Summary: Kokenut terveydenhuollon uudistaja tunsi suurta turhautumista kun soteuudistusta ei tällä vuosikymmenelläkään saatu valmiiksi.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiirin toimitusjohtaja Pentti Itkonen istuu Lappeenrannan keskussairaalan rantasaunan terassilla katse tiukasti Saimaalle suunnattuna. Vaikka Itkonen ei kalamies olekaan on Saimaa hänelle rakas ja merkityksellinen vesistö.
 Koti sijaitsee Saimaan äärellä Lappeenrannan Karstunrannassa. Siellä on yli satavuotias asuinrakennus, jonka hirret ja tiilet on tuotu vaimon kotipitäjästä ja rakennettu uudelleen hirsi ja tiili kerrallaan.
 Pentti Itkonen sanoi viisi vuotta sitten julkisuudessa jäävänsä eläkkeelle, kun soteuudistus saadaan maaliin. Toisin kävi. Pentti Itkonen täyttää elokuussa 69 vuotta ja jää syyskuun alusta eläkkeelle Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiirin toimitusjohtajan tehtävästä.
 – Kyllä uudistuksen eteen on paljon töitä ehditty tehdä ja ylimääräisiä kustannuksia on matkan varrella syntynyt, kun sotea ei vieläkään valmiiksi saatu.
 Maakunnallinen sosiaali- ja terveyspiiri Eksote on toiminut Etelä-Karjalassa vuodesta 2010.
 Filosofian tohtori Pentti Itkonen tuli vuonna 2009 rakentamaan Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiriä. Sitä ennen hän oli viisi vuotta sosiaali- ja terveysministeriössä kehittämisjohtajana.
 Paljon hyvää on saatu aikaan
 Pentti Itkonen on ylpeä Eksotessa kehitetyissä asioista. Esimerkiksi laitoshoidon purkaminen ja kotiin vietyjen palvelujen ja kuntoutuksen kehittäminen sekä ensihoitomalli ja liikkuvat palvelut ovat asioita joita on tultu katsomaan muualtakin Suomesta kertoo Itkonen.
 – Meillä on ollut myös hyvä henkilökunta, johtajia ja esimiehiä myöten, jotka ovat sitoutuneita ja motivoituneita tähän tekemiseen.
 Esimerkiksi liikkuva Mallu-auto vie terveydenhoitopalveluita eri puolille Etelä-Karjalaa. Mallu-auto on Eksoten liikkuva sairaanhoitajan vastaanotto. Auto päivystää muutaman tunnin vaikka Ylämaan entisen kunnantalon pihalla. Asiakkaat voivat autossa käydä tapaamassa sairaanhoitajaa, joka voi ottaa esimerkiksi verikokeita potilaasta.
 Liikkuvan auton “sisus” voidaan muuttaa tarpeen mukaan. Koululaisten hampaat voidaan tarkastaa Mallu-autossa oman koulun pihalla, ilman että oppilaiden tarvitsee lähteä kymmenien kilometrien päähän hampaiden tarkastukseen. Näin säästyy kaikkien aikaa ja vaivaa.
 Asioita pitää uskaltaa viedä eteenpäin
 Kaikkia muutoksen tuulet eivät ole miellyttäneet. Kuntien terveyskeskusten ja vuodeosastojen alasajot ovat olleet monelle kuntalaiselle viimeinen niitti. Pentti Itkonen kertoo, että hän on liiankin selvästi kertonut oman mielipiteensä ja siitä ei ole aina pidetty. Eksoten arvostelu on henkilöitynyt usein suoraan häneen. Itkosella onkin selkeä neuvo seuraajalleen.
 – Näin suuren organisaation johtajalla pitää olla mielipide ja se pitää myöskin sanoa. Pitää uskaltaa viedä asioita eteenpäin.
 Suurimmat haasteet Eksotella ovat samat kuin muuallakin maassa: väestön ikääntyminen ja siitä aiheutuvat kustannukset. Lääkäri- ja hoitajapula on krooninen kaikissa maakunnissa. Kuntien mahdollisuudet rahoittaa terveyspalveluja ovat laskussa.
 Sote-uudistusta ei Pentti Itkosen työuran aikana ehditty saada valmiiksi ja se jää harmittamaan syyskuussa eläkkeelle jäävää soteveteraania.   Mikko Savolainen / Yle
 – Tosiasia on, että palvelut tarvitsevat enemmän rahoitusta kuin on ajateltu. Asiat eivät ratkea määrärahoja vähentämällä.
 Palvelujen kehittämiseen pitää Itkosen mielestä pystyä satsaamaan vaikeassakin taloustilanteessa.
 – Nopealla aikataululla ei ole näköpiirissä mitään sellaista toimintatavan muutosta tai digitalisaation tuomaa suurta hyötyä, etteivät kustannukset nousisi.
 Maakuntavero ei ole ratkaisu
 Mahdollista maakuntaverotusta Itkonen ei pidä ratkaisuna maakuntien kehnoon taloustilanteeseen.
 – Kunnatkaan eivät pysty saamaan verotuloja riittävästi. Mitä ne maakunnat verottaisivat, kysyy Itkonen.
 Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri on myynyt liiketoimintojaan ulkopuolisille. Samoin kunnat ovat myyneet sote-kiinteistöjään.
 – Kaikki mahdollinen on kohta myyty. Tulot eivät lisäänny verotuksen kautta, mutta menot kasvavat koko ajan.
 Pentti Itkonen uskoo, että kun tekniset järjestelmät saadaan kuntoon, näyttää sosiaali- ja terveydenhuollon uudistus jo paljon valoisammalta. Ihmisten työ sotessa on sidottu erilaisiin järjestelmiin, jotka vievät valtavasti aikaa varsinaisesta työstä.
 – Nyt vasta ollaan siirtymässä siihen, että nämä järjestelmät vapauttavat työntekijät käyttämään sitä omaa osaamistaan ja taitoa, jota on koulutuksella ja kokemuksella hankittu.
  Seuraajalleen Pentti Itkosella on selkeä viesti. Näin suuren organisaation johtajalla pitää olla mielipide ja se pitää myöskin sanoa.  Mikko Savolainen / Yle
 Yhteistyökumppaneita useasta ilmansuunnasta
 Piskuinen Etelä-Karjala etsii yhteistyömahdollisuuksia myös Venäjältä. Etelä-Karjalan keskussairaala tarjoaa itsemaksaville ulkomaisille synnyttäjille mahdollisuuden synnyttää Lappeenrannassa. Kumppaneita tarvitaan, jotta laajan päivystyksen sairaala voidaan säilyttää Etelä-Karjalassa.
 Yhteistyö naapurimaakuntien kanssa on vähäistä. Kymenlaakson intressit ovat Helsingin suunnassa. Etelä-Savo puolestaan kurkottaa Kuopion ja Keski-Suomen suuntaan.
 Helsingin yliopistollisen sairaalan kanssa tehtävä yhteistyö on kuitenkin merkittävää. Vuosittain Eksote ostaa yliopistosairaalalta palveluja jo noin 20 miljoonalla eurolla.
 – Pääkaupunkiseutu on meille luonnollinen ja tärkeä suunta. Tavoitteena on muun muassa saada lääkäreiksi opiskelevia ensin työharjoitteluun, ja myöhemmin työskentelemään Etelä-Karjalaan
 Yhteistyöstä kertoo myös se, että Eksoten laboratorio- ja kuvantamispalvelut siirtyvät liikkeenluovutuksena Helsingin yliopistollisen sairaalan Huslabille vuoden 2019 lopussa.
 Elämä jatkuu
 Pentti Itkonen jää eläkkeelle syyskuussa 69-vuotiaana. Lupaus siitä, ettei hän jää eläkkeelle ennen kuin sote on saatu maaliin jää vähän kaivertamaan. Toisaalta jatkuva sote-uudistuksen odottelu on puuduttanut.
 – Alussa oli tekemisen meininki ja saatiin paljon asioita eteenpäin. Se on kieltämättä turhauttavaa, kun sotea ei valmiiksi saatu.
 Täysin vapaaherraksi Pentti Itkonen ei aio heittäytyä syksylläkään. Jäsenyys Kelan hallituksessa jatkuu ainakin vuoden vaihteeseen. Myös houkutus jakaa vuosikymmenten aikana kertynyttä sosiaali- ja terveydenhuollon tietotaitoa on Itkosella mielessä.
 Sen enempää hän ei kuitenkaan vielä halua suunnitelmistaan kertoa.
 Kotona, Lappeenrannan Karstunrannassa mieluisaa tekemistä ja puuhastelua riittää suurella tontilla ympäri vuoden. Läheisyydessä sijaitsee Rauhan golfkenttä, joka vie miehen useita kertoja kesässä rakkaan golfharrastuksen pariin. Myös pyörälenkit ja talvella hiihtoretket kuuluvat kunnostaan huolta pitävän miehen rutiineihin.
 Kuuntele Pentti Itkosen haastattelu  tästä .

Kehuja keränneen terveydenhuoltomallin rakentanut mies uhosi, ettei jää eläkkeelle ennen kuin sote on valmis – toisin kävi


Summary: Japanissa naisten sorto lääkäriopintoihin pääsemisessä loppui.

Tokiolaisten yliopistojen lääketieteelliset tiedekunnat ovat lopettaneet mieshakijoiden suosimisen opiskelijavalinnoissa.
 Vuosi sitten kävi ilmi, että  yliopistot vääristelevät koetuloksia , jotta miehet pääsisivät opinahjoihin helpommin. Naishakijoiden pääsykoepisteitä muokattiin huonommiksi, jotta he reputtaisivat ja valittaviksi tulisi heidän sijaansa kokeessa heikommin menestyneitä miehiä.
 Seksistiset käytännöt ja misten suosiminen aiheuttivat Japanissa valtavan kohun.
 Brittiläisen Guardian -lehden mukaan  esimerkiksi Juntendon yliopiston lääketieteellisen tiedekunnan viimeksi pidettyjen pääsykokeiden tuloksena noin kahdeksan prosenttia niin mies- kuin naishakijoistakin läpäisi valintakokeen.
 Tokion toiseen lääketieteelliseen kouluun valituista opiskelijoista noin viidennes naisista ja miehistä läpäisi kokeet.
 Hämärä valintakäytäntö ennätti olla arkipäivää yli kymmenen vuoden ajan.
 Japanissa vähän naislääkäreitä
 Juntendon yliopiston lääketieteellisen tiedekunnan dekaani Hiroyuki Daida on yrittänyt perustella epätasa-arvoista valintatapaa sillä, että naiset ovat viestinnällisiltä taidoiltaan kypsempiä kuin miehet. Miesten suosimisella yritettiin siten tasata puntteja.
 Toinen syy naisten osuuden rajoittamiselle on ollut se, että naiset saavat lapsia. Yliopistoissa on pelätty naisten keskeyttävän opinnot tai lopettavan lääkärin työt, jos he saavat lapsia.
 Vuoden 2016 tilastojen mukaan naisten osuus lääkäreistä Japanissa on länsimaisittain alhainen. Vain noin viidennes lääkäreistä on naisia. Vastaavasti esimerkiksi Britanniassa, Saksassa ja Ranskassa naisten osuus lähentelee puolta lääkäreiden ammattikunnasta.
 Lue lisää:
 Liikaa naisia? Tokiolaisen yliopiston väitetään vääristelleen sisäänpääsykokeiden tuloksia, jotta naisopiskelijoiden määrä vähenisi lääkäriopinnoissa
 Women outperform men after Japan medical school stops rigging exam scores  (The Guardian, 19.6.2019)

Tokiolaiset yliopistot lopettivat seksistisen pääsykokeiden sormeilun – naiset pääsevät taas lääkäriopintoihin ansioittensa mukaan


Summary: Nuorten agenda 2030 -puheenjohtaja ei itse syö lihaa, muttei halua syyllistää muita.

Ruoka aiheuttaa  suomalaisen ilmastopäästöistä keskimäärin viidenneksen . Sillä, että korvaa lihaa kasvisproteenilla on siis ilmastokuorman pienentämisen kannalta väliä.
 Jos emme muuta syömistämme tai sitä, miten ruokaa tuotetaan, olemme  viime vuoden lopulla julkaistun raportin mukaan pulassa .
 World Resources Institute -järjestön raportin mukaan lihansyöntiä pitää vähentää rajusti, jotta  kaikille riittää ruokaa maapallolla  väkiluvun kasvaessa. Ja suomalaiset  syövät paljon lihaa .
 Mistä kyse?
 Konsulttiyhtiö  AT Kearney julkaisi vastikään raportin , jonka mukaan vuonna 2040 yli puolet kuluttamastamme lihasta ei olisi enää oikeaa, eläinperäistä lihaa.
 – Toivon, että tulevaisuudessa liha on mahdollisimman lihatonta, joten arvio kuulostaa oikein hyvältä, sanoo  Siiri Mäkelä , Nuorten agenda 2030 -puheenjohtaja.
 Mäkelä pitää arviota myös uskottavana.
 – Vegaanisen lihan markkinat ovat kasvaneet paljon ja niihin on investoitu merkittäviä summia.
 Se ei ole ihme, sillä lihan vähentämistä on suositeltu laajasti. Esimerkiksi  Maailman Luonnon Säätiö WWF julkaisi keväällä suosituksen , jonka mukaan punaista lihaa tulisi syödä korkeintaan kerran viikossa.
 Kuka ja mitä?
 Siiri Mäkelä on Nuorten agenda 2030 -ryhmän puheenjohtaja. Mäkelän päivätyötä on miettiä kestävän kehityksen ruokaa 4H-järjestössä.
 Nuorten agenda 2030 -ryhmä järjesti keväällä Helsingin Finlandia-talossa nuorten ilmastokokouksen yhdessä Sitran kanssa. Kokouksen yhteydessä julkaistiin nuorten ilmastojulkilausuma.
 Nuorten agenda 2030 -ryhmä perustettiin keväällä 2017 silloisen pääministerin  Juha Sipilän  johtaman kestävän kehityksen toimikunnan alaisuudessa.
 Tätä et ehkä tiennyt
 Mäkelä arvelee, että ruuan tuotannon ympäristövaikutukset jäävät usein keskustelussa vähän sivuun keskustelussa.
 – Ehkä se johtuu siitä, että ruokavalinnat koetaan niin henkilökohtaisiksi ja sen takia ajatellaan, ettei niihin politiikalla voi tai saa puuttua, Mäkelä pohtii.
 Hänen mielestään ruokavalinnat eivät kuitenkaan ole yksityisasia, sillä niillä on niin merkittävä vaikutus ilmaston lämpenemiseen ja luonnon monimuotoisuuden heikkenemiseen. Silti Mäkelä, itse kasvissyöjä, ei halua tuomita niitä, jotka syövät toisin.
 – Minua ei kiinnosta syötkö sinä burgerin. Haluan, että kaikki ovat mukana ilmastonmuutoksen vastaisessa taistelussa, Mäkelä toteaa ja lisää, että ehkä ne, jotka syövät lihaa tulevat esimerkiksi mukaan ilmastomarssille tai äänestävät ilmaston puolesta.
 Siiri Mäkelä luopui itse lihasta viisi vuotta sitten, pääosin eläinoikeudellisista syistä.
 Mikä on tärkeää?
 – Maatalouden päästöistä leikkaaminen on ihan yhtä tärkeää kuin fossiilisista polttoaineista luopuminenkin, Mäkelä sanoo.
 – Meidän pitää ennen kaikkea keskittyä poliittisten ratkaisujen vaatimiseen. En luottaisi siihen, että teknologia ja markkinat hoitavat asian. Tarvitsemme ehdottomasti myös poliittisia toimenpiteitä, koska tiedämme kaiken tutkimustiedon perusteella, että lihalla on todella merkittävät ympäristövaikutukset.
 Siiri Mäkelää haastatellaan 8 minuuttia -ohjelmassa. Katso haastattelu klikkaamalla pääkuvaa.
 Katso myös edelliset jaksot tästä .
 Lue lisää:
 Vatsat täyttyvät nyt tavalla, jota aiemmat sukupolvet ihmettelisivät – Näin liha valloitti suomalaisten lautaset
 Lopettaisinko juuston syömisen vai vaihtaisinko sähköautoon? Kokeile Ylen ilmastolaskurilla, mitkä teot sopivat sinulle ja mikä vaikutus niillä on päästöihin
 Lihansyönti sai keskustelun tunteikkaaksi – puheenjohtajat eivät tehneet irtiottoja: Lue analyysi suuresta vaalikeskustelusta
 Katso, löytyykö sinun ruokaympyrästäsi nämä viisi pahinta saastuttajaa
 Joona-Hermanni Mäkisen kolumni: Lihansyönnillä ei ole tulevaisuutta
 Aiheesta muualla:
 Why We Don't Need Animals to Keep Enjoying Meat   (Time 6.6.2019)
 Vieraskolumnit: Lehmän uusi rooli  (Maaseudun tulevaisuus 2.4.2019)

"Toivottavasti liha on tulevaisuudessa mahdollisimman lihatonta", sanoo ilmaston puolesta taisteleva Siiri Mäkelä


Summary: Homoparien vihkiminen on jakanut kirkon jäseniä siitä saakka, kun Suomessa hyväksyttiin sukupuolineutraali avioliittolaki.

