Summary: Sosialisteille ennustetaan vaalivoittoa, mutta yllätykset eivät ole Espanjassa mahdottomia, kirjoittaa toimittaja Maija Salmi.

Espanjassa vuosikymmenet lähes vuoron perään hallinneet sosialistipuolue PSOE ja keskustaoikeistolainen PP ovat menettäneet äänestäjiään uusille puolueille.
 Espanjassa järjestetään nyt kolmannet vaalit neljän vuoden sisään, sillä mikään puolue ei ole onnistunut saamaan määräenemmistöä parlamenttiin. Myös nyt pidettävien vaalien jälkeen koalitiohallitus on todennäköisin vaihtoehto.
 1. Miksi Espanjassa järjestetään jälleen vaalit?
 Edellinen, keskustaoikeistolaista Partido Popularia edustava pääministeri  Mariano Rajoy  joutui eroamaan puoluetta ravistelleen korruptioskandaalin ja siitä aiheutuneen epäluottamuslauseen seurauksena viime vuoden kesäkuussa.
 Hänen tilalleen nousi sosialistien  Pedro Sánchez , jonka puolueella ei kuitenkaan ole enemmistöä parlamentissa.
 Päätösten tueksi sosialistit ovat tarvinneet muun muassa Katalonian itsenäisyysmielisten vasemmistopuolueiden tukea. Vastineeksi itsenäisyysmieliset katalaanit vaativat Sánchezilta lupausta sitovan itsenäisyysäänestyksen järjestämisestä.
 Sánchez ei vaatimukseen taipunut ja separatistipuolueet vetivät tukena Sánchezin budjettiesitykseltä.
 Ilman separatistien tukea budjettiesitys kaatui ja Sánchez ilmoitti uusista vaaleista.
 2. Mitkä ovat tärkeimpiä vaaliteemoja?
 Katalonian itsenäistymistaistelusta syntynyt kriisi on yksi tärkeimmistä vaaliteemoista. Espanjan oikeistopuolueet Ciudadanos, Partido Popular ja äärioikeistolainen Vox ovat ilmoittaneet ottavansa tiukan linjan Katalonian suhteen, mikäli ne nousevat hallitukseen.
 Sosialistit ja vasemmistolainen Podemos eivät nekään suhtaudu myötämielisesti separatisteihin, mutta eivät lakkauttaisi Katalonian itsehallintoa toisin kuin Vox ja Partido Popular ovat uhanneet tehdä.
 Espanjan vaaleissa taistelua käydään myös arvoista.
 Tapetilla on ollut muun muassa keskustelu eutanasiasta, feminismistä, maahanmuuttajista ja aborttioikeudesta. Äärioikeistolainen Vox haluaisi muun muassa kieltää abortin, poistaa naisiin kohdistuva väkivaltaa koskevan pykälän sekä kiristää merkittävästi maahanmuuttopolitiikkaa.
 Voxin vanavedessä Ciudadanos ja Partido Popular ovat siirtyneet entistä enemmän oikealle, jotta ne eivät menettäisi ääniä populistiselle Voxille.
 Tärkeitä teemoja ovat lisäksi Espanjaa vaivaava työttömyys, korruptio, verotus sekä eläke- ja koulutusjärjestelmän uusiminen. Sosialistit ovat luvanneet nostaa eläkkeitä, uudistaa koulutusjärjestelmän ja lisätä vähävaraisten verohelpotuksia.
 Vaalien alla on keskusteltu Suomen tapaan myös vanhusten hyvinvoinnista hoitolaitoksissa, kun julkisuuteen vuoti videoita, joista käy ilmi vanhusten kaltoinkohtelu.
 3. Mitä mielipidetiedustelut lupaavat?
 Espanjan suurimman  sanomalehden El Paísin tekemien mielipidemittausten  mukaan pääministeripuolue sosialistit eli PSOE voittaa vaalit niukasti noin 30 prosentin äänisaalilla eli se saisi 129 paikkaa.
 Toiseksi oleva Partido Popular saisi lehden ennusteen mukaan noin 78 paikkaa, Ciudadanos 46 paikkaa ja vasemmistolainen Unidos Podemos 35 paikkaa. Voxille on povattu noin 12 prosentin kannatusta eli 30 paikkaa.
 Yllätyksetkään eivät ole mahdottomia.
 Esimerkiksi Vox voi saada ennustettua suuremman äänisaaliin. Monet espanjalaisista tekevät äänestyspäätöksen vasta vaalipäivänä ja kolme viikkoa ennen vaaleja noin 40 prosenttia valtakunnalliseen kannatusmittaukseen osallistuneista ei ollut vielä tehnyt äänestyspäätöstä.
 Espanjassa innokkaimpia äänestäjiä ovat perinteisesti oikeiston edustajat. Nuoret taas ovat laiskoja äänestäjiä, mikä saattaa heikentää vasemmistopuolueiden ja erityisesti nuorten suosiman Unidos Podemosin menestystä.
 4. Mikä on vaalitenttien asema?
 Espanjassa järjestettiin kaksi puoluejohtajien vaalitenttiä peräkkäisinä päivinä. Vaalitenteistä nousi kohu, sillä Espanjan keskusvaalilautakunta eväsi äärioikeistolaisen Vox-puolueen johtajan  Santiago Absacalin  osallistumisen tentteihin.
 Kieltoa puolusteltiin sillä, että Vox ei ole parlamenttipuolue eivätkä muutkaan pienpuolueet osallistu tenttiin. Espanjassa vaalitentteihin osallistuvat perinteisesti vain suurimpien puolueiden edustajat.
 Voxin osallistumiskieltoa kritisoi muun muassa pääministeri Pedro Sánchez, jonka mukaan Voxin jättäminen ulkopuolelle antaa puolueelle etulyöntiaseman.
 Ensimmäinen vaalitentti järjestettiin maanantaina valtiollisella kanavalla TVE:lla. Tärkeimmäksi teemaksi siinä nousi Katalonian kriisi.
 Tiistaina vuorossa oli mainoskanavien vaalitentti, jossa kysyttiin muun muassa sitä kenen kanssa puolueet olisivat valmiita muodostamaan koalitiohallituksen. Suurennuslasin alla on erityisesti Partido Popularin  Pablo Casado , jolta kysytään halukkuutta ottaa mukaan mahdolliseen oikeistohallitukseen Vox-puolue.
 Casado kertoo haluavansa "tasapainoa" ja toteaa, että "Espanjassa eivät ole koskaan määränneet Katalonian tai Baskien separatistit yhtä paljon kuin nyt". Pääministeri Sánchezia syytettiin taas veljeilystä Katalonian separatistien kanssa.
 – Me olemme valmiita neuvottelemaan kaikkien poliittisten voimien kanssa Espanjan perustuslain rajoissa, Sánchez sanoi tiistaisessa vaalitentissä.
 Tiistaisen vaalitentin sävyä kuvattiin aggressiivisemmaksi kuin maanantain.
 5. Millaista hallitusta Espanjaan odotetaan?
 Hallituksen muodostamisesta tulee todennäköisesti vaikeaa, sillä mikään puolue ei ole saamassa enemmistöä 350-paikkaiseen parlamenttiin.
 Mikäli sosialistipuolue voittaa ennustetulla noin 30 prosentin äänisaalilla, se tarvitsee liittolaisekseen joko Ciudadanos-puolueen tai Podemos Unidasin yhdessä pienpuolueiden, kuten katalaanien separatistipuolueiden kanssa.
 PSOE:n ja Ciudadanosin yhteistyö vaikuttaa nykyisessä valossa epätodennäköiseltä vaihtoehdolta.
 Katalonian separatistipuoleiden tuen saaminen tarkoittaa taas myönnytyksiä, joita Sánchez ei ole valmis antamaan.
 Mahdollinen oikeistohallitus tarkoittaisi Ciudadanosin, Partido Popularin ja Vox-puolueen koalitiota.
 Partido Popularille ja Ciudadanosille hallitusyhteistyö Voxin kanssa ei kuitenkaan ole mieluinen kompromissi.
 Mikäli hallitusta ei saada muodostettua, uudet vaalitkaan eivät ole poissuljettu vaihtoehto.

Kaksipuoluejärjestelmän aika Espanjassa on ohi, mutta onnistuuko hallituksen muodostaminen vieläkään? – Viisi kysymystä Espanjan vaaleista


Summary: Kunnat luottavat palvelutalojen omavalvontaan. Gerontologian professorin mielestä kunnissa ei pidä olla liian sinisilmäisiä.

