Summary: Nettihuijarit käyttävät hyväkseen suomalaisten luottoa uutissivustoihin ja julkisuuden henkilöihin.

Copyright information and anti-piracy centre

Toukokuinen aamu Raaseporissa.  Tuula Starck-Schreiber  siemaili kahvia ja selaili Facebookia, kun huomio kiinnittyi poikkeukselliseen otsikkoon: Ylen uutisankkuri  Matti Rönkä  kertoi sijoitusvinkeistä, jotka oli saanut Koneen  Antti Herliniltä , Suomen rikkaimmalta henkilöltä.
 Starck-Schreiber klikkasi otsikkoa, joka näytti johtavan Yle Uutisten artikkelliin. Jutussa Matti Rönkä kertoi, miten hän oli Herlinin ohjeiden mukaan sijoittanut kryptovaluutta Bitcoiniin – ja saanut heti sijoituksistaan tuhansien eurojen voitot.
 Kaikki oli kuitenkin valetta. Matti Rönkä ei ole sijoittanut Bitcoiniin, eikä Ylen tietojen mukaan Antti Herlinkään. Sivusto ja "haastattelut" olivat huijarien luomusta.
 Starck-Schreiber ei kertomansa mukaan ole koskaan aiemmin langennut nettihuijauksiin. Mutta tällä kertaa hälytyskellot eivät soineet. Huijaussivu oli lähes täydellinen kopio Ylen uutissivustosta, ja selkeällä suomen kielellä kirjoitettu.
 – Tietäähän sen, että jos kuulostaa liian hyvältä, se ei voi olla totta. Mutta tiedän, että jotkut ovat rikastuneet bitcoineilla. Mietin, että onkohan tämä virtuaaliraha eri juttu.
 Olennaista oli, että sijoitusvinkeistä kertoivat ihmiset, joihin Starck-Schreiber oli tottunut luottamaan.
 – Se oli se Matin tarina. Hän on kunnon ihminen, luotettava kaikin puolin. Ajattelin, että jos kaksi näin luotettavaa henkilöä lähtee sitä kokeilemaan, niin se ihan oikeasti toimii.
 Tuula Starck-Schreiber esittelee huijausviestiä. Berislav Jurišić / Yle
 Starck-Schreiber päätti kokeilla. "Uutisartikkelin" linkki vei hänet asiallisen näköiselle Bitcoin Code -sivustolle, joka kehotti "sijoittajia" rekisteröitymään. Starck-Schreiber antoi sähköpostinsa ja puhelinnumeronsa.
 Näin hänestä tuli modernin verkkohuijauksen uhri. Eikä Starck-Schreiber ole yksin.  Verkossa pyörivä kryptovaluuttahuijaus  on kasvava ongelma, johon on Ylen tietojen mukaan langennut kymmeniä suomalaisia.
 "Personal trader" soitti Englannista – Näin huijarit onkivat luottokorttitietosi
 Starck-Schreiberin puhelin soi jo muutama minuutti tietojen lähettämisen jälkeen. Puhelu tuli suuntanumeron perusteella Englannista. Luurin toisessa päässä oli ystävällinen mieshenkilö, joka esitteli itsensä Starck-Schreiberin  personal traderiksi .
 Mies onnitteli hyvästä sijoituspäätöksestä ja alkoi neuvoa sijoittamisen teknisen puolen kanssa. Ensin pitäisi maksaa 250 euron suuruinen liittymämaksu, sen päälle vielä sijoittamiseen tarvittava 500 euron alkupotti.
 Summa oli suurempi kuin mitä sivusto oli kertonut. Mutta miehellä oli uskottavan kuuloinen selitys valmiina. Starck-Schreiber toimi ohjeiden mukaan ja antoi luottokorttitietonsa aidon näköiseen maksuvälitysjärjestelmään. Tätä kutsutaan  phishingiksi , eli verkossa tapahtuvaksi tietojenkalasteluksi.
 Tämän jälkeen Starck-Schreiberin sähköposti alkoi tulvia ja puhelin soida taukoamatta. Enemmän tai vähemmän englantia murtavat henkilöt pyysivät Starck-Schreiberin allekirjoituksia erilaisiin kaavakkeisiin.
 Epäilykset alkoivat heräillä. Starck-Schreiber päätti kysyä neuvoa luottamaltaan henkilöltä: Uutisankkuri Matti Röngältä.
 "Onhan se hemmetin härskiä. Mutta minä en ole se vahingon kärsijä vaan nämä ihmiset, jotka tulevat huijatuksi".   Uutisankkuri Matti Rönkä
 – Kysyin, että pitikö sinunkin maksaa niin suuri liittymämaksu ja että soittiko sinullekin niin monta eri henkilöä?
 Uutisankkuri oli tietoinen meneillään olevasta huijauksesta. Hän kuitenkin huomasi Starck-Schreiberin Facebookissa lähettämän viestin vasta parin päivän jälkeen.
 – Lankaan mennyt ihminen kysyi neuvoa, että kuinka hänen tulisi toimia. Viestitin hänelle, että ota yhteys poliisin äläkä sitoudu mihinkään, Rönkä kertoo.
 Oli kuitenkin liian myöhäistä. Kun Starck-Schreiber näki uutisankkurin vastauksen, hän järkyttyi.
 – Sydän pomppasi kurkkuun. Tuli kauhea paniikki, että minne kaikkialle tietoni ovat päätyneet?
 Starck-Schreiber kuoletti pankkikorttinsa. Mutta huijarit eivät luovuttaneet.
 "Parempi nostaa häpeä pöydälle"
 Huijauksen paljastuttua Starck-Schreiberin puhelin soi taas. Soittaja esittäytyi olevansa sijoitusneuvoja  Adrian Lee .
 Nainen kertoi Starck-Schreiberille, että hänen pitäisi asentaa koneelleen ohjelma, jonka kautta "sijoitusneuvoja" pääsisi hoitamaan asiakkaansa sijoitustiliä. Pitäisi vain napsauttaa linkkiä, jonka nainen oli lähettänyt.
 Todennäköisesti linkin kautta koneelle olisi asentunut haittaohjelma, jonka avulla huijarit olisivat kaapanneet tietokoneen ohjauksen itselleen. Tämän jälkeen he olisivat voineet tyhjentää uhrinsa pankkitilin.
 Naisella oli harjoitellut selitykset valmiina, mutta Starck-Schreiber ei enää niellyt niitä. Hän kertoi huijauksen paljastuneen, ja että asia on ilmoitettu poliisille.
 Nainen vastasi ylimielisesti.
 – Hän vastasi, että ihan sama, hänellä on jo tarpeeksi rahaa, eikä hän piittaa poliiseista.
 Starck-Schreiber ei usko huijarien koskaan jäävän kiinni. Pieni lohtu on, että hänen tappionsa olisivat voineet paisua huomattavasti menetettyä 750 euroa suuremmiksi. Pankin mukaan hänen tililtään on useaan kertaan yritetty nostaa satojen eurojen suuruisia summia kuoletetuilla pankkitunnuksilla.
 Huijatuksi tuleminen harmittaa ja nolottaa. Juuri siksi tapaus on tärkeä tuoda julkisuuteen, Starck-Schreiber sanoo.
 – Maksoin tyhmyydestä kantapään kautta. Mutta ei voi mitään, parempi nostaa häpeä pöydälle. Haluankin tuoda tämän julki, että kukaan muu ei menisi samaan lankaan.
 Nettihuijauksen kohteeksi joutuminen on jättänyt kolauksen Starck-Schreiberin luottamukseen. "Kun luen jotain uutista, mietin, että onko tämäkään totta vai taas jotain feikkiä?" Berislav Jurišić / Yle
 Suomalaiset ovat rahoittaneet Bitcoin-sijoituksiaan pikavipeillä – "Aika inhimillisiä tragedioita"
 Liikenne- ja viestintäviraston Kyberturvallisuuskeskuksen erityisasiantuntija  Antti Kurittu  ei ihmettele, miksi tämän päivän verkkohuijaus rakentuu juuri kryptovaluutta Bitcoinin varaan.
 – Kuulostaa perinteiseltä huijaukselta siinä mielessä, että siinä on ajankohtainen ja mukaansatempaava juoni. Bitcoineilla on rikastuttu näkyvästi, mutta köyhdytty hiljaa. Monet eivät ymmärrä, miten kryptovaluutta toimii ja miten sen ympärillä on kaikenlaista huijaamista.
 Kurittun mieleen tulee  muutaman vuoden takainen huijaus  "euron hintaisista" iPhoneista. Myös tässä huijauksessa oli matkittu uutissivustojen ulkoasua sekä käytetty tekaistuja, mukamas suomalaisten henkilöiden tarinoita. Jos ihminen ei ymmärrä sivua sepitteeksi, liian hyvältäkin kuulostava tarjous voi mennä läpi.
 – Kun vertaisryhmä kehuu jotain asiaa, se muokkaa sitä miten toimit. Entisaikoina oli hyvinkin järkevä mennä muiden kokemusten varassa, niin ei tarvinnut kokeilla kaikkea itse.
 Starck-Schreiber ei ole ainoa Bitcoin-huijaukseen langennut. Pelkästään Helsingin poliisilaitos on saanut kevään aikana 10–20 tutkintapyyntöä samanlaisista huijauksista.
 Osa huijauksista on myös onnistunut paljon paremmin kuin Starck-Schreiberin kohdalla.
 – Ihmiset on saatu houkuteltua laittamaan jopa kymmeniä tuhansia euroja. Pahimmassa tapauksessa on otettu isoja lainoja pikavippiyrityksiltä, sijoitettu huijaussivustoille ne, omat rahat ja peritytkin. Aika inhimillisiä tragedioita, kertoo rikoskomisario  Hannu Kortelainen  Helsingin poliisista.
 Huijauksissa on Kortelaisen mukaan vaihtelua. Aluksi uhria saatetaan houkutella pienellä summalla, josta tuleekin pieni voitto.
 – Pistit satasen ja sait tämän verran, niin arvaa vaan, mikä tuotto tulee, jos laitat 50 000 euroa? Mutta ne menee sitten, voittoa ei tietenkään enää tule.
 Verkkohuijaukset ovat poliisin kannalta hankalia tutkittavia. Tekijät asuvat usein ympäri maailmaa, eivätkä välttämättä tunne toisiaan kuin nimimerkiltä. Uhrien rahat puolestaan päätyvät tavallisesti ulkomaiseen pankkiin, josta ne hajoavat ympäri maailmaa. Näin kävi myös Starck-Schreiberille. Osa hänen rahoistaan oli siirtynyt Moskovaan, osan päätepisteestä hänen pankkinsa ei edes osannut kertoa.
 Vaikka selvittämismahdollisuus on pieni, on silti tärkeää ilmoittaa huijauksista poliisille, muistuttaa Antti Kurittu Kyberturvallisuuskeskuksesta.
 – Poliisi tekee paljon muutakin kuin ottaa rikollisia kiinni. Poliisi analysoi rikollisuustilannetta, miettii missä kohtaa tarvitaan kansainvälistä yhteistyötä. Jos ihmiset ei ilmoita, poliisi ei osaa arvioida asian merkittävyyttä, eikä edes yritä ratkaista sitä.
 Tuula Starck-Schreiber Berislav Jurišić / Yle
 Ongelma kasvaa – Yle tekee huijaussivustoista tutkintapyynnön poliisille
 Huijatut eivät ole rikosten ainoita uhreja. Suomalaisten julkisuudenhenkilöiden käyttäminen valekampanjassa voi täyttää identiteettivarkauden tunnusmerkit. Antti Herlinin, Matti Röngän ja muiden Ylen ruutukasvojen lisäksi huijaussivustot ovat hyödyntäneet ainakin  Kimi Räikkösen ,  Arman Alizadin ,  Hjallis Harkimon  ja MTV:n toimittajien  Nina Rahkolan  ja  Ivan Puopolon  henkilöllisyyksiä.
 MTV Uutisten mukaan  ainakin yksi julkisuuden henkilö on tehnyt huijaussivustosta rikosilmoituksen poliisille.
 Lisäksi kyseeseen voi tulla laajamittainen tekijänoikeudenloukkaus. Uutissivustojen ulkoasua kopioidessaan huijaussivustot rikkovat tekijänoikeuksia ainakin käyttäessään medioiden omistamia valokuvia.
 Yle aikoo tehdä huijauksista poliisille tutkintapyynnön.
 Nopein tapa päästä tekijänoikeuksia loukkaavasta sivustosta eroon on kuitenkin vaatia ylläpitäjää ajamaan sivu alas. Uutismedioiden puolesta asiaa hoitaa niiden tekijän Tekijänoikeuden tiedotus- ja valvontakeskus ry, eli TTVK.
 Ongelma paisuu, sanoo TTVK:n toiminnanjohtaja  Jaana Pihkala.
 – Ilmiö on yleistynyt tänä keväänä. Tällä viikolla pyyntöjä tuli lakimiehellemme ainakin kaksi.
 Aina huijaussivuston poistaminen ei onnistu. Sivuston ylläpitäjät sijaitsevat usein EU:n ulkopuolella, eivätkä välttämättä vastaa alasottopyyntöön. Tyypillisesti ylläpitäjä ei ole edes asianmukaisesti ilmoittanut yhteystietojaan.
 – Palveluntarjoajalla on sähkökauppadirektiivin perusteella velvollisuus poistaa tai estää pääsy laittomaan aineistoon, ja ilmoittaa yhteystietonsa. Näitä velvoitteita laiminlyödään. Se on yleisesti tiedossa oleva ongelma, mutta kukaan ei puutu asiaan, sanoo Pihkala.
 Lue myös:
 Ylen uutiselta näyttävä väärennös mainostaa bitcoin-huijausta – "Se, mikä kuulostaa liian hyvältä..."

