Summary: Ylinopeudet korostuvat tieosuuksilla, joissa nopeusrajoitusta lasketaan talven ajaksi.

Noin joka kymmenes autoilija ajaa ylinopeutta yli 10 kilometriä tunnissa talvikauden aikana. Jos kaikki nopeuden ylitykset lasketaan mukaan, Suomen teillä jopa puolet autoilijoista ajaa talvikaudella ylinopeutta.
 Asia käy ilmi Väyläviraston ja ITM Finlandin liikenteen automaattisilta mittausasemilta talvikaudella 2018–2019 kerätystä  tilastosta .
 Tieosuuksilla, joissa ajonopeutta lasketaan talven ajaksi, on ylinopeutta ajavien osuus vieläkin suurempi. Esimerkiksi moottoriteillä lähes joka viides autoilija ajaa ylinopeutta yli 10 km/h huolimatta siitä, että nopeusrajoitus on alennettu 120:stä 100 kilometriin tunnissa. Maanteillä hurjastelevien osuus oli hieman pienempi, noin 15 prosenttia.
 Lukumäärällisesti tämä tarkoittaa sitä, että marraskuun 2018 ja maaliskuun 2019 välisenä aikana esimerkiksi Kanta-Hämeen teillä yli 10 kilometrin ylinopeutta ajettiin reilut 1,9 miljoonaa kertaa. Päiväkohtaisesti tämä tarkoittaa reilua 14 000:ta kuljettajaa.
 Ylikomisario  Jouni Takala  Hämeen poliisilaitoksen liikennepoliisista kertoo, että ilmiö on havaittu myös poliisissa.
 – Tiedotuksesta huolimatta kuljettajat eivät huomaa talvinopeuksien vaihtumista tai sitten siihen ei vain reagoida.
 Takalan mukaan ajonopeudet riippuvat myös paljon siitä, millaiset ajokelit vallitsevat talvinopeuksien muuttuessa.
 – Pitkälle jatkuva kuiva ja lumeton syksy pitää kovempia nopeuksia yllä. Huonot kelit puolestaan laskevat nopeuksia, kuten kuuluukin.
 "Järkeväksi koettuja sääntöjä noudatetaan paremmin"
 Ylikomisario Takala kertoo, että autoilijat mieltävät talvinopeusrajoitukset hyvinkin tarpeellisiksi silloin, kun talvikelit ovat vaativat, on liukasta tai näkyvyys on huono.
 – Kuivalla ja paljaalla moottoritien asfaltilla nopeudet tahtovat väkisinkin nousta lähelle kesänopeuksia. Kelin vaatimusten mukaan muuttuvat nopeusrajoitukset voisivat olla hyvä asia, sillä järkeväksi koettuja sääntöjä noudatetaan paremmin.
 Sään mukaan vaihtuvat nopeusrajoitusmerkit eivät kuitenkaan lähivuosina tee laajaa tuloa Suomen tieliikenteeseen. Väyläviraston tieliikenteen ohjauksen asiantuntijan  Tuomas Östermanin  mukaan vaihtuviin merkkeihin liittyy monimutkaisia kelinseuranta- ja tiedonsiirtojärjestelmiä.
 – Ne maksavat moninkertaisesti tavallisiin nopeusrajoituksiin verrattuna. Lisäksi niiden tekninen elinkaari on melko lyhyt.
 Österman myöntää, että vaihtuvista nopeusrajoituksista olisi hyötyä etenkin syksyisin ja keväisin, sillä ne auttaisivat Väylävirastoa ohjaamaan rajoituksia todellisen ajokelin mukaisesti.
 Suomen moottoriteistä vain valtateillä 1 ja 7 on osuuksia, joilla vaihtuvat nopeusrajoitukset sallivat 120 kilometrin tuntinopeuden valoisaan aikaan ja hyvällä kelillä marraskuun loppuun asti. Pimeän aikaan ja huonoissa keliolosuhteissa nopeusrajoitusta lasketaan myös näillä osuuksilla.

Jopa puolet autoilijoista ajaa ylinopeutta talvikauden aikana – poliisi: "Kelin mukaan muuttuvat nopeusrajoitukset voisivat olla hyvä asia"


Summary: Harvinainen lopputulos johtuu siitä, että galaksien kolari sattui juuri sopivassa kulmassa ja osapuolet olivat samaa kokoa, joten kumpikaan ei kyennyt nielaisemaan toista.

Maailmankaikkeudessa arvioidaan olevan ainakin 170 miljardia galaksia, ja törmäyksiä tapahtuu. Linnunratakin törmää ennen pitkää naapurigalaksiimme Andromedaan,  ellei ole jo törmäämässä .
 Harva törmäys kuitenkaan synnyttää niin aavemaisen näyn kuin avaruusteleskooppi Hubblen ottamassa kuvassa 704 miljoonan valovuoden päässä Maasta.
 Arp-Madore 2026-424:ksi luetteloitu kohde osui kesällä Hubblen silmään, ja Euroopan avaruusjärjestö Esa ja Yhdysvaltain avaruushallinto Nasa julkaisivat kuvan nyt halloweentervehdyksenä avaruudesta.
 Ilmiön syynä on poikkeuksellinen juuri sopivassa kulmassa sattunut nokkakolari, jossa on syntynyt rengasgalaksi. Niitä kosmisessa naapurustossamme on vain joitakin satoja.
 Koska mulkosilmät ovat yhtä suuret, galaksien on täytynyt olla samaa kokoa. Jos törmääjillä olisi ollut kokoeroa, kuten yleensä, suuri galaksi olisi nielaissut pienen eikä kummituskasvoja olisi syntynyt.
 Niiden muoto on galaksien kaasu-, pöly- ja tähtikiekkojen venähtänyttä harsoa. Kalmansininen väri puolestaan johtuu siitä, että renkaassa on paljon nuoria kuumia tähtiä. Vanhat tähdet saisivat kasvot punertamaan.
 Seuraava telekooppi näkee galaksien vauva-aikaan
 Hubble nappasi harvinaisen kuvan osana ohjelmaa, joka hyödyntää normaaliin tarkkailuohjelmaan jäävää luppoaikaa. Astronomit aikovat haarukoida ohjelmalla muidenkin galaksien epätavallista vuorovaikutusta.
 Tavoitteena on riittävän tukeva otos sen tutkimiseksi, miten galaksit ovat kasvaneet yhdistymällä. Hubblen havainnoista astronomit aikovat valita parhaat seurantakohteet James Webb -avaruusteleskoopille, jonka on määrä lähteä matkaan keväällä 2021.
 Webb asettuu kiertämään Aurinkoa puolentoista miljoonan kilometrin päässä Maasta. Hubble kiertää Maata noin 570 kilometrin korkeudessa.
 Esan, Nasan ja Kanadan avaruushallinnon yhteinen Webb on infrapunainfrapunateleskooppiteleskooppi, joten sen katsekin ulottuu paljon Hubblea pitemmälle. "Webb näkee vauvagalaksit, Hubble vasta taaperot", havainnollistaa Nasa.
 Viikko sitten  Nasa kertoi , että moneen kertaan aikataulustaan myöhästynyt Webb oli läpäissyt ratkaisevan tärkeän testin. Kokeet osoittivat, että toiminta-asentoonsa viritetty viisikerroksinen aurinkokilpi pystyy suojelemaan Webbiä Auringon rajulta säteilyltä.
 Pian kolme vuosikymmentä avaruudessa puurtaneelta Hubbleltakin on lupa odottaa vielä lisää mielenkiintoisia kuvia, sillä sen toiminta jatkuu näillä näkymin ensi vuosikymmenen puoliväliin.

Hyvää halloweenia, toivottaa kosmos – kahden galaksin törmäys synnytti avaruuteen kummituskasvot


Summary: Asiantuntijan mukaan työssäoppimisen tulokset jäävät liian usein mutu-tuntuman varaan ja oppilaitosten yhteydet työelämään ovat heikot.

Tampereen keskustassa rakenteilla olevan talon viidennen kerroksen konehuoneessa opiskelija  Henri Schulman  liittää ilmastointiputkea toiseen. Isoimmat niistä ovat yli metrin halkaisijaltaan.
 – Nollasta on lähdetty ja pitkälle on tultu. Koulussa opitaan perusteet ja täällä loput.
 Joulukuussa työssäoppimisen aloittanut Schulman on opiskelija, vaikka näyttää työvarusteissaan valmilta asentajalta. Hän on mukana aliurakoitsijan ryhmässä, ja saa neuvoja LVI-ammattilaiselta. Se on ihannetilanne kun ammatin niksejä siirretään uusille tekijöille.
 – Konkarit opettavat hyvin, kyllä heitä kannattaa kuunnella, Schulman kehuu.
 Schulman päätti muutama vuosi sitten vaihtaa ammattia palvelualalta rakennushommiin. Hän valmistuu aikanaan Tampereen seudun ammattiopistosta ilmastointiasentajaksi.
 Vaikka Schulmanille sanottiin koulussa, että työmaalla kaikki tuntuu erilaiselta, niin kaikkeen nuori mies ei ollut osannut varautua.
 – Eniten on yllättänyt työn tempo, rutiinit ja se ongelmien ratkaisukyky, mitä tarvitaan. Kyllä siinä oli aluksi hetken aikaa pihalla, että mitä tapahtuu.
 Schulman myöntää, että virheitäkin tulee tehtyä.
 – Aika ymmärtäväisesti nämä ammattilaiset suhtautuvat. Tämä on kova koulu, mutta opettavainen ja tarpeeksi vaativa, hän arvioi.
 Entä yhteydet kouluun, pitäisikö opettajan käydä useammin paikalla?
 – Opettaja on käynyt muutaman kerran. Paljon pidetään yhteyttä puhelimella. En varsinaisesti kaipaa opettajaa tänne työmaalle.
 Seurannassa ongelmia
 Sipilän hallituksen yksi kärkihankkeista oli työssäoppimisen uudistus. Työssäoppimisesta haluttiin tehdä entistä joustavampaa sääntelyä purkamalla. Nyt uudistuksesta on kulunut pari vuotta ja tilannetta arvioidaan. Kehittämiskohtia löytyy.
 Juha-Ville Mäkinen  on ilmastointialan urakoitsijoiden edustaja, erityisasiantuntija, joka on listannut systeemin epäkohtia myös  blogissaan  (siirryt ulkopuoliseen palveluun). Hän toimii erityisasiantuntijana LVI-Tekniset Urakoitsijat ry:ssä.
 Mäkinen on löytänyt työssäoppimisesta monta epäkohtaa: aivan liian usein työssäoppimisen tuloksista puhutaan mutu-tuntumalla, suorituspaikkatiedot ovat puutteellisia, yhteydet työelämään ovat heikot.
 Juha-Ville Mäkinen on bloggarina VastaMäkinen. Kritiikistään huolimatta hän pitää perusajatusta työssäoppimisesta hyvänä.  Antti Eintola / Yle
 Moni asia on monimutkaistunut samaan aikaan kun määrärahat eivät ole pysyneet mukana.
 – Valtakunnallisesti kerättyä tietoa onnistumisesta ei ole. Myöskään yhteyksiä elinkeinoelämään ei pidetä riittävästi. Johtamista pitäisi terävöittää.
 Mäkisen mukaan yksi heikkouksista on laadun varmennus ja valvonta, jotka pitäisi saada kohdalleen ensimmäiseksi, sanoo Mäkinen, bloginimeltään VastaMäkinen.
 – Koulutuksen järjestäjiä ei valvota sillä tarkkuudella, että se aiheuttaisi riittävästi painetta. Myös tutkintokohtaisia ohjaus- ja tukipalveluita tarvittaisiin.
 Työnäyttöjä liikaa kouluissa
 Työnäytöttöjen avulla nähdään, miten opiskelussa on onnistuttu. Vain kolmannes opiskelijoiden työnäytteistä annetaan työpaikoilla aidoissa olosuhteissa.
 – Se on aivan liian vähän.
 Suurin osa näytöistä annetaan oppilaitoksissa. Mäkisen mukaan sen heikkous on, että tehtävä jää opettajien kontolle, koska arvioitsijoita on vaikeaa saada paikalle.
 – Riittäisi, että noudatetaan lakia ja tutkinnon perusteiden määräyksiä, jotka ovat velvoittavia.
 Mäkinen muistuttaa, että arviointi voidaan perustellusti tehdä koulussa tai työpaikalla. Kouluissa tehtävä arviointi on kuitenkin tullut tavaksi. Se näkyy esimerkiksi siten, ettei laadunvalvonnasta raportoida siinä määrin kuin on velvoitettu.
 – Kunnallispoliitikot näistä asioista viime kädessä päättävät. Kyllä tässä on kyse politiikasta.
 Mäkinen myöntää, että on paljon onnistumisiakin, joskin alueellisia eroja on paljon. Pääkaupunkiseudulla palkkaus ja lähiopetuksen määrä ovat paremmalla tolalla.
 – Työpaikoilla opetteluun suhtaudutaan myönteisesti, sillä eivät lisäkädet työssä ole haitaksi, arvioi Mäkinen.
 – Lähtökohtana on tietysti että, perusteet on jo opittu koulussa.
 Uudistuksia on jo pantu alulle
 Kritiikki ei tule yllätyksenä Opetushallituksen virkamiehille. Yli-insinööri  Arto Pekkala  muistuttaa, että reformi tuli samaan aikaan kun rahoitus väheni. Nämä suuret muutokset ovat heikentäneet jatkuvuutta suunnittelussa ja työssäoppimisen kokonaisuudessa.
 – Se on aiheuttanut sen, että laatu on voinut olla epätasaista. Osalle kouluttajista on ollut vaikeaa saada pidettyä työnäyttöjä työpaikoilla. Se on kuitenkin tavoite. Suuri laatuvaihtelu pitäisi saada tasattua, myöntää Pekkala.
 Hän muistuttaa myös, että esimerkiksi rakennusalalla työturvallisuussäännöt voivat vaikuttaa siihen, missä näyttöjä annetaan.
 – Tässä on siirtymävaihe menossa eikä kaikkia keinoja ole vielä käytetty.
 Pekkala ei halua nimetä mitään yksittäistä heikointa kohtaa, mutta ainakaan yhteistyö työelämän kanssa ei ole riittävällä tasolla.
 Hän muistuttaa, että onnistumisiakin on. Tässä jutussa käsitelty LVI-ala on saanut hyvää palautetta yrityksiltä ainakin Kouvolan suunnassa. Sitä, samoin kuin muitakin hyviä tuloksia aiotaan levittää laajemmalle.
 Syyskuussa on opetushallinnossa laadittu työssäoppimistakin koskeva uusi toimintamalli, jolta Pekkala toivoo paljon. Siinä opetuksen lähtökohdaksi mainitaan entistä "henkilökohtaistetumpi" suhde opiskelijaan.
 Myös yhteyksien parantaminen työelämään on yksi uudistuksen kohde.

Ammatillinen koulutus on etääntynyt työelämän todellisuudesta – LVI-alan työnäytöt annetaan liian usein koulussa, eikä työmaalla


Summary: Kuivuuden aiheuttaman vesipulan vuoksi petäjävetisten on pitänyt puolittaa vedenkulutuksensa jo kuukauden ajan.

