Summary: Professori ehdottaa seurantaa, sillä esimerkiksi kansanedustajat päättävät jokaista suomalaista koskevista asioista.

Ankara, niskaan hengittävä kiire.
 Sen poliitikko  Päivi Räsänen  muistaa yhä elävästi, kun miettii muutamien vuosien takaista ajanjaksoa elämässään. Silloin hän toimi samaan aikaan sisäministerinä, Kristillisdemokraattien puheenjohtajana sekä kaikkien mahdollisten ministerivaliokuntien jäsenenä.
 Elämä oli liki minuutilleen aikataulutettua. Vapaa-aikaa oli hyvin niukasti, ja käytännössä kaikki henkilökohtaiset asiat jäivät työn jalkoihin.
 – Muistan kerran, kun tarvitsin pientä leikkausta fyysisen vaivan takia. Yhtenä aamuna pääsin lähtemään toimenpiteeseen, mutta jo samana päivänä tulin heräämön kautta takaisin työpaikalle neuvotteluihin, hän kertoo nyt.
 Kuormittavimpina aikoina Räsänen kärsi muun muassa unihäiriöistä. Hän ei kuitenkaan koskaan varsinaisesti uupunut tai romahtanut, ei ministeriaikana eikä sen ulkopuolella. Siinä Räsästä auttoivat hänen mukaansa oma persoona, perhe ja vahva motivaatio työhön.
 Jos mielenterveysongelmat vaivaavat tavallisia kansalaisia, miksei poliitikkoja.   Matti Isohanni
 Monelle poliitikolle on kuitenkin käynyt toisin. Julkisesti uupumuksestaan ovat kertoneet esimerkiksi entiset kansanedustajat  Rosa Meriläinen ,  Juha Rehula ,  Touko Aalto  (Keskisuomalainen) ja  Jani Toivola  (Me Naiset).
 Yle yritti selvittää tätä juttua varten poliitikkojen ajatuksia psyykkisestä terveydestä.
 Lähetimme yhteensä viidelletoista nykyiselle ja entiselle kärkipoliitikolle sähköpostilla kysymyksiä muun muassa siitä, onko heidän psyykkistä terveyttään seurattu tai olisiko sille ollut tarvetta. Viesti toimitettiin henkilöille, jotka ovat olleet työssään varsin tiukoissa paikoissa.
 Sähköpostiin vastasi ainoastaan Päivi Räsänen. Hän arvelee, että kiireellä saattoi olla vaikutusta vastausintoon: viesti lähetettiin samaan aikaan kun hallituspohjaa pähkäiltiin. Toisaalta juttumme aihe on Räsäsen mukaan myös "vähän arka", mikä sekin saattoi olla osasyy.
 Mielenterveyden ongelmat ovat aina ensisijaisesti henkilökohtaisia ongelmia – mutta valtakunnan huippupoliitikot ovat lisäksi työssä, jossa päättävät jokaista suomalaista koskevista asioista.
 Jos päättäjän psyyke horjuu, voiko myös päätöksenteko kärsiä?
 Uhkana hiljainen uupuminen
 Psykiatrian emeritusprofessori  Matti Isohanni  Oulun yliopistosta nosti huippupäättäjien psyykkisen terveyden julkiseen pohdintaan kirjoittamalla aihepiiristä  Duodecim-lehteen .
 Artikkelissa Isohanni esittää, että huippupäättäjien terveyden seurantaan tulisi vakiinnuttaa käytäntö säännöllisistä työterveyshuollon tarkastuksista, joihin kuuluisi mielenterveyden arviointi ja tarvittaessa hoito. Isohanni näkee, että esimerkiksi eduskunnassa tällaisia tarkastuksia voisi olla vaikka joka vuosi.
 Vähintään yhtä tärkeänä professori pitää, että työterveyshuollossa toimisi myös erillinen mielenterveysongelmiin perehtynyt moniammatillinen tiimi, joka olisi jatkuvasti matalalla kynnyksellä käytettävissä.
 Tällä hetkellä kansanedustajille pidetään nelivuotisen vaalikauden alussa vain yksi laaja työterveystarkastus, johon kuuluu myös psyykkisen hyvinvoinnin arviointi. Muita tällaisia, kaikille kuuluvia rutiinitarkastuksia ei järjestetä.
 Heti alussa työn kuormittavuus ei kuitenkaan välttämättä ole huipussaan, vaan kiire usein kasvaa kauden edetessä.
 Eduskunnassa kilpailu on kovaa, ja ongelmien kanssa saattaa joskus jäädä aika yksin. Seppo Suvela / Yle
 Matti Isohannilla ei ole esittää oman ehdotuksensa tueksi suoraan esimerkiksi tuoretta tutkimustietoa suomalaispoliitikkojen psyykkisen terveyden tilasta, koska sellaista ei ole olemassa.
 Väestötasolla tietoa mielenterveysongelmien yleisyydestä sen sijaan on kerätty.
 Esimerkiksi tuoreimmissa Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen koordinoimissa aikuisväestön terveystutkimuksissa  "Terveys 2000" ja "Terveys 2011"  (THL) todettiin, että noin 40 prosenttia suomalaisista kärsii jossakin vaiheessa elämäänsä erilaisista ja eriasteisista mielenterveyden ongelmista.
 – Jos mielenterveysongelmat vaivaavat tavallisia kansalaisia, miksei poliitikkoja. He ovat yleensä vahvoja persoonia ja hyvin kouluttautuneita, mutta heidän työnsä vaatii 110-prosenttista tehoa ja ympärivuorokautista valmiutta, emeritusprofessori sanoo.
 Keskeisenä ongelmana Isohanni pitää hitaasti tapahtuvaa uupumista sekä masennusta. Niihin saatettaisiin hänen mielestään pystyä puuttumaan ajoissa, jos päättäjän psyykkistä terveyttä seurattaisiin ja hoidettaisiin paremmin.
 – Keisari Nero poltti Rooman, nykyajan vallankäyttäjä voi polttaa koko maailman. Tänä päivänä mitään näin dramaattista tuskin tapahtuisi, mutta poliitikot ovat kuitenkin elämällemme ja yhteiskunnallemme tärkeitä henkilöitä. Uupumuksen myötä heidän kykynsä tehdä laadukkaita päätöksiä voi ilman muuta heikentyä.
 Päättäjän prässi on kova
 24 vuotta kansanedustajana toiminut, lääkäritaustainen Päivi Räsänen sanoo pitävänsä ehdotusta poliitikkojen säännöllisestä mielenterveyden seurannasta perusteltuna.
 – Se voisi olla tarpeen. Esimerkiksi ministereillä on paljonkin itsenäistä päätöksentekovaltaa. On tärkeää, että päätöksiä tehdään täysissä sielun ja ruumiin voimissa.
 Räsänen kertoo joutuneensa todistamaan uransa aikana useamman kollegansa uupumisen. Yhden keskustelun hän kävi työkaverinsa kanssa tämän jaksamisen ongelmista aivan vasta.
 – Osa näistä tapauksista on näkynyt julkisuudessa. On lisäksi tapauksia, jotka eivät ole näkyneet.
 Myös valtakunnan huippupolitiikan jo jättänyt psykiatri  Claes Andersson  muistaa, miten henkisesti kuormittavaa päättäjän työ oli aika ajoin. Hän kertoo olleensa itsekin välillä niin stressaantunut, että pelkkä työpaikalle meneminen tuntui hankalalta.
 Ex-poliitikko ja psykiatrina pitkään työskennellyt Claes Andersson sanoo, että valtakunnan huippupolitiikassa stressiä tai masennusta ei mielellään näytetä. Antti Haanpää / Yle
 Anderssonin mielestä kansanedustaja on tänä päivänä vielä rajummassa prässissä kuin esimerkiksi kymmenen vuotta sitten, sillä maailma on muuttunut yhä monimutkaisemmaksi.
 Päättäjien mielenterveyden seuraamista hän pitää kannatettavana, mutta uskoo toisaalta, ettei yksittäinen poliitikko voi tehdä psyykkisesti oireilevanakaan isoa yhteiskunnallista hallaa.
 – Eduskunnassa ja ministeriöissä on paljon poliitikkoja, asiantuntijoita ja erittäin pätevä virkamieskunta. Yksittäiset ihmiset, tekivät he miten vääriä tai hulluja päätöksiä tahansa, eivät yleensä pysty niitä toteuttamaan.
 "Politiikan teko on välillä raadollista"
 Eduskunnan pitkäaikainen vastaava työterveyslääkäri  Anita Pienimäki  kuulostaa mietteliäältä.
 Pienimäki ei pidä huonona asiana keskustelua huippupäättäjien mielenterveydestä. Hän ei kuitenkaan ole varma, olisiko esimerkiksi työterveystarkastusten lisääminen nykyisestä yhdestä useampaan oikeasti tarpeen. Vastassa on myös realiteetti siitä, mihin työterveyshuollon resurssit riittävät.
 – Epäilen, saavuttaisimmeko tarkastuksia lisäämällä ennaltaehkäisevästi psyykkistä apua tarvitsevia henkilöitä. Jo nyt me löydämme vaalikauden alun laajassa työterveystarkastuksessa niitä ihmisiä, jotka saattavat tarvita lisätutkimuksia tai seurantaa, hän sanoo.
 Anita Pienimäen mukaan jaksamisesta ja esimerkiksi aivoterveydestä jaetaan eduskunnassa joka vaalikausi tietoa myös erilaisissa työterveyshuollon tapahtumissa. Toisaalta poliitikot voivat myös itse ottaa työterveyteen yhteyttä heti, jos kokevat tarvitsevansa apua.
 Ex-poliitikko Claes Andersson huomauttaa kuitenkin, että se ei välttämättä ole ihan yksinkertaista.
 – Askel siihen, että poliitikko menee itse puhumaan ja valittamaan stressistä tai masennuksesta, on minun ymmärtääkseni aika pitkä. Voidaan ajatella, että ei ole hyväksi uralle tai maineelle, jos mitenkään osoittaa, että on psyykkistä vaivaa, Andersson sanoo.
 Joskus voikin olla, että apua saa helpommin puoluerajojen ulkopuolelta.  Päivi Räsänen
 Suomen Mielenterveysseuran mielestä eduskunnassa voitaisiin jatkossa joko lisätä työterveystarkastusten määrää tai vähintään muistuttaa päättäjiä tasaisin väliajoin esimerkiksi viesteillä keskustelumahdollisuudesta.
 – Kun työ on henkisesti kuormittavaa, mielenterveyden painottaminen on erityisen tärkeää. Ajattelen itse tätä ennen kaikkea työnsuojelukysymyksenä. Pitäisin myös hyvänä, että eduskunnassa jaksamisesta voitaisiin puhua laajemminkin ääneen ja tukea työtoveria, toiminnanjohtaja  Sari Aalto-Matturi  toteaa.
 Päivi Räsänen ja Claes Andersson arvioivat molemmat, että vielä siihen voi olla matkaa.
 Räsänen harmittelee, että eduskunnassa ongelmien kanssa saattaa joskus jäädä melko yksin.
 – Ongelmia peitellään itse tai tukea ei löydy. Myös kilpailu puolueiden sisällä on kovaa, ja joskus voikin olla, että apua saa helpommin puoluerajojen ulkopuolelta. Politiikan teko on välillä aika raadollista.
 Mitä ajattelet ehdotuksesta seurata poliitikkojen mielenterveyttä säännöllisesti? Voit keskustella aiheesta kello 22.00 saakka.
 Lue myös:
 Hälyttävä signaali työelämästä: mielenterveyshäiriöt ovat jo suurin peruste jäädä työkyvyttömyyseläkkeelle
 Kun työntekijä uupuu, on apu usein liian myöhässä – Henkinen hyvinvointi on vasta nyt alkanut kiinnostaa yrityksiä

Päivi Räsänen on nähnyt monen kollegan romahtavan paineiden alle – pitäisikö poliitikkojen mielenterveyttä seurata?


Yhdysvaltain Alabaman osavaltio on hyväksynyt abortinvastaisen lain, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Osavaltion senaatti äänesti asiasta tiistaina. Uusi laki tekee abortin laittomaksi lähes joka tilanteessa, myös raiskaustapauksissa. Ainoa poikkeus abortin sallimiselle Alabamassa uuden lain myötä on, mikäli abortin avulla turvataan äidin terveys.
 Abortin kieltävä laki hyväksyttiin jo aiemmin osavaltion edustajainhuoneessa, ja se menee seuraavaksi Alabaman kuvernöörin  Kay Iveyn  allekirjoitettavaksi. Ivey ei ole kommentoinut, aikooko hän allekirjoittaa lakia, mutta Reutersin mukaan hänet tunnetaan abortin vastustajana.
 Laki astuu voimaan aikaisintaan kuusi kuukautta sen jälkeen, kun kuvernööri on allekirjoittanut sen. Kansalaisjärjestö American Civil Liberties Unionin (ACLU) ja muiden ryhmittymien odotetaan kuitenkin vievän asian oikeuteen.
 Alabaman lakiesityksen mukaan abortin suorittavalle henkilölle voitaisiin määrätä 10–99 vuotta vankeutta. Nainen, jolle abortti tehtäisiin, ei kuitenkaan olisi rikosoikeudellisessa vastuussa.
 Republikaanien kontrolloima Alabaman senaatti ei hyväksynyt demokraattien ehdotusta, jossa raiskauksen tai insestin uhriksi joutuneelle sallittaisiin abortti.
 Aborttioikeutta rajoittavia lakialotteita on esitetty Yhdysvalloissa tänä vuonna jo 16 osavaltiossa. Neljässä näistä, Georgiassa, Mississippissä, Kentuckyssa ja Ohiossa kuvernööri on myös allekirjoittanut lain.
 Lakialoitteissa kielletään abortti, mikäli alkion sydämenlyönnit ovat löydettävissä.

Alabaman senaatti hyväksyi abortinvastaisen lain – ei sallita edes raiskauksen uhrille


Summary: Suomen viisuedustajat karsiutuivat kisasta tiistaina Tel Avivissa käydyssä ensimmäisessä semifinaalissa.

Darude feat. Sebastian Rejman: Look Away

Suomi ei yltänyt tänä vuonna Euroviisujen finaaliin, kun  Daruden  ja  Sebastian Rejmanin   Look away  -kappaleen tie päättyi tiistaina ensimmäiseen semifinaaliin. Kisan ratkettua kaksikko oli silminnähden pettynyt.
 – Rehellisesti mä olen kyllä pettynyt, Rejman kuittaa.
 – Suomeksi virallinen sana alkaisi veellä, mutta sanotaan, että ketuttaa aika runsaasti tällä hetkellä. Itkut tirautettuani ja kyyneleet pyyhittyäni, niin oli ihan huikea reissu, Darude jatkaa.
 Kaksikon mielestä semifinaalin esitys oli heidän parhaansa, minkä he vetivät Tel Avivin viisulavalla.
 – Sitähän me ollaan sanottu alusta asti, että parhaamme tehdään ja katsotaan, mihin se riittää. Nyt se ei riittänyt, Rejman sanoo.
 – Sanotaanko näin, että siellä on varmaan frendejä ja Suomen kansaa, jota ottaa pattiin yhtälailla kuin meitä ja toiset ovat pettyneitä meihin. Olkaa vaan, sillä ei se meidän elämää hirvittävästi muuta. Mutta se on totta, että parhaamme yritettiin ja edustettiin itseämme ja Suomea kuten parhaaksi nähtiin ja pystyttiin, Darude summaa.
 Elämä jatkuu
 Suomen viisuedustajat eivät vielä tiedä, milloin he palaavat takaisin kotimaahan. Euroviisuista karsiutuminen laittoi suunnitelmat uusiksi. Darude arvelee jäävänsä ainakin vielä hetkeksi Tel Aviviin.
 – Onnellinen asema on siinä, että meillä on ollut uraa jonkun verran aikaisemminkin. Luultavasti se ei hirvittävästi muutu tästä eteenpäin. Mulla on juttuja dj:nä ja juttuja tuottajana, mitä pistetään julki.
 Sebastian Rejman saattaa lähteä Suomeen jo hieman aikaisemmin, sillä näyttelijän työt kutsuvat.
 – Mulla alkaa kuvaukset ensi viikolla eli kyllä tässä palataan ihan ruotuun. Vaipat odottavat. Ei siinä sen enempää, tuore isä sanoo.
 Darude uskoo, että he jatkavat musiikin tekemistä ja esiintymistä yhdessä myös jatkossa. Euroviisut on myös poikinut uusia kontakteja, mitkä saattavat johtaa muihinkin yhteistyökuvioihin.
 Pettymyksen karvasta kalkkia pitää niellä hetken, mutta lopulta koko viisukokemus kääntää kaiken positiivisen puolelle.
 – Ottaa pattiin, mutta on tässä jotain hyvääkin, Darude sanoo.
 – Kyllä tää harmittaa, ettei päästä finaaliin, mutta tämä on tämmöinen kisa. Ei kun leuka rintaan ja kohti uusia pettymyksiä, Rejman vitsailee.
 Haastattelun lopuksi Euroviisujen show'sta vastaava tuottaja  Christer Björkman  toi kisasta pudonneille Suomen edustajille lohdutukseksi ison kukkakimpun.
 Lue myös:
 Yle seurasi ensimmäistä semifinaalia – katso lähetys täältä!
 Viisukaraoke - laula viisukäännöskukkasten tahdissa
 Madonnan esiintyminen Euroviisuissa on vielä epävarmaa – "Nimi puuttuu sopimuspapereista"

Darude ja Sebastian Rejman viisuista putoamisen jälkeen: "Pettymys on käsin kosketeltava" – video


Summary: Viranomaiset tukeutuivat pitkälti lentokonevalmistajan arvioihin, lehti kirjoittaa.

