Summary: Pelaajien huono käyttäytyminen on maailmanlaajuinen ongelma.

Suomen elektronisen urheilun liitto (SEUL)

Kiusaaminen ja huono käytös ovat jokapäiväisiä ilmiöitä online-pelimaailmassa.
 – Lähes joka pelissä siihen joku syyllistyy, vahvistaa 13-vuotias  Tino Keinänen  pelikuulokkeet päässään.
 Vieressä  Santtu Pylkkönen , 14, hakkaa näppäimistöä ja saa pelihahmon väistelemään luoteja ja tulittamaan takaisin.
 Otsa rypistyy, ja hartiat nousevat hetkeksi korviin. Tunnelma kuopiolaisessa Pelitalo Muikussa on käsinkosketeltavan intensiivinen.
 Pylkkönen kertoo, että pelissä on tälläkin kertaa mukana toxic-pelaaja, joka kylvää ympärilleen vihaa ja pahaa mieltä. Käytännössä se voi olla mollaamista, homottelua tai rumia sanankäänteitä.
 – Kiusaaminen ilmenee, kun pelaajalla itsellään menee huonosti. Silloin raivotaan chatissa, että muut eivät muka ole hyviä, Pylkkönen kuvailee.
 Pelien ikärajoihin ei aina ole uskominen
 Rasismi ja seksismi. Siinä ovat verkkopelimaailman pahimmat synnit, arvioi pelitutkija  Mikko Meriläinen  Tampereen yliopistosta.
 – Monesti pelaaviin naisiin  kohdistuu tätä käytöstä . Myös pelitaitojen mollaaminen on yleistä ja ikävää, mutta se ei mene kuitenkaan syrjivään vihapuheeseen, arvioi Meriläinen.
 Pelitalo Muikku toimii Kuopion nuorisopalvelujen ja Setlementti Puijolan yhteistyönä. Ohjaaja Asta Keskisaari valvoo Santtu Pylkkösen (vas.) ja Tino Keinäsen pelaamista. Toni Pitkänen / Yle
 Konsoli- ja tietokonepelejä pelaavat kaikenikäiset, mikä voi jopa pahentaa ongelmaa. Roisi kielenkäyttö ja muu häiriköinti itsessään voivat tehdä pelistä sellaisen, ettei se enää sovellu lapselle.
 – Pelien ikärajat eivät vielä valitettavasti ota kantaa tähän aihealueeseen. Ikärajat kertovat vain itse pelin sisällöstä ja sieltä nousevista aiheista kuten väkivallasta, seksistä tai huumeista, kertoo kuopiolaisen Pelitalo Muikun ohjaaja  Asta Keskisaari .
 Peli voi siis olla vapaa lapsille soveltumattomista teemoista, mutta itse pelaajat voivat tuoda peliin vahingoittavia elementtejä.
 Keskisaari käyttää esimerkkinä  onlinepeli Fortniteä , jonka ikäraja on K-12. Pelitalon ohjaaja arvioi pelin ikärajan sopivaksi, mutta muistuttaa, että peliä pelaavat paljon myös aikuiset.
 – On vaikea kartoittaa, mitkä pelit ja pelimaailmat ovat oikeasti turvallisia, vaikka pelillä olisikin ikäraja. Tämä on haastava asia, johon ei vielä ole tehty ratkaisuja tai otettu kantaa, Keskisaari pohtii.
 Kolme syytä huonolle käytökselle
 Kuopiolaisten nuorukaisten peli-into todistaa, että verkkopelaaminen on monelle rakasta ajanvietettä. Pelaaminen ei ole huono harrastus, mutta pelaajien itsensä luoma huono ilmapiiri varjostaa sitä.
 Pelitutkija Mikko Meriläinen löytää pelimaailman vihapuheelle, huonolle käytökselle ja kiusaamiselle kolme syytä.
 Santtu Pylkkönen (vas.) ja Tino Keinänen pitävät pelimaailman huonoa käytöstä ikävänä, mutta kertovat itsekin syyllistyneensä siihen.  Toni Pitkänen / Yle
 Ensimmäinen on monen suosikkipelin kilpailullisuus. Tunteet kuumenevat samoin kuin jalkapallo- ja jääkiekko-otteluissa.
 Toinen syy on peliympäristön anonyymiys, jonka myötä pelaajat voivat valitettavan turvallisesti huudella, mitä sylki suuhun tuo. Kiinnijäämisen tai rangaistusten riski on vähäinen.
 – Kolmanneksi pelimaailmaan on pesiytynyt ajatus siitä, että tällainen käytös on ok ja kuuluu juttuun. Voidaan puhua ilmiöstä, joka kuuluu tällä hetkellä onlinepelaamiseen, Meriläinen luonnehtii.
 Myös pelaajat tietävät, mistä tutkija puhuu.
 – Olen itsekin syyllistynyt siihen. Jokainenhan siihen joskus syyllistyy, 14-vuotias Santtu Pylkkönen sanoo.
 Ratkaisuksi rangaistuksia vai peukutussysteemejä?
 Pelimaailma tunnistaa ongelmat sekä valtakunnallisesti että kansainvälisesti.
 Suomessa aiheen ympärille on luotu esimerkiksi syrjimättömän pelikulttuurin  Non-toxic -hanke . Suomen elektronisen urheilun liitto on puolestaan luonut  eettisen ohjeistuksen  tukemaan parempaa ilmapiriä.
 Toxic-pelaaja  Käyttäytyy myrkyllisesti ( toxic ) häiritsemällä muiden pelaamista. Käytös voi ilmetä esimerkiksi rumana kielenkäyttönä, syrjintänä ja yleisenä pelitilanteen häiriköintinä. Mollaa muiden pelaajien pelitaitoja eikä näe virhettä omissa taidoissaan tai käytöksessään.
 Myös pelintekijät ovat jo reagoineet rajoittamalla yhteydenpitomahdollisuuksia peleissä ja helpottamalla häiritsevän käytöksen raportointia. Pelitalo Muikun ohjaaja Asta Keskisaari korostaa, että enemmänkin pitäisi tehdä.
 – Pelintekijät ovat aika vähän suoraan puuttuneet tähän. Paljon selkeämmin voisivat isotkin tahot vetää linjan, Keskisaari arvioi.
 Pelitalon ohjaaja korostaa, että rankaiseminen on oikein, mutta sanoo, että myös hyvästä käytöksestä palkitseminen voisi parantaa ilmapiiriä. Peleissä voitaisiin esimerkiksi peukuttaa niitä pelaajia, jotka toimivat reilusti.
 Pelitalo Muikussa huonoon käytökseen ja kiusaamiseen puututaan jatkuvasti. Tiukka ote on johtanut siihen, että pelaavat lapset ja nuoret alkavat jo itse tunnistaa huonon käytöksen ja puuttua siihen.
 – Meillä on tiukka linja, ettei tämmöinen käytös ole ok. Ei itseltä muille, eikä muilta itseä kohtaan. Rajat vedetään selkeästi, Keskisaari arvioi.
 Lue lisää:
 Pelien sisällä jaetaan jo banneja, mutta voisiko reilusta pelistä palkitseminen parantaa ilmapiiriä? Toni Pitkänen / Yle
 Naiset kohtaavat sukupuolittunutta vihaa pelikentillä
 Pienenä Asta Keskisaari oli ylpeä, kun oli porukan ainoa pelaava tyttö – sitten hän eksyi netin pelifoorumeille, joissa häntä hyljeksittiin
 Liiallinen pelaaminen hajottaa nuorten aikuisten parisuhteita: “Kamppailin tietokoneen kanssa huomiosta, ja hyvin usein jäin kakkoseksi”
 Onko pelaaminen kuin heroiinia? ‒ Kuusi kymmenestä rajoittaa lapsen peliaikaa

Joka pelissä on toxic-pelaaja, joka kylvää ympärilleen vihaa ja pahaa mieltä – pelien ikärajat eivät enää kerro, soveltuuko peli lapselle


Summary: Yhdysvaltain kasvava läsnäolo on hyvin vaarallista ja siihen on vastattava, sanoi Iranin ulkoministeri.

Iran syyttää, että Yhdysvaltain päätös lisätä joukkojaan Lähi-idässä uhkaa rauhaa alueella.
 – Yhdysvaltain kasvava läsnäolo on hyvin vaarallista, ja uhkaa kansainvälistä rauhaa ja turvallisuutta. Siihen on vastattava, sanoi Iranin ulkoministeri  Muhammed Javad Zarif  Iranin valtiollisen uutistoimiston Irnan mukaan.
 Yhdysvaltain presidentti Donald Trump kertoi perjantaina  lähettävänsä noin 1 500 sotilasta lisää Lähi-itään. Hän perusteli päätöstä Iranin aiheuttamalla uhalla.
 Yhdysvaltain puolustusministeriö tarkensi, että alueelle lähetetään 900 uutta sotilasta ja että alueella jo olevien 600 sotilaan komennusta pidennetään.
 Pari viikkoa sitten Yhdysvallat ilmoitti lähettävänsä maihinnousualuksen ja ohjuspatteriston Lähi-itään. Jo aiemmin Yhdysvallat on lähettänyt Persianlahdelle lentotukialuksen ja useita B-52-pommikoneita.
 Iranin ulkoministeri Muhammed Javad Zarif. Stanislav Krasilnikov / AOP
 Yhdysvaltojen mukaan joukkojen ja kaluston lähettäminen Persianlahdelle on tarpeen, koska alueella on ollut toistuvia hyökkäyksiä, joista Iran on vastuussa.
 Tällaisia hyökkäyksiä ovat olleet raketti-isku Baghdadiin,  neljää säiliöalusta vastaan tehty sabotaasi-isku  Persianlahden Hormuzinsalmessa sekä Saudi-Arabian öljyputkeen kohdistunut, Jemenin kapinallisten toteuttama lennokki-isku.
 Iran on kiistänyt, että sillä olisi ollut osuutta iskuihin.
 – Amerikkalaisten tarkoituksena on oikeuttaa vihamielinen politiikkansa ja luoda jännitteitä Persianlahdelle, Zarif kuittasi.
 Lue myös:
 Trump julistaa kansallisen hätätilan voidakseen jatkaa asekauppaa Saudi-Arabiaan

Iran: Yhdysvaltojen lisäjoukot uhkaavat rauhaa Lähi-idässä


Summary: Euroopan unioni vaikuttaa elämäämme lähes päivittäin, joten arkipäiväistyneiden asioiden läsnäolo voi helposti unohtua.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Eurovaalien alla moni pohtii Euroopan unionin merkitystä elämässään. Aina ei tule ajatelleeksi, että monet EU:n mukanaan tuomat muutokset voivat olla aivan nenämme alla. Tähän juttuun listasimme kuusi asiaa, jotka ovat vaikuttaneet arkeemme lähes huomaamattomasti.
 1. Voit keitellä kahvia huoletta
 Vaikka lähdet aamulla kiireessä töihin, sinun ei tarvitse huolehtia, jäikö kahvinkeitin päälle. Vuonna 2015 käyttöön otettu EU-säädös kieltää kahvinkeittimet,  jotka eivät sammu automaattisesti . Tätä perusteltiin kotitalouksien sähkönkulutuksen vähentämisellä.
 Tavallisen, lasikannullisen kahvinkeittimen tulee sammua itsestään 40 minuutin kuluessa kahvin valmistuksesta. Termoskannullisten keittimien pitää sammua viiden minuutin päästä kahvinkeitosta.
 2. Saat ostaa kesäjuhliin lähes rajattomasti juotavaa
 Ennen EU-jäsenyyttä Suomessa asuva henkilö sai tuoda esimerkiksi Virosta litran väkeviä alkoholijuomia ja viinejä sekä kaksi litraa olutta matkan kestäessä yli 24 tuntia.
 Alkoholijuomia voi tuoda EU-maista omaan käyttöön tai lahjaksi, kun tuotteet tuo samassa kulkuneuvossa, jolla saapuu Suomeen. Juha Hintsala / Yle
 Nykyään alkoholia voi tuoda  tullitta  ja veroitta EU-maista omaan käyttöön lähes rajattomasti. Tarvittaessa on kuitenkin pystyttävä todistamaan, että ohjetasojen ylittävä osuus tuodusta alkoholista on tarkoitettu omaan käyttöön.
 3. Onko junasi myöhässä? Saat rahasi takaisin
 Sinulla on tiettyjä  EU:n turvaamia  oikeuksia, kun matkustat Euroopan unionin alueella lentäen, junalla, laivalla tai linja-autolla. Jos esimerkiksi junasi on vähintään tunnin myöhässä, etkä ole vielä aloittanut matkaasi, sinulla on oikeus perua matka ja saada rahasi takaisin.
 Jos päätät kuitenkin jatkaa samalla junavuorolla tai hyväksyt kuljetuksen korvaavalla kulkuvälineellä, sinulla on oikeus  korvaukseen.  Jos juna on vähintään tunnin myöhässä, korvaus on 25 prosenttia lipun hinnasta. Jos juna on vähintään kaksi tuntia myöhässä, saat takaisin 50 prosenttia lipun hinnasta.
 4. Jos jalkasi murtuu lomamatkalla, saat samaa hoitoa kuin paikalliset
 Eurooppalainen sairaanhoitokortti on ollut käytössä jo 15 vuotta. Ilmaisella sairaanhoitokortilla saat lääketieteellisesti välttämätöntä sairaanhoitoa, kun oleskelet toisessa EU- tai Eta-maassa tai Sveitsissä tilapäisesti.
 Kortilla saa sairaanhoidon esimerkiksi tapaturmien ja kroonisen sairauden vuoksi samaan hintaan ja samoilla menettelyillä kuin paikalliset asukkaat. Kortti myös helpottaa ja nopeuttaa käytännön järjestelyitä.
 Eurooppalaisen sairaanhoitokortin voi tilata  Kelasta .
 5. Matkan jälkeinen puhelinlasku voi yllättää positiiviisesti
 Ulkomaanmatkalla voit huoletta suunnistaa nähtävyydeltä toiselle nettiyhteyttä vaativan karttasovelluksen avulla, sillä verkkovierailut ovat nykyään  samanhintaisia  kaikkialla EU:n alueella. Aiemmin huolimatonta lomailijaa saattoi odottaa jopa satojen eurojen puhelinlasku.
 Roaming eli verkkovierailu tarkoittaa, että oman operaattorin tarjoamia palveluita käytetään toisen operaattorin verkossa. Operaattorin palveluita voi käyttää EU-maissa ilman huolta siitä, että puhelinlasku nousisi taivaisiin
 Toukokuun puolivälissä voimaan tulleiden  sääntöjen mukaan  EU:n sisäiset puhelut maksavat enintään 19 senttiä minuutilta, ja tekstiviestistä maksu on enintään kuusi senttiä. Hinnat eivät sisällä arvonlisäveroa, joka vaihtelee maittain.
 6. Kuinka tehokkaasti pölynimurisi imee?
 Kotona siivotessa ei välttämättä tule ajatelleeksi, että EU on vaikuttanut myös pölynimurisi vaatimuksiin.
 Vuonna 2014 pölynimureiden suurinta tehoa rajoitettiin EU:n toimesta 1600 wattiin, ja kolme vuotta myöhemmin päätettiin, että pölypallojen pitää irrota matosta 900 watin teholla. EU:n mukaan tehojen rajoittaminen vähentää kotitalouksien energiankäyttöä.
 Tehoimurit kiellettiin liiallisen energiankulutuksen vuoksi. Juha Hintsala / Yle
 EU:ssa myytävissä  sähkölaitteissa  on myös oltava turvallisuusvaatimukset täyttävä CE-merkintä. Energiamerkki antaa vertailukelpoista tietoa laitteen energian kulutuksesta.
 Koetko, että EU vaikuttaa arkeesi? Voit jakaa kokemuksesi jutun keskusteluosiossa kello 22.00 saakka.
 Lue seuraavaksi:
 Kokeile, kuulutko Suomeen vai olisiko sinun sittenkin pitänyt syntyä Ranskaan tai Unkariin – testaamalla löydät toisen kotimaasi
 Eurooppa vuonna nolla – entäpä jos EU:ta ei olisikaan?
 Etsi ehdokkaasi eurovaalien vaalikoneella

Huoleton aamukahvi ja ulkomaanmatka ilman eksymisiä – listasimme kuusi arkista asiaa, joita sinulla ei olisi ilman EU:ta


Summary: Kuvanveistäjä Petri Eskelisen interaktiivisia, liikkuvia veistoksia voi mennä kokeilemaan ja liikuttelemaan Social Animal -näyttelyssä.

