Summary: Valtiosääntöoikeuden professorin Tuomas Ojasen mielestä Unkarin pääministeri Viktor Orban on hakoteillä arvostellessaan Suomen oikeusjärjestelmää.

Unkarin arvostelu parhaillaan EU-puheenjohtajamaana toimivaa Suomea kohtaan kiihtyy.
 Viikonloppuna  arvostelijoiden joukkoon liittyi  Unkarin pääministeri  Viktor Orban .
 Orbanin mielestä Suomen ei pitäisi ruveta mestaroimaan oikeusvaltioperiaatteista, koska ne eivät Suomessakaan toteudu.
 Erityisenä pilkan aiheena Orban piti sitä, ettei Suomessa ole valtiosääntötuomioistuinta. Orban arvosteli Suomea myös siitä, että presidentti nimittää tuomarit.
 Orban puhui viikonvaihteessa tuhansille Tusványos-festivaalille kokoontuneille kuulijoille Romanian unkarilaisalueella Transsilvaniassa.
 Helsingin yliopiston valtiosääntöoikeuden professorin  Tuomas Ojasen  mielestäOrbanin kritiikille ei ole perusteita.
 – Ei perustuslakituomioistuin ole oikeusvaltion tae, Ojanen sanoo.
 Ojasen mukaan Suomen oikeusjärjestelmä noudattelee pohjoismaista mallia, johon ei kuulu erillistä perustuslakituomioistuinta.
 – Sellaista ei ole Ruotsissa, ei Norjassa, ei Tanskassa eikä Islannissa, Ojanen luettelee.
 – Eikä monessa muussakaan länsimaassa kuten ei esimerkiksi Britanniassa tai Alankomaissa. Eli jos pelkästään perustuslakituomioistuimen olemassaolo olisi oikeusvaltion tunnusmerkki, niin moni länsimaa ei ehtoa täyttäisi, Ojanen lisää.
 Oikeusvaltion toimivuutta arvioitaessa pitääkin Ojasen mukaan tarkastella esimerkiksi tuomioistuinten riippumattomuutta, kansalaisoikeuksien toteutumista ja sananvapauden tilaa.
 Näissä kokonaisarvioissa Suomi sijoittuu oikeusvaltioperiatteiden toimivuudessa aivan maailman kärkisijoille.
 Presidentti riippumaton tuomarien nimittäjä
 Ojasen mukaan Orban on väärässä myös tuomarien nimitystapaa arvostellessaan.
 – Suomessa tuomarien nimitys on annettu presidentin tehtäväksi juuri siitä syystä, että presidentin katsotaan olevan riippumaton päivän- ja puoluepolitikoinnista, Ojanen perustelee.
 Lisäksi tuomarinimityksiä eivät valmistele virkamiehet vaan erillinen, riippumaton tuomarinvalintalautakunta, joka tekee esitykset valtioneuvostolle.
 Orban on selvästi suivaantunut siitä, että EU-puheenjohtajamaana Suomi ajaa EU-tukien ja oikeusvaltioperiatteiden nivomista yhteen. Käytännössä tuet olisivat leikkautumassa juuri Orbanin johtamalta nyky-Unkarilta.
 Ojasen mukaan Orban syyttää suotta Suomea tukien ja oikeusvaltioperiaatteiden nivomisesta yhteen. Aloite on alun perin EU-komission, joka on jäsenvaltioiden hallituksista riippumaton.
 Ojanen kertoo itsekin olleensa jo hyvä aikaa ennen Suomen EU-puheenjohtajuutta eduskunnan kuultavana komission aloitteesta.
 Lisää aiheesta:
 Unkarin pääministeri Viktor Orbán arvosteli rajusti Suomea – eurooppaministeri Tytti Tuppurainen: Suomi tekee sen, mikä sille EU:n puheenjohtajamaana kuuluu
 Mistä Orbánin hyökkäys Suomea vastaan johtuu? Yle selvitti asiaa Unkarin poliittisen eliitin kesäpäivillä

Professori Tuomas Ojanen Unkarin kritiikistä: Valtiosääntötuomiostuin ei ole oikeusvaltion tae, monissa muissakaan länsivaltioissa sitä ei ole


Summary: Navalnyin oma lääkäri epäilee, että oppositiopoliitikon oireiden syynä voi olla myrkytys.

Sunnuntaina vankilasta sairaalaan "vakavan allergiakohtauksen" vuoksi viety venäläinen oppositiopoliitikko  Aleksei Navalnyi  on siirretty takaisin vankilaan. Navalnyin oman lääkärin  Anastasija Vasiljevan  mukaan siirto vankilaan tehtiin ennen kuin kaikkia tarvittavia testejä oli ennätetty tehdä.
 Oireiden syytä ei ole vielä varmistettu, mutta Vasiljeva arvioi aiemmin, että  Navalnyin rajujen oireiden syynä saattaa olla myrkytys .
 43-vuotiaan Navalnyin voinnin kerrotaan parantuneen sairaalassa olon aikana. Navalnyia sairaalassa hoitaneen lääkärin  Jelena Sibikinan  mukaan tämän henki ei ollut vaarassa.
 Aleksei Navalnyi kuvattuna mielenosoituksessa Moskovassa 20. heinäkuuta. Sergei Ilnitsky / EPA
 Oppistiojohtajan edustaja  Kira Jarmyš  kirjoitti sunnuntaina Twitterissä, että  Navalnyin kasvot olivat sairaalaan saapuessa vahvasti turvoksissa ja hänen ihonsa punoitti . Navalnyilla ei ole Jarmyšin mukaan aiemmin todettu mitään allergisia reaktioita.
 Navalnyi tuomittiin viime viikon keskiviikkona 30 päiväksi vankeuteen laittoman mielenosoituksen järjestämisen vuoksi. Navalnyin koolle kutsumaan mielenosoitukseen osallistui lauantaina Moskovassa tuhansia ihmisiä. Poliisi otti mielenosoituksen yhteydessä kiinni lähes 1 400 ihmistä.
 Lisää aiheesta:
 "Eroa Putin" – Venäjän poliisi ottanut kiinni yli tuhat ihmistä vapaita vaaleja vaativan mielenosoituksen yhteydessä Moskovassa
 Moskovassa oppositio aikoo uhmata mielenosoituskieltoa ja marssia – Mistä vaalikapinassa kyse?
 Oppositiojohtaja Navalnyi sai 30 päivän vankilatuomion Venäjällä – uhkasi isoilla mielenosoituksilla

Sairaalaan "vakavan allergiakohtauksen" vuoksi joutunut Navalnyi palautettiin vankilaan – Lääkäri: Kaikkia testejä ei ehditty tehdä


Summary: Puolustusvoimien komentaja vaihtuu elokuun alussa. Amerikkalaisten JASSM-rynnäkköohjusten saaminen Suomen Hornet-hävittäjiin nousee Lindbergin huippuhetkeksi.

Puolustusvoimain komentaja vaihtuu elokuun alussa. Viisi vuotta armeijaa johtanut ilmavoimien kenraali  Jarmo Lindberg  jättää tehtävän maavoimien kenraalille  Timo Kiviselle . Tänä vuonna kuusikymppisiään juhlivat kenraalit tapasivat jo samalla kadettikurssilla vuosina 1979–1982.
 Hornet-hävittäjien parissa neljännesvuosisadan viettänyt Lindberg ei haikaile uusien hävittäjähankintojen perään.
 – Hävittäjähankinnat ovat hyvin raiteillaan ja aikataulussa ja siinä päätoimijat ovat puolustusministeriö, logistiikkalaitos ja ilmavoimat ja sitähän tekee suuri ryhmä väkeä parhaillaan ja hyvässä aikataulussa, Lindberg korostaa.
 Head huntereille Lindberg olisi huippusaalis
 Kysymykseen, onko täysin poissuljettua, että väistyvä komentaja tulisi vielä porstuan kautta mukaan  hävittäjäpeliin  esimerkiksi jonkun hävittäjän myyntimiehenä, Lindberg vastaa hieman arvoituksellisesti.
 – Minä en lähde spekuloimaan tämän kaltaisia asioita. Minulla on tässä puolen vuoden karenssi edessä kaikkeen tähän nykyiseen tehtävään liittyviin asioihin. Minulla ei ole henkilökohtaisia suunnitelmia suuntaan tai toiseen, Lindberg toteaa.
 Lentokonevalmistajien head huntereille Lindberg olisi todellinen täysosuma. Lentoharrastuksen kautta sotilasuralle kulkenut hävittäjälentäjä on nähnyt alallaan jo kaiken.
 Lindberg kertoo matkustaneensa viime vuosikymmenten aikana ahkerasti Yhdysvalloissa.
 – Jos on yksi asia, jossa olen kokenut, että minun omilla tekemisilläni on ollut jotain merkitystä meidän torjuntakyvylle, niin olen yli neljännesvuosisadan kulkenut toistuvasti, vuosittain Yhdysvaltoihin erittäin haastaviin, tiukkoihin neuvotteluihin hallinnon ja kaikkien suurempien puolustusvälineteollisuuden valmistajien kanssa, Lindberg sanoo.
 Yhtenä merkittävänä saavutuksenaan Lindberg mainitsee  ohjuskaupat.
 – Tähän (Hornet-monitoimihävittäjien) JASSM-rynnäkköohjusten neuvotteluun minulta meni kokonainen vuosikymmen ja sen lopputuloksena sitten meillä ja ehkä jossain muuallakin hieman hämmästeltiin, miten voi olla mahdollista, että Suomelle myytiin Yhdysvaltain ilmavoimien kruununjalokivi ainoana maana Australian jälkeen. Tämä on niitä asioita, joita on sitten mukava muistella kiikkustuolissa, Lindberg linjaa.
 Lindbergin komentajakauden loppua on varjostanut ilmavoimien  Lemmenjoen vapaaehtoisista kertausharjoituksista  aiheutunut kohu.
 Lindbergin mukaan sekin tapaus piti näköjään elää: hyvässä ja pahassa. Lindberg vakuuttaa, että opiksi on opettu ja korjausliikkeet on tehty.
 – Puolustusvoimat ovat ryhtyneet toimenpiteisiin, jotka olemme tuoneet selkeästi julkisuuteen ja me jatkamme siinä asennossa, jonka olemme jo kertoneet, Lindberg kuittaa kysymykset Lemmenjoen tapahtumien vaikutuksista.
 Komentajan mukaan puolustusvoimissa katsotaan nyt entistä tarkemmin myös kaikki vapaaehtoiset harjoitukset.
 – Katsotaan, miten niitä järjestetään ja ohjeistetaan ne. Seuraamme niitä huomattavasti tarkemmin kuin aikaisemmin, Lindberg lupaa.
 Idän ja lännen sotilaspiirien välissä
 Lindberg on lentänyt sekä neuvostovalmisteisella MiG-21:llä että amerikkalaisella F/A-18 Hornetilla.
 – Elokuussa 1991 Karjalan lennoston laivuevierailulla Moskovaan, Kubinkan lentotukikohdassa, lensin neuvostoilmavoimien vuosipäivänä Mig-taitolentoesityksen ja sain sitten Moskovan sotilaspiirin ilmavoimien komentajalta, kenraalieversti  (Nikolai) Antoškinilta  niin kutsututut Sniperin siivet, jotka ovat korkeimmat, mitä ohjaaja voi Neuvostoliitossa saada, Lindberg muistelee.
 Puoli vuotta myöhemmin Neuvostoliittoa ei ollut enää olemassa.
 – Kolme ja puoli vuotta myöhemmin löysin itseni Yhdysvaltain laivaston Hornetin ohjaamosta Tyynen valtameren yllä lentämässä Yhdysvaltain merivoimien ja merijalkaväen ohjaajien kanssa, Lindberg kuvaa Suomenin sotilaallisen ympäristön nopeaa muutosta.
 Alueloukkauksissa Venäjä teki ryhtiliikkeen
 Jarmo Lindberg aloitti puolustusvoimain komentajana elokuussa 2014. Saman kuun lopulla venäläiset sotilaskoneet loukkasivat Suomen ilmatilaa yhden viikon aikana kolme kertaa.  Suomen ilmavoimat nosti valmiuttaan  ja Hornetit olivat paljon ilmassa.
 Nyt tilanne on rauhoittunut.
 – Vuoden 2013 jälkeen Venäjän lentotoiminnan volyymi Suomenlahdella on kasvanut, mutta nämä loukkaukset eivät ole kasvaneet samassa suhteessa. Ilman lisätietoja ulkopuolinen voisi arvioida, olisiko siellä sitten tehty jotain ryhtiliikettä, Lindberg pohtii.
 Kuin lähtötervehdyksenä venäläinen valtion ilma-alus, kuten rajavartioston tutkintatiedotteessa luonnehditaan,  pyrähti  17. heinäkuuta Suomen ilmatilassa. Alueloukkaus oli venäläisille tyypillisesti Porvoon eteläpuolella. Muutaman kilometrin loikka Suomen puolelle kesti muutaman minuutin.
 Toissa viikolla Etelä-Korean armeija  kertoi  vastanneensa venäläisten sotilaskoneiden alueloukkaukseen sadoilla varoituslaukauksilla. Suomenlahdella näin järeisiin toimiin ei ole tarvinut ryhtyä.
 – Etelä-Koreasta julkisuuteen tulleiden tietojen mukaan tilanne on vaikuttanut hieman dramaattisemmalta, jos pitää paikkansa se tieto, että Etelä-Korean tunnistavat koneet olisivat ampuneet useita varoituslaukauksia venäläiskoneiden läheisyydessä, niin silloin siinä on kyllä ollut dramatiikkaa aivan eri tasolla, Lindberg hämmästelee.
 Lisää aiheesta:
 Hornetien muuttaminen pommitustehtäviin sopiviksi valmistui
 Puolustusvoimat: Tunnistuslentoja tarvittaessa joka tilanteessa
 Analyysi: Hävittäjäehdokkaat kilpailevat huomiosta Turun taivaalla – koneiden vertailu on Suomelle megaurakka
 "Sota ei yhtä miestä kaipaa" – Puolustusvoimain komentaja Jarmo Lindberg ei hae jatkokautta

Tätä väistyvä Puolustusvoimien komentaja muistelee kiikkutuolissa: Jarmo Lindberg kaappasi suomalaishävittäjiin jenkkilennoston kruununjalokiven


Summary: Poliisihallituksen mukaan uuden asetietojärjestelmähankkeen ongelmat osin lykkäävät aselain täytäntöönpanoa.