Kymmenet suomalaiset langenneet taiten tehtyyn Bitcoin-huijaukseen, Tuula on yksi heistä – "Se artikkeli oli niin totuudenmukainen"


Summary: Supersuosittu hiustenhoitomenetelmä voi auttaa irti ulkonäköpaineista – mutta myös synnyttää niitä.

Mariia Kotila  katselee itseään tyytyväisenä peilistä. Tummanruskeat, luonnonkiharat hiukset kehystävät hänen kasvojaan kauniisti. Peilinkulmaan on kirjoitettu huulipunalla kannustava teksti: Olet upea.
 Aina Kotila ei ole ollut peilikuvaansa yhtä tyytyväinen.
 Mariia Kotilan hämmennys oli suuri, kun aiemmin suorat hiukset alkoivat kihartua kymmenisen vuotta sitten. Suoriin hiuksiin tottunut nainen enää osannut hoitaa kutrejaan.
 – Kun hius muuttui täysin erilaiseksi, putosin kärryiltä, että mitä niille kuuluu tehdä. Tein koko ajan vääriä asioita. Hiukset olivat pörröiset ja väärillä aineilla pilatut, kertoo Kotila.
 ''Tässä kuvassa näkyy se tunnelma, joka minulla ennen oli: Hohhoijaa, että sellainen tukka. Se oli sellainen pörröpehko'', sanoo Mariia Kotila. Juulia Tillaeus / Yle
 ''Yllätyin, että onko minulla näin kiharat hiukset''
 Alkuvuodesta Kotila innostui luonnonkiharille ja taipuisille hiuksille tarkoitetusta curly girl -hiustenhoitomenetelmästä. Siinä hiuksia pyritään hoitamaan mahdollisimman hellävaraisesti, ja muun muassa silikoneja, sulfaatteja ja kuivattavia alkoholeja sisältävät hiustenhoitotuotteet jätetään kokonaan pois. Avainasemassa on hiusten kosteutus, ja hiuksia esimerkiksi pestään hoitoaineella sampoon sijaan.
 Parin viikon painiskelun jälkeen tuloksia alkoi näkyä. Aiemmin pörröiset hiukset muuttuivat hyvinhoidetun ja terveen näköisiksi – ja entistä kiharammiksi.
 – Yllätyin, että onko minulla näin kiharat hiukset. Ennen metodin aloittamista hiukset olivat minulle riippakivi ja pakollinen paha. Nyt minulla on niihin todella erilainen suhde.
 Nykyään Mariia Kotila on tyytyväinen hiuksiinsa. Juulia Tillaeus / Yle
 Kotila jakaa hiustenhoitovinkkejä moderoimassaan Curly Girl Suomi -Facebook-ryhmässä, jossa oli vielä nelisen kuukautta sitten 2 500 jäsentä. Nyt innostuneita on jo yli 74 000, ja uusia liittymispyyntöjä tulee päivittäin satoja.
 Kotila uskoo, että suosion taustalla on metodin tarjoama mahdollisuus vapautua ulkonäköpaineista.
 – Moni nainen piilottaa oman identiteettinsä suoristettujen hiusten alle. Sen kulissin ylläpitäminen vaatii tosi paljon työtä.
 Kehonkuvaan ja syömishäiriöihin erikoistunut psykoterapeutti ja psykologi  Monica Ålgars  tunnistaa ilmiön.
 – Yhdysvalloissa on jo useita vuosia pohdittu suorien hiusten normia. Ihmiset saattavat käyttää paljonkin aikaa, vaivaa ja rahaa siihen, että yrittävät suoristaa kiharia hiuksia, sanoo Ålgars.
 Monica Ålgars pitää omien hiusten hyväksymistä positiivisena asiana – jos villitys ei mene yli.
 – On hyvä asia, että hyväksyy omat luonnonkiharat hiuksensa ja itsensä sellaisena kuin on. Muttajos siitä tulee uusi normi, että hiusten pitää näyttää taas tietynlaiselta, voi se asettaa uusia paineita, toteaa Ålgars.
 ''Koukkuun jää ja pahasti''
 Mariia Kotila pursottaa hoitoainetta kämmenilleen ja alkaa hieroa sitä kosteaan tukkaansa. Toisin kuin moni on tottunut, Kotila levittää hoitoainetta myös hiusten tyveen ja päänahkaansa.
 Curly girl -slangilla toimenpiteen nimi on co-wash, eli hoitoainepesu. Sen tarkoitus on kosteuttaa hiuksia.
 – Hoitoaineessa ei ole samalla tavalla peseviä ainesosia kuin shampoossa, joten se pitää hieroa kunnolla hiuksiin ja päänahkaan, Kotila selittää pesun lomassa.
 Mariia Kotila pesee hiuksensa aina pää alaspäin, vaikka kukaan ei kuvaisikaan.  Juulia Tillaeus / Yle
 Kotila huuhtelee hoitoaineet pois, ja levittää sitä uudelleen hiusten pituuksiin. Toisen huuhtelun jälkeen on omatekoisen pellavansiemengeelin vuoro. Sen tarkoitus on suojata kiharoita niiden kuivuessa. Lopuksi hän käärii vielä t-paidan kutriensa suojaksi, jotta ne kuivuisivat omaan muotoonsa. Curly girl -piireissä tapaa kutsutaan ploppaamiseksi.
 Hetken kuluttua Kotila ottaa paidan pois päästään. Alta paljastuvat hyvin muodostuneet kiharat.
 – Kaikki pyrkivät siihen, että tukka näyttäisi juuri tältä, kun ploppipaidan ottaa pois. Jos hius on huonossa kunnossa, se sojottaa joka puolelle.
 Mariia Kotilan hiukset muuttuivat luonnonkihariksi kymmenisen vuotta sitten. Juulia Tillaeus / Yle
 Mariia Kotilan mukaan menetelmään jää koukkuun.
 – Jos on tottunut koko ikänsä suoristamaan hiuksensa tai tekemään niille jotain käsittelyjä, ja sitten sieltä paljastuukin upeat laineet tai kiharat. Sen jälkeen kyllä jää koukkuun ja pahasti, naurahtaa Kotila.
 Voiko villitys mennä yli?
 Osa menetelmää noudattavista kokee huonoa omatuntoa esimerkiksi siitä, jos sortuu pesemään hiuksensa metodiin sopimattomalla shampoolla. Facebook-ryhmässä puhutaan ''repsahduksista''.
 – Yleisellä tasolla on ongelmallista, jos ulkonäkö alkaa saada liian ison painoarvon omasta identiteetistä tai alkaa tuntua, että omanarvontunne on voimakkaasti sidottu kehoon ja ulkonäköön. Hyvinvoinnin kannalta ei ole hyvä, jos ulkonäkö on ylikorostuneessa roolissa, toteaa psykoterapeutti ja psykologi Monica Ålgars.
 Jos huomaa, että tarkastelee itseään paljon ulkoapäin, voi yrittää muuttaa perspektiiviä.  Monica Ålgars
 Koukkuun voi jäädä mihin kauneustrendiin tahansa – vaikka ripsenpidennyksiin ja täyteainehoitoihin.
 – Elämme yhteiskunnassa, jossa on kuvia kaikkialla, ja ulkonäköä ehkä arvostellaan ja tuodaan esille yhä korostuneemmin. Se voi olla yksi iso osa identiteetissä ja itsetunnossa, sanoo Ålgars.
 Ålgars huomauttaa, että myös kaupat ovat huomanneet curly girl -menetelmän suosion ja siihen soveltuvia tuotteita markkinoidaan näkyvästi.
 – Uusia kaupallisia trendejä syntyy helposti. Ne asettavat omat paineensa. Joku voi ajatella, että pitää ostaa tietyt tuotteet ihanteen saavuttamiseksi.
 Moni menetelmään hurahtanut hankkiikin melkoisen purkkiarsenaalin kiharat saadakseen. Hiusten hoitoon voidaan käyttää huomattavan paljon aikaa.
 – Vaikuttaa siltä, että menetelmä on vähän tasapainottelua hiusten luonnollisen tilan hyväksymisen ja ison työn tekemisen välillä, toteaa Monica Ålgars.
 Jos ulkonäkö näyttelee liian isoa roolia omassa identiteetissä, Ålgars neuvoo keskittymään muihin asioihin itsessä.
 – Jos huomaa, että tarkastelee itseään paljon ulkoapäin, voi yrittää muuttaa perspektiiviä. Ulkonäön sijaan voisi keskittyä siihen, miltä tuntuu olla minä minun kehossani. Mihin oma keho pystyy, mikä tuntuu hyvältä ja miten voi kohdella itseään hyvin.
 ''Menetelmä voi auttaa löytämään oman identiteetin''
 Mariia Kotila pitää curly girl -menetelmää hyvänä tapana oppia armollisuutta ja kärsivällisyyttä itseään kohtaan.
 – Kaikkea ei tarvitse tehdä kerralla, eikä kukaan arvostele sen perusteella, jos joskus repsahtaa. Jos huomaa, että homma alkaa mennä tiukkapipoiseksi puristamiseksi, kannattaa tehdä jotain täysin erilaista kuin yleensä, ja jättää jokin vaihe vaikka tekemättä. Siten tuntee sen, että tästä selviää kyllä hengissä, vaikka tekisikin joskus jotain ''väärin''.
 Mariia Kotilan mukaan curly girl -menetelmä on paljon muutakin, kuin pelkkää hiustenhoitoa. Juulia Tillaeus / Yle
 Kotila oli luopunut suoristusraudasta jo kauan ennen menetelmän aloittamista, mutta hän ilmakiharsi hiuksiaan välillä saadakseen ne asettumaan kauniisti. Kotila koki muotoilun rankaksi, koska luonnonkiharat hiukset reagoivat pieneenkin ilmankosteuteen herkästi, ja iso työ valuu hukkaan.
 – Minusta metodi sopii hyvin tähän aikaan, jonka keskellä elämme muutenkin. Se voi saada aikaan paljon positiivisia asioita, kuten auttaa löytämään oman identiteetin ja tuoda naiseutta vahvasti esille.
 Kotila pitää menetelmää paljon muunakin, kuin pelkkänä hiustenhoitoa. Hänen mukaansa menetelmä tuo ihmisiä yhteen.
 – Facebook-ryhmässämme on syntynyt ystävyyssuhteita. Siellä vallitsee vahva hyväksymisen, yhteisöllisyyden ja jakamisen tunne. Toisia kannustetaan.
 Mariia Kotilan sydämen menetelmä on vienyt lopullisesti. Hän aikoo jatkaa hiustensa hoitamista menetelmän mukaan. Valmiiksi ei hänen mukaansa tule koskaan.
 – Kannattaa heti pudottaa pois sellainen ajatus, että tässä olisi joku maali tai päämäärä. Ihan kuten jotain ruokavaliota tai liikunta-ohjelmaa noudattaessa, toimenpiteitä täytyy tehdä jatkuvasti, jotta saadaan haluttua tulosta.
 Kotila kokee curly girl -menetelmän vaikuttaneen hänen identiteettiinsä. Juulia Tillaeus / Yle

Curly girl on petollinen nainen – hiusten kihartuminen vapauttaa, mutta samalla siitä voi tulla ongelma


Summary: Linköpingin keskustassa tapahtunut räjähdys vaurioitti 37 asuntoa.