Petäjävedellä viiden lapsen äiti  Matleena Ylikoski  huuhtaisee nopeasti tuttipullon hanan alla. Ylimääräinen vesi valuu tiskialtaan pohjalla olevaan vatiin. Tuttipullon huuhteluvettä voidaan käyttää myöhemmin vaikka puurokattilan pesuun. Seitsenhenkisessä perheessä on vaadittu pinnaa ja luovuutta jo lähes kuukauden kestäneen vesikriisin keskellä.
 Petäjäveden vesikriisin vaiheet Petäjäveden kolmesta vedenottamosta suurin jouduttiin sulkemaan epäpuhtauksien vuoksi lokakuun alussa. Asukkaita (2100) on kehotettu puolittamaan toistaiseksi veden kulutuksensa. Vesikriisin taustalla vaikuttavat myös ennätyksellinen kuivuuden aiheuttamat matalat pohjavedet. Aluksi kuntalaiset noudattivat puolittamiskehotusta, mutta viime viikkoina veden kulutus on jälleen noussut. Vedenkulutuksen lisääntyessä vaarana on vedentuotannon loppuminen. Kunta järjestää asukkaille maksutonta talousveden jakelua ja rantasaunan peseytymiseen. Vesitilanteen pitäisi normalisoitua marraskuun lopussa uuden porakaivon ja Kintaudelta rakennettavan yhdysvesiputken myötä. Kuntaan on päätetty rakentaa uusi vedenottamo, joka valmistunee ensi kesänä.
 Vedenkulutuksen puolittaminen kolmen alakouluikäisen ja kahden alle kouluikäisen lapsen kanssa ei ole ollut helppoa.
 Petäjäveden kolmesta  vedenottamosta suurin on jouduttu sulkemaan  alhaisten pohjavesien ja epäpuhtauksien vuoksi. Koko kylä on haastettu vedensäästötalkoisiin lokakuun alkupuolelta lähtien. Asukkaita on kehotettu  välttämään suihkussa käyntiä ja vessan vetämistä.
 – Monet asiathan on vaan pakko tehdä. Meidän on pestävä pyykkiä, astioita on tiskattava ja vauvan pylly pitää myös pestä. Olemme eläneet arkea mahdollisimman normaalisti, mutta vettä säästäen. Kaikenlaisia kikkoja on keksitty, kertoo Matleena Ylikoski.
 Ylikosken perheessä ei olla vettä tuhlailtu aiemminkaan. Suomalaisilla kuluu  keskimäärin 155 litraa vettä  vuorokaudessa henkeä kohden (Ympäristöosaava). Normaalioloissa Ylikoskilla sitä käytetään koko perheessä ainoastaan reilut 300 litraa päivässä. Perheen isä  Hannes Ylikoski  on mitannut perheen veden kulutusta viime viikot tarkasti.
 Peseytyminen nielee selvästi eniten vettä.
 – Vessanpöntön huuhtelussa iso painallus vie neljä ja puoli litraa ja pieni painallus kolme litraa vettä. Suihkussa, jos oikein nopeasti suihkuttaa, kuluu toistakymmentä litraa ja vauvan pyllyn pesussa kolme tai neljä litraa vettä. Tavallaan pieniä lukuja, mutta siten siitä kertyy valtavia määriä.
 Juomavesi kanistereista ja vessanpöntön huuhtelu käsienpesuvedellä
 Hannes Ylikoski valuttaa kahvinkeittoon tarvittavaa vettä kanisterista. Ylikosket ovat hakeneet juoma- ja ruokaveden koko vesikriisin ajan kanistereilla kunnan vedenjakelupisteiltä. Talousvettä kuluu kaksi kymmenen litran kanisterillista vuorokaudessa.
 Puolittamistarpeen lisäksi kunnassa on ollut voimassa vedenkeittokehotus viimeisen viikon ajan. Keittotarve ei ole Ylikosken perhettä liiemmin haitannut, koska he käyttävät juomapisteeltä saatua kantovettä juomavetenä joka tapauksessa.
 Ulkona säilytettävissä kanistereissa vesi pysyy kylmänä.
 – Hanasta kun ottaa juomavettä, sitä tulee valutettua pitkään ennen kuin se on sopivan kylmää. Siinä tuhlaantuu paljon vettä hukkaan. Kanistereissa se on aina heti sopivan kylmää juotavaksi, sanoo Hannes Ylikoski.
 Vettä yritetään pihistellä kaikessa. Astioita pestään ainoastaan täysiä koneellisia. Samoja juomalaseja pyritään käyttämään mahdollisimman pitkään. Vaatteita pestään vasta, kun on pakko. Puskapissille perheessä ei sentään olla ryhdytty, vaikka kunnanjohtaja on siihen kuntalaisia kehottanutkin.
 Kunnan järjestämillä vedenjakelupisteillä on käynyt kova vilske. Niko Mannonen / Yle
 Vessan vetämiseen on sen sijaan kehitelty aivan oma viritelmänsä. Aluksi koko perhe yritti käyttää samaa vessaa ja huuhdella WC-pöntön ainoastaan joka toinen kerta. Sitten perheenisä sai neronleimauksen: hän irroitti vessan hanan viemäriputken ja laittoi sen viemärin sijaan valumaan pesualtaan alla olevaan muovisankoon. Kouluikäiset lapsetkin osaavat nyt tarvittaessa tyhjentää käsienpesuveden sangosta WC-istuimen huuhteluun.
 – Kaikista hulluinta on käyttää puhdasta juomavettä vessan huuhteluun, sanoo Matleena Ylikoski.
 Peseytymistä järvivedellä rantasaunassa
 Ylikosket pakkaavat pyyhkeitään ja kylpytakkejaan saunakasseihin. He ovat käyneet peseytymässä kerran viikossa kunnan tarjoamassa rantasaunassa, jonne pesuvesi kannetaan järvestä.
 Kunta on antanut saunan maksutta kuntalaisten käyttöön vesikriisin ajaksi. Naisille ja miehille on omat saunavuoronsa sekä uikkarisaunavuoro kaikille halukkaille päivän päätteeksi. Sauna on ollut kovassa käytössä.
 Matleena Ylikoski odottaa vesitilanteen paranemista ja perheen yhteisiä saunahetkiä omassa saunassa. Hän haluaisi myös päästä pesemään mattoja sekä lasten syys- ja talvivaatteita. Hänen mielestään poikkeustilanteessa jaksamista auttaisi tieto siitä, milloin kriisi päättyy
 – Sinnikkyys ja huumorintaju loppuu varmasti aikanaan. Muutamia aikoja voi olla poikkeustilanteessa, mutta jos siitä tulee pysyvä olotila, elämä muuttuu hankalaksi. Arjessa on muutenkin puuhaa ja huolia, tämä on aivan ylimääräinen kuormitus.
 Petäjävedellä Ylikoskien lisäksi 2100 muuta asukasta odottaa vesikriisin päättymistä enemmän kuin joulua. Kyläläisillä on ollut tähän saakka hyvä tsemppihenki päällä. Naapureita ei olla alettu kylällä kyttäämään, vaikka eivät Ylikosketkaan kehtaisi autoaan alkaa pihalla pestä.
 Vesikriisi on muuttanut Ylikoskien suhtautumista veden kulutukseen pysyvästi.
 – Kun on laskettu vesilitroja mittojen kanssa, niin varmasti se vaikuttaa veden käyttöön jatkossakin. Hanaa ei ole pakko laskea täysillä. Kymmenen minuutin suihkut ovat täysin poissuljettuja. Vaikka tilanne normalisoituu aikanaan, niin käsitys veden arvosta tulee säilymään.
 Valoa vesiputken päässä
 Petäjäveden kunnassa on mietitty kuumeisesti keinoja vesikriisin ratkaisemiseksi. Kylälle on tehty uusi porakaivo, joka pystyy tuottamaan neljäsosan Petäjäveden koko veden tarpeesta. Kaivo saadaan todennäköisesti käyttöön seuraavan kahden viikon aikana, kunhan sen veden laatu on varmistunut.
 Keskiviikkoiltana kuntarakennelautakunnassa päätettiin myös rakentaa yhdysvesiputki kahden ja puolen kilometrin päästä Kintaudelta. Petäjäveteen kuuluvalla Kintauden kylällä on oma vesiosuuskuntansa ja siellä on säästytty vesikriisiltä. Neljäsosan veden tarpeesta tuottavan varavesiyhteyden pitäisi olla valmiina kunnanjohtaja  Eero Vainion  mukaan muutaman viikon kuluttua, jos hanke menee läpi valtuustossa.
 – Helpotusta on lupa odottaa arviolta marraskuun lopulla, kun porakaivo ja yhdysvesiputki on saatu käyttöön, silloin vesitilanne jälleen normalisoituu. Sinne saakka pitäisi nyt jaksaa noudattaa veden puolittamiskehotusta, sanoo Vainio.
 Kun vedenkulutuksen puolittamiskehotus annettiin lokakuun alussa, sitä noudatettiin aluksi kuuliaisesti ja kulutus saatiin puolitettua. Viime viikkoina veden kulutuksessa on kuitenkin lipsuttu: kulutus on noussut 75 prosenttiin.
 Vedenkulutuksen kasvaessa on vaarana koko vedentuotannon loppuminen.
 Petäjäveden kuntaan on päätetty myös rakentaa kokonaan uusi vedenottamo. Sen rakentamisen aloitus viivästynee kuitenkin helmikuulta ensi kesään hitaiden luvanhakuprosessien vuoksi.

Lähes kuukauden vesikriisin keskellä elänyt seitsenhenkinen perhe huuhtelee vessan käsienpesuvedellä – vedenkäyttötavat muuttuvat pysyvästi


Summary: Liitto kertoo lakon alkamisajankohdasta ja mittasuhteista perjantaina.

Julkisten ja hyvinvointialojen liitto (JHL)

Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL pyrkii saamaan Turun kaupungin tytäryhtiö Arkean taipumaan paikalliseen sopimiseen liittyvässä kiistassa lakon avulla. JHL:n hallitus päätti työtaistelutoimista keskiviikkoiltana. Samalla alkoi lakon valmistelu.
 JHL kertoo lakon ajankohdasta ja kestosta tarkemmin perjantaina. Päätös koskee yli 600:tta liittoon kuuluvaa Arkean työntekijää. Jos julkis- ja yksityisalojen toimihenkilöliitto Jyty liittyy lakkoon, sen piiriin kuuluu noin tuhat henkilöä.
 Kiista sai alkunsa, kun ruoka-, siivous-, ja kiinteistönhoitopalveluja tarjoava Arkea ilmoitti syyskuussa vaihtavansa henkilöstönsä halvemman työehtosopimuksen piiriin. Työntekijät vastustavat hanketta. Neuvottelut katkesivat tiistaina.
 Lue lisää:
 Turun omistama Arkea kiistää JHL:n väitteet neuvotteluhaluttomuudesta sopimuskiistassa
 JHL:n ja Turun Arkean väliset neuvottelut poikki – lakkoon valmistautuminen alkaa uudelleen
 Turun Arkea ja JHL etsivät nyt yhdessä säästöjä – Turkuun tulossa paikallisesti sovittu työehtosopimus tuhannelle työntekijälle

JHL aloittaa lakon Turun kaupungin Arkea-yhtiötä vastaan


Summary: Kaupunginsilta on otettu käyttöön Kristiinankaupungissa vuonna 1845. ELY-keskuksen mukaan silta tarkistetaan vuosittain, eikä siitä ole löytynyt mitään huolestuttavaa.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

Kristiinankaupungissa ollaan huolissaan keskustassa sijaitsevan kaupunginsillan kunnosta. Silta on otettu käyttöön vuonna 1854. Kaupunginjohtaja  Mila Segervall  kertoo, että silta näyttää siirtyneen ajan myötä.
 – Silta on sen näköinen, että siinä on siirtymä ja vaara on, että se kasvaa. Sen vieressä kasvaa myös pieniä puita, jotka pitäisi saada pois.
 Kaupunginjohtaja kertoo, että hän saa kaupunkilaisilta asiasta yhteydenottoja ja niitä saa myös Kristiinankaupungin teknisen puolen henkilökunta.
 – Silta on keskellä kaupunkia ja melkeinpä kaikki käyttävät sitä päivittäin. Ihmiset ovat huolissaan.
 Silta tarkastetaan vuosittain
 Kaupunginsilta on valtion omaisuutta ja siitä huolehtii Etelä-Pohjanmaan ELY-keskus. Kristiinankaupungin virkamiehet ovat olleet useasti yhteydessä ELY-keskukseen sillan tilanteesta.
 ELY-keskuksen siltainsinööri  Jukka Ylimäki  sanoo, että sillasta ei tarvitse olla huolissaan.
 – Siellä tehdään vuositarkastus joka vuosi. Viime vuonna kävimme siellä kahdesti Kristiinankaupungin virkamiesten hälytyksestä.
 Ylimäen mukaan mitään huolestuttavaa sillasta ei ole löytynyt. Hänen mielestään kristiinalaiset teettävät ELY-keskuksella turhaa työtä.
 – He varmaankin yrittävät saada sinne uuden sillan. Ehkä heidän pitäisi tutkia siltaa omalla kustannuksellaan, Ylimäki sanoo.
 Kivet vanhalla pohjalla
 Kaupunginjohtaja Segervall haluaa käydä kunnollisen keskustelun ELY-keskuksen kanssa sillan nykytilasta ja sen tulevaisuudesta. Hän tietää, että siltaa on tutkittu, mutta kaupunkilaisten olisi oikeus tietää, missä kunnossa se on.
 – Silta on rakennettu vanhalle pohjalle, painoa on ollut paljon vuosien mittaan. Kivet keskellä siltaa näyttävät siltä, että ne olisivat liikkumassa. Haluamme tietää, mitä sille voi tehdä, että sitä olisi turvallista käyttää myös tulevaisuudessa.
 Ylimäki myöntää, etteivät sillan rakenteet ole täydellisiä. Louhepenger on tehty puiden päälle, mitä hän pitää lievänä riskirakenteena. Tällä hetkellä sillan tulopenger, eli tieosuus juuri ennen siltaa painuu hiljalleen.
 – Painumista on hoidettu tähän asti päällysteellä, eikä se vaadi muita toimenpiteitä.
 Kaupunki näkee sillan turvallisuuden uhattuna
 Kristiinankaupungin kaupunginhallitus päätti tällä viikolla, että se ottaa uudelleen yhteyttä ELY-keskukseen. Hallitus hyväksyi aloitteen, jossa toivottiin erillistä keskustelua ELY-keskuksen kanssa sillan turvallisuuden takaamiseksi.
 Aloitteen mukaan sillassa oleva siirtymä voi johtaa siihen, ettei siltaa käyttävien kävelijöiden, pyöräilijöiden tai autoilijoiden turvallisuutta voida taata.