Luistit liikkuvat liukkaasti uusissa, sovelletun reserviläisammunnan harrastajien suosimissa puoliautomaattikivääreissä.
 Muun muassa näihin aseisiin sopivia yli kymmenen patruunan lippaita ei ole enää heinäkuun puolivälissä voimaan tulleen aselain muutoksen jälkeen saanut myydä vapaasti. Etenkin toiminnallisten ampumalajien aseisiin erikoistuneessa liikkeessä tämä ei ole aiheuttanut ongelmia.
 Lohjan ase ja osan tunnetuimpia tuotteita ovat Uronen Precision -tuotemerkillä valmistetut ja myytävät puoliautomaattiaseet.  Niiden suunnittelun pohjana on ollut yhdysvaltalainen sotilasase AR-15.  Toni Määttä / Yle
 – Moni on kysynyt, miksi tarvitsen nyt aseluvan ostaakseni näitä lippaita. On selvitetty, että se on näin. Mutta tähän mennessä ei ole ollut yhtään asiakasta, joka ilman asianmukaista aselupaa olisi halunnut näitä lippaita ostaa, kertoo Lohjan ase ja osan toimitusjohtaja  Hannu Uronen .
 Myös Poliisihallitukselle eniten kyselyjä aiheuttaneita asioita ovat olleet isojen lippaiden hallussapito-oikeudet ja niihin liittyvät siirtymäsäännökset.
 Vielä hankalammaksi on silti osoittautumassa muun muassa aseiden lainaamisesta ilmoittamista koskevan uuden lainkohdan täytäntöönpano. Syynä ovat toimitussopimuksen päättämiseen johtaneet  asetietojärjestelmähankkeen ongelmat .
 – Ampuma-aselaissa on mainittu siirtymäkausi, joka päättyy 1.3.2020. Nyt tämän toimitussopimuksen irtisanomisen seurauksena tilanne alkaa olla se, että se ei ole enää tässä aikataulussa mahdollista sen järjestelmän käyttöön saaminen, arvioi asehallintopäällikkö  Mika Lehtonen  Poliisihallituksesta.
 Esimerkiksi makuulta ammuttaessa pitkä lipas voi toimia myös aseen tukena.   Toni Määttä / Yle
 Tarkoittaako tämä sitä että vielä ensi vuoden maaliskuussa sähköinen asiointi ei toteudu ja myöskään velvoitetta yli 30 päivää kestävän lainauksen ilmoittamisesta ei voida panna täytäntöön?
 – Kyllä se käytännössä sitä tarkoittaa, Lehtonen vahvistaa.
 Uuden asetietojärjestelmän käyttöönotto on aikanaan aseliikkeille pakollista.
 Säännösten muuttuminen ei ole ase-elinkeinolle kuitenkaan pelkästään uhka, vaan myös mahdollisuus. Valmiiksi uuden lain mukaisesti kymmeneen patruunaan rajoitettuja kivääärin ja kahteenkymmeneen rajoitettuja pistoolien lippaita on saatavilla useilta valmistajilta.
 Urosen liikkeen kannalta merkittävämpää kuitenkin on se, että kiväärit saavat nyt olla hieman aiempaa lyhyempiä.
 Suomessa valmistetaan jopa maailmantason mainetta saaneita practical-harrastajien aseita.   Toni Määttä / Yle
 – Me voimme pikkuisen laajentaa nyt mallivalikoimaamme tämän uuden aselain myötä. Nimenomaan kokonaispituudeltaan hieman lyhyempiin aseisiin, sanoo Uronen.
 Lue myös:  Luvanvaraiseksi muuttuvan lippaan voi tehdä itse toimimattomaksi
  Eduskunta teki suositusta inttimuistoesineestä luvanvaraisen

Asealan yrittäjä käänsi aselain muutoksia mahdollisuuksiksi:  Myyntiin rajoitettuja lippaita ja lyhempiä kivääreitä


Summary: Lapset treenaavat akrobatiatemppuja trampoliinilla ja pihalla. Somevideot TikTokissa ja Youtubessa innostavat kokeilemaan näyttäviä liikkeitä.

Liikunnan iloa. Sitä akroilu on ehkä puhtaimmillaan. Nuoret harjoittelevat hyppyjä, voltteja ja kärrynpyöriä yhä uudestaan ja uudestaan, kunnes liikkeet napsahtavat kohdalleen.
 Akrobatian voi aloittaa olipa lähtötaso mikä tahansa. Harrastus koukuttaa, koska akrossa riittää aina uutta opittavaa.
 Fanny Hosiokangas , 11, aloitti harrastuksen kaksi kuukautta sitten. Hän halusi kokeilla akrobatiaa, koska se näytti kivalta. Harrastus on täyttänyt odotukset.
 – Temppujen opetteleminen on kivaa.
 Fanny Hosiokangas harjoittelee flikkiä Melissä Mäkisen avustuksella. Petri Lassheikki / Yle
 Hypyt taakse vaativat rohkeutta
 Asikkalalainen  Melissa Mäkinen , 19, on vetänyt akrobatiatunteja useamman vuoden. Oppilaita akrotunneilla on noin 70. Tunneille tullaan nimenomaan oppimaan uusia temppuja.
 Suosituimmat temput ovat flikki, bäkki ja perhonen. Nämä liikkeet halutaan oppia, koska ne ovat näyttäviä ja vaativia. Flikki on puolivoltti taakse.
 – Siinä hypätään taaksepäin kädet suorana, selkä kaarella ja aika kovalla vauhdilla.
 Bäkki eli voltti takaperin on samanlainen, mutta siinä ei laiteta käsiä maahan ja hypyssä mennään kerälle. Perhonen puolestaan on kärrynpyörä ilman käsiä.
 – Takaperin tehtävässä voltissa uskallus on tosi iso juttu. Minunkin oppilaista monet eivät vaan meinaa uskaltaa, vaikka osaisivat. Perhosessa ratkaisee hyvä ponnistusvoima ja notkeus, Mäkinen kuvailee.
 Liikkeitä on helpompi opetella ensin trampoliinilla ja vasta sen jälkeen siirtyä kovalle alustalle.  Petri Lassheikki / Yle
 Somesta saa vauhtia uusiin temppuihin
 Akroiluun kuuluu, että omia suorituksia jaetaan somessa ja sieltä myös haetaan oppia uusiin liikkeisiin. Tämä kasvattaa entisestään harrastuksen suosiota.
 Melissa Mäkisellä on videosovellus TikTokissa 140 000 seuraajaa. Mäkiselle se toimii myös markkinointikanavana ohjatuille akrotunneille. Mäkinen kuvaa videoille tunnelmia tunneilta ja oppilaiden suorituksia.

Melissä Mäkinen vetää tanssi- ja akroryhmiä kuutena päivänä viikossa.  Mika Halme / Yle
 Videoille on helppo vangita vahvoja tunteita. Kun vaikea temppu viimein onnistuu, Mäkinen kertoo, että pinnalle nousee helpotus ja ylpeys.
 – Me kiljutaan täysillä, kun onnistumme tempussa, jota on pitkään yritetty.
 Kun Fanny Hosiokangas oppi tekemään perhosen maalla, fiilis oli mahtava.
 – Kerroin heti äidille ja kaikille kavereille, että jee, mä opin uuden tempun.
 Akroryhmissä 2 251 harrastajaa
 Innostus akrobatiaan ja trampoliinivoimisteluun näkyy myös lajeja tarjoavissa Suomen Voimisteluliiton jäsenseuroissa. Viime vuonna seurojen akroryhmissä kävi yhteensä 2 251 harrastajaa. Myös  kilpatasolla kasvu on ollut huimaa .
 Satu Åkerlund  toimii Suomen Voimisteluliitossa lasten ja nuorten voimistelun kehittäjänä. Liitossa seurataan ihastuneena lasten ja nuorten omaehtoista innostusta liikkumiseen ja temppujen harjoitteluun. Innostus hyödyttää myös seuroja, sillä niissä on viimeisen viiden vuoden aikana lisätty huomattavasti harrastus- ja höntsähenkistä tarjontaa.
 Åkerlund kertoo, että usein lapset ja nuoret harjoittelevat aikansa temppuja omatoimisesti ja tulevat seurojen ohjaukseen, kun haluavat oppia haastavampia ja ohjaajan varmistusta vaativia liikkeitä.
 Akroilu vetää rämäpäitä
 Tampereen Voimistelijoiden valmentaja  Sanni Suominen  kertoo, että seurojen näkökulmasta akrobatian suosio lähti kasvuun vuonna 2015 Helsingissä järjestetystä kansainvälisestä World Gymnaestradasta. Akrobatiavoimistelu oli tapahtumassa vahvasti esillä. Suominen kertoo, että tapahtuman jälkeen seuroihin alkoi tulla kyselyjä, miten lajia voi alkaa harrastaa.
 Tampereen Voimistelijoiden akroryhmissä käy noin 400 harrastajaa. Suominen kertoo, että perhetunneilla on mukana jo ihan pieniä lapsia ja aikuisten ryhmissä itseään taivuttelee viisikymppisiäkin harrastajia. Suurin harrastajaryhmä on kuitenkin 7–15-vuotiaat.
 – Akro vetää ehkä vähän rämäpäisiä tyyppejä. Treeneissä on hauskaa ja yhteishenki on hyvä.
 Milana Burdel on harrastanut akroa kaksi vuotta. Bäkki sujuu jo hyvin. Petri Lassheikki / Yle
 Parin vuoden takainen flossausvillitys on jo unohtunut. Suominen uskoo, että akro pitää harrastajat paremmin otteessaan, sillä akrobatiassa on enemmän haastetta.
 – Kun kerran opit flossauksen, siinä et voi juuri enää kehittyä.

"Kiljumme täysillä, kun onnistumme" – Akroilusta tuli supersuosittua, katso villeimmät temput


Summary: Lääkkeiden saatavuushäiriöt ovat moninkertaistuneet Suomessa. Kati Sarnola selvitti väitöskirjassaan, mistä ilmiö johtuu.

Suomessa on tänä vuonna ollut pulaa muun muassa e-pillereistä, mielialalääkkeistä ja verenpainelääkkeistä. Ylipäätään lääkkeiden saatavuushäiriöt  ovat lisääntyneet jyrkästi . Mistä ongelma johtuu?
 Mistä on kyse
 Kun joku lääke loppuu apteekista, niin Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimea kirjaa tästä merkinnän. Viime vuosina merkintöjä on piisannut.
 Vielä 2013 häiriöitä kirjattiin 316. Viime vuonna niitä oli peräti 1213 ja tänä vuonna ilmoituksia on tehty jo yli 900.
 – Syytä paniikkiin ei ole. Lääkkeiden saatavuus ja apteekkien toimitusvarmuus ovat Suomessa hyvällä tasolla, toteaa Fimean tutkija  Kati Sarnola .
 – Ja jos joku lääke on apteekista loppu, niin joko apteekin henkilökunnalta tai lääkkeen määrääjältä voi kysyä neuvoa. Lähes aina korvaava lääke kyllä löytyy.
 Kuka ja mitä
 Kati Sarnola tuntee lääkkeiden saatavuusongelmat tarkasti. Hänen  viime vuonna ilmestynyt väitöskirjansa  käsitteli lääkkeiden saatavuutta ja saavutettavuutta.
 – Ongelmien lisääntyminen on useiden osien summa. Yksi syy on varmasti lääkkeiden valmistamisen keskittyminen, eli esimerkiksi tiettyä lääkkeen raaka-ainetta saatetaan valmistaa vain muutamassa paikassa. Toisaalta toimitusketjut ovat pirstoutuneet, ja erilaisia alihankkijoita käytetään yhä enemmän.
 Eli kun vain tietty tehdas maailmassa valmistaa lääkettä, sille tuotetaan raaka-aineita vain harvoissa paikoissa, ja lopulta lääke tuodaan Suomeen suurena eränä, jonka pitäisi riittää kuukausiksi, voi pienikin häiriö ketjussa johtaa siihen, ettei apteekista kyseistä lääkettä saa.
 Suurimmassa osassa saatavuusongelmista on kuitenkin kyse esimerkiksi tietyn pakkauskoon puuttumisesta. Tällaisissa tapauksissa korvaava vaihtoehto löytyy helposti. Mutta kun kaikki saatavuusongelmat lisääntyvät, tulee yhä useammin vastaan myös tilanteita, joissa korvaavan lääkkeen löytäminen on hankalaa.
 – Vaikka ongelmien määrä on lisääntynyt, ei tilanne ole huono. Nyt huomiota kannattaa kiinnittää erityisesti siihen, miten lääkkeiden toimitusvarmuus pidetään yllä myös tulevaisuudessa. Yksi tärkeä pointti on kansainvälinen yhteistyö, jota tehdään esimerkiksi Pohjoismaiden kesken tai Euroopan tasolla.
 Kati Sarnola on seurannut lääkkeiden saatavuushäiriöiden kehitystä jo vuosien ajan.  Karoliina Simoinen / Yle
 Yhteistyöllä voitaisiin helpottaa esimerkiksi lääkkeiden hankkimista.
 – Yksin Suomi on pieni markkina-alue, vain noin 0,3 prosenttia maailman lääkemarkkinoista. Siksi emme välttämättä ole suurelle lääkevalmistajalle ensimmäinen kohde, johon lääke-erä kannattaa myydä.
 Sen sijaan, jos katsotaan Pohjoismaita yhdessä, tai koko Eurooppaa, näyttää markkina-alue houkuttelevammalta.
 Tätä et ehkä tiennyt
 Sarnola muistuttaa, että Suomi ei ole yksin ilmiön kanssa, vaan lääkkeiden saatavuushäiriöiden lisääntyminen on ongelma kaikkialla maailmassa. Suomen tilanne kuitenkin eroaa monista maista yhdellä tavalla.
 – Suomen järjestelmä, jossa lääkkeillä on velvoitevarastointi, on kansainvälisesti katsoen poikkeuksellinen.
 Varmuusvarastot on perustettu kriisitilanteiden varalle. Kriittisiä lääkeaineita on Suomessa koko ajan varastoituna jopa kymmenen kuukauden tarpeisiin.
 Varastoja ei siis ole tarkoitettu saatavuushäiriöiden paikkailuun. Ongelmien lisääntyessä sosiaali- ja terveysministeri  Aino-Kaisa Pekonen  (vas.)  on kuitenkin pohtinut , että varmuusvarastoja voitaisiin kasvattaa ja käyttää entistä tehokkaammin apuna myös saatavuushäiriöiden hoidossa.
 Kati Sarnolan mukaan ideassa on puolensa, mutta se voi olla vain osa ratkaisua.
 – Varmasti tätä kannattaa miettiä, ja se voi joihinkin tilanteisiin auttaa. Mutta jos puutos johtuu vaikkapa siitä, että lääke-erässä on ollut joku laatuvirhe, ja koko erä vedetään sen takia markkinoilta, niin suuretkaan varastot eivät ratkaise ongelmaa. On tärkeää katsoa kokonaisuutta, ja miettiä myös muita keinoja, jotta lääkkeiden saatavuus saadaan kokonaisuutena turvattua.
 Kati Sarnolaa haastatellaan 8 minuuttia -ohjelmassa. Katso jakso klikkaamalla pääkuvaa. Katso myös sarjan  edelliset jaksot Yle Areenassa .
 Lue lisää:
 Lääkkeiden saatavuushäiriöt ovat kasvaneet rajusti: "Tämä on iso ongelma"
 Suomi kärvistelee lääkepulassa, mutta johtuuko se tehtaiden tulipaloista ja räjähdyksistä? Muutos huonompaan tapahtui jo vuosia sitten

Lääkepula pahenee Suomessa vuosi vuodelta – saatavuushäiriöistä väitellyt tutkija uskoo, että apu löytyy kansainvälisestä yhteistyöstä


Summary: Helsingin nuorisotoimi ja Laajasalon peruskoulu järjestävät alueen nuorille yhteisen keskustelutilaisuuden koulujen alettua.

