Summary: Viron hallituksella on takanaan tuulinen alkukausi, mutta sisäministeri Helme kiistää kriisiytymisen.

Virossa on sisäministeri  Mart Helmen  mukaan seurattu tarkkaan sotilasliitto Naton kehitystä. Hänen mukaansa hallituksessa on jo keskusteltu niin sanotusta varasuunnitelmasta, jos esimerkiksi Ranskan presidentin maalaamat uhkakuvat Naton lamaannuksesta pitävät paikkansa.
 Oikeistopopulistista Ekre-puoluetta johtava Helme kertoo varasuunnitelman tarkoittavan sitä, että Viron on pohdittava turvallisuuspolitiikan tulevia kehityskulkuja monelta eri kantilta. Tärkeää olisi selvittää, mitä Viroa suuremmat pelurit, kuten Yhdysvallat, Britannia, Ranska ja Saksa aikovat.
 Helmen mukaan suunnitelmassa myös Suomella on roolinsa.
 Suomen Politiikan toimittajien yhdistyksen jäseniä Tallinnassa tavannut Helme kuitenkin korostaa Viron toivovan, että Nato pystyy selvittämään ongelmat.
 – Emme kyseenalaista Natoa. Emme näe, että Nato olisi kaatumassa, mutta mielestämme Nato tarvitsee muutoksia.
 Helme uskoo, että Ranskan presidentin  Emmanuel Macronin  kovat sanat Naton "aivokuolemasta" ovat liioiteltuja. Macron arvosteli sotilasliiton nykytilaa taannoin Economistin haastattelussa. Macronin mukaan Nato-maat eivät voi enää luottaa siihen, että Yhdysvallat puolustaisi niitä.
 Helmen mukaan Viroa huolettaa Nato-maa Turkin yhteistyö Venäjän kanssa Lähi-idässä.
 – Emme myöskään tiedä tarkkaan, mitä yhdysvaltalaiset aikovat. Useat ministereistämme ovat vierailleet hiljattain Yhdysvalloissa, ja siellä kaikki puhuvat Kiinasta. Kovin harva puhuu enää Venäjästä, Helme sanoo.
 Venäjä on hänen mukaansa Virolle aina uhka, kulkipa Venäjän kehitys mihin suuntaan tahansa.
 Ekreltä tukea Unkarille ja Puolalle
 Ekreä pidetään äärioikeistolaisena, ja Helme on tunnettu provosoivista puheistaan. Nyt hän arvostelee liberaalia demokratiaa ja kertoo puolustavansa Unkaria ja Puolaa, joiden oikeusvaltio-ongelmista EU on ollut huolissaan. Helmen mukaan Unkarin ja Puolan arvostelu kumpuaa siitä, että vallalla on "liberaali, poliittisesti korrekti hysteria". Hän myös sanoo, ettei jaa eurooppalaisia arvoja, joiksi hän lukee esimerkiksi eutanasian ja samaa sukupuolta olevien parien avioliiton.
 Todellisuudessa eurooppalaisia arvoja ovat esimeriksi ihmisarvo, vapaus, demokratia, tasa-arvo, oikeusvaltioperiaate ja ihmisoikeudet. EU:n päämääränä on rauhan ja näiden arvojen edistäminen.
 Kohu heiluttaa hallitusta
 Ekren aiheuttamat skandaalit ovat heiluttaneet Viron hallitusta niin, että kriisistä vaikuttaa tulleen lähes pysyvä olotila. Helmen mukaan minkäänlaista kriisiä ei kuitenkaan ole olemassa.
 – Yksi politiikan tutkijoistamme on sanonut, että kunhan (pääministeri)  Jüri Ratas  ja Mart Helme ovat hyvissä väleissä, tämä hallitus tulee kestämään. Ja me olemme Jürin kanssa erittäin hyvissä väleissä, Helme sanoo.
 Viime viikolla tuulenpuuskat hallituksen ympärillä yltyivät taas. Oppositio on vaatinut ekreläisen maatalousministeri  Mart Järvikin  eroa, sillä tätä on epäilty muun muassa valehtelusta.
 Kohun taustalla on monimutkainen maataloustukien väärinkäytösvyyhti, johon myös liittyy Järvikin palkkaama neuvonantaja. Lisäksi Järvikin epäillään kertoneen harhaanjohtavia tietoja aiemmin syksyllä, kun virolaiselta kalatehtaalta löytyi listeriaa.
 Keskustapuoluetta edustava pääministeri Ratas otti lisäaikaa kriisin ratkaisemiseen nimittämällä komission tutkimaan Järvikin toimia. Selvityksen odotetaan valmistuvan tällä viikolla.
 Puolen vuoden hallitustaipaleen aikana jo kaksi Ekren ministeriä on joutunut eroamaan. Heistä toinen ehti olla ministeripestissä vain päivän.
 Ekre on uhannut lähteä hallituksesta, jos Järvik pakotetaan eroamaan.
 Tallinnan yliopiston politiikan tutkijan  Tonis Saartsin  mukaan on vaikea sanoa, kuinka kauan nykyinen hallitus pysyy kasassa.
 – Virossa ei ole ollut yhtään koalitiota, joka olisi kestänyt täysin ehjänä koko vaalikauden, vaikka pääministeri olisikin säilynyt samana, Saarts kertoi suomalaistoimittajille.
 Paineet kuntavaaleissa
 Reformipuolue voitti Viron maaliskuiset parlamenttivaalit, mutta puolue ei onnistunut muodostamaan enemmistöhallitusta. Niinpä pääministerinä jatkoi keskustapuolueen Jüri Ratas, joka muodosti hallituksen Ekren ja konservatiivisen Isänmaa-puolueen kanssa.
 Jos hallitus kaatuisi, edessä olisi mutkikas poliittinen tilanne, koska muita käytännössä toimivia yhdistelmiä enemmistöhallituksen muodostamiseksi ei tällä hetkellä juuri ole.
 Saartsin mukaan on mahdollista, että Ratas saattaa katsoa parhaaksi hajottaa puolueen jossain vaiheessa ennen vuoden 2021 kuntavaaleja, koska keskustapuolueella on kovat paineet menestyä.
 Ekre-yhteistyön myötä keskustapuolue on menettänyt kannatustaan Viron venäjänkielisten joukossa. Keskustalle venäjänkieliset äänestäjät ovat perinteisesti muodostaneet merkittävän tukijajoukon.
 Saarts kertoo, että Viron venäjänkieliset pitävät Ekreä äärinationalistisena puolueena, eivätkä ymmärrä, miten keskusta pystyi lähtemään puolueen kanssa samaan hallitukseen.
 Tämä muodostaa ongelman keskustalle, sillä venäjänkielisten tuki on tärkeää, jos puolue haluaa saavuttaa kuntavaalien voiton Tallinnassa.

Oikeistopopulistisen Ekren puheenjohtajan mukaan Viron hallitus valmistelee b-suunnitelmaa Naton ongelmien varalle


Summary: Suihkuvirtauksen suunta pitää Euroopan sään tavanomaista lämpimämpänä.

Loppuvuoden sää Euroopassa miellyttää näillä näkymin heitä, jotka eivät välitä pakkasista, mutta kauhistuttaa perinteisen talvisään ystäviä.
 Eri maiden ilmatieteelliset laitokset ovat melko yksimielisiä marraskuun lopun ja joulukuun sään yleisilmeestä Euroopassa.
 Paikallista ja hetkellistä vaihtelua toki tapahtuu, mutta pääsääntöisesti sään ennustetaan olevan 1 – 2 astetta tavanomaista lämpimämpää. Vallitseva tuuli käy Atlantilta ja tuo mukanaan pilvistä ja sateista säätä.
 Länsi-Euroopassa sää on vielä tällä viikolla hieman tavanomaista viileämpää, Keski-Euroopassa on saatu kokea jäisiäkin kelejä. Jatkossa lämpötilat nousevat korkeampiin lukemiin.
 Nainen käveli koiran kanssa puistossa Sofiassa, Bulgariassa. Marraskuun puolivälissä lämpötila oli vielä 22 astetta. Vassil Donev / EPA
 Pakkaset pohjolassa ja Venäjällä
 Korkealla yläilmakehässä mutkitteleva suihkuvirtaus määrittelee sään kuvaa Euroopassa.
 Suihkuvirtaus kulkee tällä hetkellä kaukana pohjoisessa jäämeren yllä. Virtaus pitää kylmän napa-alueen ilman pohjoispuolellaan ja antaa eteläisemmän, lämpimän ilmamassan päästä aina Skandinavian pohjoisosiin saakka.
 Venäjälle ennustetaan seuraaville parille viikolle pohjoistatuulta ja selvästi muuta Eurooppaa kylmempää säätä. Venäjällä, Uralin länsipuolella on korkeapaine, joka pitää sään talvisena. Korkeapaineen alue liikkuu marraskuun kuluessa etelään päin.
 Pitkän aikavälin ennusteet povaavat Brittein saarille ja Pohjois-Eurooppaan tavanomaista sateisempaa säätä. Etelä- ja Lounais-Euroopassa sää olisi sitä vastoin tavanomaista kuivempaa.
 Pitkän ajan ennusteet ovat todennäköisyyksiä
 Täsmällisiä sääennusteita voidaan laatia vain muutamalle päivälle ennen kuin niiden ennustuskyky häviää lähes olemattomiin.
 Pitkän ajan ennusteet perustuvat ennen muuta todennäköisyyksiin, kuinka paljon säätila tulee muuttumaan pitkän ajan keskiarvoista.
 Säätieteilijät seuraavat esimerkiksi suihkuvirtaisten liikkeitä. Niiden suunnat vaihtelevat suhteellisen hitaasti. Suihkuvirtauksista voidaan päätellä esimerkiksi matalapaineiden reittejä.
 Pitkän ajan ennusteita laatii esimerkiksi  Euroopan keskipitkien sääennusteiden keskus .

Loppuvuoden sääennuste Eurooppaan: Leutoa ja harmaata


Summary: Keskustataustaisena aiemmin pidetty e2 Tutkimus yrittää nostaa statustaan tutkimuslaitokseksi.

Suomalaisten ajatuspajojen joukkoon saattaa nousta uusi toimija alkuvuodesta. Keskustalainen Maaseudun sivistysliitto hakee opetusministeriöltä puolueiden ajatuspajoille tarkoitettua valtionavustusta ajatuspaja Alkiolle. Opetusministeriö käsittelee parhaillaan hakemuksia.
 Samaan aikaan keskustataustaisena pidetty ajatuspaja e2 Tutkimus on jättänyt hakemuksen valtiontuesta, jota jaetaan muun muassa tutkimuslaitoksille.
 e2 Tutkimus pyrkii siis nostamaan statustaan ja hyppäämään tunnettujen tutkimuslaitosten kuten Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen (Etla), Pellervon taloudellisen tutkimuslaitoksen (PTT) ja Palkansaajien tutkimuslaitoksen (PT) joukkoon.
 Uuden keskustalaisen ajatuspajan vetäjä nimetään myöhemmin, mutta sen toiminnan kokonaisvastuu on Maaseudun sivistysliitossa. Keskustan puoluesihteerin  Riikka Pirkkalaisen  mukaan ajatuspaja aloittaisi heti, kun rahapäätökset on alkukeväästä tehty ja hakemus hyväksytty.
 – e2 ei ole ollut enää vuosiin luonteeltaan ajatuspaja ja sellainen, josta me puolueena hyötyisimme. Siksi me jätimme rahoitushakemuksen omalle ajatuspajalle, Pirkkalainen sanoo.
 Ajatuspajat ovat puolueille tärkeitä yhteiskunnallisen tiedon pilkkojia ja analysoijia. Ne voivat jyystää nopeasti emäpuolueensa käyttöön tiedon siitä, mitä on tuoreen puoluekannatusmittauksen taustalla.
 Ajatuspajojen toiminta on nopeatempoisempaa kuin perinteisten tutkimuslaitosten.
 Äänestäjien käyttäytyminen ja niihin vaikuttavat trendit ovat haluttua tavaraa puolueissa. Niiden lisäksi Pirkkalainen haluaisi tutkittua tietoa muun muassa nuorten suhtautumisesta demokratiaan.
 – Esimerkiksi vihreiden ajatuspaja on vuosia tutkinut ja taustoittanut järjestämissään avoimissa tilaisuuksissa muun muassa ilmastonmuutosta. Me olemme joutuneet käytännössä ostamaan kaikenlaisen tutkimuksen listahinnoilla ulkopuolelta.
 "He eivät halua enää olla ajatuspaja"
 Opetusministeriön ylitarkastaja  Sami Niinimäki  istuu parhaillaan kollegoineen kokouksissa, joissa käsitellään avustushakemuksia ajatuspajoille. Myös hän katsoo, että keskustan uuden ajatuspajahakemuksen taustalla on juuri muutos e2 tutkimuksen toiminnassa.
 – e2 on pyrkinyt poistumaan ajatuspaja-listalta. He eivät halua enää olla ajatuspaja, vaan siirtyä muiden yhteiskunnallista tutkimusta tekevien tutkimuslaitosten joukkoon, Niinimäki arvelee.
 e2 tutkimus yritti hakea jo viime vuonna tutkimuslaitoksille myönnettävää valtionavustusta. Opetusministeriössä päädyttiin kuitenkin siihen, että perusteita ei löytynyt riittävästi ja hakemus siirrettiin ajatuspajojen joukkoon.
 e2 Tutkimuksen johtaja  Karina Jutila  kertoo, että hänen tutkijaryhmässään ihmeteltiin opetusministeriön ratkaisua.
 – Ihmettelimme, miten meille on myönnetty rahoitusta, jota emme ole hakeneet. Mietittiin, että palautetaanko rahoitus. Emme ole ajatuspaja emmekä tee poliittiselle viiteryhmälle töitä. Päätimme sitten kuitenkin käyttää rahoituksen.
 Opetusministeriön rahanjakajien ajatuksiin voi vaikuttaa se, että e2:n tilalle olisi nousemassa uusi keskustataustainen ajatuspaja. Opetusministeriön Niinimäki myöntää, että e2 on muuttanut toimintaansa.
 – He ovat kehittäneet toimintaa kohti akateemisempia hankkeita. Näytöt rakentuvat ajan kanssa, Niinimäki sanoo, mutta hän ei halua ottaa kantaa siihen, meneekö e2:n haku tutkimuslaitoksena tällä kertaa läpi.
 e2 on perustettu keskustatausteiseksi ajatuspajaksi, eikä sitä hevin julkisuudessa unohdeta. Se harmittaa Karina Jutilaa.
 – e2 Tutkimus on saanut viime kesäkuusta lähtien Suomen akatemian strategisen tutkimuksen neuvoston rahoitusta. Sen perusteena on tieteellisen työn taso ja yhteiskunnallinen vaikuttavuus. Me teemme myös väitöskirjojen ohjausta, Jutila muistuttaa.
 Useimmille valtionavustus on ehto pystyssä pysymiselle
 Viime vuonna valtiontukea sai seitsemän puoluetaustaista ajatuspajaa: e2 Tutkimuksen lisäksi perussuomalaisten Suomen Perusta, SDP:n Kalevi Sorsa-säätiö, vihreiden Visio, vasemmistoliiton Vasemmistofoorumi, RKP:n Agenda ja kristillisten Ajatushautomo Kompassi.
 Kokoomustaustaisen Toivon hakemus myöhästyi ja tukirahat jäivät viime vuodelta saamatta.
 Rahapelien voittovaroista jaettava potti on 600 000 euroa. Kokonaissumma on pysynyt vuosia samana. Ajatuspajojen saamat rahat ovat hieman vaihdelleet, koska rahanjako heijastaa eduskuntapuolueiden paikkajakoa.
 Viime vuonna suurimman avustuksen, 148 000 euroa sai e2 Tutkimus, toiseksi suurimman Suomen perusta 103 000 ja kolmanneksi suurimman Kalevi Sorsa säätiö 98 000 euroa. Pienemmät tuet jaettiin Visiolle (34 000), Vasemmistofoorumille (33 000) Agendalle (25 000) ja Ajatushautomo Kompassille (14 000).
 Useimmille valtionavustus on ehto pystyssä pysymiselle. Se voi kattaa korkeintaan 70 prosenttia toiminnan kokonaiskustannuksista.
 Vuonna 2018 julkaistun selvityksen mukaan vuosina 2014–2015 valtionavustusten osuus ajatuspajojen rahoituksesta vaihteli 25:stä 75 prosenttiin.
 Puoluetaustaisten ajatuspajojen valtionavustuksia on pidetty yhden sortin puoluetukena, mitä ne tietyllä tavalla ovatkin.
 Vaikka ajatuspajojen saama tuki on rahallisesti vain murto-osa puoluetuesta, ajatuspajojen taustatyön merkitys puolueille on vuosi vuodelta kasvanut. Politiikan tahti on kiihtynyt, vastakkainasettelu lisääntynyt ja sosiaalinen media on tuonut äkkikäänteitä puolueiden arkeen.
 Opetusministeriö seuraa miten avustusrahat käytetään. Ajatuspajojen on annettava neljän, viiden kuukauden kuluessa käyttövuodesta selvitys rahojen käytöstä, siis millaisia yhteiskunnallisia raportteja ja tutkimuksia on tehty tai paljonko tilaisuudet ovat vetäneet väkeä.
 Oma selvityksensä aihe olisi se, miten vaikuttavia ajatuspajat lopulta ovat esimerkiksi viestintätoimistojen rinnalla. Ne tutkivat osin samoja asioita ja palkkaavat sekä nousevia nuoria kykyjä että kokeneita poliitikkoja ja tutkijoita.
 Ajatuspajojen ensi vuoden valtionavustuksista päättää lopulta eduskunta tammikuussa 2020.
 Lisää aiheesta:
 Mitä yhteistä sinulla on Björn Wahlroosin kanssa, Suvi-Anne Siimes?