Pikkukaupunki huolissaan keskellä keskustaa sijaitsevan sillan kunnosta – ELY-keskus kuittaa: "Ehkä heidän pitäisi tutkia siltaa omalla kustannuksellaan"


Summary: Nuoret osaisivat opettaa meille osallistumisen ja itse tekemisen merkityksen. Kyky tehdä itsensä ymmärretyksi, on ihmisyyden tärkein tarve, pohtii Aleksis Salusjärvi kolumnissaan.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 “Sulla ei ole oikeutta käyttää tota sanaa! Sulla ei ole N-word passia!” sanoo 13-vuotias tyttö. Kielletty n-sana on “nigga”, olen juuri lukenut sen lapusta, johon sen on kirjoittanut luokan toinen oppilas, tummaihoinen poika.
 Termi ”n-word pass” on alun perin  Martin Luther Kingin  käyttämä käsite, jolla hän kuvasi rasismiin liittyviä luokkaeroja. Sanan merkitys muuttuu, kun luen sen valkoihoisena miehenä, ja oppilaat huomaavat muutoksen välittömästi. Minun suussani sana on törkeä, toisin kuin pojan, joka sen on kirjoittanut.
 Keskustelemme yläkoululaisten kanssa erilaisten sanojen merkitysyhteyksistä. Jokainen luokan nuori käsittää tasa-arvoisuutta kyseenalaistavat kielen nyanssit perusteellisen selvästi. Tuo nuori tyttö on niistä niin tietoinen, että hän opettaa koko muuta luokkaa. 150 senttiä pitkä lapsi osoittaa sellaista viisautta ja inhimillistä suuruutta, että en voi kuin ihailla häntä.
 Oppilaat ovat sitä suomalaista nuorisoa, josta julkisuudessa ollaan erityisen huolissaan – heillä kaikilla on vaikeuksia pärjätä koulussa.
 Seuraavaksi puhumme räppiin liittyvästä misogyniasta. Keskustelu siirtyy pettymyksen tunteeseen, joka ihmisellä on, kun hän tietää epäonnistuneensa. Puhumme metaforista, joita ihmiset käyttävät kuvaamaan toivottomia tilanteita ja siitä, miten kyky tehdä itsensä ymmärretyksi, on ihmisyyden tärkein tarve. Tällaista on kirjallisuuden opettaminen yläkoulussa nykyään.
 Kaikki tämä tapahtuu yhden oppitunnin aikana. Oppilaat ovat sitä suomalaista nuorisoa, josta julkisuudessa ollaan erityisen huolissaan – heillä kaikilla on vaikeuksia pärjätä koulussa.
 Kun luemme nuorten kanssa lyriikkaa, he tunnistavat siitä merkityksiä ehtymättömästi. He ovat ilmiselvästi sivistyneitä. Silti he eivät useinkaan pärjää koulussa tai tiedä, mitä haluavat elämällään tehdä.
 On mahtava paradoksi , että nämä samat nuoret ovat suurenmoisia opettajia. He osaavat ajatella maailmaa monipuolisesti erilaisten ihmisen näkökulmista. Tuntuu käsittämättömältä, miten tällaiset ihmiset voivat ovat vaarassa elämässä pärjäämisen kanssa.
 Tämä epäsuhta paljastaa etäisyyksiä, joita sukupolvien välille on syntynyt parissa vuosikymmenessä. Kun luemme nuorten kanssa lyriikkaa, he tunnistavat siitä merkityksiä ehtymättömästi. He ovat ilmiselvästi sivistyneitä. Silti he eivät useinkaan pärjää koulussa tai tiedä, mitä haluavat elämällään tehdä.
 Suurin osa 15-vuotiaista pojista käsittää rap-lyriikan kielikuvia, metaforia ja terminologiaa paremmin kuin kirjallisuuden professorit yliopistoissa. Se on varma merkki siitä, että kirjallisuus ei ole ehtymässä, nääntymässä tai edes kitumassa. Silti näitä taitoja ei osata tunnistaa tai soveltaa nuorten elämässä.
 Ennen vanhaa tällaista aikuisten ja lasten välistä katkosta kutsuttiin sukupolvien väliseksi kuiluksi. Nykytilanteessa on kyse jostain vakavammasta. Nykyiset nuoret ovat syntymäturisteja, joilla ei tunnu olevan mitään varmuutta omasta paikastaan maailmassa. He eivät ylipäätään tunne kuuluvansa mihinkään.
 Jokainen, joka on joskus tullut sivuutetuksi, tietää miten turhauttavaa ylenkatse on. Se synnyttää etäisyyksiä, joiden seurauksena nuoret alisuoriutuvat.
 Ongelma syntyy  siitä, kun nuori ihminen sivuutetaan. Kun häntä kohdellaan objektina tai kun hänet jätetään oman onnensa nojaan. Aivan liian moni nuori joutuu elämään ilman turvallisia aikuisia lähipiirissään. Lapset päätyvät laitoksiin ja tulevat tietoisiksi siitä, että he ovat ongelmatapauksia. Moni heistä alkaa käyttäytyä sen mukaisesti. Tämä on toistuvin tarina, kun keskustelen rikostaustaisten nuorten kanssa. He kertovat ajautuneensa syvempiin ongelmiin siksi, että heistä tuli käsiteltäviä tapauksia viranomaisten kirjoissa. He olivat diaaritiedostoja tietokoneissa ja merkintöjä kansioissa. He lakkasivat olemasta tavallisia lapsia.
 Jokainen, joka on joskus tullut sivuutetuksi, tietää miten turhauttavaa ylenkatse on. Se synnyttää etäisyyksiä, joiden seurauksena nuoret alisuoriutuvat. Suomessa tämä on epidemian kaltainen ongelma – olemme  Pohjoismaiden pahimmin syrjäytyvä yhteiskunta . Selvästi vika ei ole nuorissa, me olemme vain lakanneet kuuntelemasta heitä.
 Nuoret osaisivat opettaa meille osallistumisen ja itse tekemisen merkityksen. He etsivät konkreettista maailmaa abstraktien rakennelmien takaa. Aivan samoin kuin uimaan oppii vedessä, kaikki oppiminen vaatii omakohtaista osallistumista. On hyvin mahdollista, että ainoa tapa, jolla ihminen ylipäätään oppii mitään, tapahtuu kantapään kautta.
 On myös erinomaisen paljastavaa, että tavat, joilla nuoret katsovat kulttuuria, vaatii perusteellista taustatietoa. On tärkeää, että oppisimme nuorilta lukemaan tekstejä niillä tavoilla, jotka he itse ovat omaksuneet ja joita he itse kirjoittavat. Se on edellytys sille, että voimme ylipäätään ymmärtää heitä – mutta ennen kaikkea se on edellytys sille, että voimme oppia heidän tapansa katsoa maailmaa.
 Kaikkiin kysymyksiin löytyy vastaus, taito ja halu kysyä on se, mikä aivan liian usein näyttää puuttuvan.
 Aleksis Salusjärvi
 Kirjoittaja on Helsingissä asuva kirjallisuuden ja kuvataiteen kriitikko, kulttuuritoimittaja ja päätoimittaja. Hän opettaa sanataidetta kaikilla oppiasteilla.
 Aiheesta voi keskustella 31.10. klo 16.00 asti.
 Lue myös:
 Aleksis Salusjärven kolumni: Kärpästen herran uutta lukua kirjoitetaan Vantaan lähiöissä
 Roope Lipastin kolumni: Lukemista voi treenata siinä missä jalkapalloa tai pianon soittoa
 Aleksis Salusjärven kolumni: Rapistuva lukutaito sai uusia ratkaisuja, mutta hyvinvointivaltion rei’istä vuotaa  yhä ihmisiä

Aleksis Salusjärven kolumni: Valitus nuorten sivistymättömyydestä on suurimpia harhakäsityksiä


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Kohun keskellä oleva Veikkaus kertoo, miten se aikoo parantaa toimintaansa
 Paljon kritiikkiä saanut valtion peliyhtiö Veikkaus pitää torstaina aamupäivällä  tiedotustilaisuuden  pääkonttorillaan Helsingin Haagassa. Yhtiö kertoi  syyskuun alussa  aloittavansa ohjelman, jonka avulla se parantaa toimintansa vastuullisuutta muun muassa rahapeliautomaatteja vähentämällä ja mainontaa suitsimalla. Yle seuraa tiedotustilaisuutta, jonka on määrä alkaa kello 9.30.
 Yhdysvaltain edustajainhuone äänestää Donald Trumpin virkarikostutkinnasta
 Yhdysvaltain presidentti Donald Trump on kiistänyt tehneensä mitään väärää Michael Reynolds / EPA
 Yhdysvaltain kongressin edustajainhuone äänestää tänään torstaina presidentti  Donald Trumpin   virkarikostutkinnan jatkamisesta.  Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun koko edustajainhuone pääsee ottamaan kantaa tutkintaan. Tutkinta on samalla muuttumassa aiempaa julkisemmaksi.
 Unescon maailmanperintökohde tuhoutui tulipalossa Japanissa
 Shurin linna oli ilmiliekeissä varhain torstaiaamuna. Hitoshi Maeshiro / EPA
 Japanissa Unescon maailmanperintökohteisiin kuuluva 600 vuotta vanha  Shurin linna on tuhoutunut  lähes täysin tulipalossa. Historiallinen Shurin linna sijaitsee Okinawan saarella. Tulipalon syttymissyystä ei ole toistaiseksi tietoa. Linna on tuhoutunut ja rakennettu uudelleen lukuisia kertoja viime vuosisatojen aikana Viimeisin versio linnasta rakennettiin uudelleen valokuvien ja vanhojen asiakirjojen pohjalta vuonna 1992.
 Teknologiateollisuus ja Teollisuusliitto etsivät loppuhetken ratkaisua työehtokiistaan
 Teknologiateollisuus ry ja Teollisuusliitto ry aloittivat 29. elokuuta 2019 Etelärannassa Helsingissä neuvottelut työehtosopimuksen uudistamisesta.  Laura Hyyti / Yle
 Teknologiateollisuuden ja Teollisuusliiton työehtosopimukset umpeutuvat tänään. Järjestöjen neuvottelijat  kokoontuvat iltapäivällä  etsimään viime hetken ratkaisua avoinna oleviin kysymyksiin. Elokuun lopulla aloitettuja neuvotteluja on hidastanut kiista kilpailukykysopimukseen sisältyneiden 24 lisätyötunnin kohtalosta. Palkankorotuksista ei ole neuvotteluissa vielä edes keskusteltu.
 Yhä useampi urheiluseura on jo lahjoittanut kausikorttinsa kirjastoon lainattavaksi
 Koripalloseura Helsinki Seagulls kertoi lokakuun alussa, että jatkossa otteluita pääsee seuraamaan kirjastosta lainattavalla kausikortilla. Nyt malli on levinnyt ympäri Suomen. Matti Raivio/All Over Press
 Koripalloseura Helsinki Seagulls kertoi vajaa kuukausi sitten, että joukkueen kausikortteja voi jatkossa lainata kirjastosta. Nyt sen  esimerkkiä on seurannut  jo toistakymmentä eri lajia edustavaa urheiluseuraa ympäri Suomen. Tampereen kirjastossa tarjolla on myös kortteja kulttuurimenoihin. Malli saa kiitosta köyhyyttä tutkineelta  Anna-Maria Isolalta : urheiluottelu voi olla irtiotto pienituloisille ja toisaalta kirjastoon on kenen tahansa helppo mennä.
 Lumi ja räntä tekevät ajokelistä huonon idässä ja pohjoisessa
 Matti Huutonen / Yle
 Torstai alkaa lumisateilla maan itäosissa ja pohjoisessa ja vesisateilla eteläisimmässä osssa maata. Ajokeli voi olla monin paikoin huono idässä ja pohjoisessa. Iltapäivään mennessä sateet väistyvät itään ja sää poutaantuu lännestä alkaen.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta.

Herätys: Veikkaus kertoo parannuksista kohun keskellä, jatkuuko Trumpin virkarikostutkinta, urheiluseurojen kausikortteja saa kirjastosta


Summary: Kaliforniassa on riehunut viiden viime vuoden aikana kaikkiaan pari tuhatta maastopaloa ja useita katastrofaalisen suuria paloja.

WASHINGTON  Meksikonlahdella myrskyää ja Kaliforniassa palaa. Näistä vitsauksista on tullut jokasyksyinen traaginen uutistapahtumien sarja Yhdysvalloissa. Sekä myrskyt että maastopalot aiheuttavat vuodesta toiseen vakavia tuhoja.
 Länsirannikolla on nyt maastopalojen aika. Los Angelesin ympäristössä ja osavaltion pohjoisosissa riehuu parasta aikaa toistakymmentä suurta paloa. Tuli uhkasi keskiviikkona muun muassa presidentti  Ronald Reaganin  hautaa ja hänen nimikkokirjastoaan.
 Palojen syyt alkavat olla jo surullisen tuttuja.
 Ilmaston lämpeneminen ja kuivuus.  Kaliforniassa on ollut 2000-luvulla lämpimämpää kuin 1900-luvulla. Vuodesta 2003 lähtien osavaltiossa on ollut yhdeksän sen mittaushistorian kymmenestä lämpimimmästä vuodesta. Syksyn kuiva kausi on ilmaston lämmetessä pidentynyt.
 Lämpötilalla ja tulipaloilla on  suora yhteys toisiinsa . Kaliforniassa on ollut viiden viime vuoden aikana noin 2 000 maastopaloa. Laajoja, kymmenien tuhansien hehtaarien alueelle levinneitä paloja on ollut useita. Ennätyksellisen lämpimänä vuonna 2016 osavaltiossa raivosi neljä jättimäistä paloa.
 Vaaralliset tuulet.  Parasta aikaa eteläisessä Kaliforniassa vaikuttavat Santa Anan tuulet, jotka kuivaan kauteen osuessaan levittävät lieskoja laajoille alueille. Nämä tuulet tuovat sisämaasta Kalliovuorten alueelta kuivaa ilmaa Kalifornian etelä- ja keskiosiin.
 Tutkimusten mukaan Santa Anan tuulien aikana tulipalot leviävät jopa  kolme kertaa tavallista nopeammin . Ennusteiden mukaan voimakkaat tuulet vaikuttavat Los Angelesin seudulla ainakin torstai-iltaan saakka.
 Vaaralliset voimalinjat.  Osavaltion suurin sähköyhtiö PG&E myönsi viime viikolla, että  vika yhtiön voimalinjassa  saattoi aiheuttaa Kalifornian pohjoisosassa vaarallisesti edenneen maastopalon. Infrastruktuuri on osavaltion investoinneista ja voimayhtiöitä vastaan käydyistä oikeudenkäynneistä huolimatta edelleen monin paikoin liian huonossa kunnossa. Sähköjohtojen päälle kaatuvat puut aiheuttavat maastopaloja kaikkialla Kaliforniassa.
 Hoitamattomat metsät.  Presidentti  Donald Trump   kehotti vuosi sitten  Kaliforniaa ottamaan mallia Suomen metsänhoidosta. Trump ja Kalifornian viranomaiset ovat syytelleet tilanteesta toisiaan, mutta tosiasia on, että osavaltion metsissä on  paljon sytykettä  ja helposti syttyvän kasvillisuuden ala siellä on kasvanut.
 Los Angelesin ympäristössä sammutustöitä vaikeuttaa vuoristoinen maasto.
 Ihmiset.  Kaliforniassa on rakennettu paljon uutta asutusta metsien välittömään läheisyyteen. Asiantuntijoiden mukaan monessa tapauksessa vaarallisen lähelle ja helposti syttyvistä materiaaleista.
 Monet paloista ovat ihmisten sytyttämiä. Kuivuus on tähän vuodenaikaan sitä luokkaa, että yksi varomattomasti heitetty tupakantumppi saattaa sytyttää vakavan palon.
 Myös onnettomuudet sytyttävät paloja. Carrin alueen maastopalo viime vuonna sai alkunsa rekka-auton renkaan puhkeamisesta. Kuljettajan hallinta herpaantui ja rekka lähti heittelehtimään niin, että jalkakäytävän koroke viilsi sen korin reunaa aiheuttaen kipinöintiä. Se johti yli 90 000 hehtaarin kokoiselle alueelle levinneeseen tulipaloon.