Helsingin Sculptor-galleriassa vieraileva yleisö on ihmeissään: saako näihin oikeasti istua? Saako tähän mennä makaamaan? Voiko tässä keinua?
 Kyllä voi. Kuvanveistäjä  Petri Eskelisen  tavaramerkiksi ovat vuosien saatossa muodostuneet interaktiiviset veistokset, jotka katsoja sitten saa herättää henkiin. Näin on esimerkiksi  Laumaeläin -teoksen kohdalla, jonka liikuttamiseen voi osallistua jopa yksitoista ihmistä samanaikaisesti.
 – Olen pyrkinyt yhä enemmän siihen, että katsoja olisi oleellinen osa teosta ja että hän voisi olla siinä mukana ihan konkreettisesti.  Laumaeläimen  kohdalla on jännittävää se, millainen sosiaalisesta tilanteesta muodostuu: kokevatko ihmiset olevansa jonkun yhteisen äärellä ja tutustuvatko he mahdollisesti toisiinsa, Eskelinen pohtii.
 Laumaeläin-teos toimii hydrauliikkaöljyllä Jussi Mankkinen / Yle
 Eskelinen myöstää, että yli kahden metrin korkeuteen kurottavan, rönsyilevän ja monipolvisen teoksen lähtökohta on idealistinen.
 – Viime aikoina keskustelukulttuuri on kärjistynyt ja sanat ymmärretään tai halutaan ymmärtää väärin. Mietiskelin, että millainen voisi olla keskusteluympäristö, jossa ei tarvita sanoja ja jonka pohjana on liike, jota jokainen pystyy tekemään.
 Liikkeellä Eskelinen tarkoittaa keinumista:  Laumaeläintä  ympäröi yksitoista tuolia, joissa voi keinua. Keinuminen saa teoksen jalat ja nivelet liikkeelle ja se muuttaa muotoaan. Tuolien ja ihmisten keskelle muodostuu kuvitteellinen laumaeläin.
 – Pohdiskelin tälle teokselle mahdollisimman yksinkertaista käyttöliittymää ja keinuminen osoittautui sellaiseksi. Meillä jokaiselle on jonkinlainen suhde keinumiseen, se rauhoittaa ja siitä tulee lapsuus mieleen. Mitä enemmän tässä on ihmisiä, sitä elävämpi  Laumaeläin  on. Ja kuitenkin yksikin ihminen on teoksen kokonaisuuden kannalta merkityksellinen.

 Lääkeruiskut tuottavat inhimillistä liikettä
 Laumaeläimen  ja Sculptorissa olevan toisen teoksen,  Biomassan , mekanismit liikkuvat varsin erikoisten teknisten ratkaisujen avulla.
 – Tulin siihen lopputulokseen, etten halua hyödyntää sähköä, koska silloin teoksesta tulisi liian robottimainen ja ehkä pelottavakin. Sen sijaan olen käyttänyt lääkeruiskuja, joiden sisällä kulkee hydrauliikkaöljyä ja pakkasnestettä. Keinuminen saa lääkeruiskun nousemaan ja painumaan ja vastaavasti joku teoksen osa joko kohoaa tai laskee. Kyse on analogisesta liikkeestä, joka on hyvin toisenlaista kuin digitaalisesti moottoreilla ja antureilla tehty, Petri Eskelinen tarkentaa.
 Biomassa-teosta. Jussi Mankkinen / Yle
 Muun muassa kaivinkoneissa käytettävät hydrauliikkaöljyt ja pakkasneste olivat Eskeliselle käytännön kokemuksista johtuvia ratkaisuja.
 – Vesi menee läjään ja alkaa haihtua jo muutaman viikon sisällä, jolloin ruiskuista katoaa työntövoima. Myös ilma painuu kasaan.
 Lääkeruiskujen käyttö liikkeen toteuttajana taas ei ole ollut aivan yksinkertaista.
 – Jossakin vaiheessa huomasin, ettei tämä ole se kaikkein fiksuin ratkaisu, mutta tässä on mukana paitsi kuvanveistäjän jääräpäisyyttä, myös haurautta ja hetkellisyyttä, mikä on tuntunut tärkeältä. Kyse ei ole robotista, jonka saa toimimaan nappia painamalla, vaan kyse on pikemminkin ihmisen, kasvin ja eläimen vertauskuvallisesta risteytymästä, jonka ihmisen oma läsnäolo herättää hetkeksi henkiin.
 Samoista syistä Eskelinen käyttää veistostensa materiaalina usein puuta tai vaneria.
 – Koen puun käyttämisen mekaanisissa teoksissa inhimillistävänä tekijänä. Jos vaikkapa  Laumaeläimen  kaikki osat olisivat metallia, sitä olisi vaikeampi lähestyä. Olen pyrkinyt pois konemaisuudesta, ja puu tuntuu turvallisemmalta materiaalilta kuin metalli.
 Petri Eskelinen ja Biomassa-teos Jussi Mankkinen / Yle
 Elävältä näyttävien olentojen filosofiaa
 Petri Eskelisen interaktiivisten ja keksintöjä muistuttavien veistosten lähtökohtina ovat usein tekniset kokeilut ja liike, ja niissä on selkeitä yhtymäkohtia hollantilaistaiteilija  Theo Janseniin,  joka aloitti kineettisten, liikkuvien  veistosten  tekemisen 1990-luvulla.
 – Theo Jansen on vaikuttanut minuun paljon. Näin hänen teoksiaan ensimmäisen kerran Rotterdamissa vuonna 2002, ja ne jäivät kyllä silloisen taideopiskelijan mieleen. Hänen teostensa tausta-ajatuksena on ollut pyrkimys luoda elävältä näyttäviä olentoja.
 Vastaavaa filosofiaa löytyy Petri Eskelisenkin teoksista.
 – Minusta on mielenkiintoista, kuinka ja miten tulkitsemme jonkun asian eläväksi. Minun mielestäni oleellinen asia siinä on sattumanvaraisuus. Sähköllä käyvästä moottorista sellaista löydy.
 Jutun alaotsikkoa korjattu 25.5. klo 15.37: Muutettu Special Animal Social Animaliksi.

Petri Eskelisen elävien veistosten suonissa virtaavaat hydrauliikkaöljy ja pakkasneste – niitä voi koskea ja kokeilla, mikä on taidemaailmassa harvinaista


Summary: Jos nainen todetaan syylliseksi, hänelle saatetaan langettaa jopa kuolemanrangaistus, kertoo Ruotsin televisio SVT.

Irakissa alkaa sunnuntaina oikeudenkäynti 29-vuotiasta ruotsalaisnaista vastaan hänen epäillyistä yhteyksistään terrorijärjestö Isisiin.  Asiasta kertoo Ruotsin televisio SVT .
 Jos nainen todetaan syylliseksi, hänelle saatetaan langettaa Irakien lakien mukaan pitkä vankeusrangaistus tai kuolemanrangaistus.
 Islamiin kääntynyt nainen oli matkustanut Isisin alueelle Irakiin kahden pikkulapsensa kanssa vuonna 2014. Hänen miehensä oli matkustanut niin kutsuttuun kalifaattiin jo edeltä. Pariskunnalle syntyi kalifaatissa vielä kolmas lapsi.
 Nainen oli ensi kerran oikeuden edessä Irakissa jo viime lokakuussa. Tuolloin hänet vapautettiin SVT:n mukaan terrorisyytteistä, mutta hän sai puolen vuoden vankeusrangaistuksen laittomasta maahantulosta.
 SVT:n tietojen mukaan ensimmäinen tuomio kuitenkin hylättiin myöhemmin. Oikeudenkäynti käydään siksi uudestaan. SVT ei tarkenna, miksi Irakin oikeuslaitos päätyi hylkäämään aiemman tuomion.
 Naista on pidetty Bagdadissa naistenvankilassa.
 Naisen mies on tiettävästi saanut surmansa vuonna 2016 Mosulin lähellä sijaitsevan Tal Afarin kaupungin pommituksessa.
 Mies oli irakilaistaustainen ruotsalainen. Hänet oli otettu kiinni Ruotsissa vuonna 2011 kahden muun miehen kanssa epäiltynä aikeista surmata ruotsalainen pilapiirtäjä  Lars Vilks . Hänet kuitenkin vapautettiin syytteistä, mutta hän sai tuomion teräaselain rikkomisesta.
 Perheen lapset ovat miehen sukulaisten luona Irakissa.

SVT: Ruotsalaisnainen oikeuteen Irakissa Isis-yhteyksistä


Summary: Venäjä pidätti ukrainalaiset merimiehet ja takavarikoi alukset viime marraskuussa Kertšinsalmen alueella.

Kansainvälinen merioikeus päätti lauantaina, että Venäjän täytyy välittömästi vapauttaa vangitsemansa 24 ukrainalaista merimiestä sekä palauttaa haltuunsa ottamat kolme Ukrainan laivaston alusta.
 Venäjän edustajia ei ollut läsnä oikeuskäsittelyssä. Venäjä on aiemmin ilmoittanut, että sen mielestä Kansainvälisellä merioikeudella ei ole toimivaltaa asiassa.
 Venäjä pidätti merimiehet ja takavarikoi alukset  viime marraskuussa Kertšinsalmen alueella, joka yhdistää Asovanmeren ja Mustanmeren. Alue sijaitsee Venäjän Ukrainalta valtaaman Krimin niemimaan edustalla.
 Ukrainalaisalukset olivat pyrkineet Kertšinsalmelle ja sitä kautta Asovanmerelle, joka rajoittuu Ukrainaan, Venäjään ja Venäjän valtaamaan Krimin niemimaahan.
 Venäjän erikoisjoukot valtasivat kaksi Ukrainan tykkivenettä ja laivaston hinaaja-aluksen. Venäläiset sotilaat avasivat tulen aluksia vastaan ja nousivat laivoihin.
 Venäjän mukaan Ukrainan alukset tunkeutuivat Venäjälle kuuluville aluevesille. Ukraina kiisti, että sen alukset olisivat tehneet mitään luvatonta.
 Uutistoimisto AFP:n mukaan merimiehet voivat saada jopa kuuden vuoden vankeustuomiot, jos heidät tuomitaan Venäjällä.
 Lue myös:
 Miksi jännitteet Krimin edustalla kiristyivät? Kokosimme Venäjän ja Ukrainan uuden kiistan pääpiirteet

Kansainvälinen merioikeus: Venäjän pitää vapauttaa Ukrainan laivaston alukset ja vangitut merimiehet


Summary: Viimeksi vain vain joka kymmenes nuori äänesti eurovaaleissa – nyt on aivan toinen hytinä. Yle kysyi, miksi näistä vaaleista on syytä innostua.

