Summary: Liikuntakyvyn vienyt lihastauti ei kahlitse vannoutuneen painifanin mieltä. Jos Riku Forsström itse pääsisi kehään, hän olisi myrkkyä sylkevä liskohirviö.

Tajiri  on pahassa pulassa. "The Japanese Buzzsaw" häilyy kanveesiin lyötynä tajunnan rajamailla, ja "The Rebel"  StarBuck  valmistautuu antamaan viimeisen armoniskun.
 – Tajiri, Tajiri, Tajiri, kannustaa yleisö rytmikkäästi.
 Japanilainen tekee yllätysliikkeen: hän sylkee vihreää myrkkyä hyökkäävän vastustajansa silmille.
 Yleisön mylvintä yltyy myrskyisäksi, vaikka Suomen oma sankari jää maahan makaamaan tuskainen ilme kasvoillaan, pyyhkien kuolettavaa myrkkyä silmistään.
 Raumalaisen kauppakeskuksen katolla juhlitaan  Riku Forsströmin  40-vuotissyntymäpäivää ammattipainin merkeissä.
 Yoshihiro Tajiri oli ehkä yksi Riku Forsströmin eniten odottamia vieraita syntymäpäivilleen. Äiti Eila Forsström seurasi taustalla. Jouni Koutonen / Yle
 Päivänsankari itse seuraa kehän tapahtumia vuoteesta käsin hievahtamatta ja hiljaa muiden tuulettaessa villisti. Silmistä kuitenkin näkee, että hän on ehkä eniten innoissaan liki parista sadasta katsojasta.
 Riku Forsström sairastaa Duchennen lihasrappeumaa, joka on vääjäämättä vienyt voimat lihaksista.
 Hän on ylittänyt lääkärien aikoinaan antaman elinaikaennusteen jo yli vuosikymmenellä. Uutta tasalukua hän halusi juhlistaa intohimonsa parissa – tuomalla ammattipainin kotimaiset ja kansainväliset tähdet Raumalle hyväntekeväisyystapahtumaan.
 Lapsena todettu sairaus vei liikuntakyvyn
 Eila Forsström  odottelee jo omakotitalon terassilla vehreässä pihapiirissä Pyhärannassa. Olemme pienessä Ihoden kylässä, Rauman eteläpuolella kasitien varrella.
 Vastaanotto on lämmin, ja Riku Forsströmin äiti toivottaa vieraan tervetulleeksi peremmälle.
 Aivan ensimmäiseksi on pestävä ja desinfioitava kädet. Odottelemme hetken tuvan oven takana, sillä hoitaja kääntää Forsströmin parempaan asentoon vuoteessa.
 Astun vuoteen viereen tervehtimään Riku Forsströmiä. Hän vastaa silmillään.
 Sairaus on vienyt Riku Forsströmin liikuntakyvyn, mutta mieli lentää painikehässä. Jouni Koutonen / Yle
 Sairaus todettiin Riku Forsströmin ollessa 3,5-vuotias. Kuusivuotiaana hänen liikkumisensa alkoi heikentyä nopeaan tahtiin. Pian hän tarvitsi pyörätuolia apuna, ja kahdeksanvuotiaana kävely oli käynyt mahdottomaksi. Teini-iässä käsienkin toiminta alkoi hiipua.
 16-vuotiaana Forsströmin oli turvauduttava hengityskoneeseen. Muutamaa vuotta myöhemmin hänelle tehtiin henkitorven avanneleikkaus. Se vaurioitti äänihuulia vieden puhekyvyn. Parikymppisenä sormien toiminta ja nieleminen olivat lakanneet lähes kokonaan.
 Värikkäät sankarit suoraan sarjakuvamaailmasta
 Paini tuli osaksi Riku Forsströmin elämää jo lapsena. Hän oli kuusivuotiaana tätinsä luona Raumalla, kun televisiosta sattui tulemaan amerikkalaista ammattipainia.
 Vaikkei hän kieltä ymmärtänytkään, pienen pojan mieleen vetosi lajin visuaalinen näyttävyys värikkäine ja elämää suurempine hahmoineen. Painijoiden fyysinen taituruus oli kuin fantasiamaailmasta.
 – Olin tutustunut Marvelin sarjakuvatuotantoon isoveljeni kokoelmista jo hyvin nuorena. Fantastiset hahmot ja värikkäät kuvat lumosivat minut. Painijat olivat eläviä vastineita noille sarjakuvahahmoille, kertoo Forsström puhesyntetisaattorin välityksellä.
 Hulk Hogan oli Riku Forsströmin lapsuuden suuria painitähtiä. Supersankareita ja muita figuureja on kertynyt lasivitriineihin laaja kokoelma. Jouni Koutonen / Yle
 Isoveli  Juha Forsström  on nytkin vuoteen vierellä. Hän pystyy vaimeista äännähdyksistä tulkitsemaan, mitä veljensä haluaa sanoa. Kysymyksiin Riku Forsström vastaa kuitenkin tietokoneen avustuksella.
 Kamppailulajit ovat aina kiinnostaneet miestä. Sairaudella saattaa olla yhteys siihen, että hän fanittaa lajia, jota on itse kykenemätön harrastamaan.
 – Kun ei itse pysty liikkumaan, herättää aina suurta ihmetystä, minkälaisiin uskomattomiin fyysisiin suorituksiin ihmiskeho oikein venyy.
 Pitkäaikainen unelma järjestää maailmanluokan ammattipainishow toteutui viimein lauantai-iltana. Muun muassa SLAM! Wrestling Finlandin ja Rauman Lukon tuella kanaalikaupunkiin koottiin painijoiden parhaimmistoa liki kaikilta mantereilta.
 Yleensä painitapahtumia järjestetään pääkaupunkiseudulla, eikä Riku Forsström pysty enää matkaamaan niihin paikan päälle.
 – Vanhemmat alkavat olla jo iäkkäitä, enkä halua rasittaa heitä liikaa rankoilla reissuilla. Oma kuntokaan ei enää ole niin hyvä kuin aikaisemmin. Siksi tapahtuma järjestetään henkisessä kotikaupungissani Raumalla.
 Sinikielinen liskohirviö sylkee vastustajan silmille
 Katsomme televisiosta netin painivideoita eri puolilta maailmaa. Tyylejä ja genrejä on lukuisia.
 Amerikkalaiset painijat todellakin ovat kuin supersankareita värikylläisissä trikoissaan. Usein värit on napattu suoraan tähtilipusta. Japanilaispainijat ovat askeettisemmissa asuissa, ja meksikolaiset saattavat tehostaa hyökkäyksiään sylkemällä värikkään ”myrkkypilven” vastustajan kasvoille.
 Päällimmäisenä lajissa Riku Forsströmiin vetoaa fyysinen spektaakkeli, akrobaattinen taituruus, näyttävät liikkeet ja vaaralliset temput.
 – Mutta vähintään yhtä tärkeä ellei tärkein osa lajia ovat persoonalliset hahmot ja tarinankerronta. Se on ehkä minuun lajissa eniten vetoava aspekti. Juonikuvioissa nähdään kaikkea komediasta draaman kautta tragediaan.
 Netin syövereistä löytyy loputtomasti painivideoita eri puolilta maailmaa. Jouni Koutonen / Yle
 Parhaimmat tarinat saavat unohtamaan, että kyseessä on käsikirjoitettu viihde. Tunneskaala heittelee ilosta ja riemusta myötätunnon kautta epätoivoon ja vihaan. Myös kehäpsykologiaa ja teknisiä yksityiskohtia hän on oppinut arvostamaan aikuisiällä.
 Jos elämä olisi kohdellut toisin, saattaisi Riku Forsström nousta kehään liskohirviönä.
 – Itse kehittelemäni painihahmo on meksikolaistyylinen  Monstruo De Gila ,  The Gila Monster . Hänellä olisi liskomainen naamari ja siniseksi värjätty kieli. Hän myös sylkisi punaista nestettä vastustajan kasvoille legendaarisen  The Great Mutan  tapaan.
 Meksikolainen painikulttuuri maskeineen on aina kiehtonut Forsströmiä ja sikäläiset painitähdet ovat hänen suuria suosikkejaan.
 – Gila-lisko on Meksikon kansalliseläimiä, mutta jostain syystä eläimeen perustuvaa painijaa ei ole. Se on pieni mutta voimakas eläin.
 Painista voimaa haasteiden päihittämiseen
 Forsström kertoo tutustuneensa lajin kautta mahtaviin persooniin ja solmineensa elinikäisiä ystävyyssuhteita ympäri maailmaa. Netin välityksellä hän pystyy olemaan yhteyksissä harrasteryhmiin ja laajentamaan vuoteeseen sidottua elämänpiiriään.
 – Vammaisena elämässä on paljon haasteita ja joutuu usein taistelemaan oikeuksiensa puolesta. Painiharrastus on antanut voimaa ja auttanut elämän tuomien haasteiden päihittämisessä.
 Hengityskoneessa ja hoitajan ympärivuorokautisessa valvonnassa oleva Riku Forsström pystyy kommunikoimaan tietokoneen ja puhesyntetisaattorin  avulla. Jouni Koutonen / Yle
 Istahtaessamme välillä vanhempien, Eila ja  Heikki Forsströmin  kanssa kahvittelemaan muistelevat he toisinaan kohdattuja vaikeuksia. Kouluaikoina liikkuminen raskaalla sähköpyörätuolilla ei ollut ongelmatonta hissittömässä opinahjossa.
 Sinnikkyydellä ja tukiverkostojen avulla asiat ovat kuitenkin järjestyneet. Pyhärannan kirkon alttarille johtaa yhä paikallisen metalliyrityksen lahjoittama pyörätuoliramppi muistona nuorukaisen konfirmaatiotilaisuudesta.
 Aktiivista elämää rajoitteista huolimatta
 Riku Forsström vakuuttaa, ettei ole sairaudestaan katkera. Se on toki aina läsnä, mutta hän ei anna sen hallita elämäänsä.
 – Olen hyväksynyt sairauteni ja oppinut elämään rajoitusteni kanssa. Pyrin tekemään elämästäni mahdollisimman rikkaan ja aktiivisen. Elämänhalu on aina ollut vahva. En ole koskaan surrut mitä en pysty tekemään, vaan keskittynyt siihen, mitä pystyn tekemään.
 Tietokoneen avulla Forsström pystyykin tekemään paljon. Hän esittää itse leikkaamansa videon vuosia sitten Raumalla järjestetystä painitapahtumasta. Kamppailut etenevät ruudulla vauhdikkaasti, eivätkä hänen tekemänsä grafiikat kalpene taivaskanavien painiohjelmille.
 "The Japanese Buzzsaw" Yoshihiro Tajiri on yksi Raumalla nähdyistä painitähdistä. Toimintahahmo tähden nimikirjoituksella kuului Riku Forsströmin kokoelmiin jo ennen lauantain tapahtumaa. Jouni Koutonen / Yle
 Wrestle Aid  -tapahtuman hän halusi järjestää levittääkseen tietoa ja tukeakseen Lihastautiliiton toimintaa. Osa tuotosta ohjataan Duchennen lihasrappeumaa ja ALS-tautia sairastavien liikunta- ja urheilutoimintaan.
 Vertaistuella on ollut Forsströmille suuri merkitys hänen opetellessaan elämään sairauden kanssa. Liiton tapaamisissa ja leireillä hän pääsi vanhempineen tutustumaan perheisiin, joissa oli samaa tautia sairastavia lapsia ja nuoria.
 – Heidän ystävyytensä ja neuvonsa auttoivat sairauden käsittelyssä. Tämä on minun tapani kiittää kaikesta, mitä olemme Lihastautiliitolta saaneet.
 Nelikymppisenä Riku Forsström on ylittänyt reilusti lääkärien antaman elinajanennusteen. Hän toteaakin, ettei sellaisten vangiksi pidä jäädä.
 – Kukaan meistä ei voi tietää kauanko aikaa on jäljellä. En käytä omaa energiaani sen pohtimiseen, käytän kaikki voimani täyden elämän elämiseen. Elämällä on tapana yllättää meidät ihmiset.
 Lähes parisataa ammattipainin ystävää kokoontui lauantai-iltana raumalaisen kauppakeskuksen kattoterassille Wrestle Aid -tapahtumaan. Jouni Koutonen / Yle
 "The Japanese Buzzsaw" Yoshihiro Tajiri pani polvilleen suomalaisen ammattipainipioneeri "The Rebel" StarBuckin. Jouni Koutonen / Yle
 Kukkoillen rankasti savuttavalla amerikanrassilla matsiin saapunut StarBuck on kukistettu. Tajirin myrkky oli liikaa. Jouni Koutonen / Yle
 Raumam Boik Toni Tamminen otti mittaa Talaskankaan konkarista Stark Adderista. Jouni Koutonen / Yle
 Metallisoturi Stark Adder vauhdissa, ja Raumam Boik saa kyytiä. Lopulta vahva usko Rauman Lukkoon siivitti nuorukaisen voittoon konkarista. Jouni Koutonen / Yle
 Riku Forsström seurasi kehän tapahtumia sairaalavuoteesta käsin. Jouni Koutonen / Yle
 Hollannin jätti Jurn Simmons otti pataan Häijy-Heimo Ukonselältä. Jouni Koutonen / Yle
 Voittoisa Häijy-Heimo Ukonselkä kävi toivottamassa Riku Forsströmille hyvää syntymäpäivää. Isoveli Juha Forsström heilutteli kannustuskylttejä. Jouni Koutonen / Yle
 Illan päätösmatsissa Japanin naispainilegenda Meiko Satomura kohtasi brittien Sadie Gibbsin ohella Puerto Ricon Ivellissen kolmen naisen kamppailussa.

Sairaus vei lihakset, mutta fanius antaa voimaa – jatkoajalla elävä ammattipainin ystävä toi lajin maailmantähdet 40-vuotisjuhliinsa Raumalle


Summary: Rahakkaat selluhankkeet ja uudet ilmastositoumukset ovat hallitukselle haastava yhdistelmä toteutettavaksi.

