Summary: Ylen tietojen mukaan perustuslakivaliokunnan johto suositteli sosiaali- ja terveysvaliokunnalle asiantuntijakuulemisten jatkamista.

Eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunta saattaa kuopata  viimeviikkoisen päätöksensä , ettei se enää kuule asiantuntijoita sote-uudistuksesta.
 Viime keskiviikona sote-valiokunta päätti yllättäen, ettei asiantuntijoita enää kuulla. Päätös tehtiin kokouksen viime minuuteilla, kun varapuheenjohtaja  Hannakaisa Heikkinen  (kesk.) veti kokousta. Puheenjohtaja  Krista Kiuru  (sd.) oli joutunut poistumaan kokouksesta puhemiesneuvostoon.
 Sote-valiokunta kokoontuu uudelleen maanantai-iltana klo 18 päivän toiseen kokoukseensa. Ylen tietojen mukaan hallituspuolueet olisivat taipumassa sille kannalle, että asiantuntijoita voitaisiin sittenkin kuulla.
 Perustuslakivaliokunnan edustajia oli jo aamulla kuultavana sosiaali- ja terveysvaliokunnassa. He jättivät valiokunnalle 10-sivuisen taustamuistion, jossa he perkaavat hallituksen sote-esitykseensä antamia vastineita eli korjausehdotuksia perustuslain näkökulmasta.
 Ylen tietojen mukaan muistiossa esitetään epäilyjä, etteivät hallituksen vastineet poista esityksen perustuslakiongelmia. Sosiaali- ja terveysvaliokunnan pitäisi varmistua useiden eri kohtien perustuslainmukaisuudesta.
 Se tarkoittaa käytännössä, että valiokunnan pitäisi kuulla vielä asiantuntijoita. Tämä puolestaan venyttää aikataulua, joka on vaalien lähestymisen takia  jo muutenkin kireä .
 Ylen tietojen mukaan perustuslakivaliokunnan edustajat kertoivat näkemyksensä asiantuntijoiden kuulemisesta sosiaali- ja terveysvaliokunnalle maanantaiaamuna.
 Tapaamisen jälkeen perustuslakivaliokunnan puheenjohtaja totesi yleisellä tasolla toimittajille, että asiantuntijakuulemiset olisi normaali tapa edetä.
 – Normaali keino yleensä kaikissa valiokunnissa työskentelyyn on, että käydään läpi materiaali ja tarvittaessa kutsutaan asiantuntijoita kuultavaksi epäselvien kohtien selvittämiseksi,  Annika Lapintie  (vas.) sanoi.
 Julkistetaanko taustamuistio?
 Valiokunnissa kesken olevat asiat ovat yleensä ei-julkisia. Ylen tietojen mukaan perustuslakivaliokunnan edustajat kuitenkin toivovat, että heidän muistionsa tuotaisiin julki.
 Myös sosiaali- ja terveysvaliokunnan puheenjohtaja  Krista Kiuru  (sd.) sanoi itse toivovansa, että perustuslakivaliokunnan edustajien maanantaina esittämät näkemykset julkistettaisiin.
 – Niitä voisi myöskin sitten virkakunta käyttää ikään kuin tieohjeena. Mutta tämä on vain minun tällainen nöyrä mielipiteeni, Kiuru muotoili.
 Jos taustamuistio julkaistaan, myös hallitus saisi tiedot perustuslakiongelmista ja voisi halutessaan korjata esitystään.
 Sosiaali- ja terveysvaliokunnan puheenjohtaja Krista Kiuru antoi puolilta päivin ymmärtää, että hallituksen tähän mennessä antamat vastineet eivät ole vielä ratkaisseet esityksen perustuslakiongelmia.
 – Nyt tarvitaan sellainen vastine, jonka pohjalta sosiaali- ja terveydenhuoltouudistuksen yksityiskohdissa voidaan edetä niin, että me voidaan turvata hallituksen esittämän uudistuksen perustuslaillisuus.
 3 reittiä, miten sote voi edetä
 Sote-mietinnön piti alun perin valmistua huomenna, jotta se ehtisi eduskunnan käsittelyyn ennen vaaleja. Aikataulu kuitenkin meni pitkäksi jo perustuslakivaliokunnassa, joka antoi lausuntonsa esityksen perustuslainmukaisuudesta reilu viikko sitten.
 Sotella on nyt periaatteessa kolme reittiä, miten se voi edetä mietinnöstä eduskunnan äänestettäväksi.
 Ensimmäinen vaihtoehto on, että valiokunta kuulee sittenkin asiantuntijoita, tekee mietintönsä valmiiksi ja lähettää sen eduskunnan täysistuntoon.
 Toinen vaihtoehto on, että valiokunta kirjoittaa mietinnön asiantuntijoita kuulematta. Riskinä on, että täysistunnosta puhemies palauttaisi sen sosiaali- ja terveysvaliokunnan kautta perustuslakivaliokuntaa.
 Kolmannessa vaihtoehdossa valiokunta kirjoittaisi mietintönsä, mutta joku valiokunnan jäsenistä pitäisi epäselvänä mietinnön perustuslainmukaisuutta. Tässä tapauksessa mietintö saattaisikin mennä sote-valiokunnasta takaisin perustuslakivaliokuntaan jo ennen kuin eduskunnan täysistuntoon.
 Lue myös:  Risikko: Kiistelty sote-äänestys rikkoi eduskunnan työtapoja
 Oikeusoppinut soten rahoituksesta: Hallitus on muuttanut perustuslakivaliokunnan sitovan kannanoton mielipidekysymykseksi
 Analyysi: Sote kiertyy yhä hankalampaan umpisolmuun – löytyykö hallituksesta avaajia?

Sote-käsittelyssä taas U-käännös: Asiantuntijakuulemiset jatkuvat sittenkin?


Summary: Virolaiset pitävät itseään luontokansana, mutta globaalilla tasolla ympäristöherätys on vielä lapsenkengissään, kirjoittaa Tallinnassa asuva toimittaja Silja Massa.

Vihreän puolueen (Eesti Rohelised) kannatus on Virossa vain parin prosentin luokkaa eikä maan eilisiä parlamenttivaaleja markkinoitu  ilmastovaaleina kuten Suomessa huhtikuun eduskuntavaaleja .
 Puolueiden vaalikampanjoista sai hakemalla hakea ilmastolupauksia. Tärkeämpiä vaaliteemoja olivat verotuspolitiikka, maahanmuutto, maata uhkaava työvoimapula sekä sosiaalipoliittiset kysymykset.
 Viime lokakuussa  hallitustenvälinen ilmastonmuutospaneeli IPCC julkaisi raportin , jonka viesti oli kirkas ja pelottava: jos maailma ei tee täydellistä suunnanmuutosta, elämä maapallolla muuttuu pian sietämättömäksi.
 Raportti nostettiin Suomessa suurimpien lehtien etusivuille ja television pääuutislähetyksiin, eikä uutisointi loppunut siihen. Tuntuu, että ilmastonmuutoksesta on kirjoitettu Suomessa muutaman viime kuukauden sisällä enemmän kuin koskaan ennen.
 Ilmastonmuutoksenvastaisen taistelun keulakuvaksi noussut ruotsalainen 16-vuotias ilmastoaktivisti  Greta Thunberg  on esimerkiksi ollut viime aikoina  Suomen tiedotusvälineissä esillä lähes päivittäin .
 Viron media sen sijaan oli syksyllä IPCC:n raportista hämmästyttävän hiljaa. Maan suurimpien sanomalehtien sivuilla raportti sai tilaa vain parin palstan verran. Ilmastonmuutoksesta ei Virossa muutenkaan kirjoiteta samassa mittakaavassa kuin Suomessa.
 Sama ero näkyy ihmisten arkisissa puheenaiheissa. Kun Suomessa ilmastoahdistus saattaa nousta nykyään keskustelunaiheeksi puolituttujen kanssa kadunkulmassa, Virossa vastaavaan keskusteluun törmää harvemmin.
 Eikö ilmastoahdistus  todellakaan vaivaa virolaisia?
 Kysyn asiaa tallinnalaisilta tutuiltani.
 Heidän mukaansa Virossa kyllä ollaan huolissaan ympäristöstä – mutta paikallisesti.
 – Virolaiset kokevat olevansa luontokansaa. He menevät suunniltaan, kun joku vanha tammi kaadetaan, mutta eivät keskimäärin pode huonoa omaatuntoa luonnon tilasta globaalilla tasolla, yksi tutuistani sanoo.
 On totta, että virolaiset ovat vahvasti kiintyneitä kotimaansa metsiin, soihin, saariin ja rantoihin.
 Virolaisten vahvasta metsäsuhteesta on kirjoittanut muun muassa kirjailija, semiootikko ja biologi  Valdur Mikita . Hänen mukaansa moni virolainen kokee metsän erottamattomaksi osaksi identiteettiään. Iso joukko kansasta jopa uskoo erilaisiin luonnonhenkiin.
 Kun kyse on oman maan luonnon tilasta, virolaisilta ei puutu taistelutahtoa.
 Viron metsähallituksen tekemät laajat avohakkuut saivat kansalaiset viime vuonna barrikadeille. Virossa on useita kansanliikkeitä, jotka ajavat metsien suojelua ja järjestävät mielenosoituksia.
 Vihreä kulttuuriväki onnistui aktiivisella vastustuksellaan viime vuonna estämään sellutehtaan rakentamisen Tarttoon.
 Luonnonsuojelijat myös vastustavat äänekkäästi Rail Baltica -rautatiehanketta, joka on tarkoitus rakentaa kulkemaan Viron halki arvokkaiden suoalueiden läpi.
 Mistä   sitten johtuu,  ettei samaa huolta ympäristöstä tunneta globaalilla tasolla?
 Virolaistuttujeni mukaan yksi suuri syy on maan neuvostomenneisyydessä.
 Neuvostoaikana virolaiset elivät olosuhteiden pakosta hyvin ympäristöystävällisesti. Kaikesta oli pulaa ja suurin osa väestä eli maaseudulla viljellen oman ruokansa.
 Kun maa palautti itsenäisyytensä 1990-luvulla, virolaiset olivat yhä liian köyhiä osallistumaan länsimaiseen kulutusjuhlaan.
 – Ihmiset pesivät muovipusseja käyttääkseen niitä uudelleen. Mökillä wc-paperina käytettiin vanhoja sanomalehtiä, tuttuni muistelee lapsuuttaan 90-luvulla.
 Vasta 2000-luvulla maan talous alkoi kasvaa niin, että tavallisilla ihmisillä oli mahdollisuus samaan kuin Suomen keskiluokalla oli ollut jo pitkään, esimerkiksi etelänmatkoihin.
 Kuluttaminen on ollut maassa mahdollista vasta niin vähän aikaa, että moni kokee nyt olevansa oikeutettu siihen. Tyypillinen virolainen ajatuskulku menee tuttavieni mukaan suurin piirtein näin:
 "Meillä on vihdoinkin vähän rahaa, vakautta ja mahdollisuus päättää itse omista asioistamme. Antakaa meidän nyt nauttia siitä edes hetki ennen kuin alamme pelastaa koko maailmaa!"
 Vaikka ilmastonmuutoksesta ei puhuta  Virossa yhtä paljon kuin Suomessa, olisi virheellistä sanoa, ettei Viro tee ilmastotekoja.
 Itse asiassa Viro on yksi Euroopan nopeimmin kasvavia uusiutuvien energianlähteiden tuottajia, vaikka suurin osa maan sähköstä tuotetaankin edelleen palavalla kivellä eli öljyliuskeella.
 Maassa on yksi Euroopan tiheimmistä sähköautojen latausverkostoista. Valtio jopa tukee rahallisesti yksityisautoilijoita, jotka hankkivat itselleen sähköauton.
 Virossa on myös Euroopan kolmanneksi eniten luomuviljelymaata.
 Etenkin Tallinna on monella tavalla ilmastoahdistuneen unelmakaupunki. Ravintoloista saa erinomaista vegaaniruokaa, joukkoliikenne on kaupunkilaisille ilmainen ja sähköautoja on kaupungin kokoon nähden paljon.
 Viro on historiansa aikana osoittanut, että se pystyy nopeisiin muutoksiin. Se nousi parissakymmenessä vuodessa köyhyydestä digitalisaation mallimaaksi, jossa voi nykyään hoitaa sähköisesti lähes kaiken äänestämisestä lähtien.
 Maan pieni koko tekee päätöksenteosta ketterää.
 "Viroa johdetaan kuin teknologiayritystä", kiteytti Maailman talousfoorumi hiljattain julkaistussa  artikkelissa .
 Näistä syistä ei yllättäisi, vaikka Viro onnistuisi muuttumaan hiilineutraaliksi ennen Suomea.
 Ehkä pienessä 1,3 miljoonan asukkaan maassa muutokseen ei edes tarvita kansalaisten ilmastoahdistusta.
 Ylen kirjeenvaihtajien  ja avustajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa Stina Tuominen / Yle  Afrikka:  Annamme aina terroristien voittaa – vaikka liikenteessä on syytä pelätä enemmän Yhdysvallat:  Yhdysvalloissa todellisuus on paikoitellen absurdia ja siksi sitä ymmärtääkseen tarvitsee mielikuvitusta Saksa:  Kiellettyä tai ei, Berliinissä tupakansavua on vaikea välttää Ranska:  Ranskalaisnaiset eivät romahda kirjailijamiehen kommenteista – heillä ei ole aikaa, sillä heidän on kamppailtava asemastaan työelämässä Argentiina:  Talouskriisi on päällä, mutta jokaisen argentiinalaisen on päästävä rantalomalle – paahteiseen kaupunkiin jäävät katsovat muiden lomailua televisiosta Venäjä:  Moskovassa meikinpoistoaine ja juusto voivat aiheuttaa raskaan pettymyksen, mutta yhteen voi luottaa – nimittäin mustikkakeittoon
 Lue myös:
 Jenny Matikainen: “Miks mun pitää, kun ei ne kiinalaisetkaan” – Kiina-kortilla pääsee eroon kiusallisesta ilmastotuskasta, mutta se on petkutusta
 Lopettaisinko juuston syömisen vai vaihtaisinko sähköautoon? Kokeile Ylen laskurilla, mitkä ilmastoteot sopivat sinulle ja mikä vaikutus niillä on

Eivätkö virolaiset pode lainkaan ilmastoahdistusta? Virossa ilmastonmuutoksesta puhutaan hämmentävän vähän


Summary: Yhdysvallat ilmoitti helmikuun alussa vetäytyvänsä sopimuksesta. Venäjä teki sen nyt virallisesti.

Venäjän presidentti  Vladimir Putin  on allekirjoittanut määräyksen, joka irrottaa Venäjän lyhyen ja keskipitkän matkan ohjuksia säätelevästä INF-sopimuksesta. Asiasta tiedotti Kreml maanantaina.
 Yhdysvallat ilmoitti helmikuun alussa  aikovansa vetäytyä sopimuksesta , jos Venäjä ei ala noudattaa sopimuksen ehtoja. Venäjä vastasi pian samalla mitalla.
 Putinin mukaan Venäjä alkaa kehittää keskipitkän matkan ohjuksia, kuten Yhdysvallat hänen mukaansa jo tekee.
 Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton välinen sopimus solmittiin vuonna 1987. Sopimuksen taustalla oli maiden välinen asevarustelukilpailu.
 Sopimus kieltää 500–5 500 kilometriä kantavat, maalle sijoitetut ballistiset ja risteilyohjukset.
 Sotilasliitto Nato on aiemmin sanonut, että Yhdysvaltojen liittolaiset tukevat maan päätöstä vetäytyä INF-sopimuksesta. Naton mukaan Venäjän 9M729-risteilyohjukset rikkovat sopimusta.
 INF-sopimus Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton vuonna 1987 solmima sopimus kieltää muut kuin mereltä laukaistavat lyhyen ja keskipitkän matkan ohjukset. Taustalla oli maiden välinen asevarustelukilpailu, joka johti muun muassa ohjusten sijoittamiseen Eurooppaan. Sopimuksen tuloksena vuoteen 1991 mennessä tuhottiin noin 2 700 ohjusta. Presidentti Vladimir Putin sanoi vuonna 2007, että sopimus ei enää palvele Venäjän etua.
 Lisää aiheesta:
 Miksi ohjussopimuksen loppu ei välttämättä tarkoitakaan asevarustelukierrettä? Sotilasprofessori vastasi 10 kysymykseen INF-sopimuksesta

Vladimir Putin allekirjoitti Venäjän irtautumisen ydinasesopimuksesta


Summary: Edda-mopsin tapaus on herättänyt raivoa. Paikallisen ministerin mukaan koira voidaan ulosmitata, mutta yleensä lemmikkejä ei viedä.

