Summary: Keskellä Suomea on sitkeä mielensairausvyöhyke, itärajalta Pohjanlahden rannalle. Miksi?

Joensuulainen  Jatta Juvonen , 37, on yksi monista mielenterveyskuntoutujista Itä-Suomessa.
 Juvonen on syntyjään Kuusamosta, Pohjois-Pohjanmaalta.
 Hän sairastui vakavaan masennukseen 19-vuotiaana. Sen laukaisi itsenäistyminen yo-kirjoitusten jälkeen.
 – Taustalla on lapsuuden ajalta traumoja. Olen aina ollut liian kiltti, Juvonen kertoo.
 Juvonen käy työtoiminnassa ja saa lopultakin toivomaansa psykoterapiaa.
 Elämä on paremmalla mallilla kuin vuosikausiin.
 Pasi Peiponen / Yle
 Puhumattomuus. Onko se syy mielensairauksien yleisyyteen Pohjois-Karjalassa?
 Kyllä, sanoo Juvonen.
 – Se voi olla kansallinenkin piirre, ei vain täällä Pohjois-Karjalassa. Puhumattomuus omista asioista.
 – Pitää vain purra hammasta ja painaa pahkaansa ikävät asiat. Tehdä mahdollisimman paljon töitä, niin kaikki on hyvin.
 – Mutta kun elämä ei ole niin yksioikoista, Juvonen sanoo.
 Mielensairausvyöhyke idästä länteen
 Pohjois-Karjala, Pohjois-Savo ja Pohjois-Pohjanmaa.
 Nämä ovat mielensairauksien maakunnat Suomessa.
 Terveyden ja hyvinvoinninlaitoksen (THL) tuorein, kesällä julkaistu sairastavuusindeksi kertoo hätkähdyttävän asian.
 Tilastot julkaistaan kolmen vuoden välein.
 Keskelle Suomea, itärajalta Pohjois-Pohjanmaalle, on syntynyt sitkeä ja raskas mielenterveyden sairastamisen vyöhyke.
 Eetu Pietarinen / YLE
 Kyseessä on mielensairauksien raskas sarja.
 THL:n laskelmissa otetaan huomioon psykoosit, työkyvyttömyyseläkkeet, avohoitokäynnit ja itsemurhakuolleisuus.
 Keskiarvo indeksissä on 100.
 Vertailun vuoksi Uudellamaalla mielenterveysindeksi on 77,9. Pohjois-Savossa se on 150,6.
 Reijo Pohjois-Savosta: “Häpesin mielensairauttani”
 Reijo Pirinen, 61, asuu Juankoskella Pohjois-Savossa.
 Pirinen on ollut kymmenisen vuotta sairauseläkkeellä mielenterveyden ongelmien takia.
 Pasi Peiponen / Yle
 Juankosken kartonkitehtaan konkurssissa Piriseltä meni työpaikka. Perheessä tapahtui myös muutoksia.
 Tehtaan työsuojeluvaltuutettuna toiminut Pirinen sukelsi itse mielen syviin vesiin.
 – Masennuin ensin. Olin perinteinen pohjoissavolainen mies. Lääkitsin viinalla masennusta, Pirinen kertoo.
 Mies on nyt kuntoutunut ja opiskelee mielenterveyden kokemusasiantuntijaksi.
 Pasi Peiponen / Yle
 – Meidän kulkuyhteydetkin ovat olleet mitä ovat.
 – Mielestäni taustalla on myös geneettistä pohjaa mielen sairastumiseen, Pirinen miettii alueensa tilannetta.
 Pirinen palaa vielä vuoteen 2008, kartonkitehtaan konkurssiin.
 – Juankoskelta hävisi kerralla 500 työpaikkaa. Se on aika iso asia.
 Mielen sairauksia selittävät koulutus, työttömyys ja tulot
 Mielenterveysongelmat vaivaavat itäistä Suomea. Vuodesta toiseen.
 Sen kertoo alla oleva THL:n tilasto.
 Eetu Pietarinen / YLE
 Mielensairaudet pysyvät kolmessa maakunnassa muuta maata korkeammalla tasolla.
 Mutta mikä selittää ilmiön?
 THL:n tutkimusprofessori  Jaana Suvisaaren  mukaan ei ole yhtä selittävää tekijää.
 Taustalla ovat useammat sosioekoniomiset tekijät.
 – Koulutus, työssäkäynti ja tulot vaikuttavat terveyteen. Myös esimerkiksi pitkäaikainen työttömyys heikentää mielenterveyttä, Suvisaari sanoo.
 Pasi Peiponen / Yle
 Suvisaaren mukaan harvaan asutulla maaseudulla sairastetaan muutenkin eniten.
 – Mielenterveysongelmat koskevat näissä maakunnissa erityisesti työikäisiä, Suvisaari sanoo.
 Kolmikymppinen Iida kokee itsensä väliinputoajaksi Pohjois-Pohjanmaalla
 Ylivieskalainen  Iida Jalasto , 34, sairastui reilut 10 vuotta sitten.
 Diagnoosi: vakava masennus ja epävakaa persoonallisuushäiriö.
 Kolmikymppinen Jalasto tuntee itsensä väliinputoajaksi Pohjois-Pohjanmaalla.
 Pasi Peiponen / Yle
 Mielenterveyden palveluja löytyy hänen mielestään paremmin nuorille ja vanhuksille.
 – Oletetaan, että nuori aikuinen pystyy käymään töissä, pärjää omillansa. Se ei aina mene niin, Jalasto sanoo.
 – Mielestäni tarvitsen kunnon terapiasuhteen.
 Jalasto ei haluaisi olla sairaseläkkeellä loppuikäänsä.
 – Tavoitteena olisi päästä vielä työelämään, Jalasto sanoo.
 Jäljelle jäävät mieleltään sairaat ja vanhukset?
 Entä tulevaisuus - kolmessa mielenterveyden maakunnassa?
 Tilastokeskuksen uusin alueiden väestöennuste  ennustaa väestön tasaista vähenemistä.
 Eetu Pietarinen / YLE
 Kehittyykö Suomeen yhä jakaantuneempia mielenterveysongelmien maakuntia ja sairastamisvyöhykkeitä?
 – Ilman muuta on merkittäviä haasteita, erityisesti syrjäseuduilla, toteaa Jaana Suvisaari THL:stä.
 Suvisaari panostaisi syrjäseudulla liikkuviin palveluihin ja nettiterapiaan.
 Palataan vielä Juankoskelle Pohjois-Savoon.
 Reijo Pirinen istahtaa Juicen patsaalle.
 Kylänraitti on perin hiljainen arkisena iltapäivänä.
 Pasi Peiponen / Yle
 Kun väki entisestään vähenee, myös mielenterveyspalvelut karkaavat yhä kauemmaksi, Pirinen miettii tulevaisuudesta.
 – Tämä kehitys minua pelottaa henkilökohtaisesti.
 Pirinen on ollut aktiivinen paikallisessa mielenterveysyhdistyksessä.
 – Minulla on auto millä liikkua, mutta kaikki eivät kaikki pysty hakemaan apua 60 kilometrin päästä Kuopiosta, Pirinen sanoo.
 Keskuste aiheesta: Miksi osassa Suomea sairastutaan useammin mielenterveyden ongelmiin?
 Lisää aiheesta illan A-studiossa ma klo 21:00 TV1. Studiossa vieraina perhe- ja peruspalveluministeri Krista Kiuru (sd.), Pohjois-Savon sairaanhtoitopiirin ylilääkäri Pekka Puustinen ja THL:n tutkimusprofessori Ilmo Keskimäki.

Keskustele: Miksi mieli sairastuu osassa Suomea enemmän kuin muualla? Jatta, 37 vuotta, Pohjois-Karjalasta: “Olen ikäni elänyt masennuksen kanssa”


Summary: Outokummusta kerrotaan, että investoinnin suuruutta ei vielä tässä vaiheessa kerrota julkisuuteen.

ympäristövaikutusten arviointi (vaikutusten arviointi)

Euroopan suurin terästehdas Outokumpu tutkii mahdollisuuksia uuden kuonasulaton rakentamiseksi Tornioon. Outokumpu Oyj kertoo tiedotteessaan, että Tornion terästehtaan yhteyteen tulevan laitoksen rakentamiseen tarvittavien ympäristövaikutusten arviointimenettely (YVA) aloitetaan.
 Tarkemmat yksityiskohdat ja tekninen toteutus, sekä mahdolliset rahoitusvaihtoehdot täsmentyvät myöhemmin.
 Suunnitteilla oleva tuotantolaitos valmistaisi ferrokromi-nikkeliseosta pääasiassa Tornion tehtaiden tuotantoprosesseissa syntyvistä kuona- ja muista sivutuotteista.
 Uusi kuonasulatto mahdollistaisi eri sivutuotevirtojen hyötykäytön tehokkaasti, yhtiö kertoo tiedotteessaan.
 Lisäksi yhtiö toteaa, että uusi laitos olisi maailman energiatehokkain ferrokromi-nikkeliseoksen tuottaja, koska Outokummun kehittämän uuden metallurgisen prosessin ansiosta uuden laitoksen energiankulutus olisi noin 30 % pienempi nykyisiin ferrokromin tuotantoprosesseihin verrattuna.
 Yhtiö uskoo, että uusi laitos myös vahvistaisi yhtiön kilpailukykyä globaaleilla ferrokromimarkkinoilla.
 Varsinainen päätös laitoksen rakentamisesta tehdään aikaisintaan vuonna 2020. YVA- ja ympäristölupaprosessien tulosten lisäksi lopulliseen investointipäätökseen vaikuttavat maailmantalouden ja ruostumattoman teräksen markkinoiden kehitys sekä rahoituksen ja mahdollisten investointitukien saatavuus.
 Uuden laitoksen arvioitu rakennusaika on noin kaksi vuotta.
 Lue myös:
 Outokummun tulos putosi, teräsyhtiö kärsii Aasiasta tulevasta halpatuonnista
 Tehtaalla duunarin ja pomon erottaa jo kypärän väristä – pääluottamusmies Tytti Pernu ajaa Tornion tehtaalla 1400 teräksentekijän etua

Tornion terästehtaan yhteyteen on suunnitteilla uusi kuonasulatto – rahoitus vielä auki, rakennusaika kestäisi pari vuotta


Summary: Pesytymisellä on elintärkeä merkitys monelle eläimelle.

Eläimet ovat tarkkoja siisteydestään.
 Lintu tai nisäkäs, hyönteinen tai kala, iso tai pieni: kaikki huolehtivat itsestään.
 Koska niiden on pakko.
 Kalat ja kärpäset – puhtaampia kuin luulisit
 Alkueläimet, kalatäit, juotikkaat, homeet ja saasteet.
 Varsinkin rannikoiden läheisyydessä elävät kalat ovat jatkuvasti alttiina kaikenlaisille epäpuhtauksille.
 Kiiski pitää itsensä puhtaana hankaamalla suomujaan rantakiviin Juha Laaksonen/Yle
 Suomupeitteeseen tarttunut tavara on saatava pois ja kun käsiä ei ole, on pakko käyttää luonnossa tarjolla olevia välineitä.
 Kolmipiikit, ahvenet, hauet, siiat ja muut hinkkaavat itseään kiviin, leviin ja kasveihin ja pitävät näin pintansa kiiltävinä ja itsensä hyväkuntoisina.
 Myös hyönteisten, esimerkiksi kärpäsen eloonjääminen on kiinni hygieniasta.
 Käpänen pesee eturaajojaan jatkuvasti, sillä se haistaa ja maistaa vain niillä Juha Laaksonen/Yle
 Moni on varmaan nähnyt, miten kärpänen hieroo eturaajojaan yhteen.
 Sillä on niissä makureseptorit, joilla se maistaa ja haistaa, joten pesu on tärkeää.
 Raajoissa on sen lisäksi harjaksia, sukasia ja lovia, joiden ei sovi olla tahmaisia, kuten ei kropan tai lentämisen mahdollistavien siipienkään.
 Mato on puhdas, vaikka elää mullassa. Juha Laaksonen/Yle
 Matokaan ei ole likainen, vaikka se möyrii mullassa ja asuu maan alla.
 Lima suojelee sitä.
 Oravan turkin arvoitus
 Oravien, muiden jyrsiöiden ja nisäkkäiden kunnon voi helposti tarkistaa turkista.
 Jos se on siisti ja karva eläväistä ja kiiltävää, voi eläin hyvin. Takut, karvanlähtö ja kapi taas kielivät ongelmista ja lähestyvästä kuolemasta.
 Orava huolehtii itsestään hyvin talviturkkiin vaihtaessaankin. Juha Laaksonen/Yle
 Erityisesti oravaa on moni ihmetellyt. Se kiipeilee pihkaisissa puissa, juoksee maassa ja painaa pusikoissa, eikä silti kerää itseensä nöyhtää tai likaa. Eräs syy saattaa olla turkin öljyisyys, joka saa vedenkin valumaan siitä suoraan alas.
 Lisäksi orava, kuten kissat ja koiratkin, puhdistaa itseänsä nuolemalla.
 Linnut peseytyvät jatkuvasti
 Linnut käyttävät elinajastaan ison osan ravinnon hankinnan lisäksi itsensä puhtaana pitoon.
 Linnut sukivat, siirtelevät sulkia, kiinnittävät höytylistakkeita ja untuvia ja tähän tuhraantuu aikaa monta tuntia päivässä.
 Varisten ja muiden lintujen elämästä toiseksi isoin osa menee itsensä puhtaana pitoon Juha Laaksonen/Yle
 Sorsat, jotsenet ja muut vesilinnut käyvät vesipesulla, kanalinnut pistäytyvät hiekka- ja mutakylvyissä ja osa levitää siipensä ja ottaa aurinkokylpyjä - jotkut jopa muurahaiskylpevät.
 Hygienia kuuluu lintujen ja muiden eläintenkin henkiinjäämiseen hyvin olennaisesti.
 Voisiko sitten olla olemassa luontokappaletta, joka ei peseydy ja huolehdi itsestään?
 Hetken, kyllä!
 Mutta sitten tällä yksilöllä olisi täitä ja väiveita, turkki takussa, höyhet huonossa kunnossa, tuntosarvet eivät toimisi, eikä kyseinen sottapytty pystyisi maistamaan mitään tai lentämään.
 Ja sitten tulisi kuolema.

Kalat peseytyvät, linnut sukivat ja myös kärpänen huolehtii siisteydestään – eläimet ovat hygienisempiä kuin useat ihmiset


Summary: Morian pakolaisleiri Lesboksen saarella on tupaten täynnä. Kreikka lupaa siirtää ainakin 3000 ihmistä mantereelle lokakuun loppuun mennessä.

Pakolaistilanne on kärjistymässä Kreikkaan kuuluvalla Lesboksen saarella. Viikonloppuna ainakin yksi henkilö kuoli ja 17 loukkaantui Morian pakolaisleirillä syttyneessä tulipalossa. Palo syttyi kontissa, jossa pakolaisia majoitetaan.
 Palon jälkeen saarella syttyi väkivaltaisia yhteenottoja.  BBC:n  mukaan pakolaiset syyttivät palokuntaa liian hitaasta reagoinnista tulipaloon, ja poliisi ampui kyynelkaasua protestoijien joukkoon.
 Maanantaina Kreikan viranomaiset ilmoittivat jatkavansa turvapaikanhakijoiden siirtämistä mantereelle tupaten täysiltä pakolaisleireiltä. Maanantain aikana aiotaan kuljettaa 250 pakolaista Morian leiriltä mantereelle. Lokakuun loppuun mennessä saarilta on tarkoitus siirtää mantereelle ainakin 3 000 ihmistä.
 Morian pakolaisleirillä Lesboksen saarella on noin 12 000 pakolaista, mikä on noin neljä kertaa enemmän kuin leirin kapasiteetti.  Yle kirjoitti aiemmin syyskuussa , että leirillä on pulaa niin majoituspaikoista kuin ruoastakin.
 – Täällä on pulaa kaikesta. Osalle tulijoista ei ole telttoja, joten he nukkuvat taivasalla. Kaikki eivät edes saa ruokaa joka päivä, kertoo  Angelika Sogn Koutsofotinos  norjalaisesta Dråpen i Havet -avustusjärjestöstä.
 Kreikkaan saapui elokuussa yli 9 000 pakolaista, mikä on enemmän kuin kahtena edellisenä vuonna samaan aikaan. Syyskuussakin maahan on saapunut YK:n mukaan yli 8 000 ihmistä.
 Lue myös:
 Kreikan saarilla pakolaisleirit ovat ratkeamispisteessä: Ihmisiä nukkuu taivasalla ja pulaa on kaikesta
 Seitsemän hukkui pakolaisveneen kaaduttua Egeanmerellä –kreikkalaistietojen mukaan kuolleet turkkilaisia

Tulipalo sytytti protestin pakolaisleirillä Lesboksen saarella


Summary: Sara Hildénin taidemuseo on ollut huvipuisto Särkänniemen alueella, mutta museo vaatisi siellä peruskorjausta ja lisää tilaa.

