Summary: Perussuomalaiset, Kokoomus, Kristillisdemokraatit ja Liike Nyt vaativat selvyyttä Suomen hallituksen toimintaan Syyriassa olevien naisten ja lasten auttamisessa.

Kokoomus allekirjoittaa muun opposition mukana  välikysymyksen , joka koskee al-Holin leirissä olevia suomalaisia ja heidän mahdollista kotiuttamistaan Suomeen.
 Kokoomus päätti asiasta ylimääräisessä ryhmäkokouksessaan keskiviikkoaamuna.
 – Nyt on niin suuri epäselvyys siitä, että onko hallitus tehnyt poliittisen päätöksen ja antanut mandaatin kotiuttaa Suomeen Isisin kalifaatin toimintaan osallistuneita Suomen kansalaisia vai ei. Tulemme yhtymään välikysymykseen, joka tästä tehdään, kokoomuksen eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Kai Mykkänen  sanoi eduskunnassa.
 Kyseessä on perussuomalaisten ja kokoomuksen ensimmäinen yhteinen välikysymys. Mukaan ovat ilmoittautuneet myös kristillisdemokraatit ja Liike Nyt.
 "Poliittinen päätös tarvitaan"
 Kokoomuksen mukaan Syyriassa olevia lapsia pitää auttaa, jos siihen löytyy turvallinen tapa.
 – Suojelupoliisi arvio on, että nämä aikuiset aiheuttavat merkittävän turvallisuusriskin jos heitä Suomeen tuodaa. Sen takia edellisessä hallituksessa linja oli, että aikuisia ei Suomen valtion toimin auteta. Nyt ilmeisesti linja on jotenkin toinen, Mykkänen sanoi.
 Hänen mukaansa hallitusviisikon kommentit asiasta ovat olleet vältteleviä ja ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.) lausunnot ristiriitaisia.
 Kokoomuksen mukaan Suomen hallitukselta tarvitaan poliittinen päätös, jos al-Holin leirillä olevia suomalaisia aiotaan aktiivisesti auttaa palaamaan Suomeen.
 – Se ei perustu konsulipalvelulain mukaisiin normaalitoimiin, vaan on poikkeuksellinen toimi ja silloin tottakai hallituksen on tehtävä asiassa poliittinen päätös. On erittäin kornia, että tässä on ilmeisesti yritetty painostaa ulkoministeriön virkamiestä lainvastaisiin toimiin ilman hallituksen mandaattia.

Kokoomus lähtee mukaan perussuomalaisten välikysymykseen al-Holista


Suomalaisista työntekijöistä seitsemän prosenttia oli viime vuonna työssään tekemisissä robotin kanssa, kertoo Tilastokeskus. Robottien koettiin enimmäkseen helpottaneen työntekoa. Noin neljännes robottien kanssa työskentelevistä koki robottien vapauttaneen aikaa mielenkiintoisempiin tehtäviin.
 Vuoden 2018 työolotutkimuksen mukaan kaikista palkansaajista viisi prosenttia sanoi työpaikkansa työntekijöiden määrän vähentyneen kolmen viime vuoden aikana digitalisaation tai robotisaation vuoksi. Toisaalta kuusi prosenttia kertoi työpaikan henkilömäärän lisääntyneen samasta syystä.
 Pikaviestivälineet yleisimpiä käytettyjä digisovelluksia
 Työolotutkimuksen mukaan 90 prosenttia palkansaajista käyttää työssään digitaalisia sovelluksia. Työntekijäasemassa olevilla vastaava osuus oli 73 prosenttia.
 Yleisimmät käytössä olevat digitaaliset sovellukset olivat reaaliaikaiset pikaviestintävälineet, kuten erilaiset chat-sovellukset. Digilaitteiden käyttö, omat digitaidot ja työn digitalisaation koetut vaikutukset työhön jakautuvat kuitenkin epätasaisesti.
 Ylemmistä toimihenkilöistä käytännössä katsoen kaikki käyttivät työssään digitaalisia sovelluksia tai välineitä. Tutkimuksen mukaan naiset kokivat digitalisaation lisänneen työn kuormittavuutta ja nopeatempoisuutta useammin kuin miehet. Miehet taas katsoivat uuden tekniikan lisänneen työn tehokkuutta ja mahdollisuutta käyttää luovuutta työssä yleisemmin kuin naiset.
 Kuntasektorin palkansaajilla kokemus digisovellusten käyttöönotosta oli kielteisempi kuin muilla.
 Reilu kolmannes digitaalisia laitteita ja sovelluksia käyttävistä koki työn digitalisaation lisänneen työn kuormittavuutta, mutta joka kuudes katsoi kuormittavuuden pikemminkin vähentyneen. Yli puolet koki digitalisaation lisänneen työn tehokkuutta, nopeatempoisuutta ja läpinäkyvyyttä. Reilun kolmanneksen mielestä mahdollisuus käyttää luovuutta työssä oli parantunut.
 Työpaikkojen tasa-arvo ja ilmapiiri kohentuneet
 Tilastokeskuksen työolotutkimukset kuvaavat palkansaajien työolojen muutosta yli neljän vuosikymmenen ajan eli vuodesta 1977. Uusin työolotutkimus näyttää työelämän kehittyneen monessa suhteessa myönteiseen suuntaan. Muun muassa palkansaajien käsitykset työpaikan ilmapiiristä, tasa-arvon toteutumisesta ja työpaikan sosiaalisista suhteista ovat kohentuneet selvästi vuodesta 2008 alkaen.
 Toisaalta jaksamisongelmat ovat lisääntyneet huomattavasti vuodesta 2013. Naisilla ne ovat selvästi yleisempiä kuin miehillä. Erilaiset psyykkiset ja fyysiset oireet ovat yleistyneet erityisesti nuorilla sekä keski-ikäisillä palkansaajilla.

Seitsemän prosenttia suomalaisista työskentelee robottien kanssa


Summary: YK:n kansainvälinen tuomioistuin ratkoo, onko rauhannobelistin johtama maa syyllistynyt kansanmurhaan tappamalla rohingya-vähemmistöä.

Myanmarin siviilihallinnonjohtaja Aung San Suu Kyi pitää puheenvuoron maansa Myanmarin puolesta YK:n kansainvälisessä tuomioistuimessa. Voit seurata puheenvuoroa yllä olevassa videossa.
 Kolmipäiväisessä kuulemisessa Myanmaria syytetään rohingyavähemmsitön kansanmurhasta.
 Yli 720 000 rohingyaa pakeni Myanmarista Rakhinen osavaltiosta naapurimaahan Bangladeshiin vuonna 2017. Paenneet kertoivat murhista, kdiutuksesta ja raiskauksista. Maailmalle levisi kuvia poltetuista rohingyakylistä Myanmarissa. YK on nimennyt Myanmarin armeijan toimet etniseksi puhdistukseksi.

Katso suorana: Aung San Suu Kyi puolustaa Myanmaria kansanmurhasyytteitä vastaan


Summary: Noin 30 telakalla työskennellyttä henkilöä sairastui loppukesän ja syksyn aikana pneumokokki-bakteerin aiheuttamaan keuhkokuumeeseen.

Meyerin Turun-telakan pneumokokkiepidemian syy on jäämässä arvoitukseksi.
 Noin 30 telakan työntekijää sairastui loppukesällä bakteerin aiheuttamaan keuhkokuumeeseen.
 Terveyden- ja hyvinvoinnin laitoksen THL:n mukaan yksittäistä syytä sairastumisiin ei ole löytynyt. Valtaosa sairastuneista on tupakoinut, mikä altistaa THL:n mukaan kuitenkin hengitystieinfektioille.
 THL on myös selvittänyt vastaavia Norjassa ja Pohjois-Irlannissa telakoilla tapahtuneiden epidemian taustoja. THL:n mukaan tällä hetkellä vaikuttaa siltä että yksittäistä syytä tuskin löytyy.
 Sairastuneet ovat työskennelleet varusteluvaiheessa olevassa laivassa ja kuuluvat moneen eri ammattiryhmään ja kansallisuuteen.
 Epidemian syytä on selvittänyt telakan, Turun yliopistollisen keskussairaalan ja Turun terveystoimen kanssa yhteistyössä Terveyden ja hyvinvoinninlaitos THL.
 Selvtyksen painopiste on jatkossa se, miten vastaavia epidemioita voitaisiin jatkossa ennaltaehkäistä käsihygienialla, hengityssuojaimilla ja rokotuksilla.
 Lue lisää:
 Vakava pneumokokin aiheuttama keuhkokuume-epidemia Meyer Turun telakalla – Tyksissä hoidettu parikymmentä tapausta syksyn aikana
 Meyer Turun telakan joukkorokotukset ohi – pneumokokkiepidemian syytä selvitetään edelleen

THL: Meyerin Turun-telakan keuhkokuume-epidemiaan tuskin saadaan selvää syytä


Summary: Uutisaiheista kärkeen nousi Notre-Dame ennen Postin lakkoa. Google listasi vuoden kiinnostavimpia hakuja kolmattatoista kertaa.

Tänä vuonna suomalaisia ovat puhuttaneet Helsingin Pasilaan valmistunut kauppakeskus Tripla, haitallisten vieraslajien listalle lisätty kurtturuusu sekä hiusten luonnonkiharaa korostava Curly Girl -metodi.
 Tiedot paljastuvat Googlen julkaisemista vuoden 2019 kiinnostavimpien hakujen listasta. Lista tehtiin nyt kolmattatoista kertaa.
 Listat sisältävät nopeimmin nousseet haut eli ne hakusanat, jotka ovat kasvattaneet suhteellisesti eniten hakuja edelliseen vuoteen verrattuna. Ylen aamussa vierailleen Googlen markkinointipäällikkö  Yacine Sambin  mukaan haetuimpien sanojen listat muuttuvat hitaammin, kun taas listat nopeimmin nousseista sanoista kuvaavat vuoden puheenaiheiksi nousseita ilmiöitä.
 Uutisaiheissa kärkeen nousi keväällä palanut Pariisin Notre-Damen katedraali. Loppuvuoden kirityksellä kakkoseksi sijoittui keskustelua herättänyt Postin lakko.  Jussi Halla-ahon  jälkeen kiinnostavimmiksi poliitikoiksi nousseet  Antti Rinne  sekä  Sanna Marin  – epäilemättä viimeaikaisen poliittisen keskustelun siivittämänä.
 Samb nostaa vuodesta 2019 esiin e-urheilun nousun suurten viihdeilmiöiden joukkoon. Listoille nousivat muun muassa Apex Legends -peli sekä menestystä niittänyt e-urheiluorganisaatio Ence.
 Myös ilmastoaktivisti  Greta Thunbergin  nouseminen haetuimpien henkilöiden listalle on Sambin mielestä merkittävää. Haetuimmat henkilöt viime vuonna olivat  Matti Nykänen  ja  Olli Lindholm .
 – Muut listalla olevat henkilöt ovat eräänlaisia superjulkkiksia. Siinä mielessä hänen päätymisensä listalle on erityisen merkittävää, Samb sanoi Ylen aamussa.
 Miten-alkuiset haut ovat alati kasvava ilmiö. Miten-alkuisten kysymysten ykkönen oli tänä vuonna  miten laihtua , mutta heti sen perässä tulee ajankohtainen kysymys  miten hallitus muodostetaan .
 – Ihana kysymys, että miten hallitus muodostetaan. Se kertoo ihmisten halusta tietää siitä, miten yhteiskunta toimii, Samb toteaa.
 Googlen markkinointipäällikkö Yacine Samb avasi Ylen aamun haastattelussa suomalaisten Google-hakujen taustoja. Katso koko keskustelu klikkaamalla kuvaa.
 Googlen kiinnostavimmat haut vuonna 2019
 Puheenaiheet
 Tripla Ideapark Seinäjoki Muji Kurtturuusu Curly girl metodi Uunifetapasta Lumenpudotin Hulavanne Sähköpotkulauta Amos Rex
 Uutiset
 Notre Dame Postin lakko Eduskuntavaalit Perussuomalaiset Eurovaalit Sri Lanka Area 51 Thomas Cook Brexit Ilmastolakko
 Henkilöt
 Matti Nykänen Olli Lindholm Kaapo Kakko Marko Anttila Ed Sheeran Maisa Torppa Kevin Lankinen Greta Thunberg Jussi Halla-Aho Teemu Pukki
 Poliitikot
 Jussi Halla-Aho Antti Rinne Sanna Marin Katri Kulmuni Li Andersson Markus Kuotesaho Antti Rantakangas Sirpa Paatero Husu Hussein Paavo Väyrynen
 Viihde
 Big Brother Game of Thrones Apex Legends Stranger Things Joker Rammstein Temptation Island Fortnite tracker Ence Once Upon A Time In Hollywood
 Ruoka
 Uunifetapasta Lyonin kana Kombucha cola Raastekeitto Beyond Meat Kinder kääretorttu Puolukkajauhe Keto reseptit Pihlajanmarjahyytelö Voileipäkääretorttu
 Miten?
 Miten laihtua Miten hallitus muodostetaan Miten saada rahaa Miten lasketaan keskiarvo Miten saada unta Miten poistaa instagram tili Miten auttaa masentunutta Miten pysyä hereillä Miten oppia englantia Eurovaalit miten äänestää
 Lähde:  Google

Notre-Dame, Curly Girl ja uunifetapasta – Näistä aiheista suomalaiset tekivät tänä vuonna Google-hakuja


Summary: 16-vuotias ilmastoaktivisti painostaa maailman päättäjiä tekemään suuria päätöksiä ilmastonmuutoksen estämiseksi.

Nuori ruotsalainen ilmastoaktivisti Greta Thunberg esiintyy tänä aamuna Madridin ilmastokokouksessa.
 Hän esittää näkemyksiään globaalin ilmastopolitiikan tilasta kello 10 alkaen. Voit katsoa puheen suorana lähetyksenä tämän sivun kautta.
 Thunberg saapui Espanjaan Yhdysvalloista purjeveneellä, sillä hän haluaa välttää ilmaston lämpenemistä aiheuttavia hiilidioksidipäästöjä, joita lentomatkailu tuottaa.
 Yhdysvalloissa hän puhui syyskuussa YK:n ilmastotapahtumassa. Thunbergin puhe herätti laajaa huomiota, koska hän tuomitsi kiihkeään sävyyn poliitikkojen toimet. Thunbergin mielestä poliitikkojen olisi syytä hävetä, koska ilmastonmuutoksen estämiseen ei ole tehty vielä käytännössä mitään.
 Thunbergin New Yorkin puheen näet Yle Areenasta  tästä linkistä .

Greta Thunberg puhuu Madridin ilmastokokouksessa, onko tulossa yhtä tiukkaa tekstiä kuin YK:ssa? Katso suorana klo 10 alkaen.


Summary: Porilainen Puhjo toimi vasemmistoliiton kansanedustajana vuodesta 1995 vuoteen 2011.

Vasemmistoliiton entinen porilaiskansanedustaja  Veijo Puhjo  on kuollut. Hän oli kuollessaan 71-vuotias.
 Hän oli mukana myös pitkään Porin kunnallispoliitikassa kaupunginvaltuutettuna ja oli myös nykyisen valtuuston jäsen.
 Vasemmistoliiton Porin valtuustoryhmän johtaja  Raisa Ranta  vahvistaa Ylelle surutiedon. Ranta sai tiedon Puhjon kuolemasta eilen.
 Veijo Puhjo oli ammatiltaan korva-, nenä- ja kurkkutautien erikoislääkäri.

