Summary: Kyselyyn vastanneet perustulon saajat kokivat myös toimeentulonsa vertailuryhmää paremmaksi

Suomessa perustulokokeiluun osallistuneiden luotto toisiin ihmisiin ja yhteiskunnan instituutioihin oli verrokkiryhmää voimakkaampaa, kertoo Kela. Perustuloa saaneet luottivat enemmän esimerkiksi poliitikkoihin, poliisiin ja oikeuslaitokseen.
 – Toisia ihmisiä ja instituutioita kohtaan tunnettu luottamus on välttämätöntä sekä ihmisen hyvinvoinnille että yhteiskunnan toimivuudelle, sanoo Kelan tutkija  Minna Ylikännö  tiedotteessa.
 Perustuloa saaneiden vastaajien luottamus toisiin ihmisiin oli keskimäärin 6,8, verrokkien taas 6,3. Lisäksi poliitikkoja ja puolueita kohtaan tunnettu luottamus oli perustulon saajilla 0,5 pistettä vahvempi. Perustulon saajat luottivat myös oikeuslaitokseen ja poliisiin hieman verrokkiryhmää enemmän.
 Vuonna 2017 alkaneeseen perustulokokeiluun osallistui 2 000 satunnaisesti valittua työtöntä. He saivat perustuloa 560 euroa kuukaudessa riippumatta muista tuloistaan tai esimerkiksi siitä, hakivatko he aktiivisesti töitä. Kokeilu päättyi vuoden 2018 lopussa.
 Osallistujat valittiin Kelan peruspäivärahaa tai työmarkkinatukea marraskuussa 2016 saaneista 25–58-vuotiaista ihmisistä. Vertailuryhmän muodostivat työttömyysetuutta saaneet, jotka eivät tulleet valituiksi perustulokokeiluun.
 Tänään julkistettu kysely tehtiin puhelimitse. Vastausprosentti perustulon saajilla oli 31 ja vertailuryhmällä 20.
 Perustulokokeilu lisäsi hyvinvointia
 Kyselyyn vastanneet perustulon saajat kokivat myös toimeentulonsa paremmaksi kuin vertailuryhmään kuuluneet vastaajat. Perustulon saajista 61 prosenttia katsoi elävänsä mukavasti tai tulevansa toimeen nykyisillä tuloilla. Vertailuryhmällä vastaava luku oli 51 prosenttia.
 Aiemmin tänä vuonna kerrottiin, että perustulokokeilulla ei ollut vaikutusta perustuloa saaneiden työllisyyteen verrokkiryhmään verrattuna. Sen sijaan perustuloa saaneiden hyvinvointi parani vuoden aikana.
 – Perustuloa saaneilla oli vähemmän stressioireita sekä keskittymis- ja terveysongelmia kuin vertailuryhmässä. He myös luottivat vahvemmin tulevaisuuteensa ja yhteiskunnallisiin vaikutusmahdollisuuksiinsa, Ylikännö kertoi helmikuussa.
 Perustulokokeilussa olleet luottivat myös verrokkiryhmää vahvemmin omiin työllistymismahdollisuuksiinsa ja kokivat sosiaaliturvaetuuksien saamiseen liittyvän vähemmän byrokratiaa.
 Valtion taloudellinen tutkimuskeskus VATT kertoi aiemmin tällä viikolla, ettei perustulolla ollut vaikutusta halukkuuteen osallistua työllistämispalveluihin. Perustulon saajat kävivät vapaaehtoisesti työvoimatoimistoissa, vaikka he olisivat voineet välttää työttömille työnhakijoille asetetut velvollisuudet.

Perustulon saajat luottavaisempia kuin muut


Summary: Claire Lamunu ja Camille Zimmerman ovat Kouvottarien kärkipelaajia. Välieräsarja Kotkan Peli-Karhuja vastaan jatkuu kolmannella pelillä perjantaina.

Otetaan alkuun hypoteettinen tilanne. Eletään naisten korisliigan finaalisarjan ratkaisevaa viidettä ottelua. Pelikellossa on jäljellä aikaa enää yhteen hyökkäykseen – pallo on Kouvottarilla. Kummalle viimeinen heitto pelattaisiin, sisäpelaaja  Claire Lamunulle  vai laituri  Camille Zimmermanille ?
 Ugandalaista Lamunua alkaa hymyilyttää ja hän katsoo joukkuekaveriaan.
 – Pallo olisi Camilla (Camille Zimmerman). Ehdottomasti hänellä. Hänet on tehty niitä tilanteita varten.
 Yhdysvaltalainen Zimmerman myhäilee pelikaverinsa vieressä.
 – Jos heittäisin ohitse, sinä ottaisit levypallon ja laittaisit sen sisään.
 Naiset kuuluvat Kouvottarien kärkipelaajiin tämän kevään naisten korisliigan pudotuspeleissä. Zimmerman on ollut kevään ratkaisupeleissä joukkueensa paras korintekijä. Lamunu taas on joukkueensa paras levypallopelaaja.
 Kaksikko viihtyy kahdestaan kentän ulkopuolellakin. Vapaa-ajalla Lamunu ja Zimmerman tykkäävät käydä muun muassa kouvolalaisissa kahviloissa.
 – Olemme käyneet kokeilemassa myös maastohiihtoa. Minun osaltani se oli täysi katastrofi, Zimmerman sanoo.
 Lamunu pidättelee nauruaan ystävänsä vieressä.
 Roosa Frimoding, Claire Lamunu ja Camille Zimmerman käyvät läpi Kouvottarien hyökkäyspeliä. Antti-Jussi Korhonen
 Ulottuva korinaluspelaaja Claire Lamunu, 25, aloitti koripallon pelaamisen 15-vuotiaana Ugandassa asuessaan maan pääkaupungissa Kampalassa. Samoihin aikoihin hän lopetti lentopallon ja kilpajuoksun. Hän halusi keskittyä vain koripalloon.
 – Pelasimme useimmiten ulkona betonisella kentällä. Korit olivat yleensä puisia virityksiä.
 Lamunu opiskeli Ugandassa tyttöjen sisäoppilaitoksessa.
 – Kesäaikaan, kun ei ollut koulua, aloin pelata korista myös poikien kanssa.
 Ugandan kouluajoistaan hän muistaa sisäoppilaitoksen yksitoikkoisen ruuan.
 – Alaluokilla meillä oli melkein aina ruokana papuja, riisiä ja teetä. Myöhemmin ruoka muuttui monipuolisemmaksi. Lisäksi muistan, että aamuisin suihkusta tuli vain kylmää vettä, Lamunu kertoo.
 Claire Lamunun pohkeita hierotaan, kun pelaaja on vaihtopenkillä. Lamunu kertoo, että on kauden tärkeimmällä hetkellä täydessä pelikunnossa. Antti-Jussi Korhonen
 Portugalin pääsarjasta Kouvolaan
 Sisäoppilaitoksessa koripallosta tuli Lamunulle tärkeä osa elämää. Lahjakas urheilija kehittyi nopein askelin. Parikymppisenä Lamunu murtautui Ugandan maajoukkueeseen.
 Ugandan pääkaupungista Kampalasta 185-senttisen Lamunun tie vei Yhdysvaltoihin, jossa hän pääsi pelaamaan yliopistokoripalloa Vanguardiin. Vuosi 2017 oli hänen läpimurtokautensa, jonka päätteeksi hänet palkittiin NAIA:n vuoden pelaaja -palkinnolla.
 Yliopistovuoden jälkeen Lamunu teki ensimmäisen ammattilaissopimuksensa Portugalin pääsarjaan. Suomeen ja Kouvolaan Lamunu saapui viime kesänä.
 – Suomessa naisten korisliiga on paljon Portugalin liigaa kovempi tasoisempi ja urheilullisempi. Tasoerot joukkueiden välillä ovat pienemmät. Naisten korisliigassa mikä tahansa joukkue pystyy tällä kaudella voittamaan kenet tahansa.
 Lamunun tavoin vahvoja pudotuspelejä pelaava Zimmerman kehuu joukkuekaveriaan voimanpesäksi.
 – Hän ottaa meille tärkeitä levypalloja. Olen aika varma, että Claire pystyisi donkkaamaan. Hän on niin hyvä, Zimmerman naurahtaa.
 Kouvottarien Claire Lamunu ja Peli-Karhujen Britanny Starling ovat välieräsarjan taistelupari. Lamunu on poiminut levypalloja pudotuspeleissä keskiarvolla 12,7. Antti-Jussi Korhonen
 Tempen kaupungissa Arizonassa syntynyt Camille Zimmerman, 23, pelasi lapsena jalkapalloa. Hän alkoi keskittyä koripalloon täysillä ollessaan seitsemännellä luokalla.
 – Halusin tulla olympiatason jalkapalloilijaksi. Olin aivan pienenä hyökkääjä, sitten minut siirrettiin maalivahdiksi. Joukkueeni oli niin hyvä, etten päässyt koskaan torjumaan palloja ja tylsistyin.
 Koripalloilu valikoitui lopulta 184-senttisen Zimmermanin lajiksi, koska siinä tilanteet vaihtelevat nopeammin. Juuri halu kontrolloida peliä näkyy parketilla Zimmermanin pelityylissä.
 – Cam pystyy pelaamaan erinomaisesti korin alla ja kaarella. Se on hänen vahvuutensa. Cam pitää harjoittelusta niin paljon, että voisi nukkua kuntosalilla. Hän kilpailee koko ajan kaikessa, Lamunu sanoo.
 Zimmerman nyökkäilee joukkuekaverinsa vieressä.
 – Tykkään pelata paljon lautapelejä ystävieni kanssa ja häviän harvoin. Pelaamme paljon scrabblea ja monopolia. Kieltämättä tunteet välillä kuumenevat. Väitän olevani joukkueemme Uno-mestari, Zimmerman kertoo.
 Camille Zimmerman on ollut joukkueensa paras korintekijä pudotuspeleissä lukemalla 21,1. Antti-Jussi Korhonen
 Zimmerman: Haaveena WNBA
 Zimmermanin yliopistoura kuvaa hänen haluaan tulla parhaaksi. Hän pelasi neljä vuotta Columbia Lionsin yliopistojoukkueessa. Tuona aikana Zimmermanista tuli Lionsin historian paras korintekijä ja levypallopelaaja.
 Yliopistouraan liittyy myös tarina Zimmermanin sinisistä hammassuojista.
 – Ostin ensimmäiset hammassuojani lukioaikoinani. Hammaslääkärilläni ei ollut yhtää hyvin suuhun istuvaa väritöntä hammassuojaa. Joukkueeni värit olivat silloin kulta ja sininen. Ajattelin, että hammassuojatkin voisivat olla siniset. Yliopistossa sain jonkin verran kuulla sinisistä hammassuojista, mutta en ole vaihtanut vielä väriä.
 Kouvottarien kanssa Zimmerman teki uransa ensimmäisen ammattilaissopimuksen viime elokuussa. Yhdysvaltalaispelaajan haaveena on pelata Pohjois-Amerikan koripallosarja WNBA:ssa.
 – WNBA-runkosarja kestää kesällä noin kolme kuukautta. Sen jälkeen moni pelaaja lähtee pelaamaan vielä Eurooppaan talveksi. Voisin tehdä itsekin niin. Tällä hetkellä koripallo on ykkösasia minulle, Zimmerman sanoo.
 Zimmerman ajaa korille Peli-Karhujen Daniela Wallenin puolustaessa. Antti-Jussi Korhonen
 Loppuottelut ovat kolmen voiton päässä
 Zimmerman ja Lamunu kertovat molemmat viihtyneensä Kouvottarissa. Kouvolaan he joutuivat hiukan totuttelemaan.
 – Minua ihmetytti aluksi ilta-aikaan täysin tyhjät kadut. Kotona kaduilla on aina vilinää, New Yorkin alueella opiskellut Zimmerman hymähtää.
 Tällä hetkellä kaksikko keskittyy voittamaan Kouvottarien paidassa välieräsarjaa Kotkan Peli-Karhuja vastaan. Tilanne ei voisi olla Kouvottarien kannalta haastavampi. Peli-Karhut johtaa välieräsarjaa kahden pelin jälkeen otteluvoitoin 2-0.
 Ensimmäinen välierä päättyi maanantaina kotkalaisille luvuin 70-66. Keskiviikkona Peli-Kahut voitti Kouvolassa numeroin 86-91. Kouvottaret on perjantaina pakkovoiton edessä, kun sarjan kolmas peli pelataan Kotkassa.
 Kouvottarien täytyy avata voittotilinsä perjantaina, jos se mielii jatkaa pelejä välieräsarjassa. Antti-Jussi Korhonen
 – Pääsimme yllättämään heidät ensimmäisen pelin alussa. Olemme vahvoilla, jos juoksemme vastahyökkäyksiä, Lamunu sanoo.
 – Meidän tulee olla vahvoja hyökkäyspään levypalloissa ja tehdä heidän jokaisesta heittosuorituksestaan vaikea, Zimmerman lisää.
 Kouvottaret eteni sen seurahistoriassa ensimmäisen kerran mitalipeleihin naisten korisliigassa, kun se kukisti Forssan Alun puolivälieräsarjassa otteluvoitoin 3-2.
 – Menemme välieräsarjastakin jatkoon, jos olemme sopivalla tavalla aggressiivisia, Lamunu sanoo.

Hiljainen kaupunki Suomessa yhdisti kaksi nuorta naista eri puolilta maailmaa – nyt he yrittävät voittaa yhdessä mestaruutta


Summary: Sisäministeriön raportin mukaan Suomi on yhä “jihadismin syrjäkylä”.

