Meyer Turun telakalla rakenteilla olevan Costa Smeralda -risteilijän työntekijät evakuoitiin maanantaina loppuiltapäivästä syttyneen tulipalon seurauksena.
 Tuli syttyi laivan 15. kannella keulassa, kun varastotavara syttyi palamaan hitsaamisen takia, telakka kertoi.
 Pelastuslaitos ja telakan palokunta saivat palon nopeasti sammutettua. Palon aineelliset vahingot jäivät vähäisiksi, mutta kaksi telakan palokunnan jäsentä sai lieviä vammoja. Palosta tuli alkuvaiheessa runsaasti savua.
 Costa Smeralda laskettiin vesille muutama päivä sitten. Palon materiaalivahingot jäivät telakan mukaan niin pieniksi, että ne eivät vaikuta laivan valmistumiseen.
 Lue lisää:
 337 metrinen Costa Smeralda laskettiin vesille – suurin Turusta lähtenyt alus kymmeneen vuoteen

Turussa rakenteilla olevassa risteilijäaluksessa tulipalo


Summary: Vuoden 2018 kuvajournalistiksi valittu Touko Hujanen on reportaasiin erikoistunut kuvaaja, joka työskentelee muun muassa New York Timesille.

Touko Hujanen , 32, on valittu vuoden kuvajournalistiksi  Kuvajournalismi 2018  -kilpailussa. Hän voitti myös henkilökuva- ja kuvareportaasisarjat.
 Puhelimen päähän tavoitettu Hujanen iloitsee siitä, että kuvasta on tullut aikamme “lingua franca” eli yleiskieli.
 – Kaikki puhuvat sitä. Se on todella hyvä tapa saada ihmiset katsomaan tiettyjä asioita, Hujanen toteaa.
 Asialla on myös käänteinen puoli. Kuvaajien työn täytyy Hujasen mukaan muuttua, koska myös muut kuin kuvaajat ovat kuvavirran äärellä.
 – Se tarkoittaa sitä, ettemme voi enää ottaa yksittäisiä kauniita ja upeita kuvia, koska maailma on täynnä niitä, Hujanen toteaa.
 Hänen mukaansa kuvaajien täytyy keskittyä paljon pienempiin ja intiimimpiin asioihin.
 – Se on se kuvaajan työ tänä päivänä, Hujanen selventää.
 "Metsäperhe". Touko Hujanen
 Kuvaajien täytyy hänen mukaansa myös sitoutua paikkoihin, joissa kuvataan.
 – Niihin täytyy juurtua. Se on se muutos kuvaajien työssä, Hujanen sanoo.
 Hänen voittoisa reportaasinsa  Metsäperhe  kuvaa hyvin Hujasen ideologiaa. Hän kuvasi pitkään Pohjois-Karjalassa asuvan Maria Dorffin ja Lasse Nordlundin elämää. Pariskunnan on tarkoitus perustaa Valtimolle omavara-opisto, jonka ideaa pidetään maailmanlaajuisesti ainutlaatuisena.
 Dorffin ja Nordlundin toiminta nostaa Hujasen mukaan esille elämän peruskysymyksiä, kuten sen, millainen arvopohja ihmisiä ympäröi. Mistä tulevat esimerkiksi ruoka ja talot, joissa asumme?
 – Se tuntui sellaiselta asialta, että siitä täytyi alkaa tehdä isompaa juttua, Hujanen sanoo.
 Hänen kuvareportaasinsa on juryn mukaan osuva provokaatio nyky-yhteiskuntaamme. Lisäksi kuvasarja on kansainvälistä tasoa, jury perustelee.
 "Metsäperhe". Touko Hujanen
 VOITTAJAT:
 Kuvajournalisti 2018 TOUKO HUJANEN
 Vuoden lehtikuva 2018 JOONAS BRANDT
 Reportaasi 2018 TOUKO HUJANEN
 Kuvaessee 2018 MIKKO SUUTARINEN
 Uutiskuva 2018 ANTTI YRJÖNEN
 Henkilökuva 2018 TOUKO HUJANEN
 Urheilukuva 2018 RIO GANDARA
 Uusi kuvajournalisti 2018 JOONAS VOHLAKARI
 Video 2018 JANNE JÄRVINEN
 Yleisön suosikki 2018 MEERI KOUTANIEMI
 Vuoden lehtikuvan otti Joonas Brandt. "Meditaatiohetki Malmin seurakunnan rippikoululeirillä Lohjalla". Joonas Brandt.
 Kuvajournalismi-kilpailu tunnettiin aiemmin Vuoden lehtikuvat -kilpailuna. Kisassa palkitaan edellisen vuoden parhaat kuvat ja videot useassa eri sarjassa. Tänä vuonna kilpailuun osallistui noin sata valokuvaajaa yli 2 000 kuvalla.
 Tuomareina toimivat tukholmalainen Dagens Nyheter -lehden kuvajournalisti  Paul Hansen , helsinkiläinen dokumentaristi ja valokuvaaja  Hannamari Shakya  ja vaasalainen valokuvaaja  Katja Lösönen .
 Suomen kuvajournalistit on järjestänyt kilpailua vuodesta 1962.

Vuoden kuvajournalisti: “Kuvaajat eivät voi enää ottaa kauniita ja upeita kuvia – maailma on täynnä niitä”


Summary: Perussuomalaisten tilaamassa selvityksessä lasketaan, paljonko Somaliasta tai Irakista tullut tuottaa kuluja ja verotuloja. "Tutkimuksessa on täynyt tehdä paljon oletuksia", varoittaa ministeriön asiantuntija.

Suomen perusta -ajatushautomon perussuomalaisille tekemän  selvityksen mukaan  Irakista Suomeen muuttaneen aikuisen aiheuttamat kustannukset julkiselle taloudelle ovat 690 000 euroa koko hänen elinkaarensa aikana. Somaliasta muuttaneet kustannukset ovat 950 000 euroa.
 Selvityksessä ennakoidaan yhden henkilön valtiolle ja kunnille aiheuttamia kustannuksia ja toisaalta häneltä kertyviä verotuottoja siihen saakka, että hän täyttäisi 101 vuotta. Oletuksena on että Suomeen muuttaessaan henkilö on 20–24-vuotias.
 Antti Parviala / Yle
 Selvitys on rajattu vain Irakiin ja Somaliaan, koska niistä tulevat ihmiset muodostavat suurimmat humanitaarisen maahanmuuton ryhmät Suomessa. Humanitaarisella maahanmuutolla tarkoitetaan turvapaikanhakijoita, pakolaisia ja heidän lapsiaan.
 Myös ministeriö selvitti
 Sosiaali- ja terveysministeriö julkaisi  vuonna 2017 raportin maahanmuuton kustannuksista, mutta totesi sen yhteydessä, että “tutkimuskysymys on siinä määrin haasteellinen, että eksaktien lukujen esittäminen pitkälle aikajänteelle ei ole mahdollista”.
 STM:n raportin mukaan kokonaiskustannuksissa merkitsevin tekijä on maahanmuuttajien työllisyys. Ministeriö korostaakin kotouttamisen tärkeyttä.
 – Kotouttamistoimenpiteiden yksi keskeisimmistä onnistumisen mittareista on se, kuinka nopeasti maahanmuuttaja onnistuu siirtymään kotouttamistoimenpiteiden parista työelämään, STM:n raportissa kirjoitetaan.
 Vain talouskysymys?
 Suomen perustan laskelmassa on selvitetty vain euromääräisiä kuluja ja maksettuja veroja.
 Kriisilalueilta tuleville annettua apua ei ole sen sijaan arvioitu lainkaan humanitaariselta kannalta.
 – Perussuomalaisille maahanmuuttopolitiikka on ennen muuta taloudellinen kysymys, sanoi puoluesihteeri  Riikka Slunga-Poutsalo  selvityksen julkistamistilaisuudessa.
 Tutkimuksen tekijän  Samuli Salmisen  mukaan Suomessa ei ole koskaan aiemmin laadittu turvapaikanhakijoita ja heidän perheenjäseniään koskevia, viranomaisrekistereihin perustuvia elinkaarivaikutusten laskelmia.
 Helsingin Sanomien kyselyn  mukaan maahanmuutto on perussuomalaisille tärkein vaaliteema.
 Paljon oletuksia tulevaisuudesta
 Suomen perusta -ajatushautomon mukaan vuonna 2016 valtion budjetissa varattiin pakolaisten vastaanottamiseen 620 miljoonaa ja kotouttamiseen 134 miljoonaa euroa.
 STM:n raportin kirjoittanut  Jere Päivinen  ei ole syventynyt tänään julkaistuun selvitykseen. Yleisellä tasolla hän kiittelee elinkaaritutkimusta, koska se antaa kattavamman kuvan kuin yhden vuoden tarkastelu.
 Mutta elinkaariselvityksessä on myös haasteita.
 – Siinä on tehtävä tulevaisuudesta paljon oletuksia, jotka vaikuttavat analyysiin.
 Ratkaisevaa kokonaiskustannusten kannalta on sen arvioiminen, miten työllistyminen kehittyy.
 – Aiempi tutkimus kertoo, että humanitaaristen maahanmuuttajien työllisyyden lähtötaso on hyvin heikko, mutta se paranee maassa asutun ajan myötä, Päivinen korostaa.
 Kriisimaille: "ei"
 Ministeriön raportissa käsiteltiin kaikenlaista maahanmuuttoa, kun taas tänään julkaistu perussuomalaisten selvitys keskittyy vain humanitaariseen ja kahdesta kriisimaasta tulevaan maahanmuuttoon.
 Perussuomalaisten lähes 700-sivuinen raportti kiteyttää tuloksensa ytimekkäästi: “Julkisen talouden kannalta Suomeen ei kannattaisi valita muuttavaksi yhtään Somaliassa ja Irakissa syntynyttä.”
 Perussuomalaisten ajatushautomon selvityksen ensimmäinen osa julkaistiin vuonna 2015.
 Siinä selvitettiin kymmenen suurimman maahanmuuttajaryhmän 7–70-vuotiaiden kustannuksia valtiolle. Selvityksessä vertailtiin esimerkiksi, että Saksasta tullut maahanmuuttaja on valtiolle tuottoisampi kuin Somaliasta tullut.
 Auttamisen hinta
 Tuolloin  Valtion taloudellisen tutkimuslaitoksen VATT:n tutkija   Matti Sarvimäki  arvioi, mitä selvityksen lopputuloksesta voi tulkita.
 Sarvimäki esitti kaksi vaihtoehtoista tulkintaa: Somaliassa syntyneiden maahantuloa pitäisi rajoittaa, koska he aiheuttavat julkiselle sektorille todennäköisesti enemmän menoja kuin tuloja.
 – Toinen vaihtoehto on ajatella, että kustannukset ovat hyväksyttäviä, jos tällä tavoin autetaan vaikeassa tilanteessa olevia ihmisiä, Sarvimäki kirjoitti.
 Uuteen selvitykseen Sarvimäki ei ole perehtynyt.

Perussuomalaiset tutki: Pakolaisten vastaanottaminen Irakista ja Somaliasta ei kannata taloudellisesti – mutta laskelmasta päätettiin jättää pois auttamisen arvo


Summary: Välit länteen ovat romahtaneet, eikä Putin kannatuskaan ole enää entisensä, kirjoittaa Venäjän-kirjeenvaihtaja Marjo Näkki.

Venäjä valtasi Krimin viisi vuotta sitten kansallisen hurmoksen saattelemana. Valtaus on kuitenkin käynyt Venäjälle kalliiksi, eikä se enää innosta venäläisiä entiseen tapaan.
 1. Kansan tuki hiipuu
 Vaikka suurin osa venäläisistä hyväksyy Krimin valtauksen, sen tuottamiin hyötyihin uskoo yhä pienempi osa kansasta.
 Venäjän valtion rahoittaman tutkimuslaitoksen FOM:n tässä kuussa tekemän kyselyn mukaan 39 prosenttia venäläisistä piti niemimaan valtausta Venäjää hyödyttävänä asiana. Vielä keväällä 2015 luku oli 67 prosenttia.
 Syynä lienee se, että niemimaan valtaus johti lännen asettamiin talouspakotteisiin, mikä näkyy monien venäläisten arjessa.
 Krimin niemimaan valtauksen tai "sen liittämisen Venäjän yhteyteen", kuten se Venäjällä ilmaistaan, hyväksyy 77 prosenttia kansasta.
 2. Putinin kannatus notkahti
 Krimin valtaus suoritettiin kansalliskiihkoisen propagandan saattelemana. Erityisen vahvana instrumenttina tässä toimi Venäjän valtionjohdon ohjauksessa oleva televisio sekä sosiaalinen media.
 Tarinan sankari oli presidentti  Vladimir Putin , jonka kannatus singahti ennätyksellisiin yli 80 prosentin lukuihin heti valtauksen jälkeen. Nyt viisi vuotta myöhemmin Putinin tuki mataa 64 prosentissa. Se on yhtä alhaalla kuin ennen Krimin valtausta.
 Lisäksi Putinin politiikkaan kielteisesti suhtautuvien venäläisten määrä on kaksinkertaistunut 33 prosenttiin.
 Venäjän presidentti Vladimir Putin vieraili Krimin Jaltalla marraskuussa. Alexei Druzhinin / Kremlin Pool / EPA
 Putinin kannatusta kuritti erityisesti arvonlisäveron nosto ja epäsuosittu eläkeuudistus, joka nostaa venäläisten eläkeikää asteittain tästä vuodesta lähtien. Samaan aikaan venäläisten reaalitulot ovat kaventuneet.
 Arjen vaikeuksien keskellä isänmaallinen hurmos on haihtunut.
 3. Talouspakotteet kurittavat Venäjää
 Krimin valtaus saattoi edesauttaa yhtä Venäjän ulkopolitiikan keskeistä tavoitetta. Ukraina ei ole päässyt liittymään sotilasliitto Natoon tai Euroopan unioniin.
 Hinta on ollut kova Venäjän taloudelle. Krimin valtaus johti lännen asettamiin talouspakotteisiin, eikä niille näy loppua – päinvastoin.
 Uutistoimisto Bloombergin analyytikkojen mukaan Venäjän talous oli viime vuonna 10 prosenttia pienempi kuin se olisi ollut ilman pakotteita.
 Lännen pakotelistoille ovat päässeet myös länteen varojaan siirtäneet oligarkit sekä heidän yhtiönsä. Heitä ovat muun muassa suomalaisille tutut  Gennadi Timtšenko  ja  Rotenbergin  veljekset  Boris  ja  Arkadi .
 Pakotteiden lisäksi Venäjän taloutta on kurittanut öljyn hinnan putoaminen.
 Venäjä on onnistunut ainakin osittain taloutensa uudistusohjelmassa, jonka tavoite oli lisätä kotimaista tuotantoa ja pakottaa ulkomaisia firmoja siirtämään tuotantoaan Venäjälle. Tähän taipui muun muassa suomalainen Valio.
 4. Venäjän eristäminen jatkuu
 Krimin valtaus johti talouspakotteiden lisäksi Venäjän kansainväliseen poliittiseen eristämiseen. Venäjä menetti yhteistyösuhteensa kansainvälisiin organisaatioihin kuten Natoon ja EU:hun.
 Venäjän korkean tason kahdenväliset suhteet länsimaihin ovat käytännössä jäissä paria poikkeusta lukuun ottamatta.
 Nato on lisännyt läsnäoloaan itälaidallaan eli Baltian maissa ja itäisessä Euroopassa, mikä on vastoin Venäjän haluja.
 Tunnuksettomat venäläissotilaat ilmestyivät kuin tyhjästä Krimin niemimaalle maaliskuun alussa 2014. Artur Shvarts / EPA
 Venäjä menetti uskottavuuttaan myös omien liittolaistensa parissa. Niemimaan valtaus oli esimerkki muille siitä, mitä voisi tapahtua, jos asettuu poikkiteloin Moskovan kanssa.
 Venäjällä oli perinteisesti lämpimät välit Ukrainaan, sillä maita yhdistää historia, kulttuuri ja ortodoksinen kirkko. Krimin valtauksen takia Venäjä menetti rajoiltaan jälleen yhden ystävällismielisen valtion, ja sen etupiiri lännessä heikkeni.
 5. Krim on kallis ylläpitää
 Krimin valtaus itsessään on koitunut kalliiksi Venäjälle. Keskushallinto tukee niemimaan kehitystä jättimäisillä summilla.
 Huoltoyhteydet Venäjältä niemimaalle olivat heikot viime vuoteen saakka, kun Putin kävi henkilökohtaisesti avaamassa Kertšin salmen ylittävän sillan. Silta maksoi kolme miljardia euroa.
 Kertšin siltan edustalla syttyi kansainvälinen selkkaus marraskuussa 2018, kun Venäjän rajavartioalukset valtasivat ukrainalaisia sota-aluksia. Stringer / EPA
 Siihen saakka tavarat, ruoka ja polttoaineet piti toimittaa niemimaalle meritse, mikä lisäsi niiden hintoja. Tämä taas johti ylimääräisten tukirahojen maksamiseen niemimaalle.
 Kertšin sillalla voi liikennöidä nyt autot, raideyhteyden pitäisi valmistua tänä vuonna.
 Niemimaan infrastruktuuri on heikoissa kantimissa. Muun muassa sillalle johtavat tiet ovat heikkokuntoisia. Moskovasta katsoen Krim on kaukana.
 Krimiläiset elinkeinot kuten kalastus ja viininvalmistus ovat kärsineet itse valtauksesta ja sitä seuranneista pakotteista.
 Hinnat Krimin kiinteistömarkkinoilla ovat nousseet kiitos sinne saapuneiden venäläisten virkamiesten ja sotilaiden. Matkailusta toivotaan lisäpontta Krimin taloudelle, mutta ukrainalaiset turistit loistavat poissaolollaan.
 Voit keskustella aiheesta alla kello 21:een saakka.
 Lue myös:
 Analyysi: Putin ymmärtää vihdoinkin, mikä on Venäjän todellinen uhka
 Miksi jännitteet Krimin edustalla kiristyivät? Kokosimme Venäjän ja Ukrainan uuden kiistan pääpiirteet
 Venäläisasiantuntija: Välivaalit tuskin muuttavat oleellisesti Yhdysvaltain ja Venäjän välejä – Trumpin aika on ollut katastrofi
 Rysky Riiheläisen kolumni: Valheiden vaikutusta on vaikea vastustaa

Venäjä valtasi Krimin tasan viisi vuotta sitten – Viisi syytä, miksi Putinilla ei ole aihetta juhlaan


Summary: Torstaina iskeneen Idai-syklonin tuhoista kertoi maan presidentti.

