Summary: Erityisherkälle sosiaaliset tilanteet ja päätöksenteko saattavat olla hankalia. Petra Tanninen piirsi arjen hankalat kokemukset hauskoiksi sarjakuviksi.

"Vieraita tulossa. Juokohan ne kahvia vai teetä? Jos kahvia, niin käyttääköhän ne maitoa? Entä minkälaista maitoa? Voi ei, jääkaapissa ei ole mitään maitoa. Pitääköhän lähteä kauppaan? Ehdinköhän enää."
 Tällaista monologia Petra Tanninen käy pään sisällään koko ajan. Päätöksenteko on vaikeaa, ja soutamiseen ja huopaamiseen saattaa vierähtää tovi. Pitkä pohdinta meni tällä kertaa aivan hukkaan, sillä toimittaja ja kuvaaja eivät juo kahvia.
 Nykyään Tanninen osaa suhtautua edestakaisin suhaaviin ajatuksiinsa jo rennommin. Ennen ahdisti enemmän. Miksi monet asiat tuntuvat niin monimutkaisilta ja vaikeilta?
 Helpotus tuli, kun Tanninen törmäsi artikkeliin, jossa kerrottiin erityisherkkyydestä.
 – Se oli ihan sellainen perusjuttu, että näistä yhdeksästä merkistä tunnistat olevasi erityisherkkä. Siitä se lähti. Luin aiheesta lisää ja kävin kirjastossakin lainaamassa kirjoja. Tajusin olevani erityisherkkä ja siksi koen monet asiat hieman voimakkaammin. Teen niistä itse monimutkaisia.
 Kuten esimerkiksi yksinkertaiseen "mitä kuuluu" kysymykseen vastaaminen. Tanninen ei kerta kaikkiaan pysty heittämään kepeästi "ihan hyvää". Hän rupeaa pohtimaan, että mitähän kysyjä ajaa takaa, mitä hän haluaa tietää ja millaisen vastauksen hän mahtaa haluta.
 Nasevat kommentit tulevat mieleen myöhemmin
 Ennen oivallustaan erityisherkkyydestään Tanninen pohti, miksi hänen täytyy analysoida päässään kaikkia tilanteita. Hän saattoi pitkän ajan jälkeen miettiä, miten olisi voinut hoitaa tilanteen toisin, sanoa paremmin ja nasevammin.
 – Panen merkille asioita, joita monet eivät edes huomaa. Se on välillä vähän raskasta.
 Petra Tanninen
 Erityisherkkyydellä tarkoitetaan synnynnäistä ominaisuutta. Se ei ole sairaus eikä se myöskään ole persoonallisuuspiirre. Erityisherkkä ihminen reagoi tavallista voimakkaammin ulkoisiin tai sisäisiin ärsykkeisiin. Nykyään erityisherkkyydestä puhutaan paljon ja ihmiset ovat oppineet tunnistamaan ja hyväksymään asian.
 Mitä on erityisherkkyys? erityisherkkyys on synnynnäinen ominaisuus reagoida voimakkaasti ympäristön ärsykkeisiin kyse ei ole sairaudesta, eikä sitä varten ole diagnoosia erityisherkät aistivat voimakkaasti toisten tunteita viime aikoina erityisherkkyydestä on kirjoitettu paljon etenkin yhdysvaltalainen psykologi Elaine Aron on kirjoittanut aiheesta erityisherkillä on myös oma  yhdistys erityisherkkyyttä on hankala määritellä, koska samankaltaisia tuntemuksia voi esiintyä muutenkin
 Näin on käynyt myös Petra Tanniselle ja nykyään hän osaa myös nauraa itselleen. Erityisherkän kohtaamat, usein absurditkin tilanteet ovat purkautuneet sarjakuvastripeiksi. Niissä seikkailee hattupäinen varishahmo, joka joutuu tilanteisiin, jotka ovat hankalia erityisherkille.
 Aluksi kuvia syntyi päiväkirjaan, jota Tanninen on pitänyt aina. Piirtäminen on luonteva tapa ilmaista itseään kuvataiteilijaksi ja artesaaniksi valmistuneelle Tanniselle.
 Varishahmo alkoi saada yhä enemmän tilaa päiväkirjassa ja Tanninen päätti lähettää stripit kustantamoon. Se oli helppoa, sillä siellä kukaan ei tuntenut häntä. Lähipiirille kuvien näyttäminen olisi sen sijaan ollut mahdotonta, koska kuvat tuntuivat niin henkilökohtaisilta.
 Kustantamossa innostuttiin stripeistä ja niin syntyi  Erityisen herkkää elämää  -sarjakuvakirja. Siitä löytyy paljon tunnistettavia tilanteita, vaikka ei erityisherkkiin kuuluisikaan.
 Kuten tämä kuva, jossa varis pohtii menneitä.
 Petra Tanninen
 – Paperille päätyvät usein sellaiset tilanteet, jotka olen kokenut epäreiluina, mutta en ole tilanteessa osannut toimia mitenkään järkevästi.
 Nykyään Tanninen ei pohdi enää niin paljon menneitä tilanteita. Hän osaa ajatella, että antaa olla, elämä jatkuu.
 – Täytyy vain uskoa, että kukaan muu ei varmaan huomannut virhettä siinä, mitä tein, sanoin tai jätin sanomatta.
 Mihin väliin ehtisi sanoa sanasen?
 Tanninen puhuu rauhallisesti ja hän miettii pitkään ennen kuin vastaa. Kiihkeisiin keskusteluihin on hankala päästä mukaan, vaikka aihe kiinnostaisikin kovasti.
 Petra Tanninen
 – Jos on mielenkiintoinen juttu meneillään, odotan kiltisti puheenvuoroa. Aiheet vaihtuvat kuitenkin niin nopeasti, etten ehdi sanoa väliin mitään. Päälle puhuminen tuntuisi pahalta.
 Erityisherkät aistivat muiden mielialoja herkästi ja myös Tanninen vaikuttaa hyvin empaattiselta. Hän ottaa jatkuvasti huomioon muut. Siksi oman tilan ottaminen ja mielipiteen sanominen tuntuu vaikealta. Mieluiten Tanninen olisi useimmiten vain omissa oloissaan.
 – Kyllä sitä jää kuitenkin aina jutustelemaan muiden kanssa, vaikka tekisikin mieli vain mennä kotiin.
 Piiloon Tanninen ei ole koskaan luikkinut, kuten hänen varishahmonsa.
 – Se tuntuisi jo raukkamaiselta.
 Petra Tanninen
 Siedätyshoitoa juhlissa
 Oulun seudulta kotoisin oleva Tanninen on asunut muutaman vuoden Tampereella. Se tuntuu sopivan kokoiselta kaupungilta asua ja elää. Etenkin alkuaikoina hän kuitenkin hakeutui mielellään luonnon rauhaan ja lenkkeili Pyynikin harjulla. Erityisherkät havainnoivat usein ympäristöä tarkasti ja Tanninen seurailee mielellään luonnon tapahtumia. Pyynikin rannoilta löytyi myös sarjakuvien varis.
 – Jäin usein seurailemaan varisten touhuja. Niitä oli hauska katsella, koska ne ovat niin uteliaita, älykkäitä ja leikkisiä.
 Sarjakuvastrippien avulla Tanninen pystyy ottamaan asioihin etäisyyttä ja monimutkaiselta tuntuva asia saa yksinkertaisen muodon.
 Nykyään Tanninen yrittää myös siedättää itseään mahdollisimman paljon. Hän pakottaa itsensä tilaisuuksiin ja juhliin, vaikka mieli tekisi jäädä kotiin.
 – Yritän olla ajattelematta tilanteita etukäteen, ettei tule ennakkoon sellaisia omia mielikuvia. Menen vain takki auki ja katson mitä seuraa.
 Sosiaaliset tilanteet tuntuvat kuitenkin pidemmän päälle raskailta. Tulee väsy ja ajatukset rupeavat harhailemaan. Tannisenkin lähipiiriin kuuluu puheliaita ihmisiä, jotka pulputtavat ajatuksiaan ääneen.
 – Huomaan, etten jaksa ottaa vastaan kaikkia niitä ajatuksia. Lopussa alkaa mennä toisesta korvasta sisään toisesta ulos.
 Petra Tanninen
 Erityisherkkyydestä puhutaan nykyään paljon. Myös ujoutta ja introverttiutta on tuotu esiin, eikä niitä enää pidetä piirteinä, joista olisi päästävä eroon.
 Myös Tanninen on huomannut, että erilaisuutta osataan arvostaa.
 – Minulla on sellainen tunne, että pehmeämmät arvot ovat taas nousussa. Kenties.
 Lue lisää:
 Erityisherkkä ahdistuu hevimusiikista ja vaistoaa tuntemattomienkin vihamielisyyden – näin luonteenpiirteestä tuli naureskeltu muoti-ilmiö
 Akuutti:  Erityisherkkyys on ominaisuus, ei sairaus

Apua, puhelias ihminen lähestyy! Erityisherkkä Petra Tanninen piirsi vaikeat tilanteet sarjakuviksi


Summary: Leppoisan kiertomatkan taustalla on raakaa peliä, kirjoittaa Ylen toimittaja Pasi Myöhänen Lontoosta.

Britannian pääministerin  Boris Johnsonin  kiertue Saksan ja Ranskan johtajien luokse sujui päällisin puolin hyväntahtoisissa merkeissä. Pinnan alla pelataan kuitenkin poliittista peliä kovimmilla mahdollisilla panoksilla.
 Johnsonin päätavoite tapaamisissa liittokansleri  Angela Merkelin  ja presidentti  Emmanuel Macronin  kanssa oli tehdä selväksi se, että Britannia on todella valmis EU-eroon ilman sopimusta lokakuun lopussa. Johnson ja hänen kannattajansa uskovat, että sopimuksettomalla erolla uhkaaminen tuo Britannialle entistä paremmat eron ehdot.
 Ennen kaikkea uusi pääministeri haluaa irti EU-eromielisten konservatiivien vihaamasta Irlannin rajakysymyksen vakuusjärjestelystä. Johnson on sanonut, että Britannian parlamentti hyväksyisi EU-erosopimuksen, jos vakuusjärjestely pyyhitään siitä pois.
 Kimurantti backstop takaa rauhanprosessin Pohjois-Irlannissa
 Konservatiivipuolueen kovan linjan EU-eromieliset ovat oikeassa siinä, että vakuusjärjestely rajoittaisi Britannian omaa päätösvaltaa. Se pitäisi Britannian käytännössä osana EU:n tulliliittoa ja tekisi maasta EU-sääntöjen seuraajan ilman paikkaa neuvottelupöydässä.
 Kyseessä on kuitenkin ratkaisu, jolle on hyvin vaikea nähdä vaihtoehtoja.
 Niin kutsutun backstop -järjestelyn tarkoitus on estää valvotun rajan syntyminen Britanniaan kuuluvan Pohjois-Irlannin ja EU-maa Irlannin tasavallan välille. Se astuisi voimaan, jos Britannia ja EU eivät pääse sopimukseen kaupankäynnin ehdoista EU-eropäivästä alkavan kahden vuoden siirtymäajan kuluessa.
 Boris Johnson kävi Berliinissä keskiviikkona neuvottelemassa liittokansleri Angela Merkelin kanssa. Clemens Bilan / EPA
 Jos Irlannin tasavallan ja Pohjois-Irlannin välille rakennetaan mitä tahansa rajavalvontaa, on levottomuuksien leimahtaminen todennäköistä. Pohjois-Irlannin väkivaltaisuudet eivät ole missään vaiheessa loppuneet täysin, ja viime aikoina ne ovat yltyneet.
 Maanantaina rajan tuntumassa räjähti poliiseja ja armeijaa vastaan suunnattu pommi. Huhtikuussa taoimitta Lyra McGee kuoli “uusi-IRA” -nimellä tunnetun tasavaltalaisryhmittymän luoteihin.
 Rajan valvomattona pitäminen on myös Britannia etu. Sen omat kansalaiset ovat tulilinjalla, jos levottomuudet kiihtyvät.
 Johnson sälyttää ongelmat EU:n harteille
 Boris Johnson näyttää viittaavan kintaalla huolille Pohjois-Irlannin tilanteesta. Hän vaatii vakuusjärjestelyn poistamista, mutta ei ole esittänyt sille mitään toteutettavissa olevia vaihtoehtoja.
 Hän sanoi virkaansa astuttuaan, että Britannia ei aio luoda “missään tilanteessa minkäänlaisia tarkastuksia tai valvontaa” Pohjois-Irlannin ja Irlannin välille. Johnson tietää hyvin, että sopimuksettomassa tilanteessa valvonta on välttämätöntä, sillä muutoin EU:n sisämarkkinoiden integriteetti ja tätä myötä koko Euroopan unionin perusidea vaarantuu.
 On helppo nähdä, että rajan noustessa ja Pohjois-Irlannin väkivaltaisuuksien leimahtaessa Johnsonin syyttävä sormi osoittaisi kohti Eurooppaa.
 Tilanne ei ole helppo, mutta se on tilanne, johon Britannia EU-erokampanjoijat Boris Johnson etunenässä maan ajoivat. Vastuun sysääminen EU:n niskaan on siis vähintäänkin häikäilemätöntä.
 Britannian poliittinen kaaos siis jatkuu, ja on vaikea nähdä mihin Johsonin kovisteleva linja johtaa.
 Sopimuksettomalla EU-erolla uhkailu on vastuutonta myös siksi, että se voisi romuttaa Britannian talouden ja tuoda pulaa jopa elintarvikkeista ja lääkkeistä. Monella tapaa se on uhkailua omaan jalkaan ampumisesta, jonka on vaikea nähdä tuovan tulosta eroneuvotteluissa.
 Toiveikkaammat muistuttavat siitä, että omaa etuaan tarkasti varjeleva Johnson osaa kääntää myös nopeasti kelkkansa, jos hänen nykyinen brexit- linjansa näyttää törmäävän seinään.
 Lue lisää
 Brexit-ministeri Barclay: Britannia tavoittelee edelleen sopimusta EU-erosta, mutta ilman Irlannin rajajärjestelyjä
 EU:n sairaanhoitokortti ei kelpaa, nettisurffailu voi kallistua ja verkko-ostokset verolle – Tätä sopimukseton brexit tarkoittaa suomalaisille

Analyysi: Boris Johnsonilla on häikäilemätön suunnitelma – Britannian pääministeri on valmis riskeeraamaan Pohjois-Irlannin rauhan ja syyttämään tilanteesta EU:ta


Summary: Leirillä ammuttiin maalitauluja, jotka oli ripustettu Twitterissä joukkoistetun päättelyn tuloksena muun muassa suomalaispoliitikkojen kasvokuvien päälle.

Perussuomalaiset antoi perjantai-iltana puoluehallituksen kokouksessaan varoituksen yhdelle jäsenelle, joka osallistui Kansallismielisen Liittouman kesäleirille heinäkuussa. Asiasta kertoo  Uutissuomalainen .
 Perussuomalaisten puoluesihteeri  Simo Grönroos  ei suostunut paljastamaan Uutissuomalaiselle, kuka varoituksen saanut puoluejäsen on.
 – En ala jäsenasioita kertomaan, Grönroos kommentoi.
 Varoituksen syy oli puoluetta haittaava, epäasiallinen toiminta.
 Leirillä ammuttiin jousi- ja ilmakivääreillä maalitauluja, jotka oli ripustettu Twitterissä joukkoistetun päättelyn tuloksena muun muassa suomalaispoliitikkojen kasvokuvien päälle.
 Lue myös:
 Perussuomalaiset selvittää, mitä kohutulla kesäleirillä tapahtui: "Tarkka pitäisi olla siitä kenen kanssa kaveeraa" – tämän tiedämme nyt
 Perussuomalaiset erotti Terhi Kiemungin valtuustoryhmästä äärioikeiston kesäleirin takia
 Perussuomalaiset erotti Terhi Kiemungin valtuustoryhmästä äärioikeiston kesäleirin takia

USU: Perussuomalaiset antoi varoituksen yhdelle jäsenelle kesäleirin tapahtumista


Summary: Maanjäristyksiä ja ydinräjähdyksiä tutkivan instituutin tietojen mukaan räjähdysten välillä kului kaksi tuntia aikaa.