Yle selvitti, miten kunnat valvovat vanhusten tehostetun palveluasumisen tuottajia. Osa kunnista on lisännyt tarkastusten määrää tai yllätyksellisyyttä alkuvuodesta ilmenneiden väärinkäytösten seurauksena.
 Selvityksen perusteella hoivakotien yleisin ongelma on puutteellinen hoitajamitoitus, mutta myös esimerkiksi siisteydessä, henkilökunnan osaamisessa ja lääkehoidossa on kuntien valvonnan perusteella ilmennyt puutteita. Kuntien mukaan hoivakodit puuttuvat pääosin säntillisesti tarkastuksissa havaittuihin epäkohtiin.
 Yksityisten järjestämän vanhusten tehostetun palveluasumisen valvonnan määrä ja laatu kuitenkin vaihtelevat rajusti kuntien välillä.
 Valtaosa valvoo edes vähän
 Ylen keräämän aineiston perusteella kuntien yksityisiin tehostetun vanhusten palveluasumisen yksiköihin kohdistamat yllätystarkastukset ovat harvinaisuus, vaikka ne kuuluvat valvonnan keinovalikoimaan. Valtaosa kunnista kertoo kuitenkin valvovansa palveluntarjoajia vähintään kerran vuodessa ennalta ilmoitetulla käynnillä.
 Tuntuu, ettei muuta ehdi tehdäkään, mutta onhan valvontaa tehtävä.  Rauni-Maaria Kesälahti
 Kunnilla on myös käytössään muita valvonnan muotoja tarkastuskäyntien lisäksi. Yksiköihin pidetään yhteyttä sähköpostitse ja puhelimitse. Monet kunnat keräävät lisäksi palautetta hoidettavilta ja omaisilta. Moni kunta tekee annetun palautteen perusteella myös tarkastuksia.
 Alla olevasta koneesta voit katsoa, miten kotikuntasi valvoi vanhusten tehostettua palveluasumista vuonna 2018. Osa kunnista ja kaupungeista ei vastannut tai vastasi puutteellisesti Ylen asiakirjapyyntöön tai kysymyksiin. Näiden kuntien osalta tiedot puuttuvat taulukosta.
 Katso tästä, miten sinun kuntasi valvoo vanhusten tehostetun palveluasumisen yksiköitä.
 Kohut tiukensivat linjaa
 Useiden väärinkäytösten ja ongelmien tultua julkisuuteen vuodenvaihteessa osa kunnista on muuttanut valvontakäytäntöjään. Etelä-Suomen aluehallintovirastosta kerrotaan, että sen valvomissa kunnissa tilanne on parantunut viime vuodesta.
 Etelä-Suomen AVIn sosiaalihuoltoyksikön päällikkö  Eija Hynninen-Joensivu  kertoo sähköpostitse, että kunnat ovat valveutuneempia valvontavelvollisuuksistaan ja seurannasta. Osa kunnista on panostanut lisäresursseja valvontaan.
 – Kunnat ovat lähteneet tarkastamaan yksityisiä asumisyksiköitä hyvin alkuvuodesta. Myös ennalta ilmoittamattomia tarkastuskäyntejä on tehty aikaisempaa enemmän.
 Mikko Savolainen / Yle
 Moni kunta kertoi Ylelle puuttuneensa tarkastuksissa etenkin hoitajamitoituksiin. Esimerkiksi Säkylä kertoo tiukentaneensa linjaansa entisestä.
 Kunnassa tehtiin kaikki valvonta yllätyskäynnein jo vuonna 2018. Tämän vuoden osalta Säkylä ja sen yhteistyökunnat tiukensivat palvelusetelien myöntämisen ehtoja. Kunnat vaativat vahintään 0,6 hoitajaa per asukas ja lisäsivät sopimuksiin sanktiopykälän, joka mahdollistaa sakon sääntöjen rikkomisesta.
 Myös Pieksämäki on lisännyt valvontaa tänä vuonna. Ikäihmisten palveluiden tulosaluejohtaja  Rauni-Maaria Kesälahden  mukaan aluehallintovirasto huomautti viime vuonna, että yksityisten palvelunjärjestäjien valvontaa täytyy kaupungissa tehostaa ja niitä koskien on tehtävä kattava valvontasuunnitelma.
 Se on Kesälahden mukaan nyt tehty. AVI on ohjeistanut kaikkia Suomen kuntia, että yksityiset yksiköt on tarkastettava ainakin kerran vuodessa tai tarpeen mukaan useamminkin.
 – Olemme tehneet nyt jo vuoden lopun jälkeen neljä tarkastuskäyntiä ja viides alkaa. Niissä menee 2–3 tuntia ja paperityöt jatkuvat illalla. Tuntuu, ettei muuta ehdi tehdäkään, mutta onhan valvontaa tehtävä, Rauni-Maaria Kesälahti kertoo.
 Jos yrityksessä tiedetään, mitä heiltä odotetaan, niin on helppoa lavastaa asiat hyvälle tolalle tarkastuksen ajaksi.  professori Marja Jylhä
 Aluehallintoviraston mukaan useissa kunnissa on nyt ryhdytty laatimaan tai tarkentamaan valvontasuunnitelmia. Esimerkiksi joissakin pienissä kunnissa valvontaosaaminen on voinut jäädä ohueksi niukkojen resurssien vuoksi tai sen vuoksi, ettei alueella ole aiemmin ollut yksityisiä hoivakoteja.
 Esimerkiksi pohjoissavolaisessa Tervossa  valvontakäynnit lisääntyvät jatkossa, kun kunnan hoivakoti siirtyy Attendolle.
 – Suomessa on kuitenkin paljon niin pieniä kuin isoja kuntia, jotka nousevat esiin edistyksellisellä vanhustenhuollolla ja toimivat hyvin, Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintoviraston sosiaali- ja terveysyksikön päällikkö  Niina Siirilä  muistuttaa.
 Resurssien ja uskalluksen puute
 Varsinais-Suomessa sijaitseva Laitila siirtyi tekemään pelkkiä yllätyskäyntejä valvonnan suhteen alkuvuodesta 2019. Nyt yksityiset palveluntuottajat tarkastetaan kaksi kertaa vuodessa ennalta ilmoittamatta.
 Sosiaali- ja terveysjohtaja  Jussi Mattilan  mukaan toiminta muuttui vuoden alussa julkisuudessa esiin nousseiden kohujen seurauksena, vaikka kohut eivät ole Laitilan tilaamia palveluita suoraan koskettaneet. Mattila ei osaa arvioida sitä, miksi Laitila on harvinaisuus kuntien joukossa, mutta toivoo vastaavaa muutosta tarkastuskäynteihin muuallakin Suomessa.
 – Todennäköisesti kyse on resurssien ja uskalluksen puutteesta, mikä on nyt toivon mukaan muuttumassa yksityisten toimijoiden kielteisen julkisuuden myötä.
 Petra Ristola
 Jussi Mattilan mukaan olisi kaikkien etu, että tarkastuskäynnit tehtäisiin kaikissa kunnissa samalla lailla, ennalta ilmoittamatta.
 Samaa mieltä on Tampereen yliopiston gerontologian professori  Marja Jylhä . Hänen mielestään on "aivan hassua", että yllätystarkastuksia tehdään niin vähän.
 – Jos yrityksessä tiedetään, mitä heiltä odotetaan, niin on helppoa lavastaa asiat hyvälle tolalle tarkastuksen ajaksi.
 Jylhän mielestä yllätystarkastukset ovat ainoa merkityksellinen tapa tehdä tarkastuksia.
 Valvontaviranomaisen näkemyksen mukaan puolestaan molempia valvontakäyntien muotoja tarvitaan ja suunnitelluissa valvontakäynneissä on omat hyvät puolensa.
 – Tavoitehan tarkastuksella ja ohjauksessa ei ole saada yksikköä ja vastuuhenkilöä virheistä kiinni, vaan ohjata korjaamaan puutteet yksikön toiminnassa, sanoo sosiaalihuollon ylitarkastaja  Satu Syrjälä  Itä-Suomen aluehallintovirastosta.
 Yllätyksellä on merkitystä
 Moni kunta kertoi Ylelle päätyneensä suunniteltuihin valvontakäynteihin muun muassa sen vuoksi, että niin on helppo varmistaa, että vastuuhenkilöt ovat paikalla tarkastettavassa yksikössä. Yllätyksellä on kuitenkin merkitystä.
 Tämä näkyy esimerkiksi Nakkilan ja Attendo Keinulan tapauksen kohdalla. Nakkila tarkisti Keinulan toimintaa kolme kertaa vuonna 2018. Tarkastukset jatkuivat vuoden 2019 puolella Lounais-Suomen AVIn kanssa.  Yle kertoi havaituista ongelmista hoitajien määrässä huhtikuun alussa . Tieto ongelmista tuli Ylelle tämän selvityksen yhteydessä pyydetyistä tarkastuskertomuksista.
 Keinulaa käsittelevässä Ylen jutussa kerrottiin, että yhtenä päivänä kolme hoitajaa jättäytyi ennalta ilmoittamatta pois töistä, jolloin yksi hoitaja oli vastuussa kahdestatoista vanhuksesta. Samana päivänä kunnan vanhuspalveluiden johtaja teki hoivakotiin yllätystarkastuksen.
 Ongelmia oli kuitenkin jo aiemmin. Marraskuun 2018 valvontaraporttien mukaan Keinulan ongelmat tiivistyvät henkilöstön määrään.
 Attendon ja kunnan mukaan tilanne on korjaantumassa ja Keinulaan on muun muassa palkattu vakituista väkeä sijaisten tilalle.
 Miten hoivapalveluiden tuottajia valvotaan? Palveluntuottajien omavalvonta on valvonnan ensisijainen muoto. Yksikön omavalvontasuunnitelman on oltava julkisesti nähtävänä ja sitä on seurattava. Kunta on vastuussa palvelun järjestämisestä ja sillä on velvollisuus valvoa sekä ostopalveluja että omaa toimintaansa. Kunnan pitää valvoa, että yksiköiden toimintaedellytykset täyttyvät eli esimerkiksi henkilökuntaa on riittävästi. Stä, miten valvonta hoidetaan, ei ole säädetty laissa. Valvontavelvollisuus säilyy, vaikka kunnan asukas sijoitettaisiin toiseen kuntaan. Esimerkiksi tarkastusraportit pitää lähettää sijoittavaan kuntaan. Aluehallintovirastot valvovat oman alueensa kuntien ja muiden julkisten ja yksityisten tahojen palvelujen järjestämistä. Valvira valvoo merkitykseltään suuria, periaatteellisia tai laajoja tapauksia.
 Kristiinankaupungin Esperi Caren Ulrikaan tekemien tarkastusten kohdalla yllätyksen merkitys ongelmien selvittelyssä tulee myös hyvin esiin. Kristiinankaupunki, josta kohu yksityisistä hoitokodeista alkoi purkautua vuoden alussa, havaitsi jo omissa tarkastuksissaan ongelmia hoivakoti Ulrikassa.
 Kaupungin mukaan perusturvakeskuksen kaksi virkailijaa vierailivat hoitokodissa tammikuussa 2018 ilman ennakkovaroitusta. Perusturvakeskus ja AVI tekivät yhdessä tarkastuskäynnin Ulrikaan kesäkuussa 2018. Tästä käynnistä ilmoitettiin etukäteen.
 Ennalta ilmoittamattoman käynnin perusturvakeskus ja AVI tekivät viime marraskuussa.
 Ylelle lähettämässään vastauksessa kaupunki kuvaa ongelmia Ulrikan henkilöstövajauksessa suuriksi. Valvontaraporttien ja valvontakäyntien määrästä on pääteltävissä, että kunta on yhdessä AVIn kanssa yrittänyt saada Esperiä ratkaisemaan hoivakoti Ulrikan ongelmia vähintään kesäkuusta 2018 alkaen.
 Valvira keskeytti Ulrikan toiminnan tammikuussa 2019. Toimintansa se oli aloittanut vuoden 2016 joulukuussa. Päivää ennen tämän jutun julkaisua  Valvira antoi poikkeuksellisen määräyksen  koskien Esperi Caren kaikkia vanhustenhuollon toimintayksiköitä: toimintaa on korjattava uhkasakon tai luvan menettämisen uhalla.
 Omavalvonta ei riitä
 Koko maassa pääasiallinen valvonnan muoto on yksiköiden omavalvonta, jota varten on oltava suunnitelma. Ylen selvityksen perusteella kunnat myös luottavat siihen, että yksityisten palveluntarjoajien omavalvonta toimii. Tämä selittää monen kunnan kohdalla sitä, miksi muu valvonta on vähäistä.
 Itä-Suomen AVIn Satu Syrjälän ja Länsi- ja Sisä-Suomen AVIn sosiaali- ja terveysyksikön päällikön Niina Siirilän mukaan lähtökohtana on, että palveluntuottajien omavalvontaan pitää voida luottaa ja luottamuksen viranomaisen ja palveluntuottajan välillä on oltava molemminpuolista.
 Kysyimme kunnilta myös, miten niissä valvotaan sitä, että tehostetun palveluasumisen yksiköiden omavalvontasuunnitelmat toteutuvat. Pyysimme myös kunkin yksikön, niin yksityisten kuin kuntien omienkin yksiköiden, omavalvontasuunnitelman nähtäväksi. Saimme muun muassa seuraavanlaisia kuvauksia omavalvonnasta:
 "Omassa yksikössä jatkuva seuranta ja omavalvontasuunnitelman vuosittainen päivitys. Yksityisten palveluntuottajien omavalvontasuunnitelman toteutumista käydään läpi valvontakäynneillä." "Omavalvonnan toteutumista seurataan jatkuvasti päivittäistyössä." "Vanhustyönpäällikön työhuone on palvelukeskuksessa, valvonta toteutuu myös siten." "Yksiköiden johtajat ovat vastuussa oman valvontasuunnitelmansa laatimisesta ja sen seuraamisesta."
 Selvityksessä kävi myös ilmi, että kaikesta valvonnasta ei varsinkaan pienissä kunnissa raportoida ja osa valvonnasta on hyvin epävirallista. Näin on esimerkiksi silloin, jos kunnassa koetaan, että osa-alueesta vastaavan johtajan tai valvojan läheisyys luo riittävän paineen noudattaa sovittuja sääntöjä. Moni kuvasi tällaista tilannetta hyväksi yhteistyöksi tai päivittäiseksi kanssakäymiseksi.
 Gerontologian professori Marja Jylhä ihmettelee kuntien luottoa hoivakotien omavalvontaan. Jylhän mielestä omavalvonta on hyvä ja tarpeellinen asia, mutta valvontaa ei voi jättää yksinomaan sen varaan.
 Valviran sosiaalihuollon valvontaosaston ylitarkastaja  Mervi Tirin  mukaan hoivayksiköissä yleensä tehdään kyllä omavalvontasuunnitelmat, mutta käytännössä valvonnassa on puutteita.
 – Tämän hetken valvontahavaintojen perusteella sekä kuntien että palveluntuottajien omavalvonnassa on parantamisen varaa. Suunnitelmia ei toimeenpanna yksiköissä, Tiri sanoo.
 Osa kunnista pitänyt palvelut itsellään
 Osa pienistä kunnista on pitänyt vanhustenhuollon täysin omissa käsissään. Tällöin ne eivät valvo omaa toimintaansa kuin omavalvonnan kautta. Näin on muun muassa Enontekiössä, Vehmaalla, Taivassalossa ja Kustavissa.
 Vehmaan kunnanjohtaja  Ari Koskinen  kertoo seuranneensa surullisena yksityisiin hoivapalveluiden tarjoajiin kohdistuneita kohuja.
 Vehmaa kävi neuvotteluja vanhusten palveluiden yksityistämisestä Attendon kanssa vuosina 2016–2017. Ari Koskinen esitti tuolloin kunnanhallitukselle, että neuvotteluja Attendon kanssa jatketaan. Vehmaan valtuusto torppasi esityksen.
 – Olen vilpittömästi tyytyväinen siihen, että valtuusto kaatoi ehdotukseni. Lopputulos on näin parempi, kun olen seurannut surullisin mielin viimeaikaista keskustelua vanhustenhuollosta. Valtuusto teki oikean ratkaisun, Ari Koskinen sanoo.
 Vehmaalla neuvotteluja palvelujen yksityistämisestä käytiin säästöjä ajatellen.
 – Kyllä siinä raha oli mielessä ainakin allekirjoittaneella. Jälkeenpäin olen monesti miettinyt, että kaikkea ei voi pelkästään rahalla mitata.
 Miten vanhustenhoito saadaan kuntoon?
 Professori Marja Jylhän mielestä tarkastuksia tarvitaan, mutta ne eivät riitä mikäli perusasiat eivät ole kunnossa: hoitajia pitää olla riittävästi ja heitä pitää johtaa oikein.
 – Jokaisen pitää ymmärtää, ketä varten työtä tehdään. Työkulttuurin pitää olla kunnossa.
 Jylhän mielestä hoitajamitoitustakin tarvitaan, mutta siihenkin liittyy kysymyksiä: keitä se tarkalleen ottaen koskee ja mikä on riittävä määrä.
 Aluehallintoviraston mukaan vanhusten hoivan hyvän valvonnan ykkösedellytys on, että kunnassa tai kuntayhtymässä on valvontatehtäviin nimetty viranhaltija tai -haltijat. Valvontaa tulee AVIn mukaan tehdä suunnitelmallisesti ja sen vaikuttavuutta pitää arvioida.
 –  Keskusteluissa on noussut esille myös laajemman kuntayhteistyön toteuttaminen valvontatehtävissä, esimerkiksi pienet kunnat voisivat yhdistää voimavarojaan ja muodostaa valvontatiimejä, Niina Siirilä Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirastosta pohtii.
 Yksi keino voisi olla lisätä myös AVIn ja Valviran yllätystarkastuksia, pohtii puolestaan Mervi Tiri. Tämä vaatisi lainmuutosta.
 – Valvonnan vaikuttavuuden kannalta olisi hyvä, jos voitaisiin tehdä enemmän ja nykyistä kevyemmin perustein yllätystarkastuksia. Se voisi olla myös kunnille ja palveluntuottajille heräte.
 Tiri sanoo, että omavalvontaa pitäisi resurssoida paremmin, kehittää ja kouluttaa.
 – Omavalvonnan lainsäädännöllistä osaamista olisi hyvä vahvistaa kunnissa. Miettiä valvontaprosesseja eli käydä läpi, millä tavalla valvotaan mitäkin palvelua.
 Miten juttu tehtiin? Lähetimme asiakirjapyynnön kaikille manner-Suomen kunnille siitä, miten kunnat valvovat vanhusten tehostettua palveluasumista. Pyysimme kunnilta niiden suorittamien valvontakäyntien raportit sekä yksityisten ja kuntien omien yksiköiden omavalvontasuunnitelmat. Lisäksi kysyimme kunnilta seuraavia asioita: Kuinka monta tarkastuskäyntiä kuntanne käyttämiin tehostetun palveluasumisen yksiköihin tehtiin vuonna 2018? Mihin yksiköihin tarkastukset tehtiin? Kuinka moni tarkastuksista tehtiin ennalta ilmoittamatta? Onko havaitut epäkohdat korjattu ja millä keinoilla varmistatte, että epäkohdat tulevat korjatuksi? Millä tavoin omavalvonnan toteutumista seurataan kunnassanne? Juttu on tehty saatujen tietoja ja haastatteluiden pohjalta.

Vanhusten palvelutaloihin tehdään vain harvoin yllätystarkastuksia – katso, kuinka sinun kuntasi valvoo ikäihmisten oloja


Summary: Ylen laaja selvitys paljasti, että moni pieni kunta tekee vain vähän tarkastuskäyntejä vanhusten hoivakoteihin. Kävimme Tervossa kysymässä, kuinka kunnassa sitten valvotaan vanhusten hoitoa.

kunnalliset palvelut (julkiset palvelut)

Sunnuntai on 80-vuotiaan, tervolaisessa hoivakodissa asuvan  Aini Mähösen  suosikkipäivä. Silloin samassa kunnassa asuvat veli ja sisar käyvät vierailulla. Yli 90-vuotias vanhempi veli asuu samassa palvelutalossa, joten häntä Mähönen tapaa muutoinkin.
 Sunnuntaisin on muutakin ohjelmaa.
 – Jokainen kuulee kotikirkostaan jumalanpalveluksen sunnuntaisin ja kaikki konsertit, mitä siellä pidetään. Se on hyvä asia.
 Mähönen asuu viidettä vuotta Tervon kunnan ylläpitämässä hoivakoti Vuokossa. Vanhukset viettävät päivänsä Mähösen mukaan yleensä omissa oloissaan, sillä suurin osa Vuokon asukkaista on muistisairaita.
 Kerran viikossa vanhukset käyvät pelaamassa Punaisen Ristin työntekijöiden johdolla petanqueta muistuttavaa boccia-peliä. Toisinaan hoivakodissa järjestetään tilaisuuksia, kuten lauluryhmien esiintymisiä.
 Nyt kun ongelmat ovat tulleet esiin, Attendon on pakko laittaa asiat kuntoon.  Petteri Ristikangas
 Henkilökunta on Mähösen mukaan mukavaa eikä isompia ongelmia ole ollut.
 – Hoitajia voisi olla vähän enemmänkin. He joutuvat koville meidän kanssa, kun ollaan kaikki aika huonokuntoisia.
  Valvontaa tehdään monin tavoin
 Ylen selvityksen mukaan  joissakin kunnissa tehtiin vain vähän tarkastuskäyntejä tai niitä ei tehty yhtään viime vuonna. Tämä saattaa johtua esimerkiksi siitä, että kunnassa ei ole yksityistä vanhusten hoivakotia.
 Näin on muun muassa Tervossa. Kunnan oman yksikön lisäksi tervolaisia vanhuksia on sijoitettu myös muihin kuntiin yksityisiin hoivakoteihin.
 Yhteen niistä kunta teki tarkastuskäynnin vuonna 2018. Siinä käytiin läpi laajasti yksikön toiminnot eli muun muassa hoitajamitoitus, lääkehoitosuunnitelma, rakennuksen kunto, viriketoiminnat sekä ruokailu, kertoo Tervon perusturvajohtaja  Minna Heikkinen .
 – Tällainen tarkastuskäynti tehdään ennen kuin tehdään päätös vanhuksen sijoittamisesta kunnan ulkopuoliseen yksikköön. Haluamme varmistaa, että kaikki on kunnossa.
 Tervon perusturvajohtaja Minna Heikkinen. Toni Pitkänen / Yle
 Heikkinen kuitenkin painottaa, että pelkkiä virallisia tarkastusraportteja tuijottamalla kuntien tekemästä vanhustenhoidon laadun valvonnasta ei saa oikeaa kuvaa.
 Jos kunnassa on vain oma vanhusten tehostettua palveluasumista tarjoava hoivakoti, kunnan tekemiä tarkastusraportteja ei välttämättä kerry ollenkaan. Monesti kunnat eivät tee tarkastuksia itse pyörittämiinsä yksiköihin, vaan niiden virallisista valvontakäynneistä vastaa Aluehallintovirasto. Muutoin niiden toimintaa valvotaan omavalvontasuunnitelmien avulla.
 Esimerkiksi Tervon kunnalla on Vuokosta 23-sivuinen omavalvontasuunnitelma, johon on kirjattu kaikki keskeiset toimenpiteet, joilla kunta valvoo hoivakotia, sen henkilökunnan toimintaa ja palvelun laatua.
 – Jos on laajemmista haasteista kyse, ongelmia voidaan käsitellä perusturvalautakunnassa saakka, Heikkinen kertoo.
 Tervon ulkopuolelle sijoitettujen vanhusten hoitoa puolestaan valvotaan yleensä asiakaskäynneillä. Ne eivät koske koko hoivakotia, vaan yksittäisen vanhuksen tilannetta.
 Hoitajia voisi olla vähän enemmänkin.  Aini Mähönen
 – Teemme tällaisia käyntejä vähintään kerran vuodessa. Jos on tarvetta, niin käymme hyvin matalalla kynnyksellä vanhuksen luona useita kertoja vuodessa.
 Heikkisen mukaan käynnit pyritään sopimaan niin, että vanhuksen omainen pääsee niille mukaan. Muutoinkin Heikkisen mukaan on tärkeää, että hoivakotien yhteistyö omaisten kanssa on tiivistä ja että he pääsevät vierailemaan läheisensä luona niin usein kuin haluavat.
 Attendo astuu remmiin
 Heinäkuun alussa vanhusten hoivapalvelujen tilanne muuttuu Tervossa. Kuten useissa  muissakin Pohjois-Savon kunnissa , myös Tervossa kunta on myynyt Vuokon hoivakodin rakennuksen Attendolle. Yhtiö rakentaa vanhan hoivakodin lähelle uuden yksikön, jonka valmistuttua vanhukset siirtyvät sinne.
 Yksityisten hoivakotien ongelmista on uutisoitu laajasti viime aikoina, ja ne ovat herättäneet huolta myös Tervossa. Kunta järjesti asukkailleen keskustelutilaisuuden aiheesta, jonka lopputulema oli kunnanjohtaja  Petteri Ristikankaan  mukaan mielenkiintoinen.
 – Siellä tuli esiin sekin vähemmällä huomiolla ollut näkökulma, että nyt kun ongelmat ovat tulleet esiin, Attendon on pakko laittaa asiat kuntoon.
 Hoivakotiin tehdään sen aloittaessa laaja tarkastuskäynti. Tervo on juuri valmistelemassa myös Attendon uutta yksikköä koskevaa valvontasuunnitelmaa.
 "Tervossa ei pitäisi käydä niin kuin Siilinjärvellä"
 Tilanne Tervon osalta on kuitenkin hieman erilainen kuin esimerkiksi  Siilinjärvellä , jossa Attendon Vänrikin hoivakodin tehostettu palveluasuminen jouduttiin keskeyttämään maaliskuussa. Viime vuonna toimintansa aloittaneessa Vänrikissä ongelmana oli muun muassa hoitajien vähyys.
 Tervossa ei näin Heikkisen mukaan pitäisi käydä, koska Vuokon hoito- ja ruokapalveluiden henkilöstö siirtyvät vanhoina työntekijöinä Attendon palvelukseen.
 – Tämän lisäksi vahvuudeksi voidaan lukea se, että meidän kotihoidon henkilöstömme on Attendon rakennuksessa vuokralaisena, joten siinä samalla he voivat pitää silmällä toimintaa.
 Tutut hoitajat ovat tärkeitä myös Aini Mähöselle.
 – Kyllä olisi kelvannut tämä entinen talo ja sen tuomat palvelut. Toivottavasti uuteen muutossa mukana tulevat nykyiset hoitajat.

