Summary: Tavoitteena on kitkeä lääkeväärennösten mahdollisuus ja taata korkea potilasturvallisuus.

Suomessa otetaan tänään käyttöön Euroopan laajuinen lääkevarmennusjärjestelmä. Reseptilääkkeiden pakkauksiin tulevat uudet EU:n vaatimat turvamerkinnät, joiden avulla apteekki varmistaa lääkepakkauksen aitouden ennen sen luovuttamista asiakkaalle.
 Uudet turvamerkinnät koostuvat peukaloinnin paljastavasta mekanismista ja lääkepakkauksen yksilöivästä koodista. Uudistuksen tarkoituksena on kitkeä lääkeväärennösten mahdollisuus ja taata korkea potilasturvallisuus.
 Järjestelmän rakentamisesta ja hallinnoinnista Suomessa vastaavan Suomen Lääkevarmennus Oy:n mukaan lääketurvallisuus on jo valmiiksi korkealla tasolla Suomessa. Tähän mennessä on ilmennyt vain yksittäisiä tapauksia, joissa lääkeväärennöksiä on päätynyt lailliseen jakeluketjuun, mutta uuden järjestelmän myötä se ei ole enää mahdollista.
 Suomen Lääkevarmennus kertoo, että järjestelmän käyttöönottoa on valmisteltu useita vuosia ja testattu yhteistyössä lääketukkujen, apteekkien sekä sairaala-apteekkien kanssa.
 Lue myös:
 Väärennettyjen lääkkeiden pääsyä apteekkeihin aletaan torjua uudella järjestelmällä
 Kymmenet potilaat saaneet vanhentunutta lääkettä keuhkosyövän hoitoon Suomessa – viranomaisen mukaan kyseessä vakava lääkeväärennöstapaus
 Yleistä verenpainelääkettä vedetään pois apteekeista – epäpuhdasta

Lääkevarmennuksiin uusi Euroopan laajuinen järjestelmä


Summary: Oman puolueen sisältä ei yleensä nouse haastajia istuvalle presidentille.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  voi saada haastajia oman puolueensa sisältä ensi vuoden presidentinvaaleihin, arvioi Ulkopoliittisen instituutin ohjelmajohtaja  Mika Aaltola .
 – Mitä enemmän Trumpin heikkoutta on aavistettavissa ilmassa, sitä todennäköisemmin presidentinvaalien esivaaleihin tulee republikaanihaastajia. Varmasti moni presidenttihaaveita hautova senaattori miettii nyt, milloin on oikea hetki tulla esiin, Aaltola arvioi.
 Trumpin asemaa ovat heikentäneet poliittiset kiistat esimerkiksi Meksikon rajalle rakennettavasta muurista ja joukkojen vetämisestä Syyriasta, mutta myös häntä kohtaan esitetyt vakavat syytökset ja erikoissyyttäjä  Robert Muellerin  tutkinnasta esiin nousevat tiedot. Lisäksi yli kuukauden kestänyt hallinnon sulku ja sen jälkipyykki ovat syöneet Trumpin suosiota.
 Uutiskanava ABC:n ja  Washington Postin  tammikuussa teettämän mielipidemittauksen mukaan vain noin 37 prosenttia amerikkalaisista kannattaa Trumpin toimia.
 Republikaanien keskuudessa Trumpin kannatus on kuitenkin pysynyt suhteellisen korkealla, 80 prosentissa. Silti soraääniä on kulunut sekä maltillisten että Trumpin populistista politiikkaa tukeneiden republikaanien joukosta.
 Maltilliset vaihtoehdot
 Seuraavat presidentinvaalit odottavat yhdysvaltalaisia marraskuussa 2020. Virallisesti republikaanipuolue päättää ehdokkaansa kansallisessa puoluekokouksessaan saman vuoden elokuussa. Kuitenkin jo nyt puolueen virallinen johto on julistanut tukensa Trumpille.
 Se ei silti ole estänyt spekulointia puolueen sisältä nousevista haastajista. Monet esillä olleet nimet edustavat Trumpin oikeistolaiseen politiikkaan verrattuna maltillisempaa linjaa.
 Yksi potentiaalinen ehdokas on Ohion osavaltion entinen kuvernööri  John Kasich , joka kävi Trumpin kanssa taistoa jo vuoden 2016 republikaanien esivaaleissa. Kasich on itse sanonut pitävänsä toistaiseksi kaikki vaihtoehdot avoimina.
 Viime aikoina esillä on ollut myös Marylandin kuvernöörin  Larry Hoganin  nimi. Trumpia kritisoinut Hogan on onnistunut maltillisella linjallaan ilmeisen menestyksekkäästi toimimaan perinteisesti demokraattivetoisen Marylandin osavaltion kuvernöörinä.  Washington Postin tietojen mukaan  Hogan onkin käynyt keskusteluja republikaanipuolueen sisällä siitä, pitäisikö hänen lähteä ehdolle.
 Pöydällä on ollut myös muita nimiä. Yhtenä haastajana on pidetty Utahin osavaltion senaattoria ja aikanaan  Barack Obaman  haastanutta  Mitt Romneytä .
 – Romney on tuonut selkeästi esille, että hän ei ole presidentin miehiä, Mika Aaltola muistuttaa.
 Romney on julkisesti kritisoinut Trumpia muun muassa huonosta käytöksestä ja epäpätevien henkilöiden nimittämisestä korkeisiin tehtäviin. Tammikuussa Romney kuitenkin sanoi  CNN:lle , että ei aio haastaa Trumpia.
 Monien harmiksi myös vastikään senaatista eläköitynyt Trumpin kovasanainen kriitikko  Jeff Flake  ilmoitti CBS News -kanavalla, että hän ei aio haastaa Trumpia.
 – Toivon yhä, että joku republikaani haastaa presidentin esivaaleissa, Flake kuitenkin sanoi haastattelussa.
 Aiemmin hän oli sanonut, että Yhdysvallat tarvitsee muistutuksen siitä, mitä konservatiivina olo tarkoittaa ja mitä tarkoittaa hyvä käytös.
 Upin Aaltolan mukaan esivaaleissa osittain määritelläänkin republikaanien olemusta.
 – Nyt käydään myös kilpailua republikaanipuolueen sielusta. Onko republikaanit Trumpin puolue vai onko se perinteisempi, pitkät traditiot omaava Yhdysvaltalainen poliittinen liike?
 Haastajia ollut ennenkin
 Jatkokaudelle pyrkivän presidentin haastaminen oman puolueen sisältä on Yhdysvalloissa harvinaista, vaan ei tavatonta.
 – Mitä heikompi ja epäsuositumpi presidentti on, sitä todennäköisemmin oman puolueen parista nousee haastajia, Aaltola muistuttaa.
 Näin on käynyt viimeksi 1990-luvun alussa republikaanipresidentti  George H.W. Bushille , kun televisiokommentaattori  Pat Buchanan  yritti haastaa hänet esivaaleissa. Buchanan ei kuitenkaan onnistunut yrityksessään.
 1980-luvulla  Edward Ted Kennedy  koetti demokraattien esivaaleissa viedä ehdokkuuden jatkokaudelle pyrkineeltä presidentti  Jimmy Carterilta  siinä onnistumatta. Myöskään  Ronald Reagan  ei 1970-luvulla saanut vietyä republikaaniehdokkuutta istuvalta presidentiltä  Gerald Fordilta .
 Vaikka haastajat eivät ole esivaaleissa viime vuosikymmeninä pärjänneet, he ovat mitä ilmeisimmin onnistuneet keikuttamaan venettä. Näyttää nimittäin siltä, että jatkokaudelle haluava presidentti, joka saa haastajan esivaaleihin, häviää lopulliset presidentinvaalit. Näin kävi niin Bushille, Carterille kuin Fordille.

Trump voi saada haastajan omiensa joukosta – presidentinvaalitaisto käy kiivaana


Summary: Yhdysvaltain 72-vuotias presidentti Donald Trump on käynyt vuosittaisessa terveystarkastuksessa.

Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  terveys on erinomainen, kertoo hänen lääkärinsä. 72-vuotias Trump kävi perjantaina vuotuisessa terveystarkastuksessaan.
 Noin neljä tuntia kestäneen tarkastuksen jälkeen Valkoinen talo julkaisi tiedotteen. Lääkäri  Sean Conleyn  mukaan presidentin terveys on erittäin hyvä. Conley arvioi, että Trumpin terveys pysyy hyvänä koko hänen presidenttikautensa ajan.
 Vielä ei tiedetä, julkaistaanko Trumpista tarkemmat ja yksityiskohtaisemmat terveystiedot. Viime vuonna tiedot julkistettiin tarkastuksen jälkeen.
 Kyseessä oli Trumpin toinen tarkastus presidenttinä. Vuosi sitten lääkäri kehotti häntä harrastamaan liikuntaa ja vähentämään kaloreita.
 Trump ei juo alkoholia tai tupakoi, mutta hän ei ole myöskään erityinen kuntoilija. Ensisijaisesti hän harrastaa golfia. Trump on kertonut saavansa runsaasti liikuntaa kävelemällä Valkoisen talon ympärillä. Lisäksi hän pitää pikaruoasta.

Lääkäri: Presidentti Trump on erittäin hyvässä kunnossa


Summary: Alavuden yksikön toiminta saa moitteita muun muassa henkilöstön ja asukkaiden määrästä, toiminnan aloittamisesta ennen luvan saamista ja potilasturvallisuuteen vaikuttavista epäkohdista ja riskeistä.

irtisanoutuminen (henkilön aseman muuttaminen)

Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto on  keskeyttänyt Alavudella sijaitsevan Attendon hoivakoti Pelimannin toiminnan . Keskeyttäminen on voimassa siihen saakka, kunnes AVI toisin päättää.
 Kuusiokuntien sosiaali- ja terveyskuntayhtämän on ottanut toiminan haltuunsa välittömästi. Uusi johtaja on aloittanut jo perjantaina hoivayksikössä.
 Aluehallintovirasto on saanut vasta kuukauden toiminnassa olleesta Attendon yksiköstä useita eri ilmoituksia tammi-helmikuun aikana. Ensimmäiset tiedot ovat tammikuun alkupuolelta, jolloin hoivakotiin oli otettu ensimmäiset asukkaat sisään ennen kuin koko yksikkö oli saanut lain mukaista toimintalupaa.
 Tammikuun puolivälin jälkeen hoivakodissa oli sijoitettuna tehostettuun palveluasumiseen 49 asiakasta, kun yksikön toimintaluvan mukainen paikkamäärä tehostetussa palveluasumisessa on vain 45 paikkaa. Sijoituspäätöksiä oli siis tehty enemmän kuin Attendon Pelimannissa oli luvallisia paikkoja.
 Kuusiokuntien sosiaali- ja terveyskuntayhtymä on tehnyt useita vierailuja hoivakotiin tammikuun ja helmikuun aikana. Käyntien syynä on ollut muun muassa Pelimannin alhainen henkilöstömäärä, henkilökunnan rekrytointi, lääkehoidossa ilmenneet ongelmat sekä asukkaiden vaatima hoidon taso. Lisäksi hoivakotiin on tehty helmikuussa myös ennalta ilmoittamaton tarkastuskäynti.
 Helmikuun tarkastuskäynnillä vakavia puutteita
 Viranomaisten helmikuun alkupuolella tekemällä tarkastuskäynnillä on ilmennyt, että Pelimannissa on ollut liian vähän henkilökuntaa. Attendoa on jouduttu kehottamaan hankkimaan välittömästi lisää työntekijöitä ilta- ja yövuoroon.
 Tarkastuksessa on ilmennyt useita epäkohtia. Tarkastajat ovat pitäneet tilannetta huolestuttavana. Lupa- ja valvontaviranomaisten mukaan toiminnassa on havaittu myös asiakasturvallisuutta vaarantavia tekijöitä.
 Henkilöstömäärä on ollut liian pieni ja todennettu osaaminen puutteellista. Hoivakodin iltavuorossa opiskelijat on laskettu henkilöstömitoitukseen, samoin hoitajia, joita ei ole kirjattu Valviran rekisteriin.
 Asiakkaista on annettu virheellistä tietoa. Sairaanhoitaja on ilmoittanut joidenkin hoivakodin asukkaiden olevan palveluasumisen asukkaita, vaikka he ovat kuntayhtymän vanhuspalveluiden johtajan mukaan kuuluneet tehostetun palveluasumisen asukkaisiin.
 Ruokaa lähikaupasta, lääkkeiden toimituksessa päivien viive
 Pelimannin henkilöstömitoitus on vaihdellut 0,55–0,62, kun luvan mukainen mitoitus tulisi olla vähintään 0,65. Hoitotyöntekijöiden ajasta on mennyt paljon aikaa tukitehtäviin, joihin on palkattu liian vähän henkilökuntaa. Lisäksi yksikössä on ollut saattohoidossa asukas, mutta henkilökunnan määrää ei ole lisätty saattohoidon takia, eikä saattohoidettavaan ole voitu keskittyä.
 Attendon mukaan henkilökuntaa saadaan väliaikaisesti muista yksiköistä, mutta Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintoviraston mukaan alueella olevissa Attendon yksiköissä ei ole ylimääräisiä työntekijöitä, vaan niissäkin on niukka henkilöstö.
 Yksikön ruokahuollossa on ollut ongelmia ja henkilöstö on joutunut hankkimaan valmisruokaa S-marketista. Yöpaaston pituus on ollut 13 tuntia, kun suositus on enintään 11 tuntia.
 Hoivakodin lääkehuolto on ollut epäasiallinen. Henkilöstöllä ei ole ollut lääkelupia ja joissakin työvuoroissa ei ole ollut yhtään lääkeluvallista työntekijää koko yksikössä. Lisäksi lääkkeiden toimituksessa on ollut merkittävää viivettä. Esimerkiksi lääkärin perjantaina määräämä lääke virtsatietulehdukseen on saatu vasta tiistaina. Attendo on kiistänyt tämän.
 Kuukauden aikana 6 asukasta kuoli, 10 työntekijää irtisanoutui
 Pelimannissa on kuollut kuusi asukasta vajaan kuukauden aikana. AVI ei kuitenkaan ole vielä saanut kuolemantapauksista yksityiskohtaista tietoa tai selvitystä siitä, ovatko tapaukset johtuneet hoitovirheestä tai hoidon laiminlyönneistä. Viraston mukaan asiaa selvitetään.
 Lisäksi viraston tietoon on tullut jo kymmenen työntekijän irtisanoutumista. Helmikuun alkuun mennessä vajaan kuukauden aikana hoivakodin henkilöstöstä on irtisanoutunut jo kymmenen työntekijää.
 Toiminta ei ole myönnetyn luvan mukaista
 Luvan keskeyttämisen perusteluina AVI katsoo, että saatujen tietojen perusteella toimintayksikön toiminta ei vastaa sille myönnettyä yksityisestä sosiaalihuollosta annetun lain mukaista lupaa. Lisäksi toimintayksikön asiakasturvallisuus vaarantuu vakavasti, mikäli toimintaa jatketaan.
 AVI:n päätös on poikkeuksellisesti tehty varaamatta Attendolle Pelimannille erillistä tilaisuutta selvityksen antamiseen, koska asian käsittelyn viivästyminen saattaisi aiheuttaa huomattavaa haittaa ihmisten terveydelle.
 AVI painottaa, että toimintaa ei saa aloittaa ennen kuin lupa on myönnetty, henkilöstön määrä tulee olla vähintään luvan mukainen ja muita ilmenneitä epäkohtia ei ole toiminnassa korjattu riittävästi. Aluehallintovirastolla ei ole perusteltua syytä tämän hetkisen tiedon mukaan olettaa, että palveluntuottajan omavalvonta korjaisi asian.
 Lue myös:
 Attendon hoivayksikkö Pelimannin toiminta keskeytetään Alavudella – kuukaudessa kuusi kuolemantapausta
 Viranomaiset selvittävät vasta kuukauden toimineen Attendon hoivakodin toimintaa Alavudella – toiminnan keskeyttämisestä saatetaan päättää vielä illan aikana

Aluehallintovirasto: Attendon Pelimannin toiminnassa useita vakavia puutteita – toiminnan keskeytys on voimassa toistaiseksi


Summary: Nuoret suhtautuvat erilaisiin kansalaisvaikuttamisen muotoihin myönteisemmin kuin ikääntyneet.