Tutkijat norjalaisessa instituutissa uskovat, että Venäjän Arkangelissa elokuun alussa saattoi räjähtää kaksi kertaa, kertoo Yhdysvaltojen rahoittama  Radio Free Europe/Radio Liberty (RFE/RL) .
 Norjalainen Norsar  pohjaa arvionsa maanjäristysmittareiden tallentaman tiedon ohella myös hyvin matalataajuiseen ääneen eli infraääneen. Infraääni on taajuudeltaan kuulorajan alapuolelle jäävää värähtelyä.
 Norsar on erikoistunut tutkimaan  maanjäristyksiä ja ydinräjähdyksiä .
 Tiedot rekisteröitiin Bardufossissa Pohjois-Norjassa.
 Kaksi tuntia räjähdysten välillä
 Instituutin pääjohtaja  Anne Lycke  sanoi RFE/RL:lle, että instituutin maanjäristysmittarit rekisteröivät ensin räjähdyksen, joka sattui maanpinnan lähellä, joko maassa tai vedessä.
 Noin kaksi tuntia myöhemmin tutkimusaseman hyvin matalataajuista ääntä mittaavat sensorit rekisteröivät toisen tapauksen.
 Tällä kertaa tutkijoiden mukaan kyse oli todennäköisesti ilmassa, jonkin verran maanpinnan yläpuolella sattuneesta räjähdyksestä, RFE/RL kirjoittaa.
 – Kyllä, löydöstemme perusteella näyttää siltä, että sattui kaksi räjähdystä, Lycke sanoi RFE/RL:n mukaan.
 Uutistoimisto Reutersin  mukaan säteilymäärissä havaittu piikki saattoi olla peräisin tästä jälkimmäisestä räjähdyksestä.
 Arkangelin alueen kuvernöörin  Igor Orlovin  mukaan kyse on harhaanjohtavasta tiedosta, Reuters kertoo.
 Tapauksesta tiedetään hyvin vähän
 Ainakin viisi ihmistä kuoli ja kuusi sai vammoja elokuun 8. päivänä sattuneessa onnettomuudessa.
 Venäjä on ollut vaitonainen tapauksen yksityiskohdista. Ilmeisesti räjähdys sattui, kun Vienanmeren rannalla sijaitsevassa Nyonoksassa testattiin uudentyyppisen risteilyohjuksen ydinkäyttöistä moottoria.
 Keskiviikkona Suomessa vieraillut presidentti Vladimir Putin sanoi, että  onnettomuus liittyi uuden asejärjestelmän kehittämiseen .
 Lue myös :
 Venäjän ohjusräjähdyksen uhreja hoitaneet lääkärit pelkäävät altistuneensa säteilylle – "Meitä ei varoitettu"

Norjalaistutkijat uskovat löytäneensä todisteita siitä, että Venäjän Arkangelissa räjähti elokuun alussa kaksi kertaa


Summary: The Marquis on osallistunut ilmakitaran MM-kisoihin muun muassa vuonna 2016.

Ilmakitaran maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin perjantai-iltana Oulussa.
 Ilmakitaran maailmanmestaruuden vei  Rob ”The Marquis” Messel  Yhdysvalloista. The Marquis selvisi finalistien joukkoon myös vuonna 2016.
 Toiseksi kisassa tuli  Alexander Roberts  Australiasta ja kolmanneksi  Frederic Reau  Ranskasta.
 Ilmakitaransoiton maailmanmestaruudesta kisattiin Oulussa 24. kerran.  Tapahtuma on osa Oulun juhlaviikkoja.

Ilmakitaran maailmanmestaruuden vei amerikkalainen Rob ”The Marquis” Messel


Summary: Brasilian presidenttiä Jair Bolsonaroa on painostettu hillitsemään massiivisia sademetsäpalojaan.

Brasilian presidentti  Jair Bolsonaro  kertoi perjantaina, että hän saattaa lähettää maan armeijan joukkoja hillitsemään Amazonin sademetsäpaloja.
 Bolsonaro ei vielä tarkentanut aikataulua, mutta vihjasi armeijan saattavan osallistua sammutustöihin pikaisesti. Hän on ilmoittanut antavansa lisätietoja aikeistaan myöhemmin perjantaina paikallista aikaa.
 Bolsonaroa on painostettu lisääntyvissä määrin tekoihin, jotta massiivisia tulipaloja Amazonin sademetsässä saataisiin hillittyä.
 Viimeksi  Angela Merkel  otti kantaa Amazonin tilanteeseen, kun hän vahvisti sademetsäpalojen kuuluvan tällä viikolla järjestettävän G7-kokouksen asialistalle.
 Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  oli jo aiemmin vaatinut G7-maiden nostavan Amazonin metsäpalot keskustelujen aiheeksi kokouksessaan. Lisäksi Macron kutsui Amazonin paloja kansainväliseksi kriisiksi.
 Myös YK:n pääsihteeri  Antonio Guterres  ilmaisi huolensa paloista ja totesi, että Amazonia täytyy suojella ilmastokriisin keskellä.
 Bolsonaro on torjunut kansainvälisen kritiikin ja on suhtautunut esimerkiksi vihamielisesti Macronin ja Guterresin esittämiin lausuntoihin. Bolsonaron mukaan Amazonin metsäpalojen käsittely G7-kokouksessa edustaa "kolonialistista mentaliteettia".
 Lisää aiheesta:
 Macronin toive sai vastakaikua Merkeliltä: Amazonin sademetsäpalot nousevat G7-maiden kokouksen agendalle
 Amazonin hiilivarasto ei palaudu palojen jälkeen entiselleen – tässä viisi syytä, miksi sademetsän tuhot uhkaavat koko maailmaa
 Maailman johtajat ovat huolissaan Amazonin metsäpaloista – "Ympäristöpsykoosin lietsontaa", sanoo Brasilian presidentti
 Maailman keuhkot palavat Amazonin alueella, kauppasopimusten jäädyttäminen voisi auttaa – Tutkija pelkää: "Koko sademetsä saatetaan menettää"

Brasilian presidentti valmistautuu lähettämään armeijan joukkoja hillitsemään Amazonin metsäpaloja


Summary: Lentokentällä on käynnissä poikkeustilanne.

Lentoaseman päällikkö  Petri Lampi  kertoo, että sai tiedon pommiuhkauksesta kentän henkilökunnalta.
 Poliisit ovat paikalla lentokentällä. Lampi kertoo, että kentän toiminta jatkuu vasta, kun viranomaiset antavat luvan.
 – En tiedä tarkkaa lukumäärää, mutta matkustajia on ollut paikalla terminaalissa, Lampi sanoo Ylelle.
 Nyt terminaali on evakuoitu.
 Lampi ei osaa sanoa, mitä tuleville lennoille tapahtuu.
 Finavian sivujen  mukaan Vaasan lentokentältä pitäisi tänä iltana lähteä lennot Tukholmaan kello 21.10 ja Rodokselle klo 23.45.
 Lisäksi kentälle pitäisi laskeutua lennot Helsingistä ja Tukholmasta.
 Uutista päivitetään.

Vaasan lentokentällä on evakuoitu terminaali pommiuhkauksen vuoksi


Rautatientorin metroaseman avautuminen matkustajille varmistuu illan aikana teknisten järjestelmien testausten jälkeen, kertoo HKL.
 Aseman avaamisesta tiedotetaan kello 19 jälkeen.
 HKL:n mukaan tilojen siivous ja tarkastaminen sekä järjestelmien testaus ovat edenneet suunnitellusti. HKL:n mukaan tässä vaiheessa on kuitenkin selvää, että hissit metroasemalla tulevat olemaan poissa käytöstä pitkään.
 HKL pyytää hissillä liikkuvia välttämään Rautatientoria.
 – Tarvittaessa järjestyksenvalvojat avustavat asemalla. Esimerkiksi polkupyörien ja lastenrattaiden kuljettaminen liukuportaissa on kielletty, tiedotteessa sanotaan.
 Helsingin päärautatieaseman yhteydessä sijaitseva metroasema  suljettiin perjantaina  rankkasateesta johtuneen vesivahingon vuoksi. Vesi pääsi metroaseman teknisiin tiloihin ja muun muassa hissikuiluihin.
 Lue myös:
 Rautatientorin metroasema pysyy kiinni sunnuntainakin – Metroasemaa kuivataan ja siivotaan, samalla arvioidaan teknisten järjestelmien toimivuutta

Rautatientorin metroaseman avautuminen matkustajille varmistuu illlan aikana


Summary: Kahta poliisia ammuttiin hälytystehtävän yhteydessä Porvoon Koneistajantiellä puolenyön jälkeen sunnuntaina. Suoraa lähetystä pääset seuraamaan klikkaamalla jutun kuvaa.

Keskusrikospoliisi (KRP) kertoo lisää tietoa Porvoossa viime yönä tapahtuneesta poliisiampumistapauksesta. Tiedotustilaisuus alkaa kello 17. Kerromme sen sisällöstä tässä artikkelissa.
 KRP:n edustajien lisäksi paikalla tiedotustilaisuudessa on poliisiylijohtaja  Seppo Kolehmainen  ja Itä-Uudenmaan poliisilaitoksen johtoa.
 Kahta  poliisia ammuttiin  hälytystehtävän yhteydessä Porvoon Koneistajantiellä puolenyön jälkeen sunnuntaina. Poliisien vammat vaativat sairaalahoitoa. Haavoittuneiden poliisien tila on poliisiylijohtaja Seppo Kolehmaisen mukaan vakaa.
 Tapausta tutkitaan murhan yrityksinä. Tapahtumapaikka sijaitsee Ölstensin teollisuusalueella.
 Epäiltyjä tekijöitä on useita eikä heitä ole vielä saatu kiinni.
 KRP varoitti Twitterissä aikaisemmin päivällä, että Porvoon poliisiampujat ovat vaarallisia ja aseistautuneita. Samalla KRP muistutti, että tällä hetkellä poliisin tiedossa ei ole mitään konkreettista uhkaa.
 Yöllä mittava poliisioperaatio
 Poliisin tekninen tutkinta on jatkunut päivän mittaan Koneistajantiellä Porvoossa.
 Poliisioperaatio Koneistajantiellä Porvoossa 25. elokuuta.  Roni Rekomaa / Lehtikuva
 Tunnelma oli paikalla olleen Ylen toimittaja  Emil Johanssonin  mukaan rauhallinen.
 Yöllä Eestinmäen ja Ölstensin kaupunginosissa oli mittava poliisioperaatio, jossa oli mukana toistakymmentä poliisiyksikköä, mukaan lukien panssaroituja ajoneuvoja. Poliisit olivat raskaasti aseistettuja ja etsinnöissä oli mukana poliisihelikopteri ja poliisin erikoisjoukot Karhuryhmä.
 Porvoossa oli meneillään suuri poliisioperaatio varhain sunnuntaina 25. elokuuta. Tutkintaa tehtiin Ölstensin teollisuusalueella. Roni Rekomaa / Lehtikuva
 Poliisin kohtaama väkivalta on tuplaantunut 2000-luvulla
 Porvoon ampumatapaus on jo toinen tapaus tänä viikonloppuna, kun poliisia ammutaan. Lauantaiaamuna  Jyväskylässä poliisia ammuttiin  ilma-aseella kasvoihin. Poliisi loukkaantui tilanteessa, mutta hänellä ei ole hengenvaaraa.
 Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) sanoi  Ylen haastattelutunnilla,  että poliisiin kohdistunut väkivalta kertoo vakavasta yhteiskunnallisesta muutoksesta.
 Lue myös: Poliisiylijohtaja Kolehmainen Porvoon ampumisesta: Väkivalta poliisia kohtaan on väkivaltaa meitä kaikkia kohtaan
 Tilastojen mukaan poliisin työssään kohtaama väkivalta on  kaksinkertaistunut Suomessa  tällä vuosituhannella. Poliisin ampuminen on kuitenkin vielä harvinaista.
 Lue myös:
 Tutkija Porvoon ampumisesta: Poliisin työ muuttunut vaarallisemmaksi 2000-luvulla – "Näkyy selkeä virkamiehen vahingoittamistarkoitus, jopa ansoittamista"
 Antti Rinne pääministerin haastattelutunnilla: "Poliiseihin kohdistuva väkivalta henkii vakavasta muutoksesta yhteiskunnassa"

Katso suorana kello 17: Keskusrikospoliisi kertoo lisää tietoa Porvoon ampumisista


Summary: Tilastojen mukaan poliisin työssään kohtaama väkivalta on kaksinkertaistunut Suomessa tällä vuosituhannella. Poliisin ampuminen on vielä harvinaista.

Oikeustieteen tohtori  Henri Rikanderin  mielestä poliisin työ on muuttunut aiempaa vaarallisemmaksi tällä vuosituhannella.
 Rikander on tutkinut poliisin voimankäyttöä ja poliisiin kohdistuvaa väkivaltaa keväällä  julkaistussa väitöskirjassaan .
 – Väkivalta poliisia kohtaan on monimuotoistunut ja sen teho ja määrä on kasvanut. Ennen poliisi kohtasi väkivaltaa kiinniottotilanteen yhteydessä, kun tekijän piti päästä karkuun. Nyt näkyy ajoittain selkeä virkamiehen vahingoittamistarkoitus, jopa ansoittamista, Rikander kertoo.
 Poliisin vahingoittamisessa käytetty välineistö on myös monipuolistunut. Rikanderin mukaan  Porvoon kaltainen  poliisin ampuminen on Suomessa kuitenkin harvinaista. Kysymys on aina yksittäistapauksista.
 Poliisi kohtaa aseita virkatehtävissään säännöllisesti, vaikka teräaseilla ja erilaisilla astaloilla tehtävä väkivalta on yleisempää.
 – Kyse voi olla pikaistuksissa tehdystä teosta, jossa ase on olemassa lailllisen syyn vuoksi. Voidaan myös liikkua rikollisissa piireissä, ja ase on mukana aseman pönkittämisen ja oman suojan takia. Silloin kyse on laittomasta aseesta.
 Oikeustieteen tohtori Henri Rikander kertoo, että poliisia kohtaan tehdyn väkivallan muodot, määrä ja teho ovat kasvaneet parissakymmenessä vuodessa. Henri Rikander
 Rikander kertoo, että väkivallan kasvu poliisia kohtaan on yleiseurooppalainen ilmiö.
 Tilastojen mukaan poliisin työssään kohtaama väkivalta on kaksinkertaistunut Suomessa ja Ruotsissa parissakymmenessä vuodessa. Hollannissa tämä väkivalta on kolminkertaistunut 1970-luvulta.
 Tilastoihin päätyvät vain ilmoitetut tapaukset. Rikander kertoo, että vähäisempi väkivalta ei edes päädy tilastoihin, koska poliisi ei tee siitä ilmoitusta "sietämiskulttuurin" takia.
 Suomi seuraa Ruotsin tietä?
 Kansainvälinen rikollisuus tai rajat ylittävä rikollisuus on yleistynyt myös Suomessa. Henri Rikander nostaa poliisille vaaralliseksi tilanteiksi esimerkiksi rikollisten välienselvittelyt.
 – Kun tekijät tulevat toisesta kulttuurista, jossa poliisin toimintatapa on erilainen, kynnys käyttää väkivaltaa poliisia kohtaan voi olla matalampi.
 – Ruotsiin verrattuna olemme vielä turvallisemmissa olosuhteissa, mutta viitteitä samanlaisesta kehityksestä on nähtävissä Suomessakin.
 Ruotsin media raportoi jo viikoittain rikollisten väkivaltaisista välienselvittelyistä ja muusta järjestäytyneen rikollisuuden väkivallasta.
 Vielä ei tiedetä, mitä Porvoon ampumistapauksessa tapahtui, miksi epäiltyjen ja poliisien tiet kohtasivat, ja mikä johti poliisien ampumiseen.
 Keskusrikospoliisi tiedottaa Porvoon ampumisesta kello 17. Katso tilaisuus suorana Ylellä.  KRP:n mukaan vapaalla olevat ampujat ovat aseistautuneita ja vaarallisia.
 Poliisina työskentelevä Rikander muistuttaa, että poliisi menee hälytystehtäviin hyvin vajavaisilla tiedoilla ja varusteilla: lähtötiedot partiolle tulevat aina hätäkeskuksen kautta ilmoittajalta.
 Rikander viittaa  muun muassa Vihdin  ja  Hyvinkään  ampumistapauksiin, joissa kuoli ja loukkaantui poliiseja.
 – Tilanne on paikalle lähtevälle partiolle aina haastava, koska ei esimerkiksi tiedetä, missä asetta käyttävä epäilty tarkalleen on.
 Rikander kertoo, että Ruotsissa 80 prosenttia poliisin aseenkäytöstä on tapahtunut alle kymmenen metrin etäisyydellä epäillystä hätävarjelutilanteessa.
 – Tämä kuvastaa sitä poliisin aseenkäytön yllätyksellisyyttä ja kiinniotettavan henkilön toimien yllätyksellisyyttä poliisia kohtaan.
 Lue lisää:   KRP: Porvoon poliisiampujat ovat "vaarallisia ja aseistautuneita" – Poliisi jatkaa teknistä tutkintaa teollisuusalueella
 Poliisiylijohtaja Kolehmainen Porvoon ampumisesta: Väkivalta poliisia kohtaan on väkivaltaa meitä kaikkia kohtaan

