Summary: Taiteilijoiden valmistamia betonikarhuja voitaisiin tuoda karhukaupungin kaduille jo ensi vuonna.

Karhukaupunkina tunnetun Porin johto on tarttunut sosiaalidemokraattien tekemään valtuustoaloitteeseen betonikarhuista.
 Demarit esittivät valtuutettu  Sinikka Aleniuksen  johdolla betonikarhuja alun perin liikenteenohjauksen apuvälineiksi "betoniporsaiden" tilalle. Kaupungin viestintä ottaisi karhut kuitenkin mieluummin imagon kohottamisen keinoksi ja sijoittaisi niitä paikkoihin, joissa ne sattuisivat ihmisten silmiin.
 – Yhdistämällä design, laatu ja betoni on mahdollista saada positiivista näkyvyyttä niin Porille kuin betoniteollisuudellekin. Sympaattisilla betonikarhuilla voisi olla kaupungille suuri imagollinen arvo, viestintäyksikön päällikkö  Salla Rajala  sanoo.
 Porin kaupungin uuden brändin mukainen karhu. Mari Kahila / Yle
 Parhaassa tapauksessa ja budjetin niin salliessa Porin omia betonisia brändikarhuja saadaan katukuvaan jo ensi vuonna. Hieman vastaavanlaisia karhuja on Berliinin kaduilla. Myös Berliinin vaakunassa on Porin vaakunan lailla karhu.
 Porin raatihuoneen edessä seisova karhupatsas on taiteilija Emil Cedercreutzin käsialaa. Nea Hakamäki ja Ellen Rautava / Yle
 Porin (ruotsiksi Björneborg) tunnuseläin on ikimuistoiset ajat ollut karhu. Kaupungin raatihuoneen edessä seisoo taiteilija  Emil Cedercreutzin  tekemä karhupatsas vuodelta 1938.
 Porin kaupunginhallitus käsittelee karhupatsas-kysymystä maanantaina.
 Aiheesta voi keskustella 16.5. klo 22 saakka.

Poriin betonisia taidekarhuja Berliinin malliin?


Summary: Outlaws MC tuli Suomessa alueelle, jossa toimii jo Hells Angels. Keskusrikospoliisin mukaan se voi tietää ongelmia.

Poliisi uskoo, että moottoripyöräjengien välienselvittelyt saattavat leimahtaa uuteen liekkiin Suomessa.
 Yle Uutiset kertoi viime viikolla , että rikollinen moottoripyöräjengi Outlaws MC on ulottanut lonkeronsa Kaakkois-Suomeen. Poliisin mukaan se voi tietää ongelmia, koska alueella toimii jo yksi iso jengi.
 – Elintilasta kilpaillaan nyt voimakkaasti, koska samalla reviirillä on nyt kaksi isoa kansainvälistä moottoripyöräjengiä eli Hells Angels ja Outlaws MC. Isojen välienselvittelyiden aika ei ole ohi ja jotain on varmasti nyt edessä, sanoo rikosylikomisario  Christer Ahlgren  Keskusrikospoliisista.
 Fifteen MC South Karelia -kerhon jäseniä nähtiin viime viikolla Lappeenrannan linnoituksessa Outlaws MC:n jengitunnukset ja -liivit yllään. Ahlgren sanoo, että Outlaws MC on tullut Suomeen Venäjän kautta.
 – Venäjältä tulee varmasti tukea ja ohjeita. He eivät ole saaneet värien eli jengitunnusten täysiä käyttöoikeuksia vastikkeetta ja myös kansainvälinen katto-organisaatio odottaa tuloksia.
 "Nyt halutaan katsoa, kuka on kenenkin riveissä"
 Outlawsin lisäksi Suomessa toimivat moottoripyöräjengit Hells Angels, Cannonball ja Bandidos sekä tunnuksellinen liivijengi United Brotherhood.
 – ”Kunnollisilla jengeillä” on vaikeuksia pysyä pois HAMC:n ja OMC:n välienselvittelystä, koska nyt halutaan katsoa, kuka on kenenkin riveissä.
 Maaseudun tulevaisuus  kertoi viime viikolla, että poliisi uumoilee rikollisten moottoripyöräjengien levittäytymisen jatkuvan edelleen. Jengiläiset käyttävät hyväkseen autioituvaa maaseutua ja pikkukaupunkeja, joissa poliisien määrää on tuntuvasti vähennetty.
 Ahlgren uskoo, että yksi syy Outlawsin Lappeenrantaan tulemiseen on raja.
 – Huumeet tulevat rajan takaa. Myös rahanpesu ja väkivaltainen velanperintä liittyvät todennäköisesti rajan läheisyyteen asettumiseen. Pienet paikkakunnat ovat oivallisia tällaiseen toimintaan.
 Rikollisjärjestöt ovat aktiivisesti mukana esimerkiksi rakennus-, turvallisuus- ja ravintola-alalla, erityisesti yöelämässä. Rahaa käytetään muun muassa huumeisiin, aseisiin ja autoihin.
 Jengeihin päädytään tuttavuus- ja ystävyyssuhteiden kautta
 Rikollisiksi luokitellut moottoripyöräjengit alkoivat rantautua Suomeen 1990-luvun lopussa. Tuolloin jengien välillä käytiin jopa jengisotia, kun Hells Angels ja Bandidos ottivat yhteen väkivaltaisesti. Organisaatioiden määrä  on yli kaksinkertaistunut 2000-luvulla .
 Keskusrikospoliisin tiedusteluosaston rikoskomisarion  Jussi Oksasen  mukaan jengeihin hakeutuu oikeastaan kaikenlaisia ihmisiä. Joukossa on niin perheenisiä ja yksin eläviä, yrittäjiä ja työntekijöitä.
 – Kaikilla ei ole välttämättä rikosrekisteriä, mutta se ei tarkoita, etteikö heillä olisi rikollista taustaa, Oksanen sanoo.
 Oksanen kertoo asiasta useamman vuoden rikostiedustelutyön perusteella.
 Hänen mukaansa jengin jäseneksi päädytään esimerkiksi tuttavuus- ja ystävyyssuhteiden kautta.
 – Yleensä jonkun jengissä olevan jäsenen täytyy tuntea henkilö, joka on pyrkimässä tai joka halutaan jengin jäseneksi. Tuntemattomat ihmiset eivät noin vain sinne pääse, Oksanen sanoo.
 Tuttavuus- ja ystävyyssuhde voi syntyä jo lapsuudessa, harrastuksessa tai samalla toimialalla työskentelystä. Esimerkkejä on myös siitä, että ihmiset tutustuvat vankilassa.
 Lisäksi rikollisjengit kosiskelevat jäsenikseen ihmisiä moottoripyöräkerhoista, joiden toimintaan ei liity mitään rikollista. Tästä ilmiöstä  Yle kertoi vuonna 2014 .
 Jengiin hakeutumisen motiivit moninaisia
 Rikolliseksi luokiteltujen moottoripyöräjengien jäseniksi hakeudutaan useista eri syistä.
 Oksasen mukaan henkilö on voinut valita rikollisen elämäntavan ansaitakseen elantonsa. Motiivi jengiin liittymiselle voi olla myös oman itsetunnon kohottaminen.
 – Rikollisjengin avulla voi hallita ja suojata omaa rikollista bisnestä kuten tietyn alueen huumausainekauppaa. Ja kun puhutaan jengiliivejä käyttävistä jengeistä, liivin saaminen selvästi nostaa henkilön statusta siinä elinpiirissä, jossa hän on.
 Motiivi voi olla arkinenkin, nimittäin naisten kiinnostuminen.
 – On esimerkkejä, kuinka viisikymppinen mies saa jengiliivit päälleen. Ykskaks ympärillä onkin nuoria kauniita naisia vähissä pukeissa.
 Jengistä voidaan hakea merkitystä näköalattomaan elämäntilanteeseen
 Rikoskomisario Jussi Oksanen on työssään pohtinut jengiytymisen kasvua ja laajenemista. Hän uskoo, että siihen voi vaikuttaa nykymaailman kasvottomuus.
 – Sosiaaliset verkostot ovat hauraampia, jolloin yksi syy jengiin hakeutumiseen voi olla hyväksynnän ja ihailun saaminen. Se tuo tietyllä tavalla merkitystä näköalattomaan elämäntilanteeseen.
 Esimerkiksi opiskelupaikan, työn tai perheen puuttuminen voi lisätä jengiin hakeutumisen riskiä. Jengiin pyrkivällä voi olla ruusuinenkin kuva kerhojen veljeydestä ja lojaalisuudesta.
 – Sitten kun olet jengin jäsen paljastuukin, että kyse on rahasta ja ahneudesta eli rikoshyödystä. Tämä yleensä kanavoituu jengin johtoportaaseen, kun taas jengin tekijäporrasta uhkaa rikoksista kiinnijääminen.
 Jengistä eroon pääseminen on mahdollista, mutta ei helppoa.
 – Jengistä eroavalle yleensä määrätään eroamismaksu. Se voi olla tuhansia euroja. Sen jälkeen ihminen voidaan vielä pahoinpidellä henkihieveriin, sanoo Oksanen.
 Jengissä olemista ja siitä eroamista on valottanut Cannonball MC:ssä ollut  Marko Lönnqvist . Hän  kertoi julkisuudessa  joitakin vuosia sitten häneen kohdistuneesta murhayrityksestä eron jälkeen.
 Lönnqvist  menehtyi hieman yli vuosi sitten .
 Rikollisjengit eri asia kuin harrastemoottoripyöräkerhot
 Jengien toiminnan luonteeseen kuuluu väkivalta. Keskusrikospoliisilla on tietoa siitä, että tietyt jengit rekrytoivat nimenomaan väkivaltarikoksista tuomittuja miehiä. Heillä voidaan teettää esimerkiksi väkivaltaista velkojen perintää.
 Poliisi on tehnyt rikostilastojen perusteella arvion siitä, millainen riski jengiläisellä syyllistyä henkirikokseen tai sen yritykseen. Sen mukaan jengiläisellä riski on 120-kertainen muuhun väestöön verrattuna.
 Liivijengit voivat myös hakea rikolliseen liiketoimintaansa hyötyä värvätessään uusia jäseniä. Poliisin tietojen mukaan esimerkiksi eräs moottoripyöräjengi rekrytoi jäsenekseen ihmisen, joka pyöritti helsinkiläisten ravintoloiden järjestysmiestoimintaa. Siten toiminta päätyi rikollisen järjestön käyttöön.
 Kaikki moottoripyöräkerhot eivät ole rikollisia kerhoja. Suomessa on satoja moottoripyöräkerhoja ja suuri osa niistä keskittyy moottoripyöräharrastukseen.

KRP ennakoi moottoripyöräjengien välien kiristyvän ja kertoo, miksi niihin ajautuu jopa tavallisia perheenisiä: "On esimerkkejä, kuinka 50-vuotias saa jengiliivit päälleen"


Summary: Israelilaistaiteilija ja aktivisti Ze'ev Engelmeyer haluaa sulattaa rajat ihmisten ja uskontojen välillä.

– Shoshke, teet mahtavaa työtä!
 Miehen huuto ohi ajavasta autosta Tel Avivin vilkkaalla Rotschild-kadulla kääntää kulkijoiden katseet kohti alastonta, suurikokoista naista kirkkaanpunaisissa korkokengissään.
 – Shoshke, me rakastamme sinua, nuori nainen hihkaisee ja juoksee kadun yli Shoshken luo.
 Asioihin voi vaikuttaa
 Päät kääntyvät tiuhaan. Moni tuntee Shoshken, ja vielä useampi haluaa hänen kanssaan yhteiskuvaan.
 – Shoshke yhdistää ihmisiä, näen sen päivittäin. Olemme kaikki samanlaisia, juutalaiset, kristityt ja muslimit, Shoshke sanoo.
 Tämän vuoden Euroviisujen slogan on Dare to dream – uskalla unelmoida. Israelilaistaiteilija Ze’ev Engelmayer uskoo parempaan huomiseen Israelissa. Ze’ev Engelmayer
 Oikeasti vaaleanpunaisen Shoshke-puvun sisällä on mies, kotimaassaan tunnettu israelilainen taiteilija  Ze’ev Engelmayer , 57.
 – Meillä Israelissa on paljon rasismia ja vihaa. Olisi helppo ajatella, että mitään ei ole tehtävissä, mutta kuluneen vuoden aikana olen oppinut että asioita voi muuttaa, hän sanoo.
 Ze’ev loi sarjakuvahahmon nimeltä Shoshke jo vuosia sitten. Pari vuotta sitten hän muuttui itse Shoshkeksi. Vuosi sitten Shoshkesta tuli aktivisti, joka taistelee rasismia vastaan rakkauden keinoin.
 Poliisit ja viikatemies
 Siinä välissä on tapahtunut paljon – milloin paikalle ovat tulleet poliisit, milloin itse viikatemies on käynyt lähellä.
 Palataan pari vuotta taaksepäin.
 Shoshken tavaramerkki ovat sanaleikit: tässä piirroksessa nimi Luvattu maa vääntyy maaksi, joka on syvältä takamuksesta.  Ze’ev Engelmayer
 Kun Ze’ev Engelmeyer sai kutsun pitämään näyttelyn Tel Avivin Beit ha Ir –museoon, hän näki tilaisuutensa tulleen.
 Hän teettäisi sarjakuvahahmonsa Shoshken näköispuvun ja pukeutuisi siihen itse. Vain tämän yhden kerran, hän ajatteli.
 – Olin kadehtinut hahmoa jo useamman vuoden. Shoshke on vapaa ja tekee mitä itse haluaa, Ze’ev muistelee lämpöä äänessään.
 Kuumat paikat näyttelyssä
 Näyttelyssä tuli kirjaimellisesti kuumat paikat.
 Taiteilija keksi, että Shoshke ilmestyy avajaisvieraille jättikokoisesta simpukasta. Hänet peiteltiin huolella sen sisään, ettei yllätys paljastuisi.
 Kukaan ei tullut ajatelleeksi, että puku, peitot ja aurinko tekisivät simpukasta uunin. Shoshke ymmärsi sen vasta, kun oli jo liian myöhäistä.
 – Luulin kuolevani. Hengitykseni oli kuin tulta ja ajattelin vain, että tulen pilaaman tapahtuman. Paikalla oli 2000 ihmistä, ja simpukasta löytyisi kuollut artisti. Aloin huutaa apua, Ze’ev kertoo.
 Kukaan ei kuullut – juhlan kunniaksi oli järjestetty myös ilotulitus.
 Shoshke oli simpukan sisällä 25 minuuttia.
 – Kun pääsin ulos olin täysin tokkurassa ja unohdin kaiken, mitä minun piti sanoa ja tehdä. Olin vain onnellinen, että olin elossa.

