Summary: Maahanmuuttajien työttömyys on kaksinkertaista kantasuomalaisiin verrattuna. Erityisen vaikeassa asemassa ovat Suomeen teini-iässä tulleet ja pakolaistaustaiset nuoret.

Helsingin Itäkeskuksen Stockmannilla 18-vuotias  Ateq  purkaa takahuoneen kuormasta vaatteita ja vie niitä paikoilleen lastenosaston hyllyihin. Usein järjestelytyö keskeytyy asiakkaan tiedusteluihin tuotteista. Silloin Ateq tarkistaa tabletilta, onko valikoimassa tiettyä tuotetta ja missä se sijaitsee. Kielimuuria tai vaikeita kysymyksiä ei ole vielä osunut kohdalle, vaikka Ateq on opiskellut suomen kieltä vasta puolitoista vuotta.
 Kerrosta alempana kosmetiikkaosastolla 17-vuotias  Anna  järjestelee tuotteita hyllyihin ja vastailee tarvittaessa asiakkaiden kysymyksiin. Välillä se on vaikeaa, koska meikkejä on paljon erilaisia, ja Anna on ollut töissä vasta viikon. Suomen lisäksi Annalle on ollut työssä hyötyä äidinkielestään venäjästä.
 Afganistanista kotoisin oleva Ateq ja venäläistaustainen Anna ovat kumpikin muuttaneet Suomeen muutamia vuosia sitten ja päättäneet tänä keväänä peruskoulun. Nyt he ovat saaneet ensimmäisen kesätyönsä lastenoikeusjärjestö Planin kautta.
 Tilastojen valossa Annan ja Ateqin kaltaisten maahanmuuttajanuorten on kantasuomalaisia vaikeampaa päästä työelämään kiinni. Työ- ja elinkeinoministeriön vuoden alussa julkaiseman  katsauksen  mukaan työikäisten maahanmuuttajien työttömyys on noin kaksinkertaista kantasuomalaisiin verrattuna.
 Ateq ja Anna ovat mukana lastenoikeusjärjestö Planin työllisyyttä edistävissä hankkeissa, joissa he ovat muun muassa tutustuneet suomalaiseen työelämään ja harjoitelleet CV:n tekemistä. Karoliina Simoinen / Yle
 Työnhaun tiellä puuttuvat verkostot ja ennakkoluulot
 Kesätyön saaminen alle 18-vuotiaana on vaikeaa kenelle tahansa, mutta maahanmuuttajataustaiselle nuorelle se voi olla erityisen vaikeaa. Näin sanoo Planin maahanmuuttajatyön päällikkö  Hanna Nurmi .
 – Meidän toiminnassamme mukana olevat nuoret tulevat hyvin erilaisista koulutuksellisista lähtökohdista, ja monet ovat vielä alkutekijöissään suomalaiseen yhteiskuntaan integroitumisessa. Ennakkoluulot, kielelliset haasteet ja puuttuvat työnhaun verkostot vaikeuttavat työnhakua, Nurmi sanoo.
 Anna työn touhussa kosmetiikkaosastolla. Karoliina Simoinen / Yle
 Ateq ja Anna eivät ole törmänneet ennakkoluuloihin tai rasismiin kesätyöpestinsä aikana. Ennemminkin kesätyö on ollut positiivinen kokemus.
 – Eniten olen ehkä oppinut asiakaspalvelua, koska ihmisiltä tulee paljon kysymyksiä. Vaikeuksia voisi tulla, jos joutuisin meikkiosastolle töihin. Siellä en osaisi kyllä neuvoa ketään, Ateq sanoo.
 Annalle parasta on ollut päästä tutustumaan konkreettiseen työhön.
 – On ollut kivaa nähdä, mitä kaikkea työ pitää sisällään. Mitään hankaluuksia ei ole tullut, koska työyhteisö on kiva ja aina voi kysyä, jos ei tiedä jotain.
 Planin kautta kesätyön on tänä kesänä saanut 60 maahanmuuttajataustaista nuorta pääkaupunkiseudulla ja Tampereella. Planin järjestämän kesätyön edellytyksenä on, että nuoret ovat mukana Planin toiminnassa ja käyvät muutamia kertoja kuussa järjestettävissä työelämään valmentavissa tapaamisissa.
 Teini-iässä Suomeen tulevat haavoittuvimpia
 Työ- ja elinkeinoministeriön (TEM) maahanmuuttajien kotoutumisen parissa työskentelevä erityisasiantuntija  Liisa Larja  sanoo, että juuri teini-iässä Suomeen tulleet nuoret ovat kaikkein haavoittuvimmassa asemassa työelämän suhteen.
 Viime vuosina työllisyystilanne yleisesti ottaen parantunut, mutta Larjan mukaan erityisesti pakolaistaustaisten nuorten työllisyysnäkymät ovat edelleen kantasuomalaisia heikommat. Syitä on useita.
 – Koulutus periytyy, ja ulkomaalaistaustaisissa on enemmän niitä, joiden vanhemmilla on vain perustason koulutus. Ei ole myöskään helppoa tulla kesken koulu-uran toiseen maahan ja vaihtaa vieraaseen kieleen. Tilanteet ovat hyvin paljon riippuvaisia lähtömaan koulutusjärjestelmän tilasta ja henkilön koulutustaustasta, Larja sanoo.
 Larjan mukaan työllisyyslukujen katsominen ei nuorten osalta välttämättä kerro koko totuutta.
 – Maahanmuuttajapoikien työllisyys on joissain tutkimuksissa jopa parempi kuin suomalaisten poikien, mutta se liittyy osaltaan siihen, että koulutusura katkeaa monella peruskouluun. Pitkällä tähtäimellä se ei ole hyvä ratkaisu, sillä peruskoulupohjalla työura jää katkonaiseksi.
 Haaveena opettajan ammatti ja poliisikoulu
 Vuonna 2015 julkaistun  selvityksen  mukaan ulkomaalaistaustaiset nuoret jäävät suomalaistaustaisia useammin työn ja koulutuksen ulkopuolelle. Larjan mukaan tehokas keino kuroa umpeen eroa kantasuomalaisten ja maahanmuuttajien välillä on varmistaa toisen asteen koulutus ja riittävä ohjaus kaikille.
 Annalle ja Ateqille peruskoulun jälkeinen kouluttautuminen on itsestäänselvyys. Anna haaveilee syksyllä alkavien lukio-opintojen jälkeen opettajaksi opiskelusta. Ateq haluaisi lapsuuden toiveammattiinsa poliisiksi. Ennen poliisikoulua pitäisi valita lukion ja turvallisuusalan ammattitutkinnon välillä.
 – Se on vaikea valinta. Lukiosta ei saa valmista ammattia, eli sen jälkeen pitäisi ehkä ottaa lainaa opiskeluun. Ammattikoulupohjalla voisi olla töissä, jos poliisikouluun ei heti pääsekään, Ateq sanoo.
 Anna ja Ateq esiintyvät etunimillään, koska he eivät halua joutua negatiivisen huomion kohteeksi sosiaalisessa mediassa.
 Lue myös:
 Irakilaisnainen on etsinyt 12 vuotta töitä – näin eri maista tulleet ulkomaalaiset työllistyvät Suomessa
 Miksi maahanmuuttajanainen ei ole töissä? Maryan Jamalla on siihen vastaus

Anna on päässyt puhumaan kesätöissä venäjää, Ateq on tarvinnut persiaa vähemmän – kesätyön saaminen on maahanmuuttajanuorelle erityisen vaikeaa


Summary: Ruisrock-festivaali järjestetään heinäkuun ensimmäisenä viikonloppuna Turun Ruissalon saarella.

Turun Ruissalon Kansanpuistossa järjestettävä Ruisrock-festivaali on loppuunmyyty, kertoo järjestäjä Vantaan Festivaalit. Festivaali myytiin loppuun järjestäjän mukaan kolmatta vuotta peräkkäin.
 Usemman päivän liput ja lauantailiput myytiin loppuun jo aikaisemmin, viikonloppuna myös festivaalin perjantain- ja sunnuntaipäivän liput varattiin myös loppuun.
 Viidettäkymmenettä kertaa järjestättävä Ruisrock kerää noin 100 000 kävijää kolmen päivän aikana.
 Viikonloppuna myös hotellit ovat pitkälti loppuunmyytyjä, yksittäisiä paikkoja saattaa vielä löytyä, kerrotaan Visit Turusta.
 Saareen kulkua rajoitetaan
 Poliisi muistuttaa, että viranomaiset rajoittavat vesiliikennettä festivaalin edustalla.
 Kiellettyä on esimerkiksi festivaalialueen edustalla pysähtyminen tai ajelu edestakaisin. Myös hetkellinen pysähtyminen on poliisin mukaan kiellettyä.
 Lisäksi poliisi muistuttaa että erilaisten drone-lennokkien käyttäminen sekä lentäminen Ruissalossa tai sen yläpuolella on kiellettyä Ruisrokin aikana.
 Myös saareen kulkua rajoitetaan monilta osin. Turun seudun joukkoliikenteen Fölin vesibussit eivät pysähdy Kansanpuistossa ja Festivaalin rakennustöiden takia Kansanpuistoon ei enää ulkopuoliset tällä viikolla pääse.
 Festivaaliviikolla myös saareen kulkemista rajoitetaan. Festivaalivieraat voivat pysäköidä autonsa Artukaisissa sijaitsevalle parkkialueelle, jolta maksuton festaribussi kulkee festaribussiasemalle, kertoo Ruisrock sivuillaan.
 Lue lisää:
 Turun vesibussit skippaavat Ruissalon Kansanpuiston seuraavat pari viikkoa – Ruisrock-festivaalin rakennustyöt alkavat
 Ruisrockista tuttu Ruissalo liikennekaaoksessa – saaren tunnetuin asukas, Arno Kasvi, toivoo toista siltaa autoliikenteen vähentämiseksi   Kulttuurivuoden 2019 tärpit: Game of Thrones, hurmossaarnaaja, Ruisrock ja monta muuta
 Viisikymppinen Ruisrock korotti kympeillä viikonlopun hintaa: lippu 199 euroa ja silti verkkomyynti ruuhkautui hetkessä

50-vuotisjuhliaan viettävä Ruisrock loppuunmyyty – Ruissaloon kulkua rajoitetaan tällä viikolla


Maailman yksityisen varallisuuden määrä kasvoi viime vuonna 182 biljoonaan euroon, kertoo konsulttiyritys Boston Consulting Group varallisuusraportissaan. Yksi biljoona on tuhat miljardia.
 Miljonäärit omistavat noin puolet koko maailman yksityisestä varallisuudesta. Suomessa miljonäärien hallussa on vajaat 40 prosenttia yksityisestä varallisuudesta.
 Suomen osuus kaikesta maailman varallisuudesta on hyvin pieni, sillä Suomessa yksityistä varallisuutta on 0,35 biljoonaa euroa.
 Varallisuuden kasvu kuitenkin hidastui viime vuonna 1,6 prosenttiin vuodentakaiseen verrattuna. Edellisessä vertailussa varallisuus kasvoi seitsemän prosenttia.

Maailmassa on 182 biljoonaa euroa yksityistä varallisuutta: Miljonäärit omistavat siitä puolet


Summary: Guadalajaran alueella autoja jäi saarroksiin jään keskelle.

Kuusi lähiötä Guadalajarassa Meksikossa on saanut jääpeitteen rankan raekuuron jälkeen. Jääpeite oli paikoitellen 1,5 metriä korkea ja se saartoi kaduilla seisovia ajoneuvoja ja on vaurioittanut koteja.
 Guadalajara on Meksikon kolmanneksi suurin kaupunki, ja se sijaitsee maan länsiosassa.
 Autoja saarroksissa lumi- ja jääpeitteen keskellä Guadalajarassa.  Francisco Guasco / EPA
 BBC:n  mukaan paikalliset ovat raportoineet tulvimisesta ja puiden kaatumisesta. Kukaan ei ole loukkaantunut raekuurossa.
 Ihmiset ihmettelemässä jään määrää Guadalajaran kaduilla 30. kesäkuuta.  Francisco Guasco / EPA
 Kaupungissa on viime päivinä ollut noin 30 astetta tai enemmän, kertoo  Guardian . Alueella esiintyy silloin tällöin raekuuroja. Kesäkuun lopun raekuuro oli kuitenkin poikkeuksellisen voimakas.
 Raekuuro jätti niin paljon jäätä kaduille, että ylsi viemäreihin asti.  Francisco Guasco / EPA
 CNN:n  mukaan paikalle on kutsuttu armeija auttamaan jään raivaamisessa.
 Lumi- ja jääpeite oli paikoin 1,5 metriä. Francisco Guasco / EPA

Raekuuro toi 1,5 metriä korkean jääpeitteen Meksikoon – kuvissa kinoksia kaikkialla


Summary: Tiistaista alkaen sää viilenee ja muuttuu selvästi epävakaisemmaksi koko maassa.

Tänään maanantaina maan etelä- ja keskiosissa nautitaan vielä kesäisestä ja lämpimästä säästä. Hellerajakin ylittynee Uudellamaalla ja kaakossa.
 Ylen meteorologin  Kerttu Kotakorven  mukaan huomisesta tiistaista alkaen sää kuitenkin viilenee ja muuttuu selvästi epävakaisemmaksi koko maassa.
 – Sateet ja ukkoset ovat saavuttaneet pohjoisen ja itäisen Suomen jo tänään. Huomenna maan eteläosassa sateet voivat olla aika runsaitakin. Myös ukkoskuuroja esiintyy. Pohjoisemmassa sateet ovat yhtenäisemmät.
 Lämpötiloissa isoin muutos tulee eteläisessä Suomessa. Keskiviikkona, joka näyttää tällä hetkellä viikon viileimmältä päivältä, lämpötilat tippuvat hellelukemista 13–18 asteeseen maan etelä- ja keskiosissa.
 – Missään ei näytä olevan keskiviikkona kahtakymmentä astetta lämmintä, Kotakorpi sanoo.
 Pohjoisessa on viileää koko viikon. Siellä ylimmät lämpötilat jäänevät jopa vain noin kymmeneen asteeseen.
 Kotakorpi sanoo, että lämpimän tai kuivan ilman paluusta ei ole tällä hetkellä sääkartoilla minkäänlaisia merkkejä. Pieni toivon kipinä silti säässä aina on, kun eletään Suomen kesää.
 – Jos sää on yleisesti ottaen epävakaista, ei se silti tarkoita sitä, että sataisi koko ajan. On mahdollista, että osassa maata sateita ei tulekaan. Lisäksi joissakin tilanteissa poutaisina päivinä lämpötila voi nousta kahteenkin kymmeneen asteeseen, Kotakorpi sanoo.
 Sateista huolimatta  metsäpalovaroitukset  ovat yhä voimassa eteläistä ja läntistä Suomea myöten. Varoitukset ulottuvat Pohjanmaalta Etelä-Karjalaan ulottuvalle vyöhykkeelle ja sen eteläpuolelle.
 Lue lisää säästä Ylen  sääsivuilta .
 Yle

Tänään etelässä nautitaan helteistä – huomenna säässä koittaa käännös: vesisateita ja kylmempää ilmaa


Summary: Intiassa monsuunikausi tuonee edellisvuosia vähemmän sateita.

