Summary: Yhdysvaltain taloussaarto on tiukentunut. Polttoainepula koettelee kuubalaisia.

Kuuban kansalliskokous valitsee tänään torstaina maan toimeenpanevan johdon.
 Kuuban presidenttinä jatkaa 59-vuotias  Miguel Díaz-Canel . Hän nimittää myöhemmin maalle pääministerin ja kansalliskokous vahvistaa nimityksen.
 Kuuban vuonna 2016 edesmennyt pitkäaikainen johtaja  Fidel Castro  toimi pääministerinä 1959–1976., minkä jälkeen virka lakkautettiin.
 Nyt tehtävä palautettiin uudessa perustuslaissa. Kuubalaiset hyväksyivät uuden perustuslain kansanäänestyksessä helmikuussa.
 Perustuslaki rajaa presidentin virkakaudet kahteen viisivuotiskauteen. Se myös avaa varovasti yksityiselle yrittäjyydelle. Poliittista vapautumista uusi laki ei juuri edistä: kommunistipuolue on edelleen ainoa sallittu puolue Kuubassa.
 Presidentin on tarkoitus jatkaa maltillisia uudistustoimia, mutta hänellä on käsissään kaksi toisiinsa kietoutunutta ja kiireistä ongelmaa: Yhdysvaltain talouspainostus saarivaltiota vastaan on jyrkentynyt, ja Kuuba kärsii vakavasta polttoainepulasta – läheisen liittolaisensa ja öljyntoimittajansa Venezuelan vaikeuksien takia.
 Mies, joka ei ole Castro
 Miguel Díaz-Canel nousi presidentiksi 19. huhtikuuta viime vuonna. Ensi kertaa lähes kuuteenkymmeneen vuoteen valtionpäämiehen sukunimi ei ollut Castro.
 Täysin Castrojen aika ei vielä loppunut, sillä 88-vuotias Raúl Castro jatkaa edelleen Kuuban kommunistipuolueen ja armeijan johdossa.
 Castro on sanonut johtavansa puoluetta vuoteen 2021, jolloin Díaz-Canelin odotetaan nousevan hänen tilalleen myös tuossa tehtävässä.
 Raúl Castro jatkaa Kuuban kommunistipuolueen johdossa.
 Lähtölaukaus sukupolvenvaihdokselle
 Vuonna 1960 syntynyt Miguel Mario Díaz-Canel Bermúdez edustaa pitkään viipynyttä sukupolvenvaihdosta Kuuban johdossa. Aiemmin Kuuban johto oli tiukasti vallankumoussodan veteraanien käsissä.
 Díaz-Canelin syntyessä Fidel Castro oli toiminut jo yli vuoden ajan Kuuban pääministerinä.
 Sähköinsinööriksi opiskellut Díaz-Canel aloitti poliittisen uransa 20-vuotiaana kommunistien nuorisojärjestön riveissä Santa Clarassa.
 Miguel Díaz-Canel valittiin jatkamaan Kuuban vallankumouksen perinnettä. Etienne Laurent / EPA
 Santa Clara oli Kuuban vallankumouksen viimeinen taistelupaikka vuonna 1959. Kaksitoista tuntia kaupungin kukistumisen jälkeen diktaattori  Fulgencio Batista  pakeni Kuubasta.
 Díaz-Canel nousi vakaasti kommunistipuolueen riveissä maakuntatasolla.
 Díaz-Canelin kerrotaan johtaneen provinssia suhteellisen vapaamielisin ottein. Santa Clarassa sijaitsee sukupuolivähemmistöjen kulttuurikeskus El Mejunje, mikä ei välttämättä olisi ollut mahdollista ilman Díaz-Canelin tukea.
 "Ei mikään nousukas"
 Vuonna 2003 Díaz-Canel nousi Kuuban kommunistipuolueen johtoportaaseen, politbyroon riveihin. Vuonna 2009 hänestä tuli korkeakouluista vastaava ministeri ja 2013 varapresidentti.
 Díaz-Canelista tuli Raúl Castron oikea käsi. Castro kehui Díaz-Canelia siitä, että tämä on ideologisesti luja eikä mikään nousukas.
 Presidenttinä Díaz-Canel on pyrkinyt esittäytymään kansan pariin jalkautuvana johtajana, nuoren Fidel Castron malliin.
 Kun Havannassa tapahtui viime vuoden toukokuussa tuhoisa lentokoneturma, jossa kuoli 112 ihmistä, Díaz-Canel saapui nopeasti onnettomuuspaikalle koordinoimaan pelastustoimia ja lohduttamaan surevia omaisia.
 Presidentti meni someen
 Toisaalta Díaz-Canel on ottanut näkyvän roolin sosiaalisessa mediassa, kun Kuuba hiljalleen avaa internetiä kansalaisille.
 Viime vuoden lokakuussa presidentti avasi Twitter-tilin ja on patistanut myös ministereitään sosiaaliseen mediaan.
 Kuuba kehittää informaatioteknologiaa: 3G-polven mobiilipalvelut avattiin joulukuussa. Kuuban 11 miljoonasta asukkaasta 1,8 miljoonalla on nyt kännykkäyhteys internetiin.
 Internetin käyttö lisääntyy Kuubassa. AOP
 Kolikon kääntöpuoli on, että hallinto pyrkii myös suitsimaan verkkomediaa. Valtio kontrolloi perinteistä mediaa, mutta riippumaton journalismi on levinnyt internetissä, kun yhä useampi kuubalainen on päässyt käyttämään internetiä.
 Kuuban viranomaiset ovat jossain määrin sietäneet uusia julkaisuja, mutta viime aikoina on raportoitu painostuksen lisääntymisestä.
 Syyskuussa 55 riippumatonta journalistia, bloggaajaa ja aktivistia julkaisi vetoomuksen, jossa syytettiin hallintoa median tukahduttamisesta ja vaadittiin lehdistönvapautta.
 Ihmisoikeusjärjestöt ja Yhdysvallat ovat vaatineet Kuubaa vapauttamaan journalisti  Roberto Quiñonesin , joka kirjoitti Floridassa päämajaansa pitävälle CubaNet-uutissivustolle. Quiñones sai elokuussa vuoden vankeustuomion viranomaisten vastustamisesta.
 CubaNet saa Yhdysvaltain rahoitusta.
 Yhdysvallat painostaa taas
 Yhdysvalloissa presidentti  Donald Trump  keskeytti  Barack Obaman  kaudella aloitetun liennytyksen.
 Yhdysvallat on entisestään kiristänyt Kuuban taloussaartoa ja pyrkinyt iskemään kiilaa Kuuban ja Venezuelan liittolaissuhteeseen.
 Washington haluaisi Kuuban hylkäävän Venezuelan presidentin  Nicolás Maduron  sosialistihallinnon.
 Venezuela on Kuuballe elintärkeä liittolainen.
 Syvän talouskriisin ja Yhdysvaltain pakotteiden kourissa Venezuela on vähentänyt polttoainetoimituksiaan Kuubaan.
 Polttoainekriisi kasvattaa jonoja Kuubassa. Ernesto Mastrascusa / EPA
 Kuuban oma öljyntuotanto vastaa arviolta 40 prosenttia sen tarpeista, loput se on saanut pitkälti Venezuelasta. Kuuba on vastineeksi öljyntoimituksista lähettänyt Venezuelaan lääkäreitä ja sairaanhoitajia.
 Lääkärivienti on ollut Kuuballe tärkeä tulonlähde. Niinpä Yhdysvallat vaatii kaikkia maita lopettamaan kuubalaisen sairaanhoitohenkilöstön käytön ja syyttää Kuubaa lääkärien ihmiskaupasta.
 Viime vuonna Brasilian äärioikeistolainen presidentti  Jair Bolsonaro  kutsui kuubalaisia tohtoreita orjatyövoimaksi ja Kuuba veti maasta 8 300 sairaanhoitotyöntekijää.
 Kuubassa vieraillut Venäjän pääministeri  Dmitri Medvedev  lupasi Kuuballe tukea energiakriisissä. Medvedev uskoi, että löydetään keino auttaa Kuubaa saamaan öljyä ja öljytuotteita.
 Kuuba on myös lähentynyt Kiinaa hakeakseen vastapainoa Yhdysvaltain paineelle.
 Energiakriisi iskee arkeen
 Pula energiasta näkyy voimakkaasti kuubalaisten arjessa.
 Kuuba on alkanut käyttää maatilojen vetotöihin härkiä traktorien sijaan ja puuta kaasun sijaan valtion leipomoissa. Hallitus on kehottanut kansalaisia säästämään sähköä.
 Joukkoliikennettä on leikattu, mikä on johtanut tuntikausien jonoihin. Kansalaiset yrittävät selvitä pulasta parhaansa mukaan
 – Olen ajatellut hankkia polkupyörän, opettaja  Yanet Sanchez  sanoi uutistoimisto Reutersille syyskuussa, kun hän oli joutunut odottamaan bussia kolme tuntia. Tavallisesti matka olisi kestänyt 20 minuuttia.
 Härkien rooli vetojuhtina korostuu jälleen polttoainepulasta kärsivässä Kuubassa. AOP
 Keskusjohdetun talouden etuja on, että hallitus kykenee ohjaamaan resurssit ensisijaisen tärkeisiin kohteisiin.
 Hallitus on ilmoittanut, että polttoaine keskitetään kriittisen tärkeiden palveluiden käyttöön kuten sairaaloihin ja toisaalta Kuuballe tärkeän turismin ylläpitämiseen.
 Presidentti Díaz-Canel on vakuuttanut, että polttoainepula ei merkitse samanlaista kriisiä kuin 1990-luvun alussa, kun Kuuban keskeinen tukija Neuvostoliitto hajosi. Kuuban talouden pitäisi nyt olla monipuolisempi kuin tuolloin.
 Presidentti on sanonut, että Kuuba on turvannut riittävät polttoainetoimitukset lokakuulle.
 Aiheesta aiemmin:
 Kuubassa askel kohti perustuslakiuudistusta 3.6.2018
 Kuuban valtapuolue valitsi presidentiksi odotetusti Miguel Díaz-Canelin – Castro: Kuuban ja Venäjän suhteet lähentyneet 19.4.2018
 Castrojen 59 vuotta kestänyt kausi päättyy Kuubassa – 5 kysymystä siitä, mitä tapahtuu seuraavaksi 19.4.2018
 Kuuba valmistelee uutterasta puoluemiehestä internet-ajan presidenttiä   28.11.2016
 Fidel Castro 1926 - 2016 26.11.2016

Energiakriisistä kärsivä Kuuba uudistaa varovasti hallintoaan – Miguel Díaz-Canel jatkaa presidenttinä


Summary: Muun muassa Kööpenhaminan elokuisesta räjähdeiskusta epäillään kahta ruotsalaista.

Tanska on määrännyt Ruotsin-rajalleen tilapäiset tarkastukset. Syynä on huoli Ruotsin järjestäytyneestä rikollisuudesta.
 Asiasta kertoo oikeusministeri  Nick Hækkerup.
 – Olemme nähneet huolestuttavaa kehitystä Ruotsissa, räjähdyksiä ja lisääntynyttä väkivaltaa, Hækkerup sanoi tiedotustilaisuudessa.
 Rajatarkastukset ovat seurausta Tanskassa viime aikoina tehdyistä räjäytyksistä, murhista ja jengiväkivallasta, joissa on ruotsalaisia epäiltyhä. Esimerkiksi  Kööpenhaminan veroviraston ulkopuolella  elokuussa tehdystä räjähdeiskusta on pidätetty kaksi ruotsalaista.
 Rajatarkastukset ovat osa ministerin torstaina ilmoittamaan turvallisuuspakettia. Tanska myös lisää kameravalvontaa sekä tiukentaa rangaistuksia,  kertoo Ruotsin televisio SVT.
 Ruotsista tulevia aletaan tarkastaa Tanskan rajalla 12. marraskuuta. Kaikkia matkustajia ei senkään jälkeen tarkasteta, ministeri sanoo.
 Myös väliaikaisia rajatarkastuksia Saksan rajalla jatketaan puolella vuodella,  kertoo Tanskan yleisradioyhtiö DR.  Tanska otti Saksan-rajallaan tarkastukset tilapäisesti käyttöön tammikuussa 2016.  Niitä perusteltiin  turvapaikanhakijatilanteella sekä Tanskaan kohdistuvalla terroriuhalla.
 Aiheesta aiemmin:
 Ruotsi naapuriensa hampaissa – Räjähdeiskua säikähtänyt Tanska pohtii rajatarkastuksia, Norja haluaa ruotsalaisen äärioikeiston kuriin

Tanska ottaa Ruotsin-rajallaan käyttöön tilapäiset rajatarkastukset – syynä huoli järjestäytyneestä rikollisuudesta


Summary: Syyrian raja-alueella olevien ihmisten lukumäärä vaihtelee, sillä sisällisodan seurauksena ihmiset ovat liikkuneet laajasti maan sisällä.

Turkin aloitettua hyökkäyksen Syyriaan tuhannet siviilit ovat paenneet alueelta ilmaiskujen pelossa. Syyrialaiset pakenivat alueelta jalan ja autoilla, kertoivat uutistoimistot torstaina.
 – Näimme kaksi panssarivaunua kylämme edustalla, pelkäsimme lastemme turvallisuuden puolesta ja lähdimme. Suuri osa asukkaista lähti, mutta kylään jäi muutamia nuoria miehiä, kertoi nimetön mies. Häntä oli haastateltu Tal Abyadin kylän lähellä.
 Al Jazeeran toimittajan  mukaan satojentuhansien ihmisten arvellaan joutuneen jättäneen kotinsa raja-alueella. Alueelle pelätään syntyvän suuri humanitaarinen kriisi.
 Äiti pakeni lapsensa kanssa Turkin ilmaiskuja Ras al-Ainin kaupungissa Turkin ja Syyrian rajalla keskiviikkona. Delil Souleiman / AFP
 Turkin armeija sanoo vallanneensa useita kyliä Tal Abyadin kaupungin ympäristössä, kertoi torstaina Lähi-itää seuraava uutissivusto  al-Masdar .
 Avustusjärjestö  IRC:n  mukaan Turkin hyökkäyksen takia jopa 300 000 ihmistä joutuvat jättämään kotinsa ja alueen ihmisten auttaminen vaarantuu. Järjestön arvion mukaan pelkät ilmaiskut pakottavat noin 60 000 ihmisen pakenemaan.
 Kurdien SDF-joukkojen mukaan Turkin ilmaiskut ovat osuneet Tal Abyadiin, Ras al-Ainiin, Kamishliin ja Ain Issaan ja niissä olisi loukkaantunut kymmeniä siviilejä.
 "He eivät tiedä mihin mennä"
 Uutiskanava CNN:n toimittaja kuvaili Ras Al-Ainin lähellä autojonoissa istuvien perheiden todistaneen keskiviikkona useita ilmaiskuja. Autot olivat täynnä ihmisiä, jotka yrittivät saada perheensä turvaan iskuilta.
 – He tiedä mihin ovat seuraavaksi menossa tai missä seuraavan yön nukkuvat, kuvaili naisjoukkoa haastatellut CNN:n toimittaja.
 Uutistoimisto AP:lle raja-alueella puhunut mies kertoi paenneensä Tal Abyadista ja vievänsä vaimoaan ja äitiään autolla Raqqaan.
 Syrian Observatory for Human Rights raportoi ainakin kahdeksan siviilin kuolleen ja useiden loukkaantuneen. Myös Kurdien SDF puhui torstaina aamupäivällä kahdeksasta siviiliuhrista ja useista loukkaantuneista.
 BBC:n  mukaan avustusjärjestö IRC on arvioinut, että SDF:n hallinnoimissa kaupungeissa on 2 miljoonaa ihmistä.
 Joidenkin väestöarvioiden mukaan raja-alueella asuu kolme miljoonaa ihmistä. Esimerkiksi Kamishli on yksi alueen suurimmista kaupungeista ja siellä asui ennen sisällissotaa noin 200 000 ihmistä.
 Luvut väestön määrästä vaihtelevat suuresti, sillä Syyrian sisällissodassa ihmiset ovat liikkuneet maan rajojen sisäpuolella laajasti. IRC:n mukaan uusin hyökkäys on erityisen epäreilu raja-alueella asuneille ihmisille, jotka ovat joutuneet jo aiemmin kokemaan Isisin julmuuksia.
 Syyrian sotaa ennen kurdiväestöä asui paljon esimerkiksi Damaskoksessa ja Aleppossa.
 Lisää aiheesta:
 Turkin isku käynnisti pakolaisaallon, USA:n kongressiedustajat puuhaavat Turkille pakotteita – Yle seuraa Turkin operaatiota Syyriassa, katso suoraa kuvaa rajalta
 Turkin Syyria-operaatiolle täystyrmäys Yhdysvalloista, Trumpkin sanoi "huonoksi ideaksi"
 Mitä tiedämme nyt: Yön aikana Turkin maahyökkäys eteni, Isis-vankeja siirretty toiseen paikkaan pakojen estämiseksi

Tuhannet siviilit paenneet rajaseudun kodeistaan Syyriassa – "Näimme kaksi panssarivaunua kylän edustalla, pelkäsimme lastemme puolesta ja lähdimme"


Summary: Ylen toimittaja Marjut Mäntymaa tietää entisenä vaatemyyjänä pikamuodin olevan ongelma, mutta edelleen aika ajoin sortuu siihen. Miksi? Katso video.