Sunnuntaina se tapahtuu. EU:n parlamenttivaalit.
 Viisi vuotta sitten suomalaisten äänestysaktiivisuus laski eurovaaleissa alle 40 prosentin. Kaikkein vähinten asia kiinnosti nuoria, joista vain joka kymmenes käytti äänioikeuttaan.
 Tänä vuonna ilmassa on aivan toinen hytinä. Nuoriso järjestää  ilmastolakkoja  ja tuntuu aktivoituneen muillakin yhteiskunnallisen elämän aloilla.
 Toisaalta, eduskuntavaalit ovat saattaneet verottaa äänestysintoa. Televisiossa ja somessa on väitelty paljon veltommin kuin juuri muutama sitten käydyissä eduskuntavaaleissa.
 Miksi siis vaivautuisin äänestämään?
 Yle kysyi tätä asiantuntijoilta ja somekansalta.
 Alta löydät 93 syytä, miksi sunnuntaina kannattaa ottaa ajokortti, passi tai muu henkilötodistus mukaan ja astella äänestyspaikalle.
 Oikean osoitteen ja kartan löydät  täältä . Tarkemmat toimintaohjeet  täältä .
 "EU johtaa ilmastonmuutoksen vastaista taistelua"
 "Koska EU on onnistunut rauhanprojekti ja siitä täytyy pitää kiinni", tuumii Iiris Asunmaa. Miia Pakarinen
 Iiris Asunmaa  on poliittisesti sitoutumattoman ja eurooppamyönteisen Eurooppanuoret-järjestön puheenjohtaja.
 Eurovaaleissa kannattaa äänestää, koska...
 1.  Koska mummut ja papat äänestää varmasti. Kuka haluis että oma pappa päättäis sun tulevaisuudesta?
 2.  Koska vapaa liikkuvuus ja Erasmus -vaihto-ohjelma ovat ihania asioita.
 3.  Koska vaalikahvit maistuu parhaalta.
 4.  Koska Euroopan unioni johtaa kansainvälistä ilmastonmuutoksen vastaista taistelua.
 5.  Koska EU:lla on voimavaroja maiden rajat ylittävien isojen hankkeiden tutkimus- ja kehitystyöhön.
 6.  Koska jokaisen ääni merkitsee yhtä paljon asemasta riippumatta.
 7.  Koska äänestysprosentti on tavallisesti ollut alhainen, joten äänelläsi on suuri painoarvo.
 8.  Koska Euroopan parlamentti edustaa kaikkia EU:n kansalaisia, ja haluan vaikuttaa siihen, ketkä siellä edustaa mua.
 9.  Koska EU on onnistunut rauhanprojekti ja siitä täytyy pitää kiinni.
 10.  Koska nuorten syrjäytyminen kaipaa ratkaisuja.
 11.  Koska eurovaaleissa pääsee päättämään hurjasti isommista asioista kuin paikallisissa vaaleissa.
 12.  Koska digitaalinen Eurooppa rakennetaan nyt!
 13.  Koska kansainvälisellä lentokentällä saa kävellä sata metriä pitkän  all passports  -jonon ohi suoraan  EU passports  -automaattiin. EU ♥♥.
 Iiris Asunmaa, Eurooppanuoret
 "Äänestäessä näet, miltä lähikoulu näyttää sisältä"
 Sitran asiantuntija  Hannu-Pekka Ikäheimo  ennakoi työkseen merkittäviä yhteiskunnan muutoksia. Juuri sellaisia on käynnissä ympäri Eurooppaa.
 Eurovaaleissa kannattaa äänestää, koska...
 14.  Koska voit vaikuttaa esimerkiksi siihen, pitäisikö saastuttavan teollisuuden maksaa enemmän päästöistään.
 15.  Koska äänestämällä voi ottaa kantaa, haluaako paluuta kansallisvaltioiden Eurooppaan vai uskooko ylikansalliseen yhteistyöhön.
 16.  Koska vaaleissa voi vaikuttaa, pitäisikö talousteemojen ohella painottua oikeus esim. koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen.
 17.  Koska silloin voi ottaa kantaa reiluun datatalouteen – millaisin säännöin verkkopalvelut saavat kerätä käyttäjistään tietoa.
 18.  Koska voit ottaa kantaa myös muuttoliikkeeseen, turvallisuuteen ja terrorismin torjuntaan.
 19.  Koska äänestämällä olet esimerkkinä muille.
 20.  Koska äänestäminen vapaissa ja demokraattisissa vaaleissa on maailman mittakaavassa suuri etuoikeus.
 21.  Koska EU:n vuoden 2019 budjetti on noin 165 miljardia euroa.
 22.  Koska mikään syy ei ole liian pieni – äänestäessä pääsee näkemään lähikoulun sisältä, voi törmätä vanhaan tuttuun tai löytää elämänsä rakkauden.
 Hannu-Pekka Ikäheimo, Sitra
 Ilmasto ja kiljuhanhet
 Ilmasto on Ylen paneelissa kaikkien huoli. Luonnonsuojelujärjestö WWF:n suojelujohtaja  Jari Luukkosen  mukaan EU tuo ryhtiä kaikkiin ympäristökysymyksiin.
 "Ennen EU:ta asioita hoidettiin paremmin tai huonommin kulloisestakin hallituksesta riippuen", Jari Luukkonen sanoo. Aki-Pekka Sinikoski / WWF.
 Eurovaaleissa kannattaa äänestää, koska...
 23.  Koska EU:n ohjelmista on tuettu Suomessa kymmeniä suojeluhankkeita – esimerkiksi saimaannorpan ja kiljuhanhen suojelua.
 24.  Koska ympäristö- ja luonnonsuojelulainsäädännöstä jopa 80 prosenttia tulee suoraan EU:sta.
 25.  Koska EU myös seuraa vaatimusten toteutumista. Suomikin on EU-oikeudessa esimerkiksi suden metsästyksen vuoksi.
 26.  Koska ennen asioita hoidettiin paremmin tai huonommin kulloisestakin hallituksesta riippuen. Nyt on selkeät tavoitteet ja lainsäädännöt.
 Jari Luukkonen, WWF
 Vaikutat niin maatalouden tukiin kuin muoviongelmiin
 Kiljuhanhien lisäksi Suomessa on toinenkin joukko, joka kokee tulevaisuutensa olevan uhattuna. Suomen maa- ja metsätalousyrittäjille EU-vaikuttaminen on aina ollut ensiarvoisen tärkeää.
 MTK:n Brysselin toimiston johtaja  Hanna Leiponen-Syyrakki  kannustaa kaikkia uurnille.
 Eurovaaleissa kannattaa äänestää, koska...
 27.  Koska maatalouspolitiikan rahoitus ja säännöt tulevat EU:sta ja maaseutualueiden elinvoimaisuus saa tukea EU-budjetista.
 28.  Koska myös metsien käyttömahdollisuuksiin vaikuttavista asioista päätetään Brysselissä.
 29.  Koska ilmastonmuutoksen vastaisista toimista päätetään EU:ssa. Näistä toimista pitää päättää yhteisesti.
 30.  Koska EU:sta tulee paljon hyvää, kuten matkustusmahdollisuudet, taloudellinen vakaus, ihmisoikeuksien kunnioittaminen, sisämarkkinat, elintarviketurvallisuus, kuluttajansuoja sekä vaatimukset vesiensuojelulle ja eläinten hyvinvoinnille.
 31.  Koska yhdessä voidaan saavuttaa enemmän ilmastonmuutoksen torjunnassa, tasa-arvossa, tutkimuksen- ja innovaatioiden edistämisessä ja muoviongelman ratkaisussa.
 Hanna Leiponen-Syyrakki, MTK
 "EU:sta saa lounaan hinnalla turvallisuutta ja taloudellista hyvinvointia"
 Kansainvälisen kauppakamarin ICC:n maajohtaja  Timo Vuori  patistaa äänestämään, koska EU on hyvinvoinnin työkalu.
 "Kannattaa äänestää, koska EU on kotimarkkina", keskuskauppakamarin Timo Vuori sanoo. Toni Määttä / Yle
 Eurovaaleissa kannattaa äänestää, koska...
 32.  Koska historia osoittaa EU:n olevan Euroopan olojen paras vakauttaja.
 33.  Koska yksituumainen 28 maan unioni on paras keinomme myös geopoliittisesta epävarmuudesta selviämiseen.
 34.  Koska Suomi voi EU:n kautta tehokkaimmin parantaa maailmaa, vahvistaa hyvinvointia ja puolustaa arvojaan.
 35.  Koska EU on Suomen kotimarkkina, jossa asuu puoli miljardia eurooppalaista kuluttajaa.
 36.  Koska 60 % Suomen viennistä, yli 70 % tuonnista ja yli 90 % investoinneista tehdään EU-maiden kanssa.
 37.  Koska opiskelijaohjelmien ansiosta suomalaisnuorten opiskelu EU-maissa on kasvanut yli 80 % kymmenessä vuodessa.
 38.  Koska kauppasopimusten ansiosta Suomen vienti on helpottunut Kanadaan, Japaniin, Vietnamiin, Singaporeen, Etelä-Koreaan...
 39.  Koska valtioiden rajat ylittäviä ilmastohaasteita ja tarvittavia energia- ja teknologiaratkaisuja on fiksumpi ratkoa EU-yhteistyöllä kuin yksin näperrellen.
 40.  Koska Suomi on hyödyntänyt suhteellisesti eniten EU:n yritysrahastoista: 1,4 miljardin panostuksella 5,4 miljardin investoinnit.
 41.  Koska suomalainen saa EU:sta arkisen perhelounaan hinnalla turvallisuutta, taloudellista hyvinvointia ja mahdollisuuksia koululaisista eläkeläisiin.
 Timo Vuori, Keskuskauppakamari
 "Koska EU:ssa luodaan uutta voimatasapainoa"
 Helsingin yliopiston poliittisen talouden tutkija  Antti Ronkaisen  mukaan näillä vaaleilla on tulevaisuuden kannalta erityisen suuri merkitys.
 Eurovaaleissa kannattaa äänestää, koska...
 42.  Koska suuri osa Suomen lainsäädännöstä pohjautuu Euroopan parlamentissa tehtyyn lainsäädäntöön.
 43.  Koska parlamentilla on keskeinen rooli EU:n ilmastopolitiikan määrittämisessä.
 44.  Koska Euroopan parlamentti hyväksyy myös komission kokonaisuudessaan.
 45.  Koska brexitin jälkeen on luotava uusi voimatasapaino, ja tässä myös parlamentilla on keskeinen rooli.
 46.  Koska tilanne on tiukka – ennusteiden mukaan parlamenttia hallinneet Euroopan kansanpuolue ja sosiaalidemokraatit menettävät enemmistön ja tarvitsevat pienempiä ryhmiä tueksi.
 47.  Koska seuraavan seitsenvuotisbudjetin laadinta on vielä kesken.
 48.  Koska meppi, joka mahdollisesti valitaan lain esittelijäksi, toimii myös lain päävalmistelijana.
 49.  Koska parlamentti hyväksyy kauppasopimukset – tällä on yhä suurempi merkitys Donald Trumpin aggressiivisen kauppapolitiikan myötä.
 50.  Koska parlamentti voi vaatia komissiolta lakialoitetta tietystä haluamastaan asiasta, vaikka ei itse voikaan lakialoitetta jättää.
 Antti Ronkainen, Helsingin yliopisto
 "Eurovaaleissa on ehdolla 29 nuorta Suomesta"
 Suomen nuorisoalan kattojärjestön Allianssin asiantuntija  Virva Viljanen  kehottaa äänestämään niiden puolesta, joilla ei vielä ole äänioikeutta.
 Kannattaa äänestää jo senkin takia, ettei tarvitse sunnuntai-illallisella valehdella äänestäneensä, Virva Viljanen sanoo. Jyrki Hara / Yle
 Eurovaaleissa kannattaa äänestää, koska...
 51.  Koska vain Itävallassa 16-vuotiaat ovat äänioikeutettuja europarlamenttivaaleissa. Äänestä siis alaikäisten nuorten puolesta.
 52.  Koska jos et äänestä, muiden ääni painaa enemmän.
 53.  Koska sitten ei tarvitse sunnuntai-illallisella valehdella äänestäneensä.
 54.  Koska eurovaaleissa on ehdolla 29 nuorta Suomesta.
 55.  Koska olet osa jotain suurta – eurovaalit ovat maailman toiseksi suurimmat vaalit!
 56.  Koska äänestämällä saa oikeuden valittaa seuraavat viisi vuotta.
 57.  Koska yhdeksän miljoonaa opiskelijaa on käyttänyt Erasmus-vaihto-ohjelmaa, jonka rahoitukseen parlamentti vaikuttaa.
 58.  Koska eurovaalit ovat paras tapa vaikuttaa ilmastopolitiikkaan.
 59.  Koska EU:n sopimukset ja kauppasäännöt vaikuttavat siihen, mitä Suomessa voi ostaa ja miten firmat tekevät bisnestä.
 60.  Koska viime vaaleissa vain slovakialaiset nuoret äänestivät vähemmän kuin suomalaisnuoret.
 61.  Koska vaalilähetystä on kiinnostavampi seurata kisamielessä, kun on antanut äänensä.
 62.  Koska äänestäminen on syy juoda vaalikahvit pullan kera.
 63.  Koska EU on tarpeeksi iso rajoittamaan sitä, miten teknologiayhtiöt käyttävät ja keräävät ihmisten tietoja netissä.
 64.  Koska äänestäminen ei maksa mitään. Tarvitset vain henkilöllisyystodistuksen ja äänestyspaikkasi löydät  täältä .
 65.  Koska ei tarvitse välittää vaalipiireistä – eurovaaleissa voit äänestää parasta ehdokasta koko Suomesta!
 66.  Koska äänestämällä voit pienentää myös vähiten mieluisan vaihtoehdon mahdollisuuksia.
 67.  Koska työn murros on ylikansallinen haaste.
 68.  Koska pakolaisuuden ja kansainvälisen rikollisuuden kaltaisia ylikansallisia ongelmia on parasta ratkoa ylikansallisesti.
 69.  Koska Euroopan parlamentti on turvannut Erasmus-liikkuvuusohjelman jatkuvuuden Brextistä huolimatta.
 70.  Koska EU poisti kännykkäliittymien roaming-maksut.
 71.  Koska EU:sta liikkuu paljon valheellista ja virheellistä tietoa. Voit valita ehdokkaan, joka viestii avoimesti.
 72.  Koska Euroopan parlamentti seuraa ja tutkii ihmisoikeuksien tilannetta Euroopassa.
 73.  Koska kyseessä on jännittävimmät EU-vaalit pitkään aikaan. Gallupit ennustavat vallan uusjakoa.
 74.  Koska europarlamentaarikolla voi olla enemmän valtaa kuin suomalaisella ministerillä.
 75.  Koska et anna muiden päättää muistakaan elämäsi asioista.
 Virva Viljanen, Allianssi
 EU on suuri vipu <3
 Joko vakuutuit? Jotta kaikki näkökulmat tulisivat katetuiksi, kysyimme asiaa myös sosiaalisessa mediassa eli Ylen Instagram-tilin seuraajilta.
 Saimme kysymykseen muutamassa tunnissa kymmeniä vastauksia, joissa painottui ilmasto, nuorten vaikutusmahdollisuudet ja reipas vaalihuumori.
 Eurovaaleissa kannattaa äänestää, koska...
 76.  Koska minun tulevaisuuteni.
 77.  Koska haluan, että ympäristöasiat huomioidaan.
 78.  Koska voin jakaa somessa kuvan äänestyskopista ja vakuuttaa olevani valveutunut nuori.
 79.  Koska arvosi ja ideologiasi jakava ehdokas voi vaikuttaa maailmaan ja Eurooppaan.
 80.  Koska haluan, että nuoret pääsisivät päättämään nuorten asioista.
 81.  Koska EU:lla on suurempi vaikutusvalta ympäristöasioissa.
 82.  Koska se mitä EU:ssa päätetään vaikuttaa myös Suomeen.
 83.  Koska tuloksen spekulointi on hauskaa + vain yhteinäinen Eurooppa on riittävän vahva suurvaltoja vastaan.
 84.  Koska haluan kehuskella kavereille.
 85.  Koska ilmastonmuutos, suvaitsevaisuus, naisen oikeus omaan ruumiiseensa.
 86.  Koska ilmaston muutos vaatii globaaleja tekoja. EU tarjoaa suurempaa vipua <3
 87.  Koska ilmastonmuutos, rasismi, feminismi ja yhteensopivat opiskelutodistukset.
 88.  Koska vaalit on juhlallinen ja yhteisöllinen tapahtuma, jossa koko Suomi mukana!
 89.  Koska pääsee näyttämään henkkareita kun niitä ei kaupassa enää kysytä!
 90.  Koska Erasmus ja ilmasto ♥
 91.  Koska ei voi valittaa jos ei ole yrittänyt vaikuttaa!
 92.  Koska haluan, että parlamentissa olisi enemmän naisia.
 93.  Koska pidän kiinni perinteestä. "Meijän perheessä ei jätetä äänestysoikeutta käyttämättä".
 Ylen Instagram-tilin seuraajat

”Kuka haluis, että oma pappa päättäis sun tulevaisuudesta?” 93 hyvää syytä, miksi sinun kannattaa ehdottomasti äänestää eurovaaleissa sunnuntaina


Summary: Yle kertoo kaiken eurovaaleista niin radiossa, televisiossa kuin netissäkin, jo sunnuntaiaamusta alkaen.

Ylen studio 2:ssa on alkamassa sunnuntai-illan tuloslähetyksen kenraaliharjoitus. Kaikki valot eivät ole vielä päällä, juontajiakin odotellaan. Kello 13 he saapuvat: Ylen tv-uutisista tutut uutisankkuri  Matti Rönkä , politiikan erikoistoimittaja  Ari Hakahuhta  ja EU-erikoistoimittaja  Susanna Turunen .
 Rönkä on tuloslähetysten konkari, mutta silti hänellä on perhosia vatsanpohjassaan.
 – Lähetyksestä ei tule mitään jos ei jännitä, se pitää kääntää vain energiaksi. Jos on rauhallinen ja tyyni olo, menee jotakin varmasti pieleen, pohdiskelee Rönkä samalla kun availee tietokonettaan.
 – Kun on harjoiteltu hyvin, on helppo improvisoida, kuvailee tulosillan juontaja Matti Rönkä. Hän ei pelkää pieniä töppäilyjä, joita suorissa lähetyksissä väistämättä tapahtuu. Röngän mukaan ne ovat jopa lähetyksen suola. Karoliina Simoinen / Yle
 Kenraaliharjoitukset ovat tärkeä osa tämänkaltaista tuotantoa, jossa on mukana lisättyä todellisuutta eli AR-tekniikkaa, ja useamman kameran yhteispeliä. Lisätty todellisuus ei näy studion lattialla ihmissilmään, mutta lähetyksen katsoja sen huomaa.
 Näin seuraat Ylen eurovaalisisältöjä Television vaalilähetys käynnistyy Yle TV1:ssä kello 19.30 Radion vaalilähetys Yle Radio Suomessa alkaa kello 19.50 Ruotsinkielinen lähetys Yle FEM -kanavalla kello 19.50 Yle.fi nettisivuilla hetki-hetkeltä -seurantaa aamusta lähtien, lisäksi tulospalvelu kello 20 alkaen reaaliajassa
 Kyseessä maailman toiseksi suurimmat vaalit
 Moni ei tule ajatelleeksi, että  eurovaalit ovat maailman toiseksi suurimmat demokraattiset vaalit  Intian jälkeen. Aiemmin keväällä Intian vaaleissa oli 900 miljoonaa äänioikeutettua, EU:ssa heitä on 400 miljoonaa.
 EU-parlamenttivaalit poikkeavat kotimaisista eduskuntavaaleista esimerkiksi siinä, että niissä koko Suomi on yksi vaalipiiri. Siitä valitaan 13 europarlamentaarikkoa edustamaan Suomea EU:n päätöksenteossa seuraaviksi viideksi vuodeksi.
 –  Yle.fi  seuraa vaalipäivää hetki hetkeltä heti aamusta. Seuraamme äänestämistä niin Suomessa kuin muualla Euroopassakin.  Tulospalvelu  seuraa ääntenlaskentaa reaaliajassa kello 20 alkaen, ja siellä äänten jakaumaa voi tutkia paitsi valtakunnallisesti, myös paikallisesti. Lisäksi saamme tunnelmia eri puolilta Eurooppaa, listaa Ylen eurovaalien verkkotuottaja  Ville Seuri .
 Kaiken voi lukea verkon hetki hetkeltä -seurannasta. Vaalitulosta arvioivat Ylen Brysselin-kirjeenvaihtajat heti samana iltana ja maanantaiaamuna.
 Seuri muistuttaa, ettei vaalipäivänäkään kannata unohtaa  vaalikonetta , koska aiemman kokemuksen perusteella vaalikoneessa on silloin enemmän kävijöitä kuin minään muuna päivänä.
 – Omaa ehdokasta etsitään ehkä siihen asti, kunnes vaalihuoneistot sulkeutuvat kello 20.
 Ylen ennuste äänestystuloksesta saadaan oletettavasti puoli kymmenen aikaan illalla. Ääntenlaskennan valmistuminen Suomen osalta venynee lähemmäs puolta yötä. Edellisissä eurovaaleissa vuonna 2014 se valmistui noin kello 23.
 AR eli lisätty todellisuus ei näy paljaalle silmälle studiossa, mutta television katsojalle se näyttäytyy kyllä: mustasta lattiasta kasvaakin koroke, jota tähdet koristavat – näyttää myös siltä, kuin EU-maiden liput olisivat ilmestyneet tyhjästä kehystämään juontopöytää. Karoliina Simoinen / Yle
 EU-konkari jännittää omaa veikkaustaan
 Vaalioperaation suunnittelusta televison puolella vastaa tulosillan tuottaja  Ville Mättö . Hän oli puikoissa myös kotimaan eduskuntavaaleissa, eli menossa on kaikkien aikojen rupeama, kahdet vaalit saman kevään aikana, käytännössä peräkanaa.
 – Suunnittelu on toki käynnistynyt jo vuosi sitten, hän muistuttaa.
 Tuloslähetyksen juontajien valmistautumisaikaa mitataan viikoissa – paitsi jos Euroopan unioni on elämäntapa, kuten se on EU-erikoistoimittaja Susanna Turuselle. Hän on seurannut Eurooppaa parikymmentä vuotta. Eurooppa on hänen hyppysissään myös tuloslähetyksessä.
 – Matin ja Arin pöydässä seurataan tuloslaskentaa ja Suomen tuloksia, minä arvioin vieraideni kanssa koko Eurooppaa ja otan yhteyksiä kirjeenvaihtajiimme, Turunen kertoo, ja hänkin myöntää olevansa jännittynyt.
 – Ennen kaikkea jännittää se, että olenko arvioinut oikein vai väärin äärioikeiston puolueiden menestyksen. Olen mennyt vastavirtaan ja sanonut, että sieltä ei tule niin suurta jytkyä kuin suurimmillaan on ennakoitu. Nythän Hollannista on jo valunut tietoa, että Gert Wildersin Vapauspuolue menettäisi lukuisia paikkoja sen sijaan, että he lisäisivät kannatustaan. Samantyyppinen ilmiö on menossa Italiassa, kertoo Turunen.
 Susanna Turunen on työskennellyt Ylellä EU-aiheiden parissa monessa roolissa, nykyisin EU-erikoistoimittajana.  Karoliina Simoinen / Yle
 Sunnuntai-iltana nähdään siis, minkälainen Euroopan seuraavat viisi vuotta ovat. Susanna Turunen muistuttaa monista eri vaaliteemoista.
 – On puhuttu nuorten vaaleista, ilmastovaaleista, EU-kriittisten vaaleista – nyt äänestetään siitä, millaisessa Euroopassa me elämme, miltä unioni näyttää tästä eteenpäin, millaiseksi se muotoutuu... Toivon, että Eurooppa vihdoinkin löisi itsensä läpi Suomessakin. Että ymmärrettäisiin, miten tärkeä ja merkityksellinen se on.
 Tuloslähetys on tekemistä vaille valmis. Sunnuntai-iltana kello 19.30 Susanna Turunen ja Matti Rönkä sanovat toisilleen ja katsojilleen "Hyvää iltaa!" – ja siitä se lähtee.