Puolueiden ajatushautomot ovat saamassa uuden kilpailijan – keskusta hakee rahoitusta ajatuspaja Alkiolle


Summary: Suomen jalkapallon miesten A-maajoukkue sai nimensä yllättävästä sattumasta.

Huuhkajien pääsyä EM-kisoihin  juhlitaan, mutta mistä joukkue on saanut nimensä?
 Kaikki kiteytyy kesäkuun kuudennen päivän iltaan vuonna 2007. Helsingin Olympiastadionilla oli käynnissä peli Suomen silloisen miesten A-maajoukkueen ja Belgian välillä.
 Stadionin katsomossa istui tuona iltana myös helsinkiläinen  Janne Tukiainen  ystävänsä kanssa. Pelin suhteen toiveet eivät olleet kovin korkealla. Vain muutama päivä sitten Suomi oli hävinnyt EM-karsintaottelun Serbiaa vastaan.
 Ottelua oli pelattu yli vartti, kun stadionin liepeiltä lennähti jättimäinen lintu, huuhkaja, joka laskeutui kentälle ja kierteli maalilta toiselle.
 Peli keskeytettiin noin kymmenen minuutin ajaksi. Tilanne oli epäselvä: Miten jättimäinen lintu saataisiin siirtymään pois kentältä?
 Tällöin idealamppu syttyi Tukiaisen mielessä – ja todennäköisesti monen muunkin. Tukiainen ystävineen kuitenkin tarttui toimeen idean eteen päin viemiseksi.
 – Rupesimme miettimään kaverin kanssa, että huuhkajahan on hieno nimi Suomen joukkueelle. Päätimme, että tätä asiaa pitäisi edistää mahdollisimman tehokkaasti, Tukiainen kertoo.
 Kentällä työskenteli myös MTV:n entinen urheilutoimittaja  Christian Berg . Hän on Tukiaisen hyvä ystävä.
 – Kysyin Kisseltä, että mites tämmöinen idea ja hän otti asian hoitaakseeni, Janne Tukiainen kertoo.
 Huuhkaja puuttui pelin kulkuun
 Berg oli itse seurannut huuhkajan lentelyä lehdistökatsomosta. Hän kuvailee muhkean linnun lennelleen katsomon ylähirreltä toiselle, kunnes se lopulta hävisi.
 Berg muistelee edelleen Tukiaisen soittoa tuona erikoisena pelipäivänä.
 – Takaraivossa olin jo aiemmin miettinyt, miksei Suomen jalkapallon maajoukkueella ole omaa lempinimeä. Meillä oli kuitenkin jo Leijonat ja muut, Berg muistelee.
 Olympiastadionin henkilökunta nimesi ottelun kuuluisan huuhkajan Bubiksi. Oli linnulla osaa asiaan tai ei, Suomi voitti ikonisessa ottelussa Belgian 2–0.
 Janne Tukiainen (vas.) ja Christian Berg ovat vanhoja ystäviä. Kuva on otettu vuonna 2008 Töölössä.
 Pelin päätyttyä Berg kiiruhti ulos kuvaajan kanssa. Tarkoituksena oli suunnata autolle, jossa Berg aikoi valmistella tulevan televisiojutun käsikirjoitusta.
 Stadionin uloskäynnin juurella päivystävä porttivahti kehotti kuitenkin Bergiä katsomaan läheistä koivua kohti.
 – Siellä se huuhkaja vain pällisteli. Jos meillä olisi ollut kamera valmiina, olisi se välähtänyt. Olisi ollut hienoa saada haastattelu itse huuhkajalta, Berg kertoo.
 Ehkä juuri linnun kohtaaminen kesäillassa sinetöi Bergin päätöksen: hän kutsui miesten jalkapallon maajoukkuetta ensimmäistä kertaa Huuhkajiksi legendaarisena pelipäivänä esitetyssä Tulosruudussa.
 – Käsittääkseni olin ensimmäinen, joka käytti joukkueesta Huuhkajat-nimitystä. Joku ehkä kokee, että nimen lähtöhetki on joku muu. Itse satuin vain olemaan sellaisessa roolissa, että pystyin tavoittamaan kansaa.
 Nimitys ei sopinut kaikille
 Selostajan  Bror-Erik Walleniuksen  mukaan nimetty Bubi-huuhkaja nousi suureen suosioon ikonisen ottelun jälkeen ja se sai innokkaan vastaanoton sekä fanien että median keskuudessa.
 Lintu nimitettiin samana vuonna Helsingin Vuoden kaupunkilaiseksi.
 – Varmistin pari päivää ottelun jälkeen vielä maajoukkueen tiedotuspäälliköltä, että itse joukkue kokee nimen omakseen. Ja sehän kävi heille, vaikka joidenkin kannattajien mielestä Huuhkajat-nimi ei ollut tarpeeksi arvokas.
 Huuhkajat Liechtenstein-ottelussa. Tomi Hänninen / Yle
 Muun muassa Ilta-Sanomien ottelua  perkaavassa jutussa  kuvaillaan, ettei "huuhkaja ei raapinut, kynsinyt tai 'saalistanut' ketään".
 – Uskon, että se on uros ja lisäksi poikamies. Eikä se ole lajitoverinsa Lipponen, koska Lipposella on paljon möreämpi ääni. Bubi on baritoni, arveli stadionin vahtimestari  Marko Helistö  MTV:lle tapauksen jälkeen vuonna 2007.
 Lipponen on Töölössä usein nähty kaupunkihuuhkaja, joita on tavattu useissa Euroopan kaupungeissa.
 Bergin mukaan Huuhkaja-nimitys eteni ottelun jälkeen myös muihin tiedotusvälineisiin, vaikka nimityksestä on käyty myös kiistoja.
 Bergille stadionilta soittanut Janne Tukiainen toppuuttelee, ettei häntä voi palkita mistään innovatiivisesta keksinnöstä.
 – Toimin innoittajana ja Kisse lanseerasi tämän. Tämä oli yksi alkupiste, mihin nimen voi jäljittää, Tukiainen sanoo.
 Lue lisää:
 Huuhkajat etenivät EM-kisoihin, mutta jalkapalloyhteiskuntaan on tutkijan mukaan vielä matkaa: "Faneille arvokisapaikka riittää, mutta suurelle yleisölle ei"
 IS: Presidentti Niinistö yllätti rakastetun Huuhkajat-huoltajan Gunnar Yliharjun – kutsui Linnan juhliin jo stadionilla

Tiedätkö, mistä Huuhkajien nimi sai alkunsa? Tässä miehet, jotka toivat nimen koko kansan huulille


Summary: "Odotetaan ensin, kunnes uusi EU-komissio aloittaa", eurooppaministeri Tytti Tuppurainen tyynnytteli uudistusintoa Brysselissä.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Ranska ehdottaa EU:lle isoa muutosta uusien jäsenehdokkaiden valintatapaan. Esityksen mukaan valintaprosessin pitäisi olla seitsenportainen malli, jossa ehdokasmaa etenee seuraavaan jäsenyyden vaiheeseen vasta täytettyään tiukat ehdot.
 Ranska on presidenttinsä  Emmanuel Macronin  johdolla suhtautunut kriittisesti EU:n laajentumiseen. Se  jarruttaa  muun muassa jäsenyysneuvottelujen aloittamista Pohjois-Makedonian ja Albanian kanssa.
 Macronin epäileväisyyden taustalla on se, että aiemmat itälaajentumiset tehtiin vauhdikkaasti, arvostelijoiden mielestä jopa hätiköiden.
 Itä- ja Länsi-Euroopan välinen juopa näkyi esimerkiksi EU:n huippuvirkoja täytettäessä kesällä.
 EU:ssa on jäsenmaita nyt 28, kun niitä vielä vuosikymmenen alussa oli vain 15. Mitä laajempi unionista tulee, sen vaikeampi siitä on muodostaa poliittisesti yhtenäistä liittoa.
 Ranskalle juuri syventyvä poliittinen yhteistyö ja Euroopan suvereeniteetti on tärkeää, ja Macron on  puhunut siitä  johdonmukaisesti presidentiksi tultuaan Balkanin maiden jäsenyyden yhteydessä.
 Ranska haluaa myös varmistua, että uudet jäsenehdokkaat kitkevät korruptiota ja rikollisuutta tehokkaasti – EU:n oikeusvaltioperiaatteita nyt rikkovat maat ovat juuri  uusia tulokkaita . Jäsenyyttä odottavat maat ovat myös nykyisiä jäsenmaita köyhempiä, mikä asettaa paineita unionin budjetille.
 "Nyt odotetaan uuden komission aloittamista"
 EU-maiden eurooppaministerit olivat tiistaina koolla Brysselissä Suomen  Tytti Tuppuraisen  (sd.) johdolla. Kansainvälisen median kysymykset  kokouksen päätteeksi  Tuppuraiselle koskivat lähes yksinomaan Ranskan esitystä.
 Tuppuraisen mukaan esitys ei ollut kokouksen asialistalla, vaikka laajentumisen kokonaistilanne oli kokouksessa esillä.
 – Ranskan ehdotus on tervetullut. Jäsenmailla on omia ehdotuksiaan, mutta meidän pitää odottaa kunnes uusi komissio aloittaa tehtävässään, Tuppurainen sanoi. Yleissääntö on, että komissiolla on EU:ssa yksinomainen aloiteoikeus.
 Tuppuraisen mukaan osa muista EU-maista tuki tiistain kokouksessa Ranskan esitystä ja osalla oli "huolia" esityksen suhteen.
 Ranskan eurooppaministeri  Amélie de Montchalin  sanoi  kokouksesta poistuessaan , että uuden komission odotetaan laativan esityksen laajentumisneuvottelujen uudistamisesta.
 – Jäsenmaat pyytävät komissiota valmistelemaan tammikuuhun 2020 mennessä esityksen, jolla tehdään neuvotteluprosessista tehokkaampi, helpommin ymmärrettävä ja konkreettisempi, de Montchalin kuvaili.
 Jäsenyyden voisi myös perua
 EU-maille jakamassaan paperissa Ranska esittää, että neuvotteluita käyvä maa voisi osallistua osittain EU:n toimintaan jo neuvotteluiden aikana.
 Esimerkiksi Politico-verkkolehti on julkaissut Ranskan ehdotuksen, voit lukea sen  täältä .
 Ranskan mielestä uuden jäsenyysprosessin pitäisi perustua neljälle periaatteelle. Liittymisen pitäisi olla paitsi vaiheittaista ja tiukasti säädettyä, se pitäisi myös voida perua tarvittaessa neuvottelujen aikana.
 Paremmat takeet pitäisi Ranskan mielestä saada myös siitä, että ehdokasmaiden taloudellisesta tukemisesta todella on hyötyä nykyiselle unionille ja tuen maksajamaille.
 Esimerkiksi EU.n digiasioissa kuten kännyköiden verkkovierailuissa tai tutkimuksessa kandidaattimaat voisivat osallistua EU-yhteistyöhön jo jäsenyysneuvottelujensa varhaisessa vaiheessa. Yhteisille sisämarkkinoille ne osallistuisivat vasta, kun ovat jo lähellä täysjäsenyyttä.
 Kahdeksan maan tuki?
 Ranskan eurooppaministeri de Montchalin sanoi kansainvälisen median mukaan, että maalla olisi ainakin  kahdeksan muun EU-maan tuki  idealleen. Myös Tanska ja Hollanti ovat haranneet vastaan jäsenyysneuvottelujen aloittamisessa Pohjois-Makedonian ja Albanian kanssa.
 Päätös jäsenyysneuvotteluiden aloittamisesta oli yksi Suomen puheenjohtajakauden tavoitteista. Nyt päätös siirtyy ainakin ensi kevääseen. Odotushuoneessa ovat myös Bosnia ja Hertsegovina, Kosovo, Montenegro ja Serbia.

Valitseeko EU uusia jäsenmaita hätiköiden? Ranska ehdottaa täysremonttia laajentumiseen, saa tukea osalta jäsenmaista


Summary: Työntekijäpuolta edustava PAU hylkäsi tämän ehdotuksen.

Valtakunnansovittelija  Vuokko Piekkala  antoi maanantain ja tiistain välisenä yönä  sovintoehdotuksensa  Postin työriitaan. Työntekijäpuolta edustava PAU hylkäsi ehdotuksen, jossa esitettiin muun muassa seuraavaa:
 Palkat
 – Palkkoja korotetaan yleiskorotuksella tänä vuonna ja ensi vuonna. Korotuksen prosentti on keskiarvo, joka lasketaan Teknologiateollisuuden ja Kemianteollisuuden myöhemmin neuvoteltavien yleiskorotusten tasosta.
 – Korotuksen voimaantuloajankohta määräytyy samoin kuin teknologiateollisuuden työntekijöitä koskevassa sopimuksessa sovitaan.
 – Jos viimeistään aamuyöllä neljältä aloitettu työ jatkuu kuuden jälkeen, maksetaan yötyölisää myös aamutunneilta, kuitenkin enintään kello yhdeksään asti. Aiemmassa työehtosopimuksessa yötyölisää maksettiin enintään kello 12 asti.
 Lisät
 – Aattopäivänlisää ei sovelleta vuoteen 2021 jatkuvalla sopimuskaudella. Pääsiäislauantaina sekä juhannus- ja jouluaattona kello 00–18 välillä tehdystä työstä maksettiin aiemmassa työehtosopimuksessa palkan päälle yksinkertaista tuntipalkkaa vastaava korvaus.
 – Työntekijöille maksettu sairauslomalisä poistuu sopimuskaudelta.
 – Vuosilomapalkkaan ja lomakorvaukseen lisätty vuosilomalisä poistuu sopimuskaudelta.
 Työryhmät
 – Osapuolet perustavat työryhmän, jonka tarkoituksena on rakentaa työaikapankkimääräykset nykyisen joustovapaajärjestelmän tilalle.
 – Kehitystyöryhmässä tarkastellaan postialan murrosta, tulevaisuuden jakeluratkaisuja ja niiden vaikutusta työehtoihin. Tarkoitus on löytää ratkaisu, joka tukee yritysten toimintaa ja auttaa niitä sopeutumaan murrokseen.
 – Kolmannessa työryhmässä tarkastellaan mahdollisuuksia vuosilomapäivien laskentasäännön uudistamiseksi.
 Lue myös:
 Postilakko jatkuu – PAU ei hyväksynyt sovintoehdotusta, video osapuolten kommenteista

Näillä ehdoilla postiriitaa pyrittiin Piekkalan paperissa ratkaisemaan


Summary: Monet ammattiliitot tukevat Posti- ja logistiikka-alan unionin PAU:n neuvotteluja työehtosopimuksesta.