Suomeen kaavaillut sellutehdasinvestoinnit ovat mannaa työllisyydelle ja talouskasvulle, mutta kolikolla on toinenkin puoli, maankäyttösektorin päästöt: hankkeiden edellyttämät metsähakkuut voivat koitua kalliiksi paitsi ilmastotavoitteille, myös veronmaksajille.
 Näin hallitusta varoittaa Ilmastopaneelin puheenjohtaja, Helsingin yliopiston ympäristöekonomian professori  Markku Ollikainen .
 Kustannukset tiivistyvät hiilinieluihin ja "päästöleikkuriin" eli vuonna 2021 voimaan astuvaan EU:n asetukseen LULUCF:ään. Se edellyttää, että Suomen maankäyttösektori ei ole päästölähde. Jos esimerkiksi hiilinielut kutistuvat hakkuiden takia niin, että näin käy, se tulee kompensoida päästövähennyksinä toisaalla, esimerkiksi taakanjakosektorilla.
 Tästä vastuussa on Suomen valtio.
 Ollikaisen mukaan kustannusten mittaluokka voi kasvaa pahimmillaan yli neljään miljardiin.
 – Kauhuskenaariossa lisähakkuiden myötä Suomen maankäyttösektorista tulee 30–40 miljoonan tonnin päästölähde. Kaikki se täytyy kompensoida, Ollikainen varoittaa.
 Kauhuskenaariolla Ollikainen tarkoittaa yhdistelmää, jossa Suomeen tulisi useita uusia selluhankkeita, ja puuta hakataan nykyistä enemmän.
 Päästövähennysten hintana per hiilidioksiditonni on käytetty noin 150:tä euroa, joka on valtioneuvoston keskipitkän aikavälin ilmastopolitiikan suunnitelmissa  (KAISU)  esitetty, tosin epävarmuutta sisältävä arvio liikenteen päästöjen vähentämiselle.
 – Kymmenen vuoden kustannukseksi tulee äkkiä neljä ja puoli miljardia. Se on samaa luokkaa kuin Suomen kestävyysvaje. Tähän haasteeseen tarvittaisiin jo valtionvarainministeriönkin pohdintaa, Ollikainen sanoo.
 Ilmastoasiantuntijat ovat varoittaneet  aikaisemminkin metsien liiallisesta parturoinnista ja niiden mahdollisesti kovistakin kustannuksista veronmaksajille.
 Ministeri Leppä: En ole huolissani, kyse normaalista valmistelusta
 Hallituspuolueissa kauhuskenaariota ei haluta tarkemmin kommentoida ennen kuin lopullinen hiilinielujen vertailutaso on syksyyn mennessä saatu.
 – Vertailutasosta käydään nyt asiantuntijatason keskustelua Suomen ja komission välillä. En ole huolissani, kyse on normaalista valmistelusta, maa- ja metsätalousministeri  Jari Leppä  (kesk.) arvioi.
 Ympäristö- ja ilmastoministeri  Krista Mikkosen  (vihr.) mukaan tiedossa on, että nielutavoitteessa jälkeenjääminen aiheuttaisi taloudellisia kustannuksia tai lisäpäästövähennyksiä muilla sektoreilla.
 – Näistä kustannuksista on tärkeää saada lisätietoa ja ne on otettava mahdollisimman varhaisessa vaiheessa huomioon politiikassa, Mikkonen sanoo.
 Hallituspuolueissa osa kummastelee Ollikaisen skenaariota, ja luottaa siihen, että puun saatavuus rajoittaa uusien yhtiöiden rakentamista luonnostaan niin, ettei hiilinielu kutistu.
 Jari Leppä muistuttaa, että hakkuutaso määräytyy markkinoilla.
 – Sellutehtaita suunnittelevat yritykset arvioivat varmasti puun saatavuutta, sillä kyse on hyvin pitkäjänteisistä investoinneista.
 Myös metsäyhtiöistä  on ennakoitu, että ainakaan kaikki viisi nyt viritteillä olevaa tehdashanketta eivät olisi toteutumassa.
 Ministerit: Hiilinielu on mielessä, ja hallitusohjelmassa
 Krista Mikkonen vakuuttaa, että hallituksessa ollaan asiassa hereillä. Hallitusohjelman mukaan Suomi pyrkii hiilineutraaliuteen vuoteen 2035 mennessä, ja osana sitä hiilinieluja vahvistetaan.
 – EU:n sääntelyn tavoitteena on vain pitää nielujen koko ennallaan suhteessa vertailuvuosien tasoon ja metsänhoitotapaan eli tässä mielessä hallituksen tavoite on EU-tavoitetta kunnianhimoisempi, Mikkonen sanoo.
 Tätä painottaa myös Leppä.
 – Tällä hallituskaudella siis olennaista ovat käytännön toimet, joilla voimme vahvistaa ja ylläpitää korkeaa hiilinielua. Asiasta ei ole vielä käyty suuremmin keskustelua hallituksen kesken. Kun ministeriryhmien toiminta käynnistyy, asiaa käydään varmasti läpi, hän arvioi aikataulua.
 LUE MYÖS:
 Metsäteollisuus professoreiden ilmastohuolista: Selvää on, ettei puuta voi korjata yhtä paljon kuin sitä kasvaa
 Saako vääntö metsähakkuista uuden käänteen hallitusneuvotteluissa? Suomi on laskenut hakkuumetsien alan väärin
 Uusi laskelma: Suomessa suunnitellaan jopa 18 miljoonaa kuutiota enemmän metsien hakkuita kuin EU sallii – Miten käy sellutehdashankkeiden?

Ilmastopaneelin Ollikainen maalaa: Suomea uhkaa jopa neljän miljardin veromätky, jos hakkuut kuristavat hiilinielua – Ministerit odottavat tuoreita lukuja


Summary:
Trump käynnisti omintakeisella tyylillään lähtöruutuun palanneet neuvottelut Pohjois-Korean kanssa, Ylen
Yhdysvaltain-kirjeenvaihtaja Mika Hentunen kirjoittaa.

WASHINGTON  Yksikään Yhdysvaltain virassa oleva presidentti ei ole aiemmin ottanut 20 askelta Pohjois-Korean puolella.
 Jimmy Carter  ja  Bill Clinton  vierailivat muulta maailmalta eristäytyvässä Pohjois-Koreassa, mutta vasta virkakautensa päätyttyä.
 Barack Obama  kävi Koreoiden välisellä maailman tiukimmin vartioidulla rajavyöhykkeellä lentäjän takkiin ja maastokenkiin sonnustautuneena turistina. Trump käveli Panmunjomin jaetun rajakylä parakkien välistä Pohjois-Korean puolelle tummassa puvussa. Hän oli työasialla.
 Donald Trumpin  tiedotuskoneistosyöttää nyt tällaista materiaalia todisteena siitä, että Trump tekee eri tavalla ja enemmän kuin edeltäjänsä myös Pohjois-Korean eteen. Trump väitti tiedotustilaisuudessa, että Koreoiden niemimaa oli täysimittaisen sodan partaalla ennen kuin hän ja Kim viime kesänä ensimmäisen kerran tapasivat.
 Asiantuntijat ovat  lähes yksimielisesti päinvastaista mieltä Trumpin saavutuksista.
 Koreat ovat edenneet keskinäisessä rauhanhieronnassa, mutta ennen kaikkea Etelä-Korean presidentti Moon Jae-inin sovittelevan politiikan ansiosta. Kim Jong-un kävi ensimmäistä kertaa Etelä-Korean puolella jo ennen ensimmäistä huippukokoustaan Trumpin kanssa.
 Trumpin kahdenkeskinen  Pohjois-Korean diplomatia ei ole tuottanut toistaiseksi konkreettisia tuloksia.
 Huippukokous vime helmikuussa Hanoissa päättyi dramaattisesti tuloksettomana.
 Pohjois-Korea olisi suostunut asetarkastuksiin Yongbyonin voimalassa. Yhdysvallat kuitenkin tietää, että Pohjois-Korealla on muitakin mahdollisia paikkoja joukkotuhoaseiden kehittämiseen, ja vaatii tarkastajille rajoittamatonta pääsyä kaikkiin niihin. Ilman sitä Yhdysvallat ei suostu neuvottelemaan talouspakotteiden purkamisesta.
 Hanoin tapaamisen jälkeen  maiden välillä ei ole ollut neuvotteluyhteyttä. Etelä-Korean media kertoi vääränä tietona, että Pohjois-Korean pääneuvottelija Kim Yong-chol olisi joutunut vankileirille. Se ei pidä paikkansa, koska hänet on nähty johtajansa delegaatiossa viime viikkojen aikana.
 Kuvaavaa tilanteelle on, että Trump ehdotti tapaamista Pohjois-Korean johtajan kanssa twitterissa. Sitä oli edeltänyt virallinen Trumpin lähettämä kirje.
 Todennäköisesti myös Etelä-Korean johto tiesi hyvissä ajoin suunnitteilla olevasta tapaamisesta demilitarisoidulla alueella, DMZ:lla. Se oli silti kallis painajainen Etelä-Korean turvallisuuspalvelulle.
 Koreioiden välillä on maailman tiukimmin vartioitu raja, josta on Soulin 30 miljoonan asukkaan pääkaupunkiseudulle vain muutamia kymmeniä kilometrejä.
 Koreoiden 248 kilometriä pitkä ja neljä kilometriä leveä rajavyöhyke on koskemattomassa luonnontilassaan aavemainen, pelottava paikka, jonne meneminen vaatii aina erikoisjärjestelyjä.
 Rajan molemmilla puolilla  on riittävästi aseistusta koko Kaukoidän tuhoamiseksi. Olen käynyt DMZ:lla monta kertaa ja minusta on tuntunut, että kiikarit seuraavat jokaista liikettäni ympäröiviltä kukkuloilta.
 Etelä-Korean presidentin vetoomus tiedotustilaisuudessa ennen Trumpin ja Kiinan presidentin Xi Jingpingin tapaamista perjantaina kertoi hänen asemastaan: Moon pyysi, ettei Xi jättäisi häntä ikävään välikäteen, kun Trump tulee johtajien tapaamisesta Etelä-Koreaan.
 Moon on oppinut olemaan luottamatta Trumpiin. Singaporen huippukokouksessa Trump ilmoitti yllättäen, että Yhdysvallat ja Etelä-Korea lopettavat sotaharjoituksensa Koreoiden niemimaalla. Helmikuussa eteläkorealaiset olivat tyrmistyneitä, kun Trump saapui Hanoin huippukokoukseen valmistautumattomana ja lähti sieltä ennen aikojaan.
 Sodan uhasta Koreoiden niemimaalla  kärsivät Yhdysvaltalaisista eniten Etelä-Korea ja Japani, mutta Trump toimii omin päin.
 Trumpin käynti Pohjois-Koreassa oli sekin lähinnä tositelevisiota, jonka hän hallitsee ja jonka tekemisestä hän nauttii. Tositelevisio on yleensä asiasisällöltään heppoista ja perustuu yllätyskäänteisiin ihmissuhteissa.
 Yhdysvalloissakaan Trump ei ensi kommenttien perusteella näytä saaneen paljon lisäpisteitä. Siitä häntä toki kiitetään, että neuvotteluyhteys vaarallisen Pohjois-Korean kanssa on nyt palautettu.

Analyysi: Trump palasi tositelevision tähdeksi – ja Etelä-Korea maksaa laskun


Summary: Englannissa ja Walesissa raportoitiin viime vuonna enemmän puukotuskuolemia kuin kertaakaan sen jälkeen, kun tilastointi aloitettiin yli 70 vuotta sitten.

Lontoossa neljä ihmistä surmattiin viikonloppuna 28 tunnin sisällä – heistä kolme menehtyi puukotuksen uhrina.
 Heidän joukossaan on 26-vuotias, kotonaan puukotettu nainen, joka oli kahdeksannella kuulla raskaana. Hänen vauvansa on sairaalassa kriittisessä tilassa. 29-vuotias mies on otettu kiinni puukotuksesta epäiltynä.
 Kahdessa muussa erillisessä puukotustapauksessa kuoli kaksi miestä. Lisäksi yksi mies kuoli tappelun seurauksena. Näistä veritöistä on pidätetty viisi epäiltyä.
 Lontoon pormestari  Sadiq Khan  vakuutti Twitterissä, että poliisi paiskii vuorokauden ympäri töitä pitääkseen Lontoon kadut ja asuinalueet turvallisina.
 Pormestari toi tviitissään esiin erityisesti naisiin kohdistuvan väkivallan ja kotioloissa tapahtuvat murhat viitaten 26-vuotiaan, raskaana olevan naisen surmatapaukseen.
 – Rukoilen viattoman lapsen ja hänen traagisesti kuolleen äitinsä puolesta.
 Rap-artisti Stormzylta kantaa ottava keikkaesiintyminen
 Lontoon pahenevaan väkivaltaongelmaan otti kantaa viikonloppuna brittiläinen rap-artisti  Stormzy  esiintyessään Glastonburyn festivaaleilla.
 Stormzy oli pukeutunut tunnetun katutaitelija  Banksyn  suunnittelemaan, puukoniskuilta suojaavaan liiviin. Liivin etuosaa koristi Britannian lippu.
 Brittiläinen rap-artisti Stormzy esiintyi perjantaina Glastonburyn festivaaleilla Piltonissa. NEIL HALL/ EPA
 Puukotusten lisääntyminen Lontoossa on saanut huomiota myös Yhdysvaltain presidentiltä  Donald Trumpilta , joka tunnetaan pormestari Khanin jyrkkänä arvostelijana.
 Trump kutsui aiemmin tässä kuussa pormestaria ”katastrofiksi” ja kertoi tilanteen Lontoossa muuttuvan yhä huonommaksi, mikäli Khania ei korvata toisella pormestarilla. Tuolloin Lontoossa oli tapettu kolme ihmistä alle 24 tunnissa perjantain ja lauantain aikana.
 Virallisten tilastojen mukaan Englannissa ja Walesissa raportoitiin vuonna 2018 kaikkiaan 285 puukotuskuolemaa. Se on enemmän kuin kertaakaan sen jälkeen, kun tilastointi aloitettiin yli 70 vuotta sitten.
 Lisää aiheesta:
 Yhdysvaltain presidentin ja Lontoon pormestarin sanasota sai jatkoa – Trump lainasi maahanmuuttovastaista mediapersoonaa Twitterissä

Lontoossa tapettiin neljä ihmistä reilun vuorokauden sisällä – uhrien  joukossa viimeisillään raskaana oleva nainen


Summary: Ilmajokelaiset ovat osallistuneet Sulkavan soututapahtumaan toistakymmentä kertaa. Maaliin pääseminen on aina voitto, sillä pitkä soutumatka vaatii myös henkistä voimaa.

