Summary: Yli kahden viikon lakko päättyi sopuun keskiviikkona aamulla. Teppo Nummela valmistautui heti menemään yövuoroon keskiviikkona.

Postilaiset olivat helpottuneita, kun yli kahden viikon lakko päättyi sopuun keskiviikkona aamulla.
 Neuvotteluiden osapuolet Palvelualojen työnantaja Palta ja Posti- ja logistiikka-alan unioni PAU  kertoivat  , että sopu on saatu.
 Sovun syntymistä voit seurata tästä jutusta:
 Sovintoesitys hyväksytty, postilakko päättyy: 700 pakettilajittelijaa Paltan piiriin – Yle seuraa hetki hetkeltä, katso suorana
 Pirkanmaan PAU:n pääluottamusmies  Leo Harra  kertoo, että tilanne alkoi näyttää toivekkaalta tiistaina illalla. Harra tulkitsi silloin PAU:n puheenjohtajan  Heidi Niemisen  puheista, että sopu voisi olla lähellä, ainakin mikäli se olisi työntekijöistä kiinni.
 Postilaiset seurasivat neuvottelusovun syntymistä kännykältä.  Jani Aarnio / Yle
 Keskiviikkona aamulla Harra hillitsi vielä intoaan, koska sopu on ollut lähellä jo aikaisemmin. Lakkolaiset ovat tuijottaneet televisiokuvista valtakunnansovittelijan ovea useaan kertaan.
 – Tämä on ollut kuin Apollo 13, selvitäänkö vai ei, Harra sanoo.
 Ahdistava, mutta toiveikas lakkoaika
 Lakkoaika on ollut Harran mukaan ahdistaa ja pelottavaa, mutta myös toiveikasta. Postilaiset ovat pitäneet pääluottamusmiehen mukaan yhtä.
 – Koko ajan on ollut taistelutahto, että periksi ei anneta.
 Postilaiset odottivat lakon päättymistä lakkoteltalla Tampereella.  Jani Aarnio / Yle
 Tampereen Postikeskuksessa on ollut 15 lakkovahdin tiivis ryhmä. He ovat pitäneet yhteyttä Whatsappilla. Jäsenistöä on tavattu lakkoteltalla ja Facebookissa.
 Osalla postilaisista on ollut jo tiukkaa, kun rahat ovat olleet loppumassa. Siksi lakon loppuminen ennen joulua on helpotus monille.
 "Aina tulee jotain takkiin"
 Lakossa on ollut kyse työehtosopimuksen ehdoista ja 700 lajittelijan siirrosta toiseen liittoon. PAU:n laskelman mukaan palkka putoaa siirrossa lajittelussa 30–50 prosenttia. Keskiansio on 2 200 euroa, ja siitä palkanalennus on liiton mukaan 660 euroa.
 Lakkoeväät Tampereen teltalla.  Jani Aarnio / Yle
 Harran mukaan lajittelijat ovat olleet kiitollisia tuesta. Postilaiset ovat pelänneet, että työehtojen iso heikennys siirtyy myös muille työntekijöille.
 Harra odotti etukäteen, että sovussa tulee myös jotain heikennyksiä työntekijöille.
 – Aina tulee jotain takkiin, mutta iso kuva on tärkeää.
 Harra on ollut lakon aikana valtakunnan julkisuudessa.  Hän toi esille  esimerkiksi, miten Posti maksaa lakon aikana bonuksia esimiehille.
 – Olen saanut hyvää palautetta, en oikeastaan mitään negatiivista. Olen sanonut asiat kuten ne ovat.
 Tuhat euroa kuussa lakkoavustusta
 Nokialaiset  Kati  ja  Teppo Nummela  ovat olleet lakossa yli kolme viikkoa. He joutuivat tulemaan toimeen lakkoavustuksella, joka on verojen jälkeen 51,70 euroa päivältä. Tämä tekee kummallekin noin tuhat euroa kuukaudessa.
 Teppo Nummela varautui keskiviikkona menemään yövuoroon. Nummela nukkui keskiviikkona pidempään, että jaksaa töissä.
 Hän seurasi keskiviikkona aamupäivällä neuvotteluja tarkkaan. Hän oli valmis menemään heti purkamaan tullutta postia.
 – Voi olla, että pomo soittaa heti töihin. Tulee normaalia kiireisempi joulu, kun alamme tehdä pitkää päivää.
 Nummela on helpottunut siitä, että sopu syntyi. Hän oli pettynyt siihen, miten Postin johto ja valtion omistajaohjaus toimivat lakon aikana.
 – Meidän homma on siivota omat touhumme, muut siivoavat omansa.
 Kati ja Teppo Nummela ovat molemmat Postissa töissä.  Marjut Suomi / Yle
 Teppo Nummela tuli 18-vuotiaana töihin Postille ja on yhä töissä Tampereen Postikeskuksessa. Hän on ollut 32 vuotta Postilla töissä. Vaimo Kati on ollut Postissa 15 vuotta ja on nyt postinjakajana Nokialla.
 Nummela on varma siitä, että uusi sopimus tuo myös heikennyksiä. Tärkeintä oli, että työt jatkuvat ja palkka ei romuttunut.
 Nummelat vertasivat maanantaina  Ylelle  lakkoajan avustusta siihen palkkaan, mihin postilaisten palkkoja uhataan pudottaa.
 – Aika hurjalta se tuntuu, että lähestulkoon lakkoavustuksilla pitäisi pystyä pärjäämään. Jokainen voi miettiä, miten maksella lukion koulukirjat 17-vuotiaalle pojalle, syödäkin tarvitsisi,  Teppo Nummela sanoi .
 Tätä juttua päivitetään.
 Lue lisää:
 Pääluottamusmies tyrmistyi: Posti maksaa lakon aikana bonuksia esimiehille – Posti: "Postilla on käytössään Kiitos-palkkiot"
 Tällaisilla avustuksilla tuhannet lakkolaiset joutuvat pärjäämään ennen joulua: "Pojalle sanoin, että ymmärräthän tilanteen"

Postilaisten ahdistus purkautui helpotukseen, Teppo Nummela menee heti yövuoroon – "Tämä on ollut kuin Apollo 13, selvitäänkö vai ei"


Summary: Kreetan järistyksen voimakkuudeksi mitattiin 6,0. Se sattui 71 kilometrin syvyydessä.

Kreikassa Kreetan saaren rannikolla on sattunut voimakkuudeltaan 6,0 magnitudin maanjäristys.
 Järistys sattui 71 kilometrin syvyydessä meren alla. Järistyi tuntui voimakkaana Kreetalle sekä Kreikan niemimaan eteläosissa.
 – Järistys oli suuri ja koko saari tärisi. Onneksi tiedossamme ei ole, että se olisi saanut aikaan tuhoja, Kreetan kuvernööri  Stavros Arnaoutakis  sanoi.
 Kreikan maanjäristyksistä ja niihin varautumisesta vastaavan järjestön johtaja, seismologi  Efthimis Lekkasin  mukaan alueen asukkailla ei ole syytä huoleen.
 – Näin syvällä tapahtuvat maanjäristykset ovat yleensä yksittäisiä tapahtumia, eivätkä ne saa aikaan jälkijäristyksiä, hän sanoi.
 Albaniassa maanantaina sattuneen maanjäristyksen uhrimäärä on noussut 25 ihmiseen. Lisäksi yli 600 ihmistä on loukkaantunut 6,4 magnitudin järistyksessä.
 Pelastustyöt Albaniassa jatkuvat ja maahan on julistettu tänään surupäivä.

Kreetan rannikolla voimakas maanjäritys, Albaniassa uhrimäärä nousee


Summary: Suomen poliisi teki aktiivista yhteistyötä Viron viranomaisten kanssa miesten nappaamiseksi.

Poliisi on yhdessä Viron viranomaisten kanssa pysäyttänyt viiden Suomessa törkeistä varkauksista epäillyn murtomiehen pakomatkan,  poliisi tiedottaa .
 Miehet tekivät Helsingissä ja Tampereella yhteensä kolme murtoa elektroniikkaliikkeisiin, joiden saaliiden kokonaisarvo nousi useisiin kymmeniin tuhansiin euroihin. Murrot tehtiin 19.11.–23.11. välisenä aikana.
 Poliisi sai murroista ja epäiltyjen muista liikkeistä valvontakameratallenteita ja pääsi heidän jäljilleen. Lauantaina 24.11. selvisi, että murtomiehet olivat aikeissa paeta laivalla Helsingistä Tallinnaan. Suomen ja Viron viranomaisten yhteistyön myötä miehet saatiin kiinni ja suuri osa anastetusta omaisuudesta poliisin haltuun.
 Helsingin poliisin mukaan miesten vangitsemiskäsittely tehtiin puolenyön jälkeen ja syyttäjä pyysi epäiltyjen luovuttamista Suomeen. Tällä hetkellä epäillyt ovat vangittuina Tallinnassa ja odottavat siirtoa Helsinkiin.
 Miehet saapuivat poliisin tietojen mukaan Romaniasta muutamia päiviä ennen Tampereella 19. marraskuuta tehtyä ensimmäistä murtoa. Heistä ainakin osalla on taustaa ammattimaisista liikemurroista elektroniikkaliikkeisiin eri puolilla Eurooppaa.

Viittä Romaniasta tullutta miestä epäillään törkeistä varkauksista – murtoja Helsingissä ja Tampereella, yrittivät paeta Tallinnan kautta


Summary: Monet perheistä ottivat isoja lainoja vainajien palautusta varten – arkkukuljetuksen kulut olivat noin 2 600 euroa.

Ensimmäiset Britannian ruumisrekan uhrien ruumiit on palautettu tänään Vietnamiin hautaamista varten.
 16 vietnamilaisen ruumiit saapuivat Vietnam Airlinesin matkustajalennolla Lontoosta Hanoihin, jossa ambulanssit ja turvallisuushenkilökunta ottivat ne vastaan lentokentällä.
 Kuolleet kuljetetaan kotiprovinsseihinsa maan keskiosiin, missä sukulaiset odottavat heidän saapumistaan.
 Rekan kylmäkuljetuskontista löytyi lokakuun lopulla yhteensä 39 ihmisen ruumiit. Löytö tehtiin Essexissä, jonne rekka oli tullut lautalla Belgiasta. Uhreista 31 oli miehiä ja kahdeksan naisia.
 Alun perin uhrien luultiin olevan kiinalaisia, mutta uhrien kotimaaksi paljastui sittemmin Vietnam.
 Lentokentän turvallisuusviranomaislähde vahvisti aiemmin tiedon ruumiiden saapumisesta. Muiden uhrien ruumiiden on määrä saapua seuraavien päivien aikana, mutta viranomaiset eivät ole ilmoittaneet tarkempaa aikataulua palautuksille.
 Vainajia on odotettu viikkoja
 Uhrien omaiset ovat odottaneet viikkoja sukulaistensa palauttamista takaisin Vietnamiin.
 – Olemme odottaneet tätä hetkeä todella pitkän aikaa. Järjestämme hautajaiset niin pian kuin hänet on palautettu, kertoi  Vo Van Binh , jonka poika  Vo Van Linh  oli yksi ruumisrekan kuolonuhreista.
 Vo Van Binh kertoi uutistoimisto AFP:lle, että uhrin omaiset ovat hyvin surullisia, mutta samaan aikaan onnellisia siitä, että poika on vihdoin tulossa kotiin. Linhin perhe oli kokoontuneena yhteen Ha Tinhin provinssiin odottamaan vainajan saapumista.
 Monet perheistä ovat ottaneet valtiolta suuria lainoja, jotta he saisivat maksettua palautuskulut.
 Perheille annettiin kaksi vaihtoehtoa siitä, miten kuolleet palautettaisiin kotimaahansa. Läheisensä tuhkista heitä vaadittiin maksamaan vajaat 1 800 dollaria eli noin 1 600 euroa. Arkkukuljetus sen sijaan kustansi lähes 2 900 dollaria eli noin 2 600 euroa.
 Lue myös:
 Vietnamilaiset ottavat suuria lainoja saadakseen rekasta kuolleina löydetyt omaisensa takaisin kotiin
 Britannian ruumisrekan kuljettaja tunnusti osan syytteistä
 Vietnamissa pidätyksiä – epäillään salakuljettajajengiksi, jonka uhrit menehtyivät rekassa Britanniassa

Ensimmäiset Britannian ruumisrekan kuolonuhrit kuljetettiin Vietnamiin hautaamista varten


Kuluttajien luottamus nousi hieman marraskuussa, kertoo Tilastokeskus. Kuluttajien luottamusindikaattori oli marraskuussa –5,0, kun se lokakuussa oli –6,6. Viime vuoden marraskuussa luottamusindikaattori sai arvon –1,7.
 Kuluttajien odotukset sekä omasta taloudesta että Suomen taloudesta paranivat hieman verrattuna lokakuuhun. Odotukset omasta ja Suomen taloudesta kuitenkin heikkenivät viime vuoden vastaavasta ajasta.
 Arvio oman talouden nykytilanteesta pysyi suunnilleen ennallaan verrattuna viime kuuhun. Rahankäyttöaikeita kestotavaroihin kuluttajilla oli marraskuussa jonkin verran enemmän kuin kuukautta aiemmin.
 Elinkeinoelämän luottamus pysyi lähes ennallaan marraskuussa verrattuna viime kuuhun, kertovat Elinkeinoelämän keskusliiton (EK) luottamusindikaattorit.
 Teollisuusyritysten luottamus pysyi marraskuussa lokakuun tasolla. Palveluissa ja rakentamisessa tultiin alaspäin. Sen sijaan vähittäiskaupan luottamusindikaattori nousi aavistuksen marraskuussa.
 EK:n julkaisemat luottamusindikaattorit kuvaavat yritysten suhdannetilannetta kyselyhetkellä.

Kuluttajien luottamus nousi hieman, teollisuusyritysten luottamus pysyi ennallaan


Summary: Alle kahden tunnin maraton-tulokseen siivittäneitä uutuuskenkiä hehkutetaan, vaikka liika vaimennus voi koitua haitaksi.