Poikkeuksellinen kuivuus ja tuulet, vaaralliset voimalinjat, ihmisen varomattomuus – Näistä syistä maastopalot piinaavat taas Kaliforniaa


Summary: Veikkauksen tiedotustilaisuutta voi seurata suorana Ylen verkkosivuilta ja Areenasta.

Paljon julkisuutta saanut valtion peliyhtiö Veikkaus pitää torstaina aamupäivällä tiedotustilaisuuden pääkonttorillaan Helsingin Haagassa. Yle seuraa tiedotustilaisuutta, jonka on määrä alkaa kello 9.30. Tilaisuutta voi katsoa suorana tämän jutun pääkuvana olevan videon kautta sekä  Areenassa .
 Tiedotustilaisuudessa Veikkaus kertoo, miten se edistää pakollista tunnistautumista sekä sitä, miten se aikoo vähentää peliautomaattiensa määrää ja linjata uudelleen markkinointiaan. Veikkauksesta ovat paikalla toimitusjohtaja  Olli Sarekoski , liiketoimintajohtaja  Nora Vähävirta  ja laki- ja vastuullisuusjohtaja  Pekka Ilmivalta .
 Veikkausta on viime aikoina arvosteltu muun muassa siitä, että se on sijoittanut rahapeliautomaatteja suhteellisesti enemmän sellaisille aluille, joilla asuu vähävaraisia ja työttömiä. Myös  yhtiön mainontaa on kritisoitu .
 Veikkauksen valvojilla on ollut vaikeuksia  saada tietoa yhtiön toiminnasta . Kilpailu- ja kuluttajavirasto totesi hiljattain selvityksessään, että  Veikkauksen valvontaa on tehostettava .
 Yhtiö kertoi syyskuun alussa aloittavansa  ohjelman, jonka avulla se parantaa toimintaansa . Siihen kuuluu muun muassa rahapeliautomaattien vähentäminen ja mainonnan suitsiminen.
 Lue lisää:
 Kilpailu- ja kuluttajavirasto: Veikkauksen valvontaa tehostettava – sitten vasta selvitetään, onko monopoliasema aiheellinen
 MOT:n selvitys: Veikkauksen todellinen liikevaihto on 13 miljardia

Katso suorana kello 9.30: Kohun keskellä oleva Veikkaus kertoo, miten se aikoo parantaa toimintaansa


Summary: Jo toistakymmentä urheiluseuraa on antanut kausikorttejaan lainattavaksi kirjastoon. Köyhyystutkija pitää mallia hyvänä.

Helsinki Seagullsin urheilutoimenjohtaja  Toni Leppänen  ei osannut arvata, millaisen ilmiön tulikaan aloittaneeksi.
 Koripalloseura kertoi lokakuun alussa, että jatkossa Korisliigassa pelaavan Seagullsin otteluita pääsee seuraamaan kirjastosta lainattavalla kausikortilla.
 Nyt – vain vajaassa kuukaudessa – idea on levinnyt ympäri Suomen.
 Kausikortteja kirjastoihin ovat lahjoittaneet eri sarjatasoilta niin koripallo-, jääkiekko-, salibandy- kuin lentopallojoukkueet. Mukana on sekä naisten että miesten joukkueita.
 Lainattavalla kausikortilla urheilua ja kulttuuria Ainakin nämä seurat ja toimijat ovat ilmoittaneet antaneensa kausikortin kirjastoon lainattavaksi: Tampere : Ilves ja Tappara (jääkiekko) Tampereen Pyrintö (koripallo) ja PP-70 (futsal) sekä Livelab, Tullikamarin Klubi, Tampere-talon Sorsakluni, Vastavirta-Klubi ja Tanssiteatteri MD. Pori:  Ässät (jääkiekko), FBT Karhut (salibandy), Musan Salama (futsal). Mikkeli : Jukurit (jääkiekko) Porvoo : Porvoon salibandyseura (salibandy) Lahti : LASB (salibandy) Raisio : Raision Loimu (lentopallo) Imatra : Imatran Ketterä (jääkiekko) Kouvola : Kouvot ja Kouvottaret (koripallo) Uusikaupunki : Korihait (koripallo) Turku : TPS Salibandy (salibandy)
 Vaikka hyvillä ideoilla onkin tapana levitä, on tahti ollut melkoinen.
 – Olimme organisaatiossamme yhtä mieltä siitä, että tämä on hyvä ja kokeilun arvoinen idea. Myös kirjasto lähti avoimin mielin mukaan, mutta ei meistä silti kukaan uskonut, että tämä näin suuren suosion saisi, Leppänen hämmästelee.
 Ajatus kirjastosta lainattavista kausikorteista syntyi Leppäsen mukaan viime keväänä Seagullsin toimistolla "yllättävänä päähänpistona". Koripallokausi oli tuolloin lopuillaan, joten idea jätettiin muhimaan kesän yli.
 Leppänen sanoo, että lainattavilla kausikorteilla seura haluaa tarjota mahdollisimman monelle mahdollisuuden tulla koripallo-otteluun.
 Tosin siitäkään ei ole haittaa, jos samalla tulee houkutelleeksi lajin pariin uusia katsojia ja ehkä jopa harrastajia.
 – Hienointa olisi, että joku Seagullsin tai minkä tahansa muun urheilujoukkueen matsia katsomaan tullut innostuisi harrastamaan itsekin lajia, Leppänen pohtii.
 Toni Leppänen kertoo, että monet mallin omaksuneet urheiluseurat ovat olleet Seagullsiin yhteydessä ja tiedotteissa on muistettu antaa kunniaa myös idean keksijälle.  harri fagerholm
 Irtiotto pienituloiselle
 Köyhyyttä tutkinut  Anna-Maria Isola  pitää erityisen hienona sitä, että urheiluseurat ovat antaneet kausikorttinsa lainattavaksi nimenomaan kirjastoon.
 Kirjastossa käyminen ei leimaa ketään.
 – Kirjasto on universaali tila, joka ei katso, käykö siellä rikas vai köyhä, sillä siellä käyvät kaikki. Näin ollen kortin voi käydä lainaamassa tasa-arvoisesti ilman, että tarvitsee todistella tarvitsevansa sitä, Isola sanoo.
 Isola työskentelee tutkimuspäällikkönä Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen eli THL:n yhdenvertaisuus ja osallisuus -yksikössä.
 Hänen mukaansa urheiluseurojen eleellä voi todella olla vaikutusta pienituloisen ihmisen arkeen.
 – Köyhän elämä on usein yksitoikkoista sekä rutiininomaista ja siinä on se ongelma, ettei se katkea mihinkään juhlaan. Ei ottelussa käyminenkään vastaa viikon lomaa, mutta on se kuitenkin irtiotto arjesta, Isola kuvailee.
 – Ihmiselle tulee myös kokemus siitä, että hänet kohdataan arvokkaana yksilönä ja että hänen on mahdollista tehdä jotain arjesta poikkeavaa, mitä muillakin.
 Tosin isommassa kuvassa yhteiskunnan pitäisi ottaa Isolan mielestä enemmän vastuuta: pienituloisten osallisuus ja yhdenvertaisuus eivät voi olla hyväntekeväisyyden varassa.
 Seagulls pelaa kotiottelunsa Töölön kisahallissa, joka vetää noin 1200 katsojaa. Seagullsin riveissä pelaavat muun muassa kuvassa olevat Richard Williams ja Tuukka Kotti. Matti Raivio / All Over Press
 Urheiluseurojen ele on tärkeä myös symbolisena
 Mistä kertoo se, että idea kirjastosta lainattavista kausikorteista on levinnyt niin nopeasti? Isola nostaa esille kolme seikkaa.
 Hänen mukaansa ihmiset tiedostavat sen, että on olemassa tiettyjä etuoikeuksia, joihin kaikilla ei ole mahdollisuuksia. Siksi "omasta hyvästä" halutaan jakaa muille.
 Toisaalta ihmisten on helppo antaa eteenpäin jotain konkreettista, kuten tässä tapauksessa kausikortteja. Isola vertaa tätä veroihin. Niistä on vaikeampi hahmottaa, mihin ne käytetään.
 – Konkreettisen lahjoittaminen on ihmisille tärkeää.
 Lisäksi jos katsomossa on kerran tilaa, voi Isolan mukaan ajatella, että urheiluseuroilla tai toimijoilla on ylijäämää, josta on mahdollista jakaa muille. Ja etenkin sellaisille, jotka eivät siihen muuten pääsisi käsiksi.
 – Laitetaan resurssit ikään kuin tehokkaaseen ja vaikuttavaan kiertoon.
 Muutamilla lainattavilla kausikorteilla ei vielä liikuteta massoja, mutta Isolan mukaan urheiluseurojen ele on hyödyllinen myös symbolisena. Sen avulla julkiseen keskusteluun voi nousta uusia, pienituloisten ihmisten arkeen vaikuttavia oivalluksia ja ideoita.
 Halpa keino tehdä, mutta myös saada hyvää
 Jos mietitään urheilumarkkinointia, vastaavanlaisia esimerkkejä ei tule Jyväskylän ammattikorkeakoulussa urheiluliiketoiminnan lehtorina työskentelevän  Aila Ahosen  mieleen.
 Ahonen pitää ideaa lainattavista kausikorteista hyvänä markkinointikeinona seuran imagon kannalta.
 – Tällä tavoin tarjotaan useille ihmisryhmille mahdollisuus tutustua lajiin, ja eihän tämä varmastikaan maksa paljoa – muutaman kausikortin kun laittaa kirjastoon.
 Ahonen ei näe, että seurat voisivat tässä jollain tavalla hävitä.
 Ja kuten Helsinki Seagullsin urheilutoimenjohtaja Toni Leppänen toteaa, palaute lainattavista kausikorteista on ollut pelkästään myönteistä.
 Se ei Ahosen mukaan ole mitenkään poikkeuksellista, että urheiluseurat pyrkivät tekemään hyvää. Hyväntekeväisyyttä eri seuroissa on tehty paljon jo aiemminkin.
 Mitä mullistuksia miehellä on seuraavaksi mielessä? Tähän urheilutoimenjohtaja Toni Leppänen ei vielä osaa vastata. – Katsotaan, hän naurahtaa. harri fagerholm
 Viime aikoina on keskustelu myös siitä, minkälaisia yhteiskunnallisia vaikuttajia urheiluseurat ovat. Pitäisikö niiden ottaa enemmän kantaa vai ei? Esimerkiksi jääkiekon SM-liigajoukkueet Ilves ja TPS pelaavat ensi lauantaina  Pride-teemaisessa ottelussa.
 – Mielestäni urheiluseuroilla on iso merkitys tällaisissa kysymyksissä, sanoo Ahonen.
 Hänen mukaansa suomalaiset ovat "urheiluhullua kansaa" ja siksi urheiluseurat saavat äänensä helposti kuuluviin.
 – Ei tarvitse miettiä kuin maahanmuuttokysymyksiä, niin kyllähän urheilu on yksi parhaista yhteiskuntaan sopeuttajista esimerkiksi nuorten ja lasten kohdalla.
 Leviääkö malli ulkomaille?
 Vaikka kirjastot eivät enää hetkeen ole olleet pelkästään kirjoja varten, on yhteistyö urheiluseurojen kanssa monella tapaa uutta. Siitä on innostunut myös Helsingin kaupunki.
 Helsingin kulttuurin ja vapaa-ajan toimialan johtaja  Tommi Laitio  on nimittäin ollut Seagullsiin yhteydessä.
 Laitio vierailee parhaillaan Yhdysvalloissa, jossa hän aikoo esitellä urheiluseuran ja kirjaston välistä yhteistyötä kaupunkikehityksen konferenssissa.
 Voi olla, että Seagullsin Leppänen tuli keksineeksi mallin, josta häntä kiitellään vielä Suomen rajojen ulkopuolellakin.
 Voit keskustella aiheesta tämän jutun alla tänään torstaina kello 18 asti.

Kirjastosta urheiluotteluun? Yhden miehen ideasta paisui ilmiö, joka levisi ympäri Suomen – "Voi todella vaikuttaa pienituloisen arkeen"