Shoshke heräsi eloon simpukasta taidenäyttelyn avajaisissa Tel Avivissa. Din Aharoni
 Ystävät pelastivat Shoshken virkistäytymään paikallisbaariin.
 – Silloin sain ensimmäisen kerran tuntea, mitä on olla Shoshke. Taiteilijana teen työtä yksin ja hiljaisuudessa, eikä kukaan kiinnitä minuun huomiota. Nyt kaikki halusivat puhua kanssani, kysyä kysymyksiä, ottaa valokuvia, koskea minua. Se oli ihmeellistä.
 Kotimatkalla hän sai ihan uuden kokemuksen naisena olemisesta, kun paikallinen miesjoukko alkoi nimitellä, töniä ja kähmiä Shoshkea. Tilanne oli pelottava, mutta Shoshke pääsi pakoon.
 Eikä se jäänyt siihen.
 Ranskassa rabbiinina
 Näyttelystä poiki tarjous matkustaa Ranskaan vihkimään israelilais-ranskalainen hääpari muina “rabbiineina”. Palkinnoksi Shoshke, tai oikeastaan Ze’ev, hänen vaimonsa Gila sekä perheen tyttäret Tamar ja Rotem saivat käyttöönsä asunnon Pariisissa kolmeksi viikoksi.
 Ranskalaispari Rishary ja Tom pyysivät Shoshken esittämään rabbia häihinsä Pariisiin.  Gilat Parag
 Omaksikin yllätyksekseen Ze’ev viihtyi Shoshkena koko matkan ajan.
 – Yhtäkkiä näin maailman eri tavalla. Ensin ymmärsin, etten Shoshkena pelkää korkeita paikkoja, joita Ze’evinä pelkään.
 – Hyppäsin suihkulähteeseen ja kerroin paikalle tulleille poliiseille, että olen taiteilija. Poliisit nauroivat ja ottivat kuvia – avainsana on taide, nyt olen kokenut sen monessa paikassa, Ze'ev kertoo.
 – Champs Élysées’llä tapasin ryhmän iranilaisia naisia hijabeissaan. Iran ja Israel ovat arkkivihollisia, mutta me nauroimme ja otimme valokuvia yhdessä. Shoshke sulattaa rajat ihmisten välillä.
 Oivallus johti seuraavaan.
 Rakenteet on rikottava
 Nyt, muutamaa vuotta myöhemmin, Ze’ev puhuu rakkaudestaan kysymysmerkkeihin.
 – Meidän on rikottava vallitsevat rakenteet. Ensimmäinen askel on kysymysten asettaminen. Ok, olen mies, juutalainen ja israelilainen – mutta pitääkö minun käyttäytyä tietyllä tapaa koko ikäni?
 – En tarvitse kaikkia identiteettejä, jotka olen saanut syntyessäni. Kun ajattelee näin, asiat voi nähdä uudella tavalla ja saada yhteyden asioihin, joihin sitä ei ennen ole saanut, hän havainnollistaa.
 Tämä juliste sai Shoshken suunniltaan: oikeistopuolue julisti sanomaa Me tai he - juutalaiset tai arabit.  Gila Engelmayer
 Vaikka Ze’ev kokee olevansa erilainen, varautuneempi ja varovaisempi kuin luomansa Shoshke, kaksikkoa yhdistää huoli Israelista ja israelilaisesta demokratiasta.
 Molemmat ovat sitä mieltä, että maan pitkäaikainen pääministeri,  korruptioskandaaleissa  marinoitunut oikeistolainen Benjamin Netanjahu on vienyt maata ja asenteita ehdottomampaan suuntaan.
 – En pidä ihmisistä, jotka sanovat, että vain juutalaisilla on oikeus asua Israelissa. Meidän pitäisi tunnustaa kaikkien kanssaihmisten ja ympärillä asuvien ihmisten oikeudet.
 – Meidän pitää ymmärtää, että on välttämätöntä parantaa gazalaisten elinolosuhteita ja kysyä itseltämme, mitä voimme tehdä asian eteen? Se palvelisi meitä kaikkia, Ze'ev sanoo.
 Siksi hänestä tuli vuosi sitten paitsi taiteilija, myös aktivisti.
 Taiteilijan tulinen protesti
 Kaikki alkoi yhden naisen mielenosoituksella.
 Israeliin kaavailtiin niin sanottua  Lojaalisuus kulttuurissa -lakia , jolla haluttiin suitsia taiteilijat uskollisiksi kotimaalleen apurahojen menettämisen uhalla. Toisin sanoen, Ze’evin mukaan, haluttiin rajoittaa ilmaisunvapautta ja Israelin politiikan arvostelua.
 – Mikä on lojaalia? Kulttuuriministerikö sen päättää? Minä kävelen 15 tuntia korkokengissä koska välitän tästä maasta. Taiteilijan pitää olla lojaali itselleen ja taiteelle, ei maalle, Ze’ev tuohtuu.
 Shoske ryhtyi tositoimiin Israelin parlamentin Knessetin edessä. Oded Zaidel
 Poliisit päästivät lopulta taiteilijan vapaaksi. Se oli Shoshkelle pettymys: “Pidätettynä olisin saanut enemmän julkisuutta.”  Oded Zaidel
 Shoshke matkusti Jerusalemiin, parkkeerasi Israelin parlamentin Knessetin eteen ja tuikkasi mielenosoituskylttinsä tuleen.
 Kun poliisit tulivat paikalle, hän vaati tilalle naispoliiseja – eihän miespuolinen poliisi voi naista, Shoshkea tutkia. Naispoliisit olivat tikahtua nauruun ja päästivät taiteilijan vapaaksi.
 Muutama päivä myöhemmin Shoshke ja joukko muita taiteilijoita, muusikoita ja säveltäjiä kokoontuivat Kikar ha Medina -aukiolle Tel Aviviin ja polttivat kukin arvokkaita teoksiaan vastustaakseen lakiehdotusta.
 Seuraavana päivänä lakiesitys vedettiin takaisin.
 Taiteilijoiden mielenosoituksessa paloi tauluja, veistoksia, tekstejä  ja sävellyksiä kymmenien, ellei satojen tuhansien eurojen edestä. Rafi Michaeli
 Julisteet kerättiin pois
 Kunnallisvaalien aikaan viime marraskuussa Israelin kadut ja tiet täyttyivät julisteista.
 ”Me tai he” kirkui oikeistopuolue Likudin mainos bussipysäkeillä. Juutalaiset tai arabit.
 Ze’ev näki julisteen tyttärensä koulumatkan varrella ja kääntyi saman tien kannoillaan kohti työhuonettaan.
 – Se oli niin rasistinen, niin hirveä. En halunnut, että tyttäreni edes näkee sitä, hän muistelee.
 – Piirsin oman versioni, käden, jonka sormissa on juutalaisen, arabin, druusin ja tummaihoisen etiopialaisen kasvot. Värikkään ja iloisen, jossa lukee Me tai me. Viesti oli, että kaikkia tarvitaan, jotta käsi toimii.
 Shosken uusi aluevaltaus on peittää rasistisia ja erimielisyyttä ruokkivia julisteita omilla julisteillaan, jotka julistavat rakkautta ja veljeyttä.  Gila Engelmayer
 Kaksi tuntia myöhemmin Ze’ev oli painattanut julisteita, pukeutunut Shoskeksi ja lähtenyt kadulle peittämään oikeistopuolueen julisteita omilla teoksillaan.
 Sitä ennen hän julkisti aikeensa Facebookissa.
 Poliisit poistuivat nauraen, kun julisteita liimaileva Shoshke tarjosi heille karamellia. Paikalle tuli television kuvausryhmä ja ohi kulki myös muuan juristi, joka varoitti Shoshkea lain rikkomisen seurauksista, sakoista ja vankilatuomiosta.
 – En välittänyt. En kestänyt nähdä sellaista rasismia kotikaupunkini kaduilla.
 Facebook-päivitys sai tuhansia jakoja, ja Tel Avivin kaupunki poisti julisteet pian sen jälkeen.
 Julisteita Japanissa asti
 Yhteydenottoja sateli tiuhaan: Erilaisia, eri toimijoiden rasistisia julisteita löytyi ympäri maan. Ze’ev päätti jakaa julisteensa sosiaalisessa mediassa kaikkien halukkaiden printattavaksi.
 Seuraavana päivänä viestejä tulvi paitsi kaikkialta Israelista, myös New Yorkista, Japanista, Kanadasta, Englannista ja Hollannista – julisteita oli ripustettu moneen paikkaan.
 Shoshkea ovat tänä päivänä auttamassa lukuisat vapaaehtoiset israelilaiset.  Gila Engelmayer
 Sitten loppuivat rahat.
 Ze’ev käynnisti joukkorahoituskampanjan toiveissaan saada kokoon 30 000 Israelin shekeliä, noin 7500 euroa. Hetkessä koossa oli 100 000 shekeliä, lähes 25 000 euroa.
 Työ saattoi jatkua.
 Boikotista pelkkää haittaa
 Maaliskuussa  Shoshke ja 11 muut aktivistia palkittiin  toiminnastaan “individualisteina, jotka ovat omistaneet elämänsä muuttaakseen asioita, joita useammat pitävät muuttamattomina”.
 Viime syksynä useat eri maiden taiteilijat vaativat Israelissa toukokuussa pidettävien  Euroviisujen boikotointia . Suomesta mukana olivat muun muassa  Noora Dadu,   Aki Kaurismäki ,  Tommi Korpela ,  Krista Kosonen  ja  Kaija Kärkinen .
 Ze’ev ja alter-egonsa Shoshke eivät usko boikotin voimaan. Hän muistuttaa juutalaisten historiasta: vainoista, joukkotuhosta ja lukuisista sodista.
 – Ymmärrän, että Israelin politiikka suututtaa monia. Mutta boikotit vain pahentavat asiaa ja saavat ihmiset kaivautumaan yhä syvemmälle poteroihinsa.
 – Parempi tapa toimia on puhua asioista, tehdä taidetta yhteiselosta ja vaikka matkustaa tänne paikan päälle arvostelemaan hallituksen toimia, hän sanoo.
 Sabra on kaktus, mutta nimeä käytetään myös Israelissa syntyneestä juutalaisesta: kovan ulkokuoren sisältä voi löytyä lempeä sielu.  Din Aharoni
 Israelin vaalien aikaan huhtikuussa Shoshke on kiireisempi kuin milloinkaan: on saatava kansa äänestämään istuvaa pääministeriä vastaan keinolla millä hyvänsä.
 Hän osoittaa mieltään lähes päivittäin ja jakaa pieniä Shoshke-kuvioisia, korruption vastaisia vaalikaramelleja kaduilla, puistoissa ja rannalla. Hän kävelee, jälleen kerran, jalkansa rakoille.
 Oikeisto voittaa vaalit
 Jo ennakkoäänten laskennan aikana on selvää, että oikeistolaisen Likud-puolueen pääministeri Benjamin Netanjahu saa tehtäväkseen muodostaa myös seuraavan hallituksen.
 Shoshke ei pidättele pettymystään vaalivalvojaisissa.
 – Oikeistopuolueet ovat katastrofi maallemme. Minä jatkan taistelua niin kauan, kun näen rasismia tai ihmisryhmiä taistelemassa toisiaan vastaan. Meidän, juutalaisten, muslimien ja kristittyjen on elettävä keskenämme.
 – Jonakin päivänä ihmiset ymmärtävät, että se on ainoa tapa.
 Perjantai: Euroviisut. Vieraina kaksinkertainen viisuedustaja Marion Rung ja viisuja boikotoiva näyttelijä Noora Dadu. Perjantai-dokkari: Shoshke - rakkaudella Israelista. Yle TV1 perjantaina 17.5. klo 21.05.  Tallenne Areenassa lähetyksen jälkeen täällä.
 Lue myös:
 HS: Shoske voittaa rasismin rakkaudella

”Euroviisujen boikotointi syventää kuilua Israelin ja muun maailman välillä’” – Alaston naishahmo Shoshke haluaa yhdistää kansat Israelissa


Summary: Suurin osa rikollisliigan jäsenistä on saatu kiinni.

Kansainvälisen rikollisliigan toiminta on pysäytetty suurella monikansallisella poliisioperaatiolla, kertoo Euroopan poliisijärjestö Europol.
 Operaatiossa paljastettiin kyberrikollisten liiga, joka oli onnistunut saamaan saaliikseen jopa sata miljoonaa euroa. Liiga toimi Yhdysvalloissa, Bulgariassa, Saksassa, Georgiassa, Moldovassa ja Ukrainassa.
 Liigan uhrit olivat pääasiassa pieniä yrityksiä, mutta mukana on muun muassa vammaisia lapsia auttava hyväntekeväisyysjärjestö.
 Liiga käytti GozNym-nimistä haittaohjelmaa, joka tunkeutui uhrien nettipankkijärjestelmiin, jolloin rikolliset saattoivat tyhjentää uhrin tilin. Liiga mainosti osaamistaan alamaailman käyttämillä keskustelupalstoilla.
 Poliisit aloittivat liigan toiminnan pysäyttämisen vuonna 2016. Tuolloin Saksan johtamassa operaatiossa suljettiin liigan käyttämiä palvelimia Ukrainassa.
 Liigan jäsenet olivat erikoistuneet omiin tehtäviinsä. Liigan johtaja oli georgialainen ja ohjelmiston kehittäjä venäläinen. Salausohjelmien laatijat tulivat Moldovasta ja Kazakstanista, kun taas pankkitilien tyhjentämiseen erikoistuneet liigan jäsenet olivat Bulgariasta ja Ukrainasta. Mukana oli myös muun muassa rahanpesun erikoisosaajia ja "muuleja", jotka kuljettivat rahaa valtioista toiseen.
 Järjestön jäsenet on saatu kiinni ja he joutuvat oikeuden eteen eri maissa. Vain viisi Venäjän kansalaista on yhä pakosalla. Yksi heistä on GozNymin kehittäjä.
 Lue lisää :
 BBC: GozNym cyber-crime gang which stole millions busted

Kyberrikollisten kopla sai saaliiksi sata miljoonaa euroa – uhreina pienyrityksiä ja vammaisia lapsia auttava järjestö