Linköpingissä perjantaiaamuna tapahtunut räjähdys liittyi todennäköisesti moottoripyöräjengien välisiin riitoihin. Asiasta kirjoittavat ruotsalaiset iltapäivälehdet, muiden muassa  Aftonbladet  ja  Expressen .
 Aftonbladetin mukaan räjähdyksen kohteena oli 29-vuotias mies, jolla on yhteys kyseiseen osoitteeseen.
 Expressen-lehden mukaan hän on Linköpingissä toimivan No surrender -jengin johtaja. Kyseinen jengi koostuu poliisin tietojen mukaan Black Cobra -jengiin aimmin kuuluneista henkilöistä.
 29-vuotias on lehtien mukaan kärsinyt rikostuomiot muun muassa doping-rikoksesta, pahoinpitelystä, laittomasta uhkauksesta ja virkamieheen kohdistuneesta uhkauksesta.
 Poliisi ei vahvista eikä kumoa lehtien tietoja. Poliisin tiedottaja myöntää, että kyseinen henkilö on heille tuttu.
 Tutkimukset räjähdyspaikalla jatkuvat. Poliisi ei kuitenkaan ole vielä vahvistanut, missä räjähdys tapahtui. Se ei kuitenkaan tapahtunut talon sisällä, poliisi toteaa.
 Räjähdys vaurioitti kaikkiaan 37 asuntoa. Yli 20 ihmistä joutui hoidattamaan vammojaan sairaalassa. Kenenkään vammat eivät ole hengenvaarallisia. Kahta lukuunottamatta kaikki pääsivät pois sairaalasta jo perjantai-iltaan mennessä.
 Lue lisää :
 Räjähdys aiheutti tuhoja kerrostaloissa Ruotsin Linköpingissä – useita ihmisiä loukkaantui

Ruotsalaislehdet: Linköpingin räjähdys liittyi moottoripyöräjengeihin


Summary: Ilari Isopahkala ja Valtteri Hinkula lähtivät kolme vuotta sitten ulkomaille töihin, eikä paluu koti-Suomeen ole käynyt mielessä.

Monet ovat valmiita vaihtamaan asuinpaikkaansa  mieluisan työn ja ympäristön takia.  Muuttoliike ei rajoitu pelkästään kotimaahan, vaan töitä haetaan ulkomailta, jos  mieleistä hommaa ei löydy Suomesta.
 Ulkomailla saatu työkokemus ja opittu kieli ovat kotimaahan palatessa työmarkkinoilla valttia.
 Kaksi parikymppistä nuorta kertoo, miksi työelämä Suomessa ei houkutellut.
 Ilari Isopahkala työskenteli ensin ruokapalkalla
 Tällä hetkellä maltalaisessa kasinossa blackjack-jakajana toimiva 24-vuotias  Ilari Isopahkala  lähti reilu kolme vuotta sitten Kajaanista maailmalle. Tarkoituksena hänellä oli mennä Intiaan kuudeksi kuukaudeksi ilman rahaa ja katsoa, minne elämä heittää ja miten ulkomaailmassa pärjää.
 – Mietin, mitä tekisin seuraavaksi elämässäni, ja vaihtoehtoina olivat joko opiskelu tai matkailu. Tuntui kuitenkin siltä, että Suomi alkaa olla nähty, Isopahkala naurahtaa.
 Isopahkala kutsuu Maltaa leikkisästi syntien saareksi. Tämä syntien saari on kenties vähiten eksoottisin paikka, missä Isopahkala on ollut töissä.
 Isopahkalan reissu alkoi Intiasta, josta hän jatkoi Kaakkois-Aasiaan, missä hän kerkesi toimia vapaaehtoistöissä muun muassa baarien tarjoilijana, sähkömiehenä, maalarina sekä orankien hyväntekeväisyysjärjestön alueen ja hotellin vartijana. Palkkana töistä oli majoitus ja päivän ruoka.
 – Kambodza oli yksi tärkeimmistä paikoista. Siellä on vielä sellainen villin lännen mentaliteetti voimassa, ja se oli tosi vapauttavaa. Siellä voi tehdä mitä tahansa, jos vain löytyy vähän rahaa.
 Isopahkalan nauttii elämästä Maltalla. Hänen mukaansa ainoa negatiivinen puoli on se, että välillä on pakko tehdä töitä rahoittaakseen elämistä. Ilari Isopahkala
 Aasian jälkeen miehen tie kulki kohti Australiaa. Ahkeralle työmiehelle riittää hommaa, jos vain niitä haluaa tehdä. Lisäksi Australian korkea palkkataso motivoi työntekoon. Yleensä Isopahkala tienasi yli 20 dollaria tunnissa.
 – Monenmoista hommaa tuli vastaan, ja se oli opettavaista ja hauskaa. Tai no ei kaikki niin hauskaa ollut.
 Australiassa Isopahkala tekikin laajasti eri alan töitä. Trukkikuskin hommia lentokentällä ja metallipihalla, rakennusalan töitä arkkitehdeille, pikaruokaravintoloiden lattioiden siivoamista ja tarjoilua purjehdusklubilla.
 – Ikävämpi työ oli hiekkasäkkien täyttäminen. Niitä täytimme kaverini kanssa 12 tuntia päivässä kahden dollarin palkkiolla per säkki. Päivän päätteeksi mentiin baariin.
 Kun Isopahkala palasi talvella Suomeen kahdeksi kuukaudeksi, hän meni heti töihin. Monipuolisesta työhistoriasta oli konkreettista hyötyä, sillä hän pääsi haluamiinsa työtehtäviin. Ensin kuukaudeksi kattotöihin, ja toiseksi rakennusalalle.
 – En oikein ole viihtynyt Suomessa, ja siellä elämä tuntuu vähän rämpimiseltä. Lähdin takaisin ulkomaille etsimään, missä se oma paikka on. Sieltä löytyi sellainen reissu-ukon elämäntyyli.
 Reissu-ukon elämästä Isopahkala on pitänyt vlogia  YouTubessa.
 – Se on ollut mukava harrastus reissulla, ja olen miettinyt myös filmikouluun lähtemistä.
 Valtteri Hinkula ihastui Pariisin, vaikka työ on välillä kaaosta
 Kolme vuotta Pariisissa asunut 23-vuotias  Valtteri Hinkula  vastaa puhelimeen ja pahoittelee olevansa vielä junassa, sillä hänen työpäivänsä venähti hieman oletettua pidemmäksi. Ranskalainen työkulttuuri varsinkin ravintola-alalla on Hinkulan mukaan melko venyvä.
 – Ranskalaiset aloittavat useimmiten työt yhdeksän ja kymmenen aikoihin, päivällä pidetään muutaman tunnin lounas ja sitten illalla kotiin mennään viinilasillisten jälkeen.
 Hinkula on kuitenkin nykyisessä työpaikassaan saanut itselleen suomalaiseen työkulttuuriin tutun kahdeksan tunnin työpäivän, johon kuuluu puolen tunnin lounas ja ennalta määrätyt työajat. Tarjoilijoilla työvuorot voivatkin olla melkoista kaaosta.
 – Yleensä työvuorot laitetaan aika satunnaisesti, ja viikonloppuvapaat voi unohtaa.
 Erilainen elämänrytmi ja odottamattomuus ovat kuitenkin olleet tärkeimpiä syitä, miksi Hinkula on Pariisissa viihtynyt. Suur-Pariisin alueella asuu lähes 12 miljoonaa asukasta, ja vilkkaan metropolin sisällä voi tapahtua joka päivä jotain uutta.
 – Täällä arki on erilaista. Yleensä arki-iltoina sosialisoidaan, mennään museoon, syömään tai lasillisille. Viikonloppuna puolestaan levätään, kun taas Suomessa tehdään päinvastoin.
 Vaikka Hinkulan ranskan kielitaito ei ollut kummoinen Ranskaan mennessä, ei se työllistymistä haitannut. Töitä saatetaan tarjota jopa kahvilassa istuvalle asiakkaalle. Hinkula naurahtaa, että hänen kielitaitonsa on hänen omasta mielestään hyvä, vaikka kaverit voivatkin olla eri mieltä.
 – Ranskalaiset analysoivat puhetta ja ulkonäköä suomalaisia tarkemmin. Siitä usein vedetään johtopäätöksiä, mitä kouluja on käynyt tai onko kaupunkilainen tai maalta kotoisin.
 Pariisissa ihmiset ihmettelevät, jos Hinkula hymyilee asiakkaille töissä. Hinkula kertoo, että asiakkaat saattavat kysyä syytä hyvälle mielelle. Valtteri Hinkula
 Vaikka asumisen kustannukset ovat Pariisissa korkeat, eikä palkka ole kummoinen, on Hinkula viihtynyt hyvin runsaan kulttuurielämän keskellä.
 – Minun palkkani on hieman minimipalkkaa korkeampi, 1600 euroa kuukaudessa. Ei tuolla rahalla pitkälle välttämättä pötki, kun 15 neliön kokoinen yksiö voi maksaa 900 euroa.
 Mutta miksi jäädä ulkomaille töihin jos elintaso on matalampi kotimaassa? Ulkomailla tehty matkailualan harjoittelujakso oli Hinkulan mielestä niin jännittävää, että sitä oli saatava lisää. Edes Suomessa korkeampi palkka ei motivoinut häntä jäämään kotimaahan.
 – Jo kaupassa käynti tuntui yksin jännittävältä vieraassa maassa. Ja se, että Eiffel-torni näkyy päivittäin työmatkalla. Sen jälkeen Suomi tylsistytti.
 TE-toimiston Eures-neuvoja  Elisa Kemppainen  kertoo, että yleisin syy ulkomaille töihin lähtöön on juuri erilaisten kokemusten hakeminen. Pelkästään erilainen arki ja työkulttuuri ovat jo kokemuksia sinänsä.
 – Toki kielitaidon kehittäminen on myös yleinen syy. On kyse sitten ruotsista tai englannista.
 Kaupunkilaiset aktiivisempia pakkaamaan laukkunsa
 Nordjobbin projektivastaava  Asko Pietarila  kertoo, että yleensä työt ulkomailla ovat usein joko samoja, mitä nuoret tekisivät kotimaassa tai ne ovat vähäistä koulutusta vaativia.
 Työnhakuun on tarjolla apua  Muun muassa eurooppalaisen työnvälitysverkosto EURES:n ja pohjoismaista töitä välittävän Nordjobbin kautta voi etsiä töitä ulkomailta. Vuosittain Nordjobbin kautta työn saa noin 750 pohjoismaalaista 18–30 -vuotiasta nuorta. Pohjoismaiden lisäksi työkohteita ovat itsehallintoalueet Färsaaret, Grönlanti, ja Ahvenanmaa. Euresilta töitä saavat kaikenikäiset, mutta 18–35 -vuotiaille on olemassa oma Eka-Eures hanke. Työnhakijat voivat toimia EU- tai ETA-alueella sekä Sveitsissä. Nordjobb auttaa esimerkiksi majoituksen ja verokortin hankkimisessa, pankkiasioissa ja vapaa-ajan ohjelman kanssa. Kelalta on mahdollista saada taloudellista tukea ulkomaille kohdistuneeseen työnhakuun.
 Pietarilan mukaan ihmisen asuinpaikka vaikuttaa siihen, mihin päin maailmaa hän yleensä suuntaa. Kuten olettaa saattaa, ruotsinkieliseltä rannikkoseudulta ollaan aktiivisempia lähtemään Ruotsiin, ja suurten kaupunkien nuoret ovat aktiivisempia lähtemään ulkomaille. Pienemmistä maakunnista, kuten Kainuusta, lähtijät menevät Eures-neuvoja Elisa Kemppaisen mukaan yleensä englanninkielisiin maihin.
 – Suurissa kaupungeissa kansainvälisyys on näkyvillä enemmän, ja sieltä on helpompi sujahtaa ulkomaille. Pienillä paikkakunnilla sitä ei ehkä nähdä yhtä helppona vaihtoehtona, Kemppainen kertoo.
 Kemppainen sanoo, että kun Suomi liittyi Euroopan unioniin, vapaa työllisyys näkyi myös nuorten liikkeissä.
 –Vanhemmat kollegat ovat sanoneet, että silloin oli selkeä trendi ulkomaille lähtemisessä. Ajan myötä se on kuitenkin tasoittunut, eikä mitään isompaa piikkiä ole näkynyt.
 Onko sinulla kokemusta töistä ulkomailla? Voit jakaa mieleenpainuvimmat muistosi jutun keskusteluosiossa kello 22.00 saakka.
 Lue seuraavaksi:
 Linda Tervaniemi, 20, pääsi huippuyliopistoon – muuttaa Rovaniemeltä 26 miljoonan asukkaan kaupunkiin: "Apua, enkö pääse juoksemaan metsään"