Moi, mä olen Marjut ja olen entinen pikamuodin suurkuluttaja.
 Tästä syystä luen hyvin kiinnostuneena myös pikamuodin haitoista. Siitä,  kuinka se saastuttaa enemmän kuin laiva- ja lentoliikenne yhteensä , miten se  tuhoaa vesistöjä  ja päätyy suurilta osin  kaatopaikoille ja polttolaitoksiin  ja kuinka huonot työolosuhteet  vaatetehtaiden työntekijöillä on.
 Tästä huolimatta suomalaiset  ostivat viime vuonna enemmän vaatteita kuin vuosiin , mutta käyttivät niihin kuitenkin vähemmän rahaa. Ostamme siis paljon halpoja vaatteita.
 Miten vaatteista tuli kertakäyttökamaa ja miksi me ylipäätään kulutamme pikamuotia? Yllä olevassa videossa asiaa pohditaan Aalto-yliopiston muodintutkimuksen professori  Annamari Vänskän  ja A-klinikka Oy:n ylilääkäri  Kaarlo Simojoen  kanssa.
 – Vaatteet, muoti ja siihen liittyvä kulttuuri ei ole kovin arvostettua, sanoo Vänskä, jolle pikamuoti-termi aiheuttaa ristiriitaisia tunteita.
 – Muoti ei ole koskaan pikamuotia. Pikamuoti vertautuu mielestäni johonkin pikaruokaan ja kertakäyttökulttuuriin ja muoti ei olemukseltaan ole sellaista.
 Mitkä asiat ohjaajat ostopäätöksiäsi ja miten pikamuotiongelmaa pitäisi mielestäsi ratkaista? Keskustele alla. Olen mukana keskustelussa tänään klo 18 asti.

Perustelen vaatteiden ostoa tarpeella, vaikka taustalla vellovat tunteet – ostamisesta tuli sisäsiisti korvike alkoholille tai tupakalle


Summary: Erittäin uhanalaiseksi luokitellun taimenen saaliksi ottamisesta voi koitua 2440 euron lasku. Tapaus on tiettävästi toinen sen jälkeen, kun kaloille määriteltiin korvausarvot.

Hämeen poliisi tutkii salakalastustapausta, jossa kalastajan epäillään ottaneen saaliiksi Päijänteeltä rauhoitetun taimenen. Eteläisessä Suomessa luonnossa lisääntynyt taimen on rauhoitettu.
 Rauhoitetun sisävesien taimenen korvaussumma on 2440 euroa.
 Tapaus on tiettävästi toinen koko maassa sen jälkeen, kun rauhoitetuille kaloille säädettiin korvausarvot keväällä 2019. Aiemmin poliisin tutkintaan on tullut Itä-Suomessa tapaus, jossa miehen epäillään ottaneen Pohjois-Karjalassa saaliiksi äärimmäisen uhanalaisen järvilohen. Sen korvaussumma kohoaa jopa 7500 euroon.
 Päijänteen tapaus tuli ilmi, kun kalastaja oli julkaissut saaliistaan kuvia sosiaalisessa mediassa. Tapaus tuli poliisin tietoon syyskuun lopussa. Tekoa tutkitaan kalastusrikkomuksena. Poliisi selvittää, kuinka monta rauhoitettua kalaa saaliiksi on otettu. Sosialiseen mediaan jaettujen kuvien perusteella poliisi arvioi kaloja olevan yksi tai kaksi.

Otettiinko Päijänteellä saaliiksi rauhoitettu taimen? Hämeen poliisi tutkii salakalastusepäilyä


Summary: Vuokra-asuminen on yleistynyt erityisesti alle 40-vuotiaiden parissa.

Nuorista aikuisista yhä pienempi osuus asuu omistusasunnossa.  Tilastokeskuksen  mukaan 30–34-vuotiaiden asuntokunnista enää alle puolet eli 48 prosenttia asui omistusasunnossa viime vuoden lopussa. Kymmenen vuotta sitten tällaisia asuntokuntia oli 58 prosenttia.
 Muutos on ollut yhtä kova 25–29-vuotiainen ryhmässä. Heidän asuntokunnistaan asuu nyt omistusasunnoissa 28 prosenttia entisen 37 prosentin sijaan.
 Trendi näkyy kaikissa alle 40-vuotiaissa ikäluokissa.
 Vastaavasti yhä useampi valitsee nykyään vuokralla asumisen. Vuokra-asuminen on yleistynyt erityisesti alle 40-vuotiaiden keskuudessa.
 Mikko Airikka / Yle
 Kaiken kaikkiaan omistusasuminen on menettänyt hieman suosiotaan. Kun tarkastellaan kaikkia ikäluokkia, vielä kymmenen vuotta sitten omistusasuinnoissa asui 66 prosenttia kaikista asuntokunnista. Viime vuoden lopussa vastaava luku oli 63 prosenttia.
 Suhteellisesti eniten kasvaa niin sanotuissa vapaarahoitteisissa vuokra-asunnoissa asuminen. Viime vuoden lopussa 22 prosenttia asuntokunnista asui vapaarahoitteisissa vuokra-asunnoissa. Vuosikymmen sitten vapaarahoitteisissa vuokra-asunnoissa asui 15 prosenttia asuntokunnista.
 Vapaarahoitteinen asunto on rakennettu ilman valtiolta saatua korkotukea tai lainaa.
 Ensiasunnon ostoa siirretään
 Myös ensiasunnon ostajia on aikaisempaa vähemmän, vaikka aivan viime vuosina ensiasunnon ostajien määrä on kääntynyt hienoiseen kasvuun.
 Yhä useampi nuori siirtää omistusasunnon hankintaa myöhemmälle iälle. Ensiasunto hankitaan keskimäärin vuoden vanhempana kuin reilu kymmenen vuotta sitten. Vuonna 2018 ensiasunnon ostajien keski-ikä oli 28,8 vuotta.
 Lue lisää
 Halvimmat kaksiot 500 euroa, kalleimmat maksavat tuplasti – Ylen vuokrakone kertoo, kuinka paljon vuokra on himoitsemallasi asuinalueella
 Nyt alkavat ostajan markkinat – Hintakone kertoo asuntokaupan tilanteen postinumeroalueellasi

Omistusasuminen ei kiinnosta nuoria aikuisia – suosio hiipunut kymmenen viime vuoden aikana


Summary: Juutalaisjohtajat vaativat Saksaa tehostamaan juutalaisten kohteiden suojelua ja toimia ääriliikkeiden kitkemiseksi.

Saksassa Hallessa synagogan edustalla keskiviikona iskun tehnyt mies julkaisi teostaan netissä videon, joka oli ilmeisesti kuvattu kypäräkameralla, kertovat saksalaismedia sekä ääriryhmien toimintaa netissä seuraava SITE Intelligence Group.
 Netissä on julkaistu lokakuun alussa myös juutalaisvastainen manifesti, jonka uskotaan olevan tekijän käsialaa. Kirjoittaja sanoo pyrkivänsä tappamaan "valkoisten vastustajia", joihin hän lukee juutalaiset. Epäilty julkaisi myös kuvia aseista.
 Saksalaislehti Die Weltin mukaan  mies mainitsee manifestissa suunnitelmasta hyökätä Hallen synagogaan juutalaisten suurimpana juhlapyhänä Yom Kippurina. Hän toteaa, että silloin synagogaan tulee myös juutalaisia, jotka eivät ole kovin uskonnollisia. Hän tosin pohti myös hyökkäystä moskeijaan tai antifasistiseen keskukseen.
 SITEn johtaja  Rita Katz  sanoo Twitterissä, että manifesti on ilmeisesti julkaistu viikkoa ennen iskua, mikä osaltaan viittaa iskun suunnitelmallisuuteen.
 Hyökkääjä yritti päästä synagogaan
 Hyökkääjä ammuskeli synagogan ulkopuolella sekä kebabravintolassa. Hän yritti päästä ampumalla sisään synagogaan, mutta ei onnistunut. Siellä oli arviolta 70–80 ihmistä.
 – Näimme turvakamerasta, että synagogan ulkopuolella oli raskaasti aseistautunut kypäräpäinen mies, joka yritti ampumalla saada oven auki. Teimme barrikadin ovelle ja jäivmme odottamaan poliisia, kertoo Hallen juutalaisyhteisön puheenjohtaja  Max Privorotzki.
 Videon teostaan mies julkaisi yhdysvaltalaisessa Twitchissä, joka on pelaajien suosima reaaliaikainen suoratoistopalvelu. Video ehti olla siellä noin 35 minuuttia, kunnes Twitch poisti sen. Twitchin mukaan videon ehti nähdä noin 2 200 ihmistä.
 Isku on tuonut monen mieliin maaliskuisen  Uuden-Seelannin moskeijaiskun , josta niin ikään julkaistiin video internetissä. Myös Uuden-Seelannin hyökkääjällä oli äärioikeistolaisia näkemyksiä.
 Hallen iskussa kuoli kaksi ihmistä ja useita haavoittui. Poliisi pidätti tekijän laukaustenvaihdon jälkeen.
 Saksan juutalaiset vaativat suojelua
 Isku on kiihdyttänyt Saksassa keskustelua kasvavasta juutalaisvastaisuudesta. Maan juutalaisjohtajat vaativat Saksalta toimia juutalaiskohteiden suojelun tehostamiseksi sekä ääriliikkeiden saamiseksi kuriin.
 – On skandaali, että poliisi ei suojellut Hallen synagogaa Yom Kippurin kaltaisena pyhänä, sanoo Saksan juutalaisten keskusneuvoston johtaja  Josef Schuster .
 Saksan sisäministeri  Horst Seehofer  varoitti viime kuussa militantin äärioikeiston kasvavasta uhasta. Seehoferin mukaan se on yhtä iso uhka kuin radikaali islamismi.
 Hallen tapausta tutkivat terrorismin vastaiset syyttäjät.

Saksan synagogaiskijä julkaisi teostaan videon – iskua ennakoitiin jo viikko sitten juutalaisvastaisessa manifestissa


Summary: Lapin lennostossa palvellut sotilaslentäjä siunataan haudan lepoon Turussa ja Hornet-hävittäjä tekee ylilennon.

Ilmavoimat kunnioittaa tänään sotilaslentäjän muistoa Hornet-ylilennolla Turussa.
 Lapin lennostossa palvellut sotilaslentäjä siunataan yksityisessä siunaustilaisuudessa haudan lepoon Turussa. Ilmavoimien Lapin lennoston Hornet-hävittäjä tekee sotilaallisen kunniansosoituksen lentäjälleen kello 12.30.
 – Ylilennolla on kuitenkin säävaraus, toivottavasti se onnistuu, mutta tiedämme vasta lähempänä ajankohtaa, kertoo Lapin lennoston esikuntapäällikkö everstiluutnantti  Jussi Ylimartimo , joka itse osallistuu Ilmavoimien edustajana siunaustilaisuuteen.
 Ylimartimon mukaan sotilaslentäjä on jäänyt eläkkeelle Ilmavoimista vuosituhannen vaihteessa. Hän kertoo, että Ilmavoimat tekee ylilentoja kuolleille sotilailleen yleensä muutaman kerran vuodessa. Sodassa palvelleita pyritään muistamaan aina.
 – Ylilennot tehdään kuitenkin yhteistyössä omaisten kanssa, eli omaiset päättävät haluavatko he ylilennon.
 Asiasta kertoi ensimmäisenä Turun Sanomat.

Ilmavoimat kunnioittaa kuollutta sotilaslentäjäänsä Turussa – Lapin lennoston Hornet tekee ylilennon


Summary: Huhta on kuvannut kaksi ensímmäistä valokuvakirjaansa New Yorkissa ja Namibian aavikolla.

Vuoden 2020 nuoreksi taiteilijaksi on valittu Helsingissä työskentelevä valokuvataiteilija  Aapo Huhta . Huhta saa Tampereen kaupungin myöntämän 20 000 euron stipendin. Lisäksi hän saa mahdollisuuden yksityisnäyttelyn järjestämiseen Tampereen taidemuseossa sekä Aboa Vetus & Ars Nova -museossa Turussa.
 Huhta on 36. Vuoden nuori taiteilija. Hän on valmistunut taiteen maisteriksi Aalto-yliopistosta vuonna 2015. Hänen työskentelynsä keskittyy kokeelliseen dokumentarismiin. Hän on julkaissut kaksi valokuvakirjaa,  Block  (Kehrer Verlag, 2015) ja  Omatandangole  (Kehrer Verlag, 2019) sekä pitänyt yksityisnäyttelyitä Suomen lisäksi Saksassa ja Ruotsissa.
 Huhta on kuvannut kaksi ensimmäistä valokuvakirjaansa New Yorkissa ja Namibian aavikolla.
 –Aiheet, joiden parissa työskentelen, eivät ole minulle täysin selkeitä, kun aloitan kuvien tekemisen. Tämä epämääräisyys on yksi niistä asioista, joista nautin eniten valokuvauksessa – se vie minut mielikuvitukseni ulkopuolelle.
 Ihminen hukassa
 Valokuvaamisessa on Huhdan mukaan välttämätöntä eksyä. Taiteilija saa suurimman tyydytyksen siitä, jos lopulta löytää tiensä eksyksistä.
 – Jos opin itsekin ymmärtämään, mistä kuvissani pohjimmiltaan on kyse. Silloin teos on valmis, ikään kuin muodostanut itse itsensä.
 Untitled from the series Omatandangole, 2016, pigmenttivedos alumiinille, syvätty tammipuukehys, museolasi. Aapo Huhta
 Usein Huhdan kuvissa ihminen on hukassa. Hän kuvaa tekevänsä kuvia, joissa tuttu muuttuu tuntemattomaksi, arkipäiväinen epätodelliseksi tai asiat näyttävät muuten vain omituisilta.
 – Vaikka kaikki ympärillämme oleva on luonteeltaan kaoottista ja hajoavaa, on mahdollista löytää ja tehdä valokuvia, jotka näyttävät sen kaiken täydellisenä ja koskemattomana, täysin toisenlaisena kuin todellisuus tuntuu olevan. Eikö se täydellinen hetki, jonka kamera vangitsi, ollutkin hetken totta – niin kuin saavuttamaton onni, joka aina katoaa yhtä nopeasti kuin on ilmestynytkin, Huhta kertoo.
 Arkistokuva. Aapo Huhta on Vuoden 2020 nuori taiteilija.  Heikki Kaski
 Huhta on valittu myös vuoden 2011 nuoreksi lehtikuvaajaksi.
 Vuoden 2020 nuoren taiteilijan on valinnut asiantuntijatyöryhmä, johon kuuluivat museonjohtaja  Taina Myllyharjun  (pj) lisäksi museonjohtaja  Leevi Haapala , kuraattori  Laura Köönikkä , Tampereen taiteilijaseuran edustaja, kuvataiteilija  Janne Laine , Tampereen taideyhdistyksen edustaja  Joni Lehtimäki , Suomen Taiteilijaseuran edustaja, kuvataiteilija  Katariina Salmijärvi  sekä näyttelypäällikkö  Tapani Pennanen .
 Untitled from the series Omatandangole, 2016. pigmenttivedos alumiinille, syvätty tammipuukehys, museolasi. Aapo Huhta
 Valtakunnallinen Vuoden nuori taiteilija -tapahtuma syntyi Tampereella vuonna 1984 Tampereen Nuorkauppakamarin aloitteesta. Palkinnolla pyritään tukemaan kansainvälisesti kiinnostavia alle 35-vuotiaita suomalaistaiteilijoita.
 Asiasta lisää hetken kuluttua.
 Lue lisää:
 Pelkistyksen mestari Aapo Huhta ei ota valokuvia, hän tekee niitä

Vuoden nuori taiteilija on Aapo Huhta: "Eikö se täydellinen hetki, jonka kamera vangitsi, ollutkin hetken totta"


Summary: Eduskunta keskustelee valtion ensi vuoden tuloista ja menoista koko tämän viikon.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Eduskunnan budjettikeskustelu jatkuu tänään kolmatta päivää. Päivän aloittaa maa- ja metsätalousministeri  Jari Leppä  (kesk.) esittelemällä maa- ja metsätalousministeriön ensi vuoden määrärahoja.
 Maa- ja metsätalousasioiden jälkeen budjettikeskustelussa siirrytään opetus- ja kulttuuriministeriön ensi vuoden suunnitelmiin. Opetusministeri  Li Andersson  (vas.) ja tiede- ja kulttuuriministeri  Hanna Kosonen  (kesk.) kertovat ministeriönsä ensi vuoden määrärahoista.
 Eduskunnan budjettikeskustelussa on iltapäivällä neljän tunnin tauko eduskuntaryhmien kokousten ja suullisen kyselytunnin vuoksi.
 Budjettikeskustelua jatketaan illalla klo 17, kun puolustusministeri  Antti Kaikkonen  (kesk.) esittelee ensi vuoden puolustusbudjettia.
 Torstai-illan päätteeksi ulkoministeriön ensi vuoden määrärahoista keskustelua pohjustavat ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.), kehitysyhteistyö- ja ulkomaankauppaministeri  Ville Skinnari  (sd.) sekä pohjoismaisen yhteistyön ja tasa-arvon ministeri  Thomas Blomqvist  (r.).
 Blomqvist esittelee myös omaan ministerisalkkuunsa kuuluvia sosiaali- ja terveysministeriön ja oikeusministeriön ensi vuoden suunnitelmia, jotka liittyvät muun muassa tasa-arvokysymyksiin.