Intiassa kesäkuu on ollut kuivin viiteen vuoteen. Sateita on tullut Intian meteorologian laitoksen IMD:n mukaan kolmanneksen vähemmän kuin keskimäärin kesäkuussa.
 Yleensä neljän kuukauden aikana vettä tulee noin 89 senttiä.
 Monsuunisateita odotetaan lähiviikkoina. Esimerkiksi pohjoisen Uttar Pradeshin osavaltion sokeriruokoviljelmillä sato on jäämässä jopa 60 prosenttia pienemmäksi. Yli puolet Intian viljelymaasta on riippuvaista sateista.
 Kuivuus on jo hidastanut Aasian kolmanneksi suurinta taloutta. Edellisvuosien kuivuus on tappanut karjaa, kuivattanut kaivoja ja vesivarastoja.
 Ensimmäiset monsuunisateet tulivat eteläiseen Keralan osavaltioon syklooni Vayun mukana.
 Lue myös:
 BBC: Chennai water crisis:"We can't do anything"

Intian alkukesä oli kuivin vuosiin – monsuunikaudesta toivotaan pelastusta sadolle


Summary: Vuoden verran voimassa ollut uusi taksilaki vähensi huomattavasti alan sääntelyä.

Uuden taksilain valmistelun aikana ennakoitiin, että harmaalle taloudelle avautuu taksin mentävä aukko, kun sinetöityä taksamittaria ei enää vaadita taksin perusvarusteeksi.
 Etenkin käteisellä maksetut kiinteähintaiset matkat ovat olleet verottajan kannalta hankalia valvoa.
 – Olemme havainneet huolestuttaviakin piirteitä, mutta ei tässä silti kannata tuhkaa päälleen ripotella. Seuraamme näitä asioita ja katsomme, miten verot ja muut maksut kertyvät. Reagoimme tilanteeseen tarvittaessa ja niin olemme tehneetkin, Verohallinnon valvontajohtaja  Marko Myllyniemi  sanoo.
 Uusi laki tuli voimaan 1. heinäkuuta 2018. Sen jälkeen on myönnetty Myllyniemen mukaan noin 4000 uutta taksilupaa. Verohallinnossa on huomattu, että niistä noin joka neljäs eli tuhatkunta luvanhaltijaa ei ole rekisteröitynyt verottajalle.
 – Verohallinto laajentaa valvontaa ensi vuonna. Sen jälkeen me voimme helposti todeta, mikä on taksialan todellinen tilanne verottajan näkökulmasta, Marko Myllyniemi kertoo.
 Valuviat korjattava
 Seitsemän vuosikymmentä taksiyrittäjien etuja valvonut Suomen Taksiliitto piti vuosi sitten päivänselvänä, että harmaa talous  lisääntyy  sääntelyn vapautuessa.
 Vaikka harmaan talouden määrästä ei vielä ole tietoa, pitää liitto tärkeänä tehdä lakiin korjauksia.
 – On ilmiselvää, että laissa on valuvikoja, joita täytyy korjata. Meillä on viitteitä siitä, että harmaa talous on lisääntynyt ja haluamme katkaista sen heti alkuunsa, Taksiliiton hallituksen puheenjohtaja  Kai Andersson  sanoo.
 Yhdeksi harmaan talouden kasvualustaksi on epäilty ulkomaisia ohjelmistoalustoja, joiden avulla asiakas voi vaivattomasti tilata taksin kännykällään. Verottaja käy parhaillaan neuvotteluja näiden palvelualustoja tarjoavien yritysten kanssa maksutietojen saamisesta.
 – Olemme luottavaisia sen suhteen, että saamme heiltä vertailutietoja verohallinnon käyttöön, valvontajohtaja Marko Myllyniemi sanoo.
 Taksilaki remonttiin?
 Myös Suomen uusi hallitus lupaa hallitusohjelmassaan tehostaa harmaan talouden torjumista muun muassa taksilakia muuttamalla. Asia on mainittu  hallitusohjelmassa  yhtenä monista toimista.
 Taksiliiton Kai Anderssonilla onkin heti tarjota hallitukselle ensimmäistä uutta täsmennystä lakiin.
 – Taksamittari tai ylipäätään jonkinlainen kassakone pitää olla taksissa samaan tapaan kuin muissakin yrityksissä. Sen oltava sellainen, joka luo kuluttajalle turvan siitä, että hinta on oikea. Sen avulla hoidetaan myös maksamisen tallentuminen taksiyrityksen tilinpitoa varten.
 Vaatimus kassakoneesta olisi myös verottajalle mieluinen.
 – Se kyllä helpottaisi huomattavasti meidän työtämme, koska tilanne on tällä hetkellä aika villi, Marko Myllyniemi sanoo.
 Taksiliikenneluvan haltijoita on tällä hetkellä noin 10 700. Tänä vuonna uusia lupia on myönnetty 24. kesäkuuta mennessä reilut 1200 kappaletta.
 Lue myös:
 Liikenneministeri Sanna Marin: Työ taksilain korjaamiseksi on käynnissä
 Miksi taksien hinnat ovat nousseet, eikö kilpailu toimi? Näin ministeriö vastaa
 Analyysi: Hintakisa vaisua, mökiltä kaupunkiin pääsee yhä – näin taksialalla menee jättiuudistuksen jälkeen

Verottaja on havainnut huolestuttavia piirteitä harmaasta taloudesta taksialalla


Summary: Heinäkuun 1. päivänä 1979 Sony toi markkinoille lelun näköisen laitteen, jolla pystyi kuuntelemaan kasetteja missä vaan. Siinä tapahtui vääryys.

40 vuotta sitten japanilaiskauppoihin ilmestyi Sony Walkman TPS-L2. Se oli henkilökohtainen musiikkisoitin. Sellaista laitetta ihmisillä ei aiemmin ollut.
 1970-luvulla musiikkia kuunneltiin joko kodin suurista stereosarjoista tai kasettimankoista. Musiikin kuuntelu oli korvalappustereoiden läpilyöntiin saakka yhteisöllistä. Walkman oli jotain aivan uutta.
 Kuulokkeilla kuuntelu mahdollisti vetäytymisen omiin oloihin ja ajatuksiin. Muu maailma oli mahdollista sulkea oman pään ulkopuolelle. Ensimmäisissä soittimissa kuulokeliitäntöjä oli jopa kaksille kuulokkeille. Samaa laulua pystyi halutessaan kuuntelemaan yhdessä vaikka parhaan kaverin kanssa.
 Ensimmäinen Walkman TPS-L2 oli sininen harmaalla reunalla. Sen ajan muusiikkilaitteisiin verrattuna se näytti lelulta. Walkman soitti musiikkia ihan tavalliselta C-kasetilta. Niitä oli kaikilla.
 Pieniä nauhureita oli ollut aiemminkin, mutta ne käyttivät mikrokasetteja, eikä niitä oltu ajateltu musiikkikäyttöön. Ammattilaisilla, kuten radiotoimittajilla, oli myös suurempia kannettavia kasettilaitteita. Niillä pystyi nauhoittamaan.
 Kasettien kuuntelussa pelottavinta oli "nauhasalaatti". Kasetin nauha saattoi hölkätessä tai kasetin kulumisen takia kieppua nauhaa kuljettavien rullien ympäri ja imeytyä äänipäiden ohi laitteen sisälle. Erityisesti harmitti, jos kyseessä oli lempimusiikkikasetti. Kasetin nauhan sai yleensä kelattua takaisin kasettiin, mutta äänenlaatu kärsi.     Kalevi Rytkölä / Yle
 Neljännesvuosisadan riita runteli keksijän
 Walkman oli japanilaisen Sonyn tuotenimi. Walkman-nimestä tuli kuitenkin parissa vuodessa kansan suussa yleisnimitys korvalappustereoille lähes kaikilla kielillä.
 Heti 1980-luvun alussa walkmaneista tuli kulttilaitteita. Jos nuorella ei ollut jonkun uskottavan valmistajan korvalappustereoita, hän ei itse ollut uskottava. Sony oli merkeistä halutuin.
 Mutta Walkmanista tuli Sonylle myös harmia. Italiassa asunut saksalais-brasilialainen keksijä Andreas Pavel patentoi maaliskuussa 1977 kasetteja soittavan "lähellä vartaloa pidettävän tasku-stereolaitteiston”. Italian jälkeen Pavel sai keksinnölleen patentin seuraavana vuonna niin Saksassa, Yhdysvalloissa, Iso-Britanniassa kuin myös Sonyn kotimaassa Japanissa.
 Kun Pavel yritti 1980 saada omaa ”Stereobelt”-laitettaan kaupaksi, Sony oli ehtinyt väliin. Pavel yritti tehdä japanilaisten kanssa yhteistyösopimusta, josta Sony ei innostunut.
 Keksijän rahat menivät Englannissa vuonna 1989 aloitettuun oikeustaistoon. Vuonna 1996 oikeustoimet keskeytettiin ja Andreas Pavel määrättiin maksamaan kolmen miljoonan Yhdysvaltain dollarin oikeudenkäyntikulut.
 Vasta kun Pavel uhkaisi Sonya oikeudella myös muissa maissa, maksoivat japanilaiset 2004 Pavelille kaksinumeroiseen miljoonaluokkaan nousseen kertakorvauksen. Se tapahtui melko pian sen jälkeen, kun toinen Sonyn perustajista, Akio Morita, oli kuollut.
 Pomo ei saanut musiikkinautintoa lentokoneessa
 Akio Morita kertoo omaelämänkerrassaan keksineensä Walkmanin. Keksijöitä lienee kuitenkin ollut ainakin kolme.
 Tarinan mukaan toinen Sonyn perustajista, Ibuka Masaru, olisi 1970-luvulla kärsinyt siitä, ettei hän pystynyt lentomatkoillaan nauttimaan klassisesta lempimusiikistaan. Masaru kokeili kantaa mukanaan isokokoista ja painavaa Sonyn stereonauhuria. Se oli hankalaa.
 Sen jälkeen Masaru antoi henkilökohtaisen toimeksiannon nauhuridivisioonan johtajalle Kozo Ohsonelle kehitellä jotain sopivampaa. Pienempi ja kevyempi laite perustui Sonyn Pressman-nimiseen sanelunauhuriin. Ohsone poisti Pressmanista nauhoitusmahdollisuuden ja lisäsi stereoäänen.
 Korvalappustereot varustettiin 1980-luvulla sangallisilla kuulokkeilla. Korvanapit yleistyivät vasta myöhemmin. Laitteita oli käsiteltävä huolellisesti, sillä yksikin pudotus asfaltille rikkoi yleensä soittimen käyttökelvottomaksi.    Kalevi Rytkölä / Yle
 Walkman menestyi heti. Seuraavana vuonna laite tuli myyntiin Yhdysvalloissa noin 200 dollarin hintaan. Siitä alkoi maailmanvalloitus. 25 vuodessa pelkästään Sonyn Walkmaneja myytiin noin 335 miljoonaa kappaletta. Ja kaikilla musiikkilaitevalmistajilla oli omat korvalappustereomallinsa.
 Sony toi kasetti-Walkmanien rinnalle vuonna 1984 CD-levyjä soittaneen Discmanin. Myös MiniDisc-versio tuli myyntiin 1992. C-kasettia soittavia Walkmaneja valmistettiin 31 vuotta.
 Asiantuntijat varoittelivat, että kaikilta menee kuulo
 Nopeasti levinnyt uusi villitys ei 1980-luvun alussa ollut tietenkään kaikkien mieleen. Vanhemmat hermostuivat, kun nuoriso sulki korvansa muulta kuin musiikilta.
 Ja musiikkia kuunneltiin liian lujaa. Lääkärit ympäri maailmaa huutelivat varoituksia, mutta enimmäkseen kuuroille korville. Mikään ei pysäyttänyt oikeutta omaan musiikkiin.
 Alkuaikojen Walkmaneissa ja muidenkin valmistajien laitteissa oli kiinnostavia toimintoja. Kahden kuulokeliitännän lisäksi, pystyi monissa huippumalleissa vasemman ja oikean kanavan äänenvoimakuutta säätämään erikseen. Toimintoa tarvittiin, sillä sen ajan äänittävien kasettisoittimien tarjoama äänityslaatu johti välillä siihen, että musiikki tallentui kasetille epätasapainoisesti.
 Erityisen villi idea oli ”hot line” -nappi. Nappia painettiin, jos haluttiin kuulla, mitä kanssaihminen sanoi. Nappi vaimensi musiikkia ja mahdollisti keskustelun ilman, että luurit olisi tarvinnut ottaa korvilta. Ja se ärsytti monia.
 Kuulokkeet ja varsinkin kuulokeliittimet olivat laitteiden heikkoja kohtia. Jos Walkmanin pudotti, itku tuli. Vanhemmat kävivät kuumana myös paristojen menekistä. Jatkuva kuuntelu kävi kalliiksi. Ladattavilla akuilla taas soittoaika jäi kovin lyhyeksi, koska akut toimivat paristoja matalammalla jännitteellä.
 Ensimmäinen Walkman TPS-L2 on tänä päivänä  keräilyharvinaisuus. Nettihuutokaupoissa hyväkuntoisista laitteista alkuperäispakkauksessa pyydetään yli 600 euroa. Mallista on tehty myös lukuisia kopioita. Niistäkin on tullut keräilysoittimia.  Kuvakaappaus: ebay.de
 Hyvissä korvalappustereoissa oli myös hienoja toimintoja kuten kasettityypin valinta tavallisen kasetin ja kromikasetin välillä, Dolby-kohinanvaimennus, kasetin soitto kahteen suuntaan kasettia kääntämättä sekä joissakin myös radio.
 Kymmenessä vuodessa laitteista tuli siroja. Halvimmillaan niitä sai markka-aikaan muutamalla kympillä. Kalliimpien laitteiden kanssa syntyi erikoisia ristiriitatilanteita. Upeaa soitinta olisi ollut kiva näyttää vyöllä, mutta samalla jännitti, sillä Walkmanit kelpasivat hyvin myös varkaille.
 Tänä päivä käytetyistä TPS-L2 -malleista pyydetään nettihuutokaupoissa satoja euroja. Vaikka TPS-L2 oli Sonyn ensimmäinen kaupallinen malli, pidetään sitä edelleen laadullisesti yhtenä parhaista.
 Keskustele aiheesta:   Muistatko vielä ensimmäiset korvalappustereosi? Millaista se oli, kun musiikin pystyikin viemään joka paikkaan? Keskustelu on auki maanantaina klo 16 saakka.