Entinen kansanedustaja Veijo Puhjo on kuollut


Summary: Myös näkövammaiset haluavat teatterielämyksiä. Kun näytelmässä on hiljainen hetki, ääneen pääsee kuvailutulkki

Teatteriyleisö nauraa katketakseen, mutta näyttämöltä ei kuulu mitään. Näkövammaisella katsojalla ei ole aavistustakaan näyttämön tapahtumista, jos joku ei niitä hänelle sanoilla kuvaile.
 Tamperelainen teatteriyhdistys Sokkelo haluaa näkövammaiset tasavertaiseksi yleisöksi.
 – Lain mukaan kaikkien pitäisi pystyä yhdenvertaisesti käyttämään yhteiskunnan palveluita esimerkiksi tietotekniikan osalta. Mutta entä sitten nautinnot ja elämän rikkaus, kysyy Sokkelon johtaja  Santtu Salminen .
 Hän on kirjoittanut Sokkelolle jännitysnäytelmän  Fedoriam , joka on määrä saada ensi-iltansa vielä loppuvuoden aikana. Mukana on 12 kuvailutulkkauksen opiskelijaa Tampereen yliopiston käännöstieteiden laitokselta.

 "Taipuu kuin jousi"
 Kuvailutulkki ei tulkitse, vaan muuttaa näkyvää sanoiksi.
 – Tähän vaaditaan herkkyyttä, hyviä viestintätaitoja ja kykyä katsoa myös kriittisesti. Pitää osata nopeasti löytää olennaisin. Varsinkin teatterissa on haaste tietää, kuika kauan yksittäinen kuvatulke saa kestää, sanoo yliopistonlehtori  Anne Ketola .
 Kuvailutulkkaus Muuttaa näkymän sanoiksi. Kuvailutulkki muuttaa näkemänsä puheeksi tai kirjoitukseksi. Tavoitteena on, että heikkonäköinen tai sokea pääsee osalliseksi elokuvista, teatterista ja kuvataiteista yhdenvertaisesti näkevien kanssa. Myös vanhukset ja maahanmuuttajat sekä autismikirjon ihmiset saattavat hyötyä kuvailutulkkauksesta. Käyttäjinä tiedetään olevan myös rekkakuskeja, jotka kuuntelevat ajaessaan elokuvia. Edunvalvojana, asiantuntijana ja kansainvälisten yhteyksien ylläpitäjänä Suomessa toimii Näkövammaisten Kulttuuripalvelut ry. Lähde:  Näkövammaisten Kulttuuripalvelu ry , joka on  Näkövammaisten liiton  jäsenyhdistys.
 Sokkelon mukana on 12 opiskelijaa, joista yksi on  Niina Ollanketo.  Hän sanoo, että tulkin ja kääntäjän tausta helpottaa työtä, sillä silloin on jo oppinut käyttämään sanoja tehokkaasti.
 – Olennainen riippuu asiayhteydestä. Kun jokin mikä ei kuulu saa yleisön nauramaan tai järkyttymään,näkövammaisenkin pitää saada tietää se, kertoo Niina Ollanketo käytännön työstään.
 – Kun näyttelijä taipuu kaarelle taakse ja toinen vetää hänet niskasta pystyyn, miten sanoittaa se? Sanoitin niin, että mies taipuu kuin jousi ja toinen riuhtaisee hänet kauluksesta ylös.
 Suomessa Elokuvasäätiö ja Yleisradio ovat ottaneet käyttöön kuvailutulkkaamisen.

"Näkövammaisenkin pitää saada tietää, mitä teatterissa tapahtuu". Katso video, miten kuvailutulkki muuttaa ilmeet ja eleet puheeksi


Summary: Metsäyhtiö Stora Enso ja startup-yhtiö Sulapac kehittivät yhteistyössä muovijäteongelmaa vastaan uusiutuvan ja biohajoavan pillin.

Biopilli julkistettiin äskettäin, ja nyt sille on alkanut löytyä ostajia. Tuotteen on ottanut käyttöön muun muassa Finnair, joka korvaa sillä muovi- ja paperipillit loungeissaan Helsinki-Vantaan lentoasemalla.
 Muita uusiutuvan ympäristöystävällisen pillin asiakkaita ovat esimerkiksi ruokalähettipalvelu Wolt ja alkoholijuomayhtiö Altia. Sulapacin mukaan monet isot kansainväliset brändiyhtiöt ovat olleet kiinnostuneita pillistä.
 Kuluttajatkin voivat ostaa pillejä ensi tammikuusta alkaen paristakin verkkokaupasta. Biohajoavan pillin kehittäjät vakuuttavat sen vastaavan käytettävyydeltään ja ominaisuuksiltaan perinteistä pilliä.
 – Tuotteemme on muiden Sulapac-tuotteiden tapaan täysin mikromuoviton. Suunnittelussa on jäljitelty luontoa: jos pilli sattuisi päätymään mereen, se hajoaa yhtä nopeasti kuin koivunlehti, ekosysteemiä vahingoittamatta, Sulapacin toimitusjohtaja  Suvi Haimi  kertoo.
 Pillin pääraaka-aineina käytetään uusiutuvia materiaaleja, kuten puuta ja kasvipohjaisia sidosaineita.
 Sulapacin mukaan materiaali on siis mikromuoviton ja täysin biohajoava. Yhtiö pitää pilliänsä parempana kuin paperipilliä, koska se kestää hyvin nesteitä. Pilli soveltuu nykyisiin jätehuoltojärjestelmiin.
 Muovipillejä kulutetaan viikoittain miljardeja kappaleita, ja niistä syntyvä jäte päätyy usein meriin. Biohajoavalla materiaalilla voidaan korvata fossiilipohjaisia materiaaleja ja vähentää muovijätettä.
 Stora Ensosta todetaan, että Sulapacin kanssa metsäjätti voi tutkia uudenlaisia innovatiivisia ja skaalautuvia materiaaleja, ja laajentaa uusiutuvien ratkaisujen tarjontaansa.
 Toisaalta tuotereseptin kehittänyt Sulapac pystyy hyödyntämään Stora Enson tunnettua nimeä, ja maailmanlaajuisia kontakteja.
 Pillit tulevat saataville ensin Euroopassa ja myöhemmin myös maailmanlaajuisesti. Ne valmistetaan nykyisillä muovipillien tuotantolinjoilla Euroopassa, mutta mikromuovia ei käytetä lainkaan.

Sota muovipillejä vastaan yltyy: uusi biohajoava pilli hajoaa yhtä vikkelään kuin koivunlehti meressä


Summary: Viime vuonna raskauden aikana tupakoi 11 prosenttia kaikista synnyttäjistä.

Suomalaisnuorten päivittäinen tupakointi on edelleen vähentynyt, kertoo Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL). Kun tänä vuonna pojista seitsemän prosenttia ja tytöistä kuusi prosenttia kertoi tupakoivansa päivittäin, olivat vastaavat osuudet vuonna 2008–2009 pojilla 21 prosenttia ja tytöillä 17 prosenttia.
 Tutkimus toi nuorten tupakoinnissa esiin oppilaitostyyppeihin liittyviä eroja. Ammatillisten oppilaitosten opiskelijoista päivittäin tupakoi huomattavasti useampi kuin lukiolaisista. Ammattikoulutuksessa kahden ensimmäisen vuoden opiskelijoista 18 prosenttia kertoi tupakoivansa päivittäin. Tupakoivien osuus jatkoi kuitenkin laskuaan tänä vuonna.
 Sen sijaan aikuisväestön tupakoinnin väheneminen näyttää THL:n tutkimuksen mukaan pysähtyneen viime vuonna.
 20–64-vuotiaista naisista päivittäin kertoi viime vuonna tupakoivansa 13 prosenttia ja vastaavan ikäisistä miehistä 15 prosenttia. Päivittäistupakointi on pääsääntöisesti vähentynyt vuosien 1996–2018 aikana. Vuonna 1996 päivittäin tupakoi 20–64-vuotiaista miehistä lähes 30 prosenttia. Naisten päivittäistupakointi on vähentynyt vuodesta 2007 lähtien.
 Eläkeikäisistä miehistä tupakoi viime vuonna päivittäin kymmenen prosenttia ja naisista viisi prosenttia. Eläkeikäisten naisten päivittäinen tupakointi lähti kasvuun 2000-luvun puolivälissä, mutta laski jälleen viime vuonna.
 Tutkimustulokset koostuvat kolmen kyselyn materiaaleista. THL:n FinSote-kyselyyn vastasi kaikkiaan 26 422 yli 20-vuotiasta suomalaista. Kouluterveyskysely puolestaan tavoitti 155 290 lukion ja ammattikoulun opiskelijaa, jotka olivat iältään 14–20-vuotiaita. Tampereen yliopiston nuorten terveystapatutkimukseen vastasi 3 520 iältään 14-, 16- ja 18-vuotiasta opiskelijaa. FinSoten materiaali on kerätty vuonna 2018, nuorten kyselyt toteutettiin tänä vuonna.
 Tyttöjen nuuskan käyttö lisääntynyt
 Nuuskan käytön lisääntyminen on pysähtynyt nuorilla pojilla, paitsi ammatillisissa oppilaitoksissa opiskelevilla. Uutena ilmiönä nuuskaaminen yleistyy tytöillä.
 Ammatillisten oppilaitosten ensimmäistä tai toista lukuvuotta opiskelevista tytöistä nuuskaa kertoi tänä vuonna käyttäneensä päivittäin kuusi prosenttia, kun vuonna 2017 osuus oli kaksi prosenttia. Ammatillisissa oppilaitoksissa opiskelevista pojista puolestaan viidesosa kertoi käyttävänsä nuuskaa päivittäin.
 Lue myös:   Tuore kouluterveyskysely: tyttöjen nuuskaaminen yleistyy hurjaa vauhtia – ammattikouluissa käyttö lähes kolminkertaistunut parissa vuodessa
 20–64-vuotiaista miehistä nuuskaa käytti viime vuonna päivittäin viisi prosenttia. Nuuskaaminen on lisääntynyt miehillä 35–49-vuotiaiden ikäryhmässä. Nuuskaaminen oli yleisintä 20–34-vuotiailla miehillä, joista kahdeksan prosenttia ilmoitti nuuskaavansa päivittäin. Naisilla nuuskan käyttö oli vähäistä.
 Sähkösavukkeiden käyttö on Suomessa edelleen vähäistä kaikissa ikäluokissa. Sähkösavukkeita käytti viime vuonna päivittäin kaksi prosenttia 20–64-vuotiaista miehistä ja alle prosentti naisista.
 Nuorten terveystapatutkimuksen mukaan päivittäinen sähkösavukkeiden käyttö oli runsainta 18-vuotiailla pojilla, joista tuotteita käytti tämän vuoden kyselyn perusteella kolme prosenttia.
 Viime vuonna noin kaksi prosenttia 20–64-vuotiaista miehistä ja alle prosentti naisista käytti sähkösavukkeita päivittäin.
 Noin joka kymmenes tupakoi raskauden aikana
 Viime vuoden tietojen mukaan tupakoinnin haluaisi lopettaa 63 prosenttia 20–64-vuotiaista päivittäin tupakoivista. Päivittäin tupakoivista miehistä 31 prosenttia ja naisista 45 prosenttia oli yrittänyt lopettaa tupakoinnin viimeisen 12 kuukauden aikana.
 Viime vuonna raskauden aikana tupakoi 11 prosenttia kaikista synnyttäjistä, ennakkotiedot kertovat. THL:n tilaston mukaan viime vuosina tupakoivista yhä useampi on ilmoittanut lopettaneensa tupakoinnin raskauden ensimmäisen kolmanneksen aikana. Raskauden aikainen tupakointi on yleisempää nuoremmissa ikäryhmissä.
 Suomessa myytiin viime vuonna verollisia savukkeita 4 133 miljoonaa kappaletta. Lisäksi suomalaiset toivat ulkomaanmatkoilta 351 miljoonaa verovapaata savuketta, mikä on 30 prosenttia vähemmän kuin edellisvuonna. Nuuskan matkustajatuonti kasvoi edelleen vuodesta 2017.
 Viime vuonna tupakkatuotteiden nimellishinnat nousivat keskimäärin 9,9 prosenttia vuoteen 2017 verrattuna.

Nuorten päivittäinen tupakointi vähentynyt merkittävästi kymmenessä vuodessa


Summary: Lappeenrannan keskustassa viikko sitten palaneen Steinerpäiväkodin korjausmahdollisuuksia selvitetään huolellisesti, koska kyseessä on suojeltu rakennus.

Lappeenrannassa reilu viikko sitten palaneen, Steinerpäiväkotina toimineen rakennuksen tulevaisuudesta ei ole vielä varmuutta.
 Käyttökiellossa olevan rakennuksen vaurioita ja rakenteiden kestävyyttä selvitetään.
 Vielä ei ole tietoa, voidaanko rakennus korjata ja mitä se maksaisi.
 Raskaita vaurioita kärsineen, suojellun rakennuksen eteen tehdään kaikki mahdollinen, kertoo rakennuksen omistavan Senaattikiinteistöjen Itä-Suomen alueen aluejohtaja  Jyrki Reinikainen .
 – Jos se on korjattavissa, niin kiinteistönomistajan tulee se korjata. Jos tilanne on toivoton ja rakennus on korjauskelvoton, niin sitten neuvottelemme sen purkamisesta viranomaisten kanssa, Reinikainen sanoo.
 Tällä hetkellä Lappeenrannan Steinerpäiväkotina toiminut rakennus on suojattu pressulla ja ikkunoiden suojana ovat vanerit.
 Rakennuksen reilu viikko sitten syttynyt tulipalo sai todennäköisesti alkunsa  viallisesta loisteputkivalaisimesta .
 Eteläkarjalaiset ovat  auttaneet Steinerpäiväkotia  keräämään toiminnan kannalta välttämättömiä tavaroita ja välineitä tulipalossa tuhoutuneiden tilalle.

Lappeenrannan Steinerpäiväkodin kohtalo on yhä auki – rakennuksen pelastamiseksi tehdään kaikki mahdollinen


Summary: Pohjoismaihin on evakuoitu ainakin 14 lasta, jotka ovat liki kaikki olleet orpoja.