Lähes joka toinen kertoo allekirjoittaneensa kansalaisaloitteen lainsäädäntöön vaikuttaakseen, ilmenee Kunnallisalan kehittämissäätiön tutkimuksesta.
 Kyselyn mukaan kaksi viidestä voisi kuvitella allekirjoittavansa kansalaisaloitteen jonkin tärkeän asian puolesta. Vain neljä prosenttia ei voisi ajatella tekevänsä sitä koskaan.
 Lähes kolme neljästä tutkimukseen osallistuneesta on lisäksi muun muassa ryhtynyt tai saattaisi ryhtyä osto- tai maksulakkoihin tärkeänä pitämänsä asian puolesta. Nuoret suhtautuvat erilaisiin kansalaisvaikuttamisen muotoihin suopeammin kuin ikääntyneet.
 Tutkimuksen toteutti Kantar TNS. Tutkimusaineisto on koottu Gallup Kanavalla 1.–5. joulukuuta. Haastatteluja tehtiin yhteensä 1 020. Virhemarginaali on suurimmillaan vajaat kolme prosenttiyksikköä suuntaansa.
 AOP / kansalaisaloite.fi

Tutkimus: Lähes puolet suomalaisista on joskus allekirjoittanut kansalaisaloitteen


Summary: Äänestyksestä voi helposti tulla mittari presidentin suosiolle tai sen puutteelle.

Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  on kertonut harkitsevansa kansanäänestyksen järjestämistä rauhoittaakseen niin sanottujen keltaliivien marraskuusta jatkuneita mielenosoituksia, mutta keinossa on vaikeutensa.
 Macron on onnistunut nostamaan suosiotaan viime viikkoina pitämällä useita keskustelutilaisuuksia kansalaisten kanssa eri puolilla Ranskaa. Hän on luvannut, että ihmisten huolien kuuleminen johtaisi todellisiin muutoksiin, joten joidenkin ehdotusten vieminen kansanäänestykseen toisi viestille ja Macronille kaivattua uskottavuutta.
 Kansanäänestys on riski
 Lillen yliopiston professorin, perustuslakiasiantuntija  Jean Philippe Derosierin  mukaan kansanäänestyksen järjestäminen on presidentille kuitenkin tupla tai kuitti -tilanne, joka voi kriisin rauhoittamisen sijaan johtaa syvempiin vaikeuksiin.
 – Ihmiset yleisesti unohtavat vastata kysymykseen, joka heiltä kysytään, ja sen sijaan antavat vastauksensa kysymyksen esittäjän perusteella. Kansanäänestyksestä voi siksi tulla äänestys siitä, onko presidentillä tukea vai ei, Derosier sanoo.
 Esimerkiksi Ranskaa toisen maailmansodan jälkeen johtanut  Charles de Gaulle  vahvisti selvästi asemaansa voittamalla kolme kansanäänestystä, mutta tappio neljännessä äänestyksessä vuonna 1969 sai hänet luopumaan vallasta.
 Viimeisin kansanäänestys Ranskassa on järjestetty vuonna 2005.
 Kansanäänestyksellä uskottavuutta
 Lehtitietojen mukaan Macron harkitsee tuovansa kansan äänestettäväksi useita laajalti kannatettuja ehdotuksia, kuten lainsäätäjien määrän vähentämisen ja poliitikkojen toimikausien rajoittamisen.
 Oppositiossa olevan republikaanipuolueen johtaja  Laurent Wauquiez  sen sijaan on ehdottanut, että Macronin pitäisi testata talouslinjansa suosio kansanäänestyksessä. Macron on painottanut taloustoimissaan investointien houkuttelua ja yrittämisen helpottamista.
 Keltaliivit sen sijaan ovat muun muassa ilmaisseet haluavansa sveitsiläistyylisiä kansanäänestyksiä kansalaisaloitteiden perusteella. Niistä Macron ei ole kuitenkaan innostunut.

Kansanäänestys olisi Ranskan Macronille tupla tai kuitti


Summary: Selvityksen toteuttaneen Kansallisarkiston mukaan käytössä ollut lähdeaineisto ei kuitenkaan anna tarpeeksi yksityiskohtaista tietoa suomalaisten osallisuudesta.

Waffen SS:n Wiking-divisioonassa vuosina 1941–1943 palvelleet suomalaissotilaat osallistuivat hyvin todennäköisesti osana saksalaista SS-sotilasjoukko-osastoa juutalaisten, muiden siviilien ja sotavankien surmaamiseen Saksan itärintamalla, todetaan  valtioneuvoston kanslian Kansallisarkistolta tilaamasta riippumattomasta arkistoselvityksestä.
 Yhteensä 1 408 suomalaista vapaaehtoista palveli Waffen SS:n Wiking-divisioonassa. SS-vapaaehtoisista suomalaisista 256 kaatui sotaretken aikana, 14 katosi ja 686 haavoittui.
 Helsingin Säätytalossa perjantaina julkaistu selvitys käynnistettiin sen jälkeen, kun juutalaisen ihmisoikeusjärjestö Simon Wiesenthal -keskuksen johtaja  Efraim Zuroff   pyysi presidentti Sauli Niinistöä  laatimaan selvityksen suomalaisten Waffen SS:n Wiking-divisioonassa vuosina 1941–1943 palvelleiden suomalaisten osuudesta juutalaisten surmaamiseen.
 Englanninkielisen selvityksen kokosi Kansallisarkiston tutkija, professori  Lars Westerlund . Suomeksi valtioneuvoston kanslia julkaisi selvityksestä tiivistelmän.
 Käytettävissä oli 76 päiväkirjaa
 SS-Divisioona Wikingissä palvelleista suomalaisista vapaaehtoista 76:n sodan aikana pitämä päiväkirja oli selvityksen käytettävissä.
 Selvityksen mukaan suomalaisten päiväkirjat kertovat kiistattomasti, että vapaaehtoiset ovat olleet tietoisia juutalaisten, siviilien ja sotavankien surmaamisista. Heihin kohdistuneista väkivallanteoista on päiväkirjoissa useita mainintoja. Aineistosta on kuitenkin vaikea päätellä, kuinka hyvä kokonaiskuva suomalaisilla on tapahtumista ollut.
 – Vaikenemisen linja on jatkunut myös myöhemmissä SS-vapaaehtoisten kirjoittamissa teoksissa. Niissä on järjestelmällisesti annettu kuva, että suomalaiset olisivat osallistuneet taisteluihin divisioonan kärkijoukoissa eivätkä olleet tienneet sitä, mitä taustalla oli tapahtunut, Kansallisarkiston pääjohtaja  Jussi Nuorteva  sanoo.
 Nuortevan mukaan on ilmeistä, että suomalaiset SS-vapaaehtoiset osallistuivat hyvin todennäköisesti SS-Divisioona Wikingin eri yksiköiden suorittamiin surmaamisiin ja väkivaltaisuuksiin niin juutalaisia kuin siviilejä ja sotavankejakin kohtaan vuosina 1941– 1942.
 Ei sotarikossyytöksiä mutta epäilyjä
 Suomalaisen SS-vapaaehtoisen poika ja Waffen-SS -vapaaehtoisten perinteitä vaalivan Veljesapu-Perinneyhdistyksen puheenjohtaja  Pekka Kääriäiselle  selvitys ei tuonut mitään uutta. Kääriäiselle selvitys oli pettymys.
 – Kun kyseessä sotarikosselvitys, niin sitten pitäisi myös osata vastata, oliko niitä vai eikö niitä ollut. Sitä vastaustahan ei suoranaisesti tullut. Jätettiin edelleen epäilys.
 Suomalaiset SS-vapaaehtoiset kotiutettiin keväällä 1943. Edelleen elossa on kahdeksan SS-Divisioona Wikingissä palvellutta suomalaista vapaaehtoista. Heidän osaltaan selvityksen lähteissä ei ole mainintoja osallistumisesta väkivaltaisuuksiin.
 Pekka Kääriäisen isä haavoittui kolme kertaa SS-komennuksen aikana.
 – Isän kommentit olivat, että he olivat nähneet kyllä, että saksalaiset ovat juutalaisia ja muita huonosti kohdelleet. Mutta, että se on järjestelmässä, siitä ei varmasti ollut tietoa, keskitysleireistä puhumattakaan.
 Lue myös:
 Tutkimus murtaa monia suomalaisiin vapaaehtoisiin SS-miehiin liitettyjä myyttejä – osa mukana sotarikoksissa
 Tutkija: Lähes puolet suomalaisista SS-miehistä fasisteja – "Ampumataidoille olisi parempaakin käyttöä kuin juutalaisten teloittaminen"
 Suomalaisten SS-miesten osuus toisen maailmansodan sotarikoksiin selvitetään

Riippumaton selvitys: Suomalaiset SS-miehet todennäköisesti osallistuivat saksalaisten mukana juutalaisten ja siviilien surmaamiseen 1941–1943


Summary: Pääkaupunki tarvitsee kokkolalaisten erikoisvarusteita ja osaamista lumikaaoksessaan.

Mikael Granbacka on nukkunut viime yönä parisen tuntia. Helsingin katujen huollosta vastaava firma on kutsunut kokkolalaiset auttamaan lumivuorien poisajossa. Töitä paiskitaan ympäri vuorokauden.
 Granbackan firma on vienyt pääkaupunkiin 16 miestä ja 11 konetta.
 – Keskiviikkona tultiin ja viikon kuluttua käydään kotona Kokkolassa. Todennäköisesti tullaan takaisin heti muutaman päivän jälkeen, Granbacka arvelee.
 Lava täyteen lunta muutamassa minuutissa
 Granbacka kertoo, että heillä on erikoisvarusteena suurteholinko, joka sumuttaa lumen suoraan kuorma-autoon.
 – Kestää pari, kolme minuttia ja meillä on täysi kuorma. Aikaa säästyy, kun lunta ei tarvitse lastata kauhoilla.
 Kokkolalaiset ovat vieneet mukanaan myös viisi kuorma-autoa, traktoreita ja LumiHamstereita.
 – Traktorin perävaunun etukulmaan kytkettävä linko on kätevä Helsingin kaduilla. Tällä sa lingottua, kerättyä, kuormattua ja kuljetettua lumen, Granbacka kertoo.
 Aurauskasoja ja -penkkoja poistetaan ympäri Helsinkiä.
 – Ajamme niitä lumenkeräyspaikoille ja väliaikaisesti myös Kaisaniemen puistoon.
 Yläpeukkuja ja kiitoksia
 Granbackan firma on kolmatta kertaa Helsingissä apuna. Edellisestä kerrasta tosin on vierähtänyt kuutisen vuotta. Keskipohjalaiset tulevat apuun, kun helsinkiläisten kalusto ei enää riitä.
 Granbacka ei ole miehineen törmännyt lumiraivoon.
 – Päinvastoin. Meille näytetään yläpeukkua ja kiitoksia satelee. Edellisellä kerralla eräällä asuinalueella juoksutettiin perään viinipulloja, Granbacka nauraa.

Pohjalaiset auttavat lumitöissä Helsingissä


Summary: Lukuopas erottaa himolukijan satunnaisplärääjästä ja tietää, millainen kirja kullekin sopii.

Elokuva, kirjallisuus ja audiovisuaalinen media

Lukeminen on monipuolinen harrastus, joka voi rentouttaa, antaa tietoa ja viedä kokonaan uusiin maailmoihin. Jokainen nauttii harrastuksesta kuitenkin omalla tavallaan.
 Listasimme yleisiä lukijatyyppejä ja pyysimme lukuopas  Hanne Heikkistä  kertomaan, millainen kirja kullekin lukijalle sopii.  Lukuoppaalta  irtosi myös lukijatyypeille räätälöityjä vinkkejä. Vinkit löydät jutusta kursiivilla.
 Lukuopas Hanne Heikkinen osallistui keskusteluun artikkelin kommenttiosiossa perjantaina 8. helmikuuta.
 Suorittaja
 Luet kirjan aina kannesta kanteen, et välttämättä halusta, vaan tarpeesta saada se loppuun. Kirjan kesken jättäminen ei ole mahdollista, ja kirjoja on lukujonossa jatkuvasti.
 Analysoit myös lukemaasi – välillä jopa liikaa. Haluat lukea mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti voittaaksesi itsesi.

 Vinkit: Suorittavalta lukijalta saattaa kadota lukemisen ilo, jos asiaan suhtautuu liian vakavasti. Rennompaa lukutapaa voi tavoitella tarttumalla johonkin aivan uudenlaiseen kirjaan ihan vain viihtyäkseen. Tähän tarkoitukseen sopivat mainiosti juonivetoiset hyvän tuulen dekkarit, esimerkiksi Alan Bradleyn Flavia de Luce –sarja, jossa 11-vuotias pikkuvanha tyttö ratkoo rikoksia 1950-luvun Englannissa. Myös jokin hulvaton lastenkirja ajaa saman asian. Esimerkiksi Jukka Parkkisen Karhukirjeitä-sarjan saturomaaneissa on huumoria, joka hymyilyttää aikuistakin lukijaa.
 Toinen lähestymistapa voisi olla se, että valitsee kirjan, jota ei yksinkertaisesti kykene lukemaan loppuun. Siinä oppii itselle pakkopullalta tuntuvan kirjan keskeyttämistä väkisinkin. On tietysti makuasia, mitä nämä kirjat ovat, mutta ainakin Volter Kilven Alastalon salissa ja Nikolai Gogolin Kuolleet sielut ovat joissakin lukijoissa aiheuttaneet tämän reaktion. Vaikutus tehostuu, kun kokoaa näkyvälle paikalle pinon kirjoja, jotka oikeasti haluaisi lukea.
 Samaistuja
 Uppoudut kirjan maailmaan täysillä. Harry Potterin jälkeen harjoittelet loitsuja ja Sherlock Holmesin luettuasi näet mysteerejä kaikkialla. Puhut kirjalainauksilla arkisissa tilanteissa tai ainakin ajattelet niitä.

 Vinkit: Samaistuminen on lukemisen parasta antia, ja tilapäinen haaveilu Tylypahkan kutsukirjeestä Pottereiden lukemisen jälkeen on ihan normaalia. Eipähän elämä käy tylsäksi loitsuja opetellessa. Jos todellisuudentaju uhkaa kadota, kannattaa kokeilla vanhaa kunnon realismia. Esimerkiksi Juhani Ahon, Maria Jotunin ja Charles Dickensin teokset ovat tiukasti kiinni arjessa. Uudempia arkielämän kuvauksia löytyy esimerkiksi Eve Hietamiehen vauva-arkea kuvaavasta Yösyötöstä jatko-osineen, Tarja Leinosen kainuulaisesta lestadiolaisperheestä kertovasta Koti koivun alla -romaanista ja italialaiseen tehdasyhteisöön sijoittuvasta Silvia Avallonen kasvutarinasta Teräs.
 Rentoutuja
 Rentoudut kirjan kanssa. Lekottelet sängyssä lueskellen etkä pidä kiirettä. Nautit kirjasta joskus jopa niin paljon, että luet sitä vain satunnaisesti, ettei se vaan loppuisi kesken.

 Vinkit: Rentoutujat osaavat ottaa ilon irti lukemisesta, mikä on hienoa. Lukeminen onkin hyvä keino pysäyttää kiireinen arki hetkeksi. Tästä asenteesta kannattaa pitää kiinni. Hyvää, hieman haahuilevaa rentoutumislukemista voisi olla esimerkiksi ihmisten arkisia kohtaamisia filosofisella otteella pohtiva Rachel Cuskin Ääriviivat.
 Rentoutujan kannattaa laittaa hälytys puhelimeen tai herätyskelloon, jos lukemisen jälkeen täytyy vielä lähteä jonnekin. Rentoutuminen kun saattaa johtaa kirja naamalla nukahtamiseen.
 Kirjafriikki
 Luet, mitä vain, missä vain. Haluat omistaa paljon kirjoja lukemattomista genreistä. Sinut voi löytää ajoittain kirjastosta haistelemasta kirjoja. Luet montaa eri genren kirjaa yhtäaikaisesti, sillä joka tilanteeseen on oma opuksensa.