Taistelu Edda-koirasta alkoi viime vuoden puolella, kun länsisaksalainen Ahlenin kaupunki päätti takavarikoida sen.
 Eddan omistajilla oli kaupungille velkoja, muun muassa maksamattomia koiraveroja. Koska Edda on täysverinen mopsi, kaupunki laski sillä olevan jälleenmyyntiarvoa, eikä kaupungin mukaan perheellä ollut oikein muutakaan arvokasta takavarikoitavaa.
 Kaupungin työntekijä laittoi Eddan joulukuussa myyntiin verkkosivusto eBayhin yksityisen tilin kautta. Rahat oli tarkoitettu kaupungille.
 Edda laitettiin myyntiin 750 eurolla. Sen osti poliisi  Michaela Jordan .
 Ilmoituksessa koiraa kuvattiin terveeksi, madotetuksi ja rokotetuksi.
 Viikkoa myöhemmin Jordan huomasi, että Eddalla on silmätulehdus. Eläin tarvitsi lopulta useita operaatioita, jotka tulivat maksamaan Jordanille hänen mukaansa 1 800 euroa.
 Jordan syyttää nyt kaupunkia petoksesta. Hän kertoi paikalliselle Ahlener Tageblattille  vaativansa kaupungilta eläinlääkärikustannuksia  ja kauppahintaa takaisin.
 Osavaltion ministeri joutui kommentoimaan
 Tapaus herätti sosiaalisessa mediassa raivoa. Ihmisiä suututti paitsi koiran takavarikoiminen, myös sen myyminen netissä.
 Viikonloppuna Nordrhein-Westfalenin osavaltion sisäministeri kommentoi, että vaikka eläimiä voidaan takavarikoida maksamattomien velkojen vuoksi, lemmikkien kohdalla tehdään yleensä poikkeus.
 Hän huomautti myös, että velkojen vuoksi takavarikoitu omaisuus pitäisi laittaa julkiseen huutokauppaan eikä myydä yksityisen tilin kautta.
 Ahlenin kaupunki on ilmoittanut olevansa valmis perumaan kaupan.

Saksalaiskaupunki takavarikoi mopsin velkojen vuoksi ja kaupitteli sen netissä – nyt ostaja haluaa rahansa kaupungilta takaisin


Summary: Vuodetuista asiakirjoista selviää, että rahaliikenteessä on ollut merkkejä rahanpesuun viittaavista riskitekijöistä.

Uusi tietovuoto paljastaa salatun pöytälaatikkoyhtiöiden verkoston, jonka läpi on virrannut satoja miljardeja euroja. Rahojen alkuperään liittyy useita epäselvyyksiä. Järjestelmän on luonut joukko venäläisiä liikemiehiä.
 Ainakin osan tilisiirroista voi päätellä liittyvän rikoksilla hankitun omaisuuden piilottamiseen eli rahanpesuun. Osa rahaa liikutelleista liikemiehistä kuuluu Venäjän presidentin  Vladimir Putinin  lähipiiriin.
 Troikan rahanpesulaksi nimetty vuoto sisältää tietoja satojen miljardien eurojen tilisiirroista. Tilisiirtojen lisäksi vuodossa on muun muassa yritysten asiakirjoja sekä sähköposteja. Aineisto on vuosilta 2005–2017. Vuodon keskeinen aineisto koskee tilisiirtoja, jotka on tehty liettualaisista  Ūkio  Bankasista ja Snoras-pankista. Viranomaiset ovat sulkeneet molemmat pankit. Aineisto luovutettiin kansainväliselle toimittajajärjestö OCCRP:lle ja liettualaiselle verkkouutissivusto 15min.lt:lle. Ylen MOT on Suomessa ainoa media, jolla on pääsy aineistoon.
 Asiantuntija MOT:lle: Hälytyskellojen olisi pitänyt soida
 Pankkikonserni Nordean tileille vuodon paljastamasta rahaliikenteestä on päätynyt noin 700 miljoonaa euroa, suomalaisille Nordea-tileille noin 200 miljoonaa.  Katso MOT:n juttu tästä.
 Nordean asiakkaana on myös ollut satoja pöytälaatikkoyhtiöitä, joiden todellisia omistajia on lähes mahdoton selvittää.
 Lain mukaan pankin on tunnettava asiakkaansa sekä selvitettävä epäilyttävien rahojen alkuperä. Riskitekijöinä voidaan pitää esimerkiksi tilannetta, jossa yritystä ilmiselvästi johtaa bulvaani eli haamujohtaja, kuten maailmalla hyvin tunnettu  ”filippiiniläinen kotirouva”  .
 MOT näytti rahanpesun asiantuntijalle aineistoa.  Pirjo Jukarainen  on tutkija Poliisiammattikorkeakoulussa sekä dosentti Tampereen yliopistossa. Hän on ollut laatimassa myös Poliisiammattikorkeakoulun tekemää rahanpesun riskiarviointiraporttia.
 – Oho, aika hurjaa. Varmasti tässä on ollut useita sellaisia kohtia, jolloin olisi pitänyt hälytyskellojen soida, Jukarainen sanoo.
 Lain mukaan pankin pitää tuntea asiakkaansa, ymmärtää hänen toimintansa taustat sekä seurata toimintaa jatkuvasti.
 – Ilmiselvästi tässä on epäonnistuttu. Riskiasiakkaiden kanssa ei pitäisi edes tehdä liiketoimia. Jos esimerkiksi ei kyetä varmuudella selvittämään tosiasiallisia edunsaajia, jotka ovat monimutkaisten yritysrakenteiden takana, sitten pitäisi lopettaa liiketoimet, Pirjo Jukarainen sanoo.
 Aineiston perusteella Nordealla on ollut asiakkaita, joiden toimintaan liittyy piirteitä, jotka tyypillisesti liittyvät rahanpesuun.
 Nordean asiakkaana on ollut esimerkiksi yhtiöitä, joissa on haamujohtajia, epäilyttäviä tilisiirtoja ja joilla ei ole ollut mitään varsinaista toimintaa. Haamujohtajalla tarkoitetaan henkilöä, jonka nimeä käytetään yhtiön perustamiseen, kun sen todelliset omistajat haluavat pysyä tuntemattomina.
 Nordean konsernijohtaja Casper von Koskull vastaa Nordeaa koskeviin rahanpesuepäilyihin maanantain A-studiossa.
 Venäläisoligarkki rahoitti prinssin lempiharrastusta
 Massiivista tietovuotoa on ollut MOT:n lisäksi tutkimassa 20 muuta tiedotusvälinettä. Troikan pesulan pääarkkitehdiksi paljastunut hyvämaineinen venäläisoligarkki  Ruben Vardanian  on muun muassa tukenut Englannin prinssi  Charlesin  projektia.
 Vuotoa tutkineen brittilehti Guardianin mukaan Charlesin hyväntekeväisyysjärjestö sai vuosina 2009–2011 lähes 200 000 euroa Brittiläisten Neitsytsaarien veroparatiisiin rekisteröidystä yhtiöstä.
 Rahoja on käytetty 1750-luvulla rakennetun maalaiskartanon eli niin sanotun  Dumfries Housen  restaurointiin Skotlannissa. Prinssi Charles on tunnettu rakkaudestaan vanhaan arkkitehtuuriin.
 Prinssi Charlesin edustaja kertoi Guardianille, ettei prinssi tiennyt rahojen tarkasta alkuperästä.
 Putinin lähipiiriläinen tienasi omituisilla osakekaupoilla
 Yksi salaisen verkoston kautta hyötyneistä on Venäjän presidentin Vladimir Putinin lapsuudenystävä ja muusikko  Sergei Roldugin.
 Vuodosta löytyvien asiakirjojen mukaan pöytälaatikkoyhtiöistä siirrettiin yli 60 miljoonaa euroa Rolduginille. Jo vuonna 2016 toisessa suuressa tietovuodossa eli Panaman papereissa saatiin tietoja Rolduginin salatusta omaisuudesta.
 Sergei Roldugin ei vastannut toimittajaverkosto OCCRP:n (Organized Crime and Corruption Reporting Project) haastattelupyyntöihin.
 Ghadi Boustani / Yle
 Nordealta satojen miljoonien lainat pesula-arkkitehdille
 Liikemies Ruben Vardanian johti pitkään venäläistä investointipankki Troika Dialogia, jonka osakas hän myös oli. Merkittävä osa pöytälaatikkoyhtiöistä, joista vuodetuissa aineistossa on tietoja, on Troika Dialogin asiakkailleen perustamia.
 Vardanian myöntää, että hänen johtamansa pankki ei kysellyt asiakkaittensa rahojen alkuperää.
 – En ole enkeli. Venäjällä joko teet vallankumousta, lähdet maasta tai teet yhteistyötä. Minä teen yhteistyötä, Vardanian sanoi kansainvälisen toimittajaverkoston OCCRP:n haastattelussa.
 Troika Dialog -investointipankkinsa Sperbankille myyneellä Vardanianilla on vankka kytkös Nordeaan: pankki on ollut hänen kiinteistöbisneksensä merkittävä rahoittaja.
 Pohjoismaiden suurin pankki on myöntänyt Vardanianin veroparatiisiyhtiöille lainoja vähintään 475 miljoonaa dollaria eli noin 420 miljoonaa euroa. Tieto lainoista käy ilmi Paratiisin paperit -vuodosta.
 Pankkisalaisuuden vuoksi Nordea ei voi kommentoida tietoja mahdollisista asiakkaistaan. Nordea ei antanut MOT:lle haastattelua.
 Aiheesta lisää maanantain A-studiossa TV 1:ssä klo 21. Haastateltavana on Nordean konsernijohtaja Casper von Koskull.
 Lue myös:
 Rahanpesuepäilyt sysäsivät Nordean osakkeen alamäkeen – Pääjohtaja Casper von Koskull vastaa MOTin paljastuksiin A-studiossa
 Näin rahanpesu muuttaa mustan valkoiseksi – Rikoksilla hankittuja varoja siirretään yhtiöstä, pankista ja maasta toiseen

Uusi massiivinen tietovuoto ”Troikan pesula” paljastaa: myös Suomen Nordeaan tullut satoja miljoonia epäilyttävistä lähteistä


Summary: Rahaa siirretään eri maissa toimivien pankkien kautta, niin että varojen alkuperää ja kulkua on vaikea selvittää.

Kultaa ja sveitsiläisiä pankkitilejä. Yhtiöitä, joille ei tahdo löytyä omistajaa.
 Laskuja olemattomista kaupoista, huikeita summia lähes arvottomista osakkeista. Pöytälaatikkofirmoja, joilla ei ole liiketoimintaa.
 Danske Bankin Viron-konttorin  hämärät miljardivirrat , Ukrainan ex-presidentin  epäillyt lahjusrahat , venäläisen rahan pesu pohjoismaisten pankkien kautta. ja viimeisempänä kahden liettualaisen pankin kautta tapahtunut  satojen miljardien eurojen epäilyttävät rahansiirrot .
 Viime viikkoina uutisista on saatu lukea elokuvan juonelta kuulostavia tositarinoita rahanpesusta.
 Rahanpesun tavoitteena on saada rikoksella saatu omaisuus näyttämään lailliselta. Keinoja rajoittaa vain mielikuvitus.
 Mutta miten temppu tehdään, kun pankkijärjestelmä on digitaalinen eli kaikesta jää jälki?
 Tarvitaan: Pankki, joka ei ole turhantarkka
 Rahanpesuun liittyy aina jokin esirikos, jolla varat on saatu. Suomessa esirikos on usein huume- tai talousrikos tai esimerkiksi verkossa tehty petos. Rahanpesua tehdään myös verotuksen välttämiseksi.
 Rikoksella saatua rahaa on vaikea käyttää, jos sitä ei saa pankkitilille.
 Suuri käteistalletus tai tilisiirto soittaa kuitenkin pankissa hälytyskelloja ja voi poikia ilmoituksen viranomaisille.
 Yksi tapa on käyttää laillisesti toimivaa yritystä kulissina. Yrityksen kassaan voidaan ujuttaa rikoksilla saatua käteistä tekaistujen kuittien avulla.
 Näin “likainen” raha saadaan näyttämään laillisen yritystoiminnan tuotolta.
 Pankin täytyy paitsi ilmoittaa epäilyttävästä liiketoiminnasta, myös tuntea asiakkaansa. Sen huomaa tavallinenkin asiakas, jolta kysytään pankissa muun muassa omasta tai sukulaisten poliittisesta vaikutusvallasta.
 Eri puolilla maailmaa toimii kuitenkin pankkeja, jotka eivät ole niin tarkkoja asiakkaistaan tai heidän rahojensa alkuperästä.
 Hankitaan: Peiteyhtiöitä ja arvonsa pitäviä sijoituksia
 Suuremmassa mittakaavassa rahan alkuperä häivytetään peiteyhtiöiden ja useamman pankin kautta tehtyjen tilisiirtojen avulla.
 Raha voidaan esimerkiksi jakaa pienempiin summiin ja siirtää usemman peiteyhtiön kautta eri maissa toimivien pankkien tileille ja sieltä edelleen eteenpäin.
 Rahaa voidaan pestä myös paisutetun eli todellista suuremman tai kokonaan tekaistun laskutuksen avulla, tai vaikkapa ostamalla arvottoman yhtiön osakkeita huomattavasti todellista kalliimpaan hintaan.
 Yritys A myy tuotteita 100 000 eurolla yritys B:lle. Yritys B:n omistaa yritys A:ssa työskentelevä rikollinen, joka huijaa työnantajaansa. Hän välittää tuotteet varsinaiselle asiakkaalle, yritys C:lle, mutta paisuttaa laskun moninkertaiseksi.
Yritys B siirtää rahat eteenpäin veroparatiisiin rekisteröityjen muiden yhtiöidensä kautta.
Alkuperäinen myyjä, yritys A saa laskuttamansa 100 000 euroa ja loput rahoista kulkeutuvat rikollisen pankkitilille. Mikko Airikka | Yle
 Rikoksella saaduilla rahoilla voidaan hankkia kiinteistöjä, arvoautoja, taidetta tai kultaa.
 Niiden myynnistä saaduille rahoille saadaan siten lailliselta näyttävä alkuperä.
 Kun rahat on kerran saatu kansainväliseen pankkijärjestelmään, se vaikeuttaa muiden pankkien mahdollisuuksia tunnistaa epäilyttävää rahaliikennettä.
 Mitä pidempi ja monimutkaisempi tilisiirtojen ketju on, sen hankalampi viranomaisen on selvittää rahan alkuperää ja liikettä eri yhtiöiden välillä.
 Haussa: Maa, joka osaa pitää salaisuuksia
 Varojen rikollisen alkuperän häivyttämisessä käytetään usein veroparatiisiin rekisteröityjä yhtiöitä, joilla ei todellisuudessa ole välttämättä lainkaan liiketoimintaa.
 Veroparatiisi pitää omistajan piilossa Veroparatiisissa on matala verotus ja yritystoimintaa säädellään vain vähän Veroparatiisi ei vaihda tietoja muiden valtioiden kanssa eikä yhtiöiltä vaadita läpinäkyvää toimintaa: esimerkiksi omistajuus on mahdollista salata Suomen verottaja pitää veroparatiiseina muun muassa Panamaa, Bahamasaaria, Bermudaa ja Caymansaaria Lisäksi rahanpesuun käytetään ympäri maailmaa sijaitsevia vapaakauppa-alueita, jotka on perustettu laillisen ulkomaankaupan helpottamiseksi
 Esimerkiksi kolme vuotta sitten paljastuneesta  Panaman paperit -tietovuodosta  kävi ilmi, että  suomalaisen pörssiyhtiön Venäjän-myyntipäälliköllä  oli sveitsiläisillä pankkitileillä kymmeniä miljoonia euroja, jotka hän oli huijannut työnantajansa asiakkailta ylisuurina laskuina.
 Myyntipäällikkö kierrätti työnantajansa laskutusta omien yhtiöidensä kautta niin, että alkuperäisen laskun loppusumma moninkertaistui välissä.
 Pörssiyhtiö sai laskuttamansa alkuperäisen summan.
 Ylimääräiset varsinaiselta asiakkaalta laskutetut rahat kierrätettiin myyntipäällikön eri maissa omistamien yhtiöiden kautta hänen pankkitileilleen Sveitsissä. Sinne myyntipäällikölle ehti kertyä kymmenien miljoonien eurojen edestä rahaa ja kultaa.
 Virtuaalivaluutta auttaa rahanpesussa
 Rikolliset voivat yrittää käyttää rahanpesuun myös hyväuskoisia sivullisia. Jos saa tarjouksen kotona tehtävästä “työstä”, jossa tarvitsee vain antaa pankkitili jonkun toisen käyttöön, epäilyksen pitäisi herätä.
 Jos tällaiseen toimintaan haksahtaa helpon rahan toivossa, voi saada jopa vankeustuomion rahanpesusta, vaikka ei olisi ymmärtänyt rahojen olevan rikoksilla hankittuja.
 Käteisen käytön väheneminen helpottaa rahavirtojen jäljittämistä, joten se hankaloittaa osaltaan rahanpesua. Digitaalisesta maksamisesta, kuten korttimaksuista tai MobilePayn käytöstä jää aina jälki, joten se on jäljitettävissä.
 Lohkoketjuteknologiaan perustuvia virtuaalivaluuttoja kuten  Bitcoinia  sen sijaan voidaan käyttää rahanpesuun, koska kaikkia ketjun osasia ei aina ole mahdollista selvittää eikä virtuaalivaluuttaa hallinnoida keskitetysti.
 Al Caponesta Nixoniin
 Rahanpesu on ilmiönä ikivanha, mutta käsitteen kerrotaan usein syntyneen kuuluisan amerikkalaisen mafiapomon Al Caponen aikana lähes sata vuotta sitten.
 Capone ja hänen rikoskumppaninsa hankkivat itsepalvelupesuloita saadakseen prostituutiosta ja viinan laittomasta myynnistä saamansa rahat näyttämään käteistä kartuttavan laillisen pesulabisneksen tuloilta.
 Jännittävän kuuloinen tarina sanan synnystä ei kuitenkaan ilmeisesti pidä paikkaansa.
 Rahanpesu-käsitettä (englanniksi  money laundering ) käytettiin sanomalehtikielessä vasta vuosikymmeniä myöhemmin 1970-luvulla, kun Washington Post -lehti paljasti Yhdysvaltain presidentin Richard Nixonin eroon johtaneen  Watergate-skandaalin .
 Skandaalin tutkinnassa paljastui, että presidentin uudelleenvalintakomitea oli ottanut vastaan kampanjarahoitusta lainvastaisilla tavoilla ja pessyt rahaa kierrättämällä sitä muun muassa Meksikon kautta.
 Juttua varten on haastateltu rikostarkastaja Pekka Vasaraa Keskusrikospoliisista sekä johtaja Risto Karhusta Finanssiala ry:stä.
 Lue lisää:
 Pieni konttori Virossa oli täynnä isoja riskejä – Danske Bank on selvinnyt rahanpesukohusta vielä vähällä, ellei Yhdysvallat vedä "töpseliä seinästä"
 Olematonta liiketoimintaa, pimitettyjä omistajia – SVT:n mukaan Swedbank ei piitannut ilmiselvistä rahanpesun tunnusmerkeistä
 SVT: Ukrainan ex-presidentin epäillään pesseen miljoonia Swedbankin kautta – kyse saattoi olla lahjusrahoista
 KRP: "Ammattimuulien" rahanpesuyritykset lisääntyneet Suomessa   – pankkitilejä avataan väärennetyillä papereilla