Yle seuraa: Eduskunta jatkaa budjettikeskustelua – aamupäivällä  maa- ja metsätalous sekä opetus ja kulttuuri, katso suora lähetys


Summary: Toimitushäiriöitä on ollut muun muassa verenpaine- ja mielialalääkkeissä, e-pillereissä ja antibiooteissa. Lääkityksen vaihtaminen korvaaviin lääkkeisiin ei välttämättä onnistu ongelmitta.

Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus

Laura Yli-Perttulan  arki muuttui alkusyksystä, kun hyväksi todetut e-pillerit loppuivat apteekeista kokonaan. Vuosia sitten Yli-Perttulaa kiusanneet kuukautiskrampit palasivat, kun hän joutui vaihtamaan e-pillerivalmistetta ja hormonitasapaino kehossa muuttui.
 – Ilman e-pillereitä kärsin ihan sietämättömistä kuukautiskivuista. Reilun viikon ajan en välttämättä pysty tekemään töitä lainkaan.
 Lääkkeiden saatavuushäiriöitä on kirjattu enemmän kuin aiempina vuosina. Tähän mennessä häiriöitä on kertynyt noin 1 300, mikä on lähes 100 enemmän kuin viime vuonna. Saatavuushäiriö tarkoittaa sitä, että lääkevalmistetta ei ole saatavilla apteekeista lainkaan.
 – Saatavuushäiriöt ovat lisääntyvä, eurooppalainen ongelma. Tämä suuntaus on ollut jo useamman vuoden nähtävissä, sanoo Fimean jaostopäällikkö, yliproviisori  Johanna Linnolahti .
 Myös  Pinja Rahikaisen  lapsettomuushoidot olivat joutua katkolle, kun rintasyöpäänkin käytetty lääkeaine,  letrotsoli, loppui apteekeista .
 E-pillerit mahdollistavat Lauralle normaalin elämän
 Laura Yli-Perttula on syönyt Zoely-nimisiä e-pillereitä viisi vuotta. Pillerit on todettu hänelle sopiviksi, ja kivuliaat kuukautiskivut ovat loppuneet lähes kokonaan. Lääkkeen saatavuushäiriöt alkoivat kesällä, ja niitä on lupailtu apteekkeihin jo useampaan otteeseen.
 Zoelyn tilalle saadut pillerit ovat saaneet Yli-Perttulan kuukautiskivut palaamaan. Herkkävatsaisena hän on yrittänyt välttää kipulääkkeiden käyttöä.
 – Ihmiset tuntuvat unohtavan, että e-pillereitä syödään moneen muuhunkin syyhyn kuin ehkäisyyn. Minulla ne ovat sitä varten, että pystyn elämään kokonaisen kuukauden normaalia elämää, enkä joudu ottamaan viikon sairaslomaa kipujen takia.
 Tämänhetkisen tiedon mukaan pillereitä on saatavilla loka-marraskuun vaihteessa.
 – Ensimmäisen viikon aikana tuli käsittämättömät krampit. Olen vielä toiveikas, mutta voi olla, että nämä uudet pillerit eivät sovi minulle. En kuitenkaan uskalla kokeilla muutakaan, koska esimerkiksi kierukan poistaminen on monimutkaista, jos se ei sovikaan minulle, Yli-Perttula sanoo.
 Toimitushäiriöitä on ollut muun muassa  verenpaine- ja mielialalääkkeissä, e-pillereissä ja antibiooteissa. Lisäksi monet allergia-, kipu-, kuume-, ja hiivatulehduslääkket ovat loppuneet apteekeista.
 Taustalla kansainvälinen ongelma
 Saatavuusongelmat ovat jatkuneet kesän jälkeen. Muutama viikko sitten apteekeista  vedettiin pois närästyslääkkeitä  epäpuhtauksien takia. Fimean yliproviisori Linnolahden mukaan saatavuusongelmat ovat monen asian summa.
 – Tämä on moniulotteinen ongelma ja toimenpiteet ovat haastavia, kun eri Euroopan maissa on erilaiset ongelmat. Meillä Suomessa suurin syy on tuontiriippuvuus.
 Linnolahden mukaan 80–90 prosenttia Suomessa käytetyistä lääkkeistä tulee tuontina ulkomailta. Lääketeollisuuden tuotantoketjut ovat pitkiä, ja lääkettä saattaa valmistaa vain yksi tehdas, jolloin tuotannolliset ongelmat vaikuttavat koko maailmaan.
 Tähän mennessä saatavuushäiriöitä on kirjattu lähes 1 300. Kerttu Kamula / Yle
 Ongelmia myös lapsettomuushoidoissa: "Iski kyllä paniikki"
 Saatavuusongelmat aiheuttavat lisätöitä terveydenhuollon ammattilaisille, kun potilaille joudutaan etsimään korvaavia lääkkeitä. Useille lääkkeille on olemassa rinnakkaisvalmisteita, mutta aina korvaavaa lääkettä ei ole tai se ei sovi potilaalle.
 Lapsettomuushoidoissa kaksi vuotta ollut Pinja Rahikainen joutui kesällä etsimään hoidoissa käytettyä letrotsolia hoidoissa käyviltä tuttaviltaan. Näin hoitoja pystyttiin jatkamaan aikataulussa.
 – Ajattelin, että ihan sama, kyselen ne lääkkeet keneltä tahansa, ettei hoitoon pääseminen viivästy tämän takia.
 Vastaavia lääkkeitä ei ole, joten Rahikaisen hoidot olisivat joutuneet tauolle saatavuusongelmien takia.
 – Iski kyllä paniikki. Lapsettomuushoidot ovat muutenkin sellaisia, että jatkuvasti odotetaan jotakin; uutta kiertoa, tulosta tai verikoetta. Tämän takia en halunnut enää jäädä ottamaan. Puhutaan niin isosta asiasta, että kyllä siinä tuli pelko, että lääkkeet loppuvat.
 Fimea on saanut saatavuushäiriöistä useita huolestuneita yhteydenottoja. Sekä viranomaiset että päättäjät tekevät koko Euroopassa töitä saatavuusongelmien ratkaisemiseksi, sanoo Fimean yliproviisiori Linnolahti.
 – Jossakin kohtaa se kamelin selkä katkeaa. Ei ole olemassa sellaista yhtä ratkaisua. Mitään suurta muutosta ei ole tiedossa tulevaisuutta koskien, joten ilmoitusten lukumäärässä tuskin tapahtuu merkittävää muutosta suuntaan tai toiseen.
 Lue myös:  Lääkkeiden saatavuushäiriöt ovat kasvaneet rajusti: "Tämä on iso ongelma"

Laura Yli-Perttulan e-pillerit loppuivat apteekeista ja kovat kivut palasivat – lääkkeiden saatavuushäiriöitä ennätysmäärä


Summary: Nordic Business Forum 2019 tuo Helsinkiin näyttelijänä ja ihmisoikeusaktivistina tunnetun George Clooneyn.

Vuonna 1994 näyttelijä  George Timothy Clooneyn  elämässä avautui aivan uusi sivu. Clooney oli aiemmin tehnyt epätasaisia rooleja epätasaisissa elokuvissa (joista hyvänä esimerkkinä camp-leffa  Tappajatomaattien paluu ), mutta televisiosarja  Teho-osasto  muutti kaiken. Lääkäri Doug Rossin rooli teki Clooneysta supertähden, jonka miehekästä karismaa naiset ihailivat ja miehet kadehtivat. Clooney valittin useampaan otteeseen maailman seksikkäimmäksi mieheksi ja hän sai pääosia  Joel Schumacherin   Batman & Robin  -elokuvan kaltaisissa megaluokan tuotannoissa.
 Elokuva-urastaan Clooney on selvästikin halunnut ottaa kaiken irti ja käyttänyt sitä ponnahduslautana kohti kunnianhimoisempia tavoitteita: hän siirtyi nopeasti myös ohjaamaan, tuottamaan ja luomaan vaikutelmaa henkilöstä, joka halusi tehdä muutakin kuin viihdettä. Viimeistään poliittinen trilleri  Syriana  (2005) sai monet yllättymään ja katselemaan Clooneyta uusin silmin. Öljyteollisuutta ja Yhdysvaltojen sotkeutumista Lähi-idän politiikkaan tarkasteleva kyyninen ja kriittinen elokuva todisti, että tuottaja-näyttelijä Clooneylla on painavaa sanottavaa ja epämiellyttäviä huomioita monestakin asiasta.
 Julkkikset Darfurin puolesta
 Loogisena jatkumona  Syrianalle  Clooney valittiin vuonna 2008 Yhdistyneiden kansakuntien hyväntahdon lähettilääksi, jona hän toimi kuusi vuotta. Clooney ryhtyi samantien tuomaan esille Sudanin  Darfurin  humanitääristä kriisiä vierailemalla paikan päällä, poseeraamalla uutiskuvissa ja antamalla tiukkasävyisiä haastatteluja. Tuolloin Clooney muun muassa  totesi  tehtävästään, että "todella tärkeiden asioiden" on yhä haasteellisempaa saada näkyvyyttä uutisissa ja kansainvälisessä mediassa.
 – Tuntuu siltä, että toisinaan julkisuuden henkilö pystyy nostamaan asioita esille. Ihmisten mieliä ei voi muuttaa, mutta koska olet julkkis, kamerat seuraavat sinua minne menetkin. Sitä kautta voit tuoda asioita julkisuuden valokeilaan, ja juuri tällainen työnkuva minulla tuntuu nyt olevan.
 2000-luvun puolivälin jälkeen Darfurista puhuminen muodostui jonkinlaiseksi muoti-ilmiöksi amerikkalaisen elokuvaväen keskuudessa. Clooneyn lisäksi Darfurin tilanteesta antoivat lausuntoja muun muassa  Mia Farrow  ja  Steven Spielberg . Tuolloinen, kaikkien ihailema näyttelijäpariskunta  Angelina Jolie  ja  Brad Pitt  eli "Brangelina" taas lahjoitti miljoona dollaria Darfuria auttaville hyväntekeväisyysjärjestöille.
 Barack Obaman  vaalitaistelua näkyvästi tukenut Clooney oli vuonna 2008 perustamassa myös Not On Our Watch -järjestöä yhdessä  Matt Damonin,   Brad Pittin,  Don Cheadlen, David Pressmanin  ja  Jerry Weintraubin  kanssa. Järjestö päätehtävänä on ollut tuoda julkisuuteen Darfurin tilannetta. Samoihin aikoihin Clooney piti keskustelua yllä myös Kongon demokraattisen tasavallan ihmisoikeusrikkomuksista.
 Vuonna 2010 Clooney oli luomassa Darfuriin Satellite Sentinel Projectia, jonka ideana on ollut sateelliittikuvien analysoiminen. Kuvien perusteella on pystytty löytämään joukkohautoja, paikallistamaan sotilaallista toimintaa ja ehkäisemaan tulevia väkivaltaisuuksia. Samana vuonna Clooney organisoi myös televisioidun Hope for Haiti Now -hyväntekeväisyystapahtuman, jossa kerättiin rahaa Haitin maanjäristyksen uhreille.
 Etelä-Sudanista muodostui painajainen
 George Clooneyn seikkailut Afrikan tuolloin pinta-alaltaan suurimman valtion maaperällä jatkuivat myös Haitin katastrofin jälkeen, ja häntä ryhdyttiin kutsumaan Yhdysvalloissa  Mr. Sudaniksi . Darfurin jälkimainingeissa Clooney oli aktiivisesti tukemassa Sudanin pilkkomista kahteen osaan Etelä-Sudanin itsenäistymisprosessin tiimoilta: maan muslimivaltainen pohjoisosa kun oli terrorisoinut kristittyä ja animistista etelää räikeästi jo vuosikymmenien ajan.
 Joidenkin analyysien  mukaan  ilman Hollywoodin ja Clooneyn panosta Etelä-Sudan tuskin olisi koskaan vuonna 2011 itsenäistynyt: koska itsenäistymiskampanjaa veti maailmankuulu julkkis, myös sellaisten ihmisten, joille Sudan oli täysin tuntematon paikka, oli helppo lähteä liikehdintään mukaan. Oli suorastaan  cool  vaatia Etelä-Sudanille itsenäisyyttä.
 – Olimme myöhässä Kongossa, olimme myöhässä Ruandassa, olimme myöhässä Darfurissa. Nyt meillä on tilaisuus pysäyttää sota ennen kuin se on edes alkanut, Clooney toteaa optimistiseen mutta vakavaan sävyyn vuonna 2010 julkaistulla  Endgame in Sudan  -videolla, jolle monet hurrasivat ja taputtivat.
 Toisin kuitenkin kävi. Eteläsudanilainen – ja siinä samalla georgeclooneylainen – unelma rauhasta ja rakkaudesta kompastui nopeasti sisäisiin ristiriitoihin, korruptioon ja etnisiin konflikteihin: nuoressa valtiossa alkoi verinen ja tuhoisa sisällissota, joka päättyi vasta vuonna 2018. Siihen mennessä yli 300 000 ihmistä oli kuollut ja yli kolme miljoonaa joutunut kodittomiksi. Käsikirjoitukseen ovat kuuluneet myös erilaiset julmuudet kuten kidutukset, joukkoraiskaukset ja pikkulasten murhat. Tilanne ei tietyiltä osin ole rauhoittunut vieläkään.
 Kehotuksia hotelliboikotteihin
 Clooneyta on  syytetty  siitä, että hänen projektinsa eivät loppujen lopuksi ole helpottaneet Sudanin tilannetta, vaan itse asiassa monimutkaistaneet sitä ja tehneet siitä entistä hankalamman ratkaista. Hänen motiivinsakaan eivät oikein ole olleet selvillä: miksi ihmeessä Hollywood-tähti on niin kiinnostunut kaukaisen afrikkalaisen maan tapahtumista? Ja millaisella mandaatilla amerikkalaisnäyttelijä luo Afrikkaan uusia itsenäisiä valtioita?
 Tällaisia asioita on  ihmetellyt  myös Time-lehden kirjeenvaihtajana työskennellyt  Alex Perry . Vuonna 2014 Perry totesi, että koska Etelä-Sudanin tilanne on katastrofaalinen ja koska kyseisen tilanteen on luonut nimenomaan humanitarismi, olisi vastuutonta jättää tutkimatta, mitä humanitarismin nimissä olisi voitu tehdä paremmin. Perry kohdistaa viestinsä – epäilemättä – suoraan George Clooneylle.
 Paitsi Afrikassa, Clooney on pyrkinyt puolustamaan ihmisoikeuksia myös muualla maailmassa. Vuonna 2013 hän julkaisi  videon , jossa kertoi tukevansa Ukrainan opposition silloisia mielenosoituksia ja toivovansa maahan demokratiaa.
 Viime maaliskuussa Clooney nousi jälleen barrikadeille. Hän  kehotti  ihmisiä boikotoimaan kaakkoisaasialaisen Brunein sulttaanikunnan luksushotelleja. Bruneissa suunniteltiin tuolloin siirtymistä sharia-lakiin, joka mukaan esimerkiksi homoseksuaalit pitäisi kivittää kuoliaaksi.