Kansainvälisissä uutiskuvissa esiintynyt suomalainen “Sanna” on antanut kasvot Syyriaan ja Irakiin lähteneille suomalaisille. Sanna on kertonut lähteneensä Syyriaan neljä vuotta sitten marokkolaisen miehensä kanssa.
 Kuvissa näkyvät vain väsyneet silmät.
 Sisäministeriön raportin mukaan Suomesta on lähtenyt Syyriaan ja Irakin konfliktialueille on noin 80 henkilöä. Joukossa on 14 eri kansallisuutta.
 Kaikki lähtijät eivät tietenkään ole viranomaisten tiedossa. Viidennes lähtijöistä on ollut naisia.
 Sisäministeriön tilaaman raportin  Jihadistinen liikehdintä Suomessa  ovat kirjoittaneet terrorismin tutkija  Leena Malkki  ja jihadismin tutkija  Juha Saarinen.
 Noin kahdestakymmenestä Suomesta lähteneestä naisesta suurin osa oli taustaltaan somaleja tai suomalaisia, jotka olivat kääntyneet muslimeiksi. Suurin osa matkusti miehensä kanssa, mutta joukossa on ollut myös yksin lähtijöitä.
 Suomalaisen Sannan 13-vuotias tytär on tiettävästi jo naimisissa.
 Suomalainen "Sanna" on yksi paristakymmenestä suomalaisnaisesta, jotka lähtivät Syyriaan.   AFP
 Osa lapsista on jo aikuisia
 Syyrian ja Irakin konflikti-alueille on 80 aikuisen lisäksi päätynyt Suomesta noin 30 lasta, joko molempien vanhempiensa kanssa tai isiensä kaappaamina.
 Osa lapsista on syntynyt alueella ja jotkut ovat ehtineet kasvaa aikuisiksi. On todennäköistä, että he ovat saaneet alueella aseellista koulutusta.
 Perhesuhteilla on ollut suuri merkitys, koska Suomessa ei ole näkyvästi toimivia aktivisteja, radikaaleja yhteisöjä ja avoimia jihadistien kohtaamispaikkoja. Sukulaisten ja perheenjäsenten rooli kuitenkin muuttunut.
 Sosiaalinen media on tullut perhesuhteiden tilalle. Jihadistiksi lähteneet ovat löytäneet samanmielisiä Twitterin ja Facebookin kautta.
 Jihadistien Facebook-sivujen sulkemisen jälkeen viestittely on siirtynyt esimerkiksi helpommin salattavaan pikaviestipalvelu Telegramiin.
 Ikärakenne selittää paljon: Suomesta konfliktialueille lähtijät olivat 18–50-vuotiaita, suurin osa kuitenkin parikymppisiä.
 Mistä he tulevat?
 Konfliktialueille hakeutuneet jihadistit ovat asuneet pääosin Etelä- ja Länsi-Suomen suurimmissa kaupungeista. Pienemmiltä paikkakunnilta on lähtenyt yksittäisiä henkilöitä.
 Syykin on selvä: suurin osa muslimeista ja niistä, joilla on kontakteja muslimeihin, asuu isoissa kaupungeissa
 Pääsääntöisesti suomalaiset jihadistit matkasivat Irakiin ja Syyriaan 2012–2016. Sen jälkeen matkustaminen on hiipunut. Terroristijärjestö Isisin kalifaatti on nujerrettu.
 Sen soluja on kuitenkin yhä elossa.
 Tuhannet ihmiset ovat viime päivinä paenneet viimeisiltä Isisin hallussa olleilta alueilta Baghouzissa Syyrian itäosassa lähellä Irakin rajaa. Bulent Kilic / AFP
 Parikymmentä Suomesta lähtenyttä on jo kuollut
 Suomalaiset ovat toimineet Syyriassa monenlaisissa tehtävissä. Konfliktialueelle on matkustanut koodaajia, fysioterapeutteja ja ambulanssinkuljettajia. Raportin mukaan 75 prosenttia lähtijöistä on kuitenkin halunnut taistelijoiksi.
 Naisia on tarvittu lähinnä kasvattamaan synnyttämään lapsia ja kasvattamaan uusia muslimisukupolvia. Osa naisista on toiminut myös aktiivisia itse. Se tarkoittaa, että he ovat osallistuneet terroristiseen toimintaa.
 – Naisilla on myös omia haluja ja agendoja. He ovat esimerkiksi levittäneet Isissä propagandaa. Euroopassa on nähty, että naiset ovat perustaneet myös iskusoluja. Turha kuvitella, että he ovat vain viattomia uhreja, sanoo jihadismin tutkija Juha Saarinen.
 Terroristijärjestö Isisille kelpasivat kaikenlaiset ihmiset ja järjestöön liittyjille luvattiin, että vanhat rikokset saa anteeksi. Järjestö houkutteli riveihinsä myös rikollisia, koska heillä oli mahdollisuus päästä irti menneisyydestään.
 Tämänhetkisten tietojen mukaan Suomesta lähteneistä jihadisteista on kuollut parikymmentä.
 Suomalaista palaajaa ei voi karkottaa
 Suomella on myös edessään vaikea tehtävä: miten suhtaudutaan niihin, jotka haluavat palata kotimaahan. Tähän mennessä Suomeen ei ole palannut vierastaistelijoita, mutta naisia on tulossa takaisin ennemmin tai myöhemmin.
 Suomalainen Sannakin on ilmoittanut haluavansa tulla takaisin. Sisäministeri  Kai Mykkänen  (kok.)  ei ole kuitenkaan luvannut järjestää paluukyytejä  Suomeen palaaville.
 Sisäministeriön raportin mukaan edessä on useita pulmia: syytteitä on vaikea nostaa, koska tekijöitä vastaan on vaikea löytää todisteita tai he eivät ole syyllistyneet rikoksiin.
 Esimerkiksi lasten kasvattaminen Isisin kalifaatissa ei ole rikos.
 Avainaktivistin toimintaan on vaikea puuttua, mikäli hän on toisen maan kansalainen tai saapunut Suomeen pakolaisena tai turvapaikanhakijana.
 Mikäli palaaja on Suomen kansalainen, häntä ei lain mukaan voi karkottaa.
 Lue myös:
 LM: Isis-lapsia on palannut kriisi-alueelta Suomeen
 Isisin vierastaistelijoiden paluu piinaa Eurooppaa – Mitä tehdä mahdollisesti raskaisiin rikoksiin syyllistyneille ja heidän perheilleen?
 Isisin kalifaatista kotiin haikaileva "Sanna" videolla: "Pystyn elämään normaalia elämää Suomessa"

Katso suorana: Syyriaan ja Irakiin lähti Suomesta 80 jihadistia, mukana 20 naista – Isisin naiset eivät ole vain uhreja


Summary: Tuhansia asuntoja omistava Nuorisosäätiö saa helpotusta entisten johtajiensa aiheuttamiin talousvaikeuksiin.

Helsingin käräjäoikeus on hyväksynyt Nuorisosäätiön hakemuksen päästä velkasaneeraukseen.
 Käytännössä tämä tarkoittaa, että Nuorisosäätiön velkoja leikataan tai maksuaikaa helpotetaan.
 Nuorisosäätiö on ajautunut pahoihin talousvaikeuksiin entisten johtajiensa tekemien liiketoimien takia.
 – Nuorisosäätiön vaihtoehtona oli käytännössä konkurssi tai velkasaneeraus. Nyt Nuorisosäätiöllä on yhteiskunnan ja velkojien tuki jatkaa toimintaansa, sanoo Nuorisosäätiön hallituksen puheenjohtaja Jari Laine.
 Laineen mukaan entiset johtajat  Aki Haaro  ja  Perttu Nousiainen  aiheuttivat Nuorisosäätiölle lähes sadan miljoonan euron taloudelliset haitat solmimalla ”järjettömän kalliita” maanvuokra- ja muita sopimuksia.
 Haaroa ja Nousiaista epäillään lahjusten ottamisesta ja muista talousrikoksista Helsingin poliisin tekemässä rikostutkinnassa. Kaksikko sai potkut säätiöstä keväällä 2018.
 Ensimmäinen osa poliisitutkinnasta on valmistumassa vielä tämän kevään aikana. Tutkinnassa on toistakymmentä rikosepäiltyä.
 ”Kovan rahan bisnes loppuu”
 Velkasaneerausjärjestelyn käytännön toimenpiteet eivät ole kaikilta osin vielä selviä.
 Laineen mukaan keskeinen osa suunnitelmaa on luopua niin sanotuista kovan rahan asunnoista ja keskittyä yleishyödylliseen, valtion tuettujen asuntojen tarjoamiseen.
 – Saneeraus perustuu siihen, että kovan rahan tuotanto, jossa rahat ovat hävitetty, lopetetaan. Nuorisosäätiö palaa takaisin sille tielle, minkä vuoksi se 1960-luvulla perustettiin, eli se tarjoaa kohtuuhintaisia asuntoja Nuorille, Laine sanoo.
 Nuorisosäätiö on toiminut kymmeniä vuosia Nuorisosäätiön perusti vuonna 1961 keskustanuorten edeltäjä Maaseudun Nuorten Liitto. Yleishyödyllisen säätiön tehtävänä on "tukea nuorten itsenäistymistä". Se on toteuttanut tarkoitustaan ennen kaikkea tarjoamalla nuorille kohtuuhintaisia vuokra-asuntoja. Säätiö omistaa yli neljätuhatta asuntoa eri puolilla Suomea. Niissä on yli viisituhatta asukasta. Nuorisosäätiölle valittiin uusi johto kesällä 2018. Säätiön toimitusjohtajana toimii Kimmo Pihlman ja hallituksen puheenjohtajana Jari Laine. Säätiön yhteydet keskustapuolueeseen ovat katkenneet viime vuosina.
 Nuorisosäätiö pyrkii myymään kovan rahan kohteensa tahoille, jotka jatkavat asuntojen vuokraamista nykyisille asukkaille. Säätiön omistamissa kovan rahan asunnoissa on noin 900 asukasta.
 Velkasaneerauksella ei ole vaikutusta Nuorisosäätiön päivittäiseen toimintaan tai asukkaiden asemaan.

Nuorisosäätiön konkurssiuhka väistymässä – käräjäoikeus hyväksyi velkasaneerauksen


Summary: Hakulinen kieltää kappaleidensa esittämisen Teoston uuden käytännön suomalla mahdollisuudella.

Olli Lindholmin  muistokonserteissa Porissa ja Tampereella ei kuulla  Jussi Hakulisen  tekemiä kappaleita. Asiasta kertoo  Helsingin Sanomat .
 Yle kertoi  runsas viikko sitten, että musiikintekijöiden oikeuksia valvova Teosto on muuttanut asiakassopimustaan.
 – Tekijä voi ottaa yksittäisen teoksen oikeudet takaisin itselleen, jopa vain lyhyeksi ajaksi, kertoi Ylelle Teoston liiketoimintapäällikkö  Lasse Fast .
 Fast huomautti tuolloin, että teoksen – eli esimerkiksi yhden kappaleen – kaikkien tekijöiden pitää olla yksimielisiä siitä, että oikeudet otetaan takaisin itselle.
 Hakulinen on nyt kieltänyt kappaleidensa esittämisen muistokonserteissa tämän Teoston uuden käytännön nojalla.
 Hän on säveltänyt ja sanoittanut muun muassa kappaleet  Joutsenlaulu  ja  Rakkaus on lumivalkoinen , jotka ovat nousseet Yön tunnetuimmiksi kappaleiksi.
 – Menemme lain kirjaimen ja Teoston uusien sopimusten mukaan. Jos kerran tulee kielto, Hakulisen kirjoittamia lauluja ei esitetä, vahvistaa Helsingin Sanomille konserttia järjestävän Piikkikasvi Agencyn ohjelmamyyjä  Kari Pössi .
 Muistokonsertit myytiin loppuun
 Taustalla on Hakulisen kiista muistokonserttien järjestäjien kanssa. Hakulinen olisi myöntynyt kappaleidensa esittämiseen, jos konserttien tuotosta ainakin osa olisi mennyt Lindholmin läheisille ja hyväntekeväisyyteen. Alun perin Hakulinen aikoi itse järjestää muistokonsertit Yö-yhtyeen alkuperäiskokoonpanon kanssa, mutta tämä ei toteutunut.
 Yö-yhtyeen laulaja ja keulahahmo  Olli Lindholm menehtyi  yllättäen sairauskohtaukseen helmikuussa.
 Laulu rakkaudelle -muistokonsertit  pidetään Porin Isomäki-areenalla 10. toukokuuta ja Tampere-talon isossa salissa 11.–12. toukokuuta. Konsertit myytiin loppuun heti niiden julkistuksen jälkeen.
 Säveltäjäin tekijänoikeustoimisto Teosto ry valvoo musiikintekijöiden eli säveltäjien, sanoittajien, sovittajien ja musiikkikustantajien oikeuksia.

HS: Olli Lindholmin muistokonserteissa ei kuulla Jussi Hakulisen kappaleita


Summary: Edellisen ennusteen ministeriö antoi joulukuun puolivälissä. Silloin tämän vuoden talouskasvun ennakoitiin hidastuvan 1,5 prosenttiin.

Valtiovarainministeriö julkistaa tänään torstaina tämän vuoden ensimmäisen talouskatsauksensa. Sen kiinnostavuutta lisää runsaan viikon päästä olevat eduskuntavaalit.
 Yle näyttää valtiovarainministeriön tiedotustilaisuuden suorana alkaen klo 10.55.  Pääset katsomaan sen tästä linkistä  tai klikkaamalla jutun kuvaa.
 Nyt puolueet ovat olleet haluttomia kertomaan ennakkoon,  mistä ne olisivat valmiita leikkaamaan , jos talous ja työllisyys eivät kasva riittävästi.
 Valtiovarainministeriön virkamiehet sanoivat helmikuun alussa, että  uuden hallituksen on varauduttava kahden miljardin  leikkauksiin tai veronkorotuksiin.
 Tällä hallituskaudella  työllisyysaste saatiin nostettua 72 prosenttiin . Nyt suuret puolueet tähtäävät siihen, että työllisten osuus saataisiin 75 prosenttiin.
 Valtiovarainministeriö antaa katsauksensa neljä kertaa vuodessa. Edellinen katsaus on viime vuoden joulukuulta, jolloin  tämän vuoden talouskasvun ennakoitiin hiipuvan  1,5 prosenttiin. Vuosikymmenen lopussa kasvuvauhti olisi tätäkin hitaampaa.
 Lisää aiheesta
 Puolueet eivät suostu laatimaan leikkauslistoja – Näin puheenjohtajat arvioivat valtiovarainministeriön kehotusta kahden miljardin sopeutuksiin
 Näissä vaaleissa väistellään puhetta työllistämiskeinoista, koska ne "ovat kipeitä johonkin suuntaan", sanoo 150 budjettiriihen virkamies

Valtiovarainministeriö avaa talouden pelikenttää vaalien jälkeen valittavalle hallitukselle – Yle näyttää suorana klo 10.55


Summary: EU-alueen muovista alle kolmasosa kierrätetään.

Viidesluokkalaiset  Aapo  ja  Eetu Autio  innostuivat muovin kierrättämisestä alkuvuodesta. Keittiön allaskaapin alle sijoitettiin muoviämpäri muovijätteelle. Kotona kertyvä muovijäte sujautetaan tyhjään muoviseen leipäpussiin.
 – Täällä on leipäpusseja, jotka täyttyy muovilla. Sitten ne pistetään isoon muovikassiin ja viedään kaupalla olevaan muovin keräyspisteeseen, esittelee Aapo Autio.
 Muovin keräyskassi täyttyy helposti viikossa. Samalla kaikki kierrätetty muovi on pois sekajätteestä. Sekajätteen määrä onkin poikien kotona vähentynyt merkittävästi.
 – Joo, selvästi yli puolella tai enemmän. Meillä mietittiin jo, olisko pitänyt hankkia isompi jäteastia, mutta sitä ei tarvittukaan, koska me alettiin lajittelemaan, vahvistaa Eetu Autio.
 Mielenkiintoista ja yllättävääkin
 Poikien äiti  Marianna Pynttäri  toteaa, että muovinkierrätys on osoittautunut mielenkiintoiseksi ja jopa yllättäväksi.
 – Meillä sekajäteastia varsinkin juhlapyhien jälkeen on täyttynyt niin, että hyvä kun kannen on saanut kiinni. Nyt ei ole semmoista ongelmaa ollut.
 Muovijätettä syntyy kotitalouksissa paljon. Timo Leponiemi / Yle
 – Kodin jätteistä huomattava osa tuntuu olevan muovia, kun kaikki elintarvikkeet on pakattu muoviin. Kyllä se varmaan tosiasia on, että ruuan säilymisen ja käsittelyn takia muovia tarvitaan. Toisaalta se kauhistuttaa, mihin se kaikki muovi päätyy.
 Marianna Pynttäri sanookin, että heillä muovin keräys jatkuu ehdottomasti. Siitä on tullut perheen yhteinen "harrastus". Muille hän antaa sellaisen vinkin, että kierrätys ei ole ollenkaan vaikeaa, eikä se vaadi mitään keittiöremonttia tai uutta roskiskaappia.
 Kaksospoikien kodin allaskaapissa ulosvedettävässä roskisvaunussa oli aiemmin kaksi isoa astiaa sekajätteelle. Niiden vierellä kaapissa oli pesuainepulloja. Muovin kierrättämiseksi pesuainepullot siirrettiin toiseen kaappiin ja niiden paikalle sijoitettiin kaksi tavallista muoviämpäriä. Toiseen niistä kerätään nyt lasi ja toiseen muovi. Roskisvaunussa toiseen astiaan menee nyt metalli ja toiseen vähiin käynyt sekajäte.
 – Kierrättämisestä saa onnistumisen elämyksiä, kun huomaa sen tulokset, sanoo Marianna Pynttäri.
 Lapset innokkaita kierrättämään
 Aapon ja Eetun koulussa Janakkalan Turengissa kolmannen luokan opettaja  Piia Aitto-oja  on tehnyt koululle I love muovi –kampanjaan opetusmateriaalia. Tässä kuussa oppilaille onkin luvassa kierrätysaiheinen teemaviikko. Kierrätys on muutenkin osa koulun arkea.
 Luokanopettaja Piia Aitto-oja on laatinut Turengin koululle "I love muovi" –kampanjaan opetusmateriaalia. Timo Leponiemi / Yle
 – Koululla on opettajista kostuva ympäristötiimi. Meillä on joka luokkaan tuotu paperinkeräyslaatikot ja koulu kierrättää kartongit. Parannettavaa toki vielä on.
 Aitto-oja on huomannut, että lapset ovat innokkaita kierrättämään. Oppilaat ovat myös päässeet vierailemaan kunnan keskustan kierrätyspisteellä.
 Lapset ovat innokkaita kierrättämään. Timo Leponiemi / Yle
 – Jos halutaan tulevaisuudessa puhtaampi maailma ja se, että esimerkiksi tämä pahamaineinen muovi saataisiin paremmin kiertämään, niin liikkeelle täytyy lähteä lapsista.
 Paljon parannettavaa
 Ylen I love muovi -kampanja  pyrkii herättelemään suomalaiset muovin ja nimenomaan arkielämässä käytettyjen pakkausmuovien kierrättämiseen.
 Syytä onkin, sillä eurooppalaisessa vertailussa Suomi on muovin kierrätyksessä häntäpäässä. EU:n alueella muovijätteestä alle kolmasosa kierrätetään, melkein kolmasosa päätyy kaatopaikoille ja reilu kolmannes poltetaan.
 Suomessa meneekin hukkaan tonnikaupalla arvokasta raaka-ainetta. Kaikkein pahinta on, jos muovi hukataan luontoon. Muovipussin maatuminen kestää 10–20 vuotta ja muovipullon jopa 450 vuotta.
 Lue myös:   Mitä muovijätteelle tapahtuu? – "Kuluttajamuovia ei ole koskaan viety ulkomaille"
 Muovi pelastaa ihmishenkiä – monissa käyttökohteissa sitä ei voi korvata muilla materiaaleilla
 Katso kartasta, missä on sinua lähimmät muovin keräyspisteet

Kaksospojat näyttävät, kuinka muovin kierrättämällä sekajäte väheni alle puoleen


Summary: Patria ei niele Finavian korotuksia laskeutumismaksuihin.