Polvea särkee, akillesjänne kiukuttelee ja penikkatauti juilii sääressä. Pitäisikö hankkia uudet juoksukengät?
 Juoksuvaivoja ja niiden ennaltaehkäisyä ajatellen kengät ovat vain yksi osa kokonaisuutta. Juoksutekniikka ja harjoittelun kokonaiskuormitus saattavat olla merkittävämpi tekijä kuin se, millaiset tossut juoksija jalkaansa sitaisee.
 Vaikka juoksukenkätrendit vaihtelevat yllättävän rajusti laidasta laitaan, tutkijat eivät ole löytäneet sellaista yhtä jalkinemallia, joka todella ehkäisisi vaivoja.
 – Kuluneen 40 vuoden aikana kengät ovat kehittyneet, mutta juoksuvammojen määrä on pysynyt ennallaan. Jos olisi olemassa jalkine, joka ehkäisee vaivojen syntyä, se olisi varmasti jo löytynyt, UKK-instituutin tutkija  Mari Leppänen  sanoo.
 Uusimmat juoksukenkätrendit saavuttavat yleensä urheilijat ja valmentajat ennen kuin tutkijat, sanoo UKK-instituutissa mm. juoksuvammoja tutkiva Mari Leppänen. Jussi Mansikka / Yle
 Toiseen suuntaan näyttöä sen sijaan löytyy. UKK-instituutilla tutkitaan sitä, millainen harjoittelu voisi vähentää vaivoja, eivätkä tulokset Leppäsen mukaan suosi superkimmoisia vauhtikenkiä.
 – On olemassa näyttöä siitä, että kovin vaimennetut kengät saattavat olla jalan kannalta huonompi vaihtoehto ja jopa lisätä vammariskiä.
 Vieterikengät apuna maratonilla
 Kimmoisat kengät ovat olleet juoksumaailman puheenaihe jo pitkään, mutta erityisesti kuluneen kuukauden ajan. Lokakuussa Wienin kaduilla tehtiin historiaa: Kenialaisjuoksija  Eliud Kipchoge  ylitti maaliviivan  kellottaen kaikkien aikojen ensimmäisen alle kahden tunnin maratonajan .
 Virallinen maailmanennätys ei kuitenkaan mennyt uusiksi, sillä Kipchogen käyttämien Niken juoksukenkien uskotaan antaneen hänelle epäreilua etua.
 Uusia kenkiä kutsutaan vieterikengiksi. Niiden pohjassa on hiilikuidun lisäksi vaahtoa, joka lisää työntövaiheen ponnahdusvoimaa. Lisävauhdin mahdollisuus kiinnostanee myös suurta joukkoa harrastajajuoksijoita ympäri maailman.
 Juoksumaailman trendit näkyvät hyllyssä. Eri valmistajat tuovat yleensä markkinoille samantyyppisiä juoksukenkiä samaan aikaan. Anna Sirén / Yle
 Tampereen Intersport Koskikeskuksen hyllyistä ei tätä nimenomaista vieterikenkää löydy. Myyjä  Matti Vasara  suhtautuu ajatukseen uudesta ja ihmeellisestä hieman varauksella, sillä hänen mukaansa suunta on ollut sama jo useamman vuoden.
 – Niken vieteri on käytännössä kimmoisampi ilmatyyny. Adidaksella on vastaavasti Boost ja Asicsella geeli. Vaimennusmateriaalit ovat erilaisia, mutta lopulta kaikki valmistajat pyrkivät kuitenkin siihen, että kengän reaktioaika maassa olisi mahdollisimman lyhyt, Matti Vasara sanoo.
 Juoksumaailman uusimmat trendit herättävät Vasaran mukaan aina jonkin verran kiinnostusta kokeilunhaluisissa asiakkaissa, mutta kengät valitaan kuitenkin kunkin omien jalkojen ja juoksutottumusten mukaan.
 – Jos juoksijalla ei ole vaivoja ja lenkit sujuvat, suositus on, että jatketaan samalla kenkätyypillä millä ennenkin, Vasara sanoo 17 vuoden myyjäkokemuksella.
 Paljasjalkailijat eivät usko keinotekoiseen iskunvaimennukseen
 Vaikka maratonennätyksiä juostaisiin paksuilla ponnahduspohjilla, tavalliselle  peruskuntoilijalle liiasta vaimennuksesta voi olla päinvastoin harmia . Suomalaisilla lenkkipoluilla pinkookin suuri määrä kuntoliikkujia, jotka uskovat, ettei juoksijan jalka välttämättä tarvitse vaimennusta lainkaan.
 Yksi paljasjalkailuun tykästyneistä on fysioterapeutti-suutari  Vesa Onnia , joka juoksee kesäaikaan kokonaan kengättä. Kylmällä säällä hän vetää jalkaansa täysin vaimentamattomat tossut.
 – Aiemmin juoksin tuetuilla kengillä ja ihmettelin kun selkä oli aina kipeä. Aloin pohtia, saisinko totutettua itseni paljain jaloin juoksemiseen. Kaikki virheet tehtyäni löysin vihdoin oikean tyylin, ja nyt olen juossut 20 kilometrin lenkkejä ilman kenkiä ja ilman minkäänlaisia vaivoja.
 Vesa Onnia ei itse ole kiinnostunut juoksunopeuksista, eikä hän halua kokeilla superpehmustettuja kenkiä. Juoksukavereiden kanssa aiheesta on silti riittänyt juttua. "Kyllä kengät herättävät tunteita. Heti kun joku kritisoi ennätysmaratoonarin kenkiä niin toinen pisti vastapallon, että ei se kyllä ollut kengistä kiinni", Onnia nauraa. Jussi Mansikka / Yle
 Kengätön juoksu perustuu kehon oman iskunvaimennuksen löytämiseen. Jos jalan alle laittaa pehmustetun patjan, tulee juoksusta tunnotonta. Kun paljasjalka-askeleet alkavat kunnolla kulkea, juoksu etenee Vesa Onnian mukaan kuin juna.
 Paljain jaloin tehty pohjatyö saattaisi Onnian mukaan selittää myös huippumaratoonarinalle kahden tunnin suorituksen vieterikengät jalassa.
 – Kun katsoo mistä Kipchoge on kotoisin, niin veikkaisin, että hän on treenannut lapsena ja nuorena paljain jaloin. Mitä paremmin jalka toimii omana itsenään, sitä paremmin se ottaa myös hyödyn irti kengästä.
 Parhaat kengät voi valita vain itse
 Kenkien päällä on ihmisen koko paino. Ei siis ole yhdentekevää, mitä jalkaansa laittaa.
 Asiantunteva myyjä on hyvä apu kenkäkaupoilla, mutta UKK-instituutin tutkija Mari Leppänen kehottaa uusien tossujen ostajaa kuuntelemaan ennen kaikkea omia tuntemuksiaan. Jos kenkä ei tunnu omassa jalassa hyvältä, se ei todennäköisesti ole sopiva.
 – Jalkinevalmistajat voivat väittää tietynlaisten kenkien vähentävän juoksuvammoja, mutta tutkimus ei oikeastaan puolla tätä. Jokaisen täytyy löytää itselleen sopivat kengät, Leppänen sanoo.
 Samoilla linjoilla on juoksukoulujakin vetänyt fysioterapeutti  Maija Laurikkala-Dewes . Hän neuvoo kanssajuoksijoita valitsemaan tarpeeksi suuret kengät ja käyttämään kaupassa aikaa tepasteluun ja tunnusteluun.
 – Jos kenkä tuntuu jalassa hyvältä, se on todennäköisesti sopiva. Mikään ei korvaa omaa subjektiivista tuntemusta siitä, mikä itselle sopii.
 Juoksupiireissä kengistä saa takuuvarmasti aikaan keskustelua, sanoo Maija Laurikkala-Dewes.  "Puhetta on piisannut ainakin pronaatiotuesta, polkujuoksukengistä, pohjan profiilista, kengän kiertojäykkyydestä, paljasjalkajuoksusta ja talvella tietysti nastoista."
 Jani Aarnio / Yle
 Juoksumaailman uutuudet kiinnostavat harrastajia. Maija Laurikkala-Dewes oppi itse kantapään kautta, että jokaiseen trendiin ei kannata yrittää mukaan. Kaikki ei yksinkertaisesti sovi kaikille.
 – Lähdin itse erään juoksukenkätrendin perään viitisen vuotta sitten, ja tuloksena oli rasitusmurtuma jalkapöydän luussa. Palasin kiltisti pronaatiotuettuun kenkään, jollaisella olen juossut lapsesta saakka.

Kaikille sopivaa juoksukenkää ei ole keksittykään – Trendit vaihtelevat paljasjalkatossuista supervaimennettuihin kenkiin


Summary: EU-parlamentti hyväksyy komission keskiviikkona. Suomalaismepeistä perussuomalaisten ja vasemmistoliiton edustajat äänestävät vastaan, vihreät jättävät äänestämättä.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Euroopan parlamentti pääsee vihdoin aloittamaan toden teolla työnsä, kun se hyväksyy tänään keskiviikkona  Ursula von der Leyenin  komission.
 Komissio aloittaa työt sunnuntaina 1. joulukuuta kuukauden myöhässä. Myöhästyminen johtuu siitä, että parlamentti hylkäsi Ranskan, Unkarin ja Romanian ensimmäiset komissaariehdokkaat.
 Parlamentin asennoitumiseen komission valinnassa on taustalla vaikuttanut myös se, että jäsenmaat hylkäsivät kärkiehdokasmenettelyn komission puheenjohtajavalinnassa. Se on jättänyt näkyvän särön EU:n parlamentin, komission ja Eurooppa-neuvoston väleihin.
 Vasemmistoliiton Silvia Modigin mielestä uuden komission ilmastopolitiikka ei ole tarpeeksi kunnianhimoinen. Esa Syväkuru / Yle
 Suomalaismepeistä  Silvia Modig  (vas.) äänestää komissiota vastaan suurimmaksi osaksi siksi, että komission ilmastopolitiikka ei ole riittävän kunnianhimoinen. Häntä kaihertaa myös epäonnistunut puheenjohtajavalinta.
 EU:n ilmastopolitiikka on aloittavan komission keihäänkärki ja unionin suurimpia haasteita seuraavalla viisivuotiskaudella. Modig arvostelee von der Leyenin  Green deal  _-_aloitetta liian löperöksi.
 – Mitään lupauksia siitä, että me tekisimme päätöksiä, jotka pitävät meidät kiinni Pariisin sopimuksessa, ei ole. Edes päästövähennystavoitetta vuodelle 2030 ei luvata nostaa tieteen suosittelemalle tasolle. 55 prosentin vähennystavoite on aivan minimi, sanoo Modig.
 Myös perussuomalaiset äänestävät komissiota vastaan. Europarlamentaarikko  Laura Huhtasaaren  (ps.) mukaan uusi komissio on EU-integraatiomyönteinen.
 Kokoomuksen Henna Virkkunen kannattaa komission tavoitteita naisten aseman vahvistamiseksi. Petri Aaltonen / Yle
 Kokoomuksen leirissä von der Leyenin asettamia poliittisia tavoitteita sen sijaan pidetään hyvinä. Entinen kuntaministeri ja europarlamentaarikko  Henna Virkkunen  (kok.) iloitsee erityisesti siitä, että komissio aikoo vahvistaa naisten asemaa työmarkkinoilla.
 – Ohjelmassa on linjauksia siitä, että palkkojen avoimuutta lisätään ja vanhempainvapaata tasataan äitien ja isien kesken. Jos naisten osuus yritysten hallituksissa ei parane, von der Leyen on valmis tuomaan tästä lainsäädännön.
 Kilpailukyvyn parantaminen on yksi Euroopan suurista haasteista. Naisten palkka on 16 prosenttia miesten palkaa alempi ja eläkkeet peräti 40 prosenttia heikommat.
 Yksi syy tähän on Virkkusen mukaan juuri vanhempainvapaajärjestelmä, joka pitää naiset työmarkkinoiden ulkopuolella. Euroopan taloudelle menetys on Virkkusen mukaan EU-tasolla 300 miljardia euroa.
 Komissio äänestetään läpi ilman vihreitä
 Kevään parlamenttivaalien jäljiltä europarlamentti on entistä pirstaleisempi ja siten myös riitaisampi. Sekä keskustaoikeisto että keskustavasemmisto heikkenivät vaaleissa niin paljon, että tukea lainsäädännössä on haettava sekä liberaalilta  Renew Europe  -ryhmältä että vihreiltä.
 Ensimmäinen riita on jo valmis, sillä kun parlamentti keskiviikkona äänestää komission hyväksymisestä, vihreät äänestävät tyhjää.
 Päätös on herättänyt närää. Virkamieskunnasta sanotaan, että vihreisiin ei voi luottaa.
 Eero Heinäluoma ei ymmärrä tyhjän äänestämistä. Marja Väänänen / Yle
 Eero Heinäluoma  (sd.) sanoo olevansa yllättynyt.
 – Meillä Suomessa ei tyhjää äänestämistä arvosteta, sanoo Heinäluoma
 Europarlamentaarikko  Ville Niinistö  (vihr.) puolustaa ryhmänsä kantaa.
 Ilmastopolitiikka on koko Euroopan tulevaisuusponnistus, ja vihreät vaativat komissiolta enemmän toimia. Sen lisäksi vihreät pitävät Unkarin laajentumiskomissaaria ja kreikkalaiskomissaarin eurooppalaisen elämäntavan suojeluun keskittyvää tehtävää kyseenalaisena.
 – Suunta on oikea, mutta konkreettiset esitykset ovat vielä hämärän peitossa. Haluamme sanoa, että enemmän pitää tehdä, jotta vihreiden tukea voi jatkossa saada, sanoo Niinistö.
 Ensimmäistä lakiesitystä ilmastotoimista von der Leyenilta odotetaan joulukuun puolivälissä, ennen EU-huippukokousta.
 Riitaa institutioiden välillä ja parlamentin sisällä
 Nils Torvalds  (r.) toimii liberaaliryhmän koordinaattorina ympäristövaliokunnassa. Hän tunnustaa, että ryhmässä on aiempaa enemmän poliittisista ristivetoa ja eriäviä näkemyksiä.
 – Meiltä edellytetään nyt parempaa kykyä rakentaa kompromisseja, sanoo Torvalds.
 RKP:n Nils Torvalds peräänkuuluttaa kompromissikykyä. Derrick Frilund / Yle
 Kompromissikykyä vaaditaan kaikilta, jos EU aikoo suoriutua seuraavien vuosien haasteista.
 Ilmastotalkoiden lisäksi on sovittava vuosien 2021–2027 budjetista. Parlamentti, komissio ja jäsenvaltiot ovat täysin eri linjoilla budjetin suuruudesta, eikä Suomi puheenjohtajamaana enää usko, että asiasta saadaan poliittista sopua Suomen kaudella.
 Jäsenmaista nettomaksajat ovat vastakkain nettosaajien kanssa, parlamentti on vastakkain jäsenmaiden ja komission kanssa ja komissio taiteilee jäsenmaiden ja parlamentin välimaastossa.
 Parlamentti haluaa kasvattaa budjettia oleellisesti ja ohjata varoja uusiin tarpeisiin, kuten turvallisuuteen, digitalisaatioon, koulutukseen ja innovaatioihin. Jäsenmaat haluavat turvata maatalouteen ja alueille kohdennetut varat.
 Suomen tukema komission aloite oikeusvaltioperiaatteiden noudattamisen sitomisesta EU-rahoitukseen on vastatuulessa, vaikka se parlamentissa on mennyt läpi.

EU:n komissio ja parlamentti pääsevät vihdoin töihin – edessä on valtavia poliittisia riitoja


Summary: Puolustusvoimat järjestää pääsotaharjoituksen kahden vuoden välein. Tänään keskiviikkona alkava harjoitus näkyy myös tavalliselle kansalle.

