Summary: Vaalivoittaja Benjamin Netanjahu ei onnistunut löytämään riittävästi hallituskumppaneita, määräaika umpeutui puolilta öin.

Israelissa joudutaan järjestämään uudet parlamenttivaalit. Määräaika hallitusneuvotteluiden valmistumiselle oli puolilta öin, mutta vaalivoittaja  Benjamin Netanjahu  ei onnistunut löytämään riittävästi hallituskumppaneita.
 Maan parlamentti äänesti selkein luvuin 74–45 uusien vaalien puolesta. Uudet vaalit järjestetään tiettävästi syyskuun 17. päivä.
 – Me voitamme seuraavat vaalit, Netanjahu kommentoi.
 Hallituksen muodostaminen näytti vielä huhtikuun vaalien jälkeen helpolta, kun Netanjahun oikeistokoalitio sai parlamenttienemmistön 65 paikkaa 120:stä. Esteeksi hallituksen muodostamiselle asettui entinen puolustusministeri  Avigdor Lieberman , jonka nationalistipuolueella Jisrael Beiteinulla on vain täpärästi vaa'ankieliasemaan riittävät viisi paikkaa knessetissä.
 Lieberman on vaatinut jääräpäisesti, että myös ääriortodoksijuutalaisten pitäisi suorittaa pakollinen asepalvelus muiden israelilaisten tavoin. Tämä ei ole kelvannut Netanjahun koalitioon kuuluville ääriortodoksipuolueille, joilla on parlamentissa 16 paikkaa.
 Netanjahua uhkaavat nyt myös korruptio- ja petossyytteet. Hän oli toivonut voivansa pääministerinä säädättää lain, joka antaisi hänelle syytesuojan.
 Lue myös:
 Uudet vaalit häämöttävät Israelissa – kello käy, mutta hallitusta ei näy
 Israelin hallitusneuvottelut takkuavat – Netanjahun haave maan pitkäaikaisimmasta pääministeristä romuttumassa

Israel joutuu järjestämään uudet parlamenttivaalit


Summary: Paidan pois ottaminen tuo esiin sen, mikä meitä lopulta yhdistää arjen roolien ja titteleiden alla, sanoo biletohtori Antti Maunu.

Jääkiekon miesten maailmanmestaruus sai sunnuntaina monet riisumaan ainakin paitansa juhlahumussa. Osa ui perinteiseen tyyliin suihkulähteessä jopa synnyinpuvussaan.
 Mutta miksi haluamme riisuutua, kun ilonpito on ylimmillään?
 Biletohtori, tutkija ja sosiologi  Antti Maunun  mukaan kyse on karnevaalista. Karnevaaliin kuuluu yhteisön normaalien rajojen rikkominen.
 – Sanan alkuperä tarkoittaa lihan juhlaa. Me kaikki olemme kehollisia olentoja ja keho eli liha yhdistää meitä toisiimme, maailmaan ja ylipäänsä elämään. Siksi se paita otetaan pois; se tuo esiin sen, mikä meitä lopulta yhdistää pelipaitojen, arjen roolien ja titteleiden alla, Maunu toteaa Ylen aamu-tv:n haastattelussa.
 Vaatteiden riisuminen ei suinkaan alkanut ensimmäisestä maailmanmestaruudesta vuonna 1995, vaan tavalla on pitkät perinteet. Karnevaali on ikivanha keskiaikainen kulttuurinen tapa, joka Maunulan mukaan elää vielä tänä päivänäkin hämmästyttävän hyvin.
 – Suomesta ensimmäiset karnevaalikuvaukset ovat 1500-luvulta. Kuvaukset keskiajalta ovat ihmeteltävän samankaltaisia kuin esimerkiksi kultajuhlinnat tai kesäfestarit.
 Karnevaalikapteenit yleensä miehiä
 Karnevaaleissakin on Maunun mukaan erilaisia rooleja. Juhlakansasta nousee esiin karnevaalikapteeneja, jotka toimivat ikään kuin juhlien esitanssioina tai liturgeina. Muut seuraavat sitten perässä kapteenien esimerkkiä, kukin omalla tyylillään.
 Maunun mukaan karnevaalien roolijako voi tänä päivänä olla osin sukupuolittunutta, sillä kapteenin rooli lankeaa syystä tai toisesta useammin miehille.
 – Toisaalta ei kaikki miehetkään ole valmiita tekemään sitä miehuutensa takia, ehkä siinä on muitakin ominaisuuksia mukana, Maunu sanoo.
 Vaatteita ei kuitenkaan olla valmiita riisumaan ihan kaikenlaisissa juhlissa. Suuresta ilosta huolimatta esimerkiksi ylioppilasjuhlat ovat Maunun mukaan enemmän kiinni arjen rooleissa ja silloin puvut pysyvät päällä.
 Mahdollisuuksia vaatteiden riisumisen kaltaiseen juhlintaan tarjoutuu varsin vähän.
 – Me tarvitsemme tällaisia urheiluvoittojen kaltaisia pamauksia, jotka avaavat portteja ja murtavat muureja tällaisen perustavan yhteyden tieltä, Maunu sanoo.
 Voit keskustella aiheesta klo 22.00 saakka. Tervetuloa mukaan!
 Lisää aiheesta:
 Katso video kultajuhlista Helsingin Kauppatorilta: vaatteet pois ja suihkulähteeseen
 Näin Suomi juhlii – upeat kuvat Helsingin yöstä
 Mörköjen mörkö! Leijonien MM-kulta sekoitti somen – lähetä meille parhaat meemit

Suomi voittaa lätkän MM-kultaa ja juhlakansa riisuu heti vaatteensa – asiantuntija kertoo miksi


Summary: Urheilu lainaa populaarikulttuurista ja tankkaa energiaa paikallistunteesta, kirjoittaa Sami Kolamo.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Kun Suomi voitti ensimmäisen jääkiekon maailmanmestaruuden vuonna 1995, kaukalossa sankareina häärivät ankanpojat Tupu, Hupu ja Lupu. Kuten jääkiekkoa seuraavat hyvin tietävät kolmikolla tarkoitetaan  Saku Koivua ,  Ville Peltosta  ja  Jere Lehtistä . Viime sunnuntaina Bratislavassa mestaruuskannun nosti ilmoille – urheilutoimittajien mukaan korkeammalle kuin koskaan aiemmin – kapteeni  Marko ”Mörkö” Anttila .
 Kapteeni Anttilan yksi hellittelynimistä on ilmeisen pitkään ollut Mörkö. Nettimeemien ja Arabian  mörkömukien myyntipiikin  perusteella anttilalainen Mörkö vertautuu nyttemmin muumilaaksossa laahustavaan satuhahmoon.
 Naissatuhahmon ja parimetrisen mieskiekkoilijakörilään niveltäminen toisiinsa herättää toiveita maailmasta, jossa erilaisiin ihmisiin suhtaudutaan avoimesti ilman tarpeettomia vihanpurkauksia.
 Kiinnostavaa on,  että  Tove Janssonin  Mörkö on naispuolinen: ruotsiksi Mörköä puhutellaan hon-persoonapronominilla. Naissatuhahmon ja parimetrisen mieskiekkoilijakörilään niveltäminen toisiinsa herättää toiveita maailmasta, jossa erilaisiin ihmisiin suhtaudutaan avoimesti ilman tarpeettomia vihanpurkauksia – semminkin kun haastatteluissa joukkuetoverit luonnehtivat Mörköä vilpittömäksi ja empaattiseksi. Tosin  Noora Vaarala   tulkitsee Helsingin Sanomissa (27.5.2019), että muumilaakson Mörkö saattoi olla ahdasmielinen arvokonservatiivi.
 Niin tai näin. Anttila, jota myös  Lempäälän lempeäksi jättiläiseksi kutsutaan , tuskin vastustaa maailmaa, jossa toisiin suhtaudutaan ennakkoluulottomasti.
 Mörkö-Markosta ei ole tehty mediassa  vain Suomen vaan yhtä lailla myös synnyinkaupunkinsa Lempäälän sankari. Lempäälässä MM-kisamatseja saattoi katsoa jättinäytöltä jäähallin kokoisessa  ”Mörkö-studiossa” . Urheilulle on ominaista paikkojen välinen kilpailu ja siten tunteellinen kiinnittyminen paikkoihin – erikokoisiin paikkoihin. Kyse on nimenomaan Suomenjääkiekkomaajoukkueesta tai OulunKärpistä.
 Anttila pelaa Suomen maajoukkueessa ja HelsinginJokereissa sekä asuu pääkaupungissamme, mutta on loppupeleissä lempääläläinen. Aamulehti(28.5.2019) osasi puolestaan luetella jääkiekkomaajoukkueen Tampere-taustaiset pelaajat. Heitä on jopa kymmenen, mukaan lukien Anttila, joka aikoinaan edusti Ilvestä.
 Kuinka moni suomalainen mahtuisi Euroopan joukkueeseen, jos jääkiekossa olisi golfin Ryder-cupin tyyppinen kilpailu?
 Lempäälä, Tampere, Helsinki, Suomi – Kuinka moni suomalainen mahtuisi Euroopan joukkueeseen, jos jääkiekossa olisi golfin Ryder-cupin tyyppinen kilpailu? EntäMaa-planeetan tähtisikermään, jos Siriuksen ykköstykit haastaisivat meikäläiset? Yksi Kaisaniemen kansanjuhlan esiintyjistä oli palkittu laulaja-lauluntekijä ja näyttelijä  Paula Vesala . Käsi pystyyn kuka tietää, mistä hän on kotoisin?
 Urheilu kiinnittyy paikkaylpeyteen  ja toimittajat sekä fanit nappaavat tarinan pätkiä ja juonen käänteitä sekä henkilöhahmoja populaarikulttuurista. Malliesimerkki paikkakunnan ja populaarikulttuurin välisestä kytköksestä on Mörkölä. Jääkiekon MM-finaalin jälkeen Lempäälään vievän tien varrelle ilmestyi kotikutoinen Mörkölä 1 -katukyltti. Toiseen kohtaan tietä oli  kiinnitetty varoitusmerkki , jossa Mörkö pitelee jääkiekkomailaa poikittain käsissään. Tällaisissa kielipeleissä mestareita eivät yleensä ole kaupunkibrändikonsultit ja muut markkinoijat vaan fanit, joiden ajattelua ei ohjaa yksiulotteinen tuotteistamisen logiikka.
 Televisiosarja Frendien hahmot puolestaan joutuvat vastusteluistaan huolimatta kuuntelemaan Löikö Mörkö sisään -biisiä.
 Fanit ovat taitavia mielikuvattelijoita. Heidän kuvilleen ja videoilleen on ominaista leikillisyys ja ajoittain dadaistisesti rönsyilevä huumori.  Verkossa kiertävissä meemeissä  Mörkö esiintyy viikatemiehenä, joka yksitellen listii vastustajansa. Miracle on Ice kuvan rinnalle on istutettu Mörököl on Ice kuva. Televisiosarja Frendien hahmot puolestaan joutuvat vastusteluistaan huolimatta kuuntelemaan Löikö Mörkö sisään -biisiä.
 Useissa nettimeemeissä kuviin ympättyjen  valtioiden lippujen avulla kerrotaan paikkojen välisistä voimasuhteista. Nämä tarinat eivät kuitenkaan viesti tunkkaisesta ja ahtaasta vaan avoimesta ja iloisesta kansallistunteesta. Jääkiekkohurmoksen yhteydessä onkin puhuttu todellisesta karnevaalimeiningistä. Karnevaalia ilmentää villi ruumiillinen nautinto. Sen aikana arjen käyttäytymisnormit nyrjäytetään sijoiltaan ja hierarkkiset valtasuhteet kumotaan. Toisin sanoen karnevaaleissa valtaapitävät, kuten kuninkaalliset ja poliitikot, eivät ole palvonnan kohteena. Päinvastoin, heille ja heidän kanssaan voidaan nauraa. Karnevaaleissa ei ole sijaa ”Putin, Putin” tai ”Sauli, Sauli” -tyyppisille kannustushuudoille.
 Sami Kolamo
 Kirjoittaja on urheiluun perehtynyt mediatutkija ja aineenopettaja. Hänen arkeaan on elävöittänyt niin Suomen miesten kuin naisten jääkiekkomaajoukkueen viimeaikaiset saavutukset – puhumattakaan Englannin Valioliigan joukkueiden menestyksestä eurokentillä.

Sami Kolamon kolumni: MM-lätkän Mörkö-ilmiö kertoo populaarikulttuurin lumovoimasta


Summary: Viime viikolla toinen ruotsalainen pariskunta tuomittiin vastaavanlaisessa tapauksessa, jossa lapsi pelastui kuolemalta viime hetkellä.

Ruotsissa on jälleen jaettu tuomio vanhemmille, jotka näännyttivät lapsensa tarjoamalla tälle liian ravintoköyhää ruokaa. Nackan käräjäoikeus tuomitsi eilen tiistaina vanhemmat vakavasta ruumiinvamman tuottamisesta,  uutisoi Dagens Nyheter -lehti .
 Toinen vanhemmista joutuu vankilaan 14 kuukaudeksi. Toisen vanhemman tuomio on alhaisen iän vuoksi yhdyskuntapalvelua ja valvontaa.
 Oikeuden mukaan 1,5-vuotias poika huostaanotettiin helmikuussa 2018 sen jälkeen, kun lääkärit ja sosiaalityöntekijät olivat tehneet useita ilmoituksia heikossa kunnossa olevasta lapsesta. Esimerkiksi lapsen pituuskasvu oli pysähtynyt.
 Vanhemmat eivät suostuneet muuttamaan lapsen täysin puutteellisesti laadittua "vegaaniruokavaliota" viranomaisten ohjeista ja kehotuksista huolimatta. Asiantuntijoiden mukaan poika ei saanut riittävästi rasvaa ja proteiineja.
 – Olen yrittänyt selittää vanhemmille joka kerta tavatessamme, millaisia vakavia seurauksia aliravitsemuksesta on lapselle. Vanhemmat vaikuttavat kuitenkin täysin kykenemättömiltä vastaanottamaan ja ymmärtämään informaatiota, on lääkäri kirjoittanut lapsen potilastietoihin  Ruotsin television SVT:n mukaan .
 Kun viranomaiset lopulta ilmoittivat lapsen huostaanotosta, karkasi äiti lapsensa kanssa ja piileskeli viranomaisilta lähes kaksi viikkoa.
 Toinen tapaus oikeudessa viime viikolla
 Viime viikon torstaina Göteborgin käräjäoikeus tuomitsi 1,5-vuotiaan tytön vanhemmat vastaavanlaisessa tapauksessa.  Vanhemmat aiheuttivat lapselleen vakavan aliravitsemustilan puutteellisella ruokavaliolla. Kun lapsi vietiin sairaalahoitoon helmikuussa 2018, oli hän lääkärien mukaan vain muutaman tunnin päässä menehtymisestä.
 Göteborgilaisvanhemmat olivat ruokkineet tyttöä pääasiassa rintamaidolla, riisillä, perunalla, hedelmillä ja kasviksilla. Äiti kertoi kuulusteluissa, että ihminen voisi elää pelkästään ilmalla. Vanhemmat tuomittiin vakavan ruumiinvamman tuottamisesta kolmeksi kuukaudeksi vankeuteen.
 – Tällainen rikos päätyy erittäin harvoin oikeuskäsittelyyn, vaikka näitä tapauksia nyt onkin kaksi lyhyen ajan sisällä, toteaa Nackan käräjäoikeuden puheenjohtaja  Olof Roos .
 Göteborgin käräjäoikeuden ja Nackan käräjäoikeuden jakamien vankeustuomioiden pituuksien selvä ero johtunee siitä, ettei vastaavista tapauksista ole aiemmin juurikaan jaettu tuomioita. Tuomioiden pituuksia yhdenmukaistavaa oikeuskäytäntöä ei siis ole vielä ehtinyt syntyä.
 Vegaaniruokavaliossa ei käytetä mitään eläinperäisiä raaka-aineita. Oikein koostetussa vegaaniruokavaliossa varmistetaan kaikkien tarvittavien ravintoaineiden saanti ruoasta.  Vegaaniliiton mukaan  tasapainoiseen ruokavalioon kuuluu muun muassa viljavalmisteita, palkokasveja, kasviksia, marjoja, hedelmiä, sieniä, ravintorasvoja ja erilaisia maitotuotteita korvaavia kasviperäisiä vaihtoehtoja.