Näin rahanpesu muuttaa mustan valkoiseksi – Rikoksilla hankittuja varoja siirretään yhtiöstä, pankista ja maasta toiseen


Summary: Luonnonvarakeskuksen mukaan Suomessa on parisen tuhatta villisikaa. Kanta painottaa Kaakkois-Suomeen ja itäiselle Uudellemaalle.

Villisikojen määrä on vähentynyt Suomessa ehkä jopa kolmanneksella viime vuoteen verrattuna. Luonnonvarakeskus Luken tuoreimman arvion mukaan villisikakannan koko oli tammikuussa 1500–2600 yksilöä.
 Luke tosin huomauttaa, että kannan arviointiin liittyy epävarmuutta. Metsästyksen lisäksi kantaa on voinut verottaa rajan yli tulevien yksilöiden väheneminen. Lisäksi Luken mukaan kanta saatettiin viime vuonna arvioida yläkanttiin.
 – Villisika on hyvin haluttu metsästyskohde, mutta myös Suomen vaikeammat olosuhteet vaikuttavat taustalla. Suomeen verrattuna Keski-Eurooppa tai Etelä-Ruotsi ovat kuin paratiisi villisialle. Siellä on ruokaa tarjolla ympäri vuoden, sanoo Metsästäjäinliiton Kaakkois-Suomen toiminnanjohtaja Erkki Pentinniemi.
 Villisikojen määriä on arvioitu muutaman vuoden ajan ja ne perustuvat pitkälti metsästäjien tekemiin arvioihin.
 Runsas vuosi sitten Luonnonvarakeskus arvioi Suomen villisikakannan kooksi 3 155 yksilöä. Villisikojen määrän arvioitiin tuolloin kasvaneen runsaat 23 prosenttia edellisvuoteen verrattuna. Luken mukaan kanta-arvioiden luotettavuus paranee aikasarjan pidentyessä.
 Valistusta afrikkalaisesta sikarutosta lisätään
 Villisian tiheimpiä esiintymisalueita ovat edelleen Itä-Uusimaa ja Kaakkois-Suomi.
 Villisikojen määrää halutaan säädellä metsästyksellä varsinkin afrikkalaisen sikaruton leviämisen estämiseksi. Vakavaksi eläintaudiksi lukiteltua tautia ei ole toistaiseksi havaittu Suomessa. Nyt leviävä epidemia alkoi vuonna 2007 Kaukasukselta ja sieltä se on levinnyt esimerkiksi itäiseen Eurooppaan ja Baltiaan.
 Tiedottamista taudin leviämisestä aiotaan tehostaa Suomessa tänä vuonna, ja esimerkiksi Ruokavirasto aikoo pystyttää infokylttejä valtateiden levähdyspaikoille ja Helsinki-Vantaan lentoasemalle. Lisäksi Ruokaviraston uusissa Youtube-videoissa kerrotaan taudista muun muassa matkailijoille, metsästäjille ja muille luonnossa liikkujille.
 Viime vuonna työnsä aloitti myös  tullin kouluttama ruokakoira , jonka tehtävänä on vainuta maahan kuljetettavat lihatuotteet matkustajien tavaroiden joukosta.

Villisikojen määrä laskussa Suomessa – tiedottamista afrikkalaisesta sikarutosta tehostetaan


Summary: Nordean asiakkaina ollut muun muassa haamujohtajia ja pöytälaatikkoyrityksiä.

Uusi tietovuoto  paljastaa  satoja miljardeja rahanpesuun viittaavaa rahaa, jonka jäljet johtavat myös Suomeen.
 Aiheesta ovat keskustelemassa  illan A-studiossa kello 21 alkaen  Nordean konsernijohtaja  Casper von Koskull , Keskusrikospoliisin rahanpesun selvittelykeskuksen johtaja  Pekka Vasara  ja Finanssivalvonnan osastopäällikkö  Samu Kurri .
 Ylen  MOT-toimitus  yhteistyössä kansainvälisen  toimittajaverkosto OCCRP:n  (sivu englanniksi) kanssa on paljastanut laajan pöytälaatikkoyhtiöiden verkoston, jonka läpi on virrannut satoja miljardeja rahanpesuun viittaavaa rahaa eurooppalaisiin pankkeihin.
 Pankkikonserni Nordean tileille vuodon paljastamasta rahaliikenteestä on päätynyt noin 700 miljoonaa euroa, suomalaisille Nordea-tileille noin 200 miljoonaa.
 Joukossa on satoja pöytälaatikkoyhtiöitä sekä haamujohtajien johtamia yrityksiä, joiden todellisia omistajia on mahdotonta selvittää.
 Miksi rahanpesu onnistuu Suomessa? Illan A-studiossa keskustelemassa Nordean konsernijohtaja Casper von Koskull, Keskusrikospoliisin rahanpesun selvittelykeskuksen johtaja Pekka Vasara ja Finanssivalvonnan osastopäällikkö Samu Kurri. Heikki Ali-Hokka juontaa. Yle TV1 ja  Areena kello 21.  #yleastudio
 LUE LISÄÄ
 Haamujohtajia, pöytälaatikkoyhtiöitä ja pimeitä rahavirtoja – tietovuoto paljastaa, miten Nordea kytkeytyy valtavan rahanpesukoneiston toimintaan
 Uusi massiivinen tietovuoto ”Troikan pesula” paljastaa: myös Suomen Nordeaan tullut satoja miljoonia epäilyttävistä lähteistä

Nordean tilien kautta on kulkenut satoja miljoonia epäilyttävää rahaa – katso illan A-studio klo 21, vieraana Nordean konsernijohtaja Casper von Koskull


Summary: Sotkamossa on yksi ensimmäisistä urheilulukioista Suomessa, jossa lajiksi voi valita e-urheilun.

Suomen elektronisen urheilun liitto (SEUL)

Tästä on kyse Sotkamon urheilulukio tarjoaa toisena lukiona Suomessa mahdollisuuden yhdistää e-urheilu ja lukiokoulutus. E-urheilulinjan on tähän mennessä valinnut kaksi opiskelijaa. E-urheilulukiossa koulutukseen sisältyy normaalin lukiokoulutuksen lisäksi pelaamista ja luentoja.
 Hotellin kellarikerroksessa on kaksi huonetta täynnä tietokoneita, viimeistä huutoa olevia pelituoleja ja valtavia televisioruutuja. Kaksi nuorta miestä istuu koneiden edessä, täysin uppoutuneina ruudulla liikkuviin hahmoihin.  Tino Oittinen  ja  Mikko Heikkinen  ovat Sotkamon urheilulukion ensimmäiset ja ainoat e-urheilijat.
 Oittisen peli on FIFA, maailman suosituin jalkapallopeli. Heikkinen puolestaan pelaa fantasiamaailmaan sijoittuvaa ammuskelupeliä, Overwatchia. Nuoret miehet kertovat pelanneensa useita vuosia, mutta urheilulukiossa pelaamisesta on tullut vakavampaa ja tavoitteellisempaa.
 – Nykyään pelaamiseen menee vähemmän aikaa, mutta se on tarkempaa ja intensiivisempää, Oittinen sanoo.
 Joinain päivinä peliä ei edes avata, toisinaan pelaamiseen voi upota kuusikin tuntia.
 – Ihan niin kuin muussakin urheilussa, pitää e-urheilussakin olla välillä lepopäiviä, Heikkinen komppaa.
 Tino Oittinen pelaa FIFAa parhaimmillaan kuusi tuntia päivässä.  Mimmi Nietula / Yle
 Heikkisen ja Oittisen e-urheiluopintoihin kuuluu luentoja terveellisistä elämäntavoista sekä paljon fyysistä treeniä, kuten kuntosaliharjoittelua ja lenkkeilyä. E-urheilukurssit vievät viikosta viitisen tuntia. Kunnosta huolehtiminen on tärkeää, sillä pelaaminen vaatii kropalta paljon.
 – Sitä on vaikea selittää, millainen väsymys pelaamisesta tulee. Sellaista uupumusta ei saa aikaan edes 10 kilometrin lenkillä. Silloin on pakko levätä tai lähteä lenkille rentoutumaan, Oittinen kertoo.
 – Mitä virkeämpi kroppa on, sitä virkeämpi mieli on pelikentillä, Heikkinen sanoo.
 Ruudun ääressä ei höntsäillä
 Kilpapelaaminen eroaa kaveriporukassa hauskan pidosta reilusti. Tino Oittinen ja Mikko Heikkinen keskittyvät peliin tarkasti, ja kehittyminen pelaajana on koko ajan miesten mielessä. Pelitekniikoihin heillä ei ole erillistä valmentajaa, eli pelissä kehittyminen on pitkälti kiinni omasta itsestä.
 – Kilpapelaamisessa yritetään koko ajan parantaa omaa suoritusta. Omat virheet ja pelitilanteet käydään tarkemmin läpi kuin höntsäpelaamisessa, Oittinen sanoo.
 Oittinen ja Heikkinen kokevat olevansa tavallisia lukiolaisia, jotka liikkuvat, tapaavat ystäviään ja välillä viettävät aikaansa pelaamalla.
 – Minulle ei koskaan ole sanottu, että pelaan liikaa. Minulla on ollut aina muitakin harrastuksia: olen uinut SM-tasolla, pelannut jalkapalloa ja nykyäänkin pelaan sählyä. Pelien pelaaminen on ollut vain yksi harrastus muiden joukossa, Oittinen sanoo.
 Vuokatissa sijaitseva Esports Center on kainuulaisen e-urheilun päämaja.  Mimmi Nietula / Yle
 Suomessa osa-aikaisesti tai kokopäiväisesti pelaa kilpaa noin 20–30 e-urheilijaa. Urheilulukioon pääseminen on nostanut Oittisessa ja Heikkisessä esiin haaveet ammattilaisuudesta.
 – En olisi koskaan ajatellut, että ammattilaisuus olisi itselle mahdollisuus, Heikkinen sanoo.
 – Kyllähän e-urheilulukioon pääseminen oli hieno juttu, ei kaikilla ole tällaista mahdollisuutta, Oittinen sanoo.
 Kainuussa tehdään pioneerityötä
 E-urheilukoulutuksia ei ole  vielä paljon Suomessa  (SEUL), mutta Suomen elektronisen urheilun liiton puheenjohtaja  Joonas Kapiainen  uskoo, että koulutusten määrä lisääntyy lähivuosina. Tällä hetkellä liiton tavoitteena on luoda mahdollisuuksia e-urheilun ohjaamistoiminnalle ja valmentamiselle, jotta koulutuksia saadaan lisää. Kapiaisen mukaan koulutuksen tarve on reilusti suurempi kuin nykyinen tarjonta.
 – Meillä on velvollisuus edistää koulutuksen yleistymistä Suomessa. Toivomme, että muukin kuin pelaamiseen liittyvä toiminta tulisi koulutuksiin. Syventävän koulutuksen määrää pitää lisätä.
 Mikko Heikkisen peli on maagisen näköinen Overwatch Mimmi Nietula/Yle
 Aiemmin ainoastaan Ruoveden lukiossa on ollut mahdollisuus yhdistää e-urheilu ja lukiokoulutus. Sotkamon urheilulukio aloitti e-urheilulinjan syksyllä 2018.
 Kainuuseen on keskittynyt paljon e-urheilijoita. Sotkamon urheilulukion lisäksi Vuokatti-Ruka urheiluakatemia ja Kajaanin ammattikorkeakoulu tarjoavat koulutusta ja mahdollisuuksia kehittyä e-urheilun alalla.
 – Kainuu on osoittanut paikkansa pioneerityön parissa. Toivon kasvun jatkuvan sekä Kainuussa että sen ulkopuolella vastaavalla tavalla, mutta Kainuu näyttää hyvin suuntaa muille toimijoille, SEUL:n puheenjohtaja Joonas Kapiainen sanoo.
 En kutsuisi itseäni urheilijaksi, vaan kilpapelaajaksi.  Tino Oittinen
 E-urheilu nostaa profiiliaan Suomessa tasaiseen tahtiin. Suomalaiset e-urheilijat niittävät mainetta maailmalla, kättelevät presidenttiä  linnan juhlissa  ja valtaavat otsikoita muiden lajien ammattilaisten tavoin. Viimeisin taidonnäyte todistettiin viime viikonloppuna, kun suomalainen ENCE raivasi tiensä  toiselle sijalle Puolan Katowicen Major-turnauksessa .
 – Tuntuu välillä, ettei tämä ole urheilua. Tämä on e-urheilua. En kutsuisi itseäni urheilijaksi, vaan kilpapelaajaksi, Tino Oittinen sanoo.
 Mitä kilpapelaajalta vaaditaan? Oittisen ja Heikkisen mukaan paljon kokemusta, hyvää kuntoa, mielenhallintaa ja tahtoa.
 – Pitää olla oikeasti halu tehdä duunia, kuunnella luennoilla ja käydä treeneissä. Se on se voittamisen tahto, Oittinen sanoo.
 Pitäisikö e-urheilua tuoda kouluihin enemmänkin? Voisiko se tulla jopa lajiksi liikuntatunneille? Voit keskustella e-urheilukoulutuksesta kello 22.00 saakka.