Sara Hildénin taidemuseolle rakennetaan uudet tilat Finlaysonin alueelle Tampereen keskustaan. Tampereen kaupunginhallitus hyväksyi esityksen maanantaina.
 Taidemuseo on syntynyt tamperelaisen tunnetun yrittäjän  Sara Hildénin  taidekokoelman ympärille.
 Sara Hildénin taidemuseo on ollut tähän asti huvipuisto Särkänniemen alueella, mutta museo vaatisi siellä peruskorjausta ja lisää tilaa.
 Uusi rakennus vaatii kaavamuutoksia. Asemakaavan valmistelua varten järjestetään taidemuseon suunnittelukilpailu kansainvälisenä arkkitehtuurikilpailuna. Tavoitteena on, että uusi museo voisi aueta 2026.
 Sara Hildénin taidemuseon näyttelyissä vierailee vuosittain 40 000–100 000 kävijää. Finlaysonin sijainti ja uusi rakennus auttaisi kaupungin mukaan saamaan kansainvälisiä näyttelyitä.
 Museo on tulossa Finlaysonin kirkon lähelle parkkipaikalle. Tila on varsin ahdas. Museo rakennetaan yhteistyössä vakuutusyhtiö Varman kanssa, se omistaa maa-alueita Finlaysonilla.
 Museo tehdään yhteistyönä vakuutusyhtiön kanssa
 Museo rakennetaan allianssimallilla, kuten esimerkiksi Rantaväylän tunneli ja raitiotie Tampereella. Pormestari  Lauri Lyly  sanoo, että nytkin kyseessä on ennakkoluuloton uusi avaus.
 – Varma ja Sara Hildénin säätiö ovat olleet mukana selvittämässä uutta konseptia, jolla voimme toteuttaa ison investoinnin yhdessä. Näin saamme jaettua investointikuormaa ja voimme vahvistaa kaupungin länsipuolen elinvoimaa ja vetovoimaa. Lisäksi Sara Hildénin taidemuseo -hanke sopii oivallisesti osaksi hakuamme Euroopan kulttuuripääkaupungiksi 2026.
 Kaupunki haki vuosien ajan museolle uutta paikkaa.
 Finlaysonin alue täyttää 200 vuotta vuonna 2020. Alueella toimii yli 100 yritystä ja siellä työskentelee ja asioi päivittäin tuhansia ihmisiä. Finlaysonin alueen maa-alueet ja kiinteistöt omistaa työeläkeyhtiö Varma ja Tampereen kaupunki.
 Alueella järjestetään ympäri vuoden runsaasti tapahtumia, joista suurin on Finlayson ArtArea.
 Sara Hildénin säätiön hallituksen puheenjohtaja  Timo Laatunen  kiittää ratkaisua.
 – On hienoa, että pitkien ponnistelujen ja neuvottelujen tuloksena saatiin näin hyvä tulos.
 Säätiö, Varma ja Tampereen kaupunki perustavat keskinäisen kiinteistöosakeyhtiön omistamaan museorakennusta. Yhtiö rakennuttaa museon ja vuokraa sen Tampereen kaupungille 30 vuodeksi. Rakentaminen rahoitetaan osakkaiden sijoituksilla sekä lainalla.
 Lue lisää:
 Sara Hildénin taidemuseon siirtoaikeet tulivat Särkänniemen toimitusjohtajalle yllätyksenä – "Olen suruissani, jos museo lähtee"
 Yllätyskäänne: Sara Hildénin taidemuseo saattaa siirtyä Särkänniemestä Tampereen keskustaan

Tamperelainen museo siirtyy Särkänniemestä Finlaysonille ihan uuteen rakennukseen


Summary: Joukkotappelun piti olla jo perjantaina illalla, mutta se peruuntui.

Poliisin tietoon on tullut, että nuorisojoukko suunnittelee jälleen joukkotappelua Tampereen keskustan alueella tänään maanantaina iltapäivällä tai illalla.
 Poliisi kertoo olevansa tietoinen asiasta ja seuraa tilannetta.
 – Poliisi tulee puuttumaan matalalla kynnyksellä havaitsemaansa häiriökäyttäytymiseen ja yleistä järjestystä ja turvallisuutta mahdollisesti vaarantavaan toimintaan, poliisi tiedottaa.
 Joukkotappelun piti olla perjantaina illalla, mutta sitä ei ollut silloin. Koulut varoittivat yläkouluikäisten lasten vanhempia viestillä silloin. Poliisilla ei ollut tarkkaa ajankohtaa tai paikkaa tiedossa perjantaina.
 Poliisi varoitti yläkouluikäisten vanhempia joukkotappelusta Helmi-viestillä. Yle
 Poliisi vetoaa jälleen vanhempiin ja nuoriin väkivaltaisuuksien ennalta estämiseksi. Tappeluun osallistuvat nuoret joutuvat myös poliisin ja lastensuojelun toimenpiteiden kohteeksi, poliisi varoittaa.
 Poliisi toivoo joukkotappeluun liittyviä vihjeitä Pirkanmaan alueen vihjepuhelimeen, jonka numero on 0800-90022, tai sähköpostilla osoitteeseen vihjeet. pirkanmaa@poliisi.fi.
 Lue lisää:
 Ei joukkotappelua - poliisi kiittää nuoria ja vanhempia yhteistyöstä
 Poliisi varautuu nuorison joukkotappeluun Tampereella – "Puuttumiskynnys tulee olemaan matala"   Ilmiö Lahden seudulla: Nuoret sopivat tappelevansa puistossa, tappelut kuvataan someen – mistä on kyse?
 Poliisi on varautunut suureen joukkotappeluun pääkaupunkiseudulla: nujakassa jopa useita kymmeniä nuoria

Nuoriso suunnittelee taas joukkotappelua Tampereelle, edellinen suunniteltu nujakka peruuntui


Summary: Tuppuraisen mukaan tähänastisten neuvotteluiden perusteella on syytä olla optimistinen.

Eurooppaministeri  Tytti Tuppurainen  (sd.) täsmensi pääministeri  Antti Rinteen  (sd.)  sunnuntaista lausuntoa  siitä, että Euroopan unionissa olisi syntynyt yksimielisyys unionin jäsenmaiden rahoituksen kytkemisestä siihen, noudattavatko ne oikeusvaltioperiaatetta.
 Tuppuraisen mukaan oleellisinta on se, että neuvottelut ovat vielä kesken. Tähän saakka jäsenvaltioiden kanssa käydyissä kahdenkeskisissä keskusteluissa ja niiltä pyydetyissä kirjallisissa vastauksissa ei ole kuitenkaan ilmennyt, että jäsenvaltiot vastustaisivat kehitystä.
 – Näiden neuvotteluiden perusteella on syytä olla optimistinen, että tuloksia myös aikaansaadaan, Tuppurainen sanoo Ylelle.
 Maiden välillä on kuitenkin myös erimielisyyksiä. Kaikki jäsenet pyrkivät saamaan omia päämääriään lävitse.
 – Rahoituskehyskokonaisuus on joka tapauksessa yksimielinen päätös ja kaikki jäsenmaat tulevat sen hyväksymään. Suomi puheenjohtajamaana pyrkii ratkaisuun, jossa jokainen kokisi saavansa budjetista jotain, Tuppurainen sanoo.
 – Jokaisen tulee lähteä neuvotteluista voittajana. Kun kompromissia tehdään, tulee jäsenmaiden antaa saadakseen jotain. Tämä tekee neuvottelutilanteesta mahdollisen.
 Tuppuraisen mukaan yksi sopimuksen keskeinen elementti tulee kaikella todennäköisyydellä olemaan ehdollisuudet, jotka liittyvät ilmastonmuutoksen torjuntaan, maahanmuuton oikeudenmukaiseen vastuunkantoon ja oikeusvaltiokysymykseen.
 – Lokakuun Eurooppa-neuvoston jälkeen ollaan sitten taas hieman edempänä sen suhteen, miten nämä toteutuvat. Toistaiseksi ei ole kuitenkaan ilmennyt mitään periaatteellista vastustusta, etteikö näitä ehdollisuuksia olisi mahdollista sisällyttää rahoituskehyksen kompromissiin, Tuppurainen alleviivaa.
 Sopimus pyritään saamaan valmiiksi kuluvan vuoden loppuun mennessä.
 Aiemmin on arvioitu, että rahoituskehyksen ja oikeusvaltiokehityksen kytkeminen vaatisi selkeää muutosta esimerkiksi Unkarin ja Puolan tämänhetkiseen politiikkaan. Yle kysyi Rinteeltä sunnuntaisella kyselytunnilla, onko tällaisista muutoksista takeita.
 – Kun me käymme puheenjohtajamaana tätä keskustelua, olemme Euroopan ja eurooppalaisten ihmisten puolesta sekä sen arvopohjan puolesta, jolla on voitu turvata vakautta, rauhaa ja hyvinvointikehitystä Euroopassa. Emme ole yhtäkään jäsenvaltiota vastaan missään suhteessa ja tämä on selvä viesti kaikille, Rinne vastasi tuolloin.
 Lue lisää :
 Pääministeri Rinne: Yksikään EU-maa ei vastusta, että rahoitus kytketään oikeusvaltioperiaatteeseen
 EU kovisteli Unkaria Suomen johdolla – "Ilman oikeusvaltion kunnioittamista ei ole EU:ta"
 Unkarin hallitus jatkaa Suomen tölvimistä Ylen haastattelussa – Ulkoministeri: "Suomalaisten pitäisi olla huolissaan"
 Latvian presidentti on Suomen kanssa samoilla linjoilla: EU:n arvoja on puolustettava

Eurooppaministeri Tuppurainen uskoo EU:n pääsevän yksimielisyyteen unionin rahoituksen ja oikeusvaltioperiaatteen kytkemisestä yhteen


Summary: Afrikkalainen sikarutto on tyhjentänyt Kiinan sikatilat. Eläinlääkärin mukaan pahin on vielä edessä.