Hurmurinäyttelijä George Clooney on hyödyntänyt kuuluisuutta tehdäkseen maailmasta paremman paikan – aina hän ei kuitenkaan ole siinä onnistunut


Summary: Suositus kehottaa oppilaitoksia huomioimaan raaka-ainevalinnoissa ruoan terveys-, ilmasto- ja ympäristövaikutukset.

Keudan tekniikan ja liikenteen alan oppilaitoksessa Järvenpäässä maalariksi opiskelevalla  Niko Salolla  on lautasellaan perunamuusia, kinkkukastiketta ja vähän salaattia.
 Tarjolla olisi ollut myös silakkapihvejä ja punajuuripihvejä, mutta Salo on enemmän liharuokien ystävä.
 – On täällä ollut ihan kasvisruokapäiviä, silloin tulee kokeiltua härkäpapua ja muuta, Salo kertoo.
 Lukiot ja ammatilliset oppilaitokset ovat saaneet ensimmäistä kertaa oman erillisen ruokailusuosituksen. Suositus pohjautuu yleisiin ravitsemussuosituksiin, mutta ohjeet ovat yksityiskohtaisempia.
 "Tärkeää ei ole vain se, mitä syödään vaan myös se, miten syödään"  Marjaana Manninen
 Suosituksen yhtenä periaatteena on edistää kestävää elämäntapaa. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että kasvisruokaa suositellaan tarjoamaan yhtenä ateriavaihtoehtona joka päivä ja raaka-ainevalinnoissa tulee huomioida ruoan terveys-, ilmasto- ja ympäristövaikutukset.
 Ympäristöystävällisessä ruokavaliossa suositaan kotimaisia satokauden vihanneksia, juureksia, palkokasveja, sieniä ja marjoja sekä tarjotaan punaista lihaa pääruokana enintään 1–2 aterialla viikossa.
 – Ruoalla ja ruokailulla on oma merkityksensä. Mutta tärkeää ei ole vain se, mitä syödään vaan myös se, miten syödään eli tuleeko ruokahävikkiä, osataanko annostella ruokaa oikein, sanoo Opetushallituksen opetusneuvos  Marjaana Manninen .
 Ruokahävikkiä suositellaan vähennettävän oikean annoskoon lisäksi esimerkiksi hyvällä suunnittelulla ja myymällä ylimääräiseksi jäänyttä ruokaa.
 Keudassa ruokahävikkiä on saatu jo vähennettyä hyvin yksinkertaisella kikalla, kertoo ruokapalvelupäällikkö  Iiris Kauneela .
 – Otimme tarjottimet pois linjastosta ja ohjasimme opiskelijoita oikeaan annoskokoon. Ruokahävikki väheni huomattavasti.
 Kasvisruoka-sanaa ei kannata alleviivata
 Koululaisilla on ollut jo vuodesta 2008 lähtien omat ruokailusuositukset, jotka päivitettiin vuonna 2017.  Varhaiskasvatus sai omat suosituksensa  viime vuonna. Opetusneuvos Mannisen mukaan myös toisen asteen opiskelijat tarvitsevat omat suosituksensa.
 Osa toisen asteen opiskelijoista siirtyy opintojen myötä omaan talouteen ja voi olla ensimmäistä kertaa itse vastuussa omasta ruokailustaan. Nämä opiskeluvuodet ovat suosituksen mukaan otollinen vaihe edelleen vaikuttaa nuorten ruokatottumuksiin.
 – Erityisesti ammatillinen koulutus on hyvin yksilöllistä ja oppiminen tapahtuu yhä useammin työpaikoilla. Myös siellä täytyy pitää huolta päivittäisestä maksuttomasta ateriasta. Suositus tarjoaa työpaikoillekin tietoa, miten ruokailu olisi hyvä järjestää.
 "Kun ne nimetään kasvisruoaksi, se saa vääränlaisen sävyn joidenkin ihmisten mielessä"  Marjaana Manninen
 Yksi syy omille suosituksille on Mannisen mukaan nuorten oma kulutuskäyttäytyminen. Yhä useampi nuori on siirtynyt kasvisruokavalioon ja suosituksilla pystytään tarjoamaan lisää tietoa niin nuorille kuin aterioiden tekijöillekin.
 Toisaalta suositukset muistuttavat, ettei kasvisruokaa kannata alleviivaavasti nimetä kasvisruoaksi.
 – Se voi tuoda turhaa negatiivista sävyä keskusteluun, kun kyse on kuitenkin ruokalajeista, jotka ovat aika tuttuja, kuten esimerkiksi pinaattikeitto tai pinaattiletut. Ne ovat olleet ruokalistalla aiemminkin, mutta kun ne nimetään kasvisruoaksi, se saa vääränlaisen sävyn joidenkin ihmisten mielessä, Manninen sanoo.
 Keudan ruokapalvelupäällikkö Kauneela kertoo, että tekniikka- ja liikennealalla kasvisruoka käy kaupaksi huonommin kuin esimerkiksi sosiaali- tai taiteilijapuolella.
 Toisaalta eri alojen opiskelijoilla on erilaiset energiatarpeet, jotka huomioidaan myös suosituksissa.
 – Esimerkiksi luonnonvara-alalla tarjotaan aamupala, lounas ja päivällinen, koska siellä tehdään raskasta metsätyötä, Kauneela sanoo.
 Ruokailu ei ole vain vatsan täyttämistä
 Suosituksilla halutaan Mannisen mukaan myös kantaa yhteiskuntavastuuta.
 – Opiskelijan ei tarvitse itse olla aktiivinen. Hän voi luottaa siihen, että ammattilaiset osaltaan tekevät ympäristöystävälliset valinnat helpoiksi. Nuorten ei tarvitse taistella niiden puolesta tai olla aktiivinen saadakseen omia oikeuksiaan läpi.
 Uusi suositus muistuttaa myös, että opiskelijaruokailussa ei ole kyse pelkästä ravinnosta, vaan ruokailutilanteesta ja hyvinvoinnin edistämisestä.
 Ruokailu on päivittäinen tapahtuma, johon voidaan kokoontua yhdessä ja jolla voidaan saada kohtaamisia aikaan, Manninen sanoo.
 – Yhteinen ruokailu saattaa houkutella tulemaan oppilaitokseen ja auttaa löytämään jonkun ryhmän, jonka kanssa jatkaa itsenäistä opiskelua, jotta ei tule oloa, että on pärjättävä yksin opiskeltavan asian kanssa.
 Yhteisöllisyyttä pitää tärkeänä myös ruokapalvelupäällikkö Kauneela.
 – Ruokailu on tärkeä hetki kohtaamisessa ja vuorovaikutuksessa. Opiskelijaravintola on oppilaitoksen sydän.
 Voit keskustella aiheesta klo 22.00 saakka.
 Lisää aiheesta:
 Ravitsemussuositukset kehottavat ensimmäistä kertaa syömään ilmastoystävällistä ruokaa: "Lihaa kannattaa laittaa enemmänkin mausteeksi"
 Uusi tutkimus osoittaa: Suomalainen mies syö aivan liikaa punaista lihaa eikä naistenkaan ruokavaliossa ole hurraamista

Toisen asteen opiskelijat saivat omat ruokailusuositukset: kasvisruokaa tarjottava joka päivä


Summary: Strategian pääopettaja Jaakko Jäntti Maanpuolustuskorkeakoulusta yllättyi Turkin operaation nopeudesta.

Strategian pääopettaja  Jaakko Jäntin  mukaan Turkin hyökkäys Syyrian alueelle on ollut odotetun kaltainen. Turkki on oman ilmoituksensa mukaan iskenyt noin 180:en kohteeseen ja aloittanut myös maaoperaation. Kyse on edelleen rajatusta, muutamien kymmenien kilometrien laajuisesta alueesta.
 – Mitään valtavan laajaa toimintaa ei toistaiseksi ole hahmottumassa ja kurdit ovat jopa pystyneet torjumaan ja pysäyttämään näitä hyökkäyksiä. Tämä kertoo siitä, ettei Turkki ole lähtenyt ainakaan toistaiseksi liikkeelle murskaavalla ylivoimalla.
 Kurdeilla on tällä hetkellä käytössään noin 60 000 - 70 000 taistelijaa ja joitakin pienempiä ryhmiäkin saattaa tulla mukaan. Kurdeilla ei raskasta sotakalustoa juuri ole, kyse on lähinnä käsiaseista ja vanhoista neuvosliittolaisista ja kiinalaisista kertasingoista. Turkki taas pystyy tarpeen vaatiessa kasvattamaan voimaansa ja lisäksi sen tukemissa kapinallisjoukoissa on noin 20 000 sotilasta.
 – Kurdit ovat alivoimaisessa asemassa, mutta toimivat omalta maaperältään. Kurdeja on lisäksi muuallakin kuin Syyriassa ja tarvittaessa he voivat toimia usealta eri rintamalta käsin, Jaakko Jäntti arvioi.
 Suora kohtaamistaistelu olisi kurdeille kuitenkin epäedullista.
 – Jos Turkki jatkaa operaatiotaan, täytyy kurdien valita epäsuora vastarinta eli sissisota: tehdään yksittäisiä iskuja ja rintama voi levitä myös Turkin alueelle. Tämä on oikeastaan kurdeille ainoa vaikuttamisen tie.
 Jaakko Jäntin mukaan etenkin operaation nopeus on ollut yllätys.
 – Näyttää siltä, että Turkki on suunnitellut ja valmistellut tätä kauan. Se on odottanut mahdollisuuden aukeamista ja varsin nopeasti pelannut itsensä sisään tälle alueelle, ennen kuin mitään muuta on ehtinyt tapahtua tai kukaan muu on puuttunut asiaan. Eli nopeasti kiinni tilanteeseen, jotta saavutetaan oma tavoite.
 Aktivoituuko Isis uudestaan?
 Toistaiseksi taistelujen uhriluvut ovat olleet muutamia kymmeniä, mutta tulevat todennäköisesti kasvamaan. Myös tuhansien siviilien kerrotaan lähteneen pakoon rajaseudun asutuskeskuksista.
 – Taistelut tulevat aiheuttamaan siviiliuhreja, mistä voi seurata pakolaiskriisi ainakin Syyrian sisällä. Heijastevaikutteita voi pidemmällä tähtäimellä olla myös Euroopan suuntaan.
 Jaakko Jäntin mukaan operaation suuri huoli liittyy siihen, mitä tapahtuu kurdialueella vangittuna oleville Isis-taistelijoille. Kurdit taistelivat Yhdysvaltain rinnalla Isisiä vastaan ja ovat olleet taisteluiden jälkeen vastuussa yli 10 000:sta Isis-vangista. Turkin hyökkäyksen seurauksena vankiloiden vartioinnin pelätään heikkenevän.  Lisäksi alueella on laskentatavasta ja arvioista riippuen 50 000 - 70 000 henkilöä, joilla on jonkinlaisia yhteyksiä kalifaatin toimintaan.
 – Isisin nousuun johtaneet juurisyyt ovat edelleen olemassa. Jos taistelijat pääsevät pakenemaan, Isis näkee mahdollisuuden aktivoitua, mikä saattaa johtaa yksittäisiin iskuihin.
 Jäntin mukaan Turkin on vaikea ottaa leirejä ja pidätyskeskuksia vastuulleen, toisaalta taas Yhdysvaltojen ja kurdien välillä on edelleen ollut jonkinlaista yhteistyötä.
 – Tästä kertoo se, että vaarallisimpia taisteilijoita on tällä hetkellä Yhdysvaltojen hallussa.
 Presidentti  Trump  on kertonut, että Yhdysvallat on siirtänyt vangittuja Isis-taistelijoita pois Syyriasta ja että heitä on sijoitettu varmoihin paikkoihin, joista he eivät voi paeta.
 Turkki on perustellut hyökkäystään suojavyöhykkeellä, eikä Turkin turvallisuushuoli ole Jäntin mielestä ollut täysin perusteeton.
 – Tilanne Syyriassa on hyvin sirpaleinen ja näiden eri ryhmien välillä on kytköksiä.
 Mutta kuka sitten hallitsee Syyriaa jatkossa? Yhdysvaltojen vetäytyvä rooli Lähi-idässä on jo tuottanut tulosta.
 – Turkki on voinut ottaa riskin ja lähteä operoimaan alueella välittämättä akuuteista seurauksista.
 Kiinnostavaa konfliktissa on myös Venäjän rooli. Maa on todennut, että Syyrian suvereniteettia pitää kunnioittaa ja että presidentti  Bašar al-Assadin  pitäisi päästä hallitsemaan koko aluetta.
 – En usko, että Venäjä ryhtyisi kurdien puolestapuhujaksi. Jos Venäjä pystyisi toimimaan välittäjänä, se saattaisi tarttua tilanteeseen, Jaakko Jäntti summaa.

Maanpuolustuskorkeakoulun asiantuntija: "Jos Turkin hyökkäys pitkittyy, seurauksena saattaa olla sissisota"


Summary: Yhdysvallat selitteli tukensa vetämistä kurdeilta ja uhkasi Turkkia talouspakotteilla, jos se ei vedä joukkojaan pois Syyriasta.