Eurooppalaiset valitsevat suunnan seuraavaksi viideksi vuodeksi – näin seuraat eurovaalien ääntenlaskentaa Ylen kanavilla


Summary: Työläisperheen poika Väisänen on opiskellut jo Britanniassa ja Sveitsissä, ja pian hän valmistuu Belgian Eurooppa-koulusta.

BRUGGE, BELGIA.  Tämän lähemmäksi keskieurooppalaista kaupunki-idylliä on vaikea päästä. Keskiaikaiset talot kuvastuvat kanaviin, kirkonkellot soivat taustalla, kahviloiden terasseilta kuuluu puheensorinaa.
 Bruggea kutsutaan niin Belgian ulkoilmamuseoksi kuin kliseisesti pohjoisen Venetsiaksi tai pilkallisesti Belgian legolandiksikin, koska turisteja on suhteessa kaupungin kokoon valtavasti.
 Hansa-liiton aikana keskiajalla Bruggesta paisui yksi Euroopan tärkeimmistä kauppakaupungeista. 1500-luvulla se oli jo kaksi kertaa suurempi kuin Lontoo. Loiston jäljet ovat yhä näkyvissä.
 Minnepä muualle sopisi maailman vanhin Eurooppa-tutkimukseen keskittyvä oppilaitos, College of Europe, paremmin kuin tänne?
 Koulun perustivat vuonna 1949 – jo ennen Euroopan yhteisön syntyä – aikansa tunnetut eurooppalaiset poliitikot  Salvador de Madariaga ,  Winston Churchill ,  Paul-Henri Spaak  ja  Alcide de Gasperi .
 Oppilaitos on 70 vuotta ollut suorin kiitotie EU:n tähtitaivaalle. Bruggesta on ehtinyt valmistua satoja ja taas satoja eurokraatteja. Parhaat ovat yltäneet EU:n huippuvirkoihin. Brysselissä puhutaan Bruggen mafiasta.
 Suomalaisista yliopiston kasvateista tunnetuin on Euroopan investointipankin varapääjohtaja, entinen pääministeri  Alexander Stubb .
 Bruggea pidetään Euroopan opinahjojen aatelina: jopa ranskalaisten mielestä se vetää vertoja sikäläisiä huippuvirkamiehiä kouluttavalle ENA:lle. Nyt Ranskan presidentti  Emmanuel Macron   aikoo hajottaa  ENA:n ja panostaa eurooppalaiseen koulutukseen.
 Bruggessa puitteet olisivat valmiina.
 Bruggea kutsutaan pohjoisen Venetsiaksi, koska kaupungissa on paljon kanavia. Eurooppa-koulu sijaitsee idyllisen kanavan varrella, jossa turistiveneet putputtavat aamusta iltaan. Anna Karismo / Yle
 Eurooppa-yliopisto ei enää houkuttele entiseen tapaan suomalaisia. Parhaina vuosina hakijoita on ollut kymmeniä, nyt enää muutama. Viime vuosina sisään on päässyt noin yksi suomalainen vuodessa, välillä ei ole päässyt yksikään.
 Käydään sisällä katsomassa.  Kolmikerroksisessa kirjastossa on hipihiljaista. Kymmenet opiskelijat istuvat lukemassa lopputentteihin.
 Yksi heistä on oululainen  Arto Väisänen , 26. Hän on tänä vuonna ainoa suomalainen 330 opiskelijan joukossa.
 Väisänen kertoo päätyneensä Bruggeen silkasta tiedonjanosta. Jo lukiossa hän halusi Eurooppaan.
 Väisänen on perheensä ensimmäinen korkeakoulutettu. Isä on metallityöntekijä, äiti erikoissairaanhoitaja.
 – Tiesin, että tämä on paras paikka oppia EU-asioita, Väisänen sanoo.
 Bruggessa opiskellaan jatkotutkinto yleensä maisteriopintojen päälle. Koulutus kestää yhden lukuvuoden ja titteliksi tulee  Master of European studies .
 Lukuvuoden hinta Bruggessa on 25 000 euroa. Siitä 16 500 kuluu lukukausimaksuihin, ja loput 8 500 kattaa asuntolamaksun ja ruokailun. Brugge on nimittäin sisäoppilaitos. Siitä lisää myöhemmin jutussa.
 Väisäsen on välillä vaikea pyöräillä opiskelemaan kaupungin halki, koska historiallisen Bruggen kaduilla tungeksii valtavat määrät turisteja. Anna Karismo / Yle
 Väisänen maksoi opintonsa säästöillään sekä vanhempien ja isovanhempien tuella. Hänen Suomesta saamansa opintotuki- ja opintolainakuukaudet kuluivat loppuun jo hänen opiskellessaan kansainvälistä politiikkaa Britanniassa ja Sveitsissä.
 Ennen Suomesta sai Bruggeen sai stipendejä, mutta ne on lopetettu. Kansainvälisen liikkuvuuden ja yhteistyön keskus CIMO lakkautti ne joitakin vuosia sitten.
 Väisäsen taloustilannetta auttaa,  että hänellä on erittäin pienet menot. Täällä opiskelijoiden vapaa-aika ei kulu bileissä, ravintoloissa tai Netflix-ohjelmia katsellen – täällä opiskelijat vertailevat tenttien pistemääriä ja sijoittumistaan ranking-listoille.
 Luennot voivat jatkua iltamyöhään. Niitä on kuutena päivänä viikossa ja vain sunnuntait ovat vapaat. Lauantaisin koululla vierailevat usein tunnetuimmat professorit, jotka arkipäivinä eivät ehdi Bruggeen.
 Moni opiskelija on tottunut olemaan luokkansa ja vuosikurssinsa huippua aiemmissa opinnoissaan. Kilpailu Bruggessa onkin kovaa. Jotkut opiskelijat joutuvat lopettamaan huippukoulun kesken, kun kokevat kilpailun liian kovaksi tai opiskelutahdin liian rankaksi.
 Lopputentit voi uusia kerran. Jos toisellakaan kerralla ei läpäise, ei saa todistusta.
 Eurooppa-koulussa opiskellaan englanniksi ja ranskaksi. Kouluun voi päästä vähäiselläkin ranskan taidolla. Arto Väisänen joutui parantamaan ranskaansa kesäkurssilla ennen Bruggeen tuloa. Anna Karismo / Yle
 Väisänen opiskelee Bruggessa EU:n kansainvälisiä suhteita ja diplomatiaa. Suurin osa hänen kurssitovereistaan opiskelee joko oikeustieteen tai julkishallinnon linjalla, osa suorittaa taloustieteitä.
 Jokaisen täytyy osata sujuvasti sekä ranskaa että englantia.
 Koulu on sisäoppilaitos. Yksi opetuksen pääideoita on, että opiskelijat laitetaan tekemään kaikki yhdessä, kertoo koulun rehtori  Jörg Monar .
 He nukkuvat samoissa asuntoloissa, syövät kaikki ateriansa yhdessä ja käyvät opintoretkillä yhdessä. Käytännössä he ovat koko ajan yhdessä.
 – Tämä on kuin painekattila, täällä täytyy oppia tulemaan erilaisten ihmisten kanssa toimeen. Opiskelijan pitää oppia eri maiden erilaiset mentaliteetit, Monar selittää.
 Se valmentaa nuoria heidän työuraansa varten.
 – Kun he työskentelevät myöhemmin ministeriöissä tai yrityksissä, he ymmärtävät, miksi erimaalaiset ihmiset tekevät asioita eri tavalla.
 Brugge on Monarin mukaan erittäin intensiivinen tapa elää.
 – Opiskelijat pitävät elämää täällä rasittavana ja ovat vuoden lopussa väsyneitä, mutta koulun päättäessään he ovat kuitenkin saaneet syvän ymmärryksen eurooppalaisesta monikulttuurisesta yhteisöstä, Monar sanoo.
 College of Europen lounaat ovat yleensä tuhteja, belgialaiseen tyyliin ranskalaisia perunoita on tarjolla usein. Opiskelijat saavat sisäoppilaitoksessa kolme ateriaa päivässä. Anna Karismo / Yle
 Bruggeen ei haeta vain parhaat arvosanat suorittaneita nuoria vaan sellaisia, jotka ovat "avoimia mieleltään ja haluavat keskustella". Henkilökohtaisessa haastattelussa täytyy tehdä selväksi, että haluaa muuttaa maailmaa.
 – Valitsemme heidät, jotka haluavat keskustella ja ovat avoimia mieleltään. Heidän täytyy olla todella kiinnostuneita ja ratkaisukeskeisiä, Monar kertoo.
 College of Europen perustajien idea oli sijoittaa nuoreen sukupolveen, joka ottaa vastuuta rajat ylittävästä yhteistyöstä ja uudenlaisen Euroopan luomisesta. Tuo päämäärä ei ole muuttunut.
 Koululla on maine,  että se kasvattaa federalisteja eli EU:n liittovaltiokehitykseen sitoutuneita eurokraatteja.
 – Se ei pidä paikkansa. Ei täällä ajeta mitään Euroopan Yhdysvaltoja, mutta opiskelijoiden halutaan ajattelevan rajojen yli, Monar sanoo.
 Monarin mukaan nykyopiskelijat kyseenalaistavat EU:n toimintatapoja enemmän kuin takavuosina. Ajat ovat muuttuneet, ja se näkyy myös Bruggessä:
 – 1990-luvulla uudistettiin EU:ta monilla uusilla sopimuksilla, tuli uusia laajentumisia, tuli yhteisvaluutta euro, finanssikriisi, brexit ja nyt viimeisimpänä kakofonia maahanmuutossa, Monar luettelee. Myös Bruggen opiskelijat suhtautuvat näistä syistä EU:hun skeptisemmin.
 Arto Väisänen tunnustautuu kuitenkin avoimesti federalistiksi.
 Arto Väisäsen tulevaisuudensuunnitelmat ovat vielä auki. Hän joko jatkaa opintoja tai menee töihin esimerkiksi EU-ministerineuvostoon. Anna Karismo / Yle
 – Uskallan sanoa olevani federalisti. Liittovaltio ymmärretään monesti väärin. Suomalaiset etenkin ymmärtävät sen valtiona, eivätkä ymmärrä liittotasoa. Monessa asiassa olemme jo liittovaltio. Enää puuttuu se viimeinen sysäys, että kokonaiskuva saataisiin järkeväksi. Nyt EU on liian sekava, Väisänen sanoo.
 Hänen mielestään ihmisten arkipäivää ja työllistymistä haittaavia asioita on yhä liikaa.
 – Onhan se uskomatonta, että esimerkiksi tutkintoja ei vieläkään täysin tunnisteta jäsenmaiden välillä.
 Väisäselle itselleen EU on tuonut mahdollisuuden kansainväliseen sivistykseen ja oppiin.
 – Sen, että ihan tavallisisista lähtökohdista voi lähteä ulkomaille ilman kymmeniä sivuja paperityötä. Kanadassa vaihdossa huomasin parhaiten, että eurooppalaisten kanssa tulin parhaiten juttuun. Miten näemme asiat, on kaikesta erilaisuudestakin huolimatta aika yhtenäinen.
 Kaikilla Eurooppa-koulun vuosikursseilla on jonkun merkittävän eurooppalaisen nimi. Vain kuolleiden nimet kelpaavat. Kesäkuun lopussa päättyvän vuosikurssin nimi on Manuel Marin espanjalaisen ministerin ja EU-komissaarin mukaan. Hän kävi myös College of Europen. Anna Karismo / Yle
 Suomi maana häviää sekä Väisäsen että Monarin mielestä, kun maasta ei hae Bruggeen enempää opiskelijoita.
 – Täällä keskustellessa huomaa, että todella usein unohtuu pohjoismaalainen näkökanta asioihin. Etelä-, Itä- ja Keski-Eurooppaan keskitytään enemmän ja usein saa muistuttaa kavereille, että Pohjois-Eurooppakin on olemassa, Väisänen kertoo.
 Väisäsen mielestä suomalaisilla olisi paljon annettavaa koululle, kun muiden maiden opiskelijat oppisivat lisää Suomesta. Samaa sanoo Monar.
 – Jokainen oppilas on täällä oman maansa lähettiläs. Mitä enemmän yhdestä maasta on oppilaita, sitä enemmän muillakin opiskelijoilla on mahdollisuus vuorovaikutukseen ja maahan tutustumiseen. He oppivat, miksi joku ajattelee asioista eri tavalla, Monar selittää.
 – Nämä ovat poikkeukselliseen uteliaita opiskelijoita, ja he muistavat mitä he täällä oppivat. Jokainen suomalainen lisäoppilas olisi hyödyksi myös muille opiskelijoille.
 College of Europessa on opiskellut viime vuodet poikkeuksellisen paljon ranskalaisia. Heitä on tänäkin vuonna yli sata.
 – Ranskasta on erittäin paljon hyviä hakijoita. Ehkä se johtuu macronismista, Monar sanoo. Emmanuel Macron on EU-maiden johtajista Eurooppa-myönteisin ja kannattaa jäsenmaiden yhteistyön syventämistä innokkaimmin.
 Erittäin paljon on Monarin mukaan merkitystä myös sillä, paljonko hallitukset myöntävät opiskelijoille tukea ulkomailla opiskeluun.
 Eurooppa-yliopisto ei markkinoi  itseään, koska se arvioi kiinnostuneiden kyllä löytävän sen. Koulu tunnetaan paremmin Itä- ja Etelä-Euroopassa.
 – Esimerkiksi kun meillä on kansallisia viikkoja, niin eteläeurooppalaiset saivat huomattavasti enemmän tukijoita: yrityksiä, valtion tahoja. Pohjoismaalaisilla oli hyvin vaikeaa. Saimme ruotsalaista rahoitusta, mutta siihen se sitten jäikin, Väisänen kertoo.
 Opiskelijat ovat Bruggessä yhdessä aamusta iltaan. College of Europe on kaupungin ainoa korkeakoulu. Jeroen Mortier
 Väisäsen tulevaisuus on vielä auki. Hän joko jatkaa opintojaan tai hakee töihin EU:hun. Nykyään tutkinto College of Europesta ei enää automaattisesti avaa ovia työpaikalle EU-instituutioissa, koska EU ei rekrytoi kovin paljon uusia virkamiehiä.
 Tuleeko Arto Väisäsestä joskus EU-eliittiä?
 – Joo ja ei. Mieluummin minusta tulee semmoinen, joka avustaa eliittiä, mutta ei ole eliittiä itsessään.
 Voit keskustella opiskelusta ja työmahdollisuuksista Euroopassa jutun kommenttikentässä. Juttu on auki keskustelulle tänään lauantaina 25.5. klo 21.00 asti.
 Lue lisää:
 "Vitsit jos tällainen koulu olisi Suomessa!" – Yhä useampi suomalainen opiskelee tutkinnon muualla Euroopassa
 Katriina Talaslahti teki jo 13-vuotiaana urasiirron, joka voi viedä hänet nyt Euroopan huipulle: "Kun kaikki meidän jengissä ovat maailman parhaita pelaajia, se tuo kilpailuhenkeä"
 Euroopan äänestyshulluin maa päästi nuoretkin vaaliuurnille – "Vain minä voin puhua omasta puolestani"
 Kohti eurovaaleja! Stephanie Lecoqo / EPA Eurovaalien varsinainen vaalipäivä on Suomessa sunnuntai 26. toukokuuta. Nämä jutut avaavat Euroopan parlamentin toimintaa ja tulevia vaaleja. Löydä ehdokkaasi eurovaaleissa vaalikoneen avulla Testaa, kenen valtaa äänesi lopulta vahvistaa ja lue, millaiset ryhmät EU-parlamenttia hallitsevat Testaa, miten pärjäisit mepin saappaissa Mitä saat, kun äänestät EU-vaaleissa? Listasimme 7 asiaa Lentovero vai ei? Lisää rajatarkastuksia? Puolueissa on eurovaaleissa eroja, katso vaihtoehdot yhdessä paketissa Tilaa Ylen kirjeenvaihtajien viikottainen Eurooppa-uutiskirje tästä
 Korjaus klo 20:52: Korjattu tekstiin, että että suomalaisten opiskelijoiden stipendit lakkautti Kansainvälisen liikkuvuuden ja yhteistyön keskus CIMO.