Yhdysvaltain ilmailuhallinto FAA ei arvioinut itsenäisesti Boeingin 737 Max -lentokoneen sakkauksenestojärjestelmän turvallisuutta, kirjoittaa  Wall Street Journal .
 Lehti perustaa tietonsa teollisuus- ja hallituslähteisiin.
 Konetyypillä tapahtui lyhyen ajan kuluessa kaksi tuhoisaa lentoturmaa, toinen Indonesiassa ja toinen Etiopiassa. Syyksi on epäilty sakkauksenestojärjestelmän vikaa. Onnettomuuksissa kuoli yhteensä 346 ihmistä.
 Wall Street Journalin mukaan Yhdysvaltain ilmailuhallinto tukeutui turvallisuusarviossaan pitkälti lentokonevalmistaja Boeingilta saamiinsa varhaisiin arvioihin. Asia on käynyt ilmi FAA:n sisäisessä tarkastuksessa. Boeing ei myöskään tuonut esille, että sakkauksenestojärjestelmän vialla saattaisi olla tuhoisat seuraukset. Asian nostaminen esiin olisi todennäköisesti johtanut perusteellisempaan tarkastukseen.
 Mitä tietoja Boeing jakoi FAA:lle?
 FAA hyväksyi 737 Max -konetyypin vuoden 2017 alussa, ja kone otettiin käyttöön saman vuoden toukokuussa. Se on ollut maailmanlaajuisessa lentokiellossa maaliskuun puolivälistä lähtien.
 Uutistoimisto AFP kertoo, että tarkastuksen mukaan Boeing ei kuitenkaan johtanut tarkoituksella FAA:ta harhaan. Wall Street Journalin mukaan vuosien aikana on yleistynyt käytäntö, jossa lentokonevalmistajien omat edustajat tutkivat koneiden mahdollisia turvallisuusuhkia ilmailuhallinnon valvonnassa.
 Järjestelyn tarkoituksena on ollut vapauttaa FAA:n voimavaroja kaikkein tärkeimpien ja monimutkaisimpina pidettyjen turvallisuusuhkien käsittelyyn.
 Ilmailuhallinnon sisäistä tarkastusta tuntevat lähteet eivät täsmentäneet, mitä tietoja ja turvallisuusdataa Boeing antoi FAA:lle. Kiinnostava kysymys on myös se, arvioivatko ilmailuhallinnon viranomaiset sakkauksenestojärjestelmän ominaisuuksia lainkaan omin päin.
 Lue myös:
 NYT: Yhdysvaltalaislentäjät vaativat Boeingin turmakonemallin korjaamista ennen Etiopian lentoturmaa – yhtiön johto kieltäytyi

WSJ: Boeing 737 MAX -koneen virallinen turvallisuusarvio tukeutui Boeingin omiin arvioihin


Summary: NY Timesin saamien tietojen mukaan Boeingin johto jarrutteli MAX 737 -mallin korjauksia Indonesian turman jälkeen.

Lentoyhtiö American Airlinesin lentäjät vaativat Boeingia korjaamaan 737 MAX -mallissa ilmenneitä virheitä viime vuoden marraskuussa, muutama viikko Indonesian lentoturman jälkeen, kertoo  New York Times .
 Suljetuin ovin pidetyssä tapaamisessa lentäjät kehottivat Boeingin johtoa jopa patistelemaan viranomaisia tekemään hätätoimenpiteitä, joiden myötä turmakonemalli olisi todennäköisesti laitettu lentokieltoon.
 Boeingin johto kieltäytyi American Airlinesin lentäjien vaatimuksista ja sanoi, että lentäjien pitäisi pystyä itse hoitamaan ongelmat. New York Timesin mukaan yhtiön varatoimitusjohtaja  Mike Sinnett  tiedosti, että Boeingilla saattoi olla käsissään suunnitteluvirheitä, mukaan lukien sakkauksenestojärjestelmä MCAS. Hän kuitenkin jarrutteli asian eteenpäin viemistä sanoen, että vielä ei ollut tiedossa, mikä johti indonesialaisen Lion Air -lentoyhtiön 737 MAX -koneen syöksymiseen ja 189 ihmisen kuolemaan.
 – Kukaan ei ole vielä päätellyt, että se lentokoneen toiminto olisi syynä tähän, Sinnett sanoi marraskuun lopussa nauhoitetussa keskustelussa, jonka NY Times on saanut käsiinsä.
 Vajaa neljä kuukautta myöhemmin samanlainen Ethiopian Airlinesin kone syöksyi maahan. Onnettomuudessa kuoli 157 ihmistä.
 Lentäjille ei kerrottu MCAS-järjestelmästä
 Äkäiseksi äityneessä kokouksessa lentäjien edustajat kärttivät syitä esimerkiksi siihen, miksi sakkauksenestojärjestelmästä ei ollut kerrottu lentäjille. Boeingin johto vastasi, että yhtiön mielestä lentäjien ei tarvinnut tietää kyseisestä ohjelmasta, koska heidät oli jo valmiiksi koulutettu sen kaltaisiin tilanteisiin, joka lopulta johti Lion Airin turmaan.
 Viime marraskuussa, pari viikkoa ennen New York Timesin nyt raportoimaa kokousta, yhdysvaltalaislentäjät  raivosivat kertomatta jätetyistä ominaisuuksista .
 Liian suuri ilmavirran ja siiven kohtauskulma aiheuttaa sakkauksen, jolloin ilmavirta irtoaa siiven yläpinnalta ja sen nostovoima heikkenee.
 Kohun keskipisteessä oleva MCAS yrittää estää sakkaustilanteen ohjaamalla koneen nokkaa automaattisesti alaspäin.
 Jos järjestelmän toiminta perustuu virheelliseen tietoon koneen asennosta – kuten Lion Airin onnettomuudessa epäillään – voi koneen ottaminen hallintaan olla vaikeaa.
 Yhdysvaltain ilmailuviranomaiset harkitsivat Boeing 737 Max -turmakoneiden määräämistä lentokieltoon jo viime vuonna. Yhtiön toiminnasta on vireillä useita tutkimuksia, samoin Yhdysvaltain lentoviranomaisten toiminnasta, joka hyväksyi 737 MAX -mallin liikennöinnin.
 Lue myös:
 Boeingin turmakonetyyppi pysyy toistaiseksi poissa Euroopan taivaalta  (7.5.)
 USA:ssa harkittiin Boeingin turmakoneiden lentokieltoa jo viime vuonna
 Boeing: 737 MAX on nyt testien osalta valmis  (18.4.)
 Lentäjät raivostuivat Boeingin uutuuskoneen salaisesta järjestelmästä, joka saattoi tuhota koneen Indonesiassa: ”Tätä ei kerrottu koulutuksessa” – Mikä on MCAS? (14.11.18)

NYT: Yhdysvaltalaislentäjät vaativat Boeingin turmakonemallin korjaamista ennen Etiopian lentoturmaa – yhtiön johto kieltäytyi


Summary: Pääministeri tapasi oppositiojohtaja Jeremy Corbynin tiistaina.

Britannian pääministeri  Theresa May  haluaa tuoda brexit-sopimuksen brittiparlamentin äänestettäväksi ennen parlamentin kesälomia, kertovat uutistoimistot.
 Pääministerin edustaja kertoi, että brexit-sopimus tuodaan parlamentin äänestettäväksi kesäkuun 3. päivänä alkavalla viikolla. Kyseessä tulee olemaan neljäs kerta, kun parlamentti äänestää brexit-sopimuksesta.
 – Meidän on pakko tehdä niin, mikäli haluamme Britannian eroavan EU:sta ennen kuin parlamentin kesäloma alkaa, Mayn edustaja sanoi Reutersin mukaan.
 Parlamentin neljäs brexit-sopimuksen äänestys osuisi näin samalle viikolle kuin Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  valtiovierailu Britanniaan.
 May ja Corbyn tapasivat
 Pääministeri May tapasi tiistaina oppositiojohtaja  Jeremy Corbynin  asiaan liittyen. Neuvotteluja kuvailtiin hyödyllisiksi ja rakentaviksi.
 Työväenpuoleen edustaja kertoi, että Corbyn on epäillyt hallituksen situotumisen uskottavuutta, koska konservatiivien edustajat ja Mayn hallituksen ministerit ovat suunnitelleet pääministerin lähtöä.
 Edustajan mukaan pääministerin leiristä luvattiin toimittaa uusia ehdotuksia keskiviikkona. BBC:n tietojen mukaan Corbyn on torpannut kaikki ehdotukset siitä, että hänen puolueensa tukisi brexit-sopimusta ilman, että sopua opposition ja hallituksen välillä saadaan aikaan ennen äänestystä.
 Brittiparlamentin on hyväksyttävä laki, jonka myötä EU-ero voitaisiin laittaa vireille. Hallituksen ja opposition väliset neuvottelut ovat jatkuneet viikkoja ilman suurempaa edistystä. Viime viikolla Corbyn sanoi, että neuvottelut ovat hankalia, koska hallituksen rivit ovat rakoilemassa.
 Britanniassa äänestetään muun EU:n tavoin eurovaaleissa, vaikka ero onkin vireillä. Sunnuntaina julkaistun Observer-lehden kyselyn mukaan EU-vastaisuudestaan tunnetun Nigel Faragen perustama  brexit-puolue oli saamassa yli kolmanneksen äänistä  eurovaaleissa.
 Huhtikuun alussa   brexit-puolue oli saamassa yli kolmanneksen äänistä  lokakuun loppuun EU-eronsa toteuttamiseen.
 Lue myös:
 Observer-lehden gallup: Britannian brexit-puolue saamassa yli kolmanneksen äänistä eurovaaleissa  (12.5.)
 Ohjat yksissä käsissä, linjaukset auki ja rahoitus epäselvä – Tällainen on Nigel Faragen rakettimaisesti nouseva Brexit-puolue (13.5.)
 Brittien EU-ehdokkaat joutuvat kohta soittelemaan äkäisten äänestäjien ovikelloja – brexitin jatkoaika tuo eurovaalit Britanniaankin (18.4.)

Theresa May haluaa brittiparlamentin neljännen brexit-äänestyksen kesäkuun alkuun


Summary: Vangitun lisäksi jutussa on myös muita epäiltyjä.

Pohjanmaan käräjäoikeus on tiistaina vanginnut yhden ihmisen todennäköisin syin epäiltynä taposta. Epäilty henkirikos  tapahtui  viime kesänä Laihialla.
 Käräjäoikeus vangitsi henkilön keskusrikospoliisin esityksen mukaisesti. Vangittu on vuonna 1971 syntynyt nainen.
 Syyte tulee nostaa elokuun 19. päivään mennessä.
 Rikoskomisario  Hans Fagerström  keskusrikospoliisista kertoo, että jutussa on vielä iso työ kesän aikana. Tapauksen tutkintaa jatketaan muun muassa todistajien kuulemisella.
 Vangitun lisäksi jutussa on myös muita epäiltyjä, joita tullaan tutkinnassa kuulemaan. Muut epäillyt ovat tällä hetkellä vapaana.
 Tutkinta liittyy viime heinäkuussa tapahtuneeseen 60-vuotiaan laihialaisnaisen kuolemaan. Tapaus siirtyi keskusrikospoliisille alkuvuodesta.

Laihian viime kesän henkirikoksesta epäiltynä vangittiin 1971 syntynyt nainen


Summary: Kahdesta muusta tapaukseen liittyvästä ruumiista ei ole vielä kerrottu tarkempia tietoja julkisuuteen.

Lauantaina Saksassa paljastuneissa varsijousimurhissa oli ilmeisesti kyse itsemurhasopimuksesta. Uutistoimisto DPA:n mukaan Saksan viranomaiset uskovat, että yksi baijerilaisesta pensionaatista kuolleena löytyneistä ihmisistä ampui ensin kaksi muuta ja suuntasi sitten varsijousen itseensä.
 53-vuotias mies ja 33-vuotias nainen makasivat löydettäessä sängyllä käsi kädessä. Kumpaakin oli ammuttu nuolella päähän ja sydämeen. Lattialla maanneella 30-vuotiaalla naisella oli nuoli kaulassa.
 Viranomaiset eivät ole löytäneet merkkejä kamppailusta tai ulkopuolisen henkilön osallisuudesta. Uhreista kaksi oli jättänyt huoneeseen viimeiset viestinsä.
 30-vuotiaan naisen asunnosta Ala-Saksin Wittingenissä löytyi maanantaina kahden naisen ruumiit. Heidän kuolinsyytään tutkitaan edelleen.
 Keskiaika innosti kolmikkoa
 Bild-lehden mukaan  pensionaatista kuolleena löydetty kolmikko oli erittäin kiinnostunut keskiajasta ja mies piti Hachenburgissa keskiaikateemaista myymälää. Myymälän valikoimissa oli muun muassa keskiaikaisia vaatteita sekä aseita, kuten miekkoja ja kirveitä.
 Mies, jonka käsivarsiin oli tatuoitu alkemisteihin liittyviä kuvioita, oli järjestänyt liikkeessään myös miekkailuharjoituksia.
 Kolmikko kirjautui lähellä Itävallan rajaa sijaitsevaan Zur Triftsperre -pensionaattiin perjantai-iltana ilman matkatavaroita. Varsijouset he hakivat autostaan vasta myöhemmin. He olivat varanneet huoneen kolmeksi yöksi ja maksaneet ennakkoon.
 Siivooja löysi ruumiit mentyään huoneeseen lauantaina.
 Lisää aiheesta:
 Kolme hotellivierasta löytyi kuolleena Saksassa varsijousinuolien lävistäminä – kahden muun kuolonuhrin yhteyttä tapaukseen tutkitaan

Saksan erikoiset varsijousimurhat: Uhrit olivat keskiaikaharrastajia, jotka ilmeisesti päättivät itse kuolintavastaan


Summary: Ruotsissa bensiini on halvempaa kuin Suomessa. Silti monet ruotsalaiset ovat valmiita osoittamaan mieltään menoveden hinnan takia.