Siivoojaksi Australiaan ja tarjoilijaksi Ranskaan – ulkomailla työskentelevät suomalaiset kertovat, miksi työ kotimaassa ei kiinnostanut


Summary: Kuuminta on tänään itärajan tuntumassa, jossa lämpötila saattaa nousta jopa yli 30 asteen.

Myös tästä päivästä on tulossa kuuman kostea päivä. Ukkonen jyrisee ja lämpötila pysyy hellelukemissa.
 Ilmatieteen laitoksen mukaan tänään voi ukkostaa jopa enemmän kuin eilen. Ukkoskuuroja kehittyy maan länsi- ja keskiosissa iltapäiväksi ja illaksi. Luvassa voi olla rankkasateita ja äkkitulvia, sillä vettä voi tulla taivaalta jopa 20 millimetriä tunnissa.
 – Ukkonen alkaa kehittyä puolen päivän tienoilla ja voi tulla aika nopeastikin, sanoo Ilmatieteen laitoksen päivystävä meteorologi  Ari Mustala .
 Eilen ukkonen pauhasi iltapäivästä, mutta laantui illaksi ja yöksi. Perjantaiyö oli koko maassa poutainen.
 30 astetta voi mennä rikki
 Lapissa voi olla tänään voimakkaita ukkospuuskia. Poutaisinta on Kaakkois-Suomessa ja Länsi-Lapissa.
 Helle jatkuu tänään lähes koko maassa. Kuuminta on itärajan tuntumassa, jossa lämpötila saattaa nousta jopa yli 30 asteen. Viileintä on puolestaan Lapissa, jossa sielläkin on parikymmentä astetta.
 Huomenna ukkosia ja sadekuuroja on luvassa maan itäosassa ja keskivaiheilla, jossa sää on epävakaista. Lämpötila on 20–25 asteen tienoilla.
 Etelä- ja Länsi-Suomessa sää viilenee hieman 20–23 asteeseen. Pohjois-Lappiin virtaa kylmää ilmaa, mikä saa lämpötilan laskemaan 10 asteen tienoille.
 Lue lisää:
 Ukkonen tulee, oletko valmis? Varaudu näillä viidellä vinkillä  ukkosmyräkkään
 Video: Miten ukkonen syntyy? Meteorologi Toni Hellinen kertoo

Ukkonen ja helle jatkuvat tänään – Luvassa voi olla äkkitulvia ja ukkospuuskia


Summary: Suomen vanhimman kaupungin ytimeen rakentuu parkkiluola. Toimittaja Rosa Huuska kuvasi elämää jättimäisen kuopan reunalla.

Onko Turun kauppatori tänä kesänä karumpi kuin koskaan? Ainakin torin paikalla on melkein koko torin kokoinen kuoppa, jonka on tarkoitus muuttua maanalaiseksi parkkihalliksi seuraavien vuosien aikana.
 Torin ja koko muun Turun ydinkeskustan vetovoimasta myllerryksen keskellä ollaan monta mieltä. Ainakin jääkiekon maailmanmestaruus osoitti, että Turun kauppatori on edelleen se tori, johon paikalliset tulevat, jos  poika voitetaan .
 Torikauppa käy, vaikka kauppatorilla on melkoinen myllerrys ja työkoneralli. Alueelta kuljetetaan kaikkiaan 240 000 tonnia savea Turun Saramäkeen kahdeksan hehtaarin alueelle. Rosa Huuska / Yle
 Tavanomaisempanakin päivänä torilla käy kuhina jättiremontista huolimatta. Kuten aina ennenkin osa ihmisistä kävelee torin läpi matkalla muualle, mutta lämmin sää houkuttelee ihmisiä myös jäämään: olemaan, ostelemaan tai torikaffettelemaan.
 Torikauppa on keskitetty Yliopistonkadulle Aurakadun ja Kauppiaskadun väliin. Pienempi tila tiivistää tunnelmaa myös eläimillä. Nelijalkaiset hämmästelevät yhä siivekkäitä ja ajoittain äänekkäitäkin torivieraita, joita porttikielto torille ei koske.
 Lokki kävelee määrätietoisesti kalakojujen läheisyydessä.  Rosa Huuska / Yle
 Rukoilua reunalla
 Turun toriparkkia on suunniteltu ja valmisteltu vuosia. Huolia rakentamisen vaikutuksista on kuultu pitkin matkaa. Kauppatorin laidalla oleva Turun ortodoksinen seurakunta esimerkiksi on kysynyt, mitä pohjavesiolosuhteiden muutos voisi aiheuttaa Pyhän Aleksandran kirkolle.
 Turun kauppatori on ahdettu nurkkaan. Rosa Huuska / Yle
 Katutasolla huomattiin keväällä 2019 maanpainumia. Turun kaupungin tilaaman selvityksen mukaan Eerikinkadulla maa oli paikoin  painunut työmaata kohti jopa 20 senttimetriä . Heräsi huoli jopa ortodoksisen kirkon vajoamisesta. Huhumylly jauhoi ja kaivutyöt keskeytettiin.
 – Kävimme tarkastamassa kirkon uudelleen huhujen vuoksi. Siellä on kaikki kunnossa, vakuutti kauppatorihankkeen projektijohtaja  Janne Laine  huhtikuussa.
 Hengen ja sielun ravinto ovat Turun ydinkeskustassa toisiaan liki. Rosa Huuska / Yle
 Tori on edelleen olemassa
 Muutos on Turun kauppatorilla tosiasia, mutta se ei ole este torikäynneille – ainakaan vaki- tai turkulaisittain vakkarikävijöillä.
 Ystävykset Terhi Norio ja Marja Kiviluoto ovat käyneet torilla kahvilla jo kymmenen vuoden ajan. Toriparkin remontti ei heitä häiritse.
 – Täällä on mukava istua. Tori on kompakti ja tähän on nyt helppo tulla kävelykadulta. Moni ihmettelee, missä täällä on muka kahvila, mutta täällähän on kolme kahvilaa!
 Vanhat toriasiakkaat eivät ole hylänneet toria, sanovat  Terhi Norio  ja  Marja Kiviluoto.  He moikkaavat ohikulkevaa tuttuaan.
 Toriparkin remontin vaikutusta torin ilmeeseen on vaikea olla huomaamatta.  Rosa Huuska / Yle
 Kirpeää ja makeaa hedelmätiskillä. Rosa Huuska / Yle
 Torin tutut sisäänvetotuotteet
 Ei yksi kuoppa koko kesää vie, mutta työmaan vaikutuksesta kauppaiden myynteihin on kuultu monta arviota.
 Anne Pekkinen on ollut torikauppiaana yli 20 vuotta. Hän ei ole huomannut, että myynnissä olisi tapahtunut laskua torin remontin myötä. Rosa Huuska / Yle
 Saisiko olla lobeliaa, markettaa vai leikkokukkia? Kauppatorilta löytyy. Rosa Huuska / Yle
 Torin läpi on mahdollista kävellä kesäisen kukkaloiston läpi.
 Mervi Aallon marjatiski on runsas, sillä ihmiset tulevat hakemaan monenlaista. Rosa Huuska / Yle
 Ensimmäiset kotimaiset mansikat ovat tulleet myyntiin ja se vetää ihmisiä puoleensa remontista huolimatta.
 – Mansikka, pensasmustikka ja kirsikka käyvät kaupaksi, sanoo  Mervi Aalto .
 Retiisit odottavat myyntiinpääsyä kojun takana. Rosa Huuska / Yle
 Turun tori voi olla vähän paketissa, mutta kaikkea elämää se ei estä. Moni löytää kesän sorakuopankin reunalta – vaikka sitten laatikosta.
 Näillä näkymin ainakin kesä 2020 vietetään edelleen väliaikaisella torilla. Työn etenemisestä ja aikataulusta voi lukea  uuden kauppatorin sivuilta.
 Lue lisää:
 Maa painunut Turun toriparkkityömaalla jopa 20 senttimetriä – "Huolta aiheuttaa, miten kiinteistömme kestävät rakennustyöt"
 Jännittävin live-striimi hetkeen? Kamera kuvaa Turun toriparkkityömaata 24/7

Turun kauppatori on iso työmaa – katso, miten kesäelämä soljuu aukirevityn kuoppatorin reunalla


Summary: Yleisö pääsee tervehtimään presidenttiparia.

Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  saapuu puolisonsa  Jenni Haukion  ja  Aaro -pojan kanssa kesävirka-asunnolle Kultarantaan lauantaina.
 Naantalin kaupunki järjestää presidenttiparille perinteisen tervetulovastaanoton venesatamassa lauantai-iltana noin kello 18.30. Presidentti Niinistö ja rouva Haukio tapaavat myös yleisöä.
 Yle näyttää presidenttiparin Naantaliin saapumisen  suorana Areenassa . Lähetys alkaa klo 18.25.
 Edessä kiireinen kesä
 Presidentti työskentelee kesän Kultarannassa. Työlistalla ovat kesäkuun puolivälissä järjestettävät  Kultaranta-keskustelut  ja heinäkuun alussa alkava Suomen EU-puheenjohtajuus. Molemmat tuonevat arvovieraita myös Kultarantaan.
 Kultaranta-keskusteluiden teemana tänä vuonna on Maailma murroksessa – mihin menee Eurooppa, miten pärjää Suomi? Tilaisuuteen on kutsuttu noin sata asiantuntijaa ja vaikuttajaa. Päävieraana on Saksan liittopresidentti  Frank-Walter Steinmeier .
 Kerromme lisää illalla tilaisuuden kuluessa.
 Lue lisää:
 Presidentti Niinistö perheineen saapui Kultarantaan – Rouva Haukio Aaro-pojastaan: Hän viihtyy täällä varmasti
 Yle seurasi – Ilmastonmuutos puhutti Kultarannassa, poliitikoilta penättiin rohkeampia ratkaisuja

Presidentti saapuu perheineen Naantaliin kesänviettoon – seuraa suorana Yle Areenasta kello 18.25


Summary: Maotanchangin lukion yli 20 000 opiskelijaa tähtäävät armottomaan loppukokeeseen, joka määrää tänäkin vuonna miljoonien kohtalon.

MAOTANCHANG  Koepaperin kuvassa pikkiriikkinen ihmishahmo seisoo maapallon siluetin edessä. Planeetta on kuvattu ikään kuin avaruudesta, ja sitä peittää rakoileva pilviharso.
 Tehtävä kuuluu:
 "Päättele päiväntasaajan läheisyyteen muodostuneiden pilvien perusteella valokuvan todennäköisin kuvausajankohta."
 Alla ovat vaihtoehdot a, b, c ja d.
 Tehtävä vaikuttaa arpapeliltä, mutta silti siihen pitäisi osata vastata.
 Eikä kyse ole vain oikeasta tai väärästä. Kyse on elämästä.
 Toukokuisena perjantaina  kello 5.30 kouluun johtava tie on hiljainen. Kevätaamu on valoisa ja silti vielä kirpeän viileä. Kadun varressa vieri vieressä seisovien ruokakojujen pannuilta pomppii ritisevää rasvaa.
 Itäkiinalaisessa Anhuin maakunnassa kukkuloiden välissä heräilevä Maotanchang voisi maisemiensa puolesta olla kauden kuumin lomakohde. Vehreät rinteet reunustavat teitä, joiden varsien talot eivät ole joutuneet väistymään betonikolossien tieltä.
 Kiinalaisella mittapuulla kyseessä on kylä, mutta yksin kaupungin kuuluisassa lukiossa on oppilaita suomalaisen keskikokoisen kaupungin verran.
 Se käy selväksi pian.
 Aamuvarhain reitti kouluun on vielä tyhjä.  Jenny Matikainen  / Yle
 Kun kello lähenee kuutta, sivukujilta alkaa ilmestyä sinivalkoisiin verryttelyasuihin pukeutuneita nuoria. Aluksi yksi kerrallaan, sitten kymmenen, kaksikymmentä, sata. Pian vielä äsken tyhjä katu on täynnä aamusilmäisiä teinejä, jotka kävelevät kuin magneetin vetämänä samaan suuntaan.
 Kukaan heistä ei tuijota puhelintaan. Sen sijaan monet mutustavat pussista täytettyjä lettuja tai mykyjä. Yksi juoksee jo, toisen katse on kirjassa.
 Tie päättyy suureen porttiin, jonka takaa kuuluu mieltä nostattavaa musiikkia. Se tarkoittaa, että koulupäivä on alkamassa.
 Aidan takana aukeaa Maotanchangin lukion kampus. Urheilukenttineen ja kerrostaloineen se on pikemminkin kuin lähiö. Oppilaita on kaikkiaan yli 20 000.
 Seuraavan 17 tunnin aikana moni heistä poistuu porteista vain nopeille aterioille. Loppuaika käytetään oppimiseen, lukemiseen, kertaamiseen ja pänttäämiseen.
 – Puoli kolmelta laulamme "viikon laulun" opettajan johdolla. Se herättää, sanoo  Li Ding , 17.
 Li Dingin vanhemmat toivovat pojastaan lääkäriä. Jenny Matikainen / Yle
 Li on opiskellut Maotanchangin  lukiossa vasta vuoden.
 Pojan koti, noin kymmenen neliön huone ja pieni keittiö, sijaitsee muutaman sadan metrin päässä portilta. Li muutti sinne vanhempiensa kanssa lukion alkaessa.
 Maotanchangissa asunnot viedään syksyisin käsistä, ja naapureina asuu oikeastaan vain Lin koulutovereita.
 Jokaisessa kodissa toistuu lähes sama päivärutiini.
 Li herää 5.30, ja viimeiset tunnit loppuvat puoli yhdeltätoista illalla. Joskus opettajat jatkavat pidempäänkin. Koska Li asuu lähellä koulua, hän ehtii tauoilla kotiin syömään. Ruokatunnit ovat kello 11.30 ja 17.05.
 Ruokailuun menee noin vartti, koska Li on hidas syömään.
 Koulussa päivä alkaa lukuharjoituksilla. Se on rento tilaisuus: jos on väsynyt, voi nousta vaikka seisomaan, Li kertoo. Aamun opetustunnit alkavat kello kahdeksan.
 Opiskelijat pänttäävät tauolla yhden koulurakennuksen takapihalla. Jenny Matikainen  / Yle
 Myös lauantaiaamuisin on tunteja, iltapäivisin kokeita. Joskus kokeita tai testejä on myös sunnuntaisin. Se oli aluksi rankkaa, mutta kaikkeen tottuu, Li sanoo.
 – Täällä tuntee koko ajan edistyvänsä. Ja opiskeluympäristö on kiva.
 Maotanchangin lukio on koko Kiinan kuulu. Se tunnetaan tiukasta kuristaan ja kovista oppimistuloksistaan, etenkin oppilaiden onnistumisista Kiinan lukion pahamaineisessa loppukokeessa,  gaokaossa . Koulua kutsutaankin usein gaokao-tehtaaksi.
 Lin luokalla on 75 oppilasta. Puhelimet on kielletty koulun alueella kokonaan. Seurustelusta kehotetaan pidättäytymään. Oikeastaan koko Maotanchangissa ei ole paljoakaan viihdykkeitä.
 Koulun porttienkin ulkopuolella kaupungin elämä liittyy lähes pelkästään lukioon. Jokainen vastaantulija on joko opiskelija, vanhempi, koulua varten kaupunkiin muuttaneen perheen vuokranantaja, koulutarvikekauppias tai ruokakojun pitäjä.
 – Kaikki asiakkaamme ovat oppilaita. Me lepäämme, kun koulu on kiinni, sanoo sämpylöitä kadun varressa miehensä kanssa höyryttävä  Tu Deping .
 Myös hänen päivänsä kulkee koulun rytmissä. Aamiaisruuhka on reilussa vartissa ohi, ja Tu alkaa valmistautua lounaaseen.
 Tu Deping elättää itsensä myymällä opiskelijoille ruokaa. Kaupunkilaisten elämä pyörii koulun ympärillä.  Jenny Matikainen  / Yle
 Maotanchangin maine ei  perustu huipputuloksiin vaan siihen, että se saa huonommankin oppilaan yliopistoon. Kiinassa gaokaon pistemäärä vaikuttaa suoraan siihen, mihin yliopistoon voi päästä.
 Lin äiti  Ding Ping  halusi poikansa Maotanchangiin juuri tästä syystä.
 – Haluaisimme, että hän menisi opiskelemaan lääketiedettä. Mutta pelkään, että hänen asenteensa opiskeluun ei ole riittävän hyvä.
 Ding on kuitenkin vakuuttunut Maotanchangin tuloksista. Viime vuonna eräältä 70 oppilaan luokalta kaikki pääsivät yliopistoon, hän kertoo. Siksi Ding toi poikansa tänne, siitäkin huolimatta, että kuri koulussa on todella kovaa.
 Joskus opettajat lyövät viivaimella käsille. Opiskelijoiden kertoman mukaan tyypillinen rangaistus on tekstien kopioiminen tai seisottaminen. Myös vanhempia on rangaistu oppilaiden huonosta menestyksestä.  New York Times Magazine  kertoi tapauksesta, jossa myöhästelleen oppilaan äitiä oli seisotettu viikko poikansa luokan ulkopuolella.
 Tänä vuonna lukion loppukokeeseen osallistuu kymmenen miljoonaa nuorta.  Jenny Matikainen  / Yle
 Opettajilla on vastuu tuloksista, ja niitä, joiden luokka ei menesty, voi uhata irtisanominen. Se on jättänyt jälkensä opetusmetodeihin.
 Ding Ping tietää kurinpidon tavat, mutta hän uskoo, että kaikki on lopulta pojan parhaaksi. Ilman hyvää yliopistopaikkaa elämästä tulee rankempaa.
 – Totta kai olen hieman huolissani, kestääkö hän, Ding sanoo.
 Kiinassa kilpailu pääsystä  hyviin yliopistoihin on raakaa.
 Gaokaosta puhutaan lapsille jo esikoulussa, ja sen pelottavaa mainetta kasvatetaan vuosi vuodelta. Gaokao tarkoittaa nimensä mukaisesti korkeampaa tutkintoa. Sen historia juontaa juurensa keisariajan Kiinan virkamieskokeeseen.
 Aina 1900-luvun alkuun asti koe oli köyhän ja vähäosaisen mahdollisuus päästä elämässään eteenpäin.
 Nykyisin juuri yliopistot ovat monien silmissä pääsylippu parempaan tulevaisuuteen.
 Etenkin maaseudun nuorille pääsy kunnolliseen yliopistoon tarkoittaa pakoa kotikylän ahtaista sosiaalisista ympyröistä ja usein myös pienipalkkaisesta ruumiillisesta työstä.
 Maotanchangin lukion kampus on kuin pieni lähiö. Opiskelijat palaavat lounastauolta koulun itäportista. Jenny Matikainen  / Yle
 Opiskelupaikan merkitystä lisää se, että Kiinassa onneaan ei ole helppo lähteä etsimään ilman virallisesti hyväksyttyä syytä. Suuriin kaupunkeihin kuten Pekingiin ja Shanghaihin muuttoa rajoitetaan asuinpaikkajärjestelmällä. Se tarkoittaa, että muualta Kiinasta muuttava voi saada asumisluvan vain, jos hänellä on työ- tai opiskelupaikka.
 Toki miljoonat kouluttamattomat lähtevät siirtotyöläisiksi, mutta he elävät sosiaalisten palveluiden ulkopuolella. Heillä ei ole oikeutta julkiseen terveydenhoitoon tai kaupungin kouluihin. Sellaista elämää ei kukaan toivo lapselleen.
 Siispä mitä parempi yliopistopaikka nuorelle avautuu, sitä suuremmat mahdollisuudet hänellä on päästä kiinni hyvään elämään.
 Koulutuksen arvosta kiinalaisten silmissä kertoo myös tuore tapaus, jossa vanhemmat maksoivat 5,8 miljoonaa euroa saadakseen tyttärensä yhdysvaltalaiseen Standfordin huippuyliopistoon. Perheen mukaan rahat menivät konsultille.
 Epätoivo on ymmärrettävää, sillä samoja paikkoja Pekingin, Shanghain ja muiden suurkaupunkien parhaissa kouluissa tavoittelee jättimäinen määrä nuoria.
 Yksin Maotanchangin lukiosta loppukokeeseen osallistui toissa vuonna noin 25 000 opiskelijaa. Koko Suomessa valmistui viime viikonloppuna yhtä monta ylioppilasta.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Yhteensä koko Kiinassa  gaokao-kokeessa hikoilee nyt kesäkuun ensimmäisenä viikonloppuna kymmenen miljoonaa nuorta. Koitos kestää kaikkiaan kolme päivää.
 Kokeeseen kuuluu kiinan, matematiikan, englannin ja reaaliaineiden tehtäviä. Kysymykset ovat osin monivalintatehtäviä, osin avoimia kysymyksiä. Maan eri osissa kokeet voivat poiketa toisistaan.
 Jutun alussa oleva maantiedon tehtävä on vuodelta 2016 Jiangsun maakunnan kokeesta. Voit yrittää ratkaista ongelman ja kaksi muuta kysymystä itse. Juttu jatkuu alla olevan testin jälkeen.
 Moni kokeeseen osallistuva pelkää erityisesti kiinan koetta. Siihen kuuluu monivalintakysymyksiä ja essee, jonka tehtävänannot ovat usein mystisen avoimia.
 Viime vuonna yksi esseen aiheista oli "1981, Shenzhen, aika on rahaa, tehokkuus on elämä."
 Sillä aikaa kun nuoret ratkovat kysymyksiä, koko Kiina jännittää. Koulujen ympäristöissä rakennustyömaat hiljenevät ja liikenne ohjataan kiertoteille. Ensiapujoukot ovat valmiina koulujen ulkopuolella.
 Paineet johtavat myös tragedioihin. Itsemurhat ovat tavallisia koekaudella.
 Toissa vuonna Kiina järkyttyi, kun yksi kokeen uusija hyppäsi ikkunasta ensimmäisenä tutkintopäivänä. Moni nettikommentoija hälytti vanhempia havahtumaan nuorten paineisiin.
 Kiinassa suuri osa opiskelijoista on perheen ainoita lapsia, joiden harteille on kasattu paitsi vastuu omasta tulevaisuudesta, myös huoli vanhempien eläkepäivistä. Äidit ja isät ovat maksaneet tuhansia euroja leikkikouluista, kielitunneista ja lisäopetuksesta, jotta lapsi lopulta onnistuisi gaokaossa.
 Jos perhe ei asu koulun vieressä, vanhemmat tuovat lounaan koulun porteille.  Jenny Matikainen  / Yle
 Maotanchangissa vanhemmat elävät nuorten mukana joka päivä koko kolmen lukiovuoden ajan.
 Lasten ollessa koulussa vanhemmat, usein äidit, kokkaavat ja pesevät pyykkiä. Kun kello soi lounaalle, he nousevat skoottereidensa päälle ja ajavat koulun portille. Kun sataa, he pitävät sateenvarjoa lastensa yllä. Kun on kylmä, he tuovat lämmikettä.
 Tänään paistaa aurinko  ja varjoille on käyttöä, jotta polttavaksi lämmennyt keskipäivän aurinko ei kärvennä koululaisia. Skootteriarmeija on valmiudessa Maotanchangin itäportilla.
 Opiskelijoiden virta ulos porteista kestää minuutteja. Seasta pistävät silmään ne, jotka ovat siviilivaatteissa. He ovat loppukokeen uusijoita, neljännen vuoden opiskelijoita.
 Mustaan huppariin pukeutunut  Tan Binbin , 21, suuntaa kohti tien toisella olevaa ruokakojua. Lounaspaketti maksaisi reilun euron, mutta kojulla työskentelevä Tanin äiti  Lu Xinghua  on pakannut pojalle eväät.
 Metallisesta säilytysastiasta löytyy riisiä, tofua ja pehmeäksi paistettuja lehtivihanneksia. Tan lappaa ruuan nopeasti suuhunsa. Hän haluaa ehtiä tauolla vielä lyhyille päiväunille.
 Tan Binbin syö äitinsä Lu Xinghuan valmistaman ruuan. Tan on uusimassa lukion viimeistä vuotta. Jenny Matikainen  / Yle
 Tan on tullut Maotanchangiin kertaamaan lukion viimeisen vuoden ja loppukokeen. Se ei mennyt ensimmäisellä kerralla putkeen.
 Kokeessa ei ole varsinaista läpäisyrajaa, mutta Tanin pisteet eivät riittäneet kyllin hyvään opiskelupaikkaan.
 Gaokao on nykyisin todella monimutkainen, hän sanoo. Pitää tietää, muistaa ja osata yhdistellä. Paineita siis riittää.
 – Olen 8 000:n neljännen vuoden opiskelijan joukossa noin 3 000:nneksi paras. Toivon, että onnistun, niin voisin päästä ihan hyvään yliopistoon, hän sanoo.
 Gaokaon maksimipistemäärä on 750. Pysyviä pisterajoja huippuyliopistoihin kuten Pekingin yliopistoon, Pekingin Tsinghuaan tai Shanghain Fudaniin ei ole, mutta usein opiskelijan pitää suoriutua maakuntansa sadan parhaan joukkoon.
 Viime vuonna Pekingin yliopisto otti sisään noin 3 000 ensimmäisen vuoden opiskelijaa. Gaokaoon osallistui 9,75 miljoonaa nuorta.
 Koska mikään määräopiskelua ei tunnu olevan tarpeeksi, kokeessa huijaaminen on oma bisneksensä.
 Muutama vuosi sitten poliisi pidätti ryhmän, joka kauppasi ammattilaisia osallistumaan kokeeseen nuorten puolesta. He veloittivat palvelusta yli miljoona juania eli noin 130 000 euroa.
 Gaokaon voi uusia, mutta yliopistoon ei ole vaihtoehtoista tietä. Huonon tuloksen saanut oppilas voi mennä niin sanotun kakkostason yliopistoon tai ammattikouluun. Viimeinen vaihtoehto on mennä töihin ilman koulutusta.
 Monille se tarkoittaa epäonnistumista.
 Sen vuoksi Tan Binbin kiirehtii takaisin koulun portista. Kotiin poika palaa yleensä hieman ennen yhtä yöllä.
 Li Dingin perhe muutti Maotanchangiin lähikaupungista. Isä käy töissä ja äiti huolehtii arjen pyörittämisestä. Jenny Matikainen  / Yle
 Sitä ennen,  illallistauon lähestyessä, naapuruston jokaisessa keittiössä paistetaan ja keitetään. Li Ding istuu syömään vanhempiensa kanssa matalan pöydän äären.
 Ovi on auki kattoterassille, jolta näkee yhden kymmenistä Maotanchangin lukion luokkarakennuksista. Alhaalla pihalla nuori mies kävelee ympyrää kirja kädessään ja toistaa jotain, mikä kuulostaa listalta englannin sanoja.
 Ensimmäisestä vuodestaan selvinnyt Li tietää jo, millaista elämä tulee olemaan kolmannella luokalla. Säännöt ovat todella tiukkoja ja lomaa ei ole.
 Se pelottaa, hän myöntää.
 – He opiskelevat kuin hullut, epätoivon partaalla. Kaikki haluavat vain päästä yliopistoon. Siksihän me täällä olemme.
 Ding Ping laittaa päivät pojalleen ruokaa ja siistii perheen pientä asuntoa. Hän uskoo, että koulu auttaa hänen poikaansa saamaan paremman yliopistopaikan. Jenny Matikainen  / Yle
 Monia voisi pelottaa jo Lin elämä. Vapaa-aikaa ei oikeastaan ole, ja yössä ehtii nukkua korkeintaan viisi tuntia.
 Silti Li on hyväntuulinen. Hän kertoo puhuvansa kavereidensa kanssa peleistä ja ruuasta, siitä, kuka tytöistä on hyvännäköinen. Kaikesta siitä, mistä muutkin teinipojat.
 Kello on pian kuusi illalla, ja Li lähtee taas kouluun.
 Äiti Ding lähtee tanssimaan. Hänellä on nyt hetki omaa aikaa.
 Osasitko vastata oikein kiinalaisen yo-kokeen kysymyksiin? Jaksaisitko urakoida opintoja Maotanchangin malliin? Kommentointi on auki klo 18 asti.
 Lue myös:
 Kuka viittaa, kuka nuokkuu? Kiinalaislukiossa kasvoja tunnistavat kamerat valvovat oppilaiden jokaista ilmettä ja asentoa
 Stressaantunut kiinalainen käy raivohuoneessa räiskimässä hääkuviaan rikki – "Pekingissä on paljon ihmisiä, joiden pää on täynnä asioita"
 Ensin lapsista piti päästä eroon, nyt niitä halutaan lisää – Eläkepommia pelkäävä Kiina pohtii jo yhden lapsen perheiden sakottamista