Kun Mikko Heikkinen ja Tino Oittinen alkoivat pelata tosissaan, ruutuaika väheni – E-urheilulukiossa keskitytään määrän sijasta laatuun


Summary: Kahta muutakin pohjoismaista pankkia epäillään rahanpesusta.

Nordean osake lähti heti aamusta jyrkkään laskuun, kun Ylen MOT-ohjelma kertoi julkaisevansa maanantaina tietoja pankin mahdollisesta osallisuudesta rahanpesuun. Yli kuuden ja puolen prosentin lasku tasaantui iltapäivällä noin kolmeen ja puoleen prosenttiin. Osaketta myös vaihdettiin maanantaina poikkeuksellisen paljon.
 Perjantaina pörssin sulkeutuessa Nordean osake maksoi tasan kahdeksan euroa. Maanantaina päätöskurssi laski nelisen prosenttia noin 7,7 euroon.
 MOTin saamien tietojen mukaan Nordean kautta on kulkenut satoja miljoonia euroja rahaa, joiden alkuperä on hämärän peitossa. MOT on saanut haltuunsa asiakirjoja, joiden mukaan eurooppalaisia pankkeja on mukana venäläislähtöisen rahanpesukoneen toiminnassa.
 MOT:n tiedot perustuvat tutkivien toimittajien järjestön kautta saatuun aineistoon.
 Nordean mukaan kyse on tapahtumista, joista on uutisoitu jo aiemmin ja joita pankki on jo kommentoinut. Nordean nimi nousi STT:n mukaan esille helmikuussa väitetyn rahanpesun yhteydessä. Tuolloin epäilyt koskivat yli 200 miljoonan euron varoja sadoilla Nordean tileillä.
 Viime syksynä suursijoittaja  William Browder   vaati Suomen viranomaisia  tutkimaan pankkikonserni Nordean toimintaa rahanpesuepäilyjen takia.
 Pohjoismaisista pankeista rahanpesuepäilyt ovat kohdistuneet myös tanskalaiseen Danske Bankiin ja ruotsalaiseen Swedbankiin.
 Nordean pääjohtaja  Casper von Koskull  on mukana maanantain A-studiossa. MOT alkaa TV1:llä klo 20.00

Rahanpesuepäilyt sysäsivät Nordean osakkeen alamäkeen – Pääjohtaja Casper von Koskull vastaa MOTin paljastuksiin A-studiossa


Summary: Guaidó yllytti kansalaisia taas kaduille, Yhdysvaltain Bolton kehotti varmistamaan Guaidón olevan turvassa.

Venezuelan oppositiojohtaja  Juan Guaidó  on palannut kotimaahansa. Hän kävi vierailulla muun muassa Ecuadorissa matkustuskiellosta huolimatta.
 – Olemme täällä Venezuelassa ja jatkamme eteenpäin, Guaidó kommentoi Caracasin Maiquetian lentokentällä.
 Twitteriin hän kirjoitti:
 –Takaisin rakkaassa maassamme! Venezuela, tulimme juuri passintarkastuksen läpi. Nyt suuntaamme sinne, missä ihmisemme ovat.
 Tviitin tunniste kehotti taas ihmisiä kaduille.
 Hurraavat kannattajat ympäröivät Guaidón ja tämän vaimon heidän saapuessaan lentokentän tuloaulaan. Guaidó kiipesi auton katolle ja nosti peukkunsa ylös ennen siirtymistään Caracasiin.
 Caracasissa tuhannet mielenosoittajat odottivat hänen paluutaan valmiina.
 Caracasissa kokoonnuttiin mielenosoitukseen Juan Guaidón paluuta odottaessa. Raul Martinez / EPA
 Mielenosoittajille puhuessaan Guaidó kehotti ihmisiä mielenosoituksiin myös tulevana lauantaina.
 – Hallinnon, diktatuurin täytyy ymmärtää, että olemme vahvempia kuin koskaan, Guaidó sanoi.
 Guaidó tapasi lauantaina Ecuadorin presidentin. Viikon aikana hän kävi myös Kolumbiassa, Brasiliassa, Argentiinassa ja Paraguayssa keräämässä tukea siirtymäkauden hallitukselle.
 Istuva presidentti  Nicolás Maduro  on määrännyt Guaidón matkustuskieltoon. Venezuelassa ja ulkomailla odotetaan nyt mielenkiinnolla, pidätetäänkö Guaidó kotiin palattuaan.
 "Maailma katselee", tviittasi Bolton
 Presidentti  Donald Trumpin  kansallisen turvallisuuden neuvonantaja  John Bolton  kirjoiti Twitterissä presidentti Guaidón palanneen jatkamaan yrityksiään tuoda maahansa demokraattinen tulevaisuus. Bolton jatkoi sanomalla, että Yhdysvallat on täysin Guaidón tukena.
 – Hänen turvallisuutensa pitää taata. Maailma katselee, Bolton tviittasi.
 Viesti oli helppo lukea myös viestinä Madurolle.
 Guaidó lähti toissa viikolla Kolumbiaan koordinoimaan Venezuelaan tarkoitettuja apulähetyksiä. Yhdysvaltain sekaantumista pelkäävä Maduro ei ole halunnut päästää avustuskuljetuksia maahan.
 Apulähetysten estämisestä syntyi kuolonuhreihin johtaneita yhteenottoja  sekä Kolumbian että Brasilian rajalla .
 Kriisi Venezuelassa kärjistyi tammikuussa, kun Maduro aloitti toisen presidenttikautensa. Muun muassa  Yhdysvallat ja EU epäilevät vaalituloksen rehellisyyttä . Guaidó julistautui tuolloin virkaatekeväksi presidentiksi.
 Lue lisää Venezuelan kriisin taustoista:
 Kuinka kaksi itsevaltaista johtajaa saivat öljymahdin 20 vuodessa polvilleen – Mistä Venezuelan kaaos kumpuaa?
 Tuntemattomuudesta Venezuelan johtoon – Kuka on Juan Guaidó?

Oppositiojohtaja Guaido palasi Venezuelaan: "Jatkamme eteenpäin"


Summary: Ensi syksyn vaaleissa ei äänestetä enää varsinaisena vaalipäivänä.

Seuraavat saamelaiskäräjävaalit järjestetään ajalla 2.9.–30.9.2019. Vaalien äänestystapa poikkeaa jonkin verran edellisistä vaaleista, sillä saamelaiskäräjien vaalilautakunta on päättänyt, että tulevissa saamelaiskäräjävaaleissa äänestäminen suoritetaan yksinomaan postiäänestyksen kautta.
 – Vaalipäivän äänestysprosentti on jäänyt saamelaiskäräjävaaleissa hyvin pieneksi. Laskujeni mukaan se on ollut 5,5 prosentin luokkaa ja juuri sen takia päätimme siirtyä yksinomaan postiäänestykseen, sanoo vaalilautakunnan puheenjohtaja  Janne Näkkäläjärvi .
 Vaalilautakunta päätti asiasta yksimielisesti.
 – Toivomme, että päätös vaikuttaa positiivisesti postiäänestykseen, toteaa Näkkäläjärvi.
 Saamelaiskäräjien vaalilautakunnan puheenjohtaja Janne Näkkäläjärvi toivoo vilkasta postiäänestystä. Vesa Toppari / Yle
 Vaalipäivä ei ole saanut äänestäjiä liikkeelle
 Saamelaiskäräjävaaleissa on äänestetty postiäänestyksen lisäksi varsinaisena vaalipäivänä vuodesta 2003 lähtien. Joka neljäs vuosi järjestettävissä vaaleissa on vaalipäivänä voinut äänestää saamelaisten kotiseutualueella Enontekiön Hetassa, Inarin kunnassa Inarin kirkonkylällä, Utsjoen kunnassa Utsjoen kirkonkylällä sekä Sodankylän Vuotsossa.
 Vaalipäivän äänestysmahdollisuuus ei kuitenkaan ole saanut suurta joukkoa äänestäjiä liikkeelle. Vajaasta 6 000 äänioikeutetusta vaalipäivänä on käynyt äänestämässä vain pari sataa henkilöä. Esimerkiksi vuoden 2011 vaaleissa äänestyspäivänä äänestäjiä oli Utsjoella 37, Inarissa 59, Hetassa 17 ja Vuotsossa 14. Vuoden 2007 saamelaiskäräjävaaleissa vaalipäivän äänestysmahdollisuutta käytti yhteensä 42 äänioikeutettua.
 Vaikka vaalipäivä ei olekaan houkutellut suuria ihmisjoukkoja ääniuurnille, niin löytyy sille kannattajia. Inarilainen  Iisko Henrik Näkkäläjärvi  haluaa mieluiten äänestää varsinaisena vaalipäivänä ja hän pitääkin vaalilautakunnan päätöstä huonona.
 – Mielestäni pitäisi kyllä päästä äänestämään varsinaisena vaalipäivänä. En luota postiin tippaakaan. Ja missä se lähin postikaan on, kysyy Näkkäläjärvi.
 Näkkäläjärvi viittaa vuoden 2015 saamelaiskäräjävaaleissa tapahtuneeseen  sekaannukseen postiäänestyksessä . Tuolloin postin tietojärjestelmä ilmoitti useiden äänestysasiakirjojen seisovan Helsingin postikeskuksessa jumissa samaan aikaan kun vaalien äänestysaika umpeutui. Myöhemmin kuitenkin selvisi, että äänestysasiakirjat olivat tulleet ajoissa perille, mutta postin järjestelmään tiedot eivät olleet päivittyneet.
 ”Tavallinen kirje tulee kotiin, mutta kirjattu kirje täytyy hakea postista”
 Saamelaiskäräjien postiäänestystä o n moitittu viime vaalien yhteydessä  myös sen vuoksi, että postin toimipisteitä on vähän harvaan asutulla saamelaisten kotiseutualueella.
 Nellimiläisen Katri Jerfremoffin täytyy hakea vaaliasiakirjat 42 kilometrin päästä Ivalosta. Kirsti Länsman / Yle
 Nellimiläinen  Katri Jefremoff  asuu vajaan 50 kilometrin päässä postin palvelupisteestä. Häneltä saamelaiskäräjävaaleissa äänestäminen vaatii jo jonkin verran aktiivisuutta. Jefremoffin täytyy ensin matkustaa vajaan tunnin matkan päähän lvaloon lähimpään postiin hakeakseen vaaliasiakirjat, jonka jälkeen hän voi vasta äänestää. Jos hän ei samalla reissulla tiedä ketä äänestää, niin sama matka täytyy tehdä vielä toisen kerran, sillä äänestysasiakirjat toimitetaan postin kautta vaalilautakunnalle.
 – Onhan se työlästä. Ensin tulee kotiin ilmoitus vaaliasiakirjoista, jonka jälkeen täytyy hakea ne Ivalosta asti. Eikä siellä niin usein tule käytyä, kertoo Jefremoff.
 Saamelaiskäräjävaaleissa vaaliasiakirjat lähetetään äänioikeutetuille kirjattuna lähetyksenä.  Lähetys luovutetaan kuittausta vastaan vastaanottajalle tai vastaanottajan valtuuttamalle henkilölle. Äänestys tapahtuu palauttamalla vaaliasiakirjat vaalilautakunnalle kirjattuna lähetyksenä siten, että ne ovat vaalilautakunnalla viimeistään 30.9.2019 ennen klo 18. Vaaliasiakirjat voi myös palauttaa henkilökohtaisesti vaalilautakunnan toimistoon tai muihin toimipisteisiin 16.9.–27.9.2019 välisenä aikana.
 Saamelaiskäräjälain mukaan saamelaisten kotiseutualueella on myös mahdollisuus järjestää äänestys hoitolaitoksissa tai kotona hoidettaville henkilöille, mikäli siihen on tarvetta.
 Katri Jefremoff punnitsee omia äänestysmahdollisuuksiaan ensi syksyn vaaleissa. Jefremoff ei usko että, hänellä on syksyllä tarvetta kotiäänestykselle.
 – Jos olen edelleen näin hyvässä kunnossa, niin kyllähän minä Ivalossa käyn äänestämässä, naurahtaa Jefremoff.
 Pirita Näkkäläjärvi / Yle
 ”Vaalitoimitsijat voisivat kulkea kirjastoauton mukana”
 Saamelaiskäräjälain uudistamistyön yhteydessä aiempina vuosina on väläytelty postiäänestyksen ja vaalipäivän äänetysten lisäksi myös muita tapoja. Vuonna 2014 ehdoteltiin kuntavaalien tapaan  äänestysauton käyttöä , jolloin äänestysauto olisi voinut kulkea saamelaisten kotiseutualueella kylissä. Lakiuudistustyön kariutuessa myös äänestystavan muuttaminen on jäänyt.
 Utsjokelainen  Maria-Sofia Aikio  näkee, että nykytilanteessa voi toki pohtia erilaisia äänestystapoja, mutta lopulta täytyy kuitenkin tyytyä voimassa olevan saamelaiskäräjälain suomiin mahdollisuuksiin.
 – Suomi ei ole ollut vielä valmis sähköiseen äänestämiseen toisin kuin esimerkiksi naapurimaa Viro. Yksi vaihtoehto voisi olla kirjastoauto. Vaalitoimitsijathan voisivat kulkea sen mukana, ehdottaa Aikio.

Saamelaiskäräjävaaleissa siirrytään yksinomaan postiäänestykseen – Äänestäjä huolissaan: ”En luota postiin tippaakaan ja missä lie se lähin posti?”


Summary: Liikennevaliokunnan ehdotus: Kesäaikaan jäävät vääntävät viisareita viimeisen kerran maaliskuussa 2021, talviaikaan jäävät lokakuussa 2021.

Kellojen siirtelyn lopettaminen sai selkeän tuen Euroopan parlamentin liikennevaliokunnalta maanantaina.
 Valiokunta toivoo, että siirtely lopetetaan vuodesta 2021. Mepit äänestivät asiasta äänin 23 puolesta ja 11 vastaan.
 Valiokunnan kanta näyttää suuntaa, kun koko parlamentti päättää suhtautumisestaan myöhemmin tässä kuussa.
 Asia ei kuitenkaan etene ennen kuin jäsenmaat päättävät ryhtyä toimeen. Monissa maissa sulatellaan vielä ajatusta.
 Parlamentin liikennevaliokunta ehdottaa, että kesäaikaan jäävät maat vääntäisivät viisareita viimeisen kerran maaliskuussa 2021 ja talviaikaan jäävät lokakuussa 2021.
 – Jäsenmaiden tulee koordinoida aikajärjestelynsä, jotta EU:n sisälle ei synny epäloogisia aikavyöhykkeitä. Sisämarkkinoiden toiminnan turvaaminen on keskeistä, sanoi  Liisa Jaakonsaari  (sd.).
 Suomessa hallitus on ollut pysyvän talviajan kannalla. Hallitus on kuitenkin  valmis neuvottelemaan vyöhykeajasta .
 Suomessa järjestetyssä kyselyssä  noin 52 prosenttia vastanneista kannatti pysyvää talviaikaa.
 Kun Euroopan komissio kysyi viime vuonna kansalaisten kantaa kellojen siirtelyyn, selvä  enemmistö vastaajista halusi luopua  kellojen siirtelystä.
 Aiheesta lisää:
 Hallitus tarkensi kantaansa kesäaikajärjestelystä – ”Suomi ei sulje pois muun aikavyöhykkeen valintaa”

Kellojen siirtelyn lopettaminen sai tärkeää tukea EU-parlamentista


Summary: Räppäri kertoo maanantaina julkaistussa elämäkerrassaan myös uupumuksesta, minkä takia hän jää tauolle.