Tutkija Porvoon ampumista: Poliisin työ muuttunut vaarallisemmaksi 2000-luvulla – "Näkyy selkeä virkamiehen vahingoittamistarkoitus, jopa ansoittamista"


Summary: Pääministeri sanoi ensimmäisellä haastattelutunnillaan, että riittävä turvallisuusvarustus säästi poliisit hengenvaaralta.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) sanoi Ylen haastattelutunnilla, että viime yönä  Porvoossa tapahtunut  poliiseihin kohdistuva väkivalta on vakavaa ja anteeksiantamatonta.
 Lisäksi yhtä poliisia ammuttiin lauantaina  Jyväskylässä  ilma-aseella.
 – Tämä henkii vakavasta muutoksesta yhteiskunnassa, että kaikkia kansalaisia suojelevaa poliisiorganisaatiota vastaan hyökätään.
 Rinne sanoo, että hallitus on tunnistanut tarpeen lisätä poliisin työvoimaa: poliisien määrää aiotaan lisätä ensimmäistä kertaa kymmeneen vuoteen.
 Porvoon tapahtumista on luvassa tiedotustilaisuus kello 17. Rinne kiittää poliisien turvallisuusvarustusta siitä, etteivät loukkaantumiset olleet hengenvaarallisia.
 – Pahaa on tapahtunut jo nyt, poliiseja on loukkaantunut vakavasti. Onneksi heillä oli riittävä turvallisuusvarustus, joka säästi vammoja, ehkä jopa hengenvaaralta, Rinne sanoo.
 Pääministerin haastattelutunti  on käynnissä Yle Radio Suomessa kello 15 asti.
 Pääministerin haastattelutunteja on tehty 57 vuotta ja Rinne on kaikkiaan 25. pääministeri, joka ohjelmaan osallistuu.
 Juttu päivittyy ohjelman jälkeen.

Antti Rinne pääministerin haastattelutunnilla: "Poliiseihin kohdistuva väkivalta henkii vakavasta muutoksesta yhteiskunnassa"


Summary: Sosiaali- ja terveysministeriöstä arvioidaan, että tasa-arvon kehitys työelämässä on osin jämähtänyt paikoilleen.

Kaupungintalon toisen kerroksen päädystä löytyy kehitysjohtaja  Terhi Lindholmin  työhuone. Nopea vilkaisu huoneeseen kertoo, että täällä tehdään töitä seisten sähköpöydän äärellä. Paperit ovat siisteissä pinoissa, mikä kertonee järjestyksen ihmisestä.
 Seinällä on taidetta: kaupungin kokoelman grafiikkaa, mutta myös värikäs maalaus.
 – Se on anoppini maalaama. Se tuo väriä tähän huoneeseen, ja kaiken lisäksi minä vielä pidän anopin maalauksista, naurahtaa Lindholm.
 Terhi Lindholm palasi vastikään kahdeksan kuukauden opintovapaalta takaisin töihin Kotkan kaupungin kehitysjohtajaksi. EMBA-opinnot veivät ympäri maailmaa. Hän asui puolet ajasta Hollannissa nuorimman tyttärensä kanssa, joka kävi siellä samalla koulua.
 – Se oli mahtava irtiotto. Keväällä týtär tuli takaisin kotiin ja minä jatkoin opiskelua Belgiassa, välillä Espanjassa ja välilllä Suomessa. Minulla oli myös opintokokonaisuus MIT:ssa Bostonissa, sekä Ghanassa ja Kiinassa.
 Isä kannusti kohti unelmia
 Lindholm on asunut lapsena perheensä kanssa ulkomailla kahteen otteeseen: ensin alakouluikäisenä kolme vuotta New Yorkin osavaltiossa ja sitten lukioikäisenä pari vuotta Pohjois-Carolinassa isän työkomennusten vuoksi.
 Lapsuudessa ammattihaaveita ei ollut, mutta lukion lopussa syntyi ajatus teknisestä alasta ja matematiikasta ja fysiikasta kiinnostuneen Lindholmin tie vei teknilliseen korkeakouluun ja diplomi-insinööriksi. Miehinen ala mietitytti ensin.
 – Isä kannusti ja sanoi minulle, että jos päätät jotain, niin pystyt myös siihen.
 Terhi Lindholm pyrkii olemaan tasapuolinen  ja helposti lähestyttävä pomo. Juulia Tillaeus / Yle
 Tie Kotkan kaupungin kehitysjohtajaksi ei ollut suora ja itsestään selvä. Diplomi-insinööriopintojen jälkeen Lindholmin oli tarkoitus jatkaa puunjalostusteollisuuden parissa. Kansainvälinen työ suuressa yrityksessä kuulostivat mielenkiintoisilta.
 Hän päätyi kuitenkin lopulta merenkulkualan tutkimuskeskuksen käynnistystehtäviin ja sitä kautta kaupungin kehitystyöhön. Isän neuvot kantoivat pitkälle.
 Naiset ja miehet työmarkkinoilla Naisen euro on 84 senttiä 19 prosenttia naisista on määräaikaisissa työsuhteissa, miehistä alle 14 prosenttia Yli 20 prosenttia naisista on osa-aikaisia palkansaajia, miehistä 10 prosenttia Naisten määrä johtajina on kasvanut, naisten osuus nyt 30 prosenttia Kehitys on kuitenkin jämähtänyt paikoilleen Miesten osuus korvatuista vanhempainpäivärahapäivistä on vähän yli 10 prosenttia Osuus on hiukan noussut, sillä vuonna 2006 se oli alle 6 prosenttia (Lähde: Sosiaali- ja terveysministeriö)
 – Olen aina tarttunut tilaisuuksiin ja lähtenyt sitä kohti, mikä on vaikuttanut kiinnostavalta. Jos haluaa jotain tarpeeksi paljon, sen pystyy saavuttamaan tekemällä sen eteen töitä.
 Asiatonta käytöstä
 Miehiseltä alalta noussut Terhi Lindholm ei suoraan tunnusta törmänneensä uransa aikana lasikattoihin. Hän on kuitenkin kokenut työelämässä tilanteita, joissa tasa-arvo ei ole toteutunut, tai on ollut muuten vain epäasiallista käytöstä.
 – Työelämän tasa-arvon edistämisessä on vielä paljon tekemistä. Naisilla on matkan varrella enemmän erilaisia esteitä kuin miehillä. Niitä on valitettavasti tullut vastaan myös minulla.
 Lindholm kertoo esimerkin epäasiallisesta käytöksestä, joka on osunut omalle kohdalle. Se liittyi tilanteeseen, jossa Lindholm odotteli työhaastattelun alkamista. Huoneeseen tuli kyseisen yrityksen miespuolinen osastonjohtaja hieman myöhässä.
 – Hän esitteli itsensä ja sanoi: "Anteeksi kun olen myöhässä. Menin vahingossa tuohon viereiseen huoneeseen, jossa oli myös työhaastattelu meneillään. Sinä olet kyllä paljon paremmannäköinen kuin he."
 Lindholm kertoo, että vastaavia tilanteita on sattunut useampia. Yhteistä niille on se, että ne liittyvät valtasuhteisiin ja reagointi niihin kyseisessä tilanteessa on vaikeaa.
 – Mitä tuollaiseen voi työnhakutilanteessa vastata? Seuraava ajatus on, että millaisesta yrityksestä tässä on oikein kyse ja millaista täällä olisi tehdä töitä.
 – Olen aina tarttunut tilaisuuksiin ja lähtenyt sitä kohti, mikä on vaikuttanut kiinnostavalta, kertoo Terhi Lindholm. Juulia Tillaeus / Yle
 Sosiaali- ja terveysministeriön työ- ja tasa-arvo-osastolta arvioidaan, että työhaastattelut ovat "siistiytyneet ".
 – Toki ylilyöntejä vielä esiintyy. Käsitykseni on, että se kohdistuu useammin naisiin kuin miehiin, mutta myös miehet naisvaltaisessa työpaikassa ilmoittavat kokevansa häirintää. Ulkonäköpaineet rekrytoinnissa ovat kasvaneet myös nuorilla miehillä, sanoo STM:n työ- ja tasa-arvo-osaston projektipäällikkö  Outi Viitamaa-Tervonen .
 Jopa puolet tasa-arvovaltuutetulle tulevista työelämää koskevista yhteydenotoista koskee syrjintää raskauden ja perhevapaiden perusteella. Toiseksi eniten yhteydenottoja tulee työnhakutilanteista ja kolmanneksi eniten palkkauksesta. Työnhakutilanteita sekä raskaus- ja perhevapaita koskevat ylilyönnit voivat myös kietoutua toisiinsa.
 – Raskaus- ja perhevapaata koskeva syrjintäepäily voi liittyä raskauteen ja määräaikaiseen työsuhteeseen sekä työntekijän kohteluun perhevapaalta palatessa, Viitamaa-Tervonen toteaa.
 Voi käydä esimerkiksi niin, että työnantaja jättää määräaikaisen työsopimuksen uusimatta, kun nainen kertoo raskaudestaan.
 Vaikea reagoida
 Terhi Lindholm tunnistaa ongelmat, mutta ei ole itse törmännyt vakavampaan syrjintään. Hän kertoo, että epäasiallista käyttäytymistä on kuitenkin tullut vastaan työnhakutilanteiden lisäksi myös varsinaisessa työssä. Niissä on Lindholmin mukaan ollut vaikea tehdä mitään.
 – Jos reagoit, niin siitä on sinulle haittaa. Jos et reagoi, siitäkin on tietyt seuraukset jatkossa. Sellaista valitettavasti tapahtuu, mutta asioihin kannattaa silti tarttua, sanoo Lindholm.
 Hän muistuttaa, että tasa-arvoon vaaditaan aina enemmistön puuttumista. Lindholm perää vastuuta koko työyhteisöltä, jos epäasiallista käytöstä ilmenee.
 – Toki meillä jokaisella on oma vastuumme miettiä, miten reagoida ja puuttua. Meistä jokainen on myös tilanteesta riippuen osa sitä enemmistöä, jonka ei pitäisi hyväksyä epäasiallista käytöstä.
 Terhi Lindholm kannustaa naisia pyytämään rohkeasti palkankorotuksia. Juulia Tillaeus / Yle
 Sosiaali- ja terveysministeriöstä arvioidaan, että työelämä on naisten haavoittuvin kohta sukupuolten välisestä tasa-arvosta ja yhteiskunnallisesta asemasta puhuttaessa.
 – Kaikki mittarit osoittavat sen, ja tilanne ollut sama jo 1980-luvulla. Tuntuvia eroja on edelleen, vaikka suomalaiset naiset ovat korkeasti koulutettuja, toteaa Outi Viitamaa-Tervonen.
 Ongelmallista on juuri se, että tasa-arvon kehitys työelämässä on hyvin hidasta ja ongelmat muuttavat muotoaan. Raskaus- ja perhevapaisiin kohdistuvaa syrjintäsuojaa on pyritty vahvistamaan jo vuosia, ja sen käsittelyä pohdittu myös muussa tasa-arvolainsäädännössä.
 Asia ei ole kuitenkaan edennyt. Palkkatasa-arvokin etenee hyvin pienin askelin. Naisen euro on keskimäärin 84 senttiä, eikä ero todennäköisesti juurikaan kapene lähivuosina.
 – Etanan vauhtia on menty. Pääongelmissa muutos on hyvin pientä tai pysytään jopa paikallaan. Pelättävissä on välillä myös ollut, että mennäänkö taaksepäin.
 Korisperhe
 Terhi Lindholmin perheeseen kuuluu miehen lisäksi kolme tytärtä: 12-, 17- ja 20 -vuotiaat. Lindholmin puoliso  Roope Mäkelä  pelasi aikanaan koripalloa SM-tasolla. Nyt hän oman työnsä ohessa valmentaa naisten Korisliigassa Peli-Karhuja, joka on hallitseva Suomen mestari.
 Perheen ja uran yhteensovittaminen on Lindholmin mukaan joskus vaatinut neuvottelua ja yhteensovittamista. Kaikki on mennyt hyvin, koska molemmat ovat kannustaneet toisiaan ja kunnioittaneet toisen valintoja.
 – Olen iloinen ja onnellinen siitä, että minulla on mies, joka on kannustanut minua tekemään itselleni tärkeitä asioita ja tehnyt myös oman osansa perheen ja lasten asioiden suhteen, sanoo Lindholm.
 Terhi Lindholm kannusti Susijengiä koripallon MM-kisoissa Espanjan Bilbaossa vuonna 2014. Kuvassa Shawn Huff, Roope Mäkelä, Teemu Rannikko, Maria Mäkelä, Erika Mäkelä ja Terhi Lindholm. Kimmo Koukkula
 Koripallo on iso osa koko perheen elämää, isä valmentaa ja kaikki kolme tytärtä pelaavat, äidin osaksi on jäänyt kahviovuoroja ja tietysti katsomossa kannustaminen. Tyttöjä on viety myös mm. erilaisiin tanssiharrastuksiin, mutta koripallo vei voiton. Myös Lindholmin omat harrastukset ovat liikunnallisia. Hän rentoutuu parhaiten lenkkeilemällä ja jumpissa.
 – Rentoutumista on myös se, että kalenteri on useimpina viikonloppuina tyhjä. Kun elää viikot tarkasti aikataulutettua elämää, on ihanaa että on pelivaraa viikonloppuna vaikkapa lukea kirjoja tai lehtiä.
 Omat lapsuuden vuodet ulkomailla loivat hyvän kielipohjan ja kiinnostuksen erilaisiin asioihin ja kulttuureihin. Näitä kokemuksia Lindholm on halunnut myös tarjota lapsilleen. Vuonna 2011 koko perhe lähti vuodeksi Kaliforniaan. Lindholm opiskeli, hänen miehensä oli vuorotteluvapaalla ja lapset kävivät siellä koulua vuoden.
 – Kaikki meni tosi hyvin. Lapset oppivat hyvin kieltä ja minulle se oli tosi mielenkiintoinen vuosi ammatillisesti.
 Perhevapaat jaettiin
 Kun lapset olivat pieniä, perhevapaat jaettiin Lindholmin perheessä molempien vanhempien kesken. He saivat myös hoidettua lapset kotona, koska vanhempien työajat limittyivät sopivasti: isä oli ammattiurheilija ja äiti päivätöissä.
 – Oli tärkeää, että vapaita oli mahdollista jakaa. Kumpikaan ei halunnut olla pitkiä aikoja pois töistä, mutta halusimme hoitaa lapsia kotona.
 Terhi Lindholm on työskennellyt Kotkan kaupungin kehitysjohtajana seitsemän vuotta. Juulia Tillaeus / Yle
 Kaikille tämä ei ole mahdollista. Lindholm pitääkin erittäin tärkeänä sitä, että perhevapaasysteemi on joustava.
 Naisten ja miesten välinen palkkaero alkaa kasvaa siinä vaiheessa, kun perheen perustaminen tulee ajankohtaiseksi. Naiset kantavat edelleen perhevastuun.
 Isoimmat harppaukset palkkaerossa tapahtuivat 1970–80-luvuilla. Vuoden 2006 jälkeen eroa on onnistuttu kuromaan pienemmäksi vain neljällä sentillä.
 Tilanne on heikoin naisjohtajilla. Työehtosopimukset eivät usein ulotu johtotehtäviin, jolloin henkilökohtainen sopimusvara on suurempi. Terhi Lindholm ei oikein pidä naisjohtaja-sanasta. Hänen mielestään sukupuolta ei tarvitse korostaa erikseen.
 – Näistä naisliitteistä pitäisi päästä yleisesti jo eroon. Meillä on jo hyvin monenlaisissa tehtävissä eri sukupuolien edustajia, sanoo Lindholm.
 "Osaamista ei tulisi myydä liian halvalla"
 Hänen nykyisessä työssään kaupungin organisaatiossa on tehtävän vaativuuteen perustuvat palkkaluokitukset, jolloin tehtävää hoitavalla henkilöllä ei ole siihen vaikutusta. Lindholm kannustaa naisia pyytämään aktiivisesti palkankorotuksia.
 – Omaa osaamistaan ei tulisi myydä liian halvalla. Esimiehenä olen nähnyt, kuinka miehet usein pyytävät korkeampaa palkkaa suhteessa naisiin, vaikka kokemus- ja osaamistaso on sama.
 Hän itse pyrkii olemaan tasapuolinen ja helposti lähestyttävä johtaja.
 – Haluan, että ihmisillä on vapaus tehdä asioita. Tärkeää on saada käyttää omaa osaamistaan. Olen myös rohkaissut naisia hakemaan vaativampiin tehtäviin ja tekemään omanlaisiaan valintoja.
 Kotkan kaupungintalon portaat ovat käyneet vuosien varrella tutuiksi Terhi Lindholmille. Juulia Tillaeus / Yle
 Sosiaali- ja terveysministeriön työ-ja tasa-arvo-osaston projektipäällikkö Outi Viitamaa-Tervonen arvioi tasa-arvokehityksen hitaan vauhdin johtuvan siitä, että asiat ovat monitahoisia eikä niiden painoarvo ole ollut riittävän suuri.
 – Syrjintä on myös rakenteellista, ja rakenteiden korjaaminen on hidasta. Lisäksi syrjintää on vaikea ottaa esiin ja todistaa yksittäisissä tapauksissa, jolloin se jää helposti piiloon, Viitamaa-Tervonen toteaa.
 Merkitystä on silläkin, miten eri asiat nähdään ja painotetaan sopimuspolitiikassa. Erityisesti talouselämässä naisia on korkeissa asemissa vähän. Viitamaa-Tervonen kuitenkin toivoo, että naisten asema työelämässä paranee lähivuosina.
 – Hallitusohjelma sisältää monia positiivisia hankkeita naisten aseman parantamiseksi. Tällaisia ovat muun muassa perhevapaauudistus ja palkka-avoimuuden lisääminen lainsäädännöllä. Uuden samapalkkaisuusohjelman tulee olla aiempaa ohjelmaa kunnianhimoisempí ja vaikuttavampi.
 Toistaiseksi naisten ja miesten välinen palkkaero kasvaa Viitamaa-Tervosen mukaan sitä suuremmaksi, mitä enemmän lapsia on.
 – Yksi lapsi ei ole fataali juttu. Perhevapaan jälkeen pääsee aika nopeasti samaan tilanteeseen palkkakehityksessä kuin joku toinen, jolla ei ole lapsia. Eroa voi kiriä umpeen, kun on hyvä koulutus.
 Isän neuvot nyt omille tyttärille
 Naisten kouluttautuminen onkin Viitamaa-Tervosen mukaan yksi niistä asioista, joissa on tapahtunut tasa-arvon kannalta selvää positiivista kehitystä. Myös naisten ja miesten työurien pituudet lähenevät toisiaan.
 Miehet tekevät ennen työeläkkeelle siirtymistä keskimäärin 38 vuoden ja naiset yli 36 vuoden pituisen työuran.
 Terhi Lindholmille itsensä kehittäminen on ollut aina tärkeää. Vaikka nykyinen työ antaa ja kehittää jo itsessään paljon, edellisistä pitkistä opinnoista on aikaa. Ja nyt mieli halajaa enemmän.
 – Nämä opinnot loppuvat ensi keväänä. Ehkä niille löytyy myös jatkoa jossain tulevaisuudessa.
 Lindholmin kaksi vanhinta tytärtä ovat siinä iässä, että heidän on pian aika nousta omille siivilleen. Hän on pyrkinyt antamaan tyttärilleen samanlaisia neuvoja kuin sai omalta isältään.
 – Uskon, että myös omalla esimerkillä voi vaikuttaa. Olen halunnut viestiä, että omien unelmien perässä kannattaa mennä. Ei kannata tehdä liikaa kompromisseja muiden takia.