Patria-konserni siirtää osan ammattilentäjien koulutuksesta Suomesta Espanjan Cordobaan. Yhtiö lopettaa kesällä Tampereella annettavan ensivaiheen alkeislentokoulutuksen.
 Ensimmäisenä Espanjassa aloittavat opiskelun lentoyhtiö Norran palvelukseen tulevat uudet lentäjät.
 Syynä lentokoulutuksen siirtämiseen on oppilasmäärien lisääntyminen ja lentoasemia ylläpitävän Finavian tekemät korotukset laskeutumismaksuihin.
 Yksi laskeutuminen maksaa nyt viitisenkymmentä euroa. Koulutuksen alkuvaiheessa laskeutumisia ja nousuja tulee runsaasti.
 – Sillä oli merkittävä vaikutus koulutuksen kokonaishintaan. Se oli osa kokonaisratkaisua, kun harkittiin, millä voidaan turvata kotimainen ammattilentäjien koulutus Suomessa, kertoo Patrian lentokoulutuksesta vastaava johtaja  Jyrki Myyryläinen  Ylelle.
 Yhdeksi siirron syyksi Patria mainitsee myös Espanjan sään. Se mahdollistaa ympärivuotisen koulutuksen.
 Espanjaan siirtyminen ansiosta koulutusta voidaan myös lisätä. Koulutuksesta on tulossa tärkeä vientituote Patrialle.
 Patrialle jää Tampereelle teoria- ja simulaattorikoulutus sekä kaksimoottorisilla koneilla annettava vaativampi monimoottorikoulutus.

Patria siirtää lentäjäkoulutusta Espanjaan


Summary: Mehiläistarhaajat tarjoavat pesiä viljelykasvien läheisyyteen.

Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliitto (MTK)

Suomessa ei ole kattavaa kuvaa kimalaisten ja muiden luonnonvaraisten pölyttäjien tilanteesta, arvioivat viljelijät ja mehiläistarhaajat. Maailmalla on havaittu, että pölyttävien hyönteisten kannat ovat supistuneet.
 – Tarvitsemme lisää tietoa ja seurantoja, jotta pölyttäjien tilanteessa tapahtuvat muutokset kyetään havaitsemaan, painottaa Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliiton MTK:n puheenjohtaja  Juha Marttila .
 Pölytys on välttämätöntä ruuan tuotannon kannalta, mutta luonnonvaraisille pölyttäjille tärkeät kukkaniityt ja monimuotoiset pientareet ovat käyneet aiempaa harvinaisemmiksi. Luonnonvaraisten pölyttäjien kannat myös vaihtelevat voimakkaasti vuosittain.
 Viljelykasvit ovat riippuvaisia hyönteispölytyksestä
 Pölytyksen onnistumisessa on oma roolinsa tarhamehiläisillä. Mehiläistarhaajat tarjoavat palvelujaan viljelijöille. Palveluissa sijoitetaan tarhamehiläisten pesiä viljelykasvien läheisyyteen.
 – Pölytyspalvelun käyttö on jo suosittua hedelmän- ja marjanviljelijöiden keskuudessa. Peltokasveista esimerkiksi tattari hyötyy nimenomaan tarhamehiläisestä, sanoo Suomen Mehiläishoitajain Liiton puheenjohtaja  Hannu Luukinen .
 Tero Ylioja / Yle
 Hän toivoo, että sekä tarhamehiläiset että luonnonpölyttäjät otetaan huomioon maatalouspolitiikassa.
 – Viljelykasvit tarvitsevat sekä tarhattuja että villejä pölyttäjiä, vahvistaa  Mikko Kuussaari  Suomen ympäristökeskuksesta.
 Noin kolme neljännestä maailman viljelykasveista on riippuvaisia hyönteispölytyksestä. Kuussaaren mukaan pölyttäjien väheneminen monissa maissa johtuu muun muassa elinympäristöjen supistumisesta ja kasvinsuojeluaineista. Myös loiset ja taudit vaivaavat pölyttäjiä.
 – Rypsin ja rapsin satotasojen lasku voimakkaimmin viljellyillä alueilla viittaa pölytysvajeeseen, Kuussari kertoo.
 Useita hankkeita meneillään
 Maailmalla pölyttäjiä on tutkittu paljon, mutta Suomessa vain vähän. Parhaillaan on kuitenkin käynnissä useita hankkeita tiedon saamiseksi.
 Kuussareen mukaan meneillään olevan Pölyhyöty-hankkeen tarkoitus on selvittää Suomen pölyttäjäkantojen tilaa, tuottaa esitys seurannan järjestämiseksi ja arvioida hyönteispölytyksen taloudellinen arvo viljelykasveille Suomessa.
 Tero Ylioja / Yle
 Tarkoitus on myös kartoittaa tarhamehiläisiin perustuvien viljelykasvien pölytykseen tarkoitettujen palvelujen tarjontaa.
 Hankkeen loppuraportin on määrä valmistua vuonna 2021.
 Lue myös:
 Katso Aamu-tv:n keskustelu pölyttäjistä täältä, 4.4.2019
 Tutkimus: Maatalouden yleiset torjunta-aineet tappavat myös mehiläisiä ja kimalaisia
 Mikä uhkaa hyönteisiä? Luonnontieteellisen museon hyönteistiimin vetäjä Pasi Sihvonen vastasi yleisön kysymyksiin

Suomessa ei tiedetä kimalaisten ja muiden pölyttäjien tilannetta


Summary: Sisäministeriön mukaan jihadistien toiminta Suomessa on ollut pitkään olematonta, mutta 2010-luvulla tilanne on muuttunut.

Millaista jihadistista toimintaa Suomessa on ollut tällä vuosikymmenellä?
 Sisäministeriö lupaa siihen lisävalaistusta tänään torstaina, kun se julkistaa kaksi Helsingin yliopistolta tilaamansa tutkimusta jihadistien toiminnasta.
 Yle näyttää sisäministeriön tiedotustilaisuuden suorana klo 9.55 alkaen.  Pääset katsomaan sen tästä linkistä  tai klikkaamalla jutun kuvaa.
 Jihadistien liikehdinnän lisäksi tutkimuksissa on selvitetty, miten jihadistit ovat kohdistaneet verkkoviestintää Suomeen. Tutkimuksissa annetaan myös arvio, millaiselta tulevaisuus voi näyttää.
 Tiedotustilaisuudessa tutkimusta esittelevät yliopistonlehtori  Leena Malkki , tutkija  Juha Saarinen  ja yliopistotutkija  Matti Pohjonen .
 Lisää aiheesta:
 Isisin vierastaistelijoiden paluu piinaa Eurooppaa – Mitä tehdä mahdollisesti raskaisiin rikoksiin syyllistyneille ja heidän perheilleen?
 Isisin kalifaatista kotiin haikaileva "Sanna" videolla: "Pystyn elämään normaalia elämää Suomessa"
 Suomen vankiloissa on ainakin yksi terroristi ja mahdollisesti kymmeniä radikalisoituneita – Rikosseuraamuslaitos heräsi ongelmaan ja perusti erikoisryhmän
 Jouni palasi Syyriasta hengissä, naisten epäiltiin värvänneen lapsensa – Ylen selvitys paljastaa, millaisia ovat terrorismitutkinnat Suomessa

Näin jihadistit toimivat Suomessa, sisäministeriö julkistaa tilaamansa tutkimukset – Yle näyttää suorana kello 9.55


Summary: Oulun yliopistossa tehdyn tutkimuksen mukaan diabeteksesta kärsivän ihmisen keho hyödyntää D-vitamiinia huonosti.

Tästä on kyse Diabetes lisääntyy länsimaissa koko ajan ja yhä useammin siihen sairastuvat myös nuoret. Tutkijoiden kesken on ollut pitkään kiistaa siitä, voidaanko ylimääräisillä D-vitamiiniannoksilla estää tai hidastaa diabeteksen kehittymistä. Uuden oululaistutkimuksen mukaan D-vitamiinin imeytymismekanismin muutos vaikeuttaa vitamiinin imeytymistä diabetesta sairastavilla.
 Kiista siitä, voidaanko kasvava kansantauti diabetes nujertaa ylimääräisillä D-vitamiiniannoksilla, käy kiihkeänä. Tutkijat eivät ole asiasta yksimielisiä.
 Tuore oululaistutkimus toppuuttelee nyt käsitystä D-vitamiinilisien kaikkivoivasta vaikutuksesta.
 – Näyttäisi siltä, että diabeteksessa aktivoituu mekanismeja, jotka vaikeuttavat D-vitamiinin hyödyntämistä. Vaikka D-vitamiinia saataisiin elimistöön ikään kuin normaalimäärä niin sitä pystytään käyttämään huonosti hyväksi, kertoo professori Jukka Hakkola, jonka tutkimusryhmän tulokset julkaistaan lähiaikoina yhdysvaltalaisessa  Diabetes-lehdessä .
 Yksi viime vuosina Suomessa D-vitamiinin puolesta puhunut on lääketieteen tohtori  Matti Tolonen , jonka mukaan D-vitamiinilla voitaisiin ehkäistä sekä lasten että aikuisten diabetesta.
 Tolonen perustelee näkemyksiään muun muassa ulkomaisilla tutkimuksilla.  T olosen mukaan että D-vitamiinilisällä voitaisiin jopa ehkäistä ykköstyypin diabeteksen kehittyminen.
 Myös elintapoihin liittyvän kakkostyypin diabeteksen estämisessä  on D-vitamiinista tutkittu olevan hyötyä  (The Journal of Clinical Endocrinology & Metabolism).
 Kumpi oli ensin, muna vai kana?
 Diabetes on aineenvaihduntasairaus, jossa ilmenee häiriöitä haiman insuliinintuotannossa. Tämä vaikuttaa myös verensokeriin, minkä takia tautia on kutsuttu myös sokeritaudiksi.
 Ykköstyypin diabeteksessa haiman insuliinin tuotanto loppuu, ja se on korvattava esimerkiksi insuliinipistoksilla. Siihen ei yleensä liity perinnöllisiä taipumuksia.
 Kakkostyypin diabeteksessa insuliinin vaikutus kudoksiin heikkenee vähitellen, ja sen puhkeaminen liittyy muun muassa perimään ja elintapoihin.  Diabetesta esiintyy myös muissa muodoissa  (Duodecimin terveyskirjasto).
 Diabeteksen ja D-vitamiinin suhdetta on tutkittu sekä Suomessa että maailmalla tiiviisti vuosikausia, mutta yksiselitteistä ratkaisua ei ole löydetty, vaikka diabeteksen ja kehon matalan kalsidiolipitoisuuden yhteys on ollut tiedossa jo pitkään. Kalsidioli on maksan D3-vitamiinista valmistama D-vitamiinin varastomuoto.
 Vaikka uuden tutkimuksen mukaan diabetespotilaat eivät hyödykään samalla tavalla suuremmista D-vitamiinipitoisuuksista kuin terveet, vielä tarvitaan myös kliinistä lääketieteellistä tutkimusta, Jukka Hakkola sanoo. Timo Nykyri / Yle
 – Keskustelussa ei kuitenkaan ole päästy yksimielisyyteen siitä, kumpi tässä asiassa on muna ja kumpi kana eli johtuuko sairaus matalasta D-vitamiinipitoisuudesta vai johtaako diabetes matalaan D-vitamiinipitoisuuteen, kertoo Oulun yliopiston farmakologian professori  Jukka Hakkola .
 Diabetes lisääntyy nopeasti Yli puoli miljoonaa suomalaista sairastaa diabetesta, ja määrän arvioidaan lisääntyvän nopeasti. Diabetes uhkaa myös yhä enemmän nuoria. Kakkostyypin diabeteksen puhkeamiseen voidaan yleensä vaikuttaa elintavoilla, mutta ykköstyypin diabeteksen puhkeamista ei nykytiedon mukaan pystytä estämään.
 Oulun yliopiston johtamaa tutkimusta on tehty yhdessä Itä-Suomen yliopiston sekä ulkomaisten tutkimuslaitosten kanssa. Tutkimus perustuu eläinkokeisiin, joiden perusteella on rakennettu malleja solun toiminnasta. Kokeiden ja mallien avulla on onnistuttu selvittämään solutason mekanismeja, jotka vaikuttavat D-vitamiinin hyödyntämiseen.
 Vaikka kliiniset tutkimukset ihmispotilailla ovat vasta edessä, Jukka Hakkolan mukaan nyt saadut tulokset viittaavat vahvasti siihen, että myös ihmisillä mekanismi toimii samalla tavalla.
 Pitkäaikainen seurantatutkimus samoilla linjoilla
 Oulun yliopistollisen sairaalan lastentautiopin professorin ja endokrinologian erikoislääkärin  Riitta Veijolan  mukaan Hakkolan tutkimusryhmän perustutkimuksen puolella saamat tulokset näyttäisivät tukevan Turun, Tampereen ja Oulun yliopistojen yhteisessä ykköstyypin diabeteksen  DIPP-tutkimuksessa  saatuja tuloksia.
 Vaikka D-vitamiinilisillä ei diabetesta estetäkään, sen saanti pitää turvata, koska se on tärkeä myös muun terveyden kuten esimerksi luutosn terveyden takia. –Toisaalta liikaakaan ei ole hyvä ottaa, koska pahimmillaan yliannostus aiheuttaa D-vitamiinimyrkytyksen, Riitta Veijola sanoo. Timo Nykyri / Yle
 Riitta Veijola kertoo, että tutkimuksissa on verrattu lasten veren D-vitamiinipitoisuuksia syntymästä nuoruusaikaan, eikä eroja terveiden ja diabetekseen sairastuneiden välillä ole löydetty.
 Käytännössä seurantatutkimusten pitkänajan tulokset ovat samansuuntaisia kuin tuoreet Hakkolan ryhmän tulokset. Kumpikin tukee käsitystä, jonka mukaan D-vitamiinin puute on diabeteksen seurausta eikä diabetesta siksi voida estää ylimääräisillä D-vitamiiniannoksilla.
 – Verinäytteistä mitattavassa D-vitamiinipitoisuudesta ei ole saatu vahvistusta sille, että D-vitamiinia antamalla voitaisiin estää lapsen ykköstyypin diabeteksen kehittymistä, sanoo Riitta Veijola.
 Diabeteksen määrä lisääntynyt rajusti
 Länsimaissa diabeteksen määrä on lisääntynyt. Se näkyy erityisesti kakkostyypin diabeteksen yleistymisenä. Myös lasten ykköstyypin diabetes on lisääntynyt Suomessa rajusti: 1950 -luvulta lähtien ykköstyypin diabetekseen sairastuneiden lasten määrä on viisinkertaistunut. Syytä tähän ei tiedetä.
 – Se on niin nopea muutos, että se viittaa ympäristötekijöihin. Geneettinen muutos ei voi vaikuttaa näin nopealla aikataululla, Riitta Veijola kertoo.
 Kesäkaudella D-vitamiinia kehittyy auringonvalon ansiosta, mutta pimeänä talvikautena sen saanti vähenee. Suomessa D-vitamiinia on parinkymmenen vuoden ajan lisätty muun muassa maitotuotteisiin ja ruokaleivitteisiin. Risto Degerman / Yle
 Vaikka D-vitamiinin lisäannoksilla ei diabetesta pystytäkään estämään, tai sen kehittymistä hidastamaan, ovat taudin hoitokeinot Veijolan mukaan kehittyneet viime vuosina isoin harppauksin. Diabetesta pystytään hoitamaan hyvin hoitamaan insuliinikorvaushoidolla.
 – Mutta se, että sitä pystyttäisiin estämään tai sen kehittymistä jarruttamaan tai saataisiin kokonaan uusien tautitapausten lukumäärä vähenemään, sellaista keinoa meillä ei toistaiseksi ole, sanoo Riitta Veijola.
 Lue lisää:
 Odottavan äidin D-vitamiinipuutos voi altistaa lapsen MS-taudille – selvitimme, miksi sitä ei kuitenkaan tutkita kaikilta raskaana olevilta

Vuosia kestänyt ravintolisäkiista lähellä ratkaisua? Uusi tutkimus antaa viitteitä siitä, ettei D-vitamiini estä diabeteksen puhkeamista


Summary: Kaupunki suunnittelee Helsinkiin ajanvarausta, josta voisi varata aikoja lääkärille mille tahansa terveysasemalle. Silloin potilaat voisivat mennä lääkäriin sinne, missä on lyhyemmät jonot.