Ilmajoella Kyrönjoen rannalla valmistellaan 13 -metrisen kirkkoveneen vesillelaskua. Parin viikon kuluttua vene seilaa jo Sulkavan vesillä.
 Kyrönjoen kaleeriorjat -nimellä kisaava eteläpohjalaisjoukkue on jo vuosien ajan osallistunut Suomen suurimpaan soututapahtumaan Sulkavan Suursoutuihin.
 Lue tästä Ylen kesällä 2003 julkaistu juttu ilmajokelaisjoukkueesta
 Sulkavan Suursoutuihin osallistuu vuosittain satakunta joukkuetta. Vaikka kisamatka Saimaan suurimman saaren ympäri on pitkä ja raskas, moni joukkue palaa Sulkavalle vuosi toisensa jälkeen.
 Ilmajokelaisilta ei omaa järveä löydy, vaan harjoitteluvesistönä toimii Kyrönjoki. Harjoituksissa soudetaan ensin puoli tuntia yhteen suuntaan, sitten käännetään pitkä vene kapeassa joessa ympäri – ja palataan lähtöpisteeseen.
 Sulkavalla ei moisia käännöksiä tarvitse hallita, mutta oman haasteensa matkantekoon tuo siellä vesistön aallokkoisuus, mistä jokimaisemassa ei juuri ole haittaa.
 Tuntien koetus
 Kymmenien kilometrien soutumatka käy kovakuntoisimmankin kisakonkarin voimille. Kilpasoutajat pystyvät taittamaan matkan alle neljään tuntiin, mutta yleensä vesillä viivytään paljon pidempään.
 Kaleeriorjien tähystäjä  Matti Viitala  on kokenut soutaja. Hänellä on takana neljättoista kisat Sulkavalla.
 Kaikki alkoi viisitoista vuotta sitten, kun Viitalan useasti soutujen voittajajoukkueessa kisannut tuttava väitti, että Ilmajoelta ei löydy sellaista porukkaa, josta olisi Sulkavan Suursoutuihin lähtemään.
 – Ei se paljon muuta sitten vaatinut, kun joukkue oli jo kasassa, Viitala naurahtaa.
 Tähystäjä Matti Viitala huutaa keulassa tahtia soutajille. Soudussa tärkeintä on yhtäaikaisuus.  Iina Thomsson /  Yle
 Takapuoli koetuksella
 Kesän koitos vaatii ympärivuotista harjoittelua. Jokainen soutaja on talven aikana hoitanut peruskuntoaan niin, että säiden lämmettyä päästään soutamaan.
 Viimeiset viikot ennen kisoja pitävät sisällään ankaraa harjoittelua.
 – Loppuvaiheessa hiomme ainoastaan soutua, niin että se saadaan sujumaan samaan tahtiin. Lopulta se on oman mielen päällä, miten viisi tuntia saadaan samassa paatissa kulumaan. Siinä pitään kopan kestää,Viitala summaa.
 Kehossa kovimmille joutuu takapuoli. Soudun aikana takapuolta liikutetaan edestakaisin noin viidenkymmenen sentin matkalla, mikä rasittaa erityisesti isoja pakaralihaksia. Väsymyksen oireet pyrkivät esiin jo ensimmäisen tunnin jälkeen.
 Tärkeintä soudussa on koko joukkueen yhtäaikaisuus. Sen vuoksi veneessä ei juurikaan kuulumisia matkan aikana vaihdeta tai katsella maisemia.
 – Tai toki välillä pitää jotain sanoa ja varmistaa, että viereinen kaveri on vielä hengissä, Viitala naurahtaa.
 Aironvarressa jo toinen sukupolvi
 Soutujoukkueeseen kuuluu viisitoista soutajaa. Tänä vuonna ilmajokelaisten joukkueessa on mukana muutamia ensikertalaisiakin.
 Viitala arvelee uusien soutajien olevan sen verran hyväkuntoisia, että odotettavissa on tällä kertaa huippuaika.
 Suorituksen lisäksi tärkeää on myös soutuperinteen jatkuminen.
 – Meiltä alkaa vanha kaarti jo pikkuhiljaa kaatua ja olisi tärkeää, että tämä perinne jatkuu. Onhan tätä jo toistakymmentä vuotta tehty, Viitala toteaa.
 Yksi toisen sukupolven soutajista on  Niclas Pöytälaakso . Pöytälaaksolla on takanaan jo neljät kisat Sulkavalla ja intoa riittää edelleen.
 – Saamme tällä kertaa peräti viisi uutta soutajaa airon varteen. Lähdemme myös ensimmäistä kertaa uudella kalustolla liikenteeseen, Pöytälaakso kertoo.
 Mutta mikä houkuttelee nuoria miehiä tämän harrastuksen pariin? Pöytälaakso päätyi joukkueeseen isänsä kautta.
 – Olin tulossa viimeisiltä lomilta armeijasta, kun isä soitti, että meiltä puuttuu yksi soutaja ja lähdet mukaan. Totta kai suostuin. Vasta puhelun jälkeen aloin miettimään mihin tuli lupauduttua.
 Pöytälaakso kertoo, että monella uuden sukupolven soutajalla on urheilutausta, josta kumpuaan kova kilpailuvietti.
 – Sen kautta olen saanut porukkaa huijattua tällaisen mukavan uuden harrastuksen pariin.
 Kyrönjoen kaleeriorjat kisaavat kirkkovenesarjassa Orjatar veneellään.   Iina Thomsson / Yle
 Tavoitteena uusi ennätys
 Kyrönjoen kaleeriorjien soutuennätys Sulkavan souduissa on 4:41:15. Sitä lähdetään tänä vuonna kovin odotuksin rikkomaan.
 Aikoinaan tuolla tuloksella päästiin sijalle 41. Maaliin pääseminen on kuitenkin aina voitto.
 – 60 kilometrin matkan viimeinen neljännes on sellainen, että kovin taistelu joudutaan käymään oman pään sisällä ja tuntuu tuleeko maaliviiva koskaan. Kyllä siinä maaliviivalla herkistyy, Pöytälaakso kertoo.
 Mutta miksi ihmeessä kukaan lähtee tällaiseen rääkkiin joukkoon? Tähän ei konkarikisaaja Viitalakaan osaa antaa selitystä.
 – Sen kun tietäisin. Eihän tässä ole mitään järkeä. Se on saari, joka kierretään ja matkan voisi mennä vaikka moottoriveneellä, ottaa jonkun kesäjuoman ja grillata samalla. Mutta ei, tuollaisella ruuhella pitää päästä menemään.

Kirkkovenesoutu vaatii paljon päältä ja pakaroilta – eteläpohjalaisjoukkue harjoittelee soutaen edestakaisin Kyrönjokea


Summary: Rinne korostaa, että turvapaikanhakijoiden vastaanottamisessa Sea Watch 3 -alukselta on kyse yksittäisestä tapauksesta, eikä se tarkoita, että hallitus olisi tekemässä linjamuutosta pakolaispolitiikassa.

Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) kiistää, että hallituksen rivit rakoilisivat päätöksessä ottaa vastaan Välimereltä pelastettuja turvapaikanhakijoita.
 Suomi ilmoitti perjantaina ottavansa vastaan enintään kahdeksan turvapaikanhakijaa Sea Watch 3 -alukselta, joka rantautui perjantaina Lampedusan satamaan Italiassa.
 – Päätös tehtiin yksimielisesti EU-ministerivaliokunnassa, enkä näe mitään syytä, miksi tästä syntyisi minkäännäköistä säröä. Kysymys on siitä, että halusimme Suomen puheenjohtajakauden alussa auttaa tässä yksittäisessä tapauksessa kahdeksaa ihmistä, jotka olivat seilanneet kaksi viikkoa kuumalla Välimerellä, kertoo Rinne Ylelle.
 Rinne korostaa, että kyse on yksittäisestä tapauksesta, eikä se tarkoita, että hallitus olisi tekemässä linjamuutosta pakolaispolitiikassa.
 Pääministerin mukaan nykyisessä maahanmuutto- ja pakolaispolitiikassa on myös paljon korjattavaa, mutta hän ilmoittaa peruslinjan pysyvän samana.
 – Haluamme pitää kiinni inhimillisyydestä, mutta myös huolehtia siitä, että suomalaisessa yhteiskunnassa säilyy turvallisuus ja järjestys, sanoo Rinne.
 Keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtaja, kansanedustaja  Antti Kurvinen  hämmästeli perjantana sisäministeri  Maria Ohisalon  (vihr.) kommenttia, jonka mukaan Suomen päätös ottaa turvapaikanhakijoita vastaan avustuslaivalta merkitsisi uuden hallituksen muuttunutta maahanmuuttopoliittista linjaa.
 Kurvinen totesi, että Suomi on aina tähänkin asti pyrkinyt yleiseurooppalaisiin ja -pohjoismaisiin ratkaisuihin pakolaispoliittisissa kysymyksissä, eikä nykyinen hallitus tee asiassa poikkeusta. Hän kehotti Ohisaloa lukemaan hallitusohjelman läpi ja noudattamaan sitä.
 Lisää aiheesta:
 Keskustan Kurvinen vastaa Ohisalolle: Pakolaispolitiikan linja ei ole muuttunut, Italian pakolaiset "yksittäinen hyväntahdon ele"
 Sisäministeri Ohisalo Suomen päätöksestä ottaa vastaan Italian torjumia turvapaikanhakijoita: Pakolaispolitiikan linja on muuttunut

Rinne: Ei säröä hallituksessa Lampedusan turvapaikanhakijoiden vastaanottamisesta


Summary: Tuska-lauantain  pääesiintyjä oli viimeisellä kiertueellaan oleva Slayer. Muinaisskandinaavista kuvastoa tarjoilevan Heilungin huima, pakanallinen keikka oli lauantain kohokohtia.  Myös sinfoninen metalli oli hyvin esillä Tuskassa.

Jannen Tuska-look.  – Odotan nimenomaan Slayeria, en ole nähnyt bändiä aiemmin livenä. Ajattelin mennä eturiviin.  Jussi Mankkinen / Yle
 Stam1nan Antti Hyyrynen. Stam1nan keikan yllätysvieraana esiintyi muusikko-elokuvaohjaaja Anna Eriksson.  Jussi Mankkinen / Yle
 Stam1nan Pekka Olkkonen.  Jussi Mankkinen / Yle
 Stam1nan Kai-Pekka Kangasmäki.  Jussi Mankkinen / Yle
 Tuskan väenpaljoutta.  Jussi Mankkinen / Yle
 Power metal -yhtye Warkings on nimensä veroinen: sen henkilöstöstä löytyvät roomalainen ja spartalainen sotilas, ristiretkeilijä sekä viikinki, joka näkyy kuvassa.  Yhtyeen musiikki kallistuu muun muassa Manowarin suuntaan.  Jussi Mankkinen / Yle
 Warkings-yhtyeen vokalistin hahmona on roomalainen sotilas.  Jussi Mankkinen / Yle
 Suvilahdessa järjestetyssä Tuskassa on ollut tänä vuonna uudelleen lanseerattu alue ja festivaali on rikkonut myös kävijäennätyksiä: perjantain ja lauantain saldo nousi 15 000 kävijään per päivä. Tämä näkyi perjantaina ruuhkina muun muassa sisäänkäynnin kohdalla. Hillin mielestä kaikki on kuitenkin sujunut hyvin: – Uudenlaisesta alueesta ja järjestelyistä ei ole ollut pahaa sanottavaa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Kirsi Nisonen ja Pietari Kaakkomäki: – Stam1nan ja Anna Erikssonin kohtaaminen, siinä oli herkkää raakuutta, Kaakkomäki toteaa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Noora ja upea keesi. – Kampaus syntyy vajaassa vartissa. Laitan siihen hiuspuuteria, sitten tupeeraan, sen jälkeen tulee geeliä ja vahaa. Lopuksi suihkutan keesiin lakkaa, Slayeria, Stam1naa sekä Anthraxia Tuskaan katsomaan tullut Noora kertoo.  Jussi Mankkinen / Yle
 Hanna Chjerell ja Petri Söderström. Molempia kiinnostaa Slayerin lisäksi Heilung: – Tuskassa on aina ollut mukana myös tällaista suomalaista pakanameininkiä, joten Heilungin kaltainen yhtye sopii tänne oikein hyvin, Söderström toteaa.   Jussi Mankkinen / Yle
 Yleisöä odottamassa Kvelertak-yhtyeen keikkaa. Jussi Mankkinen / Yle
 Norjalaisen Kvelertak-yhtyeen laulaja Ivar Nikolaisen, joka ei pysynyt sekuntiakaan paikoillaan. Norjassa taidetaan tämäntyyppinen riuskaotteinen punkin ja metallin häijy sekoitus. Tämän todisti myös viime lokakuussa Suomessa vieraillut, Kvelertak-yhtyeen kanssa samoissa vesissä kalasteleva Okkultokrat.   Jussi Mankkinen / Yle
 Kvelertakin Ivar Nikolaisen. Kvelertak-sana tarkoittaa tukehtumista.  Jussi Mankkinen / Yle
 Norjaa maailmankartalle.  Jussi Mankkinen / Yle
 Klassikkoja rotsin täydeltä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Kirsi -Marja Moberg ja Jarno Alastalo pienellä tauolla.  Jussi Mankkinen / Yle
 Matti Vahamäki ja Ville Teini. – Slayeria ollaan katsomassa aina kun yhtye on Suomessa, ja nythän on kyseessä se kuuluisa viimeinen kerta. Edellinen viimeinen kerta oli joulukuussa. Slayerissä vetoaa kyllä ihan kaikki ja yhtye on iso osa metallikulttuuria. Sitä paitsi keikat ovat edelleen olleet kovia, taso ei ole kadonnut minnekään, Teini hehkuttaa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Sinfonista, hieman kevyempää ja melodisempaa metallia esittävän itävaltalaisyhtye Visions of Atlantisin vokalisti Clémentine Delauney. Kiertueella olevan bändin soittokamoja oli kadonnut Tuskaa edeltävällä Bulgarian keikalla, mutta show saatiin lauantaina aikaiseksi, mistä Delauney kiitteli vuolain sanoin kansainvälistä metalliyhteisöä.    Jussi Mankkinen / Yle
 Visions of Atlantis -yhtyeen toinen laulaja Michele Guaitoli.  Jussi Mankkinen / Yle
 Pippuri Helsingistä ja Iina Körkkö Ivalosta: – Stam1na on tullut nähtyä noin viisitoista kertaa ja Anthrax oli kyllä eilen todella kova! Jussi Mankkinen / Yle
 Slayer ja Stam1na näkyivät lauantaina myös yleisön vaatetuksessa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Hollantilaisen Delain-yhtyeen laulaja Charlotte Wessels. Yhtye edustaa samaa genreä kuin Visions of Atlantis tai esimerkiksi niin ikään hollantilainen Within Temptation, eli heleitä vokaaleja ja dramaattista tunnelmaa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Delainin kitaristi Timo Somers.  Jussi Mankkinen / Yle
 Delainin Charlotte Wessels.  Jussi Mankkinen / Yle
 Samael Styxin veretseisauttavaa tyyliä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Tuomas Torniosta sekä Elina ja Pena Oulusta ottavat rennosti.  Jussi Mankkinen / Yle
 Teknistä kuolonmetallia esittävän kotimaisen De Lirium's Orderin laulaja Kari Olli.  Jussi Mankkinen / Yle
 De Lirium's Order-yhtyeen keikkaa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Riku oli tullut Tuskaan katsomaan Slayeria ja Heilungia.  Jussi Mankkinen / Yle
 – Tuskassa on tänä vuonna helvetin kovia bändejä. Tänään lauantaina soittaa Slayer ja eilen esiintyivät Dimmu Borgir, Anthrax ja Amorphis. Fiilis on ollut mahtava ja tästä on hyvä aloittaa loma, Waltteri Niemelä Vantaalta toteaa.   Jussi Mankkinen / Yle
 Ruotsalaisen Opethin basisti Martin Mendez. Jussi Mankkinen / Yle
 Opethin Mikael Åkerfeldt.  Jussi Mankkinen / Yle
 1980-luvulla perustettu japanilainen Loudness on maailman metallipiireissä edelleen kovassa huudossa. Kuvassa yhtyeen laulaja Minoru Niihara. Yhtyeen teknisesti taitava, muttei liian vakavaotteinen musisointi toi pakostakin hymyn huulille ja sai jalat liikkeelle.  Jussi Mankkinen / Yle
 Loudnessin yleisöä. Ääriään myöten täyttyneen Kellohallin ulkopuolelle jäi iso määrä ihmisiä, joilta Loudness jäi näkemättä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Loudnessin kitaristi Akira Takasaki.  Jussi Mankkinen / Yle
 Upeasti pukeutuneet Eeva Hiidensola eli Evenitye ja Helena Susi eli Helenion: – Tuska on ollut meille pitkä perinne, tämä taitaa olla jo kymmenes kerta.  Tänä vuonna odotamme etenkin Opethia sekä Heilungia ja yhtyeen maagista tunnelmaa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Jenni Jokelan ykköskohde Tuskassa on Heilung: – Heilungissa yhdistyvät niin viikingit, muinaiset asiat kuin vanhan kansan hyvät tarinatkin. Yhtyeen kautta pääsee hyviin transseihin.   Jussi Mankkinen / Yle
 Jenni Jokelan Tuska-tyyliä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Muinaisskandinaavista kuvastoa ja musiikkia tarjoilevan Heilungin keikka oli mieleenpainuva kokemus. Yhtyeen arsenaaliin kuuluu muun muassa ihmisen luista tehtyjä soittimia.  Jussi Mankkinen / Yle
 Heilung Jussi Mankkinen / Yle
 Heilung Jussi Mankkinen / Yle
 Slayerin Tom Araya. Slayer on ilmoittanut olevansa jäähyväiskiertueella, joten tämä oli viimeinen mahdollisuus kokea yhtye livenä Suomessa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Slayerin kitaristi Kerry King.  Jussi Mankkinen / Yle
 Slayerin yleisöä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Slayerin kitaristi Gary Holt.  Jussi Mankkinen / Yle
 Slayerin laulaja-basisti Tom Araya.  Jussi Mankkinen / Yle
 Slayerin keikan yleisömerta.  Jussi Mankkinen / Yle

Slayerin jäähyväiset, Stam1nan yllätys ja Heilungin shamanistinen riitti – katso kuvat moni-ilmeisestä Tuskasta


Summary: Suomen pääministeri Antti Rinne: Minulla on vahva luotto Timmermansiin. Britannian Theresa May saattaa olla vaa'ankieliasemassa nimityspaketissa.