Keltainen vihollisvaltio painostaa pohjoisen suunnasta.
 Kuvitteellinen raja sijaitsee Suomen kartassa Jyväskylän korkeudella.
 12 000 sotilasta valmistautuu nopeasti kärjistyneeseen tilanteeseen. Pian alkaa tapahtua.
 — Muu on vain suunnittelijoiden ja harjoituksen johdon tiedossa. Esimerkiksi varusmiehelle tilanne näkyy, niin kuin olisi oikeassa tilanteessa, kertoo everstiluutnantti  Tomi Pekurinen  Maasotakoulusta.
 Puolustusvoimien pääsotaharjoitus Kaakko 19 alkaa keskiviikkona 27.11. ja jatkuu joulukuun 4. päivään saakka. Harjoituksessa koetellaan Puolustusvoimien valmiutta vastata nopeasti kehittyviin tilanteisiin. Harjoitukseen osallistuu 6 200 varusmiestä, 3 200 reserviläistä sekä 2 600 Puolustusvoimien ja Rajavartiolaitoksen henkilökuntaa.
 — Maailmalla on tapahtunut asioita joka puolella siten, että tilanteet ovat eskaloituneet nopeastikin ja mukaan on tullut sotilaallinen voimankäyttö. Aiemmin on varauduttu niin, että meillä on ollut viikkoja ja kuukausia aikaa valmistella omaa toimintaan, Pekurinen sanoo.
 Nyt käynnissä olevassa harjoituksessa testataan Puolustusvoimien kykyä vastata nopeaan toimintaan.
 Maassa, merellä ja ilmassa
 Harjoitukseen osallistuu joukkoja kaikista puolustushaaroista, pääesikunnasta ja sen alaisista laitoksista. Viranomaisyhteistyötä harjoitellaan Rajavartiolaitoksen kanssa. Harjoituksen johtaa maavoimien komentaja, kenraaliluutnantti  Petri Hulkko .
 Sotaharjoitus näkyy Kaakkois-Suomessa myös tavallisille kansalaisille. Etelä-Karjalassa harjoitellaan Savitaipaleella, Taipalsaaressa ja Lappeenrannassa. Etelä-Savossa Mikkelissä ja Mäntyharjulla sekä Kymenlaaksossa Valkealassa, Haminassa ja Kotkassa. Uudellamaalla harjoitellaan Porvoossa.
 — Moottorimarsseissa on mukana pyöräajoneuvoja, jotka kulkevat kootusti. Lähinnä kuorma- ja linja-autoja, Pekurinen sanoo.
 Varsinaiset harjoitukset tapahtuvat kuitenkin pääosin Puolustusvoimien harjoitusalueilla.
 Maavoimista joukkoja saapuu Kaartin jääkärirykmentistä, Karjalan prikaatista, Maasotakoulusta, Maavoimien esikunnasta, Panssariprikaatista, Porin prikaatista ja Utin jääkärirykmentistä. Taisteluvaiheen johtaa Maasotakoulu, joka vastaa myös harjoituksen yleisjärjestelystä.
 — Maasotakoulu on noin kaksi vuotta suunnitellut harjoitusta kokonaisuudessaan. Nyt on toimeenpano käsillä ja harjoituksen ajankohta, everstiluutnantti Pekurinen summaa.
 Suuri sotaharjoitus tarjoaa erilaisen oppimisympäristön esimerkiksi varusmiehille. Toni Pitkänen / Yle
 Todenmukainen vastus
 Maa-alueiden lisäksi harjoitus ulottuu Etelä- ja Kaakkois-Suomen rannikkoalueille Upinniemi-Kotka-Hamina-reitille sekä näkyy Saaristomerellä ja Suomenlahdella. Merivoimista mukana on 10 taistelualusta, tukialuksia, komentoveneitä sekä rannikkotykistöä ja meritorjuntaohjuspatteri.
 — Varusmiehelle harjoitus tarjoaa mielekkäämmän ympäristön, sillä molemmilla osapuolilla on olemassa olevia joukkoja. Se lisää motivaatiokerrointa, kun ei tarvitse kuvitteellisia tai harvoja joukkoja vastaan toimia ja voi harjoitella omaa tehtävää.
 Ilmavoimat osallistuu harjoitukseen yhteensä seitsemällä lentokoneella. Harjoituksen lentotoiminta suuntautuu Hamina–Imatra–Savonlinna–Mikkeli–Jyväskylä–Lahti–Porvoo väliselle alueelle sekä Saaristomerelle. Ilmavoimat aloittivat harjoituksen Pahkajärven ampuma-alueella 22. marraskuuta, jolloin he pudottivat lyhyen kantaman ohjatun JDAM-pommin ilmasta maahan.
 Harjoituksen suurin yksittäinen ponnistus on logistiikkajärjestelmän kokeilu 2015 valmistuneen puolustusvoimauudistuksen jälkeen.
 — Tämä on heille ison mittakaavan harjoitus useampaan vuoteen, Pekurinen sanoo.
 Marssiosastot liikenteessä:
 Harjoitusjoukkojen moottorimarssit aiheuttavat normaalia suurempia liikennemääriä ja saattavat vaikuttaa muuhun liikenteeseen. Moottorimarssiosastojen marssinopeus on enintään 80 km/h ja ne liikkuvat ma 25.11. – la 30.11.2019 seuraavilla tieosuuksilla:
 27.11. Lappeenrannasta Vekaranjärvelle reittiä VT6 - VT15 - tie 3691, Parolasta Vekaranjärvelle reittiä VT3 - VT10 - VT12 - VT15 -3691, Parolasta Haminaan reittiä E12 - KT25 - tie 55 - E18 - tie 371 ja Niinisalosta Kouvolaan reittiä KT44 - VT2 - KT54 - 295 - 164 - 172 - 174 - VT6.
 28.11. Parolasta Uttiin reittiä VT10 - VT12 - VT6.
 29.11. Lahdesta Uttiin reittiä VT12 - VT6.
 30.11. Porvoosta Kotkaan reittiä VT7 - KT170 - 3573 ja Porlammilta Kotkaan reittiä 1732 - 174- VT6 354 - 357.
 Lentotoiminta:
 Lentotoiminta ajoittuu harjoituspäivinä 25.11.–4.12. aikavälille kello 8–18. Ilmavoimien lentokaluston lisäksi harjoitukseen osallistuu Maavoimien helikoptereita ja miehittämättömiä ilma-aluksia sekä Rajavartiolaitoksen helikoptereita ja lentokoneita.
 Rannikkotykistö:
 Rannikkotykistö ampuu harjoituksen aikana Kirkonmaan linnakkeelta 27.11.-1.12. välisenä aikana.

12 000 sotilasta yrittää selvitä äkkiä yllättäneestä kriisistä — Tänään alkava Puolustusvoimien pääsotaharjoitus keskittyy nykyaikaiseen sodankäyntiin: “Maailmalla tilanteet ovat eskaloituneet nopeastikin"


Summary: Lapin-matkojen kysyntä voi kasvaa yllättävästä syystä: hiljaisuudesta ja luonnosta haetaan vastapainoa melulle ja saasteelle.

1 Ilmastonmuutoksen myötä esimerkiksi lumiolosuhteiden ennustaminen käy vaikeammaksi. Aki Holck ajelutti syksyllä 2018 asiakkaitaan pyöräalustaisella koiravaljakolla, kun lunta ei ollut. Vesa Vaarama / Yle Ilmastonmuutos tekee lumen ennustamisesta vaikeaa Ilmastonmuutos muuttaa luontoa kaikkialla maailmassa. Vaikutukset ovat erityisen  tuntuvia arktisilla alueilla , missä ilmaston ennakoidaan lämpenevän muuta maailmaa huomattavasti nopeammin. Ilmaston muuttuminen  vaikuttaa myös matkailuun  erityisesti Lapissa, missä monet turisteille tarjottavat aktiviteetit liittyvät läheisesti luontoon ja etenkin lumeen. Lumeton Lappi voi olla kovakin pettymys, kuten reilun vuoden takainen  Crapland-kohu  osoitti. – Lyhyemmällä aikajänteellä keskeinen haaste on vuodenaikoihin liittyvä epävarmuus. On aiempaa vaikeampaa ennustaa, että minkälainen sää meillä on juuri tiettyyn aikaan, sanoo tutkija  Juho Kähkönen  Lapin yliopistosta. Myös Etelä-Suomen epävarmalla lumitilanteella voi olla vaikutusta Lapin matkailuun. – Jos siellä lapset eivät enää opi hiihtämään, luistelemaan tai laskettelemaan, niin ei hiihtokeskuksillakaan ole kovin ruusuinen tulevaisuus, sanoo Protect Our Winters -järjestön hallituksen jäsen, entinen ammattilumilautailija  Miikka Hast . Toisaalta ilmaston lämpeneminen voi tehdä Lapista houkuttelevamman kohteen: kaksi edellistä kesää ovat olleet Keski- ja Etelä-Euroopassa  ennätyskuumia , mikä voi tulevaisuudessa tuoda eteläisemmän Euroopan asukkaita Lappiin viileämmän ilmaston perässä. Yle kysyy Areenan erikoislähetyksessä keskiviikkona, onko Lapin matkailun kasvulla varjopuolia ja mitä ne ovat? Katso suora lähetys  Areenasta kello 11.30 alkaen . 2 Revontulien näkeminen on monelle suomalaisellekin mieleenjäävä elämys. Ulkomaisille matkailijoille arkisempikin asia, kuten marjanpoiminta voi olla uniikki matkailukokemus. Vesa Vaarama / Yle Elämyksiä, aitoutta ja tunnemuistoja Massaturismin vallattua perinteiset turistikohteet  yhä useampi turisti etsii  yksilöllisiä matkailuelämyksiä . Aktiviteettien sijaan myydään kokemusta ja elämystä. – Aktiviteettien sijaan aletaan puhua enemmän syvemmästä monipuolisesta tunnekokemuksesta, minkä voit kokea Lapissa. Siihen saattaa yhdistyä patikointi, syöminen samalla reissulla luonnossa, itsepoimituista marjoista ja yrteistä tehty ruoka. Puhutaan enemmän siitä, että mitä jokin elämys tuottaa sille kokijalle, minkälaisen muutoksen se saa aikaan ihmisessä. Aletaan myydä sitä, minkälainen vaikutus Lapilla on, visioi House of Laplandin markkinointijohtaja  Jesse Ketonen . Aitoutta metsästävät turistit ovat yhä herkempiä matkailun eettisille näkökohdille. Yksi puheenaiheista on ollut se, kuinka paljon ja millä tavalla Lapin matkailuun lainataan elementtejä saamelaisilta. Tätä näkökulmaa on  nostanut esiin  muun muassa Saamelaiskäräjät. Keskustelua on käyty myös saamelaisille pyhän Ukonsaaren  käyttämisestä matkailukohteena . 3 Korviahivelevän hiljaisuuden voi tavoittaa esimerkiksi Lapin tuntureilla ja Perämeren jäällä. Kaupungistumisen myötä täydellinen äänettömyys on eksoottista yhä useammalle maailman ihmiselle. Laura Valta / Yle Hiljaisuutta urbaaneille korville Yksi maailmalla vallitsevista megatrendeistä on kaupungistuminen. Vuonna 2000 alle puolet maailman asukkaista eli kaupungeissa, mutta vuoteen 2050 määrän ennustetaan nousevan lähes 70 prosenttiin. Tämä voi kasvattaa Lapin-matkojen kysyntää yllättävästä syystä. – Se liittyy olennaisesti tähän, että iso osa meidän matkailijoista tulee suurista kaupungeista hakemaan vastapainoa hektiselle, kiireiselle arjelle ja jopa sille melulle ja saasteelle, mitä niistä kaupungeista löytyy. Meillä on maailman puhtain luonto, meillä on hiljaisuus, jota osa jopa säikähtää kun tulevat tänne ensimmäisen kerran. Ensin kysytään, että onko tällaista, mutta siihen sitten rakastutaan, Jesse Ketonen House of Laplandista sanoo. Tätä ilmiötä kuvastavat esimerkiksi  hiljaisuutta myyvät  matkailuyritykset, tai kohteet, joissa turistit voivat ottaa osaa  tavalliseen arkielämään . Keskeytymättömän digitaalisen tietotulvan pommittamat ihmiset saattavat kaivata syrjäseuduille myös  digipaaston toivossa . Yhä urbaanimmille matkailijoille luonto ympäristönä on yhä vieraampi, mikä luo  uudenlaisia vaatimuksia luontomatkailupalveluille , mutta voi aiheuttaa myös yllättäviä ongelmia. Esimerkiksi Rovaniemellä  tietämättömien matkailijoiden menemistä heikoille jäille  on yritetty estää vapaaehtoisin partioin. 4 Lappiin tullaan lentämällä. Lentämisen ilmastovaikutukset ovat herätelleet keskustelua esimerkiksi lentoverosta. Kaisa Siren / AOP Mistä ja millä turistit tulevat? Aasialaisten, erityisesti kiinalaisten, innostuksesta Lapin-matkailuun on puhuttu vuosia. Syy on selvä: Kiinan väkiluku on 1,4 miljardia, joten potentiaalia riittää lähes rajattomasti. Tällä hetkellä valtaosa Lapissa vierailevista ulkomaisista turisteista tulee kuitenkin lähempää: kolme suurinta matkailijamaata  yöpymisten perusteella  Lapissa ovat House of Laplandin mukaan Iso-Britannia, Saksa ja Ranska. Kiina tulee viidentenä. – Kiina tulee olemaan maailman suurin matkailumaa. Intia seuraa perässä. Tänäkin tulevana talvena Lapissa käy jo yli sadan eri kansallisuuden matkailijoita. Sanoisin, että 10–15 vuoden päästä määrä on vielä suurempi, ennustaa Jesse Ketonen. Kasvun myötä esiin nostetaan yhä useammin myös matkailun varjopuolia: ruuhkia ja  lentomatkustuksen ilmastovaikutuksia . Esimerkiksi lentoveroon suhtaudutaan Lapissa sekä  myönteisesti että kielteisesti . – Toivottavasti löytyy myös aiempaa vastuullisempia vaihtoehtoja siihen, miten tänne päästään, sanoo matkailuelinkeinon sopeutumista ilmastonmuutokseen tutkinut Juho Kähkönen Lapin yliopistosta. – Lapin matkailu on 10–15 vuoden päästä toivottavasti hiilineutraalia. Toivottavasti se ottaa huomioon ne megatrendit mihin suuntaan ollaan menossa ja mistä meillä on jo suuntaviivoja näkyvillä, House of Laplandin Jesse Ketonen sanoo. Keskustele aiheesta kello 22 asti. Lue myös: Millaista on tulevaisuuden matkailu? Lentämisen sijaan saatamme
syöksyä ulkomaille kapselissa ja lomailla Kuussa tai merenpohjassa

Kaupungistuminen ja ilmastonmuutos ovat megatrendejä, mutta miten ne vaikuttavat Lapin matkailuun? Nämä 4 ilmiötä näkyvät tulevaisuudessa


Summary: Työsulku on vastaus Teollisuusliiton aiemmin ilmoittamaan kolmipäiväiseen lakkoon.

Elinkeinoelämän järjestöt, työnantaja- ja ammattialajärjestöt

Metsäteollisuus ry asettaa ensi kuussa Teollisuusliittoon kuuluville mekaanisen metsätalouden työntekijöilleen työsulun, työnantajajärjestö tiedottaa.
 Työsulku tulee kestämään 12. joulukuuta ja päättymään 18. joulukuuta. Työsulun aikana Teollisuusliittoon kuuluvia työntekijöitä ei päästetä työpaikoilleen sahoille ja vaneritehtaille ja samalla heidän palkanmaksunsa lopetetaan.
 Työsulku on vastaus Teollisuusliiton aiemmin ilmoittamaan kolmipäiväiseen lakkoon, joka pidetään 9.–11. joulukuuta. Teollisuusliitto ilmoitti lakosta, koska se ja työnantajajärjestö Metsäteollisuus ry eivät päässeet sopuun mekaanisen metsäteollisuuden työehtosopimuksesta.
 Lakkoon osallistuu 35 000 henkilöä yhteensä 180 eri yrityksessä. Teollisuusliiton mukaan työnantajat vaativat merkittäviä heikennyksiä työehtoihin. Suurimmat kiistat ovat koskeneet työaikaa.
 Työsulku kohdistuu niihin jäsenyritysten työpaikkoihin, joihin Teollisuusliitto on ilmoittanut kohdistavansa lakon, eli Metsä Groupin, Pölkyn, Stora Enson, UPM:n ja Versowoodin tuotantolaitoksissa eri puolilla maata. Yhteensä mukana on 32 sahaa ja vaneri-, viilu- ja liimapuutehdasta.
 Lue lisää :
 Metsäteollisuus ry: Tukilakot ja lakot aiheuttamassa miljoonamenetykset
 Lakkosuma kasvaa: Nyt Teollisuusliitto ja Pro ilmoittivat aloittavansa työtaistelut kahden viikon kuluttua – työnantaja: "Lakkoesitykset ovat täysin ylimitoitetut"

Metsäteollisuus vastaa työntekijöiden joulukuun lakkoon: Työsulku kuudeksi päiväksi lakon päätyttyä


Summary: Seuraavaksi Aalto Haitek etsii kansainvälisiltä markkinoilta lisenssitoimijoita, jotka voisivat valmistaa yrityksen tuotteita ulkomailla.

Uudenlaista aaltopuuteknologiaa hyödyntävä toholampilaisyritys kasvaa vauhdilla ja aloittaa teollisen massatuotannon tammi-helmikuussa.
 Aalto Haitek palkkaa jopa 30 uutta työntekijää ja puuelementtien tuotanto käynnistyy ensi vuoden alussa entisissä Valion juustolan tiloissa Toholammilla.
 Työvoiman etsiminen on aloitettu yhteistyössä oppilaitosten kanssa. Lisätyövoiman tarve on suuri, sillä yrityksen kapasiteetti kasvaa huimasti aiempaan verrattuna.
 – Työntekijät pitää kouluttaa itse aika pitkälle, koska meillä on erikoista kone- ja laitekantaa, johon ei välttämättä löydy osaamista. Myös Toholammin ympäryskunnista löytyy varmasti työntekijöitä, uskoo Aalto Haitekin toimitusjohtaja  Tiina Kapela .
 Yritys on  patentoinut uuden tekniikan , jolla voidaan liittää kestävästi suuriakin puukappaleita ilman liimaa.
 Lisenssitoimijoita maailmalta?
 Myrkytön keksintö kiinnostaa etenkin Aasiassa, esimerkiksi Japanin markkinoille on imua ja siihen yritys on kehitellyt ratkaisua.
 Kansainvälisiltä markkinoilta haetaankin nyt lisenssitoimijoita, jotka voisivat valmistaa Aalto Haitekin tuotteita ulkomailla.
 – Heidät koulutetaan Toholammilla ja sen jälkeen he voivat toimia omilla markkina-alueilla lisenssin turvin, kertoo Tiina Kapela.
 Kotimaassa Aalto Haitekin teknologialla on rakennettu jo muutamia kohteita, muun muassa Mäntsälään Bed and Breakfast -paikka.
 Helsingin Huopalahteen rakentuu parhaillaan asemakokonaisuus eli työtila, kahvila ja asemarakennus. Ensimmäinen vaihe valmistuu pian ja toinen kokonaisuus lähtee tammikuussa matkaan Toholammilta Helsinkiin.
 Marraskuussa yritys esitteli puurakentamistaan Tokiossa kodin- ja rakentamisen messuilla. Japanissa arvostetaan puurakentamista ja myös valtio tukee ja edistää puumateriaalien käyttöä.
 Toholampisilla onkin haaveena hyödyntää japanilaista seetripuuta omassa tuotannossaan.
 – Teknologia soveltuu melkein mihin vain puuhun. Ja meille on tulossa puuta tälle testattavaksi, kertoo Kapela.
 Lue lisää:
 Myrkytön keksintö kiinnostaa maailmalla – Japanissa aaltopuuteknologiaa halutaan kokeilla pilvenpiirtäjään
 Toholammin juustola myyty puufirmalle

Aaltopuuteknologiaa hyödyntävä yritys kasvaa harppauksin: aloittaa massatuotannon ja palkkaa 30 työntekijää


Summary: SEB-pankki päätti julkistaa itse tietonsa sen jälkeen, kun pankki sai tietää MOT:n ja kahden ruotsalaismedian yhteisestä selvityksestä.