Pikkuinen vauva nukkuu turvallista untaan vaunuissaan.
 Äiti  Elina Hallamaa  pujottelee vaunuineen lääkärin vastaanottohuoneeseen maanantaiaamuna Lauttasaaressa. Vauva saa jatkaa uniaan, kun äiti ja lääkäri alkavat jutella.
 – Täällä on ollut hyvä palvelu, hän kehuu.
 Tosin Hallamaa ei ole montaa kertaa tarvinnut lääkäriä Lauttasaaressa asumisen aikana.
 Hallamaa sai ajan lääkärille pari viikkoa sitten. Hänet ottaa vastaan johtava ylilääkäri  Liisa Grönhagen.
 Jonot kiireettömään hoitoon ovat tällä hetkellä jopa kuukauden mittaisia.
 Hallamaa ei olisi halukas menemään lääkärille sillan toiselle puolelle, vaikka valinnanvapaus takaakin helsinkiläisille mahdollisuuden vaihtaa terveysasemaa milloin tahansa.
 – Riippuisi siitä kuinka kiireisestä asiasta olisi kyse. Kun on pieni vauva, niin ei viitsisi kovin kauas lähteä. Riippuu vähän asiasta olisinko valmis vaihtamaan asemaa. Voisin harkita myös yksityistä lääkäriä, Hallamaa sanoo.
 Kirsi Vuori vaihtoi Viiskulmasta Laruun: "Sympaattinen paikka"
 Sillan toiselta puolelta moni jätkäsaarelainen tulee Lauttasaareen oman, Viiskulman aseman sijaan.
 – Muutin noin kymmenen vuotta sitten Ruoholahteen, joka kuuluu nykyisin Jätkäsaareen. Olin aiemmin käynyt Viiskulmassa, mutta minulla on huomattavasti paremmat kulkuyhteydet Laruun, koska metrolla sinne pääsee nopeasti, kertoo  Kirsi Vuori .
 Muitakin terveysemashoppailuun houkuttavia tekijöitä löytyy.
 – Lauttasaaren terveysasema on paljon sympaattisempi paikka, mukavan kokoinen, henkilökunta on tuttua ja mukavaa. Olen ollut erittäin tyytyväinen lääkäreihin.
 Joitakin vaihtajia houkuttaa se, että sillan yli on helpompi hurauttaa autolla ja saada parkkipaikka kuin Viiskulmassa. Myös Töölöön saatetaan mennä lääkäriin Jätkäsaaresta, koska sinne pääsee suoraan yhdellä ratikalla.
 Ylilääkäri Liisa Grönhagen toivottaa muutkin kuin lauttasaarelaiset tervetulleiksi terveysasemalle, mutta on huolissaan lääkäreiden riittävyydestä jopa saaren omille asiakkaille.
 Väestö kasvaa hurjaa vauhtia joka puolella lähialueilla, niin Lauttasaaressa kuin Jätkäsaaressakin. Myös Koivusaareen ja Hernesaareen suunnitellaan on uusia asuinalueita.
 – Meillä on nyt 13 lääkäriä yhteensä, jos ylilääkäri lasketaan mukaan. Varmaan yksi tai kaksi lääkäriä tarvitaan lisää tulevina vuosina, Grönhagen laskee.
 Koska jonot ovat pitkät jo nyt, lääkärit ja hoitajat alkavat olla kovilla.
 – Kyselymme mukaan henkilökunnalla menee jo nyt jaksaminen yli sietokyvyn. On ruuhkaisia päiviä ja henkilökunta on väsynyttä, Grönhagen sanoo.
 Uusien asuinalueiden kupeessa vaarana jonojen piteneminen
 Vaikka Lauttasaaren terveysasemalle vaihtajat eivät vielä kokonaan näy tilastoissa, niin terveysasemien johtajalääkäri  Timo Lukkarinen  uskoo, että vaihtaminen alkaa näkyä.
 Huoli jonojen kasvamisesta uusien kaupunginosien kupeessa on Lukkarisen mukaan todellinen, mutta hän vakuuttaa, että kaupunki seuraa tarkasti kuinka paljon palveluita käytetään kullakin terveysasemalla ja sen mukaan sijoitetaan uutta henkilökuntaa terveyskeskuksiin.
 Aina henkilökuntamäärä ei kuitenkaan pysy kävijöiden kasvun vaihtelun määrässä mukana: Yle kertoi aiemmin, että  terveysasemien välillä on hirmuiset erot jonojen pituudessa.
 Kaupungin sivuilla  ilmoitetaan kuukausittain eri terveysasemien jonotilanteesta . Niitä seuraamalla asiakkaat voisivat tarkistaa missä on lyhyemmät jonot ja hakeutua sellaiselle asemalle.
 Tällä hetkellä terveysasemille voi varata ajan ottamalla yhteyttä siihen asemaan, jossa haluaa asioida.
 Lukkarinen kertoo, että ajanvaraus vaikkapa jonotilanteen mukaan olisi helpompaa. Suunnitelmissa on jonkinlainen keskitetty ajanvaraus, josta voisi varata aikoja lääkärille mille tahansa terveysasemalle. Ajanvarauksessa olisi ajantasainen tieto siitä, missä on lyhyimmät jonot.
 – Ei se tietenkään yksistään ratkaise asiaa, vaan ihmiset valitsevat lähimmän terveysaseman herkästi. Asuinalueet ja koko Helsinki kasvaa hurjaa vauhtia, joten kyllä meidän pitäisi varautua siihen riittävillä resursseilla.
 Potilaiden velvollisuus ei ole purkaa jonoja terveyskeskusshoppailulla
 Toisaalta terveysasemien johtajalääkäri Lukkarinen myöntää, ettei tavallisen helsinkiläisen vastuulla ole kaupungin terveysasemien jonotilanteen tasoittaminen ja jonojen lyhentäminen terveyskeskusshoppailulla.
 – Ei todellakaan, hän sanoo.
 Lukkarisen mukaan on silti hyvä, että valinnanvapaus on olemassa ja ne vaihtavat asemaa ja lääkäriä, jotka haluavat. Joka kymmenes vaihtaja on kuitenkin hänen mukaansa vähän siihen nähden, että Helsingissä on hyvät liikenneyhteydet ja terveysasemat ovat lähellä toisiaan.
 Vaihtajia on silti huomattavasti enemmän kuin esimerkiksi Espoossa, jossa alle kaksi prosenttia vaihtaa terveysasemaa. Se johtuu muun muassa siitä, että Helsingissä on voinut vaihtaa vuodesta 2013 lähtien asemaa ilman aikarajoitusta. Asemaa voi vaihtaa vaikka joka päivä, eikä asiakkaan tarvitse sitoutua vuodeksi uuteen asemaan toisin kuin esimerkiksi Espoossa.
 Toisaalta kaupunki kannustaa pitkiin hoitosuhteisiin. Moni myös jää oman terveyskeskuksen asiakkaaksi, vaikka muuttaisi toiselle asuinalueelle.
 Eniten vaihtajia Myllypurossa, Munkkiniemessä ja Laaksosssa
 Keskimäärin joka kymmenes vaihtaa terveysasemaa Helisginssä. Luvut on laskettu tammikuun 2016 ja helmikuun 2019 väliseltä ajalta.  Yle Uutisgrafiikka
 Kaikilta terveysasemilta vaihdetaan toisille asemille ja kaikille asemille riittää myös vaihtajia.
 Eniten on viime vuosina vaihdettu Myllypuron ja Munkkiniemen asemille. Noin viidennes asiakkaista eli Myllypurossa yli 4200 ja Munkkivuoressa lähes 2000 asiakasta on jostakin muualta kuin omalta alueelta.
 – Myllypurossa, Munkkinemessä ja Viiskulmassa on ruotsinkieliset tiimit. Niihin vahtaa ruotsinkielisiä asiakkaita ympäri Helsinkiä, mutta eniten lähialueilta, sanoo johtava ylilääkäri  Raija Puurtinen .
 Myös Laaksossa noin 20 prosenttia eli noin 1800 on muualta tulleita. Seuraavaksi suosituin vaihtajien keskuudessa on Paloheinän terveyskeskus, jonka asiakkaista 15 prosenttia on muiden terveyskeskusten asiakkaita. Puurtisen mukaan lähialueilta ja myös uudelta asuinalueeta Kuninkaantammesta tulee asikkaita Paloheinään. Niihin asiakkaita tulee erityisesti lähialueilta.
 – Sellaista asemaa ei oikeastaan ole, josta olisi vaihdettu erityisen paljon pois suhteessa siihen kuinka paljon niihin on tullut asiakkaita, sanoo Puurtinen.
 Myös Puurtinen on sitä mieltä, että jonojen tasoittaminen asemien kesken olisi paras ratkaisu potilaan kannalta.
 – Kyllä on tärkeää, että jonot saataisiin kaikille asemille tasaisiksi eli että kaikille asemille pääsisi yhtä hyvin.
 Lue myös:
 Yle selvitti: Pääkaupunkiseudun terveysasemissa valtavat erot – tästä näet, missä pääsisit lääkäriin lukujen valossa nopeimmin

Helsinkiläiset harrastavat laiskasti terveysasemashoppailua – Yle selvitti: Täältä näet kuinka paljon sinun terveyskeskukseesi tullaan muilta alueilta


Summary: Kiistakapuloina ovat olleet muun muassa rikotut irtaimistot, laajat vesivahingot sekä kuumien patojen ja pannujen pilaamat keittiöt.

Tästä on kyse Turvapaikkakriisi käynnistyi syksyllä 2015, kun Suomeen tuli kuukaudessa 11 000 turvapaikanhakijaa. Vuonna 2014 tulijoita oli ollut yhteensä 3 600. Hätämajoitusyksiköitä perustettiin muutaman tunnin varoitusajalla ja uusia vastaanottokeskuksia jopa kolme vuorokaudessa. Keskuksia on karsittu nopeasti, sillä asukkaiden määrä on laskenut 30 000:sta henkilöstä 6 700:aan. Enimmillään aikuisia ja lapsia vastaanottavia yksiköitä oli Suomessa 147. Nyt jäljellä on 43, ja kesäkuun lopussa 38 yksikköä.
 Suomea syksystä 2015 hämmentäneen turvapaikkakriisin jälkipyykkiä pestään yhä.
 Vastaanottokeskuksina toimineiden tilojen kunto on ollut toiminnan loputtua monille kiinteistönomistajalle yllätys.
 Maahanmuuttovirastosta kerrotaan, että kolmen viime vuoden aikana useat kymmenet kiinteistöjään vuokranneet yrittäjät ovat riitauttaneet heille lopuksi ehdotetut korvaukset.
 Osa tapauksista on edennyt käräjäoikeuteen, osassa on päästy sovintoratkaisuun.
 – En pysty sanomaan, montako tapausta on edennyt varsinaiseen käräjäoikeuden pääkäsittelyyn. Jos sanon että noin kymmenen, kertoo se suuruusluokasta, tulosalueen johtaja  Kimmo Lehto  Maahanmuuttovirastosta sanoo.
 Toiminnan loputtua vastaanottokeskuksen kiinteistössä suoritetaan jälkitarkastus, jonka perusteella arvioidaan, paljonko tiloja täytyy kohtuuden nimissä remontoida.  Tulosalueen johtaja Kimmo Lehto, Maahanmuuttovirasto
 Lehdon mukaan on tyypillistä, että toiminnan loputtua vastaanottokeskuksen kiinteistössä suoritetaan jälkitarkastus, jonka perusteella arvioidaan, paljonko tiloja täytyy kohtuuden nimissä remontoida.
 – Hyvin monessa kohteessa on ollut alkutarkastuksen yhteydessä erimielisyyttä, mutta sitten kun on käytetty ulkopuolista asiantuntijaa, on löydetty oikeudenmukainen ratkaisu, Lehto muotoilee.
 Lehto kertoo, että kolmen viime vuoden aikana valtion maksamat vastaanottokeskuksiin liittyvät vahingonkorvaukset ovat olleet yhteensä useita miljoonia euroja.
 Toisaalta mahdollisiin korvauksiin sekä perusteellisiin loppuremontteihin on Lehdon mukaan varauduttu jo talousarvioissa.
 – Vastaanottokeskustoiminta maksoi yhteiskunnalle viime vuonna 207 miljoonaa euroa. Se sisälsi myös korvaus- ja remontointikulut, hän tiivistää.
 Yle on aiemmin käsitellyt turvapaikkakriisin vaikutuksia muun muassa tässä  jutussa.
 Osapuolena myös SPR
 Maahanmuuttovirasto on tehnyt vastaanottokeskustoiminnassa tiivistä yhteistyötä muun muassa Suomen Punaisen Ristin kanssa.
 SPR:n vastaanottotoiminnan viestinnän asiantuntija  Noora Kero  kertoo, että järjestön hallinnoimissa vastaanottokeskuksissa ongelmia on ollut vähän.
 Keron mukaan yleisperiaate on, että vastaanottoyksiköiden sulkeminen toteutetaan suunnitellusti, hallitusti ja mahdollisimman kustannustehokkaasti.
 Toisaalta kahta SPR:n vastaanottokeskusta koskevat riidat ovat parhaillaan menossa käräjäoikeuteen.
 Keron mukaan riidat johtuvat usein siitä, ettei vastaanottokeskusten kiinteistöjä ole alun perinkään suunniteltu ympärivuorokautiseen käyttöön.
 – Poikkeuksellisessa tilanteessa jouduttiin ottamaan käyttöön myös välttävässä kunnossa olevia tiloja, hän toteaa.
 Rikottua irtaimistoa
 SPR oli joutua käräjille myös Suonenjoella, jossa tapaus sovittiin vähän ennen pääkäsittelyä tämän vuoden maaliskuussa.
 Kiistan toinen osapuoli, suonenjokelaisen Vanha Maamies Oy:n yrittäjä  Merja Immonen  sanoo pettyneensä karvaasti välikätenä toimineeseen SPR:ään ja tältä saatuihin korvauksiin.
 Immonen miehineen vuokrasi kiinteistönsä SPR:lle syksyllä 2015 ensin hätämajoitusyksiköksi ja sitten vastaanottokeskukseksi.
 Toiminnan loputtua elokuussa 2016 olivat tilat ja irtaimisto Immosen mukaan pilalla.
 – Runkosängyt ja -patjat menivät käyttökelvottomiksi, koska olivat likaisia ja monesti lasten ulosteissa. Puurunkoisia sänkyjä oli hypitty rikki. Vedenkäyttö keittiössä ja lattian pesussa oli suomalaista rakennusta ajatellen kohtuutonta, ja seurauksena oli vesivahinkoja, Immonen kertaa.
 Immonen sanoo, että heidän ja tilojen vuokraajana toimineen SPR:n Savo-Karjalan piirin välillä oli alusta asti erimielisyyttä summasta, jolla vahingot korvattaisiin.
 Ylen kysyessä asiasta SPR:n Savo-Karjalan piirin toiminnanjohtaja  Kaisu Haataja  kieltäytyi kommentoimasta.
 – Kyseessä on yksittäistapaus, jossa on jo tehty sovinto, Haataja totesi puhelimitse.
 Myöskään Maahanmuuttovirastosta ei haluttu kommentoida Immosen kertomaa.
 Kolme tyypillistä ongelmaa
 Maahanmuuttoviraston tulosalueen johtaja Lehdon mukaan vahinkoja on yleensä kolmea eri tyyppiä.
 Ensimmäisenä tulevat eriasteiset vesivahingot. Moni tulija ei ole ymmärtänyt, että Suomessa lattiaa ei voi pestä kaatamalla kokonaista sangollista vettä lattialle.
 Toisaalta Lehto sanoo, että siivouksessa on ollut ongelmia myös toiseen suuntaan: on siivottu niin vähän, että lika pinttyy, jolloin se on lopulta maalattava piiloon.
 Moni tulija ei ole ymmärtänyt, että Suomessa lattiaa ei voi pestä kaatamalla kokonaista sangollista vettä lattialle.
 Toinen tyypillinen keskustelunpaikka ovat asuintilojen keittiöt.
 – Usein todetaan, että esimerkiksi työtasoja on uusittava, koska niille on laitettu kuumia kattiloita ja pannuja, jolloin niihin palaa jälki, Lehto sanoo.
 Kolmantena selkeänä riidanaiheena ovat olleet kiinteistöissä havaitut sisäilmaongelmat.
 – Lakiteknisesti tämä on usein haastavaa määritellä, milloin sisäilmaongelma on tarkalleen ottaen syntynyt: jo ennen vastaanottokeskustoimintaa vai sen aikana, Lehto toteaa.