Hyvää syntymäpäivää, Sony Walkman! Maailmaa muuttaneet korvalappustereot täyttävät 40 vuotta


Summary: WWF muistuttaa, että kalanpyydyksiin hukkuminen on saimaannorpalle pahin uhka.

Saimaannorpan suojelemiseksi säädetty keväinen verkkokalastuskielto päättyi maanantaina. Ympäristöjärjestö WWF Suomen mukaan erityisesti kuutit ovat vaarassa sotkeutua kalaverkkoihin.
 WWF vetoaa Saimaan asukkaisiin ja mökkiläisiin, jotta yksikään norppa tai kuutti ei hukkuisi tänä vuonna kalaverkkoihin.
 Verkkokalastus on kielletty vuosittain saimaannorpan keskeisillä elinalueilla 15.4.–30.6.
 WWF tähdentää, että pahin uhka saimaannorpalle on hukkuminen kalanpyydyksiin. Osa pyydyksistä on kielletty ympäri vuoden.
 Norpan poikaset syntyvät helmi-maaliskuussa luolamaisiin pesiin, joista on avanto suoraan veteen.
 Ilmastonmuutoksesta on muodostunut uusi uhka saimaannorpalle. Lämpimät, vähälumiset talvet voivat toistuessaan olla tuhoisia, kertoo WWF.

Verkkokalastuskielto Saimaan norppa-alueilla päättyi


Summary: Salossa Lukkarinmäen asuinalueen asukkaat vastustavat Turun ja Helsingin väliin suunniteltua tunnin juna -yhteyttä.

Turun ja Helsingin välistä tunnin junaa vastustava adressi luovutetaan tänään.
 Nopean ratayhteyden eli tunnin junan Salon keskustaan suunniteltua linjausta vastaan on kerätty noin 2 500 nimen adressi.
 Rata halkoisi puutalovaltaista Lukkarinmäen asuinaluetta. Lukkarinmäki-seura ehdottaa ratkaisuksi vaihtoehtolinjauksia, rataosuuden siirtämistä tunneliin tai nykyisen rantaradan kehittämistä kulttuurihistoriallisesti arvokkaan alueen turvaamiseksi.
 Adressi luovutetaan liikenneministeri  Sanna Marinille  (sd.) maanantaina iltapäivällä. Sen ottaa vastaan valtiosihteeri  Mikko Koskinen.
 Lue lisää:
 Tamperelainen liikenneministeri ei ole vakava uhka Varsinais-Suomen nopealle junayhteydelle, uskoo edunvalvontajohtaja – "Faktat puhuvat puolestaan"   Jättimäiset ratahankkeet etenevät nyt, lupaa hallitus – Näin pääkaupunkiseudulla on reagoitu, Espoo harmissaan: "Olisi ollut mahdollisuuksia pidemmälle"

Turun ja Helsingin välistä tunnin junaa vastustava adressi luovutetaan liikenneministerille


Summary: AFP:n mukaan savua tulee läheltä Yhdysvaltojen lähetystöä Kabulin keskustassa.

Suuri räjähdys on vavahduttanut Kabulin lähetystöaluetta, kertovat uutistoimistot.
 Mustaa savua on nähty tulevan samalta alueelta. AFP:n mukaan savua tulisi läheltä Yhdysvaltain lähetystöä.
 Räjähdyksen uhreista ei ole vielä tietoa.
 Sisäministeri  Nasrat Raminin  mukaan räjähdys tapahtui Puli Mahmood Khanin alueella ruuhka-aikana.
 Reutersin silminnäkijöiden mukaan räjähdyksen ääni täristi rakennusta.
 Kabulin poliisi on vahvistanut räjähdyksen tapahtuneen, mutta eivät kertoneet siitä lisää yksityiskohtia.
 Uutinen päivittyy.

Afganistanissa Kabulin keskustassa räjähdys


Summary: Kittilän kunta odottaa ensin kahden tuomion lainvoimaisuuden, sanoo vt. kunnanjohtaja Antti Jämsén.

Virkarikossyytteistä Lapin käräjoikeudessa perjantaina vapautetut Kittilän luottamushenkilöt joutuvat vielä odottamaan päätöksentekoon pääsemistä.
 Kittilän kunta odottaa vielä Kittilä-käräjien tuomion lainvoimaisuutta. Kaikkien oikeusasteiden läpikäynti voi viedä vuosia. Ainakin tässä vaiheessa syyttäjä harkitsee valittavansa tuomiosta, jossa 27 luottamushenkilöä vapautetiin virkarikossyytteistä.
 – Toivottavaa on, että tilanne selkiytyy. Mutta jos tästä valitetaan, ei ole lainvoimaisia päätöksiä, Kittilän vt. kunnajohtaja  Antti Jämsén  sanoo.
 Käynnissä on myös toinen Kittilän päättäjiin liittyvä, hallintotuomioistuimissa oleva oikeusasia, joka myös viivyttää joidenkin luottamustoimiin palaamista. Kyse on 20 henkilön luottamustoimista pidättämisestä, joista Pohjois-Suomen hallinto-oikeus kumosi kymmenen kesäkuussa.
 Valtiovarainministeriö ja Kittilän kunnanhallitus ovat kertoneet aikovansa valittaa asiassa korkeimpaan hallinto-oikeuteen.
 Lisää aiheesta:
 Professori Terttu Utriainen: Käräjäoikeuden Kittilä-päätös antaa karun kuvan kuntapäätöksenteosta
 Kittilän kuntapäättäjille vapauttava tuomio ainutlaatuisessa virkarikosoikeudenkäynnissä – syyttäjät aikovat todennäköisesti valittaa tuomiosta
 Valtiovarainministeriö valittaa Kittilän kuntapäättäjien hyllytyksen kumoamisesta
 Lisää tuoreimpia uutisia Lapista kätevästi mobiilissa. Lataa Ylen Uutisvahti:   http://link.yle.fi/BlB

Syytteistä vapautetut Kittilän luottamushenkilöt eivät vielä palaa päätöksentekoon


Summary: Ely-keskus kiinnitti huomiota Finn Springin jätevesiin vuonna 2016. Tilanne on sen jälkeen kohentunut.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

Finn Spring valmistaa 90 prosenttia Suomessa myytävistä lähdevesistä ja lisäksi muun muassa virvoitus- ja hyvinvointijuomia Keski-Pohjanmaalla Toholammilla ja Lestijärvellä. Yritys työllistää yli 80 henkeä.
 Yhtiön omien jätevesien käsittely on kuitenkin ollut puutteellista. Tämä käy ilmi Ylen tätä juttua varten kokoamista tiedoista, jotka perustuvat julkisiin asiakirjoihin sekä nimettöminä pysytteleviin viranomaislähteisiin.
 Etelä-Pohjanmaan ELY-keskus kiinnitti asiaan huomiota loppuvuodesta 2016 ja teki tehtaille ympäristöluvan tarpeen harkintaan liittyvän tarkastuksen.
 Tarkastuksen lopputulos oli, että jätevedet pitää puhdistaa ja niiden puhdistamiselle ja johtamiselle pitää hakea ympäristölupaa. Lisäksi todettiin, että lupaviranomainen asiassa on valtion lupaviranomainen. Lupahakemus on nyt vireillä.
 Ympäristölupa puuttui toiselta tehtaalta kokonaan
 Toholammin Härkänevan tehtaalla ei ole ollut ympäristölupaa lainkaan, ja sen jätevedet on tarkastuskertomuksen mukaan johdettu tehdasalueen rajalla kulkevaan ojaan esikäsittelyn jälkeen aina lokakuuhun 2016 asti. Yritys oli tuolloin toiminut 25 vuotta. Esikäsittely tapahtui sakokaivoissa.
 Kyse on tuotannossa syntyvistä pesu- ja huuhteluvesistä: putkisto huuhdellaan aromituotteen jälkeen ilman pesuaineita, laitteisto taas pestään ja huuhdellaan.
 Lokakuusta 2016 jätevedet alettiin johtaa yhtiön uimahallin jätevedenpuhdistamoon. Puhdistamoprojekti oli aloitettu edelliskeväänä. Tehtaalla on nyt oma puhdistamo, yhtiön mukaan se kuuluu normaaliin kehitystoimintaan.
 Finn Springin tehdas Toholammin Härkänevalla. Ville Viitamäki / Yle
 Finn Springin toiminta alkoi vuonna 1991 eikä se silloin vaatinut ympäristölupaa. Toiminta itsessään ei vaadi sitä vieläkään, mutta jätevesien käsittely ja johtaminen vaatii.
 Luvan tarpeeseen vaikuttavat esimerkiksi toimiala ja toiminnan laajuus. Lupa voidaan vaatia myös muilla perustein, esimerkiksi jos tehdas sijaitsee pohjavesialueella tai toiminnasta aiheutuu vesistön pilaantumisen vaaraa.
 Finn Springin hallintojohtaja  Virpi Ali-Haapala  kertoo sähköpostitse, että Finn Spring on hoitanut jätevedet asianmukaisesti toimintansa ajan ja hakenut ympäristölupaa vuonna 2004.
 – Toiminnan luonteen vuoksi viranomainen ei ole nähnyt sitä todennäköisesti silloin tarpeelliseksi, Ali-Haapala kirjoittaa.
 Yrittäjän tai yrityksen vastuulla on huolehtia, että sillä on toimintaansa tarvittavat luvat. Ympäristönsuojelulaissa on pykälä selvilläolovelvollisuudesta: sen mukaan toiminnanharjoittajan on tunnettava toimintansa, sen ympäristövaikutukset ja -riskit.
 Hänen on myös tiedettävä, milloin toiminta tai osa siitä vaatii ympäristöluvan. Jos se on epäselvää esimerkiksi toiminnan laajentuessa, yrittäjän pitää ottaa asiasta selvää.
 Myös jätevesien määrän ja laadun seuranta on toiminnanharjoittajan vastuulla.
 Härkänevan tehtaan aluetta. Ville Viitamäki / Yle
 Ely-keskuksen tarkastuksessa vuonna 2016 kävi ilmi, että tutkimuksia Toholammin tehtaan jätevesistä oli tehty vuosina 2011, 2012 ja 2013, kerran kunakin vuonna. Toiminnanharjoittaja oli ottanut näytteet itse, tutkimukset oli tehty akkreditoidussa laboratoriossa.
 Näytteiden pitoisuus on vaihdellut paljon, esimerkiksi happikatoa aiheuttava biologinen hapenkulutus rajustikin. Lisäksi määrityksistä puuttui keskeisiä suureita, kuten ravinteiden, rasvan, kiintoaineen ja kemiallisen hapenkulutuksen analyysit.
 Ely katsoi, että noin vanhat tutkimukset eivät kuvanneet silloista tilannetta. Ely ohjeistikin yritystä, millaiset ovat näytteenoton ja analytiikan vähimmäisvaatimukset ja suositteli tarkkailuohjelman laadituttamista alan asiantuntijalla.
 Lestijärven tehtaan vesistä bakteerikasvustoa ojaan
 Finn Springin Lestijärven tehtaalla puolestaan on kunnan vuonna 2005 myöntämä ympäristölupa, koska tehdas sijaitsee pohjavesialueella. Luvan mukaan Finn Spring saa johtaa huuhteluvedet tiiviissä viemärissä pohjavesialueen ulkopuolelle.
 Tuotannosta syntyvät huuhteluvedet kuvattiin lupahakemuksessa niin laimeiksi, ettei erillistä puhdistusta tarvita. Siihen hakija kertoi kuitenkin olevan tarvittaessa valmiutta.
 Ympäristöluvan mukaan vedenlaatua ja määrää on tarkkailtava säännöllisesti.
 Vuonna 2016 tehty katselmus osoitti kuitenkin, että huuhteluvesi saa ojassa aikaan huomattavaa bakteerikasvustoa. Syyksi arvioitiin erityisesti korkeaa sokeripitoisuutta, joka aiheuttaa korkean biologisen hapenkulutuksen arvon.
 Jäteveden hapenkulutus ylitti luparajan moninkertaisesti. Ely-keskus edellyttikin tarkastuskäynnin jälkeen myös Lestijärven tehtaalta valtion ympäristölupaa kunnan myöntämän luvan sijasta.
 Myös tuo lupahakemus on nyt vireillä.

Lähdevesien markkinajohtaja Finn Spring on johtanut jätevesiä ojiin vuosikausia – toisella tehtaista ei ole ympäristölupaa lainkaan


Summary: Kompromissiesitys hollantilaisesta Frans Timmermansista komission johtoon on törmännyt kovaan vastustukseen.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

EU-johtajat jatkavat edelleen neuvotteluita korkeista nimityksistä huippukokouksessa Brysselissä. Kokous alkoi eilen illalla jo valmiiksi kolme tuntia myöhässä.
 Puolenyön aikaan kokous keskeytettiin kahdenvälisiä neuvonpitoja varten. Neuvottelut eri kokoonpanoissa ovat jatkuneet aamun aikana.
 Diplomaattilähteen mukaan huippukokouksia johtava  Donald Tusk  olisi testaillut kahdenvälisissä keskusteluissa kolmea keskustaoikeistolaista nimeä komission johtoon. Kannatusta tunnusteltiin Irlannin pääministerille  Leo Varadkarille , ranskalaiselle brexit-neuvottelijalle  Michel Barnierille  ja bulgarialaiselle Maailmanpankin pääjohtajalle  Kristalina Georgievalle .
 Kompromissiesitys hollantilaisesta  Frans Timmermansista  komission johtoon on törmännyt kovaan vastustukseen EPP:stä ja itäisemmästä Euroopasta.
 Suomen pääministeri  Antti Rinne  kertoi  myöhään eilen illalla , että hän kannattaa komission puheenjohtajaksi hollantilaista  Frans Timmermansia .
 Tänään maanantaina alkaa myös Suomen EU-puheenjohtajuuskausi.
 Suomen ensimmäisestä puheenjohtajuudesta on vierähtänyt 20 vuotta. Silloin 15 jäsenmaan unioni oli hyvin erinäköinen ja ongelmat erilaiset.  Suurin ongelma tällä kertaa  saattaa olla heikko unioni itse.