Kristillisten kansanedustajan, kirkkovaltuutettu  Päivi Räsäsen  ja arkkipiispa  Tapio Luoman  välille on  roihahtanut sanasota  kirkon osallistumisesta seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen Helsinki Pride -tapahtumaan.
 Mielipiteiden vaihtoa on käyty toki hillityn kristillisessä hengessä, mutta on selvää, että Räsäsen ja Luoman kannat ovat vaikeasti yhteensovitettavissa.
 Syynä on kirkon sisäinen ristiriita liittyen pari vuotta voimassa olleeseen sukupuolineutraaliin avioliittolakiin.
 Kirkko on linjannut olevansa kaikkia varten ja seksuaalivähemmistöihin kuuluvia ihmisiä tulee kunnioittaa, mutta on silti pitäytynyt virallisesti siinä, että kirkossa vihitään avioliittoon vain miehiä ja naisia.
 Kysyimme samaa sukupuolta olevien avioliittokysymyksiä kirkossa selvittäneeltä tutkijalta, mistä kirkon sisäinen kuohunta kertoo?
 Käytännölliseen teologiaan erikoistuneen  Laura Kallatsan  mukaan kirkon vanhoilliset piirit ovat peloissaan ja huolissaan siitä, mihin kirkon osallistuminen Prideen voi johtaa.
 Pappien käsityksiä samaa sukupuolta olevien parien avioliitoista tutkinut Laura Kallatsa ei usko nopeisiin muutoksiin nykylinjassa. Markus Kallatsa
 – Heille tämä on askel siihen suuntaan, että aletaan vihkiä samaa sukupuolta olevia pareja, ja kirkko luisuu pois Raamatun sanasta tässä asiassa, ja tulevaisuudessa sitten muissakin asioissa, Itä-Suomen yliopiston nuorempi tutkija sanoo.
 Kirkko yrittää nyt tasapainoilla kahden kannan välillä ja pitää kiinni yhtenäisyydestään. Samalla yritetään hakea selkeää ratkaisua samaa sukupuolta olevien parien vihkimiseen.
 Räsänen lähetti tiistaina arkkipiispalle avoimen kirjeen, jossa paheksuttiin kirkon virallista Pride-kumppanuutta.
 Räsänen korosti, että avioliitto on säädetty Raamatussa naisen ja miehen väliseksi ja homoseksuaaliset suhteet kuvaillaan synniksi ja häpeäksi. Räsänen pelkää, että nämä linjaukset johtavat jäsenten eroon kirkosta.
 – Kirkon virallinen linja ei ole se, että homosuhteet ovat synti, vaan se, että avioliitto on miehen ja naisen välinen instituutio, Kallatsa huomauttaa.
 Arkkipiispa Luoma vastasi Räsäselle piispainkokouksen linjanneen, että samaa sukupuolta olevat parit ovat tervetulleita kaikkeen kirkon toimintaan. Luoman mukaan kumppanuuspäätöksessä ei ole kyse kannanotosta avioliittolakiin.
 Räsänen piti Luoman vastausta ontuvana. Hänen mielestään kirkko lähtee mukaan seksuaalivähemmistöjen oikeuksia ajavan SETA:n toimintaan järjestön ehdoilla sen sijaan, että kirkko kutsuisi kaikkia toimintaansa omilla ehdoillaan.
 Hajottavatko Päivi Räsäsen julkiset kannanotot kirkko sisältäpäin?
 – Tämä on hyvin hankala tilanne sisäisesti, koska kirkko on hyvin hajanainen tässä asiassa.  Tutkimukseni mukaan  kirkon papit pelkäävät nimenomaan sitä, että kirkko hajoaa sisältä päin tämän kysymyksen takia. Toki kaikilla on oikeus lausua voimakkaitakin kantoja, mutta olisi kaikkien etu, että löydettäisiin jonkinlainen yhteisymmärrys.
 Räsäsen julkitulot ovat aiheuttaneet aiemmin  eroamispiikin kirkosta,  niin tälläkin kertaa. Nyt hän on  itsekin uhannut kirkosta  eroamisella.
 Kirkosta on nyt todennäköisesti eronnut paljon sellaisia, joiden mielestä kirkko on asiassa liian ahdasmielinen.
 Onko seuraava eroaalto vanhoillisten, joiden mielestä kirkko toimii Raamattua vastaan?
 – Kirkosta on eronnut sekä niitä, joiden mielestä kirkko on näissä asioissa liian konservatiivinen, mutta myös niitä joiden mielestä kirkko on liian liberaali. Kun kirkko tukee Helsinki Pridea, niin joillekin se on liikaa. Kummastakin suunnasta vuotaa.
 – Konservatiivisin siipi on ollut sitä mieltä, että he jättävät kirkon, jos kirkko sallii samaa sukupuolta olevien vihkimisen. Tutkimusaineistossani oli nyt kirkkoon kuuluvia herätysliikkeitä, jotka voivat lähteä kirkosta.
 Kirkossa on toimittu  piispainkokouksen vuonna 2016 tekemän linjauksen mukaan . Se rajaa avioliiton miehen ja naisen väliseksi suhteeksi.
 Kirkon ylintä päätäntävaltaa käyttää kirkolliskokous. Se  hylkäsi viime vuonna aloitteen homoparien vihkimisestä .
 Porvoon piispa  Björn Vikström  esitti, että aloite ei olisi rauennut, vaan se oli olisi lähetetetty jatkovalmisteltavaksi piispainkokoukselle.
 Vikströmin ehdotus hävisi äänestyksessä, ja piispainkokous sai selvitettäväksi, miten avioliittokäsityksestä vallitsevan erimielisyys olisi ratkaistavissa. Tuota selvitystä odotetaan.
 Hallinto-oikeus totesi tällä viikolla homoparien vihkimisestä  papille annetun varoituksen laittomaksi , ja juttu on menossa korkeimpaan hallinto-oikeuteen. Ennakkopäätös voi siis pakottaa kirkon tekemään jonkun ratkaisun asiassa.
 Seuraava kirkolliskokous on marraskuussa 2019.
 Onko mahdollista, että kokouksesta tulisi linjaus samaa sukupuolta olevien vihkimisestä avioliittoon? Epäselvä tilanne ei ole hyvä asia.
 Laura Kallatsa ei ole kovin optimistinen uuden kannan suhteen. Vaikka osa papeista vihkii jo samaa sukupuolta olevia pareja, asiat etenevät kirkossa hitaasti.
 – Voi tuntua, että asia on junnannut paikallaan monta vuotta, mutta esimerkiksi naispappeudesta väännettiin monta vuosikymmentä. Siinä mielessä olisin yllättynyt, jos vuoden sisään kirkko päättäisi alkaa vihkiä samaa sukupuolta olevia pareja.
 Arkkipiispa Tapio Luoman mukaan kirkon osallistumisessa sukupuolivähemmistöjen Pride -tapahtumaan ei ole kyse kannanotosta avioliittolakiin. Kirkon kuvapankki / Aarne Ormio
 – Perheeseen ja seksuaalisuuteen liityvät asiat ovat olleet kirkossa murroksessa jo pidemmän aikaa. Kirkko on tullut vähän perässä, kun yhteiskunnassa on tapahtunut muutoksia. Kirkossa on asiasta hyvin erilaisia näkemyksiä. Vaikka avioliittoon vihkimisestä päätettäisiin, silti siellä olisi niitä, jotka pitäytyvät vanhoillisemmassa näkemyksessään.
 Julkisuudessa on puhuttu myös siitä, että kirkko luopuisi vihkimisoikeudestaan, mutta Kallatsa ei pidä tätä todennäköisenä.
 – Kirkolliset toimitukset, kaste, häät ja hautajaiset, ovat yksi suurimpia syitä kuulua kirkkoon. Vihkimisen poisto voisi rapauttaa entisestään kirkon kannatusta. Jos pareja ei enää vihittäisi kirkossa, toisivatko he enää lapsia kastettavaksi?
 Kallatsan mukaan samalla alkaisi varmasti uusi keskustelu esimerkiksi siitä, siunattaisiinko samaa sukupuolta olevia pareja kirkossa.
 Ensi talvena alkaa uusi kirkolliskokouskausi, mutta suuria muutoksia ei ole luvassa.
 Viime vuoden seurakuntavaaleissa äänestysaktiivisuus jäi alhaiseksi ja se nosti konservatiivien osuutta. He taas valitsevat luottamushenkilöt seuravaan kirkolliskokoukseen.
 Lue lisää:
 Arkkipiispa Luoma vastaa Pride-kohuun: “Kirkon sanoma kuuluu kaikille”
 Pappien suvaitsevaisuus nousussa: enemmistö kannattaa homoparien vihkimistä

Päivi Räsäsen ja arkkipiispan kirjeenvaihto toi taas pintaan kirkon ristiriidat avioliitosta – tutkija ei usko pikaisiin muutoksiin


Summary: Vladimir Putin lupasi ratkaista kansalaisten ongelmat ja puolusti presidentin arvostelua hillitsevää lakia.

Presidentti  Vladimir Putin  vastaili torstaina lähes neljän ja puolen tunnin ajan venäläisten huoliin ja pyyntöihin vuosittaisessa Suora linja -ohjelmassa.
 Ohjelmassa Putin puolusti keväällä voimaantullutta lakia, joka kieltää Venäjän valtion ja sen johdon epäkunnioittavan arvostelun internetissä.
 – Kenellekään ei ole oikeutta väärinkäyttää tätä lakia siten, että ihmisten oikeutta vallanpitäjien kritisoimiseen rajoitettaisiin, Putin lausui.
 Hänen mukaansa laki on tarkoitettu ennemminkin valtion symboleiden, kuten lipun ja vaakunan, pilkkaamisen estämiseksi.
 Monet asiantuntijat ovat kuitenkin nähneet lain rajoittavan entisestään venäläisen Internetin sananvapautta ja estävän ennen kaikkea Putinin arvostelua.
 Lakia sovellettiin ensimmäisen kerran, kun Novgorodin alueella sijaitsevassa Tšudovon piirioikeudessa mies tuomittiin noin 410 euron sakkoihin. Hän oli kutsunut Putinia venäläisessä yhteisöpalvelu VK:ssa "satumaiseksi mulkeroksi".
 Putin ei halua lieventää Venäjän huumelakeja
 Putin sivusi ohjelmassaan sananvapautta myös kommentoidessaan korruptiota tutkivan toimittaja  Ivan Golunovin  tapausta.
 Hän toivoi, että Venäjän tutkintakomitea löytää tapaukseen liittyvät syylliset. Lisäksi hän ehdotti sisäministeriön yhteyteen perustettavaa osastoa, joka valvoisi poliisien taistelua huumerikollisuutta vastaan.
 Sen sijaan Putin ei kannattanut huumausaineisiin liittyvien tuomioiden lieventämistä. Noin neljännes Venäjän vankeustuomiosta johtuu huumerikoksista.
 Riippumattomalle verkkojulkaisu Meduzalle työskentelevän  Golunovin huumesyytteistä luovuttiin viime viikolla  sen jälkeen, kun tapaus nostatti Venäjällä poikkeuksellista arvostelua. Golunov itse piti syytteitä alusta alkaen tekaistuina ja uskoi niiden johtuvan hänen työstään tutkivana toimittajana.
 Putin kehui "huijareiden ja varkaiden puoluetta"
 Tunteja kestävästä ohjelmasta erottui Putinin itse poimima tekstiviestikysymys. Siinä tiedusteltiin, mihin Yhtenäinen Venäjä -puolueen isänmaallinen rosvojoukko on viemässä Venäjää.
 Putin piti kysymyksen valintaa osoituksena siitä, että ohjelmassa ei pyritä välttämään vaikeita kysymyksiä.
 Vastauksessaan hän ylisti valtapuolueessa työskenteleviä ihmisiä heidän vastuullisesta toiminnastaan, jossa kansalaisten hyvinvoinnin lisääminen asetetaan aina etusijalle. Samalla presidentti vihjasi asian olleen toisin ennen hänen vuonna 2000 alkanutta valtakauttaan.
 Vladimir Putin tervehtii Suora linja -ohjelman vapaaehtoisia puhelinpäivystäjiä. Juri Kadobnov / AFP
 Presidentin tukipuolueena toimiva Yhtenäisen Venäjä on ryvettynyt korruptioskandaaleissa, ja se tunnetaan kansan parissa yleisesti "huijareiden ja varkaiden puolueena". Erityisen alhaista luottamusta kokee puoluetta johtava pääministeri  Dmitri Medvedev .
 Vallanpitäjät ovat yrittäneet viime vuosina häivyttää epäsuositun puolueen asemaa. Sen monet jäsenet ovat esimerkiksi osallistuneet vaaleihin itsenäisiä ehdokkaina.
 Venäjä vaatii edelleen todisteita malesialaiskoneen turmasta
 Kansainvälisiä aiheita koskevissa kysymyksissä Putin tyytyi lähinnä toistelemaan Venäjän tuttuja kantoja.
 Putin esimerkiksi väitti, ettei ole olemassa mitään todisteita siitä, että Venäjä olisi syyllinen Itä-Ukrainassa vuonna 2014 lentoyhtiö Malaysia Airlinesin matkustajakoneen alasampumiseen.
 Kansainvälinen rikostutkintaryhmä nimesi keskiviikkona neljä miestä , joita epäillään koneen tuhoamisesta. Kolme heistä on Venäjän kansalaisia ja he ovat palvelleet upseereina joko Venäjän armeijassa tai turvallisuuspalvelussa. Hollannin syyttäjävirasto tulee nostamaan murhasyytteet heitä vastaan.
 Putin myös patisti Ukrainaa neuvottelemaan Venäjän tukemien Itä-Ukrainan kapinallisalueiden kanssa. Ukrainan uusi presidentti  Volodymyr Zelenskyi  on aiemmin kieltäytynyt suorista neuvotteluista separatistialueiden kanssa.
 BBC:n toimittaja kysyi ohjelman yhteydessä Putinilta, pitääkö Venäjä itseään supervaltana. Presidentin mukaan Venäjä ei pyri siihen asemaan.
 – Emme halua palata siihen tilanteeseen, jolloin Neuvostoliitto tyrkytti omia näkökantojaan naapureilleen, Putin vastasi.
 Presidentti huolehtii isällisesti kansalaisistaan
 Nyt 17. kerran Venäjän pääkanavilla suorana lähetetty ohjelma ei tuonut mukanaan yllätyksiä.
 Suoraa linjaa hallitsivat tuttuun tapaan arkielämään liittyvät huolet. Kansalaisia puhutti eniten palkkojen ja eläkkeiden matala taso sekä terveys- ja sosiaalipalveluihin ja jätehuoltoon liittyvät ongelmat.
 Putin puolestaan lupasi ongelmiin helpotusta.
 Ohjelma rakentaa kuvaa presidentistä, joka huolehtii isällisesti kansalaisistaan. Putinin halu ratkoa poikkeuksellisella tarmolla yksittäisten kansalaisten konkreettisia huolia on rituaali, joka herättää myös ihmetystä.
 Kysymys ohjelman tarpeellisuudesta nostettiin tällä kertaa esiin myös itse lähetyksessä.
 – Jos kysymykset koskevat konkreettisten kansalaisten kohtaloita, niin en pidä niitä vähäpätöisinä, Putin perusteli asiaa.
 Putinilta myös kysyttiin, kyllästyttääkö häntä olla presidentti. Hän vastasi kieltävästi ja sanoi, ettei olisi muuten asettanut ehdokkaaksi nykyiselle kaudelleen.
 Tv-ohjelma korvaa demokratian ja vapaan median puutetta
 Suora linjan järjestäjien mukaan presidentti sai kansalaisilta pelkästään ennakkoon 1,5 miljoonaa kysymystä tai pyyntöä.
 Ohjelmaa pidetään käsikirjoitettuna, eikä Putin ole siinä yleensä vastannut häntä arvosteleviin tai muuten tiukkoihin kysymyksiin. Viime vuosina ruudussa on kuitenkin vilahtanut myös joitakin kriittisiä tekstiviestejä, joissa on esimerkiksi vaadittu Putinin eroa.
 Formaatti on nähty tärkeänä yhteytenä Kremlin ja kansalaisten välillä maassa, jossa ei ole toimivaa demokratiaa ja vapaan median toimintaa rajoitetaan ankarasti.
 Ohjelman avulla kansalaiset voivat ainakin näennäisesti purkaa tyytymättömyyttään suoraan presidentille paikallishallinnon ohi. Samoin valtaapitävät saavat tietoa ihmisten tärkeimmistä huolenaiheista.
 Vladimir Putin Suora linja -ohjelman studiossa torstaina. Alexei Nikolsky / AOP

"Eikö teitä kyllästytä olla presidentti?" – Putin vastaili taas tuntikausia kansalaisten kysymyksiin maratonohjelmassa


Summary: Valtiovarainministeri Mika Lintilän (kesk.) mukaan uusia hankkeita kaavailaan Jyväskylän, Kuopion ja Lahden seuduille.