Entisten vastaanottokeskusten kunnosta riidellään nyt käräjillä – valtio maksanut vahingonkorvauksia useilla miljoonilla


Suomalainen Orthex valmistaa kalaverkoista sankoja. Mullistava keksintö syntyi Tanskassa, jossa käyttämättömistä kalaverkoista muodostui ympäristöongelma. Verkot ovat tärkeää raaka-ainetta Muoviteollisuudelle, sillä ne korvaavat osittain neitseellisen öljyn käytön.
 Öljyntuotantoa Maracaibo-järvellä Venezuelassa. AOP
 Merten roskasta ämpäri
 Jos käyttämättömiä kalaverkkoja ei nouki merestä pois, niistä muodostuu ongelma. Verkkoihin voi tarttua mereneläviä huonoin seurauksin.
 Lisäksi muovista valmistetut verkot hajoavat meressä pikku hiljaa pienempiin ja pienempiin muoviosiin. Silloin muovia on entistä hankalampaa saada merestä pois. Itseasiassa kalaverkot ovat yksi suurimmista muovijätteen aiheuttajista valtamerissä.
 Osa kalastusverkoista päätyy meren pohjaan vahingossa. Esimerkiksi trooli voi tarttua meren pohjassa olevaan kallioon ja verkko voi jäädä sen vuoksi mereen. Myös osa kalastajista heittävät kalapyydyksiä tahallaan mereen.
 Tanskalainen  Plastix  kerää näitä mereen unohdettuja verkkoja. Puhdistamisen jälkeen verkoista valmistetaan teollisesti muoviraetta, jota hyödynnetään muun muassa Lohjalla sijaitsevassa Orthexin tehtaalla.
 Kalastusverkoista tehdyn granulaatin eli muovirakeen ansiosta muoviteollisuus voi vähentää neitseellisen öljyn käyttöä.
 Kalastajaverkot taipuvat sankoksi Puoli seitsemän/Yle, Thomas Hagström
 Uusiomuovilla pienempi hiilijalanjälki
 Uusiomuovin käyttö vaikuttaa tuotteen hiilijalanjälkeen. Esimerkiksi kalaverkosta tehdyn sankon hiilijalanjälki on jopa 95% pienempi kuin neitseellisestä öljystä tehdyn sankon.
 Lohjalla kalastusverkoista tehtyjä ämpäreitä myydään ainoastaan vihreänä.  Orthexin toimitusjohtaja Alexander Rosenlew  kertoo, että sankon ulkonäkö on haluttu pitää tarkoituksella tietynnäköisenä.
 – Ämpärin väri ja pinnassa hauskasti kulkeva kalastusverkon kuvio muistuttavat materiaalista, josta ne on tehty.
 Sankon kaari ei pääty yhteen käyttökertaan. Muovituotteen voi käyttää vielä senkin jälkeen, kun se on mennyt käyttökelvottomaksi. Ämpärin voi murskata ja käyttää uudelleen noin kymmenen kertaa, kertoo Rosenlew. Orthex järjestää ajoittain sankojen keräystempauksia, joilla vanhat ämpärit saadaan uusiokäyttöön.
 Ämpäriä ei voi vielä laittaa kotitalouksien  muovikeräysastiaan.  Toistaiseksi sinne saa laittaa ainoastaan kauppojen pakkausmuovia. Rosenlew kertoo, että lähitulevaisuudessa tilanne on toinen.
 – Vuonna 2025 sankon kierrättäminen käy yksittäiselle kuluttajalle helpoksi, kun kaikki muovi kelpaa kierrätettävksi. Silloin minkä tahansa muovista tehdyn tuotteen saa laittaa muovin keräysastiaan.
 Vaikka muovia ei voisi enää käyttää uudelleen, niin Fortum voi hyödyntää sitä jätteen polttolaitoksella kaukolämmöksi. Jätemuovin energiasisältö on  Suomen Uusiomuovin  mukaan yhtä suuri kuin polttoöljyllä.
 Ämpäreitä valmistuu kotimaisen pakkausmuovin lisäksi kalastusverkoista Puoli seitsemän/ Yle, Helena Lappeteläinen
 Leipäpussit muovisankoiksi
 Lohjan tehtaalla valmistuu suomalaisten suosimia ämpäreitä vuosittain 5 miljoonaa. Niitä valmistetaan kalastusverkoista, kauppojen pakkausmuovista ja neitseellisestä raaka-aineesta.
 Raakaöljystä tehdyt muovit kuluttavat  Muoviteollisuuden  mukaan maailman raakaöljystä kaikkiaan neljä prosenttia. Ne valmistetaan pääosin polttoaineiden tuotannosta ylijäävistä hiilivetyvirroista, jotka aiemmin poltettiin öljynjalostamojen soihduissa taivaalle.
 Muovien kierrätyksessä on kyse prosessista, jossa muovit kerätään ja käsitellään sopivaan muotoon. Esimerkiksi Tanskassa kerätyt kalastusverkot pestään, kuivataan ja muokataan raaka-aineeksi eli granulaateiksi. Kotimaisesta pakkausmuovijätteestä tehdyt muovirakeet valmistuvat puolestaan Riihimäen Fortumin muovijalostamolla. Granulaatit tunnistaa harmaasta väristä.
 Lohjan tehtaalla muovirakeet sulatetaan 250 lämpöasteessa. Sulanut massu valutetaan sankon malliseen metallimuottiin, jossa se puristamalla ja nopealla jäähdyttämisellä saadaan oikeaan muotoon.
 Robotti nappaa yksi kerrallaan muotin ympäriltä valmiin ämpärin. Ämpäreihin kiiinnitetään vielä sanka ja tuotetarra, jonka jälkeen ne varastoidaan.
 Biokomposiitista voi valmistaa keittiötuotteita Puoli seitsemän/Yle, Thomas Hagström
 Muovia sokerista ja öljystä
 Öljy loppuu jossain vaiheessa ja Muoviteollisuus haluaa valmistautua muutoksen. Ilmastonmuutos lisää painetta kehittää uusia tapoja hyödyntää olemassa olevaa muovimateriaalia uudelleen, kertoo Rosenlew.
 – Maapallon lämpötilat nousevat ja olemme jonkinlaisessa kriisissä. Haluamme olla tiennäyttäjiä muille toimijoille. Sen vuoksi teemme ympäristön kannalta fiksuja ratkaisuja.
 Rosenlew korostaa, että uusiomuovituotteiden kehittäminen on vasta alussa.
 –Tavoitteenamme on, että uusiomuovin osuus nostetaan yrityksessämme vuoden kuluessa 14%:sta 20%:n. Näin vähennämme neitseellisen raaka-aineen käyttöä edelleen.
 Uusiomuovi taipuu Rosenlewin mukaan moneksi.
 –Tällä hetkellä valmistamme muun muassa kukkaruukkuja, säilytyslaatikoita ja pulkkia. Siitähän voisi tehdä vaikka muovisia kalusteita. Elintarvikkeiden kanssa uusiomuovi ei voi olla kosketuksissa.
 Tämän vuoksi Orthex on suunnitellut yhdessä Stora Enson kanssa materiaalin, jossa neitseellistä öljyä voi käyttää vähemmän. Biokomposiitissa muoviin yhdistetään muun muassa neitseellistä öljyä, puusellua ja sokeriruokoa.
 Maailman meriin jää kilometrikaupalla kalaverkkoja ja isoja trooleja – Karanneita kalanpyydyksiä on nostettu Itämerestäkin satoja tonneja

Kalastusverkot sulatetaan ämpäreiksi  – Orthex haluaa olla uusiomuovin edelläkävijä koko maailmassa


Summary: 28-vuotiaan miehen syytetään murhanneen 50 ihmistä kahdessa moskeijassa maaliskuun puolivälissä.

Uuden-Seelannin poliisin mukaan Christchurchin moskeijaiskuista epäiltyä syytetään 50 murhasta ja 39 murhan yrityksestä. Mahdollisia muita syytteitä harkitaan ja valmistellaan, poliisi kertoo.
 28-vuotias australialaismies hyökkäsi kahteen moskeijaan Christchruchissa Uudessa-Seelannissa 15. maaliskuuta. Mies alkoi ampua silmittömästi moskeijassa olleita perjantairukouksen aikaan. Iskussa kuoli 50 ihmistä.
 Moskeijaiskuja käsitellään perjantaina oikeudessa. Aikaisemmin epäiltyä vastaan oli nostettu vasta yksi murhasyyte.
 Syytetty osallistuu oikeudenkäyntiin videolinkin välityksellä. Hänet on tiettävästi siirretty korkean turvallisuustason vankilaan Aucklandiin.
 Rikoksen vakavuuden takia käsittely on siirretty korkeimpaan oikeuteen.
 Äärioikeistolaisia ajatuksia esittänyt ampuja oli  julkaissut vihamanifestin  ennen iskuja.
 Lisää aiheesta:
 Uudessa-Seelannissa muistettiin terrori-iskun uhreja ja osoitettiin tukea muslimiyhteisölle

Poliisi: Uuden-Seelannin moskeijaiskuista epäiltyä syytetään 50 murhasta ja 39 murhan yrityksestä


Vuotuisen Earth Hour -ilmastotempauksen suosio on kasvanut Suomessa, kertoo ympäristöjärjestö WWF Suomi teettämänsä kyselyn pohjalta.
 Kantar TNS:n tekemään kyselyyn vastanneista 40 prosenttia ilmoitti osallistuvansa tapahtumaan jollain tavalla. Valojen sammuttaminen oli suosituin tapa.
 WWF Suomen mukaan tulos on mittaushistorian suurin. Tempaus on järjestetty Suomessa vuodesta 2009.
 Kysely tehtiin internetpaneelina 31. tammikuuta – 1. huhtikuuta eli pääosin ennen kuin tempaus järjestettiin. Earth Houria vietettiin viime lauantaina 30. maaliskuuta.
 Kyselyyn vastasi reilut 1 500 ihmistä. Otos on painotettu edustamaan manner-Suomen 15–79-vuotiasta väestöä.
 WWF:n järjestämä tempaus kiinnitti tänä vuonna huomiota erityisesti ruuan ilmasto- ja ympäristövaikutuksiin. Lähes kaksi kolmasosaa kyselyyn vastanneista oli huomannut tapahtuman, naiset ja nuoret muita useammin.
 Suomessa monet kaupungit ja muut tahot olivat tapahtumassa mukana. Maailmalla valot sammuivat tunnetuissa maamerkeissä, kuten Sydneyn oopperatalossa ja Eiffel-tornissa Pariisissa.