Olisipa mielenkiintoista joskus nähdä afrikkalainen sikarutto, eläinlääkäri  Edgar Wayne Johnson  ajatteli opiskeluaikoinaan. 1970-luvun Yhdysvalloissa tauti kuulosti eksoottiselta ja siksi myös sellaiselta, jota nuori eläinlääketieteen opiskelija ei koskaan ajatellut kohtaavansa.
 – Nyt en todellakaan haluaisi nähdä enää yhtään tapausta, Johnson sanoo toimistollaan Pekingin laitamilla.
 Johnson on työskennellyt Kiinassa 14 vuotta ja toimii konsulttina kiinalaisille siankasvattajille. Viimeisen vuoden aikana hän on todistanut aitiopaikalta, miten aikoinaan harvinaiselta kuulostanut tauti on vienyt kiinalaissikalat katastrofin partaalle.
 Miljoonat eläimet ovat kuolleet tai joutuneet ennenaikaisesti teuraalle.
 Afrikkalainen sikarutto on sikojen ja villisikojen verenvuotokuumetauti. Se alkoi levitä Kiinassa reilu vuosi sitten. Ensimmäinen tapaus raportoitiin elokuussa 2018 Pohjois-Korean rajalla sijaitsevassa Liaoningin maakunnassa.
 Viruksen arvellaan siirtyneen Kiinaan rajan yli Venäjältä tai kulkeutuneen Itä-Euroopasta saakka.
 Johnsonin mukaan ensimmäiset virukset saattoivat tulla vaikka makkaran mukana. Rajan yli käydään paljon ruokakauppaa, ja virus voi siirtyä eläimeen lihapalasta tai  jopa voileipäkääreestä .
 Kiinassa sikoja ruokitaan edelleen yleisesti roskilla. Viruksen saastuttama elintarvike saattoi siis helposti päätyä kiinalaissian ruuaksi. Kun eläin vietiin teurastamolle, virus löysi tiensä eteenpäin.
 Moni ei tiedä, mistä taudista on kyse
 Kun afrikkalainen sikarutto oli päässyt maahan, Kiinan lihateollisuuden toimintatavat antoivat sille kaikki mahdollisuudet menestyä.
 Roskaruokinnan lisäksi Johnson listaa useita ongelmakohtia: sikaloissa taudit ovat tavallisia ja niitä katsotaan pitkään sormien läpi, kuolintapauksia ei tutkita ja kuljetuskaluston puhtaanapito on puutteellista.
 Eläinlääkäri Edgar Wayne Johnson on työskennellyt Kiinassa vuosia ja nähnyt, kuinka afrikkalainen sikarutto on levinnyt ympäri maata. Jenny Matikainen / Yle
 Kiinalaisviranomaiset ovat yrittäneet saada taudin kuriin kieltämällä roskien syöttämisen sioille sekä määräämällä karanteeneja ja kuljetuskieltoja. Viruksen leviäminen ei silti ole pysähtynyt.
 Syynä on usein tietämättömyys.
 – Tiloilla ei aluksi tiedetty, mistä oli kysymys. Kiinassa on monia asioita, jotka tappavat sikoja. Moni ehkä ajatteli, että kuolemat johtuivat tavallisista syistä, Johnson sanoo.
 Afrikkalaisen sikaruton itämisaika voi olla jopa pari viikkoa. Sen jälkeen ilmestyvät oireet: ruokahaluttomuus, punoitus, hengitysvaikeudet, ihovauriot, oksentelu, lopulta sisäinen verenvuoto.
 Tauti tappaa kutakuinkin kaikki siat, joihin se tarttuu. Hoitoa tai rokotetta ei ole.
 Ihmiselle virus ei ole vaarallinen. Onneksi, sanoo Johnson.
 – Sanotaanko näin, että en haluaisi nähdä sitä skenaariota. Tämä virus on kuin korkean teknologian tuote.
 Tänä vuonna tautia on todettu myös Kaakkois-Aasiassa, muun muassa Vietnamissa, Filippiineillä ja Laosissa. Syyskuun puolivälissä Etelä-Korea ilmoitti ensimmäisestä tautitapauksesta.
 Virusta on löydetty myös useista Itä-Euroopan maista, myös Virosta. Suomessa tautia ei ole koskaan todettu, mutta Ruokaviraston mukaan uhka sen leviämisestä Suomeen on kasvanut.
 Viranomaiset eristivät alueen afrikkalaisen sikaruton takia Pekingin Tongzhoussa joulukuussa 2018. Wu Hong / EPA
 "Oli selvää, että loputkin tulisivat kuolemaan"
 Eläinlääkäri Johnson on nähnyt, kuinka kriisi alkaa usein hiipien. Ensin kuolee sika tai kaksi, parin päivän päästä useampi. Monet afrikkalaiset sikaruton oireista muistuttavat muiden vähemmän vaarallisten tautien oireita.
 Johnson kertoo usean sadan sian tilasta, jonka omistaja oli menettänyt kolmanneksen eläimistään. Oli selvää, että loputkin tulisivat kuolemaan, hän sanoo.
 – Se oli hyvin asianmukaisesti hoidettu tila. Heillä oli tarkat tilastot, joista näki, kuinka tauti alkoi hitaasti ja sitten tapausten määrä lisääntyi nopeasti.
 Johnsonin mukaan virus leviää teurastamoilta kuljetusautojen mukana, jolloin yksittäisen tilan on vaikea taistella vastaan. Kun asioiden laita lopulta selviää, on usein jo liian myöhäistä.
 Osa kasvattajista on menettänyt kerralla tuhansia sikoja. Tiloja on mennyt konkurssiin, Johnson sanoo.
 – Tilanteet ovat todella surullisia. Monet kasvattajat yrittävät tehdä parhaansa. Tauti pyyhkii mennessään kaiken kehityksen, jonka he ovat saaneet aikaiseksi.
 Kasvattajia käskettiin vaikenemaan
 Kiinan viranomaiset vähättelivät pitkään ongelman laajuutta. Pitkin kesää maakunnista kuului uutisia taudista, mutta virallisissa taudin leviämistä seuraavissa raporteissa paikkakuntia ei mainittu.
 Johnsonin mukaan kaikki merkit viittasivat paljon pahempaan epidemiaan kuin mistä virallisesti oli kerrottu.
 Vartijat seisoivat valtio-omisteisen teurastamon ulkopuolella Hongkongissa toukokuussa 2019. Hongkongin ensimmäinen sikaruttotapaus oli vahvistettu julkisesti kolme päivää aiemmin. Jerome Favre / EPA
 Netissä on levinnyt videoita, joilla näkyy kasoittain kuolleita sikoja.  CNN-uutiskanavan videolla  traktorikauhallisia kuolleita sianruhoja haudataan maahan yön pimeydessä.
 Uutistoimisto Reuters haastatteli  kesäkuussa Guangxin maakunnassa asuvaa siankasvattajaa, jonka mukaan tilallisia oli kielletty raportoimasta taudista ja "levittämästä asiasta juoruja".
 Kesäkuussa Kiinan maatalousministeriö sanoi, että tauti on täysin hallinnassa. Tuolloin Kiina oli ilmoittanut, että se on teurastanut reilut miljoona sikaa estääkseen taudin leviämisen.
 Elokuussa ministeriö julkaisi tilaston, jonka mukaan Kiinan  sikojen määrä oli vähentynyt  vuodessa 32 prosentilla. Se tarkoittaisi, että kolmannes Kiinan noin 700 miljoonasta siasta olisi vuoden aikana kuollut tai joutunut teuraaksi.
 Asiantuntijoiden mukaan oikea luku on tätäkin suurempi.
 – Tällä hetkellä uskomme, että todellinen määrä on ehkä puolitoista- tai jopa kaksinkertainen, Johnson sanoo.
 Samansuuntaisia arvioita on esittänyt muun muassa tunnettu maataloutta rahoittava hollantilaispankki Rabobank. Arviot perustuvat muun muassa tiloilta saatuihin tietoihin ja rehuntuottajien myyntilukuihin.
 Mistä possu juhliin?
 Kriisi on alkanut näkyä myös tavallisten ihmisten elämässä. Sianlihan hinta on noussut kesän aikana huimasti.
 Kun tauti alkoi levitä, moni kasvattaja joutui hätäteurastamaan sikansa, ja markkinoille tulvi halpaa lihaa. Nyt varastot ovat tyhjät.
 Asiakas osti sianlihaa kauppiaalta pekingiläisellä tukkutorilla elokuussa 2019. Wu Hong / EPA
 – Hinta on noussut viime kuukausina melkein puolella, laskee pekingiläisessä kauppahallissa ruokaostoksilla oleva  Lu Hanshuang . Mies asuu vaimonsa kanssa kahden, joten hinnan nousu ei ole vaikuttanut perheen ostopäätöksiin.
 Myös virallisten tilastojen mukaan sianlihan hinta on noussut tämän vuoden aikana keskimäärin 50 prosenttia. Se ei ole mikään pikkujuttu, sillä kiinalaiset rakastavat sianlihaa ja sen kulutus henkeä kohden on Kiinassa maailman suurinta. Lihan hinnannousu on kiihdyttänyt inflaatiota.
 Vain sukunimellään itsensä esittelevä lihakauppias  Li  sanoo, että hänelle jää enää tuskin lainkaan voittoa. Hinta on noussut viime aikoina todella nopeasti, hän sanoo.
 – Moni ostaa enää puoli kiloa lihaa kokonaisen kilon sijaan, kauppahallissa työskentelevä Li sanoo.
 Lihakauppias Li sanoo monen asiakkaan ostavan nykyisin puolet vähemmän lihaa. Jenny Matikainen / Yle
 Kiina huutokauppasi hätävarastoja
 Myös Kiinan johto on huolestunut sianlihan hinnasta. Edessä on useita suuria juhlapäiviä, eikä kansa ole tyytyväinen herkkuruuan kallistumiseen.
 Syksyn aikana Kiinan johto on nostanut sianliha-asian pöydälle. Valtioneuvosto  julkaisi syyskuussa ohjeistuksen , jossa paikallisviranomaisia ja pankkeja kehotettiin tukemaan sikatiloja kaikin keinoin. Kuljetusautoilta ei saa periä tietulleja, varastoissa olevaa sianlihaa pitää jakaa "sopivaan tahtiin" ja muuta lihantuotantoa pitää edistää, määräyksessä sanottiin.
 Yksi Kiinan neljästä apulaispääministeristä,  Hu Chunhua , on nimitetty vastaamaan sianlihaan liittyvistä asioista.  Financial Times -sanomalehden mukaan  Hu on saanut kommunistisen puolueen keskuskomitealta "sotilastyylisen käskyn" puuttua tilanteeseen.
 Nimitys kertoo paljon asian vakavuudesta, huomautti Hongkongissa ilmestyvä  sanomalehti South China Morning Post . Muut apulaispääministerit nimittäin hoitavat sellaisen kokoluokan asioita kuin Hongkongin tilannetta ja kauppasotaa Yhdysvaltain kanssa.
 Viime viikolla viranomaiset ilmoittivat, että markkinoille vapautetaan 10 000 tonnia sianlihaa "hätävarastoista". Käytännössä se tarkoittaa ulkomailta tuotua pakastelihaa.
 Sianlihan hinta on paikoin jopa tuplaantunut. Tämän pussin jauhelihaa sai aiemmin viidellä juanilla. Jenny Matikainen / Yle
 Kiina on luottanut pitkälti kotimaiseen sianlihantuotantoon. Vuoden 2017 tilastojen mukaan tuontilihan osuus oli vain noin parin prosentin luokkaa verrattuna kotimaiseen tuotantoon. Vientiin on mennyt vain prosentin murto-osa Kiinan tuottamasta sianlihasta.
 Nyt sianlihan tuonti Kiinaan on kasvussa. Virallisten tilastojen mukaan tuonti kasvoi kesäkuussa 68 prosenttia vuoden takaisesta.
 Talvi saattaa pahentaa tilannetta
 Eläinlääkäri Edgar Wayne Johnsonin mukaan tuontiliha ei riitä ratkaisemaan Kiinan vajetta. Ennen epidemiaa puolet maailman sioista eli Kiinassa.
 – Maailmassa ei ole tarpeeksi sianlihaa korvaamaan edes kolmannesta Kiinan sioista, Johnson sanoo viitaten kiinalaisten syömän lihan määrään.
 Eläinlääkäri Edgar Wayne Johnsonin yritys tekee muun muassa diagnostiikkaa kiinalaisilla sikatiloilla. Jenny Matikainen / Yle
 Hän sanoo olevansa huolissaan etenkin vanhemmista ihmisistä, joilla ei ole rahaa tai mahdollisuuksia löytää ruokavalioonsa korvaavaa proteiinia. Moni hyvinvoiva kaupunkilainen toki tulisi toimeen vähemmällä.
 Viruksen pysäyttämiseksi tarvittaisiin nyt tiukkoja toimenpiteitä, Johnson sanoo. Vielä puhtaana pysyneet tilat eivät saisi viedä eläimiä samoihin teurastamoihin, joissa tapetaan tartunnan saaneita sikoja.
 Tähän tarvittaisiin viranomaisten määräysvaltaa – sitä Kiinassa ei Johnsonin mukaan ole käytetty tarpeeksi tehokkaasti.
 – Vastuussa olevat viranomaiset eivät tehneet mitään estääkseen taudin leviämisen. Alussa tämä tauti olisi voitu vielä pysäyttää, eläinlääkäri puuskahtaa.
 Hän uskoo, että pahin on vasta edessä. Talvikin on tulossa. Kylmä auttaa virusta selviämään ja vaikeuttaa puhtaanapitoa, Johnson sanoo.
 – Tauti ottaa vielä uusia kierroksia. Uskon, että se vie puolet jäljellä olevista sioista.
 Lue myös:
 Lentomatkustajan eväät saattavat tuoda sikaruton Suomeen – ruokakoira Rico koulutetaan haistamaan vaaralliset tuliaiset Helsinki-Vantaalla
 Afrikkalainen sikarutto riehuu Kiinassa – suomalaiset lihatalot voivat hyötyä valtavien markkinoiden sianlihapulasta

Rutto tappoi jopa puolet Kiinan sioista, ja maan johto säännöstelee "hätäpossun" jakelua – Kiinalaisten lempiruuan hinta kohosi pilviin


Summary: Laitinen työskenteli Frontexin pääjohtajana yhdeksän vuoden ajan.

Rajavartiolaitosta johtanut kenraaliluutnantti  Ilkka Laitinen , 57,  on kuollut  (Rajavartioston tiedote). Hän aloitti tehtävässään vuosi sitten syyskuussa ja jäi työkyvyttömyyseläkkeelle vakavan sairauden vuoksi kuukausi sitten.
 Laitinen on lähtöisin Nurmeksesta ja syntynyt vuonna 1962. Hän työskenteli Rajavartiolaitoksen palveluksessa eri tehtävissä vuodesta 1985 lähtien. Laitinen aloitti opetusupseerina Pohjois-Karjalassa. Kadettikurssin jälkeen hän toimi Lapin ja Kaakkois-Suomen rajavartiostoissa.
 Esikunnassa hän aloitti vuonna 1998, työskennellen muun muassa tiedotuspäällikkönä.
 Euroopan unionin rajaturvallisuusvirasto Frontexin toiminta käynnistyi toukokuussa 2005. Ilkka Laitinen työskenteli sen ensimmäisenä pääjohtajana vuosina 2005–2014. EU:n komissio esitti hänelle viiden vuoden jatkoaikaa ensimmäisen kauden päättyessä ja rajaturvallisuusviraston hallintoneuvosto  päätti jatkoajan myöntämisestä yksimielisesti .
 Ilkka Laitinen palasi Frontexin tehtävästä Rajavartiolaitoksen esikuntaan vuonna 2015 ensin kansainvälisten asioiden johtoon ja sen jälkeen Rajavartiolaitoksen apulaispäälliköksi vuosiksi 2015–2018.
 Lue myös:
 Rajavartiolaitoksen päällikkö vaihtuu – nykyinen päällikkö jäi työkyvyttömyyseläkkeelle vakavan sairauden takia
 Rajavartiolaitoksen johtoon kenraalimajuri Pasi Kostamovaara

Rajavartiolaitosta johtanut kenraaliluutnantti Ilkka Laitinen on kuollut


Summary: Näyttelijä Pavel Ustinovin puolesta on ollut Venäjällä suuria mielenosoituksia.

Moskovalainen tuomioistuin on määrännyt vuoden ehdollisen vankeustuomion näyttelijä  Pavel Ustinoville .
 Näyttelijän pidätys mielenosoituksen yhteydessä elokuun alussa on herättänyt Venäjällä suurta huomiota ja Ustinovin puolesta on järjestetty mielenosoituksia.
 Viime viikolla hänelle määrättiin 3,5 vuoden vankeustuomio. Samalla käynnistyi kuitenkin valitusprosessi. Sen seurauksena tuomio lieveni huomattavasti.
 Hänet on jo aiemmin vapautettu vankilasta.
 Ustinovin katsottiin käyttäytyneen väkivaltaisesti poliiseja kohtaan poliittisessa mielenosoituksessa. Tapauksesta käytettävissä olevista videonauhoituksista kuitenkin ilmenee, että hän oli paikalla sattumalta, eikä ollut syyllistynyt väkivaltaan.
 Venäjällä syyttäjä lievensi kantaansa: poliisin vastustamisesta tuomittu näyttelijä saattaa päästä vapaalle odottamaan jatkokäsittelyä
 Venäjällä vankilaan kohun saattelemana tuomittu näyttelijä määrättiin vapaalle odottamaan jatko-oikeudenkäyntiä

Mielenosoituksissa vangittu venäläisnäyttelijä välttää vankilan – Oikeus määräsi ehdonalaiseen


Summary: Mahdollisista uhreista ei ole toistaiseksi tietoa.

Somaliassa on tehty maanantaina kaksi erillistä iskua eurooppalaisia ja amerikkalaisia sotilaita vastaan, silminnäkijät ja sotilaslähde kertovat uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Eurooppalainen sotilassaattue joutui hyökkäyksen kohteeksi pääkaupunki Mogadishussa. Reutersin toimittaja näki pahoin vaurioituneen panssariajoneuvon, jossa oli Italian lippua esittävä tarra.
 Toinen hyökkäys kohdistui Yhdysvaltojen Baledogle Airfield -lentotukikohtaan. Turvallisuuslähteen mukaan Yhdysvaltojen erikoisjoukkojen tukikohtaan kohdistui pommi-isku ja sitä tulitettiin käsiaseilla.
 Toistaiseksi on epäselvää, aiheuttivatko iskut henkilövahinkoja.
 Baledoglen tukikohta sijaitsee vajaat sata kilometriä luoteeseen Mogadishusta. Islamistinen al-Shabaab järjestö ilmoittautui tukikohtaan kohdistuneen hyökkäyksen tekijäksi.

Eurooppalainen sotilassaattue ja Yhdysvaltojen tukikohta joutuivat hyökkäysten kohteeksi Somaliassa


Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Mepit näyttävät hauiksiaan: Unkarin ja Romanian komissaariehdokkaat eivät läpäisseet arviointia

Europarlamentti hylkäsi Unkarin ja Romanian komissaariehdokkaat


Summary: Yt-neuvottelut ovat osa kulukuria, jolla pyritään saamaan 20 miljoonan säästöt vuoden 2018 kuluihin verrattuna.

Suomalainen lääketukkuri Oriola on saanut yt-neuvottelut päätökseen, kertoo yhtiö  tiedotteessaan . Tuloksena lopetetaan 83 työtehtävää. Suurimmalla osalla lakkautettavien tehtävien tekijöistä on edessä työsuhteen päättyminen. Noin neljännes puolestaan siirretään toisaalle yhtiön sisällä. Kyseessä on sekä vakituisia että määräaikaisia työsuhteita.
 Samalla Oriola päätti sulkea yhdeksän apteekkia Ruotsissa, missä yhtiöllä on myös toimintaa.
 Yt-neuvotteluista Oriola ilmoitti kesäkuussa. Taustalla painoi kesäkuinen tulosvaroitus ja vuoden 2018 huono tulos. Myös viime vuoden loppupuolella annettiin tulosvaroitus.
 Yt-neuvottelut koskivat 3 500 työntekijää Suomessa ja Ruotsissa. Tuolloin Oriola arvioi, että maksimissaan 90 työtehtävää lakkautetaan. Neuvottelut eivät koskeneet taloushallintoa, tuotantotyöntekijöitä ja apteekkihenkilökuntaa Suomessa.
 Oriola kertoo pyrkivänsä saamaan 20 miljoonan euron säästöt verrattuna viime vuoden kuluihin. Yt-neuvotteluiden tuloksena yhtiö arvioi saavansa 4,5 miljoonan euron vuotuiset säästöt henkilöstökuluissa. Säästö näkyy täysimääräisenä ensi vuoden tuloksessa, Oriola tiedottaa. Säästöä näkynee jossain määrin myös tämän vuoden viimeisessä vuosineljänneksessä.
 Oriola on pörssiyhtiö, jolla on yritystoimintaa Suomen lisäksi Ruotsissa. Yhtiö toimitta lääkkeitä ja hyvinvointiin liittyviä tuotteita apteekkeihin ja julkiselle- sekä yksityiselle terveydenhuollolle. Lisäksi yhtiöllä on apteekkitoimintaa ja se myy esimerkiksi kosmetiikka verkkokaupassaan.
 Oriolalla on ollut vaikeuksia viime vuosina. Kesäkuisen tulosvaroituksen lisäksi tulosvaroitus annettiin myös viime vuoden marraskuussa. Syitä tuloksen heikkenemiseen ovat olleet yhtiön aiempien tiedotteiden mukaan muun muassa  heikko valuuttakurss i ja kustannukset  logistiikan ongelmista . Pitkin syksyä 2017 yhtiötä  piinanneet ongelmat lääkkeiden jakelussa  näkyivät myös vuoden 2018 ensimmäisen vuosineljänneksen tuloksessa.
 Lue lisää:
 Odotettua heikommasta tuloksesta varoittanut Oriola aloittaa yt-neuvottelut – vähennystarve korkeintaan 90 henkilöä Jakeluhäiriöt painoivat yhä Oriolan tulosta

Oriola sai yt-neuvottelut päätökseen: 83 työtehtävää loppuu – osa kohteeksi joutuneista siirtyy toisiin tehtäviin, muiden työsuhde päättyy


Summary: Maakunnan kasvu on pitkälti Turun ja sen naapurien varassa. Seutukunnista Tilastokeskus ennustaa kasvua ainoastaan Turun seudulle.