Oululainen Arto Väisänen, 26, opiskelee EU-eliitin korkeakoulussa: "Ilman EU:ta en olisi päässyt maailmalle näin tavallisista lähtökohdista"


Summary: Luitko jo nämä? Kokosimme sinulle viikon parhaita juttuja, jotka saatoit arjen kiireessä ohittaa.

Intiasta tuli mustien keuhkojen maa – Maailman saastunein ilma tappaa tuhansia joka päivä, ja Katha Kararin, 18, pitäisi jättää kotinsa parantuakseen
 Intialaiset hengittävät maailman saastuneinta ilmaa. 18-vuotias Katha Karan on ollut sairaana ilmansaasteiden vuoksi jo vuosien ajan. Lukion tärkeimmät vuodet oireet ovat olleet jatkuvia. Ilmansaasteet tappavat joka päivä tuhansia ihmisiä. Lääkäreiden mielestä päättäjien pitäisi ymmärtää, että nyt on hätä.
 asteroiditutkija Mikael Granvik
Graeme Whipps / AOP, Yle
 Jos suuri asteroidi olisi törmäämässä Maahan, kerrottaisiinko siitä meille? 9 kysymystä ja vastausta asteroidien aiheuttamasta uhasta
 Yle  uutisoi  äskettäin, että yli 300-metrinen Apophis-asteroidi sujahtaa kymmenen vuoden kuluttua aivan Maan ohitse. Kaikeksi onneksi väliä jää sen verran, että Maan asukkailla ei ole syytä huoleen. Artikkelista kiinnostuneet lähettivät runsaasti jatkokysymyksiä, joihin pyydimme vastauksia asteroiditutkija Mikael Granvikilta.
 Pekka Tynell / Yle
 Ina Mikkolan kolumni: Rakastan veroja – maksan mielelläni oman osuuteni toisten sosiaalietuuksista ja yritystuista
 Rakkautta veroja kohtaan tulisi vaalia, koska vain niin taataan kaikille oikeudenmukainen hyvinvointivaltio, jossa kelpaa elää, opiskella ja yrittää, kirjoittaa Ina Mikkola. Tämän kolumnin voi myös kuunnella.
 Seksityötä tekevä Tiia Forsström on myös tietokirjailija ja Sexpon hallituksen puheenjohtaja. Henrietta Hassinen / Yle
 Tiia Forsström myy seksipalveluja ja on unelmatyössään: "Tunnen kylmiä väreitä, kun asiakas uskaltautuu olemaan oma itsensä"
 Kun Tiia Forsström alkoi myydä seksiä, hän yllättyi miten paljon asiakkaat haluavat jotain muuta kuin seksiä. Nyt hän haluaa muuttaa kielteistä mielikuvaa seksityöstä.
 Ville Välimäki / Yle
 Pukisitko lapsellesi risan ja tahraisen vaatteen? Niitä suomalaiset lahjoittavat yhä enemmän – "Köyhyys tuntuu aina olevan ihmisen oma vika"
 Vähävaraisia avustavat yhdistykset ympäri Suomen kertovat samaa viestiä: kelvottomia lahjoituksia annetaan entistä useammin.
 Tiistaina 21. toukokuuta Sanni Lehtinen saapui Säätytalolle jo aamulla ennen seitsemää. Toni Määttä / Yle
 Sanni Lehtinen päivystää neljättä viikkoa Säätytalolla, jottei uusi hallitus unohtaisi opiskelijoita - Mutta mitä he oikein haluavat?
 Mielenosoittajat saapuivat Säätytalolle 8. toukokuuta, samana päivänä kuin hallitusneuvottelut alkoivat. Kolmen viikon aikana kadulla ovat partioineet kansalaisvaikuttajat naisjärjestöistä ympäristöjärjestöihin. Näkyvin mielenosoittajien ryhmä ovat olleet opiskelijat.

Kuusi huippujuttua lauantai-iltaan: Intian mustat keuhkot, verojen ihanuus ja hallitusneuvotteluissa päivystävä opiskelija


Summary: Tuore teos valottaa Egyptin historiallisen kehityksen Kleopatran ajoista nykypäivään.

Tietokirjailija  Andrei Sergejeff  on kiireinen mies, vaikka viiden vuoden valtava kirjaurakka on takana. Hän istuu hämeenlinnalaisen torikahvion pöytään ja puheessa alkavat heti vilistä Harun al Rašid, faaraot, Isis ja Egyptin nykypolitiikka.
 Sinuhesta ja faaraoista Egyptin historian tuntemuksen ammentaneille suomalaisille Sergejeffin tuore kirja, Egyptin historia Kleopatran ajasta nykyaikaan, tuo paljon uutta tietoa. Mutta miksi suomalaisten pitäisi tietää Egyptistä ja sen historiasta enemmän?
 – Elämme nykyään verkostoituneessa maailmassa, missä kaikki vaikuttaa kaikkeen. Jos haluaa ymmärtää, mitä kaikkialla tapahtuu, pitää ymmärtää myös vähän kaukaisempien maiden ja alueiden kehityskulkuja, selittää Andrei Sergejeff perusteluja Egyptin historian merkityksestä.
 – Egypti on arabimaailman suurin maa ja Afrikan toiseksi suurin maa, sekin on hyvä perustelu tietää maan menneisyydestä ja nykyisyydestä.
 Nuoret miehet kuin ruutitynnyri
 Egyptin viimeaikaisista tapahtumista merkittävimpiä ovat arabikevään tuomat Tahririn aukion mielenosoitukset. Mielenosoitusten seurauksena pitkäaikainen hallitsija, presidentti  Hosni Mubarak  joutui eroamaan. Lyhyen Muslimiveljeskunnan hallinnon ja sen aikana jatkuneiden väkivaltaisuuksien jälkeen vallan otti - jälleen kerran - armeija.
 Tahririn aukio Kairossa 25. tammikuuta, kansannousun vuosipäivänä. Khaled Elfiqi / EPA
 – Tämä näyttää ulospäin, että ympyrä on jälleen sulkeutunut, pohtii Andrei Sergejeff. – Kuitenkin kansa on nähnyt, että pitkäaikainenkin hallitsija saadaan joukkovoimalla pois asemastaan. Pitää muistaa, että mielenosoitukset kaatoivat lähes ikuisena pidetyn hallitsijan. Hosni Mubarak oli ollut vallassa kauemmin kuin edeltäjät  Gamal Abdel Nasser  ja  Anwar Sadat  yhteensä.
 – Tämän kansa tietää ja kyllä sen tietää itsensä  presidentiksi  tynkävaaleilla valituttanut  Abdel Fattah al Sisikin , uskoo Andrei Sergejeff.
 Egyptin väkiluku on kasvanut vauhdilla ja se aiheuttaa ongelmia. Talous ei pysy väkiluvun kasvun mukana, jolloin köyhyys lisääntyy ja myös keskiluokan olot vaikeutuvat. Egyptissä on suuri joukko nuoria miehiä, joilla ei ole työtä eikä juuri myönteisiä tulevaisuuden näkymiä. Nämä nuoret miehet ovat  ruutitynnyri.
 – Tämmöisiä koulutettuja ja puolikoulutettuja nuoria miehiä on Egyptissä enemmän kuin kipuraja soisi, miettii myös Egyptin tuntija Andrei Sergejeff..
 Egypti on suurin arabimaa. Väestön keskittyminen kaupunkeihin, etenkin Kairoon, näkyy jatkuvina ruuhkina. Khaled Elfiqi / EPA
 Egyptin vakaus on tärkeä asia. Johtava arabimaa on ollut, ajoittaisista väkivaltaisuuksista huolimatta, pitkään suhteellisen vakaa valtio. Jos Egypti joutuisi kaaokseen, ne laineet tuntuisivat varmasti myös Suomessa.
 – Kyllä ehdottomasti näin. Lähes sadan miljoonan asukkaan Egypti on liian iso kaatuakseen, analysoi myös Andrei Sergejeff.
 Isis, Syyria ja väkivalta
 Egyptin lähivaltioissa väkivalta on saanut paljon raaempia muotoja kuin Egyptissä. Syyriassa taistellaan edelleen, vaikka Isis on saatu ajetuksi maan alle.
 Andrei Sergejeffin teos käsittelee Egyptin historian lisäksi myös Lähi-Idän historiaa, niitä on vaikea erottaa toisistaan.
 Lähi-Idässä on vaikuttanut pitkään kaksi Islamin pääsuuntaa sunnalaiset ja šiialaiset. Lännestä katsottuna uskonsuunnat tappelevat paljon keskenään. Esimerkiksi Iranin ja Irakin sota (1980-1988) on nähty osin uskonnollisena selkkauksena.
 Isis puolestaan on äärisunnalainen järjestö, jonka jäsenet vaikuttavat vihaavan toisen suuren islamin suuntauksen šiiojen edustajia jopa enemmän kuin länsimaalaisia.
 Sergejeff kuitenkin tyrmää ajatuksen sunnalaisten ja šiiojen jatkuvasta vihanpidosta.
 – Historiallisesti sunnalaiset ja šiialaiset valtiot ovat kyllä ottaneet yhteen, mutta ovat sunnalaiset tapelleet yhtä lailla keskenäänkin. Sotia ja erimielisyyksiä on turha ja väärin selittää uskonnon eroilla, torjuu Andrei Sergejeff.
 – Yleensäkin uskonnollisella ääriajattelulla on hyvin vähän kannatusta esimerkiksi Egyptissä. Se ei tietenkään tarkoita sitä, etteikö pienempikin ääriajattelijoiden joukko voi saada paljon pahaa aikaan, arvioi Sergejeff.
 Faaraon ajan geeniperimä elää
 "Faaraoiden historia oli arabien saapuessa egyptiläisille itselleenkin enää vain kaukaista historiaa. Satojen vuosien aikana se oli sulautunut yhteen ulkoisten vaikutteiden kanssa, osin hiipunut kokonaan, ja osin muuttunut tuntemattomaksi (stilisointi toimittajan)." Näin kirjoittaa Andrei Sergejeff kirjansa alkusivuilla.
 Haastattelussa hän hieman tarkentaa kantaansa.
 – On hankala sanoa paljonko yhteyttä nykyegyptiläisellä on faaraoiden ajan egyptiläisiin. Valtakunta ja asukkaat ovat kuitenkin pysyneet, joten geeniperimää varmastikin on.
 – Mielenkiintoinen kulttuurinen piirre on se, että edelleen Egyptissä on Ylä- ja Ala-Egypti. Faaraoiden aikana Egyptin faarao hallitsi kahta valtakuntaa. Hänellä oli sekä Ylä- että Ala-Egyptin kruunu. Vielä tänä päivänäkin kieli- ja kulttuuriraja on aivan samassa paikassa kuin muinainen Ylä- ja Ala-Egyptin raja, kertoo Sergejeff.
 Tuhannen ja yhden yön hahmot seikkailivat Kairossa
 Jos unohdetaan väkivalta ja sodat, on monelle suomalaiselle Lähi-Itä kalifeineen avautunut  Tuhannen ja yhden yön saduista .
 Tuhannen ja yhden yön tarinat loi mystisen Lähi-Idän Aladdinin taikalamppuineen ja lentävine mattoineen, Ali Baban rosvoineen ja Sindbadin matkoineen. Tämä kaikki tapahtui oikeamielisen kalifin Harun al Rašidin (786-809) hallitessa Bagdadin palatsistaan.
 Tietokirjailija Andrei Sergejeff. Antti Ruonaniemi / Yle
 Andrei Sergejeff riisuu tästäkin mystiikasta pienen palasen.
 – Ne ovat hienoja satuja, jotka kiersivät varmasti suusta suuhun kauan. Kirjalliseen asuun ne kuitenkin saatiin vasta mamelukkien (1260-1517) Egyptissä. Senpä vuoksi satujen ympäristön voi tunnistaa mamelukkiajan Kairoksi eikä Harun al Rašidin Bagdadiksi.
 – Onneksi se ei näiden satujen viehätystä yhtään alenna, naurahtaa Sergejeff.
 Eikä arabikalifaatti ole muutenkaan ollut mikään menestystaru. Molemmilla islamin pääsuuntauksilla on ollut omia kalifejaan.
 Sarjakuvahahmo Ahmed Ahneen haave päästä kalifiksi kalifin paikalle ei välttämättä olisi kannattanut.
 – Arabikalifaatin menestysaika oli hyvin lyhyt. Sunnien kalifit olivat pitkään vailla todellista valtaa. Mongolit hävittivät 1200 -luvulla Bagdadin ja surmasivat silloisen kalifin.
 – Tähän oikeastaan päättyi klassisen kalifaatin historia. Voi hyvin sanoa, että kalifaattia ei ole ollut enää 800 vuoteen hymähtää tietokirjailija Andrei Sergejeff.
 Ahmed Ahne parka.

Suomalaisille Egypti tarkoittaa lähinnä Sinuhea ja pyramideja – miksi arabimaailman suurimpaan maahan kannattaisi perehtyä enemmän?


Summary: Rotkon pohjalta löytynyt nainen oli loukannut jalkansa. Hän sinnitteli hengissä syömällä kasveja ja marjoja.

Yhdysvalloissa yli kaksi viikkoa sitten kadonnut retkeilijänainen löytyi perjantaina elossa laajan etsintäoperaation päätteeksi Mauin saarella Havaijilla.
 Amanda Eller  löytyi loukkaantuneena Makawao Forest Reserve -luonnonsuojelualueelta. Eller kuljetettiin turvaan helikopterilla.
 Fysioterapeuttina työskentelevä 35-vuotias Eller on kotoisin Haikun kaupungista Mauin saarelta. Hän katosi 8. toukokuuta. Naisen auto löytyi luonnonpuiston pysäköintialueelta. Hänen lompakkonsa ja puhelimensa olivat autossa.
 Sadat vapaaehtoiset osallistuivat Ellerin etsintöihin. Häntä etsittiin myös sosiaalisen median kampanjan avulla. Ellerin läheiset olivat luvanneet 50 000 dollarin palkkion naisen löytymiseen johtavista tiedoista.
 Perjantaina tapaus sai onnellisen lopun, kun helikopterilla liikkunut etsintäpartio havaitsi loukkaantuneen naisen vesiputouksien ympäröimästä rotkosta. Rahat etsintähelikopteria varten oli kerätty joukkorahoituksella.
 Facebookiin perustetun  Find Amanda  -sivun mukaan Eller eksyi ja loukkasi itsensä patikoidessaan metsässä. Sivustolla julkaistussa kuvassa naisen jaloissa näkyy vammoja. Ellerin äidin mukaan hänen tyttärensä jalka oli murtunut.
 Eller pysyi hengissä syömällä kasveja ja marjoja. Hän oli myös löytänyt puhdasta vettä. Ellerin kerrotaan laihtuneen seitsemän kiloa koettelemuksensa aikana.