"Olet paremmannäköinen", sanottiin Terhi Lindholmille työhaastattelussa – nyt hän on johtaja, jolle tasa-arvo on yhä aivan liian kaukana


Summary: Poliisiylijohtaja Seppo Kolehmainen tuomitsee poliiseja kohtaan osoitetun raa'an väkivallan.  Tekijöitä etsitään edelleen.

Poliisiylijohtaja  Seppo Kolehmainen  on pidetty ajantasalla Porvoossa aamuyöllä  tapahtuneesta poliisien ampumisesta.
 – Tilanteesta tekee erittäin vakavan ja tuomittavan se, että poliisia kohtaan on osoitettu näin raakaa väkivaltaa ja ammuttu niin, että poliisi on vammautunut.
 Kaksi virkatehtävissä ollutta poliisia loukkaantui, kun heitä ammuttiin. Tekijöitä ei ole vielä saatu kiinni puoli kymmenen aikaan sunnuntaiaamuna.
 Kolehmainen sanoo, että poliisien ampumiseen johtaneiden tapahtumien kulku on tiedossa pääpiirteittäin, mutta tutkinta tarkemmista yksityiskohdista jatkuu koko ajan. Koska tutkinta on käynnissä, Kolehmainen ei voi mennä yksityiskohtiin. Itä-Uudenmaan poliisi tiedottaa tutkinnasta kymmeneltä.
 Kolehmainen vahvistaa Ylelle, että tekijöitä ei ole vielä saatu kiinni. Tutkinnallisista syistä hän ei pysty kertomaan, ovatko epäillyt tekijät vielä Porvoon alueella vai pääsivätkö he pakenemaan poliisin saartorenkaan läpi. Porvoossa oli aamuyöllä iso poliisioperaatio ampujien löytämiseksi.
 Ammuttujen poliisien tilaa Kolehmainen kuvailee vakaaksi. He ovat sairaalahoidossa.
 Poliisia kohtaan ampuminen on Suomessa harvinaista, jos sitä vertaa moniin muihin Euroopan maihin.
 – Kyllä se on erittäin vakava ja tuomittava asia. Väkivalta poliisia kohtaan on väkivaltaa suomalaista yhteiskuntaa kohtaa, koska poliisi puolustaa yhteiskuntaamme. Se on väkivaltaa meitä kaikkia kohtaan.
 Eilen Jyväskylässä poliisi loukkaantui, kun häntä ammuttiin  kiinniottotilanteessa kasvoihin ilma-aseella . Kolehmaisen mukaan viimeksi poliisi kuoli luoteihin virkatehtävissä vuonna 2016.
 Lue lisää:   Porvoon poliisiampujat edelleen karkuteillä: Tekijöitä on useita – Kaksi poliisia haavoittui yöllisessä ampumisessa
 Poliisia ammuttiin kaasutoimisella ilma-aseella Jyväskylässä – yksi kuulista osui kasvoihin, ampujaa epäillään murhan yrityksestä

Poliisylijohtaja Kolehmainen Porvoon ampumisesta: Väkivalta poliisia kohtaan on väkivaltaa meitä kaikkia kohtaan


Summary: Illallisen oli valmistanut paikallinen huippukokki Cedric Bechade.

Rikkaiden teollisuusmaiden johtajat kokoontuivat eilen lauantaina Ranskan Biarritziin. Neuvottelujen päätteeksi johtajat siirtyivät vuonna 1834 rakennettuun Phare de Biarritz -majakkaan nauttimaan illallista.
 Majakkaravintolassa he saivat syödäkseen Baskimaan paikallisherkkuja, joiden valmistusta oli johtanut huippukokki  Cedric Bachade . Ruokailusta kertoo esimerkiksi saksalainen  Focus-lehti .
 Luonnonsuojelujärjestöt kiinnittivät heti huomiota illallisen pääruokaan, joka oli sinievätonnikalasta valmistettua muhennosta.
 Kalan olivat pyytäneet läheisen Saint-Jean-de-Luzin kalastajakylän kalastajat.
 Atlantin sinievätonnikala ( Thunnus Thynnus)  on Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton IUCN:n luokituksen mukaan  erittäin uhanalainen .
 Luonnonsuojelujärjestö  WWF:n mukaan  sinievätonnikalaa elää Atlantissa, Välimeressä ja Eteläisellä Tyynellämerellä. Näistä Atlantin kanta on ylikalastuksen vuoksi kaikkein vaikeimmassa tilanteessa.
 Lue lisää :
 G7-kokous: Trump kehui tapaamistaan Macronin kanssa ”parhaaksi tähän asti” – Johnson vaatii USA:ta poistamaan kaupan esteitä brittiyhtiöiltä

G7-kokouksen päivällisellä tarjoiltiin pääruokana erittäin uhanalaista kalaa


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Mittava poliisioperaatio yöllä Porvoossa: Kahta poliisia on ammuttu
 Porvoossa on ammuttu kahta poliisia  tehtävän yhteydessä viime yönä. Eestinmäen kaupunginosassa on yön aikana ollut valtava operaatio, jossa raskaasti varustautuneet poliisit ovat pysäyttäneet autoja moottoritiellä ja paikalla on ollut helikopteri. Paikalla oleva Ylen toimittaja  Emil Johansson  kertoo, että viimeiset poliisiautot poistuivat Eestinmäestä puoli seitsemän maissa aamulla. Haavoittuneet poliisit saavat hoitoa. Poliisi on ollut hyvin vaitonainen tapahtuman yksityiskohdista, eikä ole kertonut esimerkiksi sitä, onko ampuja saatu kiinni.
 Miten kävi suomalaispojalle, joka lähti lapsena Isisin alueelle?
 Tapaamishuoneessa syyrialaiset nuoret voivat tavata perheenjäseniään. Mikael sanoo, että hän ei ole voinut pitää yhteyttä perheeseensä. Antti Kuronen / Yle
 18-vuotias suomalaismies  Mikael  (nimi on muutettu turvallisuussyistä) joutui perheensä matkassa Isisin alueelle Syyriaan, kun hän oli vielä alakouluikäinen.  Nyt hän istuu kurdien nuorisovankilassa , ja äiti on kahden sisaruksen kanssa al-Holin leirillä. Mikael on viettänyt jo puolitoista vuotta vankilassa ja vasta Ylen toimittajan tullessa häntä tapaamaan, hän kuuli äitinsä ja sisarustensa kohtalosta.
 Lähi-idässä ilmahyökkäyksiä
 Arkistokuva, kuvan lennokki ei liity juttuun. Leslie Pratt / EPA
 Israelin asevoimat  ilmoittaa tehneensä  ilmahyökkäyksen Syyriaan. Hyökkäyksen kohteena oli Israelin mukaan Iranin vallankumouskaartiin kuuluvan Quds-osaston asemat Aqraban kylässä Damaskoksen eteläpuolella. Israelin mukaan osasto valmistautui tekemään laajan hyökkäyksen Israeliin aseistetuilla lennokeilla. Etelä-Libanonia hallitseva islamistinen Hizbollah-järjestö kertoo kahden lennokin tuhoutuneen sen hallitsemalla alueella. Lennokit olivat todennäköisesti israelilaisia.
 STM: Punkkirokote tulossa entistä useampien saataville ensi vuonna
 TBE-rokote suojaa punkkien levittämältä puutiaisaivotulehdukselta.  AOP
 Sosiaali- ja terveysministeriö esittää, että  kansallista rokotusohjelmaa laajennettaiisin ensi vuonna  punkkirokotteen osalta. Puutiaisten esiintymisalue on kasvanut viime vuosina ja samalla punkkien levittämät taudit ovat jonkin verran yleistyneet.
 Suomalaiset lentävät työssään ilmastoahdistuksesta huolimatta
 Minna Koivunen ajattelee, että yhteiskunnan tulisi ottaa enemmän vastuuta ilmastoasioista. Hän kuitenkin muistuttaa, että jokainen voi tahollaan tehdä asioista ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi. Timo Nykyri / Yle
 Noin neljäsosa lentomatkoista on työmatkoja. Silti esimerkiksi hiilijalanjälkilaskureissa  työn takia tehtäviä lentoja ei aina lasketa . Työntekijän voi olla myös vaikea välttää hiilijalanjäljen kasvattamista töissä, sillä työnantajille lentäminen voi olla junalla kulkemista parempi vaihtoehto sen edullisuuden ja nopeuden takia.
 Pohjoiseen leviää sateita, etelässä on poutaa
 Sääennuste sunnuntaille 25. elokuuta.  Yle
 Sunnuntaina sää jatkuu etelä- ja keskiosassa maata poutaisena ja laajalti aurinkoisena. Pohjoiseen leviää lännestä paksumpia pilviä ja päivän aikana myös sateita. Sunnuntai-illan ja maanantaiyön aikana pohjoisen sateet väistyvät Venäjälle.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Kahta poliisia ammuttu Porvoossa, suomalaisesta "Mikaelista" tuli kalifaatin lapsi, punkkirokote pian yhä useammalle


Summary: Israelin mukaan Syyriassa olevat iranilaisjoukot aikoivat tehdä suuren iskujen sarjan Israeliin.

Israelin asevoimat ilmoittaa tehneensä varhain sunnuntaiaamuna ilmahyökkäyksen Syyriaan. Hyökkäyksen kohteena olivat Israelin mukaan Iranin vallankumouskaartiin kuuluvan Quds-osaston asemat Aqraban kylässä Damaskoksen eteläpuolella.
 Israelin mukaan osasto valmistautui tekemään laajan hyökkäyksen Israeliin aseistetuilla lennokeilla. Aikomus estettiin tehokkaalla ilmaiskulla, Israelin asevoimat kertoo.
 Hyökkäyksestä kertovat Israelin tiedotusvälineet, muiden muassa  Jerusalem Post -lehti . Israelin tiedetään tehneen Syyrian sodan aikana lukuisia ilmaiskuja Syyriaan tuhotakseen maassa olevien iranilaisjoukkojen asemia ja kalustoa. On kuitenkin harvinaista, että Israel myöntää tehneensä iskun.
 Syyrian valtiolliset tiedotusvälineet kertovat myös ilmahyökkäyksestä. Niiden mukaan suurin osa Israelin ampumista ohjuksista tuhottiin ilmassa.
 Lennokkeja pudonnut Libanonissa
 Kaksi sotilaallisessa käytössä ollutta miehittämätöntä lennokkia on tuhoutunut Libanonin eteläosassa, kertoo aluetta hallitseva islamistinen Hizbollah-järjestö.
 Toinen putosi aivan Hizbollahin mediakeskuksen lähelle Beirutin Dahyen esikaupungissa ja aiheutti jonkin verran materiaalisia tuhoja. Toinen räjähti Libanonin ilmatilassa.
 Libanonin viranomaiset eivät aluksi voineet varmistaa, kenelle lennokit kuuluivat. On kuitenkin todennäköistä, että ne ovat israelilaisia sotilaslennokkeja, jotka ovat osallistuneet Syyriaan tehtyyn hyökkäykseen ja käyttäneet matkallaan Libanonin ilmatilaa.
 Israelin ja Libanonin rajalla on yli kymmenen vuoden ajan ollut suhteellisen rauhallista. Vuonna 2006 Israel ja Hizbollah kävivät lyhyen sodan, jossa kuoli Libanonin puolella 1 200 ihmistä ja Israelissa 158.
 Yön aikana Israelissa ei otettu käyttöön siviiliväestön pommisuojia, mutta ilmapuolustusjärjestlmä Iron Dome oli korotetussa valmiudessa. Viime vuonna Israel sanoi torjuneensa Syyriasta ammutun iranilaisen lennokin.
 Israelin pääministeri  Benjamin Netanjahu  kiitteli armeijan toimintaa.
 – Iranilla ei ole koskemattomuutta missään. Joukkomme toimivat kaikilla sektoreilla Iranin aggressioita vastaan, Netanjahu sanoi tiedotteessa, joka julkaistiin heti armeijan kerrottua iskuista.