Ruotsi, Norja ja Tanska ovat kaikki onnistuneet hankkeessa, jota Suomessa vasta  suunnitellaan  ja johon ryhtyminen on  horjuttanut  ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.) asemaa.
 Kaikki kolme Pohjoismaata ovat käyneet hakemassa orpolapsia Pohjois-Syyrian leireiltä, joille on koottu terroristijärjestö Isisin alueelle lähteneitä naisia ja lapsia. Viimeksi asialla on ollut Tanska, jonka  ulkoministeriön edustaja kävi kolme viikkoa sitten hakemassa  Al-Holin leirissä asuneen 11-kuukautisen poikalapsen.
 Taaperon tanskalainen äiti oli muuttanut 19-vuotiaana Isisin julistamaan kalifaattiin ja kuollut sen viimeisen linnakkeen Baghouzin pommituksessa maaliskuussa. Myös isä oli kuollut.
 Pohjois-Syyriaa hallitsevat kurdiviranomaiset luovuttivat pojan Qamishlin kaupungissa tanskalaisdelegaatiolle, jota johti Tanskan ulkoministeriön lähettämä konsuli. Paikalliset tiedotusvälineet julkaisivat kuvia konsulin ja kurdien tapaamisesta. Lapsi vietiin ministeriön tietojen mukaan kolmanteen maahan ja sieltä myöhemmin Tanskaan.
 Samainen konsuli,  paikallismedian  mukaan nimeltään  Kristof Vifik , oli käynyt kesäkuun lopulla evakuoimassa Syyriasta 13-vuotiaan tanskalaispojan, joka oli ollut vakavasti loukkaantunut. Pojan kanssa asunut äiti oli suostunut poikansa viemiseen pois Syyriasta sairaalahoitoon.
 ANF News, Rudaw. Kuvankäsittely: Ilkka Kemppinen / Yle
 Poika tuotiin ambulanssilla Syyrian ja Irakin rajalle, missä hänet siirrettiin toiseen ambulanssiin ja vietiin turvaan. Hänen sukulaistensa oli määrä hakea hänet myöhemmin kotiin Tanskaan.
 Tanskan kirje: Älkää odottako apua
 Tanskan edellinen hallitus päätti keväällä, että lasten ja joissain tapauksissa myös naisten hakeminen leireiltä on mahdollista, kunhan maan turvallisuus ei sen seurauksena vaarannu. Hallitus perusti Isis-alueen palautuksia varten viranomaistyöryhmän, jossa ovat mukana oikeusministeriö, ulkoministeriö ja maahanmuuttoministeriö.
 Syksyllä uusi hallitus ajoi puolestaan läpi lain, joka sallii Tanskan kansalaisuuden ottamisen pois Isisin puolella taistelleilta. Pääministeri  Mette Frederiksen  on vetänyt tiukkaa linjaa suhteessa vierastaistelijoihin, vaikka viranomaiset ovatkin auttaneet kahta tanskalaislasta.
 Lokakuun lopulla Tanskan ulkoministeriö lähetti leireillä olevien lasten sukulaisille kirjeet, joissa ministeriö kieltäytyy auttamasta lasten palautuksissa.  Kirjeen mukaan  leireillä olevien tanskalaisten on itse otettava vastuu siitä, että he ovat matkustaneet sotatoimialueelle lasten kanssa tai hankkineet siellä lapsia.
 Tanskalaislapsia on leireillä noin 30.
 Norjan linjaus: Orpolapsia voi tuoda, äitejä ei
 Kättelykuvia julkaistiin kurdialueen tiedotusvälineissä myös kesäkuussa, kun Norjan lähettämä konsuli  Kristian Netland  kävi koillis-Syyriassa hakemassa kotimaahan viisi orvoiksi jäänyttä saman perheen norjalaislasta.
 – Viemme viisi lasta takaisin Norjaan. Emme unohda autonomisen alueen viranomaisten apua tässä asiassa, Netland sanoi luovutustilaisuudessa  kurdimedian mukaan .
 Samaan aikaan kun Netland oli Syyriassa tapaamassa kurdiviranomaisia, Norjan pääministeri  Erna Solberg  ilmoitti Oslossa  tiedotustilaisuudessa , että lapset ovat matkalla takaisin kotimaahan. Lentoyhtiö SAS:n tilauslento toi lapset Irakin Erbilistä Osloon.
 Solbergin mukaan lapset voitiin hakea Syyriasta sen jälkeen kun Norjan hallitus oli keväällä linjannut, että  orpolapsia voidaan käydä hakemassa leireiltä . Al-Holissa on Norjan viranomaisten mukaan 35 norjalaislasta ja kymmenen äitiä.
 Linjauksen mukaan äitejä ei ole tarkoitus tuoda takaisin kotimaahan. Uusia hakumatkoja ei ole kesäkuun jälkeen tehty. Norjan Pelastakaa lapset -järjestö on kampanjoinut norjalaislasten ja -äitien palauttamisen puolesta.
 Järjestön mukaan kiireisin tapaus on äiti ja kaksi lasta, joista toinen on vakavasti sairas. Hallitukselle luovutettiin lokakuussa 30 000 nimen addressi vierastaistelijoiden lasten palauttamisen vauhdittamiseksi.
 Ruotsi pyrkii tuomaan lapsia kotimaahan
 Ruotsalaisia lapsia on koillis-Syyrian leireillä noin 70. Ruotsin ulkoministeri  Ann Linde  on kertonut, että viranomaiset yrittävät tuoda lähikuukausina kotimaahan joitakin orpolapsia Syyriasta.
 – Kyse ei ole siitä, haluammeko me vai emmekö me halua tuoda näitä lapsia Ruotsiin, vaan siitä, mikä on mahdollista ja mikä ei, Linde sanoi Ruotsin yleisradioyhtiön  SVT:n haastattelussa  hiljattain.
 Ruotsin viranomaiset olivat mukana neuvottelemassa kurdiviranomaisten kanssa, kun ruotsalainen  Patricio Galvez  kävi toukokuussa hakemassa leireiltä  seitsemän orvoksi jäänyttä lapsenlastaan .
 Lasten isä oli tunnettu Isis-terroristi  Michael Skråmo , joka oli saanut surmansa Isisin loppuvaiheen taisteluissa. Skråmon lasten tapauksessa sukulaiset kustansivat lasten matkat, ja viranomaisilta saatiin lähinnä diplomaattista tukea.
 Lue myös:
 Pääministeri Marin A-studiossa: En voi vahvistaa tietoja al-Holin kotiutuksista
 Presidentti Niinistö HS:lle: Hallituksen tulisi pohtia poliittisen päätöksen tekemistä al-Holin kotiutuksista
 Lähde Ylelle: Suomella on selvä suunnitelma al-Holin leiriläisten kotiuttamiseksi – lennot alkavat, kun kurdit tuovat suomalaisia Irakin rajalle

Konsulikyydillä kotimaahan: Näin muut Pohjoismaat ovat onnistuneet hakemaan Isis-taistelijoiden lapsia Syyrian leireiltä


Kaukojunat myöhästelevät Turun ja Helsingin välillä tänä aamuna, kertoo Rataliikennekeskus. Junakohtaisten myöhästymisten pituudeksi arvioidaan 30–40 minuuttia.
 Myöhästymisten syynä on vika ratalaitteissa Salon ja Paimion välillä. Häiriötilanne on alkanut hieman ennen aamuseitsemää.
 Rataliikennekeskuksen mukaan vikaa korjataan parhaillaan ja se saadaan korjattua arviolta kello yhdeksään mennessä.

Kaukojunat myöhästelevät Turun ja Helsingin välillä – vika korjaantunee kello yhdeksään mennessä


Summary: Työntekijäjärjestö JHL:n puheenjohtaja Päivi Niemi-Laineen mielestä omistajaohjauksen pitäisi olla yhden ministerin pääasiallinen tehtävä.

Eilen työnsä aloittanut eurooppa- ja omistajaohjausministeri  Tytti Tuppurainen  (sd.) pääsee heti tuoreeltaan pohtimaan linjoja valtion ongelmalliseksi havaitulle omistajaohjaukselle. Hallituksen omistajapolitiikkaa koskevan periaatepäätöksen valmistelu jatkuu uuden omistajaohjausministerin johdolla välittömästi uuden hallituksen nimityksen jälkeen.
 Elinkeinoelämän valtuuskunnan johtaja  Emilia Kullas  tarjoaa valtion omistusosuuden pienentämistä ehkäisykeinoksi "ikuisiin" omistajaohjausriitoihin valtionyhtiöissä. Suuri omistajaosuus avaa poliitikoille liian suuren oven marssia puuttumaan yhtiön asioihin.
 – Miksi valtion omistuksen pitää olla monessa yhtiössä yli 50 prosenttia? Ei sen tarvitse olla. Poliitikkojen kannattaisi ottaa oppia Ruotsin Wallenbergeista, jotka pystyvät vallan hyvin käyttämään valtaa yhtiöissä pienemmälläkin omistusosuudella, Kullas vinkkaa.
 EVAn Emilia Kullas katsoo, että valtiolle riittäisivät nykyistä pienemmät omistusosuudet yhtiöissä. Sasha Silvala / YLE
 Rääkyvä lapsi
 Valtion työntekijöiden keskeisessä ammattiliitossa, Julkisten ja hyvinvointialojen liitossa (JHL) tilanne nähdään toisin.
 JHL:n puheenjohtaja  Päivi Niemi-Laine  näkee valtion omistajaohjauksessa paljonkin korjattavaa, mutta valtion omistusosuuksia yhtiöissä hän ei lähtisi pienentämään.
 – Se on nyt aika hieno kokonaisuus talouden, turvallisuuden ja huoltovarmuuden kannalta.
 Sen sijaan Niemi-Laineen mielestä omistajaohjausta pitää selkeyttää ja saada johtaminen kuntoon.
 – Nyt omistajaohjausta pallotellaan. Se rääkyvä lapsi lykätään milloin kenellekin ja katsotaan, miten uusi ministeri pärjää sen kanssa. Omistajaohjaus on ministeripelin mustapekka, Niemi-Laine sivaltaa.
 JHL:n puheenjohtajan Päivi Niemi-Laineen mukaan valtion omistajapolitiikkaa on syytä selkeyttää nykyisestä.   Toni Määttä / Yle
 Posti-sotku ja pörssi
 Ministeristä ja hallituksesta riippumatta omistajaohjauksesta on vuosien varrella koitunut hankausta ja eroja: tuorein esimerkki on valtion sataprosenttisesti omistama Posti, jonka työehtokiistan jatkoseurauksena  pistettiin vaihtoon niin omistajaohjausministeri  Sirpa Paatero  (sd.)  kuin pääministeri   Antti Rinne  (sd.).
 Kullas uskoo, että Posti-kiista ei olisi mennyt näin sotkuiseksi, jos  Juha Sipilän  (kesk.) hallitus olisi vienyt Postin pörssiin,  kuten se suunnitteli vielä keväällä 2018 .
 Pörssin myötä postille olisi saatu valtion rinnalle muitakin omistajia ja poliitikot eivät olisi päässeet temmeltämään päätöspöydissä aivan niin vapaasti.
 – Silloin omistajapöydässä olisi istunut muitakin tahoja ja valtion olisi pitänyt ottaa muidenkin omistajien tahtoja huomioon, Kullas sanoo.
 Kullaksen mukaan syy omistajaohjausministerien ajautumiseen vaikeuksiin valtionyhtiöasioissa johtuu siitä, että politiikkaa ja yritystalouden toimintatapoja on vaikea yhdistää.
 – Useimmat, varsinkin suurimmat valtionyhtiöt noudattavat pörssiyhtiöistä tuttua hyvää hallintotapaa. Poliitikkoja ajaa toisenlaiset kannustimet, he kun vastaavat tekemisistään äänestäjille. Siinä on peruuttamaton ristiriita ja tämä on näkynyt.
 66 yhtiötä
 Valtio on pitkälti historiallisista syistä suuri omistaja suomalaisessa yrityskentässä.  Valtiolla on yhtiöomistuksia  nyt 66 yhtiössä ja isossa osassa niitä omistus on yli 50 prosenttia eli määräysvalta on valtiolla.
 Valtion osin tai kokonaan omistamien yhtiöiden yhteenlaskettu liikevaihto oli viime vuonna 108 miljardia euroa eli tuplat valtion vuosibudjettiin verrattuna.
 – Yleisesti ottaen valtion ei kannattaisi olla näin iso omistaja, Kullas sanoo.
 Hänen mielestään omistuksia ei kuitenkaan kannata pienentää automaattisesti kautta linjan kaikkialta.
 – Ei ole järkevää myydä vaikka näitä hyviä osinkoyhtiöitä.
 – En kannata valtion omistamien osakkeiden myyntiä, jos myyntituloille ei ole järkevämpää käyttökohdetta kuin kattaa valtion juoksevia menoja. Meillä on veronmaksajina oikeus odottaa poliitikoilta parempaa omistajuutta ja näkemystä siitä, mihin valtion kannattaa sijoittaa yhteisen omistuksen myyntituloja.
 Omistajaohjauksesta päätyö
 JHL:n Niemi-Laine lähtisi korjaamaan omistajaohjausta siten, että omistajaohjaus keskitettäisiin yhden ministeriön, esimerkiksi valtiovarainministeriön alaisuuteen. Nyt yhtiöitä on valtioneuvoston kanslian (eli pääministerin/koko hallituksen) ohella ripoteltu seitsemän eri ministeriön vastuulle.
 Lisäksi Niemi-Laineesta olisi tärkeää, että omistajaohjaus olisi selkeästi yhden ministerin päätehtävä, eikä esimerkiksi kunta- tai eurooppaministeryyden oheistyö. Vastuuministerin työnä olisi valvoa valtion etua ja viestittää valtionyhtiöille jo varhaisessa vaiheessa, mitä se tarkoittaa käytännössä ja missä kulkevat rajat.
 – Nyt uusi ministeri vaan jalkapatikassa kertomaan valtionyhtiöille, mikä se valtion linja ja tahto on.
 Tytti Tuppurainen aloitti eilen tiistaina vastuuministerinä valtion omistajaohjauksessa.  Marko Väänänen / Yle
 Liikkeelle ennen paloa
 Niemi-Laineen mukaan Posti-sotku ja monet aiemmatkin hämmingit valtionyhtiöissä ovat osin johtuneet siitä, että valtion tahto on ilmennyt yhtiöille liian myöhään. Sammuttamaan on juostu vasta sitten, kun päätökset on yhtiössä jo tehty ja palo valloillaan julkisuudessa.
 Niemi-Laine näkeekin ongelmien ehkäisykeinoksi sen, että omistajaohjausministeri antaa valtionyhtiöille selvät sävelet ja raamit mahdollisimman aikaisin eikä vasta ongelmien painaessa päälle.
 Lisää aiheesta:
 Sopua ei löytynyt Postin kiistassa – maanantaina laajat tukilakot pysäyttävät liikenteen maalla, merellä ja ilmassa
 Postilakkoon uusi sovintoehdotus, vastaukset keskiviikkoaamuna – Paatero: Postin kanssa pelisääntökeskustelu
 Postilakko päättyy, oppositio vaatii demariministereitä tilille Posti-jupakasta: "Vaikuttaa vähintäänkin sekavalta"
 Ministeri Sirpa Paatero erosi, oppositio vaatii Rinteen eroa, Rinne: osaavan ministerin ero on vaikea paikka – Yle seuraa hetki hetkeltä
 Tässä ovat kaikki SDP:n uudet ministerit: voitosta voittoon kulkeva Sanna Marin, paluun tekevä Paatero ja viisi muuta

Liike-elämä ehkäisisi omistajaohjausriitoja pienentämällä valtion omistusosuutta valtionyhtiöissä – työntekijät eri mieltä


Summary: Uudesta sopimuksesta neuvoteltiin yli kahden vuoden ajan. Trump julisti Naftan maansa huonoimmaksi kauppasopimukseksi.

Pohjois-Amerikan vapaakauppasopimuksen eli Naftan seuraajasta on saavutettu lopullinen sopu Yhdysvaltain, Kanadan ja Meksikon välisissä neuvotteluissa. Vääntö uudesta sopimuksesta jatkui yli kaksi vuotta.
 Jo marraskuussa 2018 maat ilmoittivat päässeensä sopuun uudesta kauppasopimuksesta. Nopeasti kävi kuitenkin ilmi, ettei kaikki ollutkaan vielä selvää.
 Uusi USMCA-sopimus on Yhdysvaltain kauppaneuvottelijan  Robert Lighthizerin  mukaan "historian paras kauppasopimus".
 USMCA vaatii vielä ratifioinnin kaikissa kolmessa maassa. Yhdysvaltain senaatin enemmistöjohtaja  Mitch McConnell  arvioi, että ratifiointi lykkääntyy ensi vuoden puolelle presidentti  Donald Trumpiin  kohdistuvan virkarikosprosessin vuoksi.
 Vuonna 1994 voimaan astunut Nafta-sopimus poisti suuren osan vapaan kaupan esteistä Meksikon, Kanadan ja Yhdysvaltain väliltä. Presidentti Trump kuitenkin julisti Naftan maansa historian huonoimmaksi kauppasopimukseksi.
 Asiantuntijoiden arvion mukaan uusi USMCA-sopimus vastaa hyvin pitkälle Naftaa. Yhdysvaltain maataloustuotteiden osalta uusi sopimus helpottaa jonkin verran vientiä.
 Lue myös:
 Toimittajalta: Trump taistelee kansainvälisen kaupan todellisuutta vastaan ”Tariffimiehenä”

"Historian paras kauppasopimus" syntyi – USA, Kanada ja Meksiko sopivat Naftan seuraajasta, edellisen kerran sovusta kerrottiin vuosi sitten


Summary: Suomen musiikintekijöiden etujärjestön mukaan markkinaoikeuden päätös ohjaa teosten muuntelulupiin liittyviä käytäntöjä oikeaan suuntaan.