Nuorisotyöntekijät ovat varautuneet keskustelemaan nuorten kanssa Helsingissä tänään ilmi tulleesta seksuaalirikosvyyhdistä.
 Aamulla kerrottiin , että poliisi epäilee 1950-luvulla syntynyttä miestä ainakin kahteentoista alaikäiseen tyttöön kohdistuneista seksuaalirikoksista. Rikoksista epäilty mies on vangittu.
 Poliisi ja media ovat poikkeuksellisesti julkaisseet epäillyn kuvan rikosten selvittämiseksi. Poliisin mukaan uhreja saattaa olla enemmänkin kuin tiedossa olevat.
 Nuorisotyöntekijät esimerkiksi Helsingin Kampissa sijaitsevassa Walkers-kahvilassa ovat varautuneet käsittelemään tänään laajasti julkisuudessa ollutta tapausta nuorten kanssa.
 – Kuunnellaan nuoria ja keskustellaan avoimesti heidän kanssaan. Walkers-kahvila on turvallinen paikka, jossa on turvallisia aikuisia, nuorisotyöntekijä  Jessica Hakala  Aseman lapset ry:stä kertoo.
 Rikosten epäillään tapahtuneen miehen asunnossa Helsingin Laajasalossa.
 Helsingin nuorisotoimi ja Laajasalon peruskoulu aikovat järjestää alueen nuorille aiheesta yhteisen keskustelutilaisuuden koulujen alettua ensi viikolla.
 Hakala arvelee, että Walkers-kahvilassa nuoret ottavat tapauksen itse esiin.
 – Nuoret varmaan omissa porukoissaan keskustelevat, niin mennään keskusteluun mukaan ja puhutaan avoimesti asiasta. Mikä on oikein ja mikä on väärin.
 Asiantuntija: Vuosien puhumattomuus tavallista
 Rikosvyyhti alkoi purkautua, kun yksi asianomistajista ilmoitti epäillystä rikoksesta. Kyseinen tapaus oli sattunut jo vuosia aiemmin.
 Asiantuntijan mukaan tämä on seksuaalirikoksissa tavallista.
 – Aika usein siellä on takana syyllisyyden, häpeän ja pelon tunteita, jotka estävät kertomasta. Toisaalta voi olla kyse myös siitä, että kokemus on niin lamaannuttava, ettei siitä pysty puhumaan, vastaava kriisityöntekijä  Kati Puhakka  Raiskauskriisikeskus Tukinaisesta toteaa.
 Poliisin esitutkinnassa on selvinnyt, että nuoret olivat viettäneet aikaa epäillyn miehen asunnolla, sillä tämä tarjosi alaikäisille alkoholia ja huumaavia lääkkeitä.
 Walkers-nuorisotyöntekijä Jessica Hakala arvelee, että häpeän ja leimaantumisen pelon lisäksi puhumattomuus voi liittyä myös päihteisiin.
 – Jos kyseessä ovat olleet esimerkiksi huumeet tai se, että niitä on saatu sieltä, niin mieluummin ollaan puhumatta, Hakala pohtii.
 Vanhempi – juttele nuoren kanssa
 Poliisin mukaan on mahdollista, että osa uhreista ei edes tiedä joutuneensa hyväksikäytetyksi. Useat poliisin tiedossa olevista uhreista ovat olleet tekohetkellä epäillyn tarjoaman alkoholin tai muiden päihteiden vuoksi tiedottomassa tilassa.
 Raiskauskriisikeskus Tukinaisen kriisityöntekijä Kati Puhakka neuvoo nuoria luottamaan omaan tunteeseen, jos epäilee, että on saattanut joutua rikoksen uhriksi.
 – Jos pohtii sitä, että mitä itselle on ehkä tapahtunut, niin voi puhua turvalliselle aikuiselle siinä omassa lähipiirissä. Miettiä, mitä itselle on ehkä tapahtunut ja sitä kautta lähteä hakemaan apua omaan tilanteeseen.
 Vaihtoehtoisesti Puhakka ohjaa nuoria olemaan yhteydessä terveydenhuoltoon, sosiaalihuoltoon tai järjestöihin, jotka tekevät työtä seksuaaliväkivaltatyön piirissä.
 Esimerkiksi Raiskauskriisikeskus Tukinainen ylläpitää  maksutonta kriisipäivystystä , johon voi ottaa yhteyttä.
 Puhakka kannustaa myös vanhempia juttelemaan nuorten kanssa asiasta.
 – Jos kotona herää huoli, niin selvittäisin suoraan, lempeästi kysymällä, mistä nuoren reagointi tähän uutiseen johtuu. Johtuuko se siitä, että tämä herättää hänessä pelkoa kenties vai onko itselle tapahtunut jotakin.
 Poliisi on julkaissut epäillyn miehen kuvan ja pyytää, että kaikki, jotka epäilevät joutuneensa rikoksen uhriksi tai tietävät tapauksista jotain, ottaisivat poliisiin yhteyttä sähköpostitse osoitteeseen  seksuaalirikokset.helsinki@poliisi.fi .
 Aiheesta aiemmin:
 Poliisi saanut kymmeniä uusia vihjeitä "Enoon" liittyen – Miestä epäillään useista lapseen kohdistuneista seksuaalirikoksista Helsingissä, ainakin 12 uhria

Ainakin 12 uhria, ehkä enemmänkin – laaja seksuaalirikosvyyhti järkyttää Helsingissä, Kampissa nuorille järjestetään keskusteluapua jo tänä iltana


Summary: Kotitaloudet keräävät vuosittain myyntiin kymmenen miljoonaa kiloa marjoja.

Talon edessä on kuivumassa kuusi pestyä ämpäriä niitä varten rakennetussa telineessä. Pielavetinen  Pentti Jeronen , 54, ottaa mukaan kaksi sankoa ja niiden kaveriksi varrellisen poimurin.
 Marjamatka alkaa, ja vain kissa katsoo perään, kun auto lähtee liikkeelle.
 Hellepäivänä metsässä on oltava mielellään jo viideltä aamulla.
 – Poimiminen on parasta aamutuimaan, ja mustikka irtoaa todella hyvin varresta. Itsellänikin on mahtava olo, kun saa sen ensimmäisen ämpärin. Toinen ämpäri alkaa sitten jo tuntua, kun tämä helle painaa päälle, Jeronen tunnustaa.
 Talouspaperista saa Pentti Jerosen mukaan kätevän hyönteissuojan. Sami Takkinen / Yle
 Jerosen lippalakin takaosasta roikkuu talouspaperista taiteltu läppä.
 – Itikat on täällä välittömästi, hän hymyilee.
 Talouspaperi on hänen mukaansa halpa keksintö, joka suojaa tehokkaasti päätä.
 Ensimmäiset marjatilaukset jo ennen vappua
 Luonnonvarakeskuksen (Luke) mukaan suomalaiset kotitaloudet poimivat vuosittain marjoja myyntiin kymmenkunta miljoonaa kiloa. Marjoista runsas kolmannes myydään sukulaisille ja tuttaville.
 Pentti Jeronen on yksi niistä, jotka poimivat marjoja lähes päätoimisesti. Aluksi marjat menivät välittäjälle, mutta jo useamman vuoden ajan Jeronen on poiminut marjoja tilauksesta ihmisille.
 Kotitaloudet poimivat vuosittain kymmenen miljoonaa kiloa marjoja myyntiin. Sami Takkinen / Yle
 Tänä vuonna ensimmäiset tilaukset tulivat jo huhtikuussa.
 – Ensimmäisessä vaiheessa pitää marjoja viedä liikuntarajoitteisille ja vanhuksille, jotka eivät pääse metsään.
 Seuraava tilaajaryhmä ovat kiireiset ihmiset, jotka eivät itse ehdi metsään. Tilauksia on sisässä jo toistasataa ämpäriä.
 – Koetan, että jokainen saisi edes pikkuisen, Jeronen selittää.
 "Marjaa riittää, kun viitsii kävellä"
 Luken arvion mukaan mustikkasato on tänä vuonna korkeintaan keskinkertainen. Pentti Jeronen ei tällaisesta arviosta piittaa, sillä hänen mukaansa marjaa metsässä riittää, kunhan vain viitsii kävellä.
 Luken erikoistutkija  Rainer Peltola  myöntää jo heti kättelyssä, että Jeronen on oikeassa. Luken arviot kun kuvaavat keskimääräistä tilannetta koko maassa.
 – Emme me täällä tiedä, mikä tilanne on paikallisesti, Peltola sanoo.
 Pentti Jerosen mukaan metsässä on mustikkaa, kun vain viitsii kävellä sitä etsimään. Sami Takkinen / Yle
 Ei Jeronenkaan mene metsään ihan umpimähkään. Hän on jo vapusta asti tutkinut mustikan kukintaa ja sitä, millaisella alueella sitä esiintyy. Ratkaisevia ovat myös kosteusolosuhteet ja kesäsäät.
 – Minä liikun niiden mukaan. Kuljen aika paljon polkupyörällä, että ei mene turhaan bensaa.
 Miehen sanko täyttyy metsässä nopeasti mustikoista.
 – Kaksi tuntia on kohtuullinen aika, mutta jos rupeaa yli kolmen tunnin menemään, niin sitten on paikanvaihto edessä.
 Kymmenien ämpärien mies
 Jeronen kerää sekä mustikkaa että puolukkaa. Ennätys on vuodelta 2015, jolloin hän keräsi 90 sangollista marjoja.
 Kaksi vuotta sitten, kun Jeronen kävi 80 kilometrin päässä töissä, hän pystyi vapaa-aikanaan keräämään viisikymmentä sangollista marjoja. Viime vuonna saalis oli lähes kolmekymmentä sangollista enemmän.
 – Olisin hyvilläni, jos onnistuisin jonakin vuonna rikkomaan sadan sangon rajan. Siitä minä olisin iloinen, hän virnistää.
 Välittäjien pitäisi Pentti Jerosen mielestä maksaa poimijoille vähän enemmän. Sami Takkinen / Yle
 Hymy haihtuu kuitenkin nopeasti, kun puhe kääntyy ulkomaisiin marjanpoimijoihin.
 – Jos tullaan toiselta puolelta maapalloa, niin kerätyllä mustikalla on iso hiilijalanjälki.
 Jerosen mielestä suomalaiset keräisivät enemmän marjoja, jos välittäjät maksaisivat marjoista vähän enemmän.
 Jos hinta olisi esimerkiksi sama kuin mitä Jeronen itse ottaa puhdistetulta mustikkaämpäriltä eli 41 euroa, niin silloin jugurttipurkin hinta nousisi kaupassa miehen mukaan nykyisestä vain kahdella sentillä.
 Marjoista iloa monella tavalla
 Jeronen vie marjat asiakkaalle suoraan näiden kotiovelle. Tällä kertaa marjasangon ostajana on Kortemäen kylällä asuva  Kalevi Lehtinen . Hän kertoo joutuvansa turvautumaan ulkopuolisen apuun, kun ei itse pysty liikkumaan metsässä.
 – Oikein hyvä, että joku tekee tällaista. Että myös liikuntarajoitteiset saa näitä marjoja.
 Kalevi Lehtinen tilasi ja sai sangollisen mustikoita. Sami Takkinen / Yle
 Myös Jeronen on tyytyväinen. Hän sanoo olevansa syksyllä kuin toinen mies.
 – Keskivartalosta ovat lähteneet liiat, ja kunto on kova, hän nauraa.
 Miten paljon marjoja keräät vuoden aikana? Aiheesta voi keskustella 29.7. klo 22:een saakka.
 Lue lisää:
 Mustikkasadosta voi tulla keskimääräistä huonompi
 Nuoret laskevat marjasatoa tuhannelta tutkimusruudulta: 674 mustikankukkaa tuotti vain 302 raakiletta

Savolainen mies ei piittaa mustikan satoarvioista – hän poimii joka vuosi lähes 100 sangollista marjoja niille, jotka eivät pääse metsään


Summary: Donald Trump on ilmoittanut olevansa hyvin pettynyt siihen, ettei Stefan Löfven ole puuttunut yhdysvaltalaisräppärin rikossyytteeseen.

Ruotsin pääministeri  Stefan Löfven  on vastannut Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  yhdysvaltalaisräppärin rikossyytteestä esittämiin kommentteihin. Löfven sanoo muistuttaneensa yhteyttä ottanutta Trumpia siitä, että Ruotsin oikeuslaitoksen toiminnassa ei ole neuvotteluvaraa.
 – Asiasta ei ole mitään syytä käydä keskustelua Trumpin kanssa,  Löfven toteaa Allehanda-lehdelle .
 – Ei ole mitään väliä sillä kuka soittaa tai tviittaa, hän viittaa Trumpilta saamaansa puheluun ja tämän Twitterissä asiasta julkaisemiin viesteihin.
 A$AP Rocky esiintymässä Pariisissa lokakuussa 2015. Alexandre Fumeron / Panoramic / AOP
 Ruotsin syyttäjänvirasto  ilmoitti viime viikon torstaina , että räppäri  A$AP Rocky  eli  Rakim Mayers  saa syytteen pahoinpitelystä liittyen Tukholman keskustassa kesäkuun lopussa tapahtuneeseen katutappeluun. Räppäri on ollut ensin kiinniotettuna ja sittemmin vangittuna jo lähes kuukauden.
 "Kohdelkaa amerikkalaisia reilusti"
 Trump on purkanut Twitterissä pettymystään siihen, ettei vetoaminen Ruotsin pääministeriin räppärin vapauttamisen puolesta ole johtanut tuloksiin.
 Ensimmäisessä tviitissään Trump sanoo olevansa hyvin pettynyt Löfvenin toimintakyvyttömyyteen. Trumpin mukaan Ruotsi on pettänyt Yhdysvaltain afrikkalais-amerikkalaisen yhteisön.
 Presidentti kertoo katsoneensa videonauhat Mayersin tapauksesta, ja Trumpin mielestä Mayersia häirittiin.
 – Kohdelkaa amerikkalaisia reilusti, presidentti kirjoittaa.
 – Teemme niin paljon Ruotsin hyväksi, mutta se ei näytä toimivan toiseen suuntaan, Trump kirjoittaa toisessa tviitissä.
 Trumpin mielestä Ruotsin pitäisi keskittyä todelliseen rikosongelmaansa. Presidentti käyttää molemmissa tviiteissä aihetunnistetta #FreeRocky eli vapauttakaa Rocky.
 Tapauksen oikeuskäsittely alkaa huomenna tiistaina Tukholman käräjäoikeudessa.
 Puolustusasianajaja  Martin Persson  on sanonut  Ruotsin television SVT:n haastattelussa , että hän aikoo esittää oikeudessa uutta todistusaineistoa, joka puhdistaa hänen päämiehensä maineen. Persson ei kerro millaisesta todistusaineistosta on kyse.
 Lisää aiheesta:
 Räppäri A$AP Rockyn pidätyksestä tuli maailmanpoliittinen ilmiö – tämän tiedämme tapauksesta nyt
 Trump: "Olen pettynyt Ruotsin pääministeriin" – vaatii Twitterissä A$AP Rockya vapaaksi
 Yhdysvaltalaisräppäri A$AP Rocky pidätettynä Tukholmassa tappelun seurauksena – Trump aikoo soittaa Ruotsin pääministerille

Ruotsin pääministeri Trumpin sekaantumisesta A$AP Rockyn tapaukseen: Ei mitään väliä kuka soittaa tai tviittaa


Summary: Noin 80 prosenttia suomalaisista saa veronpalautuksensa elo- tai syyskuussa.