Pohjoismaisiin pankkeihin liittyvät epäilyt rahanpesun torjunnan laiminlyönneistä laajentuvat. Nyt niiden keskellä on myös ruotsalainen SEB-pankki.
 SEB-pankki  julkaisi tiistai-iltana tiedotteen  pankin Viron-konttorista tekemästään selvityksestä. Pankin mukaan Viron-yksikön läpi on virrannut vuosina 2005–2017 lähes 26 miljardia euroa epäilyttävistä lähteistä peräisin olevaa rahaa.
 Pankin mukaan tilisiirrot ovat sellaisten asiakkaiden tekemiä, jotka ”eivät läpäisisi pankin nykyisiä vaatimuksia” läpinäkyvyyden suhteen.
 Vierasmaalaisten asiakkaiden tilisiirtojen arvo Viron-konttorissa oli SEB:n mukaan hieman yli vuosikymmenen aikana lähes 85 miljardia euroa. Näistä kuitenkin vain osaa pankki pitää epäilyttävinä.
 Pankki perustelee tietojen julkaisua Viron-yksikkönsä epäilyttävistä tilisiirroista osoittaakseen “merkittävät toimia”, joilla se on kitkenyt mahdollisuutta rahanpesuun.
 SEB:n mukaan epäilyttävät tilisiirrot ovat loppuneet käytännössä kokonaan pankin Viron-yksikössä.
 Asiakkaana lähes 200 pöytälaatikkoyhtiötä
 Pankki julkaisi tiedot muutama viikko sen jälkeen, kun sen edustajat saivat kuulla kahden ruotsalaismedian ja Ylen MOT:n tekemästä pankin toimintaa koskevasta selvityksestä.
 MOT ja ruotsalaismediat ovat tutkineet SEB:n asiakkaana olevien pöytälaatikkoyhtiöiden epäilyttäviä rahavirtoja kesästä 2019 lähtien.
 Tutkimuksessa havaittiin 194 pöytälaatikkoyhtiötä. Joidenkin yhtiöiden toimintaan liittyy epäilyttäviä piirteitä ja perinteisiä rahanpesun tunnusmerkkejä.
 Selvityksessä esiin nousseet epäilyttävät tilisiirrot olivat arvoltaan selvästi vähäisempiä kuin pankin itse ilmoittamat eli muutamia satoja miljoonia euroja.
 Osa SEB:n asiakkaana olleista yhtiöistä kytkeytyy suoraan talousrikoksiin. Valtaosalla epäilyttävistä asiakkaista on ollut tili SEB-pankin Viron-konttorissa.
 Arvostetun brittiläisen rahanpesun asiantuntijan mukaan todisteiden perusteella SEB näyttää epäonnistuneen rahanpesun ehkäisyssä.
 – Hälytyskellojen olisi pitänyt soida, sanoo  Graham Barrow  ruotsalaisen uutistoimisto TT:n haastattelussa.
 Rahanpesulla tarkoitetaan keinoja, joilla pyritään häivyttämään rikollisin keinoin hankittujen varojen alkuperä.
 Näin juttu tehtiin SEB-pankin asiakkaiden tilisiirtoja ja muuta aineistoa on Ylen MOT-toimituksen lisäksi tutkinut Ruotsin TV:n tutkivan journalismin ohjelma Uppdrag Granskning ja ruotsalainen tietotoimisto TT. Yhteistyö käynnistettiin MOT:n aloitteesta kesällä 2019. Jutussa on hyödynnetty suurta rahanpesua koskevaa vuotoaineistoa, joka on luovutettu kansainväliselle toimittajajärjestö OCCRP:lle ja liettualaiselle uutissivusto 15min.lt:lle. Troikan rahanpesulaksi nimetty vuoto sisältää tietoja satojen miljardien eurojen tilisiirroista. Selvityksessä on hyödynnetty useita muita tietovuotoaineistoja sekä julkisia lähteitä, kuten eri maiden kaupparekisterejä.
 SEB: Ei ”systemaattista” ongelmaa
 SEB:n edustajan mukaan ruotsalaispankkia ei ole käytetty “systemaattiseen” rahanpesuun. Pankki myöntää kuitenkin, että sen olisi pitänyt tunnistaa riskiasiakkaat paremmin.
 Ruotsalaiselle uutistoimistolle TT:lle asiaa kommentoinut pankin yritysvastuujohtaja  Gent Jansson  sanoi, ettei SEB näe aihetta käynnistää itsenäistä ja ulkopuolisen tahon tekemää selvitystä.
 Esimerkiksi Danske Bank  palkkasi ulkopuolisen selvityshenkilön  tutkimaan pankin kautta tehtyjä jopa yli 200 miljardin euron epäilyttäviä tilisiirtoja.
 SEB-pankin toimitusjohtaja Johan Torgeby vakuutti syksyllä 2018, ettei pankilla ole ongelmia rahanpesun torjunnassa. Fredrik Sandberg / EPA-EFE
 Kaunisteliko pankki tilannetta?
 SEB on jo neljäs pohjoismainen pankki, jonka toimintaan liittyy epäilyjä rahanpesun torjunnan pettämistä. Aiemmin on uutisoitu  Danske Bankissa ,  Nordeassa  ja  Swedbankissa  tapahtuneista epäilyttävistä tilisiirroista.
 SEB-pankki on aiemmin kertonut julkisuudessa, ettei sillä ole ongelmia rahanpesun ehkäisyssä.
 – Me toimimme vain kotimarkkinoiden asiakkaiden kanssa. Pankkimme kulttuuri riskien tunnistamisessa on myös erinomainen, sanoi SEB:n toimitusjohtaja  Johan Torgeby  lokakuussa 2018  pankin osavuosikatsauksen yhteydessä .
 Pankin asiakkaana on kuitenkin ollut vähintään 110 veroparatiisiin, kuten Brittiläisille Neitsytsaarille, Panamaan tai Belizeen, rekisteröityä yhtiötä. Niiden omistajia tai rahojen alkulähdettä on useimmissa tapauksissa lähes mahdotonta tunnistaa ja niissä on käytetty myös tunnettuja haamujohtajia.
 SEB:n mukaan valtaosa pöytälaatikkoyhtiöistä ei ole enää pankin asiakkaana.
 Milloin hälytyskellojen pitäisi soida? SEB-pankin asiakkaita on arvioitu tutkimalla yleisiä rahanpesuun liittyviä riskejä. Näitä ovat esimerkiksi: Bulvaanien eli haamujohtajien ja -omistajien käyttö. Veroparatiisien kautta toimiminen. Yrityksillä ei ole todellista liiketoimintaa, työntekijöitä tai toimitiloja. Epäilyttävät tilisiirrot, joille ei löydy liiketoiminnallisia perusteita.
 Syksyllä 2018 SEB:n toimitusjohtaja kertoi pankin toimintaa seuraaville analyytikoille järjestetyssä tilaisuudessa, että pankki oli selvittänyt suurten rahanpesu-uutisten takia myös omia toimintojaan.
 – Vuodesta 2008 eteenpäin tähän päivään asti emme ole havainneet mitään hälyttäviä merkkejä, toimitusjohtaja Torgeby sanoi tuolloin.
 SEB:ä koskevassa selvityksessä viimeiset epäilyttävät rahansiirrot ovat vuodelta 2017. Kertoiko toimitusjohtaja sijoittajille totuudenmukaista tietoa?
 – Minun käsitykseni mukaan ei, sanoo rahanpesun asiantuntija Graham Barrow.
 SEB:n yritysvastuujohtaja Gent Janssonin mukaan pankki ei näe mitään perusteita muuttaa muutaman vuoden takaista lausuntoaan.
 Wallenbergien mahtisuku on SEB:n suurin omistaja Ruotsalainen SEB-pankki on pörssiyhtiö. Sen suurin omistaja on vauraan Wallenbergin suvun sijoitusyhtiö yli 20 prosentin osuudella. SEB on markkinaosuudeltaan Ruotsin neljänneksi suurin pankki. Ruotsin lisäksi pankki toimii Suomessa, Baltian maissa, Tanskassa, Norjassa ja Saksassa. Suomessa SEB työllistää 320 ihmistä. Suomen hallituksen entinen ministeri Anne Berner (kesk.) aloitti SEB:n hallituksen jäsenenä kesällä 2019.
 Petoksia, poliitikkoja, pöytälaatikkoyhtiöitä
 SEB-pankkia koskevassa selvityksessä löytyi merkkejä pankin asiakkaiden kytkeytymisestä moneen rikostapaukseen tai muuten epäilyttävään toimintaan.
 Selvityksessä kävi ilmi muun muassa seuraavat asiat:
 SEB:n asiakkaana olleet yhtiöt kytkeytyvät tiukasti yhtiöihin, joiden rahanpesuepäilyistä on uutisoitu aiemmin s uurten tietovuotojen yhteydessä . Peräti 29 SEB:n asiakkaana olevaa yhtiötä sai tai lähetti rahaa yhtiöille, joita epäillään valtavasta  Moskovan lentokentällä tapahtuneesta polttoainepetoksesta . SEB:n asiakkaana on ollut kyproslainen yhtiö, jonka omistaa Viron entisen sisäministerin  Ain Seppikin  poika. Kyproslainen yhtiö on virolaisen  Postimees-lehden mukaan  siirtänyt miljoonia euroja pöytälaatikkoyhtiöihin, jotka liittyvät rahanpesuepäilyihin. SEB:n pankin tilien kautta on tehty ainakin 193 tilisiirtoa yhtiöihin, jotka liittyvät niin sanottuun  Magnitsikin tapaukseen . Venäläinen juristi ja kirjanpitäjä Sergei Magnitski paljasti vuonna 2008 Venäjän viranomaisten tekemän noin 230 miljoonan dollarin petoksen. Venäjän viranomaiset eivät tutkineet petosta, vaan vangitsivat Magnitskin, joka kuoli vankeudessa ollessaan.
 Sijoittajat huolissaan rahanpesusta
 SEB:n pörssikurssi laski yli kymmenen prosenttia toissaviikolla eli marraskuun 15. päivä. Kurssilaskun  syynä oli huoli rahanpesuepäilystä .
 Pankki lähetti pörssitiedotteen, jossa se kertoi ruotsin yleisradioyhtiö SVT:n esittäneen sille haastattelupyynnön rahanpesuun liittyvistä epäilyistä. Haastattelupyyntö koski MOT:n ja ruotsalaismedian yhteisessä hankkeissa tehtyjä löytöjä.
 Rahanpesuepäilyt ovat vaikuttaneet useiden pohjoismaisten pankkien markkina-arvoon. Monet sijoittajat ovat alkaneet  pitää pankkeja jo riskialttiina sijoituskohteena .

Pohjoismaiden pankkisektoria ravisteleva kriisi laajenee – ruotsalaispankki SEB myöntää kymmenien miljardien eurojen epäilyttävät tilisiirrot


Summary: Ei kannata aliarvioida järkevien ja hyväntahtoisten ihmisten määrää, sillä tavallisille hyväntahtoisille ihmisille elämä ei ole kilpailu eikä kamppailulaji, kirjoittaa Kari Enqvist.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Nykymaailmassa on eräs hämmästyttävä piirre. Se vain tahtoo peittyä vallitsevan hysteerisen elämänasenteen alle, joka piehtaroi kiukkuisessa negatiivisuudessa ja mässäilee maailman järjettömyyksillä. Tuon asenteen mukaan epätasa-arvo ja ahdistus lisääntyvät – ja ne kuulemma lisääntyvät koko ajan.
 Mikään ei ole hyvin. Väkivallan kierre syvenee, ja se kuulemma syvenee jatkuvasti; se on jo niin syvää, että kohta sen graafiseksi esittämiseksi täytyy kaivaa kuoppa tv-studion lattiaan.
 Mikään ei ole oikein. Kaikki on kuulemma väärin ja aina vain enemmän väärin. Torilla tavataan.
 Maailma ei ole valmis.  Se ei yllätä ketään. Sen sijaan minua hämmästyttää tavallisten ihmisten käsittämätön hyväntahtoisuus.
 He eivät tavoittele pelkästään omaa etuaan. He eivät tähtää verokalenterin huipulle eivätkä hamua valtaa.
 Ajattelen silloin niitä, jotka kuin oheisvahinkona tulevat auttaneeksi muita ihmisiä tai sitten auttamisensa oheisvahinkona saavat itselleen jonkinlaista tuloa. He eivät ole pyhimyksiä tai äititeresoita. He tekevät usein hyvää mutta joskus myös, kuten me kaikki epätäydelliset, pahaa.
 Yhteistä heille on kuitenkin, että he uhraavat osan elämästään muiden eteen. He eivät tavoittele pelkästään omaa etuaan. He eivät tähtää verokalenterin huipulle eivätkä hamua valtaa.
 Ajattelen sairaanhoitajia . Ajattelen kääntäjiä, jotka pikkuruista korvausta vastaan välittävät meille kulttuuria maailmalta. Ajattelen niitä, jotka seurakunnissa uurastavat diakoniatyössä. Ajattelen sittiäistutkijoita ja lastentarhanopettajia. Ajattelen kirjastotätejä, sosiaalityöntekijöitä, runoilijoita, polkupyörän korjaajia ja muita asiastaan innostuneita pienyrittäjiä.
 Ajattelen kaikkia niitä pienipalkkaisia miehiä ja naisia, jotka ovat heittäytyneet aloille, jotka eivät tee heitä rikkaiksi.
 Heissä kaikissa on ripaus uhrimieltä ja pyyteettömyyttä, jota minun on vaikea kuvitella löytäväni suurten yritysten maailmasta. Siellä kaiken mitta on raha.
 Suuret johtajat johtavat oman itsensä vuoksi, palkan ja bonusten takia. Se, jolla niitä on eniten, on voittaja.
 Kun kaksi toisilleen tuntematonta johtajaa tapaa , ensimmäiseksi he vertailevat johtamiensa yritysten liikevaihtoja. Se, jolla on isompi, voittaa. Olen kuullut omin korvin.
 Suuret johtajat johtavat oman itsensä vuoksi, palkan ja bonusten takia. Se, jolla niitä on eniten, on voittaja.
 On toki ilmiselvää, että yrityksiä tarvitaan ja että ne luovat kansakunnalle materiaalista hyvinvointia. Mutta kukaan ei ryhdy suuryrittäjäksi pelkkää hyvyyttään. Sellaisen yrittäjän näkökulmasta tärkeää ei ole muiden menestys. Tärkeintä on oma menestys.
 Tavallisille hyväntahtoisille ihmisille  elämä ei ole kilpailu eikä kamppailulaji. He ovat ymmärtäneet, ettei kaikkea voi mitata rahassa ja ettei elämän tarkoitus ole päästä golfkentälle mahdollisimman rikkaana.
 He kuuntelevat pikemmin sydäntään kuin päätään. Toivorikkaina he ovat antautuneet elämän palvelukseen seuratakseen omaa tähteään, kulkipa se minne tahansa.
 Järkevien ja hyväntahtoisten ihmisten määrää ei kannata aliarvioida.
 Hyväntahtoiset ovat hiljainen enemmistö . Tämä yllättää aina hysteerikot, kuten kävi ilmi  äskettäisen Tiedebarometrin  kohdalla. Kyse on tutkimuksesta, jossa kolmen vuoden välein selvitetään suomalaisten suhtautumista tieteeseen.
 Tieteen arvostus on itse asiassa lisääntynyt. Ja mikä parasta, se on lisääntynyt erityisesti nuorten keskuudessa.
 Päinvastoin kuin on julistettu, tiedettä ei väheksytä entistä enemmän. Tiedevastaisus ei ole kasvussa. Se ei kasva yhä enemmän ja enemmän ja jatkuvasti.
 Tieteen arvostus on itse asiassa lisääntynyt.
 Ja mikä parasta, se on lisääntynyt erityisesti nuorten keskuudessa.
 Kiinnostus tieteeseen korreloi  myös koulutustason kanssa. Niinpä voi arvata, että kun koulutustaso nousee samalla kun vanhat jäärät kuolevat pois, luottamus tieteeseen kasvaa entisestään.
 Vastaavasti usko huuhaaseen ei huhupuheista huolimatta ole lisääntynyt.Kaikki tämä antaa meille syytä toivoon. Synkistelystä huolimatta emme tuhoudu – hyvät ihmiset pitävät siitä huolen. Näin uskon.
 Tavallisten ihmisten käsittämätön hyväntahtoisuus, heidän toivorikkautensa ja säädyllisyytensä pitävät siitä huolen. Tiede ja tutkimus pitävät siitä huolen.
 Ja jos joskus joku paikka meneekin rikki, persvakoäijät tulevat ja korjaavat sen.
 Kari Enqvist
 Kirjoittaja on kosmologian professori Helsingin yliopistossa ja tietokirjailija. Hän on kiinnostunut ihmisen paikasta maailmankaikkeudesta ja kaikesta siitä, mikä on liikuttavaa tai ihmeellistä.
 Aiheesta voi keskustella 27.11. klo 16:00 asti.