Markkinaoikeuden tuomion mukaan Sanoma Media Finland Oy on loukannut  Jussi Hakulisen  tekijänoikeutta television  Vain elämää  -ohjelmaa varten tehdyllä muunnelmalla  Joutsenlaulu -kappaleesta.
 Asiasta kertoo  Suomen Musiikintekijät  verkkosivuillaan.
 Vain elämää  -ohjelmassa esitettiin keväällä 2017  Joutsenlaulusta  muunneltu versio vastoin kappaleen tekijän Jussi Hakulisen tahtoa.
 Kappaleen esitti  Samu Haber . Edesmennyt Yö-yhtyeen laulaja  Olli Lindholm  oli mukana ohjelmassa.
 Markkinaoikeus katsoi, että  Joutsenlaulu -teoksesta tehtiin muunnelma, jonka yleisön saataviin saattamiseen olisi tullut olla teoksen tekijän lupa.
 Tekijänoikeusneuvoston aiemmn antaman lausunnon mukaan tekijänoikeudella suojattua alkuperäisteosta Joutsenlaulusta on muunneltu ja tai sovitettu, mikä on ollut tekijän lupaa edellyttävää toimintaa.
 Lupaa teoksen muunteluun ei oltu Jussi Hakuliselta saatu. Hakulisella on ollut oikeudenhaltijana oikeus joko myöntää tai olla myöntämättä lupa.
 Markkinaoikeus kieltää Sanoma Media Finland Oy:tä 50 000 euron sakon uhalla saattamasta Jussi Hakulisen tekijänoikeudella suojatusta  Joutsenlaulusta  tehtyä muunnelmaa yleisön saataviin television, radion tai internetin välityksellä.
 Lisäksi Sanoma Media Finland Oy velvoitetaan korvaamaan Hakulisen oikeudenkäyntikulut ja maksamaan hänelle hyvityksenä 5 000 euroa korkoineen.
 – Tämä on merkittävä tuomio, joka tulee ohjaamaan teosten muuntelulupiin liittyviä käytäntöjä oikeaan suuntaan, luonnehtii Suomen Musiikintekijöiden toiminnanjohtaja  Aku Toivonen  yhdistyksen verkkosivuilla.
 Suomen Musiikintekijät tuki Jussi Hakulista oikeudenkäyntiprosessissa.

Jussi Hakulinen voitti Joutsenlaulu-kiistan markkinaoikeudessa –  muunneltu versio tehtiin Vain elämää -ohjelmaan luvatta


Summary: Yhtään Saimaan ammattikorkeakoulun wc-tiloissa salaa kuvattua ihmistä ei ole tunnistettu videokuvista, mutta tapaus käsitellään  käräjillä tammikuussa.

Saimaan ammattikorkeakoulussa tapahtunut salakatselutapaus etenee käräjille.
 Asiaa käsitellään Etelä-Karjalan käräjäoikeudessa tammikuun lopulla.
 Syyttäjä ei halua kommentoida vielä asiaa.
 Poliisin esitutkinnassa ei saatu varmistettua yhdenkään 150 wc-tiloissa videokuvatun ihmisen  henkilöllisyyttä .
 Epäiltynä salakatselusta on vuonna 1982 syntynyt lappeenrantalainen mies. joka on esitutkinnassa myöntänyt kuvanneensa salaa Saimaan ammattikorkeakoulun wc-tiloissa käyneitä ihmisiä. Hän ei levittänyt kuvamateriaalia eteenpäin.
 Poliisi alkoi  tutkia salakatselutapausta  tämän vuoden tammikuussa. Mies oli kuvannut wc-tiloissa vuoden 2018 huhtikuun ja syyskuun välisenä aikana.

Saimaan ammattikorkeakoulun salakatselutapaus käräjille tammikuussa – syyttäjä ei kommentoi asiaa


Summary: Twiiteistä tehdyssä tutkimuksessa selvitettiin, millaisia viestejä puistojen vehreys saa ihmiset lähettämään.

Ottaako päähän? Onko synkkä mieli? Yhdysvaltalaiset tutkijat löysivät ilmaisen lääkkeen, joka sopii oivallisesti sovellettavaksi metsäisessä Suomessa.
 People and Nature  -tiedelehdessä julkaistussa  Vermontin yliopiston  tutkimuksessa selvitettiin, millaiseksi puistossa kävely saa ihmisten mielen. Sosiaalisen median viestejä haarukoitiin puistokävelyjä ennen, niiden aikana ja myös jälkeen.
 Tutkijat totesivat, että puiston vihreys aiheuttaa ihmisille samanlaisen hyvän mielen piikin kuin joulupäivä. Se on mennen tullen vuoden hyväntuulisin päivä yhdysvaltalaisten Twitter-viesteissä, ja noste on muuallakin vastaava.
 Tutkimuksessa seurattiin kolmen kuukauden ajan, millaisia twiittejä ihmiset lähettivät San Franciscon 160 kaupunkipuistosta.
 Mielialat kohenivat kaikissa puistoissa, mutta mitä suurempi puisto ja mitä enemmän vihreää, sitä selvempi vaikutus. Yleisimmäksi sanaksi puistoista lähetyissä twiiteissä osoittautui ”kukat”.
 Hedonometri naaraa tunteita twiiteistä
 Tutkimuksen mittalaite oli ”onnellisuusmittari",  hedonometri , jonka yksi kehittäjä Vermontin yliopisto on. Hedonometrillä on kerätty ja anlysoitu vuosikymmenen aikana jo miljardeja twiittejä.
 Tekoäly lukee niistä ihmisten mielialaa seuraamalla noin kymmenentuhannen sanan esiintyvyyttä.
 Sanat on pistetytetty yhdestä yhdeksään, negatiivisimmasta positiivisimpaan. ”Onnellinen” saa miltei täyden potin, 8,30, ”ha-ha” 7,94 ja ”puisto” 7,14. ”Kukilla” on tällä asteikolla mukavat 7,56 pistettä.
 Puistotutkimusta varten Twitter-merestä naarattiin lähes 4 700 paikantamisensa sallivaa käyttäjää, joiden paikkatiedot osoittivat heidän olevan jossakin San Franciscon puistoista.
 Niiden kasvillisuuden runsauden määrittelyyn saatiin apua maatalousministeriön metsäosastolta. Yhdessä kehitetty menetelmä vehreyden luokittelemiseksi on erottelukyvyltään tuhatkertainen aiempiin menetelmiin verrattuna, tutkijat kehaisevat.
 Tämän tarkkuuden ansiosta tutkimuksessa kyettiin osoittamaan, että vehreys ja ihmisten hyväntuulisuus noudattavat samaa käyrää.
 "Tätä ei voi ladata netistä"
 Isoista puistoista lähetettyjen twiittien onnellisuusaste ponkaisi hedonometrissä 0,23 pistettä. Se on joulupäivän veroinen ero vuoden keskiarvoon. Positiivinen hehku näkyi viesteissä vielä jopa neljän tunnin päästä, tutkijat kertovat.
 – Luonnolla on palauttavaa vaikutusta, jollaista ei voi ostaa kaupasta tai ladata netistä, sanoo matematiikan professori  Chris Danforth .
 Hän muistuttaa, että yhä useampi tutkimus on osoittanut luonnossa vietetyn ajan ja mielialan paranemisen yhteyden, vaikka vaikuttavia tekijöitä on vaikea määritellä tarkalleen.
 – Me emme etsineet syy-seuraussuhdetta, mutta näimme kyllä, miten sellaiset ilmaukset kuin ”älä” ja ”ei voi” vähentyivät twiiteistä , Danforth kertoo.
 Myös “minä” väheni. Se saattaa osoittaa, että puiden katveessa ihminen keskittyy vähemmän itseensä ja antautuu kollektiiviselle mielentilalle, tutkijat päättelevät.
 Tutkimus koskee puistoja, mutta luulisi metsien toimivan yhtä lailla pahan mielen karkottajana. Kuinka onnellinen ihminen onkaan, jos yhdistää plussat eli lähtee luontokävelyllä jouluna?
 Juttu on osa Ylen Uutis- ja ajankohtaistoiminnan tiedeuutisten joulukalenteria. Julkaisemme päivittäin tiedeuutisen, joka liittyy tähän vuodenaikaan – suoraan tai ainakin mutkan kautta. Viimeinen luukku aukeaa jouluaattona.
 Aiemmat luukut:
 10.  Kolme ihmistä on viettänyt joulun Kuun kupeessa
 9.  Piparkakkuhan on suorastaan terveystuote
 8.  Musiikin professorin tekemästä täydellisestä joululaulusta ei kumma kyllä tullut hittiä
 7. Vaikka Maa oli suuri lumipallo, merissä sinnitteli alkeellista elämää
 6.  Yli kolmasosa aikuisista toivoo, että voisi yhä uskoa joulupukkiin
 5.  Onko Betlehemin tähdelle tieteellinen selitys?
 4.  Yhdysvaltain joulu täyttää 480 vuotta
 3.  Kaikki lumihiutaleet eivät olekaan erilaisia
 2.  Mitä yhteistä on joulukuusella ja dinosauruksella?
 1.  Ystävän joululahjan paketoinnissa ei kannata olla turhan tarkka, neuvoo tutkimus

Puistokävely saa somen käyttäjät yhtä hyvälle tuulelle kuin joulu


Summary: Miksi sillä, miten puhumme työstä on väliä, pohtii Linda Liukas.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Viime viikkoina työstä, vapaaehtoistyöstä, ylityöstä ja työstä pois jäämisestä on puhuttu paljon. Käynnissä oleva työmarkkinakierros paljastaa kahtiajakoja. Työ tuntuu ankaralta, linjajaot varmoilta ja välit tulehtuneilta.
 Toiset ovat sinisilmäisiä teknolibertaareja, toiset väistämättömään vääryyteen uskovia änkyröitä.
 Toiset hehkuttavat sosiaalisessa mediassa työpaikan perjantai-kuohareita. Toisilla on päivästä toiseen tarpeeton olo.
 Toisilla on niin paljon työtä, että väsyy. Toisille ensimmäisen työpaikan löytäminen on mahdotonta.
 Työ on harvoin niin yksioikoista  kuin julkinen keskustelu antaa ymmärtää. Tiedän omakohtaisesti miten hienolta tuntuu tehdä merkitykselliseksi kokemaansa työtä ja saada kehuja sekä päiväkotilapsilta, että presidentiltä. Tiedän myös ne yöt, kun herää omaan huutoonsa, kun itku ei lopu ja oma osaaminen ei riitä alkuunkaan.
 Miksi sillä, miten puhumme työstä  on väliä? Ja miksi vastakkainasettelua pitäisi välttää, erityisesti kun puhutaan nuorista?
 Kun  Kennedy  piti kuuluisan mies kuuhun -puheenvuoronsa yksi sukupolvellinen amerikkalaisia 18-vuotiaita kuuli presidentin viestin. Kahdeksan vuotta myöhemmin Apollo-laskeutumisen aikaan NASA:n insinöörien keski-ikä oli 26 vuotta.
 Esimerkiksi Slushin  kuvaaminen rikkaiden nuorten ansioluetteloshoppailuna  ohittaa sen, miten tapahtuma on antanut kymmenille tuhansille nuorille kunnianhimoa, kokemuksia ja kontakteja. Osasta Slushin vapaaehtoisia tulee yrittäjiä, osa päätyy isoihin firmoihin, tieteen tekijöiksi, julkishallintoon – tai lastenkirjailijoiksi. Suurin osa meistä alumneista kokee Slushin merkityksen muutoksena maailmassa seuraavan vuosikymmenen aikana. Edistys ei ole varmaa, se tehdään.
 On tärkeää, että kaikilla on tunne, että heitä arvostetaan.
 Ja samaan aikaan kaikki työelämään liittyvät muutokset eivät ole automaattisesti hyviä. Teknologiayhtiöt eivät voi yksipuolisesti päättää työelämästä. Työntekijöiden on voitavat vaikuttaa työehtoihinsa ja siihen turvallisuuden asteeseen jota työnantajaltaan toivovat. On tärkeää, että kaikilla on tunne, että heitä arvostetaan. Edistys ei ole varmaa, se tehdään yhdessä.
 Uskon, että työhön liittyvä täydellinen optimismi tai pessimismi on varmuutta, johon meillä ei ole varaa.
 Mitä sitten sanoisin parikymppiselle  työstä 2020-luvulla?
 Kokeile erilaisia töitä.
 Urapolut ovat harvoin lineaarisia. Erilaisia kokemuksia keräämällä oppii ongelmanratkaisua, empatiaa ja ammattitaitoa.
 Monien asioiden kokeileminen ei tarkoita sitä, että kaikkea pitäisi osata täydellisesti. Maalaamalla taulun tai koodaamalla webbipalvelun oppii arvostamaan toisen ammattitaitoa.
 Opettele määrittämään rajasi.
 Olin töissä muutaman vuoden New Yorkissa kasvuyrityksessä. Molemmat esimieheni olivat 21-vuotiaita ja heidän ainoa johtamiskokemuksena oli lukioikäisenä hengenpelastajina. Opin, että esimies ei osaa aina arvioida alaistensa jaksamista. Tärkeimpiä taitoja työelämässä on oppia tuntemaan itsensä, riskitasonsa ja omat rajansa.
 Etsi työniloa.
 Työniloa , toivotamme kun jollakulla on edessä iso urakka. Sanontaan sisältyy ymmärrys siitä, että työ ei aina ole hauskaa tai helppoa. Mutta samaan aikaan ilo on kevyt sana.
 Muutama viikko sitten olin Pariisissa vierailulla päiväkodissa. Autoin ensin neljävuotiasta leikkaamaan paperista tietokoneen ja vastasin sitten viisivuotiaan filosofiseen kysymykseen tekoälystä.  Vierailusta tehdyssä videossa  näytän pitkästä aikaa täydellisen onnelliselta.
 Työniloa näin myös kun olin katsomassa muutama vuosi sitten Tuusulanjärvi näyttelyä Ateneumissa. Ihastelin  Eero Järnefeltin  päiväkirjaa vuodelta 1897. Pienestä maalaiskylästä maailmalle ponnistaneen taiteilijan määritelmä työstä tuntui yhä tuoreelta.
 ”Kuinka suuri nautinto tehdä jotain huolellisesti ja rakkaudella. Aloittaa huolella ja ajatuksella, vajoutua ja jatkaa työtä lämmöllä jota ei mitkään syrjävaikutukset tai hätäileminen ja artistimainen turhamaisuus keskeytä ja muuta inhoksi.
 Tehdä vähän, mutta hyvin. Tehdä niinkuin parhaiten tuntee, eikä ajatella suurenmoisuutta. "
 Niin, Eero. Tehdä vähän, mutta hyvin. Tehdä niinkuin parhaiten tuntee, eikä ajatella suurenmoisuutta.
 Linda Liukas
 Kirjoittaja on lastenkirjailija, kuvittaja ja keskinkertainen koodari, joka uskoo, että maailmasta tulee parempi paikka kun tietojenkäsittelyn ammattilaisten lisäksi tarinankertojat, tutkijat ja taivaanrannanmaalarit innostuvat teknologiasta.
 Aiheesta voi keskustella 11.12. klo 16.00 asti.
 Lue myös:
 Linda Liukkaan kolumni: Mitä tapahtuu lukutaidolle, kun tietokone ymmärtää tekstiä paremmin kuin puoli miljoonaa suomalaista?
 Linda Liukkaan kolumni: Tulevaisuus on teinityttöjen
 Kari Enqvistin kolumni: Elämän tarkoitus ei ole päästä golfkentälle mahdollisimman rikkaana

