Tampereella yliopistojen ja esimerkiksi aikuiskoulutuskeskuksen opiskelijaruokaloita pyörittävä Juvenes ei ole luopumassa naudanlihasta. Juveneksella on kampusravintoloita Tampereen lisäksi esimerkiksi Turussa, Oulussa, Vaasassa, Porissa ja Raumalla.
 Naudan osuus Juveneksen kaikista lihatuotteista on toimitusjohtajan  Päivi Jousmäen  mukaan tällä hetkellä noin kolme prosenttia. Siitä 90 prosenttia tulee Suomesta.
 – Palautteen mukaan asiakkaat eivät ole valmiita kokonaan luopumaan naudasta, esimerkiksi perinteisistä makaronilaatikosta ja lihapullista. Asiakkaina on myös paljon kansainvälistä väkeä, jotka eivät voi syödä sianlihaa, Jousmäki sanoo.
 Kanan osuus kasvaa lihatuotteissa koko ajan. Kehitys kulkee Juveneksella asiakkaiden mukaan.
 Helsingin yliopiston ravintolat kertoivat tiistaina, että  lopettavat naudanlihan tarjoilemisen kokonaan . Ne korvataan sialla ja kanalla. Kasviksiakin painotetaan.
 Kasvisten määrä on jo kasvanut ruokailijoilla
 Juveneksen pisteissä on huomattu niin opiskelijoiden kuin muidenkin lisänneen kasvisten määrää lautasella. Tampereen ylioppilaskunnan omistamalla yhtiöllä on lounasravintoloita myös kampusalueiden ulkopuolella.
 – Kasvisruokailijoiden ja flexaajien määrä kasvaa koko ajan kaikissa asiakasryhmissä, kertoo Jousmäki.
 Flexaajat painottavat ruokavaliossaan kasviksia, mutteivät kokonaan luovu lihasta.
 Kasvisvaihtoehto on tarjolla aina ja Jousmäen mukaan esimerkiksi kotimaisia juureksia käytetään niin kauan kuin niitä on tarjolla. Tälläkin ohjataan asiakasta kasvisten suuntaan.
 Ilmastovaikutuksista on keskusteltu yhtiössä. Niiden lisäksi yhtiön ruokavalintoihin vaikuttavat asiakkaiden palautteen lisäksi raha. Kasvisten painottaminen laskee kustannuksia.

Useissa kaupungeissa opiskelijaravintoloita pyörittävä Juvenes ei ole luopumassa naudanlihasta – osuus lihatuotteista 3 prosenttia


Summary: Kela aikoo julkaista myös ruotsinkielisen selkosivuston.

Kela on julkaissut  selkokieliset asiointisivut  juhlistaakseen tänään vietettävää selkeän kielen päivää. Sivuston sisältö koostuu Kelan selkokielisten esitteiden teksteistä verkkoon sopiviksi muokattuina.
 – Haluamme parantaa saavutettavaa viestintäämme ja sitä kautta asiakkaidemme yhdenvertaisuutta, ja selkokieliset kela.fi-sivut ovat siihen oivallinen väline. Toivon, että tänään kuullaan vastaavia uutisia myös muilta viranomaisilta, kertoo Kelan viestintäjohtaja  Pipsa Lotta Marjamäki .
 Sivusto on esitteiden tapaan jaettu kahdeksaan aihepiiriin, jotka ovat asuminen, eläkkeet, lapsiperheet, muutto Suomeen tai Suomesta ulkomaille, opiskelu ja asevelvollisuus, sairastaminen ja kuntoutus, toimeentulotuki sekä työttömyys.
 Lisäksi sivustolla avataan Kelan asiakaspalvelun toimintaa ja sitä, kuinka etuuksia voi hakea.
 Suunnitteilla on myös ruotsinkielinen selkosivusto.
 Selkokieltä tarvitsee Suomessa arviolta 650 000–750 000 henkilöä eli hieman yli kymmenes väestöstä. Selkokielisen viestinnän käyttäjäryhmiä ovat esimerkiksi kehitysvammaiset henkilöt, maahanmuuttajat sekä muistisairauksia tai lukemis- ja oppimisvaikeuksia omaavat ihmiset.
 Yleissuomenkielinen, tarkat tiedot ja yksityiskohdat sisältävä kela.fi jatkaa uuden sivuston rinnalla normaalisti. Sen selkeyttämistä kerrotaan jatkettavan.

Kela julkaisi selkokieliset verkkosivut juhlistaakseen selkeän kielen päivää – "Toivon, että tänään kuullaan vastaavia uutisia myös muilta"


Summary: Pääministeri Antti Rinteen (sd.) eilinen arvio, että Brexit-sopimusta ei ehditä saada aikaiseksi loppuviikon huippukokouksessa herätti hämminkiä Brysselissä.

EU-johtajat kokoontuvat torstaina Eurooppa-neuvoston kokoukseen Brysseliin. Pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) mukaan Britannian EU-eroa koskevissa neuvotteluissa on nyt tekemisen meininkiä.
 Rinne kertoo saaneensa Brysselistä tietoja, että EU:n komission ja Britannian edustajat ovat käyneet viime päivinä suljettujen ovien takana rakentavia keskusteluja Britannian erosopimuksesta.
 – Nyt minulla on ensimmäisen kerran koko tämän prosessin aikana tunne, että Britannia on myös todella yrittämässä. Kysyin pääministeri  Boris Johnsonilta  viime lauantaina, että onko hän nyt tosissaan hakemassa sopua, joka voisi johtaa aidosti tulokseen.
 – Hän silloin vakuutti, että näin on. Sen jälkeen Britannian toiminta on osoittanut, että kyllä nyt on tavoite saada sopimus aikaiseksi, jotta pystyttäisiin välttämään tämä kova brexit, Rinne arvioi.
 Rinne ennakoi, että EU-johtajat keskustelevat myös mahdollisesta lisäajasta erosopimusneuvotteluille. Britannian on määrä erota EU:sta lokakuun lopussa.
 Rinne ei sulje pois myöskään sitä, että EU-johtajat saattavat pitää ylimäärräisen Brexit-kokouksen vielä tämän kuun lopulla.
 Tuppurainen selitti Rinteen puheita
 EU:n puheenjohtajamaa Suomen eurooppaministeri  Tytti Tuppurainen , sd. joutui tarkentamaan kansainväliselle lehdistölle sitä, mitä pääministeri Antti Rinne, sd. tarkoitti, kun hän maanantaina sanoi Helsingissä, että aika loppuu eikä sopimusta ehditä saada aikaiseksi loppuviikon huippukokouksessa.
 – Nyt tehdään vielä kaikki voitava, jotta tuo hyvin haitallinen sopimukseton ero voidaan välttää, sanoi Tuppurainen.
 Lue myös:
 Michel Barnier: Brexit-sopimus on mahdollinen

Antti Rinne Brexit-neuvotteluista: "Ensimmäisen kerran on tunne, että Britannia on todella yrittämässä sopimusta"


Summary: Valtio on luvannut rahaa kauppakeskus Hermanissa tapahtuneen koulusurman kriisityön jälkihoitoon.

Kuopion kaupunki on ryhtynyt valmistelemaan valtion lupaamaa tukipakettia kauppakeskus Hermanissa tapahtuneen koulusurman jälkihoitoon.
 Kaupunki tekee parhaillaan eri toimijoiden kanssa yhteistyössä suunnitelmia siitä, millaisia palveluita akuuttivaiheen jälkeen tarvitaan.
 Vs. apulaiskaupunginjohtaja  Jari Saarisen  mukaan suunnitelmat ovat jo pitkällä.
 – Palvelut kohdistuvat pitkälti henkilöstöresursseihin ja pääpaino on koulu- ja oppilasterveydenhuollossa sekä pitkäaikaistraumojen hoidossa, kuvailee Saarinen kaupungin suunnitelmia.
 Käytännössä tämä tarkoittaa esimerkiksi koulukuraattoreja, psykologeja, sosiaalityöntekijöitä ja psykiatrisia sairaanhoitajia.
 Jatkohoidossa panostetaan trauman purkamiseen ja ylläpitävään hoitoon.
 – Siihen tarvitaan resursseja, että ihmiset saadaan kannateltua arkipäivässä.
 Kaupunki tarvitsee satoja tuhansia euroja
 Pääministeri  Antti Rinne  lupasi Kuopiolle tukipaketin toissa perjantaina tehdyn koulusurman jälkeisen  Kuopion vierailun yhteydessä.
 Rinne sanoi, että Kuopion on aluksi valmisteltava esitys siihen, mitä kaupunki tarvitsee kriisiapuun ja jälkihoitoon.
 Jari Saarisen arvion mukaan nyt on jo tehty arvioita akuuttivaiheen kustannuksiin. Jatkohoidon tarkoista summista ei ole vielä arviota. Kaupunki odottaa kuitenkin merkittävää tukea.
 – Kyllä nyt sadoissa tuhansissa liikutaan, Saarinen toteaa.
 Hänen mukaansa valtion tuki on merkittävä kriisityön jälkihoidossa ja asioiden korjaamisessa.
 – Lisäresurssit ovat meille todella tarpeen. Arvioimme tietysti nyt myös oman tuotannon tarvetta ja sitä, millaisia resursseja kaupunki itse pystyy laittamaan pidemmällä tähtäimellä.
 Lue myös:
 Kuopion kouluiskun jälkeinen kriisityö jatkuu – Kuopion kaupunki järjestää yksilöllistä keskusteluapua kaikille tarvitseville
 Nämä asiat Kuopion koulusurmasta tiedetään: Vasta opintonsa aloittanutta tekijää voidaan kuulla, kun hän pääsee tehohoidosta, KRP pyytää kaikkia mahdollisia vihjeitä

Kuopion kaupungin tukipakettiesitys koulusurman kriisityön jälkihoitoon on lähes valmis: "Tarvitsemme satoja tuhansia euroja"


Summary: Suomen metsiin kasvoi puolessa vuosisadassa noin miljardia kuutiometriä lisää puuta.

Metsän keskellä olevalle loivalle mäenrinteelle on pystytetty puolentoista metrin korkuinen metallikeppi. Sen päässä on musta mötikkä, jonka sivussa vilkkuu valo.
 – Se on gps-paikannin, jonka avulla löydämme täsmälleen tämän paikan, kertoo Luonnonvarakeskuksen metsänmittausryhmän vetäjä  Jouni Peräsaari .
 Luken tutkimusmestari Erkki Piiroinen ja asiantuntija Jouni Peräsaari mittaavat kuusen paksuutta metsässä. Mikko Savolainen / Yle
 Olemme tulleet Luonnonvarakeskuksen metsänmittausryhmän kanssa metsänmittausalalle Lappeenrannan maaseudulle. Samanlaisia säteeltään yhdeksän metrin levyisiä tutkimusympyröitä on tuhansia eri puolilla Suomen metsiä.
 – Mittaamme tällä tutkimusalalla puut ja yhdistämme saamamme tiedot muiden tutkimusalojen kanssa. Näin saamme laskettua, kuinka paljon Suomessa on puuta, minkälaista puuta ja miten se kasvaa, Luonnonvarakeskuksen metsäinsinööri Jouni Peräsaari selittää.
 Puiden kasvun lisäksi tutkimusalalla selvitetään esimerkiksi lahopuun, metsätuhojen ja taimikoiden määrä sekä selvitetään alueen metsätyyppi.
 Suomessa on tehty samalla metodilla tarkkoja metsänmittauksia eli valtakunnan metsäinventaarioita 1920-luvun alusta lähtien eli melkein sata vuotta. Mittauksia tehdään viiden vuoden välein. Uusimman viisivuotiskauden  tulokset julkaistiin  vuonna 2018.
 Tutkimusalalla mitataan myös puiden korkeudet. Mikko Savolainen / Yle
 Tehometsätalous kiihdytti metsän kasvua
 Inventaarioista selviää, että Suomen metsävarat junnasivat pitkään käytännössä paikallaan. Ennen 1960-luvun loppua Suomen metsävarat eivät juurikaan kasvaneet. Useina vuosina metsistä jopa poistui enemmän puuta, kuin uutta kasvoi tilalle. Puuvaranto siis väheni.
 Seppo Suvela / Yle
 1960-luvun lopussa tapahtui kuitenkin selvä muutos. Metsän kasvu lähti huimaan nousuun. Luonnonvarakeskuksen johtavan tutkijan  Kari T. Korhosen  mukaan asialle on selkeä syy. Silloin siirryttiin uudenlaiseen metsänhoitoon.
 – 1960-luvulla alettiin tietoisesti lisäämään varoja metsän parannukseen. Pyrittiin siihen, että metsien kasvu ja puumäärät lisääntyvät. Siinä on onnistuttu hyvin, Korhonen kertoo.
 Tämä näkyy myös tilastoissa. Puun määrä Suomen metsissä on lisääntynyt 50 vuodessa noin 70 prosenttia. 1960-luvun lopussa metsissä oli puuta noin 1,5 miljardia kuutiometriä. Nykyään puuta on noin 2,5 miljardia kuutiometriä.
 Puun määrä Suomen metsissä on siis lisääntynyt noin miljardilla kuutiometrillä puolessa vuosisadassa.
 Mikko Savolainen / Yle
 Luonnonvarakeskuksen mukaan metsien kasvun lisääntymiseen on vaikuttanut eniten soiden ojitus, parantunut metsänhoito ja vanhojen tai muuten vajaatuottoisten metsien uudistaminen hyväkuntoisiksi nuoriksi metsiksi. Myös ilmastonmuutos on lisännyt puuston kasvua varsinkin Pohjois-Suomessa.
 Samalla kun puuston määrä metsissä on koko ajan kasvanut, myös hakkuut ovat jatkuvasti lisääntyneet.
 Puustoon sitoutunut suuri määrä lisää hiiltä
 Puuvarannon lisääntyminen merkitsee, että Suomi on sitonut puustoon huomattavasti lisää hiiltä. Lappeenrannan teknillisen yliopiston energiatekniikan professorin  Esa Vakkilaisen  mukaan miljardi kuutiometriä puuta sitoo noin 0,9 miljardia tonnia hiilidioksidia. Tämä vastaan Suomen kasvihuonepäästöjä 15–20 vuoden ajalta päästöjen nykytasolla mittuna.
 Luonnonvarakeskuksen johtavan tutkijan Kari T. Korhosen mielestä Suomessa harrastettu metsätalous onkin toiminut hyvin sekä ilmaston että metsätalouden kannalta.
 – Suomessa on samaan aikaan pystytty sekä lisäämään hakkuita että huomattavasti kasvattamaan metsien hiilivarastoa, Korhonen huomauttaa.
 Mikko Savolainen / Yle
 Suomen ilmastopaneelin jäsenen professori  Jyri Seppälän  mukaan metsien hiilivaraston lisääntyminen ei ole kuitenkaan yksiselitteistä. Puuvarantoa lisännyt tehokas metsänhoito on merkinnyt suometsien laajamittaista ojittamista, minkä aiheuttamista hiilipäästöistä ei ole tarkkaa selvyyttä.
 – Soihin on varastoitunut paljon hiiltä. Ojituksessa soiden maaperää paljastuu veden alta ja alkaa luovuttamaan hiiltä ilmakehään. Ei ole selkeää käsitystä siitä, kuinka paljon ojitetut suometsät ovat luovuttaneet hiiltä ilmakehään, professori Seppälä sanoo.
 Metsämaan merkityksestä epäselvyyttä
 Ojituksen ja metsämaan muun käsittelyn vaikutuksesta metsän hiilitaseeseen on eri käsityksiä tutkijoiden keskuudessa. Suomen ilmastopaneelin vuoden 2019 alun  raportissa  todetaan, että ”maaperän hiilivaraston mallinnus sisältää erityisen suuren epävarmuuden kaikissa malleissa.”
 Suomen tekemien kasvihuonekaasuinventaarioiden mukaan metsän hiilivarasto määräytyy puun määrästä.
 – Käytännössä Suomen raportoimat hiilivaraston muutokset seuraavat pitkälti puuvarannon muutoksia, Luonnonvarakeskuksen johtava tutkija Kari J. Korhonen kertoo.
 Puuvarojen kasvun odotetaan jatkuvan
 Suomen metsiä on hakattu viime vuosina entistä enemmän. Viime vuonna tehtiin kaikkien aikojen hakkuuennätys, kun puuta hakattiin 78 miljoonaa kuutiometriä.
 Tästä huolimatta metsien puuvaranto on jatkanut lisäystään, ja Luonnonvarakeskus arvioi sen jatkavan kasvua, vaikka lisäys on hidastunut.
 – Meidän arvioissamme puuvaranto lisääntyy myös tulevaisuudessa, vaikka hakkuita lisättäisiin 80 miljoonaan tai jopa 90 miljoonaan kuutiometriin vuodessa. Metsien hiilivarasto siis kasvaisi. Kasvu ei ole kuitenkaan enää olisi niin suurta kuin ennen, Kari T. Korhonen kertoo.
 Mikko Savolainen / Yle
 Hiilitaseen kehityksestä eri arvioita
 Metsien hiilitaseen kehityksestä tulevaisuudessa on tutkijoiden keskuudessa erilaisia näkemyksiä.
 Suomen ilmastopaneeli vertaili arvioissaan kuutta mallia, joiden mukana on myös Luonnonvarakeskuksen käyttämä MELA-malli. Mallien antamat arviot hiilitaseen kehityksestä eroavat huomattavasti toisistaan.
 Ilmastopaneelin mukaan mallit tuottavat hyvin erilaisia  hiilitase-ennusteita .
 Kaikki mallit tuottivat ainoastaan matalimmalla hakkuutasolla suurimman metsien hiilivaraston ja hiilinielun lyhyellä aikavälillä tarkasteltuna. Alimmaksi hakkuutasoksi oli asetettu 40 miljoonaa kuutiometriä vuodessa. Tämä hakkuutaso vastaa noin puolta vuoden 2018 hakkuumäärästä.
 Hakkuiden määrä ratkaistaan
 Arviot metsien tulevasta kasvusta ovat kiinteästi yhtydessä siihen, kuinka paljon Suomi voi hakata metsiä tulevaisuudessa. Suomi on juuri nyt tekemässä tarkennettuja laskelmia Euroopan unionille siitä, miten se arvioi metsien hiilitaseen kehittyvän. Luonnonvarakeskus tekee laskelmia MELA-mallin pohjalta.
 Professori Jyri Seppälän mukaan MELA-mallin tuloksissa hakkuiden vaikutus hiilinielun vähentymiseen oli suurinta mallivertailussa.
 – Toisaalta se näyttää myös suurimpia kasvumahdollisuuksia metsälle, Seppälä sanoo.
 Kaikissa arvioissa Suomen metsien hiilivaraston arvioidaan lisääntyvän tulevaisuudessa. Hakkuita voidaan kuitenkin joutua rajoittamaan, koska Suomen pitää toteuttaa EU:n maankäyttösektorin velvoitteet metsien hiilinielujen ylläpidossa.
 – EU tulee säätelemään koko maankäyttösektorin päästöjä. Suomen asia on sitten päättää, vähennetäänkö hakkuita vai saadaanko päästövähennyksiä jostain muualta, sanoo Suomen ilmastopaneelin jäsen professori  Markku Kanninen .
 Uudet metsänkäsittelytavat luovat epävarmuutta
 Ennen 1960-luvulla alkanutta tehokasta metsänhoitoa metsien puuvaranto ei juurikaan kasvanut.
 – Suomessa oli paljon metsiä, jotka olivat vajaapuustoisia. Silloin harrastettiin niin sanottua määrämittaharsintaa, jossa systemaattisesti poimittiin metsästä pois suuret puut. Metsät jätettiin näin vajaapuustoiseen tilaan, jolloin puusto uudistui huonosti, kertoo Luonnonvarakeskuksen johtava tutkija Kari T. Korhonen.
 Nykyään Suomessa puhutaan yhä enemmän siirtymisestä pois nykyisestä metsänhoitotavasta niin sanottuun jatkuvaan kasvatukseen. Jatkuvassa kasvatuksessa keskeisenä ajatuksena on juuri suurten puiden poimiminen metsästä ilman merkittäviä avohakkuita. Metsien uudistuminen tapahtuu niissä pääosin luontaisesti.
 Menetelmän vaikutuksesta metsän kasvuun on epävarmuutta.
 – Jossain määrin huolestuttaa, että jos hyvin suurilla pinta-aloilla siirryttäisiin jatkuvaan kasvatukseen. Siinä vaiheessa meillä pitää olla metsien seurantajärjestelmät kunnossa, että seurataan miten se vaikuttaa puuvarantoon, pohtii Kari T. Korhonen.