Virallisesti hirmumyrskyn jäljiltä kuolleita on kirjattu 84.
 Mosambikin presidentti Filipe Nyusi kertoi kuitenkin maanantaina, että lennettyään tuhoalueen yllä uhrien määrä näyttää olevan moninkertainen, jopa yli tuhat.
 Jopa 100 000 ihmistä on lisäksi hengenvaarassa. Punaisen ristin mukaan 90 prosenttia 500 000 asukkaan Beiran kaupungista on vahingoittunut tai tuhoutunut.
 Kyseessä voi siis olla pahin myrsky maassa kahteenkymmeneen vuoteen.
 Idai-sykloni iski Beiraan viime viikolla siirtyen sisämaahan. Se toi mukanaan rankkasateita ja kovia tuulia myös Zimbabween ja Malawiin.
 Todelliset tuhot alkavat paljastua vasta nyt, sillä maantiet ovat paikoin olleet tulvan vallassa. Edelleenkään kaikille myrskytuhoalueille ei ole mahdollista päästä.
 YK ja Punainen risti auttavat pelastustöissä mm. toimittamalla ruokaa ja lääkkeitä.
 Lue lisää:
 Suomalainen avustustyöntekijä Mosambikissa: Myrsky vahingoittanut lähes kaikkia suurkaupungin taloja
 Mosambikissa ja Zimbabwessa riehuneessa hirmumyrskyssä kuollut yli 120 ihmistä
 Trooppinen hirmumyrsky Idai iskemässä Mosambikiin, pahin myräkkä vuosikausiin uhkaa kymmeniä tuhansia ihmisiä

Virallinen luku 84, mutta jopa yli tuhat hirmumyrskyn uhria Mosambikissa – lähes kokonainen kaupunki tuhoutunut


Stora Enson Oulun tehtaan väki marssii ulos tiistaiaamuna kello 6 vastatoimena  tänään ilmoitetuille  yhtiön aikeille lopettaa hienopaperin tuotanto kaupungissa.
 Työnseisaus on kahden vuorokauden pituinen. Töihin jää tulematta yli 600 työntekijää Stora Ensolta ja sen kunnossapitoyhtiö Eforalta.
 Stora Enso ilmoitti tänään, että se suunnittelee sulkevansa hienopaperikoneen Oulussa ja vähentävänsä 400 työpaikkaa. Oulun tehdas on tarkoitus muuttaa hienopaperitehtaasta kartonkitehtaaksi.
 Työministeri  Jari Lindströmin  (sin.) mukaan Oulussa saadaan käyttöön normaalit ELY-keskuksen ja TE-toimiston tarjoamat muutosturvan keinot. Hänen mukaansa muutosturvatoimet voidaan aloittaa välittömästi yt-neuvotteluiden alkaessa, ja Pohjois-Pohjanmaan TE-toimisto on hyvin tilanteen tasalla.
 Lindstömin mukaan työ- ja elinkeinoministeriö selvittää lisäksi Euroopan globalisaatiorahaston (EGR) mahdollisuudet tukea Stora Ensolta irtisanottavien uudelleentyöllistymistä.
 – Työ- ja elinkeinoministeriö ottaa kaikki rakennemuutokset äärimmäisen vakavasti ja hyödyntää koko palvelurepertuaarinsa tilanteen helpottamiseksi, Lindström toteaa tiedotteessa.
 Lue myös:
 Analyysi: Suomen suurimman paperitehtaan jättimuutos ja yt-neuvottelut kertovat kaiken metsäteollisuuden nykymenosta
 Stora Enso suunnittelee sulkevansa paperikoneen Oulussa ja vähentävänsä 400 työpaikkaa – työntekijöille isku tuli "puun takaa"

Stora Enson väki marssii ulos tiistaiaamuna Oulussa


Summary: Venäjän mukaan Tupolev Tu-22M3 -koneet ovat Venäjän vastaus Yhdysvaltain ohjuspuolustusjärjestelmälle Romaniassa.

Venäjä on päättänyt sijoittaa Krimin niemimaalle strategisia Tupolev Tu-22M3 -pommikoneita, kertoo Reuters RIA uutistoimistoa lainaten.
 Kyseiset pommittajat kykenevät tarvittaessa tekemään myös ydiniskuja. Pommittajien lukumäärästä ei ole tietoa.
 Venäjä aikoo sijoittaa pommittajat Gvardeyskoyen tukikohtaan.
 Venäjä miehitti Krimin Ukrainalta vuonna 2014. Presidentti Vladimir Putin juhli tänään paikan päällä tapahtuman viisivuotispäivää.
 Lue lisää:  Venäjä valtasi Krimin tasan viisi vuotta sitten – Viisi syytä, miksi Putinilla ei ole aihetta juhlaan

Venäjä lennättää ydiniskuihin kykeneviä pommikoneita Krimille


Summary: Etelärannikkoa pitkin jolkotelleen suden jäljet on viimeksi nähty sunnuntaiaamuna itärajan tuntumassa Miehikkälässä.

Viimeisimmät havainnot Etelä-Kymenlaakson alueella liikkuneesta sudesta tehtiin sunnuntai-aamuna Muurikkalan kylän suunnalla Miehikkälässä. Itse sutta ei ole nähty, mutta jäljet paljastivat sen liikkeitä.
 Susi on ollut matkalla itään päin. Viikonloppuna asutuksen keskellä liikkuneesta sudesta tehtiin useita havaintoja  Kotkassa , Haminassa ja Pyhtäällä.
 – Toivottavasti sille kuuluu hyvää. Se on ehkä jo rajan toisella puolella, Haminan seudun petoyhdyshenkilö  Juha Toikka  sanoo.
 Alueen petoyhdyshenkilöt pitivat eläintä viikonlopun ajan silmällä. Sen liikkumiseen ei puututtu, eikä sitä yritetty hätistää pois.
 Toikka katseli sutta puolisen kymmentä kertaa noin 15–20 metrin päästä. Toikan mukaan susi ei pitänyt kiirettä, vaan mennä jolkotteli vilkuillen seuraajaansa. Toikka ihmetteli, että susi päästi hänet niin lähelle.
 – Olin hyvin hämmästynyt. Ei se häntää heiluttanut, mutta ei se mitään minusta välittänytkään, Toikka kertoo.
 Toikan mukaan kaikki eläimen ulkoiset merkit olivat suden. Se oli terve ja hyväkuntoinen yksilö.
 – Käytös oli kuitenkin melko koiramainen.
 Viikonlopun aikana tehtiin useita havaintoja Kymenlaakson alueella liikkuneesta sudesta. Yle Uutisgrafiikka
 Nuori susi
 Luonnonvarakeskuksen arvion mukaan tällainen susi on todennäköisesti nuori eläin, joka etsii paikkaansa aikuisuuden kynnyksellä.
 Se on tähän aikaan vuodesta normaalia. Nuorten susien aktiivisin liikkeelläoloaika on alkamaisillaan.
 – Viime keväänä laumoihin syntyneiden pentujen elämässä on nyt se hetki, kun ne alkavat itsenäistyä ja lähtevät pois omalta synnyinreviiriltään. Nuori susi etsii kumppania ja sopivaa aluetta, johon voisi jäädä, tutkija  Samuli Heikkinen  Luonnonvarakeskuksesta sanoo.
 Vaelluksen kesto riippuu siitä, kuinka pian kumppani löytyy. Sen jälkeen susipari jää paikalleen ja valtaa oman reviirin.
 – Osa löytää kumppanin päivien tai viikon kuluessa. Osa taas saattaa kulkea hissun kissun läpi Suomen loppukesään, syksyyn saakka. Meillä on ollut Rautavaaralla merkittynä susi, joka liikkui ensin Säkylän Pyhäjärvelle ja siitä pääkaupunkiseudun pohjoispuolitse Lappeenrantaan asti, Heikkinen kertoo.
 Susi voi vuorokauden aikana kulkea useiden kymmenien, esimerkiksi noin 20–50 kilometrin matkan.
 Pallo hukassa
 Susia nähdään kaupunkialueilla harvoin, mutta tavatonta se ei ole.
 – Nuoret sudet ovat vähän pallo hukassa. Kun ne ovat vieraalla alueella, tulevat epähuomiossa lähelle ihmistä eivätkä osaa vältellä pihapiirejä tai teitä. Se on tyypillistä, tutkimusprofessori  Ilpo Kojola  Luonnonvarakeskuksesta sanoo.
 Susi on aktiivisimmillaan ilta- ja yöaikaan.
 – Susi ei voi tietää, että edessä on kaupunki. Ei se sinne halua, ja mieluummin se sen kiertää. Hyvän metsäreitin löytäminen voi tietyillä alueilla olla kuitenkin vaikeaa, Heikkinen sanoo.
 Sudesta on syytä huolestua vasta, jos se jää pidemmäksi aikaa pyörimään samalle alueelle. Sen sijaan läpikulkumatkalla oleva eläin ei lähtökohtaisesti ole poikkeusyksilö, vaikka päätyisikin lähelle asutusta.
 Ei pelkää autoa
 Ihmistä susi osaa varoa, mutta moottoriajoneuvoja se ei pelkää. Etenkään nuoret sudet eivät osaa yhdistää autoa ihmiseen.
 – Isoilla turvesoilla työskentelevät ovat tehneet havaintoja susista, jotka kuljeksivat joitain aikoja turvekoneiden ympärillä, Heikkinen kertoo.
 Ville Hono  oli ajamassa poikansa kanssa Kotkan Lankilan suunnasta keskustaan päin myöhään perjantaina, kun he näkivät suden nousevan Langinkosken sillan vierestä tielle.
 – Ensin luulin sitä ketuksi. Kun pääsin lähemmäksi huomasin, että se on liian iso ketuksi eikä liiku kuin koira, Hono kertoo.
 Hän hiljensi vauhtia ja alkoi epäillä, että kyseessä on susi.
 – Se ei väistänyt ollenkaan. Kun auto oli pysähtynyt, se siirtyi noin metrin päähän auton sivuun. Se oli kiinnostunut autosta ja tuijotti meitä suoraan silmiin.
 Yksittäisestä sudesta ei kuitenkaan voi sanoa kuin todennäköisyyksiä. Kojola muistuttaa, että susienkin luonteenlaatu vaihtelee yksilöstä riippuen. Yksi on rohkeampi kuin toinen.
 Sama susi?
 Kymenlaaksossa viikonloppuna tehtyjen havaintojen lisäksi susihavaintoja tehtiin viime viikolla  Itä-Helsingissä , Sipoossa ja  Porvoossa .
 Juha Toikalle tietoa suden liikkeistä välitettiin muilta petoyhdyshenkilöiltä esimerkiksi Loviisasta.
 Luonnonvarakeskuksen tutkijat eivät halua tai pysty arvioimaan sitä, onko itäisen Etelä-Suomen rannikkoa pitkin kulkenut yksi ja sama susi. Se on mahdollista, mutta varmuutta asiasta ei ole.
 – Ulkonäössä on samanlaisia piirteitä. Eri kuvissa eläin on ollut väriltään vähän samantyyppinen. Nilkat ovat vaaleat ilman tummaa pystyjuovaa, Kojola arvioi.
 Kahdelta eri alueelta löydetty ulostenäyte voisi varmistaa sen, onko liikkeellä ollut sama susi pitkin rannikkoa Helsingistä itään.
 Toikan tietojen mukaan Uudellamaalla olisi tehty havaintoja ainakin kahdesta yksin liikkeellä olevasta sudesta. Rannikkoa pitkin itään kulkenut oli hänen mukaansa kolmas.

Auton edessä seissyt susi etsi puolisoa, kotia ja paikkaansa maailmassa: "Nuoret sudet ovat vähän pallo hukassa"


Summary: Pääministeri May on sanonut, että parlamentin on äänestettävä uudelleen jo kaksi kertaa hylätystä sopimusehdotuksesta.

Britannian parlamentin puhemies  John Berkow  on käyttänyt harvinaisen puheenvuoron, jossa hän otti kantaa hallituksen suunnitelmiin.
 Pääministeri  Theresa May  on sanonut, että hallitus tuo tällä viikolla parlamentin äänestykseen esityksen EU-erosopimuksesta. Parlamentti on hylännyt esityksen jo kahdesti.
 Berkow ilmoitti, ettei hän hyväksy hallituksen aikomusta. Parlamentin sääntöihin jo vuosisatoja kuulunut periaate, että samasta asiasta ei saman istuntokauden aikana äänestetä yhtä kertaa enempää.
 Berkowin mukaan sääntö on ollut voimassa 2. huhtikuuta 1602 lähtien. Sääntöä ei ole tarvinnut käyttää yli sataan vuoteen. Edellisen kerran sitä käytettiin vuonna 1912, Berkow kertoi.
 Pääministeri Mayn EU:n kanssa neuvottelemasta EU-erosopimuksesta on parlamentissa äänestetty alkuvuoden aikana jo kahdesti. Berkowin mukaan jälkimmäinen äänestys ei rikkonut sääntöä, koska edelliseen versioon verrattuna sopimusehdotukseen oli tehty useita sisällöllisiä muutoksia.
 Jotta esitys voisi tulla äänestykseen, on siihen tehtävä olennaisia sisällöllisiä muutoksia. Oletettavasti muutosten pitäisi olla EU:n hyväksymiä, Berkow totesi.
 Äänestyksen oli määrä tapahtua jo viikon alkupäivinä, sillä EU:n huippukokous, jonne pääministeri Mayn on mentävä kertomaan äänestyksen tuloksen, pidetään torstaina.
 Hallituksella on siis kova kiire, jos se vielä yrittää muuttaa sopimusehdotusta. EU on jo kieltäytynyt neuvottelemasta sopimuksen muuttamisesta.
 Britannian on määrä erota EU:sta 29. maaliskuuta. Brittiparlamentti on tosin hyväksynyt, että eroon voidaan anoa lykkäystä, mutta lykkäystä varten on oltava selkeä syy ja suunnitelma, mitä lykkäyksen aikana tehdään, muute EU ei hyväksy lykkäystä.
 Parlamentti on myös määrännyt, ettei maa voi erota EU:sta ilman sopimusta, mutta näillä näkymin sopimusta ei saada aikaan eropäivään mennessä.
 Lue lisää:
 Ministeri: Britannian käytännössä mahdoton erota EU:sta sovittuna brexit-päivänä

Brittihallituksen brexit-kuvio meni sekaisin: parlamentin puhemies estää äänestyksen, ellei sopimusehdotusta muuteta