Alasti -niminen elämäkerta käy läpi 29-vuotiaan  Mikael Gabrielin  elämää lapsuudesta tähän päivään.  Laura Frimanin  ja  Anton Vanha-Majamaan  kirjoittamassa kirjassa räppäri puhuu avoimesti lapsuutensa karuista ajoista, huostaanotosta, rap-musiikin löytämisestä, noususta musiikkialan huipulle sekä sen mukanaan tuomasta uupumisesta.
 Helsingin Malmilla nuoruutensa asunut Mikael Sohlman oli levoton lapsi. Hän lintsasi koulusta ja varasteli kaupoista. Poika oli aluksi koulukiusattu ja myöhemmin itse kiusaaja. Yksinhuoltajaäiti  Liidia  yritti saada poikaansa ruotuun parhaansa mukaan.
 – Äiti yritti kaikkensa ja mitä pystyi maailmastaan antamaan. Olin niin murrosiän huumassa, että oli varmasti vaikeata pitää otetta minusta. En ole helpoksi sitä hänelle tehnyt, Mikael Gabriel muistelee.
 Lopulta mitkään keinot eivät auttaneet ja Mikael huostaanotettiin ja passitettiin koulukotiin Hyrynsalmelle. Siellä hänet pistettiin kolmeksi kuukaudeksi eristykseen.
 – Se oli pysäyttävä kokemus. Oli tottunut, että ystävät ja Stadi oli siinä ja yhtäkkiä joutuikin lähtemään keskelle metsää asumaan seitsemän muun nuoren kanssa. Se muutti aika pahaankin suuntaan menevää elämää paremmaksi. Löysin räppäämisen ja syyn mennä eteenpäin, eikä velloa vihassa tai murrosiän tuomassa synkässä fiiliksessä. Se oli ehdottomasti yksi elämän käännekohtia.
 Poppari vai räppäri?
 Rap-musiikin avulla Mikael pystyi purkamaan pahaa oloaan. Nyt hän on sitä mieltä, että olisi ollut hyvä puhua myös ammattiauttajalle.
 – Olin silloin niin kapinallinen, että en puhu kellekään. Puhuin tekstien ja taiteen kautta. Räppi ja tekstien kirjoittaminen on ollut itselle suuri pakokeino todellisuudesta. Ois varmaan pitänyt myös puhua jollekin ammatti-ihmiselle, että miten pitää suhtautua tiettyihin asioihin, eikä vaan itse selvittää tietään ylös sieltä kuilusta.
 Mikael Gabrielin räppärin ura alkoi mennä eteenpäin, kun hän päätyi Helsingin kaupungin ylläpitämään Hattutehtaaseen, missä nuoret saivat tehdä musiikkia. Hänen mentorinaan toimi  Pyhimys , joka opetti hänelle räppäämisen saloja.
 Räppärillä oli hirvittävä nälkä päästä pinnalle musiikillaan. Mikä siihen ajoi?
 – Sitä samaa voimaa ja fiilistä mä olen etsinyt monesti, että mikä se on ollut. Mua ei ole kukaan pystynyt estämään ja mä laitoin kaikille viestiä ja etsin netistä firmojen johtajien nimet ja laitoin henkilökohtaista sähköpostia, että nyt on Suomen kovin juttu. Mikä ei ollut Suomen kovin juttu. Jotenkin kun sen manifestoi itselleen tollai, niin se on se, mitä mä yritän noille nuorillekin kertoa. Uskoo johonkin, mihin kukaan muu ei usko ja alkaa tehdä hommia sitä kohti ja yhtäkkiä kaikki muutkin uskoo siihen. Sit se onkin totta.
 Kun Mikael Gabriel alkoi saada kappaleilleen radiosoittoa ja yleisöä keikoilleen, löytyi myös arvostelijoita. Monien mielestä hän oli enemmän poppari kuin räppäri.
 – Eihän ikinä mikään tunnu hyvältä, mikä painaa sua alaspäin tai joku sanoo sulle pahasti. Mutta ei se ole ikinä ollut mulle mikään sellainen muuri, mikä olisi mua estänyt menemästä siitä täysiä läpi. Se on ollut jollain tavalla se vahvuus.
 Kumpi olet? Poppari vai räppäri?
 – Mä en ole kumpikaan. Mä oon artisti, Mikael Gabriel virnistää.
 Mikael Gabriel on joutunut usein sanasotaan muiden räppäreiden kanssa. – Enhän mä ole vaikea tyyppi ollenkaan, hän naurahtaa. – En pysy helposti hiljaa ja otan oikeuden omiin käsiin. Yleensä riidat johtuu siitä, että tunnen jonkun tekevän väärin ja mun kuuluu sanoa siitä. Jussi Koivunoro / YLE
 Rahaa ja naisia
 Artisti uskoo, että hän breikkasi olemalla aito. Hän räppäsi itseään koskettavista asioista. Karuissa oloissa kasvaneen miehen elämä mullistui täysin, kun yhtäkkiä rahaa virtasi ja naisia riitti.
 – Enää se ei ole elämässä keskipiste. Silloin otti Jenkeistä kaikki vaikutteet ja halusi olla kuten  Lil Wayne  tai  Jay-Z . Yhtä isot bileet ja yhtä paljon naisia ja yhtä paljon rahaa. Varmasti silloin se on ollut semmonen bensa, mitä kohti on menty. Mutta ei se ole enää 29-vuotiaana mun juttu, että mä juoksisin tuolla tyttöjen perässä tai että ne juoksis mun perässä.. Tuntuu vähän kaukaselta tai ylipäätään, että tekisi raha edellä jotain.
 Elämäkerrassa kerrotaan, että räppäri törsäsi pahimmillaan 28 000 euroa kuukaudessa makeaan elämään. Hän shoppaili muun muassa vaatteita ja koruja. Hän sanoi tuolloin, että raha on kaikki kaikessa.
 – Ilman sitä ei oikein pystyis tekee yhtään mitään. Ilman rahaa sä et pysty elää. Kun sä löydät tietyn pisteen siihen, että mistä sä saat joka viikko rahaa maksaa vuokran tai ruokaa sun pöytään. Sitten kun se tilanne hellittää, ja on se sitten säästöt tai sijoitukset, miten ikinä sä rakennat sun omaa taloutta, niin sitä enemmän se suhde rahaan tavallaan menee jollain tavalla terveellisemmäksi. Se raha ei ole se, mitä sä mietit koko ajan vaan sä ymmärrät, että raha mahdollistaa mulle sen, että mun ei tarvi miettiä rahaa.
 Mikä on suhteesi rahaan tällä hetkellä?
 – Mulla on kaikki hyvin taloudellisesti ja mun ei tarvii stressata rahaa. Eikä mulla ole sellainen fiilis, että mun pitää tuhlata joihinkin kalliisiin asioihin, että mä voisin tuntea oloni paremmaksi. Nyt mulla on hyvä olo ja pahaa oloa ei tarvii millään rahalla peittää. Mulla on ihan hyvä meininki ja ihan terveellinen suhde siihen. Kyllä sitä tulee vieläkin vähän liikaa tuhlattua. Ehkä mä pääsen siitäkin eroon kohta.
 Mitä olet viimeksi ostanut?
 – Mä vähän tuhlasin tollaseen golf-putteriin. Vähän ehkä liikaa. Mutta putteri on tärkee, mistä tuntee, että nyt on putti hallussa.
 Vain elämää ja radioboikotti
 Kun Mikael Gabriel osallistui  Vain elämää  -ohjelman viidennelle kaudelle vuonna 2016, hänen uransa singahti seuraavalle tasolle. Räppäri oppi mukana olleilta konkariartisteilta paljon ja pystyi sitä kautta kehittämään omaa uraansa. Ohjelman myötä myös oma fanikunta laajeni.
 – Se meni laajemmalle yleisölle ja kyllä sen huomas varsinkin kun vähän vanhemmat ihmiset alkoivat tunnistaa ja tuli puhuu enemmän. Viestejä alkoi tulla somessa ja kaikkialla enemmän. Ennen 13–25-vuotiaat oli se mun haarukka, sen jälkeen se oli 0–180. Ohjelman jälkeen en enää oikeastaan tuntenut mitään rajoja.
 Viime vuonna artisti päätti lähteä tuomariksi MTV:n  X Factor  -kilpailuun. Päätös ei kuitenkaan ollut fiksu. Hän joutui kilpailijan eli Nelonen Median radiokanavilla soittoboikottiin.
 – Se tuntui oudolta ja epäreilulta. Kyllä mä myös tavallaan ymmärrän sen bisnespuolelta, että jos sä hyppäät toisen leiriin, niin sun tuki toisessa paikassa loppuu.
 Koetko, että boikotti on jollain tavalla vaikuttanut sun uraasi?
 – En mä koe, että se olisi millään tavalla ulospäin vaikuttanut oikeastaan millään tavalla. Se on ehkä vaikuttanut eniten siihen, kuinka paljon haluaa tehdä musiikkia ylipäätänsä. Jos sä tiedät, että tuolla joku yrittää sulkea ovia tai yrittää estää sun ihan normaalia kehittymistä, niin eihän sulla ole niin paljoa fiilistä tehdä musiikkia tai yrittää jahdata jotain suurempaa unelmaa tai päämäärää.
 Mikael Gabriel pohtii, pitäisikö hänen elämäkerrastaan tehdä elokuva. – Pitäisi olla sellainen tyyppi, joka oikeasti haluaisi tehdä leffan. Sitten pitäisi keskustella kuka näyttelee mua. Onko se joku muu vai minä itse. Jussi koivunoro / YLE
 Suosion tuoma väsymys
 Elämäkerran lopussa Mikael Gabriel kertoo uupumuksesta. Se alkoi jo  Vain elämää  -ohjelman aikoihin, kun suosio kasvoi ja mediahuomio oli todella isoa.
 – Kyllä se on alkanut viimeisen vuoden aikana alkanut näkyä sellaisena, että ei ole halunnut tehdä samalla tavalla musiikkia ja ei ole halunnut tehdä keikkoja. Ei ole halunnut jahtaa sitä unelmaa samalla tavalla kuin mitä joskus aikaisemmin. Kyllä se on ollut yksi iso syy siihen, että on halunnut ottaa breikin. Sitten kun on alkanut pää hajoo, niin sitten alkaa pikkuhiljaa kroppa hajoo. Loukkaantuu paljon helpommin ja ei keskity enää samalla tavalla.
 Kuinka voit nyt?
 – Tosi hyvin. Mulla on tosi vapaa ja hyvä olla. Mulla ei ole paineita yhtään mistään.
 Räppäri aikoo pitää kirjan julkistamisen jälkeen taukoa ainakin tämän vuoden. Perjantaina hän julkaisi vielä uuden kappaleen  Lennokki , jolla vierailee  Vesa-Matti Loiri . Biisi on kantaaottava ja siinä kritisoidaan Suomen hyvinvointivaltion rappeutumista. Rikkaat rikastuvat ja köyhät köyhtyvät.
 – Se sanoma on laaja ja koskettaa monenlaisia elämiä. Taas palatakseni aitouteen, niin siinä puhutaan oikean suomalaisen sanoilla. Biisiä on varmasti vaikea ymmärtää, jos oma elämä ja ympäristö ei oo sitä, mitä siinä biisissä. Munkaan elinympäristö ei enää oo sitä, mutta se on ollu. Mä tunnen tarinoita ja tiedän ihmisiä, jotka taistelevat näiden juttujen kaa joka päivä.
 Kappaleessa artisti tölväisee myös pääministeri  Juha Sipilää .
 – Eiköhän se oo ansainnut sen, Mikael Gabriel nauraa.
 Eduskuntavaalit ovat pian ja Suomi saa uuden hallituksen. Mitä asioille pitäisi tehdä?
 – Mun mielestä poliitikot vois pitää lupauksensa ja ois taas kiva äänestää tyyppei, joita kannattaisi äänestää ja jotka seisoo sanojensa takana. Ois kiva, että asiat vihdoin muuttuis vähän parempaan suuntaan. Rahaa näyttää kuitenkin olevan loputtomiin valtioilla ja pankeilla. Ja veroistahan ne saa vähän lisää siihen, niin hommat vois vihdoin laittaa kuntoon ja lopettaa asioista leikkaamisen ja tehdä tästä paikasta vielä paremman ja turvallisemman elää.
 Kuinka Mikael Gabrielin elämä jatkuu tästä eteenpäin?
 – Mulla jatkuu elo niin, että mä meen kotiin ja vien koiran ulos ja kerään koirankakat ja pistän ne roskiin ja meen takas kotiin ja pistän Netflixin päälle ja rauhotun.

Mikael Gabriel törsäsi pahimmillaan 28 000 euroa kuussa makeaan elämään – "Enää en tuhlaa peittääkseni pahaa oloa"


Summary: Näyttelijä joutui sairaalaan viime viikolla.

Yhdysvaltalainen näyttelijä  Luke Perry  on kuollut 52-vuotiaana.
 Perry sai  viime viikolla aivohalvauksen  ja joutui sairaalaan. Hän oli Los Angelesissa kuvaamassa Netflixin Riverdale-sarjaa.
 Perryn vierellä olivat hänen kuollessaan Perryn kaksi lasta, hänen kihlattunsa, entinen vaimonsa, vanhempansa, sisaruksensa ja muita ystäviä ja läheisiä, Perryn tiedottaja kertoi lausunnossaan.
 Perry tunnetaan Suomessa erityisesti roolistaan Dylanina 1990-luvun nuorisosarjassa Beverly Hills, 90210.
 Sarjassa näytellyt  Ian Ziering  kirjoitti Twitterissä kolmenkymmenen vuoden aikana kertyneistä rakkaista muistoista.
 – Toivottavasti matkaasi eteenpäin rikastuttavat ennen sinua lähteneet upeat sielut samalla tavalla kuin sinä olet tehnyt täällä heille, jotka jätit jälkeesi.
 Riverdale-sarjan tuotantoryhmä kirjoitti lausunnossaan Perryn olleen "kaikkea, mitä saattaa toivoa: uskomattoman huolehtivainen, taitava ammattilainen, jolla oli suuri sydän ja joka oli kaikille todellinen ystävä".
 Tuotantoyhtiö Fox ilmoitti vasta viime viikolla, että se on  tekemässä Beverly Hills -sarjasta uutta versiota .
 Perry ei ollut mukana vahvistettujen sarjaan palaajien listalla.  TMZ:n mukaan  Perryn suunnitelmissa olisi ollut käydä sarjassa vierailemassa.

Beverly Hills -näyttelijä Luke Perry on kuollut 52-vuotiaana – ei ehtinyt mukaan sarjan uuteen versioon


Summary: Valiokunnan puheenjohtaja Krista Kiurun mukaan perustuslakivaliokunnan tekemä muistio hallituksen sote-vastineesta julkaistaan huomenna aamulla.

Eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunta on päättänyt, että asiantuntijakuulemisia jatketaan, kertoo valiokunnan kokouksesta ensimmäisten joukossa poistunut RKP:n kansanedustaja  Veronica Rehn-Kivi  toimittajille maanantaina.
 Kuulemisten laajuudesta ei Rehn-Kiven mukaan ole vielä päätetty.
 Asian vahvisti hetkeä myöhemmin valiokunnan puheenjohtaja  Krista Kiuru  (sd.).
 - Kokonaisuus sitten hahmottuu aamulla. Tässä vaiheessa julkista on ainoastaan, että kuulemiset jatkuvat, Kiuru sanoi toimittajille kokouksen jälkeen.
 Valiokunnan ovet pysyivät kiinni pitkälti yli kello 20.
 Ylen tietojen mukaan valiokunnassa ollaan erimielisiä siitä, kuinka montaa asiantuntijaa vielä kuullaan: oppositio haluaa ensin nähdä hallituksen uuden korjausehdotuksen ennen kuin määrästä voidaan päättää.
 Hallitusryhmät taas halusivat Ylen tietojen mukaan mieluummin rajallisen määrän kuultavia.
 Kiurun mukaan kuulemisista päättämisen lisäksi nyt tehtiin "reunaraamit" sille, miten soten ja kuulemisten jälkeen edetään. Valtioneuvostolta pyydetään Kiurun mukaan täydennystä vastineelle mahdollisimman pian.
 - Tämä oli täysin yksimielinen, Kiuru kuvaili valiokunnan ratkaisua vastineen täydennyksestä
 Täydennys liittyy hallituksen viime viikolla antamiin vastineisiin, jotka se teki maakunta- ja sote-esityksiin sen jälkeen, kun perustuslakivaliokunta teki niihin lausunnossaan useita korjausvaatimuksia.
 Perustuslakivaliokunnan mukaan myös vastineissa on ongelmia.
 Kiurun mukaan myös perustuslakivaliokunnan tuore tekemä muistio ministeriöiden tekemistä vastineista julkaistaan tiistaina aamulla kello 8.
 Ylen tietojen mukaan  myös muistio on kriittinen hallituksen vastineita kohtaan.
 Toivoa soten suhteen ei vielä olla hallituspuolella heittämässä.
 Se mikä on ollut kokoomukselle tärkeää, on että on edetty järjestelmällisesti, arvioi prosessia kokoomuksen  Sari Sarkomaa .
 - Tavoite on että pysytään aikataulussa, ja saadaan asia ratkaistua, Sarkomaa sanoi.
 - Tässä täytyy nyt jokaisen hiukan hengittää, että jaksetaan tämä loppumaraton juosta, Kiuru lisäsi.

Kriittinen sote-muistio julki – myöhään kokoustanut sote-valiokunta päätti: Asiantuntijoita kuullaan sittenkin


Summary: Tukea erottamishankkeelle on tullut yhdeksästä maasta ja 12 puolueesta.

Kaksitoista europarlamentin EPP-ryhmän jäsenpuolueista esittää virallisesti, että Unkarin pääministeri  Viktor Orbán  ja hänen Fidesz-puolueensa erotettaisiin ryhmästä, EPP:n puheenjohtaja sanoo.
 Puheenjohtaja  Joseph Daulin  mukaan 12 EPP:n jäsenpuoluetta yhdeksästä maasta on esittänyt, että Fidesz erotetaan määräaikaisesti tai lopullisesti. EPP käsittelee esitystä kokouksessa 20. maaliskuuta.
 EPP on europarlamentin suurin ryhmä. Suomesta siihen kuuluvat kokoomus ja kristillisdemokraatit. Myös esimerkiksi Saksan liittokanslerin  Angela Merkelin  CDU kuuluu ryhmään.
 Kokoomus on vaatinut Fideszin erottamista.
 Fidesz on viime viikkoina ollut esillä  aloitettuaan julistekampanjan, jossa se syyttää EU:ta ja komission puheenjohtajaa  Jean-Claude Junckeria  esimerkiksi maahanmuuton edistämisestä.
 Sunnuntaina Orbán teki lehtihaastattelussa selväksi, ettei hän aio perääntyä.
 Lue lisää aiheesta:
 Orbán ei peräänny, vaikka hänen puoluettaan vaaditaan eroon EPP-ryhmästä: "Aiomme jatkaa julistekampanjaamme ja pysyä ryhmässä"
 Analyysi: Unkarin Orbánin puolueen lähtölaskenta kokoomuksen EU-viiteryhmästä palvelee molempien etuja

Europarlamentin EPP-ryhmän mitta alkaa täyttyä: Käsittelee Unkarin Orbánin ja Fidesz-puolueen erottamista tässä kuussa


Summary: Macron esittää EU:n yhteisen rajapoliisin sekä turvapaikkaviraston luomista.

Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  on kirjoittanut kaikkien EU-maiden asukkaille suunnatun kolumnin. Kirjoituksessa Macron kertoo ajatuksistaan "eurooppalaisesta renessanssista".
 Kirjoituksen on määrä ilmestyä jossain sanomalehdessä kaikissa EU:n 28 jäsenmaassa, myös Suomessa.
 Euroopan parlamenttiin valitaan uudet edustajat toukokuussa. Kirjoituksessaan Macron sanoo vaalien olevan ratkaisevat.
 – Sitten toisen maailmansodan Eurooppa ei ole ollut niin tarpeellinen kuin se on nyt, ja silti Eurooppa ei ole koskaan ollut tällaisessa vaarassa, Macron kirjoittaa uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Macronin mukaan nationalismi ei tarjoa mitään.
 Macron esittää kirjoituksessa muun muassa eurooppalaista virastoa, jonka tehtävänä on tarjota asiantuntijoita suojelemaan vaaleja manipulaatiolta. Hän suojelisi eurooppalaista demokratiaa myös kieltämällä ulkomaisen rahoituksen puolueille.
 Macron esittää vapaan liikkuvuuden Schengen-alueen tarkastelua uudelleen ja uuden rajapoliisin sekä turvapaikkaviraston luomista.
 Hän haluaisi myös laajaa keskustelua EU:n muuttamisesta. Siihen lukeutuisi olemassa olevien sopimusten tarkastelu.
 – Tässä Euroopassa ihmiset ovat todella ottaneet vallan tulevaisuudestaan; olen varma, että tässä Euroopassa Britannia löytää paikkansa, Macron kirjoittaa Reutersin mukaan.

Macron piirtää Euroopan unionin asukkaille kuvan Euroopan "renessanssista"


Summary: Uuden tietovuodon mukaan Nordean tileille on päätynyt satoja miljoonia euroja osin epäilyttävistä lähteistä.

Pankkikonserni Nordea sanoo suhtautuvansa erittäin vakavasti ja nöyrästi rahanpesuun. Konsernijohtaja  Casper von Koskull  sanoi  A-studiossa  maanantaina, että he ovat aliarvioineet asian monimutkaisuuden ja olleet naiiveja sen suhteen.
 Von Koskull kuitenkin puolustautui sanomalla, että asiat ovat kehittyneet huomattavasti ja että Nordea on tänä päivänä aivan erilainen pankki kuin vielä muutama vuosi sitten.
 Yleisradion  MOT-ohjelman  käyttöönsä saama  tietovuoto paljastaa salatun pöytälaatikkoyhtiöiden verkoston , jonka läpi on virrannut satoja miljardeja euroja. Rahojen alkuperään liittyy useita epäselvyyksiä. Järjestelmän on luonut joukko venäläisiä liikemiehiä.
 Ainakin osan tilisiirroista voi päätellä liittyvän rikoksilla hankitun omaisuuden piilottamiseen eli rahanpesuun. Osa rahaa liikutelleista liikemiehistä kuuluu Venäjän presidentin  Vladimir Putinin  lähipiiriin.
 Pankkikonserni Nordean tileille vuodon paljastamasta rahaliikenteestä on päätynyt noin 700 miljoonaa euroa, suomalaisille Nordea-tileille noin 200 miljoonaa.
 Aineiston perusteella Nordealla on ollut asiakkaita, joiden toimintaan liittyy piirteitä, jotka tyypillisesti liittyvät rahanpesuun. Pankin asiakkaana on ollut esimerkiksi yhtiöitä, joissa on haamujohtajia, epäilyttäviä tilisiirtoja ja joilla ei ole ollut mitään varsinaista toimintaa.
 Lain mukaan pankin pitää tuntea asiakkaansa, ymmärtää hänen toimintansa taustat sekä seurata toimintaa jatkuvasti.
 "Minulle ei mitään uutta"
 Nordean konsernijohtaja Casper von Koskull sanoi A-studiossa, että nyt esitetyissä tiedoissa ei ollut hänelle mitään uutta.
 – Olemme käyneet läpi nimenomaan Tanskan viranomaisten kanssa ne transaktiot, joissa on epäilyjä raportoitu ja edelleen niitä käydään läpi, von Koskull sanoi.
 Hän kertoi myös, että Nordea on jättänyt asiakkaita, joiden toiminnassa on havaittu epäselvyyksiä.
 Von Koskull viittasi tässä yhteydessä erityisesti vuosiin 2004–15 asti saatuun materiaalin.
 MOT:n tiedot yltävät vuoteen 2017
 A-Studion juontaja  Heikki Ali-Hokka  kysyi, eikö tiedoissa ollut todellakaan mitään uutta ja miksi Nordea ei halunnut kommentoida MOT:n tarjoamaa materiaalia, joka tuoreempana ylsi aina vuoteen 2017 asti.
 – Me olemme kommentoineet nimenomaan kirjallisesti, von Koskull sanoi. Hän ei kuitenkaan ottanut kantaa MOT:n tuoreimpaan materiaaliin ja vetosi siihen, että tilanne nykyään on Nordeassa aivan toinen.
 Von Koskullin mukaan Nordea on kolmen–neljän vuoden aikana kymmenkertaistanut resurssit, jolla se tutkii rahanpesua.
 – Tänä päivänä noin 1 500 ihmistä eli noin 5 prosenttia henkilökunnastamme on näiden asioiden kimpussa. Me olemme investoineet lähes puoli miljardia euroa tälle alueelle, jotta me voisimme nostaa tasoa.
 Hän myönsi kuitenkin, että rikolliset tapaavat olla pari askelta edellä ja ettei rahanpesun torjunnassa olla koskaan valmiita. Hän myös peräänkuulutti vastaisuudessa parempaa yhteistyötä pankkien kesken sekä jonkinlaisen EU-tasoisen kansainvälisen viranomaisen perustamista rahanpesua ehkäisemään.
 – Tämä on globaali kysymys.
 Massiivista tietovuotoa on ollut Ylen MOT:n lisäksi tutkimassa 20 muuta tiedotusvälinettä. Aineisto on vuosilta 2005–2017.
 Lue myös:
 Näin rahanpesu muuttaa mustan valkoiseksi – Rikoksilla hankittuja varoja siirretään yhtiöstä, pankista ja maasta toiseen

Nordean konsernijohtaja Casper von Koskull vastasi rahanpesuepäilyihin A-studiossa: Olemme aliarvioineet asian monimutkaisuuden


Summary: Noin viisikymppinen suomalainen ehti olla kateissa maanantai-iltapäivästä.

Suomalainen leijahiihtäjä oli maanantai-iltana kateissa usean tunnin ajan Finnmarkin läänissä Norjassa, kertoi Norjan yleisradio NRK. Sen mukaan mies oli maannut leijansa alla ja noussut esiin nähtyään etsintäpartion valot. Mies oli hyvissä voimissa.
 NRK:n mukaan noin viisikymppinen mies katosi Kongsfjordfjelletillä maanantaina iltapäivällä. Sää alueella oli huono, mikä vaikeutti etsintöjä. Sen vuoksi helikoptereita ei pystytty maanantaina käyttämään etsinnöissä.

Kateissa ollut suomalainen leijahiihtäjä löytyi elossa – oli maannut leijansa alla


Summary: Yhdysvaltojen edustajainhuoneen oikeusvaliokunta on polkaissut käyntiin uuden, laajan haaran Trump-tutkinnassa.

Yhdysvaltojen edustajainhuoneen oikeusvaliokunta on lähettänyt dokumenttipyyntöjä 81:lle presidentti  Donald Trumpin  piiriin kuuluvalle henkilölle ja toimijalle. Tutkinta koskee väärinkäytösepäilyksiä.
 Vastaanottajiin kuuluuvat muun muassa Trumpin pojat  Donald Jr  ja  Eric Trump  sekä hänen vävynsä  Jared Kushner . Myös Trump-organisaation pitkäaikainen rahoitusjohtaja  Allen Weissenberg , Valkoisen talon entiset avustajat  Steve Bannon  ja  Hope Hicks , Trumpin nykyinen henkilökohtainen asianajaja  Jay Sekulow , entinen oikeusministeri  Jeff Sessions  sekä Wikileaksin perustaja  Julian Assange  saavat kirjeen oikeusvaliokunnan demokraattipuheenjohtajalta J erry Nadlerilta .
 Lausunnossa Nadler sanoo, että tämä on kriittistä aikaa Yhdysvalloille.
 – Meidän velvollisuutemme on tutkia nämä asiat ja kuulla todistajia, jotta kansa saisi tietää kaikki tosiasiat.
 – Viime vuosien ajan Trump on välttänyt vastuunsa melkein päivittäisistä hyökkäyksistään valtiomme perustavanlaatuisia laillisia, eettisiä ja perustuslaillisia sääntöjä ja normeja vastaan.
 Trump itse kutsui tutkintaa tekaistuksi.
 – Tässä on kaunista se, ettei ole mitään vehkeilyä. Kaikki on huijausta... poliittista huijausta, Trump sanoi.
 Samalla hän antoi ymmärtää, että tulee tekemään yhteistyötä oikeusvaliokunnan kanssa.
 – Teen koko ajan yhteistyötä kaikkien kanssa, hän sanoi.
 Vastaanottajilla on kaksi viikkoa aikaa toimittaa vaaditut dokumentit oikeusvaliokunnalle.
 Tutkinta näyttää keskittyvän Trumpin liiketoimintaan, mahdolliseen vehkeilyyn Venäjän kanssa ja syytöksiin oikeuden estämisestä. Lisäksi tutkinnassa pureudutaan syytöksiin mahdollisista lakirikkomuksista Trumpin presidentinvaalikampanjan rahoituksessa.

Yhdysvalloissa halutaan vastauksia Trumpin pojilta, vävyltä ja jopa Julian Assangelta


Summary: Donald Trump ja Vladimir Putin tapasivat toisensa Helsingissä viime heinäkuussa

Yhdysvalloissa demokraatit ovat pyytäneet Valkoiselta talolta tarkkoja tietoja presidentti  Donald Trumpin  keskusteluista Venäjän presidentin  Vladimir Putinin  kanssa.
 Edustajainhuoneen kolmen komitean demokraattipuheenjohtajia kiinnostaa etenkin Trumpin tapaaminen Putinin kanssa viime kesänä Helsingissä. Trump keskusteli tuolloin Putinin kanssa normaalien käytäntöjen vastaisesti niin, ettei yksikään hänen avustajistaan ollut läsnä. Samassa huoneessa oli yhdysvaltalaisista ainoastaan Trumpin tulkki.
 Mediatietojen mukaan Trump on pyrkinyt peittelemään hallintonsa jäseniltä keskustelujen yksityiskohtia. Demokraatit vaativatkin saada nähdä kaikki keskustelujen muistiinpanot ja muut asiakirjat, jotka lain mukaan on säilytettävä.

Demokraatit vaativat tietoja Trumpin ja Putinin Helsinki-keskusteluista


Summary: Maan 50 parhaasta ravintolasta 20 sijaitsee Helsingin ulkopuolella.

Helsinkiläinen Grön on äänestetty jälleen kerran Suomen parhaaksi ravintolaksi.
 Kunniamaininnan myönsi ruokakulttuurin verkkomedia Viisi Tähteä, jonka järjestämässä äänestyksessä valittiin Suomen 50 parasta ravintolaa. Grön voitti saman äänestyksen myös viime vuonna.
 Toiseksi sijoittui BasBas (Baskeri ja Basso Bistro) ja kolmanneksi Olo. Kärkikymmeniköstä kaikki sijaitsevat Helsingissä paitsi kuudenneksi sijoittunut turkulainen Kaskis.
 Parhaasta 50 ravintolasta 30 sijaitsee Helsingissä, Turussa seitsemän ja Tampereella viisi. Loput kahdeksan ravintolaa sijaitsevat muualla maassa Kirkkonummesta Inariin.
 Viisi Tähteä julkaisi 50 parasta ravintolaa -listausta alun perin vuosina 2004-2012. Listauksen tekemistä jatkettiin tauon jälkeen viime vuonna.
 Äänestyksen osallistujiksi kutsuttiin yli 500 ravintola-, ruoka- ja juoma-alan ammattilaista. Tulokset julkistettiin Food & Talk -seminaarissa Helsingissä.