Tehometsätalous loi Suomeen jättimäisen uuden hiilivaraston – lähes kaksinkertaisti Suomen puuvarat 50 vuodessa


Summary: Yhdysvaltain entisen Venäjä-asiantuntijan mukaan presidentti Trumpin lakimies Rudy Giuliani veti Ukrainan suhteen "varjoulkopolitiikkaa", joka oli vastoin virallista linjaa.

Yhdysvaltain presidenttiin  Donald Trumpiin  kohdistuvassa virkarikostutkinnassa tapahtui eilen maanantaina uusi käänne, kun Valkoisen talon entinen Venäjä-asiantuntija  Fiona Hill  oli kongressiedustajien kuultavana.
 Lähes kymmenen tuntia kestänyt kuuleminen tapahtui suljettujen ovien takana, mutta maan tärkeimmät uutiskanavat ovat kertoneet kuulemisen annista.
 Hill kertoi joutuneensa kesällä pahaan välirikkoon maansa Ukraina-politiikasta Trumpin lakimiehen  Rudy Giulianin  sekä Trumpin nimittämän EU-suurlähettilään  Gordon Sondlandin  kanssa.
 Hill tapasi heinäkuun 10. päivä Sondlandin. Paikalla olivat myös Yhdysvaltain turvallisuusneuvonantaja  John Bolton , energiaministeri  Rick Perry  ja Ukrainan erityislähettiläs  Kurt Volker .
 Sondlandin kerrotaan painottaneen muille, että Ukrainassa on ollut käynnissä "tutkimuksia, mutta ne on lopetettu, mutta ne pitää käynnistää uudelleen". Läsnäolijat ymmärsivät Sondlandin viitanneen kaasuyhtiö Burismaan, jossa mahdollisen presidenttiehdokas  Joe Bidenin  poika  Hunter  oli ollut työssä.
 Sondland oli saanut ohjeensa Giulianilta ja Valkoisen talon esikuntapäälliköltä  Mick Mulvaneyltä . Tapahtumista kertoo muiden muassa  Washington Post -lehti .
 Boltonin kerrotaan olleen tapaamisen jälkeen raivoissaan. Hän oli käskenyt Fiona Hilliä ottamaan heti yhteyden Valkoisen talon lakiasiantuntijoihin, vahvistaa  uutiskanava Fox News .
 – Minä en aio olla mukana missään huumediilissä, mitä Sondland ja Mulvaney kehittelevät, käski Bolton sanoa lakimiehille Hillin kertoman mukaan.
 Bolton oli kuvaillut Giuliania "käsikranaatiksi, joka räjähtää vielä silmille".
 "Varjoulkopolitiikkaa"
 Trumpiin kohdistuva rikostutkinta sai alkunsa, kun Trumpin puhelinkeskustelusta Ukrainan presidentin  Volodymyr Zelenskyin  kanssa tehtiin ilmianto. Sen mukaan Trump olisi yrittänyt painostaa Ukrainaa toimiin, jotka olisivat hyödyttäneet Trumpia henkilökohtaisesti. Tämä on Yhdysvaltain lain mukaan kielletty.
 Kongressi vaatii Valkoiselta talolta Trumpin Ukraina-puhelun asiakirjoja oikeusteitse
 Hillin kuulemisen jälkeen demokraatteihin lukeutuva kongressiedustaja  Jamie Raskin  arvioi, että Giuliani on yrittänyt johtaa Yhdysvaltain Ukraina-politiikkaa suuntaan, joka oli vastoin Yhdysvaltain ulkoministeriön linjaa.
 – Rudy Giuliani on selvästikin ollut johtohahmo, kun hallinto on yrittänyt luoda Ukrainan suhteen varjoulkopolitiikan. On ollut virallinen ulkopolitiikka, joka on yrittänyt torjua Ukrainan korruptiota, ja on ollut Rudy Giuliani ja hänen porukkansa, joka [...] on suoraan sotkeutunut Ukrainan korruptioon ja edistänyt sitä, laukoi Raskin Washington Postille.
 Giuliani sanoo lehdelle, ettei Hill ymmärrä asiaa.
 – En tunne Fionaa, enkä tajua, mistä hän puhuu.
 Giuliani sanoo olleensa jatkuvasti yhteydessä ulkoministeriöön.
 – Olen raportoinut kaiken heille. Ei siinä ole ollut mitään hämäräperäistä.
 NY Times: Liittovaltion syyttäjät tutkivat Trumpin henkilökohtaisen asianajajan Giulianin toimia Ukrainassa
 Fiona Hill on sittemmin eronnut tehtävästään. Presidentti Trump on erottanut John Boltonin.

Trumpin rikostutkinta paljastaa: Bolton raivostui Valkoisen talon Ukraina-hankkeesta


Summary: Henkilökunta ei päästänyt kahta asunnotonta sisään, koska heillä ei ollut osoitetta alueella.

Japanissa viranomaistoiminta viikonlopun poikkeuksellisen voimakkaan taifuunin aikaan on saanut osakseen voimakasta arvostelua.
 Kritiikin kohteena on tokiolaiseen kouluun perustettu evakuointikeskus, joka käännytti lauantaina oveltaan kaksi asunnotonta miestä.
 Keskuksen henkilökunnan perusteena oli, että heillä ei ollut osoitetta kyseisellä Taiton hallintoalueella. Suoja oli henkilökunnan mukaan tarkoitettu vain alueen asukkaille.
 64-vuotias mies on kertonut Asahi-sanomalehdelle yrittäneensä päästä evakuointikeskukseen lauantaiaamuna.
 – Tuuli oli voimakas ja satoi, mies kertoo lehdelle.
 Kun osoitetta kysyttiin, hän oli ilmoittanut osoitteen Hokkaidon saarella Pohjois-Japanissa. Hän ei päässyt sisään, koska ei ollut alueen asukas, ja vietti yönsä räystään ja sateenvarjon alla.
 Sama evakuointikeskus käännytti lauantaina iltapäivällä myrskyyn myös toisen asunnottoman miehen.
 Pääministeri: Kaikkien halukkaiden pitäisi päästä suojaan
 Keski- ja Pohjois-Japania piiskannut Hagibis-taifuuni on aiheuttanut maassa pahimmat myrskytuhot vuosikymmeniin. Arviot kuolleiden määristä vaihtelevat 53:n ja 70:n välillä. Useita ihmisiä on yhä kateissa.
 Tokiossa kuolonuhreja ei ole tullut. Sosiaalisessa mediassa arvostelu asunnottomia käännyttänyttä evakuointikeskusta kohtaan on silti ollut murskavaa.
 Japanilaiset ovat olleet huolissaan esimerkiksi siitä, millaista kuvaa maasta tapaus luo ulkomailla.
 Miesten kohtelusta kysyttiin myös pääministeri  Shinzo Abelta  parlamentissa.
 – Evakuointikeskusten pitäisi päästää sisään kaikki, jotka haluavat päästä suojaan, Abe vastasi.
 Taiton alueen pormestari  Yukuo Hattori  on pyytänyt kodittomien kohtelua anteeksi hallintoalueen nettisivuilla.
 Tokiossa elämä on myrskyn jälkeen palannut kutakuinkin normaaliksi. Mutta esimerkiksi Naganossa ja Fukushimassa laajoja alueita on yhä rankkojen sateiden nostattamien tulvavesien alla.
 Sähköt ovat poikki noin 34 000 kotitaloudesta ja juokseva vesi 110 000 taloudesta.

Taifuunisuoja käännytti kodittomat ovelta, japanilaiset pöyristyivät


Summary: Säälaitteisto rahoitetaan uudella tuella, jonka toivotaan parantavan mahdollisuuksia sopeutua muun muassa ilmastonmuutokseen.

Tietoliikenne ja elektroniikka (Pörssilista)

Kehitysyhteistyössä on avautumassa uusi lehti, kun ensimmäinen suomalaisyritysten kestävän kehityksen hanke on loppusuoralla.
 Teknologiayhtiö Vaisala on solminut yli kymmenen miljoonan euron arvoisen säälaitteiden myyntisopimuksen Etiopian valtion kanssa.
 Vaisala toimittaa Etiopian kansalliselle ilmatieteen laitokselle kolme säätutkaa ja salamapaikannusjärjestelmän. Lisäksi Suomen Ilmatieteen laitos vie maahan oman sään ennustusohjelmiston ja kouluttaa etiopialaiset nykyistä paremmin varautumaan ilmastonmuutoksen myötä oikukkaampiin sääoloihin.
 Vaisalassa uskotaan, että laitteiden toimittamiseen päästään ensi vuoden aikana sen jälkeen, kun lopulliset päätökset yhteistyösopimuksesta on saatu valmiiksi.
 Maailman johtaviin säälaitevalmistajiin kuuluva Vaisala on hakenut uusia yhteistyökumppaneita Afrikasta aktiivisemmin jo muutaman vuoden ajan.
 – Laitteilla parannetaan äärisääilmiöihin varautumista ja tuetaan paikallista talouskasvua säästä riippuvaisilla toimialoilla. Näin voidaan esimerkiksi varmistaa, että maanviljely onnistuu paremmin vaikeissa olosuhteissa, kuvaa johtaja  Jarkko Sairanen  Vaisalan sääliiketoiminnoista kaupan merkitystä.
 Sään ennakoiminen ja veden saatavuus on maatalousvaltaiselle Etiopialle elintärkeää. Maa kärsii paraikaa jo toisesta vakavasta  kuivuudesta  parin vuoden sisällä. Maa on vasta toipumassa  poikkeuksellisesta  ilmastonmuutoksen aiheuttamista edellisestä kuivuuskaudesta.
 Tukea hakevia yrityksiä on hitaaksi jonoksi asti
 Hitaasti kehittynyt Etiopia on ollut Suomen pitkäaikainen kehitysyhteistyön kohde. Laitteiden ostoon käytetään muutama vuosi sitten hyväksyttyä  rahoitusta , jossa yhdistetään vanhaa korkotukea ja lahjarahoitusta.
 Vaisalan jo lähes toteuttamista vailla oleva sopimus on ensimmäinen muutama vuosi sitten perustetun investointituen hankkeista. Tuen uskotaan lisäävän vähiten kehittyneiden maiden ja muiden julkisten tahojen mahdollisuuksia kestävään kehitykseen. Samalla tuki on yksi osa Suomen yleistynyttä suuntausta tehdä  kehitysyhteistyötä  tukemalla enemmän suomalaisten yritysten kauppaa.
 Vaisalan lisäksi tukea on odottamassa toistakymmentä eri alan yritystä. Neljän hakukierroksen jälkeen on tullut ilmi, että hakijoita on paljon enemmän kuin rahaa on käytettävissä.
 Osittain määrärahojen niukkuuden takia jatkovalmisteluun on päässyt vuosittain neljä yritystä. Hankeputken purkaminenkin kestää nykyrahoituksella monia vuosia.
 – Meillä on tosi paljon suomalaisia yrityksiä ja hankkeita, joihin tukea haetaan. Haasteena on se, että hankkeilta vaaditaan aikaisempaa laajempia kohdemaan kehitysvaatimuksia, kertoo vastuuvirkamies  Hannele Tikkanen  ulkoministeriöstä.
 Hankkeiden on tuettava Yhdistyneiden kansakuntien niin sanottuja kestävän kehityksen tavoitteita, joiden  saavuttamisessa  on erityisesti Afrikassa paljon tehtävää.
 Vaisalassa uutta tukea pidetään sopivan joustavana ja parempana kuin aikaisempia korkotukiluottoja. Suomalaisten halukkuudesta löytää uusia kauppakumppaneita myös Afrikasta kertoo se, että Vaisala sanoo itse tehneen aloitteen etiopialaisille tuen käytöstä. Yhtiöllä on ollut naapurimaa Keniassa toimisto muutaman vuoden.
 – Ei näissä kyllä helpolla pääse. Teimme usean vuoden töitä kauppojen eteen, Sairanen kertoo.
 Vaisala on toimittanut vastaavia järjestelmiä aikaisimmin Vietnamiin ja Bahamalle. Suomen valtio tulee Etiopian sääjärjestelmän kehittämistä nollakorkoisella lainalla ja maksamalla osan itse investoinnista. Tuki kattaa puolet hankkeen rahoitus- ja laitekustannuksista.
 Suomi on lisäämässä pääministeri Rinteen hallituksen aikana Afrikka -yhteistyötä. Myös EU:n arvellaan parantavan  suhteitaan  maanosan kanssa. Suomi on aikaisemmin muun muassa ilmoittanut halusta lisätä yhteistyötä Afrikassa  metsäosaamisen  ympärillä.
 Komissaari  Jutta Urpilainen  vastaa unionin  Afrikka-kumppanuudesta . Presidentti Sauli Niinistö on seurueineen  parhaillaan vierailulla  Etiopiassa.
 Lue myös:
 Suomen kehitysapu on saanut lapsia kouluun ja tuonut vessoja kyliin – Ilmastonmuutoksen torjunta kärsi eniten budjettileikkauksista
 Läpinäkymätön apu
 Suomi lopettaa yli 45 vuotta kestäneen kahdenkeskisen kehitysavun Sambiaan – väärinkäytökset nopeuttaneet alasajoa

Kehitysyhteistyö Afrikassa poiki uuden avauksen – Teknologiayhtiö Vaisalan laitteilla yritetään ennakoida Etiopialle tärkeää viljelysäätä


Summary: Etelä-Pohjanmaalle puuhattavaa tuulivoima-aluetta vauhditetaan 500 euron allekirjoituspalkkiolla.