Tänä vuonna veronpalautusten maksupäivät tai jäännösverojen eräpäivät eivät ole enää kaikille samat,  sillä verotus päättyy ensimmäistä kertaa  eri aikaan eri asiakkailla.
 Valtaosa suomalaisista saa veronpalautuksensa elo- tai syyskuussa. Elokuun veronpalautukset maksetaan 6.8. Seuraavat palautukset rapsahtavat tilille 4.9.
 Yhteensä veronpalautuksia maksetaan Verohallinnon mukaan elokuussa 806 miljoonaa euroa ja syyskuussa 1,3 miljardia euroa.
 – Emme vielä pysty sanomaan, mikä veronpalautuksien koko summa tulee olemaan, koska kaikkien verotus ei ole päättynyt. Todennäköisesti ei jää pienemmäksi kuin viime vuonna, sanoo Verohallinnon ylitarkastaja  Tarja Tapio.
 Elokuussa jäännösveroja erääntyy maksettavaksi 89,5 miljoonaa euroa ja syyskuussa 143 miljoonaa euroa.
 Maksupäivät näkyvät omasta verotuspäätöksestä sekä vero.fi -sivuilta. Jos sinä tai puolisosi teitte muutoksia esitäytettyyn veroilmoitukseen, niin maksupäivät ovat siirtyneet kuukaudella tai kahdella eteenpäin. Henrietta Hassinen / Yle
 Tänään maanantaina on viimeinen päivä ilmoittaa tilinumero Verohallinnolle , jos mielii saada elokuun veronpalautukset tililleen. Tilinumeron voi ilmoittaa verottajalle Omavero-palvelussa. Syyskuun palautuksia varten tilinumero tulee toimittaa paperisena ensi viikon maanantaihin mennessä ja sähköisesti elokuun loppupuolella.
 Veronpalautuksien uusista maksupäivistä kysellään eniten
 Tapion mukaan Verohallinnolle tulee jonkin verran kyselyjä verotuksen muutoksista.
 – Aikataulullisesti tämä on iso muutos, mutta aika hyvin ihmiset ovat ymmärtäneet sen. Jonkin verran tulee yhteydenottoja ja kysymyksiä maksupäiviin liittyen, ja niitä puheluja tulee varmaan lisää. Asiakkaille tämä on siinä mielessä positiivinen asia, että veronpalautuksia saa nyt monta kuukautta aiemmin kuin ennen, Tapio sanoo.
 Helsingin keskustassa tehdyn nopean kyselykierroksen perusteella verotuksen muutokset eivät kuitenkaan herätä suuria tunteita.
 – Ihan kiva, että veronpalautukset tulevat vähän aikaisemmin, sanoo  Antti Jänkälä .
 Jänkälä saa veronpalautuksia syyskuussa. Myös  Ruusa Loukko  odottaa veronpalautuksien rapsahtavan tilille syyskuussa.
 – Se on ihan hyvä näin kesän jälkeen. Jouluna on myös turhia menoja, nyt ehkä mietin vähän enemmän mihin rahat laitan, Loukko sanoo.
 Kati Tyyvönenkin  saa tänä vuonna veronpalautuksia, mutta hän ei vielä tiedä milloin veronpalautukset näkyvät pankkitilillä.
 – Olen ollut aika kuutamolla tästä uudistuksesta. En vielä tiedä milloin veronpalautuksen tulevat tilille, mutta sillä ei ole niin väliä milloin tulevat. Luotan siihen, että ne tulevat. En suunnittele palautuksille mitään erityistä käyttöä.
 "Pieni vaikutus joulumyyntiin"
 Aiemmin veronpalautukset ovat olleet  merkittävä osa joulukauppaa . Nyt joulun myyntipiikki sattaa Kaupan liiton veroasiantuntijan  Toni Jääskeläisen  mukaan pienentyä.
 – Myyntipiikki voi laajentua sillä lailla, että ei tule enää yhtä isoa myyntipiikkiä jouluna vaan myynti laajeenee syyskaudelle. Joulukaupalla on kuitenkin vahva asema, eli mahdolliset vaikutukset jäävät pieniksi, Jääskeläinen sanoo.
 Kaupan liiton veroasiantuntija Toni Jääskeläinen. Kimmo Hiltunen / Yle
 Vielä ei ole tietoa, kuinka isot vaikutukset verotuksen muutoksella on myynnille. Jääskeläisen mukaan odotuksena on, että kaupan myynti kasvaa kesän aikana.
 – Muutos ei ole mitenkään erityisesti vaatinut kaupoilta mitää erityistä varautumista. Tärkeintä kaupoille on, että ostovoima pysyy hyvällä tasolla. Tämä ei vaikuta siihen. Koko vuotta kun tarkastellaan, niin ei ole merkitystä, Jääskeläinen sanoo.
 Lue myös:
 Ilmoita tilinumero verottajalle viimeistään tänään, muuten jonotat veronpalautusta pankissa
 Uudistuneen veroilmoituksen jättöpäivät lähestyvät – Lue, mitä sinun pitää tietää muutoksista

Veronpalautuksia maksetaan ensi viikolla 806 miljoonan euron edestä – Asiantuntija: Verotuksen muutokset eivät hetkauta joulumyyntiä


Summary: Pellavalla menee nyt hyvin. Kiinnostus ekologiseen materiaaliin tuntuu myös Suomessa, jossa pellavatuotteiden kysyntä on jatkuvassa kasvussa.

Ekologiseksi ja kestäväksi huomattu pellava kiinnostaa nyt maailmalla. Pellavan menestyksestä hyötyy myös eteläpohjalainen kutomoteollisuus, joka on ainutlaatuista koko Suomessa.
 Pellavan kysynnän kasvu on jatkunut jo useamman vuoden eikä merkkejä kiinnostuksen lopahtamisesta ole. Pyyhkeet, laudeliinat ja keittiötekstiilit käyvät kaupaksi Suomessa ja etenkin maailmalla.
 Alan suurimmat toimijat Lapuan Kankurit ja Jokipiin Pellava Jalasjärvellä uskovat molemmat viennin kasvuun. Eniten vienti vetää Keski-Eurooppaan, kuten Saksaan ja Sveitsiin, sekä Aasiassa Japaniin. Lapuan Kankurit tähyää myös Kiinaan, josta löytyy jo valmiiksi heidän tuotteistaan "aitoja kopioita".
 – Tuotteissa lukee, että niitä on valmistettu, koska tuote on valmistajan varastosta väliaikaisesti loppu. Paremmin Kiinaa tuntevat suomalaiset sanovat, että pitää olla ylpeä siitä, että on aitoja kopioitakin valmistettu, nauraa Lapuan Kankurien toimitusjohtaja  Esko Hjelt .
 Sekä Lapualla että Jalasjärvellä kasvuodotukset ovat noin kymmenen prosentin luokkaa.
 – Se on hyvä, mutta lisää me haluamme, kuittaa Jokipiin Pellavan toimitusjohtaja  Timo Laurila.
 Viidessä vuodessa Jokipiin liikevaihto on kohentunut runsaasta 1,5 miljoonasta yli 3 miljoonaan euroon. Vastaavasti Lapuan Kankurien myynti on kasvanut samassa ajassa lähes kaksi miljoonaa euroa.
 Puolen miljoonan loimauskone
 Luottamuksesta tulevaan kertovat isot investoinnit. Lapuan Kankurit on sijoittanut muutamassa vuodessa yli 2,5 miljoonaa euroa uusiin koneisiin ja rakennuksiin.
 Se on paljon, kun yrityksen koko liikevaihto on noin 5,5 miljoonaa.
 Suurin yksittäinen ostos on ollut puoli miljoonaa euroa maksanut loimauskone, jolla kutomossa työskentelevä luoja loihtii kankaisiin loimet. Investointien kannattavuutta on laskettu, mutta todettu välttämättömäksi. Kankurit haluaa olla kutomoteknologian kärjessä.
 – Se perustuu siihen, että tehdään erikoistuotteita, joista saadaan riittävä hinta ja riittävä kate. Mutta yrittäjyyteen liittyy aina riskinottokyky, Esko Hjelt toteaa.
 Tuulesta temmattuun kasvuun yrityksissä ei silti luoteta. Investoinnit perustuvat suureen kiinnostukseen, jota pellava maailmalla herättää.
 – Pellava on maailmanlaajuisesti saavuttanut merkittävän aseman luonnonkuituna. Täällä Pohjoismaissa se on aina ollut tunnettu, mutta nyt myös maailmalla, Lapuan Kankurien markkinajohtaja  Jaana Hjelt  perustelee.
 Tekstiilibisnes ei voi kasvaa Länsi-Euroopassa volyymilla, sanovat Lapuan Kankurien Jaana ja Esko Hjelt. Siksi täytyy keskittyä laatuun ja huolehtia siitä, että hinta on kohdallaan. Anne Elhaimer / Yle
 Luonnomukainen ja miellyttävä
 Syynä pellavan menestykseen on etenkin sen luonnonmukaisuus. Pellavan tuotanto ei kuluta vettä kuten puuvillan, ja lisäksi pellavatuotteet ovat kestäviä, eristäviä ja hygieenisiä.
 – Jos kerran käytetyn kylpypyyhkeen jättää kosteaan kylpyhuoneeseen, se ei ala haista tunkkaiselta. Eli sille saa lisää käyttökertoja, mikä sekin on aika ekologinen juttu, Timo Laurila huomauttaa.
 Pellavan imukyky tekee siitä myös jotain erityistä.
 – Pellava on arkipäivän luksusta. Se on nimenomaan se pellavan tuntu, joka tekee siitä luksuksen, Jaana Hjelt sanoo.
 Pellavan viljelyä ei Suomessa enää ole. Vielä vuoteen 2007 asti pellavaa viljeltiin Maalahdessa, mutta nyt pohjalaiskutomoiden käyttämä pellavalanka tulee Euroopasta, lähinnä Italiasta.
 Kuitupellava kasvatetaan Pohjanmeren rannikolla: Pohjois-Ranskassa, Hollannissa ja Belgiassa.
 Pellavakutomoiden kummajaiset
 Etelä-Pohjanmaan kutomoteollisuus on lajissaan kummajainen. Lähes kaikki tekstiiliteollisuus on Suomessa ajat sitten loppunut tai siirtynyt muualle. Laurilakin puhuu "auringonlaskun alasta".
 Avainsana pärjäämiseen on erikoistuminen. Sen ansiosta pohjalaiskutomot eivät myöskään tallaa toistensa varpaille.
 Kun Jokipiin Pellavan eurot tulevat etupäässä yritysasiakkailta ja heidän liikelahjoistaan, Kankurit keskittyy designkuluttaja-asiakkaisiin sekä nuoriin perheisiin.
 – Eskolla ja minulla on ollut haave koko tämän 20 vuoden ajan tehdä hienoja innovaatioita ja design-tekstiileitä, ja myydä niitä kansainvälisille markkinoille, Jaana Hjelt maalailee.
 Resepti on toiminut eikä visiota ole tarvinnut koko aikana muuksi muuttaa.
 – Olemme varmaan kuluttajan mielestä hyvin samannäköisiä, samantyyppisiä tuotteita valmistavia yrityksiä. Siitä huolimatta meillä on aivan eri asiakaskohderyhmät, strategia ja toimintatapa, Timo Laurila toteaa..
 Keskeistä molemmille on kuitenkin itse kotimaassa kudottu kangas ja tuotteiden valmistus.
 – Joskus on kysytty, voisimmeko valmistuttaa tuotteita jossakin muualla. Se ei sovi meidän konseptiin ollenkaan. Meidän imagoon ja brändiin kuuluu, että tuotteet on valmistettu täällä. Silloin pystytään takamaan niiden laatu ja toimitusajat, Laurila sanoo.
 Lapuan Kankurien pellavapyyhe on brändätty nykyaikaan ammattisuunnittelijoiden avulla. Kutomon myyntipäivät ovat taloudellisesti merkittävä vähittäismyyntitapahtuma heinäkuussa.  Tarmo Niemi /Yle
 Ruusuliinasta saunatyynyihin
 Pellavan ympärille kehitelty tuoteperhe on laajentunut huimasti isoäitien ajasta. Pellavatuote ei tarkoita enää pelkkää ruusukuvioista pöytäliinaa tai raidallista kaitaliinaa, vaan myös huiveja, pesurättejä, kylpytakkeja ja saunatyynyjä, joita viedään etenkin Keski-Euroopan "saunavyöhykkeelle".
 – Saunatyyny on hieno tuote siksi, että siinä on pellava-puuvillapäällinen ja sisus on polyestervanua. Vaikka se kuulostaa kamalalta muovilta, se on kierrätetty PET-pulloista. Neljä puolen litran limsapulloa on yhden tyynyn vanu, Timo Laurila kertoo.
 Pellavan brändäystä on auttanut sauna- ja hyvinvointikulttuurin nousu. Kylpypyyhkeissä jyräävät pellavafroteen ohella myös pestyt pellavat ja pellavan yhdistäminen tencel-kuituihin – mikä tekee pellavasta miellyttävämmän käyttää.
 Tähän päivään pellavaa ovat brändänneet myös nimekkäät suunnittelijat. Jokipiille tekstiilejä ovat suunnitelleet Jukka Rintala, Henna Mantere ja Paola Suhonen. Syksyllä keittiötekstiilisarjansa julkistaa Vappu Pimiä.
 Lapuan Kankurit on puolestaan halunnut antaa tilaa nuorille ammattisuunnittelijoille, kuten Reeta Ekille ja Elina Heleniukselle. Yhteistyö Aalto-yliopiston kanssa aloitetaan jo opiskelijavaiheessa. Toisaalta vanhoista suunnittelijoista käytössä on yhä esimerkiksi Dora Jung.
 Japanilainen Toshiyuki Fukuda suunnitteli Jokipiin Pellavalle "Metsän eläimet" -kuvion
 Kankurit myy mielellään myös mielikuvia onnellisista perheistä saunan jälkeen, takkatulen loimussa ja tuoreen pullan tuoksussa. Pelkkiin keksittyihin tarinoihin menestys ei perustu, Jaana Hjelt korostaa.
 – Ennen kaikkia tarinan pitää olla tosi ja perustua aitoihin asioihin. Meille Lapuan Kankureissa menestys on pohjautunut perusasioihin: omaan valmistukseen, ammattisuunnittelijoihin ja innovaatioihin.
 Kasvun ja kuluttamisen haasteet
 Vaikka vienti vetää ja kauppa kulkee, tummiakin pilviäkin kutomoiden taivaalla on. Yksi merkittävimmistä uhista pikkupaikkakunnalla on koulutetun työvoiman saanti.
 – Väki vähenee Jalasjärvelläkin koko ajan. Ja tekstiilialan koulutus, sitä ei ole käytännössä enää Suomessa ollenkaan, Timo Laurila murehtii.
 Toistaiseksi ongelma on pystytty ratkaisemaan oppisopimuskoulutuksella. Lapuan Kankurit ja myös Jokipii joutuvat ajoittain käyttämään silti jo eläkkeelle jääneitä työntekijöitään, jotka ovat halukkaita tekemään keikkoja entiselle työnantajalleen. Uusia työntekijöitä tarvittaisiin yhdestä kahteen vuosittain.
 Toinen iso haaste kasvulle on kuluttaminen sinänsä. Kasvua ei tule, ellei kuluttaja osta.
 – Meitä kirittää se, miten ihmiset suhtautuvat kuluttamiseen. Pitää pystyä tekemään ekotekoja ja olemaan läpinäkyviä. Kehittymään ja avaamaan toimintaamme kuluttajille niin, että saamme heidät ylipäätään ostamaan, Esko Hjelt sanoo.

Pohjalaiset pellavakutomot hyötyvät luonnonmateriaalin imusta –"Pellava on maailmanlaajuisesti saavuttanut merkittävän aseman luonnonkuituna"


Summary: Työikäinen uusi asukas on väestötappiokaupungissa kysytty muuttaja, jota voidaan tavoitella asuntomessuillakin

Väestötappion koettelema Kouvola yrittää houkutella kaupunkiin lisää asukkaita uusilla pientalotonteilla.
 Kaupungissa on tänä kesänä tullut haettavaksi omakotirakentajille sata uutta tonttia, joita markkinoidaan Kouvolassa meneillään olevilla asuntomessuilla Korian Pioneeripuistossa.
 Kouvola halusi jättää uusien tonttien hakemisen asuntomessukesään, koska se halusi ensin varmistaa messualueen rakentumisen.
 Kaupungissa aiotaan seurata tiiviisti miten asuntomessut toimivat tonttien markkinointivälineenä.
 – Seuraamme muun muassa sitä minkä paikkakuntien ihmiset tontteja varaavat, sanoo asuntomessujen projektipäällikkö  Sanna Kauppi  Kouvolan kaupungilta.
 Sanna Kauppi projektipäällikkö Kouvolan kaupunki Kari Saastamoinen/ Yle
 Vähenevän asukasmääränsä kanssa kamppaileva Kouvola houkutteli uusia asukkaita kaupunkiin jo asuntomessuja valmistellessaan.
 – Messutonttien markkinointia kohdennettiin muun muassa pääkaupunkiseudulle, sanoo Kauppi.
 Noin 30:stä messurakentajasta kaksi muutti Pioneeripuistoon Kouvolan ulkopuolelta. Kouvolan asukasluku on noin 83 000. Vuoden 2018 aikana kaupungin väkiluku tippui noin tuhannella hengellä.
 Työikäisillä kysyntää
 Kouvola ei ole yksin havitellessaan entisiä asukkaitaan takaisin kotiseudulleen.
 Ylen maakunnille ja kunnille tekemän  kyselyn mukaan  monella alueella, varsinkin vähenevän väestön Itä- ja Pohjois-Suomessa, paluumuuttajat otettaisiin mielellään vastaan.
 Suurimmat paluumuuttokampanjat löytyvätkin näiltä alueilta. Maakunnallisia kampanjoita on ollut muun muassa Pohjois-Karjalassa ja Pohjois-Savossa, kunnista esimerkiksi Kitee on ollut aktiivinen.
 Asuntomessualue Korian Pioneeripuisto Kouvolassa on entinen varuskunta-alue. Kari Saastamoinen / Yle
 Kouvola on markkinoinut itseään pääkaupunkiseudun lähellä sijaitsevana alueena.
 Pari vuotta sitten kaupunki toteutti noin 20 000 euroa maksaneen verkko- ja sanomalehtikampanjan, jossa Kouvolassa tarjolla olleet työpaikat lanseerattiin vitsikkäästi Itä-Helsingissä sijaitseviksi. Tällä viitattiin Kouvolan nopeaan saavutettavuuteen pääkaupunkiseudulta.
 – Työikäiset ovat luonnollisesti haluttuja muuttajia, sanoo Sanna Kauppi.
 Asuntomessujen jälkeen Kouvola aikoo Kaupin mukaan tutkia millainen vaikutus asuntomessuilla oli mielikuvaan paikkakunnan houkuttelevuudesta.
 Pehmeitä arvoja esiin
 Markkinointiviestinnän valtteina uusien asukkaiden löytämiseksi Kouvola aikoo jatkossa käyttää niin sanottuja pehmeitä arvoja.
 Ne voivat tarkoittaa esimerkiksi etätyömahdollisuuksien, luonnon läheisyyden ja lyhyiden välimatkojen nostamista esiin, kun uusia asukkaita lähdetään kampanjoinnilla hakemaan.
 – Kyllä ihmisen muuttopäätös syntyy aina henkilökohtaisten syiden kuten esimerkiksi juuri työpaikan takia, muistuttaa Kauppi.
 Suomen Asuntomessujen operatiivinen johtaja Heikki Vuorenpää Kouvolan asuntomessuilla 2019 Kari Saastamoinen/ Yle
 Perinteisten suurten opiskelijakaupunkien luontaista vetovoimatekijöitä Kouvolalla ei ole, vaikka kaupungissa iso Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu Xamk sijaitseekin.
 – Kyllähän mekin yliopiston mielellään ottaisimme, jos sellainen vain olisi mahdollista, naurahtaa Sanna Kauppi.
 Väestötappion koettelemalle paikkakunnalle asuntomessutapahtuma voi olla melkoinen jättipotti. Keskimäärin yli 100 000 kävijän lisäksi messut tavoittavat median välityksellä moninkertaisen määrän ihmisiä.
 – Asuntomessut ovat varmasti paras mahdollinen asumisen markkinapaikka, kiteyttää Suomen Asuntomesut -osuuskunnan operatiivinen johtaja  Heikki Vuorenpää .
 Maakuntien ja kuntien keinoista houkutella uusia asukkaita keskustellaan illan A-studiossa TV 1:llä tänään maanantaina kello 21 alkaen.