Tampereen Hervannassa parveilee joukko valkoisiin haalareihin pukeutuneita nuoria. Ilmassa on innostunutta tohinaa ja maalin tuoksua. Etelä-Hervannan koulun oppilaat valmistautuvat maalaamaan Insinöörinkadun varrella olevan sähkökaapin.
 Liikkeellä ollaan tietysti luvan kanssa, sillä Tampereella aiotaan maalata peräti 100 sähkökaappia tylsän harmaasta ja töhryisestä iloiseksi arjen piritykseksi.
 Hankkeen on polkaissut käyntiin katutaidetoiminnastaan tunnettu  lastenkulttuuriyhdistys SirkusRakkausPumPum . Yhteistyössä ovat mukana Tampereen Sähköverkko,  Tampereen Taidemuseo  ja  Kulttuurikasvatusyksikkö TAITE .
 Koululaisten joukkoa johdattaa nuortenohjaaja Tomi Lastunen.
 – Meiltä on toivottu pysyviä teoksia, ja koetaan tosi tarpeelliseksi vähän piristää kaupunkikuvaa ja ihmisten arkiympäristöä, Lastunen avaa hankkeen taustaa.
 Graffititöissä voidaan käyttää apuna erilaisia sapluunoita. Anne Savin / Yle
 Nuhjuiset kaapit saavat kuvia pintaansa ja voivat tuoda hymyn huulille yllättävissä paikoissa.
 –Siinä mielialat kohenee ja saadaan vaihtelua harmauteen. Sillä on vain positiivisia vaikutuksia, uskoo Lastunen.
 Seuraavaksi kokeillaan jo pahamaineisia spraypulloja ja vähemmän huonomaineisia maaliteloja.
 – Mitään muuta ei sitten maalata kuin tätä harjoitteluseinää ja sähkökaappia, komentaa Lastunen. Ei vaatteita, ei nurmikkoa, eikä kaveria.
 Nuorille halutaan opettaa katumaalaushankkeen kautta, että he voivat ihan itse toiminnallaan vaikuttaa ympäristöönsä.
 – Kyllähän siinä asenne muuttuu, että “hei, me pystytään tämmöseen” varsinkin tulevaisuutta ajatellen. Jos he näkevät epäkohtia kaupungissa, niin heidän ei tarvitse välttämättä pyytää muita puuttumaan siihen, vaan he voivat puuttua itse, selittää Lastunen.
 Sähkökaappiin maalattiin sapluunan avulla vaaleanpunainen pupu. Yksityiskohdat on maalattava myöhemmin, koska maalin täytyy kuivua välillä.  Anne Savin / Yle
 Tampereen Sähköverkolta heltisi lupa maalaamiselle helposti.
 – He tarttuivat heti ideaan ja oikeastaan vaativat, että tämä projekti viedään toteutukseen asti.
 Koulut lähtivät myös mukaan innoissaan. Kaupunkiin tulee kaikkiaan 20 koululaisten maalaamaa kaappia. Maalaustyöt tehdään toukokuussa.
 Kaappeja komistuu pitkin kesää
 Tomi Lastunen on ammatiltaan myös graffititaiteilija. Kun koululaisten maalaustyöt ovat ohi, hän maalaa itse kesän aikana 30 sähkökaappia.
 – Sähkökaapit on siinä mielessä mukava kohde, että ne ovat levittäytyneet ympäri kaupunkia. Kaapit ovat harmaita ja useimpien mielestä sotkuisia ja ankean näköisiä, joten niitä on helppo muuttaa parempaan suuntaan.
 Graffititaiteilija Tomi Lastunen ohjaa nuorten maalaustapahtumat. #iloinensähkökaappi on lastenkulttuuriyhdistys SirkusRakkausPumPumin järjestämä hanke, joka tuottaa yhteensä 100 pirteäksi maalattua sähkökaappia.  Anne Savin / Yle
 Lastusella on jo aihe noin puoleen maalattavista kaapeista.
 – Asun itse lähellä Sorsapuistoa, niin siihen tietysti maalaan. Myös Sampola ja kirjasto ovat sellaisia, missä tulee vietettyä aikaa, joten varmasti jotain lukemiseen liittyvää täytyy maalata Sampolan nurkalle. Tammelan torin grillillä on tullut monesti syötyä, niin tehdään nyt grillillekin joku herkullinen kaappi, hän paljastaa ideoitaan.
 Kuvataiteilija Elliina Peltoniemi maalaa myös 30 sähkökaappia.
 Loppujen kohteiden osalta on tarkoitus houkutella mukaan yrityksiä ja eri kulttuurikohteita.
 – Kysellään esimerkiksi teattereilta, haluaisivatko he lähistölleen teatteriin liittyvän kaapin, ja urheilukenttien lähelle koitetaan saada urheiluun liittyvää kuvitusta.
 Sähkökaappikohteiden haku on nyt päällä. Lisätietoja löytyy SirkusRakkausPumPumin  nettisivuilta  ja facebookista.
 Spraymaalit ovat graffitimaalareiden tärkeimpiä työkaluja.

100 sähkökaappia saa iloisen ilmeen Tampereella – kokeile ja katso, miten katukuva piristyy


Summary: Porin Keskuskartanon tulipalosta pelastettuja eläimiä on toimitettu paikallisille rankkureille. Osaa etsitään edelleen.

Porissa eilen palaneen Keskuskartanoksi kutsutun kerrostalon jälkipuinti ja -sammutus jatkuu edelleen.
 Asukkaat evakuoitiin 10-kerroksisesta talosta nopeasti. Taloon jäi kuitenkin sisälle ihmisten lemmikkejä.
 Porin Keskuskartanon tulipalo on saatu pääosin sammutettua – bussilastillinen asukkaita evakuoitiin hotelliin Porin suuresta kerrostalopalosta evakuoitu: "Ehdin ottaa mukaan vain pojan hammasraudat" Poliisi: Tutkinnan turvaamiseksi asukkaat eivät pääse toistaiseksi palon runtelemaan Porin Keskuskartanoon
 Keskuskartanossa asuva  Amanda Saarinen  oli huolissaan kahdesta kissasta, jotka jäivät asuntoon sisälle, kun hän ja avopuolisonsa  Jan-Eric Fröjdahl  pakenivat paloa. Sosiaalisessa mediassa on esitetty kritiikkiä siitä, miten ihmiset ovat jättäneet lemmikkejään palavaan taloon.
 – Ei siinä paljoa ehtinyt miettiä, kun mies tuli herättämään minut päiväunilta, että talo palaa. Silloin oli lähdettävä ulos.
 Saarinen ja Fröjdahl odottivat pitkään iltaan asti uutisia lemmikkiensä kohtalosta. Helpotus oli valtaisa, kun palomiehet kantoivat elossa olevat Sara- ja Sira-kissat ulos Keskuskartanosta.
 Jan-Eric Fröjdahl ja Amanda Saarinen istuivat kotitalonsa edessä pitkään odottamassa tietoa asuntoon sisälle jääneistä kissoistaan. Jenni Joensuu / Yle
 – Molemmmat vaikuttavat olevan päällisin puolin kunnossa. Kyllä tässä mieli kirkastui suunnattomasti, Saarinen huokaisee.
 Palomestarin ohje: Ihmiset ensin
 Palomestari  Juuso Suonpää  Satakunnan pelastuslaitokselta sanoo, että Amanda Saarinen ja Jan-Eric Fröjdahl ovat toimineet tilanteessa oikein.
 – Ihmiset on saatava ulos ensimmäisenä. Ja jos savua on rappukäytävässä, sinne ei missään nimessä saa mennä, Suonpää sanoo.
 Pelastushenkilökuntaa  voi informoida kotieläimistä  esimerkiksi eläinlääkäreiltä saatavilla tarroilla, joita liimataan omaan oveen.
 Keskuskartanon eläimiä on viety paikallisille koira- ja kissarankkureille turvaan. Kissarankkuri  Kirsi Santanen  kertoo, että tallessa on tällä hetkellä kolme eläinlääkäripäivystyksessä käynyttä kissaa, sekä yksi kani ja muutamia hamstereita.
 En tiedä kuinka paljon kissoja jäi asuntoihin. Tietääkseni palomiehet yrittävät saada ainakin joitain kiinni.  Kirsi Santanen
 – En tiedä kuinka paljon kissoja jäi asuntoihin. Tietääkseni palomiehet yrittävät saada ainakin joitain kiinni.
 Koirien talteenotosta vastaava  Jaakko Rainiola  kertoo, että palopaikalta on tuotu paikalle yksi villakoira, jonka omistaja on asiasta tietoinen. Enempää koiria ei ole tuotu.
 Rakennuksen sammutustyöt jatkuivat koko yön. Katja Halinen / Yle
 Satasairaala on avannut kriisipuhelimen Porin keskustan kerrostalon palon vuoksi. Kriisipuhelimen numero on 02-627 7421. Numerosta vastataan hoidossa olevien läheisten tilannetta koskeviin tiedusteluihin.

Palomestari: Evakuointikäskyä noudatettava välittömästi – "Eläimiä ei jäädä silloin etsimään"


Summary: Tanssi on jättänyt jälkensä Jorma Uotisen kehoon sekä hyvässä että pahassa. Hän jättää kesällä hyvästit Kuopio tanssii ja soi -festivaalille, mutta ei ole jäämässä eläkkeelle.

– Älä odota minulta enää tanssimista, olen vanha ihminen.
 Jorma Uotisen  kädet viuhuvat ja suu on leveässä virneessä, kun hän avaa oven asuntoonsa Helsingin Töölössä. Ilmavin askelin huoneesta toiseen harppovasta miehestä on helppo uskoa, että hän jaksaa vielä 68 vuoden iässä tehdä tanssirooleja.
 Silti hän varoitti koreografi  Kaari Martinia  odottamasta liikoja, kun lupautui esittämään  petetyn aviomiehen roolin Anna Kareninassa  viime vuonna.
 – Hän kertoi oikein yllättyneensä ensimmäisissä harjoituksissa, miten paljon loppujen lopuksi tanssin.
 Edellisestä tanssiroolista oli kulunut vuosikausia, joten Uotinen oli tunteja kestävien harjoitusten päätteeksi toisinaan "aivan romuna".
 Hänellä ei ole silti vaikeuksia hyväksyä sitä, ettei kroppa enää pysty samaan kuin nuorempana. Lihasvoima heikkenee, lihakset jäykistyvät, jänteiden kimmoisuus katoaa.
 – En ole siinä mielessä nostalginen, että haluaisin palata tanssijan huippupäiviin ja virtuoosimaisiin temppuihin.
 Uotinen tanssi aktiivisesti harvinaisen pitkään, 50-vuotiaaksi asti. Hän on selvinnyt yli 40 vuotta kestäneestä tanssijan urastaan vähin vammoin, vaikka koko ura saikin alkunsa sairaalan sängystä.
 "Pystyin nostamaan jalan 180 astetta edestä korvaan. Kun tein sen tangolla harjoitellessa, takanani ollut tanssija siirtyi paikaltaan ja tokaisi: We are not in the circus."
 Nuori tanssija Jorma Uotinen tunnettiin painovoimaa uhmaavista hypyistään, taipuisasta selästään ja jaloistaan, jotka tuntuivat ulottuvan seinästä seinään tai nousevan kattoon saakka.
 Hän pystyi nostamaan jalan 180 asteen korkeuteen korvaan saakka, mikä aiheutti ihmetystä myös tanssijakollegoissa Pariisissa.
 – Kun tein sen tangolla harjoitellessa, takanani ollut tanssija siirtyi paikaltaan ja tokaisi: ”We are not in the circus”.
 Uotinen esittelee vanhoja kuvia ilmaspagaateistaan. Koulutoveritkin muistavat, että korkeushyppyä harjoitellessa Uotisen saksihypyt ylsivät korkeammalle kuin kenenkään muun.
 – Ehkä olisin voinut menestyä korkeushypyssä, jos minusta ei olisi tullut tanssijaa.
 Jorma Uotisen asunto on täynnä tarkasti valikoituja taide-esineitä. Uotisen mukaan niitä olisi enemmänkin, jos rahat riittäisivät. Toni Pitkänen / Yle
 Korkeushypyn sijaan Uotinen haaveili lapsena näyttelijän urasta. Teatterikoulun pääsykokeissa tuomarit kuitenkin kehottivat nuorta miestä hakeutumaan tanssin pariin.
 – Silloin minua otti vain päähän, etten päässyt sisään.
 Uotinen ei heti siltä istumalta noudattanut kaukonäköistä neuvoa. Vasta vakava sairastuminen sinetöi päätöksen ryhtyä tanssijaksi.
 "Kun viimein pystyi itse viemään lusikan suuhun, se oli mullistava kokemus. Opin arvostamaan liikkeen jokaista millimetriä."
 Eräänä aamupäivänä 19-vuotias Jorma Uotinen kävi lääkärillä kurkkukivun vuoksi. Iltapäivällä hänet jo kiidätettiin sairaalaan, kun puhekyky alkoi heiketä, nieleminen ei onnistunut ja jalat eivät kantaneet.
 Seuraavana päivänä hänet siirrettiin Porista Turun yliopistolliseen sairaalaan, jossa diagnoosi varmistui: kyse oli Guillain-Barrén oireyhtymästä, hermojuuritulehduksesta.
 Uotinen halvaantui puhe-elimiä myöten ja kärsi koko kehoa ravistelevista, voimakkaista kivuista.
 – Niitä voi ymmärtää vain sellainen ihminen, joka on ne itse kokenut.
 Häntä hoitavat lääkärit kuitenkin valoivat elämänjanoiseen nuorukaiseen toivoa kertomalla, että taudista oli mahdollista parantua täysin. Silloin Uotinen päätti tehdä kaikkensa kuntoutuakseen entiselleen.
 – Minusta tuli himotreenaaja, joka harjoitti lihaksiaan aina kun pystyi.
 Uotinen oli muuttunut pieneksi lapseksi, jonka oli opeteltava uudelleen yksinkertaisetkin asiat. Muutama sekunti seisomista omin avuin oli iso saavutus, lusikan vieminen suuhun mullistava kokemus. Uotinen oppi omien sanojensa mukaan “arvostamaan liikkeen jokaista millimetriä”.
 – Lämpimän ja kylmän tunteminen oli järisyttävää. Ne ovat itsestään selviä terveelle, mutta kun kyky näihin viedään pois, ymmärtää, mikä ihme ihminen on.
 Sellaisen kokemuksen jälkeen hänelle ei jäänyt muita vaihtoehtoja kuin ryhtyä tanssijaksi.
 Jorma Uotisen rakkaus Pariisiin näkyy hänen kotinsa sisustuksessa.  Toni Pitkänen / Yle
 Pariisi on yksi Uotisen suurista rakkauksista, mikä näkyy hänen kodissaan. Keittiössä on suurennettu kuva hänen pariisilaisesta suosikkikahvilastaan Café de Floresta, joka on aiheena myös keittiöön johtavan käytävän art nouveau -julisteessa.
 Ensimmäistä kertaa Uotinen kävi Pariisissa ennen sairastumistaan hermotulehdukseen ja lähetti sieltä kortin äidilleen. Siinä hän kertoi haluavansa joskus työskennellä ihmeellisessä kaupungissa. Seitsemän vuotta myöhemmin toive toteutui.
 Uotinen tapasi Suomen kansallisbaletissa koreografin ja tanssijan  Carolyn Carlsonin . Yhdysvaltalainen ihastui Uotisen liikekieleen ja kutsui tämän tanssijaksi Pariisin oopperaan.
 Kansallisbalettiin Uotinen oli päässyt 20-vuotiaana, vasta kävelemään uudelleen oppineena toipilaana.
 – Olen usein kyynisesti sanonut, että minut otettiin, koska silloin oli niin huutava pula miestanssijoista. Tosin neljä miestä sinne pyrki ja vain minä pääsin.
 Pariisin vuodet kasvattivat tanssijakundista taiteilijan. Vuonna 1979 Uotinen teki ensimmäisen sooloteoksensa, Jojo, josta tuli hänen läpimurtonsa.
 Siinä oli kohtaus, joka on jäänyt monien ihmisten mieleen. Uotinen makasi lattialla ja teki vartalollaan aaltoilevaa liikettä, jonka pysäytti yllättäen. Sitten hän pysyi muuten liikkumattomana ja vain suoristi ja koukisti etusormeaan.
 – Se ällistytti ihmiset. Nauru levisi eturiviltä viimeiseen penkkiriviin. Monet ovat tulleet jälkeenpäin sanomaan, että muistavat esityksestä juuri tuon hetken.
 "Mitä hänen päässään oikein liikkui, kun hän ehdotti sellaista tanssijalle. Sanoin, että olen tunnettu notkeasta selästä, mitään leikkausta ei tehdä, hyvästi!"
 Uotista on siunattu poikkeuksellisen joustavalla ruumiinrakenteella, pehmeällä lihaksistolla ja venyvillä jänteillä.
 – Ranskalaiselta hierojalta kuulin, ettei hän ole koskaan ennen hieronut ketään, jolla olisi näin pehmeä lihaslaatu.
 Notkeutta ja venyvyyttä on myös pitänyt oppia kontrolloimaan. Uran alussa Uotisen piti tehdä paljon töitä, että sai pidettyä taipuisan selkänsä oikeassa asennossa.
 Selkä vaivasi Uotista myös myöhemmin. Helsingin kaupunginteatterin johtajana 80-luvulla Uotinen alkoi kärsiä selkäkivuista, jotka tuntuivat kuin pieniltä sähköiskuilta.
 Hän kertoi vaivoistaan lääkärille, jonka ehdotus sai hänen leukansa loksahtamaan auki. Lääkäri suositteli Uotiselle jäykistysleikkausta, jossa selkään asennetaan metallilevy. Se oli lääkärin mukaan toiminut erinomaisesti jääkiekkoilijalla, jonka selkäkivut olivat loppuneet siihen.
 – Mitä hänen päässään oikein liikkui, kun hän ehdotti sellaista tanssijalle. Sanoin, että minä olen tunnettu notkeasta selästäni, mitään jäykistysleikkausta ei tehdä, hyvästi.
 Selkäkivutkin loppuivat itsekseen, kun Uotinen lopetti paljain jaloin kävelemisen kaupunginteatterin kylmällä betonilattialla.
 Toni Pitkänen / Yle
 Toisen vamman jäljiltä Uotinen ei koskaan täysin palannut entiselleen. Hän esiintyi Rooman oopperassa kuningas Learina, jota ahneet tyttäret kruunua havitellessaan riepottelivat ympäri lavaa.
 Yhdessä kohtauksessa Uotista roikotettiin käsistä, jolloin hänen vasemman kätensä hauislihas repeytyi. Uotinen vei kuitenkin tanssidraaman harjoitukset kunnialla loppuun.
 – Minun piti vielä sen jälkeen nostaa 70-vuotiasta ballerinaa,  Carla Fraccia , joka ei ikänsä vuoksi juuri pystynyt nostossa auttamaan. Se oli aika tuskallista.
 Vasta harjoitusten jälkeen Uotiselle selvisi, että käsivarsi oli muuttunut aivan mustaksi. Rajunnäköisestä ja kivuliaasta vammastaan huolimatta hän tanssi kaikki kuusi esitystä Rooman Teatro Nazionalessa. Hauis leikattiin vasta Suomessa.
 – Vasen käteni ei koskaan toipunut siitä täysin entiselleen.
 "Toivon, että olen nyt piirun verran viisaampi kuin nuorempana, mutta siitäkään ei ole takeita."
 Uotinen on aina osannut katsoa tulevaan ja lähteä eteenpäin, kun on sen aika. Rakkaasta kaupungistaan Pariisista hän lähti, kun oli ammentanut kaiken sen opin, mitä Carlsonin ryhmässä saattoi saada.
 – Minulla on muistoni, mutta en jää märehtimään menneitä. Olen elänyt sen, it’s gone forever.
 Samoin hän ajattelee tänä kesänä, kun sanoo jäähyväiset pitkälle pestilleen Kuopio tanssii ja soi -festivaalin taiteellisena johtajana. Vuodesta 2002 lähtien Uotinen on pyrkinyt tarjoamaan tanssin ystäville Kuopiossa samanlaisen kokemuksen kuin hän itse sai nuorena tanssijana 70-luvulla.
 – Näin silloin Kuopio tanssii ja soi -festivaalilla ensimmäistä kertaa ulkomaalaisen tanssiryhmän. Se oli minulle jotakin uutta ja ennennäkemätöntä.
 Nyt lähes 20 vuotta myöhemmin on aika jättää festivaali uusiin käsiin. Sen Uotinen tekee hymy huulillaan.
 – Meillä on selkeä taiteellinen profiilimme, hyvä taloudellinen pohja, oma uskollinen asiakaskuntamme ja uusiakin tulee. Hienolta tuntuu lähteä, kun asiat ovat hyvällä mallilla.
 Jotakin uutta odottaa jälleen nurkan takana. Uotisella ja hänen uudella roolihahmollaan on yhteistä ainakin huomiota herättävät silmälasit. Suunnitelma “Uotinen goes Kekkonen” -esityksestä on Uotisen mukaan otettu Tamminiemen museossa innostuneesti vastaan.
 – Sitä voi sitten hyvällä syyllä haukkua elitistiseksi esitykseksi, koska sinne ei mahdu kuin parikymmentä katsojaa kerralla.
 Jorma Uotinen ei enää ikävöi nuorta kehoaan, joka pystyi virtuoosimaisiin temppuihin. Toni Pitkänen / Yle
 Uotinen hymähtää, kun häneltä kysyy, mitä hyvää vanheneminen on tuonut tullessaan.
 – Toivon, että olen nyt piirun verran viisaampi kuin nuorempana, mutta siitäkään ei ole takeita.
 Vuosikausien ura tanssijana on todella voinut tuoda Uotiselle lisää älliä. Tanssi nimittäin saattaa hoitaa  aivojen terveyttä tehokkaammin kuin mikään muu liikuntamuoto .
 Siinä voi Uotisen mukaan piillä syy siihen, miksi vuosisadan suurimpiin ballerinoihin lukeutunut  Alicia Alonso  on elänyt lähes satavuotiaaksi ja kaikkien suomalaisten tuntema tanssinopettaja  Aira Samulin  yli 90-vuotiaaksi.
 Uotisella itsellään ei ole haaveita noin pitkästä elämästä. Hän kuitenkin toivoo, että pystyisi elämänsä loppuun asti liikkumaan itse.
 – Ja että järjen valo säilyisi loppuun saakka.