Yhdysvaltain kongressin edustajainhuone äänestää tänään torstaina presidentti  Donald Trumpin  virkarikostutkinnan jatkamisesta. Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun koko edustajainhuone pääsee ottamaan kantaa tutkintaan.
 Selitämme tässä lyhyesti ja vähän pitemmin, mistä virkarikostutkinnassa on kyse.
 Jos sinulla on kiire, tässä 100 sanaa
 Yhdysvaltain kongressin alahuone eli edustajainhuone äänestää torstaina, eteneekö  presidentti Donald Trumpia koskeva virkarikostutkinta.  Koska yli puolet edustajainhuoneen jäsenistä on presidenttiä vastustavia demokraatteja, tutkinta luultavasti jatkuu.
 Tutkinnassa edustajainhuone selvittää, onko presidentti Trump käyttänyt väärin virka-asemaansa. Hänen väitetään painostaneen Ukrainaa tutkimaan poliittisia vastustajiaan.
 Trumpin mukaan väitteet ovat tekaistuja, ja kyseessä on poliittinen ajojahti.
 Seuraavaksi edustajainhuone alkaa järjestää julkisia kuulemisia. Edustajainhuone saattaa äänestää jo ennen joulua, nostaako se virkasyytteen.
 Tämän jälkeen syytettä käsittelisi kongressin ylähuone eli senaatti. Presidentti erotetaan virastaan, jos kaksi kolmasosaa senaattoreista tuomitsee hänet syylliseksi virkarikoksiin.
 Yli puolet senaattoreista on presidenttiä tukevia republikaaneja, joten Trumpin erottaminen näyttää epätodennäköiseltä. Seuraavat presidentinvaalit ovat marraskuussa 2020.
 Jos aikaa riittää, 400 sanaa lisää
 Miksi tutkinta alkoi?
 Virkarikostutkinta sai alkunsa nimettömästä ilmiannosta. Turvallisuuspalvelussa työskennelleen ilmiantajan mukaan presidentti Trump oli pyytänyt Ukrainaa sekaantumaan Yhdysvaltain seuraaviin presidentinvaaleihin.
 Yhdysvaltalaismedia raportoi ilmiannosta syyskuun puolivälissä. Tuolloin kävi ilmi, että ilmianto liittyi Trumpin ja Ukrainan presidentin  Volodymyr Zelenskyin  25. heinäkuuta käymään puhelinkeskusteluun.
 Edustajainhuoneen puheenjohtaja, demokraatti  Nancy Pelosi  ilmoitti virkarikostutkinnan aloittamisesta 24. syyskuuta.
 Edustajainhuoneen puheenjohtaja Nancy Pelosi on luotsannut demokraatteja virkarikostutkinnassa Shawn Thew / EPA
 Mitä Trumpin väitetään tehneen?
 Demokraatit epäilevät Trumpin edistäneen omaa etuaan Yhdysvaltain ulkopolitiikan kustannuksella. Tätä he pitävät vallan väärinkäyttönä.
 Trump pyysi heinäkuun puhelinkeskustelussa Zelenskyia aloittamaan tutkinnan entisen varapresidentin  Joe Bidenin  ja tämän pojan  Hunterin  toimista. Joe Biden pyrkii demokraattien presidenttiehdokkaaksi ensi syksyn vaaleissa.
 Trump halusi selvittää, miksi Joe Biden vaati varapresidenttinä ollessaan Ukrainan pääsyyttäjän erottamista. Syyttäjä oli tutkinut ukrainalaista kaasuyhtiötä, jonka hallituksessa Hunter Biden istui.
 Joe Bidenin mukaan vaatimus oli Yhdysvaltain ulkopolitiikan mukainen. Myös muut länsimaat halusivat päästä eroon korruptoituneesta syyttäjästä.
 Entinen varapresidentti Joe Biden on tällä hetkellä demokraattien suosikki Trumpia vastaan ensi syksyn presidentinvaaleissa CJ Gunther / EPA
 Lisäksi Trump pyysi Zelenskyia auttamaan asianajajaansa  Rudy Giuliania . Tämä on yrittänyt etsiä Ukrainasta todisteita salaliittoteorialle, jonka mukaan Yhdysvaltain vuoden 2016 presidentinvaaleihin olisi sekaantunut Ukraina eikä Venäjä.
 Ennen puhelua Trumpin hallinto oli jäädyttänyt noin 350 miljoonan euron arvoisen sotilasavustuksen maksamisen Ukrainalle.
 Kongressissa todistaneen ulkoministeriön virkamiehen mukaan Zelenskyiltä pyydetyt tutkinnat olisivat olleet ehtona sotilasavun antamiselle.
 Lisäksi kongressille  on esitelty virkamiesten tekstiviestivaihtoa.  Niiden perusteella näyttäisi siltä, että Trumpin hallinto olisi pitänyt tutkintojen aloittamista ehtona sille, että Zelenskyi saisi kutsun Valkoiseen taloon.
 Miten Trump on puolustautunut?
 Presidentti Donald Trump on kiistänyt, että hän olisi tehnyt mitään väärää. Hänen mukaansa väitteet vastapalvelusten pyytämisestä eivät pidä paikaansa.
 Sen sijaan virkarikostutkinnassa on hänen mukaansa kyse  demokraattien masinoimasta vallankaappausyrityksestä.  Ilmiantajaa hän on kutsunut maanpetturiksi.
 Republikaanit ovat pääosin tukeneet presidenttiä. Heidän mielestään presidentti ei ole saamassa reilua kohtelua.
 Valkoinen talo on julkaissut muistiinpanot  Trumpin ja Zelenskyin puhelinkeskustelusta. Niiden perusteella Trump toivoi Zelenskylta apua tutkimuksissa mutta ei asettanut niille selväsanaisia ehtoja. Jäädytetty sotilasavustus maksettiin Ukrainalle syksyllä.
 Miten tutkinta etenee?
 Mikäli edustajainhuone päätyy ennakoidusti jatkamaan virkarikostutkintaa, seuraavaksi alkavat julkiset kuulemiset komiteoissa. Tämän jälkeen edustajainhuoneen lakiasiainkomitea laatii mahdolliset virkasyytteet.
 Yhdysvaltalaismedian laskelmien mukaan enemmistö edustajainhuoneen jäsenistä tukee myös virkasyytteen nostamista.
 Syyte siirtyy sen jälkeen senaattiin, joka järjestää virkarikosoikeudenkäynnin. Presidentin viraltapano edellyttäisi, että senaatin 54 republikaanista noin 20 äänestäisi Trumpin erottamisen puolesta.
 Tämä näyttää ainakin nykyisessä tilanteessa epätodennäköiseltä.
 Mitä merkitys tutkinnalla on?
 Vaikka demokraatit eivät saisikaan erotettua Trumpia, he toivovat julkisen tutkinnan ja jatkuvien paljastusten syövän hänen kannatustaan. Näin Trump olisi helpompi voittaa ensi vuoden vaaleissa.
 Toisaalta republikaanit pyrkivät esittämään virkarikostutkinnan epäoikeudenmukaisena ajojahtina. He toivovat, että Trumpin kannattajat ryhmittyvät presidentin taakse entistä lujemmin.
 Noin puolet yhdysvaltalaisista on kannattanut virkarikostutkinnan aloittamista Ukraina-paljastusten jälkeen, kertoo mielipidemittauksia  analysoiva Fivethirtyeight-sivusto.
 Lue myös:
 Trumpin virkarikosasiassa järjestetään ensimmäinen virallinen äänestys, joka tekisi todistajakuulemisista julkisia
 Presidentti Trumpin puhelut valtiojohtajille Biden-jahdissa hämmentävät kotimaassa ja ulkomailla – Näin tapahtumat etenivät
 Voidaanko presidentti Trump panna viralta? Näin Valkoista taloa horjuttava virkarikostutkinta etenee

Yhdysvaltain edustajainhuone äänestää Donald Trumpin virkarikostutkinnasta, mistä onkaan kyse? Tässä 100 ja 500 sanan vastaukset


Summary: Kesän 2016 kilpailukykysopimukseen sisältynyt työajan pidennys ilman korvausta tulehduttaa syksyn työehtosopimusneuvotteluja.

Kiista työajoista on jumittanut Teknologiateollisuuden ja Teollisuusliiton neuvotteluja uusista työehtosopimuksista. Vanhat sopimukset umpeutuvat tänään 31. lokakuuta.
 Työnantajia edustava Teknologiateollisuus vaatii, että kilpailukykysopimukseen sisältyneestä vuosityöajan 24 tunnin pidennyksestä tulee pysyvä.
 Työntekijöiden Teollisuusliitto on vetänyt tiukkaa linjaa: se ei aio suostua työajan pidennykseen, vaikka siitä maksettaisiin korvaus.
 Periaatteellisesta kiistasta on muodostunut työehtosopimusneuvotteluja kiristävä umpisolmu, jonka avaamiseen tarvitaan paljon taitoa ja ainakin kourallinen mielikuvitusta.
 Ralf Sund: Kysymys on työn hinnasta
 Kilpailukykysopimuksen valmisteluissa mukana häärinyt toimihenkilökeskusjärjestö STTK:n entinen ekonomisti  Ralf Sund  sanoi  tiistaina Yle Radio Yhden Ykkösaamussa , että viime kädessä kysymys on työn hinnasta.
 Sund totesi, että työehtosopimusneuvotteluissa keskustellaan työn hinnasta: millä hinnalla Suomessa tehdään töitä. Sund uskoo, että työaikakysymys voidaan muuttaa rahaksi.
 Juhani Salonius: Sopimukset aina uusia
 Entinen valtakunnansovittelija, työnantajien leivissä työuransa tehnyt työmarkkinajuristi  Juhani Salonius  muistutti samassa tiistain Ykkösaamussa, että kilpailukykysopimuksen mukaan työajan pidentämisestä sovitaan työehtosopimuksissa.
 Saloniuksen mielestä asia on yksinkertainen: työehtosopimukset sovitaan määräajaksi ja työaikakysymyksessäkin mennään niin kuin työehtosopimuksissa tulevaisuudessa sovitaan.
 Teollisuusliitto uhmasi Sipilän hallitusta
 Teollisuusliitto irtisanoi  kilpailukykysopimuksen yhteydessä sovitun pöytäkirjan työajan pidentämisestä 24 tunnilla jo vuosi sitten, kun työntekijäliitto painosti  Juha Sipilän  (kesk.) hallitusta luopumaan pienten yritysten irtisanomissuojan heikentämisestä.
 Teollisuusliiton demaripuheenjohtaja  Riku Aalto  profiloitui kilpailukykysopimuksen väännöissä hallituksen ja pääministeri Sipilän vastapuoleksi.
 Työntekijöitä edustavan Teollisuusliiton mielestä kilpailukykysopimukseen sisältyneet 24 lisätyötuntia sovittiin kolmen vuoden määräajaksi, joka päättyy tämän vuoden lopussa.
 Viime hallituskaudella työntekijäjärjestöjä närästi ajatus, että työnantajat käyttivät hyväksi poliittisia suhdanteita eli porvarihallitusta ja ajoivat läpi omia työmarkkinapoliittisia tavoitteitaan, kuten työajan pidentämistä ilman korvausta ja paikallista sopimista.
 Kilpailukykysopimus siirsi myös sosiaaliturvamaksuja työnantajilta työntekijöiden maksettavaksi.
 Metalliliitolla oma ratkaisu 24 tunnista
 Teollisuusliiton lokakuussa 2018 Teknologiateollisuudelle jättämän irtisanomisilmoituksen mukaan työajan 24 tunnin pidennys päättyisi tämän vuoden lopussa.
 Sopimus pystyttiin irtisanomaan vain entisen Metalliliiton aloilta, koska työajan pidennys on lähes kaikilla muilla aloilla sovittu itse työehtosopimukseen, ei erilliseen pöytäkirjaan.
 Sopimuksen irtisanomisen piiriin kuuluu yli 100 000 työntekijää teknologiateollisuudessa, autoalan kaupassa ja korjaamotoiminnassa, pelti- ja teollisuuseristysalalla, malmikaivoksissa sekä teknisessä huollossa ja kunnossapidossa. Muilta aloilta työajan pidennys aiotaan poistaa syksyn 2019 työehtosopimusneuvotteluissa.
 Teknologiateollisuus: Työajalla on hinta
 Teknologiateollisuuden työmarkkinajohtaja  Minna Helle  piti Teollisuusliiton viime vuotisia toimia valitettavina.  Helteen mukaan  tarkoituksena oli yhdessä arvioida työajan pidentämisen vaikutuksia alan yritysten kilpailukykyyn ja työllisyyteen.
 Teknologiateollisuuden työmarkkinajohtaja Minna Helle sanoo, että työajan pidennys ja palkankorotukset liittyvät toisiinsa. Jos työajan pidennyksestä luovutaan, niin palkankorotuksista on tingittävä. Laura Hyyti / Yle
 Teknologiateollisuus palasi  työaikakysymykseen tämän syksyn työehtosopimusneuvotteluissa. Työnantajajärjestön mukaan yritysten kilpailukykyä ja työllistämismahdollisuuksia ei saa heikentää työaikaa lyhentämällä.
 Työmarkkinajohtaja Helle on korostanut, että työaika ja palkkaratkaisu muodostavat kokonaisuuden ja pidempi työaika luo tilaa palkankorotuksille.
 Teknologiateollisuuden laskelmien mukaan kilpailukykysopimukseen sisältyneen työajan pidennyksen kustannusvaikutus on teknologiateollisuudessa laskennallisesti 1,4 prosenttia.
 Teollisuusliiton mielestä arvio on ylimitoitettu, sillä työajan pidennystä on sovellettu paikallisesti hyvin kirjavasti.
 Lue myös:
 Kiista kiky-tunneista jumittaa palkkaneuvotteluja: Teollisuusliitto torjuu lisätunnit, työnantajat kytkevät työajan ja palkankorotukset
 Etlan selvitys: Kikyn työajan pidennys lisää jopa 16 000 työpaikkaa vuoteen 2022 mennessä – Palkansaajien tutkimuslaitos kritisoi arviota
 Kiky-tuntien jatkosta muhii lihava riita: Jääkö 24 tunnin vuosityöajan pidennys pysyväksi?

Syksyn palkkaneuvottelujen avainkysymys: Kuka avaa kiky-tuntien umpisolmun?


Summary: Uusien tietojen mukaan al-Baghdadi surmasi kaksi tunneliin mukanaan vetämäänsä lasta.

Yhdysvaltain puolustusministeriö on julkaissut video- ja kuvamateriaalia Isis-johtaja  Abu Bakr al-Baghdadin  tappoiskusta, kertoo muun muassa  ABC News .
 Rakeisessa, mustavalkoisessa kuvamateriaalissa näkyy, kuinka Yhdysvaltain joukot lähestyvät jalan korkeaseinäistä rakennuskompleksia, jossa al-Baghdadi oleskeli. Puolustusministeriö julkaisi myös videomateriaalia ilmaiskuista. Videolla näkyy, kuinka tuntemattomat sotilaat avaavat tulen Yhdysvaltojen helikoptereita vastaan.
 Isisiä johtanut al-Baghdadi kuoli Yhdysvaltain operaatiossa viime viikonloppuna Pohjois-Syyriassa Idlibin alueella. Al-Baghdadi räjäytti itsensä itsemurhavyöllä tunnelissa, kun Yhdysvaltain joukot olivat onnistuneet saartamaan hänet.
 Kenraali  Kenneth McKenzie  kertoi tiedotustilaisuudessa keskiviikkona, että Isis-johtaja surmasi samalla myös kaksi tunneliin mukanaan vetämäänsä lasta. Aiemmin on kerrottu, että kuolleita lapsia olisi ollut kolme. Lasten arvellaan olleen alle 12-vuotiaita. Asiasta uutisoi muun muassa uutiskanava  CNN .
 Lisäksi rakennuskompleksissa kuoli neljä naista ja yksi mies. McKenzien mukaan naiset käyttäytyivät uhkaavasti ja heillä oli räjähdevyöt.
 McKenzie myös kertoi, että al-Baghdadi on saattanut ampua tunnelista yhdysvaltalaisjoukkoja kohti.
 Jäänteet haudattu mereen
 Yhdysvallat kertoi aiemmin, että al-Baghdadin jäänteet on haudattu mereen.
 Maavoimien esikuntapäällikkö  Mark Milleyn  mukaan ruumista kohdeltiin asianmukaisella tavalla ja kaikki jäänteet haudattiin mereen.
 Pentagon ei kertonut mihin ja milloin jäänteet haudattiin.
 Eilen  Washington Post  uutisoi nimettömiin viranomaislähteisiin nojaten, että al-Baghdadi löydettiin hänen lähipiiriinsä soluttautuneen "myyrän" ansiosta.
 Al-Baghdadin lähipiiriin soluttautunut mies vuoti tietoja maailman etsityimmän miehen liikkeistä viranomaisille useiden kuukausien ajan.
 SDF-joukot toimittivat tiedustelutietoa
 Aiemmin tällä viikolla uutisoitiin myös, että Syyrian kurdijoukkojen osuus on ollut merkittävä al-Baghdadin tappoiskussa. Asiasta kertoivat muun muassa Yhdysvaltain nimettömät viranomaiset  New York Timesille .
 McKenzie myönsi tiedotustilaisuudessa keskiviikkona, että Syyrian kurdienemmistöiset SDF-joukot toimittivat Yhdysvalloille tiedustelutietoa, joka oli "erittäin hyödyllistä". Kenraali kuitenkin painotti, että vain yhdysvaltalaissotilaita osallistui varsinaiseen iskuun.
 Tiedot kurdien osuudesta äärijärjestö Isisin johtajan surmassa ja ylipäätään Isisin vastaisessa taistelussa ovat nostaneet ennätyssuurta kritiikkiä presidentti  Donald Trumpia  kohtaan jopa hänen liittolaisiltaan.
 Trumpin päätös vetää Yhdysvaltain sotilaat pois Pohjois-Syyriasta kuun alussa käytännössä mahdollisti Turkin hyökkäyksen Pohjois-Syyrian kurdijoukkoja vastaan.
 Lue myös:
 Surmatun Isis-johtajan seuraaja on eliminoitu, ilmoittaa Trump Twitterissä
 Isis-johtaja Baghdadi haudattiin mereen
 Analyysi: Trump sai ison erävoiton taistelussa terrorismia vastaan, mutta Isisin toiminta saattaa tästä vain laajeta

USA:n puolustusvoimat julkaisi videon Isis-johtajan kuolemaan johtaneesta operaatiosta


Summary: Kuolonuhrikeskusta tarvittaisiin poikkeuksellisen vakavassa tilanteessa, josta seuraisi kymmeniä tai satoja kuolonuhreja.