Suupohjaan Etelä-Pohjanmaalle suunniteltua tuulivoima-aluetta edistetään rahalla. Tuulivoimayhtiö OX2 tarjoaa Rajamäenkylän tuulivoima-alueen maanomistajille 500 euron allekirjoituspalkkiota, mikäli vuokrasopimus allekirjoitetaan 31. joulukuuta 2019 mennessä.
 Karijoen ja Isojen kuntien alueelle on suunniteltu enintään 57:ää tuulivoimalaa. Kyseessä olisivat Suomen korkeimmat voimalat, joiden lavat nousisivat jopa 300 metriin.
 Osalla alueen maanomistajista on jo voimassa oleva sopimus yhtiön kanssa, mutta sopimusaikaa aiotaan jatkaa nyt 35 vuodesta 50 vuoteen, koska yhtiön mukaan voimalateknologia on kehittynyt.
 Osa alueen asukkaista pitää rahan tarjoamista houkuttimena kyseenalaisena. Alueen ympäristövaikutusten arviointi ja kaavoitus ovat vielä tekemättä.
 – Sen jokainen omassa lompsassaan tietää, mitä siitä nettona jää ja kaupan hyllyltä saa – ja siitähän maksetaan verokin. Ja mihin siinä sitten sitoutuu, sanoo maanomistaja  Pauli Kimpisalo  Karijoelta.
 – Sillä sidotaan maanomistajien kädet asian suhteen, hän jatkaa.
 Allekirjoituspalkkiota on tarjottu myös niille maanomistajille, jotka ovat mukana kuntien päätöksenteossa.
 – He ovat kyllä tietoisia siitä, ja ovat jäävänneet itsensä pois päätöksenteosta, sanoo OX2-yhtiön maankäyttövastaava  Svante Nilsson.
 Rahan tarjoamisessa "ei mitään kyseenalaista"
 Nilsson ei näe rahan tarjoamisessa sopimuksenteossa mitään ihmeellistä.
 – Ei tässä mitään kyseenalaista ole. Se on korvaus ylimääräisestä byrokratiasta, kun maanomistajia joudutaan uudelleen lähestymään lisäsopimusten takia. Yva-menettely on meneillään ja myös kaavoitus, ne kulkevat omaa aikatauluaan eteenpäin.
 Nilssonin mukaan korvaukseen ovat oikeutettuja kaikki alueen sadat maanomistajat.
 Maanomistajia on kutsuttu tiistaina Isojoelle sopimusluonnoksen esittelyä varten. Pauli Kimpisalokin aikoo paikalle mennä selvittääkseen millainen uusi sopimusluonnos olisi.
 Nimeään hän ei silti aio sopimuspaperiin laittaa eikä pyyhettä kehään heittää, vaikka se turhaa olisikin.
 – He ovat sanoneet, että kaikkien nimiä ei sopimuksiin tarvita. Kaavoitus pitää siitä huolen ja sillä ohitetaan meidän oikeusturva, Kimpisalo toteaa.

Tuulivoimayhtiö maksaa maanomistajille 500 euroa nimestä paperissa – tavoitteena 50 vuoden maanvuokrasopimus


Summary: Väestökadosta kärsivät maakunnat uskovat korkeakouluopetuksen pysäyttävän väen vähenemisen.

Kaakkois-Suomessa on ryhdytty taisteluun tänä syksynä julkistettua uutta väestöennustetta vastaan.
 Ennusteen  mukaan runsaan 15 vuoden kuluttua Suomessa väkiluku kasvaa enää vain Uudellamaalla, Pirkanmaalla ja Ahvenanmaalla.
 Kaakkois-Suomi on yksi menettäjistä. Maakunnista väki vähenee varsinkin Etelä-Savosta ja Kymenlaaksosta, kaupungeista etenkin Kouvolasta.
 Väestökadon torppaamiseksi katseet on nyt tarkoitus kiinnittää Kaakkois-Suomessa opiskeleviin Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu Xamkin johdolla.
 – Tavoite on, että jatkossa yhä useampi korkeakouluopinnoistaan valmistuva ei lähtisi töihin muualle, vaan jäisi Kaakkois-Suomeen esimerkiksi yrittäjäksi, sanoo Xamkin rehtorina ja toimitusjohtajana työskentelevä  Heikki Saastamoinen .
 Xamkin Kymenlaakson kampuksilta Kotkasta ja Kouvolasta vuosittain valmistuvista noin joka viides suuntaa valmistumisensa jälkeen Uudenmaan työmarkkinoille, Etelä-Savon kampuksilta Mikkelistä ja Savonlinnasta puolestaan hieman useampi kuin joka kymmenes.
 Xamkista valmistuvien määrä vaihtelee vuosittain, viime vuonna valmistuneita oli ennätysmäärä 1 800. Opiskelijoita Xamkissa on runsaat 9 000.
 “Väestöennuste ei ole tuomio”
 Keinot, joilla korkeakoulusta valmistuvat saadaan jatkossa jäämään alueelle ovat vielä hakusessa.
 Yhdeksi työkaluksi on muodostumassa se, että alueella toimivat korkeakoulut tiivistävät yhteistyötään. Niiden on tarkoitus on vielä tänä syksynä ryhtyä valmistelemaan ohjelmaa, jolla Kaakkois-Suomi olisi tulevaisuudessa nykyistä houkuttelevampi opinnoistaan työelämään siirtyvälle nuorelle.
 Ohjelman laatimiseksi Xamk aikoo tehdä yhteistyötä Aalto-yliopiston, Lappeenrannan–Lahden teknillisen yliopiston sekä ensi vuoden alussa käynnistyvän LAB-ammattikorkeakoulun kanssa.
 Rehtori ja toimitusjohtaja Heikki Saastamoinen muistuttaa, että uusin laskelma väestökehityksestä on vain ennuste.
 – Ei meitä Kaakkois-Suomessa vielä ole tuomittu häviämään, sanoo Saastamoinen, joka on ryhtynyt valmistelemaan korkeakoulujen yhteistyötä.
 Lisää yliopisto-opetusta
 Korkeakoulu- ja jopa yliopisto-opetuksen lisääminen muodossa tai toisessa on joka tapauksessa Kaakkois-Suomessa sitkeästi elävä toive.
 Alueen kauppakamarit  vetosivat   äsken savonlinnalaiseen tiede- ja kulttuuriministeri  Hanna Kososeen  (kesk.) , jotta LUT-yliopiston vuosittaisia tutkintomääriä nostettaisiin lähes kaksinkertaisiksi nykyiseen verrattuna. Kauppakamarien mukaan yliopistotutkinnon suorittaneista on pulaa Kaakkois-Suomessa. Tämän katsotaan olevan esteenä yritysten kasvulle.
 Ministeri pitää tutkintomäärien lisäämistä mahdollisena, mutta suoraa lupausta asiasta ei ole saatu.
 Myös Kouvolan kaupungilla on tavoitteita yliopistotason opiskelumahdollisuuksien lisäämisestä. Vuoteen 2030 ulottuvassa Kouvolan  kaupunkistrategiassa  puhutaan “törmäyttävästä korkeakoulusta”. Sillä tarkoitetaan muun muassa tutkimusta ja koulutusta ammatillisesta tasosta yliopistotasoon.
 Se puolestaan voisi tarkoittaa yliopistokeskusta,  jollaisia  Suomeen perustettiin vajaat parikymmentä vuotta sitten.
 – Törmäyttävän korkeakoulun voi varmasti mieltää monella tavalla, mutta kyseeseen voisi tulla esimerkiksi Porin tai Seinäjoen keskuksen kaltainen kokonaisuus, pohdiskelee Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun hallituksessa omistajakaupunki Kouvolaa edustava  Juha Huhtala  (vihr.).
 Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun opiskelijoita on lejällä kampuksella - Kotkassa, Kouvolassa, Mikkelissä ja Savonlinnassa. Pyry Sarkiola / Yle
 Heikki Saastamoinen ei pidä uutta yliopistokeskusta tarpeellisena korkeakouluyhteistyön lisäämiseksi Kaakkois-Suomessa.
 – Yliopistollisen lisäkoulutuksen järjestäminen kyllä on mahdollista, mutta siihen emme tarvitse uutta yliopistokeskusta. En tunnista nykyisestä hallitusohjelmasta sitä,että yliopistokeskuksia lisättäisiin.
 Samaa sanoo ylijohtaja  Tapio Kosunen  opetus- ja kulttuuriministeriöstä.
 – Nyt ei ole olemassa paineita uusien yliopistokeskusten perustamiseksi. Niiden perustaminen on kiinni yliopistojen omasta aloitteellisuudesta.
 Yliopistokeskuksia perustettiin Suomeen kuuteen perinteisten yliopistokaupunkien ulkopuolisiin kaupunkeihin vuonna 2004. Keskuksissa on tutkimus- ja kehitystoimintaa sekä opetusta, joissa on mukana useita eri yliopistoja sekä ammattikorkeakouluja.
 Suomessa iso muutos
 Yliopistotasoinen opetus on perinteisesti nähty alueen vetovoimaa lisäävänä tekijänä. Tosin Tilastokeskukselta tänä syksynä tulleet uusimmat väestöennusteet eivät enää täysin tue ajatusta.
 Ammattikorkeakoulujen rehtorineuvosto  Arene ry  on laskenut lähivuosikymmnielle ennustetun kehityksen merkitystä kouluopetukselle.
 Yhdistys toteaa verkkosivuillaan muun muassa, että 20–24-vuotiaiden määrä kasvaa Helsingin, Tampereen, Oulun, Jyväskylän ja Seinäjoen seutukunnissa. Sen sijaan Joensuun, Kuopion, Lappeenrannan ja Turun seutukunnissa ikäluokan koko pienenee yliopiston ja ammattikorkeakoulun sijainnista huolimatta.
 Yhdistyksen mukaan valtakunnallisella korkeakouluverkolla on ollut suuri merkitys alueiden elinvoimalle, mutta tulevaisuudessa edes korkeakoulut eivät turvaa väestön kasvua kaikilla kampuspaikkakunnilla.
 – Väestöennuste osoittaa sen, miten suuressa muutoksessa Suomi on. Tästä aiheutuu väistämättä isoja paineita koko koulutusjärjestelmään, kiteyttää Arene ry:n toiminnanjohtaja  Petri Lempinen .
 Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun rehtori ja toimitusjohtaja Heikki Saastamoinen hakee uskoa korkeakoulujen yhteistyön tuloksiin yli 100 vuoden takaa, autoteollisuuden uranuurtajan ajatuksista.
 –  Henry Ford  on todennut, että on kahdenlaisia ihmisiä; niitä, jotka uskovat onnistuvansa ja niitä, jotka uskovat epäonnistuvansa. Ja molemmat ovat oikeassa. Meidän pitää nyt uskoa onnistumiseen.

Rehtori ryhtyi taisteluun käännyttääkseen takaisin tuhannet muualle töihin pakenevat nuoret: "Ei meitä vielä ole tuomittu häviämään"


Summary: Seitsemän veneen hankintahinta on noin 22 miljoonaa euroa.

Rajavartiolaitos ja Uudenkaupungin Työvene Oy ovat sopineet seitsemän rannikkovartioveneen toimituksesta
 Rajavartiolaitoksen mukaan uudentyyppisillä veneillä vastataan kasvaviin toimintaympäristön haasteisiin.
 Veneet ovat uppoumaltaan noin 50 brt ja pituudeltaan noin 20 metrin mittaisia, soveltuen kaikkiin Rajavartiolaitoksen merellisiin tehtäviin kaikilla toiminta-alueilla ja kaikkina vuodenaikoina.
 Hankinnan myötä Rajavartiolaitos luopuu vanhoista 1970-, 1980- ja 1990-luvuilta peräisin olevista veneistä.
 Tilauksen hinta on noin 22 miljoonaa euroa ja veneet valmistuvat vuosina 2020–2023.
 Hankintaan on saatu rahoitusta EU:n Sisäisen turvallisuuden rahastosta ja veneitä on mahdollista käyttää myös Euroopan rajaturvallisuusvirasto Frontexin rajaturvallisuusoperaatioissa.

Uudenkaupungin Työvene sai ison tilauksen Rajavartiolaitokselta


Summary: Koiran käyttäminen uhanalaisten eläinten kartoituksessa on tiettävästi ainutlaatuista koko maailmassa.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