Bensiinin hinta on noussut Euroopassa. Euroopan komission tilaston mukaan Suomessa menovesi on viidenneksi kalleinta EU:ssa.
 Euroopan komissio julkaisee viikottain tilaston polttoaineiden hinnoista eri jäsenvaltioissa. Tuorein vertailu on julkaistu 6. toukokuuta.
 Viime viikon alussa 95-oktaaninen bensiini oli kalleinta Alankomaissa, jossa litra maksoi 1,72 euroa. Suomessa hinta oli 1,59 euroa litralta ja Ruotsissa 1,56 euroa. Edullisinta bensa oli Bulgariassa, jossa litrahinta oli 1,11 euroa.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Bensiinin hintaan vaikuttavat useat seikat. Öljy hinnoitellaan maailmanmarkkinoilla dollareissa. Siksi euron ja EU:n jäsenvaltioiden kansallisten valuuttojen kurssit suhteessa dollariin vaikuttavat bensiinin hintaan.
 Lisäksi kesän lähestyessä ihmiset autoilevat enemmän, mikä lisää polttoaineiden kysyntää ja siten nostaaa kuluttajahintoja, sanoo  SVT:lle  ruotsalaisen öljyalan edunvalvojan SPBI:n toimitusjohtaja  Johan G. Andersson .
 Andessonin mukaan öljyn hintaan vaikuttaa myös maailmanpoliittinen tilanne. Tuottajamaiden kuten Venezuelan ja Libyan epävakaudella saattaa olla vaikutusta polttoaineiden hintakehitykseen.
 Ruotsissa alkoi bensiinikapina
 Ruotsissa monet ihmiset ovat saaneet tarpeekseen bensiin korkeista hinnoista. Jo lähes puoli miljoonaa ruotsalaista on liittynyt  Bensinupproret 2.0  -nimiseen Facebook-ryhmään, jonka tarkoituksena on vastustaa kalliita polttoaineita.
 Bensinupproret tarkoittaa suomeksi bensiinikapinaa. Ryhmän nopean kasvun myötä polttoaineiden hinnoista on tullut suuri puheenaihe Ruotsissa.
 Ryhmän perusti huhtikuussa Boråsista kotoisin oleva 69-vuotias  Janne Berglund . Hän kertoi viime viikolla  SVT:lle , että bensiinikapinan tavoitteena on vaikuttaa yleiseen mielipiteeseen ja siten painostaa poliitikkoja laskemaan polttoaineiden veroja.
 – Korkea hinta on ongelma ihmisille, jotka tarvitsevat autoa käydäkseen töissä ja viedäkseen lapsia päiväkotiin. Heidän budjettiinsa tulee suuri reikä, Berglund sanoi SVT:lle.
 Janne Berglund kannattaa laillisia protesteja polttoaineiden verojen alentamiseksi. SVT
 Viime syksynä Ranskassa keltaliivien protestit alkoivat polttoaineiden hinnankorotuksia vastustavina mielenosoituksina.
 Keltaliivien protestit laajenivat ja muuttuivat väkivaltaisiksi. Samalla keltaliivit alkoivat vaatia muun muassa presidentti  Emmanuel Macronin  eroa.
 Berglund sanoi SVT:lle ymmärtävänsä, että Ruotsin bensiinikapinaa verrataan keltaliiveihin. Se on hänen mielestään harmillista, koska he kannattavat laillisia protesteja.
 Luvassa mielenosoituksia eri kaupungeissa
 Peder Blohm Bokenhielm  ja hänen vaimonsa Angelina kuuluvat Bensinupproret 2.0 -ryhmän ylläpitäjiin.
 Peder Blohm Bokenhielm kirjoittaa ryhmän sivulla, että he vaativat arvonlisäveron ja energiaveron poistoa bensiiniltä ja dieseliltä.
 Blohm Bokenhielm kertoi viikonloppuna  Expressen-lehdelle , että he aikovat järjestää useita protesteja eri kaupungeissa.
 – Suunnittelemme myös suurempaa mielenosoitusta, jota yritämme koordinoida. Se on suunnittelupöydällä. Aiomme pitää sen Tukholmassa, Blohm Bokenhielm sanoi Expressenille.
 Blohm Bokenhielm toivoo, että ryhmä pystyisi pitkällä aikavälillä vaikuttamaan polttoaineiden hintoihin. Hänen mielestään se ei ole hyväksyttävä vastaus, kun poliittiset puolueet sanovat, että hintakehitykselle ei voi tehdä mitään.
 Kaikki eivät kuitenkaan ole tyytyväisiä bensiinikapinaan. Blohm Bokenhielmin mukaan he ovat saaneet epämiellyttäviä viestejä.
 – Monet sanovat, että emme ole viisaita, koska emme ajattele ilmastoa.
 Bensinupproret 2.0 -ryhmä on saanut Facebookissa myös vastaryhmän nimeltä Bensinupproret 3.0. Siihen liittyneet vaativat fossiilisten polttoaineiden hinnan korottamista. Tällä ryhmällä on noin 4 500 jäsentä.

Katso kuinka paljon bensasta joutuu pulittamaan EU-maissa – Ruotsissa Janne Berglund aloitti bensiinikapinan


Summary: Vedonlyöntitilastojen häntäpäässä oleva suomalaiskaksikko luottaa omaan tekemiseensä ja tähtää yhä finaaliin.

Israelin Tel Avivissa pidettävät Euroviisut alkavat tänään todenteolla, kun vuorossa on ensimmäinen semifinaali. Suomea Euroviisuissa edustaa  Darude feat. Sebastian Rejman  kappaleella  Look Away .
 Suomalaiskaksikon tavoitteena on tietysti päästä lauantain finaaliin.
 – Olemme sen verran kilpailuhenkisiä, että kyllä ottaa pattiin jos ei päästä jatkoon, Darude sanoi Yle uutisten haastattelussa eilisten kenraaliharjoitusten jälkeen.
 Darude kehuu suomalaisen kisaporukan yhteishenkeä sekä illanvietoissa että virallisemmissa edustustilaisuuksissa.
 – Porukan kanssa on alkanut olla tsemppifiilis: paljon high fiveja ja läpsyjä jengin kanssa sekä kollektiivista hyvää fiilistä.
 Laulaja Sebastian Rejman puolestaan vertaa tiimiä jääkiekkoon.
 – Runkosarja vedettiin Turussa, play offit oli ensimmäinen viikko Tel Avivissa ja nyt alkaa Stanley Cup -finaalit! Kuntohuippu on mennyt koko ajan ylöspäin.
 Rejman kuvailee Tel Avivissa vietettyä kisaviikkoa todella intensiiviseksi. Kaksikon ainoa vapaapäivä oli viime viikon keskiviikkona. Kenraaliharjoituksetkin venyivät yli puolen yön.
 – Tässä pitää olla tosi keskittynyt ja terävänä koko ajan, kyllähän se kuluttaa. Mutta tosi antoisaa on ollut, sanoi Rejman.
 Ensimmäinen semifinaali nähdään tänään kello 22.00. Suomen kaksikko esiintyy semifinaalissa järjestyksessä kolmantena. Semifinaalin 17:stä esiintyjästä kymmenen pääsee jatkamaan ensi lauantaina pidettävään finaaliin.
 Aiheesta lisää:   Toimittajalta: Suomelle tekee tiukkaa päästä Euroviisujen finaaliin – tippui vedonlyöntitilastoissa häntäpäähän
 Jutun kommentointimahdollisuus on avoinna klo 22.00 saakka. Tervetuloa mukaan.

Darude ja Sebastian Rejman tsemppifiiliksissä Euroviisujen semifinaaliin: "Kuntohuippu on noussut koko ajan!"


Summary: Poliisin mukaan vahvaa amfetamiinia sisältävä laukku löytyi porilaisen kerrostalon rappukäytävästä helmikuussa.

Poliisi kaipaa tietoja porilaisen kerrostalon rappukäytävästä helmikuussa löytyneestä huumekassista.
 Amfetamiinia täynnä ollut kassi päätyi poliisille 20. helmikuuta. Kassi oli löytynyt Porin keskustassa sijaitsevan Eteläpuisto 9 A:n rappukäytävästä. Huumeita oli kassissa useita kiloja, ja aine oli poliisin mukaan erittäin vahvaa.
 Poliisi arvioi, että amfetamiinikassi oli tuotu rappukäytävään jo 14. helmikuuta. Tapauksen selvittämiseksi poliisi kaipaa yleisövihjeitä epäilyttävistä henkilöistä ja tapahtumista kerrostalon lähellä. Vihjepuhelimen numero on 0295-417259, sähköpostia voi lähettää osoitteeseen vihjeet.lounais-suomi@poliisi.fi.
 Tutkinnallisista syistä poliisi ei kerro tapauksesta julkisuuteen tämän enempää.

Kuka jätti huumekassin lojumaan porilaisen kerrotalon rappukäytävään? Poliisi tutkii useiden amfetamiinikilojen taustoja


Summary: Kanta-Hämeen käräjäoikeus on vanginnut miehen.

Keskusrikospoliisi (KRP) tutkii kolmea murhan yritystä Hämeenlinnassa.
 Hämeenlinnalaismiehen epäillään yrittäneen ajaa kohti poliiseja puhallusratsian yhteydessä. Epäilty teko tapahtui perjantain ja lauantain välisenä yönä 11. toukokuuta noin kello 01.30.
 Epäillyt rikokset tapahtuivat, kun Hämeen poliisi pysäytti autoilijoita puhallutusta varten Valtatie 3:n pohjoiseen menevien kaistojen kohdalla. Yksi autoilija ei pysähtynyt ratsiaan, vaan lähti ajamaan karkuun.
 Kukaan ei loukkaantunut ratsiassa tai sitä seuranneessa takaa-ajossa, KRP tiedottaa.
 Noin 30-vuotiasta hämeenlinnalaismiestä epäillään kolmen murhan yrityksen lisäksi törkeästä rattijuopumuksesta.
 Kanta-Hämeen käräjäoikeus vangitsi epäillyn miehen tänään tiistaina Keskusrikospoliisin vaatimuksesta.
 KRP pyytää havaintoja
 KRP toivoo havaintoja niiltä henkilöiltä, jotka todistivat tilanteen.
 Henkilöitä pyydetään ilmoittautumaan lähettämällä sähköpostia osoitteeseen rikosvihje.krp@poliisi.fi tai soittamaan numeroon 0295 418 622.

KRP tutkii kolmea murhan yritystä: hämeenlinnalaismies yritti ajaa poliiseja kohti puhallusratsiassa


Ulkoasiain hallinto, maanpuolustus ja järjestystoimi

TUKHOLMA  Ruotsin tiistaina julkaistu puolustusselonteko kiinnostaa vähintäänkin yhtä paljon suomalaisia ja norjalaisia kuin ruotsalaisia. Maiden puolustusvoimat ovat kietoutuneet läheisesti toisiinsa viime vuosien lisääntyneen puolustusyhteistyön myötä.
 Eri aselajien yhteispeliä on lisätty eikä arkiseksi muuttuneita harjoituksia ole haitannut se, että Norja on Nato-maa ja Ruotsi ja Suomi sotilaallisesti sitoutumattomia ja “vain” Nato-kumppaneita. Ruotsi ja Suomi ovat jakaneet keskenään salaisia puolustussuunnitelmiaan ja lisänneet tiedusteluyhteistyötä.
 Viime viikolla Ruotsin parlamentissa puhjennut riita puolustusmäärärahoista havahdutti siksi myös naapurit.
 Porvaripuolueet, Ruotsin kokoomus, keskusta, liberaalit ja kristillisdemokraatit, ilmoittivat viime viikolla, etteivät ne allekirjoita puolustuselontekoa, koska hallituspuolueet eivät sitoudu vuosittaisiin puolustusbudjetin määrärahakorotuksiin.
 Korotukset merkitsevät puolustusmenojen nousua nykyisestä viidestä miljardista 8,5 miljardiin euroon eli 1,5 prosenttiin bruttokansantuotteesta.
 Poliittinen repeämä näkyi puolustusselonteon tiedotustilaisuudessa. Parlamentaarisen valmisteluryhmän jäsenet eivät olleet paikalla. Ryhmän puheenjohtaja, sosiaalidemokraatti Björn von Sydow vastasi yksin toimittajien kysymyksiin.
 Hän halusi rauhoittaa Suomessa ja Norjassa syntynyttä huolta: riita budjettirahoituksen sitovuudesta ei muuta yhteistä puolustuspolitiikan linjaa Ruotsissa.
 Björn von Sydowin  mukaan kaikki puolueet ovat yksimielisiä selonteon sisällöstä, puolustusvoimien vahvistamisesta sekä kansainvälisestä ja lähialueiden sotilaallisesta yhteistyöstä.
 Sydow ei tarjonnut selityksiä puolueiden erimielisyydelle, mutta syitä lienee useita.
 Porvaripuolueiden irtiotto saattaa johtua sisäpoliittisesta profiloitumisesta. Keskusta ja liberaalit siirtyivät vaalien jälkeen demarihallituksen tukipuolueiksi, mutta puolustus ja sen lisärahoitus palautti ne samaan rintamaan muiden porvaripuolueiden kanssa.
 Vankat puolustusmäärärahat ovat perinteisesti porvaripuolueiden poliittisella vaatimuslistalla suhdanteista riippumatta, kuten Suomessakin.
 Pääministeripuolue sosiaalidemokraateille sitoutuminen puolustuksen lisärahoitukseen on tällä hetkellä vaikeaa monesta syystä. Edessä saattaa olla taloudellinen laskusuhdanne ja parlamenttivaaleissa luvattu monenlainen lisärahoitus esimerkiksi hoitohenkilöstön, poliisien ja opettajien palkkaukseen sekä maahanmuuttajien työllistämiseen on toteutettava.
 Rahariita on joka tapauksessa historiallinen muutos parlamentaarisen valmistelun aiempaan yksimielisyyteen ja kuvastaa Ruotsin poliittista käymistilaa.
 Puolustusrahoista saattaa tulla pelinappula vuosittaisiin budjettineuvotteluihin. Se näyttäisi ulospäin pahalta puheenjohtaja Björn von Sydowin vakuutteluista huolimatta.
 Selonteon maalaama turvallisuuspoliittinen tilannekuva vastaa edellisen, vuoden 2015 puolustusselonteon näkymiä. Lähialueiden turvallisuustilanne on heikentynyt, Venäjän sotilaallinen toiminta on lisääntynyt ja lisääntyy tulevien 10 vuoden aikana, selonteossa arvioidaan.
 Ruotsi ei aio olla passiivinen, jos sen lähialueille isketään. Suomen tueksi valmistaudutaan lähettämään 5000 sotilaan vahvuinen prikaati lähialueella syntyvän kriisin ja sodan aikana.
 Naapurille luvatusta tuesta huolimatta Ruotsin oma puolustuskyky on edelleen heikko. Maa teki täyskäännöksen vuoden 2014 jälkeen Venäjän vallattua Krimin niemimaan. Asevelvollisuus palautettiin, Gotlannin rykmentti perustettiin ja Yhdysvalloista tilattiin pitkän kantaman Patriot-ilmatorjuntajärjestelmä.
 Ruotsilta vie kuitenkin vuosia, ehkä vuosikymmenen päästä tavoittelemaansa Suomen kaltaiseen vahvaan kokonaismaanpuolustukseen.
 Lue myös:
 Ruotsi varautuu sotimaan usealla rintamalla – lupaa Suomen avuksi tarvittaessa tuhansia sotilaita

Analyysi: Ruotsi yrittää vahvistaa asevoimiaan ja rauhoittelee Suomessa ja Norjassa syntynyttä huolta puolustuksen rahariidasta


Summary: Liikennemerkkien vaihto alkaa toukokuussa ja etenee vaiheittain ensi syksyyn saakka.

Muutos perustuu kaupungin vuosi sitten tekemään päätökseen. Tavoitteena on vähentää liikenneonnettomuuksia ja parantaa kaupunkiympäristön viihtyisyyttä.
 Suurin muutos nykytilanteeseen verrattuna on lähes kaikkien asuinalueiden tonttikatujen nopeusrajoituksen laskeminen 30 kilometriin tunnissa. Tällä hetkellä noin puolella tonttikaduista rajoituksena on vielä 40 kilometriä tunnissa, lopuilla tonttikaduista rajoitus on laskettu 30 kilometriin tunnissa jo aiemmin.
 Keskustassa nopeusrajoitus lasketaan 30 kilometriin tunnissa lukuun ottamatta pääkatuja ja reittejä satamiin. Niillä rajoitus on 40 kilometriä tunnissa.
 Mannerheimintiellä 50 kilometriä tunnissa -rajoitus laskee 40:een kilometriin tunnissa Finlandia-talon ja Kuusitien välillä.
 Matka-aikoihin ei merkittäviä muutoksia
 Nopeusrajoitusten laskemisen ansiosta henkilövahinkoihin johtavien onnettomuuksien arvioidaan vähenevän.
 – Nopeuden laskiessa todennäköisyys joutua onnettomuuteen pienenee ja lisäksi onnettomuuksien seuraukset ovat lievempiä. Kun törmäysnopeus laskee 40:stä 30 kilometriin tunnissa, jalankulkijan kuolemanriski puolittuu, liikenne- ja katusuunnittelu päällikkö  Reetta Putkonen  toteaa kaupungin tiedotteessa.
 – Matalammat nopeusrajoitukset parantavat myös kaupungin viihtyisyyttä. Esimerkiksi liikenteen melu vähenee, kun kiihdytykset vähenevät, sanoo apulaispormestari  Anni Sinnemäki.
 Reetta Putkosen mukaan käytännössä muutokset eivät vaikuta merkittävästi useimpiin ajoreitteihin, sillä kehäteillä ja sisääntuloväylillä nopeudet pysyvät ennallaan ja esikaupunkien pääväylilläkin muutokset ovat vähäisiä.
 Kantakaupungissa taas keskinopeudet ovat etenkin päiväsaikaan useimmilla katuosuuksilla matalammat kuin nyt voimaan tulevat uudet nopeusrajoitukset, kaupungilta todetaan.