Suomen Elintarviketyöläisten Liitto (SEL)

Posti- ja logistiikka-alan unioni (PAU)  on vauhdittanut riitaisia työehtosopimusneuvottelujaan työnseisauksella Posti Oy:ssä. Työnseisaus jatkuu sunnuntaihin 8. joulukuuta klo 24.00, jos neuvotteluratkaisua ei ennen sitä synny. Useat liitot tukevat Postin työntekijöitä tukilakoilla.
 Listasimme toistaiseksi tiedossa olevat, päivittäin laajenevat tukitoimet, joista eri alojen liitot ovat ilmoittaneet.
 Lista yltää ensi viikon maanantaihin asti, jolloin tukilakot laajenevat tuntuvasti: Postin myymälät ja asiamiespostit eivät toimi, pääkaupunkiseudun bussiliikenne jumiutuu, useat matkustajalaivat jäävät satamiin ja lentoliikenne uhkaa mennä sekaisin.
 Tiistai 19. marraskuuta
 Auto- ja kuljetusalan työntekijäliitto (AKT),  Liiton jäsenet pidättäytyvät työstä Posti Kuljetus Oy:ssä ja muilla työpaikoilla Posti Oy:n tavaroiden ja lähetysten käsittelystä.
 Postin tavaroiden ja lähetysten käsittelystä pidättäytyminen koskee AKT:n jäseniä, jotka työskentelevät kuorma-auto- tai linja-autoliikenteessä tai terminaalitoiminnoissa. Tukitoimet koskevat myös linja-autoasemia, huolinta-alan varastoterminaaleja ja satamia. Tukensa Postin työntekijöille antavat myös Avainta Oy:n AKT-laiset nosturinkuljettajat.
 AKT:n jäseniä on ylityö- ja työvuorojen vaihtokiellossa.
 Ylityö- ja työvuorojen vaihtokielto koskee kuorma-autoalaa, linja-autohenkilökuntaa, terminaalitoimintaa, huoltokorjaamoja, linja-autoasemia, kaupan automiehiä, elintarvikealan automiehiä ja säiliöautonkuljettajia.
 Ilmailualan unioni (IAU)  Postin käsittelyyn lentoasemilla liittyvät tukitoimet jatkuvat.
 Suomen merimiesunioni  Tukitoimet jatkuvat. Kotimaanliikenteessä oleville yhteysaluksille, lautta-aluksille sekä losseille sekä ulkomaanliikenteessä oleville lasti- ja ropax -aluksille sekä matkustaja-autolautoille ei oteta Postin kuljetuksia, vaan ne jätetään satamiin.
 Rautatiealan unioni (RAU)  Liitto tukee PAUn työtaistelua saarrolla, joka pysäyttää rautateiden tavaraliikenteen turvaamisen ja ohjauksen kello 21.00. Saarto päättyy keskiviikkona kello 21.00. Tämä jatkaa  Raideammattilaisten (JHL)  tavaraliikenteeseen ilmoittamia työtaistelutoimia vuorokaudella.
 Saarron aikana Finrail Oy:ssa työskentelevät RAUn jäsenet eivät osallistu rautatieiden tavaraliikenteen turvaamiseen eikä ohjaamiseen. Saarron ulkopuolelle rajataan henkeen, terveyteen, ympäristön vaarantumiseen tai yleiseen turvallisuuteen vaikuttavat tehtävät.
 Rautateiden henkilöliikenne liikkuu normaalisti työtaistelun aikana.
 Keskiviikko 20. marraskuuta
 Auto- ja kuljetusalan työntekijäliitto (AKT)  Ylityö- ja työvuorojen vaihtokielto laajenee koskemaan säiliöautonkuljettajien lisäksi koko säiliöauto- ja öljytuotealaa sekä niihin liittyviä toimintoja, ahtausalaa, huolinta-alan varastoterminaali ja satamatyöntekijöitä, matkustamohenkilöstöä, matkatoimistoalaa sekä Airpro Oy:tä ja Avainta Oy:n atk-laisia nosturinkuljettajia.
 Ilmailualan unionin   (IAU)  Postin käsittelyyn lentoasemilla liittyvät tukitoimet jatkuvat.
 Suomen merimiesunioni  Tukitoimet jatkuvat.
 Rautatiealan unioni (RAU)  Saarto, joka pysäyttää rautateiden tavaraliikenteen turvaamisen ja ohjauksen vuorokaudeksi päättyy kello 21.00.
 Torstai 21. marraskuuta
 Auto- ja kuljetusalan työntekijäliitto   (AKT)  Tukitoimet jatkuvat.
 Ilmailualan unioni   (IAU)  Postin käsittelyyn lentoasemilla liittyvät tukitoimet jatkuvat.
 Suomen merimiesunioni  Tukitoimet laajenevat kello 6.00. Ulkomaanliikenteessä olevien ropax -alusten ja matkustaja-autolauttojen autokansilla tapahtuva lastinkuljetus lopetetaan siten, että autokansille ei enää oteta rekkoja, säiliöautoja eikä irtoperiä tai muita vastaavia. Sen sijaan autokansilla voidaan kuljettaa henkilö- ja linja-autoja.
 Merimiesunionin jäänmurtajilla ja jäänmurtotehtävissä työskentelevät jäsenet eivät seuraa alusten mukana merelle. Sen sijaan he suorittavat aluksen satamassa olon aikana heille muutoin normaalisti kuuluvat työtehtävät.
 Perjantai 22. marraskuuta
 Auto- ja kuljetusalan työntekijäliitto   (AKT)  Tukitoimet jatkuvat.
 Ilmailualan unioni   (IAU)  Postin käsittelyyn lentoasemilla liittyvät tukitoimet jatkuvat.
 Suomen merimies-unioni  Tukitoimet jatkuvat.
 Suomen elintarviketyöläisten liitto   (SEL)  Liitto aloittaa Postin kuljetusten käsittelykiellon elintarvikealan yrityksissä kello 24.00.
 SELin julistama käsittelykielto tarkoittaa, että elintarvikealan työpaikoilla ei kerätä, lastata tai pureta kuormia Postin hoitamiin kuljetuksiin, jotka ajaa Postin oma auto tai alihankintana Postin ajoa tekevä auto. Käsittelykielto koskee kaikkia Posti Oy:n, Posti Palvelut Oy:n, Posti Kuljetus Oy:n sekä Transval Groupin kuljetuksia sisältäen myös tytäryhtiöt
 Lauantai 23. marraskuuta
 Auto- ja kuljetusalan työntekijäliitto (AKT)  Tukitoimet jatkuvat.
 Ilmailualan unioni   (IAU)  Postin käsittelyyn lentoasemilla liittyvät tukitoimet jatkuvat.
 Suomen merimies-unioni  Tukitoimet jatkuvat.
 Suomen elintarviketyöläisten liitto   (SEL)  Tukitoimet jatkuvat.
 Sunnuntai 24. marraskuuta
 Auto- ja kuljetusalan työntekijäliitto   (AKT)  Tukitoimet jatkuvat.
 Ilmailualan unioni   (IAU)  Postin käsittelyyn lentoasemilla liittyvät tukitoimet jatkuvat kello 24.00:ään saakka.
 Suomen merimies-unioni  Tukitoimet jatkuvat.
 Suomen elintarviketyöläisten liitto (SEL)  Tukitoimet jatkuvat.
 Maanantai 25. marraskuuta
 Posti- ja logistiikka-alan unioni   (PAU)  Lakko laajenee.
 Uudet työseisaukset koskevat postinjakelua, postinkäsittelyä, postinkuljetusta sekä toimihenkilö- ja myymälätehtäviä koko maassa maanantain vastaisesta yöstä klo 00.00 koko lakon loppumisajankohtaan 8:nteen joulukuuta kello 24.00. Nyt lakossa on kaikkiaan kymmenisentuhatta postilaista.
 Auto- ja kuljetusalan ammattiliito   (AKT) Liitto laajentaa myötätuntolakkoaan pääkaupunkiseudulle HSL:n bussiliikenteeseen ja huoltokorjaamoihin.
 Uudet tukitoimet alkavat maanantaina kello 3.00 ja päättyvät tiistaina 26. marraskuuta kello 3.00, mikäli PAUn työnseisaukset jatkuvat.
 Myötätuntotyötaistelun aikana ne AKT:n jäsenet, jotka ajavat paikallis- ja lähiliikennettä HSL-alueella, pidättäytyvät työstä.
 Työstä pidättäytyminen koskee myös myötätuntotyötaistelun kohteina olevien yritysten huoltokorjaamoiden työntekijöitä.
 AKT:n aiemmat myötätuntotyötaistelutoimet pysyvät voimassa.
 Suomen merimiesunioni  Tukitoimet laajenevat kello 6.00. Ulkomaanliikenteessä olevat lasti-, ropax- ja matkustaja-alukset, jotka ovat Suomen lipun alla ja jotka saapuvat Suomen satamiin klo 6.00:n jälkeen, jäävät satamiin eivätkä Suomen merimiesunionin jäsenet enää seuraa alusten mukana merelle. Sen sijaan he suorittavat aluksen satamassa olon aikana heille muutoin normaalisti kuuluvat työtehtävät.
 Tallink Siljan laivoista lakolla on vaikutus Turku–Tukholma-reitillä liikennöivään Baltic Princessiin ja Helsinki–Tukholma-reitillä liikennöivään Silja Serenadeen. Baltic Princess jää Turun satamaan maanantaina illalla, ja Silja Serenade Helsinkiin tiistaina aamulla.
 Viking Linella lakko vaikuttaa yhtiön viiden Suomen lipun alla kulkevan aluksen toimintaan. Alukset ovat Mariella, Gabriella, Amorella, Viking Grace ja Rosella.
 Ilmailualan Unioni   (IAU)  Tukitoimet laajenevat kello 6.00.
 Tukitoimiin osallistuvat IAU:n jäsenet kaikkien Suomesta ja Suomeen operoivien lentoyhtiöiden käyttämissä maapalveluissa, tekniikassa, cateringissä, rahdissa sekä lisäksi lentoasemien turvatarkastuksessa.
 Tukilakkotoimen piirissä ovat Paltan jäsenyrityksistä Airpro Oy, Aviator Finland Oy, Finnair Oyj, Finnair Cargo Oy, Finnair Kitchen Oy, GA Telesis Engine Services Oy, HUB logistics Handling Oy, Nordic Regional Airlines Oy, RTG Ground Handling Oy ja Swissport Finland Oy
 Työnseisauksen ajaksi IAU:n jäsenet lopettavat kaikki työnsä. Työnseisaus päättyy, kun he palaavat tiistain puolella alkaviin työvuoroihinsa.
 Palvelualojen ammattiliitto   (PAM)  Liitto kieltää Postin jakeluverkossa kulkevien pakettien ja kirjeiden käsittelyn Postin palvelupisteissä eli asiamiesposteissa. Kielto astuu voimaan maanantain vastaisena yönä kello 00.00, jos ratkaisua ei siihen mennessä ole löydetty.
 Postin palvelupisteitä on kaikkiaan noin 750. Ne sijaitsevat muun muassa kaupoissa, kioskeissa, liikenne- ja huoltoasemilla, kahviloissa ja apteekeissa.
 Suomen elintarviketyöläisten liitto   (SEL)  Tukitoimet jatkuvat.
 Sähköliitto  Liitto aloittaa tukitoimensa kello 6.00, ja ne päättyvät sunnuntaina 8. joulukuuta kello 24.00.
 Tukilakko kohdistuu huolto-, korjaus- ja kunnossapitotöihin postinkäsittelyyn ja -jakeluun liittyvissä tehtävissä. Se kohdistuu seitsemään posti- ja logistiikkakeskukseen kuudella paikkakunnalla. Lakon piiriin kuuluvat keskukset sijaitsevat Tampereella, Helsingissä, Vantaalla, Kuopiossa, Oulussa ja Liedossa. Lisäksi lakko käsittää rahtiterminaalin Vantaalla.
 Lisää aiheesta:
 Postilakko jatkuu – PAU ei hyväksynyt sovintoehdotusta, video osapuolten kommenteista
 Postin lakko pitkittyy ja kärjistyy: Työtaistelu uhkaa jo lentokenttiä ja pääkaupunkiseudun busseja – 5 ydinkohtaa lakon syistä ja seurauksista
 Ministeri Paatero niukkasanainen Postin pakettilajittelijoiden siirrosta yhtiöön, joka käyttää halvempaa työehtosopimusta: Se on todellisuutta
 Posti ei aio perua pakettilajittelijoiden sopimusvaihdosta – toimitusjohtajan mukaan vaihdoksella valtion omistajaohjauksen tuki

Paine kasvaa päivä päivältä Postin työriidan tukilakoissa – katso tästä kaikki lakkoon liittyvät alat


Ihmisoikeusjärjestö Amnesty Internationalin mukaan yli sadan mielenosoittajan uskotaan kuolleen Iranissa bensiinin hinnan korottamista seuranneissa protesteissa.
 Amnesty sanoo, että  sen tietojen mukaan 106 ihmistä on kuollut  21 kaupungissa mielenosoituksissa, jotka alkoivat perjantaina. Todellinen uhriluku voi kuitenkin olla paljon korkeampi, järjestö arvioi.
 Iranin hallinto on tukahduttanut protesteja kovin ottein ja sulkenut internetin. Osittain sen vuoksi tiedot Iranista ovat epäselviä. Hallinto kutsuu mielenosoittajia mellakoitsijoiksi.
 Iran nosti bensiinin hintaa  50 prosenttia perjantaina. Korotuksen jälkeen litra maksaa 15 000 rialia eli 45 senttiä.
 Autoilijoilla on oikeus ostaa bensiiniä 60 litraa kuukaudessa, minkä jälkeen hinta tuplaantuu 30 000 rialiin eli 90 senttiin litralta.
 Bensan hinnan korotus koettelee jo muutenkin vaikeasta taloustilanteesta kärsiviä iranilaisia. Yhdysvaltojen asettamat talouspakotteet ovat vaikeuttaneet paljon Iranin taloutta.
 Mielenosoituksia on ollut noin sadassa kaupungissa. Tiettävästi sata pankkia ja kymmeniä kauppoja on sytytetty niissä tuleen.

Amnesty: Yli sadan pelätään kuolleen Iranin bensalevottomuuksissa


Summary: Pankit löivät rahahanat kiinni, joten nyt Riikka Mäkelä remontoi taloa vastikkeellisen joukkorahoituksen turvin.