Pääkaupunkiseudulle ja suurimpiin kasvukeskuksiin on uusia asuntoja noussut vauhdilla. Uusi hallitus aikoo nyt yllättäen painaa kaasua myös maakuntien suuntaan.
 Hallitus aikoo tulevina vuosina vauhdittaa asuntotuotantoa ja liikennehankkeita nykyistä enemmän myös maakunnissa. Uusia valtion ja kuntien yhteistyöhankkeita kaavaillaan ainakin Jyväskylän, Kuopion ja Lahden seuduille.
 – Niitä ulotetaan yli sadantuhannen asukkaan kaupunkeihin eli tällä hetkellä niitä edustavat lähinnä Lahti, Jyväskylä ja Kuopio. Se on osa hallituksen aluepolitiikkaa eli nähdään se, että Suomea tulee kehittää ympäriinsä, valtiovarainministeri  Mika Lintilä  (kesk.) sanoo.
 Hänen mukaansa Suomea on kehitettävä kauttaaltaan.
 – Meillä on nyt tilanne, jossa suurin potentiaali työllisyyden parantamiseen on juuri Keski-Suomessa ja Itä-Suomessa, Lintilä sanoo.
 Hallitus aikoo vauhdittaa asuntotuotantoa myös maakunnissa. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Nykyisin valtion ja kuntien välisiä maankäyttöä, asumista ja liikennehankkeita koskevia yhteistyösopimuksia on tehty aktiivisesti suurimpien kaupunkiseutujen Helsingin, Tampereen, Turun ja Oulun kanssa.
 Perinteisesti valtion ja kuntien yhteistyöhankkeet ovat olleet esimerkiksi valtion korkotukemaa asuntotuotantoa eli niin kutsuttua kohtuuhintaisten asuntojen tuotantoa. Valtio on myös voinut lähteä mukaan alueen kannalta tärkeisiin liikennehankkeisiin.
 – Toimintaa voidaan tehostaa, hankkeiden käsittelyä helpottaa, byrokratiaa karsia ja mukana voi ehkä olla myös joitakin valtion tukitoimia, Lintilä sanoo.
 Professori: Suurimpien kaupunkien kehittäminen ei saa vaarantua
 Kaupunkimaantieteen professori  Mari Vaattovaara  sanoo olevansa yllättynyt ja huolissaan hallituksen aikeista. Vaattovaran mukaan hallituksen on pidettävä huolta siitä, että maakuntiin suuntautuvat panostukset eivät vaaranna suurimpien kaupunkiseutujen kehittämistä.
 – Hallituksen avaus on sekä yllättävä että huolestuttava. Samalla, kun on hienoa, että kaupungistumisen vaikutukset ja haasteet tunnistetaan erityyppisillä kaupunkiseuduilla ja alueilla, olen huolissani siitä, että jälleen kerran suurimpien kaupunkien ongelmat tunnutaan valtion tasolla ohitettavan.
 Vaattovaara muistuttaa, että sekä suhteellisesti että määrällisesti tarve uusien asuntojen rakentamiseen ja toimiviin liikennejärjestelyihin on suurimmilla kaupunkiseuduilla.
 Hallituksen suunnitelma jakaa myös asiantuntijoiden mielipiteet.
 Aluekehittämiseen erikoistuneen konsulttitoimiston MDI:n asiantuntija  Timo Aro  puolestaan ei pidä nykyistä voimakkaammmin maakuntiin suuntautuvia lisäpanostuksia hölmöläisten hommana.
 Aro muistuttaa, että vaikka kasvu ja muuttoliike ovat painottuneet suurimpiin kasvukeskuksiin, asuntojen ja sujuvamman liikenteen tarve lisääntyy jatkuvasti myös yli sadantuhannen asukkaan kaupunkiseuduilla.
 – Tulokset valtion ja kuntien yhteistyössä suunnittelemista ja toteuttamista hankkeista ovat sen verran hyviä, että on perusteltua laajentaa yhteistyökäytäntöjä myös muihin yli sadantuhannen asukkaan kaupunkeihin, Aro sanoo.
 Hänen mukaansa näin voidaan tukea kasvua ja työllisyyttä tasapainoisemmin koko maassa.
 – Olen pikemminkin yllättynyt siitä, ettei näin ole tehty jo aiemmin. Yli sadantuhannen kaupunkikeskukset on täysin perusteltua ottaa mukaan, Aro toteaa.
 Pääkaupunkiseudun tulokset yllättivät
 Aro viittaa muun muassa pääkaupunkiseudun kuntien ja valtion välisiin maankäyttöä, asumista ja liikennehankkeita koskeviin niin kutsuttuihin MAL -sopimuksiin.
 Valtio ja kunnat ovat yhdessä selvittäneet, miten ja minkälaista asuntotuotantoa ja liikenneratkaisuja alueen elinvoiman ja työllisyyden parantamiseksi tarvitaan.
 Pääkaupunkiseudulle valmistuu jopa useita tuhansia uusia asuntoja  enemmän kuin vuosille 2016-2019 solmitulta sopimuskaudelta edes uskallettiin odottaa.
 Kaupunkimaantieteen professori Mari Vaattovaaran mukaan maltti on uudistuksissa valttia.
 – Hallituksen olisi pidettävä huolta siitä, että nämä maakuntiin suunnatut panostukset eivät tule vaarantamaan suurimpien kaupunkiseutujen kehittämistä ja koko Suomen kannalta tärkeän elinvoiman vahvistamista , Vaattovaara korostaa.

Hallitus ajamassa asuntorakentamista ja liikennehankkeita rytinällä maakuntiin – aiemmin on panostettu suurimpiin kasvukeskuksiin


Summary: Vauvojen villasukkavarasto tyhjeni Turussa. Rovaniemellä ja Tampereella sukkia sitävastoin riittää.

Useissa Suomen synnytyssairaaloissa vauvat saavat kotiinlähtiäislahjaksi villasukat. Näin toimitaan ainakin Turussa, Tampereella ja Rovaniemellä.
 Helsingissä Husin Naistenklinikalla sukkaparin saavat äidit, eivät vauvat.
 Kesäkuun alkupuolella Turussa Tyksin Naistenklinikalla havahduttiin siihen, että sukkavarasto ammotti tyhjyyttään, kertoo apulaisosastonhoitaja  Mari Soini .
 – Meillä on ollut vuosien saatossa mukavasti lahjoittajia, joskus jopa yli tarpeenkin. Nyt neulomisinto on kuitenkin jostain syystä hiipunut.
 Muutama vuosi sitten Martoilla oli kampanja, jonka myötä Tyksiin saatiin paljon sukkia.
 Myös Suomen satavuotisjuhlavuonna sukkalahjoituksiin panostettiin erityisesti. Silloin kaikki Suomen vauvat saivat mukaansa sinivalkoiset sukat.
 Tyksissä Turussa vauvoille on tarjolla monenvärisiä sukkia. Tässä kaksi paria sinivalkoisia. Ari Welling / Yle
 Soini kertoo, ettei Tyks ole asettanut lahjoitettaville sukille sen suurempia vaatimuksia. Villalankaa niiden toki pitää olla ja vauvakokoa.
 – Jokainen saa tehdä sellaisia sukkia kuin haluaa. Myös väreissä saa olla luova. Sukkia on kaiken värisiä, myös värikkäitä ja raidallisia.
 Meillä on ollut vuosien saatossa mukavasti lahjoittajia, joskus jopa yli tarpeenkin. Nyt kutomisinto on kuitenkin jostain syystä hiipunut.  Mari Soini
 Turun yliopistollisessa keskussairaalassa syntyy vuodessa runsaat 3 800 vauvaa. Kaikki Tyksissä syntyneet vauvat ovat perinteisesti saaneet kotiinlähtiäislahjaksi käsinkudotut villasukat.
 Sukkia sairaalalle lahjoittavat niin yksityiset kuin yhdistyksetkin.
 Tampereella ja Rovaniemellä sukkia riittää
 Tampereella Taysin synnytyssalissa hoidetaan vuosittain noin 5 500 synnytystä. Myös tamperelaisvauvat saavat kotiinviemisinä villasukat.
 Taysissa villasukkia on riittänyt. Lahjoituksia tulee erityisesti marttayhdistyksiltä.
 Lapin keskussairaalassa Rovaniemellä syntyy vuosittain noin tuhat vauvaa. Sairaalan mukaan sukkia riittää jaettavaksi runsaasti, sillä niitä tulee monilta yhdistyksiltä ja yksityisiltä.
 Somepäivitys toi jo uusia lahjoituksia Turussa
 Juhannusviikon maanantaina Tyksin Naistenklinikka julkaisi  Facebook-sivuillaan  päivityksen, jossa kerrottiin tyhjentyneestä sukkavarastosta. Päivityksen jälkeen sukkalahjoituksia on taas alkanut tulla.
 – Ennen somepäivitystämme muutama vauva joutui lähtemään ilman villasukkia kotiin. Olemme todella kiitollisia kaikista lahjoituksista ja mielellämme otamme niitä vastaan.
 Jokainen saa tehdä sellaisia sukkia kuin haluaa. Myös väreissä saa olla luova.  Mari Soini
 Tyksin naistenklinikka toivoo, että jos sukat on neulottu kodissa, jossa on eläimiä, siitä olisi sukkapussissa maininta.
 Turussa villasukkia voi joko viedä Tyksin äitiyspoliklinikan ilmoittautumisluukulle U-sairaalan 1. kerrokseen tai  postittaa sairaalaan .

Kesäihminen, tartu puikkoihin! – Synnytyssairaalan villasukkavarasto ammottaa tyhjyyttään


Summary: Tammelalaiset Pehkijärven lähiasukkaat kummastelevat, mihin uutta turvetuotantoaluetta tarvitaan. Suomessa varaudutaan koko polttoturpeen alasajoon 10–15 vuodessa.

Vapo sai toukokuussa Etelä-Suomen aluehallintovirastolta ympäristöluvan Maija-Liisan suon turvetuotantoon Tammelassa. Lupa on pitkäaikainen: se on voimassa 40 vuotta, noin vuoteen 2060 asti. Paikalliset asukkaat ovat huolestuneet tilanteesta ja aikovat valittaa luvasta Vaasan hallinto-oikeuteen.
 – Me haemme oikeusteitse nyt muutosta asiaan. Ei ole tarpeen enää perustaa uusia turvetuotantoalueita. Myös järvemme rehevöityminen huolestuttaa turvetuotannon alajuoksulla meitä asukkaita, sanoo Pehkijärven suojeluyhdistyksen puheenjohtaja  Elina Selinheimo .
 Maija-Liisan suo on kooltaan noin 80 hehtaaria, siitä turvetuotantoon luvattu alue on runsaat 30 hehtaaria. Alue sijaitsee Hämeenlinna–Turku-tien ja Riihimäelle vievän 54-tien risteyksen tuntumassa Tammelan Perähuhdassa.
 Turvetta käytettäisiin niin energiaturpeena kuin kasvuturpeenakin. Tammelasta ja muualtakin Lounais-Hämeestä ja Loimaan Punkalaitumen seuduilta nostettua polttoturvetta käytetään kaukolämpöön muun muassa Vapon Kiimassuon voimalaitoksessa Forssassa. Forssan voimalaitos polttaa raaka-aineena turvetta noin puolet ja puuta noin toisen puolikkaan.
 Turvetuotantoalueen alapuolella huolestuttiin
 Pehkijärvi on seitsemän kilometriä pitkä, matalahko järvi Tammelassa valtatie 10:n pohjoispuolella. Järven tuntumassa on satakunta kiinteistöä. Osa asukkaista asuu alueella pysyvästi, osa on kesätammelalaisia.
 Pehkijärven suojeluyhdistyksen puheenjohtaja Elina Selinheimo on perehtynyt tarkoin Vapon ympäristölupaan.
 Selinheimo ihmettelee, kuinka heidän järvensä selviää turpeenotosta, kun jo nyt toisesta turvetuotantoalueesta Okssuolta valuu myös ravinnepitoisia vesiä Pehkijärveen.
 – Järvi rehevöityy ja on kasvamassa umpeen, vaikka sitä on ruopattu ja kasvillisuutta leikattu säännöllisesti. Se meitä huolestuttaa tässä uudessa turvehankkeessa.
 Turpeen tulevaisuus askarruttaa
 Antti Rinteen  hallituksen ohjelmassa korostetaan pyrkimystä ilmastonmuutoksen takia hiilineutraaliin Suomeen pääosin vuoteen 2035 mennessä. Hallitus on lupaillut energiaverojen, kuten muun muassa turpeen verotuksen uudistamisesityksiä kesälle 2020.
 – Meistä asukkaista kymmenien vuosien lupa uudelle turpeenotolle on aivan ristiriidassa yleisiin tavoitteisiin verrattuna. Tavoitteenahan on Suomessa, että nykyinenkin polttoturpeen käyttö puolitetaan vuoteen 2030 mennessä, painottaa Elina Selinheimo.
 Maija-Liisan suon ympäristölupalupapäätös ei tarkastele ilmastonmuutosta suojeluyhdistyksen arvion mukaan. Eikä muutenkaan suon turpeenoton vaikutuksia tulevaan mitenkään, järven suojeluyhdistyksessä pohditaan.
 Jos ilmastonmuutoksen myötä yläpuolisten maastojen virtaamat Pehkijärveen kasvavat sateiden lisääntyessä, tämä toisi järveen entistä enemmän ravinteita. Myös suon muokkauksen ja turpeenpolton metaani- ja hiilidioksidipäästöt huolestuttavat.
 Turpeen polttamisesta pyritään eroon
 Vapo on linjaamassa omaa yritysstrategiaansa. Polttoturpeesta pyritään eroon, ja polttoturpeen tuotantoa tarvitaan siirtymäajan jälkeen vain huoltovarmuusratkaisuna.
 Jatkossa kaukolämmön tuotannossa turpeen tilalle tulee enimmäkseen poltettava puu. Turve jää kaukolämpökattiloiden polton tehostajaksi ja varapolttoaineeksi. Forssan voimalaitoksenkin polttoaineiden käytön uudistamista pohditaan jatkuvasti, kerrotaan Vaposta.
 Kesäkuussa 2018 Tammelan Rinnansuota sammuteltiin viikon verran. Kanta-Hämeen pelastuslaitos
 Tammelassa on Geologian Tutkimuskeskuksen GTK:n arvioimia soita kaikkiaan 85. Aktiivisessa turvetuotannossa soista on nyt viisi. Niitä ovat muun muassa Okssuo, Rinnansuo ja Vähäsuo. Maija-Liisan suo olisi Tammelan kuudes turvetuotantoalue.

Asukkaat huolissaan Tammelassa: Maija-Liisan suolle suunnitellusta turpeenotosta lähdössä valitus oikeuteen


Summary: Ylitornion kunta mietti jo lavan purkamista, mutta talkooporukka pelasti lavan ja nyt toimintaa halutaan elvyttää.