Kouvola laittaa isot paukut paluumuuttajien haalimiseen – ei todellakaan ole yksin liikkeellä


Summary: Jos nettisivulla on Facebookin tykkäysnappi, siirtyvät vierailijan tiedot yhteisöpalvelulle – vaikka nappia ei painaisi.

Nettisivujen tulee jatkossa varoittaa vierailijoitaan, että somejätti Facebook saa heidän tietonsa. Asiasta päätti Euroopan unionin tuomioistuin tänään.
 Määräys koskee nettisivuja, joilla on Facebookin tykkäyspainike eli Like-nappi. Yhteisöpalvelu saa nettisivuilla vierailevan käyttäjän tiedot, vaikka hän ei klikkaisi tykkäyspainiketta.
 Jopa niiden vierailijoiden, joilla ei ole Facebook-tiliä, tietoja siirtyy yhteisöpalvelulle. Näitä tietoja ovat esimerkiksi tietokoneen IP-osoitteet.
 – Facebookin tykkäysnapin sisältävän nettisivun ylläpitäjä voi olla yhdessä Facebookin kanssa vastuussa sivulla vierailevien ihmisten henkilökohtaisten tietojen keräämisestä ja siirtämisestä Facebookille, kertoo  EU-tuomioistuin tiedotteessaan .
 Jatkossa nettisivujen tulee saada etukäteen käyttäjän suostumus tietojen keräämiseen ja luovuttamiseen eteenpäin. Samalla EU-tuomioistuin katsoi kuitenkin, että verkkosivu ei ole vastuussa siitä, kuinka Facebook käyttää verkkosivuilta saatua tietoa.
 Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun Facebookin ulkopuoliset nettisivut joutuvat vastuuseen Facebookin laajennuksista.
 Asian nosti esille saksalainen, kuluttajan oikeuksia ajava järjestö Verbraucherzentrale NRW. Se haastoi oikeuteen saksalaisen verkkokaupan Fashion ID:n, joka ei kertonut vierailijoilleen, että heidän tietonsa luovutetaan Facebookille.

Tiesitkö? Facebook saa tietosi, vaikka sinulla ei ole FB-profiilia – Jatkossa nettisivun tulee kertoa, että tiedot luovutetaan somejätille


Summary: Maanantaina presidentti Donald Trump on kohdannut sanallisessa taistossa pastori Al Sharptonin.

Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin   viikonloppuna julkaisemista Baltimoren kaupunkia koskevista tviiteistä  alkanut nokittelu kerää yhä uusia kierroksia.
 Trumpin alkuperäisten viestien kohteena oli hänen vanha kiistakumppaninsa, demokraatteja edustajainhuoneessa edustava  Elijah Cummings .
 Demokraattipuoluetta edustava Elijah Cummings on asettunut useita kertoja vastakkain presidentti Trumpin kanssa.  Erik S Lesser / EPA
 Tviiteissään Trump kehotti Cummingsia keskittymään presidentin siirtolaispolitiikan arvostelemisen sijaan kotikaupunkinsa Baltimoren asioista huolehtimiseen.
 – Cummingsin vaalipiiri on iljettävä, rottia ja jyrsijöitä kuhiseva sekasotku. Jos hän viettäisi enemmän aikaa Baltimoressa, ehkä hän pystyisi siistimään tätä hyvin vaarallista ja likaista paikkaa, Trump kirjoitti rasistisiksi arvostelluissa tviiteissä alueesta, jonka asukkaiden enemmistö on mustia.
 Uusi sanasota kansalaisoikeusaktivistin kanssa
 Kansalaisoikeusaktivisti, pastori Al Sharpton kutsui Donald Trumpin tviittejä lapsellisiksi tiedotustilaisuudessa maanantaina Baltimoressa. Michael Reynolds / EPA
 Maanantaina Trumpin uudeksi kohteeksi tuli Cummingsin tueksi asettunut mustien kansalaisoikeusliikkeen aktivisti, pastori  Al Sharpton .
 Trumpin Sharptonista kirjoittamissa tviiteissä hän muun muassa sanoo tämän pyytäneen itselleen aiemmin palveluksia.
 – Hän on huijari ja häirikkö. Hän vihaa valkoisia ja poliiseja, Trump kirjoittaa Sharptonista.
 Sharpton vastasi Trumpille tiedotustilaisuudessa Baltimoressa kutsumalla tätä fanaattiseksi, rasistiksi, lapselliseksi ja liian kehittymättömäksi vastaanottamaan kritiikkiä
 – Hän saa sanoa mitä haluaa. Kutsukoon minua häiriköksi. Kyllä, häiritsen fanaatikkoja, kuului Sharptonin vastaus.
 Trump on jatkanut maanantaina myös Cummingsin arvostelua toteamalla Twitterissä, ettei tämä ole 25 vuoden aikana tehnyt mitään Baltimoren hyväksi.
 Demokraattipuolue on tuominnut presidentin kommentit rasistisina. Republikaanit ovat olleet enimmäkseen hiljaa. Tosin muutamat yksittäiset republikaanipoliitikot ovat arvostelleet Trumpia.
 – Kommentit ovat törkeitä ja sopimattomia, sanoi Marylandin republikaanikuvernööri  Larry Hogan  maanantaina WBAL-radiokanavalla.

Trumpin rasistisiksi arvostelluista Baltimore-tviiteista alkanut sanasota jatkuu: "Huijari ja häirikkö", "Fanaattinen rasisti"


Summary: Artistin kappale Old Town Road on pysytellyt singlelistan kärjessä ennätykselliset 17 viikkoa.

Amerikkalaisräppäri  Lil Nas X , 20, (oikealta nimeltään  Motero Lamar Hill ) laittoi uusiksi ennätyksen Yhdysvaltojen virallisella singlelistalla. Kappale  Old Town Road  on viettänyt Billboardin Hot 100 -listan kärjessä jo 17 perättäistä viikkoa.
 Aikaisempaa ennätystä pitivät hallussaan  Luis Fonsin ,  Daddy Yankeen  ja  Justin Bieberin  vuonna 2017 julkaistu  Despacito  sekä  Mariah Careyn  ja Boys II Men -yhtyeen  One Sweet Day  vuosien 1995 ja 1996 taitteesta. Molemmat biisit olivat listaykkösenä 16 viikkoa putkeen.
 Yhdysvaltojen singlelistaa on kasattu vuodesta 1958 lähtien. Nykyisin sillä otetaan huomioon kappaleiden striimaukset, radiosoitto sekä digitaalinen myynti.
 Viraalihitin tekijä tuli kaapista
 Lil Nas X:n kantria ja hip hopia yhdistelevä kappale alkoi saada huomiota viime vuoden lopulla, kun siitä tuli viraalihitti. Ihmiset julkaisivat mobiilisovellus TikTokissa videoita, joissa he muuntautuvat  Old Town Road  -kappaleen tahdissa cowboy- tai cowgirl-asuihin.
 Old Town Road  kappaletta varten Lil Nas X osti hollantilaisen tuottajan  YoungKionin  nettikatalogista biitin 30 dollarilla. Kappaleessa kuultava banjo on puolestaan lainattu Nine Inch Nails -yhtyeen intrumentaalikappaleesta  34 Ghosts IV .
 Atlantalaisräppäri julkaisi aluksi kappaleen ilman levy-yhtiötä, mutta suosion myötä hän teki sopimuksen Columbia Recordsin kanssa.
 Old Town Road  nousi Billboardin hip hop ja kantrilistoille, mutta poistettin jälkimmäiseltä, sillä sen ei katsottu olevan tarpeeksi kantria. Päätöstä kritisoitiin monelta taholta.
 Avuksi tuli kantritähti  Billy Ray Cyrus , jonka kanssa Lil Nas X teki biisistä uuden version. Tämä versio on pitänyt hallussaan listan kärkipäätä koko kesän ajan. Cyrus myös esiintyy kappaleen  musiikkivideolla .
 Billy Ray Cyrus ja Lil Nas X esittivät Old Down Road -kappaleen BET-gaalassa. MediaPunch / BACKGRID / AOP
 Kesäkuun lopussa Lil Nas X tuli kaapista ja kertoi olevansa homoseksuaali. Hän kertoi BBC Breakfast -ohjelman haastattelussa tietävänsä, että niin kantrimusiikin kuin hip hopin parissa homoihin suhtaudutaan nihkeästi. Ulos tuleminen on otettu pääasiassa hyvin vastaan, mutta räppäri on saanut sosiaalisessa mediassa myös negatiivisia kommentteja.
 Räppäri kirjoitti äskettäin Instagram-tilillään nopeasta muutoksesta elämässään.
 – Vuosi sitten nukuin siskoni lattialla, minulla ei ollut rahaa, en meinannut saada musiikilleni soittoa, kärsin päivittäisistä päänsäryistä, nyt olen homo.

Kantriräppäri Lil Nas X teki listahistoriaa Yhdysvalloissa – viraalihitistä kaikkien aikojen menestynein kappale


Summary: Saksa saattaa vastaanottaa aluksella olevia siirtolaisia.

Italia on päästänyt maanantaina maahan 16 rannikkovartioston pelastamaa alaikäistä siirtolaista. Italian rannikkovartioston partiot poimivat 135 siirtolaista Välimereltä viime viikon torstaina. Mereltä pelastetut vietiin rannikkovartioston isommalle alukselle.
 Maan sisäministerin  Matteo Salvinin  mukaan kaikki maahan maanantaina päästetyistä ovat kertoneet olevansa 15–17-vuotiaita.
 Salvini määräsi perjantaina, ettei kukaan saa poistua alukselta  ennen kuin jokin muu Euroopan maa ottaa heidät vastaan.
 Sisäministeri Matteo Salvini vetää tiukkaa maahanmuuttolinjaa. Kuva on otettu keskiviikkona Roomassa. Riccardo Antimiani / EPA
 Saksan sisäministeriön edustajan mukaan Saksa on jo antanut Euroopan komissiolle merkkejä siitä, että maa voisi ottaa siirtolaisia vastaan. Saksa ei kuitenkaan määritellyt tarkemmin, kuinka monta se on valmis ottamaan.
 Tästä huolimatta yli 100 siirtolaista on edelleen rannikkovartioston Bruno Gregoretti -nimisellä aluksella. Monia siirtolaisia on jo jouduttu evakuoimaan alukselta terveyssyistä.
 Oikeistopopulistista Lega-puoluetta edustava Salvini sanoi viime viikon alussa, ettei Italia aio olla Euroopan pakolaisleiri.
 Yli sadan siirtolaisen pelätään hukkuneen haaksirikossa Libyan rannikon ulkopuolella samana päivänä, kun Gregoretti otti omat siirtolaisensa kyytiin.
 AFP:n mukaan 145 ihmistä pelastui haaksirikosta. Veneessä arvioidaan olleen noin 250 matkustajaa. Kansainvälinen siirtolaisuusjärjestö IOM on kertonut viime viikkoisen haaksirikon olleen Välimeren tappavin tragedia tänä vuonna.

Italia päästi pelastettuja siirtolaislapsia maahan rannikkovartioston alukselta – Salvini kielsi viime viikolla aluksen rantautumisen


Summary: Palavista rakennuksista nousi sankka musta savu - monet vangit kuolivat todennäköisesti savuun.

Ainakin 52 vankia on kuollut vankilamellakassa Pohjois-Brasiliassa Altamiran aluevankilassa, paikallinen viranomainen kertoi maanantaina.
 Mellakka liittyi rikollisjengien välienselvittelyyn. Maanantainen mellakka on jo toinen kerta kahden kuukauden aikana, kun jännitteet maan vakavasti ylikuormitetussa vankilajärjestelmässä ovat purkautuneet väkivallaksi.
 Tappelu alkoi paikallista aikaa aamuseitsemän aikoihin, kertoi Paran osavaltion paikallishallinnon vankiloista huolehtiva viranomainen AFP:lle. Mellakka saatiin lopetettua puoliltapäivin.
 Kaksi vartijaa otettiin panttivangiksi tunteja kestäneen tappelun yhteydessä, mutta heidät vapautettiin.
 Sankka musta savu nousi vankilakompleksista ja ihmisten nähtiin istuvan rakennuksen katolla. Toisissa kuvissa näkyi, kuinka rakennuksen sisällä lieskat ylsivät melkein kattoon.
 – On todennäköistä, että monet vangeista ovat kuolleet tukehtumalla savuun, viranomainen kertoi.
 Hänen mukaansa kuolonuhrien määrä voi vielä nousta.
 Vaikka vankien uskotaan kuolleen savuun, oli väkivalta vankilassa varsin raakaa. Muun muassa 16:lta vangilta oli katkaistu kaula.
 Vankeja kaksinkertaisesti kapasiteettiin nähden
 Vankila on suunniteltu 200 vangille, mutta viranomaisen mukaan vankilassa pidettiin tapahtumahetkellä noin 300 vankia.
 Tilanteet kärjistyivät väkivaltaisiksi Altamiran vankilassa myös viime vuoden syyskuussa. Tuolloin ainakin seitsemän vankia kuoli.
 Tämän vuoden toukokuussa ainakin 55 vankia kuoli naapuriosavaltion vankiloissa tapahtuneissa tappeluissa. Väkivaltaisuuksien kerrottiin liittyvän huumeita kauppaavien jengien keskinäisiin kahinoihin. Valtaosa uhreista oli tapettu tukehduttamalla, paikallishallinto kertoi tuolloin.
 Brasilialla on maailman kolmanneksi eniten vankeja. Maan vankilajärjestelmässä oli virallisten tilastojen mukaan vuoden 2016 kesäkuussa yli 720 000 vankia, mikä on reilusti yli kapasiteetin. Vankiloihin arvioitiin samana vuonna mahtuvan yhteensä alle 370 000 vankia.
 Kaikkein eniten vankeja on Yhdysvalloilla ja sen jälkeen Kiinalla.