Lahtelaisen  Riikka Mäkelän , 36, ensimmäinen oma koti paljastui homepommiksi. Rintamamiestalon julistaminen asuinkelvottomaksi sisäilmaongelmien takia sai yksinhuoltajaäidin aluksi uupumaan. Pian hän kokosi voimansa ja päätti pelastaa kotinsa.
 Mäkelän talotyömaa on Suomessa lajissaan ensimmäinen korjausurakka, jonka rahoitukseen haetaan apua vastikkeellisesta joukkorahoituksesta.
 Tavalliset ihmiset ovat siis mukana kustantamassa Mäkelän ja hänen poikansa kodin korjaamista asuttavaan kuntoon. Hän on saanut vain kannustavia viestejä.
 – Kukaan ei ole ihmetellyt miksi muiden tavallisten ihmisten pitäisi auttaa meidän talomme remonttikustannuksissa.
 Vastikkeellisessa joukkorahoituksessa rahoittajat saavat vastineeksi esimerkiksi palveluja, elämyksiä tai hankkeen lopputuotteen. Projekti Rouhiksen tapauksessa talon tarinaan liittyvän tuotteen.
 Riikka Mäkelä ideoi hometalon remontin ympärille tuotesarjan, johon kuuluu pieniä käyttöesineitä kuten tiskirätti ja emalimukit.
 Vuonna 1945 rakennetun talon remonttia rahoitetaan osittain mukien ja keittiöliinojen myynnistä saatavilla tuloilla. Johanna Talasterä / Yle
 Project Rouhis on ensimmäinen, jonka Suomen suurin joukkorahoituspalvelu Mesenaatti.me kelpuutti. Perustajajäsen ja tuottaja  Tanja Jänicke  kertoo, että monet yksityiset ihmiset ovat lähestyneet Mesenaattia joukkorahoituksen toivossa.
 Yrittäjänä ennenkin työskennellyt Riikka Mäkelä otti käyttöön pöytälaatikkoyrityksensä. Hän suunnittelee jatkavansa yrittämistä vanhojen talojen puolestapuhujana oman kodin korjauksen jälkeen. Tämä helpotti kampanjan hyväksymistä.
 Aiemmin Mesenaatti.me on pitänyt tiukan linjan, jos kampanjan tarkoituksena on ollut yksittäisten ihmisten tukeminen taloudellisesti. Jänicken mukaan Mesenaatin avulla ei voi jatkossakaan hakea rahoitusta asioissa, jotka kuuluvat valtion tai kuntien vastuulle. Tällaisia ovat peruspalvelut, kuten koulutus ja terveydenhuolto.
 – Suomi on hyvinvointivaltio. Yksityisten kansalaisten ei tarvitse suoraan rahoittaa toisten kansalaisten hyvinvointia.
 Joukkorahoituskampanjan tavoite 15 000 euroa on rikka rokassa remontissa, joka on myös verta, hikea ja kyyneleitä.  Johanna Talasterä / Yle
 Mutta sisäilmaongelmat on Tanja Jänicken mukaan tärkeää nostaa esille tätäkin kautta.
 – Mielestäni yhteiskunta ei hoida homeongelmia sillä tavalla kuin ne hyvinvointivaltiossa pitäisi hoitaa.
 Uusi laki tuo ketterämpää auttamista
 Mesenaatin kautta voi hakea myös lahjoituspohjaista joukkorahoitusta, mutta suurin osa kampanjoista on vastikkeellisia. Laki kieltää lahjoitusten pyytämisen suurelta yleisöltä ilman rahankeräyslupaa, joka voidaan toistaiseksi myöntää vain yleishyödyllistä toimintaa harjoittavalle yhteisölle tai säätiölle.
 Tilanne muuttuu maaliskuun alussa. Silloin voimaan tuleva  uusi rahankeräyslaki  mahdollistaa pienkeräykset. Enimmillään 10 000 euron pienkeräykseen ei enää tarvita keräyslupaa, ilmoitus poliisilaitokselle riittää.
 Pienkeräyksen voi käynnistää myös vähintään kolmen yksityisen ihmisen muodostama ryhmä. Tuotto voidaan käyttää yksityisen ihmisen tai vähävaraisen perheen hyväksi.
 Tilastojen mukaan noin puolet Suomessa vuosittain järjestetyistä rahankeräyksistä tuottaa alle 10 000 euroa.
 Tulossa on muitakin sisäilmaongelmiin liittyviä joukkorahoitushankkeita.  Johanna Talasterä / Yle
 Pienkeräyksien helpottaminen antaa kansalaisille mahdollisuuden auttaa toisia ihmisiä paljon ketterämmin kuin ennen. Jänicken mielestä tämä ei vaaranna hyvinvointivaltiota.
 – On mahdollisuus toimia nopeasti, jos ryhmä ihmisiä esimerkiksi haluaa käynnistää keräyksen hometalonsa menettäneen perheen tueksi. Eihän valtio ennenkään ole voinut hoitaa tällaisia asioita.
 Tulipalokin olisi tuntunut paremmalta
 Valtiolta ei ole herunut tukea Riikka Mäkelällekään. Hän toivoo, että sisäilmaongelmien vuoksi kotinsa menettäneitä ihmisiä autettaisiin edes lainan takauksella.
 – Valtion takaamalla lainalla olisin saanut katettua remontin kustannukset.
 Hometalon korjaamiseen ei heru apua vakuutusyhtiöltä. Pahimmillaan ahdinko herätti Mäkelän mielessä synkkiä ajatuksia.
 – Tulipalo on kauhea asia. Silti synkimmällä hetkellä melkein toivoin, että talo olisi mieluummin palanut. Olisin saanut edes jotain korvauksia vakuutusyhtiöstä.
 Elokuinen talkooviikonloppu kavereiden kanssa oli käännekohta. Silloin tuli tunne, että kaikki järjestyy.  Johanna Talasterä / Yle
 Yrittäjyyden lisäksi Mäkelä työskenteli aiemmin tiimioppimisen valmentajana nuorten parissa ja johtajakoulutuksessa. Kun kodissa muhivan homeongelman laajuus selvisi, hän joutui jäämään sairauslomalle silloisesta työstään.
 Huono sisäilma oli jo vuosien ajan aiheuttanut rajuja fyysisiä oireita, jatkuvaa sairastelua ja kipuoireita.
 Vuoden 2018 maaliskuussa koti paljastui asuinkelvottomaksi kuntokartoituksessa ja kosteusmittauksissa. Mäkelä romahti.
 – Seinät kaatuivat päälle kodin menettämisen jälkeen.
 Hän muutti poikansa  Veeti Mäkelän , 14, kanssa evakkoon heti seuraavana päivänä tilanteen kauheuden selvittyä. He asuivat aluksi ystävän luona pari kuukautta, minkä jälkeen Mäkelä vuokrasi kerrostaloasunnon läheltä perheen kotitaloa.
 Kaupat vanhasta rintamamiestalosta tehtiin 2011. Parin vuoden kulutta Mäkelä ja hänen poikansa alkoivat sairastella.  Johanna Talasterä / Yle
 Puoli vuotta meni kuin sumussa. Aluksi fyysiset oireet pahenivat ja Mäkelä kävi masennuksen takia terapiassa.
 – Sitten päätin, että en luovuta. Selvitän voiko kotimme korjata asumiskuntoon.
 Viime keväänä hän aloitti purkutyöt. Seiniä ja lattioita avattiin. Pian selvisi, että talo täytyy purkaa rakenteisiin asti. Riikka Mäkelä aloitti urakan, joka vielä siinä vaiheessa tuntui hetkittäin toivottomalta.
 – Ilman ystävien talkooapua en olisi koskaan selvinnyt.
 Hengityssuojaimesta huolimatta Riikka Mäkelän oireet olivat purkuvaiheessa melkoiset. Hän jatkoi sitkeästi purkuraudan heiluttamista.
 Talon ongelmat johtuivat puutteellisesta korvausilman saamisesta.
 – Rakenteiden uusimisen jälkeen ilmanvaihtoa lisätään tuuletusventtiileillä. Myös rossipohjasta tehdään paremmin tuulettuva.
 Mikrobeja sisältävä ilma pääsi kellarin ja rossipohjan kautta asuintiloihin. Johanna Talasterä / Yle
 Talon luuranko on esillä
 Rouheaksi rappiokartanoksi leikkimielisesti nimetty talo on tällä hetkellä pelkkä runko. Lattiat on revitty auki ja niiden rakenteet vaihdettu. Seinistä on jäljellä ainoastaan tukipuut ja ulkolaudoitus.
 Remontin rahoitukseen osallistuvat voivat valita tapetin kuviolla koristettujen keittiöliinojen ja emalimukien lisäksi taidetta. Myynnissä on Riikka Mäkelän äidin taitelija  Satu Loukkolan  veistoksia.
 Seinistä löytyi vanhaa tapettia, jonka kuvio on ikuistettu talon nimeä kantavaan tuotesarjaan. Johanna Talasterä / Yle
 Yksi vaihtoehto on aineeton vastike, jonka avulla lahjoittaja pääsee osaksi talon tarinaa.
 – Jätän vanhat tiiliseinät esille osassa taloa. Kaiverrutan ihmisten viestejä metallilaatoille, jotka kiinnitän tiiliseiniin.
 Lokakuussa käynnistynyt Mesenaatti-kampanja on tuottanut vasta vähän yli 2 000 euroa. Riikka Mäkelän tavoite on 15 000 euroa. Se riittäisi materiaaleihin, joiden avulla talo saataisiin asumiskuntoon. Äiti ja poika pääsisivät kotiin.
 Mutta ei ennen kevään tuloa, koska kylmä talvi keskeneräisessä talossa pelottaa.
 – Tavoitteena on muuttaa takaisin toukokuussa. Vuokra-asunnosta luopuminen helpottaisi taloudellista tilannetta.
 Jokaisella pitäisi Suomessa olla mahdollisuus asua terveessä kodissa, miettii Riikka Mäkelä.  Johanna Talasterä / Yle
 Rouhean rappiokartanon remontti jatkuu pitkään. Todennäköisesti talosta tulee Mäkelälle elämän mittainen projekti. Hän ei edes halua laskea kuinka paljon rahaa rintamamiestalo on tähän mennessä syönyt.
 – Taloremontista tulee todennäköisesti helposti sellainen 100 000 euron juttu.

Yksinhuoltajaäiti korjaa hometaloa joukkorahoituksella – tavalliset ihmiset osallistuvat kustannuksiin ostamalla kampanjatuotteita


Summary: Tukholmaan kokoontuneet pohjoismaiset puolustusministerit päättivät, miten maat vaihtavat tietoa erilaisissa kriisitilanteissa.

Pohjoismaiset puolustusministerit antoivat tänään täystyrmäyksen Ranskan presidentin Emmanuel Macronin rajulle Nato -kritiikille. Ministerit olivat koolla Tukholmassa.
 Macron sanoi The Economist -lehden haastattelussa, että  Nato on aivokuollut eikä Eurooppa voi enää luottaa siihen , että Yhdysvallat puolustaisi liittolaisiaan.
 Norjan puolustusministeri  Frank Bakke-Jensen  sanoi, että hän on täysin eri mieltä Macronin kanssa.
 – Nato on maailman menestynein puolustusliittouma. Se on myös suuri organisaatio, jossa on omat haasteensa, mutta ei niistä voi puhua tuohon tapaan.
 Tanskan puolustusministeri  Trine Bramsen  ei myöskään yhtynyt Macronin kritiikkiin.
 – Mielestäni vahvaa Natoa tarvitaan aikana, kun on paljon hajaannusta.
 – Olen Macronin kanssa kuitenkin samaa mieltä siitä, että Euroopan tulee ottaa enemmän vastuuta omasta puolustuksestaan. Se on yksi syy, miksi pohjoismaista puolustusyhteistyötä tarvitaan.
 – Olemme ennenkin nähneet sisäisiä kiistoja Natossa. Ne täytyy vaan käsitellä eikä niihin pidä juuttua, Bramsen sanoi.
 Virolla ei varasuunnitelmaa
 Samaa mieltä oli myös Baltian ja Pohjoismaiden kokoukseen tullut Viron puolustusministeri  Jüri Luik.
 – Macron halusi ehkä saada vähän eloa haastatteluun, naurahti Luik.
 – Meillä ei ole mitään syytä miettiä, että Ranska epäilisi Naton tulevaisuutta.
 Puolustusministeri sanoi, että Virolla ei ole olemassa varasuunnitelmaa puolustukselleen.
 – Suhde Yhdysvaltoihin on meille ratkaiseva. Olkaamme rehellisiä – ei pohjoismaisella tai eurooppalaisella puolustusyhteistyöllä estetä Venäjää. Siihen tarvitaan Yhdysvaltoja, Luik sanoi.
 Tänään Viron sisäministeri  Mart Helme  kertoi Virossa vierailleille suomalaisille politiikan toimittajille, että Viro tekee b-suunnitelmaa Naton kriisin takia. Sisäministeri ja puolustusministeri puhuvat siis asiasta eri tavalla.
 – No, vastaus vaihtelee sen mukaan, keneltä sitä kysyy, Luik vastasi.
 Suojattu yhteys Pohjoismaille
 Pohjoismaiden puolustusministerit keskustelivat myös lähialueen turvallisuustilanteesta.
 –Tilanne on jännitteisempi kuin 10 vuotta sitten. Mutta juuri tällä hetkellä ei ole mitään akuuttia, kuvasi puolustusministeri  Antti Kaikkonen  Pohjoismaiden yhteistä tilannekuvaa.
 Pohjoismaiset puolustusministerit päättivät tänään tiistaina Tukholmassa yhteisestä tavasta vaihtaa tietoa kriisitilanteissa.
 Suojattua kuva- ja ääniyhteyttä voidaan käyttää esimerkiksi tilanteessa, jossa gps-yhteyksiä häiritään. Sitä voidaan käyttää turvallisuuspoliittisessa kriisissä, mutta myös luonnonkatastrofissa.
 Tällainen tilanne olisi voinut olla Ruotsin metsäpalojen aikaan kesällä 2018.
 Tämänpäiväiset päätökset ovat osa yhteistyön syventämistä, josta sovittiin viime syksynä. Viime marraskuussa puolustusministerit ja Islannin ulkoministeri linjasivat, millaista puolustusyhteistyön tulee olla vuoteen 2025 mennessä.
 Ruotsi lupaa lain Suomen auttamisesta kriisissä
 Suomen ja Ruotsin puolustusyhteistyön syventämisestä ministeri Kaikkonen lupasi uutisia “kun lumi on maassa”.
 – No ei minulla vielä päivämäärää siihen ole. Tuossa kun saadaan lumi maahan, niin eiköhän sitten ole kerrottavaa. Heti kerrotaan, kun on kerrottavaa.
 Suomessa ihmetystä on herättänyt se, että Ruotsi ei ole vieläkään säätänyt lakia, joka mahdollistaa sotilaallisen avun antamisen kriisitilanteessa Suomelle.
 Suomi on säätänyt vastaavan lain, jolla se pystyy auttamaan Ruotsia, vuonna 2017.
 Ruotsin puolustusministeri  Peter Hultqvistin  mukaan lainsäädäntötyötä tehdään kovaa vauhtia.
 – Voin luvata, että laki säädetään. Teemme työtä hyvin intensiivisesti sen eteen.
 – Heti, kun työ on valmis, viemme sen eteenpäin. En usko, että varsinaisessa prosessissa tulee mitään ongelmia, mutta valmista täytyy ensin tulla.
 Lisää aiheesta:
 Yle Ruotsin merisotaharjoituksessa: "Tulevaisuudesta emme toki tiedä, mutta varustaudumme puolustamaan itseämme"

Naton pohjoismaiset jäsenet: Macron on väärässä kritiikissään


Summary: A-studio pyysi yleisöltä kysymyksiä susiin liittyen. Niitä tuli toistasataa, joista poimittiin kahdeksan asiantuntijoiden vastattaviksi.