– Orava!
 Kirjava koira ampaisee metsään heti, kun se kuulee käskyn etsiä. Koira viipottaa menemään reipasta kyytiä ja sen nenä käy koko ajan.
 Kaksi- ja puolivuotias Vihi on inventointikoira eli luontokartoituskoira. Se on opetettu etsimään luonnosta erilaisten uhanalaisten eläinten hajuja, tällä kertaa liito-oravan. Vihi etsii metsästä liito-oravan papanoiden, virtsan ja pesän hajua.
 Pian koira istahtaa suuren haavan juurelle. Se on merkki siitä, että Vihi on tehnyt löydön. Puun juurelta paljastuukin liito-oravan ruskeita, pieniä papanoita. Sellaisia, joita ihmissilmin olisi ollut hyvin vaikea tähän aikaan vuodesta huomata.
 – Koira tekee töitä nenällään eikä ole samalla tavalla silmiensä varassa kuin ihminen, sanoo  Tanja Karpela , joka on kouluttanut luontokartoituskoiria muutaman vuoden ajan.
 Osa valtakunnallista luonnonsuojeluhanketta
 Luontokartoituskoirat ovat Suomessa ja ilmeisesti koko maailmassa ainutlaatuinen juttu. Tanja Karpela tietää, että jossain päin maailmaa koiria on kyllä koulutettu etsimään eläinten jätöksiä, mutta luonnonsuojelutyössä koirien käyttäminen on tiettävästi uutta.
 Nyt luontokartoituskoirien käyttöä testataan Metsähallituksen Luontopalveluiden valtakunnallisessa Liito-orava-LIFE-hankkeessa, jonka tarkoituksena on edistää liito-oravan suojelua.
 – Haluamme kokeilla, voiko koira havaita liito-oravia myös niinä ajanjaksoina, kun ihminen ei voi. Koira haistaa liito-oravan jätökset esimerkiksi paksun lumen läpi, mikä on aika häikäisevää, sanoo aluekoordinaattori  Mai Suominen  Varsinais-Suomen Ely-keskuksesta.
 Mai Suominen koordinoi Varsinais-Suomen Ely-keskuksen osalta liito-oravan suojeluhanketta Rekijokilaaksossa.  Paula Collin / Yle
 Ihmiset pystyvät kartoittamaan liito-oravia ainoastaan keväisin, maaliskuun lopulta toukokuun alkuun, kun lehdet eivät ole vielä puhjenneet puihin. Silloin liito-oravan papanat ovat keltaisia. Kun liito-orava vaihtaa ravintonsa tuoreisiin lehtiin, papanoiden väri muuttuu ruskeaksi, ja ihmisen on niitä vaikea löytää.
 Liito-orava-LIFE Metsähallitus käynnisti 2018 hankkeen, jonka tarkoituksena on edistää liito-oravan suojelua. Työtä tehdään vuoteen 2025 asti Suomessa ja Virossa. Tarkoitus on parantaa liito-oravan elinympäristöverkostoa. Hankkeen puitteissa perustetaan yhteensä 26 hehtaaria uusia luonnonsuojelualueita. Kaupungeissa liito-oraville tehdään ekologisia käytäviä ja rakennetaan pesäpönttöjä. Liito-oravien liikkeitä  tutkitaan pannoituksen  avulla. Liito-oravien esiintymistiedot tallennetaan tietokantaan, josta ne ovat käytettävissä kaavoitus- ja metsänhoitopäätöksiä tehtäessä. Liito-orava on uhanalainen laji ja EU:n alueella sitä esiintyy vain Suomessa ja Virossa. Liito-orava on kärsinyt metsätaloushakkuiden aiheuttamasta elinympäristön pirstoutumisesta. Oravalle sopivat asuinpaikat ovat erillään toisistaan ja uusien, liito-oravalle soveltuvien elinympäristöjen kehittyminen kestää kauan
 Koiria testataan Salon ja Someron Rekijokilaakson Natura 2000 -alueella. Suominen kertoo sen olevan valtakunnallisesti erityislaatuinen alue, jossa on poikkeuksellisen vahva liito-oravakanta.
 Alueesta puolet on lakisääteisesti suojeltu, joten nyt etsitään keinoja turvata liito-oravan esiintyminen myös suojelemattomalla puoliskolla.
 – Aluetta on kartoitettu vuosina 2012–2013 ja viime keväänä. Liito-oravaesiintymiä on löytynyt todella tiheästi, Suominen sanoo.
 Kartoituksia jatketaan nyt syksyllä ja vielä ensi keväänä. Sen jälkeen Ely-keskuksella on melko kattava käsitys alueen liito-oravatilanteesta. Tiedot annetaan maanomistajien käyttöön, ja he voivat käyttää niitä, kun miettivät vaihtoehtoja metsänsuojelun ja hakkuiden välillä.
 – Aiemmin on usein käynyt niin, että vasta kun maanomistaja on päättänyt hakata metsää ja tehnyt metsänkäyttöilmoituksen, on tullut ilmi että alueella on liito-oravia.
 Salon ja Someron Rekijokilaakson alueella on poikkeuksellisen vahva liito-oravakanta. Kuva on Häntälän notkoilta.  Paula Collin / Yle
 Hajujen saatavuus vaikeaa
 Luontokartoituskoirien kouluttaminen alkoi kuutisen vuotta sitten. Ajatus oli kypsynyt Tanja Karpelan päässä jo pidempään, mutta hän mietti, olisiko ajatus mahdoton.
 – Kyse on uhanalaisista lajeista, joten hajujen saanti on hankalaa. Se oli ensimmäinen asia, jota pohdin. Voisiko tämän takia onnistua?
 Yhteydenotto Varsinais-Suomen Ely-keskukseen kuitenkin loi toivoa, sillä sieltä asialle näytettiin vihreää valoa. Ensimmäiseksi lajiksi valikoitui liito-orava. Myöhemmin mukaan on tullut myös muita lajeja: muun muassa pikkuapollo ja idänsiilikäs, jonka hajua tuotiin Venäjältä.
 Karpela kertoo, että lajikirjo on kasvamassa ja joukkoon on tulossa myös uusia lajeja.
 Liito-oravat viihtyvät kuusivaltaisissa sekametsissä, joissa on kolopuita pesä- ja levähdyspaikoiksi sekä lehtipuita ravinnoksi. Kolopuut ovat usein suuria ja vanhoja haapoja, joihin tikat ovat tehneet koloja.  Paula Collin / Yle
 Luontokartoituskoiran koulutus perustuu samanlaisiin suuntaviivoihin kuin muidenkin hajukoirien koulutus. Tärkeää on yhteistyö tutkijoiden ja luontokartoittajien kanssa, sillä he pystyvät kertomaan, mitä hajua kannattaa etsiä.
 Joidenkin lajien ja hajujen kanssa joutuu myös olemaan tarkkana. Jos esimerkiksi pikkuapollon toukkaa häiritsee, se alkaa erittää vääränlaista hajua. On oltava varovainen, että koira oppii tunnistamaan toukan luonnollisen hajun, ei häirittäessä syntyvää hajua.
 Tulevaisuudessa koirat voivat avata mahdollisuuksia
 Toistaiseksi koiria vasta kokeillaan, mutta tulevaisuudessa niistä voitaisiin saada paljonkin hyötyä. Laajemman etsintäajankohdan lisäksi koirat haistavat vanhempaakin hajua. Silläkin on merkitystä.
 – Liito-oravan elinpiiri voi tyhjentyä hetkellisesti ja sitten taas täyttyä, kertoo Tanja Karpela.
 Tanja Karpela ja Vihi harjoittelevat kotimaastoissaan. Paula Collin / Yle
 Mai Suominen muistuttaa, että nyt ollaan vasta alussa. Asiaan liittyy paljon oppimista. Lisäksi kaavoitus- ja metsänhakkuupäätöksissä on kyse isoista rahoista. Silloin on oltava varma siitä, että tiedetään kuka ja minkälaiset koirat metsissä työskentelevät.
 – Kun asiaa saadaan kehitettyä ja ehkä luotua joku sertifiointisysteemi siitä, että maanomistaja tietää saavansa koira-avusteisesta kartoituspalvelusta laadukasta tulosta, se mahdollistaa sen, ettei aina tarvitse odottaa maalis-huhtikuulle kartoitusten tekemiseksi, Suominen sanoo.
 Karpelan mielestä koira-avusteinen kartoitus tukee ihmisen tekemää työtä ja on hyvä apu sen rinnalla.
 – Toivon, että koira-avusteinen kartoitus lisääntyy, kun saamme lisää tietoa ja kokemuksia.
 Lue myös:
 Miehet liito-oravajahdissa – harvinaista kuvaa liito-oravan yöllisestä pannoituksesta
 Luontoarvot ja kaavoittajat vastakkain yhä tiuhemmin – uusin esimerkki on miljoonahanke Raide-Jokerin työmaa, jota liito-oravakin rakastaa
 Iso hanke tutkii, miten liito-orava ja maanomistaja pärjäisivät samassa metsässä – edut eivät aina ole kovin kaukana toisistaan

Tanja Karpela etsii liito-oravia koiriensa kanssa – Suomessa kokeillaan, onko koirista apua luonnonsuojelutyössä


Summary: Kolmekymppisten versio 55 vuoden takaisesta kohuteoksesta kuvaa nuorten näköalattomuutta ja pelkoja suurten muutosten edessä.

Juhannuksen vietto alkaa jo lämpiöstä. Tunnelma nousee; ilmapalloja jaellaan ja lavatansseihin menijät toivottelevat katsojille lystiä iltaa lonkerotölkit hölskyen.
 Suurella näyttämöllä settiään aloittelee Salorannan orkesteri, kunhan solisti ja kosketinsoittaja malttavat keskeyttää muhinointinsa.
 – Shalalaa, näin ken laulaa? Paavomme Kirstille laskeutuu. C’mon Barbie, mä oon kova luu.
 Välillä tanssilava muuttuu bussiksi, kaoottisiksi teknobileiksi tai ökyhuvipurreksi. Keskikesän juhla Tampereen Työväen Teatterin isolla näyttämöllä on kiihkoa, kaipausta ja elämänpettymystä, eikä katsomon ja näyttämön välillä ole neljättä seinää.
 Katsoja pyydetään mukaan tanssiin, mutta kutsusta saa myös kieltäytyä.
 Juhannusjuhla muuttuu sitä kaoottisemmaksi, mitä pidemmälle ilta etenee. Timo Ahonen/Yle
 Kumpi suututti: rienaaminen vai seksi?
 Hannu Salaman  vuonna 1964 ilmestynyt  Juhannustanssit  nostatti ilmestyessään kirjallisen myrskyn. Kriitikot ylistivät teosta, mutta sitten nousi valtava polemiikki: piispa paheksui, tehtiin eduskuntakysely ja lopulta Salama sai syytteen jumalanpilkasta. Erityistä närää aiheutti kirjassa ollut muurari Hiltusen pilkkasaarna.
 Kirja sensuroitiin, Salama sai kolme kuukautta vankeutta, ja rikoksella tienattu taloudellinen hyöty tuomittiin valtion kassaan.
 Salama on sittemmin arvioinut , että rienaamista pahempi juttu aikalaisille oli roisi kielenkäyttö, virtaava viina ja lemmentöiden kuvauksen liiallinen realismi.
 Juhannustanssit  on ollut kesäteatterien suosiossa, mutta suurissa taloissa sitä on nähty harvoin. Tampereen Työväen Teatterissa se toteutettiin vuonna 1983. Nyt sen tekee joukko, josta suurin osa ei ollut edellisen kierroksen aikaan edes syntynyt.
 Linda Wallgren odottaa mielenkiinnolla näytelmän vastaanottoa. - En tiedä, aiheuttaako tämä kohua, mutta toivottavasti jotain säpinää. Timo Ahonen/Yle
 - Me löysimme Lindan kanssa toisemme työparina jo Teatterikoulussa. Meitä kiinnostaa sama estetiikka, ja samantyyppiset teemat, kertoo dramaturgi Juho Gröndahl.  Timo Ahonen/Yle
 Suuren näyttämön uusi sukupolvi
 Juhannustanssit  ohjaa lahtelaisen Vanha Juko -teatterin taiteellinen johtaja  Linda Wallgren , 31. Kun TTT:n johtaja  Otso Kautto  ehdotti Salaman klassikkoon tarttumista, piti Wallgrenin tosissaan miettiä näkökulmaansa.
 Lukioaikaisesta lukukokemuksesta oli jäänyt sekava mielikuva.
 –  Muistan ajatelleeni, että huuruinen ihmisporukka juhannusyössä häröilee. Sitten luin kirjan uudelleen.
 Yhtenä tämän hetken kiinnostavimmista ohjaajista pidetty Wallgren on koonnut työryhmänsä lähinnä omista ikätovereistaan.
 Wallgrenin teatterikouluaikaiselle kurssikaverille,  Juho Gröndahlille , 35,  Juhannustanssit  poiki pestin TTT:n vakituisena dramaturgina. Tähän asti he ovat tehneet taidetta enimmäkseen vapaalla kentällä kengännauhabudjetilla.
 –  Kyllä suuri näyttämö hirvittää, mutta se on myös ihanaa, että on resursseja. Jos tulee visio, niin ei kerrankin ole siitä kiinni, että pystytäänkö tätä millään toteuttamaan.
 Siihen visioon kuuluvat esimerkiksi lukuisat viittaukset Salaman kirjassa ikävän lopun saavaan sorsaan. Sorsa saattaa edustaa ihmisen viattomuutta, ilmastonmuutoksen aiheuttamaa kauhua, tai mitä katsoja siinä parhaaksi näkee.
 Varsinkin näyttämöä kiertävä, jättimäinen sorsa on tuhti metafora – lukee sen miten tahansa.
 Näytelmän alussa on sekahaku. Tanssiin kutsutaan myös yleisön edustajia. Osa katsomopaikoista on näyttämöllä. Timo Ahonen/Yle
 "Jos haluaa vain lukea kirjan, kannattaa lukea kirja"
 Sekä teatteri että kirjailija antoivat työryhmälle vapaat kädet. Juho Gröndahl kävi ohjaajan kanssa tapaamassa Hannu Salamaa.
 –  Hän ei ole ikinä puuttunut näyttämösovituksiin, ja sanoi, ettei puutu nytkään. Ainoa, mitä hän kovasti toivoi oli se, että kirjan yhteiskunnallinen eetos olisi jollain lailla esityksessä mukana. Me ollaan hyvin uskollisia kirjan hengelle, mutta tämä on itsenäinen taideteoksensa, Gröndahl kuvailee.
 Juhannustanssit -näytelmässä on vahvasti mukana metataso. Se kommentoi alkuteostaan. Kirjan historia on Gröndahlin mielestä niin kiehtova, että hänestä oli perusteltua tuoda se mukaan esitykseen.
 –  En näe mitään järkeä tehdä kirjadramatisointia, jossa vain tuodaan kirja näyttämölle. Jos haluaa vain lukea kirjan, kannattaa lukea kirja. Salaman teos saa meiltä kyytiä, mutta mielestäni sopivalla kunnioituksella ja röyhkeydellä.
 Pekka (Mika Honkanen), Kirsti (Eriikka Väliahde) ja Paavo (Verneri Lilja) juhannusjuhlilla.  Kari Sunnari/Tampereen Työväen Teatteri
 Tabuja on yhä
 Linda Wallgren arvelee, että Salama tuomittiin aikoinaan siksi, että hän iski särön perusturvallisuuteen.
 – Juhannustansseissa  sanotaan, että mitään paratiisia ei ole olemassa, eikä tämän kaiken työn päässä odota palkinto. Uskon, että se on ollut se, mikä ihmisiä järkähdytti.
 Tabuja on edelleen Wallgrenin mielestä rikottavaksi.
 –  Sensuuri iskee usein yllättävissä asioissa. Se on jossain rakenteissa piilotettuna, eikä sitä välttämättä tajua, ennen kuin siihen törmää.
 Työryhmä kysyi esitystä tehdessään, miltä ihmiset tänä päivänä haluavat ummistaa silmänsä. Juho Gröndahlin mukaan vastaus löytyi, mutta sen saadakseen pitää tulla teatteriin.
 –  Meidän ajatus siitä muuttui monta kertaa, mutta sitä pöyhitään paljon esityksen toisessa näytöksessä. Se on olennainen asia tässä.
 Vahtimestari Helmelä (Jyrki Mänttäri) saa kyytiä. Timo Ahonen/Yle
 Atomipommista ilmastonmuutokseen
 Hannu Salama kuvasi  Juhannustansseissa  suuren rakennemuutoksen keskellä aikuiseksi kasvanutta omaa sukupolveaan.
 Maaseutu oli tyhjentynyt, kaupungit täyttyneet, eikä sotaa seuranneiden jälleenrakennusprojektien jälkeistä tyhjyyttä riittänyt täyttämään rock tai vapaa rakkaus.
 Linda Wallgrenin  Juhannustanssit  kuvaa tämän hetken kolmekymppisten todellisuutta.
 –  Silloin pelättiin atomipommia, nyt ilmastonmuutosta. Miten pitäisi rakentaa uutta aikaa, kun on niin suuria kysymyksiä ja kriisejä ratkaistavaksi? Hektisessä ajassa pitäisi rakentaa ihmissuhteita, muuttaa yhteiskuntaa, olla läsnä ja hymyillä, verkostoitua ja somettaa samalla kun on iso huoli siitä, mitä tapahtuu muutaman vuoden tai vuosikymmenen päästä.
 Salaman tekstissä Wallgreniä puhutteli monen kokijan kautta kuvattu kollektiivinen sukupolvikokemus. Jos menee liian kovaa liian kauan, tulee kolari.
 –  Samanlainen vaara mikä piili sen ajan näköalattomuudessa, piilee näköalattomuudessa nyt. Alati kiihtyvä aika ajaa hakemaan pakoonpääsyä vaikeista kysymyksistä viinasta, lääkkeistä, urheilusta, tai mistä ikinä. Ihmiset on hirveän ylikuormittuneita. Juhannustansseissa ollaan isojen kysymysten äärellä. Mutta leikkisästi.

Silpputyösukupolvi ravisteli Juhannustanssit omaksi kuvakseen –Tampereen Työväen Teatteri ja Hannu Salama antoivat vapaat kädet


Summary: Siitä kannattaa pitää hyvää huolta, mitä meillä jo on, sanoo eksoplaneettojen tutkija.