Nopeusrajoitukset laskevat uusien liikennemerkkien myötä kautta Helsingin – "Jalankulkijan kuolemanriski puolittuu"


Etelä-Savon käräjäoikeus on tuominnut mikkeliläisen miehen neljän vuoden ehdottomaan vankeusrangaistukseen törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä.
 Mikkeliläinen 39-vuotias mies kohdisti seksuaalista väkivaltaa uhriin kahdeksan vuoden ajan. Uhri oli tekojen ajankohtana 5–13-vuotias.
 Käräjäoikeuden mukaan hyväksikäyttö sisälsi esimerkiksi lapsen koskettamista käsin intiimialueelta sekä sukupuoliyhteyden tunnusmerkistön täyttäviä tekoja.
 Mies tuomittiin korvaamaan asianomistajalle henkisestä kärsimyksestä 10 000 euroa ja tilapäisestä psyykkisestä haitasta 4 000 euroa.
 Etelä-Savon käräjäoikeuden käräjätuomari ja kaksi lautamiestä tuomitsivat yksimielisesti miehen neljän vuoden ehdottomaan vankeusrangaistukseen törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä.
 Käräjäoikeuden oikeudenkäyntiasiakirjat julistettiin salassa pidettäviksi vuoteen 2079 saakka.

Mies käytti lasta hyväkseen kahdeksan vuoden ajan – tuomittiin neljän vuoden vankeuteen törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä


Summary: Saksa on vastustanut nykyistä tiukempia päästötavoitteita, sillä hiilestä luopuminen on haastavaa maalle, joka on päättänyt luopua ydinvoimasta.

Saksan liittokansleri  Angela Merkel  pitää mahdollisena, että myös Saksa voisi liittyä niiden eurooppalaisten maiden joukkoon, jotka tähtäävät hiilineutraaliuteen vuoteen 2050 mennessä.
 Kansainvälisessä ilmastonmuutoskokouksessa Berliinissä puhunut Merkel kuitenkin korosti, että tavoitteen pitää olla realistisesti saavutettavissa.
 Vielä viime viikolla Merkel kieltäytyi allekirjoittamasta yhdeksän EU-maan yhteiskantaa, joka edellyttää kasvihuonekaasujen päästöjen nopeaa vähentämistä. Kirjeen ovat allekirjoittaneet Ranska, Alankomaat, Belgia, Tanska, Luxemburg, Portugal, Espanja, Ruotsi ja Latvia.
 Saksan nihkeys ilmastopolitiikassa johtuu siitä, että se on päättänyt luopua ydinvoimasta, mikä tekee hiilestä luopumisesta vaikeaa.
 Merkel kertoi Berliinissä aikovansa keskustella asiasta hallituksen kanssa kuun lopussa järjestettävässä kokouksessa.
 – Kyse ei ole siitä, ettemmekö voisi päästä tavoitteeseen, vaan siitä, kuinka voisimme päästä siihen, Merkel sanoi.
 Nuorten ilmastoprotestit kertovat Merkelin mukaan selvästi siitä, kuinka tärkeä asia on nuoremmalle sukupolvelle.
 – Tämä asettaa painetta kaikille poliitikolle ympäri maailmaa, Merkel sanoi.
 Saksan ympäristöministerinä vuosina 1994-1998 toiminut Merkel on sitä mieltä, että rikkaat maat kantavat pääosin vastuun ihmisen aiheuttamista päästöistä maapallolle. Siksi juuri näiden maiden pitäisi olla eturintamassa taistelemassa ilmastonmuutosta vastaan.
 – Kyse ei ole siitä, kuinka paljon näihin tavoitteisiin pääseminen maksaa, vaan pikemminkin siitä, kuinka paljon se tulee maksamaaan, jos emme tee mitään.
 Hiilineutraalius tarkoittaa, että ilmakehään ei päästetä enempää kasvihuonekaasupäästöjä kuin sieltä sitoutuu esimerkiksi kasveihin.
 Aiheesta lisää:
 Suomi jäi pois tiukkoja päästövähennyksiä vaativien maiden ryhmästä – Sipilä: Syynä lähestyvä EU-puheenjohtajuus
 Macron pettyi EU-johtajien ilmastoratkaisuun: Ei mainintaa tavoitteista – "Täysin riittämätöntä"

Merkel: Saksakin voisi pyrkiä hiilineutraaliuteen vuoteen 2050 mennessä


Summary: Madonnan on määrä esiintyä laulukilpailun finaalissa Tel Avivissa lauantaina, mutta kisajärjestäjien mukaan neuvottelut ovat yhä kesken.

Yhdysvaltalaisartisti  Madonnan  esiintyminenIsraelin Euroviisuissa ei olekaan läpuhuutojuttu, sillä artisti ei ole koskaan vahvistanut esiintymistään kisajärjestäjille, kertoo Britannian yleisradioyhtiö  BBC.
 Euroviisujen johtajan  Jon Ola Sandin  mukaan Madonna ei ole toistaiseksi allekirjoittanut virallista sopimusta esiintymisestään lauantaina Tel Avivissa, sillä neuvottelut ovat yhä kesken.
 – Jos emme saa allekirjoitusta sopimukseen, ei hän voi esiintyä lavallamme, sanoo Sand, joka luonnehti tilannetta ”hieman erikoiseksi”.
 Madonna kommentoi tänään lukuisia vetoomuksia, joiden mukaan hänen pitäisi peruuttaa esiintymisensä Israelin Euroviisuissa maan poliittisen tilanteen vuoksi.
 Esimerkiksi kymmenet palestiinalaiset naisartistit ovat Vicen mukaan vedonneet Madonnaan, jotta tämä peruisi esiintymisensä Israelissa.
 Artisti toteaa, ettei hän aio taipua paineen alla:
 – En koskaan lopeta musiikin esittämistä sopiakseni jonkun toisen poliittiseen agendaan, Madonna julistaa tänään tiistaina julkaisemassaan lausunnossa.
 Madonna sanoo puolustavansa aina ihmisoikeuksia ja sydämensä särkyvän joka kerta kun hän kuulee viattomien ihmishenkien menetyksestä alueella.
 – Rukoilen, että vapautuisimme tuhonkehästä ja loisimme uuden tien rauhaan.
 Madonnan viisuesiintymisen maksaa israelilais-kanadalainen, kiinteistöbisneksellä vaurastunut miljardööri  Sylvan Adams . Esiintymisen hinta on hieman yli miljoona euroa.
 Tel Avivissä järjestettäviä Euroviisuja on arvosteltu Israelin palestiinalaisalueiden miehityspolitiikan vuoksi. Tammikuun lopulla joukko nimekkäitä artisteja ja taiteentekijöitä vaati  Britannian yleisradioyhtiötä BBC:tä  painostamaan viisujen järjestäjäorganisaatiota Euroopan yleisradiounionia EBU:a siirtämään kisat pois Israelista. BBC ei suostunut vaatimukseen.
 Juttua päivitetty klo 17:50 BBC:n tiedoilla.
 Lisää aiheesta:
 Madonna esiintyy Euroviisuissa miljoonalla eurolla, maksajana liikemies

Madonnan esiintyminen Euroviisuissa on vielä epävarmaa – "Nimi puuttuu sopimuspapereista"


Summary: Perhesiteeseen perustuvan oleskelulupahakemuksen käsittely kesti yli vuoden eikä hakijan tiedusteluihin vastattu.

Apulaisoikeuskansleri on puuttunut Maahanmuuttoviraston hitaaseen päätöksentekoon ja asiakaspalveluun.
 Apulaisoikeuskansleri  Mikko Puumalaisen  mukaan virasto ei voi työruuhkan tai resurssipulan vuoksi jättää huolehtimatta laissa säädetyistä velvollisuuksistaan.
 Apulaisoikeuskansleri korostaa, että Maahanmuuttovirastolla on jo vuosien ajan ollut ongelmia saada asiakaspalvelunsa lain mukaiseksi.
 Apulaisoikeuskansleri ottaa kantaa Maahanmuuttoviraston menettelyyn tapauksessa, jossa perhesiteen perusteella tehdyn hakemuksen käsittely kesti 13 kuukautta. Lain mukaan käsittely saa kestää enintään yhdeksän kuukautta.
 Viraston ensimmäinen varsinainen toimenpide oli ollut hakijalle ja tämän puolisolle osoitettu selvityspyyntö. Se lähetettiin vasta vuoden kuluttua hakemuksen vireille tulosta. Hakemus tehtiin heinäkuussa 2017.
 Hakijan puoliso oli tiedustellut asian etenemistä useita kertoja vuoden 2017 ja 2018 aikana, mutta tiedusteluihin ei vastattu.
 Hakemukset eivät saa jäädä jonoon
 Maahanmuuttoviraston mukaan hakemuksen käsittely viivästyi ruuhkautuneen työtilanteen ja hakemuksen käsittelijän virheen vuoksi.
 Apulaisoikeuskansleri korostaa, että Maahanmuuttoviraston velvollisuutena on järjestää asioiden seuranta siten, että hakemus ei unohdu käsittelijän työjonoon.
 Hakijoiden tiedusteluihin käsittelyn aikataulusta ja pyyntöön saada arvio päätöksen antamisen ajankohdasta on vastattava, muistuttaa Puumalainen.
 Apulaisoikeuskansleri pyytää Maahanmuuttovirastoa ilmoittamaan 10. marraskuuta mennessä, mihin toimenpiteisiin se on ryhtynyt, jotta määräaikojen ylitykset ja menettelyvirheet voitaisiin jatkossa välttää.
 Samalla virastoa pyydetään ilmoittamaan, miten asiakaspalvelua seurataan ja kehitetään, jotta virastoon yhteyttä ottavat asiakkaat kokisivat palvelun asianmukaiseksi. Kantelijat kertoivat saaneensa puhelimessa töykeää kohtelua.
 Myös oikeusasiamies on puuttunut hitauteen
 Apulaisoikeuskansleri on aikaisemminkin ratkaissut kanteluita Maahanmuuttoviraston käsittelyaikojen venymisestä ja laiminlyönneistä aikataulutiedusteluihin vastaamisessa.
 Viraston toimet ja henkilöstön kouluttaminen eivät apulaisoikeuskanslerin mukaan näytä tähän mennessä tuottaneen toivottua tulosta.
 Myös eduskunnan oikeusasiamies on puuttunut Maahanmuuttoviraston toimiin.
 Oikeusasiamies antoi toukokuussa 2017 Maahanmuuttovirastolle huomautuksen perhesidehakemuksen määräajan ylittämisestä samoin neljällä kuukaudella.
 Oikeusasiamies korosti ratkaisussaan perheenyhdistämisen merkitystä vainoa pakenevien ihmisten normaaliin elämään palautumisessa ja kotoutumisessa.

Apulaisoikeuskansleri moittii Maahanmuuttovirastoa: Hakemusten käsittely venyy laittoman pitkään


Summary: Kaksi suomalaista elokuvaa saa maailmanensi-iltansa tänään alkavilla Cannesin elokuvajuhlilla.