Helsinkiläinen Grön valittiin jälleen Suomen parhaaksi ravintolaksi


Summary: Kouvolassa on järjestetty Suomen suurin suuronnettomuusharjoitus.

Kouvolan yllä ujelsi keskiviikkoaamuna yleinen vaaramerkki vihreän savun noustessa yläilmoihin ratapihalla.
 Kyseessä ei kuitenkaan ollut hätätilanne vaan Suomen suurin suuronnettomuusharjoitus, johon osallistui tuhansia ihmisiä.
 Harjoituspäivän aikana havainnollistettiin kaksi erilaista onnettomuusskenaariota. Ensimmäinen tilanteista kuvasi syttyvää nestettä sisältävän säiliövaunun paloa.
 – Vaarana tällaisessa tilanteessa on se, että palo leviää viereisiin vaunuihin, ja se pyritään estämään, harjoituksen johtaja ja Kymenlaakson pelastuslaitoksen pelastuspäällikkö  Juha Tiitinen  sanoo.
 Toisessa tilanteessa ammoniakkia levisi kuvitteellisesti maaperään ja höyrystyi synnyttäen myrkyllisen kaasupilven, joka lähti tuulen mukana kulkeutumaan.
 – Tämä onnettomuustyyppi koskee etenkin kuntalaisia, jotka ovat onnettomuuden vaikutusalueella. Siinä meillä viranomaisilla on erittäin tärkeä rooli vaarasta ilmoittamisessa, Tiitinen toteaa.
 Kouvolassa harjoiteltiin miten säiliövaunun palo saadaan ripeästi hallintaan. Tiina Karppi / Yle
 Tieto onnettomuudesta suoraan puhelimeen
 Harjoituksen keskeinen teema oli tiedottaminen ja ihmisten varoittaminen. Jos ihmisten turvallisuutta uhkaava onnettomuus tapahtuu, soitetaan yleinen vaaramerkki, joka on minuutin kestävä nouseva ja laskeva ääni. Tämän jälkeen annetaan vaaratiedote.
 – Myrkyllisen kaasun ollessa ilmassa on tärkeää mennä sisätiloihin, ja sulkea ovet, ikkunat sekä ilmastointi. Tämä suojaustaso riittää tällaisessa onnettomuudessa erittäin hyvin, Tiitinen sanoo.
 Tiitisen mukaan vaaratiedotteen välittäminen radiossa ja televisiossa kestää tällä hetkellä turhan kauan.
 – Lisäksi television katselu- ja radion kuuntelutottumukset ovat muuttuneet täysin, ja tänä päivänä matkapuhelin on se mistä ihmiset tavoittaa. Sinne meidän pitää saada se viesti. Siksi on kehitetty sovellus 112 Suomi.
 112 Suomi -sovellus kertoo nopeasti vaaratilanteesta. Tiina Karppi / Yle
 HÄTÄ-SEIS-painike nopeuttaa vaaratilanteessa
 Työpaikkojen ja asukkaiden lisäksi sisälle suojautumista Kouvolassa harjoittelivat myös päiväkodit ja koulut. Vahteron koulussa oli välitunti käynnissä, kun oppilaat kuulutettiin keskusradion kautta sisätiloihin.
 Henkilöstöä oli etukäteen ohjeistettu harjoituksen varalle, mutta oppilaita ei. Rehtori  Leena Kousan  mukaan harjoitus sujui suhteellisen hyvin.
 – Noin viidessä ja puolessa minuutissa saimme oppilaat olivat sisätiloihin, ja noin kymmenen minuutin kuluttua olimme tarkistaneet, että kaikki heistä olivat todellakin sisällä. Huomasimme kuitenkin, että keskusradiokuulutus ei kuulunut ulos kovin hyvin. Nyt voimme korjata asian, hän kertoo.
 Noin vuosi sitten Vahteron koulun opettajanhuoneeseen asennettiin HÄTÄ-SEIS-painike, jolla ilmanvaihto rakennuksesta voidaan sammuttaa. Ennen se suljettiin toisen kerroksen ilmanvaihtohuoneesta.
 – Sitä voi jokainen aikuinen henkilö talossa käyttää, mikä on hyvä. Ei tarvitse mennä lukkojen taakse muihin tiloihin, rehtori Leena Kousa sanoo.
 Ilmanvaihdon katkaisijan sijantia ei usein tiedetä
 Hätätilanteessa on tärkeää, että jokainen osaa sulkea ilmanvaihdon tarvittaessa itse. Esimerkiksi kerrostalossa asuvien ei ole syytä olettaa, että kiinteistönhoitaja hoitaa asian.
 Ilmanvaihdon katkaisijan paikka ja ulkonäkö vaihtelevat kiinteistöittäin. Kerros- ja rivitaloissa kiinteistön omistajan on tehtävä pelastussuunnitelma, jossa sijainti mainitaan.
 Pelastuspäällikkö Juha Tiitisen mukaan katkaisijan sijainti on yleisesti huonosti asukkaiden tiedossa.
 – Myrkyllinen kaasupilvi voi levitä asutusalueelle muutamassa minuutissa, eikä siinä kukaan ulkopuolinen ehdi ilmastointia sulkemaan, Tiitinen sanoo.
 Pelastuspäällikkö Juha Tiitisen mukaan keskiviikon harjoitus Kouvolassa sujui hyvin. Tiina Karppi / Yle
 Kemikaalionnettomuuden todennäköisyys on Suomessa pieni
 Harjoitukseen osallistuu yhteensä tuhansia Kouvolan asukkaita, työpaikkoja sekä viranomaisia.
 Mukana suuronnettomuusharjoituksessa olivat Kouvolan kaupungin väen lisäksi muun muassa pelastuslaitos, ensihoito, poliisi ja hätäkeskus. Myös Suomen Pelastusalan Keskusjärjestö oli mukana opastamassa kuntalaisia onnettomuuteen varautumisessa ja myös tutkimassa sitä, miten he onnistuivat toiminnassaan.
 Kouvolan kautta kulkee merkittävä osa Suomen rautateiden vaarallisten kemikaalien kuljetuksista. Tällaisilla kemikaaliratapihoilla onnettomuusharjoituksia on järjestettävä kolmen vuoden välein.
 – Suomessa suuren kemikaalionnettomuuden todennäköisyys on pieni, mutta siitä huolimatta olemme velvollisia varautumaan kaikkiin mahdollisiin onnettomuuksiin, kertoo pelastuspäällikkö Juha Tiitinen.
 Tiitisen mukaan keskiviikon harjoitus onnistui hyvin. Tarkemmin harjoituksen tuloksia analysoidaan vielä noin kolmen viikon kuluttua.
 – Onnettomuudet tapahtuvat yllättäen, ja tämän tyyppisessä onnettomuudessa vaikutukset olisivat hyvin dramaattisia. Jotta niissä pystytään toimimaan oikein, toiminnan on oltava suunniteltua. Sitä kautta voimme luoda turvallista yhteiskuntaa, Juha Tiitinen sanoo.

Yksi katkaisija voi pelastaa lukuisia henkiä – osaatko toimia, jos lähelläsi tapahtuu myrkyllinen kemikaalivuoto?


Summary: Suomi päästää maahan omin toimin palaavat, kansalaisuuden omaavat vierastaistelijat sekä heidän perheenjäsenensä, mutta heitä ei haeta leireiltä.

Keskiviikkona kansainvälinen media julkaisi haastatteluja, joita oli tehty Syyriassa Baghouzista pakenevien, ääri-islamilaisen Isis-järjestön taistelijoiden sekä heidän perheenjäsenteen kanssa. Yksi haastatelluista oli suomalainen "Sanna" lapsineen.  Hän kertoi toivovansa , että pääsisi takaisin Suomeen.
 Suojelupoliisin viestintäasiantuntija  Anni Lehtonen  kertoo, että Sanna ei ole ainoa Suomeen haluava.
 – Suojelupoliisissa on tiedossa, että alueella on ihmisiä, jotka olisivat halukkaita palaamaan Suomeen.
 Lehtonen ei ota kantaa siihen kuinka paljon palaamaan halukkaita on.
 – Oletuksena on, että alueella on edelleen kymmeniä ihmisiä, joilla on sidoksia Suomeen.
 Sisäministeriö on arvioinut, että Suomesta Syyrian ja Irakin kriisialueelle lähti noin 80 aikuista. Heistä naisia oli noin 20.
 He ottivat mukaansa noin 30 lasta. Lisäksi alueella on syntynyt ainakin kymmenen lasta, sanoo sisäministeriön poliisiosaston kehittämispäällikkö  Tarja Mankkinen . Parikymmentä lähtijää on palannut jo jokin aika sitten, ja 15–25 henkilön arvioidaan kuolleen.
 – Arvio on, että ne jotka siellä tällä hetkellä ovat, ovat sitä kovinta ydintä. He ovat olleet siellä pidempään ja käyneet läpi kovat taistelut, Mankkinen sanoo.
 Perheenjäseniä ei voi jättää välitilaan
 Ihmisoikeusjärjestö Amnesty Internationalin pääsihteeri  Kumi Naidoo  kommentoi Suomen-vierailullaan Ylelle vierastaistelijoiden perheiden tilannetta. Hänen mukaansa on selvää, että mahdolliset ihmisoikeusrikokset pitää Suomen lain mukaisesti tutkia ja tuomita.
 – Tuokaa kansalaisenne turvaan. Heitä ei voi jättää epävarmaan välitilaan. Kokonaan käsien peseminen asiasta, se kuulostaa raukkamaiselta tavalta hoitaa ongelmaa, jonka toki tunnustamme vaikeaksi.
 Amnestyn pääjohtaja Kumi Naidoo. Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Lapsia arvioidaan eri lailla kuin aikuisia
 Viranomaiset arvioivat sisäministeriön Tarja Mankkisen mukaansa naisten tekemisiä samalla tavoin kuin miestenkin. Lapset ovat eri asia.
 – He eivät ole sinne lähteneet, vaan heidät on viety, Mankkinen sanoo.
 Hän johtaa väkivaltaisen radikalisoitumisen ja ekstremismin ennaltaehkäisyn kansallista työryhmää. Sisäministeriön tiedon mukaan Suomesta ei ole lähtenyt alaikäisiä yksin taistelualueelle. Suomen viranomaiset ovat Mankkisen mukaan aiemmin auttaneet joitakin lapsia palaamaan Syyrian ja Irakin kriisialueelta.
 – Suomi ei aktiivisesti auta aikuisia pois, mutta lasten kohdalla käytetään erilaista harkintaa. Siihen velvoittaa jo lainsäädäntö: Suomi on sitoutunut YK:n lapsen oikeuksien sopimukseen.
 Mankkinen kuitenkin huomauttaa, että vaikka lapset ovat kohtaloonsa syyttömiä, he voivat olla samalla uhka. Lapset ovat joutuneet elämään propagandan ja väkivallan keskellä, ja sen vaikutuksia on vaikea arvioida.
 Aikuiset päästetään maahan
 Aikuisten suhteen linja on se, että Suomi ei voi estää Suomen kansalaisia palaamasta kotimaahansa, mutta heitä ei noudeta. Paluuta haluavan ja passinsa menettäneen tai hävittäneen henkilön pitäisi hankkiutua omin neuvoin lähimpään Suomen suurlähetystöön Turkin Ankaraan.
 Mitä sitten tapahtuu, jos Ankarassa suurlähetystön tiskille ilmaantuisikin henkilö, joka on mahdollisesti osallistunut terroristiseen toimintaan?
 Mankkisen mukaan tällainen henkilö saa lain mukaisia konsulipalveluja, mutta samalla käynnistyy selvitys siitä, mitä hän on tehnyt.
 – Täällä on poliisi vastassa ja esitutkinta käynnistetään mahdollisimman matalalla kynnyksellä. Haasteena on se, millä tavalla saadaan riittävästi todisteita, jotta oikeus antaa tuomion.
 Suomi kriminalisoi taistelualueelle terroristisessa tarkoituksessa matkustamisen joulukuussa 2016. Suurin osa Suomesta matkustaneista vierastaistelijoista lähti sitä ennen, joten heitä ei voida tämän lain perusteella tuomita. Heidän teoistaan olisi koottava todisteita, mikä on hyvin vaikeaa Syyrian ja Irakin kaoottisissa oloissa.
 Mankkinen muistuttaa, että Euroopasta lähteneet vierastaistelijat eivät katoa mihinkään, vaikka he eivät palaisikaan kotimaihinsa.
 – He ovat kasvaneet eurooppalaisissa maissa, he puhuvat eurooppalaisia kieliä. Heillä on siteitä ja sukulaisia. Yhteys tänne säilyy riippumatta siitä, missä on, Mankkinen sanoo.
 – Ja tämän vuoksi vaatii tarkkaa pohdintaa, mikä on sellainen ratkaisu, joka parhaiten turvaisi Euroopan ja Suomen turvallisuuden.
 Lue lisää:
 Isisin kalifaatista kotiin haikaileva "Sanna" videolla: "Pystyn elämään normaalia elämää Suomessa"
 "Sanna" ja hänen naitettu 13-vuotias tyttärensä haluavat Syyriasta Suomeen – "Nyt kaikki on kauheaa", nuori tyttö sanoo

Amnestyn pääjohtaja vierastaistelijoiden perheistä: "Tuokaa kansalaisenne takaisin"


Summary: Epäillyn veli on vangittu epäiltynä osallisuudesta murhan yritykseen.

Viikonloppuna Helsingin Haagassa tapahtuneen puukotuksen epäilty on vangittu eilen Helsingin käräjäoikeudessa poissaolevana. Poliisi tiedotti asiasta vasta tänään. Mies vangittiin todennäköisin syin epäiltynä murhan yrityksestä ja tapon yrityksestä.
 Myös epäillyn vuonna 1990 syntynyt veli on vangittu Helsingin käräjäoikeudessa tänään. Veli vangittiin todennäköisin syin epäiltynä osallisuudesta murhan yritykseen. Rikoskomisario  Pekka Hätösen  mukaan veli ei ollut tapahtumahetkellä paikalla.
 Poliisi on kuullut ex-pariskunnan lapsia ja näkee, että murhan yritys ei kohdistunut lapsiin, vaan entiseen puolisoon.
 – Tässä on hyvin selkeästi ollut ex-vaimo kohteena, Hätönen sanoo.
 Lapset saivat vammoja hyökkäyksen aikana.
 Hätösen mukaan poliisille on tullut havaintoja epäillystä puukottajasta, ja niitä selvitetään nyt.
 Puukotuksista epäilty on tuomittu tämän vuoden tammikuussa entiseen puolisoonsa kohdistuneesta pahoinpitelyistä kuuden kuukauden vankeusrangaistukseen Länsi-Uudenmaan käräjäoikeudessa.
 Epäillylle puukottajalle annettiin viimeisin lähestymiskielto Helsingin käräjäoikeudessa helmikuun 8. päivä.
 Lue lisää:
 Poliisi: Haagan puukotuksia tutkitaan murhan yrityksenä – tekijä edelleen karkuteillä
 Poliisi: Mies puukotti kahta aikuista Helsingissä, aiheutti vammoja myös kolmelle lapselle – epäilty kateissa

Poliisi on vanginnut Haagan puukotuksista epäillyn poissaolevana


Elektroniikan ja sähkölaitteiden valmistus

Televisio- ja radiolähettimien sekä lankapuhelin- ja -lennätinlaitteiden valmistus

Tietoliikenne ja elektroniikka (Pörssilista)

Teknologiayhtiö Telesten ulkomaisen tytäryhtiön epäillään joutuneen rikoksen kohteeksi. Huijarit saivat identiteettivarkauden avulla Telesten tytäryhtiön maksamaan noin 7 miljoonaa euroa.
 Epäillyn rikoksen takia Teleste antoi tänään tulosvaroituksen.
 Päivitämme uutista hetken kuluttua.