Aini Mähönen muuttaa pian tuttujen hoitajien kera kunnan palvelutalosta Attendon hoiviin: "Meidän henkilöstö pitää silmällä toimintaa"


Summary: Aiemmin tänä vuonna Bideniä syytettiin sopimattomasta käytöksestä.

Yhdysvaltain entinen varapresidentti  Joe Biden  ilmoittaa huomenna lähtevänsä mukaan demokraattipuolueen presidentinvaalikilpaan. Asiasta kertoo muun muassa  Guardian  lähteisiinsä vedoten. Guardianin saamien tietojen mukaan Biden avaa kampanjansa virallisesti tällä viikolla.
 Myös  New York Times  kertoo Bidenin ilmoittautuvan presidenttikisaan huomenna. Lehti on saanut tietonsa kolmelta asiaa tuntevalta demokraattilähteeltä.
 Bidenin ilmoitusta lähteä tavoittelemaan demokraattien ehdokkuutta vuoden 2020 presidentinvaaleissa on odotettu jo kuukausia. Häntä pidetään yhtenä kovimpana ennakkosuosikkina.
 Hän on mielipidemittauksissa demokraattien kärkiehdokas, ja on kiilannut tiukasti muun muassa Vermontin senaattori  Bernie Sandersin  edelle, Guardian kertoo.
 Biden tuli tunnetuksi presidentti  Barack Obaman  varapresidenttinä. Häntä on pidetty maltillisempana demokraattiehdokkaana verrattuna esimerkiksi Sandersiin tai Kalifornian senaattori  Kamala Harrisiin , jotka molemmat ovat ajaneet muun muassa radikaaleja terveydenhuoltouudistuksia.
 Syytöksiä sopimattomasta käytöksestä
 Aiemmin keväällä Biden joutui suurennuslasin alle  lähentelysyytösten  takia, kun kaksi naista syytti häntä sopimattomasta käytöksestä.
 Nevadalainen demokraattipoliitikko  Lucy Flores  on kertonut Bidenin koskettaneen häntä sopimattomasti kampanjatilaisuudessa vuonna 2014. Myös entinen poliittinen avustaja  Amy Lappos  on kertonut kokeneensa vastaavaa varainkeruutilaisuudessa vuonna 2009.
 Biden on todennut "kätelleensä, halanneensa ja osoittaneensa kiintymystä" lukemattomia kertoja urallaan, muttei ole koskaan kokenut käyttäytyneensä sopimattomasti.
 Demokraateilla jo lähes 20 ehdokasta
 Jos Biden todella lähtee kisaan, on hän New York Timesin mukaan jo 20. demokraattien presidenttiehdokas. Joukossa on Sandersin ja Harrisin lisäksi muitakin kovia nimiä.
 Demokraattien esivaaleissa Valkoisen talon paikasta kilpailee muun muassa Massachusettsin osavaltion senaattori  Elizabeth Warren , demokraattien ex-kongressiedustaja  Beto O'Rourke  ja New Jerseyn senaattori  Cory Booker .
 Demokraattien presidentinvaaliehdokas valitaan virallisesti ensi vuoden heinäkuun puoluekokouksessa. Varsinaiset presidentinvaalit käydään saman vuoden marraskuussa.
 Aiheesta lisää:
 Joe Biden to announce 2020 presidential bid this week
 Joe Biden Plans to Enter the 2020 Race on Thursday. He’s Starting With $0.

Mediatiedot: Ex-varapresidentti Joe Biden ilmoittaa huomenna lähtevänsä presidentinvaalikilpaan


Summary: Israelin puolustusjoukot (IDF) kertoo tutkivansa viime viikon torstaina tapahtunutta ammuskelua.

Israelilaissotilaat ovat ampuneet 15-vuotiasta palestiinalaisteiniä, joka yritti paeta sotilailta silmät sidottuina ja kädet raudoitettuna, kertoo yhdysvaltalainen  uutiskanava CNN .
 15-vuotias palestiinalaispoika oli otettu aiemmin kiinni epäiltynä järjestyshäiriöistä.
 Palestiinalaislähteiden mukaan ammuskelu tapahtui viime viikon torstaina Länsirannalla Tuqun kylässä Betlehemin eteläosissa. Kylässä oli järjestetty aiemmin palestiinalaisopettajan hautajaiset, jonka jälkeen palestiinalaiset ja israelilaiset olivat ottaneet yhteen. Paikalliset kuvasivat ja videoivat tilanteen.
 Teinin isä kertoo CNN:lle, että hänen poikaansa ammuttiin pistoolilla molempiin jalkoihin kerran.
 – He syyttivät häntä kivien heittämisestä. Olen varma, ettei hän tehnyt sitä. Pojallani ei ole mitään salattavaa ja hän myöntäisi kyllä, jos olisi heittänyt kiven. Mutta onko tämä todellakin syy ampua häntä, ihmetteli isä.
 Israelin puolustusvoimat (IDF) kertoo, että tapaus on tutkinnassa. IDF:n mukaan ammuskelua edelsi tilanne, jossa palestiinalaiset heittelivät kiviä IDF:n joukkoja sekä ajoneuvoja päin "vaarantaen siviilit sekä IDF-joukot.”
 Puolustusvoimat kertoo hajottaneensa mellakat ja pidättäneensä yhden henkilön epäiltynä kivien heittelystä.
 – Pidätetty yritti lyhyen ajan kuluttua paeta, jolloin puolustusvoimat ryhtyi takaa-ajoon, jonka aikana häntä ammuttiin alavartaloon, kertoo IDF julkilausumassaan.
 Palestiinalaisten paikan päällä ottamista kuvista ja videoista näkyy, kuinka palestiinalaiset kiiruhtivat ammuskelun jälkeen loukkaantuneen teinin luokse. Hänet kiidätettiin paikalta sairaalaan. Teinin tila on tällä hetkellä vakaa. Isän mukaan poika ei ole enää pidätettynä.
 Aiheesta lisää:
 Israeli soldiers shoot blindfolded, handcuffed Palestinian as he tried to flee

CNN: Palestiinalaisteini pakeni sidotuin silmin ja kädet raudoissa  israelilaissotilaita – sotilaat ampuivat jalkoihin


Summary: Istunnossa valitaneen eduskunnan puhemieheksi SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne.

Uusi eduskunta kokoontuu ensimmäiseen täysistuntoonsa puoliltapäivin.
 Istunnossa valitaan eduskunnan puhemies ja varapuhemiehet. Puhemieheksi valittaneen suurimman puolueen SDP:n puheenjohtaja  Antti Rinne .
 Eduskunta valitsee hallituksen muodostumisen jälkeen uuden puhemiehen, jos Rinteestä tulee pääministeri.
 Vakiintuneen käytännön mukaan puhemiehen nuijan saa toiseksi suurimman hallituspuolueen edustaja.


Summary: Eläimet menehtyivät tuntemattomasta syystä huhtikuun 14. ja 21. päivän välillä.

Ainakin 28 virtahepoa on löydetty kuolleena kansallispuistosta Etiopiassa.
 Maan lounaisosissa sijaitsevan Gibe Shelekon kansallispuiston murheellisesta tapauksesta uutisoi paikallinen  Fana-uutiskanava .
 Kansallispuiston johtaja  Behirwa Mega  kertoo, että eläimet ovat menehtyneet huhtikuun 14. ja 21. päivän välillä. Virtahepojen kuolinsyy ei ole tiedossa ja asiantuntijat selvittelevät sitä parhaillaan.
 Vuonna 2011 perustetussa, 36 000 neliökilometrin laajuisessa Gibe Shelekon kansallispuistossa elää noin 200 virtahepoa.
 Maailmassa arvioidaan elävän 115 000 - 130 000 virtahepoa. Populaatioita uhkaavat salametsästäjät, elinympäristöjen harveneminen, saasteet ja taudit.
 Vuonna 2017 yli 200 virtahepoa menehtyi pernaruttoepidemiassa Namibiassa Bwabwatan kansallispuistossa.
 Aiheesta lisää:
 At least 28 hippos found dead in Ethiopia's national park

Lähes 30 virtahepoa löytyi kuolleena kansallispuistosta Etiopiassa


Summary: Votewatch-järjestön mukaan suomalaismepeillä on selvästi enemmän valtaa kuin parlamentin jäsenillä keskimäärin.

Suomalaiset europarlamentaarikot ovat sijoittuneet kärkikastiin selvityksessä, jossa vertailtiin parlamentin jäsenten vaikutusvaltaa.
 Suomen 13-henkinen meppiryhmä on  Votewatch-järjestön selvityksen mukaan  selvästi vaikutusvaltaisempi kuin 751-paikkaisen parlamentin jäsenet keskimäärin. Suomalaisten taakse jäävät esimerkiksi Ruotsin, Ranskan, Italian ja Espanjan mepit.
 Kolme suomalaista yltää Votewatchin sadan vaikutusvaltaisimman parlamentaarikon listalle:  Heidi Hautala  (vihr.),  Petri Sarvamaa  (kok.) ja  Sirpa Pietikäinen  (kok.). Hautala nousee vertailussa 11. sijalle osin siksi, että hän toimii parlamentin varapuhemiehenä.
 Votewatchin selvitys antaa mepeille pisteitä heidän tehtäviensä ja toimintansa perusteella. Vertailu suosii puhemiehistön ohella esimerkiksi valiokuntien ja poliittisten ryhmien johtajia sekä raporttien laatijoita.
 Suhteessa maan pieneen kokoon suomalaiset ovat vertailussa kunnostautuneet Euroopan ahkerimpina raportööreinä eli parlamentin kannan valmistelijoina. Votewatch vertaa Suomea Belgiaan maana, jonka edustajilla on parlamentissa maansa kokoon nähden paljon vaikutusvaltaa.
 Parlamentin vaikutusvaltaisimmat jäsenet löytyvät silti suurimmasta jäsenmaasta Saksasta. Ranskalaisten valta taas on vähäistä etenkin siksi, että iso osa Ranskan mepeistä edustaa kansallismielistä Kansallinen rintama -puoluetta, joka suhtautuu EU-yhteistyöhön ylipäätään nihkeästi.
 Votewatch korostaa, että vertailu käsitteli valtasuhteita ainoastaan Euroopan parlamentissa. Jäsenmaiden muodostamassa neuvostossa tilanne on toinen.

Vertailu: Suomalaiset europarlamentaarikot EU:n kärkeä vaikutusvallassa – Ruotsalaiset ja ranskalaiset jäävät taakse


Summary: Helsingin pormestari Jan Vapaavuori tuomitsi viattomiin ihmisiin kohdistuvan terrorin raukkamaisena.

Finlandia-talo Helsingissä valaistiin tiistai-iltana Sri Lankan terrori-iskujen uhrien muistoksi.
 Valaistus toteutettiin tiistaina, koska talo oli suljettuna pääsiäisen ajan, kaupunki kertoi tiedotteessaan. Talo valaistiin Sri Lankan lipun pääväreillä.
 Helsingin pormestari  Jan Vapaavuori  tuomitsi kaupungin tiedotteessa viattomiin ihmisiin kohdistuvan terrorin raukkamaisena.
 – Väkivallalle ja terrorille ei koskaan saa antaa periksi, Vapaavuori totesi tiedotteessa.
 Aiemmin Finlandia-talo on ollut suruvalaistuna Pariisissa Charlie Hebdo -lehden toimitukseen tehdyn iskun jälkeen sekä aiemmin tänä keväänä Uuden-Seelannin Christchurchin terrori-iskun takia.
 Aiheesta lisää:
 Ketkä kylvivät tuhoa Sri Lankassa? Mahdollisia tekijöitä on jo ainakin kaksi

Finlandia-talo valaistiin Sri Lankan uhrien muistolle


Summary: Yhdysvallat oli uhannut kaataa päätöslauselman veto-oikeudellaan aborttikysymyksen vuoksi.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

YK:n turvallisuusneuvosto on hyväksynyt vesitetyn version päätöslauselmasta, joka tuomitsee seksuaalisen väkivallan käytön aseena sodassa. Äänestys tehtiin katkerissa tunnelmissa viime hetkiin asti kestäneen riitelyn ja sanamuotojen viilaamisen jälkeen.
 Venäjän ja Yhdysvaltain vastustus oli riisunut äänestykseen päätyneestä asiakirjasta suuren osan alkuperäisestä sisällöstä. Ranska kritisoi kärkkäästi Yhdysvaltoja, joka oli uhannut käyttää veto-oikeuttaan päätöslauselman sisältämän kielen vuoksi. Amerikkalaiset katsoivat lauselman kannustavan aborttien tekemiseen.
 Päätöslauselman puolesta äänesti 13 maata. Venäjä ja Kiina pidättäytyivät äänestämästä.
 Päätöslauselman puolesta olivat kampanjoineet muun muassa Nobelin rauhanpalkinnon vuonna 2018 saaneet  Nadia Murad  ja  Denis Mukwege .
 – Yhtä ainoaa ihmistä vastaan ei ole nostettu syytteitä seksuaalisesta orjuuttamisesta. Kokonaisen sukupolven toiveet on tuhottu, sanoi puheessaan YK:lle irakilainen ihmisoikeusaktivisti Murad, joka kertoi oman jesidikansansa kokemista kauheuksista äärijärjestö Isisin käsissä Irakissa ja Syyriassa.
 – Me pidämme puheita täällä YK:ssa, mutta mihinkään oikeisiin toimiin ei ole ryhdytty, hän jatkoi.
 Kongolainen lääkäri Mukwege vaati puheessaan kansallisten ja kansainvälisten tuomioistuinten perustamista konfliktien seksuaalisen väkivallan tekijöitä varten.
 Ihmisoikeusaktivistien mukaan nykyajan konfliktien seksuaalista väkivaltaa tulisi kohdella samalla vakavuudella kuin historiallisia sotarikoksia ja rikoksia ihmisyyttä vastaan esimerkiksi Bosnian sodassa sekä Kambodzhan ja Ruandan kansanmurhissa.
 Aiheesta lisää:
 Onnistuuko YK parantamaan sodissa raiskattujen naisten asemaa – Yhdysvallat vastustaa

YK hyväksyi vesitetyn version seksuaalisen väkivallan sodassa tuomitsevasta päätöslauselmasta


Summary: Ratikkakahvilan on tarkoitus avata kesäkuun puolessa välissä.