Varsinais-Suomen väkiluvun ennustetaan kasvavan reilulla viidellä tuhannella vuodesta 2019 vuoteen 2040 mennessä, kertoo tilastokeskus. Vuonna 2040 ennuste antaa Varsinais-Suomelle väkiluvun 484 568.
 Ennusteen mukaan maakunnassa asuisi vuonna 2040 vajaat 485 000 ihmistä. Ennustettua kasvua jatkuu kuitenkin vain vuoteen 2034 asti, jolloin väkiluvuksi ennustetaan 486 621 henkilöä.
 Sen jälkeen edessä on madonlukuja myös Varsinais-Suomelle. Vuonna 2034 asukkaita olisi ennusteen mukaan 486 533, eli 88 vähemmän kuin ennusteen huippuvuonna.
 Turkua väkiluvun taite ei koske, vaikka tahti hidastuukin. Väkiluku jatkaa tasaista kasvua läpi ennustevuosien. Vuoteen 2034 asti Turku kasvaa noin 1000 asukkaan vuosivauhtia, mutta sen jälkeen kasvu hidastuu hieman.
 Varsinais-Suomi on Uudenmaan, Pirkanmaan ja Ahvenanmaan ohella ainoa maakunta, jossa väkiluku kasvaa. Maakunta jää kasvun kelkasta silti esimerkiksi Pirkanmaan taakse tuntuvasti.
 Pirkanmaalla asuu tämän vuoden lopussa noin 517 400 asukasta ja vuonna 2040 jo lähes 540 000. Kasvu on siis huomattavasti Varsinais-Suomea ripeämpää.
 Tilastokeskuksen väestöennuste perustuu syntyvyyden, kuolleisuuden ja muuttoliikkeen menneestä kehityksestä. Ennuste ei ota huomioon taloudellisten, sosiaalisten tai muiden poliittisten päätösten vaikutusta väestönkehitykseen.
 Varsinais-Suomen kasvu on pitkälti Turun ja ympäristökuntien varassa
 Seutukuntakartalla ainoastaan Turun seutu on kasvussa. Loimaan, Salon, Vakka-Suomen ja Turunmaan seutukunnissa kehitys on negatiivista.
 Rankimmat laskuluvut ennuste antaa Salon seudulle, jossa väkilukuennuste putoaa vuoden 2019 luvusta 60 548 asukkaasta, vuoden 2040 ennusteen 51 579 asukkaaseen. Laskua ennustetaan siis noin 9000.
 Loimaan seutukunta putoaa väkiluvussa 33 800:sta 29 934:aan.
 Turunmaan seudulla pudotusta tulee noin 2300 henkeä, kun väkiluvun ennustetaan laskevan 21 789:sta 12 432:een
 Vakka-Suomessa lasku on lempeämpää. Vuonna 2019 Vakka-Suomalaisia on 31 201 ja vuonna 2040 30 171.
 Maaseutukunnista ainoastaan Kustaville ennustetaan kasvua
 Yllättävä valopilkku pienenevien maaseutukuntien joukossa on pieni saaristokunta Kustavi. Vuonna 2019 väkiluvuksi ennustetaan 935 asukasta ja vuonna 2040 kunta ylittäisi tuhannen asukkaan rajan. Kasvua kertyy ennusteessa noin kymmenyksen verran.
 Kunnanjohtaja  Veijo Katara  ottaa positiivisen ennusteen vastaan hyvillä mielin.
 – Kyllähän tuo kuulostaa todella hyvältä ja vahvistaa sitä tietoa mikä meillä on väestönkasvusta ollut. Väkiluvun eteen on tehty määrätietoista työtä, Katara toteaa.
 Kustavi onkin kilpaillut kuntakentällä kovin ottein. Kustavin veroprosentti on Varsinais-Suomen matalin ja varhaiskasvatus on siellä maksutonta.
 Millä keinoilla ennusteen antamasta kasvuluvusta sitten pidetään kiinni? Katara väläyttää veroprosentin laskua entisestään. Kunta onkin laskenut veroastetta tasaisesti viime vuosina.
 – Alennus veroprosenttiin voisi vielä toteutua, mutta siitä keskustellaan erikseen. Korottamista ei ainakaan ole näköpiirissä, Katara toteaa.
 Maaseutukuntien- ja kaupunkien listassa väkiluvusta pitävät kiinni myös Aura, Taivassalo ja Laitila. Näissä väkiluvun ennustetaan pysyvän lähes ennallaan.

Varsinais-Suomi kasvaa, mutta tahti on muita kasvumaakuntia hitaampaa – ennuste: väkiluku kääntyy laskuun 2034


Summary: Metsähallitus on tehnyt ilkityöstä tutkintapyynnön poliisille. Merkkejä on hajotettu kahden kilometrin matkalta.

Inarissa on tehty ilkivaltaa vanhoille reittimerkeille Ruijanpolulla. Historiallisesti merkittävä Ruijanpolku kulkee Perämereltä Jäämerelle, ja kivistä pinotut merkit ovat yli 400 vuotta vanhoja.
 Metsähallituksen mukaan 16 kivilatomusta on hajotettu hiljattain kahden kilometrin matkalta. Lisäksi on hajotettu yksi viittamerkki.
 Latomusten raskaatkin kivet on vieritetty pois paikoiltaan ja levitetty ympäristöön. Metsähallituksen mukaan kyse ei voi olla vahingosta.
 Hajotettu Ruijanpolun kivimerkki Siiri Tolonen
 Ruijanpolun merkinnät ovat muinaismuistolain suojaamia muinaisjäännöksiä, ja Ruijanpolku on valtakunnallisesti merkittävä kulttuurihistoriallinen kohde.
 Metsähallitus on tehnyt asiasta tutkintapyynnön poliisille. Se pyytää ilmoittamaan mahdollisista silminnäkijähavainnoista poliisille.
 Ehjä Ruijanpolun kivimerkki Sompion luonnonpuistossa Siiri Tolonen
 Varhaisin kirjallinen merkintä Ruijanpolusta on vuodelta 1598. Reitti on kunnostettu viimeisen kerran 1800-luvun lopussa. Selkeimmin reitti on näkyvissä Sodankylän Sompiojärveltä pohjoiseen Inarin Laanilaan saakka. Siellä reitti on merkitty päällekkäin asetetuilla kivillä ja mäntyihin veistetyillä pilkkamerkeillä. Merkkien tekoaika ei ole tiedossa.

Inarissa on hajotettu muinaismuistolain suojaamia kivimerkkejä


Summary: Ranskassa vietetään tänään kansallista surupäivää.

Kymmenien maailman johtajien odotetaan osallistuvan tänään Pariisissa Ranskan entisen presidentin  Jacques Chiracin  hautajaisiin.
 Ranskassa vietetään tänään kansallista surupäivää Chiracin muistoksi. Jacques Chirac toimi Ranskan presidenttinä vuosina 1995–2007.
 Hautajaisiin osallistuvat muun muassa Venäjän presidentti  Vladimir Putin , Unkarin pääministeri  Viktor Orbán  ja Saksan presidentti  Frank-Walter Steinmeier  ja Euroopan komission puheenjohtaja  Jean-Claude Juncker .
 Tilaisuuteen osallistuu myös useita entisiä valtioiden johtajia kuten esimerkiksi Yhdysvaltain entinen presidentti  Bill Clinton .
 Yle näyttää Chiracin hautajaiset ja niihin liittyviä juhlallisuuksia suorana netissä. Suora lähetys on jo käynnissä. Varsinaiset hautajaiset alkavat kello 13.

Kymmenet maailman johtajat jättävät jäähyväiset Ranskan entiselle presidentille – Yle näyttää Jacques Chiracin hautajaiset suorana


Summary: Sampo Rosenlewin yt-neuvottelut koskevat koko henkilöstöä Porissa.

Porissa Sampo-Rosenlew aloittaa koko henkilöstöä koskevat yt-neuvottelut. Uhan alla on 25 työpaikkaa.
 Neuvotteluilla halutaan yhtiön mukaan sopeuttaa puimuritehtaan henkilöstön määrä vastaamaan liiketoimintaa. Keinoina käytetään sekä määräaikaisia lomautuksia että irtisanomisia. Irtisanomisilla tavoitellaan 25 henkilötyövuoden vähennyksiä.
 Toimenpiteet ovat osa yhtiön tervehdyttämisohjelmaa, johon kuuluvat muun muassa uusien leikkuupuimuri- ja metsäkonemallien lanseeraus, investoinnit tuotannon tehostamiseksi sekä uusien markkinoiden avaus.
 Sampo-Rosenlew työllistää tällä hetkellä 274 henkilöä.

Porin puimuritehdas vähentää väkeä – uhan alla 25 työpaikkaa


Summary: Monsuunisateiden ennustetaan jatkuvan vielä päivien ajan.

Pohjois-Intiassa ainakin sata ihmistä on kuollut kolmen viime päivän aikana poikkeuksellisen rankoissa, myöhäisissä monsuunisateissa, kertovat paikalliset viranomaiset.
 Sateet ovat aiheuttaneet tulvia, jotka ovat peittäneet alleen katuja, koteja ja sairaaloita. Biharin osavaltion pääkaupungissa Patnassa pelastusviranomaiset ovat pelastaneet veden saartamia ihmisiä kymmenillä veneillä.
 Perjantain jälkeen ainakin 27 ihmistä on kuollut Biharissa. Esimerkiksi Patnan laitamilla neljä ihmistä sai surmansa, kun suuri puu kaatui autorikshan päälle, johon ihmiset olivat suojautuneet sateelta.
 Naapuriosavaltio Uttar Pradeshissa on kuollut ainakin 63 ihmistä monsuuniin liittyviin syihin. Osavaltiossa kymmeniä taloja on romahtanut kovien sateiden takia.
 Rankkasateiden nostama vesi saartoi potilaiden sänkyjä Nalanda Medical College and Hospital -sairaalassa Biharin osavaltion pääkaupungissa Patnassa 28. syyskuuta 2019. Sachin Kumar / AFP
 Sateet jatkuvat vielä päivien ajan
 Sääennusteiden mukaan sadetta on luvassa lisää. Asiantuntijoiden mukaan syyskuusta on tulossa sateisin yli sataan vuoteen.
 Intian meteorologisen laitoksen mukaan lisäsateita on luvassa 15 osavaltioon. Laitoksen edustaja  Mrutyunjay Mohapatra  kertoi  The Times of India -lehdelle , että monsuuni ei näytä olevan vetäytymässä ainakaan seuraavan 4–5 päivän aikana.
 Intian monsuunikausi alkaa tavallisesti kesäkuussa ja päättyy syyskuussa. Pohjois-Intian lisäksi runsaita sateita on tänä vuonna tullut läntisessä Gujaratin osavaltiossa ja maan eteläosissa.
 Monsuunisateet ovat elintärkeitä Etelä-Aasian maanviljelijöille. Vielä kesäkuun alussa Etelä-Intian itärannikolla sijaitsevassa Chennain miljoonakaupungissa kärsittiin pahasta vesipulasta kuivuuden takia.
 Tänä vuonna monsuunisateisiin liittyviin syihin on kuollut yhteensä satoja ihmisiä Intian, Nepalin, Bangladeshin ja Pakistanin alueella.
 Lue myös:
 Intialainen miljoonakaupunki on kärvistellyt ilman vettä koko kesän – sama kohtalo odottaa useita suuria kaupunkeja

Syyskuu todennäköisesti sateisin yli sataan vuoteen Intiassa – myöhäinen monsuuni tappanut ainakin sata ihmistä


Summary: Yleisintä suomalaiseksi samastuminen on somalinkielisillä, harvinaisinta vironkielisillä.

Suomen suurimmat ulkomaalaistaustaiset kieliryhmät kokevat pääsevänsä hyvin sisään suomalaiseen yhteiskuntaan, käy ilmi tuoreesta tutkimuksesta. Tuloksista selviää silti samalla, että suomalainen identiteetti on kehittynyt tulijoista melko harvalle.
 Yli kolme neljäsosaa viron-, venäjän-, englannin-, somalin- ja arabiankielisistä katsoo olevansa täysin tai jossain määrin osa suomalaista yhteiskuntaa. Suomalaiseksi itsensä kokee huomattavasti harvempi. Yleisintä suomalaiseksi samastuminen on somalinkielisillä ja harvinaisinta ehkä yllättäen vironkielisillä.
 – Työperusteista maahanmuuttoa Suomeen halutaan lisätä. Ehkä jonkinlaisten hälytyskellojen olisi syytä soida siinä mielessä, että virolaisetkaan, jotka tulevat hyvin Suomen kaltaisesta kulttuurista, eivät ole kiinnostuneita jäämään tänne. Eräs tämän tutkimuksen viesti voisi olla, ettei ole ihan helppoa saada ulkomaalaisia kiinnittymään Suomeen, sanoo tutkimuksen tekijöihin kuuluva  Pasi Saukkonen .
 Helsingin kaupungin erikoistutkija Saukkonen kylläkin samalla myöntää, että valtaosa Suomeen töihin tulleista vironkielisistä on suunnitellut palaavansa jossain vaiheessa Viroon.
 Englanninkieliset kiinnittyneet Suomeen muita tiiviimmin
 Samastuminen omaan lähtömaahan on tavallista kaikissa tutkimuksen viidessä kieliryhmässä, mutta osalla on myös rinnakkaisia identiteettejä. Yleisintä tämä on somalinkielisten keskuudessa: heistä lähes joka toinen kokee olevansa sekä suomalainen että somalialainen.
 Englanninkieliset ovat kiinnittyneet Suomeen tiiviimmin kuin muut kieliryhmät. Heistä käytännössä kaikilla on suomenkielisiä ystäviä ja tuttavia, vaikka englanninkielisten suomen kielen taito on tutkimuksen ryhmistä heikoin.
 Somalinkielisillä on tutkituista ryhmistä paras suomen kielen taito. Siitä huolimatta liki puolella heistä ei ole yhtäkään kantaväestöön kuuluvaa ystävää tai tuttavaa.
 – Kotoutumisen kannalta on ongelmallista, mikäli maahanmuuttajilla ei ole lainkaan kontakteja suomalaistaustaisiin ihmisiin, e2 Tutkimusta edustava  Ville Pitkänen  arvioi.
 Jussi Westinen  e2 Tutkimuksesta lisää, että ulkomaalaistaustaiset kokevat suomalaiset työmarkkinat melko hankaliksi.
 – Englanninkielisistäkin lähemmäs puolet kokee, että heitä syrjitään työmarkkinoilla. Kokonaiskuvana voisi sanoa, että usea asia hiertää, mutta maahan tulleet ovat silti perustyytyväisiä elämäänsä täällä.
 Raportin tekijät arvioivat, että pääkaupunkiseudulla tehty tutkimus antaa melko hyvän kuvan myös koko Suomen alueen ulkomaalaistaustaisten tilanteesta ja näkemyksistä.
 Ulkomaalaisen taustan omaaviksi katsottiin tutkimuksessa ulkomailla syntyneet sekä ne Suomessa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat ovat syntyneet Suomen ulkopuolella. Selvitykseen vastasi yli 1 500 ihmistä viime vuoden lopulla ja tämän vuoden alussa.

Pääkaupunkiseudun maahanmuuttajat kokevat kuuluvansa suomalaiseen yhteiskuntaan, mutta suomalainen identiteetti on vain harvoilla


Summary: Helsingin ex-huumepoliisin päällikön Jari Aarnion epäilleen tienneen 15 vuotta sitten tehdystä murhasuunnitelmista.