 Vinkit: Kirjafriikeille on usein vaikea suositella uutta lukemista, koska he ovat jo lukeneet ”kaiken”. Onneksi kirjat eivät oikeasti lukemalla lopu. Ja toisaalta, jos sama lukutahti on jatkunut kymmeniä vuosia, on osa luetuista kirjoista jo varmasti päässyt unohtumaan, joten mikään ei estä lukemasta niitä uudestaan. Kirjafriikin kannattaa mahdollisuuksien mukaan ottaa kirjastoreissulle mukaan kantoapua selkävaivojen ehkäisemiseksi. Kirjafriikille voisi suositella jotain vasta tulossa olevaa kirjaa kevään uutuuksista, sillä niitä hän ei ainakaan ole lukenut. Esimerkiksi tulevana keväänä ilmestyy Sally Rooneyn romaani Keskusteluja ystävien kesken, joka on ollut maailmalla hitti.
 Keskeyttäjä
 Tartut kirjaan innoissasi, mutta jätät sen useimmiten kesken. Kiinnostus ei riitä, vaikka tarina miellyttäisikin. Olet lukenut satoja kirjoja puoleen väliin.

 Vinkit: Keskeyttäjän kannattaa lähestyä asiaa miettimällä, mitkä kirjat hän on saanut luettua loppuun. Onko niillä jokin yhdistävä tekijä? Kirjastosta voi pyytää vinkkejä samankaltaisten kirjojen löytämiseen. Keskeyttäjän kannattaa kokeilla novellikokoelmia. Niistä voi lukea vaikka yhden novellin kerrallaan ja pitää sitten taukoa. Esimerkiksi Jukka Viikilän Suomalainen vuosi ja Lucia Berlinin Siivoojan käsikirja ovat hyviä vaihtoehtoja.
 Pohtija
 Haluaisit lukea ahkerammin, mutta et saa aikaiseksi. Kirjat ovat parhaita mahdollisia lahjoja, mutta jäävät useimmiten yöpöydälle pölyyntymään. Haaveilet lomasta, jolla lukisit, lopulta et lue lomallakaan yhtään ainutta riviä.

 Vinkit: Lukemishaluja voi herätellä lukemalla tietokirjan itseä kiinnostavasta aiheesta tai henkilöstä. Esimerkiksi urheilijoista ja muusikoista on julkaistu viime vuosina paljon elämäkertoja. E-äänikirjat ovat toimiva vaihtoehto, sillä niitä voi kuunnella vaikka automatkalla tai tylsiä kotitöitä tehdessä.
 _Lisäpotkua lukemiseen saa lukuhaasteista. Niissä luettavaa valitaan erilaisten haastekohtien avulla. Esimerkiksi Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun kirjastoilla on meneillään lukuhaaste. Myös Helsingin kaupunginkirjaston vuosittain järjestämä  lukuhaaste  on suosittu._
 Lue lisää:
 Etkö ehdi lukea? Ei hätää! Tällä vinkillä luet jopa sata kirjaa vuodessa
 Tökkiikö lukeminen? Eikö hyväkään kirja imaise mukaansa? Kärsit ehkä ADT:stä
 Hurja lukuhaaste: helsinkiläisnainen aikoo lukea tänä vuonna kirjan joka päivä

Oletko suorittaja, samaistuja vai keskeyttäjä? Kun tunnistat lukijatyyppisi, voit unohtaa hutilainaukset ja löydät sinulle sopivat kirjat


Summary: Uhri oli alaikäinen tyttö.

Itä-Uudenmaan poliisilaitos on saanut valmiiksi viime vuoden marraskuun lopussa tapahtuneen henkirikoksen esitutkinnan.
 Poliisi epäilee miehen murhanneen vakavasti sairaan lapsen Nurmijärvellä  viime vuoden lopulla. Poliisi kertoo, että epäilty on vuonna 1982 syntynyt uhrin isäpuoli.
 Uhri oli alaikäinen vakavasti sairas tyttö.
 Poliisi on tutkimus rikosta murhana sen erityisen raa'an ja julman tekotavan vuoksi. Lisäksi teon kohteena oli puolustuskyvytön lapsi.
 Uhrin kuolinsyytä ei kerrota, sillä se on määrätty salassa pidettäväksi tiedoksi. Poliisi ei myöskään kerro tarkempaa tekotapaa.
 Seuraavaksi asia siirtyy syyteharkintaan Itä-Uudenmaan syyttäjänvirastoon.

Poliisi epäilee isäpuolta vaikeasti vammaisen lapsen murhasta Nurmijärvellä


Summary: Opinto-ohjaajien mielestä on ikävää, että nuoret pelkäävät valintojensa lopullisuutta.

Vaikka uusia ammatteja ja urapolkuja syntyy kuin sieniä sateella, pitävät  suosituimmat korkeakoulututkinnot  yhä pintansa. Muun muassa kauppakorkeakoulu sekä lääketieteen, oikeustieteen ja psykologian opinnot houkuttavat nuoria hakijoita laajalti.
 – Niiden kaltaiset perinteiset ammatit jyräävät yhä, sillä ne ovat sellaisia selkästi ammattiin ja työhön johtavia, Turun Luostarivuoren koulun opinto-ohjaaja  Sari Hietanen  toteaa.
 Salon lukiossa työskentelevä opinto-ohjaaja  Armi Nurmi  on havainnut saman ilmiön.
 – Tosin nyt myös pelaamisen maailma nostaa vahvasti päätään nuorten haaveissa. Monet pohtivat, miten voisivat ryhtyä esimerkiksi järjestämään virtuaalimaailmaan liittyviä tapahtumia ja löytämään pelimaailmasta ammatin, Nurmi kertoo.
 Monet opinto-ohjaajat viettävät parhaillaan vuoden kiireisintä aikaa, sillä kevään  yhteishaku  ammatilliseen koulutukseen ja lukioihin alkaa 19. helmikuuta.
 Katja Halinen / Yle
 Yläkouluikäisiä ohjaavan Hietasen mukaan nuoret haaveilevat erityisesti pelimaailman tarjoamista luovista ammateista. Pelisuunnittelijan ura kiinnostaa kovasti, mutta ohjelmointi ei juuri yläkouluikäisiä houkuta.
 – Nuorten ammattihaaveiden skaala on kuitenkin äärimmäisen laaja. Vaikka jotkut alat ovat toisia suositumpia, olen kohdannut niin kalankasvattajan kuin tubettajan urasta haaveilevia oppilaita. Nuorilla on todella mielikuvituksellisia ja mielenkiintoisia tulevaisuudenhaaveita, Hietanen toteaa.
 Omien haaveiden kokeilualustana voi käyttää verkon ilmaisia ammatinvalintatestejä kuten  Duunikonetta .
 Opo ei murskaa, vaan avaa vaihtoehtoja
 Opinto-ohjaajat muistuttavat, että heidän työnkuvaansa ei milloinkaan kuulu kertoa nuorelle, mikä tästä tulee isona tai mille alalle tulisi pyrkiä.
 – Se on yleinen, ikävä harhaluulo. Todellisuudessa opiskelija tekee aina itse omat päätöksensä. Me olemme vain siinä rinnalla tukena matkan varrella, Armi Nurmi kertoo.
 Jos tie kohti tulevaisuuden unelma-ammattia tuntuu nuoresta kiviseltä, yrittää opinto-ohjaaja avata sinne toisen polun.
 – Me emme milloinkaan murskaa unelmia, vaan kerromme realiteeteista ja erilaisista vaihtoehdoista, jotta nuori pääsee tavoitteeseensa. Ehkä joskus aivan muuta kautta, kun ensin oli ajatellut, Sari Hietala toteaa.
 Paras kompassi on oma sydän.  Sari Hietanen
 Opojen mukaan nuorten omat harrastukset ja kiinnostuksen kohteet ovat avaintekijöitä tulevaisuuden uran urkenemisessa.
 – Jos ei ole täysin varma niistä omista ammatillisista unelmistaan, kannattaa tarkastella nimenomaan omia mielenkiinnonkohteita. Yleensä niiden myötä löytyy myös omia vahvuuksia, Nurmi korostaa.
 – Paras kompassi on oma sydän, Hietala vahvistaa.
 Maailma muuttuu, opot pysyvät perässä
 Opinto-ohjaajien mukaan sosiaalinen media on vaikuttanut paljon nuorten tulevaisuudenhaaveisiin. Nuoret unelmoivat elättävänsä itsensä Instagram-kuvilla, henkilöbrändäyksen ammattilaisina, e-urheilijoina ja tubettajina.
 Aikoinaan television kokkiohjelmat aiheuttivan valtavan hakijaryntäyksen ammattikoulujen kokkilinjoille. Sittemmin into kokin ammattiin on romahtanut, mutta samankaltaista ilmiötä kohdataan yhä.
 Mediassa ja erityisesti sosiaalisessa mediassa esillä olevat ammatit antavat nuorille valtavasti inspiraatiota.
 – Väylät muuttuvat todella nopeaan tahtiin ja niiden perässä pysyminen näin tanakasti keski-ikäisenä tuntuu joskus hieman haasteelliselta. Uskon kuitenkin, että väistämättä siihen nuorten maailmaan pääsee hyvin sisälle, kun sen kohtaa päivittäin, Sari Hietala kertoo.
 On parempi kysyä mitä haluat tehdä seuraavaksi kuin mikä sinusta tulee isona.  Armi Nurmi
 18 vuoden ajan opinto-ohjaajana työskennellyt Armi Nurmi on samalla linjalla.
 – Ajat ovat muuttuneet. Aloittaessani internet oli hyvin pienessä roolissa, kun nykyisin se on kaikki kaikessa. Asiat tunnutaan tekevän joka vuosi eri tavalla. Erilaiset sivustot ovat helpottaneet hakuprosesseja ja tiedonsaantia valtavasti.
 Opinto-ohjaajat ympäri Suomen kokoontuvat vuosittain täydentämään osaamistaan ja tutustumaan eri kaupunkien koulutusvaihtoehtoihin Opopäiville. Tänä vuonna opot kokoontuivat Turkuun.
 – Oppilaalle voi kertoa paljon laajemmin erilaisista vaihtoehdoista, kun on omin silmin päässyt näkemään, millaista esimerkiksi lentokonemekaanikon koulutus on, Armi Nurmi kertoo.
 Harha-askeleen jälkeen voi palata takaisin
 Moni kauhistelee ajatusta, että 15 ikävuoden jälkeen pitäisi jo tietää, mille alalle suuntautuu.
 – On parempi kysyä, mitä haluat tehdä seuraavaksi, kuin mikä sinusta tulee isona, Armi Nurmi vinkkaa.
 – On ikävää, että nuoret joutuvat pelkäämään valintojensa lopullisuutta. Itselläni on neljä tutkintoa, eikä minun nuoruudessani ollut olemassakaan sellaista ammattia kuin opinto-ohjaaja, Sari Hietala huomauttaa.
 Hietala muistuttaa myös, että usein voi palata askeleen taaksepäin.
 – Oppilaani tietävät, että jos lukion tai ammattikoulun aloitettuaan huomaa, että nyt tuli valittua väärin, voi luokseni aina palata. Sitten suunnitelma pohditaan yhdessä uudelleen.

Opot auttavat tulevaisuuden tubettajia ja kalankasvattajia: "On parempi kysyä, mitä haluat tehdä seuraavaksi, kuin mikä sinusta tulee isona"


Summary: Luottamusta yhteiskuntaan on todella vaikea palauttaa, kirjoittaa Satu Krautsuk.

Kyseessä on vain jäävuoren huippu.
 Näin totesi Ylelle eduskunnan oikeusasiamiehen toimiston esittelijä  Tapio Räty , kun ongelmat lastensuojelulaitoksissa alkoivat paljastua viime vuonna. Räty on yksi laitoksia kiertävistä tarkastajista.
 Aloin tehdä  ensimmäistä juttuani  laitoksiin sijoitettujen nuorten kaltoinkohtelusta viime keväänä, jo kauan ennen kuin niistä uutisoitiin ensimmäisen kerran. Pengoin tapauksia kuukausia, sillä potilaskertomusten, kantelujen ja niihin tulleiden ratkaisujen läpi kahlaaminen vei aikaa. Selvisi, että kaltoinkohtelua tapahtui paitsi lastensuojelussa myös laitoksissa, joissa hoidetaan tai kuntoutetaan psyykkisesti sairaita nuoria.
 Jutun jälkeen sain paljon viestejä epätoivoisilta vanhemmilta, jotka kertoivat huonosta kohtelusta myös  kehitysvammaisten hoitokodeissa . Samaan aikaan alkoi tulla uutisia kehitysvammaisten aikuisten puolelta. Viimeksi julkisuuteen ovat nousseet  ongelmat vanhusten hoivakodeissa . Selvisi myös, että  ongelmat kehitysvammaisten puolella  ovat yhtä vakavia.
 Laiminlyöntien kohteina ovat olleet lapset, mielenterveysongelmaiset, vammaiset ja vanhukset. Ihmiset, joista vain harva pystyy nousemaan vastarintaan ja puolustamaan oikeuksiaan. Olen kuullut tarinoita ja lukenut hoitoraporteista, kuinka hoitava taho on kuitannut tällaiset pyrkimykset vetoamalla sairauteen tai vammaan.
 Uhkailua ja kiusaamista
 Tapauksiin puuttuneet hoitajat ovat kertoneet minulle, kuinka työnantaja pyrkii vaientamaan heidät uhkaamalla töiden loppumisella. Joitakin on alettu kiusata työyhteisössä, minkä seurauksena he ovat irtisanoutuneet. Pelko leimautumisesta on niin iso, että harva samalta alalta töitä etsivä jäänyt uskaltaa puhua ongelmista julkisuudessa omalla nimellään edes irtisanoutumisen jälkeen.
 Viranomaisen valvontakäynnit kääntyvät teatteriksi, koska viranomainen ilmoittaa niistä tarkastuksen kohteelle yleensä hyvissä ajoin etukäteen. Niihin on aikaa valmistautua. Ongelmat lukuisissa lastensuojelulaitoksissa paljastuivat nimenomaan eduskunnan oikeusasiamiehen tekemillä yllätystarkastuksilla.
 Suurin osa vanhuksista ja kehitysvammaisista ei pysty kertomaan, mitä tapahtuu silloin, kun paikalla ei ole omaisia tai tarkastajia. Mielenterveysongelmaista harvoin uskotaan. Sanaa sanaa vastaan -tilanteessa potilas tai omainen häviää.
 Pelottaa ajatella, kuinka paljon tapauksia jääkään piiloon.
 Valvira siirtää osan sille tulevista kanteluista aluehallintovirastoille. Niillä taas ei ole tarpeeksi väkeä kattavaan valvontaan. Eräs aluehallintoviraston ylilääkäri on kertonut minulle, että Suomessa on vain muutama psykiatrisia hoitolaitoksia valvova psykiatri. Heillä on vastuullaan koko maa, ja he joutuvat hoitamaan valvontaa muiden töidensä ohessa.
 Valvonta perustuukin sekä laitoksissa että hoitokodeissa suurelta osin omavalvontaan. Aluehallintovirasto ei nähnyt omavalvonnassa jääviysongelmaa, kun siitä kysyin.
 Kukaan ulkopuolinen taho ei valvo, mitä laitoksissa kirjataan ylös ja kuinka todenmukaisia kirjaukset ovat. Kuitenkin kantelujen ratkaisut perustuvat dokumentoituun näyttöön. Jos kantelijalla ei sitä ole, virhe tai laiminlyönti ei päädy tilastoihin. Kaikkien haastattelemieni vanhempien mukaan ikäviä tilanteita on jätetty kirjaamatta tai ne on kirjattu väärin.
 Puheet ja kirjaukset ristiriidassa
 Juttuja varten tutkimissani potilaspapereissa ja hoitokertomuksissa on myös ollut ristiriitaisuuksia. Erään mielenterveysongelmista kärsineen nuoren tapauksessa lääkäri oli kirjannut ensin ylös vanhempien kertomuksen huonosta kohtelusta. Myöhemmin sama lääkäri oli kirjoittanut, ettei tällaista viestiä ole vanhemmilta tullut.
 Monet äideistä ja isistä kokevat, että ainoa keino todistaa laiminlyönnit on keskustelujen tallentaminen - salaa. Olen kuullut tallenteita, joissa lääkärin ja koulukodin ohjaajan puheet ovat jotain ihan muuta kuin papereihin on kirjattu. Vielä useammin olen kuullut äidin tai isän harmittelevan jälkikäteen sitä, kun ei tullut tallennettua.
 Suurin osa haastattelemistani vanhemmista on kokenut, että laitos tai hoitokoti on myös “kostanut” kantelut joko heille tai heidän lapselleen. Kosto on vanhempien mukaan toteutettu esimerkiksi rajoittamalla yhteydenpitoa. Pelko omaan lapseen kohdistuvasta kostosta on myös yksi syy siihen, miksi suuri osa heistä ei uskalla puhua epäkohdista.
 Kun tilanne on päässyt näin pahaksi, luottamusta yhteiskuntaan on todella vaikea palauttaa. Nuori ihminen, joka toistuvasti painetaan alas, ei pysty sitä edes rakentamaan.
 Niistä seurauksista saamme maksaa myöhemmin.