 Jorma Uotinen syntyi 28.6.1950 Porissa aloitti tanssijan uransa 1970-luvun alussa Suomen Kansallisoopperassa. teki vuonna 1979 ensimmäisen sooloteoksensa  Jojo  Matti Bergströmin musiikkiin. toimi vuosina 1982–91 Helsingin kaupunginteatterin tanssiryhmässä tanssimestarina, koreografina ja taiteellisena johtajana. toimi vuosina 1992–2001 Suomen kansallisbaletin johtajana aloitti vuonna 2002 Kuopio tanssii ja soi -festivaalin taiteellisena johtajana tehnyt koreografioita monille tanssiryhmille Keski-Euroopassa ja Pohjoismaissa on palkittu muun muassa Pro Finlandia -palkinnolla 1985, Suomi-palkinnolla 2000 sekä Helsingin kaupungin kulttuuripalkinnolla 1989, Groupe des huit -seuran palkinnolla 1990 ja Jussi-patsaalla elokuvaroolista Pessi ja Illusia vuonna 1983 sai professorin arvonimen vuonna 2012 tehnyt myös chanson-konsertteja ja esiintynyt televisio-ohjelmissa, kuten MTV:n Tanssii tähtien kanssa -ohjelman tuomarina.

Jorma Uotisen ura alkoi sairaudesta, jonka jälkeen jopa kävelemään piti opetella uudelleen – nyt tanssijalegenda on 68, eikä aio lopettaa


Summary: Viisuja seuraava toimittaja Ville Vedenpää listasi, mitkä viisi esitystä kannattaa tänä iltana katsoa viisujen toisesta semifinaalista.

Tel Avivissa nähdään tänään torstaina Euroviisujen toinen semifinaali. Lavalle nousevat 18 maan edustajat, joista kymmenen valitaan finaaliin.
 Kisaa voi seurata TV2:ssa ja  Yle Areenassa klo 22.00 alkaen.
 Pistelaskussa yhdistetään yleisöäänet ja kansallisten raatien antamat äänet.
 Suomi kisasi jo viisujen ensimmäisessä semifinaalissa, joten suomalaiset eivät voi tänä iltana äänestää. Tässä kuitenkin viisi esitystä, jotka tänään kannattaa katsoa.
 1) Sveitsi – Luca Hänni: She Got Me
 Harvemmin osaa odottaa latinorytmejä Sveitsistä. Sellaisia kuitenkin tarjoilee  Luca Hänni , joka nousi pinnalle voittamalla Deutchland sucht den Superstar -kykykilpailun vuonna 2012.
 Hännin kappale on mukaansatempaavaa latinopoppia ja ikään kuin viisuihin sovitettu  Despacito . Lavaesityksessä nähdään biisin  "dirty dancing"  -lausahduksen mukaan viimeisen päälle hiottu koreografia ja luotetaan 24-vuotiaan laulajan söpöyteen.
 Thomas Hanses / eurovision.tv
 2) Ruotsi – John Ludvik: Too Late for Love
 Ruotsalaiset ne vaan osaavat, mikä ei tosin yllättäne ketään.  John Ludvikin  biisi on hyväntuulista poppia, jossa on gospelvivahteita.
 Lavalla luotetaan laulun voimaan ja esitys on alkuun erittäin pelkistetty. Ludvik nähdään tummalla lavalla yksinkertaisessa valaistuksessa. Esitys kasvaa loppua kohti, kun lavalle saadaan neljä taustalaulajaa. Yhteislaulun voimaa ja samalla tyylikästä.
 Thomas Hanses / eurovision.tv
 3) Venäjä – Sergey Lazarev: Scream
 Venäjällä supersuosittu  Sergey Lazarev  palaa Euroviisuihin muutaman vuoden tauon jälkeen. Tällä kertaa viisubiisiksi on valikoitunut mahtipontinen  Scream .
 Jo vuoden 2016 viisuissa Lazarevin lavaesitys oli viimeisintä teknologiaa hyödyntävä pläjäys, jossa rahaa ei oltu säästelty. Tällä kertaa laulaja nähdään lavalla yhdeksänkertaisina pelikuvina. Välillä Sergei näyttää olevan kuin suihkukopissa. Lievästä pateettisuudesta huolimatta Lazarev laulaa upeasti.
 Andres Putting / eurovision.tv
 4) Hollanti – Duncan Laurence: Arcade
 Euroviisujen voittajasuosikki numero yksi on Hollannin  Duncan Laurence  kappaleella  Arcade . Laulaja-lauluntekijä on säveltänyt viisukappaleen itse ja se kertoo hänen edesmenneestä ystävästään.
 Biisin  musiikkivideon  yksinkertainen tunnelma on yritetty sovittaa viisulavalle, jossa nähdään vain muusikko ja piano. Sininen ja simppeli tausta tukee vahvaa biisiä.
 Thomas Hanses / eurovision.tv
 5) Azerbaidžan – Chingiz: Truth
 Toisen semifinaalin päättää Chingiz, jonka kappaleen lavatoteutus on kisan näyttävimpiä. Esityksen aluksi kaksi robottia tekevät laulajalle sydänoperaatiota, jonka jälkeen sydän siirtyy sykkimään taustascreenille.
 Lavalla nähdään monenlaisia visuaalisia kikkailuja loppuun asti, mikä tekee esityksestä kiinnostavan. Lavashow'n myötä Azerbaidžan on noussut korkealle kärkikahinoihin.
 Thomas Hanses / eurovision.tv

Minimalistinen viisusuosikki ja yhdeksänkertainen venäläinen – tässä tärpit Euroviisujen toiseen semifinaaliin


Summary: Uskottavan oloisissa tekstiviesti- ja sähköpostihuijauksissa vastaanottaja yritetään saada avaamaan linkki.

Postin nimissä lähetettyjä tekstiviesti- ja sähköpostihuijausviestejä on jälleen liikkeellä, Posti varoittaa  tiedotteessaan .
 Huijausviesteissä kerrotaan usein saapuneesta lähetyksestä, voitetusta palkinnosta tai maksamattomasta kuljetusmaksusta.
 Tekstiviestihuijaus vaikuttaa uskottavalta, sillä se saattaa tulla puhelimeen samaan viestiketjuun ja ikään kuin samalta lähettäjältä kuin aidot saapumisilmoitusviestit.
 Posti kertoo verkkosivuillaan esimerkistä, jossa lukee: "Lähetyksesi on laitettu sivuun, sillä siitä puuttuu postitusmaksu. Maksa täällä LINKKI."
 Yllättävien ja epämääräisten viestien linkkejä tai liitteitä ei kannata avata, vaan viesti tulee poistaa avaamatta, Posti muistuttaa.
 Huijauksia tehtaillaan tyypillisesti tunnettujen yritysten nimissä. Postin mukaan huijauslinkkiä klikkaamalla ja omia tietojaan antamalla voi joutua esimerkiksi tilausansaan eli kestotilaajaksi.
 Posti korostaa, että aidossa saapumisilmoituksissa kerrotaan noutopaikka osoitetietoineen, eivätkä ilmoitukset kehota antamaan tietoja ja avaamaan linkkejä.
 Vastaavia tekstiviestihuijauksia oli liikkeellä viimeksi tammikussa.
 Lue myös:
 Posti varoittaa: Huijaustekstiviestejä liikkeellä - älä klikkaa yllättäviä linkkejä

Postin nimissä lähetellään jälleen tekstiviestihuijauksia – Posti: Poista viesti avaamatta linkkiä


Summary: Ornon valaisimia on esillä ensi launtaista lähtien Keravan taide- ja museokeskuksen näyttelyssä. Yhteisnäyttelyssä on rinnalla esillä  myös nuorten muotoilijoiden malleja.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Keravalla taide- ja museokeskus Sinkassa aukeaa tulevana lauantaina näyttely, jossa esitellään Keravalla 1930-luvulta 2000-luvulle toimineen Ornon valaisimia.
 Ornon ohella näyttelyssä on esillä Aalto-yliopiston nuorten muotoilijoiden innovatiivisia ja kokelevia töitä.
 Keravan museojohtajan  Leena Karttusen  mielestä on hyvä idea yhdistää uutta ja vanhaa.
 – Tämä näyttely, jonka arkkitehtina on toiminut Aalto-yliopiston lehtori  Simo Puintila , tuo esiin todella hyvin sen, miten nämä Ornon vanhat klassikot puhuvat tavallaan samaa kieltä näiden uusien yliopisto-opiskelijoiden tekemien valaisinmallien kanssa.
 Aalto-yliopiston lehtorin ja teollisen muotoilijan Puintilan mukaan näyttely on jaettu teemoihin, jotka noudattelevat hyvän muotoilun eri periaatteita.
 Orno panosti vahvasti valaisinten muotoiluun. Joonas Koivisto / Yle
 – Hyvän muotoilun pitäisi olla mahdollisimman ajatonta, ymmärrettävää, ekonomista, ympäristöä säästävää sekä käytettävää. Ja tietysti myös hyvin viimeisteltyä. Näitä periaatteita löytyy kaikista täällä esillä olevista valaisimista, sanoo Puintila.
 Ajattomuus tekee Ornosta klassikon
 Ornon valaisimia on käytetty paljon sekä julkisissa että yksityisissä kohteissa. Orno oli näyttävästi esillä myös 1950-luvun kansainväilisissä näyttelyissä. Tehtaalle valaisimia suunnittelivat muiden muassa Lisa Johansson-Pape ja Yki Nummi sekä Heikki Turunen.
 Siitä huolimatta Ornon tuotteet ovat jääneet vähemmälle huomiolle kuin esimerkiksi Alvar Aallon tai Paavo Tynellin valaisimet. Karttusen mukaan tehdas ei olekaan aiemmin saanut aivan ansaitsemaansa huomiota, vaikka design on huippuluokkaa.
 Miksi Ornon valaisimet sitten ovat klassikkoja?
 Valaisinten materiaaleina Orno käytti lasia, metalleja ja jalopuuta sekä 1950-luvulta alkaen myös muovia. Kangasvarjostimia tehtiin omassa ompelimossa. Kristiina Lehto / Yle
 – Ensimmäinen peruste on tietenkin upea muotoilu. Sen lisäksi Ornon valaisimissa viimeistely on erittäin huolellista, sanoo museojohtaja Karttunen.
 Metallivalaisimien lisäksi Ornolla on myös lasi- ja muovivalaisimia sekä näiden yhdistelmiä.
 – Lopputulos on kuitenkin aina viimeistelty ja ajaton ja siten tänä päivänäkin kiinnostava, Karttunen sanoo.
 Myös yliopiston lehtori Puintila korostaa Ornon ajattomuutta.
 – Monet Ornon mallit soveltuvat hyvin erilaisiin trendeihin ja erilaisiin rakennus- tai sisustustyyleihin. Monet Ornon työt ovat monellakin tapaa ajattomia ja siksi edelleen ajankohtaisia.
 Kodinvalaisimia tärkeämpi mutta vähemmän tunnettu osa Ornon toimintaa olivat julkisten kohteiden tekniset valaisimet ja tehokkaat ulkovalaisimet, joiden osuus liikevaihdosta oli noin 75 prosenttia vuonna 1950 ja 1980-luvulla vieläkin isompi. Kristiina Lehto / Yle
 Toisaalta valaisimen ei tarvitse olla syntyessään ajattoman näköinen.
 – Myös valaisimiin tarttuu aika, eikä se ole ollenkaan huono asia. Ajattomuus ja ajan sävy muodostuvat ajan saatossa, jos ovat muodostuakseen, sanoo Karttunen.
 "Orno toi leivän ja oli osa yhteisöllisyyttä"
 Keravalainen  Säde Evilä  muistelee, että Orno oli merkittävä monella tavalla. Evilän isä, äiti, sisko ja aviomies olivat töissä Ornolla.
 Vuonna 1936 Stockmann tuli mukaan Ornon omistajaksi ja alkoi kehittää valaisinpajaa voimakkaasti. Tehdas siirrettiin Keravalle Stockmannin omistaman Keravan Puusepäntehtaan tiloihin. Vuonna 1950 Ornossa oli jo 120 työntekijää. Kristiina Lehto / Yle
 – Orno toi leivän. Lisäksi se oli hyvin yhteisöllinen. Me lapset pääsimme käymään Ornossa usein, ja työntekijöitä kävi usein meillä kotona. Se oli sellainen koko perheen juttu, Evilä muistelee.
 Lauantaina Kevaralla avattava näyttely kertoo valaisinvalmistajasta, joka näyttelee tärkeää osaa Keravan historiassa ja myös Suomen muotoilussa.
 Evilä vahvistaa näyttelyn sanomaa oman kokemuksensa kautta.
 – Kyllä Kerava on varmasti saanut aikanaan paljon hyvää mainetta tästä valaisun muotoilusta.

