansikan tainta. Jonkin verran kasvaa myös pensasmustikkaa.
 Miljoonien satsaus Suomessa
 Raatikainen on yksi niistä monista marjankasvattajista, jotka ovat investoineet kasvutunneleihin tai kausihuoneisiin.
 Ruokaviraston tietojärjestelmistä selviää, että viime vuosina noita investointeja on tehty Suomessa miljoonilla euroilla. Eniten sääsuojia marjoille on rakennettu Pohjois-Savossa ja Varsinais-Suomessa.
 Arja Raatikainen arvioi, että vadelmia poimitaan ainakin elokuun ajan, mutta ehkä vielä syyskuussakin. Myös mansikoista saadaan elokuussa hiukan satoa, vaikka kasvustoissa ei olekaan enää paljon poimittavaa. Heini Holopainen / Yle
 Ensimmäiset sääsuojat rakennettiin Keski-Euroopan ja Britannian esimerkkejä mukaillen. Sittemmin kotimaan hyvät kokemukset ovat innostaneet muitakin, tietää kuusi vuotta marjatilaa emännöinyt ja ProAgrian neuvojana työskentelevä Arja Raatikainen.
 – Kausihuone tuo kasvatukseen joustavuutta. Taimet vaihdetaan katteen alla joka vuosi, jolloin lajikkeita ja kasveja voi vaihtaa nopealla tahdilla. Taimia on myös tiheämmässä, jolloin keskisato nousee. Rinnalla on myös avomaan viljelyä.
 Suojan alla marjat eivät kärsi rankkasateista tai tuulista ja niiden laatu ja kestävyys ovat hyviä. Jos marjat on nostettu kasvatuspöydille, niitä on helppo ja nopea poimia.
 Toisaalta hyvissä olosuhteissa myös taudit ja tuholaiset lisääntyvät nopeasti eli suojan alla kasvavia kasvustoja on tarkkailtava tiiviisti.
 Tunneleihin vettä ja ravinteita
 Annin marjatilan emäntä näyttää tilansa aivokeskusta. Sieltä, isoista tankeista, lähtevät automatisoidusti erilaiset ravinteet kasvien juurille. Kastelu on järjestetty myös automatisoidusti, tihku- tai tippakasteluna suoraan juureen.
 Kasvutunneli muistuttaa kasvihuonetta, mutta on avoimempi rakennelma teräsrunkoineen ja muovikatteineen. Sitä ei kannata lämmittää, eikä sinne kannata asentaa lisävalaistusta.
 Veli-Matti Jukkolan tilalla mansikat kasvavat turpeessa noin puolentoista metrin korkeudella. Tänä vuonna marjat ovat kypsyneet hyvin, sillä sää on ollut suotuisan viileä. Ville Viitamäki / Yle
 Silti kasvutunnelin tai kausihuoneen avulla satokautta voi jatkaa sekä alku- että loppupäästä. Osa kasvattajista saa satoa touko-syyskuun ajan.
 Juuri pitemmän satokauden vuoksi myös kokkolalainen marjatilallinen  Veli-Matti Jukkola  asensi aikanaan vadelmille ja mansikoille tunnelit. Hauhtosen marjatilalla marjaa kypsyy myös avomaalla.
 – Meidän tilalla kasvihuone- ja tunneliviljely on ajoitettu niin, että näistä kausihuoneista tulee satoa ennen pääsatokauden alkua. Kun pääsatokausi alkaa, niin tunnelipoiminta lopetetaan.
 Ukrainalainen Alla Bilanka poimii vadelmia Annin marjatilalla. Poimintaa eivät häiritse sade eikä porottava aurinko. Heini Holopainen / Yle
 Viljelijöillä on hyviä kokemuksia marjankasvatuksesta suojien alla. Haittapuolena ovat menetelmän kalleus ja teknisyys.
 Arja Raatikainen laskee, että hehtaaria kohden tunneli-investointiin saa uppoamaan 100–200 000 euroa. Kokonaiskustannus riippuu materiaaleista, joita rakentamisessa käytetään. Lisäksi vuosittain syntyy kustannuksia taimien ostamisesta, kastelusta, ravinteista ja muusta tekniikasta.
 "Marjanviljely on murroksessa"
 Viime vuosina viljelijät ovat saaneet tunneli-investointeihinsa investointitukea sekä avustusta. Avustus on 30 prosenttia kokonaiskustannuksista ja laina 60 prosenttia. Tuki on selvästi lisännyt rohkeutta kokeilla suojan alla kasvattamista.
 – Tuki on yksi tärkeä syy siihen, että katteisiin investoidaan. Tällä hetkellä suomalaisessa marjojen tuotannossa on murros menossa, sillä monet tilat ovat aloittamassa tunnelituotantoa. Ehkä kymmenen vuoden päästä nähdään, moniko siirtyi siihen kokonaan. Kehitys on tuttu muualta maailmasta, miettii Annin marjatilan emäntä.
 Arja Raatikaisen tilalla vadelmakausi on elokuussa täydessä käynnissä. Heini Holopainen / Yle
 Suomen marjanviljelyn keskittymässä Suonenjoella ja lähialueilla ProAgrian asiantuntijana työskentelevä  Heikki Inkeroinen  ymmärtää, että viljelijät haluavat marjansa suojaan, sillä sääolosuhteet ovat viime vuosina olleet todella vaihtelevia. Muovin alla satotaso saadaan vakiinnutettua tietylle tasolle.
 Inkeroinen kuitenkin heittää palloa kuluttajan suuntaan. Suomalainen kun on tottunut pakastemarjaan.
 – Nämä investoinnit kannattavat, jos kuluttajat oppivat käyttämään tuoremarjaa. Kausihuoneissa tuotantokustannukset ovat niin korkeita, ettei siellä kannata tuottaa pakasteeseen marjaa. Siellä kasvaa hyvälaatuista marjaa, jota kannattaa myydä rasiakaupalla kaupoissa.
 Kauhavalainen marjatilan emäntä Arja Raatikainen on luottavainen marjojen kulutuksen suhteen. Marjojen syönti on hänen tietojensa mukaansa kasvanut maailmanlaajuisesti viime vuosina. Kun on tarjontaa, on myös kysyntää.
 Kokkolalaisella Hauhtosen tilalla osa marjanviljelystä on siirretty kausihuoneisiin. Niiden avulla esimerkiksi mansikkakausi alkaa touko-kesäkuun vaihteessa.  Ville Viitamäki / Yle
 Lue  täältä  lisää Ylen artikkeleita aiheesta marjanviljely.

Marjanviljely on muuttumassa – yhä useampi mansikka ja vadelma kypsyy säältä suojassa


Summary: Turun yliopiston tutkijoiden mukaan kiusaamisen vastaisessa työssä tulee kiinnittää huomiota nettikiusaamiseen.

Yläkoululaisten kokema kiusaaminen on vähentyi selvästi Kiva koulu -ohjelman aikana vuosien 2008 ja 2014 välisenä aikana.
 Turun yliopiston lastenpsykiatrian tutkimuskeskuksen julkaisemat tutkimustulokset perustuvat nuorten omaan raportointiin vuosina 2008 ja 2014.
 Kun Kiva koulu -ohjelma otettiin käyttöön kouluissa vuonna 2008, nuorista 30,5 prosenttia kertoi tulleensa kiusatuksi. Kuusi vuotta myöhemmin, vuonna 2014 enää 20,6 prosenttia oli kokenut kiusaamista.
 – Tutkimuksen perusteella vaikuttaa siltä, että ohjelma on merkittävästi vähentänyt kiusaamista, sanoo artikkelin pääkirjoittaja, tutkija  Elina Tiiri  lastenpsykiatrian tutkimuskeskuksesta.
 Tulosten perusteella nettikiusaamisen yleisyydessä ei tapahtunut muutosta tarkasteluvälillä. Tiirin mukaan on tärkeää terävöittää nettikiusaamisen ehkäisyä ja siihen puuttumista.
 Kiusaamisella ja mielenterveysoireilla selkeä yhteys
 Kiusatuksi joutuneet nuoret kokevat tutkimuksen mukaan muita enemmän mielenterveyden oireita. Eniten oireita oli nuorilla, joita kiusattiin sekä koulussa että netissä.
 Tutkimusta johtava lastenpsykiatrian professori  Andre Sourander  pitää tuloksia merkittävinä.
 – Nuoret, joilla on mielenterveysongelmia, joutuvat herkemmin kiusatuksi, ja toisaalta kiusatuksi tuleminen altistaa mielenterveysongelmille. Tämä on tärkeä tieto kehitettäessä koulujen hyvinvointia ja kiusaamiseen kohdistuvia interventioita, Sourander toteaa Turun yliopiston tiedotteessa.
 Souranderin mukaan suomalaiskouluissa tulisi toteuttaa valtakunnallisesti kiusaamisen ennaltaehkäisyohjelmaa, jolla on tieteellinen näyttö vaikuttavuudesta. Tuoreet tulokset tukevat aikaisempaa tutkimustietoa Kiva koulu -ohjelman vaikuttavuudesta.
 Kyselytutkimus tehtiin Rovaniemen ja Salon alueilla. Tutkimukseen osallistui noin 2000 yläkouluikäistä nuorta kaikista alueiden yläkouluista molempina tutkimusvuosina.

