Summary: Ajokelit muuttuvat surkeiksi; lumi pöllyää ja kinokset haittaavat etenemistä. Merellä tuuli ujeltaa lujaa.

Sakea lumipyry leviää maan etelä- ja keskiosiin lauantain ja sunnuntain välisenä yönä. Etelään lumipyry ennättää jo lauantaina illalla. Lappiin sateet eivät ylllä.
 Lumipyryn aikana tuuli on puuskissa voimakkaimmillaan noin 15 m/s.
 – Toisin sanoen lumi pöllyää ja kinostuu voimakkaasti. Edessä voi olla talven toistaiseksi pahin pyry, etenkin jos maanantaina tulee jatkoa, Ylen meteorologit  Henri Nyman  ja  Matti Huutonen  kertovat.
 Heidän mukaansa tämä merkitsee sitä, että ajokelistä tulee monin paikoin erittäin huono ja hankala. Lisäksi merialueilla tuuli voi olla kovaa.
 Keli voi viikonloppuna olla ankara. AOP
 Vaikeuksia voi olla niin tie-, rautatie- kuin lentoliikenteessäkin. Pahin sade osunee yöaikaan, mikä helpottanee liikenteen sujumista.
 Lunta kertyy sunnuntai-iltaan mennessä maan etelä– ja keskiosassa yleisesti 10–20 senttimetriä. Meteorologien mukaan lunta voi tulla tämän jälkeen lisääkin, mutta ennusteet tarkentuvat myöhemmin.
 Lunta on nyt puissa runsaasti etenkin maan keskiosissa. Vaarana onkin, että puuskainen tuuli ja lisääntyvä lumikuorma katkovat puita ja sähköjä, vaikka nyt satava lumi lienee kevyttä pakkaslunta.
 – Etelärannikolla voi runsaampien lumisateiden jälkeen sataa hieman tihkua, mutta varsinaisen vesisateen todennäköisyys on tämänhetkisten tietojen perusteella vähäinen, Ylen meteorologit sanovat.
 Tosin etelässä lämpötilan kohotessa plussan puolelle sateet ovat osin vetisiä.
 Perjantaina illansuussa ja lauantaina päivällä etelä- ja lounaisrannikolla jäätävät tihkusateet ovat mahdollisia. Vaasan tienoilla lunta voi kertyä useampi senttimetri.
 Sunnuntaina pyryn jälkeen tilanne rauhoittuu ja tuuli heikkenee. Sunnuntaina illalla saattaa kuitenkin levitä uusia lumisateita etelästä. Sen osalta ennuste on hyvin epävarma. Myös maanantain sateita on vielä vaikea ennustaa.
 Lue myös:
 Lunta voi kertyä vielä 30 senttiä lisää ja pian se muuttuu vetisen painavaksi – 10 tärkeää asiaa lumesta ja sen pudottamisesta

Talven pahin lumisota edessä: Pyhänä pyry yltyy ja kinokset kasvavat – animaatio näyttää minne suuri lumirintama iskeytyy ja milloin


Summary: Rakentaja teki historiansa suurimman toimistokaupan. Yhtiön Venäjä-bisnekset jäivät pahasti tappiolle.

Rakennusten tai niiden osien rakentaminen sekä maa- ja vesirakentaminen

Rakentaja teki historiansa suurimman toimistokaupan. Yhtiön Venjä-bisnekset jäivät pahasti tappiolle.
 Rakennusyhtiö YIT:n oikaistu liikevoitto oli loka-joulukuussa 99,6 miljoonaa euroa. Se kasvoi 65 prosentilla vuoden 2017 samaan neljännekseen verrattuna. Liikevaihto kasvoi 13 prosenttia noin 1,3 miljardiin euroon.
 Selvästi suurin osa yhtiön vuoden liikevoitosta tuli loppuvuoden rutistuksesta: oikaistu liikevoitto koko vuoden tasolla laski hieman 135 miljoonaan euroon, kun edellisvuonna se oli 139 miljoonaa euroa.
 Myös koko vuoden liikevaihto pieneni edellisestä vuodesta 3 prosenttia noin 3,8 miljardiin euroon.
 Toimitusjohtaja  Kari Kauniskankaan  mukaan joulukuussa tehtiin kaksi merkittävää kiinteistökauppaa: yhtiö myi Triplan Workery-toimistot Helsingin Pasilassa yhtenä kokonaisuutena. Lisäksi YIT myi yhteisyrityksensä Regeneron kanssa Tietotie 6 -kiinteistön Espoon Otaniemessä.
 – Triplan toimistokauppa oli YIT:n historian suurin yksittäinen toimistokiinteistökauppa. Kiinteistömyyntien lisäksi vuosineljänneksen tulosta tukivat Suomessa ja CEE-maissa valmistuneet lukuisat kuluttaja-asuntokohteet, Kauniskangas kertoo tiedotteessa.
 CEE-maihin kuuluvat Baltian maat, Puola, Tshekki ja Slovakia.
 Pettymyksiä tuotti varsinkin Venäjä. YIT:n Asuminen Venäjä -segmentti teki vuoden aikana 33 miljoonaa euroa tappiota, kun edellisvuonna segmentti kipusi 5 miljoonaa euroa voitolle.
 Tilinpäätöstiedotteen mukaan geopoliittiset jännitteet vaikuttavat Venäjällä yleiseen markkinatilanteeseen, ja asuntokauppaa säätelevät lakimuutokset aiheuttavat voimaantultuaan epävarmuutta ja turbulenssia asuntomarkkinoilla.
 YIT:n ja Lemminkäisen yhdistyminen tuli voimaan viime helmikuun alussa.

YIT teki huipputuloksen vuoden viimeisellä neljänneksellä


Summary: Lapin aluehallintovirasto pyytää kuntia tarkastamaan yksityiset vanhusten tehostetun palveluasumisen yksiköt.

Lapin aluehallintovirasto on lähettänyt Lapin kunnille kirjeen, jossa kuntia pyydetään tarkastamaan kaikki yksityiset vanhusten tehostetun palveluasumisen yksiköt
 Pyyntö johtuu viime aikoina esiin tulleista puutteista vanhusten tehostetussa palveluasumisessa. Tarkastuksilla Lapin aluehallintovirasto haluaa saada ajantasaisen kuvan Lapin vanhustenhoidon tilanteesta.
 Tarkastuksessa kunnat saava tuekseen kertomuslomakkeen, joka toimitetaan etukäteen kunkin vanhuspalveluyksikön vastuuhenkilölle. Kunnan tekemällä tarkastuskäynnillä lomake käydään läpi ja lisäksi tarkastellaan muun muassa työvuorolistojen toteumaa asukkaiden palveluntarpeeseen suhteutettuna. Tarpeen mukaan myös lääkeluvat, ruokalistat ynnä muu asukkaiden hoidon laatuun ja turvallisuuteen vaikuttavat asiat tarkistetaan yksityiskohtaisesti.
 Osa kunnista, kuten esimerkiksi Sallan kunta, on jo oma-aloitteisesti tarkastanut alueellaan toimivat yksityiset ympärivuorokautista hoivaa antavat yksiköt. Myös Rovaniemen kaupunki on jo aiemmin lmoittanut, että se tarkastaa vanhusten palveluasumisyksiköiden toiminnan tämän kevään aikana.
 Lue lisää
 Rovaniemi tarkastaa kaikki ikäihmisten palveluasumisyksiköt

AVI haluaa selvityksen Lapin vanhustenhoidosta


Summary: Kahden tunnin tapaamisessa ehdittiin käsitellä useita vanhustenhoidon ajankohtaisia kysymyksiä.

Ylijohtaja  Markus Henriksson  Valvirasta oli tyytyväinen perhe- ja peruspalveluministeri  Annika Saarikon  (kesk.) kutsusta Säätytalolla järjestetyn vanhustenhoidon työkokouksen tuloksiin. Henrikssonin mielestä tilaisuus oli erittäin tärkeä ja hyvä.
 – Päästiin yhteisymmärryksessä linjaamaan niitä tapoja, millä mennään eteenpäin ja saadaan Suomen ikäihmisten palveluita parempaan kuntoon, ylijohtaja Henriksson sanoi.
 Runsaan kahden tunnin tapaamisessa ehdittiin käsitellä useita vanhustenhoidon ajankohtaisia kysymyksiä.
 – Sitoudutaan siihen, että noudatetaan henkilöstömitoituksia mahdollisia uusia lakeja odotettaessa. Lisätään valvonnan resursseja Valviralle. Kitketään kaikenlaiset haamuhoitajailmiöt pois ja paljon muita asioita, joihin kaikki sitoutuivat, Henriksson totesi.
 Tapaamiseen osallistui virkamiesten ja hoitajajärjestöjen edustajien lisäksi myös kahden suuren, yksityisen hoivayrityksen eli Attendon ja Esperi Caren johtoa.
 Lue myös:   Ylen selvitys: Vanhusten ravitsemus oli retuperällä Mehiläisen hoivakodissa – letkuruokinnassa ollut asukas ei saanut ravintoa 18 tuntiin
 Toimittajalta: Tein juttua Esperin ongelmista jo 10 vuotta sitten – joko nyt on aika ottaa vanhat ihmiset vakavasti

Esperi, Attendo, järjestöt ja virkamiehet Saarikon puheilla: Haamuhoitajat kitketään pois ja henkilöstömitoituksiin sitoudutaan


Summary: Vaikka Repoveden kansallispuisto kärsii retkeilijäkadosta, ovat muut kansallispuistot nostaneet kävijämääräänsä.

Kouvolassa ja Mäntyharjulla sijaitsevan Repoveden kansallispuiston käyntimäärät romahtivat viime vuonna Lapinsalmen sillan mukana. Kansallispuisto menetti 38 000 käyntiä verrattuna edellisvuoteen.
 Suosittu Lapinsalmen riippusilta  petti viime kesänä , kun yksi sen kiinnikkeistä murtui. Tästä aiheutui vakava vaaratilanne, koska silta kallistui pahoin. Sillalla olleet ihmiset pääsivät kuitenkin kontaten tukevalle maalle.
 – Riippusillan pettäminen Repovedellä on dramaattinen ja kuvaava esimerkki retkeilyrakenteiden rapautumisen seurauksista. Kun keskeinen palvelurakenne petti, sekä käyntimäärät että yritysten matkailutulo tipahtivat, luontopalvelujohtaja  Timo Tanninen  sanoo Metsähallituksen tiedotteessa.
 Lapinsalmen riippusilta on kiinnikkeen pettämisen jälkeen poistetty kokonaan. Sakari Saksa / Yle
 Uusi silta
 Lapinsalmen vesistön usean metrin korkeudessa ylittävä riippusilta on ollut puiston vilkkaimpia paikkoja. Se on myös puiston kannalta keskeinen, koska se mahdollistaa suositun, viiden kilometrin mittaisen Ketunlenkin kiertämisen.
 Vanhan riippusillan petettyä se poistettiin kokonaan, eikä Lapinsalmea ole voinut sittemmin ylittää normaalisti. Ketunlenkille pääsee nopeimmin Lapinsalmen sisäänkäynnin kautta, joskin Lapinsalmen parkkipaikka ja sille johtava tie on päätetty talvikaudeksi sulkea kokonaan.
 Uusi silta on tarkoitus rakentaa tämän vuoden aikana. Metsähallituksen Luontopalveluista arvioidaan, että silta valmistuu aikaisintaan kesän lopulla.
 Metsähallituksen tilastojen mukaan Repovedellä kirjattiin viime vuonna 134 300 käyntiä. Sekin on paljon, sillä Repovesi on edelleen Espoossa sijaitsevan Nuuksion kansallispuiston jälkeen Etelä-Suomen toiseksi suosituin luontoretkeilykohde.
 Repoveden kävijämäärä oli onnettomuuteen saakka jatkuvassa kasvussa. Vuonna 2017 käyntejä oli 172 000, ja sitä edellisenä vuonna 148 500.
 Lapinsalmen riippusilta kulki korkealla. Viime kesänä sen kiinnike petti ja se purettiin.  Juha Korhonen / Yle
 Kasvua tuntemattomammissa puistoissa
 Kaikkiaan ihmisten käynnit Suomen 40 kansallispuistossa kasvoivat edelleen. Yhteensä niihin tehtiin viime vuonna noin 3,2 miljoonaa käyntiä.
 Esimerkiksi Kymenlaaksossa myös pienemmät kansallispuistot ylsivät omiin ennätyksiinsä. Pyhtäällä sijaitseva  Valkmusan kansallispuiston porteilla  kasvua oli kolme prosenttia ja käyntejä noin 17 400. Se on Valkmusan ennätys kautta aikain.
 – Valkmusassa vierailtiin paljon syksyllä, vielä lokakuullahan olivat hienot retkisäät, arvioi suunnittelija  Markus Keskitalo  Metsähallituksesta.
 Valkmusan suoalueet ovat Rannikko-Suomen laajimmat. Petri Lassheikki / Yle
 Itäisen Suomenlahden kansallispuistossa vierailut kasvoivat yli neljänneksellä edellisvuodesta.
 Metsähallitus arvioi, että etenkin helteiset säät kesällä ja toisaalta kelkkailuun ja hiihtoon kannustavat kelit kevättalvella houkuttelivat ihmisiä ulkosaaristossa Haminan ja Virolahden edustalla sijaitsevaan puistoon. Käyntejä siellä oli yhteensä lähes 21 000.
 Ulko-Tammion kallioista rantaa Itäisen Suomenlahden kansallispuistossa. YLE / Raine Martikainen
 Murhe rahasta
 Samalla kun kävijämäärät yhä kasvavat, Metsähallitus murehtii, riittävätkö rahat.
 Metsähallituksen Luontopalvelujen rahoitus valtion budjetista on valtiontalouden kehysten mukaan aleneva. Samalla kun käyntimäärät kasvavat, suojelualueiden määrä lisääntyy ja niiden merkitys hyvinvoinnille ja elinkeinoelämälle vahvistuu.
 Käytössä on siis koko ajan vähemmän rahaa per asiakas.
 – Tämä on erityisen harmillista siksi, että kansallispuistojen ja muiden luontokohteiden kävijöiden tarpeet ovat lisääntyneet ja erilaistuneet ja kansainvälisten kävijöiden määrät kasvavat, luontopalvelujohtajaTimo Tanninensanoo.
 – Luontomatkailun osalta olennaista on kohteiden luontoarvojen säilyminen. Jos kansallispuistojen ja muiden suosittujen luontokohteiden palveluihin ja rakenteisiin ei voida satsata, vaarantuu käytön ohjaus, mikä puolestaan vaarantaa luontoarvoja, kertoo Tanninen.

Kohtalokas riippusiltaturma vei retkeilijöitä kansallispuistosta – pääsisäänkäynti piti sulkea ja yrittäjät jäivät ilman matkailutuloja


Summary: Kiurun mukaan valiokunta voisi tehdä asiasta myös oman esityksen, jos poliittista tahtoa löytyy.

Sosiaali- ja terveysvaliokunnan puheenjohtajan  Krista Kiurun  (sd.) mukaan vanhustenhoidon hoitajamitoitus ehditään käsitellä eduskunnassa, jos tahtoa löytyy.
 – Kuukaudessa saadaan ihmeitä aikaiseksi, jos poliittista tahtoa löytyy. Kysymys on vanhuspalvelulakiin tulevasta muutoksesta. Oletan, että yhdellä virkkeellä asia saataisiin kuntoon.
 Aikataulut nousivat esille torstain kyselytunnilla, jossa perhe- ja peruspalveluministeri  Annika Saarikko  (kesk.) sanoi kannattavansa sitovaa mitoitusta, mutta totesi samalla, etteivät kansanedustajat ehdi käsitellä asiaa eduskunnassa ennen vaaleja.
 Sosiaali- ja terveysvaliokunnan puheenjohtaja Krista Kiuru on asiasta eri mieltä.
 – Jos hallitus tekee esityksen eduskuntaan, olen aivan varma, että valiokunnassa on tahtoa istua muutama pidempi päivä, jotta epäkohdat saadaan korjattua, Kiuru sanoo.
 Kiurun mukaan luontevinta olisi, että hallitus tekisi asiasta oman esityksen. Jos hallituspuolueet eivät saa esitystä aikaiseksi, Kiurun mukaan valiokunta voi edetä asiassa myös itse.
 Kiurun mukaan tällä hallituskaudella on jo muutettu sotainvalidien laitoshoidon haitta-asterajaa nopeasti. Tämä muutos tehtiin sosiaali- ja terveysvaliokunnan yhteisellä lakialoitteella.
 Kiurun mukaan näin voitaisiin toimia nyt myös hoitajamitoituksen suhteen.
 – Haitta-astetta saatiin laskettua alle kahdessa viikossa. Tämä olisi mahdollista myös nyt, Kiuru sanoo.
 Eduskunta jää näillä näkymin vaalitauolle 15. maaliskuuta, joten kansanedustajilla olisi hieman yli kuukausi aikaa tehdä lakimuutos.