Mitä tiedetään viimeisten tuntien tapahtumista?
 Turkki aloitti hyökkäyksen Syyriaan keskiviikkona ja on edennyt lähelle rajakaupunkeja. Turkki kertoi iskeneensä 181 kohteeseen Syyriassa maiden välisen rajan tuntumassa. Kohteena ovat Syyrian kurdijoukot.
 Taisteluita on käyty Pohjois-Syyrian rajakaupunkien tuntumassa, kertoi  Syrian Observatory for Human Rights  torstai-aamuna. Näitä kaupunkeja ovat Al-Kahtanieh, Amuda, Ayn Al-Arab, Tal Abyad, Ras Al-Ayn, Al-Derbasieh, Al-Qamishli and Al-Malikiyah.
 Rintamalta saatujen hajanaisten tietojen mukaan sotatoimet ovat kiivaimmat Tal Abayadin kaupungin alueella. Kurdijohtoisten SDF-joukkojen lehdistöedustaja  Mustefa Bali  kertoi Twitterissä joukkojen torjuneen hyökkäyksen Tal Abyadin alueella.
 Taisteluissa on tähän mennessä saanut surmansa 11 kurdijohtoisen Syrian Democratic Forces (SDF) -ryhmittymän taistelijaa ja kuusi vastapuolen taistelijaa, kertoi järjestö. Järjestö raportoi myös kahdeksan siviilin kuolleen ja useiden loukkaantuneen. Lukuja ei ole pystytty vahvistamaan muusta lähteestä.
 Yle seuraa tapahtumia:   USA:n kongressiedustajat puuhaavat pakotteita Turkkia vastaan, Trump ei ole huolissaan – Yle seuraa Turkin operaatiota Syyriassa hetki hetkeltä
 Turkki aloitti keskiviikkona hyökkäyksen Syyrian pohjoisosien kurdialueille sen jälkeen kun Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  oli kertonut vetävänsä kurdien kanssa yhteistyötä tehneet joukot pois alueelta.  Fox Newsin  mukaan Yhdysvaltojen sotilaita jäi alueelle noin 1 000.
 Suuret määrät alueen asukkaita on paennut alueelta.  Al Jazeeran toimittajan  mukaan sadattuhannet ihmiset ovat jättäneet kotinsa pommitusten takia ja alueelle pelätään syntyvän suuri humanitaarinen kriisi.
 Isis-vankeja siirretty pois Syyriasta
 Yhdysvallat on siirtänyt "kaikkein vaarallisimpia" Isis-vankeja pois Syyriasta. Joukossa ovat esimerkiksi brittiläiset  El Shafee Elsheikh  ja  Alexanda Kotey.
 Miesten epäilään kuuluneen Beatles-nelikoksi nimettyyn terroristiryhmään. Heidän epäillään osallistuneen useiden amerikkalaisten, britti ja japanilaisten toimittajien ja avustustyöntekijöiden surmaamiseen vuosina 2014 ja 2015. Yhdysvaltojen armeijan viranomaiset ovat vahvistaneet kahden britin siirron pois Syyriasta salaiseen paikkaan.
 Huoli Isis-vankien mahdollisesta pakenemisesta kasvaa , kun kurdit suuntaavat taisteluihin Turkin hyökkäystä vastaan ja vankiloiden miehitys kärsii.
 Miten Yhdysvallat reagoi maailmanlaajuiseen kritiikkiin?
 Yhdysvallat on puolustanut ratkaisuaan vetää tukensa kudijoukoilta.
 Trumpin päätös vetää tukensa kurdiliittolaisilta on kerännyt osakseen erittäin tiukkaa arvostelua myös republikaaneilta ja muilta presidentin tukijoilta. Yhdysvalloissa arvostelijoihin ovat liittyneet esimerkiksi puolustusvoimien veteraanit.
 – Olen häpeissäni ensimmäistä kertaa urani aikana, kertoi Fox Newsille Syyriassa kurditaisteiljoita kouluttava nimetön amerikkalaissotilas. Hänen mukaansa kurdit ovat pitäneet kiinni kaikista sopimuksista eikä heistä ole Turkille uhkaa.
 Yhdysvaltain ulkoministeri  Mike Pompeo  sanoi varhain torstaina, että Yhdysvallat ei ole näyttänyt vihreää valoa Turkin hyökkäämiselle Syyriaan.
 Pompeon mukaan Turkilla on kuitenkin "oikeutettuja turvallisuushuolia". Hänen mukaansa presidentti Trump päätti vetää joukot pois Syyriasta saadakseen heidät pois vaaran vyöhykkeeltä.
 Pompeo  sanoi myös , että Trump on tietoinen Isisin mahdollisesta uudesta noususta.
 Suomi tuomitsi Turkin sotatoimet jo keskiviikkona. EU vaati sotilastoimien keskeyttämistä. YK:n turvallisuusneuvoston on torstaina määrä kokoontua hätäistuntoon käsittelemään Turkin hyökkäystä kurdijoukkoja vastaan.
 Turkkia uhkaavat pakotteet?
 Yhdysvalloissa osa sekä demokraattien että republikaanien senaattoreista uhkaa Turkkia sanktioilla, mikäli maa ei vedä joukkojaan Syyriasta.
 Myös presidentti Trump ennätti keskiviikkona varoittaa Turkkia taloudellisista seurauksista. Trump toivoi virkaveljensä, Turkin presidentin  Recep Tayyip Erdoğanin  toimivan operaatiossaan "mahdollisimman humaanisti".
 - Jos hän toimii epäreilusti, hän maksaa siitä kovan taloudellisen hinnan, Trump uhitteli.
 Erdoğanin kerrottua keskiviikkona hyökkäyksen alkamisesta Trump kertoi pitävänsä sitä "huonona ideana".
 Suunnitellut sanktiot kohdistuisivat sekä Turkin poliittisen johdon varallisuuteen Yhdysvalloissa että maan asevoimia hyödyttävää kauppaa käyviin tahoihin. Kongressi on kuitenkin parhaillaan istuntotauolla, joten mahdolliset pakotteet tuskin edistyvät ennen ensi viikkoa.
 Erdoğan: Meillä on oikeus operaatioon
 Turkin presidentti Erdoğan on sanonut Turkilla olevan oikeus operaatioon.
 Hän viittasi Turkin ja Syyrian väliseen Adanan vuoden 1998 sopimukseen, jonka perusteella Turkki voi aloittaa operaation terroristeja vastaan.  Tassin  mukaan presidentti oli kommentoinut myös Yhdysvaltojen uhkauksia talouspakotteista Yeni Safak -lehdelle.
 – Pidän näitä puheita suunnattuna tietyille piireille, sanoi Erdoğan.
 Erdoğanin mukaan Yhdysvaltojen toiminta alueelle kertoo sen, miten he suhtautuvat tilanteeseen. Hänen mukaansa Yhdysvallat on ilmoittanut, ettei asetu Turkin toimia vastaan alueella.
 Erdoğan uskoo edelleen tapaavansa Trumpin Washingtonissa. Turkin ja Yhdysvaltojen johtajien on määrä tavata 13. marraskuuta.
 Turkki pitää Syyrian kurdien YPG:ta terrorijärjestönä ja haluaa perustaa turvavyöhykkeen rajaseudulle. Maa suunnittelee sijoittavansa sinne Turkissa olevia Syyrian pakolaisia.
 Turkissa on lähes 4 miljoonaa Syyrian pakolaista, ja turkkilaisten asenteet heitä kohtaan ovat viime kuukausina kiristyneet.

Mitä tiedämme nyt: Yön aikana Turkin maahyökkäys eteni, Isis-vankeja siirretty toiseen paikkaan pakojen estämiseksi


Summary: Puhumme luonnosta kansallisomaisuutena. Mutta voisimmeko alkaa puhua siitä kansallisvelvollisuutena? Meidän pitäisi ajatella luontosuhteemme uudelleen, pohtii Kati Kelola.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Ultraäänilaitteen anturi liukuu paljaalla vatsalla. Uutisvideon muljahtelevassa, rakeisessa kuvassa meidän katsojien on tarkoitus nähdä sikiö. Kuvaan on lisätty nuoli osoittamaan sitä.
 Tuleva ”äiti” itse makaa kaltereiden takana. Sillä vaikka tapahtuma on iloinen ja synnyttäjä suloinen, se on eläin.
 Berliinin eläintarhan jättiläispandan Meng Mengin raskaus nousi loppukesästä otsikoihin, sillä pandoja on vaikea saada lisääntymään vankeudessa. Onnistumisen riemu tuplaantui, kun syyskuussa syntyivätkin kaksoset.
 Jättiläispanda on luonnonsuojelun tähtieläin ja suurin symboli. Se merkitsee meille toivoa, suojelunhalua, yhteistä planeettaa.
 Se on myös merkki onnistumisesta. Pandojen määrä on saatu kasvuun. Tämä on hyvä asia.
 Pandavideo kertoo kuitenkin paljon vähemmän karhuista kuin meistä ihmisistä. Se on kertomus suhteestamme luontoon, tarina omistamisesta ja hyödystä, kontrollista ja sallimisesta.
 Jättiläispanda Meng Mengin pennut eivät tietenkään ole vain erittäin harvinaisia karvattomia rääpäleitä. Ne ovat yuaneja ja diplomaattista valuuttaa. Jos niiden elämä etenee suunnitellusti, ne toimitetaan Berliinistä aikanaan omistajalleen, Kiinan valtiolle.
 Jos haluamme suojella lajeja ja ilmastoa, yhteistä tarinaamme olisi alettava kirjoittaa uudelleen.
 Olemme jakaneet planeetan käyttöoikeudet viivoilla. Kutsumme niitä valtioiden rajoiksi.
 Nykyinen suhteemme luontoon perustuu  ihmisen tarpeille. Luonto on meidän. Olemme jakaneet planeetan käyttöoikeudet viivoilla. Kutsumme niitä valtioiden rajoiksi.
 Kaikki viivojen sisäpuolella oleva kuuluu ihmisryhmälle x: pandat kiinalaisille, Amazonin sademetsän osa brasilialaisille, Suomen havumetsät suomalaisille (ellei niitä ole myyty jollekin ylikansalliselle yritykselle).
 Siksi me  saamme  kaataa metsät pelloiksi ja selluksi, kaivaa maasta mineraalit, troolata meret, ampua ilmasta linnut. Meillä on  oikeus  kasvattaa mielestämme hyviä kasveja ja myrkyttää huonoja.
 Kenties erikoisin luontosuhteemme muoto on eläinten tuottaminen. Vaikka harvennamme osaa lajeista, toisia suorastaan vyörytämme maailmaan, kuten nautoja, sikoja ja kanoja. Tarpeettomat niistäkin joutavat mennä. Tapamme vuosittain miljardeja vastakuoriutuneita kukonpoikia, koska ne ovat munateollisuudelle hyödyttömiä.
 Tämä kaikki kuulostaa tietenkin hirveältä ja epäreilulta. Emme ole vain tuollaisia! Moni meistä haluaa aidosti hyvää luonnolle ja eläimille. Osaamme olla muutakin kuin itsekkäitä.
 Ihminen on käynnistänyt suojeluohjelmia, joiden avulla lajeja on saatu pelastettua. Pandojenkin määrä on kasvanut. Suomen pinta-alasta kymmenisen prosenttia on suojeltua.
 Mutta jos olemme itsellemme aivan rehellisiä, emmekö suojelekin lopulta vain siihen pisteeseen kuin  meille  sopii?
 Ehtona on, että pidämme lajista (pandat kyllä, hyttyset – ei asiaa suojeluohjelmaan) ja että se suostuu sääntöihimme. Leijona pysyköön osoittamallamme alueella safaripuistossa. Orava on tervetullut pihallemme nappaamaan pähkinän, kunhan se ei pure tai tunge eteiseen.
 Tähän asti laji- ja ilmastohätä on jumittunut keskusteluun esineistä ja välineistä: lentokoneista, mehupilleistä, sähköautoista. Se on pyörinyt ihmisessä ja hämmästyttävän vähän itse luonnossa.
 Ei ole uutinen , että nykyinen suhteemme luontoon on johtamassa toisen osapuolen kuolemaan.
 Hallitusten välinen luontopaneeli IPBES (kasvi- ja eläinmaailman IPCC), julkaisi tänä vuonna  hälyttävän raportin luonnon monimuotoisuuden ja habitaattien ennennäkemättömästä kadosta . Viime vuonna  australialainen tutkijaryhmä tiedotti , että maapallon viimeiset "villit" alueet saattavat hävitä seuraavien vuosikymmenten aikana. Jo nyt 77 prosenttia maapallon maa-alasta on sen mukaan ihmisen muokkaamaa.
 Tähän asti laji- ja ilmastohätä on jumittunut keskusteluun esineistä ja välineistä: lentokoneista, mehupilleistä, sähköautoista. Se on pyörinyt ihmisessä ja hämmästyttävän vähän itse luonnossa. Olemme vaienneet ongelmien juurisyystä: herruuden mentaliteetista, joka oikeuttaa meidät hallitsemaan luontoa.
 Jotta ilmasto ja lajit voitaisiin todella pelastaa, meidän pitäisi lakata pitämästä luontoa omaisuutenamme.
 Millainen voisi olla maailma , jossa luonnolla on aito itseisarvo?
 Kysymys on helppo teilata mahdottomana: miten ihminen voisi ajatella itsensä ja omien tarpeidensa ulkopuolelta? Jos muurahaisilla olisi ihmisen tietoisuus, nekin varmasti hyödyntäisivät maapalloa omiin tarpeisiinsa, se on vain luonnollista.
 Mutta juuri siksi, että luontosuhteemme muuttaminen on niin vaikeaa ja hidasta, siitä pitäisi alkaa keskustella nyt heti. Mikä on paikkamme ekosysteemissä? Mihin kaikkeen meillä on oikeus? Ja ehkä vielä tärkeämpänä: mihin meillä ei ole oikeutta?
 Pitäisikö osa luonnosta poistaa kokonaan ihmisen käytöstä? Tätä on ehdottanut arvostettu biologi  Edward O. Wilson  kirjassaan Half-Earth. Hänen mukaansa jopa puolet maapallon pinta-alasta pitäisi suojella.
 Nyt puhumme metsistä kansallisomaisuutena. Voisimmeko alkaa puhua niistä kansallisylpeytenä – jopa -velvollisuutena?
 Kati Kelola
 Kirjoittaja on toimittaja, joka harrastaa mökillä ollessaan luonto-oppaiden selailua sekä kilpailuhenkistä visailua kasvien ja eläinten tuntomerkeistä. Viimeksi hän opetteli eri lokkilajit.
 Aiheesta voi keskustella 10.10. klo 16.00 asti.

Kati Kelolan kolumni: Puolet maapallosta pitäisi poistaa ihmisen käytöstä, esittää tutkija –  missä viipyy keskustelu oikeudestamme luontoon?


Summary: Teollisuuden toimihenkilöiden työehdoista ei ole neuvoteltu viikkoihin, koska ammattiliitto Pro pitää työnantajan tavoitteita kohtuuttomina.

Neuvottelut tuhansien teollisuuden toimihenkilöiden työehdoista ovat olleet poikki jo viikkoja, koska ammattiliitto Pro katkaisi ne heti alkuunsa vedoten työnantajan kohtuuttomiin tavoitteisiin.
 Pron puheenjohtaja  Jorma Malinen  sanoo Teknologiateollisuuden tavoitelistaa "hyvin poikkeukselliseksi".
 Teknologiateollisuudesta listan sisältöä ei kommentoida, mutta ainakin ammattiliiton luottamusmiehille jaetun listan perusteella työnantaja tavoittelee merkittäviä heikennyksiä alan työehtoihin.
 Sosiaalisessa mediassa julkaistun listan mukaan työnantajan tavoitteena olisi helatorstain ja loppiaisen muuttaminen säännölliseksi työajaksi, lomarahan puolittaminen, matka-ajan korvauksen laskeminen puoleen peruspalkasta sekä lisä- ja ylityökorvausten leikkaaminen.
 Työnantaja haluaisi listan mukaan leikata myös sairausajan sekä äitiys- ja isyysvapaan palkkaa sekä vuorotyön lisiä ja korvauksia. Myös palvelusvuosilisää uhkaisi poisto.
 Syksyn palkkaneuvottelujen suurin kiistakysymys, kilpailukykysopimukseen kuuluva 24 tunnin vuosityöajan pidennys säilytettäisiin ja muutettaisiin joko kolmeksi lauantaipäiväksi tai kokonaiseksi työpäiväksi, jos työnantajan tahto toteutuisi kuin listalla.
 Listan on julkistanut Facebookissa ainakin siuntiolainen kaapelitehtaan luottamusmies  Kristian Parviainen . Jorma Malinen sanoo, että listassa on lueteltu keskeisimmät työnantajan esittämät heikennykset.
 – Siinä ovat varmaan suurimmat syyt siihen, minkä vuoksi emme voineet lähteä noin merkittävistä työehtojen heikennyksistä neuvottelemaan.
 Neuvottelujohtaja  Jarkko Ruohoniemi  Teknologiateollisuudesta toteaa, että asioista keskustellaan neuvottelupöydässä.
 – Tuo on varmasti jonkun tekemä lista, mutta en kommentoi kummankaan osapuolen tavoitteita julkisuudessa, Ruohoniemi sanoo.
 – Neuvotteluissa on puolin ja toisin todettu, että emme esitä neuvottelutavoitteita julkisuuteen.
 Malinen: Vuosiansiot tippuisivat jopa 6 000 euroa
 Palkansaaja- ja työnantajaliitot tuovat yleensäkin neuvotteluihin aluksi listan, josta tavoitteita karsitaan neuvottelujen edetessä.
 Malinen kuitenkin sanoo, ettei muista työnantajan esittäneen heti neuvottelujen alkuvaiheessa kertaakaan aiemmin yhtä merkittäviä heikennyksiä mihinkään Pron sopimukseen.
 Hänen mukaansa palkansaajapuolen tavoitelista on kolmasosa työnantajien listasta, "jos sivumäärällä kuvaa".
 Jarkko Ruohoniemen mukaan on hyvin tavanomaista, että osapuolilla on neuvottelujen alussa erilaisia tavoitteita. Hänen mukaansa ainut ero aikaisempiin neuvottelukertoihin on, että työajan pidennyksen osalta työnantajilla ja palkansaajilla on hyvin erilaiset lähtökohdat.
 Pron laskujen mukaan sen jäsenten vuosiansiot laskisivat 2 500–6 000 eurolla, jos nyt listatut heikennykset toteutuisivat. Kyse olisi esimerkiksi asiantuntijoiden ja työnjohtajien ansioista.
 – Onko Teknologiateollisuus todella sitä mieltä, että työehtoja pitää heikentää niin merkittävästi, etteivät alan työpaikat ole enää jäsenillemme jatkossa haluttuja? Malinen kysyy.
 Pron voimassa olevat sopimukset päättyvät tämän kuun lopussa.