Yläkouluikäisten kokema kiusaaminen väheni Kiva koulu -ohjelman aikana huomattavasti


Summary: Maailman suurimmalla saarella on geopoliittista arvoa, joka on huomattu aiemmin myös Kiinassa

Maailman suurimman saaren Grönlannin ostaminen kiinnostaa Yhdysvaltojen presidenttiä  Donald Trumpia ,  uutisoi Wall Street Journal . Lehden lähteiden mukaan Trump on pitänyt useissa keskusteluissa avustajiensa kanssa esillä ajatusta, että Yhdysvallat ostaisi Grönlannin Tanskalta.
 Jotkut Trumpin avustajista ovat kannattaneet ajatusta Grönlannin mittavien luonnonvarojen ja geopoliittisesti tärkeän sijainnin takia. Wall Street Journalin lähteiden mukaan Trump on myös pyytänyt Valkoisen talon asianajajaa tutkimaan asiaa.
 Osa presidentin avustajista on puolestaan pitänyt Grönlanti-asiaa ohimenevänä ideana joka ei johda mihinkään.
 Valkoinen talo ja Yhdysvaltain ulkoministeriö eivät kommentoineet asiaa Wall Street Journalille, kuten eivät myöskään Tanskan Yhdysvaltain-suurlähetystö tai Grönlannin pääministerin toimisto.
 Trump on menossa syyskuun alussa vierailulle Tanskaan.
 Kalastusvene kellui jäävuoren vierellä Scoresbysundissa, läntisessä Grönlannissa syyskuussa 2018. James Rushforth / AOP
 Alueella rikkaat luonnonvarat
 Grönlanti on Tanskalle kuuluva itsehallintoalue, joka on maantieteellisesti Pohjois-Amerikkaa, eikä kuulu EU:hun. Grönlannilla on laaja autonomia, mutta sen ulko- ja puolustuspolitiikasta päätetään Kööpenhaminassa.
 Vaikka saaren pinta-ala on yli 2,1 miljoonaa neliökilometriä, asuu sillä vain noin 56 000 ihmistä. Valtaosa Grönlannista on mannerjään peitossa.
 Luonnonvaroistaan huolimatta Grönlannin talous on hyvin riippuvainen Tanskan taloudellisesta avusta, joka muodostaa noin 60 prosenttia sen budjetista.
 Illulisatin satama Grönlannissa. Ashley Cooper / REX / AOP
 Jatkoa Alaska-kaupoille?
 Kyseessä ei olisi ensimmäinen kerta, kun Yhdysvallat ostaa arktisen maa-alueen toiselta maalta. Vuonna 1867 Yhdysvallat hankki Alaskan Venäjältä 7,2 miljoonalla dollarilla. Alaskasta tuli myöhemmin Yhdysvaltain osavaltio.
 Presidentti  Harry S. Truman  olisi halunnut ostaa Grönlannin Tanskalta toisen maailmansodan jälkeen 100 miljoonalla dollarilla, mutta Tanska kieltäytyi kaupoista.
 Yhdysvaltain ja Tanskan puolustusyhteistyö on kuitenkin antanut Yhdysvalloille mahdollisuuden hyödyntää Grönlannin aluetta sotilaallisesti, ja saaren luoteisosassa on Yhdysvaltojen lentotukikohta.
 Arktisen alueen geopoliittinen merkitys on kasvanut 2010-luvulla, ja Kiina on yrittänyt rahoittaa lentokenttien rakentamista Grönlantiin. Yhdysvallat onnistui kuitenkin viime vuonna estämään sopimuksen, jolla Kiinan pelättiin saavan jalansijaa Grönlannissa.
 Lisää aiheesta:
 Kysely: Lähes kaikki Grönlannin asukkaat ovat henkilökohtaisesti kokeneet ilmastonmuutoksen vaikutuksen – ahdistusta ja pelkoa
 Grönlanti sulaa lämpöaallon kourissa – katso videolta, kuinka  jääpeite hupenee ennätysnopeasti
 Ilmaston lämpenemisen yllättävä sivutuote – Grönlannista voi tulla maailman hiekkamarkkinoiden kuningas

WSJ: Trump haluaisi ostaa Grönlannin Tanskalta – "Ohimenevä idea, ei johda mihinkään"


Summary: Kazakstanilaistaustainen mies otettiin kiinni keskiviikkona Östersundin keskustassa.

Ruotsin viranomaiset epäilevät kazakstanilaistaustaisen miehen valmistelleen terrori-iskua ja aikoneen ajaa autolla ihmisten päälle,  uutisoi Aftonbladet . Autolla liikkeellä ollut mies otettiin keskiviikkona kiinni keskisessä Ruotsissa sijaitsevassa Östersundissa.
 Holtittomasti edestakaisin kaupungin keskustassa ajanut mies pysäytettiin Suurtorilla.  Aftonbladetin haastatteleman silminnäkijän  mukaan hän oli ennen pysäytystä ajanut jalkakäytävällä ja törmännyt muun muassa kukkalaatikkoon.
 Poliisit pysäyttivät miehen aseilla uhkaamalla, ja löysivät miehen autosta tarkemmin määrittelemättömiä todisteita.  Ruotsin television SVT:n  haastatteleman silminnäkijän mukaan autossa oli punaisia kanistereita.
 Ruotsin turvallisuuspoliisin Säpon mukaan tällä hetkellä tapaukseen ei epäillä sekaantuneen useampia ihmisiä,  uutisoi Dagens Nyheter .
 Viranomaiset ovat olleet niukkasanaisia tapauksesta tiedottaessaan.
 Aftonbladetin tietojen mukaan 30-vuotias perheellinen mies on saapunut Ruotsiin turvapaikanhakijana ja asunut maassa useita vuosia.
 Mediatietojen mukaan viranomaiset epäilevät, että hänellä saattaa olla yhteys Tukholman keskustassa viisi ihmistä tappaneeseen uzbekistanilaiseen Rahmat Akiloviin.  Akilov sai kuorma-autolla huhtikuussa 2017 tekemästään terrori-iskusta elinkautisen vankeustuomion .
 Kiinniotetun miehen mahdollisesta vangitsemisesta on määrä päättää tänään perjantaina.

Ruotsissa epäily terrori-iskun valmistelusta – poliisi pysäytti miehen, jonka epäillään aikoneen ajaa autolla ihmisten päälle


Summary: Soittajat halusivat keskustella erityisesti ihmissuhdeongelmista ja arjessa selviytymiseen liittyvistä teemoista.

Mielenterveysjärjestö Mielen ylläpitämään kriisipuhelimeen tuli heinäkuussa ennätysmäärä puheluita, järjestö kertoo. Mieli-järjestö tunnettiin aiemmin Suomen Mielenterveysseura -nimellä.
 Kriisipuhelimeen soitettiin kesä-heinäkuussa yli 36 700 kertaa. Pelkästään heinäkuussa puheluita tuli lähes 23 000, mikä on suurin kuukausittainen soittojen määrä 49 vuoteen ja kriisipuhelimen kaikkien aikojen ennätys.
 – Kesälomien aikana ja etenkin heinäkuussa puheluita tulee huomattavasti enemmän kuin muulloin. Monet apua tarjoavat palvelut ovat kesällä kiinni tai auki vain rajoitetusti, sanoo Mieli-järjestön kriisipuhelintoiminnan päällikkö  Susanna Winter .
 Järjestö pystyi vastaamaan heinäkuussa joka viidenteen soittoon. Se on 500 puhelua enemmän kuin viime vuonna.
 Kesän aikana yleisimpiä keskustelun aiheita kriisipuhelimessa olivat ihmissuhdeongelmat. Myös arjessa selviytymiseen liittyvät aiheet korostuivat. Erityisesti haettiin apua parisuhteeseen, uupumukseen, opiskeluun ja työelämään liittyviin ongelmiin.

Heinäkuussa suomalaisilla oli hätä: Mielenterveysjärjestön kriisipuhelimeen tuli enemmän soittoja kuin koskaan ennen


Summary: Syksyn aikana ratkeaa, saako pääkaupunkiseutu uuden sote-mallin - vaihtoehdoista on ruuhka tai täysi pula