Sosiaali- ja terveysvaliokunnan puheenjohtaja Kiuru: ”Hoitajamitoitus ehdittäisiin käsitellä eduskunnassa ennen vaaleja”


Summary: Sinfoniaorkesterin konserttiin sai ostaa makuupaikan. Meditatiivinen musiikki tuntuu koko kehossa.

Fladam! Joogamatto avautuu läiskähtäen konserttisalin lattialle. Makoilukonsertti saa alkaa.
 Kaksi Kaakkois-Suomessa konsertoivaa sinfoniaorkesteria tarjoaa yleisölle uudenlaista musiikkielämystä meditatiivisissa konserteissa. Ehkä erikoisinta on, että meditatiivisessa konsertissa musiikkia saa halutessaan kuunnella makuuasennossa.
 Kiinteistöhuoltaja Jouni Puonti lähtee kokeilemaan musiikin rentouttavaa vaikutusta kesken työpäivänsä Lappeenrannan kaupunginorkesterin lounaskonsertissa. Mikko Savolainen /Yle
 Muitakin eroja perinteiseen klassisen musiikin konserttiin on. Meditatiivisen konsertin musiikki on rauhoittavaa, yleisöä onkin pyydetty luopumaan aplodeista kappaleiden välissä.
 Konsertin esitteessä kuuntelijoita kehotetaan vetämään jalkaan vaikka villasukat.
 Kappaleiden tempo noudattelee ihmisen lepopulssia.
 Niin soittajatkin ovat tehneet. Lappeenrannan kaupunginorkesteri tassuttelee esiintymislavalle villasukissa.
 – Nyt tarkkana, ettei liukastuta, soittajat kuiskuttelevat toisilleen kävellessään kohti soittopaikkojaan.
 Meditaatiokonsertissa kappaleet seuraavat toisiaan ilman väliaplodeja. Mikko Savolainen /Yle
 Makuupaikkojen määrää piti lisätä
 Sekä Lappeenrannan kaupunginorkesteri että Kotkassa ja Kouvolassa esiintyvä Kymi Sinfonietta ottivat meditaatiokonsertit ohjelmistoonsa viime vuonna.
 Meditaatiokonsertti Kaksi sinfoniaorkesteria soitti tammikuussa konsertit, joissa yleisöllä oli lupa kuunnella musiikkia makuuasennossa. Soittamista seuraava kaiku vaikuttaa siihen, kuinka rentouttavaksi kuulija kokee konsertin.
 Nyt tammikuussa orkesterit ovat jälleen samalla asialla, sillä yleisöltä tuli ensimmäisten konserttien jälkeen innostunutta palautetta.
 – Tämän vuoden konsertteihin lisäsimme makuupaikoille myytävien lippujen määrää noin viiteenkymmeneen, kertoo Kymi Sinfoniettan markkinointi- ja tuotantosihteeri  Heidi Mustikkaniemi .
 Ensimmäisessä konsertissa makuupaikkoja oli varattu parikymmentä, mutta enemmälle olisi ollut kysyntää.
 – Todella hieno idea näiltä kahdelta orkesterilta. Tällaisia avauksia tarvitaan, kun orkesterit etsivät uusia keinoja yleisön houkuttelemiseksi, sanoo Suomen Sinfoniaorkesterit ry:n toiminnanjohtaja  Helena Värri .
 Värri ei ole kuullut, että musiikin kuuntelu makuuasennossa olisi mahdollista sinfoniaorkesterin konsertissa missään muissa eurooppalaisissa kaupungeissa. Suomessa ensimmäisen makoilukonsertin järjesti Helsingin Barokkiorkesteri.
 Lappeenrannassa soittajat olivat sonnustautuneet monenkirjaviin villasukkiin. Mikko Savolainen /Yle
 Eroon pönötyksestä
 Lappeenrannan kaupunginorkesterin viulisti  Kanerva Mannermaa  toivoo, että kuuntelija voisi meditaatiokonsertissa keskittyä vain musiikkiin ja unohtaa kaiken ulkopuolisen.
 – Kappaleiden tempo noudattelee ihmiselle tyypillistä lepopulssia tai on jopa sitä hitaampi. Soittajallekin tämä konsertti tarjoaa rauhoittumisen mahdollisuuden, Mannermaa kertoo.
 Hoitajilta tuli palautetta, että levottomimmatkin asukkaat rauhoittuivat.
 Orkesterin tavoitteena on tehdä tilaisuudesta niin rento kuin mahdollista. Sen uskotaan rohkaisevan yleisöön ihmisiä, jotka eivät aiemmin ole uskaltautuneet paikalle.
 – Tässä konsertissa ei ole mitään sellaista pönötystä, joka ehkä joskus yhdistetään klassiseen musiikkiin, Mannermaa pohtii.
 Ennen varsinaisia konsertteja orkesteri kiersi soittamassa samaa meditatiivista ohjelmistoa kahdessa vanhusten palvelutalossa. Vierailu oli koskettava.
 – Hoitajilta tuli palautetta, että levottomimmatkin asukkaat rauhoittuivat, kun soitimme. Tuntuu tärkeältä viedä musiikkia niillekin yleisöille, jotka eivät pääse meidän konsertteihimme kuuntelemaan sitä.
 Kaikuinen tila rentouttaa syvemmin
 Musiikin tohtori  Hilkka-Liisa Vuori  Taideyliopiston Sibelius-Akatemiasta on tutkinut äänen vaikutusta ihmiskehon toimintoihin. Rauhallinen musiikki syventää hengitystä, laskee verenpainetta ja hidastaa pulssia.
 Usein ajatellaan, että ihminen kuuntelee musiikkia vain korvillaan. Hilkka-Liisa Vuori muistuttaa, että todellisuudessa äänen vastaanottamiseen osallistuu koko keho.
 Sen vuoksi musiikin tuntemiseen kehossa vaikuttaa paljon tila, jossa musiikki soi. Tilan merkitys vain korostuu, mitä mietiskelevämpää tunnelmaa konsertilla yritetään tavoittaa.
 Jokaisella kuuntelijalla on yleensä oma lempisoitin, jonka ääni vaikuttaa kehossa syvimmin. Mikko Savolainen /Yle
 Vuori käyttää kokonaisvaltaisesta musiikin kuuntelusta ilmaisua äänikylpy. Kuulija ikään kuin kylpee musiikissa.
 – Jos akustiikka on hyvin kuiva, tilassa ei synny kaikua. Silloin keho ei saa niin suurta äänikylpyä kuin mitä akustisesti kaikuisassa tilassa saisi.
 Kaiku voisi Vuoren mielestä olla jopa lähtökohta konserttipaikan valinnassa.
 – Kauniisti kaikuva ääni on usein puhdistunut versio alkuperäisestä musiikista, jolloin voisi ajatella, että kaiku on alkuperäistä hoitavampi, Vuori kertoo.
 Konsertin jälkeen Jouni Puonti kuvailee oloaan hyvin rentoutuneeksi. Pää tuntui tyhjenneen ajatuksista. Mikko Savolainen /Yle
 Äänen voimakkuudellakin on merkitystä. Mietiskelevän maiseman luominen onnistuu parhaiten, jos musiikki soi hiljaa.
 Kaakkoissuomalaisten orkestereiden meditatiiviset konsertit saavat tutkijalta ihastuneen vastaanoton. Hieman yllättäen hän ei innostu makuuasennosta musiikin kuuntelussa.
 – Itse en voisi kuvitella meditoivani makuuasennossa. Levollisuus tarkoittaa minulle sitä, että olen pystysuorassa elementissä itseni kanssa, kertoo musiikin tohtori Hilkka-Liisa Vuori.

Kiinteistöhuoltajan pää tyhjeni ajatuksista – sinfoniaorkesteri soittaa lattialla makaavalle yleisölle


Summary: Pankkiyhtiötä on Suomessa 240 000 osakkeenomistajan salkussa.

Radio-, televisio- ja tietoliikennevälineiden valmistus

Nordea on tammikuussa ohittanut Nokian suomalaisten laajimmin omistamana yhtiönä, kertoo arvopaperikeskus Euroclear Finland.
 Euroclear Finlandin ennakkotietojen mukaan Nordealla oli tammikuun lopussa yhteensä 241 350 ja Nokialla 240 746 arvo-osuusjärjestelmään rekisteröityä osakkeenomistajaa.
 Nordean osakkeenomistajien lukumäärä kasvoi Euroclear Finlandin mukaan tammikuussa 4 589:llä. Nokian osakkeenomistajien määrä puolestaan laski 2 644:llä.

Nordea on nyt suosituin kansanosake – nousi Nokian ohi omistetuimmaksi Suomessa


Summary: "Tämähän paisui kuin pullataikina", elokuvantekijä Juha Forsander kuvailleessaan elokuva-projektia

Yle Radio1:n Avaruusromua -radio-ohjelman Betonisen aikakauden muistomerkit -jaksoon tehty elokuva on valittu Tampereen elokuvajuhlien kotimaiseen kilpailusarjaan.
 Tämän sanotaan olevan ensimmäinen kerta, kun radio-ohjelma ja sitä varten laadittu elokuva on mukana elokuvafestivaalien kilpailusarjassa.
 Avaruusromua-ohjelmaa toimittava  Jukka Mikkola  ei osaa antaa varmistusta, että onko kyseessä todella ensimmäinen elokuvajuhlilla kilpaileva radio-ohjelma.
 – Tämä kuulostaa lähtökohtaisesti niin omituiselta, että oletan tämän olevan ensimmäinen kerta, Mikkola naurahtaa.
 Avaruusromua -ohjelmaa on kuultu Ylellä jo 28 vuoden ajan.Mikkola painotti Radio Suomen Päivän haastattelussa, että radio-ohjelma syntyi ensin - sitten vasta elokuva.
 Indigo / Monuments of the Concrete Era
 Ei mikään perinteinen elokuva
 Elokuva on  VJ Indigon  eli  Juha Forsanderin  käsialaa. Idea radio-ohjelman kuvittamisesta syntyi hetken mielijohteesta vuoden 2018 maaliskuussa. Hän ehdotti elokuva-idean Mikkolalle, joka otti ajatuksesta heti kopin.
 – Tämähän paisui kuin pullataikina. Ajattelin tämän aluksi päätyvän Yle Areenaan, mutta sitten se päätyikin Yle Teeman kautta elokuvafestivaaleille, Forsander kertaa.
 Forsander kuvailee elokuvaa "taide-elokuvaksi", sillä perinteiset elokuvan tunnisteet kuten näyttelijät ja dialogit loistavat poissaolollaan.
 "Visuaaliseksi kokonaisuudeksi" kutsuttu Monuments of concrete era yhdistelee suomalaista ambient-musiikkia ja pitkiä otoksia eri puolilta Helsinkiä. Kuvituksena toimivat esimerkiksi hylätyt huoltoasemat ja tyhjät rakennukset.
 Voit tutustua Avaruusromua-ohjelmaan ja Betonisen aikakauden muistomerkit -jaksosta tehtyyn elokuvaan tästä  linkistä . Tampereen elokuvajuhlat järjestetään 6.–10. maaliskuuta

Radio-ohjelma Avaruusromua on valittu ehdolle Tampereen elokuvajuhlien kilpailusarjaan


Summary: Naiset laittoivat poliisille vastaan sillä seurauksella, että toinen poliisimies kadotti virkamerkkinsä.

Poliisi teki etnistä profilointia ja rikkoi syrjintäkieltoa Helsingissä katuprostituution valvonnassa, katsoo yhdenvertaisuus- ja tasa-arvolautakunta.
 Lautakunnan mukaan kaksi Tansaniassa syntynyttä Suomen kansalaista käveli aamuyöllä Helsingin keskustassa, kun siviiliasuiset poliisimiehet pysäyttivät heidät ja pyysivät nähdä henkilöpaperit. Naiset kieltäytyivät näyttämästä papereita, jolloin poliisit raudoittivat naiset ja tekivät heille henkilötarkastuksen.
 Naiset pyysivät lautakuntaa tutkimaan, perustuiko heidän pysäyttämisensä etniseen profilointiin.
 Syrjintä tapahtui heinäkuussa 2016, kun naiset olivat liikkeellä miespuolisen ystävänsä kanssa puhuen keskenään englantia ja suomea. Kun heidän miespuolinen ystävänsä nousi taksiin Aleksanterinkadun ja Mikonkadun kulmassa, heidät pysäytettiin.
 – Naisten mukaan rähjääntyneen oloinen, tatuoitu, t-paitaan ja shortseihin pukeutunut mieshenkilö koputti toisen olkapäätä ja pyysi englanniksi tätä näyttämään passinsa, lautakunnan päätöksessä sanotaan.
 Nainen ei kertomansa mukaan ymmärtänyt, että olkaan koputtelija on poliisi. Hän kertoi kokeneensa käyttäytymisen uhkaavana ja yritti kävellä tästä poispäin.
 – Tämän jälkeen mies otti naisen mukaan hänestä kiinni, vei hänet seinää vasten ja käski uudelleen näyttämään passinsa. Nainen koki miehen käyttäytyvän vihamielisesti ja yritti päästä pois tilanteesta.
 Toinen siviiliasuinen poliisi pyysi samaan aikaan toista naista näyttämään passinsa, eikä naisen mukaan vastannut kysymykseen siitä, miksi häntä pyydettiin näyttämään passia. Hän ei kertomansa mukaan uskonut miestä poliisiksi.
 Naisten mukaan heille ei kerrottu pysäyttämisen perustetta, eikä se käynyt ilmi myöhemminkään. Naiset katsoivat, että poliisit toimivat rasistisesti ja pysäyttivät naiset vain etnisen alkuperän perusteella.
 Naiset tuomittiin käräjillä sakkoihin
 Itä-Uudenmaan syyttäjänvirasto päätti aiemmin, ettei poliiseja ole syytä epäillä rikoksesta.
 Naiset saivat joulukuussa 2017 sakkotuomiot, toinen virkamiehen vastustamisesta ja toinen niskoittelusta poliisia vastaan. Oikeus katsoi, että toinen nainen oli kieltäytynyt esittämästä henkilöpapereita ja tarttunut poliisia vaatteista sekä huitonut ja töninyt tätä.
 Poliisin kaulassa roikkunut virkamerkkikotelon ketju katkesi kahakassa ja kotelo sisältöineen katosi. Toiselle tuomio tuli, koska tämä kieltäytyi näyttämästä henkilöpapereita ja yritti jatkaa matkaansa.
 Poliisi: Ihonväri oli yksi peruste pysäyttämiselle
 Helsingin poliisi kertoi lautakunnalle, että vanhemmat konstaapelit työskentelivät kenttävalvontaryhmässä, eivätkä käytä työtehtäviensä vuoksi virka-asua. He olivat suorittamassa prostituutiovalvontaa, johon liittyi myös ulkomaalaistehtäviä.
 Poliisin mukaan vanhemmat konstaapelit saivat tiedon, jonka mukaan alueella harjoitettiin katuprostituutiota. Kun he huomasivat naiset valkoihoisen pitkän miehen kanssa, he päättivät jäädä seuraamaan tilannetta. Kun mies poistui, he päättivät tarkistaa naisten henkilöllisyyden.
 Poliisi perusteli tarkastusta sillä, että kokemusperäisen tiedon mukaan ulkomaalaistaustaiset naiset harjoittavat alueella katuprostituutiota varsinkin illalla ja aamuyöllä. Poliisi kiisti syrjineensä naisia, mutta myönsi, että menettelyn perusteena oli osaltaan naisten tummaihoisuus.
 Lautakunta kiinnitti huomiota siihen, että poliisi ei kohdistanut minkäänlaisia toimenpiteitä naisten kanssa keskustelleeseen valkoihoiseen mieheen. Lautakunta kielsi poliisia toimimasta jatkossa näin ja asetti kieltopäätöksen tehosteeksi 10 000 euron uhkasakon.