Tampereelle on tulossa Ratikkakahvila ennen kuin ratikka liikennöi.
 Tampereen Keskustorille haetaan parhaillaan kahvilayrittäjää. Vanhasta HKL:n liikenteestä poistettuun raitiovaunuun on tehty 30 asiakaspaikkaa. Lisäksi Ratikkakahvilan tilat koostuvat 150 neliön puuterassista sekä myyntikontista.
 Helsingin ratikkavaunuja on valmistettu Tampereen Valmetin tehtaassa 1970-luvulla.
 Tampere Tunnetuksi ry hakee kahvilavuokralaista Keskustorille sijoitettavaan Ratikkakahvilaan kesäkuusta alkaen. Tarjouksen viimeinen jättöpäivä on 10. toukokuuta.
 Havainnekuva Ratikkakahvilasta.  WSP Finland / Tampereen kaupunki
 Ratikkakahvila tulee Aleksis Kiven kadun varrelle, lähelle Vanhaa kirkkoa.
 Toiminnan on tarkoitus avata ovensa jo kesäkuun puolessa välissä. Rakentaminen alkaa äitienpäivän jälkeen.
 – Rakentaminen pääsee käyntiin Moron peräkonttikirppiksen jälkeen, hieman kiire tulee mutta uskon että kaupunki on löytänyt reippaat tekijät, Tampere tunnetuksi ry:n toiminnanjohtaja  Riikka Töytäri  sanoo.
 Vihreä HKL:n ratikka teipataan alkuperäisväritykseen, jolla se on poistunut Tampereen tehtaasta 1970-luvulla eli väritys on oranssi-harmaa.
 Ratikkakahvilan tulee olla avoinna ympäri vuoden.
 Lue lisää:
 Tampereen Keskustorille haetaan samanlaista vetonaulaa ratikkavaunusta kuin Tallinnan trendikkäässä kaupunginosassa

Tampere sai Helsingistä vanhan ratikan, tästä erikoisesta kahvilasta tulee tämän kesän vetonaula Keskustorille


Summary: Kevään lämpimät säät ovat saaneet taas motoristit liikkeelle. Myös Aspolan pariskunta suuntaa tien päälle maailman nopeimpiin kuuluvilla moottoripyörillä.

Tästä on kyse Leila Aspola on ajanut moottoripyörällä vuodesta 2007. Kaksipyöräisten mukana kuvioihin tuli myös puoliso Mikko. Naisten määrä moottoripyörän sarvissa on ollut kasvussa viime vuodet.
 Leila Aspola , 42, avaa autotallin oven. Sen takaa paljastuu kaksi massiivista, samanlaista moottoripyörää. Kaksipyöräisiä vähänkään tunteva hoksaa heti, että kyseessä on legendaarinen malli, Suzuki GSX 1300 R eli Hayabusa.
 Pyörä, joka oli pitkään maailman nopein sarjavalmisteinen moottoripyörä.
 – Onhan se toki hurja laite tehoiltaan, mutta se on myös upea matkapyörä. Ajoasento on juuri minulle sopiva. Se ei käy selkään, vaan paino tulee enemmän ranteille.
 Leila Aspolan 12. ajokausi on käynnistymässä. Juha-Petri Koponen / Yle
 Aspola on ajanut moottoripyörällä vuodesta 2007 lähtien. Ensin tuli pyörä ja sitten vasta ajokortti.
 – Työkaveri sai ylipuhuttua ja ostin häneltä ensimmäisen pyöräni. Vasta sen jälkeen ajoin moottoripyöräkortin. Ensimmäinen pyörä oli sellainen ”norsu”, hyvä kun jalat ylettivät maahan.
 Moottoripyöräily johdatti avioliittoon
 Nyt käyntiin on lähdössä 12. ajokausi: ajaminen herättää edelleen samaa intohimoa kuin alkuvuosina. Matkanteko koki kuitenkin muutoksen vuonna 2014, kun nainen tapasi Facebookin moottoripyöräryhmässä muutamaa vuotta vanhemman Mikon.
 – Keväällä 2014 meillä oli VVM-ryhmän eli Vähemmän Vakavien Motoristien tapaaminen ja siellä näin ”Miksan” ensimmäistä kertaa.
 Aluksi Leila ja Mikko olivat vain kavereita, mutta pari vuotta tapaamisen jälkeen pariskunta oli jo naimisissa.
 – Ja kun me molemmat vielä olimme päättäneet, että naimisiin ei enää mennä ikinä, yksi kerta riitti, Leila Aspola hymyilee.
 Tämä on meidän oma, yhteinen juttu, yhdessä ajaminen.  Leila Aspola
 Toisin kuitenkin kävi. Nyt heillä on Hollolassa omakotitalo, jossa pariskunnan lisäksi asuu 9-vuotias  Santtu  sekä reilun vuoden ikäinen villakoira Yoda. Sekä tietysti tallissa majaansa pitävät moottoripyörät.
 – Voi sanoa, että moottoripyöräily sai meidät menemään naimisiin, ilman sitä emme olisi kohdanneet.
 Mutta miksi juuri moottoripyöräily kaikista maailman harrastuksista?  Mikko Aspolan  mukaan syy on yksinkertainen, ajaminen on mukavaa. On ollut sitä siitä asti, kun hän sai kevytmoottoripyörän aikuisuuden kynnyksellä.
 Mikko Aspola ajaa moottoripyörällä myös työmatkojaan. Juha-Petri Koponen  / Yle
 – Se on omaa aikaa, jossa saa tyhjennettyä päänsä turhista ajatuksista. Sitä on vaikea selittää sellaiselle, joka ei ole moottoripyörällä ajanut. Se pitää kokea.
 Koko perhe moottoripyörän päällä
 Moottoripyöräily on Leila ja Mikko Aspolalle yhteinen harrastus. Kun on aika lähteä tien päälle, pariskunta tekee sen mieluiten keskenään. Joskus myös Santtu-poika on kyydissä.
 – Tämä on meidän oma, yhteinen juttu, yhdessä ajaminen. Jos on lomaa ja koiralle saadaan hoitaja, niin aina lähdetään reissuun pyörillä, Leila Aspola kertoo.
 Pariskunnalle kertyy kilometrejä vaihtelevasti. Enimmillään on ajettu yli 10 000 kilometriä ajokaudessa, joskus vain puolet siitä.
 – Jos olisi aikaa ajella, kilometrejäkin tulisi varmasti huomattavasti enemmän. Mikko ehtii kelata mittariin suuremman lukeman, koska hän ajaa myös työmatkojaan Helsinkiin moottoripyörällä.
 Ainakin viidennes motoristeista jo naisia
 Pariskunnat, jotka ajavat yhdessä omilla moottoripyörillään eivät enää ole harvinaisia. Naisten määrä kaksipyöräisen sarvissa on ollut  kasvussa viime vuodet .
 – Ihan tarkkaa lukua on vaikea sanoa, mutta arvioimme, että noin 20 prosenttia kuljettajista on naisia, toteaa Suomen Motoristit ry:n puheenjohtaja  Marja Kuosmanen .
 Valtakunnallisen naismotoristien moottoripyöräkerhon Ladies' Bike Club WIMA Finland ry:n puheenjohtaja  Pirjo Kivimäki  uskoo, että luku on jo suurempi.
 – Marjan antama arvio on muutaman vuoden takaa ja määrä on varmasti isompi kuin viidennes.
 Leila Aspola on nähnyt muutoksen selvästi reilun 10 vuoden aikana. Aiemmin omalla pyörällään kokoontumisajoihin kurvannut nainen oli ihmettelyn aihe, nyt sitä ei juuri enää kummastella.
 – Nykyään naiset haluavat ajaa itse, eivätkä tyydy vain olemaan ”tarakkaharakkana”. Vaikka ei siinäkään mitään vikaa ole. Jos minulla on ollut pyörässä jokin vika, olen kulkenut Mikon kyydissä.
 Naisautoilijat saavat edelleen joskus kuulla miesten suusta vähemmän mairittelevia arvioita, mutta naismotoristeja tai heidän ajotaitojaan harva kyseenalaistaa, ainakaan ääneen.
 – Naismotoristeja on kuitenkin huomattavasti vähemmän kuin naisautoilijoita, ja sitä kautta tulee varmaan arvostusta. Motoristit on myös vähän kuin iso perhe, jossa kaikkia arvostetaan, ajoi millä pyörällä tahansa, sanoo Mikko Aspola.
 Riskit tiedossa, mutta pelko ei saa ottaa valtaa
 Yhdessä ajaminen on pariskunnalle nautinto, mutta kahdestaan liikkumisessa on myös hyötyä. Mikko ajaa kokeneempana usein ensimmäisenä, ja voi kypäräpuhelimen kautta kertoa takana ajavalle Leilalle mahdollista vaaroista.
 – Se helpottaa omaa ajamista, kun Mikko menee edellä ja kertoo jos mutkassa on esimerkiksi irtohiekkaa. Tai jos tie kapenee ja vastaan tulee tukkirekka.
 Leilalle ja Mikolle yhdessä ajaminen on yhteistä aikaa, jota on harvoin tarjolla arjessa. Juha-Petri Koponen / Yle
 Mikko myöntää, että oma ajotapa muuttuu rauhallisemmaksi, kun liikkeellä ollaan kahdestaan.
 – Vauhti hieman laskee ja pyrin huomioimaan sen, että vaimo seuraa perässä.
 Turvallisuus on perheelle liikenteessä tärkeää ja he tiedostavat riskit, joita moottoripyörällä ajamiseen liittyy. Ammatikseen aikaisemmin ajanut Mikko Aspola tietää, että kaksipyöräinen on aina häviävä osapuoli, jos jotain sattuu.
 – Kun laittaa kypärän päähän, aistit terävöityvät. Liikennettä seuraa ihan eri tavalla kuin auton ratissa, ja koko ajan yrittää ennakoida muun liikenteen toimintaa.
 Pariskunta on välttynyt onnettomuuksilta, mutta läheltä piti -tilanteitakin on ollut. Leila koki taannoin kauhunhetkiä, kun Tampereella henkilöauto oli tulla kolmion takaa eteen. Tilanteesta onneksi selvittiin säikähdyksellä.
 – Vähän aikaa piti tien vieressä puhallella ja odottaa, että vapina lakkaa.
 Leilalla on suojelusenkeli niskassaan. Juha-Petri Koponen / Yle
 Leila Aspola myöntää, että joka kerta kun hän lähtee moottoripyörällä pihasta, mielessä käy, että palaako kotiin. Pelolle ei kuitenkaan saa antaa valtaa.
 – Elämä on tehty elettäväksi ja suurin osa ihmisistä kuolee kuitenkin kotiinsa.
 Eikä kaikki ei ole vain aistien ja ajotaidon varassa. Leila Aspolalla on matkassaan aina myös suojelusenkeli, kirjaimellisesti.
 – Minulle oli aiemmin pinssi, jossa oli moottoripyörällä ajava enkeli. Kun se katosi, otin enkelin tatuoituna niskaani.
 Lue myös:   Naismotoristien määrä kasvaa – Rita Lönn toteutti teinivuosiensa haaveen: "Että tuuli suhisisi korvissa ja olisi voimaa alla"

Nainen ei ole enää vain "tarakkaharakka" – pariskunnat ajavat yhä useammin kimpassa omilla moottoripyörillään


Summary: Monitilatoimistot yleistyvät nopeasti Suomessa, mutta tuoreen väitöksen mukaan ne pitäisi suunnitella nykyistä paremmin.

Yhä useampi suomalainen tekee töitä avokonttorin sijaan monitilatoimistossa. Monitilatoimistossa on erilliset tilat esimerkiksi hiljaiselle työskentelylle ja palavereille.
 Diplomi-insinööri  Miikka Palvalin  on tutkinut väitöskirjassaan, miten työtilat voisi suunnitella mahdollisimman toimiviksi. Väitöskirja tarkastetaan Tampereen yliopistossa perjantaina.
 – On huomattu, etteivät varsinkaan avokonttorit ole hälyisyyden ja rauhattomuuden takia hyviä, jos työtehtävä vaatii keskittymistä. Yksi ratkaisu on monitilatoimisto, jossa ei ole omia työpisteitä. Työntekijät vaihtavat työpistettä sen mukaan, millainen tehtävä heillä on.
 Palvalin arvioi, että avokonttori on vielä yleisempi kuin monitilatoimisto. Monitilat yleistyvät kuitenkin nopeasti.
 – Esimerkiksi valtionhallinnossa on siirretty uusissa paikoissa monitilatoimistoon samoin kuin yksityisellä sektorilla.
 Työhuoneesta voi tulla turvapesä
 Muutos ei ole ihan kivuton. Isoin muutos on niillä, joilla on ollut oma työhuone, josta on tullut ikään kuin turvallinen pesä.
 – Muutos on iso erityisesti, kun ei ole omia nimettyjä työpisteitä. Jos olet tullut parhaimmillaan 30 vuotta aamulla istumaan aina samalle paikalle, etkä enää saakaan tulla, totta kai se aiheuttaa muutosvastarintaa ja uuden opettelua.
 Kuvituskuva.  Kalle Niskala / Yle
 Työntekijän persoonallisuus vaikuttaa siihen, miten iso muutos on.
 Monitilatoimisto onnistuu tutkijan mukaan sitä paremmin, mitä paperittomampi toimisto on. Työvälineille ja papereille pitää ainakin olla säilytystilat.
 Ristiriitaisia tutkimuksia
 Monitilatoimistoja käytetään Palvalin mukaan usein väärin. Ihmiset istuvat samoilla paikoilla, vaikka voisivat tehdä töitä myös hiljaisessa työtilassa. Monitilatoimisto sopii Palvalin mukaan niihin töihin, joissa on paljon liikkumista.
 – Monitilatoimisto ei tee auvoisaksi kaikissa paikoissa. Se soveltuu huonoiten, jos tehdään koko viikko samanlaista työtehtävää omalla koneella.
 Monitilat säästävät usein varoja, koska työpisteitä tarvitaan vähemmän. Tietotyö on koko ajan liikkuvampaa; sitä voi tehdä kotona, junassa, kahvilassa ja toimistossa. Siksi monitilat yleistyvät.
 – Käyttöaste eli työpisteiden tarve voi olla 50 prosenttia tai jopa alle.
 Monitilatoimistojen vaikutuksia on tutkittu Palvalinin mukaan vähän ja tulokset ovat osin ristiriitaisia.
 – On tutkimuksia, joissa on saatu positiiviisia tuloksia. Mutta on myös tutkimuksia, joissa todetaan, ettei se ole hyvä.
 Mittaukset tärkeitä
 Siirtyminen monitilatoimistoihin epäonnistuu yleensä siksi, että muutosta ei ole suunniteltu tarpeeksi. Työnantajan pitää ymmärtää työn luonne, mitä työntekijät tekevät.
 Palvalin kehitti kyselytyökalua tätä varten. Tätä SmartWoW-työkalua on hyödynnetty tähän mennessä jo yli 40 organisaatiossa ympäri Suomen tukemaan erityisesti siirtymistä monitilatoimistoon.
 – Onnistunut siirtymä monitilatoimistoon vaatii hyvän käsityksen siellä tehtävän työn luonteesta ja vaatimuksista. Mittaamisella on keskeinen rooli tämän tiedon tuottamisessa suunnittelun tueksi. Oikein käytettynä mittaukset auttavat myös johtoa viestimään tavoitteista ja osallistavat työntekijöitä mukaan muutosprosessiin, Palvalin kertoo.
 Miikka Palvalinin tietojohtamisen alaan kuuluva väitöskirja  Measuring Knowledge Work Performance in the New Ways of Working Context   tarkastetaan Tampereen yliopiston tekniikan ja luonnontieteiden tiedekunnassa perjantaina.
 Lue lisää:
 Jenna Salo palasi etätöistä työpaikalle, kun tilat pantiin uusiksi – tutkimusten mukaan tuottavuus kasvaa, kun työhyvinvointiin satsataan
 Koodarit heräsivät aivojen työkuormaan: "Avotoimiston hälyisyys on salakavala aika- ja energiasyöppö"
 Suomalaiset sullotaan monitilatoimistoihin, vaikka kaikille se ei sovi – "Titteli ei kerro minkälaisen työtilan ihminen tarvitsee"

Avokonttoreille on tullut suosittu vaihtoehto, mutta sitäkin käytetään usein väärin: "Ei tee auvoisaksi kaikissa paikoissa"


Summary: Pääministeri Erna Solbergin mukaan tarkoitus on löytää orpolapset, joilla on tai voisi olla Norjan kansalaisuus.