Rinteen hallitus pääsi sote-uudistuksesta sopimukseen jo ennen kuin hallitusohjelma julkaistiin. Surullisen kuuluisa uudistushanke haluttiin alta pois hiertämästä hallitusneuvotteluja.
 Itsehallinnollisten maakuntien määräksi päätettiin 18. Hallitusohjelman mukaan palvelut ovat pääosin julkisia. Yritykset ja kolmas sektori täydentävät palveluja.
 Syksyn aikana sovittiin selvitettäväksi se, mihin hallitusneuvotteluissa ei haluttu juuttua. Minkä taakseen jättää sen edestään löytää, on totta taas.
 Vuoden loppuun mennessä on nyt selvitettävä paitsi kuntien mahdollinen tuottajuus, myös Uudenmaan, pääkaupunkiseudun tai Helsingin alueen erillisratkaisu yhteistyössä alueen kaupunkien ja kuntien kanssa.
 Takkuaminen alkoi jo ennen aloittamista
 Uudenmaan erillisratkaisun selvittäminen alkaa virallisesti tänään perjantaina keskustelutilaisuudella. Sinne on kutsuttu Uudeltamaalta 26 kunnan ja kaupungin virka- ja luottamusmiesjohtoa.
 Asiat ovat alkaneet mennä solmuun jo ennen kuin on päästy edes alkuun.
 Heinäkuun loppupuolella  Helsinki kaipaili jo  kutsua tapaamiseen. Elokuun alussa Helsingin pormestari  Jan Vapaavuori  (kok.) arvosteli  Helsingin Sanomissa  palaverin ajankohtaa, koska samana päivänä Helsingin juhlaviikkojen avajaisiin osallistuu koko Helsingin kaupungin johto.
 Ja taas kerran aikaa ei ole yhtään liikaa, vain tämä syksy.
 Sosiaali- ja terveysministeriön ylijohtaja  Kirsi Varhila  taas  totesi Ylelle , että Helsingin kokoisesta organisaatiosta pitäisi löytyä edustaja kyseiseen iltapäivätilaisuuteen siitä huolimatta, että samalle päivälle osuu juhlaviikon avajaistapahtuma.
 Tällainen sanailu ei lupaa hyvää, koska aikaa selvitystyölle ei ole kuin muutama kuukausi.
 Pahimmillaan kiistely Uudestamaasta ja Helsingistä voi jumittaa koko sote-uudistuksen.
 Erillisratkaisua ei etsitä Uudellamaalla ensimmäistä kertaa
 Vuosien kuluessa Uudellemaalle on kaavailtu monenlaisia ratkaisuja. Historia osoittaa, että toimivaa ratkaisua voi olla vaikea löytää.
 Keväällä 2016 Sipilän hallitus antoi  pääkaupunkiseudun kaupungeille mahdollisuuden kehittää oma mallinsa, koska pääkaupunkiseutu eroaa monin tavoin muusta Suomesta.
 Helsingin, Espoon, Vantaan ja Kauniaisten ehdotus oli vain kolme sivua pitkä ja varsin suppea. Mahtoivatko tekijät uskoa siihen itsekään.
 Asiat ovat alkaneet mennä solmuun jo ennen kuin on päästy edes alkuun.
 Erillisratkaisun lähtökohta oli, että Suomessa on 18 maakuntaa ja pääkaupunkiseudun erityislainsäädäntöalue.
 Kunnat halusivat perustaa neljän kunnan yhteisen organisaation. Perusterveydenhuollon ja siihen läheisesti kytkeytyvän erikoissairaanhoidon sekä sosiaalitoimen palvelut. Uudenmaan maakunnan laajuinen HUS olisi vastannut vaativasta erikoissairaanhoidosta.
 Kunnat ehdottivat myös, että valtion pääkaupunkiseudun alueelta keräämät rahat kohdistetaan suoraan pääkaupunkiseudun sote-alueelle.
 Hallitus ei pitänyt ehdotusta toteuttamiskelpoisena.  Se arvioi, että perustuslain 19 §:ssä tarkoitetun sosiaali- ja terveyspalveluiden yhdenvertaisen saatavuuden näkökulmasta kaupunkien ehdotuksessa ei ollut riittäviä perusteita erillisratkaisulle.
 Perustuslaillisista syistä puhui myös silloinen sote-uudistuksen projektinjohtaja  Tuomas Pöysti Ylen haastattelussa.
 Hän sanoi tuolloin, että valtakunnallisesta lainsäädännöstä poikkeaminen on mahdollista, kun siihen on riittävästi perusteltuja syitä. Hänen mukaansa alueella kuitenkin täytyisi olla enemmän poikkeavia olosuhteita, joiden vuoksi valtakunnallinen malli ei toimi.
 Haluaako hallitus asettaa erillisratkaisun ehdoksi sen, ettei HUS:ia pilkota? Vai antaako hallitus ihan muita reunaehtoja? Se selvinnee ihan lähiaikoina.
 Helsinki teki uuden yrityksen keväällä 2018.  Sen ehdotuksessa  Uudellemaalle olisi yhden maakunnan sijaan tullut sekä pääkaupunkiseudun että Uudenmaan maakunta.
 Tuolloinkaan ratkaisua ei löytynyt.  Juha Sipilä   (kesk.) sanoi pääministerin haastattelutunnilla , että Vapaavuoren tammi–helmikuun vaihteessa tullut ehdotus tutkittiin huolella ja virkamiehet katsoivat, oliko asiassa vielä tässä vaiheessa tehtävissä jotakin.
 Pääministerin mukaan ehdotuksessa kuitenkin oli sekä sisällöllisiä että aikataulullisia ongelmia ja virkamiesten selkeä näkemys oli, että siihen ei voida mennä.
 Johtopäätös lähihistoriasta on, että erillisratkaisua työstäville on luvassa vaikea syksy. On vaikeaa löytää ratkaisu, joka huomiosi Uudenmaan erityispiirteet ja samalla täyttäisi perustuslain vaatimukset yhdenvertaisesta kohtelusta.
 Voiko maakuntia olla kohta enemmän kuin on sovittu?
 Pääkaupunkiseudun erillisratkaisua on virkavalmisteltu sosiaali- ja terveysministeriössä kesän aikana. Poliittisia linjauksia ei vielä ole tehty.
 Hallitusohjelma sanoo selvästi, että maakuntien määrä on 18. Jos erillisratkaisu löydetään, onko maakuntien määrä silti 18 ja Uudenmaan maakunnan hallinto järjestetään eri tavoin kuin muualla Suomessa?
 Vai voisiko maakuntia olla enemmän kuin hallitusohjelmaan on kirjattu? Haluavatko ja pystyvätkö hallituspuolueet muuttamaan hallitusohjelmaa?
 Valtiovarainministeriön ja sosiaali- ja terveysministeriön kissan hännän veto alkoi jo hallitusneuvotteluissa. Kysymys on vallasta, ja siitä kuka tekee mitäkin.
 Entäs Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin (HUS) pilkkominen?
 HUS:n toimitusjohtaja  Juha Tuominen   sanoi heti uuden hallituksen sote-suunnitelmien selvittyä , että kokonaisuutena HUS on erittäin toimiva konsepti, eikä sen pilkkominen tai jakaminen ole millään muotoa järkevää. HUS:in pilkkomista vastustaa myös moni muu.
 Haluaako hallitus asettaa erillisratkaisun ehdoksi sen, ettei HUS:ia pilkota? Vai antaako hallitus ihan muita reunaehtoja? Se selvinnee ihan lähiaikoina.
 Erillisratkaisun malleista on suoranainen ruuhka – tai pula
 Vaihtoehtoisia malleja erillisratkaisulle voi olla monia, tai ei yhtään.
 Yksi voisi olla sellainen, että Uudellamaalla on yksi maakunta järjestäjänä ja 3-5 kuntatuottajaa kuntayhtymämuodossa. Näistä yksi olisi Helsinki.
 Toinen malli voisi rakentua sille, että Uudellamaalla on useita maakuntia, esimerkiksi Länsi-Uudenmaan, Keski-Uudenmaan, Itä-Uudenmaan, Vantaan ja Keravan ja Helsingin maakunta. HUS pilkottaisiin maakuntien kesken.
 Kolmannessa mallissa Uudellamaalla voisi vaikkapa olla useita maakuntia ja HUS olisi maakuntien yhteistoimintaorganisaationa.
 On vaikeaa löytää ratkaisu, joka huomioisi Uudenmaan erityispiirteet ja samalla täyttäisi perustuslain vaatimukset yhdenvertaisesta kohtelusta.
 Neljännessä mallissa taas olisi yksi maakunta, mutta tuottaminen organisoitaisiin maakunnan sisällä aluelautakuntamallilla, jossa otettaisiin huomioon alueen poliittinen jakauma.
 Viides malli voisi rakentua siten, että Uudellamaalla olisi kaksi maakuntaa: Helsinki ja muu Uusimaa.
 Tulevina kuukausina on ratkaistava olisiko malli jokin näistä, vai vielä jokin muu. Ja kaiken huipuksi ratkaisu voi olla myös se, että Uudellemaalle ei tehdä mitään erillisratkaisua, koska toimivaa ei löydetä.
 Avainministeriöiden täytyy lopettaa kiistelynsä
 Valtiovarainministeriön (VM) ja sosiaali- ja terveysministeriön (STM) kissan hännän veto alkoi jo hallitusneuvotteluissa. Kysymys on vallasta, ja siitä kuka tekee mitäkin.
 Kesäkuun toisessa lisätalousarvioesityksessä valtiovarainministeriölle osoitettiin rauenneen sote-uudistuksen toimeenpanoon liittyviä määrärahoja. Määrärahaa voidaan käyttää esimerkiksi tietojärjestelmien yhteensovittamiseen, valtakunnalliseen ICT-valmisteluun ja tuottavuutta edistäviin toimenpiteisiin.
 Parhaimmillaan tällä parilla sadalla miljoonalla voidaan tukea merkittävästi sote-uudistuksen toimeenpanoa ja jatkaa viime hallituskaudella tehtyä valmistelutyötä.
 Ja käänteisesti, jos rahojen käyttö ei kulje yhtä jalkaa valmistelun kanssa, se voi johtaa polulle, joka ei ole tulevan sote-uudistuksen mukainen tai jopa ristiriidassa sen kanssa. Varoittava esimerkki tästä ovat kohta päättyvät Sipilän hallituksen valinnanvapauskokeilut.
 Pahimmillaan kiistely Uudestamaasta ja Helsingistä voi jumittaa koko sote-uudistuksen.
 Kenelle määrärahat kuuluvat, VM:lle vai STM:lle vai kummallekin? Kuka johtaa ja mitä? Käytetäänkö rahaa vain sote-uudistukseen vai yleisemminkin kuntien tuottavuuden lisäämiseen ja kuinka paljon mihinkin?
 STM:n ja VM:n toimiva työnjako on edellytys, että niin erillisselvitysten kuin koko uudistuksen tekemisessä onnistutaan. Hyvä mahdollisuus työnjaon selkeyttämiseen on vaikkapa tänään perjantaina sote-ministerityöryhmässä.
 Sote-uudistuksen uusi tuotantokausi on jälleen alkamassa
 Nyt istuva hallitus on neljäs, joka jatkaa sote-saagaa.
 Mikäli Uudenmaan, pääkaupunkiseudun tai Helsingin alueen erillisratkaisuun päädytään, se voi vaikuttaa muun muassa uudistuksen rahoitukseen, aluejakoon samoin kuin henkilöstö- ja omaisuuden siirtoratkaisuihin.
 Erillisratkaisu on myös käsiteltävä eduskunnassa samassa yhteydessä kuin muutkin keskeiset sote-lait. Ratkaisulla ja sen ajoituksella on siis väliä.
 Ja taas kerran aikaa ei ole yhtään liikaa, hallitusohjelman mukaan vain tämä syksy.
 Lue myös:
 Analyysi: Rinteen sote-pakasta pullahti voitto keskustalle, demarit näyttivät yksityisille firmoille kaapin paikan
 Analyysi: Juuri kun luulit, että se on ohi – soten paluu

Analyysi:  Ministeriöt kiistelevät ja taas on kiire – vääntö pääkaupunkiseudun erityiskohtelusta aloittaa soten uuden tuotantokauden tänään


Summary: Miksi tappelemme esimerkiksi ilmastonmuutoksesta, rokotteista tai aselaeista? Viisaskin menee omaan vipuunsa, koska haluaa kuulua ryhmään, pohtii Sanna Ukkola blogissaan.