Onnellinen loppu etsinnöille: Yli kaksi viikkoa kateissa ollut retkeilijä löytyi elossa luonnonpuistosta Havaijilla


Summary: Antti Rinteen (sd.) vetämissä hallitusneuvotteluissa kipuillaan suurten muutosodotusten ja talouden reunaehtojen välillä, kirjoittaa politiikan toimittaja Pekka Kinnunen.

SDP:n, keskustan, vihreiden, vasemmistoliiton ja RKP:n neuvottelut uuden hallituksen muodostamisesta jatkuvat maanantaina.
 Hallitusneuvotteluissa vaikeimmat kiistat koskevat talous-, vero- ja työllisyysasioita.
 SDP ja vasemmistoliitto kiristäisivät yritys- ja pääomaveroja ja rahoittaisivat tulevaisuusinvestointeja myös lisävelalla. Keskusta vastustaa yrittäjien lisäveroja ja vartioi julkisen talouden tasapainoa.
 – Antti, älä sössi taloutta, oli ollut pääministeri  Juha Sipilän  (kesk.)viesti oppositiojohtaja  Antti Rinteelle  (sd.) eduskuntavaalitaistelun kuumina hetkinä.
 SDP lupasi muuttaa Suomen suunnan
 Sosiaalidemokraatit lupasivat, että politiikan suunta muuttuu, jos SDP voittaa eduskuntavaaleissa.
 Äänestäjille annetut vaalilupaukset pitäisi nyt lunastaa, mutta rahasta on pulaa.
 Oppositiossa SDP, vihreät, vasemmistoliitto ja RKP vaativat muutosta Juha Sipilän porvarihallituksen talouspolitiikkaan, joka opposition mielestä kuritti köyhiä ja palkitsi rikkaita. Hallitus tasapainotti julkista taloutta ja vahvisti työllisyyttä, mutta oppositio piti hallituksen valitsemia keinoja väärinä.
 Eduskuntavaalit niukasti voittaneen SDP:n puheenjohtajan Antti Rinteen vetämissä viiden puolueen hallitusneuvotteluissa joudutaan nyt etsimään uudelta pohjalta tasapainoa tulojen ja menojen välillä. Suurta linjataistelua käydään myös työllistämiskeinoista.
 Ylimääräistä jännitettä hallitusneuvotteluihin tuo se, että yhteisestä hallitusohjelmasta yrittävät sopia viime vaalikauden päävastustajat: demarivetoinen oppositio ja pääministeripuolue keskusta.
 Sipilän hallituksesta ikätilaston ykkönen?
 Hallitusneuvottelujen ulkopuolelle sysätyn kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  on arvellut, että Juha Sipilällä on orpo olo, kun vierestä löytyvät porvarihallituksen politiikkaa neljä vuotta ryöpyttäneet Rinne, vihreiden  Pekka Haavisto , vasemmistoliiton  Li Andersson  ja RKP:n  Anna-Maja Henriksson .
 Pientä lohtua Sipilälle tuo, jos Rinteen hallituksen nimittäminen venyy kesäkuun puolelle. Sipilän telakalla olevasta hallituksesta tulee silloin Suomen pitkäikäisin hallitus.
 Sipilän hallitus ohittaa sunnuntaina ikätilastossa  Harri Holkerin  (kok.) vuosien 1987–1991 sinipunahallituksen. Keskiviikkona Sipilän hallitus viettää nelisvuotisjuhliaan ja perjantaina se lipuu  Paavo Lipposen  (sd.) kahden sinipunahallituksen rinnalle ikätilaston kärkeen.
 Rinne on ennakoinut, että uusi hallitus voisi olla kasassa ensi viikon lopulla, joten tiukalle menee. Eduskuntaryhmien sitouttaminen ja uusien ministerien valinnat lykännevät hallituksen nimittämisen kuitenkin kesäkuun ensimmäiselle viikolle.
 Valtiovarainministerin paras kaveri
 Valtiovarainministeriön kansliapäällikkönä toimiva valtiosihteeri  Martti Hetemäki  kipusi perjantainakin määrätietoisesti ylös Säätytalon portaita. Hallitusneuvotteluihin osallistuvien puolueiden puheenjohtajat odottivat valtion rahakirstun ylintä valvojaa kertomaan, mitä kassan pohjalta vielä löytyisi.
 Pääministeriksi tähtäävä Rinne kuuntelee herkällä korvalla valtiovarainministeriön virkamiesjohdon viestejä. Suomalaisessa politiikassa pääministerin tärkein tehtävä on ollut tukea valtiovarainministeriä, joka on yleensä ollut myös toisen päähallituspuolueen johtaja.
 Rinteellä on omakohtaista kokemusta pääministerin ja valtiovarainministerin eripurasta.  Alexander Stubbin  (kok.) hallituksessa Rinne joutui valtiovarainministerinä törmäyskurssille pääministerin ja kokoomuksen kanssa. Riidan seurauksena SDP:n ja kokoomuksen suhteet jäätyivät.
 Valtiovarainministeriön virkamiesten viesti oli jo ennen eduskuntavaaleja tiukka ja tyly.  Helmikuussa julkaistun virkamiesarvion  mukaan julkista taloutta tulisi tasapainottaa seuraavan neljän vuoden aikana yhteensä kaksi miljardia euroa.
 Julkisen talouden turvaaminen pidemmällä aikavälillä edellyttää valtiovarainministeriön virkamiesten mielestä rakenteellisia uudistuksia, kolmen miljardin euron sote-säästöjä ja työllisyysasteen nostamista 75 prosenttiin vuoteen 2025 mennessä.
 Rinteen viikkoraha keskustan käsissä
 Antti Rinteen johdolla käytävissä hallitusneuvotteluissa kakkosviulua soittava, keskustan väistyvä puheenjohtaja Juha Sipilä ennakoi jo neuvottelujen alkuvaiheessa, että kovin vääntö tulee rahasta.
 – Mutta ei rahhoo ole sen enempää kuin on, Sipilä sovitteli jo sanoja tulevan, todennäköisesti keskustalaisen valtiovarainministerin suuhun.
 Rinteen mahdollisessa viiden puolueen keskusta-vasemmistohallituksessa rahapussin nyörit olisivat valtiovarainministeriön tiukassa otteessa.
 Valtion tämän vuoden talousarvion loppusumma nousi eduskunnan käsittelyssä 55,6 miljardiin euroon. Menojen rahoitukseen uutta velkaa arvioitiin tarvittavan 1,9 miljardia euroa. Kehysten mukaan budjetin alijäämä olisi ensi vuonna 1,5 miljardia euroa.
 Hallitusneuvotteluissa liikkumavaraa yritetään kasvattaa etsimällä uusia verotuloja ja kohdentamalla menoja hieman eri tavalla.
 Rahapulaan ratkaisua kaivetaan myös valtion omaisuuden myyntituloista. Niillä voitaisiin rahoittaa tulevaisuusinvestointeja, kuten väylärakentamista sekä tutkimus- ja tuotekehityshankkeita.
 Keskustalla pitkä tauko superministeriössä
 Keskustan edustaja on kantanut valtiovarainministerin salkkua viimeksi  Kalevi Sorsan  (sd.) punamultahallituksessa vuosina 1983–1987.
 Sorsan neljännen hallituksen valtiovarainministerinä aloitti  Ahti Pekkala , joka oli ollut valtiovarainministerinä jo kahdessa edellisessä hallituksessa vuodesta 1979 alkaen. Pekkalasta tuli Suomen pitkäaikaisin valtiovarainministeri ja hänen ennätyksensä rikkoi vasta  Sauli Niinistö  (kok.) vuosina 1996–2003.
 Ahti Pekkala jätti Sorsan hallituksen ja eduskunnan tammikuussa 1986, kun hän palasi kotiseudulleen Oulun läänin maaherraksi.
 Kalevi Sorsan viimeiseksi jääneen hallituksen viimeisen budjettiesityksen valmisteli keskustan eduskuntaryhmän ulkopuolelta Suomen Pankista tullut  Esko Ollila .
 Kiinnostava yksityiskohta on, että sekä Pekkala että Ollila toimivat aikoinaan myös pankinjohtajina. Pekkala johti Haapaveden osuuspankkia ja Ollila Rovaniemen säästöpankkia.

Analyysi: "Älä sössi taloutta", sanoi Sipilä Rinteelle ennen eduskuntavaaleja – nyt SDP:n ja keskustan pitäisi löytää yhteinen talouslinja


Summary: Kävelymatkan yksi tarkoitus on tuoda esille ekologisempaa matkailua.

Koivut eivät ole Ylä-Lapissa vielä hiirenkorvillakaan, mutta yksi kesäilmiö on jo saapunut. Suomen kesä on pullollaan monenlaisia kesäilmiöitä. Monet muistavat varmasti  minikaivurilla ajamisen  tai vaikka  crocs-kengillä kävelyn .
 Utsjoen ja Inarin välillä tienvieressä töppöstä toisen eteen laittaa  Kristian Muthugalage . Vantaalaisella on tarkoitus kävellä tänä kesänä Suomi päästä päähän, Nuorgamista Helsinkiin.
 Unelmien toteuttaminen lähtee yhdestä askeleesta.
 – Vaikka olisi kuinka iso unelma tahansa, jos sen pilkkoo pieniin osiin, se on ihan mahdollista toteuttaa.
 – Nytkin se alkaa siitä, että minä otan vain yhden askeleen, ja sitten jatkan sitä tarpeeksi kauan. Jossain vaiheessa se maali tulee, kiteyttää Muthugalage.
 Perjantaina mies oli taivaltanut reilun sata kilometriä. Edessä on yli tuhat kilometriä. Tämän unelman toteuttaminen vaati melko monta askelta, ja monta kuukautta.
 – Jos tämä menee niin kuin tähän asti, niin olen Helsingissä varmaan aikaisintaan heinäkuun lopulla, sanoisin että viimeistään elokuussa. Syyskuu olisi itsellenikin aika yllätys, jos vasta silloin olisin Helsingissä .
 Tänä kesänä Muthugalage ei lennä lomalle vaan kävelee koko kesän ja toivoo muidenkin inspiroituvan tempauksestaan. Kaija Länsman / Yle
 "Kävellen näkee enemmän kuin lentämällä"
 Ilmastotietoisuus ja vastuullinen matkailu  nostavat päätään, niin myös Muthugalagen ajatuksissa. Tämän matkan yksi syvällinen tarkoitus on tuoda esille ekologisempaa matkailua.
 Hän päätti, että tänä kesänä ei lentoja varailla, vaan matkustetaan eri tavalla kuin ennen.
 – Haluan tutustua enemmän omaan kotimaahani, mikä on sen parempi tapa tutustua kuin kävellä. Kävellen näkee enemmän kuin lentämällä, kertoo Muthugalage.
 Lämpömittari näytti perjantaina +4 astetta. Muthugalage sai heräillä rauhassa vällyjen välistä ja lepuuttaa matkan rasittamaa kehoaan. Hän on saanut viettää jo kolme yötä kotimajoituksessa.
 Nuorgamista tarjottiin heti ensimmäisenä yönä yöpaikka.
 – Olin kuvaamassa kun viereeni pysähtyi auto. Mies tarjosi yöpaikan, ruuan ja paremman rinkan lainaan.
 Seuraavassa majapaikassa, Utsjoen varrella vierähti kaksikin yötä.
 – Tulin tähän taloon, mikä oli tässä tien varrella. Koputtelin oveen.  Usko Pantsar  avasi oven ja tarjosi sitten yöpaikkaa, vaikka en pyytänyt muuta kuin vettä .
 Katsekontakti on tärkein asia, kun tapaa uuden ihmisen, kertoo Usko Pantsar. Hän tarjosi Muthugalagelle yösijan. Kaija Länsman / Yle
 Usko Pantsar saapuu hyvästelemään uuden ystävänsä. Häntä ei arveluttanut tarjota ventovieraalle, huppupäiselle kulkijalle yösijaa.
 – Kun näin miehen, uskalsin tarjota yöpaikkaa. Hän katsoi suoraan silmiin, eikä pälyillyt. Vaikutti rehelliseltä kaverilta, kertoo Pantsar heidän kohtaamisesta.
 Pihasiivouksen yhteydessä syntyi ystävyys ja lähtöhetkellä halailun lomassa molemmat vakuuttelivat pitävänsä yhteyttä.
 – Haikea mieli tulee, kun hän jatkaa matkaa. Kyllä me pidämme yhteyttä. Aion soitella perään, että onko hän varmasti tallessa, lupaa Pantsar.
 Heinä-elokuussa Helsingissä, vaikka väkisin
 Jäähyväisten jälkeen alkaa yksinäinen taival läpi Lapin avarien erämaamaisemien. Muthugalagen matkan varrella seuraava suurempi kylänen on Inari. Sinne on matkaa sata kilometriä.
 Muthugalage etenee rinkkansa kanssa noin kolme kilometriä tunnissa. Harjoittelun hän päätti jättää muille ja lähti kylmiltään taivaltamaan läpi Suomen.
 Muthugalagen kehossa tuntuu kävelyn rasitus ja venyttelyä ei voi jättää välistä. Hän ei harjoitellut pitkiä kävelymatkoja vaan lähti kylmiltään painamaan pitkin Suomea. Kaija Länsman / Yle
 – Monet ovat sanoneet, että kannattaisi harjoitella, että tottuu kävelemään pidempiä matkoja. Enhän minä mitään harjoitellut. Ajattelin, että jätän harjoittelun muille.
 – Sytyn vasta tositilanteessa ja tiedän että oma peruskunto on kuitenkin hyvä.
 Kuntosalilla ja uimahallissa peruskuntonsa hankkinut Muthugalage aikoo saavuttaa tavoitteensa, vaikka väkisin.
 – Jos sairastuisin todella vakavasti tai villieläin raatelisi minut, silloin ehkä harkitsisin lopettamista. Muutoin kyllä vedän tämän loppuun asti, vakuuttaa Muthugalage.

Kun unelman pilkkoo pieniin osiin, se toteutuu – vantaalainen Muthugalage kävelee Nuorgamista Helsinkiin


Summary: Lämpöpumppujen ansiosta tehdas tarvitsee fossiilista maakaasua lähinnä kylmimpinä pakkaspäivinä.