Summary: Maa- ja metsätalousministeriö: Tornionjoen kalastussääntöön viiden lohen kiintiötä jokikalastajaa kohden jo ensi kesänä

Tornionjoelle on ensi kertaa suunnitelmissa lohen kausikiintiö. Aiemmin on ollut voimassa yhden lohen päiväkiintiö kalastajaa kohden, mutta nyt tulossa olisi huomattavasti tiukempi rajoitus.
 Viiden lohen kiintiö kalastajalle kautta kohden koskisi yhtä lailla paikallisia kuin turistikalastajiakin.
 Paikallisiin se kuitenkin vaikuttaa enemmän, sillä vain vannoutuneimmat turistikalastajat ehtivät saada kesässä sen viisi lohta. Jokivarren asukas sen sijaan voi piipahtaa joella vaikka joka ilta, ja kalojen ottipaikatkin tulevat tutuiksi.
 Kausikiintiö on mukana jo pariin kertaan lausunnolla käyneessä ja kommenttien mukaan viilatussa kalastussääntöesityksessä, johon pyydetään pikaisesti kannanottoa Tornionjoen kalastuksen sidosryhmiltä.
 Tornionjoen kalastussäännön yksityiskohdat neuvotellaan vuosittain Ruotsin viranomaisten kanssa. Tämän vuoden kalastussääntö pitäisi saada allekirjoitettua viimeistään ensimmäinen huhtikuuta.
 Muilta osin sääntö olisi viime vuoden kertausta
 Tornionjoen tämän vuoden kalastussääntö olisi muutoin käytännössä samanlainen kuin viime vuonna.
 Lohikiintiön lisäksi ainoa merkittävä muutos olisi Tornionjoen edustan lohenpyynnin alun lykkääminen kahdella päivällä. Kun viime vuonna kalastus kiinteillä pyydyksillä alkoi 17:s kesäkuuta, Maa- ja metsätalousministeriön esityksen mukaan se aloitettaisiin tänä vuonna kesäkuun 19:s päivä.
 Lohirysät saa laittaa pyyntiin Tornionjoen edustan merialueella kaksi päivää myöhemmin kuin viime vuonna eli 19:s kesäkuuta, jos Maa- ja metsätalousministeriön esitys hyväksytään  Tornionjoen kalastusaääntöön.
 Taimenen täysrauhoitus jatkuisi edelleen ja harjus olisi rauhoitettu Tornionjoella ja Muonionjoella Lappean yläpuolella olevaan Ääverjokeen asti huhti- ja toukokuun ajan. Lausuntopyynnön mukaan harjuksen rauhoituksen ulottamisesta myös ylemmäs Muonionjoella käydään edelleen keskustelua.
 Keskustelu velloo Väylänvarressa ja sosiaalisessa mediassa
 Maa- ja metsätalousministeriön kaavailema lohen kausikiintiö ei ole ollut vielä yleisessä julkisuudessa. Sidosryhmien kautta tietoa on kuitenkin levinnyt suusanallisesti ja myös sosiaaliseen mediaan. Somessa on näkynyt satoja kommentteja suuntaan jos toiseen.
 Innokkaimpia paikallisia lohestajia viiden kalan vuosirajoitus näyttää tyrmistyttävän. Kiintiön täyttymisen jälkeen ani harva lopettaa kesän parhaan harrastuksensa, niinpä pyydä ja päästä -kalastuksesta voi tulla ensi kesän muoti-ilmiö Tornionjoella. Tarkoittaako se entistä enemmän henkihieverissä virran mukana kelluvia lohia, sitä ei kukaan pysty ennustamaan.
 Ihmetystä herättää myös se, kuka pystyy ja millä keinoin valvomaan Suomen rajalla virtaavan Tornionjoen ja Muonionjoen yhteensä lähes kolmesataa kilometriä pitkän jokialueen lohisaalista.
 Varauksellista kannatusta Väylänvarresta
 Tornionjoen lohenkalastus on monen jokivartisen mielestä turhan hallitsematonta. Elpyneen lohennousun myötä alkoi myös kalastajien ryntäys Väylänvarteen. Ja vasta se kiihtyi, kun Tenojoen tiukat kalastusrajoitukset tulivat voimaan. Kaikki tapahtui vähän kuin itsestään omalla painollaan, tarkemmin suunnittelematta. Mallia voisi ottaa vaikka Norjan lohijoilta, jossa homma toimii hyvin.
 – On hyvä, jos täälläkin aletaan kalastusta jollain tavalla järjestämään, organisoimaan ja tuotteistamaan. Se on ollut aika tavalla villiä toimintaa, eikä ole antanut parasta mahdollista taloudellistakaan tulosta alueelle, Tornion-Muoniojokiseuran puheenjohtaja  Kalervo Aska  sanoo.
 Aska on itsekin innokas lohensoutaja, eikä hän silti ole kiintiöitä vastaan.
 – Periaatteessa voisin kyllä kannattaa kiintiöitä, mutta se edellyttää kuitenkin kunnon tilastoa pohjalle, että kiintiöitä voidaan asettaa uskottavasti, Aska sanoo.
 – Lohenkalastus pitäisi olla kokonaisuudessaan hallinnassa, kaikki pyydettävä kala pitäisi saada tietoon ja sitten tilastoitua. Ja mahdollisesti sitten, kun on edellytykset, myöntää kalamääriin perustuvia lupia, Kalervo Aska sanoo.
 Ainoa oikea kalastustapa on sellainen, minkä kalakanta kestää. Se totuus pätee kaikkialle: merelle ja sisävesille.
 – Itämeren alueen lohen kalastuksen saaliin arvo on noin pari miljoonaa euroa. Se on varsin mitätön eli ei lohia ole tarvetta pyytää sekakantoina siellä. Pitäisi kalastaa kantakohtaisesti, kunkin joen kannan kestävyyden mukaan, ja siihen pitäisi päästä kansainvälisellä säätelyllä. Siihen pitäisi ehdottomasti päästä nopealla aikataululla, Tornion-Muoniojokiseuran puheenjohtaja Kalervo Aska sanoo.

Korkeintaan viisi lohta kesässä? – Rajajoelle suunnitellaan tiukkaa kalastuskiintiötä


Summary: Valvontasuunnitelman mukaiset tarkastukset nojaavat Valviran valvontaohjelmaan. Tarkastettavat asiat ulottuvat ruokalistoista omavalvontaan ja henkilöstön jaksamiseen.

Kunnat ovat tarkastaneet vanhustenhoivan yksiköitä kiihtyvään tahtiin viime viikkoina esiin nousseiden epäkohtien ja ongelmien vuoksi. Lisäksi aluehallintovirastot ja Valvira ovat ennalta ilmoittamattomia tarkastuksia vanhusten asumispalveluyksiköihin eri puolilla maata.
 Esimerkiksi Keski-Pohjanmaalla kuntien valvontavastuuta kantava sosiaali- ja terveyspalvelukuntayhtymä Soite on tehnyt alkuvuodesta jo 15 tarkastuskäyntiä, näistä yllätystarkastuksia reilu puolet.
 Valvontasuunnitelman mukaisissa tarkastuksissa käytetään Valviran vuosittain määrittelemää ohjelmaa, kertoo hoidon ja hoivan toimialuejohtaja  Maija Juola  Soitesta.
 Läpi käydään ensinnäkin yksikön omavalvonta: miten toimii, onko suunnitelma päivitetty ja tietääkö henkilöstö, mitä se pitää sisällään. Tarkoituksena on varmistaa, etteivät laaditut paperit jää vain lauseiksi paperille.
 – Valvontaohjelman keskeisiä asioita on käydä haastattelulla läpi, onko henkilöstö sisäistänyt, mitä omavalvontasuunnitelmassa lukee ja toteutuuko se käytännössä, sanoo Juola.
 Laki vaatima omavalvontasuunnitelma on Juolan mukaan kuin käyntikortti yksikköön: sen lukemalla saa kokonaiskuvan yksiköstä ja sen toiminnasta. Suunnitelman on myös oltava nähtävillä ja ajantasalla aina vaikkapa vastuuhenkilöiden muuttuessa.
 Samoin tarkastetaan henkilöstön pätevyys: ovatko yksikön työntekijät sosiaali- ja terveydenhuollon ammattihenkilöitä.
 Lisäksi lääkehoidon luvat käydään läpi joka kerta. Yksikön esimiehen pitää huolehtia siitä, että lääkehoitoa toteuttavat vain ne, joilla on voimassa oleva lupa. Käytännössä esimerkiksi työvuorotaulukoissa voidaan merkitä koodeilla, kenellä on lääkehoidon lupa – ja erityisesti kenellä sitä ei ole.
 Jouni Immonen / Yle
 Tarkastuksessa valvotaan myös sitä, miten asiakkaan itsemääräämisoikeus toteutuu. Selväksi pitää käydä, näkyykö asiakkaan oma näkemys, miten se on kirjattu ja saatu selville eli onko esimerkiksi omainen ollut paikalla. Ja tietysti se, kuinka asiakkaan näkemystä toteutetaan.
 – Esimerkki itsemääräämisoikeudesta on vaikkapa se, miten asukkaan ulkoilu on järjestetty. Asiakaskertomuksesta katsotaan, onko ulkoilu toteutettu, kuten suunnitelmaan on kirjattu. Jollei ole, selvitetään miksi ei, kuvaa Juola.
 Myös ravitsemusta seurataan. Yksikön ruokalistan on oltava nähtävillä, ja valvontakäynti pyritään aina järjestämään joko lounaan tai päivällisen ajaksi. Tarkoitus on katsoa, saako asiakas sitä mitä lista lupaa.
 Tarkastettaviin asioihin kuuluu myös riskienhallinta: onko yksikössä tehty riskianalyysi ja toimintasuunnitelma esimerkiksi sähkökatkon varalta.
 – Pitää muistaa, että meillä voi olla 50-paikkaisia yksiköitä. Mitä esimerkiksi olisi ruokana, jos ei olisi sähköä, jolla sitä lämmittää? kysyy Juola.
 Henkilökunnan hyvinvointiinkin kiinnitetään huomiota.
 – On olennaista, miten hyvinvoivaa tai stressaantunutta henkilökunta on. Se vaikuttaa suoraan siihen, millainen on asiakkaan kokema hoidonlaatu.
 Keski-Pohjanmaalla asiakkaiden turvallisuus ei ole vaarantunut
 Vanhusten hoivakoteihin on tehty Keski-Pohjanmaalla aiempaa enemmän tarkastuksia ympäri Suomen paljastuneiden epäkohtien takia. Poikkeuksellisesti tarkastuksia on tehty jopa yöllä ja aiempaa useammin ennalta ilmoittamatta.
 Maakunnan hoivakoteja valvoo ja tarkastaa myös itse hoivapalveluita järjestävä sosiaali- ja terveyskuntayhtymä Soite.
 Niissä on paljastanut puutteita, mutta erittäin vakavia tapauksia tai mitään vanhusten turvallisuuden vaarantanutta ei ole tullut esiin. Tähän mennessä vakavin tapaus paljastui Kokkolassa Esperi Caren hoivakoti  Fionassa, jossa oli tarkastushetkellä liian vähän hoitajia .
 Yksityisissä hoivakodeissa muutamilta hoitajilta on puuttunut lääkehoidon lupa, lisäksi viriketoimintaa ei ole yhdessä yksikössä pystytty väliaikaisesti järjestämään. Soite velvoittaa kaikkia laitoksia järjestämään viriketoimintaa, se on kirjattu puitesopimukseen.
 Päivittämättömiä tai puutteellisia omavalvontasuunnitelmia on ollut sekä Soiten omissa että yksityisissä hoitolaitoksissa. Niistä on saattanut puuttua esimerkiksi vastuuhenkilöiden nimet ja yhteystiedot.
 Osassa laitoksista ovat puuttuneet ilmoitustaululta sosiaali- ja potilasasiamiehen yhteystiedot, joiden on oltava julkisesti nähtävillä.
 Keski-Pohjanmaalla Soitella on omia vanhusten hoitolaitoksia 17, joissa asuu noin 440 vanhusta. Yksityisten ylläpitämissä yhdeksässä yksiköissä asuu 220 vanhusta. Vanhuspuolella on yksi kokoaikainen valvontapäällikkö.

Onko henkilöstö pätevää, ovatko lääkeluvat kunnossa ja saako vanhus sitä ruokaa, mitä lista lupaa? Muun muassa näitä asioita hoivakodeissa valvotaan


Summary: Suomalainen äiti haluaa opettaa brisbanelaispojat suomalaisille liikuntavoille.

Tästä on kyse Rajalta rajalle -hiihto hiihdetään Kuusamosta Tornioon viikon ajan. Hiihtotapahtuma järjestettiin 36. kerran viikolla 11. Maratonhiihtoon osallistui yli 200 hiihtäjää 23 eri maasta. Australialaispojat Monty ja Ziggy de Nicolai osallistuivat hiihtoon, vaikka eivät sitä aikaisemmin olleet hiihtäneet laisinkaan.
 Lauantai 9. maaliskuuta 2019. Kuusamojärven rannassa 12- ja 16-vuotiaat australialaisteinit  Monty  ja  Ziggy de Nicolai  sitovat ensimmäistä kertaa elämässään maastohiihtosukset jalkaansa.
 Sunnuntai 10. maaliskuuta 2019. Australialaisveljekset starttaavat Kuusamosta kohti Torniota hiihtäen. Hiihtomatkaa on edessä 440 kilometriä.
 – Kyllä me toteutamme tämän, uhosi Ziggy lumipyryssä.
 Lauantai 16. maaliskuuta 2019 Torniossa australialaisnuorukaiset päättävät urakkansa. Koko matkaa he eivät hiihtäneet, vaan keskimäärin kymmenen kilometriä päivässä. Rajalta Rajalle -hiihtoon osallistuneet yli 200 hiihtäjää sivakoivat päivittäin keskimäärin 30–60 kilometrin etappeja.
 – Ensi vuonna uudestaan tänne, toteaa urakan jälkeen 12-vuotias Monty.
 – Minä en valitettavasti ensi vuonna pääse tapahtumaan, koska opiskelut estävät paluun Suomeen, harmittelee puolestaan veljeksistä vanhempi Ziggy.
 – Pitänee ostaa pojille Australiassa rullasukset, että pääsevät harjoittelemaan hiihtoa, naurahtaa poikien suomalainen äiti  Tiina de Nicolai.
 Tiina de Nicolain mukaan hiihtotapahtuma sujui ongelmitta. Hiihtoa auttoi Tiina de Nicolain mukaan se, että hän ja pojat hiihtivät kokeneiden hiihtäjien ryhmässä.
 – Ryhmäläiset auttoivat monin tavoin etenemistämme. Saimme matkan varrella paljon oppia hiihtämisestä, Tiina de Nicolai toteaa.
 Australialaispojat yhdistivät hiihtoretken hyväntekeväisyyskampanjaansa. Monty ja Ziggy keräsivät hiihtotapahtumassa varoja brisbanelaiskirkon kautta paikallisille vähävaraisille ihmisille.

Hiihtotaidottomat australialaisveljekset sivakoivat Suomen itärajalta länsirajalle – tältä hiihto näytti alussa ja lopussa


Summary: Helsingissä viranomaiset selvittävät yhteistyössä Malmin Longinojalle aiheutuneita vahinkoja.