Lappeenrannan–Lahden teknillinen yliopisto LUT

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja kirjoittaa joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki uutisten blogit löydät täältä
 Pidätkö itseäsi älykkäänä? Oletko onnitellut itseäsi siitä, kuinka korkean pistemäärän sait Mensan testeissä? No jaa – hyvä sinulle, mutta minä en onnittele. Saatat hyvinkin olla väärässä.
 Itse asiassa älykkyys voi toimia sinua vastaan. Jos olet tottunut olemaan aina oikeassa, saanut parhaat arvosanat kokeista ja päässyt huippuduuneihin, sinusta tulee lopulta niin itsevarma, että kuvittelet olevasi oikeassa kaikessa muussakin – vaikkapa sijoittamisessa. Todellisuudessa sijoitusmarkkinat eivät piittaa tuon taivaallista neroudestasi.
 Tämän toteaa  esimerkiksi sijoitusammattilainen  Ben Carlson , jonka mukaan vaikkapa lääkärit, juristit ja insinöörit ovat yleensä koulutettuja, huippuälykkäitä ihmisiä – mutta usein todella huonoja sijoittajia.
 Tämä johtuu siitä, että he kuvittelevat menestyksen yhdellä elämän osa-alueella johtavan automaattisesti menestykseen muilla alueilla. Tämähän ei tietenkään pidä paikkaansa. Päinvastoin fiksut ihmiset tekevät Carlsonin mukaan usein huonoimpia päätöksiä, koska he ovat yli-itsevarmoja, ajattelevat asioita liikaa ja tekevät niistä liian monimutkaisia.
 Kun tieto ei vastaa omia uskomuksia, uskomukset vievät helposti voiton.
 Ruotsalaisprofessori  Hans Rosling   on osoittanut , kuinka häkellyttävän huonosti me olemme perillä maailman tilasta. Roslingin testissä kysytään yksinkertaisia, maailman väestöön liittyviä kysymyksiä. Hän antaa niihin kolme vastausvaihtoehtoa.
 Roslingin mukaan simpanssitkin tietävät maailmasta enemmän kuin me ihmiset. Hänen mukaansa hän voisi raapustaa vastausvaihtoehdot banaaneihin ja pyytää simpansseja noukkimaan banaaneja umpimähkään – ja nämä pärjäisivät paremmin kuin koehenkilöt tyypillisesti pärjäävät hänen testissään. Oletushan on, että jos banaanit poimisi umpimähkään, joka kolmas vastaus olisi oikea.
 Samaa tietovajetta potevat myös koulutetut  ihmiset: yritysjohtajat, poliitikot, toimittajat.
 “Journalistien tiedot ovat yhtä tuhoisia kuin lento-onnettomuus”,  Rosling on todennut .
 Lappeenrannan teknillisen yliopiston työelämäprofessori  Atte Jääskeläinen  kuvaa kirjassaan “Mitä tapahtuu huomenna, kun tekoäly poistaa järjettömyydet”, kuinka hän istui Roslingin luennolla ja todisti omin silmin, kuinka huonosti eurooppalaiset päätoimittajat olivat perillä maailman tilasta.
 Ihmisten omat olettamukset ja ennakkokäsitykset  sotkevat päättelyn. Kun tieto ei vastaa omia uskomuksia, uskomukset vievät helposti voiton.
 Jos meillä on vahva maailmankuva, emme helposti hyväksy sitä vastaan sotivaa tietoa tai tutkimusta. Sen sijaan omaa ideologiaamme vahvistavan tiedon hyväksymme mukisematta, jopa innokkaasti.
 Älykkäät ihmiset voivat olla jopa alttiimpia kognitiivisille vinoumille , koska he ovat parempia keksimään omaa maailmankuvaansa vahvistavia perusteluita – keksimään parempia tarinoita omien uskomustensa tueksi.
 Yalen yliopiston professori  Dan Kahan  toteaa, että jos ihmisen identiteetti rakentuu jonkin asian vastustamiselle tai puolustamiselle, lisääntyvä tutkimustieto ei helpolla muuta hänen näkemyksiään.
 Päinvastoin, ihmiset, joilla on hyvä laskutaito, luulevat muita herkemmin, että tutkimukset tukevat heidän omia ennakkokäsityksiään tai poliittista näkemystään.
 Kuuluisassa ihovoidekokeessaan  Kahan jakoi koehenkilöt ryhmiin laskutaidon ja poliittisten näkemysten perusteella. Sitten hän esitteli uuden ihottumavoiteen ja antoi keksittyjä lukuja siitä, kuinka monen voidetta käyttäneen potilaan ihottuma oli parantunut ja kuinka monen heikentynyt. Koehenkilöiden piti lukujen perusteella arvioida voiteen teho. Huonosti laskevat selviytyivät tehtävästä heikommin, kuten odottaa saattaa.
 Tutkimuksen toisessa osassa osallistujille annettiin arvioitaviksi täsmälleen samat luvut kuin ihottumavoideosiossa, mutta nyt niiden väitettiin kuvaavan sitä, kuinka käsiaseiden kieltäminen vaikuttaa rikollisuuteen.
 Yllättäen  poliittinen kanta vaikutti laskemistaitoon : nyt matemaattisesti lahjakkaat, liberaalit asekiellon puoltajat osuivat oikeaan tulokseen vain, jos luvut sopivat heidän ideologiaansa, eli osoittivat aselain tiukentamisen vähentävän rikoksia. Kieltoa vastustaville konservatiiveille kävi päinvastoin: he osuivat oikeaan, jos luvut osoittivat aselakien kiristämisen lisäävän rikollisuutta.
 Väärään päättelyyn turvautuivat tutkimuksessa todennäköisimmin ryhmän parhaat laskijat – ideologiasta riippumatta.
 Kahan arvelee yllättävän tuloksen johtuvan siitä, että oman viiteryhmän vastainen näkemys saattaa koitua kohtalokkaaksi, joten on järkevää sopeutua ryhmän näkemyksiin eikä uskoa edessä olevaa dataa. Ihmiset eivät ensi sijassa pyrkineet totuuteen vaan saamaan hyväksyntää omalta viiteryhmältään.
 Fiksutkin ihmiset levittävät tietoa, joka tukee heidän näkemyksiään ja pönkittää heidän asemaansa omassa viiteryhmässään – muiden samanmielisten keskellä, osana laumaa.
 Vuonna 2019 on helppo nauraa keskiaikaisten noitavainojen järjettömyydelle , mutta noina pimeinä aikoina olisi ollut potentiaalisesti hengenvaarallista todeta, ettei noitia ole olemassakaan. Oli turvallisempaa myötäillä inkvisiittoreita. Mitä älykkäämpi henkilö, sitä varmemmin hän ymmärsi, millainen hinta suun avaamisella voisi olla.
 Tästä johtuu Kahanin mukaan myös se, miksi todellisuudet ovat polarisoituneet ja miksi tappelemme esimerkiksi ilmastonmuutoksesta, rokotteista ja vaikkapa aselaeista. Fiksutkin ihmiset levittävät tietoa, joka tukee heidän näkemyksiään ja pönkittää heidän asemaansa omassa viiteryhmässään – muiden samanmielisten keskellä, osana laumaa.
 Eikä mikään määrä korjaavaa informaatiota saa heitä välttämättä muuttamaan kantaansa – pikemminkin se voi sementoida sen entistä vahvemmin.
 Sanna Ukkola
 Kirjoittaja on Ylen toimittaja ja Sannikka & Ukkolan juontaja, joka tykkää maailman katselemisesta vähän vinosti. Blogissaan hän käsittelee erityisesti terveyttä, tiedettä ja hyvinvointia.
 Aiheesta voi keskustella perjantaina 16.8. klo 16.00 asti.
 Lue myös:
 Katri Saarikiven kolumni: Ongelmanratkaisu politiikassa tyssää jengimentaliteettiin
 Sanna Ukkola: Sinut haudataan kohta
 Sanna Ukkola: Mitään ei saa enää sanoa -hokema ärsyttää monia, mutta siinä piilee myös totuuden siemen

Sanna Ukkola: Kuvitteletko olevasi älykäs – otan osaa: saatat hyvinkin olla väärässä