Suomeen kaavaillaan kuolonuhrikeskusta, jolla voitaisiin varautua lukuisia kuolonuhreja vaativiin onnettomuuksiin, kertoo  Helsingin Sanomat.
 Tällaista keskusta tarvittaisiin poikkeuksellisen vakavissa tilanteissa, kuten terrori-iskussa tai suuronnettomuudessa, joista seuraisi kymmeniä tai satoja kuolonuhreja.
 Pohdinnassa on, miten kuolonuhrien huolto voidaan järjestää suuronnettomuuksien ja poikkeusolojen aikana.
 Poliisiylitarkastaja  Timo Kerttula  sisäministeriöstä kertoo, että kuolonuhrikeskus olisi olennainen myös kansan henkisen kestävyyden kannalta.
 – Omaisille ja kansakunnalle on tärkeätä, että vainajista huolehditaan asiallisesti. Tässä ei ole kyse pelottelusta, sanoo Kerttula Helsingin Sanomien haastattelussa.
 Kuolonuhrikeskuksen perustaminen ja toiminta vaatisivat monen viranomaisen yhteistyötä, mutta hankkeella ei toistaiseksi ole virallista työryhmää.
 Aihetta on sivuttu keväällä perustetussa sosiaali- ja terveystoimen poikkeusolojen neuvottelukunnassa.
 Lue lisää:   HS: Suomeen kaavaillaan kuolonuhrikeskusta, jolla varaudutaan terrori-iskun tai onnettomuuden uhreihin – ”Tässä ei ole kyse pelottelusta”

HS: Suomeen kaavaillaan kuolonuhrikeskusta suurtragedian varalta


Summary: Tulos luisui jo neljännen perättäisen vuosineljänneksen.

Elektroniikkajätti Samsung Electronicsin kolmannen vuosineljänneksen tulos on pudonnut 52 prosenttia viime vuoteen verrattuna. Eteläkorealaisyhtiön tulos oli 5,4 miljardia dollaria.
 Romahdus oli odotettu. Yhtiö antoi aiemmin lokakuussa tulosvaroituksen.
 Kyseessä on jo neljäs perättäinen vuosineljännes, jolloin Samsungin tulos heikkenee, ja analyytikot uumoilevat luisun jatkuvan myös kuluvana vuosineljänneksenä.
 Samsungin tulosta rasittaa erityisesti muistipiirien laskenut kysyntä ja hinta. Muistipiirejä käytetään muun muassa älypuhelimissa, tietokoneissa ja palvelimissa.
 Samsung on maailman johtava älypuhelinten myyjä. Myyntiä seuraavan IHS Markitin mukaan se pitää hallussaan 23 prosentin osuutta älypuhelinmarkkinasta, perässään kiinalaiset Huawei ja Oppo sekä yhdysvaltalainen Apple.
 Älypuhelinten markkinat ovat kuitenkin hiipuneet. Kuluttajat eivät enää vaihda uusimpiin älypuhelinmalleihin yhtä hanakasti kuin vielä muutama vuosi sitten, koska suuret innovaatiot ovat harvassa.
 Samsung kuitenkin kertoo, että sen puhelinmyyntiä on kasvattanut kalliimman luokan Galaxy Note 10 -puhelimen myynti ja keskihintaisten puhelinmallien myynti.

Samsungin tulos romahti odotetusti yli 50 prosenttia


Japanissa Unescon maailmanperintökohteisiin kuuluva Shurin linna on tuhoutunut lähes kokonaan tulipalossa.
 Historiallinen Shurin linna sijaitsee Okinawan saarella. Shurin linnan on arvioitu olevan noin 600 vuotta vanha.
 Kerromme aiheesta pian lisää.

Maailmanperintökohteisiin kuuluva Shurin historiallinen linna tuhoutui lähes täysin tulipalossa Japanissa


Summary: Vuorilla Etelä-Marokossa vaeltaneiden tanskalaisen ja norjalaisen naisen ruumiit löytyivät joulukuussa 2018.

Marokossa tuomioistuin on vahvistanut pohjoismaiset retkeilijät murhanneiden miesten tuomiot. Kolmelle marokkolaismiehelle heinäkuussa annetut kuolemantuomiot pysyvät voimassa.
 Lisäksi tuomioistuin kovensi neljännen miehen elinkautisen rangaistuksen kuolemantuomioksi.
 Tanskasta ja Norjasta kotoisin olleet 24- ja 28-vuotiaat naiset olivat vaeltamassa vuorilla Etelä-Marokossa. Heidän ruumiinsa löytyivät joulukuussa 2018. Sosiaalisessa mediassa levisi video tappamisesta.
 Aiheesta lisää:
 Norjalaisen ja tanskalaisen naisen julmasti murhanneille islamisteille kuolemantuomiot Marokossa
 Tanskalaisen ja norjalaisen turistin murhista syytetty marokkolaismies katuu tekoaan: En enää tiedä tuenko Isisiä
 Mestausvideon jakamisesta sosiaalisessa mediassa ensimmäinen tuomio Tanskassa – tapaus liittyy Marokossa murhattuihin naisiin

Marokkolainen tuomioistuin vahvisti pohjoismaiset retkeilijät murhanneiden tuomiot – myös neljännelle kuolemantuomio


Summary: Irtisanominen uhkaa enimmillään 26 henkilöä.

Metsäyhtiö UPM Kymmene aikoo vähentää väkeä Porissa Seikun sahalla.
 Yt-neuvottelut koskevat sahan koko henkilöstöä. Työntekijöitä ja toimihenkilöitä on yhteensä 75. Suunnitelman mukaan työt loppuvat enimmillään 26 henkilöltä.
 UPM-Timberin johtaja  Aki Temmes  sanoo, että suunnitelmalla varaudutaan tulevaisuuteen.
 – Suunnitelma tähtää Seikun sahan kannattavuuden parantamiseen ja sitä kautta kilpailukyvyn parantamiseen.
 Seikun saha tuottaa kuusisahatavaraa pohjoismaisesta sertifoidusta raaka-aineesta pääasiallisesti Länsi-Suomen metsistä. Sahan tuotannosta menee non 85 prosenttia vientiin.
 Kuinka kova sahojen kilpailutilanne on?
 – Tällä hetkellä tietysti maailmantalouden epävarmuus vaikuttaa jonkin verran, mutta Timberissä on koko alkuvuosi menty täydellä käynnillä, että siinä mielessä volyymit ovat liikkuneet hyvin, sanoo johtaja Aki Temmes.
 Mutta Porissa Seikulla siis katsotaan pidemmälle?
 – Tässä on kyse Seikun sahan pitkän aikavälin kilpailukyvyn parantamisesta..
 Seikun sahan yt-neuvotteluiden aloittamisesta kertoi ensimmäisenä  Satakunnan Kansa  .

UPM vähentää väkeä Porin Seikun sahalla – "Suunnitelma tähtää kannattavuuden ja kilpailukyvyn parantamiseen"


Summary: Syksyn palkkaneuvottelujen ensimmäiset ratkaisut uhkaavat venyä.

Teollisuusliiton ja teknologiateollisuuden neuvotteluissa palkoista ja työajoista haetaan ratkaisua huomenna.
 Teollisuusliiton ja teknologiateollisuuden työehtosopimukset umpeutuvat torstaina 31. lokakuuta, mutta elokuun lopulla alkaneissa neuvotteluissa muun muassa palkankorotuksista ei ole vielä edes keskusteltu.
 Työehtosopimusneuvotteluja on hidastanut kiista kesällä 2016 solmittuun kilpailukykysopimukseen sisältyneiden 24 lisätyötunnin kohtalosta.
 Lisätyötunnit ottivat kovimmille jo kolme vuotta sitten juuri teollisuusliitossa. Ne päädyttiin kirjaamaan erilliseen lisäpöytäkirjaan, joka oli irtisanottavissa. Näin  teollisuusliitto myös teki  jo viime syksynä.
 Sopimus huomenna on epävarma
 Työntekijöitä edustavan teollisuusliiton puheenjohtaja  Riku Aalto  toivoo ratkaisua huomenna, mutta sopimuksen ennusmerkit eivät ole lupaavia.
 – Odotusarvo tässä vaiheessa on se, että huomenna ei vielä välttämättä neuvottelutulosta ole, Aalto ennakoi.
 Teknologiateollisuuden työmarkkinajohtajan  Minna Helteen  mukaan kiire tulee, jos huomenna aiotaan sopia.
 – Kaikki isot kysymykset ovat vielä avoinna, ikävä kyllä, ja se tekee aikataulusta nyt erityisen haasteellisen, Helle arvioi.
 Työajan pidennykseen on vaihtoehtoja
 Työnantajapuoli korostaa, että työajan pidennys ja palkankorotukset liittyvät toisiinsa.
 – Työajan pidennys ja palkkaratkaisu kulkevat meidän ajatuksissamme käsi kädessä, koska molemmat liittyvät tärkeään tavoitteeseen eli kilpailukyvyn varmistamiseen. Mikäli työajan pidennys poistuisi työntekijäpuolen esittämällä tavalla, niin se tarkoittaisi sitä, että palkankorotuksista pitäisi tinkiä, Helle kuvailee neuvotteluasetelmia
 Helteen mukaan teknologiateollisuudella on työajan suhteen erilaisia vaihtoehtoja, eikä teknologiateollisuus ole jumittunut mihinkään yhteen vaihtoehtoon.
 Helle torjuu työntekijäpuolen ehdotukset 24 lisätyötunnin ratkaisemisesta keskusjärjestötasolla.
 – Kansainvälisillä markkinoilla toimivat yritykset tarvitsevat ratkaisuja, jotka toimivat juuri niille ja niiden työntekijöille. Ja tämmöiset ratkaisut, joissa kaikkien pitäisi tehdä esimerkiksi työajan suhteen täsmälleen samalla tavalla, niin ne eivät oikein enää toimi. Ne ovat mennyttä maailmaa, Helle torjuu keskitetyt ratkaisut.
 Riku Aalto: Lisätunneista ei neuvotella
 Työntekijöiden mielestä 24 tunnin lisätyöajasta ei neuvotella.
 – No ei. Ei meidän mielestämme. Aikanaan kun se sopimus tehtiin silloin kolme vuotta sitten, niin todettiin, että se on kolmen vuoden määräaikainen sopimus ja meillä ei ole edellytyksiä oikein muunkaanlaiseen sopimukseen tällä hetkellä suostua tai taipua. Kentän viesti on niin vahva tähän 24 tuntiin liittyen, että kyllä nämä neuvottelukortit tässä mielessä ovat pois pöydästä, Aalto korostaa.
 Aallon mielestä työnantajien vaatimukset ovat tällä neuvottelukierroksella yleisesti aika kovia.
 –Ne liittyvät ylipäätään kustannustasoon. Heillä on esityksiä sieltä kustannustason heikentämiseksi tai tässä tapauksessa meidän jäsenten palkkojen pienentämiseksi tavalla tai toisella, työajan kasvattamiseksi ja niin edelleen. Kyllä tämän sisältöisiä esityksiä on lukuisissa neuvottelupöydissä, Aalto kertoo.
 Palkankorotukset esille loppuneuvotteluissa
 Keskustelu palkankorotuksista jää neuvottelujen loppuvaiheeseen.
 – Juuri taisi tulla Itävallan palkkaratkaisu, joka on muistaakseni jotain kolmen, neljän prosentin luokkaa. Kilpailijamaat ovat tehneet noin kahden, kolmen prosentin ratkaisuja, jotkut jopa isompia ratkaisuja, Aalto haarukoi ja asettaa tavoitteeksi työntekijöiden ostovoiman turvaamisen.

Kiista kiky-tunneista jumittaa palkkaneuvotteluja: Teollisuusliitto torjuu lisätunnit, työnantajat kytkevät työajan ja palkankorotukset


Sisäministeriön kansliapäällikkö Ilkka Salmi palaa takaisin EU-komissioon. Salmi on nimitetty johtajaksi, jonka vastuulla on varautuminen suuronnettomuuksiin ja niiden ehkäisy, kertoo EU-komissio.
 Salmen toimipaikkana on EU:n pelastuspalveluiden ja humanitaarisen avun operaatioiden pääosasto. Osaston tehtävänä on auttaa pelastamaan ihmishenkiä, ehkäistä ja lievittää inhimillistä kärsimystä sekä turvata kriisien koettelemien väestöryhmien koskemattomuus ja ihmisarvo, komission verkkosivuilla kerrotaan.
 Oikeustieteen kandidaatti, varatuomari Salmi ehti toimia sisäministeriön kansliapäällikkönä viime vuoden kesästä. Aiemmin hän työskenteli Euroopan komissiossa turvallisuusjohtajana, Euroopan unionin tiedustelu- ja tilannekeskuksen johtajana sekä suojelupoliisin päällikkönä.

Sisäministeriön kansliapäällikkö vaihtuu – Ilkka Salmi palaa Brysseliin


Summary: Tukea on luvassa vain kunnolla suunniteltuihin remontteihin.

Hallitus haluaa ottaa pikavauhtia käyttöön energia-avustukset, jotka voivat olla tuhansia euroja asuntoa kohti. Ympäristö- ja ilmastoministeri  Krista Mikkonen  (vihr.) pitää suunniteltua tukea mahdollisuutena jokaisen omaan ekotekoon.
 – Moni miettii, mitä minä itse voisin tehdä. Mikä olisi sellainen konkreettinen ilmastoteko, mitä voisin tehdä. Tällainen energiaremontti on hyvä konkreettinen tapa miettiä omia ilmastovaikutuksiaan ja tähän me myös haluamme kannustaa sillä, että siihen saa tukea, Mikkonen perustelee.
 Asetusluonnos on parhaillaan lausuntokierroksella, mutta avustukset on tarkoitus ottaa käyttöön vuoden alusta. Ensi vuoden budjettiin on varattu 20 miljoonaa ja kahdelle seuraavalle vuodelle kummallekin 40 miljoonaa eli yhteensä 100 miljoonaa euroa.
 Aiemmin myönnetyistä energia-avustuksista poiketen nyt tukea voi saada myös myös kerrostaloyhtiö.
 Ei vain öljylämmitystaloille
 Energia-avustusta voi saada öljylämmityksestä luopuva, mutta myös moni muu. Energiatehokuutta voi parantaa esimerkiksi ikkunaremontti, eristysten lisääminen tai aurinkopaneelit.
 Mikkonen korostaa, että nyt ehdot on laadittu niin, että korjaukset tehdään suunnitelmallisesti alusta loppuun.
 – Jotta vältytään sen tyyppisiltä virheiltä, joita aikaisemmin on ollut. On panostettu vain yhteen kohtaan energiatehokkuudessa ja sitten on huomattu, että on tullut ilmanvaihtoon tai muuhun liittyviä ongelmia.
 Käytännössä suunnitelmallisuus tarkoittaa sitä, että avustuksen hakuvaiheessa on oltava rakennusalan ammattilaisen
 Energia-avustuksen ehdot energiatehokkuutta parantaviin korjauksiin yhteensä 100 miljoonaa euroa vuosina 2020–22 tavoitteena vähentää asumisen ilmastopäästöjä tukea omakoti- ja paritaloille, kerros- ja rivitaloyhtiöille, valtion tukemille vuokra-asunto ja asumisoikeusasuntoyhteisöille tuki 20 % korjaustyön arvonlisäverottomista suunnittelu- , korjaus- ja säätötöistä ehdot: ammattilaisen korjaussuunnitelma ja kustannusarvio. remontin valmistuttua energiatodistus, joka osoittaa vähintään 20 % parannuksen nykyisiin energiamääräyksiin
 allekirjoittama suunnitelma ja kustannusarvio. Remontin onnistuminen pitää puolestaan osoittaa energiatodistuksella.
 Avustusta viidennes remonttikuluista
 Avustus on pääsääntöisesti 20 prosenttia remontin arvonlisäverottomasta loppusummasta. Kustannuksiksi lasketaan nyt myös ennakkoon tehtävät suunnittelutyöt ja jälkeenpäin tehtävät säädöt ja tasapainotukset.
 Remontissa kerros- ja rivitalojen energiatehokkuuden pitää nousta 20 prosenttia nykysäädöksiä paremmaksi, omakoti- ja paritalossa parannusprosentin on oltava 30.
 Enimmillään avustus voi olla 4 000–6 000 euroa asuntoa kohti.
 Mikkonen: Avustusrahoilla työtilaisuuksia
 Onko viidenneksen remonttiavustus sitten paljon vai vähän?
 – Me olemme ajatelleet niin, että tämä luo uutta työtä ja saa sitä kautta yhteiskunnan pyöriä pyörimään. Aika iso osa rahoista palautuu valtiolle verotulojen kautta ja toimeliaisuuden lisääntyessä, Mikkonen uskoo.
 Valmistelijoiden arvio on, että ensi vuonna tukea saisi noin 5 000 asuntoa, seuraavina vuosina tuplasti enemmän.
 Avustuksia myönnettäisiin tämän kuun alusta tehtyihin suunnittelumenoihin ja ensi vuoden alusta lähtien korjauskustannuksiin.