Tornionlaaksossa Ylitorniolla Aavasaksan juhannusjuhlilla on ainakin satavuotiset perinteet. Legendaarinen vuonna 1968 valmistunut Aurinkolavakin on ehtinyt nähdä jo kymmeniä juhannustansseja.
 Rapistumaan päässyt lava oli jo purku-uhan alla, kunnes kyläläiset päättivät tarttua talkootöin toimeen ja kunnostaa sen.
 Talkooporukkaa vetävän Elävä Aavasaksa ry:n puheenjohtaja  Petri Juvani  kertoo, että päätös lavan kunnostamisesta syntyi kunnan elinkeinotoimen järjestämässä palaverissa tammikuussa.
 – Siinä tuli pikaisesti tehtyä päätös, että juhannustanssit pidetään. Mutta aikataulu oli aika kova, niin myöhään alettiin töihin, Juvani kertoo.
 Perinteistä kesätanssilavaa ja juhannuksen viettopaikkaa on talkoiltu kuntoon kymmenen hengen talkooporukalla. Ensimmäisten tanssimusiikin tahtien kajahtamiseen on enää vähän aikaa, mutta onneksi työtkin alkavat olla valmiina.
 – Meillä ei ole oikeasti kuin kovat siivoustalkoot enää niin sitten alkaisi olla kaikki valmista. Pikkuisen jää aatolle viimeistelyjä.
 Juvanin mukaan kymmenen vuotta käyttämättömänä ollut lava oli varsin hyvässä kunnossa.
 – Katto oli vähän vuotanut joistakin kohtaa, mutta se on korjattu nyt ja pintoja on vähän laitettu ja jos tämän lavan tarina jatkuu, niin sitten korjataan vähän enemmän, Juvani sanoo.
 Katso myös:
 Purkaminen olisi nostanut palan kurkkuun
 Ylitornion kunnassa mietittiin jo Aavasaksan Aurinkolavan purkamista. Aavasaksan laella kun on jo olemassa avoin esiintymislava Kruununnäyttämö. Aurinkolava on kuitenkin katettu tila, johon mahtuu säältä suojaan lähes tuhat henkeä.
 Ylitorniolaiset ja Aavasaksan ystävät ovat hyvillään, että lava saa uutta elämää.
 Aurinkolavan seinään on maalattu keskiyön aurinko. Sitä on tultu keskikesän juhlana katselemaan Aavasaksalle jo toistasadan vuoden ajan. Jari Peltoperä / Yle
 – Totta kai, tämähän on ihan legendaarinen paikka. Eihän tämmöistä voi kuvitellakaan. Että tästä jos ajaisi ohi ja tämä olisi purettu, niin kyllä tulisi pala kurkkuun, toteaa Sami Pilvilä.
 Ylitorniolle perustettiin keväällä Elävä Aavasaksa ry, jonka tarkoituksena on järjestää tapahtumia Aavasaksan vaaralla. Aurinkolavaa ehostetaan tätä tarkoitusta varten kuntoon Ylitornion kunnan myöntämällä muutaman tuhannen euron avustuksella.
 Ylitornion kulttuurituottaja Sami Pilvilä kuvassa vasemmalla ja Elävä Aavasaksa ry:n puheenjohtaja Petri Juvani. Jari Peltoperä / Yle
 – Ainakin kolme isoa tapahtumaa olisi tavoite, että saataisiin ensi kesälle. Juhannus on tietenkin ykkönen aina Aavasaksalla, kertoo Petri Juvani.
 Aavasaksan vaaranlaki houkutteli huippuvuosinaan parhaimmillaan paikalle tuhansia ihmisiä ihailemaan keskiyön aurinkoa. Mutta yhden viikonlopun sesonki on aivan liian lyhyt.
 Aurinkolavalle suunnitellaankin myös muuta käyttöä sesongin pidentämiseksi, kertoo Ylitornion kunnan kulttuurituottaja  Sami Pilvilä .
 –Täällä voisi järjestää joogaleirejä, wellness-tapahtumia, drone-koulutuksia... Tämä on hyvin otollinen paikka semmoiseen ja tässä voisi pitää kirpputoreja, monenlaista. Tämä on niin ainutlaatuinen juttu, että ideoita on niin paljon, että ei muuta kuin pistää paperille ja alkaa toteuttaa.
 Lue myös:
 Aavasaksan juhannusjuhlissa meno oli takavuosina villiä: "En ole nähnyt niin paljon juopuneita ikinä samassa paikassa" – katso tunnelmat nyt ja vuosikymmenten takaa
 Yöttömän yön auringon palvojat löytävät edelleen Aavasaksalle – 60-luvulla moni rakastui vaaran päällä

Legendaarinen juhannuksenviettopaikka ei tuhoutunutkaan purkukouran kynsissä – Aavasaksan satavuotinen juhannustanssiperinne jatkuu Aurinkolavalla


Summary: Iranin mukaan Yhdysvallat valehtelee, ettei lennokki olisi ollut Iranin aluevesillä ja ilmatilassa. Iran aikoo viedä asian YK:n käsittelyyn.

Jännitys Iranin ja Yhdysvaltain välillä on kasvanut entisestään sen jälkeen kun Iran ampui alas Yhdysvaltain laivaston miehittämättömän vakoilulennokin.
 Iranin mukaan lennokki oli Hormuzinsalmessa . Yhdysvaltain asevoimien mukaan lennokki oli Hormuzinsalmen lähistöllä, mutta kansainvälisessä ilmatilassa 34 kilometrin päässä Iranin rajasta.
 Iranin ulkoministeri  Javad Zarif  tviittasi, että Iran aikoo viedä asian YK:n käsittelyyn ja todistaa siellä, että Yhdysvallat valehtelee.
 – Emme hae sotaa, mutta puolustamme mustasukkaisesti maatamme niin ilmassa, merellä kuin maallakin, Javad Zarif jatkoi.
 YK:n pääsihteeri  Antonio Guterres  varoitteli tilanteen herkkyydestä.
 – Molempien osapuolten on oltava maltillisia ja pidättäydyttävä kärjistämästä tilannetta.
 Trump: "Holtittoman hölmön vahinko"
 Yhdysvaltalaisten mukaan Iran tarkoituksella halusi häiritä yhdysvaltalaisten pyrkimyksiä Persianlahden alueen tarkkailussa.
 – Jos lennokissa olisi ollut joku sisällä, se olisi muuttanut koko asian, presidentti  Donald Trump  kommentoi kahnausta Washingtonissa.
 Presidentti Trump arvioi, että lennokin alas ampunut henkilö oli "joku holtiton hölmö" ja että koko tapaus saattoi olla vahinko. Hän kutsui alasampumista myös "suureksi virheeksi" Iranilta.
 Trump ei halunnut tarkkaan sanoa sitä, mikä on Yhdysvaltain seuraava siirto Iranin suhteen.
 – Tulette näkemään sen pian, Donald Trump sanoi.

Lennokin alasampuminen lisää huolta Hormuzinsalmella – Iran älähti, Yhdysvallat kiisti ja YK säikähti


Summary: Boris Johnson lähtee puheenjohtajakisan viimeiseen vaiheeseen selvässä johdossa. Hän oli karsintaäänestyksissä koko ajan rutkasti edellä muita.

Entinen ulkoministeri  Boris Johnson  otti odotetusti suurimman äänipotin konservatiivipuolueen puheenjohtajakisan viidennessä äänestyksessä. Johnson sai 160 ääntä. Äänioikeutettuja olivat konservatiivien 313 parlamenttiedustajaa.
 Kisa toisesta läpimenijästä oli erittäin tiukka. Lopulta nykyinen ulkoministeri  Jeremy Hunt  veti pitemmän korren. Hän sai 77 ääntä. Kolmanneksi jäänyt ympäristöministeri  Michael Gove  sai 75 ääntä.
 Seuraavaksi 160 000 konservatiivipuolueen jäsentä äänestää Boris Johnsonin ja Jeremy Huntin väliltä. Puolueen puheenjohtaja ja samalla Britannian pääministeri  Theresa Mayn  jälkeen on selvillä heinäkuun loppupuolella.
 Boris Johnson – ehdoton ennakkosuosikki
 55-vuotias entinen  ulkoministeri Boris Johnson  on vahvin ennakkosuosikki Britannian konservatiivipuolueen johtoon. Hän on kerännyt puheenjohtajakilvan äänestyksissä tähän mennessä aina eniten ääniä.
 Lontoon pormestarina ihailtu Johnson on myös konservatiivien kenttäväen suosikki. Äskettäisessä  YouGov-mielipidekyselyssä  yli kolme neljäsosaa konservatiivipuolueen jäsenistä uskoi, että Johnsonista tulee hyvä puoluejohtaja.
 Boris Johnson on entinen toimittaja, joka nousi parlamenttiin kansanedustajaksi vuonna 2001. Hän on suulas ja kärkevä poliitikko. Johnson erosi näyttävästi ulkoministerin paikalta heinäkuussa 2018 syyttäen pääministeri Theresa Mayn brexit-suunnitelmaa liian EU-myönteiseksi.
 Jyrkän linjan Brexit-kannattajana Johnson sanoo, että Britannia lähtee EU:sta lokakuun lopussa joka tapauksessa, saadaanpa sopimus aikaan tai ei. Hän vastustaa suunnitelmaa Irlannin ns. backstop-järjestelmästä, jossa raja Pohjois-Irlannin ja Irlannin välillä pysyisi avoimena.
 Hän on myös uhannut jättää Britannian kymmenien miljardien eurojen eromaksut EU:lle maksamatta, kunnes yhteisön kanssa saadaan aikaan tyydyttävä sopimus. Johnson on kosinut äänestäjiä lupaamalla tuntuvia verohelpotuksia hyvätuloisille.
 Jeremy Hunt – ylistää yhdistäjän taitojaan
 Nykyinen ulkoministeri, 52-vuotias Jeremy Hunt on myös kovan linjan brexitin kannattaja. Äskettäisessä puheenjohtajatentissä hän kuitenkin sanoi, että sopimukseton brexit on viimeinen vaihtoehto.
 Hunt on valmis siirtämään eropäivää lokakuun lopusta, jos sopimukseen pääsy alkaa näyttää lupaavalta. Hunt uskoo, että neuvottelu EU:n kanssa erosopimuksesta ja EU:n ulkorajasta Irlannin ja Pohjois-Irlannin välissä on yhä mahdollista.
 Reilu puolet puolueen jäsenistä uskoo, että ulkoministeri Jeremy Huntista tulisi hyvä puoluejohtaja. Hunt on mainostanut pystyvänsä yhdistämään riitaisan konservatiiviväen brexitin taakse.
 Huntin vastustajat arvostelevat häntä pääministeri Theresa Mayn linjan myötäilijäksi. Viime vuonna Jeremy Hunt ärsytti EU:ta vertaamalla sitä Neuvostoliiton vankilaan, koska se ei päästä jäsenmaata lähtemään.

Britannian konservatiivien puheenjohtajakisa loppusuoralle – Boris Johnson tai Jeremy Hunt on maan seuraava pääministeri


Summary: European Green Capital -palkinto myönnettiin Oslossa torstai-iltana.

Lahti on valittu Euroon vihreäksi pääkaupungiksi vuodelle 2021. European Green Capital Award -palkinto jaettiin torstai-iltana Oslossa, joka on tämän vuoden vihreä pääkaupunki.
 – Lahden valinta on erittäin merkittävä alueellisesti, kansallisesti ja kansainvälisesti, sillä Suomessa ei ole koskaan ollut Euroopan ympäristöpääkaupunkia. Lahti tulee toteuttamaan erinomaisesti Euroopan ympäristöpääkaupungin ajatusta ja tukee sen kunnianhimoisia tavoitteita, toteaa kaupunginjohtaja  Pekka Timonen .
 Ensi vuonna titteliä pitää hallussaan Lissabon. Lahden kanssa vuoden 2021 isännyydestä kilpailivat ranskalaiskaupungit, Lille ja Strasbourg. Lahti sai kaupungeista parhaimmat pisteet neljällä osa-alueella, jotka ovat ilmanlaatu, jäte, vihreä kasvu ja ekoinnovaatiot sekä johtaminen.
 Lahti on ensimmäinen tittelin saanut suomalaiskaupunki. Lahti osallistui kilpailuun nyt kolmatta kertaa.
 – Lahti on hakenut titteliä kolme kertaa ja ollut aina finaalissa, mutta nyt saimme vakuutettua juryn siitä, että Lahdessa kehitetyt ratkaisut ovat sovellettavissa pienemmistä suurimpiin eurooppalaisiin kaupunkeihin, iloitsee Lahden kaupungin viestintäjohtaja  Heini Moisio .
 Lahden kiertotalousinnovaatiot, vesiensuojelun hyvät esimerkit sekä osallistava yleiskaavamalli ovat helposti muualla hyödynnettäviä ratkaisuja.
 "Koko Suomen yhteinen asia"
 Lahti on luvannut, että se nostaa Euroopan vihreä pääkaupunki-käsitteen tunnettavuuden uudelle tasolle.
 – Lahti on Suomen johtava ympäristökaupunki ja me olemme tehneet kymmenen vuoden ajan pitkäjänteisesti työtä tämän eteen. Kutsumme 2021 teemavuoteen mukaan Lahden ympäristökunnat ja koko maan. Teemme tästä koko Suomen yhteisen asian, Moisio hehkuttaa.
 Lahti on  luopunut kivihiilen käytöstä tänä keväänä  ja se on aloittamassa ensimmäisenä maailmassa  asukkaille tarkoitetun henkilökohtaisen päästökaupan .
 Voittajana Lahti saa 350 000 euron palkinnon sekä hyötyä tittelin tuomasta julkisuudesta. Palkinto edellyttää, että ilmastotoimia jatketaan kilpailun jälkeenkin, sillä voittajakaupunki toimii muille EU kaupungeille esimerkkinä.
 Lahti aloittaa teemavuoden valmistelun jo syksyllä, kesälomien jälkeen. Kaupunki perustaa Green capital -teemavuotta varten oman yksikön, johon palkataan muun muassa markkinointi- ja viestintäväkeä sekä tarvittavia asiantuntijoita.
 Viimeisimpään hakuprosessiin Lahti käytti noin 50 000 euroa. Euroopan vihreä pääkaupunki - teemavuoden isännöinnin arvioidaan maksavan yhdeksän miljoonaa euroa, josta Lahden osuus olisi yksi kolmasosa. Rahoitusosuudesta päätetään erikseen Lahden vuoden 2021 budjetin yhteydessä.
 Lappeenranta jäi kolmanneksi omassa sarjassaan
 European Green Leaf -palkinto sen sijaan meni Suomelta sivu suun. Poikkeuksellisesti palkinto jaettiin kahden kaupungin kesken. Tittelin vuonna 2020 jakavat Mechelen Belgiasta ja Limerick Irlannista. Lappeenranta pääsi kolmen parhaan joukkoon alle 100 000 asukkaan kaupunkien sarjassa.

Lahdesta Euroopan ympäristöpääkaupunki  vuodelle 2021 – sai tittelin ensimmäisenä suomalaiskaupunkina


Summary: Tavoitevuosi 2050 poistettiin EU-ratkaisusta itäisten jäsenmaiden vastustuksen takia. Vääntö on esimakua Suomen puheenjohtajuuskaudelle.

Pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) ensimmäisen EU-huippukokouksen pöydällä sattui olemaan Suomen uuden hallituksen ykkösasia: Miten pian unionin pitäisi pyrkiä lopettamaan kasvihuonekaasujen nettopäästöt kokonaan?
 Asetelma oli kokouksen alla tuttu. Valtaosa jäsenmaista halusi kokouksesta ulos ratkaisun, jonka mukaan ns. hiilineutraaliuteen pyritään vuoteen 2050 mennessä, mutta hiilivoimaan nojaava Puola pisti hanttiin.
 Lopulta vuosilukua ei diplomaattilähteiden mukaan saatu paperiin, vaan se siirrettiin alaviitteeseen. Etenemisen torppasivat uutistoimisto Reutersin tietojen mukaan Puolan ohella Unkari ja Tšekki.
 Alaviitteessä lukee, että hiilineutraalisuus on tavoite "suurelle valtaosalle" jäsenmaista. Itse tekstiin jäi kuitenkin viittaus Pariisin sopimukseen.
 Euroopan komission puheenjohtaja Jean-Claude Juncker,  Puolan pääministeri Mateusz Morawiecki ja Irlannin pääministeri Leo Varadkar EU-huippukokouksessa Brysselissä torstaina.   Olivier Hoslet / EPA
 Suomelle huippukokouksen ilmastovääntö oli esimakua puheenjohtajakaudesta, joka alkaa heinäkuun alussa. Puolivuotisen kauden ajan Suomi johtaa puhetta ministerineuvostossa, jossa myös ilmastotavoitteita pitäisi edistää.
 – Meidän pitää pystyä tavallisille ihmisille avaamaan se, että ilmastonmuutoksen torjunta on alku kestävälle taloudelle, joka on mahdollisuus eurooppalaisille, ei uhka, vastasi pääministeri Rinne sanoi Ylen haastattelussa kysymykseen siitä, miten Puolan pää käännetään.
 Puolassa  hiilikaivokset työllistävät yhä kymmeniätuhansia ihmisiä . Näille työläisille hiilestä luopuminen on uhka, ei mahdollisuus. Yhteensä satojen tuhansien puolalaisten toimeentulo on sidoksissa hiileen.
 Haastattelu tehdään  huippukokouksen kulissien takana Eurooppa-neuvoston uudessa Europa-rakennuksessa. Suomen delegaation tilojen naapurissa majailee Saksa, jonka liittokansleri  Angela Merkel  kävelee käytävällä ohi vähän ennen Rinteen saapumista.
 Ennen huippukokouksen alkua Rinne saa suomalaisilta virkamiehiltä pikaisen evästyksen.
 Rinne nostaa ilmastonmuutoksen torjumisen merkittävimmäksi eroksi edellisen hallituksen EU-linjaan. Hän myös luonnehtii uutta hallitusta EU-yhteistyön tiivistämiselle suopeammaksi kuin edellistä, jonka ohjelmaa perussuomalaiset oli yhtenä kolmesta puolueesta kirjoittamassa.
 Konkreettisempi muutos  Juha Sipilän  (Kesk.) pääministerikauteen nähtiin heti torstain huippukokouksessa, jonka alla  Rinne ilmoitti tukevansa sosiaalidemokraattien ehdokasta   Frans Timmermansia  komission seuraavaksi puheenjohtajaksi.
 Hän valitsisi Timmermansin ohi tanskalaisen liberaaliehdokkaan  Margrethe Vestagerin . Rinne tosin korosti, että Timmermans on hänen oma suosikkinsa eikä hallituksen ehdokas.
 Muuten uuden hallituksen EU-politiikka  näyttää Rinteen puheista huolimatta pikemminkin vanhan jatkumolta kuin isolta käännökseltä. Muutoksia ei ole näköpiirissä etenkään rahaliittoon liittyvissä isoissa kysymyksissä.
 Suomi päätti Sipilän hallituksen aikana liittyä Alankomaiden johtamaan ns. Hansa-maiden ryhmään, joka käytännössä vastustaa esimerkiksi Ranskan presidentin  Emmanuel Macronin  ehdottamaa euroalueen budjettia ja jarruttelee eurooppalaisen talletussuojan perustamista.
 – Ei näissä mitään äkkiliikkeitä tulla tekemään, Rinne sanoi.
 Hän korostaa sitä, että Suomen kantaa on valmisteltu eduskunnassa pitkään ja hartaasti, eikä pelkästään hallituksen piirissä.
 Mikä nyt sitten oikeasti  muuttuu?
 – Ainakin se, että tulemme aktiivisesti käymään myös julkista keskustelua EU-asioista, Rinne sanoi.
 Tämä tapahtuu toki pakonkin edessä, sillä Suomen EU-puheenjohtajakausi alkaa heinäkuun alussa.
 Edellinen pääministeri Sipilä sanoi viimeisessä kokouksessaan toukokuussa vinkkinä seuraajalleen, että verkostoitumiseen kannattaa panostaa. Rinne sanoo aloittaneensa EU-kollegoihin tutustumisen sosiaalidemokraattien tapaamisessa torstaina iltapäivällä. Seitsemässä EU-maassa on demaripääministeri.
 – Hyvin Juha näytti sen homman hoitaneen. Nyt on sitten mun vuoro, Rinne sanoi.
 Haastattelusta Rinne karkaa tapaamaan pohjoismaisia ja Baltian-maiden kollegoitaan niin ripeästi, että virkamiehet eivät pysy perässä.

Ilmastotavoitteissa floppi EU-huippukokouksessa – Rinne: Ilmasto on Suomen hallituksen ykkösasia


Summary: Kyberyritysten mukaan iranilaiset hakkerit olisivat tehneet hyökkäyksiä amerikkalaisia virastoja vastaan.

Iranin ja Yhdysvaltojen välinen kovistelu jatkui lauantaina. Iranin armeijan edustaja varoitti Yhdysvaltoja kovasanaisesti mahdollisten iskujen seurauksista.
 Iranin armeijan tiedottaja, prikaatinkenraali  Abolfazl Shekarchi  sanoi, että Yhdysvaltain tavoitteille Lähi-idässä kävisi silloin huonosti ja koko alue syttyisi ”tuleen”.
 – Jos Irania vastaan ammutaan edes yksi luoti, Yhdysvaltain ja sen liittolaisten intressit palavat poroksi, Shekarchi sanoi iranilaisen uutistoimisto Tasnimin mukaan.
 Iranilla on paljon sotilaallista ja poliittista valtaa useissa Lähi-idän maissa, kuten Irakissa ja Syyriassa.
 Iranin ja Yhdysvaltojen välit ovat kärjistyneet tällä viikolla vaarallisesti. Iran ampui torstaina alas amerikkalaisen tiedustelulennokin, jonka se väittää loukanneen Iranin ilmatilaa Hormuzinsalmella. Yhdysvallat on kiistänyt ilmatilaloukkauksen.
 Sen seurauksena Yhdysvallat käynnisti operaation, jossa se olisi tehnyt kostoiskuja kolmeen kohteeseen. Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  perui iskut viime hetkellä, sillä sanoo pitäneensä niitä ylimitoitettuina.
 – Emme voi sallia Iranin rajojen loukkauksia. Iran vastaa tiukasti Yhdysvaltojen aiheuttamaan aggressioon tai uhkaan, Iranin ulkoministeriön tiedottaja  Abbas Mousavi  sanoi Tasnimille.
 Trumpin hallinto ja Iran ovat olleet jo pitkään törmäyskurssilla. Trump ilmoitti viime vuonna Yhdysvaltojen vetäytyvän kansainvälisestä sopimuksesta, jonka tarkoitus on rajoittaa Iranin ydinohjelmaa.
 Sen seurauksena Iran on sanonut hiljattain lopettavansa noudattamasta osaa sopimuksesta. Mukana olevat Euroopan maat ovat haluneet pitää kiinni sopimuksesta.
 Iranilaisia epäillään hakkerointiyrityksistä
 Kyberturvallisuusyritykset CrowdStrike ja FireEye kertoivat lauantaina, että kyberhyökkäykset Yhdysvaltain hallintoa ja sen tärkeää infrastruktuuria vastaan ovat lisääntyneet jännitteiden kasvettua.
 Yritykset epäilivät uutistoimisto AP:lle hakkereiden työskentelevän Iranin hallinnolle. AP:lla ei ollut tietoa, olivatko hakkerit onnistuneet yrityksissään murtautua eri tahojen sisäisiin verkkoihin.
 YK:n pääsihteeri  Antonio Guterres  ja useiden maiden johtajat ovat vedonneet Iraniin ja Yhdysvaltoihin tilanteen rauhoittamiseksi. Britannian Lähi-idästä vastaava apulaisulkoministeri  Andrew Murrissonin  on määrä sunnuntaina matkustaa Iraniin keskustelemaan tilanteesta.
 Lue lisää:
 Trump jatkoi Iran-päätöksensä ruotimista televisiohaastattelussa: "150 ihmistä olisi kuollut puolen tunnin sisällä"
 Trump perui iskut Iraniin vain kymmenen minuuttia ennen operaation aloittamista
 Iranilaislähde: Trump varoitti Irania iskuista ja antoi aikarajan neuvotteluiden aloittamiseksi

Iran varoitti Yhdysvaltoja: Koko Lähi-itä syttyy tuleen, jos iskette


Summary: Kesäkuun alusta poliisi on saanut kirjoittaa rattijuopolle sakot ilman, että asia menee tuomioistuimeen. Tällä tavoin koitetaan vähentää tuomioistuimien työtaakkaa.

Rauhallinen ja syvä puhallus pilliin. Jos mittari värähtää, poliisi voi kirjoittaa suoraan sakon rattijuopumuksesta. Kesäkuun alussa voimaan tullut uusi lakimuutos tietää lisätöitä poliisille.
 Tähän asti syytteet rattijuopumuksesta on lähtenyt käräjäoikeuskäsittelyyn, jonka jälkeen käräjäoikeus on määrännyt seuraamuksen kuten sakon ja määrännyt ajokiellon. Kaikkineen tämä vei aikaa joitain kuukausia.
 Nyt asia on nopeutunut, kun poliisi voi heti määrätä sakon tavatessaan rattijuopon ja ajokielto tulee poliisin lupahallinnosta.
 Edelleen oikeus mennä tuomioistuimen kautta
 Rattijuopumukseen syyllistynyt saa itse päättää, suostuuko ottamaan suoraan sakon vai haluaako, että asia etenee tuomioistuimeen. Suostumalla sakkoon, epäilty luopuu suullisesta tuomioistuinkäsittelystä.
 Kaakkois-Suomen poliisin mukaan ihmiset ovat suhtautuneet uuteen lakiin hyvin ja suurin osa on suostunut poliisin kirjoittamaan sakkoon.
 – Se tietysti nopeuttaa asioita ja helpottaa rattijuoppouteen syyllistyneitä, jos kaikki hoituu kertalaakista, sanoo ylikomisario  Jukka Lankinen  Kaakkois-Suomen poliisista.
 Vielä ei tiedetä, kuinka lakimuutos vaikuttaa aikaan, joka kuluu ajokiellon määräämiseen. Mannisen mukaan epäiltyjä kiinnostaa eniten ajokieltojen pituudet, koska se vaikuttaa kulkemisiin.
 – Poliisin lupahallinto voi määrätä varsinaisen ajokiellon vasta sitten, kun syyttäjä tai käräjäoikeus on ratkaissut, onko epäilty syyllistynyt rattijuopumukseen vai ei, sanoo kihlakunnansyyttäjä  Osmo Manninen  Itä-Suomen syyttäjänvirastosta.
 Uutta lakia voidaan soveltaa vain lievempiin rattijuopumuksiin
 Uutta sakkokäytäntöä voidaan soveltaa vain lievempiin rattijuopumuksiin. Törkeät rattijuopumukset menevät edelleen tuomioistuimen päätettäväksi.
 – Ja jos epäillään huumaantuneena ajoa, sitä ei pysty sakolla hoitamaan, ynnää ylikomisario Lankinen.
 Kesäkuun alussa voimaan tullut sakkomenettely koskee vain tarkkuusalkometrillä puhallutettuja rattijuopumuksia. Verikokeissa todetut promillerajojen ylitykset menevät edelleen tuomioistuinten kautta.
 Lisää töitä poliisille
 Lakimuutoksen myötä poliisin lupahallinnon työmäärä kasvaa, kun se joutuu määräämään ajokiellot. Tähän asti ajokiellon on määrännyt käräjäoikeus.
 – On iso työ, kun ajokiellot käsitellään nyt poliisilaitoksella. Ensin partio määrää väliaikaisen ajokiellon, ja sitten poliisin lupahallinto määrittelee lopullisen ajokiellon pituuden, kertoo ylikomisario Jukka Lankinen Kaakkois-Suomen poliisista.
 Lakimuutos tietää myös lisätöitä partioille.
 – Aika paljonkin tulee töitä lisää. Partio joutuu tekemään suppeaa esitutkintaa eli kuulustelemaan rattijuopumuksesta epäillyn henkilön, Lankinen kuvailee.
 Aiemmin kuulustelut on tehty poliisilaitoksella.
 Epäilty saa päättää itse, haluaako sakkomenettelyn vai asian hoidon tuomioistuimen kautta. Tiina Jutila / Yle
 Rattijuopumukset tietävät silti töitä syyttäjille
 Ylikomisario Jukka Lankinen arvioi, että lakimuutos helpottaa tuomioistuinten työtaakkaa. Syyttäjien työtaakka puolestaan pysyy vähintään samana.
 – Lakimuutos ei suoranaisesti helpota ja vähennä töitämme. Aikaisemmin syyttäjä teki syytteen käräjäoikeuteen rattijuopumuksista, nyt poliisi kirjoittaa sakon ja rattijuopumus tulee ratkaistavaksi syyttäjälle. Ratkaisija tässä vaan vaihtuu tuomioistuimesta syyttäjäksi, kertoo kihlakunnansyyttäjä Osmo Manninen Itä-Suomen syyttäjänvirastosta.
 – Tavoitteena tässä on ehkä se, että tuomioistuimelta siirretään sakkomenettelyyn tällaisia rutiininomaisia juttuja, jotka eivät vaadi oikeudellista harkintaa, pohtii Manninen lakiuudistuksen syitä.
 Tähän asti rattijuopot ovat päätyneet käräjäoikeuteen. Nyt käräjäoikeuden penkit eivät enää kulu, kun rutiininomaiset rattijuopumustapaukset siirtyvät poliisin ratkaistavaksi tien päälle.
 Sakkomenettely edellyttää, että poliisin pitää tehdä tien päällä suppea esitutkinta eli kuulustella epäilty. Tiina Jutila / Yle

Rattijuoppo saa nyt sakot suoraan poliisilta – uusi menettely tuo lisätöitä poliisille


Summary: Apua tarvitsevia riittää edelleen jonoksi asti, mutta leipäjonoilla on nykyisin myös ekologinen tehtävä: hävikkiruoan jakaminen.