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Lapset saamassa hoitopaikan taas koko päiväksi, vaikka vanhemmat olisivat kotona
 Lapset saattavat taas ensi syksynä päästä kaikissa kunnissa  kokopäiväiseen hoitoon , vaikka vanhemmat olisivat työttömiä tai hoitaisivat muita lapsia kotona. Hallituksen lupaama muutos on edennyt ripeästi ja se sisältyy myös valtiovarainministeriön budjettiehdotukseen. Tällä hetkellä osa kunnista ei tarjoa kokopäiväistä varhaiskasvatusta, jos lapsen vanhempi on kotona.
 Lehti: Kaari Utrio lopettaa kirjailijan uransa
 Kaari Utriolta ilmestyy juuri nyt 32. romaani. Nykyään viihdekirjailijoilla on jo paikkansa, sillä 90-luvulla tapahtui selkeä henkinen muutos. Yle
 Kirjailija Kaari Utrio lopettaa  pitkän uransa, kertoo Salon Seudun Sanomat. 77-vuotias Utrio kertoo lehdelle, että kaksi vuotta sitten julkaistu Hupsu rakkaus jää hänen viimeiseksi romaanikseen. Utrion ensimmäinen romaani Kartanonherra ja kaunis Kirstin julkaistiin vuonna 1968.
 Selvitystyö Uudenmaan alueen sote-erillisratkaisusta käynnistyy tänään
 Uudenmaan alueen oman sote-ratkaisun selvitystyö alkaa. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Maan hallitus on luvannut selvittää, voitaisiinko Uudenmaan alueella tehdä muusta maasta poikkeavia sote-ratkaisuja. Syynä on Uudenmaan suuri väkimäärä muihin maakuntiin verrattuna. Uudenmaan, pääkaupunkiseudun tai Helsingin mahdolliset erillisratkaisut sotessa selvitetään tämän vuoden loppuun mennessä. Hallitus järjestää alueen kunnille suuren keskustelutilaisuuden iltapäivällä Helsingissä.
 Näin opettajia lyödään ja kiusataan kouluissa
 Erja on saanut nyrkistä esimerkiksi välituntiselkkauksia selvittäessään. Tommi Parkkinen / Yle
 Aineenopettajana peruskoulussa toimiva Erja on tottunut siihen ajatukseen, että  väkivalta on osa hänen työtään . Hän on saanut nyrkistä esimerkiksi välituntiselkkauksia selvittäessään. Peruskoulun opettajista lähes joka kuudes on kohdannut väkivaltaa työssään, selviää opettajien työolobarometristä.
 Venäläinen Isis-vaimo kiertää nyt kouluissa, "jotta lapset eivät tee samoja virheitä kuin me"
 Kadun virheitäni, sanoo viiden lapsen äiti, Isisin riveistä palannut Zalina Yle
 Venäjä on evakuoinut Syyriasta ja Irakista pari sataa Isis-vaimoa ja lasta. Yksi heistä on Tshetsheniassa asuva  Zalina Gabibulajeva.  Hänellä on viisi lasta ja hän vietti Isisin alueella Syyriassa kolme vuotta. Hän sanoo tulleensa huijatuksi terroristijärjestön riveihin. Nyt hän kiertää neljän muun naisen kanssa kouluissa kertomassa kokemuksistaan ja  varoittamassa lapsia ääri-islamilaisesta  terrorismista.
 Tänään on luvassa sadekuuroja Pohjois-Pohjanmaalla, Kainuussa sekä etelässä.
 Joonas Koskela / Yle
 Perjantaina päivällä sadekuuroja liikkuu myös maan lounaisosassa, mutta muuten maan etelä- ja keskiosassa on poutaista, aurinkoista ja kesäisen lämmintä. Pohjoisessa on pilvisempää ja viileämpää. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Hoitopaikka koko päiväksi, opettajan arki on monesti väkivallan kohteena olemista, Uudenmaan sotelle etsitään erillisratkaisua


Summary: Yhdysvaltain presidentti ei maininnut mitään uusista aserajoituksista puhuessaan yleisötilaisuudessa.

Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  mielestä tulevien joukkomurhien estämiseksi on rakennettava mielisairaaloita. Trump kommentoi Yhdysvalloissa viime aikoina tehtyjä joukkoampumisia torstaina kannattajatilaisuudessaan New Hampshiressa.
 Hän ei maininnut kannattajilleen mitään Yhdysvaltain aselainsäädäntöön esitetyistä tiukennuksista, kuten aseenostajien taustan tarkemmasta selvittämisestä. Sen sijaan puhuessaan toimittajille torstaina New Jerseyssa hän sanoi tukevansa mielekkäitä aseenostajien taustatarkistuksia.
 – Emme halua hullujen omistavan aseita, Trump tokaisi.
 Kannattajilleen New Hampshiressa hän vakuutti tukevansa Yhdysvaltain perustuslain takaamaa oikeutta omistaa ase.
 – Emme voi vaikeuttaa lainkuuliaisten kansalaisten mahdollisuuksia puolustaa itseään, Trump painotti noin 12 000 kuulijalle.
 "Lisää mielisairaaloita"
 Trump sanoi yleisötilaisuudessa harkitsevansa uusien mielisairaaloiden rakennuttamista, jotta mieleltään häiriintyneet ja vaaralliset ihmiset saadaan pois kaduilta.
 – Meillä ei enää ole sellaisia laitoksia, Trump totesi.
 Uutistoimisto AFP:n haastatteleman Duken yliopiston psykiatrian professorin  Jeffrey Swansonin  mukaan ylivoimainen enemmistö niistä kymmenestä miljoonasta yhdysvaltalaisesta, jotka kärsivät vakavista mielenterveysongelmista, ei käyttäydy väkivaltaisesti. Swanson painottaa, että useimmilla joukkoampujilla ei ole tunnistettavia vakavia mielenterveysongelmia.
 Yhteensä 31 ihmistä kuoli ja kymmeniä haavoittui kahdessa tuoreimmassa joukkoampumisessa Texasin El Pasossa ja Ohion Daytonissa.
 Lisää aiheesta:
 Yli 200 kaupungin pormestarit vaativat aselakien kiristyksiä Yhdysvalloissa – joukossa useita joukkoampumisen kokeneita kaupunkeja
 Daytonin joukkoampuja tuki äärivasemmistoa ja teki lukiossa tappo- ja raiskauslistan opiskelijoista – "Hän nautti ihmisten pelottelusta"
 Trump: Meidän on tuomittava kiihkomielisyys, rasismi ja valkoinen ylivalta – presidentti syytti väkivaltaisia videopelejä ja internetiä
 Sandy Hookin kouluhyökkäyksestä konserttiammuskeluun Las Vegasissa – isojen joukkoampumisten lista Yhdysvalloissa tällä vuosikymmenellä on pitkä

Trumpin lääke joukkoampumisiin: Yhdysvaltoihin rakennettava lisää mielisairaaloita


Summary: Opetusministeri haluaa subjektiivisen varhaiskasvatusoikeuden uudistuksen voimaan vuoden päästä.