Kiinan kuuluisassa ylioppilastehtaassa voi saada kepistä, mutta moni haluaa lapsensa juuri sinne – Li Ding käy koulua 17 tuntia päivässä


Maahanmuuttovirasto (Migri) kritisoi kesäkuun alussa voimaanastunutta ulkomaalaislain muutosta mutkikkaaksi ja hankalasti tulkittavaksi. Asiasta uutisoi Lännen Media.
 Migrin mukaan muutos on ollut sen verran vaikeaselkoinen, että virasto jakoi asiasta virheellistä tietoa työnantajille ja turvapaikanhakijoille. Migri on sittemmin poistanut verkkosivuiltaan vanhat tiedotteet ja julkaissut korjaustiedotteen.
 Lakimuutos muutti turvapaikanhakijan työnteko-oikeutta.
 – Aikaisemmissa tiedotteissa annettiin ymmärtää, että tämä koskisi taannehtivasti henkilöitä, joilla on ollut työnteko-oikeus aikaisemmin, ja oikeus olisi päättynyt tähän, mutta näin ei ole, Migrin oikeuspalveluluiden tulosalueen johtaja  Jaakko Reinikainen  kertoo.
 Lain tulkinta aiheutti paljon keskustelua viraston sisällä. Migri päätyi vaihtamaan tulkintaansa keskusteltuaan muun muassa sisäministeriön kanssa.

Lännen Media: Migri jakoi väärää tietoa työnantajille ja turvapaikanhakijoille – moittii nyt ulkomaalaislain muutosta hankalasti tulkittavaksi


Summary: Poliisin näkökulmasta sukupuolella on väliä, kun kysymys on yläosattomuudesta julkisella paikalla.