Toimittajalta: Suomesta on tullut maa, jossa lääkärienkin puheet kannattaa tallentaa – eikä sekään riitä


Summary: Uutistoimisto Reutersin mukaan maanjäristys on tapahtunut maan itäosassa.

Uutistoimisto Reutersin mukaan Filippiineillä, merellä Mindanaosta itään oli jälleen maanjäristys. Järistys tapahtui 80 kilometrin syvyydessä.
 Uutistoimisto AFP puolestaan kertoo, että maanjäristys oli voimakkuudeltaan 5,9 magnitudia.
 AFP:n mukaan sen ei odoteta aiheuttaneen vahinkoa.
 Loppuvuodesta Filiippiineillä annettiin 6,9 magnitudin järistyksen seurauksena  tsunamivaroitus , joka kuitenkin peruttiin myöhemmin.

Filippiineillä 6,1 magnitudin maanjäristys


Summary: Järjestäjät uskovat uuden lajin suosioon.

Lumilakeuden laidassa törröttää rantalaituri, jonka vieressä makaa soutuvene ylösalaisin. Laiturin nokasta johtavat jäljet selälle. Jälkijonon päässä istuu hahmo pilkkihaalarissa.
 Tämähän on selvästi suomalainen järvenselkä ja tuossa on pilkkijä järvenjäällä. Paitsi, että ei ole.
 Paikka on Sami ja Tanja Niemimuukon pelto Lappeenrannan maaseudulla lähellä Venäjän rajaa. Niemimuukot ovat rakentaneet peltonsa laitaan järvenrannan viikon päästä järjestettäviä peltopilkin MM-kisoja varten.
 Pilkkijä on  Tanja Niemimuukko .
 – Pelto on ollut syönnillään, hän väittää pilkki kädessä.
 Lukemattomien outojen lajien Suomi on näin saamassa jälleen uuden oudon urheilulajin eukonkannon, suopotkupallon, heinäseipäänheiton ja ilmatangon joukkoon .
 Tanja Niemimuukko peltopilkillä. Emma Pietarila/Yle
 Idea kahvipöytäkeskustelusta
 Idea uudesta urheilulajista lähti kavereiden välisestä kahvipöytäkeskustelusta.
 – Istuttiin ja mietittiin, että mitä kaikkea on tullut järjestettyä. On ollut navetanvinttitansseja ja muuta. Sieltä jostain sitten putkahti idea peltopilkistä,  Sami Niemimuukko  kertoo.
 Ajatuksen taustalla on pilkkijöiden vanha vitsi siitä, että pilkkijä voi erehtyä luulemaan peltoa järvenseläksi.
 Emma Pietarila/Yle
 Herättänyt kiinnostusta
 Sami Niemimuukon mukaan uusi laji on jo herättänyt kiinnostusta.
 – Tosi hyvin on ollut kiinnostusta somessa ja ihmisiltä ollaan saatu kannustusta. Nähtävästi jopa tuolta itärajan takaa on tulossa yksi joukkue, Sami Niemimuukko vakuuttaa.
 Niemimuukon mukaan kisoja järjestämään ja sponsoroimaan on lähtenyt joukko paikallisia yrityksiä, yhdistyksiä ja yksityishenkilöitä.
 – Tämä ei ole enää meidän homma pelkästään vaan tässä on moottoripyöräilijöitä ja muita tahoja mukana, Niemimuukko sanoo.
 Yksi erikoinen laji lisää
 Niemimuukko uskoo, että peltopilkki lunastaa paikkansa muiden suomalaisten erikoisten urheilulajien joukossa.
 – Eiköhän tämä sijoitu sinne suopotkupallon ja eukonkannon joukkoon, Sami Niemimuukko sanoo.
 Uuden lajin suosio tosin ei varmasti ainakaan aluksi kanna vanhempien lajien rinnalle.
 – Tietysti ensimmäisenä vuonna pidetään jalat maassa, Niemimuukko sanoo.
 Niemimuukko vakuuttaa, että pilkkijät nostavat kisoissa pellosta oikeaa kalaa.
 – Kyllä siellä on saalista. Punnitukseen saadaan ihan oikeata kalaa.

Suomi saa jälleen uuden oudon urheilulajin – itärajalla järjestetään peltopilkin MM-kisat


Summary: Vesivahinko ei vaikuta vahingoittaneen museon esineistöä.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Museot, näyttelyt sekä historiallisten paikkojen ja rakennusten suojelu

Mikkelin Päämajamuseo on suljettu toistaiseksi vesivahingon vuoksi. Museon henkilökunta havaitsi perjantaiaamuna, että museon katosta valuu vettä museon toisen kerroksen näyttelytiloihin.
 Vesivahinko havaittiin ensimmäisenä museon niin sanotussa sotahuoneessa, jossa esitellään talvi- ja jatkosotien sekä Lapin sodan tapahtumia. Vettä tuli sisään myös rakennuksen toisen kerroksen kulmahuoneesta, jossa esillä on Siviilit sodassa -näyttelyosio.
 Mikkelin kaupungin tiedotteen mukaan Päämajamuseon katolla lumi oli muodostanut jääpadon, ja vesi oli päässyt paineella läpi peltikaton saumoista.
 Mikkelin kaupungin kulttuuri- ja museojohtaja  Matti Karttunen  sanoo veden tulleen virtana katon läpi ja näyttelytiloihin.
 – Aloimme pikaisesti purkaa vitriinejä ja siirtää museoesineitä suojaan virtaavalta vedeltä. Nyt ei riitä se, että sulkisimme yhden ainoan huoneen yleisöltä, vaan valitettavasti meidän on suljettava Päämajamuseo toistaiseksi, Karttunen toteaa.
 – Tiloissa on uhan alla näyttelyesineiden lisäksi myös sähkölaitteita, esimerkiksi valaistuskiskoja. Kun vesi siellä avoimesti virtaa, se muodostaa merkittävän turvallisuusriskin.
 Saman katon alle tulossa Sodan ja rauhan keskus Muisti
 Mikkelissä kaavaillaan juuri perustetun Sodan ja rauhan keskus Muistin sijoittamista Päämajamuseon kanssa saman katon alle niin sanottuun Päämajataloon. Nyt rakennuksessa ilmenneet ongelmat huolettavat osaltaan myös kulttuuri- ja museojohtaja Karttusta.
 – Kyllähän se ongelma on, kun vesi tulee sisään. Tällaisessa toiminnasta, missä puhutaan kulttuurihistoriallisesti arvokkaasta omaisuudesta, täytyy omaisuus myös turvata. Rakennuksessa pitäisi olla turvalliset olosuhteet, ja kyllä siinä miettimistä on, miten tilanne jatkossa ratkaistaan.
 Museon näyttelyesineitä vesi ei ehtinyt tällä kertaa tärvelemään.
 – Saimme nopeasti tiedon vahingosta ja meillä oli henkilökunta paikalla. Keskeytimme muut työt ja henkilökunta reagoi nopeasti tilanteeseen siirtämällä esineitä turvaan. Näyttäisi, että esineistön osalta on vältytty suuremmilta vahingoilta, Karttunen kertoo.
 Museon tilojen kuivatus on käynnissä. Museon uudelleen avaamisen aikataulusta ei ole vielä varmuutta.

Entisessä Mannerheimin päämajassa vesivahinko – vettä tulvi museon sisään katonrajasta


Helsingin käräjäoikeus on tuominnut helsinkiläiskoulun entisen rehtorin virkavelvollisuuden rikkomisesta lähes 4 000 euron sakkoihin.
 Oikeus toteaa, että rehtori tiesi alaisensa seksuaalisesta viestittelystä, mutta jätti ilmoittamatta asiasta poliisille. Oikeuden mukaan opettajan asiaton toiminta oli oppilaiden yleisessä tiedossa.
 Oppilaat myös kertoivat asiasta luokanvalvojalleen, ja asia tuli opettajien ja lopulta myös rehtorin tietoon.
 Hoplaxskolanin yläkoulun rehtori konsultoi juristia, joka kehotti ottamaan yhteyttä poliisiin ja lastensuojeluun. Hän kuitenkin tyytyi antamaan opettajalle vain kirjallisen varoituksen.
 Jos rehtori oli epävarma siitä, miten tulisi toimia, hänellä olisi oikeuden mukaan ollut mahdollisuus konsultoida poliisia tai lastensuojelua. Niin rehtori ei kuitenkaan tehnyt.
 Rehtori kiisti vielä oikeudessa, että olisi tiennyt opettajan lähettäneen oppilaille kuvia itsestään vähissä vaatteissa.
 Rehtori sanoi, että piti opettajan ja oppilaan keskustelua sopimattomana, mutta ei katsonut keskustelun vaarantaneen oppilaan kehitystä.
 Opettajalle ehdollista vankeutta
 Miesopettaja tuomittiin joulukuussa käräjillä puolentoista vuoden ehdolliseen vankeuteen kaikkiaan yhdeksän lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä.
 Nelikymppinen mies muun muassa lähetteli alle 16-vuotiaille poikaoppilailleen kuvia muun muassa miehen sukupuolielimistä, ja hän on viestitellyt oppilaiden kanssa seksistä, itsetyydyttämisestä ja homoseksuaalisuudesta.
 Matematiikkaa ja datatekniikkaa opettanut mies hieroi tunneilla tiettyjen oppilaiden hartioita ja niskaa, silitteli heidän hiuksiaan, halasi heitä takaapäin ja kosketteli ja silitteli heidän reisiään.
 Koskettelu tapahtui oikeuden mukaan, kun opettaja auttoi oppilaita luokassa. Oppilaat kokivat opettajan koskettelun epämiellyttäväksi, ahdistavaksi ja kummalliseksi.
 Opettaja sen sijaan katsoi, että hänen menettelynsä ei täyttänyt hyväksikäytön tunnusmerkistöä. Hän kiisti käräjäoikeudessa kaikki syytekohdat.
 Lue lisää:
 Helsinkiläiskoulun ex-rehtori tänään tuomiolla – jättikö ilmoittamatta alaisensa oppilaille lähettämistä seksiviesteistä?
 Syyttäjä: Helsinkiläiskoulun rehtori tiesi opettajan lähettelevän oppilaalle seksuaalisia viestejä, mutta jätti ilmoittamatta poliisille – rehtorille vaaditaan sakkoja

Helsinkiläiskoulun ex-rehtorille liki 4  000 euron sakot – tiesi opettajan seksiviestittelystä, ei ilmoittanut poliisille


Summary: Näyttöä pommin rakennusaikeista ei poliisin mukaan lopulta löytynyt.

Turun terrori-iskusta tuomitun yllyttäjäksi epäillyn uzbekistanilaistaustaisen miehen asunnosta löytyi pommiin viittaavaa materiaalia, Aamulehti uutisoi. Poliisi etsintäkuulutti miehen jo Turun iskun tutkinnan alkumetreillä. Lehden mukaan 24-vuotiaan miehen asunnosta löytyi kotietsinnässä sähkölankaa ja naulapyssyn nauloja, mikä sai poliisin epäilemään pomminvalmistusyritystä.
 Poliisi tuli kuitenkin lopulta siihen johtopäätökseen, että mies ei olisi voinut rakentaa pommia asunnon tarvikkeilla.
 – Tutkinnassa kun enemmän analysoitiin, niin tultiin siihen lopputulokseen, ettei siinä pommikuviota ollut, Aamulehden tietoja STT:lle vahvistava keskusrikospoliisin rikoskomisario  Susanna Arppe  kertoo.
 Miestä epäillään edelleen värväyksestä terrorismirikoksen tekemiseen.
 Jo käräjäoikeudessa tuli ilmi, että miehellä oli mahdollisesti rooli terrori-iskusta tuomitun  Abderrahman Bouananen  radikalisoitumisessa. Bouanane kertoi kuulusteluissa, että uzbekkimies perusteli hänelle miten Suomikin olisi syyllinen muslimien kokemiin vääryyksiin Syyriassa. Syyrian sotaan ei kuitenkaan ole koskaan lähetetty sotilaallisia joukkoja Suomesta.
 Antoi terrori-iskun tekijälle ohjeita Isis-materiaalista.
 Bouanane oli kuulustelukertomuksensa mukaan myös käynyt ikätoverinsa kanssa keskusteluja Isisistä ja saanut tältä ohjeet Isisiin liittyvän materiaalin löytämiseen pikaviestipalvelusta.
 – Hän näytti minulle ja opasti, miten tehdään profiili ja miten käyttää Telegram-pikaviestipalvelua, puukottaja kertoi poliisille iskun tutkinnassa.
 Poliisi on pyrkinyt selvittämään, mikä miehen rooli oli Turun iskussa.
 – Jos pyritään saamaan toinen tekemään jotain joko yllyttämällä tai värväämällä, niin rikoksen tunnusmerkistö saattaa alkaa täyttymään, Arppe sanoo.
 Arppe kertoi Aamulehdelle, että uzbekkimiehen radikalisoituminen oli poliisin tiedossa. Poliisi pitää todennäköisenä, että mies oleskelee Afganistanissa, jonka kanssa suomalaisviranomaiset eivät pysty tekemään yhteistyötä. Hänestä annettu kansainvälinen etsintäkuulutus on Arppen mukaan edelleen voimassa.
 Poliisi voi siis käytännössä vain odottaa, että mies jäisi kiinni jonkin maan rajalla.
 – Tällä hetkellä tilanne on se, että ei ole paljon muuta tehtävissä. Asiassa eteenpäin pääseminen vaatisi miehen tavoittamista, Arppe sanoo.

Aamulehti: Turun terrori-iskun yllyttäjäksi epäillyn asunnosta löytyi pommiin viittaavaa materiaalia


Summary: Mies on tuomittu aikaisemmin useista vastaavista teoista.