Päiväkodeissa ympäri maata on ensi vuoden syksynä reilusti nykyistä enemmän kokopäiväisiä lapsia, jos hallitusohjelmassa luvattu muutos etenee tämän hetken suunnitelman mukaan.
 Hallitus aikoo palauttaa kaikille lapsille oikeuden varhaiskasvatukseen koko päiväksi, vaikka vanhemmat olisivat työttöminä tai hoitaisivat perheen muita lapsia kotona.
 Opetusministeri  Li Anderssonin  (vas.) mielestä varhaiskasvatuksen on oltava tasa-arvoisesti kaikkien lasten oikeus.
 – Tällä hetkellä lasten oikeus varhaiskasvatukseen on riippuvainen siitä, missä kunnassa lapsen perhe asuu ja vanhempien asemasta työmarkkinoilla. Tämä on luonut eriarvoisuutta lasten välille eri puolilla Suomea, ministeri sanoo.
 Subjektiivista varhaiskasvatusoikeutta koskevan muutoksen valmistelu on kesän aikana edennyt ripeästi.  Luonnos lakimuutoksesta  on tällä hetkellä lausuntokierroksella ja rahoitus käsitellään tämän syksyn budjettineuvotteluissa.
 Valtiovarainministeriö kertoi keskiviikkona, että sen budjettiesitys sisältää määrärahaa varhaiskasvatusoikeuden laajentamiseen.
 Opetusministeri Li Anderssonin (vas.) mielestä kokopäiväinen varhaiskasvatusoikeus ei saa riippua siitä, missä perhe asuu tai ovatko vanhemmat töissä. Mårten Lampén / Yle
 Osa kunnista rajaa hoitoaikaa, osa ei
 Onko vanhemmilla mahdollisuus valita lapselleen kokopäiväinen hoito, riippuu tällä hetkellä perheen asuinpaikasta.
 Edellisen hallituksen aikana tehty lakimuutos mahdollisti sen, että kunta voi rajata varhaiskasvatusoikeuden 20 tuntiin viikossa, jos lapsen vanhemmat ovat esimerkiksi työttöminä. Osa kunnista otti rajoituksen käyttöön, osa ei. Opetusministeriön keväällä 2019 tekemän kyselyn perusteella ainakin 135 kuntaa rajaa tänä vuonna varhaiskasvatusoikeutta.
 Vantaa puolestaan päätti ensin rajata hoitotunteja, mutta viime syksynä rajaus poistettiin. Vantaalaisessa Illenpihan päiväkodissa muutos näkyi heti.
 – Osapäiväryhmämme purkautui kokonaan ja siitä tuli kokopäiväryhmä. Kaikki asiakkaat vaihtoivat hoitomuotonsa kokopäiväiseksi, Illenpihan päiväkodin johtaja  Sari Eskola  sanoo.
 Osa niistä perheistä, joilla on mahdollisuus, käyttää nyt kuitenkin hoitoaikaa joustavasti.
 – Mielellään ei tulla heti kahdeksalta, vaan myöhemmin. On myös vapaapäiviä, Sari Eskola kertoo.
 Illenpihan päiväkodissa Vantaalla totuteltiin kesän jälkeen arkeen. Mårten Lampén / Yle
 Koko Vantaalla kokopäiväisiä lapsia tupsahti vuodentakaisen uudistuksen myötä hoitoon yli tuhat eli 14 prosenttia enemmän aiempaan verrattuna. Täyden päivän hoidossa olevien lasten määrän lisääntyminen on myllertänyt Vantaan päiväkotien arkea.
 – Suurin haaste on ollut kentällä sopeutua näin nopeisiin muutoksiin, Vantaan varhaiskasvatuksen johtaja  Sole Askola-Vehviläinen  toteaa.
 Kokopäivähoidon mahdollisuuden palauttaminen kaikille lapsille on vaatinut Vantaalla kuusi uutta rakennusta ja lisää henkilökuntaa. Osa työntekijöistä on siirtynyt lyhyemmästä työajasta täyteen työaikaan. Samaan aikaan päivähoitoikäisten lasten määrä on Vantaalla kasvanut. Muutos on maksanut kaupungille 5,5 miljoonaa euroa.
 Päiväkodin johtaja: yhteinen toiminta ja leikki tärkeää
 Varhaiskasvatusoikeuden laajentaminen tarkoittaa sitä, että kokopäiväinen hoito on kaikille lapsille mahdollisuus, ei pakko.
 Illenpihan päiväkodin johtaja Sari Eskola uskoo vanhempien itse tietävän, onko omalle lapselle parempi osallistua varhaiskasvatukseen kokopäiväisesti vai osa-aikaisesti. Hän korostaa, että päiväkotipäiviä kannattaa lyhentää ja vapaita kannattaa pitää, jos perheellä on siihen mahdollisuus.
 – Ei lapsi varhaiskasvatuksessa nukkumalla ja syömällä saa mitään sen kummempaa kuin kotonakaan saisi. Mutta varhaiskasvatus sinänsä, yhteinen toiminta ja leikkiminen muiden kanssa on tosi tärkeää lapselle, Sari Eskola sanoo.
 Vantaalaisen Illenpihan päiväkodin johtajan Sari Eskolan mielestä yhteinen toiminta ja leikki muiden kanssa on lapselle tärkeää. Hän kuitenkin kannustaa perheitä välillä lyhentämään hoitopäiviä, jos se on mahdollista.  Mårten Lampén / Yle
 Vantaan varhaiskasvatuksen johtajan Sole Askola-Vehviläisen mukaan Suomessa on yleisesti vahva luottamus siihen, että laadukas varhaiskasvatus tukee kaikkien lasten kasvua ja oppimista. Hän nostaa lisäksi esiin joitakin esimerkkejä.
 – Julkisessa keskustelussa on tuotu esille huoli maahanmuuttajataustaisten lasten suomen kielen oppimisesta ja kotoutumisesta. Kokoaikainen varhaiskasvatus varmistaa näiden tavoitteiden toteutumisen, Askola-Vehviläinen sanoo.
 Keskustelussa on hänen mukaansa noussut esiin myös se, että työttömien perheiden lasten etu on kokoaikaisessa varhaiskasvatuksessa. Tämä mahdollistaa perheiden osallistumisen työllisyystoimenpiteisiin ja työnhakuun.
 Li Andersson: Varhaiskasvatus luo pohjaa koulussa oppimiselle
 Opetusministeriön mukaan kokoaikaisen varhaiskasvatusoikeuden palauttaminen kaikille lapsille maksaisi valtionosuuksien lisäyksinä ensi vuonna noin 7 miljoonaa euroa ja vuodesta 2021 alkaen 17 miljoonaa euroa.
 – Sillä on tarkoitus kattaa niiden kuntien kustannuksia, joissa varhaiskasvatusoikeuden rajaus on tehty ja joissa tilanne tämän lainmuutoksen seurauksena tulee muuttumaan, opetusministeri Li Andersson sanoo.
 Illenpihan päiväkodin lapsia pihalla. Mårten Lampén / Yle
 Anderssonin mielestä pieniin lapsiin ja varhaiskasvatukseen täytyy panostaa, vaikka uudistukset eivät ole ilmaisia.
 – Panostukset varhaiskasvatukseen ovat hyvin kustannustehokas tapa edistää lasten tasa-arvoa. Varhaiskasvatuksessa luodaan jo pohjaa oppimiselle, mitä tapahtuu koulunkäynnin aikana.
 Opetusministeri pitää tässä vaiheessa varmana, että kaikilla lapsilla on ensi syksynä oikeus koko päivän varhaiskasvatukseen.
 – Kyllä minä pidän sitä varmana. Mielestäni on tapahtunut aika iso asenneilmapiirin muutos. Ainakin itse toivon, että nyt Suomessa ymmärretään, että koulutus ja varhaiskasvatus pitää nähdä investointeina nuorimpiin kansalaisiin, heidän hyvinvointiinsa ja oppimiseensa, Li Andersson sanoo.

Lapsille jälleen hoitopaikka koko päiväksi, vaikka vanhemmat olisivat kotona – hallituksen lupaama muutos etenee rivakasti


Summary: Venäjä on noutanut Syyrian ja Irakin leireiltä ja vankiloista noin 200 naista ja lasta.

Venäläinen  Zalina Gabibulajeva  sanoo, että hänet huijattiin liittymään terroristijärjestö Isisiin. Hän vietti kolme vuotta elämästään julman terrorijärjestön riveissä Syyriassa.
 Nyt viiden lapsen äiti on palannut takaisin, ja elää Venäjälle kuuluvan Tšetšenian pääkaupungissa Groznyissa. Hän kiertää yhdessä neljän muun naisen kanssa Tšetšenian ja naapuritasavalta Ingušian kouluissa kertomassa kokemuksistaan.
 – Meistä on hyötyä. Voimme kertoa uudelle sukupolvelle, mitä meille tapahtui, jotta he eivät tee samoja virheitä kuin me, Gabibulajeva sanoo uutistoimisto AFP:n haastattelussa.
 Gabibulajeva on kertonut kokemuksistaan myös monille tiedotusvälineille. Hän sanoo tuomitsevansa Isisin väkivallan, jota itse todisti Syyriassa.
 – Niillä julmuuksilla ja kauhulla ei ole mitään tekemistä sharia-lain tai islamin kanssa, Gabibulajeva sanoo AFP:lle.
 Gabibulajeva kiistää syyllistyneensä itse väkivaltaan, mutta väitettä ei voi vahvistaa.
 Venäjä on evakuoinut noin 200 naista ja lasta
 Monissa länsimaissa, kuten Suomessa, pohditaan yhä, pitäisikö Isisiin liittyneitä naisia tai heidän lapsiaan auttaa palaamaan kotimaahan Syyrian ja Irakin leireiltä ja vankiloista.  Naiset saattavat olla turvallisuusuhka,  mutta  leirien olot ovat tappavan vaarallisia  etenkin lapsille.
 Venäjä tarttui toimeen jo muutama vuosi sitten. Tähän mennessä se on evakuoinut noin 200 naista ja lasta Syyriasta ja Irakista Venäjälle. Joukossa oli myös kurdijoukkojen leirillä virunut Zalina Gabibulajeva lapsineen.
 Evakuoinnit ovat olleet kiistanalaisia. Niitä on puuhannut etenkin Tšetšenian autoritaarinen presidentti  Ramzan Kadyrov , joka on pyrkinyt parantamaan julkisuuskuvaansa. Merkittävä osa Syyriaan lähteneistä venäläisistä on Tšetšeniasta ja sen naapuritasavalloista.
 Sen sijaan Venäjän valtion turvallisuuskoneisto pitää naisia yhä uhkana. Vuoden 2017 jälkeen Venäjä onkin noutanut Syyriasta vain lapsia.
 Naisia sopeutetaan yhteiskuntaan
 Tšetšenian hallinto on kamppaillut Isisin taistelijoita ja muita jihadisteja vastaan kovin keinoin. Muun muassa  ihmisoikeusjärjestö Human Rights Watchin mukaan  epäiltyjä jihadisteja on kidutettu, ja heitä on kadonnut viranomaisten käsissä.
 Sen sijaan Syyriasta Isisin riveistä palanneita naisia ei usein ole tuomittu rikoksista, vaan heitä on pyritty sopeuttamaan takaisin yhteiskuntaan.
 Taustalla on  sanomalehti The Guardianin  haastattelemien asiantuntijoiden mukaan vanhoillinen ajatus, jonka mukaan naiset ovat lähteneet Syyriaan aviomiestensä käskystä.
 Zalina Gabibulajeva on kuitenkin kertonut The Guardian -lehdelle päättäneensä itse lähteä Syyriaan. Hän on kotoisin Tšetšenian naapuritasavallasta Dagestanista, ja oli lähtiessään paikallisen kapinallistaistelijan leski.
 Hän kertoo avioituneensa Isisin alueella uudelleen, koska naimattomat naiset eivät voineet liikkua vapaasti. Vuonna 2017 hän pakeni uuden miehensä ja lastensa kanssa kurdien hallitsemalle alueelle.
 Vapaaehtoisia kouluvierailuja?
 Zalina Gabibulajeva on vakuuttanut haastatteluissa, ettei hän ole enää turvallisuusuhka. Hän kertoo olevansa yhä viranomaisten tarkkailussa.
 Tšetšenian hallinnon ihmisoikeuskomission edustaja  Heda Saratova  vakuuttaa, että Gabibulajeva ja hänen kohtalontoverinsa tekevät kouluvierailuja vapaaehtoisesti. Väitettä on mahdoton vahvistaa.
 – Heidän on vaikea puhua kokemuksistaan. Saamme heidät kuitenkin ymmärtämään, että se on tapa osoittaa katumusta, Saratova sanoo AFP:n haastattelussa.
 Saratovan mukaan vierailut ovat paljon tehokkaampia kuin perinteinen valistus jihadismin vaaroista. Oppilaat ovat kiinnostuneita naisten kokemuksista ja kuuntelevat heidän varoituksiaan.
 Lue myös:
 Järjestö: Tšetšenia aloitti uudet homovainot – kaksi pidätettyä kidutettu hengiltä
 Toteutuvatko lasten oikeudet, kun he joutuvat odottamaan al-Holin leirillä, että Suomi toimii? Asia ei ole millään tavalla mustavalkoinen, sanoo sisäministeri Ohisalo
 Analyysi: Isis-leirin suomalaislapset ovat ensisijaisesti poliittinen ongelma, johon on tarjolla kaksi epäsuosittua ratkaisua

Video: Isisin riviestä palannut Zalina kiertää Venäjän kouluissa varoittamassa jihadismin vaaroista – "Se on tapa osoittaa katumusta"


Summary: Aineenopettajana peruskoulussa toimiva Erja on tottunut siihen ajatukseen, että väkivalta on osa hänen työtään.