Hallitus patistaa asuintalojen energiaremontteihin – tukea myös kerrostaloyhtiöille


Summary: Aasian ja Tyynenmeren maiden talousjärjestön APECin kokousta ja YK:n ilmastokokousta ei uskalleta nyt järjestää.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Chilessä joukkoliikenteen lippujen hinnan korottamisesta syttyneet mellakat ovat saaneet maan perumaan kaksi tulevaa suurkokousta. Sekä marraskuussa pidettäväksi aiottu Aasian ja Tyynenmeren maiden talousjärjestön Apecin kokous että  joulukuuksi suunniteltu YK:n ilmastokokous  jäävät pitämättä.
 Chilen pääkaupungissa Santiagossa on poltettu useita metroasemia ja paikoin on esiintynyt ryöstelyä. Poliisi on ottanut yhteen protestoijien kanssa, ja noin 20 ihmistä on kuollut.
 Pari viikkoa jatkuneiden levottomuuksien taustalla on laaja tyytymättömyys Chilen korkeisiin elinkustannuksiin ja taloudelliseen epätasa-arvoon. Mielenosoittajat ovat vaatineet parannuksia palkkoihin, terveydenhuoltoon ja koulutukseen.
 Kyllästyminen taloudelliseen epätasa-arvoon ja korkeisiin elinkustannuksiin on synnyttänyt osin rajuiksi yltyneitä mielenosoituksia. Kuvan mielenosoittajat ottivat yhteen poliisin kanssa Santiagossa 23.10. Fernando Bizerra jr / EPA
 Kokousten perumisesta ilmoitti presidentti  Sebastián Piñera , joka on tuloksetta yrittänyt rauhoittaa väkivaltaisiksi yltyneitä mielenosoituksia muun muassa luopumalla hintojen korottamisesta ja lupaamalla parantaa eläkkeitä.
 Peruttuun Apec-kokoukseen odotettiin Yhdysvaltain presidenttiä  Donald Trumpia  ja Kiinan presidenttiä  Xi Jinpingiä . Trump sanoi aiemmin lokakuussa saattavansa allekirjoittaa kokouksen yhteydessä kauppasopimuksen Xin kanssa. Apec-kokouksen peruuntumisen jälkeen Yhdysvallat totesi, ettei se vaikuta mahdollisen kauppasopimuksen aikatauluun.
 YK ilmoittaa selvittävänsä vaihtoehtoja peruuntuneen ilmastokokouksen järjestämikseksi.
 Presidentti Piñeran päätös kokousten perumisesta oli hyvin vaikea.
 Lisää aiheesta:
 Chilessä poikkeustila kumottiin – mielenosoitukset jatkuneet
 Chilen presidentti ilmoitti erottavansa maansa hallituksen – 20 kuollut mellakoissa
 Katso video satojen tuhansien marssista Santiagossa – Pormestari: “Koko Chile marssii täällä”
 Miksi Chilessä on puhjennut rajuja mielenosoituksia? Tässä 100 ja 400 sanan vastaukset

Rajut mielenosoitukset ajoivat Chilen perumaan suuret kokoukset – Trumpin ja Xin odotettu tapaaminen ei toteudukaan


Summary: Viime viikolla Britanniasta kuolleina löydettyjä siirtolaisia kuljettanut kylmärekka oli tullut maahan Belgiasta.

Belgian poliisi on löytänyt 12 ihmistä elävinä kylmäkuljetusrekasta maan pohjoisosassa. Rekan kuljettaja hälytti poliisin paikalle moottoritien levähdysalueelle havaittuaan salamatkustajat.
 Kylmäkuljetusrekka kuljetti kontissaan hedelmiä ja vihanneksia. Kyydissä olleet 12 ihmistä ovat lähtöisin Syyriasta ja Sudanista. He ovat nyt viranomaisten hallussa Antwerpenissä.
 Viime viikolla  Britanniassa löydettiin kylmäkuljetusrekas ta kylmyyteen menehtyneinä 39 ihmisen ruumiit. Konttia kuljettanut rekka oli tullut Britanniaan Belgiasta.

Belgiassa kylmärekasta löytyi 12 siirtolaista – nyt löydetyt olivat elossa


Summary: Muutaman vuoden päästä valmistuvaan alikulkutunneliin saatetaan sittenkin ajaa suoraa, ei spiraalin muotoista ramppia pitkin.

Helsingin päärautatieaseman polkupyöräkaaosta suitsiakseen kaupunki on muuttanut suunnitelmiaan pyöräparkin koosta.
 Jos uudet suunnitelmat toteutuvat, päärautatieaseman alittavan pyörätunnelin yhteyteen rakennetaan lähes tuhannen pyörän pysäköintitila. Aiemmin parkkitilaa suunniteltiin parille sadalle pyörälle.
 Nyt suunnittelijat ehdottavat, että Kansalaistorilta Kaisaniemeen johtavaan alikulkutunneliin rakennettaisiin pyörille samantien tilavampi pysäköintitila.
 Katettu ja turvallinen pyöräpysäköinti on sitä, mitä ihmiset kaipaavat.   Helsingin liikenneinsinööri Teppo Pasanen
 Kaupungin liikenneinsinööri Teppo Pasanen perustelee pyöräparkin laajennusta tulevaisuuden kysynnällä.
 – Radan alle kun rakennetaan, se ei ole kovin helppoa, ja kustannukset ovat korkeat. Kun kerran tehdään, on järkevää yrittää saada sen verran paikkoja, että ne riittävät myös tulevaisuudessa. Sijainti on hyvä, koska siitä on kaikkiin joukkoliikennevälineisiin lyhyt matka.
 Pasasen mukaan maan pinnalle lisätyt pyörätelineet täyttyvät tihenevään tahtiin.
 – Etenkin katettu ja turvallinen pyöräpysäköinti on sitä, mitä ihmiset kaipaavat. Ulkomailla on paljon hyviä esimerkkejä, ja miksei tämä Triplan uusi pyöräpysäköintihallikin toimi esimerkkinä, Pasanen sanoo.
 Pysäköintihalli sijoittuisi ratojen alle uuden alikulkutunnelin keskivaiheille.
 Triplassa on upouusi pyöräparkki. Henrietta Hassinen / Yle
 Aseman ympäristöön tarvittaisiin jopa 4000 fillariparkkia
 Rautatieaseman polkupyöräparkin maksaisi Helsingin kaupungin liikennelaitos HKL, koska sen kontolla on liityntäpysäköinnistä huolehtiminen.
 Toimitusjohtaja Ville Lehmuskoski uskoo, että poliittisista päättäjistä koostuva HKL:n johtoryhmä hyväksyy marraskuun kokouksessaan pyöräparkin laajentamisesityksen.
 Lehmuskosken mukaan Rautatieaseman ympäristössä tarvittaisiin pitkällä tähtäimellä arvioituna jopa neljätuhatta parkkipaikkaa polkupyörille.
 – Me pystymme tällä pyöräpysäköintilaitoksella tuottamaan tuhat pysäköintipaikkaa, mikä on aika hyvin, Lehmuskoski perustelee pyöräparkin tarvetta.
 Hän arvioi tuhannen pyörän parkin kustannuksiksi noin 4,5 miljoonaa euroa.
 – Ilmaista se ei ole, mutta suhteessa hyötyihin tuo kustannus on kohtuullinen ja tarkoituksenmukainen.
 Vaikka HKL pyrkii pyöräparkilla houkuttelemaan lisää käyttäjiä julkisiin kulkuvälineisiin, pyöräparkkia saisivat käyttää kaikki pyöräilijät eli myös ne, jotka eivät jatka matkaansa junalla tai muilla julkisilla kulkuvälineillä.
 – Pysäköinnin lisäksi sinne tulee todennäköisesti myös huoltamo- ja korjaamopalveluita pyöräilijöille. Jos on jotain säädettävää pyörässä, sen voi päivän aikana säätää siellä.
 Sittenkin suora ramppi spiraalin sijaan?
 Helsingin päärautatieaseman alittavan pyörätunnelin läntinen Kansalaistorin puoleinen sisäänkäynti aiotaan toteuttaa sittenkin suorana eikä spiraalin muotoisena, kuten aiemmin kaavailtiin.
 Projektijohtaja Olli-Pekka Aalto Helsingin kaupungilta kertoo, että suunnittelijat totesivat suoran rampin toimivammaksi ja turvallisemmaksi.
 – Kierrerampin toiminnallisuudessa oli alun alkaen paljon epävarmuutta. Kun mennään spiraalia pitkin, näkyvyys on heikompi.
 Mallia toteutukseen käytiin hakemassa Espoosta.
 – Kävimme Espoossa katsomassa ratkaisua, jossa on sekä kierreramppi että suora ramppi ja pyöräilimme sitä edestakaisin. Päädyimme siihen, että suora ramppi on parempi pyöräillä. Siinä näkee mihin menee, ja näkee myös vastaantulijat.
 Noin 23 miljoonaa euroa maksavan alikulkutunnelin luonnokset tulevat nähtäville ja kommentoitaviksi parin viikon päästä.
 Päärautatieaseman alittavan tunnelin rakentaminen käynnistynee projektinjohtaja Aallon arvion mukaan vajaan vuoden päästä.
 Lue lisää:
 Helsingin valtuusto hyväksyi rautatieaseman ali kulkevan tunnelin – yhdistää itä- ja länsipuolen pyöräliikenteen
 Rautatieaseman alle tulossa fillaritunneli – tunneli päihittämässä siltavaihtoehdon Kaisaniemen ja Kansalaistorin välisen kevyen liikenteen väyläksi
 Pyöräilysilta Kaisaniemestä Kansalaistorille tulisi 16 miljoonaa euroa halvemmaksi kuin tunneli – päättäjät saavat eteensä uuden siltaehdotuksen

Rautatieaseman alle pyöräparkki jopa tuhannelle fillarille – kaupunki yrittää hillitä polkupyöräkaaosta asemalla


Summary: Verotoimistot ja yleisimmät palvelunumerot ovat auki, mutta niistä saa katkon aikana vain yleisneuvontaa.

Niiden, joilla on tällä hetkellä veroasioita hoitamatta, on syytä toimia rivakasti. Verohallinto sulkee useita keskeisiä palveluitaan monen päivän ajaksi perjantaista alkaen tietojärjestelmäpäivityksen vuoksi.
 Verohallinnon  OmaVero-nettipalvelu  on pois käytöstä 1.-8. marraskuuta aamuun saakka. Et voi hoitaa veroasioita myöskään paikan päällä verotoimistoissa tai puhelimessa 4.-6. marraskuuta.
 Jäännösveron eräpäivä on monella juuri perjantaina 1. marraskuuta, jolloin katko alkaa. Palvelu sulkeutuu perjantaina kello 15.30 alkaen.
 – Jäännösvero erääntyy tällöin noin 200 000 suomalaiselta, suurin osa maksaa tällöin jäännösveron toista erää, kertoo viestintäpäällikkö  Nilla Hietamäki  Verohallinnosta.
 Mikäli verotuspäätös on tullut paperiversiona ja jäännösveron maksulappu on kotona, jäännösveron voi maksaa verkkopankissa perjantaina myös kello 15.30 jälkeen.
 – Suosittelemme kuitenkin ylipäänsä aina ajastamaan jäännösverot maksuun verkkopankissa, Hietamäki sanoo.
 Sähköisen veropalvelun käyttäjiksi siirtyneiden verotuspäätös ja maksutiedot löytyvät ainoastaan OmaVerosta.
 Verotoimistot ja yleisimmät palvelunumerot ovat katkon aikana auki, mutta niistä saa vain yleisneuvontaa.
 Useiden päivien mittainen palvelukatko johtuu siitä, että Verohallinnon verotusohjelmistoon viedään uusia verolajeja.
 Marraskuun alvien ilmoittamis- ja maksupäivään katko ei vaikuta
 Palvelukatkon ajalle ei Hietamäen mukaan osu muita tärkeitä eräpäiviä.
 – Oma-aloitteisten alv:ien ilmoittamis- ja maksupäivä on 12. marraskuuta, mutta koska omavero on auennut jo 8. marraskuuta, siinä on viisi päivää aikaa ilmoittaa näitä, Hietamäki sanoo
 Yritykset voivat palvelukatkon aikana antaa Hietamäen mukaan ilmoituksia normaalisti taloushallinnon ohjelmistojen ja Ilmoitin.fi:n kautta. Tiedot välittyvät Verohallintoon vasta katkon jälkeen, mutta ne kirjataan antamispäivän mukaan.
 – Henkilöverotuksen puolella muutosverokorttien hakijoita on loppuvuodesta paljon. Jos palkanmaksupäivä on marraskuun puolivälissä ja aikoo ehtiä siihen, alkaa olla jo kiire, mutta toki tasauksen voi hoitaa jouluun palkassakin, Hietamäki muistuttaa.
 Tämän vuoden verokorteissa käytössä on ainoastaan vuosituloraja. Muutosverokortin tälle vuodelle on jo tehnyt lähes 1,7 miljoonaa suomalaista.
 Verohallinto on pyytänyt kansalaisia hoitamaan veroasiansa kuntoon hyvissä ajoin ennen kuin katko alkaa. Jos esimerkiksi tarvitsee verokortin tai tietoja jäännösveron eli "mätkyjen" maksamista varten OmaVerosta, ne pitää hakea ennen palvelukatkon alkua.