Helsingin käräjäoikeus tuomitsi tänään viisikymppisen miehen 3 vuoden ja 10 kuukauden vankeuteen lukuisista lapsiin kohdistuneista seksuaalirikoksista. Miehen pitkään rikoshistoriaan lisättiin 20 lapsen seksuaalista hyväksikäyttöä, kaksi seksuaalipalvelun ostamista nuorelta, kymmenen seksuaalipalvelujen ostamisen yritystä nuorilta, kaksi veropetosta, kaksi salakuljetusta, tupakan myyntirikos, alkoholirikos ja sukupuolisiveellisyyttä loukkaavan lasta esittävän kuvan hallussapito.
 Hyväksikäyttörikokset olivat pääasiassa seksuaalisista asioista keskustelemista kasvotusten, puhelimitse ja Whatsapp-viestipalvelussa. Miehen numero levisi nuorten keskuudessa, ja nämä ottivat yleensä itse yhteyttä mieheen nuuskan ostamiseksi.
 Näin tuomittu rakensi vähitellen luottamuksellisen suhteen uhreihin ja johdatteli näitä seksuaalisiin aiheisiin. Hän käytti oikeuden mukaan hyväkseen sitä, että uhrit suostuivat seksuaalisiin puheisiin tai tekoihin, jotta saisivat ostettua nuuskaa myös jatkossa.
 Uhreja oli oikeuden mukaan yhteensä 22. He olivat pääosin 14–15-vuotiaita poikia.
 Nuoret eivät suostuneet seksuaaliseen kontaktiin.
 Tuomittu yritti myös saada osan uhreistaan suostumaan myös fyysiseen kontaktiin, oikeus totesi. Teot jäivät yrityksiksi, koska nuoret eivät suostuneet ehdotuksiin.
 – Teot eivät ole sisältäneet varsinaisia sukupuoliyhteyksiä tai muunlaista puuttumista asianomistajien ruumiilliseen koskemattomuuteen, jollaiset tekotavat johtaisivat ankarammin mitattavaan rangaistusseuraamukseen, oikeus toteaa tuomiossa.
 Oikeus katsoi, että teot olivat suunnitelmallisia. Tästä kertoi muun muassa tekojen määrä ja samankaltaisuus. Mies syyllistyi rikoksiin pian vankilasta vapautumisensa jälkeen. Oikeus katsoi, että tämä osoittaa tuomitussa ilmeistä piittaamattomuutta lain kielloista ja käskyistä, mikä oli oikeuden mukaan koventamisperuste tuomiolle.
 Samanlaisia rikoksia jo 1990-luvulla
 Mies on tuomittu kymmenien poikien hyväksikäytöstä ainakin kolme kertaa aiemminkin.
 Ensimmäinen tuomio on jo vuodelta 1996. Kahdella viimeisellä kerralla hän näyttää jatkaneen lasten hyväksikäyttöä pian vankilasta vapauduttuaan.
 Vuonna 2009 mies tuomittiin neljän vuoden vankeuteen lukuisista lapsen seksuaalisista hyväksikäytöistä vuosina 2005–2008. Suurin osa 34 uhrista oli tekoaikaan 12–15-vuotiaita.
 Myöhemmästä tuomiosta ilmenee, että hän syyllistyi lapsen seksuaaliseen hyväksikäyttöön seuraavan kerran vain kuukauden päästä päästyään ehdonalaiseen.
 Viimeisin, viiden ja puolen vuoden vankeustuomio tuli vuonna 2012 raiskauksista ja lapsiin kohdistuvista seksuaalirikoksista.

Keski-ikäinen mies tuomittu vuosiksi laajassa lasten hyväksikäyttöjutussa – voitti luottamuksen päihteillä


Summary: Muusikkopiirien jääkiekkojoukkueena toimintansa aloittanut hyväntekeväisyysjärjestö Pietarinkadun Oilers maksaa Matti Nykäsen hautajaiskulut.

Pietarinkadun Oilers ry:n perustaja  Robert Nyman  kertoo Iltalehdelle, että  Pietarinkadun Oilers  tarjoutui maksamaan hautajaiset, sillä  Matti Nykänen  on vuosien varrella osallistunut järjestön hyväntekeväisyystempauksiin.
 Oilersien mukaan Matti oli hyväntekijä, joka oli aina valmis auttamaan apua tarvitsevia yhdessä Pietarinkadun Oilersien kanssa. Nyt Oilersit haluavat puolestaan auttaa Matin perhettä surun keskellä.
 – Emme kommentoi asiaa enempää ja toivomme rauhaa Matin läheisille, Pietarinkadun Oilersin kunniapuheenjohtaja  Mato Valtonen  ilmoittaa tiedotteessa.
 Matti Nykäsen omaiset ovat ilmoittaneet, että hautajaiset vietetään perheen kesken Jyväskylässä.
 Pietarinkadun Oilers perustettiin vuonna 1989 Sleepy Sleepers -yhtyeen jäsenten jääkiekkojoukkueeksi. Ensimmäisen hyväntekeväisyysottelunsa se pelasi vuonna Lahdessa vuonna 1990.
 Pietarinkadun Oilersin ottelut ovat show-tapahtumia, joissa Oilers voittaa aina. Otteluissa ovat esiintyneet monet huippujääkiekkoilijat, kuten  Jari Kurri ,  Teemu Selänne  ja  Esa Tikkanen .

Iltalehti: Pietarinkadun Oilers maksaa Matti Nykäsen hautajaiskulut


Summary: Kotitalkkaripalvelu on tänä talvena ollut esimerkiksi Pyhtäällä niin kysyttyä, ettei tekijöitä tahdo riittää.

Lumenluojille on nyt kovasti kysyntää.
 Perjantaina kotitalkkarit  Harri Salpamäki  ja  Kalle Pinomaa  kolasivat lunta palvelutalo Mäntyrinteen rivitaloasunnoilla Pyhtäällä. Miehillä on matkassa lumilapion ja lumikolan välimuoto – lumentyönnin.
 – Asiakkailla on lumikolia ja lapiota, mutta tämä on mukana jos sattuu asiakkaalla olemaan huonompi väline. Saadaan silti homma tehtyä, ettei jäädä ihmettelemään, Salpamäki sanoo.
 Työpäivän aikana olisi ehdittävä vielä neljään tai viiteen muuhun osoitteeseen.
 Pienessä Pyhtään kunnassa Kymenlaaksossa pienituloiset vanhukset saavat apua pihatöihin nimellistä viiden euron korvausta vastaan.
 Erityisesti ikääntyneille pientaloasukkaille on ongelma, jos aura-autot jättävät lumikinoksia ja reunavalleja pihateille sekä niiden liittymiin.
 Tänä talvena lumenluojista on niin paljon kysyntää, etteivät tekijät riitä.
 – Tällä viikolla on tullut muutamia hätähuutosoittoja. Yritämme päästä paikalle niin pian kuin mahdollista. Tänäänkin on kuitenkin vain kaksi talkkaria työssä. Se on vaikeaa, kun on viisi osoitetta sovittuna ja kuudes, seitsemäs jonossa, yhdistyksen Pyhtään osaston ohjaaja  Varpu Teikari  sanoo.
 Pyhtäällä työskentelee vaihtelevasti kahdesta yhdeksään kotitalkkaria.
 – Minulla on viiden tunnin työpäivä, mutta voi mennä puolesta tunnista, tuntiin ylitöiksi. Ei voi katsoa kellosta, että työpäivä loppui nyt tähän. Tehdään loppuun mitä on aloitettu ja katsotaan sitten eteenpäin, Salpamäki sanoo.
 Kovaa kuntoilua
 Kotitalkkaripalvelu on ollut Pyhtäällä olemassa jo useamman vuoden. Tänä talvena lumen määrä ja toisaalta palvelun markkinointi ovat lisänneet yhteydenottojen määrää. Asiakkaita on kolmisenkymmentä.
 Kotitalkkari-avusta vastaa Etelä-Kymenlaakson pitkäaikaistyöttömiä tukeva Kohti työtä -yhdistys, joka järjestää kuntouttavaa toimintaa työttömille.
 Asiakkaat ovat olleet Salpamäen ja Pinomaan mukaan kiitollisia siitä, että kotitalkkareita on olemassa. Se motivoi työhön.
 – Tuntuu hyvältä, kun asiakas tulee iloiseksi tekemästämme työstä. Tämä ei ole minulle tosiasiassa palkkatyö, vaan kuntouttavaa työtoimintaa, ja se palaute mitä saan asiakkailta on se, mikä motivoi, Pinomaa sanoo.
 Silloin tällöin miehiä pyydetään kahvillekin.
 – Mennään jos on aikaa. Nyt kuitenkin joudutaan sanomaan, ettei ehditä, Salpamäki sanoo.
 Lumihommat käyvät liikunnasta. Salpamäki kertoo pudottaneensa hangessa huhkiessa nelisen kiloa painoa.
 – Ei tarvitse lähteä salille illalla, kun tähän lyödään vielä omat kotityöt päälle. Minulla on 400 metrin kotitie, jonka lumet luodaan käsipelillä, Pinomaa kertoo.
 Lumitöiden lisäksi kotitalkkarit muun muassa hakkaavat halkoja, haravoivat tai leikkaavat nurmikon.
 Uusia ratkaisuja
 Omakotiliitto on selvittänyt jäsenkyselyn avulla, miten lumenauraus toimii eri kunnissa. Vastaajia suututti erityisesti se, että aurausautot eivät nosta tai käännä aurausterää pihaliittymien kohdalla.
 Omakotiliiton mielestä ikääntyneiden lumitöihin tarvitaan uusia ratkaisuja.
 – Yhteiskunta painottaa ikääntyneiden kotona asumista mahdollisimman pitkään, ja kuntien tulisikin löytää ratkaisuja tähän tilanteeseen, Omakotiliiton toiminnanjohtaja  Kaija Savolainen  sanoo.
 Osa omakotiyhdistyksistä tarjoaa talkkaripalveluita nimenomaan ikääntyneille.
 Inkoossa on toiminut jo useamman vuoden ajan niin kutsuttu lumirinki. Kaksi omakotiyhdistyksen palveluksessa olevaa talonmiestä kiertävät rinkiin ilmoittautuneiden noin 20 yhdistyksen jäsenen pihat ja hoitaa lumityöt.
 Omakotiliiton mukaan Kontiolahdella puolestaan on pohdittu, voisiko kunnan sosiaalitoimi auttaa heikkokuntoisia kiinteistöjen omistajia pihan ja liittymien talvikunnossapidossa myöntämällä sitä varten palvelusetelin.
 Hämeenlinnassa Omakotiyhdistys on jättänyt kaupungille  kuntalaisaloitteen , jossa pyydetään muuttamaan auraustapaa niin, ettei omakotitalojen liittymiin jäisi lumisia ja jäisiä valleja.
 Pihatien ja tontin liittymien talvikunnossapito kuuluu lain mukaan asukkaalle.
 Yhdistysten omakotitalkkareiden lisäksi pihatöitä tekevät esimerkiksi piha- ja mökkitalkkariyritykset.

Kotitalkkarikaksikko huhkii hiki hatussa päästääkseen lumivallien saartamat vanhukset pois kodeistaan: ”Hätähuutosoittoja on tullut”


Summary: Tokion vuoden 2020 olympialaisten kaikki mitalit yritetään tehdä kierrätysmateriaaleista. Elektronisen jätteen määrä on kasvanut viime vuosina.

Tokion vuoden 2020 olympialaisten voittajat voivat saada kaulaansa palan entistä kännykkää, kameraa tai vaikkapa tietokonetta – toki mitalin muodossa.
 Kisojen järjestäjien tarkoituksena on, että urheilijoiden mitalit tehdään kierrätetystä elektroniikkajätteestä saadusta arvometallista. Perjantaina  järjestäjät tiedottivat , että keräystavoite saavutetaan.
 Tavoitteena on ollut kerätä noin 2 700 kiloa pronssia, 30,3 kiloa kultaa ja 4 100 kiloa hopeaa. Pronssia on jo tarpeeksi, ja muidenkin materiaalien hankinta on jo loppusuoralla.
 Materiaalia eli elektroniikkajätettä on voinut toimittaa kauppoihin. Lisäksi sitä ovat keränneet japanilaisviranomaiset. Esimerkiksi puhelimia oli järjestäjien mukaan toimitettu keräykseen osallistuvan teleoperaattorin liikkeisiin yli viisi miljoonaa jo viime lokakuuhun mennessä.
 Elektroniikkajätteen määrä on kasvanut viime vuosina. Esimerkiksi vuonna 2016 maailmassa syntyi YK:n mukaan  44,7 miljoonaa tonnia  elektronista jätettä.
 "E-jätettä" ovat esimerkiksi imurit, mikroaaltouunit, kännykät, tietokoneet, tabletit ja tv:t. Niiden sisältämien raakamateriaalien arvo voi olla jopa 55 miljardia euroa, YK:n raportissa arvioidaan.
 Vuonna 2016 eniten e-jätettä syntyi Aasiassa. Henkeä kohti laskettuna jokaisen eurooppalaisen osuus oli 16,6 kiloa e-jätettä.
 Rion vuoden 2016 olympialaisissa noin 30 prosenttia mitalien hopeasta ja pronssista tuli kierrätysmateriaalista,  kertoi BBC .

Tokiossa olympiavoittaja voi saada kaulaansa entistä kännykkää


Summary: Yhdysvaltain Euroopan Unionin suurlähettiläs Gordon Sonland ei luota kiinalaiseen teknologiaan.

Eurooppalaisten ei kannata hankkia Huawein tai vastaavan kiinalaisen valmistajan teknologiaa ainakaan kriittisiin kohteisiin. Muuten voi joutua Yhdysvaltain hampaisiin.
 Näin varoittaa Yhdysvaltain Euroopan Unionin suurlähettiläs  Gordon Sondland   uutistoimisto Bloombergin  mukaan.
 – En näe mitään syytä tehdä kauppaa kiinalaisten kanssa, koska heillä on valmius manipuloida ja vakoilla asiakkaitaan, Sondland sanoi.
 Sondland kehottikin suoraan Euroopan maita hankkimaan suomalaista tai muuta skandinaavista verkkoteknologiaa kiinalaisen sijaan.
 Hän viittasi lakiin, joka pakottaa Kiinassa yksityiset yritykset tekemään yhteistyötä hallituksen tai tiedustelupalvelun kanssa.
 Sondlandin mukaan Yhdysvaltoja huolettaa lisäksi se, mitä kaikkea tietoa myös Yhdysvalloista sen kumppani- ja liittolaismaiden kautta voisi joutua kiinalaisiin käsiin.
 Varoituksista piittamattomalla yrityksellä saattaa olla edessään hankaluuksia tehdessään kauppaa amerikkalaisfirmojen kanssa, Sondland varoitti.
 Lue lisää:
 Voiko kiinalaisen Huawein sulkea pois Euroopan markkinoilta? Kyberturvallisuusjohtaja: Savuavaa asetta ei ole löytynyt
 Reuters: EU harkitsee kiinalaisten yritysten sulkemista pois 5G-markkinoilta vakoiluriskin vuoksi

Yhdysvaltain suurlähettiläs varoittaa eurooppalaisia: "Ostakaa vain suomalaista tai skandinaavista 5G-tekniikkaa"


Summary: Hallitseeko ruoka sinun tai läheisesi mieltä ja valintoja? Yle Perjantaissa pohditaan tänään, miten elää syömishäiriön kanssa.