EU-valtionjohtajat ja myös Suomen pääministeri  Antti Rinne  olivat optimistisia huippuvirkojen nimityspaketin läpimenosta Brysselissä sunnuntai-iltana.
 – Uskon, että tänään ratkaistaan kolme osiota paketista: komission puheenjohtaja, neuvoston puheenjohtaja ja (ulkopolitiikan) korkea edustaja, Rinne sanoi.
 Huhumylly eri nimien ympärillä kävi kuumana kokouksen alla. Kokouksen alku lykkääntyi yli kaksi tuntia, koska jäsenmaat kävivät keskenään neuvotteluita eri kokoonpanoissa.
 Lue lisää:   Huippukokous paketoi nimityksiä, lähes mikä tahansa on mahdollista.
 Suomalaisittain kiinnostava Euroopan keskuspankin pääjohtajan nimi näytti siirtyvän vasta myöhemmin sovittavaksi. Tehtävään ovat ehdolla sekä Suomen pankin nykyinen pääjohtaja  Olli Rehn  että entinen  Erkki Liikanen .
 – Voi olla hyvä ihan suomalaistenkin näkökulmasta, että siitä ei sovita tänään. Mielummin nämä kolme nyt tänään ratkaisuun, jotta päästään sitten EU-parlamentissa myöskin viemään asioita eteenpäin, Rinne sanoi.
 – Jos tänään ei tarvitse näissä jännitteisissä oloissa ratkaista tätä EKP:n pääjohtajan paikkaa joka lähtee kuitenkin liikkelle ammatillisesta osaamisesta, niin se voi olla meille hyvä.
 Kun nimityspaketti on vaikea kursia kokoon, huippukokous joutuu pohtimaan myös uuden EU-parlamentin puheenjohtajan nimitystä. Siitä kuitenkin päättää parlamentin täysistunto vasta ensi keskiviikkona.
 Rinne kertoi ratkaisevansa  kantansa vasta neuvotteluissa.
 – Jos mietitään tämän hetken tilannetta maailmassa, me tarvitsemme erittäin vahvan osaajan, joka kykenee viemään sääntöpohjaista EU:ta eteenpäin mutta myöskin globaalia ilmastonmuutoksen torjuntatyötä ja sääntöpohjaista maailmanjärjestystä. Minulla on vahva luotto  Frans Timmermansiin  tässä asiassa, Rinne sanoi.
 Parlamentin S&D-puolueen kärkiehdokas Timmermans näyttikin kokouksen alkaessa olevan vahvin nimi komission puheenjohtajaksi.
 Suuret EU-maat Saksa, Ranska, Alankomaat ja Espanja saavuttivat yksimielisyyden Timmermansista johtavien teollisuusmaiden G20-kokouksessa Japanissa loppuviikosta. Timmermans sai tuen myös nykyiseltä komission puheenjohtajalta, luxemburgilaiselta  Jean-Claude Junckerilta .
 – Nimitin hänet komissioon. Hän on erittäin pätevä ja hän on yksi nimistä tänään pöydällä, väsynyt Juncker kertoi tullessaan Brysselin-kokoukseen suoraan Japanin G20-kokouksesta.
 Keskustaoikeistolaista EPP-puoluetta  edustavat valtionjohtajat olivat varovaisempia Timmermansin suhteen kokoukseen saapuessaan.
 Saksan liittokansleri  Angela Merkel  korosti, että valtionjohtajien Eurooppa-neuvosto ei tee valintoja yksinään vaan myös EU-parlamentin kannat pitää ottaa huomioon.
 – Minulle on hyvin tärkeää välttää instituutioiden välinen konflikti, Merkel kuittasi kiiruhtaessaan kokoukseen.
 Unkarin pääministeri  Viktor Orbán  ilmoitti vastustavansa Timmermansia jyrkästi. Hän lähetti EPP:n puheenjohtajalle  Joseph Daulille  kirjeen, jonka mukaan Timmermans-ratkaisun tukeminen olisi EPP:ltä historiallisen mittakaavan virhe, koska EPP on kuitenkin Euroopan parlamentin suurin puolue.
 – Tämä olisi ensinnäkin ja ennen kaikkea nöyryyttävää, Orbán kirjoitti.
 Timmermans herättää vastustusta Unkarin viiteryhmässä eli neljässä ns. Visegrad-maassa senkin takia, että hän on ollut komission varapuheenjohtajana vastuussa Puolaa vastaan käytävästä oikeusvaltiomenettelystä. Myös Unkari on joutunut Timmermansin tähtäimeen samasta syystä.
 Irlannin pääministeri  Leo Varadkarin  mukaan kaikki EPP:ssä eivät hyväksy pakettia, joka neuvoteltiin Osakassa.
 – Suurin osa EPP-pääministereistä ei halua luopua komission paikasta ihan näin helposti, taistelutta. Lisäksi monet Keski- ja Itä-Euroopan maat vastustavat Frans Timmermansin ehdokkuutta, koska valta painottuu silloin yhä länteen, Varadkar selitti.
 Vastustus ei kuitenkaan välttämättä tarkoita , että Timmermansia ei voitaisi valita tehtävään, sillä päätös komission puheenjohtajasta tehdään määräenemmistöllä eikä se vaadi yksimielisyyttä. Esimerkiksi Visegrad-maat eivät yksin voi estää kenenkään valintaa, edes Italian tuella.
 Britannialla puolestaan on mahdollisuus päätyä vaa'ankieliasemaan. Se on eroamassa unionista, eikä sillä ole intressiä vaikuttaa nimityksiin.
 Äänestämättä jättäminen tarkoittaisi kuitenkin käytännössä samaa kuin vastustaminen koska määräenemmistösääntö edellyttää ehdokkaan taakse 65 prosenttia EU:n väestöstä ja 21 jäsenmaata.
 Ranskan keskustaliberaali presidentti  Emmanuel Macron  puolestaan korosti, että hän ei aja ketään tiettyä ehdokasta mihinkään tehtävään.
 – Meidän täytyy luoda Euroopan joukkue, jonka kokoonpanossa otetaan huomioon viime toukokuun lopun parlamenttivaalien tulos.
 Macron korosti , että nimitettävien pitää ajaa yhteistä agendaa jäsenmaiden kanssa esimerkiksi ilmastonmuutoksen ehkäisemisessä ja euroalueen vahvistamisessa.
 Hänen mukaansa nimityspaketin pitää täyttää kolme kriteeriä. Ensinnäkin valittavien pitää olla päteviä. Tämän kriteerin täyttävät hänen mukaansa brexit-neuvotteluja vetänyt ranskalainen  Michel Barnier  (EPP), nykyinen kilpailukomissaari  Margrethe Vestager  (liberaalit) ja Frans Timmermans.
 Muut kriteerit ovat Macronin mukaan maantieteellinen ja sukupuolten välinen tasapaino. Hänen mukaansa ainakin yhden nimitettävän pitää tulla Itä-Euroopasta.
 – Avoinna olevista tehtävistä neljä on sellaisia, joihin nimitettävät valitsee neuvosto. Niihin tulee kaksi miestä ja kaksi naista, tähän sitoudun vahvasti, Macron sanoi.

Tuleeko EU-komission uusi johtaja Hollannista? Demari Frans Timmermansin kampitus alkoi jo ennen huippukokouksen alkua


Summary: Prinsessa Haya bint al Hussein on Dubain hallitsijan vaimo.

Dubain hallitsijan vaimon, prinsessa  Haya bint Al Husseinin  kerrotaan paenneen lapsineen maasta ja hakeneen turvapaikkaa Saksasta, kertovat  The Daily Beast  ja  The Sun  -lehdet.
 Prinsessa Haya on prinsessa  Sheikha Latifan  äitipuoli. Latifa nousi kansanvälisiin otsikoihin, kun  suomalaisnainen yritti auttaa  tätä pakenemaan Dubaista Intiaan maaliskuussa 2018. Karkulaiset jäivät kuitenkin kiinni ja ja prinsessa Latifa toimitettiin takaisin Arabiemiirikuntiin.
 Lukuisat ihmisoikeusjärjestöt arvostelivat nyt paennutta Hayaa siitä, että hän oli mukana myötäilemässä Dubain virallista tarinaa Latifan tilanteesta karkumatkan jälkeen. Kyseisen tarinan mukaan mielenterveysongelmista kärsivä Latifa on sittemmin katunut pakoyritystään.
 YK:n entisen ihmisoikeusvaltuutetun tapaaminen Dubain prinsessan kanssa nosti kohun – "myötäilee Arabiemiraatteja"
 Dubain hallitsija julkaisi katkeran runon
 Prinsessa Hayan pako Dubaista on saanut hänen miehensä, Dubain hallitsijan  Muhammad ibn Rašid al-Maktoumin  raivon valtoihin.
 Maailman rikkaimpiin miehiin kuuluva 69-vuotias Bin Rašhid on avannut tuntojaan Instagramissa julkaisemassaan runossa, josta huokuvat silminnähden viha ja katkeruus.
 ”Sinä elit ja kuolit” -otsikoidussa runossa Bin Rashid syyttää nimetöntä tahoa petturiksi.
 ”Sinä petturi, petit kaikkien kallisarvoisimman totuuden ja pelisi on nyt paljastettu”, runoilee Dubain hallitsija, joka on myös Arabiemiirikuntien pääministeri ja varapresidentti.
 45-vuotias Haya on Jordanian edesmenneen kuninkaan  Hussein bin Talal al-Hashemin  tytär ja häntä arvostetaan suuresti kotimaasaan.
 Daily Beastin saamien tietojen mukaan Dubain hallitsija suostunee siviiliavioeroon Hayan kanssa välttääkseen julkisen propagandaselkkauksen Jordanian kanssa.
 Haya ja Bin Rašhid avioituivat vuonna 2004 ja heillä on kaksi lasta, 11-vuotias tytär ja 7-vuotias poika.
 Lisää aiheesta:
 The Ruler of Dubai Condemns His Runaway Wife, Princess Haya, on Instagram—in a Poem
 ‘FORGIVE MY MISTAKES’ – Who is Princess Haya Bint Al Hussein and why has she fled Dubai?
 YK:n entisen ihmisoikeusvaltuutetun tapaaminen Dubain prinsessan kanssa nosti kohun – "myötäilee Arabiemiraatteja"
 "He uhkasivat ampua aivoni pellolle" - Dubaista paennut suomalaisnainen kertoo karkumatkastaan ja kommandojen suorittamasta sieppauksesta

Suomalainen yritti auttaa viime vuonna Dubain prinsessaa pakenemaan – nyt prinsessan äitipuolen kerrotaan paenneen Saksaan


Summary: Sammutustyöt ovat parhaillaan käynnissä.

Pirkanmaan pelastuslaitos sammuttaa rakennuspaloa Tampereen Nekalassa. Palon tarkka paikka on Ahlmanintien ja Mäntyhaantien risteyksessä.
 Sammutustyöt ovat parhaillaan käynnissä, ja paikalla on 21 yksikköä.
 Pelastuslaitos tiedottaa tilanteesta lisää aikaisintaan kello 23.15.
 Tämä on päivittyvä uutinen.

Juuri nyt: Tampereen Nekalassa suuri rakennuspalo – paikalla parisenkymmentä yksikköä


Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Saksan kristillisdemokraattinen unioni (CDU)

Kerromme kohta lisää.

Ursula von der Leyen EU-komission puheenjohtajaksi


Summary: Saksan puolustusministeri Ursula von der Leyen nousee EU-komission puheenjohtajaksi.

Saksan puolustusministeri ja liittokansleri  Angela Merkelin  puoluetoveri, konservatiivien  Ursula von der Leyen  nousee uudeksi EU-komission puheenjohtajaksi nykyisen  Jean-Claude Junckerin  jälkeen, sopivat EU-valtionjohtajat tiistaina Brysselissä kolme päivää kestäneessä huippukokouksessa.
 28 jäsenmaan kompromississa ranskalainen  Christine Lagarde  nousee Euroopan keskuspankin pääjohtajaksi. Tehtävään olivat ehdolla myös Suomen pankin pääjohtaja  Olli Rehn  ja entinen pääjohtaja  Erkki Liikanen .
 EU:n ulkopoliittiseksi edustjaaksi tulee Espanjan sosialistinen ulkoministeri  Josep Borrell .
 Jäsenmaiden kokoon kursimaa nimityspakettia voi pitää niin kutsutun kärkiehdokasmenettelyn täydellisenä ohittamisena.
 EU-parlamentin puolueet nimesivät jo ennen EU-vaaleja ehdokkaansa komission johtoon. Vaalituloksen perusteella suurimman parlamenttiryhmän EPP:n ehdokkaan  Manfred Weberin  olisi pitänyt nousta komissioon puheenjohtajaksi. Nyt Weber perui ehdokkuutensa aivan huippukokouksen loppumetreillä varmistaakseen Von der Leyenin nimityksen.
 Paketissa ei ole myöskään muiden puolueiden kärkiehdokkaita.
 Parlamentti äänestää keskiviikkona omasta puheenjohtajastaan. Sen pitää hyväksyä Von der Leyenin nimitys, ja voikin olla, että parlamentista kuullaan vielä soraääniä.
 Kuka sitten on Ursula  von der Leyen, 59?
 Hän on kristillisdemokraatti, joka on istunut Merkelin hallituksessa ministereistä pisimpään, 14 vuotta. Hän on toiminut puolustusministerinä joulukuusta 2013. Aiemmin hän on ollut työ- ja sosiaaliministerinä sekä perhe-, vanhus-, nais- ja nuorisoasiainministerinä.
 Von der Leyen syntyi ja vietti lapsuusvuotensa Brysselissä. Hän puhuukin saksan lisäksi sujuvaa ranskaa ja englantia. Näiden kolmen kielen taitoa on pidetty perusvaatimuksena EU-huipputehtävissä.
 Von der Leyen oli helppo hyväksyä myös EU:n uusimmissa jäsenmaissa Itä- ja Keski-Euroopassa: hän on matkustanut maissa paljon Nato-tukikohdissa ja hänet tunnetaan tiukasta suhtautumisesta Venäjään. Hän on myös vankkumaton transatlanttisen yhteistyön kannattaja.
 Häneen liitetään myös joitakin skandaaleja: häntä esimerkiksi epäiltiin muutama vuosi sitten  väitöskirjansa plagioinnista . Parhaillaan Saksan parlamentti selvittää, onko hän syyllistynyt  väärinkäytöksiin konsulttien palkkaamisessa  Saksan armeijan Bundeswehrin uudistuksissa.
 Von der Leyenillä on seitsemän lasta.
 Euroopan keskuspankkiin tuleva Christine Lagarde, 63, on  Kansainvälisen valuuttarahaston IMF:n pääjohtaja ja entinen Ranskan valtiovarainministeri.
 Valtiovarainministeriksi hänet nimitettiin kesäkuussa 2007, jolloin hänestä tuli ensimmäinen naisministeri johtavien teollisuusmaiden G8-ryhmässä. Hän on myös ensimmäinen nainen IMF:n ja nyt EKP:n johdossa.
 Lagarde kilpailu- ja työmarkkina-asioihin erikoistunut juristi. Hänellä on työkokemusta myös yksityiseltä sektorilta: hän on työskennellyt suuressa kansainvälisessä asianajoyhtiössä Baker & McKenziessä useita vuosia.
 Kreikan kriisin vuosina Lagarde tuli tunnetuksi tiukkojen säästökuurien kannattajana. IMF vaati eri yhteyksissä Kreikkaa toteuttamaan kovia menojen leikkauksia ehtona valuuttarahaston tuelle.