Israel sanoo tehneensä laajan ilmaiskun Syyriaan – Kaksi lennokkia pudonnut myös Libanonissa


Summary: Moni työnantaja suosii lentämistä, koska se on halpaa ja nopeaa.

Oululainen  Minna Koivunen , 33, päätti tämän vuoden alussa, että hän ei enää lennä työmatkoja.
 Viestintäasiantuntijana työskentelevä Koivunen tekee työmatkoja korkeintaan neljästi kuussa, pääasiassa Etelä-Suomeen. Ennen hän yleensä otti lennon Helsinkiin, mutta ilmastoahdistus sai siirtymään junaliikenteeseen.
 – Alkoi ahdistamaan entistä enemmän se, mihin jamaan maailma on menossa.
 Suomalaiset  kuitenkin lentävät työssään paljon : viime vuonna tehtiin noin puolitoista miljoonaa yöpymisen sisältävää työmatkaa lentäen.
 Tämän lisäksi tulevat vielä matkat, joihin ei kuulu yöpymistä. Esimerkiksi Oulu–Helsinki-väli on hyvin yleinen lentämällä tehtävä päivämatka. Viime vuonna väli lennettiin yli miljoona kertaa, mistä arviolta hieman yli puolet oli työmatkalentoja.
 Junamatka Oulun ja Helsingin kestää viitisen tuntia, lento tunnin. Lento voi halvimmillaan maksaa vain 35 euroa. Lentäminen on siis nopea ja halpa tapa matkustaa, ja juuri nämä asiat ovat tärkeitä työntekijöille ja varsinkin työnantajille.
 Kannustavatko työnantajat lentämään?
 Suomen ympäristökeskuksen erikoistutkija  Johanna Niemistö  huomauttaa, että yrityksissä mennään tällä hetkellä usein kulut edellä, mitä työmatkoihin tulee.
 – Kun työmatkoja täytyy tehdä mahdollisimman lyhyessä ajassa ja vähin kustannuksin, saattaa se poissulkea muita mahdollisuuksia ja ohjata lentämiseen.
 Viime vuonna kotimaan työmatkoilla lentäminen hieman väheni, kun taas ulkomaan työmatkoilla määrä kasvoi. Mikko Airikka / Yle
 Suomalaisten tekemistä lennoista jopa  neljännes on työmatkoja  (Suomen ympäristökeskus). Suomesta myös lennetään yhä useammin ulkomaille työmatkalle, kotimaassa vastaavaa kasvua ainakaan yön yli olevissa matkoissa ei näy.
 Elinkeinoelämän keskusliiton johtavan asiantuntijan  Matti Kahran  mukaan suomalaiset yritykset ovat hiljalleen heränneet miettimään lentämisen välttämättömyyttä.
 – Mutta kun puhutaan yrityksistä ja myynti- ja asiakastyöstä, niin kyllä se tapahtuu edelleen paljolti kasvokkain.
 Kahran mukaan yritysten on vähennettävä lentämistä, mikäli ne aikovat päästä ilmastotavoitteisiin, jollaisia monella työpaikalla on. Kuitenkin monesti lentämisen nopeus ja halpuus ratkaisevat sen, että sitä pidetään käytännössä ainoana vaihtoehtona matkustamiseen.
 – On vaikea nähdä tilannetta, jossa yrityksestä sanottaisiin, että työntekijämme ei tule teidän luoksenne, koska ilmasto.
 Matkustusohjeet säätelevät työntekijää
 Yleensä ainakin isommalla työpaikalla on matkustusohjeet, joissa määritellään, miten työmatkat voi tai pitää tehdä.
 Säännöissä voidaan esimerkiksi määrätä, että työntekijän tulee valita halvin ja nopein liikenneväline – joissain työpaikoissa kehotetaan käyttämään junaa tai bussia, kun se on mahdollista.
 Esimerkiksi Oulun kaupungilla matkustetaan vain silloin, kun se on pakollista. Pakollisia tilanteita ovat sellaiset työtehtävät tai koulutukset, joita ei voida hoitaa etäyhteydellä Oulusta.
 Kun matkustetaan, se tehdään mahdollisimman edullisesti. Kaupungin henkilöstöjohtajan  Ville Urposen  mukaan työmatkustamisessa suositaan edullisuuden korostamisesta huolimatta lähtökohtaisesti junaa tai bussia.
 – Jos aikataulu on tiukka, silloin mennään koneella, koska se on tällä hetkellä nopein tapa päästä pääkaupunkiseudulle. Suositeltavampaa kuitenkin olisi mennä Oulusta Helsinkiin junalla.
 Työmatkustaminen lentäen Globaalisti lentoliikenteen osuus on noin 2–3 prosenttia ihmisen toiminnan aiheuttamista hiilidioksidipäästöistä. Lentämisen arvioidaan kaksinkertaistuvan maailmanlaajuisesti nykyisestä seuraavien kahdenkymmenen vuoden aikana. Myös työmatkalentäminen on kasvussa: Suomesta lennettiin viime vuonna lähes kaksi miljoonaa työmatkaa, jotka sisälsivät yöpymisen. Valtaosa matkoista tehtiin ulkomaille. Lentäen tehtiin kaiken kaikkiaan kymmeneksen enemmän työmatkoja toissa vuoteen verrattuna. 15-84-vuotiaista suomalaisista joka neljäs on tehnyt viime vuonna työmatkan. Lähde: Tilastokeskus, Suomen Ympäristökeskus
 Myös Helsingin kaupungilla pyritään siihen, että työntekijät kulkisivat kotimaantyömatkat muulla tavalla kuin lentäen.
 Joissakin yrityksissä pidemmillä kotimaanmatkoilla tai ulkomaanmatkoilla lennot voivat olla ensisijainen vaihtoehto. Kuitenkin myös näissä yrityksissä voi matkustaa junalla, jos on itse valmis näkemään vaivaa.
 Sitran johtavalla asiantuntijalla  Vesa-Matti   Lahdella  on asiasta omakohtaista kokemusta.
 – Halusin tehdä työmatkan Berliiniin maateitse. En ollut varma mahdollisuudesta ennen kuin kysyin asiasta työnantajaltani. Sovimme sitten, että teen etätöitä junasta.
 Millä tavoin työntekijä voi vaikuttaa?
 Monissa ihmisen hiilijalanjälkeä mittaavissa laskureissa työn takia tehtyjä lentomatkoja ei oteta ollenkaan huomioon.
 – Yhtä paljon lennoista tulee päästöjä, olivat ne työmatkoja tai vapaa-ajanmatkoja, Sitran johtavan asiantuntija Vesa-Matti Lahti muistuttaa.
 Lahden mukaan moni työmatka voitaisiin jättää tekemättä ja asia voitaisiin hoitaa etäyhteyksiä käyttämällä.
 Minna Koivunen matkustaa vain, mikäli toisella paikkakunnalla on jokin tapahtuma, johon on pakko mennä, tai pakollinen koulutus.
 Koivusen ei täytynyt pyytää työnantajaltaan Coronarialta erillistä lupaa junalla matkustamiseen, sillä hän varaa itse työmatkansa ja yhtenä vaihtoehtona oli juna.
 Minna Koivunen matkusti työmatkat aikaisemmin lentokoneella. Vuoden vaihteessa hän teki uuden vuoden lupauksen vaihtaa lentäminen junalla matkustamiseen. Hän välttelee lentämistä myös vapaa-ajallaan. Timo Nykyri / Yle
 Kaikki eivät voi Minna Koivusen tavoin päättää itse, miten he työmatkansa kulkevat. Lahti kuitenkin sanoo, että moni työntekijä voi itse vaikuttaa siihen, miten matkan kulkee ja voiko koko matkan korvata esimerkiksi etäyhteyksillä.
 Mikäli lentäminen on pakollista, voi sen pyrkiä tekemään mahdollisimman vähäpäästöisesti. Johanna Niemistö suosittelee suoria lentoja, sillä välilaskujen nousut ja laskut lisäävät polttoaineen kulutusta ja päästöjä.
 Lisäksi yrityksillä on mahdollisuuksia maksaa  lentomatkoista päästökompensaatioita . Koottua tietoa siitä, kuinka paljon päästöhyvityksiä Suomessa yritykset ostavat tai kuinka moni yritys sitä tekee ja millä toimialoilla, ei ole saatavilla.
 Johanna Niemistö muistuttaa, että myös työntekijät voivat nostaa ekologisempaan matkustamiseen liittyviä asioita esille työpaikallaan. Hän kuitenkin huomauttaa, että työntekijän on noudatettava työnantajan ohjeistuksia.
 – Ei voi syyllistää niitä työntekijöitä, jotka joutuvat lentämään.
 Muutamalla tunnilla ei ole merkitystä
 Minna Koivusta ei haittaa, vaikka työmatkaan menee aikaa.
 – Helsinkiin menen yleensä yöjunalla. Toki se vie illasta omaa vapaa-aikaa, mutta muutama tunti on aika pieni asia omassa elämässäni.
 Junamatkoilla hän tekee usein töitä, nukkuu, lukee kirjoja tai katselee sarjoja.
 Lahden tapaan myös Koivunen voi tehdä etätöitä junassa ja merkitä sen ajan työajaksi.
 Suomen sisällä työmatkojen tekeminen maateitse on vielä suhteellisen simppeliä. Sitran johtavan asiantuntija Vesa-Matti Lahti arveleekin, että maata pitkin matkustaminen on Suomessakin kasvamaan päin. Esimerkiksi  Oulu–Helsinki-välillä  lentäminen on hieman laskenut, kun taas junaliikenne on kasvussa.
 Mutta mikäli työmatkustamista junalla haluttaisiin vielä lisätä, pitäisi junien olla nopeampia ja yhteyksien toimivampia.
 – Kyse on myös siitä, millaisia vaihtoehtoja ihmisille tarjotaan. Jos se on parempi, helpompi ja mukavampi, niin ihmisillä on pienempi kynnys siirtyä lentämisestä junan käyttöön, Matti Kahra pohtii.
 Miten sinä matkustat työmatkojasi ja miksi? Keskustele aiheesta kello 22.00 saakka!
 Lue seuraavaksi:
 He matkustavat junalla pohjoisen kautta maailmalle, vaikka se on kallista ja hidasta – saastuttaa huomattavasti vähemmän kuin laivailu, mutta onko siinä järkeä?
 Lopettaisinko juuston syömisen vai vaihtaisinko sähköautoon? Kokeile Ylen ilmastolaskurilla, mitkä teot sopivat sinulle ja mikä vaikutus niillä on päästöihin
 Lentäminen saa loppua, päätti perheenäiti Henni Pulkkinen – Tutkijan mukaan vastuulliset lomamatkailijat ovat edelleen hyvin harvassa

Suuri osa suomalaisista lentää työssään, vaikka lomamatkoilla he kärsivät ilmastoahdistuksesta – Minna Koivunen päätti, että hän kulkee junalla


Summary: Mikael lähti 14-vuotiaana perheensä mukana Isisin alueelle Syyriaan. Nyt, 18-vuotiaana, hän on kurdien nuorisovankilassa ja äiti al-Holin leirillä.