Salamavalot välkkyvät ja punainen matto täyttyy tähdistä, kun maailman elokuva-alan kerma kokoontuu Ranskan Rivieralle juhlimaan elokuvia. Tänä vuonna 72. kertaa järjestettävät Cannesin elokuvajuhlat käynnistyvät tiistai-iltana  Jim Jarmuschin  zombie-komedian  The Dead Don’t Die  näytöksellä.
 Lähes kaksi viikkoa kestävän festivaalin aikana Cannesin rantabulevardia kulkee elokuvatähtien ohella muita silmäätekeviä. Esimerkiksi muusikko  Elton John  ja jalkapalloilija  Diego Maradona  on kutsuttu festivaalille juhlistamaan heidän elämästään kertovia elokuvia.
 Diego Maradona- elokuvasta. Festival de Cannes 2019
 Elton Johnin uran huippuja ja allikkoja kuvaavassa  Rocketman -elokuvassa maailmankuulua pop-tähteä esittää brittinäyttelijä  Taron Egerton . Maradona puolestaan on itse pääosassa  Amy  ja  Senna  -elokuvien ohjaajan  Asif Kapadian  uusimmassa teoksessa  Diego Maradona , joka kertoo futisjumalan skandaalinkäryisistä Napolin-vuosista.
 Tähtien joukossa nähdään myös suomalaisia. Festivaalilla saavat maailmanensi-iltansa  Teemu Nikin  lyhytelokuva  All Inclusive  ja  J-P Valkeapään  kolmas pitkä elokuva  Koirat eivät käytä housuja .
 Kahvia janoavat zombiet ja muut odotetut elokuvat
 Cannesin avajaiselokuvaa  The Dead Don’t Die  on mainostettu sen  nimekkäällä näyttelijäkaartilla . Elokuvan tyhmiä poliiseja ja kahvinhimoisia zombeja näyttelevät muun muassa  Bill Murray ,  Adam Driver ,  Tilda Swinton ,  Iggy Pop ,  Steve Buscemi ,  RZA ,  Selena Gomez  ja  Tom Waits .
 Tähtien määrä ei suinkaan vähene ensi viikolla, kun  Quentin Tarantino  tuo Cannesiin uusimman elokuvansa  Once Upon a Time in Hollywood .  Charles Mansonin  johtaman kultin 1960-luvun lopussa tekemiin veritekoihin perustuvassa elokuvassa nähdään muun muassa  Leonardo DiCaprio ,  Brad Pitt ,  Margot Robbie  sekä  maaliskuussa kuollut   Luke Perry  viimeisessä roolissaan.
 Once Upon a Time in Hollywood- elokuva. Festival de Cannes 2019
 Festivaalin odotetuimpiin elokuviin lukeutuvat myös  Pedro Almodóvarin  omaelämäkerrallinen  Dolor y Gloria , belgialaisten  Dardennen  veljesten  Le jeune Ahmed  ja edellisellä elokuvallaan  Minä, Daniel Blake  (2016) Kultaisen palmun voittaneen  Ken Loachin  uusin brittiyhteiskunnan epäkohtia luotaavaa  Sorry We Missed You .
 Meksikolaisohjaaja  Alejandro González Iñárritun  johtama jury jakaa himoitun Kultaisen palmun päätösgaalassa ensi viikon lauantaina. Iñarritun lisäksi raatiin kuuluvat sarjakuvataiteilija  Enki Bilal , näyttelijättäret  Maimouna N’Diaye  ja  Elle Fanning  sekä elokuvaohjaajat  Robin Campillo ,  Yorgos Lanthimos ,  Pawel Pawlikowski ,  Kelly Reichardt  ja  Alice Rohrwacher .
 Cannesin elokuvajuhlia on tänäkin vuonna arvosteltu naisohjaajien elokuvien ylenkatsomisesta. Festivaalin taiteellinen johtaja  Thierry Fremaux  toisti maanantaina pitämässään lehdistötilaisuudessa, että festivaali aikoo kieltäytyä asettamasta elokuvilleen sukupuolikiintiöitä. Tänä vuonna festivaalin kilpasarjan 21 elokuvasta vain neljä on ohjannut nainen.
 Elokuvajuhlien muussa ohjelmistossa naisohjaajat ovat paremmin edustettuina. Festivaalin virallisen kakkossarjan Un Certain Regardin elokuvista melkein puolet ovat naisen ohjaamia. Valinta voi näyttää suuntaa festivaalin tulevaisuudelle, sillä Un Certain Regardiin pääsemistä pidetään nuorten tekijöiden porttina Cannesin ohjelmistoon.
 Pedro Almodóvarin omaelämäkerrallinen Pain & Glory. Festival de Cannes 2019
 Muureja ja yhteisöllisiä kokemuksia
 Juryn puheenjohtaja Alejandro Gonzalez Iñarritu otti tiistai-iltapäivän lehdistötilaisuudessa kantaa Yhdysvaltain presidentti  Donald Trumpin  politiikkaan. Kysyttäessä Trumpin vaatimuksista rakentaa Yhdysvaltain ja Meksikon välille muuri, meksikolaisohjaaja sanoi oikean ongelman olevan välinpitämättömyys.
 – Kun ihmiset eivät tiedä, heitä on helppo manipuloida, ohjaaja sanoi.
 Iñarritu kertoi pyrkineensä lisäämään ymmärrystä pakolaiskokemusta kohtaan Cannesissa kaksi vuotta sitten ensi-iltansa saaneella  virtuaalitodellisuus-elokuvallaan  Carne y Arena .
 Puheenjohtaja äityi lehdistötilaisuudessa myös puolustamaan elokuvateattereita.
 – Elokuva syntyi alun perin yhteisöllisenä kokemuksena. Minulla ei ole mitään puhelimia ja tabletteja vastaan, mutta niissä on kyse eri kokemuksesta. Niiden ei pitäisi sulkea toisiaan pois, ohjaaja sanoi.
 Hyvin erilaisista taustoista tuleville raatilaisille on enteilty hankalia hetkiä yhteisymmärrykseen pääsemiseksi. Huomiota on herättänyt etukäteen myös se, että juryyn kuuluva näyttelijä Elle Fanning on vasta 21-vuotias.
 – Kyllä minä olen nuori. Mutta minä myös aloitin elokuvaurani nuorena ja parhaiden kanssa. Olen ylpeä siitä, että voin edustaa nuorison ääntä tällä festivaalilla, Fanning sanoi. Näyttelijättären ensimmäinen elokuvarooli oli vuonna 2006 Iñarritun elokuvassa  Babel .
 Suomalainen elokuva yhä esillä
 Tänä vuonna Cannesin ohjelmistossa nähdään poikkeuksellisesti kaksi suomalaista teosta. Lyhytelokuvien kilpasarjassa esitettävä  All Inclusive  on  Armomurhaaja -elokuvan sekä  #Lovemilla  ja  Sekasin  -sarjojen ohjaajan Teemu Nikin uusin teos. Lähes 4 000 ehdokkaan joukosta valittu lyhytelokuva  kisaa Kultaisesta palmusta  kymmenen muun elokuvan kanssa.
 All Inclusive kertoo elämän päähän potkimasta keski-ikäisestä Kalervosta ( Lauri Maijala ), joka saa tilaisuuden kostaa kokemansa nöyryytykset. Odotettavissa on Nikin aiempien teosten tavoin arkisten tunteiden käsittelyä pikimustan huumorin keinoin.
 All Inclusive- elokuva. Festival de Cannes 2019
 Viimeksi lyhytelokuvien kilpasarjassa nähtiin suomalainen elokuva kaksi vuotta sitten, kun  Teppo Airaksisen   Katto  sai juryn erikoismaininnan festivaalilla. Sitä edellinen kerta on vuodelta 2001, jolloin  Kari Juusosen  lyhytanimaatio  Pizza Passionata  palkittiinsarjan kakkospalkinnolla.
 All Inclusive  on Teemu Nikin ensimmäinen elokuva Cannesin elokuvajuhlilla.
 Miten käy housuttomien koirien?
 Ensikertalaisena Rivieralle  saapuu myös  J-P Valkeapää, jonka aiemmat pitkät elokuvat  Muukalainen  (2009) ja  He ovat paenneet  (2014) saivat kumpikin maailmanensi-iltansa Venetsian elokuvajuhlilla.
 Valkeapään elokuvan pääosissa nähdään  Pekka Strang  ja  Krista Kosonen . Maailmanensi-illan alla elokuvan juonesta on tihkunut julkisuuteen vain vähän tietoja. Strang esittää vaimonsa tapaturmaisesti menettänyttä Juhaa, joka löytää yhteyden vaimoonsa salaperäisen dominan avulla.
 Ohjaaja Valkeapää on kuvaillut uutuuttaan  lempeäksi elokuvaksi sadomasokismista .
 Koirat eivät käytä housuja saa maailmanensi-iltansa ensi viikon tiistaina osana festivaalin tärkeimmän sivusarjan Director’s Fortnightin ohjelmistoa. Edellinen suomalaiselokuva sarjassa oli  Aki Kaurismäen   Pidä huivista kiinni, Tatjana  vuonna 1994.
 Jukka-Pekka Valkeapään kolmas pitkä elokuva Koirat eivät käytä housuja. Helsinki Filmi
 Cannes onkin perinteisesti ollut suomalaisittain lähinnä Kaurismäen elokuvien näyttämö, vaikka silloin tällöin muutama muukin ohjaaja on piipahtanut Rivieralla.
 Uudet tuulet ovat kuitenkin puhaltaneet siitä asti, kun  Juho Kuosmasen  esikoisohjaus  Hymyilevä mies  (2016) teki uutta suomalaista elokuvaa tunnetuksi voittamalla Un Certain Regard -sarjan pääpalkinnon kolme vuotta sitten.
 Siitä lähtien myös  Hymyilevän miehen  tekijät ovat olleet läsnä elokuvajuhlilla. Tämäkään vuosi ei ole poikkeus, sillä elokuvan toinen käsikirjoittaja  Mikko Myllylahti  esittelee tekeillä olevaa ensimmäistä pitkää ohjaustaan  Metsurin tarina  alan ammattilaisille festivaalin Cinefondation L’Atelier-sarjassa.
 Viime vuonna festivaalilla nähtiin yksi suomalainen elokuva. Se oli Myllylahden lyhytelokuva  Tiikeri , joka esitettiin elokuvajuhlien Critics’ Week -sivusarjassa.

Elton John, Maradona, Almodóvar ja Tarantino – suomalaiselokuvat hyvässä seurassa Cannesin elokuvajuhlilla


Summary: Ylen A-studio kysyi hallitusneuvottelujen tarkkailijoilta, mistä kulissien takana kamppaillaan.

Hallitusneuvottelut jatkuvat kuumeisena Säätytalolla.
 A-studio kysyi kahdeksalta raskaan sarjan taustavaikuttajalta tilannekuvaa Säätytalon hallitustunnusteluista juuri nyt.
 Erityistä vääntöä käydään ainakin talouspolitiikkaan, ilmastonmuutokseen, soteen ja koulutukseen liittyvistä linjauksista. Neljä mielipiteitä jakavaa teemaa, neljä eri linjoilla olevaa kommentaattoriparia.
 Jo pitkään ennen neuvotteluja etujärjestöt ovat hautoneet hallitusohjelmatavoitteitaan kaikessa hiljaisuudessa. Nyt lobbareiden muistilistat ja jopa valmiiksi tarjolle kirjoitetut ohjelmalauseet ovat hallitusneuvottelijoiden viilattavana.
 Suurinta lobbaus ja vääntö on aina siellä, missä liikkuvat suuret rahat.
 Yle haastatteli etujärjestöjen ja työmarkkinatutkimuslaitosten johtajia. Tutkimuslaitosten edustajat korostavat, etteivät pidä itseään lobbareina vaan tutkijoina.
 Talouspolitiikka, työllisyyspolitiikka, verotus
 Asiantuntijat, vastakkaiset leirit:
 - Johtaja Elina Pylkkänen, Palkansaajien tutkimuslaitos PT
 - Toimitusjohtaja Aki Kangasharju, Elinkeinoelämän tutkimuslaitos Etla
 Kuva: Jari Kärkkäinen / Yle ja Mikko Koski / Yle
 1. Minkälaisista asioista hallitusneuvotteluissa on ihan pakko päästä pikaisesti sopuun, jotta yksityiskohtaisen hallitusohjelman kirjoittaminen voi alkaa?
 Elina Pylkkänen:  Tilanne on sikäli hyvä, että neuvottelussa mukana olevilla puolueilla on selkeitä toisistaan poikkeavia ykköstavoitteita. Kaikki siis voittavat, kun puolueet voivat joustaa itselleen vähemmän tärkeistä tavoitteista, mutta saavuttaa sen oman tärkeimmän ykköstavoitteensa! Hallitusohjelmasta tulee kaikkien puolueiden näköinen.
 Tätä ennen on kuitenkin pakko päästä sopimukseen budjettiraamista, tai yleisemmin finanssipolitiikan virityksestä: elvyttävä (talouskasvua buustaava), neutraali (tilannetta tarkkaillen eteenpäin) vaiko kiristävä (puskureita keräävä)? Talouden näkymistä on oltava jonkinlainen yksimielisyys.
 Aki Kangasharju:  Ensin on muodostettava yhteinen tilannekuva ja talousnäkymä. Lyhyellä aikavälillä on sovittava, miten varmistetaan ensi syksynä alkavan palkkakierroksen päättyminen kilpailukykyä turvaavalla tavalla. Pidemmän aikavälin asioihin kuuluvat kestävyysvajeesta ja työllisyyden lisääntymisestä huolehtiminen sekä vaalilupauksina annetut julkisia menoja lisäävät toimet (kuten “vappusataset”) ja varsinaiset investoinnit (kuten koulutus- sekä tutkimus- ja kehityspanostukset).
 2. Voiko nykyinen neuvottelukokoonpano vielä kaatua – ja jos voi, niin mihin?
 Elina Pylkkänen:  Työllisyysasteen nostaminen 75 %:iin näyttää olevan kaikille puolueille yhteinen tavoite ja tahtotila. Samoin koulutukseen, elinikäiseen oppimiseen ja tutkimukseen satsaamisesta ovat kaikki puolueet yhtä mieltä. Keinoista sen sijaan käydään vääntöä. Toisaalta, sitten ollaan tultu jo puolitiehen ja voidaan kysyä, onko järkeä lähteä hajottamaan kokoonpanoa, jos kerran tärkeimmistä tavoitteista ollaan yhtä mieltä. Työllisyyttäkin voi edistää eri tavoin. SDP painottaa aktiivisia työvoimapalveluja (työvoiman tarjonta), keskusta puolestaan yrittäjien verotuksen keventämistä (työvoiman kysyntää).
 Aki Kangasharju:  Uusi hallitus tältä pohjalta ei ole kirkossa kuulutettu. Yksi kipeimmistä kysymyksistä on Keskustan johdolla laaditun aktiivimallin purkaminen, jota SDP:tä lähellä olevat etujärjestöt vaativat. Jos se puretaan, mitä tilalle? Lisäksi vasemmistopuolueiden haikailema yrittäjyyden ja omistamisen verotuksen kiristäminen kuuluu keskustapuolueen kynnyskysymyksiin. Neuvottelut voivat kariutua myös ilmastokysymyksiin, kun vihreät haluavat lisää hiilinieluja ja ainakin keskusta haluaa Kemin ja mahdollisesti muut vastaavat biotuoteinvestoinnit.
 Ilmastonmuutos
 Asiantuntijat, vastakkaiset leirit:
 - Toimitusjohtaja Timo Jaatinen, Metsäteollisuus ry
 - Toiminnanjohtaja Päivi Lundvall, Suomen luonnonsuojeluliitto ry
 Kuva: Jouni Immonen / Yle ja Suomen luonnonsuojeluliitto
 1. Minkälaisista asioista hallitusneuvotteluissa on ihan pakko päästä pikaisesti sopuun, jotta yksityiskohtaisen hallitusohjelman kirjoittaminen voi alkaa?
 Timo Jaatinen:  On tärkeää, että hallitusneuvotteluissa muodostetaan yhteinen näkemys metsien kasvun lisäämisestä. Tällä mahdollistetaan hyvinvointia luovan metsäteollisuuden toimintaedellytykset ja uudet investoinnit Suomeen – ja vastataan myös ilmastonmuutoksen tuomaan haasteeseen. Metsien talouskäyttöä ei tule rajoittaa, koska suomalainen metsäteollisuus on ympäristösuorituskyvyltään maailman parhaimmistoa ja sen kehittäminen on globaali ekoteko. Puusta valmistetuilla tuotteilla voidaan korvata fossiilisia materiaaleja ja torjua ilmastonmuutosta.
 Päivi Lundvall:  Hallitusneuvotteluissa täytyy sopia 1,5 asteen ilmastotavoitteesta ja siitä, mihin vuoteen mennessä Suomi on hiilinegatiivinen. Eli: paljonko päästöjä leikataan tiettyyn vuoteen mennessä? Päästövähennykset ja hiilineutraalius on kirjattava ilmastolakiin. On sovittava konkreettisista keinoista, miten tavoitteisiin päästään: hiilinielut ja -varastot, metsätalous, turve- ja suojelualueet. Ympäristölle haitallisista tuista on oltava valmis karsimaan reilusti.
 2. Voiko nykyinen neuvottelukokoonpano vielä kaatua – ja jos voi, niin mihin?
 Timo Jaatinen:  Politiikassa kaikki on mahdollista. En spekuloi.
 Päivi Lundvall:  Kokoonpanon kaatuminen on epätodennäköistä, mutta aina mahdollista. Neuvotteluissa on kolme puoluetta, jotka saivat Suomen luonnonsuojeluliiton kyselyssä ennen vaaleja hyvin pisteitä liittyen ilmasto- ja monimuotoisuuskysymyksiin. Nyt näistä tavoitteista olisi oltava valmis pitämään kiinni ja näytettävä valmius todellisiin panostuksiin.
 Sote
 Asiantuntijat, vastakkaiset leirit:
 - Toimitusjohtaja Ulla-Maija Rajakangas, Hyvinvointiala HALI ry
 - Puheenjohtaja Silja Paavola, Suomen lähi- ja perushoitajaliitto Super ry
 Kuva: Mira Myllyniemi / Yle ja Antti Lempiäinen / Yle
 1. Minkälaisista asioista hallitusneuvotteluissa on ihan pakko päästä pikaisesti sopuun, jotta yksityiskohtaisen hallitusohjelman kirjoittaminen voi alkaa?
 Ulla-Maija Rajakangas:  Hallitusneuvotteluissa on sote-kysymysten osalta päästävä sopuun useasta asiasta: Millä tavalla ja millä aikataululla sote-uudistusta jatketaan? Millaiset alueet jatkossa järjestävät sote-palvelut, ja tuleeko niille soten lisäksi myös muita tehtäviä? Sote-palvelujen rahoituksen kokonaisuus: kuinka paljon rahaa sote-palveluihin laitetaan ja kuinka se kerätään? Rahoituksen pelisäännöt?
 Silja Paavola:  Sote-mallissa julkisen puolen pitää olla päätuottaja, jota yksityinen puoli täydentää. Hoitajamitoitus on saatava – kuten luvattu – lakiin. Palveluseteleistä ei saa tulla automaattia, jolla kaikki maksetaan verovaroin. Palvelusetelimalliin on kirjattava reunaehdot ja sisältö, mitä sillä saa.
 Kun asiat hoidetaan verovaroin, päätösvallan on oltava poliitikoilla. On myös otettava huomioon, mikä vaikutus milläkin toimintamuodolla on työehtosopimuksiin.
 2. Voiko nykyinen neuvottelukokoonpano vielä kaatua – ja jos voi, niin mihin?
 Ulla-Maija Rajakangas:  Yleensä neuvottelut johtavat tulokseen, vaikka ne vaikeat tällä kertaa ovatkin. Kaikki on silti edelleen mahdollista. Sote-asioissa päähallituspuolueet eivät vaikuta olevan kovin kaukana toisistaan. Sote-kysymyksiin neuvottelukokoonpano siis tuskin kaatuu.
 Silja Paavola:  Mikään ei ole varmaa ennen allekirjoituksia. Oletan kuitenkin, että kaikki neuvottelijat ovat tietoisia tehtävänsä vakavuudesta ja tärkeydestä.
 Koulutus
 Asiantuntijat, vastakkaiset leirit:
 - Puheenjohtaja Olli Luukkainen, Opettajien ammattijärjestö OAJ ry
 - Toimitusjohtaja Mikael Pentikäinen, Suomen Yrittäjät ry
 Kuva: Mikko Koski / Yle ja Jussi Koivunoro / Yle
 1. Minkälaisista asioista hallitusneuvotteluissa on ihan pakko päästä pikaisesti sopuun, jotta yksityiskohtaisen hallitusohjelman kirjoittaminen voi alkaa?
 Olli Luukkainen:  Koulutuksen ja tutkimuksen rahoituksen vahvistamisesta ja sen tasosta on sovittava. Eli on sovittava koulutuksen, kasvatuksen, tutkimuksen ja innovaatiotoiminnan kasvuohjelmasta. Yksittäisiä suuria kysymyksiä on paljon: Miten jatkuva oppiminen ratkaistaan? Pidennetäänkö oppivelvollisuutta alku, loppu vai molemmista päistä? Miten ammatillisen koulutuksen rahoitusta vahvistetaan? Lähdetäänkö tekemään kansallista ohjelmaa sisäilmakysymysten ratkaisemiseksi?
 Mikael Pentikäinen:  Arvelen, että ensimmäiseksi on sovittava oppivelvollisuuden pidentämisestä, ammatillisen koulutuksen voimavarojen ja oppisopimuskoulutuksen lisäämisestä sekä kaikki maakunnat kattavan korkeakoulukentän turvaamisesta. Jos niissä ei päästä yhteiselle kartalle, Säätytalolla on vaikea jatkaa eteenpäin.
 2. Voiko nykyinen neuvottelukokoonpano vielä kaatua – ja jos voi, niin mihin?
 Olli Luukkainen:  Tuskin koulutuksen aiheista mikään kaataa kokoonpanoa. Joku muu teema – kuten talous, verotus tai yritysten kohteluun liittyvät asiat – sen voivat tehdä.
 Mikael Pentikäinen:  Pidän mahdollisena, että koalitio voi vielä kaatua. Näen ainakin kolme mahdollista karikkoa: 1. Julkista taloutta ei saada edes paperilla tasapainoon, kun on liikaa menolisäystarpeita. 2. Ei löydetä vaikuttavia toimia työllisyysasteen nostamiseksi 75 prosenttiin. 3. Tulee sovittamaton riita yritysten verotuksesta. Keskustan yksi kynnyskysymys on, että yritysten ja yrittäjien verotus ei kiristy.
 Lisäys kello 19.12: Lisätty lauseet: "Yle haastatteli etujärjestöjen ja työmarkkinatutkimuslaitosten johtajia. Tutkimuslaitosten edustajat korostavat, etteivät pidä itseään lobbareina vaan tutkijoina."