Linda Liukkaan kolumni: Kun puhumme työstä, vastakkainasettelua tulisi välttää


Summary: Uudella kasvinterveyslainsäädännöllä pyritään estämään kasvintuhoojien leviäminen Euroopan unionin alueelle.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Jatkossa matkustaja ei voi tuoda mukanaan EU:n ulkopuolelta edes yhtä omenaa tai appelsiinia ilman kasvinterveystodistusta. Uusi kasvinterveyslainsäädäntö astuu voimaan 14. joulukuuta. Laki koskee myös verkkokauppaa.
 – Koska yksityishenkilön on lähes mahdotonta saada kasvinterveystodistusta, ei tuoreita hedelmiä, marjoja ja vihanneksia voi käytännössä enää tuoda EU:n ulkopuolelta, sanoo tulliylitarkastaja  Tiia Sulander-Seppänen .
 Lainsäädäntöä on tiukennettu, jotta kasvintuhoojat eivät pääsisi leviämään EU:n alueelle. Kasvinterveys on nyt ajankohtainen aihe, sillä YK on julistanut vuoden 2020  kansainväliseksi kasvinterveysvuodeksi .
 – Suomessa on pyritty siihen, että pidetään oma tuotanto vapaana kasvintuhoojista. Kasvit ovat liian arvokkaita sekä luonnon monimuotoisuuden että ruokaturvan kannalta, joten niitä täytyy varjella taudeilta ja tuholaisilta, kansliapäällikkö  Jaana Husu-Kallio  maa- ja metsätalousministeriöstä sanoo.
 Kasvinterveystodistus tarvitaan taimille, ruukkukasveille, viherkasveille pistokkaille, varteoksille, mukuloille, juurakoille ja vastaaville lisäysmateriaaleille kylvösiemenille leikkokukille ja -oksille tuoreille hedelmille, marjoille, vihanneksille ja juureksille Lähde: Tulli
 Kasvinterveysvaatimusten ulkopuolella jäävät hedelmistä banaani, taateli, durio, ananas ja kookos. Sulander-Seppäsen mukaan laki ei koske kyseistä viisikkoa, koska niillä ei ole kasvinterveysriskiä.
 Liha- ja maitotuotteiden tuontikielto EU-alueen ulkopuolelta on ollut voimassa jo yli kymmenen vuotta. Sulander-Seppänen kertoo, että matkailijat ovat jo hyvin tietoisia siitä. Siihen on osaltaan vaikuttanut Tullin ruokakoiran Ainon saama positiivinen julkisuus.
 Edelleen lentokoneeseen on mahdollista ottaa evääksi paikallisia hedelmiä ja voileipiä – kunhan ne kuluttaa ennen laskeutumista. Rajanylityspaikoilla ja lentokentillä kielletyt tuotteet täytyy heittää roskiin tai luovuttaa tullivirkailijoille.
 Tämän vuoksi tuoreita hedelmiä tai liha- ja maitotuotteita ei enää voi tuoda tuliaisiksi. Ruukkukasvit, siemenet ja pistokkaat on myös parempi hankkia EU-alueelta.
 – Matkailijoiden on hyvä opetella ajattelemaan tuliaisten tuomista ihan uudella tavalla. On ikävää, jos lentokentällä joutuu heittämään tuliaisiksi tuodut juustot roskiin, Sulander-Seppänen sanoo.

Lauantaina astuu voimaan laki, joka estää matkustajia tuomasta edes yhtä omenaa EU:n ulkopuolelta Suomeen


Summary: Susanna Sankala huomasi, että pahimmat tehtävät saavat päivystäjän kyyneliin vielä vuosienkin jälkeen.

Hätäkeskuspäivystäjillä on aito auttamisen halu ja he kokevat tekevänsä merkityksellistä työtä. Yllättävän moni hätäkeskuspäivystäjä on aidosti ylpeä työstään, vaikka heistä tuntuu, että päivystäjiä ei arvosta, selviää Suomen ensimmäisestä hätäkeskuspäivystäjistä tehdystä sosiologisesta tutkimuksesta.
 Pro gradu -tutkielman hätäkeskuspäivystäjistä tehnyt  Susanna Sankala  muistaa itsekin, millaista on hätäkeskuksen arki puhelinnumerossa 112. Kymmenen vuotta sitten hän siirtyi hätäkeskuspäivystäjästä kouluttajaksi. Vaikka hätäkeskuslaitoksen toiminnoista onkin tehty useita selvityksiä, hätäkeskuspäivystäjiä ei Suomessa ollut tutkinut vielä kukaan.
 Virkavapaalla Turun hätäkeskuksesta tällä hetkellä olevalla Sankalalla oli tutkimukselleen selvä missio; kukaan ulkopuolinen ei tunnu ymmärtävän hätäkeskuspäivystäjän työstä oikein mitään. Nyt tulisi mahdollisuus ymmärtää.
 Tutkimustaan varten Sankala seurasi ja haastatteli hätäkeskuspäivystäjiä. Päivystäjät alkoivat kertoa Sankalalle oma-aloitteisesti asioita, joita hän ei edes kysynyt. Tutkimuksen kannalta niistä tuli merkittäviä asioita.
 ”Mä sain sanottua sille naiselle, että sano vaan ´joo´ jos sulla on joku hätä. Se sano joo. Sit mä paikansin sen ja pyysin sanomaan osoitteen. Se pystyi sanomaan ohimennen osoitteen mutta ei asunnon numeroa. Se mies huusi siellä taustalla: mitä vittua sä puhut siellä. Se nainen sanoi, että ei mitään. Laitoin sinne poliisipartion, ja kuulin kun sitä naista lyötiin turpaan” , eräs päivystäjä kertoi haastattelussa.
 – Yllätyin siitä, kuinka päivystäjät muistivat ja elivät uudelleen vanhojakin pahoja tilanteita. Huomasin, että jotkut alkoivat kyynelehtiä, jotkut alkoivat kakoa. Yllätyin siitä, että joka ainut päivystäjä kertoi niitä pahoja tehtäviä, Susanna Sankala sanoo.
 Päivystäjien rutiineja seuratessaan Sankala huomasi, kuinka vanhemmat päivystäjät jakoivat elämänviisauksiaan nuoremmille. Se suojasi työkavereita ja auttoi jaksamaan. Ja jaksamisessa auttoi myös huumori.
 – Huumori on päivystäjien keino käsitellä vaikeita asioita ja neuvottomuutta. On paljon tilanteita, jotka ovat ihan kamalia.
 Hätäkeskuspäivystäjät esiintyvät harvoin julkisuudessa omalla nimellään ja kasvoillaan. Susanna Sankala oli mukana Sub-kanavan televisiosarjassa 112.  Century Films
 Päivystäjänä ei jaksa, jos muu elämä ei ole järjestyksessä
 Susanna Sankalan tutkimus toteutettiin etnografisella tutkimusmenetelmällä. Haastattelujen lisäksi hän vietti paljon aikaa päivystäjiä seuraamalla ja heidän kanssaan juttelemalla. Hän painotti päivystäjille, että tekee tutkimusta opiskelijan roolissa, ei esimiehen.
 Sankala huomasi, että töissään useamman vuoden jaksaneita yhdisti se, että muu elämä oli kunnossa. Eräs 30 vuotta hätäkeskuspäivystäjänä toiminut nainen kertoi, että hänellä on ihana mies, lapset, lapsenlapset ja koira.
 – Sitten hän sanoi, että kun oikein tekee tiukkaa, niin hänellä on myös kesämökki. Sinne hän menee kuuntelemaan hiljaisuutta ja välillä huutamaan.
 Hätäkeskuspäivystäjän työ on oma erikoisalansa, johon vaaditaan Suomessa puolentoista vuoden koulutus. Silti vaihtuvuus on suurta. Moni ei lopulta pärjääkään, kuten tutkimuksen eräs haastateltava Sankalalle kertoi.
 ”Kolmen kuukauden sisällä karsiutuu pois, jos tätä työtä ei kestä. Esimerkiksi meidän luokalla oli pappi, joka oli kurssin priimus. Mut ei hän kestänyt työtä itse eikä työstä tullut mitään. Pitää olla kunnossa se kivijalka muussa elämässä.”
 Enemmän kuin joka toinen hätäpuhelu on jollakin tavalla asiaton. Hätäkeskuspäivystäjille räyhätään, heitä provosoidaan ja nimitellään. Sankala sanoo, että osa päivystäjistä on niin lahjakkaita ja heillä on niin vahva ammatillinen identiteetti, että he eivät provosoidu oikein mistään.
 – Se työ on sitä, että pinna kestää.
 Avuttomat lapset ja vanhukset sattuvat sieluun
 Asiakasväkivalta eli kiroilu ja nimittely on tietenkin ikävää, mutta Sankalan havaintojen mukaan se ei edes ole eniten henkisesti kuormittavaa. Eniten kipeää alkaa päivystyssalissa tehdä aina silloin, kun hätäpuhelu koskee jollakin tavalla lapsia.
 – Kun lapsi soittaa omasta huoneestaan, että hän pelkää kun taas vanhemmat juopottelevat tai lapsi soittaa, että häntä kiusataan taas koulussa silmälasien takia, se on sydäntä pakahduttavaa.
 Yksi Susanna Sankalan haastattelemista päivystäjistä kertoi, että kaksi hänen uransa vaikeinta keikkaa koskivat molemmat lapsia.
 ”Työkaverit huomasivat, että sä et oo varmaan kunnossa ja sanoi että meehän hetkeksi [tauolle]. Ne tapahtui 90-luvulla, ja vieläkin tulee välillä mieleen. Kaikki itki. Kentällä olevat poliisit ja ensihoitajatkin.”
 Susanna Sankala sanoo, että päivystäjien todella suuri henkinen kuormitus tuli hänellekin yllätyksenä. Siitä tuli tutkimuksen merkittävä löydös, sillä henkistä kuormittumista ei tähän saakka ole juurikaan tuotu esille.
 – Ihmiset soittavat lähtökohtaisesti elämän ikäviä tapahtumia. Melkein joka puhelu on sellainen, että ihminen on hädässä, mutta sen lisäksi hänellä on hirveän suuri tunnekuohu. Totta kai se oma jaksaminen on kortilla, kun kuuntelet sitä.
 Uutena trendinä Sankala nostaa ikääntyneiden huolet. Yhä useampi puhelu koskee vanhuksia, jotka eivät pärjää yksin kotona tai harhailevat jossakin yksinään. Sellainen sattuu ja surettaa.
 Maskotti 112 Mangusti on suomalaisille tuttu Hätäkeskuslaitoksen videosta, jossa lapsia opetetaan soittamaan hätänumeroon. "Lapsi soittaa 112" -videossa Susanna Sankala toimii hätäkeskuspäivystäjänä. Opetusvideota on katsuttu Youtubessa yli 1,4 miljoonaa kertaa.    Susanna Sankala
 Naurattaa mutta kun ei saa
 Hätäpuheluita sekä tilanteita on vastenmielisistä ja surullisista naurettaviin. Hätäkeskuspäivystäjän on hillittävä omia tunteitaan. Kenellekään ei saisi nauraa, vaikka meinaisi revetä.
 Välillä päivystäjiä turhauttaa. Kynnys hätänumeroon soittamiseen on madaltunut viime vuosina, kun tietämättömyys ja avuttomuus on lisääntynyt.
 ”Esimerkiksi tänään joku soitti siitä, että hississä on roskapussi. Niin?” , eräs päivystäjä kertoi haastattelussa.
 ”Yleensä jos puhelu alkaa, että mä en tiedä mihin mun pitäis soittaa ja pahoittelee soittoa, tiedän että kyseessä asiallinen soitto” , toinen päivystäjä kertoi.
 Susanna Sankala tietää, että soittaja ei useinkaan pysty käyttäytymään fiksusti. Järkevän ihmisen rooli pettää hätätilanteessa.
 – Se tilanne on niin poikkeava, että ne mekanismit menevät pois päältä. Ja sitten päivystäjät ihmettelevät, miksi soittaja ei pysty käyttäytymään. Toki se on kaksipuolista. Kyllä päivystäjälläkin voi joskus mennä hermot.
 Päivystäjiä opetetaan tunnistamaan ne puhelut ja soittajatyypit, jotka ärsyttävät. Kun tilanteet tunnistaa, osaa niissä toimia tietoisesti entistä rauhallisemmin.
 Sairaanhoitajataustainen Susanna Sankala muistaa, kuinka hänen hätäkeskuspäivystäjäurallaan hermoon kävivät lääkärit, jotka tekivät selväksi, että päivystäjä voi laittaa ambulanssin tulemaan ja lakata kyselemästä tyhmiä.
 – Huomasin, että aloin silloin käyttää kirjakieltä ja aloin puhua entistä rauhallisemmin ja artikuloidummin.
 Hätäkeskuspäivystäjän pitää pystyä myös kovan paineen alla tekemään useita asioita samanaikaisesti. Kuvassa ERICA-hätäkeskusjärjestelmää opiskeltiin Keravan hätäkeskuksen oppiluokassa helmikuussa 2018.   Markku Pitkänen / Yle
 Ylpeyttä kaikessa hiljaisuudessa
 Susanna Sankalan tutkimuksessa päivystäjät kuvailivat, kuinka ihannepäivystäjä hallitsee hermonsa ja kestää paineita. Siihen ei kaikista ole. Lähes jokainen hätäpuhelu vaatii ongelmanratkaisua.
 ”Ihannepäivystäjä kykenee tekemään monta asiaa samaan aikaan, eli pystyy kuuntelemaan, kirjoittamaan, lukemaan ja puhumaan samanaikaisesti. Se on sellainen taito mitä kaikilla ei ole eikä edes välttämättä kaikille tule” , eräs päivystäjä kertoi haastattelussa.
 Sankala sai huomata, että päivystyssalissa on myös tabuja. Pärjäämättömyys, ammattitaidon puute ja virheet ovat aiheita, joista ei puhuta. Myöskään omaa jaksamista, väsymistä tai niistä aiheutuneita ongelmia ei tuoda esille.
 Kiitosta tai kannustusta ei juuri kuule. Positiivinen palaute on päivystäjälle todella harvinaista. Julkisuudessakin hätäkeskuspäivystäjä on yleensä vain, jos jotain menee pieleen.
 Susanna Sankala aikoo kirjoittaa hätäkeskuspäivystäjän työstä blogisarjan. Blogit perustuvat hänen tutkimukseensa. Yhtenä tavoitteena on päivystäjien työn arvostuksen lisääminen. Sankalan Pro gradusta selviää, että hätäkeskuspäivystäjän työtä eivät kunnolla arvosta edes muut viranomaiset.
 – Se arvostuksen lisääminen ei vaadi ainoastaan sitä, että muut arvostavat vaan, että päivystäjät alkaisivat enemmän arvostaa omaa työtään.
 Sankala yllättyi, kuinka moni hätäkeskuspäivystäjä on ylpeä ammatistaan, mutta ei sano sitä julkisesti. Kaikkia haastateltuja yhdisti työn merkittävyys ja, että sai auttaa ihmisiä. Moni toi esiin myös hyviä muistoja.
 Ylpeä alastaan on myös Susanna Sankala. Hän tiesi jo sairaanhoitajana, että haluaa opiskella hätäkeskuspäivystäjäksi.
 – En kadu yhtään.

Hätäkeskuspäivystäjistä tehty tutkimus kertoo työstä, jota ei arvosteta eikä ymmärretä – Kova henkinen kuormitus yllätti


Summary: Konservatiivit ovat ennakkosuosikkeja torstain parlamenttivaaleissa.