Taimenpurona tunnettuun  Malmin Longinojaan on vuotanut haitallista ainetta . Pelastuslaitos puomitti likaantuneen alueen sunnuntaina.
 Kysyimme asiantuntijoilta arvioita tapahtuneesta.
 Miten vakavasta vuodosta on kysymys?
 Juha Salonen  kalastusmatkailun edistämisseura Skesistä tuntee Longinojan hyvin, sillä hän ollut kunnostamassa puroaluetta, ja hänelle on myönnetty tästä myös Paras luontoteko -palkinto.
 – Purossa virtaa tällä hetkellä onneksi paljon vettä, mikä vähentää merkittävästi päästön vaikutuksia. Vuoto on laimentunut suureen vesimäärään. Ilmeisesti vuoto ei ole myöskään jatkunut pitkään.
 Päivystävä palomestari kuvaili  ympäristövahinkoa keskisuureksi .
 Juha Salonen Skes ry:stä on palkittu puroalueen kunnostamisesta Paras luontoteko -palkinnolla.   Elise Tykkyläinen / Yle
 Kunnostettu Longinoja on arvokas taimenten kutupaikka. Mitä vaikutuksia päästöllä voi olla taimenten kutuun?
 – Eniten huolta tässä aiheuttaa juuri se, että muutaman sadan metrin päässä päästöpaikasta ovat taimenten syksyllä laskemat mätimunat. Ne ovat soraikon sisällä kypsymässä. Poikaset kuoriutuvat toukokuussa, ja näin pitäisi syntyä uusi taimenikäluokka tälle alueelle. Nyt on vaan toivottava, ettei mäti ole tuhoutunut, sanoo Salonen.
 – Tarkempaa tietoa ei siis vielä ole. Ensin yritetään selvittää, mitä Longinojaan päässyt aine on, ja mistä se on peräisin. Onneksi alueella ei ole näkynyt kuolleita kaloja, koska se olisi huolestuttava merkki.
 Mitä Malmin Longinojaan päässyt haitallinen aine on?
 – On liian aikaista sanoa, mitä haitallinen aine on. Todennäköisesti kyse on öljystä tai jostain liuottimesta. Analysoimme parhaillaan näytteitä. Tulosten perusteella selviää varmaan myös aineen haitallisuus, sanoo Helsingin kaupungin ympäristökeskuksesta  Jari-Pekka Pääkkönen .
 Päivystävän palomestarin  mukaan aine on öljyperäistä, ilmeisesti polttoainetta tai hydrauliikkanestettä .
 Voidaanko aineen alkuperän saada selville?
 – Ilmoitus päästöstä tuli sunnuntaina. Torjuntatoimiin ryhdyttiin välittömästi, ja samalla alkoi myös aineen alkuperän jäljitys. Etsittävä alue on suuri. Kaivonkansia avaamalla on päädytty Puistolan aseman lähellä olevalle parkkipaikalle, josta aine on mahdollisesti peräisin, sanoo Pääkkönen.
 Mitä kaupunki voi tehdä, jos tekijä saadaan selville?
 – Tällaisissa tapauksissa kaupunki tekee yleensä poliisille tutkintapyynnön. Jos käy ilmi, että kyseessä on ympäristörikos, seuraamuksista päättää tuomioistuin. Asiaa selvitetään viranomaisyhteistyönä, toteaa Pääkkönen.
 Miten paljon tällaisia vastaavia ympäristövahinkoja on ollut Helsingin seudulla viime aikoina?
 – Valitettavan usein käy niin, että jostain lähteestä pääsee haitallista ainetta hulevesiviemäriä pitkin puroon, ja sitten joudutaan torjuntatoimiin ihmisten huolimattomuuden takia., sanoo Pääkkönen.
 Näin kävi esimerkiksi viime kesänä Helsingin  Lauttasaaressa .
 – Meille tulee tällaisia ilmoituksia useita joka kuukausi. Vakavampia päästöjä on kerran parissa vuodessa, sanoo Pääkkönen.
 Miten tällaisia ympäristötuhoja voitaisiin estää jatkossa?
 – Olennaista on ihmisten tietoisuuden lisääminen. Jos epäilee ympäristövahinkoa, niin siitä pitää aina ilmoittaa joko hätäkeskukseen tai meille kaupungin ympäristökeskukseen, Pääkkönen sanoo.
 Lue lisää:
 Meritaimenista tunnettu, urbaani Longinoja palkittiin parhaana luontotekona – tieto veti puroaktiivin sanattomaksi: "Huikeaa"  (25.2.2019)
 Luontoretki: Longinoja – Suomen tunnetuin taimenpuro  (Yle Areena 1.10.2017)
 Urbaani kaupunkipuro houkuttaa uhanalaisia meritaimenia kutupuuhiin  (24.10.2016)

Arvokas taimenten kutupuro keskellä Helsinkiä saastui, ja tilanne on valitettavan yleinen – miten Longinojan ympäristötuho olisi voitu estää?


Summary: Yhdysvalloissa täiden hävittäminen on miljoonabisnestä, kirjoittaa Ylen Yhdysvaltain-kirjeenvaihtaja Paula Vilén.

WASHINGTON/NEW YORK  Yhdysvallat on tutustuttanut minut paikkaan, jollaista en tiennyt olevan olemassakaan: täisalonkiin.
 Epämiellyttävä tutustuminen täihin ja niiden ympärille kehitettyyn bisnekseen alkoi, kun järkytyksekseni löysin lastemme päästä täitä. Niistä oli varoitettu esikoisen koulusta kuukautta aiemmin. Tähän asti olimme selvinneet ilman tartuntaa.
 Apteekissa täishampoovaihtoehtoja oli tarjolla useita. Niiden edessä noviisikuluttaja joutui ensin raapimaan päätään – eikä vain täidiagnoosin aiheuttaman psykosomaattisen kutinan vuoksi. On vaikea tietää, mikä aine tappaisi täit parhaiten.
 Täilöytö iljetti niin paljon, että koko hyllyn tyhjentäminen tuntui sekin varsin houkuttelevalta vaihtoehdolta.
 Valitsimme ilmeisesti väärän aineen. Ensimmäisen shampoopesun jälkeen esikoisen päästä löytyi vielä seuraavina päivinä eläviä täi-iljetyksiä.
 Samaan aikaan olimme puhdistaneet kotimme sängyt sekä pesseet tai myrkyttäneet kaiken mahdollisen pehmoleluista patjoihin.
 Lapsemme luokkakaverin perhe oli kokenut  saman täitaiston vuotta aiemmin. He neuvoivat meitä ottamaan suoraan kovat keinot käyttöön eli käymään lääkärillä. Lääkäri kuulemma voisi määrätä tehokkaammat, reseptillä saatavat tropit täiden listimiseen.
 Muuten riskinä olisi, että täitartunnan nujertamiseen menisi jopa kuukausia, kuten tässä tuttavaperheessä oli käynyt. Sain kuulla, että täistä on kehittynyt jo perustäishampoille vastustuskykyisiä kantoja, niin kutsuttuja supertäitä.
 Veimme jälkikasvun lääkäriin ja saimme reseptit hieman hammastahnaa muistuttavalle voidemaiselle aineelle.
 Täin muna kiinnittyy hiukseen liimamaisen tiukasti. Nina Svahn / Yle
 Lääkäri kertoi, että Yhdysvaltain lastenlääkärit  ovat tehneet paljon vaikuttamistyötä, jotta suhtautuminen täihin muuttuisi Yhdysvalloissa.
 Vielä kymmenisen vuotta sitten Yhdysvalloissa oli tapana lähettää lapsi koulusta kotiin täihavainnon jälkeen. Yhdysvaltain lastenlääkärien liitto ohjeisti kuitenkin vuonna 2010 kouluja lopettamaan käytännön.
 Lääkärien viesti oli, että lapsen eristäminen ei ole tarpeen, koska täit eivät hypi päästä toiseen. Ne kiipeävät hiuksia pitkin ja tarttuvat lasten päiden ollessa kosketuksissa.  USA:n tautiviraston mukaan täit voivat tarttua  myös pipojen ja kampojen välityksellä, mutta se on harvinaista.
 Lääkärimme mukaan moni Yhdysvalloissa kuvittelee yhä täiden kielivän epäsiisteydestä, vaikka tosiasiassa ne suosivat puhtaita hiuksia. Erityisesti täiden mieleen on liukas hiuslaatu. Yhdysvaltain tautiviraston CDC:n mukaan afrikkalais-amerikkalaiset saavat vähemmän täitartuntoja kuin muut.
 Kaikeksi onneksi täit eivät levitä tauteja, lääkäri muistutti. Hän toivotti rauhallista mieltä ja antoi alennuskupongit kirjoittamiensa reseptilääkkeiden ostamiseen.
 Kupongista huolimatta yksi tuubi maksoi  tähtitieteelliset 200 dollaria. Hämmästellessäni korkeaa hintaa farmaseutti kertoi aineen maksavan ilman kuponkia yli 400 dollaria. Hinta voi selittyä sillä, että lääke on melko uusi ja hiljattain tullut markkinoille.
 Päivittelin ääneen, miten yhdysvaltalaiset sietävät näin kalliita lääkehintoja. Farmaseutti sanoi ihmettelevänsä samaa itsekin. Yhdysvalloissa ei tunneta suomalaisen Kela-korvausjärjestelmän kaltaisia tukia. Jos sairausvakuutus ei korvaa lääkettä, se on maksettava kokonaan itse.
 Tautivirasto CDC arvioi,  että 3–11-vuotiaista lapsista Yhdysvalloissa 6–12 miljoonaa saa vuosittain täitartunnan. Jos ajattelee, että jokaisen hätääntynyt vanhempi ostaa parikymmentä dollaria maksavan käsikauppatäishampoon ja osa lääkärin määräämän parinsadan dollarin tuubin, alkaa hahmottua, kuinka mittavaa bisnestä täiden hävittäminen Yhdysvalloissa on.
 Yhdysvalloissa on täidenpoistoon erikoistuneita ammattilaisia, jotka tekevät myös kotikäyntejä. Nina Svahn / Yle
 Olennainen osa täitaistoa on myös hiusten kampaaminen  metallisella täikammalla shampoopesun jälkeen täiden munien poistamiseksi. Siinä riittää urakkaa. Kampaamista on tehtävä parin viikon ajan vähintään joka toinen päivä hoidon jälkeen.
 Kampasin itse tyttäreni pitkiä ja paksuja hiuksia yhden viikonlopun aikana yli kymmenen tuntia. Kampausurakkaa somessa päiviteltyäni tuttavani kertoi, että Yhdysvalloissa on tarjolla erityisiä täidenpoiston ammattilaisia. Heidän tehtävänään on kammata täitä ja niiden munia kotikäynneillä tai täisalongeissa.
 Yhdysvaltalaiset vaikuttavat olevan suomalaisia halukkaampia maksamaan mitä erilaisimmista palvelusta. Halpaa hupia ammattilaisen tekemä täinpoisto ei ole. Ensimmäisestä tunnista saa pulittaa jopa 200 dollaria.
 Täisalongissa voi ostaa Air allé -laitteella tehtävän hoidon, jossa hiuksiin puhalletaan kuumaa ilmaa täiden munien tappamiseksi. Nina Svahn / Yle
 Työmatkalla New Yorkissa menin tutustumaan tällaiseen paikkaan. Se oli nimennyt itsensä vapaasti suomennettuna Täidenlistijäksi. Yli 20 toimintavuoden aikana yhtiö oli avannut useita toimipisteitä New Yorkiin, ja se mainosti itseään täiden hävittämisen pioneeriksi.
 Ylen kirjeenvaihtajien  ja avustajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa Stina Tuominen / Yle  Espanja:  Uusi asuntokriisi hiertää Espanjassa – Barcelonassa yksin asumisesta on tullut luksusta, johon harvalla on varaa  Viro:  Eivätkö virolaiset pode lainkaan ilmastoahdistusta? Virossa ilmastonmuutoksesta puhutaan hämmentävän vähän Afrikka:  Annamme aina terroristien voittaa – vaikka liikenteessä on syytä pelätä enemmän Yhdysvallat:  Yhdysvalloissa todellisuus on paikoitellen absurdia ja siksi sitä ymmärtääkseen tarvitsee mielikuvitusta Saksa:  Kiellettyä tai ei, Berliinissä tupakansavua on vaikea välttää Ranska:  Ranskalaisnaiset eivät romahda kirjailijamiehen kommenteista – heillä ei ole aikaa, sillä heidän on kamppailtava asemastaan työelämässä Argentiina:  Talouskriisi on päällä, mutta jokaisen argentiinalaisen on päästävä rantalomalle – paahteiseen kaupunkiin jäävät katsovat muiden lomailua televisiosta Venäjä:  Moskovassa meikinpoistoaine ja juusto voivat aiheuttaa raskaan pettymyksen, mutta yhteen voi luottaa – nimittäin mustikkakeittoon
 Päätin kokeilla palvelua, ja salongissa minut istutettiin punaiseen kampaajantuoliin. Täidenpoistaja  Cecilia  tutki päätäni ja totesi siellä olevan parikymmentä munaa. Järkytystäni hieman lievitti, että hänellä oli tarjota heti ratkaisu niiden poistamiseen.
 Cecilia esitteli Air alléksi nimetyn laitteen. Se muistuttaa imuria, jossa on hiustenkuivaajan suutin. Masiina töhöttää suuttimen läpi kuumaa ilmaa hiuksiin niin, että munat kuivuvat ja kuolevat.
 Hoito tappaa kuulemma yli 99 prosenttia munista.
 Otin suositellun puolen tunnin hoidon. Munien kuumentaminen hengiltä oli helpottavaa.
 Hoito maksoi lähes 200 dollaria. Minusta se oli kuitenkin halpa hinta mielenrauhasta.
 Cecilia myi minulle vielä täiden kiinnittymistä estävän suihkeen. Täitä karkottaviksi mainostetut hiuslenkit jätin hyllyyn.

Terveisiä täisalongista! Yhdysvalloissa munankuumennin on täitaiston tappava mutta kallis ase


Summary: Miehet ry:n puheenjohtaja Janne Salakka toivoo, että kolmas sukupuoli tunnustettaisiin Suomen lainsäädännössä.