Maratonkokous tuotti kompromissin: saksalainen Ursula von der Leyen komission puheenjohtajaksi – Suomi menetti EKP:n pääjohtajuuden


Summary: Sukellusveneessä syttyi tulipalo.

Kyseessä oli tutkimuskäytössä ollut merenalainen alus.
 Kerromme pian lisää.

14 kuoli sukellusveneonnettomuudessa Venäjällä


Summary: Suorat lennot Saksasta ja Italiasta Lappeenrantaan ovat olleet viime päivinä poikkeuksellisen täysiä. Berliinistä Helsinki-Vantaalle lentävät yhtiöt ovat nostaneet lippujensa hintoja samasta syystä.

Maltalainen  Madlen Muscat  hakee tuntumaa kanootissa melomiseen Taipalsaarella sijaitsevan lomakylän rannassa Kaakkois-Suomessa. Neljän päivän mökkilomasta viileässä Suomessa on tulossa unohtumaton kokemus.
 – Tuntuu kuin olisimme taivaassa. Tätä on mahdoton kuvailla sanoin, kertoo Madlen Muscat.
 Taipalsaarella lämpömittari nousee juuri ja juuri 20 asteen kuumemmalle puolelle. Samaan aikaan Maltalla kärsitään lähes 40 asteen helteestä.
 – On uskomatonta, että täällä voit olla omassa rauhassa, uida ja saunoa vapaasti. Tämä on todellinen premium-luokan matka, pohtii Madlen Muscat.
 Kalle Purhonen / Yle
 Moni muukin Keski- ja Etelä-Euroopassa asuva on havahtunut sääkarttojen välittämään viestiin: Pohjoismaissa on nyt viileää.
 – Kun helleaalto vuosi sitten rantautui Eurooppaan, majoitusvuorokaudet ja meidän verkkosivujen katselumäärät kohosivat. Nyt on käymässä samoin, sanoo matkailun markkinointiyhtiön GoSaimaan johtaja  Juha Sorjonen .
 Viime vuonna yrityksen verkkosivujen kävijämäärät nousivat helteiden alettua viidenneksellä. Kun kävijämäärien lisäystä verrattiin myöhemmin matkailutilastoon, huomattiin selvä kasvu matkailijamäärissä jo muutaman viikon kuluessa.
 – Matkapäätös tehdään nykyisin hyvinkin nopeasti, ja netistä etsitään sopivia matkailukohteita.
 Yhtenä syynä Saimaan matkailijamäärien nousuun Sorjonen pitää eteläisen Saimaan matkailuyritysten ja Lappeenrannan lentoaseman talvella tekemää markkinointiyhteistyötä Saksassa ja Italiassa.
 – Markkinointislogan on "Saimaa is cool", ja se puree nyt hyvin.
 goSaimaan johtajan Juha Sorjosen mukaan viime päivinä markkinointislogan sosiaalisen median kanavissa Keski-Euroopassa on ollut, että "Saimaa is cool", ja se puree nyt. Kalle Purhonen / Yle
 Halpalentoyhtiö Ryanairin Milanosta ja Berliinistä Lappeenrantaan tulevat lennot ovat olleet viime päivinä käytännössä loppuunmyytyjä.
 Samalla lentolippujen hinnat ovat nousseet korkeiksi. Esimerkiksi yhdensuuntaisesta lipusta Berliinistä Lappeenrantaan ilman matkalaukkua joutuu maksamaan lähipäivinä yli 100 euroa, kun tarjouksessa lentoja on myyty muutamalla kymmenellä eurolla. Mutta moni on valmis hinnan maksamaan.
 – Berliinissä oli alkuviikosta 37 astetta. Se oli kerrassaan kauheaa, pohtii Lappeenrantaan lennolla saapunut Ksenia.
 Myös Berliinistä Helsinki-Vantaalle lentävät EasyJet ja Finnair ovat nostaneet lähipäivien lippujen hintoja, koska koneet on myyty lähes täyteen.
 Mökkivuokraajille vuosikymmenen tili
 Matkailijamäärien kasvun seurauksena eteläisellä Saimaalla vuokramökkiä on tänä kesänä vaikea enää löytää.
 – Ne ovat käyneet huomattavasti paremmin kaupaksi kuin viime kesänä. Yksittäisiä mökkejä toki löytyy, sanoo toimistopäällikkö  Pirjo Miettinen  mökkejä välittävästä Matka-Miettisestä.
 Mökinvuokraajan toivekohde on hyviä palveluita tarjoava kohde, jossa on omaa rauhaa ja oma ranta. Kalle Purhonen / Yle
 Savitaipaleella toimivan Kiviniemen Mökkilomien matkailuyrittäjä  Vesa Kilpi  kuvailee kesää mökkivuokraajalle vuosikymmenen parhaimmaksi.
 – Nyt on täyttä. Elokuun lopussa on yksittäisiä päiviä jäljellä, mutta muuten myymme jo syyskuun lomia, sanoo Kilpi.
 Edellisen kerran mökit loppuivat kesken vuonna 2014 juuri ennen ruplan romahdusta. Tuolloin ruplan kurssi putosi lähes puoleen ja vei venäläiset turistit vuosiksi.
 Nyt suurin osa yrityksen asiakkaista on kotimaassa lomailevia suomalaisia. Tosin tänä vuonna ensimmäiset saksalaisturistit tulivat mökkeilemään jo kesäkuun alussa, kun normaalisti palvelukieli vaihtuu saksaksi vasta elokuussa.
 Kiviniemen Mökkilomien matkailuyrittäjä Vesa Kilpi on lähtenyt veneellä mökkien huoltokierrokselle. Yrityksen mökit sijaitsevat Virmajärven rannalla Savitaipaleella.  Kalle Purhonen / Yle
 Ensimmäisen kerran Kiviniemessä nähtiin hellettä pakoon lähteneitä turisteja pari vuotta sitten.
 – Meillä asui silloin kuukauden ajan australialainen pariskunta. He kertoivat syyksi Suomeen tuloon mantereen kuumuuden, kun lämpötila pysytteli kotiseudulla Australiassa pitkään 35 asteen yläpuolella, kertoo Kilpi.
 Halpalennot tuovat mökkiläisiä Saimaalle
 Taipalsaaren Vehkataipaleella avautui keväällä Virranniemen lomakylä, joka toimii entisessä Lappeenrannan kaupungin henkilöstön virkistyspaikassa.
 Virranniemen lomakylän matkailuyrittäjä Jorma Miettinen sanoo, että kesä on ylittänyt kaikki ennakko-odotukset. Suomalaisten turistien lisäksi varauksia tulee Keski-Euroopasta. Kalle Purhonen / Yle
 Uusien yrittäjien oli tarkoitus aloittaa toimintaa ensimmäisenä kesänä pienimuotoisesti lähinnä paikkoja kunnostaen, mutta mökkien kysyntä muutti suunnitelmat täysin. Lomakylän löytäneet keskieurooppalaiset asiakkaat ovat tulleet enimmäkseen Lappeenrantaan halpalennoilla Milanosta tai Berliinistä.
 – Lentojen aikataulut näkyvät selvästi varauksissa. Lentopäivien välisille päiville tulee eniten varauksia Saksasta ja Italiasta, sanoo matkailuyrittäjä  Jorma Miettinen .
 Monet halpalennoilla Saimaalle tulevista ovat 1980- ja 1990- luvuilla syntyneitä omatoimimatkailijoita, jotka etsivät alueelta edullisempia majoituskohteita.
 – Sosiaalinen media ja Airbnb ovat meille hyviä markkinointikanavia. Kalliimmat mökit menevät paremmin kaupaksi booking.comin kautta, jatkaa Miettinen.

Helteisiin pakahtuvasta Euroopasta matkataan nyt sankoin joukoin kylmään Suomeen: "Berliinissä oli kauheaa"


Summary: Palo saatiin sammutettua tiistaina päivällä, ja katolla on alettu tehdä raivaustöitä. Kotinsa menettäneille asukkaille järjestetään tietoa ja apua.

Lahden Liipolassa kerrostalopalossa pahiten vahingoittuneiden asuntojen asukkaat saattavat päästä takaisin koteihinsa vasta kesän jälkeen. Eilen illalla syttyneen tulipalon ja sammutusveden aiheuttamat vahingot ovat suurimmat 30–40 asunnossa.
 Isännöitsijä  Eero Vesasen  mukaan tilannetta kartoitetaan vielä vakuutusyhtiön ja kuivatusta tekevän yrityksen kanssa, joten aikataulusta ei ole tarkkaa tietoa.
 – Olettaisin, että kuukausi tai kaksi menee ainakin, että pahimmat asunnot ovat kunnossa. Kyllä tämä kesä siinä menee, Vesanen arvelee.
 Kahdessa rapussa asunnot ovat kokonaan pois pelistä, yhdessä rapuista noin puolet asunnoista on asuinkelpoisia. Kahden rapun asunnot säästyivät kokonaan vahingoilta.
 Pelastuslaitos sai loput palosta sammutettua tiistaina puolilta päivin. Rakenteita piti purkaa käsin, jotta minnekään ei jäänyt piiloon palopesäkkeitä.
 Vahingoittuneita kattorakenteita alettiin purkaa ja kastuneiden tilojen kuivatusta käynnistää tiistaina iltapäivällä. Kun palojätteet on saatu siivottua pois, paikalle tuodaan rakennustelineet ja talo huputetaan korjaustöiden ajaksi.
 Liipolan kerrostalopalon sammuttaminen kesti yli puoli vuorokautta. Juha-Petri Koponen / Yle
 Katso video palopaikalta Yle Areenasta.
 Sosiaalipäivystys paikalle
 Luhtikatu 3:n asukkaille järjestetään keskiviikkona aamupäivällä tiedotustilaisuus. Paikalle tulee ihmisiä myös SPR:stä ja Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymästä.
 Hyvinvointiyhtymä on myös avannut päivystävän puhelinnumeron Luhtikadun tulipalossa vaurioituneen talon asukkaille. Yhtymän sosiaalityön edustaja on tiistaina päivällä tavattavissa palopaikalla. Tarkemmat tiedot  yhtymän tiedotteessa .
 Akuuttia apua asukkaat saavat sosiaalipäivystyksestä ja vakuutusyhtiöltä. Lahden kaupungin vuokrataloyhtiö, Lahden Talot, on lupautunut käsittelemään kiireellisinä Luhtikatu 3:n asukkaiden asuntohakemukset.
 Lue myös: 50 asukasta evakuoitiin Lahdessa kerrostalopalon alta – video näyttää rajun palon liekit katolla

Lahden Liipolan kerrostalopalo ajaa kymmenet asukkaat pitkään evakkoon – korjaustyöt alkavat pikimmiten


Summary: Huomion salissa veivät brexitiä kannattavien selänkääntö EU-hymnille sekä brexitiä vastustavien keltaiset paidat.

Euroopan parlamentti kokoontui istuntoon tiistaina ensimmäisen kerran sitten kevään europarlamenttivaalien.
 Parlamentin puheenjohtaja  Antonio Tajani  avasi istuntokauden.
 – Hyvää huomenta. Tervetuloa kaikki Euroopan parlamenttiin, demokratian taloon, ainoaan EU:n instituutioon, johon kansa on valinnut edustajat.
 Tilaisuudessa soitettiin myös EU:n tunnuslaulu Beethovenin Oodi ilolle-hymni, jonka aikana brexitiä kannattavat britannian edustajat käänsivät selkänsä salille.
 Britannian  Nigel Farage  oli varoittanut etukäteen, että Britannian brexit puolueelta on tulossa pian "hilpeää uhmaa", kertoi BBC.
 Myös brexitiä vastustavat britit olivat mielenosoitustuulella. Heillä on päällä räikyvän keltaiset paidat, joissa luki "hittoon brexit!" tai "pysäyttäkää brexit".
 Vääntö korkeista  EU-nimityksistä on jatkunut tiistaina EU-johtajien huippukokouksessa Brysselissä.
 Myös katalaanit protestoivat
 Parlamentin ulkopuolella sadat Katalonian itsehallintoa kannattavat osoittivat puolestaan mieltään, kertoi  BBC .
 Kataanipoliitikoista johtaja  Carles Puigdemont  ja  Toni Comin  eivät voineet ottaa vastaan paikkojaan parlamentissa.
 He elävät Brysselissä eivätkä voi matkustaa hakemaan meppivaltakirjaansa Madridista, sillä heidät pidätettäisiin.
 Katalonian entinen aluejohtaja Puigdemont  pääsi läpi separatistien vaaliliiton Junts pel Sí:n riveistä.
 Istunnossa nähtiin myös Italian uusi meppi, entinen pääministeri  Silvio Berlusconi .  82-vuotiaasta tullee  uuden parlamentin vanhin jäsen.
 Lue lisää:
 Huippunimitykset umpisolmussa – Vastakkain poliittiset EU-puolueet sekä itä ja länsi
 Mitä yhteistä on paavilla ja Euroopan komission puheenjohtajalla? Ylen kirjeenvaihtaja Petri Raivio kertoo
 Brexit-puolueen Farage kieltäytyy selittämästä saamiaan lahjoituksia – EU-parlamentti kaipaa tietoa satojen tuhansien pimittämisestä
 Oikeistopopulistien uudessa europarlamenttiryhmässä on 73 meppiä – puolueet täysin eri linjoilla Venäjä-politiikassa

EU-parlamentti kokoontui ensimmäisen kerran sitten eurovaalien – britit pistivät shown pystyyn parlamentissa


Summary: Riihimäen ukkosrintaman isoin pamaus osui koivuun, joka silpoutui täysin.

Tänä kesänä on ukkosrintamia liikkunut runsaasti eri puolella Suomea. Varhain tiistaiaamuna paikallinen ukkosrintama kehittyi Riihimäen kaupungin ylle, ja iso joukko kaupunkilaisia heräsi valtavaan pamaukseen.
 Facebookin Riihimäki-ryhmässä sadat kaupunkilaiset kertovat kokemuksiaan, kun ikkunat helisivät, talo tärisi ja eläimet säikähtivät niin, että kissallakin häntä meni pulloharjaksi. Myös autojen hälyttimet soivat ympäri kaupunkia.
 Ukkonen iski Kuoppakadulla koivuun, joka pirstoutui täysin säpäleiksi. Myös Hämeenaukiolla kerrostalon kattoon iski salama. Salamoita ei kuitenkaan ollut kovin monta Ylen meteorologin  Joonas Koskelan  mukaan.
 Riihimäen Kuoppakadun koivu tuhoutui salamaniskussa täysin. Koivusta salama kuorii täysin tuohet irti. Miki Wallenius / Yle
 Myös  Jonna Laakkonen  säikähti kovaa ääntä. Hän asuu salamaniskun vieressä Hirsikadulla ja heräsi kolmen aikaan yöllä hiostavaan ja painostavaan ilmaan. Ikkunat olivat auki ja kun salama löi, koko huone valaistui kirkkaalla valolla.
 Salaman isku puuhun vahingoitti myös lähistön autoa. Miki Wallenius / Yle
 – Salamasta tuli todella kova pamaus, jota en itse edes tunnistanut ukkoseksi, sillä se kuulosti enemmän kuin jokin pommi olisi pamahtanut aivan vieressä. En ole koskaan kuullut yhtä voimakasta ääntä.
 Myös koira oli ollut ihmeissään ja Jonna Laakkosen isän autosta laukesivat hälytykset soimaan noin kilometrin päässä.
 Ukkonen räjäyttää hammatikuiksi
 Ilmatieteen laitoksen ukkostutkijan  Antti Mäkelän  mukaan salama käyttäytyy eri tavoin eri puulajeissa. Kun salama iski aamuyöstä Kuoppakadun koivuun, sen virta kulki rungon sisällä ja puun kosteus höyrystyi: puu räjähti säpäleiksi. Iskun lämpötila on 30 000 astetta. Samalla salama repi koivusta irti myös kaikki tuohet ja teki siitä paljaan.
 – Kun salama iskee, se kuulostaa läheltä kuin dynamiitti tai pommi räjähtäisi.
 Männystä salama saattaa kuoria 3-5 senttimetrin leveydeltä kaarnaa. Sateesta kastunut puun pinta saattaa myös joissain tapauksissa johtaa salaman sähkön kokonaan pois puusta, jolloin se ei vahingoitu.
 Eri puulajit tuhoutuvat ukkosen voimasta eri tavoin.  Kesäkuussa oli 20 000 salamaa enemmän kuin normaalisti. Miki Wallenius / Yle
 Ylen meteorologi Joonas Koskela kertoo, että Riihimäen kaupungin ylle kehittyi yöllä nopeasti paikallinen ukkosrintama. Toinen rintama liikkui Forssa–Pori-tienoilla. Tiistaina aamuyöllä Ilmatieteen laitos laski Suomessa maasalamoita 72 ja pilvisalamoita 126. Yön aikana salamointi on normaalia harvinaisempaa.
 Tänä kesänä on ollut  salamoita  enemmän kuin tähän aikaan keskimäärin eli jo 50 000 salamaniskua. Ukkosta onkin ollut normaalia enemmän.
 Lue myös:   Ukkonen ja salamointi

Lähes koko Riihimäki heräsi aamuyöstä pamaukseen – katso mitä silppua salama sai aikaan


Summary: Komission puheenjohtajan ja muiden huippunimien etsintä jatkuu kolmatta päivää.