TAL MAAROUF, SYYRIA.  Kun  Mikael  tuodaan haastateltavaksi nuorisovankilan johtajan huoneeseen, hänellä ei ole käsirautoja. Saattajalla ei ole asetta.
 Ensimmäiseksi hän kysyy äidistään. Onkohan äiti elossa?
 Häkellys näkyy kasvoilta, kun Mikael kuulee, että äiti ja kaksi sisarusta ovat Itä-Syyriassa al-Holin leirillä, jonne on koottu naisia ja lapsia terroristijärjestö Isisin aiemmin hallitsemalta alueelta.
 Onko se varmasti hän? Mikä on nimi?
 Varmistusten jälkeen Mikael uskoo.
 Äidin kohtalo on ollut koko ajan mielessä, Mikael sanoo. Hän on valvonut, välillä on ollut vaikea keskittyä mihinkään.
 Mikaelilla on ollut paljon aikaa ajatella. Hän on viettänyt viimeiset puolitoista vuotta tässä kurdien ylläpitämässä nuorisovankilassa Kaakkois-Syyriassa.
 Viralliselta nimeltään paikka on Hourin nuorison deradikalisaatiolaitos. Sen tarkoitus on auttaa nuoria irtautumaan väkivaltaisesta ääriajattelusta.
 Laitosta kutsutaan tässä jutussa myös vankilaksi, sillä osa nuorista on tuomittuja vankeja.
 Mikael sanoo, ettei ole puhunut suomea sen koommin, kun hänet otettiin kiinni alkuvuodesta 2018. Hän kertoo, ettei ole sen jälkeen myöskään kuullut äidistään ja sisaruksistaan.
 Mikael ei ole hänen oikea nimensä. Yle ei kerro hänen henkilöllisyyttään turvallisuussyistä.
 Hourin laitos on vajaan tunnin  ajomatkan päässä Syyrian kurdialueen epävirallisesta pääkaupungista Qamishlista. Se sijaitsee syrjäisessä pikkukylässä, jossa monet taloista vaikuttavat autioilta.
 Leena Luotio, Jyrki Lyytikkä / Yle
 Tänne on sijoitettu noin sata 11–18-vuotiasta poikaa ja nuorta miestä, joita laitoksessa kutsutaan kalifaatin lapsiksi. Moni heistä on päätynyt vanhempiensa kautta tekemisiin Isisin kanssa.
 Osa nuorista on täällä sen takia, että heidän vanhempansa ovat vankilassa tai leireillä. Näin on etenkin ulkomaalaisten nuorten tapauksessa.
 Jotkut nuorista ovat sen sijaan vankilanjohtajan  Musab Mohammedin  mukaan tehneet vakavia rikoksia. Tänne on tuotu myös poikia, jotka ovat tappaneet ihmisiä Isisin riveissä.
 Nuorille määrättävät rangaistukset ovat pisimmillään seitsemän vuotta vankeutta.
 Mohammedin mukaan nuoriin suhtaudutaan kuitenkin uhreina. Tarkoituksena on kuntouttaa heitä palaamaan normaaliin elämään.
 – Äiti tai isä on tuonut heidät kalifaattiin. He eivät ole itse tulleet, Mohammed sanoo.
 Kalifaatti on Isisin oma nimitys alueelle, jota terroristijärjestö hallitsi.  Kesällä 2014 Isis julisti  perustaneensa kalifaatin eli islamilaisen valtion Syyriaan ja Irakiin. Alue veti puoleensa eurooppalaisia vierastaistelijoita.
 Isis hallitsi raa’alla väkivallalla. Maailmalle levisi kuvia teloituksista ja jesidien kansanmurhaa pakenevista ihmisistä.
 Koillis-Syyriassa kurdit nousivat vastarintaan. Kurdijoukot ajoivat Isisin Kobanen kaupungista alkuvuonna 2015 länsiliittouman iskujen tuella. Syyrian sisällissodan mittaan kurdit saivat haltuunsa laajoja alueita Pohjois-Syyriassa.
 Kurdien käytännössä itsenäinen hallinto ylläpitää vankiloita ja al-Holin kaltaisia leirejä yhdessä kurdien ja arabien muodostamien SDF-joukkojen kanssa.
 Näkymä al-Holin leiristä 23. toukokuuta. Antti Kuronen / Yle
 Suomesta lähtenyt Mikael päätyi kurdien huostaan viime vuonna, kun kurdijoukot valtasivat Isisin aluetta. Sinne Mikael oli tullut perheensä mukana.
 Suurin osa Hourin nuorisolaitoksen  noin sadasta nuoresta on syyrialaisia. Ulkomaalaisia on Mikaelin arvion mukaan kolmisenkymmentä.
 Joukossa on hänen mukaansa muun muassa yksi ruotsalainen, ranskalainen ja amerikkalainen. Nuoria on myös esimerkiksi Indonesiasta ja Venäjältä.
 Nuorisovankilan johtaja ja toinen työntekijä ovat paikalla haastattelutilanteessa. He eivät ymmärrä suomea eivätkä puutu keskusteluun. On kuitenkin mahdotonta tietää, uskaltaako Mikael puhua täysin vapaasti elämästään Syyriassa.
 Hourissa nuoret asuvat makuusaleissa. Niitä ei pääse nyt katsomaan. Mikaelin huoneessa nukkuu hänen mukaansa yhteensä kymmenen poikaa.
 Aamuherätys on seitsemältä, sitten on liikuntaa. Aamupäivisin yhdeksästä kahteentoista on ollut oppitunteja, mutta nyt opettajia ei ole näkynyt kahteen kuukauteen. Koulujen pitkän kesäloman lisäksi mahdollinen syy on kurdihallinnon heikko taloudellinen tilanne.
 Johtaja Musab Mohammedin mukaan laitoksessa on koulun lisäksi työpajoja, joissa opetetaan esimerkiksi parturin ja suutarin ammatissa vaadittavia taitoja. Hän esittää toiveen, että Euroopan maat tukisivat laitosta, jotta opetusta voitaisiin kehittää.
 – Jos olisi tietokoneet, voisimme pitää haastavampia työpajoja, hän sanoo.
 Mikael sanoo, että pojat katsovat telkkaria ja elokuvia ja pelaavat jalkapalloa ja lentopalloa. He myös opettelevat kädentaitoja. Mikael näyttää tekemiään helmikoruja. Kolmesti päivässä syödään, Mikael kertoo ja kehuu ruokaa hyväksi.
 Mikael esittelee helmikoruja, joita hän on tehnyt Hourin nuorisovankilassa. Antti Kuronen / Yle
 Pojat myös siivoavat ja osallistuvat ruoanlaittoon, johtaja kertoo.
 Tuntuuko tämä paikka vankilalta?
 – Ei oikein tunnu. Niin kuin koulu, Mikael sanoo.
 Samassa kurdien nuorisovankilassa  ovat aiemmin vierailleet  brittilehti The Telegraphin  ja  uutistoimisto AFP:n  toimittajat. Heidät on päästetty nuorten asuin- ja opetustiloihin. Jutut valokuvineen tukevat johtajan ja Mikaelin kertomusta laitoksen toiminnasta.
 Kurdialueen vankilaolot vaikuttavat olevan hyvällä tolalla verrattuna esimerkiksi naapurimaan Irakin tilanteeseen.
 Irakissa Isis-vankeja pidetään oloissa, joita  ihmisoikeusjärjestö Human Rights Watch on kuvannut  alentaviksi. Vankilat ovat osin niin täynnä, että selleihin ei mahdu patjoja, joilla vangit voisivat nukkua. Kuolemantuomioita on jaettu paljon.
 Aikuisten Isis-vankien kohtelusta Syyrian kurdialueella tiedetään vähemmän kuin nuorten kohtelusta. Esimerkiksi Human Rights Watchin tutkija  Letta Tayler  kertoo Ylelle sähköpostitse, ettei ole päässyt vierailemaan aikuisten pidätyskeskuksissa. Hänen tietojensa mukaan ulkomaalaisten pidätyskeskuksiin on ylipäänsä vierailijoilta pääsy kielletty.
 Yle ei saanut lupaa vierailla kurdialueella sijaitsevassa aikuisten vankilassa, jossa tiettävästi pidetään Suomesta Isisin alueelle lähtenyttä miestä. Vankilan ulkopuolelle kuitenkin tuotiin ruotsalainen mies kahlittuna Ylen haastateltavaksi.
 Mies kertoi, ettei tullut paikalle vapaaehtoisesti, eikä hän halunnut antaa haastattelua.
 Sanomalehti  Washington Post  on käynyt kurdialueen epävirallisessa pääkaupungissa Qamishlissa vankilassa, jossa pidetään jo oikeusistuimessa tuomion saaneita aikuisia Isis-vankeja. Kurdit eivät käy oikeutta ulkomaalaisia vankeja vastaan, joten vankilan asukkaiden voi päätellä olevan syyrialaisia.
 Lehden mukaan vangit saavat laitoksessa muun muassa taideterapiaa.
 Human Rights Watchin Tayler arvioi Washington Postissa, että kurdit pyrkivät osoittamaan oikeusjärjestelmänsä olevan reilu ja kansainvälisten standardien mukainen myös siinä toivossa, että he saisivat apua ulkomailta.
 Mikael sanoo tulleensa Syyriaan 14-vuotiaana.  Antti Kuronen / Yle
 Mikael sanoo olleensa 14-vuotias,  kun hän päätyi perheensä mukana Syyriaan. Yle ei ole voinut vahvistaa hänen kertomaansa riippumattomista lähteistä.
 Perhe on alun perin kotoisin konfliktialueelta, mutta asui Suomessa yli kymmenen vuotta. Mikael, hänen äitinsä ja sisaruksensa ovat Suomen kansalaisia.
 Emme kerro jutussa tunnistettavia yksityiskohtia perheestä heidän turvallisuutensa vuoksi. He ovat lähtöisin maasta, jossa sivulliset sukulaiset voisivat joutua vaikeuksiin, jos heihin kohdistuisi kielteistä huomiota.
 Mikael kertoo muuttaneensa äitinsä ja sisarustensa kanssa Suomesta ensin Turkkiin kesken kuudennen luokan. Isä oli kuollut jo vuosia aiemmin. Isoäiti jäi Suomeen, ja Mikaelin mukaan äiti sanoi, että vuoden päästä palattaisiin takaisin.
 Mikaelin mukaan äiti oli perustellut Turkkiin lähtöä sairaudellaan ja sillä, että lapset voisivat opiskella arabian kieltä.
 – Oltiin siellä noin kolme kuukautta, niin äiti meni naimisiin siellä. Sitten äidin mies toi meidät tänne, Mikael sanoo.
 – Mä olin pieni, en tajunnut mitään. Kun me tultiin Syyriaan, mä luulin, että me oltiin vielä Turkissa. Sitten mä ymmärsin.
 Yle on haastatellut aiemmin  Mikaelin isoäitiä. Mikaelin kuvaus Syyriaan päätymisestä on osin erilainen kuin  se, jonka hänen isoäitinsä on kertonut .
 Isoäidin mukaan aloitteellisin asiassa olisi ollut Mikaelin isoveli, joka olisi maanitellut muuta perhettä seuraamaan perässään. Isoäidin käsitys perheen vaiheista perustuu satunnaisiin yhteyksiin, joita hänellä on ollut tyttärensä perheeseen.
 Mikael sanoo, että äidin uusi mies ei antanut heidän lähteä Syyriasta. Mikaelin mukaan mies kuoli vuonna 2017 Isisin epävirallisen pääkaupungin Raqqan alueella, mutta sen jälkeen perhe ei enää päässyt pois. Isis esti ihmisiä pakenemasta alueeltaan, ja salakuljettajien taksoihin perheellä ei ollut varaa.
 Isisin entinen pääkaupunki Raqqa tuhoutui pääosin länsiliittouman vapautusoperaatiossa. Myös Isisin miinat ja pommit aiheuttivat mittavaa tuhoa. Isis ajettiin Raqqasta lokakuun lopussa 2017.  Antti Kuronen / Yle
 Mikaelin mukaan hänen äitinsä mies oli Isisin taistelija, ja myös isoveli soti Isisin puolesta. Veljellä ei ollut valinnanvaraa, koska pojat pakotettiin tietyssä iässä mukaan, Mikael sanoo.
 Isoveli kuoli Mikaelin mukaan amerikkalaisten ilmapommituksessa. Veljen motiiveja on mahdotonta tarkistaa, eikä Ylellä ole riippumatonta tietoa hänen toiminnastaan Syyriassa.
 Mikael sanoo, että ei ole tehnyt rikoksia eikä ollut mukana taisteluissa.
 – Olin kotona, autoin perhettä, koska siellä naiset ei pystyneet lähtemään esimerkiksi helposti kauppaan. Äiti oli kotona ja antoi mun lähteä ostamaan tavaroita.
 – Ja pari kertaa äidin mies otti mut mukaan kuukaudeksi tai kahdeksi.
 Mikaelin mukaan äidin mies työskenteli Raqqassa paikassa, jossa valmistettiin pommeja. Tämä halusi, että Mikael tulee mukaan katsomaan, miten työtä tehdään.
 Mikael sanoo, ettei itse osallistunut vaan katsoi sivusta.
 – En halunnut edes mennä, mutta hän sanoi, että sinut pitää opettaa.
 Miten on mahdollista, että teini-ikäinen Mikael sai olla Isisin alueella rauhassa?
 Mikael toistaa moneen kertaan viettäneensä paljon aikaa kotona.
 – Olin eniten kotona, että ne eivät ottaisi mitenkään mukaan mua.
 Mikaelin kertomaa ei ole voitu vahvistaa muista lähteistä.
 Hän kuvaa Isisiä "kauheaksi asiaksi". Islamilainen poliisi valvoi elämää: naiset eivät voineet liikkua ilman peittäviä vaatteita, esimerkiksi farkut oli kielletty, varkaudesta rangaistiin katkaisemalla käsi, hän kertoo.
 Mikael sanoo nähneensä itse pari kertaa, kun joltakulta leikattiin käsi. Hän tiesi myös julkisista teloituksista ja näki sellaisen kerran. Pommituksia oli usein.
 Äidin mies oli hänen mukaansa sanonut, että Syyriassa elettäisiin islamin mukaan.
 – Me ei nähty mitään islamia siellä.
 Mies seisoi tuhoutuneen kotitalonsa katolla Syyrian Raqqassa joulukuussa 2017. Antti Kuronen / Yle
 Mikael sanoo, että kurdit  ottivat hänet kiinni Syyrian Deir ez-Zorin maakunnassa helmikuussa 2018.
 Isisin epävirallinen pääkaupunki Raqqa oli jo vallattu, ja perhe oli siirretty lähemmäs Irakin rajaa. Kurdijohtoiset SDF-joukot valtasivat Isisiltä kylän toisensa perään länsiliittouman ilmaiskujen tukemana.
 Mikael sanoo, että kurdit saartoivat yöllä talon, jossa hän yöpyi poikien ja miesten kanssa.
 – Ne sanoivat, että luovuttakaa. Luovutettiin.
 Mikaelin mukaan hänen äitinsä nukkui toisessa talossa Isisin sääntöjen takia, eikä hän siksi tiennyt, mitä äidille ja sisaruksille tapahtui.
 Mikael arvioi, että hänet  tuotiin Hourin nuorisovankilaan noin viikko kiinnioton jälkeen. Hän oli silloin 17-vuotias.
 Vankilanjohtaja Musab Mohammedin mukaan Mikael ei aluksi uskaltanut tai halunnut edes katsoa laitoksen naisopettajia. Kuukaudessa hän oli tottunut normaaliin sosiaaliseen kanssakäymiseen.
 Johtaja sanoo, että Mikael on käyttäytynyt hyvin ja osallistunut opetukseen ja muuhun toimintaan aktiivisesti.
 – Hän on hyvä, nuori mies.
 Haastattelun yhteydessä Mikael esittää itsekin johtajalle kysymyksiä. Hän ei näytä pelkäävän johtajaa tai muuta laitoksen henkilökuntaa.
 Mikael sanoo, että heti kiinniottonsa jälkeen hän sai soittaa kahdesti isoäidilleen Suomeen, mutta siinä vaiheessa äidin kohtalosta ei ollut vielä tietoa. Sen jälkeen puheluita ei ole sallittu.
 Hänen mukaansa ainakin osa muista Hourin laitoksen ulkomaalaisista saa pitää yhteyttä sukulaisiinsa, ja syyrialaisten luona perheenjäsenet myös vierailevat.
 Johtaja Mohammedin mukaan Mikael voisi soittaa säännöllisesti sukulaisilleen Suomessa, jos Suomen viranomaiset ottaisivat yhteyttä kurdien paikallishallintoon.
 Tapaamishuoneessa syyrialaiset nuoret voivat tavata perheenjäseniään. Mikael sanoo, että hän ei ole voinut pitää yhteyttä perheeseensä. Antti Kuronen / Yle
 Suomen viranomaisista Mikael ei ole kuullut omien sanojensa mukaan koko aikana mitään.
 Ulkoministeriön konsuliasioiden yksikön päällikkö  Antti Putkonen  kertoo, että hän ei voi kommentoida yksittäistapauksia.
 Putkosen mukaan ulkoministeriö ja alueella olevat Suomen suurlähetystöt ovat pyrkineet selvittämään Syyriassa olevien suomalaisten olosuhteita ja mahdollisuuksia avustaa heitä esimerkiksi järjestöjen kautta.
 Putkonen ei kommentoi sitä, onko Suomesta oltu suoraan yhteydessä alueella oleviin Suomen kansalaisiin. Putkonen vastasi Ylen kysymyksiin sähköpostitse.
 Asioiminen Syyrian kurdihallinnon kanssa on Suomen kannalta vaikeaa, koska se ei ole kansainvälisesti tunnustettu valtiollinen taho.
 Suomessa hallitus ei ole päättänyt, miten Syyrian kurdialueella olevien Suomen kansalaisten suhteen toimitaan. Yle pyysi sisäministeri  Maria Ohisalolta  (vihr.) tämän viikon perjantaina kommenttia asiaan. Valtiosihteeri  Olli-Poika Parviainen  vastasi, että ministeriöllä ei ole uutta kerrottavaa.
 Syyrian kurdihallintokaan ei tiedä,  mitä tehdä Isisin alueelle tulleille ulkomaalaisille. Leirien ja vankiloiden ylläpito maksaa. Paikalliset tuomioistuimet käsittelevät vain syyrialaisten tapauksia.
 Kurdijohtoisten SDF-joukkojen tiedottaja  Kino Gabriel  sanoo Ylelle, että ensisijaisesti kurdihallinto haluaisi palauttaa ulkomaalaiset kotimaihinsa, etenkin naiset ja lapset.
 – Tämä on poliittinen ongelma Isis-terroristien kotimaissa. Käytännössä ihmisten siirtäminen on hyvin helppoa. Suomen ja Euroopan maiden tarvitsee vain olla yhteydessä ulkoasiainhallintoomme. He järjestävät käytännön asiat ja logistiikan, Gabriel sanoo.
 Hänen mukaansa länsimailla olisi paremmat resurssit käydä tarvittaessa oikeutta kansalaisiaan vastaan. Gabriel sanoo, että SDF on kerännyt paljon todistusaineistoa Isis-alueelta ja on valmis luovuttamaan sitä muiden maiden viranomaisille.
 Myös Hourin nuorisovankilan johtaja Musab Mohammed toivoo, että ulkomaalaisten kohtalo ratkaistaisiin näiden kotimaissa.
 Mikael ei tiedä, kauanko hän vielä on Hourissa, eikä sitä osaa sanoa laitoksen johtajakaan.
 – Jos Suomi ei kotiuta häntä, se on meille yllätys, Musab Mohammed sanoo.
 Hän ei suostu spekuloimaan, kauanko jo 18 vuotta täyttänyt Mikael voi viipyä nuorisovankilassa. Ennemmin tai myöhemmin edessä lienee siirto aikuisten laitokseen, jos muuta ratkaisua ei löydy.
 Mikael haluaisi Suomeen, takaisin kouluun ja perheensä luo. Hän laskee olleensa puolitoista vuotta vankilassa ja neljä vuotta Isisin alueella.
 – En tiennyt, että mulle tulee käymään elämässä näin. Mä olin pieni, kun me tultiin.
 Lue ja katso myös:
 Isoäiti odottaa perhettään kotiin Vantaalle, mutta tytär ja lapsenlapset ovat Syyrian aavikolla – Suomi vatvoo yhä, mitä al-Holin leirin naisille ja lapsille pitäisi tehdä
  Ulkolinja: Isis – Raqqan painajainen