WWF: Earth Hour -tempauksen suosio kasvanut Suomessa


Summary: Vinoutuneet käsitykset hoitotyöstä ovat johtaneet siihen, etteivät poliitikot kykene tekemään viisaita päätöksiä, joissa näkyisivät hoitotyön todellinen arvo, kirjoittaa Jani Halme.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Tuskin mistään toisesta ammattikunnasta käytetään yhtä pölyttynyttä ja pöhköä sananpartta kuin sairaanhoitajista. ”Sisar hento valkoinen”. Sorja ja viaton nuori nainen.
 Kyseessä on toki vain sanonta, mutta siinä kiteytyy paljon siitä virheellisestä mielikuvasta, joka liitetään sairaanhoitajiin.
 Edelleen hoitajien edellytetään olevan yhdistelmä empatiaa, nöyryyttä ja palvelualttiutta. Pakollisiin hyveisiin kuuluu myös vähään tyytyminen. Nuo vinoutuneet käsityksemme johtavat siihen, etteivät poliitikot kykene tekemään viisaita sotepäätöksiä, eivätkä sairaanhoitajat saa kykyjään vastaavia töitä.
 Hoitotyön sanotaan olevan kutsumusammatti. Se viittaa siihen, että ikään kuin jotkut olisivat synnyinlahjana saaneet hoitokutsumuksen, jonka myötä he ovat velvoitettuja tekemään paljon töitä pienellä korvauksella. Hoitaminen ja hoivaaminen yhdistetään helposti äitiyteen, joten alan naisvaltaisuuskin olisi luonnon valinta.
 Höpöhöpö. Kukaan ei synny käsittelemään kuolemaa, kakkaa tai ihmisten oloa, kokemuksen ja koulutuksen kautta se tapahtuu.
 Sairaanhoitajien työ  on kaikkea muuta kuin hentoa. Se on usein rankkaa ja hektistä ja siinä pelastetaan ihmishenkiä. Nykyhoitajat ovat henkisesti ja fyysisesti terästä. Heillä on hihatatuoinnit, violetti tukka ja vahvat mielipiteet. Työ on kerta kaikkiaan liian raskasta herkille ja heiveröisille. Mielikuva sairaanhoitajista on niin vanhentunut, että se sotkee yhteistä päätöksentekoa.
 Yhden tohtorin liksalla palkataan kolme lisäkoulutuksen saanutta laajavastuista sairaanhoitajaa.
 Sotessa on pitkälle kyse rahasta. Miten siis saamme yhä pienemmällä rahamäärällä hoidettua entistä suuremman joukon ihmisiä? Ainoa kestävä tapa saada säästöjä, on järjestää terveydenhuollon työtehtäviä uusiksi. Sairaanhoitajat ovat ratkaisun avain. Heille voidaan siirtää paljon lääkäreille kuuluvia perusterveydenhuollon työtehtäviä. Yhden tohtorin liksalla palkataan kolme lisäkoulutuksen saanutta laajavastuista sairaanhoitajaa.
 Tätä ajatusta ei tule pitää lääkärivastaisena, kaikkea muuta. Lääkäritkin pysyvät tyytyväisinä päästessään keskittymään koulutustaan vastaavaan työhön, eli vaativiin toimenpiteisiin ja diagnooseihin. On voimavarojen tuhlausta kun lääkärit kirjoittelevat lupalappuja työpaikoille ja määräilevät autopilotilla antibiootteja.
 Muualla näin jo toimitaan . Esimerkiksi  Hollannista löytyy hoitoalan yritys , jota kutsutaan kansainväliseksi sote-ihmeeksi. Kotihoitoon erikoistunut Boortzorg maksaa alan korkeimpia palkkoja ja heillä on tyytyväisimmät asiakkaat. Silti he ovat merkittävästi kilpailijoitaan edullisempia. Yhtiön salaisuutena ovat korkeasti koulutetut ja itsenäisesti päätöksiä tekevät sairaanhoitajat, joilla on kyky ja valta vastata ihmisestä kokonaisvaltaisesti. Hollantilaisyhtiön keskeisin oivallus on perin yksinkertainen. He suhtautuvat sairaanhoitajiin hoitotyön asiantuntijoina. Aivan samoin kuin ohjelmistoyritykset suhtautuvat huippukoodareihinsa ohjelmistokehityksen asiantuntijoina.
 Minä en tajunnut, miten laajaa osaamista sairaanhoitajilta vaaditaan, ennen kuin minulle läheinen ihminen sairastui vakavasti. Nyt tiedän ja näin mitä hoitajien arki on. Tätä kolumnia varten tekemäni lukuisat asiantuntijahaastattelut syvensivät kuvaa entisestään.
 Nykyään hoitajilta edellytetään lämpimän hymyn lisäksi myös huipputekniikan kylmäpäistä hallitsemista.
 Ääripäät kohtaavat arjessa jatkuvasti. Ei ole tavatonta, että kun yhdessä huoneessa hoitajat elvyttävät ja nesteyttävät massiivisen verenvuodon saanutta ihmistä, pyydetään samaan aikaan naapurihuoneessa lasia vettä ja jotain pikkusuolaista. Nykyään hoitajilta edellytetään lämpimän hymyn lisäksi myös huipputekniikan kylmäpäistä hallitsemista. Teho-osastolla pelkästään elämää ylläpitäviä koneita on ihmisessä kiinni kymmenittäin. Niitä kaikkia pitää osata käyttää, tulkita ja säätää. Moni insinööri pääsee helpommalla. Ja pienemmillä vastuilla.
 Onneksi arvostukset eivät ole mitään luonnonvoimia . Käsityksemme eri ammateista ja niiden tekijöistä muuttuvat koko ajan. Aikoinaan rillipäisille ATK-nörteille naureskeltiin, nyt Googlen, Applen ja muiden digijättien työntekijät pyörittävät koko maailmaa.
 Tuoreempi esimerkki ovat kokit. Vain hetki sitten kokit olivat joko myssypäisiä keittäjiä tai kansallispukuisia kaskinaurisintoilijoita. Nyt kokit poseeraavat tottuneesti niin muotilehtien sivuilla kuin sosiaalisen median faniselfieissäkin.
 Sairaanhoitajien imago-ongelma on koko yhteiskunnan ongelma. Kokkien tie laitoskeittiöistä eturivin julkkiksiksi kulki television kautta. Ilman Top ja Master Chefejä mikään ei olisi muuttunut. Tarvitsemme siis ruutuun äkkiä lisää mediaseksikkäitä sairaanhoitajia. Syke-sarja on hyvä alku. Siinä osa roolihahmoista opiskelee pitkälle pelastaakseen entistäkin enemmän ihmishenkiä. Perinteisessä sairaalasarjassa hoitajan ura huipentui lemmenhetkeen komean mieslääkärin käsivarsilla. Sellaisten mielikuvien aika on nyt ohi. Nyt on hurjien hoitajien vuoro.
 Jani Halme
 Kirjoittaja on Punavuoressa ja Parikkalassa asuva luova johtaja.
 Keskustelu on auki 28.3. klo 16:00 asti.

Jani Halmeen kolumni: Sisar hento valkoinen-sanonnan voi huoletta haudata, nyt on hurjien hoitajien vuoro


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Suomalaiset luottavat vankasti presidenttiin ja varsinkin poliisiin
 EVAn suuressa luottamuskyselyssä tasavallan  presidentti harppasi kaikkein luotettavimmaksi  suomalaisinstituutioksi – heti poliisin jälkeen. Luottamus poliisiin on jopa lujittunut vuosikymmenen mittaan huolimatta johtoasemissakin toimineiden poliisien rikostutkinnoista ja tuomioistakin.
 Tapani Brotherus pelasti yli 2 000 diktatuurin vainoamaa
 Draamasarjan käsikirjoitus pohjautuu Heikki Hiilamon vuonna 2010 kirjoittamaan kirjaan Kuoleman listat. Häneltä ilmestyi helmikuussa aiheesta uusi teos Näkymättömät sankarit. Yle kuvapalvelu.
 Auttaessaan ihmisiä turvaan  Chilestä suomalainen  Tapani Brotherus  joutui toimimaan vastoin työnantajansa ulkoministeriön ohjeita. Hän kutsuu itseään siviilirohkeaksi, muttei sankariksi. Vuoden 1973 tapahtumista kerrotaan Ylen uudessa draamasarjassa  Invisible Heroes .
 Brittiparlamentti äänesti brexitin lisäajan puolesta
 Pääministeri Theresa May vastasi keskiviikkona parlamentissa brexitiä koskeviin kysymyksiin. UK PARLIAMENTARY RECORDING UNIT / EPA-EFE
 Britannian parlamentin alahuone  hyväksyi myöhään keskiviikkona lain , jolla pakotetaan pääministeri  Theresa May  hakemaan jatkoaikaa EU-erolle. Lain tarkoitus on välttää sopimukseton EU-ero. Britannian määräaika päätöksenteolle brexitistä menee umpeen ensi viikon perjantaina.
 Intian vaaleissa lyödään taas ennätyksiä
 Pääministeri Narendra Modia kannattavat naiset olivat laittaneet päähänsä Modi-naamarin Jammussa järjestetyssä vaalitilaisuudessa maaliskuun lopussa.  Jaipal Singh / EPA
 Maailman suurimman väestön demokratia  järjestää parlamenttivaalit viikon päästä. Äänioikeutettuja on 900 000 ja äänestyspaikkojakin on miljoona. Ei siis ihme, että urakka saadaan päätöksen ja vaalien tulokset selviävät vasta toukokuun loppupuolella. Mielenkiintoisinta on, miten hindunationalistisen pääministerin  Narendra Modin  kannatus kehittyy.
 Ylellä tänään ilmastoteemainen vaalitentti
 Esko Jämsä / AOP
 Poliitikot saavat Ylen kyselyssä äänestäjiltä  melko vaisua tukea  liikenteen veronkorotuksiin. Veronkorotusten vastustajat löytyvät puoluekartan oikeasta laidasta perussuomalaisten johdolla. Kannattajat taas ovat vasemmalta laidalta. Tulos voi vaikuttaa siihen, mikä hallituskokoonpano lähtee miettimään keinoja vähentää liikenteen kasvavia päästöjä. Ilmastoaiheinen vaalitentti nähdään tänään Yle TV 1:ssä kello 21 alkaen.
 Pohjoisessa lunta, etelässä aurinkoa
 Sääennuste torstaille 4. huhtikuuta.  Yle
 Lumi- ja räntäsadealue liikkuu tänään Lapin yli maan keskiosiin. Lunta kertynee Lappiin 2–8 senttiä ja Pohjois-Pohjanmaalle paikoin yli 10 senttiä. Etelässä ja osin idässä jatkuu poutainen ja aurinkoinen kevätsää. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Poliisi on suomalaisen luottoystävä, brittiparlamentti äänesti brexitin lisäajan puolesta, Ylellä tänään ilmastotentti


Summary: Tie- tai ruuhkamaksut eivät innosta äänestäjiä.

Huoltoasemilla ja autoilla voi olla jopa ratkaiseva merkitys tulevan hallituksen kokoonpanoon.
 Uusi hallitus saa eteensä kysymyksen, miten vähentää liikenteen haittoja sekä suoraan ihmisille että ilmastolle. Huoltoasemilta löytää helposti autoilijoita, jotka vastustavat yhtä keskeistä keinoa vaikuttaa liikenteeseen eli polttoaineveroa.
 Ylen Taloustutkimuksella teettämän kyselyn mukaan selvä enemmistö suomalaisista vastustaa liikenteen veronkorotuksia. Vastaajien puoluekantojen perusteella selvin verojen ja tiemaksujen vastustaja löytyy perussuomalaisten kannattajista. Yli 70 prosenttia heistä vastustaa lähtökohtaisesti veroja.
 Samaa mieltä on myös bensapumpulta tavoitettu  Rami Joutsimies .
 – Kyllähän se huonolta tuntuu. Polttoaine on jo liian kallista.
 Mikko Airikka | Yle
 Kansanedustajat ja tuleva hallitus saavat kyselyn tuloksista melko heikon tuen tavoitteille hillitä liikenteen  kasvaneita päästöjä  ja haittoja. Miehistä selvästi yli puolet ja naisista noin 40 prosenttia vastustaa verojen korotuksia. Osuudet ovat vielä selvempiä, kun kysytään tie- tai ruuhkamaksujen suosiota.
 Näin kannatusmittaus tehtiin Taloustutkimus haastatteli 1000 ihmistä. Puhelinhaastattelut tehtiin 18-26.3.2019 Tulosten virhemarginaali on +/-3 prosenttiyksikköä Näin vastaajilta kysyttiin: 1. Ilmastonmuutoksen torjumiseksi muun muassa liikenteen päästöjä tulee vähentää, ja yhtenä keinona on esitetty fossiilisten polttoaineiden veron nostamista. Tässä ei siis tarkoiteta biopohjaisia polttoaineita, vaan öljystä valmistettuja. Onko bensiinin ja dieselin veron korottaminen mielestänne kannatettava keino liikenteen ilmastopäästöjen vähentämisessä? 2. Kuinka suureen korotukseen bensiinin tai dieselin litrahinnassa olisitte valmis seuraavan vaalikauden aikana ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi? 3.Tulisiko Suomessa ottaa käyttöön päästöjen ja alueen mukaan porrastetut tiemaksut?
 Suurin osa vastaajista ilmoitti myös tämän hetkisen puoluekantansa. Tulosten mukaan vastustusta on laajalla rintamalla.
 Entä sitten ranskalaisten  keltaliivien  herättämä keskustelu veronkorotusten kohtuullisuudesta tai toimivuudesta eri osissa maata?
 Äänestäjiltä kysyttiin myös keinoa tarttua päästöihin hyvittämällä verot esimerkiksi tulonsiirroilla. Tällä tavoitellaan verojen vaikutusten vähentämistä niille, jotka niistä suhteessa eniten kärsivät. Näitä ovat esimerkiksi vähävaraiset tai esimerkiksi vammaisten pysäköintiluvalla ajavat.
 Edes lievennys ei oikein lämmittänyt perussuomalaisia eikä myöskään keskustalaisia. Hyvityksen myötä kokoomuksen muutoin veroja vastustavat kannattajat lämpenivät enemmän ajatukselle veronkorotuksista.
 Mikko Airikka | Yle
 – Aihe on kirjaimellisesti tulenarka myös poliittisesti. Kansalta tulee kuitenkin varovaista ja maltillista tukea siihen suuntaan, että polttoaineveroja voitaisiin korottaa ilmastopäästöjen vähentämiseksi. Tässä ei anneta täyttä tyrmäystä veron korotuksille, tulkitsee tutkimuspäällikkö  Juho Rahkonen  Taloustutkimukselta tehtyä kyselyä.
 Vastaajat kertoivat kyselyssä kantansa myös siihen, kuinka paljon bensan ja dieselin hintaa voitaisiin korottaa vaalikaudessa eli neljässä vuodessa.
 Reippaampiin eli yli 30 sentin korotuksiin löytyy jonkin verran enemmän kannatusta vasemmistoliiton ja vihreiden kannattajissa, mutta myös näissä vähän nuorempien kannattajien puolueissa eniten kannatusta saa suosituin 5–10 sentin korotus vaalikaudessa.
 Ainoastaan vasemmistoliiton ja vihreiden kannattajat ovat valmiita isompiinkin korotuksiin myös tarvittaessa ilman hyvityksiä.  Gallupeissa  ykkösenä oleville demareille hyvitys verojen kanssa on kaikkein mieluisin vaihtoehto.
 Näin kannatusmittaus tehtiin Taloustutkimus haastatteli 1000 ihmistä. Puhelinhaastattelut tehtiin 18-26.3.2019 Tulosten virhemarginaali on +/-3 prosenttiyksikköä Näin vastaajilta kysyttiin: 1. Ilmastonmuutoksen torjumiseksi muun muassa liikenteen päästöjä tulee vähentää, ja yhtenä keinona on esitetty fossiilisten polttoaineiden veron nostamista. Tässä ei siis tarkoiteta biopohjaisia polttoaineita, vaan öljystä valmistettuja. Onko bensiinin ja dieselin veron korottaminen mielestänne kannatettava keino liikenteen ilmastopäästöjen vähentämisessä? 2. Kuinka suureen korotukseen bensiinin tai dieselin litrahinnassa olisitte valmis seuraavan vaalikauden aikana ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi? 3.Tulisiko Suomessa ottaa käyttöön päästöjen ja alueen mukaan porrastetut tiemaksut?
 Myös korotuksen suuruuksissa näkyy se, että vastaajat vastustavat ylipäätänsä uusia veroja. Myös tässä kysymyksessä eniten kannatusta sai nollalinja. Tässäkin kysymyksessä perussuomalaiset olivat kaikkein eniten vastaan, kun reilusti yli puolet vastusti minkäänlaisia korotuksia.
 Jos jotain korotuksia hyväksytään, korotukset saisivat olla korkeintaan muutamia senttejä vuodessa.
 – Uskoisin, että muiden puolueiden johto varoo heittämästä nyt bensaa liekkeihin. Perussuomalaisille ei haluta antaa enempää vaaliasetta. Vaalien jälkeen, varsinkin jos meille tulee ennakoitu punavihreä hallitus, mahdollisuuksia voisi olla maltilliseen polttoaineverojen korotukseen, tutkimuspäällikkö Rahkonen arvelee.
 Muun muassa liikenne- ja viestintäministeriön ilmastopolitiikkaa  miettinyt  ryhmä on arvioinut yhtenä keinona, että polttoaineveroa on korotettava enintään noin kymmenen senttiä vuosittain.
 Kysely on osa Ylen puolueiden ilmastotenttiä. Siinä kysyttiin myös kantoja kaavailtuihin tie- tai ruuhkamaksuihin. Vastaajat antavat tässä kaikkein tylyimmän tuomion. Kolmesta kysymyksestä tässä selviä vastustajia oli eniten eli 54 prosenttia vastaajista.
 Helsingissä tankannut Rami Joutsimies ei kannata myöskään tie- tai ruuhkamaksuja, joista on haettu etenkin pääkaupunkiseudulle keino hillitä autojen määrää ja vähentää päästöjä.
 Rami Joutsimies bensapumpulla. Yle
 – Ei nekään hyvältä tunnu, Joutsimies kuittaa.
 Hän ei ole miettinyt keinoja, joilla liikenteen haittoja voitaisiin vähentää. Pääkaupunkiseudun kehyskunnasta Helsinkiin liikkuva  Visa Tarikka  ei kannata lisäveroja.
 – Kyllä se tuntuu vähän kohtuuttomalta, kun autoilijoita verotetaan jo kaikilla mahdollisilla tavoilla. Jos hyvityksiä luvataan, uskon, että sellainen lupaus tullaan pettämään, Tarikka epäilee.
 Tarikka arvelee, että ruuhkamaksut ovat tulossa vaikka ei niitä suoraan kannata. Hän toivoo ennemmin parempaa koko seudun joukkoliikenteen kehittämistä ja biopolttoaineden lisäämistä.
 Visa Tarikka vastustaa veroja, mutta on valmis miettimään muita tapoja vähentää liikenteen haittoja. Yle
 – Varmasti keinoja on kunhan niitä avoimesti etsitään, eikä niitä pakoteta.
 Tarikka on valmis miettimään ympäristöystävällisemmän auton hankintaa ja lisäämään jatkossa joukkoliikenteen käyttöä.
 Myös tutkimuspäällikkö Juho Rahkonen uskoo, että etenkin nuoret muuttavat vähitellen koko suhtautumista yksityisautoiluun. Hän tulkitsee sen lisäksi, että suomalaiset ovat valmiimpia verojen kautta osallistumaan ilmastotalkoisiin, asenteissa on tapahtumassa laajempi muutos kohti yleistä ympäristötietoisuutta. Tämä näkyy muun muassa joukkoliikenteen suosimisessa.
 Autoilu ei ole nuorille enää hohdokasta  Juho Rahkonen
 – Mitään mullistuksia tuskin saadaan neljässä vuodessa aikaan. Voidaan mennä haluttuun suuntaan ja siihen johtaa jo arvomuutos. Nuorten arvot ovat tänä päivänä hyvin erilaisia kuin vanhempien. Autoilu ei ole nuorille enää hohdokasta.
 Rahkonen tosin muistuttaa, että veronkorotusten pitää olla tuntuvia, jotta niillä olisi todellisia vaikutuksia liikennemääriin. Hän arvelee, että perussuomalaisten, mutta myös keskustan kannattajat eivät usko hyvitysten auttavan heitä, jotka liikkuvat paljon autolla.
 Kaupunkien tiemaksuille ja maksuille auton kulutuksen mukaan löytyy kannatusta vähän enemmän isoimmissa kaupungeissa. Myös kaupungeissa vastustajien ryhmä on selvästi suurin. Jo pääkaupunkiseudun isojen kaupunkien ulkopuolella kannatus tippuu selvästi.
 Tiemaksut tai muut maksut vaativat kuitenkin eduskunnan päätöstä, joten tähänkään kysymykseen päättäjät eivät saa kansalta oikein tukea.
 Liikenne vastaa noin viidennestä Suomen kasvihuonekaasujen kokonaispäästöistä. Suomen tavoitteena on puolittaa liikenteen päästöt vuoteen 2030 mennessä, ja liikenteen ilmastoryhmän arvion mukaan vaikeasti saavutettavan tavoitteen takia toimiin on ryhdyttävä välittömästi.
 Lue myös:
 Ministeriön työryhmä ehdottaa: uusien bensa- ja dieselhenkilöautojen myynti pitäisi lopettaa vuonna 2035
 Autoilu mullistuu täysin jo ihan kohta, jos Suomi ottaa tosissaan 1,5 asteen ilmastotavoitteen – Ilmastopaneeli listaa järeät keinot