Viime marraskuussa kolmisenkymmentä miestä ja naista kokoontui kansainvälisenä miestenpäivänä Helsinkiin, Naisasialiitto Unionin tiloihin. Kokoontumisen tarkoituksena oli perustaa uusi, feministinen miesjärjestö.
 – Siinä oli tiettyä symboliikkaa, sillä  Naisasialiitto Unioni  on Suomen vanhin tasa-arvoa ajava järjestö, kertoo  Janne Salakka .
 Turkulainen, 27-vuotias valtio-opin opiskelija Salakka valittiin uuden järjestön puheenjohtajaksi. Järjestö sai nimeksi  Miehet ry . Sen tarkoituksena on edistää miesten asemaa yhteiskunnassa. Järjestölle tärkeää on myös feminismi ja antirasismi.
 Ylpeä feministi
 Janne Salakka sanoo tajunneensa parikymppisenä, että hän on feministi.
 – Feminismi tarkoittaa syrjimättömyyttä. Haluamme luoda tasa-arvoisen yhteiskunnan sekä edistää miesten ja naisten asemaa.
 Salakan mukaan nykyfeminismi huomioi kaikki sukupuolet sekä myös esimerkiksi vammaisuuden tai etnisen syntyperän vuoksi tapahtuvan syrjinnän.
 – Feminismi on se keino, jolla pystymme edistämään aivan jokaisen asemaa.
 Haluamme ajaa tasa-arvoa omalla tavallamme, joka on intersektionaalinen feminismi.  Janne Salakka
 Janne Salakka sanoo olevansa ylpeä siitä, että on feministi.
 – Toivon, että yhä useampi  mies uskaltaisi sanoa olevansa feministi . Se ei ole mitenkään epämiehekästä, vaan aitoa halua edistää näitä asioita.
 Miehet ry:ssä on yli sata jäsentä eri puolilta Suomea. Janne Salakka sanoo, että järjestö on nostanut esiin monia miesten tasa-arvoon liittyviä ongelmia.
 – Esimerkiksi nuorten miesten syrjäytyminen, sukupuolittunut asepalvelus, terveys ja hyvinvointi, koulutus- ja oppimiserot sekä turvapaikanhakijamiesten asema.
 Öyhöttävyys ei innosta
 Suomessa on toistakymmentä erilaista miesjärjestöä. Vuonna 2011 perustettiin  Miesjärjestöjen keskusliitto , johon kuuluu kuusi jäsenjärjestöä. Liiton tarkoituksena on edistää hyvinvoinnin ja sukupuolten välisen tasa-arvon toteutumista miesnäkökulmasta.
 Miehet ry ei ole halunnut liittyä keskusliittoon.
 – Olemme käyneet tästä keskustelua, mutta toistaiseksi on haluttu pysyä ulkopuolella. Haluamme ajaa tasa-arvoa omalla tavallamme, joka on  intersektionaalinen  feminismi, Salakka sanoo.
 Hänen mukaansa uusi miesjärjestö piti perustaa, koska vanhoissa miesjärjestöissä on tarpeetonta vastakkainasettelua ja aggressiivisuutta.
 – Ne ovat liian öyhöttäviä. Halusimme irtisanoutua tämäntyyppisestä toiminnasta.
 Janne Salakka on aina halunnut vaikuttaa asioihin. Hän toimii myös vihreiden varavaltuutettuna Turun valtuustossa. Yrjö Hjelt / Yle
 Puolueille miesjärjestöt
 Miesjärjestöjen keskusliiton puheenjohtaja  Jyrki Lohi  sanoo, että keskusliiton alaiset jäsenjärjestöt eivät ole aggressiivisia.
 – Mutta ärhäkkyydestä voidaan puhua, kun puolustetaan omia näkemyksiä.
 Lohi pitää tärkeänä sitä, että tasa-arvosta käytäisiin avointa vuoropuhelua. Lohen mukaan ongelmallista on se, että naisjärjestöt ajavat tasa-arvoa vain naisnäkökulmasta.
 – Pitäisi ymmärtää liittää siihen myös miesten tasa-arvo.
 Feministinen järjestö ei voi ajaa miesten aseman parantamista, koska naisten asiat ovat aina etusijalla.  Henry Laasanen
 Jyrki Lohi kuuluu keskusliiton alaiseen  PerusÄijät -yhdistykseen, joka on perussuomalaisten miesjärjestö. Myös vihreillä on oma miesjärjestö  Vihreä Miesliike .
 Muilla puolueilla ei omaa miesjärjestöä ole. Sen sijaan kaikilla puolueilla on omat naisjärjestönsä, jotka ajavat naisten asiaa.
 – Pitäisin suotavana, että kaikilla puolueilla olisi myös oma miesjärjestö, Jyrki Lohi sanoo.
 "Tasa-arvokeskustelu naisten hallussa"
 Miesasiamies ja sosiologi  Henry Laasanen  on kirjoittanut vuosia  blogeja tasa-arvosta  ja arvostellut niissä kiihkeästi feminismiä.
 – Feminismi lähtee siitä, että naisten asiat ovat etusijalla. Mitään sellaista, mikä heikentäisi naisten asemaa, ei hyväksytä, Laasanen sanoo.
 Kymmenen vuotta sitten Laasanen oli perustamassa  Miesten tasa-arvo  -yhdistystä. Sen mukaan miesten asema on useissa asioissa naisten asemaa heikompi ja tasa-arvon pitäisi koskettaa myös miehiä.
 Laasasen mielestä tasa-arvokeskustelun suurin ongelma on epätasa-arvo.
 – Tasa-arvokeskustelu ja -politiikka ovat täysin naisten hallussa ja kallellaan feminismiin.
 Henry Laasanen ihmettelee uutta feminististä miesjärjestöä, joka sanoo ajavansa tasa-arvoa.
 – Feministinen järjestö ei voi ajaa miesten aseman parantamista, koska naisten asiat ovat aina etusijalla.
 Keskinäistä nokittelua
 Miehet ry:n puheenjohtaja Janne Salakka sanoo jo tottuneensa vanhan liiton miesjärjestöjen arvosteluun.
 – Toivoisin kuitenkin vähän rakentavampaa keskustelua, ettei se aina menisi siihen keskinäiseen nokitteluun.
 Janne Salakka uskoo, että feminismin avulla yhteiskunnasta saadaan tasa-arvosempi kaikille suomalaisille. Yrjö Hjelt / Yle
 Salakka ihmettelee Laasasen tapaa nähdä tasa-arvo ikään kuin sukupuolten välisenä kilpailuna.
 – Hänen tapansa tuoda asioita esiin on aika aggressiivinen ja ilmentää sellaista ajattelua, että jos edistetään naisten asemaa, se on miehiltä pois.
 Janne Salakka sanoo, että vaikka Miehet ry on feministinen miesjärjestö, se ajaa monia perinteisten miesjärjestöjen asioita. Esimerkiksi miesten tasa-arvon huomioimista huoltajuuskiistoissa ja lainsäädännössä laajemminkin.
 Mitä on olla mies?
 Janne Salakan mukaan yhä useampi mies uskaltaa nykyään olla sellainen kuin haluaa. On kuitenkin tärkeää käydä yhteiskunnallista keskustelua siitä, mitä on olla mies, ja ylipäätään keskustella sukupuolisuudesta.
 – Olisi tärkeää, että lainsäädännössä tunnustettaisiin kolmas sukupuoli ja laajalti purettaisiin tarpeettomia sukupuolittuneita käytäntöjä.
 Hän sanoo, että Miehet ry:n tärkein tehtävä on laajentaa mieskuvaa, koska se liittyy niin moneen asiaan. Tästä yhdistys saa myös jatkuvasti palautetta.
 Muutama vuosi sitten Suomessa nousi valtakunnan puheenaiheeksi neljävuotiaan pikkupojan tykästyminen pinkkiin, glitteriin ja mekkoihin. Hänen  äitinsä koskettava kirjoitus  Facebookissa sai aikaan miesten  mekkokampanjan , jolla haluttiin tukea aikuisten silmätikuksi joutunutta poikaa.
 Janne Salakka uskoo, että asiat ovat toisin 20 vuoden kuluttua.
 – Toivon, että silloin ei tarvitse enää keskustella siitä, saako mies pukeutua mekkoon tai tykätä kukkakuosista.
 Lue lisää:
 Moni mies on feministi vaikkei tunnusta sitä ääneen, uskoo näyttelijä Jussi Lankoski, 32, ja haluaa rikkoa hiljaisuuden
 Miesten syrjintä jää pimentoon – "Nuolevat haavansa ja asia jää sikseen"
 Tyttöjen itsetuntokurssista tuli tasa-arvokysymys – nyt koulu tarjoaa vastaavan kurssin myös pojille   Koulujen tasa-arvo-opas raivostutti vanhemmat – Opetushallitus: Kouluissa saa edelleen puhua tytöistä ja pojista

Uusi miesjärjestö haluaa laajentaa mieskuvaa – "Toivon, että yhä useampi mies uskaltaisi sanoa olevansa feministi"


Summary: Hollannin Utrechtissa tapahtunut raitiovaunuammuskelu ihmetyttää asukkaita, kertoo Ylen EU-kirjeenvaihtaja Petri Raivio.

UTRECHT  Kanaleneilandin kaupunginosa on maanantai-iltapäivänä kuin poikkeustilassa.
 Helikopteri pyörii yläpuolella, pääkadut on suljettu liikenteeltä, kadunkulmassa päivystää kymmenittäin toimittajia eri maista. Tienristeyksessä seisoo raitiovaunu, jonka sisällä 37-vuotiaan Turkissa syntyneen miehen epäillään aamupäivällä ampuneen kolme ihmistä.
 Raitiovaunun sisällä poliisin tekniset tutkijat ottavat valokuvia ja keräävät todistusaineistoa.
 Epäillyn koti on parin korttelin päässä Trumanlaan-kadulla. Talon edustalla seisoskelee poliiseja raskaissa varusteissa. Poliisit saattavat naapureita yksittäin koteihinsa.
 Paikalliset asukkaat ihmettelevät tilannetta. Epäillyn ampujan naapurikorttelissa asuva teinipoika kertoo tuntevansa etsityn miehen ulkonäöltä. Poika on nähnyt miehen viettämässä aikaa alueen puistoissa.
 - En olisi uskonut, että tällaista tapahtuisi tällä alueella, poika sanoo.
 Hän ei halua esiintyä omalla nimellään tai kuvallaan. Hän on viettänyt päivän kaupungilla, koska koulut pistettiin aamupäivän surmatekojen jälkeen kiinni. Viranomaiset pitivät mahdollisena, että tekijän motiivi oli terrorismi.
 Motiivi puhuttaa myös Kanaleneilandissa. Poika uskoo terrorismiteoriaan.
 - Hän ampui viattomia ihmisiä, poika sanoo.
 Turkkilaisen uutistoimisto Anadolun tietojen mukaan ensimmäinen uhreista oli ampujan sukulainen.
 Lähistöllä asuva mies arvioi, että kyse oli jonkinlaisesta perheriidasta. Hänkään ei halua esiintyä nimellään.
 Mies ihmettelee, miksi terrori-iskun tekijä valitsisi kohteekseen raitiovaunun laitakaupungilla keskustan sijaan.
 Hänen mukaansa alueella asuu paljon maahanmuuttajia, mutta viime vuosina Kanaleneilandin matalia kerrostaloja on remontoitu ja paikalle on muuttanut myös kantahollantilaisia.

Toimittajalta: Terrorismia vai ei? Huhumylly pyörii Utrechtin epäillyn ampujan naapurustossa


Summary: Uhrien joukossa oli monia, joille Uusi-Seelanti oli uusi kotimaa. Yksi kuolleista oli Haji Daoud Nabi, joka pakeni Afganistanin sotaa 40 vuotta sitten.

Nuorin heistä oli 3-vuotias.
 Osa heistä oli syntynyt Uudessa-Seelannissa, osa paennut vainoa tai sotaa eri puolilta maailmaa. Heidän synnyinmaitaan olivat muun muassa Pakistan, Intia, Arabiemiraatit, Somalia, Bangladesh. Heidän joukossaan oli lentokoneiden huoltoinsinööri, ravintoloitsija ja lukion opiskelija.
 He kaikki kuolivat perjantaina kahteen moskeijaan tehdyissä terrori-iskuissa. Yhteensä heitä on 50.
 Isä Khalid ja poika Hamza: Äiti puhui poikansa kanssa puhelimessa juuri, kun ampuja iski
 Viime perjantaina kengittäjä  Khalid Mustafa  vei poikansa  Hamzan  ja  Zaedin  al-Noorin moskeijaan Christchurchin Deans Avenuella.
 Mustafan perhe oli paennut Syyrian sotaa. He ehtivät viettää pakolaisleirillä Jordaniassa kuusi vuotta. Vihdoin viime kesänä perhe sai kuulla pääsevänsä Uuteen-Seelantiin.
 Hamza, 16, oli aloittanut opinnot Cashmeren lukiossa ja alkanut totutella elämään uudessa kotimaassa.
 – Erinomainen ratsastaja, oli ratsastanut kilpailuissa aiemmissa kotimaissaan. Hän halusi olla eläinlääkäri, mikä kuvasti hänen rakkauttaan eläimiin, Cashmeren lukion rehtori  Mark Wilson  kuvaili opiskelijaansa  New Zealand Heraldin videolla .
 – Vaikka hän ei ehtinyt olla täällä kauan, hän oli nopeasti saanut uusia ystäviä, Wilson kertoi.
 Perjantaina isä Khalid ja Hamza kuolivat terroristin luoteihin. Zaed, 13, loukkaantui vakavasti.
 Stuff-verkkojulkaisun  mukaan perheen äiti  Salwa Mustafa  puhui puhelimessa Hamzan kanssa juuri, kun häntä ammuttiin. Poika ehti soittaa äidilleen ammuskelun alettua.
 – Hän sanoi: "Äiti, joku tuli moskeijaan ja hän ampuu meitä". Hän juoksi veljensä kanssa, jota oli ammuttu jalkaan.
 – Sen jälkeen kuulin laukauksia, hän kiljui. Sen jälkeen en enää kuullut häntä, äiti kommentoi Stuffille.
 Äiti yritti puhua pojalleen 22 minuuttia ennen kuin joku otti puhelimen ja kertoi äidille, että poika taitaa olla kuollut.
 Zaed leikattiin ja hän on hoidettavana sairaalassa.
 Salwa kertoi  Radio Uuden-Seelannin haastattelussa , mitä heille kerrottiin Uudesta-Seelannista, kun perhe oli hyväksytty maahan heinäkuussa 2018.
 – Se on maailman turvallisin valtio, upein maa jonne mennä...aloitatte siellä upean elämän. Mutta ei se ollut.
 Mucaad Ibrahim: Iskun nuorin uhri oli vain 3-vuotias
 Mucaad Ibrahim  oli al-Noorin moskeijassa veljensä ja isänsä kanssa, kun ammuskelu alkoi. Hän joutui kaaoksessa heistä erilleen.
 Mucaad oli syntynyt Christchurchissa. Kuten monista muista lapsista,  hänestäkin oli hauska leikkiä tablet-tietokoneella .
 Mucaad on iskun tiettävästi nuorin uhri.
 Christchurchin kasvitieteelliseen puutarhaan on noussut spontaani, kukista rakentunut muistomerkki perjantain iskujen uhreille.  Mick Tsikas / EPA
 Haji Daoud Nabi: Pakeni Afganistanista 40 vuotta sitten, auttoi muita pakolaisia
 Haji Daoud Nabi , 71, oli muuttanut Uuteen-Seelantiin vuonna 1979, pakoon Neuvostoliiton ja Afganistanin sotaa. Nabi oli ammatiltaan insinööri, nykyisin eläkkeellä.
 Uudessa kotimaassaan hän johti afganistanilaisten yhdistystä ja yritti auttaa muita pakolaisia.
 – Hän sai heidän tuntemaan olonsa kotoisaksi, Nabin 43-vuotias poika  Omar  kertoi  Al-Jazeeran puhelinhaastattelussa .
 Hän muisteli isänsä puhuneen yhtenäisyyden merkityksestä vain pari päivää ennen kuolemaansa.
 – Isäni sanoi, kuinka tärkeää on levittää rakkautta ja yhtenäisyyttä toistemme keskuuteen ja suojella jokaista yhteisön jäsentä.
 Nabin toinen poika  Yama Nabi  saapui perjantain rukoushetkeen myöhässä. Silloin poliisit olivat jo ehtineet paikalle, Yama Nabi  kuvaili Sydney Morning Heraldille .
 Ulkona Yama Nabi kuuli ystävältään, että isä Haji oli pelastanut ystävän hengen. Se sai hänet uskomaan, että isä on hengissä.
 Kun tietoa ei ollut saatavilla, Yama Nabi päätyi katsomaan terroristin kuvaamaa videota iskusta. Videolta hänelle selvisi, että yksi uhreista oli isä.
 Terrori-iskussa kadonneen miehen ystävät osallistuivat muistotilaisuuteen Christchurchissa sunnuntaina. Mick Tsikas / EPA
 Ansi Alibava: 25-vuotias opiskelija muutti Intiasta Uuteen-Seelantiin
 Ansi Alibava , 25, oli mennyt naimisiin  Abdul Nazerin  kanssa vuonna 2017. He muuttivat yhdessä Intiasta Christchurchiin, jotta Alibava voisi suorittaa maatalousalan maisterin tutkinnon Lincolnin yliopistossa.
 Tavoitteena oli löytää valmistumisen jälkeen työpaikka Uudesta-Seelannista. Alibava oli saanut tutkintonsa valmiiksi kolme viikkoa aiemmin.
 Puoliso Abdul Nazer työskenteli supermarketissa. Hän kertoi perjantain tapahtumista  uutiskanava CNN:n haastattelussa .
 Nazer istui al-Noorin moskeijassa vasemmalla puolella, Alibava muiden naisten kanssa oikealla puolella, kun ammuskelu alkoi. Nazer sattui olemaan lähellä hätäuloskäyntiä. Hän pääsi pakoon jonkun hajotettua oven lasin.
 Nazer juoksi soittamaan apua ja palasi moskeijalle. Hän löysi vaimonsa makaamasta kadulta, kasvot alaspäin . Poliisi komensi aviomiehen muualle. Vaimon kuolema vahvistettiin vasta lauantaina illalla.
 Nyt Nazer haluaa lähettää vaimonsa haudattavaksi kotiseuduille Intian Keralaan.
 Muslimit haudataan perinteisesti kohti Mekkaa Islamilaisessa hautajaisperinteessä hautaamiseen pyritään nopeasti. Tämä voi olla vaikeaa, kun kyseessä on terrori-iskun tai vaikka onnettomuuden uhri. Myös Christchurchin uhreille tehdään ruumiinavaus ennen kuin heidät luovutetaan omaisille. Sunnuntai-iltana oli hyväksytty ensimmäisen uhrin luovutus. Hautauksen ei tarvitse tapahtua tasan 24 tunnin sisällä, mutta mitä pikemmin, sen parempi. Nopean hautauksen ajatellaan osoittavan kunnioitusta vainajaa kohtaan. Tyypillisesti hautajaisvalmistelut alkavat heti. Vainajan ruumis pitää pestä ennen hautajaisia. Perinteisesti miehet pesevät miehet ja naiset naiset. Mies saa kuitenkin pestä esimerkiksi vaimonsa ruumiin. Ruumis pestään kolme kertaa ja puetaan lopulta valkoiseen. Marttyyreitä ei pestä, ja Uudessa-Seelannissakin on nyt keskusteltu, lasketaanko uhrit marttyyreiksi. Hautajaisissa saattajien ei pitäisi antaa kyyneltensä koskettaa ruumista, sillä sen pelätään haittaavan kuolleen matkaa tuonpuoleiseen elämään. Vainajia ei laiteta arkkuun, vaan lasketaan maahan niin, että ovat kohti kohti pyhää Mekan kaupunkia. Lähde: AFP, Reuters
 Lue myös:
 Ghassan Alaraji menetti ystävänsä, Rob Classworthin usko murskattiin – Yle tapasi joukkomurhan järkyttämiä uusiseelantilaisia
 Christchurchissa asuvat suomalaiset kuvaavat tunnelmaa: Kuin Suomessa ensimmäisen kouluampumisen jälkeen

