Summary: Tunnettu oikeusoppinut Scheinin ei halua tässä vaiheessa nimetä tutkinnan kohdetta.

Perustuslakiasiantuntija, professori  Martin Scheinin  haluaa poliisin tutkivan julkisuudessa häneen kohdistuneiden loukkaavien puheiden laillisuutta.
 Hän sanoo vielä harkitsevansa oikeusprosessin aloittamista. Tv1:n  Sannikka&Ukkola -ajankohtaisohjelmassa esiintynyt professori Scheinin ei halua vielä yksilöidä, kuka tai ketkä ovat syyllistyneet häntä loukkaavaan ja hänen elämäänsä vaikuttavaan kielenkäyttöön.
 Muun muassa professori Scheinin  on antanut  kriittisiä asiantuntijalausuntoja eduskunnassa käsittelyssä olevasta tiedustelulakipaketista.
 – Yksi asia on se, että puolustusministeri ikään kuin ohjeistaa tiedustelupalveluita siihen, että minkä tyyppisiä ihmisiä pitää pitää uhkana ja ottaa seurantaan. Hiukan tuntuu, että joudun maalitauluksi, kummeksuu kansainvälisen oikeuden ja ihmisoikeuksien professori Scheinin Eurooppalaisesta yliopistollisesta instituutista.
 Puolustusministeri  Jussi Niinistö  (sin.)  on kutsunut  eduskunnan käyttämiä asiantuntijoita, kuten Martin Scheininiä perustuslakitalebaaneiksi. Scheininin on vihjailtu myös olevan maanpetturi. Lisäksi hänen vanha taustansa vasemmistopiireissä on nostettu esille.
 – Kyllä tämä on halventavaa ja ikävää. Saan lopunikäni ottaa vastaan vihapostia.
 Oikeusoppinut miettiin vielä tarkemmin muun muassa mahdollisen kunnianloukkausen täyttymisen edellytyksiä ja tarkempia sanamuotoja tulevaan poliisille lähettettävään tutkintapyyntöön.
 Myös kokoomuksen kansanedustaja, oikeustieteen kandidaatti  Ben Zyskowicz  on puhunut perustuslakiprofeetoista tiedustelulakien käsittelyn yhteydessä.
 Lakimuutoksella ollaan laajentamassa selvästi viranomaisten mahdollisuuksia tehdä muun muassa ulkomaantiedustelua ja tietoverkkoseurantaa.
 Lue myös:
 Puolustusministeri syytti "perustuslakitalebaneja" tiedustelulakien viivyttämisestä
 Perustuslakitalebanit ja SS-miehet – oppositio vaati selvää linjausta Sipilältä puolustusministerin kommentteihin

Poliitikkojen haukkuma professori Scheinin: Harkitsen poliisitutkintaa halveksivasta puheesta


Ansku , eli  Anna-Liisa Bergström  on yksi Suomen tunnetuimmista tanssijoista, koreografeista ja tanssivalmentajista.  Tanssii tähtien   kanssa  -ohjelma toi hänet myös suuren yleisön tietoon. Bergström on tiennyt lapsesta saakka haluavansa tanssia. Tanssin hän aloitti 8-vuotiaana.
 Esiintyminen on ollut aina se juttu
 – Olin pienenä tosi kova esiintymään. Halusin esiintyä aina kaikissa sukujuhlissa. Bergström kertoi jatkuvasti pyytäneensä isäänsä kuvaamaan esityksiään.
 Tanssien tähtiin - tähtivalmentajien kanssa
 Parhaillaan Bergström on koostamassa tanssiesitystä yhdessä valmentajaystäviensä kanssa.  Tanssien tähtiin  -kiertue saa Bergströmin innostumaan.
 – On tulossa aivan mieletön tanssiesitys. Me olemme kaikki ylpeitä lajistamme ja meillä on kaikilla kilpatanssitausta. Tämä on ensimmäinen kerta, kun kilpatanssijat pääsevät tällä tavalla teatterilavoille.
 Luvassa on vauhtia ja vahvaa tunnetta. Kiertue alkaa 7. maaliskuuta Helsingin Kulttuuritalolta. Kerrottakoon, että kollega  Helena Ahti-Hallberg  on ommellut kiertueen puvut.
 Myös juotajat  Susanna Laine  ja  Mikko Kekäläinen  pääsivät  Puoli seitsemän  -ohjelmassa testaaman tanssitaitojaan.
 Tulevaisuuden haaveissa siintävät musikaaliroolit
 – Musikaaleissa kiehtoo näytteleminen. Bergström kertoo lapsena haaveilleensa näyttelemisestä. Laulamista hän aikoo harjoitella lisää. Ensi kesänä Bergströmiä voi nähdä Valkeakoskella.
 - Olen siellä koreografina ja tanssijana.
 Kyseessä on  Danny-musikaali , jossa myös Susanna Laineella on oma roolinsa. Laine nähdään musikaalissa Armina.

Ansku Bergström johdattaa juontajat Susanna Laineen ja Mikko Kekäläisen cha cha chaan saloihin


Summary: Poliisin luoteihin vuonna 1993 kuolleen Escobarin asuintalo Medellinissä oli myös turistinähtävyys. Paikalle aiotaan pystyttää muistomerkki huumeparonin uhrien muistoksi.

Kolumbiassa räjäytettiin tänään hallitusti maan tasalle huumeparoni  Pablo Escobarin  entinen asuinrakennus Medellinissä.
 Monaco-nimisen rakennuksen tuhoa kerääntyi katsomaan noin 1600 ihmistä, heidän joukossaan Escobarin uhrien omaisia. Väkijoukko seurasi, kun 8-kerroksinen rakennus romahti räjähdyksen voimasta levittäen valkoisen betonipölypilven alueen ylle.
 Paikalle aiotaan pystyttää muistomerkki Escobarin hirmuvallan uhrien muistoksi. Escobar kuoli poliisin luoteihin vuonna 1993.
  Escobarin asuintalo Medellinissä oli aiemmin myös turistien suosiossa.  AOP/ LUIS EDUARDO NORIEGA A.
 Jotkut tahot arvostelivat turistinähtävyytenäkin tunnetuksi tulleen rakennuksen tuhoamista. He katsovat, että samalla pyyhitään pois Kolumbian historiaa.
 Viranomaisten mukaan rakennuksen tuhoamisessa on kuitenkin kyse siitä, että huomio kiinnitetään uhreihin itse rikollisen sijaan.
 Paikan päällä vieraillut Kolumbian presidentti  Ivan Duque  luonnehti rakennuksen hävittämistä ”laittomuuden kulttuurin nujertamiseksi".
 – Tämä merkitsee sitä, ettei historiaa kirjoiteta rikollisen näkökulmasta, Duque totesi.
 Vaikka Escobar onkin ollut kuolleena ja kuopattuna vuosikausia, on Kolumbia yhä maailman suurin kokaiinin tuottaja. Suuri osa kolumbialaisesta kokaiinista päätyy Yhdysvaltoihin.

Huumeparoni Pablo Escobarin 8-kerroksinen asuintalo tuhottiin Kolumbiassa


Summary: Eurooppaoikeuteen erikoistuneet professorit pitävät selvänä, että Suomen on kysyttävä EU:n komission kanta sote-ratkaisuun liittyvästä valinnanvapausmallista.

Eduskunnan perustuslakivaliokunta paukutti pääministeri  Juha Sipilän  (kesk.) hallituksen sote-paketille perjantaina tiukat reunaehdot. Kitkerintä nieltävää hallitukselle on se, että valiokunta vaatii kiistellyn valinnanvapausmallin sisällön siunaamista eli notifiointia EU:ssa.
 Ennakkoilmoituksen tekeminen EU:lle on perustuslakivaliokunnan mielestä käytännössä ainoa järkevä keino valinnanvapausmalliin liittyvän oikeudellisen epävarmuuden poistamiseksi.
 Juha Raitio: Homma jäihin, kunnes oikeusvarmuus
 Helsingin yliopiston eurooppaoikeuden professori  Juha Raitio  on vetänyt koko sote-valmistelun ajan tiukkaa linjaa.
 – Vallinnanvapausesitykseen liittyy erityisen suuria riskejä EU-kilpailuoikeuden alalla. On täysin mahdollista, että EU näkee Suomen mallissa laittoman valtiontuen elementtejä. Esimerkiksi liikelaitosten konkurssisuojaa varmasti tuijotetaan suurennuslasin läpi.
 – Arvion tekeminen mahdollisesta sisämarkkinoiden vastaisesta valtiontuesta kuuluu EU:n komissiolle. Siitä emme pääse yli emmekä ympäri. Oikeudellinen epävarmuus on poistettavissa vain notifioinnin kautta. Notifiointi on hoidettava jo lainsäädäntöprosessin aikana etukäteen – ei lain voimaantulon jälkeen.
 Käykö tässä niin, että valinnanvapaushanke on pantava jäihin, kunnes Suomi saa selvyyden tuosta EU:n kannasta?
 – Sillä tavalla minä asian näen. Vaikea tätä perustuslakivaliokunnan lausuntoa on muullakaan tavalla ymmärtää. Näin Suomi saisi komissiolta varmistuksen siitä, onko nyt tekeillä oleva malli varmasti sopusoinnussa EU:n kilpailulainsäädännön kanssa. Kyse on ennustettavuudesta, oikeusvarmuudesta.
 – Kyllä minä yllättyisin, jos maan hallitus ei tämän kaiken jälkeenkään ymmärrä notifioida valinnanvapausesitystään. Luulen kyllä, että tätä asiaa on jo pitkään pohdittu valtioneuvoston kabineteissa. Tuskin siellä nollasta lähdettäisiin.
 Tuomas Ojanen: "Kuka on kohta kuskin paikalla?"
 Helsingin yliopiston valtiosääntöoikeuden professori  Tuomas Ojanen  on seisonut Raition kanssa samassa rintamassa jo vuosikausia. Ennen Helsinkiin siirtymistään kymmenen vuotta sitten, Ojanen työskenteli eurooppaoikeuden professorina Turussa 12 vuotta.
 – Ei tästä kunnialla selvitä eteenpäin muuten kuin notifikaation avulla. Se olisi pitänyt tehdä jo ajat sitten. Jos homma olisi hoidettu heti alta pois, meillä olisi jo sotekuvioissa täysi oikeusvarmuus.
 – Jos notifikaatiota ei tehdä, ongelmat kaatuvat suomalaisten tuomioistuimien syliin. Suomalaisten oikeusistumien on osaltaan valvottava sitä, että Suomessa ei tehdä Unionin valtiontukisäännösten vastaisia päätöksiä.
 Ojanen muistuttaa, että jos EU:n lainsäädäntö ja Suomen lainsäädäntö ovat ristiriidassa keskenään, eu-oikeus jyrää omat kansalliset pykälämme.
 – Jos mitään ei tehdä, on vaarana, että Suomen hallitus ja eduskunta eivät kohta ole enää kuskin paikalla.
 Lisää aiheesta:
 Perustuslakivaliokunta esittää lausunnossaan useita muutoksia sote-uudistukseen – “Tässä on kyllä työtä”

EU-professorit tylyinä: Ei valinnanvapautta ilman komission ennakkoarviota


R&B-laulaja  R. Kellyä  vastaan on nostettu Chicagossa kymmenen syytettä seksuaalirikoksista. Monet syytekohdista koskevat uhreja, jotka olivat tapahtumien aikaan iältään 13–16-vuotiaita.
 Oikeudenkäynti alkaa maaliskuun 8. päivä. Jos laulaja todetaan syylliseksi, voi häntä odottaa vuosien vankilatuomio.
 R. Kellyä on syytetty jo vuosikymmeniä naisten ja lasten hyväksikäytöstä. Laulaja on itse kiistänyt kaikki syytökset.
 Syytökset R&B-laulajaa vastaan ovat nousseet viime aikoina jälleen pinnalle #metoo-kampanjan myötä. Useat naiset ovat syyttäneet häntä julkisesti seksuaalisesta hyväksikäytöstä.
 Hän on myös vuosien mittaan sovitellut useita oikeusjuttuja, joissa häntä on syytetty alaikäisiin kohdistuneista seksuaalisista teoista.
 Lukuisia jutun asianomistajia edustava julkkisasianajaja  Michael Avenatti  kiitteli syytteiden nostoa Twitterissä. Avenattin mukaan R. Kellyllä koittaa viimein tuomiopäivä 25 vuoden jälkeen.
 R. Kelly eli  Robert Sylvester Kelly  on yksi 1990-luvun menestyneimmistä R&B-laulajista. Hänet tunnetaan muun muassa kappaleista  I Believe I Can Fly ,  World's Greates  ja  Ignition .
 Uutista päivitetty 22.02. klo 22.44: Lisätty tieto mahdollisen vankilatuomion pituudesta.

R&B-laulaja R. Kelly saa syytteet kymmenestä seksuaalirikoksesta – syyttäjien mukaan uhreina myös alaikäisiä


Summary: Avustajan mukaan Vanhasella on antibioottikuuri flunssan takia.

Keskustan kansanedustaja  Matti Vanhanen  on joutunut päivystykseen kesken vaalitilaisuuden Espoossa sunnuntaina.
 Vanhanen oli vaalitilaisuudessa espoolaisessa kauppakeskuksessa, kun häntä alkoi huimata.
 – Se oli hyvin lievä huimaus. Häntä alkoi heikottaa, ja hän meni istumaan. Hän on nyt päivystyksessä tarkistuksessa, kertoi Vanhasen avustaja  Jari Flinck  Ylelle ennen kolmea sunnuntaina.
 Asiasta kertoi ensimmäisenä  Ilta-Sanomat .
 Paikalla kävi ensihoito, joka toimitti Vanhasen päivystykseen.
 Tarkempaa tietoa siitä, mistä huimaus johtuu, ei vielä ole. Flinckin mukaan arvot olivat kunnossa, kun Vanhasen tilanne tarkistettiin paikan päällä.
 Käyntiä päivystyksessä kuitenkin suositeltiin.
 Mistään dramaattisesta ei Flinckin mukaan ole kyse ja vaalityö jatkunee normaalin tapaan.
 Flinck kertoo, että Vanhasella on päällä voimakas antibioottikuuri flunssan takia.

Matti Vanhanen joutui vaalitilaisuudesta päivystykseen – "Häntä alkoi heikottaa"


Summary: Rauhoitetun kuolleen eläimen ottaminen itselleen on luonnonsuojelurikkomus.

Poliisi selvittää luonnonsuojelurikkomusta Kittilän Paartoselässä.
 Hiihtäjä löysi lauantaina iltapäivällä maakotkan hengettömänä ladun viereltä. Hiihtäjä ilmoitti havainnosta poliisille.
 Kuollutta lintua ei enää ollut löytöpaikalla virkavallan ehdittyä paikalle. Paikalla oli nähty tällä välillä moottorikelkkailija, jonka henkilöllisyydestä poliisi on kiinnostunut.
 Rauhoitetun kuolleen eläimen ottaminen itselleen on luonnonsuojelurikkomus, josta voi langeta rangaistus. Maakotka on erityisesti suojeltu laji, joka uhkaa hävitä.

Kuka vei kuolleen maakotkan hiihtoladulta? Poliisi etsii tuntematonta moottorikelkkailijaa


Summary: Erityisluokanopettaja ihmettelee, miten kukaan voi oppia 46 oppilaan luokassa.