Ylen ilmastokysely: Suomalaiset haluavat polttoaineveroihin vain vähäisiä korotuksia – “Ei tämä ihan täystyrmäys ollut”


Summary: Elinkeinoelämän valtuuskunta EVA julkaisi torstaina uusimman tutkimuksen suomalaisten luottamuksesta yhteiskunnan eri instituutioihin.

Elinkeinoelämän järjestöt, työnantaja- ja ammattialajärjestöt

Poliisi nauttii yhä suomalaisten vankkaa luottamusta. Tämä selviää Elinkeinoelämän valtuuskunnan Evan torstaina julkaisemasta tutkimuksesta.
 – Suomalaisten luottamus poliisiin on hieman lujittunut vuodesta 2009, vaikka viime vuosina yksittäisiin poliiseihin on kohdistunut epäilyksiä, tutkintoja, oikeudenkäyntejä ja tuomioitakin, sanoo Evan tutkimuspäällikkö  Ilkka Haavisto  tiedotteessa.
 Poliiseja on näkynyt televisiokuvissa usein oikeudenkäynneissä syytettyinä sen jälkeen, kun Helsingin huumepoliisin entisen päällikön  Jari Aarnion  tapausta alettiin käsitellä 2010-luvun alussa.
 Evan tutkimuksessa suomalaiset luottivat eri instituutioihin seuraavalla tavalla. Suluissa lukee sijoituksen muutos.
 Poliisi Tasavallan presidentti (+7) Puolustusvoimat Koulutusjärjestelmä (-2) Oikeuslaitos (+1) Pienyritykset, yksityisyrittäjät (+2) Yleisradio (-3) Sosiaaliturvajärjestelmä (-3) Oman maakunnan johtava sanomalehti (-2) Maamme tiedotusvälineet yleensä Pankit Helsingin Sanomat Yleensä kansalaisjärjestöt (+3) Valtion virkamiehistö Markkinatalousjärjestelmä Ympäristöjärjestöt (+2) MTV3 (-4) Ammattiyhdistysliike (-1) Kirkko (+2) Euroopan unioni (+3) Työnantajajärjestöt (+1) Eduskunta (-2) Suuryritykset, pörssiyhtiöt (+1) Maan nykyinen hallitus (-5) Puolueet
 Presidentti nostaa sijoitustaan taulukossa jopa seitsemän sijaa ja nousee sijalle kaksi. Kolmannen paikan säilyttää puolustusvoimat.
 Käytännössä 86 prosenttia suomalaisista luottaa poliisiin. Tasavallan presidenttiin ja puolustusvoimiin puolestaan tukeutuu noin kahdeksan kymmenestä suomalaisesta.
 Poliitikot ja media ovat menettäneet eniten asemiaan kansalaisten mielissä. Eduskuntaan luottaa enää 35 prosenttia ihmisistä ja puolueisiin 17 prosenttia suomalaisista.
 – Eduskunnan ja poliitikkojen kannalta tilanne on murheellinen, tutkimuspäällikkö Haavisto sanoo tiedotteessa.
 Evan tutkimuksen tulokset perustuvat 2 073 suomalaisen antamiin vastauksiin. Tuloksen virhemarginaali on 2–3 prosenttiyksikköä suuntaansa.

Evan tutkimus: Suomalaiset luottavat yhä poliisiin – "Eduskunnan ja poliitikkojen kannalta tilanne on murheellinen"


Summary: Tv-sarja kertoo chileläispakolaisia vuonna 1973 pelastaneista sankareista: "Tuhanteen laskimme ja sitten korkkasimme samppanjapullon.”

Tapahtumat alkoivat vallankaappauksen jälkeen.
 Virka-asunnon muurin yli alkoi tipahdella hätääntyneitä ihmisiä. He hakivat turvaa. Koteja oli tuhottu, vaimoja ja lapsia uhkailtu.
 – Eivät he edes tienneet, missä Suomi on. He ajattelivat, että minne vaan turvaan. Kun henki on kyseessä, ei ryhdy valitsemaan, kahdeksankymmentävuotias diplomaatti  Tapani Brotherus  sanoo nyt.
 Tapani Brotherus ja hänen vaimonsa  Lysa  muistelevat tapahtumia helsinkiläiskodissaan.
 Se, mitä suomalaiset tekivät Chilessä runsas 40 vuotta sitten ihmisten pelastamiseksi, on monelle tuntematon tarina tosielämästä.
 Draamasarjan käsikirjoitus pohjautuu Heikki Hiilamon vuonna 2010 kirjoittamaan kirjaan Kuoleman listat. Häneltä ilmestyi helmikuussa aiheesta uusi teos Näkymättömät sankarit. Yle kuvapalvelu.
 Salainen pelastusoperaatio Chilessä vastoin Suomen virallista linjaa
 Syyskuussa 1973 Chilessä kuohui. Kenraali  Augusto Pinochetin  juntta kaappasi vallan presidentti  Salvador Allendelta .
 Pinochet lakkautti parlamentin, kielsi puolueet ja ammattiyhdistysliikkeen sekä aloitti vastustajiensa vainon. Sotilaat kuljettivat ihmisiä vangeiksi Santiago de Chilen kansallisstadionille.
 Tuhansia ihmisiä kidutettiin, surmattiin ja katosi.
 Tapani Brotherus oli 35-vuotias. Hän oli perustanut Santiago de Chileen Suomen edustuston ja toimi sen asianhoitajana.
 Maiden välisten kauppasuhteiden edistäminen vaihtui vallankaappauksen myötä toisenlaisiin kiireisiin, kun chileläiset hakivat turvaa ulkomaisista lähetystöistä.
 Pariskunta sekä varakonsuli  Ilkka Jaamala  ryhtyivät pelastamaan ihmisiä salassa, ilman virallista lupaa ja vastoin Suomen ulkoministeriön ohjeita.
 Suomen kanta oli, että turvapaikkaa hakevat oli käännytettävä. Myöhemmin sääntöä muutettiin.
 – Minun piti saada ulkoministeriö luottamaan, että toiminta on pitkässä juoksussa Suomen etujen mukaista, Brotherus toteaa.
 Tapani Brotheruksen mukaan hänen piti aikaansaada korrektit suhteet sotilasjunttaan ja viranomaisiin, jotta chileläiset onnistuttiin saamaan ulos maasta. Yle kuvapalvelu
 Suomalaisten toiminnan ansiosta arviolta jopa 2 500 vainottua pelastui juntan hirmuhallinnolta ja pääsi pakoon.
 Brotherukset eivät tiedä tarkkaa määrää, koska heillä ei omien sanojensa mukaan ollut aikaa kirjanpidolle, vaan kädet täynnä töitä ihmisten auttamiseksi.
 – Tuhanteen saakka laskimme, ja silloin korkkasimme Ilkka Jaamalan kanssa samppanjapullon. Join tuikun ja totesin, että hyvin olemme pysyneet samassa vauhdissa Ruotsin kanssa, Tapani Brotherus muistelee.
 Pakolainen piiloutui diplomaatin siivouskomeroon
 – Tilanne muistutti kaaosta, mutta olimme nuoria, Tapani Brotherus muistelee nyt hymähdellen.
 Brotheruksilla oli kaksi pientä lasta.
 Tulijoiden ruokkiminen vaati taloutta pyörittäneeltä Lysalta mielikuvitusta. Hän muun muassa teki kymmenen tuntia kestäneen automatkan Argentiinaan hankkiakseen elintarvikkeita.
 Pulaa oli niin ruoasta kuin vessapaperistakin.
 – Ostin, mitä kaupasta löytyi: säkin sipulia ja perunaa. Tein sipulisoppaa ja vihanneskeittoa.
 Lysa kertoo, kuinka pakolaisilla ei ollut tullessaan mitään, ei edes hammasharjaa. Pakolaisia piiloteltiin ullakolla ja jopa siivouskomerossa.
 – Välillä tunnelma oli aika kireä. Miehet nukkuivat yhdessä huoneessa kuin sillit vierekkäin lattialla. Lapset ja naiset vierashuoneessa, lasten- ja tv-huoneessa. Vuoteita ei ollut, eikä lakanoitakaan.
 Kun tila loppui kesken, pakenijoille vuokrattiin koulurakennus.
 Tv-sarjassa Invisible Heroes Tapani Brotheruksena nähdään näyttelijä Pelle Heikkilä. Diego Araya Corvalan / Kaiho Republic / Yle
 Brotherus ei halua sankarin viittaa
 Mikä sai suomalaiset auttamaan ja laittamaan itsensä vaaraan?
 Tapani Brotherus kutsuu tapahtunutta ”ihmisoikeuspalveluiden tarjoamiseksi”.
 – En olisi voinut pamauttaa pakolaisen edestä ovea kiinni ja sanoa juokse sinä ukko suohon, kuten tekivät monet maat.
 Hän ei silti halua asetella harteilleen sankarin viittaa.
 – Sankari tuntuu vähän yliampuvalta. Sodassa on sankareita ja sankarivainajat ovat sankareita.
 Sopivampaa olisi puhua siviilirohkeudesta.
 – Mutta tietysti ihmisen egoa hivelee, kun joku tulee ja sanoo, että tehdään teistä filmi, hän myöntää.
 Lysa Brotherusta näyttelee tv-sarjassa Sophia Heikkilä.  Diego Araya Corvalan / Kaiho Republic / Yle
 Fiktiivinen draamasarja tositapahtumista
 Ylen kuusiosaisen tv-sarja  Invisible Heroes, Näkymättömät sankarit ,  nähdään Yle TV1:ssä 21. huhtikuuta alkaen.  Brotheruksen pariskunta katsoo ennakolta otteita sarjasta. Kannettava tietokone on olohuoneen pöydällä.
 – Kukas tuo tuossa on, Tapani Brotherus ihmettelee.
 – Se olen kuule minä, Lysa vastaa ja seuraa kiinnostuneena näyttelijä  Sophia Heikkilää .
 – Minun esittäjäni on nuori ja komea mies. Parempi kuin olisin uskonutkaan, Tapani sanoo.
 Tapania näyttelevän  Pelle Heikkilän  espanjankieliset repliikit saavat myös kiitosta.
 – Minulla ei kuitenkaan olisi koskaan ollut ruskeaa paitaa tai tuollaista kravattia!
 Tv-sarja maksoi 3,6 miljoonaa euroa. Se valmistui chileläis-suomalaisena yhteistyönä ja kuvattiin viime kesänä. Diego Araya Corvalan / Kaiho Republic / Yle
 Ruotsin suurlähettiläs  Harald Edelstamin  roolissa nähdään Beck-sarjan ruotsalaistähti  Mikael Persbrandt . Suurlähettiläs vastusti rohkeasti sotilasjunttaa ja oli keskeinen henkilö pakolaisten pelastusoperaatiossa.
 Brotheruksen huomio kiinnittyy katukuvaan ja hän poimii tuttuja automerkkejä ja rakennuksia.
 – Ovatpa onnistuneet tekemään asunnostamme samanlaisen, vaikkei taloa enää ole olemassa.
 Kohtaus runoilija  Pablo Nerudan  hautajaisista saa kotikatsojat hiljaisiksi. Brotherus ja Edelstam ovat mukana hautajaissaattueessa.
 Ruotsin suurlähettiläs ja diplomaatti Harald Edelstam oli arvostettu ihmisoikeusaktivisti. Tv-sarjassa häntä näyttelee ruotsalaistähti Mikael Persbrandt.  Yle Kuvapalvelu
 Stubb tarjosi pullakahvit kiitokseksi
 Tapani Brotheruksen pesti Chilessä päättyi vuonna 1976. Sen jälkeen hän työskenteli suurlähettiläänä muun muassa Etelä-Afrikassa ja Iranissa.
 Invisible Heroes Tv-sarja Invisible Heroes alkaa Ylellä TV1:ssä 21.4. Kertoo Tapani ja Lysa Brotheruksesta sekä Ilkka Jaamalasta, jotka pelastivat yli 2000 ihmistä sotilasjuntan vainoilta Chilessä. Pääosissa mm. Pelle ja Sophia Heikkilä, Ilkka Villi sekä Mikael Persbrandt. Sarjan on käsikirjoittanut Tarja Kylmä ja Manuela Infante. Sarjan on ohjannut Mika Kurvinen ja Alicia Scherson.
 Suomalaisten pelastamista chileläisistä osa päätyi turvaan Suomeen, osa DDR:ään ja muualle Eurooppaan.
 Yhteyksiä pakolaisiin on säilynyt tähän päivään saakka. Pakolaiset ja heidän jälkeläisensä muistavat perhettä edelleen lahjoin.
 – Olen todella liikuttunut, kuinka ihminen voi olla kiitollinen elämästään vielä niin monen vuoden jälkeen. Olen iloinen, että pystyimme auttamaan ainakin joitakin hädässä olleita, Lysa Brotherus sanoo.
 – Se on hieno maa ja kansa, hänen miehensä jatkaa.
 Tapani Brotherusta ei ole Chilessä unohdettu. Häntä on juhlittu sankarina.
 Suomessa virallisen tahon muistaminen on jäänyt vähäiseksi.
 Vuonna 2010 Tapani Brotherus sai kutsun ulkoministeri  Alexander Stubbilta  hänen työhuoneeseensa. Tuolloin oli ilmestynyt  Heikki Hiilamon  kirja  Kuoleman listat , joka kertoi Chilen tapahtumista. Paikalla olivat myös Stubbin avustaja ja valtiosihteeri.
 Stubb piti Brotherukselle puheen.
 – Juotiin pullakahvit. Hän kiitti ulkoministeriön puolesta 40 vuotta aikaisemmin tekemästäni työstä. Se lämmitti tietysti. Sanoin kiitos vaan. Parempi myöhään kuin ei milloinkaan.
 Chilen sotilasvallankaappauksessa Santiagon stadionista tehtiin suuri vankileiri. Toisinajattelijoiden vangitsemiset ja kidutukset jatkuivat vielä vallankaappauksen jälkeen. Diego Araya Corvalan / Kaiho Republic / Yle
 Tapani ja Lysa Brotheruksen haastattelun lisäksi kirjoituksen lähteenä on ollut Heikki Hiilamon kirja Näkymättömät sankarit sekä tv-sarjan tuottaja Pekka Ruohorannan haastattelu.
 Lue myös:
 Ensimäiset pakolaiset tulivat Suomeen Chilestä 1970-luvulla - "Meitä pelättiin, eikä linja-autossa istuttu viereen"
 Chilessä kuvataan tositarinaa suomalaisista sankaridiplomaateista – ”Sarja muistuttaa meitä inhimillisestä avunannosta ja toivosta”

Suomalainen Tapani Brotherus pelasti yli 2000 diktatuurin vainoamaa ihmistä kuolemalta


Summary: Parlamenttivaalit ovat myös äänestys hindunationalistisen pääministerin Narendra Modin suosiosta.