Kari Enqvistin kolumni: Elämän tarkoitus ei ole päästä golfkentälle mahdollisimman rikkaana


Summary: Kasvuyritystapahtuman työntekijät kertovat palkattomista ylitöistä ja "talkoista", joista ei niin ikään makseta palkkaa.

Kasvuyritystapahtuma Slushin työkulttuurissa on piirteitä, jotka ovat ristiriidassa työaikalainsäännösten kanssa, kirjoittaa  Helsingin Sanomat . Lehti on haastatellut useita Slushin nykyisiä ja entisiä työntekijöitä.
 Tapahtuma on kasvanut kymmenessä vuodessa maailmanluokan puheenaiheeksi. Slush on osakeyhtiö, jota pyörittää noin 50 palkallista työntekijää. Lisäksi tapahtumajärjestelyissä auttoi tänä vuonna 2 400 palkatonta vapaaehtoista.
 Palkallisten työntekijöiden perehdytysmateriaalissa kerrotaan, että ylitöitä ei saa tehdä eikä niistä makseta. HS:n haastattelemat työntekijät kertovat, että ylitöitä tekevät lähes kaikki ja paine niiden tekemiseen on suuri.
 Lisäksi työntekijöitä kutsutaan esimerkiksi "talkoisiin", joista ei makseta palkkaa mutta joissa valmistellaan tapahtumaa muun muassa rakentamalla lavasteita.
 Slushin toimitusjohtaja  Andreas Saari  perustelee ylitöistä maksamattomuutta sillä, että ketään ei pakoteta tekemään yli 40:tä työtuntia viikossa. Hänen mukaansa työntekijöiden määrää on viime aikoina kasvatettu, jotta työt valmistuisivat työajalla.
 Saaren mukaan "talkoisiin" osallistuminen ei ole pakollista, vaikka tapahtumakutsuissa niin lukeekin.
 Lue lisää :
 Slush hetki hetkeltä: Sijoittajat alkavat kiemurrella neuvotteluissa kun tamponi-sana nousee esille, kertoo kannabistamponeja valmistavan yrityksen perustaja
 Tältä vuoden 2019 Slush näytti – katso kuvagalleria

Slushin työntekijät HS:lle ongelmallisesta työkulttuurista: Ristiriitoja työaikalainsäädäntöön, ylitöistä ja  "talkoista" ei palkkaa


Summary: Vähintään 22-metriselle kuuselle kertyy matkaa parikymmentä kilometriä.

Joulukuusi Turun tuomiokirkon edustalle tulee tänä vuonna Maskusta, Humikkalan kylästä. Matkaa sieltä Turkuun on parikymmentä kilometriä.
 Ykköskuusella on oltava korkeutta vähintään 22 metriä. Tuuheus, tasaisuus ja vehreyskin ovat eduksi. Turun kaupungin tiedotteessa vaatimuksia kuvaillaan näin:  Tuomiokirkon kuuseksi ei mikä tahansa harva havu kelpaa, vaan sopivan yksilön etsintä on käynnissä vuoden ympäri.
 Kasvupaikankin on oltava sellainen, että kuusi voidaan hakea sieltä nosturilla kuljetuslavetille.
 Kuusen kaatoon ryhdytään Maskussa jo aamukahdeksalta. Lastaamaan kuusta päästäneen yhdeksän jälkeen.
 Valot Turun tuomiokirkon joulukuuseen  sytytetään lauantaina 30. marraskuuta kello 16.
 Turun tuomiokirkon joulukuusella on pitkät perinteet. Ensimmäinen sähkölampuilla valaistu kuusi tuotiin kirkolle jo 1900, ja säännöllinen perinne tuomiokirkon joulukuusesta alkoi 1930-luvulla.
 Vuosi sitten valtakunnan ykköskuusi löytyi Turun Moisiosta. Silloin maassa oli ohut lumipeite., toisin kuin nyt Turun seudulla. Eino Kossila / Yle
 Lue myös:
 Valtakunnan ykköskuusi on 85-vuotias – nyt kuusikaunotar ei enää varjosta, vaan luo valoa  (28.11.2018)

Valtakunnan ykköskuusi kaadetaan tänään Maskussa – seuraa kuusen lähtöä Turun tuomiokirkolle suorana klo 9:stä alkaen


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Postilakon ratkaisun hetket aamukymmeneltä
 Valtakunnansovittelija  Vuokko Piekkala  on antanut uuden sovintoesityksen Postin työehtokiistassa tiista-iltana. Liittojen tulee saada hyväksyntä sovintoesitykseen vielä hallinnoissaan.  Vastauksia on luvattu keskiviikkoaamuna klo 10 . Valtakunnansovittelijan sovitteluehdotusta edelsi sopu 700 pakettilajittelijan tilanteesta. Paltan toimitusjohtaja  Tuomas Aarto  ja Posti- ja logistiikka-alan unionin PAUn puheenjohtaja  Heidi Nieminen  olivat luottavaisia ratkaisun suhteen.
 Nettipornon haittoja nuorille liioitellaan – pelottelun sijaan tarvitaan keskustelua
 Tutkimusten mukaan suurin osa nuorista näkee pornografista materiaalia viimeistään 14-vuotiaana. AOP
 Suomalaisnuoret  osaavat erottaa  pornon tarjoamat mallit oikean elämän seksistä. Mediatutkija  Sanna Spišák  havaitsi väitöstutkimuksessaan, että nuoret pitävät aikuisten tuomitsevaa suhtautumista suurempana ongelmana kuin itse pornon katsomista. Riskejä korostava puhe estää nuoria kysymästä aikuisilta, jos jokin asia pornossa hämmentää heitä. Tutkimusten mukaan suurin osa nuorista näkee pornografiaa ensimmäisen kerran 12–14-vuotiaana.
 Tänään selviää, ketkä saavat kirjallisuuden Finlandia-palkinnot – katso suorana kello 14 alkaen
 Kaunokirjallisuuden Finlandia-ehdokkaat. Pekka Sipilä / Yle
 Kirjavuosi huipentuu tänään  Finlandia-palkintojen voittajien julkistamiseen . Palkinnot jaetaan kolmessa kategoriassa. Kaunokirjallisuuden voittajan valitsee Yleisradion toimitusjohtaja  Merja Ylä-Anttila , tietokirjallisuuden valitsijana on taloustieteen emeritusprofessori  Sixten Korkman  ja lasten- ja nuortenkirjallisuuden valitsijana muusikko  Olavi Uusivirta . Finlandia-voittajat saavat kukin 30 000 euroa. Jokaisessa kategoriassa on ehdolla kuusi teosta. Finlandia-palkinnot ovat maamme merkittävimpiä kirjallisuuspalkintoja.
 Kun vauvoja syntyy vähän, neuvolatyö muuttuu – jää aikaa ratkoa vanhemmuuden ja parisuhteen paineita
 Nelikuukautinen Ada osaa kääntyä vatsalleen ja on äitinsä Henna Täppisen mukaan hymyileväinen vauva. Ville Välimäki / Yle
 Vauvojen vähyydestä huolimatta neuvoloissa työt eivät vähene. Perheiden taloudelliset haasteet näkyvät neuvoloiden vastaanotoilla. Monia vanhempia painavat myös työhuolet ja nyky-yhteiskunnan suorituspaineet. Jatkossa  neuvoloissa annetaan entistä enemmän tukea vanhemmuuteen  ja parisuhteen ongelmiin, kuten seksuaalisuuden kysymyksiin. Kun vanhemmat voivat hyvin, myös lapset voivat paremmin, sanoo Hämeenlinnan neuvolapalveluiden palvelupäällikkö  Heli Haapala.
 Valtakunnan ykköskuusi kaadetaan Maskussa – seuraa suorana kello 9 alkaen
 Vuosi sitten valtakunnan ykköskuusi löytyi Turun Moisiosta. Silloin maassa oli ohut lumipeite., toisin kuin nyt Turun seudulla. Eino Kossila / Yle
 Turun tuomiokirkon edustalle tuleva  joulukuusi haetaan tänään  Maskusta, Humikkalan kylästä. Matkaa Turkuun on parikymmentä kilometriä. Turun tuomiokirkon kuusella on pitkät perinteet. Ensimmäinen sähkölampuilla valaistu kuusi tuotiin kirkolle jo 1900, ja säännöllinen perinne tuomiokirkon joulukuusesta alkoi 1930-luvulla.
 Pakkasraja katkaisee Suomen
 Kerttu Kotakorpi / Yle
 Suomi jakautuu keskiviikkona kahteen osaan, mikäli sääennusteita katsotaan. Pohjois-Suomessa on kireitä pakkasia ja selkeää säätä. Etelä- ja Keski-Suomessa sataa lunta ja räntää. Pori–Kotka-linjan eteläpuolella sataa silkkaa vettä. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Postilakossa ratkaisun hetket, nuoret osaavat käsitellä pornoa, kirjavuosi huipentuu Finlandia-palkintoihin


Summary: Trumpin edustajat pääsisivät kuulustelemaan todistajia osana kuulemisia.

Presidentti  Donald Trump  on kutsuttu osallistumaan Yhdysvaltain kongressin ensimmäiseen kuulemiseen Trumpin virkarikostutkinnassa.
 Kuuleminen on määrä järjestää joulukuun 4. päivä.
 – Presidentin on tehtävä valinta: Hän voi joko osallistua kuulemisiin tai lopettaa valittamisen niistä, edustajainhuoneen oikeuskomitean puheenjohtaja  Jerrold Nadler  sanoi.
 Edustajainhuoneen kuulemiset ovat uusi vaihe Trumpin vastaisessa virkarikostutkinnassa.
 Tutkinnassa edustajainhuone selvittää, onko presidentti Trump käyttänyt väärin virka-asemaansa. Hänen väitetään painostaneen Ukrainaa tutkimaan poliittisia vastustajiaan.
 Trumpin mukaan väitteet ovat tekaistuja, ja kyseessä on poliittinen ajojahti.
 Kuulemisten jälkeen, mahdollisesti jo ennen joulua, edustajainhuone äänestää siitä, nostaako se virkasyytteen Trumpia vastaan.
 Jos virkasyyte nostetaan, asia siirtyy kongressin ylähuoneen eli senaatin käsittelyyn. Presidentti erotetaan virastaan, jos kaksi kolmasosaa senaattoreista tuomitsee hänet syylliseksi virkarikoksiin.
 Joukko mielenosoittajia antoi torstaina Washingtonissa tukensa presidentti Trumpiin kohdistuvalle virkarikostutkinnalle. Michael Reynolds / EPA
 Republikaanit pitävät virkarikostutkintaa epäoikeudenmukaisena
 Presidentti Trumpin ei ole pakko osallistua virkarikostutkinnan kuulemisiin.
 Trump ja republikaanit ovat arvostelleet tutkintaa siitä, etteivät he ole päässeet kuulustelemaan tutkinnassa käytettyjä todistajia.
 Kutsumalla Trumpin osallistumaan julkisiin kuulemisiin, kongressi tarjoaa hänelle mahdollisuuden tehdä juuri tämän.
 Edustajainhuoneen oikeuskomitea on johtanut tutkimuksia Trumpia vastaan syyskuusta asti, jolloin virkarikostutkinta alkoi.
 Virkarikossyytemenettely on yksi monista presidentti Trumpiin kohdistuvista tutkinnoista.
 New York Times -lehden mukaan  Trumpia vastaan on parhaillaan yksitoista kongressin alaista tutkintaa, kymmenen liittovaltion rikostutkintaa ja kahdeksan osavaltioiden ja paikallishallintojen aloittamaa tutkintaa.
 Rudy Giuliani AOP
 Trump: En määrännyt Giuliania toimimaan Ukrainassa
 Trump antoi lisätietoja Ukrainan toimistaan esiintyessään tiistaina Fox Newsin haastattelussa.
 Trump kertoi tunnetun konservatiivitoimittajan  Bill O'Reillyn  haastattelussa, ettei määrännyt henkilökohtaista asianajajaansa  Rudy Giuliania  matkustamaan Ukrainaan etsimään lisätietoja poliittisien vastustajiensa väärinkäytöksistä.
 – Ei, en ohjeistanut häntä. Mutta hän on taistelija, Trump sanoi ja lisäsi, että Giulianilla on presidentin lisäksi muitakin asiakkaita ja että hän on tehnyt vuosien saatossa paljon töitä Ukrainassa.
 Virkarikostutkinnan todistajat ovat kuitenkin kertoneet, että Giuliani toimi Ukrainassa saadakseen maan johdon tutkimaan Trumpin poliittisia vastustajia.
 Trump itse sanoi Valkoisen talon julkaisemien puhelinkeskustelujen mukaan Ukrainan presidentille  Volodymyr Zelenskyille , että tämän  tulisi auttaa Giuliania.
 – Giuliani on erittäin kunnioitettu mies. Hän oli New Yorkin pormestari, suuri pormestari. Haluan, että hän soittaa sinulle. Pyydän häntä sekä oikeusministeriä soittamaan sinulle, Trump sanoi puhelussa.
 – Rudy tietää mitä tapahtuu ja hän on erittäin taitava. Jos voisit puhua hänelle, olisi se mahtavaa, Trump jatkoi.
 Trump sanoi haastattelussa, ettei tiedä, mitä Giuliani teki Ukrainassa. Giuliani on kuitenkin aiemmin itse sanonut, että toimi Ukrainassa Trumpin puolustusasianajajan ominaisuudessa.
 Lue myös:
 Trumpin virkarikostutkinta: Näistä syistä häntä epäillään ja näin republikaanit vastaavat syytöksiin
 Toimittajalta: Trumpin virkarikostutkinta on Washingtonin mutapainia, josta Suomikin voi kärsiä
 Yhdysvaltain edustajainhuone äänestää Donald Trumpin virkarikostutkinnasta, mistä onkaan kyse? Tässä 100:n ja 500:n sanan vastaukset

Trump kutsuttiin osallistumaan kongressin virkarikoskuulemiseen: "Hän voi osallistua tai lopettaa valittamisen"


Summary: Hämeenlinnassa neuvola tukee tulevaisuudessa yhä enemmän vanhemmuutta.