Tähtitaivasta tuijotellut ihminen lienee pohtinut iät ajat, voiko jossain avaruudessa olla omaamme muistuttavaa elämää. Tai pystymmekö – me ihmiset – joskus tulevaisuudessa asuttamaan jotain toista tähteä kiertävää planeettaa.
 Lopullisia vastauksia saataneen vielä odotella, mutta onhan asiaa kiinnostavaa pohtia, varsinkin kun keskusteluun osallistuvat tuoreet fysiikan Nobel-palkinnon saajat.
 Sveitsiläiset  Michel Mayor  ja  Didier Queloz  osoittivat yli kaksi vuosikymmentä sitten, että aurinkokuntamme ulkopuolella on omaa tähteään kiertäviä planeettoja.
 Heillä on vastauksia.
 Elämää löytyy lähivuosikymmeninä?
 Professori Queloz pohti vieraan elämän mahdollisuutta viime viikolla Lontoossa pitämässään puheessa. Puheesta uutisoi  New York Post.
 – En voi uskoa, että olemme ainoita eläviä olentoja universumissa. Planeettoja ja tähtiä on aivan liian paljon, ja sama kemia pätee kaikkialla, Queloz pohdiskeli.
 – Kemiallisten prosessien, jotka synnyttivät elämän, täytyy tapahtua muuallakin, hän lisäsi.
 Nobel-palkittu tähtitieteilijä Didier Queloz Andy Rain / EPA
 Queloz vakuuttaa uskovansa, että vierasta elämää havaitaan seuraavan sadan vuoden kuluessa. Hänen mielestään on realistista ajatella, että niin käy jo lähivuosikymmeninä.
 Avainasemassa on Quelozin mukaan sellaisen laitteen kehittäminen, joka pystyy havaitsemaan biokemiallisia prosesseja hyvin kaukana sijaitsevissa kohteissa. Hän arvioi, että tällainen laite saadaan käyttöön kolmessa vuosikymmenessä.
 Välihuomautus: Sitä löytyi jo
 Queloz ei ole suinkaan ainoa tutkija, joka luottaa elämään Maan ulkopuolella. Erään käsityksen mukaan sitä on jo löytynytkin.
 Scientific Americanin viime viikolla julkaisemassa  kirjoituksessa tutkija  Gilbert Levin  esittää, että Nasan vuonna 1976 Marsiin lähettämät kaksi Viking-luotainta havaitsivat merkkejä elämästä.
 Luotainten laskeutujissa oli pienoislaboratoriot, jotka etsivät marsperänäytteistä elämän merkkejä. Näytteisiin lisättiin typpipitoista ravintoa, joka oli merkattu tietyllä radioaktiivisilla aineella. Ajatus oli, että ravinteista nousevissa kaasuissa voisi nähdä muutoksia, jos elävä organismi olisi hyödyntänyt niitä.
 Viking 2:n ottama kuva Marsin pinnalta. NASA
 Muutoksia havaittiinkin, mutta niiden hidastuttua tutkijat päättelivät, että ne eivät olisi olleet varmoja merkkejä elämästä Marsissa.
 Tutkimusta tuolloin johtanut Levin kirjoittaa nyt, että tuhannet luotettavasti tehdyt testit tukivat positiivista tulosta. Lisäksi molempien laskeutujien pienoislaboratorioiden tulokset olivat yhteneväisiä, vaikka ne sijaitsivat tuhansien kilometrien päässä toisistaan.
 Kaikesta huolimatta Nasa ei ole muuttamassa kantaansa tuloksista.
 Muut planeetat aivan liian kaukana ihmiselle
 Toinen tuore nobelisti, Michel Mayor, sai puolestaan vastattavakseen  uutistoimisto AFP:n  kysymyksen avaruuden valloituksesta.
 Pystyykö ihminen koskaan siirtymään muita tähtiä kiertäville eksoplaneetoille?
 Havainnekuva eksoplaneetasta. AOP
 Mayorin vastaus oli yksiselitteinen: Ei koskaan.
 – Nämä planeetat ovat aivan liian kaukana.
 Mayorin mukaan vaikka kaikkein optimistisimmassakin tapauksessa elinkelpoinen planeetta olisi ehkä noin muutaman kymmenen valovuoden etäisyydellä – siis aivan kosmisessa naapurissa – kestäisi matka sinne huomattavan kauan: nykyteknologialla satoja miljoonia päiviä.
 Mayor kertoo haluavansa torjua aivan hulluna ajatuksen, että voisimme vain siirtyä toiselle elinkelpoiselle planeetalle, jos elämä täällä käy mahdottomaksi.
 Astrofyysikko Michel Mayor, joka löysi ensimmäisen eksoplaneetan yhdessä Didier Quelozin kanssa. Javier Soriano / AFP
 – Meidän on huolehdittava omasta planeetastamme: se on hyvin kaunis ja yhä täysin asuttava, sanoo Mayor.
 Lue myös :
  Fysiikan Nobel-palkinto maailmankaikkeuden ja eksoplaneettojen tutkimukselle
 Kari Enqvistin kolumni: Mikseivät avaruusolennot ole jo soittaneet?
 Näkökulma: Teorian mukaan elät myös toisessa paikassa ja toisessa ajassa
 Olemmeko yksin maailmankaikkeudessa?

Koska löydämme universumista elämää? Muuttaako ihminen ikinä aurinkokunnan ulkopuolelle? Tuoreet nobelistit ottavat rohkeasti kantaa


Summary: Sibelius-Akatemian toiminta on herättänyt keskustelua. Viulisti Pekka Kuusiston mukaan valintaprosessissa ei ole ajateltu tasa-arvokysymyksiä.

Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulu

Taideyliopiston Sibelius-Akatemia kutsuu vierailijaprofessoreiksi kuusi kansainvälistä oman alansa tähteä; pianisti  Robert Levinin , improvisoinnin asiantuntijan  David Dolanin , professori, baritoni  Andreas Schmidtin , klavikordisti  Lars Ulrik Mortensenin , kulttuuripolitiikan professorin  Franco Bianchinin  ja harpisti  Emmanuel Ceyssonin.  He saapuvat Suomeen osana Sibelius-Akatemian vuoden 2019 alussa käynnistynyttä kansainvälistä vierailijaohjelmaa.
 Vierailijaprofessorit ovat kaikki miehiä – yhtään naista ei siis ole joukossa mukana. Sibelius-Akatemian dekaanin  Kaarlo Hildénin  mukaan syy johtuu kutsupohjaisesta valintaprosessista.
 – Esitykset ovat tulleet viidestätoista eri aineryhmästä itsenäisen prosessin kautta. Näin ollen kokonaistarkastelua ei ole tehty, ja lopputulos on ollut yllätys meillekin.
 Hildén toteaa, että Sibelius-Akatemia tulee kiinnittämään sukupuolijakaumaan enemmän huomiota jo rekrytointivaiheessa.
 – Tämä osoittaa, että jatkossa meidän on muutettava kyseistä prosessia, jotta pystymme tarkastelemaan sukupuolijakaumaa nykyistä paremmin.
 Esimerkiksi tällä hetkellä Sibelius-Akatemian 29 professorista vain yhdeksän on naisia. Kaarlo Hildénin mukaan suomalaisen musiikkielämän henkilöstörakenne on kuitenkin kaiken kaikkiaan naisvaltainen, kun taas muualla maailmassa tilanne on toinen.
 – Tässä on rekrytoitu nimenomaan kansainvälisiä nimiä, mikä ei ihan heijastele sitä sukupuolitasapainoa, mikä meillä täällä Suomessa on. Tietenkin tämä vaihtelee instrumenteittain ja genreittäin, mutta jos keskimäärin katsotaan opiskelijoita ja henkilöstörakennetta monissa orkestereissa ja muissa vastaavissa, niin yhä naisvaltaisemmaksi tämä ala näyttää muodostuvan.
 Hildénin mielestä myös kulttuuritaustojen diversiteettiä tulisi lisätä.
 – Siihenkin pitäisi kiinnittää huomiota. Oppimiselle on eduksi, kun yhteisössä on monia erilaisia taustoja edustavia opettajia ja opiskelijoita.
 "Valintaprosessissa ei ole ajateltu tasa-arvokysymyksiä"
 Sibelius-Akatemian vierailijaprofessorivalinnat ovat herättäneet keskustelua sosiaalisessa mediassa, ja niihin on reagoinut myös viulisti  Pekka Kuusisto .
 – Päällimmäinen ajatukseni on varmaan se, että toivon Taideyliopiston opiskelijoiden olevan niin valoisaa porukkaa, etteivät he anna vierailijaprofessoreiden sukupuolijakauman muodostua todisteeksi siitä, kuka kelpaa asiantuntijaksi, Kuusisto toteaa Yle Uutisille.
 Kuusiston mielestä valintaprosessissiin olisi taatusti ollut tarjolla päteviä naispuolisia esiintyviä muusikoita, tutkijoita tai pedagogeja. Hänen mukaansa on turvallista olettaa, ettei valintaprosessissa ole ajateltu aktiivisesti tasa-arvokysymyksiä.
 – Kenties Sibelius-Akatemia voisi korkeassa kansainvälisessä asemassaan nähdä että jokainen ele, jonka koulu tekee, kertoo sekä opiskelijoille että ympäröivälle taidekentälle, millaista tulevaisuutta halutaan rakentaa, ja mitkä asiat halutaan mahdollisesti jättää menneisyyteen. Uskoisin tällaisen ajattelun auttavan rakentamaan moniäänisemmän opintien nuorille muusikoille.
 – Haluan myös sanoa, että nyt julkistetusta vierailijaprofessorien ja kansainvälisten opettajavieraiden listasta tuntemani nimet ovat erittäin päteviä henkilöitä. Uskoakseni professuuri on kuitenkin nimike, johon edelleen liittyy oletus miehuudesta – kuten ehkä vaikkapa kapteeniin tai kirurgiin. On olosuhteita, joissa ihminen helposti tiedostamattaan ajattelee tällaisten totuttujen polkujen mukaisesti. Klassinen musiikki on ollut melko miesvaltaista touhua, joten haaste voi olla tässä kontekstissa vähän suurempi. Aina pitäisi muistaa ja ehtiä ajatella toisin kuin eilen.
 Klassisen musiikin ympyröissä tasa-arvoasioita pyritään kuitenkin Kuusiston mukaan käsittelemään yhä enenevissä määrin.
 – Asiat ovat luonnollisesti monimutkaisia, ja kun osaamista taiteen parissa on vaikeaa mitata, ovat ihmiset hyvin herkkiä kaikenlaisille keskusteluille, joissa saatetaan määritellä arvoa omalle tai kollegojen tekemisille tai pyritään muuttamaan paikon syvälle menneisyyteen kuuluvia valta-asemia. Mutta laivan suunta kääntyy.

Sibelius-Akatemiaan valittiin kuusi uutta vierailijaprofessoria, jotka kaikki ovat miehiä – selvitimme, miksei yhtään naista mahtunut joukkoon


Summary: Professori Matti Tuomalan mukaan vasta hiljaittain tehdyssä tutkimuksessa on selvitetty työttömyysturvan lyhentämisen vaikutuksia työttömiin.

– Suomessa on levinnyt virheellinen käsitys työttömyysturvaan liittyvistä tutkimuksista, professori  Matti Tuomala  Tampereen yliopistosta arvioi tiistaina Yle Puheen Politiikkaradiossa.
 Hänen mukaansa tutkimuksia on porrastuksen vaikutuksista on tulkittu valikoivasti.
 Tuomalan mukaan valtiovarainministeriö on tuputtanut pitkään ansiosidonnaisen työttömyysturvan porrastamisesta vetoamalla tutkimustietoon, jonka puutteet on kuitenkin tiedetty pitkään.
 Porrastuksessa ansiosionnainen työttömuusturva olisi aluksi korkeampi ja alenisi tietyn ajan jälkeen.
 – On jo pitkään ollut tiedossa, että suurin osa näistä tutkimuksista on ollut sellaisia, joihin ei olla pystytty yhdistämään aitoa dataa eli tietoa ihmisten olosuhteista, työttömien olosuhteista, Tuomala korosti.
 Vasta hiljattain tutkimustietoa porrastuksen vaikutuksista työttömiin
 Tuomala korostaa, että vasta hiljattain on tehty ensimmäinen tutkimus, josta voi tehdä päätelmiä työttömyysturvan porrastuksen vaikutuksista ihmisiin.
 Kansainvälisesti arvostetussa  American Economic Rewiew’ssä julkaistussa tutkimuksessa  tarkastellaan Ruotsissa 2000-luvun alussa tehtyä uudistusta.
 – Tutkimuksen viesti on selvä: Sellainen järjestelmä, jossa korvausaste alenee työttömyyden keston seurauksena, ei oikeastaan koskaan ole optimaalinen. On pikemminkin päinvastoin, Tuomala sanoo.
 Hänen mukaansa kyseinen tutkimus on laadukas ja ensimmäinen, jossa käytäntö on voitu yhdistää teoreettiseen malliin.
 Mallia tarjottu myös Rinteen hallitukselle keinona vähentää työttömyyttä
 Työttömyysturvan porrastus on ollut  otsikoissa tänä syksynäkin, kun pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) hallitukselle etsitään keinoja työllisyyden edistämiseksi.
 Työttömyysturvan porrastamista ovat  puolustaneet muun muassa valtiovarainministeriön kansliapäällikkö Martti Hetemäki  ja  Elinkeinoelämän keskusliiton EK:n työelämäasioista vastaava johtaja  Ilkka Oksala .
 – Monissa maissa työttömyysetuuden porrastuksen on havaittu lyhentävän työttömyyden kestoa, Hetemäki kirjoitti viime vuonna.
 Oksalan mukaan ansiosidonnaisen työttömyysturvan porrastuksella on tutkitusti toimiva vaikutus.
 Turvan alentamista ajettiin jo vuonna 2000
 Tuomala kirjoittaa uudessa kirjassaan  Markkinat, valtio ja eriarvoisuus  (Vastapaino 2019), että jo vuonna 2000 silloinen valtiovarainministeri  Sauli Niinistö  (kok.) ehdotti työttömyysturvan alentamista.
 – Hänen tukenaan olivat valtiovarainministeriön virkamiesjohto ja neuvonantajaekonomistit, jotka ovat jo pitkään tulkinneet taloustieteellistä tutkimuskirjallisuutta valikoivasti, Tuomaala kirjoittaa.
 Valtiovarainministeriöt virkamiesjohto on Tuomaalan mukaan väittänyt tutkimuksen suosivan järjestelmää, jossa korvaukset alenevat työttömyyden keston mukana. Heidän mukaansa korvausjaksoa lyhentämällä työttömät saataisiin palaamaan nopeammin töihin.
 – Samaan nojaa myös aktiivimallin puolustus, Tuomala kirjoittaa kirjassaan.
 Ministeriön virkamiesjohto ei halunnut kommentoida Ylelle Tuomalan näkemyksiä.
 Tästä voit kuunnella Yle Puheen Politiikkaradio kokonaisuudessan.
 Jutun kirjoittaja on Politiikkaradion toimittaja Linda Pelkonen
 Lisää aiheesta:
 Keskusta pitää porttia auki työttömyysturvan porrastukselle – sosiaaliministeri Pekonen torjuu: "Epäoikeudenmukainen ja lisää kustannuksia"
 Toimisiko ansiosidonnaisen porrastus? Työnantajapuolella peukutetaan, palkansaajajärjestöt epäilevät kustannusneutraalia ratkaisua
 Työttömyysetuuden porrastuksesta nopea korjausliike vihattuun aktiivimalliin? Rahaa ensin enemmän, lopussa vähemmän – Työtön: "Tosi epäreilua. Ei ole oma syy, jos ei saa töitä"

Professori tyrmää työttömyysturvan porrastuksen hyödyt: “Tutkimuskirjallisuutta tulkittu valikoivasti”


Summary: Suomalaisten luottamus postipalveluihin on romahtanut, osoittaa Ylen postin asiakkaille tekemä kysely.