Maratonhuippukokous jatkuu Brysselissä – EU:n huippupaikoista ei ole päästy vielä sopuun


Summary: Viime viikolla juhlittiin yhdenvertaisuutta, hikoiltiin helteessä ja liennytettiinUSA:n ja Pohjois-Korean välisiä suhteita. Kokosimme viikon mielenkiintoisimmat uutiskuvat yhteen.

Milanon pormestari Giuseppe Sala (kesk.) ja aluejohtaja Luca Zaia (oik.) riemastuivat, kun Kansainvälinen Olympiakomitea julisti Milanon vuoden 2026 talviolympialaisten pitopaikaksi Lausannessa 24. kesäkuuta. Xu JInquan / AFP
 Soyuz MS-11 -kapseli toi maan kamaralle kolme kansainvälisellä avaruusasemalla majaillutta avaruuslentäjää Kazakstanissa 25. kesäkuuta. Alexander Nemenov / AFP
 Ihmiset vilvoittelivat suihkulähteessä Pariisissa 26. kesäkuuta. Saharasta tullut korkeapaine nosti lämpötilat jopa 40 asteeseen Keski-Euroopassa. AOP
 Iäkäs pariskunta vilvoitteli Schwarzachtalsee-järvessä Etelä-Saksassa 26. kesäkuuta. Thomas Warnack / AFP
 Avustajat suojasivat Etelä-Korean presidentin Moon Jae-inin seuruetta Kansain lentokentällä Osakassa näiden saapuessa G20-kokoukseen 27. kesäkuuta. Charly Triballeau / AFP
 Viime vuoden elokuussa osin romahtanut ja 43 ihmistä surmannut Morandi-moottoritiesilta tuhottiin räjäyttämällä Genoassa 28. kesäkuuta. Tuhansia ihmisiä oli evakuoitu operaation vuoksi. Luca Zennaro / EPA
 Katukauppias työnsi ruokakojuaan suojatiellä Bangkokissa 27. kesäkuuta. Narong Sangnak / EPA
 Upporikas muotisuunnittelija Donatella Versace, Yhdysvaltain ex-presidentin raskaana oleva tytär Chelsea Clinton ja repäisevistä asuistaan tunnettu laulajatähti Lady Gaga esiintyivät Stonewall-muistopäivän tapahtumassa New Yorkissa 28. kesäkuuta. Tasan 50 vuotta aiemmin poliisi oli ratsannut paikalla sijaitsevan Stonewall Inn -homobaarin, mikä johti spontaaneihin mellakoihin ja seksuaalivähemmistöjen oikeuksia ajavan liikkeen syntyyn Yhdysvalloissa ja muualla maailmassa. Steven Ferdman / AOP
 Nuoret miehet katselivat seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen Pride-kulkueen osanottajia Durbanissa, Etelä-Afrikassa 29. kesäkuuta. Rajesh Jantilal / AFP
 Intialaiset seksuaali- ja sukupuolivähemmistöaktivistit kokoontuivat 'Ystävyyden kävelylle' Kolkatassa 29. kesäkuuta. Tapahtumalla halutaan kiinnittää huomiota vähemmistöjen oikeuksiin, koska Intiassa ilmapiiri on edelleen vanhoillinen ja useimmat homoseksuaalit pysyttelevät 'kaapissa' eli eivät kerro suuntautuneisuudestaan edes läheisilleen. Piyal Adhikary / EPA
 Seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen Pink Dot -tapahtuma oli vallannut Hong Lim -puiston Singaporessa 29. kesäkuuta. Valojen avulla muodostettu REPEAL 377A -teksti viittaa Singaporessa voimassa olevaan lakiin, joka kieltää miesten välisen seksin. Wallace Woon / EPA
 Kilpailija valmistautui osallistumaan Drag Queen Venezuela -kilpailun gaalaan Caracasissa 27. kesäkuuta. Toisin kuin naapurimaissa, Venezuelassa homot eivät pääse naimisiin eikä transsukupuolisilla ole oikeutta nimen muutokseen. Miguel Gutierrez / EPA
 Sateenkaariliput liehuivat Helsingin kaupungintalon edustalla Pride-tapahtuman kunniaksi 29. kesäkuuta. Teemu Silván / Yle
 Ihmiset pelasivat palloa Ipaneman rannalla Rio de Janeirossa 29. kesäkuuta. Kaupunki kuhisee nyt jalkapallokisoihin saapuneita turisteja. Carl de Souza / AFP
 Mies nukkui rakennustyömaalla Dhakassa, Bangladeshissa 28. kesäkuuta. Jopa 18 miljoonan asukkaan Dhaka on yksi maailman väkirikkaimmista kaupungeista. Monirul Alam / EPA
 Pekingin uusin, tähdenmuotoinen Daxing International -lentokenttä on lähes valmis. Yhdeksän kiitotietä sisältävän kentän avajaisten on tarkoitus olla syyskuussa. Patrick Baert / AFP

Historiallinen askel Pohjois-Koreaan ja viikon muita uutiskuvia


Summary: EU oli hyvin erinäköinen 20 vuotta sitten, kun Suomi oli ensimmäisen kerran puheenjohtajamaa.

Maapallo tekee kuolemaa, demokratia on uhattuna, populismi ottaa valtaa, Eurooppaa uhkaa uusi maahanmuuttoaalto, suurvallat kalistelevat aseita, kauppasota on todellisuutta eikä EU:sta löydy vahvaa johtajuutta.
 Siinä muutamia eurooppalaisia ja globaaleja haasteita Suomelle heti EU-puheenjohtajuuskauden aluksi. Suomi heiluttaa nuijaa ministerikokouksissa seuravat kuusi kuukautta.
 Kaikki edellä mainitut asiat tipahtavat EU-pöytiin tavalla tai toisella, ja tavalla tai toisella niissä täytyy päästä eteenpäin mieluummin kuin mennä taaksepäin.
 Suomen ensimmäisestä puheenjohtajuudesta on vierähtänyt 20 vuotta. Silloin 15 jäsenmaan unioni oli hyvin erinäköinen ja ongelmat erilaiset. Suurin ongelma tällä kertaa saattaa olla heikko unioni itse.
 Poliittinen epävakaus on silmiinpistävä. Kolmessa jäsenmaassa on väliaikainen hallitus ja neljässä varaudutaan ennenaikaisiin vaaleihin. Kevään EU-vaalit jakoivat unionia entisestään poliittisesti, mikä vaikeuttaa uusien EU-instituutioiden johtajien valintaa oleellisesti.
 Paketti koskee komission, Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan, ulkopoliittisen edustajan ja Euroopan keskuspankin pääjohtajan nimityksiä. Kaikki menevät vaihtoon loppuvuodesta Suomen puheenjohtajakaudella.
 Hallituksen vaihdos näkyy Suomen tavoitteissa
 Valtioneuvoston kesäkuisen  tiedotteen mukaan  Suomen tärkeimpiä tavoitteita puheenjohtajakaudella ovat yhteisten arvojen ja oikeusvaltioperiaatteen vahvistaminen, kilpailukyvystä huolehtiminen, sosiaalisesti eheämpi unioni, EU:n aseman vahvistaminen globaalina ilmastojohtajana sekä kansalaisten turvallisuuden takaaminen.
 Ohjelmassa painotetaan sosiaalisia ulottuvuuksia ja oikeusvaltioperiaatteita.
 – Kaikki jäsenmaat ovat hyväksyneet sen, että EU:ssa noudatetaan oikeusvaltioperiaatteita ja sen pitää näkyä, sanoo eurooppaministeri  Tytti Tuppurainen  (sd.)
 Puola, Unkari ja Romania ovat haastaneet EU:n oikeusvaltioperiaatteita uhkaamalla tuomioistuinten riippumattomuutta, rajoittamalla sananvapautta ja heikentämällä opposition mahdollisuuksia toimia. Kyseiset maat ovat EU:n koheesiovarojen suuria saajia.
 Tuppurainen sanoo, että tavoitteena on kytkeä yksittäisten jäsenmaiden unionilta saama rahoitus oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen.
 Suomi haluaa myös, että EU-maat aloittavat säännöllisen vuosittaisen vuoropuhelun oikeusvaltioperiaatteista.
 Suomen EU-puheenjohtajuuskauden prioriteetteja ovat yhteisten arvojen ja oikeusvaltioperiaatteen vahvistaminen, kilpailukykyisempi ja sosiaalisesti eheämpi unioni, EU:n aseman vahvistaminen globaalina ilmastojohtajana sekä kansalaisten kokonaisturvallisuuden takaaminen.  Valtioneuvoston tiedote 26.6.
 Suomen puheenjohtajakauden ohjelmaa on kiitellyt myös oppositioon jäänyt kokoomus – olihan se edellisessä hallituksessa ohjelmaa tekemässä. Mutta kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  löytää myös moittimista.
 – Hallituksen pitäisi pystyä ottamaan siihen vielä ne meille kaikkein tärkeimmät kysymykset, hän sanoo.
 Kokoomukselle tärkeitä ovat turvallisuus, puolustusyhteistyön eurooppalainen syventäminen, Lissabonin sopimuksessa olevan jäsenmaiden välisen avunantolausekkeen vahvistaminen, rohkea ilmastopolitiikka sekä kasvu- ja kilpailukyvyn vahvistaminen.
 Monivuotiset rahoituskehykset korkeassa kuusessa
 Yksi tärkeimmistä Suomen puheenjohtajuuskauden poliittisista neuvotteluista käydään rahasta. Suomi pyrkii saamaan satamaan neuvottelut unionin monivuotisista rahoituskehyksistä eli budjetista vuosille 2021–2027.
 Pohjalla on komission esitys, jonka suuruus on 1,1 prosenttia unionin yhteenlasketusta bruttokansantulosta.
 Juha Sipilän  (kesk.) porvarihallituksen lähtökohta oli, että se on liikaa. Sipilän hallitus oli kuitenkin valmis neuvottelemaan pienestä korotuksesta, jotta uusien haasteiden kuten turvallisuuden ja puolustuksen rahoituksesta selvitään.
 Lisäraha on tarpeen kun Britannia eroaa ja jättää budjettiin kymmenien miljardien loven.  Antti Rinteen  hallitus ei lyö pöytään Suomen omaa tavoitetta.
 – Puheenjohtajamaana meidän pitää olla puolueeton sovittelija. Hallitusohjelmassa lukee, että EU:lla on oltava tarkoituksenmukainen budjetti, sanoo eurooppaministeri Tuppurainen (sd.), jonka salkkuun rahoituskehysneuvottelut oleellisesti liittyvät.
 Mutta kun raha usein on se joka puhuu, haluaa Suomi kytkeä budjettivarojen käytön ja EU:n perusperiaatteet toisiinsa. Suomi ajaa mallia, jossa jäsenmaalle annettavan rahoituksen suuruus riippuu oikeusvaltioperiaatteiden noudattamisesta.
 Raha puhuu ilmastotoimissakin
 Suomen ilmastopolitiikka on EU:ta kunnianhimoisempi ja Euroopan nostaminen maailman johtajaksi ilmastonmuutoksen torjunnassa on kova tavoite.
 EU-johtajat epäonnistuivat kesäkuun huippukokouksessa pyrkimyksessä asettaa tavoitteeksi hiilineutraalius vuoteen 2050 mennessä eikä ollut yllättävää, että vastustajat löytyivät itäisestä Euroopasta.
 Puolan johdolla Tšekki, Unkari ja Viro vastustivat tavoitetta vaatien käytännössä enemmän rahaa energiantuotantonsa ja teollisuutensa modernisoimiseen.
 Jos esimerkiksi koheesiorahat ja oikeusvaltioperiaatteiden noudattaminen kytketään toisiinsa seuraavassa seitsenvuotisbudjetissa, neuvottelut ilmastotoimista saattavat oleellisesti vaikeutua. Lopputulemana saattaa olla taistelu, jossa vastakkain ovat ilmastonsuojelu ja oikeusvaltion suojelu.
 Koheesiorahasto Koheesiorahasto on tarkoitettu jäsenvaltioille, joiden bruttokansantulo (BKTL) asukasta kohti on alle 90 prosenttia EU:n keskiarvosta. Sillä pyritään vähentämään taloudellista ja sosiaalista eriarvoisuutta ja edistämään kestävää kehitystä. Lähde:  ec.europa.eu
 Laajentuminen jälleen agendalla
 Suomen edeltäviä puheenjohtajuuksia on vahvasti leimannut EU:n laajentuminen.
 Vuoden 1999 Helsingin huippukokouksen huipentuma oli, kun silloinen pääministeri Paavo Lipponen (sd) ilmoitti, että Turkki on hyväksytty EU:n jäsenehdokkaaksi.
 Neuvottelut aloitettiin elokuussa 2005, mutta ne ovat sittemmin hiipuneet ja olleet jopa jäissä johtuen useista sisä- ja ulkopoliittisista syistä.
 Vuoden 2006 puheenjohtajuuden aikana Suomi ajoi voimakkaasti Kyproksen yhdistymistä ja samalla halusi edistää Turkin jäsenyysneuvotteluja.
 EU:n ja Välimeren maiden ulkoministerikokouksessa Tampereella Suomi yritti taivutella Turkin avaamaan satamansa ja lentokenttänsä kyproslaisille aluksille ja koneille. Neuvottelut kuitenkin kariutuivat Turkin vastustukseen.
 Tällä kertaa Suomi painii Länsi-Balkanin maiden jäsenyysneuvottelujen kanssa.
 Pääministeri Antti Rinne kertoi Suomen EU-puheenjohtajakauden tavoitteista tiedotustilaisuudessa 26. kesäkuuta. Yle
 Pohjois-Makedonia ja Albania ovat EU:n jäsenyysputkessa. Pohjois-Makedonia sai ehdokasmaan statuksen jo vuonna 2005 ollessaan vielä Makedonia, mutta nimikiista Kreikan kanssa on pitkittänyt prosessin etenemistä. Albania tuli ehdokasmaaksi vuonna 2014.
 Rinne toteaa, että molemmissa maissa ratkaiseva tekijä on se, miten oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen etenee. Albanialta odotetaan myös demokratian vahvistamista.
 – Jos näissä edistytään, on mahdollista, että Suomen puheenjohtajuuskaudella aloitetaan neuvottelut, jotta saadaan enemmän vakautta, turvallisuutta ja rauhaa Eurooppaan, sanoo pääministeri Antti Rinne (sd.).
 Suomen edellisellä puheenjohtajuuskaudella vuonna 2006 EU-johtajat vahvistivat, että Länsi-Balkanin tulevaisuus on Euroopan unionissa.
 Lähteekö Britannia Suomen kaudella?
 EU laajeni edellisen kerran kuusi vuotta sitten. Sen jälkeen ruokahalu ulkorajojen siirtämiseen on oleellisesti heikentynyt. Itse asiassa EU ensimmäistä kertaa kutistuu, jos Britannia jättää unionin sovitusti lokakuun lopussa.
 Brexit eli Britannian EU-ero on vaikuttanut unionin poliittiseen ilmapiiriin jo yli kolmen vuoden ajan. Eroprosessi ei kuulu puheenjohtajavaltiolle vaan sitä hoitaa komissio. Mahdolliset ongelmat, muutokset ja uudet päätökset laskeutuvat EU-johtajien pöydälle vieden huomiota ja aikaa muilta keskeisiltä asioilta.
 Theresa May  johtaa Britanniaa virkaatekevänä pääministerinä enää 23.7. asti. Britanniassa käydään nyt repivää poliittista kampanjaa maan suunnasta. Suurta suunnanmuutosta ei ole näköpiirissä.
 Todennäköisin skenaario tällä hetkellä on se, että Britannia irtautuu unionista ilman sopimusta lokakuun alussa. Se aiheuttaa ainakin hetkellisen poliittisen ja taloudellisen shokin ja vaikuttaa haitallisesti muiden keskeisten asioiden hoitoon, erityisesti budjettineuvotteluihin.
 Itse eroprosessissa Suomi on vain yksi 27:stä EU-maasta päättämässä voiko Britannian erolle myöntää lisääaikaa ja millä perustein, jos sellaista pyydetään.
 Suomi on luotettava jäsenmaa
 Saksan peesaaja ja tarkan euron kirstunvartija ovat luonnehdintoja Suomesta eurooppalaisissa yhteyksissä, mutta yhtälailla Suomea kuvataan luotettavaksi, osaavaksi, tehokkaaksi ja yhteistyökykyiseksi jäsenmaaksi.
 Tehokkuus näkyy Suomen puheenjohtajuuskaudessa. Rahaa ei tuhlata mihinkään epäoleelliseen. Kokoukset on kotimaassa vedetty minimiin ja kaikki pidetään yhdessä paikassa eli Helsingin Finlandiatalossa. Niissä syödään kestävän kehityksen ruokaa ja juodaan hanavettä.
 Liikennettä halutaan häiritä mahdollisimman vähän, mutta sille ei voi mitään, että Helsingin lentokenttä joutuu ajoin kaaokseen. Lentokentällä käynnissä olevien massiivisten rakennustöiden takia syntyy väistämättä ruuhkia, kun 28:n maan ministerit avustajineen sekä lehdistön edustajat saapuvat ja lähtevät.
 Syksyyn ajoittuva puheenjohtajuus on lyhyt, koska elokuu on perinteinen EU-instituutioiden lomakuukausi. Tekemistä on ja odotukset suurista läpimurroista kannattaa pitää maltillisina.
 Aiheesta aiemmin:
 Suomi nostaa ilmastoasiat EU-puheenjohtajakautensa ykkösaiheeksi