Onko veroasioita hoitamatta? Nyt tarkkana: Verottajalta ei saa pian moneen päivään palvelua netissä, verotoimistossa tai puhelimessa


Summary: Petter Stordalen vertaa Thomas Cookin tytäryhtiön ostamista Kämp-hotellin hankintaan: hänellä kävi hyvä tuuri.

Näin riehakasta meininkiä harvemmin näkee.
 Kun Tjäreborgin uusi omistaja kutsuttiin lavalle, puhkesi yleisö raikuviin aplodeihin. Tukholmassa pidettyyn tiedotustilaisuuteen oli kutsuttu median lisäksi myös Ruotsin yhtiön henkilöstö.
 Thomas Cookin pohjoismaisen tytäryhtiön uudeksi omistajaksi varmistui tänään yllätyskolmikko, jota ei oltu osattu etukäteen arvata lehtien palstoilla.  Norjalainen hotellimoguli ja värikäs persoona Petter Stordalen sekä sijoitusyhtiöt Altor ja TDR Capital ottavat haltuunsa  konkurssiin menneen Thomas Cookin pohjoismaiset toiminnot.
 Tiedotustilaisuudessa Stordalen villitsi yleisöä vitseillään ja ylistämällä ostamiaan matkanjärjestäjiä. Henkilöstö otti hurraten vastaan tiedon pohjoismaisesta suuromistajasta. Tjäreborgin emoyhtiö, brittikonserni  Thomas Cook Group meni konkurssiin syyskuussa .
 Jos aikaisemmin konsernin rahat menivät Englantiin, nyt ne jäävät yhtiön sisään. Aiomme lisätä uusia kohteita ja hotelleja.  Petter Stordalen
 Stordalen kuvailee tiedotustilaisuuden tunnelmaa uskomattomaksi.
 – Minä menin kananlihalle, kuvailee Stordalen henkilöstön riemastunutta reaktiota Ylen haastattelussa.
 – Eräs työntekijä tuli halaamaan minua ja sanoi, että tämä on hienoin päivä, mitä yhtiöllä on ollut. Ajattelin, että se olen minä, jonka pitää kiittää, sanoo Stordalen ylitsevuotavaan tyyliinsä.
 Thomas Cook Northern Europe -konserniin kuuluvat Suomessa toimivan Tjäreborgin lisäksi matkanjärjestäjät Spies Tanskassa, Ving Norjassa ja Ruotsissa sekä lentoyhtiö Thomas Cook Airlines Scandinavia.
 Myös Tjäreborgissa on otettu päivän uutinen iloisena vastaan,  kertoo Suomen maajohtaja Jessica Virtanen .
 Vain kerran elämässä – tai ehkä kaksi kertaa
 Stordalen vertaa Thomas Cookin tytäryhtiön ostamista Kämp-hotellin hankintaan: hänellä kävi hyvä tuuri.
 – Tämä [Thomas Cook Northern Europe] on maailmanluokan yhtiö. Vain kerran elämässä saa mahdollisuuden päästä mukaan tällaiseen. Se on vähän sama tilanne, mitä tapahtui Kämp-hotellin kanssa, sanoo Stordalen.
 Stordalen vakuuttaa, että suomalaiset matkailijat voivat rauhallisin mielin varata Tjäreborgin matkoja jatkossakin. Uusilla omistajilla on sekä varallisuutta että osaamista matkailualalta, vaikka ne ovat pieniä verrattuna konkurssiin menneeseen, aikoinaan maailman suurimpaan matkanjärjestäjään Thomas Cookiin.
 – Jos aikaisemmin konsernin rahat menivät Englantiin, nyt ne jäävät yhtiön sisään. Aiomme lisätä uusia kohteita ja hotelleja, Stordalen visioi innoissaan.
 Lue lisää:
 Tjäreborgin uudeksi omistajaksi norjalainen hotellimoguli Petter Stordalen: "Olen tehnyt monta kauppaa elämässäni, mutta tämä on erityinen"
 Tjäreborgin väki iloitsee uusista omistajista ja katsoo tulevaisuuteen – "Upeaa huomata, kuinka asiakkaat ovat meihin luottaneet"
 Alfaurosten ja yltiökapitalismin aika meni, kuuluvat miljardöörin teesit Jätkäsaaren kattobaarista
 Hullun maanantain jälkiä korjaava Tjäreborg on kaupan – "Ei tiedetä, kuka uusi omistaja tulee olemaan", Suomen-yksikön vetäjä sanoo

Tieto Tjäreborgin uudesta omistajasta sai työntekijät hurmokseen – Norjalaismiljardööri Ylelle: "Minä menin kananlihalle"


Summary: Verohallinto on saanut kymmeniä uusia pyyntöjä poistaa tietoja medialle annettavilta listoilta.

Verotietonsa piilottaneita suurituloisia onkin enemmän kuin eilen kerrottiin, kertoo  Kauppalehti . Verohallinto on saanut kymmeniä uusia pyyntöjä poistaa heidän nimensä ja verotietonsa medialle annettavilta listoilta sen jälkeen, kun aiheesta uutisoitiin eilen.
 Verottajalle tulleet uudet pyynnöt käsitellään, vaikka määräaika meni jo.
 Viimeinen päivä lähettää hakemus tietojen poistamisesta oli virallisesti maanantai. Tuolloin kerrottiin, että hakemuksia tietojen luovuttamisen estämiseksi oli tullut noin sata.
 Lue lisää:
 Verottaja suostui salaamaan verolistalta 70:n yli 100 000 euroa tienaavan tulotiedot – taustalla ”henkilökohtainen erityinen tilanne”

Kauppalehti: Verotietonsa piilottaneita suurituloisia onkin kerrottua enemmän


Summary: Mehiläisen Mainiokoti Kustaa on Kymenlaakson sosiaali- ja terveyskuntayhtymän tiiviissä seurannassa.

Kouvolassa toimiva Mehiläisen Mainiokoti Kustaa on saanut aluehallintovirastolta uuden huomautuksen. Mainiokoti Kustaa oli yksi alkuvuoden hoivakotikohussa pahiten ryvettyneistä hoivakodeista.
 Huomautus tuli siitä, ettei hoivakodin henkilöstöä ole ollut tarpeeksi. Yksikössä ei myöskään ole huolehdittu lääkehoidon turvallisesta toteuttamisesta. Lisäksi sinne on otettu vammaispalveluasiakkaita yksikön toimiluvan vastaisesti.
 Yle uutisoi alkuvuodesta laajasti hoivakodeissa havaituista epäkohdista.  Kenties vakavimmat epäkohdat  Mehiläisen hoivakodeista havaittiin Mainiokoti Kustaassa, johon Etelä-Suomen aluehallintovirasto teki arviointikäynnin alkuvuodesta 2017.
 Toistakymmentä hoivakodin asukasta oli aliravittuja tai heidän ravitsemuksessaan oli muita puutteita. Yksi letkuruokinnassa ollut asukas oli ollut ilman ravintoa 18 tuntia. Hänen laitteensa pysähtyi ilman hälytystä, ja henkilökunta huomasi asian vasta aamulla. Enemmän kuin joka toisen asukkaan ravitsemuksessa oli ongelmia. Lisäksi hoitajia oli yksikössä liian vähän.
 Tällä hetkellä Mainiokoti Kustaa on Kymenlaakson sosiaali- ja terveyskuntayhtymä Kymsoten viikoittaisessa seurannassa.
 Uusi asukas
 Uusien asiakkaiden sijoittaminen hoivakotiin keskeytettiin alkuvuodesta sen toiminnassa paljastuneiden ongelmien vuoksi. Tällä viikolla hoivakotiin on kuitenkin muuttanut uusi asukas.
 – Olemme tehneet yhdessä aluehallintoviraston kanssa päätöksen, jonka myötä hoivakotiin voidaan alkaa sijoittaa uusia asiakkaita. Seuraamme tilannetta yksi asiakas kerrallaan, Kymsoten ohjaus- ja valvontayksikön yhteyspäällikkö  Anna Sihvola  kertoo.
 Sihvolan mukaan on hyvä kysymys, miksei hoivakodin pitkään jatkuneita ongelmia ole saatu kuntoon.
 – Olemme pohtineet sitä itsekin. Yksikön kanssa on työskennelty tiiviisti näiden epäkohtien osalta jo pidemmän aikaa. Välillä epäkohdat ovat korjaantuneet, ja välillä toiminta on mennyt huonommaksi. En osaa sanoa, mistä se johtuu.
 Sihvolan mukaan Kymsoten ohjaus- ja valvontayksikkö tulee todennäköisesti jatkamaan tiivistä valvontaa myös ensi vuonna.
 – Näin tehdään, etteivät asiat lähtisi taas väärille urille yksikössä.
 Näin Mehiläinen vastaa
 Yle haastatteli Mehiläisen hoivapalvelujen liiketoimintajohtaja  Niklas Härusta  Mainiokoti Kustaan toiminnassa havaituista ongelmista.
 Mistä Mainiokoti Kustaan toiminnassa havaitut ongelmat johtuvat?
 – On totta, että Mainiokoti Kustaassa on ollut haasteita keväällä ja kesällä. Nämä asiat on korjattu.
 Millä tavalla ongelmat on korjattu?
 – Hoivakodissa on ollut haasteita erityisesti henkilökunnan saatavuudessa. Olemme reagoineet siihen rekrytoimalla uusia työntekijöitä, sekä hoitohenkilöstöä että henkilöstöä avustaviin tehtäviin. Olemme ulkoistaneet siivouspalvelut ulkoiselle palveluntuottajalle. Tukitoimintojen uudelleenorganisoinnilla on pyritty siihen, että hoitohenkilöstön aika on saatu paremmin keskittymään hoitotyöhön.
 – Olemme käyneet myös lääkehoitoprosessin kokonaisuudessaan läpi. Meillä on hyvin tarkka ja tiukka linja siitä, että meillä toimitaan lääkehoitosuunnitelman mukaisesti, ja lääkehoitoon osallistuu vain lääkeluvallinen henkilöstö.
 Yksikköön on otettu vammaispalveluasiakkaita toimiluvan vastaisesti, miksi niin on tehty?
 – Jokainen asukassijoitus on sovittu yhteistyössä sijoittavan kunnan kanssa. Kun asiasta on saatu huomautus, olemme käynnistäneet keskustelut kuntayhtymän kanssa siitä, miten asia ratkaistaan.
 Hoivakodin toiminnassa on ollut ongelmia jo vuosia. Onko olemassa erityinen syy, miksi toiminta sakannut niin pitkään?
 – Me suhtaudumme kyllä hyvin vakavasti siihen. Tällä hetkellä toiminta on kehittynyt erittäin paljon positiiviseen suuntaan. Olemme saaneet sellaista palautetta tässä syksyllä Kymsotelta ja asukkaiden omaisilta. Tärkeintä on se, että keräämme jatkuvasti palautetta. Olemme keränneet asukkaiden läheisiltä palautetta, ja kuuntelemme herkällä korvalla myös työntekijöiden palautetta. Jos epäkohtia ilmenee, niihin reagoidaan nopeasti.
 Myös muissa Mehiläisen hoivakodeissa ilmeni alkuvuoden kohun yhteydessä ongelmia, miten muiden hoivakotien tilanne on kehittynyt kohun jälkeen?
 – Valvomme palveluiden laatua laadunhallintajärjestelmän ja palautteen kautta. Jos epäkohtia ilmenee, niihin reagoidaan. Olemme tehneet laadunvarmistamistyötä hyvin aktiivisesti koko kevään ajan. Sitä jatketaan niin, että meillä on mahdollisimman hyvä tieto ja pystymme reagoimaan, jos jotain ilmenee.
 Oletteko kehittäneet laadunvarmistusta kohun jälkeen?
 – Kyllä. Meillä on ollut myös hälytyskanava, jossa kuka tahansa työntekijä voi anonyymisti antaa palautetta. Teemme omavalvontakyselyitä yksiköissämme. Keräämme monipuolisesti palautetta myös sähköisillä kyselyillä, joihin asukkaat, työntekijät ja asukkaiden läheiset vastaavat. Sitä kautta saamme reaaliaikaista palautetta hoivakodeistamme
 Ovatko ongelmat jatkuneet muissa hoivakodeissa, vai onko niistä päästy eroon?
 – Kaikkiin ilmi tulleisiin epäkohtiin on puututtu. Avin selvityspyyntöihin on annettu selvitykset ja korjaavat toimenpiteet tehty.
 Miten kuvailisit tämänhetkistä tilannetta?
 – Yleinen keskustelu, jota hoivapalvelujen ympärillä on käyty, on varmasti ollut ihan tarpeellista. Viranomaisvalvonta on nyt hyvin aktiivista. On varmasti hyvä asia, että tarkastuksia tulee, ja sitä kautta voidaan osoittaa, että asiat ovat kunnossa.
 Onko Mehiläisen hoivakodeissa asiat nyt kunnossa?
 – Meidän pitää jatkuvasti kehittää toimintaamme ja varmistaa laatu kaikissa tilanteissa. Se on se, mitä työtä koko ajan tehdään.
 Ei sanktioita
 Kymsoten keinot puuttua hoivakotien toimintaan rajoittuvat lähinnä ohjaamiseen ja neuvomiseen. Puutteita havaittaessaainoa keino on lopettaa uusien asiakkaiden sijoittaminen. Varsinaisia sanktioita sopimuksissa ei ole määritelty.
 – Se lisää hoivakodin työmäärää, ja jos edellistenkään asiakkaiden asiat eivät ole hoituneet lain ja sopimusten mukaisesti, ei sinne voida uusiakaan ottaa.
 Tällä hetkellä Mehiläisen Mainiokoti Kustaassa on 53 asukasta.
 Kymsoten ohjaus- ja valvontayksikkö seuraa henkilöstön mitoituksen toteutumista ja sitä, että henkilöstöllä on lääkeluvat kunnossa.
 – Molemmat asiat ovat nyt olleetkin kunnossa, Sihvola kertoo.
 Kymsotella ei Sihvolan mukaan ole mahdollisuutta vierailla hoivakodissa viikoittain. Asioita seurataan kirjallisena. Yksikköön on myös tehty valvontakäyntejä. Kymsote etsii parhaillaan hoivakotiin toimiluvan vastaisesti otetuille vammaisasiakkaille uusia sijoituspaikkoja.
 – Teemme tiivistä yhteistyötä jatkuvasti. Vaikka tilanne on rauhoittunut, ja näyttää siltä, että asiat sujuvat nyt niin kuin pitää, yksiköissä on myös aina jotain parantamisen varaa.
 Sihvola pitää vakavimpana Mainiokoti Kustaan toiminnassa havaittuna epäkohtana yksittäisten epäkohtien muodostamaa kokonaisuutta. Hän kuvailee sitä eräänlaiseksi huonoksi kierteeksi.
 – Jos on liian vähän henkilökuntaa ja paljon poissaoloja ja toiminta alkaa pyöriä sijaisten ja keikkatyöläisten voimin, hoito ei ole laadukasta. Siellä ei oteta silloin vastuuta, koska asiakkaiden vastuutyöntekijät puuttuvat ja vastuuhoitajien työtehtävät jäävät hoitamatta.

Pahamaineiseen Mehiläisen hoivakotiin päästettiin uusi asukas – yksiköllä tuore huomautus niskassa: "En osaa sanoa, mistä ongelmat johtuvat"