Ilmeistä ratkaisua EU:n huippunimityksiin ei ollut näkyvissä kun EU-maiden johtajat palasivat jatkamaan kokoustaan tiistaina aamupäivällä.
 Kokouksen alkua lykättiin jälleen parilla tunnilla, jotta Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tusk  ehtii konsultoida johtajia erikseen ennen kuin kaikki istuvat saman pöydän ääreen.
 Ensimmäinen sessio kesti yhtäjaksoisesti sunnuntai-illasta maanantai-iltapäivään.
 – Minulla on se käsitys, että  Frans Timmermans  on edelleen vahva ehdokas, sanoi pääministeri  Antti Rinne  (sd.) ennen uuden istunnon alkua.
 Ranska, Saksa, Espanja ja Alankomaat olivat ehdottaneet sosiaalidemokraattien Timmermansia komission puheenjohtajaksi osana pakettia, jossa muita huipputehtäviä olisi annettu keskustaoikeiston EPP-puolueelle ja liberaaleille.
 Paketti kuitenkin törmäsi sekä EPP-läisten pääministerien että ns. Visegrad-maiden eli Puolan, Tšekin, Slovakian ja Unkarin vastustukseen.
 – Me haluamme tehtävään henkilön, jolla ei ole negatiivista käsitystä meidän maistamme. Timmermans ei ole meille hyväksyttävä, sanoi Tšekin pääministeri  Andrej Babiš  aamupäivällä.
 Timmermansin epäsuosio alueella johtuu siitä, että hän on hoitanut komissiossa prosessia, jossa Puolaa on yritetty saada noudattamaan oikeusvaltioperiaatetta.
 Timmermans-pakettia laatimassa ollut Espanjan pääministeri  Pedro Sanchez  sanoi puolestaan, että paketti voi yhä toimia sovun pohjana. Sanchez piti Timmermansin torppaamista epäreiluna.
 – Emme voi hyväksyä tätä. Ei henkilöä voida torjua sillä perusteella, että hän on puolustanut sopimuksia, periaatteita ja eurooppalaisia arvoja, Sanchez sanoi.
 Pakettiratkaisussa EPP:n kärkiehdokkaasta  Manfred Weberistä  olisi tehty Euroopan parlamentin puhemies. EPP olisi saanut myös Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan paikan.
 Luxemburgin pääministeri  Xavier Bettel  selitti pattitilanteen syytä tietokonevertauksella.
 – Ymmärsimme eilen, että EPP:ssä on bugi. Toivon, että he ovat käynnistäneet koneensa uudelleen yön aikana ja pystyvät jälleen työskentelemään yhdessä tänään, Bettel sanoi.
 Myös Antti Rinne viittasi eilen yhden ryhmän sisäisiin erimielisyyksiin syynä sille, että nimityspaketti joutui vastatuuleen.
 Bettelin puolue on liberaaliryhmässä, joka on pitänyt esillä tanskalaista  Margrethe Vestageria  huippunimityspaketin osana.
 Samaan ryhmään kuuluva Babiš sanoi, että Vestagerista tulisi erinomainen komission puheenjohtaja, mutta joidenkin johtajien mukaan hänellä ei olisi Euroopan parlamentin enemmistön tukea.
 Nimityspaketissa ei voida sivuuttaa Euroopan parlamenttia, joka kokoontui samaan aikaan kauden ensimmäiseen täysistuntoonsa Strasbourgissa.
 Parlamentin on määrä valita oma puheenjohtajansa huomenna keskiviikkona. Komission puheenjohtajan on saatava taakseen parlamentin enemmistö.

Huippunimitykset umpisolmussa – Vastakkain poliittiset EU-puolueet sekä itä ja länsi


Summary: Myös asuntolainatiskeillä kävi kova vilske toukokuussa. Uusia lainoja otettiin toukokuussa eniten sitten vuoden 2012.

Suomalaiset nostivat sekä asuntolainoja että kulutusluottoja ennätystahtiin toukokuussa, kertoo Suomen Pankki. Uusia asuntolainoja nostettiin 1,9 miljardin euron edestä ja vakuudettomia kulutusluottoja 290 miljoonalla eurolla.
 Jälkimmäisiä nostettiin enemmän kuin koskaan aiemmin kuukauden aikana. Vakuudettomien kulutusluottojen kanta on kasvanut 12 prosentin vuosivauhtia 5,4 miljardiin euroon.
 Kasvava osa kulutusluotoista myönnetään luottolaitossektorin ulkopuolelta tai ulkomailta. Kotitalouksien koko kulutusluottokanta oli maaliskuun lopulla noussut 22 miljardiin euroon.
 Asuntojen hankintaan lainattu summa oli 130 miljoonaa euroa suurempi kuin viime vuoden toukokuussa. Toukokuusta tuli vilkkain asuntolainakuukausi sitten vuoden 2012 kesäkuun.
 Tammi-toukokuussa asuntolainoja nostettiin 1,5 prosenttia enemmän kuin vastaavalla jaksolla viime vuonna.
 Asuntolainakanta kasvoi toukokuussa 98,5 miljardiin euroon. Uusien asuntolainojen vuosikorko laski toukokuussa 0,78 prosenttiin.
 Myös mökkilainat tekivät kauppansa. Toukokuussa vapaa-ajanasuntoihin nostettiin lainoja 93 miljoonan euron edestä, seitsemän prosenttia enemmän kuin vuosi sitten.

Lainoja nostettiin huippuvilkkaasti – vakuudettomissa kulutusluotoissa kaikkien aikojen ennätys


Summary: Lukioiden kokeilutuntijako sopii erityisesti päämäärätietoisille lukiolaisille, jotka painottavat opinnoissaan matematiikkaa ja luonnontieteitä.

Tulevaisuudensuunnitelmiltaan varmat opiskelijat innostuivat eniten lukioiden kokeilutuntijaosta, todetaan Opetus- ja kulttuuriministeriön toteuttaman  tuntijakokokeilun väliraportissa.  Kokeilun tuntijaossa opiskelijat saivat valita aiempaa vapaammin itseään kiinnostavia aineita.
 Kokeilutuntijaon valinneiden opiskelijoiden palautteiden mukaan tuntijako sopii erityisen hyvin niille opiskelijoille, jotka painottavat opinnoissaan matematiikkaa ja luonnontieteitä.
 Vuonna 2016 käynnistyneessä lukioiden kokeilutuntijaossa reaaliaineet jaettiin kahteen ryhmään: ympäristö- ja luonnontieteisiin sekä humanistis-yhteiskunnallisiin aineisiin.
 Opiskelijan tuli opiskella vähintään yhdeksän kurssin laajuiset opinnot molemmista ryhmistä.
 Kokeilun tuntijakoa on kritisoitu muun muassa yleissivistyksen heikentämisestä. Valinnaisuutta korostava tuntijako mahdollistaa sen, ettei kaikkia pakollisia aineita ole enää välttämätöntä opiskella lainkaan. Opiskelija voi siis esimerkiksi jättää historian kurssit kokonaan opiskelematta.
 Raportin mukaan opiskelijat aikoivat jättää opinnoistaan pois useimmin maantiedon, filosofian, historian, fysiikan, kemian tai yhteiskuntaopin. 59 prosenttia kysymykseen vastanneista opiskelijoista aikoi jättää joitakin pakollisia oppiaineita kokonaan lukematta.
 Kokeilu aiheutti kilpailua opiskelijoiden suosiosta
 Osassa lukioista kokeilun koettiin aiheuttavan kilpailua opiskelijoiden suosiosta eri oppiaineiden välillä. Jotkut opettajat tunsivat, että entistä valinnaisempi tuntijako lisäsi epävarmuutta opetettavien kurssien riittävyydestä ja omista työnäkymistä.
 Tuntijakokokeilussa oli mukana  28 lukiota.
 Kokeilussa mukana olleiden lukioiden opiskelijat saivat päättää, opiskelevatko he kokeilu- vai valtakunnallisen tuntijaon mukaisesti. Valtakunnallista eli tällä hetkellä käytössä olevaa tuntijakoa suosivat erityisesti ne opiskelijat, jotka eivät vielä olleet varmoja siitä, mille alalle he haluaisivat lukion jälkeen suunnata.
 Tuntijakokokeilu ei ole saamassa jatkoa ainakaan lähivuosina, sillä edellisellä hallituskaudella tehtyyn lukiouudistukseen ei sisälly kokeilun mukaisia muutoksia tuntijakoon.
 Kokeilun vaikutuksia tutkittiin vuonna 2018 kyselyllä, johon vastasi 2033 opiskelijaa, 231 lukion opettajaa, 36 opinto-ohjaajaa ja 28 rehtoria.
 Lue lisää:
 Uutta valinnaisuutta kokeiltu 28 lukiossa – Kannuksessa jo huolta historian pois jättämisestä
 28 lukiota testaa nykyistä vapaampaa opiskelua – "Tätä on jo odotettu"

Raportti: Moni lukiolainen on päätynyt jättämään aineita kokonaan lukematta tuntijakokokeilussa – pois jäivät useimmin maantieto ja filosofia


Summary: Arvostelijoiden mukaan presidentti Recep Tayyip Erdogan käyttää pidätyksiä tekosyynä hiljentääkseen poliittiset vastustajansa.

Turkin poliisilla on käynnissä maanlaajuinen ratsia, jossa etsitään vuoden 2016 vallankaappausyritykseen osallistuneita ihmisiä.
 Pidätysmääräys on annettu kaikkiaan 122 henkilöstä. Heidän joukossaan on muun muassa aktiivipalveluksessa olevia sotilaita. Tähän mennessä 41 ihmistä on pidätetty, kertoo uutistoimisto Anadolu.
 Ratsioita on tehty päivän aikana muun muassa Istanbulissa, Konyassa ja Izmirissa.
 Vuoden 2016 epäonnistuneen vallankaappausyrityksen jälkeen kymmeniä tuhansia ihmisiä on pidätetty epäiltyinä yhteyksistä Yhdysvalloissa asuvaan imaami  Fethullah Güleniin . Turkki syyttää häntä vallankaappauksen tilaamisesta. Gülen on toistuvasti kiistänyt jyrkästi syytökset.
 Lisäksi vuoden 2016 jälkeen yli 140 000 julkisen sektorin työntekijää on saanut potkut epäillyistä yhteyksistä Güleniin.
 Pidätyksiä on tehty viime kuukausien aikana satoja länsimaiden ja ihmisoikeusryhmien arvostelusta huolimatta. Arvostelijat katsovat, että presidentti  Recep Tayyip Erdogan  käyttää pidätyksiä tekosyynä hiljentääkseen poliittiset vastustajansa.
 Turkin viranomaisten mukaan pidätysten taustalla taas on se, että valtion laitokset halutaan puhdistaa Gülenin vaikutusvallasta.
 Lisää aiheesta:
 Turkissa yksi vallankaappausyrityksen suurimmista oikeudenkäynneistä – 24 syytetylle elinkautinen

Turkki antoi pidätysmääräyksen yli 120 henkilöstä liittyen vuoden 2016 vallankaappausyritykseen


Summary: Vaellus vei repolaiselta vain 76 päivää. Kyseessä on yksi pisimmistä koskaan tallennetuista matkoista.

Nuoren naarasketun hurja vaellus on saatu tallennettua. Norjalaistutkijoiden mukaan napakettu kipitti parissa kuukaudessa tuhansien kilometrien matkan Norjasta Kanadaan.
 Norjan Huippuvuorilla asustellut naali eli napakettu ( Vulpes lagopus ) lähti tiettävästi matkaan saariston suurimmalta saarelta Länsimaalta 26. maaliskuuta 2018.
 Sieltä se suuntasi Grönlantiin ylittäen noin 1 500 kilometrin matkan merijäätä. Grönlantiin se saapui tutkijoiden mukaan 16. huhtikuuta. Sieltä repo jatkoi kulkuaan arktiselle Ellesmerensaarelle Kanadaan, jonne se saapui 1. heinäkuuta.
 Se oli kulkenut noin 3 500 kilometriä vain 76 päivässä.
 Tiedot ovat peräisin satelliittipaikannusjärjestelmästä, joka tallensi eläimen kantaman paikanninpannan lähettämää tietoa. Kettu sai paikanninpannan heinäkuussa 2017.
 – Emme aluksi uskoneet, että se olisi totta, sanoi tutkija  Eva Fuglei  Norjan napainstituutin  julkaisemassa tiedotteessa .
 Kyseessä on yksi pisimmistä koskaan tallennetuista napakettujen tekemistä matkoista. Siksi tutkijat suhtautuivat lukemiin aluksi varauksella.
 He arvelivat, että joku olisi voinut riisua ketun jäljityspannan ja napata sen veneen kyytiin.
 Tutkijat päättelivät, että mittarin näyttämillä reiteillä ei liiku veneitä jäissä. He päättivät jatkaa matkaseurantaa.
 Panta lähetti tietoja joka päivä kolmen tunnin ajan. Kettu liikkui merijään ja jäätiköiden läpi noin 46 kilometrin päivävauhtia. Yhtenä päivänä se eteni jopa 155 kilometriä Grönlannin jäätikköalueilla.
 Tutkijoiden mukaan tämä on nopein tallennettu matka-aika napaketuille.
 Napakettu kulki mantereelta toiselle merijäitä pitkin.  Ilkka Kemppinen / Yle
 Ilmastonmuutos voi muuttaa merivaelluksia
 Ketun matka on herättänyt keskustelua siitä, kuinka ilmastonmuutos voi vaikuttaa eläinten vaellusmahdollisuuksiin.
 – Merijäällä on keskeinen vaikutus napakettujen ruoanhankinnalle, lajitovereiden etsimiselle ja liikkumiselle, Fuglei kertoo.
 Myös Norjan ilmasto- ja ympäristöministeri  Ola Elvestuen  korosti arktisten merialueiden suojelun merkitystä.
 – Kyseessä on jälleen yksi esimerkki siitä, kuinka tärkeää merijää on arktisen alueen villieläimille, Elvestuen sanoi  instituutin  tiedotteessa.
 Elvestuenin mukaan pohjoisen lämpeneminen on pelottavan nopeaa.
 – Meidän täytyy leikata päästöjä nopeasti, jotta voimme estää merijään sulamisen kokonaan kesän ajaksi, Elvestuen sanoi.
 Matkan myötä myös ruokavalio vaihtui
 Kettu lähti matkaan alueelta, jossa se on selvinnyt pelkästään merieläimillä, kuten linnuilla.
 Tutkijat uskovat, että kettu on saanut metsästettyä pitkän vaelluksensa varrella.
 Kanadassa kettu asettui alueelle, jossa on paljon sopuleita. Tämä on tutkijoiden mukaan merkki siitä, että eläin pystyi vaihtamaan ruokavaliota ja elinympäristöään.
 Napa-alueiden sitkeä sissi
 Napaketut ovat sitkeitä, noin seitsemänkiloisia eläimiä. Ne kestävät jopa 50 asteen pakkasen, ja niiden tassuissa on karvapeite. Lyhyet korvat ja kuono auttavat selviytymään karuissa olosuhteissa, kertoo  The Guardian .
 Talvella ruoka on niukassa. Silloin ketut seuraavat yleensä suurempia eläimiä, kuten jääkarhuja, ruoantähteiden toivossa.
 Napaketun kohtalo on jäänyt mysteeriksi, sillä sen satelliittipaikannin lakkasi toimimasta tämän vuoden helmikuussa.
 Lue myös:
 Arctic fox dispersal from Svalbard to Canada: one female’s long run across sea ice

Tutkijat hämmästyivät: napakettu kipitti 3 500 kilometriä Norjasta Kanadaan ennätysvauhdilla


Summary: Rockfestivaalin järjestäjä uskoo, että lipunmyyntitavoite täyttyy.