Norjan hallitus aikoo hakea norjalaisten Isis-taistelijoiden orvoiksi jääneet lapset takaisin kotimaahan.
 – Me emme halua tuoda kotiin Isis-taistelijoita tai lasten äitejä, mutta orpolapset yritämme tuoda kotimaahan, Norjan pääministeri  Erna Solberg  kertoi  Norjan yleisradioyhtiö NRK:n haastattelussa.
 Pääministerin mukaan norjalaisten orpolasten tunnistaminen on vaikeaa, sillä Norjan viranomaiset eivät ole välttämättä tietoisia kaikista maan kansalaisille ulkomailla syntyneistä lapsista.
 – Meidän täytyy tunnistaa heidät, heidän kansalaisuutensa, ja antaa lapsille Norjan kansalaisuus, mikäli heillä on norjalaiset vanhemmat, Solberg kommentoi.
 Toistaiseksi on epäselvää, voiko lapsi tulla Norjaan, mikäli hänen äitinsä on elossa.
 – Lapsi on vanhempiensa vastuulla, joten ensisijaisesti etsimme orpolapsia, joilla on ollut norjalaiset vanhemmat tai Norjan kansalaisuus, Solberg arvioi.
 Norjan hallitus ei ole aikaisemmin osoittanut kiinnostusta norjalaisten Isis-taistelijoiden lasten palauttamista kohtaan. Norjalaisen Verdens Gang -lehden kyselyn mukaan 65 prosenttia maan kansalaisista kuitenkin haluaa, että norjalaiset lapset päästetään kotimaahan.
 Tiedossa ei ole, kuinka monta lasta nyt tehty linjaus voisi periaatteessa tuoda Norjaan.
 Huhtikuun alussa norjalaisen  Aftonpost-lehden toimittaja tapasi Syyrian  Al-Hol-leirissä neljä 1–7-vuotiasta lasta, jotka puhuivat sulavaa norjaa. Lasten isä oli tiettävästi kuollut ja äiti kadonnut.
 Lue lisää:
 Sodassa vammautuneet Isis-äidit ja -lapset kurjissa oloissa
 "Ajatus, että naiset olisivat viattomia uhreja, ei pidä paikkaansa" – Naiset ja lapset Syyriasta palaavia vierastaistelijoita suurempi ongelma
 LM: Isis-lapsia on palannut kriisi-alueelta Suomeen

Norja aikoo hakea Isis-taistelijoiden orvoiksi jääneet lapset kotimaahan


Summary: Tapaamisessa keskustellaan muun muassa Pohjois-Korean ydinohjelmaa koskevasta kiistasta.

Venäjän presidentti  Vladimir Putin  ja Pohjois-Korean johtaja  Kim Jong-un  tapaavat torstaina Vladivostokissa Venäjän kaukoidässä, kertoo Kremlin edustaja  Juri Ušakov .
 Miesten tapaamisesta on kerrottu jo aikaisemmin, mutta tapaamisaika ja -paikka vahvistettiin vasta tiistaina.
 Kremlin mukaan tapaamisessa keskustellaan muun muassa Pohjois-Korean ydinohjelmaa koskevasta kiistasta. Putin ja Kim puhuvat myös maidensa välisestä kaupasta, joka on kutistunut Pohjois-Korean vastaisten pakotteiden takia.
 Ušakovin mukaan Venäjä pitää tärkeänä, että Pohjois-Korea ja Yhdysvallat pyrkivät säilyttämään keskusteluyhteytensä.

Kreml: Vladimir Putin ja Kim Jong-un tapaavat torstaina


Summary: Ilman pölyttäjiä ei  tule ruokaa, ei myöskään ihmiselle.

Kevään ensimmäinen kimalainen hyörii kasvua aloittelevan pihanurmikon yllä leskenlehden toivossa. Vielä viluttaa, mutta pörriäisellä on kiire kerätä mettä ja siitepölyä.
 Kimalainen ahkeroi oman lajinsa eduksi, mutta samalla se on hyvin tärkeä eläin muidenkin lajien elämälle.
 Ilman pölyttäjiä ja ennen kaikkia mesipistiäisiä – kimalaisia ja mehiläisiä – maapallon ravintoverkosto romahtaisi. Ihmiskunnan sadasta tärkeimmäistä viljelykasvista 70:n pölyttämisen hoitavat juuri mesipistiäiset.
 Jos ne kuolevat, ensin loppuu ruoka kasvinsyöjiltä ja sitten niitä syöviltä lajeilta. Kauhuskenaarion päässä on maapallo, jossa maasto on kuivunut aavikoksi, koska kasvillisuus on kadonnut, ja nälkä ja jano tappavat eläinlajin toisensa jälkeen.
 Turvassa ei ole silloin myöskään ihminen.
 Kolmannes USA:n tarhamehiläisistä ei herää kevääseen
 Pölyttäjien rajusta vähenemisestä Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa on uutisoitu jo vuosikymmenen ajan. Helpoimmin laskettavat tuhot koskevat tarhamehiläisiä.
 Esimerkiksi Yhdysvaltain  Virginian osavaltion maatalousviranomaiset  kertovat, että vuosikuolleisuus on kasvanut kolmannekseen tarhamehiläispopulaatioista. Toissa talvi oli erityisen vakava: miltei 60 prosenttia Virginian tarhamehiläisistä kuoli.
 Parin vuoden takainen ranskalaistutkimus  totesi, että noin 30 prosenttia on keskimääräinen kuolinluku myös EU-maissa.
 Kato koettelee tarhamehiläisten lisäksi myös villejä mesipistiäisiä, vaikka niiden kannoista onkin vaikeampi saada tietoa.
 Uusin todiste julkaistiin muutama päivä sitten  Journal of Insect Conservation  -lehdessä. Kanadan peltomailla aikoinaan yleinen pohjoisamerikkalainen kimalainen  Bombus pensylvanicus  on aivan sukupuuton partaalla, kanadalaisen  Yorkin yliopiston  tutkijat toteavat ykskantaan.
 Jäljellä on enää kymmenisen prosenttia määristä, joita havaittiin viime viime vuosisadan ja 2000-luvun alun laskennoissa.
 Tutkimus: Mehiläinen osaa matematiikkaa Tutkimukset olivat jo aiemmin osoittaneet, että mehiläinen ymmärtää, mitä nolla tarkoittaa, ja osaa laskea määriä viiteen saakka. Alkuvuonna julkaistun  ranskalais-australialaisen tutkimuksen mukaan  mehiläinen osaa myös ynnätä ja miinustaa. Sillä on kaksi laskutehtävien vaatimaa kykyä: sen pitkässä muistissa säilyvät säännöt, ja lyhyessä muistissaan se käsittelee kulloistakin tehtävää. Kokeissa ei sentään käytetty numeroita, vaan vähentämisen ja lisäämisen symboleina olivat värit.
 Seuranta puuttuu
 Näkyykö pölyttäjien väheneminen myös Suomessa? Siihen ei ole vastausta.
 Tarhamehiläisistä on aika hyvät tiedot, mutta villien pölyttäjien voinnista tiedetään vähän, sillä pölyttäjäseurantaa ei ole, kertoo agroekologi  Marjaana Toivonen.
 Hän työskentelee Suomen ympäristökeskuksen SYKE:n Biodiversitettikeskuksessa ja on viime aikoina tutkinut viljelykasvien pölytystä ja pölyttäjiä.
 Ilman seurantaa tutkijat eivät tiedä, miten villien mesipistiäisten eli kimalaisten ja erakkomehiläisten tai kukkakärpästen kannat ovat mahdollisesti muuttuneet. Kukkakärpäsetkin ovat tärkeitä pölyttäjiä.
 – SYKE:ssä on kyllä juuri alkanut hanke, jossa on tarkoitus laatia esitys kansallisesta pölyttäjäseurannasta. Samaan aikaan EU:ssa ollaan käynnistämässä EU:n laajuisen seurannan suunnittelua, Toivonen kertoo.
 Heikot eivät kestä talvea
 Suomessa ei ole havaittu sellaisia tarhamehiläisten joukkokuolemia kuten esimerkiksi Yhdysvalloissa.
 – Talvitappioita tulee. Ne ovat ihan normaaleja mehiläistarhauksessa. Talvessa 10–15 prosenttia mehiläisyhdyskunnista kuolee. Jos yhdyskunta on syksyllä pieni ja heikko, sen on usein vaikea selvitä talvesta, Toivonen kertoo.
 Mehiläisiä tappavat taudit ja loiset. Erityinen riesa ovat varroapunkit, jotka imevät mehiläisistä ravintoa ja tartuttavat niihin viruksia.
 – Kylmyys ei ole mehiläisyhdyskunnalle ongelma, mutta kosteus on. Ja jos on pitkä kylmä kevät, tarhamehiläiset voivat nälkiintyä.
 Sekaviljely suosii pölyttäjiä
 Ihminen tekee tehomaataloudellaan pölyttäjille pahaa, myös Suomessa.
 Niin sanotut monokulttuurit tarkoittavat silmänkantamattomiin samaa viljelykasvia. Lentomatkoista tulee muuta kaipaaville pölyttäjille liian pitkiä – ja vaikka ravinto olisikin sopivaa, ruokapöytä tyhjenee nopeasti.
 – Monokulttuurissa ravintoa on tarjolla yksipuolisesti ja epätasaisesti. Viljelykasvin kukinnan aikana on hetkellisesti tietyille pölyttäjille aivan ylenpalttisesti ravintoa, mutta kukinta-ajan ulkopuolella ei ollenkaan, ja silloin pölyttäjät näkevät nälkää, Marjaana Toivonen selittää.
 Hänen mukaansa parasta olisivat monipuoliset viljelykierrot ja sekaviljely, jossa pellolla kasvatettaisiin samaan aikaan eri kasvilajeja.
 – Sekaviljelyä voi tehdä seoksena tai kaistoina tai kerroksittain. Silloin pellolla on korkeita kasveja ja niiden alla aluskasveja.
 _ Tutkimus: Mehiläisten tanssi on universaali kieli Pesään palanneet mehiläiset kertovat toisille tanssimalla, mistä suunnasta ja kuinka kaukaa ne ovat löytäneet ruokaa. Se on tiedetty jo 60 vuotta. Vaikka tanssissa on yksilöllisiä eroja, sanoma menee perille ja on jopa yleismaailmallinen: yhdysvaltalaiset mehiläiset ymmärtävät vaivatta brittiläisen lajitoverin viestin, havaittiin tuoreessa  yhdysvaltalaistutkimuksessa ._
 Metsän reunassa on ruokaa
 Marjaana Toivonen korostaa myös luonnon- ja puoliluonnontilaisten alueiden merkitystä peltojen välissä.
 – Pelkästään peltojen varassa pölyttäjät eivät selviä. Tarvitaan pientareita, niittyjä, luonnonlaitumia, luonnonhoitopeltoja ja muita kasvipeitteisiä kesantoja. Myös metsien reunoissa on aika usein hyviä runsaskukkaisia alueita.
 Koska villit kasvit ovat erilaisia ja kukkivat eri aikoihin, ruokaa on tarjolla monipuolisesti ja tasaisesti. Lisäksi löytyy pesäpaikkoja villeille pölyttäjille.
 Pölyttäjälajeja on Suomessakin niin paljon, että yhtä lempiruokaa niille ei voi ruveta nimeämään. Kimalaislajeja tunnetaan 37, erakkomehiläislajeja miltei 200.
 Osa on generalisteja eli niille käyvät hyvinkin monenlaiset kasvit. Toiset taas keskittyvät vain tiettyihin tai vaikkapa tietyn mallisiin kasvilajeihin, Toivonen kertoo.
 – Esimerkiksi pitkäkieliset kimalaiset käyvät pitkätorvisissa kukissa.
 Torjunta-aineet heikentävät
 Monokulttuurit ovat huono uutinen pölyttäjille myös siksi, että yksilajisessa viljelykasvustossa tauti- ja tuholaisongelmat lisääntyvät. Niitä sitten torjutaan kemiallisesti.
 – Torjunta-aineiden käyttöohjeissa kyllä pyritään siihen, että pölyttäjähyönteiset altistuisivat mahdollisimman vähän. Esimerkiksi niin, että pellot ruiskutetaan ennen viljelykasvin kukintaa, jotta pölyttäjiä olisi pellolla liikkeellä vielä mahdollisimman vähän, Marjaana Toivonen kertoo.
 Hänen mukaansa altistusta ei kuitenkaan voi mitenkään estää kokonaan. Ainakin lievää altistustua koituu myös Suomessa.
 – Se ei todennäköisesti johda suoraan pölyttäjien kuolemaan, mutta voi heikentää vastustuskykyä tai lisääntymistä tai aiheuttaa muutoksia käyttäytymiseen, mikä pitkällä aikavälillä heikentää pölyttäjäkantoja.
 Toivonen korostaa, että Suomessa tiedetään vielä hyvin vähän siitä, minkä verran luonnonvaraiset pölyttäjät altistuvat torjunta-aineille ja miten ne vaikuttavat.
 Ilmastonmuutos sotkee aikatauluja
 Pölyttäjiä uhkaavat myös ilmastonmuutoksen seuraukset.
 – Ilmastonmuutoksen takia kasvien kukinta-ajat aikaistuvat ja lämpimässä säässä kukinta voi olla hyvin nopeaa. Pölyttäjät eivät välttämättä pysy samassa tahdissa, Toivonen selittää.
 Kasvit voivat siis kukkia pölyttäjien runsaushuipun kannalta väärään aikaan.
 Ilmastonmuutoksen takia kasvi- ja eläinlajien levinneisyysalueet puolestaan hiipivät kohti pohjoista. Suomeenkin tulee etelästä uusia lajeja, ja vanhoja lajeja siirtyy aiempaa pohjoisemmaksi tai saattaa jopa hävitä uusien lajien tieltä.
 Tutkimus: Hunaja on hyvä saastemittari Kaupunkilaismehiläisten tuottamaan hunajaan tallettuu tieto sekä kaupungin saastumisasteesta että saasteiden lähteistä, kertoo   tuore kanadalaistutkimus.  Vancouverilaismehiläisten hunajasta analysoitiin muun muassa lyijyn, sinkin ja kuparin määriä sekä alkuperästä kertovia isotooppeja. Hunaja oli syömäkelpoista, mutta näytteissä näkyi muun muassa satamien ja isojen teiden läheisyys.
 Anna rehottaa!
 Miten pölyttäjiä voisi sitten auttaa? Peltomaata ei ole kovin monella, mutta pieni pihanpläntti voi olla.
 Marjaana Toivoinen suosittelee jättämään osan pihasta hoitamattomaan tai ainakin puolittain hoitamattomaan tilaan.
 – Se on helppo tapa. Ei niitetä nurmikkoa, tai niitetään viikatteella kerran kesässä.
 Voikukkien rehottaminen nurmikolla ei ehkä harmitakaan, kun tietää niiden olevan pölyttäjien mieleen.  Alku-, keski- ja loppukesän mesikasveja  voi istuttaa myös tieten.
 Innokkain voi myös nikkaroida pihalleen  hyönteishotellin.  Sinne voi saada vieraiksi koloissa pesiviä erakkomehiläisiä.
 Erakkomehiläisille riittävät yhden hengen huoneet, sillä toisin kuin tarhamehiläiset ne eivät ole sosiaalisia. Isoa porukkaa ei siis ole tulossa. Hätistelemiseen ei ole syytä.

Kevään pörriäiset ovat elämän merkki – pölyttäjähyönteisten kato on iso uhka, seurantaa käynnistellään myös Suomessa


Summary: Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun Valvira antaa valvontamääräyksen tässä laajuudessa.