Teollisuuden energiankulutusta ja päästöjä voitaisiin leikata merkittävästi hyödyntämällä tehtaiden omaa hukkalämpöä.
 Ylijäämälämmön hyödyntämiseen erikoistunut suomalaisyritys Calefa Oy laskee, että uuden energian tuottamisen tarve voisi vähentyä jopa 20 terawattituntia (TWh), mikäli teollisuuden hukkalämmöt kierrätettäisiin.
 Määrä vastaa kolminkertaisesti koko Helsingin vuotuista kaukolämmön tarvetta.
 Teollisuus hotkii lähes puolet Suomessa tuotetusta energiasta. Polttoaineina käytetään edelleen merkittävä määrä ilmastonmuutosta kiihdyttävää fossiilista öljyä, hiiltä ja maakaasua esimerkiksi lämmöntuotantoon.
 Hukkalämmöt saadaan kierrätettyä hyötykäyttöön teollisten lämpöpumppujen avulla.
 Uutta teknologiaa hyödynnetään esimerkiksi Lempäälässä Kiilto Oy:n kemiantehtaalla. Tehdas on onnistunut pudottamaan maakaasun käyttöään yli kolmanneksella hukkalämmön kierrätyksen myötä.
 Samalla säästyy tuntuvasti rahaa.
 – Tämä on ihan merkittävä säästö meidän energialaskussamme. Puhutaan noin 100 000 eurosta vuodessa, kertoo Kiilto Oy:n tekninen johtaja  Vesa Juhannusvuori .
 Mitä tehtaalla sitten käytännössä tehtiin?
 Kiilto on panostanut energiatehokkuuteen jo yli kymmenen ajan, kertoo tekninen johtaja Vesa Juhannusvuori.  Jarkko Vuolle / Yle
 Lämpö talteen kotimaisella teknologialla
 Lempäälän tehtaalla hukkalämpöä syntyy erityisesti polymerointiprosessissa, jossa valmistetaan liiman raaka-aineita.
 Aiemmin prosessin ylijäämälämpö päätyi suurimmalta osin taivaalle jäähdytysveden välityksellä.
 Reilu vuosi sitten tehtaalle asennettiin energiajärjestelmä, joka nappaa hukkalämmön talteen lämpöpumppujen avulla.
 Talteen otetulle energialle on nyt kahdenlaista uusiokäyttöä.
 Lämpö ohjataan tehdasrakennusten lämmittämiseen. Lämpönsä luovuttanut vesi puolestaan palautetaan takaisin jäähdyttämään polymerointia.
 Tehtaalla on nyt käytettävissään myös aiempaa enemmän jäähdytyskapasiteettia, mikä on mahdollistanut tuotannon kasvattamisen.
 Automaatiolla toimiva järjestelmä on kuvattu yksinkertaistetusti alla olevassa grafiikassa.
 Mikäli energiaa jää talteen enemmän kuin rakennusten lämmitys tai prosessin jäähdytys vaativat, ylijäämä varastoidaan maaperään toisen lämpöpumpun avulla. Mikko Airikka / Yle
 Energiajärjestelmän suunnittelusta ja toteutuksesta vastasi hollolainen Calefa Oy, joka on erikoistunut teollisuuden hukkalämmön uusiokäyttöön.
 Tehtaalle asennettu lämpöpumppu on suunniteltu Hollolassa ja valmistettu Ikaalisissa.
 Calefan toimitusjohtaja  Petri Vuori  kertoo, että käytännössä tehtaan jäähdytys ja lämmitys yhdistettiin lämpöpumppujen avulla.
 Vaikutus oli tällainen:
 kierrätysenergia lämmittää tehdasalueen rakennuksia yli kolmen hehtaarin alueella maakaasun polttamisen tarve väheni 1 800 megawattituntia (MWh) määrä vastaa yli 200 omakotitalon vuotuista lämmöntarvetta. tehtaan hiilidioksidipäästöt putosivat noin 310 tonnia
 Isot mahdollisuudet ilmastotoimissa
 Valtion omistama asiantuntijayritys Motiva  arvioi  vuonna 2013, että teollisuuden energiankäytöstä karkaa hukkalämpönä ympäristöön lähes 40 prosenttia.
 Tuolloin laskettiin, että hukkalämpöä olisi hyödynnettävissä taloudellisesti kannattavasti noin neljän terawattitunnin (TWh) edestä.
 Lämpöpumpputeknologia on kuitenkin kehittynyt merkittävästi muutamassa vuodessa. Calefan uudet kuumalämpöpumput kykenevät ottamaan talteen lämpöä yhä viileämmästä vedestä ja muuntamaan sen yhä kuumemmaksi.
 Jos aiemmin tarvittiin 50–60 asteen lämpötiloja hukkalämmön hyödyntämiseksi, uusille pumpuille riittää 15–20 astetta. Tästä saadaan jalostettua 130 asteista lämpöä jatkokäyttöön.
 Vuoren mukaan tämä tarkoittaa käytännössä sitä, että hukkalämpöä voidaan alkaa hyödyntää aiempaa laajemmin teollisuusproseseissa, kuten kuivauksessa, tislauksessa, haihduttamisessa ja kaukolämmön tuotannossa.
 – Uuden energian tuotantoa pystyttäisiin vähentämään 10–20 prosenttia hukkalämpöä kierrättämällä. Samalla päästöt vähenisivät huomattavasti, Vuori sanoo.
 Tamperelainen Vilma Välimäki pakkaa puuliimaa tehtaalla. Jarkko Vuolle / Yle
 "Lämmitys pitäisi sähköistää"
 Energiatehokkuuteen perehtynyt professori  Jero Ahola  Lappeenrannan Lut-yliopistosta pitää teollisten lämpöpumppujen roolia päästövähennyksissä merkittävänä.
 Esimerkiksi Helsingin kaukolämmityksen sähköistäminen uusien teollisten lämpöpumppujen avulla tarkoittaisi merkittävää pudotusta päästöihin.
 – Jos (hiilen) polttaminen korvattaisiin sähköistämällä lämmitys lämpöpumpuilla ja halvalla tuulisähköllä, pystyisimme hävittämään miljoonan auton verran hiilidioksidipäästöjä, Ahola laskee.
 Helsingin energiayhtiö Helen on jo ottanut käyttöön useita isoja  lämpöpumppuja . Ahola sanoo, että valtiovalta voisi nopeuttaa lämmityksen sähköistämistä alentamalla lämpöpumppujen verotusta.
 Nyt kivihiilen tilalle on tulossa rutkasti puun polttamista.
 – Jotta verotus pysyisi neutraalina, esimerkiksi bioenergialle voitaisiin laittaa vero, kun sitä poltetaan lämmöntuotannossa, Ahola ehdottaa.
 Teollisuuden sähköveron alentamista esitti hiljattain myös  Elinkeinoelämän keskusliitto  EK puheenjohtajansa  Pekka Lundmarkin  johdolla.
 Hukkalämpöjen hyödyntäminen on edelleen alkutaipaleella teollisuudessa.
 Aholan mukaan lämpöpumpputeknologian kehitys, päästöoikeuksien kallistuminen ja tuulisähkön halventuminen muuttavat tilannetta.
 Ahola huomauttaa, että täysin päästötöntä lämpöpumppujen uusioenergia ei ole. Pumput tarvitsevat sähköä tuottaakseen lämpöä.
 Suomessa tuotettu sähkö on kuitenkin jo nyt 80 prosenttisesti hiilidioksidipäästöntä. Osuus on kasvussa Olkiluoto 3 -ydinvoimalan tulevan käynnistymisen ja tuulivoimarakentamisen myötä.
 Kiillon tehtaan katot aiotaan asentaa täyteen aurinkopaneeleita. Jarkko Vuolle / Yle
 Seuraava energiaparannus suunnitteilla
 Lempäälässä Kiillon tehtaalla jatketaan investointeja energiatehokkuuteen. Työn alla on hanke, jossa sulateliiman tuotannossa syntyvä hukkalämpö otetaan talteen.
 Tämän myötä maakaasun käyttö putoaa vielä 850 MWh ja päästöt 175 tonnia vuodessa.
 Lisäksi tehdasrakennusten katoille aiotaan rakentaa uusi, nykyistä selvästi suurempi aurinkovoimala sähköntuotantoa varten.
 – Me haluamme olla bisnesalueen ympäristöjohtaja ja näyttää muille, miten asioita tehdään, Juhannusvuori sanoo.
 Teollisuusyritysten kannalta hukkalämpöjen hyödyntäminen ei ole aivan yksinkertaista. Investointipäätökset vaativat yritysjohdolta rohkeutta.
 Ensinnäkin teollisuusprosessit ovat usein mutkikkaita ja niihin puuttumiseen on iso kynnys. Tarvittavat investoinnit ovat suht isoja ja takaisinmaksuajat osalle yrityksistä liian pitkiä.
 Calefan Petri Vuoren mukaan investointi hukkalämmön hyödyntämiseen maksaa itsensä takaisin 2–5 vuoden kuluessa.
 Hän huomauttaa, että energia on päässyt erikoiseen asemaan.
 Teollisuus ei saa dumpata ylijäänyttä materiaalia tai jätteitä ympäristöön vaan ne pitää kierrättää. Sen sijaan ylijäämäenergiaa voi päästää taivaan tuuliin mielin määrin ja ostaa uutta tilalle.
 – Kertakäyttöajattelusta olisi päästävä eroon myös energiassa, Vuori sanoo.
 Lue myös:
 Suomen teollisuuden uusi avaus ilmastotalkoissa: Firmat ovat valmiita luopumaan satojen miljoonien yritystuesta jos sähköveroa lasketaan
 Kivihiilikasat Helsingin Hanasaaressa ovat pian historiaa, sitten alkaa puunpoltto – Miten ratkaisu vaikuttaa ilmastotavoitteisiin? Asiantuntijat vastaavat

Liimatehdas valjasti hukkalämmön hyötykäyttöön: Päästöt putosivat ja energialasku pieneni 100 000 euroa vuodessa


Summary: Menestyväksi artistiksi haluaville ei ole olemassa oikoteitä. – Täytyy olla vahva visio ja usko omaan tekemiseen, muistuttaa tuottaja Jonas Olsson.

Seinäjoen Rytmikorjaamon kellarissa Rytmi-instituutin tiloissa on banaanilaatikoiden ja mappien seassa kasa nuoria, jotka haluavat artisteiksi. Tuottaja  Jonas Olsson  soittaa sampleja  Arttu Wiskarin  kappaleesta "Meidän biisi", jota Olsson on ollut mukana tuottamassa.
 Kahdeksan nuorta artistinalkua kuuntelee ja kyselee, keskustelu etenee leppoisasti. Nuoria kiinnostaa se, miten levy-yhtiöitä kannattaa lähestyä. Olsson jakaa ohjeita, mitä kannattaa tehdä, mitä taas ei.
 Petra Lehto (ylh. vas.), Milla Peltoniemi (alh.vas.), Veera Ehtee-Kohtamäki, Jenni Packalén, ja Sanna Roininen (ylh. oik.) arvioimassa toisten esityksiä Äänivarikko -artistikoulutuksessa.  Mirva Ekman/Yle
 Jokainen lahjakkaista laulajista haluaa lyödä itsensä joskus artistina läpi eli niin sanotusti breikata.
 Seinäjoella toimivan, populaarimusiikkikulttuuria edistävän Rytmi-instituutin järjestämä Äänivarikko -artistikoulutus yrittää vastata näihin toiveisiin.
 Palo päästä lavoille
 Yksi tähdeksi tahtovista on seinäjokelainen  Veera Ehtee-Kohtamäki . Laulajan urasta hän kertoo haaveilleensa jo pienestä asti, mutta urheilu syrjäytti unelman nuorena. Ehtee-Kohtamäki suoritti urheilulukiota ja treenasi samalla seiväshypyssä kohti olympialaisia.
 Urheilu-ura jäi kuitenkin vaihto-oppilasvuoteen, mikä oli sekin yksi Ehtee-Kohtamäen haaveista.
 Veera Ehtee-Kohtamäki haaveilee laulamisen lisäksi tulevansa niin hyväksi biisintekijäksi, että se voisi myös kantaa eteenpäin tulevaisuudessa. Pasi Takkunen/Yle
 Vanha unelma puski kuitenkin pinnalle. Nyt pienten lasten äidin ja hotellin vastaanottovirkailijan rooli vaihtuu lennosta biisintekijän rooliin, kun hän nappaa kainaloonsa kitaran ja alkaa säveltää omia kappaleitaan terassilla.
 – Se on niin vahva se palo päästä isoille lavoille. Tietoa on vain vaikea lähteä itse hakemaan. Hirveästi pitää olla valmis tekemään töitä ja uhraamaan omaa aikaa ja rahaa, jos sinne haluaa, Ehtee-Kohtamäki pohtii tietä menestykseen.
 Aloitteleva artisti – tsekkaa nämä! Mieti, kuka olet ja mitä osaat - vahva visio vie eteenpäin. Laita itsesi lentoon – tee demo, äänite tai omakustanne, hanki keikkoja, jää ihmisten mieleen. Hanki kontakteja, tunne ihmisiä – ota selvää, kehen kannattaa ottaa yhteyttä, kun sen aika on. Ole valmis raottamaan lompakkoasi – omaa rahaa palaa alussa takuulla. Ja pidä ennen kaikkea tämä mielessä – asiat eivät tapahdu hetkessä. Lähteet: Tuottaja Jonas Olsson, Rytmi-instituutin toiminnanjohtaja Satumaa Veikkola, artistikoulutuksen osallistujat Seinäjoella.
 "Homma olisi hyvä saada lentoon itse"
 Artistikoulutuksen kurssipaketti on räätälöity lähipäivineen Seinäjoelle, Vaasaan ja Kokkolaan yhdeksän kuukauden ajaksi. Kolmessa kaupungissa artistin uraa tavoittelee parikymmentä laulajaa.
 Jonas Olssonin lisäksi nuoria sparraa muun muassa Universal Musicin A&R-päällikkö  Marja Kokko . Artistikoulutusta tässä mittakaavassa ei ole aikaisemmin järjestetty.
 – Me haimme lahjakkaita laulajia ja pyrimme auttamaan heitä musiikkialan rautaisten ammattilaisten kanssa kohti oman artistiuran alkuun laittamista, kuvaa Rytmi-instituutin toiminnanjohtaja ja kurssilla laulunopettajana toimiva  Satumaa Veikkola .
 Mukana on eri ikäisiä ja eri vaiheissa olevia nuoria – osa on haaveidensa toteuttamisessa hieman toista pidemmällä. Yhdellä on jo levynjulkistamiskeikka sovittuna, kun taas toinen etsii vielä itseään artistina.
 Tuottaja Jonas Olsson haluaa purkaa artistikoulutuksessa mm. joitakin harhaluuloja, joita musiikkibisnekseen vielä liittyy. Pasi Takkunen/Yle
 Yhtä oikeaa reittiä artistiksi nousemiseen ei ole olemassa, mutta joitakin asioita kannattaa pitää mielessä.
 – Täytyy olla vahva visio ja usko omaan tekemiseen. Sitä kautta voi tehdä demon tai äänitteen, ehkä omakustanteen, heittää keikkoja. Homma olisi hyvä saada ensin lentoon itse, tuottaja Jonas Olsson vinkkaa.
 Harhaluuloja musiikkibisneksestä
 Oman musiikin ja videoiden julkaiseminen on esimerkiksi netissä helpompaa kuin koskaan, mutta kilpailua ja erottumista silmällä pitäen se on samalla hankalampaa kuin koskaan.
 Niin sanottuja tuhkimotarinoita ja tuntemattomien tähtien nousua kuuluisuuteen nostetaan usein mediassakin esille. Todellisuudessa nuo tarinat ovat kuitenkin äärimmäisen harvinaisia.
 – Kukaan ei tule kotoa hakemaan. Toki hyvät jutut pääsääntöisesti löytyy ennen pitkää, Olsson muotoilee.
 Hän puhuu myös vääristä käsityksistä, joita musiikkibisnekseen usein liittyy.
 – On tärkeää purkaa harhaluuloja siitä, että asiat tapahtuisivat hirveän nopeasti tai olisi jotenkin on/off. Yleensä menestyminen on tuhansien pienten päätösten summa ja pieniä asioita, joita tapahtuu, Olsson muistuttaa.
 "En aio luovuttaa"
 Rockia ja progea omiksi tyylilajeiksiin kutsuva Ehtee-Kohtamäki aikoo panostaa haaveeseensa vielä vuosia. Hän uskoo myös, että kova työ palkitaan.
 Veera Ehtee-Kohtamäki ei aio luovuttaa unelmiensa suhteen vielä vuosiin. Pasi Takkunen/Yle
 – Kymmenen vuoden päästä näkisin toki mielellään itseni vaikka Provinssin lavalla, edes jollakin pienemmällä. Kirjoitan myös itse kappaleita, eli toivoisin että tulisin niin hyväksi lauluntekijäksi että sillä voisi pärjätä myös, Ehtee-Kohtamäki hymyilee.
 Jos unelma artistiudesta ei kuitenkaan lähde lentoon, hän ei aio jäädä omien sanojensa mukaan mihinkään kellumaan.
 – Kyllä minä sitten keksin jonkun jutun mitä alan työstämään, mutta nyt olen valmis nämä vuodet tähän panostamaan. Enkä aio luovuttaa, hän sanoo painokkaasti.

Aloitteleva artisti: luo vahva visio, verkostoidu ja ole valmis myös satsaamaan rahaa – artistikoulutus auttaa alkuun mutta vasta kova työ palkitaan


Summary: Naisen mukaan auton päällystäminen lannalla on ilmastoteko.

Intiassa kesälämpötilat voivat nousta yli 40 asteeseen, joten ihmiset kehittävät mielikuvituksekkaita tapoja torjua kuumuutta.
 Ahmedabadilainen nainen  Sejal Shah  on keksinyt erikoisen konstin, joka hänen mukaansa viilentää autoa tehokkaasti helteillä.
 Shah päällysti Toyotansa lehmänlannalla. Kuvat kakkamobiilista alkoivat levitä nopeasti sosiaalisessa mediassa, kertoo  The Indian Express -lehti .
 Viraaleista kuvista kiinnostui myös intialainen uutistoimisto ANI, joka etsi Shahin kertomaan niksistään.
 Shah kertoi ANI:lle, että hän kytkee auton ilmastoinnin pois ajan aikana, koska lantapäällyste pitää auton viileänä. Lisäksi hänen mukaansa sontakerros auttaa ehkäisemään saasteita.
 Hän perusteli väitetään sillä, että auton ilmastoinnin käyttäminen lisää päästöjä, jotka aiheuttavat ilmaston lämpenemistä.
 – Sain tämän idean, koska minulla oli tapana laittaa lehmänlantaa kotini lattiaan ja seiniin. Se pitää talon viileänä, joten päätin päällystää sillä autoni.
 The Indian Expressin mukaan Intian maaseudulla on yleinen perinne levittää lehmänlantaa rakennusten lattioille sekä seinille ja antaa sen kuivaa. Ihmiset uskovat, että lantakerros pitää rakennuksen lämpimänä talvella ja viileänä kesällä.
 Lisäksi lantaa pidetään luonnollisena puhdistusaineena ja moskiittojen karkottimena.