– Mitähän mummi ja ukki sanoisivat, jos tietäisivät, että minä olen siirtynyt puikkoihin,  Sini Hursti  pohtii.
 Hän viittaa Veikko ja Lahja Hurstiin, joiden nimeä kantavan yhdistyksen toiminnanjohtajana hän on hiljattain aloittanut. Yhdistys jakaa ruoka-apua ja vaatteita, järjestää itsenäisyyspäivä- ja joulujuhlia sekä lähettää joulupaketteja vähävaraisille.
 Sini Hursti arvelee, että mummi olisi mielissään. Mummi oli yhtä lämminsydäminen kuin Heikki-isä. Ukki saattaisi kuitenkin kääntyä haudassaan, sillä ukki jakoi työt miesten ja naisten töihin.
 Sini Hursti Helsinginkadun Hurstin Valinnassa. Antti Haanpää / Yle
 Hurstin perheestä parhaiten tunnetaan  Veikko Hursti  (1924–2005) ja hänen poikansa  Heikki  (s. 1954). Vähäosaisten auttajana aloitti kuitenkin jo Veikon isä, metodistipappi  Arvo Hursti  (1883–1967). Hän otti 1910-luvulla elämäntehtäväkseen Helsingin katupoikien auttamisen.
 Kuuluisia olivat varsinkin Sörkan katupojat.
 Veikko Hursti ryhtyi puolestaan 1960-luvulla auttamaan asunnottomia alkoholisteja.
 Leipäjonot ilmestyivät Helsingin katukuvaan 1990-luvun laman aikana. Heikki on jatkanut isänsä Veikon työtä vuodesta 2005.
 Ajat muuttuvat. Yksi asia ei kuitenkaan muutu: avun tarpeessa olevia riittää. Leipäjonot kasvavat, vaikka Suomi vaurastuu.
 Arvo, Veikko, Heikki ja Sini. Hursteja neljässä polvessa. Periytyykö auttamishalu?
 Heikki Hursti jatkaa varatoiminnanjohtajana. Antti Haanpää / Yle
 "Ei mitään pakkopullaa"
 Hurstin Valinnassa Helsingin Kalliossa häärää nyt isä ja tytär rinta rinnan. Nauru raikaa siellä missä Heikki-isä liikkuu, mutta ei tytärkään murjota. Ilmapiiri on kepeä.
 Pieni jono muodostuu ulko-oven eteen jo ennen ovien avaamista, vaikka jonottajille on kerrottu monet kerrat, ettei kukaan jää ilman ruokaa.
 Ruoan haku on osalle jonottajista myös sosiaalinen tapahtuma. Joillekin se on edelleen häpeä.
 Helsinginkadulla ruoka-apua jonottaa viikottain noin 5 400 ihmistä. Antti Haanpää / Yle
 Vastuu kasvanut pikkuhiljaa
 Sini Hursti kysyi lähes seitsemän vuotta sitten isältään, voisiko hän jotenkin auttaa yhdistyksessä. Heikki-isä oli sairastunut syöpään, ja leikkaukset ja hoidot pitivät hänet poissa avustustoiminnasta.
 Isä pyysi tytärtä maksamaan laskuja. Tämä jäi kokeeksi ja sai pikkuhiljaa yhä enemmän vastuuta. Nyt Sini Hurstista on tullut toiminnanjohtaja. Heikki-isä on siirtynyt varatoiminnanjohtajaksi.
 Työ yhdistyksessä ei ollut Sinille itsestäänselvyys. Hän on kuitenkin viihtynyt.
 – Sen lisäksi, että saa auttaa, muukin arkityö on mielekästä. Ei mitään pakkopullaa.
 Koulutukseltaan Sini Hursti on parturi-kampaaja. Muutama vuosi sitten Hurstin apu tarjosi vähävaraisille myös parturi-kampaamon palveluita, mutta toiminta on lopetettu.
 Sini on Heikki Hurstin kolmesta lapsesta nuorin. Sinillä itsellään on vuoden vanha tytär.
 Hurstien työ alkoi jo sata vuotta sitten
 Kengänkiillottajapoikia Runebergin esplanadilla vuonna 1912. Ivan Timiriasew / Helsingin kaupunginmuseo (CC BY 4.0)
 Pitkänsillan pohjoispuolella työläiskaupunginosissa eli 1910-luvulla suuri määrä rahattomia ja asunnottomia katupoikia - tai sakilaisia kuten Helsingissä sanottiin. Tappelut, varkaudet ja ryöstöt kuuluivat katupoikien arkeen. Nälkäkin oli.
 Metodistipappi Arvo Hursti ryhtyi auttamaan katupoikia vuonna 1916. Hän järjesti heitä pois kadulta maaseudulle asumaan ja työhön ruokapalkalla.
 Hakaniementorin kojut antoivat suojaa myös laittomuuksille, esimerkiksi viinan myynnille.  Kuva vuodelta 1913. Signe Brander / Helsingin kaupunginmuseo
 Suomi oli pysynyt pitkään syrjässä maailmansodan melskeistä, mutta syksyllä 1916 sota alkoi näkyä nopeasti pahenevana elintarvikepulana.
 Arvo ja hänen vaimonsa  Elli  ruokkivat ja vaatettivat poikia myös kotonaan.
 Arvon ja Ellin poika Veikko sai auttamisen mallin vanhemmiltaan jo varhaisina vuosinaan.
 Hän viittasi kuitenkin kintaalla isänsä toiveelle jatkaa tämän aloittamaa toimintaa.
 Veikko esiintyi vuosia sirkuksessa ja maalasi mainoskylttejä. Hän oli boheemi taiteilija, jolle kiertäminen ja viina maistuivat.
 Kunnes paljon myöhemmin 1960-luvulla – kun hänestä oli tullut alkoholisti ja väkivaltainen suurperheen isä – hän tuli uskoon ja aloitti uuden elämän.
 Kaksospojat Heikki ja  Mikko  olivat kuusilapsisen perheen keskimmäiset.
 "Olen saanut sellaisen kasvatuksen, että kaikkia autetaan"
 Ikhlas Nassar on toiminut vapaaehtoistyöntekijänä Hurstin ruoka-avussa seitsemän vuoden ajan. Antti Haanpää / Yle
 Niin pitkälle kuin Sini Hursti muistaa, hänen isänsä Heikki on auttanut ihmisiä. Isä lähti aina, kun joku soitti ja pyysi apua.
 – Olen saanut sellaisen kasvatuksen, että ihmistä autetaan, oli hän narkkari tai kuka tahansa. Ei myöskään kysellä syitä tai taustoja. Se on mielestäni hieno kasvatusmalli, Sini kertoo.
 Kun Sini oli lapsi, perhe asui pitkään Espanjassa. Hengellisen työn lisäksi Heikki auttoi romaneja, suomalaisia “kielipuolipotilaita” ja alkoholisoituneita.
 Hän toimi tulkkina kahdessa suuressa sairaalassa: Costa del Solin sairaalassa Marbellassa ja Malagan yliopistollisessa keskussairaalassa.
 – Olin ainoa suomalainen, joka sai kävellä missä vain valkoinen takki päällä. Minulle sai soittaa vaikka keskellä yötä, jos tuli suomalainen potilas, joka ei osannut kieltä, Heikki Hursti muistelee.
 Monet ruoka-avun asiakkaat ovat tulleet tutuiksi Sini Hurstille. Antti Haanpää / Yle
 Sinin mielestä elämä Espanjassa oli mukavan värikästä. Hän pääsi itsekin mukaan, kun isä lähti sairaalaan. Hän näki, miten isä toimi siellä, ja miten muut ihmiset tähän reagoivat.
 – Olivathan he hirveän kiitollisia. Isä on pelastanut monen hengenkin, Sini Hursti kertoo.
 – En sitä lapsena ajatellut sen kummemmin, mukana oltiin ja sopeuduttiin. Se oli ihan normaalia isän hommaa.
 Veikko ja Lahja Hursti auttoivat alkoholisteja 1960-luvulla
 Sammuneita miehiä Tokoinrannassa vuonna 1970. Rista Eeva / Helsingin kaupunginmuseo (CC BY 4.0)
 Suomalaisen hyvinvointiyhteiskunnan rakentaminen alkoi 1960-luvulla.
 Asunnottomat alkoholistit olivat kuitenkin yleinen näky Helsingissä, varsinkin itäisessä kantakaupungissa.
 Muuttoaalto oli vyörynyt maaseudulta kaupunkeihin. Helsinkiä vaivasi asuntopula.
 Samaan aikaan suositun korvikealkoholin myrkkypitoisuutta oli laskettu. T-spiritin eli tuttavallisemmin tenun suosio oli suuri puistoissa ja rannoilla. Se oli halpaa ja siinä oli korkea alkoholiprosentti. Alkosta sai kallista viinaa vain viinakortilla.
 Asuntoloita oli vain pari. Päihdetyö ei toiminut.
 Näitä alkoholisteja Veikko ja Lahja Hursti ryhtyivät auttamaan 1960-luvulla. Rantojen ja puistojen miehiä kutsuttiin yleisesti rappioalkoholisteiksi tai tenukepeiksi.
 Väsynyt puistojen mies Varsapuistikossa vuonna 1970. Rista Eeva / Helsingin kaupunginmuseo (CC BY 4.0)
 Hurstit järjestivät alkoholistien kesäleirejä ja köyhien joulujuhlia. Ja kuten Veikon isä aikanaan, hekin toivat joskus asunnottoman kotiinsa yöksi.
 Kaduilla tiedettiin, että heille voi hätätapauksessa mennä, mutta vain selvinpäin.
 Alkoholistien apostoli ja asfalttipastori. Kaikkien tuntemalla ja kunnioittamalla miehellä oli monta nimeä. Veikko Hursti sai myös sosiaalineuvoksen arvonimen vuonna 1986.
 Tunnettu hyväntekijä oli kuitenkin juoppo Heikin lapsuudessa 50-luvulla ja 60-luvun alussa. Väkivalta perhettä kohtaan oli rajua.
 “Käytin energialähteenä runsaasti viiniä. Olin siihen tottunut ja sitä piti aina olla, koska se virkisti. En edes aloittanut töitä ennen kuin ‘työkone’ sai tarvittavan ‘voiteluluöljyn’”, Veikko Hursti kertoo omaelämäkerrassaan.
 Vuokrat olivat usein rästissä. Lapset joutuivat väliaikaisesti myös lastenkotiin. Sitä Heikki ei itse muista, koska oli niin pieni. Veikko ja Lahja Hursti asuivat välillä yömajoissa ja rappukäytävissä.
 Veikko Hursti järjesti työttömille vappujuhlan Harjutorilla Helsingissä vuonna 1997.  Jaakko Avikainen / Lehtikuva
 "Olen antanut anteeksi"
 Heikki Hursti ei halua enää vatvoa lapsuuttaan. Hän pohtii kuitenkin syitä isänsä Veikon käytökseen.
 – Isä oli niin rikkinäinen. Hän oli joutunut 14-vuotiaana sotaan. Hän koki ja näki paljon. Monet käyttivät siellä laillisesti saatuja huumeita, jotta jaksoivat. Isä sai lääkintämiehenä helposti morfiinia käyttöönsä.
 Perheen elämä muuttui radikaalisti, kun “faija ja mutsi” tulivat uskoon. Heikki oli silloin 13- tai 14-vuotias.
 Kun Veikko Hursti kuoli vuonna 2005, Heikki oli paikalla. Hän sulki isänsä silmät ja lupasi, että jatkaa yhdistyksen toimintaa.
 Isä oli pyytänyt monta kertaa anteeksi, ja hän antoi.
 – Tietysti lapsuuden muistot ovat vaikuttaneet niin, että haluan toimia toisin. Niin pahaa tilannetta ei olekaan, että löisin lapsiani tai vaimoani.
 Veikko Hurstin maalaus kuvaa aikaa, jolloin hänen alkoholinkäyttönsä hallitsi perheen elämää. Antti Haanpää / Yle
 Jeesus-talon narkomaaneista se alkoi
 Heikki Hursti yrittää muistella, milloin hän itse on lähtenyt mukaan auttamistyöhön.
 Kun hän ja kaksoisveljensä Mikko olivat 17-18-vuotiaita, heidän isällään oli Vartiokylässä talo, jossa autettiin nuoria narkomaaneja. Taloa kutsuttiin Jeesus-taloksi.
 Veljekset olivat alusta asti mukana purkamassa ja rakentamassa.
 – Olimme mukana etsimässä nuoria holisteja ja narkomaaneja pitkin steissiä ja Bio Bion edustaa. Nukuttiin heidän kanssaan, vietiin uimahalliin pesulle. Ja aina jostain tuli vaatelähetyksiä, ja he saivat uudet vaatteet päälleen.
 Yksi tyttö on jäänyt erityisesti mieleen. Häntä kutsuttiin Pikku-Liisaksi.
 Amfetamiinia käyttävä tyttö löytyi jostakin rappukäytävästä.
 – Kerran lähdettiin Tampereelle vapaakirkon isoon nuorisotapahtumaan. Otimme Pikku-Liisan mukaan, ettei se joutuisi hunningolle. Tampereella sitten kuulimme nurkan takaa, kun Liisa julisti jollekin: “Mä lyön sua turpaan, jos et usko, että Jeesus rakastaa sua.”
 1990-luvulla leipäjonot tulivat jäädääkseen
 Pelastusarmeija jakaa leipää Castreninkadulla Kalliossa lokakuussa 1993.  Pentti Nissinen / IS / Lehtikuva
 1990-luvulla leipäjonoja pidettiin kansallisena tragediana. Niistä puhuttiin ulkomaita myöten.
 Ruoka-avun piti olla väliaikaista. Kun lama päättyi, jonot kuitenkin jäivät.
 Heikki Hursti asui 1990-luvun perheineen Espanjassa. Hän otti 2000-luvulla isänsä paikan Hurstin ruoka-avussa.
 Heikin aloittaessa apua haki 300 ihmistä. Nykyisin Helsinginkadun leipäjonossa seisoo noin 2 700 henkeä. Ruokaa jaetaan kahtena päivänä viikossa.
 Keitä he ovat?
 – Lapsiperheitä, yksinhuoltajia, eläkeläisiä, maahanmuuttajia. Ei sieltä voi nimetä mitään tiettyä ryhmää, uusi toiminnanjohtaja Sini Hursti kertoo.
 Hän istuu Hurstin Valinnan takahuoneessa tyhjän ruokapöydän ääressä. Keittiössä emäntä valmistaa vapaaehtoisille työntekijöille lounasta keskiviikkoisin ja perjantaisin eli ruoan jakopäivinä.
 Tutkimus   tukee Sini Hurstin näkemystä. Ruoka-avussa käyvien joukko on kirjava.
 Se tiedetään, että he ovat kuitenkin iäkkäämpiä kuin väestö keskimäärin. Eläkeläisiä, työttömiä ja lomautettuja on paljon. Opiskelijoita käy melko vähän.
 Toisen tutkimuksen mukaan  kaksi viidestä kärsii terveysongelmista, masennuksesta, yksinäisyydestä ja nälästä, ja joka toinen tuntee itsensä huono-osaiseksi.
 – Alkoholistit saattavat joskus aiheuttaa häiriötä, mutta määrällisesti heitä on vähän, Sini Hursti kertoo.
 Hurstin ruoka-avussa jaetaan viikottain 5 400 ruokakassia. Vuodessa se tekee kaksi miljoonaa kiloa ruokaa. Antti Haanpää / Yle
 Kuka on tarpeeksi köyhä leipäjonoon?
 Jonoissa on myös niitä, jotka hakevat ilmaista ruokaa, jotta rahaa jäisi muuhun elämiseen.
 – Monelle on tärkeää, että pystyy säästämään laskun maksamiseen tai vaikka lomareissuun. Se on tärkeää henkistä apua, Sini Hursti toteaa.
 Avun hakeminen on tehty tarkoituksella helpoksi: kenenkään ei tarvitse selitellä mitään.
 Leipäjonoon päädytään, kun perusturvan verkko vuotaa, mutta myös siksi, että epävirallinen apu on helpommin lähestyttävää kuin byrokratiaviidakko.
 Nykyisin korostuu myös ympäristönäkökulma. Kun ruokaa jää myymättä kaupoissa, on ympäristön kannalta hyvä, ettei sitä heitetä roskiin vaan jaetaan halukkaille leipäjonoissa.
 Jos 1990-luvulla keskusteltiin sosiaalipoliittisesta ongelmasta ja työttömyydestä, 2010-luvulla ruoka-apu liitetään usein hävikkiruokakeskusteluun.
 Sosiaalipoliittinen kysymys on painunut taka-alalle ehkä siksi, että leipäjonoista on tullut vakiintunut ja hyväksytty osa suomalaista köyhyyspolitiikkaa.
 Metallica lahjoitti Hursteille 25 000 euroa keväällä 2018. Metallica / Hurstin Apu
 Yhdistyksen talous kunnossa
 Heikki Hursti vakuuttaa, että tällä hetkellä Laupeudentyö ry:llä menee taloudellisesti hyvin. Toisin oli vielä vuosi sitten.
 Talvella 2018 Hurstien yhdistys oli otsikoissa rahavaikeuksien vuoksi.  Ihmiset riensivät kuitenkin sankoin joukoin apuun.
 Kuuluisin lahjoittaja lienee heavybändi Metallica, joka luovutti Heikki ja Sini Hurstille 25 000 euroa Helsingin konserttinsa yhteydessä toukokuussa 2018. Myös kansanedustaja, liikemies Hjallis Harkimo lahjoitti 30 000 euroa.
 Veikko ja Lahja Hurstin laupeudentyö sai tälle vuodelle Helsingin kaupungilta 130 000 euroa avustusta. Se menee tilojen vuokraan.
 Muuta julkista apua yhdistys ei saa. Rahoitus koostuu yritysten ja yksityisten henkilöiden avustuksista. Silloin tällöin rahaa myös testamentataan Laupeudentyö ry:lle.
 – Pari vuotta pärjätään oikein hyvin, Heikki Hursti iloitsee.
 Yhdistyksessä on nykyisin neljä palkattua työntekijää: Heikin ja Sinin lisäksi kuorma-auton ja pakettiauton kuljettajat. Vapaaehtoistyöntekijöitä on 25.
 Tapio Laurila on toiminut vapaaehtoistyöntekijänä Hurstilla jo parikymmentä vuotta. Sitä ennen hän jonotti itse ruokaa. Antti Haanpää / Yle
 Mikä on leipäjonojen tulevaisuus?
 Helsingin kaupunki haluaisi poistaa leipäjonot katukuvasta ja korvata ne  Yhteinen pöytä -mallilla . Hurstit eivät usko yhteisruokailun toimivuuteen Helsingin kokoisessa kaupungissa.
 – Siinäpä kokeilevat. Vain pieni osa meidän asiakkaista olisi kiinnostunut yhteisruokailusta. Entä riittääkö, jos saa ruokaa kerran viikossa? Mitä he syövät muina päivinä? Sini Hursti kysyy.
 Hän on varma, ettei leipäjonoista päästä koskaan kokonaan eroon.
 Hävikkiruokaa haetaan lähikaupoista ja saadaan lahjoituksina isoilta tukkuliikkeiltä. Antti Haanpää / Yle
 "Ei isä malta jäädä eläkkeelle"
 Heikki Hurstin mielestä ulkopuolinen toiminnanjohtaja, ammattijohtaja, olisi mahdoton ajatus Laupeudentyö ry:ssä. Auttamistyötä ei voi tehdä rutiininomaisesti.
 – Sini on ulospäinsuuntuva ja tomera likka. Ei kooltaan iso, mutta sydän on laaja. Sitä tässä työssä tarvitaan, Heikki kuvailee tytärtään.
 Isän ja tyttären välit ovat aina olleet läheiset.
 – Sini oli villi nuorena. Häntä piti etsiä ympäri katuja ja kontuja, mutta aina minä hänet löysin. Sini ei aina tykännyt, kun hain hänet jostain bileistä, mutta jälkeenpäin hän on ollut tyytyväinen, Heikki Hursti kertoo.
 Sinikin hymyilee muistolle. Kaverit olisivat toivoneet itselleen samanlaista faijaa, joka lähtisi öisin etsimään.
 Heikki ja Sini Hursti. Antti Haanpää / Yle
 Alkuvuosi on ollut rankka. Heikki menetti vaimonsa ja Sini äitinsä. Eija Hursti menehtyi syöpään maaliskuussa.
 Heikki ja Eija elivät yhdessä 45 vuotta.
 – Elämä menee kun vuoristorata. Välillä parempi olo, välillä tosi suuri ikävä. Työ ja muu konkreettinen tekeminen saa ajatukset välillä muualle, Heikki Hursti kertoo.
 Hän kärrää takaovesta ruokalaatikoita sisätiloihin yhdessä parin vapaaehtoistyöntekijän kanssa. Etuovella jono hupenee, kun lähestytään puoltapäivää.
 – Ei isä malta jäädä eläkkeelle. Tuolla hän taas häärää, Sini hymyilee.
 Lähteet:
 Maria Ohisalo & Juho Saari: Kuka seisoo leipäjonossa?
 Veikko Hursti: Sillä minulla oli nälkä
 Kari Koskela: Huligaanit
 Tuomo Laihiala: Kokemuksia ja käsityksiä leipäjonoista
 Helsingin kaupunginmuseon kuvien lisenssi:  CC BY 4.0