Sosiaali- ja terveysalan valvontavirasto Valvira on antanut kohun keskellä olevalle hoivayhtiö Esperi Carelle poikkeuksellisen määräyksen korjata puutteet koko vanhustenhuollon toiminnassaan. Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun Valvira antaa valvontamääräyksen, joka koskee kokonaisuutena palveluntuottajan toimintaa kaikissa sen vanhustenhuollon toimintayksiköissä, sanoo Valviran ylitarkastaja  Elina Uusitalo.
 – Tämä kuvastaa tätä hankalaa tilannetta, mikä vanhustenhuollossa on ollut. Isoja palveluntuottajia on ollut valvonnassa aiemminkin, mutta nyt on ensimmäinen kerta, kun palveluntuottajan kokonaistoimintaa arvioidaan, ei vain yksittäisen yksikön toimintaa, Uusitalo toteaa.
 Pahimmillaan seurauksena voi olla uhkasakko tai jopa luvan peruuttaminen, jos Esperi Care ei saa epäkohtia korjattua. Uusitalo ei osannut arvioida, kuinka suuri uhkasakko voisi olla.
 Esimerkiksi hoivayhtiö Attendolle asetettiin viime viikolla 350 000 euron uhkasakko, ellei se nosta Muurlassa sijaitsevan hoivakoti Rantalan hoitajamitoitusta lain vaatimalle tasolle. Attendon uhkasakoista uutisoi muun muassa  Iltalehti .
 Valituksia myös vammaistenhoidon yksiköistä
 Valviran mukaan Esperi Care on ryhtynyt korjaaviin toimenpiteisiin, mutta viranomainen ei voi vielä arvioida niiden riittävyyttä puutteiden vakavuuden, puutteiden laajuuden ja korjaustoimien tuoreuden vuoksi.
 Valvontamääräys velvoittaa Esperi Caren korjaamaan epäkohdat ja puutteet heinäkuun loppuun mennessä. Tehdyistä toimenpiteistä yhtiön tulee toimittaa selvitys elokuun loppuun mennessä.
 Valviran mukaan Esperi Caren useissa vanhustenhuollon yksiköissä on todettu vuosina 2016–2019 asiakasturvallisuutta vakavasti vaarantavia puutteita.
 – Puutteita on ollut omavalvonnan toteutuksessa ja vastuuhenkilöiden tehtävänkuvissa. Lisäksi asiakkaiden palvelujen tarpeisiin nähden henkilökuntaa on ollut liian vähän sekä hoivassa, että avustavissa tehtävissä, Uusitalo toteaa tiedotteessa.
 Valvira on saanut kevään aikana ilmoituksia useiden hoivayhtiöiden sekä kunnan hoivakotien epäkohdista ja puutteista niin vanhustenhuollossa kuin vammaisten asumisyksiköissä. Uusitalon mukaan kaikkia ilmoituksia ei ole kuitenkaan vielä ehditty käsittelemään.

Esperi Care sai poikkeuksellisen kovan määräyksen korjata epäkohdat vanhustenhuollossa – seurauksena voi olla uhkasakko tai luvan menettäminen


Summary: Kokkolan kaupunki ei niele purematta suunnitelmia sulkea toinen kaista valtatie kahdeksasta Perhonjoen ylittävällä sillalla kuukausiksi.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

Siltojen, tunnelien, sähkölinjojen ym. rakentaminen

Kokkolan kaupunki vaatii ely-keskukselta rinnakkaissiltaa, joka estäisi valtatie kahdeksaa ruuhkautumasta pahoin Perhonjoen ylittävällä Storån sillalla, kun sen remontti alkaa.
 Tieto siltaremontista tuli yllätyksenä niin Kokkolan kaupungille kuin tienkäyttäjille. Kaupunginjohtajan mukaan asiasta olisi pitänyt saada paremmin tietoa etukäteen.
 Moni kuuli asiasta ensi kertaa  Ylen uutisoidessa asiasta .
 Ensi viikolla alkavan siltaremontin ennakoidaan kestävän yli puoli vuotta. Autoilijoita on jo kehotettu varautumaan ruuhkiin, sillä tieosuudella liikkuu päivittäin 10 000 henkilöautoa ja tuhatkunta rekkaa. Määrä kasvaa kesäisin.
 Kaupunginjohtaja  Stina Mattila  toivoo hankkeen toteutuvan, mutta aikalisä olisi tarpeen. Kaupunki odottaakin ely-keskukselta selvitystä siitä, miten liikenne hoituisi sujuvasti.
 Harmittaa, että järjestelyistä ei ole keskusteltu eikä niitä ole pohdittu loppuun asti.  Kokkolan kaupunginjohtaja Stina Mattila
 Kaupunki ja ely-keskus ovat aiemmin tehneet yhteistyötä alueen teiden kehittämisessä, mutta Perhonjoen silta ei ole tullut mitenkään esille.
 – Harmittaa, että järjestelyistä ei ole keskusteltu eikä niitä ole pohdittu loppuun asti, sanoo Mattila.
 Hän on erityisen huolissaan pelastusajoneuvojen läpipääsystä, mutta myös vilkas työmatkaliikenne mietityttää.
 – Miten liikenne lähtee ohjautumaan muille kaupungin teille, on arvoitus. Siellä on paljon pullonkauloja, jotka osaltaan vaikeuttavat elämää niillä alueilla.
 Ely-keskuksen projektipäällikkö  Janne Ponsimaa  sanoo, että asiasta pitää nyt keskustella. Hän ei kuitenkaan suostu arvioimaan, joudutaanko urakan aloitusta lykkäämään. Ely-keskuksessa moni on nyt lomalla.
 Perhonjoesta tulee siltaremontin ajaksi Kokkolassa vaikeasti ylitettävä. Iina Kluukeri / Yle
 Yrittäjä  Jari Vähämöttönen  asuu Kälviän Peltokorvessa ja käy töissä Kanta-Kokkolassa. Päivittäin sillan yli tulee ajettua monta kertaa: töiden, tavaran kuljetusten ja perheen harrastusten takia. Myös hänelle tieto pian alkavasta remontista tuli puskista.
 Vähämöttönen muistuttaa, että työmatkaliikenne pohjoisesta on kovaa. Hän odottaa kauhulla, miten homma toimii, kun vain yksi kaista on käytössä.
 – Miten hemmetissä sieltä päästään mihinkään suuntaan tiettyinä kellonaikoina? Kyllä varmaan illalla myöhään, yöllä ja aamuyöstä on rauhallisempaa. Mutta aamu, aamupäivä, keskipäivä, iltapäivä – kyllä se yhtä tuskaa tulee olemaan.
 Toimivaa kiertotietä ei ole. Viisainta olisi myös Vähämöttösen mielestä tehdä työmaan ohittava silta.
 – Armeijalta ponttoonisilta paikalle – ei kai tuo nyt helvetti voi mahdottomia maksaa!
 Siltatyötä tehdään päivisin kello 7–17, joskus pidempäänkin. Käytössä on yksi kaista kerrallaan ja tutkalla varustettu liikennevalo-ohjaus. Kiertopaikkoja juuri ole.
 – Valoissa on kolmen minuutin kierto eli hiljaisenakin aikana se tietää viiden minuutin odotusta. Jos kaikki autot eivät joka kierroksella ehdi läpi, niin odotus voi olla pahimmillaan 10 minuuttia. Tietysti pahimpina ruuhka-aikoina se voi kestää kauemminkin, totesi Skanska Infran työmaapäällikkö  Jussi Holmi  ennen pääsiäistä.
 Jo asfalttityömaasta huonot kokemukset
 Pohjanmaan kauppakamarin johtaja  Paula Erkkilä   kirjoitti asiasta uutisoinnin jälkeen Keskipohjanmaa-lehdessä , että sinänsä ilahduttavaa remonttia ei voi toteuttaa ilman rinnakkaissiltaa. Erkkilän laskelmien mukaan pelkästään rekkaliikenteelle odotuksesta tulee miljoonien kustannukset.
 – 20 minuutin odotusaika näillä liikennemäärillä maksaa seitsemässä kuukaudessa 4,5 miljoonaa euroa. Jos jonotusaika on puoli tuntia, hintalappu nousee jo 6,8 miljoonaan euroon. Viivästyneet kuljetukset toki sitten kumuloivat myös muita lisäkustannuksia.
 Lisäksi huolta on hälytysajoneuvoista, matkailijoista – ja lukemattomista arkenaan tuota reittiä käyttävistä.
 Kaupunginvaltuutettu ja kaupunginhallituksen jäsen  Janne Jukkola  on samaa mieltä. Hän pitää muutaman vuoden takaista asfaltointia hyvänä esimerkkinä vaikutuksista: tuolloin yksikaistaisuus johti siihen, että jonoa riitti Vittsarin kohdalta kilometrien verran Citymarketille ja ABC:lle ja pohjoiseen päin saman verran. Asfalttityöt siirrettiin yöaikaan.
 – Nyt tämä olisi sellaista sirkusta pahimmillaan yli kuusi kuukautta. Huonolta vaikuttaa – vähän hirvittää oikeastaan!
 Ely-keskukseen onkin viety kiivaasti viestiä siitä, että pohjoisempana valtatie kahdeksan varrella on tehty monta siltaremonttia ja niistä useassa on turvauduttu varasiltaan.
 – Tämä ratkaisu on ehdottomasti saatava myös Perhonjoelle. Jo pelkästään taloudelliset kustannukset puoltavat sitä.
 Tuhannet autoilijat jonottavat pian Kokkolassa valtatie 8:lla – siltatyö kestää kuukausia ja tuo ruuhkia etenkin kesällä

"Kyllä se yhtä tuskaa tulee olemaan" – kasitien suuri siltaremontti tuli Kokkolalle puskista ja nyt kaupunki vaatii rinnakkaissiltaa


Summary: Jotkut verkkosisällöt eiliseltä ja tältä päivältä eivät auenneet millään selaimella.

Ylen verkkosivuilla olevien juttujen lukemisessa oli tiistaina iltapäivällä teknisiä ongelmia. Kaikki jutut eivät auenneet tavalliseen tapaan luettavaksi tai niiden kuvia ei näkynyt. Ongelma saattoi esiintyä kaikissa verkkoselaimissa.
 Vika ilmeni sen jälkeen, kun Ylen verkkotuotannon julkaisujärjestelmässä oli tehty huoltotöitä.
 Vika saatiin korjatuksi noin kello 17.45.
 Juttua päivitetty kello 17.47: Vika on korjattu.

Ylen verkkojuttujen latautumisessa oli ongelmia – vika on korjattu


Summary: Fillon oli ennakkosuosikki Ranskan presidentiksi vuoden 2017 vaalien alla, mutta skandaali romahdutti hänen suosionsa.

Ranskan entinen pääministeri  François Fillon  joutuu oikeuteen syytettynä muun muassa valtion varojen väärinkäytöstä sekä vehkeilystä yksityisen yrityksen varojen käyttämiseksi väärin, kertovat uutistoimistojen oikeuslähteet.
 Oikeus pui muun muassa Fillonin vaimon palkkaamista miehensä parlamenttiavustajaksi.  Pénélope Fillon  sai vuosina 1986–2013 tehtävästä palkkaa 680 000 euroa, mutta syytösten mukaan hän ei juuri tehnyt työtä.
 Lisäksi syyttäjä on tutkinut Pénélope Fillonin työtä pariskunnan miljardööriystävän  Marc Ladreit de Lacharrieren  omistamassa lehdessä. Syytösten mukaan La Revue des Deux Mondes -lehti maksoi Pénélope Fillonille kuukausipalkkaa, vaikkei päätoimittaja koskaan tavannut tätä.
 François Fillon myös sai Ladreit de Lacharrierelta 50 000 euron korottoman lainan, mutta ei kertonut siitä varallisuusselvityksessään. Fillon on kiistänyt muut syytökset, mutta myöntänyt saaneensa lainan, jota ei julkistanut.
 Myös Penelope Fillon joutuu syytteeseen. Häntä syytetään osallisuudesta julkisten varojen väärinkäyttöön sekä vehkeilystä yrityksen varojen käyttämiseksi väärin.
 Ennakkosuosikin asema mureni
 Väärinkäytösepäilyt kaatoivat François Fillonin haaveet nousta Ranskan presidentiksi vuonna 2017 ja olivat isku myös hänen konservatiiviselle tasavaltalais-puolueelleen.
 Fillon oli presidenttikisassa ennakkosuosikkina, kun Le Canard Enchaine -lehti julkisti rikosepäilyt. Fillon kiisti syytökset mustamaalauskampanjana, mutta jäi vaaleissa kolmanneksi  Marine Le Penin  ja sittemmin vaalit voittaneen  Emmanuel Macronin  taakse.
 Ranskan oikeusjärjestelmän mukaisesti Fillon voi vielä valittaa päätöksestä viedä juttu oikeuteen.
 Fillon oli pääministeri vuosina 2007–2012  Nicolas Sarkozyn  presidenttiaikana.
 Aiheesta aiemmin:
 Analyysi: Ranskan vaaliasetelma on historiallisen epävarma – ennakkosuosikki kaatumassa nepotismiin
 Fillonin vaikeudet jatkuvat – Ranskan keskustapuolue vetää tukensa
 Lue myös:
 Tout comprendre en cinq minutes au procès Fillon à venir

François Fillonin presidenttihaaveet kaatanut nepotismiskandaali etenee oikeuteen Ranskassa


Summary: Joustokaukaloita valmistava suomalaisyritys on saanut merkittävän tilauksen Pekingin talviolympialaisiin.

Tuusulalainen jääkiekkokaukalojen valmistaja Vepe on voittanut 2022 Pekingin talviolympialaisten jääkiekkokaukalotoimitukset yhdessä kiinalaisen kumppaninsa, valtio-omisteisen China Sports Facility Construction Co. Ltd. kanssa. (CSFC)
 Vepe toimittaa kiinalaiskumppanin kanssa jääkiekkokaukalot myös paralympialaisiin.
 CSFC on osa China National Sports Groupia (CNSG), joka on Kiinan johtava, valtion omistama urheilurakentamisen konserni.
 Ensi vaiheessa sopimus kattaa viisi huipputason joustokaukaloa, jatkosta sovitaan erikseen. Sopimuksen kauppahintaa ei kerrota. Vepen liikevaihto on 14 miljoonaa euroa ja se työllistää Tuusulassa Uudellamaalla noin 50 henkilöä.
 Viimeisten kolmen vuoden aikana Vepe on toimittanut jääkiekkokaukalot Kiinan suurimpiin monitoimiareenoihin kuten Peking Wukesong Centeriin, Shenzhen University Sport Centeriin ja Chongqing Banan Sport Centeriin.
 Näiden lisäksi tuotannossa on jo toimitukset Xi’anin uuteen monitoimiareenaan, tulevaan China National Games päänäyttämöön sekä Rizhao Ice Arenaan.
 Vepen toimitusjohtaja Antti Terkomaa vienninedistämismatkalla Pekingissä parlamenttitalossa, kun Suomen ja Kiinan presidentit avasivat talviurheiluvuoden 2019.  Vepe
 Vepe on toimittanut jääkiekkokaukaloita Kiinaan jo 15 vuotta. Varsinainen työ kohti Pekingin kisoja alkoi jo keväällä 2016.
 Lisää vauhtia olympiahanke sai presidentti Sauli Niinistön ja Kiinan presidentti Xi Jinpingin tapaamisesta Suomen itsenäisyyden juhlavuoden tapaamisessa. Tapaamisessa sovittiin Kiinan ja Suomen talviurheiluvuodesta.
 Vepe on Business Finlandin Kiinan talviurheiluklusterin perustajajäseniä, ja se on ollut vahvasti mukana Suomen valtion Kiinaan kohdistuvilla talviurheilun vienninedistämismatkoilla, viimeksi tammikuussa tasavallan presidentin Sauli Niinistön johtaman delegaation mukana.
 Vepen toimitusjohtajan Antti Terkomaan tiedotteessa painotetaan Suomen valtion ja sen ylimmän johdon tärkeää osuutta suomalaisen talviurheiluosaamisen ja sen viennin edistämisessä Kiinaan.
 Myös jääkiekkoseura Jokerit on tehnyt jääkiekkoa tunnetuksi Kiinassa, mikä on osaltaan parantanut suomalaisen tarlviurheilun näkyvyyttä Kiinassa.
 Lue myös :  Pekingin talviolympialaiset pitää suomalaisyrityksen kiireisenä – suomalaisella talviurheiluviennillä meneillään kova Kiina-buumi

Pekingin talviolympialaisissa pelataan suomalaisissa lätkäkaukaloissa


Summary: J. R. R. Tolkienin kirjallista perintöä valvova taho sekä kirjailijan perhe haluavat tehdä selväksi, että Karukosken elokuva on fiktiota.