Jo toinen tapaus viikon sisällä – ruotsalaisvanhemmille tuomio lapsensa näännyttämisestä puutteellisella ruokavaliolla


Summary: Uhrin perhe vaatii, että kaikki syylliset hirtetään.

Bangladeshin viranomaiset ovat nostaneet syytteet 16 henkilöä vastaan kansainvälistä huomiota saaneessa murhajutussa, jossa nuori naisopiskelija  Nusrat Jahan Rafi  poltettiin kuoliaaksi huhtikuussa.
 Islamilaisessa koulussa opiskellut  Rafi oli tehnyt ilmoituksen  rehtorinsa tekemästä seksuaalisesta ahdistelusta.
 Muutaman päivän kuluttua hyökkääjät houkuttelivat Rafin koulun katolle ja vaativat häntä perumaan rikosilmoituksen. Kun Rafi kieltäytyi, hyökkääjät kaatoivat kerosiinia hänen päälleen ja sytyttivät hänet tuleen
 Rafi kuoli myöhemmin sairaalassa. Tapaus aiheutti laajaa kuohuntaa Bangladeshissa. Maan pääministeri  Sheikh Hasina  lupasi, että jokainen osallinen joutuu oikeuteen vastaamaan teoistaan.
 Rehtori määräsi henkirikoksen
 Bangladeshin poliisin mukaan epäiltyjen joukossa on kaksi Rafin naispuolista opiskelutoveria sekä islamilaisen koulun rehtori, jota Rafi syytti ahdistelusta.
 Britannian yleisradioyhtiön BBC:n mukaan jutun tutkijat vaativat kuolemantuomiota kaikille syytetyille. Poliisin mukaan rehtori on tunnustanut tilanneensa murhan.
 Tutkinnanjohtaja  Mohammad Iqbal  kertoi uutistoimisto AFP:lle, että ainakin viisi ihmistä sitoi Rafin kaulahuivilla ennen kuin hänet sytytettiin tuleen. Kolme sitojista oli naisen luokkatovereita.
 Hyökkääjät yrittivät lavastaa teon itsemurhaksi.
 Rafin veli  Mahmudul Hasan Noman  sanoi AFP:lle, että uhrin läheiset toivovat nopeaa oikeudenkäyntiä.
 – Haluamme, että kaikki syylliset hirtetään, Noman sanoi.
 Lue myös:
 19-vuotias naisopiskelija poltettiin hengiltä, koska hän syytti rehtoriaan seksuaalisesta ahdistelusta

Bangladesh asettaa syytteeseen 16 henkilöä 19-vuotiaan naisopiskelijan elävältä polttamisesta – uhri syytti rehtoriaan seksuaalisesta ahdistelusta


Summary: 75 vuotta sitten tapahtunuttta Normandian maihinnousua ja sitä seurannutta taistelua Normandiasta muistetaan Ranskassa lukuisissa tilaisuuksissa kesän aikana.

Yli 30 Laskuvarjojääkärikillan Team Excelsior-osaston hyppääjää on mukana Normandian maihinnousun muistotilaisuuksissa. He hyppäävät näytöksissä Normandian rannikolla entisille taistelupaikoille.
 Kaikki laskuvarjohyppyihin osallistuvat pukeutuvat toisen maailmansodan ajan mukaisiin asuihin. Asetakki ja housut näyttävät ohuelta kankaalta, mutta Team Excelsior-osaston johtaja  Jarmo Kaipainen  uskoo, että hyppääjät pärjäävät tällä asulla kesäsäässä.
 – Yleensä toisen maailmansodan hyppyasu riittää hyvin, koska hypätessä tulee kuitenkin lämmin, sanoi Jarmo Kaipainen  Radio Suomen Päivä -ohjelmassa.
 Olennaisesti hyppyasuun kuuluvat myös kypärä ja hyppysaappaat. Saappaiden tehtävä on suojata nilkkaa vääntymiseltä. Alkuperäinen kypärä painaa noin kolme kiloa, kertoo Laskuvarjojääkärikillan Excelsior-osaston varajohtaja  Juha Björnman .
 – Maahan laskeutuessa tämä rautamöykky varmasti heilauttaa niskoja aika voimakkaasti. Painavan kypärän tarkoituksena oli se, ettei luoti osuessaan vie päälakea pois.
 Björnman kertoo, että Normandiaan lähtevillä on hyvä koulutus Utin laskuvarjojääkärikoulusta. Joka kevät he kertaavat hyppäämisen vaiheita. Lisäksi harjoitellaan maahantuloa ja sitä, miten tuulen vaikutusta tarkkaillaan ja miten hyppykavereiden sijaintia seurataan.
 – Harjoittelu antaa valmiuden mennä täysin tuntemattomiinkin paikkoihin. Järjestelmällisen treenin ansiosta voimme mennä Normandiaan tai mihin paikkaan tahansa.
 Mahtava tunnelma ja pientä jännitystä
 Laskuvarjojääkärit Juha Björnman ja Jarmo Kaipainen. Jarmo Kaipaisella (oikealla) on yllä amerikkalaisten laskuvarjosotilaiden käyttämän taisteluasun kaltainen vaatetus. Sitä käytettiin hypätessä Normandiaan toisen maailmansodan aikana.   Kaija Kellman/Yle
 Laskuvarjojääkärit Juha Björnman ja Jarmo Kaipainen osallistuivat Normandian maihinnousun muistoseremonioihin jo viisi vuotta sitten.
 Suomalaiset hyppäävät Carentanissa, Saint Aubin d'Arquenayssa, Ecaussevillessa ja La Fièressa.
 – On uskomattoman hienoa päästä hyppäämään vanhasta sodanaikaisesta Dakota-koneesta. Kun kaikista koneista suolletaan ihmisiä ulos, tunnelma on mahtava, sanoo Kaipainen.
 Ryhmässä hyppää kerralla 10 - 12 hyppääjää. Koneita on rinnakkain useita. Toisaalta myös hyppääjien yhteentörmäyksen riski kasvaa, kun osallistujia on paljon.
 Juha Björnman tietää tunteen, joka syntyy, kun vanhojen koneiden jyly täyttää taivaan.
 – Tähtimoottorit pauhaavat, äijät hikoilevat ja jännitys tiivistyy. Se on parasta, mitä mies voi kokea, Björnman kuvailee.
 Normandian maihinnousun aikana laskuvarjojoukkoja pudotettiin saksalaislinjojen taakse. Laskuvarjosotilaiden tehtävänä oli katkaista saksalaisten huoltoreittejä, jotta mereltä tullut länsiliittoutuneiden rintama olisi päässyt helpommin saksalaisten joukkojen läpi. Teitä miinoitettiin ja iskettiin saksalaisjoukkoihin.
 – Kun katsoin niitä kilomerien pituisia hiekkabiitsejä ja peltoaukeita, ymmärsin, että se oli todella karu paikka hyökätä, sanoi Juha Björnrman Radio Suomen Päivässä.
 Normandian maihinnousun muistojuhlallisuuksiin osallistuu eniten hyppääjiä Yhdysvalloista, Kanadasta ja Britanniasta. Myös lukuisista eurooppalaisista maista matkustaa hyppytiimejä juhlistamaan vuosipäivää. Joukossa on myös saksalaisia laskuvarjohyppääjiä.
 Maihinnousun veteraanit etusijalla
 Jarmo Kaipainen kertoo, että Normandian muistotilaisuuksilla kunnioitetaan maihinnousua ja ennen kaikkea veteraaneja.
 – Tämä tilaisuus on järjestetty veteraanien vuoksi. Nyt he ovat noin 95-vuotiaita. Viiden vuoden kuluttua veteraaneista ei ole kovin monta hengissä.
 Laskuvarjohyppääjien joukossa on tänä vuonna kaksi veteraania. 94- ja 95-vuotiaat osallistuvat hyppynäytökseen tandemhypyllä. Juha Björmanin mukaan heidän kuntonsa tarkastetaan kuten nuoreltakin mieheltä.
 – Veraanille opetetaan ennen hyppyä, mitä kannattaa tehdä, jos tandemhyppymestarille tapahtuu jotain. Sitten mennään lentokoneeseen ja hypätään. Maahan laskeutuu kylmähermoinen ysikymppinen laskuvarjosotilas, joka hymyilee leveästi.
 Suomalaisilla laskuvarjojääkäreillä on edessä ensimmäinen näytöshyppy kesäkuun 5. päivänä. Normandian maihinnousu alkoi 6. kesäkuuta 75 vuotta sitten. Liittoutuneiden maihinousu Ranskan rannikolla vuonna 1944 avasi uuden rintaman natsi-Saksaa vastaan.
 Kuuntele juttu Yle Areenasta:   Suomalaiset laskuvarjojääkärit hyppäävät Normandian maihinnousun veteraaneille
 Lue lisää:
 Independent: 94-year-old D-day veteran to parachute into Normandy to mark 75th anniversary
 Historian suurin maihinnousu yllätti natsi-Saksan 70 vuotta sitten

Normandian taivaalle vanhojen lentokoneiden jylinää ja laskuvarjohyppääjiä – suomalaisia laskuvarjojääkäreitä maihinnousun muisto-ohjelmassa


Summary: Elton Johnin elämästä kertova Rocketman-elokuva saa Suomen ensi-iltansa keskiviikkona.

Cannesin elokuvajuhlilla nähtiin harvinainen vieras, kun  Elton John  asteli punaiselle matolle kaksi viikkoa sitten torstaina. Pop-tähden elämästä kertova elokuva  Rocketman  sai festivaalilla maailmanensi-iltansa.
 Musikaalin logiikalla etenevä vauhdikas elokuva kertoo brittiartistin lapsuudesta musikaalisena nerona, rock-tähden maailmanvalloituksesta sekä menestystä seuranneesta kamppailusta huumeiden, alkoholin ja itsetunto-ongelmien kanssa.
 Niin kuin Elton Johnin kappaleet, myös elokuva on ladattu täyteen tunnetta. Ei siis ihme, että myös yli 50 vuotta lauluja yhdessä tehneet Elton John ja sanoittaja  Bernie Taupin  liikuttuivat omaa tarinaansa katsoessaan.
 – Istuin vain parin tuolin päässä heistä ja kuulin aina välillä nyyhkytystä. Oli erittäin tunteellista juhlia hänen elämäänsä elokuvan keinoin, pop-tähden äitiä elokuvassa näyttelevä  Bryce Dallas Howard  kertoo.
 Myös Elton Johnia näyttelevä  Taron Egerton  purskahti itkuun yleisön noustessa taputtamaan hänelle ensi-illan päätteeksi.
 Elton John (vas.) ja Taron Egerton poseerasivat valokuvaajille Cannesissa. Paul Smith  / AOP
 ”Kertokaa se kaikki”
 ”Miten Reginald Dwight -nimisestä nuorukaisesta voi tulla rock-muusikko?” nuori keikkapianisti  Reggie Dwight  kysyy Britanniassa kiertäviltä soul-miehiltä keikan päätteeksi.
 Rocketman  alkaa 1950-luvulta Reginald "Reggie" Dwightin ankeasta lapsuudenkodista ja pianon äärellä löytyneestä lohdusta. Siitä on vain pieni askel Kuninkaallisen akatemian musiikkiopintoihin, nimen vaihtamiseen, revitteleviin live-esiintymisiin ja levymyyntilistojen kärkeen.
 – Elokuva kertoo yhtäältä valtavan menestystarinan. Toisaalta se kertoo pojasta, joka ei saanut tuntea olevansa rakastettu. Häneltä kesti kauan aikaa oppia täyttämään se tyhjiö, Howard sanoo.
 Vauhdilla rullaavassa musikaalissa laulut lennättävät katsojan tapahtumasta toiseen. Punaisena lankana tarinassa kulkevat mukana vanhempien välinpitämättömyys, homoseksuaalisuuden piilottelu, petollinen musiikkibisnes ja lohdun etsiminen päihteistä.
 – Tämän elokuvan sydämessä on selviytymistarina. Rocketman kertoo selviytymisestä, rakkauden tarpeesta ja ennen muuta Elton Johnin musiikista, kertoo ohjaaja  Dexter Fletcher .
 Rakettimiehen rapsodia
 Fletcher ei ole ensimmäistä kertaa rock-elämäkerran ohjaksissa. Hänet palkattiin pelastamaan The Queen -yhtyeen  Freddie Mercuryn  tarinan kertova elokuva  Bohemian Rhapsody , kun ohjaaja  Bryan Singer  sai potkut tuotannosta.
 Bohemian Rhapsody  on saanut osakseen arvostelua siitä, että Mercuryn homoseksuaalisuus on elokuvassa häivytetty taka-alalle. Kun kysyn asiasta, Fletcher muotoilee vastauksensa huolellisesti kuin varoen loukkaamasta ketään.
 – Se toinen elokuva kertoi henkilöstä, joka ei voi enää puolustaa itseään eikä antaa vastauksia. Muiden ihmisten täytyy suojella häntä. Tämän elokuvamme kanssa on onni, että elokuvan päähenkilö on yhä elossa ja hän voi antaa meille vapauden tehdä mitä haluamme, Fletcher sanoo.
 Paramount Pictures
 Elokuvan vastaavana tuottajana toimineen Elton Johnin seksuaalisuus ja hänen elämänsä demonit on kuvattu elokuvassa piilottelematta.  Rocketman  onkin ensimmäinen iso Hollywood-elokuva, jossa on rakkaudella motivoitu kahden miehen välinen seksikohtaus. Tekijöiden mukaan heidän tärkein pop-tähdeltä saamansa ohje on ollut ”kertoa se kaikki”.
 – Sekä  Bohemian Rhapsody  että  Rocketman  juhlivat henkilöitään ja käyttävät musiikkia nostattamaan tunnelmaa. Mutta sanoisin, että meidän elokuvamme menee vähän enemmän päähenkilönsä ihon alle, Egerton pohtii.
 Pop-tähden ihon alla
 Ihon alle pääsemisessä pääosanesittäjää on auttanut se, että Egerton tutustui Elton Johniin henkilökohtaisesti. Näyttelijä tapasi supertähden jo  Kingsman: The Golden Circle  -elokuvan kuvauksissa. Ennen  Rocketmanin  kuvausten alkua näyttelijä vietti aikaa muusikon kotona hänen perheensä kanssa ja luki hänen päiväkirjojaan.
 – Saatoin kysyä häneltä hänen elämästään ja opin välittämään hänestä. Koko roolini on Taron-Elton-hybridi. Se on mahdollinen vain koska tunnen hänet.
 Tätä nykyä Egerton kertoo olevansa yhteydessä Elton Johniin kerran tai kaksi viikossa. Tähti on vanhemmiten huomattavasti tasapainoisempi ja lempeämpi kuin se epävarma ja tunteensa päihteisiin hukuttava diiva, jota elokuva kuvaa.
 – Vanhemman Eltonin esittäminen oli helpompaa kuin nuoren Eltonin, koska se on lähempänä sitä miestä, jonka tunnen, Egerton sanoo.
 Kovassa nosteessa oleva nuori näyttelijä myös laulaa elokuvassa itse Elton Johnin kappaleet toisin kuin esimerkiksi  Bohemian Rhapsodyn  tähti  Rami Malek .
 – Se oli iso osa tämän elokuvan houkutusta. Pidän laulamisesta ja ne ovat nerokkaita kappaleita.
 Paramount Pictures
 Rock-elokuvan uusi kulta-aika
 Elokuvissa on käynnissä rock-elokuvien buumi. Sen terävin kärki on  Bohemian Rhapsody , joka toi pääosanesittäjä Rami Malekille parhaan miesnäyttelijän Oscar-palkinnon. Suomessa Queen-elokuvan on nähnyt jo yli 460 000 katsojaa. Ulkomaisista elokuvista yhtä paljon katsojia ovat 2010-luvulla keränneet vain James Bond ja Star Wars -elokuvat.
 Ei siis ihme, että uusia rock-elokuvia on tulossa kuin sieniä sateella. Valmiiksi asti on ehtinyt jo Netflixin Mötley Crüe -leffa  The Dirt  ja tekeillä on elokuvia muun muassa The Beatlesistä, Lynyrd Skynyrdistä ja Sex Pistolsista.
 Ilmiön erikoisempaa laitaa edustaa brittiohjaaja  Danny Boylen  ( Trainspotting ,  Slumdog Millionaire ) uusin ohjaus  Yesterday , jossa epätoivoisesti töitä etsivä muusikko huomaa yhtäkkiä olevansa maailman ainoa ihminen, joka muistaa The Beatlesin kappaleet.
 Rock-elokuvien erikoismies Dexter Fletcher muistuttaa, että elokuvassa on alusta asti ollut läsnä kuva ja musiikki. Myös mykkäelokuvia säestettiin pianolla ennen äänielokuvan syntymää.
 – Televisiosta voi katsoa mahtavia draamoja, mutta ne tapahtuvat silti olohuoneessasi. Elokuvateatterissa musiikin ja tarinan voi yhdistää isossa mittakaavassa ja heijastaa suurelle kankaalle, Fletcher kuvailee.
 Ohjaaja sanoo, että esimerkiksi Elton Johnin hittikappaleen  Your Song  soidessa jokainen tuntee samanlaisia tunteita.
 – Musiikki ja sen melodiat yhdistävät meitä. Ei ole mitään parempaa kuin se, että tuntee olevansa osa kokonaisuutta. Osa jotain, joka on läsnä juuri sillä hetkellä. Musiikki jos joku saa aikaan juuri sen. Kun siihen lisätään vielä kuvat, niin juhlat ovat valmiit alkamaan.