Christchurchin terrori-iskun uhrit: Syyriasta paennut perhe oli juuri saanut uuden elämän


Espoo haluaa järjestää kattavan ja aktivoivan koulutuksen tyttöjen sukuelinten silpomisen ehkäisemiseksi. Käytännönläheiset ja velvoittavat ohjeet halutaan koskemaan sellaisia ammattihenkilöitä, jotka ovat tekemisissä sellaisista kulttuureista tulevien ihmisten kanssa, joissa harjoitetaan tyttöjen ympärileikkausta.
 Tyttöjen ympärileikkausasia halutaan osaksi Espoon seksuaaliterveyskasvatusta. Espoon kaupungin valtuusto käsitteli valtuustoaloitteen kokouksessaan maanantaina.
 Valtuustoaloitteen tekijä  Henna Kajava  (ps.) korosti, että ohjeistuksen on oltava velvoittava, jotta ohjeet eivät jää sen varaan, miten kukin työntekijä niitä ymmärtää ja kehtaa noudattaa. Hänen mukaansa ohjeiden tulee jatkossa olla vielä konkreettisemmat, jotta ammattilaisten on helpompi tarttua asiaan.
 Kajava kertoo, että halusi nostaa asian esille tässä vaiheessa, kun lakialoite on menossa eduskunnan käsittelyyn seuraavalla vaalikaudella.
 Tyttöjen sukuelinten silpomisen kieltävä erillislakialoite ylitti viime kesänä 50 000 allekirjoituksen rajan.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos  THL on arvioinut, että Suomessa on jopa 3 000 tyttö ä, jotka ovat vaarassa joutua silpomisperinteen uhriksi. Espoon perusturvajohtaja  Juha Metso  kertoo, että hänellä ei ole tiedossa lukumääriä Espoon osalta. Hänen mukaansa tapaukset ovat harvinaisia, vaikka Espoossa vieraskielisten määrä on 17 prosenttia.
 – Asia ei ole isossa kokonaisuudessa onneksi kovin yleinen, se liittyy tiettyihin kulttuureihin ja uskontoihin ja sielläkin vain osalla, Metso sanoo.
 Ennaltaehkäisevää työtä on tehty Espoossa koko 2000-luvun ajan
 Työ tyttöjen sukuelinten silpomisen estämiseksi on jo kiinteä osa lähisuhde- ja perheväkivallan ehkäisytyötä, johon Espoossa on käytössä selkeä toimintaohjelma. Metson mukaan valtuuston aloite ei tuo juuri mitään uutta. Ennaltaehkäisevää työtä on tehty Espoossa Metson mukaan koko 2000-luvun ajan.
 Espoo sisällyttää tyttöjen sukuelinten silpomisen ehkäisytyön tulevaan lasten ja nuorten hyvinvointisuunnitelmaan. Kaupunki kutsuu myös tyttöjen ympärileikkauksen estämisen moniammatilliseen työryhmään jäseniksi asiakasedustajia, jotka ovat jo Suomeen kotiutuneita, silpomisen vastaiseen työhön motivoituneita maahanmuuttajia.
 Lisäksi toimintamalli sisällytetään uusien työntekijöiden perehdytysohjelmaan. Tällaisia ammattilaisia ovat muun muassa kouluterveydenhoitajat, terveysasemien lääkärit ja terveydenhoitajat, neuvoloiden henkilökunta ja synnytyslaitoksilla työskentelevät terveydenhuollon ammattilaiset. Siis he, jotka kohtaavat nuoria tyttöjä ja naisia työssään.
 Timo Metson mukaan myös erityistä tietoisuutta silpomisesta halutaan viedä ammattiopisto Omniaan, jossa opiskelee suhteellisesti paljon vieraskielisiä nuoria naisia. Espoossa on Timo Metson mukaan käyty keskusteluja myös uskonnollisen johtajien, imaamien kanssa.
 Silpottujen tyttöjen määrässä ei ole Espoon mukaan lisäystä
 Perusturvajohtaja Metso sanoo, että vaikka 2015 syksyllä Suomeen ja Espooseen tuli paljon ihmisiä niistä maista, joissa tyttöjen silpomista saatetaan tehdä, niin se ei ole lisännyt silpomisongelmaa. Metso arvioi, että yksi syy saattaa olla siinä, että tuolloin Suomeen saapuvista valtaosa oli miehiä.
 Tyttöjen silpominen on Suomessa rikos.  Yle kertoi aiemmin, kuinka somalitaustainen kätilö ja terveydenhoitaja Batulo Essak  on puhunut jo parikymmentä vuotta tyttöjen silpomisperinteen lakkauttamisen puolesta.
 Lue lisää:
 Tyttöjen silpominen on Suomessa rikos – Aiheen käsittelyn välttely terveydenhuollossa "on täysin vääränlaista kulttuurin kunnioitusta"
 Suomessa asuu jopa 3 000 tyttöä, jotka ovat vaarassa joutua silvotuiksi – ympärileikatut usein Somaliasta ja kurdialueilta

Espoo haluaa ennaltaehkäistä tyttöjen sukupuolielinten silpomista


Summary: Laulaja toivoo, että kauneuskäsityksemme laajenisi, koska se on monelle liian kapea ja kivulias.

Laulaja Emma Salokoski on todellinen musiikin monitoiminainen. Hän laulaa, säveltää, sanoittaa, johtaa, improvisoi ja opiskelee jatkuvasti lisää.
 Juuri nyt työn alla on kehollisuutta käsittelevä musiikkivetoinen draamakomedia  Body Positive . Salokoski tekee sitä yhdessä  Emma Salokoski Voices  -kuoronsa ja ohjaaja-näyttelijä-hahmoterapeutti  Marcus Grothin  kanssa.
 Esitys käsittelee kehosuhdetta, naisen kehon asemaa ja siihen liittyviä myyttejä. Teemat kumpuavat ryhmän jäsenten omista kokemuksista ja havainnoista.
 – Aihe on tosi ajankohtainen ja tullut vastaan yhteiskunnallisessa keskustelussa jo jonkin aikaa. Myös meidän kuoromme kaikilla jäsenillä on kokemuksia kehojemme arvostelusta ja odotuksista, joita niihin kohdistuu. Niitä tässä esityksessä puramme.
 Yhtä totuutta tai vastausta vaikeaan teeman teos ei lupaa tarjota, eikä se Salokosken mukaan haluaa julistaa mitään.
 – Olisi toki hienoa, jos meillä vallitsisi laajempi kauneuskäsitys kuin nyt. Nyt on vain tietty muotti, johon kaikki yritetään änkeä. Se on aika kivuliasta ja vaikeaa suurimmalle osalle ihmisistä, pohtii Salokoski.
 Salokoski kertoo itse pohtineensa ulkonäköasioita jo lapsena.
 – Minulla oli pienenä prinsessafiksaatio ja halusin olla kaikista kaunein. Taistelin ajatuksen kanssa, kun en voinut olla kaikista kaunein, eikä sitä ollut sopivaa myöskään haluta. Yritin opetella ajattelua, että sisäinen kauneus on merkityksellistä ja pohdin sitä erittäin monimutkaisesti, lapsen logiikalla, sanoo Salokoski.
 Emma Salokosken kotialbumi
 Rumuuden ja kauneuden pohdinnasta on jäänyt myös todisteita: Emman 5-vuotiaana piirtämä prinsessapiirros.
 Naisten nousu musiikkialalla ilahduttaa
 Puoli seitsemän -ohjelmassa vieraillut Salokoski kertoi olevansa iloinen siitä, että musiikkibisneksessä miesten ja naisten välinen tasa-arvo on kehittynyt merkittävästi sitten hänen uransa alkuaikojen.
 – Silloin jako oli räikeämpi: oli tyttölaulajat ja miessoittajat. Nyt roolit sekoittuvat enemmän ja alalla on paljon naisia biisintekijöinä ja kapellimestareina - kaikkialla. 15-20 vuotta sitten sellaisesta tehtiin paljon isompi numero kuin nyt. Silloin se kohahdutti enemmän, kertoo Salokoski.
 Salokoski itse teki lähes 15 vuoden ajan töitä lähinnä miesten kanssa. Nyt hän nauttii siitä, että saa työskennellä naisporukassa.
 – En ole kokenut selkäänpuukotuksia. Perustamassani kuorossa olen saanut tehdä upeiden naisten kanssa töitä. Se on ollut ihan erilaista, ja tosi kivaa.
 Katso Salokosken koko haastattelu  Areenasta .

Laulaja Emma Salokoski on miettinyt ulkonäköasioita lapsesta asti: “Sisäinen ja ulkoinen kauneus askarruttivat jo 5-vuotiaana”


Summary: Unkarilaispuoluetta ei kuitenkaan eroteta kokonaan puolueryhmittymästä.

Unkarin pääministerin  Viktor Orbánin  Fidesz-puolueen jäsenyys Euroopan kansanpuolueessa EPP:ssä jäädytetään toistaiseksi.
 EPP:n puoluevaltuusto päätti asiasta kokouksessaan Brysselissä keskiviikkona illalla.
 Ratkaisun mukaan Fideszin jäsenyys Euroopan kansanpuolueessa jäädytetään, eikä sillä ole enää äänioikeutta puolueessa. Fidesz ei myöskään saa enää osallistua puolueen toimintaan.
 Päätöksen sanamuoto ei kuitenkaan sulje Fidesziä ulos EPP:n ryhmästä Euroopan parlamentissa, eikä Fidesziä puolueena eroteta EPP:stä.
 EPP:n ratkaisu edellyttää, että Fidesz lopettaa  Jean-Claude Junckerin  vastaisen kampanjoinnin Unkarissa. Se myös kehottaa Fidesziä pidättäytymään vastaavasta kampanjoinnista jatkossa.
 Jäädyttäminen on voimassa toistaiseksi. EPP perustaa ryhmän, joka arvioi Fideszin toimintaa. Erottamiskysymykseen voidaan palata myöhemmin, jos Fideszin linja antaa siihen aihetta.
 13 EPP:n jäsenpuoluetta, mukaan lukien Suomen Kokoomus, vaativat Fideszin sulkemista ulos EPP:stä tai sen jäsenyyden keskeyttämistä.
 Lisää aiheesta:
 Unkarin Orbán: "Lähdemme EPP:stä heti, jos Fidesz erotetaan edes määräajaksi"

Euroopan kansanpuolue EPP jäädyttää Unkarin pääministerin Fidesz-puolueen jäsenyyden


Summary: OP:stä ei osata arvioida, kauanko korjaaminen kestää.

OP:n Visa-korteilla esiintyy häiriöitä korttimaksuissa ja automaattinostoissa. Konsernin viestinnästä kerrotaan STT:lle, että häiriö koskee Visa Electron-, Debit- ja Business-kortteja. Yhdistelmäkorttien pitäisi toimia.
 Häiriö tuli OP:n tietoon illan aikana noin kello seitsemän aikaan. Viestinnän mukaan tilannetta selvitetään, eikä vielä osata arvioida, kuinka kauan sen korjaamiseen menee.

OP:n Visa-korteilla häiriöitä maksuissa ja automaattinostoissa – pankki kertoo selvittävänsä asiaa


Summary: Suomi sai kaikkiaan 45 mitalia Special Olympics-kesäkisoista Abu Dhabista.

Maailman suurin kehitysvammaisten urheilutapahtuma, Special Olympics -kisat keräsi tänä vuonna ennätysmäärän osallistujia, kun 7000 urheilijaa kilpaili mitaleista ja menestyksestä.
 Torstaina päättäjäisiä vietettävissä kesäkisoissa oli 24 lajia, joista tennis tuli mukaan neljä vuotta sitten.
 Silloin starttasi myös projekti, jonka tavoitteena oli saada ensimmäiset suomalaiset tenniksenpelaajat mukaan maailmankisoihin.
 Pallohallista palmujen alle
 Projektiin osallistui 26-vuotias helsinkiläinen  Tommi Tyynilä , joka on pelannut tennistä kuusivuotiaasta lähtien. Siitä huolimatta hän ei ollut koskaan kilpaillut, edes kotimaassa.
 Puitteet elämän ensimmäiseen turnaukseen olivat vähintäänkin näyttävät: hulppeat massakentät palmujen katveessa, ottelua silmä kovana seuraavat kansainväliset tuomarit, irtopallot kentältä keräävät pallopojat ja suuri äänekäs yleisö.
 Valmistautuminen kisoihin sujui hyvin ja Tyynilä sijoitettiin taitojensa perusteella kilpailemaan kolmanneksi parhaalle tasolle.
 Mieliala oli korkealla.
 Special Olympics-kesäkisoissa oli mukana 70 suomalaisurheilijaa. Tennis oli lajivalikoimassa mukana ensimmäistä kertaa.  Leena Tyynilä
 Mitaliottelun nurja puoli
 Turnauksessa Tyynilä pelasi kaksi ottelua. Ensimmäisenä vastustajana oli Irakin  Murtada Makassees . Nuori irakilainen otti voiton.
 Tappio vei Tommin pronssiotteluun Puerto Ricon  Angel Yadiel Davilaa  vastaan.

 – Tommi menetti itseluottamusta ensimmäisen erän tappion jälkeen ja koki, että hänellä ei ole mahdollisuuksia voittaa. Kävimme tiukan keskustelun ja toisessa erässä hän kokosi itsensä uskomattomalla tavalla, kertoo Tyynilän tennisvalmentaja  Roger Nyberg  puhelimitse Abu Dhabista.
 Toisen erän voitto vei ottelun tie-break-peliin, mutta Tyynilän venyminen eri riittänyt ja pronssi karkasi käsistä. Suurten odotusten jälkeen neljäs sija on urheilijalle pahin mahdollinen.
 Pettymys oli kova.
 Urheiluhuuman kaksi puolta
 Puhelinlinja Abu Dhabiin on kirkas ja kuuluva. Silti toisessa päässä on hiljaista. Arabiemiraateissa paistaa aurinko ja on miellyttävän lämmin.
 Tommi Tyynilän pettymys tappiosta ei ole lientynyt kahdessa päivässä ja se kuuluu äänestä. Hän kertoo kuulumisistaan vain muutamalla sanalla. Kohteliaasti, mutta hyvin lyhyesti:
 Kokemus on ollut kiva ja Suomen joukkueen majapaikkana toiminut hotelli on hieno. Suomen joukkueen kanssa on yhdessä käyty katsomassa muun muassa jalkapalloa ja koripalloa.
 Tenniksestä hän ei halua puhua. Aihe on vielä liian arka.
 Pettymykset kasvattavat urheilijaa
 Muiden paikallaolijoiden arviot pelistä ovat silti kannustavia. Valmentaja Roger Nyberg kertoi Tommin pelanneen turnauksessa parasta peliään ikinä. Nyberg on valmentanut Tyynilää jo viidentoista vuoden ajan, mutta valmentajalle pelaajan tiukka ja itselleen vaativa luonne tuli nyt aivan uudella tavalla esiin.
 Tyynilän pettymys omaan suoritukseen purkautui kentällä kiukkuna.
 Kolmoslohkon mitalistit. Vasemmalta Tommi Tyynilä. Irakin Murtada Makassees, Slovakian Jaroslav Kulina ja Puoerto Ricon Angel Yadiel Davila. Leena Tyynilä
 – Hän oli pelien jälkeen sitä mieltä, että tennis saa jäädä. Eniten harmitti ennen kisoja annettu lupaus työkavereille järjestettävistä mitalikahveista, kertoo Tyynilän äiti  Leena Tyynilä .
 Työkaverit Helsingin rautatieaseman ravintola Aseman Wurstilla voivat kuitenkin jo laittaa kahvin tippumaan, sillä palkintojenjaossa myös neljäs sija palkittiin mitalilla.
 Vertaistukiverkot ympäri maailman
 Leena Tyynilä oli paikan päällä seuraamassa poikansa ensimmäistä tenniskilpailua. Samalla hän tutustui muihin kehitysvammaisten vanhempiin ja totesi haasteiden olevan hyvin samanlaisia maasta riippumatta.
 Mistä löytyy työpaikka, mistä asunto? Pärjääkö lapseni ilman minua?
 Urheilun merkitys itsenäistyvien nuorten elämässä on suuri.
 – Olen valtavan ylpeä Tommista. Itsensä ylittämisen lisäksi täällä on korostunut entisestään se, että jokaisella on oikeus urheilla. Urheilu mahdollistaa itsensä toteuttamista monilla eri tavoilla ja tuo sisältöä elämään.
 Suomessa kehitysvammaisia tennispelaajia on vähän, eikä samalla tasolla pelaavia vastustajia juurikaan ole. Tyynilän innostuksesta tennikseen syntyi alunperin kehitysvammaisten tennistiimi, jota Nyberg valmentaa.
 Nyt suunnitelmissa on kutsua Abu Dhabissa tavattuja urheilijoita Suomeen pelaamaan.
 Tennis on Tyynilän perheen yhteinen harrastus. Tommi aloitti pelaamisen kuusivuotiaana. Leena ja Timo Tyynilän kotialbumi.
 Tennis opettaa elämänhallintaa
 Ennen kisoja Tyynilä kertoi kodissaan Helsingissä tenniksen merkityksestä hänelle. Keskiöön ei noussut lyöntien tekninen taito tai voitettujen pisteiden tuoma hyvä fiilis.
 Special Olympics -kisoihin valmistautuminen toi elämään urheilijan identitettiä, jossa kiinnitetään huomiota ruokavalioon, lepoon ja lihashuoltoon.
 Tavoitteet tenniksessä ja elämässä kulkevat käsi kädessä.
 – Tavoittelen terveellistä, fyysistä kuntoa. Syön monipuolisesti ja pidän painon hallinnassa, jotta pystyn juoksemaan kovaa ja pärjäämään testeissä, joita tennistiimissä tehdään. Tietysti olisi kivaa myös voittaa, mä olen melkoisen hyvä pelaaja.
 Urheilu tarjoaa näyttämön suurille tunteille ja niiden hallinnalle. Urheilu opettaa pettymysten sietämistä ja ennen kaikkea tappion jälkeen takaisin pystyyn nousemista.
 Abu Dhabin kisojen jälkeen Tyynilän tennistiimillä on harjoitusleiri kotimaassa.
 Elämä jatkuu.