Suomalaiset janoavat susitietoa.
 Samaan aikaan, kun viranomaiset puuhaavat susikannan hoitosuunnitelman ja EU-hankkeiden parissa, ihmisiä näyttävät askarruttavan melko yksinkertaiset asiat suden liikkumisessa ja käytöksessä. Onhan susi yksi Suomen neljästä suurpedosta ja herättää voimakkaita tunteita puolesta ja vastaan.
 A-studio pyysi maanantaina Ylen verkkosivuilla yleisöltä susikysymyksiä. Niitä tulikin toistasataa. Valitsimme kahdeksan asiantuntijoiden vastattavaksi.
 Susien käyttäytyminen
 Susien lisääntymisen seurauksena ne tulevat entistä useammin ihmisten elinpiiriin. Tämä on aiheuttanut konflikteja ja susipelkoakin. Erätalousyksikön päällikkö  Vesa Ruusila  maa- ja metsätalousministeriöstäavaa susien käytöksen muutosta.
 Miten susi on muuttunut sadassa vuodessa? Mihin sen ihmispelko on kadonnut? Ennen sudet pysyivät korpiseudulla ja karttoivat ihmiskontaktia.
 – Tutkimusten mukaan sudet pyrkivät tavallisesti välttelemään asuttuja alueita. Nuoret yksilöt, joilla ei ole omaa reviiriä tai jotka ovat vasta perustamassa sellaista, liikkuvat useammin asutuksen läheisyydessä. Susien hakeutumisessa asutuksen läheisyyteen on lisäksi huomattavia yksilöllisiä eroja. Aiemmin susi luokiteltiin haittaeläimeksi ja ne pyrittiin poistamaan nopeasti niiden tullessa lähelle asutusta. Tällöin susia oli lähinnä Itä-Suomen erämaisilla alueilla.
 – Yhden susilauman reviiri on seurantasusiin pohjautuvan tarkastelun perusteella keskimäärin 1 200 neliökilometriä. Susien liikkumisalueelle mahtuu monenlaisia maisemia ja poikkeuksetta myös ihmisasutusta. On mahdollista, että tiheämmin asutussa läntisessä Suomessa sudet, erityisesti alueella syntyneet yksilöt, ovat tottuneempia ihmisten läheisyyteen kuin itäisessä Suomessa.
 Onko niin sanottu yksinäinen susi kaikkein vaarallisin? Jos susiparin alfauros tai -naaras ammutaan, niin lauma hajoaa ja jää heittosusia, jotka eivät tee ryhmätyötä. Ovatko yksinäiset niitä, jotka helpoimmin tulevat pihoihin ravinnon perään?
 – Yksittäisten susien ja susilaumojen käyttäytymisessä on suurta vaihtelua. Jotkut laumat ja yksilöt varovat ihmistä ja asutusta enemmän kuin toiset. Tutkimuksen mukaan alfanaaraan ampuminen johtaa todennäköisemmin lauman hajoamiseen kuin alfauroksen ampuminen.
 – Yleisellä tasolla voidaan todeta, että mikäli sudella on käytettävissään runsaasti luontaista ravintoa, Suomessa erityisesti hirvieläimiä, sen tarve hakeutua asutusten läheisyyteen ravinnon takia on pienempi. Tämän takia monilajinen kannanhoito, jossa huomioidaan sekä suurpedot että niiden ravintovarat, on tärkeää.
 Viranomaisilta kysyisin, kuka on vastuussa, jos susilauman, joka vierailee jatkuvasti pihoissa ja taajamissa, annetaan jatkaa tätä toimintaa, eikä poistolupaa saada? Kenelle voi syytteen laittaa sitten, kun vahinko sattuu?
 – Kysymyksessä kuvattuun tapaukseen uudessa hoitosuunnitelmassa on selkeä toimintamalli. Suomen riistakeskus päättää vahinkoperusteisten poikkeuslupien käytöstä ja karkotustoimenpiteistä esimerkiksi säännöllisesti pihoilla vierailevien susien osalta. Poliisi päättää jatkotoimenpiteistä tilanteissa, joissa susi aiheuttaa konkreettista uhkaa tai vakavaa vaaraa.
 – Mikäli sutta ei vahingoita, jokainen voi karkottaa suden pihapiiristään, ja pakkotilasäädöksen perusteella itseään ja omaisuuttaan voi puolustaa suden hyökkäykseltä. Mikäli susi tilanteessa haavoittuu tai kuolee, asiasta tehdään automaattisesti rikosilmoitus ja esitutkinta, jonka jälkeen asia etenee syyttäjän harkintaan. Viime vuosilta on oikeustapauksia siitä, että esimerkiksi koiran kimppuun hyökännyt susi on ollut luvallista ampua.
 – Suden aiheuttamat vahingot (esim. kotieläin- tai henkilövahingot) korvataan riistavahinkolain mukaisesti. Koska kyseessä on luonnonvarainen laji, jota kukaan ei omista, varsinaista syytettä sen aiheuttamista vahingoista ei voi nostaa.
 Lisätietoja suurpetovahingoista ja vahinkojen korvaamisesta.
 Susikanta ja sen laskeminen
 Luonnonvarakeskus Lukella on Valtioneuvoston asetuksella annettu tehtävä tuottaa tietoja riistakantojen tilasta ja kehityksestä, muistuttaa Luken ohjelmajohtaja  Sirpa Thessler  vastatessaan keskusta koskeviin kysymyksiin.
 Miksi Luke saa laskea susikannat? Susia on ainakin kolminkertainen määrä kuin mitä Luke väittää. Minkä takia Luke ei halua laskea susia yhdessä metsästäjien kanssa? Metsästäjät liikkuvat luonnossa ja tietävät, missä susia on.
 – Kanta-arvio perustuu pääosin metsästäjien tekemiin havaintoihin, jotka on ilmoitettu suurpetoyhdyshenkilölle. Suurpetoyhdyshenkilö kirjaa havainnot TASSU-tietojärjestelmään. Nämä havainnot ovat tärkein tietolähde kanta-arviossa yhdessä DNA-keräyksen kanssa.
 – Olen samaa mieltä kysyjän kanssa siitä, että metsästäjät liikkuvat luonnossa ja tietävät, missä susia heidän alueellaan on. Sen vuoksi juuri metsästäjiä pyydetään ilmoittamaan havainnoista suurpetoyhdyshenkilöille ja tietoa hyödynnetään kanta-arviossa.
 – Kysyjä varmaankin viittaa laskemisella lumijälkilaskentoihin, joita ei ole viime vuosina tehty. Lumijälkilaskennat ovat työläs tapa saada tietoa koko maan susikannasta, koska laskenta tuottaa tietoa vain laskenta-alueen susireviirin lauman koosta ja vain laskenta-ajankohdalta. DNA:sta saadaan yksiselitteistä tietoa lauman vähimmäiskannasta.
 Miksi Luke ei julkaise susien DNA-karttoja yleisölle? Ovatko tähän mennessä tutkitut sudet kaikki puhtaita susia?
 – DNA-näytteiden tulokset on julkaistu riistahavainnot.fi -palvelussa  taulukkona  ja  kartalla . Tieto ei kuitenkaan ole ajantasaista, sillä näytteitä kootaan kerralla isompi määrä lähetettäväksi Turun yliopiston evoluutiobiologian keskukseen, jossa ne analysoidaan.
 – Suomesta on löydetty kolme koirasusitapausta. 2010 Kuhmossa ja Parkanossa ja 2004 Juvalla. Nämä koirasudet on lopetettu.
 Vuosittain kymmenet metsästyskoirat joutuvat suden suuhun.  Elisa Kinnunen / Yle
 Sudet ja metsästäjät
 Jos suden suojelijat saavat lokaa niskaan, niin saavat myös susien takia koiravahingoista kärsivät metsästäjät. Metsästystä koskeviin kysymyksiin vastasi Metsästäjäliiton toiminnanjohtaja  Heli Siitari .
 Meillä on viime vuosina ollut maassa vaihtelevasti 150–250 sutta, joita suurin osa kansalaisista ei ole koskaan nähnyt eivätkä tule näkemään. Ääntäkään sudet eivät juuri pidä. Kysyisin, miksi 300-tuhantinen metsästäjäjoukko ja heidän etujärjestönsä Metsästäjäliitto kokevat suden suurimpana uhkana, lietsovat aiheetonta pelkoa tietoisesti tiedotusvälineissä ja sosiaalisessa mediassa?
 – Metsästäjäliiton mielestä Suomen susikanta voi olla elinvoimainen, kunhan haitat ovat hallinnassa. Olemme olleet luomassa susikannan hoitosuunnitelmaa laajapohjaisessa yhteistyöryhmässä. Metsästäjäliitto ei hyväksy susien laitonta tappamista, mutta pitää suden kannanhoidollista metsästystä tärkeänä keinona lisätä suden hyväksyttävyyttä.
 – Metsästäjillä on monia yhteiskunnallisia tehtäviä. Metsästäjät hoitavat mm. sorkkaeläinkantaa yhteiskunnalle. Esimerkiksi hirven kannanhoitoa tehdään, jotta ehkäistään taimikko- ja viljelytuhoja maa- ja metsätaloudelle sekä liikenneonnettomuuksia.
 – Sudet ovat tänäkin vuonna tappaneet kymmeniä metsästyskoiria metsästystehtävissään. Hirvenmetsästys nykyisessä mittakaavassa ilman koiria on täysi mahdottomuus. Sudet ovat keskittyneet tietyille alueille maassamme, eikä niitä voi vielä joissain osissa maatamme juurikaan siksi nähdä.
 Mikä on metsästyksessä käytetyn koiran keskimääräinen korvaussumma?
 Valtio on kuluvan vuoden aikana korvannut kymmenestä susien aiheuttamasta koiravahingosta lähes 38 000 euroa. Summasta lähes puolet on maksettu Pohjois-Karjalassa tapahtuneista vahingoista.
 Susi valokeilassa
 Koska susikeskustelu on hyvin polarisoitunutta, osoittaa syyttävä sormi joskus myös mediaan. Susiasioista on vaikea uutisoida ilman, että joku osapuoli kokee jääneensä vähemmälle huomiolle. Mediaa koskevaan yleisökysymykseen vastasi Luken ohjelmajohtaja  Sirpa Thessler.
 Miten susitutkija kokee median roolin susikeskusteluissa? Esiintyykö esimerkiksi lehdistö hyvänä tiedonvälittäjänä vai syyllistyykö se klikkijournalismin kautta jopa susivihan tai -pelon lietsontaan?
 – Medialla on tärkeä rooli tiedonvälittäjänä susikeskustelussa, mutta haluttaessa näkökulman voi tietenkin valita myös siten, että jutulla luodaan vastakkainasettelua. Susi kieltämättä ylittää uutiskynnyksen helposti, mutta toimittajat ovat itse parhaita arvioimaan syitä tähän.
 A-studiossa keskustellaan tänään susista. Uusi susikannan hoitosuunnitelma herättää toiveita, että susikiistoihin saataisiin malttia. Vieraina suurpetoasiantuntija Riku Lumiaro Suomen luonnonsuojeluliitosta ja puheenjohtaja Hannu Immonen Suomen Harmaahirvikoirajärjestöstä. TV1 kello 21.

Mikä susissa mietityttää? 8 kysymystä ja vastausta susista


Summary: Moni tukee mielenosoittajia, vaikka ei itse osallistu väkivaltaisuuksiin. Opiskelija kertoo Ylen kirjeenvaihtajalle kokevansa, että nuoria kohdellaan epäreilusti.

HONGKONG  Viime aikoina  Kittyn  kotona on ollut kireä tunnelma. Hän ei ole voinut kuukausiin kertoa vanhemmilleen, missä viettää aikaansa.
 – He suuttuisivat, jos saisivat tietää, että olen ollut mielenosoituksissa. Tosin uskon, että he ovat arvanneet, Kitty sanoo.
 Perheriitojen ja virkavallan välttämiseksi 21-vuotias Kitty ei halua kertoa oikeaa nimeään.
 Vaikka hän ei kertomansa mukaan ole tehnyt mitään laitonta, useimmat hongkongilaiset kokevat, että mielenosoituksista puhuttaessa on parempi pysyä tunnistamattomissa.
 Kitty ei ole ainoa, jonka perhesopu rakoilee. Hongkongissa kuukausia jatkuneet mielenosoitukset ovat mykistäneet kotien päivällispöytiä sekä ajaneet äitejä ja poikia välirikkooon.
 Kitty mahtuu yhä vanhempiensa katon alle, kunhan pysyy hiljaa tekemisistään.
 – Olemme ajautuneet etäämmälle toisistamme ja riitelemme paljon, hän sanoo.
 Toisin kuin vanhempansa,  Kitty on yksi lukemattomista hongkongilaisista, joiden mielestä Kiinan erityishallintoalueen tulevaisuus on uhattuna. Hän ei visko polttopulloja, mutta on osallistunut rauhallisille mielenosoitusmarsseille kesäkuusta asti.
 Silloin  tuhannet kokoontuivat vastustamaan  Hongkongin johdon esittämää karkotuslakia.
 Lain valmistelu lopetettiin syyskuussa, mutta se ei enää riittänyt. Tuhannet hongkongilaiset olivat saaneet tarpeekseen Kiinan keskusjohdon kiristyvästä otteesta. He kokivat, että Hongkongille vuoteen 2047 luvattu erityisasema oli murentumassa.
 Kuukausien ajan on vaadittu paljon: demokratiaa, parempaa kohtelua pidätetyille ja poliisin toimien tutkimista.
 Tätä kaikkea haluaa myös Kitty. Siksi hän on suostunut haastatteluun.
 Kittyn mielestä nuoria syyllistävät keskustelut ovat turhauttavia. Vanhemmat eivät tunnu ymmärtävän nuorten hätää. Jenny Matikainen / Yle
 Mielenosoittajilla on sosiaalisessa mediassa useita keskusteluryhmiä eri tarkoituksiin. Yhdessä etsitään ihmisiä, jotka ovat valmiita puhumaan medialle.
 – Meillä ei ole puolellamme suurta mediakoneistoa kuten Hongkongin hallitusta tukevilla, Kitty sanoo.
 Hän viittaa Kiinaa johtavan kommunistisen puolueen sensuuriin, jolla on valtaa myös Hongkongissa, vaikka alueella teoriassa vallitsee lehdistönvapaus.
 Hongkongissa osa mediasta toimii varsin vapaasti, mutta mantereen puolella on voimassa vain yksi totuus: sen mukaan mielenosoittajat ovat radikaaleja yhteiskunnan vihollisia. Länsimediaa syytetään puolueellisuudesta, ulkovaltoja Kiinan asioihin sekaantumisesta.
 Lehdistön sanankäänteet ovat koventuneet  samalla, kun etulinjan mielenosoittajien otteet ovat muuttuneet yhä rajummiksi. Viime viikolla myös Kiinan presidentti  Xi Jinping  otti ensimmäistä kertaa kantaa mielenosoituksiin ja  vaati tilanteen rauhoittamista .
 Tuolloin oli selvää, että mielenosoitukset eivät olleet hiipumassa, päinvastoin. Viime viikkoon asti mielenosoitukset olivat keskittyneet viikonloppuihin.  Sitten tilanne muuttui .
 Kimmokkeena oli kuolema.
 Kittyn ääni sortuu, kun hän alkaa puhua kuolleesta mielenosoittajasta, miehestä, joka putosi parkkihallin kolmannesta kerroksesta. Kyyneleet vyöryvät kohti vaaleansinistä maskia, jolla hän on peittänyt kasvonsa.
 – Ihmiset ovat uhranneet niin paljon. Meidän ei pidä perääntyä vain siksi, että emme näe enää toivoa.
 Näin ei todellakaan ole käynyt.
 Viikonloppuna ja maanantaina tilanne muuttui paikoin kaaottiseksi, kun mielenosoittajat ja poliisi ottivat yhteen Hongkongin teknillisellä yliopistolla. Tiistaina kampus oli yhä poliisin piirittämä. Sisällä oli 100–200 mielenosoittajaa.
 Mielenosoittajia antautui tiistaina poliisille, päästäkseen pois teknillisen yliopiston kampukselta, jossa he ovat olleet poliisin saartamina kolme päivää. Jerome Favre / EPA
 Myös etulinjan mielenosoittajien vähemmän väkivaltaiset taustajoukot ovat lisänneet kierroksia. Katuja on revitty auki kivi kiveltä, metroliikennettä häiritty. Hongkongin saaren ja mantereen puolella sijaitsevan Kowloonin yhdistävä tietunneli on ollut poikki päiviä.
 – Se on tarpeellinen taktiikka, jotta voimme pelastaa heidät, jotka ovat yhä yliopistolla, Kitty sanoo.
 Kitty on pysynyt poissa kampukselta  ja etulinjasta, mutta välillä hän kiertää kaupungilla auttamassa. Mukana on kasvomaskeja tai vettä, joita hän jakaa tarvitseville.
 Kittyn mielestä väkivalta ei ole lähtökohtaisesti hyvä asia, mutta sille on paikoin tarvetta. Hänen mielestään ihmishenkiä pitää suojella, mutta välillä on pakko turvautua voimakeinoihin.
 – Meitä ei kuunneltu, kun osoitimme mieltämme rauhanomaisesti. Siksi väkivalta on joskus tarpeen ja oikeutettua.
 Kittyn mielestä mielenosoittajien voimankäyttö on ymmärrettävää ja joskus jopa hyväksyttävää, koska poliisikin käyttää väkivaltaa Jenny Matikainen / Yle
 Vaikka kaupunki on muistuttanut paikoin taistelukenttää, monet hongkongilaiset ovat edelleen osoittaneet tukeaan mielenosoittajille.
 Se näkyy kaduilla. Kun poliisi piiritti yliopistoa, ulkopuolelle kasaantui väkijoukko vaatimaan loukossa oleville nuorille vapaata pääsyä ulos.
 Hongkongissa on paljon heitäkin , joiden mukaan mielenosoittajien rankaiseminen olisi oikeus ja kohtuus. Hongkongin hallintoa tukevat kaupunkilaiset ovat sitä mieltä, että nuoret ovat muuttuneet rikollisiksi ja vieraan vallan kätyreiksi.
 Niin ajattelevat myös Kittyn vanhemmat.
 – Vanhempani ja muut Kiinan tukijat ajattelevat, että mielenosoittajille maksetaan. Se ei tietenkään ole totta, Kitty sanoo.
 Muitakin syytöksiä on. Että mielenosoittajat ovat nuoria, jotka eivät menesty opinnoissaan, että he tuhoavat muidenkin mahdollisuuden edetä. Että pitäisi opiskella eikä miettiä politiikkaa, että mielenosoittajat ovat menetettyjä nuoria.
 Kittyn mukaan se ei ole totta. Monet ovat menestyneitä opiskelijoita.
 Osa mielenosoittajista sinnittelee yhä teknillisen yliopiston kampuksella, vaikka ruokaa ja muita tarvikkeita alkaa olla jo vähän kolmen päivän saarron jälkeen. Bing Guan / EPA
 Vaikka mielenosoittajien ja heidän tukijoidensa joukossa on kaiken ikäisiä, suurin osa on nuoria. He elävät eri kuplassa kuin vanhempiensa sukupolvi, Kitty sanoo. Se turhauttaa.
 – Hallitusta tukevat sininauhat kuten vanhempani eivät edes yritä ymmärtää. He eivät aseta painetta hallitukselle, ja hallitus uskoo, että on hyväksyttävää tukahduttaa mielenosoitukset voimakeinoin.
 Kitty itse on eri mieltä. Hänen mielestään poliisi käyttää liikaa väkivaltaa.
 Samaa mieltä on ollut ihmisoikeusjärjestö Amnesty International.  Se on todennut raportissaan  Hongkongin poliisin käyttäneen suhteettoman paljon voimaa mielenosoittajia kohtaan.
 Kitty opiskelee viimeistä  vuotta yliopistossa taloutta, ja asuu vanhempiensa ja kahden siskonsa kanssa Hongkongin Wong Tai Sinissa. Kittyn mukaan suurin osa asukkaista on Hongkongin johdon puolella.
 Kerran hän oli liimaamassa julisteita muiden mielenosoittajien kanssa, kun eräs mies tuli haastamaan riitaa. Hän uhkasi lyödä heitä tuolilla, jonka päältä julisteet saattoi liimata ylemmäs.
 – Mutta meitä oli enemmän ja hän koki jäävänsä alakynteen, Kitty sanoo.
 Kitty on kerran jäänyt itsekin kiinni demokratialiikkeen julisteiden liimaamisesta. Jenny Matikainen / Yle
 Erään toisen kerran hän juoksi mellakkapoliisia karkuun sillalla. Jos hän olisi jäänyt kiinni, hän ei olisi uskaltanut kertoa vanhemmilleen. Tapauksen jälkeenkin tunteet oli tungettava sivummalle.
 – En voinut kertoa vanhemmilleni, miksi itkin, Kitty sanoo.
 Syy ei kuitenkaan ollut pelko vaan epäreiluuden tunne.
 – He [hallintoa ja poliisia tukevat] sanovat, että olemme väkivaltaisia, ja he ovat väkivaltaa vastaan. Mutta minä vain kiinnitin julisteita seinään. Se on rauhallisin tapa osoittaa mieltään, jonka voin ajatella.
 Kitty on pukeutunut mustiin,  sillä se on mielenosoittajien tunnusväri. Keltainen kuvaa tukea demokratialiikkeelle, siniset ovat poliisin ja hallituksen puolella. Valkoiset ovat radikaaleja mielenosoitusten vastustajia.
 Kitty näyttää puhelimestaan karttaa, jossa kaupat ja ravintolat on merkitty joko sinisellä tai keltaisella. Hän itse käyttää vain keltaisia palveluja.
 Mielenosoittajat voivat tunnistaa demokratialiiketta tukevat yritykset kännykkäsovelluksen avulla. Keltaiset yritykset tukevat mielenosoittajia ja siniset hallitusta. Jenny Matikainen / Yle
 Se on yksi tapa jatkaa taistelua, jos poliisi painaa päälle. Kittyä turhauttaa, ettei ulkomailla ymmärretä hongkongilaisten tilannetta.
 – Meitä syytetään siitä, ettemme ole rauhanomaisia. Se on helppoa puhetta heille, jotka elävät liberaalissa demokratiassa.
 Sitä Hongkong ei Kittyn mukaan ole ja siksi taistelun on jatkuttava – sanoivat äiti ja isä mitä tahansa.
 Lisää aiheesta:
 Toimittajalta: Milloin ne tankit tulevat? Tuskin seuraavaksi, sillä Hongkongin mielenosoitukset voisi lamauttaa muullakin tavalla
 Hongkongissa vallatun yliopiston pattitilanne jatkuu ja sen pelätään päättyvän verenvuodatukseen – Ylioppilaskunta: "Olemme loukussa"
 Ylen toimittaja Hongkongissa: "Yliopistolla käydään kaupunkitaistelua" – poliisi uhkasi käyttää kovia luoteja mellakoitsijoita vastaan
 Hongkongin mielenosoitukset vaatineet toisen kuolonuhrin viikon sisään
 Hongkong pysyy lamautettuna jo viidettä päivää – kaoottinen viikko kiihdyttää arvailuja Kiinan seuraavasta askeleesta