Suomi luotsaa eripuraista EU:ta puoli vuotta – Joutuvatko ilmastonsuojelu ja oikeusvaltion suojelu vastakkain?


Summary: Epäilyjä yleensä vaikea todistaa, koska lääkkeet poistuvat elimistöstä nopeasti.

Tilanteet, joissa epäillään tyrmäystippojen käyttöä, ovat Suomessa todella harvinaisia. Esimerkiksi Helsingissä epäilyjä tulee kymmenkunta vuodessa, vaikka siellä käyttöä tapahtuu oletettavasti Suomen kaupungeista eniten, Helsingin poliisilaitokselta kerrotaan.
 Poliisille tyrmäystippaepäilyt tulevat yleensä sitä kautta, että henkilö on joutunut väkivaltarikoksen uhriksi, ja tutkinnan kuluessa esittää epäilyksen tyrmäystippojen osuudesta asiaan.
 – Pelkistä tyrmäystippaepäilyistä ei siis useinkaan tule poliisille tietoa, Helsingin poliisilaitoksen rikosylikomisario  Jari Koski  toteaa.
 Kosken mukaan tilanteisiin liittyy yleensä alkoholinkäyttö – henkilö on ottanut jonkin verran alkoholia, ja se on vaikuttanut huomattavasti voimakkaammin kuin yleensä. Tyypillisesti tyrmäystippojen tai niiden epäilyn uhri on nuori nainen, ja tapahtumapaikkana on ollut ravintola.
 Merkkejä tyrmäystipoista harvoin löytyy
 Koski kertoo, että tyrmäystippaepäily voi liittyä esimerkiksi seksuaalirikokseen, jolloin valtaosa uhreista on eri-ikäisiä naisia. Taustalla voi olla myös tilanne, jossa henkilö herää jonkinlaisten vammojen kanssa, jolloin poliisin tehtävänä on selvittää, onko henkilö joutunut pahoinpitelyn kohteeksi, ja voisiko tilanteeseen mahdollisesti liittyä tyrmäystippojen käyttöä.
 Kosken mukaan ongelmallisinta tyrmäystippaepäilyjen tutkimisen kannalta on se, että merkkejä tyrmäystipoista harvoin löytyy henkilön veri- tai virtsanäytteestä.
 – Se ei toki välttämättä kerro siitä, etteikö tyrmäystippoja olisi käytetty, sillä lääkkeet yleensä poistuvat elimistöstä noin vuorokauden kuluessa.
 Tampereen yliopistollisen sairaalan päivystyksen ylilääkärin  Sami Mustajoen  mukaan huumeseula voi jäädä negatiiviseksi siitä syystä, että seula tunnistaa vain tavallisimmat päihdekäytössä olevat valmisteet. Tyrmäystipoissa käytetään useimmiten muita aineita.
 – Oikeuskemian laboratoriossa saadaan tarvittaessa tutkittua veri- tai virtsanäytteitä hyvinkin perusteellisesti, mutta näihin laajoihin selvittelyihin edetään ainoastaan poliisin tekemästä tutkintapyynnöstä, Mustajoki toteaa.
 Keskushermostoa lamaavia lääkkeitä, silmätippoja ja verenpainelääkkeitä
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) oikeuslääkäri  Katarina Lindroosin  mukaan tyrmäystipat voivat olla esimerkiksi keskushermostoa lamaavia aineita, kuten bentsodiatsepiineja, joilla pyritään saamaan henkilö täysin puolustuskyvyttömäksi. Ne voivat olla myös silmätippoja, joilla tavoitellaan yleensä tajunnan osittaista tai kokoaikaista menetystä. Laseihin tyrmäystipat päätyvät yleensä juurikin tippoina tai nopeasti liukenevina tabletteina.
 – Perinteisten tyrmäämistarkoituksessa annettujen lääkkeiden lisäksi on myös aineita, joilla pyritään lisäämään henkilön sosiaalisuuden tunnetta ja empatiakykyä, Lindroostoteaa.
 TAYS:n päivystyksen ylilääkäri Mustajoki listaa tyrmäystipoiksi myös esimerkiksi verenpainelääkkeet, kuten klonidiinin sekä ketamiinin, jota käytetään ihmisten ja eläinten nukutukseen.
 – Tyrmäystippojen oireet riippuvat käytetystä lääkkeestä. Tyypillisiä oireita ovat väsymys, tajunnantason lasku, sekavuus tai voimakas verenpaineen lasku, joka aiheuttaa pystyssä pysymisen vaikeutta tai tajuttomuutta.
 Mustajoen mukaan päivystykseen tullaan yleensä heti, eli oireiden ollessa voimakkaimmillaan. Hankalatkaan oireet eivät Mustajoen mukaan yleensä vaadi muuta hoitoa kuin muutaman tunnin seurannan.
 Lue lisää:
 "Taisi olla suunniteltua hauskempi ilta" – Nuori nainen jäi yksin tyrmäystippaepäilynsä kanssa

Tyrmäystippaepäilyjä tulee poliisille harvoin ja niitä on vaikeaa todistaa


Summary: Mielenosoittajien johtaja keskeytti Hongkongin hallintojohtajan puheen kunnes hänet poistettiin yleisön joukosta.

Kiinalle luovuttamisen vuosipäivää juhlittiin maanantaina Hongkongissa. Päivä on sisältänyt virallisten juhlallisuuksien lisäksi mielenosoituksia. Väkivaltaisuuksilta ei ole vältytty.
 Satoja mielenosoittajia oli aamulla kerääntynyt keskeisille kaduille kaupungin keskustassa. Yhdellä kaduista poliisi hajotti protestit pippurikaasulla ja pampuilla. Ainakin yhden mielenosoittajan päästä nähtiin vuotavan verta yhteenoton jälkeen. Myöhemmin maanantaina on luvassa vielä lisää mielenosoituksia.
 Mielenosoituksia on ollut joka vuosi Kiinalle luovuttamisen vuosipäivänä, mutta tänä vuonna protestien pelätään keräävän paljon ihmisiä viime viikkojen tapahtumien takia.
 Hongkongissa on viimeisen kuukauden aikana osoitettu mieltä uutta lakiesitystä vastaan useita kertoja. Protestit ovat olleet väkivaltaisimpia vuosikymmeniin.
 Jopa kaksi miljoonaa ihmistä lähti Hongkongissa kaduille  viime kuussa vastustamaan lakia , joka mahdollistaisi vakavista rikoksista epäilyjen luovuttamisen tuomiolle Manner-Kiinaan. Lain vastustajat ovat pelänneet sen heikentävän Hongkongin erityisasemaa ja demokraattisia vapauksia.
 Opposition aktivistit pelkäävät uuden lain antavan mahdollisuuden viedä kriitikkoja Manner-Kiinaan tuomittavaksi.
 Kiina on viime vuosina kiristänyt otettaan Hongkongista ja pyrkinyt rajoittamaan kaupungin erityisvapauksia.
 Hongkongin johto veti lakiesityksen pois, mutta sen lopullinen kohtalo on yhä auki.
 Mielenosoittajia ja poliiseja Hongkongissa 1. heinäkuuta.  Jerome Favre / EPA
 Hallintojohtaja esiintyi sisätiloissa
 Hongkongin hallintojohtaja  Carrie Lam  esiintyi ensimmäisen kerran 10 päivään. Hän osallistui lipunnostotilaisuuteen, jolla muistetaan hetkeä, jolloin Hongkongin hallinto siirtyi Kiinalle 1. heinäkuuta vuonna 1997.
 Ensimmäisen kerran 22 vuoteen hallintojohtaja pysytteli sisätiloissa juhlallisuuksien aikana. Huonon sään kerrottiin olevan syynä sisätiloissa pysymiselle.
 Lam piti puheen, jonka protestoija keskeytti hetkellisesti huudoilla kunnes hänet poistettiin yleisöstä.
 Lam sanoi puheessaan, että viime aikaiset tapahtumat ovat lisänneet eripuraa hallinnon ja asukkaiden välillä. Hän kertoi ymmärtäneensä olevansa poliitikko ja hänen tulisi myös olla tietoinen ihmisten tunteista.
 Puheen jälkeen Lam skoolasi samppanjalla edeltäjiensä kanssa.
 Hallintojohtaja  on aiemmin pyytänyt erityisalueen asukkailta anteeksi suuriin mielenilmauksiin johtanutta luovutuslakia.
 Mielenosoittajien vaatimuksista huolimatta Lam ei kuitenkaan ole eronnut eikä virallisesti vetänyt lakihanketta takaisin.
 Lue lisää:
 Hongkongin hallintojohtaja pyysi anteeksi suurprotesteihin törmännyttä karkotuslakia
 Hongkongissa aktivisti Wong vapaaksi – Vaati heti Hongkongin Kiina-mielistä johtajaa eroamaan
 Suomalainen Hongkongissa: "Tämä taistelu hävitään, mutta ei ilman sitä taistelua"
 Hongkongin mielenosoittajat yrittivät rynnätä parlamenttiin – Nämä kolme kohtaa selittävät kiristyvää tilannetta

Hongkongissa juhlitaan Kiinalle luovuttamisen vuosipäivää – levottomuuksia heti samppanjan ja juhlallisuuksien jälkeen