Koulut alkavat tällä viikolla suurimmassa osassa maata. Sen lisäksi, että koulujen alku saattaa jännittää pieniä oppilaita, myös kesälomaltaan palaavat opettajat saattavat odottaa uuden lukuvuoden alkua ristiriitaisin odotuksin. Opettajat  kertoivat Ylelle  peloistaan uuden lukuvuoden alussa.
 Eräs heistä on Erja, jonka työssä väkivalta ja sen uhka ovat läsnä jokaisena työpäivänä.
 Erja on saanut nyrkistä esimerkiksi välituntiselkkauksia selvittäessään. Väkivallan uhka kuormittaa opettajaa.
 – Kun mennään sanomaan, että älä kiipeä sinne, sieltä tullaan nyrkin kanssa, että sinähän et minua määrää.
 Erja ei halua esiintyä tässä jutussa omalla nimellään oppilaiden yksityisyyden suojaamiseksi.
 Erja on opettanut peruskouluikäisiä lapsia reilut kaksi vuotta. Hänellä on luokan- ja aineenopettajan pätevyys ja apunaan myös erityispedagogiikan opintoja. Silti hän kokee, että opettajan koulutus ei ole antanut hänelle tarvittavia taitoja jollakin tavalla näkyvästi oireilevien lasten opettamiseen.
 Sitä ei opeteta, miten toimia, kun oppilas käyttäytyy aggressiivisesti ja hänen riehumistaan täytyisi rajoittaa kaikkien turvallisuuden vuoksi.  Erja
 – Opettajan koulutus ei anna riittäviä eväitä tähän hommaan. Opetettavat asiat ovat hanskassa, mutta sitä ei opeteta, miten toimia, kun oppilas käyttäytyy aggressiivisesti ja hänen riehumistaan täytyisi rajoittaa kaikkien turvallisuuden vuoksi.
 Kahdessa vuodessa hän on kuitenkin ehtinyt totuttautua siihen ajatukseen, että vaikeista tilanteista on tullut osa hänen työtään.
 – Koulun tempo on hektinen ja kynnys ilmoittaa useinkin toistuvasta väkivallasta nousee. Mitä enemmän on väkivaltaisia tilanteita, sitä enemmän pienempiä juttuja päästetään ohi. Ei kukaan jaksa jokaisesta tapauksesta tehdä vaaratilanneilmoitusta, että taas kävi näin.
 – Opettajan pärjäämättömyys oppilaiden kanssa on myös jonkinlainen tabu, josta ei mielellään kaikissa työyhteisöissä puhuta, vaikka syyt olisivat jossakin aivan muualla kuin opettajan opetustaidoissa.
 Ani harva kokee pystyvänsä tukemaan oppilaita tarpeeksi
 Viime vuosina erityisoppilaiden tuesta on säästetty. Erityisluokkia on purettu, ja erityistä tukea tarvitsevat  oppilaat opiskelevat yhä useammin tavallisissa luokissa . Aivan kuten Erjankin koulussa.
 Häiriökäyttäytymisen lisäksi tämä on lisännyt opettajien riittämättömyyden tunnetta. Opetusalan ammattijärjestö OAJ:n mukaan vain kolme prosenttia opettajista kokee pystyvänsä tarjoamaan oppilailleen tarvittavan tuen.
 – Tuo luku on aika karmaiseva. Yksi ratkaisu olisi se, että luokkakoon tulisi olla riittävän pieni. Toinen on, että erityisopettajia pitäisi olla enemmän, sanoo työsuojeluvaltuutettu  Katri Juvonen  Hämeelinnan kaupungilta.
 Birgitta Lyytikkä aloittaa Salpakankaan koulussa 3. luokan uutena luokanopettajana.  Meeri Niinistö / Yle
 Erityisopettajien puutteesta on kärsinyt myös 3. luokan opettaja  Birgitta Lyytikkä  Salpakankaan koulusta. Sisäilmaongelmat, henkilöstön jatkuva vaihtuvuus ja erityisopettajien puute väsyttivät hollolalaisopettajan.
 – Viime vuosi oli sellainen, ettei aina jaksanut. Viikonlopuista puolet meni siihen, että yritti palautua. Kesäloman ensimmäiset päivät menivät itkiessä, kun ei jaksa.
 – Erityisluokkia ei ole koskaan tarpeeksi. Erityistä tukea tarvitsevia lapsia on sitten tavallisessa luokissa mukana. Siinä lahjakkaatkin oppilaat ovat omalla tavallaan erityislapsia, ja heille ei pysty sitten antamaan riittävästi. Tai sitten on hiljaisia, arkoja, jotka jäävät. En pysty tasapuolisesti auttamaan kaikkia, Lyytikkä huokaa.
 Kesäloman ensimmäiset päivät meni itkiessä, kun ei jaksa.  Birgitta Lyytikkä
 Opettajien  työolobarometri  on karua luettavaa. Opettajien työmäärä on lisääntynyt, stressi siinä samalla.
 Samasta tutkimuksesta selvisi, että opettajien kohtaama väkivalta sekä kiusaamistilanteet ovat lisääntyneet. Peruskoulun opettajista lähes joka kuudes on kohdannut väkivaltaa työssään.
 Yli 60 prosenttia on kohdannut kiusaamista työssään. Suurimpia kiusan tekijöitä ovat oppilaat ja heidän vanhempansa. Reilut 40 prosenttia peruskoulun opettajista kokee kiusaamista oppilaan taholta.
 – Ihan ekaluokkalaisesta lapsesta alkaen voi olla fyysistä väkivaltaa, uhkailua, haistattelua ja fyysistä kontaktia. Ne ovat henkisesti kuormittavia tilanteita, joita siedetään aivan liian pitkään, kertoo työsuojeluvaltuutettu Juvonen.
 Vain kolme prosenttia opettajista kokee, että he pystyvät antamaan oppilailleen tarvittavan tuen.  Meeri Niinistö / Yle
 Melkein joka kolmas opettajista kertoo kiusaajan olleen huoltaja. Näissä tapauksissa kiusaaminen on esimerkiksi ylimitoitettuja odotuksia, uhkailua, lahjontaa, vuosia kestäneitä oikeusprosesseja, perättömiä huhuja ja mustamaalaamista.
 Luokanopettaja Lyytikkä ei itse ole joutunut vanhempien kiusaamaksi, mutta tunnistaa ilmiön.
 – Sellainen työrauha puuttuu. Yleisintä on, että vanhemmat puuttuvat asioihin, joista he eivät tiedä. Vanhemmat ovat sanavalmiita, kertoo hollolalaisopettaja Lyytikkä.
 "Jotkut lapset voivat hyvin, toiset huonosti"
 Opettajien työoloja ja jaksamista tutkitaan OAJ:n tutkimuksessa taas tänä syksynä. OAJ:n työelämäasiantuntija  Riina Länsikallio  pelkää, ettei tulevissa tuloksissa tulla juuri näkemään positiivisempia uutisia.
 – Epäilen, että parempia tuloksia ei ole vielä nähtävissä. Isoja muutoksia on ollut: kunnissa on siirrytty lähikouluperiaatteisiin, mikä on hyvä juttu, kunhan pienryhmiä ja opettaja- ja erityisopettajaresursseja on riittävästi. Mutta kun me tiedämme, ettei niitä ole.
 Erja toivoo, että tilanne huomioitaisiin paremmin resursseissa siellä, missä tilanteita on toistuvasti. Hän toivoo myös, että kouluissa ryhdyttäisiin tekemään suorempaa yhteistyötä esimerkiksi nuorisopsykiatrian kanssa ja apua saataisiin sitä tarvitseville oppilaille nykyistä ketterämmin.
 – Tuntuu, että jotkut lapset voivat hyvin, ja toiset hyvin huonosti. Se ero siinä välissä on kasvanut. Opettajana toivoisin voivani opettaa kaikkia. Nykytilanteessa tarvittaisiin enemmän työkaluja ja tiimityötä kaikkien lasten oppimisen mahdollistamiseen ja turvallisiin koulupäiviin.

"Sieltä tullaan nyrkin kanssa, että sinähän et minua määrää" – näin opettajia lyödään ja kiusataan kouluissa


Summary: Kaksi vuotta sitten julkaistu Hupsu rakkaus jää näillä näkymin Kaari Utrion viimeiseksi romaaniksi.

Kirjailija  Kaari Utrio  lopettaa pitkän uransa, kertoo Salon Seudun Sanomat. 77-vuotias Utrio kertoo lehdelle, että kaksi vuotta sitten julkaistu Hupsu rakkaus jää hänen viimeiseksi romaanikseen.
 Utrion ensimmäinen romaani Kartanonherra ja kaunis Kirstin julkaistiin vuonna 1968.
 Utrio on kirjoittanut yhteensä 34 romaania. Jo vuonna 1981 hänen kirjojaan oli myyty yli miljoona kappaletta.
 – Kirjoittaminen on antanut minulle valtavasti iloa ja tuonut järjestystä elämään. Takana on kuitenkin yli 50 vuoden ura, joten se riittää. Olin 75-vuotias, kun viimeinen romaanini ilmestyi, joten siltäkin kannalta olen jo tehnyt työni, Utrio sanoo Salon Seudun Sanomille.
 Utrio kertoo haastattelussa, että hän aikoo jatkaa historiallista kirjoittamista, mutta selvästi pienemmässä muodossa.
 Utrio on saanut urallaan lukuisia palkintoja ja tunnustuksia. Vuonna 1973 hänelle myönnettiin kirjallisuuden valtionpalkinto ja vuonna 2002 tiedonjulkistamisen valtionpalkinto. Taiteilijaprofessorina hän toimi vuosina 1995-2000.