Eritysluokassa sattuu ja tapahtuu.
 Oppilaalla voi olla esimerkiksi taipumus ahdistukseen ja paniikkihäiriöihin. Kun tehtävät eivät suju tai vastauksia pitää korjailla, päreet palavat.
 Silti helsinkiläinen erityisluokanopettaja  Maija Koski  pystyy laskemaan uransa varrelle sattuneet uhkaavat tilanteet yhden käden sormilla.
 Erityisopettaja vie oppilaan ulos luokasta ja kertoo hänelle, ettei hätä ole tämän näköinen. Koulunkäyntiavustaja huolehtii sillä aikaa luokasta. Viiden minuutin jäähyn jälkeen oppilas palaa luokkaan ja opetus jatkuu.
 Onnistumisista huolimatta erityisluokkien määrää on Suomessa kuitenkin vähennetty.
 Tukea kaipaavia oppilaita on siirretty tavallisille luokille. Melu lisääntyy, oppiminen heikkenee ja kaikki väsyvät.
 Yle julkaisi alkuviikosta tavallisen opettajan tarinan , jossa luokanopettaja Hanna kertoo, miten hän luotsaa 46 ekaluokkalaisen ryhmää. Kolmasosa jättiluokan oppilaista tarvitsisi erityistukea opiskeluun.
 Nimettömänä haastattelun antanut Hanna puhuu ryhmälle kaiutinmikrofonin kautta, että ääni kestäisi. "En ole koskaan ollut näin väsynyt", Hanna sanoo Ylen haastattelussa.
 Miten tässä näin pääsi käymään?
 Erityisluokanopettaja Maija Koski pitää tavallisten peruskoululuokkien tilannetta painajaisena. Hän ei vaihtaisi työtään luokanopettajan kanssa.
 – Muutoksen taustalla on kaunis ajatus kaikille yhteisestä koulusta. Ketään ei leimata erilaiseksi, ja kaikki kelpaavat samoihin olosuhteisiin.
 Yksi ihmiskunnan suurimmista neroista Albert Einstein sanoi: En koskaan opeta oppilaitani. Luon heille vain olosuhteet, joissa he voivat oppia.
 Kosken luokalla se tarkoittaa kahta aikuista, yhdeksää oppilasta ja omaa opettajaa, joka opettaa kaikki aineet lukuunottamatta musiikkia ja teknisiä töitä.
 Nyt nämä oppilaat halutaan samoin ryhmiin muiden oppilaiden kanssa.
 Opetushallitus myöntää, että eritysluokkien vähentäminen sattui ikävästi samaan aikaan koulusäästöjen kanssa. Perusopetuksen ja varhaiskasvatuksen päällikkö  Ulla Laine  toivoo eritysluokkien sijaan joustavia pienryhmiä.
 – Erityisluokkahan saattaa olla vaikka toisessa koulussa. Lapsi lähetetään jonnekin ihan muualle. Jonkun lapsen tilannehan voi olla vain hetkellisesti sellainen, että hän tarvitsee lisää tukea, Laine sanoo.
 Vastaan taistelevat siis kaksi ajatusmaailmaa, mutta kumpi niistä toimii: erityisopetus vai inkluusio eli kaikkien ottaminen samaan ryhmään.
 Melu haittaa oppimista
 Hälyssä keskittyminen on hankalaa. Työpaikoilla avokonttoreiden kainaloon on ryhdytty lisääämään hiljaisia huoneita, joissa voi välillä keskittyä. Osan työstä voi tehdä etänä.
 Aalto-yliopisto ja belgialainen Erasme-sairaala  tutkivat lapsilla ja aikuisilla niin kutsuttua cocktailkutsu-ilmiötä . Cocktailkutsuilla vieraat sukkuloivat puheensorinan keskellä ja käyvät sujuvaa small talkia yhden vieraan kanssa kerrallaan.
 Kyky keskittyä yhteen äänilähteeseen melun keskellä kehittyy vasta iän myötä. Tutkimuksessa oli aikuisia ja 6–9 -vuotiaita lapsia. Kaikkein vaikeinta melussa keskittyminen oli lapsilla, joilla oli oppimishäiriöitä.
 Nyt tavalliset luokat ovat kuitenkin pahimmillaan 50 oppilaan kaaottisia tiloja, joissa kaikki taistelevat elintilasta.
 Maija Koski on tehnyt erityisluokanopettajan työtä 25 vuotta.  Jouni immonen / Yle
 Laaja kirjo diagnooseja
 Erityisluokilla oppilaiden diagnoosien kirjo on iso: laaja-alaisia oppimishäiriöitä, neurologisia diagnooseja, keskittymisongelmia.
 Erilaisia kirjainyhdistelmiä riittää: esimerkiksi tarkkaavaisuushäiriö ADHD ja Aspergerin syndrooma.
 Tietosuoja on tiukka. Opettaja ei saa tietoa oppialaiden diagnoosesta. Erityisopettajan on saatava vanhempien luottamus. Kun se syntyy, tietoa lasten tilanteesta on helpompi saada. Mutta vain, jos vanhemmat päättävät luottaa.
 Tiedonpuute ei ole kuitenkaan este.
 – Lapsi on lapsi ja oppilas, ja oppilas oppii ilman diagnooseja. Matkan aikana kyllä selviää, miten se onnistuu ja mikä häntä kiristää, Koski sanoo.
 Maija Koski on tehnyt erityisluokanopettajan työtä 25 vuotta. Hän ihmettelee, miksi Suomessa demonisoidaan erityisluokkia. Kaikki eivät pärjää 50 oppilaan yhteisluokissa.
 – Opettaja heitetään syvään päähän ja erityislapselle se on pedagoginen heittellejättö, Koski sanoo.
 Tätä sanotaan siis opetuskielessä inkluusioksi.
 Kaikille ei sovi, että luokka vaihtuu koko ajan
 Ilmiö sai alkunsa, kun koulua alettiin kehitettiin lapsille, joilla oli fyysisiä vammoja. Kouluihin rakennettiin pyörätuoleille ja rollaattoreille ramppeja ja hissejä.
 Mukaan haluttiin myös oppimishäiriöstä kärsivät. Periaatteessa luokassa pitää olla silloin koulunkäyntiavustaja. Mutta aina niin ei ole.
 Syntyi jättiluokkia, joissa on mukana sekä “tavallisia oppilaita” että erityistuen tarpeessa olevia lapsia. Niitä, jotka oppivat hitaammin eivätkä pysty keskittymään.
 – Erityisluokkien maine eristävinä yksikköinä on tosi vanhanaikaista. Kaikille ei sovi, että opettaja tai luokkahuone vaihtuu koko ajan. Miksi tällaista mahdollisuutta ei voi tarjota oppilaalle, jos hän sitä tarvitsee? Koski kysyy.
 Yhtenä onnistumisen merkkinä Koski pitää sitä, että kaikki hänen erityisoppilaansa ovat saaneet peruskoulun jälkeen jatko-opintopaikan.
 Se on yksi tapa mitata, miten suomalainen peruskoulu on onnistunut.
 Jutusta voi keskustella klo 20 asti.

Erityisluokkien vähentäminen toi kouluihin kaaoksen: Lapselle se voi olla heitteillejättö ja opettajalle hyppy syvään päähän


Summary: Opettaja hyväksikäytti lapsia kolmen vuosikymmenen ajan Barcelonassa.  Espanja aikoo nyt muuttaa seksuaalirikoslakia.

–Äiti, onko sinulla salaisuuksia?
 Näin barcelonalaisen  Manuel Barberon  poika kirjoitti viisi vuotta sitten vähän ennen joulua lähettämässään WhatsApp-viestissä. Poika kirjoitti viestin omasta huoneestaan samassa talossa olevalle äidilleen.
 Poika oli lopettanut koulun 16-vuotiaana. Syyksi hän oli kertonut, että haluaa opiskella parturikampaajaksi. Uudetkaan opinnot eivät kuitenkaan sujuneet. Masentunut poika linnoittautui huoneeseensa eikä perhe saanut häneen kontaktia.
 Vanhemmat ajattelivat masennuksen johtuvan koulukiusaamisesta. Introverttia poikaa oli kiusattu yläkoulussa.
 Pojan eristäytymisessä oli kyse kuitenkin muusta. Sen hän kertoi niin ikään huoneestaan lähetetyllä viestillä.
 –Opettajani hyväksikäytti minua koulussa, luki viestissä.
 Lopulta poika sanoi saman asian vanhemmilleen myös kasvotusten. Niistä paistoi pojan isän Manuel Barberon mukaan häpeä. Barbero raivostui. Myös hän itse oli lapsuudessaan ollut hyväksikäytön uhri.
 – Ensimmäinen ajatukseni oli, että tapan opettajan, Barbero sanoo lähes tasan viisi vuotta pojan tunnustuksen jälkeen koulun edustalla sijaitsevassa puistossa
 .
  Manuel Barbero pettyi siihen, miten Maristas-koulu reagoi pedofiiliskandaaliin ja hänen poikansa hyväksikäyttöön.  Maija Salmi / Yle
 Kymmeniä uhreja
 Väkivallansijaan Barbero päätti saattaa opettajan vastuuseen teostaan. Silloin hän ei vielä tiennyt, että uhreja olisi enemmän. Opettaja oli ehtinyt hyväksikäyttää kolmen vuosikymmenen aikana lukuisia oppilaita.
 Hän työskenteli Barcelonassa Sants-Les Cortsin kaupunginosassa sijaitsevassa Maristas-koulussa liikunnanopettajana 1970-luvun puolivälistä vuoteen 2011 saakka.
 Muut uhrit alkoivat paljastua, kun Barberon poika suostui isänsä pyynnöstä vihdoin tekemään rikosilmoituksen. Lopulta poika kertoi, että opettaja oli raiskannut hänet lukuisia kertoja.
 – Aloin saada sähköpostia opettajan muilta uhreilta. Niitä tuli kymmeniä. Osa hyväksikäytöistä oli tapahtunut kolmekymmentä vuotta sitten, osasta oli kulunut vasta muutama vuosi, Barbero kertoo.
 Manuel Barberon pojan tekemästä rikosilmoituksesta sai alkunsa yksi Espanjan suurimmista pedofiiliskandaaleista. Se tunnetaan nimellä,  caso Maristas,  tapaus Maristas .
 Maristas on kansainvälinen järjestö, joka ylläpitää uskonnollisia kouluja yli 80 maassa. Koulut eivät kuulu suoraan katolisen kirkon alaisuuteen, vaan järjestöllä on oma Roomassa toimiva johtajansa.
 Kouluilla on Espanjassa ollut perinteisesti hyvä maine. Opettajina toimivat pappien ja järjestöön kuuluvien veljien lisäksi tavalliset opettajat.
 Manuel Barberon poikaa hyväksikäyttänyt liikunnanopettaja oli yksi heistä.
 Opettaja tarjosi hierontaa
 Tutkimuksissalöytyi todisteita siitä, että liikunnanopettajan toiminta oli ollut koulun tiedossa.
 Lisäksi rikosilmoituksia tehtiin yhteensä kahdestatoista Barcelonan kolmessa Maristas-koulussa työskennelleestä opettajasta tai papista.
 Monet uhrit ovat astuneet julkisuuteen Barberon rohkaisemina.
 Opettaja hyväksikäytti Alexander Pachecoa tämän ollessa yläkoulun ensimmäisellä luokalla. Pacheco piti asian sisällään monta vuotta. Maija Salmi / Yle
 Yksi heistä on 25-vuotias  Alexander Pacheco , joka vaikeni Manuel Barberon pojan tapaan useiksi vuosiksi.
 – Halusin vain unohtaa tapahtuneen. Kun huomasin, että opettajalla oli muitakin uhreja, minäkin halusin puhua, hän kertoo hyväksikäytön uhreja auttavan yhdistyksen toimistossa vain muutaman korttelin päässä koulusta.
 Pacheco oli yläkoulussa, kun hän pyysi vapautusta liikuntatunnilta jalkapallossa saamansa revähdyksen vuoksi.
 – Tunnin jälkeen opettaja pyysi minua huoneeseensa ja sanoi, että voisi hieroa revähtänyttä jalkaa. Sitten hän pyysi minua riisuutumaan.
 Aluksi hieronta oli Pachecon mukaan normaalia.
 – Sitten hän alkoi yhtäkkiä kosketella intiimialueitani. Hämmennyin enkä osannut aluksi tehdä mitään. Pyysin päästä vessaan, puin vaatteet päälleni ja lähdin pois huoneesta.
 Pacheco ei kertonut tapauksesta kenellekään. Häpeä oli liian suuri. Hän kokee olevansa kaikesta huolimatta onnekas.
 – Tunnen monia, joita opettaja kosketteli ja hyväksikäytti lukuisia kertoja. Minä jouduin uhriksi vain kerran.
 Manuel Barberon poika ei ole toipunut pitkään jatkuneesta hyväksikäytöstä.
 –Emme uskalla jättää poikaa hetkeksikään yksin. Hän on yrittänyt itsemurhaa useita kertoja, Barbero sanoo.
 Lakimuutos parantaisi uhrien asemaa
 Osa Maristas-skandaalissa syytteeseen joutuneista opettajista ja papeista on kuollut.
 Elossa olevatkaan eivät joudu oikeuteen vastaamaan teoistaan todisteista huolimatta.
 Syy on Espanjan rikoslainsäädännössä.
 Sen mukaan hyväksikäytöstä on pitänyt nostaa syyte viimeistään 5-15 vuotta sen jälkeen, kun uhri on tullut täysi-ikäiseksi. Hyväksikäytöstä, raiskaus mukaan lukien, on pitänyt tehdä rikosilmoitus viimeistään, kun uhri on täyttänyt 33 vuotta.
 Tähän on todennäköisesti tulossa muutos, sillä Espanjan hallitus on tehnyt luonnoksen lakimuutosesityksestä, joka pidentäisi hyväksikäyttörikosten vanhenemisaikoja.
 Mikäli  lakimuutos  menee läpi, hyväksikäyttöjen vanhenemisaika olisi 10-20 vuotta sen jälkeen, kun uhri on täyttänyt 30 vuotta. (linkki:
 Työn alla on yhteensä 11 lakia, joiden tarkoitus on muun muassa ennalta ehkäistä hyväksikäyttöjä, parantaa uhrien asemaa ja pidentää hyväksikäytöistä annettavia tuomioita.
 Manuel Barberon perustama Mans Petites -järjestö kamppailee hyväksikäyttöjä koskevan lain muuttamiseksi.  Maija Salmi / Yle
 Opettajaa odottaa pitkä tuomio
 Tänä vuonna alkavassa Maritas-oikeudenkäynnissä syytettyjen penkillä istuu ainoastaan Barberon poikaa hyväksikäyttänyt entinen liikunnanopettaja.
 Hän on tunnustanut osan teoista, jotkut niistä jopa kameran edessä skandaalista kertovassa  Shootball-nimisessä dokumentissa . Siinä näytetään, kun opettaja pyytää polvillaan anteeksi tekojaan.
 Dokumentti kertoo myös Manuel Barberon taistelusta poikansa ja muiden uhrien puolesta.
 Syyttäjä vaatii opettajalle 22 vuoden vankeustuomiota. Barbero ei kuitenkaan ole tyytyväinen.
 –Hän ei joutunut tutkintavankeuteen, vaan odottaa tuomiota vapaalla jalalla.
 Barbero syyttää sekä poliisia että Maristas-koulun johtoa haluttomuudesta tutkia tapauksia. Barberon mukaan Maristas-koulun johto yritti myös lahjoa uhreja ja heidän perheitään hiljaisiksi.
 –Vieläkään he eivät ole pyytäneet anteeksi. Poikaani ei myöskään aluksi uskottu.
 Oikeudenkäynti opettajaa vastaan käydään näillä näkymin maaliskuussa.
 Hän sai syytteen ainoastaan neljästä hyväksikäytöstä, vaikka uhreja on moninkertainen määrä.
 Hyväksikäytöt ovat olleet tabu
 Maristas-tapauksen jälkeen Espanjassa on noussut julkisuuteen monia uskonnollisten, pääasiassa katolisten koulujen piirissä tapahtuneista hyväksikäyttöjä.
 Maan suurin sanomalehti El País on julkaissut tänä vuonna  lukuisia artikkeleita , joissa uhrit kertovat hyväksikäytöstä.
 Lehti on haastatellut satoja uhreja.
 Hyväksikäyttötapaukset ajoittuvat 1940-luvulta viime vuosiin.
 Espanjassa katolisen kirkon piirissä hyväksikäytöistä on perinteisesti vaiettu. Viimeisen 30 vuoden aikana maassa on nostettu ainoastaan 33 siviilikannetta hyväksikäytöstä syytettyjä pappeja vastaan.
 Viime vuonna Vatikaanille tehtiin kaksi kertaa enemmän ilmoituksia hyväksikäytöistä kuin edellisvuonna. Suurin osa tuli espanjankielisistä maista.
 Espanjan pappiskonferenssi ei suostu luovuttamaan minkäänlaisia tietoja sen tietoon tulleista hyväksikäyttötapauksista.
 Espanjan uskonnollinen konferenssi, Confer, on kuitenkin päättänyt kokoontua keskustelemaan katolista kirkkoa kuohuttavista hyväksikäyttötapauksista.
 Lue myös:
 "Hän laittoi tuntihotellin sängyn tärisemään ja halusi painia kanssani, kuten aina" – Yle tapasi katolisen papin hyväksikäytön uhrin Vatikaanissa