Britannia äänestää torstaina parlamenttivaaleissa, joissa panoksena on paitsi hallitusvalta, myös EU-eron eli brexitin kohtalo.
 Selvitimme, mitä kolme mahdollista vaalitulosta tarkoittavat Britannian EU-eron eli brexitin kannalta.
 Asetelmia ovat arvioineet myös muun muassa  sanomalehti The Guardian  ja  uutissivusto Bloomberg.
 1. Boris Johnsonin konservatiivit saavat enemmistön
 Vaalien todennäköisin lopputulos on pääministeri  Boris Johnsonin  johtamien konservatiivien vaalivoitto. Puolue johtaa selvästi mielipidemittauksia. Esimerkiksi Britannian yleisradioyhtiön  BBC:n gallupkoosteen mukaan  puolue on saamassa noin 43 prosenttia äänistä.
 Britannian vaaleissa jokaisesta vaalipiiristä valitaan vain yksi ehdokas. Tämä suosii kahta isoa puoluetta, konservatiiveja ja työväenpuoluetta. Konservatiiveilla onkin hyvät mahdollisuudet saada yli puolet parlamenttipaikoista.
 Jos näin käy, konservatiivit muodostavat hallituksen yksinään ja Johnson jatkaa pääministerinä. Johnsonin hallitus leikkaisi veroja mutta ei jatkaisi yhtä tiukkaa menokuria kuin aiemmat konservatiivihallitukset.
 Johnson on luvannut hoitaa Britannian eron EU:sta seuraavaan määräaikaan eli tammikuun loppuun mennessä. Kaikki konservatiivien ehdokkaat ovat luvanneet tukea Johnsonin suunnitelmaa, joten eron pitäisi onnistua helposti.
 Seuraava iso vääntö alkaisi kuitenkin pian. Eron jälkeen alkaa vuoden 2020 loppuun jatkuva siirtymäaika, jonka aikana Britannian ja EU täytyy solmia uusi kauppasopimus.
 Jos siirtymäaika päättyy ilman sopimusta, sillä on tuhoisia seurauksia Britannian ja EU:n väliselle kaupalle.
 Jos brexit toteutuu, brittiparlamentti alkaa kiistellä Britannian ja EU:n kauppasopimuksen sisällöstä. Jessica Taylor / UK Parliament / EPA
 Aikataulu on erittäin kunnianhimoinen. Onkin mahdollista, että Johnson joutuisi pyytämään EU:lta siirtymäajan pidentämistä.
 Kauppasopimuksen sisällöstä ja aikataulusta alkaisi jälleen uusi brexit-taistelu parlamentissa.
 2. Yksikään puolue ei saa enemmistöä
 Jos mikään puolue ei saa yli puolta parlamenttipaikoista, alkavat pitkät ja hankalat hallitusneuvottelut. Samaan aikaan niskaan hengittäisi EU-eron takaraja tammikuun lopussa.
 Britannia joutuisi luultavasti hakemaan jälleen uutta brexit-lykkäystä. Tästä kamppailtaisiin parlamentissa tuttuun tyyliin uuden vuoden tienoilla.
 Hallitus voisi lopulta muodostua joko konservatiivien tai työväenpuolueen johdolla. Pääministeripuolue tarvitsisi tuekseen yhden tai useampia pienempiä puolueita, jotka asettaisivat omia ehtojaan tuelle.
 Konservatiivit voisivat saada tukea esimerkiksi EU-kriitikko  Nigel Faragen  brexit-puolueelta, joka vaatii mahdollisimman jyrkkää EU-eroa.
 Pohjois-Irlannin protestanttien DUP-puolue tuki konservatiiveja päättyvällä vaalikaudella. Nyt puolue vastustaa jyrkästi pääministeri Johnsonin EU-erosopimusta, joka jättäisi Pohjois-Irlannin osittain EU:n tulliliittoon.
 Työväenpuolueen hallitus saisi puolestaan tukea todennäköisimmin Skotlannin kansallispuolueelta ja liberaalidemokraateilta.
 Tällainen hallitus järjestäisi luultavasti uuden kansanäänestyksen Britannian EU-erosta. Siihen ovat sitoutuneet kaikki kolme puoluetta. Muissa kysymyksissä puolueilla on paljon neuvoteltavaa.
 Skotlannin kansallispuolue vaatisi tuen ehtona uutta kansanäänestystä Skotlannin itsenäisyydestä.
 EU-eron perumista on vaadittu Lontoossa suurissa mielenosoituksissa. Facundo Arrizabalaga / EPA
 Liberaalidemokraatit vastustavat työväenpuolueen vasemmistolaista talouspolitiikkaa ja ovat ilmoittaneet, ettei puolueen puheenjohtaja  Jeremy Corbyn  kelpaa pääministeriksi.
 3. Työväenpuolue saa enemmistön
 Olisi suuri yllätys, jos työväenpuolue kirisi voittoon. Se on BBC:n mukaan saamassa noin 33 prosenttiä äänistä eli on noin kymmenen prosenttiyksikköä konservatiivien perässä.
 Jos näin kävisi, työväenpuolueen puheenjohtajasta Jeremy Corbynista tulisi pääministeri. Hänen johdollaan Britannia korottaisi rikkaiden veroja, investoisi suuria summia julkisiin palveluihin ja palauttaisi muun muassa rautatiet ja postin valtion haltuun.
 Työväenpuolue on luvannut neuvotella EU:n kanssa uuden erosopimuksen. Työväenpuolueen sopimus pitäisi Britannian lähempänä EU:ta kuin Johnsonin sopimus.
 Uusi sopimus vietäisiin kansanäänestykseen, jossa toisena vaihtoehtona olisi EU-eron peruminen. Corbyn on luvannut pysyä äänestyksessä puolueettomana. Työväenpuolueen mukaan kansanäänestys olisi sitova, eli parlamentti ei voisi perua sen tulosta.

 Lue myös:
 He muuttivat mieltään brexitistä: Ellietä, 21, EU-eron lykkääminen turhauttaa – Jonathan, 22, katuu ja haluaisi äänestää uudestaan
 Pohjois-Englannin "punainen muuri" rakoilee  – Työväenpuolueen sydänmaat haluavat EU-eron, mutta se tarkoittaisi äänen antamista konservatiiveille
 Nähdäänkö brittivaaleissa nuorten ääniryöppy? – Uusista äänestäjistä jopa kaksi kolmannesta alle 35-vuotiaita

Johnson, Corbyn vai sekasotku? Nämä kolme tulosta ovat mahdollisia Britannian vaaleissa – ja näin ne ratkaisevat EU-eron kohtalon


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Ylen kysely: Ydinvoima kelpaa suomalaisille ilmastonmuutoksen torjunnassa, erityisesti nuoret suopeita
 Lähes puolet suomalaisista pitää ydinvoimaa kestävänä energiamuotona ilmastonmuutoksen hillinnässä,  kertoo Ylen kysely . Erityisesti nuoret vastaajat pitävät ydinvoimaa kestävänä. EU:ssa ydinvoiman asemasta on kuitenkin käynnissä armoton vääntö.
 Hätäkeskuspäivystäjistä tehty tutkimus kertoo työstä, jota ei arvosteta eikä ymmärretä
 Hätäkeskuspäivystäjät kärsivät kovasta henkisestä kuormittumisesta. Toni Pitkänen / Yle
 Pro gradu -tutkielman hätäkeskuspäivystäjistä tehnyt  Susanna Sankala  yllättyi  hätäkeskuspäivystäjien kovasta henkisestä kuormittumisesta . Sankala sai kuulla, kuinka päivystäjät muistivat ja elivät uudelleen vanhojakin pahoja tilanteita. Raskainta päivystäjille on, kun hätäpuhelu koskee jollakin tavalla lapsia.
 Johnson? Corbyn? Sekasotku? Britannian vaaleissa voi tulla kolme tulosta, ja näin ne ratkaisevat EU-eron kohtalon
 Britannian pääministerin paikasta kamppailevat vaaleissa konservatiivien Boris Johnson ja työväenpuolueen Jeremy Corbyn. Facundo Arrizabalaga / EPA
 Britannia äänestää huomenna torstaina parlamenttivaaleissa, joissa panoksena on paitsi hallitusvalta, myös EU-eron eli brexitin kohtalo. Vaaleilla on kolme mahdollista lopputulosta: joko konservatiivit tai työväenpuolue voittaa enemmistön tai mikään puolue ei saa alahuoneessa enemmistöä. Selvitimme,  mitä kolme mahdollista vaalitulosta tarkoittaa  Britannian EU-eron eli brexitin kannalta.
 Pääministeri Marin A-studiossa: En voi vahvistaa tietoja al-Holin kotiutuksista
 Marin oli tiistaina A-studion haastattelussa. Yle
 Pääministeriksi tiistaina valittu  Sanna Marin  (sd.) ei voinut vahvistaa Ylen saamia tietoa al-Holin leirin suomalaisten kotiuttamisesta lähiaikoina. Marin vetosi siihen, että oli toiminut pääministerinä vasta tunteja, eikä hänellä ollut asiasta tarpeeksi tietoa. Marin oli  tiistaina A-studion haastattelussa .
 Etelätuuli voimistuu myrskylukemiin ja lännestä leviää sateita
 Matti Huutonen / Yle
 Sää lauhtuu koko maassa keskiviikkona. Voimakas matalapaine lähestyy Suomea lännestä ja tuo lauhaa ilmaa ja sateita. Iltapäivällä sateita tulee lännessä ja pohjoisessa, Lapissa lunta pyryttää ajoittain sakeasti ja keli muuttuu paikoin jopa erittäin huonoksi. Etelätuuli on puuskaista ja voimakasta niin merillä kuin maa-alueillakin. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Ydinvoima kelpaa nuorille, hätäkeskustyö kuormittaa, luvassa tuulta ja sateita


Summary: Viranomaiset ovat kehottaneet ihmisiä pysyttelemään myrskyn ajan sisätiloissa. Myrsky jatkuu vielä tänäänkin.

Islantiin iskenyt poikkeuksellisen kova talvimyrsky on sekoittanut saarivaltion arjen. Kova tuuli ja sankka lumipyry ovat aiheuttaneet sähkökatkoja suuressa osassa maata.
 Liikenne keskeytyi myrskyn saapuessa tiistaina niin lentokentillä kuin maanteilläkin.
 Viranomaiset kehottivat ihmisiä lähtemään tiistaina työpaikoiltaan etuajassa ja pysymään sisätiloissa myrskyn ajan. Koulut, kirjastot ja museot sulkivat ovensa.
 Tuuli on yltynyt paikoin hirmumyrskylukemiin ja ollut puuskissa jopa 50 metriä sekunnissa. Pahin tilanne on Luoteis-Islannissa, jonne annettiin korkein eli punainen myrskyvaroitus.
 Toista sataa pelastustyöntekijää on ahkeroinut illan ja yön aikana myrskyyn liittyvissä tehtävissä.
 Islannin ilmatieteenlaitoksen mukaan myrsky jatkuu vielä keskiviikkonakin, mutta myrskytuulet alkavat tyyntyä puoliltapäivin.
 Lisää aiheesta:
 Islannissa raju talvimyrsky – lunta voi sataa 15 senttimetriä tunnissa, tuuli jopa 33 m/s, koulut kiinni, kehotus pysyä sisätiloissa

Poikkeuksellisen raju talvimyrsky runtelee Islantia – tuuli puuskissa jopa 50 m/s, sähköt katkesivat suuresta osasta maata, liikenne poikki


Summary: Maanantaisen tulivuorenpurkauksen kuolonuhrien määrä nousi kuuteen. Kahdeksan ihmistä on vielä kateissa.

Maanantaina  Uudessa-Seelannissa purkautunut tulivuori  osoittaa jälleen merkkejä lisääntyneestä aktiivisuudesta, mikä viivästyttää kadonneiden uhrien etsintää. Asumattomalla White Islandin saarella sijaitseva tulivuori päästi lisää höyryä sekä mutaa ilmaan keskiviikkona.
 Uusiseelantilaisen geologisen tutkimuskeskuksen GeoNetin mukaan tulivuori purkautuu hyvin todennäköisesti uudestaan seuraavan vuorokauden aikana.
 Kahdeksan ihmistä on yhä kateissa purkauksen jäljiltä. Poliisin mukaan kadonneet eivät ole enää hengissä, ja heidän uskotaan löytyvän tuhkaan peittyneeltä saarelta. Poliisi kertoo odottavansa tietoa asiantuntijoilta, milloin viranomaisten on turvallista mennä saarelle etsimään kadonneita.
 Tulivuorenpurkauksen kuolonuhrien määrä nousi tiistaina kuuteen, kun yksi uhreista kuoli vammoihinsa sairaalassa. Loukkaantuneista 30 on yhä sairaalahoidossa, ja heistä 25 on kriittisessä tilassa. Useat loukkaantuneet kärsivät pahoista palovammoista.
 Poliisin mukaan saarella oli purkaushetkellä 47 vierailijaa. Saarella oli uusiseelantilaisten turistien ja oppaiden lisäksi turisteja Yhdysvalloista, Australiasta, Britanniasta, Kiinasta ja Malesiasta.
 Viranomaisten mukaan kuolonuhrien tunnistaminen on yhä kesken. Mediatietojen mukaan kuolleiden joukossa on australialainen äiti ja tytär.
 Tulivuori sijaitsee 48 kilometrin päässä Pohjoissaaren itärannikolta. Tulivuori on yksi Uuden-Seelannin aktiivisimmista, ja turistit vierailevat siellä usein. Saarella vierailee vuosittain noin 10 000 kävijää.
 Lue lisää:
 Poliisi aloittaa rikostutkinnan Uuden-Seelannin tulivuorenpurkaukseen liittyen – kuolleita jopa 13, loukkaantuneet pahoin palaneita
 Viisi kuoli ja kahdeksan on kateissa Uuden-Seelannin tulivuorenpurkauksen jäljiltä – Poliisi ei usko enää löytävänsä eloonjääneitä

Uudessa-Seelannissa purkautunut tulivuori on jälleen aktiivinen – kadonneiden etsiminen viivästyy entisestään


Summary: EU:ssa ydinvoimasta käydään kovaa kädenvääntöä.