Poliisille 10  000 euron uhkasakko tasa-arvolautakunnalta –  prostituutiota valvonut poliisi pysäytti kaksi naista ihonvärin perusteella ja ajautui kahakkaan


Summary: Keskisen Suomen lammastiloilla kärsitään teurasruuhkasta. Liha ei liiku teurastamoilta tukkuihin ja teurastuksia on jouduttu lykkäämään jo parin kuukauden ajan. Tämä aiheuttaa lammastiloille tappiota.

Jokilaakson lammastilalla Mustasaaressa on yhteensä 280 lammasta. Maaliskuun lopulla on tulossa 150 karitsaa lisää, joten edellisistä karitsoista pitäisi päästä eroon. Tuotanto on kuitenkin pysähtynyt ja vielä ei ole tiedossa, milloin tilanne helpottuu. Lammastilallisen  Hannele Ulvon  mukaan tilanteeseen ei ole tulossa helpotusta helmikuussakaan.
 –Yleensä ne on saatu pois, ennen kuin uudet syntyy, mutta nyt on tilanne, että ne on päällekkäin jonkun aikaa, Pohjanmaan lammasosuuskunnan toimitusjohtajana toimiva Ulvo kertoo.
 Teurasikäisten eläinten syöttäminen tuottaa tiloille tappiota. Pahin tilanne on tiloilla, joilla on vielä viime kevään karitsoja. Mikäli karitsat ehtivät täyttämään vuoden ennen teurastusta, tippuu niiden arvo noin neljäsosaan. Ulvo tietää tällaisiakin tiloja.
 – Itselläni tilanne on parempi, mutta ei tämä helppoa ole siltikään, Ulvo kertoo.
 Merja Siirilä / Yle
 Viime vuoden kuiva kesä vaikeutti tilannetta
 Viime kesän huonon heinäsadon vuoksi moni lampola on pienentänyt eläinmääräänsä. Tuoreimman (2018) lammasbarometrin mukaan kuivan kesän jälkeen lampaita on teurastettu 25 % edellisvuotta enemmän. Tämä on voinut vaikuttaa osaltaan teurasruuhkaan.
 – Viime vuoden huonon säilörehutilanteen vuoksi tarjontaa on ollut hieman enemmän, Pro Agrian lammas- ja vuohituotannon erityisasiantuntija  Milla Alanco-Ollqvist  kertoo.
 Moni lampola varautui heinäpulaan ja teurasruuhkaan myös astuttamalla uuhia tavallista vähemmän ja myöhemmin. Vaikka monilla lammasmäärä on pienempi, aiheuttaa teurasruuhka huolta: tuotantotilat alkavat käydä ahtaiksi ja rehu on monilla loppumaisillaan.
 – Meilläkään heinä ei tule riittämään kesään asti. Jostakin täytyy saada lisää. Alueellisia eroja varmasti on, mutta tässä Pohjanmaalla oli ainakin kuivaa ja rehusato oli huomattavasti pienempi kuin normaalina kesänä, Ulvo kertoo.
 Suomessa on noin 1300 lammastilaa. Koot vaihtelevat parinkymmenen uuhen yksiköistä aina 700-800 uuhen tiloihin. Myös tuotantosuunnat vaihtelevat maisemanhoidosta, villaan ja lihaan.
 Jarkko Heikkinen / Yle
 Puoli kiloa vuodessa
 Suomalaiset syövät noin puoli kiloa lampaanlihaa vuodessa. Kulutus on ollut hienoisessa nousussa koko 2000-luvun, mutta silti määrä on vähäinen, kun verrataan muuhun lihansyöntiin. Yksi syy tähän voi olla karitsan heikko saatavuus.
 – Jos lihaa ei saa tavallisesta marketista, vaan pitää ajaa rekoon tai suoraan tilalle hakemaan, niin kaikki ei sitä tee. Kun saatavuus paranisi, sitä olisi helpompi ostaa, Alanco-Ollqvist kertoo.
 Yksi keino lisätä myyntiä on tilamyynti ja rekopiirit. Ulvolla on näistä kokemusta, mutta tällä hetkellä hän on niin kiireinen tilan töiden ja osuuskunnan puheenjohtajan tehtävien kanssa, ettei lisämyynnille ole aikaa.
 Alanco-Ollqvist ja Ulvo ovat huomanneet, ettei kotimaista lampaanlihaa tahdo saada myöskään ravintoloista. Yksi syy tähän voi olla Alanco-Ollqvistin mukaan kotimaista lihaa halvempi hinta.
 – Ravintolat ovat kuitenkin vedonneet siihen, että sitä on hankala saada tai ei ole saatavilla.
 Merja Siirilä / Yle
 Ulkomailta edelleenkin puolet lihasta
 Suomessa myytävästä lampaasta puolet tulee edelleenkin ulkomailta, erityisesti Uudesta-Seelannista. Tämä osoittaa Ulvon mukaan sen, ettei Suomessa ole karitsan- tai lampaanlihasta ylituotantoa. Myös Alanco-Ollqvist on samoilla linjoilla.
 – Tuotanto ei riitä kattamaan kysyntää, jos puolet tuodaan ulkomailta. Sen perusteella tuotantoa voisi jopa lisätä, mutta jos lammastuotantoketju tuottajalta kuluttajalle ei toimi, se aiheuttaa ongelmia, Alanco-Ollqvist kertoo.
 Alanco-Ollqvistin mukaan ketjun sisällä on erilaisia kohtia, jotka eivät toimi niin hyvin kuin niiden pitäisi. Kaikkia puolia täytyisi kehittää.
 – Markkinointia täytyisi kehittää. Isot kauppaketjut, tukut, teurastamot eivätkä tuottajat tee riittävästi markkinointityötä. Ainut joka kotimaista karitsanlihaa markkinoi, on suoramyyjät, Ulvo kertoo.
 Merja Siirilä / Yle
 Pohjalaisille oma tuottajaorganisaatio?
 Markkina-asemaa parantaakseen Pohjanmaan lammasosuuskunta ehdottaa jäsenilleen  tuottajaorganisaation  perustamista. Ehdotus esiteltiin tammikuun puolivälissä tuottajille sekä lammasteurastamoiden, Suomen Lammasyhdistyksen, MTK:n ja ProAgrian edustajille. Tuottajaorganisaatio saisi itse neuvotella hinnoista ja määristä.
 – Tuottajaorganisaatio voisi mahdollisesti tehdä sitä markkinointityötä ja samalla tuotannonohjausta, että teuraita tulisi tasaisemmin, jolloin se auttaisi ketjun muita toimijoita. Teurastamotkin toivovat, että sitä työtä olisi ympäri vuoden. Kyllä meidän tuottajien pitäisi pystyä vaikuttamaan siihen, että me pystyttäisiin sitä tarjoamaan, Ulvo kertoo.
 Pohjanmaan lammasosuuskunta tekee oman päätöksensä tuottajaorganisaation perustamisesta pääsiäisen jälkeen. Mikäli osuuskunta päättää perustaa organisaation, hakee se hyväksymistä tämän jälkeen Ruokavirastolta.
 Lammastilallisten onneksi pääsiäinen on pian ja karitsanlihan suurin myyntisesonki alkaa. Toiveissa on siis saada nyt teurasvuoroaan odottavat lampaat pois.

Lampaanlihan tuotanto vaikeuksissa – tuhansien lampaiden teurasruuhka rasittaa tuottajia


Summary: Helsinkiläisellä DocPoint-festivaalilla vieraileva elokuvaohjaaja pitää itseään osasyyllisenä Putinin yksinvaltaan.

Harva pääsee kärpäseksi Kremlin kattoon.
 Vuosituhannen vaihteessa  Vitali Manski  oli siinä asemassa. Hän oli valtiollisen televisiokanavan dokumenttiprojektien päällikkö; ansioitunut elokuvantekijä, jonka meriitteihin kuuluivat muun muassa seurantaelokuvat  Mihail Gorbatšovista  ja  Boris Jeltsinistä .
 Kun presidentti Jeltsin uudenvuodenaattona 1999 ilmoitti luopuvansa tehtävästään, ja nimitti  Vladimir Putinin  sijaisekseen, oli Manski hereillä. Hän laittoi väkensä välittömästi etsimään ihmisiä, jotka osaisivat kertoa, mikä Putin oikein on miehiään.
 Kannatuksensa pohjamutia kyntävä Jeltsin oli nimittänyt Putinin pääministeriksi vasta elokuussa. KGB:n entinen tiedustelu-upseeri, Pietarin entinen apulaispormestari, ja valtiollisen turvallisuuspalvelu FSB:n entinen johtaja oli kansalle tuiki tuntematon. Hän ei ollut koskaan ollut vaaleissa ehdolla.
 Ensimmäiseksi Manski sai käsiinsä Putinin entisen saksanopettajan ja nuoruusvuosien perheystävän,  Vera Gurevichin  haastattelun. Hän lähetti materiaalin Putinin nähtäväksi.
 – Opettaja asui huonoissa oloissa, ja ajattelin, että Putin ehkä voisi auttaa häntä jotenkin. Putin kutsui minut puheilleen, kyseli opettajansa voinnista . Siinä keskustelun lomassa tarjouduin tekemään hänestä elokuvan. Ja teinkin, seurantadokumentin.
 Putinin vierailu entisen opettajansa luona ennen vaaleja oli tarkkaan orkestroitu PR-temppu, jota Manski oli mukana suunnittelemassa. Studio Vertov
 Kampanjaa ei tarvittu
 Manski pääsi kameroineen seuraamaan ensi metreiltä, miten Putin läänitti tonttinsa.
 Maaliskuulle aikaistetuista vaaleista näytti jo hyvissä ajoin tulevan läpihuutojuttu.
 Putin kieltäytyi vaaliväittelyistä, eikä mainostanut lainkaan. Hänen ei tarvinnut. Riitti, että jokaiseen valtakunnan kolkkaan ehtivä virkaatekevä presidentti oli läsnä jokaisella kanavalla kaiken aikaa. Muut puhuivat, Putin näytettiin tekemässä.
 PR-materiaalissa korostettiin sotilaallisia uhkakuvia ja terrorismia, joiden takia kansa vaati kovempia otteita. Putin lupasi järjestystä, hän nujertaisi roistot voimalla.
 Putinista luotu kuva oli dynaaminen, aikaansaava ja sympaattinen, ja Manski oli luomassa sitä kuvaa.
 Naistenpäivänä Putin kävi kättelemässä kutojat ja voitonpäivänä veteraanit. Manski sai tallennettua lopulta myös entisen opettajan koskettavan tapaamisen.
 Manski itsekin oli Putinista alkuun melko otettu. Vaimo oli toista mieltä.
 Kansaa juhlimassa uutta vuotta Punaisella Torilla. Studio Vertov
 "KGB:stä ei tule kunnon miehiä"
 Nyt Vitali Manski on leikannut 19 vuoden takaisen pr-materiaalinsa uudelleen, ja lisännyt siihen jälkiviisaan analyysinsä.
 Syntyi  Putin’s Witnessess  – elokuva, jossa päähenkilö toteaa, että hänen hallintonsa päätarkoitus on saada ihmiset uskomaan kaikki, mitä hallinto tekee ja sanoo. Hän toteaa myös, että venäläiset on saatava käsittämään, että kansalliset intressit ovat yksilön intressejä tärkeämpiä.
 Manski ei juuri kyseenalaistanut Putinin puheita silloin, vaan pohti enemmän sitä, kummassa kädessä presidentti pitää kelloaan. Toisin on nyt.
 - Jos Putin luopuisi vallasta, voisin palata Venäjälle kuvaamaan sen. Nyt tilanne on niin tylsä siellä, että kuvattavaa ei ole, sanoo Helsingissä vieraileva Manski., Jaani Lampinen / Yle
 Putin’s Wittnessess  -dokumenttielokuva alkaa Vitali Manskin kotoa, jossa perhe seuraa televisiopuhetta, jossa Jeltsin siirtää vallan Putinille.
 Manski piinaa lapsiaan ja puolisoaan kameralla näiden hätistelyistä huolimatta.
 Vaimo kyselee ärtyneesti, pitäisikö hänen sanoa jotain korkealentoista kameralle, mutta sanoo kuitenkin. Hän arvelee, että maailma alkaa taas pelätä Venäjää; että Jeltsinin kausi näyttäytyy myöhemmin utopian aikana. Nyt alkaa kova kuri.
 Kylvyssä vasten tahtoaan kuvattu tytär säestää, että “äidin mielestä uusi presidentti on kuin Mao Zedong”.
 Natalia Manskaia  on luultavasti sittemmin antanut perheen kuvaamisen miehelleen anteeksi. Hän on yksi elokuvan tuottajista. Sitä paitsi Manski perustelee perheensä piinan käyttämistä dokumentissa juuri vaimonsa näkemyksellisyydellä.
 – Oli tärkeää näyttää, että hän oli sankari, minä en. En ollut kovin kriittinen silloin, hän taas näki, mitä on tulossa. Kohtaus kotonani osoittaa, miten väärässä olin. Se on rehellisyyden äärimmäinen taso.
 Manski ei vallan vaihtuessa ymmärtänyt, miten henkilökohtainen syy puolisolla oli epäillä Putinin tulevien otteiden demokraattisuutta. Hänen isoisänsä ja muita läheisiään lähetettiin Stalinin aikana Siperiaan. KGB hätyytteli hänelle tärkeitä ihmisiä.
 – Putin oli KGB:n miehiä, ja vaimoni on sataprosenttisen varma, että siitä järjestöstä ei kunnon miehiä tule. Omassa suvussani ei ollut yhtä traagista historiaa. Luulin aikojen muuttuneen.
 Vaali-iltana Putinin joukoissa riemuitaan. Manski käy dokumentissa hyytävästi läpi nimi nimeltä, ketkä kampanjaväestä sittemmin siirtyivät oppositioon, ajettiin maanpakoon, tai kuolivat hämärissä olosuhteissa. Studio Vertov
 "Putin tuskin lähtee politiikasta"
 Manski sanoo tienneensä heti alusta lähtien tekevänsä elokuvaa presidentistä.
 – Kuuluu venäläiseen traditioon, että jos johtaja nimeää itselleen seuraajan, niin nimetty valitaan. Asiaa edisti, että Jeltsiniin verrattuna Putin oli nuori ja tarmokas. Lisäksi hän vaikutti hieman liberaalilta, mutta oli kuitenkin silovikki, eli KGB:n, armeijan ja voimaministeriöiden miehiä.
 Manski ei kuitenkaan tiennyt tekevänsä elokuvaa ikuisesta presidentistä. Nykyisen kautensa päättyessä Putin on hallinnut Venäjää lähes neljännesvuosisadan – tosin välillä pääministerinä, sillä peräkkäiset kaudet on rajattu kahteen.
 – Putin on kautensa päättyessä vasta 72-vuotias, eli aika nuori. Ei hän varmasti katoa politiikasta. Uskon, että hän keksii keinon tulla valituksi taas uudelle kuusivuotiskaudelle.
 Presidentintekijänä Jeltsin perheineen on dokumenttielokuvan keskeisessä roolissa. Jeltsin kehuskelee Manskille tarkkailleensa useampaa mahdollista manttelinperijää, ja päätyneensä Putiniin.
 Kun suojatti saa jo vaalien ensimmäisellä kierroksella yli puolet äänistä, julistaa Jeltsin itsensä voittajaksi. Putin kuitenkin ottaa välittömästi etäisyyttä; hän ei koskaan vastaa Jeltsinin onnittelupuheluun. Välit entisen ja uuden presidentin välillä happanevat nopeasti.
 Vaikutelma on kiittämätön – mutta dokumentti ei kerro, miten Putin suojeli mentoriaan lahjussyytteiltä ja omaisuuden takavarikoinnilta.
 Jeltsin sai täyden koskemattomuuden.
 Dokumentissa seurataan, miten Jeltsinin kotona juhlitaan Putinin vaalivoittoa.  Studio Vertov
 Vitali Manski kuvaamassa, miten Jeltsin odottaa Putinilta soittoa vaali-iltana. Turhaan. Studio Vertov
 "Jos ei ole vapautta, mitä tekee turvallisuudella?"
 Keväällä 2000 Manski seurasi Putinin vaalivalvojaisia, joissa kilisteltiin voitonmaljoja.  Putin’s Witnessess  -elokuvassa hän on lisännyt kuvamateriaaliin selostuksen kampanjaväen myöhemmistä vaiheista.
 Monet vastavalitun presidentin lähipiiriin kuuluneista siirtyivät sittemmin oppositioon. Osa päätyi vankilaan, joku maanpakoon, joku kuoli hämärissä olosuhteissa. Manski tekee selväksi, että Putinin kanssa on syytä olla hyvissä väleissä.
 Manski esittää elokuvassa Putinia kohtaan rankkoja syytöksiä myös toisinajattelijoiden kuolemista, olympialaisten dopingskandaalista, ja siitä, miten bisnes alistettiin Putinin politiikan palvelukseen. Ja erityisesti toimista Krimillä.
 Viitisentoista vuotta sitten Manski alkoi vetäytyä valtiollisista töistä vähitellen. Vuoden 2012 vilpillisiksi syytettyjen vaalien jälkeen moraalinen perälauta tuli lopullisesti vastaan.
 –  Dmitri Medvedevin  ja Putinin keskinäinen paikkojen vaihtelu alkoi olla sellaista farssia, että en enää pystynyt olemaan mukana. Krimin miehityksen jälkeen olen ollut avoimen kriittinen.
 Nykyisin Manski perheineen elää vapaaehtoisessa maanpaossa Latviassa. Hän ei suoraan vastaa kysymykseen siitä, miten huolissaan hän on turvallisuudestaan. Manski toteaa eläneensä hyvän elämän - nuorempana turvallisuus olisi mietityttänyt enemmän.
 – Jatkan ilman jarruja. Tietysti olen ajatellut, mitä tällaisen elokuvan tekemisestä seuraa, mutta haluan olla vapaa tekemään sitä, mitä teen. Jos minulla ei ole vapautta, mitä tekisin turvallisuudella?
 Putins's Witnesses -elokuvaa ei ole näytetty Venäjän televisiossa tai teattereissa. Uutenavuotena se striimattiin suositulla, liberaalilla nettisaitilla, jota pyöritetään amerikkalaisten rahoilla ulkomailta. - Se sai yli 200 000 katsojaa, Manski mainitsee. Jaani Lampinen / Yle
 "Hiljainen todistaja on syyllinen"
 Manski ei syytä Venäjän nykytilanteesta vain Putinia.
 Hän syyttää itseään.
 – Henkilökohtainen hinta, jonka maksan tästä on sen ymmärtäminen, että olin liittolainen, vaikka kuvittelin olevani naivisti vain todistaja.
 Itsensä lisäksi Manski vaatii vastuuseen koko Venäjän kansaa. Dokumentissa hän toteaa, että venäläiset suostuivat vapaaehtoisesti panttivangeiksi, koska heille luvattiin loistava tulevaisuus.
 – Jokainen on henkilökohtaisesti vastuussa siitä, mitä on tapahtunut, ja mitä tapahtuu. Sen lisäksi kannustan kaikkia kantamaan osansa yhteisestä vastuusta. On ymmärrettävä, että vaikka ei olisi suoranaisesti ollut nostamassa Putinia valtaan, on syyllinen siihen, jos seurasi hiljaa vierestä ja mahdollisti sen.
 Maanpaosta huolimatta Manskin paluu Venäjälle on yhä mahdollinen.
 Paljon pitäisi kuitenkin muuttua ennen sitä, ja mielellään nopeasti. Se ei olisi ennenkuulumatonta maan historiassa. Ohjaaja huomauttaa, että Neuvostoliitto romahti muutamassa päivässä, ja sama voi tapahtua Venäjällä.
 – Neuvostoliitto romahti kolmessa päivässä. Sama voi tapahtua Venäjällä. Voi tulla jonkinlainen force majeure -tilanne, ja jos niin käy, toivon, ettei se ole verinen. Jos sellainen tapahtuu, haluan olla paikalla näkemässä sen omin silmin. Jos olen voimissani, haluan kuvata sen myös.
 Dokumenttielokuvafestivaali DocPoint Helsingissä 28.1.-3.2. 2019