Sisujengin Tommi Tyynilä pettyi tenniskentällä mutta sai tärkeän oppitunnin – urheilu tukee itsenäistyvää kehitysvammaista elämänhallinnassa


Summary: Suomen kahdenvälinen apu Mosambikille on leikkausten takia laskenut alle puoleen entisestä.

Tulvakatastrofin koettelema Mosambik on yksi suomalaisen kehitysavun merkittävimmistä ja pitkäaikaisimmista kohteista.
 Suomi oli pitkään Mosambikissa kehittämässä paikallista sääpalvelua. Meteorologista havaintotoimintaa on kehitetty muun muassa säätutkien avulla.
 Parempi järjestelmä auttaisi Idai-syklonin kaltaisten lähestyvien myrskyalueiden havaitsemisessa.
 Projekti oli aktiivisimmillaan 2000-luvun alussa, mutta loppui Suomen hallituksen leikkauspäätösten takia vuonna 2011.
 – Säätutkien ylläpidossa ja käytössä on Mosambikissa ongelmia. Olisimme todella toivoneet, että tässä olisi voitu auttaa, mutta rahoitusta ei ole saatu, pahoittelee projektissa mukana ollut yksikön päällikkö  Harri Pietarila  Ilmatieteen laitokselta.
 Puutteet ovat todennäköisesti johtaneet siihen, että myrskyjä ei osata ennustaa tarpeeksi hyvin. Tutkat auttavat ennustamaan etenkin myrskyä edeltävien lähituntien säätä.
 – Ei pystytä ennakoimaan, mihin myrsky iskee ja paljonko vettä tulee. Silloin ei pystytä varoittamaan kansalaisia, eikä tekemään tarvittavia evakuointeja.
 Mosambikissa on tällä hetkellä käynnissä Maailmanpankin ja Pohjoismaiden kehitysrahaston rahoittama sääpalveluiden kehittämishanke. Pietarilan mukaan se tarvitsisi kipeästi lisätukea.
 Äärimmäiset sääilmiöt yhä yleisempiä
 Mosambik on maailman köyhimpiä maita, lähes puolet väestöstä elää köyhyysrajan alapuolella.
 Vuosina 1977–1992 käyty sisällissota tuhosi maan lähes täysin. Sodan jälkeen elämää ovat vaikeuttaneet lukuisat tulvat ja kuivuuskaudet.
 Mosambikissa on huomattu, että ilmastonmuutoksen myötä säätä on yhä vaikeampi ennustaa. Aiempaa epäsäännöllisemmät sadekaudet vaikeuttavat esimerkiksi maanviljelystä.
 Toisaalta Mosambikissa on myös paljon taloudellista potentiaalia. Talouskasvu on ollut vahvaa, ja maa on onnistunut houkuttelemaan ulkomaisia investtointeja.
 Mittavista kivihiili- ja kaasuvaroista suuri osa on hyödyntämättä.
 Suomalaisrahalla satamia ja kouluja
 Suomi on tehnyt kehitysyhteistyötä Mosambikin kanssa 1970-luvulta lähtien, ja apu on yhä merkittävää.
 Syklonin viime viikolla tuhoamaan Beiran kaupunkiin suomalaiset rakensivat 1980–1990 -luvuilla sataman.
 Huippuvuosina Suomi antoi Mosambikille kahdenvälistä apua lähes 30 miljoonaa euroa, mutta vuoden 2015 kehitysapuleikkaukset pienensivät summaa huomattavasti.
 Tänä vuonna kahdenvälisen avun määrä on runsaat 12 miljoonaa, vuonna 2020 noin 14 miljoonaa.
 Nykyään Suomi keskittää tukensa pääosin koulutuksen kehittämiseen. Suomalaisrahalla on viime vuosina rakennettu erityisesti kouluja.
 Tuloksiakin on tullut: lähes 90 prosenttia mosambikilaislapsista aloittaa nykyään peruskoulun. Tyttöjen koulunkäyntiprosentti on noussut tasaisesti, ja koulutuksen alueellinen epätasa-arvo on kaventunut.
 Lisäksi Suomi tukee Mosambikin demokratiakehitystä ja hallintoa. Tavoitteena on tuottaa päättäjille tutkimustietoa, joka auttaa heitä tekemään parempia päätöksiä esimerkiksi luonnonvarojen hyödyntämisen suhteen.
 Lisää aiheesta:
 "Sade vain jatkuu ja jatkuu ja jatkuu" – Ylen toimittaja pääsi hirmumyrskyn runtelemaan Beiran satamaan Mosambikissa, jatkuva sade pahentaa paikallisten hätää
 Kuvat paljastavat Mosambikin tuhon laajuuden – Idai-syklonin uhriluku jatkaa nousuaan

Suomi on tukenut syklonin runtelemaa Mosambikia vuosikymmeniä, mutta myrskyhavaintojärjestelmän kehitystyö loppui leikkausten takia


Summary: Aiemmin Karadžić oli tuomittu Haagissa 40 vuoden vankeuteen Srebrenican kansanmurhasta ja rikoksista ihmisyyttä vastaan.

YK-tuomioistuin on koventanut serbijohtaja  Radovan Karadžićin  tuomiota elinkautiseksi.
 Tuomio muuttui, kun Karadžićin valitusta aiemmasta tuomiosta käsiteltiin.
 Bosnian serbien entinen johtaja Karadžić tuomittiin keväällä 2016 Haagissa 40 vuoden vankeuteen Srebrenican kansanmurhasta ja rikoksista ihmisyyttä vastaan.
 Lisää aiheesta:
 Karadžićille 40 vuoden tuomio Srebrenican kansanmurhasta ja rikoksista ihmisyyttä vastaan

Serbijohtaja Radovan Karadžićin tuomio kovennettiin elinkautiseksi


Summary: Europarlamentin suurimman ryhmittymän puoluevaltuusto käsittelee unkarilaispuolueen erottamista tänään.

Unkarin pääministeri  Viktor Orbán  aikoo vetää Fidesz-puolueensa heti pois europarlamentin EPP-puolueryhmästä, vaikka Fidesz erotettaisiin EPP:stä vain määräajaksi.
 Orbánin edustaja kertoi asiasta Unkarin valtiolliselle uutistoimistolle MTI:lle.
 Useat keskustaoikeistolaisen puolueryhmittymän EPP:n jäsenpuolueet eri EU-maissa ovat vaatineet Fideszin erottamista. Syynä on pääasiassa se, että Unkari ja sen valtapuolue Fidesz ovat rikkoneet toistuvasti EU:n oikeusvaltioperiaatetta.
 Fideszin erottamista käsitellään tänään keskiviikkona illalla EPP:n puoluevaltuustossa Brysselissä.
 Vaihtoehtona pysyvälle erottamiselle on ollut puolueen erottaminen EPP:stä määräajaksi. Orbán ei hyväksy puolueensa määräaikaista erottamista vaan pitää kunnia-asiana, että Fidesz eroaa tilanteen vaatiessa heti.
 Suomesta kokoomus on  Petteri Orpon  johdolla vaatinut Fideszin erottamista EPP:stä.
 EPP on europarlamentin suurin ryhmä. Suomesta siihen kuuluvat kokoomus ja kristillisdemokraatit.
 Lisää aiheesta:
 Europarlamentin EPP-ryhmän mitta alkaa täyttyä: Käsittelee Unkarin Orbánin ja Fidesz-puolueen erottamista tässä kuussa

Unkarin Orbán: "Lähdemme EPP:stä heti, jos Fidesz erotetaan"


Summary: Keskustan puheenjohtaja Juha Sipilä on tänä iltana haastateltavana Ylen tentissä. Voit katsoa tentin suorana Yle Areenassa tai TV1:ssä kello 21. Sipilän tenttiä ja puhetta analysoivat politiikan tutkija Johanna Vuorelma ja puhetaidon kouluttaja Antti Mustakallio sekä Ylen Heikki Valkama.

Keskustan puheenjohtaja  Juha Sipilä  on tänään vuorossa Ylen tentissä.
 Edellisvaaleihin Sipilän johtama Keskusta lähti ennakkosuosikkina. Nyt hallitus on kaatunut, keskustan kannatus alhaalla ja vaaliasetelma aivan toisenlainen.
 Keskustalaiset halusivat maalata kuvan hallituksen kaatamisesta käännekohtana, jossa puolue nousee kuin feeniks-lintu sote-uudistuksen jälkeensä jättämästä tuhkasta, Ylen politiikantoimittaja  Matti Koivisto kirjoittaa analyysissaan . Mutta onko käänne tapahtunut? Miten Juha Sipilä selviää vaalitentistä?
 Keskustan puheenjohtaja Juha Sipilä on tänä iltana haastateltavana Ylen tentissä. Voit katsoa tentin suorana Yle Areenassa tai TV1:ssä kello 21.
 Juuri ennen tenttiä tämä artikkeli muuttuu myös liveanalyysiksi. Sipilän tenttiä ja puhetta analysoivat politiikan tutkija  Johanna Vuorelma  ja puhetaidon kouluttaja  Antti Mustakallio  sekä Ylen  Heikki Valkama .
 Jokainen puheenjohtaja ja puolue saa oman päivänsä seuraavan kahden viikon aikana
 Puheenjohtajien vaalitenttipäivät arvottiin joulukuussa suorassa  Aamu-tv:n lähetyksessä  kaikkien eduskuntapuolueiden kesken. Tentit jatkuvat huomisesta aina torstaihin saakka ja taas ensi viikon maanantaina.
 Torstai 21.3.  Pekka Haavisto , Vihreät Maanantai 25.3.  Antti Rinne , SDP Tiistai 26.3.  Petteri Orpo , Kokoomus Keskiviikko 27.3.  Li Andersson , Vasemmistoliitto Torstai 28.3.  Jussi Halla-aho , Perussuomalaiset Maanantai 1.4.  Sampo Terho , Siniset
 Anna-Maja Henrikssonin  (rkp) ja  Sari Essayahin  (kd) tentit on nähtävissä  Yle Areenassa .
 Lue lisää:
 Erilainen pääministeritentti: Juha Sipilä katuu, ettei tehnyt väitöskirjaa, susihukkajutut naurattivat kunnolla – video
 Kristillisten Essayah teki translaista hallituskysymyksen: "Sukupuoli ei voi olla ilmoitusasia" – Lue analyysi Ylen tentistä täältä
 Hallituksen ovea potkivalle kielipuolueelle jokainen päivä oppositiossa on liikaa – tällainen puolue on RKP, jonka puheenjohtaja on tänään Ylen tentissä
 Ylen vaalikone
 Yle Areenan vaalisivu

Kannatus lähti alta, hallituksen Juha Sipilä kaatoi itse:  Keskustan Sipilä on tänä iltana Ylen puheenjohtaja tentissä – Katso suorana ja lue liveanalyysi


Summary: Toimintamallin suunnittelussa on mukana toimijoita laivayhtiöistä yliopistoon. Uusi keskus rakennetaan Vaasan Vaskiluotoon.

Koneiden, laitteiden ja tarvikkeiden tukkukauppa

Wärtsilä on julkistanut ensimmäiset kumppaninsa, jotka ovat mukana kehittämässä Vaasaan tulevaa uutta tuotanto- ja tutkimuskeskusta. Smart Partner Campus -konseptia lähtevät ensimmäisessä vaiheessa Wärtsilän kanssa suunnittelemaan Danfoss, Demos Helsinki Oy, NLC Ferry Oy Ab, Royal Caribbian Cruises Ltd, Vaasan yliopisto ja Vaasan Sähkö Oy. Yhteistyökumppanit valittiin 200 kiinnostuneen joukosta.
 – Nyt valitut yhteistyökumppanit ovat sellaisia, jotka ovat valmiita sitoutumaan nimenomaan uuden toimintamallin suunnitteluun ja ns. playbookin luomiseen. Tarkoituksenamme on luoda konsepti, jossa mahdollisimman moni taho voisi olla mukana eripituisia ajanjaksoja, joten uusia kumppaneita otetaan mukaan säännöllisesti hankkeen edetessä, kertoo Wärtsilän teknologiajohtaja  Hannu Mäntymaa.
 Wärtsilä ilmoitti elokuussa 2018 rakentavansa Vaasan Vaskiluotoon uuden Smart Technology Hub  -tutkimus-, tuotekehitys- ja tuotantokeskuksen. Sinne siirtyvät kaikki Wärtsilän Vaasan keskustassa olevat toiminnot ja työntekijät, sekä logistiikka ja huollon verstastoiminnot Runsorista.
 Uuden keskuksen rakentaminen alkanee jo tämän vuoden aikana. Ensimmäiset toiminnot aloittavat Vaskiluodossa vuoden 2020 loppupuolella ja yhtiön suunnitelmien mukaan kaikki toiminnot siirtyvät sinne vuoden 2021 loppuun mennessä.
 Wärtsilä on Vaasan suurin yksityinen työllistäjä ja Vaasan yksikkö yhtiön suurin toimipiste. Wärtsilällä on Vaasassa noin 3000, Turussa 400 ja Helsingissä lähes 500 työntekijää.

Wärtsilä valitsi kumppanit uuden tutkimuskeskuksen käynnistykseen


Summary: Työpaikka ei takaa kaikille riittävää toimeentuloa. Palvelualojen ammattiliiton teettämän selvityksen mukaan yhteiskunta maksoi toissa vuonna 500 miljoonaa euroa tukia niille, joiden palkka ei riittänyt elämiseen.