Rocketman ei kaihda pimeitä puolia kertoessaan Elton Johnin tarinan – tähden ohje tekijöille oli: "Kertokaa kaikki"


Summary: Taidehistorioitsija ymmärtää sekä ihmisten halun juhlia Mantan ympärillä että apulaispormestari Razmyarin huolen patsaan säilymisestä ehjänä.

Siinä hän seisoo juuri merestä nousseena.
 Kauppatorin ja kaupungintalon vieressä. Merenneito, joka on päättänyt nousta maihin. Itämeren tytär.
 Vuonna 1908 pystytetty Havis Amanda aiheutti kohua heti paljastamisensa jälkeen. Alastoman naisvartalon esittäminen Helsingin kaupunkitilassa närkästytti muun muassa naisasialiikettä.
 Ja nyt, 111-vuotta myöhemmin, patsas on taas kohun keskellä.
 Mantan lisäksi suihkulähdekokonaisuuteen kuuluu neljä merileijonaa ja keskusjalustan vettä suihkuttavat kalat. Veistokset ovat pronssia.
 Manta juhlan ja kohun keskellä
 Sunnuntain ja maanantain välisenä yönä Manta oli taas kaiken keskipisteenä, kun ihmiset kerääntyivät patsaan ympärille juhlimaan Suomen voittamaa jääkiekon maailmanmestaruutta.
 Katso täältä, miltä juhlinta Mantalla näytti sunnuntain ja maanantain välisenä yönä.
 Eilen tiistaina Helsingin kaupungin kulttuurin ja vapaa-ajan toimialasta vastaava apulaispormestari  Nasima Razmyar  (sd.) esitti huolensa  patsaan kestävyydestä ja juhlijoiden turvallisuudesta .
 Hän ehdotti, että juhlinnalle voitaisiin koettaa etsiä uusi paikka, sillä 111-vuotias Manta on hauras.
 Apulaispormestarin ehdotus sai aikaan vilkkaan keskustelun esimerkiksi Twitterissä ja synnytti myös vastalauseiden myrskyn.
 Suomalaiset juhlivat Havis Amandalla Helsingissä Suomen jääkiekon  maailmanmestaruutta. Tuomo Björksten / Yle
 Ateneumista eläkkeellä oleva intendentti, taidehistorioitsija  Leena Ahtola-Moorhouse  sanoo ymmärtävänsä keskustelun molempia osapuolia.
 Apulaispormestarin huoli patsaan säilymisestä ehjänä ja juhlijoiden turvallisuudesta on hänen mielestään aiheellinen.
 – Miehet ovat niin rajuja kiipeillessään patsasta pitkin. Patsas voi horjahtaa jalustalta ja pahimmillaan kaatua jonkun päälle, Ahtola-Moorhouse toteaa.
 Toisaalta hän ymmärtää myös, miksi ihmiset haluavat juhlia juuri Mantan ympärillä. Patsas on juhlavalla paikalla eikä Helsingissä ole hänen mielestään toista yhtä riemukasta veistosta.
 – Patsaassa on iloisuutta ja elämänmyönteisyyttä. On liikuttavaa, että ihmiset alushousuisillaan ja riemuissaan hyppivät sinne veteen. Ei minulla ole sinänsä mitään sitä vastaan, Ahtola-Moorhouse sanoo.
 Ivan Timiriasew, Helsingin kaupunginmuseo, helsinkikuvia.fi
 Mantan patsas korvaamaton
 Havis Amandan -patsaassa ei havaittu silmämääräisesti tarkastuksessa tiistaina vaurioita, kertoi Helsingin Taidemuseon julkisen taiteen päällikkö  Taru Tappola  keskiviikkona STT:lle.
 – Taidemuseo on apulaispormestarin linjoilla. Kyllä voi sanoa, että Mantan vanha patsas on rikkoutumisaltis. Emme myöskään pysty tutkimaan, missä kunnossa onton patsaan sisällä oleva tukirakenne on, Tappola sanoo.
 Havis Amandan patsas itsessään on hänen mukaansa korvaamaton.
 – Se ei ole niin vain korjattavissa, jos veistos joltain osalta rikkoutuu.
 Asiantuntija ei tekisi kopiota
 Tiistaina  Twitterissä ehdotettiin esimerkiksi  Mantan patsaan korvaamista kulutusta kestävällä kopiolla, ja alkuperäisen patsaan siirtämistä museoon.
 Taidehistorioitsija Leena Ahtola-Moorhouse ei lämpene idealle.
 Hänen mielestään alkuperäistä patsasta ei ole luotu sisätilaan eikä millään museolla ole tarpeeksi hienoa ulkotilaa patsaalle.
 – Siinä on oltava suihkulähteet, vapaa ulkotila ja liikenne ympärillä. Kyllä patsaan luonne muuttuisi ihan täysin siirrettäessä.
 Lisäksi Ahtola-Moorhouse arvioi, ettei Mantan jäljennöksestä saataisi yhtä kaunista kuin alkuperäinen. Manta on pronssia.
 – Ville Vallgren oli erittäin tunnettu patinoinnissaan. Ja Eliel Saarisen suunnittelema pehmeämuotoinen allas, joka on aivan hurmaava. Se on tavallaan luotu tuollaista riemun hetkeä varten.
 Velikulta nro 21 1908, Fyren nro 41 1908, Kansalliskirjaston digitoidut aineistot
 Replikan sijaan Ahtola-Moorhousen mielestä voisi pohtia onton patsaan vahvistamista sisäkautta, sillä näin patsaan taiteellinen arvokaan ei kärsisi. Vahvistus ei kuitenkaan takaisi, että yli satavuotias Manta kestäisi juhlintaa.
 – Ei sitä niin vahvaksi voi saada. Ei voi muuta kuin toivoa, että ihmiset eivät kiipeäisi sinne.
 Rahat Mantaan alkoholilla
 Riemukkuutta liittyy myös Havis Amandan historiaan. Suihkukaivo patsaineen tilattiin Pariisissa työskentelevältä Ville Vallgrenilta Helsingin anniskelurahojen turvin.
 – Toisin sanoen patsas on rahoitettu alkoholista saatujen rahojen turvin, Ahtola-Moorhouse naurahtaa.
 Vuosien myötä Mantasta on tullut juhlinnan keskipiste. Suomen ainoa karnevaalijuhla, vappu, kietoutuu Mantan lakituksen ympärille.
 Mantasta on tullut myös Helsingin symboli.
 – Harvassa metropolissa merkittävällä patsaalla on näin hieno sijainti. Siinä ympärillä on kauppatori, kaupungintalo, meri ja se on osa kokonaisuutta.
 Vappuisin ylioppilaskunnat pesevät ja lakittavat Havis Amandan nosturista käsin.
 Lue myös:
 Kiivettiinkö Mantalle MM-humussa viimeisen kerran? Apulaispormestari vaatii juhlinnalle uutta paikkaa
 Tampere etsii Keskustorin suihkulähteestä kiekkojuhlissa kadonnutta tuhansien eurojen arvoista palaa: "Jos sen palauttaa, ei seuraa mitään"
 Katso video kultajuhlista Helsingin Kauppatorilta: vaatteet pois ja suihkulähteeseen

Manta selvisi kultahulinoista ilman vaurioita, mutta huoli kunnosta on aiheellinen – Voisiko riemun keskipisteeksi luodun patsaan korvata kopiolla?


Summary: Kansainvälisellä lailla ei ole merkitystä, kun Syyrian armeija nujertaa kapinallisia ja nämä taistelevat vastaan kaikin keinoin.

Syyrian armeija ja sitä tukevat Venäjän ilmavoimat ovat pommittaneet jo kuukauden ajan Syyrian luoteista Idlibin maakuntaa.
 Osapuolten välillä syyskuussa tehdyn sopimuksen mukaan Idlib on niin sanottu de-eskalaatioalue, eli maan sisällissodan ei kuuluisi ulottua sinne. Idlib olikin talven ajan suhteellinen rauhallinen, mutta tilanne muuttui huhtikuun lopulla.
 Idlibin asutuskeskuksiin on ammuttu ohjuksia ja pudotettu satoja tynnyripommeja. Syyria on tehnyt tykistöiskuja kapinallisten asemiin. YK:n ja vapaaehtoisjärjestö Valkokypärien mukaan iskuja on kohdistettu myös humanitaarisiin kohteisiin, kuten sairaaloihin.
 Syyrian armeija on hyökännyt kapinalliskyliin Idlibin lounaisosassa.
 Kahakoiden kiihtymisen jälkeen ainakin 260 siviiliä on saanut pommituksissa surmansa, kertoo ihmisoikeusjärjestö Syrian Observatory for Human Rights.
 Uutiskanava CNN:n  mukaan satelliittikuvat paljastavat, että pellot, hedelmätarhat ja oliiviviljelmät ovat syttyneet pommien takia palamaan. Samaan aikaan myös kapinalliset ovat iskeneet tykistöllään hallituksen joukkoja vastaan.
 Mihin sotatoimilla pyritään?
 Maanpuolustuskorkeakoulu kapteeni  Antti Pihlajamaa  arvioi Ylen haastattelussa, että sotatoimien perimmäisenä tavoittena on nujertaa kapinalliset ja saada jo kahdeksan vuotta kestänyt sisällissota loppumaan. Sodan lopputulos on jo käytännössä selvillä, eli sota on kääntynyt hallituksen joukkojen ja presidentti  Bashar al-Assadin  eduksi.
 Pihlajamaa arvioi, että Venäjä haluaisi jo vetää joukkonsa Syyriasta. Venäjän täytyy kuitenkin ensin varmistaa, että sen tukikohdat Syyrian länsiosassa ovat turvassa kapinallisten mahdollisilta iskuilta. Idlibin alue on melko lähellä tukikohtia.
 Lisäksi Syyrian hallitus halunnee ottaa haltuunsa tärkeät liikenneyhteydet Alepposta rannikolle Latakiaan ja etelään Haman kaupunkiin.
  Ilkka Kemppinen / Yle, Tiedot: Live Universal Awareness Map
 Kapinalliset koostuvat monenlaisista ryhmittymistä, joita ei välttämättä yhdistää muu kuin al-Assadin hallinnon vastustaminen.
 Vahvin ryhmittymä on al-Qaida-terroristijärjestöön liittyvä Hayet Tahrir al-Sham, jonka kerrotaan sulauttaneen itsensä eräitä pienempiä ääri-islamistiryhmiä. Idlibissä on myös vähemmän uskonnollisia ryhmittymiä, jotka ovat taistelleet paitsi hallituksen joukkoja myös ääri-islamisteja vastaan. Isis-järjestö ei tiettävästi toimi Idlibissä.
 Idlibiin on siirretty kapinallisia muualta Syyriasta sitä mukaan, kun muut kapinallisten tukikohdat ovat katkerien taisteluiden jälkeen antautuneet.
 Kapinalliset itse sanovat, että heidän tavoitteensa on edelleen al-Assadin hallinnon kaataminen. Pihlajamaa arvioi, että kapinallisten vastarinta riittää enää lopullisen antautumisen viivyttämiseen.
 Syyrian armeija näyttää käyttävän samaa taktiikkaa kuin se on käyttänyt muuallakin sodan aikana. Siviilien olot tehdään sietämättömän huonoiksi piittaamatta sodankäynnin kansainvälisistä säännöistä.
 Kapinallisia vastaan tehdyt maahyökkäykset ovat kuitenkin olleet varsin rajattuja. Kapinalliset ovat myös onnistuneet lyömään hyökkääjät paikoin takaisin.
 Pihlajamaan mukaan tilanne saattaa pysyä tällaisena kauankin, jos kapinallisten kyky vastarintaan säilyy.
 Mitä tapahtuu asukkaille?
 Idlibissä arvioidaan olevan noin kolme miljoonaa siviiliä. Yli 250 000 on jo joutunut pakenemaan kodeistaan uusia taisteluita. Uutiskuvista on nähty ihmisten yrittävän majoittua oliivipuiden alle.
 Niin siviilit kuin kapinallistaistelijatkin ovat Idlibissä ansassa. De-eskalaatiosopimuksen mukaan siviileille pitäisi järjestää turvallisia reittejä alueelta pois, mutta käytännössä ne eivät ole toimineet.
 Kapinallisilla ei ole enää paikkaa, mihin paeta. Idlib on kapinallisten viimeinen tukikohta. Tästä syystä lopullisesta taistelusta odotetaan julmaa ja armotonta.
 Siviileille ainoa mahdollisuus päästä pois Idlibistä on siirtyä Turkkiin. Tämä tie on tukittu. Turkki ei missään tapauksessa halua kolmea miljoonaa uutta pakolaista jo ennestään maassa olevien miljoonien lisäksi.
 Turkki on rakentanut Syyrian-vastaiselle rajalleen muuria estämään pakolaisten tulon. Esimerkiksi uutiskanava  Deutsche Wellen  mukaan muurin edustalle, Syyrian puolelle on jo muodostunut pakolaisleirejä.
 Yksi syy siihen, että Syyrian armeijan hyökkäys on toteutettu hyvin hitaasti voi olla halu ehkäistä äkillinen pakolaisvyöry ja siitä koituva humanitaarisen katastrofin paisuminen.
 Turkki tasapainoilee
 Asiantuntijat ovat hieman ymmällään siitä, mitä Turkki tavoittelee Idlibissä. Maa on mukana de-eskalaatiosopimuksessa ja sillä on tarkkailuasemia Idlibin rajoilla, myös Syyrian maaperällä.
 Antti Pihlajamaan mukaan Venäjä on todennäköisesti turhautunut Turkkiin, koska sopimuksen mukaan Turkin kuului pitää kapinallisjärjestöt aisoissa ja estää niiden iskut Syyrian suuntaan. Tähän Turkki ei ole kyennyt.
 Turkki on myös tukenut Idlibin kapinallisia. Turkin tukemat kapinallisryhmät pitävät hallussaan eräitä alueita Syyrian rajan tuntumassa. Näitä kapinallisia on myös ollut tukemassa Idlibin ääri-islamisteja, kun ne ovat tehneet vastaiskuja Syyrian armeijaa vastaan. Asiasta kertoo muun muassa  al-Jazeera-uutiskanava .
 Viime viikolla Turkin ulkoministeri  Mevlut Cavusoglu  vaati hyökkäyksen pysäyttämistä. Presidentti  Recep Tayyip Erdogan  kuvasi Syyrian ja Venäjän iskuja kouluja ja sairaaloita vastaan "käsittämättömiksi" puhuessaan viimeksi Venäjän presidentin  Vladimir Putinin  kanssa, kertoo  The New York Times .
 Idlibin tulevaisuus näyttää synkältä
 Syyrian viimeisen kapinallisalueen lähitulevaisuus vaikuttaa kammottavalta. Asiantuntijoiden mukaan näköpiirissä ei ole muuta vaihtoehtoa kuin että kapinalliset vähitellen nujerretaan pommituksilla ja maahyökkäyksillä. Siviilit joutuvat sinnittelemään sodan jaloissa.
 Onnettomaksi tilanteen tekee etenkin se, että ulkomaisen humanitaarisen avun pääsy Idlibiin vaikeutuu kaiken aikaa.
 Syyrian armeija kohtelee kaikkia vihollisiksi kokemiaan täysin armotta, mutta ääri-islamistit eivät ole siinä suhteessa yhtään parempia. Idlibiä voidaan pitää laillisuuden mustana aukkona, jossa minkäänlainen oikeus ei toimi.
 Länsimaat ovat tilanteen edessä voimattomia. EU:lla ei juuri ole keinoja toimia ja Yhdysvallat on muutenkin vetäytymässä Syyriasta. Neuvotteluja tilanteen ratkaisemiseksi ei ole näköpiirissä.
 Kapinallisten vaihtoehdot ovat joko taistella loppuun asti tai paeta parhaansa mukaan. Pihlajamaa pitää mahdollisena, että jos heidän kohtaloaan ei ratkaista, he voivat siirtyä myös epäsymmetriseen sodankäyntiin, eli toisin sanoen terrorismiin.
 Syyrian Idlibin kapinallisaluetta pommitetaan rajusti
 Määräaika umpeutui Syyrian Idlibissä, suursodan uhka kasvaa – Syyrian armeijaa vastassa olisi hurja joukko ääri-islamisteja

Syyrian kapinallisten viimeistä tukikohtaa on pommitettu armotta jo kuukausi – Onko Idlibistä lähdössä kolme miljoonaa pakolaista?