Tästä väännetään Säätytalolla nyt – superlobbarit arvioivat, voiko Antti Rinteen hallituskokoonpano vielä kaatua


Summary: Valko-Venäjä ja Ukraina toivovat saavansa korvauksia saastuneesta öljystä koituvista kustannuksista.

Venäjältä ei vieläkään saada kuljetettua öljyä Druzhba-putken kautta Puolaan ja Saksaan, kertovat kolme öljykauppaa seuraavaa lähdettä uutistoimisto Reutersille.
 Putki suljettiin huhtikuussa, kun öljynjalostamot havaitsivat, että venäläisessä tuontiöljyssä oli liikaa orgaanista kloridia, joka voi aiheuttaa vahinkoja jalostamoille.
 Venäjän ja Euroopan öljyputkiyhtiöiden edustajat keskustelivat tilanteesta tänään Bratislavassa, mutta neuvotteluissa ei löydetty vastausta siihen, miten valtava ongelma saataisiin ratkaistua. Seuraavaksi osapuolet tapaavat Moskovassa, missä yritetään pohtia, millä tavoin putket saadaan puhdistettua saastuneesta öljystä.
 Druzhba-öljyputken eteläinen haara johtaa Slovakiaan, Tšekkiin ja Unkariin ja pohjoinen haara Valko-Venäjän kautta Puolaan ja Saksaan. Druzhba-putkien kautta voidaan kuljettaa yli miljoona barrelia öljyä päivässä.
 Druzhba-öljyputkien kartta Ilkka Kemppinen / Yle
 Ukrainalainen öljyputkiyhtiö UkrTransNafta kertoo, että saastunutta öljyä on sen päässä Druzhba-putkea tällä hetkellä noin 350 000 tonnia. Saastunut öljy pyritään pumppaamaan yhtiön Unkarissa ja Slovakiassa sijaitseviin varastoihin seuraavan 4-6 kuukauden aikana. Ukraina toivoo saavansa lisääntyneistä varastointikustannuksista korvauksia venäläiseltä putkiyhtiö Transneftitä, joka on vastuussa heikkolaatuisen öljyn päätymisestä vientiin ja ulkomaisille jalostamoille.
 Viikonloppuna Valko-Venäjän presidentti  Aljaksandr Lukašenka  sanoi, että saastuneesta raakaöljystä koituvat kustannukset voivat nousta satoihin miljooniin dollareihin.
 Lukašenka aikoo vaatia Venäjältä korvauksia vahingoista. Presidentin mukaan saastunut öljy on vaurioittanut öljyputkea, pumppuja ja muita laitteistoja.
 Venäläinen öljyntuottajayhtiö Tatneft kiisti tänään, että sillä olisi mitään tekemistä öljyn saastumisen kanssa. Yhtiö kertoo, ettei se käytä kloridia tuotantoprosessissaan.
 Viikko sitten Venäjällä pidätettiin neljä ihmistä tapauksen vuoksi. Saastuminen johtui tutkijoiden mukaan siitä, että epäillyt yrittivät peitellä öljyvarkautta.
 Aiheesta lisää:
 Valko-Venäjän presidentti: Saastuneesta öljystä valtavat kustannukset – vaatii korvauksia Venäjältä
 Venäjä pidätti neljä öljyskandaalin vuoksi  –  saastuminen johtui varkauden peittelystä

Öljykuljetukset yhä keskeytyksissä Puolaan ja Saksaan Venäjän saastuneen  öljyputken vuoksi


Summary: Ilmavoimissa ei mielellään lähdetä keskustelemaan turvallisuuspolitiikasta, mutta ranskalaisen hävittäjälentäjän kanssa siihen ajaudutaan puolivahingossa.

– Varokaa sitten: kun se kääntää, suihkuvirtaa pöllähtää jonkin verran, huutaa Karjalan lennoston komentaja, eversti  Timo Herranen  lentokentän reunalla seisovia.
 Ranskalainen Dassault Rafale -hävittäjä kaartaa oikealle. Sitten se häviää näkyvistä valtavan valkoisen teltan taakse. Ulkomaiset koneet Suomen maaperällä herättävät aina kiinnostusta ja ristiriitoja, mutta tällä kertaa hävittäjä ei ole pääosassa. Isommassa roolissa on se, mitä on teltassa.
 Rissalan kentälle viimeisen kahden kuukauden aikana rakennettuun telttaan ei saa mennä, mutta siellä kerrotaan olevan tietokoneita, valtava määrä verkkopiuhaa, palvelimia, antenneja ja varavirtalähteitä. Siellä on etukäteen kohua herättäneen kansainvälisen Bold Quest -tapahtuman lentotoiminnan komentopaikka.
 Tapahtumaan  osallistuu 30 lentokonetta ja helikopteria Suomesta ja kuudesta muusta maasta . Kaikkiaan harjoituksessa on mukana 14 maan joukkoja ja yhteensä 2 200 henkilöä, joista kolmasosa Suomesta. Silti Puolustusvoimissa vältetään kutsumasta Bold Questiä "harjoitukseksi".
 Tämä on sarja yksittäisiä aikataulun mukaisia testaustapahtumia.  Timo Herranen
 – Tämä ei ole harjoitus siinä mielessä, että tyypillisesti harjoituksessa on kaksi osapuolta, jotka taistelevat ja isoja joukkoja, jotka toimivat. Tässä joukot eivät toimi, vaan tämä on sarja yksittäisiä aikataulun mukaisia testaustapahtumia, jotka tapahtuvat pääasiassa virka-ajalla, selventää Herranen.
 Tapahtuma maksaa Suomelle 4,5 miljoonaa euroa. Puolustusvoimien mukaan iso osa kustannuksista on mennyt verkkoyhteyksien rakentamiseen. Infrastruktuuri jää armeijan käyttöön senkin jälkeen, kun tapahtuma on ohi.
 Räjähdyksiä ja taulukkolaskentaa
 Puolustusvoimat on markkinoinut Bold Questiä  mahtipontisella räjähdysvideolla , mutta harjoituksessa ammuntoja isommassa osassa ovat vähemmän näyttävät puolet nykysodankäynnistä: tietojärjestelmät ja tutkimus. Kuten muuallakin maailmassa, myös sodankäynti muuttuu digitaaliseksi.
 Maassa oleva ilmatulenjohtaja voi välittää hävittäjälle viestin maalista digitaalisesti. Hävittäjän tietokone käsittelee viestin isolta osin automaattisesti, eikä esimerkiksi väärin kuulemiselle alttiita radioviestejä välttämättä tarvita ollenkaan.
 Bold Questissä harjoitellaan tilanteita, joissa vaikkapa ranskalainen ilmatulenjohtaja välittää suomalaiseen hävittäjään tiedon maalista. Tällaisessa harjoittelussa ei ole kyse ilmailukielenä käytetyn englannin eri aksenttien ymmärtämisestä, vaan etenkin eri maiden tietojärjestelmien yhteensovittamisesta.
 – Tänään tutustumme ympäristöön ja huomenna lennämme koelentoja. Tarkoitus on testata järjestelmän yhteentoimivuutta eri maiden kanssa, sanoo Rafale-hävittäjän ohjaaja majuri  Vincent , joka esiintyy turvallisuussyistä pelkällä etunimellään.
 Rafale-pilotti, majuri Vincent joutui Rissalan tukikohdassa hävittäjälobbariksi tahtomattaan. Veli-Pekka Hämäläinen / Yle
 Ilmavoimien komentaja  Pasi Jokinen  antoi  Puolustusvoimien Radio Kipinän haastattelussa  esimerkin yhteentoimivuuden tarpeellisuudesta: samaan liittoumaan kuuluvan vieraan maan hävittäjään lähetetään ilmassa tunnistautumiskysely. Jos maiden välillä on yhteiset salausavaimet ja standardit, hävittäjä voidaan tunnistaa omiin kuuluvaksi. Jos järjestelmät eivät ole yhteensopivia, lähestyvä hävittäjä ei vastaa kyselyyn.
 Tietojärjestelmien yhteensovittaminen vähentää näin myös omille joukoille itse aiheutettuja tappioita. Ne ovat olleet Yhdysvaltojen johtaman koalition taakkana muun muassa Afganistanissa, jossa on menehtynyt  kymmeniä sotilaita omien tulituksessa .
 Tämä [Bold Quest] ei ole sotaisa.  Pasi Jokinen
 – Tätä on kauhisteltu "ulkolaiset ovat vallanneet Suomen" -tyyppisesti, ja että tämä on sotaisa [tapahtuma]. Tämä ei ole sotaisa, vaan tässä on paljon testitapahtumia, joita varten tarvitaan paljon henkilöstöä, Jokinen sanoi radio-ohjelmassa.
 – Bold Quest lähtee siitä, että on vuodesta 2003 lähtien kasattu ihan kohtuullisen iso Excel Yhdysvaltain asevoimien yleisesikunnassa. Siellä on tutkimuspolkuja, historiatietoja. Kerätään dataa.
 Pelkästä taulukkolaskennasta ei tietenkään ole kyse. Rovajärvellä järjestetään testausammuntoja, joihin osallistuu raketinheitin-, tykki- ja kranaatinheitinkalustoa Australiasta, Belgiasta, Ruotsista ja Tanskasta. Lisäksi Suomen Ilmavoimien Hornetit pudottavat lyhyen kantaman JDAM-pommin, mikä ei ole jokavuotinen näky sotaharjoituksissa.
 "Testaus- ja todentamistapahtuman" ja sotaharjoituksen raja hämärtyy entisestään, kun Arctic Challenge Exercise -lentotoimintaharjoitus alkaa toukokuun 22:s päivä. Harjoitus järjestetään limittäin Bold Questin kanssa ja osa joukoista osallistuu molempiin.
 "En lähde spekuloimaan poliittisia skenaarioita"
 Bold Quest herätti kuhinaa suomalaisessa turvallisuuspoliittisessa keskustelussa jo hyvissä ajoin etukäteen. Sosiaalidemokraattien kansanedustaja  Mika Karin  mielestä  puolustusvaliokunta ei ollut saanut riittävästi tietoa harjoituksesta .
 Karia kiinnosti etenkin se, onko Suomessa koskaan aiemmin järjestetty vieraan vallan johtamaa harjoitusta. Sittemmin on tarkennettu, että Suomi johtaa Bold Questiä yhdessä Yhdysvaltojen kanssa ja on siinä isäntämaana.
 Eversti Timo Herrasen mukaan Bold Quest on sujunut Karjalan lennoston näkökulmasta toistaiseksi hyvin. Veli-Pekka Hämäläinen / Yle
 Suomalaisten järjestelmien yhteensopivuus muiden maiden järjestelmien kanssa on entistä tärkeämpää nyt, kun kansainvälisen avun antaminen ja vastaanottaminen on kirjattu laissa Puolustusvoimien tehtäviin.
 Millainen sellainen tehtävä voi olla, jossa Suomi vastaanottaa kansainvälistä apua?
 – En lähde spekuloimaan poliittisia skenaarioita, missä se voisi tulla vastaan, naurahtaa Karjalan lennoston komentaja, eversti Timo Herranen.
 – Uskon 100-prosenttisesti kotimaiseen puolustuskykyyn. Me ollaan valmiita ihan mihin vain.
 "Se on paras lentokone"
 Lennostossa ei mielellään lähdetä keskustelemaan turvallisuuspolitiikasta, mutta ranskalaisen majuri Vincentin kanssa siihen ajaudutaan puolivahingossa. Hän kun sattuu lentämään Dassault Rafale -koneella, joka  on ehdolla Suomen seuraavaksi hävittäjäkoneeksi . Joku toimittajista kysyy häneltä, miksi meidän tulisi valita Rafale seuraavaksi hävittäjäksi.
 Pystymme suorittamaan sillä [Rafale-hävittäjällä] kaikenlaisia tehtäviä ja olemme todistaneet sen eri operaatioissa.  Vincent
 – Se on paras lentokone. Pystymme suorittamaan sillä kaikenlaisia tehtäviä ja olemme todistaneet sen eri operaatioissa, pyörittelee kysymyksestä hieman hämillään oleva Vincent.
 Rafale-hävittäjiä on Rissalassa kaksi, samoin kuin Ilmavoimien omia Hornet-koneita. Sen sijaan esimerkiksi Ruotsin ilmavoimien Gripeneitä tapahtumaan ei osallistu.
 Bold Questin kiivain vaihe on vasta alkanut, mutta isäntämaana toimimisesta on Herrasen mukaan saatu jo nyt hyvää harjoitusta. Yksi harjoituksen paikka oli sekin, että neljä Yhdysvaltojen merivoimien Hornet-hävittäjää joutui huonon sään vuoksi laskeutumaan maanantaina Rissalaan Rovaniemen sijasta.
 Koska Kuopion alueen hotelleissa on jo 300 ulkomaalaista vierasta Bold Questin vuoksi, hävittäjien miehistölle ei tahtonut aluksi löytyä majapaikkaa millään. Lopulta se löytyi ja nyt miehet ovat jo määränpäässään Rovaniemellä.
 Taustaa: Näiden maiden kanssa Suomi on liittoumassa
 Bold Quest sai alkunsa vuonna 2001, mutta ensimmäiset harjoitukset järjestettiin kahta vuotta myöhemmin USA:n ja viiden muun valtion joukkojen kesken.
 Sen jälkeen harjoituksia on ollut tyypillisesti kahdesti vuodessa siten, että alustava harjoitus on keväällä ja varsinainen harjoitus syksyllä. Tämä vuosi on poikkeus: isäntämaa Suomen toiveesta päätapahtuma järjestetään jo nyt, eikä toista päätapahtumaa käytännössä tule.
 Suomen harjoitus on vasta kolmas, jossa isäntämaana on ollut joku muu kuin Yhdysvallat. Suomi on ollut mukana Bold Quest -tapahtumissa vuodesta 2010.
 Millaisten kumppanien kanssa Suomi on lähtenyt yhteiseen sotilaallisen tiedon keruu- ja tutkimusliittoumaan?
 Bold Quest -koalitioon kuuluu Suomen lisäksi NATOn päämaja ja 17 valtiota: Australia, Belgia, Kanada, Tanska, Ranska, Iso-Britannia, Saksa, Italia, Latvia, Liettua, Alankomaat, Uusi-Seelanti, Norja, Puola, Ruotsi, Yhdistyneet Arabiemiraatit sekä Yhdysvallat.
 Kaikki maat eivät kuitenkaan osallistu kaikkiin harjoituksiin. Tänä vuonna pois ovat jääneet Italia, Uusi-Seelanti, Puola ja Arabiemiraatit.