Ainakin 52 kuoli, kun rikollisjengit selvittelivät välejään brasilialaisessa vankilassa


Summary: Pelastuslaitos sai ilmoituksen suuresta ilmaliikenneonnettomuudesta hieman ennen kello yhdeksää.

Pienkone on tippunut maahan Tampere-Pirkkalan lentoasemalla STT:n saamien tietojen mukaan. Pirkanmaan pelastuslaitos sai ilmoituksen suuresta ilmaliikenneonnettomuudesta hieman ennen kello yhdeksää.
 Pelastuslaitoksen mukaan pienkone on joutunut lento-onnettomuuteen, ja pelastustyöt ovat kesken. Paikalla on 19 pelastuslaitoksen yksikköä.
 Pelastuslaitos kertoo antavansa lisätietoja aikaisintaan klo 22.30.

Pienkone putosi maahan Tampere-Pirkkalan lentoasemalla


Yhdysvaltain keskuspankki Federal Reserve laskee ohjauskorkoa ensimmäistä kertaa yli vuosikymmeneen. Fed ilmoitti keskiviikkona, että se leikkaa ohjauskorkoa 2,00–2,25 prosenttiin.
 Keskuspankki jättää itselleen myös mahdollisuuden laskea korkoa lisää jatkossa.  The Washington Post -lehden  mukaan Wall Street odottaa Fedin leikkaavan ohjauskorkoa noin 1,75 prosenttiin tämän vuoden loppuun mennessä.
 Uutistoimisto Reutersin mukaan presidentti  Donald Trump  luultavasti on pettynyt, koska Fed ei tehnyt hänen toivomaansa suurta leikkausta. Trumpin mielestä keskuspankki ei ole tehnyt riittävästi auttaakseen hänen hallintonsa yrityksiä parantaa talouskasvua.
 Korkojen laskeminen on Fedin pääkeino tehostaa Yhdysvaltojen taloutta. The Washington Postin mukaan keskuspankki tyypillisesti turvautuu konstiin silloin, kun taloudella menee huonosti.
 Tällä hetkellä Yhdysvaltain talous kuitenkin kasvaa yli kahden prosentin vauhtia. Lehden mukaan Fed haluaa nyt muun muassa ehkäistä Trumpin kauppasodan kielteisiä vaikutuksia.
 Edellisen kerran Fed leikkasi ohjauskorkoa finanssikriisin aikaan joulukuussa 2008.

Yhdysvaltain keskuspankki leikkaa ohjauskorkoa ensimmäistä kertaa tällä vuosikymmenellä


Summary: Helsingissä on maailman ensimmäinen sairaala-alueelle sijoitettu neutronikiihdytin, jolla on tarkoitus tehdä ensi vuonna ensimmäiset boorineutronikaappaushoidot.

Yksilöllistetty hoito on terveysalan asiantuntijoiden mukaan yksi iso tulevaisuuden kehityssuunta. Kun tähän asti sairauteen parhaiten tehoavaa lääkettä on haettu kokeilemalla, vastaisuudessa oikean lääkkeen löytämisessä hyödynnetään ihmisen geenejä. Ne vaikuttavat siihen, miten lääke tehoaa ja kuinka turvallinen sitä on käyttää.
 Jo vuonna 2015 valmistuneessa kansallisessa genomistrategiassa linjattiin suunnitelmaa sille, miten geenitestejä pystytään lähitulevaisuudessa hyödyntämään julkisessa terveydenhoidossa.
 Vielä geenitestien käyttö lääkehoitoa määrätessä on kuitenkin vähäistä, arvioi Lääkäriliitosta terveyspolitiikan asiantuntija  Lauri Vuorenkoski.  Hän uskoo, että tietämys geeneistä tulee mullistamaan lääkehoidon, mutta suuria muutoksia ei tapahdu Suomessa vielä lähivuosina.
 Professori  Mikko Niemi  Helsingin yliopistosta puolestaan arvioi, että terveydenhuollossa on muutamien vuosien kuluttua alettava säännönmukaisesti tehdä lääkkeisiin liittyviä geenitestejä ja hyödyntää tietoa lääkkeitä määrättäessä.
 Suomessa noin 2 000:sta käytössä olevasta lääkkeestä noin sadasta tiedetään, että ihmisen geneettiset erot vaikuttavat merkittävästi niiden toimivuuteen, Niemi sanoo.
 – Tekniikka on kehittynyt, eikä testien tekeminen lähivuosina ole hinnasta kiinni. Itse testin lisäksi tarvitaan kuitenkin paljon muuta, että tulokset saadaan potilaiden hyödyksi. Lääkärit ja muut terveydenhuollon ammattilaiset tarvitsevat koulutusta, että tulokset osataan tulkita oikein. Lisäksi hyötyä olisi automaattisista päätöksenteon tukijärjestelmistä, joissa lääkettä määrättäessä tietokone automaattisesti tarkistaa tietokannasta tiedot potilaan lääkehoidon kannalta merkittävistä geeneistä.
 Niemi ei pidä mahdottomana, että 10–20 vuoden päästä Suomessa olisi käytössä 20 000 erilaista lääkettä, joita käytetään geeniprofiilin perusteella.
 – Viime vuosina on tullut käyttöön aiempaa enemmän uusia lääkkeitä ja monet niistä on tarkoitettu yhä pienemmille potilasryhmille. Jo käytössä olevista lääkkeistä voi myös olla mahdollista saada nykyistä enemmän hyötyä kohdentamalla ne nykyistä paremmin oikeille potilaille.
 1. Syöpä – tappavasta taudista krooniseksi harmiksi?
 Yksilöllistettyyn hoitoon panostetaan maailmanlaajuisesti syövänhoidossa. Aiempaa yksilöllisemmällä hoidolla halutaan löytää yhä useammalle entistä tehokkaampia hoitoja.
 Syöpään sairastuu joka kolmas suomalainen. Suomalainen syöpätutkimus ja -hoito  ovat maailman kärkiluokkaa . Nykyään noin kaksi kolmesta syöpään sairastuneesta paranee.
 Hurjaa vauhtia kehittynyt geeniteknologia on mahdollistanut yksilöllistetyn hoidon kehittämisen.
 Syövänhoidossa yksilöllistetyllä hoidolla tarkoitetaan potilaan tai kasvaimen omien ominaisuuksien hyödyntämistä hoidossa. Tarkoituksena on tunnistaa ne potilaat, joiden hoitoon on jo tarjolla näihin ominaisuuksiin sopivaa täsmähoitoa.
 Yksi esimerkki täsmähoidosta on Suomessa  viime vuonna hyväksynnän saanut  CAR-T-hoito, jossa ihmiseltä kerätyt t-solut geenimuokataan ja valjastetaan hyökkäämään syöpäsoluja vastaan.
 – Syöpäkasvaimista voidaan tunnistaa poikkeavat geenit, jotka sen aiheuttavat. Tässä puhutaan siis geeniprofiloinnista ja sen hyödyntämisestä hoidon valinnassa. Osin se on jo arkipäivää, sanoo HUS Syöpäkeskuksesta professori  Kimmo Porkka .
 Lue myös:   Leukemia-diagnoosi ei enää ole kuolemantuomio – Geenimanipuloidut valkosolut tulossa käyttöön hoitomuotona myös Suomessa
 Isoja edistysaskeleita on otettu muun muassa keuhko-, munuais- ja rintasyövän hoidossa. Porkka uskoo, että geeniprofilointia voidaan hyödyntää tulevaisuudessa yhä enemmän erityyppisten ja -vaiheisten syöpien hoidossa.
 – Kaikista syövistä voidaan selvittää keskeiset geenipoikkeavuudet. Kun siitä tulee rutiininomaista, niin sellaista tautia ei enää olekaan, johon sitä ei voisi soveltaa, sanoo Porkka.
 Nykyään yksilöllistettyä hoitoa saa vain pieni osa potilaista, alle 20 prosenttia. Porkka uskoo, että viidestä kymmenen vuoden kuluttua päästään tilanteeseen, jossa 50–80 prosenttia sairastuneista saa yksilöllistettyä hoitoa.
 Porkka sanoo olevansa tulevaisuuden suhteen luottavainen ja uskoo muutoksen tapahtuvan yllättävän nopeasti. Sairauden parantaminen kokonaan on lopullinen tavoite, mutta aina siihen ei päästä.
 – Syöpä on osittain jo kroonistunut ja ensimmäinen tavoite onkin, että se muuttuisi nopeasti tappavasta taudista krooniseksi, eli siitä tulisi samanlainen kuin diabeteksestä tai verenpainetaudista. Ne eivät parane, mutta niitä voidaan hoitaa ja niiden kanssa voi elää.
 – Jotta siihen päästään niin hoidon yksilöllistäminen on tärkeää eli oikea potilas kohtaa oikeat lääkkeet, Porkka jatkaa.
 Lue myös:   Tutkija: Tulevaisuudessa syövästä voi tulla krooninen sairaus – yhä useammin kuriin täsmälääkkeillä
 Sädehoito on yksi syövänhoitomuoto.  Boorineutronikaappaushoitoon (BNCT) soveltuvalla neutronikiihdyttimellä annetaan hoitoa ensimmäisen kerran ensi vuonna. Neutron Therapeutics
 Neutronikiihdytin tositoimiin ensi vuonna Helsingissä
 Sädehoito on yksi hoitomuoto syövänhoidossa ja siinä otetaan ensi vuonna merkittäviä edistysaskelia. Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirissä HUS:ssa hoidetaan ensi vuonna ensimmäiset tutkimushoidossa olevat potilaat boorineutronikaappaushoitoon (BNCT) soveltuvalla neutronikiihdyttimellä.
 Kyseessä on maailman ensimmäinen  sairaala-alueelle sijoitettu  neutronikiihdytin, sanoo HUS Syöpäkeskuksen johtava ylilääkäri  Johanna Mattson . Hän pitää käyttöönottoa poikkeuksellisena saavutuksena.
 Hoitomuotoa tutkittiin aiemmin 2000-luvulla Otaniemessä sijainneen ydinreaktorin tuottamalla neutronisäteilyllä, kertoo HUS tiedotteessa. Mattsonin mukaan uutta hoitomuotoa tutkitaan ensin pään ja kaulan alueen syöpien hoidossa, joissa on jo aiemmin saatu erittäin hyviä hoitotuloksia.
 – Jatkossa BNCT-hoitoa on tarkoitus tutkia myös muiden syöpien hoidossa ja yhdistämällä sitä lääkehoitoihin.
 Yksinkertaistetusti hoito toimii seuraavasti: Tiputuksena annettava boori hakeutuu syöpäsoluun kantaja-aineen avulla, minkä jälkeen syöpäkasvaimeen kohdistetaan neutronisäteily. Hoidossa boorin ja neutronin kohdatessa ydinreaktio on niin voimakas, että hoitokertoja tarvitaan vain yksi tai kaksi. Biologisesti kohdennettu sädehoito säästää myös ympäröiviä terveitä kudoksia säteilyltä.
 Asiantuntijat uskovat, että terveyden mittaaminen siirtyy tulevina vuosina entistä enemmän ihmiselle itselleen. Tekoälyn uskotaan olevan ratkaisevassa roolissa siinä, että ihmiset itsensä mittaamat tiedot yhdistyvät kansallisiin tietojärjestelmiin. AOP
 2. Oma terveysdata talteen, tekoäly lähivuosina isossa roolissa
 Sitrassa tulevaisuuden terveyttä ja teknologian hyödyntämistä on mietitty pitkään. Esimerkiksi Kestävä Terveydenhuolto -hankkeen teettämän  tuoreen kyselyn mukaan  kansalaiset mittaavat omaa terveyttään, mutta vain harva on hyödyntänyt mittaamiaan tietoja lääkärin vastaanotolla.
 Asiantuntijat uskovat itsensä mittaamisen ja sen hyödyntämisen muuttavan terveydenhoidon käytäntöjä merkittävästi. Sitrasta johtaja  Antti Kivelä  uskoo, että 10–15 vuoden kuluessa ihmisen oman terveyden mittaaminen siirtyy entistä enemmän kotiin ja ihmiselle itselleen, jos hän niin haluaa.
 Datan ja tiedon kerääminen siirtyy tulevaisuudessa reaaliaikaan, eikä niin että lääkäriin mennään vasta sitten, kun tulee oireita. Olennaista on, miten tieto jaetaan ja hyödynnetään potilaan ja hoitohenkilökunnan välillä, Kivelä pohtii.
 – On jo rannekelloja, jotka pystyvät mittaamaan verenpainetta. 10–15 vuoden päästä sinulla on sormus, rannekello tai ihon alla siru, joka mittaa sinua koko ajan. Sitten tuloksiin voidaan reagoida. Absoluuttinen arvo ei ole tärkein, vaan muutos, Kivelä pohtii.
 Informaatioteknologian ja tekniikan professori  Pekka Neittaanmäki  Jyväskylän yliopistosta uskoo, että tekoäly on jo viiden vuoden päästä merkittävässä roolissa niin tavallisen kaduntallaajan arjessa kuin terveydenhoidon ammattilaisten työssä. Jyväskylän yliopistossa  tekoälyn mahdollisuuksia on tutkittu  diabeteksen ja mielenterveyden hoidossa. Tulosten perusteella tekoäly on merkittävässä roolissa tulevaisuudessa kroonisten sairauksien hoidossa ja sairauksien ennaltaehkäisyssä.
 – Esimerkiksi insuliinitasoa voi seurata sovelluksen avulla, ja saat siitä palautetta kännykkään tai ranteeseen. Tekoälyn avulla saat henkilökohtaista ohjausta, eli lääkäri korvataan palveluohjelmistolla, Neittaanmäki sanoo.
 Lue myös :  Diabeteksen hoito on mullistunut – ei enää päivittäisiä verinäytteitä sormenpäistä
 Neittaanmäen mukaan kyse ei ole haihattelusta vaan tekoälyn hyödyntämiselle on tehty järjestelmällistä pohjatyötä Suomessa vuosikausia.
 – Missään muualla maailmassa ei ole niin kattavaa terveystietoa kuin Suomessa. Tämä luo pohjan sille, että voidaan tehdä tekoälypohjaisia ratkaisuja yksilötasolla ja kansallisesti, Neittaanmäki sanoo.
 Hän uskoo kotona mitattavat terveystiedot ovat kansallisessa käytössä viiden vuoden sisällä.
 – Esimerkiksi erilaisissa rannekkeissa ja sormuksissa tätä jo käytetään, mutta data menee vain laitteen toimittajalle. Olennaista on, että tiedot olisivat osa kansallista terveysjärjestelmää. Eli Kanta-järjestelmässä on minun tietoni ja sinne välittyy uutta tietoa vaikkapa sormuksen kautta. Tällöin Kanta ja alueellinen järjestelmä tietävät muut sairauteni, joten sen pohjalta tekoälypohjainen ohjelmisto osaa yhdistää eri tiedot ohjata minua eteenpäin.
 – Uskon, että tämä on yhden tai kahden vuoden päästä ainakin pilottivaiheessa.
 Lue myös:   Reima Venhe varmistaa älylaitteesta, onko elänyt oikein – Lääkäri: “Hyvinvoinnin ylisuorittajille pelkkä askelmittari voi olla liikaa”
 Suomessa rokotetutkimusta on tehty vuosikymmeniä ja tulevaisuuden näkymät ovat mielenkiintoiset esimerkiksi ykköstyypin diabeteksen ja alzheimerin tautiin kehitettävissä rokotteissa. Kuvituskuva. Sascha Steinbach / EPA
 3. Diabetesrokote ensi vuonna ihmiskokeisiin, alzheimer-rokotteessakin edistystä
 Suomessa rokotetutkimusta on tehty vuosikymmeniä ja tulevaisuuden näkymät ovat mielenkiintoiset esimerkiksi ykköstyypin diabeteksen ja alzheimerin tautiin kehitettävissä rokotteissa.
 Tieteelliset tutkimukset viittaavat siihen, että enterovirukset saattaavat aiheuttaa merkittävän osan ykköstyypin eli erityisesti lasten sairastamasta diabeteksesta.
 Näiltä enteroviruksilta suojaavaa rokotetta valmistetaan parhaillaan Hollannissa. Nykyisen aikataulun mukaan ihmisillä tehtävät tutkimukset alkavat Suomessa ensi vuonna, sanoo professori  Heikki Hyöty  Tampereen yliopistosta.
 – Kyseessä on iso hyppy kehitystyössä. Ensimmäiset tutkimukset painottuvat rokotteen turvallisuuden ja toimivuuden varmistamiseen, Hyöty sanoo.
 Myös Alzheimerin tautiin on kehitetty rokotetta vuosikausia. Ensimmäiset rokotteet kehitettiin 1990-luvulla, mutta tuolloin se sai aikaan pahoja haittavaikutuksia. Nyt viimeisen kymmenen vuoden aikana rokotetta on kehitetty uudelleen, turvallisemmiksi ja paremmin tuloksin.
 Turun yliopiston professorin  Juha Rinteen  vetämässä kliinisessä tutkimuskeskuksessa tutkitaan alzheimerin tautiin tarkoitettua rokotetta, joka on tällä hetkellä 2. vaiheen kliinisessä tutkimuksessa, jossa arvioidaan alustavasti rokotteen tehoa. Aikaisempien tulosten perusteella rokote on hyvin siedetty, eikä sen käytössä ole ilmennyt merkittäviä haittoja.
 – Seuraavan kahden kolmen vuoden aikana saadaan enemmän tuloksia rokotteen tehosta ja sen jälkeen voimme testata sitä isommalla tutkittavien joukolla.
 Lue myös:
 Orionin syöpälääke sai myyntiluvan pikakäsittelyllä Yhdysvalloissa
 Tekoäly nopeuttaa diagnooseja ja ohjaa yksilöllisempään hoitoon terveydenhoidossa – kone kertoo jo uniapneapotilaan voinnista etänä

Neutronikiihdytin on syövänhoidon uusi täsmäase – Listasimme 3 tulevaisuuden mullistavaa hoitotrendiä


Summary: Poliisi tutkii tapausta törkeänä datavahingontekona.