Summary: Yle kysyi kolmelta asiantuntijalta, mitä heikentyneet talouden kasvuluvut tarkoittavat.

Suomen talouskasvu hyytyy. Tilastokeskus kertoi, että kansantuote kasvoi alkuvuonna vain 0,2 prosenttia edellisestä vuosineljänneksestä ja 1,2 prosenttia vuoden takaisesta.
 Millaisen viestin tämä lähettää  Antti Rinteen  (sd.) johtamille hallitusneuvottelijoille?
 Ylen kysymyksiin vastaavat Nordean ekonomisti  Olli Kärkkäinen , Palkansaajien tutkimuslaitoksen  Elina Pylkkänen  sekä Kaupan liiton toimitusjohtaja, Suomen entinen pääministeri,  Mari Kiviniemi .
 Tiedonhankinta: Hannele Muilu / Yle
Grafiikka: Tanja Ylitalo / Yle
 Nordean Kärkkäinen myöntää ainoana kolmikosta yllättyneensä tämän päivän luvuista.
 – Tilastokeskuksen ennakkoluvut olivat odotuksia positiivisemmat, mutta nyt mentiinkin sitten alemmas kuin odotimme, Kärkkäinen sanoo.
 – Olemme selkeästi menossa hitaan talouskasvun aikaan ja tämä luo entistä suurempia riskejä talouteen. Samaan aikaan Suomeen rakenteelliset ongelmat ovat yhä olemassa.
 "Tämä luo entistä suurempia riskejä talouteen", sanoo Nordean Olli Kärkkäinen. Yle
 Hitaan kasvun ajasta puhuvat myös Palkansaajien tutkimuslaitoksen Pylkkänen ja Kaupan liiton Kiviniemi.
 – Suomen tilannekuvaa ei kuitenkaan tarvitse päivittää. Kaikki ennustelaitokset ovat ennakoineet entistä vaimeampaa kasvua, Pylkkänen sanoo.
 – Kaupan liitto ennusti jo alkuvuodesta, että myös kaupassa kasvuluvut ovat nyt pienemmät, pohtii Kiviniemi.
 Yli miljardilla lisää menoja – ja rutkasti veroja
 Säätytalon hallitusneuvotteluissa ei himmailla talouden tahdissa vaan suunnitellaan  1,2 miljardin euron menonlisäyksiä .
 Uudet pysyvät menonlisäykset eivät johda velkaantumiseen, koska Rinteen suunnitelmissa yli puolet summasta voidaan kattaa veronkorotuksin ja loput suurelta osin työllisyysasteen nostolla.
 Mitä veroihin tulee, nyt odotetaan esimerkiksi erilaisten haittaverojen ja ympäristöverojen lisääntymistä.
 Kaupan alan johtajaa tämä hirvittää.
 – Talousluvut antavat vahvaa viestiä siitä, että päätösten pitää tukea kasvua, ja että veronkorotuksia ei todellakaan tarvita, Kiviniemi sanoo.
 Nordean Kärkkäinen muistuttaa, että alkuvuonna yksityinen kulutus on laskenut.
 – Jos kulutusverotusta kiristetään, se voi hidastaa kulutuksen kasvua. Toisaalta sosiaalietuuksien korotukset voivat osittain kiihdyttää sitä.
 Hallitusneuvotteluissa kaavaillaan, että Suomesta kerätään veroja noin 700 miljoonaa euroa aiempaa enemmän.
 Kaupan liiton Mari Kiviniemi on huolissaan veronkorotuksista, koska ne syövät yksityistä kulutusta. Sasha Silvala / Yle
 Onko työllisyystavoite enää realistinen?
 Antti Rinne suunnittelee, että menonlisäyksiä paikataan verottamisen lisäksi parantuvalla työllisyydellä.
 Tavoitteena on 75 prosentin työllisyysaste.
 – Se on todella haastava tavoite. Kun näyttää siltä, että vetoapua ei saada Suomen tai maailmantalouden kasvusta, 60 000 työpaikkaa pitäisi syntyä hallituksen toimilla, Nordean Kärkkäinen sanoo.
 – Jos samaan aikaan on sitouduttu siihen, että menoja ei leikata eikä ikäviä työllisyystoimia tehdä, niin vaikeaa se on.
 Kaupan liiton Kiviniemi uskoo, että Suomi voi nostaa työllisyysasteensa muiden Pohjoismaiden tasolle.
 – Mutta se vaatii kovia ratkaisuja. Silloin täytyy lähteä siitä, että suomalaisen elinkeinoelämän kilpailukyky säilyy ja kotimarkkinoilla vähennetään sääntelyä ja kevennetään verotusta.
 Edellinen hallitus toteutti kilpailukykysopimuksia, mutta Antti Rinteen hallitus on haluton tarttumaan työnantajaleirin toivomiin koviin ratkaisuihin.
 Palkansaajien Pylkkänen muistuttaa, että palvelusektorilla ja tietyillä teollisuudenaloilla on suuri pula työntekijöistä.
 – Siksi katsoisin työllisyyden kehitystä vähän irrallaankin näistä talousluvuista. Työllisyys voi kehittyä silti myönteisesti vaikka talous kasvaa hitaammin, hän uskoo.
 Valtio myy omaisuuttaan?
 Pysyvien menonlisäysten lisäksi Rinteen suunnitelmissa on toteuttaa mittavia kertaluonteisia investointeja. Ne tullaan kattamaan valtion omaisuuden myynneillä.
 Helsingin Sanomien tietojen mukaan Suomi saattaisi myydä yrityksiään jopa kolmen miljardin euron arvosta. Rahoja käytettäisiin rata- ja väylähankkeisiin, tutkimukseen ja koulutukseen sekä sosiaalipoliittisiin kokeiluihin.
 Ylen tietojen mukaan summa jäänee alemmas. Joka tapauksessa kyse olisi mittavista investoinneista.
 Kaupan liiton Kiviniemen mukaan valtion omaisuuden myynti on hyvä idea, jos rahat käytetään oikein.
 – Omaisuus pitää laittaa sellaiseen käyttöön, että se tuottaa talouskasvua. Sitä ei saa missään tapauksessa käyttää tavanomaisiin budjetin menoihin, hän sanoo.
 Tällä hän tarkoittaa esimerkiksi koulutusmenoja. Yritysmyynneillä ei pidä kustantaa vuosittain toistuvia menoja, jotka myöhemmin joudutaan kustantamaan velalla.
 Nordean Kärkkäinen muistuttaa, että väyläinvestointien ja varsinkin koulutusinvestointien hyödyt konkretisoituvat vasta pitkällä aikavälillä.
 – Jos puhutaan vaikkapa oppivelvollisuuden pidentämisestä, sen hyödyt näkyvät kymmenen tai kymmenien vuosien päästä. Se ei tarkoita, etteikö niitä kannattaisi tehdä, mutta sellaiset investoinnit eivät rahoita itseään.
 Kannattaako syödä muniva kana?
 Valtionyhtiöt ovat hyvä puskuri, jota ei kannata purkaa tässä tilanteessa, Palkansaajien tutkimuslaitoksen Elina Pylkkänen sanoo. Palkansaajien tutkimuslaitos
 Palkansaajien tutkimuslaitoksen Elina Pylkkäsen mukaan koulutus, väyläinvestoinnit, tutkimus ja kehitys ovat hyviä kohteita, mutta rahat voitaisiin hakea muualta kuin valtion omaisuuden myynnistä.
 – Valtionyhtiöt ovat ihan hyvä puskuri, jota ei minun mielestäni kannata purkaa tässä vaiheessa. Monet näistä investoinneista, joista kuulemme Säätytalolta, voitaisiin rahoittaa muullakin tavalla.
 Pylkkänen muistuttaa, että valtion velan korko on tänään lähes nollassa. Samaan aikaan valtion omistamat yritykset maksavat osinkoja ja tuottavat valtiolle rahaa.
 Pylkkäsen mukaan velanotto voi olla perusteltua, jos sillä voidaan vaikuttavasti vahvistaa Suomen tuontantokykyä pitkällä aikavälillä.

Suomen kasvu hyytyy – mutta Rinteen hallitus kasvattaisi menoja, kiristäisi veroja ja myisi valtion omaisuutta


Summary: Kuningas Philippe tapasi maahanmuuttovastaisen Vlaams Belang -puolueen puheenjohtajan Tom Van Griekenin osana hallitustunnusteluja.

Belgian kuningas on tavannut äärioikeistolaisen puolueen puheenjohtajan ensimmäistä kertaa sitten 1930-luvun. Tapaaminen liittyy hallitustunnusteluihin, joiden yhteydessä kuningas  Philippe  tapaa eri puolueiden puheenjohtajia.
 Yksi kuninkaallisessa palatsissa Brysselissä tänään keskiviikkona vierailleista oli maahanmuuttovastaisen Vlaams Belang -puolueen puheenjohtaja  Tom Van Grieken . Van Grieken ja kuningas Philippe kättelivät linnan pihalla noin 20 minuuttia kestäneen tapaamisensa aluksi.
 Belgia on ollut ilman hallitusta joulukuusta lähtien. Vlaams Belang sai sunnuntaina järjestetyissä vaaleissa 18 paikkaa parlamenttiin. Muut puolueet ovat pitkään vältelleet yhteistyötä äärioikeistolaisen puolueen kanssa.
 – En ymmärrä miksi pidätte tätä epänormaalina. On normaalein asia maailmassa, että valtionpäämies kutsuu vaalit voittaneen puolueen tapaamiseen, Van Grieken totesi toimittajille saapuessaan palatsiin.
  Tom Van Griekenin mukaan kuninkaan tapaamisessa ei ollut mitään epänormaalia. Olivier Hoslet / EPA
 Kuningas Philippe joutui puolueiden puheenjohtajien tapaamisesta päättäessään vaikeaan valintatilanteeseen. Hänen edeltäjänsä kuningas  Albert II  ja kuningas  Baudouin  eivät tavanneet Vlaams Belangin tai sen edeltäjän Vlaams Blokin puheenjohtajia.
 Edellinen äärioikeistopuolueen johtajan tavannut Belgian hallitsija oli nykyisen kuninkaan isoisä kuningas  Leopold III , joka tapasi natsien kanssa myöhemmin yhteistyötä tehneen Rex-puolueen perustajan  Leon Degrellen  vuonna 1936.

Belgian kuningas paiskasi kättä äärioikeistojohtajan kanssa ensimmäistä kertaa sitten 1930-luvun


Summary: Alun perin al-Taeen piti olla sairauslomalla toukokuun loppuun saakka.

Ensimmäisen kauden kansanedustaja  Hussein al-Taeen  sairausloma jatkuu, kertoo SDP tiedotteessaan.
 Sairauslomaa on toistaiseksi määrätty 30.6. asti. Alun alkujaan al-Taee joutui sairaalahoitoon huhtikuun lopussa.
 Uudenmaan vaalipiiristä eduskuntaan valittu al-Taee sai kevään eduskuntavaaleissa 4 246 ääntä.
 Aiemmin al-Taee työskenteli  Martti Ahtisaaren  perustamassa suomalaisessa konfliktinratkaisujärjestö CMI:ssä.
 Kohu Facebook-kirjoittelusta
 Al-Taeen Facebook-kirjoittelusta nousi kohu huhtikuussa, kun ilmeni, että hän oli aiemmin julkaissut muun muassa homoja, juutalaisia, somaleita ja sunnimuslimeja loukkaavia kirjoituksia.
 Al-Taee pyysi kirjoituksiaan anteeksi ja sanoi, ettei enää ajattele samalla tavalla.
 SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Lidtman  kertoi toukokuun alussa sairausloman liittyvän kirjoituksista aiheutuneeseen kohuun.
 Lindtmanin mukaan SDP:n eduskuntaryhmä käsittelee al-Taeen kirjoituksia ja niistä noussutta kohua vasta sairausloman jälkeen. Lindtman kertoi myös, että sairausloman aikana al-Taee ei osallistu eduskunnan tai eduskuntaryhmänsä työhön.
 Lue myös:
 Kansanedustaja Hussein al-Taeen sairausloma jatkuu toukokuun ajan
 KRP: Hussein al-Taeeta ei ole syytä epäillä rikoksesta kirjoitustensa vuoksi – esitutkintaa ei aloiteta
 Kansanedustaja Hussein al-Taee joutunut sairaalaan – SDP:n Lindtman: Ryhmä käsittelee kirjoituksia sairausloman jälkeen

Al-Taeen sairausloma jatkuu – poissa ainakin kesäkuun loppuun


Summary: Jääkiekon maailmanmestaruus pani meemien tekijöihin vauhtia. Kuvat leviävät sosiaalisessa mediassa, eivätkä jakajat kysele, kuka ne omistaa.