Yle kysyi lokakuun alussa suomalaisten kokemuksia postinjakelun viimeaikaisista häiriöistä ja niistä aiheutuneista haitoista.
 Ylen nettisivuilla julkaistussa  jutussa  tehtyyn kyselyyn vastasi yhden päivän aikana 514 ihmistä. Vastauksia tuli Hangosta Inariin.
 Saadun palautteen kautta hahmottuu kymmenen syytä, miksi suuri osa suomalaista on menettänyt luottamuksensa Postin palveluihin.
 Vuonna 2017 voimaan astunut postilain uudistus muutti säännöksiä  postin kulkunopeudesta ja jakelun tiheydestä . Kaupungeissa ja taajamissa kirjeiden jakelu harveni kolmepäiväiseksi. Aiemmin postia jaettiin kaikkialla Suomessa viitenä päivänä viikossa.
 Postin asiakkaat - sekä yksityishenkilöt, että yritykset - ovat monin paikoin huomanneet muun muassa, ettei jakelu toteudu kolmipäiväisenä. Tämä on yksi syy asiakkaiden turhautuneisuuteen, mutta syitä on muitakin.
 Yle:n kysely osoittaa, että suomalaisten luottamus Postiin on murentunut seuraavista syistä.
 Monet YLE:n kyselyyn vastanneet sanovat, että viiveet virallisten kirjeiden ja pakettien postijakelussa ovat aiheuttaneet heille suoranaista vahinkoa.   Jouni immonen / Yle
 1. Asiakkaalle aiheutuu vahinkoa, vaivaa ja tappioita jakeluongelmien vuoksi
 “Trafin autoverolaskut eivät tulleet perille. Sen takia kaksi autoa meni yhtä aikaa käyttökieltoon. Ilmoitukset siitä tulivat onneksi perille.”  (Varkaus)
 “Asuntoyhtiön yhtiökokouksen kutsu tuli keväällä perille vasta kaksi viikkoa kokouspäivän jälkeen. Postin kulku kesti Kotkasta Kouvolaan noin 5 viikkoa.”  (90 Kouvola, Valkeala)
 “Kolme laskua sisältänyttä kirjettä ei heinäkuun lopulla tullut perille, mutta viivästyneiden maksujen perintäkirjeet tulivat syyskuussa. Minulle koitui siitä maksettavaksi perintäfirman kuluja ja puhelinkuluja.”  (Kuopio)
 "Työtarjoukset eivät tule perille." (Rovaniemi)
 Postin kommentit kritiikkiin:
 Postipalveluiden tuotantojohtaja Sami Reponen vastasi YLE:n kyselyssä esitettyyn kritiikkiin. Hän  sanoo, etteivät postin vastaanottajat aina tiedä, minkä yrityksen jakamia  myöhässä saapuneet lähetykset ovat. Postin kanssa kilpailee Suomessa nykyisin 16 muuta jakeluyritystä. Jouni immonen / Yle
 – Jos Postin asiakas kokee, että jakelu on aiheutunut hänelle vahinkoa, Posti tarkastaa aina, onko varmasti kyse Postin kautta tulleesta lähetyksestä, sanoo postipalveluiden tuotantojohtaja Sami Reponen.
 Hän huomattaa, että nykyisin Postilla on Suomessa 16 kilpailevaa yritystä, jotka jakavat myös kirjeitä. Reponen myöntää kuitenkin, että myös Posti tekee virheitä.
 – Kun kyse on Postin virheestä, ongelma ei aina ole jakelussa. Posti tutkii aina juurisyyn, vakuuttaa Reponen.
 Posti tarkistaa, onko osoite ollut oikein, onko henkilö muuttanut, onko lähetys jätetty meille oikein, onko lajittelu tehty oikein, onko kuljetus tapahtunut ajallaan ja niin edespäin.
 Reposen mukaan postinjakelun poikkeustilanteissa viive rajoittuu kirjeiden kannossa yleensä 1-2 päivään.
 2. Pakettien jakelu takkuaa monin tavoin
 "Paketit eivät tulleet ilmoitettuna aikana. Myöhemmin sain ilmoitukset, ettei toimitus onnistunut, koska kerrostalon alaovi oli lukossa tai että vastaanottaja ei ollut paikalla. Olin molemmilla kerroilla kotona, eikä kukaan yrittänyt soittaa tai kilauttanut ovikelloani. On ikävää, jos paketti ei tule silloin kun on ottanut päivän vapaaksi kyetäkseen sen vastaanottamaan."  (Oulu, Kaijonharju)
 Ulkomailta lähetettyjen pakettien määrä on lisääntynyt postinjakelussa huomattavasti verkkokaupan kasvun myötä.  Mikko Koski/Yle.fi
 "Postissa haettavissa olevaa tavaraa on ehtinyt palautua lähettäjälle, kun saapumisilmoitukset eivät ole tulleet perille. Muistutuslaskuista on tullut lisämaksuja."  (Vaasa, Gerby)
 "Joudun maksamaan palautetusta tavarasta noin kolmanneksen sen hinnasta."  (Lahti)
 "Paketit liittyvät olennaisesti toimeentulooni ja harrastukseeni. Harmittaa kun niiden saapumista joutuu odottamaan kohtuuttoman pitkään ja tekemään salapoliisityötä paketin paikantamiseksi. Esimerkiksi tänään 2.10. sain vihdoin saapumisilmoituksen 11.8. matkaan lähteneestä paketista!"  (Inkoo, Västerkulla)
 Postin kommentit kritiikkiin:
 – Työohjeita on laiminlyöty pahasti, jollei sellaista pakettia ole kuljetettu perille, jonka ehdoissa sanotaan, että se toimitetaan asiakkaalle, toteaa Sami Reponen.
 Hän sanoo, että ulkomailta tulevien tavaralähetysten käsittelyaika on pitempi kuin kotimaan pakettien. Vaikka lähetysseurannassa olisi englanninkielinen viesti, jonka mukaan paketti on saapunut Suomeen, paketti ei välttämättä ole Postin hallussa.
 Pahimmassa tapauksessa se voi olla vielä Keski-Euroopassa välivarastossa.
 3. Luottamukselliset kirjeet menevät vääriin osoitteisiin
 "Posti ei välitä, kenen laatikkoon kirjeet tunkee Itäisessä Helsingissä. Naapureiden lääkäreiltä saamia diagnooseja ja pankin tiliotteita saa kuka tahansa halutessaan lukea. Minua uhattiin äskettäin ulosotolla, koska Helsingin 32 euron laskua en itse ollut saanut postissa. Jaan naapureiden posteja lähes viikottain. Itse maksan koko ajan sakkoja laskuista, joita osa naapureista ei vaivaudu minulle antamaan, vaan heittää roskiin."  (Helsinki, Mellunkylä)
 Hannu Kukkonen on yksi YLE:n kyselyyn vastanneista. Hän sanoo, että postinjakelun ongelmat ovat jatkuneet Itä-Helsingissä jo monta vuotta.  Jari Kovalainen / Yle
 "Firman postilaatikkoon on tullut parhaimmillaan seitsemälle eri yritykselle osoitettua postia. Postilaatikko on asianmukaisesti merkitty ja siinä on vain yhden yrityksen nimi."  (Hämeenlinna)
 Postin kommentit kritiikkiin:
 – Jos on tapahtunut, kuten ensimmäisessä esimerkissä sanotaan, se on todella ikävää. Kirjesalaisuus on perustuslain suojaama asia. Posti suhtautuu tähän asiaan vakavasti, vakuuttaa Sami Reponen.
 Hän muistuttaa myös, että Postilla on vahingonkorvausmenettely, jossa jokainen korvaushakemus käsitellään erikseen
 4. Posti jakaa asiakkailleen jaetaan avattuja ja revenneitä kirjeitä
 "Tyttäreni kirje tuli kotiin avattuna ja sen sisältö puuttui täysin. Itselleni lähetettiin pankista debit/credit kortti 9.9.2019. Se kuoletettiin 25.9., koska kortti oli "hävinnyt" postin toimesta. – En luota postiin enää lainkaan."  (Vantaa, Kaivoksela)
 "200 euron lahjakortti katosi postissa mystisesti. Postin kanta on asiaan "ei saa lähettää rahaa tavan postina". Todella usein sattuu, että valkoinen kirjekuori on "revennyt", jollei sen sisältö selvästi näy päällepäin."  (Kontiolahti, Lehmo)
 Kirjeitä rikkoutuu ajoittain koneellisessa lajittelussa, kertoo postipalveluiden tuotantojohtaja Sami Reponen.
 Postin kommentit kritiikkiin:
 – Meille tulee tosi vähän palautetta avatuista ja revityistä kirjeistä. Tällainen saattaa johtua siitä , että kirje on mennyt väärään osoitteeseen, on avattu siellä epähuomiossa ja toimitettu sen jälkeen takaisin postille, sanoo Sami Reponen
 Hän kertoo myös, että kirjeen sisällä oleva kova pieni esine voi aiheuttaa repeytymisen lajittelukoneessa. Syntyvä tukos vaurioittaa myös useita muita kirjeitä. Tällaisiin kirjeisiin Posti liittää saatteen, jossa selitetään syy repeytymiseen.
 5. Tilatut lehdet saapuvat kotiin pahasti myöhässä
 "Posti hoitaa meillä lehtien varhaisjakelun. Sunnuntain lehti jää jakamatta ainakin kerran kuukaudessa. Tilaukseen kuuluu myös kuukausiliite. Se on viimeisen vuoden aikana jäänyt jakamatta neljä kertaa."  (Savonlinna)
 "Iäkkäille vanhemmilleni tulee useita lehtiä, jotka ovat heille tärkeitä. Kyse on aikakaus- ja maakuntalehdistä (2). Asumme vanhempieni kanssa saman kadun eri puolilla. Meidän puolella posti kulkee jotenkin, mutta vanhempien puolella saattaa tulla kuusi Maaseudun tulevaisuutta samana päivänä. "  (Helsinki, Pitäjänmäki)
 Postilla on lehtien kustantajien kanssa tehdyt sopimukset siitä, millaisella aikataululla lehdet tulee jakaa milläkin alueella.  Jouni immonen / Yle
 "Posti on tullut noin kerran viikossa. Eräälle lähistöllä asuvalle tuli kerralla kolmen viikon postit."  (Tampere, Iidesranta)
 "En enää viitsi tilata lehtiä, kun tulevat jatkuvasti myöhässä."  (Siilinjärvi)
 "Jo useamman vuoden ajan liiketilaani Helsingin kantakaupungissa ei ole jaettu postia kesäisin ollenkaan. Jokavuotiset reklamaatiot Postille eivät ole muuttaneet tilannetta."  (Helsinki)
 Postin kommentit kritiikkiin:
 –Toimintamalli, jota noudatamme jakaessamme lehdet tilaajille perustuu aina Postin ja lehden kustantajan väliseen sopimukseen, selittää Reponen.
 Jos henkilö muuttaa toiselle paikkakunnalle ja haluaa tilata sinne kotipaikkkakuntansa lehden, jakelussa on pääsääntöisesti 1-2 päivän viive siihen verrattuna, milloin lehti ilmestyy vanhalla kotipaikkakunnalla.
 – Joskus saamme lehtien tilaajilta kritiikkiä, kun sunnuntain lehti jaetaan vasta maanantaina, vaikka Posti on tehnyt sopimuksen juuri tämän tasoisesta palvelusta, Sami Reponen jatkaa.
 6. Posti "kelluttaa" postia tietoisesti jakelukeskuksissa
 Ylen kyselyyn tuli vastauksia myös postin työntekijöiltä. He kertoivat, että postia ns. kellutetaan eli myöhäistetään tarkoituksellisesti päivittäin, koska jäljellä olevien työntekijöiden työaika ei riitä millään kaiken postin käsittelyyn ja jakeluun.
 Jarno Sihvonen on vastaanottotoimintojen tuotantojohtaja Helsingin Postikekuksessa. Hän sanoo, että kellutus tarkoittaa eri nopeuksilla jaettavan postin
rytmittämistä niin, että asiakkaat saavat toimitukset sovitussa aikataulussa. Sihvonen vakuuttaa, ettei Posti viivytä tahallaan minkään postin jakelua.  Jouni immonen / Yle
 Kyselyyn vastanneet työntekijät kertovat, että heitä kannustetaan tekemään ylitöitä päivittäisen kymmenen tunnin työajan lisäksi, mikä on johtanut henkilöstön uupumisiin ja lisääntyneisiin sairauspoissaoloihin. Ammattitaitoisen henkilöstön korkeat poissaoloprosentit – vastaajien mukaan jopa yli 30 prosenttia henkilöstöstä – hidastavat omalta osaltaan työskentelyä, koska osaavaa työvoimaa ei löydy valmiina mistään.
 "Postinumeroalueeni taloudet saivat postinsa noin 2 kertaa viikossa Postin ilmoittaman neljän jakelupäivän sijasta. "  (Tampere)
 "Toistuvasti jää postia jakamatta. Niiden talouksien määrä, joihin postia ei jaeta kuin kerran tai kaksi viikossa, on järkyttävä. Jäämiä on tuhansittain joka päivä sellaisilla Postin toimipaikoilla, joissa vielä alle kuusi kuukautta sitten jakelu kattoi lähes 100 prosenttia talouksista. Toimin itse postinjakajana vielä kolme kuukautta sitten. Tiedän tarkalleen mistä kaikki johtuu."  (Itä-Helsinki)
 Postin kommentit kritiikkiin:
 – Kelluttaminen on käsite, joka kuvaa sitä, kuinka posti rytmittää eri tuotteita jakeluun sen mukaisesti mitä eri asiakkaiden kanssa on sovittu. Käsitettä kellutus ei pitäisi käyttää julkisuudessa, koska se synnyttää väärinkäsityksiä, sanoo Sami Reponen.
 Hän myöntää, että jakelutoimipaikkaan voi jäädä jakamatonta postia esimerkiksi sairastapauksien takia. Näin on käynyt ajoittain, kun Posti ei ole löytänyt tietyille alueille korvaavaa työvoimaa.
 – Postilla ei ole pääkaupunkiseudulla riittävästi työntekijöitä. Tilanne ei ole normaali. Haluamme rekrytoida sinne 200 uutta vakituista jakajaa, Tampereellekin jonkin verran, Reponen tiivistää.
 Esimerkiksi lomien ajaksi tehdyt väliaikaiset osoitteenmuutokset eivät välttämättä ohjaa kaikkea postia sinne, minne asiakas haluaa. Posti myöntää, että osaksi tämä voi johtua sitä, ettei koneellinen lajittelu tunnista osoitteenmuutoksia.  Petteri Sopanen / Yle
 7. Posti laskuttaa lisäpalveluista, jotka eivät toimi
 "Kesällä mökille käännetty posti tuli perille tosi harvoin. Pankin lähettämä Visa-kortti katosi kokonaan. Olimme maksaneet lähes satasen postin kääntämisestä."  (Helsinki, Lauttasaari)
 "Iäkäs äitini joutui pitkälle kuntoutusjaksolle. Teimme siksi Postin kanssa kaksi kertaa sopimuksen postin edelleenlähettämisestä minun osoitteeseeni. Joitakin kirjeitä Posti sai käännettyä, mutta suurimman osan se kantoi yhä äitini kotiin toiseen kaupunkiin."  (Espoo)
 Postin kommentit kritiikkiin:
 – Postille ilmoitettu jakelun keskeytys tai määräaikainen osoitteenmuutos koskee vain Postin jakamia lähetyksiä. Jos lähetyksen jakelun hoitaa joku muu yritys, se ei voi tietää tehdystä osoitteenmutoksesta. Siksi tuo Postin kanssa kilpaileva firma jakaa postin alkuperäiseen osoitteeseen myös osoitteenmuutoksen voimassaoloaikana, selittää Sami Reponen.
 Reponen muistuttaa, että Suomessa on nykyisin Postin lisäksi 16 muuta yritystä, jotka jakavat kirjeitä, lehtiä ja mainoksia ympäri maan.
 – Postin kirjelajittelukoneet eivät tunnista määräaikaista osoitteenmuutosta. Etsimme ratkaisua tähän ongelmaan, hän lisää.
 Posti lajittelee yhä suuremman osan jaettavasta postista koneellisesti. Lajittelu on tarkoitus automatisoida kokonaan, koska sähköisen viestinvälityksen jatkuva lisääntyminen kaventaa Postin tuloja noin 70 miljoonalla eurolla joka vuosi. Mikko Koski/Yle.fi
 8. Posti pyrkii laskuttamaan asiakasta myös omista virheistään ja ongelmien setvimisestä
 " Tilasin kevättalvella kananmunia ruotsinkieliseltä Pohjanmaalta. Osoitteeksi merkitsin virallisen ruotsinkielisen osoitteemme. Tästä lähetyksestä ei koskaan tullut mitään ilmoitusta, ei edes Omapostiin (verkkopalvelu), jossa minulla on tili. Kesällä tuli Postilta viesti, että se haluaa 10 euroa säilytyksestä ja paketin saa noutaa Tuusulasta. En hakenut pilaantuneita munia, enkä maksanut 10 euroa lisää. " (Helsinki, Marjaniemi)
 " Ystäväni yritti tehdä osoitteenmuutosilmoitusta Postin nettisivuilla. Järjestelmässä oli häiriö. Posti ohjasi sivuillaan asiakastaan soittamaan maksulliseen palveluun, jossa puhelun hinta oli 1 euro 84 senttiä minuutilta plus paikallispuhelumaksu. " (Itä-Helsinki)
 Postin kommentit kritiikkiin:
 – Kananmunien kuljetusta koskevaa yksityistapausta en pysty kommentoimaan. Toinenkin esimerkki on sellainen, ettei osaamiseni yllä siihen. Se pitää selvittää jälkikäteen, toteaa Sami Reponen.
 9.Sairauksien hoito vaikeutuu postinjakelun ongelmien vuoksi
 Sairaanhoitoon liittyvien kirjeiden määrä vähenee nopeasti postinjakelussa. Terveyspalveluiden tuottajat tarjoavat asiakkailleen monissa yhteyksissä mahdollisuutta siirtyä sähköisten palveluiden käyttöön.   Jouni immonen / Yle
 "Posti ei tuonut kutsua sairaalaan, jossa minulle piti tehdä sydämen rytminsiirto. Toimenpide siirtyi viikoilla. " (Helsinki)
 "Asiakirjoja ja myös kutsuja tutkimuksiin katoaa postissa. Tämä on käynyt ilmi, kun puhelimeen on tullut tekstiviestillä muistutuksia vastaanottoajoista. Elokuussa menin tyttäreni kanssa kaksipäiväiselle sairaalakäynnille Helsinkiin. Paikan päällä kävi ilmi, että kolmannellekin päivälle oli varattu tutkimusaika. Lääkäri ihmetteli, eikö postitse lähetetty kutsu ollut tullut perille. "  (Mikkeli)
 Postin kommentit kritiikkiin:
 Sami Reponen kertoo Postin selvittäneen alkuvuodesta sairaalakirjeiden kulkua yhdessä asiakkaiden kanssa, ja korjanneen monia asioita.
 – Teimme tuolloin myös tärkeän havainnon. Kun kuluttaja-asiakkaat olivat päättäneet millaisessa muodossa he haluavat vastaanottaa sairaalan viestit, moni heistä oli ilmoittanut haluavansa lähetykset pelkästään sähköisinä. Monet eivät olleet kuitenkaan alkaneet käyttää sähköistä palvelua, vaan odottivat yhä sairaalan kirjeitä, hän sanoo.
 Kirjesalaisuus on perustuslailla taattu asia. Posti suhtautuu kirjesalaisuuden varjelemiseen äärimmäisen vakavasti, sanoo postipalveluiden tuotantojohtaja Smo reponen Posti OY:stä.
 10. Posti rikkoo palvelulupauksiaan
 "Meidän alueellamme posti ei jaa asiakkaille ollenkaan isokokoisia kirjeitä, jotka mahtuisivat postiluukusta. Posti itse ilmoittaa, että kirjeen kokoinen XXS-paketti jaetaan postiluukusta."  (Helsinki, Pikku Huopalahti)
 "Kirjeiden perillemeno kestää 3–14 vuorokautta. Tästä on haittaa työssäni viranomaisena. Asioiden käsittelyajat pitenevät, kun postin kulkuun laissa varattu 7 vuorokautta ei tosiasiassa riitä. Jotkut kirjeet on kuitenkin pakko lähettää paperilla, jotta toimii lainmukaisesti. " (Lahti)
 "Laskuni matka Orivedeltä Helsinkiin kesti 22 päivää ." (Orivesi)
 "Paketti- ja virkamiesposti pitää noutaa 15 kilometrin päästä Nurmijärveltä, vaikka 8 kilometrin päässä sijaitseva Klaukkala on liikekeskus, jossa kaikki muut palvelumme ovat. Vähän päästä pitää tehdä 30 kilometrin edestakainen matka yksinomaan kirjattujen kirjeiden ja pakettien noutamisen vuoksi. – Laki sanoo että postipalvelut tulee löytyä enintään niin kaukaa kuin missä muutkin päivittäispalvelut ovat. "(Nurmijärvi, Perttula)
 "Yritykseni joutuu sijaintinsa vuoksi käyttämään Postin palveluja. Käytännössä yksinomaan pikakirjeitä. Ne ovat arvopostia, jotka kuuluu jakaa vastaanottajalle seuraavana arkipäivänä.
 Koko kesän olen viikoittain selvittänyt, missä kirjeet ovat, miksi asiakkaat eivät ole saaneet lähetyksiämme ja missä meille tulevat lähetykset seilaavat. Nekin ovat pikakirjeitä. "  (Pohjois-Karjala)
 Yle:n kyselyyn vastasi useita Postin jakelussa työskenteleviä ihmisiä. He kuvasivat jakelun ongelmien olevan jatkuvia. Yle/Rolf Granqvist
 Myös jakajat kertoivat vastauksissaan viivytyksistä.
 "Sairaaloiden ja laboratoriokeskuksen kirjeet, jaetaan talouksiin käytännössä noin kaksi kertaa viikossa. Laki vaatisi jakamaan nämä lähetykset päivittäin."  (Tampere)
 "Olen ollut Postin työntekijä jo monta vuotta. Tavoiteaika puutteellisen tai virheellisen osoitteen selvittämiseen on kolme työpäivää sen saapumisesta toimipaikkaan. Osoiteselvitys voi kuitenkin kestää jopa kolme viikkoa, koska sitä tekemään ei ole tarpeeksi työvoimaa."  (Kaakkois-Suomi)
 Postin kommentit kritiikkiin:
 – Kirjeiden kokoerottelussa on voinut tapahtua sellainen poikkeama, että luukkuun mahtuva kirje on ohjautunut vahingossa sinne palvelupisteeseen. Tämä on täysin käsin lajitelua tavaraa. Siinä voi olla kyse inhimillisestä virheestä, arvioi Reponen.
 Reponen muistuttaa myös, että Postilla ei ole edes pikakirjeen osalta palvelulupausta, jonka mukaan lähetys menisi perille yön yli koko Suomessa.
 – Postin palvelualuerekisteristä postin nettisivuilta saa tiedon siitä, mistä minne voi lähettää kirjeen yön yli, ja mistä minne lähetys kestääkin kaksi päivää, neuvoo postipalveluiden tuotantojohtaja Sami Reponen.