Lounais-Suomen poliisi tutkii Kokemäen kaupungin sisäiseen verkkoon tehtyä hyökkäystä törkeänä datavahingontekona. Poliisin mukaan on varsin todennäköistä, että tutkinnan edetessä paljastuu muitakin rikosnimikkeitä.
 Kokemäen kaupungin tietokoneet on saastuttanut haittaohjelma, joka on laukaissut automaattisen kiristysviestin tietokoneen näyttöruudulle sitä käynnistettäessä.
 Samanaikaisesti ohjelma on salannut tietokoneella olevat tiedot, jotta niihin ei pääse käsiksi. Sama salaaminen, eli kryptaus on tehty myös palvelimille.
 Kaupungin työntekijät havaitsivat  hyökkäyksen maanantaina .
 Poliisi selvittää, miten haittaohjelman lukituksen voisi avata.
 – Haittaohjelman toiminta- ja leviämismekanismista on liian aikaista antaa arvioita, poliisi kertoo  tiedotteessa .
 Poliisin mukaan ei ole toistaiseksi syytä epäillä, että ihmisten terveystietoja olisi päätynyt ulkopuolisten haltuun. Haittaohjelmasta on kuitenkin aiheutunut laajalti vahinkoa kaupungin tietojärjestelmille.
 Lounais-Suomen poliisilaitoksen kyberrikostutkintaryhmä tutkii tapausta yhteistyössä Keskusrikospoliisin ja Kyberturvallisuuskeskuksen kanssa.
 Suomessa koettiin vastaavanlainen laaja kyberhyökkäys  viimeksi kesäkuussa Lahdessa . Poliisin mukaan tapaukset eivät kuitenkaan ole keskenään samanlaisia.
 Lue aiheesta lisää:
 Kiristäjät vaativat lunnaita Kokemäen kaupungilta – haittaohjelma pisti kaupungin verkon polvilleen
 KRP jäljittää Lahden kyberhyökkäyksen tekijöitä – "Ei voida poissulkea, onko hyökkäys Suomesta vai ulkomailta"

Haittaohjelma saastutti Kokemäen kaupungin tietokoneet –
Poliisi: Ei syytä epäillä, että terveystietoja olisi vuotanut


Summary: Lapsilla ja veneiden kuljettajilla on kiitettävän usein liivit päällä.

Pekka Soon  on pakannut perheensä veneeseen Raision satamasta. Lähellä Naantalia matka katkesi Länsi-Suomen merivartioston rutiinitarkastukseen. Soon on tyytyväinen yllätykseen.
 – Näitä tarkastuksia saisi olla useamminkin. Vesillä on vilkasta varsinkin alkukesän koleuden jälkeen, kertoo Soon ja on tyytyväinen, kun matka jatkuu ripeästi.
 Soonin perheellä oli kaikki kunnossa. Länsi-Suomen merivartiosto on tarkastanut alkuvuoden aikana 5 000 venettä. Sen toiminta-alue ulottuu Oulun läheltä Hankoon saakka. Ruorijuoppoja on ollut prosentti tarkastetuista eli noin 50. Pelastusliivien tai sammuttimen puutteesta on muistuteltu monia.
 Turun meripelastuskeskuksen päällikkö  Jani Vastamäen  mukaan todelliseen vaaraan joudutaan yleisimmin muista syistä kuin holtittomasta käyttäytymisestä merellä.
 Turun meripelastuskeskuksen varapäällikkö Jani Vastamäki pitää uutta veneilylakia hyvänä uudistuksena. Merkittävin muutos on, että jatkossa huviveneellä tai muulla vapaa-ajan vesikulkuneuvolla on oltava päällikkö. Hän vastaa sen kulusta ja matkustajien turvallisuudesta, myös siitä, että matkustajat laittavat tarvittaessa pelastusliivit päälle. Minna Rosvall / Yle
 – Meripelastustehtävän syy on usein konevika, polttoaineen loppuminen tai karilleajo. Vene voi joutua tästä syystä tuuliajolle, kertoo Vastamäki.
 Helle ajoi vesille
 Heinäkuun viimeinen viikonloppu oli helteinen ja sai väen vesille. Tämä näkyi myös Länsi-Suomen merivartioston tehtävien määrissä. Niitä oli 100, kun yleensä vastaava määrä tehtäviä kertyy koko kesäisen viikon aikana. Vakavilta onnettomuuksilta vältyttiin, mutta esimerkiksi  Raumalla sattui uhkaava venepalo, jossa oli mukana neljä henkilöä .
 Kuolonuhreilta ei ole vältytty tämän veneilykesän aikana. Esimerkiksi kaksi henkilöä hukkui huhtikuussa  Porin Preivikin lahdella, kun vene kääntyi nurin . Ahvenanmaan  Föglössä sattui maakuntalautan karilleajo . Juhannuksen alla merivartiostoa työllisti  mittava öljyvuoto merellä .
 Moottorivene Turun lähivesillä. Minna Rosvall / Yle
 Merivartioston toimintaa merellä voi seurata  Länsi-Suomen merivartioston twitter -sivun kautta. Merivartijat lähettävät myös kuvia pelastustehtävistä.
 Twitter-sivulla annetaan myös ohjeita.
 Veneilyn turvallisuudesta on puhuttu paljon Turun meripelastuskeskuksen varapäällikkö Jani Vastamäen mukaan. Tietoa on tarjolla. Merivartiosto ymmärtää veneilijöitä.
 – Rattia voi vääntää vaikka jaloilla, jos alus pysyy hallinnassa. Avoveneeseen suositellaan kaikille pelastusliivejä päälle, sillä törmäys vaikka uppotukkiin voi heittää matkustajat veden varaan. Kuumalla säällä hytissä pelastusliivit on hankala pitää koko ajan päällä, myöntää Vastamäki.
 Länsi-Suomen merivartioston valvontavene saapumassa rantaan. Kannella luutnantti Mika Stormblad.  Minna Rosvall / Yle
 Lasten pelastusliivipakkoa saadaan vielä odottaa
 Uusi veneilylaki  on toivottu uudistus merivartiostossa. Varapäällikkö Jani Vastamäki muistuttaa, että lakia on odotettu 25 vuotta. Erityisesti veneisiin tuleva päällikköuudistus on mieleen. Jatkossa huviveneellä tai muulla vapaa-ajan vesikulkuneuvolla on oltava päällikkö, joka vastaa sen kulusta ja matkustajien turvallisuudesta.
 Lasten pelastusliivipakosta on keskusteltu lain yhteydessä, mutta se ei ole tulossa lakiin.
 – Uuden lain mukaan huviveneen päällikkö tarvittaessa käskee pelastusliivit päälle, jos aallokko tai tuuli on kova, kertoo Vastamäki.
 Vanhemmat merivartijat Kim Pettersson ja Benny Saarinen Länsi-Suomen merivartioston valvontaveneen ohjaamossa. Minna Rosvall / Yle
 Vanhemman merivartijan,  Benny Saarisen , mukaan kiitettävän monilla venettä ajavilla on pelastusliivit päällä. Luutnantti  Mika Stormblad  lisää, että lasten liivejä näkyy paljon. Lasten turvallisuutta on moni miettinyt, kun on lukenut surullisia uutisia lasten hukkumisista.
 – Harvemmin näkee lapsia ilman liivejä ja nykyään ne ovat sopivan kokoisiakin. Aikaisemmin pienellä lapsella saattoi olla liian isot pelastusliivit, kertoo Stormblad.
 Vanhempi merivartija Kim Pettersson ja luutnantti Mika Stormblad tarkastavat Jari Karlssonin venettä. Amerikkalainen vieras, Paul Adams, seuraa veneessä. Minna Rosvall / Yle
 Helteellä pelastusliivit jäävät hyttiin
 Helsingistä seurueensa kanssa Naantalin lähivesille saapunut  Jari Karlsson  myöntää, että kuumalla säällä pelastusliivit jätetään pukematta.
 – Varsinkin näin lämpimällä, tyynellä kelillä tulee ehkä löysäiltyä siinä mielessä, mutta lähellä liivit kuitenkin ovat, kertoo Karlsson ja viittaa paukkuliivien pinoon moottoriveneen penkillä.
 Kesäisellä merellä pääsee ihailemaan myös vanhoja purjeveneitä. Minna Rosvall / Yle
 Karlssonin aluksessa on mukana vain iloisia aikuisia ja maisemia näytetään muun muassa amerikkalaiselle kesävieraalle, joka seuraa merivartijoiden tarkastuskäyntiä kiinnostuneena. Matka heinäkuun helteessä voi tämänkin seurueen osalta jatkua saman tien, sillä varusteet olivat kunnossa ja puhallustesti sujui kuljettajalta mallikkaasti.
 Jari Karlssonin seurue veneilemässä Naantalin lähistöllä. Minna Rosvall / Yle

”Rattia voi vääntää vaikka jaloilla, jos alus pysyy hallinnassa” –Merivartiosto ymmärtää veneilijöitä, mutta turvavarusteet pitää olla


Summary: Talousjättien kauppaneuvottelut ovat olleet jäissä kuukausia.

Yhdysvaltojen ja Kiinan kauppaneuvottelijat kohtasivat tänään kasvotusten Shanghaissa.
 Kiinan ja Yhdysvaltojen kauppaneuvottelut ovat olleet pahasti jumissa.
 Tapaaminen oli ensimmäinen sen jälkeen, kun kilpakumppanit suostuivat tekemään aselevon maiden välisessä kauppasodassa.
 Elinkeinoelämän keskusliiton (EK) kehittyvien talouksien johtaja  Petri Vuorio  kuvaili Ylen Aamu-tv:n puhelinhaastattelussa neuvotteluita "aikamoiseksi vuoristoradaksi". Odotukset Shanghain neuvotteluille eivät ole korkealla.
 – Mitään läpimurtoa ei odoteta syntyvän. Nyt päivitetään lähinnä neuvotteluasemat toukokuun välirikon jälkeen, Vuorio sanoo.
 Yhdysvaltain kauppaedustaja  Robert Lighthizer  sekä valtiovarainministeri  Steven Mnuchin  tapasivat tänään Kiinan kauppaneuvottelijan, varapääministeri  Liu Hen  kanssa.
 Yhdysvaltain kauppaedustaja Robert Lighthizer (3. vasemmalta) sekä valtiovarainministeri Steven Mnuchin (2. vasemmalta)tapasivat Kiinan kauppaneuvottelijan, varapääministeri Liu Hen (oik.) Shanghaissa Xijiaon konferenssikeskuksessa 31. heinäkuuta 2019.  NG HAN GUAN / POOL / EPA-EFE
 Vain muutaman tunnin tapaaminen
 Ryhmä oli suljettujen ovien takana noin neljän tunnin ajan, ja kokous oli asiantuntijoiden mukaan varsin lyhyt. Yhden asiantuntijan mukaan lyhyehkö kesto kertoo tapaamisen olleen tutkaileva.
 Uutistoimisto Reutersin mukaan Yhdysvaltojen delegaatio suuntasi neuvottelujen jälkeisen kuvaussession jälkeen suoraan lentoasemalle, vain päivä sen jälkeen kun he saapuivat Shanghaihin.
 Yhdysvaltojen presidentti  Donald Trump  varoitti Kiinaa eilen lykkäämästä sopimuksen syntymistä yli ensi vuoden Yhdysvaltojen presidentinvaalien.
 Jos Kiina menettelee näin ja Trump jatkaa seuraavalle presidenttikaudelleen, lopputulos on Kiinalle huono.
 Neuvotteluille eri edellytykset
 Yhdysvalloille oleellista on se, että Kiina muuttaa valtiojohtoisen taloutensa rakenteita, erityisesti valtiontukia kiinalaisille yrityksille sekä esimerkiksi niin sanottuja pakotettuja teknologiasiirtoja, joita ulkomaiset yritykset ovat Kiinassa Vuorion mukaan joutuneet tekemään.
 Kiina puolestaan vaatii, että kun sopimus syntyy, Yhdysvallat luopuu välittömästi Kiinalle asettamistaan rangaistustulleista.
 EK:n Vuorion mukaan varsinanen kauppasopimus on vielä kaukana.
 –Kompromissin löytäminen vaikeaa, Vuorio sanoo.
 Kiinalaisen uutistoimisto Xinhuan mukaan osapuolet tapaavat uudelleen syyskuussa.
 Lue myös :
 Aselepo Yhdysvaltain ja Kiinan kauppasodassa: Trumpin mielestä tapaaminen Xin kanssa oli "erinomainen", nyt toiveissa kättely Kimin kanssa – Trump oli puhetuulella Japanissa

USA:n ja Kiinan kauppaneuvottelijat tapasivat Shanghaissa pikaisesti – EK:n Vuorio: "Kompromissin löytäminen on vaikeaa"


Summary: Yritykseltä takavarikoidut miljoonat voivat pysyä poliisin hallussa jopa ensi vuoteen.

Talousrikosepäilyjen kohteena ollut Airiston Helmi on hakeutunut selvitystilaan,  uutisoi Talouselämä-lehti .
 Asia käy ilmi tuoreimmasta kaupparekisteriin toimitetusta tilinpäätöksestä. Yhtiön asianajaja  Kari Uoti  kertoo Talouselämän mukaan, että yrityksen on ollut mahdotonta pyörittää liiketoimintaansa.
 Uoti kertoo, että mikään pankki ei suostu avaamaan yritykselle tiliä, ja aiemmat tilit on suljettu. Näin esimerkiksi laskujen maksaminen ja kiinteistöjen vuokraustoiminnan pyörittäminen on vaikeaa tai lähes mahdotonta.
 Yhtiön asioita hoitava  Dan Högström  kertoi  Ylen haastattelussa marraskuussa , että Airiston helmen on tarkoitus vuokrata saaristokohteitaan keväällä matkailijoiden käyttöön.
 Yle kertoi tammikuussa, että Airiston Helmeltä  takavarikoidut miljoonat saattavat pysyä poliisin hallussa jopa ensi vuoteen . Poliisi takavarikoi lähes 3,5 miljoonaa euroa.
 Poliisi teki Turun saaristossa ja Varsinais-Suomessa syyskuussa 2018 jättimäisen kotietsinnän pariinkymmeneen Airiston Helmen omistuksessa olevaan kiinteistöön. Keskusrikospoliisi aloitti talousrikosepäilyjen tutkimisen verottajan kanssa. Rikosepäilyt laajenivat myös rahanpesuun. KRP epäilee, että jossakin toisessa maassa rikollisilla keinoilla hankittua rahaa on pesty Suomessa.