Helsingin Vuosaaressa lokakuussa 2003 tapahtuneen  Volkan Ünsalin  palkkamurhaan liittyvä uusi esitutkinta on valmistunut.
 Asia siirtyy syyteharkintaan Valtakunnansyyttäjänvirastoon. Poliisi katsoo esitutkinnan perusteella, että Helsingin huumepoliisin entistä pällikköä  Jari Aarniota  ja ex-jengipomo  Keijo Vilhusta  on syytä epäillä murhasta.
 Lisäksi yhtä Aarnion entistä alaista epäillään virkavelvollisuuden rikkomisesta.
 Virkavelvollisuuden rikkomisesta on ollut aiemmin epäiltynä myös toinen Aarnion entinen, mutta hänen osaltaan asiassa ei ole enää syytä epäillä rikosta. Kaikki epäillyt ovat kiistäneet rikosepäilyt.
 Asiassa tehtiin lisätutkintaa asianosaisten toimittamien loppulausuntojen ja lisätutkintapyyntöjen johdosta.
 Helsingin huumepoliisin entinen päällikkö Jari Aarnion oli murhaan liittyvien rikosepäilyjen vuoksi pidätettynä kesällä 2018.
 Aarnion epäillään tienneen etukäteen 15 vuotta sitten murhatun Volkan Ünsalin surmahankkeesta, mutta hän ei estänyt sen toteuttamista. Käytännössä Aarnion epäillään aiheuttaneen laiminlyönneillään Ünsalin kuoleman.
 Vilhunen oli myös pidätettynä kesällä 2018.
 Murha oli alamaailman välienselvittelyä
 Volkan Ünsalin murhassa oli kyse oli alamaailman välienselvittelystä.
 Ünsal surmattiin kostoksi, koska hän oli vasikoinut poliisille Tukholman Arlandan lentokentällä vuonna 2002 tapahtuneesta rahakuljetusryöstöstä. Ünsal oli myös vienyt kaveriltaan rahaa ryöstösaaliista.
 Hän oli päässyt Ruotsissa todistajansuojeluohjelmaan ja lähtenyt myöhemmin siitä.
 Ünsalin murhasta tuomittiin neljä miestä elinkautiseen vankeuteen. Vanhan palkkamurhan tutkinta avattiin uudestaan, koska kaksi Ünsalin henkirikoksesta tuomittua kertoi tapauksesta uusia tietoja.

Ex-huumepoliisin päällikkö Jari Aarniota epäillään murhasta – epäilyt etenivät syyteharkintaan


Summary: Uutta päiväkotitilaa on etsitty lähes kaksi vuotta, kun vanha päiväkotirakennus vaurioitui tulipalossa.

Pyhärannan rakennustarkastaja  Olli Lahtonen  on saanut valmiiksi selvityksen päiväkotitilojen rakentamisesta Ihoden koulun tiloihin. Kunnanhallitus antoi hänelle tämän tehtävän viime kokouksessaan. Päiväkodin sijoittamista uusiin tiloihin on selvitetty lähes kaksi vuotta. Edellinen päiväkoti vaurioitui tulipalossa joulukuussa 2017. Lapsia on hoidettu väistötiloissa Ihoden koulussa.
 Rakennustarakastajan selvityksen mukaan päiväkodin rakentaminen koulun tiloihin maksaisi 700 000 – 800 000 euroa. Rakentaminen olisi Lahtosen mukaansa vaativa urakka ja hän pitää kustannuksia huomattavina.
 – Päiväkotilapsia tiloihin sijoittuisi noin 30. Käytännössä talousrakennus teknisen työn luokan osalta rakennetaan kokonaan uudelleen, kertoo Lahtonen.
 Alle kolmevuotiaat syövät ja nukkuvat päiväunet samassa huoneessa. Hoitohuoneena on koululuokka.  Lastenhoitaja ja lähihoitaja Sofia Suhonen auttaa lapsia. Minna Rosvall / Yle
 Kunnanhallitus pohtii eri vaihtoehtoja kokouksessaan maanantaina 30.9. Rakennustarkastaja Olli Lahtonen arvioi, että myös hirsipäiväkodin loppuunrakentaminen voi tulla jälleen vaihtoehdoksi.
 – Epäilen, että hirsipäiväkodin rakentamista esitetään jälleen. Monessa hallituksen kokouksessa joku on ottanut hirsipäiväkodin esille, mutta se ei ole saanut riittävästi kannatusta. Vaihtoehtoja olisi syytä vielä miettiä, pohtii Lahtonen.
 Lue lisää:  Uuden hirsipäiväkodin tilaelementit varastossa, lapset väistötiloissa lähes kaksi vuotta – päiväkotikiista pitkittyy Pyhärannassa

Vaihtoehdot pöydällä Pyhärannan päiväkotikiistassa – rakentaminen koulun tiloihin maksaisi jopa 800 000 euroa


Summary: Vuodesta 2017 alkaen yli 20 yhdysvaltalaista yritystä on hakeutunut konkurssiin kuluttajien siirtyessä verkkokaupan puolelle.

Yhdysvaltalainen pikamuotiketju Forever 21 on hakenut Chapter 11 -konkurssisuojaa. Chapter 11 -konkurssisuoja tarkoittaa, että yritys saa lisäaikaa järjestellä velkojaan tai myydä osan liiketoiminnastaan.
 – Tämä oli yhtiön tulevaisuuden turvaamiseksi tärkeä ja tarpeellinen askel, joka antaa meille mahdollisuuden organisoida uudelleen liiketoimintamme, varapääjohtaja  Linda Chang  totesi yhtiön tiedotteessa.
 Yhtiö kertoo saaneensa 275 miljoonaa dollaria rahoitusta nykyisiltä lainanantajiltaan sekä 75 miljoonaa euroa uutta pääomaa. Näillä varoilla yhtiö aikoo jatkaa liiketoimintaansa tavalliseen tapaan, tarkastella myymäläverkostonsa kokoa ja palata "perusasioihin, jotka mahdollistivat yhtiön kasvun ja kukoistuksen".
 Osana myymäläverkoston koon tarkastelua Forever 21 suunnittelee sulkevansa jopa 350 liikettä ympäri maailmaa. Sulku-uhan alla olevista liikkeistä 178 sijaitsee Yhdysvalloissa.
 Yhtiö aikoo vetäytyä lähes kokonaan Aasiasta ja Euroopasta, mutta jatkaa liiketoimintaansa Meksikossa ja Latinalaisessa Amerikassa. Ketjulla ei ole liikkeitä Suomessa.
 Vuonna 1984 perustettu Forever 21 oli suosionsa huipulla 2000-luvun laman aikana, jolloin kuluttajat suosivat halpoja vaatteita.
 Viime vuosina verkkokaupan kasvu sekä nuorten kuluttajien kiinnostus kestävämpään muotiin ovat vähentäneet ketjun suosiota. Forever 21 on kärsinyt myös ostoskeskusten vähenevistä asiakasmääristä.

Pikamuotiketju Forever 21 vaikeuksissa – Yhtiö aikoo sulkea lähes kaikki liikkeensä Euroopasta ja Aasiasta


Summary: Pohjois-Korean ruokapula pakottaa laittomaan kalastukseen.

Venäjän kaukoidässä Nahodkan kaupungin oikeuslaitos on määrännyt kymmenen pohjoiskorealaista kalastajaa vangituiksi. Heitä voidaan pitää vangittuina jopa kaksi kuukautta.
 Vangitsemisia voi tulla vielä lisää, sillä Nahodkassa on pidätettynä peräti 161 pohjoiskorealaista kalastajaa. Venäjän merivartiosto otti heidät kiinni syyskuun 17. päivä suuressa operaatiossa.
 Merivartiosto otti tuolloin kiinni kaksi pohjoiskorealaista kalastusalusta ja 11 moottorivenettä, joilla kalastajat liikkuivat. Kiinniotto tapahtui Japaninmerellä, Yamaton särkällä, joka kuuluu Venäjän talousalueeseen.
 Venäjän turvallisuuspalvelun FSB:n mukaan kiinnioton yhteydessä käytiin aseellinen välikohtaus. Yhden laivan miehistö alkoi ammuskella venäläisiä, joista neljä haavoittui. Samalla muutama pohjoiskorealainen sai vammoja ja yksi heistä on saanut pidätysaikana surmansa.
 Merivartioston mukaan laivoista löydettiin 30 000 luvattomasti pyydettyä mustekalaa.
 Kiinniotto ei ollut ainoa laatuaan. Edellisellä viikolla otettiin kiinni 16 salakalastusta harjoittanutta pohjoiskorealaista alusta.
 Pohjois-Korea kärsii tiukoista kansainvälisistä pakotteista ja huonosta hallinnosta. Uutistoimisto Reutersin mukaan 40 prosenttia västöstä kärsii ruokapulasta.
 Tämän vuoden viljasadon arvioidaan heikkenevän huonojen säiden takia pienimmilleen viiteen vuoteen.

Venäjä otti ammuskelun jälkeen kiinni yli 160 pohjoiskorealaista salakalastajaa


Summary: Arkea maailmalta: Kremlin propagandan härskiys iskee kasvoihin, kirjoittaa Ylen Venäjän-kirjeenvaihtaja Erkka Mikkonen.

Kun seitsemän vuotta sitten ryhdyin tekemään töitä vapaana toimittajana Venäjällä, Ylen silloinen Moskovan-kirjeenvaihtaja  Marja Manninen  selvitti minulle työnsä realiteetteja.
 – Venäjä on sellainen maa, että jos haluaa tietää, mitä täällä tapahtuu, niin pelkkien tv-uutisten katsominen ei riitä, muistan Mannisen sanoneen.
 Venäjällä vuosia asuneena tiesin toki jo ennestään paikallisen television ja muun valtion kontrolloiman median usein pimittävän, vääristelevän ja sepittävän uutisoimia tietojaan.
 Kokeneen kirjeenvaihtajan sanat jäivät silti mieleeni.
 Ylen kirjeenvaihtajien ja avustajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa  Kenia:  Annoin kerjäävälle lapselle rahaa, koska yhdenkään tytön ei pidä hävetä kuukautisiaan Viro:  Virolainen paiskii töitä usein kymmenenkin tuntia päivässä – työn ja vapaa-ajan ero on häilyvämpi kuin Suomessa Yhdysvallat:  Kuuluisa rikoskirjailija vaatii huomiota karjahtelemalla – Washingtonissa kaikki tavoittelevat toisen ihmisen aikaa Kiina:  Kiinassa lapsikin saisi kioskilta kaljaa eikä viinan kiroista juuri puhuta Ruotsi:  Lapseni aloittivat ruotsalaisessa koulussa – miten heidän nyt käy?
 Propagandan härskiys iskee  kasvoihin erityisesti silloin, kun seuraa Kremliä lähellä olevan median uutisointia niistä tapahtumista, joita on itse todistanut paikan päällä.
 Otetaan esimerkiksi opposition viime kesänä järjestämät mielenosoitukset.
 Aluksi valtiollinen media vaikeni tapahtumista. Sitten korostetun rauhallisesti käyttäytyneistä mielenosoittajista alettiin piirtää kuvaa väkivaltaisina mellakoitsijoina. Samalla rajuja otteita käyttäneiden poliisien toimia kaunisteltiin.
 Hallituksen sanomalehtenä tunnettu  Rossijskaja gazeta kirjoitti  ylikersantista, joka loukkaantui elokuun alussa ottaessaan kiinni aggressiivisesti käyttäytyvän mielenosoittajan.
 Lehti väitti mielenosoittajan olleen “ammattimainen provokaattori”, joka lietsoi ympärillään olevia aktiiviseen vastarintaan ja vastusti kiinniottoa niin, että poliisi vahingoitti olkapäänsä.
 Jutussa esiintyvä mielenosoittaja  on näyttelijä  Pavel Ustinov .
 Ustinov tuomittiin syyskuun puolivälissä kolmen ja puolen vuoden vankeusrangaistukseen poliisin väkivaltaisesta vastustamisesta. Tuomiossa – kuten jo aiemmin valtiollisessa mediassa – väitetään, että Ustinov huusi iskulauseita juuri ennen kiinniottoa.
 Tuomittu itse sanoo osuneensa sattumalta metron sisäänkäynnille, jonka liepeille myös ilman ennakkolupaa järjestetyn mielenilmaisun osanottajia oli kokoontunut.
 Kiinnioton yhteydessä  kuvatussa videossa näkyy , kuinka Ustinov seisoo rauhallisesti puhelin kädessään neljän mellakkapoliisin hyökätessä hänen kimppuunsa.  Toinen video näyttää , kuinka Ustinov yrittää yhä matkapuhelin kädessään rimpuilla karkuun.
 Tilannetta ei voi kutsua ”hyökkäykseksi OMON-poliisia vastaan” kuten  uutistoimisto TASS  ja moni muu valtiollinen toimija asian uutisoi.
 Julkisuuden henkilöiden aloittama kampanja  epäoikeudenmukaiseksi koetun tuomion kumoamiseksi tuotti pian tulosta, ja Ustinov  vapautettiin vankeudesta  odottamaan valitusoikeudenkäyntiä. Julkisen painostuksen myötä syyttäjä vaihtoi nopeasti vaatimuksensa aiemmasta kuuden vuoden vankeudesta ehdolliseen tuomioon.
 Näyttelijä Pavel Ustinov kuvattiin oikeuden kuulemisessa Moskovassa. Sergei Fadeichev / AOP
 Yhtä lailla jotkut Kremliä  lähellä olevat toimittajat ovat kääntäneet kelkkansa Ustinovin tapauksessa.
 Esimerkiksi Rossija 1 -kanavan tähtitoimittaja  Vladimir Solovjov  kiitteli vuolaasti elokuun puolivälissä  omassa nimikko-ohjelmassaan  poliisien otteita mielenosoituksissa.
 Myöhemmin Solovjov liittyi kritisoimaan Ustinovin rajua kohtelua.
 Myös Venäjän valtiollisen mediayhtiö RT:n päätoimittaja  Margarita Simonjan   on nostanut esille  Ustinovin tuomion epäoikeudenmukaisuuden. On kuitenkin tärkeä huomata, ettei kumpikaan vallanpitäjiä tiukasti tukeva toimittaja ole esittänyt kritiikkiään televisiossa vaan sosiaalisessa mediassa.
 Pelkästään televisiota seuraava yleisö onkin jäänyt käytännössä pimentoon Ustinovin  vapauttamista vaativasta solidaarisuuskampanjasta . Samalla on vältytty kertomasta oikeustapauksesta, joka osaltaan osoittaa Venäjän oikeuslaitoksen mädännäisyyden.
 58 prosenttia venäläisistä ei luota maansa televisioon, radioon ja sanomalehtiin.  Valtiollinen FOM-tutkimuslaitos
 Ei olekaan ihme , että venäläisten luottamus televisioon ja muihin perinteisiin tiedotusvälineisiin on romahtanut.
 Syyskuussa julkaistun kyselytutkimuksen  mukaan 58 prosenttia venäläisistä ei luota maansa televisioon, radioon ja lehtiin. Samalla vain 34 prosenttia ilmoittaa luottavansa niihin.
 Kolme ja puoli vuotta sitten tehdyssä samaisessa kyselyssä tiedotusvälineisiin luottavien ja niihin epäilevästi suhtautuvien määrä oli vielä suunnilleen samalla tasolla. Kaikkein kriittisemmin mediaan suhtautuvat nuoret ja korkeasti koulutetut.
 Toinen  hiljattain julkaistu kysely  näyttää, kuinka tv:n asema uutisten lähteenä on oleellisesti heikentynyt kuluneen vuosikymmenen aikana samalla kun verkosta saatavan tiedon merkitys on korostunut. Television suosion venäläisten tärkeimpänä uutislähteenä takaa enää yli 45-vuotias väestönosa.
 Itse jatkan itsepintaisesti  tv-uutisten ja hallituksen sanomalehden seuraamista  riippumattomien tiedotusvälineiden  ohella.
 Katson televisiota, koska se kertoo, mitä Venäjän johto haluaa kansalaistensa ajattelevan ajankohtaisista asioista – ja mistä asioista se mieluiten vaikenisi.
 Ennen kaikkea valtion kontrolloima media osoittaa kuitenkin sen, millaiselta Kremliä lähellä olevien toimittajien mielestä valtion propagandan tulee näyttää.
 Ylen entisen kirjeenvaihtajan Marja Mannisen neuvo onkin kääntynyt päässäni toiseen muotoon: Jos haluaa tietää, miten Venäjä toimii, niin täytyy pakottaa itsensä katsomaan myös tv-uutiset.