Kymmenen syytä, miksi asiakkaat ovat menettäneet uskonsa Postiin


Summary: Mies ja kuusi lasta asuivat eristyksissä yhdeksän vuotta.

Hollannissa poliisi on löytänyt vuosikausia eristyksissä eläneen perheen syrjäiseltä maatilalta.
 58-vuotias mies ja kuusi lasta olivat asuneet yhdeksän vuotta maatalon kellarissa Ruinerwoldin kylässä Drenthen maakunnassa. Asiasta kertoo paikallinen  RTV Drenthe -televisiokanava .
 Perheen lapset ovat nyt 16–25 -vuotiaita.
 RTV Drenthen tietojen mukaan perheenjäsenillä ei ollut kontakteja ulkomaailmaan, vaan he olivat eläneet tilalla täysin omavaraisesti kasvimaan turvin. He olivat ilmeisesti odottaneet maailmanloppua.
 Perhe löytyi sen jälkeen, kun sisarussarjan vanhin poika pakeni tilalta paikalliseen baariin ja pyysi apua. Baarin omistaja  Chris Westerbeek  kertoo televisiokanavalle, että hämmentyneeltä vaikuttanut nuori mies oli pukeutunut vanhoihin vaatteisiin ja hänellä oli pitkä parta.
 – Hän tilasi viisi olutta ja joi ne. Sitten soitimme poliisille, Westerbeek sanoo.
 Maatilalle saapuneet poliisit löysivät rakennuksen, jonka ikkunat oli laudoitettu umpeen. Sisältä löytyi kaapin taakse piilotetut portaat, jotka johtivat perheen piilopaikkaan.
 58-vuotiaan miehen kerrotaan olleen vuodepotilaana, hän oli ilmeisesti saanut sairauskohtauksen jokin aika sitten. Joissain lähteissä hänen kerrottiin olevan lasten isä, mutta paikallisviranomaisten mukaan näin ei ole. Hän ei myöskään omista maatilaa.
 Toistaiseksi ei tiedetä, missä lasten äiti on.
 Poliisi on vahvistanut löytäneensä perheen ja tutkivansa tapausta. 58-vuotias mies on pidätetty ja maatila eristetty.
 Lapset on kuljetettu pois ja heidän kerrotaan olevan viranomaisten hoivissa.
 Päivitetty 15.10. klo 22.25 tiedolla, että mies ei ole lasten isä

Hollantilaisperhe odotti vuosikausia maailmanloppua maatilan kellarissa, kunnes vanhin poika ilmaantui baariin ja pyysi apua


Summary: Pelastuslaitos oli ehtinyt jo poistua paikalta, kun samasta osoitteesta tuli uusi hälytys.

Yksiö syttyi palamaan Helsingin Vuosaaressa Ulappasaarentiellä kaksi kertaa tiistaina. Ensimmäistä paloa epäillään tahallaan sytytetyksi ja poliisi on ottanut yhden henkilön kiinni, vahvistetaan Ylelle Helsingin poliisista.
 Ensimmäinen hälytys palosta tuli kello neljän aikaan iltapäivällä ja pelastuslaitoksen yksiköt riensivät paikalle. Tuolloin pelastuslaitokselta kerrottiin Ylelle, että kyseessä on erikoinen tapaus, josta kannattaa kysyä poliisilta.
 Pelastuslaitos ehti jo poistua paikalta, kunnes samasta osoitteesta tuli uusi hälytys noin puoli seitsemän aikaan illalla. Pelastuslaitos ei osannut sanoa, oliko kyseessä sama aiempi palo, joka alkoi kyteä uudestaan, vai sytytettiinkö toinenkin palo tahallaan.
 Helsingin poliisin  Jorma Makkonen  kertoi  Ilta-Sanomille , että joitakin savulle altistumisia on tapauksessa tullut, mutta suuremmilta henkilövahingoilta on tämänhetkisen tiedon mukaan vältytty. Myöskään motiivista ei ole tietoa. Poliisi tutkii palon syttymissyytä.
 Komisario  Jarmo Heinosen  mukaan tilanne on tämän illan osalta rauhoitettu ja asiasta saadaan lisätietoa huomenna, kun tutkinta jatkuu.

Sama yksiö syttyi parin tunnin sisään kahdesti palamaan Helsingin Vuosaaressa, poliisi epäilee ensimmäistä paloa tahallaan sytytetyksi


Summary: Ooppera Skaala -taiteilijaryhmä haluaa estää ooperan pölyttymisen taidemuotona, ja tuoda sen tähän aikaan.

Mezzosopraano  Essi Luttinen  on käsikirjoittajana ja solistina mukana  Sofi Oksasen  romaaniin perustuvassa uutuusoopperassa  Baby Jane . Hän on myös oopperaa uudistavan Ooppara Skaala -ryhmän taiteellinen johtaja.
 Se, että Oksasen romaanista valmistui tänä vuonna sekä elokuva että ooppera oli sattumaa, mutta taustalla ovat kirjan käsittelemät aiheet.
 – Kun Ooppera Skaalan tuottaja  Aija Kelly  ehdotti Baby Janea oopperan aiheeksi, emme edes tienneet, että siitä on tekeillä myös elokuva. Ne aiheet mitä romaanissa käsitellään – seksuaalivähemmistöt, mielenterveyden sairaudet ja syrjäytyminen sitä kautta – ovat oopperamaailmassa vähän käsiteltyjä aiheita, kertoo Essi Luttinen.
 Sinfonista tietokonemusiikkia
 Musiikin uutuusoopperaan on tehnyt muun muassa pelimusiikista aiemmin tunnettu nuori säveltäjä  Markus Kärki,  joka on opiskellut Sibelius Akatemian musiikkiteknologian osastolla.
 – Hän säveltää musiikkia tietokoneella, mutta käyttää sinfoniaorkesterin äänimaailmaa. Aikaisemmin hän on tehnyt erityisesti peli- ja elokuvamusiikkia. Se on hyvin neoromanttista, värikästä musiikkia. Vaikka teemme nykyoopperaa, emme halua että se on ultramodernia klassista nykymusiikkia.
 Oopperaa tähän aikaan
 Ooppera Skaala -ryhmän tavoitteena on paitsi houkutella uusia yleisöjä oopperan pariin, myös kehittää oopperataidetta.
 – Yhä oopperassa esitetään yli kolmestaa vuotta vanhoja teoksia. Haluamme, että ooppera voisi uudistua mielenkiintoisella ja yleisöä kiinnostavalla tavalla. Tämän päivän ihmiset ovat nähneet esittävän taiteen alalla kaikenlaista. Tavoitteeme on, ettei ooppera taidemuotona pölyty vanhanaikaiseen muotoon, vaan sekin voisi tulla tähän aikaan.
 Puoli seitsemän -ohjelman haastattelussa puhuttiin myös siitä, miksi lemmikkieläimille puhutaan niin kuin puhutaan – tai oopperalaulaja Essi Luttisen tapauksessa lauletaan. Katso koko ohjelma Yle Areenasta:

Sofi Oksasen Baby Jane päätyi neljä vuotta ilmestymisensä jälkeen elokuvaksi ja nyt myös oopperaksi – "Sen aiheet ovat oopperamaailmassa uusia"


Summary: Kiinalaisyhtiö aikoo selvitä Yhdysvaltain boikotista yksinkertaisella reseptillä: Jos Amerikka ei myy, yhtiö tekee itse.