Ammattiliitto pöyristynyt työnantajien tavoitelistasta: "Lomarahat puoliksi, useat korvaukset leikkuriin, kolmesta lauantaista kiky-päiviä? – Poikkeuksellista"


Summary: Parikymppisen Henniina Rantasen työmatka on hidastelijoiden ja hermostujien villin lännen meininkiä. Aiheesta voi keskustella jutun lopussa.

Henniina Rantanen  ajaa vajaan tunnin työmatkaa viitenä päivänä viikossa.
 Rantasen kokemuksen mukaan meno- ja paluumatkalla on aina vähintään yksi kuljettaja, joka normaalilla ajokelillä ajaa satasen alueella korkeintaan kuutta- tai kahdeksaakymppiä.
 Perään kertyy nopeasti monta autoa.
 – Osa varmaan luulee ajavansa sallittua nopeutta, mutta autossa on mittarivirhe. Osa pelkää ajamista, ja osa hidastelee sillä mentaliteetilla, että mulla ei ainakaan ole kiire mihinkään, voin mennä ihan niin hiljaa kuin huvittaa, Rantanen summaa.
 Rantasen työmatkalla on myös joka päivä heitä, joilla menee hitaan kuljettajan takia hermot, ja jotka lähtevät painamaan koko letkan ohi. Porukalla poljetaan kiivaasti jarrua, kun uhkarohkea ohittaja kiilaa takaisin omalle kaistalleen.
 – Olen nähnyt liian usein, miten kulma lähes koskettaa kulmaa, kun mennään ohi, Rantanen sanoo.
 Jumittajat ja kaaharit aiheuttavat vaaratilanteita liikenteessä. Myös rattiraivo on riski tien päällä. Yle
 Pahimmillaan kaksikaistaisella tiellä ajaa kolme autoa rinnakkain, kun paluu omalle kaistalle ei onnistukaan.
 – Onneksi valtatie 8 on pohjalaismaakunnissa sen verran leveä, että siihen juuri ja juuri mahtuu, jos yksi ajaa riittävän sivussa, Rantanen toteaa, ja myöntää itsekin tehneensä pari uhkarohkeaa ohitusta, kun joku on hidastellut tuntuvasti ilman näkyvää syytä..
 Nainen singahtaa itse ohi sopivan tilaisuuden tullen, mutta sanoo, ettei yleensä lähde leikkimään omalla tai kenenkään muunkaan hengellä, jos vastaan tulee samanlainen letka tai risteysalueita on tiuhaan. Jos omaan määränpäähän ei ole kuin muutama minuutti, hän ei vaivaudu ohittamaan, koska ei enää voittaisi aikaa, vaan olisi seuraavassa risteyksessä peräkkäin hidastelijan kanssa.
 Rantaselta ei heru ymmärrystä hyvällä kelillä alinopeutta ajaville kuljettajille.
 – Myöhästyin töistä hidastelijoiden takia muutaman kerran, joten nykyään varaan työmatkaan ylimääräistä aikaa. Kiire ei ole siis ärtymykseni syy, vaan se, etteivät hidastelijat huomioi muita, eivätkä liikenteen sujuvuutta. Ei ärsyttäisi, jos hidastelija suostuisi antamaan tietä!
 Laki ei määrittele alinopeutta
 20 km/h on jo vauhtiero, joka liikennepoliisin mukaan puurouttaa ruuhkaisena aikana liikenteen. Moni parjaa tientukoiksi ikäkuskeja ja arkoja ajajia, mutta yhä useampi alinopeutta ajava on somettava kuski.
 – Heitä näkyy entistä runsaammin työmatkaliikenteessä, ja se on erittäin huolestuttavaa, sanoo liikennepoliisi  Vesa-Matti Viirre  Pohjanmaan poliisista.
 Harjaantunut silmä näkee pään ja silmien liikkeestä, jos kuljettaja yrittää keskittyä puhelimeen ja ajamiseen.
 – Ajaja ei itse yleensä edes huomaa vauhdin hiipumista, kun puhelin vie huomion, Viirre sanoo.
 Poliisin havainto ei yllätä Henniina Rantasta.
 – Somesta on kasvanut ihmisille viides raaja, joka pitäisi pystyä leikkaamaan ajon ajaksi irti.
 – Jokainen tietysti ajaa omien kykyjensä mukaan, mutta keli ja muu liikenne on syytä ottaa huomioon, sanoo liikennepoliisi, ylikonstaapeli Vesa-Matti Viirre. Petri Kuikka / Yle
 Laki ei varsinaisesti määrittele alinopeutta. Rangaistus kuitenkin tulee, jos hitauden syyksi paljastuu esimerkiksi kuskin puhelimen käyttö tai päihtymystila. Sakot voivat napsahtaa myös silloin, jos hidastelulla on selkeästi tarkoitus häiritä muita.
 – Vuonna 2018 tällaisia sakotustapauksia oli koko maassa neljä, kertoo poliisin liikenneturvallisuuskeskuksen johtaja  Dennis Pasterstein .
 Liikennepoliisi Vesa-Matti Viirre ei ole koskaan kirjoittanut ”alinopeussakkoa," mutta kertoo usein pysäyttäneensä muuta liikennettä hitaampia kuljettajia. Heidät napataan liikennevalvonnassa sivuun ja selvitetään, miksi ajaminen poikkeaa liikennevirrasta.
 – Jos varsinaista syytä ei ole, muistutamme liikenteen sujuvuudesta eli kehotamme seuraamaan taustapeilistä, tuleeko taakse jonoja, ja neuvomme ajamaan sivuun, että letka pääsee purkautumaan, Viirre kertoo.
 Vähimmäisnopeusmerkki tulossa
 Uusi tieliikennelaki tulee voimaan kesäkuun alussa 2020. Se tuo mukanaan myös uuden vähimmäisnopeuden liikennemerkin. Liikennevirastolla ei kuitenkaan ole vielä valmiina tarkkaa suunnitelmaa merkin käyttämisestä, joten todennäköisesti niitä ei nähdä tieverkolla vielä ensi kesänä.
 – Vähimmäisnopeusmerkkiä ei varsinaisesti tarvita siihen, että olisi tarkoitus puuttua alinopeudella ajamiseen. Merkin määrittely on toki sellainen, että ruuhkattomana aikana tulee todella ajaa vähintään merkissä kerrottua nopeutta, sanoo tieliikenteen ohjauksen asiantuntija  Tuomas Österman  Liikennevirastosta.
 Ohjeistus ei ole vielä valmis, mutta Östermanin mukaan merkin lukema tulee olemaan selvästi suurinta sallittua nopeutta alempi. Jos nopeusrajoitus on 80, vähimmäisnopeusmerkissä lukema voi olla korkeintaan 60.
 – Alkuvaiheessa olemme suunnitelleet, että pääkaupunkiseudun kehäteiden 3+3 -kaistaisilla osuuksilla merkeillä voisi kieltää työkoneet, traktorit ja muut hitaat ajoneuvot vasemmanpuoleiselta kaistalta.
 – Jos ajat selkeästi hitaammin kuin muu liikenne, älä tee pattitilannetta. Älä aja keskiviivan lähellä, anna muille mahdollisuus mennä ohi, sanoo liikenneopettaja, yrittäjä Simo Harjupatana. Kati Latva-Teikari / Yle
 Rekkakuskilta voi pyytää apua
 Moni arastelee rekan ohittamista ja kerää sen takia jonon peräänsä.
 Liikennepoliisi Vesa-Matti Viirre muistuttaa, ettei rekassa pidä roikkua kiinni kilometritolkulla.
 – Jos et halua ohittaa, jätä rekkaan kunnon etäisyys, jolloin muut pääsevät ohi. Tai koukkaa vaikka bussipysäkille, jolloin itse taas pääset jonon hännille pois rekan takaa, Viirre neuvoo.
 Liikenneopettaja, yrittäjä  Simo Harjupatana  ohjeistaa odottamaan rauhallisesti turvallista paikkaa, missä näkyvyys on mahdollisimman hyvä.
 – Rekkakuskit ovat ajamisen ammattilaisia, joilta voi kokeilla pyytää ohitusapua. Eli jos tuntuu, että nyt uskallat lähteä, räpäytä kaukovaloja. Jos rekkakuski on tilanteessa mukana, hän näyttää vilkkua oikealle. Vilkku vasemmalle puolestaan on merkki siitä, että nyt ei ole hyvä hetki mennä ohi.
 Varmuutta oppii vain ajamalla
 Ajopelosta voi harjoitella itsensä pois. Varmuutta oppii vain ajamalla mahdollisimman paljon.
 Ensimmäinen asia on oppia tuntemaan autonsa.
 – Se on kuin mikä tahansa laite. Kun sen tuntee, tietää miten se toimii erilaisissa tilanteissa. Silloin luottaa myös omiin taitoihinsa enemmän, Harjupatana sanoo.
 Hän neuvoo ajamista arkailevaa pakottaman itsensä mukavuusalueensa ulkopuolelle. Jos esimerkiksi inhoaa mäkilähtöjä, kannattaa valita reitti, missä todennäköisemmin joutuu sellaisia tekemään.
 Keli ratkaisee, millä vauhdilla kannattaa matkaa taittaa, vaikka rajoitus olisikin 100.   Yle / Jarkko Riikonen
 Lumituiskulla, jäisellä kelillä tai rankassa vesisateessa sallittu nopeus voi olla aivan liikaa. Silloin jo itsesuojeluvaiston pitäisi kertoa, että kaasujalkaa kannattaa löysätä.
 – Jos talvella ajaminen pelottaa, voi esimerkiksi liukkaalla jarruttamista treenata varovasti paikassa, missä ei ole kenellekään vaaraksi. Esimerkiksi isolla parkkipaikalla sellaiseen aikaan, ettei siellä ole muita, Harjupatana sanoo.
 Henniina Rantanen lähtee tien päälle huonollakin kelillä.
 – Ajan hiljempaa, kun keli on todella huono eli näkyvyys nolla tai tie niin sohjoinen, liukas ja urainen, että ajaminen käy hankalaksi.
 Ärsyttääkö sinua liian hiljaa ajaminen? Milloin pitääkin hidastaa? Aiheesta voi keskustella 10.10. klo 22. saakka.

”Ei ärsyttäisi, jos hidastelija suostuisi antamaan tietä" – Ikäkuskeja parjataan, mutta liikenteen tientukko on yhä useammin somettava kuski


Summary: Uhkakuvana on kymmenien työpaikkojen väheneminen Raumalta lähivuosien aikana.

Hanoja ja vesikalusteita valmistavan Oras Groupin Rauman tehtaan työntekijät vastustavat lakolla yhtiön ilmoitusta siirtää tuotantoa Raumalta Puolaan.
 Yhtiö kertoi  viime viikolla  suunnitelmasta, jonka mukaan pintakromattujen messinkituotteiden valmistus keskitetään tulevaisuudessa Puolaan Olesnon tehtaalle, jonka messinkikromaamo uusitaan. Tuotesiirtojen on suunniteltu ajoittuvan vuosille 2022–2023.
 Työntekijöiden lakko alkaa tänään torstaina iltakymmeneltä ja kestää kolmen kahdeksan tunnin työvuoron verran.
 Oras Groupin Rauman tehtaalla on noin 360 työntekijää.
 Pääluottamusmies  Marko Iltanen  sanoo, että työntekijät haluavat saada äänensä kuuluville yhtiötä kehitettäessä.
 – Meille on tärkeää, että olemme mukana kehittämässä yritystä ja että työnantaja kuuntelee meitä ennen kuin tekee päätöksiä. Toivon, että pääsemme aidosti neuvottelemaan siitä, mitä yhtiö on tulevaisuudessa.
 Valmistelevat yt-neuvottelut alkavat perjantaina
 Rauman tehtaalla alkavat perjantaina valmistelevat yt-neuvottelut tulevista tuotantomuutoksista. Neuvottelujen päätöksistä kerrotaan aikaisintaan joulukuun alussa.
 Myöhemmin, aikaisintaan vuoden 2022 alussa käydään uudet yt-neuvottelut, kun Rauman tehdasta koskevat suunnitelmat ovat täsmentyneet.
 Oras Groupin toimitusjohtaja  Kari Lehtinen  pahoittelee lakkoilua ja vakuuttaa, että henkilöstön ääntä kuunnellaan.
 –  Yt-neuvottelujen tavoitteena on yhdessä henkilöstön kanssa suunnitella Rauman tehtaan valmistautuminen mahdollisiin työntekijätehtävien vähennyksiin messinkituotannossa. Tässä otetaan huomioon tulevien vuosien eläköitymiset ja toisaalta osaamisen vahvistaminen muovituotannossa. Tämän vuoksi on mielestämme valitettavaa, että työntekijät Raumalla päätyivät lakkoilemaan.
 Yhtiö ei julkista vielä henkilövähennystavoitetta
 Toimitusjohtaja Lehtinen sanoo, että Puolan tehtaan messinkikromaamon uusiminen vaikuttaa Rauman tehtaan messinkivalmistuksen työvoimatarpeeseen, mutta määrät eivät ole vielä selvillä. Julkisuudessa on arvioitu, että Raumalta häviäisi lähivuosien aikana kymmeniä työpaikkoja.
 – Meillä ei ole henkilövähennystavoitetta vaan mahdolliset vaikutukset arvioidaan yhdessä henkilöstön kanssa yt-neuvotteluissa.
 Toimitusjohtaja Lehtisen mukaan Rauman tehtaalla on jatkossakin tärkeä strateginen rooli Oras Groupin tuotantoverkostossa.

Oras Groupin Rauman tehtaan työntekijät vastustavat lakolla tuotannon siirtoa Puolaan – "Haluamme, että meitä kuunnellaan yhtiötä kehitettäessä"


Summary: Presidentti Trump pitää silti kiinni päätöksestään vetää yhdysvaltalaisjoukot kurdialueelta: "He eivät auttaneet meitä toisessa maailmansodassa".