"Opettajani hyväksikäytti minua koulussa", poika kirjoitti  vanhemmilleen – samalla paljastui yksi Espanjan suurimmista pedofiiliskandaaleista


Summary: Vaadittaessa kouluun uusia asioita pitää miettiä, onko aihe sellainen, että se ihan oikeasti on jokaiselle tulevaisuudessa tärkeä, kirjoittaa opettaja Tommi Kinnunen.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Aina yhteiskunnasta löytyy virhe, sen havainnut ihminen innostuu kirjoittamaan yleisönosastolle kiukkuisen viestin, jossa hämmästellään, miksi koululaitos ei ole tätäkään onnistunut hoitamaan kuntoon. Kuussa on käyty, mutta silti teinit varastavat aurauskepit viitostien varsilta.
 Aika usein ihmettely kohdistuu  siihen, kuinka vähän ja kuinka vääriä asioita koulussa opetetaan. Vastikään akatemiatutkija kertoi, miten koulussa pitäisi opettaa ymmärrystä, ongelmanratkaisua ja loogista päättelyä. Keskuskauppakamarin toimitusjohtaja taas ihmetteli, miten peruskoulu on mahdollista suorittaa hahmottamatta kuluttajalainojen  käänteisen koron kokonaishintaa . Tunnustan avoimesti, että olen elänyt tähänastisen elämäni ymmärtämättä tuollaista seikkaa.
 Toivoisin, että keskustelijat näkisivät koulun kokonaisuutena.
 Koulua pitää kehittää ja tulevaisuudessa tarvittavia taitoja kuuluu pohtia, mutta opettajan näkökulmasta julkisuuden ulostulot vahvistavat helposti käsitystä siitä, että suomalainen koulu olisi täysin epäonnistunut työssään, vaikka oppimista käsittelevät mittaukset osoittavat toisin. Ammattilaisen on helppoa pohtia omaa erityisalaansa ja kummastella mediassa, miten tuota tai tätä oman erityisalan yksinkertaista asiaakaan ei onnistuta opettamaan.
 Toivoisin, että keskustelijat näkisivät koulun kokonaisuutena. Vaikka joku yksittäinen seikka saattaa olla elintärkeä minun elämässäni, muut ihmiset ovat saattaneet rakentaa kokonaisen elämän ilman sen hallitsemista. He taas voivat pitää tärkeänä jotakin sellaista taitoa, josta minä en ole kuullutkaan.
 Tarkoitus on antaa opetusta, joka luo pohjaa myöhemmälle oppimiselle.
 Olisi tärkeää muistaa, että yhdyssana  peruskoulu  alkaa määritteellä  perus- . Tarkoitus on antaa opetusta, joka luo pohjaa myöhemmälle oppimiselle. Yläkoulu on viimeinen paikka, jossa koko yhteiskunnan kirjo selvästi näkyy, ja samassa luokassa istuvat niin hyvät kuin hitaammat oppijat, sekä oman tiensä löytäneet että ne, jotka vielä pohtivat, mihin suuntaan elämässä kulkisi. Kaikki heistä elävät murrosiän siirtymävaihetta, jossa aikuisten mielestä elintärkeätkään asiat eivät aina paljoa paina.
 Vaadittaessa kouluun uusia asioita  pitää miettiä muutamaa seikkaa. Ensimmäinen harkittava asia on se, onko aihe sellainen, että se ihan oikeasti on jokaiselle tulevaisuudessa tärkeä. Voisiko se kuitenkin olla tarpeellinen vain osalle, ja kannattaisiko sitä siksi opettaa vasta jatko-opinnoissa?
 Toinen pohtimisen arvoinen asia on se, onko aihe aidosti mahdollista jokaisen oppia. Kasvatuksellisessa mielessä olisi kammottavaa, jos osa koulussa käsiteltävistä asioista olisi vaikkapa käsitteellisesti niin monimutkaisia, että puolet oppilaista sen takia saisi päivittäin epäonnistumisen kokemuksia. Koululaitos on jo nyt tilanteessa, jossa  17,5 prosenttia oppilasta  saa tukea selviytyäkseen opetussuunnitelmien vaatimuksista. Jos siis 97404 lasta ei suoriudu ilman erityisopetusta, kannattaisi pikemminkin karsia jotakin pois, ei ottaa uusia asioita mukaan.
 Tärkein syy siihen, miksi peruskoulussa täytyy keskittyä perusasioihin, on kuitenkin se että opettaminen on paljon nopeampaa kuin oppiminen. Vaikka kasaisimme kaikki maailman tiedon opetussuunnitelmiin ja ilmiöoppisimme kouluissa vuorokaudet läpeensä, ei kaikki tieto meihin tartu - saati ikinä muutu toiminnaksi.
 Mieti itse, hallitsetko vielä vaikkapa  kerronnan keinot  ja  metsätyypit  tai löytyvätkö teksteistäsi  possessiivisuffiksit  ja muistat, mitä tarkoittaa ruotsin  dock . Varmasti ne kaikki on sinulle opetettu. Kyllähän katukuvassa näkyy ylipainoisia ihmisiäkin, vaikka koulussa on kyllä käyty läpi terveellinen ruokavalio. Ilmastonmuutoksesta muistan kuulleeni koulussa 80-luvun lopulla, mutta kolmenkymmenen vuoden jälkeenkin jahkaamme, täytyisikö asialle tehdä jotakin.
 Itse pidin koulussa ainekirjoittamisesta, ja olen siitä itselleni tehnyt sivutyön, mutta en koe että siksi jokaisen koululaisen kuuluisi viikottain rustata lisää kirjoitelmia. Ehkä koulukeskusteluissa kannattaisi muistaa, että ihmiset oppivat asioita luokkahuoneiden ulkopuolella – ja joskus vielä aikuisenakin.
 Tommi Kinnunen
 Tommi Kinnunen on Kuusamossa syntynyt kirjailija sekä äidinkielen ja kirjallisuuden lehtori. Häntä kiinnostavat teatteri, remontointi ja nikkarointi. Hän on vakuuttunut, että ainoastaan Koillismaalla on oikean näköistä metsää.

Tommi Kinnusen kolumni: Mitä tarkoittaa peruskoulun perus-?


Summary: Kirugi Eija Saimanen leikkaa keskussairaalassa keuhkoja, sydäntä ja verisuonia. Valtavasta leikkausmäärästä huolimatta hän ei tunne uupumusta.

Tästä on kyse Eija Saimanen on Etelä-Karjalan keskussairaalan osastonylilääkäri, jonka erikoisala on thorax- ja verisuonikirurgia. Tekee noin 450 leikkausta vuodessa. Suomen kirurgiyhdistys nimesi tammikuussa 2019 Eija Saimasen vuoden kirurgiksi.
 Kirurgi  Eija Saimanen  on tänä aamuna herännyt aamulla kello 5.10. Itse asiassa hän herää tähän aikaan joka ikinen aamu, viikon jokaisena päivänä. Ainostaan yksi syy saa hänet heräämään johonkin muuhun aikaan. Sekin johtuu siitä, että hän on kirurgi.
 Suomen kuvalehti on  jo vuosien ajan selvittänyt, mikä on Suomen arvostetuin ammatti. Se on tutkimuksesta toiseen kirurgi.
 Eija Saimanen valmistui lääkäriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1987 ja erikoistui kirurgiksi. Tohtoriksi hän väitteli vuonna 2001, jolloin hän siirtyi Etelä-Karjalan keskussairaalaan Lappeenrantaan.
 – Taitavan sydän-, thorax- ja verisuonikirurgin lähtö Lappeenrantaan oli menetys Helsingille, mutta voitto Etelä-Karjalalle, ovat kollegat Saimasesta todenneet.
 Nyt Eija Saimanen on Etelä-Karjalan keskussairaalan osastonylilääkäri, jonka erikoisala on thorax- ja verisuonikirurgia.
 – Thorax tarkoittaa rintakehän sisäelimiä, kuten keuhko- ja sydänkirurgiaa.
 "Ei minulla kädet vapise. En ainakaan ole itse huomannut", sanoo kirurgi Eija Saimanen.  Mikko Savolainen / Yle
 Verisuonikirurgia on äärettömän tarkkaa käsityötä. Työvälineinä ovat sakset sekä neuloja ja lankaa.
 – Paljon ommellaan saumaa hiuksenohuella langalla. Silmieni edessä ovat suurentavat luupit, että yläpäätänsä näen sen langan.
 Tunne potilaasi
 Eija Saimanen tekee noin 450 leikkausta vuodessa. Leikkauksia hän tekee kolmena päivänä viikossa, yhtenä päivänä viikossa hän pitää poliklinikkaa eli vastaanottoa sairaalassa.
 – Lisäksi yhden päivän pyrin olemaan mukana verisuonten varjoainekuvauksissa ja suonensisäisissä toimenpiteissä.
 Ennen leikkausta Eija Saimanen haluaa mahdollisimman huolella tutustua potilaaseen ja hän haluaa myös tavata potilaan. Potilaan pitää saada tietää, mitä hänelle tapahtuu.
 – Pitää kertoa leikkauksen hyödyistä ja riskeistä ja kertoa, miksi leikkaus on tarpeellista tehdä. Kerron potilaalle, mitä on edessä ja miten leikkauksesta kuntoudutaan, kertoo Saimanen.
 Tosin täysin toisenlainen on tilanne silloin, kun kesken päivystyksen sairaalaan saapuu esimerkiksi autokolarissa pahoin loukkaantunut ihminen.
 – Siihen ei tietenkään voi valmistua. Nopeasti perehdytään tilanteeseen ja tehdään leikkaus vanhalla rutiinilla.
 Kokemusta Eija Saimaselle onkin kertynyt, sillä hän on tehnyt ensimmäisen leikkauksen jo vuonna 1988. Hän muistaa sen oikein hyvin. Kyseessä oli lonkkamurtumaleikkaus.
 – Kai se meni ihan hyvin. Olihan siinä silloin kokeneempia lääkäreitä katsomassa, että kaikki onnistuu. Muistaakseni siinä ei ollut mitään suurempia ongelmia.
 Kokemuksensa ansiosta kirurgi Eija Saimasesta on tullut kysytty asiantuntija. Muutaman viikon vuodesta hän on Helsingissä Meilahden sairaalassa vierailevana kirurgina neuvomassa nuorempia kollegoita ja myös oppimassa itse uutta.
 Vaikka lääkärit tekevät kaikkensa pelastaakseen potilaan, ei se aina onnistu.
 – Me yritetään aina viimeiseen asti leikata ja hoitaa. Leikkaussalissa anestesialääkärin täytyy kertoa, että potilas on kuollut. Me ei muuten uskota, kertoo Eija Saimanen.
 Naulat, langat ja sakset ovat Eija Saimasen työkalut. Mikko Savolainen / Yle
 Tuntien leikkauksia
 Useat leikkaukset ovat kokeneelle kirurgille rutiinileikkauksia. Leikkaussalissa kaikki tietävät, mitä pitää tehdä, joten työn lomassa ehtii myös keskustella työkavereiden kanssa tavallisista arkisista asioista. Juttelu on Saimasen mukaan tärkeää, koska se auttaa kaikkia jaksamaan pitkän leikkauksen ajan.
 – Se keskustelu ei tietenkään tarkoita, että olisi keskitytty johonkin työn ulkopuolisiin asioihin, vaan kyllä ihan satasella keskitytään siihen potilaaseen. Keskustelu luo rentouttavaa tunnetta, ja siinä tulee sellainen hyvä meininki työhön, kertoo Eija Saimanen.
 Saimanen korostaa ympärillään olevia ammattilaisia, jotka tietävät joka tilanteessa, mitä pitää tehdä.
 – Sitten kun tulee se täydellistä keskittymistä vaativa tilanne, niin se arkipäiväinen keskustelu välittömästi keskeytyy.
 Eija Saimanen kertoo, että osa kirurgeista haluaa musiikin soivan leikkaussalissa. Lempiartisti voi luoda työhön hyvän tunnelman, minkä avulla jaksaa paremmin joskus useita tuntejakin kestävän leikkauksen ajan.
 Saimanen ei itse aktiivisesti toivo musiikkia, mutta jos joku sitä haluaa, ei Saimasella mitään sitä vastaankaan ole.
 – Aika usein minun salissa ei haluta että musiikki soi. Siellä on jo aika paljon letkujen ja imulaitteiden ääntä. Jos siinä vielä musiikki soi, tulee niin kova häly, ettei sitten välttämättä kuulla, mitä kirurgi tai anestesialääkäri sanoo.
 Aikataulutettu elämä
 Kirurgin arjen lisäksi Eija Saimasen päivää hallitsevat koirat. Hänellä on kolme novaskotiannoutajaa. Siksi aamu alkaa aina varhain koirien kanssa metsälenkillä.
 Töiden jälkeen Saimanen hakee kotoaan koirat ja rientää niiden mukana koirahallille harjoittelemaan tottelevaisuuskoulutusta ja jäljestystä. Siinä välissä hän ehtii myös pikaisesti nähdä aviomiestä.
 Koirien harjoituttaminen on Saimasen mukaan hyvin tavoitteellista ja hän nauttii, kun koirat oppivat uutta. Silloin ne ovat myös hyvässä iskussa, kun tosipaikka tulee.
 – Harvoinhan niitä ihmisten etsintätehtäviä tulee, mutta onhan se aina vakava paikka, kun kadonnutta ihmistä lähdetään metsästä etsimään, kertoo Saimanen.
 Suomen kirurgiyhdistys myönsi tammikuussa Eija Saimaselle Vuoden kirurgi -tunnustuksen.  Mikko Savolainen / Yle
 Työssä olleessaan Eija Saimanen pyrkii saamaan yhden päivän aikana mahdollisimman paljon aikaiseksi. Päivät ovat hyvin aikataulutettuja.
 – Se on itsellekin vähän sellainen aivoleikki, että mitä kaikkea ehtii tehdä ja ängettyä mahdollisimman paljon asioita lyhyeen aikaan, naurahtaa Saimanen.
 Eija Saimanenkin myöntää, että joskus hetkellisesti uuvahtaa. Päivystystyön takia saattaa tulla pitkiä työrupeamia. Niiden jälkeen hän nukkuu väsymyksen pois.
 – Mutta ei minulle sellaista uupumusta ole tullut, mistä nykyään paljon puhutaan. Työni on niin innostavaa, ettei uupumusta ole tullut.
 Suomen kirurgiyhdistys nimesi tammikuussa 2019 Eija Saimasen vuoden kirurgiksi.
 Eija Saimanen tunnetaan Lappeenrannassa uupumattomana ja taitavana kliinikkona ja kouluttajana. Eija Saimasen rautainen ammattitaito ja mutkaton asenne verisuoni- ja thoraxkirurgiaan on innostanut useampia nuoria kollegoja hakeutumaan erikoisalalle. Kirurgina hän on aina ollut aikaansa edellä.  Suomen kirurgiyhdistyksen perustelut Eija Saimasen valinnasta Vuoden kirurgiksi
 – Totta kai tämä on tosi hienoa, kun saa kollegoiden arvostuksen. Erityisen hienoa on, että nainenkin lopulta saa tällaisen tunnustuksen, sanoo Eija Saimanen.
 Mutta se aikainen aamuherätys. Se on joka aamu, paitsi silloin kun työ on jo kutsunut. Yöllä tapahtunut vakava kolari aiheuttaa puhelimen pirisemisen ja Eija Saimanen lähtee autollaan kohti Etelä-Karjalan keskussairaalaa. Kun kello osoittaa normaalia herätysaikaa 5.10, ei Eija Saimanen herää, vaan on jo muiden sairaanhoidon ammattilaisten kanssa ollut pelastamassa ihmishenkeä leikkaussalin valojen alla.
 – Sitten arjen aikataulu pettää, mutta sitten se pettää. Koiratkin varmaan nauttivat, kun saavat nukkua pitempään, naurahtaa Eija Saimanen.