Yle vieraili etukäteen kohutussa armeijan Bold Quest -tapahtumassa – ei pidä sanoa harjoitukseksi, taustalla "kohtuullisen iso Excel-tiedosto"


Summary: Monella armeijan käyneellä on lipastossa sotilaspassi. Onko siitä jotain hyötyä?

Janette Saarinen  teki erikoisen löydön metsästä Tampereella toukokuussa.
 Suositulta ulkoilualueelta Kaupin metsästä löytyi vanha lompakko ja vanha sotilaspassi.
 – Pussissa oli muutamia markkoja ja kruunuja, Saarinen kertoo.
 Janette Saarinen huhuili omistajaa tamperelaisessa Facebook-ryhmässä, jossa löytö herätti paljon kiinnostusta.
 Omistajaa ei ole Saarisen mukaan kuitenkaan löytynyt. Passin sivut ovat maatuneet eli johtolankoja ei ole.
 Nykyään luottokortin mallinen
 Puolustusvoimien Pirkanmaan aluetoimistossa ei uskalleta arvata tarkkaan, kuinka vanha löytynyt sotilaspassi on.
 – Vanha se on joka tapauksessa, majuri  Veli Rajala  sanoo.
 Nykyään sotilaspassi on luottokortin kokoinen. Siitä löytyy nimi, joukko-osasto, palvelusvuorokaudet ja kotiuttamispäivämäärä.
 Henkilötunnusta sotilaspassissa ei Rajalan mukaan ole.
 Aikaisemmin sotilaspassiin merkittiin myös esimerkiksi ylennykset.
 Käy työtodistuksen tavoin
 Aiemmin sotilaspassin hukkaamisesta tai tuhoamisesta saattoi saada sakot. Enää sen hukkaaminen ei ole rangaistavaa.
 Aluetoimistossa ei saa enää uutta sotilaspassia hukkuneen tilalle, mutta palvelustodistuksen voi saada.
 Palvelustodistus käy Rajalan mukaan todistuksena tietyillä aloilla, kun esimerkiksi pyrkii töihin tai opiskelemaan. Siitä selviää, onko varusmies saanut johtajakoulutusta tai toiminut esimerkiksi kuljettajana.
 Sotilaspassia voi käyttää myös esimerkiksi passia hakiessa, jos ehdot täyttyvät.
 Lue lisää:
 Amerikkalaisen sotilaan toisessa maailmansodassa Itävaltaan kadottama lompakko palautettu
 Sotilaspassin suosittelema tavaralista muuttuu: "Ei omaa kirvestä enää mukaan"
 Sotilaspassin häviäminen ei ole katastrofi

Metsästä löytyi markkoja ja maatunut asiakirja, jonka kadottamisesta armeijan käyneitä rangaistiin ennen – mihin sotilaspassia tarvitaan?


Summary: Viisuja seuraava toimittaja Ville Vedenpää listasi, mitkä viisi esitystä kannattaa tänä iltana katsoa Suomen Daruden lisäksi.

Tel Avivissa nähdään tänään tiistaina Euroviisujen ensimmäinen semifinaali. Lavalle nousee 17 maan edustajat, joista kymmenen jatkaa matkaansa lauantain finaaliin.
 Pistelaskussa yhdistetään yleisön ja kansallisten raatien antamat äänet. Kisoissa omaa maataan ei saa äänestää, joten tässä viisi muuta esitystä, joiden aikana suomalaisten ei kannata mennä jääkaapille.
 1) Kypros - Tamta: Replay
 Kypros jatkaa viime vuoden hyväksi havaitulla konseptilla.  Eleni Foureira  sijoittui vuosi sitten kisan kakkoseksi etenkin  Fuego -kappaleen Beyoncé-tyylisen esityksen ansiosta.
 Tamtan   Replay  on hyvin samantyylinen menevä tanssikappale kuin viime vuoden kappale. Mausteeksi on sentään otettu tämän hetken trendikkäiitä torviriffejä. Viisut käynnistävä esitys tempaa mukaansa.
 Kypros - Tamta: Replay Thomas Hanses
 2) Australia - Kate Miller-Heidke: Zero Gravity
 Australia on pärjännyt lyhyen viisuhistoriansa aikana kisassa hyvin. Tänä vuonna moni hämmästeli, kun edustajaksi valittiin  Kate Miller-Heidken  oopperamainen kappale. Vuosi sitten Viron koloratuurisopraano  Elina Nechayevan  ylimaallinen esitys pärjäsi hyvin, joten australialainen jää siinä vertailussa kakkoseksi.
 Euroviisulavalla ei ole mahdollista roikkua katosta esitysten lyhyiden vaihtoaikojen takia, joten Miller-Heidken esitykseen on keksitty jotain uutta esiintyjien saamiseksi lavalta ilmaan. Laulaja ja kaksi tanssijaa heiluvat pitkien keppien päässä edestakaisin. Tv-kuvassa he näyttävät liitelevän ensiksi maapallon päällä ja lopuksi jossain avaruudessa. Visuaalisesti semifinaalin näyttävimpiä esityksiä.
 Australia - Kate Miller-Heidke: Zero Gravity Andres Putting
 3) Islanti - Hatari: Hatrið mun sigra
 Islanti tekee tämän vuoden Lordit. Kolmihenkisen Hatari-yhtyeen lavaesiintymisten inspiraationa on sadomasokismi, mikä näkyy heidän ja taustatanssijoiden asuissa. Niissä on muun muassa lateksia, remmejä ja piikkejä. Hatarin musiikissa yhdistyvät tekno ja jopa punk ja siihen lisätään vielä laulajan astetta rankempi Rammstein-tyylinen karjunta.
 Hatari aiheutti pientä kohua ennen kisoja, sillä yhtyeen jäsenet olivat kritisoineet Israelin palestiinalaispolitiikkaa. Viisulavalla kannanottoja ei nähtäne. Räväkkä esitys piristää muuten tasapaksua semifinaalia ja ei varmasti jätä kylmäksi ketään.
 Islanti - Hatari: Hatrið mun sigra Thomas Hanses
 4) Viro - Victor Crone: Storm
 Ruotsalasia löytyy vuosi vuodelta enemmän eri maiden viisukappaleiden takaa. Tänä vuonna Viroa edustaa ruotsalainen  Victor Crone . Kappaleen on sentään tehnyt Viron viisukonkari  Stig Rästa .
 Viisulavalla Crone esiintyy pelkistetysti, mikä sopii radiosoittoon sopivalle kantrihtavalle pop-kappaleelle. Laulaja on välillä kitaran kanssa ja välillä ilman. Hyvänmielenkappale ei tarvitse ylimääräisiä kikkailuja varsinkaan Islannin esityksen jälkeen.
 Viro - Victor Crone: Storm Andres Putting
 5) Kreikka - Katerine Duska: Better Love
 Tummalla äänellä varustettu Katerine Duska on yksi semifinaalin parhaista laulajista. Better Love on myös helposti kuunneltavaa poppia ja biisin on ennakoitu voittavan ensimmäisen semifinaalin.
 Kappaleen esitys on näyttävä ja mukailee siitä tehtyä musiikkivideota naismiekkailijoineen. Lavalla nähdään myös hieno visuaalisuaalinen efekti, kun lootuskukka avautuu.
 Kreikka - Katerine Duska: Better Love Thomas Hanses

Oopperalaulaja avaruudessa ja islantilaisia sadomasokisteja – tässä tärpit Euroviisujen ensimmäiseen semifinaaliin


Summary: Hirvet yrittävät löytää ulospääsyä uuden riista-aidan takaa. Vuosisatoja vanha vaellusreitti katkesi kertaheitolla.

Lappeenrannan naapurikunnassa Luumäellä  Juha Kuivanen  näyttää pyörätietä, joka kulkee riista-aidan läpi kohti nelikaistaista Kuutostien laitaa.
 – Helmi–maaliskuussa oli ainakin 13 tapausta, kun hirvieläin oli mennyt tästä suoraan Kuutostielle, kertoo Kuivanen.
 Paikka on Haimilan kylää Etelä-Karjalassa. Kauan odotettu Kuutostien uusi linjaus valmistui tähän parisen vuotta sitten. Samalla tuli uutta riista-aitaa 28 kilometrin matkalle.
 Juuri tässä Luumäen Jurvalan kohdilla on hirvien vuosisatoja, kenties vuosituhansia vanhat ikiaikaiset vaellusreitit, joita pitkin ne siirtyvät talvilaitumilta kesälaitumille. Matka ei ole kuin parikymmentä kilometriä, mutta hirvien ravinnon ja vietin kannalta tärkeä.
 Nyt hirvet ovat jääneet moniin paikkoihin sumppuun ja yrittävät epätoivoisesti päästä aitojen läpi.
 – Viime talvena vasa jäi sorkastaan kiinni hirviaitaan. Menimme sitä auttamaan, mutta varmaan se meitä sen verran pelästyi, että pääsi itse riuhtaisemaan itsensä irti. Verta siltä oli tullut, kertoo Kuivanen.
 Talvella aitaan oli jäänyt kiinni kauris.
 – Rinta sillä oli verillä, kertoo Jukka Kuivanen.

 Epätoivoista etsimistä
 Luumäen kohdilla hirvet viettävät kesiään läheisen Kivijärven rannoilla ja saarissa. Talven tullen niiden pitäisi päästä paremmille ruokapaikoille ja palata keväällä takaisin.
 Kaikkiaan Luumäen Jurvalan tienoilla asustelee arviolta 60 hirveä.
 – Kun riista-aita tuli vaeltavia hirviä vastaan, jäivät hirvet tähän. Viime talvena tässä pellolla oli parhaimmillaan 11 hirveä, kertoo Jorma Kuivanen.
 Hirvien oleskelun näkee selvästi. Läheisten puiden oksien kuorta on syöty ja jätöksiä on liki joka askelmalla.
 Luumäkeläinen Jorma Kuivanen kertoo, miten tällä pellolla oli parhaimmillan 11 hirveä. Taustalla näkyy Kuutostie ja riista-aita.  Petri Kivimäki/Yle
 Kaikki hirvet eivät kuitenkaan jääneet paikoilleen. Osa lähti seuraamaan hirviaitaa ja etsimään mahdollisia aukkoja. Vahvimmat hirvet puskivat itsensä aidasta läpi.
 Poukkoilevat hirvet etsivät olinpaikkaa uudessa tilanteessa ja päätyivät sen myötä myös Kuutostien vieressä kulkevalle maantielle. Siellä niitä saattoi nähdä useitakin yhdellä kertaa.
 Kymmenkunta ylityspaikkaa
 Kaakkois-Suomen elinkeino- ja ympäristökeskus on havahtunut tilanteeseen ja tilasi selvityksen liikennesuunnittelua tekevältä Plaana oy:ltä. Tehtävä on selvittää, miten tilannetta voisi Luumäellä parantaa. Nopeaa ratkaisua ei ole olemassa.
 – Yritämme löytää toimenpiteitä, joilla ongelmaa voisi helpottaa, kertoo  Hilkka Piippo  Plaana oy:stä.
 Ratkaisuja voisivat olla esimerkiksi nykyisten hirville tarkoitettujen alikulkujen parantaminen. Silloin hirvet löytäisivät niihin helpommin. Aitaan voisi myös tehdä aukkopaikkoja, joista hirvet voitaisiin valvotusti esimerkiksi metsästäjien avulla ohjata Kuutostien yli.
 Kaikkiaan tällä tieosuudella on 5–10 eri kohtaa, joissa hirvet ovat tavanneet kulkea. Tien rakennusvaiheessa kustannuksia piti karsia, ja yksi kohta olivat riistalle tarkoitetut alikulkutunnelit.
 Nyt hirville ja autoille on yhteinen alikulkusilta.
 – Hirvet oppivat niitä käyttämään, mutta se ei tapahdu nopeasti, kertoo Hilkka Piippo.
 Valtatien yli menevä silta voisi olla myös mahdollinen. Siltojen rakentaminen on kuitenkin niin kallista, ettei niitä helposti aleta rakentaa. Kokemukset ylikulkusilloista eivät myöskään ole kovin rohkaisevia.
 Juha Raappana Plaana oy:stä näyttää kanjonin, jota pitkin hirvet ovat aina saapuneet Kuutostietä kohti. Petri Kivimäki/Yle
 Kanjoni katkesi
 Luumäen ja Lappeenrannan rajan tuntumassa on Hurtanmaa, joka on myös yksi vanhoista hirvien vaellusreiteistä. Metsästä tulee kapea kanjoni, jota myöten hirvet ovat tulleet ja jatkaneet vaeltamistaan parinkymmenen kilometrin päähän talvehtimispaikoilleen.
 Kun uusi tie valmistui, kanjoni katkesi. Tässä kohtaa Kuutostien ali kulkee silta, josta hirvet pääsisivät valtatien alittamaan. Ongelma on, että hirvet eivät siltaa löydä.
 Syynä siihen on, että kanjonin katkaisi valtatien vieressä oleva pikkutie. Se rakennettiin liian korkeaksi, jotta hirvet pääsisivät sen yli.
 Lisäksi pikkutien laidalla olevat kaiteet estävät hirvien liikkumisen, eivätkä hirvet ymmärrä kiertää alikulkuun muutaman kymmenen metrin päästä tavallista tietä pitkin.
 – Tämä kohta voitaisiin helposti ratkaista niin, että lasketaan tietä alemmaksi, jolloin kaiteetkin voitaisiin ottaa pois. Silloin hirvien pitäisi osata alikululle, kertoo projektipäällikkö Juha Raappana Plaana oy:stä.
 Myös vieressä olevaa riista-aitaa olisi mahdollista muotoilla uusiksi, jolloin se johdattaisi hirvet oikeaan suuntaan.
 Tästä tunnelista hirvien pitäisi osata mennä.  Petri Kivimäki/Yle
 Hirvien talvet uusiksi
 Luumäkeläinen Jorma Kuivanen kertoo, miten hirvet ovat kesiään viettäneet Luumäen Kivijärven saarissa. Talvisin niissä ei ole yleensä ollut yhtään hirveä.
 – Mutta nyt kun riista-aita tuli, ovat hirvet joutuneet palaamaan takaisin saariin talveksi. Tänä vuonna hukkui heikkoihin jäihin sen takia kaksi hirveä ja edellisenä talvena myös kaksi. Edellinen hirvien hukkumistapaus oli joskus 1990-luvulla, kertoo Kuivanen.
 Luumäkeläisten on ollut hurja katsoa epätoivoisia hirviä ja kauriita, jotka ovat yrittäneet päästä Kuutostien toiselle puolelle. Kuutostien eteläpuolella vaaran paikkana on myös rautatie. Riista-aidan rakentamisen jälkeen hirviä on jäänyt  junien alle poikkeuksellisen paljon .
 Plaana oy on luvannut kertoa riistareittien parantamisssuunnitelmistaan ensi syksynä. Korjaustyöt alkaisivat mahdollisesti sen jälkeen.

Kymmenet hirvet ajautuivat epätoivoiseen tilanteeseen – pyrkivät vimmatusti riista-aidan läpi


Summary: Helsingin pelastuslaitokselle langetettu uhkasakko nosti esiin laitoksen sisäiset ristiriidat.