Suomalaisesta Mikaelista tuli kalifaatin lapsi: "En tiennyt, että mulle tulee käymään elämässä näin"


Summary: Ylimieliset superrikkaat jymähtelevät yhteiskunnan rakenteisiin kuin purkupallot, pohtii Jani Kaaro kolumnissaan.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Kaikki ovat tässä vaiheessa jo varmasti kuulleet sijoittaja  Jeffrey Epsteinista . Hänen rikkauksistaan, hänen menestyksestään ja hänen korkea-arvoisista suojelijoistaan. Hänen sopimattomasta kiinnostuksestaan alaikäisiin tyttöihin, hänen itsemurhastaan ja hänen ympärilleen rakentuneista salaliittoteorioista.
 Sen sijaan kaikki eivät ehkä vielä ole kuulleet  hänen kiinnostuksestaan tieteeseen.
 New York Times raportoi hiljattain , että Epsteinilla oli tapana kutsua tiedemaailman kovia nimiä illallisille 77 miljoonan dollarin arvoiseen Manhattanin kartanoonsa. Siellä vierailivat muiden muassa kognitiotieteilijä  Steven Pinker , virtuaalitodellisuuden kehittäjä  Jaron Lanier , matemaatikko  Martin Nowak  ja fyysikko  Lawrence Krauss .
 Epsteinin tiedetään myös olleen yhteydessä paleontologi  Stephen Jay Gouldiin , neurologi ja kirjailija  Oliver Sacksiin  ja kosmologi  Stephen Hawkingiin . Osa tapaamisista on ollut ennen vuotta 2008, jolloin Epstein sai ensimmäisen tuomion alaikäiseen sekaantumisesta.
 Se, mitä Epsteinin vieraat isännästään näillä illallisilla oppivat, kuuluukin sitten osastoon totuus on tarua ihmeellisempää.
 Epstein nimittäin oli vakuuttunut siitä, että maailma olisi parempi paikka, jos maailmassa vain olisi enemmän jeffreyepsteineja. Niinpä hän haaveili siittävänsä kokonaan oman rotunsa. Suunnitelma oli, että siittäminen tapahtuisi hänen Santa Fen -tilallaan, kaksikymmentä nuorta naista kerrallaan.
 Jos ihminen uskoo, että hänen dna:nsa tekisi maailmasta paremman paikan, ei liene yllättävää, että hän uskoi myös transhumanismiin; että ihminen voi teknologian avulla poistaa biologiset rajoitteensa, kuten ikääntymisen. Hän rahoitti kryoniikkaa, pseudotieteenalaa, jossa ihmisruumis jäädytetään, jotta hänet voidaan myöhemmin uudella teknologialla herättää henkiin. Ei liene yllättävää sekään, mitkä osat itsestään Epstein halusi jäädyttää: pään ja peniksen.
 Epsteinin haaveista lukiessa tulee miettineeksi , miksi vastaavaan suuruudenhulluuteen törmää harvemmin Kontulassa tai Kannelmäessä? Voisiko sillä olla jotain tekemistä sen kanssa, että Epstein oli niin rikas ja menestynyt? Mahtoiko hän ajatella, että moinen rikkaus ja menestys eivät voi olla sattumaa, vaan että hänessä täytyi olla jotakin perin ainutlaatuista, dna:sta lähtien, niin että hän on yksinkertaisesti syntynyt menestymään? Niinpä hänen dna:nsa luovuttaminen jälkipolville oli eräänlaista pyyteetöntä hyväntekeväisyyttä.
 Kun yrittäjä kerran on näin kyvykäs, olisi sääli jättää yhteiskunta vaille yrittäjän muita avuja
 Valitettavasti tämänkaltainen grandiösiteetti ja ylimielisyys  vallitsee tällä hetkellä siellä sun täällä, ja se on minun nähdäkseni ongelma, joka estää meitä ratkomasta toisia ongelmia. Kultalusikka suussa syntyneet, omiin kykyihinsä sokeasti uskovat superrikkaat uskovat voivansa hoitaa politiikkaa ja yhteisiä asioita samalla vaivattomuudella millä he ansaitsivat ensimmäisen miljoonansa – ja puoli maailma tekee ”naamapalmuja” heidän edesottamuksiaan seuratessa.
 Olette varmaan panneet myös merkille  länsimaisissa yhteiskunnissa nousseen tiede- ja sivistysvastaisuuden. Se liittyy mielestäni suoraan näihin kultapossukerholaisiin ja heidän vaalimaansa neoliberalistiseen ideologiaan.
 Neoliberalismin sankari nimittäin ei ole tutkija tai mikään muukaan sivistyksen edustaja. Neoliberalismille tutkija on se tyyppi, jolla on käsi koko ajan valtion kukkarolla, ja sen rahan hän käyttää tutkimalla kaksikymmentä vuotta jotakin turhanaikaista eikä hän koskaan saa mitään konkreettista aikaan.
 Neoliberalismin sankari sen sijaan on yrittäjä.  Jos halutaan ratkaisuja, annetaan homma yrittäjälle. Neoliberalismin myyttinen yrittäjä on ripeä ja toimelias, ja hän ratkaisee ilmastonmuutoksen ja maailman nälänhädän murto-osassa siitä ajasta, mitä se veisi tutkijalta – ja tekee siinä sivussa itsestään satumaisen rikkaan.
 Kun yrittäjä kerran on näin kyvykäs, olisi sääli jättää yhteiskunta vaille yrittäjän muita avuja. Niinpä hän upporikkaana ja ihmisten ihailemana astuu politiikkaan. Hän tietää miten homma toimii.
 Juuri tällainen liikemies  meillä on nyt Yhdysvaltain presidenttinä ja hyvin näyttää menevän niin ulko- kuin sisäpolitiikassa. Koska yrittäjät ovat niin hyviä ratkomaan monimutkaisia kysymyksiä, miksipä ei antaa jotakin sellaista kuin Israelin ja Palestiinan suhteet ratkottavaksi toiselle yrittäjälle,  Jared Kushnerille . Kun Kushner on hoitanut niin hienosti miljardiluokan yritystään, Kushner Properties, hän varmaan saa hoidettua tämän pitkäaikaisen Lähi-idän kysymyksenkin.
 Kultapossukerholaiset ovat  sitten ongelman toinen puoli. Brittien entinen pääministeri,  David Cameron , jää historiaan miehenä, joka laittoi koko Brexit-sotkun liikkeelle, mutta kieltäytyy kantamasta siitä mitään vastuuta. Hänen sukunsa vilisee pörssimeklareita ja  hänen huomattava varallisuutensa  on perua hänen esi-isiensä perustamasta yritysten verkostosta.
 Nyt Cameronin aloittamaa sotkua jatkaa toinen kultapossukerholainen,  Boris Johnson , jonka  on kuvattu edustavan brittiläisen eliitin pahimpia puolia : röyhkeyttä, kyynisyyttä, lievää muukalaisvastaisuutta ja varmuutta omasta kulttuurisesta ylemmyydestään.
 Rikkaus sinänsä ei ole ongelma, vaan se, miten rikkaus voi irrottaa ihmiset todellisuudesta siinä määrin, ettei heidän tarvitse välittää tuosta todellisuudesta, ja he voivat käyttäytyä kuin yhteisesti jaettua todellisuutta ei olisi olemassa.
 Toivottavasti kukaan ei ajattele , että tällä kolumnilla pilkkaisin yrittäjiä tai olisin yrittäjävastainen. Ei suinkaan. Minut itsenikin on puoliksi pakotettu yrittäjäksi. Eikä tuntemillani muilla yrittäjillä, graafikoilla, rakentajilla tai kivijalkamyymälän pitäjillä ole suuruudenhulluja ajatuksia.
 Se mitä kritisoin on todellisuudesta vieraantuneiden superrikkaiden kaikkivoipaisuuden tunnetta; ylipaisunutta egoa; kyvyttömyyttä nähdä oman osaamisensa rajoja ja valtansa vaikutuksia; luottamusta poikkeusyksilöiden kykyihin yhteistyön ja dialogin sijaan. He ovat kuin pimahtaneita purkupalloja, jotka jymähtelevät yhteiskunnan rakenteisiin ja periaatteisiin, ja romuttavat tai vähintään iskevät säröille kaiken, mihin osuvat. Tämä on neoliberalismin perintö, jota aate syntyessään tuskin ennalta kykeni näkemään.
 En oikeastaan tiedä mitään sen säälittävämpää kuin tuttavani, joka ilmastoahdistuksessaan leikkaa leivänsulkijoista metallinauhat pois, jotta niiden väliin jäävän osan voisi laittaa muovinkierrätykseen – samaan aikaan kun superrikkaat lentävät bileisiin yksityiskoneella; joiden mahtavissa muskeliveneissä suuri bensankulutus on myyntivaltti; ja jotka pitävät suurten metropolien keskustoissa kymmeniätuhansia neliöitä tyhjillään samalla kun kaupunki kärsii asunnottomuudesta ja vuokrat karkaavat tavallisten ihmisten ulottumattomiin.
 Mediassa rikkaat esitellään  usein ihailevassa valossa. Rivien välistä voi lukea, että jos useammat meistä olisivat heidän kaltaisiaan, jos useammat meistä tekisivät niin kuin he ovat tehneet, löytäisimme ratkaisuja. Mutta asia on juuri päinvastoin. Rikkaat eivät ole ratkaisu, vaan ongelma.
 Rikkaus sinänsä ei ole ongelma, vaan se, miten rikkaus voi irrottaa ihmiset todellisuudesta siinä määrin, ettei heidän tarvitse välittää tuosta todellisuudesta, ja he voivat käyttäytyä kuin yhteisesti jaettua todellisuutta ei olisi olemassa.
 Näin syntyvät tämän maailman jeffreyepsteinit, jotka haluavat täyttää maailman itsensä kopioilla, koska sitähän tämä maailma tarvitsee?
 Näin syntyvät tämän maailman donaldtrumpit, joiden ei tarvitse kuunnella ketään, koska he tietävät aina paremmin.
 Miksi rikkaat välittäisivät ilmastonmuutoksesta  kun he voivat aina paeta sinne, missä olosuhteet ovat siedettävät, ja heidän toimistonsa, kotinsa ja autonsa ovat aina ilmastoidut?
 En millään voi lakata ajattelemasta, miten paljon rauhallisempi ja vakaampi tämä maailma olisi, jos suurin osa maailman vauraudesta ei jatkuvasti valuisi tälle plutokraattien luokalle.
 Jani Kaaro
 Kirjoittaja on tietokirjailija ja vapaa toimittaja. Hän rakastaa filosofiaa ja inspiroituu vanhan ja uuden, tutun ja tuntemattoman sekoittumisesta, joka johtaa johonkin hedelmälliseen asiaan.
 Lue myös:
 Jani Kaaron kolumni:  Nöyryytyksen tunne on miltei pahinta mitä on
 Mona Mannevuon kolumni: Haluaisimme ratkaista ihmiskunnan viheliäiset ongelmat nopeasti ja halvalla, ja se tekee meidät alttiiksi huiputuksille
 Pekka Mattilan kolumni: Me emme osaa kiittää markkinoita paremmasta arjesta

Jani Kaaron kolumni: Miksi Jeffrey Epstein halusi jättää peniksensä perintökaluksi maailmalle?


Summary: THL:n mukaan mahdollinen päätös rokotusohjelman laajentamisesta punkkirokotteen osalta tehdään vuoden vaihteessa.

Sosiaali- ja terveysministeriö esittää, että kansallista rokotusohjelmaa laajennettaiisin ensi vuonna siten, että niin sanottua punkkirokotetta eli TBE-rokotetta saisi entistä useammalta alueelta.
 TBE-rokote suojaa punkkien levittämältä puutiaisaivotulehdukselta. Rokote ei kuitenkaan estä punkkia tarttumasta ihoon, eikä se suojaa puutiaisten levittämältä borrelioosilta, jota vastaan ei ole rokotetta.
 Rokotusohjelmasta vastaava johtaja  Taru Koivisto  sosiaali- ja terveysministeriöstä kertoo, että TBE-rokotteen saatavuutta hyvin todennäköisesti laajennetaan uusille alueille, koska puutiaisten esiintymisalue on kasvanut viime vuosina.
 – Esimerkiksi tälle vuodelle punkkirokotteisiin on varattu 400 000 euroa. Ensi vuoden budjettiesitykseen on laitettu, että summa olisi enintään 600 000 euroa eli sellaiset 200 000 euroa tulisi lisää, Koivisto sanoo.
 THL:n infektiotautien torjunta ja rokotukset -yksikön päällikkö, ylilääkäri  Taneli Puumalainen  kertoo, että pidemmällä aikavälillä puutiaisen levinneisyysalue Suomessa on vähitellen laajentunut etelärannikolta pohjoiseen ja rannikkoalueilta jonkin verran sisämaahan järvialueelle.
 Samalla punkkien levittämät sairaudet ovat jonkin verran yleistyneet. Borrelioositapauksia on Suomessa vuosittain 5 000–6 000. Puutiaisaivotulehdus on huomattavasti harvinaisempi tauti.
 Puumalainen kertoo, että puutiaisaivotulehdustapauksia on yleensä 50–60 vuodessa.  Viime vuonna tapauksia oli 79 . Eniten niitä oli Paraisilla. Puumalaisen mukaan valtaosa tartunnoista on täysin oireettomia.
 – Jos sairastuu oireiseen aivotulehdukseen, niin se voi olla vakavakin sairaus. Pienehkölle osalle jää pysyviä neurologisia vaurioita.
 THL jarruttelee rokotusohjelman laajennusintoa
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos arvioi vuosittaisen puutiaisaivotulehduksen esiintymisen alueittain. Alkusyksystä paljastuu tyypillisesti vielä uusia tautitapauksia.
 Ylilääkäri Puumalainenkertoo, että vasta loppuvuodesta heillä on hyvä käsitys siitä, missä päin Suomea puutiaisaivotulehdukseen on vuoden kuluessa sairastuttu.
 – Tämän arvion perusteella vuoden vaihteen tienoilla arvioidaan, onko rokotusohjelmaa aihetta laajentaa uusille alueille, Puumalainen sanoo.
 Varmuutta laajentamisesta ei Puumalaisen mukaan tässä vaiheessa vielä ole.
 Puumalaisen mukaan ensi vuoden budjettiin kaavailtu tasokorotus liittyy jo aiemmin toteutuneiden rokotusohjelman laajennusten rahoitukseen. Suurempi määräraha mahdollistaa kuitenkin rokotusohjelman lisälaajentamisen tarvittaessa.
 Punkkialueella syytä suojata iho
 Taru Koivisto muistuttaa, että punkkien esiintymisalueella luonnossa liikkuvien kannattaa suojautua ötököiltä vaatetuksella. Lisäksi ulkoilun jälkeen kannattaa tehdä punkkitarkastus, jotta mahdolliset puutiaiset saa poistettua iholta.
 – Näitä suojautumiskeinoja kannattaa ilman muuta käyttää, koska borrelioosiin ei ole rokotetta olemassa. Punkkirokote ei suojaa siltä, Koivisto toteaa.
 Nykyisin kansallisen rokotusohjelman maksuttomiin punkkirokotteisiin ovat oikeutettuja Kemin eteläisissä kaupunginosissa, Kotkan saaristossa, Lappeenrannan Sammonlahden kaupunginosassa, Raahen edustalla Preiskarin saaressa, Paraisilla ja Simossa sekä Lohjanjärven lounaisella riskialueella. Rokotteen saavat myös kesäasukkaat.
 Myös Ahvenanmaan vakituiset asukkaat saavat maksuttoman rokotteen. Maksullisen punkkirokotteen voi hankkia kuka tahansa.
 Lue myös:
 Punkkirokotuksen tarvitsee luonnossa liikkuva lapsi riskialueella – aivokuume on harvinainen, mutta voi lievänäkin aiheuttaa oppimisvaikeuksia
 Lääkitsetkö sinäkin koiraasi kalliisti, mutta turhaan? Punkkilääkkeet ovat tehokkaita, mutta osalle koiranomistajista vain turha rahareikä
 Istutettiinko borrelioosi punkkeihin laboratoriossa? Yhdysvaltain edustajainhuone vaatii Pentagonia selvittämään, tekikö asevoimat hyönteisistä bioaseita

STM: Kansallinen rokotusohjelma laajenemassa, punkkirokote tulossa entistä useampien saataville ensi vuonna


Summary: Aaron Paulin tähdittämä elokuva jatkaa hittisarjan tapahtumia.