Venäjällä uutiset kertovat totuuden – varsinkin vääristellessään sitä


Summary: Kaupungin mukaan nuorisotalon toiminnot on tarkoitus siirtää muihin tiloihin ensi tammikuusta alkaen.

Helsingin Kalliossa sijaitseva legendaarinen Harjun nuorisotalo aiotaan lakkauttaa.
 Helsingin kaupunki kertoo, että nuorisotalon toiminnot siirretään ensi tammikuusta alkaen nuorisopalveluiden muihin tiloihin. Kaupungin mukaan sopivia tiloja kartoitetaan parhaillaan.
 Nuorisotalon toiminta Aleksis Kiven kadun tiloissa jatkuu tämän vuoden loppuun asti.
 Harjun nuorisotalon historia Arkkitehti Albert Nybergin suunnittelema talo valmistui vuonna 1922. Talo on toiminut alun perin ruumishuoneena. Vainajat pestiin, pantiin arkkuihin ja lastattiin talon takana pysähtyvään ruumisjunaan. Se kuljetti ruumiit Malmin hautausmaalle. Ruumishuone lopetti toimintansa 1950-luvun puolivälissä. Tämän jälkeen talo toimi pari vuosikymmentä maalivarastona, kunnes vuonna 1978 kaikki toiminta talolla loppui Harjun viimeisen talonmiehen jäädessä eläkkeelle. Talon seisoi tyhjillään 1980-luvun puoliväliin asti, jolloin “Vaasankadun jengiksi” kutsuttu nuorisojoukko otti yhteyttä Helsingin kaupunkiin ja ehdotti Harjun ruumishuoneen kunnostamista nuorten käyttöön. Helsingin nuorisolautakunta sai talon käyttöönsä vuonna 1984, ja vuonna 1986 uusi “Harjun musiikkitalo” aloitti toimintansa. Lähde: Helsingin kaupungin ylläpitämä  mun.stadi.fi
 Lakkauttamisen syyksi kaupunki on ilmoittanut muun muassa rakennuksen sisäilmaongelmat. Talon kuntoa ja ilmanvaihdon toimintaa kartoitettiin viime keväänä.
 – Muutos liittyy moneen asiaan kuten rakennuksen kuntoon ja kulttuurisen nuorisotyön laajenemiseen eri puolille Helsinkiä, nuorisoasiainjohtaja Mikko Vatka toteaa  kaupungin tiedotteessa .
 Talossa tehdään syksyn aikana tarkentavia tutkimuksia, jonka jälkeen päätetään rakennuksen tulevasta käytöstä. Asiasta päättävät kaupunkiympäristölautakunta sekä kulttuuri- ja vapaa-aikalautakunta.
 Harjun nuorisotalossa on vuosittain noin 20 000 käyntikertaa ja siellä järjestetään esimerkiksi bänditoimintaa. Muun muassa Maija Vilkkumaa ja Samuli Putro ovat aloitelleet uraansa Harjun nuorisotalossa.
 Nuorisotalo on aiottu sulkea pariin otteeseen aiemminkin.
 Sen toiminta aiottiin lopettaa vuonna 2008, mutta suunnitelmista luovuttiin nuorisotalon suosion vuoksi.  Toisen kerran asia oli esillä vuonna 2010 , mutta tuolloinkin suunnitelmat kariutuivat kansalaistoimijoiden voimakkaaseen vastustukseen.
 Lue myös:
 Helsingin legendaariset nuorten bänditilat vaakalaudalla
 Harjun ja Munkkiniemen nuorisotalot pelastuivat jälleen

Legendaarinen Harjun nuorisotalo Helsingissä aiotaan sulkea – yritetty lakkauttaa aiemminkin, suunnitelmat kariutuneet ankaraan vastustukseen


Summary: Diplomi-insinööri Perttu Leppänen tutki väitöstutkimuksessaan metallisavupiippujen paloturvallisuuteen vaikuttavia seikkoja. Niiden tutrvallisuus on jo parantunut.

Rakennusten tai niiden osien rakentaminen

Metallisavupiiput ovat yleistyneet Suomessa nopeasti 2000-luvulla, koska ne ovat kevyitä ja helppoja asentaa. Samaan aikaan tulipalojen määrä on kuitenkin kasvanut tutkijan mukaan huolestuttavasti.
 Diplomi-insinööri  Perttu Leppänen  tutki Tampereen yliopiston väitöstutkimuksessaan metallisavupiippujen paloturvallisuutta. Tulipaloja on syttynyt Leppäsen mukaan myös uusista CE-merkityistä metallisavupiipuista.
 Perttu Leppäsen mukaan kaikista savupiipuista syttyneissä asuinrakennusten tulipaloista vuonna 2012 jopa 70 prosenttia oli tapauksia, jossa savupiippuna oli metallisavupiippu. Määrä on suuri, koska metallisavupiippujen osuus kaikista Suomen savupiipuista on vain noin 10 prosenttia.
 Metallisavupiippujen aiheuttamia tulipaloja oli Suomessa noin 500 vuosina 2004–2009, Leppänen havaitsi jo diplomityössään.
 Väitöstutkimuksessa tehtiin kokeita laboratoriossa ja mitattiin tulisijojen savukaasujen lämpötilaa ihmisten kodeissa. Metallisavupiipun paloturvallisuuteen vaikuttavat tutkijan mukaan oleellisesti tulisijan savukaasujen lämpötila ja savupiipun asennustapa. Näissä on ollut ongelmia.
 Vaarana on, että savupiipun lämpötilaluokka on liian matala. Tästä voi seurata savupiipun läpiviennin ylikuumeneminen.
 Paloturvallisuus parantunut jo
 – Suomessa ongelma on erityisen suuri, koska tulisijojen lämmitystapa on erilainen ja yläpohjien lämmöneristekerrokset monesti paksumpia kuin lämpimämmissä maissa. Näiden seurauksena lämpötilat savupiippujen läpivienneissä nousevat korkeammiksi, Leppänen sanoo väitöstiedotteessa.
 Tutkimuksen avulla on pystytty Leppäsen mukaan vaikuttamaan metallisavupiippujen paloturvallisuuteen Suomessa. Nykyään tulisijoista ilmoitetaan savukaasujen lämpötila, joka soveltuu tutkijan mukaan paremmin savupiipun valintaan.
 – Suomessa myynnissä olevat metallisavupiiput on nykyään testattu suomalaista asennustapaa paremmin vastaavalla tavalla, mikä on parantanut niiden paloturvallisuutta selvästi, Leppänen sanoo.
 Suurimmat paloriskit ovat tilanteissa, joissa tulisija vaihdetaan tai lisätään yläpohjaan lämmöneristettä. Tutkija neuvoo kääntymään tulisija- ja savupiippuvalmistajien tai nuohoojan puoleen, jos oman savupiipun paloturvallisuus huolestuttaa.
 Diplomi-insinööri Perttu Leppäsen väitöskirja  Fire Safety of Metal Chimneys in Residential Homes in Finland  tarkastetaan Tampereen yliopiston rakennetun ympäristön tiedekunnassa perjantaina 11. lokakuuta.
 Asiasta lisää hetken kuluttua.

Tutkija huolestui nopeasti yleistyneiden savupiippujen tulipaloista: "Suomessa ongelma on erityisen suuri"


Summary: Viime viikolla muun muassa ilmastolakkoiltiin sekä vietettiin Kiinan tasavallan 70-vuotisjuhlia. Katso viikon vaikuttavimmat uutiskuvat.

Thomas Cook -matkatoimiston työntekijät hyvästelivät toisiaan yhtiön pääkonttorin ulkopuolella Peterboroughissa, Iso-Britanniassa 23. syyskuuta. Maailman vanhimman matkatoimiston konkurssi perui tai keskeytti satojen tuhansien matkailijoiden lomamatkat.  AOP
 Soyuz MS-15 -avaruusalusta ja sitä kuljettavaa rakettia siirrettiin laukaisualustalle Baikonurin avaruusasemalla Kazakstanissa 23. syyskuuta. Vyacheslav Oseledko / AFP
 Airbus-pelastushelikopteri saavutti ensimmäistä kertaa Aconcagua-vuoren huipun Argentiinassa 24. syyskuuta. Lähes seitsemän kilometriin merenpinnasta kohoava Aconcagua on Amerikan mantereen ja eteläisen pallonpuoliskon korkein vuori. Airbus / EPA
 Elokapina-ilmastoaktivistit yrittävät estää kajakeilla luksusristeilijä Queen Elizabethin lähdön Helsingin satamasta Hernesaaressa 25. syyskuuta. Lehtikuva
 Muslimit osoittivat mieltään Intian hallitusta vastaan Srinagarissa, Kashmirissa 26. syyskuuta. Jännitteet alueella ovat kasvaneet sen jälkeen, kun Intia perui alueen erityisaseman. Farooq Khan / EPA
 Vaalivirkailija valmisteli presidentinvaalien äänestyslipukkeita lähetettäviksi maakuntiin Jalalabadissa, Afganistanissa 26. syyskuuta. Ghulamullah Habibi / EPA
 Mallit esittelivät suunnittelijoiden luomuksia päällepuettavan taiteen show'ssa Wellingtonissa, Uudessa-Seelannissa 26. syyskuuta. AOP
 Etelänbastardikilpikonna palasi mereen laskettuaan munansa La Florin rannalle San Juan del Surin luonnonsuojelualueella Nicaraguassa 27. syyskuuta. Inti Ocon / AFP
 Työntekijät pystyttivät brittitaiteilija Banksyn 'Devolved Parliament' -teosta Sothebyn huutokauppakamarilla Lontoossa 27. syyskuuta.  Tolga Akmen / AFP
 Nuori poika osallistui ilmastomielenosoitukseen Katmandussa, Nepalissa 27. syyskuuta. Maailmanlaajuiseksi levinnyt protestipäivä sai liikkeelle maapallon tulevaisuudesta huolestuneita ihmisiä ympäri maailman, etenkin nuoria. Prakash Mathema / AFP
 Kolmen rotkon patoalueen sekä turismin kehittämisen nimissä rakennettu Ziqui-silta avattiin liikenteelle Kiinan Hubein maakunnassa 27. syyskuuta. AOP
 Mielenosoittaja hakkasi vallatun poliisiaseman kattoa Port-au-Princessä perjantaina 27. syyskuuta. Tuhannet ihmiset protestoivat Haitissa vaatien maan presidentin Jovenel Moïsean eroa. Chandan Khanna / AFP
 Richmond-jalkapallojoukkueen, lempinimeltään 'Tiikereiden', kannattajat juhlivat Australian mestaruussarjan voittoa Melbournessa 28. syyskuuta. Erik Anderson / EPA
 Kreikkalaiset rajavartijat hinasivat kumivenettä, jonka kyydistä oli pelastettu Välimeren ylittäneitä siirtolaisia, Skala Sikamiasin satamassa Lesboksen saarella 29. syyskuuta. Angelos Tzortzinis / AFP

Maanviljelijät tekivät chileistä Kiinan kartan ja viikon muita uutiskuvia


Summary: Kemisti, mikrobiologi ja elintarviketurvallisuuden ylitarkastaja kertovat, kuinka hygieeninen palasaippua on.

Yhä useamman kodin vessasta löytyy nykyään palasaippua, sillä se on ympäristöystävällinen valinta käsien pesijäksi. Palasaippuasta ei jää jätettä jäljelle, kun se on käytetty loppuun.
 Ekologisuudestaan huolimatta palasaippuoita ei näy ammattikeittiöissä tai yleisissä vessoissa. Syyksi terveydenhuollon ja elintarviketurvallisuuden asiantuntijat sanovat, ettei palasaippua ole yhtä hygieeninen kuin pullossa oleva nestesaippua.
 Altaan reunalla kupissa oleva saippuapalanen on usein varsin käytetyn näköinen. Käyttäjä toisensa perään pyöräyttää saippuaa likaisissa käsissään ja palauttaa palan takaisin kuppiin.
 Onko palasaippua hygieeninen?
 Kemisti: Palasaippuan pinnalla ei kasva mikään
 Saippuoita valmistavan Bernerin tuotevalikoimiin kuuluu sekä neste- että palasaippuoita. Tuotekehityskemisti  Outi Tarakkamäen  mielestä molemmat ovat kotikäytössä yhtä hygieenisiä ja puhdistavat ihoa yhtä hyvin.
 Bernerin kemisti Outi Tarakkamäen mukaan saippua on puhdas, vaikka siinä olisi näkyvää likaa. Esa Huuhko/Yle
 Saippuat ovat emäksisiä, joten ne eivät ole hyvä kasvualusta bakteereille, viruksille tai homeille. Palasaippuat ovat yleensä emäksisempiä kuin nestesaippuat. Matalamman pH:n nestesaippuoiden säilyvyyttä joudutaankin useimmiten parantamaan säilöntäaineilla.
 Bakteerit kasvavat happamuudeltaan neutraalissa ympäristössä, jonka pH on 6-8. Palasaippuan pH on 9-10 eli se on emäksinen.
 – Palasaippuan pinnassa ei kasva mikään. Vaikka palasaippua näyttäisi likaiselta, se on erittäin hygieeninen, Tarakkamäki sanoo.
 Olennaista palasaippuan hygienisyydelle on Tarakkamäen mukaan se, miten saippua säilytetään. Bakteerit villiintyvät kosteudesta, joten märässä saippuakupissa lillivä saippua voi hyvinkin olla niille suotuisa kasvualusta.
 – Saippuan märässä pohjassa voi kasvaa jotakin. Saippuaa kannattaa käännellä, jotta se kuivuisi hyvin.
 Nestesaippuakaan ei saa joutua kosketuksiin veden kanssa sen enempää kuin palasaippua. Jos saippuapulloon lisää vettä, säilöntäaine laimenee ja saippuassa alkaa kasvaa bakteereja.
 Kemistin mielestä palasaippua on siis erittäin hygieeninen, kun sen säilyttää oikein eli kuivana. Miksei palasaippua silti kelpaa ammattikeittiöihin?
 Elintarviketurvallisuuden ylitarkastaja: Vaikka bakteerit eivät kasvaisi, ne voivat pysyä elossa
 Ruokavirasto  ohjeistaa  elintarvikkeiden kanssa työskenteleviä pesemään kätensä nestesaippualla. On riski, että likaa ja bakteereja siirtyy käsistä palasaippuaan ja palasaippuasta seuraavalle käyttäjälle.
 Ylitarkastaja  Annika Pihlajasaari  sanoo, että vaikka palasaippuassa mikrobit eivät kasva, bakteerit ja virukset voivat silti säilyä elossa saippuan pinnalla.
 – Mikään saippua ei tapa bakteereja. Saippua ainoastaan auttaa poistamaan käsistä likaa, jonka suojassa bakteerit elävät.
 Pihlajasaaren mielestä palasaippuan käyttö ei ole ongelmallista kotona, sillä siellä bakteerit ja virukset leviävät joka tapauksessa käyttäjältä toiselle.
 – Jos saippua säilytetään kuivana esimerkiksi piikkialustan päällä, se voi olla suhteellisen puhdas. Mutta bakteerit voivat silti siirtyä käyttäjältä toiselle.
 Päätimme testata, miten paljon bakteereja palasaippuan pintaan kertyy viikon käytön aikana.
 Testissä puolet saippuoista säilytettiin ritilällä ja puolet muovirasiassa. Esa Huuhko/Yle
 Tutkimme kymmenen palasaippuan bakteerikasvustot
 Annoimme kymmenen palasaippuaa käyttöön neljään mikkeliläiseen kotiin. Viittä saippuoista säilytettiin viikon ajan ritilän päällä, joissa saippua pääsi kuivumaan hyvin. Viittä saippuaa puolestaan säilytettiin avonaisessa pakastusrasiassa, josta vesi ei päässyt valumaan pois.
 Saippuoilla pestiin kädet neljä kertaa päivässä seitsemän päivän ajan. Kahdeksantena päivänä saippuat kuljetettiin Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun ympäristöteknologian laboratorioon. Siellä niistä otettiin bakteerinäytteet.
 Bakteerinäytteet otettiin pyyhkäisemällä saippuan pintaa neliösenttimetrin alueelta pumpulipuikolla. Esa Huuhko/Yle
 Neljässä saippuoista ei kasvanut bakteereja sen enempää kuin käyttämättömässä saippuassa. Bakteeripesäkkeitä oli yksi tai ei yhtään yhdellä neliösenttimetrillä.
 Lopuissa kuudessa saippuassa kasvoi bakteereja vaihtelevasti. Tarkat tulokset ovat tässä:
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Testin märissä pakastusrasioissa olleissa saippuoissa oli enemmän bakteereja kuin niissä, jotka pääsivät kuivumaan kunnolla käyttökertojen välillä.
 Kahdessa saippuassa oli huomattavasti enemmän bakteereja kuin muissa. Ne olivat käytössä hevostilalla, joten niillä pestiin todennäköisesti likaisempia käsiä, kuin kaupunkikodeissa.
 Kodissa, jonka saippuoissa ei ollut lainkaan bakteereja, oli puolestaan käytetty saippuaa juoksevan veden alla. Tällöin saippua huuhtoutui joka käyttökerralla.
 Hevostilalla käytössä olleissa saippuoissa kasvoi huomattava määrä bakteereja. Myös kuivan saippuan bakteerimäärät olivat korkeat. Esa Huuhko/Yle
 Mikrobiologi: Märässä säilytetyssä saippuassa on paljon bakteeripesäkkeitä
 Testimme ei täytä millään mittakaavalla tieteellisen tutkimuksen kriteereitä. Mikrobiologi  Jukka Pelkonen  rohkenee silti tehdä testistä yhden johtopäätöksen: palasaippuat on säilytettävät kuivissa olosuhteissa.
 – Esimerkiksi 15 000 bakteeripesäkettä neliösenttimetrillä on todella paljon. Kokemukseni mukaan esimerkiksi pöytäpinnoilla bakteeripesäkkeiden määrä on korkeintaan muutamia neliösenttimetrillä, Pelkonen sanoo.
 Kaupungissa asuvan lapsiperheen saippuat olivat puhtaita. Märkänä säilytetyssä saippuassa oli vain yksi bakteeripesäke neliösenttimetrillä, kuivassa ei yhtään. Esa Huuhko/Yle
 – Toinen asia on, onko sillä mitään merkitystä, jos saippuassa on bakteereja.
 Kun ihminen saippuoi kätensä, saippua irrottaa käsistä mikrobit ja muodostaa niiden ympärille eräänlaisen palleron. Silloin valtaosa mikrobeista huuhtoutuu veden mukana pois.
 Yleisiin tiloihin ei Pelkonenkaan suosittele palasaippuaa. Tutkimusta palasaippuoista on tehty vähän, mutta hän tietää  amerikkalaistutkimuksen , jossa palasaippua oli käytössä vankilassa. Vankien keskuudessa levisi antibiooteille vastustuskykyinen MRSA-bakteeri ja yhdeksi syyksi tutkimus nimesi vankien jakaman palasaippuan.
 Mikrobiologi ei kantaisi huolta palasaippuoiden bakteereista kotikäytössä. Hän on itsekin äskettäin vaihtanut nestesaippuan palasaippuaan. Tärkeämpää on keskittyä siihen, että käsiä tulee pestyä.
 – Klassinen tapa levittää tauteja on kätellä kokouksessa kolmetoista ihmistä ja sen jälkeen samoilla käsillä syödä pullaa. Käsien kautta tarttuu niin paljon tauteja, että niitä pitää muistaa pestä.