Arvostettu kirurgi tekee 450 leikkausta vuodessa: "Aina pitää potilaalle kertoa, mitä on edessä"


Summary: Oscar-gaala 2019 suorana Teemalla ja Areenassa 25.2. aamuyöllä klo 01.30 alkaen ja suomeksi tekstitettynä seuraavana iltana klo 20.

Elokuva-alan halutuimmat palkinnot jaetaan varhain maanantaiaamuna Suomen aikaa Oscar-gaalassa Los Angelesissa. Yhdysvalloissa Oscarien jako tapahtuu paikallista aikaa sunnuntai-iltana.
 Eniten Oscar-ehdokkuuksia ovat keränneet elokuvat Roma ja The Favourite. Molemmat saivat kymmenen ehdokkuutta. Kaikkiaan palkintoja jaetaan 24 kategoriassa.
 Yksi illan odotetuimmista palkinnoista on gaalan lopuksi jaettava parhaan elokuvan Oscar. Siitä kilpailee kaikkiaan kahdeksan elokuvaa. Joukossa on niin yllättäjiä kuin ennakkoon odotettuja nimiä. Ennustuksia tulevasta voittajasta voi hakea muun muassa ehdokkaana olevien elokuvien aiemmasta palkintomenestyksestä.
 Roma voittanut jo useita palkintoja
 Yleisön ylistämä mutta kriitikoiden parjaama Bohemian Rhapsody on yksi parhaan elokuvan Oscar-ehdokkaista. Queen-yhtyeen keulakuvasta  Freddie Mercurystä  kertova elokuva on saanut kehnoja arvioita, mutta kerännyt suuria yleisöjä, myös Suomessa. Viime vuonna se oli Suomen kolmanneksi katsotuin elokuva. Elokuva voitti tammikuussa Golden Globe -gaalassa parhaan draamaelokuvan palkinnon.
 Parhaan elokuvan palkintoa havittelee myös meksikolaisohjaaja  Alfonso Cuaronin  hengentuotos Roma. Roma on monella tavalla poikkeuksellinen ehdokas. Vaikka elokuvaa on päässyt katsomaan myös elokuvateattereissa, sen on julkaissut suoratoistopalvelu Netflix. Roma on ensimmäinen Netflix-elokuva, joka on ehdolla parhaan elokuvan Oscarin saajaksi.
 Mustavalkoinen ja espanjankielinen Roma on ehdolla myös parhaan vieraskielisen Oscarin saajaksi. Elokuva on saanut useita palkintoja. Aiemmin tänä vuonna Roma voitti parhaan elokuvan ja ohjauksen Bafta-palkinnot sekä Critics' Choice -palkinnot. Viime vuonna se sai Venetsian elokuvajuhlien pääpalkinnon Kultaisen Leijonan.
 Black Panther puolestaan on ensimmäinen sarjakuvaan perustuva elokuva, joka on ehdolla parhaan elokuvan Oscarin saajaksi, kertoo muun muassa  Variety . Black Panther oli lipputulojen perusteella viime vuoden tuottoisin elokuva. Elokuvien tuottoja listaavan  Box Office Mojo  -sivuston mukaan se on myös kaikkien aikojen kolmanneksi tuottoisin elokuva Pohjois-Amerikassa. Sitä enemmän ovat tuottaneet vain Avatar ja Star Wars: The Force Awakens.
 Black Panther on poikkeuksellinen supersankarielokuva, sillä se on lähes yksinomaan mustien näyttelijöiden tähdittämä. Tästä syystä sitä onkin pidetty käänteentekevänä Hollywoodin supersankarielokuvien genressä. Black Panther voitti parhaan elokuvan palkinnon amerikkalaisen näyttelijäjärjestön Screen Actors Guildin gaalassa aiemmin tänä vuonna.
 Myös suomalaisnäyttelijä  Jasper Pääkkösen  uraa edistänyt BlacKkKlansman on ehdolla parhaan elokuvan Oscarin saajaksi. Samasta pystistä kisaavat lisäksi elokuvat The Favourite, Green Book, A Star is Born ja Vice – vallan todelliset kasvot.
 Yalitza Aparicio murtaa esteitä
 Parhaan ohjauksen Oscar-palkinnon saajaksi ehdolla ovat  Spike Lee  (BlacKkKlansman),  Pawel Pawlikowski  (Cold War),  Yorgos Lanthimos  (The Favourite),  Alfonso Cuaron  (Roma) ja  Adam McKay  (Vice – vallan todelliset kasvot).
 Naispääosan Oscar-palkinnosta kisaavat  Yalitza Aparicio ,  Glenn Close ,  Olivia Colman ,  Lady Gaga  ja  Melissa McCarthy . Glenn Closen roolisuoritus elokuvassa The Wife on jo kerännyt tunnustuksia. Close on palkittu roolistaan Screen Actors Guildin palkinnolla ja Golden Globe -palkinnoilla.
 Olivia Colman puolestaan voitti parhaan naispääosan Bafta-palkinnon roolistaan kuningatar Annana elokuvassa The Favourite. Roma-elokuvan pääosaa esittävä Yalitza Aparicio on  Vice -median mukaan ensimmäinen alkuperäisväestöön kuuluva näyttelijä, joka on ehdolla parhaan naispääosan Oscar-palkinnon saajaksi. Lisäksi hän on vasta kaikkien aikojen neljäs latinalaisamerikkalainen ehdokas kategoriassa, kertoo  Entertainment Tonight .
 Miespääosan Oscar-palkinnossa ovat kiinni  Christian Bale ,  Bradley Cooper ,  Willem Dafoe ,  Viggo Mortensen  ja  Rami Malek . Malek on kerännyt suitsutusta roolistaan Freddie Mercurynä. Hän on voittanut suorituksestaan jo Golden Globe -palkinnon, Bafta-palkinnon ja Screen Actors Guildin palkinnon.
 Gaala ilman juontajaa
 Ennakkoon on kohistu siitä, että Oscar-gaala jää tänä vuonna ilman juontajaa. Järjestäjät yrittivät etsiä korvaajaa tehtävästä jättäytyneelle näyttelijä  Kevin Hartille , mutta eivät lopulta valinneet ketään hänen tilalleen.
 Hart luopui tehtävästä joulukuun alkupuolella. Syynä olivat hänen vanhat homovastaiset tviittinsä, jotka nousivat julkisuuteen uudelleen.
 Tyypillisesti gaalaa on juontanut iso Hollywood-nimi. Kaksi edellistä kertaa gaalan on juontanut tunnettu keskusteluohjelmien vetäjä  Jimmy Kimmel . Edellisen kerran ilman juontajaa mentiin vuonna 1989.
 Juontajapulma ei ole ollut ainut Oscar-gaalaa järjestävän Yhdysvaltain elokuva-akatemian päänvaivoista. Gaalan katsojaluvut ovat olleet jyrkässä alamäessä.
 Gaalan järjestäjät yrittivät tänä vuonna lyhentää jo lähes nelituntiseksi venyneen televisioidun gaalan pituutta ja ilmoittivat jättävänsä muun muassa parhaan leikkauksen ja kuvauksen palkintojen jaon pois suorasta lähetyksestä. Ilmoitus suututti kuitenkin Hollywoodin eturivin tekijät.
 Oscar-gaalan järjestäjille osoitetun  avoimen kirjeen  allekirjoittivat lukuisat Hollywoodin tunnetuimmat tekijät, kuten ohjaajat  Martin Scorsese  ja  Sofia Coppola  sekä näyttelijät  Emma Stone  ja  George Clooney .
 – [Päätös] ei ole mitään vähempää kuin loukkaus niille meistä, jotka ovat omistaneet elämänsä ja intohimonsa valitsemalleen ammatille, avoimessa kirjeessä todettiin. Yhdysvaltain elokuva-akatemia peruikin nopeasti suunnitelmansa.
 Lue myös:
  Valkoisen ja miehisen Oscar-gaalan on muututtava
 Oscar-gaalassa on katastrofin ainekset kasassa – suomalaisia lämmittäisi kuitenkin Jasper Pääkkösen tähdittämän elokuvan menestys

Oscar-palkinnot jaetaan ensi yönä – Yle näyttää gaalan suorana Areenassa ja Teemalla


Summary: Prinsessa Reema on Saudi-Arabian historian ensimmäinen nainen, joka saa toimia suurlähettiläänä.

Saudi-Arabia on nimittänyt prinsessa  Reema bint Bandarin  uudeksi Yhdysvaltojen suurlähettilääksi.
 Naisten oikeuksia puoltanut prinsessa Reema on Saudi-Arabian historian ensimmäinen nainen, joka saa toimia suurlähettiläänä.
 Hän korvaa tehtävässä prinssi  Khalid bin Salmanin , joka on hallitsevan kruununprinssi  Muhammed bin Salmanin  nuorempi veli.
 Khalid poistui tehtävästään viime syksynä sen jälkeen, kun maailmaa järkytti toimittaja  Jamal Khashoggin  raaka murha, josta syytetään kruununprinssiä.
 Uuden suurlähettilään nimityksen on arvioitu olevan pyrkimys liennyttää tulehtuneita välejä Yhdysvaltoihin.
 Lue myös:
 Saudi-Arabia puolustaa kännykkäsovellusta, joka antaa miesten valvoa naisten liikkumista – hälyttää, kun nainen menee lentokentälle  (17.2.)
 USA:n edustajainhuone vetäisi tuen Saudi-Arabian toimilta Jemenissä – Trump jatkaa vankkumatonta tukeaan Saudi-Arabialle (14.2.)
 EU-komissio haluaa Saudi-Arabian ja Panaman "likaisen rahan" mustalle listalle  (13.2.)
 NYT:in lähteet: Saudi-Arabian kruununprinssi suunnitteli "käyttävänsä luotia" toimittaja Khashoggiin vuosi ennen tämän surmaa  (8.2.)

Saudi-Arabia lähettää historiansa ensimmäisen naissuurlähettilään Yhdysvaltoihin


Summary: Pojan on määrä päästä sairaalasta parin päivän sisään.

Thaimaan kuningas  Maha Vajiralongkorn  on lähettänyt maljakollisen kukkia viisivuotiaalle suomalaispojalle, joka joutui kulkukoirien raatelemaksi Krabin Ao Nangin rannalla keskiviikkona. Kukkalähetyksestä kertoo Thaimaassa ilmestyvä englanninkielinen sanomalehti  The Nation verkkosivuillaan .
 The Nationin mukaan pojan kunto on kohentunut sairaalahoidossa ja hän pystyy jo istumaan sängyllään, eikä vaikuta enää niin pelokkaalta. Pojan puremahaavat ovat paranemaan päin eikä hänellä ole havaittu tartuntatauteja. Lääkäreiden mukaan poika päässee sairaalasta parin päivän sisään.
 Konsuli  Raimo Pahkasalo   kertoi torstaina , että poliisi tiedotti tapauksesta myös Suomen suurlähetystöä Bangkokissa.
 – Kulkukoiralauma oli ensin tapellut keskenään, ja siitä oli sitten käyty lapsen kimppuun, Pahkasalo kuvaili onnettomuutta.
 Konsulin mukaan kulkukoirien hyökkäykset ovat turistialueilla hyvin harvinaisia. Hänen tietoonsa ei ole tullut viimeisen viiden vuoden aikana yhtäkään tapausta, jossa kulkukoira olisi käynyt suomalaisen turistin kimppuun Thaimaassa.
 – Nyt oli kyllä pojalla huonoa tuuria matkassa. Thaimaassa on toki kulkukoiraongelma, mutta se ei yleensä koske turistialueita. Voi olla, että matkustustiedotteeseen laitetaan nyt maininta tästä, Pahkasalo sanoi.
 Paikallishallinnon edustajan mukaan Ao Nangin kulkukoirat ovat tehneet jo tätä ennen useita hyökkäyksiä. Tämän vuoksi ne siirretään pois ranta-alueelta.
 Voit keskustella aiheesta sunnuntai-iltaan klo 22 saakka.

Thaimaan kuningas lähetti kukkia kulkukoirien raatelemalle suomalaispojalle


Summary: Avioliittopykälä meni uusiksi kirkkojen vastustuksen takia.

Kuubassa järjestetään sunnuntaina kansanäänestys uudesta perustuslaista, joka korvaa aiemman, kylmän sodan aikaisen perustuslain.
 Uusi laki ei tuo suuria mullistuksia saarivaltioon. Senkin jälkeen Kuuba on sosialistinen maa, jossa vallitsee suunnitelmatalous ja valta on kommunistisella puolueella. Toisaalta laissa tunnustetaan ensimmäistä kertaa yksityisomistus sekä markkinoiden ja yksityisen sektorin rooli Kuuban taloudessa. Nykyisin kuubalaista noin 600 000, eli noin 13 prosenttia työvoimasta, työskentelee yksityisellä sektorilla.
 Laki sisältää muutoksia myös Kuuban hallintoon. Siinä maahan luodaan pääministerin tehtävä, mikä ainakin periaatteessa voisi heikentää presidentin nykyistä, yksinvaltaista asemaa.
 Presidentin ja pääministerin peräkkäiset kaudet on jatkossa rajattu kahteen. Tätä ennen  Fidel Castro  johti Kuubaa liki 50 vuotta ja hänen veljensä  Raul  10.
 Uusi perustuslaki asettaa presidentille myös ikärajan, jonka mukaan presidentti voi olla enintään 60-vuotias ensimmäisen kautensa alussa.
 Fidel Castro Havannassa vuonna 2006. Alejandro Ernesto / EPA
 Suurta kannatusta odotetaan
 Kun perustuslakiluonnosta esiteltiin viime vuonna, suurimman palauteryöpyn aiheutti avioliittoa koskeva pykälä. Luonnoksessa avioliitto määriteltiin kahden ihmisen – ei nimenomaisesti miehen ja naisen – väliseksi instituutioksi.
 Etenkin kirkkojen vastustuksen vuoksi luonnoksen muotoilu vedettiin takaisin. Nyt pykälä ei ota enää ollenkaan kantaa siihen, ketkä avioliiton muodostavat. Sen sijaan siinä sanotaan vain, että avioliitto on "yhteiskunnallinen ja juridinen instituutio ja yksi tapa, jolla perheet voivat järjestäytyä". Sinällään se ei sulje pois homoliittojen laillistamista joskus tulevaisuudessa.
 Toisin kuin vanha, vuonna 1976 voimaan astunut laki, uusi laki lupaa myös, että Kuubassa kunnioitetaan ajatuksen-, omantunnon- ja ilmaisunvapautta. Arvostelijoiden mukaan Kuubassa on kuitenkin voimassa useita lakeja, joissa näitä vapauksia rikotaan.
 Uuden perustuslain odotetaan saavan taakseen selvän enemmistön äänestäjistä. Myös äänestysvilkkauden uskotaan nousevan perinteisen korkeaksi.

Kuubassa äänestetään uudesta perustuslaista – presidentille tulossa yläikäraja


Summary: Presidentti Maduro katkaisi diplomaattisuhteet Kolumbiaan.