Miten Putinista tehtiin Putin? Kremlin luottokuvaaja Vitali Mansk kääntyi Putin-kriitikoksi ja teki maanpaossa paljastuselokuvan


Summary: Asiantuntijalääkärin mukaan on hämmentävää, että aikuiset naiset joutuvat vielä vuonna 2019 pohtimaan tällaisia asioita.

Tästä on kyse Kivuliaiden kuukautisten hoito on kehittynyt huomattavasti viime vuosien aikana. Uutta tietoa on saatu esimerkiksi endometrioosista, joka on merkittävin kuukautiskipuja aiheuttava sairaus. Suhtautuminen kuukautiskipuihin muuttuu kuitenkin hitaasti. Esimerkiksi työnantajat voivat suhtautua kuukautisista johtuviin poissaoloihin nihkeästi.
 Ota buranaa ja tule töihin.
 Näin kommentoi  Anna-Marin  esimies kuukautiskivuista kärsivälle työntekijälle. Anna-Mari työskentelee siivousalan yrityksessä, jossa esimiehen suhtautuminen kaikkiin poissaoloihin on hyvin nuivaa. Erityisen tarkkailun alla ovat etenkin kuukautiskivut
 – Esimies on sanonut, että et ikinä tule saamaan työterveydestä sairauslomalappua tästä syystä, sillä kyseessä ei ole sairaus, Anna-Mari kertoo.
 Anna-Mari ei esiinny jutussa omalla nimellään, sillä ei halua joutua vaikeuksiin työpaikallaan pohjoissuomalaisessa pikkukaupungissa.
 Palvelualojen ammattiliiton työympäristöasiantuntija  Erika Kähärä  uskoo, että kyse on laajemmasta ilmiöstä, jossa työnantajien suhtautuminen kaikenlaisiin paikallisiin poissaoloihin on jyrkentynyt.
 Osa työnantajista on alkanut tehdä poissaoloista omia linjauksia, jotka eivät noudata sovittuja ehtoja. Kähärän mukaan taustalla on yritysten jatkuva pyrkimys saada työvoimakulut mahdollisimman alas.
 – Suhtautuminen kaikenlaisiin poissaoloa vaativiin oirehtimisiin on tiukentunut, jos verrataan esimerkiksi 15 vuoden takaiseen aikaan, jolloin sairauden laatua ei välttämättä edes kysytty.
 Käy itselläkin tunteisiin kun näkee, että toiset ovat kipeänä töissä.  Anna-Mari
 Kähärä sanoo, että työnantaja voi vaatia kuukautiskipuihin liittyvästä poissaolosta sairauslomatodistuksen, mutta se ei voi väittää, ettei kyseessä olisi palkallinen sairausloma.
 Kähärän mukaan kuukautiskipuihin liittyvät poissaoloerimielisyydet eivät kuitenkaan ole laaja ongelma tai ainakaan niitä ei tuoda helposti esille. Toisaalta naiset saattavat häpeillä ja ilmoittaa poissaolonsa syyksi esimerkiksi oksennus- tai vatsataudin.
 Kuukautiskivut olivat pahempia kuin synnytys
 Anna-Mari kertoo, että hänen työpaikallaan osa työntekijöistä on pelästynyt esimiehen linjausta, eivätkä he uskalla olla poissa.
 – Kuukautiskipuihin syödään tyyliin paketillinen buranaa, että töissä pystytään olemaan edes jotenkin.
 Anna-Marin mukaan kipeänä työskentely johtuu osaltaan siitä, että hänen työpaikallaan työntekijöiden vaihtuvuus on suurta. Se on myös monen nuoren ensimmäinen työpaikka, eikä käytäntöjä uskalleta tai osata kyseenalaistaa.
 – Käy itselläkin tunteisiin kun näkee, että toiset ovat kipeänä töissä.
 Pahimmillaan kuukautiskivut voivat lamaannuttaa naisen kotiin neljän seinän sisälle useaksi päiväksi. Paulus Markkula / Yle
 Anna-Mari tietää, mitä kivuliaat kuukautiset ovat. Hän kertoo teininä itkeneensä kivusta menkkojen vuoksi pari päivää kuukaudesta.
 – Kuukautiskivut olivat pahimmillaan pahempia kuin synnytys.
 Hänen kipunsa helpottivat lapsen saamisen jälkeen.
 Anna-Marin mukaan esimiehen väitteistä huolimatta työterveydessä kuukautiskipuihin on kuitenkin suhtauduttu ymmärtäväisesti. Sairauslomatodistukseen merkitään sanallisen selostuksen sijaan tautidiagnoosin koodi.
 Erika Kähärän mukaan lääkärikäynnillä on syytä olla tarkkana, että saa oikeinkirjoitetun lääkärintodistuksen, josta löytyvät oikeat koodit sekä sairaus- että oirediagnoosille.
 Joka kymmenes nainen kärsii kovista kuukautiskivuista
 Väestöliiton asiantuntijalääkärin  Miila Halosen  mukaan on hämmentävää, että aikuiset naiset joutuvat vielä vuonna 2019 pohtimaan tällaisia asioita.
 Halonen sanoo ymmärtävänsä työnantajia siinä mielessä, ettei kyseessä ole esimerkiksi tapaturmasta johtuva vamma, eikä se tartu.
 Kuukautiskipu voi kuitenkin olla infernaalinen ja verrattavissa kivultaan sydäninfarktiin. Se myös rappeuttaa elämää monelta osin.
 Voimakkaisiin kuukautiskipuihin voi liittyä esimerkiksi oksentelua, pahoinvointia, vatsakramppeja, päänsärkyä ja ripulia. Noin 10 prosenttia naisista kärsii kovista kivuista, mutta Halosen mukaan lähes jokaisella naisella on kokemusta vaivasta jollakin tavalla.
 Hurjimmillaan kuukautiskivut vangitsevat naisen kotiin.  Outi Uimari
 Halonen on huolissaan etenkin nuorista naisista, jotka eivät välttämättä osaa itse hakeutua lääkäriin vaivojen vuoksi.
 – Ajatellaan, että kuukautiset ovat jotain, mikä on kestettävä ja siedettävä, ikään kuin kivulle ei mahdettaisi mitään.
 Erika Kähärän mukaan toistuvasti kovista kuukautiskivuista kärsivien kannattaisi käydä työterveysneuvottelu työnantajan ja työterveyshuollon kanssa. Silloin olisi mahdollisuus saada sairauspoissaoloja varten helpotettu ilmoitusmenettely, eikä joka kerta tarvitsisi mennä erikseen lääkäriin.
 Kivuliaiden kuukautisten taustalla voi olla sairaus
 Oulun yliopistollisen sairaalan gynekologi, kliininen opettaja  Outi Uimari  sanoo, että vaikeiden kuukautiskipujen vuoksi kannattaa hakeutua lääkäriin, sillä monesti taustalta voi löytyä hoidettavissa oleva sairaus.
 Uimarin mukaan kuukautiskipuja ei voi pitää normaalina, jos kivuista kärsii joka kuukausi ja ne ovat niin voimakkaita, että avuksi tarvitsee vahvoja särkylääkkeitä. Myöskään päivittäisen toimintakyvyn alentuminen, harrastusten karsiminen tai koulusta ja töistä poissaoleminen kipujen vuoksi ei ole enää normaalia.
 Uimari kertoo, että perusterveydenhuollossa kuukautiskipuja voidaan hoitaa tulehduskipulääkkeillä yhdistämällä siihen esimerkiksi parasetamolia. Jos naisella on edelleen kipuja, arvioidaan voidaanko aloittaa hormonaalinen lääkitys.
 Lääkärin mukaan kuukautiskipuja ei voi pitää enää normaalina, jos niiden vuoksi pitää toistuvasti käyttää vahvoja särkylääkkeitä.  Paulus Markkula / Yle
 Mikäli nainen edelleen kärsii kivuista, voidaan hänet lähettää erikoissairaanhoitoon, jossa tutkitaan, löytyykö taustalta sairaus.
 Tavallisin kuukautiskipuja aiheuttava sairaus on endometrioosi, jonka tiedetään aiheuttavan myös lapsettomuutta. Endometrioosia esiintyy 4–10 prosentilla naisväestöstä. Se on yksi  tavallisimpia naisten sairauksia  .
 Endometrioosi tarkoittaa kohdun limakalvon sirottumatautia. Siinä kohdun limakalvoa esiintyy kohdun ulkopuolella vatsaontelossa minkä tahansa elimen pinnalla.
 Endometrioosin lisäksi kuukautiskipuja aiheuttaa adenomyoosisairaus ja rakennepoikkeavuudet naisen synnytin elimissä, mutta ne ovat harvinaisempia.
 Endometrioosi voi tulla pian kuukautisten alkamisiän jälkeen
 Outi Uimarin mukaan endometrioosista on saatu paljon uutta tietoa viime vuosina. Sitä voi esiintyä jo pian kuukautisten alkamisiän jälkeen, toisin kuin aikaisemmin on uskottu.
 Esimerkiksi joitakin vuosia sitten nuorelle saatettiin sanoa, ettei tällä voi olla endometrioosia ikänsä vuoksi. Tänä päivänä tilanne on toinen.
 Tutkimusten mukaan endometrioosi-diagnoosin saamiseen on voinut kulua jopa 7–9 vuotta. Syynä tähän on se, että naiset eivät hakeudu ajoissa lääkäriin ja toisaalta  lääkärit eivät välttämättä osaa tunnistaa sairautta .
 – Lääkäreillä on tässä oman tietämyksensä päivittämisen paikka, Uimari sanoo.
 Uimarin mukaan kuukautiskivut ovat yhä valitettavan aliarvioitu ja alihoidettu oire tai sairaus. Hoidon parantamisen eteen tehdään kuitenkin töitä. Esimerkiksi Oulun yliopistollisessa sairaalassa on toiminut kahden ja puolen vuoden ajan endometrioosityöryhmä.
 Asia koskee kuitenkin puolta maailman väestöstä.  Miila Halonen
 Lisääntyneen tutkimuksen ansiosta kuukautiskipujen taustalta tiedetään usein löytyvän sairaus ja sitä kautta myös tautidiagnoosi.
 Maailman terveysjärjestö WHO:n päivitetyssä tautiluokituksessa (ICD 11), on tehty endometrioosin osalta tarkennuksia ja luotu uusia luokituksia muun muassa lantion alueen kroonisille kipusairauksille. Päivitetty tautiluokitus otettaneen Suomessa käyttöön sote-uudistuksen yhteydessä.
 Uimarin mukaan uusi tautiluokitus muuttaa myös lääkäreiden käsitystä kroonisten kipusairauksien hoidosta. Kroonisen kivun huolellinen hoitaminen on tärkeää, sillä potilaiden tiedetään herkistyvän kivun tuntemukselle.
 – Hurjimmillaan kuukautiskivut vangitsevat naisen kotiin neljän seinän sisälle, eikä hän kykene normaaleihin toimintoihin usean päivän aikana.
 Uimarin mukaan kaikkia kroonisesta kivusta kärsiviä ei pystytä hoitamaan täysin oireettomaksi tai kivuttomaksi, mutta kaikille kuukautiskivuista kärsiville löytyy jonkinlaista hoitoa.
 Kivuton nainen ei välttämättä ymmärrä toista
 Anna-Marin työpaikalla kuukautiskipuihin nuivasti suhtautuva esimies on nainen. Erika Kähärä ja Miila Halonen uskovat, että nimenomaan naispuolisten esimiesten suhtautuminen asiaan voi olla tiukempaa.
 Halosen mukaan asiaan ei välttämättä osata suhtautua oikein, jos vaivaa ei ole itsellä tai se on omalta kohdalta saatu hoidettua tai esimies itse pystyy sinnittelemään omien kipujensa kanssa.
 – Kaipaan tähän naisten välistä solidaarisuutta.
 Anna-Mari epäilee, ettei hänen esimiehensä itse tiedä, millaista on kärsiä kovista kuukautiskivuista.
 Joka kymmenes nainen kärsii kovista kuukautiskivuista. Paulus Markkula / Yle
 Halosen mukaan työelämässä olisi hyväksyttävä, että osa ihmisistä on kerran kuukaudessa kipeänä ja silloin vähemmän tuottava. Hän peräänkuuluttaa kuukautisiin liittyen muutenkin avoimempaa keskustelua. Kuukautisiin liittyy edelleen paljon häpeää, eikä siitä puhuta edes lähimmille ihmisille, kuten puolisolle.
 – Keskustelulle on valtava tilaus, jotta saataisiin nolostuttavuus aiheen ympäriltä pois. Asia koskee kuitenkin puolta maailman väestöstä.
 Halosen mukaan kuukautiskipuihin liittyvä ajatusmaailman muutos tapahtuu hitaasti. Hän on kuitenkin huomannut, että nyt teini-iässä olevat tytöt osaavat puhuvat asiasta avoimesti.
 Toisaalta Suomessa on myös totuttu siihen, että naiset ovat sisukkaita ja hoitavat hommat valittamatta. Pärjäämisen kulttuuri on vahva ja naisilta odotetaan jopa ylimaallista suoriutumista, Halonen sanoo.
 – Jos samanlainen kipu johtuisi mistä tahansa muusta syystä, kuin kuukautisista, kuka tahansa olisi kiireesti passittamassa töistä joko kotiin tai lääkäriin.
 Lue myös:
 Kuukautisköyhyys on tabu — "Siinä pitää miettiä, laittaako rahan ruokaan vai kuukautissuojiin”
 Moni lääkärikään ei tunnista endometrioosia – Dana Paredesin kivut alkoivat 14-vuotiaana, mutta oikeaa hoitoa hän sai vasta lähes nelikymppisenä
 Kuukautisaktivistit ovat feministejä, jotka tahtovat poistaa häpeän menkoista: “Meille lyödään heti nipoleima päähän”
 Terveysside on tuliainen sodasta – tiesitkö nämä kymmenen asiaa kuukautisista?