Kumivenemies on uusi torille-meemi, kirjoittaa  Arman Alizad   Facebook-päivityksessään . Hänen jakamassaan kuvassa on omat versionsa vuosien 2011 ja 2019 maailmanmestaruusjuhlista.
 Tuoreemmassa kuvassa Havis Amanda -suihkulähteessä kumiveneellä kelluvan miehen vierellä on Lemminkäisen äiti, Akseli Gallen-Kallelan maalauksesta.
 Yle ei voi julkaista kuvahupailua tekijänoikeudellisista syistä. Se löytyy Alizadin päivityksestä, mutta myös satojen, luultavasti jopa tuhansien muiden suomalaisten sosiaalisen median tileiltä.
 Kuvasta on tullut meemi.
 Omistajat pysyvät hiljaa
 Käytännössä tekijänoikeuksien perään ei kysellä, kun yksityiset ihmiset jakavat meemejä.
 – On mahdotonta estää kuvien leviämistä sosiaalisessa mediassa. Minun puolestani ihmiset saavatkin jakaa kuviani, mutta ei ole oikein, jos mediatalot tekevät samoin, kertoo kumivenemiehestä kuvan ottanut valokuvaaja  Lassi Rinne .
 Rinne puhuu kuitenkin vain omasta puolestaan. Hän ei omista kuvansa oikeuksia. Ne kuuluvat hänen työnantajalleen  Ilta-Sanomille .
 Muun muassa Ilta-Sanomien toimittaja  Johannes Kotkavirta  on jakanut muutama päivä sitten otetun alkuperäisen suihkulähdekuvan Twitter-tilillään.
 Ilta-Sanomat ei kommentoinut Ylelle, miten se suhtautuu kuvan meemikäyttöön.
 Ainakin edellinen tori-meemi on saanut kiertää netissä vapaasti vuosien ajan. Sen on kuvannut Helsingin Sanomien kuvaaja  Sami Kero .  Ilta-Sanomat haastatteli  kuvassa näkyvää miestä, hämeenlinnalaista baarimikkoa. Häntäkään yllättävä näkyvyys ei ole haitannut.
 Kuvaaja kokee imarteluna
 Lassi Rinteen mielestä on vain hauskaa, että hänen kuvansa on päätynyt mukaan suosittuun meemiin.
 – En tiedä, voiko valokuvaaja saada parempaa huomionosoitusta kuin se, että kuva meemiytyy näin isosti. Enemmän se naurattaa kuin harmittaa.
 Häntä ei haittaa, etteivät kuvaa jakavat suomalaiset tiedä, kuka ikimuistoisen hetken on tallentanut.
 – Jos joku haluaa sen tietää, hän sen tiedon löytää. Mutta en usko, että kaikki kuvan näkevät tekisivät sillä tiedolla mitään.
 Kaikkien omaisuutta
 Tunnustuksen vaatiminen omalle kuvalleen meemin takana – tai meemille ylipäätään olisikin sosiaalisessa mediassa lähinnä noloa. Näin vakuuttavat monet aktiiviset somettajat.
 – Jos joku yrittää sanoa, että minä tämän keksin tai pistin alulle, ei sitä katsota hyvällä. Ajatellaan, että joku yrittää omia jotain, joka on meidän yhteistä omaisuuttamme, toteaa Yle Kioskin toimittaja  Toivo Haimi .
 Tällaiset kuvat ja kirjoitukset ovat kaikkien yhteisiä.  Toivo Haimi
 Hän vertaa meemejä perinteisiin vessanseinäkirjoituksiin.
 – Niissäkin on pointtina olla anonyymi. Tällaiset kuvat ja kirjoitukset ovat kaikkien yhteisiä. Niiden kuuluukin olla koko internetin yhteistä kulttuurista pääomaa.
 Meemit eivät silti aina ole harmitonta huvittelua. Haimi näkee ongelmallisena, että usein meemeissä pilkataan jotain. Silloin jo valmiiksi maahan lyöty saa somessa hallitsemattoman ryöpyn ivailua niskaansa.
 Valtaatekevien ja voimakkaiden pilkkaaminen meemeissä on kuitenkin Haimin mielestä huomattavasti hyväksyttävämpää. Esimerkiksi tänä keväänä maailmanmestaruushuumassa lytätyt jääkiekkomahdit kestänevät kyllä suomalaisten riemunjuhlat.
 – Se on ylöspäin lyömistä. Kohteena ovat sellaiset maat, joilla on huomattavasti menestyneempi MM-jääkiekkohistoria kuin Suomella.
 Löikö mörkö sisään?
 Jos jollain olisi vaateita tämän kevään meemimyrskyssä, se voisi olla myös Moomin Characters. Suomen jääkiekkomaajoukkueen kapteeni Marko "Mörkö" Anttila innoitti lisäämään Muumi-Mörön kuvia mitä mielikuvituksellisempiin meemeihin.
 Muumituotteille tämä on kuitenkin ollut vain hyvää mainosta. Esimerkiksi mörkömukit loppuivat kaupoista useilla paikkakunnilla välittömästi maailmanmestaruuden ratkettua.
 – Tällaisissa tilanteissa jopa Moomin Characters on varmaan valmis antamaan vähän köyttä, arvelee sosiaalisen median influensseri ja vuoden graafikko 2013  Kasper Strömman .
 Uskon, että jopa Gallen-Kallela olisi tyytyväinen, että hänen maalaustaan käytetään tällaisessa yhteydessä.   Risto Uusikoski
 Hän tekee päätelmänsä toki vain yleisen käsityksen perusteella. Samalla ajatuspohjalla hän asettuu edesmenneen taidemaalarin Akseli Gallen-Kallelan saappaisiin.
 – Uskon, että jopa Gallen-Kallela olisi tyytyväinen, että hänen maalaustaan käytetään tällaisessa yhteydessä. Onhan se nyt varsin kekseliästä yhdistää hänen maalauksensa suihkulähdekuvaan.
 Lähde esiin
 Kekseliäisyys onkin meemeissä ratkaisevinta. Kasper Strömman kokee, että erilaisia kuvia ja tekstejä yhdistänyt meeminikkari on luonut meemistä kokonaan uuden teoksen.
 – Alkuperäisestä kuvaajasta ei välttämättä ole silloin edes tietoa. Mutta jos jotain haluaa kreditoida, niin ehkä tämän uuden teoksen tekijää.
 Meemejä säännöllisemmin ja vakavammin jakavalla yhteisöllä onkin Strömmanin mukaan oma kunniakoodinsa.
 – Ainakin pitäisi mainita lähde, josta meemi on jaettu.
 Harmistuneesta imarrelluksi
 Verkkotoimittaja  Risto Uusikoskea  ehti jo alkuviikosta harmittaa, kun hänen MM-aiheinen videoklippinsä tuli vastaan Twitterissä ilman tekijätietoja. Hän epäili, että jakaja oli tietoisesti ladannut videon pois Twitteristä ja takaisin, jotta voisi esitellä sitä omanaan.
 – Ehdin jo muutamalle vinoilla asiasta. Sitten kävi ilmi, että jaot oli ilmeisesti tehty hyvässä uskossa, ilman tietoista peittelyä.
 Todennäköisesti joku oli lähettänyt Uusikosken videon kaverilleen jollain muulla sosiaalisen median alustalla, se oli lähtenyt sitä kautta jakoon ja palannut Twitteriin ilman tekijätietoja. Jakajat kokivat, että kyseessä on vapaata riistaa oleva meemi.
 – Oli helppoa olettaa, että tämä on meemi, koska koko mörköjutusta on tullut tänä keväänä yhteistä omaisuutta. Tämä oli vain yksi versio mörkö-meemistä.
 Hän kokee itsekin lainanneensa jonkun toisen meemiä omansa kehittelyssä. Uusikosken päässä soi taukoamatta Löikö Mörkö Sisään? -kappale. Hän ei tiennyt, kenen kappale on, mutta se innoitti häntä tarttumaan kameraan.
 – Keksin, että minullahan on mörkö, jonka voin laittaa pelaamaan jääkiekkoa ja lyömään sisään. Olen siis kappaleen tekijälle velkaa ideasta, ja hän on velkaa  Antero Mertarannalle , jonka sanoista kappale on tehty. Aika vaikeaahan tässä olisi meemin omistajaa määrittää.
 Kyseinen kappale nousi suuren yleisön tietoisuuteen  Arttu Wiskarin  twiitistä. Kappaleen tekijä on  DJ ILG .
 Enää Risto Uusikoskea ei harmita, että Stiga-Mörön pelejä katselevat somettajat eivät tiedä, kuka videon on kuvannut.
 – Olen vain imarreltu, että tämä on koettu meemiytymisen arvoiseksi, ja se on otettu yhteiseksi omaisuudeksi.
 Voit keskustella aiheesta jutun kommenttiosiossa kello 22:een asti.

Kumivenemiehen ja Stiga-Mörön kuvaajat eivät murehdi meemien polkemia tekijänoikeuksia: "Enemmän naurattaa kuin harmittaa"


Summary: Tulipalossa kadonneen kissan terveiset hylätyssä kodissa antavat toivoa. Ehkä kissa on sittenkin elossa.

Noki on mustannut keittiön ja vessan. Matot ovat mustia, haju aivan järkyttävä. Osa ikkunoista on otettu irti. Vauriot ovat suuret.
 Näin kuvailee porilainen  Maria Haanpää  tulipalossa osittain tuhoutunutta kotiaan. Tunteet heittelevät kiukusta liikutukseen – välillä jopa naurattaa, koska tilanne on niin kummallinen.
 Porin Keskusaukion laidalla sijaitsevassa Keskuskartanossa  syttyi toukokuun puolessavälissä suuri tulipalo . 10-kerroksisen talon koko katto syttyi tuleen ja 162 asunnon asukkaat evakuoitiin. Syttymissyytä ei tiedetä.
 Keskiviikkona asukkailla oli mahdollisuus puolen tunnin ajan kerätä tavaroitaan kodeistaan. Asukkaille oli tarkasti organisoitu vierailuvuorot porrastetusti pitkin päivää.
 Haanpää kantaa käsissään kahta valokuvakehystä. Olalla keikkuu raskas kassi täynnä tavaroita, jotka hän halusi ottaa talteen asunnosta. Asunnosta, jonne hän ei ehkä palaa pitkään aikaan.
 – Vaikeaa katsoa, mitä on järkeä ottaa. Puoli tuntia menee nopeasti. Varmasti osa vain ensin seisoo paikallaan ja ihmettelee.
 Haanpää on aiemmin saanut kodista mukaan vaatteita, mutta vahva savun haju tuntuu pinttyneen niihin ikuisiksi ajoiksi. Kalusteita ei saa ottaa mukaansa, joten tyttären toive meikkipöydän saamisesta uuteen kotiin ei toteudu.
 – Viimeiseksi otin mukaan taulut tytöistä. Ne ovat aina kulkeneet mukana, Haanpää kertoo liikuttuneena.
 Maria Haanpää nappasi vielä viimeisenä mukaansa nokisesta kodistaan tyttärien kehystetyt kuvat.  Mari Kahila / Yle
 "Aika rikkinäistä puhelinta on pelattu"
 Keskuskartanon pihalla on aistittavissa kiukkua ja turhautumista. Osa asukkaista odottelee vuoroaan käydä kotona.
 Monen mielessä pyörivät kauhukuvat tuhoutuneista kodeista. Aistittavissa on, ettei kukaan oikein tiedä, mitä kannattaisi ottaa mukaansa.
 Osa asukkaista kantaa jo hiki päässä tavaroita. Televisio, virveli, valokuvia, jopa metsästyskivääri. Jollain on mukanaan toppatakkeja, sillä kukaan ei tiedä, miten pitkään asuminen väliaikaisasunnossa kestää.
 Maria Haanpäätä itkettää ja kiukuttaa.
 – Unohdetaan asukkaat täysin matkan varrella. Puhutaan kaikesta muusta paitsi siitä, mitä ihmiset kokevat.
 Haanpään mukaan kukaan ei tunnu tietävän, koska koti on jälleen asumiskelpoinen. Puhutaanko kuukausista, puhutaanko puolesta vuodesta?
 – Toivo tapetaan koko ajan, Haanpää totetaa.
 Juho Myntti  on avustamassa mummoaan tavaroiden hakemisessa, koska nuoret jalat kipuavat ketterämmin kahdeksanteen kerrokseen. Edessä on useampi juoksu kerrosten välillä.
 Mummo huikkaa taustalta, ettei oikein edes käsitä, mitä asunnosta tarvitsisi.
 – Meillä on lista tavaroista, jotka pitäisi hakea, mutta mennään aika fiilispohjalta, Myntti arvioi.
 Myntti seurasi tulipaloa livestriimauksen kautta. Hän on samaa mieltä kuin Haanpää siitä, että tieto on kulkenut huonosti tulipalon jälkeen.
 – Aika rikkinäistä puhelinta tässä on pelattu, Myntti sanoo.
 Hän viittaa lastenleikkiin, jossa tieto muuttuu matkalla kulkiessaan korvasta korvaan.
 Kadonnut kissa jätti elonmerkin vuoteelle
 Sängylle on ilmestynyt pissa ja kakka.  Nina Krouglikovalle  se antaa toivoa, sillä paloiltana perheen  Ruutik -kissa katosi. Se ei ole ilmoittanut itsestään mitään ennen kuin nyt tuoreilla jätöksillä.
 – Viisas kissa, Krouglikova toteaa lemmikistään.
 Hän kertoo kissan olevan perheelle kuin lapsi. Somessa on jaettu etsintäkuulutusta Keskuskartanossa paloiltana kadonneesta kissasta jo parin viikon ajan – huonolla menestyksellä.
 Krouglikova uskoo, että kissa on saattanut livahtaa ulos asunnosta, kun palomiehet ovat aukoneet ovia.
 Kissalle on jätetty ruokaa siinä toivossa, että Ruutik vain lymyilee jossain piilossa. Nyt toivo eloonjäämisestä on vahva.
 "Lapselle omat tavarat luovat turvaa"
 Maaru Kuisma  on odottanut pitkään, että pääsisi käymään kotonaan, vaikka näky hänenkin kodissaan on lohduton. 10-kerroksisen rakennuksen ylimmässä kerroksessa asunut Kuisman perhe halusi hakea ennen kaikkea lapsensa tavaroita.
 – Asuntoomme pääsi jonkin verran savua, ja lattia on ihan musta. Vettä on tullut seinän ja tapetin väliin, joten kunnon pintaremontti on odotettavissa.
 Kuisma ehti ottamaan jotain mukaansa jo paloiltana, mutta varsinkin poika kaipaili tuttuja esineitään.
 – Tietokone, pleikkari, omat viikkorahat, Kuisma luettelee.
 Itselle vähemmän. Lapselle omat tavarat luovat turvaa, Kuisma lisää.
 – Jos tulee puolenkin vuoden remonttitauko, tarvitsee enemmän tavaroita kuin ehti paloiltana nappaamaan mukaan.
 Puoli tuntia aikaa tavaroiden hakuun oli Kuisman mielestä riittävä, kun oli kaksi ihmistä pakkaamassa ja mukana oli etukäteen tehty tarkka lista.
 Keskuskartanon asukas Maaru Kuisma yhdessä äitinsä Tuija Nikulan kanssa ehtivät puolessa tunnissa haalimaan kaiken haluamansa tulipalon osittain tuhoamasta kodista.  Katja Halinen / Yle
 "Ei varmasti ole kellään hymy huulessa"
 Pariskunta katoaa rakennuksen uumeniin rinkat selässään. Taloyhtiön hallituksen puheenjohtaja  Matti Majasaari  seuraa tavaroiden hakua rauhallisin mielin.
 Takana on hänen sanojensa mukaan sekava hullunmylly. Nyt helpottaa, kun Porin perusturvan porukka ja SPR auttoivat organisoimaan asukkaille pääsyn hakemaan tavaroitaan.
 Hakuajoista ollaan tarkkoja. Ensin ilmoittaudutaan, ja puolen tunnin visiitin jälkeen pitää myös muistaa ilmoittaa poistuneensa asunnosta. Turvamääräykset ovat syystäkin tarkat.
 – Tämä on rakennustyömaa, jossa on lakisääteiset turvallisuusmääräykset. Pääurakoitsijan vastuulla on tehokuivaus ja he ovat antaneet nämä ohjeet, että turvallisuusnäkökulma toteutuu.
 Majasaari ymmärtää asukkaiden kiukun.
 – Tämä on kaikille iso tragedia. Ei varmasti ole kellään hymy huulessa.
 Toimittajia asuntoihin ei päästetty.  Tähän juttuun liitetty Areena-video  on koostettu asukkaan kuvaamasta kännykkävideosta.
 Vakuutusyhtiön kanssa on aloitettu jälleenrakennustyön suunnittelu. Luvat ja purkutyöt ovat yhä kesken. Majasaari antaisi mieluusti enemmän tietoa, jos sitä vain olisi.
 – Olen antanut kaikki tiedot, mitä on ollut. Koko ajan tulee lisää tietoa, ja se muuttuu päivittäin. Tämä on ongelma. Tiedottaa voisi lisää, mutta tämä on aika hankalaa. Meitä on kolmen miehen organisaatio ja hoidamme asioita oman työmme ohella.
 Takana on rankat pari viikkoa, ja tulipalon jälkityöt jatkuvat vielä pitkään. Majasaari kantaa harteillaan huolia ja väsymys painaa.
 – Voit katsoa silmäpusseja, että miltä näyttää. Väsyttää, mies toteaa hiljaa.
 Osa pääsee kotiin kolmen kuukauden kuluttua?
 Keskiviikkoiltana Keskuskartanon taloyhtiö tiedotti, että osa Keskuskartanon asukkaista voi päästä muuttamaan takaisin koteihinsa noin kolmen kuukauden kuluttua. Taloyhtiön mukaan tämä on arvio ja aikataulu voi vielä muuttua.
 Rakennukseen on tehtävä sääsuoja ja talotekniikka täytyy saada kuntoon ennen kuin palovahingoilta säästyneisiin asuntoihin voi muuttaa.
 10-kerroksisen talon kolme ylintä kerrosta ovat todennäköisesti koko jälleenrakentamisen ajan ainakin osittain pois käytöstä.
 Poliisi on saanut Porin Keskuskartanon palon syttymisalueen tutkinnan valmiiksi – syttymissyytä ei tiedetä vieläkään
 Porin Keskuskartanon asukkaille avattu omat nettisivut

Virveli, ase, valokuvia, vaatteita – Porin palaneen kerrostalon asukkaat saivat palata 30 minuutiksi hakemaan tavaroita nokisista kodeistaan


Summary: Presidentti Donald Trump on kutsunut Venäjä-yhteyksiään selvittänyttä tutkintaa noitavainoksi.

Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  Venäjä-yhteyksiä selvittänyt erikoissyyttäjä  Robert Mueller on  kommentoinut ensimmäistä kertaa julkisesti tekemäänsä tutkintaa.
 – Emme pystyneet toteamaan presidentin syyllisyyttä tai syyttömyyttä. Jos olisimme varmoja presidentin syyttömyydestä, olisimme sanoneet sen, Mueller totesi toimittajille oikeusministeriössä.
 Muellerin mukaan hänen tutkintaryhmällään ei edes ollut käytössään vaihtoehtoa nostaa rikossyytettä istuvaa presidenttiä vastaan oikeusministeriön ohjeistuksen vuoksi.
 Mueller totesi keskiviikkona, että Venäjä puuttui järjestelmällisesti Yhdysvaltain vuoden 2016 presidentinvaaleihin. Keinovalikoimaan kuuluivat niin tietomurrot, tietovuodot kuin sosiaalisen median vaikutuskampanjatkin.
 Koko raportin julkistamisesta väännetään kättä
 Mueller ei löytänyt tutkinnassaan näyttöä presidentti Trumpin tai hänen kampanjansa vehkeilystä Venäjän kanssa presidentinvaalien 2016 alla.
 Robert Mueller ei ole aiemmin julkisesti kommentoinut kaksi vuotta kestänyttä tutkintaa. Jim Lo Scalzo / EPA
 Mueller ei kaksi vuotta kestäneen tutkinnan päätteeksi laatimassaan loppuraportissa ottanut kantaa siihen, syyllistyikö Trump oikeuden estämiseen yrittäessään estää Venäjä-tutkinnan.
 Donald Trump on kutsunut koko tutkintaa noitavainoksi.
 Oikeusministeriö on julkaissut Muellerin raportista osin sensuroidun version. Kongressin demokraatit ovat vaatineet nähtäväkseen koko raportin voidakseen arvioida, tulisiko Trump asettaa syytteeseen oikeuden estämisestä.
 Mueller totesi tänään keskiviikkona, että mikäli kongressi kutsuu hänet kuultavaksi, ei hänellä ole mitään lisättävää loppuraporttiin sisältyviin tietoihin. Mueller totesi eroavansa oikeusministeriön palveluksesta saatuaan nyt työnsä valmiiksi.
 Trump: Asia loppuunkäsitelty
 Presidentti Donald Trump kommentoi Muellerin puheita välittömästi Twitterissä.
 Trumpin mukaan asia on loppuunkäsitelty.
 – Mikään ei ole muuttunut Muellerin raportista. Maassamme henkilö on syytön, jos todisteet ovat riittämättömät, Trump kirjoittaa.
 Lisää aiheesta:
 Guardian: Paljastuskirja väittää erikoissyyttäjä Muellerin valmistelleen syytteitä Trumpia vastaan
 Trump määräsi tutkimuksen, miksi hänen vaalikampanjansa Venäjä-yhteyksiä tutkitaan
 Venäjä-raportin jälkipuinti yltyy Washingtonissa – edustajainhuoneen valiokunta haluaa nostaa syytteen oikeusministeriä vastaan
 Trump yrittää pysäyttää Venäjä-tutkinnan julkaisun harvinaisella keinolla

Mueller kommentoi videolla ensimmäistä kertaa Trumpin Venäjä-tutkintaa: Jos olisimme varmoja presidentin syyttömyydestä, olisimme sanoneet sen


Summary: Viranomaiset haluavat ehkäistä lohelle ja virkistysmatkailulle mahdollisesti aiheutuvia haittoja tästä kesästä lähtien.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

Suomen puolella Tenojoella ei saa enää ajaa vesiskoottereilla. Lapin ELY-keskuksen asettama vesiskootterikielto alueen vesistöön tulee voimaan 15. kesäkuuta. Tarkoitus on suojella varsinkin lohen elinolosuhteita ja välttää häiriötä virkistysmatkailulle ja asukkaille.
 – Kiellolla vähennetään myös riskiä lohiloisen leviämiseen, sanoo ympäristö- ja luonnonvarat vastuualueen johtaja   Timo Jokelainen  Lapin ELY-keskuksesta.
 Päätös asiasta julkaistiin tiistaina.
 Vielä nyt vesijeteille ei kuitenkaan saada täyskieltoa koko Tenojoella. Norjan puoleisella rannalla Karasjoki päätti toukokuun alussa sallia niiden käytön vesistössä edellleen. Sen sijaan toinen norjalainen Tenojokivarren kunta, Tana, on kieltänyt vesiskootterit jo huhtikuussa.
 Skootterikiellosta kertovia merkkejä rannoille
 Suomen puolelle Tenojoen vesistöä asetetaan erillisiä vesiskootteriajon kieltäviä merkkejä. Valvonnassa eri viranomaiset tekevät yhteistyötä.
 Valvonnassa voi tulla hankaluuksia, kun kieltoalue ei olekaan yhteinen. Jokelaisen mukaan suomalais-norjalainen rajajokikomissio aikoo käsitellä asiaa kokouksessaan ensi viikolla. Kyseinen komissio suositteli yhtenäistä vesiskootterikieltoa Suomelle ja kahdelle Norjan kunnalle jo viime vuonna.
 Vesijetit haluttiin kieltää nyt, kun vesijettejä ei vielä liiemmälti Tenojoella näe. Lapin ELY-keskus näkee, että erä- ja luontomatkailun rinnalle skootterit eivät sovi.
 – Tenojoella on perinteinen lohenpyyntitapa, joka perustuu soutamiseen ja rannalta kalastamiseen, Timo Jokelainen sanoo.
 Pohjoisen kunnat eivät täysin allekirjoittaneet kieltoa
 Esimerkiksi Inarin kunta kuitenkin vastusti vesiskoottereitten täyskieltoa ja olisi halunnut paikallisille mahdollisuuden käyttää niitä Tenojoen vesistössä. Myös matkailukäytössä, jos paikallinen olisi ollut sitä valvomassa.
 Utsjoen kunnanhallitus päätyi kieltoa puoltavalle kannalle, mutta päätökseen jätettiin eriäviä mielipiteitä.
 – On selvää, että yksilön oikeuksiin menevissä rajoituksissa näkemyksiä on useampia. Selkeää yksimielisyyttä on mahdotonta saavuttaa.
 Timo Jokelaisen mukaan Utsjoen hyväksynnällä oli Inaria enemmän painoarvoa, koska valtaosin Suomen puolinen Tenojoen vesistö on pääosin nimenomaan Utsjoen puolella.
 Lisää aiheesta:
 Pikaista vesiskootterikieltoa puuhataan Tenolle – matkailuyrittäjä: "Mikä haitta on muutamasta vesiskootterista?"

Tenojoen vesiskootterikielto on nyt Suomen osalta totta –  Norjassa Karasjoki perääntyi viime metreillä


Summary: Baltian presidentit tahtovat olla unilukkareina päivän politiikan yläpuolella. Oikeuden taju ja talousosaaminen ovat hyvä avu.

Latvian parlamentti valitsi tänään odotetusti  Egils Levitsin  uudeksi presidentiksi. Viime viikolla naapurimaassa Liettuassa kansa valitsi uudeksi presidentiksi  Gitanas Nausedan . Viron historian ensimmäinen naispresidentti  Kersti Kaljulaid  valittiin tehtävään vuonna 2016.
 Baltian maiden presidenttejä yhdistää paljolti se, että valittujen tie valtaan ei ole yleensä aivan tavallinen urapoliitikon polku. Pitkät poliitikon urat ulottuisivat neuvostoaikojen hämärään, eikä se ole Baltiassa meriitti.
 Baltian maiden presidenttikolmikon taustat ovat laki- ja pankkimaailmassa. Oikeuden puolustaminen ja talouden ymmärtäminen ovat asioita, jotka resonoivat baltialaisen sielussa.
 Latvian parlamentti valitsi Egils Levitsin presidentiksi tänään. Uusi presidentti tahtoo korruption kuriin. Ilmars Znotins / AFP
 Latvia – avoimuus ja oikeus voittivat
 Entinen Euroopan unionin tuomioistuimen tuomari Egils Levits sai keskiviikkona Latvian 100-paikkaisen parlamentin vaalissa 61 ääntä ja  tuli valituksi presidentiksi.  Levits on 53-vuotias.
 Saksassa opiskellut Levits on hankkinut pätevyytensä kansallisten ja kansainvälisten oikeusistuinten tehtävissä. Hän on myös palvellut suurlähettiläänä ja ETYJin sovittelijana sekä lyhyen aikaa virkaatekevänä ulkoministerinä.
 Levitsin johtoajatus presidentinvaalissa oli se, että valinnan on oltava mahdollisimman avoin. Kaupankäynti äänillä ja suhmurointi kulisseissa on estettävä.
 – Korruptio on demokratiassa kuin syöpä – se täytyy poistaa leikaten, Egils Levits on todennut.
 Levitsin tavoite ainakin näyttäisi olevan paikka presidenttinä, joka omalla esimerkillä ja oikeusoppineen taustalla johtaa kansaa edestä.
 Virka on paljolti seremoniallinen, mutta Latvian presidentin on mahdollista ehdottaa lakeja ja vallankin esittää henkilöitä pääministeriksi.
 – Presidentin ei pidä olla vain yhden puolueen uskottu mies, Egils Levits on linjannut.
 Gitanas Nauseda nousi Liettuan presidentiksi pankkitaustalta. Hän tahtoo kaventaa rikkaiden ja köyhien välistä kuilua. Valda Kalnina / EPA
 Liettua – pankkimies valaistui lännessä
 Latvian presidentin tavoin myös Liettuan  viime sunnuntaina valitun presidentin  Gitanas Nausedan opinnot täydentyivät Saksassa. 55-vuotias Nausada on kertonut, että hänen maailmansa avautui aivan uudella tavalla, kun hän aloitti taloustieteen opinnot Mannheimissa.
 Vuosi oli 1990 ja Liettua oli juuri julistautunut itsenäiseksi Neuvostoliitosta. Aika Mannheimissa sai Nausadan päättelemään, että elämäntapa lännessä ja markkinatalous ovat oikea tie.
 – Ajatus kolmannesta tiestä ja puolittaisista ratkaisuista ovat naiiveja ja hölynpölyä, Gitanas Nauseda on sanonut.
 Liettuan uuden presidentin aiemmat pestit ovat olleet pankkimaailmassa. Aluksi hän työskenteli Liettuan keskuspankin palveluksessa ja sittemmin muun muassa yksityisen SEB-pankin pääekonomistina Liettuassa.
 Rahamaailman taustalta ponnistaen Nauseda julisti vaalikampanjassaan, että hän on poliittisesti itsenäinen ja puoluepolitikoinnin yläpuolella. Samalla hän ilmoitti haluavansa kursia rikkaiden ja köyhien välisen kuilun umpeen. Hän tahtoo luoda Liettuasta hyvinvointivaltion.
 EU:n liittovaltiokehitys on Nausedan mieleen ja sotilasliitto Naton hän näkee maansa ainoaksi mahdolliseksi turvaksi.
 Nauseda on nimennyt idoleikseen  Winston Churchillin  ja  Ronald Reaganin .Se kertoo tyhjentävästi olennaisimmat asiat Nausedan ajatusmaailmasta, mitä kansainväliseen politiikkaan tulee.
 Viron presidentti Kersti Kaljulaid ei pelkää ottaa kantaa. Justin Lane / EPA
 Viro – nainen ottaa tilaa haltuun
 Viron Kersti Kaljulaid on 49-vuotias ja toiminut Viron presidenttinä yli kaksi ja puoli vuotta. Opiskelut Tarton yliopistossa olivat aluksi biologiaa. Myöhemmin talous veti puoleensa.
 Liikemaailmassa Kaljulaid ansaitsi kannuksensa muun muassa pankkisektorilla. Sitten ura urkeni pääministeri  Mart Laarin  talousneuvonantajana. Ennen presidenttiyttä Kaljulaid teki pitkän päivätyön Euroopan tilintarkastustuomioistuimessa.
 Kaljulaid on Viron historian enimmäinen naispresidentti.
 Presidentin tehtävä on Virossa edustuksellinen, mutta Kaljulaid on lyhyessä ajassa ottanut monen edeltäjänsä tavoin julkista tilaa hallintaansa jykevillä mielipiteillään.
 Hänen maailmankuvansa on selkeän liberaali. Sosiaaliset asiat, seksuaalivähemmistöjen oikeudet ja siirtolaiskysymykset ovat nousseet voimalla esiin hänen ulostuloissaan.
 Kansalaisyhteiskunnan puolustus on ollut myös silmiinpistävää Kaljulaidin julkisissa esiintymisissä. Hyvin painokkaasti tämä tuli esiin kuukausi sitten, kun  Viron uusi hallitus vannoi virkavalansa .
 Parlamentissa pidetyssä tilaisuudessa Kaljulaidilla oli päällään valkoinen collegepusero, jonka rintamusta koristi teksti "Sana on vapaa". Näyttävä ele oli suunnattu hallitukseen nousseen oikeistopopulistisen Ekre-puolueen kannanottoihin, joissa median toimintaa on haluttu ohjailla.
 Nousevat päivän politiikan yläpuolelle
 Viron ja Latvian presidentit ovat selkeän seremoniallisia. Liettuan presidentillä on enemmän valtaa maan ulko- ja turvallisuuspolitiikan linjan määrittelyssä sekä pääministerin ja muiden keskeisten johtohenkilöiden nimittämisessä.
 Kaikkien Baltian maiden presidenttejä yhdistää luja usko läntiseen oikeusvaltioperiaatteeseen ja markkinatalouteen. Euroopan unioni ja sotilasliitto Nato ovat avainasemassa, kun presidentit pohtivat maansa paikkaa maailmassa.
 Olennaisinta Baltian presidenttien pesteissä on se, että he voivat nousta päivän politiikan yläpuolelle ja herätellä keskustelua. Presidentillä on mahdollisuus toimia kansakunnan moraalisena ja eettisenä unilukkarina – edellyttäen että henkilön oma kiinnostus ja kapasiteetti siihen riittää.

Baltian presidenttejä yhdistää politiikan ulkopuolisuus – valtaa vähän, mutta sana hallussa


Summary: SDP on aiemmin esittänyt, että osa Sitran pääomasta siirrettäisiin valtion budjettiin.