Asfaltti polttaa. Kadulla on kuumaa – ja muita kesäsävelmiä.
 Helle. Nyt on tuuletettava kunnolla, siis ilman paitaa.
 Tosin naisena ei yläosattomissa kannata kaupungilla liikkua, toteaa ylikomisario  Ari Taipale  Helsingin poliisilaitokselta.
 – Se aiheuttaisi pahennusta, sillä ihmiset eivät ole sellaiseen vielä tottuneet. Silloin poliisipartio kyllä saattaisi puuttua asiaan.
 Poliisin tulkinnan mukaan nainen syyllistyisi  sukupuolisiveellisyyden julkiseen loukkaamiseen  kävelemällä kadulla rinnat paljaina. Yläosattoman naisen tapaus käsiteltäisiin siis rikoslain 17. luvun 21. pykälän pohjalta.
 – Todennäköisesti partio kehottaisi laittamaan yläosan päälle. Mahdollista olisi myös kirjoittaa sakko ja tarvittaessa ottaa kiinnikin, Taipale luettelee.
 Mies sen sijaan saa poliisin puolesta yhä tallustella jalkakäytävällä nännit vilkkuen. Sukupuolella on siis väliä.
 – Yläosattomiin miehiin on totuttu kaupungilla, mutta naisiin ei, Taipale perustelee.
 Fiksu tapa suojautua helteeltä on hakeutua varjoon. Ateena, heinäkuu 2017. EPA/SIMELA PANTZARTZI
 "Olemme sivistyskansa ja pukeudumme sen mukaisesti"
 Muodin asiantuntijan mukaan paidattomuus ei kerta kaikkiaan kannata – sukupuolesta riippumatta.
 – Suhtaudun asiaan sillä tavalla, että suosittelen paidan pitämistä päällä, toteaa muotitoimittaja  Sami Sykkö .
 Miksi?
 – Paidattomuus sopii tosi hyvin uimarannalle, mökille ja saunaan, mutta ei metropolin keskustaan. Olemme sivistyskansa ja pukeudumme sen mukaisesti, niin kuin ihmiset pääosin tekevätkin.
 Helsingissä Sykkö on ilokseen havainnut äärimmäisen harvoin paidattomia kansalaisia. Joskus terassilla on sellainen näkynyt, ja silloin muotitoimittajan katse on kääntynyt pikaisesti muualle.
 – Ihmiset pukeutuvat kesäaikaan kivasti ja aina vaan kivammin.
 Paidan puolesta puhuvat sekä esteettiset että terveydelliset syyt, Sykkö muistuttaa.
 – Paita suojaa auringon paahteelta ja siten vaikkapa ihosyövältä.
 Ihmisen keho on kaunis ja iho ihana, toteaa Sami Sykkö, ja kehottaa samalla pitämään paidan päällä helteestä huolimatta. Seera Rytkölä / Yle
 Kestopuheenaiheesta pitkä matka tekoihin
 Siveellisyyttä koskeva laki on kaikille sama. Teoriassa poliisi siis suhtautuu paidattomuuteen samalla tavalla paikkakunnasta riippumatta. Käytännössä tilanne voi olla toinen.
 – Poliisipartiot ovat erilaisia, eivätkä tapahtumatkaan aina ole välttämättä yksi yhteen.
 Vaikka paidattomuus on helteellä kestopuheenaiheita, se johtaa harvoin toimenpiteisiin.
 – Poliisille ei tule aiheesta ilmoituksia. Todennäköisesti se tarkoittaa sitä, että naisilla on yläosat päällä kaupungilla kävellessä. Miehistä ei tule ilmoituksia, vaikka olen itsekin nähnyt, että siellä on ilman paitaa liikuttu.
 – Se ei ole silloin aiheuttanut niin suurta pahennusta, että siitä olisi poliisille soiteltu, ylikomisario Taipale toteaa.
 Poliisi ei puutu asiaan uimarannalla
 Poikkeuksena ovat uimarannat. Siellä saa kylpeä auringossa ilman yläosaa sukupuolesta riippumatta – myös poliisin puolesta.
 – Yleinen mielipide hyväksyy auringonoton uimarannalla yläosattomissa. Silloin poliisi ei tällaiseen tilanteeseen puuttuisi, ylikomisario Taipale arvioi.
 Aurinkoa voi ottaa uimarannalla yläosattomissa sukupuolesta riippumatta. Mostphotos

Miehet saavat yhä liikkua kaupungilla ilman paitaa, naiselle voi napsahtaa sakko – muotiasiantuntija: "Suosittelen paidan pitämistä"


Summary: Trumpin mukaan Meksiko on sitoutunut suitsimaan Yhdysvaltoihin pyrkivää muuttoliikettä.

Yhdysvallat ja Meksiko ovat päässeet sopuun maahanmuutosta, jonka vuoksi viiden prosentin tuontitullit meksikolaistuotteille eivät astu voimaan maanantaina.
 Presidentti  Donald Trump  ilmoitti asiasta Twitterissä.
 Trumpin mukaan Meksiko on sitoutunut vahvoihin toimiin rajoittaakseen Meksikon läpi Yhdysvaltoihin pyrkivien keskiamerikkalaisten siirtolaisten määrää.
 Sopimuksen yksityiskohdat eivät ole vielä tiedossa, kertoo Ylen Yhdysvaltain-kirjeenvaihtaja  Paula Vilén  Twitterissä.

Trump perui tulliuhkauksensa Meksikolle – maat pääsivät sopuun maahanmuutosta


Summary: Alueen asukkaiden kannattaa pysyä sisätiloissa ja pitää ikkunat kiinni.

Kuusakoski Oy:n kierrätyskeskuksessa Heinolassa palaa jäteautokasa. Palo aiheuttaa vaarallista savua, jonka vuoksi lähialueen asukkaita kehotetaan pysymään sisätiloissa ja pitämään ikkunat kiinni.
 Palosta on annettu myös virallinen vaaratiedote Päijät-Hämeen alueelle.
 Päijät-Hämeen pelastuslaitoksen mukaan kyseessä on noin sata metriä pitkä ja 20 metriä korkea vanhojen, käytöstä poistettujen autojen kasa.
 Palomiehet joutuvat suojaamaan myös läheisiä rakennuksia estääkseen tulen leviämisen niihin. Päijät-Hämeen pelastuslaitokselta kerrotaan, että autokasa palaa "paukahdellen ja räjähdellen."
 Aamuyöllä kello neljän jälkeen noin 30 metriä autokasaa oli vielä tulessa. Pelastuslaitokselta kerrotaan, että sammutustyöt jatkuvat pitkälle aamuun. Vaaratiedote on voimassa kello 7.00 asti.
 Palon syy ei ole vielä tiedossa.

Jäteautokasa palaa kierrätyskeskuksessa Heinolassa – palosta leviää lähialueille vaarallista savua


Varningsmeddelande Heinola, Kuusakoskentie 5 8.6.2019 kl. 3:25. Hälsofarlig rök i luften. Brand i Heinola, Kuusakoskentie 5. Alla i området uppmanas hålla sig inomhus och stänga av ventilationen samt invänta meddelande om att faran är över. Räddningsverket i Päijänne-Tavastland.

Vaaratiedote Päijät-Hämeeseen


Summary: Lähes neljä vuotta vangittuna olleelle sauditeinille vaaditaan ankarinta mahdollista kuolemanrangaistuksen muotoa, mikä voi tarkoittaa esimerkiksi ristiinnaulitsemista.

Saudi-Arabian syyttäjät vaativat 13-vuotiaana vangitulle, nyt 18 vuotta täyttäneelle sauditeinille kuolemantuomiota, kertoo  uutiskanava CNN .
 Isänsä ja veljiensä kanssa lukuisiin shiia-vähemmistöjen oikeuksia ajaviin mielenosoituksiin osallistunut 13-vuotias  Murtaja Qureiris  pidätettiin, kun hän oli matkustamassa perheensä kanssa Bahrainiin. Tuolloin lukuisat asianajajat ja aktivistit sanoivat, että Qureiris on tiettävästi Saudi-Arabian nuorin poliittinen vanki.
 Lähes neljä vuotta vangittuna ollut Qureiris täytti hiljattain 18 vuotta. Syytekirjelmän mukaan Qureirisia syytetään muun muassa kuulumisesta ääriterroristiryhmään. Hän on kiistänyt syytökset ja sanonut tunnustaneensa painostuksen alla ja pakon edessä.
 CNN:n tietojen mukaan syyttäjät hakevat Qureirisille nyt ankarinta mahdollista kuolemanrangaistuksen muotoa sen perusteella, että tämä on syyllistynyt ”kansankiihotuksen kylvämiseen”. Tämä mahdollistaisi esimerkiksi sen, että syytetty voidaan ristiinnaulita tai että hänen ruumiinsa voidaan silpoa kuoleman jälkeen.
 Toisinajattelijat ahtaalla kruununprinssin valtakaudella
 Rikosvastuullisuuden ikäraja on epäselvä Saudi-Arabiassa, mutta vuonna 2006 kuningaskunta ilmoitti nostaneensa sen 12 ikävuoteen.
 Saudi-Arabia on kertonut YK:lle, ettei se tuomitse kuolemaan vankeja, jos heidät on vangittu, ennen kuin heidän rikosoikeudellinen vastuunsa alkaa.
 Kuningaskunnassa kuolemantuomion voi vahvistaa ainoastaan kuningas  Salman  tai hänen asettamansa edustaja.
 Saudi-Arabia kovensi otteitaan toisinajattelijoita vastaan vuonna 2015, kun kuningas Salman nimitti kruununprinssiksi poikansa  Mohammed bin Salmanin .
 Sen jälkeen Saudi-Arabiassa on vangittu muun muassa lukuisia naisaktivisteja, jotka ovat vaatineet huoltajuusjärjestelmän kumoamista kuningaskunnassa.
 Ihmisoikeusjärjestö Amnesty on raportoinut ainakin kymmenestä viime kesänä sattuneesta tapauksesta, joissa naisaktivisteja on kidutettu vankiloissa. Uutistoimisto Reuters on puolestaan kertonut, että ainakin neljässä tapauksessa naisvangeille on annettu sähköshokkeja ja heitä on häiritty seksuaalisesti. Saudi-Arabia on kiistänyt kidutukset.
 Lisää aiheesta:
 He was arrested at 13. Now Saudi Arabia wants to execute him

CNN: 13-vuotiaana pidätettyä poikaa uhkaa nyt kuolemanrangaistus Saudi-Arabiassa


Summary: Matka ISS-avaruusasemalle maksaisi noin 51 miljoonaa euroa.

Yhdysvaltain avaruushallinto Nasa kertoi perjantaina avaavansa kansainvälisen ISS-avaruusaseman liiketoimia varten vuonna 2020. Yksi mahdollinen rahoitusmuoto olisi avaruusturismi.
 Halpaa lysti ei tule olemaan, sillä matka asemalle maksaisi noin 51 miljoonaa euroa. Tämän lisäksi jokainen avaruusasemalla vietetty yö maksaisi noin 31 000 euroa.
 Avaruusturismin ja muiden liiketoimien, kuten mainosten kuvaamisen asemalla, taustalla on rahapula. Yhdysvalloissa pohditaan aseman rahoittamisen lopettamista vuoteen 2025 mennessä.
 Yhdysvallat ei yksi omista avaruusasemaa, vaan se on yhteishanke Venäjän kanssa. Venäjä on jo kuskannut asemalle turisteja, sillä venäläinen liikemies  Dennis Tito  kävi asemalla vuonna 2001 maksettuaan matkastaan vajaat 18 miljoonaa euroa.

Nasa avaa kansainvälisen avaruusaseman turisteille vuonna 2020


Sekasortoon ajautuneessa Sudanissa protestoijat ovat kertoneet puolisotilaallisten RSF-joukkojen (Rapid Support Forces) tekemistä hirmutöistä kuluneella viikolla.
 Tilanne kärjistyi maanantaina, kun RSF-joukot avasivat tulen aseettomia mielenosoittajia vastaan puolustusministeriön edustalla pääkaupungissa Khartumissa. Protestoijiin yhteyksissä oleva Sudan Doctors Union kertoo, että RSF-joukot ovat surmanneet viikon aikana yli sata protestoijaa. Ainakin 120 ihmistä on kateissa ja 600 on haavoittunut. Hallituksen mukaan kuolleita on kuutisenkymmentä.
 Sotilaiden sanotaan avanneen tulen Sudania väliaikaisesti hallitsevan armeijan neuvoston käskystä.
 Moni tuntee pelätyt  RSF-joukot ehkä paremmin nimellä Janjaweed . Sillä on juurensa Darfurin konfliktissa, jossa se murhasi silmittömästi ja oli vastuussa monesta verilöylystä.
 Pääsy estetty internetin ja puhelinverkkoihin
 Lukuisat silminnäkijät ovat kertoneet, kuinka RSF-joukot ovat jahdanneet haavoittuneita protestoijia sairaaloihin ja jatkaneet hyökkäyksiään näitä vastaan. Myös sairaaloiden henkilökuntaa on haavoittunut hyökkäyksissä.
 Strategic Initiative for the Horn of Africa -verkoston Ugandan-toimistosta kerrottiin yhdysvaltalaiselle  BuzzFeed News -uutissivustolle , että organisaatio on saanut tietoja, joiden mukaan sudanilaisnaisia ja miehiä on joutunut systemaattisten raiskausten uhreiksi kuluneen viikon aikana.
 Sudanista on tällä hetkellä vaikeaa saada tietoa maan rajojen ulkopuolelle, sillä hallitus on estänyt pääsyn lähes kokonaan internetiin ja puhelinverkkoihin.
 Silminnäkijät ovat kertoneet useiden ihmisten siirtyneen lähelle tv-asemia wifi-yhteyden saamiseksi, jotta he voisivat ilmoittaa perheilleen olevansa turvassa.
 RSF:n komentaja joutuu väistymään?
 Perjantaina Etiopian pääministeri  Abiy Ahmed  vieraili Khartumissa pyrkimyksenään toimia rauhanvälittäjänä sotilasjuntan ja mielenosoittajien välillä.
 Etiopian pääministerin toimiston myöhemmin Twitterissä julkaisemista kuvista loisti poissaolollaan pelättyjen RSF-joukkojen komentaja  Mohammed Hamdan Dagalo , joka tunnetaan paremmin nimellä  Hemedti.
 – Tämä on merkittävää. Se tukee aiempia tietoja siitä, että RSF:n komentajaa oltaisiin siirtämässä sivuun, kertoo entinen projektijohtaja  Rashid Abdi   kansainvälisestä The International Crisis Group (ICG) -järjestöstä.
 Mielenosoituksia on järjestetty huhtikuusta lähtien, jolloin presidentti  Omar al-Bashir  pakotettiin luopumaan vallasta ja siirtymäkauden sotilashallitus otti vallan. Mielenosoittajat vaativat kenraaleja luovuttamaan vallan siviileille.
 Afrikan unioni ilmoitti torstaina erottavansa Sudanin määräajaksi, kunnes tilanne maassa rauhoittuu. Sudan ei toistaiseksi voi osallistua mihinkään unionin toimintaan. AU vaatii Sudaniin siviilijohtoista siirtymäkauden hallintoa.
 Aiheesta lisää:
 Sudan's Government Is Brutally Killing Protesters During An Internet Shutdown
 Sudanissa rauhanomaisia mielenosoittajia ampuneet joukot saavat epäsuorasti rahoitusta EU:lta