Orno, varjoon jäänyt valaisintehdas Keravalta – Löytyykö sinun kodistasi jokin näistä klassikoista?


Summary: Tutkimusten mukaan noin kolmannes muistisairauksista johtuu sellaisista tekijöistä, joihin voi vaikuttaa.

Riittävästi liikuntaa, terveellinen ruokavalio, ei tupakkaa, alkoholia vain kohtuudella, korkean verenpaineen ja diabeteksen hyvä hoito.
 Näillä tutuilla keinoilla voi tutkitusti vähentää riskiään sairastua dementiaan,  WHO listaa .
 Sen sijaan B- ja E-vitamiini- tai rasvahappolisistä ei ole näyttöä muistisairauksien ehkäisyssä.
 – Kaikkien tähänastisten tutkimusten mukaan ei ole selkeää tieteellistä näyttöä, että eri vitamiinilisät yksistään ennaltaehkäisivät [muistisairauksia], sanoo suosituksien valmistelussa mukana ollut professori  Miia Kivipelto .
 Havainto on mielenkiintoinen, sillä erilaisia vitamiinilisiä käytetään paljon, hän sanoo.
 Miia Kivipelto Stefan Zimmerman
 Vitamiinipillereitä ei kuitenkaan kannata tämän perusteella heittää pois. Esimerkiksi B12-vitamiini on hermoston toiminnalle tärkeä, mutta jos syö suositusten mukaan, riittävä määrä pitäisi yleensä tulla ravinnosta.
 Monipuolinen ruokavalio on kaiken lähtökohta, Kivipelto sanoo.
 – Ruuassa vitamiinit ovat monesti sellaisessa suhteessa, että keho saa käytettyä ne parhaalla tavalla hyväkseen.
 Näin vähennät riskiä sairastua dementiaan Lisää liikuntaa Vältä alkoholia ja tupakkaa Syö terveellisesti ja monipuolisesti Pidä verenpaine kurissa Hoida diabetesta Pidä kolesteroliarvot kurissa Vältä ylipainoa Työllistä aivojasi Sosiaaliset suhteet ovat yhteydessä terveyteen ja hyvinvointiin, mutta riittävää näyttöä sosiaalisten suhteiden muistisairauksia ehkäisevästä vaikutuksesta ei vielä ole Masennusta ja heikentynyttä kuuloa kannattaa hoitaa WHO:n suositusten mukaan, mutta riittävää näyttöä niiden hoidon muistisairauksia ehkäisevästä vaikutuksesta ei ole Riittävää näyttöä B- ja E-vitamiinilisien tai monityydyttämättömiä rasvoja sisältävien ravintolisien dementiaa ehkäisevästä vaikutuksesta ei ole Lähde: WHO
 Toisaalta esimerkiksi iäkkäillä B12-vitamiinin puute on yleistä, koska se ei aina imeydy hyvin, ja vegaanista ruokavaliota noudattavilla sitä ei välttämättä saa ruuasta tarpeeksi.
 Silloin vitamiinilisän käyttö on perusteltua.
 Määrien kanssa kannattaa kuitenkin olla tarkkana.
 Jos joutuu käyttämään paljon lääkkeitä, ravintolisistä kannattaa kysyä neuvoa lääkäriltä, Kivipelto neuvoo.
 Tiukka tieteellinen seula
 Dementian eli muistiin, muihin kognitiivisiin kykyihin ja käyttäytymiseen vaikuttavien muistisairauksien ehkäisykeinojen listaus on ensimmäinen laatuaan.
 WHO:n suositukset perustuvat vahvaan tieteelliseen näyttöön.
 Ennen kuin Maailman terveysjärjestö suosittelee jotakin, sen pitää läpäistä todella tiukat kriteerit, Miia Kivipelto sanoo.
 Suosituksia varten on hänen mukaansa käyty tarkasti läpi mittava määrä tutkimuksia, joista monet on tehty Suomessa.
 – Aina välillä nostetaan esiin eri tekijöitä, kuten vitamiinilisiä tai nyt viimeksi kuulon heikentymisen hoitoa dementian ehkäisyssä.
 Suosituksessa kuitenkin todetaan, ettei esimerkiksi kuulolaitteen käytön vaikutuksista dementiariskiin ole vielä tarpeeksi tieteellistä näyttöä. Toisaalta heikentyneen kuulon tutkiminen ja hoito ovat tärkeitä muista syistä.
 – Suositus linjaa, mistä riskitekijöistä on eniten näyttöä ja mitä pitää vielä tutkia, Kivipelto sanoo.
 Pienistäkin muutoksista hyötyä
 Muistisairauksia todetaan WHO:n mukaan lähes 10 miljoonalla ihmisellä joka vuosi. Järjestö arvioi, että vuonna 2050 dementiaa sairastavia olisi 50 miljoonaa.
 Muistisairauksien etenemistä pysäyttävää tai parantavaa lääkettä ei ainakaan vielä ole käytössä.
 Siksi sairastumisen ehkäisyllä tai edes sen myöhentämisellä on suuri merkitys ja elintapoihin kannattaa kiinnittää huomiota.
 Esimerkiksi Välimeren ruokavalio on tutkitusti terveellinen.
 Pienilläkin muutoksilla esimerkiksi ruokavaliossa voi saada aikaan isoja vaikutuksia, Miia Kivipelto sanoo.
 – Rasvan laatu, vihannesten, kasvisten ja kalan käytön lisääminen, suolan vähentäminen, kuidun lisääminen, hän luettelee hyödyllisiä ravintomuutoksia.
 Monissa länsimaissa muistisairauspotilaiden määrän kasvu on jo elintapojen parantumisen myötä hidastunut.
 Suomessa esimerkiksi tupakointi on jo vähentynyt menneistä vuosista, mutta parannettavaa on silti. Kaikissa ikäryhmissä on ihmisiä, joiden pitäisi liikkua enemmän.
 – Siihen, että kaikki söisivät viisi annosta kasviksia, vihanneksia ja hedelmiä päivässä, on vielä aika vaikea päästä.
 Lue myös:   Ravitsemussuositukset: Kasviksia ja kalaa enemmän – punaista lihaa, rasvaa ja alkoholia vähemmän
 Ikä on suurin riskitekijä
 Eniten muistisairauksien riskiä kasvattaa ikä. 65 ikävuoden jälkeen riski sairastua muistisairauksiin kaksinkertaistuu viiden vuoden välein.
 Kaikki ikääntyneet eivät kuitenkin sairastu. Aiemmin ajateltiin, että ainoat riskitekijät ovat korkea ikä ja geenit.
 Nyt tiedetään, että riskitekijöitä on muitakin, ja niihin voidaan vaikuttaa, Miia Kivipelto sanoo. Vähintään 30 prosenttiin muistisairauksista liittyy muita riskitekijöitä, joihin voi vaikuttaa.
 Niitä ovat liikunnan ja ruokavalion lisäksi verenpaineen, kolesterolin ja diabeteksen hallinta. Merkitystä on myös painolla, sosiaalisilla suhteilla, mielekkäällä tekemisellä ja masennuksella.
 Muistisairauksia ehkäistään WHO:n mukaan tehokkaimmin, kun yhdistetään eri riskitekijöiden hallinta. Näin tehdään esimerkiksi Kivipellon johtamassa suomalaisessa  FINGER-tutkimuksessa , jota sovelletaan jo yli 20 maassa.
 Vaikka noudattaisi kaikkia WHO:n suosituksia, ei silti voi olla varma siitä, ettei muistisairaus jossain kohtaa iskisi. Elintapoja muuttamalla sairastuminen voi kuitenkin siirtyä myöhemmäksi.
 Lue lisää:
 Syö pehmeitä rasvoja, opettele uusi kieli, aloita tanssiharrastus – näillä muistitutkijan vinkeillä pidät aivosi terveenä
 ”Se tuli iskuna päin naamaa!” – Joka kolmas sekunti joku sairastuu muistisairauteen, testaa oma riskisi

WHO: Vitamiinipillerit eivät ehkäise dementiaa – Näistä tutuista keinoista sen sijaan on hyötyä


Summary: Pentagon ei ole näyttänyt suuren reaktion aiheuttaneita kuvia kongressin jäsenille.

Sanomalehti  The New York Times  kertoo saaneensa selville, miksi Yhdysvallat kerää sotavoimaa Persianlahden alueelle.
 Lehden haastattelemien, nimettöminä pysyttelevien tiedusteluvirkamiesten mukaan Yhdysvallat sai toukokuun alussa ilmavalokuvia, joista ilmenee, että Iranin Vallankumouskaarti on aseistanut pieniä laivoja ohjuksilla.
 Yhdysvaltain puolustusministeriö pelkää, että Iran voi ampua ohjuksilla Persianlahdella liikkuvia Yhdysvaltain sota-aluksia.
 Lisäksi tiedusteluhavaintoja olisi myös siitä, että Iran saattaisi ampua kauppalaivoja, tai että Iranin tukemat arabimaiden puolisotilaalliset joukot saattaisivat tehdä iskuja Irakiin sijoitettuja Yhdysvaltain joukkoja vastaan.
 Pentagonissa on tehty tulkinta, että Iran on muuttanut strategiaansa, kertovat haastatellut virkamiehet. Aiemmin Iran on keskittynyt puolustukseen, mutta nyt Pentagon arvelee, että maa voisi tehdä hyökkäysiskuja. Tätä ajattelutapaa edustavat kovan linjan ulkopolitiikkaa ajavat presidentti  Donald Trumpin  neuvonantaja  John Bolton  ja ulkoministeri  Mike Pompeo .
 Yhdysvallat on reagoinut voimakkaasti kokemaansa uhkaan. Persianlahdelle on lähetetty lentotukialus, pommikoneita ja ilmatorjuntaohjusjärjestelmä.
 Persianlahdella ruuhkaa, Yhdysvallat lähettää lisää kalustoa
 Epäileviä ääniä
 Monet tahot eivät jaa Pentagonin huolta, lehti kertoo. Esimerkiksi monet eurooppalaiset ja irakilaiset tiedusteluvirkailijat ovat epäileväisiä.
 Myös kongressin molemmat puolueet suhtautuvat Pentagonin reaktioon varauksella, kertoo The NewYork Times. Varauksellisuutta kasvattaa se, ettei Pentagon ole näyttänyt kuvia kongressin edustajille.
 Epäilijät muistuttavat, että vaikka kuvat pitäisivät paikkansa, se ei silti tarkoita, että Iran olisi valmistautumassa hyökkäykseen. Yhdysvallat on viime aikoina tiukentanut Iranin-politiikkaansa niin paljon, että Iranilla on itselläänkin aihetta tehostaa puolustusvalmiuttaan.
 Viime viikolla tapahtunut isku kauppalaivoja vastaan Arabiemiraattien rannikolla kasvattaa hämmennystä, sillä vieläkään ei ole julkisuuteen kerrottu, millainen isku täsmälleen ottaen oli.
 Saudi-Arabia: Tankkerimme joutuivat sabotaasin kohteiksi – Alkaako Persianlahdella vastaisku?
 Valkoisen talon on määrä antaa lähiaikoina lisätietoa kongressin johtohenkilöille.
 Edustajainhuoneen puhemies  Nancy Pelosi  painotti tänään, ettei Trumpin hallinnolla ole kongressin antamaa lupaa ryhtyä sotatoimiin Irania vastaan.
 Presidentti Trumpilta kysyttiin tänään, onko maa lähdössä sotaan. Trump vastasi, että "toivottavasti ei".
 Lue lisää :
 Yhdysvallat haastaa Irania voimalla – onko sota ovella vai hakeeko Trump vain parempia neuvotteluasemia?

NYT: USA säikähti Iranista otettuja tiedustelukuvia – Nyt kiistellään, kuinka suuri uhka on, vai onko sitä lainkaan


Summary: Jurakaudella elänyt otus räpytteli siipiään kuin nykylintu.