Suomen itsenäisyyden juhlarahaston eli Sitran hallitus ehdottaa 100 miljoonan euron irrottamista taseesta. Tämä kertapanostus on tarkoitus käyttää "Suomen kestävän tulevaisuuden hyväksi" Sitra-lain mukaan, kertoo Sitra tiedotteessaan.
 Itse päätöksen tekee myöhemmin Sitran uusi hallintoneuvosto, joka vahvistaa rahaston talous- ja toimintasuunnitelmat seuraaville vuosille.
 Sitran hallitus esittää, että investointi toteutettaisiin vaiheittain.
 Sitran rahoista ollut puhetta aiemminkin
 SDP esitti vaihtoehtobudjetissaan viime vuoden lopulla Sitran pääoman pienentämistä niin, että osa siitä voitaisiin siirtää valtion budjettitalouden käyttöön kertaluontoisesti.
 Valtiovarainministeri  Petteri Orpo  (kok.) asetti viime joulukuussa parlamentaarisen työryhmän selvittämään Sitran varoja ja niiden käyttöä. Työryhmä luovutti loppuraporttinsa maaliskuun lopulla.
 Lopputulos oli, ettei Sitran noin 800 miljoonan euron taseesta rahoiteta valtion budjettitalouden menoja.
 Lue lisää:
 "Ajatuspajatoimintaan riittää vähemmänkin kuin 800 miljoonaa" – Sitran tulevaisuudesta käydään vääntöä kansanedustajien työryhmässä
 ”Sitran varallisuutta ei tulla käyttämään valtion menoihin” – Sitraa ruotinut työryhmä julkistaa raporttinsa perjantaina
 Pelissä 800 miljoonan euron potti – Sitran rahojen kohtalo siirtyy seuraavalle hallitukselle

Sitran hallitus ehdottaa 100 miljoonan euron irrottamista rahaston taseesta


Summary: Suora lähetys Aalto-yliopiston muotiopiskelijoiden kevätnäytöksestä alkaa kello 20.30. Se on katsottavissa tässä jutussa myös jälkikäteen.

Suomalaisen muodin vuosittainen huipputapahtuma on taas täällä: Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulun muodin koulutusohjelman näytös eli  Näytös19 .
 Eikä kansainvälisen muotijulkaisun Vogue.comin toimittaja  Laird Borrelli-Persson  malttaisi odottaa iltaa.
 – Minulla on suuret odotukset, Helsingissä vierailulla oleva Borrelli-Persson ennakoi Ylelle tunnelmiaan ennen näytöstä.
 Hän kertoo kuulleensa muotisuunnittelun suorastaan kukoistavan suomalaiskorkeakoulussa.
 Vogue.comin konkaritoimittaja Laird Borrelli-Persson. Antti Kolppo / Yle
 – Olemme nähneet ennenkin, että kun koulu on vahva ja opiskelukulttuuri pursuaa energiaa, se voi tuottaa mahtavia tuloksia. En malta odottaa.
 Yle esittää tapahtuman suorana nettisivuillaan sekä  Yle Areenassa . Lähetystä voi seurata tämän jutun pääkuvaa klikkaamalla – ja näytös on katsottavissa kuvaa klikkaamalla myös jälkikäteen, tallenteena.
 Suora lähetys Helsingin Kaapelitehtaalta alkaa illalla kello 20.30. Lähetyksen alussa tavataan liuta vaikutusvaltaisia kutsuvieraita ja yleisöä. Heitä haastattelee Ylen toimittaja  Olli-Pekka Kursi .
 Varsinainen muotinäytös alkaa kello 21. Se on loppuunmyyty.
 Vuoden odotetuin ja korkeatasoisin muotitapahtuma
 Aalto-yliopiston muotiopiskelijoiden vuosittaisesta kevätnäytöksestä on kasvanut Suomen kenties  odotetuin ja korkeatasoisin muotitapahtuma . Siellä on nähty säännöllisesti esimerkiksi kansainvälisten muotitalojen kykyjenetsijöitä.
 Tästä jutusta voit katsoa, miltä nuorten lahjakkuuksien mallistot näyttivät Kaapelitehtaan catwalkilla viime vuonna.
 Yle kysyi ennakkotunnelmia Laird Borrelli-Perssonin lisäksi toiseltakin Helsinkiin saapuneelta muotitoimittajalta, Pariisissa Vogue Hommes -lehdessä työskentelevältä  Azza Yousifilta .
 Yousif on erikoistunut työssään muun muassa kysymyksiin muodin kestävyydestä ja vastuullisuudesta. Etenkin  pikamuodin ympäristövaikutukset ovat nousseet viime aikoina yleiseen keskusteluun , ja Yousif toivoo kestävyyskysymysten näkyvän myös opiskelijoiden näytöksessä.
 – Toivon, että näytös inspiroi. Toivon myös, että opiskelijat ovat luovia vastuullisella tavalla.
 Vogue Hommes -lehden muotitoimittaja Azza Yousif. Antti Kolppo / Yle
 Hänen mukaansa moni alalla olevista ei ole toistaiseksi onnistunut yhdistämään näitä kahta eli vastuullisuutta ja toisaalta luovuutta toisiinsa.
 – Se on mielestäni suurin haaste muodissa tällä hetkellä.
 Ennen Aalto-yliopiston näytöstä Borrelli-Persson ja Yousif olivat ehtineet tutustua nuorten suomalaissuunnittelijoiden tuotantoon vain hieman.
 – Se vähä, mitä olen nähnyt, on ollut hyvin luovaa ja omaperäistä, Yousif sanoo.
 Luksusmerkki Marnin luova johtaja: Olen hyvin utelias
 Voguen muotitoimittajista poiketen italialaisen luksusmerkki Marnin luovalla johtajalla  Francesco Rissolla  ei ollut lainkaan ennakko-odotuksia illan näytöksestä.
 – Katson näytöstä avoimin mielin. Olen hyvin utelias, Risso sanoo Ylen haastattelussa.
 Italialaisen Marnin luova johtaja Francesco Risso. Antti Kolppo / Yle
 Hän on luotsannut nimekästä muotitaloa vuodesta 2016 lähtien. Suomi-designia hän kommentoi toteamalla, että hänellä on muistoja tietyistä suunnannäyttäjistä ja ilmiöistä, kuten Marimekosta sekä "uskomattomista" huonekalumuotoilijoista ja arkkitehdeistä.
 Risson mukaan italialainen ja suomalainen suunnittelu muistuttavat toisiaan tarkkuuden osalta.
 – Erityisesti sen osalta, miten kiinnitämme huomiota yksityiskohtiin ja laatuun ja siihen, miten asiat tehdään, hän havainnollistaa.
 Muodin opiskelijoille hänellä on kolme neuvoa.
 – Ensinnäkin, on oltava uskollinen itselleen ja luovuudelleen. Toiseksi on vaalittava ja haastettava tuota luovuutta. Kolmas asia on se, että on ymmärrettävä aikaa ja hetkeä, kokenut suunnittelija sanoo.
 Helsingissä järjestettiin eilen tiistaina muotiseminaari, jossa mallistojaan esittelivät myös Aalto-yliopiston alumnit. Kuva takahuoneesta. Antti Kolppo / Yle
 Lue myös:
 Muotiopiskelija Anna Isoniemen mallisto syntyi paljeteista – Aalto-yliopiston loppunäytöksestä kasvoi Suomen odotetuin muotitapahtuma  (17.5.2017)
 Suomalaiset vaatesuunnittelun opiskelijat hallitsevat jälleen Hyères-finaalia – Menestys ei näy suomalaisessa vaateteollisuudessa  (29.4.2018)
 Muodin nuoret lupaukset karkaavat suomalaisyrityksiltä – "Suurin osa lähtee ulkomaille töihin"  (20.12.2017)

Muotiraamattu Voguen konkaritoimittaja ei malta odottaa, että näkee suomalaislupausten luomukset catwalkilla – Katso loppuunmyyty näytös suorana kello 20.30 alkaen


Summary: Lahti toivoo valtiolta apua sitkeän nuorisotyöttömyytensä sulattamiseen.

Lahden nuorisotyöttömyys on jämähtänyt lähes paikalleen, vaikka monessa muussa suuressa kaupungissa työttömyys on laskenut reippaastikin parina viime vuonna.
 Huhtikuun lopulla Lahden työttömyysprosentti 12,9 oli Suomen suurten kaupunkien korkein. Alle 25-vuotiaita työttömiä työnhakijoita oli runsaat 1400.
 – Vaikka pitkäaikaistyöttömyys on laskenut hyvin, niin nämä luvut ovat silti aivan liikaa, sanoo työllisyysasioiden päällikkö  Sami Kuikka  Lahden kaupungilta.
 Työ- ja elinkeinoministeriön työvälitystilastoissakin Lahti nousee myös esiin. Lahdessa alle 25-vuotiaiden työttömien osuus saman ikäluokan työvoimasta on 17,2 prosenttia.
 Vastaava osuus oli esimerkiksi Tampereella 12,3 prosenttia ja Jyväskylässä 15,5. Kotkassa ja Kouvolassa nuorten työttömien osuus työvoimasta oli kuitenkin Lahtea korkeampi.
 – Yleisellä tasolla nuorten työttömyystilanne on parantunut vuodesta 2017 lähtien. Viime vuosi oli erinomainen, sanoo työ- ja elinkeinoministeriön erityisasiantuntija  Janne Savolainen .
 Muuttoliike ja matala koulutus selittävät osan
 Lahden sitkeään nuorisotyöttömyyteen osaselitystä on haettu  muuttoliikkeestä.  Muuttoliiketutkija  Timo Aron  mukaan Lahteen muuttaa paljon työttömiä työnhakijoita, joilla on pelkästään perusasteen koulutus.
 – Siellä on rakennetyöttömyydenkin ongelmia, kun nuorten koulutus ei vastaa nykyisen työelämän vaatimuksia, lisää työllisyyasioiden päällikkö Kuikka Lahdesta.
 Rakennetyöttömyys ei sula nopeilla konsteilla.
 – Jos arki, asuminen ja osaaminen eivät ole kunnossa, niin työllistyminen voi olla haastavaa. Toisen asteen koulutuksen loppuun suorittaminen pidentää nuoren ennakoitavissa olevaa työuraa. Korkeakoulutus antaa yhä merkittävän suojan työttömyyttä vastaan, arvioi erikoisasiantuntija Janne Savolainen TEM:istä.
 Sisustustyöpajan työvalmentaja Mia Lehtiniemi näyttää puhelimestaan Minttu Leppäselle pajan työtilauksia. Petri Niemi / Yle
 Tietoa nuorista kaivataan lisää
 Lahdessa on havaittu myös, ettei nuorista työttömistä ole riittävästi tietoa. Lahden kaupunki, Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymä ja TE-toimisto kartoittavat parhaillaan noin 1800 nuoren työttömän tilannetta.
 – Teemme viranomaisten työnjakoa ja selvitämme nuorten palvelutarpeet. Erilaisia palveluita on paljon, mutta ne eivät välttämättä tavoita kaikkia nuoria, sanoo työllisyysasioiden päällikkö Sami Kuikka Lahden kaupungilta.
 Lahti haluaa myös valtiolta apua. Resurssien lisäksi Kuikka toivoo, että kaupunki pääsisi määräaikaiseen työllisyyskokeiluun.
 – Poikkeuslainsäädännöllä voisi esimerkiksi helpottaa tiedonkulkua viranomaiselta toiselle. Tällä hetkellä, jos nuori on hyvivointiyhtymän sote-palveluissa ja olisi siirtymässä työllistymispolullaan eteenpäin, tätä tietoa ei välttämättä meille kaupungille saa kertoa. Palvelupolku voi katketa siihen.
 Tampereen seudulla on jo kokemusta  työllisyyskokeilusta , joka on kerännyt kiitoksen lisäksi myös arvostelua.
 Työttömyydestä pääsee eteenpäin
 Työ- ja elinkeinoministeriön erikoisasiantuntija Janne Savolainen muistuttaa, että nuorten työttömyys on suhteellisen lyhytkestoista.
 – Yli vuoden kestänyt työttömyys on suhteellisen vähäistä. Nuorille on tyypillistä, että työttömyydestä mennään koulutukseen tai aktivointitoimiin.
 21-vuotias  Mari Leinonen  muutti Lahteen Joensuusta runsas vuosi sitten. Hän on pitänyt ylioppilaskirjoitusten jälkeen pari välivuotta. Opiskelu- tai pysyvämmän työpaikan etsiminen ei ole toistaiseksi onnistunut.
 Muutaman kuukauden työpajajakson aikana nuoret saavat tietoa  muun muassa työllistymis- ja koulutusmahdollisuuksista. Petri Niemi / Yle
 – Olen tehnyt erilaisia työkokeiluja ja siivoushommia. Puutyöpajassa tajusin, että haluan tehdä sellaista työtä, jossa näen käsieni jäljen.
 Leinonen on ollut pari kuukautta työkokeilussa sisustustyöpajassa. Kokeilujakso päättyy ennen juhannusta.
 – Haluan opiskella ammatillisessa oppilaitoksessa sisustusrakentajaksi täällä Lahdessa. Opiskelupaikasta pitäisi tulla tietoa parin viikon päästä.
 Pajan työvalmentaja  Mia Lehtiniemi  sanoo, että nuorten palvelutkaan eivät voi polkea paikallaan.
 – Meidän on pysyttävä mielenkiintoisina ja paikkana, johon halutaan tulla. Tämä on yhtä tärkeä reitti työttömyydestä eteenpäin kuin jokin muu. Ei ole mikään häpeä olla pajoilla.
 Lahti on monen muun kaupungin tavoin kerännyt eri viranomaisten työllistämispalveluita  saman katon alle .
 Lahden työllisyysasoiden päällikkö Samu Kuikka sanoo, että nuoren yksilölliseen valmennukseen voisi panostaa silti nykyistä enemmän.
 – Kannustan työnantajia rohkeasti työllistämään, kaupunki ja te-toimisto voivat tukea nuorta ainakin valmennuksen kautta ja pienentää rekrytointiriskiä.

Lahden nuorisotyöttömyys on yhä pahinta laatua – muissa kaupungeissa nousukausi helpottaa


Summary: Keväällä 2016 Ria Huukkala kirjoitti yhdeksän laudaturia Mynämäen lukiosta. Kahden vuoden kuluttua hän valmistuu.