Yhdysvalloissa Turkin Syyria-operaatio ja sitä edeltävä presidentti Donald Trumpin päätös vetää yhdysvaltalaisjoukot raja-alueelta ovat nostattaneet vastalausemyrskyn. Yhdysvaltain nykytilanteelle harvinaisesti yksituumaisuus ja pöyristys ylittävät puoluerajat.
 Kongressissa republikaanisenaattori  Lindsey Graham  ja demokraattikollega  Chris Van Hollen  julkistivat heti sotilasoperaation ensimmäisenä päivänä eilen suunnitelmansa Turkin vastaisista pakotteista. Graham ja Van Hollen odottavat kongressin hyväksyvän pakotteet selvin luvuin ja puoluerajat ylittäen.
 Kongressi on parhaillaan istuntotauolla, mutta senaattori Van Hollenin mukaan pakotepäätös otetaan käsittelyyn heti ensi viikolla kongressin palatessa. Pakotteiden piiriin joutuisi koko Turkin poliittinen johto presidentti  Recep Tayyip Erdoganista  alkaen.
 Pakotteet kohdistuisivat myös Turkin energia- ja sotilassektorille. Yhdysvallat muun muassa kieltäisi asekaupat Turkille.
 Graham ja Van Hollen haluavat myös rajoittaa Turkin johdon matkustamista Yhdysvaltoihin. Trumpin ja Erdoganin on ollut määrä tavata Valkoisessa talossa marraskuussa.
 Tosin ei ole lainkaan kirkossa kuulutettu vahvistaako presidentti Trump kongressin mahdolliset Turkki-pakotteet. Venäjä-pakotteiden vahvistamiseen Trumpilta kului useita kuukausia.
 "Operaatio mahdollistaa Isisin uudelleen nousun"
 Yhdysvalloissa useampi lainsäätäjä sekä sotilas- ja turvallisuuspoliittinen asiantuntija on varoittanut, että Turkin operaatio edesauttaa Isisin jaloilleen nousua.
 Edustajainhuoneen republikaaniedustaja  Liz Cheney  ryöpytti presidenttiä, että Trump jättää Yhdysvaltain liittolaiset teurastettavaksi ja mahdollistaa samalla Isisin paluun.
 Murskaavan kritiikin jälkeen Trump antoi lausunnon, jossa vakuutti, että Turkki on sitoutunut suojaamaan siviilejä ja varmistamaan, ettei humanitaarista kriisiä synny. Trump toisti eilen, että pyyhkäisee Turkin talouden, jos Turkki pyyhkäisee kurdit.
 Trump myös soimasi Turkkia operaatiosta luonnehtien sitä "huonoksi ideaksi".
 ”Viiden vuoden Isisin vastainen taisto vaarassa”
 Yhdysvaltain Lähi-idän operaatioista maaliskuuhun asti vastannut kenraali  Joseph Votel   kirjoittaa Altantic-lehdessä , että tällä politiikalla uhataan tehdä tyhjäksi viiden vuoden taistelu Isisiä vastaan.
 Votel johti muun muassa Isisin vastaisesta operaatiosta vastannutta CENTCOMIA vuosina 2016 – 2019.
 Useampi asiantuntija ja poliitikko on Yhdysvalloissa huolissaan, mitä tapahtuu yli 10 000 vangitulle Isis-taistelijalle, joita kurdit ovat vartioineet.
 Trump ei näytä kantavan asiasta murhetta. Hän sanoi eilen toimittajille, että Yhdysvallat olisi siirtänyt vaarallisimpia Isis-taistelijoita muualle turvaan.
 Lisäksi Trumpin mukaan jos kurdit eivät vahdi Isis-vankeja, Turkki on luvannut vartioida heitä. Tosin Trumpille ei tuntunut olevan lainkaan ongelma, vaikka Isis-taistelijat pakenisivatkin.
 – He pakenevat Eurooppaan, jonne he haluavat mennä. He haluavat palata takaisin koteihinsa, Trump sanoi.
 Trump syytti samalla Eurooppaa, ettei se ole halunnut vastaanottaa Isis-taistelijoita. Trumpin mukaan Euroopassa olisi ollut mahdollista järjestää oikeudenkäynnit, mutta jälleen kerran toiminta ei ole ollut vastavuoroista.
 Trump ei usko liittolaissuhteiden kärsivän
 Trump käytti myös sotahistoriaa perusteluinaan eilen yhdysvaltalaisjoukkojen vetämiselle. Trumpin mukaan kurdit eivät auttaneet Yhdysvaltoja toisessa maailmansodassa.
 Hän ei maininnut, että 11 000 kurdia on kaatunut taistellessaan Yhdysvaltain rinnalla Isisiä vastaan.
 Moni sotilasasiantuntija katsoo, että kurditaistelijat olivat ratkaisevassa roolissa ja tekivät jalkatyön Isis-taistossa ja kalifaatin nujertamisessa, mikä säästi Yhdysvallat useilta omilta kaatuneilta.
 Trump tyrmäsi myös arviot, että yleinen luottamus Yhdysvaltoihin liittolaisena kärsisi, kun Trump jätti kurdiliittolaiset oman onnensa nojaan Turkin hyökkäyksen keskelle.
 Trumpilta kysyttiin eilen suoraan huolettaako presidenttiä, että liittolaissuhteiden luominen tulevaisuudessa vaikeutuu.
 – Ei. Liittolaissuhteet ovat helppoja, Trump totesi.
 USA:n kongressiedustajat puuhaavat pakotteita Turkkia vastaan, Trump ei ole huolissaan – Yle seuraa Turkin operaatiota Syyriassa hetki hetkeltä

Turkin Syyria-operaatiolle täystyrmäys Yhdysvalloista, Trumpkin sanoi "huonoksi ideaksi"


Summary: Yubo-mobiilisovelluksen alkuperäinen idea on, että nuoret löytäisivät sen kautta uusia ystäviä.

Yubo Yubo-mobiilisovelluksen tarkoituksena on auttaa löytämään ystäviä. Sovellus on suunnattu 13–17-vuotiaille. Twelve APP julkaisi Yubo-sovelluksen vuonna 2015. Sovellus toimii samalla tavalla kuin aikuisten seuranhakuun tarkoitettu Tinder: kaveriehdotuksia tulee sijainnin perusteella ja kiinnostavia juttukavereita valitaan ulkonäön perusteella. Sovelluksessa on myös mahdollisuus tehdä livevideoita, joita voivat seurata kaikki sovelluksen käyttäjät ympäri maailmaa.
 Lasten ja nuorten suosiossa oleva Yubo-sovellus toimii kuvien varassa. Kaveriksi pyrkivien kuvat hyväksytään pyyhkäisemällä oikealle ja hylätään pyyhkäisemällä vasemmalle. Jos molemmat pyyhkäisevät toistensa kuvat oikealle, käyttäjät voivat aloittaa keskustelun.
 Kuulostaako tutulta? Sovelluksen toimintalogiikka muistuttaa hyvin paljon aikuisille suunnattua parinhakusovellus Tinderiä.
 Alaikäisille suunnattua Yuboa onkin kutsuttu internetissä ja ulkomaalaisissa medioissa "nuorten Tinderiksi".
 Molempien sovellusten toiminta perustuu käyttäjän sijaintitietoihin. Käyttäjä saa itse valita, kuinka suurelta alueelta hän saa kaveriehdotuksia. Ehdotuksia voi rajata maittain tai valita alueeksi maailmanlaajuinen-kohdan.
 Lisäksi käyttäjä voi valita, kumpaa sukupuolta olevia käyttäjiä hän haluaa nähdä.
 Yubo toimii kuten parinhakusovellus Tinder: käyttäjiä pyyhitään oikealle ja vasemmalle oman kiinnostuksen mukaan. Kare Lehtonen/Yle
 Valita voi myös sen, minkä ikäisiä käyttäjiä hän haluaa nähdä. Ikähaarukan voi Yubossa asettaa 13–17-vuoden välille.
 Yhdeksännen luokan oppilaat  Julia Mattinen  ja  Sofia Pylkäs  Lappeenrannasta käyttävät molemmat sovellusta aktiivisesti. Pylkäs on käyttänyt Yuboa noin vuoden verran.
 – Käytän sovellusta verkostoitumiseen ympäri Suomea. Olen tutustunut siellä myös ulkomaalaisiin ihmisiin, Lappeenrannassa asuva Sofia Pylkäs kertoo.
 Julia Mattisen kokemuksen mukaan sovelluksesta löytää oikeasti kavereita.
 – Olen itse ainakin tutustunut siellä moneen mukavaan tyyppiin ympäri Suomea.
 Yubo Yubo-mobiilisovelluksen tarkoituksena on auttaa löytämään ystäviä. Sovellus on suunnattu 13–17-vuotiaille. Twelve APP julkaisi Yubo-sovelluksen vuonna 2015. Sovellus toimii samalla tavalla kuin aikuisten seuranhakuun tarkoitettu Tinder: kaveriehdotuksia tulee sijainnin perusteella ja kiinnostavia juttukavereita valitaan ulkonäön perusteella. Sovelluksessa on myös mahdollisuus tehdä livevideoita, joita voivat seurata kaikki sovelluksen käyttäjät ympäri maailmaa.
 Lappeenrantalainen  Roni Mäkiniemi  ei itse käytä sovellusta, mutta on kuullut siitä.
 – Minusta Yubo vaikuttaa hyvältä sovellukselta. Voisin oikeastaan itsekin käyttää sitä. Nykyään kavereita saa vain koulusta tai harrastuksista.
 Vuonna 2015 julkaistulla Yubolla on sen omien tietojen mukaan yli 20 miljoonaa käyttäjää ympäri maailmaa. Ruotsissa ja Norjassa suosittu sovellus on saanut jalansijaa myös Suomessa.
 Roni Mäkinen ei itse käytä Yuboa, mutta hänestä kaverisovellukselle on tarvetta. Kare Lehtonen/Yle
 Sofia Pylkäs kertoo kuulleensa kavereiltaan, että Yuboa käytetään myös deittisovelluksena. Lisäksi kaksi muuta, anonyymeinä pysyttelevää tyttöä kertoo Ylelle, että Yubo on muuttunut treffiseuran hakupaikaksi.
 Sovellukseen kirjautuessa omaa ikää tai henkilöllisyyttä ei tarvitse erikseen vahvistaa. Periaatteessa kuka tahansa – aikuinenkin – voi siis luoda sovellukseen valeprofiilin.
 Sovelluksessa voi tutustua ihmisiin myös katsomalla heidän tekemiään livevideoita. Livevideoita voivat katsoa kaikki muutkin sovelluksen käyttäjät kuin ne, jotka videon tekijä on hyväksynyt kavereikseen.
 Kavereita ympäri maailmaa
 Ulkomailla Yubo-sovellus on aiheuttanut huolta, sillä sen pelätään helpottavan pedofiilien uhriksi joutumista. Esimerkiksi Yhdysvalloissa poliisi on varoittanut vanhempia Yubosta.
 Ylen haastattelemat suomalaisnuoret eivät ole huolissaan sovelluksen mahdollisista vaaroista, mutta kertovat kohtaavansa somessa paljon epämääräisiä tyyppejä.
 Yubo-mobiilisovelluksessa voi tutustua ihmisiin esimerkiksi katsomalla heidän tekemiään livevideoita. Kare Lehtonen/Yle
 Sofia Pylkäs kertoo olevansa varovainen ja harkitsee tarkoin, kehen haluaa sosiaalisessa mediassa tutustua.
 – Tosi usein tulee vastaan hämäriä ihmisiä ja epämääräisiä pyyntöjä, kuten pyydetään nakukuvia. Poistan tai estän sellaisen henkilön, Pylkäs sanoo.
 Myös Julia Mattinen yksinkertaisesti poistaa epäilyttävät henkilöt kavereista.
 – Minua ei hirveästi hetkauta, jos sieltä tulee joku outo tyyppi puhumaan.
 "Herättää epäilyjä"
 Kaverien hankintaan keskittyvät sovellukset ovat viestinnän dosentin  Janne Matikaisen  mielestä yleisellä tasolla hyvä asia. Seuranhakuun tarkoitettuja sovelluksia käyttäessä kannattaa Matikaisen mielestä olla alaikäisenä kuitenkin varovainen.
 – Tällainen sovellus herättää epäilyjä, että löytääkö sieltä oikeasti kavereita. Sovelluksen pariin voivat löytää myös "arveluttavat henkilöt" ja palvelun alkuperäinen käyttötarkoitus voi muuttua, sanoo Helsingin yliopistossa dosenttina työskentelevä Matikainen.
 Itse sovelluksen sisältö ei välttämättä edes kiinnosta nuoria. Matikainen uskoo, että sovelluksen suosion taustalla voi olla uteliaisuus ja uutuuden viehätys.
 – Nuoret haluavat usein olla etujoukoissa käyttämässä uusia sovelluksia. Osaltaan se voi olla myös huomion ja suosion hakemista. Voi olla ylpeyden aihe sanoa, että käytän tätä sovellusta.
 Matikainen lisää, että ihmisille on luontaista olla toisten kanssa tekemisissä. Siksi on luonnollista, että ihmiset haluavat käyttää seuranhakusovelluksia.
 Yubo voi myös auttaa yksinäisiä nuoria löytämään ystäviä.
 Yubo ei ole tullut nuorisotyössä vastaan Lappeenrannan kaupungin digi- ja osallisuustyöntekijä Sami Taposelle, mutta hän on kuullut sovelluksesta aiemmin. Kare Lehtonen/Yle
 Valvonnan lisääminen ei auta
 Digi- ja osallisuustyöntekijä  Sami Taponen  Lappeenrannan kaupungilta uskoo, että mikään yksittäinen sovellus ei ole itsessään hyvä tai huono. Hänen mielestään kaikki sovellukset, joissa arvotetaan ihmisiä ulkonäön perusteella, herättävät kuitenkin kysymyksiä.
 – Kun nuori vielä varttuu ja aivot kehittyvät, hän haluaa hyväksyntää. Siinä saattaa tapahtua virhearviointeja. Siksi vanhempien on hyvä tietää, mitä appeja nuori käyttää ja kenen kanssa.
 Aikuiset eivät voi käyttää Yuboa samalla tavalla kuin nuoret, sillä aikuiset eivät saa kaveriehdotuksia alaikäisiltä käyttäjiltä. Nuorten somen käytön valvonta voikin tuntua haastavalta, jos sovelluksia ei itse tunne.
 – On hyvä säilyttää keskusteluyhteys. Valvonnan lisääminen ja kieltäminen ei välttämättä ole paras keino, digi- ja osallisuustyöntekijä Sami Taponensanoo.
 Helsingin yliopiston viestinnän dosentti Janne Matikainen muistuttaa, että on myös positiivisia esimerkkejä, joissa ihmiset ovat löytäneet ystäviä sosiaalisen median ja internetin kautta.
 – Usein ihmiset tutustuvat jonkin yhteisen intressin kautta, esimerkiksi harrastukseen liittyvien sivustojen kautta.

Yubo-sovellus luotiin lapsille ja nuorille kavereiden etsimistä varten – siitä tulikin alaikäisten Tinder


Summary: Miesten välisestä seksistä on Nurmiston mukaan liian vähän tietoa saatavilla.