Salon Seudun Sanomat: Kaari Utrio lopettaa kirjailijan uransa


Summary: Palo ei ehtinyt leviämään paljoa koulurakennuksen sisälle.

Herajoen koulussa Riihimäellä sammutettiin varhain perjantaiaamuna tulipalo, jonka aiheuttamat vahingot keskeyttänevät koulutyön rakennuksessa toistaiseksi.
 Päivystävä palomestari  Tuomo Virkkala  kertoi Ylelle, että pelastuslaitoksen yksiköt ehtivät päästä tulipaloon käsiksi ajoissa ja palo on saatu sammutettua.
 – Palo ei ole sisälle pahemmin levinnyt, Virkkala kertoo.
 Virkkala vahvistaa palon saaneen alkunsa rakennuksen ulkopuolelta.
 – On suuri epäilys, että palo on tahallaan sytytetty, Virkkala toteaa.
 Vaikka palo saatiin sammutettua hyvissä ajoin, estänevät palon aiheuttamat vauriot koulutyön jatkumisen rakennuksessa toistaiseksi.
 Herajoen koululla Riihimäellä sammutettiin tulipalo varhain perjantaiaamuna. Timo Leponiemi / Yle
 – Kaupungin edustaja joutuu tekemään arvion koulurakennuksen korjaamisen yksityiskohdista ja aikataulusta, Virkkala kertoo.
 Hätäkeskus sai ilmoituksen tulipalosta hieman ennen kello kahta yöllä. Herajoen koulussa opiskelevat alakoululaiset viidenteen luokkaan asti sekä esikoululaiset.

Alakoulussa tulipalo Riihimäellä – mahdollisesti tahallisesti sytytetty


Summary: Pohjois-Korea on tehnyt lukuisia koelaukaisuja viime viikkoina.

Pohjois-Korea on laukaissut jälleen kaksi tunnistamatonta ammusta Japaninmereen, kertoo Etelä-Korean puolustusvoimien esikunta.
 Perjantaina tehty testilaukaisu tapahtui lähellä Tongchon kaupunkia Pohjois-Korean itärannikolla.
 Etelä-Korean puolususvoimien esikunta ei pysty vielä vahvistamaan minkä tyyppisistä ammuksista on kyse tai kuinka pitkän matkan ne lensivät.
 Pohjois-Korea on tehnyt viime viikkoina lukuisia koelaukaisuja, joilla maa mahdollisesti pyrkii vauhdittamaan hidastunutta diplomatiaa Yhdysvaltojen ja Etelä-Korean kanssa.
 Lisää aiheesta:
 Pohjois-Korea on jatkanut jälleen asetestejään
 Trump kertoo saaneensa Pohjois-Korean Kimiltä torstaina hyvin kauniin kirjeen – "Minäkään en ole koskaan pitänyt sotaharjoituksista"
 Pohjois-Korea teki kolmannen ohjuskokeen viikon sisään – moitti samalla naapurimaataan poliittisen tahdon puutteesta

Etelä-Korea: Pohjois-Korea laukaissut jälleen ammuksia Japaninmereen


Summary: Trump kehottaa Kiinan presidenttiä neuvottelupöytään Hongkongin mielenosoittajien kanssa.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  sanoi olevansa hyvin huolissaan siitä, että Kiina saattaisi ratkaista Hongkongin tilanteen väkivalloin. Trump kommentoi asiaa toimitajille New Jerseyssä ennen vaalitapahtuman alkua torstaina.
 Samalla Trump myös kehottaa Kiinan presidenttiä  Xi Jinpingiä  istumaan neuvottelupöytään Hongkongin mielenosoittajien kanssa. Trump kuitenkin arveli, että Xi tuskin suostuu neuvottelemaan.
 Trumpia on arvosteltu kovin sanoin siitä, ettei hän ole ilmaissut suoraa tukeaan Hongkongin mielenosoittajille. Yleensä Yhdysvallat on antanut tukensa demokratiaa ajaville liikkeille.
 Trumpin Kiinan-politiikka näyttääkin keskittyvän kauppasuhteiden hoitamiseeen – ei amerikkalaisten arvojen edistämiseen. Jopa Trumpin omassa puolueessa eli republikaaneissa on tehty voimakkaampia kannanottoja demokratiaa tavoittelevien mielenosoittajien puolesta.
 Henkilökohtaisen tapaamisen sijasta luvassa puhelinkeskustelu
 Keskiviikkona Trump kirjoitti viestipalvelu Twitterissä, että hän uskoo presidentti Xin pystyvän nopeaan ja inhimilliseen ratkaisuun mielenosoittajien kanssa. Hän myös ehdotti Xille henkilökohtaista tapaamista, mutta ei tarkentanut ehdotustaan.
 Torstaina Trump osasi jo kertoa, että presidenttien on tarkoitus keskustella puhelimitse pian.
 Lisää aiheesta:
 Aseistetut kiinalaispoliisit harjoittelevat Hongkongin rajalla – Kiinan Britannian suurlähettiläs: "Meillä on tarpeeksi voimaa tukahduttaa levottomuudet"
 Trump twiittasi Hongkongin tilanteesta: “Presidentti Xi voi halutessaan selvittää ongelman nopeasti ja inhimillisesti”
 Kiinan johto tekee tietä tylylle väliintulolle Hongkongissa – puolisotilaalliset joukot liikkeellä rajalla, valtionmedia puhuu terrorismista

Trump ilmaisee olevansa huolissaan, että Hongkongin tilanne ratkaistaan väkivalloin – aikoo pian puhua Xin kanssa puhelimitse


Sudanin oppositioryhmittymän johto nimitti torstaina pääministeriehdokkaaksi entisen YK-virkamiehen ja ekonomistin  Abdalla Hamdokin.  Sudanissa julkistetaan lauantaina maata jatkossa hallitsevan siiviilihallinnon kokoonpano ja pääministeriehdokkaan nimeäminen on ensimäinen askel siirtymässä siviilihallintoon.
 Lauantaina virallistetaan myös perustuslaillinen julistus, jonka Sudanin siirtymäajan sotilasjohto ja oppositio olivat laatineet elokuun alussa. Sopimuksessa on määriteltynä vallanjako väliaikaishallinnon osien välillä sekä maan turvallisuuteen ja oikeuslaitoksen itsenäisyyteen liittyviä seikkoja.
 Afrikan unioni ja Etiopia toimivat välittäjinä nyt voimaan astuvalle sopimukselle.
 Sudan siirtyy siviilihallintoon reilun kolmen vuoden siirtymäkauden aikana. Siirtymäkaudella Sudania hallitsevassa itsenäisessä neuvostossa on kuusi siviiliä ja viisi sotilasta.
 Sopimus tuo lopun lähes kahdeksan kuukautta kestäneelle myllerrykselle, joka sai kansanjoukot liikkeelle presidentti Omar al-Bashiria vastaan. Presidentti syöstiin huhtikuussa vallasta oltuaan 30 vuotta vallankahvassa.
 Lisää aiheesta:
 Sudanin osapuolet pääsivät sopuun siirtymähallituksen valtasuhteista
 Sudanin sotilasneuvosto ja oppositio allekirjoittivat vallanjakosopimuksen – siviilit tekivät sotilaille myönnytyksiä
 Joukko sotilaita yritti vallankaappausta Sudanissa

Sudanissa alkaa historiallinen siirtymä siviilihallintoon – oppositio nimesi pääministeriehdokkaan


Summary: Järvien pintavedet ovat viileämpiä kuin elokuun puolivälissä yleensä.

Viileä ja epävakaa sää on hillinnyt sinileväkukintoja sekä järvillä että merialueilla, selviää Suomen ympäristökeskuksen (Syke)  valtakunnallisesta leväkatsauksesta . Levähavaintojen määrä on vähentynyt viime viikosta.
 Järvillä sinilevää on havaittu 43 valtakunnallisella havaintopaikalla. Sinilevää on havaittu enimmäkseen veteen sekoittuneena. Vain yhdeksällä havaintopaikalla levän määrä on runsasta.
 Järvien pintavedet ovat Syken arvion mukaan yhdestä kahteen astetta tyypillistä viileämpiä. Maan etelä- ja keskiosissa vedet ovat jopa 18-asteisia, kun taas Lapin alueella kylmimmillään 11-asteisia.
 Merillä navakka tuuli hajottaa pintakukintoja
 Merillä sinilevää on vähentänyt myös navakka tuuli.
 – Valtakunnallisen leväseurannan rannikkohavaintopaikoista vain kahdella on tällä viikolla havaittu levää, tutkija  Sanna Suikkanen  sanoo tiedotteessa.
 Levää on vielä paikoitellen pintakukintoina Saaristomerellä, Suomenlahdella, pohjoisella Itämerellä ja Selkämerellä. Pintakukinnot mitä todennäköisimmin hajoavat Syken mukaan entisestään, sillä merelle on ennustettu kovaa tuulta ja aallokkoa.
 Pintaveden lämpötilat avomerellä vaihtelevat Selkämeren ja Perämeren 12 asteesta Suomenlahden ja Saaristomeren jopa 19 asteeseen.
 Lue lisää :
 Älä aliarvioi syanobakteerin myrkkyjä – sinilevä on parhaimmillaan vaaraton, mutta pahimmillaan se altistaa syövälle
 Tarkista sinilevätilanne ennen kuin pulahdat veteen – lämpö ryöpsäytti sinilevän kasvuun

Sinilevän määrä järvissä ja meressä on vähentynyt viileän sään ja navakan tuulen ansiosta