Suositun Breaking Bad -tv-sarjan jatkoksi tehty elokuva julkaistaan lokakuussa suoratoistopalvelu Netflixissä. Netflix kertoi asiasta lauantaina.
 "El Camino: A Breaking Bad Movie" -niminen elokuva jatkaa vuosina 2008-2013 esitetyn sarjan tapahtumia. Elokuvan päähenkilö on  Aaron Paulin  näyttelemä Jesse Pinkman. Breaking Badin hahmoista elokuvassa esiintyy myös ainakin  Charles Bakerin  näyttelemä Skinny Pete.
 Elokuvan on käsikirjoittanut ja ohjannut  Vince Gilligan , joka oli myös alkuperäisen sarjan luoja. Aaron Paulin mukaan Gilligan soitti hänelle kaksi vuotta sitten ehdottaakseen elokuvan tekemistä.
 – Kerroin Vincelle pian, että seuraisin häntä vaikka tuleen, Paul kertoi New York Timesille.
 Alun perin AMC-kanavan tuottamaa Breaking Badiä pidetään yhtenä kaikkien aikojen parhaista tv-sarjoista. Sarja kertoi  Bryan Cranstonin  näyttelemästä Walter Whitesta, syöpää sairastavasta lukion kemianopettajasta joka alkoi valmistaa metamfetamiinia varmistaakseen perheensä taloudellisen tulevaisuuden. Apua hän sai entiseltä oppilaaltaan, huumebisneksen tuntevalta Pinkmanilta.
 Breaking Badin päätyttyä Gilligan on tuottanut Better Call Saul -sarjaa, joka sijoittuu aikaan ennen Breaking Badin tapahtumia ja jonka pääroolissa on  Bob Odenkirk . Myös Better Call Saul on saanut kriitikoilta hyvän vastaanoton.
 Uusi elokuva on sarjan tavoin kuvattu Albuquerquessa New Mexicossa. Elokuva tulee Netflixiin 11. lokakuuta.
 Nimi "El Camino" viittaa Chevrolet El Camino -autoon, jolla Jesse Pinkman pakeni uusnatsien vankeudesta Breaking Badin viimeisessä jaksossa.

Breaking Badin jatko-osaelokuva tulee Netflixiin lokakuussa


Porvoossa on ammuttu kahta poliisia tehtävän yhteudessä.
 Loukkaantuneet poliisit saavat hoitoa, kertoo Itä-Uudenmaan poliisi. Tapahtumapaikka on eristetty tutkinnan johdosta
 Kerromme aiheesta pian lisää.

Kahta poliisia ammuttu Porvoossa


Summary: Presidentti Trump kertoi yöllä Twitterissä tapaamisensa  G7-johtajien kanssa sujuneen "erittäin hyvin”.

Ranskassa jatkuu tänään G7-maiden huippukokous. Kokouksen odotetaan muun muassa päättävän, mihin konkreettisiin painostustoimiin Brasiliaa kohtaan ryhdytään, jos maa ei saa  metsäpalojaan  hallintaan.
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  kiitteli kokouksen isäntää, Ranskan presidentti  Emmanul Macronia  hyvästä työstä ennen kokouksen alkua.
 Trump kuvaili yöllä Twitterissä lounastapaamistaan Macronin kanssa ”parhaaksi tähän asti.” Lisäksi Trump kertoi tapaamisensa muiden G7-johtajien kanssa sujuneen illalla ”erittäin hyvin”.
 Kokoukseen osallistuu seitsemän maailman rikkainta maata eli isäntämaa Ranskan lisäksi Yhdysvallat, Kanada, Japani, Saksa, Britannia ja Italia.
 Johnson vaatii USA:ta poistamaan kaupan esteitä brittiyhtiöiltä
 Britannian pääministeri  Boris Johnson  kehottaa presidentti Trumpia poistamaan kaupan esteitä brittiyhtiöiltä. Johnson sanoi toimittajille G7-huippukokouksessa, että Yhdysvaltain rajoitukset voivat vaarantaa maiden välisen kauppasopimuksen brexitin jälkeen.
 Johnson nosti esille muun muassa brittiläiset lihapiirakat ja suihkukaapit, jotka eivät Yhdysvaltain sääntelyn takia ole amerikkalaiskuluttajien saatavilla.
 Vapaakauppasopimusta Yhdysvaltojen kanssa on pidetty äärimmäisen tärkeänä Britannialle EU-eron jälkeen. Kauppakysymykset saattavat viilentää Johnsonin ja Trumpin lämpimiä välejä.
 Lisää aiheesta:
 Rikkaiden maiden G7-kokouksesta on tulossa ”vaikea testi yhtenäisyydelle ja solidaarisuudelle”, arvioi EU:n Donald Tusk
 Tutkija Brasilian presidentin sademetsien suojeluun liittyvästä ulostulosta: ”Ulkokultaista patsastelua”
 Macronin toive sai vastakaikua Merkeliltä: Amazonin sademetsäpalot nousevat G7-maiden kokouksen agendalle

G7-kokous: Trump kehui tapaamistaan Macronin kanssa ”parhaaksi tähän asti” – Johnson vaatii USA:ta poistamaan kaupan esteitä brittiyhtiöiltä


Summary: Kelan hyvittämä lainanosa houkuttaa valmistumaan ajoissa.

Tänä vuonna opiskelijoille maksetaan jopa yli 40 miljoonaa euroa opintolainahyvityksiä. Määrä on suurempi kuin koskaan aiemmin, mutta arvioiden mukaan kyse on vasta alkusoitosta. Asiantuntijoiden mukaan tänä vuonna saadaan ensimmäiset arviot siitä, mille tasolle hyvitysten määrä asettuu.
 Opintolainahyvitys otettiin käyttöön syksyllä viisi vuotta sitten. Hyvitys on porkkana korkeakouluopintonsa määräajassa suorittavalle. Jos opiskelija ottaa tarpeeksi lainaa ja saa opinnot kasaan riittävän nopeasti, Kela maksaa osan hänen lainastaan.
 Toistaiseksi hyvitystä ovat saaneet lähinnä ammattikorkeakouluista valmistuneet, joilla opintojen tyypillisin tavoiteaika on kolme ja puoli vuotta. Yliopistosta hyvityksen saaneita valmistui viime vuonna vasta noin 500. Yliopistoissa tyypillisin opintojen tavoiteaika on viisi vuotta.
 Jo ensi vuonna hyvitysten määrä todennäköisesti kasvaa hurjasti, sillä hyvitykseen oikeutettuja valmistuu vuosi vuodelta enemmän. Yliopistosta valmistuvien takia opetus- ja kulttuuriministeriössä ollaan neuvottelevan virkamiehen  Virpi Hiltusen  mukaan varauduttu hyvitysten määrän nousuun.
 – Viime vuonna hyvitysmenoja maksettiin yhteensä 28 miljoonaa euroa. Tänä vuonna todennäköisesti niitä maksetaan jopa yli 40 miljoonaa, Hiltunen sanoo.
 Lopullinen hyvitysmenojen määrä selviää lokakuussa, kun Kela alkaa tehdä opiskelijakohtaisia päätöksiä hyvitysten suuruudesta.
 – Tämä on meillekin jännittävä ja pelottava paikka, että missä määrin menot kasvavat, Hiltunen sanoo.
 Ammattikorkeakoululaisista yli puolet saa jo hyvityksiä
 Ammattikorkeakoulusta 3,5 vuoden tavoiteajassa valmistunut saa hyvityksiä maksimissaan 4 100 euroa. Se edellyttää 12 800 euron lainaa.
 Ylemmän korkeakoulututkinnon suorittavalla vastaava lainamäärä on viiden vuoden tavoiteajassa 18 000 euroa. Siitä saa hyvitystä 6 200 euroa. Lainaa saa ottaa enemmänkin, mutta hyvitys ei nouse.
 Hyvitystä saadakseen ammattikorkeakoulussa voi opiskella puoli vuotta ja yliopistossa korkeintaan vuoden tavoiteaikaa pidempään.
 Viime vuonna lainahyvitysten 28 miljoonasta eurosta ammattikorkeakoululaisille meni lähes 26 miljoonaa. Summa jakaantui hieman yli 8 000:lle valmistuneelle.
 Vuosittain ammattikorkeakoulututkinnon suorittajia on noin 23 000, joista opintotukea saa noin 17 000.
 Yliopistossa alemman yliopistotutkinnon suorittajia on vuosittain noin 14 000. Heistä suurin osa jatkaa opinnoissaan ja hyödyntää hyvityksen maisteriksi valmistuttuaan.
 Yliopistossa viime vuonna valmistuneista vain hieman yli puolet olisi ollut opiskelutahtinsa takia oikeutettu hyvitykseen. Kelan opintotukiryhmän vastaava suunnittelija Ilpo Lahtinen kuitenkin uskoo, että tämä muuttuu, ja hyvityksen saajien määrä voi nousta molemmissa opinajoissa lähivuosina jopa kahteen kolmasosaan opintotuen saajista.
 Hyvityksen toimivuutta aletaan tutkia
 Lainahyvityksen käyttöönottamista perusteltiin sillä, että se nopeuttaa valmistumista. Opetusministeriön Hiltusen mukaan vielä on liian aikaista arvioida sitä, ollaanko tähän tulokseen päästy.
 Viime vuonna ammattikorkeakoululaisista tutkinnon opintolainahyvitykseen oikeuttavassa ajassa 78 prosenttia. Yliopistossa vastaava luku oli 53 prosenttia. Molemmat määrät ovat kasvaneet kolmessa vuodessa lähes kuusi prosenttiyksikköä.
 Hiltusen mukaan numeroista ei voi vetää johtopäätöksiä. Hyvityksen toimivuudesta ollaan Hiltusen mukaan mitä todennäköisemmin käynnistämässä tutkimuksia ammattikorkeakoulun osalta jo ensi vuoden puolella. Yliopistojen vuoro on myöhemmin.
 – Ei ole syytä olettaa, että opintolainahyvityksellä olisi ollut negatiivista vaikutusta. Sen tarkoitus oli lisätä lainanottoa, ja tilastot osoittavat että lainanotto on lisääntynyt, Hiltunen sanoo.

Opintolainahyvityksiä maksetaan tänä vuonna jopa 40 miljoonaa euroa ja määrä kasvaa vuosi vuodelta


Salama on iskenyt useisiin ihmisiin golfturnauksessa Georgiassa, Yhdysvalloissa.
 Tour Championshipin turnaus East Lake Golf Clubin kentällä Atlantassa on keskeytetty tapauksen vuoksi, kertovat järjestäjät.
 Mahdollisista henkilövahingoista ei toistaiseksi ole tietoa.

Salama iski useisiin ihmisiin golfturnauksessa Yhdysvalloissa


Summary: Teon tunnustanut mies on seurakunnan entinen jäsen.

Poliisin kiinniottama mies on tunnustanut sytyttäneensä Jehovan todistajien valtakunnansalin Pöytyän Yläneellä eilen, kertoo Lounais-Suomen poliisi.  Rakennus tuhoutui varhain  perjantaiaamuna riehuneessa palossa.
 Mies on myöntänyt myös aikaisemman sytytysyrityksen. Hän on seurakunnan entinen jäsen, joka lähti seurakunnasta vuosia sitten.
 Poliisi tiedottaa asiasta seuraavan kerran alkuviikosta.
 Lue lisää:
 Viime yönä palanutta valtakunnansalia yritettiin polttaa jo viikonloppuna Pöytyällä – poliisi ottanut yhden kiinni, seurakuntalaiset apeina

Mies tunnusti sytyttäneensä Jehovan todistajien valtakunnansalin Yläneellä


Summary: Maassa on tullut tietoon lähes 200 sairaustapausta, joiden yhteyttä sähkötupakkaan tutkitaan.

Yhdysvalloissa tutkitaan sähkötupakan yhteyttä vastikään sattuneeseen kuolemantapaukseen.
 Illinoisin osavaltion terveysviranomaiset kertoivat perjantaina, että potilas oli joutunut sairaalaan vakavan ja selittämättömän hengitystiesairauden vuoksi. Hän oli polttanut äskettäin sähkötupakkaa. Potilas kuoli sairauteensa.
 Sähkötupakan käyttäjä hengittää laitteen kautta nikotiinipitoista höyryä. Sähkötupakka on kasvattanut suosiotaan muun muassa tupakoinnin lopettamista yrittävien keskuudessa, sillä sitä ei ole pidetty niin haitallisena kuin perinteistä tupakkaa.
 Kesäkuun lopulta alkaen 22:ssa Yhdysvaltojen osavaltiossa on tullut tietoon ainakin 193 tapausta, joissa keuhkosairauden epäillään olevan yhteydessä sähkötupakointiin tai esimerkiksi kannabiksen käyttöön vaporisaattorilla eli höyrystämiseen tarkoitetulla laitteella. Yhdysvaltain sairauksien valvonnasta ja ehkäisystä vastaavan viranomaisen CDC:n mukaan monet sairastuneista ovat nuoria ja nuoria aikuisia.
 – Sairauden vakavuusaste on hälyttävä. Meidän on levitettävä sanaa, että sähkötupakointi voi olla vaarallista, Illinoisin terveysviraston johtaja  Ngozi Ezike  sanoi.
 WHO varoitti viime kuussa sähkötupakasta
 Vaikka sairaustapaukset vaikuttavat samanlaisilta, CDC:n virkaa toimittavan apulaisjohtajan  Ileana Ariaksen  mukaan ilmassa on vielä paljon kysymyksiä. Toistaiseksi on epäselvää, onko tapauksilla yhteinen syy vai ovatko ne eri sairauksia, joiden ilmenemismuoto on samanlainen.
 Illinoisissa ainakin 22 ihmistä on viranomaisten mukaan sairastunut poltettuaan sähkötupakkaa tai käytettyään muita tuotteita vaporisaattorilla. Sairastuneet ovat olleet iältään 17-38-vuotiaita.
 Washington Post -lehden  mukaan sairastuneilla on ollut yskää, hengenahdistusta ja heikotusta. Jotkut ovat oksennelleet ja sairastuneet ripuliin. Oireet ovat pahentuneet päivien tai viikkojen kuluessa.
 Maailman terveysjärjestö WHO varoitti viime kuussa sähkötupakan vaaroista. WHO:n mukaan sähkötupakointi on kiistatta haitallista terveydelle ja tuotteita tulisi sen vuoksi säännellä.
 WHO:n mukaan ei ole kunnollisia todisteita puoltamaan väitettä, jonka mukaan sähkötupakka auttaisi tupakoitsijoita lopettamaan perinteisten savukkeiden polttamisen.

Sähkötupakan käyttäjä kuoli mystiseen keuhkosairauteen Yhdysvalloissa