Kuukautiset voivat olla yhtä kivuliaat kuin sydäninfarkti tai synnytys, silti kipuun ja hoitoon suhtaudutaan yhä väheksyen


Summary: Rataverkon kehittämiseen toivotaan mukaan myös suurimpia kaupunkeja.

Hallituksen keskeisimpiiin liikenneuudistuksiin kuuluva raideliikenteen kilpailutus etenee jälleen pienen askeleen. Talouspoliittinen ministerivaliokunta päätti tänään perustaa uuden yhtiön hallinnoimaan kilpailutusta ja keskeisiä ratahankkeita.
 Tarkoitus on noin 100 miljoona euron alkupääomalla panna vauhtia muun muassa Pohjoisen radan parantamiseen sekä Turun tunnin juna -hankkeeseen. Listalla on myös Baltian rata.
 Kutakin ratahanketta edistämään perustetaan oma yhtiönsä. Kokonaisuutta hallinnoimaan perustetaan myös emoyhtiö, jonka työnimi on Oy Suomen Rata Ab.
 Valtio on yhtiöissä aluksi enemmistöomistaja, mutta myöhemmin omistuspohjaa on tarkoitus laajentaa. Toiveissa on saada omistajiksi muun muassa suurimmat kaupungit. Myös muita julkisesti omistettuja yhteisöjä toivotaan mukaan.
 – On selvää, että budjettirahoituksella ei kyetä toteuttamaan suuria, välttämättömiä raideinvestointeja ja tämän takia tarvitsemme uusia rahoituskeinoja, ministeri  Anne Berner  (kesk.) toteaa tiedotteessa.
 Rautatieliikenteen ja siihen liittyvien eri liiketoimintojen avaamisesta kilpailulle päätettiin vuonna 2017. Viime vuonna ratojen kunnossapito myytiin norjalaiselle NRC-konsernille.
 1.2.2019 klo 11.10. Korjattu Anne Bernerin puolue.

Valtio perusti uuden yhtiön edistämään rataverkon kehittämistä


Tänään julkaistiin hovioikeuden päätös koskien Lönnrotinkadun yliajan tuomiota.
 Syyttäjä ja osa asianomistajista valittivat hovioikeuteen ja vaativat, että yliajajan katsotaan syyllistyneen tahallisiin rikoksiin syytteen mukaisesti.
 Mies kaahasi autolla ihmisten päälle Helsingin keskustassa heinäkuussa 2017. Hän törmäsi autolla kuuteen ihmiseen suojatiellä. Yksi ihminen kuoli yliajossa. Muut uhreista saivat vammoja.
 Käräjäoikeudesta poiketen hovioikeus katsoi, että löytyy näyttöä siitä, että yliajajan syyllistyi tahallisiin rikoksiin.
 Mielentilatutkimuksen tuloksen vuoksi Helsingin käräjäoikeus katsoi, että yliajaja syyllistyi syyntakeettomana tehtyihin törkeään kuolemantuottamukseen, viiteen törkeään vammantuottamukseen ja tuottamukselliseen törkeään liikenneturvallisuuden vaarantamiseen.
 Syytetyllä esiintyi mielentilatutkimuksen mukaan tekojen aikana sairastamansa skitsoaffektiivisen häiriön oireita, jotka vääristivät hänen todellisuudentajuaan ja heikensivät hänen kykyään säädellä käyttäytymistään
 Käräjäoikeus piti Lönnrotinkadun yliajajaa syyntakeettomana ja jätti hänet tuomitsematta rangaistukseen. Tämä ratkaisu jäi edelleen voimaan, sillä hovioikeudessa ei käsitelty yliajajan syyntakeisuutta.
 Hovioikeus katsoi yliajajan syyllistyneen tahallisiin rikoksiin
 Hovioikeus otti kantaa ainoastaan siihen, olivatko yliajajan teot tahallisia vai eivät.
 Hovioikeuden mielestä asiassa oli näytetty yliajajan syyllistyneen tahallisiin rikoksiin. Hovioikeus katsoi hänen syyllistyneen murhaan ja tahalliseen törkeään liikenneturvallisuuden vaarantamiseen.
 Lisäksi hovioikeus katsoi äänestyksen jälkeen yliajajan syyllistyneen viiteen tapon yritykseen. Eriävää mieltä ollut hovioikeuden jäsen luki tältä osin syyksi törkeän pahoinpitelyn ja neljä pahoinpitelyä.
 Aihesta aiemmin:
 Lönnrotinkadun yliajaja syyntakeeton – Käräjäoikeus jätti tuomitsematta
 Syyttäjä vaatii Lönnrotinkadun yliajajalle murhatuomiota: Saattaa vaikuttaa omaisten mahdollisuuteen saada korvauksia
 Helsingin yliajo: Epäilty myöntää kuolemantuottamuksen, mutta kiistää tahallisuuden

Hovioikeus: Lönnrotinkadun yliajaja syyllistyi tahalliseen murhaan –  Jäi silti ilman rangaistusta syyntakeettomana


Summary: Emeritaprofessorin  mukaan tarvitaan arvokeskustelua, jos vanhustenhoitoa halutaan parantaa.

laki ikääntyneen väestön toimintakyvyn tukemisesta sekä iäkkäiden sosiaali- ja terveyspalveluista

Emeritaprofessori Sirkka-Liisa Kivelä on juuri auttanut yhtä omaista kantelun laatimisessa. KIvelä avasi kotinsa ovet tuntemattomalle, koska tämä tarvitsi apua valittaessaan muistisairaan puolisonsa hoidosta.
 Hetken päästä tästä Kivelä istuu kotinsa sohvalla tuohtuneena. Hän on viime vuoden aikana lukenut kaikki väitöstutkimukset, jotka koskevat suomalaista vanhustenhoitoa vuodesta 2010 alkaen. Kivelän mukaan väitöksiä on tuona aikana tehty kymmeniä ja lisäksi hän on lukenut lukuisia muita tutkimuksia.
 – Nämä tutkimukset aivan yksiselitteisesti tukevat omaisten, ystävien ja ikäihmisten kertomaa hoidontilaa.
 Ja omaisten viestit eivät ole positiivisia, vaan täynnä huolta ja järkytystä.
 – Meidän keskivertohoito on todella huonolaatuista tässä maassa, sekä ympärivuorokautinen hoito että kotihoito. Kotihoitomme on mielestäni monin paikoin suorastaan kriisissä, Kivelä lataa.
 Sen lisäksi, että hoito on keskimäärin huonoa, se ei täytä vanhuspalvelulain vaatimuksia.
 – Kun vertasin tämän hetken vanhustenhoitoa vanhuspalvelulakiin, niin se ei toteudu alkuunkaan! Kivelä kiihtyy.
 Kivelän mukaan hoitohenkilökunnan kiire on johtanut siihen, että hoito on muuttunut fyysiseksi perushoidoksi. Se tarkoittaa esimerkiksi sitä, että vanhusten sosiaalisia tarpeita ei oteta huomioon.
 Kivelä perustaa väitteensä tutkimustietoon.
 Hän pitää pitkähkön selonteon siitä, mikä kaikki on vanhusten hoidossa pielessä. Ja pielessä on paljon; vanhusten arvostamisesta alkaen poliittiseen ilmapiiriin, hoitopaikkojen huonoon lähijohtamiseen ja hoitotyön käytännön ongelmiin.
 Professori muistuttaa toistamiseen, että nyt hän puhuu keskivertohoidosta tilastojen valossa. Hyvääkin hoitoa siis on, mutta sitä on niin vähän, että se ei nosta tilastojen tasoa.
 Emeritaprofessori Sirkka-Liisa Kivelä haluaa vanhusten hoidon laajaan yhteiskunnalliseen keskusteluun. Elise Tykkyläinen / Yle
 Vanhuuskielteisyyttä enemmän kuin muissa Pohjoismaissa
 Suuren tutkimusten luku-urakan jälkeen Kivelän täytyi koota ajatuksensa ja pohtia tilannetta.
 – Minulle tuli sellainen tunne, että uusi normi on syntynyt, Kivelä sanoo selvästi järkyttyneenä.
 Tarkoittaako tämä sitä, että yhteiskunta on hyväksynyt vanhusten huonon hoidon?
 – Kyllä, uusi normi on kymmenen vuoden aikana hiljaisesti hyväksytty, että näin saa olla. Ja sen jälkeen minä kysyn, että onko tämä sivistysvaltio?
 Kivelä ihmettelee, missä on yhteiskunnan tahtotila ja moraali, sillä huolestuneita omaisia ja ikäihmisiä ainakin löytyy. Kivelä saa jatkuvasti postia ihmisiltä, jotka kertovat vanhusten hoidosta.
 – Kyllä nämä ihmiset ovat asiasta puhuneet ja valittaneet, mutta heitä ei ole kuunneltu.
 Erityisen huolissaan Sirkka-Liisa Kivelä on vanhuksista, joilla ei ole omaisia vaatimassa ja valvomassa hoitoa.
 Hän pohdiskelee syitä siihen, miksi muutosta ei ole tapahtunut, vaikka tutkimusten valossa asiat ovat olleet jo kymmenen vuotta tiedossa.
 – Me olemme kirjoittaneet ja puhuneet rahasta kymmenen vuoden ajan ja olemme unohtaneet, että ihmisellä on muukin kuin taloudellinen arvo, ja se on minun mielestäni kamalaa.
 Kivelä kohdistaa syytöksiään kovakorvaisiin poliitikkoihin, liian hiljaisiin tutkijoihin ja mediaan, joka puhuu kaikesta muusta mieluummin kuin vanhuksista.
 – Tämähän on yhteiskunta, jossa ihaillaan nuoruutta, tehokkuutta ja nopeutta
 Lisäksi suomalaista yhteiskuntaa vaivaa vanhuuskielteisyys, jota esiintyy enemmän Suomessa kuin muissa Pohjoismaissa. Syytä siihen Kivelä selittää sosiaalihistorialla.
 – Meillä on omaa historiaa vain sadan vuoden verran, joten meille ei ole muodostunut itsetuntoa.
 Kivelän mukaan lyhyet juuret ja oman arvostuksen puute ajaa suomalaisen yhteiskunnan nuoruuden ja rahan ihannointiin.
 Arvokeskustelua tarvitaan
 Kivelä lähes kiihtyy puhuessaan markkinatalouden ihanteista ja siitä, kuinka sen varjoon jäävät heikossa asemassa olevat vanhukset, jotka ovat itse kyvyttömiä valittamaan. Yhteiskunta tarvitsee nyt arvokeskustelua vanhojen ihmisten ja hoitohenkilökunnan arvosta.
 – Hyväksymmekö me sen, että pidämme tässä maassa huolta niistä kaikista heikoimmassa asemassa olevista ihmisistä, jotka eivät pysty itse itseään puoltamaan vai hylkäämmekö me tämän arvon? Arvokeskustelu on minusta keskeistä, jos me aiomme vanhustenhoitoa parantaa.
 Seuraavaksi Kivelä luettelee pitkän listan toimista, jotka täytyy tehdä, jotta vanhustenhoito saadaan kuntoon.
 Vanhuspalvelulain säädäntöä pitäisi tarkentaa muun muassa pitkäaikaishoidon osalta ja hoitomitoitus on pitää myös saada lakiin. Eikä Kivelän mukaan 0,5 mitoitus vastaa tämän päivän tarpeita, kun kotihoito tuottaa huonokuntoisia vanhuksia. Kotoa ympärivuorokautiseen hoitoon siirtyvät vanhukset ovat keskimäärin huomattavasti huonokuntoisempia kuin vanhukset viisi vuotta sitten.
 Ystäviä ja tuttuja oman vanhuuden tueksi
 Eläkkeellä oleva Kivelä lukee miehensä kanssa kirjaa ja kertoo, mitä kuvat esittävät.
 – Katsopas, kuinka kaunis jokimaisema. Tykkäisitkö sinä olla istumassa tässä penkillä? hän kysyy puolisoltaan.
 Vastausta ei tule. Ehkä siksi, että ympärillä on tv-kamera ja toimittaja.
 Kivelä on keskittynyt muutaman vuoden puolisonsa omaishoitoon.
 – Päätin ottaa kotiimme hoitoapua ja sitten olen pystynyt taas itse keskittymään tieteeseen.
 Kivelä sanoo olevansa todella tyytyväinen siitä, että aikoinaan valitsi lääketieteen ja geriatrian. Tiedoista on ollut paljon apua omaishoitajan tehtävässä mutta myös oman tulevaisuuden suunnittelussa.
 Kivelä kertoo, kuinka hän on jo alkanut luomaan hyvää verkostoa sukulaisista ja ystävistä, joiden kesken toisista pidetään huolta.
 – Tehtävässäni omaishoitajana olen oppinut tuntemaan paljon eettisesti korkeatasoisia lähihoitajia. He ovat niin paljon minua nuorempia, että olen ajatellut voivani pestata heistä jonkun hoitamaan itseäni.
 Voit keskustella aiheesta tänään klo 22 saakka.
 Lue lisää:
 Huippututkija: miljardi euroa lisää vuodessa nostaisi Suomen vanhushuollon Pohjoismaiselle keskitasolle
 Mistä tiedän, että mummon ja papan asiat ovat hyvin hoitokodissa? Hälytyskellojen pitää soida näissä seitsemässä tilanteessa
 Hoivajättien työntekijät häviävät palkkavertailun kunnille – "Vanhustenhoidon vetovoimaa vähentää myös hoitajille sälytetty siivous ja pyykkäys"
 Suurin osa kotona asuvista vanhuksista on aliravittuja – tutkijat löysivät kolme riskitekijää, jotka ennakoivat ongelmia

Koska me hyväksymme hiljaisesti vanhusten huonon hoidon, olemmeko me enää sivistysvaltio? kysyy vanhusprofessori Sirkka-Liisa Kivelä


Summary: Sähkönsiirtoyhtiöt leventävät tänä vuonna tuhansia kilometrejä ilmajohtojen reuna-alueita, etteivät tykkylumen painamat puut enää kaatuisi linjoille.