Saksasta Baijerista löydetty uusi dinosauruslaji oli siipifossiilinsa perusteella enemmän linnun kaltainen kuin mikään muu tunnettu aikalaisensa, kertoo tuore tutkimus.
 Otus pystyi räpyttelemään siipiään samaan tapaan kuin nykylinnut. Niinpä  Alcmonavis poeschli  saattaa olla avaintekijä lintujen lentotaidon tutkimuksessa.
 Jurakauden ainoina lentokykyisinä lintuina on pidetty  Archaeopteryx -sukua, josta tunnetaan 12 lajia. Ensimmäisen löytymisestä on yli 150 vuotta.  Alcmonavis poeschli  on kuitenkin paljon lintumaisempi kuin  Archaeopteryxit , joiden siivistä ei ollut räpyttelyyn.
 Tutkimusartikkelin kirjoittanut paleontologian professori  Oliver Rauhut   Ludwig-Maximilians-yliopistosta  arvelee, että jurakauden linnusto oli vieläkin monimuotoisempi kuin tähänastiset löydöt
 Laji nimettiin fossiilin löytäneen keräilijän  Roland Pöschlin  ja löytöpaikan lähellä virtaavan Altmühlenjoen kelttiläisen nimen Alcmonan mukaan.
 Luut kertovat lihaksista
 Nykyisten Pappenheimin ja Regensburgin välisellä Altmühlenlaakson alueella oli 150 miljoonaa vuotta sitten subtrooppinen laguuni, jota täplitti riuttasaaristo. Alueen kalkikivestä on löydetty paljon poikkeuksellisen hyvin säilyneitä fossiileja.
 Alcmonavis poeschlista  on säästynyt vain oikeanpuoleinen siipi. Aluksi tutkijat luulivat senkin kuuluneen  Archaeopteryxille,  mutta tarkkojen vertailujen jälkeen he tulivat toiseen tulokseen. Vertailuja tehtiin myös nuorempiin lintulajeihin.
 Archaeopteryxit  olivat nykyvariksen kokoisia.  Alcmonavis poeschli  osoittautui hieman suuremmaksi. Luihin on jäänyt selviä merkkejä räpyttelytaidossa tarvittavien lihasten kiinnittymiskohdista, kertoo tutkimus, joka on vapaasti luettavissa  eLife -julkaisusta.
 Uusin Archaeopteryx-laji, Archaeopteryx albersdoerferi, esiteltiin Historical Biology -lehdessä julkaistussa kansainvälisessä tutkimuksessa viime syksynä. Fossiili löytyi Etelä-Saksasta miltei 30 vuotta sitten, mutta yksityinen keräilijä piti sitä pitkään itsellään.
 Lähtikö lento puusta vai maasta?
 Linnut ovat dinosaurusten perillisiä. Siitä tutkijoilla ei enää ole kiistaa, mutta lentotaidon alkuvaiheista riittää yhä kädenvääntöä.
 Yhden teorian mukaan lentokyky syntyi pikku hiljaa, kun siivekkäät dinosaurukset hyppelivät puussa oksalta oksalle. Toisen teorian kannattajat uskovat, että otukset nousivat maasta, kun ne olivat aikansa juosseet, hyppineet ja ojennelleet kehittyviä alkusiipiään.
 Ruotsalaisen  Lundin yliopiston  viimevuotisessa tutkimuksessa selvitettiin maavaikutuksen merkitystä. Maavaikutus tarkoittaa siipien ja maan- tai vedenpinnan väliin muodostuvaa yhteen puristuneen ilman vyöhykettä, joka antaa siipiin nostetta.
 Koe-eläiminä oli lepakoita, jotka pantiin lentämään tuulitunnelissa, mutta tutkijoiden mukaan tulokset ovat sovellettavissa myös lintuihin ja hyönteisiin.
 Tutkimus osoitti, että lentävä otus säästää paljon luultua enemmän energiaa pysyttelemällä matalalla. Siipien läpsyttely osoittautui vielä energiatehokkaammaksi kuin liitäminen. Niinpä  Current Biology  -lehdessä ilmestyneessä tutkimuksessa pääteltiin lentokyvyn lähteneen maasta, ei puusta.

Saksasta löydetty dinosaurus voi olla maailman vanhin lintu


Summary: Ahtisaaren tavoitteena on saada Helsingin juhlaviikot näkymään myös sairaaloissa ja vanhainkodeissa.

Marko Ahtisaari  aloitti  Helsingin juhlaviikkojen  taiteellisena johtajana viime elokuussa. Ensimmäinen vuosi on ollut opettavainen.
 – Koska en ole aikaisemmin tällaista tehnyt, se on ollut valtavan oppimisen paikka. Nyt on saatu ensimmäinen vuosi pakettiin, ohjelma on tulossa, ja odotetaan miten ihmiset reagoivat siihen.
 Helsingin juhlaviikot alkavat elokuun puolivälissä  Taiteiden yöllä . Koko festivaalin ohjelmisto alkaa robottikuoron esityksellä Helsingin tuomiokirkon portailla. Sitä varten kerätään kesän aikana yleisöltä erilaisia ääniä teoksen materiaaliksi.
 – Taiteiden yönä Senaatintorilta alkaa kuorojen kierros, jossa yli 2000 laulajaa tulee laulamaan. Me päätimme, että sen ihmiskuoron lämmittelijänä voisi olla robottikuoro. Eli koneellisesti tuotettu, vähän niin kuin tekoälykuoro. Tulevina viikkoina ihmiset voivat lähettää sille äänimateriaalia – pitäähän robotille opettaa.
 Huvilateltassa nukutaan yön yli
 Toisena tärppinä juhlaviikkojen ohjelmistosta Ahtisaari mainitsi Puoli seitsemän -ohjelmassa Huvilateltan  Sleep -konsertin. Esitys alkaa perjantai-iltana ja loppuu kahdeksan tuntia myöhemmin lauantai-aamuna.
 – Teemme teltan täyteen sänkyjä, ja Hakaniemen Tokoinranta pystytetään myös täyteen pieniä telttoja. Kappale on kahdeksan tuntia pitkä  Max Richterin  sävellys, joka on tehty unen sykleihin. Ei siellä ole pakko nukkua, mutta kyllähän joskus ihmiset nukahtaa muutenkin konsertissa.
 4-3-2-1 -menetelmä
 Luovuudesta ja sen ylläpitämisestä puhuttaessa Ahtisaari toivoi ihmisten jakavan enemmän kokemuksiaan siitä, miten arjessa pysyy selväjärkisenä ja luovana. Hän itse on käyttänyt muun muassa 4-3-2-1 -menetelmää.
 – Siinä neljä on se, että teet neljä tuntia hyvää, itselle merkityksellistä työtä päivässä, neljäkin riittää.
 – Kolme tavoitetta viikossa – kaksi on yleensä työhän liittyviä ja yksi voi olla jotain muuta.
 – Kaksi liittyy siihen, että meille tulee jatkuvasti vastaan erilaisia asioita, päivittäin. Ne pitää ensin kirjoittaa ylös, pois viemästä energiaa lyhytmuistista, ja myös varata aika niiden läpikäyntiin joka päivä.
 – Ykkönen tarkoittaa sitä, että antaa itselleen joka päivä yhden tosi visaisen kysymyksen, jota on lupa miettiä päivän aikana.
 Juhlaviikot sairaaloihin ja vanhainkoteihin
 Ahtisaaren ykköskysymys liittyy tällä hetkellä juhlaviikkojen ohjelmistoon ja sen saavutettavuuteen tulevaisuudessa.
 – Olen miettinyt sitä, miten juhlaviikot voisi tuoda sairaaloihin ja vanhainkoteihin – niihin paikkoihin, mistä ihmiset eivät pääse tapahtumapaikkoihin.
 Katso Marko Ahtisaaren koko haastattelu Yle Areenassa.

Helsingin juhlaviikkojen taiteellinen johtaja Marko Ahtisaari kutsuu nukkumaan konserttiin ja torille kuuntelemaan robottikuoroa


Summary: Yhtiön sivuilla oli yhteensä 2,8 miljoonaa seuraajaa.

Yhteisöpalvelu Facebook on estänyt israelilaisen Archimedes-yhtiön toiminnan. Facebook kertoo sulkeneensa 65 Archimedekselle kuulunutta tiliä, 161 sivustoa ja kymmeniä ryhmiä.
 Archimedes on Tel Avivissa toimiva konsultti- ja lobbausyhtiö. Facebookin mukaan se on levittänyt sivuillaan valeuutisia ja harhauttavia ilmoituksia, joilla on yritetty vaikuttaa eri maiden vaaleihin.
 Yhtiön Facebook-sivuilla kirjoittajat ovat esimerkiksi ottaneet käyttöön tietyn vaaliehdokkaan henkilöllisyyden. Sivuilla on myös levitetty halventavaa tietoa vastaehdokkaista. Lisäksi yhtiön kirjoittajat ovat tekeytyneet paikallisiksi toimittajiksi, jotka ovat "vuotaneet" tietoja poliitikoista.
 Sivuilla oli yhtyeensä 2,8 miljoonaa seuraajaa.
 Yhtiön kohteena ovat olleet erityisesti Saharan eteläpuolisen Afrikan maat, mutta toimintaa on ollut myös Kaakkois-Aasiassa ja Latinalaisessa Amerikassa.
 Tärkeimmät kohdemaat ovat olleet Nigeria, Senegal, Togo, Angola, Niger ja Tunisia, kertoo israelilainen  Haaretz-lehti .
 Archimedes on mainostanut itseään sosiaalisen mediavaikuttamisen asiantuntijana ja kykyään "muuttaa todellisuutta". Yhtiö on kertonut kykenevänsä "voittamaan kampanjoita maailmanlaajuisesti".
 Facebookin mukaan yhtiö on käyttänyt valemainoksiin noin 800 000 dollaria. Archimedes-yhtiön toiminta alkoi vuonna 2012.
 Facebookilla on voimakas paine siivota sivuiltaan valeuutiset ja muu politiikkaa vääristävä materiaali. Yhdysvaltain tiedusteluelimet ovat paljastaneet, että Venäjä käytti Facebookia hyväkseen vaikuttaakseen Yhdysvaltain presidentinvaaleihin vuonna 2016.

Facebook sulki israelilaisen yrityksen sivuja – yritti vaikuttaa monen maan vaaleihin valeuutisilla


Summary: Yhdysvaltain presidentti Donald Trumpin ehdotus ei kuitenkaan saa suurta kannatusta kummaltakaan pääpuolueelta.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on esitellyt torstaina ehdotuksensa maan uudeksi maahanmuuttopolitiikaksi. Trump suosisi koulutettuja ja englanninkielen taitoisia maahantulijoita turvapaikanhakijoiden ja perheenyhdistämistä haluavien kustannuksella.
 Myös ikä ja työllistymismahdollisudet vaikuttaisivat luvan saamiseen.
 – Heidän on opittava englantia ja läpäistävä kansalaistutkinto ennen tulijoiden hyväksymistä, Trump painotti.
 Trumpin mukaan hän pyrkii luomaan oikeudenmukaisen, nykyaikaisen ja laillisen maahanmuuttojärjestelmän Yhdysvalloille. Hänen mielestään nyt on sen aika.
 – Suurin muutos on lisätä korkeasti koulutettujen maahanmuuttajien osuus nykyisestä 12 prosentista 57 prosenttiin. Haluaisimme jopa nähdä, voisimmeko mennä jopa sitä korkeammalle, Trump totesi.
 Trumpin vävyn  Jared Kushnerin  suunnittelemalla esityksellä ei kuitenkaan uskota olevan mahdollisuuksia edetä kongressissa, sillä se ei kelpaa kummallekaan pääpuolueelle.
 Esitys ei kelpaa republikaaneille, koska maahanmuuttajien määrää ei vähennettäisi. Demokraatit puolestaan eivät hyväksy esitystä, sillä se ei antaisi laillista asemaa niin sanotuille unelmoijille, jotka ovat tulleet maahan laittomasti lapsena.
 Asiantuntijat pitävät esitystä enemmän kampanjapuheena kuin vakavana yrityksenä muuttaa lakia.
 Lue myös:
 USA:n rajaviranomaisten käsiin päätyi viime kuussa lähes 40  000 lasta -  kriisi Meksikon vastaisella rajalla kiristyy
 Guardian: Maahanmuuttoasiamiesten mukaan Trumpin hallinto jatkaa perheiden erottamista Yhdysvaltojen rajalla
 Toinen siirtolaislapsen kuolema herätti Yhdysvallat tarkastamaan pidättämiensä lasten terveydentilan

Trump esittää radikaalia muutosta USA:n maahanmuuttopolitiikkaan – painottaisi tulijoiden ansioita ja taitoja


Summary: Jos ex-kuningas Albert II ei anna näytettä, hän joutuu maksamaan 5 000 euroa jokaiselta päivältä näytteen antamiseen saakka.

Belgialainen muutoksenhakutuomioistuin on määrännyt entisen kuninkaan  Albert II:sen  antamaan DNA-näytteen. Jos ex-kuningas ei anna näytettä, hän joutuu maksamaan sakkoja 5 000 euroa jokaiselta päivältä, jona hän kieltäytyy näytteen antamisesta.
 Uutistoimisto AP:n mukaan  Delphine Boel  on yrittänyt saada kuninkaan myöntämään isyyden jo vuosia. Hänen tarinansa on usein joutunut otsikoihin. Aiemmin tehty isyystesti on osoittanut, ettei hän ole laillisen isänsä  Jaques Boelin  tytär.
 Belgialainen taiteilija Delphine Boel lähtee oikeudesta Brysselissä, Belgiassa, 21. helmikuuta 2017.  Stephanie Lecocq / EPA
 Ex-kuningas Albert ei ole koskaan kieltänyt julkisesti olevansa Boelin isä. Hän on kuitenkin kieltäytynyt antamasta DNA-näytettä, vaikka tuomioistuin antoi siitä määräyksen viime lokakuussa.
 84-vuotias kuningas luopui kruunustaan terveydellisistä syistä poikansa  Philippen  hyväksi vuonna 2013.
 Lue myös:
 Belgian skandaaliprinssiltä loppui luotto – parlamentti leikkasi  määrärahaa lähes 50 000 eurolla
 Belgian kuningashuone närkästyi Burger Kingille, joka pyrki kuninkaaksi mainoskampanjassaan

Tuomioistuin määräsi Belgian ex-kuninkaan antamaan DNA-näytteen sakon uhalla


Summary: Jännitettävää riittää, vaikka Suomea ei viisufinaalissa nähdä.

Tässä artikkelissa seurataan Euroviisujen finaalia hetki hetkeltä. Suora lähetys Tel Avivista alkaa klo 22. Katso lähetystä klikkaamalla tämän artikkelin pääkuvaa, TV2:lta tai Areenasta. Voittaja julistetaan yöllä noin klo 2.

Katso suorana klo 22: Löytyykö ennakkosuosikki Hollannille haastaja, millainen on Madonna-show? Yle seuraa Euroviisujen finaalia hetki hetkeltä


Summary: Itävaltalaisten tiedotusvälineiden mukaan liittokansleri Kurz on jo aiemmin halunnut vaihtaa maan sisäministerin.

Itävaltalaisen  uutistoimisto APA:n mukaan  varaliittokansleri  Heinz-Christian Stracheen  liittyvä skandaali kaataa maan oikeistohallituksen.
 Strache ilmoitti tänään lauantaina eroavansa, kun julkisuuteen tuli Ibizalla kuvattu video, jossa hän keskusteli venäläisen naisen kanssa urakoiden järjestämisestä ja siitä, miten niistä palkittaisiin.
 Hämmentävä skandaalivideo johti varaliittokanslerin eroon Itävallassa – puoluejohtajan epäilyttäviä puheita salakuvattiin Ibizalla
 Keskusta-oikeistolaiseen kansanpuolueeseen ÖVP:hen kuuluva liittokansleri  Sebastian Kurz  kertoo illalla, mitä hän aikoo tehdä Strachen tapauksen johdosta.
 Uutistoimisto APA on saanut tietoja ÖVP:n hallituskumppanilta, äärioikeistolaisen vapauspuolueen FPÖ:n sisältä. Tiedot kertovat, että Kurz on jo tehnyt päätöksen hallituksen erosta. Kysymys on vain siitä, miten päätös muotoillaan.
 APA:n mukaan hallituksen kohtaloksi on myös koitumassa Kurzin FPÖ:lle esittämä vaatimus vaihtaa sisäministerin salkkua kantavaa henkilöä. Tällä hetkellä sisäministerinä toimii  Herbert Kickl , joka on joutunut erittäin kovan arvostelun kohteeksi.
 FPÖ:llä on läheiset suhteet Venäjän johtoon ja Itävallan FPÖ-johtoisen sisäministeriön pelätään vuotavan tietoja Venäjälle. Esimerkiksi Suomen Suojelupoliisi on muuttanut käytäntöjään epäilyn takia.
 APA:n mukaan FPÖ ei aio taipua Kurzin vaatimukseen, mikä olisi lopullinen este hallitusyhteistyön jatkumiselle.
 Itävallassa vakoiluepäily – eläköityneen armeijan upseerin epäillään vuotaneen tietoja Venäjälle
 Wienissä arviolta 10 000 ihmistä on osoittanut mieltään ja vaatinut hallituksen eroa.
 Lue lisää:
 Kronen-Zeitung:  Alle Zeichen stehen auf Neuwahlen !