Kolme vuotta sitten vehmaalainen abiturientti  Ria Huukkala  vietti 12 tunnin päiviä lukien oikeustieteellisen tiedekunnan pääsykokeisiin. Nuori nainen oli kirjoittanut Mynämäen lukion ylioppilaskokeissa peräti yhdeksän ainetta, mutta Huukkalan omasta mielestä kirjoitukset eivät olleet menneet kovin hyvin.
 – Ennen kirjoituksia en uskonut yhteenkään ällään. Ruotsi meni kuitenkin niin hyvin, että siinä tunsin onnistuneeni. Jostain syystä ruotsi on ollut aina helppoa, muut aineet paljon vaikeampia.
 Ylioppilaskirjoitusten tulokset tulivat kaksi päivää ennen Turun yliopiston pääsykokeita. Huukkala aikoi pantata tulosten katsomista. Ensin pääsykokeet, sitten kirjoitusten tulokset. Siitä ei tullut mitään.
 – Äiti laittoi saman tien onnittelut yhdeksän ällän ylioppilaalle. Luulin, että hän oli taas lukenut Wilmaa väärin. Sitten soittivat lukion rehtori, toimittajat ja sukulaiset. Lukurauha vähän häiriintyi, muistelee Huukkala.
 Äiti laittoi saman tien onnittelut yhdeksän ällän ylioppilaalle. Luulin, että hän oli taas lukenut Wilmaa väärin.  Ria Huukkala
 Mynämäen lukiossa on totuttu huipputuloksiin. Tänäkin keväänä opinahjossa kirjoitettiin yksi kahdeksan laudaturin tulos.
 Juristiksi kahden vuoden kuluttua
 Ria Huukkala pääsi ensiyrittämällä sisään Turun yliopiston oikeustieteelliseen tiedekuntaan. Nyt opintoja on takana kolme vuotta ja nuori nainen kirjoittaa notaarityötään.
 Ria Huukkala työskentelee kahtena päivänä viikossa asianajosihteerinä Markku Tiusasen asianajotoimistossa Turussa. Ari Welling / Yle
 Syksyllä alkaa maisterivaihe ja valmistuminen juristiksi häämöttää noin kahden vuoden päässä. Opintojen ohessa Huukkala työskentelee asianajosihteerinä turkulaisessa lakitoimistossa parina päivänä viikossa. Vaikka sivutoimi tuntuukin arvosanoissa, se on erittäin tärkeä osa opiskelua.
 – Olen varmaankin oppinut lakitoimistossa enemmän kuin kaiken kaikkiaan koulunpenkillä. Juristit laittavat minut perehtymään oikeisiin tapauksiin. Olen siitä heille todella kiitollinen.
 Kirjoitukset saavat hyväksynnän
 Ria Huukkalan mielestä nykyisenlaiset lukion ylioppilaskirjoitukset ovat toimiva tapa mitata osaamista. Toki kirjoituksia korostetaan lukiossa ehkä liikaakin ensimmäiseltä luokalta alkaen.
 – Minulle se sopi, koska nautin lukemisesta. Joskus kirjoituksissa kysytään asioita, joita lukiossa ei ole opetettu. Se on väärin.
 Lakiopiskelija on aina ollut tunnollinen pänttääjä. Nyt aikaa jää opiskelun ja työn lisäksi lähinnä vain kuntosalilla käyntiin. Lukiossa hän ehti lukemisen ohella myös soittaa viulua.
 – Jos jotain saisin muuttaa, varmaan olisin ottanut lukiossa vähän rennommin. Sosiaalinen elämä jäi silloinkin aika vähiin.
 Korkeakoulujen opiskelijavalintaa ollaan muuttamassa niin, että valinnasta ylioppilastodistuksen perusteella on tulossa pääväylä. Pääsykokeetkin säilyvät rinnalla, mutta opinahjojen on otettava yhä enemmän opiskelijoita sisään suoraan todistuksen perusteella.
 Jos Ria Huukkalalla ei olisi päässyt lukemaan lakia, olisi hän pitänyt välivuoden. Se olisi todennäköisesti kulunut kansanopistossa. Ari Welling / Yle
 – Pidän pääsykoeuudistusta pääosin hyvänä. Pääsykokeet pitää toki säilyttää rinnalla. Toki kaikki pääsykoepänttääminen hieman harmittaa jälkikäteen, koska nykyisessä systeemissä olisin päässyt varmaankin suoraan sisään.
 Haaveena perhe ja kaksi kissaa
 Lakiopiskelija nauttii opiskelusta. Yliopiston jälkeen hän haaveilee opiskelevansa vielä lisää, vaikkapa vain omaksi ilokseen.
 – Filosofiaa tai kieliä voisin opiskella. Lukiossa jätin myös kemian ja fysiikan opiskelun kesken, kun sain niistä kokeissa vain kaseja.
 Ria Huukkalan mukaan geenit matemaattisten aineiden opiskeluun ovat perheessä menneet hänen nuoremmalle veljelleen. Oskari Huukkala opiskelee Tampereen teknillisessä yliopistossa.
 – Perhe on minulle todella tärkeä ja olemme veljen kanssa läheisiä. Pikkuveli muuten lupasi kympin, jos mainitsen hänet haastattelussa, myhäilee Huukkala.
 Ria Huukkalan mukaan hän olisi voinut päätyä opiskelemaan useita muitakin aineita kuin lakia. Varma ammatti ja alan hyvä työllisyystilanne kuitenkin ratkaisivat uravalinnan. Ari Welling / Yle
 Juristina Huukkala haluaisi kokeilla siipiään myös lakitoimistotöiden ulkopuolella. Työ lakimiehenä vaikkapa jossakin järjestössä voisi olla kokeilemisen arvoinen juttu.
 Pilke silmäkulmassa nuori nainen toivoo voivansa luoda hyvän uran päätymättä Helsinkiin. Turku on hänen kaupunkinsa.
 – Toivon totta kai, että löytäisin paikkani tässä maailmassa. Kukapa ei toivoisi terveyttä, rakkautta ja onnellisuutta. Jos vuonna 2030 minulla olisi perhe, omakotitalo ja kaksi kissaa, olisi kaikki oikein hyvin.
 Lue lisää:
 "Itkin kokeessa, kun pelkäsin, etten osaa" – Yle selvitti, millaisissa lukioissa on uuvuttu eniten, testaa myös oma riskisi
 Neljä nuorta paljastaa haaveammattinsa – ammattilaiset kertovat, vastaavatko toiveet todellisuutta: "Ambulansseilla ei mennä koko ajan kahdella pyörällä ajaen ja pillit huutaen"

Yhdeksän laudaturin ylioppilaasta tulee juristi – ”Jos jotain saisin muuttaa, varmaan olisin ottanut lukiossa vähän rennommin”


Summary: Määräaika hallitusneuvotteluiden valmistumiselle on keskiyöllä. Netanjahu saanee syytteet korruptiosta, jos hän ei onnistu jatkamaan pääministerinä.

Israel näyttää olevan matkalla kohti uusia vaaleja. Määräaika hallitusneuvotteluiden valmistumiselle on keskiyöllä, ja tällä hetkellä näyttäisi siltä, ettei vaalivoittaja  Benjamin Netanjahu  onnistu löytämään hallituskumppaneita.
 Hallituksen muodostaminen näytti vielä huhtikuun vaalien jälkeen helpolta, kun Netanjahun oikeistokoalitio sai parlamenttienemmistön 65 paikkaa 120:stä. Esteeksi hallituksen muodostamiselle asettui entinen puolustusministeri  Avigdor Lieberman , jonka nationalistipuolueella Jisrael Beiteinulla on vain täpärästi vaa'ankieliasemaan riittävät 5 paikkaa knessetissä.
 Lieberman on vaatinut jääräpäisesti, että myös ääriortodoksijuutalaisten pitäisi suorittaa pakollinen asepalvelus muiden israelilaisten tavoin. Tämä ei kelpaa Netanjahun koalitioon kuuluville ääriortodoksipuolueille, joilla on parlamentissa 16 paikkaa.
 Lisäpainetta Netanjahulle hallituksen muodostamiseen luovat häntä uhkaavat korruptio- ja petossyytteet. Netanjahu toivookin voivansa pääministerinä säädättää lain, joka antaisi hänelle syytesuojan.
 Jos Netanjahu onnistuu muodostamaan kestävän hallituksen, hänestä tulee heinäkuussa maan pitkäaikaisin pääministeri.
 Avigdor Liebermanin puolue on vaa'ankieliasemassa knessetissä. Abir Sultan / EPA
 Netanjahu ei kelpaa oppositiolle
 Periaatteessa Netanjahun Likud-puolue voisi saada apua hallituksen muodostamiseen myös vaalit hävinneestä koalitiosta. Sitä vetänyt Sininen ja valkoinen -vaaliliitto on kuitenkin kieltäytynyt lähtemästä Netanjahun hallitukseen korruptiosyytösten vuoksi, vaikka jonkun toisen muodostamana Likud-johtoinen hallitus heille kelpaisikin.
 Uusien vaalien järjestäminen näin pian edellisten jälkeen olisi Israelissa ennennäkemätöntä. Se on kuitenkin tällä hetkellä todennäköisin vaihtoehto.
 Maan presidentti  Reuven Rivlin  voisi myös antaa Netanjahulle kahden viikon lisäajan hallituksen muodostamiseen, jos hän katsoo Netanjahun olevan ainoa mahdollinen hallitusneuvottelija. Vaihtoehtoisesti Rivlin voisi nimittää jonkun muun neuvottelemaan hallituksesta tai Netanjahu voisi muodostaa vähemmistöhallituksen.

Uudet vaalit häämöttävät Israelissa – kello käy, mutta hallitusta ei näy


Summary: Oikeistopopulistit kilpailevat vihreiden kanssa EU-parlamentin neljänneksi suurimman paikasta.

Euroopan parlamentin uuteen oikeistopopulistien ryhmään on menossa mukaan kymmenkunta puoluetta ja reilu 70 europarlamentaarikkoa, kertoo perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho .
 Oikeistopopulistien rintama kilpailisi näin vihreiden kanssa parlamentin neljänneksi suurimman ryhmän paikasta.
 Kansallismielisten puolueiden edustajia oli keskiviikkona koolla Euroopan parlamentissa suljettujen ovien takana. Halla-aho kertoi STT:lle, että ryhmä syntyy tai olisi ainakin hyvin erikoista, jos näin ei kävisi.
 Vähän Halla-ahon jälkeen kokoushuoneesta poistui Ranskan Kansallisen liittouman puheenjohtaja  Marine Le Pen .
 – Ihan mielenkiintoista keskustelua käytiin ryhmän rakenteesta, strategiasta ja suunnitelmista. Paljon jäi asioita vielä käsittelemättä, mutta ensi viikolla jatketaan, Halla-aho kertoi.
 Monet ryhmät ovat tällä viikolla pitäneet Euroopan parlamentissa ensimmäisiä kokouksiaan ja koonneet rivejään.
 Neuvottelut jatkuvat
 Halla-aho ei vielä kertonut ryhmäänsä tulevien jäsenpuolueiden nimiä.
 Aiemmin Italian  Milanossa järjestetyssä kampanjatilaisuudessa  olivat mukana juuri Ranskan Kansallinen liittouma sekä muun muassa Italian Lega, Vaihtoehto Saksalle (AfD), Belgian Vlaams Belang, Tanskan Kansanpuolue, Itävallan vapauspuolue ja perussuomalaiset.
 Neuvottelut puolueiden kanssa hänen mukaansa jatkuvat.
 – On useita mahdollisia, osa ehkä todennäköisiä ja osa vähemmän todennäköisiä, mutta sellaisia joiden kanssa kuitenkin keskustellaan ja toivotaan, että lähtevät mukaan, Halla-aho sanoo.
 Perussuomalaiset toivoo edelleen, että Ruotsidemokraatit tulisivat mukaan Italian  Matteo Salvinin  johdolla kasattuun joukkoon. Puolue on  aiemmin vieroksunut yhteistyötä  liittouman kärkipuolueiden Venäjä-kytkösten takia.
 Uusoikeistolaisen ryhmän perustaminen on herättänyt kysymyksiä siitä, pyrkiikö puolueryhmä haittaamaan Euroopan parlamentin työtä. Kuinka rakentavalla hengellä ryhmä suhtautuu työhön EU-parlamentissa?
 – Henki on muuttunut viiden viime vuoden aikana. Ehkä osittain brexitin vuoksi, osittain muista syistä. Pikemminkin halutaan nähdä, että voidaan työskennellä EU:n puitteissa ja yrittää muuttaa sitä suuntaa, johon EU on kehittymässä, Halla-aho vastaa.
 Kansallismieliset puolueet olivat suurimpia EU-vaaleissa sekä Italiassa että Ranskassa. Belgiassa Vlaams Belang nousi toiseksi suurimmaksi puolueeksi noin 11 prosentin kannatuksella. Sen sijaan Tanskassa oikeistopopulistit kärsivät tappion.

Kansallismieliset kokosivat rivejään Brysselissä – Halla-ahon mukaan puolueita on kasassa kymmenkunta


Summary: Suomi on kansainvälisen vertailun mukaan maailman kolmanneksi paras maa lapsille.

Lapsiasiavaltuutettu  Elina Pekkarisen  mielestä on hienoa, että Suomi on kansainvälisen vertailun perusteella maailman kolmanneksi paras maa lapsille. Pelastakaa lapset -järjestön tuoreen  Global Childhood 2019 -raportin  mukaan Suomen edellä ovat ainoastaan Singapore ja Ruotsi.
 – Mukavaahan tällainen raportti on käsiinsä saada, Elina Pekkarinen sanoo.
 Raportissa vertailtiin muun muassa lasten turvallisuutta, terveyttä ja koulutusta.
 Suomen menestyminen vertailussa ei lapsiasiavaltuutetun mielestä kuitenkaan tarkoita sitä, että lasten ja nuorten asiat olisivat meillä niin hyvin, ettei mitään tarvitsisi tehdä. Kun mittareina ovat esimerkiksi pienten lasten kuolemat tai lasten avioliitot, on selvää että Suomi pärjää.
 Huonommuuden tunne voi eristää muista
 Suomessa monen lapsen hyvinvointia heikentää perheen köyhyys.
 – Perheen köyhyys aiheuttaa näköalattomuutta ja toivottomuutta. Lapsille ja nuorille on tärkeää olla samanlaisia kuin muut. Valitettavan usein lapset ja nuoret vertailevat itseään toisiin tavaroiden, vaatteiden ja muiden aikuisten näkökulmasta pinnallisten asioiden avulla. Ne kuitenkin ovat asioita, joiden kautta lasten ja nuorten on kaikkein helpointa peilata sosiaalista asemaansa, Elina Pekkarinen sanoo.
 Varsinkin pitkään köyhyydessä eläneiden perheiden tilanteen parantamisessa on Pekkarisen mielestä paljon tehtävää. Erilaisuuden ja huonommuuden tunne voi aiheuttaa syrjään jäämistä. Se voi puolestaan vaikuttaa lapsen tai nuoren identiteetin kehitykseen.
 "Lastensuojelu on kuin hyvinvointiyhteiskunnan kuumemittari."  Lapsiasiavaltuutettu Elina Pekkarinen
 Pekkarisen mielestä myös lastensuojelun suuri tarve Suomessa kertoo siitä, että lasten ja nuorten hyvinvoinnin eteen on tehtävä Suomessa paljon työtä.
 – Lastensuojelu on kuin hyvinvointiyhteiskunnan kuumemittari. Kun luvut piiputtavat punaista, olisi hyvä pysähtyä ja miettiä, mikä järjestelmässämme ruokkii lastensuojelun tarvetta. Kansainvälisesti vertailtuna meillä on korkeat lastensuojelun asiakkuusluvut. Myös kodin ulkopuolelle, etenkin lastensuojelulaitoksiin sijoittaminen on verrattain yleistä, Pekkarinen sanoo.
 Lapsiasiavaltuutettu Elina Pekkarinen Ronnie Holmberg / Yle
 "Olisi korkea aika, että lapset ja nuoret olisivat saamapuolella"
 Vaikka Suomen lasten olosuhteet ovat hyvät koko maailman mittakaavassa, lapsiasiavaltuutetun mielestä tekemistä riittää. Lasten ja nuorten hyvinvointia on edistettävä pitkäjänteisesti.
 – Se ei ole projekti, jonka saisimme päätökseen ja voisimme sitten huokaista, että homma on hoidettu. Kyllähän se edellyttää aivan jatkuvaa työtä.
 Kun syntyvyys vähenee ja ikäluokat ovat entistä pienempiä, säästyvät resurssit olisi Pekkarisen mielestä oikeudenmukaista suunnata lasten ja nuorten sekä heidän perheidensä hyvinvointiin.
 – Olisi korkea aika, että lapset ja nuoret olisivat saamapuolella, hän sanoo.
 Pelastakaa lapset -järjestön Global Childhood 2019 -raportissa vertailtiin 176:tta maata. Raportin mukaan lapsuuden turvaamisessa on edistytty koko maailmassa ja lasten olosuhteet ovat paremmat kuin koskaan kahden viimeisimmän vuosikymmenen aikana.
 Lasten asiat ovat raportin perusteella parhaiten Singaporessa, Ruotsissa, Suomessa, Norjassa ja Sloveniassa. Kaikkein heikoimmin sijoittui Keski-Afrikan tasavalta. Häntäpäässä olivat myös Niger, Tsad, Mali ja Etelä-Sudan.

Suomi loisti vertailussa, mutta lapsiasiavaltuutetun mielestä parannettavaa riittää: "Perheen köyhyys aiheuttaa näköalattomuutta ja toivottomuutta"