Taru Sormusten herrasta  -romaanin kirjoittaneen, englantilaisen J. R. R. Tolkienin perhe ja kirjailijan tekijänoikeuksia hallinnoiva taho (Tolkien Estate) sanoutuvat irti Dome Karukosken elokuvasta  Tolkien.
 Tänään julkaistussa tiedotteessa kerrotaan, ettei kumpikaan ole hyväksynyt tai valtuuttanut elokuvan tekoa tai osallistunut siihen.
 Tolkienin elämäkerturin John Garthin mukaan Tolkien Estaten lausunto on ymmärrettävä.
 – Elokuvien tekijät ottavat elämäkertaelokuvissa vapauksia, eikä  Tolkien  ole poikkeus, Garth kertoo  brittilehti the Guardianille .
 Lehden mukaan Tolkien Estate halusi määrittää julkilausumalla asemansa elokuvan suhteen, eikä ilmoittaa, että sillä olisi asian suhteen oikeudellisia intressejä.
 Karukosken ohjaaman  Tolkien -elokuvan Suomen-ensi-ilta on 3.5. Fiktiivinen elokuva kertoo Tolkienin nuoruusvuosista.
 Aiheesta lisää:  Dome Karukosken ensimmäinen Hollywood-elokuva Tolkien kätkee sisäänsä suomalaisosaamista ja Suomi-viittauksia: "En halua paljastaa kaikkea"

Tolkienin jälkeläiset sanoutuvat irti Dome Karukosken Tolkien-elokuvasta


Summary: Ääri-islamilainen Isis väittää olevansa osallinen Sri Lankan pääsiäissunnuntain pommisarjaan. Epäilyjä kohdistuu myös pieneen paikalliseen islamistiryhmään.

Isis vakuutti tiistaina olevansa vastuussa Sri Lankan suurimman kaupungin ja sen lähialueiden pommi-iskujen sarjasta. Järjestö ei kuitenkaan esittänyt todisteita osallisuudestaan yli 320 ihmisen hengen vaatineisiin iskuihin.
 Sri Lankan pääministeri  Ranil Wickremesinghe  sanoi, että osa iskujen tekijöistä on saattanut käydä kouluttautumassa ulkomailla ja palannut sitten takaisin Sri Lankan saarelle suunnittelemaan operaatiota. Ministeri ei kuitenkaan suoraan maininnut Isisiä syylliseksi, vaan kertoi, että väitteitä tutkitaan. Selvitystyöhön osallistuu myös Yhdysvaltain liittovaltion poliisi FBI.
 Yhteyksiä Isisiin tukitaan, sillä viranomaiset epäilevät, ettei paikallisilla ryhmillä ole kykyä toteuttaa sunnuntaina nähtyjä, järjestelmällisiä ja laajaa tuhoa aiheuttaneita iskuja. Isis on on vedonnut kansainvälisiä soluja toteuttamaan iskuja eri puolilla maailmaa Syyriassa kärsittyjen takaiskujen vuoksi.
 Toinen epäilty taho on Sri Lankassa perustettu NTJ-islamistiryhmä.
 Mikä on National Thowheed Jamath (NTJ)- järjestö?
 Pienestä ja tuntemattomasta ryhmästä tiedetään hyvin vähän.
 Ryhmä on irtautunut 2010-luvulla suuremmasta islamistiryhmästä Sri Lanka Thowheed Jamath (SLTJ)-järjestöstä. SLTJ tunnetaan Sri Lankan valtauskonnon, buddhalaisuuden vastustamisesta.
 Myös NTJ on aiemmin rikkonut Buddhan patsaita ja häirinnyt temppelirauhaa. Ryhmän jäseniä epäillään joulukuun 2018 vandalismista Mawanellassa Sri Lankan keskiosissa.
 NTJ kiistää osallisuutensa sunnuntaiseen pommisarjaan.
 NTJ:n johtaja on Intian tiedusteluviranomaisten mukaan kiihkomielinen  Mohamed Zaharan . Itäisessä Batticaloassa oleskeleva Zaharan on omalla Facebook-sivullaan kommentoinut myönteisesti Isisin ideologiaa ja toimintatapaa.
 Yleensä ryhmän sometoiminta on ollut satunnaista. Verkkosivuja päivitetään muutaman viikon välein, twitter-tiliä viimeksi maaliskuussa 2018.
 NTJ:n ei tiedetä aiemmin tehneen terrori-iskuja. Sri Lanka ei ole muutoinkaan yleisesti tunnettu ääri-islamilaisesta liikehdinnästä.
 Muslimeja on Sri Lankan väestöstä noin 10 prosenttia. Vuosien 1983-2009 sisällissodan osapuolia olivat vähemmistöön kuuluvat hindulaiset tamiliseparatistit ja buddhalaisuutta tunnustavat sinhaleesit, jokta ovat Sri Lankassa enemmistönä.
 Mitä räjäyttäjistä tiedetään?
 Yksi tunnistetuista itsemurhapommittajista oli pidätettynä alkuvuodesta Buddhan patsaan vaurioittamisen vuoksi. Rikospaikkatutkimuksen perusteella kuuteen kohteeseen meni yksi räjähteillä varustettu henkilö. Shangri-La-hotellissa iskijöitä oli kaksi.
 Esimerkiksi St Sebastian-kirkon epäilty pommittaja oli silminnäkijöiden mukaan nuori mies, joka taputti tullessaan ulkosalla ollutta pikkulasta päälaelle.
 International Crisis Group-laitoksen Sri Lankan johtaja  Alan Keenan  sanoi BBC:n haastattelussa, että pääsiäissunnuntain pommisarjan toteuttajat vaikuttavat kuuluvan samaan ryhmään Mawanellan patsaanrikkojien kanssa. Keenanin mukaan Sri Lankan poliisi otti kiinni ryhmän nuoria miehiä, jotka olivat opiskelleet saman saarnaajan johdolla.
 Tiesikö tiedustelu iskuista etukäteen?
 Sri Lankassa tiedustelutoiminnasta on noussut surun keskellä tiedustelun epäonnistumiseen liittyvä myrsky. Parlamentin tiedottaja sanoi maanantaina, että useilta ulkomaisilta tiedustelupalveluilta oli tullut varoituksia iskujen suunnittelusta.
 Presidentinkanslian mukaan kansainvälisiä yhteyksiä tutkitaan.
 Iskujen valmistelusta ovat antaneet tietoa etukäteen esimerkiksi Intian tiedusteluviranomaiset. Myös Sri Lankan poliisi oli viikkoa ennen pommisarjaa julkaissut tiedusteluraportin, jossa varoitettiin terroritekojen suunnittelusta kristittyijen kirkkoihin. Raportissa mainittiin nimeltä NTJ-järjestö.
 Onko muita epäiltyjä?
 Aiemmin tiistaina mahdollisena iskujen tekijänä mainittiin myös toinen, paikallinen ja vähän tunnettu aseellinen islamistiryhmä Jammiyathul Millathu Ibrahim.
 Asiantuntijat selvittelevät ulkomaisten ryhmien tukea ja yhteyksiä muun muassa rikospaikkatutkimusten avulla. Kirkoissa ja hotelleissa käytettiin ilmeisesti räjähdeliivejä tai -reppuja.
 Sri Lankasta on löytynyt myös kotitekoisia räjähteitä julkisilta paikoilta. Ne kertovat, että tekijöillä ei välttämättä ole asiantuntemusta ajastimen tai kauko-ohjaimen avulla räjäytettävän pommin rakentamiseen. Kirkkoihin ja hotelleihin tehtyjen iskujen sarjallinen tekotapa puolestaan viittaisi Isisin kaltaiseen, koordinoituun toimintaan.
 Lue myös:   Sri Lanka suree terrori-iskujen uhreja – yli 300 kuolonuhrin joukossa oli kymmeniä lapsia
 Näin Sri Lankan iskut etenivät: Ensin räjähti pääsiäismessuissa, sitten huippuhotelleissa
 Rajkumar Sabanadesanin kolumni: Sri Lankan iskut olivat paitsi traagisia myös loistava esimerkki terroristien mediaan kohdistamasta manipuloinnista

Ketkä kylvivät tuhoa Sri Lankassa? Mahdollisia tekijöitä on jo ainakin kaksi


Summary: Saksan tunnetuimpiin näyttelijöihin lukeutuva Elsner menehtyi pääsiäissuunnuntaina.

Hannelore Elsner  oli kuollessaan 76-vuotias.
 Hänen perheensä asianajaja ilmoitti tiistaina, että näyttelijätär oli sairastunut yhtäkkiä vakavasti ja menehtynyt pääsiäissunnuntaina.
 Hän ehti esiintyä urallaan lukuissa elokuvissa ja työskenteli myös ääninäyttelijänä. Hänen uusin elokuvansa,  Doris Dörrien  ohjaama  Kirschblüten & Dämonen  (kirsikankukkia ja demoneita) pyörii parhaillaan saksalaisissa elokuvateattereissa.
 Hänen tunnetuin roolinsa lienee kuitenkin 12 vuotta kestänyt pesti rikoskomissariona  Etsivä Lea Sommerissa . Sarjaa tehtiin vuosina 1994-2006 kaikkiaan 66 jaksoa.
 Elsner syntyi 26. kesäkuuta 1942 Burghausenissa, Baijerissa, lähellä Itävallan rajaa. Hän aloitti näyttelijän työt 17-vuotiaana teatterissa Münchenissä.

Saksalainen näyttelijätär Hannelore Elsner on kuollut – tunnetuin roolityö oli rikoskomissario Lea Sommerina


Summary: Asiantuntijoiden mukaan luonnon monimuotoisuuden häviäminen on yhtä suuri uhka kuin ilmastonmuutos.

Jopa miljoonaa eläin- ja kasvilajia uhkaa tulevina vuosikymmeninä sukupuutto ihmisen toiminnan johdosta, uutistoimisto AFP raportoi.
 Luonnon monimuotoisuus on uhattuna, koska lajien elinympäristö tuhoutuu kiihtyvällä tahdilla. Suurimmat ongelmat ovat muun muassa puhtaan ilman ja veden vähentyminen, hiilidioksidia sitovien metsien hävittäminen sekä pölyttävien hyönteisten katoaminen.
 Tiedot käyvät ilmi uutistoimisto AFP:n käsiinsä saamasta YK:n ympäristöraportin luonnoksesta. Kansainvälisen luontopaneelin (IPBES:in) koostama raportti on määrä julkaista toukokuussa.
 1 800 -sivuinen raportti vetää yhteen aikaisempia tutkimuksia luonnon tilasta ja pyrkii tarjoamaan päättäjille taustatietoa politiikan muodostamiseen.
 Tutkijoiden mukaan luonnon monimuotoisuuden häviäminen muodostaa yhtä suuren uhan kuin ilmastonmuutos.
 – Meidän täytyy ymmärtää, että ilmastonmuutos ja luonnon katoaminen ovat yhtä tärkeitä asioita. Ne eivät vaikuta ainoastaan ympäristöön vaan myös kehitykseen ja talouteen, arvioi raportin laadintaa johtanut  Robert Watson  uutistoimisto AFP:lle.
 –Tapamme tuottaa ruokaa ja energiaa murentaa luonnon meille tarjoamat palvelut, Watson jatkoi.
 Historiallisesti suurin osa maapallolla joskus nähdyistä kasvi- ja eläinlajeista on kuollut sukupuuttoon. Raportin mukaan luonnon monimuotoisuus ei ole kuitenkaan pitkään aikaan vähentynyt näin nopeasti.
 Biodiversiteetti katoaa nyt kymmeniä tai mahdollisesti jopa satoja kertoja nopeammin kuin keskimäärin viimeisen 10 miljoonan vuoden aikana, raportissa todetaan.
 Maapallolla elävien lajien tarkkaa määrää ei tiedä kukaan. Arviot ovat vaihdelleen kolmesta miljoonasta jopa 100 miljoonaan. Pääosa lajeista on eläimiä, erilaisia kasveja on selvästi vähemmän.
 Lue lisää:
 Yli 800 metsän lajia vaarassa kuolla sukupuuttoon - mihin luonnon monimuotoisuutta tarvitaan?
 Selkärankaisten määrä on puolittunut – ihmisen kulutusjuhlat tuhon taustalla
 Sukupuuttoa lähestyvän sarvikuonolajin viimeinen uros kuoli

AFP: YK:n raportti varoittaa sukupuuton uhkaavan miljoonaa kasvi- ja eläinlajia


Summary: Työntekijät vastustavat mielenilmauksella Postin työvoimapolitiikkaa.

Joensuun alueen Postin työntekijät järjestivät poikkeuksellisen mielenilmauksen työnantajan toimintaan kyllästyneenä.
 Työntekijät kokoontuivat tänään tiistaina Postin Joensuun terminaalin pihalle, josta he lähtivät linja-autolla työvoimatoimistoon. Matkan tarkoituksena oli kartoittaa uusia työllistymisen- ja koulutuksen mahdollisuuksia.
 Postilaisten mitta alkaa olla täynnä. Kevään yt-neuvotteluissa väkeä vähennettiin ja osa-aikaisten työntekijöiden määrää on koko ajan lisätty, summailee PAU:n osasto 113:n puheenjohtaja  Jari Kontkanen .
 – Työaikoja on lyhennetty enemmän kuin olisi tarpeen. Kun työajat lyhenevät, niin palkka pienenee, eikä sillä palkalla enää elä, sanoo Kontkanen.
 Osa-aikaisuus on iso ongelma postilaisten keskuudessa Pohjois-Karjalan alueella. Kontkasen mukaan lähes puolet postin työntekijöistä on osa-aikaisia.
 Posti on lisännyt paljon  pakettiautomaatteja . Kontkanen muistuttaa, etteivät pakettiautomaatitkaan itsestään täyty ja jonkun on huolehdittava hakemattomien pakettien palautuksista ja uudelleenpostituksista.
 – Pakettiautomaatit eivät vähennä niin paljon työtä kuin kuvitellaan, sanoo Kontkanen.
 Viimeisimmät yt-neuvottelut Postissa Pohjois-Karjalan alueella alkoivat helmikuun alussa ja loppuivat maaliskuun loppupuolella. Niiden tuloksena kolme työntekijää irtisanottiin, viisi lähti vapaaehtoisesti, 25:n työntekijän työ osa-aikaistettiin ja 14:n osa-aikaisen työntekijän tunteja vähennettiin. Kontkasen laskelmien mukaan noin 14 henkilötyövuotta vähennettiin.
 – Töihin nähden vähennykset olivat liian rajuja. Se näkyy muun muassa työaikojen ylityksinä, joita on alkuvuonna ollut huomattavia määriä.
 Työnantaja perustelee päätöksiä printtijakelun pienenemisellä
 Postin Kaakkois-Suomen aluepäällikkö  Kai Taam  ymmärtää joensuulaisten Postin osa-aikaistettavien työntekijöiden tuskan.
 – Ei minulla mitään tällaisia mielenilmauksia vastaan ole, varsinkin kun ne tapahtuvat omalla ajalla.
 Aluepäällikkö perustelee Postin tekemiä päätöksiä jatkuvalla muutoksella.
 – Lehtien, kirjeiden ja koko printin jakelu on laskenut jo useina vuosina noin 10 prosenttia vuodessa. Se tarkoittaa noin 70 miljoonaa euroa vähemmän rahaa vuodessa. Samoin automatisointi kehittyy koko ajan, manuaalisen lajittelun tarve pienenee.
 Kai Taam kertoo, että esimerkiksi osa-aikaistamispäätökset astuvat voimaan irtisanomisajan jälkeen, joka on 1–6 kuukautta, riippuen sopimuksista.
 Taam näkee tehdyt ylityöt useimmiten poikkeusolosuhteista johtuviksi, esimerkiksi viime talvi hidasti jakelijoiden työtä. Postilaatikoiden edustalla saattoi olla metrinen lumikinos, jolloin jakelutyö on huomattavasti hitaampaa.
 Lue lisää:
 Posti aloittaa kahdet yt-neuvottelut – vähennystarve 244 vakituista tehtävää

Poikkeuksellinen mielenilmaus Joensuussa – Postin väki lähti porukalla työvoimatoimistoon


Summary: Maailmanpolitiikan jännitteet ja valtameren takaiset tekniset viat näkyvät bensapumpulla.