Maailmanluokan rockyhtyeiden konserttiin noin 20 000 asukkaan Pietarsaareen on myyty viitisentuhatta lippua.
 Se on puolet kaikista 10 000 lipusta. Brittiläisen Whitesnaken ja ruotsalaisen Europen yhteiskonsertti järjestetään 12. heinäkuuta. Järjestäjät uskovat pääsevänsä tavoitteeseen eli reiluun 6 000 katsojaan.
 Pietarsaari Open Air -festivaalin areenana toimii keskuskenttä. Vetonaulojen lisäksi lavalle nousee walesilaisyhtye Skindred, Nightwish-kitaristi Emppu Vuorisen Brother Firetribe -bändi ja kasarivaikutteista hardrockia soittava One Desire. Ensimmäistä kertaa kaupungissa järjestetään rocktapahtuma, joka kestää iltapäivästä iltaan.
 Järjestäjä eli RH-Entertainment odottaa lipunmyynnin vielä kiihtyvän viimeisinä viikkoina.
 Yritys luottaakin edellisten vuosien onnistumisiin. Kasarityyliset kansainväliset esiintyjät ovat houkutelleet yleisöä aiempinakin kesinä.
 – Esimerkiksi legendaarisen rockyhtye Toton Pietarsaaren konsertti kuusi vuotta sitten oli loppumyyty. Keikka rikkoi keskuskentän yleisöennätyksen, kun paikalle tuli 10 000 katsojaa. Myös Scorpions veti Pietarsaareen lähes 7 000 katsojaa, muistuttaa promoottori Marko Riihelä.

Maailmanluokan rockyhtyeiden imu puree Pietarsaaressa – Whitesnaken ja Europen yhteiskonserttiin myyty 5 000 lippua


Summary: Ellen Page, Kevin Spacey, Keanu Reaves, Martti Suosalo. Peleissä näkee yhä useammin tunnettuja näyttelijöitä.

Okkultismia, salatiedettä, telekinesiaa ja räiskintää.
 Muun muassa näistä elementeistä koostuu suomalaisen pelifirma Remedy Entertainmentin elokuussa julkaistava peli  Control . Nämä tiedot pelistä ovat kuitenkin jo olleet yleisön tiedossa pidemmän aikaa.
 Sen sijaan pelistä hiljattain julkaistu  18-minuuttinen video  esittelee suomalaisittain jotain yllättävää: Pelissä on nimittäin  Martti Suosalon  näköinen mies. Hän ei ainoastaan näytä Martti Suosalolta vaan kuulostaa myös häneltä.
 Hahmo on nimeltään Ahti, jolle Martti Suosalo on antanut kasvot ja äänen.
 Videossa hän esiintyy rallienglantia puhuvana salaperäisen virastotalon talonmiehenä, jonka puhetyyliin kuuluvat suoraan englannin kielelle väännetyt suomalaiset sanonnat.
 Siis esimerkiksi:
 ”Luuletko, että tähän on koira haudattuna?” – ”you think there’s a dog buried in this?”  ja  ”kadota kuin pieru saharaan” – ”disappear like a fart in Sahara, perkele”.
 Niin ja kiroileehan Ahti toki suomeksi.
 Nukketeatterista toimintapeliin
 Miten yksi suomalaisen teatteritaiteen suurista nimistä oikein päätyi pikselöidyksi kansainvälisesti tunnetun pelitalon peliin?
 Control -pelin käsikirjoittaja  Sami Järvi  kertoo, että kaikki alkoi Ahti-hahmon käsikirjoittamisesta.
 Järvi halusi peliin Suomi-taustaisen hahmon, ja lopputuloksena syntyi Ahti – suomalainen siirtolainen New Yorkissa, joka rakastaa suomalaista tangoa.
 Järven mukaan olikin loogista, että myös roolin näyttelisi suomalainen näyttelijä. Lisäksi Järvi halusi rooliin henkilön, joka pystyy tuomaan hahmoon huumoria mutta myös uhkaavaa sävyä.
 – Mulla oli myös salainen toive, että jos löydettäisiin näyttelijä, joka osaisi laulaa hyvin. Ja Martti täytti kirkkaasti nämä kriteerit. Oon ollut katsomassa musikaaleja, joissa Martti on vetänyt pääroolin hienosti, Järvi kertoo.
 Suosalo lunasti paikkansa  Control -pelissä siis ennen kaikkea perinteisillä teatterinäyttelijän taidoillaan.
 Sami Järvi (kuvassa vasemalla) halusi Ahdin rooliin mahdollisimman kovan kaliiberin suomalaisen näyttelijän. Hän otti yhteyttä Suomen Roolituspalveluun saadakseen yhteyden Suosaloon. Markku Rantala / Yle
 Suosalolle projektiin mukaan lähteminen oli selkeä valinta. Pelinäyttelemiseen Suosalon ohjasi aito halu kehittyä näyttelijänä.
 – Yritän löytää näyttelemisestä joka vuosi jonkun jutun, millä mä kehitän itseäni tässä ammatissa. Tämä on yksi niistä. Joskus se on ollu nukketeatteri, joskus se on ollu tanssiminen tai laulaminen tai kitara ja laulaminen. Ei sekään ole itsestäänselvyys. Tämä on niistä uusin juttu ja tosi mielenkiintoinen, Suosalo avaa.
 Oliko projektissa kenties jotain, mikä pääsi yllättämään kokeneen näyttelijän?
 – No kaikki oli poikkeuksellista, koska hirveästi en ole englantia ensinnäkään näytellessä puhunut. Jonkun verran, mutta en paljon, Suosalo kertoo.
 Eniten Suosalon yllätti kuitenkin tuotannon koko. Suosalo kertoo ihmetelleensä ennen kaikkea pelitalon suurta työntekijämäärää.
 – Mä kysyin, että mitä ne kaikki tekee täällä. "No tätä peliä", mulle vastattiin. Siis melkeen muutama sata ihmistä tekee yhtä peliä? Sillon mä tajusin tämän mittakaavan ja se aukas mulle semmosen ymmärryksen, että mitä tämä touhu on.
 Lue myös:  Pelit ovat jo niin realistisia, että ne tarvitsevat omat vaatesuunnittelijansa: Näin Heli Salomaa puki Remedyn odotetun Control-pelin hahmot
 Myös kotona yllätyttiin, kun Suosalo kertoi napanneensa roolin pelistä.
 – Kun mä kotona kerroin lapsille, että oon tämmöseen menossa, niin ne oli ihan, että – "etkä!" Jos mä oon kertonut, että oon saanut elokuvapääosan, niin ne on olleet vaan "aha, okei joojoo", Suosalo nauraa.
 Näyttelijöitä pikselöidään ahkerasti
 Pelimaailmassa on kuluvan vuosikymmenen aikana nähty paljon televisiosta ja elokuvista tuttuja näyttelijöitä:  Kevin Spacey  näytteli  Call of Duty  -sarjan pelissä ja  Ellen Page  nähtiin  Beyond: Two Souls  -pelissä pääroolissa. Myös mm.  Matrix -elokuvista tuttu  Keanu Reaves  nähdään myöhemmin tänä vuonna julkaistavassa  Cyberpunk 2077  -pelissä.
 Remedy Entertainmentin edellisessä isossa pelissä,  Quantum Breakissa , keskeisessä roolissa nähtiin taas  Game of Thrones  -sarjassa Littlefinger-hahmoa näytellyt  Aidan Gillen .
 Onko tunnettujen näyttelijöiden käyttäminen peleissä puhdasta markkinointia?
 Control -pelin ohjanneen  Mikael Kasurisen  mukaan ei, vaikka tunnetut näyttelijät toki helpottavat pelien markkinointia. Näyttelijät pystyvät kuitenkin antamaan pelintekijöille rakennuselementtejä, joita on lähes mahdotonta luoda tyhjästä.
 Control-pelin ohjaaja Mikael Kasurisen mukaan näyttelijöiden ottaminen mukaan peleihin on tehnyt peleistä entistä vaativampaa ja työläämpää. Markku Rantala / Yle
 – Sitä inhimillisyyttä, mitä näyttelijä tuo siihen kokemukseen, on lähes mahdotonta luoda ilman näyttelijää. Näyttelijät, kuten Martti, kykenee tuomaan pelikokemukseen elementtejä, joita meidän olisi mahdotonta kuvitella omin päin, Kasurinen selostaa.
 Kehitettävääkin toki vielä löytyy. Suosalo toivoo esimerkiksi, että kasvojen lisäksi kehon muita liikkeitä saataisiin mallinnettua peleissä tulevaisuudessa paremmin.
 – Näyttelijäntyössä tärkeintä ei ole kasvot, vaan koko muu fyysinen ilmaisu. Jos katotaan jotain hyvää valokuvataideteosta tai maalausta, niin kädet on se juttu. Ja mun työssä kädet on todella spesiaalijuttu. Kun ne saadaan seuraavassa jutussa otettua sinne mukaan, niin silloin tämä lähtee uudelle tasolle, Suosalo virnistää.
 Suosalon kasvot skannattiin ja kalibroitiin tarkasti. Suosalo joutui myös käymään esimerkiksi hammaslääkärissä ottamassa muotit, jotta leuan liikkeet saatiin mallinnettua peliin oikein. Remedy Entertainment
 Kasurinen kertookin yhteistyön Suosalon kanssa olleen inspiroivaa ja opettavaista ennen kaikkea pelintekijöille.
 – Se on aina hyvä, kun me kohdataan ammattimainen näyttelijä, joka miettii kokonaisvaltaisesti hahmoa ja sitä, miten hänen pitäisi käyttäytyä. Se on aina inspiroivaa meille, koska se saa meidät ajattelemaan asioita, joita me ei olla edes itse hoksattu. Tulee semmonen tietynlainen fyysisyys ja nyanssit mukaan, Kasurinen kiittelee.
 Onko Suomeen muodostumassa näyttelijöiden pikselimössösukupolvi?
 Suosalo ei ole suinkaan ensimmäinen suomalainen näyttelijä, joka nähdään pelimaailmassa. Esimerkiksi hyvin menestyneen suomalaisen  Alan Wake  -pelisarjan päähenkilön ulkonäkö on suoraan näyttelijä  Ilkka Villiltä .
 Kasurisen mukaan suunta on selkeä. Näyttelijöitä tullaan käyttämään yhä enemmän pelimaailmassa.
 Tulevaisuudessa esimerkiksi Hollywoodissa saattaa hyvinkin pyöriä enenevissä määrin suuria tähtiä, jotka ovat tunnettuja ennen kaikkea videopeleistä.
 – Mä näen, että pelien ympärillä pyörivä kulttuuri alkaa mennä yhä enemmän kohti sellaista normaalia Hollywood-staratason meininkiä. Kyllä mä uskon, että 10 vuoden sisällä se on ihan arkipäivää Hollywoodissa.
 Voiko Suomeenkin muodostua näyttelijäryhmittymä, joka ansaitsee elantonsa pelkästään pelinäyttelemisellä?
 Suosalo kohottaa katseensa kattoon.
 – Ehkä maailmalla. Suomessa mennään maltillisesti. Jos joku tienaa maailmalla elokuvanäyttelemisestä, niin Suomessa ei tienaa. Kyllä ne summat on ihan samaa kuin teatterinäyttelijällä. Me ollaan pieni maa, niin ei me oikein rahasta voida tätä tehdä.
 Suosalon mukaan  Control -pelin tekemisestä saadut palkkiot liikkuivat kuitenkin elokuvanäyttelijän palkkion tasolla.
 – Sillä tavalla siinä mennään ihan oikealla polulla, Suosalo nyökkää.
 Etäisyyttä amerikkalaiseen popkulttuuriin
 Pelistä julkaistulla videolla Ahti antaa pelin päähenkilölle ohjeita tehtävän suorittamiseksi. Videosta ei käy ilmi, antaako Ahti ohjeita päähenkilölle myös myöhemmin pelin edetessä.
 Onko Ahti siis pelkkä mitätön sivuhahmo? Tuskinpa vain, jos tarkastelee tekijätiimin twiittejä.
 Remedy Entertainment twiittasi kesäkuun alussa kuvan, jossa oli ruutukaappaus pelistä ja kuva Suosalosta kulissien takaa. Twiitissä arvuuteltiin Ahdin roolia tulevassa pelissä:
 Tiedämme siis tähän mennessä, että Ahti on suomalaisella ralliaksentilla englantia puhuva virastotalon talonmies, joka pitää suomalaisesta tangomusiikista ja jolla on mahdollisesti tai jopa todennäköisesti keskeinen rooli juonen kannalta.
 Lisäksi hahmon nimi Ahti voi paljastaa jotain: Ahti on suomalaisessa mytologiassa veden jumala, ja järviä sekä meriä on kutsuttu Ahdin valtakunnaksi. Voiko Suosalon esittämä Ahti ollakin siis salaperäisen virastotalon syvyyksien valtias? Suosalon Ahdilla on vain atraimen sijaan moppi.
 Pelin käsikirjoittajan mukaan pelissä on halutukin ottaa etäisyyttä perinteiseen amerikkalaiseen popkulttuuriin ja keskittyä suomalaiseen kulttuuriin.
 – Meillä on tosi paljon hienoa kulttuuria täällä Suomessa. Me ollaan helposti omasta kulttuurista vähän vaatimattomia. Meillä on tosi hienoja ja kansainvälisesti katsottuna tosi eksoottisia juttuja, Sami Järvi valottaa.
 – Ei tarvitse kuin kääntyä 180 astetta, niin huomaa, että siellä on 1 300 kilometriä kyntämätöntä maata, Suosalo komppaa.
 Kasvoillaan hänellä on se sama ilme, joka on monelle suomalaiselle tuttu ihan täältä kotimaisilta teatterilavoilta.
 Jutun keskustelumahdollisuus on avoinna klo 22.00 saakka.
 Lue lisää:
 Remedy esitteli uutuuspeliään Los Angelesissa – traileria seurasi suosionosoitukset ja syöksyvä osakekurssi

Martti Suosalo näyttelee hahmoa Remedyn uudessa pelissä: "Kun mä kotona kerroin lapsille meneväni tämmöiseen, niin ne oli ihan että etkä!"