Sörkan katupojista se alkoi jo sata vuotta sitten - Sini Hursti, 34, jatkaa auttamistyötä jo neljännessä polvessa


Summary: Lontoon poliisi kertoi saaneensa hätäpuhelun keskiyöllä.

Britannian konservatiivipuolueen pääministeriehdokkaan  Boris Johnsonin  kotiin hälytettiin poliisi perjantain vastaisena yönä, kertoo  Guardian-lehti . Tapauksesta uutisoi myös BBC.
 Lontoon poliisin oli paikalle soittanut Johnsonin naapuri, joka kertoi kuulleensa asunnosta kiljumista, huutoa ja paiskomista.
 Lehden mukaan asunnosta oli kuulunut Johnsonin avopuolison  Carrie Symondsin  ääni.
 Lontoon poliisi kertoi saaneensa hätäpuhelun 24 minuuttia yli kahdentoista perjantaina paikallista aikaa.
 Poliisin tiedottajan mukaan soittaja oli hätääntynyt naapurissa asuvan naisen puolesta.
 – Poliisi kävi asunnolla ja puhui osapuolten kanssa, kaikki olivat turvassa ja voivat hyvin, poliisin tiedotti.
 – Poliisi ei havainnut rikoksia tai huolenaiheita, eikä poliisille aiheutunut tehtävää paikalla.
 Riitaa sohvasta ja tietokoneesta?
 Guardianin mukaan naapuri tallensi ääniä nauhalle, jossa kuuluu vihaista huutoa pariskunnan välillä ennen äänekästä pamausta. Naapuri epäili äänen johtuneen lautasten särkymisestä.
 Symondsin kuultiin huutavan Johnsonille, että "päästä irti minusta" ja " painu ulos asunnostani". Johnsonin puolestaan kuultiin kiroavan ja vaativan, ettei Symonds koske hänen tietokoneeseensa.
 BBC:n  mukaan Symonds olisi valittanut myös sohvan pilaamisesta punaviinillä.
 – Sinua ei kiinnosta mikään, koska olet pilalle hemmoteltu. Sinun ei tarvitse huolehtia rahasta eikä mistään, kerrotaan naisen sanoneen.
 Naapuri kertoi koputtaneensa Johnsonin oveen, muttei saanut vastausta.
 Johnsonin toimisto ei ole vastannut lehden kyselyihin.
 Johnson erosi viime vuonna vaimostaan ja on sittemmin esiintynyt yhdessä Symondsin kanssa. Guardianin mukaan pariskunta muutti yhteen hiljattain.
 Symonds oli mukana avaamassa Johnsonin pääministerikampanjaa aiemmin tässä kuussa.
 Lontoon entinen pormestari ja ex-ulkoministeri Johnson on Britannian pääministeriehdokkaiden välisessä kisassa loppusuoralla nykyisen ulkoministerin  Jeremy Huntin  kanssa.
 Johnsonia on  pidetty voittajasuosikkina  pääministerikisassa.
 Lue myös:
 Boris Johnsonin etumatka Britannian pääministerikisassa piteni  –
puolueväki vierastaa vastaehdokkaan EU-myönteistä taustaa
 Britannian konservatiivien johtajaehdokkaat väittelyssä – Johnson ei ilmestynyt paikalle
 Brittikonservatiivit tunnustavat kilvan huumekokeilujaan: "Taisin juoda kannabislassin reppureissulla", "Sain kokaiinia, mutta aivastin sen pois"   Britannian konservatiivipuolueen ennakkosuosikki Boris Johnson avasi kampanjansa – "Brexitin jälkeen on lisättävä kauppaa Eurooppaan"
 Britannian pääministeriksi pyrkivä Boris Johnson kieltäytyisi maksamasta erorahoja EU:lle

Guardian: Poliisi kävi pääministeriehdokas Johnsonin kodissa – naapuri raportoi kuulleensa kiljuntaa, huutoa ja paiskomista


Summary: Tuomioistuimen mukaan Sea-Watch 3 -avustuslaiva oli saapunut Italiaan ilman rannikkovartioston lupaa.

Italian sisäministerin  Matteo Salvinin  juttu epäillystä laittomasta vangitsemisesta raukesi sisilialaisessa tuomioistuimessa perjantaina.
 Tutkinta oli keskittynyt 47 ihmiseen, jotka oli pelastettu avustuslaivaan 19. tammikuuta Libyan edustalla. Laivan annettiin saapua satamaan 31. tammikuuta, kun Italia oli päässyt sopimukseen muiden Euroopan maiden kanssa siitä, että nämä ottavat siirtolaisia.
 – Kyse ei ollut laittomasta vangitsemisesta, vaan yksinkertaisesti kehotus pitää yllä sääntöjä, sanoi Salvini oikeuden päätöksen jälkeen.
 – Oikeudenkäynnit ja tutkinnat eivät pelota minua, mutta olen iloinen, että oikeuslaitos vahvisti sen, että satamat voidaan sulkea laittomasti toimivilta laivoilta, hän sanoi.
 Tuomioistuimen mukaan Sea-Watch 3 -avustuslaiva oli saapunut Italiaan yksipuolisesti ja ilman tarvittavaa valtuutusta rannikkovartiostolta, kertoivat italialaiset tiedotusvälineet.
 Syyttäjät aloittivat Sisiliassa viime  elokuussa toisen tutkinnan  Salvinin toimista sen jälkeen kun tämä kielsi Diciotti-aluksessa olevia siirtolaisia astumasta maihin.
 Alus jäi useiksi päiväksi jumiin Sisilian satamaan, eikä siirtolaisia päästetty heti ulos. Aluksessa oli 150 ihmistä.
 Italian  senaatti torppasi  tänä vuonna kuitenkin pyrkimykset käynnistää oikeudenkäynti tapauksesta, jossa estettiin siirtolaisten siirto toiselle alukselle aikaisemmin tänä vuonna.
 Parlamentin ylähuone oli päättänyt, että Salvinilta ei tule poistaa parlamentaarista suojaa ja joutua oikeuden eteen vastaamaan syytöksiin.
 Salvini ei ole ainoa ministeri, jota vastaan on yritetty nostaa oikeusjuttu. Myös pääministeri  Giuseppe Contea , varapääministeri  Luigi Di Maioa  ja liikenneministeri  Danilo Toninelliä  vastaan on yritetty saada tuomioistuimeen siirtolaispolitiikasta.
 Lue myös:

Italiassa tuomioistuin suosittelee oikeudenkäyntiä sisäministerin turvapaikkapolitiikasta
 Italian laivasto pelasti lähes sata siirtolaista merihädästä – Salvini: Vatikaani hoitaa

Italiassa sisäministerin Salvinin siirtolaisasiaa koskeva juttu raukesi oikeudessa – viimeksi helmikuussa senaatti torppasi syytökset ministeriä vastaan


Summary: Avotulta on käytetty Suomessa ruoan paahtamiseen lähinnä erä- ja metsäretkillä. Ensimmäisissä grillausohjeissa suositeltiin käyttämään varrastikkuina pyöränpinnoja.

Miltä tuntuisi Suomen kesä ja juhannus ilman grilliä? Monen kesämenu saattaisi mennä uusiksi, mikäli grilliä ei yhtäkkiä löytyisikään pihapiiristä.
 Grillaaminen ei kuitenkaan kuulu suomalaiseen kesäperinteeseen historiallisesti tarkasteltuna. Grillit alkoivat nimittäin yleistyä Suomessa vasta 1960- ja 1970-luvuilla.
 – Ruokalehtien kuvastoissa alkoi silloin olla enenevissä määrin grillausta, kertoo kansatieteen dosentti Maarit Knuuttila Helsingin yliopistosta.
 – Grillaaminen rinnastettiinkin nopeasti nuotiolla paahtamiseen ja halstraamiseen, jota Suomessa oli jo tehty aiemmin. Mutta nuotioita ei ole hirveästi käytetty ruoanlaittoon metsäretkiä ja erätulia lukuunottamatta, Knuuttilla selventää.
 Knuuttila ei viittaa grillillä ainoastaan kaasulla tohottavaan moderniin Weberiin. Myös mökeiltä tuttu U:n mallinen tiiligrilli löysi paikkansa pihapiiristä vasta näihin aikoihin.
 Voidaan siis sanoa, että vaikka ruokaa on paahdettu nuotiolla Suomessa jo pitkään, niin arkiseen ruoanlaittoon tulella paahtaminen saati sitten grillaus eivät ole kuuluneet.
 Tulta on toki käytetty ruoanlaitossa hellojen ja uunien lämmittämiseen, ja parilointikin on ollut tuttua.  Parila on metalliritilä , jolla on perinteisesti kypsennetty eli halstrattu lihaa tai kalaa hiilloksessa tai tulen loimussa.
 – Suomalaiset ovat etupäässä keittäneet. Me olemme siis enemmän keittäjäkansaa kuin paistajakansaa, Knuuttila naurahtaa.
 Kokkaus on myös tapahtunut pääosin sisätiloissa, vaikka Suomessa onkin paikoitellen kokattu ulkona kesäkeittiöissä.
 Varrastikut pyöränpinnoista
 Suomalainen grillaus oli aluksi melko kotikutoista, jopa hieman suloista. Grillausvälineet kehiteltiin pihapiiristä löytyvistä välineistä.
 Knuuttila kertoo erikoisesta niksistä, joka löytyi Kotikokki-lehden artikkelista vuodelta 1967. Siinä vinkattiin, että grilliritilänä saattoi käyttää paremman puutteessa esimerkiksi rappurallia.
 Rappuralli on kenkien pyyhkimiseen ja harjaamiseen tarkoitettu teline tai ritilä, joka löytyy useimmiten ulko-oven edestä.
 – Lisäksi varrastikuiksi ehdotettiin pitkiä sukkapuikkoja tai pyöränpinnoja. Suomalaiset eivät ole varsinaisia vartaiden tekijöitä koskaan oikeen olleetkaan, Knuuttila nauraa.
 Pallogrillit tehtiin kulkemaan
 Pihagrillien ohella yleistyivät myös hiili- ja pallogrillit. Pallogrillien etu oli niiden liikkuvuus.
 Knuuttilan mukaan pallogrillit palvelivatkin ennen kaikkea ahkerasti telttailevia suomalaisia.
 – Pallogrillit markkinoitiin helposti mukaan otettavina. Grillaaminen ajateltiin leireilyyn ja leirielämään liittyväksi. Silloin ihmiset telttailivat aika paljon, Knuuttila valottaa.
 "Grillaus on miesten hommaa"
 Ensimmäisissä grillaukseen keskittyneissä kuvastoissa grillin ääressä hääräsivät usein miehet. Grillaus mielletäänkin edelleen "miesten hommaksi", vaikka sukupuoliroolit ovatkin jo hieman murtuneet.
 – Veikkaan, että se on osittain johtunut miesten tietyntyyppisestä kiinnostuksesta tällaista ruoanvalmistustapaa kohtaan. Eräruoka on ollut perinteisesti miesten aluetta, Knuuttila pohtii.
 Alla olevalla videolla kokki Jaakko Kolmonen ja eräopas Turkka Aaltonen näyttävät, kuinka kyy taipuu miesten käsittelyssä grillissä vuonna 1987:

 Lue lisää:
 Vatsat täyttyvät nyt tavalla, jota aiemmat sukupolvet ihmettelisivät  – Näin liha valloitti suomalaisten lautaset
 Ihmiset panostavat juhannuksena ruokaan – "Soijanakki ei ole vielä korvannut grillimakkaraa"

Luulitko, että grillaus on kuulunut pitkään suomalaiseen keittiöön? Tutkija: Suomalaiset ovat olleet enemmän keittäjä- kuin paistajakansaa


Summary: USA ollut ilman pysyvää puolustusministeriä joulukuusta lähtien.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  ilmoitti perjantaina aikovansa nimittää  Mark Esperin  maan puolustusministeriksi.
 Esper nimitettiin juuri virkaa tekeväksi puolustusministeriksi, kun edellinen väliaikainen ministeri  Patrick Shanahan  erosi.
 Shanahan kertoi eroamisensa johtuvan perhesyistä. Aiemmin viikolla mediassa raportoitiin Shanahanin perheen sisäisestä väkivallasta.
 Mark Esper aloittaa pestinsä virkaa tekevänä ministerinä sunnuntaina. Pysyväksi puolustusministeriksi nimittäminen edellyttää kongressin hyväksyntää.
 Yhdysvallat on ollut ilman pysyvää puolustusministeriä joulukuusta lähtien, kun  Jim Mattis  irtisanoutui Syyriaan liittyvien erimielisyyksien takia.
 Lue lisää:
 Yhdysvaltain virkaa tekevä puolustusministeri jättää tehtävänsä
 USA:n puolustusministeri Jim Mattis jättää pestinsä kaksi kuukautta aiottua aiemmin

Trump aikoo nimittää Mark Esperin Yhdysvaltain puolustusministeriksi


Summary: Teollisuus jännittää loppukesän sateita ja sadon laatua.