Ruokolahden Puntalan kylässä Etelä-Karjalassa sähkökatkot eivät helpolla häiritse elämää. Kylän halki kulkevan sähkölinjan ympärillä on leveä vyöhyke, jossa kasvaa korkeintaan pieniä taimia.
 – Puiden aiheuttamia vikoja ei täällä oikeastaan ole ollut yhtään, sanoo liiketoimintapäällikkö  Tero Karjola  Imatran Seudun Sähkönsiirrosta.
 Muutoin tykkylumen kaatamat puut ovat taanneet verkostoasentajille alkuvuodesta pitkiä päiviä ja öitä.
 Elveran verkostoasentaja Tommi Oksanen raivaa sähkölinjan päälle kaatunutta puuta Lemillä. Jari Tanskanen / Yle
 Tähän mennessä leveää puutonta linjaa on rakennettu Imatran seudulla vasta kymmeniä kilometrejä, mutta parin vuoden aikana tavoitteena on leventää johtokatua 560 kilometrin matkalta.
 – Imatran seudulla kaikkien haja-asutusalueilla olevien 20 kV:n keskijännitelinjojen ympäristö raivataan kokonaan puuvarmaksi, sanoo Karjola.
 Näin tapahtuu, jos maanomistajat ovat hankkeelle suotuisia. Nykyinen suojavyöhyke kaksinkertaistuu 40 metriin, jolloin linjan reunalle jäävät puut eivät kaatuessaan enää yllä sähkölinjalle. Se tarkoittaa vähemmän sähkökatkoja.
 – Maanomistajat on suhtautunut todella hyvin. Vain muutamia kyselyitä on tullut, pohtii raivauksesta vastaavan Metsänhoitoyhdistys Etelä-Karjalan projektiesimies  Joni Vuorikoski.
 Vanhaa sähkölinjaa Lemillä. Puun kaatuminen linjalle voi katkaista sähköt tuntikausiksi.  Tommi Parkkinen / Yle
 Metsänomistajille korvataan puiden kaatamisesta aiheutuva hakkuutulon menetys. Sähköyhtiöille hakkuut ovat huomattavasti edullisempi vaihtoehto taata häiriötön sähkönjakelu, kuin maakaapelin upottaminen metsään.
 – Monitoimikone ja metsuri ottavat puut pois. Muuta ei tarvita, sillä johdothan ovat valmiina ja sähkönjakelu toimii, jatkaa Karjola.
 Lappeenrannan–Lahden teknillisessä yliopistossa tehdyn selvityksen mukaan vierimetsänhoito on nopein tapa parantaa sähkön toimitusvarmuutta. Raivauksen jälkeen voidan olla jopa 30 vuotta varmoja, etteivät puut kadu ilmassa olevien johtojen päälle.
 Siirtomaksut jopa alenevat
 Kalliin maakaapeloinnin välttäminen alentaa sähkönsiirtoyhtiöiden paineita nostaa siirtomaksuja.
 Suoja-alueen raivaaminen maksaa sähkönsiirtoyhtiöille 5 000–8 000 euroa kilometriltä maastosta ja hakkuutavasta riippuen. Työ on huomattavasti edullisempaa, kuin maakaapelin upottaminen metsään.
 Varsinkaan uuden avojohdon korvaaminen maakaapelilla ei ole kannattavaa.
 – Voimme lykätä linjan uusimista siihen asti, että sen tekninen ikä alkaa olla lopussa, kertoo Imatran seudun sähkönsiirrosta liiketoimintapäällikkö Tero Karjola
 Sähkömarkkinalaki edellyttää, että sähkön toimitusvarmuus paranee asteittain vuoden 2028 loppuun mennessä. Tämän vuoden lopussa enintään puolella asiakkaista sähkökatko voi kestää 36 tuntia.
 – Puuvarman verkon ansiosta me olemme jo saavuttaneet tämän vaatimuksen, muistuttaa Karjola.
 Tommi Parkkinen / Yle
 Vuosien päähän siirtyvät investoinnit antavat sähkönsiirtoyhtiöille aikaa pohtia, onko nykyiselle sähkönsiirtokapasiteetille tarvetta. Sähköyhtiöissä on nimittäin huomattu, että osa mökkiläisistä panostaa sähkön pientuotantoon eli aurinko- ja tuulisähköön, eikä tarvetta ympärivuotiselle lämmitykselle välttämättä ole.
 – Sähköliittymiä irtisanotaan, eikä sähköä syöttävälle johdolle välttämättä ole enää tarvetta.
 Suomessa 20 kV:n keskijänniteverkkoa on rakennettu 140 000 kilometrin matkalle. Pisimmällä sen muuttaminen toimintavarmaksi on Pohjois-Karjalassa, jossa vuosittain tehdään vierimetsänhoitoa noin 500 kilometrillä.
 Lue seuraavaksi:   Sähkökatkoja torjutaan Imatran seudulla – edessä mittava puiden kaatourakka

Maaseudun sähkökatkoja torjutaan nyt yksinkertaisella keinolla: "Puiden aiheuttamia vikoja ei täällä oikeastaan ole ollut yhtään"


Summary: Lähes kolmannes yrityksistä arvioi, että ero EU:sta on yritykselle riski.

Yhä pienemmät brittiyritykset suunnittelevat siirtävänsä toimintonsa ulkomaille, jos Britannia irtautuu EU:sta ilman sopimusta. Asiasta uutisoi  brittilehti The Guardian .
 Kyselyn mukaan lähes joka kolmas yritys suunnittelee muuttavansa ainakin osan toiminnoistaan ulkomaille selvitäkseen kovasta brexitistä.
 Yritysjohtajien huoli tilanteen epävarmuudesta kasvaa, sillä Iso-Britannian parlamentti ei ole päässyt sopuun EU-eron käytännön asioista määrittelevästä sopimuksesta.
 Tähän mennessä isot yritykset, kuten Sony ja Panasonic, ovat siirtäneet Euroopan päämajansa mantereen puolelle.
 Kyselyn tilannut, yritysjohtajia edustava Institute of Directors (IoD) arvioi, että lähiviikkoina samaan ratkaisuun päätyvät myös yhä pienemmät yritykset.
 – Näille [pienemmille] yrityksille, joilla tyypillisesti on vähemmän resursseja, tämä tulee olemaan hyvin kallis toimenpide, sanoo IoD:n pääjohtaja  Edwin Morgan  Guardianin haastattelussa.
 Kyselyyn vastanneista yrityksistä 29 prosenttia oli sitä mieltä, että brexit merkitsee suurta riskiä heidän toiminnoilleen Isossa-Britanniassa. Joka kymmenes oli jo perustanut toimintoja muualle.
 Pääministeri  Theresa May  ilmoitti torstaina peruvansa parlamentin lomat, jotta EU-eroon liittyvät lait saataisiin käsiteltyä.
 Ulkoministeri Jeremy Hunt varoitti aiemmin päivällä, että Britannia saattaa tarvita lykkäystä brexit-päivään. Ison-Britannian on määrä lähteä Euroopan Unionista 29. maaliskuuta.

Guardian: Joka kolmas brittifirma suunnittelee muuttoa, jos kova brexit toteutuu


Summary: Laki säätelee löytötavaratoimistojen perimiä enimmäismaksuja. Osa asiakkaista on joutunut maksamaan liikaa saadakseen omaisuutensa takaisin.

Kadonnutta omaisuuttaan voi löytää poliisilaitokselta, yksityisistä löytötavaratoimistoista tai jopa Facebookin avulla.
 Mikä on lain mukaan löytötavaroiden oikea osoite?
 – Riippuu löytöpaikasta. Poliisille voi toimittaa käytännössä kaiken löytötavaran, mutta yksityiset löytötavaratoimistot saavat ottaa vastaan vain laitoslöytöjä, kertoo Tampereen poliisiaseman löytötavaratoimistossa työskentelevä  Raili Solehmainen.
 Laitoslöytöjä ovat busseista, ravintoloista ja muista julkisista sisätiloista löytynyt omaisuus. Niistä voi ilmoittaa myös löytöpaikan henkilökunnalle, joka toimittaa ne usein yksityisiin löytötavaratoimistoihin.
 Kannattaako omistajaa etsiä itse Facebookin avulla, mikäli nimi on tiedossa?
 – Riskinä on, että omaisuus päätyy vääriin käsiin. Poliisilla on paremmat edellytykset tunnistaa ja löytää oikea omistaja, Solehmainen kertoo.
 Raili Solehmainen on työskennellyt Tampereen pääpoliisiaseman löytötavaratoimistossa 15 vuotta. Antti Eintola / Yle
 Myös poliisi on  puuttunut yleistyneeseen Facebook-ilmoitteluun . Lain mukaan löytötavaraa saa säilyttää vain poliisin luvalla. Poliisi on varoittanut löytötavaran hallussapitäjän syyllistyvän jopa kavallukseen, mikäli löytötavarasta ei ilmoita tai sitä ei toimita omistajalleen tai poliisille viivytyksettä.
 Mikäli löytötavaratoimistot ovat suljettuina, voi löytötavaraa Solehmaisen mukaan hyvin pitää hallussaan ja toimittaa poliisille seuraavana arkipäivänä.
 – Facebook-ilmoittelusta ei välttämättä ole haittaa, kunhan löytötavarasta ilmoittaa myös poliisille. Moni ei osaa etsiä omaisuuttaan Facebookista.
 Osa ihmisistä viivyttelee löytötavaran toimittamisessa kohtuuttoman pitkään.
 – Esimerkiksi viime vuonna meille palautettiin avaimet, joita löytäjä oli pitänyt itsellään puolen vuoden ajan, kertoo yksityisessä Pirkanmaan löytötavaratoimistossa työskentelevä  Emilia Jokijärvi .
 Löytötavaroita säilytetään lain mukaan vähintään kolmen kuukauden ajan. Antti Eintola / Yle
 Jokijärvi kauhistelee Facebook-ryhmissä tapahtuvaa löytötavaroiden välitystä. Hänen mukaansa osa asiakkaista on kohdannut uhkailuja tai syytöksiä varastamisesta koettaessaan ensin palauttaa lompakkoa suoraan omistajalleen.
 – Ikinä ei tiedä, kuka löytötavaran vastaanottaja on.
 Omaisuudestaan voi joutua maksamaan
 Facebook-ryhmissä tapahtuva löytötavaravälitys vie siivun yksityisten löytötavaratoimistojen liikevaihdosta. Yksityiset löytötavaratoimistot, kuten Pirkanmaan löytötavaratoimisto saavat tulonsa laitoslöydöistä omistajien hakiessa ne takaisin itselleen.
 Löytötavaran säilytyskustannuksia saa lain mukaan periä enintään viisi prosenttia esineen arvosta. Maksimiveloitus on kuitenkin 17 euroa.
 Esimerkiksi tuhannen euron arvoisesta kannettavasta tietokoneestakin saa periä enintään 17 euroa.
 Pirkanmaan löytötavaratoimisto kertoo noudattavansa lain asettamaan hinnoittelua ja veloittaa asiakkaalta löytötavaramaksua enintään 17 euroa.
 Osaa löytötavaratoimistoista on kuitenkin  jouduttu huomauttamaan  lain vastaisesta hinnoittelusta ja ylimääräisistä toimistomaksuista. Hinnoittelua puitiin jopa korkeimmassa hallinto-oikeudessa vuonna 2017.
 "Luulin maksavani löytöpalkkiota"
 Hämeenlinnalainen  Pekka Ternola  haki reppunsa ja sen sisältämän kannettavan tietokoneen Suomen löytötavarapalvelun toimipisteestä Helsingistä tammikuun 29. päivä.
 Reppu oli jäänyt VR:n kaukojunaan, josta löytötavarat noutaa yksityinen Suomen löytötavarapalvelu.
 Ternolalta veloitettava summa kannettavan ja repun lunastamisesta oli 29,60 euroa
 – Luulin maksavani 17 euroa säilytyskustannuksia sekä löytöpalkkion, hän kertoo.
 Yksityiset löytötavaratoimistot eivät kuitenkaan saa periä löytöpalkkioita tai kiinteitä toimistomaksuja. Ne saavat veloittaa 17 euron jälkeen ainoastaan erityisistä kustannuksista, jotka ovat syntyneet esimerkiksi kuljetuksesta.
 – Erityisten kustannusten pitää kuitenkin perustua todellisiin syntyneisiin kustannuksiin, Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintoviraston tarkastaja  Seela Saraniva  kertoo.
 Kuitista ilmenee, että Suomen löytötavarapalvelu on perinyt Ternolalta yleisiä säilytyskustannuksia 17 euroa ja lisäksi 12,60 euroa korvauksia löytötavaran "erityisestä kuljetuksesta, arvioinnista, hoidosta ja säilytyksestä".
 Reppuja ja kasseja löytötavaratoimiston hyllyllä. Yle
 Pekka Ternola kertoo, ettei hänen reppunsa sisältänyt tavanomaisesta poikkeavaa tai kuljetusta vaativaa omaisuutta. Esimerkiksi kannettavan tietokoneen hinnan selvittäminen  ei kuluttajariitalautakunnan ratkaisun mukaan ole erityinen kustannus.
 – En tiedä, kuljetettiinko se junasta löytötavaratoimistoon vaikkapa taksilla, hän hymähtää.
 Ternola kertoo, ettei saanut Suomen löytötavarapalvelulta tarkempaa erittelyä siitä, mistä häntä veloitettiin.
 Suomen löytötavarapalvelu ei suostunut puhelinhaastatteluun eikä kommentoi sähköpostitse Ylelle sitä, minkä perusteella erityisiä kustannuksia on peritty.
 Tarkastaja Seela Saraniva ei kommentoi yksittäistä tapausta mutta kertoo, että löytötavaratoimistojen hinnoittelusta voi tehdä ilmoituksen aluehallintovirastolle, mikäli niiden toiminnan epäilee olevan lainvastaista.
 Moni harvoin löytötavaratoimistossa asioiva ei tunne löytötavaralakia eikä tiedä, kuinka paljon löytötavaroista saa periä.
 – Aika huono käsitys ihmisillä on siitä, mitä löytötavaralaki sanoo, poliisin löytötavaratoimiston Solehmainen arvioi.
 Ternola ei vielä tiedä, aikooko viedä asiaa eteenpäin esimerkiksi aluehallintovirastolle.
 – Päällimmäisenä tunteena on kuitenkin tyytyväisyys siitä, että reppu löytyi.
 Lue myös:
 Mitä rautatieaseman säilytykseen unohtuneille tavaroille tapahtuu? ”Joskus olemme kutsuneet poliisin, kun lokerosta on löytynyt puukko”
 Ei, Facebook ei ole löytötavaratoimisto – lue tämä, jos luulet, että kadulta löytyneen ajokortin kuva kannattaa julkaista somessa

Tiedätkö, miten toimia löytötavaroiden kanssa? "Ihmisillä on aika huono käsitys siitä, mitä laki sanoo"


Summary: Todellisuuteen sukelletaan nyt myös virtuaalisesti - kysymyksiä aiheesta voi esittää nyt toimittaja Mika Mäkeläiselle tässä. Vastausaika kello 14-16.

Yle uutiset on tällä viikolla kertonut laajasti Yhdysvaltain 1950-luvulla tekemistä ydinkokeista, ja niiden seurauksista Marshallin saarilla.
 Aiheeseen voi perehtyä virtuaalisesti , sekä kuvin ja sanoin television, radion ja verkon kautta.
 Projekti jatkuu: kuuntele  Simo Ortamon  ja  Mika Mäkeläisen   Mistä maailma puhuu -podcast .
 Mika Mäkeläinen vastaa kysymyksiin matkasta, aiheesta ja toteutustavasta tänään verkossa. Kysymyksiä voi esittää tämän jutun kommenttiketjussa. Vastaukset julkaistaan kello 14-16 tässä artikkelissa.
 Kysymysten esittäminen ja kommentointi suljetaan kelloi 16. Nyt voi kysyä Mikalta matkan vaiheista, toteutuksesta ja tuloksista!
 Keskusteluun osallistuminen edellyttää Yle-tunnuksen luomista.  Tunnuksen voi luoda täältä .
 Lue myös:
 Maailman ensimmäinen vetypommi Ivy Mike räjähtää paratiisirannalla, ja sinä olet paikalla – Pääset nyt virtuaalimatkalle, jota et ole ennen kokenut
 Yle pääsi maailman unohtamalle ydinjätehaudalle: "Yhdysvallat mokasi aivan helvetillisesti"
 Toimittajalta: Pakenin haita ja köytin itseni seinään myrskyssä – ydinkokeilla tärvelty Tyynenmeren atolli oli tuskallisen matkan takana

Paratiisisaaren tuho – kysy toimittaja Mika Mäkeläiseltä matkasta Enewetakin atollille ja VR-virtuaalitodellisuuden käytöstä


Kerromme kohta lisää.