Summary: Suomi tarvitsee lisää tekijöitä mutta sietää pohjimmiltaan huonosti tulijoita. Ylhäältä päin komennetut synnytystalkoot eivät tuo helpotusta. Siksi huomion pitää kiinnittyä työelämän rakenteisiin ja laatuun. Sinkkujen, dinkkujen ja perheiden edut on mahdollista yhdistää, kirjoittaa Pekka Mattila.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Pari vuotta sitten naureskeltiin demarien ajatukselle synnytystalkoista – vähän lapsellisesta, ylhäältä alaspäin johdetusta lisääntymispolitiikasta. Taisipa joku irvileuka huomauttaa erään lehden mielipidesivuilla, ettei moinen valtiollinen interventio onnistu, koska tuotantovälineet ovat kokonaan yksityisessä omistuksessa.
 Kikattelu alkaa kuitenkin vaimentua, sillä huoli väestöpyramidista ymmärretään aidoksi.
 Moni arvovaltainen taho Eläketurvakeskuksesta valtiovarainministeriöön on yksi toisensa jälkeen todennut, ettei nykyiseen elintasoon ja hyvinvointivaltioon ole varaa, mikäli työvoiman tarjontaa ei onnistuta lisäämään.
 Työvoiman tarjontaa voidaan vahvistaa  joko maahanmuutolla tai syntyvyydellä. Sekä arvoja ja asenteita kartoittavien kyselytutkimusten että yleisen taksipuheen perusteella suomalaisten suhde maahanmuuttoon – myös työperäiseen – on melko nurja.
 Suhteemme työperäiseen maahanmuuttoon on kuin huolestuneiden vanhempien arvio lukioikäisen tyttären sopivista poikaystäväkandidaateista.
 Emme toki ole rasisteja , joten tänne on empimättä tervetullut esimerkiksi neljä korkeakoulututkintoa suorittanut, syöpähoitoihin erikoistunut lääketieteen ja genetiikan osaaja. Tämäkin tosin vain siinä tapauksessa, ettei kotirapussa ala käydä eksoottisia vieraita, uimarannalla ei metelöidä ja lähikaupassa osataan punnita vihannekset asianmukaisesti sekä jonottaa hiljaisuudessa. Melkoista pinsettitekniikkaa, sanoisin.
 Suhteemme työperäiseen maahanmuuttoon  on kuin huolestuneiden vanhempien arvio lukioikäisen tyttären sopivista poikaystäväkandidaateista. Liian epäkypsä, liian kypsä. Liian veltto, liian kunnianhimoinen. Liian ujo, liian itsevarma. Ei meille oikein kukaan tunnu kelpaavan. Sitten on vielä kysymys siitä, kuinka moni korkean työmarkkina-arvon migrantti lopulta Suomeen edes hinkuu. Kun on tämä sää, ne naapurit ja radikaalin mulkoileva hiljaisuus.
 Ainakin nykyisessä asenneilmastossa  työvoimaongelmaan vastaamisessa jäljelle jää siis syntyvyyden lisääminen. Kovennetulla paineella.
 Suomesta ja suomalaisesta työelämästä pitää tehdä parempi paikka perheille.
 Viime vuosina on puhuttu paljon tarpeesta perhemyönteisemmälle työelämälle. Nyökyttelen useimpien väitteiden äärellä, vaikka itselläni ei lapsia olekaan.
 Kyllä. Suomesta ja suomalaisesta työelämästä pitää tehdä parempi paikka perheille. Jotta se voisi olla parempi paikka perheille, sen täytyy olla parempi paikka jokaiselle työssä kävijälle – myös meille lapsettomille.
 Onko perhevapaa jäähy, jolta palataan kentän sijaan vaihtopenkille, vai vierailu toisessa joukkueessa, josta voi jopa ammentaa tulevaan?
 Perheelliset tarvitsevat ilman muuta  vähintään nykyiset joustonsa hoitovapaista lyhennettyyn työviikkoon. Oma kokemukseni tosin on, että perhesyistä nelipäiväistä viikkoa tekevä huhkii usein kaksikymmentä prosenttia lyhyemmässä ajassa kaikki samat suoritteet mutta leikatulla palkalla. Työnantajalle diili on itse asiassa loistava. Tekijälle palkinnoksi jää sentään vahva kunniantunto: tein, vaikka ei ollut pakko.
 Tärkeää on, että varsinkin asiantuntijatehtävissä ja johtavissa asemissa toimivien uria rakennetaan sekä ennen että jälkeen perhevapaiden. Onko perhevapaa jäähy, jolta palataan kentän sijaan vaihtopenkille, vai vierailu toisessa joukkueessa, josta voi jopa ammentaa tulevaan? Seuraavasta ura-askeleesta kannattaisi puhua hyvissä ajoin ennen vanhemmuudesta johtuvaa paussia.
 Sinkut ja dinkut ovat usein niitä, jotka joustavat iltaisin ja viikonloppuisin, kun kukaan ei edes huomaa.
 Vanhemmat yksin eivät ratkaise  perhemyönteistä työelämää, vaan siihen tarvitaan myös muita: sinkkuja ja dinkkuja eli yhden ja kahden aikuisen talouksia. Nämä ryhmät ovat olleet työelämä- ja yhteiskuntapuheessa usein ongelmallisia – nautinnonhaluista ja velttoa paariajoukkoa, joka takertuu itsekkäästi vapauteensa ja elää puhtaan kulutuskeskeisesti.
 Todellisuus on toinen. Sinkut ja dinkut ovat usein niitä, jotka joustavat iltaisin ja viikonloppuisin, kun kukaan ei edes huomaa. Heillä ei ole tarhanoutoa, oikomishoitoa, vanhempaintuntia, perhejuhlaa, jääkiekkoa, satubalettia ja lukemattomia muita tärkeitä sitoumuksia. Joillain työpaikoilla he jäävät puristuksiin perhearkea elävien kollegoidensa väliin. Energiateollisuuden termein heistä tulee säätövoimaa, jonka saatavuuteen voi sateen, tyynen ja myrskyn kohdatessa luottaa.
 Vuosia sitten ystäväni mainosalalla  kyllästyivät viikoittain ja kuukausittain toistuvaan mekanismiin: perheettömien odotettiin aina vievän viimeistelyä vaativat asiat loppuun seuraavaksi päiväksi tai maanantaiksi, kun kollegoita kutsuivat lasten viennit, tuonnit ja harrastukset. Luovan alan ammattilaisina he keksivät lopulta itselleen mielikuvituslapsen, jonka nimi oli millenniumin tuntumassa nykyistä neutraalia aikaamme edellä – muistaakseni Minttu-Ilmari.
 Keksityllä Minttu-Ilmarilla oli samat tarpeet kuin muillakin, ja ne aiheuttivat myöhäisiä saapumisia, aikaisia lähtöjä ja ajoittaista puhelimeen vastaamattomuutta. Minttu-Ilmari oli kuitenkin skandaali. Mainostoimiston perheelliset kollegat pahastuivat kovin ja valittivat johdolle, koska kokivat asetelman kiusaavaksi.
 Lähestymistapa oli kieltämättä hienoisesti mauton eikä kovin ratkaisukeskeinen. Turhautumisessa piili kuitenkin enemmän kuin vain totuuden siemen. Jos haluamme työelämästä perhemyönteisempää, sen pitää olla ylipäänsä elämänmyönteisempää.
 Myös ne, joilla ei ole huollettavia lapsia , kaipaavat huomioimista, joustoja ja vapautta. Parhaimmillaan nämä toiveet ovat peilikuva perheellisten toiveista. Tällöin kaikki ovat työnantajaa myöten tyytyväisempiä.
 Ajattelemalla perhemyönteistä työelämää hieman totuttua laajemmin kaikki voittavat. Lopulta kysymys ei ole pykälistä, velvoitteista ja oikeuksista vaan hyvästä yhteispelistä ihan jokaisen työpaikan arjessa. Näin se lapsilukukin lopulta nousee.
 Pekka Mattila
 Kirjoittaja on Aalto EE:n toimitusjohtaja, valmentaja, kirjailija ja useiden hallitusten jäsen sekä työelämäprofessori Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulussa.
 Aiheesta voi keskustella 01.07. klo 16.00 asti.

Pekka Mattilan kolumni: Erilaiset synnytystalkoot


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Yleistyvä maanalainen poraaminen aiheuttaa mikromaanjäristyksiä
 Helsingin kaupunki alkoi viime kesänä saada yhteydenottoja asukkaita hämmästyttäneistä pamauksista ja tärinöistä. Syyksi paljastuivat Espoon Otaniemessä tehdyt kalliolämpövoimalan poraustyöt. Kaupungin mielenkiinto heräsi ja mikromaanjäristyksiä halutaan tarkkailla aiempaa perusteellisemmin. Nyt Helsinki hankkii tärinöitä hämmästyttävän  tarkasti mittaavat seismometrit  ensimmäisenä kaupunkina Suomessa.
 Robottilennokin käytöstä tulee laitonta ilman verkkokurssia
 Droonien lennättämisestä tulee säädellympää 1.7.2020. Ville Tiirikainen / Yle
 Droonien lennättäminen muuttuu tasan vuoden päästä., 1. heinäkuuta 2020, nykyistä säädellymmäksi. Uuden EU-asetuksen mukaan jokaisen lennättäjän on muun muassa suoritettava  ilmailuun liittyvä verkkokurssi  ja -tentti.
 Sähköpotkulauta on tullut jäädäkseen
 Vuokrattavat sähköpotkulaudat ovat jo tuttu näky Helsingissä, Tampereella ja Turussa.  Markku Pitkänen / Yle
 Sähköpotkulaudat ovat tulleet vauhdilla suurten kaupunkien katukuvaan tänä keväänä. Vuokrattavat potkulaudat ovat levittäytynet kesän kuluessa Helsinkiin, Tampereelle ja Turkuun ja viimeksi Espooseen. Potkulaudat ovat herättäneet keskustelua, sillä osa kokee kulkuvälineen vaaralliseksi liikenteelle. Toisaalta monet ovat myös innoissaan uudesta tavasta liikkua kaupunkialueella. Suomessa sähköpotkulautojen  käyttöön ei ole tulossa  kesän aikana rajoituksia negatiivisesta julkisuudesta huolimatta.
 Brysselissä pohdittu nimityksiä läpi yön
 EU:n huippukokouksessa Brysselissä  vääntö korkeiden johtajien nimityksistä  on jatkunut läpi yön. Puolen yön aikaan siirryttiin kahdenkeskisiin neuvotteluihin. Suomen pääministeri  Antti Rinne  kertoi myöhään eilen illalla, että hän kannattaa komission puheenjohtajaksi hollantilaista  Frans Timmermansia . Tänään maanantaina alkaa myös Suomen EU-puheenjohtajuuskausi.
 Maanantain sääkartta. Yle
 Etelässä jopa hellelukemia, pohjoisessa sateita
 Matalapaine tuo aluksi sateita maan keski- ja pohjoisosaan. Päivällä vettä sataa etenkin pohjoisessa. Maan itäosassa tulee sade- ja ukkoskuuroja, ukkoskuurot voivat olla iltapäivän ja illan aikana voimakkaita. Etelässä ja lännessä viikko alkaa suurelta osin poutaisena ja aurinkoisena. Etelässä lämpötila voi kohota hellelukemiin, pohjoisessa lämpötila jää +10 asteen tienoille. Lue lisää säästä Ylen  sääsivuilta .

Herätys: Helsinki tarkkailee mikromaanjäristyksiä, Brysselissä neuvotellaan korkeista nimityksistä, etelässä jopa hellelukemia


Summary: Harjoittelusta maksettava korvaus vaihtelee suuresti, hoitoalalla saa harvemmin korvausta kuin teknisellä alalla.