Lähes puolet suomalaisista pitää ydinvoimaa kestävänä energiamuotona ilmastonmuutoksen hillinnässä. Asia selviää Ylen teettämästä kyselystä.
 Kysyimme asiaa näin:
 EU haluaa suunnata rahoitusta ilmaston kannalta kestäviin energiamuotoihin. Onko ydinvoima mielestänne kestävä ratkaisu ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi?
 Suomalaiset vastasivat näin:
 Ydinvoimaa pitää kestävänä 48 prosenttia Ydinvoimaa ei pidä kestävänä 35 prosenttia Kantaansa ei osaa sanoa 17 prosenttia
 Tulos kuvastaa suomalaisten käytännönläheistä suhdetta ydinvoimaan, arvioi Aalto-yliopiston energiatekniikan ja -talouden professori  Sanna Syri .
 – Varmaan yksi tärkeä selittävä tekijä on se, että meillä on erinomaiset kokemukset olemassa olevista ydinvoimaloista. Niiden käyttöasteet ovat ihan maailman huippua, Syri sanoo.
 Hyvä käyttöaste tarkoittaa sitä, että Suomen toiminnassa olevat ydinvoimalat Loviisassa ja Olkiluodossa ovat jauhaneet sähköä luotettavasti vuosikymmenien ajan.
 Kyselytutkimuksen toteutti Taloustutkimus Ylen tilauksesta. Kyselyä varten haastateltiin tuhat henkilöä marraskuun lopussa. Kyselyn virhemarginaali on 3,2 prosenttiyksikköä suuntaansa.  Mikko Airikka / Yle
 Nuorilta vahva kannatus ydinvoimalle
 Viimeisen vuoden aikana nuorten ilmastoliike on noussut äänekkäästi vaatimaan kunnianhimoista ilmastopolitiikkaa ruotsalaisen  Greta Thunbergin  johdolla.
 Ylen kyselyn perusteella ydinvoima kelpaa suomalaisnuorten enemmistölle ilmastonmuutoksen vastaisena työkaluna Nuorin vastaajaryhmä, eli 15–24-vuotiaat, lukeutuvat kyselyssä ydinvoiman vankimpien kannattajien joukkoon.
 Nuorten tulokset jakautuvat näin:
 Ydinvoimaa pitää kestävänä 52 prosenttia vastaajista Kielteisesti kysymykseen vastasi 29 prosenttia Kantaansa ei osannut sanoa 19 prosenttia
 Tätä juttua varten kyselimme ydinvoimakantoja Espoon Otaniemessä, Aalto-yliopiston metroasemalla vastaantulevilta nuorilta.
 Energia- ja ympäristötekniikkaa opiskeleva  Iris Nihti , 22, tuntee aihepiirin hyvin opintojensa kautta. Hän arvioi, että nuorten vastauksia selittää tietoisuus ilmastonmuutoksen etenemisestä.
 – Veikkaan, että ihmiset ovat aika hereillä asiasta ja tietoisia siitä, että ydinvoima on kuitenkin aika turvallista. Totta kai siinä on omat ongelmansa, mutta fossiilisissa polttoaineissa on isommat ongelmat, Nihti sanoo.
 Kyselytutkimuksen toteutti Taloustutkimus Ylen tilauksesta. Kyselyä varten haastateltiin tuhat henkilöä marraskuun lopussa. Kyselyn virhemarginaali on 3,2 prosenttiyksikköä suuntaansa.  Mikko Airikka / Yle
 Nihti pitää ydinvoimaa silti väliaikaisena ratkaisuna. Tulevaisuudessa yhä tärkeämpään rooliin nousevat uusiutuva energia ja onnistuessaan myös fuusiovoima.
 Vastaan tulee myös toinen energia- ja ympäristötekniikan opiskelija,  Sakarias Paaso .
 Hän kertoo kannattavansa ydinvoiman käyttöä co2-päästöttömyyden vuoksi. Paaso arvioi, että osa nuorista vierastaa ydinvoimaa ydinjätteiden takia.
 – Ydinjäte koetaan riskinä. Itse en koe, että se olisi iso riski, hän sanoo.
 Otaniemestä on vaikea löytää ydinvoimaa vastustavia nuoria haastatteluun. Tilannetta selittänee se, että alueella liikkuu paljon tekniikan alan opiskelijoita ja tulevia diplomi-insinöörejä.
 Taiteiden ja suunnittelun korkeakoulun tupakkapaikalla ydinvoimaan suhtaudutaan varauksellisemmin, mutta opiskelijat eivät ehdi luentotauolla avaamaan kantojaan tarkemmin.
 Ylen kyselyn perusteella ydinvoiman kannatus jakautuu Suomessa voimakkaasti sukupuolen mukaan:
 Miehistä 68 prosenttia pitää ydinvoimaa kestävänä, 22 prosenttia ei, 10 prosenttia ei osaa sanoa Naisista vain 29 prosenttia pitää ydinvoimaa kestävänä, 47 prosenttia ei, 24 prosenttia ei osaa sanoa
 Helsinkiläinen opiskelija Sakarias Paaso arvioi, että ydinvoiman riskit ovat hyvin hallittavissa Suomessa. Markku Pitkänen / Yle
 Päästötöntä sähköä tarvitaan valtavia määriä
 Ydinvoima on taas ajankohtainen kysymys, sillä EU:ssa on käynnissä kova kädenvääntö ydinvoiman asemasta. Kuuma kysymys on, saako ydinvoima rahoitusalalle kaavaillun ekomerkin vai ei.
 Ekomerkin tehtävä olisi kertoa sijoittajille, eläkeyhtiöille ja rahoituslaitoksille, mitkä energiamuodot ovat ympäristön kannalta kestäviä sijoituskohteita. Lue lisää  tästä .
 Energiayrityksiä edustavan Energiateollisuuden mukaan ydinvoimahankkeiden rahoitus voi vaikeutua, mikäli ydinvoima jää ekomerkin ulkopuolelle. Tämä voisi osaltaan hankaloittaa päästövähennystavoitteiden saavuttamista.
 Sähkön tuottaminen ydinvoimalla ei aiheuta suoria hiilidioksidipäästöjä, mutta säteilevät ydinjätteet hiertävät monissa EU-maissa.
 Euroopan komission mukaan EU tarvitsee ydinvoimaa uusiutuvan energian rinnalla, jotta tiukat päästövähennystavoitteet voidaan toteuttaa.
 Komissio tavoittelee EU:n hiilineutraaliutta vuoteen 2050 mennessä. Tuolloin EU-maat voisivat siis tuottaa vuodessa vain sen verran päästöjä, kun ilmasta saadaan sidottua hiilidioksidia esimerkiksi metsiin.
 Professori Sanna Syri huomauttaa, että 30 vuotta on hyvin lyhyt aika. Komissio on arvioinut, että vuoteen 2050 mennessä EU-alueen sähköntuotannon pitäisi jopa 2,5-kertaistua nykyisestä.
 – Vaikka arvioidaan, että uusiutuva energia tulee lisääntymään erittäin voimakkaasti vuoteen 2050 mennessä, niin silti myös ydinvoimaa tarvitaan, Syri sanoo.
 EU:n on äärimmäisen vaikea saavuttaa hiilineutraaliutta 30 vuodessa ilman ydinvoimaa, arvioi professori Sanna Syri. Markku Pitkänen / Yle
 Euroopan suurvallat törmäyskurssilla
 Ydinvoimaa koskevan kiistan taustalla on EU:n suurvaltojen, Saksan ja Ranskan, päinvastainen linja energiapolitiikassa.
 Saksa aikoo luopua ensi vuosikymmenen alussa ydinvoimasta. Ranska sen sijaan tuottaa leijonanosan sähköstään ydinvoimalalla.
 Siksi Saksa on ollut halukas sysäämään ydinvoiman ekomerkin ulkopuolelle. Ranska taas on vaatinut ydinvoiman pitämistä mukana.
 EU:n puheenjohtajamaana toimiva Suomi on ajanut linjaa, jossa ydinvoima luettaisiin kestäväksi.
 Ydinvoimakiista on yksi sivujuonne laajassa kestävän rahoituksen lakipaketissa. Viime torstaina hankkeessa saavutettiin alustava neuvottelutulos jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin ja komission välillä.
 Kompromissiehdotuksessa ydinvoimaa ei suljeta suoraan pois, mutta käytännössä sen osoittaminen "vihreäksi sijoituskohteeksi" näyttää hyvin vaikealta.
 Tänään keskiviikkona neuvottelutulokseen ottavat kantaa jäsenvaltioita edustavat suurlähettiläät. Sen jälkeen paketti menee Euroopan parlamenttiin hyväksyttäväksi.
 Miten ydinvoimalle lopulta käy? Se selviää todennäköisesti vasta ensi vuoden aikana.
 Ydinvoima kattaa nyt noin 25 prosenttia EU-maiden sähköntarpeesta. Valtaosa ydinvoimaloista on kuitenkin yli 30 vuotta vanhoja, joten ne pitää uusia 2050 mennessä.
 Komission arvion mukaan ydinvoimaloihin tarvitaan noin 400 miljardin euron investoinnit 2050 mennessä. Tämän takia rahoitusalan ekomerkillä voi olla suuri merkitys.
 Näin kysely tehtiin:
 Ylen tilaaman kyselyn toteutti Taloustutkimus Oy Kyselyyn vastasi tuhat ihmistä marraskuun lopussa Kyselyn virhemarginaali on suurimmillaan 3,2 prosenttiyksikköä suuntaansa
 Lue myös:
 Ydinvoima jäämässä ilman rahoitusalan ekoleimaa EU:ssa – Energiateollisuus: Ilmastonmuutoksen torjunta kallistuu, jos päätös jää voimaan
 YK:n raportti paljastaa ammottavan kuilun: Maailman maat ovat armotta jäljessä ilmastotavoitteista, päästöt saatava jyrkkään laskuun heti
 Ydinvoima tekee paluuta EU:ssa – Komission energiajohtaja Ylelle: Ilmastopäästöjen nollaaminen vaatisi kymmeniä uusia laitoksia

Ylen kysely: Suomalaiset kannattavat ydinvoimaa ilmastotaistelun työkaluna – Erityisesti nuoret pitävät kestävänä energiamuotona


Yhdysvaltojen Jersey Cityssä neljä ihmistä on kuollut ampumisessa tunteja kestäneessä pattitilanteessa ja tulitaistelussa. Yksi uhreista on poliisi, ja kolme muuta uhria on siviilejä. Lisäksi kaksi epäiltyä löydettiin kuolleina.
 – Poliisimme olivat tunteja tulituksen kohteena, kaupungin poliisipäällikkö  Michael Kelly  kertoi toimittajille.
 Kaksi poliisia haavoittui ampumisessa. He ovat jo päässeet pois sairaalahoidosta. Lisäksi yksi siviili haavoittui.
 Kellyn mukaan kuolleet epäillyt toimivat yksin.
 New Yorkin lähellä tapahtunut ampuminen alkoi tiistaina puoliltapäivin paikallista aikaa. Kelly kertoo tapahtumasarjan alkaneen hautausmaalta ja päättyneen liiketilaan. Hänen mukaansa rikospaikkoina on ainakin kolme kohdetta.
 Mediatietojen mukaan ampuminen alkoi, kun henkirikosta tutkinut poliisi lähestyi epäiltyjä hautausmaalla. Jersey Cityn pormestari  Steven Fulop  vahvisti toimittajille, että kyseessä oli ammuskelussa kuollut poliisi.
 Myöhemmin epäillyt pakenivat ruokakauppaan, jossa ampuminen jatkui ja josta loput viisi ruumista löytyivät.
 Poliisi myös löysi mahdollisen räjähteen epäiltyjen varastamasta ja käyttämästä vuokra-autosta. Se lähetettiin tutkittavaksi eteenpäin.
 Paikallisen yleisestä turvallisuudesta vastaavan viranomaisen mukaan tapauksessa ei ole merkkejä terrorismista, kirjoittaa  CNN .

Useita kuolleita tunteja kestäneessä ammuskelussa Yhdysvalloissa – tapahtumaketju alkoi hautausmaalta


Summary: Tapaamisessa nousivat esille muun muassa Itämeren tilanne, Nato-suhteet ja kriisinhallintaoperaatiot.

Puolustusministeri  Antti Kaikkonen  (kesk.) tapasi tiistaina Washingtonissa Yhdysvaltain puolustusministerin  Mark Esperin . Tapaamisessa oli mukana myös Ruotsin puolustusministeri  Peter Hultqvist .
 Ministeri Kaikkonen kertoi varhain keskiviikkona Suomen aikaa STT:lle, että tapaamisessa käytiin läpi ajankohtaista turvallisuuspoliittista tilannetta sekä Euroopassa että globaalistikin. Lisäksi ministerit puhuivat Itämeren seudun tilanteesta.
 – Arvioimme nykyistä tilannetta ja näkymiä. Kävimme läpi, miten kukin näkee tilanteen ja jatkon siinä. Saimme näistä asioista hyvän keskustelun aikaan, Kaikkonen kertoi puhelimitse Washingtonista.
 Lisäksi esille nousivat Nato-suhteet, kriisinhallintaoperaatiot, Afganistanin tilanne ja aserajoitussopimukset. Kaikkonen luonnehti tapaamisen henkeä hyväksi ja rakentavaksi.
 – Voin sanoa että noin tunnin tapaamisessa ehdittiin kyllä laajasti käsitellä ajankohtaisia turvallisuuspoliittisia aiheita.
 Hävittäjistä ei puhuttu ministerien kesken
 Suomen, Ruotsin ja Yhdysvaltain puolustusministerit allekirjoittivat toukokuussa 2018 kolmenvälisen aiejulistuksen puolustusyhteistyöstä. Julistus kokosi yhteen aiemmin sovittuja asioita.
 Kaikkosen mukaan kokouksessa todettiin, että kahdenvälisen yhteistyön lisäksi myös kolmenvälinen yhteistyö on perusteltua ja sitä tullaan jatkamaan.
 – Sekä Ruotsi että Yhdysvallat ovat meille keskeisiä kumppaneita puolustuskysymyksissä. Ruotsin kanssa yhteistyöhän on hyvin läheistä tällä hetkellä ja tiivistynyt viime vuosina, ja uusiakin askeleita on Ruotsin kanssa suunnitteilla. Näillä näkymin niistä on hieman uutta kerrottavaa ennen vuodenvaihdetta.
 Kaikkonen sanoi, että Suomen hävittäjähankinnat eivät nousseet ministerien keskustelussa esille. Puolustusministeri kertoi kuitenkin tavanneensa vierailulla Yhdysvaltojen puolustushallinnon edustajia sekä senaatin ja edustajainhuoneen jäseniä, ja ainakin osassa näitä keskusteluja hän otti esiin Suomen hävittäjätilanteen.
 Lue lisää:
 Suomi käyttää hävittäjiin todennäköisesti kaikki kauppaan varatut 10 miljardia euroa
 Kunnialaukaukset saattelivat Suomen, Ruotsin ja USA:n tiiviimpään puolustusyhteistyöhön: ”Viemme sotilasyhteistyömme seuraavalle tasolle”
 Tässä ovat Marinin hallituksen ministerit – joukko äänikuningattaria, pikapaluun tekijä, maailman nuorin pääministeri

Kaikkonen tapasi Washingtonissa USA:n ja Ruotsin puolustusministerit – "Uusia askeleita Ruotsin kanssa suunnitteilla"


Summary: Presidentti toivoo uudelle hallitukselle työrauhaa.

Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  toivoo, että  tänään nimitetty hallitus  pohtisi selkeän poliittisen päätöksen tekemistä al-Holilla olevien suomalaisten kotiuttamisen suhteen. Niinistö kommentoi asiaa  Helsingin Sanomille  kansliansa välityksellä.
 – Viime päivinä on esitetty kiihtyvään tahtiin erilaisia olettamia. Uuden hallituksen olisi hyvä saada hetken työrauha ja pohtia selkeän poliittisen päätöksen tekemistä, Niinistö kirjoitti viestissään HS:lle.
 Syyriassa al-Holin leirillä olevien suomalaislasten ja -naisten kotiuttamisesta on tullut poliittinen kysymys. Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) ja osa virkamiehistä  ovat olleet erimielisiä  suomalaisten kotiuttamisesta al-Holin leiriltä. Asia nousi viime viikolla julkisuuteen.
 Ylen saamien tietojen mukaan  Suomi pyrkii aktiivisesti tuomaan  al-Holin-leirillä olevat suomalaiset naiset ja lapset kotiin. Asiassa on meneillään aktiivinen operaatio, joka pyrkii tuomaan leirillä olevat suomalaiset charter-lennoilla Suomeen erissä.
 A-studion haastattelussa  pääministeri  Sanna Marin  (sd.) ei vahvistanut tietoja kotiutuksista. Hän vetosi, että asiasta pitäisi kysyä ulkoministeri Haavistolta. Marin vahvisti kuitenkin, ettei asiasta ole tehty hallituksen sisällä päätöstä.
 Al-Holin leirillä pidetään naisia ja lapsia, jotka ovat asuneet terrorijärjestö Isisin alueella. Joukossa on kymmenkunta suomalaista naista ja heidän noin 30 lastaan.
 Lue lisää:
 Pääministeri Marin A-studiossa: En voi vahvistaa tietoja al-Holin kotiutuksista
 Lähde Ylelle: Suomella on selvä suunnitelma al-Holin leiriläisten kotiuttamiseksi – lennot alkavat, kun kurdit tuovat suomalaisia Irakin rajalle
 Ylen lähde: al-Holin leiriläisten siirtäminen Suomeen tällä viikolla ollut yksi vaihtoehdoista – ei enää todennäköinen
 Näin kiista al-Holin lapsista sekoitti ulkoministeriön – Tämän kaiken tiedämme kohun vaiheista nyt

Presidentti Niinistö HS:lle: Hallituksen tulisi pohtia poliittisen päätöksen tekemistä al-Holin kotiutuksista


Summary: Viranomaiset kehottavat keskeyttämään kaiken liikenteen turvallisuussyistä.