Ainakin kahden ihmisen kerrotaan kuolleen ja kymmenien loukkaantuneen Venezuelan ja Brasilian rajalla kansalliskaartin ja opposition kannattajien yhteenotoissa, uutistoimistot kertovat. Uutistoimisto AFP:n mukaan toinen kuolleista on 14-vuotias poika.
 Opposition kannattajat ovat yrittäneet saada tuotua kahta kuorma-autollista avustustarvikkeita maahan Brasilian puolelta, mutta kansalliskaarti on pysäyttänyt autot rajalle. Uutistoimisto AP:n mukaan rajalla on tuhansia venezuelalaisia vaatimassa avustusten pääsyä maahan.
 Perjantaina Venezuelan armeija  ampui kuoliaaksi kaksi ihmistä  ja haavoitti 15:tä Brasilian vastaisella rajalla. Kuolleet kuuluivat Venezuelan alkuperäisväestöön, Pemones-nimiseen heimoon. Yhteenotto syntyi, kun sotilaat olivat torjumassa avustustarvikkeiden pääsyä maahan, ja mielenosoittajat yrittivät estää rajan sulkemisen.
 Kolumbian rajalla myös levotonta
 Venezuelan ja Kolumbian rajalla loukkaantunutta mielenosoittajaa hoidettiin lauantaina. Ainakin 20 ihmistä haavoittui kansalliskaartin ja opposition kannattajien yhteenotoissa, kun mielenosoittajat yrittivät saada avustusrekkoja maahan. Héctor Pereira/EPA
 Myös Venezuelan ja Kolumbian rajalla avustusrekat ovat yrittäneet päästä maahan tuloksetta. Ainakin yksi rekoista sytytettiin tuleen Kolumbian ja Venezuelan yhdistävällä Simon Bolivar -sillalla.
 Rekat lähetti matkaan oppositiojohtaja  Juan Guaidó  Cúcutan rajakaupungista Kolumbian puolelta. Muun muassa Ureñan rajakaupungin levottomuuksissa on loukkaantunut useita ihmisiä. Mellakoita on ollut myös muissa Venezuelan kaupungeissa.
 CNN :n mukaan Venezuelan kansalliskaarti on ampunut mielenosoittajien joukkoon kyynelkaasua ja kumiluoteja. Mielenosoittajat vastasivat tuleen muun muassa heittelemällä kiviä sotilaiden suuntaan.
 Kymmenen Venezuelan kansalliskaartin sotilasta ja kaksi poliisia jätti tehtävänsä Simon Bolivar -sillalla lauantaina ja "karkasivat  Nicolás Maduron  itsevaltiudesta", Kolumbian maahanmuuttoviranomaiset kertoivat CNN:lle. Uutistoimisto AFP:n mukaan yhteensä 23 kansalliskaartin edustajaa oli jättänyt tehtävänsä lauantai-iltapäivään mennessä.
 Guaidó on luvannut, että kansalliskaartin jättäneet tullaan toivottamaan tervetulleiksi takaisin eikä heitä pidetä maanpettureina.
 Maduro katkaisi suhteet Kolumbiaan
 Nicolás Maduro puhui kannattajilleen lauantaina Venezuelan pääkaupungissa Caracasissa.
 Presidentti Maduro ilmoitti lauantaina, että hänen hallintonsa on katkaissut diplomaattisuhteet Kolumbiaan, koska maa on tukenut ulkomaisten avustusten tuloa Venezuelaan. Maduron mukaan Kolumbian suurlähettiläällä ja lähestystön työntekijöillä on vuorokausi aikaa poistua maasta.
 Maan pääkaupungissa Caracasissa pitämässä puheessaan Maduro kutsui Kolumbian presidenttiä  Iván Duqueta  paholaiseksi.
 – Hän näyttää viattomalta enkelikasvoineen, mutta minä ottaisin häntä poskista kiinni ja sanoisin, että sinä olet paholainen Iván Duque. Sinä olet paholainen, Maduro puhisi yleisölleen.
 Guaidó puolestaan kertoi aiemmin Twitterissä, että osa presidentti Maduron hallinnon korkeista virkamiehistä olisi jo paennut Turkkiin. Hän arveli viestissä, etteivät Venezuelan sotilaat ole tietoisia asiasta.
 Amerikan valtioiden järjestön OAS:n pääsihteeri  Luis Almagro  sanoo, että Maduro ei voi katkaista diplomaattisuhteita Kolumbiaan sillä hän ei ole sellaisessa asemassa. Almagron mukaan Maduro ei ole Venezuelan laillinen presidentti. OAS perustettiin vuonna 1948 alueellisen yhteistyön ja solidaarisuuden ylläpitämiseksi kaikkialla Pohjois- Väli- ja Etelä-Amerikassa. Maanosien kaikki 35 itsenäistä valtiota ovat järjestön jäsenvaltioita.
 Yli 50 valtiota on tunnustanut Juan Guaidón Venezuelan väliaikaiseksi presidentiksi, mukaan lukien Yhdysvallat ja Suomi.
 Lue myös:
 Avustusrekat saapuneet Venezuelan ja Kolumbian rajalle – Maduro katkaisi diplomaattisuhteet Kolumbiaan
 Venezuelan oppositiojohtaja uhmasi matkustuskieltoa ja nousi konserttilavalle Kolumbiassa – hallitus sulki heti rajan
 Venezuelan sotilaat ampuivat siviilejä kohti Brasilian rajalla – kaksi kuollut, useita loukkaantunut
 Venezuelan "Live Aid" jättikonserttiin odotetaan 250 000 ihmistä – Avustuskuljetukset aiotaan tuoda rajan yli 600 000 vapaaehtoisen voimin
 Venezuelan Maduro sulki Brasilian-vastaisen rajan – Oppositiojohtaja Guaidó matkalla Kolumbian rajaseudulle vauhdittamaan avustuskuljetuksia

Ainakin kaksi kuollut lauantaina Venezuelan ja Brasilian rajalla yrityksissä saada hätäapua maahan – Kolumbian rajalla ammuttiin kumiluoteja ja kyynelkaasua


Summary: Pohjois-Korean ja Yhdysvaltain johtajien on määrä tavata Hanoissa keskiviikkona ja torstaina.

Pohjois-Korean johtaja  Kim Jong-un  on aloittanut matkansa kohti Vietnamia, missä hänen on määrä tavata Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump . Kim salaisena pidetystä matkasuunnitelmasta alkaa tihkua tietoja julkisuuteen.
 Uutistoimistojen saamien tietojen mukaan Kim matkustaa Kiinan halki Vietnamin rajalle panssaroidulla junallaan. Loppumatka Vietnamin pääkaupunkiin Hanoihin sujuisi autolla.
 Kimin juna on lähtenyt liikkeelle, kertovat uutistoimistolähteet Pjongjangissa. Matkaa Vietnamin rajalle on linnuntietä, Keltainen meri kiertäen, noin 2 500 kilometriä. Koska Kimin on määrä saapua Vietnamiin tiistaina aamulla, matkaan on päästävä pian.
 Ensimmäinen etappi junamatkalla on kiinalainen rajakaupunki Dandong. Uutistoimisto AFP:n mukaan asiakkaita on pyydetty poistumaan hotellista, josta avautuu näkymä Kimin junan matkan varrella olevalle rautatiesillalle.
 Kim matkaa Pekingin kautta kohti etelää ja hänen määränpäänsä on Vietnamin rajalla oleva kaupunki Dong Dang. Siellä hän siirtyy autoon, jolla matkaa viimeiset 170 kilometriä Hanoihin.
 Dong Dang sijaitsee Vietnamin Lang Sonin maakunnassa. Silminnäkijöiden mukaan Dong Dangiin on saapunut sotilaita, sotilasajoneuvoja ja kommunikaatiolaitteistoa.
 Lang Sonin johto on käskenyt paikallista tielaitosta avaamaan rajalle johtavan päätien ja keskeyttämään sen varrella olevat tietyöt "poliittista tapahtumaa varten".
 Viranomaiset ovat myös määränneet Dong Dangista Hanoihin johtavan päätien suljettavaksi aluksi raskaalta liikenteeltä ja myöhemmin kokonaan tiistaina kello 6 - 14.
 Vahvistamattomien tietojen mukaan johtajat tapaavat Vietnamin hallituksen vierastalossa. Kim asuu mahdollisesti vierastalon lähellä sijaitsevassa Melia-hotellissa.
 Tapaamiset ovat keskiviikona ja torstaina. Vietnamiin on tulossa 2 600 tiedotusvälineiden edustajaa.
 Uutista päivitetty 23.2. klo 12.40. Kim on lähtenyt matkaan. Korjaus: Lang Son on Vietnamin maakunta.

Pohjois-Korean Kim matkustaa Trumpin tapaamiseen 2 500 kilometriä junalla ja autolla – Vietnamissa suljetaan moottoritie


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Nuori pääsee kohta kevytauton rattiin ilman ajo-opetusta – asiantuntija: "15-vuotias saa ladatun aseen käteensä"
 Kevytautot tulevat liikenteeseen 1. marraskuuta. Kevytautoa voi kuljettaa 15-vuotias henkilö, jolla on mopoautokortti.  Liikenneopettajat ovat huolissaan , sillä kevytautolaki ei edellytä 15-vuotiaalle kuljettajalle pakollista ajo-opetusta.
 Laura Tolonen / Yle
 Konserttiyleisölle oppositiojohtaja oli rokkistara – Venezuela vastasi panemalla rajan kiinni
 Venezuelan ja Kolumbian rajalla nähtiin perjantaina paikallista aikaa erikoinen  propagandan kaksintaistelu , kun Venezuelan istuva presidentti  Nicolas Maduro  ja oppositiojohtaja  Juan Guaido  järjestivät samaan aikaan kaksi kilpailevaa tukikonserttia parin sadan metrin päässä toisistaan.
 Presidentti nousi lavalle kotimaassa ja kilpailija Guaido Kolumbian puolella rajaa, hänelle asetettua matkustuskieltoa uhmaten. Vain tunteja myöhemmin hallitus sulki Kolumbian vastaista rajaa Ticharassa ja sanoi syyksi maan turvallisuuden.
 Meksikolainen Mana-yhtye esiintyi Venezuela Aid Live -konsertissa Kolumbian Cucutassa 22. helmikuuta. Raul Arboleda / AFP
 Yhä useampi hoitaja on rättiväsynyt, kun kolmivuorotyö vie ison osan ajasta
 Työajan tehokkaampaa käyttöä sekä työhyvinvoinnin parantamista, sanoo sairaalan johto. Jaksamista vähentävä ja elämää vaikeuttava ongelmakimppu, sanovat puolestaan hoitajat. Kyseessä on Pohjois-Karjalan julkisia sosiaali- ja terveyspalveluita tuottavan Siun soten uusi tapa suunnitella työajat hoitajilleen. Sen sisäänajo aloitettiin viime syksynä noin 3 000:lle vuorotyötä tekevälle hoitajalle. Mutta  nyt suunnittelusta on roihahtanut riita  työntekijöiden ja työnantajan välille.
 Pitkät työputket, yksittäiset vapaapäivät ja oman elämän hallinnan tunteen menettäminen kuormittavat hoitajia. Heikki Haapalainen / Yle
 Väitös: Järven jäällä liikkumisesta tuli epävarmempaa eteläisessä Suomessa
 Järvien ja muiden vesistöjen jääpeitteisen ajan muutokset ovat voimistuneet viime vuosina. Helsingin yliopistossa tarkastetun väitöstutkimuksen mukaan  jääpeitekausi on lyhentynyt  selvästi sekä talven alusta että lopusta.
 Jäillä liikkujan kannalta ilmaston lämpeneminen on tuonut mukanaan myös sen, että jään kantavuutta on entistä vaikeampi arvioida rannalta. Myös lumipeite vaikeuttaa kantavuuden arviointia.
 AOP
 Perustuslakivaliokunta puuttui moneen kertaan esiin nostamiinsa ongelmiin
 Erikoistoimittaja  Tiina Merikanto  huomauttaa analyysissaan perustuslakivaliokunnan  nostaneen esiin samoja ongelmia kuin aiemmin .
 Näistä keskeisiä ovat maakuntien rahoituksen riittävyys ja ennakkoilmoitus EU:lle. Hänen mukaansa perustuslakivaliokunnan esittämiin asioihin tulisi viimeinkin suhtautua suurella vakavuudella.
 Valiokunnan puheenjohtaja, vasemmistoliiton Annika Lapintie (vas.) ja eduskunnan perustuslakivaliokunta aloittamassa kokoustaan Helsingissä 21. helmikuuta. Mesut Turan / Lehtikuva
 Äärimmäisen liukas yö, sää lauhtuu koko maassa
 Yön  ajokeli oli etelässä vaarallisimmillaan  koko talvena, ja rekat liukastelivat pahimmillaan toisiinsa kolaroiden.
 Jäätävät sateet väistyvät päivällä itään ja sää selkenee lähes koko maassa. Lauantapäivä on siis aurinkoinen ja lämmin.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .
 Yle Sää

Herätys: Kevytauto on kuin ladattu ase, kolmivuorotyö rasittaa liikaa, yön peilijäät talven pahimmat


Summary: Vaasalainen maajoukkuetason parauimari ui kehitysvammaisten sarjassa, sillä hänellä on autismi.