Onko palasaippua ekologinen puhdistaja vai märkäbakteerien kasvualusta? Testasimme, kuinka paljon saippuaan kertyy bakteereja viikossa


Summary: Joka kolmas työntekijä kertoi havainneensa työpaikkakiusaamista, joka viides kokee tai epäilee tulleensa kiusatuksi.

Joka kolmas työntekijä on huomannut työpaikkakiusaamista työpaikallaan viimeisen vuoden aikana, kertoo kyselytutkimus. Joka viides puolestaan kokee tai epäilee joutuneensa itse työpaikallaan kiusatuksi. Erityisen paljon kiusaamista havaittiin julkisella sektorilla, jossa jopa 38 prosenttia kertoi huomanneensa kiusaamista. Yksityisellä puolella vastaava luku oli 27 prosenttia.
 Tiedot ovat peräisin Toimihenkilöliitto ERTOn tekemästä kyselytutkimuksesta. Liitto kysyi kesäkuussa tuhannelta suomalaiselta työssä olevalta palkansaajalta heidän kokemuksiaan työpaikkakiusaamisesta.
 – Työpaikkakiusaaminen on pahimmillaan toistuvaa, pitkään jatkuvaa kielteistä kohtelua, joka vaarantaa lopulta henkilön terveyden. Esimerkiksi ahdistunut olo, itkeminen, yöunien häiriintyminen ja painajaiset ovat selkeitä merkkejä siitä, että asiaan on reagoitava, Toimihenkilöliitto ERTOn puheenjohtaja  Juri Aaltonen  sanoo tiedotteessa.
 Isommissa yrityksissä havaittiin enemmän kiusaamista
 Yrityksen koko vaikutti myös kiusaamisen yleisyyteen. Tutkimuksen mukaan pienissä, alle 10 henkilön, yrityksissä työskentelevistä 20 prosenttia on havainnut kiusaamista, kun esimerkiksi yli 250 henkeä työllistävissä yrityksissä toimivista sitä on havainnut 34 prosenttia.
 Noin 60 prosenttia vastaajista vastasi, että työntekijät uskaltavat ja osaavat puuttua kiusaamiseen ainakin jossain määrin. Noin 40 prosenttia epäili, ettei työntekijöiltä löydy osaamista tai uskallusta puuttua tai vastaaja ei osannut sanoa, osattaisiinko puuttua. Suurin piirtein joka viides epäili, ettei itse osaisi tai uskaltaisi puuttua kiusaamiseen.
 Aaltonen muistuttaa, että on jokaisen vastuulla puuttua kiusaamiseen.
 – Vaikka työnantaja viime kädessä vastaa työturvallisuudesta, on jokaisen meidän osaamisemme mukaan tuettava niin omaa kuin muidenkin työterveyttä. Avoin keskustelu työpaikalla on tärkeää senkin takia, että hyvän ja huonon käyttäytymisen rajat eivät ole kaikille selkeitä. Kiusaaja ei välttämättä ymmärrä kiusaavansa, ennen kuin se hänelle kerrotaan, Aaltonen sanoo tiedotteessa.
 Syytöksiä esitettäessä kannattaa aina kertoa konkreettisia esimerkkejä tapahtuneesta.

Kyselytutkimus: Työpaikkakiusaaminen on yleisempää julkisella kuin yksityisellä sektorilla


Summary: Tilasrokeskuksen ennuseen mukaan vuonna 2050 väkiluku olisi noin 100 000 nykyistä pienempi.

Tilastokeskuksen hetki sitten julkistama tuore väestöennuste vuoteen 2040 saakka vahvistaa synkät pelot syntyvyyden kehityksestä Suomessa lähivuosikymmeninä.
 Tilastokeskuksen tuoreimman väestöennusteen mukaan Suomessa ei 15 vuoden kuluttua ole enää yhtään maakuntaa, jossa syntyy enemmän ihmisiä kuin kuolee, jos syntyvyys pysyy nyt havaitulla tasolla.
 Maamme väkiluku lähtee nykyisellä kehityksellä laskuun vuonna 2031. Vuonna 2050 väkiluku olisi noin 100 000 nykyistä pienempi.
 Vuonna 2018 väkiluku kasvoi neljässä maakunnassa ja Ahvenanmaalla. Ennusteen mukaan vuonna 2035 väkiluku kasvaisi enää Uudenmaan ja Pirkanmaan maakunnissa sekä Ahvenanmaalla. Vuonna 2040 väkiluku kasvaisi Manner-Suomessa enää Uudenmaan maakunnassa ja sielläkin muuttovoiton ansiosta.
 Vuonna 2018 Suomessa oli 60 kuntaa, joissa syntyi enemmän ihmisiä kuin kuoli. Ennusteen mukaan vuonna 2030 kuntia, joissa syntyy enemmän ihmisiä kuin kuolee, olisi 35 ja vuonna 2040 enää 12.
 Tilastokeskuksen tuoreimmassa väestöennusteessa oletetaan, että syntyvyys pysyisi vakiona tulevaisuudessa.
 Laskennallisen naisten elinaikanaan synnyttämän lasten määrän eli kokonaishedelmällisyysluvun oletetaan olevan 1,35.
 Tilastokeskuksen mukaan oletus on raju, mutta heijastaa tämän hetken syntyvyyden tasoa. Ennakkotilaston perusteella kokonaishedelmällisyyden arvioidaan olevan vuonna 2019 Suomessa 1,32-1,34.
 Juttua täydennetään.

Uusi väestöennuste vahvistaa synkimmätkin pelot – Tilastokeskus: maamme väkiluku lähtee nykykehityksellä laskuun reilun kymmen vuoden päästä


Summary: Kaikki tuntuvat vihaavan mopoilijoita, pohtivat pohjoiskarjalaiset mopopojat Eeli Tanskanen, Ossi Kyllönen ja Miska Loikkanen.