Toimittaja  Koko Hubara  kuulee äänen päässään: Hän on ruma, tyhmä, turha ja lihava. Hubara on taistellut syömishäiriön kanssa lähes 30 vuotta.
 – En osaa hallita tunteitani muuten kuin satuttamalla itseäni joko paastoamalla tai ahmimalla. Saatan syödä kahdeksan lautasellista pastaa ja juoda puolitoista litraa lehtikaalimehua. Otan sairaslomapäivän ja kävelen 15 kilometriä sen sijaan, että menisin töihin.
 – Sen jälkeen tunnen itseni idiootiksi. Kyllähän minun aikuisena, äitinä ja pitkään syömishäiriötä sairastavana ihmisenä pitäisi tietää, ettei mikään näistä auta.
 Hubara on väsynyt. Ei paitsi sairastamaan syömishäiriötä, vaan myös väsynyt kohtaamaan jatkuvasti sen, miten syömishäiriöön suhtaudutaan.
 – Tuntuu siltä, ettei syömishäiriöön suhtauduta yhteiskunnassamme ja kulttuurissamme sairautena.
 Koko Hubara. Koko Hubara
 Helvetti pään sisällä
 Maanviljelijä  Kati Nikalin  poika sairastui anoreksiaan 10-vuotiaana. Nyt, 12 vuotta myöhemmin, Artturi elää edelleen veitsen terällä.
 Viimeksi lokakuussa syömishäiriö vei Artturin lähelle kuolemaa.
 – Poikani sairauden alkuvuosina mietin usein, mitä olen tehnyt väärin. Äitinä epäonnistumisen häpeää kannoin monta vuotta.
 Nykyään Nikali onneksi tietää, etteivät vanhemmat voi aiheuttaa lapselleen syömishäiriötä. Jos lapsi sairastuu, se ei ole vanhempien eikä lapsen vika.
 Syömishäiriö voi vakavimmillaan johtaa kuolemaan. Mutta toivoa ei saa milloinkaan kadottaa, Kati Nikali sanoo. Kati Nikali
 – Poikani vakava syömishäiriö tuo pelon menettämisestä ja ymmärryksen elämän hauraudesta. Tämä on taas auttanut käsittämään, että elämä on tässä ja nyt. Yritetään elää niin, että turha karsiutuisi.
 Nikali penää kanssaihmisiltä ymmärrystä syömishäiriötä sairastavia kohtaan. Syömishäiriön kanssa elävä ihminen elää helvetissä oman päänsä sisällä, Nikali kuvailee.
 – Sitä on loputtomassa negatiivisuuden kehässä suhteessa omaan itseensä, Nikali sanoo.
 – Tällainen ihminen tarvitsee lempeää, kärsivällistä lähestymistä ja halua nähdä ihminen sairauden takana, hän jatkaa.
 Syömishäiriöstä voi parantua
 Syömishäiriön hoitoon keskittyneen pietarsaarelaisen Fredrika-klinikan toiminnanjohtaja Rasmus Isomaa korostaa, että syömishäiriöön sairastuneella on toivoa. Hoitomallit kehittyvät koko ajan, ja useimmat toipuvat muutaman vuoden sisällä.
 – Riittävät resurssit ovat avainasemassa. Esimerkiksi meillä Fredrika-klinikalla tulokset ovat olleet hyviä. Viisi vuotta hoidon aloittamisen jälkeen neljä viidestä potilaasta ei enää täyttänyt minkään syömishäiriön diagnostisia kriteerejä.
 Rasmus Isomaa on syömishäiriöiden hoitoon keskittyvän Fredrika-klinikan toiminnanjohtaja Pietarsaaressa. Bo Isomaa
 Pojat ja miehet usein unohdetaan syömishäiriökeskustelussa, vaikka he voivat sairastua yhtä lailla. Pojat ja miehet tavoittelevat usein lihaksikasta kehoa, ja tästä syystä syömishäiriöihin saattaa liittyä lisäravinteiden tai anabolisten hormonien käyttöä.
 – Pojat ja miehet hakevat harvoin apua syömishäiriöön. Myös poikien syömishäiriön tunnistamisessa on ongelmia. Tutkimusten mukaan poikien ja miesten osuus kaikista potilaista pitäisi olla 10-20 prosenttia, mutta useimmissa hoitopaikoissa ei päästä lähellekään sellaisia lukuja, Isomaa kertoo.
 Perjantaissa tänään: Miten elää syömishäiriön kanssa?  Vieraina 30 vuotta syömishäiriötä sairastanut toimittaja Koko Hubara, syömishäiriötä sairastavan pojan äiti Kati Nikali ja Fredrika-klinikan toiminnanjohtaja Rasmus Isomaa.  Perjantai-dokkari: Pakko syödä.  Yle TV1 klo 21.05.
 Ohjelma on nähtävissä myös Yle Areenassa ja uusintana TV1:ssä sunnuntaina klo 15.05 ja tiistaina klo 23.20.
 Lisää Yle Perjantain sisältöä: yle.fi/perjantai
 Apua syömishäiriöön:
 Syömishäiriöliiton tukipuhelin syömishäiriötä sairastaville ja läheisille päivystää numerossa 02 251 9207 maanantaisin klo 9.00–15.00 välillä. Tukipuhelimessa päivystävät Syömishäiriöliiton työntekijät ja kokemusasiantuntijat. Tukipuhelimessa voit purkaa mieltäsi, saada kokemukseen perustuvaa tietoa syömishäiriöistä, kysyä hoitoon hakeutumisesta ja jutella läheisesi tilanteesta.
 Oikeanlaisen hoidon etsintä kannattaa aloittaa ottamalla yhteyttä omaan työ-, opiskelu- tai kouluterveydenhuoltoon tai omaan terveyskeskukseen.
 Lisää tietoa Syömishäiriöliiton sivuilla täällä.  https://syomishairioliitto.fi/
 Myös Syömishäiriökeskuksella on ilmainen palveleva puhelin. Mikäli olet huolissasi omasta tai läheisesi tilanteesta, voit soittaa numeroon 040–411 5481 (050–522 0077 svenska).

Syömishäiriötä sairastava Koko Hubara: “Satutan itseäni syömällä kahdeksan lautasellista pastaa”


Summary: Finney oli viisi kertaa Oscar-ehdokkaana.

Brittinäyttelijä  Albert Finney  on kuollut 82-vuotiaana, kertoo hänen perheensä edustaja. Hänen mukaansa Finney kuoli rauhallisesti lyhyen sairauden jälkeen lähimpien läsnä ollessa.
 Finney tunnetaan rooleistaan muun muassa elokuvissa  Erin Brockovich ,  Idän pikajunan arvoitus ,  Annie  ja  Medusan sinetti  sekä  Medusan perintö . Hänen läpimurtoroolinsa oli elokuvassa  Lauantai-illasta sunnuntaiaamuun  vuodelta 1960.
 Finney voitti urallaan kolme Golden Globe -palkintoa, ja hän oli viisi kertaa ehdolla Oscar-palkinnon saajaksi.

Näyttelijä Albert Finney on kuollut


Summary: Selvitettävänä on hoivakoti Pelimannin hoitajamitoitus ja henkilökunnan pätevyys.

Etelä-Pohjanmaalla Alavudella tammikuussa avatun Attendon hoivakodin asioita on selvitetty tänään. Hoivakoti Pelimannissa on 60 paikkaa vanhuksille.
 Alavuden kaupunginjohtaja  Pekka Ala-Mäenpää  sanoo, että valvontaviranomaiset selvittävät hoivakodin hoitajamitoitusta ja henkilökunnan pätevyyttä. Selvitystä tekee Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto.
 Hoitokodin epäillyistä ongelmista uutisoinut Helsingin Sanomat  kertoo , että hoivakodissa on ollut sen lyhyen aukiolon aikana kuolemantapauksia, joiden yhteyttä hoivaan nyt myös selvitetään.
 Kuusiokuntien sosiaali- ja terveyskuntayhtymän johtaja  Maria-Liisa Nurmi  kertoo, että hoivakoti Pelimannissa ovat tänään olleet paikalla aluehallintoviraston ja Valviran edustajien lisäksi palvelun tuottaja ja palvelun järjestäjä.
 Nurmi sanoo, että asiasta ei ole vielä enempää tiedotettavaa, mutta antaa ymmärtää, että tilanne on akuutti ja voi johtaa jopa hoivakodin toiminnan keskeyttämiseen.
 – Asia ratkeaa toivottavasti tämän illan aikana, muun muassa se, jatkaako Attendo palvelun järjestämistä, toteaa Nurmi.
 Pitkä valvontaketju
 Aluehallintovirasto selvittää tilannetta yhdessä Valviran kanssa. Valvirasta kerrotaan, että kodin asiakasturvallisuutta on selvitetty koko perjantai.
 - En voi mennä yksityiskohtiin. Yleisesti voin todeta, kun on kyse vanhusten hoitokodista, keskeistä on: Onko vanhusten hoidon ja hoivan eli palvelutarpeen suhteen joka työvuorossa asianmukaisesti osaavaa henkilökuntaa? Onko tiedonhallinta kunnossa? Ja onko esimiestoiminta kunnossa, niin että voidaan reagoida tilanteisiin, ylijohtaja  Markus Henriksson  kuvaa tilannetta.
 Järjestämisvastuussa on Kuussote, joka on kuuden kunnan terveyskuntayhtymä. Sen tehtävänä on valvoa tuottajayritystä. Palveluiden tuottaja eli Attendo tekee myös omavalvontaa.
 Pelimannissa liian vähän hoitajia?
 Hoivakoti Pelimannin toiminnasta vastaa Attendo. Hoivakodin kaikki paikat on varannut Pihlajalinna-konsernin ja kuntien yhteinen Kuusiolinna Terveys.
 Kuusiolinna tuottaa kaikki terveys- ja sosiaalipalvelut kuusiokunnille eli Alavudelle, Ähtärille, Kuortaneelle ja Soinille.
 Ylen tietojen mukaan valvojat olisivat kiinnittäneet huomiota siihen, että työvuoroissa ei ole riittävästi osaavaa henkilöstöä. Epäselvää on ollut myös se, kuka on töissä ja kuka ei. Myöskään ohjeistukset eivät ole olleet kunnossa.
 Kun puutteista on kysytty hoidon tuottajalta, vastaukset ovat olleet valvojien mielestä epämääräisiä, Ylelle kerrotaan.
 Ylen tietojen mukaan Pelimannista olisi myös irtisanoutunut useita työntekijöitä.
 Esperin tapaus aiheutti yhteydenottojen tulvan
 Yhteydenotot viranomaisille ovat lisääntyneet valtavasti Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirastossa sen jälkeen, kun Esperi Caren hoivakoti suljettiin Kristiinankaupungissa vakavien epäkohtien vuoksi.
 Vanhustenhoidon epäkohdista ovat kertoneet sekä hoivakotien asukkaat että omaiset.
 Ylen tekemä laaja selvitys osoitti, että eri puolilla maata on ollut vakavia puutteita suurten yksityisten hoivakotien toiminnassa.
 Lue lisää:
 Ylen selvitys: Hoivajätti Attendolla ongelmia ympäri Suomea – hoivakodeissa aliravittuja, ulkoilua harvoin ja likaisissa vaipoissa nukkumaan
 Ylen laaja selvitys paljastaa Esperi Caren hoivakotien karuja käytäntöjä: sängystä pudonneet jätetty lattialle, hoivakoti välillä ilman hoitajaa
 Jopa 15 vanhuksen epäillään kuolleen laiminlyöntien vuoksi – Esperiä syyttävä omainen: “Oli pitkään tunne, että jotain vakavaa tapahtuu”
 Vanhustenhoidon ongelmat keskittyvät yksityisiin yrityksiin – Julkisesta puolesta tehdään selvästi vähemmän ilmoituksia
 Näin kaikki tapahtui Kristiinankaupungissa – Esperin hoivakodin toiminnan keskeyttämisen taustalta paljastuu vastuunpakoa ja piittaamattomuutta

Viranomaiset selvittävät vasta kuukauden toimineen Attendon hoivakodin toimintaa Alavudella – toiminnan keskeyttämisestä saatetaan päättää vielä illan aikana


Summary: Pakotelistalla olevan venäläisen Sberbankin johtokunnassa olevan Ahon näkemyksiä pidetään "korvaamattomina".

Yhdysvaltalainen pankki JPMorgan on nimittänyt Suomen entisen pääministerin  Esko Ahon  neuvonantajakseen, kertoo uutistoimisto Reuters. Aho toimii pankin Eurooppaa, Lähi-itää ja Afrikkaa käsittelevässä neuvonantajien toimikunnassa.
 Reuters perustaa tietonsa amerikkalaispankin muistioon. Nimitys liittyy uutistoimiston mukaan JPMorganin strategiseen valmistautumiseen brexitin jälkeiseen aikaan.
 JPMorganin muistion mukaan Ahon politiikassa sekä talouselämässä tekemät urat ja niistä saadut näkemykset ovat "korvaamattomia" pankin asiakkaille.
 Aho oli Suomen pääministeri vuosina 1991–1995. Politiikan jälkeen 2000-luvulla Aho on ollut Sitran yliasiamiehenä ja muun muassa Nokian johtokunnassa. Vuonna 2016 hänet nimitettiin venäläisen Sberbankin hallintoneuvostoon. Pankki on EU:n ja Yhdysvaltain pakotelistalla.

Esko Aho suuren amerikkalaispankin JPMorganin neuvonantajaksi


Summary: Queenslandin laidunalueilla on satanut viikossa puolentoista vuoden sademäärä.

Australiassa jopa satojentuhansien lehmien pelätään kuolleen ennätystulvissa Queenslandin osavaltiossa.
 Karjankasvattajien mukaan eläimet olivat jo ennestään heikossa kunnossa, sillä Queenslandia ovat viime vuosina koetelleet rankat helteet ja kuivuus.
 – Tulvat ovat tuhonneet maan. Kaikkialla on kuollutta karjaa. Eikä pelkästään karjaa vaan myös kuolleita ja kärsineitä lampaita, kenguruita ja villisikoja, karjankasvattaja  Michael Bulley  sanoi.
 Pääministeri  Scott Morrisonin  mukaan satojentuhansien kuolleiden lehmien lisäksi suuri määrä karjaa on jäänyt eristyksiin tulvia paetessaan.
 Hallitus pyrkii Morrisonin mukaan kuljettamaan rehua mäkien päälle eristyksiin jääneille eläimille helikopterien avulla.
 Queenslandin osavaltiossa elää noin puolet Australian 25 miljoonan yksilön karjakannasta.
 Lue myös:
 Tammikuu oli Australian historian kuumin – lepakot putoilivat puista
 ABC: Queensland floods have likely killed hundreds of thousands of cattle, farmers facing 'catastrophic' losses

Satojentuhansien lehmien pelätään kuolleen Australian ennätystulvissa


Summary: Amos Rex-museon toinen näyttely tuo Helsinkiin laajan kattauksen belgialaissurrealistin taidetta.