Reipas kädenpuristus ja nyökkäys.
 – Nader.
 17-vuotias Vaasan uimaseuran parauimari  Nader Khalili  esittelee jämäkästi itsensä. Hän on tullut jälleen uimahallille, sillä tänäkin iltana on altaalla harjoitukset.
 Nader tekee ensin alkulämmöiksi muun muassa vatsalihasliikkeitä ja käy pienellä hölkällä. Sitten mennään kahdeksi tunniksi altaaseen. Tänään tehdään nopeita vetoja ja Nader ui pääasiassa pitkällä eli 50 metrin radalla.
 Naderilla on viikossa yhdettoista treenit uimahallissa. Jokaiseen harjoitukseen kuuluvat alkulämmöt ja uinnin jälkeen käydään usein vielä punttisalilla. Aamutreenejä on joka aamu. Iltatreenit vievät maanantain, tiistain, torstain ja perjantain illat. Lauantainakin ollaan iltapäivästä altaalla.
 Nader Khalili vauhdissa Jarkko Heikkinen / Yle
 Naderilla diagnosoitiin jo pienenä autismi. Äiti  Anne Kulmala  sanoo, että Nader on epätyypillinen autisti. Hän ottaa kontaktia muihin ihmisiin ja juttelee.
 Naderin kohdalla autismi näkyy ehkä eniten siinä, että asioiden oppiminen ja mielessä pysyminen vaativat toistoja toiston perään.
 Lisäksi iso haaste on myös ohjeiden ymmärtämisessä eli Nader ymmärtää parhaiten yksinkertaiset ja lyhyet ohjeistukset.
 Kulmala sanoo, että jos jonkun taidon oppimiseen tarvitaan 10 000 toistoa niin Naderin kohdalla toistoja pitää olla 100 000.
 Uimisesta on seurannut paljon hyvää
 Nader Khalili on aina pitänyt vedestä ja siinä leikkimisestä. Niin paljon, että äitinsä Anne Kulmala sanoo Naderin uineen varmaan kaikissa Vaasan suihkulähteissä. Naderin ja hänen kaksoisveljensä Alin kiinnostus veteen aiheutti sen, että vanhemmat halusivat poikien oppivan uimaan.
 – Turvallisuus ennen kaikkea, sanoo Kulmala.
 Äiti on pohtinut, että veden värit ja visuaalisuus voivat olla yksi asia miksi poika on vedessä olemisesta kiinnostunut. Myös veden kosketus tuntuu hyvältä.
 Molemmat pojat innostuivat uinnista ja kävivät kilpailuissakin. Ali on lopettanut uinnin, mutta Naderille uinti on edelleen kaikki kaikessa.
 Vaasan uimaseuran edustusryhmä treenaa aamuin illoin uimahallissa. Jarkko Heikkinen / Yle
 Khalili on integroitu Vaasan uimaseuran edustusuimareiden ryhmään. Ryhmässä on parikymmentä 15-18 -vuotiasta nuorta uimaria, ja ryhmän vaikutus on huomattu myös kotona.
 – Se on tuonut paljon hyvää Naderin koko elämään, kun hän on voinut olla tässä ryhmässä mukana, sanoo Anne Kulmala ja liikuttuu hieman.
 Valmentaja  Kalle Lydman  on myös iloinen, että sekä Nader että ryhmä ovat sopeutuneet toisiinsa. Nader on yksi uimari muiden joukossa. Toistoja hänen kanssaan tarvitaan enemmän kuin muiden valmennuksessa, mutta muuten valmentaminen on pitkälti samanlaista kuin kenen tahansa kilpauimarin kanssa.
 Voitontahtoinen uimari
 Nader Khalili on ollut kilparyhmän mukana vasta muutaman vuoden, mutta ensimmäisen uintikisansa hän ui 11-vuotiaana Kuortaneella Junior gamesissa.
 Valmentaja ja vanhemmat ovat yhtä mieltä siitä, että uimari on todella voitontahtoinen ja kilpailuhenkinen. Nader itse pitää kilpailemisesta paljon ja harjoituksissakin huomaa, että treenit tehdään täysillä ja tosissaan. Mutta hymyillen.
 Helen Ovaska  valmensi maajoukkuetason parauimareita viime vuonna kun ryhmä lähti EM-kisoihin Dubliniin. Khalili oli silloin ensimmäistä kertaa mukana aikuisten kansainvälisissä kisoissa.
 – Hän on kehityskelpoinen uimari. Kehitys on ollut huikeaa parin viime vuoden aikana, ja jos harjoittelu jatkuu nousujohteisesti, hän tulee olemaan tulevaisuudessa kova uimari, arvioi Ovaska.
 Vaasan uimaseuran uimareita oli viikko sitten Jyväskylässä Oskarin uinneissa ja siellä menestyi myös Nader. Kun kysyn häneltä viikonlopun kisoista hän innostuu ja luettelee heti mitä on tullut kisoissa tehtyä.
 – Olin vaparissa ja perhosessa, sain kaksi... ei kun kolme Suomen ennätystä. Ja sit mä sain myös kaksi kultamitalia, hymyilee Khalili.
 Suomen ennätykset tulivat 100 metrin vapaauinnissa sekä 50 ja 100 metrin perhosessa.
 Hän tekee kaiken mitä häntä pyytää tekemään eikä hän mieti mitään ekstraa. Hän on valmis tekemään kovasti töitä.  Kalle Lydman
 Hän odottaa kisoja paljon ja nauttii myös kisoissa olemisesta. Oulussa joulukuussa Pohjoismaiden mestaruuskisoissa saldona oli peräti neljä mitalia: kaksi hopeaa ja kaksi pronssia.
 Nader on pistänyt uusiksi niin lyhyellä kuin pitkällä radalla uituja Suomen ennätyksiä. Hän on kehittynyt nopeasti. Valmentaja Kalle Lydman sanoo, että Nader on hyvä valmennettava.
 – Hän tekee kaiken mitä häntä pyytää tekemään eikä hän mieti mitään ekstraa. Hän on valmis tekemään kovasti töitä.
 Äiti komppaa tässä valmentajaa, sillä Nader on hyvin pikkutarkka ja hän haluaa, että asiat ja tavarat ovat järjestyksessä. Hän myös noudattaa ohjeita tarkasti.
 – Kun oli tavoite, että hän tekee sata vatsalihasliikettä kotona niin hän soitti sitten isälle, että olen tehnyt ne nyt, muistelee äiti.
 Nader Khalili Jarkko Heikkinen / Yle
 Paralympialaiset tähtäimessä
 Nader Khalili on Suomen uimaliiton Tokio-ryhmässä eli tavoite on asetettu paralympialaisiin. Ensimmäiset mahdolliset paralympialaiset Khalilille olisivat jo ensi vuonna.
 Kisoihin päästäkseen on alitettava aikarajat ja päästävä vielä niin sanotulle maapaikalle, sanoo maajoukkuevalmennuksessa mukana ollut Helen Ovaska.
 – Maat saa tietyn määrän maapaikkoja ja niiden perusteella jaetaan paikat. Eli ei ole automaattisesti selvä, että olet joukkueessa vaikka olisit alittanut aikarajan. Esimerkiksi uimari, joka on lähellä aikarajaa ja on rankingissa korkeammalla kuin aikarajan alittanut uimari, niin rankingissa korkeammalla oleva uimari pääsee kisoihin, selventää Ovaska.
 EM- ja MM-kisoissa valinnat tehdään pelkän aikarajan alittamisen perusteella. Käytännössä aikaraja asettuu viime arvokisoissa 16.-18. sijalle sijoittuneiden aikojen kohtaan, kertoo Ovaska.
 Ensi kesänä ovat myös MM-kisat ja tavoitteena se tulee Khalilin eteen nopeammin. Vielä aikarajaa ei ole alitettu, vaikka Nader harjoituksissa on osoittanut siihen pystyvänsä. Vain tietyissä kisoissa tehdyt aikaraja-alitukset otetaan huomioon.
 "Hän tuo iloa meille"
 Helen Ovaska on parauinnin tulevaisuuden näkymistä mielissään. Esimerkiksi viime vuonna EM-kisoihin Dubliniin saatiin ennätysiso joukkue, sillä huipputason uimareita alkaa nousta lisää. Tilanne on aiempiin vuosiin verrattuna selvästi parantunut.
 Ovaska on itse ollut mukana parauintivalmennuksessa kymmenen vuotta ja valmensi Suomen huippuparauimaria Antti Latikkaa vuosia.
 Nader Khalilin ensimmäinen EM-kisakokemus oli hyvä. Hän pääsi 200 metrin vapaauinnissa finaaliin, ollen siinä kahdeksas.
 Jos vaan laji ja harjoittelu jaksaa kiinnostaa, saattaa Naderin tulevaisuus uinnissa olla pitkä ja menestyksekäs. Ovaska muistuttaa, että parauimareiden kohdalla ura voi ulottua kunnolla aikuisikään asti.
 – Parauimarit saattavat olla lähempänä 30 vuotta ja olla huipulla vielä silloinkin.
 Perhe on Naderin menestyksestä tietysti iloinen, mutta tärkeää on myös se, että uinti on tuonut Naderin elämään paljon kavereita ja uusia tuttavuuksia.
 – Me ollaan tietysti ylpeitä. Hän tuo iloa meille.
 Miksi hän on niin hyvä uimari?
 –Se on hänen elämää. Hän rakastaa uintia, sanoo isä  Feri Khalili .

Nader Khalili rakastaa uimista ja pistää Suomen ennätyksiä uusiksi kerta toisen perään – nuori vesipeto tähtää paralympialaisiin


Summary: Vantaalla asuva Vihervuoren pariskunta majoittaa vieraita Airbnb:n kautta Kuopion Tahkon läheisyydessä. Airbnb-kohteita löytyy myös matkailukeskuksista.

Airbnb on jo tuttu palvelu suuremmissa kaupungeissa, mutta nyt se näkyy myös matkailukeskuksissa.
 Ero kaupunkien keskustoihin on kuitenkin se, että matkailukeskuksissa Airbnb on majoituspalveluja tarjoavalle yrittäjälle samanlainen markkinointiväylä kuin Booking.com ja muut vastaavat palvelut.
 Eniten siitä hyötyvät kauempana sijaitsevat kohteet.
 Yksi niistä on Kuopion Tahkon kupeessa sijaitseva Wanha koulu Tahkovuori. Kyseessä on vantaalaisen pariskunnan pyörittämä Airbnb-kohde. Kumpikin yrittäjistä on lähtöisin Kuopiosta.
 Jani Vihervuori  osti Reittiön vanhan kansakoulun itselleen vuonna 2006. Vihervuori näki paikassa potentiaalia, vaikka rakennuksen kunto ei ollut hyvä. Viimeisen 13 vuoden aikana vanhaa koulua on peruskorjattu asumiskelpoiseksi ja lämmitysjärjestelmä on vaihdettu pellettiin. Seuraavaksi uusitaan julkisivu.
 Kun Vihervuoren vaimo  Kristiina  kävi paikalla ensimmäisen kerran, hän ymmärsi heti, miksi Jani ihastui paikkaan.
 – Nähdessäni koulun sanoin, että vau. Onpas tämä hieno.
 Nyt nelilapsisen uusperheen arki jakautuu Vantaalle ja Kuopion Nilsiään. Jani käy Wanhalla koululla vähintään joka toinen viikko. Kristiina pääsee paikalle kahden lapsensa kanssa harvemmin. Pariskunta pyörittää tahoillaan myös verkkokauppaa ja markkinointiyritystä. Wanha koulu on yhteinen projekti.
 Airbnb ei ymmärrä kallista Suomen talvea
 Viimeisen puolen vuoden aikana Wanhalla koululla on majoittunut 10–15 vierasta kuukaudessa. Lähes puolet heistä on löytänyt paikan Airbnb:n kautta.
 Järjestelmän algoritmi tuo näkyvyyttä uusille majoittajille ja niille, jotka ovat saaneet kävijöiltä hyviä arvosteluja. Sen lisäksi Airbnb ottaa huomioon majoituksen hinnan.
 Vihervuoret ovat siirtyneet pitkäaikaisesta vuokraustoiminnasta pikkuhiljaa Airbnb-majoittamiseen. Kannustimena on ollut myös suuren rakennuksen kustannuksien kattaminen.
 – Mielessä kävi, että jostain ne ylläpitokulut on saatava.
 Aikaisemmin kaikissa asunnoissa asui vuokralaisia. Nyt kahdessa asunnossa on edelleen vuokralaiset.
 Kristiina ja Jani Vihervuori. Taustalla näkyvän taulun Jani pelasti Sotamuseosta, kun museota remontoitiin muutama vuosi sitten.  Toni Pitkänen / Yle
 Ainoa Airbnb:n huono puoli on tähän mennessä ollut se, ettei se ymmärrä Suomen kylmää talvea ja lämmityskustannuksia. Siksi majoittajat nostavat itse hintoja korkeammalle kuin mitä Airbnb määrittelee automaattisesti.
 Wanhan koulun sesonki on sama kuin muuallakin: kotimaan talvilomaviikot ja sen jälkeen alkava venäläisten hiihtoloma. Vieraita on enemmän myös jouluna ja uutenavuotena. Ulkomailta tulee eniten matkailijoita Saksasta, Hollannista, Virosta ja Venäjältä. Kesäsesonki on hiljaisempi, kuten muuallakin Tahkolla.
 "Live like a local vetoaa"
 Vuokramökkejä välittävän Lomarenkaan markkinointipäällikkö  Pekka Huttunen  arvioi, että Airbnb on lohkaissut vuokramökkimyynnistä muutaman prosentin palan.
 Matkailuala kuitenkin kasvaa edelleen ja Airbnb:n tulo Suomen markkinoille on kasvattanut koko majoitusalan näkyvyyttä.
 Suomalaiset käyttävät yleensä Airbnb-palvelua lähtiessään ulkomaille, mutta Huttunen uskoo, että Airbnb on tullut jäädäkseen ja muuttuu ihmisten mielikuvissa perinteiseksi.
 – Palvelun imago on kuitenkin edelleen se, että Airbnb:n kautta on tarjolla vain ihmisten koteja, Huttunen jatkaa.
 Se ei välttämättä pidä enää paikkansa, koska tarjolla on yhä enemmän kohteita, joiden omistajat ovat alan yrittäjiä.
 Ylläksen toimitusjohtaja  Janne-Juhani Haarma  on huomannut, että noin 25 kilometrin säteellä hiihtokeskuksesta Airbnb:n kautta vuokrataan myös huonokuntoisempia asuntoja ja kiinteistöjä.
 – Niissä "live like a local" (elä kuin paikalliset) vetoaa, Haarma sanoo..
 Haarma kertoo, että aina löytyy asiakkaita, jotka haluavat Lapissa kunnon korpeen.
 Paikat pysyvät kunnossa, kun lähimpään baariin on yhdeksän kilometriä
 Talvilomasesongin aikaan vieraat ovat suurelta osin lapsiperheitä. Vuokrakohteet ovat siistissä kunnossa perheiden jäljiltä. Tämän ovat huomanneet myös Wanhan koulun Vihervuoret. Jani ja Kristiina siivoavat vieraiden jäljet itse.
 Siisteyteen vaikuttanee myös se, että lähimpään baariin on matkaa yhdeksän kilometriä. Vain pari kertaa yöpyjät ovat laittaneet ranttaliksi, mutta siitäkin selvittiin perusteellisemmalla siivouksella.
 9-vuotiaat Aapo Vihervuori ja Emil Lempiäinen Toni Pitkänen / Yle
 Wanhan koulun pyörittäminen sopii uusperheen elämäntyyliin. Pariskunta ja perheen lapset liikkuvat paljon. Vihervuoret auttavat järjestämään koululla myös jooga- ja budoleirejä yhdessä eri vetäjien kanssa.
 Vanhalla kansakoululla on tilaa temmeltää silloinkin, kun vieraille tarkoitetut huoneistot ovat täynnä. Maksimissaan tiloissa pystyy majoittamaan 40 henkilöä.

Airbnb ei ole enää vain isojen kaupunkien juttu: pariskunta osti Savon syrjäseudulta koulun, nyt heillä käy lomasesonkina kymmeniä vieraita


Summary: Asukkaat tekivät eläimestä useita ilmoituksia torstaina ja perjantaina.

Pihoilla liikkunut ilves on lopetettu Joensuussa. Ilveksestä oli tehty useita havaintoja asuintalojen pihoilla torstaina ja perjantaina Joensuun Hammaslahdessa.
 Poliisi määräsi ilveksen karkotettavaksi ja lopetettavaksi. Riistanhoitoyhdistys ampui sen perjantaina iltapäivällä 13:n aikaan.
 Ruumis tutkitaan Oulussa Ruokavirastossa. Tutkimalla saadan selvyyttä siihen, onko ilves uskaltautunut pihoihin helpon saaliin perässä esimerkiksi sairaudesta johtuvaa nälkiintymistään.
 Lähtökohtaisesti ilves on rauhoitettu eläin metsästyslaissa koko maan alueella ja kuuluu tiukasti suojeltuihin lajeihin. Koko Suomen ilveskanta on viime vuosina pienentynyt ja on arviolta alle 400 yksilöä. Pohjois-Karjalassa oli vuonna 2017 kolmisenkymmentä pentuetta.
 Ilves on ihmiselle vaaraton ja sen tekemät vahingot kotieläimille ovat vaatimattomia aina poronhoitoaluetta etelämpänä, linjaa maa- ja metsätalousministeriö.

Ilves liikkui pihoilla Joensuussa, ammuttu poliisin käskystä


Summary: Vanhemmat yllättyivät, kun heidän poikansa hautajaisiin saapui laaja ystäväjoukko eri puolilta Eurooppaa.