Talouselämä: Airiston Helmi hakeutui selvitystilaan, ei saa tiliä auki mihinkään pankkiin


Summary: Shanghain metroverkko on pian yhtä pitkä kuin matka Helsingistä Rovaniemelle, eikä kasvulle näy loppua.

Metroja työkseen tarkkailevaa  Zhu Weitä  naurattaa. Jos Länsimetro on hyvä vitsi Suomessakin, Kiinassa se kuulostaa urbaanilegendalta. Että kahdeksan uuden aseman rakentaminen kesti kahdeksan vuotta!
 Zhu on Shanghain metron komentokeskuksen johtaja. Hänen työpaikkansa sijaitsee yhdessä kaupungin tuhansista tornitaloista. Parvekkeelta avautuu futuristinen maisema kattojen ylle, mutta sisällä voi tarkkailla, mitä suurkaupungin maan alla tapahtuu.
 Zhu on ollut keskuksessa töissä jo yli kymmenen vuotta. Sinä aikana kaupungissa on avattu yksitoista uutta metrolinjaa ja 290 asemaa.
 Rakennusvauhti on ollut hurja. Sen jälkeen, kun Shanghain metron rakennustyöt aloitettiin vuonna 1990, raiteita on syntynyt keskimäärin 24 kilometriä vuodessa
 Metron rakentamiseen vaikuttavat monet eri seikat, mutta vertaillaan silti. Jos tarkastellaan Helsingin metron historiaa rakentamisen aloittamisesta lähtien, metroa on valmistunut pääkaupunkiseudulle 0,7 kilometrin vuosivauhtia.
 Shanghain metron komentokeskuksen parvekkeelta avautuu näkymä kaupungin kattojen ylle. Sisällä seurataan maanalaisia tapahtumia.  Jenny Matikainen / Yle
 Kiinassa liikuteltavat massat  ovat toki toista kokoluokkaa kuin Suomessa. Shanghain metroa käyttää päivittäin keskimäärin kymmenen miljoonaa matkustajaa. Yksin kolmella vilkkaimmalla linjalla liikkuu huippupäivinä neljä miljoonaa ihmistä.
 Zhun alaisineen on pidettävä huoli, että kaikki sujuu ja junat ovat ajallaan.
 – Tämä on stressaavaa työtä, etenkin aamuruuhkan aikaan. Olemme vastuussa koko kaupungin liikenteestä, Zhu sanoo.
 Zhu Wei johtaa Shanghain metron komentokeskusta. Aamut ovat stressaavinta aikaa, kun ihmisiä on liikkeellä paljon.  Jenny Matikainen / Yle
 Aamuisin ongelmia tuottavat jumittavat ovet, kun ihmiset tunkevat vaunuihin. Pahimpia ovat sadepäivät, jollaisia on luvassa etenkin nyt kesäaikaan. Rankkasateet ja taifuunit ovat Etelä-Kiinassa tavallisia. Tuuli käy ulkona liikkuviin juniin, ja matkustajia on tavallistakin enemmän.
 Jos jotain sattuu,  täällä komentokeskuksessa tiedetään ensimmäisenä.
 Korkeassa huoneessa on seinän kokoinen näyttö, josta voi tarkkailla metron 60 000 valvontakameran kuvia. Ruudulle saa kerralla 48 kameran kuvat. Niiden alla on Nokian matopeliä muistuttava grafiikka. Juuri nyt se kertoo, kuinka linjan 2 junat liikkuvat asemalta toiselle ja lopulta kääntöraiteelle.
 Shanghain metron komentokeskuksessa voi tarkkailla jokaisen metrolinjan liikkeitä. Jenny Matikainen / Yle
 Kaupunkia itä-länsi-suunnassa halkova kakkoslinja on kaikista kiireisin. Se avattiin parikymmentä vuotta sitten, ja nyt Shanghaita on vaikea kuvitella ilman sitä. Linja kuljettaa myös tuhansia turisteja kaupungin tunnetuimmille nähtävyyksille, Bundin rantakadulle, televisiotornille ja ranskalaiskortteleihin.
 Tälläkin hetkellä rakenteilla on kolme uutta linjaa. Linjojen 14, 15 ja 18 on määrä valmistua vuonna 2021. Silloin Shanghain metrolinjasto on 835 kilometriä pitkä. Kutakuinkin sen verran on tietä pitkin matkaa Helsingistä Rovaniemelle.
 Jo nyt Shanghain metro on kilometreissä mitattuna maailman toiseksi laajin. Edellä on vain Soul.
 Shanghain kaupungin metrokartta vuonna 2019. Shanghai Shentong Metro Group
 Hypätään siis kyytiin.  Matka linjan 17 päästä päähän kestää tunnin. Toissa vuonna valmistunut linja on yksi kaupungin lyhyimmistä, vain 13 asemaa.
 Päätepysäkillä viidenkymmenen kilometrin päässä Shanghain keskustasta länteen ripottelee alkuillasta vettä. Pari miestä käy tarkastamassa peltotilkullaan, miltä sato tänään näyttää. Tien toisella puolella hohtaa kirkkaasti valaistu, uudenkiiltävä Dongfang Lüzhoun metroasema.
 – Kyllä tätä voi jo sanoa maaseuduksi. Yleensä suurin osa jää pois muutamaa asemaa aiemmin. Tänne asti tulee vain kourallinen ihmisiä, sanoo asemalla kyytiä odottava  Wu Ye .
 Wu Ye asuu linjan 17 pääteaseman lähellä.  Jenny Matikainen / Yle
 Juuri nyt seitsemän aikaan keskustan asemat ovat ääriään myöten täynnä. Dongfang Lüzhoun tunnelma tuo sen sijaan mieleen pikemminkin Helsingin laitamat kuin 23 miljoonan ihmisen jättikaupungin.
 Tällaisia hiljaisia asemia löytyy Kiinasta roppakaupalla. Ne kertovat kehityksen nälästä ja taidosta rakentaa nopeasti – mutta myös siitä, että Kiinassa infrastruktuurilla tehdään muutakin kuin siirrellään massoja. Raiteiden rakentaminen on ollut tapa piristää hiipumassa olevaa talouskasvua.
 Viimeksi Kiina pumppasi rahaa infrastruktuuriin kansainvälisen finanssikriisin jälkeen vuonna 2009. Tuolloin taloutta elvytettiin ennennäkemättömällä 530 miljardin euron paketilla. Siitä iso osa upposi teihin, raiteisiin, luotijuniin ja lentokenttiin.
 Myös metroasemia syntyi kuin sieniä sateella: vuoden 2008 jälkeen Kiina on rakentanut yli 3 000 kilometriä metroraiteita.
 Linja 17 avattiin toissa vuonna. Sen pääteasema on 50 kilometrin päässä Shanghain keskustasta.  Jenny Matikainen / Yle
 Rakentamispiikki piristi taloutta hetkeksi, mutta hintaa maksetaan nyt. Paikallishallinnot ja valtionyhtiöt ovat pahasti velkaantuneet. Viime vuosina Kiinan keskushallinto onkin ollut tarkempi siitä, millaisille hankkeille se näyttää vihreää valoa.
 Toissa vuonna keskusjohto jopa käski keskeyttämään metron juuri alkaneet rakennustyöt pohjoisessa Baotoun kaupungissa. Johto oli huolissaan paikallishallinnon velkataakasta. Metrohankkeita on jäädytetty myös Sisä-Mongolian pääkaupungissa Hohhotissa ja Kiinan keskiosissa sijaitsevassa kymmenen miljoonan asukkaan Wuhanissa.
 Shanghaissa metro vie jo kauas keskustasta. Linjan 17 pääteasemalla kasvatetaan vihanneksia. Jenny Matikainen / Yle
 Viime kesänä keskusjohdon  kellosta alkoi kuitenkin kuulua toinen ääni. Kiinan talouskasvu on hiipunut jo useita vuosia, mutta nyt päälle lyötiin vielä kauppasota Yhdysvaltain kanssa.
 Kauppasodan vaikutukset ovat näkyneet etenkin ihmisten ja yritysten mielialassa. Sen pitkittyessä kiinalaiset ovat alkaneet huolestua talouden näkymistä. Kauppasota tuntuu ennen pitkää kulutuksen ja investointien vähentymisenä, ja talouskasvun hidastumisena entisestään.
 Oletettavasti juuri tästä syystä kesällä 2018 Pekingin päättäjät antoivat ymmärtää, että rakennushankkeisiin olisi taas luvassa rahaa.
 Sen jälkeen Kiina on hyväksynyt uusia metrosuunnitelmia edellisvuosia nopeampaan tahtiin. South China Morning Post -lehden analysoimien tietojen mukaan joulu–tammikuussa Kiina hyväksyi 16 uutta infrastruktuurihanketta. Niiden arvo oli yhteensä lähes 144 miljardia euroa.
 Koko potista 40 miljardia on luvattu Shanghain kaupungin raideverkostoon. Suunnitelma sisältää neljä uutta metrolinjaa, kaksi laajennusta sekä uusia junayhteyksiä. Töiden on tarkoitus valmistua vuonna 2023.
 Lähellä pääteasemia Shanghain metrovaunuissa riittää tilaa myös ruuhka-aikaan.  Jenny Matikainen / Yle
 Suomen Pankin siirtymätalouksien tutkimuslaitoksella Kiinaa tarkkaileva vanhempi ekonomisti  Juuso Kaaresvirta  huomauttaa, että paperilla Kiinan investointivauhti ei kuitenkaan näytä kauheasti kiihtyneen.
 – Mitään massiivista investointiaaltoa ei Kiinan tilastoviraston tilastoissa ole havaittavissa. Pikemminkin investointien kasvun hidastuminen on saatu pysäytettyä, Kaaresvirta sanoo.
 Vaikka 144 miljardia on iso raha, se vastaa vain noin 1,5:tä prosenttia Kiinan viimevuotisista kotimaan investoinneista ja jakaantuu usealle vuodelle, hän huomauttaa.
 – Käytännössä Kiina investoi niin paljon, että kokonaissummaa on vaikea kasvattaa yksittäisillä hankkeilla.
 Kuvio kertoo, paljonko Kiinan investoinnit uudisrakentamiseen ovat kasvaneet aina edellisvuoteen verrattuna. Mukana ovat sekä julkiset että yksityiset hankkeet.  Ilkka Kemppinen / Yle, lähde: Suomen Pankin siirtymätalouksien tutkimuslaitos Bofit
 Mutta Kiinan metrokartoilla  mylläys on jo käynnissä. Wuhan ja Hohhot ovat jo kaivaneet metrosuunnitelmansa pöytälaatikosta. Lisää raiteita hamuavat monet muutkin kiinalaiskaupungit.
 Uusia metrolinjoja on luvassa myös Shanghain naapurikaupunkiin Suzhouhun. Viime vuoden elokuussa Kiinan kansallinen uudistus- ja kehityskomissio hyväksyi suunnitelmat neljästä uudesta metrolinjasta.
 Suzhoussa on nähtävissä, että usein metro saapuu paikalle ennen käyttäjämassoja. Kakkoslinjan pääteasemalla on jälleen edessä peltomaisemaa. Välillä pysäkille ajaa yritysten busseja, jotka sylkevät tusinan matkustajia kohti metron ovia.
 Suzhoussa linjan 2 pääteaseman ovet aukeavat peltomaisemaan.  Jenny Matikainen / Yle
 – Tämä on teollisuusaluetta. Työntekijät käyttävät metroa, selittää kotimatkalla oleva  Guo Junjie .
 Asuintaloja ei lähistöllä näy. Aseman eteen on parkkeerattu liuta mopoja. Moni jatkaa niillä asemalta töihin tai kotiin.
 Financial Times -lehti selvitti Kiinan metrojen kannattavuutta vertaamalla maan metroverkkojen yhteispituutta metron matkustajamääriin. Lehden analyysin mukaan Kiinassa on 30 prosenttia maailman metroraiteista mutta vain 25 prosenttia matkustajista. Lukujen perusteella voi päätellä, että osa raiteista on alikäytössä.
 Shanghaissa metromatkat voivat kestää vaihtoineen toista tuntia. Useimmat matkustajat kuluttavat aikansa selaamalla puhelinta. Jenny Matikainen / Yle
 Onko Kiina nyt siis matkalla  kohti samanlaista investointitulvaa ja velkaantumista kuin finanssikriisin jälkeen?
 Kiinalaisekonomisti  Wang Junin  mukaan ei. Hän työskentelee asiantuntijana China Center for International Economic Exchanges -ajatushautomossa. Kyseessä on kansainvälistä kauppaa tarkkaileva valtion laitos.
 Wang uskoo, että Kiinan johto on tietoinen riskeistä. Nyt yritetään puolustautua, ei hyökätä.
 – Tällä kertaa investoinnit ovat maltillisia. Tarkoitus on hillitä talouden hiipumista ja kauppakiistojen tuomaa painetta, ei tavoitella lisää kasvua, Wang sanoo.
 Esimerkiksi Sisä-Mongolian Baotoun metrohanketta ei aiota edelleenkään jatkaa.
 Wangin mukaan Kiinassa on monissa paikoissa vielä aidosti tarvetta teille ja raiteille. Yhteyksien parantaminen piristää myös syrjäseutujen taloutta.
 Shanghaissa rakennetaan parhaillaan kolmea uutta metrolinjaa, ja suunnitteilla on neljä lisää. Jenny Matikainen / Yle
 Suomen Pankin Juuso Kaaresvirta ei myöskään näe ylikuumenemisen merkkejä. Hänen mukaansa viime kuukausina puheet uudesta elvytyksestä ovat olleet yllättävän vähäisiä.
 – Epäilen, että monella paikallishallinnolla on jo ihan riittävän tukala tilanne velkojensa kanssa, ettei mihinkään massiiviseen elvytykseen ole kiinnostusta, vaikka painetta Pekingistä tulisikin.
 Shanghain keskustassa nostokurki  notkahtaa ylöspäin. Lounastunti on ohi.
 Linjan 14 rakennustyöt ovat hyvässä vauhdissa keskellä kiireistä risteystä. Parin vuoden päästä täällä Jinganin temppelin asemalla voi vaihtaa linjalta 2 linjalle 14.
 Metron ohjauskeskuksen Zhu Wen mukaan Shanghaihin ei alunperin pitänyt koskaan edes tulla metroa. Että rakentaisi kaupungin alle tunneleita niin pehmeään maaperään? Sehän olisi kuin kaivaisi reikiä tofuun. Ajatusta pidettiin mahdottomana.
 Lopulta kiinalaisinsinööri  Liu Jianhang  teki 1960-luvulla testikaivauksia pelloille ja osoitti, että metron rakentaminen voisi onnistua.
 Nyt tunneleita kulkee maan alla useissa kerroksissa, enimmillään 34 metrin syvyydessä.
 Kiinan kansallisen uudistus- ja kehityskomission suunnitelmien mukaan vuonna 2035 Shanghaissa kulkee 2 200 kilometriä kaupunkiraiteita. Metroverkko kattaa niistä 1 043 kilometriä ja loput ovat junarataa.
 Silloin Shanghain metroraiteet voisi Suomen mittakaavassa venyttää linnuntietä pitkälle Rovaniemen yli Utsjoelle saakka. Jos rakennustöiden tahti jatkuu samana, Norjan rajalle ehditään vielä 2030-luvun puolella.

Kiinassa metrot valmistuvat liiankin nopeasti – Turhien linjojen rakentamista alettiin jo jarrutella, mutta nyt talous tarvitsee piristystä