Joensuulaisen teollisuusalueen asfaltti kylpee ilta-auringossa. Maahan palaneet pyöreät jäljet paljastavat, että täällä on poltettu kumia. Paikka on paikallisten mopoilijoiden suosiossa, sillä syrjäisellä teollisuusalueella he saavat rällätä rauhassa.
 Hiljaisuuden rikkoo kaukaa kantautuva moottorin pärinä, joka voimistuu valtavaksi kakofoniaksi. Paikalle alkaa vyöryä mopoilijoita, etunenässä 16-vuotiaat  Eeli Tanskanen  ja  Miska Loikkanen .
 – Myö mopoillaan lähes joka päivä. Ajellaan vaan ympäriinsä. Ei meillä ole oikein määränpäätä, minne mennä, Tanskanen kertoo.
 Kaksitahtimoottorin pistävä haju leijailee nenään. Paikalle valuu lisää mopoilijoita, ja pian poikia on kymmenkunta. Näin heidän kesälomansa kuluu: paikasta toiseen ajellessa. Välillä he harjoittelevat keulimista tai muita temppuja, välillä hakevat kaupasta eväitä tai ajavat kylärinkiä keskustassa.
 Kevytmoottoripyörän selässä istuu  Ossi Kyllönen , 16, joka on ajanut paikalle naapurikunnasta Kontiolahdelta. Hänelle mopoilu on harrastus siinä missä jääkiekko tai sähly.
 – Stunttailussa voi kehittyä ja päästä isoillekin areenoille ajamaan, jos on tarpeeksi hyvä. Se tuo motivaatiota, Kyllönen kertoo.
 Motocrossia harrastanut Ossi Kyllönen taitaa circlen. Hänelle mopolla stunttaileminen on harrastus, jossa voi kehittyä ja päästä pitkälle. Turkka Korkiamäki
 Yhtäkkiä paikalle sattuu tuohtunut pyöräilijä, joka sättii poikia metelistä ja aitaa vasten nojaavista mopoista. Tilanne kärjistyy huutokilpailuksi, ja mies vihjaa, että poikia voi syyttää myös alueella tapahtuneista varkauksista. Tanskanen marssii hakemaan moponsa pois aidan vierestä, ja mies uhkaa vetää häntä turpaan.
 Pojat eivät hätkähdä, sillä tämä on mopoilijoille arkipäivää.
 Nuorilla on oikeus kohdata kesäyössä
 Kesällä mopoilijat työllistävät poliisia erityisesti iltaisin ja viikonloppuisin. Perjantai- ja lauantai-iltoina mopoilijoiden aiheuttamat häiriöt ovat poliisille varsin tavallisia hälytystehtäviä. Mitä kovempi meteli, sitä herkemmin kansalainen soittaa hätäkeskukseen.
 – Nuoret saavat kohdata toisiaan kesäyössä, se ei ole mikään ongelma. Heidän pitäisi ymmärtää, että mitä isompi porukka on liikkeellä, sitä väljemmille vesille kannattaa kokoontua, kertoo Lounais-Suomen poliisin ylikonstaapeli  Riku Sukari .
 "Useampaan vuoteen en ole törmännyt miiteissä päihtyneisiin mopoilijoihin."  Riku Sukari, Lounais-Suomen poliisin ylikonstaapeli
 Sukari on tehnyt jo pitkään yhteistyötä Turun seudun mopomiittiyhteisön kanssa, joten hän jos kuka tuntee mopoilijoiden mielenliikkeet. Sukari iloitsee siitä, että suurin osa on fiksuja, raittiita nuoria.
 – Useampaan vuoteen en ole törmännyt miiteissä päihtyneisiin mopoilijoihin.
 Naapurisopu kadoksissa päristelyn takia
 Eeli Tanskaselle valitukset ovat tuttuja, sillä hänen pihapiirissään ei pidetä mopoista. Tämä on käynyt selväksi: postiluukusta on tullut valituslappuja, ja poliisit ovat käyneet ovella.
 Pihalla naapurit huutelevat Tanskaselle ja pelottelevat, että vielä joskus hän jyrää alleen pikkulapsen. Kerran naapuri pomppasi Tanskasen eteen heilutellen harjanvartta.
 – Ei se kovin hyvältä tunnu, ettei saa tulla edes omaan kotiinsa ilman, että naapurit ilmestyvät ikkunoihin ja kuvaavat puhelimilla, Tanskanen sanoo.
 Eeli Tanskanen on opetellut purkamaan ja kokoamaan moponsa itse. Hän laittelee mopoaan yleensä kylpyhuoneessa, sillä sieltä sotkut on helppo siivota. Turkka Korkiamäki
 Vaikka jotkut aikuiset tuntuvat vihaavan mopoja, toiset pitävät niistä ja jopa tsemppaavat mopoilijoita.
 – Olemme ihmetelleet, että eikö näillä valittajilla ole ollut nuorena mopoja, vai miksi heillä on raivo päällä. Mopot on tehty sitä varten, että niillä saa ajella.
 Mieti, missä keulit tai poltat kumia – seuraukset voivat olla ikävät
 Eeli Tanskanen ja Ossi Kyllönen keulivat edestakaisin teollisuusalueen suoralla. Homma näyttää helpolta: ensin mopon keula nousee ilmaan, sitten pojat hyppäävät seisomaan mopon päälle. Kyllönen tasapainottelee yhdellä jalalla, tekee  circleä  eli keulii ympyrää.
 Keuliminen on tarkkaa. Renkaan pitää pysyä sopivassa kulmassa, jarrun täydellisessä hallinnassa. Muuten mopo voi mennä ympäri.
 Miska Loikkanen katselee kavereitaan ja myöntää, että keulimisessa on riskinsä.
 – Siinä on vain yksi rengas maassa. Jos nurkan takaa tulee auto, ei mopoilija ehdi millään reagoida. Se on sitten siinä, Loikkanen pohtii.
 "Kuminpoltolla nuoret haluavat herättää huomiota, ehkä jopa pahennusta."  Ari-Pekka Elovaara, Liikenneturvan koulutusohjaaja
 Keuliminen on laillista käytännössä vain suljetulla alueella, jolla tieliikennelaki ei ole voimassa. Liikenteessä keuliva mopoilija saattaa pahimmassa tapauksessa menettää ajokorttinsa. Usein keulimisesta saa sakon, mutta syrjässä sijaitsevalla teollisuusalueella siitä voi selvitä pelkällä huomautuksella.
 – Laillista se ei ole, sillä teollisuusalue ei ole lähtökohtaisesti suljettu alue. Sielläkin voi tulla vastaan rekka tai joku satunnainen kulkija.
 Liikenneturvan koulutusohjaaja  Ari-Pekka Elovaara  huomauttaa, että mopomiittejä järjestetään juuri siksi, että mopoilijat pääsisivät harjoittelemaan erilaisia temppuja. Esimerkiksi parkkipaikat eivät ole sopivia paikkoja keulimiseen, kuminpolttoon tai muuhunkaan kikkailuun.
 Kuminpoltto näyttää hienolta, mutta renkaan sulattaminen ei ole halpaa lystiä. Kesäkuussa järjestetyssä Pielisen mopomiitissä sai polttaa kumia luvallisesti. Turkka Korkiamäki
 – Kuminpoltolla nuoret haluavat herättää huomiota, ehkä jopa pahennusta. Väkisinkin tulee mieleen, että onko se rengas niin halpa, että sitä kannattaa sulattaa, Elovaara hymähtää.
 Kuminpoltosta voi joutua vastuuseen, sillä nykyisin monissa paikoissa on kameravalvonta. Esimerkiksi parkkiruutujen pilaaminen voidaan katsoa tahalliseksi vahingonteoksi, josta voi koitua kiinni jääville mittaviakin seuraamuksia.
 – Mutta jos teollisuusalueen mustaan asfalttiin palaa lisää mustaa… En ole ainakaan kuullut, että tällaisesta olisi koskaan tehty rikosilmoitusta, Riku Sukari sanoo.
 Mopoilu ei ole pelkkä harrastus vaan elämäntapa
 Pojat notkuvat yhä suoralla, snäppäilevät kavereille ja puhuvat viikonloppuna koittavasta mopomiitistä. Asiantuntemus näkyy ja kuuluu puheesta: he tutkivat mopojen virityksiä, vertailevat kaasuttimia ja tehoputkia.
 Mopolla ajaminen ei ole pelkkää ajanvietettä, pikemminkin elämäntapa. Eeli Tanskanen kertoo huoltavansa mopoaan yleensä joko omassa huoneessaan tai kylpyhuoneessa, koska pihassa ei ole sopivaa paikkaa.
 – Mie olen oppinut virittämään ihan itse. Osaan omankin mopon purkaa vaikka silmät kiinni.
 Joensuulaiset Miska Loikkanen (vas.), Arttu Pöntinen ja Eeli Tanskanen ajelevat mopoilla joka päivä. Mopoilu on heille elämäntapa, johon uppoaa aikaa ja rahaa. Turkka Korkiamäki
 Ossi Kyllönen keulii takaisin porukan keskelle ja laskee keulan alas hallitulla liikkeellä. Hän kertoo varovansa stunttaillessa yleensä enemmän mopoa kuin itseään.
 – Jos käy jokin pieni haaveri, niin kyllä sen jälkeen vähän jännittää. Kunhan tietää mitä tekee ja keskittyy, niin siitä pääsee yli. Kyllä se kikkaillessa unohtuu, Kyllönen kuvailee.
 Mopomiiteissä saa temppuilla luvan kanssa
 Mopoilijoille järjestetään aiempaa enemmän miittejä, nykyään myös yhteistyössä poliisin kanssa. Kesäkuussa 2019 järjestetyssä Pielisen mopomiitissä satojen mopojen letka ajoi poliisisaattueessa Juuasta Joensuuhun asti.
 Mukana järjestelyissä olivat Itä-Suomen poliisilaitos, useat Pielisen reitin kunnat sekä Harrasteosa, jonka Joensuun myymälän pihaan miitti päättyi. Osallistujat saivat keulia ja polttaa kumia luvallisesti, varta vasten heille varatuilla alueilla.
 Virityksiä ei tarkasteltu, mopoja ei testattu. Miitit ovat poliisin ja mopoilijoiden välinen kompromissi: ikävät lieveilmiöt vähenevät, kun molemmat osapuolet tekevät myönnytyksiä.
 Pielisen mopomiitissä satojen mopojen letka ajoi poliisisaattueessa Juuasta Joensuuhun. Turkka Korkiamäki
 Turussa mopoilijoilla on nykyään tapana ilmoittaa poliisille aikeistaan järjestää mopomiitti. Tällainen epävirallinen ilmoitus ei tee miitistä laillista yleisötapahtumaa, mutta ainakin poliisi ehtii varautua tai jopa neuvoa miitin suunnittelussa.
 – Vuosia sitten tilanne oli kaoottinen, ja ilmassa oli vandalismin meininkiä. Mopoilijat ajoivat poliisia karkuun, keskustassa jopa punaisia päin. Nykyään pohdimme yhdessä heidän kanssaan turvallisia reittejä ja kokoontumispaikkoja, Sukari kertoo.
 Ovatko mopojonnet katoamassa?
 Vuosittain suoritettujen mopokorttien määrä on Trafin mukaan laskussa. Vuonna 2014 Suomessa ajettiin lähes 25 000 mopokorttia, 2018 enää hieman alle 21 000. Ylikonstaapeli Sukari ei ole kuitenkaan huomannut merkkejä siitä, että mopokulttuuri olisi laantumassa.
 – Päinvastoin, kyllä mopoilu ihan voimissaan on. Olisiko osa sitten siirtynyt traktoreihin tai mönkijöihin, joita näkyy välillä mopomiiteissäkin, Sukari pohtii.
 Liikenneturvan Elovaara arvelee, että sosiaalinen media saattaa vaikuttaa mopoilun suosioon.
 – Olisikohan some vähentänyt nuorten tarvetta liikkua? Nykyään koko kaveripiiri on tavoitettavissa kännyköillä ja muilla laitteilla.
 "Mopokortti on väärä kohta pihistää."  Ari-Pekka Elovaara, Liikenneturvan koulutusohjaaja
 Vuonna 2018 mopokortti muuttui siten, että kuljettajantutkintoon ei enää vaadita pakollista ajo-opetusta. Mopokortin saa siis taskuun entistä halvemmalla. Nähtäväksi jää, kääntyykö mopokorttien määrä uuteen nousuun.
 – Vanhempien ei pitäisi tuijottaa pelkkiä kustannuksia. Mopokortti on väärä kohta pihistää. Ylimääräisestä ajo-opetuksesta ei ole mitään haittaa, Elovaara sanoo.
 Lasinpesunestettä silmiin ja muuta kiusantekoa
 On vielä yksi asia, josta mopoilijat haluavat kertoa: liikenteessä härnäävät autoilijat. Usein autot ajavat liian lähellä mopon takarengasta, ja ohitukset ovat vaarallisen tiukkoja.
 – Minusta olisi hyvä, jos mopo saisi kulkea laillisesti 60 kilometriä tunnissa. Voisi ajaa ilman, että autot haluavat mennä ohi, Tanskanen kertoo.
 Härskeimmät autoilijat ruiskuttavat tarkoituksella tuulilasinpesunestettä mopoilijan silmiin.
 – Kyllähän se kirvelee aika ikävästi, Ossi Kyllönen toteaa.
 Tilastollista tietoa tällaisesta käytöksestä ei ole, mutta Elovaara on tietoinen ilmiöstä. Autoilijat suhtautuvat mopoihin usein alentavasti ja osoittavat mieltään.
 Mopomiiteissä nuoret saavat kokoontua temppuilemaan valvotuissa olosuhteissa. Turkka Korkiamäki
 – Jotkut ovat sitä mieltä, että mopot tai mopoautot eivät kuulu liikenteeseen, mikä ei pidä paikkaansa. Nuorillakin on oikeus liikkua.
 Miska Loikkasen mielestä mopoilussa tärkeintä on juuri liikkumisen vapaus. Hän hankki mopokortin, koska pyöräily alkoi maistua puulta.
 – Nuoruus ilman mopokorttia olisi ihan perseestä. Ei siinä olisi mitään hauskaa. Mopo on tuonut myös vastuuta, sillä nyt pitää miettiä liikennesääntöjä, Loikkanen kertoo.
 Aurinko alkaa laskea, ja taivas hehkuu hattaranpunaisena. Pojat päättävät lähteä vielä ajelemaan. He keräävät tavaransa, hyppäävät mopojen selkään ja kiihdyttävät kaukaisuuteen. Hiljaisuus laskeutuu teollisuusalueen ylle.
 Jäljelle jää vain höyryävä asfaltti, häivähdys pakokaasun tuoksua.
 Perjantai-dokkari: Mopojonnet nyt Areenassa:

 Lue myös:
 Nuorilta ehdotus moposuorasta Kouvolassa – nuorisovaltuusto selvittää kokemuksia palkitusta ideasta
 "Mikä on mopon paikka ja missä saa ajaa?" Ajokorttiuudistuksen jälkeen monella on liikenteen perusasiat hukassa – myös vanhemmilla tiedon tarve
 Mopoilijat avautuvat huonosti käyttäytyvistä aikuisista: "Menevät autolla ohi ja jäävät eteen ajamaan neljääkymppiä"

“Nuoruus ilman mopokorttia olisi ihan perseestä” – Monelle mopoikäiselle ajaminen ei ole pelkkä harrastus, vaan elämän tärkein juttu


Verotuksen ennakkoratkaisut – Verohallinto voi antaa tuloveroa, arvonlisäveroa, ennakkoperintää, työnantajan sairausvakuutusmaksua, perintö- ja lahjaveroa, varainsiirtoveroa, arpajaisveroa, lähdeveroa, korkotulon lähdeveroa, kiinteistöveroa, apteekkiveroa, autoveroa ja valmisteveroa koskevan ennakkoratkaisun. – Jos kyseessä on yleinen oikeudellinen tulkintaongelma, jota koskevaa verotus- tai oikeuskäytäntöä ei ole, ennakkoratkaisua voi hakea keskusverolautakunnalta. – Yritys voi hakea yksittäiseen arvonlisäveroasiaansa myös kirjallista ohjausta. Yhteisöillä on myös mahdollisuus pyytää Verohallinnolta ennakollista keskustelua. Sekä kirjallinen ohjaus että ennakollinen keskustelu ovat maksuttomia. lähde:  Verohallinto
 Vaikka verolakeja ja -ohjeita laadittaessa pyrittäisiinkin selkeyteen, vaatii niiden soveltaminen usein tulkintaa. Toisinaan lopputuloksen arvioiminen voi olla asiantuntijallekin vaikeaa.
 Jotta verovelvollinen voisi tietää tietyn ratkaisun veroseuraamukset etukäteen – ja tarvittaessa toimia toisin – voi Verohallinnolta saada sitovan ennakkoratkaisun.
 Millaisissa tilanteissa sitovan ennakkoratkaisun hakeminen kannattaa? Johtava veroasiantuntija Lauri Savander Verohallinnosta vastaa:
 Verohallinnon ennakkoratkaisun antamisen tarkoituksena on mahdollistaa se, että verovelvollinen voi itselleen tärkeässä tai poikkeuksellisessa tilanteessa saada ennakolta tiedon siitä, miten Verohallinto tulee menettelemään kysytyn asian verotuksessa.
 Ennakkoratkaisua on mahdollisuus hakea myös, vaikka hakija on jo aiemmin verotuksessaan menetellyt tietyllä tavalla.
 Miten ja milloin Verohallinnon ennakkoratkaisuja voi hakea?
 Verohallinto voi antaa verovelvollisen kirjallisesta hakemuksesta ennakkoratkaisun ainoastaan yksilöityyn verotusta koskevaan kysymykseen.
 Ennakkoratkaisukysymyksen tulee lisäksi koskea nimenomaan hakijan omaa verotusta ja ratkaisulla tulee olla välitön vaikutus hakijalle määrättävään veroon.
 Se, milloin ennakkoratkaisua voi tai pitää viimeistään hakea, vaihtelee hieman verolajista riippuen.
 Millaisissa veroasioissa henkilöasiakkaat hakevat eniten ennakkoratkaisuja?
 Perintö- ja lahjaverotuksessa ennakkoratkaisuja haetaan suhteellisesti eniten maatilojen ja yritysten sukupolvenvaihdostilanteissa. Myös tavallisista kiinteistöjen yms. omaisuuden lahjoituksista haetaan jonkin verran ennakkoratkaisuja.
 Seppo Suvela / Yle
 Perintö- ja lahjaverotuksen ennakkoratkaisujen määrä on selvästi pudonnut vuodesta 2014. Tämä johtuu käytännössä siitä, että maatilan sukupolvenvaihdoksia koskeva Verohallinnon valtakunnallinen ohjeistus laajeni ja tarkentui. Tämän seurauksena maatilan sukupolvenvaihdoksista paljon suurempi osuus voidaan nykyisin toteuttaa ilman ennakkoratkaisuhakemusta kuin vuonna 2014.
 Tuloverotuksessa tyypillisimpiä ovat osakevaihtoihin, luovutusvoittoihin ja peiteltyyn osinkoon liittyvät ennakkoratkaisuhakemukset.
 Millaisissa asioissa sitovaa ennakkoratkaisua ei anneta?
 Yleisluonteisiin tai teoreettisiin kysymyksiin ennakkoratkaisua ei anneta. Esimerkiksi kysymykset siitä, aiheutuuko suunnitellusta toimenpiteestä veroseuraamuksia tai minkälaisia veroseuraamuksia hakemuksessa kuvatusta järjestelystä voisi syntyä, eivät ole yksilöityjä verotuskysymyksiä.
 Jos hakemuksessa ei ole riittävän yksilöityä kysymystä tai sitä hakee väärä taho, ei ratkaisua anneta.
 Tuloverotuksen ennakkoratkaisu voidaan jättää antamatta myös, jos kyseessä on yleinen oikeudellinen tulkintaongelma, jota koskevaa verotus- tai oikeuskäytäntöä ei ole, ja josta olisi perusteltua hakea keskusverolautakunnan ennakkoratkaisu.
 Millaisissa asioissa yhteisöt hakevat eniten ennakkoratkaisuja?
 Yhteisöjen tuloverotuksessa ennakkoratkaisuja haetaan selvästi eniten erilaisista yritysjärjestelyihin liittyvistä tilanteista. Myös käyttöomaisuusosakkeiden luovutuksen verokohtelusta pyydetään paljon ennakkoratkaisuja. Muita tyypillisiä kysymyksiä ovat erilaiset peitellyn osingon verotukseen liittyvät tilanteet ja menon vähennyskelpoisuutta koskevat kysymykset .
 Arvonlisäverotuksessa ennakkoratkaisuja haetaan eniten erilaisissa yritysjärjestelytilanteissa sekä immateriaalioikeuksiin että palveluihin liittyen.
 Ennakkoperinnässä tyypillisiä aihepiirejä ovat autoetu, henkilökuntaetu, matkakustannusten korvaukset sekä palkan ja työkorvauksen rajanvetoon liittyvät kysymykset.
 Mitä Verohallinnon antama sitova ennakkoratkaisu maksaa?
 Maksun määrä riippuu verolajista ja hakijasta. Esimerkiksi luonnollisen henkilön tuloverotusta, perintö- tai lahjaverotusta, kiinteistöverotusta tai varainsiirtoverotusta koskeva ennakkoratkaisu maksaa 425 euroa. Käsittelymaksu asiassa, jossa Verohallinto päättää olla antamatta ennakkoratkaisua on 120 euroa.
 Jos ennakkoratkaisu ei tyydytä hakijaa, voiko siihen hakea muutosta?
 Ennakkoratkaisupäätöksestä ja päätöksestä, jolla hakemus on jätetty tutkimatta, verovelvollinen voi valittaa hallinto-oikeuteen. Sen sijaan päätöksestä, jolla ennakkoratkaisu on jätetty antamatta, ei voi valittaa. Hallinto-oikeuden antamasta ratkaisusta voidaan valittaa edelleen korkeimpaan hallinto-oikeuteen, mikäli se myöntää asiassa valitusluvan.
 Kuinka varmaa on, että verovelvollisen verotus myös toteutuu kulloinkin kyseessä olevassa asiassa sitovan ennakkoratkaisun mukaisesti?
 Verohallinnon on noudatettava lainvoimaista ennakkoratkaisua, jos verovelvollinen sitä vaatii ja jos todelliset olosuhteet vastaavat hakemuksessa kuvattua tilannetta.
 Päätöstä ei sovelleta niissä tilanteissa, joissa hakemuksessa annetut tiedot ovat olleet siinä määrin virheelliset tai puutteelliset, että sillä olisi ollut vaikutusta asian ratkaisemiseen. Päätöstä ei sovelleta myöskään silloin, kun päätöksessä aikanaan sovellettu lainkohta on muuttunut.
 Lue myös:
 Syytinki eli satoja vuosia vanha eläkemuoto pitää pintansa – vaikka voikin koetella ihmissuhteita

Onko verottaja mielestäsi arvaamaton? Ennakkoratkaisun hakeminen voi auttaa