Juttu on julkaistu Norjan yleisradion NRK:n sivuilla 27. tammikuuta. Voit lukea   alkuperäisen norjankielisen jutun täältä.
 – Olimme perinteisiä vanhempia. Emme halunneet, että Mats valvoisi kaiket yöt,  Mats Steenin  isä  Robert Steen  sanoo.
 On elokuun 23. päivä vuonna 2018. Robert istuu työpaikkansa lähellä olevassa kahvilassa Oslon keskustassa ja kertoo pojastaan. Puhuminen sattuu, mutta tekee samalla hyvää, hän sanoo.
 – Jälkikäteen ajatellen meidän olisi pitänyt kiinnostua enemmän Matsin pelaamisesta ja kaikesta siihen liittyvästä. Emme kuitenkaan osanneet, ja siksi se maailma jäi meille oudoksi.
 Tuntemattomat ystävät saapuivat hautajaisiin
 Neljä vuotta sitten Robert seisoi poikansa arkun äärellä oslolaisella hautausmaalla ja piti muistopuhetta.
 Sinisillä tuoleilla Robertin sanoja kuuntelevien perheenjäsenten ja Matsin hyvin tuntemien sairaalan työntekijöiden joukossa istui ihmisiä, joita perhe ei tuntenut. Vain Robert-isä oli tavannut heidät. Kerran, hautajaisia edeltävänä iltana.
 Koska Mats oli viimeisten vuosiensa aikana tuskin poistunut perheen talon kellariasunnosta, tuntui oudolta, että hänen hautajaisiinsa tuli tuntemattomia ihmisiä.
 Vielä oudompaa oli, ettei edes valkoisessa arkussa makaava Mats ollut koskaan tavannut näitä ihmisiä.
 Mutta he eivät tunteneetkaan Matsia Matsina. He tunsivat hänet Ibelininä: ylhäissyntyisenä miehenä, viettelijänä ja etsivänä.
 Nyt he olivat tulleet läheltä ja kaukaa suremaan menettämäänsä ystävää.
 Myöhemmin yksi heistä puhuisi ja kertoisi, että nyt, juuri tällä hetkellä, ihmiset sytyttivät kynttilöitä Matsille joka puolella Eurooppaa ja muistivat häntä rakkaudella.
 Mats Steen pääsi vielä lapsena kävelemään lähes normaalisti. Mats Steenin omaiset
 Elämän rajallisuus
 Se oli kirjoitettu tähtiin, se oli koodattu hänen dna:hansa.
 Mats, joka 4-vuotispäivänään kuljeksi kruunu päässään, joutuisi muutaman vuoden kuluessa vihattuun pyörätuoliin eikä nousisi siitä enää koskaan.
 Robert ja Trude Steen saivat tietää Matsin sairaudesta toukokuussa 1993, kaksi kuukautta ennen pojan nelivuotispäivää.
 Pienessä toimistossa Uddevålin sairaalan suuressa tiilirakennuksessa heille kerrottiin syy siihen, miksi heidän poikansa kaatuili, putoili keinusta ja satutti jatkuvasti itseään. Miksi hän ei halunnut kiivetä päiväkodin liukumäen portaita ylös, vaikka hän rakasti liukumäessä laskemista. Miksi hän nousi seisomaan kuin vanha mies, ottaen tukea polvistaan. Miksi hän ei juossut kilpaa muiden lasten kanssa.
 Lääkärit kertoivat Robertille ja Trudelle, että Mats sairasti Duchennen lihasdystrofiaa; harvinaista sairautta, joka aiheuttaa pojilla etenevää lihasheikkoutta.
 Matsin geeneissä esiintyi virheellinen koodi, joka estäisi hänen lihastensa normaalin kehittymisen.
 Lopulta se tuhoaisi lihakset kokonaan.
 – Sinä iltana laitoimme Matsin nukkumaan ja soitimme lääkärille, Robert kertoo.
 – Meille oli luvattu, että voisimme soittaa milloin vain, jos meillä olisi kysyttävää.
 Robert puhui lääkärin kanssa puhelimessa ja Trude istui hänen vieressään. Puolen tunnin keskustelun jälkeen Robert onnistui mielestään löytämään hieman valoa pimeyteen.
 – Kysyin, että eihän hän tähän sentään kuole. Lääkäri oli toisessa päässä hetken hiljaa. Sitten hän sanoi, että kokemuksen mukaan harva potilas elää yli 20-vuotiaaksi.
 Robert pitää tauon ennen kuin jatkaa.
 – Nyt Mats eli 25-vuotiaaksi.
 Mats Steen inhosi pyörätuolia. Mats Steenin omaiset
 Kun Robert ja Trude yrittivät ymmärtää, mitä lääkärin sanat merkitsivät, tulevaisuuden käsite sai oslolaisessa kodissa uuden merkityksen.
 Tulevia vuosia ei enää voinut odottaa toiveikkaana, vaan niistä tuli uhka.
 Mats ei eläisi tavallista elämää. Hän ei harrastaisi urheilua eikä tapailisi tyttöjä. Hän ei näkisi maailmaa eikä pystyisi olemaan hyödyksi yhteiskunnalle.
 Hän kuolisi nuorena. Hän ei saisi elää oikeaa ja kokonaista elämää.
 Näin Robert ja Trude ajattelivat koko sen ajan, kun Mats eli: Mats vietäisiin heiltä, eikä hän pystyisi jättämään jälkeään tähän maailmaan.
 Robert ja Trude olivat erehtyneet pahan kerran.
 Uusi persoona ykkösistä ja nollista
 Jos dna:han piirretty kartta määrittää, kuka meistä tulee jo ennen syntymäämme, millainen mahdollisuus meillä on valita, kuka haluamme olla?
 Mats kykeni siihen. Hän loi itselleen uuden elämän.
 Vuosituhannen vaihteessa Matsin perhe muutti rivitaloasunnostaan Østensjøstä esteettömään asuntoon Langhusissa Akerhusissa.
 Vaikka 11-vuotias Mats sai koulussa luvan pelata Gameboyta välitunnilla, edes Super Mario ei karkottanut tunnetta siitä, että hän oli ulkopuolinen, erilainen.
 Mats istui pyörätuolissa, ja avustaja seurasi häntä kaikkialle.
 Kun luokkakaverit pelasivat jalkapalloa ja juoksivat ympäriinsä, Matsin vanhemmat pohtivat mitä poika pystyisi harrastamaan.
 Lopulta syntyi ajatus. Voisivatko tietokonepelit kiinnostaa Matsia? Isä Robert antoi pojalle perheen koneen salasanan, ja silloin 11-vuotiaalle avautui kokonaan uusi maailma.
 – Kymmenen viimeisen elinvuotensa aikana Mats pelasi 15 000–20 000 tuntia, Robert sanoi muistopuheessaan hautajaisissa.
 – Se vastaa enemmän kuin kymmenen vuoden kokopäivätyötä.
 Mutta kitkatonta pelimaailmaan uppoutuminen ei ollut.
 Robert kertoo:
 – Kun yöhoitaja saapui kello kymmeneltä illalla, Matsin piti olla jo sängyssä. Yöhoitajan työhön kuului ainoastaan Matsin unen valvominen, eivät nukkumisvalmistelut.
 Mats esitti vastalauseita, tietysti, mutta suostui vastahakoisesti menemään sänkyyn aikaisin.
 Matsista oli tullut pelaaja, eivätkä pelaajat mene nukkumaan iltakymmeneltä.
 Matsin tärkein pelihahmo World of Warcraftissa oli lordi Ibelin Redmoore. Blizzard Entertainment
 Oranssi tukka, lihaksikkaat käsivarret, notkea vartalo. Sellainen oli Matsin pääasiallinen pelihahmo Lordi Ibelin Redmoore.
 IIbelininä tai toisena hahmonaan Jerome Walkerina Mats vietti tuhannet tunnit elämästään
 Hän itse kirjoitti virtuaalihahmoistaan näin:
 ” Jerome ja Ibelin ovat oman minuuteni jatkeita. Ne edustavat eri puolia minussa.”
 Niiden kautta Mats pystyi olemaan tärkeä osa muiden ihmisten elämää.
 Mats pelasi alkuun monia erilaisia pelejä, mutta sitten hän alkoi yhä useimmin käydä Azerothissa, planeetalla World of Warcraft -pelissä.
 Se on myyttinen fantasiamaailma maanosineen ja maineen, merineen ja metsineen. Siellä on valtavia vuoria, järviä ja lampia. Kallioita, tasankoja, kyliä ja kaupunkeja. Mats vietti enimmäkseen aikaa paikassa nimeltä Eastern Kingdoms.
 Nettipelaaja oppii tuntemaan pelin maailman pala palalta, aivan samoin kuin ihminen oppii tuntemaan fyysisen maailmankin.
 Molemmissa maailmoissa on erilaisia paikkoja, joihin voi suunnitella menevänsä. Molemmissa on tuttuja sekä tuntemattomampia seutuja ja kaupunkeja. Niissä on alueita, joita sietää varoa, kaupunginosia, joissa viihtyy parhaiten sekä paikallisia baareja, joissa voi tavata kavereita.
 Sellainen maailma on. Sellainen Azeroth on.
 Siellä Mats löysi laumansa. Hyvien ystävien laajan joukon. Mutta sitä ei voinut mitenkään tietää, jos ei itse ollut matkannut Azerothiin.
 Robert Steen menetti poikansa neljä vuotta sitten. Patrick da Silva Saether / NRK
 Näemmekö vai kuvittelemmeko näkevämme?
 Seuraavan kerran Robert Steen, Oslon kaupungin rahoitusneuvos, kertoo pojastaan marraskuisena perjantai-iltapäivä.
 Toimistossaan Oslon kaupungintalolla Robert kuvailee, miten hän näki Matsin elämän:
 – Kävelin Matsin kellariasunnon ohi päiväsaikaan, ja verhot olivat kiinni. Muistan sen surun todella hyvin. "Uh", ajattelin, ”Hän ei ole vieläkään aloittanut päiväänsä.”
 – Olin surullinen siitä, että hänen maailmansa oli niin rajallinen.
 Mutta pelimaailmaan vihkiytymätön isä ei nähnyt kaikkea.
 – Luulimme, että peleissä oli kyse pelkästään pelaamisesta. Että siinä oli kaikki.Luulimme, että pelaajat vain kamppailivat siitä, kuka voittaa, Robert sanoo.
 Lisäksi pelaamiseen liittyivät riidat vuorokausirytmistä.
 – Emme tajunneet, miten tärkeää Matsille oli saada olla netissä iltamyöhään ja öisin. Ihmisethän eivät pelaa aamuisin tai päivisin. Silloin suurin osa on koulussa tai töissä.
 – Ymmärsimme sen vasta Matsin kuoltua. Halusimme viimeiseen asti, että hän menisi nukkumaan yhdeltätoista kuten "normaalit" ihmiset, Robert kertoo.
 Hollantilaisen Lisette Rooversin hahmo on nimeltään Rumour. Hän tutustui Matsiin 15-vuotiaana. Patrick Da Silva Saether / NRK
 Kaikki alkoi hattuvarkaudesta Goldshiressä
 Hollannin Bredasta kotoisin oleva 28-vuotias  Lisette Roovers  oli Matsin läheisempiä pelaajaystäviä. Hän osallistui myös Matsin hautajaisiin.
 Nyt hän istuu Matsin toisen peliystävän, 40-vuotiaan  Kai Simon Fredriksenin ,sohvalla Oslossa ja muistelee Matsia.
 – Tunsin hänet vuosien ajan. Matsin kuolema oli sokki, ja se jätti syvän jäljen.
 Lisette oli vain 15-vuotias tavatessaan itseään vuotta vanhemman Matsin. Tai oikeammin: Lisetten pelihahmo Rumour tapasi Matsin pelihahmon Ibelinin.
 Tapasimme Goldshiressa, Lisette kertoo.
 – Nykyään Goldshire on ankeampi paikka, mutta tuolloin se oli mukava kylä, jossa saattoi törmätä uusiin ja kiinnostaviin hahmoihin. Etsin hahmoja, joiden kanssa voisin pelata, ja löysin joukon istumassa nuotion äärellä. Siellä oli myös hahmo, jonka opin myöhemmin tuntemaan nimellä Ibelin.
 – Toimin ihan mielijohteesta – tai siis Rumour toimi. Hyppäsin pensaasta ja varastin hatun Ibelinin päästä. Seisoin siinä ja katsoin Ibeliniä hetken ennen kuin lähdin juoksemaan poispäin hatun kanssa, Lisette muistelee hymyillen.
 Mats kirjoitti tästä ensitapaamisesta kirjoituksen blogiinsa. Sen otsikko oli ” Love” .
 – Tässä toisessa maailmassa tyttö ei näe pyörätuolia eikä muutakaan erilaista. Hän näkee sieluni, sydämeni ja persoonallisuuteni, jotka olen voinut asettaa vahvaan ja komeaan kehoon. Virtuaalimaailmassa on se hyvä puoli, että jokainen hahmo on hyvännäköinen.
 – Mats oli hyvä ystäväni. Ajoittain hän oli hyvinkin läheinen, Lisette kertoo.
 – Kirjoitimme toisillemme kaikesta, mutta sairaudestaan Mats ei kertonut. Luulin, että hänen elämänsä oli samanlaista kun minunkin. Me molemmat esimerkiksi inhosimme koulua.
 Yhdestä asiasta Mats ja Lisette olivat kuitenkin eri mieltä.
 – Mats vihasi lunta. Minä puolestaan rakastan sitä. En vain ymmärtänyt, että hän vihasi lunta siksi, että hän istui pyörätuolissa. En tiennyt pyörätuolista mitään.
 Toiset viihtyvät kaupungilla, toiset Elwynnin metsässä
 Lisette vietti mielellään aikaa pelimaailmassa. Kun hänen siskonsa lähti iltaisin ulos ystäviensä kanssa, hän jäi kotiin pelaamaan. Vaikka Lisette viihtyi, vanhemmat huolestuivat.
 Heidän mielestään pelaaminen häiritsi koulunkäyntiä ja kaverisuhteita.
 Lopulta pelit alkoivat johtaa jatkuviin riitoihin. Vanhemmat päättivät rajoittaa Lisetten pelaamista.
 – Oli vaikeaa olla ilman pelaamista ja yhteyttä pelimaailman, Lisette kertoo.
 Mats ei kuitenkaan hylännyt ystäväänsä. Hän kirjoitti Lisettelle sähköpostia ja tekstiviestejä. Niin Lisette tiesi, että häntä ajatellaan ja kaivataan.
 – Mats kirjoitti jopa vakavan kirjeen vanhemmilleni. Hän yritti saada heidät ymmärtämään, miten tärkeää pelaaminen minulle oli, Lisette kertoo.
 – Mats kirjoitti vanhemmilleni, että hän on huolissaan minusta.
 Kirje on Lisettellä vieläkin tallessa.
 Mitä todellinen ystävyys on?
 Matsin isä Robert sanoo, että vanhemmat tiesivät Lisettestä.
 – Mats kertoi näistä pelihahmoista, mutta emme oikein osanneet kiinnostua niistä. Hän kertoi aika paljon tästä Rumour-hahmosta.
 – Rumour, eli siis Lisette, lähetti Matsille syntymäpäivälahjojakin. Meistä se oli liikuttavaa, ja kiusasimme Matsia siitä. Silloin Mats punastui oikein kunnolla.
 – Pidimme Lisetteä Matsin ystävänä. Lahjat olivat ystävyydestä kouraantuntuva todiste, Robert kertoo.
 – Muita hänen pelikavereitaan emme osanneet pitää ystävinä. He olivat vain pelihahmoja.
 Robert miettii hetken.
 – Käsityksemme ystävyydestä oli hyvin perinteinen. Emme osanneet pitää oikeina ystävinä niitä, jotka näyttivät olevan olemassa vain digitodellisuudessa.
 Kai Simon Fredriksen (Nomine), Lordi Ibelin Redmoore (Mats Steen) ja Lisette Roovers (Rumour) Patrick Da Silva Saether / NRK
 Kun oma porukka löytyy
 World of Warcraftia voi pelata joko yksin tai liittoutumalla yhteen muiden pelaajien kanssa. Mats kuului Starlight-nimiseen liittoumaan, eli kiltaan, jossa oli noin 30 jäsentä.
 Matsin isä kertoo, ettei Starlightin jäseneksi päässyt noin vain. Uuden jäsenen piti saada suositus vanhalta jäseneltä sekä läpäistä 1–2 kuukauden koeaika.
 Starlight on ollut olemassa yli 12 vuotta ja se toimii edelleen. 12 vuotta on pitkä aika sellaisen ryhmän olemassaololle. Se on noin puolet Matsin eliniästä.
 Robertin mukaan juuri Starlight-killan pitkäikäisyys on erityislaatuista.
 – Se on myös yksi syy siihen, miksi jäsenten välinen ystävyys on niin syvää.
 Starlight-kiltaa johtaa 40-vuotias  Kai Simon Fredriksen , eli Nomine.
 Kilta pitää joka vuosi Matsin kuolinpäivän tienoilla Ibelinin kunniaksi tilaisuuden, jossa jäsenet muistavat toveriaan. Ensimmäisen kerran muistohetki pidettiin Matsin kuoleman jälkeisenä sunnuntaina ja sen jälkeen se on järjestetty joka vuosi.
 Viime vuoden muistohetkeä varten Kai Simon kirjoitti:
 ” Muistamme nyt yhdessä Lord Ibelin Redmoorea ja keskitymme juoksemiseen ja uimiseen.”
 – Ibelin oli juoksija, Kai Simon selittää.
 – Juokseminen oli hänelle tärkeää, ja hän halusi jakaa elämyksen juoksemalla muiden kanssa.
 Puhuuko Kai Simon nyt Matsista vai hänen pelihahmostaan? Se tuskin on tärkeää, sillä fyysinen ihminen ja virtuaalinen hahmo alkoivat ehkä lopulta sulautua toisiinsa.
 Kai Simon Fredriksen Patrick Da Silva Saether / NRK
 Pyörätuolilla Azerothissa
 Kesällä 2013 Mats oli 24-vuotias. Hän oli elänyt jo neljä vuotta kauemmin kuin lääkärit olivat ennustaneet.
 Steenin perhe oli lomamatkalla Mallorcalla, mutta Mats ei voinut poistua kellariasunnostaan.
 Sinä kesänä Mats alkoi kirjoittaa blogia, jonka nimi oli  Musings of life . Ajatuksia elämästä. Mats kirjoitti siihen yhden blogauksen elämästään Azerothissa. Sen otsikko oli  My escape .
 ” Pelimaailmassa sairauteni ei merkitse mitään. Voin vapautua kahleistani ja päättää itse, kuka haluan olla. Silloin tunnen itseni normaaliksi.”
 Mats antoi bloginsa luettavaksi Starlight-killan jäsenille, yksi kerrallaan. Niin pelikaverit saivat tietää Matsin sairaudesta.
 Lisette kertoo, että teksti oli hänelle valtava yllätys.
 – Minulle tuli huono omatunto siitä, että olin silloin tällöin kiusannut Matsia pelissä enkä ollut aina osannut olla hienotunteinen.
 – Mietin, pitääkö minun alkaa käyttäytyä eri tavalla Matsia kohtaan. Päätin kuitenkin, että kohtelen häntä aivan samoin kuin ennenkin. Sitä Mats itsekin toivoi blogikirjoituksessaan.”
 – Hänhän oli sama ihminen sairaudestaan huolimatta, Lisette lisää.
 "Upea alusta ihmisten tapaamiselle"
 65-vuotias Anne Hamill on työpsykologi Salisburysta, mutta MAts tunsi hänet nimellä Chit.  Patrick Da Silva Saether / NRK
 Stralightissa hän on kova mutta rento Chit, Starlight-killan jäsen. Reaalimaailmassa hän on 65-vuotias  Anne Hamill  Englannin Salisburystä; työpsykologi ja intohimoinen pelaaja.
 Annen mielestä on kiehtovaa, että Starlight toimii yhteisönä niille, jotka usein joutuvat "todellisen maailman" ulkopuolelle.
 – Roolipeleissä kohtaamme vailla ennakkoluuloja. Siksi nekin, jotka tuntevat itsensä erilaisiksi, voivat kokea Starlightin turvalliseksi.
 – Nettipelit ovat upea alusta ihmisten tapaamiselle ja ystävyyssuhteiden solmimiselle. Ne antavat mahdollisuuden tutustua toisen persoonaan ilman fyysiseen maailman kuuluvia stereotypioita, Anne sanoo.
 – Vasta kun olemme oppineet tuntemaan toisemme hyvin, jaamme sellaisia tietoja kuin ikä, sukupuoli, mahdollinen vammaisuus ja ihonväri – jos se tuntuu hyvältä.
 Hän lisää:
 – Mielestäni Matsilla oli teknologian näkökulmasta onnea, kun hän eli meidän aikaamme. Jos hän olisi syntynyt 15 vuotta aiemmin, hän ei olisi löytänyt Starlightin kaltaista yhteisöä.
 Synkkä aavistus
 Noin puoli vuotta ennen kuolemaansa Mats ei kirjautunut  World of Warcraftiin  kymmeneen päivään. Muut pelaajat ihmettelivät, missä hän oli.
 – Kymmenen päivää oli todella pitkä aika. Koska Mats oli aina paikalla, jos joku halusi pelata tai tarvitsi jonkun, jonka kanssa jutella, Anne sanoo.
 Kun Mats palasi peliin, muut pelaajat saivat tietää hänen olleen sairaalassa.
 Anne päätti lopulta kertoa Matsille sen, mitä hän ajatteli koko ajan.
 – Kirjoitin hänelle: "Rakas Mats. Sinun täytyy huolehtia, että joku voi ottaa meihin yhteyttä, jos sinulle tapahtuu jotakin. Meidän pitää saada tieto siitä, jos et itse pysty kertomaan", Anne kertoo.
 Anne siis pyysi, että Mats antaisi jollekin salasanansa peliin tai ainakin miettisi, miten muuten Starlightin jäsenet voisivat saada tietää, jos jotain vakavaa sattuisi.
 Anne kirjoitti Matsille: "Olet meille tärkeä."
 Mats vastasi: "Sanot noin vain siksi, että olet saanut tietää, että istun pyörätuolissa."
 – Vastasin: "Ei Mats. Olet tärkeä ryhmälle. Olet mahtava kuuntelija. Pidät mielialamme korkealla."
 Mats ei vastannut heti.
 – Mutta ymmärsin, että hän sisäisti sen, Anne sanoo.
 Silloin Matsin elämästä oli enää puoli vuotta jäljellä.
 He tulivat liian myöhään
 Mats kuoli äkillisesti 18. marraskuuta 2014.
 Hänet oli viety sairaalan teho-osastolle, ja perhe oli jo pelännyt pahinta. Mutta lääkärit uskoivat, että vaikein vaihe oli ohi ja sanoivat, että hän pääsisi pian kotiin.
 – Sitten meidät kutsuttiin kiireellisesti Ahusin sairaalaan. Hän makasi neljännessä kerroksessa käytävän kauimmaisessa päädyssä. Jokainen sekunti oli kallis. Käytävä oli niin pitkä, Robert sanoo.
 He eivät ehtineet. Matsin vereen oli kertynyt niin paljon hiilidioksidia, että hän menehtyi.
 Kuvassa jonka Robert otti pojastaan tämän kuolinvuoteella, näkyy kalpea nuori mies, jolla on tummat, taipuisat hiukset. Hänellä on hienopiirteiset silmät, jalo nenä ja suu, jonka ympärillä näkyy merkkejä hengitysmaskista. Näyttää siltä kuin hän nukkuisi.
 Lisette piirsi tämän kuvan vuosia sitten.
 Lisetten tekemä piirros Mats Steenin omaiset
 Ibelin pitelee Rumouria sylissään, kaulaliina peittää nenän ja suun.
 – Se tuli postissa, Robert kertoo.
 – Nyt se on seinällämme kotona.
 "En ollut koskaan ajatellut, että tarvitsisin hänen salasanansa"
 Päivää Matsin kuoleman jälkeen Robert istui Langhusin talossa, keskellä minikaaosta, kuten hän sitä kutsuu.
 – Kotona oli sellaista kuin kotona on, kun joku on vähän aikaa sitten kuollut: Ovikello soi, kukkalähetyksiä saapuu, naapurit tulevat käymään. Me itkimme.
 Kaiken keskellä Robert mietti myös, keiden kaikkien pitäisi saada tietää tapahtuneesta. Hän ajatteli ihmisiä, joiden kanssa Mats oli pelannut ja mietti, kuinka ihmeessä hän saisi heihin yhteyden.
 – Ennen Matsin kuolemaa en koskaan ajatellut, että tarvitsisin hänen salasanansa.
 Mutta nyt hän tarvitsi.
 – Silloin muistin hänen bloginsa, Robert kertoo.
 Mats oli antanut isälleen bloginsa salasanan, jotta tämä voisi tarkistaa lukijatilastot ja seurata, kuinka moni oli käynyt lukemassa sitä.
 Anne "Chit" Hamill antaa neuvon kaikille vanhemmille:
 – Et tiedä, ketkä ovat lapsesi elämässä tärkeitä, jos et tunne hänen nettiystäviään. Sovi lapsesi kanssa, kuinka saat yhteyden hänen ystäviinsä netissä, jos jotakin tapahtuisi. Muutoin monet voivat joutua elämään epätietoisuudessa, jos heidän ystävänsä ei enää kirjaudukaan nettiin.
 Matsin isä ja valokuvat Patrick Da Silva Saether / NRK
 Matkan loppu
 Perjantai-ilta laskeutuu Oslon kaupungintalon ylle. Poliitikot ja virkamiehet toivottavat toisilleen hyvät viikonloput ja lähtevät kohti kotejaan. Tähdet loistavat yönmustalla taivaalla Robert Steenin toimiston ikkunan takana.
 Matsin kuoleman jälkeisenä iltana Robert istui kotisohvallaan ja kirjoitti poikansa blogiin ilmoituksen tämän kuolemasta.
 Se on Matsin blogin viimeinen kirjoitus. Otsikko kuuluu:  The journey has come to an end,  matka on päättynyt.
 Robert kirjoitti siihen Matsin elämästä. Tekstin loppuun Robert lisäsi perheen sähköpostiosoitteen.
 – Itkin kirjoittaessani sitä. Sitten klikkasin julkaisupainiketta. En tiennyt, ottaako kukaan yhteyttä.
 Robert antaa hengityksensä tasaantua ja jatkaa:
 – Ensimmäinen sähköposti saapui parin tunnin kuluttua. Se oli sydämellinen osanotto Starlight-killan pelaajilta. Se teki minuun niin suuren vaikutuksen, että luin sen ääneen.
 ” It is with heavy heart I write this post for a man I never met, but knew so well.” [Kirjoitan raskain sydämin miehelle, jota en koskaan tavannut mutta jonka tunsin niin hyvin.]
 Robertin mielestä se oli ihmeellistä.
 – Että saimme näin yhteyden Matsin ystäviin, ja että he kirjoittivat niin kauniisti. Se oli...
 ” He transcended his physical boundaries and enriched the lives of people all over the world.” [Hän ylitti fyysiset rajoitteensa ja rikastutti monien ihmisten elämää ympäri maailmaa.]
 – Minä halusin ennen kaikkea ilmoittaa poikani poismenosta. Ja sitten näitä tarinoita alkoi tulla.
 ” Mats’ passing has hit me very hard. I can’t put into words how much I’ll miss him.” [Matsin poismeno on koskettanut minua kovasti. En voi sanoin kuvata, miten kaipaan häntä. ]
 Robert jatkaa raskaalla äänellä:
 – Viesteistä alkoi muodostua kokonainen yhteisö. Se oli kuin pieni kansa, joka oli elänyt toisessa ulottuvuudessa eikä meillä ollut siitä mitään tietoa. Sähköposteja saapui päivä toisensa jälkeen. Ne kertoivat, millainen merkitys Matsilla oli muille ihmisille.
 ” I don’t believe that one single person is the heart of Starlight. But if one was, it would have been him.” [En usko, että kukaan yksittäinen ihminen on Starlightin sydän. Mutta jos olisi, se olisi ollut Mats]
 Suruviestit toivat digitaalisen todellisuuden lähemmäksi fyysistä maailmaa, Robert sanoo.
 Perheelle avautui uusi maailma
 Kun Starlight sai tietää Matsin kuolemasta, sen jäsenet keräsivät rahaa yhteiseen pottiin. Näin nekin, joilla ei muuten olisi ollut varaa, pääsisivät Matsin hautajaisiin Osloon Norjaan.
 Matsin perhe sai tietää keräyksestä. Tunnereaktio oli raju.
 – Me itkimme ja itkimme – itkimme valtavasta ilosta, kun saimme tietää, millaisen elämän Mats todella oli elänyt. Hänellä oli aitoja ystäviä, tyttöystäviä, ihmisiä, jotka välittivät niin paljon, että halusivat lentää muista maista hänen hautajaisiinsa, vaikkeivät olleet koskaan tavanneet häntä. Se oli mahtavaa.
 Hautajaisiin tuli Lisette Alankomaista, Anne Englannista,  Janina  Suomesta,  Rikke  Tanskasta, Kai Simon Høybråtenista Oslosta.
 Hautajaisia edeltävänä iltana Robert söi illallista pelaajien kanssa ja sai tietää entistä enemmän siitä, kuka Mats oli ollut nettiyhteisössään.
 – Matsin kuoleman jälkeisinä päivinä sekä hautajaisia edeltävänä iltana minulle avautui jotakin aivan uutta.
 Anne kertoo pelitovereiden kuulleen, että hautajaisten yhteydessä näytettäisiin Matsista kertova video.
 – Juttelimme siitä, olisiko oikein, että katsoisimme videon, koska Mats oli aina salannut fyysisen minänsä meiltä. Mutta menimme katsomaan sen ja näimme hänet sellaisena kuin hän oli todellisuudessa. Video ei vaikuttanut käsitykseemme hänestä, mutta se teki vaikutuksen.
 Hautakivessä on mukana myös Matsin virtuaalinen identiteetti. Patrick Da Silva Saether / NRK
 Saattajat
 Hautajaiset alkoivat kello 14.30 marraskuun 28. päivänä 2014 Vestren hautausmaan Uudessa kappelissa. Starlightin jäsenten puolesta pitämässään puheessa killan johtaja Kai Simon "Nomine" Fredriksen sanoi näin:
 ” Samaan aikaan, kun me olemme kokoontunut tänne tänään, Matsille sytytetään kynttilä luokkahuoneessa Alankomaissa. Puhelinkeskuksessa Irlannissa palaa kynttilä, kirjastossa Ruotsissa on sytytetty kynttilä, häntä muistetaan pienessä kampaamossa Suomessa, kunnantoimistossa Tanskassa, monessa paikassa Englannissa. Kaikkialla Euroopassa muistamme Matsia, meitä on paljon enemmän kuin paikalla olijoita täällä.
 "Tapasin Matsin maailmassa, jossa sillä kuka olet tai miltä näytät näppäimistön takaisessa todellisuudessa, ei ole mitään merkitystä. Merkitystä on vain sillä, kuka olet valinnut olla ja miten käyttäydyit muita kohtaan. Merkitystä on sillä mitä sinulla on täällä (hän painaa kätensä ohimolleen) ja täällä (hän painaa kätensä sydämelleen)."
 Kun Matsin arkku kannettiin kappelista, Lisette toimi yhtenä kuudesta kantajasta. Se oli ensimmäinen kerta, Kun hän oli fyysisesti Matsin lähellä.
 – Yritin olla ajattelematta, miten kevyeltä arkku tuntui. Olin oppinut tuntemaan Matsin Ibelin Redmooren hahmon kautta. Ibelin oli iso ja vahva. Arkussa makaava ihminen ei puolestaan painanut juuri mitään.
 Lisetten mukaan Mats jätti jälkeensä vahvan perinnön. Hän teki eläessään syvän vaikutuksen moneen ihmiseen.
 Miten voi tulla ihmiseksi, jolla on väliä?
 Mitä tarkoittaa olla ihminen maailmassa – ja miten tullaan juuri tietyksi ihmiseksi?
 Blogissaan Mats kirjoitti tietokoneen ruudusta, jonka äärellä hän istui puolet elämästään.
 It’s not a screen, it’s a gateway to wherever your heart desires.
 [Ei se ole ruutu, se on portti kaikkeen, mitä kaipaat.]
 Teksti: Vicky Schaubert, suomennos: Yle