"Kuinka valmistautua miesten väliseen seksiin? Mistä tietää onko top vai bottom? Miten tulla kaapista? Kaikki kysymyksiä, joita jokainen elämässään miettii, mutta joista ei oikeastaan ole puhuttu suoraan ja selkeästi missään."
 Näin Tämän kylän homopoika -blogista tunnettu  Eino Nurmisto  toteaa tänään torstaina julkaistun kirjansa  Homopojan opas  johdannossa. Hyvin yksityiskohtainen kirja on nimensä mukaisesti homopojille ja -miehille suunnattu opas, jollaiselle on Nurmiston mukaan suuri tarve.
 –Tietoa miesten välisestä seksistä on tarjolla lähinnä jossain Hivpointin oppaassa, mutta sekin on vähän kankea ja virallinen. Se ei ole tapa, millä nuoria puhutellaan.
 Yksi syy kirjan kirjoittamiseen löytyi omasta nuoruudesta: Nurmisto olisi itse kaivannut tällaista opasta teini-ikäisenä. Monet asiat piti opetella kantapään kautta.
 – Aikamoista kokeilua ja haparointia sellaisella elämänkoulu-metodilla. Moni asia olisi mennyt paljon fiksummin jos olisi voinut vähän jostain lukea, miten asiat kannattaa tehdä, Nurmisto sanoo.
 Parempi olla hiljaa kuin sanoa jotain tyhmää
 Teini-ikäisenä Nurmisto koki paineita kaapista tulemisen kanssa. Omille vanhemmilleen ja läheisilleen hän ei lopulta koskaan varsinaisesti tullut kaapista. Asia oli ollut melko ilmiselvä lapsesta asti muutenkin.
 – Toki kun möyhää medioissa homoasioista, niin siitä saattaa tulla sellainen käsitys, että ei ehkä kannata odotella tyttöystäviä näytille, Nurmisto naurahtaa ja viittaa muun muassa  blogiinsa , jota alkoi pitää 19-vuotiaana.
 Asiasta suoraan puhuminen tuntui Nurmistosta paitsi tarpeettomalta myös vaikealta, ja sitä se on monelle muullekin homonuorelle.
 Setan ja Nuorisotutkimusseuran vuonna 2013 tekemässä  Hyvinvoiva sateenkaarinuori -selvityksessä  kyselyyn vastanneista 15–25-vuotiaista ei-heteroseksuaalisista nuorista yli puolet oli pelännyt kaapista tulemisen johtavan välirikkoon vanhempien kanssa.
 Siksi Nurmisto antaa kirjassaan kaapistatulovinkkejä niin nuorille kuin heidän vanhemmilleenkin.
 Eino Nurmiston mielestä yksi hyvä tapa kertoa omasta seksuaalisesta suuntautumisesta vanhemmilleen on kirjeen kirjoittaminen. Näin kertojan ei tarvitse olla läsnä mahdollisesti kiusallisessa tilanteessa ja kuulija saa rauhassa aikaa miettiä, miten reagoida uutiseen. Mårten Lampén / Yle
 Ensinnäkin olisi hyvä miettiä, miten asian haluaa ilmaista sekä varata keskustelulle aikaa ja rauhallinen paikka. Jos on pelkoa siitä, miten tieto vastaanotetaan, Nurmisto suosittelee kirjeen kirjoittamista.
 – Kirje antaa itselle fyysisen ja henkisenkin turvan, ei tarvitse olla siinä tilanteessa läsnä. Se auttaa myös vanhempia. Ei tarvitse heti sitä ensimmäistä mieleen tulevaa sanaa mylväistä ulos, vaan voi vähän rauhoittua ja miettiä, miten asiaa kannattaa lähestyä.
 Joillekin vanhemmille tieto lapsen homoudesta tulee täytenä yllätyksenä. Varsinkin niitä vanhempia, joille uutiseen suhtautuminen neutraalisti voi olla hankalaa, Nurmisto neuvoo ottamaan aikaa asian käsittelyyn.
 "Ajattelemattomat lipsautukset jäävät paremmin mieleen kuin se, että ei osaa sanoa mitään."  Eino Nurmisto
 – Jos klassinen kymmeneen laskeminen ei riitä, on ehkä parempi olla pidempäänkin hiljaa. Se on paljon pienempi paha kuin se, että sanoo ajattelemattomasti jotain tyhmää. Ajattelemattomat lipsautukset jäävät paremmin mieleen kuin se, että ei osaa sanoa mitään.
 Setan nuorisotyön koordinaattori  Lotte Telakivi  neuvoo vanhempia käymään omia käsityksiään läpi jo etukäteen ja ennakoimaan.
 – Ei kannata olettaa, että lapset ovat automaattisesti tiettyä seksuaalista suuntautumista tai tiettyä sukupuolta. Lapset, kuten ihmiset ylipäätään, ovat moninaisia.
 Nurmisto ja Telakivi muistuttavat, että vanhemman ei pidä kaataa omia tunteitaan lapsen niskaan. Vertaistukea ja apua voi tarvittaessa hakea muualta. Aikuisen olisi pystyttävä tukemaan lasta eikä toisinpäin.
 "Lapsi on edelleen sama ihminen kuin ennenkin. Homous ei ole yhtäkkiä ilmestynyt piirre, vaan luonnollinen osa häntä. Kyseessä ei ole sairaus, synti tai valinta."  Nurmisto kirjoittaa kirjassaan.
 Eino Nurmiston mielestä kaapista tulemisesta aiheutuvat ongelmat ovat monesti pienempi paha, kuin jatkuva salaisuuden kanssa eläminen. Mårten Lampén / Yle
 Älä revi lastasi väkisin ulos kaapista
 Vaikka lapsi kertoo seksuaalisesta suuntautumisestaan, tarkoitus ei ole Nurmiston mielestä kuitenkaan keskustella seksistä.
 – Toki siitä asiasta pitää voida tiettyyn rajaan asti puhua ja kysellä, mutta lapsen ei pidä olla mikään tietolähde.
 Niidenkin vanhempien, joille asia on ollut selvä kertomattakin ja jotka suhtautuvat siihen neutraalisti, on Nurmiston mukaan muistettava antaa lapselleen tilaa ja aikaa kypsyä.
 – Vaikka olisikin varma, että lapseni on homo, lasta ei saa repiä sieltä kaapista. Eihän raakoja hedelmiäkään poimita puusta. Lapselle pitää antaa mahdollisuus puhua asiasta sitten, kun hän haluaa siitä puhua.
 Setan Telakiven mukaan vanhempien on hyvä viestiä alusta alkaen, että heille on turvallista kertoa tällaisista asioista.
 – Vanhemmat voivat luoda perheeseen avoimen ja kaikkia kunnioittavan ilmapiirin, jossa kaikki voivat olla sellaisia kuin ovat. Se edistää nuoren uskallusta kertoa itsestään.
 Nuoren pitää saada itse päättää kenelle muulle asiasta jatkossa kerrotaan ja kenelle ei.
 Ongelmat eivät johdu homoudesta vaan yhteiskunnasta
 Monia vanhempia huolettaa oman lapsensa turvallisuus ja tulevaisuus.
 Seksuaali- ja sukupuolivähemmistöihin kuuluvilla on muita väestöryhmiä suurempi riski joutua esimerkiksi koulukiusaamisen tai fyysisen väkivallan kohteeksi.
 Vuoden 2017 kouluterveyskyselyn mukaan esimerkiksi toisella asteella opiskelevista homopojista joka kolmas oli kokenut syrjivää kiusaamista koulussa tai vapaa-ajalla, kun heteropojista vastaavaa oli kokenut joka kymmenes.
 Vuoden 2019 kouluterveyskyselyn vielä julkaisemattomat tulokset ovat samansuuntaisia: seksuaali- ja sukupuolivähemmistöt kokevat muiden vähemmistöjen ohella merkittävästi muita lapsia ja nuoria useammin koulukiusaamista, seksuaalista ehdottelua tai ahdistelua, seksuaaliväkivaltaa sekä vanhempien henkistä tai fyysistä väkivaltaa lähes kaikilla tarkastelluilla luokka-asteilla.
 – Ongelma ei ole nuoren identiteetti vaan yhteiskunnan syrjivät normit, Telakivi toteaa.
 Vanhemmat monesti miettivät myös sitä, voivatko he saada lapsenlapsia.
 – Se mietityttää varmasti monia homopoikiakin. Homomiesten lastenhankinta on jopa itselleni vähän mysteeri edelleen. Mutta lapsen seksuaalinen suuntautuminen ei ole suuntaan tai toiseen mikään merkki lapsenlapsista, Nurmisto huomauttaa.
 Eino Nurmiston tatuointi viittaa hänelle hyvin tärkeäksi ja voimauttavaksi muodostuneeseen Jari Sillanpään kappaleeseen. – Samalla se kertoo fiksaatiostani kultaisiin esineisiin ja muistuttaa itsensä arvostamisesta, Nurmisto sanoo. Mårten Lampén / Yle
 Kaapista tuleminen ei usein pääty vain vanhemmille ja lähipiirille kertomiseen, vaan asia nousee aina uudelleen esiin eri tavoin eri paikoissa.
 Nurmisto puhuu kaapista tulemisen kierteestä. Esimerkiksi tuntematon ihminen saattaa small talk -tilanteessa kysellä tyttöystävästä tai vaimosta, jolloin voi joutua selittelemään, miksi tyttöystävää ei olekaan.
 Nurmiston mukaan ideaalitilanne olisi se, että valtaväestö lakkaisi tekemästä oletuksia ihmisten sukupuolesta tai seksuaalisesta suuntautumisesta, jolloin kaapista tuleminen voitaisiin lopettaa kokonaan.
 – Kyllähän se olisi paljon helpompaa kaikille jos ei oletettaisi mitään, vaan kaikki saisivat olla, mitä haluavat.
 Vaikka kertomisesta saattaa koitua ihmissuhdeongelmia, on se Nurmiston mukaan usein silti pienempi paha, kuin salaisuuden kanssa eläminen.
 Vähemmistöt pitäisi huomioida kouluissa paremmin
 Vaikka yhteiskunta on muuttunut paljon suvaitsevaisempaan suuntaan, on Nurmiston mukaan ainakin yksi asia, joka kaipaisi vielä kehittämistä:  koulujen seksuaalikasvatus .
 Koulumaailma on oppimateriaaleiltaan vielä varsin heteronormatiivinen.
 "Tiedon tarve vaan lisääntyy, kun on vapaus olla oma itsensä ja toteuttaa itseään"  Eino Nurmisto
 Seksuaalivähemmistöistä puhutaan herkästi jonain ulkopuolisena, muualla olevana ryhmänä unohtaen, että vähemmistön edustajia saattaa istua samassa luokkahuoneessa, Nurmisto sanoo.
 – Itselleni on ollut tärkeää, että muut sukupuolet ja seksuaalisuudet on huomioitu ihan tavallisessa arkipäiväisessä puheessa, ei vain terveystiedon tai biologian oppitunneilla. Se antaa viestin, että on ihan ok olla olemassa eikä varmasti ole ainoa, vaikka se tässä luokassa siltä näyttäisikin.
 Setan Telakivi muistuttaa, että tiedon antaminen kouluissa ennaltaehkäisee kiusaamista ja kouluväkivaltaa.
 – Ei riitä, että vain puututaan syrjimis- ja kiusaamistilanteisiin, vaan koulujen pitäisi miettiä, miten kiusaamista ennaltaehkäistään. Se on myös koulujen lakisääteinen velvollisuus.
 Vaikka asioita ei käytäisi seikkaperäisesti oppitunneilla läpi, olisi niistä Nurmiston mielestä hyvä olla enemmän tietoa koulukirjoissa. Näin jokaisella olisi mahdollisuus lukea tarvittaessa lisää.
 – Vaikka ymmärrys ja monimuotoisuus ovat enemmän läsnä, ei tiedon tarve häviä, päinvastoin. Se ehkä vaan lisääntyy, kun on vapaus olla oma itsensä ja toteuttaa itseään.
 Lisää aiheesta:
 Eino Nurmisto tunsi olevansa kylän ainoa homo – nyt hän kirjoittaa opaskirjaa homopojille, ettei kenenkään tarvitsisi kokea olevansa yksin
 Aiheesta muualla:
 MLL: Miten voin tukea kaapista tulevaa lastani?
 Seta: Tietoa vanhemmille: Oletko pohtinut lapsesi seksuaalista suuntautumista?
 Lue myös:
 Paula Tiessalo: Homomarsseja tarvitaan niin kauan kuin artot ja juhot pitävät minun seksuaalisuuttani vääränä

Tämän kylän homopoika kirjoitti oppaan kaapista tulijoille ja neuvoo myös vanhempia: älä oleta, painosta tai möläytä mitään tyhmää


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Turkin joukot hyökkäävät Koillis-Syyriassa
 Turkin armeija ja sitä tukevat puolisotilaalliset joukot  jatkavat sotatoimiaan  kurdijoukkoja vastaan Syyrian koillisosassa. Hyökkäyksessä käytetään ilmavoimia ja raskasta tykistöä. Vahvistamattomien tietojen mukaan kurdijohtoinen Syrian Democratic Forces -ryhmittymä on torjunut ensimmäisen hyökkäyksen. Turkki pyrkii luomaan noin 30 kilometrin levyisen turvavyöhykkeen kurdien hallitsemalle alueelle Syyrian-vastaiselle rajalleen.
 Tänään on kirjallisuuden superpäivä
 Tänään selviää, ketkä saavat Nobelin-kirjallisuuspalkinnot.  Koko maailma seuraa , millaisiin valintoihin skaandaaleissa virunut Ruotsin akatemia päätyy. Ennakkoveikkauksissa naiskirjailijat ovat tänä vuonna vahvoilla. Suoraa lähetystä voi seurata klo 13.45 lähtien Yle Areenassa ja Teema & Femillä.
 AOP
 Onko Clooney onnistunut muuttamaan maailmaa paremmaksi paikaksi?
 Hollywood-näyttelijä ja ihmisoikeusaktivisti  George Clooney   puhuu tänään Nordic Business Forum -tapahtumassa  Helsingissä. Clooney on ollut aktiivinen etenkin Sudanin sekavassa tilanteessa, jonka tiimoilta hänen toimiaan on myös kritisoitu.
 George Clooney  Claudio Onorati / EPA
 Kosteuspassi tulossa rakennusalalle jo loppuvuodesta
 Rakennustyöntekijöiden kosteudenhallintakortti eli tuttavallisemmin kosteuspassi  tulee käyttöön jo loppuvuodesta , jos Rakennusteollisuuden suunnitelmat toteutuvat. Tarkoituksena on vähentää rakennusvaiheen kosteus- ja sisäilmaongelmia, mikä on nakertanut suomalaisten luottamusta rakennusalaan. Kosteudenhallintakortti on nyt vapaaehtoinen koulutus, mutta siitä toivotaan normia koko rakennusalalle.
 Markku Pitkänen / Yle
 Pohjoiseen lunta ja räntää, etelässä poutaisempaa
 Anniina Valtonen / Yle
 Tänään hajanaisia lumi- ja räntäsateita tulee suuressa osassa Lappia, ja paikoin Pohjois-Pohjanmaalla sekä Kainuussa. Etelämpänä on poutaisempaa ja paikoin pilvipeite rakoilee, illaksi selkenee laajemminkin. Etelärannikon tuntumassa liikkuu sadekuuroja.
 Torstaina tulee vielä pohjoisessa paikoin hajanaista lumi- tai räntäsadetta. Etelämpänä on enimmäkseen poutaa ja aurinko pääsee paistamaan monin paikoin. Ajokeli voi olla laajalti liukas sateiden ja kuuraliukkauden vuoksi.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Turkki jatkaa hyökkäystään Syyriassa, kirjallisuuden Nobel-voittajat julkistetaan, ajokeli voi olla liukas


Summary: Jutun käsittely Helsingin käräjäoikeudessa jatkuu marraskuun lopulle asti.

Helsingin Laajasalossa paljastuneen seksuaalirikosjutun pääkäsittely alkaa tänään torstaina Helsingin käräjäoikeudessa. Jutun pääepäilty on "Eno"-nimellä tunnettu 64-vuotias mies.
 Kokosimme yhteen sen, mitä tapauksesta tähän mennessä tiedetään.
 Mistä syytetään?
 Juttu on laaja ja syytekohtia on yhteensä 35 kappaletta.
 Epäiltyä "Enoa" syytetään muun muassa törkeistä raiskauksista, törkeistä lapsen seksuaalisista hyväksikäytöistä, törkeästä huumausainerikoksesta sekä useista muista seksuaalirikoksista ja laittoman materiaalin hallussapidosta.
 Poliisin mukaan epäillyt rikokset alkoivat vuonna 2006 ja jatkuivat osaksi siihen saakka, kun mies otettiin kiinni maaliskuussa 2019.
 Montako uhria?
 Kun  poliisi tiedotti  tapauksesta heinäkuun lopussa, uhreja oli tiedossa 12. Poliisi julkaisi poikkeuksellisesti epäillyn kuvan, jotta saisi apua rikosten selvittämiseksi.
 Poliisin saamat  vinkit paljastivatkin  uusia uhreja. Helsingin käräjäoikeudelle jätetyissä haastehakemuksissa on yhteensä 19 asianomistajaa.
 Lähes kaikki uhrit olivat tapahtuma-aikaan ala-ikäisiä. Nyt osa heistä on jo aikuisia.
 Esitutkinnan aikana poliisi kertoi, että epäillyt rikokset tapahtuivat "Enon" kotona, jossa mies tarjoili nuorille alkoholia ja huumaavia lääkkeitä.
 Rikoskumppani?
 Kihlakunnansyyttäjä  Jutta Juntunen   kertoi syyskuun alussa , että jutun pääepäillyllä oli osittainen rikoskumppani. Hän on "Enon" tuttu.
 Rikoskumppania syytetään muun muassa törkeistä raiskauksista, lapsen törkeän seksuaalisen hyväksikäytön yrityksestä ja seksuaalisesta hyväksikäytöstä.
 Häneen kohdistuu kuitenkin pääepäiltyä vähemmän syytteitä. Myös asianomistajia on vähemmän.
 Miten tapaus etenee?
 Juttua käsitellään Helsingin käräjäoikeudessa 29. marraskuuta asti. Vasta pääkäsittelyn päätteeksi käräjäoikeus tiedottaa, milloin jutusta olisi odotettavissa ratkaisu.
 Syyttäjät ja asianomistajat ovat vaatineet, että käsittely toimitetaan suljetuin ovin ja että asianomistajien henkilöllisyydet salataan.
 Molemmat vastaajat ovat esitutkinnassa kiistäneet syyllistyneensä rikoksiin.
 Lue lisää:
 Helsingin Laajasalossa paljastuneessa laajassa seksuaalirikosjutussa nostettu syytteitä: "Enoa" ja toista henkilöä syytetään muun muassa kahdesta törkeästä raiskauksesta  (11.09.2019)
 Helsingin Laajasalon seksuaalirikosepäilyssä löytynyt jälleen uusia uhreja – mahdollisia uhreja on nyt kaikkiaan 17  (02.08.2019)
 Ainakin 12 uhria, ehkä enemmänkin – laaja seksuaalirikosvyyhti järkyttää Helsingissä, Kampissa nuorille järjestetään keskusteluapua jo tänä iltana  (29.07.2019)
 Poliisi saanut kymmeniä uusia vihjeitä "Enoon" liittyen – Miestä epäillään useista lapseen kohdistuneista seksuaalirikoksista Helsingissä, ainakin 12 uhria  (19.07.2019)

Uhreja 19, syytekohtia 35 ja mukana osittainen rikoskumppani – Helsingin Laajasalossa paljastuneen "Eno"-seksuaalirikosjutun käsittely alkaa tänään