Hobby Hallin yt-neuvottelut päätökseen – Vantaan myymälä kiinni, verkkokauppa jatkaa


Summary: DocPoint-dokumenttielokuvafestivaalilla esillä oleva dokumentti tutkailee Mars-planeetan kartoittamista. Suomalainen dokumentintekijä sai harvinaisen tilaisuuden tutustua Nasan huippuluokan avaruustekniikkakeskukseen ja sen tutkijoiden työhön.

Luotainmönkijä kulkee Mars-planeetan pinnalla kuvaamassa maaston kiviä. Mönkijää ohjaa Nasan huippulaboratorion Jet Propulsion Laboratoryn tutkija. Hän tuntee kartoitetun osan Marsista kuin omat taskunsa.
 Marsin jokaista kiveä tutkitaan kaikista kulmista, kertoo Mars kuvien takaa -dokumentin ohjaaja Minna Långström.
 Tutkija Vandana Verma voi tarkastella kuukauden ajan yhtä kiveä. Siinä oppii tuntemaan kiven muodon jokaisesta suunnasta.
 Geologit ja astrobiologit tutkivat työkseen Marsin kiviä tarkkaan. Harva pääseen seuraamaan suuren tutkijayhteisön työtä. Laitteet ovat monimutkaisia ja tutkimus vaatii tuhansien ihmisten työpanoksen. Aikaa ei liikene juuri muuhun kuin itse työhön. Siksi dokumentaristi Minna Lågströmin keräämä kuvamateriaali on ainutlaatuista.
 – He haluavat myös rauhoittaa yhteisön. Siksi ulkopuolisten on vaikea päästä tutkimuskeskukseen. Edes yhdysvaltalainen televisio ei saa siellä juuri aikaa.
 Vandana Verma ohjaa työssään Mars-mönkijöitä.  Napafilms Oy
 Robottimönkijät etsivät orgaanista materiaalia
 Långström pääsi harvojen joukkoon tutustumaan Nasan Mars-työhön. Asuessaan aikoinaan Yhdysvalloissa hän tutustui robotiikkaa opiskelevaan Vermaan, joka myöhemmin päätyi tekemään töitä Mars-tutkimusohjelmaan. Verma on ohjannut muun muassa Curiosity-mönkijää, kun se laskeutui Marsiin. Curiosity-prosessia seuratessaan Långström kiinnostui Mars-tutkimuksesta elokuva-aiheena ja otti yhteyttä Vermaan.
 Dokumentissa seurataan 17-kameraista robottimönkijää. Eri kameroita käytetään eri asioiden tutkimiseen.
 – Tutkimuskeskuksessa tehdään monenlaista tutkimusta, josta ehdin näkemään vain osan. Nyt keskityin lähinnä kuvien käyttöön tutkimuksessa. Tutkijat etsivät erityisesti orgaanisia materiaaleja. Niiden löytyminen viittaisi siihen, että siellä on ollut elämää aikaisemmin.
 Mönkijöiden kanssa on omat kommelluksena ja ongelmansa. Marsin äärimmäiset olosuhteet rikkovat tutkimuslaitteistoa. Marsissakin voidaan kärsiä rengasrikko, jonka korjaaminen ei ole yksinkertainen juttu.
 Marsia tutkitaan mönkijöiden avulla.  Napafilms Oy
 Totuus kuvien takana kiinnostaa
 Långström on töissään kiinnostunut kuvista. Ohjaaja kiinnostaa, mitä voimme tietää kuvien ja datan kautta maailmasta ja toisistamme.
 – Viimeisen 20 vuoden aikana on tapahtunut suuri vallankumous. Kuvat ovat yleistyneet aiempaa enemmän. On varmasti universaali ilmiö pohtia, miten suhtautua kuviin ja niiden totuusarvoon.
 Mars kuvien takaa -dokumentti nähdään DocPoint-elokuvafestivaaleilla ja myöhemmin Ylen kanavilla.

Suomalainen sai harvinaisen tilaisuuden seurata Nasan huippututkimusta Marsissa – planeetan jokainen kivi käännetään elollista etsiessä


Summary: Ministerivaliokunta tarkensi kantaansa tänään kokouksessaan.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Hallituksen EU-ministerivaliokunta on tarkentanut kantaansa kesäaikajärjestelystä. Hallitus pitää yhä parhaana vaihtoehtona, että Suomen pysyvä aika on jatkossa talviaika.
 Hallitus on kuitenkin valmis neuvottelemaan vyöhykeajasta. Ministerivaliokunnan uuden linjauksen taustalla on toive, etteivät aikavyöhykkeet sirpaloituisi liikaa Euroopassa.
 – Suomi ei sulje pois jonkin muun aikavyöhykkeen valintaa, jos kantaa on neuvottelujen edetessä arvioitava uudelleen, mininisterivaliokunnan tiedotteessa kirjoitetaan.
 Komissio antoi kellonajan siirtojen luopumisesta ehdotuksensa syyskuussa 2018. Suunnitelmien mukaan vuodenajoittaisesta kellonajan siirrosta luovuttaisiin aikaisintaan vuonna 2021.
 Lue lisää:
 Mistä maailma puhuu -podcast: Euroopassa voi alkaa aikavyöhykekaaos, kun kesä- ja talviajasta luovutaan – Tämä avaa Pandoran lippaan
 Berner: Kellojen siirtelystä luopumisella on paljon kannatusta, mutta tuskin toteutuu ensi keväänä – vuosi 2021 realistisempi

Hallitus tarkensi kantaansa kesäaikajärjestelystä – ”Suomi ei sulje pois muun aikavyöhykkeen valintaa”


Summary: Neljännessä kerroksessa palaneessa huoneistossa ei ollut ketään sisällä.

Riihimäellä sattuneen  kerrostaloasunnon palon  jäljiltä Telluskatu 4:n tilat on tuuletettu ja tarkistettu. Seitsenkerroksinen talo on tyhjä asukkaista.
 Pelastuslaitoksen avulla lääkkeitä ja välttämättömiä tavaroita on haettu yhdessä evakuoitujen asukkaiden kanssa niistä asunnoista, joihin on päästy. Vahinkojen suuruus ei ole vielä selvillä.
 – Yhdestä asunnosta palo on päässyt tekemään tuhojaan myös porrashuoneessa, kertoi palomestari  Pasi Lamminaho  aamulla.
 Kymmeniä altistui savulle
 Kanta-Hämeen pelastuslaitoksen pelastuspäällikkö  Petri Talikka  kertoi aamuseitsemän jälkeen, että enää muutamia henkilöitä oli Peltosaaren koulun tiloissa.
 – Valtaosa on saatu majoitettua tilapäisesti lähinnä hotellimajoitukseen ja osa tuttavien ja sukulaisten luo. Osa menee saamaan terveyskeskustasoista hoitoa vielä aamun aikana.
 Kenttäjohtaja  Miika Koivurinne  kertoi jo yöllä, että vakavia henkilövahinkoja ei ole sattunut. Savulle altistui kuitenkin kymmeniä asukkaita.
 Palaneessa huoneistossa ei ollut ketään sisällä. Palon syttymissyy on yhä epäselvä.
 Savu levisi muihin huoneistoihin, ja lähes 40 ihmistä lemmikkeineen evakuoitiin lämmittelemään läheiselle Peltosaaren koululle. Savualtistus oli suhteellisen vähäistä, kertoo Talikka.
 – Pääsääntöisesti savu oli päässyt leviämään asunnosta toiseen porrashuoneen kautta.
 Pelastuslaitos varautui evakuoimaan parvekkeilta
 Riihimäen yössä oli ainekset vakavampaankin onnettomuuteen. Hätäkeskuksen välityksellä asukkaita kuitenkin ohjeistettiin pysymään asunnoissaan, kertoo pelastuspäällikkö Petri Talikka.
 – Palo rajoittuu usein siihen syttyneeseen tilaan, mutta porrashuone oli täysin savulla täyttynyt. Jos sinne joku olisi lähtenyt, todennäköisesti lopputulos olisi ollut erittäin huono. Tässä tapauksessa ihmiset pysyivät huoneistoissaan palon ajan, eli toimivat erittäin hyvin.
 Pelastuslaitos varautui osittain ottamaan asukkaita turvaan parvekkeilta ulkokautta kahdella nostolava-autolla.  Timo Leponiemi / Yle
 Suurin osa asukkaista tuli ulos porrashuoneen kautta, kun tilanne saatiin hallintaan varsin nopeasti ja porraskäytävä savuttomaksi.
 Palopaikalla tehdään vielä jälkivahingon torjuntaa. Talikka ei uskalla antaa vielä arviota, miten nopeasti asukkaat voivat palata koteihinsa.
 – Palanut asunto on pitempään asuinkelvoton. Pienemmillä savuhaitoilla selvinneistä asunnoista selviää varmaan tämän päivän aikana, milloin ensimmäiset asukkaat voivat palata niihin.

Riihimäen kerrostalopalossa kymmeniä asukkaita altistui savulle


Summary: Nuorilla on erilainen aikakäsitys, johtamiskäsitys ja arvomaailma. Parhaimmillaan he ovat erinomaisia työntekijöitä.

Muutosjohtaja  Dan Andersson  kävelee tottuneesti veneiden valmistushalliin, vilkaisee ympärilleen ja kysyy kuulumisia. Finnmaster Boatsilla tuotanto elää ja sykkii ja Andersson haluaa tietää, missä mennään. Jos suunnitelma ja todellisuus eivät kohtaa, mies ei huuda tai käskytä.
 – Haluan kuulla viivästyksen takana olevan storyn. Työkaveri oli kipeä, lasikuitulanka loppui ja lisää lankaa saatiin vasta aamulla.
 Anderssonia kiehtoo kaikki uusi ja erityisesti se, miten nuoret saa mukaan työelämään ja pysymään työpaikassaan. Tämä on tärkeää muun muassa venealalla, jossa on työntekijäpula.
 EU:n työvoima-asiantuntijat arvioivat, että nyt työelämään tulevalla nuorella on 10–14 työpaikkaa ennen kuin hän täyttää 38 vuotta. Kokkolan toimipisteessä Finnmasterin työntekijöiden keski-ikä on noin 35 vuotta. Nuoria,  1980–2000-luvuilla syntyneitä y- ja z-sukupolven työntekijöitä  on kolmannes.
 – Nuoret aikuiset eivät ymmärrä tasajalkahyppimistä eivätkä minun sukupolvelleni tyypillistä käskyttämistä. Heille arvot ja kaverit ovat tärkeitä ja johtaja pikemminkin valmentaja.
 24-vuotias Joona Vuoti tuli Finnmasterille harjoittelijaksi kesällä 2018. Nyt hänellä on vakituinen työpaikka.
 – Minulle tärkeää on se, että työssä on sen verran haasteita, että joutuu kehittämään itseään ja pystyy tekemään työnsä mahdollisimman hyvin. Tärkeää on myös inspiroiva työyhteisö.
 Anderssonin mukaan vastuun antaminen nuorille on osoittanut, että heihin voi luottaa, heillä on hyviä ideoita ja sen ansiosta vauhti on kiihtynyt.
 Dan Andersson työskentelee eri puolilla maailmaa toimivassa konsulttifirma EY:ssä (Ernst & Young Oy). Hän tulee paikalle, kun yrityksessä tarvitaan muutosta tai vaikka väliaikaista toimitusjohtajaa. Finnmasterilla mies aloitti elokuussa 2018.
 Anderssonin mukaan työnantajan pitää luoda sellaiset olot, että nuori työntekijä viihtyy ja kehittyy. Muuten hän lopettaa.
 – Työssä pitää olla jotakin, mikä kiinnostaa niin paljon, ettei voi jäädä kotiin, vaan on pakko päästä töihin. Se keksitään yleensä yhdessä työyhteisön kanssa, Dan Andersson kertoo.
 Andersson luo kiinnostusta kertomalla työpaikan arvoista ja mahdollisuuksista sekä siitä, että nuori on osa suurempaa kokonaisuutta. Että hänen tekemisillään on merkitystä.
 Kannattaa tervehtiä päivittäin ja jutella: osoittaa kiinnostusta ja kysyä, mitä nuori on oppinut sinä päivänä. Se tuo fiiliksen, että nuoret ovat mukana.
 Joona Vuoti sai vakituisen työpaikan myyntiassistenttina. Nuori mies viihtyy työssään eikä pelkää haasteita. Kalle Niskala / Yle
 Jo alussa on tärkeää, että nuoret työntekijät voivat näyttää kavereille, että kantavat kortensa kekoon. Se, että on nuori, ei tarkoita sitä, ettei saa vastuuta.
 – He ovat tottuneet selviämään monesta tilanteesta. Se on uutta, että ottaa vastuuta muista. Voi kokeilla, miten se toimii, Andersson ehdottaa.
 Myös esimies-coachilta tuleva palaute ja läpinäkyvyys on olennaista.
 – Johtajan ei kannata piilotella eikä jättää asioita sanomatta, koska kaikki selviää verkossa kuitenkin ennemmin tai myöhemmin.
 Finnmaster Boats valmistaa vuodessa noin 1000 venettä. Kalle Niskala / Yle
 Dan Andersson sanoo, että monilla yhtiöillä on ollut vaikeuksia saada nuori työntekijä ymmärtämään, miksi töihin pitää tulla tiettyyn aikaan. Hän kannattaa positiivista otetta ja keskustelua nuoren kanssa. Ei ole välttämättä huonoa, että tulee myöhemmin, mutta silloin jää aina jostain paitsi.
 – Vähän kuin pelaat Fortnitea ja kaverit on sun tiimi. Jos et ole aamulla seitsemältä mukana, et tiedä puolen tunnin kuluttua, missä peli menee. Et saa pisteitä, muutosjohtaja valaisee.
 Anderssonin mukaan nuoret ovat parhaimmillaan erinomaisia työntekijöitä. Heillä on tuoreita ideoita, he ovat nopeita oppimaan ja verkostoitumaan. Tuolloin tietoa saadaan nopeasti. Nuorille teknologian käyttö on maailman luonnollisin asia. Uusi resurssinhallintajärjestelmä on firman Wilma.
 – Työntekijät tulevat yleensä kysymään minulta neuvoa, miten tätä järjestelmää käytetään, Joona Vuoti vahvistaa.
 Vanhemmat työntekijät ovat parhaimmillaan nuorempien mentoreita. Kalle Niskala / Yle
 Huvi- ja urheiluveneitä valmistavalla Finnmasterilla aloitettiin yt-neuvottelut loppukesästä 2018. Yhdeksän ylempää toimihenkilöä tai toimihenkilöä irtisanottiin. Sen jälkeen lähti vielä kaksi työntekijää.
 Andersson nimitti tilalle nuoria esimiehiksi ja tiiminvetäjiksi. Sen ansiosta firma on saanut some-näkyvyyttä, tilaukset ovat lisääntyneet neljänneksen ja työilmapiiri on parantunut. Osalle vanhemmista työntekijöistä muutos on ollut vaikea ymmärtää.
 – He muistavat oman nuoruutensa, kun esimiestä kunnioitettiin ja olettavat, että kaikki ovat samanlaisia kuin he. Heidän kanssaan pitää keskustella enemmän. Siitä se lähtee pikkuhiljaa, Andersson kertoo.
 Hän sanoo, että tullessaan Finnmasterille Kokkolan-yksikössä häntä vastassa oli epävarmuutta, huhuja ja laimea vauhti. Nyt kuuluu jo aika paljon naurua. Asiat ovat menossa parempaan suuntaan. Kulttuuri ei kuitenkaan muutu hetkessä, vaan työ vie vuosia.
 Andersson pitää vanhempia työntekijöitä arvokkaina yrityksille. Kun luodaan tiimejä, tarvitaan tarpeeksi kokemusta, tarpeeksi prosessia ja tarpeeksi intoa. Parhaimmillaan kokeneet työntekijät ovat mentoreita, jotka kertovat nuoremmille, mitä on tehty, mikä on toiminut hyvin ja mikä meni metsään.
 – Ja sitten kysymys, miten tästä pääsisi vielä pidemmälle.
 Nuorempien tehtävänä on keksiä se.