Uutistoimisto: Skandaali kaataa Itävallan hallituksen – uudet vaalit tulossa


Summary: Siilistä ei vastoin yleistä käsitystä ole myyrän tai käärmeen jahtaajaksi.

Tästä on kyse Siilien määrän arvioidaan vähenevän. Tarkan tiedon saamista vaikeuttaa koko maata kattavan siililaskennan puute. Siilejä on jäänyt paljon autojen alle, mutta myös huippusiisteinä pidettävät nykyiset kotipihat tarjoavat harvoin siilille turvallista ruokailu- tai talvehtimispaikkaa. Elimäkeläinen Peter Tigerstedt halusi palauttaa siilit kotipihalleen vuosikymmenten tauon jälkeen, ja rakensi siileille pesälaatikot.
 Peitteet heiluvat ja kantolaatikon ppohjalle asetellut pehmikkeet pöllähtelevät. Peitteiden alta kuuluu tuhahtelua.
 Ei uskoisi, että nämä pulskassa kunnossa olevat ja terveen näköiset siilit löytyivät viime talven kynnyksellä liian pieninä ja heikkoina pärjätäkseen luonnossa.
 Nyt piikkipallerot ovat palaamassa takaisin luontoon talvehdittuaan ihmisten hoivissa Pyhtään lintuhoitolassa. Mutta sitä ne eivät vielä tiedä, että niiden uusi osoite on 82-vuotiaan elimäkeläisen  Peter Tigerstedtin  kotipihalleen puusta nikkaroimissa tilavissa pesälaatikoissa.
 Asuintilaa löytyy kaikista vajaat puoli neliötä. Lautavuorattu, puolisen metriä korkea siilitalo on maalattu maastoon mukavasti istuvalla tummalla värillä.
 Jokaisessa on kaksi huonetta, oma sisäänkäynti ja irrotettava huopakatto.
 – Katsoin netistä ohjeet ja rakensin pesät niiden mukaan. Pitää olla kaksi huonetta eli etu- ja takahuone. Lisäksi tarvitaan riittävän pieni aukko, jotta siiliä isommat eläimet eivät pääse laatikkoon, selittää Tigerstedt.
 Peter Tigerstedtin kotipihansa reunamille rakentama siilin kahden huoneen pesälaatikko Yle / Vesa Grekula
 Tigerstedt on odottanut luontoon takaisin pääseviä sympaattisia otuksia kotipihalleen jo pitkään.
 Hän muistaa, että asuessaan pikkupoikana samalla paikalla siilit olivat jokapäiväinen näky pihalla. Mutta 30-40 vuotta sitten jokin muuttui.
 – Luulen, että kun liikenne alkoi kasvaa tuossa vieressä kulkevalla kuutostiellä, siilejä alkoi vain jäädä entistä enemmän autojen alle, miettii Tigerstedt.
 Nyt hän aikoo saada siilit jäämään kotipihalleen, ja yritys pelastaa siilit on kova.
 Siilit vähenemässä
 Tigerstedtien siilien “pelastusoperaatio” pesälaatikoineen on malliesimerkki siitä miten ihminen voi yrittää vaikuttaa siilien säilymiseen. Niiden nimittäin arvellaan olevan vähenemässä.
 – Siilien vähenemisestä on tehty havaintoja jo pitkään. Tarkan tilanteen arviointia vaikeuttaa se, että ei ole mitään virallista tietoa tai esimerkiksi koko maata kattavaa siililaskentaa. Tiedot ja arviot perustuvat yksittäisten ihmisten pitkään tekemiin havaintoihin, kertoo siilejä tutkinut eläintieteilijä  Heidi Kinnunen  Helsingin ylipistosta.
 Toinen siilin pesälaatikoista on valmiina paikallaan, vielä kuivia lehtiä ja heinää pehmikkeiksi, ja asukas voi muuttaa. Yle / Vesa Grekula
 Samanlaisia havaintoja on tehnyt myös biodiversiteetin eli luonnon monimuotoisuuden asiantuntija  Riku Lumiaro  Suomen ympäristökeskuksesta. Hän sanoo olleensa huolissaan siilien vähenemisestä jo 1990-luvulta lähtien.
 – Eivät siilit kokonaan ole katoamassa. Joka tapauksessa omieni ja muidenkin tekemien havaintojen mukaan siilit ovat vähentyneet paikoissa, joissa havaintoja on aiemmin tehty, Lumiaro sanoo.
 Kasvanut liikenne on yksi todennäköinen syy siilien vähenemiseen. Mahdollista on myös, että uusilta ja siisteinä pidettäviltä omakotitalojen nurmikkopihoilta ei löydy siilille luontaisia ja turvallisia ruokailupaikkoja.
 Siilien asuinalue alkaa rakentua
 Tigerstedt on jo etukäteen katsellut muutamia mahdollisia paikkoja kotipihansa villinä ja vapaana kasvavilta reuna-alueilta. Vähän aikaa siilit joutuvat vielä odottamaan kevätluontoon pääsyä.
 Ensin pitää päättää, mihin kohtaan pihaa pesälaatikot lopulta sijoitetaan.
 Pyhtään lintuhoitolan isännän  Arto Hokkasen  kanssa käytyjen pienten neuvottelujen jälkeen lopulliset paikat löytyvät. Pesät sijoitetaan puskien keskelle parinkymmenen metrin päähän toisistaan.
 Pyhtään lintuhoitolan Arto Hokkanen valmiina päästämään syksyllä hoitoon ja vahvistumaan otetun siilin takaisin luontoon. Taustalla Marjaana Hokkanen samasta lintuhoitolasta. Yle / Vesa Grekula
 Toiveet ovat korkealla.
 – Harmittaa, kun siilejä ei enää ole ja myyriä on todella paljon. Jospa ne saisivat myyrät vähenemään, sanoo Tigerstedt.
 Tutkijat eivät allekirjoita käsitystä, jonka mukaan siilit torjuisivat myyriä. Moni tähän kuitenkin tuntuu uskovan.
 Asian on huomannut myös Arto Hokkanen, joka hoitolassaan huolehtii lintujen ohella muistakin loukkaantuneista tai heikoista pieneläimistä.
 Siili ei jahtaa myyriä tai karkota käärmeitä
 Arto Hokkanen sanoo, että häneltä kysellään ympäri vuoden olisiko hoidossa olleita siilejä mahdollista saada luovutettavaksi esimerkiksi kotipuutarhoihin.
 – Usein kuulen, että ihmiset haluaisivat siilin karkottamaan myyrät tai käärmeet tontiltaan. Itse en tunne siilin käyttäytymistä niin hyvin, että tietäisin toimiiko se. Moni tähän tuntuu aiempien kokemustensa perusteella uskovan.
 Käsitys on tuttu myös eläintieteilijä Heidi Kinnuselle, joka työskentelee ekologian ja evoluutiobiologian asiantuntijana Helsingin yliopistossa. Hän arvelee, että kyseessä on väärinkäsitys.
 – Siilin kyllä tiedetään syöneen kuolleen käärmeen raatoa, jos joku on käärmeen tappanut, Kinnunen sanoo.
 Siilejä yli 20 vuotta seuraillut luontoasiantuntija Riku Lumiaro on samoilla linjoilla.
 – Siili voi syödä kuolleen myyrän, mutta ei se niitä jahtaa.
 Pesälaatikoiden sijoittaminen maastoon vaatii harkintaa. Peter Tigerstedtin (oik.) ja Pyhtään lintuhoitolan Arto Hokkasen lisäksi siilineuvotteluja käymässä myös Irma Tigerstedt (vas.). Pyhtään lintuhoitolasta ovat mukana myös Hannele ja Marjaana Hokkanen. Yle / Vesa Grekula
 Heidi Kinnunen lyö pöytään vielä yhden faktan.
 – Vaikka siili on yllättävänkin pitkine jalkoineen nopea juoksemaan, ei se saa pientä ja vikkelästi liikkuvaa aikuista myyrää kiinni. Siili ei vaani.
 Siili ja myyrät saati käärmeet eivät edes kilpaile samasta ravinnosta. Myyrät kun ovat jyrsijöitä ja käyttävät ravinnokseen lähinnä kasveja. Siilit puolestaan ovat hyönteissyöjiä ja syövät lähinnä selkärangattomia eläimiä.
 Mutta nyt on aika katsoa, menisivätkö siilit Peter Tigerstedtin rakentamiin puisiin pesälaatikoihin ja toisivat sitä kautta uutta elämää vanhaan kotipuutarhaan.
 Siilit: "Kiitos ja ei kiitos"
 Arto Hokkanen nostaa työhanskat käsissään ensimmäisen siilin kuljetuslaatikostaan ja asettelee sen varovasti pesälaatikon pohjalle. Peter Tigerstedtin vaimo Irma on jo valmiiksi asetellut laatikon pohjalle kasan lehtiä ja heinää.
 – Pitäisiköhän näille siileille antaa nimet, pohdiskelee  Irma Tigerstedt  ääneen.
 Siiliä isommat eläimet eivät saa mahtua pesälaatikon suuaukosta sisään. Yle / Vesa Grekula
 Asia kuitenkin unohtuu saman tien, kun katseet seuraavat siilin ensireaktioita. Se siirtyy nopeasti laatikon toiseen “huoneeseen” ja alkaa tonkia pehmikekasaa.
 Peter Tigerstedt laskee katon paikoilleen ja seurue keskittää katseensa pesälaatikon suuaukkoon.
 Mitään ei tapahdu, siili ei tule ulos. Vaikuttaa onnistuneelta.
 – Siilithän ovat ilta- ja yöliikkujia. Ehkä se tulee myöhemmin ulos, tuumii Arto Hokkanen.
 Ja sitten seuraavalle pesälaatikolle, jossa sama kuvio toistuu – kunnes tämä siili päättääkin toisin.
 Siili alkoi tutkia pesälaatikkoaan välittömästi sinne päästyään. Yle / Vesa Grekula
 Peter Tigerstedt on tuskin ehtinyt panna laatikon kattoa paikalleen, kun siili livahtaa ulos ja kipittää heräävän aluskasvillisuuden seassa vauhdikkaasti kohti pihapiirin ulkorakennusta.
 Se ottaa suunnan kohti seinustalla olevaa puista kuormalavaa, jonka alle se hetkeksi jää. Välillä siili tulee lavan alta pois ja käy tutkimassa ulkorakennuksen vanhaa kivijalkaa.
 Tilanne herättää pientä hilpeyttä samalla kun, Tigerstedtien ja Hokkasten seurueet myhäilevät tyytyväisinä siilien paluusta luontoon.
 Vanha ja villi piha kelpaa siilille
 Arto Hokkanen kehuu Tigerstedtien pihaa.
 – Tämä on loistava piha siilille. Tuommoinen vanha hoitamaton alue tuolla sivulla on ihan elinehto siilille, sanoo Hokkanen ja viittilöi päärakennuksen ja ulkorakennuksen välissä olevalta nurmikentältä metsän suuntaan.
 Toinen Tigerstedtien pihalle tuoduista siileistä jätti sille tarjotun pesälaatikon taakseen muutamassa sekunnissa. Yle / Vesa Grekula
 Ilmastonmuutokseen liitetyt leudot talvet eivät siiliä uhkaa, ehkä jopa päinvastoin. Pitkät pakkastalvet ovat siilille vaikeita, varsinkin jos kuivana kesänä on ollut huonosti ravintoa.
 Riku Lumiaro ja Heidi Kinnunen kannustavatkin ihmisiä auttamaan siilejä.
 – Itse olen tehnyt omalle kotipihalle pesälaatikoita, jossa siilit voivat talvehtia. Pihan reunoille voi myös jättää hoitamattomia alueita. Siilit voivat käyttää niitä kulkuteinään ja niiltä löytyy matoja, etanoita ja hyönteisiä, sanoo Lumiaro.
 Pesälaatikostaan ulkomaailmaan lähtenyt siili mieltyi tutkimaan maata kuormalavan alla.  Yle / Vesa Grekula
 Heidi Kinnunen muistuttaa vielä yhdestä olennaisesta siiliin liittyvästä ominaisuudesta.
 – Ehkä siiliin kannattaa suhtautua niin, että siitä on iloa ihmiselle. Ja allergiselle ihmiselle sehän voi olla eräänlainen puutarhalemmikki.
 Peter Tigerstedtillä onkin takataskussaan vielä yksi valttikortti siilien säilymiseksi omassa pihassaan.
 – Olen tilannut kuusi siileistä varoittavaa liikennemerkkiä. Jospa ihmiset pitäisivät sitten vähän huolta siitä miten tässä lähistöllä ajavat.

82-vuotias rakensi siileille oman asuinalueen – jokaisella on nyt oma kaksio


Summary: Euroviisujen finaali käydään lauantaina illalla Tel Avivissa Israelissa. Lähetystä voi seurata Yle TV2:lla ja Yle Areenassa alkaen kello 22 Suomen aikaa.