Summary: Jos poliitikko todetaan syylliseksi viime vuonna tehtyyn sotilasparaati-iskuun, häntä odottaa jopa 30 vuoden vankilatuomio.

Venezuelassa oikeusistuin päätti maanantaina nostaa syytteet oppositiopoliitikko  Juan Requesensia  vastaan viime elokuussa sotilasseremoniassa tehtyyn lennokki-iskuun. Iskun katsotaan yrittäneen vahingoittaa puhetta pitänyttä presidentti  Nicolas Maduroa .
 Requesens saattaa joutua vankilaan jopa 30 vuodeksi, jos hänet todetaan syylliseksi epäiltyyn salamurhayritykseen.
 Requesensia syytetään kahdesta murhayrityksestä sekä viidestä muusta teosta, muun muassa aseen hallussapidosta, terrorismista sekä maanpetoksesta. Oikeudenkäynti on suullinen ja julkinen, kertoo Requesensin asianajaja  Joel Garcia .
 Oppositiopoliitikko on ollut pidätettynä viime vuoden elokuusta lähtien. Hän pysyy vangittuna oikeudenkäyntiin asti.
 Garcian mukaan Requesens on sanonut olevansa syytön kaikkiin syytekohtiin.
 Tilanne tallentui videolle
 Kaksi räjähteillä ladattua lennokkia aiheutti paniikin sotilasparaatissa viime elokuussa Caracasissa. Ne lensivät kohti puhetta pitävää presidenttiä, jolloin sotilaat ja yleisö lähtivät pakenemaan.
 Katso video tilanteesta.
 Videolla näkyy, kuinka pamaus keskeyttää presidentin puheen. Maduro ja muut lavalla seisovat katsovat hämmentyneen oloisina ylöspäin.
 Pian kamera siirtyy kuvamaan kadulle asettautunutta pitkää sotilasparaatia, joka hajoaa sotilaiden paetessa paikalta.
 Kaksi muuta epäiltyä
 Iskun tekijäksi on  ilmoittautunut siviileistä ja sotilaista koostuva ennestään tuntematon kapinallisryhmä. Venezuelan hallitus on kuitenkin syyttänyt muun opposition juonineen iskun yhdessä.
 Maduron puolue on esittänyt syytöksiä lennokki-iskusta myös entistä sotilasta  Juan Monasteriosia  vastaan. Hänen kerrotaan myöntäneen osallisuutensa iskuun sekä saaneen apua Venezuelaan palaamiseen Requesensilta.
 Toinen syytetyistä on maanpaossa elävä oppositiohahmo  Julio Borges .
 Kolumbiassa oleva Borges on Venezuelan kansalliskokouksen entinen puhemies ja yksi Venezuelan opposition näkyvimpiä hahmoja.
 Hän on kutsunut lennokki-iskua farssiksi ja sanonut kaikkien mahdollisten tunnustusten olevan tehty olosuhteissa, joissa kuulusteltavaa on kidutettu, uhkailtu tai huumattu.
 Viime lokakuussa  myös juttuun liitetyn pidätettynä olleen opposition edustajan kerrottiin kuolleen.
 Syyttäjän mukaan opposition edustaja  Fernando Alban  teki itsemurhan hyppäämällä vessan ikkunasta. Albanin puolue on puolestaan sanonut uskovansa, että kyseessä on murha.
 Lue lisää:
 Venezuelan opposition edustajan kerrottiin tehneen itsemurhan – YK ja EU vaativat tutkintaa
 Venezuelassa kahta oppositiopoliitikkoa epäillään osuudesta lennokki-iskuun – edustajilta vietiin syytesuoja
 Tutkija: Venezuelan iskun tekijöitä ei tiedetä, mutta isku palvelee mainiosti maan johtoa
 BBC: Venezuelan drooni-iskusta pidätetty kansalliskaartilaisia

Oppositiopoliitikko sai syytteet Venezuelassa – syytetään presidentti Maduron murhayrityksestä sotilasparaatissa


Summary: Maailmalla mehiläistarhaajien pölytyspalvelu tuottaa suuremmat tulot kuin hunaja, mutta Suomessa sen käyttö on vähäisempää.

Edellisyönä kuoriutunut mehiläisemo kömpii  Ari Seppälän  kämmenellä. Seuraavat viisi vuotta se ylläpitää elämää yhdessä Seppälän ja tämän vaimon  Marja Kompan  mehiläispesistä, joita on Keski-Suomen ja Kanta-Hämeen alueella yhteensä noin 1 500.
 Jokainen mehiläispesä pölyttää kaikki kukkivat kasvit noin kahden kilometrin säteellä. Seppälän mukaan metsissä riittää mustikkaa ja puolukkaa, mutta myös lähitienoon viljelijät hyötyvät mehiläispesien läheisyydestä.
 Marja Kompalla ja hänen miehellään on ollut mehiläisiä yli 30 vuotta. He saavat suurimman osan tuloistaan luomuhunajasta. Niko Mannonen / Yle
 Mehiläispölytyksestä  hyötyviä ovat  suurin osa hedelmistä, marjat, öljykasvit, kuten auringonkukka, rapsi ja rypsi, puuvilla, sipulit, kurkut, melonit, useiden salaattien ja yrttien siementuotanto. Jos pölytys on liian vähäistä, sato jää pieneksi ja sen laatu kärsii.
 Maailmalla miljoonabisnes, Suomessa palkaksi marjoja
 Maailmalla mehiläistarhaajien tarjoama pölytyspalvelu on miljoonabisnes ja usein hunajan tuotantoa suurempi tulonlähde tarhaajille. Yhdysvalloissa mehiläispesiä kuljetetaan  rekkalasteittain peltojen laidoille , ja pörriäiset pölyttävät lisätienestiä sekä viljelijöille että mehiläistarhaajille.
 Pölytyksen arvon on  mehiläistarhaajalle moninkertainen  verrattuna tuotetun hunajan arvoon.
 Suomessa suurin osa mehiläistarhaajien tuloista tulee edelleen hunajasta, sillä pölytyspalveluiden käyttö on osittain vähäistä. Se on kuitenkin nostanut  suosiotaan jo hedelmän- ja marjanviljelijöiden  keskuudessa.
 Seppälä ja Komppa eivät yleensä kuljeta pesiään viljelyksille, vaan mehiläiset pölyttävät sen, mitä ympäristössä on. Vastineeksi he saavat joiltakin viljelijöiltä marjoja ja apua hyvien tarhapaikkojen järjestämisessä.
 – Varsinaisia rahatuloja ei pölytyksestä tällä hetkellä saada, Ari Seppälä toteaa.
 Suomen mehiläishoitajain liiton mehiläishoidon neuvoja  Maritta Martikkalan  mukaan liiton tavoitteena on, että pölytyspalveluiden käyttö lisääntyisi Suomessa mahdollisimman paljon. Jos Keski-Suomessa mietitään, mikseivät viljelijät osta pölytystä, toisella puolen maata pölytyspalvelusta voi olla pulaa.
 – Osassa Suomea läheltä ei löydy sopivaa mehiläistarhaajaa, joka voisi tuoda pesiä viljelmille. Se riippuu osittain myös pölytettävistä kasveista, Martikkala kertoo.
 Suomen mehiläishoitajain liitto pyrkii tekemään viljelijöiden kanssa yhteistyötä, jotta pölytyspalveluiden kysyntä ja tarjonta saataisiin kohtaamaan mahdollisimman hyvin. Esimerkkinä yhteistyöstä ovat vuosittain järjestettävät pölytysseminaarit, johon myös viljelijöitä kutsutaan kuulemaan Suomen pölyttäjätilanteesta sekä pölyttäjien huomioimisesta suomalaisessa ruokajärjestelmässä.
 "Kyse arvostuksen puutteesta"
 Soittokierroksen perusteella Keski-Suomesta ei löydy yhtään mehiläistarhaajaa, joka saisi rahatuloja pölytyspalvelusta. Moni viljelijä on kiinnostunut tarhamehiläisten käyttämisestä tilallaan, mutta usein keskustelu tyssää kustannuksiin.
 – Eräs tarhaaja kertoi keskustelusta viljelijän kanssa. Viljelijä oli innokas saamaan mehiläisiä pellolleen, mutta kun tarhaaja kertoi pölytyspalvelun vaatimasta työmäärästä ja tiedusteli korvauksesta, viljelijä löi luurin korvaan, kertoo Keski-Suomen mehiläishoitajat ry:n puheenjohtaja  Anssi Hiekkala .
 Anssi Hiekkalan mielestä asennemuutos pölytyspalveluihin suhtautumisessa olisi kohdallaan. Niko Mannonen / Yle
 Hänen mielestään kysymys on arvostuksen puutteesta.
 – Ajatellaan, että tarhaaja tuo pesät ilomielin pellon laidalle, ja että hän saa siitä hunajaa. Esimerkiksi mansikan pölytyksestä ei saa yhtään hunajaa, sillä siitä saa kerättyä vain siitepölyä. Silloin tarhaajalle kuuluisi korvaus arvokkaasta työstä, Hiekkala toteaa.
 Postimyyntipölyttäjät tekevät työn
 Keskisen tilalla Kuhmoisissa vadelmankukissa käy surina. Pörisijät eivät ole keskisuomalaisia mehiläisiä, vaan espanjalaisia  kimalaisia . Ne asustavat pienessä keltaisessa pahvilaatikossa toista sataa metriä pitkän viljelytunnelin keskellä.
 Yksi pahvilaatikkopesä maksaa Sampo Keskisen mukaan noin 36 euroa. Niko Mannonen / Yle
 Yksi pesä riittää pölyttämään tuhansien taimien kukat. Viljelijä  Sampo Keskinen  tilasi pahvilaatikkopesiä tänä vuonna noin 70. Viikossa ne olivat hänen kotiovellaan.
 – Minun käsittääkseni ne tulevat Espanjan kautta Hollannista. Ne lisääntyvät tuolla jonkin aikaa ja pölyttävät sadon, Keskinen kertoo.
 Pesät ovat kertakäyttöisiä, sillä pölytyksen hoidettuaan kimalaisyhdyskunta kuolee.
 Sampo Keskinen on käyttänyt tuontikimalaisia jo kymmenen vuotta. Niko Mannone / Yle
 Keskinen toimii Suomen Hedelmän- ja marjanviljelijäinliiton Keski-Suomen piirin puheenjohtajana. Hänen mukaansa tuontikimalaisten käyttäminen on yleistä.
 – Tarhamehiläisiä käyttävät Keski-Suomessa lähinnä ne, joilla on omia mehiläisiä tai joiden viljelysten lähellä sattuu sijaitsemaan mehiläispesä.
 Itse Keskinen pitää mehiläistarhaajien pölytyspalvelua vaihtoehtona vain siinä tapauksessa, ettei mitään muuta keinoa pölytykseen ole. Hän arvelee kimalaisten olevan viljelytunneleissa ja kasvihuoneissa varmempia pölyttäjiä kuin mehiläiset.
 – Varmaan tuontikimalaisten ja tarhamehiläisten hintataso pölytyspinta-alaan nähden on suunnilleen sama. Tämä ratkaisu on kuitenkin helpompi ja meidän kannaltamme parempi.
 Kasvihuoneen muovi voi häiritä mehiläisen suunnistusta
 Suomen mehiläishoitajain liiton mehiläishoidon neuvoja Maritta Martikkala tietää, että tuontikimalaisia käytetään jonkin verran, mutta määrää hän ei osaa arvioida. Hänellä on viljelijä Sampo Keskisen kanssa samansuuntainen arvio kimalaisten ja mehiläisten eroista kasvihuonepölytyksessä.
 – Mehiläisten toimintasäde on laajempi kuin kimalaisilla, ja jos kasvihuoneen muovi taittaa ultraviolettisäteilyä, se voi sekoittaa mehiläisten suunnistusta, Martikkala kertoo.
 Esimerkiksi Hollannissa ja Belgiassa viljelmillä vieraillessaan hän on kuitenkin nähnyt myös kasvihuoneissa tyytyväisenä pölyttäviä tarhamehiläisiä.
 – Kyllä mehiläiset siinä voivat pärjätä aivan yhtä hyvin, se vain täytyy tehdä oikein.
 Lue lisää:
 Kevään pörriäiset ovat elämän merkki – pölyttäjähyönteisten kato on iso uhka, seurantaa käynnistellään myös Suomessa
 Ilmastonmuutos ja pesimäpaikkojen puute koettelevat pölyttäjähyönteisiä – "Jos kannat alkavat laskea, ollaan hätää kärsimässä"
 Mehiläiset ahkeroivat yhä useammin kaupunkien katoilla – cityasukit tuottavat herkullista hunajaa ja ovat yhdyskuntineen turvassa

Viljelykasvien pölyttäjät saatetaan tilata laatikossa ulkomailta, vaikka lähellä olisi paikallinen mehiläistarhaaja


Summary: Metsähallitus sai kaksi ilmoitusta kuolleista norpista, joista toinen oli keväällä syntynyt naaraskuutti.

Saimaan Pihlajavedeltä on löytynyt kaksi kuollutta norppaa.
 Toinen norpista oli kalastajan verkkoon hukkunut naaraskuutti, joka oli Metsähallituksen suojelubiologi  Jouni Koskelan  mukaan syntynyt viime talvena.
 – Jos arvottaisiin, tuleva synnyttävä naaras on jopa vähän arvokkaampi kuin uros, Koskela sanoo.
 Kalastaja oli ilmoittanut itse norpasta. Erittäin uhanalaisen saimaannorpan suojelemiseksi asetettu  verkkokalastuskielto päättyi  Saimaalla maanantaina.
 – Heinäkuussa kalastaminen kuuteille vaarallisilla verkoilla on sallittu, mutta kalastajia voisi vielä pyytää hillitsemään ja jättämään kalastamatta alueilla, joilla tietää kuutteja syntyneen, Koskela sanoo.
 Toinen Metsähallitukselle ilmoitettu kuollut norppa oli todennäköisesti viime talvena kuollut uros. Veneilijä oli löytänyt mädäntyneen norpan ruhon rannalta.
 Koskela kertoo Pihlajaveden norppakannan olevan kasvussa.
 – Pihlajavesi taisi olla yksi niitä harvoja alueita, joilta syntyneitä poikasia löytyi enemmän kuin edellisinä vuosina.
 Pihlajavesi on Suur-Saimaaseen kuuluva järvi Savonlinnan, Sulkavan ja Puumalan kuntien alueella Etelä-Savossa.
 Kevään kuuttiluvuksi 67
 Erittäin uhanalaisen saimaannorpan kanta vahvistuu hiljalleen.
 – Vuonna 2013 norppakanta oli arvioitu noin 300 yksilöksi, ja nyt arvio on hieman vajaa 400, Koskela sanoo.
 Koskela arvioi kuutteja syntyvän vuodessa 80–90, ja norppia kuolevan vuosittain noin 60. Metsähallituksen tietoon on tullut viime vuosina hieman yli 30 kuollutta norppaa vuodessa.
 – On arvioitu, että noin 40 prosenttia kuolleista norpista tai vähemmän tulee tutkimuksen tietoon, Koskela sanoo.
 Tänä keväänä pesälaskennoissa kuuttiluvuksi saatiin 67 elävää kuuttia, mikä on vähemmän kuin aikaisempina vuosina. Pesälaskenta-aikaan jäät olivat heikot, joten kaikkia kuutteja ei välttämättä saatu laskettua.
 Koskelan mukaan tänä vuonna hyvin pieni määrä kuutteja kuoli pesiin. Taakse jäänyt talvi oli norpan pesinnälle erinomainen, koska lunta oli paljon pesäkinoksia varten.

Pihlajavedellä saimaannorpan kuutti hukkui verkkoon – verkkokalastuskielto päättyi samana päivänä