Viljelijät saavat kahden hankalan vuoden jälkeen odottaa runsasta satoa. Maaseutuyrityksille asiantuntijapalveluita tarjoava ProAgria arvioi, että viljasato yltää tänä vuonna 3,9 miljardiin kiloon.
 Viime vuonna sato jäi Luonnonvarakeskuksen (Luke) mukaan 2,7 miljardiin kiloon. Syy pieneen satoon oli kuiva kesä. Toissa vuonna puolestaan kylmyys ja sateet rasittivat viljan laatua, vaikka määrällisesti viljaa saatiin 3,4 miljardia kiloa.
 Ruista on tänä kesänä kypsymässä 2000-luvun ennätysmäärä, ennusteen mukaan 136 miljoonaa kiloa. Viime vuonna rukiin määrä jäi kolmannekseen tästä.
 – Syyskylvöisten kasvien kylvöolosuhteet olivat viime vuonna hyvät, ja sen takia niitä laitettiin paljon viljelykseen, ProAgrian johtava asiantuntija  Sari Peltonen  toteaa. Rukiin ja muiden viljojen sato ylittää tänä vuonna kotimaisen tarpeen.
 Leipomoille viljatuotteita jalostavan Fazer Myllyn toimitusketjun johtaja  Jarkko Arrajoki  sanoo, että runsas ja laadukas sato tulisi tarpeeseen, sillä varastot ovat alalla kahden huonon satovuoden jäljiltä niukat.
 – Jos tämä sato kovasti epäonnistuisi, tilanne olisi hyvin vakava. Nyt sadosta näyttäisi tulevan keskimääräinen tai keskimääräistä parempi, Arrajoki sanoo.
 Suomessa tavanomainen viljasato on ollut 3,5-4,0 miljardia kiloa.
 ProAgrian satoarviosta kertoi aiemmin Maaseudun Tulevaisuus.
 Kuivuus voi vielä kurittaa satoa
 Vaikka alkukesä on ollut suotuisa, voi heinä-elokuun sää vaikuttaa satoon merkittävästi. Luken johtava tutkija  Ari Rajala  huomauttaa, että erityisesti kuiva ja kuuma sää voi pienentää satoa.
 – Jos nyt lopettaa satamisen ja puoleentoista kuukauteen ei tule vettä, satotoiveet romahtavat, Rajala sanoo.
 Liian runsaista sademääristä on puolestaan haittaa erityisesti viljan laadulle. Leipomoyritys Vaasanin ostaja  Pia Nisén  toteaa sähköpostitse, että ilmassa on vielä riskejä ennen sadonkorjuuta.
 – Jännitämme loppuun saakka, miten viljalajien laatu kehittyy, sillä esimerkiksi liian märkä sadonkorjuuaika voi tuhota hyvän määrällisen potentiaalin heikentämällä laadun leivontakelvottomaksi.
 Rypsin ja rapsin viljelysuosio hiipuu
 Öljykasveja eli rypsiä ja rapsia viljellään vuosi vuodelta vähemmän. Niiden tuotanto ei riitä täyttämään kotimaista kysyntää.
 Maa- ja metsätaloustuottajien keskusliiton (MTK) vilja-asiamiehen  Max Schulmanin  mukaan syyt siirtymiseen pois öljykasvien viljelystä ovat pääosin taloudellisia. Rypsi ei ole hinnaltaan kilpailukykyinen siihen nähden, kuinka paljon voimavaroja sen tuotannossa tulee uhrata muun muassa tuholaistorjuntaan.
 Suomen viljellyimmät kasvit ovat ohra ja kaura. Kauran suosio viljelykasvina on Schulmanin mukaan ollut jatkuvasti pienessä kasvussa. Yksi syy on lukuisten kauratuotteiden tulo elintarvikemarkkinoille.
 Lue lisää:
 Viime vuoden viljasato oli surkea – pohjalaispeltoja kuivuus kuritti vähän muita vähemmän
 Viljasato surkein 26 vuoteen – Varsinais-Suomen vilja-aitan sadosta katosi jopa kolmannes

Viljasadosta odotetaan kahden vaikean kesän jälkeen runsasta – ruista ennätysmäärä


Summary: Pohjois-Karjalassa pelastuslaitos sai lähes 50 tehtävää lyhyen ajan sisällä.

Ukkoskuurot työllistivät Pohjois-Karjalassa runsaasti pelastuslaitosta tänä yönä. Ne aiheuttivat pelastuslaitokselle 49 tehtävää lyhyen ajan sisällä.
 Ukkosen tuomat rankkasateet aiheuttivat useita vahingontorjuntatehtäviä erityisesti Joensuussa, kerrotaan Pohjois-Karjalan Pelastuslaitoksen tiedotteessa.
 Monet vahingontorjuntatehtävistä liittyivät sadeveden tulvimiseen talojen ja kiinteistöjen kellareihin. Viemäriverkoston kapasiteetti ei pysynyt sataneen vesimäärän mukana ja viemäreiden kautta tulvi kellareihin vettä. Tehtävät painottuivat Kanervalan kaupunginosaan.

Rankat ukkoskuurot koettelivat Joensuun alueella


Summary: Fedin mukaan pankit ovat nyt vahvempia kuin ennen vuoden 2008 finanssikriisiä.

Yhdysvaltain suurimmat pankit ovat riittävän vahvoja selvitäkseen maailmanlaajuisesta talouskriisistä, kertoo Yhdysvaltain keskuspankki Fed. Kaikki 18 suurinta finanssijättiä läpäisivät Fedin vuosittaiset stressitestit.
 – Tulokset vahvistavat, että finanssijärjestelmämme on edelleen kestävä, Fedin varajohtaja  Randal Quarles  sanoi.
 Fedin mukaan Yhdysvaltain finanssijärjestelmä on vahvempi kuin ennen vuoden 2008 finanssikriisiä. Tuolloin pankkien löperö asuntoluotottaminen ja siitä seurannut subprime-kriisi johti koko rahoitusjärjestelmän hyytymiseen, ja liittovaltion piti pumpata satoja miljardeja dollareita pelastaakseen pankit. Sitä ennen investointipankki Lehman Brothers ehti kaatua.
 Fedin stressitesteissä pankit altistetaan vakavan maailmanlaajuisen talouskriisin skenaariolle, jossa Yhdysvaltain talous supistuu kahdeksalla prosentilla ja työttömyys pomppaa kymmeneen prosenttiin.
 Pankeille aiheutui yhteensä yli 410 miljardin dollarin tappiot, mutta niille jäi jäljelle riittävästi puskuria jatkaa toimintaansa. Eniten tappioita aiheutui luottokorttilainoista ja yrityslainoista.
 Finanssikriisin jälkeen Yhdysvaltain pankkilainsäädäntöä on muutettu niin, että pankeilla on oltava enemmän pääomapuskuria.
 Testin läpäisi myös viimevuotisen testin reputtanut Deutsche Bankin Yhdysvaltain-tytäryhtiö sekä muutamat pankit, jotka läpäisivät viimevuotiset testit vain ehdollisesti.
 Stressitesteissä mukana olleiden pankkien varat muodostavat noin 70 prosenttia koko Yhdysvaltojen pankkialan varoista.

USA:n suurimmat pankit läpäisivät keskuspankin stressitestit


Summary: Metsäpalovaroituksen aikana kaikenlainen avotulen tekeminen on kiellettyä.

Useiden pelastuslaitosten alueilla luvattomat kokot ovat työllistäneet sammuttajia. Esimerkiksi Etelä-Savon ja Keski-Suomen alueilla kokkoja on käyty sammuttamassa yhteensä kymmenkunta.
 – Ihmiset ovat tottuneet polttamaan kokkoja juhannusaattona ja pelastuslaitoksen on vaikea valvoa tilannetta kattavasti metsäpalovaroituksen aikana, kertoo Keski-Suomen pelastuslaitoksen päivystävä palomestari  Pentti Partanen  Ylelle.
 Partasen mukaan ihmiset ovat suhtautuneet melko nuivasti, kun pelastuslaitos on tullut sammutustöihin.
 – Meidän velvollisuutemme on sammuttaa kokot ja ihmiset voisivat antaa palautetta pikemminkin lainlaatijoille, Partanen toteaa.
 Pelastuslaitokset ovat tiedottaneet avotulen vaarallisuudesta mestäpalovaroituksen aikana.
 Metsäpalovaroituksen aikana kaikenlainen avotulen teko on uuden lain mukaan kielletty ja kokon polttamisesta seuraa sakkorangaistus.

Luvattomat kokot ovat työllistäneet pelastuslaitoksia eri puolilla maata


Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Hei!
 Heti alkuun  suuret kiitokset kaikille Eurooppa-kirjeen tilaajille! Teitä on jo tuhansia, ja määränne vain kasvaa. Vinkkaa kirjeestä myös tutuillesi, sen voi tilata  täältä .
 Brysselissä ihmiset  kysyvät usein tietä – ehkä siksi, että kaupungissa ei ole ruutukaavaa. Kadut leikkaavat toisensa arvaamattomissa kulmissa, ja niillä on vaikea liikkua pelkän suuntavaiston varassa.
 Asuntoni lähellä avattiin huhtikuun puolivälissä uusi Primark-vaateketjun liike. Olen kolme kertaa sittemmin neuvonut tien Primarkiin.
 En kertaakaan lähistön muihin liikkeisiin tai ravintoloihin, metroasemalle, kirjastoon, pilvenpiirtäjälle. Primarkiin.
 Tämä juttu on Eurooppa-uutiskirjeestä. Voit tilata kirjeen tästä linkistä.
 Primark on  irlantilainen muotiketju, joka leviää maailmalla nopeasti. Lienee vain ajan kysymys, että se avaa kaupan myös Helsinkiin.
 Primark sanoo kilpailevansa ruotsalaisen H&M:n kanssa, mutta halvemmilla hinnoilla. Primarkiin hinkuvat niin teinit, suomalaiset turistit, maahanmuuttajat kuin halpoja sukkia etsivät urheilijatkin. Brysselin Primarkit ovat käytännössä aina tupaten täynnä.
 Euroopan vaatebisneksessä jyräävät nyt sekä halpaa tavaraa tarjoavat “euron liikkeet” että toisaalta kalliit vaatteet.  Eurooppalainen luksusmerkkibisnes vain kasvaa . Keskiluokan keskihintaiset vaatekaupat taas  ovat häviämässä .
 Miten ekologisia  ja eettisiä ovat puolentoista euron t-paidat tai kahden euron leggingsit?  Eivät kovin , ja Primarkin hiilijalanjälki on monesta syystä suuri. Voit lukea halpavaatteiden saastuttavuudesta lisää  täältä .
 Pientä parannusta on luvassa, vaikkakin vasta vuosien päästä.  Tekstiilijätteen erilliskeräys tulee EU:ssa pakolliseksi vuonna 2025 . Sen jälkeen vaatteita ei saa enää työntää muiden roskien sekaan.
 Euroooppalaiset ostavat 12,7 kiloa vaatteita vuodessa EU-parlamentin päätöksentekonsa taustana käyttämien  arvioiden  mukaan. Kansalaisten vaatekaappien sisällöstä keskimäärin vajaata kolmasosaa ei ole pidetty lainkaan päällä kyselytutkimuksen mukaan viimeisen vuoden aikana. Jos vaatteita käytettäisiin kaksi kertaa pidempään kuin nykyisin, niiden aiheuttamat päästöt vähenisivät liki puolella, parlamentin yhteenvedossa sanotaan.
 Primark-vaaterallia seuratessa soisi, että EU:ssa keksittäisiin keinot varmistaa vaatteiden eettisyys jo niiden valmistuksesta asti.
 Mitä parlamenttiin  kuuluu kesälomien lähestyessä?
 Uudessa EU-parlamentissa on aistittavissa aiempaa vahvempaa yhteistyöhenkeä neljän suurimman puolueen välillä vaalien jälkeen. Nyt ensimmäistä kertaa oikeiston EPP, sosiaalidemokraatien S&D, liberaalien RE ja vihreät pohtivat yhdessä prioriteetteja tulevalle 5-vuotiskaudelle pienissä ryhmissä.
 Parlamentti toimittaa ryhmätöidensä tulokset uudelle komissiolle, jotta tämä voi tehdä lakialoitteita meppien linjausten pohjalta.  Täältä  voit lukea ruotsinkielisen Ylen kollegani  Rikhard Husun  jutun aiheesta. Suomalaiset ovat ryhmissä hienosti edustettuna, heitä on kaikista 41 jäsenestä kolme. Ruotsalaisia ei valikoitunut ryhmiin yhtäkään!
 Ketkä nousevat  kalifeiksi kalifien paikalle? Brysselissä alettiin eilen torstaina odottaa lähes henkeä pidätellen EU-valtionjohtajien huippukokouksen nimiesityksiä eri  korkeisiin virkoihin .
 Nimitykset ovat tällä kertaa niin vaikeita , että ministerineuvoston Justus Lipsius -rakennuksen käytävillä huhuttiin huippukokouksen alla jo uudesta “nimityshuippukokouksesta” vielä ennen kuin uusi, toukokuussa valittu EU-parlamentti kokoontuu ensimmäisen kerran heinäkuun alussa.
 Tätä kirjoitettaessa huippukokous oli vielä kesken, mutta  Ylen verkkosivuilta  löydät tuoreimmat uutiset ja arviot siitä, täytyykö uusi nimityskokous vielä pitää vai ei.
 #SOMESSA: Brexit sai uusia kierroksia
 Lähde: Twitter
 Britannian EU-ero  on on taas askeleen lähempänä uuden pääministerivalinnan jälkeen.  Boris Johnson   oli yksi  ärhäkimmin brexitiä kansanäänestyksen alla kampanjoineista  ja myös sen vaikutuksia  vääristelleistä politiikoista .
 Suosittu twiittaaja, Englannissa asuva skotti James Melville muistutti alkuviikosta, että  saksalaiset autot, italialainen kahvi, ranskalainen viini ja loma Espanjassa tulevat briteille kalliimmaksi brexitin jälkeen.
 #FAKTA: Tanskalaisilla EU:n isoimmat sähkölaskut
 Tanskalaiset maksavat   suurimpia sähkölaskuja  Euroopassa. Kannoilla on hiilienergiasta elävä Saksa. Halvinta sähkö on Maltalla, Unkarissa, Liettuassa ja Bulgariassa. Suomalaiset kotitaloudet maksavat sähköstä 4 senttiä vähemmän kilowattituntia kohti kuin EU:ssa keskimäärin.
 Verotus vaikuttaa voimakkaasti sähkön hintaan. Vuonna 2017 vähimmällä pääsivät maltalaiset, jotka maksoivat sähköstä veroja vain 5 prosenttia. Tanskalaisten kotitalouksien sähkölasku koostui 69-prosenttisesti veroista. Tämä siitäkin huolimatta, että  43 prosenttia Tanskan energiatarpeesta tuotetaan tuulivoimalla.
 Älä missaa näitä: Tunnelmia Berliinistä, suomalainen futistähti ja Kiinan lobbaus
 Pyöräily on paras tapa tutustua Berliiniin. Omer Messinger / EPA
 Berliinin puistojen  ja kulttuuritarjonnan jättäminen aiheuttaa  haikeutta  Helsinkiin palaavalle kirjeenvaihtajalle Dan Ekholmille . Sen sijaan saksalaista byrokratiaa hän ei jää kaipaamaan.  Ylen kirjoitussarjassa  kirjeenvaihtajat tarttuvat puheenaiheisiin ympäri maailmaa.
 Kiinan vaikutusvalt a Euroopassa on yltyvä keskustelun aihe. Kiina vahvistaa esimerkiksi lobbausta  Silkkitie-hankkeen lobbausta  voimakkaasti. Kiina tuntee Euroopan paremmin kuin Eurooppa Kiinan, arvioi  Luigi Gambardella  Ylen haastattelussa.
 Hän johtaa vaikutusvaltaista ChinaEU-järjestöä, joka haluaa lisätä EU:n ja Kiinan välisiä taloussuhteita ja ymmärrystä kaupan edistämiseksi. Gambardellaa pidetäänkin yhtenä Brysselin merkittävimmistä taustavaikuttajista.
 Yle kertoi  toukokuussa suomalaisesta jalkapallon  huippumaalivahdista  K atriina Talaslahdesta . Hänen uransa jatkaa nousukiitoa. Talaslahti siirtyy Bayern Münchenistä maailman  huippujoukkueeseen , Ranskan Lyoniin .Talaslahti oli selvästi nuorin kaikista Lyoniin ostetuista pelaajista. C’est magnifique, bonne chance Katriina Talaslahti!
 ENSI VIIKOLLA: Toiveissa nimityspaketin pureskelua
 Juhannuksen jälkeinen  viikko käytetään Brysselissä hengähtämiseen, jos EU-johtajat pääsivät yhteisymmärrykseen huippuvirkojen nimityspaketista viimeistään perjantaina. Muussa tapauksessa edessä voi olla vielä uusi, pelkästään nimityksiin keskittyvä huippukokous.
 Tämä juttu on Eurooppa-uutiskirjeestä. Voit tilata kirjeen tästä linkistä.

Anna Karismo Eurooppa-kirjeessä: EU:n vallanvaihto lähenee, Brysselin arjessa halpamuoti vetää suuria kansanjoukkoja