Nyt se alkaa. Viidennen sukupolven matkapuhelinverkoilla tehdään lähivuosina kymmeniä miljardeja euroja.
 Tällä kertaa perinteiset verkkovalmistajat eivät kuitenkaan lähde kärkipaikalta kisaan.
 Maailman suurin kännykkäverkkojen valmistaja on nimittäin kiinalainen Huawei lähes 30 prosentin markkinaosuudella. Suomalainen Nokia, ja ruotsalainen Ericsson, ovat jääneet kiinalaisista jälkeen jopa Euroopassa.
 Yle tapasi Kiinan Shenzhenissä Huawein perustajan  Ren Zhengfein .
 Mies on kartellut julkisuutta, mutta ei tee sitä enää. Syykin on selvä.
 Trump heitti lunta tupaan
 Kiinalaisvalmistajan etuna esimerkiksi Nokiaa vastaan on suurempi tuotekehitysbudjetti ja kotimarkkina, joka antaa sille välittömästi suuret valmistusvolyymit.
 Tällä kertaa etu on jopa aiempaa suurempi, kun suuri Kiina lähtee rakentamaan huippunopeita yhteyksiä ensimmäisten joukossa.
 Kaikki olisi siis valmista 5g-juhlaa varten, mutta Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on Huawein ilonpilaaja.
 Trumpin mukaan yhtiö varastelee yrityssalaisuuksia ja on riski kansalliselle turvallisuudelle.
 Yhdysvallat väittää kiinalaisen yhtiön olevan viimekädessä Kiinan tiedusteluviranomaisten työkalu. Maa myös painostaa eurooppalaisia kumppaneitaan, jotta ne eivät ostaisi Huaweilta.
 Huawein perustaja kiistää jyrkästi väitteet yhteistyöstä Kiinan viranomaisten kanssa.
 Huawei on työntekijöiden omistama yhtiö. Osakkeilla ei kuitenkaan voi tehdä vapaasti kauppaa ja Ren Zhengfeillä on veto-oikeus päätöksiin. "Sitä oikeutta ei ole koskaan käytetty". Juha-Matti Mäntylä / Yle
 – Amerikkalaiset ovat laskeneet liikkeelle paljon syytöksiä yhtiöstämme. He ovat syyttäneet meitä useasti tietojen väärinkäytöstä. Kaikki tietävät, että ne eivät pidä paikkaansa, Ren Zhengfei sanoo.
 – Siitä seuraisi vastareaktio, joka leviäisi kaikkialle maailmaan ja meidän 30 vuoden aikana saavuttavamme uskottavuus vahingoittuisi.
 Huawei päätyi mustalle listalle
 Huaweita on katsottu Yhdysvalloissa karsaasti ennen Trumpiakin ‑ eikä yhtiöllä ole siellä merkittävää jalansijaa. Nyt Huawei on kuitenkin asetettu Yhdysvaltain kauppaministeriön mustalle listalle (entity list), mikä tarkoittaa, että maan teknologiayhtiöt eivät saa toimittaa sille teknologiaa entiseen tapaan.
 Huawei on ostanut teknologiaa esimerkiksi Qualcommin kaltaisilta siruvalmistajilta.
 – Yhdysvaltojen sanktioilla ei ole ollut kovin suurta vaikutusta yhtiön toimintaan, Zhengfei vakuuttaa.
 – Käytämme omia sirujamme suurimmassa osassa tuotteitamme.
 Yhtiö kehittää ja käyttää omia siruja ja omaa teknologiaa, jos sitä ei voi tuoda Yhdysvalloista.
 – Yhdysvaltain hallitus luulee, että toimitusten katkaisu antaa heille aseen kauppasodassa Kiinaa vastaan, mutta se ei osu maaliin. Heidän omien yhtiöidensä myynti on heikentynyt.
 Hulppeita holvikaaria, historia suurmiehiä esittäviä seinämaalauksia, pitkiä portaikkoja ja halleja yksi toisensa perään. Kilpailijoiden konttorit kalpenevat Huawein edustuspalatsin rinnalla. Juha-Matti Mäntylä / Yle
 Huawei rakentaa omaa sovelluskauppaa
 Kännyköissä yhdysvaltalaisten tuotteiden korvaaminen ei tule olemaan helppoa. Miten korvata Googlen sovellukset länsimaissa?
 Suomalaiset muistavat, miten Nokia yritti turhaan luoda Applen ja Googlen rinnalle kolmatta ekosysteemiä. Se päätyi onnettomasti.
 Huawein kännyköidenkin myynti notkahti viime keväänä heti, kun syntyi epävarmuutta Googlen palveluiden kohtalosta. Sittemmin tilanne on pitkälti korjaantunut, kun kuluttajille on selitetty, ettei musta lista koske puhelinmalleja, jotka on jo julkaistu.
 Uusia puhelimia se kuitenkin koskee. Pari viikkoa sitten Huawei julkaisi uuden Mate 3-älypuhelimensa ilman Googlen sovelluksia.
 Toimitusjohtaja Ren Zhengfei myöntää, että Googlen sovelluskaupan ja muiden palveluiden korvaaminen ei onnistu helposti.
 – Jos Yhdysvallat ei anna meidän osallistua Googlen ekosysteemiin, se vaikuttaa kaukomarkkinoillamme.
 Saattaa olla, ettei yhtiölle jää muuta vaihtoehtoa kuin yrittää.
 Huawein Shenzenin eteläisellä tehtaalla valmistuu P30-älypuhelimia. Vuonna 2013 tällaisella linjalla työskenteli 83 henkilöä, tänään enää 17. Juha-Matti Mäntylä / Yle
 Nokittelu jatkuu
 Kännykkäverkoissa kuohuu todennäköisesti vielä pitkään. Tähän uskoo myös Ren Zhengfei.
 – Kuka tahansa on Yhdysvaltain seuraava presidentti, emme odota, että Huawei poistettaisiin kieltolistalta. Kukaan Yhdysvalloissa ei puhu Huawein puolesta. Siksi olemme henkisesti valmistautuneet pysymään listalla pitkään, hän sanoo.

Huawein perustaja uskoo nokittelun jatkuvan: "Kuka tahansa on Yhdysvaltojen seuraava presidentti, emme odota, että Huawei poistettaisiin kieltolistalta"


Summary: Fanit ja artistit ovat muistelleet sosiaalisessa mediassa traagisen kohtalon kokenutta Sullia.

Pop-tähti  Sulli  löydettiin kuolleena Korean pääkaupungin Soulin laitamilla sijaitsevasta asunnostaan maanantaina. Syyksi epäillään itsemurhaa,
 – Ei ole mitään näyttöä siitä, että joku ulkopuolinen olisi murtautunut sisään tai kyse olisi jonkun toisen tekemästä rikoksesta. Itsemurha on mahdollinen kuolinsyy, Etelä-Korean poliisi totesi äskettäin.
 Viranomaisten mukaan 25-vuotias laulaja kärsi vakavasta masennuksesta.
 Etelä-Korean itsemurhaluvut kuuluvat maailman korkeimpiin ja itsemurha on yksi yleisimmistä kuolinsyistä alle 40-vuotiaiden keskuudessa.
 – Toivon, että Sulli olisi ollut se viimeinen laulaja, joka olisi kuollut itsemurhan tai mielenterveysongelmien takia. Mutta koska tiedän millaisessa yhteiskunnassa elämme, odotan jo seuraavaa, eräs fani tviittasi.
 Kimalluksen ja loiston ohella eteläkorealainen K-pop-teollisuus tunnetaan kovasta kilpailustaan, sosiaalisessa mediassa tapahtuvasta kiusaamisesta sekä jatkuvasta julkisesta paineesta, jossa virheetön imago pyritään säilyttämään hinnalla millä hyvänsä. Käytännössä artisteilta puuttuu kokonaan yksityisyys.
 Sullin kaltaiset artistit joutuvat eteläkorealaisen pop-teollisuuden pyöritykseen usein jo varhaisteini-iässä, ja heidän elämänsä muuttuu pelkäksi laulamisen ja tanssimisen treenaamiseksi.
 Mielenterveysongelmat taas ovat maassa tabu, eikä niihin uskalleta hakea apua.
 Masentunut poptähti ei ole harvinaisuus
 Sullin kuolemassa on samankaltaisuuksia K-poptähti  Jonghyuniin , joka teki toissa vuonna itsemurhan vain 27-vuotiaana – kamppailtuaan ensin masennuksen kanssa.
 Kumpikin kuului SM Entertainmentin talliin, joka on maan suurimpia viihdemaailman agentuureja.
 K-pop-laulaja  Goo Hara  taas joutui viime vuonna sairaalahoitoon itsemurhayrityksen takia. Haran poikaystävä oli jo pitkään kiristänyt poptähteä salaa kuvattujen seksivideoiden julkaisemisella, mikä ajoi Haran epätoivoiseen tekoon.
 – Toivon, että Sulli on nyt paikassa, jossa hän voi tehdä mitä haluaa, Hara kirjoitti äskettäin Instagramiin ja julkaisi samalla heistä yhteiskuvia.
 Sulli eli  Choi Jin-ri  aloitti uransa lapsinäyttelijänä 11-vuotiaana ja liittyi vuonna 2009 F(x) -tyttöbändiin, josta tuli nopeasta yksi Etelä-Korean suosituimmista yhtyeistä.
 Sulli veti myös rohkeasti omaa linjaansa: hän ei esimerkiksi suostunut pitämään rintaliivejä julkisuudessa, mikä aiheutti pahennusta konservatiivisessa Etelä-Koreassa. Tämän takia häntä myös kiusattiin vuosikausia ja häneen kohdistettiin seksuaalisesti halventavaa kommentointia.
 Viime aikoina Sulli oli juontamassa televisiosarjaa, joissa eteläkorealaiset julkkikset keskustelivat nimenomaan sosiaalisessa mediassa tapahtuvasta kiusaamisesta. Sullin tiedetään myös kärsineen paniikkihäiriöstä ja sosiaalisten tilanteiden pelosta.
 Sullin rohkea käytös on nostanut hänet Etelä-Koreassa feministisen liikkeen esikuvaksi.
 – Hän oli ensimmäinen K-popin naisartisti, joka uskalsi puhua avoimesi mielenterveysongelmista ja naisten oikeuksista. Rakastan Sullia niin paljon – toivon että hän on taivaassa ja vihdoinkin vapaa, eräs fani kirjoitti Twitterissä.

Fanit surevat korealaista poptähti Sullia – mielenterveysongelmat ovat maassa edelleen tabu


Summary: Suurista mainospuheista huolimatta, suurimman kauppakeskuksen titteli vaihtuu sen mukaan, mitä mitataan.

Helsingin Pasilassa torstaina avattu kauppakeskus Tripla kertoo olevansa Suomen ja myös Pohjoismaiden suurin kauppakeskus.
 Suurimman tittelin se katsoo ansainneensa vuokrattujen myymälöiden määrän perusteella. Niitä on 250 kappaletta.
 Tällä mittarilla se on suurin, sillä Espoon Sellossa on 170 liikettä ja Vantaan Jumbossa 120. Tukholmassa sijaitseva Mall of Scandinavia jää noin 230 liikkeellään myös niukasti Triplan taakse.
 Myymälöiden määrä ei kuitenkaan ole tyypillisin tapa vertailla kauppakeskuksia toisiinsa, sillä vuokralaisia tulee ja menee vuosittain. Tämän moni kauppakeskus on joutunut huomaamaan kantapään kautta.
 Sijoitus vaihtuu mittarin vaihtuessa
 Tavallisimmin kauppakeskusten keskinäistä järjestystä vertaillaan joko vuokrattavan liikepinta-alan, kokonaismyynnin tai kävijämäärän mukaan.
 Myynnin ja liikepinta-alan Top 5 koostuu samoista kauppakeskuksista, vain järjestys vaihtuu muuttujaa vaihtamalla.
 Mikko Airikka / Yle
 Kävijämäärä ja myynti ovat Triplan kohdalla vielä pelkkiä arvauksia, joten keskinäinen vertailu vanhempien kauppakeskusten kanssa ei onnistu niitä vertailemalla.
 Liikepinta-alan perusteella se onnistuu ja sen mukaan Tripla on Suomessa vasta jaetulla kolmannella sijalla Vantaalla sijaitsevan Jumbon kanssa. Kummassakin liikepinta-ala on 85 000 neliömetriä.
 Pinta-alaltaan suurin on Ideapark Lempäälässä. Se on Suomen ainoa kauppakeskus, jonka liikepinta-ala ylittää 100 000 neliömetriä. Toiseksi suurin on Espoon Sello, jonka liikepinta-ala on vajaat 92 000 neliömetriä.
 Kärkisija menee pian vaihtoon
 Liikepinta-alan mukaan määritelty Suomen suurimman kauppakeskuksen titteli vaihtuu todennäköisesti vielä tänä vuonna, kun kauppakeskus Jumbo ja sen yhteydessä toimiva viihdekeskus Flamingo yhdistyvät.
 Uuden kauppa- ja viihdekeskuksen liikepinta-ala kasvaa 140 000 neliömetriin, jolloin siitä tulee myös Pohjoismaiden suurin.
 Taakse jää tähän asti suurimman titteliä itsellään pitänyt Mall of Scandinavia Tukholmassa. Sen liikepinta-ala on 103 000 neliömetriä.
 Toisaalta Lempäälän Ideapark on uusimpien laajennusten jälkeen kasvattanut liikepinta-alansa jo 110 000 neliömetriin eli on toistaiseksi sillä mittarilla Pohjoismaiden suurin.
 Jumbon ja Flamingon omistavat eläkeyhtiöt Varma ja Elo ovat sopineet yhdistymisestä kesällä. Kaupalle on hiljattain saatu myös kilpailuviranomaisten hyväksyntä, joten yhdistyminen tapahtunee käytännössä vielä tämän vuoden puolella.
 Kilpailijoita Triplan tapa markkinoida itseään Pohjoismaiden suurimpana kauppakeskuksena ei juuri haittaa, vaan uudelle tulokkaalle toivotetaan onnea matkaan.

Tripla, Jumbo, Sello, Itis vai Ideapark? Selvitimme mikä kauppakeskus onkaan oikeasti se kaikkein suurin ja millä perusteella


Summary: Terroristijärjestön mukaan naisia pidettiin Raqqan kaupungin länsipuolella.

Terroristijärjestö Isis väittää vapauttaneensa Syyrian kurdien vankina olleita musliminaisia, uutistoimisto AFP kertoo.
 Isis sanoo Telegram-sovelluksessa, että sen joukot tunkeutuivat keskiviikkona turvallisuuspäämajaan Raqqan kaupungin länsipuolella ja vapauttivat naisia.
 Isis ei kerro, kuinka monta naista se vapautti eikä sitäkään, ovatko naiset terroristijärjestön jäseniä tai jäsenten vaimoja.
 Turkin hyökkäys Syyrian kurdien hallussa olevalle alueelle on herättänyt huolta kurdien hallussa olevien Isis-vankien vapautumisesta.
 Viime viikolla kurdiviranomaiset sanoivat , että Ain Issan leiriltä Pohjois-Syyriassa on paennut lähes 800 ulkomailta tulleiden Isis-taistelijoiden perheenjäsentä. Turkki suhtautui tietoon epäillen.
 Kurdihallinnon mukaan sen turvallisuusjoukkojen hallussa on noin 12 000 epäiltyä Isis-taistelijaa. Heitä pidetään vankiloissa eri puolilla Syyriaa. Vangeista noin 2 500 on ulkomaalaisia.
 Lisäksi leireillä on YK:n mukaan kymmeniä tuhansia muita, muun muassa entisten tai nykyisten Isis-taistelijoiden perheenjäseniä.
 Lue myös:
 Pahempaa on, jos Isis-taistelijat pääsevät pakoon vankileireiltä  – Terrorismiin erikoistunut tutkija arvioi Ain Issan leiripaon seurauksia

AFP: Isis väittää vapauttaneensa kurdien vankeina olleita naisia


Summary: Kangasharjun mukaan Britannian poistuminen ei enää aiheuta suuria häiriöitä elinkeinoelämälle.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Brexit-sovun syntyminen  on tuo kauan odotetun hyvän uutisen Euroopan unionille ja Suomen elinkeinoelämälle, arvioi Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen toimitusjohtaja  Aki Kangasharju .
 Kangasharju ei uskalla kuitenkaan vielä toivoa lopullista sopua ennen EU:n ja brittiparlamentin päätöksiä uudesta sopimuksesta. Sopu herättää Kangasharjussa uutta toivoa Brexit-kysymyksen ratkaisusta, samalla hän epäilee sopimuksen läpimenomahdollisuuksia Britannian parlamentissa.
 EU:n puolelta Kangasharju näkee halun saada sopu pois päiväjärjestyksestä. Tarvittaessa Britannialle myönnetään lisäaikaa sovun tekemiseen, jos nyt solmittu sopimus ei toteudu.
 Hyvä asia Suomelle
 Suomen elinkeinoelämän kannalta tilanne ei ole muuttunut viime kesästä, jolloin Britannian äkkilähdön uhka EU:sta ja sen mukanaan tuoma markkinahäiriö poistuivat.
 – Tämä on käytännössä sama diili pienillä muutoksilla, joiden toivotaan tuovan brittiparlamentin hyväksynnän eikä mahdollista jatkoajan uusia vaaleja.
 Ennen lopullista päätöstä markkinat reagoivat Kangasharjun mukaan Brexit-uutisten mukana, mutta niiden vaikutukset eivät ulotu Suomeen. Kangasharjun mukaan sopimusehdotuksen Pohjois-Irlannin kohdilla ei ole Suomen kannalta merkitystä.
 – Jos diili menee läpi, se auttaa Suomea ja koko Eurooppaa, kun epävarmuus vähän hälvenee.
 Kangasharjun mukaan isot yritykset ja monet muutkin yritykset ovat jo tehneet suunnitelmat Britannian poistumisen varalle EU:sta.
 – Vähään aikaan ei ole ollut näköpiirissä, että tästä mitään suurta shokkia olisi tulossa euroalueelle tai edes Britanniaan. Kaikki varmaan toivovat, että tämä saadaan pois päiväjärjestyksestä ja voitaisiin EU:ssa miettiä myös unionin kehittämistä.
 Lue myös:
 Nämä kolme asiaa sinun kannattaa nyt tietää brexitistä
 Näin brexit voi vaikuttaa Suomeen ja suomalaisiin – lue kuusi kohtaa, joissa ero näkyy

Etlan Kangasharju Brexitistä: Erittäin hyvä uutinen EU:lle ja Suomelle – "Epävarmuus hälvenee sovun myötä"