Homeinen pelastusasema, joka sekin on oikeastaan väärässä paikassa.
 Henkilökunta siirrettiin parakkeihin, mutta paloautot jäivät parkkipaikan toiselle puolelle. Hälytyksen tullessa lähtöön kuluu nyt jopa tupla-aika aiempaan verrattuna.
 Uusi pelastusasema on ollut suunnitteilla parisenkymmentä vuotta.
 Kun palomiehiltä kysytään, Malmin pelastusasema on melko kuvaava esimerkki Helsingin pelastuslaitoksen toiminnasta – tai ennemminkin toimimattomuudesta.
 Ylen haastattelemien palomiesten mukaan tilanne on pelastuslaitoksella jämähtänyt: vaikka Helsinki on kasvanut, uusia paloasemia ei ole rakennettu. Palomiehet kokevat, että henkilökuntaa ei ole palkattu lisää sitä mukaa kun tehtävämäärä ja työnkuormitus ovat kasvaneet.
 Myös  Etelä-Suomen aluehallintovirasto (Avi) on tarttunut pelastustoiminnan epäkohtiin Helsingin pelastuslaitoksella . Helsingissä on laajoja alueita, joissa palokunta ei ehdi kohteeseen pelastuslain ja sisäministeriön ohjeen edellyttämässä ajassa.
 Toisin sanoen kaikki helsinkiläiset eivät saa esimerkiksi tulipalotilanteessa apua yhtä nopeasti. Puutteita on etenkin Pohjois- ja Koillis-Helsingissä sekä Lauttasaaressa. Tästä syystä Avi on asettanut Helsingin kaupungille 20 miljoonan uhkasakon.
 Malmin pelastusasemalla havaittiin muutama vuosi sitten sisäilmaongelmia, ja  henkilökunta jouduttiin siirtämään parakkeihin. Vanhoihin tiloihin jäivät kuitenkin esimerkiksi paloautot ja kuntosali. Joonas Koivisto / Yle
 Pelastetaanko uusilla paloasemilla henkiä?
 Helsingin pelastuslaitoksen pelastuskomentajan  Simo Wecksténin  mukaan Avi arvioi turvallisuutta vain yhdellä mittarilla – eikä se kerro koko totuutta.
 Weckstén sanoo, että monilla muilla mittareilla mitattuna Helsingin turvallisuus on "ylivoimaisella tasolla" Suomessa.
 Hän vetoaa tilastoihin, joiden mukaan Helsingissä sattuu asukasmäärään suhteutettuna vakavia henkilö- ja omaisuusvahinkoja huomattavasti vähemmän kuin muilla suurilla alueilla Suomessa.
 Jos katsotaan vain nopeutta, Wecksténin mukaan pitäisi miettiä sitä, mitä esimerkiksi minuutin parannus merkitsee käytännössä: mitä se maksaa ja montako ihmistä lisää sillä voitaisiin pelastaa.
 Wecksténin komentaja-aikana ei ole rakennettu yhtään uutta paloasemaa.
 – Se perustuu siihen, että Helsingissä tehdään erittäin tarkkaa riskianalyysia ja meillä on asiasta tarkat tutkimukset. Tällä hetkellä esitämme sitä, että toimintaa vietäisiin alueille jäykkiä paloasemia kevyemmillä toimipisteillä ja toimimuodoilla.
 Pelastuskomentaja Simo Wecksténin mukaan Helsingin pelastuslaitoksen toiminta perustuu tarkkaan kaupungin eri alueiden riskianalyysiin. Hän painottaa myös onnettomuuksien ennaltaehkäisyä esimerkiksi valistuksella. Antti Kolppo / Yle
 Toiminnan koetaan menneen alaspäin
 Ylen haastattelemat palomiehet puolestaan pitävät paloasemia tärkeinä: uusia asemia tarvittaisiin heidän mukaansa kolmesta neljään.
 Arki on todistanut, kuinka pienestä ihmisen pelastuminen voi olla kiinni.
 – Jos ihmisillä ei ole toimivia palovaroittimia, hälyttää palokunnan yleensä naapuri savuhavainnon perusteella. Silloin palo on ehtinyt jo niin pitkälle, että jokainen sekunti ja minuutti ovat ratkaisevia, kertoo palomies-ensihoitaja  Jari Aalto  Helsingin pelastuslaitokselta.
 – Tästä on vuodenvaihteesta esimerkkikin, kun pelastimme ihmisen palavasta asunnosta.
 Aalto toimii pelastuslaitoksen pääluottamusmiehenä. Hän on Ylen haastattelemista kahdeksasta palomiehestä ainoa, joka suostui kertomaan Helsingin pelastuslaitoksen tilanteesta omalla nimellään. Aihe vaikuttaa olevan herkkä, ja työntekijät pelkäävät puhumisella olevan seuraamuksia.
 Osa pitkään talossa olleista palomies kokee, että pelastuslaitoksen tilanne on mennyt alaspäin juuri pelastuskomentaja Wecksténin aikakaudella. Vastauksissa tuli ilmi muun muassa luottamuspula pelastuslaitoksen johtoon.
 Jari Aalto työskentelee Helsingin pelastuslaitoksella palomies-ensihoitajana. Hän on myös pelastuslaitoksen pääluottamusmies. Joonas Koivisto / Yle
 Aalto epäilee, ettei pelastuskomentaja ole perustellut näkemyksiään Helsingin turvallisuuden takaamisesta tarpeeksi hyvin työntekijöilleen.
 Wecksténin mukaan viestiä on kyllä yritetty viedä eteenpäin.
 – Operatiivisella puolella on noin neljäsataa palomiestä ja varmasti on näkemyseroja, hän sanoo.
 – Viestiä viedään, mutta on ikuisuusongelma, miten se saadaan kaikille perille ja kuka sitä kuuntelee. Erittäin harvoin pääsen kertomaan asioista kahvipöytiin.
 Huono palkka, mutta muita korkeampi vaatimustaso
 Helsingin pelastuslaitoksen ensihoidon tehtävämäärät ovat kasvaneet vuosi vuodelta. Vuonna 2018 ensihoitohälytyksiä oli vajaat 62 000 kappaletta, kun vielä kymmenen vuotta sitten niitä oli lähes 20 000 hälytystä vähemmän.
 Helsingin pelastuslaitos tuottaa tällä hetkellä kaiken kiireellisen ensihoidon HUSin sairaanhoitopiirille.
 Lisäkäsiä tarvittaisiin – tästä ovat samaa mieltä sekä Ylen haastattelemat palomiehet että Weckstén. Aallon mukaan pelastusyksiköissä mennäänkin aivan minimivahvuuksilla. On ollut jopa tilanteita, joissa jokin yksikkö on jouduttu hetkellisesti sulkemaan henkilöstöpulan takia.
 – Myönnän, että kesäaikaan on ollut ongelmia, kun henkilöstöä ei ole töissä yhtä paljon kuin normaalisti, vaikka sijaiset lasketaan mukaan, Weckstén sanoo.
 Hänen mukaansa kaupungille on esitetty lisämäärärahoja, jotta pelastuslaitokselle voitaisiin palkata lisää palomies-ensihoitajia. Tämä ei kuitenkaan ole mennyt vielä läpi.
 Työnhakijan näkökulmasta Helsingin pelastuslaitos ei ole houkuttelevin vaihtoehto, vaikka Weckstén vakuutteleekin laitoksensa vetovoiman säilyneen: Helsingissä palomiehen lähtöpalkka on noin 1 976 euroa.
 Aallon mukaan tämä on pahimmillaan jopa parisataa vähemmän kuin joillain lähialueilla. Hän kertoo, että palomiehen palkkaan vaikuttaa esimerkisi ensihoitolisä, jota maksetaan osassa pelastuslaitoksia, mutta ei Helsingissä.
 Palomiesliitto vahvistaa palkkaeron.
 Tämän lisäksi Helsingissä vaatimustaso on korkeampi kuin muualla: palomiehellä täytyy olla myös ensihoitajan pätevyys.
 – Täytyisihän sitä jotain porkkanaakin olla, toteaa eräs palomiehistä.
 Helsingin palomiehet ovat jo aiemmin vieneet palkka-asiansa  käräjille .
 Wecksténin mukaan palkat eivät ole hänen päätettävissään, mutta huoli asiasta on esitetty kaupungille.
 Sekä palomiehiä että johtoa mietityttää Helsingin pelastuskoulun lakkauttaminen. Vielä on yksi kurssi jäljellä, mutta henkilöstöpula ja rekrytointiongelmat voivat tulevaisuudessa olla vieläkin pahempia koulun lakkautuksen takia. Antti Kolppo / Yle
 Yli puolet harkinnut työnantajan vaihtoa
 Muun muassa palkkaus ja kasvanut työnkuorma ovat saanet Helsingin pelastuslaitoksen omatkin työntekijät hakemaan aktiivisesti paikkoja muualta, palomiehet kertovat.
 Tämä näkyy työhyvinvointitutkimuksen tuloksissa: yli puolet pelastustoimen osastolta on ilmoittanut, että on harkinnut työnantajan vaihtoa. Yle on nähnyt kyseisen tutkimuksen.
 Weckstén ei allekirjoita suurta vaihtuvuutta, mutta ei kiistä kyselyn tulosta. Hänen mukaansa syitä selvitetään parhaillaan.
 Työhyvinvointitutkimusten tulokset eivät muutenkaan ole olleet Helsingin pelastuslaitoksen osalta mairittelevia. Pääluottamusmies Aallon mukaan Helsinki on peräpäässä muihin pelastuslaitoksiin verrattuna.
 Jaksaminen on kortilla.
 – Olemme aika kovia urheilumiehiä, mutta nyt on ollut ihmisiä pois henkisten ongelmien takia, kuvailee yksi vuosikymmeniä pelastuslaitoksella työskennelleistä palomiehistä.
 – Ihmiset ajattelevat, että olemme jotain superihmisiä, mutta samalla tavalla ne työpaineet ja eletyt keikat kohdistuvat meihinkin, toteaa puolestaan toinen.
 Aalto kiittelee, että työnantaja on luvannut kiinnittää huomiota työhyvinvointitutkimuksissa ilmenneisiin epäkohtiin.
 Toimenpiteitä kuitenkin odotellaan vielä.
 Voit keskustella aiheesta asiallisesti tämän jutun alla tiistaina klo 22 asti.

Mikä merkitys on minuutilla? Pelastuskomentajan mielestä ei juuri mitään, mutta palomiesten mukaan se saattaa maksaa hengen


Summary: Polttoainepumpulla on palattu tuttuun järjestykseen – ysivitosen hinta on taas selvästi dieseliä korkeampi.

Koksin, öljytuotteiden ja ydinpolttoaineen valmistus

Viime syksynä ja talvena suomalaiset hämmästelivät bensapumpuilla –  diesel oli pahimmillaan kalliimpaa kuin bensiini .
 Se ei ollut sellainen asiantila, johon dieselauton omistajat olivat valmistautuneet. He maksavat käyttövoimaveroa, joka on tarkoitus kuitata vuoden mittaan ajamalla halvemmalla polttoaineella riittävän paljon.
 Jos diesel on kalliimpaa kuin ysivitonen, montako kilometriä pitää ajaa, että se muuttuu kannattavaksi? Sellaista matkaa ei olekaan.
 Ei siis mikään ihme, että rahoitusyhtiön teettämä tutkimus kertoi dieselin suosion romahtaneen. Vain  seitsemän prosenttia suomalaisista  suunnitteli ostavansa seuraavaksi autoksi diesel-moottorilla varustetun kulkupelin.
 Onneksi tuollaisia laskutoimituksia ei tarvitse tänä kesänä tehdä.
 Kevään kuluessa on palattu normaalijärjestykseen, ysivitonen on taas dieseliä kalliimpaa. Alla olevan kaavion luvut ovat Tilastokeskuksen kokoamia keskihintoja, toukokuun luku on poimittu tiistaina 14.5. Polttoaine.net-hintavertailusivustolta.
 Yle Uutisgrafiikka
 Nesteen energia-asiantuntija  Lauri Kärnä  tietää, mitä polttoaineiden hinnoille oikein tapahtui.
 Ensinnäkin on huomattava, ettei diesel kallistunut vaan bensiini halpeni. Hinnanlaskun taustalla oli se, että öljynjalostajat saivat viime kesänä bensiinistä hyviä tuottoja ja siksi he kasvattivat tuotantoa liikaakin. Varastot täyttyivät ja talven tullen hinnat laskivat.
 Kevään mittaan kuva muuttui. Jalostamoilla on ollut Kärnän mukaan tavallista enemmän suunniteltuja ja suunnittelemattomia tuotannon seisokkeja.
 – Jalostamot valmistautuvat ensi vuodenvaihteeseen, jolloin laivojen polttoaineiden uusi rikkilainsäädäntö astuu voimaan. Jalostamot haluvat varmistaa, että isot investoinnit ovat hyvissä ajoin valmiina.
 Vuoden mittaan on luvassa lisää vastaavanlaisia tuotannon keskeytyksiä.
 Venäläisestä putkesta pilaantunutta öljyä
 Suunniteltujen seisokkien lisäksi yhdysvaltalaisilla ja eurooppalaisilla jalostamoilla on Kärnän mukaan ollut yllättäviä laiterikkoja, joista monet ovat kestäneet jopa viikkoja. Sekin on ollut omiaan vahvistamaan bensiinin hintaa.
 Myös venäläinen öljy tuottaa ongelmia. Raakaöljyputkiin on päässyt orgaanista klooria, joka on pilannut jopa viisi miljoonaa tonnia raakaöljyä.
 – Puolalaiset, tsekkiläiset ja unkarilaiset jalostamot ovat jo muutaman viikon ajan olleet vastaanottamatta venäläistä öljyä, Kärnä kertoo.
 Nesteen energia-asiantuntija Lauri Kärnän mukaan Nestekin seuraa Venäjältä tuotavaa öljyä entistä tarkemmin. Mikko Kilpinen / Yle
 Pilaantunutta öljyä on tullut aika ajoin muistakin öljyntuottajamaista, mutta tämä tapaus on  kokoluokassaan poikkeuksellinen .
 – Öljyä ei voi tuollaisenaan käyttää jalostamoissa, koska se syövyttäisi laitteita. Nyt sitten pohditaan, minne öljy voidaan työntää ja missä sitä voidaan laimentaa.
 Nesteelläkin seurataan Venäjältä saapuvan öljyn laatua entistä tarkemmin.
 – Meillä on käynnissä tehostettu seuranta, mutta meidän raakaöljymme tulee onneksi Koiviston satamasta, jonne orgaanista klooria ei ole päässyt.
 Kauppasota laskee hintoja, oikea sota nostaa
 Yhdysvaltain ja Kiinan välinen kauppasota on tänä kesänä yksi merkittävimmistä raakaöljyn hintaan vaikuttavista tekijöistä.
 Kärjistyessään se on omiaan hyydyttämään maailmantaloutta ja hillitsemään öljyn kysyntää. Samalla polttoaineiden hinnat laskisivat.
 Toisaalta ihan oikean sodan tai muun aseellisen kriisin vaikutus voisi olla päinvastainen. Sellainen on mahdollisesti kehkeytymässä  USA:n ja Iranin välille .
 Iran on toistuvasti uhannut sulkea öljykaupan valtimoksi kutsutun Hormuzinsalmen. Lauri Kärnän mukaan öljymarkkinoiden kannalta pahinta olisi tilanne, jossa liikennöinti estyisi tällä kriitisellä väyllä. Se todennäköisesti johtaisi polttoaineen hintojen nopeaan nousuun.
 – Uutiset kertovat, että alueella on juuri tehty isku muutamaa säiliöalusta vastaan. USA syytti siitä aamulla Irania ja Iran kiistää, Lauri Kärnä sanoo.
 Nämä tekijät konkretisoituvat suomalaisautoilijalle viimeistään bensapumpulla. Lauri Kärnä on Suomen tunnetuimpia energia-alan analyytikkoja, mutta hän ei uskalla edes arvata, mitä bensalitra tänä kesänä maksaa.
 Lue myös:
 Bensan keskihinta pompahti: +13 senttiä litralta verrattuna tammikuuhun – Dieselkuskit päässeet vähemmällä

Diesel-kuskeja kiusannut hintaheilahdus on ohi – nyt bensan hinnassa näkyy pilaantunut öljy, laiterikot ja kauppasodan uhka