– Ensimmäinen viisiviikkoinen harjoittelujaksoni oli hieno, mutta rankka kokemus.
 Linda Laukkanen , 23, opiskelee liikunnanohjaajaksi ammattikorkeakoulu Haaga-Helian toimipisteessä Vierumäellä. Tutkintoon kuuluu kolme pakollista harjoittelua, joista Laukkasella on jäljellä enää yksi.
 Hän aloitti ensimmäisessä palkattomassa harjoittelussaan opintojensa alussa vuonna 2017. Kyseessä oli Levillä sijaitseva elämysfirma.
 – Saatoimme lopettaa päivän iltayhdeksän jälkeen. Työhön kuului myös paljon vastuuta. Saimme yritykseltä majoituksen, aamiaisen ja yhden lämpimän aterian, Laukkanen kertoo.
 Korkeakouluopiskelijoiden palkattomat työharjoittelut ovat yleistyvä työelämän ilmiö, jossa nuoren täytyy punnita tarkasti sitä, painaako vaa'assa enemmän ansioluetteloon saatu kokemus vai vakaa taloudellinen tilanne.
 Palkattomat harjoittelut ovat kasaantuneet erityisesti ammattikorkeakouluihin, joissa työpaikalla oppiminen kuuluu pakollisena osana tutkinnon suorittamiseen. Korkeakouluharjoittelun tarkoituksena on toimia osasena työelämässä tapahtuvaa oppimisprosessia.
 Kysymys on kuitenkin siitä, onko opiskelujensa loppuvaiheessa harjoittelupaikassa työskentelevä opiskelija enää ohjauksen varassa oleva noviisi vai ilmaiseksi ammattitaitoaan antava työntekijä.
 Myös harjoittelun palkallisuus vaihtelee suuresti eri opintosuuntauksien välillä. Harjoittelujaksosta saatavan korvauksen määrä on yrityksen päätettävissä, vaikkakin korkeakoulut voivat antaa asiasta oman suosituksensa.
 Opiskelijat varautuneet palkattomuuteen
 Laukkanen rahoitti ensimmäisen harjoittelujaksonsa edellisen kesätyön tienesteillä, tuilla ja opintolainalla. Kun toinen harjoittelujakso koitti, kuvaan astui myös toinen työ.
 Harjoittelupaikassaan Laukkanen tuotti muun muassa mainosmateriaalia asiakkaille ja työskenteli urheilukaupassa pääasiallisesti iltaisin.
 – Vaikka molemmissa harjoitteluissa otin työtehtävistä paljon vastuuta, sain myös ohjausta sitä tarvitessani. Ymmärrän, että ensimmäisestä harjoittelusta ei makseta palkkaa, mutta yleensä viimeistään toisella harjoittelujaksolla opiskelija toimii normaalin työntekijän tapaan.
 Laukkanen on käynyt muiden opiskelutovereidensa kanssa kummastunutta keskustelua siitä, miksi palkkauskulttuuri eri alojen välillä vaihtelee.
 Hän uskoo, että korvauksen maksaminen tai sen olemattamuus riippuu myös yrityksen omista resursseista.
 – Meille on jo opintojen alussa kerrottu, että yleensä liikuntalan harjoittelut ovat palkattomia. Itse en ole korvausta osannut vaatia, vaikka olisi se mukava saada omasta asiantuntijuudesta korvaus näin jo opintojen ollessa loppusuoralla, Laukkanen sanoo.
 Korvauksen määrä vaihtelee aloittain
 Suurin ongelma palkattoman työn suhteen on terveys- ja sosiaalialalla. Kun harjoittelusta maksetaan palkkaa, tulee työnantajan ja opiskelijan tehdä harjoittelusopimuksen lisäksi määräaikainen työsopimus.
 – Useimmiten liiketalouden ja tekniikan alojen harjoittelut ovat palkallisia, kun taas terveys- ja sosiaalialojen sekä kulttuuriopintojen harjoitteluista saa harvemmin korvausta, toiminnanjohtaja  Petri Lempinen  kertoo Ammattikorkeakoulujen rehtorineuvosto Arenesta.
 Lempisen mukaan muun muassa tekniikan ja terveysalan väliset palkkauserot heijastuvat myös harjoittelukorvauksen maksamiseen ammattikorkeakouluissa.
 – Esimerkiksi terveysalalla työnantaja vaatii ammattikorkeakouluilta korvausta harjoittelusta. Tällaisessa kulttuurissa ei opiskelija saa työsopimusta harjoittelun ajaksi.
 Itse en ole korvausta osannut vaatia, vaikka olisi se mukava saada omasta asiantuntijuudesta korvaus näin jo opintojen ollessa loppusuoralla.  Linda Laukkanen, opiskelija
 Turun alueella kulttuurituotantoa opiskelija  Harri , 22, on suorittanut pakollisesta kuudesta harjoittelujaksostaan kolme tapahtumatuotannon yrityksissä.
 Harri ei halua esiintyä jutussa omalla nimellään, koska pelkää sen vaikuttavan työllistymismahdollisuuksiinsa tulevaisuudessa.
 – Jos en ottaisi tarjottua harjoittelupaikkaa vastaan, tiedän, että joku muu tulee tilalleni ilmaiseksi. Tällä alalla täytyy luoda suhteita jo opiskeluaikana, jotta ihmiset tietävät, että olet hyvä työntekijä, Harri kertoo.
 Ammattiliitto Pron puheenjohtaja  Jorma Malisen  mukaan palkattoman työn tekeminen on lisääntynyt merkittävästi Suomesssa viime vuosien aikana.
 –Puhutaan siitä, että nuoria tulisi kannustaa työelämään siirtymiseen. Jatkuvan palkattoman työn teettäminen on epämotivoivaa ja antaa työelämästä aivan hullun kuvan, Malinen sanoo.
 "Kokemuksilla ei makseta laskuja"
 Vuonna 2017 Harri rahoitti ensimmäisen puolen vuoden mittaisen harjoittelunsa oman alansa ulkopuolisella työllä. Yleensä työpäiviä oli keskimäärin neljä viikossa, jolloin Harri työskenteli Turussa sijaitsevassa harjoittelupaikassaan aamusta iltapäivään.
 Työpäivän jälkeen alkoi toinen, joka saattoi kestää yöhön asti.
 – Jos haluaa syödä ja maksaa vuokran ajallaan, niin töitä täytyy tehdä ainakin 12 tuntia päivässä. Olen ollut onnekas siinä mielessä, että niin sanotussa siviilityöpaikassa ymmärrettiin, että pakolliset harjoittelut täytyy suorittaa, Harri kertoo.
 Moni Harrin lähipiiristä on ottanut sekä opintolainaa että tukia harjoittelujaksojen ajaksi. Totuus palkattomista harjoitteluista on jo hyväksytty alan opiskelijoiden keskuudessa.
 –Ymmärrän alemman palkkauksen, kun harjoitteluun mennään aivan noviisina. Kun harjoittelija hyödyttää yritystä normaalia palkkaa saavan työntekijän verran, en ymmärrä korvauksen uupumista. Kokemuksilla ei makseta laskuja, Harri sanoo.
 Ammattiliitto Pron puheenjohtaja Malisen mukaan opiskelun alkutaipaleella tapahtuva harjoittelu voi perustellusti olla matalammin palkattua. Työntekijän panos ja taito tulisi siis näkyä korvauksessa.
 – Jos annetaan mahdollisuus teetättää hyvän tietotaidon omaavilla korkeakouluopiskelijoilla töitä vailla korvausta, se johtaa myös siihen, että yritykset eivät tarvitse palkattua työvoimaa. Näin toimimalla maan työttömyystilastot eivät kaunistu, ammattiliitto Pron puheenjohtaja Malinen kommentoi.
 Tilastokeskuksen mukaan  ammattikorkeakoulututkintoon johtavassa koulutuksessa oli vuonna 2018 noin 128 500 opiskelijaa. Eniten opiskelijoita oli terveys- ja hyvinvointialalla.
 Lue lisää:
 Niko Haapalainen iloitsi oman alan kesätöistä, mutta sitten iski ahdistus: "Harjoittelun alku tuntui tuomiopäivältä"
 Asta Lepän kolumni: Onko jo yleisesti hyväksyttyä teettää työtä ilman palkkaa?

Ohjattava opiskelija vai ilmainen työntekijä? Palkattomat harjoittelut on työelämän yleistyvä ilmiö, joka kasaantuu ammattikorkeakouluihin


Summary: Uuden EU-asetuksen myötä kauko-ohjattavien lennokkien lennättäjien on suoritettava verkkokurssi ja -tentti.

Vuoden kuluttua droonin lennättämisestä tulee laitonta ilman verkkokurssin ja -tentin suorittamista. Tähän asti droonilla lentämiseen on voinut hankkia oppia esimerkiksi alan vanhempien harrastajien roottorien suojissa. Näin teki myös drooni-ilmailua harrastava  Marko Saikkonen .
 – Minulla oli matkan varrella kaksi tuutoria, joilta sain alkutuntumaa ja vihjeitä, miten droonia kannattaa lennättää ja millä tavalla se on turvallista.
 – Ohjeistuksessa korostui turvallisuus. Muun ilmaliikenteen huomioiminen, etäisyydet lentokenttiin ja muihin kohteisiin ja millä korkeudella ylipäätään on lupa lentää.
 Suomessa droonien harrastajamäärät ovat kasvaneet viime vuosien aikana. Tarkkaa lukumäärää on vaikea arvioida, mutta liikenne- ja viestintävirasto Traficomin asiantuntijan  Jukka Hannolan  mukaan saatetaan puhua jopa 100 000 harrastajasta.
 Verkkokurssitus lisää turvallisuutta
 Droonien lennättäminen muuttuu 1. heinäkuuta 2020 nykyistä säädellymmäksi. Uuden EU-asetuksen mukaan jokaisen lennättäjän on muun muassa suoritettava ilmailuun liittyvä verkkokurssi ja -tentti.
 – Tämä koskee uusia ja vanhoja harrastajia. Samalla kaikkien toimijoiden tulee rekisteröityä. Tämä on omiaan lisäämään turvallisuutta siitä näkökulmasta, että meillä on suora väylä tiedottaa turvallisuuteen liittyvistä asioista kaikille harrastajille.
 Kaikilta vaadittava verkkotentti suoritetaan Traficomin verkkopalvelussa. Tentin maksuista päätetään liikenne- ja viestintäministeriössä myöhemmin.
 Marko Saikkonen keskittyy droonin lennättämiseen. Ville Tiirikainen / Yle
 Drooni-harrastaja näkee pakollisen kurssin positiivisena
 Drooni-ilmailua harrastavaa Marko Saikkosta ei haittaa pakolliseksi tuleva verkkokoulutus.
 – Tiettyjen perustietojen pakonomainen opettelu saa myös kotipihan lennättäjät tietoisuuden pariin. Voi olla, että jotkut kokee sen hankalaksi. Toivottavasti tutkinnon suorittaminen tehdään mahdollisimman helpoksi. Silloin se ei herätä harrastajien keskuudessa niin suurta närää.
 Uuden EU-asetuksen myötä myös droonien maksimilentokorkeutta lasketaan nykyisestä 150 metristä 120 metriin.

Kotipihan lennättäjät ja drooniharrastajat ruotuun – robottilennokin käytöstä tulee laitonta ilman verkkokurssia


Summary: Seismometrit kertovat, millaista maan liikettä tornitalojen tulee kestää.

Vanhan puutalon kellariin asennettu laite antaa tarkkaa tietoa maan liikkeistä. Hieman hernekeittotölkkiä isompi seismometri mittaa tärinöitä hämmästyttävällä tarkkuudella. Kun pihalla hyppää tasajalkaa, piirtyy tietokoneen ruudulle selvä kuvio. Tiedot lähtevät Helsingin yliopiston seismologiseen instituuttiin.
 – Tästä on ilmoitettu eteenpäin, niin eivät sitten ihmettele siellä, mitä täällä tapahtuu, kertoo hypyn tehnyt seismologi  Tommi Vuorinen .
 Olemme tutustumassa laitteisiin, sillä niitä on tulossa Suomeen lisää. Helsingin kaupungin rakennusvalvonta tilasi seismometrejä kolme kappaletta Kanadasta, ensimmäisenä kaupunkina Suomessa. Aiemmat laitteet ovat olleet tutkimuskäytössä.
 Helsinki alkoi saada viime kesänä yhteydenottoja asukkaita ihmetyttäneistä pamauksista, jyrähdyksistä ja tärinöistä. Havainnot tehtiin Munkkivuoressa, Munkkiniemessä ja Lauttasaaressa, ja syyksi selvisivät Espoon Otaniemessä tehdyt kalliolämpövoimalan poraustyöt.
 Työmaan ja mikromaanjäristyksen havaintopaikan välimatka saattoi olla jopa 10 kilometriä.
 – Siinä vaiheessa heräsi mielenkiinto, että näitä on syytä seurata ja tietää myöskin, onko kyse jostakin luonnollisesta vai ihmisen aiheuttamasta tapahtumasta, kertoo kaupungin maa- ja kallioperäyksikön päällikkö  Ilkka Vähäaho .
 Helsinki lisäsi valvontaa aluksi Seismologisen instituutin avulla. Mikromaanjäristyksiä havaittiin lopulta kymmeniä.

 Yhä syvemmälle ja yhä korkeammalle
 Espoon Otaniemeen valmistumassa oleva geoterminen lämpölaitos on Suomen ensimmäinen. Sitä varten porataan kaksi noin seitsemän kilometrin syvyistä reikää, joihin suihkutetaan rakennusvaiheessa kovalla paineella vettä.
 Vastaavalle laitokselle on haettu rakennuslupa Tampereella. Siellä aiotaan porata yksi noin kahdeksan kilometriä syvä reikä. Myös Turussa on tehty muutama vuosi sitten aiesopimus geotermisen lämpölaitoksen rakentamisesta.
 Yhä syvemmälle sukeltava ja yhä korkeammalle kohoava rakentaminen on kaupunkien valvonnassa. Ympäristöministeriö julkaisi toukokuussa  selvityksen , jonka tarkoituksena on kertoa riskeistä kaupunkien lupaviranomaisille.
 Ministeriön suositusten mukaan kuntien on valvottava tämän kokoluokan hankkeita seismisen valvontaverkon avulla.
 Helsingin hankintaan kuuluu kolme laitetta, jotka maksavat yhteensä noin 39 000 euroa. Laitteet auttavat valvonnassa, mutta tuovat myös lisätietoa siihen, millaista maan liikehdintää korkeiden rakennusten tulee alueella kestää.
 Seismologi Tommi Vuorisen mukaan seismometrit ovat välttämättömiä geotermisten rakennustyömaiden valvontaan. Antti Kolppo / Yle
 Seismologin mukaan tarkat suositukset tulevat todella tarpeeseen.
 – Tällä hetkellä se luvitusvastuu on pelkästään kunnilla. Ei ole esimerkiksi velvoitetta ilmoittaa viereiselle kunnalle, että tällaisia hankkeita on käynnissä, Vuorinen kertoo.
 Helsingin maa- ja kallioperäyksikön päällikkö Ilkka Vähäaho korostaa, että kaupunki suhtautuu geotermiseen rakentamiseen lähtökohtaisesti myönteisesti.
 – Pyrkimys on siihen, että löydettäisiin näitä korvaavia energiamuotoja, jotka mahdollistavat hiilineutraalin Helsingin toteutumisen. Jotta se voidaan tehdä luotettavalla tavalla, pitää tietää myös riskit, Vähäaho kertoo.
 Uudet seismometrit saadaan toimintaan syksyn aikana.
 Tarkoin ilmansuuntien mukaan aseteltu seismometri mittaa maan liikkeitä herkästi. Antti Kolppo / Yle
 Lue myös:
 Otaniemen reikä voi teoriassa aiheuttaa vielä lisää maanjäristyksiä – Sveitsissä samanlaisen laitoksen rakentaminen keskeytettiin

Kun Espoossa porataan, tuntuu tärinä Helsingissä asti – "Siinä vaiheessa heräsi mielenkiinto, että näitä on syytä seurata"


Summary: Poliisi pyytää vihjeitä holtittomasti ajelleesta kuljettajasta, joka törmäsi autollaan autokatoksen ja kaiteeseen lauantaiyönä.

Useat ihmiset olivat lähellä jäädä holtittomasti ajelleen Fiatin alle lauantaiyönä, kertoo Kokkolan poliisi tiedotteessaan.
 Vaaratilanteet tapahtuivat ravintola Kaarlen edustalla ja Kulmakadulla Kokkolan keskustassa.
 Kokkolan poliisi pyytääkin nyt vihjeitä punaisen Fiat Punton liikkeistä ja auton kuljettajasta perjantain ja lauantain välisenä yönä.
 Poliisin tietojen mukaan kuljettaja oli lähtenyt ajamaan torilta ravintola Kaarlen edustalta ja oli liikkeelle lähtiessään lähellä törmätä pankin seinään.
 Kuljettaja oli jatkanut ajoa Torikadun yli Kulmakadulle. Siellä auto oli törmännyt autokatoksen seinään. Lopulta autoilijan matka päättyi kaiteeseen Rautienkadun ja Valtatie 8:n rampissa. Auto hylättiin onnettomuuspaikalle.
 Alunperin auto oli lähtenyt liikkeelle illalla Luodosta. Poliisi pyytää kaikkia vaarassa olleita ja mahdollisia silminnäkijöitä ottamaan yhteyttä alueen tilannekeskuksen päivystävään numeroon 029 541 5750. Vihjeen voi laittaa myös sähköpostitse osoitteeseen: vihjeet.pohjanmaa@poliisi.fi

Poliisi: Useat olivat vaarassa jäädä punaisen Fiat Punton alle Kokkolassa


Summary: Sähköpotkulaudat ovat tulleet vauhdilla suurten kaupunkien katukuvaan. Kokemukset ovat kesän aikana vaihdelleet riemusta inhoon. Käyttöä ei kuitenkaan olla rajoittamassa.