Huoltoaseman kassalla sen on jo moni huomannut: Bensan hinta on noussut.
 Tankillinen bensaa maksaa nyt kahdeksasta yhdeksään prosenttia enemmän kuin vuoden alussa.
 95-oktaanisen bensan keskihinta oli Tilastokeskuksen mukaan tammikuussa 1,44 euroa litralta. Tämän päivän keskihinta on polttoaine.net-sivuston mukaan 1,57 euroa.
 98-oktaaninen bensalitra on kallistunut saman verran, 13 senttiä.
 70 litran tankkia täyttäessä loppusumma on nyt yli yhdeksän euroa tammikuista suurempi.
 Bensiinin hinta on kivunnut alkuvuonna. Keskihinnat lokakuusta 2018 maaliskuuhun 2019 perustuvat Tilastokeskuksen keräämään tietoon. Huhtikuun 23. päivän keskihinta on polttoaine.net-sivustolta.  Yle Uutisgrafiikka
 Dieselin hinnannousu on ollut maltillisempaa, kolme senttiä litralta.
 Dieselauton kuljettajan lasku 70 litran tankin täytöstä on sekin noussut tammikuusta hieman yli kaksi euroa.
 Polttoaineiden hintavertailu muuttui alkuvuonna, kun alan etujärjestö Öljy- ja biopolttoaineala ry lopetti toimintansa. Nyt hintoja seuraa Tilastokeskus.
 Kesä lisää kulutusta
 Mikä sitten on saanut bensan hinnan alkuvuonna nousuun?
 Siihen on vaikuttanut useampi tekijä, sanoo öljynjalostusyhtiö Nesteen energia-asiantuntija  Lauri Kärnä .
 Kärnä on Suomen kokeneimpia öljy- ja energia-analyytikkoja. Mikko Kilpinen / Yle
 Kuten joka vuosi, bensan hinta nousee kesän lähestyessä.
 Kesällä lomaillaan ja on aikaa ajella, joten polttoainetta kuluu enemmän, Kärnä selittää. Erityisesti Yhdysvalloissa bensaa kuluu kesällä enemmän.
 Lisäksi kesällä käytettävässä polttoaineessa on vähemmän höyrypainetta säätelevää butaania, joten se on tuottajalle kalliimpaa, hän jatkaa.
 Myös amerikkalaisten jalostamojen tekniset ongelmat voivat näkyä suomalaisella pumpuilla.
 Yhdysvaltain itärannikolla sijaitsevilla jalostamoilla on tänä keväänä ollut tavanomaista usempia yksiköitä rikki ja viikkoja poissa käytöstä, Kärnä sanoo.
 Yhdysvaltain omasta tuotannosta ei ole sen takia riittänyt kaikille halukkaille bensan ostajille.
 Euroopasta on siksi viety bensaa Yhdysvaltoihin, ja se on supistanut Euroopassa tarjolla olevan polttoaineen määrää. Sen seurauksena Euroopassakin bensasta on voitu pyytää korkeampaa hintaa.
 Tuotanto harvojen käsissä
 Ja sitten se ilmeisin: bensiinin raaka-aineen eli öljyn hinta. Pohjanmeren Brent-viitelaadun hinta on noussut vuoden alusta lähes parilla kympillä noin 74 dollariin barrelilta. Barreli on noin 159 litraa.
 Yle Uutisgrafiikka
 Joulukuussa Saudi-Arabian johtama öljynviejämaiden järjestö  OPEC päätti vähentää öljyntuotantoa , koska siitä saatava hinta oli liian alhainen. Hinta kääntyikin pian nousuun.
 Öljy on myös maailmanpolitiikan peliväline. Yhdysvallat ilmoitti maanantaina, että se aikoo  estää öljynviennin Iranista kokonaan . Aiemmin huhtikuussa maa kertoi kohdistavansa talouspakotteita  Venezuelan öljyvientiin .
 “Paluu normaaliin”
 Polttoainemarkkinoita tarkkaan seuraavan Lauri Kärnän mukaan bensiini ei oikeastaan ole kallistunut, vaan sen hinta on pikemminkin palannut erittäin matalalta normaalille tasolle.
 Viime lokakuussa bensiinin hinta laski  Suomessa niin alas , että diesel oli paikoin jopa sitä kalliimpaa. Perinteisesti diesel on erilaisen verotuksen takia edullisempaa kuin bensiini.
 – Monen kuukauden ajan oli nippa nappa että jalostaja sai omansa takaisin, Kärnä sanoo.
 Nyt näyttää, että perinteinen järjestys on palannut, kun diesel on kallistunut bensaa maltillisemmin. Se on Kärnän mukaan muun muassa lämpimän talven ansiota.
 Tulevasta hintakehityksestä hän ei osaa eikä haluakaan sanoa mitään jo sen takia, että työnantaja Neste on yksi alan merkittävistä toimijoista.
 – Hintojen ennustaminen on todella hankalaa, kun raakaöljyn hinnan kehitykselle on niin monia polkuja.
 Lue lisää:
 Tämä mies tietää, mitä bensa maksaa huomenna, mutta nyt hänkin varoo sanojaan – Suomessa tankataan kalleinta bensaa yli kolmeen vuoteen

Bensan keskihinta pompahti: +13 senttiä litralta verrattuna tammikuuhun – Dieselkuskit päässeet vähemmällä


Summary: Maailman huonoimmat salasanat ovat "123456", "123456789" ja "qwerty". Suomalaisella salasanalistalla on enemmän ärräpäitä ja eritteitä.

Jos amerikkalainen leffasankari haluaa ottaa auton käyttöönsä, virta-avaimet löytyvät aurinkolipan takaa. Ja kun hän pyrkii lukittuun asuntoon, avaimet ovat kynnysmaton alla.
 Kuinka epäuskottavaa! Kuka piilottaisi avaimet juuri sinne, mistä jokainen osaa niitä ensimmäiseksi etsiä?
 Autoilijoista tai kodinomistajista ei liene kattavaa dataa, mutta internetissä turvallisuuteen suhtaudutaan kuitenkin juuri näin. Siitä on paljon todistusaineistoa.
 Uutispalvelu CNN julkaisi juuri listan yleisimmistä – siis huonoimmista – salasanoista.  Lista  on surkeaa luettavaa.
 Yleisimmät salasanat:
 123456 123456789 qwerty password 111111 12345678 abc123 1234567 password1 12345
 Listan takana on Britannian kansallinen kyberturvallisuuskeskus NCSC. Tietoturvavirasto on käynyt läpi tunnuksia ja salasanoja, joita on vuodettu verkkoon suurten hakkerointitapausten jälkeen.
 Lähes identtisen listan on julkaissut salasananhallintasovelluksia kehittävä Splashdata.
 Yhtiön arvion mukaan kolme prosenttia internetin käyttäjistä on valinnut salasanakseen "123456". Joka kymmenes netin käyttäjä on valinnut vähintään yhden salasanan  25 yleisimmän salasanan listalta .
 Suomi ei ole sen parempi
 Suomalaiset netinkäyttäjät eivät erotu edukseen.  Tivi-lehden  helmikuussa julkaiseman listan mukaan Suomen yleisimmät salasanat ovat:
 salasana 123456 perkele qwerty 12345 paska123 123456789 123qwe kakka lol123
 Suomalaisella salasanalistalla on enemmän ärräpäitä ja eritteitä. Salasanateknisesti se on kuitenkin yhtä kehno kuin kansainväliset vastineensa.
 Listan on koonnut valkohattuhakkeriksi tituleerattu  Jarkko Vesiluoma . Valkohattu viittaa siihen, että henkilö käyttää osaamistaan tietoturvan kehittämiseen – toisin kuin ne pahantahtoiset, jotka näitä tietoja verkkoon levittävät.
 Salasanan sijasta salalause
 Mitä siis tulisi tehdä? Tietoturva-asiantuntijat kertoivat pitkään, että hyvä salasana syntyy  kyynärpäätaktiikalla , eli arpomalla merkit näppäimistöä umpimähkään painelemalla.
 Vanhan viisauden mukaan hyvä salasana syntyy kyynärpäätaktiikalla – nyt suositaan pidempiä lauseita. YLE / Lahti
 Ikävä kyllä, tällaisen salasanan muistaminen on hyvin vaikeaa. Lisäksi tietokone murtaa nämä lyhyet salasanat nopeasti, oli niissä järkeä tai ei.
 Tänään tietoturvan asiantuntijat neuvovat valitsemaan pidemmän litanian, kokonaiseen lauseen.
 Kerrataanpa:
 "Aurinko" on huono salasana. "4UR1NK0" ei ole juurikaan parempi.
 Sen sijaan "UlkonaAurinkoa18Upeaa!"-salasanan murtamiseen kuluu tietokoneelta satoja vuosia.
 Testaa erilaisia salasanoja Ylen  salasanakoneessa .
 Pelkkien sanakirjasta löytyvien sanojen käyttö voi olla vaarallista, joten suomalaiset taivutusmuodot ja muutama erikoismerkki ovat paikallaan.
 Jokaiseen palveluun omansa!?
 Yksi vahva salasana ei kuitenkaan riitä, jokaista palvelua varten tulee luoda oma salasanansa.
 Tämä on vaatimus, jota harva tuntuu arkielämässä toteuttavan. Viestintäviraston kaksi vuotta sitten tekemän kuluttajatutkimuksen mukaan yli 40 prosenttia suomalaisista käyttää samaa salasanaa useissa verkkopalveluissa.
 Yhdeksän prosenttia suomalaisista käyttää samaa salasanaa kaikissa verkkopalveluissa.
 Yksi ratkaisu on luoda muistikikka, jolla käyttäjä muodostaa erilaisia versioita yhdestä vahvasta salasanasta. (Esim: "UlkonaAurinkoa18YlenSivut!")
 Vielä parempi keino on salasanasovellusten käyttäminen. Ne tallentavat kaikki salasanat yhteen paikkaan. Tämän jälkeen riittää, että muistat yhden salasanan. (Yleisiä salasanaohjelmia ovat esimerkiksi Google Smart Lock, LastPass, Apple Keychain, F-Secure Key, KeePass, PasswordSafe.)
 Salasanojen hallintaan kehitettyjen sovellusten toimintaa on esitelty  tarkemmin täällä .
 Kaikki munat samassa korissa
 Salasanojen hallintasovellus ei ole täydellinen ratkaisu. Tietoturvayhtiö  ISE:n tutkimus  paljasti taannoin, että myös niihin liittyy tietoturvariskejä.
 Toisaalta, kuten tietoturva-asiantuntija  Troy Hunt  on todennut, ratkaisun ei tarvitsekaan olla  täydellinen.  Työkalu on joka tapauksessa paljon turvallisempi vaihtoehto kuin esimerkiksi saman salasanan käyttö kaikkialla.
 Varsinkin, jos tuo salasana on salasana.

Sietämätön salasanaruletti – löytyykö oma salasanasi huonoimpien listalta?


Lapin matkailu kasvaa ennätystahtia . Viime vuonna rikkoutui maaginen  kolmen miljoonan yöpymisen raja . Lapin pääkaupunkiin Rovaniemelle on suunnitteilla useita uusia hotelleja, joista suurin on  26-kerroksinen tornihotelli .
 Nyt tätä kasvua varjostaa Brexit.
 Brittimatkailijat ovat pitäneet Rovaniemen matkailuryhmien kärkipaikkaa hallussaan 1980-luvulta saakka. Heitä vierailee kaupungissa 30 000-40 000 joka vuosi.
 Lapille ja Rovaniemelle brittimatkailijoiden saapuminen marraskuun lopulla avaa yli kuukauden kestävän joulun huippusesongin.  Britit ovat joulumatkailun ensimmäinen , ja edelleen myös tärkein yksittäinen kansallisuusryhmä.
 Lappilaisten onneksi riippuvuus briteistä on viime vuosina hieman vähentynyt ja rinnalle on noussut myös muita kansallisuuksia. Se on vähentänyt alan suhdanneriskiä mahdollisen sopimuksettoman brexitin varalta.
 Tästä huolimatta Britannian repivä ja pitkittyvä eroprosessi EU:sta näkyy jo varaustilastoissa.
 Se "toinen" ulkomaanmatka
 Brexit vähentää brittien ulkomaanmatkailua, sillä punnan arvo suhteessa euroon on laskenut ja lomamatkojen hinnat nousevat.
 Euroopan matkailukomissio ETC arvioi, että brittien ulkomaanmatkailu laskisi 10 prosenttia viime vuodesta, jos Britannia eroaa EU:sta ilman sopimusta. Lapissa lasku voi olla tätä suurempi, sillä Lappi on briteille se "toinen ulkomaanmatka", perinteisen etelänmatkan jälkeen.
 Jos siis matkailusta pihistetään, tapahtuu se todennäköisimmin juuri Lapin matkoista.
 Lapland Hotels -ketjun toimitusjohtaja Ari Vuorentausta Jarmo Honkanen / Yle
 Lapin suurimman hotelliketjun, Lapland hotelsin toimitusjohtajan  Ari Vuorentaustan  mukaan brittien lapinmatkojen myynti on tällä hetkellä noin 10-20 prosenttia jäljessä viime vuoden vastaavasta ajankohdasta.
 – Mitä pitempään tämä epävarmuus jatkuu, sen pahemmaksi tilanne muuttuu, Vuorentausta sanoo.
 Brexitin todelliset vaikutukset alkavat näkyä vasta vuoden tai kahden viipeellä, kun poistuminen Euroopan sisämarkkinoilta alkaa näkyä Britannian taloudessa ja mahdollisesti punnan kurssissa.
 "Kaikki on neuvoteltava uudelleen"
 Epävarmuutta lisää myös lentoliikenteen tulevaisuus. Euroopan unionin tekemät sopimukset eivät Brexitin jälkeen enää päde.
 – Kaikki on neuvoteltava uudelleen. En tiedä, onko valmistelevaa työtä jo tehty. Toivottavasti sitä joku ainakin valmistelee tällä hetkellä, Lapin kauppakamarin toimitusjohtaja  Timo Rautajoki  sanoo.
 Vuorentausta mukaan hallittu ero EU:stä olisi ehdottomasti paras ratkaisu. Se kurittaisi mahdollisimman vähän Iso-Britannian taloutta ja vapaalle liikkuvuudelle tulisi mahdollisimman vähän esteitä.
 – Mitä nopeammin tämä asia saadaan ratkaistua, sen parempi. Epävarmuus on pahinta.
 Britannia siirtyy 30 vuotta ajassa taaksepäin
 Lapin kauppakamarin toimitusjohtaja Timo Rautajoki pelkää, että kaikista eurooppalaisista sopimuksista irtautuminen on Britannialle kova urakka, ja seuraukset arvaamattomat.
 – Britannia siirtyy hetkellisesti 30 vuotta ajassa taaksepäin. Harvalla nykyisistä päättäjistä on siitä ajasta kokemusta, Rautajoki sanoo.
 Lapin kauppakamarin toimitusjohtaja Timo Rautajoki. Tapio Räihä / Yle
 Kauanko Britannialla kestää rakentaa sisämarkkinoista eroamisen jälkeinen infrastruktuuri, byrokratia ja järjestelmät, kymmenien vuosien tauon jälkeen, kun kaikki on harmonisoitu EU:n kanssa?
 – Väittäisin, että kaupassa kaikki hidastuu. Esimerkiksi kaikki vientiasiakirjat, joita kauppakamareissa käsitellään, tapahtuu nykyään digitaalisesti. Todennäköisesti Britanniassa eivät ole omat järjestelmät vielä valmiina, joten todennäköisesti siirrytään takaisin paperiin. Rautajoki sanoo.
 – Kyllä se on aikamoinen hämminki, mitä tämä aiheuttaa Britanniassa. Se heijastuu koko Euroopan talouskehitykseen ja suunta on valitettavasti alaspäin, Rautajoki sanoo, ja toivoo, että brexit peruuntuisi.
 Kommentointi sulkeutuu 23.4. kello 22.

Brexit toi tummat pilvet matkailun kasvun ylle – Lapin suurimman hotelliketjun ennakkovarauksissa hätyytellään jopa 20 prosentin laskua