Vastasyntyneen parkaisu on yhä harvinaisempi Suomessa. Tilastokeskuksen mukaan  syntyvyys laski Suomessa vuonna 2018  jo kahdeksannen kerran peräkkäin.
 Vauvojen vähyydestä huolimatta neuvoloiden työt eivät vähene. Suomalaisen neuvolatyön kivijalka eli määräaikaistarkastukset ovat  terveydenhuoltolain ja neuvotatoiminnan asetuksen  sanelemia. Yhteiskunta, perheet ja perheiden tarpeet muuttuvat, joten neuvolatyö kaipaa päivittämistä.
 – Meidän täytyy painottaa palveluissamme ja toiminnoissamme psykososiaalista tukea. Ja kysymys on myös rahasta, että miten saamme säilytettyä neuvolavakanssit, sanoo neuvolapalveluiden palvelupäällikkö  Heli Haapala  Hämeenlinnan kaupungilta.
 Vanhemmuus voi olla suoritusta
 Perheiden taloudelliset haasteet näkyvät neuvoloiden vastaantotoilla. Monia vanhempia painavat työhuolet ja nyky-yhteiskunnan suorituspaineet.
 Neuvoloiden rooli on tärkeä myös monelle perheelle, jonka turvaverkot ovat hajallaan tai niitä ei ole lainkaan. Kokenut terveydenhoitaja on huomannut, että myös vanhemmuus koetaan usein suoritukseksi.
 – Vanhemmat väsyvät ja se johtuu usein siitä, että työpaikalla on paineita. On suoritettava ja pärjättävä. Jos jalat eivät ole maassa, tarvitaan myös enemmän tietoa lapsen kasvusta, sanoo terveydenhoitaja Autere.
 Neuvolat antavat jatkossa entistä enemmän tukea vanhemmuuteen ja parisuhteen ongelmiin, kuten seksuaalisuuden kysymyksiin.
 – Kun vanhemmat voivat hyvin, myös lapset voivat paremmin, sanoo Haapala.
 Neuvolaan pääsee myös illalla
 Tulevaisuudessa neuvolat tarjoavat yhä enemmän ryhmätoimintaa, digitaalisia palveluita ja vastaanottoaikoja myös iltaisin ja viikonloppuisin.
 Palvelupäällikkö Haapalan mukaan neuvolatyön haaste on muun muassa se, miten lastenneuvololat jatkossa tekevät yhteistyötä muiden terveys- ja hyvinvointipalveluiden tuottajien, kuten perheneuvoloiden kanssa.
 Neuvolatyö on perinteisesti tasapuolista ja neuvolat ovat aina tarjonneet kaikille samat palvelut. Määräaikaistarkastuksia on jatkossakin, mutta neuvonnan luonne muuttuu kohdennetuksi.
 – Neuvolan väen on tunnistettava asiakkaidensa tarpeet. Osa asiakkaista ei edes kaipaa peruspalveluiden lisäksi muuta toimintaa, kun taas osa asiakkaista tarvitsee erityistukea, sanoo Haapala.
 Lastensuojeluilmoitusten määrä  on ollut koko valtakunnassa viime vuosina kasvussa ja neuvoloiden toivotaan pystyvän tukemaan perheitä entistä vankemmin jo ongelmien alkuvaiheessa.
 Puheeksi ottamisen taito tärkeää koulutuksessa
 Myös alan koulutuksessa varaudutaan neuvolatyön muutokseen. Hämeen ammattikorkeakoulun hoitotyön lehtori  Tuula Kolari  sanoo, että terveydenhoitajan työ on ennen kaikkea vuorovaikutusammatti.
 – Koulutuksessa tullaan painottamaan entistä enemmän puheeksi ottamisen taitoa, sanoo Kolari.
 Tulevien neuvolatätien ja -setien on tunnistettava perheiden ongelmat. Neuvolassa töitä tekevän on uskallettava tarttua kipeisiinkin aiheisiin ja pyrkiä ehkäisemään ennalta perheen ongelmia.
 Neljä vuotta kestävän koulutuksen aikana on useita harjoittelujaksoja. Lisäksi neuvolatyön arkea harjoitellaan simulaatiotilanteilla, joissa mukana on oikeita, erilaisia perheitä.
 – Harjoittelemme myös menetelmiä, miten ottaa puheeksi silloin, kun perheellä on monimuotoisia haasteita, kuten mielenterveys- tai päihdeongelmia, perheväkivaltaa tai taloudellisia huolia.
 Tuula Kolarin mukaan myös ennakoivaan kotikäyntityöhön opastetaan jo koulutuksessa aikaisempaa enemmän.
 Neuvoloiden luottamuksellisuus kerää kiitosta
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen asiakaspalautekyselyn  perusteella neuvoloiden asiakkaat ovat tyytyväisiä suomalaisiin neuvolapalveluihin. Erityisen tyytyväisiä perheet ovat olleet terveydenhoitajien työhön neuvoloissa.
 Perheet kokevat myös, että neuvoloissa asiointi on luottamuksellista. Hyvänä kehityksenä on noussut esiin se, että isät kokevat tulleensa aikaisempaa paremmin huomioiduiksi tasavertaisena vanhempana ja kertovat, että heitä oli aidosti kuunneltu.
 Neuvolaväen korviin viestit asiakkaiden tyytyväisyydesta kantautuvat mutkan kautta.
 – Jotkut asiakkaat ovat tosi iloisia, että he ovat saaneet käydä neuvolassa ja sanovat sen ihan suoraan. Mutta useimmiten sen kuulee vasta jotain muuta kautta, sanoo terveydenhoitaja Elina Autere.
 Lue myös:
 https://yle.fi/uutiset/3-11076440

Kun vauvoja syntyy vähän, neuvolatyö muuttuu – jää aikaa ratkoa vanhemmuuden ja parisuhteen paineita


Summary: Nuoret osaavat erottaa pornon tarjoamat mallit oikean elämän seksistä.

Mediatutkija  Sanna Spišák  teki kymmenvuotiaana siihenastisen elämänsä kiinnostavimman löydön. Vanhempien kirjahyllyn ylimmillä hyllyillä, lasten käsien ulottumattomissa, oli eroottisia kirjoja.
 Tyttö ymmärsi heti löytäneensä oven salattuun aikuisten maailmaan. Samalla hän ymmärsi, ettei näitä kirjoja ollut tarkoitettu lapsen silmille.
 – Lapsiin liitetään ajatus, että he ovat seksuaalisesti täysin tietämättömiä. Se ei pidä paikkansa. Jo hyvin pienet lapset ovat eri tavoin tietoisia seksuaalisuudestaan.
 Spišák haluaa omalla lapsuusmuistollaan herättää ajattelemaan miten kukin meistä itse on lapsena tai nuorena tutustunut seksuaalisuuteen. Uteliaasti vai pelokkaasti? Entä miten aikuiset ovat reagoineet, jos ovat saaneet asian tietoonsa? Tuomiten vai ymmärtäen? Nämä lapsuuskokemukset vaikuttavat siihen, miten suhtaudumme muun muassa pornoon.
 Nykyään kenenkään ei tarvitse kiipeillä kirjahyllyssä saadakseen käsiinsä seksuaalista materiaalia. Nettipornoa on iästä riippumatta tarjolla loputtomiin, ja sekös kasvattajia huolestuttaa. Pornon vahingollisuudesta varoitellaan nuoria kotona, koulussa ja mediassa.
 Sanna Spišák on itsekin varoitellut nuoria pornon haitoista miettimättä sen kummemmin, mihin varoitukset perustuvat. Aihe alkoi kiinnostaa häntä niin paljon, että hän teki siitä väitöskirjan Turun yliopistoon  (väitöskirja luettavissa englanniksi täällä) .
 Tutkimustulos yllätti tutkijan täysin.
 – Suomalaiset nuoret osaavat suhtautua nettipornoon kriittisesti ja he ymmärtävät, ettei porno ole sama asia kuin oikea seksi. Porno ymmärretään viihteeksi, josta puuttuvat oikean elämän tunteet ja läheisyys.
 Pornolla pelottelu toimii huonosti
 Pornon katsomista enemmän nuoria hämmentääkin aikuisten tapa puhua siitä tuomiten ja riskeistä varoitellen. Ongelmia korostava puhe voi luoda esimerkiksi väärän mielikuvan siitä, että pornosta kiihottuminen olisi kieroutunutta. Näitä väärinkäsityksiä sitten oiotaan erilaisissa nuorten neuvontapalveluissa.
 – Kysymyksissä kuuluu huoli siitä, että olenko tehnyt itselleni jotain pysyvää haittaa kun olen katsonut pornoa, Spišák sanoo.
 Tutkimusten mukaan suurin osa nuorista näkee pornografista materiaalia viimeistään 14-vuotiaana. Juan Moyano / Alamy Stock Photo / AOP
 Nuorten kysymyksiin vastataan muun muassa  Väestöliiton nettisivuilla . Nuorten asiantuntija, seksuaalikasvattaja  Sari Hälinen  pitää hienona, että suomalaisnuoret osaavat olla mediakriittisiä nettipornon kuluttajia. Hän muistuttaa, että pornon katsominen on yleistynyt myös aikuisilla ja sitä katsovat kaikki sukupuolesta riippumatta.
 – Tämä on asia jota ei voi sivuuttaa. Ei voi ajatella, että ”ei mun mukula, ei mun nuori”. Tutkimusten mukaan suurin osa näkee pornografiaa ensimmäisen kerran 12–14-vuotiaana.
 Riskipuheen huonot puolet esiin nostava väitöstutkimus pakottaa kasvattajat katsomaan peiliin. Kun puhe keskittyy haittoihin ja vaaroihin, ei nuori uskalla kertoa pornon katsomisestaan silloinkaan, jos on nähnyt jotain hämmentävää tai itselleen vahingollista.
 Seksi on voimavara, ja se kuuluu myös nuorille
 Pelottelun sijaan tavoitteena voisi olla asennemuutos, jossa seksiä ei nähtäisi lähtökohtaisesti likaisena, hävettävänä ja nuorille täysin sopimattomana. Siten myös asioista keskustelu olisi helpompaa.
 – Seksi kiinnostaa nuoria ja pornosta etsitään usein tietoa siitä, miten seksiä tehdään. Olisi toivottavaa, että kasvattajat kävisivät nuorten kanssa läpi mitä hyvää ja huonoa pornossa nuorten itsensä mielestä on, Sari Hälinen rohkaisee.
 Nuoren kanssa on hyvä keskustella myös siitä, että seksi on paljon muutakin kuin pelkkä toiminto: se on aisteja, tunteita, läheisyyttä, fantasioita. Seksi voi toteutua yksin, kaksin tai useamman kesken. Seksiä saa olla myös haluamatta.
 Nettiporno on nykyään hyvin monipuolista: kuvastoa löytyy heteroista homoihin ja lesboihin, kahdenkeskisestä seksistä kimppaseksiin, vaniljaseksistä erilaisiin villeihinkin fantasioihin kuten ufopornoon.
 Seksuaalisen materiaalin katsominen voi auttaa hahmottamaan omaa seksuaalista identiteettiä. Hose Jacome / EPA
 Harva aikuinen tulee ajatelleeksi, että pornon moninaisuus voi tarjota sukupuoli- tai seksuaalivähemmistöön kuuluvalle tai vaikka jonkin fetissin itsessään tunnistaneelle nuorelle tärkeän väylän itsetutkiskeluun.
 – Vähemmistöryhmiin kuuluvat nuoret kokevat, etteivät saa koulun seksuaalikasvatuksesta tietoa keitä he ovat. Heille porno on ehkä ainoa mahdollisuus saada tietoa erilaisista kehollisuuksista ja olemisen tavoista, Sanna Spišák sanoo.
 Seksitaitojen opettaminen liian vähäistä
 Seksuaalisen suuntautumisen moninaisuudesta osataan jo seksuaalikasvatuksessa jonkin verran puhua. Se näkyi myös Spišákin väitöstutkimuksessa, jossa nuoret määrittelivät omaa suuntautumistaan peräti yhdeksällä eri tavalla. Identiteettejä olivat muun muassa aseksuaali, polyseksuaali ja panseksuaali.
 Sen sijaan seksin moni nuori ymmärtää yhä varsin perinteisesti miehen ja naisen välisenä yhdyntänä.
 – Koulussa tyypillisesti näytetään että ”tässä on penis ja tässä on emätin, ja sitten laitetaan kondomi peniksen päälle ja kaikkihan me tiedetään miten nämä voisivat liittyä toisiinsa”, kärjistää Sari Hälinen.
 Seksitaitojen ja erilaisten seksitapojen opettaminen jää liian usein pornolle. Hälinen toivoo, että pornosta pystyttäisiin nuorten kanssa keskustelemaan neutraalisti. Sen lisäksi tarvitaan kuitenkin yhä monipuolisempaa seksuaalikasvatusta.
 – Pornossa ei näytetä seksiin liittyvää neuvottelua ja luvan kysymistä. Siellä ei myöskään näy seksin hullunkurinen puoli, ei ole kortsun räpeltämistä eivätkä päät kolise yhteen.
 Vaikka suurin osa nuorista osaakin suhtautua pornoon mediakriittisesti, niin joillekin siitä voi tulla ongelma. Kuusi vuotta nuorten seksuaalikasvattajana työskennellyt Hälinen on huolissaan niistä nuorista, jotka katsovat pornoa useita tunteja päivässä. Aikuisten tuomitsevien reaktioiden pelossa he eivät ehkä uskalla puhua pornon katsomiseen liittyvistä huolistaan.
 – Ollaanko me aikuiset jätetty nuoret yksin pornon kanssa? Sen sijaan, että aikuinen painaa paniikkinappulan päälle, nuorta pitäisi pysähtyä kuuntelemaan.
 Apua ja tukea seksuaalisuuteen ja seksiin liittyviin kysymyksiin löydät mm. näistä paikoista:
 Väestöliiton nuorten palvelut
 MLL Nuortennetti
 Sexpon nettineuvonta
 Lue seuraavaksi:
 Rikasta seksielämää voi viettää myös tietokoneruudun ääressä – Uudenlainen ihmissuhdeterapia heittää häpeän nurkkaan
 Seksiöverit voivat auttaa laajentamaan seksuaalisuutta ja löytämään omat rajat – Hälytyskellot soivat jos toistuvasti kaduttaa

Tutkimus: Nettipornon haittoja nuoriin liioitellaan – Aikuisten tuomitseva asenne suurempi ongelma kuin porno


Summary: Finlandia-palkinnot jaetaan kolmessa kategoriassa.

Tänään selviää kenelle  Merja Ylä-Anttila ,  Sixten Korkman  ja  Olavi Uusivirta  antavat Finlandia-palkinnot.
 Kaunokirjallisuuden, tietokirjallisuuden sekä lasten- ja nuortenkirjallisuuden Finlandia-voittajat saavat kukin 30 000 euroa. Jokaisessa kategoriassa on ehdolla kuusi teosta. Finlandia-palkinnot ovat maamme merkittävimpiä kirjallisuuspalkintoja. Lisäksi niillä on suuri vaikutus kirjojen joulumyyntiin.
 Kaunokirjallisuuden Finlandia-palkinnon saajaksi ovat ehdolla:
 Monika Fagerholm :  Kuka tappoi bambin? / Vem dödade bambi ? Suomentanut  Laura Jänisniemi
 JP Koskinen :  Tulisiipi
 Hanna-Riikka Kuisma :  Kerrostalo
 Mikko Rimminen :  Jos se näyttää siltä
 Pajtim Statovci :  Bolla
 Johanna Venho :  Ensimmäinen nainen
 Tässä ovat kaunokirjallisuuden Finlandia-ehdokkaat – mukana jo kerran palkinnon voittanut Mikko Rimminen ja maailmallakin suitsutusta saanut Pajtim Statovci
 Tietokirjallisuuden Finlandia-ehdokkaat ja ehdokaskirjat ehdokkaiden julkistustilaisuudessa. Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Tietokirjallisuuden Finlandia-palkinnon saajaksi ovat ehdolla:
 Anssi Jokiranta ,  Pekka Juntti ,  Anna Ruohonen  ja  Jenni Räinä :  Metsä meidän jälkeemme
 Anu Kantola  ja  Hanna Kuusela :  Huipputuloiset – Suomen rikkain promille
 Ville Ropponen  ja  Ville-Juhani Sutinen :  Luiden tie – Gulagin jäljillä
 Aapo Roselius  ja  Oula Silvennoinen :  Villi itä
 Andrei Sergejeff :  Egyptin historia  –  Kleopatran ajasta arabikevääseen
 Taina Tervonen  ja  Anna Autio :  Hukkuneet
 Suomen rikkain promille, heimosodat ja hukkuneet pakolaiset – nämä kuusi teosta ovat ehdolla Tieto-Finlandian saajaksi
 Lasten ja nuortenkirjallisuuden Finlandia-palkinnon saajaksi ovat ehdolla:
 Tomi Kontio  ja  Elina Warsta :  Koira nimeltään Kissa tapaa kissan
 Maria Laakso  ja  Johanna Rojola :  Taltuta klassikko
 Kaija Pannula  ja  Netta Lehtola :  Kettujuttuja – Kolme hännäkästä tarinaa
 Anniina Mikama :  Huijarin oppipoika
 Lena Frölander-Ulf :  Nelson Tigertass  /  Nelson Tiikeritassu , suomentanut  Jaana Nikula
 Marisha Rasi-Koskinen :  Auringon pimeä puoli
 Tässä ovat lasten- ja nuortenkirjallisuuden Finlandia-palkintoehdokkaat ja lautakunnan perustelut
 Ehdokaskirjat Suomen Kirjasäätiön jakaman Lasten- ja nuortenkirjallisuuden Finlandia-palkinnon ehdokkaiden julkistustilaisuudessa Helsingissä 5. marraskuuta 2019. Kirjat ylhäältä alaspäin: Kettujuttuja - kolme hännäkästä tarinaa (Kaija Pannula ja Netta Lehtola), Huijarin oppipoika (Anniina Mikama), Auringon pimeä puoli (Marisha Rasi-Koskinen), Nelson Tigertass / Nelson Tiikeritassu (Lena Frölander-Ulf), Taltuta klassikko! (Maria Laakso ja Johanna Rojola) ja Koira nimeltään Kissa tapaa kissan (Tomi Kontio ja Elina Warsta). Martti Kainulainen / Lehtikuva
 Viime vuonna kaunokirjallisuuden Finlandia-palkinnon voitti  Olli Jalonen  romaanillaan  Taivaanpallo . Tietokirjallisuuden kategoriassa voiton vei  Seppo Aalto  teoksellaan  Kapina tehtailla: Kuusankoski 1918  ja lasten- ja nuortekirjallisuuden palkinnon voitti  Siiri Enorannan   Tuhatkuolevan kirous .
 Finlandia-palkintoa on jaettu vuodesta 1984 lähtien. Vuonna 1993 sääntöjä muutettiin siten, että kaunokirjallisuudessa vain romaanit pääsevät kilpailemaan palkinnosta.