Niksi autoilijoille: Intialainen nainen päällysti autonsa lehmänlannalla – "Viilentää ja auttaa ehkäisemään saasteita"


Summary: Pakolaisleirillä on pulaa lähes kaikesta. Avustusjärjestöt vetoavat Euroopan maihin lisäavun saamiseksi.

AL-HOL
 Pakolaisleiri on kuin telttameri keskellä aavikkoa. Se on noin 74 000 ihmisen koti.
 Heti portilla tuuli nostattaa hiekan vierailijan silmiin ja sieraimiin. Toukokuun lopussa lämpötila lähenee neljääkymmentä. Keskikesällä on vielä kuumempaa.
 Leiri on jaettu kahteen osaan. Oikealla puolella asuvat syyrialaiset ja irakilaiset pakolaiset. He ovat paenneet islamilaisen valtion terroria ja Isisin vastaisen sodan pommituksia.
 Vastapäätä on suuri aidattu alue: täällä elävät Isisissä mukana olleet naiset ja lapset. Isisin riveissä taistelleet miehet ovat vankilassa.
 Naisista ja lapsista suurin osa päätyi tänne helmi-maaliskuussa, kun Islamilaisen valtion viimeinen pesäke Baghuzissa kaatui kovien taisteluiden jälkeen.
 Tiedonhankinta: Erja Tuomaala / Yle, Grafiikka: Tanja Ylitalo / Yle
 Ruuasta kova pula
 Aidatun alueen portilla tungeksii kymmeniä mustiin kaapuihin pukeutuneita naisia. He haluavat päästä pienelle torille, aidan toiselle puolelle. .
 Isisissä olleiden suomalaisäitien mukaan portilla joutuu odottamaan jopa kolme tuntia torille pääsyä. Vartija tulee mukaan torille, usein hän komentaa takaisin ennen kuin ostokset on edes tehty, suomalaisnainen kertoo.
 Ruoka onkin suuri ongelma leirissä. Kansainväliset järjestöt kuten Lääkärit ilman rajoja on moittinut ruuan puutetta.
 Suomalaisnaisten kertoman mukaan ruokaa saa riittävästi, jos sitä on varaa ostaa. Leirissä on jaettu ruoka-avustuksia, joissa on riisiä ja linssejä.
 Naisten mukaan liesi ja astiat on ostettava erikseen, muuten riisit jäävät keittämättä.
 – Tiedän monia siskoja, jotka joutuvat kerjäämään ruokaa muilta. Heillä ei ole edes keittovälineitä, yksi suomalaisäideistä kertoo.
 Myös valmisruokaa tarjoillaan, mutta suomalaisnaiset kertovat välttävänsä sen antamista lapsille, koska siitä voi saada ripulin.
 Leirillä tehdään kauppaa pienellä torilla.  Antti Kuronen / Yle
 Vesi vähissä, lapset liassa
 Al-Holin leiri muistuttaa Lähi-Idän leirejä. Infrastruktuuri on kuitenkin monia leirejä heikompaa.
 Esimerkiksi hygienian ylläpitäminen on hankalaa vedenpuutteen takia. Vettä saa hakea punaisista säiliöistä, mutta se on usein loppu.
 Lääkärit Ilman rajoja on varoittanut, että puutteellinen vedenjakelu voi johtaa jopa siihen, että lapsia keskikesällä menehtyy yksinkertaisesti nestehukkaan.
 Suurimmalla osalla leirin asukkaista on oma teltta perheelle. Muutamia suurempia telttoja alueelta tosin edelleenkin.
 Maaperää ei ole sen kummemmin työstetty, ja sateiden aikaan vesi lainehti telttoihin. Nyt hiekkapöly levittäytyy kaikkialle.
 Islamilaisesta valtiosta tulleiden leirissä ei ole koulua tai muuta toimintaa lapsille. Leirin asukkaista yli kaksi kolmasosaa on alaikäisiä. Heistä suuri osa on pieniä lapsia ja vauvoja.
 Leirillä juoksentelevista lapsista suuri osa on pölyn peitossa. Siellä täällä näkee lapsia, joilla on puhtaat vaatteet.
 Pienimmät häärivät äitiensä jaloissa, vähän vanhemmat käyskentelevät ympäriinsä tai auttavat askareissa, kuten veden kantamisessa äidille.
 Leirillä on suojauduttava kuumuudelta, auringolta ja pölyltä.  Antti Kuronen / Yle
 Vaarallinen leiri
 Isis-jäsenten leirissä kaikki käyttävät mustaa kaapua, niqabia. Ihmiset erottaa toisistaan vain kengistä.
 Naiset kertovat leirissä olevan “ääriajattelijoita”, jotka ovat hyvin vaarallisia. He ovat jopa puukottaneet naisia hengiltä, koska nämä ovat heidän mielestään rikkoneet islamilaisen valtion koodistoa.
 Kurdiviranomaisten mukaan ryhmät toimivat kuten islamilaisen valtion sisäinen poliisi Hisbah.
 Yksi suomalaisäideistä kertoo, ettei hän uskalla rokottaa lapsiaan, koska pelkää näitä ihmisiä.
 – He voivat tulla ryövämään rahat. He ovat hakanneet siskoja sillä perusteella, että nämä eivät olisi enää muslimeja.
 – Jos käyt torilla, olet vääräuskoinen. Jos yrität takaisin kotimaahasi, olet vääräuskoinen. En uskalla rokotuttaa poikiani, koska pelkään, että joku näkee sen.
 Al Holin pakolaisleirin väkiluku on kasvanut nopeasti.  Antti Kuronen / Yle
 Lapsia kuolee synnytykseen
 YK ja muut avustusjärjestöt ovat varoittaneet leirin puutteellisesta terveydenhuollosta. Etenkin aidatulta alueelta on vaikea päästä hoitoon.
 Noin 200 lasta on kuollut leirissä ja monta naista on joutunut synnyttämään teltassaan.
 Kuolemantapaukset johtuvat myös siitä, että monet Isisin viimeisestä linnakkeesta, Baghuzista, tulleet lapset kärsivät aliravitsemuksesta. Monet olivat myös haavoittuneet taisteluissa.
 Leiriä ylläpitää Koillis-Syyriaan autonomisen kurdialueen hallinto ja sen SDF-joukot. Se koostuu paikallisista kurdeista ja arabeista.
 Leirin puutteelliset olot johtuvat kansainvälisen tuen riittämättömyydestä.
 Paikallishallinnon mukaan kansainvälinen tuki kattaa alle kymmenen prosenttia leirien ja vankiloiden kuluista, vaikka siellä on ainakin parikymmentä tuhatta ulkomaalaista pääosin Euroopasta, Turkista, Pohjois-Afrikasta ja entisen Neuvostoliiton alueelta.
 Koillis-Syyrian alue on hyvin köyhää. Isis-vastaisen sodan jälkeen sen pitäisi myös jälleenrakentaa omat sodan tuhoamat kaupunkinsa.
 Katso myös:
 Ylen Ulkolinja: Isis – Raqqan painajainen

Suomalaisäidit haluavat pois vaarallisesta ja likaisesta Isis-pakolaisleiristä – Lapsia kuolee synnytykseen


Summary: Teemu Nikki jäi vaille parhaan lyhytelokuvan palkintoa.

Eteläkorealaisen  Bong Joon-hon  elokuva Parasite on voittanut Cannesin elokuvajuhlien pääpalkinnon Kultaisen palmun. Elokuva oli festivaaleilla myös kriitikoiden suosikki.
 Parasite on satiirinen moraalikertomus köyhien ja rikkaiden välisen kuilun levenemisestä Bongin kotimaassa.
 Bong, 49, on ensimmäinen korealainen Cannes-voittaja.
 Cannesin toiseksi arvokkaimman palkinnon Grand Prix'n sai  Mati Diopin  elokuva Atlantics. Parhaan ohjauksen palkinnon pokkasivat veljekset  Jean-Pierre Dardenne  ja  Luc Dardenne  elokuvallaan Young Ahmed.
 Parhaasta miespääosasta palkittiin  Antonio Banderas  ohjaaja  Pedro Almodovarin  elokuvasta Dolor y Gloria. Parhaan naispääosan palkinnon sai  Emily Beecham  ohjaaja  Jessica Hausnerin  elokuvasta Little Joe.
 Suomalaisohjaaja  Teemu Nikin  lyhytelokuva All Inclusive oli ehdolla parhaan lyhytelokuvan kategoriassa, mutta voitto meni  Vasilis Kekatosin  elokuvalle The Distance Between Us and the Sky.

Bong Joon-hon Parasite vei Cannesin pääpalkinnon


Summary: Porin kaupunginvaltuusto käsitteli lentoliikenteen kilpailutusta suljetuin ovin.

Porin ja Helsingin väliset lennot alkavat uudestaan vielä tämän vuoden aikana.
 Kaupunginjohtaja Aino-Maija Luukkosen mukaan kaupunki maksaa lennoista tänä vuonna miljoona euroa. Seuraavina kolmena vuonna maksu on 3,4 miljoonaa euroa vuodessa.
 Yhteensä rahaa käytetään siis 11,2 miljoonaa euroa.
 Yhtiö julki myöhemmin
 Kaupunki ei vielä kerro, miltä lentoyhtiöltä lennot ostetaan. Yhtiön nimi ja muut  kilpailutuksessa  mukana olleet julkaistaan sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen.
 Kaupunginjohtaja Luukkonen sanoo, että kilpailumenettelystä johtuen yhtiön nimi täytyy vielä pitää poissa julkisuudesta.
 Myöskään lentolippujen hintoja ja vuoroaikatauluja ei kerrota. Kaupunginjohtaja Luukkonen sanoo uskovansa, että lentoihin käytetty raha tulee takaisin investointeina ja teollisuuden tilauksina. Hänen mukaansa kaupunki on valinnut sellaisen lentoyhtiön, johon voi luottaa.
 Äänestyspäätös
 Kaupunginvaltuuston päätös ei ollut yksimielinen.
 Raisa Ranta  (vas.) esitti  Anne Liinamaan  (vihr.) kannattamana, että määräraha lentoliikenteelle hylättäisiin. Määräraha lentoliikenteelle voitti äänin 44–15. Eriävän mielipiteen asiassa jätti 13 valtuutettua.
 Lennot Porista Helsinkiin loppuivat toukokuussa, kun lentoyhtiö Nextjet  meni konkurssiin .
 Nextjet ehti lentää reittiä vain runsaan vuoden ajan. Sitä ennen reittiä on lentänyt viime vuosina useita eri yhtiöitä, mutta kestävää markkinaehtoista tai edes kaupungin markkinointituella toimivaa ratkaisua ei ole löytynyt.
 Lentokenttä pelissä
 Kotimaisen reittiyhteyden avaaminen on tärkeää Porin kaupungille, koska lentokenttiä ylläpitävä Finavia maksaa kustannukset vain sellaisten lentokenttien osalta, joilla on säännöllistä kotimaista lentoreittiliikennettä.
 Lentokentän ylläpidon loppuminen tulisi Porin kaupungille kalliiksi. Kenttää käyttää muun muassa kaupungille tärkeä ilmailuopisto. Jos Finavia ei maksa kentän kustannuksia, kaupunki joutuu itse kaivamaan kuvettaan.
 Jo nyt reittiliikenteen loppumisesta  on tullut kaupungille  50 000 euron kuukausittaiset kustannukset. Pori maksaa tukea Suomen Ilmailuopistolle.
 Täsmennetty rahasummia 19:52 Aino-Maija Luukkosen kertoman tiedon mukaan: Toisin kuin kaupungin tiedotteessa kerrottiin, rahaa menee 2020 ja 2021 molempina vuosina 3,4 miljoonaa euroa.
 20:07 Luukkonen korjasi, että rahaa käytetään 3,4 miljoonaa euroa myös vuonna 2022.

Pori käyttää lentoliikenteen ostamiseen miljoonia euroja – kaupunki salaa vielä lentoyhtiön nimen


Summary: Toimenpiteiden ja työn vähenemisen on arvioitu koskevan enintään 200 työntekijää.

Raideliikenteen kulkuneuvojen valmistus ja korjaus

Kiskokalustovalmistaja Skoda Transtech on aloittanut tänään maanantaina yhteistoimintaneuvottelut Otanmäen tehtaallaan Kajaanissa.
 Kerromme kohta lisää.

Skoda Transtech aloitti yt-neuvottelut Otanmäen tehtaallaan


Summary: Helsingissä Kaisaniemen puistossa järjestettävä kansanjuhla alkaa kello 18.00.

Helsingissä Kaisaniemen puistossa järjestetään tänä iltana kansanjuhla Suomen jääkiekon MM-kultamitalin kunniaksi.
 Kansanjuhla alkaa kello 18.00. Leijona-joukkue saapuu paikalle arviolta kello 19.00–19.30 välisenä aikana.
 Helsingin kaupunki kertoo  tiedotteessaan , että lavalla nähdään myös muita MM-mitaleita tällä kaudella voittaneiden joukkueiden jäseniä. Lavalla nähdään siis pelaajia myös Nuorista Leijonista, Tyttöleijonista ja Naisleijonista.
 Mukana juhlassa on myös nimekkäitä artisteja kuten Paula Vesala, Samuli Edelman, Teflon Brothers ja JVG.
 Helsingissä on valmistauduttu juhlahumuun monin tavoin.
 Helsingin Poliisi arvioi  tiedotteessaan , että kansanjuhla Kaisaniemen puistossa ruuhkauttaa liikenteen Helsingin keskustassa. Poliisi arvioi, että eniten vaikutuksia on Pitkänsillan eteläpuolella ja Rautatientorin itäpuolella.
 Tiedotteessa kerrotaan, että jääkiekkojoukkueen linja-autolle on järjestetty poliisisaattue, ja poliisi ohjaa tarvittaessa liikennettä linja-auton kulkureitillä.
 Poliisi kehottaakin välttämään yksityisautoilua tänä iltana Helsingin keskustassa ja käyttämään sen sijaan julkista liikennettä.
 Poikkeuksia joukkoliikenteeseen
 HSL varoittaa  myöhästymisistä ja poikkeuksista joukkoliikenteessä MM-kultajuhlien vuoksi.
 Raitioliikenteessä poikkeuksia on odotettavissa kaikilla keskustassa liikennöivillä linjoilla, ja bussiliikenteessä erityisesti Rautatientorilla liikennöivillä linjoilla.
 HSL muistuttaakin, että liikkumiseen kannattaa varata normaalia enemmän aikaa.
 Lähijunaliikenteessä ajetaan normaalit junavuorot, mutta junat ovat normaalia pidempiä. Busseilla ajetaan normaali maanantain liikenne eikä yöliikenteeseen ole lisätty vuoroja.
 Metro liikennöi normaaleina liikennöintiaikoina, mutta tihennetyin vuorovälein klo 20.00–23.00.
 Juhlaa voi seurata myös Rautatientorilla
 Helsingin kaupunkiympäristön toimiala kertoo Twitterissä, että kansanjuhlaa voi seurata myös jättiscreeniltä Rautatientorilla.
 Myös Helsingin seurakuntayhtymä kertoi tänään osallistuvansa Leijonien juhlahuumaan. Helsingin seurakuntien kirkkoherrat päättivät soittaa kelloja Helsingin kirkoissa Leijonien koneen laskeutuessa Helsinki-Vantaan lentokentälle.
 Alun perin soittoajaksi oli ilmoitettu kello 14.30, mutta Leijonien lennon myöhästyttä kellot soivat vasta noin kello 16.05.

Näin MM-huuma näkyy Helsingissä: Kansanjuhla Kaisaniemen puistossa, Kirkonkellot soivat Leijonien kunniaksi ja poliisisaattue kultajoukkueelle