Länsimaiset taidesuuntaukset 1900-luvulta eteenpäin

Vuonna 1924 tuolloin 26-vuotias  René Magritte  näki ensimmäisen kerran italialaismaalari  Giorgio de Chiricon   Rakkauslaulu -nimisen maalauksen, tosin valokuvan kautta.
 Kovassa huudossa sen aikaisten surrealistien keskuudessa ollut Chirico tunnetaan metafyysisestä taiteestaan, jonka outoa tunnelmaa korostavat hämärällä logiikalla toisiinsa yhdistyvät objektit. Vaikka kyse oli pelkästä mustavalkoisista valokuvasta, joutui Magritte emotionaaliseen shokkiin ja puhkesi siltä istumalta vuolaaseen kyynelvirtaan.
 René Magritte: Ilmatasanko (1940) öljy Jussi Mankkinen / Yle
 Magritte hylkäsi saman tien kaikki aiemmat taiteelliset kokeilunsa futurismin ja kubismin parissa. Uusi suunta olisi salaperäisen ja vieraantuneen luonteen palauttaminen esineille ja asioille. Tutkimusmatkaan liittyi myös maailman mysteerin paljastamista.
 Tällaisesta asetelmasta lähti liikkeelle maailman tunnetuimpiin surrealisteihin kuuluvan taiteilijan ura.
 – Hän halusi näyttää esineitä sellaisissa konteksteissa, joihin me emme aiemmin olleet tottuneet. Tämä on pohjimmiltaan Magritten taiteen idea: objekteja, jotka ovat oudoissa tilanteissa, mutta silti sellaisia, että pystymme tunnistamaan ne fotorealistisen maalaustyylin takia, taidehistorioitsija  Julie Waseige  kiteyttää.
 René Magritte: Kuunteluhuone (1958) öljy Jussi Mankkinen / Yle
 Vaikuttiko äidin itsemurha taiteeseen?
 Kuuluisuudestaan ja taidehistoriallisesta asemastaan huolimatta René Magritten (1898–1967) lapsuudesta ja nuoruudesta on tihkunut varsin vähän tietoja. Hän oli  Léopold  ja  Régina Magritten  vanhin poika: isä työskenteli vaatturina, kun äiti taas oli luonut hatuntekijän uraa.
 Vanhemmat halusivat mitä ilmeisimmin pojastaan taiteilijaa, koska pikku-René pantiin jo kaksitoistavuotiaana opiskelemaan maalaamista. Pian tämän jälkeen taivaalle alkoi kasaantua mustia pilviä. Régina Magritte oli kärsinyt jo jonkin aikaa masennuksesta, ja vuonna 1912 hän teki itsemurhan hukuttautumalla. Tarina kertoo, että ruumiin löytöhetkellä äidin kasvot olivat hänen oman hameensa peitossa, ja että teini-ikäinen Magritte olisi nähnyt tämän kaiken.
 Eräiden tulkintojen mukaan Magrittelle jäi tapahtumasta elinikäinen trauma, mikä tuli esiin myös hänen taiteessaan. Ja totta onkin, että Magrittelta löytyy maalauksia, joiden teemana on kankaan peittämät kasvot. Belgialaiseen taiteeseen ja etenkin surrealismiin erikoistunut taidehistorioitsija Julie Waseige haluaa kuitenkin kyseenalaistaa koko episodin – hänen mielestään siitä ei löydy riittävästä todisteita.
 – Useassa eri lähteessä kerrotaan, että äidin itsemurhalla on ollut vaikutusta Magritten maalaamiseen, mutta minusta näin ei ole ollut. Magritte kieltäytyi johdonmukaisesti puhumasta aiheesta edes vaimolleen. Me emme yksinkertaisest tiedä, oliko hän paikalla, kun hänen äitinsä ruumis löydettiin. Mielestäni tästä tapauksesta on ollut turhan paljon puhetta, eikä siitä kannattaisi etsiä linkkejä Magritten maalaustaiteeseen.
 Taidehistorioitsija Julie Waseige  Jussi Mankkinen / Yle
 Vaikkei Magritten varhaiselämän yksityiskohdista tiedetä paljoakaan, hänen värikkäästä luonteestaan kylläkin löytyy kuvauksia.
 – Magritte oli hyvin eloisa nuori mies, joka oli jatkuvasti pilailemassa ja tekemässä kaikenlaisia kepposia. Häntä kiehtoi valtavasti ranskalainen  Fantomas -romaanisarja, ja itse asiassa hän maalasi sarjan päähenkilöstä, häikäilemättömästä mestaririkollisesta  Fantomasista  myöhemmin taulunkin, Julie Waseige kertoo.
 Vuonna 1922 Magritte meni naimisiin  Georgette Bergerin  kanssa, ja siinä sivussa hänen luonteensa ja persoonansa alkoivat muuttua.
 – Tuolloin hänestä muovautui se Magritte, jonka me nykyisin tunnemme. Hän ryhtyi pukeutumaan pukuun ja knallihattuun ja hänestä tuli leppoisa pikkuporvari,  le petit bourgeois . Emme tarkalleen tiedä, mikä tämän muutoksen aiheutti, mutta ehkä syynä oli juuri avioliitto, Julie Waseige pohtii.
 René Magritte: Muisto (1948), öljy. Yksityiskohta.  Jussi Mankkinen / Yle
 Murskakritiikkiä ja epäonnistuneita kokeiluja
 Vaikka René Magritte lasketaan nykyisin maailmanhistorian suuriin taiteilijoihin, hänen uransa ei ollut mitään ruusuilla tanssimista – päin vastoin, arvostusta alkoi ropista vasta elämän ehtoopuolella.
 – Hänen tarinansa on itse asiassa ihan samanlainen kuin muidenkin belgialaistaiteilijoiden. Heidän on pitänyt ensin saada tunnustusta muualla, ennen kuin heitä on arvostettu kotimaassaan. Magrittekin huomioitiin ensin Yhdysvalloissa, ja vasta sitten häntä ryhdyttiin noteeraamaan Belgiassa, Julie Waseige toteaa.
 Magritte on saanut uransa aikana näyttelyistään suorastaan musertavia arvioita ja hänen taidettaan lytättiin urakalla useammassakin yhteydessä.
 Ensimmäisen yksityisnäyttelynsä juuri surrealismin löytänyt Magritte piti Brysselin Le Centaure -galleriassa vuonna 1927. Näyttely keräsi armotonta murskakritiikkiä ja sitä pidettiin epäonnistuneena. Negatiivisen palautteen takia Magritte päätti kokeilla siipiään Pariisissa, joka oli sen aikaisen surrealistisen liikkeen keskuspaikka.
 René Magritte: Loistoajatus (1963-64) öljy. Loistoajatus on esimerkki Magritten impressionistisesta kaudesta, jota aikalaiset inhosivat.  Jussi Mankkinen / Yle
 Uran toinen epäonnistuminen tapahtui vuonna 1943, jolloin Magritte päätti muuttaa tyyliään kertaheitolla ja ryhtyi maalaamaan impressionistiseen tapaan, esikuvanaan taidemaalari  Auguste Renoir.  Magritten uudesta tyylistä ei oikeastaan pitänyt kukaan aikalainen: surrealismin perustajiin kuulunut  André Breton  suhtautui Magritten hempeillä väreillä leikittelevään kokeiluun vihamielisesti, lehdistö haukkui ja keräilijät kammoksuivat. Taistelua tuulimyllyjä vastaan kesti neljä vuotta, minkä jälkeen Magritte palasi vähin äänin vanhojen metodiensa pariin.
 René Magritte: Keinot ja välineet (1948).  Fauvistinen teos edustaa Magritten niin sanottua sikailukautta, jolla hän halusi ärsyttää pariisilaisyleisöä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Kolmannen kerran Magritte iski kirveensä kiveen – tosin tarkoituksellisesti – vuonna 1948, jolloin hän loi teoksia, joita kutsutaan "sikailukauden" tuotoksiksi. Magrittelle tarjoutui mahdollisuus järjestää yksityisnäyttely Pariisissa, mutta koska hän ei ollut koskaan pitänyt nyrpeänenäisestä ja diivailevasta pariisilaisyleisöstä, hän päätti hieman pilailla sen kustannuksella. Syntyi joukko räikeitä ja karkeita maalauksia, joka sai sekä kriitikot että yleisön tolaltaan. Niin ikään André Breton ja muut surrealistit tyrmäsivät koko hankkeen.
 René Magritten kaupallisiin tarkoituksiin tekemiä julisteita. Magritte kutsui mainostöitään "hullun hommiksi". Jussi Mankkinen / Yle
 Toisen maailmansodan aikana Magritte taas oli oikeasti köyhä nälkätaiteilija, joka joutui hyödyntämään lahjojaan myös erilaisten väärennösten parissa.
 – Magritte väärensi muun muassa  Picasson  ja  Max Enstin  maalauksia, koska rahaa elämiseen ei yksinkertaisesti ollut. Ernst halusi auttaa pulassa ollutta kollegaansa, ja hän jopa signeerasi omalla nimellään Magritten tekemiä väärennöksiä. Magrittelle myös sanottiin, että koska hänen omaa taidettaan oli niin hirvittävän vaikeaa saada kaupaksi, olisi ehkä parempi pysyttäytyä väärennöksissä, Julie Waseige kertoo.
 Taivaspullo (1943) ja Merimaisema linnun kera (1961). Öljy lasipullolle.  Jussi Mankkinen / Yle
 Filosofian ja lingvistiikan pauloissa
 Amos Rexin Magritte-näyttelyn nimi,  Elämänviiva , tulee luennosta, jonka taiteilija piti vuonna 1938 Antwerpenissä. Siinä hän avasi harvinaisella tavalla taidettaan diakuvien ja puheen avulla. Magritte muun muassa kertoi, että surrealismi oli hänelle kuvallista kokeilua, jonka tavoitteena oli päästä selvyyteen ihmiseen liittyvästä arvoituksesta.
 Lisäksi hän avasi termiä syväyhteys: sen tarkoituksena oli liittää toisiinsa arkisia asioita, joiden yhdistelmä sai aikaan visuaalisen yllätyksen. Menetelmän tarkoituksena oli tuottaa vastauksia universaaleihin kysymyksiin.
 Julie Waseigen mukaan Magritte on kylläkin surrealisti, mutta hyvin ainutlaatuinen sellainen.
 – Belgialainen surrealismi on muutenkin erilaista kuin vaikkapa ranskalainen, jota kiinnosti automatiikka, koneet ja freudilainen teoria. Usein puhutaan Magritten unimaailmasta, mutta siitä hänen taiteessaan ei ole kyse, vaan reaalimaailmasta, joka on esitetty mystisellä tavalla.
 René Magritte: Punainen malli (1953) öljy. Magritte kuului jonkin aikaa kommunistiseen puolueeseen, joten maalauksessa lienee myös poliittista sisältöä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Magritten tapoihin kuului myös leikitellä filosofisilla ulottuvuuksilla. Hän oli perehtynyt muun muassa  Ludwig van Wittgensteinin  ja  Ferdinand de Saussuren  ajatuksiin, joita hän toi teoksissaan esille.
 – Ei mikään esine ole kiinni nimessään, etteikö sille voisi löytää sopivampaa, Magritte totesi  Elämänviiva -luentonsa yhteydessä.
 Magritten maalausten joskus oudoillakin nimillä taiteilija halusi suojella teoksiaan liiallisilta tulkinnoilta. Runollinen nimi saattoi tarjota johtolangan, mutta kuljettaa myös harhaan.
 – 1950- ja 1960-luvuilla Magritte kutsui ystäviään lauantaisin kylään näyttääkseen heille uusia töitään. Samalla kilpailtiin siitä, kuka voisi antaa taululle nimen, joka kaikkein vähiten selittäisi sen sisältöä katojalle. Kyse oli oikeastaan jonkinlaisesta pelistä, Julie Waseige kertoo.
 Mutta mikä sitten on Magritten taiteen ajankohtaisuuden ja suosion salaisuus?
 – Hänen taiteensa on tavallaan kaikessa yksinkertaisuudessaan ikiaikaista. Hänen esittämänsä objektit ovat universaaleja, ja hän jättää meille vapaan tulkinnan mahdollisuuden. Jos hän olisi kertonut meille, että tämä tarkoittaa sitä ja tuo tätä, hänen taiteensa ei olisi enää kiinnostavaa, Julie Waseige summaa.
 René Magritte: Suuri vuosisata (1954) öljy. Knallihattuista pukumiestä on toisinaan pidetty myös Magritten omakuvana.  Jussi Mankkinen / Yle
 Tasaisempaa yleisövirtaa, kiitos
 Amos Rexin ensimmäinen näyttely, japanilaisen Teamlab-kollektiivin digitaalisista installaatioista koostunut  Massless -kokonaisuus ylitti kaikki odotukset. Ylistäviä arvioita kerännyt näyttely keräsi 250 000 katsojaa, Amos Rexiä kiersivät satojen metrien pituiset jonot ja kiivaimpina hetkinä yleisön sisäänpääsyä jouduttiin jopa rajoittamaan.
 – Toivomme, että suuri yleisö löytäisi uuteen näyttelyymme tiensä tasaisempana virtana. Ihan niin pitkiä jonoja, kuten vuodenvaihteessa, ei välttämättä tarvitsisi syntyä. Luulen myös, että Magritte-näyttelyn kohdalla yleisön vaihtuvuus voi olla suurempi, eikä täällä välttämättä vietetä koko päivää, kuten Teamlab-kokonaisuuden kohdalla, museonjohtaja  Kai Kartio  sanoo.
 Museonjohtaja Kai Kartio Jussi Mankkinen / Yle
 Kartion mukaan Teamlabilla ja Magrittella on todennäköisesti hieman erilaiset kohderyhmät.
 – Oli valtavan ilahduttavaa, että Teamlabiin tuli niin paljon uutta yleisöä – ja nimenomaan sellaista yleisöä, joka ei taidemuseossa välttämättä ollut aiemmin edes käynyt. Veikkaan, että myös Magritte kerää uusia yleisöjä, mutta olen aivan varma myös siitä, että juuri taidemuseoiden vakioasiakkaat ovat tähän näyttelyyn erityisen ihastuneita.
 Amos Rexin tiloja.  Jussi Mankkinen / Yle
 Myös tuoreen museon arkkitehtuuria kehuttiin New York Timesia ja Guardiania myöten. Esimerkiksi BBC nosti Amos Rexin vuonna 2018 uusien merkittävien rakennuskohteiden joukkoon. Mutta kuinka hyvin Amos Rexin aaltoilevat tilat sitten soveltuvat perinteisemmän taiteen esittelyyn?
 – Meistä on ilahduttavaa, että myös tämäntyyppinen istuu näihin tiloihin oikein hyvin. Suunnittelemista tässä kyllä oli, Kai Kartio toteaa.

Kuinka käy Amos Rexin suursuosion, kun videotaide vaihtuu surrealismiin? Uusi Magritte-näyttely on Suomessa ensimmäinen laatuaan


Summary: Leea Wasenius osallistui tammikuussa Wes Andersonin uusimman elokuvan kuvauksiin.

Tarina on kuultu monta kertaa. Nuori lupaus bongataan kadulta malliksi Pariisin ja New Yorkin catwalkeille tai näyttelijäksi suosittuun tv-sarjaan.
 Mutta vanhemmallakin iällä voi lykästää. Joensuusta Ranskaan muuttanut  Leea Wasenius  napattiin Hollywood-elokuvaan kesken kauppareissun.
 "Tämä on höpöhöpöä"
 Marraskuussa Wasenius oli saanut tyttärensä ja tämän lapset luokseen vierailulle Lounais-Ranskaan. Naiset olivat lähteneet kaksistaan ostoksille läheiseen Angoulêmen kaupunkiin.
 Wasenius odotti ostoskeskuksessa väsyneenä kotiin lähtöä, kun Amélieksi esittäytynyt nainen tuli kysymään häneltä ranskaksi jotain elokuviin liittyvää. Sen enempää Wasenius ei ymmärtänyt, joten nainen vaihtoi kielen englantiin.
 Silti kysymystä oli vaikea sisäistää.  Wes Andersonin  uuteen elokuvaan The French Dispatch haettiin avustajaa ja nainen oli kiinnostunut Waseniuksesta.
 Wasenius piti kysymystä höpöhöpönä, mutta paikalle saapunut tytär oli heti myyty: Wes Anderson, menestyselokuva Grand Hotel Budapestin ohjaaja, totta kai äidin pitää suostua.
 Niinpä Leea Wasenius sai käteensä kyltin, johon oli kirjattu hänen nimensä ja yhteystietonsa. Amélie otti kuvan ja kiitti.
 Myöhemmin Waseniuksen tytär naureskeli, että hän oli hetken pois ja heti äiti oltiin kaappaamassa elokuvaan. Waseniustakin huvitti, sitten hän unohti koko jutun.
 Puvustaja paljastaa totuuden
 Joulukuussa Leea Wasenius oli nousemassa Helsinki-Vantaan lentokentällä Pariisin koneeseen, kun puhelin soi. Amélie soitti ja kertoi, että Waseniuksen pitäisi tulla koemeikkiin ja sovittamaan pukua ennen varsinaista kuvauspäivää.
 Wasenius empi. Hän oli varannut matkat ja liput Kölnin huonekalumessuille, eikä niitä voinut peruuttaa. Töitäkin oli paljon.
 Mutta tytär kannusti lähtemään ja kun Wasenius kysyi mielipidettä pojaltaan elokuvaohjaaja  Taneli Mustoselta , patisti tämäkin äitiään matkaan.
 – Laitoin Amélielle viestin, että minua pelottaa. Hän kehotti ottamaan kaverin mukaan ja lupasi tulla portille vastaan. Lasten ja lastenlasten tähden piti mennä, Wasenius naurahtaa.
 Elokuvan työryhmä oli ottanut tukikohdakseen Angoulêmen keskustassa sijaitsevan tyhjäksi jääneen sairaalan.
 Viehättävä pienikokoinen rouva toi sovitettavaksi 1950-luvun tyylin vaatteita ja asusteita. Rouva puhui sekaisin englantia, italiaa ja ranskaa, eikä Wasenius aina ymmärtänyt, mitä hän sanoi. Hattuja sovitettiin useita, kunnes rouva oli tyytyväinen.
 Vieläkin Wasenius ajatteli, että jospa tämä jäisi tähän.
 Hän kertoo uskoneensa koko jutun todeksi vasta kun selvisi, että hänelle puvun valinnut rouva oli  Milena Canonero , neljä Oscaria voittanut maailmankuulu italialainen puvustaja.
 Wes Andersonin uudesta French Dispatch elokuvasta ei ole kerrottu paljoa julkisuuteen. EPA/MIKE NELSON
 Elokuvaohjaajapoika opasti pyytämään nimikirjoituksia
 Tammikuussa Leea Wasenius ajoi jälleen kohti Angoulêmea. Kuvauspäivä oli merkitty alkamaan kello 10 ja kotiin pääsisi vasta 12 tuntia myöhemmin. Ratissa jännitys oli käydä ylitsepääsemättömäksi.
 Graafisena suunnittelijana Wasenius on omassa työssään tottunut olemaan taustalla ja yhtäkkiä pitikin olla esillä maailmantähtien keskellä. Elokuvaohjaajapojalta saatu evästys lähinnä lisäsi jännitystä.
 – Taneli sanoi monta kertaa, että ota nimikirjoituksia, mutta enhän minä kehdannut enkä uskaltanut pyytää keneltäkään, Wasenius nauraa.
 Kuvauspaikalla jännitystä helpotti, että tilanne oli selvästi tuotantoryhmän hallussa. Kaikki tiesivät, mitä tekivät ja avustajista pidettiin hyvää huolta. Omaa vuoroaan joutui odottamaan välillä pitkään.
 Waseniuksen roolina oli esittää rikasta taiteen kerääjää. Sen enempää hän ei voi kertoa, eikä osaisikaan. Avustajille elokuvasta kerrottiin vain se, mikä kohtauksen onnistumisen kannalta oli tarpeen.
 – Tiedän sen, mitä googlaamallakin saa tietää. Elokuvassa on kolme tarinaa, rakkauskirjeitä toimittajille ja se on komedia.
 Näyttelijäkaartiin kuuluu suuruuksia, kuten  Bill Murray ,  Tilda Swinton ,  Benicio Del Toro,   Adrien Brody  ja  Kate Winslet.
 Waseniuksella on muutama kuva muistona kuvauksista, mutta niitäkään hän ei saa jakaa.
 Leffahullu ylittää itsensä
 Helmikuussa Leea Wasenius muistelee kuluneita kuukausia edelleen hämmentyneenä. Enää tosin ei tarvitse miettiä, oliko kauppakeskuksessa esitetty kysymys totta.
 – Olen iloinen, että pystyin menemään niin korkean kynnyksen yli. Jos jossain olisi haettu avustajia, en ikimaailmassa olisi mennyt, Wasenius kertoo.
 The French Dispatch on tulossa näillä näkymin ensi-iltaan vuonna 2020. Waseniusta ei haittaa, jos kohtaus leikataan pois lopullisesta elokuvasta. Hänelle tärkeintä on kuvauksissa solmitut uudet tuttavuudet ja piipahdus tähtiloisteessa.
 Wasenius nimittäin on ollut koko ikänsä elokuvahullu. Niin hullu, että pyöritti miehensä kanssa Outokummussa elokuvateatteri Kino-Maritaa 12 vuotta aina vuosituhannen taitteeseen saakka. Sitä ennen hän oli perustamassa elokuvakerhoa Lieksaan.
 Ja sitten 66-vuotias pohjoiskarjalainen leffahullu poimitaan ranskalaisesta ostoskeskuksesta esittämään rikasta taiteen kerääjää kuuluisan Hollywood-ohjaajan elokuvaan. Kyllähän se vähän hämmentää.
 – Kuvausten jälkeen kiitin Wes Andersonia kädestä pitäen.
 Leea Waseniuksen kokemuksesta kertoi ensimmäisenä sanomalehti Karjalainen.