Tänään selviää, ketkä saavat kirjallisuuden Finlandia-palkinnot


Summary: Posti-kiistan ratkaisemiseksi on saatu uusi sovintoehdotus. Lopullista ratkaisua odotetaan keskiviikkoaamuna klo 10.

Suomea pysäyttävässä työehtokiistassa on viimein valonpilkahdus näkyvissä. Valtakunnansovittelija  Vuokko Piekkala  antoi tiistai-iltana uuden sovintoesityksen Postin lakkoneuvotteluja koskien.
 Liittojen on hyväksytettävä sovintoesitys vielä hallinnoissaan. Vastauksien määräaika on keskiviikkoaamuna kello 10.
 Paltan toimitusjohtaja  Tuomas Aarto  ja työntekijöitä edustavan PAU:n puheenjohtaja  Heidi Nieminen  eivät vielä tiistai-iltana kertoneet ratkaisuehdotuksen sisällöstä.
 Heidän mukaansa pakettilajittelijoita koskeva ratkaisuehdotus syntyi päivällä käytyjen neuvottelujen tuloksena, minkä vuoksi sopimuksen sisältö on hallinnoille vielä tuntematon.
 Sovintoehdotus on Postin työkiistan kolmas. Edellinen sovintoehdotus jätettiin sunnuntaina.
 Yle
 Postin johto nauttii ministerin luottamusta
 Omistajaohjausministeri  Sirpa Paatero  (sd) kertoi Ylen A-Studiossa tiistai-iltana toimineensa Postin työkiistassa aina vain sen tiedon perusteella, joka hänellä kulloinkin on ollut.
 Paatero sanoi, että ei halua uskoa Postin johdon viestineen epäselvästi tahallaan. Paateron mukaan kokonaisuus asioista on kuitenkin käyty läpi.
 Paateron mukaan Postin johto nauttii edelleen hänen luottamustaan.
 Pääosin Paatero toisti tiistai-iltana samat asiat, joita oli kertonut jo aiemmin. Hän painotti saaneensa tietää Postin aikeista tehdä liikkeenluovutus ja siten siirtää 700 pakettilajittelijaa edullisemman työehtosopimuksen piiriin vasta, kun päätös oli jo tehty.
 Ministeri kertoi myös, että valtiosihteereistä koostuva työryhmä koostaa tammikuun puoliväliin mennessä aihiota siitä, miten valtio aikoo edetä omistajana Postin suhteen.
 Lue aiheesta myös nämä:
 Postilakkoon uusi sovintoehdotus, vastaukset keskiviikkoaamuna – Paatero: Postin kanssa pelisääntökeskustelu
 Ministeri Paatero postikiistasta: pelisääntökeskustelu Postin kanssa käydään, luottamus ei ole mennyt
 Paatero myöntää, että hälytyskellojen olisi pitänyt soida Postin sopimussiirrossa: "Tässä on parannettavaa, inhimillisesti voin sen myöntää"

Tämä tiedetään Postin lakosta nyt: sopu syntymässä keskiviikkona – ministeri Paatero ei myönnä epäonnistuneensa


Summary: Tilanteeseen osallistui useita poliisipartioita.

Pohjanmaan poliisi sai tiistaina alkuillasta ilmoituksen Hätäkeskukselta puukolla varustautuneesta henkilöstä Seinäjoen Koulukadulla. Tehtävälle lähti useita poliisipartioita.
 Poliisit joutuivat loppujen lopuksi käyttämään sokaisukranaattia, jotta henkilö saatiin otettua kiinni.
 Tilanteessa ei loukkaantunut kukaan ja puukolla varustautunut henkilö saatiin poliisin haltuun.
 Poliisi ei tiedota asiasta tässä vaiheessa enempää.

Poliisi käytti sokaisukranaattia Seinäjoella – rauhoitti puukolla varustautuneen henkilön


Summary: Hallinto nimitti ensimmäisen suurlähettilään Yhdysvaltoihin yli vuosikymmeneen.

Boliviassa entisen presidentti  Evo Moralesin  hallituksen jäseniä on hakenut turvaa Meksikon suurlähetystöstä La Pazissa, Bolivian väliaikaishallinnon ulkoministeri  Karen Longaric  kertoo.
 Noin kahdenkymmenen turvaa hakevan joukosta viidellä on pidätysmääräys. Suurlähetystössä kerrotaan olevan esimerkiksi entinen ministeri  Juan Ramón Quintana , jota syytetään kansankiihotuksesta ja terrorismista.
 Meksikoon paennutta Moralesia syytetään samoista rikoksista.
 Longaric aikoo olla yhteydessä suurlähetystöön kertoakseen määräyksistä, jotta epäiltyjä ei päästettäisi pois maasta.
 Maan parlamentti ja väliaikainen presidentti  Jeanine Áñez  hyväksyivät sunnuntaina lakipaketin, joka mahdollistaa uusien vaalien järjestämisen. Lailla muun muassa kumottiin vilpillisinä pidettyjen lokakuisten vaalien tulos ja muodostettiin uusi vaalituomioistuin.
 Laki myös estää eronneen Moralesin kahdella viimeisellä kaudella tietyssä virassa toimineita henkilöitä hakemasta jatkokautta samassa tehtävässä. Laki pätee täten myös Moralesiin itseensä, eikä hän näin voi asettua ehdolle uusissa presidentinvaaleissa.
 Bolivia on kärsinyt väkivaltaisista levottomuuksista lokakuun presidentinvaalien jälkeen.
 Välit Yhdysvaltoihin lämpenemässä
 Bolivia nimitti tiistaina ensimmäistä kertaa 11 vuoteen suurlähettilään Yhdysvaltoihin.
 Nimitys on osa maan väliaikaishallinnon uusia ulkopoliittisia linjauksia. Sosialistisen Moralesin aikana suhteet Yhdysvaltoihin olivat jännittyneet, eikä maalla ole ollut suurlähettilästä Washingtonissa sitten vuoden 2008.
 Yhdysvaltojen tunnustama väliaikaispresidenttinä Áñez on katkaissut Bolivian siteet Kuubaan ja  Nicolás Maduron  Venezuelaan. Hän on myös tunnistanut  Juan Guaidón  Venezuelan presidentiksi.
 Lue myös:
 Bolivia etenee kohti uusia vaaleja – senaatti hyväksyi vaalien järjestämisen, tiesulkuja purettiin

Boliviassa Moralesin hallituksen jäseniä hakee turvaa Meksikon suurlähetystöstä – syytteitä kansankiihottamisesta ja terrorismista


Summary: Parlamenttitalosta jouduttiin muun muassa purkamaan seiniä jättitulostimen tieltä.

Irlannissa on aloitettu selvitys siitä, miksi maan parlamenttiin tilattiin niin isokokoinen tulostin, ettei se mahtunut rakennukseen sisään. Sotkun jälkiselvittely on maksanut pitkän pennin, kertoo  BBC .
 Yli kahden metrin korkuinen ja 1,9 metrin levyinen jättitulostin ostettiin parlamentin käyttöön viime vuonna 808 000 eurolla. Pian kävi ilmi, ettei tulostin mahdu rakennukseen. Niinpä viranomaiset ryhtyivät purkamaan rakennuksen seiniä ja vahvistamaan rakenteita tulostimen asentamista varten. Tämä työn hinta oli kaikkiaan 236 000 euroa.
 Jättitulostin sijoitettiin rakennustyön ajaksi varastoon, jonka kuukausivuokra oli 2000 euroa.  Irish Timesin  mukaan tulostinta ei voitu palauttaa takaisin sen myyjälle, koska osapuolet olivat jo allekirjoittaneet kauppasopimuksen.
 Tulostin saapui parlamenttitaloon joulukuussa 2018, mutta se seisoi lopulta varastossa kymmenen kuukauden ajan. Jättilaite saatiin viimein asennettua parlamenttitaloon syyskuussa, mutta tiettävästi se saadaan toimimaan täysin vasta ensi vuoden puolella.
 Irlannin parlamentin korkea-arvoisin virkamies  Peter Finnegan  on aloittanut tapauksesta selvityksen, jonka tuloksia odotetaan lähiaikoina.
 Lue myös:
 BBC: Irish parliament counts cost of €1m printer error
 Irish Times: Monster ink: €800k printer too big to fit in Leinster House

Irlannin parlamenttiin tilattiin liian isokokoinen tulostin – sotku maksanut yli 250 000 euroa


Summary: Kaikki ehtivät pelastautua palavasta huoneistosta, eikä kukaan loukkaantunut palossa.

Nelikerroksisesta lahtelaiskerrostalosta jouduttiin tiistai-iltana evakuoimaan kymmenen huoneistoa tulipalon takia, päivystävä palomestari kertoo. Palo syttyi asunnossa, jossa oli paikalla aikuinen ja kaksi lasta. Kaikki ehtivät pelastautua huoneistosta.
 Kukaan ei loukkaantunut palossa, mutta asunto tuhoutui asuinkelvottomaksi.
 Pelastuslaitoksella ei ollut illalla tarkkaa tietoa palon syystä. Palomestarin mukaan tapauksessa ei todennäköisesti ollut kyse rikoksesta.
 Pelastuslaitos sai hälytyksen keskisuuresta rakennuspalosta Karjalankadulla iltakymmenen aikaan.

Useita jouduttiin evakuoimaan tulipalon tieltä Lahdessa – huoneisto tuhoutui asuinkelvottomaksi


Summary: FAA:n mukaan tarkastukset Boeingin tekemistä muutoksista turmakonemalliin ovat yhä kesken.

Yhdysvaltain ilmailuviranomainen FAA kertoo ilmoittaneensa lentokonevalmistaja Boeingille, että se päättää yksin yhtiön 737 Max -konemallin lentokelpoisuudesta.
 Näin FAA lopettaa viime vuosien aikana yleistyneen käytännön, jossa Boeingin omat edustajat ovat tutkineet koneiden mahdollisia turvallisuusuhkia ilmailuviranomaisen valvonnassa.
 Vanhaa käytäntöä on arvosteltu sen jälkeen, kun ilmeni, ettei FAA arvioinut itsenäisesti Boeingin 737 Max lentokoneen sakkauksenestojärjestelmän turvallisuutta. Kyseisen järjestelmän on epäilty aiheuttaneen kaksi tuhoisaa Max-koneen turmaa, joissa kuoli yhteensä 346 ihmistä.
 Vanhan järjestelyn tarkoituksena oli vapauttaa FAA:n voimavaroja kaikkein tärkeimpien ja monimutkaisimpina pidettyjen turvallisuusuhkien käsittelyyn.
 FAA ilmoittaa lisäksi, että tarkastukset Boeingin tekemistä muutoksista turmakonemalliin ovat yhä kesken.
 Max-koneet ovat olleet maailmanlaajuisesti lentokiellossa maaliskuusta lähtien.
 Lue myös:
 Turmakonemallin lentokielto söi Boeingin voitoista yli puolet – yhtiö haluaa 737 Maxin liikenteeseen vielä tänä vuonna
 WSJ: Boeing 737 MAX -koneen virallinen turvallisuusarvio tukeutui Boeingin omiin arvioihin

USA:n ilmailuviranomainen FAA: Boeing ei ole mukana päättämässä 737 Max -koneiden lentokelpoisuudesta


Summary: JHL:n ja Jytyn keskiviikkona alkava lakko vaikuttaa lukuisiin Turun kaupungin palveluihin.

Julkisten ja hyvinvointialojen liitto (JHL)

Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL sekä julkis- ja yksityisalojen toimihenkilöliitto Jyty aloittavat  laajan lakon Turun kaupunkia ja kaupungin konserniyhtiöitä vastaan .
 Lakossa ovat Turun kaupungin, Turku Energian, Kuntecin, Kaarean, Kaarean Kunnossapidon, Lounais-Suomen Jätehuollon, Turun Sataman, Turun Kaupunkiliikenteen, Turun Seudun Veden, Turun Vesihuolto Oy:n ja Turun Seudun Puhdistamon JHL:n työntekijät.
 Lakkouutinen tuli yllätyksenä kaikille lakon piirissä oleville konserniyhtiöille. Kaikki Ylen tavoittelemat yhtiöt selvittävät lakon vaikutuksia parhaillaan. Päivitämme tietoja vaikutuksista sitä mukaa, kun tietoa saadaan.
 Koulut
 Turun kaupunki  kehottaa oppilaita varautumaan koulupäivään omilla eväillä. Opettajien ammattijärjestö OAJ muistutti pian lakkoilmoituksen jälkeen jäsenistöään, ettei heille kuulu lakonalaiset työt kouluissa ja oppilaitoksissa.
 Viime lakon tavoin kouluihin pystytään järjestämään jotain tarjottavaa, mutta poikkeustilanteeseen on syytä varautua omin eväin.
 – Kouluihin kannattaa ottaa omat, hyvin säilyvät eväät mukaan. Tämä koskee noin 20 000 oppilasta ja 150 toimipistettä, toteaa viestintäjohtaja  Saara Malila .
 Lisätietoa muun muassa ruokailujärjestelyistä Arkean sivuilla.
 Lisäksi Turun kaupungin mukaan lakon aikana merkittävä osa koulunkäynninohjaajista on poissa. Ainakin Luolavuoren koulun Inkilänkadun ja Piiparin polun yksiköt voidaan sulkea kokonaan turvallisuussyistä, kertoo kaupunki. Turun mukaan huoltajia tiedotetaan asiasta.
 Päivähoito
 Päiväkoteihin tai aamu- ja iltapäivätoimintaan voidaan ottaa lapsia saapumisjärjestyksessä sen mukaan, miten henkilökuntaa on läsnä.
 Huoltajien tulee varautua siihen, että päiväkodit rajoittavat aukioloaikoja ja lapsia otetaan lainsäädännön määräämän suhdeluvun mukaisesti.
 Turun kaupungin sivistystoimiala suosittelee , että perheet, jotka voivat järjestää lapsensa hoidon muulla tavoin, eivät toisi lapsiaan lakkopäivien aikana hoitoon. Päivähoitomaksu hyvitetään poissaolopäiviltä.
 Päiväkoteihin kannattaa myös ottaa lapsille omat eväät mukaan, tiedottaa Turun kaupunki.
 Turussa on noin 70 päiväkotia. Joistain on jo viestitty vanhemmille, että lapsia otetaan hoitoon saapumisjärjestyksessä. Lapsia otetaan hoitoon henkilökuntamäärän mukaan.
 On epäselvää, löytyykö henkilökuntaa töihin kaikkiin vuoroihin esimerkiksi vuoropäiväkodeissa.
 Arkean mukaan ruokailu vuorohoitopäiväkodeissa pystytään järjestämään Turussa ja Paimiossa lakosta huolimatta.
 Arkean ruokapalvelut:
 Lakon ulkopuolelle on rajattu vanhainkodit ja vanhusten tehostetun asumisen yksiköt, joihin Arkea toimittaa ruoan, Arkean toimittamat kotipalveluateriat sekä Kaskenkadun vuorohoitopäiväkoti.
 Nuorisopalvelut
 Turun kaupungin mukaan  JHL:n lakko sulkee kaupungin nuorisotilat. Lisäksi nuorisopalvelutalo Vimmassa avoimet taidepajat ja joulupajat perutaan lakon ajaksi. Nuorten työpaja Fendari on suljettu.
 Myös Seikkailupuistossa osa ryhmätoiminnoista perutaan.
 Sen sijaan Skeittihalli Cube, Auran Panimo ja NuortenTurku/Ohjaamo ovat avoinna normaalisti.
 Turun kaupunkiliikenne
 Joukkoliikennejohtaja  Sirpa Korte  kertoo, että lakko karsii kaupunkiliikenteen ajamia linjoja.
 Fölin twiittama tilanne tiistaina kello 16: linjat 1, 3, 30, 36, 50, 51, 53, 54, 55, 55A, 56 ja 58 eivät liikennöi keskiviikosta perjantaihin 27.–29.11.
 Sen sijaan Turun Kaupunkiliikenne Oy:n liikennöimät koululaislinjat 52, 52A, 71, 73 ja 74 saadaan ajettua tämänhetkisen tiedon mukaan.
 Föli päivittää tilannetta  kotisivuillaan . JHL:n lakkoon osallistuvat Turun Kaupunkiliikenne Oy:n kuljettajat. Fölin mukaan muu liikenne ajetaan normaalisti.
 Kaarea Oy
 Arkean tavoin lakko vaikuttaa Turun omistamassa Kaareassa kunnossapitotöihin ja siivoukseen ja ruokapalveluihin. Kaarea huolehtii Auran kunnan peruskoulussa ja Paraisten kaupungin päivähoidossa ruokailuista rajoitetusti lakon aikana.
 Kaarean  mukaan Auran kunnan peruskoulussa koululaisille tarjotaan lounasta muunnellulla ruokalistalla. Paraisten kaupungissa päivähoitoyksiköissä tarjotaan muunnellulla ruokalistalla kaikki ateriat sisältäen lämpimän lounaan. Kouluissa lounastarjoilu on myös muunnellulla listalla joko lämpimänä ateriana tai eväinä riippuen alueesta.
 Kaarean lounasravintolat ja kahvilat on suljettu.
 Turku Energia
 Lakon ei pitäisi näkyä Turku Energian asiakkaille, ellei ilmene vikatilanteita. Sähkön- ja lämmönjakelu toimii muutoin normaalisti
 Lakkoon osallistuu reilut 50 työntekijää, pääasiassa asentajia, kertoo Turku Energian HR-päällikkö  Tiina Aho .
 Vikatilanteiden päivystysrinkiin pyritään järjestämään korvaavaa työvoimaa talon sisältä. Vuokratyövoimaa ei Ahon mukaan kuitenkaan käytetä.
 Turun Vesihuolto Oy
 Turun Vesihuolto Oy:ssä lakko koskee suurta osaa verkostotyön henkilökuntaa. Häiriötilanteet ja päivystys hoidetaan lakosta huolimatta. Asiakaspalvelu Logomossa ja asiakaspalvelun palvelunumerot toimivat normaalisti.
 Vesimittarien vaihtoja ei tehdä lakon aikana.
 Kuntec
 Turun kaupungin omistama kiinteistö- ja infrayhtiö Kuntecin työntekijät osallistuvat JHL:n lakkoon. Lakkoon osallistuvien määrä ei ole tiedossa.
 Kuntecin toimitusjohtaja  Ari Aho  kertoo Ylelle, että Kuntec pyrkii lakosta huolimatta hoitamaan mahdollisuuksiensa mukaan kaikki sille kuuluvat tehtävät.
 Esimerkiksi huomiseksi, keskiviikoksi, suunniteltua Turun kaupungin joulukuusen kaatoa ei olla perumassa. Kuusi kuljetetaan Turun tuomiokirkon eteen.
 – Turun joulukuusen osalta Kuntecilla on varasuunnitelmia ja kuusen pystytys tullaan toteuttamaan suunnitellussa aikataulussa, sanoo Aho.
 Joulukuusen valaistuksen rakentaa tänä vuonna kilpailutuksen voittanut Destia Oy.
 Turun satama
 Sataman toimistolla suurin osa työntekijöistä jää pois töistä, kertoo vt. toimitusjohtaja  Jaakko Nirhamo .Sataman kenttätöistä jää tekemättä korjaus-, kunnossapito ja varastotöitä.
 Sataman nosturien käyttäjät ovat jo vuoronvaihto- ja ylityökiellossa AKT:n postilakkoon liittyvien tukitoimien takia.
 Jäähallit ja uimahallit
 Turun kaupunki kertoo, että lakon takia suljettuina ovat Impivaaran jäähalli ja jalkapallohalli, Varissuon jäähalli ja Petreliuksen uimahalli. Poikkeusaikatauluja on myös mm. Kupittaan urheilulhallissa, Paattisten allastilassa ja Impivaaran uimahallissa.
 Sen sijaan kaikki palloiluhallit, koulujen liikuntasalit, liikuntakeskus Alfa ja voimistelu- ja sirkustila Lintula, keinonurmikentät sekä liikuntarannekkeilla Paattisten aluetalon että Petreliuksen uimahallin kuntosalit ovat auki normaalisti.
 Lue lisää: Kaupungin tiedote liikuntapalveluista.
 Lounais-Suomen Jätehuolto Oy
 Lounais-Suomen Jätehuolto Oy:n talous- ja hallintopäällikkö  Elina Syväjärvi  kertoo, että LSHJ:stä JHL:n lakkoon osallistuu arviolta kolmannes yhtiön työntekijöistä ja lakolla on laajoja vaikutuksia jätehuollon palveluihin.
 Esimerkiksi lakon takia jätekeskukset, eli tutummin kaatopaikat, ja lajitteluasemat joudutaan sulkemaan. Tämä tarkoittaa, että Turussa Topinojan kaatopaikalle ja Salon Korvenmäen jätekeskukseen ei voi yksityishenkilö tuoda tavaroitaan. Suurtuojien ja pakkaavien jäteautojen kuljetukset kuitenkin järjestetään, joten kiinteistöjen jätehuolto toimii.
 Lajitteluasemia LSHJ:llä on yhteensä kahdeksan Varsinais-Suomessa, joista ainoastaan Pöytyän Yläneellä sijaiseva asema on vielä huomenna torstaina auki. Syväjärven mukaan yhtiö tiedottaa tilanteestaan  kotisivuillaan .
 Arkean siivous-, kiinteistönhoito-, toimitilapalvelut
 Lakko vaikuttaa olennaisesti siivouksen, kiinteistönhoidon ja toimitilapalveluiden palvelutuotantoon.
 Lakon ulkopuolelle on siivouspalveluista rajattu vain Paimion ja Sauvon terveysasemien välinehuolto, Paimion terveyskeskuksen potilasruuan jako sekä KTO:n kuntoutusyksiköt.
 Liinahaan vanhainkodissa sekä Paimion terveysasemalla siivous on rajattu kevennetysti tehtäväksi. Lakon jälkeen siivouspalvelut jatkuvat palvelusopimuksen mukaisesti.
 Kiinteistönhoito toimii osittain. Keskitetty valvomotoiminta sekä kiinteistönhoidon päivystys toimivat normaalisti ja hälytysluontoisiin tehtäviin vastataan 24/7.
 Lakon aikana suorittamatta jäävät kiinteistönhoidon tehtävät suoritetaan lähtökohtaisesti heti lakon päätyttyä.
 Lue lisää:
 JHL ja Jyty aloittavat laajan lakon Turun kaupunkia ja sen omistamia yhtiöitä vastaan – lakossa  kymmenen yhtiötä
 JHL haluaa, että poliisi tutkii Arkean toimet
 Turun Arkean ja ammattiliittojen uudet neuvottelut kariutuivat alkuunsa – Jyty ja JHL valmistelevat uusia työtaistelutoimia Turkuun

Näin Turkuun iskevä JHL:n ja Jytyn lakko vaikuttaa: valtakunnan ykköskuusi tuodaan varasuunnitelmalla, päiväkodit mahdollisesti kiinni


Summary: Päihteet ja mediankäyttö ovat pääosassa, kun vanhempainilloissa herätellään lasten ja vanhempien välistä keskustelua.

Kolmasluokkalaisen  Kasper Uutelan  kotona on puhuttu lasten kanssa mediasta, somesta, päihteistä ja kaikesta muustakin. Kasper kertoo, että äiti tietää tosi hyvin kaiken mediaan liittyvän.
 Päihteisiin eli huumeruiskuihin kolmasluokkalainen on törmännyt koulumatkalla ja osannut toimia, koska asiasta on kotona puhuttu.
 – Kun tulin yksi kerta koulusta kotiin, näin huumeruiskuja, jotka oli pistetty sellaiseen sähkötankoon. Kerroin kotona ja me käytiin äidin kanssa keräämässä ne pois, Kasper Uutela kertoo.
 Kasper osallistui äitinsä  Laura Uutelan  kanssa kolmasluokkalaisille ja heidän vanhemmilleen tarkoitettuun Välittämisen iltaan Vaasassa.
 Vaasassa uskotaan, että pelot muuttuvat puhumalla pienemmiksi ja siksi peruskoulun kolmasluokkalaiset kutsutaan vanhempineen uudenlaiseen vanhempainiltaan keskustelemaan vaikeaksi koetuista asioista.
 Illan puheenaiheet media, some ja päihteet olivat Kasperin äidin mukaan kolmasluokkalaisille sopivia, sillä heillä lähes kaikilla, ellei kaikilla, on jo esimerkiksi älypuhelin.
 – Tämä ikä on hyvä. Onhan se tavallaan aikaista puhua näistä, mutta maailma on muuttunut. Ihan varmasti tämäntyyppinen vanhempainilta antoi lapsillekin sellaisen tunteen, että kun näistä on yhdessä puhuttu, on helpompi puhua kotonakin, jos näihin törmää, Laura Uutela kertoo.
 Kolmasluokkalaiset hyvän ikäisiä
 Vaasan Välittämisen illoissa ovat mukana sekä lapsi että vanhempi. Lapsi myös osallistuu keskusteluun. Uusi malli korostaa lapsen ja vanhemman välistä vuorovaikutusta.
 Tavoite on myös tarjota vanhemmalle malli, minkä avulla vaikeaksi koetuista asioista voi jutella.
 – Kolmasluokkalaisilla on asiat vielä melko hyvin. Arkirytmit ovat hallinnassa ja vanhemmat kiinni lasten arjessa. Siksi juuri tässä kohtaa halutaan vahvistaa näitä suojaavia tekijöitä, että myös jatkossa näihin tärkeisiin asioihin kiinnitettäisiin huomiota, kertoo Vaasan ehkäisevän päihdetyön projektityöntekijä  Sari Pukkinen .
 Välittämisen ilta on jaettu kolmeen osaan. Ensimmäinen koskee omaa asuinaluetta, sen tapahtumia ja sitä, mitä lapsi siellä näkee. Toisena paneudutaan siihen, miten päihteet voivat näkyä arjessa.
 Kolmantena on media ja etenkin somemaailma; mitä kaikkea somessa voi tulla vastaan ja mitä sinne itse kannattaa laittaa.
 Yksi tärkeistä kolmasluokkalaisten vanhempainillassa esille nostettavista asioista on some ja mediankäyttö yleisemminkin. Jarkko Heikkinen / Yle
 Yhä varhaisemmassa vaiheessa puheeksi
 Lapset ovat mukana vaihtelevasti Suomen kouluissa järjestetyissä vanhempainilloissa. Käytäntö vaihtelee kouluittain ja kunnittain.
 Suomen Vanhempainliitossa Vaasan mallia pidetään hyvänä.
 – Lasten mukaankutsuminen vanhempaniltaan on hyvä asia, jo siinäkin mielessä, että se varmasti houkuttelee myös vanhempia yhä enemmän osallistumaan niihin, kun lapsikin haluaa lähteä, sanoo viestinnän asiantuntija  Leena Herlevi-Valtonen  Suomen Vanhempainliitosta.
 Myös päihteistä puhuminen lasten kanssa varhaisessa vaiheessa on Herlevi-Valtosen mukaan hyvä asia.
 – Nykymaailmassa päihteista olisi hyvä puhua yhä varhaisemmassa vaiheessa ja yhä vaan nuorempien lasten kanssa, Leena Herlevi-Valtonen toteaa.
 Vanhemmat yllättyneet siitä, miten paljon lapset tietävät
 Päihteet ja niiden käyttö ovat läsnä kolmasluokkalaisen arjessa, halusi vanhempi sitä tai ei.
 Päihteisiin, niiden käyttäjiin, rikottuihin pulloihin tai käytettyihin ruiskuihin voi törmätä koulumatkalla ja metsä- tai pihaleikeissä kavereiden kanssa. Oman lähimarketin edessä poltetaan tupakkaa ja lätkämatsissa nuuskaa löytyy maasta, kertovat lapset vanhempainillassa.
 Lapset suhtautuvat tilanteisiin kukin tavallaan. Osaa ei kiinnosta lainkaan, osa pelästyy, osa ahdistuu ja osa kiinnostuu.
 Välittämisen illassa lasten kanssa keskustellaan kuvien avulla. Kuvissa ei näy päihteitä, vaan ne on laadittu niin, että niihin voi liittää mielikuvia päihteistä. Vaasan illoissa käytetyt kuvat ovat EHYT ry:n materiaalia.
 EHYT ry:ssäkin Vaasan mallista on saatu hyvää palautetta.
 – Vaasasta on kerrottu, että monet vanhemmat ovat olleet yllättyneitä siitä, miten paljon lapset tietävät. Vaasan malli kolmasluokkalaisten mukaanottamisesta keskustelemaan kuvista on erittäin hyvä ja vanhemmat ovat pitäneet siitä, kertoo EHYT ry:n aluekoordinaattori  Miia Hietaniemi .
 Iltojen järjestäjät uskovat, että puhumalla avoimesti, väistyvät sekä aikuisen että lapsen arkuus ottaa vaikeaksi koettu asia puheeksi. Päihteisiin mahdollisesti liittyvä salamyhkäisyys ja uteliaisuus tulevat tyydytetyiksi.
 – Vanhemmat yleensä havahtuvat siihen, että näistäkin asioista voi lapsen kanssa puhua. Lapsi saa esimerkin, että nämä ovat sallittuja puheenaiheita. Jos hän myöhemmin elämässään törmää vastaaviin tilanteisiin, niin hän tietää, että vanhemmalle voi aina tulla puhumaan eikä tarvitse jäädä yksin näiden asioiden kanssa, Sari Pukkinen sanoo.
 Hyväksi havaitulle illalle jatkoa
 Välittämisen ilta on tänä syksynä järjestetty kymmenessä vaasalaiskoulussa ja jatkoa seuraa, sillä myös tulevat kolmasluokkalaiset pääsevät vanhempiensa kanssa yhdessä puhumaan tärkeistä asioista. Välittäminen on hyväksi havaittu.
 – Kasper piti siitä, että hän sai itsekin ottaa kantaa asioihin. Koko se ilmapiiri, että ollaan lapset ja vanhemmat, ja koko luokka yhdessä, toi yhteisöllisyyden tuntua, joka tukee tätä kaikkea päihdekasvatusta, tiivistää Laura Uutela Välittämisen illan antia.
 Välittämisen illat on järjestetty Vaasassa yhteistyössä Vaasan kaupungin terveydenedistämisen yksikön, Mannerheimin lastensuojeluliiton Pohjanmaan piirin, koulujen ja oppilashuollon kanssa. Ruotsinkielisillä kouluilla mukana on ollut myös Nykterhetsförbundet hälsa och trafik rf.

Päihteistä puhutaan yhä nuoremmille – Vaasa kutsui kolmasluokkalaiset vanhempineen vaikeiden asioiden äärelle