Sähköpotkulaudat ovat tulleet vauhdilla suurten kaupunkien katukuvaan tänä keväänä. Kokemukset ovat kesän aikana vaihdelleet riemusta inhoon. Tilanne on sama muuallakin Euroopassa. Vaaratilanteiden ja onnettomuuksien vuoksi sähköpotkulautojen käytön rajoittamista on vaadittu muun muassa  Ruotsissa  ja  Ranskassa .
 Eri sähköpotkulautamalleissa on erilaiset toiminnot. Tässä mallissa potkulautaa jarrutetaan takapyörän takalevyjarrulla.  Antti Lähteenmäki / Yle
 Pysäköinti ärsyttää ja vauhtia on liikaa
 Vuokrattavien kulkuvälineiden määrä on kasvanut kesän aikana nopeasti muutamasta sadasta arviolta pariin tuhanteen. Lautoja voi vuokrata jo Helsingissä, Espoossa, Tampereella ja Turussa.
 –Käytän viikottain. Kun olen keskustan alueella ja minulla on kiire bussiin saatan napata tällaisen, kertoo Pirkkalasta Tampereella asioiva  Henriikka Ervelius.
 Useimpien käyttäjien tavoin laitteen käyttö on Erveliuksella sujunut ongelmitta ja hän on kokenut laitteen hyödylliseksi kulkuvälineeksi. Suurimmaksi osaksi hyviä.
 –Kun porukka jättää näitä minne sattuu, niin se jännittää, että otetaanko nämä pois käytöstä, huoletii Ervelius.
 Tampereen keskustassa aamupäivää viettävä  Klaus Lind  ei näe laitteissa mitään hyvää. Hänen mielestään erityisesti keskustassa liian suuret nopeudet aiheuttavat vaaraa erityisesti jalankulkijoille.
 Suomessa sähköpotkulautoja koskevat samat liikennesäännöt kuin polkupyörää.  Antti Lähteenmäki / Yle
 Kevyistä sähköajoneuvoista säädetään maakohtaisesti
 Suomessa laki ja säädökset sallivat kevyet sähköajoneuvot tieliikenteessä. Tämä koskee esimerkiksi sähkökäyttöisiä potkulautoja, tasapainottavia yksipyöräisiä kulkuvälineitä, senioriskoottereita ja kevyitä sähköavusteisia polkupyöriä. Suomessa tieliikennelaki muuttui vuoden 2016 alussa. Sitä ennen nämä laitteet olivat kiellettyjä.
 Liikenneturvan tutkimuspäällikkö Juha Valtonen ei usko laitteiden täyskieltoon Suomessa. Hänen mielestään laitteilla on oma paikkansa kaupunkiliikenteessä, kunhan käyttäjät huolehtivat turvallisuudesta.
 –Parhaiten turvallisuuteen pystyvät puuttumaan itse käyttäjät. Yhteispelin pitää olla tarkempaa kun on monia eri nopeuksilla liikkuvia kulkijoita. Sama koskee pysäköintiä: potkulaudat pitää laittaa selvästi syrjään kulkuväylältä, kiteyttää Valtonen Liikenneturvasta.
 Vuokrattavat sähköpotkulaudat ovat jo tuttu näky Helsingissä, Tampereella ja Turussa. Markku Pitkänen / Yle
 Tiukkaa kilpailua asemapaikoista
 Yhteiskäyttöiset, eli vuokrattavat sähköpotkulaudat ovat jo tuttu näky Helsingissä, Tampereella ja Turussa. Heinäkuussa palvelu levittäytyy Espooseen.
 Suomessa vuokrauspalvelua tarjosi alkukesästä ruotsalainen VOI, saksalainen Tier, venäläinen Samocat ja suomalainen Hoop. Kesän aikana markkinoille on työntymässä vielä yhdysvaltalainen Lime. Helsingissä palveluntarjojia on neljä, muissa kaupungeissa toistaiseksi yhdestä kahteen.
 Esimerkiksi ruotsalaisen VOIn sähköpotkulautoja on tällä hetkellä Helsingissä, Tampereella ja Turussa.
 –Aloitimme kaikissa kaupungeissa noin 200 sähköpotkulaudalla. Nyt niitä on Helsingissä yli tuhat ja Tampereella ja Turussa selkeästi enemmän kun aloittaessa, kertoo VOIn Helsingin markkinointipäällikkö  Mathias Soini .
 Ala on uusi ja kilpailtu, eikä erityisiä rajoitteita toiminnalle ei ole. Kuka tahansa voi aloittaa liiketoiminnan. Yritysten vastuulla on ohjeistaa käyttäjät. Käytännössä liikennerikkomuksia ja -käyttäytymistä säätelevät liikennesäännöt ja rikkeisiin puuttuu poliisi.
 Helsingissä toimivan Hoopin toimitusjohtaja  Jerry Jalava  on toistaiseksi ainoa suomalainen palveluntarjoaja. Hänen mukaansa yritykset toimivat yhteisvastuullisesti kilpailusta huolimatta.
 –On meidän vastuulla huolehtia siitä, ettei kaupunkiin synny sitä kaaosta, vakuuttaa Jalava.
 Jalava sanoo, että yritykset pystyvät esimerkiksi näkemään millä alueilla potkulautoja on jo tarpeeksi ja siirtämään laitteita niin etteivät ne kaikki kasaudu yhteen pisteeseen keskustassa.
 Vastuu käyttäjien ohjeistuksesta on yrityksillä, turvallisuudesta vastaa käyttäjä.
 –Turvallisuus pitää viestittää, sen enempää ei voi tehdä. Jostakin syystä aikuisetkin unohtaa liikennesäännöt kun ne hyppää potkulaudan päälle, sanoo sähköpotkulautayritys Hoopin toimitusjohtaja Jerry Jalava.
 "Suhtaudumme myönteisesti, mutta tarkkailemme tilannetta"
 Kaupungeista Tampere on ainoana laatinut erillisen ohjeistuksen tiettyjen paikkojen ajonopeuksille ja pysäköinnille, Espoo on sopinut rajoituksista ja pelisäännöistä yrittäjän kanssa. Turussa ja Helsingissä erillistä ohjeistusta ei ole. Yleisohjeena on, että yrittäjien ja käyttäjien tulee noudattaa liikennesääntöjä ja tieliikennelakia pyöräilijöiden säännöin. Väärinkäytöksiin ja niiden noudattamista valvoo poliisi.
 –Meillä ei ole tekeillä toimenpiteitä, joilla oltaisiin rajoittamassa tai kieltämässä tätä. Suhtaudumme sillä tavalla myönteisesti, että seuraamme tilannetta, muotoilee liikenne- ja katusuunnittelupäällikkö  Reetta Putkonen  Helsingin kaupungilta.
 Erityisesti turvallisuuskysymykset ovat asioita, joita halutaan pitää silmällä. Putkosen mukaan lähtökohtana on, että kaupunkilaiset tuntisivat olonsa turvalliseksi kaduilla.
 Espoossa ollaan samoilla linjoilla. Tarvittaessa kaupunki on valmis tekemään muutoksia, että suositun kulkuvälineen vuokrauspalvelusta saadaan toimiva.
 –Uskon, että nämä ovat tulleet jäädäkseen. Tämä ei ole lopullinen ratkaisu, koska palvelu kehittyy jatkuvasti. En tiedä mikä on lopullinen malli, mutta johonkin suuntaan tämä varmasti kehittyy, ennustaa Espoon kaupungin kaupunkiliikennepäällikkö  Johanna Nyberg .
 Päästötön kulkumuoto halutaan kaikesta turvallisuushuolesta huolimatta säilyttää osana kaupunkiliikkumista. Sen nähdään myös kaupunkilaisia palvelevana vaihtoehtona.
 Juha Valtosen mukaan sähköiset kulkuneuvot istuvat liikenteeseen varsin hyvin ja suosio näyttää vain kasvavan.
 –Myös ilmasto- ja energiatavoitteet ovat olemassa ja sähkö on kuitenkin lähipäästötön kulkuneuvo, hän sanoo.

Sähköpotkulauta on tämän kesän ilmiö, joka on tullut jäädäkseen


Summary: Iskujen aiheuttamista tuhoista ei vielä ole tietoja.

Syyrian valtion uutistoimisto SANA kertoo, että Israel on ampunut useita ohjuksia Syyriaan. Tähtäimessä olivat sotilastukikohdat Homsissa ja Damaskoksen laitamilla.
 Uutistoimiston mukaan Syyria onnistui torjumaan useita ohjuksia.
 Virallista tietoa ohjusten kohteista tai haavoittuneista ei ole vielä julkaistu.
 Syyriassa sotaa tarkkaileva ihmisoikeusjärjestö Observatory of Human Rights kertoo, että Homsissa kohteina olivat armeijan tutkimuslaitos ja lentokenttä kaupungista länteen. Damaskoksen kohteista ei ole tietoa.
 Ihmisoikeusjärjestön johtaja  Rami Abdel Rahman  kertoi, että iskut haavoittivat joitakin syyrialaisia sotilaita. Lisäksi siviilejä loukkaantui lievästi lähinnä särkyvien ikkunoiden sirpaleista.
 Israel on tehnyt satoja ohjusiskuja Syyriaan vuonna 2011 alkaneen konfliktin aikana.
 Aiheesta lisää:
 Syyrian hallituksen iskuissa kuoli ainakin yhdeksän ihmistä – Israel kertoo iskeneensä ilmatorjunta-asemaan

Israel ampui ohjuksia syyrialaisiin sotilasasemiin


Summary: Onnettomuuden syystä ei vielä ole tietoa.

Teksasissa Addisonin lentokentällä lähtökiidossa ollut pienkone törmäsi vielä tuntemattomasta syystä lentokonehalliin. Kaikki koneessa olleet 10 henkilöä kuolivat törmäyksessä.
 Yhdysvaltain ilmailuviranomaisten (FAA) mukaan kone törmäsi halliin heti yhdeksän jälkeen paikallista aikaa sunnuntaiaamuna. Tulipalo tuhosi koneen, vaikka palo saatiin sammutettua nopeasti.
 Lentokonehallissa ei tapahtumahetkellä ollut ketään.
 FAA:n tutkijat saapuivat paikalle iltapäivällä, mutta onnettomuuden syystä ei vielä ole tietoa.
 Kone oli kaksimoottorinen Beechcraft BE-350 King Air.

Yhdysvaltain Teksasissa 10 ihmistä kuoli lentokoneonnettomuudessa


Summary: Venäjä, Iran ja Turkki neuvottelevat heinäkuussa Syyrian tilanteesta.

Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdogan  sanoo, että Turkin on mahdotonta käsitellä positiivisesti Yhdvaltain ehdottamaa rauhansuunnitelmaa Lähi-idässä.
 Valkoinen talo on esittänyt 50 miljardin dollarin maailmanlaajuisen rahaston perustamista, jolla Palestiinan ja rajanaapureina olevien arabimaiden taloutta voitaisiin parantaa nykyisestä ahdingosta.
 Lisäksi muodostettaisiin viiden miljardin dollarin rahasto Länsirannan ja Gazan välisen liikenneväylän rakentamiseksi.
 Erdogan kertoi myös, että heinäkuun aikana järjestetään Venäjä, Iranin ja Turkin välinen kokous, jossa käsitellään Syyrian tilannetta.
 Erdogan puhui toimittajille Japanissa G20-maiden kokouksen jälkeen.

Turkin Erdogan sanoo, että USA:n esittämää Lähi-idän rauhansuunnitelmaa on mahdotonta hyväksyä


Summary: Sekä Ruotsin että Viron puolustusministerien kanssa Kaikkonen keskustelee puolustusyhteistyöstä.

Puolustusministeri  Antti Kaikkonen  (kesk.) tekee tänään maanantaina ensivierailunsa Ruotsiin ja Viroon.
 Aamupäivällä Kaikkonen tapaa Ruotsin puolustusministerin  Peter Hultqvistin  Karlbergin linnassa Tukholmassa. Kunniakomppanian tarkastuksen jälkeen puolustusministereiden on tarkoitus keskustella Suomen ja Ruotsin välisestä puolustusyhteistyöstä, pohjoismaisesta puolustusyhteistyöstä sekä kansainvälisestä harjoitustoiminnasta.
 Ruotsista puolustusministeri Kaikkonen matkustaa Tallinnaan, missä vierailuohjelmassa on seppeleenlasku Viron vapaudenpatsaalle sekä tapaaminen Viron puolustusministerin  Jüri Luikin  kanssa. Ministerien on määrä keskustella Suomen ja Viron välisestä puolustusyhteistyöstä ja lähialueen turvallisuustilanteesta.

Puolustusministeri Kaikkonen suuntaa tänään ensivierailulle Ruotsiin ja Viroon


Summary: Lisäksi lähes 200 loukkantui.

Kymmenet tuhannet protestoijat kokoontuivat sunnuntaina eri puolilla Sudania mielenosoituksiin. Pääkaupungissa Khartumissa mielenosoittajia oli tuhansia.
 Maan virallisen uutistoimiston SUNAn mukaan mielenosoituksissa kuoli ainakin seitsemän ihmistä ja lähes 200 loukkaantui päivän aikana.
 Sunnuntain mielenosoitukset olivat laajimmat sitten kolme viikkoa tapahtuneen armeijan ja protestoijien verisen yhteenoton.
 Mielenosoittajat vaativat maahan siviilihallintoa.
 Aiheesta lisää:
 Mielenosoittajat valtasivat kadut Sudanissa – pelätyt RSF-joukot partioivat kaduilla konekiväärein

Ainakin seitsemän kuoli Sudanin sunnuntaisessa mielenosoituksessa


Summary: Lentoliikenne Turkin ja Libyan välillä on keskeytetty ja sanasota kiihtyy.

Libyan itäistä osaa hallitsevan  Khalifa Haftarin  johtamat joukot, ovat ampuneet alas turkkilaisen droonin pääkaupunki Tripolin sotilastukikohdassa Mitigassa.
 Iskun vuoksi molemmat maat ovat kieltäneet Turkin ja Libyan välisen lentoliikenteen.
 Maiden välejä kiristää myös kuuden turkkilaisen vangitseminen. Turkkilaiset vaativat vankien vapauttamista välittömästi tai turkkilaiset vastaavat kovin ottein.
 Turkki tukee Libyan kansainvälisesti tunnustettua hallintoa ja on lähettänyt maahan kuorma-autoja ja drooneja Tripolin puolustamiseksi.
 Haftarin johtamat joukot ovat yrittäneet vallata Tripolia jo kolmen kuukauden ajan.
 Haftarin joukkoja tukevat puolestaan Egypti ja Yhdistyneet Arabiemiirikunnat.

Kuusi turkkilaista on vangittu Libyassa ja turkkilainen drooni on ammuttu alas