Vasta kun 25-vuotias Mats Steen kuoli, vanhemmat ymmärsivät, että tällä oli ystäviä – "Pelimaailmassa tyttö ei näe pyörätuoliani vaan sieluni"


Summary: Toistakymmentä kuoli vaalipäivän väkivaltaisuuksissa, kertovat kansalaisjärjestöt.

Presidentin- ja parlamenttivaalien äänestys sujui kangerrellen Afrikan väkimäärältään suurimmassa maassa, Nigeriassa.
 Äänestysaikaa jouduttiin jatkamaan suunnitellusta, sillä osalta äänestyspaikoista oli puuttunut materiaaleja ja henkilökuntaa. Lisäksi esimerkiksi sähköisten äänestyskorttien luvussa oli ollut ongelmia. Viime hetkeen asti oli epävarmaa, saadaanko vaalit vietyä läpi.
 Kansalaisjärjestöjen mukaan ainakin 16 ihmistä kuoli vaalipäivän väkivaltaisuuksissa.
 Nigeriassa jännitetään, avautuvatko äänestyspaikat tällä kertaa - viime viikolla presidentinvaalien järjestäminen ei onnistunut
 Vain paria tuntia ennen äänestyksen alkamista Maidugurin kaupungissa Pohjois-Nigeriassa kuultiin räjähdyksiä.
 Islamilainen terroristijärjestö Boko Haram toimii alueella. Poliisi ilmoitti kuitenkin pian, ettei kyseessä ollut terrori-isku, vaan räjähdykset tehtiin "turvallisuuden edistämiseksi".
 Port Harcourtin satamakaupungissa kuultiin käsiaseiden laukauksia.
 Vaaleja jouduttiin jo alun perinkin lykkäämään viikolla, koska viranomaisten mukaan vaaliaineistoa ei saatu ajoissa perille kaikkiin 120 000 äänestyspaikkaan. Lykkääminen todennäköisesti heikentää syrjäseutujen asukkaiden äänestysmahdollisuuksia.
 Presidentinvaaleissa vastakkain ovat istuva presidentti  Muhammadu Buhari  sekä entinen varapresidentti  Atiku Abubakar .
 Parlamenttivaaleissa äänestäjät valitsevat 360 edustajaa parlamentin edustajainhuoneeseen sekä 109 senaattoria. Ehdokkaita on 6 500.
 Yle ihmiskaupan alkulähteillä Nigeriassa: Madame lupasi unelmatöitä Euroopasta ja Rejoice uskoi, mutta todellisuus oli seksityötä Italian kaduilla

Äänestys kangerteli Nigerian vaaleissa