Hollannin  Duncan Laurence  on yhtä hymyä. Hän on ollut koko kevään ajan Euroviisujen ennakkosuosikki kappaleellaan  Arcade . Tel Avivissa tilanne ei ole muuttunut ja artistilla on riittänyt kysyntää. Kaikki ovat halunneet haastatella häntä.
 Kiireistä ja paineista huolimatta Laurence on ehtinyt nauttia viisuista.
 – Tämä on ollut hieno kokemus ja täällä on ollut lämmin vastaanotto. On ollut paljon ihania ihmisiä.
 Hollantilainen kertoo, ettei ole kaikesta pyörityksestä väsynyt, vaan olo on enemmänkin energinen. Viisuesityksen lavaharjoitukset ovat vaatineet hiomista, mutta pikkuhiljaa esitys on saatu toivottuun kuntoon.
 – Halusimme tehdä esityksestä yksinkertaisen. Vain minä, piano ja kappale. Halusin keskittyä itse kappaleeseen. Minulle tämä on laulukilpailu. Pidän siitä, että keskitytään pelkästään musiikkiin. Olen halunnut tehdä tähän mysteerisen fiiliksen.
 Arcade -kappaleen video on katsottu  YouTubessa  lähes kymmenen miljoonaa kertaa. Siinä Laurence on suurimman osan ajasta alasti veden alla. Samaa fiilistä on yritetty tuoda myös viisulavalle.
 – Videota varten olin vedessä seitsemän tuntia. Kun näin videon ensimmäistä kertaa, ajattelin, että tässä keskitytään nyt musiikkiin ja video on tavallaan yksi instrumentti lisää. Haluan saman tapahtuvan lavalla.
 Duncan Laurence esiintyy viisulavalla pelkistetysti pianon ääressä. EPA-EFE/ABIR SULTAN
 Arcade  kertoo Laurencen edesmenneestä ystävästä. Tyttö oli rakastunut poikaan, joka jätti hänet. Ystävä kaipasi rakastettuaan kuolemaansa asti. Kappaleessa muusikko kertoo hänen tarinaansa lisäksi omista tuntemuksistaan.
 – En osannut kuvitella, kuinka paljon hyvää palautetta olen kappaleesta saanut. Tietenkään kaikki eivät ole siitä tykänneet, mutta netissä on ollut todella paljon reaktiovideoita, joissa ihmiset tanssivat, itkevät ja nauravat. He kertovat menetyksistään ja siitä, kuinka onnellisia he ovat tässä hetkessä. Se kosketti minua.
 Duncan Laurence myöntää kokevansa paineita ennakkosuosikin asemasta. Hollannissa ollaan jo varauduttu voittoon ja mahdollisia viisuareenoita on jo katsastettu.
 – Tietenkin koen paineita. Jos en kokisi, silloin en välittäisi tästä asiasta. Mutta tämä paine ei ole huonoa vaan hyvää. Yritän pitää jalat maassa ja kaikkea voi tapahtua. Teen parhaani ja toivottavasti voitan kilpailun.
 Hollantilainen oli jopa omassa maassaan suhteellisen tuntematon artisti ennen hänen valintaansa euroviisuedustajaksi. Duncan Laurence oli laulaja-lauluntekijä, joka teki kappaleita muille.
 Hän toivoo, että Euroviisut olisi alku hänen uralleen.
 – Toivon näkeväni maailmaa ja eri maita. Haluan koskettaa ihmisiä musiikillani ja toivottavasti he nauttivat siitä.
 Laurence kertoo seuranneensa Euroviisuja pienestä pitäen. Musiikkia opiskellessaan häntä kiinnosti nähdä, millaista musiikkia eri maissa tehdään.
 Suomen viisuedustajista hän muistaa tietenkin Lordin, mutta myös seuraavana vuonna Helsingin kisoissa edustaneen  Hanna Pakarisen.
 – Leave me alone, I wanna go home! Toivoin hänen voittavan. Minulle Suomi oli voittaja kaksi vuotta peräkkäin, Laurence hihkuu.
 Duncan Laurence haluaisi tulla esiintymään Suomeen ja toivoo, että hän saisi laulaa yhdessä Hanna Pakarisen kanssa.
 - Toivottavasti hän suostuu, Laurence hymyilee ujosti.
 Lue myös:
 Euroviisujen finaalikappaleella suomalainen tuottaja – Henrik Tala on Norjan KEiiNOn "neljäs salainen jäsen"
 Video: Ylen toimittaja kertoo tunnelmista Euroviisujen kuplassa – "Langattoman mikrofonin tuominen Israeliin olisi vaatinut erikoistoimenpiteitä"
 Ennakkosuosikki Ruotsi jatkoon – Euroviisujen kaikki finalistit ovat tiedossa

Hollannin Duncan Laurence nousi tuntemattomuudesta Euroviisujen ennakkosuosikiksi: "Fanitin täysillä Hanna Pakarista"


Summary: Palkansaajien tutkimuslaitos uudistaisi perhevapaat ja pidentäisi työuria.

Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen Etlan toimitusjohtajan  Aki Kangasharjun  mukaan tuleva hallitus saattaa joutua tekemään rajujakin päätöksiä, jotta se saa nostettua työllisyysasteen pyrkimyksenä olevaan  75 prosenttiin .
 Kangasharju sanoo, että työllisyysasteen nostaminen nykyisestä 72,6 prosentista ei toteudu ilman merkittäviä työmarkkinoihin kohdistuvia rakenneuudistuksia.
 Hän listaa työllisyysasteen nostamiseksi useita keinoja, joista kaikki eivät kuulosta pehmeiltä.
 Jos tuleva hallitus aikoo synnyttää kaudellaan 75 prosentin työllisyysasteen vaatimat vähintään 40 000 uutta työpaikkaa, ensimmäinen selkein ja tehokkain keino olisi hänen mukaansa hintakilpailukyvyn parantaminen suhteessa kilpailijamaihin.
 – Puhutaan vähän tämmöisestä kiky kakkosesta. Se on varmasti vaikea toteuttaa poliittisesti, mutta sitä kautta tulisi pienimmällä tuskalla eniten työpaikkoja, Kangasharju sanoo.
 Etlan toimitusjohtaja Aki Kangasharju sanoo, että "kiky kakkonen" olisi vaikea toteuttaa poliittisesti, mutta sitä kautta tulisi pienimmällä tuskalla eniten työpaikkoja. Mikko Koski / Yle
 Uuden kilpailukykysopimuksen pitäisi olla Kangasharjun mukaan suuruusluokaltaan samanlainen kuin ensimmäinen, kesällä 2016 solmittu sopimus.
 Sopimus sisälsi muun muassa palkkojen jäädyttämistä, työajan pidentämistä ja lomarahojen leikkauksia julkisen sektorin työntekijöiltä. Etlan arvion mukaan sopimus lisäsi työllisyyttä 20 000 – 36 000 hengellä.
 Sopimus päättyy SDP:n puheenjohtajan  Antti Rinteen   mukaan  tänä kesänä.
 Kangasharjun mukaan työmarkkinajärjestöiltä tarvitaan jatkossa ylipäänsä sellaisia palkkaratkaisuja, joiden avulla hintakilpailukyky paranisi nykytilanteeseen verrattuna.
 Kangasharju sanoo, että hallituksen tulee tehdä kaudellaan uuden kiky-sopimuksen lisäksi paljon muitakin työmarkkinauudistuksia.
 Niihin kuuluvat muun muassa eläkeputkien ehtojen kiristäminen, kotihoidon tuen enimmäiskeston lyhentäminen ja työttömyysturvan suojaosan kaksinkertaistaminen.
 PT: Työllisyyden nostaminen poliittisilla toimenpiteillä hankalaa
 Palkansaajien tutkimuslaitoksen PT:n johtaja  Elina Pylkkänen  ei halua alkaa spekuloida uudella kiky-sopimuksella. Hän kuitenkin myöntää, että vuoden 2016 kiky-sopimus on toiminut hyvin siinä mielessä, että se on rauhoittanut työmarkkinoita.
 Pylkkänen sanoo, että työllisyysasteen nostamisen keinoina ovat erityisesti perhevapaiden uudistaminen ja työurien pidentäminen niiden loppupäästä.
 – Jopa puolet eläkkeelle jäävistä jää nykyään pois työelämästä vastentahtoisesti. Tämä on yksi asia, johon pitää kiinnittää huomiota. Työuria pitäisi pidentää iäkkäämmästä päästä esimerkiksi kannustimilla. Myös heitä pitäisi houkutella takaisin työelämään, jotka ovat jo jääneet eläkkeelle, Pylkkänen sanoo.
 PT:n johtaja Elina Pylkkänen suhtautuu luottavaisesti hallituksen pyrkimykseen parantaa työllisyyttä. Juuso Kuusisto / Yle
 Pylkkäsen mukaan myös työikäisten aktivoimista pitäisi lisätä jollain tavalla.
 – Työikäiset pitäisi saada aktiivisemmin työmarkkinoille mukaan myös yrittäjiksi, ei pelkästään palkansaajiksi.
 Pylkkänen suhtautuu luottavaisesti hallituksen pyrkimykseen parantaa työllisyyttä.
 – Näen, että nyt huokuu yhteisymmärrys poliittisista tavoitteista, kuten työllisyydestä. Enää on kyse siitä, että millä keinoilla ja rahoituksella politiikkaa toteutetaan.
 "Maailmantalouden tilanne vaikuttaa aivan keskeisesti"
 Etlan Aki Kangasharjun mukaan tämänhetkinen maailmantalouden hyvä vire antaa hallitukselle vielä vetoapua, mutta ei tarpeeksi eikä tarpeeksi kauan.
 – Nyt kun vielä on näköpiirissä kauppasodan paheneminen ja maailmantalouden hiipuminen, esimerkiksi Yhdysvalloissa voi tulla taantuma ensi vuonna. Jos tämä tapahtuu, se tarkoittaa sitä, että maailmantalouden kysyntä hiipuu ja meidän työllisyysasteemme ilman lisätoimia jää selvästi alle 74 prosentin.
 Maailmantalouden tilanne vaikuttaa työllisyyspyrkimyksen toteutumiseen aivan keskeisesti, huomauttaa myös Palkansaajien tutkimuslaitoksen Elina Pylkkänen.
 – Työllisyyden nostaminen poliittisilla toimenpiteillä on ylipäänsä hyvin hankalaa. Talous on se, joka veturina vaikuttaa kaikista eniten työllisyyden kehittymiseen.
 Hallitusneuvotteluiden vetäjä Antti Rinne median haastattelussa Säätytalolla Helsingissä torstaina. Markku Ulander / Lehtikuva
 Toisin kuin PT:n Pylkkänen, Etlan Kangasharju pelkää, että tulevalla hallituksella ei välttämättä ole rohkeutta tehdä tarpeeksi työllisyyttä parantavia toimenpiteitä.
 – Eihän tietenkään lyhyellä aikavälillä mitään tapahdu, mutta mitä pidemmälle uudistuksia lykätään ja mitä kauemmin kestävyysvaje pahenee, sen isompi urakka on tulevaisuudessa edessä, hän varoittaa.
 Kangasharju muistuttaa, että uusien työpaikkojen synnyttäminen on vaikeampaa nykyisessä tilanteessa kuin mitä  Juha Sipilän  (kesk.) hallituksen aikana, koska työttömyys on jo saavuttanut niin sanotun rakenteellisen tason.
 – Nyt ei ole enää lyhytaikaisia hyvän koulutustason omaavia työnhakijoita jäljellä, vaan enemminkin pitkäaikaistyöttömiä ja heitä, joilla osaaminen ei kohtaa työmarkkinoiden tarpeiden kanssa.
 Hallitusneuvotteluissa tuskanhikeä lisää tällä viikolla julkaistu  työ- ja elinkeinoministeriön ennuste . Sen mukaan työllisyys kohenee vielä tänä vuonna, mutta sitten sen kasvu hidastuu oleellisesti.
 Hallitusneuvottelujen vetäjä, SDP:n puheenjohtaja  Antti Rinne  (sd.)  on sanonut , että neuvotteluissa on varsin paljon työllisyyteen vaikuttavia elementtejä, mutta konkreettisia ehdotuksia hän ei ole listannut neuvottelujen ollessa kesken.
 Perutaanko aktiivimallin leikkuri?
 Rinne  on useaan otteeseen vakuuttanut , että paljon parjatun työttömyysturvan aktiivimallin leikkuri puretaan.
 Hallitusneuvottelijoista vasemmistoliitto ja vihreät haluavat aktiivimallista kokonaan eroon. Vasemmistoliitolle tämä on kynnyskysymys.
 Työttömän tuet leikkaantuvat, jos hän ei täytä aktiivisuuskriteerejä. Aktiivisuudeksi luetaan esimerkiksi työn tekeminen, yritystoiminta tai osallistuminen koulutukseen.
 Aktiivimalli tuli voimaan vuoden 2018 alussa. Sitä on kritisoitu epäoikeudenmukaiseksi.
 Keskusta on ollut luomassa aktiivimallia edellisellä vaalikaudella, joten koko hankkeen peruminen tuskin on sille läpihuutojuttu.
 Helsingin Senaatintorille kerääntyi mielenosoitukseen tuhansia aktiivimallin vastustajia helmikuussa 2018. Kimmo Hiltunen / Yle
 Jos työllisyyden parantamiseksi säädetty työttömyysturvan aktiivimalli puretaan, on hallituksen keksittävä Etlan Kangasharjun mukaan vastaavia toimia, jotka lisäävät työllisyyttä.
 Aktiivimallista on hiljattain valmistunut selvityksiä.
 TE-toimistojen asiantuntijoille ja esimiehille tehdyssä  kyselyssä  enemmistö vastaajista kannatti aktiivimallin lakkauttamista. Aktiivimalli on saanut huutia myös  palkansaajajärjestöiltä .
 Selvityksestä kävi myös ilmi, että toistaiseksi on epäselvää, onko aktiivimalli edistänyt työllistymistä.
 Lisää aiheesta:
 Antti Rinne hallitusneuvotteluista: Neuvottelupöydässä on aika paljonkin työllisyyteen vaikuttavia elementtejä
 Työmarkkinoilla on edessä käänne huonompaan – Ministeriö: Työllisyyden kasvu hidastuu selvästi
 Antti Rinne tapasi työmarkkinapomoja hallitusneuvottelujen toisena päivänä: Kaikilla osapuolilla hyvä tahtotila – mitään ei ole silti vielä sovittu

Etla: Työllisyysasteen nostaminen 75 prosenttiin vaatisi rajuja päätöksiä: "Puhutaan kiky-kakkosesta"


Summary: Itävallan liittokansleri on kääntämässä selkänsä äärioikeistolaiselle varaliittokanslerilleen. Syynä on korruptioepäily.

Itävallan liittokansleri  Sebastian Kurz  ei aio enää tehdä yhteistyötä äärioikeistolaista vapauspuoluetta edustavan varaliittokansleri  Heinz-Christian Strachen  kanssa, hallituslähde kertoo uutistoimisto Reutersille.
 Sekä Kurzin että Strachen odotetaan kommentoivan asiaa iltapäivällä Suomen aikaa.
 Kriisin syynä on tiettävästi videomateriaali, joka vuosi julkisuuteen perjantaina.
 Nauhoilla vaikuttaa siltä, että Strache lupaa järjestää valtion urakoita venäläisenä sijoittajana esiintyvälle naiselle. Vastineeksi hän odottaa taloudellista ja poliittista tukea.
 Video on kuvattu ennen vuoden 2017 vaaleja piilotetuilla kameroilla. Videoiden sisällöistä kertoivat  perjantaina Der Spiegel  ja Süddeutsche Zeitung. Der Spiegel kertoo varmistaneensa videon aitouden.
 Video on kuvattu loma-asunnolla Ibizalla. On epäselvää, mikä motivaatio sen takana on.
 Videolla esiintyy Strachen lisäksi  Johann Gudenus , joka on nykyisin vapauspuolue FPÖ:n eduskuntaryhmän johtaja. Miehet epäilevät ansaa, mutta astuvat siihen silti.
 Spiegelin mukaan videolla esitettyihin moninaisiin suunnitelmiin lukeutuu muun muassa keskustelu itävaltalaisen  Kronen Zeitung  -lehden hankkimisesta vaalivoiton pönkittämiseksi.
 Venäläisnainen väittää miehille harkinneensa lehden ostamista ja kysyy uudelleen ja uudelleen, mitä saa, jos ostaa lehden ja auttaa FPÖ:n ykköseksi. Strachen vastaa, että sen jälkeen voidaan keskustella mistä tahansa.
 Keskusteluita käydään myös esimerkiksi tieurakoista.
 Strachen vapauspuolue ja Kurzin kansanpuolue muodostivat yhdessä hallituksen  loppuvuodesta 2017 .
 Aiheesta muualla:
 Is Austria's Vice Chancellor for Sale?

Hämmentävä skandaalivideo sotkee Itävallan hallitusta –  varaliittokanslerin epäilyttäviä puheita salakuvattiin Ibizalla


Summary: Voit katsoa ohjelman suorana klikkaamalla jutussa olevaa kuvaa.

Yksi Suomen suurimmista kapellimestareista  Esa-Pekka Salonen  on lauantaina vieraana Yle TV1:n Ykkösaamussa.
 Mistä aineksista menestys johtuu, mikä osuus on työllä ja lahjakkuudella? Mitä hallitusneuvottelijoiden on syytä muistaa kultturista? Muun muassa näistä aiheista keskustellaan kello 10.05 alkavassa Ykkösaamun lähetyksessä.
 Voit katsoa lähetyksen suorana klikkaamalla ylläolevaa kuvaa.

Katso suorana: Huippukapellimestari Esa-Pekka Salonen kertoo menestyksestä ja kovasta työstä