Hollolalaiselle  Niina Luttiselle  jää laskujen jälkeen käyttöön vain muutama satanen. Hänen nettopalkkansa kiinteistönhoitajana on 1600 euroa kuukaudessa. Yksinhuoltajana hän yrittää tarjota pojalleen mahdollisuuksia elämiseen.
 – Teini-ikäinen tarvitsee muutakin kuin vain olla äidin kanssa kotona. Vaikka poikakin elää niukasti, hänen täytyy nähdä ihmisiä ja harrastaa, kertoo Niina Luttinen Radio Suomen Päivässä.
 Luttinen tinkii omista menoista ja harrastuksista.
 – Minulla ei ole sosiaalista elämää. Olisi ihana käydä uimassa, mutta kuukausikortti on hirveän hintainen ja yksittäinenkin uintikerta maksaa viisi euroa.
 Töissä ja silti köyhä
 Palvelualojen ammattiliiton teettämän selvityksen mukaan työssäkäyvien köyhyyteen johtavat usein esimerkiksi elämäntilanteen muutokset tai yksinhuoltajuus. Yksi merkittävä tekijä on epätyypilliset työsuhteet kuten pätkä- ja keikkatyöt sekä määräaikaisuudet, kertoi tutkija  Niina Tanner  Radio Suomen Päivässä.
 – Osa-aikatyö on tyypillistä yksityisillä palvelualoilla. Ravintola-alalla 40 prosenttia työskentelee osa-aikaisesti. Kaikilla toimialoilla vastaava luku on 15 prosenttia. Myös nollatuntisopimukset kasautuvat ravintola-aloille. Majoitus- ja ravitsemistoiminnassa ne ovat kymmenen vuoden aikana lähes tuplaantuneet.
 Selvityksen mukaan siivoojat ja tarjoilijat joutuvat turvautumaan toimeentulotukeen noin kolme kertaa useammin kuin keskivertopalkansaajat.
 Vuonna 2017 yhteiskunta käytti arviolta 500 miljoonaa euroa kompensoimaan elämiseen riittämättömiä ansiotuloja.
 Tutkija Niina Tanner on tehnyt tutkimuksen palkkatyököyhyydestä Palvelualojen ammattiliitolle. Palkkatyököyhyydellä tarkoitetaan tässä tutkimuksessa tilannetta, jossa palkansaajan ansiotulot ovat siinä määrin riittämättömät, että niitä täytyy kompensoida sosiaaliturvalla.
 Yllättävä meno vie tiukille
 Käytettävissä olevien varojen vähyys merkitsee kiinteistönhoitaja Luttiselle sitä, että syömiseen ja liikumiseen ei jää paljon pelivaraa.
 – Me olemme hävikkiruuan varassa. Kaupan ruuat ovat järkyttävän kalliita. En raaski ostaa kuin vähän pakollisia tarvikkeita. Lahdessa on onneksi hävikkiruokakauppa, josta saa kaksi kassia ruokaa kuudella eurolla. Se sopii budjettiini.
 Luttinen kertoo, että hänelle tuli yllättävä meno, kun auton jarruremontti vei 400 euroa.
 – Minulle jää käytännössä elämiseen kuukaudessa 400 euroa. Nyt joudun tulemaan toimeen loppukuun ilman rahaa. Pitää syödä pakastinta tyhjäksi ja ostaa bensat velaksi. Pojallekaan en pysty nyt antamaan mitään.
 Kesäloman aikana Niina Luttinen yrittää hankkia lisätuloja. Hän on käynyt siivoamassa rakennuksilla. Luttinen suoritti myös järjestysmieskortin ja yrittää myös sen avulla sada lisätöitä.
 – Ei ole varaa olla kotona lomalla. Yleensä olen tehnyt lomasta kolme viikkoa töitä ja yhden viikon kotitöitä.
 Niina Luttinen arvoi, että yksinhuoltajana hän tarvitsisi lisää rahaa noin 300 - 400 euroa kuukaudessa.
 – Satanenkin tekisi minulle hyvää.
 Lue lisää:
 Palvelualojen ammattiliiton selvitys: Töissä, mutta köyhä - palkkatyököyhyys ja sen kustannukset ravintola-ja kiinteistöpalvelualoilla
 Laitoshuoltaja Daniel Böckerman, 38, saa 1 400 euroa kuussa käteen – kymmenettuhannet suomalaiset ovat työssäkäyviä köyhiä ja tienaavat tätäkin vähemmän

Palkkaköyhyys: olemme hävikkiruuan varassa, en harrasta, jarruremontti vei loppukuun rahat


Summary: May aikoo myös tuoda jo kaksi kertaa hylätyn erosopimuksen brittiparlamentin käsittelyyn.

Britannia on pyytänyt EU:ta lykkäämään maan EU-eron toteutumista 30. kesäkuuta saakka.
 Pääministeri  Theresa May  kertoi parlamentin alahuoneessa kirjoittaneensa asiasta Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle  Donald Tuskille .
 Britannian oli määrä erota EU:sta 29. maaliskuuta. May sanoo toivovansa järjestäytynyttä eroa Euroopan unionista.
 May aikoo myös tuoda brittiparlamentin päätettäväksi EU-eroa koskevan sopimuksen, jonka parlamentti on hylännyt jo kahdesti.

May: Pyydämme EU-eron lykkäystä kesäkuun loppuun asti


Summary: Verkkovihaa tutkinut Markus Kaakinen sanoo, että ilmastomuutoskeskustelu muistuttaa maahanmuuttokeskustelua kiivaudessaan.

Viime perjantaina tuhannet lapset ja nuoret osoittivat mieltä ilmastolakossa. Se herätti kiivasta keskustelua verkkopalstoilla ja sosiaalisessa mediassa.
 Yksin Ylen ennakkojuttuun  tuli päivässä yli 300 kommenttia. Muun muassa tällaisia kommentteja aihe on kirvoittanut:
 – Kaikkien mielenosoitukseen osallistuvien alaikäisten nimet tulee ottaa ylös ja tehdä vanhemmista lastensuojeluilmoitus heitteillejätöstä.
 – Pennut jo muutenki hyppii silmille ja tekee mitä lystää niin nyt vielä rohkaistaan lisää näillä vouhotuksilla.
 Ilmastonmuutoksesta käytävää keskustelua voi verrata jo maahanmuuttokeskustelun aiheuttamaan kiihkeyteen Suomessa.
 Tamperelainen tutkijatohtori  Markus Kaakinen  Helsingin yliopiston kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutista sanoo, että keskustelut muistuttavat toisiaan.
 – Ilmastonmuutos on monessa mielessä valitettavan kuvaava esimerkki verkkovihasta ja laajemmasta muutoksesta. Yhteiskunnalliset kahtiajaot ja poliittiset mielipiteet ovat yhä enemmän verkkovihan keskiössä. Ihmiset loukkaavat ja kokevat tulleensa loukatuiksi yhä enemmän poliittisten mielipiteidensä takia, Markus Kaakinen sanoo.
 Kaakinen on väitellyt viime kesänä verkkovihasta. Hän käyttää termiä verkkoviha vihapuheen asemasta, koska vihapuhe on juridinen termi.
 Kaakinen löytää ilmiölle ainakin viisi syytä.
 Markus Kaakinen.  Marko Melto / Yle
 1. Poliittinen vastakkainasettelu
 Yhdysvalloissa on jo pitkään ollut poliittista kahtiajakoa ilmastoasioissa, mikä näkyi myös presidentinvaaleissa.
 Euroopassa kahtiajakoa ei ole samalla tavalla nähty, mutta nyt se tekee tuloaan ainakin Suomeen.
 – Ilmastonmuutoksesta huolen kantaminen on yhteydessä poliittisiin arvoihin. Yhteiskunnassa tuotetaan yhä enemmän vihamielisiä kommentteja erilaisia politisoituneita identiteettejä kohtaan.
 Ilmastolakosta tuli esimerkiksi tällaisia kommentteja:
 – Miksi nuoret eivät pidä mielenosoituksia maahanmuuttoa vastaan? Miksi he eivät lintsaa koulusta siksi, että ulkomaalaiset raiskaavat heidän tovereitaan?
 Protestit kuten ilmastolakko tekevät ilmastonmuutosta näkyväksi ilmiöksi. Uutisointi näistä avaa tilaa vihakeskustelulle, Kaakinen sanoo.
 Eikö ilmastonmuutos ole kuitenkin tieteellinen tosiasia eikä mielipide?
 – Ilmastonmuutoksella on yksimielinen tieteellinen tuki siitä, että ilmiö on olemassa. Kuitenkin sitä myös vastustetaan.
 Jos menee lääkärille, mieluummin sitä haluaa, että lääkäri antaa hoitoarviossa painoarvoa tieteelliselle näkemykselle kuin äänekkäälle sidosryhmälle.  Markus Kaakinen
 Jos omat näkemykset poikkeavat tieteestä, uutisia voi olla vaikea uskoa.
 – Ihmiset voivat olla korostuneen skeptisiä oman ideologian vastaiselle tiedolle.
 Yhdysvalloissa ilmastoskeptiset tahot ovat jo saaneet keskustelua mediassa käännettyä. Markus Kaakisen mielestä on ongelma, jos kysymys nähdään kahtena ääripäänä. Jos toisella puolella on ilmastomuutoksen kieltäjät ja toisella puolella tutkijat, totuuden ei voi ajatella olevan siinä keskellä.
 – Jos ajatellaan kahtena ääripäänä, näkemys vääristyy.
 Yksilöiden tulisi muistaa tutkijan mukaan hyvä kriittisyys eli pohtia millaista näyttöä ja motivaatiota keskustelun eri osapuolilla on.
 – Jos menee lääkärille, mieluummin sitä haluaa, että lääkäri antaa hoitoarviossa painoarvoa tieteelliselle näkemykselle kuin tietylle äänekkäälle sidosryhmälle, Kaakinen vertaa.
 2. Pelot ja uhat
 Pelot ja uhat ovat omiaan lisäämään hyökkääviä kommentteja. Jos ihminen kokee olonsa turvattomaksi, hän käyttäytyy todennäköisemmin hyökkäävästi.
 Ilmastonmuutos on uhka sen syvimmässä merkityksessä. Tai mitä pitäisi ajatella jäätiköiden sulamisesta, lajien kuihtumisesta, maapallon lämpenemisestä ja tulevien sukupolvien kohtalosta?
 Antti Eintola / Yle
 Muutos ja ihmiskunnan tulevaisuus pelottavat.
 – Koetut uhkakuvat eivät ole omiaan tuomaan parhaita piirteitä esiin meistä ihmisistä, Kaakinen sanoo.
 Ilmastomuutokseen liittyvässä julkisessa keskustelussa näkyy tutkijan mukaan inhimillinen pahoinvointi.
 – Ihmiset, jotka voivat huonommin, todennäköisemmin tuottavat verkkovihaa, mutta ei automaattisesti.
 Tutkimusten mukaan miehet tuottavat enemmän verkkovihaa. Myös esimerkiksi ilmastokriittiseen verkkoyhteisöön kuuluminen voi lisätä alttiutta uhata tai loukata toisia verkossa.
 – Mitä enemmän samaistuu jaettuihin ryhmäidentiteetteihin, sitä enemmän tulee verkkovihaa.
 3. Lapset nähdään pelinappuloina
 Ilmastolakkokeskustelussa monia on ihmetyttänyt, että kritiikki suuntautuu lapsia kohtaan. Lapset eivät ole valintoineen syyllisiä ilmastonmuutoksen, vaan aikuiset.
 Kuva Tampereen ilmastolakosta viime perjantailta.  Marko Melto / Yle
 Tutkija Markus Kaakinen sanoo, että lapsista tulee helposti kärjistävä tekijä keskustelussa.
 – Lapset nähtiin ilkeämielisten manipuloiduiksi pelinappuloiksi. Heitä pidettiin sätkynukkeina, jotka toteuttavat poliittisten toimijoiden tavoitteita. Sillä tavalla lapset ovat omiaan kärjistämään keskustelua.
 Kaakinen tahtoo uskoa, että valtaosa kommentoijista ei halua hyökätä lapsia kohtaan, vaan viha kohdistuu poliittisiin toimijoihin.
 Suomessa koulu oli vuosikymmeniä sitten politisoitunut, ja osa näki tästä kaikua ilmastolakossa.
 – Lakot ja marssit voivat ärsyttää. Osa keskustelijoista näki, että huoli ilmastonmuutoksesta samaistui vihervasemmistolaiseen identiteettiin ja hyökkäys kohdistui sinne.
 4. Oman maailmankatsomuksen herkkyys
 Ilmastonmuutoksen kieltäminen on Markus Kaakisen mukaan tyypillisempää tiettyjen ideologioiden piirissä tai tietyillä ryhmillä. Sen takia on vahvasti ideologisia vääriä käsityksiä on vaikea oikaista.
 – Me ihmiset emme ole kovin vastaanottavaisia, jos kyse on omasta maailmankuvasta tai omien asenteiden vastaisista näkemyksistä.
 Kiihkeimmät keskustelut koskevat tutkijan mukaan niitä aiheita, joihin kohdistuu vahvoja, negatiivisia tunteita.
 – Jos ihmiset kokevat, että heidän maailmankatsomuksensa tulee uhatuksi, se kärjistää keskustelua sen sijaan, että päädyttäisiin aikalisään tai perumaan mielipiteitä.
 Esimerkiksi Yhdysvalloissa riideltiin Irakin sodan jälkeen, oliko  Saddam Husseinilla  joukkotuhoaseita.
 – Tutkimuksen mukaan ne republikaanit, joille esitettiin vastakkaisia todisteita, usein uskoivat joukkotuhoaseiden olemassaoloon entistä vahvemmin.
 Tästä syystä median pitäisi olla tarkkana.
 – Samaan aikaan pitää olla kriittinen ja kunnioittava. Se ei ole aina helppoa.
 5. Vaalien läheisyys
 Suomessa ilmastolakko oli lähellä kevään eduskuntavaaleja. Näitä vaaleja on kutsuttu ilmastovaaleiksi.
 Tämä aiheutti sen, että ilmastolakko herätti kiihkeitä mielipiteitä.
 – Vaalien läheisyys näkyy. Toivoisin vaalien lähellä, että konflikteja ei kärjistettäisi oman poliittisen agendan tueksi.
 Tutkija sanoo, että ilmastonmuutos jatkuu puheenaiheena myös vaalien jälkeen.
 – Ilmastonmuutos on hyvä arvaus vihakeskustelun uudeksi teemaksi. Se ei tule menemään minnekään. Myöhemmin ilmastonmuutoksen seuraukset, kuten taistelu luonnonvaroista ja ihmisten massamuuttamiset, tekevät sen vielä enemmän näkyväksi.
 Lue lisää:
 Jenni Haukio kehuu ilmastolakkoilevia koululaisia: "Kiitollinen näistä nuorista!"
 Ilmastolakko ainakin 27 kunnassa tänään – Lapset saivat opettajan kulkemaan bussilla kouluun: "Jos tulostan paperia, tulee heti sanomista"
 Osa nuorista pelkää, uskaltaako perjantain ilmastolakkoon osallistua koulun asenteen takia: Näin rehtorit yrittävät suitsia lakkoilijoita

Miksi vieras aikuinen uhkaa lastensuojelulla, kun lapsi on lakossa? Tutkija löytää 5 syytä, miksi ilmastosta kiivaillaan nyt kuin maahanmuutosta


Summary: Lakimuutos järkevöittää sovitellun työttömyysrahan maksamista. Palkkakuitteja ei tarvitse enää odottaa ennen etuuden hakemista.

Osa-aikatyön ja työttömyyskorvauksen yhdistäminen helpottuu. Soviteltua päivärahaa ei enää joudu odottamaan tehtyjen työpäivien takia. Laki muuttuu huhtikuun alussa.
 Tähän mennessä sovitellun päivärahan hakijat ovat saattaneet joutua odottamaan viikkoja tai jopa pari kuukautta rahojaan. Uutta päivärahahakemusta ei ole voinut lähettää ennen kuin on saanut palkkakuitit osa-aikatyöstään. Ne ovat puolestaan saattaneet viivästyä työnantajan palkanmaksuaikataulun vuoksi.
 Kun työntekijä on lopulta saanut palkkakuitit ja lähettänyt hakemuksen, hän on joutunut edelleen odottamaan – nyt hakemuksen käsittelyä.
 Työtulo vaikuttaa korvaukseen maksupäivän mukaan
 Tähän mennessä päivärahaa on soviteltu niin, että jos työ on tehty esimerkiksi maaliskuussa, se on vaikuttanut maaliskuun päivärahaan. Koska palkka on kuitenkin maksettu vasta ehkä huhti- tai toukokuussa, laskelmia ei ole voitu tehdä eikä päivärahaa maksaa heti maaliskuun lopussa.
 Kela kertoo , että tähän on tulossa muutos. Palkkatulo vaikuttaa sovitellun päivärahan suuruuteen vasta sitten, kun se on kilahtanut työntekijän tilille. Jos esimerkiksi osa-aikatyötä on tehty toukokuussa ja sen palkka maksetaan kesäkuun puolivälissä, palkka sovitellaan kesäkuun työttömyysetuuden kanssa.
 Kelasta soviteltua työttömyyskorvausta saavien ei tarvitse enää toimittaa palkkakuittejaan, sillä Kela saa tiedot suoraan tulorekisteristä. Jos tulorekisteristä ei löydy riittävää tietoa maksetusta palkasta, Kela ottaa yhteyttä asiakkaaseen ja pyytää tietoja erikseen.

Huh helpotus – soviteltua päivärahaa ei tarvitse enää odottaa