Teknologiayhtiön epäillään joutuneen huijarin uhriksi: 7 miljoonaa euroa vietiin identiteettivarkauksien avulla


Summary: Kenian lentoliikenne häiriintyi lakosta. Sadat matkustajat odottelivat lentojaan terminaalien ulkopuolella.

Kenialaisen ammattiliiton ja Kenya Airways -yhtiön työehtokiistasta johtuva lakko on sekoittanut lentoliikennettä Keniassa keskiviikkona.
 Sadat matkustajat odottelivat lentojaan terminaalien ulkopuolella Jomo Kenyattan kansainvälisellä lentoasemalla pääkaupungissa Nairobissa.
 Poliisi ampui terminaalin sisällä kyynelkaasua hajottaakseen lentokenttähenkilöstön mielenilmauksen. Muutamia ihmisiä hoidettiin kyynelkaasulle altistumisen takia.
 Kolme lentokonetta pystyi aamulla nousemaan ilmaan lakosta huolimatta.
 Kenya Airways -lentoyhtiön toimitusjohtaja  Sebastian Mikosz  kertoi toimittajille, että 24 lentoa viivästyi ja kaksi ohjattiin toisille kentille.
 Kenian liikenneministerin  James Macharian  mukaan korvaavaa henkilöstöä on löydetty turvatarkastuksiin. Tilanne on hänen mukaansa palautumassa normaaliksi.
 25 lentoyhtiötä lentää Nairobin kansainväliseltä lentoasemalta. Se on yksi Itä-Afrikan vilkkaimmista lentokentistä.

Lakko jumiutti Nairobin kansainvälisen lentoaseman


Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri

Terveydenhuollon, opetuksen, kulttuurin ja muiden yhteiskuntapalvelujen hallinto

HUS:n johtajaylilääkärin  Markku Mäkijärven  määräys  antaa hedelmöityshoitoja vain heteropareille  oli naispareja syrjivä, Helsingin hallinto-oikeus linjaa  tuoreessa päätöksessään . Hallinto-oikeus pohti asiaa johtajaylilääkärin valituksen takia.
 Johtajaylilääkäri oli antanut toukokuussa 2015 määräyksen, jonka mukaan julkisella puolella hoidetaan vain lääketieteellisistä syistä johtuvaa lapsettomuutta. Määräyksen mukaan ei ole lääketieteellisesti perusteltua antaa hedelmöityshoitoa naispareille ja naisparit oli sille perusteella suljettu pois hedelmöityshoitojen piiristä.
 Yhdenvertaisuus- ja tasa-arvolautakunta oli katsonut joulukuussa 2016, että johtajaylilääkärin antama määräys oli naispareja syrjivä heidän seksuaalisen suuntautumisensa perusteella. Lautakunta oli kieltänyt johtajaylilääkäriä jatkamasta syrjintää ja katsonut hänen laiminlyöneen velvollisuutensa edistää yhdenvertaisuutta. Määräyksiään lautakunta tehosti 30 000 euron uhkasakolla.
 Lautakunta sai kieltää johtajaylilääkäriä jatkamasta syrjintää
 Helsingin hallinto-oikeus on syrjinnän suhteen samoilla linjoilla yhdenvertaisuus- ja tasa-arvolautakunnan kanssa. Myös hallinto-oikeuden mielestä johtajaylilääkärin antama määräys on naispareja heidän seksuaalisen suuntautumisensa perusteella välittömästi syrjivä. Näin ollen lautakunta oli voinut kieltää johtajaylilääkäriä jatkamasta syrjintää.
 Hallinto-oikeus katsoi kuitenkin, että yhdenvertaisuuslaissa viranomaisille säädetty velvollisuus arvioida yhdenvertaisuuden toteutumista ja ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin yhdenvertaisuuden toteutumiseksi ei koskenut johtajaylilääkäriä, joka oli viranhaltija eikä lainkohdassa tarkoitettu viranomainen.
 Siksi hallinto-oikeus kumosi päätöksen siltä osin kuin lautakunta oli velvoittanut hänet ryhtymään yhdenvertaisuuslain mukaisiin toimenpiteisiin. Hallinto-oikeus kumosi päätöksen myös johtajaylilääkärille asetetun uhkasakon osalta, koska lautakunta oli asettanut yhden yhteisen uhkasakon kahdelle laadullisesti toisistaan poikkeavalle itsenäiselle päävelvoitteelle.
 Hallinto-oikeus totesi, että lautakunta ei ollut päätöksellään ottanut, eikä toimivaltansa rajoissa ollut voinutkaan ottaa kantaa siihen, kuuluvatko luovutetuilla sukusoluilla annettavat hedelmöityshoidot julkisen sektorin palveluvalikoimaan.
 Hallinto-oikeuden päätöksestä voi valittaa korkeimpaan hallinto-oikeuteen.
 HUS: Hallinto-oikeuden päätöksessä kyse julkisen terveydenhuollon rajoista
 HUS:n mukaan Helsingin hallinto-oikeuden päätös koskee HUSin johtajaylilääkäri Markku Mäkijärveä.
 – Tutustumme päätökseen ja sen perusteluihin rauhassa. Tässä on kyse ennen kaikkea siitä, kuka päättää Suomen terveydenhuollon uusista tehtävistä ja mitä julkisilla verorahoilla tehdään, Mäkijärvi toteaa tiedotteessa.
 Mäkijärven mukaan HUS päätti viedä asian hallinto-oikeuteen, koska lääkärit halusivat tietää, kuka palveluvalikoiman rajoista päättää.
 – Tällä hetkellä suomalaisissa julkisissa sairaaloissa hoito annetaan sairaille ja oireileville lääketieteellisin perustein. Sairaanhoidossa on yhtenäiset valtakunnalliset STM:n vahvistamat kriteerit. Rahoitus palveluille myönnetään noiden kriteerien mukaan. Kun tulee uusia tehtäviä, tarvitaan niille myös resurssit, Mäkijärvi sanoo.
 STM ja Valvira ovat samaa mieltä hallinto-oikeuden kanssa
 Erikoisen HUS:n linjauksesta tekee se, että viranomaiset ovat jo pitkään huomautelleet samasta asiasta. Sosiaali- ja terveysministeriö päivitti syksyllä 2014 hedelmöityshoidon yhtenäiset perusteet siten, että eri ryhmät olisivat yhdenvertaisessa asemassa.
 STM:n mukaan vain lääketieteelliset syyt voivat olla este hedelmöityshoitojen antamiselle, eikä hoidon antamisessa ei saa syrjiä eri ryhmiä.
 Myös sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto Valvira on aiemmin todennut olevan vastoin säädöksiä, jos hoitoja annetaan vain avio- ja avopareille.
 Lue lisää:
 Naisparien syrjimisestä hedelmöityshoidoissa uhkasakko
 Johtajaylilääkärit kieltävät syrjineensä naispareja hedelmöityshoidoissa: Sama hoitolinjaus koskee myös heteropareja

HUS:in johtajaylilääkäri määräsi, ettei naispareille anneta hedelmöityshoitoja – linjaus todettiin hallinto-oikeudessa syrjiväksi


Summary: OECD:n mukaan maailmantalous voi suistua raiteiltaan, jos jollakin suurella alueella tapahtuu jyrkkä käännös alaspäin.

Teollisuusmaiden yhteistyöjärjestö OECD ennustaa, että maailmantalouden kasvu painuu tänä vuonna 3,3 prosenttiin viime vuoden 3,6 prosentista. Euroalueen talous hidastuu 1,0 prosenttiin 1,8 prosentista.
 OECD perustelee näkemystään muun muassa Kiinan talouden haavoittuvuudella, Euroopan heikentymisellä ja suurilla poliittisilla riskeillä. Kiinan talouden odotettua jyrkempi hidastuminen vaikuttaisi voimakkaasti maailmankauppaan.
 OECD:n pääekonomisti  Laurence Boone  arvioi, että maailmantalous on joutunut kasvavaan vastatuuleen. Hänen mukaansa maailmantalous voi suistua raiteiltaan, jos jollakin suurella alueella tapahtuu jyrkkä käännös alaspäin.
 "Keskuspankkien jatkettava taloutta tukevia toimia"
 Järjestö suosittelee, että keskuspankit jatkaisivat taloutta tukevia toimiaan. OECD huomauttaa kuitenkin, ettei Euroopan keskuspankin harjoittama rahapolitiikka kykene yksin ratkaisemaan talouskasvun hidastumisesta aiheutuvia ongelmia.
 Elvytys ja rakenteelliset uudistukset EU:ssa auttaisivat OECD:n mukaan vilkastuttamaan taloutta. Raportti kattaa 20 talousmahtia eli niin sanotun G20-ryhmän.
 Euroopassa OECD kiinnittää huomiota erityisesti Saksan ja Italian talousnäkymien heikkenemiseen.
 Lue lisää:
 EU-komissio: Saksan talouskasvu hyytyy euroalueen hitaimmaksi Italian jälkeen

OECD ennustaa maailmantalouden hidastuvan –
Eurooppa heikkenee, Kiinan talous on haavoittuva


Summary: Postin mukaan suomalaisten tilaukset Kiinasta kääntyivät ensimmäistä kertaa laskuun.

Katja Alhajärvi  tilasi kiinalaisesta verkkokaupasta eteisen peilin. Tilaus ei mennyt niin sanotusti putkeen. Peili mahtuu nimittäin Alhajärven kämmenelle.
 – Tänään karma kosti ne kaikki kerrat, kun olin nauranut ihmisille, jotka tilaa jotain Kiinasta tarkistamatta tuotteen kokoa. Tässä minun uusi eteisen peilini, Alhajärvi esitteli ostosta  suositussa Facebook-ryhmässä .
 Ostos keräsi nopeasti paljon huvittuneita kommentteja.
 – Toivottavasti tämä piristi ihmisten päivää. Ihmiset ehdottivat, että peili pitäisi laittaa nukkekotiin. Täytyy jostain etsiä nukkekoti.
 Alhajärvi kertoo tilanneensa tuotteen AliExpressistä. Tuote maksoi muutaman euron, joten rahallinen menetys ei ollut suuri. Alhajärvi oli ensin epäuskoinen peilin nähdessään ja alkoi sitten nauraa.
 – Tietysti siinä on oma jännitys, kun Kiinasta tilaa. En silti arvannut, että ihan näin pieleen menee.
 Katja Alhajärvi
 Omalla vastuulla
 Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukes on  kampanjoinut sen puolest a, että suomalaiset tietäisivät, että tilaaminen Kiinasta ja EU:n ulkopuolelta tapahtuu omalla vastuulla.
 Katja Alhajärvi tietää tämän hyvin, eikä odotakaan, että saisi korvauksia jostakin.
 – En itse uskaltaisi tilata elektroniikkaa Kiinasta. Joskus olen tilannut kännyköiden kuoria.
 Viranomaisten tiedossa on tapauksia, joissa kaukomailta ostettu laturi on sytyttänyt tulipalon, ravintolisä on sisältänyt muuntohuumeita tai kosmetiikka aiheuttanut vakavia allergisia reaktioita. Kuluttajat ovat myös ostaneet kemikaaleja, joiden myynti ja käyttö on EU:ssa kielletty.
 Viime vuonna  Tukesin testi paljasti  useiden ulkomaisten halpaverkkokauppojen tuotteet vaarallisiksi.
 Tukes testasi kaikkiaan 32 verkkokaupoista ostamaansa lelua, lastentarviketta, korua ja sähkölaitetta. Tukes tilasi näytteitä erityisesti suomalaisten suosiossa olevilta, suurilta verkkokauppa-alustoilta, kuten Wish, AliExpress ja eBay.
 Testissä kävi ilmi, että vain yksi tuotteista täytti eurooppalaiset vaatimukset. Jos tuotteet olisivat myynnissä Suomessa, velvoitettaisiin kaupat keräämään ne pois kuluttajilta.
 Uusia myyntisivuja kuin sieniä sateella
 Tukesin ylitarkastaja  Anja Merenkivi  sanoo, että suomalaisia pitää yhä muistuttaa siitä, että tuote tilataan omalla vastuulla Euroopan unionin ulkopuolelta.
 – Ihmiset eivät ajattele, että jotain sattuu. Ja havahtuvat vasta sitten, kun jotain sattuu, ettei ole mitään paikkaa, mihin ilmoittaa.
 Jos saksalainen verkkokauppa myy vaarallista tuotetta, Tukes voi ottaa yhteyttä saksalaisiin viranomaisiin.
 Kiinan suuntaan tilanne on eri. Merenkivi kertoo, että he ilmoittivat vaarallisista tuotteista kiinalaisille verkkokaupoille. Nämä ottivatkin Tukesin huomauttamia, arveluttavia myyntisivuja pois.
 Uusia myyntisivuja nousee kuitenkin kuin sieniä sateella.
 – Alustat toimivat kuten huuto.net, kuka tahansa voi laittaa myyntiin.
 Merenkivi käyttää esimerkkinä tuttiketjua. Tukesin tutkimasta joukosta löytyi 170-senttiseksi venyvä tuttiketju, kun tuttiketjun sallittu maksimipituus on Euroopassa 22 senttiä. Vauva voi kuristua pitkään tuttiketjuun.
 Tuttiketjuilmoitus poistettiin Kiinassa. Yllätys oli suuri, kun Merenkivi kävi uudelleen sivulla.
 Tuote oli poistettu, mutta alle tuli ehdotuksia, voisiko näistä tuotteista joku kiinnostaa asiakasta. Näissä tuotteissa oli kuvia aivan vastaavista vaarallisista tuotteista.
 – Meidän rahkeemme eivät riitä EU:n ulkopuolella kuin ilmoittaa verkkokaupalle. Pallo on sen jälkeen heillä, Merenkivi sanoo.
 Muutkin maat kuin Suomi tekevät ilmoituksia Kiinalle. Eurooppalaisessa nopeassa tiedonvaihtojärjestelmässä on Merenkiven mukaan nykyisin yhä enemmän ilmoituksia, joissa on maininta, että tuote on poistettu verkkokauppa-alustalta.
 Suomalaiset tilaavat yhä vähemmän
 Suomalaiset ovat tilanneet jo pitkään tavaroita kiinalaisista verkkokaupoista kiihtyvään tahtiin. Määrä vähentyi ensimmäistä kertaa viime vuonna. Lasku oli yhdeksän prosenttia, kertoo Postin kansainvälisistä lähetyksistä vastaava liiketoimintajohtaja  Sami Finne.
 Syynä ovat Kiinan Postilta perityt kohonneet päätemaksut, joita Suomen Postikin on ollut vaatimassa. Maksut ovat Finnen mukaan nousseet kymmeniä prosenttia. Nämä maksut nostavat tuotteiden hintaa verkkokaupoissa.
 – Postin kannalta hintataso on tervehtynyt, Sami Finne sanoo Ylelle.
 Pudotuksesta kertoi ensin  Helsingin Sanomat .
 Kerro jutun alla kommentissa oma kokemuksesi, jos olet tilannut verkkokaupasta ulkomailta. Keskustelu on auki kello 22. asti.
 Lue lisää:
 Etujärjestö tympääntyi kiinalaisen verkkokaupan vapaamatkustukseen – ei maksa alvia, kierrätyksen kulut suomalaisille
 Suomalaisille tipahtelee hämäriä lahjapaketteja Kiinasta – tuntemattomaan pakettiin liittyy riskejä
 Kiinasta tilattujen pakettien muovin kierrättäminen on usein mahdotonta – Kierrätyksessä shampoopulloista saadaan viemäriputkia
 "Hälytyskellojen pitäisi soida, jos pelkillä postikuluilla saa tuotteen" – Yle tilasi ja testasi viisi halpatuotetta Kiinasta
 Makkarankuorimekko ja homehtuneet ilmapallot – Kiinasta tilaaminen koukuttaa, vaikka välillä käy huono tuuri
 Epämääräisen muotoiset kirjeet ja paketit tukkivat postin – Kiinan verkkokauppojen suosio hurjassa kasvussa Suomessa

Nainen tilasi Kiinasta peilin ja sai naurut – suomalaiset viranomaiset ovat saaneet arveluttavia myyntisivuja pois, mutta se ei kauan auta