Mitä tehdä, kun työpaikalle tulee nuori, jolle työ on eri asia kuin aiemmille sukupolville? Muutosjohtaja tietää


Summary: Opposition tekemästä välikysymyksestä keskustellaan keskiviikkona, ja hallituksen luottamus punnitaan tasan viikon kuluttua.

Koko oppositio on tehnyt  Juha Sipilän  (kesk.) hallitukselle välikysymyksen vanhustenhoidosta. Sipilän hallituksella on eduskunnassa tukenaan enää niukka enemmistö ja ensi perjantain luottamuslauseäänestyksestä on tulossa hyvin jännittävä.
 Eduskunnan äänestyksissä Sipilän hallituksen takana on 102 kansanedustajaa, kun eduskunnan puhemies  Paula Risikko  (kok.) ei voi äänestää.
 Hallituksen rivit ovat rakoilleet. Viimeksi hallituspuolue sinisten kansanedustaja  Maria Lohela  loikkasi entisen kokoomusedustajan  Harry Harkimon  Liike Nyt -ryhmän riveihin. Lohela oli tänään esittelemässä opposition yhteistä välikysymystä.
 Kokoomuksen kansanedustajat  Elina Lepomäki  ja  Susanna Koski  ovat kertoneet äänestävänsä hallituksen maakunta-sotea vastaan. Opposition vanhustenhoitoa koskevan välikysymyksen yhtenä kärkenä on sote-uudistuksen arvostelu.
 SDP, perussuomalaiset, vihreät, vasemmistoliitto, RKP, kristillisdemokraatit, Liike Nyt ja tähtiliikkeen  Paavo Väyrynen  kysyvät hallitukselta muun muassa, miksi hallitus haluaa sote-uudistuksessa pirstoa nykyisen palvelujärjestelmän ja tuoda tilalle vaikeasti ohjattavan ja valvottavan monituottajamallin?
 Marin: SDP valmis vastuuseen aina
 Tiedotustilaisuudessa oppositioryhmiltä kysyttiin, miten ne ovat varautuneet siihen, että hallitus kaatuisi perjantain luottamuslauseäänestyksessä. Edessä olisivat silloin hallitusneuvottelut vielä ennen huhtikuun eduskuntavaaleja.
 – Sosiaalidemokraatit ovat valmiita vastuuseen aina, vastasi välikysymyksen ensimmäinen allekirjoittaja SDP:n varapuheenjohtaja  Sanna Marin . Hän toimii SDP:n sijaisjohtajana puheenjohtaja  Antti Rinteen  tällä tietoa helmikuun lopulle jatkuvan sairausloman aikana.

Keskustelu vanhustenhoidosta horjuttaa hallitusta – Jännittävä äänestys eduskunnassa ensi viikon perjantaina


Summary: Toimitusjohtajan mukaan investoinnit tuuli- ja aurinkovoimaan alkavat näkyä tuloksessa.

Fortumin vertailukelpoinen liikevoitto kasvoi loka-joulukuussa 13 prosenttia 333 miljoonaan euroon edellisvuoden samaan neljännekseen verrattuna. Liikevaihto kasvoi tällä neljänneksellä 1,6 miljardiin euroon, kun edellisenä vuonna se oli hieman yli 1,4 miljardia euroa.
 Myös koko vuoden tasolla luvut osoittavat ylöspäin. Vertailukelpoinen liikevoitto nousi 22 prosentilla 987 miljoonaan euroon edellisvuoteen nähden, ja liikevaihto kasvoi 4,5 miljardista eurosta viime vuonna 5,2 miljardiin euroon.
 Fortumin toimitusjohtaja  Pekka Lundmark  antoi osan tuloskunniasta päästöoikeuksien hintojen nousulle.
 – Pitkäaikainen tavoitteemme edistää hiilineutraaliin yhteiskuntaan siirtymistä sai tukea EU:n päätökseltä vahvistaa päästökaupan markkinavakausvarantoa. Sitä seuranneella päästöoikeuksien hintojen kolminkertaistumisella oli myös selkeästi positiivinen vaikutus sähkönhintoihin. Jatkoimme strategiamme toteutusta Hafslundin ja Ekokemin integroinnilla ja kehittämisellä, investoimme lisää uusiutuvaan energiaan ja ennen kaikkea saatoimme päätökseen ostotarjouksemme Uniperista, Lundmark kertoo tiedotteessa.
 Lundmarkin mukaan Fortumin hallussa oli vuoden 2018 lopussa 49,99 prosenttia Uniperin osakkeista ja äänioikeuksista. Myös tuuli- ja aurinkovoimaan tehdyt investoinnit alkavat Lundmarkin mukaan näkyä tuloksessa.
 – Yksi esimerkki näistä investoinneista on vuoden 2018 alussa Uljanovskissa käyttöön otettu 35 megawatin tuulipuisto, joka on ensimmäinen laatuaan Venäjällä. Meillä on osakkuusyhtiöidemme kanssa Pohjoismaissa, Venäjällä ja Intiassa lähes 3 gigawatin kokonaisuus, johon kuuluu aurinko- ja tuulipuistoja sekä kehitysprojekteja, Lundmark sanoo.

Fortumin tulos kasvoi viime vuonna selvästi – päästöoikeuksien hinnannousut nostivat sähkönkin hintaa


Summary: Paperikone 6:n sulkeminen Imatralla johtaisi enintään 80 henkilötyövuoden vähentämiseen.

Metsäteollisuusyhtiö Stora Enso kertoo aloittavansa kannattavuuden turvaamisohjelman, jolla tähdätään 120 miljoonan euron vuotuisiin kustannussäästöihin. Turvaamisohjelmalla yhtiö haluaa parantaa kilpailukykyään.
 Osana ohjelmaa yhtiö suunnittelee sulkevansa paperikone 6:n Imatran tehtailla ja aloittavansa yt-neuvottelut tähän liittyen. Paperikoneen sulkeminen johtaisi enintään 80 henkilötyövuoden vähentämiseen ja joidenkin tehtävien uudelleenjärjestelyihin.
 Stora Enson mukaan paperikone 6 on pieni paperikone, jonka vuosikapasiteetti on 90 000 tonnia, ja se on tullut teknisen elinkaarensa päähän. Paperikoneen tuotannon on suunniteltu jatkuvan kolmannen vuosineljänneksen huoltoseisokkiin asti tai tämän vuoden loppuun niin, että luvatut määrät pystytään toimittamaan.
 Stora Enso kertoo kaavailevansa tehostamistoimenpiteitä myös Alan sahalla Ruotsissa ja Imaveren sahalla Virossa. Yhtiö kertoo, että suunnitelma sisältää toimenpiteitä tuottavuuden lisäämiseksi ja kustannusten pienentämiseksi. Suunnitelma johtaisi 35 henkilötyövuoden vähennykseen.
 Stora Enson loka-joulukuun operatiivinen liikevoitto laski 3,3 prosenttia vuotta aiemmasta 271 miljoonaan. Liikevaihto kasvoi lähes kuusi prosenttia.

Stora Enso sulkee paperikoneen ja aloittaa yt-neuvottelut Imatralla


Summary: Tukisummat palautettavaa kohden ovat yli kaksinkertaistuneet parissa vuodessa. Keskustele aiheesta klo 14 asti toimittajan kanssa jutun lopussa.

Suomi nosti vapaaehtoisen paluun ohjelman kautta kotimaihinsa palanneiden tukea asetuksella tammikuussa. Korotuksen myötä tukea palaaja voi saada enimmillään 5000 euroa.
 Tukea voi saada kahdella tapaa: Käteisenä kouraan, tai hyödyketukena. Hyödyketuen määrä on euroina suurempi, mutta sitä myönnetään vain palveluihin ja tarvikkeisiin, kuten vuokraa, opiskelua tai yritystoimintaa varten.
 Tammikuun korotus koskee hyödyketukea. Korotuksen myötä hyödyketuen enimmäismäärä nousi 2500 eurosta 5000 euroon. Enimmäismäärä koskee " maaryhmän A" maita . Näihin lukeutuvat Irak, Afganistan ja Somalia, joista suurin osa turvapaikanhakijoista on tullut.
 Korotus ei ole ensimmäinen. Syyskuussa 2017 Maahanmuuttovirasto korotti käteistuen enimmäismäärää 1000 eurosta 1500 euroon A-ryhmän maiden osalta.
 "Edullisempi vaihtoehto"
 Korotusten syy on yksinkertainen: Suomessa on edelleen tuhansia kielteisen päätöksen saaneita. Heillä ei ole oleskelulupaa ja heidän ylläpitonsa tulee kalliiksi. Suuremman rahamäärän toivotaan houkuttelevan heitä palaamaan kotimaihinsa.
 – Halutaan kannustaa kotiin lähtemistä, koska se on aina edullisempi vaihtoehto kuin palautus poliisin kanssa tai jääminen tänne laittomasti, sanoo  Tarja Rantala , joka on Maahanmuuttoviraston Vapaaehtoinen paluu Irakiin, Afganistaniin ja Somaliaan -hankkeen hankepäällikkö.
 Suomeen jäämistä voi myös pitkittää hakemalla turvapaikkaa uudella perusteella. Jos uusi turvapaikkahakemus otetaan käsittelyyn, henkilö pysyy vastaanottotoiminnan piirissä.
 – Meillä on vastaanottojärjestelmässä paljon niitä joilla on monta kielteistä päätöstä ja se tulee kalliiksi. Yksi vuorokausi vastaanottokeskuksessa on 50 euroa per nenä, joten sadasta päivästä tulee jo 5000 euroa, Rantala laskee.
 Vuosina 2016–2018 Suomi on myöntänyt vapaaehtoisen paluun tukea yhteensä 3,8 miljoonaa euroa 4181 henkilölle. Suomi maksaa luonnollisesti myös palaajien lentoliput, joista on kertynyt 1,5 miljoonan menot aikajaksolla 2016 (syyskuu) – 2018 (elokuu).
 Juttu jatkuu grafiikan jälkeen.
 Vapaaehtoisen paluun tuesta valtaosa myönnetään irakilaisille, jotka ovat enemmistö kielteisen päätöksen saaneiden joukossa Vuosien 2016-2018 yli neljästä tuhannesta palaajasta irakilaisia on ollut 3078.
 Korotusten myötä keskimääräiset tukisummat palautettavaa kohden ovat parissa vuodessa yli kaksinkertaistuneet.
 Vapaaehtoisesti palaavien määrä on laskenut nopeasti, vaikka maassa on edelleen 7 890 kielteisen päätöksen saanutta turvapaikanhakijaa. LÄHDE: Maahanmuuttovirasto.
 Vapaaehtoisesti palaavien määrä on kuitenkin laskenut voimakkaasti. Vuonna 2017 palaajia oli 1422, viime vuonna 646. Määrän vähenemiseen on monia mahdollisia syitä.
 Yksi syy on se, että tuhansia kielteisen päätöksen saaneita on tavalla tai toisella poistunut maasta. Noin neljän tuhannen vapaaehtoisesti palanneen lisäksi poliisi on  saattanut kotimaihinsa  satoja kielteisen päätöksen saaneita.
 Huomattavasti suurempi määrä – noin 7400 henkilöä vuodesta 2015 alkaen – on yksinkertaisesti kadonnut. He ovat joko jääneet Suomeen ilman oleskelulupaa, palanneet kotimaihinsa omin neuvoin, tai sitten he ovat lähteneet Suomesta muualle Eurooppaan.
 Poliisin tiedot tukevat jälkimmäistä. Muissa EU-maissa on 2016 – 2018 aikana tavattu yli 5100 Suomessa turvapaikkaa hakeneita. EU-maat  pyrkivät palauttamaan  nämä henkilöt Suomeen, joka on vastuussa heidän poistamisestaan EU-alueelta.
 Suomessa edelleen 7890 kielteisen päätöksen saanutta
 Tuhansia kuitenkin jää Suomeen. He joko tekevät jatkuvasti uusia turvapaikkahakemuksia, tai sitten jäävät maahan ilman oleskelulupaa.
 Tällä hetkellä Maahanmuuttoviraston kirjoilla on 7 890 henkilöä, jotka ovat saaneet ainakin yhden kielteisen turvapaikkapäätöksen. Suomeen luvatta jääneiden määristä on vain karkeita arvioita.
 Kynnys kotiinpaluuseen kasvaa Suomessa vietetyn ajan myötä, arvioi Rantala Maahanmuuttovirastosta.
 – Vuonna 2015 tänne tulleet on nyt olleet maassa kolme, neljä vuotta. Heille on syntynyt erilaisia siteitä Suomeen, toisilla on pimeitä työpaikkoja.
 Voisiko yksi syy olla se, että ne jotka edelleen Suomessa on, ovat niitä jotka eniten pelkäävät kotimaahansa paluuta?
 – Tuohon en osaa vastata. Kysymykseen on niin monta vastausta kuin on hakijaakin, Rantala sanoo.
 Palaajalle annettavan hyödyketuen korotuksesta on vasta viikkoja, joten on liian aikaista arvioida miten korotus lisää ihmisten lähtöhaluja. Tällä hetkellä noin joka kymmenes palaaja ottaa rahansa hyödyketukena. Osuus on parissa vuodessa noussut hieman.
 – On vasta käynnistetty tiedotusta asiasta vastaanottokeskuksissa. Mutta on näkynyt alustavaa kiinnostusta isompaa hyödyketukea kohtaan.

Lentolippu Irakiin ja 5 000 euroa päälle? Suomi tarjoaa turvapaikanhakijoille yhä enemmän rahaa, jotta he poistuisivat maasta


Summary: Saksalainen pankkijätti teki viime vuonna lähes 270 miljoonaa euroa voittoa.

Saksalaispankki Deutsche Bank on kääntänyt vuosituloksensa voitolle ensimmäistä kertaa sitten vuoden 2014. Yhtiö kertoi perjantaina tehneensä vuonna 2018 voittoa yli 340 miljoonaa euroa. Vuonna 2017 pankki teki yli 730 miljoonan euron tappiot.
 Pankin viime vuonna nimitetty pääjohtaja Christian Sewing toteaa tiedotteessa pankin olevan oikealla tiellä vuosien tappioiden jälkeen.
 Tulos jäi kuitenkin analyytikkojen odotuksista, sillä viimeisellä neljänneksellä pankille kertyi tappiota yli 400 miljoonaa. Deutsche Bankin mukaan syynä olivat "haasteelliset rahoitusmarkkinat" ja "negatiiviset uutiset".
 Syyttäjät tutkivat Deutsche Bankin pääkonttorin marraskuussa  rahanpesuepäilyjen takia .
 Sewingin johdolla yhtiössä on aloitettu kulukuuri, jonka tarkoituksena on keskittyä kotimarkkinoihin ja vähentää työntekijöitä. Viime vuonna tuhannet työntekijät saivat lähteä Deutsche Bankista.
 Edellisvuosina yhtiö on muun muassa joutunut maksamaan yhteensä miljardien eurojen arvosta sakkoja ja korvauksia Yhdysvalloissa  rahanpesun  ja  osallisuudestaan maan finanssikriisiin .
 Aiemmin aiheesta:
 Deutsche Bankin tiloja ratsataan Saksassa – syynä rahanpesuepäilyt
 Deutsche Bank laittoi toimitusjohtajan vaihtoon  9.4.2018

Vaikeudesta toiseen rämpinyt Deutsche Bank teki voittoa ensi kertaa neljään vuoteen