Yli kuusikymppinen joensuulainen nainen bongattiin kadulta Hollywood-elokuvaan


Summary: Tämän viikon aikana Kymenlaakson valvontayksikkö on käynyt kahdessa Esperi Caren ja yhdessä Mehiläisen hoivakodissa.

Tästä on kyse Yle on uutisoinut viime aikoina laajasti hoivakodeissa tapahtuneista laiminlyönneistä. Kymenlaaksoon perustettiin vuodenvaihteessa erillinen valvontayksikkö, jonka tarkoituksena on tarkastaa muun muassa hoivakoteja. Aluehallintoviraston mukaan valvontaa toteutetaan yleisimmin muiden töiden ohessa.
 Kymenlaakson sosiaali- ja terveyspalveluiden kuntayhtymä Kymsoten vuodenvaihteessa perustettu ohjaus- ja valvontayksikkö on aloittanut valvontatarkastukset tällä viikolla.
 Ensimmäisenä listalla ovat olleet Esperi Caren vanhusten hoivakodit, ja kuluneen viikon aikana yksikkö onkin tarkastanut Hirvelän ja Haanojan hoivakodit Kouvolassa. Hoivakoteihin oli ilmoitettu käynneistä etukäteen.
 Tarkastuksen aikana käydään läpi muun muassa toimitiloja ja haastatellaan niin henkilökuntaa kuin asukkaitakin.
 – Lisäksi käymme yksikön päällikön kanssa läpi hallinnollisia asioita. Käynnistä kirjataan aina valvontaraportti, joka toimitetaan sitten myös aluehallintovirastolle, kertoo yksikön yhteyspäällikkö  Anna Sihvola .
 Hirvelän ja Haanojan hoivakodeista ei Sihvolan mukaan noussut huolenaiheita. Yle ei saanut Esperiltä lupaa tulla seuraamaan valvontakäyntien etenemistä.
 – Henkilöstömitoitus on ollut kunnossa, ja mitä julkisuudessa on ollut asioita esillä, niin meillä ei ole tullut huolta näistä kahdesta yksiköstä, Sihvola kertoo.
 – Jos epäkohtia havaitaan ja jos ne koskevat esimerkiksi henkilöstömitoitusta, me otamme yksikön jatkuvaan seurantaan, kunnes asiaan tulee parannus. Olemme myös yhteydessä aluehallintovirastoon, mikäli on tarvetta, Sihvola lisää.
 Haanojan palvelukeskus Kouvolassa. Pyry Sarkiola / Yle
 Yllätyskäynti Kustaankotiin epäkohtailmoituksen pohjalta
 Kymsoten ohjaus- ja valvontayksikkö tekee sekä ennalta ilmoitettuja että ilmoittamattomiakin tarkastuskäyntejä. Ilmoittamaton käynti tehdään esimerkiksi epäkohtailmoituksen johdosta.
 Eikö etukäteen ilmoittaminen anna käynnin kohteelle aikaa piilottaa tai korjata mahdollisia epäkohtia?
 – Se on totta, mutta keräämme tietoa esimerkiksi henkilöstömitoituksesta myös etukäteen. Toteutumat annetaan edellisiltä viikoilta, eli kohde ei ole voinut tietää etukäteen, milloin me tietoja kysymme, yhteyspäällikkö Anna Sihvola vastaa.
 Ilmoittamaton ja ennalta suunnittelematon käynti tehtiin keskiviikkona Mehiläisen Kustaankotiin Kouvolan Kuusankoskelle.
 – Sieltä tuli omaiselta epäkohtailmoitus. Päätin, että en kysy etukäteen, vaan menen suoraan paikan päälle, kertoo käynnin suorittanut yhteyskoordinaattori  Riitta-Liisa Mynttinen .
 – Ilmoitus koski ruokailuun ja perushoitoon liittyviä asioita ja käytäntöjä. Asian selvitys on käynnissä, ja olen tekemässä siitä raporttia. Sen jälkeen tällaisessa tilanteessa annetaan tietty aika, jonka sisällä yksikön tulee muuttaa toimintaansa korjausehdotuksien pohjalta. Sitten tarkistan, että nämä muutokset ovat toteutuneet, Mynttinen jatkaa.
 Kustaankoti Kouvolan Kuusankoskella. Juha Korhonen / Yle
 Yleisimmin valvontaa toteutetaan muiden töiden ohessa
 Asumisyksiköiden lisäksi yksikkö valvoo esimerkiksi lasten ja nuorten palveluja. Yhteyspäällikkö Anna Sihvolan lisäksi tiimiin kuuluu viisi yhteyskoordinaattoria, jotka suorittavat valvontaa kokopäiväisesti.
 Aiemmin valvontaa toteutettiin pitkälti muiden töiden ohessa. Etelä-Suomen aluehallintoviraston käsityksen mukaan tämä on yhä yleinen käytäntö, vaikka joissakin suuremmissa kaupungeissa valvontatyöhön nimettyjä henkilöitä on.
 – Mielestämme on hyvä, että Kymsote panostaa valvontaan ja on nimennyt työntekijät tähän tehtävään. Kunta on järjestämisvastuussa sotepalveluista ja sen vuoksi ei ole yhdentekevää, miten sen sopimuskumppanit toimivat, kertoo sosiaalihuoltoyksikön päällikkö  Eija Hynninen-Joensivu .
 – Lisäksi kunta on vastuussa myös muiden alueella toimivien yksityisten toimijoiden valvonnasta, joten on hyvä, että siihenkin työhön on resursseja, Hynninen-Joensivu lisää.
 Yhteyskoordinaattori Riitta-Liisa Mynttinen on tehnyt työtä nyt reilun kuukauden. Hän on kokenut työnsä olevan todella tärkeää.
 – Niin kunnan ja kuntayhtymänkin on hyvä seurata ja ohjata myös ostopalveluita. Lisäksi pystymme reagoimaan aika nopeasti asioihin, hän sanoo.
 Valvontakäynnit pitävätkin sisällään osalta myös sopimusvalvontaa.
 – Jos kunnat ovat kilpailuttaneet palvelua, me käymme läpi, että siellä toteutuvat ne luvatut asiat. Lisäksi huolehdimme, että lakiin kirjattuja asioita noudatetaan, yhteyspäällikkö Anna Sihvola kertoo.
 Valvontakäynnit Esperin hoivakoteihin Kymenlaaksossa jatkuvat ensi maanantaina.

Kuntayhtymä perusti valvontayksikön tarkastamaan hoivakoteja – selvitettävää löytyi heti ensimmäisellä yllätyskäynnillä


Summary: Riistakameran asentamiseen liittyy tiettyjä sääntöjä, esimerkiksi kuvausalueella on ilmoitettava kameravalvonnasta.

Riistakamerat ovat luontokuvausta harrastavien suosiossa. Esimerkiksi Facebookin Riistakamera galleria -ryhmässä on yli 10 500 jäsentä. Suljettu ryhmä on perustettu vuonna 2015.
 – Kyllä tämä harrastus on viimeisen viiden vuoden aikana kasvanut näiden lähettävien kameroiden myötä huomattavasti., sanoo Laukaassa riistakamerakuvausta harrastava  Lari Hassel .

 Hänellä itsellään on toistakymmentä riistakameraa lähinnä valvonta- ja riistakäytössä.
 – Varsinkin supikoirien ja pienpetojen pyyntiin se on oiva apuväline.
 Hassel ei tiedä tarkkaan riistakameraharrastajien määrää, mutta uskoo heitä olevan paljon kun mukaan lasketaan kaikki yhdenkin kameran omistajatkin.
 – Ihminenhän on perusluonteeltaan utelias, joten onhan se mukava tietää mitä tuolla metsässä tapahtuu, sanoo Hassel
 Riistakamera myös opetuskäytössä
 Riistakameroita käytetään myös kouluissa, esimerkiksi Satavuon uudessa ekokoulussa Laukaassa riistakamera on ollut kokeiltavana muutaman viikon.
 – Kahdesti on näkynyt jänis, mutta ihan varmasti varmasti muitakin eläimiä on, sanoo 6. luokkalainen  Lauri Kiviaho .

 Eerika Poikola  sanoo, että riistakameroista on hyötyä vaikkapa ympäristöopuin tunnilla.
 – Saadaan tietää mihin aikaan eläimet liikkuvat.
 Luokanopettaja  Pekka Järvelä  saa kamerasta kuvat sähköpostiinsa. Hänen mielestään riistakamera on mielenkiintoinen tapa seurata ja havainnoida luontoa.
 – Näkee miten eläimet talvella selviävät.

 Kuvaussääntöjä ei aina tunneta
 Kaikki riistakamerakuvausta harrastavat eivät aina tunne kuvauksen pelisääntöjä, sanoo riistakuvausta harrastava Lari Hassel.
 – Aina pitää olla maanomistajan lupa kun kameran virittää.

 Esimerkiksi omakotiasukas voi siis  laillisesti asentaa nauhoittavan kameran  omaan kiinteistöönsä. Mutta jos kamera kuvaa ilman lupaa naapurin kotirauhan piiriin kuuluvia tiloja, kameravalvonta on laitonta.
 Kuvausalueella pitää olla myös ilmoitus kameravalvonnasta.
 – Tokihan naapuria ei saa kuvata eikä työttöystävää salaa, sanoo Hassel.
 Metsäkauris Lari Hassel

Katso kuinka metsot taistelevat, mäyrä touhuaa kolollaan ja hirvenvasa molskahtaa suohon – riistakamerat lisänneet luontokuvauksen suosiota


Summary: Poliisi epäilee kahdeksaa varusmiestä kuljettaneen pikkubussin kuljettajan nukahtaneen.

Ilmavoimat kertoo, että Karjalan lennoston varusmiehiä kuljettanut henkilöpakettiauto joutui liikenneonnettomuuteen perjantaina Nilsiässä kantatie 75:llä välillä Siilinjärvi–Nurmes.
 Autossa olleista kahdeksasta varusmiehestä yksi vietiin tarkastettavaksi sairaalaan, muille varusmiehille ei aiheutunut henkilövahinkoja, Ilmavoimat tiedottaa.
 Onnettomuus sattui iltapäivällä kello 16 aikaan. Itä-Suomen poliisin mukaan osallisena onnettomuudessa oli kaksi muutakin autoa.
 Poliisin kuvauksen mukaan Karjalan lennoston pikkubussi oli ajautunut vastaantulevien kaistalle ja törmännyt henkilöautoon. Samassa yhteydessä oli kolarisumaan joutunut toinenkin henkilöauto.
 Vielä ei ole täysin selvää osuiko varusmiehä kuljettanut pikkubussi kumpaankin muista autoista vai kolaroivatko kaksi muuta henkilöautoa keskenään.
 Muissa autoissa oli yhteensä kuusi matkustajaa, joista kolme loukkaantui siten, että heidät jouduttiin viemään sairaalaan tarkistettavaksi.
 Poliisin mukaan alustava epäilys onnettomuuden syystä on varusmiehiä kuljettaneen pikkubussin kuljettajan mahdollinen nukahtaminen.
 Kantatie 75 oli jonkin aikaa kokonaan poikki onnettomuuden takia.

Ilmavoimien pikkubussi kolmen auton kolarissa – yksi varusmies ja kolme muuta loukkaantui


Summary: Veteraanibändin mukaan eurodance kiinnostaa nyt myös kaksikymppisiä.

Movetron  alkoi musiikin tekemisen 1990-luvun puolivälissä. Yhtyeen kovin hitti  Romeo ja Julia  ponnahti listoille vuosikymmenen puolivälissä. Yhtyeen laulaja  Päivi Lepistö  oli tuolloin 22-vuotias.
 – Siitä se mopo lähti niin sanotusti lapasesta. 90-luvulla oli keikat vielä keskiviikkona ja lauantaina. Eli me lähdettiin keskiviikkona liikkeelle ja palattiin kotiin sunnuntaina. Keikkoja tuli useampi sata vuoteen. Silloin oli kännykät ja ihan fyysinen kartta, ja minä olin yleensä se kartanlukija. Ja aina päästiin perille.
 Karaoken kautta pitkälle musiikkiuralle
 Päivi Lepistö löydettiin Movetronin laulusolistiksi karaokelavan kautta.
 – Se oli se 90-luvun hittituote karaoke, joka tuli Suomeen silloin. Kihniöltä lähdettiin Pohjanmaalle silloin kokeilemaan lajia. Kävin muutamassa karaokekilpailussakin, mutta mitään en koskaan voittanut. Silloin valittiin Pohjanmaan karaokekungas ja -kuningatar, niinkuin tangokuninkaallisetkin.
 Kansainväliset starat ja suomalaisartistit
 Eurodance oli 90-luvulla suosittua Suomessa. SIlloin täällä vieraili paljon myös ruotsalaisia ja saksalaisia alan tähtiä.
 – Silloin 90-luvulla oli nämä ulkomaiset – pääsääntöisesti ruotsalaiset ja saksalaiset starat – ja sitten oltiin me suomiartistit. Heillä oli omat tilat, ja meillä omat. Ei me siellä yhdessä hengailtu. Nykyisin olemme samoissa tiloissa ja sulassa sovussa.
 Nykyisin Movetronkin keikkailee usein tuon ajan ruotsalaistähden  Pandoran  kanssa, ja laulajista on tullut myös hyviä perhetuttuja.
 Toisille retroa, toisille jotain uutta
 25-vuotta tänä vuonna täyttävä yhtye keikkailee yhä aktiivisesti ympäri Suomea, kertoo Puoli seitsemän- ohjelman vieraana ollut Lepistö.
 – Meillä on paljon näitä vanhoja faneja, jotka ovat meidän ikäpolvea, joille tämä on vähän retroilua. Mutta on tullut myös uusia, parikymppisiä, jotka ovat löytännet tämän musiikin, ja heille se on jotain uutta.
 Katso Päivi Lepistön koko haastattelu  täältä.

25 vuotta täyttävän eurodance-yhtye  Movetronin Päivi Lepistö vuodesta 1995: "Silloin mopo lähti lapasesta"