Intian parlamenttivaalien äänestys alkaa viikon kuluttua 11. huhtikuuta. Massiivisten vaalien läpivieminen kestää pitkään, sillä tulosten on määrä valmistua vasta toukokuun loppupuolella.
 900 miljoonaa äänioikeutettua
 Intian parlamenttivaaleissa on 900 miljoonaa äänioikeutettua. Äänestyspaikkoja vaaleissa on noin miljoona.
 Vaalit ovat maailmanhistorian suurimmat, sillä Intian edellisissä parlamenttivaaleissa viisi vuotta sitten äänioikeutettuja oli 830 miljoonaa eli 70 miljoonaa vähemmän.
 Tuolloin äänestämässä kävi 550 miljoonaa ihmistä ja äänestysprosentti oli 66.
 10 miljoonaa vaalivirkailijaa
 Valtava äänestäjien määrä tarkoittaa sitä, että vaalivirkailijoitakin on oltava paljon. Vaalien sujuvuudesta huolehtivia virkailijoita on yli kymmenen miljoonaa.
 Liittovaltion poliisit osallistuvat vaalien turvaamiseen, koska paikallispoliisin puolueettomuutta epäillään.
 Pääministeri Narendra Modia kannattavat naiset olivat laittaneet päähänsä Modi-naamarin Jammussa järjestetyssä vaalitilaisuudessa maaliskuun lopussa.  Jaipal Singh / EPA
 543 edustajaa valitaan, viimeksi ehdokkaita oli yli 8 000
 Intian parlamentin alahuoneeseen, Lok Sabhaan, valitaan vaaleilla 543 edustajaa. Suurin puolue tarvitsee enemmistön joko yksinään tai solmimalla koalition valitakseen pääministerin ja muodostaakseen hallituksen.
 Viime vaaleissa hindunationalistisen pääministerin  Narendra Modin  Bharatiya Janata -puolue sai 282 edustajaa. Se oli suurin voitto 30 vuoteen. Liittolaisineen BJB:llä oli parlamentissa yli 300 edustajaa.
 Viisi vuotta sitten vaaleissa oli yhteensä 464 puoluetta ja 8 251 ehdokasta.
 Modin ja Gandhin kamppailu
 Asiantuntijoiden mukaan Intian parlamenttivaalit ovat pitkälti äänestys pääministeri Modin suosiosta.
 Hidastunut talouskasvu ja epäilyt työttömyyslukujen peittelystä laskivat Modin suosiota, mutta  Pakistania vastaan tehtyjen voimannäyttöjen  arvioidaan taas vahvistaneen Modin asemaa.
 BJP:n kovin kilpailija on kongressipuolue, jota johtaa Gandhi-dynastian  Rahul Gandhi . Kongressipuolue on hallinnut Intiaa suurimman osan aikaa maan itsenäistymisen jälkeen.
 Viime vaaleissa kongressipuolue kärsi murskatappion. Alamaissa ollut puolue on kuitenkin osoittanut viime kuukausina piristymisen merkkejä.
 Modi on luvannut vaikeuksissa olevalle viljelijäväestölle tulonsiirtoja ja maatalouslainojen antamista anteeksi. Gandhi on luvannut taata minimitoimeentulon köyhille.
 Äänestys kestää viisi viikkoa
 Jättimäiset vaalit kestävät kuuden viikon ajan. Äänestys järjestetään eri osavaltioissa seitsemässä vaiheessa eli 11.4., 18.4., 23.4., 29.4., 6.5., 12.5. ja 19.5.
 Joissain osavaltioissa äänestetään useampana päivänä. Osavaltioita on 29 ja pienempiä äänestysalueita 7. Ääntenlaskennan on määrä valmistua 23. toukokuuta.
 Vaaleissa tärkein osavaltio on väkimäärältään suurin Uttar Pradesh Intian pohjoisosassa. 200 miljoonan asukkaan osavaltiosta valitaan 80 edustajaa parlamentin alahuoneeseen. Seuraavaksi merkittävimmät osavaltiot ovat Maharashtra lännessä (48), Länsi-Bengal idässä (42), Bihar pohjoisessa (40) ja Tamil Nadu etelässä (39 paikkaa).
 Aiheesta muualla:
 BBC: India Lok Sabha election: 11 things you need to know
 CNN: The land of a million polling stations: India's general election by the numbers
 DownToEarth: General Elections 2019: Whose voice and which issues matter
 The Conversation: India: what’s at stake in the 2019 elections

Maailman suurimmat vaalit alkavat viikon päästä – Intian parlamenttivaaleissa kaikki on suurta: 900 miljoonaa äänioikeutettua, miljoona äänestyspaikkaa


Summary: Esimerkiksi Kalottireitti halutaan entistä sujuvammaksi kulkea Kilpisjärveltä pohjoiseen.

Tästä on kyse Kalottireitti on noin 800 kilometrin mittainen vaellusreitti. Reitti kulkee lähellä Suomen, Ruotsin ja Norjan rajaa pohjoisessa. Sen eteläisimmät pisteet ovat Norjan Sulitjelmassa ja Ruotsin Kvikkjokkissa.
 Norja ja Suomi haluavat saada pohjoisten vaellusreittien opastuksen kuntoon yhdessä. Kohteena ovat Käsivarresta Pohjois-Norjaan päin risteilevät retkeilyreitit. Yksi niistä on Kalottireitin alue Käsivarresta pohjoiseen, aina Kautokeinoon saakka.
 Kävijämäärät  luontokohteissa kasvavat vuosittain  ainakin Suomessa. Metsähallituksen hoitamille valtion suojelualueille tehtiin vuonna 2018 lähes 6,9 miljoonaa käyntiä, kun vielä vuonna 2009 luku oli noin 4,7 miljoonaa.
 Kalottireitin lisäksi tarkastelun kohteena ovat Norjassa sijaitseva Haltin alue, Reisan kansallispuisto sekä reittiyhteydet Kautokeinon lisäksi Reisan laaksoon ja Kåfjordiin.
 Norjassa luontomatkailun selvittäminen kiinnostaa
 Tarkoituksena on, että Suomessa Kilpisjärven luontokeskuksessa ja Norjassa Haltin luontokeskuksessa olisi jatkossa nyt alueelle samanlainen opastus. Lisäksi rajat ylittävien reittien rakenteita halutaan yhtenäistää. Yhteistyöllä aiotaan hakea Euroopan luonnonsuojeluliiton Transboundary Park -sertifikaattia.
 Haltin alue jakautuu sekä Suomen että Norjan puoleiseen alueeseen. Enontekiön puoleisella alueella on Suomen korkein tunturi. Jari Ylläsjärvi
 Kahden maan hankkeessa mietitään myös luonnon hyödyntämisen vaikutuksia.
 – Norjan puolella erityisesti on halua kehittää matkailua ja hallita matkailun, elinkeinojen ja maankäytön suhdetta, Metsähallituksen Lapin luontopalvelujen projektipäällikkö  Pertti Itkonen  sanoo.
 Malli myös norjalaisten vapaaseen käyttöön
 Suomesta ollaankin jopa viemässä mallia luonnonpuistojen kävijätutkimuksen tekemiseen.
 Metsähallitus on jo tehnyt samalla sapluunallla kävijätutkimuksia ympäri Suomea 2000-luvun aikana. Norjassa vastaavaa laajaa yhtenäistä tutkimusmallia ei ole, vaikka luonnonsuojelualueiden kävijöitä on sielläkin aiemmin tutkittu.
 – Rajan yli ei ole aiemmin yhteisellä menetelmällä kävijätutkimusta tehty, kertoo Itkonen vielä hankkeen ainutlaatuisuudesta.
 Kävijätutkimus toteutetaan sekä Enontekiön Kilpisjärvellä että Norjassa Haltin alueella maaliskuun puolivälistä toukokuun alkupäiviin saakka sekä heinä–syyskuussa. Kysely toteutetaan lomakkeilla ja haastatteluilla.
 Tulokset ovat julkisia, kun ne valmistuvat, Pertti Itkonen kertoo.
 Metsähallituksella on rajan yli tehtävää yhteistyötä muun muassa Inari–Pasvik-alueella pohjoisessa sekä Oulangan ja Paanajärven kansallispuistojen välillä idässä. Yhteistyötä aiotaan laajentaa myös Ruotsin rajan yli.

Luontomatkailun nousukiito on huomattu pohjoisimmassa Lapissa – Suomi ja Norja haluavat saada vaellusreitit yhtenäisiksi


Summary: Erään applikaation 22 000 käyttäjän salasanat ovat olleet tarjolla ladattavaksi.

Suuria määriä tietoa Facebookin käyttäjistä on ollut avoimena yleisölle Amazonin pilvipalvelussa, kertoo kyberturvallisuusyhtiö UpGuard  tiedotteessaan .
 Meksikolaisen Cultura Colectiva -sivuston kautta kerättyjä tietoja Facebook-toiminnoista, kuten kommenteista, tykkäyksistä, Facebook-tunnuksista ynnä muista on ollut yleisön ladattavissa Amazon S3 -tallennuspalvelussa, UpGuard kertoo. Yhtiön mukaan tietoja on ollut ladattavissa yli 146 gigabittiä. Eri tietueita on ollut tarjolla yli 540 miljoonaa.
 Myös Facebookiin integroidun At the Pool -applikaation tietoja on ollut tarjolla samaisessa Amazonin palvelussa. UpGuard kertoo, että vuonna 2014 toimintansa lopettaneen applikaation 22 000 käyttäjän salasanat on ollut mahdollista ladata. Nämä salasanat ovat olleet kyseiseen applikaatioon, mutta voivat olla myös yleinen riski, mikäli käyttäjä on käyttänyt samaa salasanaa esimerkiksi Facebookiin kirjautuessa.
 UpGuardin kyberturvallisuuden tutkimuksen johtaja  Chris Vickery  sanoo  CNN :lle, että tämä löytö alleviivaa suurien datamäärien keräämisen ongelman.
 Vickeryn mukaan Facebookilla ei ole mitään takuita tietojen turvallisesta varastoinnista käyttäjilleen, mikäli he antavat applikaatioiden kehittäjien käyttää tietoja.
 Facebookin edustaja vastasi CNN:lle, että yhtiön säännöt kieltävät Facebookin tietojen tallentamisen julkiseen tietokantaan. Edustajan mukaan Facebook ja Amazon tekivät yhteistyötä tietojen poistamiseksi.
 Zuckerberg peräänkuulutti turvallisuutta
 Facebookin toimitusjohtaja  Mark Zuckerberg  kirjoitti Washington Postissa viime viikolla internetin tulevaisuudesta korostaen yksityisyyden tärkeyttä. Hänen mukaansa muun maailman pitäisi ottaa mallia EU:n tietosuoja-asetuksesta GDPR:stä.
 – Uskon, että olisi hyväksi internetille, jos useammat valtiot ottaisivat käyttöön GDPR:n kaltaisen sääntelyn. Uusien säännösten Yhdysvalloissa ja ympäri maailmaa tulisi perustua siihen suojaan, minkä GDPR tarjoaa,  Zuckerberg sanaili .
 Viime vuonna kymmenien miljoonien amerikkalaisten Facebook-käyttäjien tietoja  käytettiin heidän tietämättään  vaikuttamaan Yhdysvaltojen presidentinvaalien tulokseen.
 Voit keskustella aiheesta klo 16 saakka.
 Lue myös:
 Mark Zuckerberg Washington Postissa: Internet tarvitsee uudet säännöt – aloitetaan näistä neljästä  (31.3.)

Kyberturvallisuusyhtiö: Yli 146 gigaa Facebookin käyttäjien tietoja ollut ladattavissa yleisölle


Summary: Taloudellisista väärinkäytöksistä syytetty Ghosn vapautettiin vajaa kuukausi sitten takuita vastaan.

Autonvalmistaja Nissanin entinen toimitusjohtaja  Carlos Ghosn  pidätettiin torstaina uudelleen Tokiossa, kertoo paikallinen media.
 Taloudellisista väärinkäytöksistä syytetty Ghosn vapautettiin vajaa kuukausi sitten takuita vastaan yli 100 päivän tutkintavankeuden jälkeen. Japanin yleisradioyhtiön NHK:n ja muiden viestimien mukaan viranomaiset hakivat Ghosnin tämän väliaikaisesta asunnosta varhain torstaina.
 Uutta pidätystä osattiin ennakoida, sillä syyttäjät tutkivat nyt väitteitä, joiden mukaan Nissanin varoja siirrettiin ainakin 32 miljoonan dollarin edestä Omaniin. Yhden asiaa tuntevan lähteen mukaan osa rahoista käytettiin ilmeisesti luksusveneen ostamiseen Ghosnille ja hänen perheelleen.
 Ghosnia syytetään jo muun muassa palkkioidensa pimittämisestä. Hän on kiistänyt kaikki väärinkäytökset.
 Lue myös:
 Japanilainen oikeusistuin vapauttaa takuita vastaan Nissanin entisen hallituksen puheenjohtajan Carlos Ghosnin

Nissanin entinen toimitusjohtaja pidätettiin jälleen Tokiossa


Summary:
Keskustapuolue valmistelee omaa hallituskokoonpanoaan

.

Virossa reformipuolueen puheenjohtaja  Kaja Kallas  on tarkoitus nimittää tänään hallitustunnustelijaksi. Presidentti  Kersti Kaljulaid  tapaa Kallaksen ja tarjoaa tälle hallitustunnustelijan roolia.
 Kallaksen markkinaliberaali ja EU-myönteinen puolue voitti kuukausi sitten pidetyt parlamenttivaalit, joissa se sai 28,8 prosenttia äänistä.
 Jos Kallas hyväksyy hallitustunnustelijan roolin, hänellä on kaksi viikkoa aikaa muodostaa hallitus.
 Kallaksen tehtävä on haastava, sillä toiseksi suurimman äänisaaliin (23 prosenttia) saanut nykyisen pääministerin  Jüri Rataksen  keskustapuolue on jo kieltäytynyt hallituskumppanuudesta reformipuolueen kanssa.
 Erimielisyyksiä on esimerkiksi verotuksesta, sillä oikeistolaisempi reformipuolue kannattaa Viron tasaverotuksen säilyttämistä, kun taas keskusta haluaisi siirtyä progressiiviseen verotukseen. Reformipuolue suhtautuu myös nihkeämmin Venäjän kielen asemaan.
 Kallas on kertonut aikovansa neuvotella vaalitappion kärsineiden sosiaalidemokraattien kanssa. Sosiaalidemokraatit saivat vain 9,8 prosenttia äänistä ja jäivät viidenneksi suurimmaksi puolueeksi.
 Enemmistöhallituksen muodostaminen onkin reformipuolueelle vaikeaa, ja Kallas on ilmaissut, ettei ole innokas johtamaan vähemmistöhallitusta.
 Keskustapuolue valmistelee samalla omaa hallituskoalitiotaan suuren vaalivoiton saaneen oikeistopopulistisen Ekren sekä Isänmaa-puolueen kanssa. Se on varsin todennäköinen hallituskokoonpano, jos Kallas ei saa hallitusta aikaan.
 Lue myös:
 Kovaa peliä Tallinnassa: Vaalien voittaja saattaisi luopua pääministerin salkusta luodakseen hallitukselle pohjan (30.3.)

Reformipuolueen Kaja Kallas aloittaa hallitustunnustelut Virossa – enemmistöhallituksen muodostaminen on vaikea tehtävä