“En kertonut vanhemmilleni, miksi itkin” – Hongkongin yhä hurjemmiksi muuttuvat mielenosoitukset rikkovat perheitä ja jakavat kaupunkia


Summary: Suomen arvokisapaikka sen sijaan oli entisen pelaajan ja valmentajan mielestä upea yllätys.

Entinen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja  Atik Ismail  katsoi perjantaina Suomen peliä Liechtensteinia vastaan jooga-asennossa kotonaan.
 Lopputulokseen eli voittoon tuossa pelissä hän uskoi jo etukäteen, mutta arvokisapaikka sinänsä oli upea yllätys.
 – On tehty hyvää juniorityötä. Täytyy nostaa  Pertti Alajalle  hattua. Hän palkkasi entisiä ammattilaispelaajia tekemään töitä nuorten poikien ja tyttöjen kanssa. Niiden keillä on halu sinne huipulle.
 Ismail luettelee myös isoja jalkapallonimiä menneiltä vuosilta aina  Kaj Pahlmanista,   Arto Tolsasta  ja  Aulis Rytkösestä  myöhemmin merkittävää jalkapallouraa tehneisiin  Sami Hyypiään  ja  Jari Litmaseen .
 Ismailin mielestä nämä avasivat työllään suomalaiselle jalkapalloilulle mahdollisuuden kansainväliseen menestykseen, vaikka arvokisapaikka heidän aikanaan jäikin saavuttamatta.
 Mutta on yksi asia, jota Ismail ei oikein tämän hetkisessä jalkapallointoilussa sulata: se on Suomen jalkapallomaajoukkueen lempinimi.
 – Ai että mä inhoon näitä eläimellisiä lempinimiä kuten Huuhkajat, Helmarit ja Sudet!
 Parempi nimitys Ismailin mielestä olisi reilusti vaan poikien, tyttöjen, naisten tai miesten maajoukkue.
 Mies myöntää olevansa tässä asiassa "vanhan liiton miehiä", ja lempinimetkin ovat tainneet tulla jäädäkseen.
 – Olkoon lempinimet. Pääasia, että päästiin kisoihin, Ismail myhäilee lopulta.
 Melkein kolmekymmentä vuotta raittiina
 Ismail pelasi aikanaan 26 maajoukkuepeliä ja oli 1970-luvun lopulla mukana, kun EM-kisapaikkakin oli lähellä.
 Kansainvälistä uraa hän kävi kokeilemassa Turkissa, Belgiassa ja Ruotsissa, mutta ura ei edennyt muun muassa päihdeongelman takia. Myös koti-ikävä vaivasi maailmalla.
 1990-luvun alussa korkki meni kiinni ja Ismail on ollut raittiina lähes 30 vuotta.
 Ismail kertoo, että pohjalle piti mennä ennen kuin hän hakeutui hoitoon. Muiden julkisuuden henkilöiden kertomat kokemukset hoitoon hakeutumisesta motivoivat.
 Ismail kertoo olleensa aluksi neljä kuukautta Harjamäen sairaalan psykiatrisessa hoidossa.
 – Siellä oli hirveen hyvät hoitsut. Ne kuunteli ja rauhoitti. Sieltä se lähti se startti. Myös vertaistuki on tärkeää.
 Vertaistuen ryhmässä Ismail kertoo käyvänsä edelleen. Hän on itsekin tehnyt päihdetyötä parikymmentä vuotta.
 – Mä olen hirveän onnellinen, jos nuori ihminen tarttuu jo parikymppisenä siihen [apuun]. Ei ala syyllistää muita eikä valehtele. Mun näkemyksen mukaan tämä on välittäjäaineen sairaus, johon on saavutettavissa toipuminen, Ismail toteaa.
 Katso koko Puoli seitsemän -lähetys tästä:

"Ai että mä inhoon näitä eläimellisiä nimiä!" – jalkapallolegenda Atik Ismail ei lämpene Suomen jalkapallomaajoukkueen lempinimelle


Summary: Konservatiivien etumatka työväenpuolueeseen on tuoreessa mittauksessa 12 prosenttiyksikköä. Britanniassa järjestetään ennenaikaiset parlamenttivaalit 12. joulukuuta.

Britanniassa pääministeri  Boris Johnsonin  johtamien konservatiivien kannatus on hieman laskenut tuoreessa mielipidemittauksessa.
 YouGov-tutkimuslaitoksen mittauksessa  konservatiiveja kannatti 42 prosenttia vastaajista, mikä on kolme prosenttiyksikköä vähemmän kuin yhtiön edellisessä kannatustutkimuksessa viime viikolla.
 Konservatiivien etumatka työväenpuolueeseen supistui 12 prosenttiyksikköön, kun työväenpuolueen kannatus nousi kahdella prosenttiyksiköllä 30 prosenttiin.
 Viime viikolla konservatiivien johto oli 17 prosenttiyksikköä.
 Liberaalidemokraattien kannatus pysyi ennallaan 15 prosentissa ja brexit-puoluetta ilmoitti kannattavansa neljä prosenttia vastaajista.
 Britanniassa järjestetään ennenaikaiset parlamenttivaalit 12. joulukuuta.
 Tutkimukseen haastateltiin 1 606 ihmistä. Mittauksen olivat tilanneet The Times ja Sky News.

Konservatiivien etumatka kaventunut työväenpuolueeseen Britanniassa


Summary: Professori Vesa Puurosen mielestä Mannerheim on historiallisesti niin ristiriitainen henkilö, ettei hänen kuvansa sovi opiskelijajärjestön tilojen seinälle.

Oulun yliopiston luokanopettajaopiskelijoiden järjestö on poistanut kokoustilansa seinällä olleen marsalkka  Carl Gustaf Mannerheimin  kuvan saatuaan aiheesta yliopiston professorilta sähköpostiviestin. Kuva oli järjestön tiloissa kaikkien nähtävillä julkisissa tiloissa.
 Kuvan poistoa pyysi yliopiston sosiologian professori  Vesa Puuronen .
 – Viestini ei liity pelkästään tähän kuvaan, vaan siihen, että kyseinen opiskelijajärjestö on järjestänyt ensimmäisen vuoden opiskelijoille kilpailun, jossa yksi osa on selfie-kuvan ottaminen "Marskin" kanssa, kertoo Puuronen Ylelle.
 Professorin mielestä selfieiden ottaminen liittyy kuvaamiseen ihailtujen ja fanitettavien ihmisten kanssa.
 – Siksi minä sen kuvan ja sen kilpailun tulkitsin.
 Puurosen opiskelijoille lähettämästä sähköpostista kertoi tiistaina perussuomalaisten kansanedustaja  Sebastian Tynkkynen  Twitterissä. Tynkkynen julkaisi viestipalvelussa professorin ja opiskelijajärjestön välistä kirjeenvaihtoa.
 Puurosen mukaan Mannerheimin kuva ei henkilön ristiriitaisen historian takia sovi opiskelijajärjestön kokoustilan seinälle.
 Opiskelijoille lähettämässä sähköpostissa Puuronen sanoo opiskelijoiden ja järjestön ryhtyneen kritiikittömästi marsalkka Mannerheimin suosijoiksi. Lisäksi hän sanoo Mannerheimin olleen talvisodan jälkeen rotuajattelun kannattaja.
 Professori viittaa kirjeessään myös perhehistoriaansa ja Mannerheimin vastuuseen sisällisodan aikaisista kuolemista.
 – Mannerheim on hyvin ristiriitainen henkilö. Hänen toimintaansa liittyy monia semmoisia piirteitä, joita ei voi pitää erityisen kannatettavina tai erityisen toivottavina. Eikä siitä syystä ole minusta sopivaa, että opiskelijajärjestö pyrkii tämmöisellä toiminnalla ohjaamaan omaa jäsenistöään tämmöisen henkilön ihailuun.
 Vesa Puuronen. Sauli Antikainen / Yle
 Viestin jälkeen opiskelijajärjestö poisti kilpailusta Mannerheimia koskevan selfie-kuva-osuuden. Professori kiistää painostaneensa opiskelijoita.
 – En minä sen kummallisemmin painostanut. Mie kehotin. Ihan samalla tavalla olisin varmasti puuttunut, jos siellä olisin jonkin muunkin sopimattoman kuvan nähnyt.
 Puuronen ei tarkentanut, kenen muun henkilön kuvan hän olisi poistattanut. Mutta tuskinpa sinne hänen mukaansa hakaristilippujakaan sallittaisiin ripustettavan. Sen sijaan esimerkiksi  Minna Canthin  kuvan professori mielellään näkisi seinällä.
 Professorilla on oma perhekohtainen historia liittyen Mannerheimiin.
 – Minulla on suvussa tai lähiperheessä henkilöitä, joiden kohtalo on määräytynyt Mannerheimin toimien perustalta.
 Puurosen mukaan tähän siis liittyvät omat henkilökohtaiset asiat, oma henkilökohtainen perhehistoria ja yleisemmät yhteiskunnalliset tekijät.
 Yle ei tavoittanut tiistai-iltana Oulun luokanopettajaopiskelijat ry:n puheenjohtajaa  Sara Hagelbergiä  haastattelua varten.
 Vesa Puuronen on toiminut aiemmin tutkijana, lehtorina ja professorina Joensuun, Lapin, Kuopion ja Itä-Suomen yliopistossa. Hänen tutkimuksensa on liittynyt muun muassa rasismiin.
 Puuronen on myös vasemmistoliiton kaupunginvaltuutettu Rovaniemellä. Hän on kuulunut aiemmin Suomen kommunistiseen puolueeseen.

Vasemmistoprofessori paimensi opiskelijoita ottamaan Mannerheimin kuvan pois kokoustilan seinältä – myös selfiekisalle tuli loppu


Summary: Palo ei aiheuttanut henkilövahinkoja.

Tulipalo tuhosi viiden huoneiston asuintalon toisen päädyn tiistai-iltana Kankaanpäässä Satakunnassa. Tuli pääsi irti Rauhankadulla rintamamiestalossa, jossa on laajennusosa.
 Palo ei aiheuttanut henkilövahinkoja, vaikka päivystävän palomestarin mukaan talossa oli paikalla asukkaita tulen syttyessä.
 Pelastuslaitos onnistui rajaaman palon niin, että rakennuksen toisen päädyn asunnot jäivät lähes ehjiksi. Niihin ei kuitenkaan voida palomestarin mukaan muuttaa heti takaisin.
 Vaarana oli myös tulen leviäminen lähellä oleviin naapuritaloihin, mutta se saatiin estetyksi.
 Tulen syttymissyy ei ollut selvillä tiistaina illalla.
 Hätäkeskus sai palohälytyksen Rauhankadulle noin kello 20.40. Palo luokiteltiin suureksi.
 Tulipaloa sammutti noin 15 pelastuslaitoksen yksikköä.

Tuli tuhosi viiden huoneiston omakotitalon toisen päädyn Kankaanpäässä


Summary: Posti vetoaa siihen, että 16 muuta jakeluyhtiötä käyttää halvempaa työehtosopimusta. Nämä tosin keskittyvät lehtien jakeluun, kirjoittaa politiikan toimittaja Hannu Tikkala.

Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK

Postin työehtosopimuskiistassa on käynnissä informaatiosota.
 Keskiviikkona Posti- ja logistiikka-alan unionin PAUn puheenjohtaja  Heidi Nieminen  esitteli valtakunnansovittelijan toimistossa A4:lle tulostetun kaavion, joka esitti verkkokauppa- ja pakettilajittelualan kilpailutilannetta.
 Yksinkertaistettuna Niemisen viesti oli, että Posti on alalla ainoa yhtiö, joka on siirtämässä pakettijakelijoita Medialiiton ja Teollisuusliiton väliseen työehtosopimukseen. Sitä pidetään muita alan sopimuksia halvempana.
 Postissa tilanne nähdään toisin. Postin Ylelle lähtemässä sähköpostissa sanotaan, että "Suomessa toimii 16 muuta jakeluyhtiötä, jotka jakavat myös paketteja ja noudattavat Teollisuusliiton työehtosopimusta".
 Kumpi on oikeassa, Posti vai työntekijäpuoli?
 Kilpailijat ihmettelevät Postin perusteluita
 Yle sai käsiinsä listan jakeluyhtiöistä, joista Posti puhuu. Listalla ovat muun muassa Sanoma Media Finlandin, Mediatalo ESA:n ja Kaleva365:n.
 Kaikki listan yhtiöt toimittavat lähinnä sanoma- ja ilmaisjakelulehtiä ihmisille. Ne eivät siis kilpaile Postin kanssa verkkokauppa- ja pakettiliiketoiminnassa, johon yhtiö hakee kilpailukykyhyppyä.
 Postin suurimmat kilpailijat pakettiliiketoiminnassa ovat Matkahuolto ja PostNord. Ne syyttävät valtionyhtiö Postia silmänkääntötempusta.
 – Postin pakettijakelijoita ollaan siirtämässä uuteen yhtiöön ikään kuin puhuttaisiin varhaisjakelun liiketoiminnasta, Matkahuollon toimitusjohtaja  Janne Jakola  sanoo.
 Postin perustelut pakettilajittelijoiden osalta ovat todella erikoisia, PostNord Suomen toimitusjohtaja  Johanna Starck  sanoo.
 – Tämä on todella kilpailtu kenttä, jossa Postilla on 50 prosentin markkinaosuus ja valtio-omisteisen yrityksen pitäisi vielä saada kilpailuetu palkkoja leikkaamalla.
 Jakola ja Starck sanovat, että Postin ja PAUn nykyinen työehtosopimus on halvempi kuin kilpailijoilla. Heidän laskelmien mukaan postilaisten keskipalkka on useita satoja euroja matalampi kuin esimerkiksi Matkahuollon palveluksessa.
 Sekä Matkahuolto että PostNord soveltavat Auto- ja kuljetusalan työntekijäliiton (AKT) ja Autoliikenteen työnantajaliiton (ATL) välistä työehtosopimusta.
 Ei ole siis ihme, että PAUn Nieminen sanoo nyt Ylelle, että pakettijakelijoiden siirtäminen AKT:n työehtosopimukseen käy heille. Sen sijaan Medialiiton sopimukselle Nieminen sanoo yhä ei.
 Näyttääkin siltä, että PAU on oikeassa, mitä tulee Postin kilpailijoiden työehtosopimuksiin.
 Liitot pelkäävät palkkojen leikkauksia myös muissa yhtiöissä
 PAUn ja Postin kilpailijoiden kuvaama tilanne tekee ymmärrettäväksi sen, miksi muut työntekijäliitot ovat reagoineet tiukasti tilanteeseen.
 Posti olisi pakettiliiketoiminnassa ensimmäinen yritys, joka heikentäisi työntekijöiden työehtoja.
 Postin kilpailijat sanovat suoraan, että heidänkin pitää harkita palkan alennuksia, jos Posti saa tavoitteensa läpi.
 – Meillä työntekijät ovat hirveän huolissaan tilanteesta ja työntekijät kysyvät, mitä teemme tässä tilanteessa. Meilläkin joudutaan reagoimaan vastaavasti, jos kilpailutilanne muuttuu, Matkahuollon Jakola sanoo.
 Postin kilpailijoiden suunnitelmat ovat ammattiyhdistysliitoissa hyvin tiedossa.
 Muutokset kohdistuisivat yrityksiin, joissa on voimassa Auto- ja kuljetusala AKT:n työehtosopimukset. AKT onkin ilmoittanut tukevista tukitoimista muiden logistiikka- ja kuljetusalojen liittojen kanssa.
 Samasta syystä tilanne on äärimäisen kiusallinen myös demarivetoiselle hallitukselle, johon PAUn Nieminen on vedonnut useaan otteeseen.
 Työväenpuolue demarit ei voi olla hyväksymässä valtionyhtiön toimintaa, joka mahdollisesti sysää alan palkat laskukierteeseen.
 Tässä yhtälössä ei lämmitä Postin lupaus, jonka mukaan työntekijöiden palkat säilyisivät ennallaan 27 kuukautta Medialiiton työehtosopimuksessa.
 Palkansaajat pelkäävät, että määräajan jälkeen palkat laskevat useilla kymmenillä prosenteilla.
 Jonkun on taivuttava
 Postin tilanne näyttää siltä, että jonkun on taivuttava ennen kuin sopu saadaan aikaiseksi.
 Joko Postin on otettava pakettijakelijat takaisin vanhaan työehtosopimukseen tai sitten työntekijät joutuvat siirtymään Teollisuusliiton sopimukseen.
 Omistajaohjausministeri  Sirpa Paatero  (sd.) varmasti toivoo, että osapuolet saavat ratkaistua asian neuvottelemalla.
 Tähän rooliin osapuolet kutsuivat torstaina neljä selvityshenkilöä, joilla on paljon kokemusta vaikeista neuvotteluista.
 Hekään tuskin voivat asetelmaa muuttaa, vaikka neuvottelutulokseksi saataisiin luovalta kuulostava ratkaisu aikaan.
 Lue lisää:
 Ministeri Paateron lääke postilakkoon: Neljä selvityshenkilöä yrittää viikonlopun aikana ratkaista umpisolmun – PAU:n ja Postin pyynnöstä
 Rinne eduskunnassa: Posti halusi siirtää kaikki työntekijänsä uuteen työehtosopimukseen, hallitus torppasi aikeet
 Postilakon sovittelu jatkuu – PAUn Nieminen pitää Postin johdon väitteitä väärinä, ministeri Paatero ei kommentoi tilannetta

Analyysi: Posti haluaa avata pakettialan halpuutuskierteen – myös kilpailijat uhkaavat leikata palkkoja, jos valtionyhtiö saa tahtonsa läpi


Summary: Reuters: Netanjahua syytetään lahjojen vastaanottamisesta, petoksesta ja luottamusaseman väärinkäytöstä.

Israelissa virkaa tekevää pääministeriää  Benjamin Netanjahua  vastaan on päätetty nostaa korruptiosyytteet, ilmoittaa Israelin korkein syyttäjäviranomainen  Avichai Mandelblit .
 Netanjahua syytetään lahjojen vastaanottamisesta, petoksesta ja luottamusaseman väärinkäytöstä.
 Lahjonnasta hänet saatettaisiin tuomita enimmillään kymmeneksi vuodeksi vankeuteen, petoksesta ja luottamusaseman väärinkäytöstä  kolmen vuoden vankeuteen .
 Netanjahu itse on kertonut pitävänsä syytteitä salajuonena. Maan vasemmiston mukaan vakavat syytteet osoittavat, että Netanjahu ei sovi pääministeriksi.
 Korruptiosyytteet vaikuttanevat myös Israelin politiikkaan, sillä maa on ollut ilman hallitusta lähes vuoden poliittisen väännön takia.
 Lain mukaan Netanjahun ei ole pakko erota tehtävästään, mutta painetta eroilmoituksen tekemiselle tulee olemaan kosolti.
 Lue myös :
 Israelissa vaalit tulevat ja menevät, kun Benjamin Netanjahu taistelee asemastaan maan johtajana

Israelin Netanjahua vastaan on päätetty nostaa korruptiosyytteitä


Summary: Roskaruuan syöminen aiheuttaa kaupunkivariksille puutostilan, jonka seurauksena sen höyhenpeite kärsii.

Oletko koskaan katsonut tarkemmin torilla tai nakkikioskin kulmilla vaappuvia variksia?
 Jos variksen höyhenpeitteessä, etenkin siivissä, on valkoisia laikkuja, varis kärsii todennäköisesti A-vitamiinin esiasteen eli karotenoidien puutteesta. Laikukkaan variksen heikosti kehittyneissä siipisulissa on usein myös huonolaatuisia säikeitä ja osa siipisulista puuttuu kokonaan tai on katkennut.
 Laikukkaiden varisten määrä on lisääntynyt kaupungeissa jatkuvasti.
 Osittaisalbiinoja variksia on elänyt Suomessa 1960-luvulta lähtien, mutta laikukkaat varikset alkoivat yleistyä vasta 1990-luvulla. Tänä päivänä niitä tavataan miltei kautta maan aina Ahvenanamaalta Oulun korkeudelle saakka.
 Puutostilan vuoksi osittain albiinojen varisten lentokyky on puutteellinen tai ne eivät kykene lainkaan nousemaan siivilleen.
 – Se johtuu liian yksipuolisesta ravinnosta. Kaupunkiympäristössä varis ahmii ihmiseltä yli jääneitä tähteitä. Varisten sanotaankin käyvän "nakkikioskilla", kertoo Turun yliopiston ympäristötieten lehtori ja luonnontieteiden ja tekniikan alan dosentti  Timo Vuorisalo .
 Variksen osittaisalbinismia ei ole laajemmin tutkittu, mutta kanarianlinnuille tehdyissä tutkimuksissa karotenoidien puutteen on todettu aiheuttavan värimuunnoksia niiden höyhenpeitteeseen.
 Vuorisalon mukaan kanarinalinnuilla tehty tutkimus pätee mitä suurimmalla todennäköisyydellä myös variksiin.
 Osittaisalbinismia tavataan etenkin varisten lentopoikaisssa ja nuorissa yksilöissä.
 – Variksenpoikasen pitää saada kasvaakseen ja kehittyäkseen riittävän monipuolista ravintoa. Pelkkä grilliruokien ahmiminen käy myös varisten terveydelle.
 Raakkuvat pöytävieraat
 Vuorisalon mukaan varisten kohdalla voidaan puhua "luottokorttihypoteesista". Se tarkoittaa, että heikommatkin varikset saattavat pärjätä kaupungeissa, koska ne saavat myös talvella ravintonsa tavalla tai toisella ihmisen välityksellä.
 – Varikset syövät meidän ylijäämiämme meidän laskuumme. Kaupunkivariksia kutsutaan myös "pöytävieraiksi."
 Pariutumisaikana osittaisalbiinot varikset ovat terveitä lajitovereitaan huonommassa asemassa. Varis valitsee mieluummin itselleen terveen ja voimakkaan kumppanin, joka pystyy osaltaan huolehtimaan parin tulevista poikasista.
 Vuorisalo ei usko, että puutostilavaikuttaisi haitallisesti varisten perimään.
 – Geneettistä alttiutta puutostilan aiheuttamille muutoksille saattaa siirtyä seuraavalle sukupolvelle, mutta poikaset eivät kuoriudu osittain albiinoina.
 Ihmisten ruoanrippeet ovat kaupungissa elävälle varikselle herkkupaloja.  Yle / Risto Salovaara
 Hoikkia ahmatteja
 Vaikka kaupunkivarikset elävät epäterveellisellä ruualla, niille ei kuitenkaan kerry ylipainoa.
 Lintujen elimistö ei kerää ylimääräistä rasvaa. Vain muuttavat linnut kasvattavat rasvakerrostaan muuttomatkaansa varten, mutta heikot ja laikukkaat kaupunkivarikset eivät muuta.
 Vuorisalon mukaan esimerkiksi pulujen alttius vastaavalle puutostilalle on pienempi, koska pulut syövät pääosin leivänmuruja ja siemeniä.
 – Puluilla on hyvin erilaisia ja monivärisiä höyhenpeitteitä, joten pulujen värimuutoksia lienee myös mahdoton havaita.
 Vuosikymmenten myötä varikset ovat sopeutuneet elämään kaupungeissa ja käyttämään ihmistä hyväksen muutenkin kuin ravintoa etsiessään. Vuorisalo mainitsee esimerkkinä Turussa eläneen, osittain albiinon ja heikosti lentäneen variksen, joka hakeutui talvipakkasilla kioskin nurkalle tyhjäkäynnille jätettyjen autojen alle lämmittelemään.
 – Kun ihmiset istuivat takaisin autoon, varis viipotti auton alta pakoon ennen kuin auto lähti liikkeelle.
 Saaliina lajitoveri
 Kaikkiruokaista varista pidetään harakan ohella "luonnon puhtaanapitolaitoksena", sillä varis syö mieluusti teiden varsilta kuolleita nisäkkäitä ja lintuja.
 Varis nokkii ravinnokseen myös kuolleen variksen.
 Varis saattaa käydä myös lintujenruokintapaikoilla, mutta lisäksi sille maistuvat kananmunankuoret, luut, rustot ja muut roskalaatikoiden antimet.
 Petolintuna varis saalistaa pienempiä lintuja ja jyrsijöitä ja rosvoaa muiden lintujen, myös lajitoveriensa pesiä.
 Norjalaisissa tutkimuksissa maaseudulla kuoriutuneita variksia on viety kaupunkiin ja vastaavasti kaupungissa kuoriutuneita poikasia maaseudulle.
 – Maallemuuttajat olivat terveitä ja voivat hyvin, kun taas kaupunkiin viedyillä maalaisvariksilla alkoi esiintyä puutostilan aiheuttamia oireita, Vuorisalo kertoo.
 Pyhtääläisen pitkän linjan lintuharrastajan  Ari Vuorion  mukaan värimuutokset eivät aina johdu puutostilasta, vaan valkoiset laikut voivat olla leukismia eli synnynnäisiä muutoksia linnun pigmentin tuotannossa.
 Myös ympäristö, kuten ilman epäpuhtaudet saattavat vaikuttaa lintujen väritykseen.
 – Laikukkaita variksia on erheellisesti pidetty variksen ja harakan risteyminä, mutta lajit eivät ole nykyisen tiedon mukaan risteytyneet keskenään, Vuorio toteaa.
 Turkulainen vallanvaihto
 Puutostilan ei tiedetä aiheuttavan variksille muita oireita värimuutosten ja siipisulkien kehityshäiriöiden lisäksi. Jos varis alkaa saada roskaruuan sijasta monipuolisempaa ravintoa, sen väri ja siipisulat korjaantuvat seuraavan sulkasadon yhteydessä.
 Vuorisalon mukaan kaupungeissa elävien varispopulaatioiden määrä saattaa tulevaisuudessa vähentyä nykyisestään. Hän sanoo, että kolme vuotta sitten voimaan tullut biojätteen läjittämiskielto on jo melkein häätänyt varikset kaatopaikoilta.
 – Jos biojätteiden käsittely tehostuu ja hygieniataso nousee, varikset joutuvat hakemaan ravintonsa muualta. Se on variksille pelkästään hyväksi.
 Vuorisalon kotikaupungissa Turussa varikset ovat jo vähentyneet, mutta niiden tilalle ovat tulleet harakat.
 – Harakoilla ei ole tavattu vastaavanlaisia puutostilan aiheuttamia oireita.

Varikset ajautuneet synkkään kierteeseen – roskaruoka tuhoaa ulkonäön ja vie lentokyvyn, eikä puolisoakaan enää löydy


Summary: Työväenpuolue on kannatusmittauksissa selvästi konservatiiveja jäljessä. Brexitin repimät ennenaikaiset parlamenttivaalit järjestetään joulukuussa.