Islannissa riehuu tänään poikkeuksellisen raju talvimyrsky. Viranomaiset varautuivat myrskyyn jo ennakolta kehottamalla keskeyttämään kaiken liikenteen Reykjavikin alueella alkaen klo 15 paikallista aikaa,  uutisoi Iceland monitor .
 Ihmisiä on kehotettu lähtemään töistä kotiinsa kesken työpäivän. Tieliikenteen ohella  lentoliikennekin keskeytyy .
 Koulut, museot ja kirjastot sulkevat ovensa tavallista aikaisemmin. Ihmisiä neuvotaan pysyttelemään myrskyn ajan sisätiloissa turvallisuussyistä koko maassa.
 Yleisradioyhtiö RÚV:n mukaan pahimmin myrskyn ennakoidaan koettelevan Islannin luoteisosaa , jossa tuulennopeudeksi ennustetaan 25–33 metriä sekunnissa.
 Säätiedotuksen mukaan lunta voi sataa 15 senttimetriä tunnissa.
 Rannikoilla varoitetaan aallonkorkeudesta. Suurimmillaan aallot voivat lyödä kymmenen metrin korkuisina.

Islannissa raju talvimyrsky – lunta voi sataa 15 senttimetriä tunnissa, tuuli jopa 33 m/s, koulut kiinni, kehotus pysyä sisätiloissa


Summary: Lakkautukset ovat Salolle ja salolaisille totinen paikka. Niitä perustellaan lasten määrän vähenemisellä.

Salossa on saatu valmiiksi laaja oppimisympäristöselvitys. Sen mukaan tulevina vuosina lasten määrä vähenee siihen malliin, että kouluja ja päiväkoteja on lakkautettava kymmeniä.
 – Salossakin on tapahtumassa sama kuin valtakunnassa muualla. Palvelutarpeet muuttuvat, sanoo opetuslautakunnan puheenjohtaja  Annika Viitanen  (kok.).
 Salon kaupunki palkkasi ulkopuolisen konsultin tekemään selvityksen Salon palveluverkosta. Konsulttiselvityksen teki FCG Konsultointi Oy.
 Konsulttiselvityksen lisäksi kaupungin työryhmä on tehnyt oman esityksensä ja nyt ne molemmat on tuotu julkisuuteen. Niissä kerrotaan mitä tulevina vuosina kouluissa, päiväkodeissa ja nuorisopalveluissa tapahtuu.
 Suunnitelmat ulottuvat vuodelle 2026. Poimimme osan laajasta materiaalista. Materiaaleihin voi tutustua  Salon kaupungin verkkosivuilla .
 Selvitys perustuu Salon kaupungin toimittamiin tilastoihin ja aineistoihin, Tilastokeskuksen ennusteisiin ja FCG Konsultoinnin tuottamaan ennakointi- ja analysointiaineistoihin.
 13 päiväkotia lakkautusuhan alla
 Salossa varhaiskasvatuksen palvelutarpeen ennakoidaan vähenevän seuraavina vuosina noin 720 hoitopaikalla.
 Konsultin esittämät lakkautettavat päiväkodit Asemakatu Hajala Hähkänä Kalliorinne Kiikala Kärävuori Meri-Halikko Märynummi lakkautetaan eikä uutta rakenneta Pahkavuori Palometsä Puolukkapuisto Päiväkoti Sinilintu Särkisalo
 Konsultti esittää, että 13 eri päiväkotia lakkautetaan eri puolilla Saloa vuoteen 2025 mennessä. Lakkautukset vähentäisivät kaupungin hoitopaikkoja 492 kappaletta. Lapsimäärän väheneminen tietää sitä, että myös kasvatushenkilöstön tarve vähenee 75 työntekijällä.
 Kaupungin työryhmän linjauksen mukaan ensimmäisenä lakkautuslistalla olisi Hajalan päiväkoti. Työryhmän esityksen mukaan päiväkodin toiminta päättyy 1.8.2020.
 Varhaiskasvatuksessa tullaan tulevaisuudessa tarkastelemaan yksityistä palvelutuotantoa vaihtoehtona. Esimerkiksi Kaivolan päiväkodin palveluiden tuottamista yksityisesti selvitetään. Tämä voisi tapahtua jo syksyllä 2020.
 Tulevina vuosina Teijon, Meri-Halikon, Kiikalan, Puolukkapuiston ja Toijan päiväkodit lopettavat toimintansa. Kaupungin työryhmä linjaa, että Sinilinnun ja Kärävuoren päiväkodit yhdistetään.
 Salon kaupungissa  on tällä hetkellä 27 päiväkotia. Lisäksi on tarjolla perhepäivähoitoa sekä yksityistä varhaiskasvatusta.
 12 koulua lakkautusuhan alla
 Opetuspuolella perusopetuksen palvelutarpeen ennakoidaan vähenevän tulevina vuosina 1 198 oppilaspaikalla.
 Konsultin esittämät lakkautettavat koulut Hajala Meri-Halikko Mustamäki Märynummi, uutta koulua ei rakenneta Vaskio Hiisi Hähkänä Kaivola Komisuo Sirkkula Teijo Sauru
 Konsultti esittää, että 12 koulua lakkautetaan eri puolilta kaupunkia vuoteen 2025 mennessä. Lakkautukset vähentävät 775 oppilaspaikkaa perusopetuksen puolella. Oppilaiden vähenemisen myötä opetushenkilöstön vähennystarve tulevina vuosina on 40 työntekijää.
 Työryhmän esityksen mukaan alakouluista lakkautetaan jo tämän lukuvuoden jälkeen (1.8.2020 alkaen) Hajala, Hiisi, Komisuo ja Teijo. Saurun koulu lakkauutetaan elokuussa 2023.
 Linjauksena on, että jatkossa alle 48 oppilaan koulut lakkautetaan. Koulujen oppilasmäärää tarkastellaan menneeltä, nykyiseltä ja tulevalta vuodelta.
 – Päädyimme tähän koulujen vähimmäisoppilasmäärään, koska näin meillä on liikkumavaraa ikäluokkien välillä, sanoo opetuslautakunnan puheenjohtaja Annika Viitanen.
 Konsulttiselvitys ja kaupungin työryhmä esittää, että Salon lukio siirtyy vuonna 2021 Kaherinkadulta Ylhäistentielle. Ylhäistentiellä toimi aikoinaan Turun ammattikorkeakoulun Salon yksikkö ja nyt siellä toimii Hermannin yläkoulu.
 Ylhäistentiellä nyt oleva Hermannin koulu palaa vuoden 2021 alusta Torikadulle. Koulu lakkautetaan 2020-luvun lopulla, kun oppilasmäärä vähenee.
 Konsulttiselvityksessä esitetään lisäksi, että vuoteen 2030 mennessä Halikon ja Perniön lukiot lakkautetaan ja niiden toiminta siirtyy Ylhäistentielle Salon lukioon.
 Salon lukion nykyisiin tiloihin Kaherinkadulle siirtyisi alakoululaisia. Tiloihin siirtyisi Alhaisten, Hakastaron ja Uskelan koulun oppilaat. Uskelan yläkoululaiset siirtyisivät yhden yläkoulun yhteyteen.
 Salon kaupungissa annetaan tällä hetkellä  alakouluopetusta 26 yksikössä . Yläkouluja on neljä.
 Lisää koulukuljetuksia ja tyhjiksi jääviä kiinteistöjä
 Koulujen lakkautus tietää lisääntyviä koulukuljetuksia. Tätä on suunniteltu ja Salon kaupungin liikennepalvelut on hahmotellut tulevaisuuden kuljetustarpeita ja reittejä.
 Tyhjäksi jää tulevina vuosina monta kiinteistöä ja ne laitetaan myyntiin. Myynnistä päättää kaupunginvaltuusto.
 Laajaa oppimistarveselvitystä esitetään ensimmäistä kertaa kaupunkilaisille tiistaina 10.12. kello 18.00 Salon lukion auditoriossa.
 Valmistelutyö alkaa ja päätöksiä pyritään tekemään kaupunginvaltuustossa helmikuun lopulla, arvioi opetuslautakunnan puheenjohtaja Annika Viitanen.
 Aiheesta voi keskustella Yle Tunnuksella. Keskustelu sulkeutuu kello 20.00.

Radikaali esitys: lähes puolet eli 12 koulua ja 13 päiväkotia lakkautusuhan alla Salossa


Summary: Merelle rakennettavalla keinosaarella tuulivoimalla tuotettaisiin myös vetyä.

Tanskassa valmistellaan suunnitelmaa rakentaa merelle keinotekoinen saari, jolle sijoitettaisiin valtava määrä tuulivoimaloita. Maan energiaministeriö hakee saarelle parhaillaan sijoituspaikkaa. Saaria voi myös olla useampi kuin yksi, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Suunnitelman mukaan saarelle sijoitettaisiin tullivoiman tuotantokapasiteettia kymmenen gigawattia. Tämä vastaisi jopa kymmenen miljoonan keskieurooppalaisen kotitalouden sähköntarvetta.
 Tanska, jossa on kuusi miljoonaa asukasta, voisi siis tarjota kaikille asukkailleen tuulisähköä. Maassa on jo ennestään suuri määrä tuulisähkön tuotantolaitoksia. Viime vuonna maa kattoi 41 prosenttia kaikesta sähköntarpeestaan tuulivoimalla.
 Saarille suunniteltujen voimaloiden tuotannosta riittäisi siis sähköä muuallekin kuin tanskalaisiin kotitalouksiin.
 Tanskan hallitus on varannut 65 miljoonaa kruunua eli 8,5 miljoonaa euroa tutkimukseen, jolla yritetään löytää keino saarella tuotettavan sähkön varastoimiseen tai muuntamiseen vedyksi.
 Vetyä pidetään yhtenä varteenotettavimmista tulevaisuuden energiavaihtoehdoista. Kun vety palaa, se muuttuu harmittomasti vedeksi. Vetyä voidaan käyttää energianlähteenä monenlaisissa moottoreissa.
 – Jos todella haluamme hyödyntää merellisen tuulivoiman valrtavan potentiaalin, meidän on löydettävä keinot muuntaa vihreä energia lentokoneiden, laivojen ja teollisuuden polttoaineeksi, sanoi energiaministeri  Dan Jørgensen.
 Tanskan raskas teollisuus on ilmaissut kiinnostuksensa vedyn hyödyntämiseen polttoaineena. Myös laivanvarustamot ja ilmaliikenne hakevat keinoja hiilijalanjälkensä pienentämiseen.
 Tanskassa hiljattain hyväksytyn lain mukaan maa vähentää hiilidioksidipäästöjään 70 prosenttia vuoteen 2030 mennessä.
 Saarien ja sen tuulivoimaloiden kustannusarvio on 200 – 300 miljardia Tanskan kruunua, eli 26 – 39 miljardia euroa. Kustannuksesta vastaisivat suurimmaksi osaksi yksityiset sijoittajat.

Tanska suunnittelee tuulivoimapuistoa, joka tuottaisi sähkön maan kaikille asukkaille – ja paljon enemmän


Summary: Pirkanmaan käräjäoikeudessa on annettu tuomioita harvinaisessa petosvyyhdissä, jossa on poikkeuksellisen paljon asianomistajia.

Harvinaisen petosvyyhdin uhreina oli lukuisia yksityisiä ihmisiä ja useita tunnettuja suomalaisia isoja yrityksiä. Yhteensä uhreja oli noin 40.
 Kahden miehen syytettiin valmistaneen Tampereella yksityisasunnossa ajokortteja ja käyttäneen niitä petoksissa vuonna 2016. Ajokorttien valmistuksessa oli käytetty tietokoneita kuvankäsittelyohjelmineen, monitoimilaitteita, laminointikonetta ja korttipohjia. Poliisi teki kotietsinnän asuntoon, josta löytyi tuhansien ihmisten henkilötietoja, kuten henkilötunnuksia, osoitetietoja, puhelinnumeroita ja sähköpostiosoitteita.
 Syyttäjän mukaan syytetyt ovat väärentäneet ainakin 19 suomalaisen ajokortit.
 Syyttäjän mukaan väärennettyjä ajokortteja käytettiin muun muassa useiden puhelimien ja tietokoneen ostossa, auton vuokrauksessa ja eri tuotteiden ostamisessa useilla tuhansilla euroilla.
 Pirkanmaan käräjäoikeus hylkäsi osan syytteistä, mutta tuomitsi osasta. Toinen päätekijä tuomittiin lukuisista väärennöksistä ja petoksista 7 kuukauden vankeuteen. Aiemman rikostaustan takia tuomio määrättiin ehdottomana.
 Kahdella rikoskumppanilla oli aikaisempia ehdottomia tuomioita, joiden päälle ei tuomittu enää lisää rangaistuksia korvausten lisäksi, vaikka käräjäoikeus katsoi miehet syyllisiksi tekoihin.
 Valtaosa neljännen syytetyn miehen syytteistä hylättiin ja hänet tuomittiin kolmesta petoksesta ja muista rikoksista 60 päivän vankeuteen. Nainen tuomittiin sakkoihin tuottamuksellisesta kätkemisrikoksesta.
 Tuomiot eivät ole lainvoimaisia.
 Lue lisää:
 19 suomalaisen ajokortit löytyivät väärennystehtaasta – petosvyyhdin pääkaksikon kotoa löytyi tuhansien suomalaisten henkilötietoja

Noin 40 uhria, viidelle tuomiot: Tamperelaisesta asunnosta löytyi ajokorttien väärennöstehdas


Yhdysvaltain edustajainhuoneen demokraatit ovat julkaisseet presidentti  Donald Trumpin  virkarikossyytteen syytekohdat. Ne ovat vallan väärinkäyttö ja kongressin tutkinnan vaikeuttaminen.
 Epäillyssä vallan väärinkäytössä on kyse siitä, että Trump painosti Ukrainaa saadakseen itselleen hyötyä.
 Tutkinnan vaikeuttamisessa on kyse siitä, ettei Trump suostunut tutkinnan kuultavaksi ja Valkoinen talo kielsi useiden kuultaviksi kutsuttujen todistamisen.
 Edustajainhuoneen lakivaliokunnan puheenjohtajan  Jerry Nadlerin  mukaan Trump on asettanut itsensä lain yläpuolelle.
 – Kukaan, ei edes presidentti, ole lain yläpuolella, Nadler jyrähti syytekohdat esitellessään.
 Tiedusteluvaliokunnan puheenjohtajan  Adam Schiffin  mukaan Trumpin jättäminen vastuuseen asettamatta antaisi tuleville presidenteille vapaat kädet rikkoa lakia.
 Syytteiden nostamisesta äänestetään vielä erikseen.
 Presidentti Donald Trump kommentoi asiaa jo aiemmin Twitterissä kutsumalla syytöksiä poliittiseksi hulluudeksi. Trump vakuuttaa, ettei ole tehnyt mitään väärää.
 Myöhemmin presidentti tviittasi lisää ja kutsui syytöksiä jälleen kerran muun muassa noitavainoksi ja virheellisiksi.
 Valkoisen talon mukaan Trump ottaa kantaa senaatin kuulemisessa ja odottaa saavansa täyden vapautuksen syytteistä. Senaatissa republikaaneilla on enemmistö.
 Lue myös:
 Valkoinen talo arvostelee Trumpin virkarikostutkintaa ja kieltäytyy epäsuorasti osallistumasta kuulemisiin
 Toimittajalta: Trump saa virkasyytteen ja nimensä historiankirjoihin, mutta senaatin republikaanienemmistö pelastaa hänet viraltapanolta
 Demokraattijohtaja Pelosi määräsi edustajainhuoneen laatimaan virkarikossyytteen Trumpia vastaan – "Faktat ovat kiistattomat"

Trumpin virkarikossyytteen syytekohdat julki: Vallan väärinkäyttö ja kongressin tutkinnan vaikeuttaminen