Britanniassa työväenpuolueen puheenjohtaja  Jeremy Corbyn  on luvannut uusia kunnallisia vuokra-asuntoja, kansallistamisia ja ympäristöveroja öljy- ja kaasuyhtiöille julkistaessaan puolueensa vaaliohjelman.
 Birminghamissa puhunut Corbyn kutsui vaalilupauksia radikaaleiksi ja kunnianhimoisiksi.
 Työväenpuolue lupaa lisää rahaa julkiselle terveydenhuollolle, jos se voittaa joulukuun 12. päivä järjestettävät enneaikaiset parlamenttivaalit. Lisää rahaa budjettiin saataisiin suurituloisten verotusta ja yritysverotusta kiristämällä sekä ottamalla lisää lainaa.
 Työväenpuolueen vaalilupauksia:
 100 000 uutta kunnallista vuokra-asuntoa vuoteen 2024 mennessä Viiden prosentin palkankorotukset julkisella sektorilla Minimipalkka kymmeneen puntaan tunnilta eli 11,7 euroon Ilmainen laajakaista
 Esittää merkittäviä kansallistamisia
 Työväenpuolue haluaa nostaa öljy- ja kaasuyhtiöiden verotusta merkittävästi eli 11 miljardiin puntaan. Lisäverotuksella puolue muodostaisi vihreän rahaston muun muassa uusien työpaikkojen synnyttämiseen.
 Työväenpuolue ehdottaa myös, että rautatiet, postinjakelu, vesihuolto ja osittain energiahuolto kansallistettaisiin.
 Puolue kansallistaisi kuuden suuren energiayhtiön jakelun. Kaupunginvaltuustoille labour antaisi oikeuden ottaa paikallisliikenne hallintaansa.
 – Esitämme julkista omistusta ilmeisille monopolialoille, Corbyn totesi.
 Edelleen vaaliohjelmassa esitetään, että osa teleoperaattori BT:stä kansallistettaisiin, ja näin ilmainen laajakaista tarjottaisiin kaikille.
 Corbynin puolue haluaa myös luopua suunnitelluista eläkkeiden korotuksista ja arvioida uudelleen fyysisesti raskaiden ammattien eläkeikää.
 Työväenpuolue lisäisi menoja yhteensä 82,9 miljardia puntaa eli 97 miljardia euroa. Puolueen mukaan sen ehdottamilla toimilla tulot nousisivat saman verran.
 Konservatiivit tyrmäsivät työväenpuolueen vaaliohjelman tuoreeltaan vastuuttomaksi.
 Uusi brexit-sopimus ja -äänestys
 Britannian EU-erosta työväenpuolue lupaa valtaan noustessaan neuvotella uuden sopimuksen kolmen kuukauden kuluessa ja alistaa sen kansanäänestykselle.
 Kansanäänestyksessä britit voisivat valita uuden sopimuksen ja EU:ssa pysymisen väliltä.
 Jeremy Corbynia on arvosteltu epämääräisistä brexit-kannoista myös hänen oman puolueensa sisällä.
 EU-kansalaisille työväenpuolue takaisi automaattisen oikeuden jäädä Britanniaan.
 Työväenpuolue on ollut kannatusmittauksissa selvästi pääministeri  Boris Johnsonin  konservatiiveja jäljessä. Tuoreimmassa mittauksessa puolueiden välinen ero oli kuitenkin kaventunut 12 prosenttiyksikköön.

Britanniassa työväenpuolue lähtee vaaleihin "radikaalilla" ohjelmalla
– lupaa 100 000 kunnallista vuokra-asuntoa ja useita kansallistamisia


Summary: Seinäjokelainen Piia Kattelus on ollut kansalaispuolueen varapuheenjohtaja parin vuoden ajan.

Kansalaispuolueen varapuheenjohtaja  Piia Kattelus  on jättäytynyt pois puolueesta. Kattelus perustelee poisjääntiään henkilökohtaisilla ja ajankäytöllisillä syillä.
 – Päätöksen tein raskain mielin ja sydämin. Koen, että tehtävä on vaativa ja edellyttää, että henkilö on sataprosenttisesti mukana. Täytyy olla ajankäytöllistä ja taloudellista resurssia olla täysillä mukana, kertoo Kattelus.
 Kattelus on ollut kansalaispuolueen keulakuva yhdessä  Sami Kilpeläisen  kanssa. Kattelus oli puolueen ehdokkaana eduskuntavaaleissa ja EU-vaaleissa.
 Katteluksen lähdöstä kertovat ensimmäisenä  maakuntalehdet Ilkka  ja Pohjalainen.
 Valtuustossa edelleen kapu
 Seinäjoen kaupunginvaltuustoon hänet valittiin keskustan listoilta. Hänellä on kuitenkin oma kansalaispuolueen valtuustoryhmä valtuustossa.
 – Valtuustotyöskentelyyn tämä ei vaikuta. Kansalaispuolueen ryhmä säilyy. Sen puolesta en ole tehnyt päätöksiä, sanoo Kattelus.
 Kysymys paluusta keskustan riveihin huvittaa häntä.
 – Sanotaanko näin, että se ei ole ollut ensimmäisenä mielessä, Kattelus naurahtaa. Hänen on kuitenkin tehtävä päätöksensä puolueestaan ennen seuraavia kuntavaaleja.
 – Varmaankin se jäsentyy tässä tulevaisuudessa.
 Kansalaispuolue on Paavo Väyrysen perustama puolue, josta nykyinen johto hänet erotti. Asiasta  riideltiin oikeudessa ast i.

Kansalaispuolueen varapuheenjohtaja Piia Kattelus on jättänyt puolueen


Summary: Kunta- ja omistajaohjausministeri Sirpa Paatero (sd.) kertoo Postin työehtosopimuskiistan ratkaisuyrityksestä ennen kyselytunnin alkua.

Postin työriidan sovittelu on  jumiutunut  kiistaan 700 pakettilajittelijan siirrosta toisen työehtosopimuksen piiriin.
 Postin työntekijät järjestivät torstaina iltapäivällä mielenosoituksen eduskuntatalon edustalla.
 Antti Rinteen  (sd.) hallitus yrittää nyt omalta osaltaan vauhdittaa neuvotteluratkaisun löytymistä. Kunta- ja omistajaohjausministeri  Sirpa Paatero  (sd.)  kertoo  uusista käänteistä eduskunnassa vielä ennen kyselytunnin alkua.
 Postin työntekijöitä edustava Posti- ja logistiikka-alan unioni, PAU, on vaatinut pakettilajittelijoiden palauttamista takaisin PAUn työehtosopimukseen.
 Useat SAK:laiset ammattiliitot ovat ryhtyneet tukilakkoihin ja  ensi viikolla tukitoimet  uhkaavat vielä laajeta.
 Poliittinen paine ratkaisulle kasvaa
 PAU on vaatinut valtion omistajaohjausta puuttumaan Postin johdon toimintaan. Kunta- ja omistajaohjausministeri Sirpa Paatero on joutunut kovan painostuksen kohteeksi.
 Paatero toimitti päivällä julkisuuteen  lausunnon , jossa hän kiirehti ratkaisua Postin tilanteeseen.
 Eduskunnan kyselytunnilla ovat tällä kertaa vastaamassa sekä Paatero että pääministeri Rinne, joka on ollut syksyn aikana aktiivinen myös Postia koskevissa asioissa.
 Paatero on jo aiemmin asettanut valtiosihteerityöryhmän selvittämään Postin tulevaisuutta. Työryhmän esityksiä odotetaan tammikun puolivälissä.
 Lue ja katso myös:
 Hallitus yrittää laukaista Postin lakkotilanteen – Paatero kertoo tilanteesta, seuraa suorana kello 15.55
 Postilakon neuvottelut aivan takalukossa – valtakunnansovittelija ei antanut sovintoehdotusta, uusia tukitoimia voimaan torstaina

Nouseeko Postin työriita esille eduskunnassa – Yle seuraa kello 16 alkavaa kyselytuntia


Summary: Opiskelijat tarvitsisivat enemmän esikuvia ja tukea kielen kanssa sekä parempaa ohjausta ja verkostoja työelämään.

Ulkomaalaistaustaisten on hankala päästä korkeakouluun ja saada tarvitsemaansa tukea opintojen aikana.
 Tämä selviää Kansallisen koulutuksen arviointikeskuksen (Karvi)  arvioinnista , jossa tarkasteltiin Suomessa asuvan ulkomaalaistaustaisen väestön korkeakoulutukseen osallistumista.
 Arviointi tehtiin nyt ensimmäistä kertaa. Asia on ajankohtainen, sillä Suomi kansainvälistyy: ulkomaalaistaustaisten osuus väestöstä on noin 7 prosenttia.
 Anni Härkönen / Yle
 Pääkaupunkiseudulla jo joka neljäs alle kouluikäisistä lapsista on ulkomaalaistaustainen. Jos alati kasvavan ryhmän korkeakoulutukseen pääsyyn ei kiinnitetä huomiota, voi tavoitetta  korkeakouluttaa puolet nuoresta aikuisväestöstä  vuoteen 2030 mennessä olla vaikea saavuttaa.
 Vuonna 2015 korkeakoulujen uusista opiskelijoista 3 prosenttia oli ulkomaalaistaustaisia nuoria. Heidän osuutensa samanikäisestä väestöstä oli 6 prosenttia. Naapurimaihin verrattuna osuus on pieni.
 Aiempi kielivalinta kaduttaa
 Opetushallituksen opetusneuvoksen  Maija Airaksen  johtama arviointiryhmä tapasi useita opiskelijoita, jotka olivat opiskelleet suomea toisena kielenä peruskoulussa ja lukiossa ja katuivat valintaansa. He kokivat, ettei valinta ollut tukenut heidän akateemisen kielitaitonsa kehittymistä.
 Se hankaloitti paitsi pääsyä korkeakouluun, myös opinnoissa etenemistä.
 – Kun haetaan suomenkieliseen koulutukseen, pääsykoevaiheessa tarvitaan usein hyvin eksaktia suomen kielen taitoa. Ne opiskelijat, jotka ovat olleet S2-opetuksessa, eivät ole välttämättä saavuttaneet tarvittavaa kielitaitoa, sanoo Airas.
 S2- eli suomi toisena kielenä -opetusta tarjotaan yleensä lapsille ja nuorille, joiden äidinkieli ei ole suomi, ruotsi tai saame tai joiden tausta on monikielinen.
 Raportin laatijoiden mukaan kielenopetusta ja tukea sitä tarvitseville pitäisi olla tarjolla myös korkeakouluissa. Toisaalta tukea ja ohjausta kielivalintaan pitäisi olla tarjolla jo varhaisessa vaiheessa nuoren koulupolkua.
 Moni koulunsa Suomessa käynyt kokee joutuneensa suomi toisena kielenä -opetukseen vasten tahtoaan. Myös  tutkijoiden mukaan  S2-opetukseen päätyy Suomessa oppilaita, joiden kielitaito on "liian hyvä".
 Ohjauksen merkitys korostuu
 Moni nuori koki, että lähipiiristä puuttui samastuttava esikuva, joka oli päässyt korkeakouluun ja jolta olisi voinut kysyä tukea. Siksi ulkopuolisen ohjauksen ja esikuvien merkitys korostui. Moni nimesi sellaiseksi esimerkiksi opettajan tai opinto-ohjaajan.
 Osan mukaan taas virallinen opinto-ohjaus pyrki painostamaan heitä etenkin sosiaali- ja terveysaloille ja ennemmin ammattikouluun kuin korkeakouluun.
 Opinto-ohjaukseen voi liittyä myös piilorasismia. Raportin mukaan suomalaisemmalta vaikuttava oppilas voi saada erilaista ohjausta kuin oppilas, jonka kulttuurinen tausta on vieraampi.
 Lue myös:   Noor Assad on espoolainen kympin tyttö, joka haluaa lääkäriksi – koulussa hän todisteli äidinkielentaitoaan ja kieltäytyi lähihoitajaopinnoista
 Moni tuplakouluttautuu, koska aiempi tutkinto ei työllistä Suomessa
 Monella korkeakoulutukseen hakevalla maahanmuuttajalla on jo korkea-asteen tutkinto. Se on usein suoritettu ulkomailla.
 Yleinen syy hakea uudelleen opiskelemaan on vaikeus saada töitä.
 Airaksen mukaan työmarkkinoilla olisi tärkeää kiinnittää enemmän huomiota ulkomaalaistaustaisten hakijoiden osaamiseen eli siihen, mitä muualta hankitun tutkinnon takaa löytyy.
 Toisaalta myös korkeakoulut voisivat tarjota nykyistä joustavampia koulutusvaihtoehtoja.
 – Kun jatkuvan oppimisen kehittämistä työelämän tarpeisiin korostetaan, on hyvä pohtia, voisivatko korkeakoulut tarjota suppeampia kokonaisuuksia maahanmuuttajille, joilla on jo korkeakoulututkinto. Jos kokonaisuuksiin integroitaisiin kytköksiä työmarkkinoihin, voisi se helpottaa työllistymistä koulutuksen suorittamisen jälkeen, Airas sanoo.
 Korkeakoulut suhtautuvat epäilevästi positiiviseen erityiskohteluun
 Airaksen mukaan korkeakoulujen johto ja henkilökunta korostivat, että mitään hakijaryhmää ei saa hakuvaiheessa suosia, vaan kaikkia tulee kohdella samalla tavalla taustasta huolimatta.
 Siksi moni suhtautuu epäilevästi ajatukseen ulkomaalaistaustaisten  positiivisesta erityiskohtelusta  hakuvaiheessa. Esimerkkejä erityiskohtelusta voisi olla kielitaitovaatimusten madaltaminen tai pidempi vastausaika pääsykokeessa.
 Arviointiryhmä huomauttaa, että keskenään samankaltaisille hakijoille rakennettu järjestelmä ei välttämättä palvele muuttuvaa yhteiskuntaa, joka on aiempaa monimuotoisempi. Tämän osoittavat myös arviointiryhmän tapaamien opiskelijoiden kokemukset.
 – Uskomme, että positiivinen erityiskohtelu edesauttaisi opiskelijoiden osallisuutta ja opintojen etenemistä, Airas sanoo.
 Vaikka arviointiryhmä osoittaa kehitysehdotuksensa erityisesti korkeakouluille ja päättäjille, myös mielikuvilla on suuri merkitys siihen, kuinka mahdolliselta väylä korkeakouluun nuoren silmissä näyttäytyy.
 – Opiskelijat, joita tapasimme, olivat niitä menestyjiä, jotka olivat päässeet sisään korkeakouluun. Olisi toivottavaa, että heidän kaltaisiaan roolimalleja olisi esillä julkisuudessa enemmänkin, jotta yhä useampi rohkaistuisi suuntautumaan korkea-asteelle, Airas sanoo.
 Näin arviointi tehtiin Raportissa tarkasteltiin  ulkomaalaistaustaista  väestöä. Heidät jaettiin kahteen ryhmään: Maahanmuuttajat  ovat joko itse syntyneet ulkomailla ja muuttaneet Suomeen muusta syystä kuin opiskelua varten. Maahanmuuttajataustaisten  vanhemmat ovat syntyneet ulkomailla ja muuttaneet Suomeen. Arvioinnissa oli mukana 11 yliopistoa ja ammattikorkeakoulua. Ulkopuolelle rajattiin vaihto-opiskelijat ja ne kansainväliset opiskelijat, joiden maahanmuuton ensisijaisena syynä on opiskelu. Korkeakoulutukseen pääsyä, opintojen etenemistä ja valmistumista tarkasteltiin tilastojen perusteella. Lisäksi arviointiryhmä tapasi korkeakoulujen opiskelijoita ja henkilökuntaa työpajoissa.
 Lue lisää:
 Noor Assad on espoolainen kympin tyttö, joka haluaa lääkäriksi – koulussa hän todisteli äidinkielentaitoaan ja kieltäytyi lähihoitajaopinnoista
 Suomalainen nimi on valtava etu Suomen työmarkkinoilla – tutkija lähetti tuhansia työhakemuksia eri nimillä ja tulokset hätkähdyttävät
 Tutkija arvostelee maahanmuuttajien työelämään ohjaamista piilorasismista – "Ajatellaan, että heillä on luontainen tarve hoivata"
 Maahanmuuttajataustaiset nuoret kamppailevat kieliopintojen kanssa – "Mun pitää itse uskoa, että mä pystyn samaan kuin muut suomalaiset nuoret"

Piilorasismia opinto-ohjauksessa, vaikeuksia kielen kanssa – ulkomaalaistaustaisen polku korkeakouluun on usein kivinen, selviää raportista