Sudanin protestoijat: RSF-joukot raiskanneet systemaattisesti naisia ja miehiä sekä iskeneet sairaaloihin


Summary: EU:ssa menetetään jopa 468 000 työpaikkaa väärennösten takia.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Suomalaisyritykset kärsivät piratismin takia 328 miljoonan euron tappion vuosittain 11:llä eri toimialalla Suomessa. Se on 3,7 prosenttia kyseisten toimialojen myynnistä. Asiasta kertoo  tiedotteessa  Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto EUIPO.
 Viraston arvion mukaan väärennökset aiheuttavat koko EU.ssa yrityksille jopa 60 miljardin euron tappion vuosittain.
 Suurin EUIPO:n kartoittamista toimialoista on vaate-, jalkine- ja asusteala. Muita tutkittuja aloja olivat muun muassa kosmetiikka, urheiluvälineet, lelut ja pelit sekä käsi- ja matkalaukut.
 Piratismilla on vaikutuksia myös työllisyyteen. Lailliset valmistajat tuottavat vähemmän kuin mitä ne tuottaisivat ilman väärennöksiä ja näin ollen työllistävät vähemmän. EUIPO arvioi, että tutkituilla aloilla menetetään suoraan kaikkialla EU:ssa jopa 468 000 työpaikkaa.
 Kengät ja vaatteet väärentäjien suosiossa
 Erityisesti kengät, vaatteet ja asusteet kiinnostavat piraattituotteiden tehtailijoita. Suomessa väärennösten arvioidaan syövän alan myynnistä 141 miljoonaa euroa tai noin 5 prosenttia vuosittain.
 Ongelma riivaa EU-tasolla vielä pahemmin: alalla menetetään myynnistä EU:ssa vuosittain arviolta noin 28,4 miljardia euroa, mikä on 9,7 prosenttia kaikesta myynnistä.
 Kosmetiikka- ja hygienia-alan tappioiden arvioidaan olevan Suomessa 42 miljoonaa euroa, mikä on 7,7 prosenttia alan kokonaismyynnistä. EU-tasolla luku on 7 miljardia euroa tai 10,6 prosenttia alan kokonaismyynnistä.
 Lue lisää:
 Tiedätkö, mitä pullossasi on? Kolme yleisintä viinihuijausta – ja miten niitä torjutaan
 Yli 180 miljoonaa väärennettyä älypuhelinta myytiin vuonna 2015 – haittaohjelma voi urkkia tilitiedot
 Joululahjojen joukossa on väärennöksiä – "Moni menee lankaan ulkomaisella verkkosivulla"

Piraattituotteet syövät yritysten tuloja – Suomessa tappiot yli 300 miljoonaa euroa vuodessa


Summary: Yleisradio tavoittelee uutis- ja ajankohtaisohjelmiensa haastateltaviksi samassa suhteessa miehiä ja naisia kuin heitä on Suomessa muutenkin, eli puolet ja puolet.

Iso laiva kääntyy hitaasti, mutta se kääntyy.
 Naishaastateltavien osuus Ylen uutis- ja ajankohtaissisällöissä oli vielä viime vuonna paikoitellen vain 30 prosenttia. Mutta viime kuussa osuus oli kaikissa mitatuissa sisällöissä jo 43 prosenttia.
 – Ajattelutapaa toimituksissa on muutettu. Pohditaan, löytyisikö uusia ja parempia haastateltavia iänikuisten vakiokasvojen tilalle. Toki uusiutumista on tavoiteltu ennenkin, mutta tämä 50:50-hanke vaatii miettimään lisää, projektia Ylellä vetävä sisältöpäällikkö  Heikki Valkama  sanoo.
 Yle Uutisten vastaava päätoimittaja  Jouko Jokinen  pohtii, että tasa-arvokaan ei edisty ilman pientä pakkoa.
 – Valitettavasti pelkät puheet eivät riitä. Tällaisilla hankkeilla pitää olla selkeät tavoitteet ja mitattavuutta, jotta voidaan verrata aiempaan.
 Jokisen mielestä Suomessa on kansainvälisesti verrattuna hyvä tasa-arvotilanne. Silti meillä on yhä parannettavaa. Yleisradio haluaa olla tasa-arvon edelläkävijä.
 Hanke alkoi  vuoden alussa, ja sen tavoite on saavuttaa haastateltavien kohdalla sama sukupuolijakauma kuin yhteiskunnassa yleensäkin. Valkaman mukaan luvut olivat jo alkuvuonna hyviä eli kauttaaltaan muutos on ollut vasta muutamia prosentteja.
 Tässä esimerkkejä naisten osuudesta Ylen ohjelmissa toukokuussa 2019.
 A-studio 41,3 % Aamu-tv 47,4 % Sannikka & Ukkola 40,9 % Radio Suomen keskipäivä 47,5 % Puoli seitsemän 50 % Radion Ykkösaamu 50 % Yle Novosti 50 %
 Osaava nainen kieltäytyy herkästi
 Yle on ottanut mallia sukupuolijakauman tavoittelussa Britannian yleisradioyhtiö  BBC:ltä .
 Tasapuolisuuden pyrkimystä pidettiin esimerkiksi BBC Arabicilla ensin tuhoon tuomittuna, mutta pian huomattiin, että maailma täynnä muun muassa naisprofessoreita.
 – Kun toimittajalla on kiire, ja puhelimen pikavalinnassa on valmiina miespuolisen tietäjän numero, ei siinä automaattisesti tule mieleen käydä läpi, ketkä vaihtoehtoiset henkilöt ovat itse asiassa perehtyneet juuri päivän aiheeseen, Heikki Valkama kuvailee.
 Ja vaikka naispuolinen asiantuntija löytyisikin, moni heistä kieltäytyy yhä haastattelusta, koska ei pidä itseään riittävän hyvänä. Niinpä kameran eteen päätyy helposti mies, joka on kollegaansa rohkeampi mutta saattaa tietää vähemmän.
 Puoli seitsemän loistaa tasa-arvoisena
 Arki-iltojen  Puoli seitsemän  -ohjelmassa ja radion  Ykkösaamussa  tilanne haastateltavien sukupuolijakauman suhteen on kevään päätteeksi tasan puolet ja puolet. Sen sijaan illan tv-uutislähetyksissä naisten osuus on reilu 38 prosenttia ja aamun uutisissa noin 32 prosenttia.
 Sisältöpäällikkö Heikki Valkaman mukaan miesten yliedustus juuri uutisissa johtuu muun muassa siitä, että Yle laskee tilastoonsa myös uutisten kohteet.
 – BBC laskee vain uutisten kommentoijat ja valitut haastateltavat. Mutta Yle laskee myös juttujen aiheina olevat henkilöt. Jos keskeiset ministerit ja politiikan puheenjohtajat ovat miehiä, se näkyy tuloksissa, vaikka kyseistä isokenkäistä ei olisi haastateltu ohjelmaan. Ja ulkomaan uutisissakin esiintyvät johtajat tapaavat olla miehiä.
 Päätoimittaja Jouko Jokisen mielestä haastateltavien valinta alkaa hiljalleen vaikuttaa myös uutisten sisältöön. Sisällöt monipuolistuvat ja asioihin avautuu uusia näkökulmia.
 Tässäkin artikkelissa, jota juuri luet, on haastateltu kahta miestä miestä. Päätoimittaja Jouko Jokinen, kuka siitä hyötyy, että näitä juttuja toimitetaan tasapuolisemmin?
 – Nuoret! Omassa minilaboratoriossani on nuorison edustajia ja olen huomannut, että kaikenlainen tasa-arvo on heille äärimmäisen tärkeää, sanoo Jokinen.

Naispuoliset asiantuntijat tasa-arvoisesti esiin! – Näin Yle on onnistunut kohentamaan ohjelmiensa sukupuolijakaumaa


Summary: Tyytyväinen Hirviniemi kommentoi tuomiota Facebookissa.

Kanta-Hämeen käräjäoikeus hylkäsi näyttelijä Aku Hirviniemeä koskevat syytteet kahden tapahtumahetkellä 17-vuotiaan tytön seksuaalisesta ahdistelusta.
 Syyttäjän mukaan humalainen Hirviniemi tapasi tytöt yöllä kadulla, kutsui heidät kotiinsa ja ahdisteli heitä siellä muun muassa koskettelemalla paidan alta ja takapuolesta.
 Syytteiden mukaan tilanne oli molemmille tytöille ahdistava. Heistä toinen soitti tilanteen jälkeen hätäpuhelun kadulta, ja paikalle saapui poliisipartio.
 Kyseisen yön tapahtumat sattuivat Riihimäellä 30. kesäkuuta 2018.
 Syyttäjä vaati Hirviniemelle vähintään 50 päiväsakon rangaistusta. Yle ei tavoittanut syyttäjää kommentoimaan tuomiota perjantaina iltapäivällä.
 Oikeus: Asianomistajat reagoivat keskimääräisihmistä herkemmin
 Tuomiossa todetaan, että Hirviniemi kyllä kosketteli tyttöjä eri tavoin, muun muassa paidan alta alaselästä ja takapuolesta. Teot eivät kuitenkaan olleet omiaan loukkaamaan asianomistajien seksuaalista itsemääräämisoikeutta, eivätkä ne oikeuden mukaan täytä seksuaalisen ahdistelun tunnusmerkistöä.
 Tuomion mukaan seksuaalista itsemääräämisoikeutta arvioitaessa lähtökohtana on niin sanottu keskimääräisihmisen reagointitapa. Asiassa arvioitiin sitä, joutuivatko asianomistajat tekijän seksuaalisesti olennaiseen toimintaan vastoin tahtoaan.
 Toinen tytöistä kertoi Hirviniemen loukanneen hänen fyysistä koskemattomuuttaan ja seksuaalista itsemäärämisoikeuttaan. Käräjäoikeudessa hän kuitenkin arvioi ehkä ylireagoineensa. Toinen asianomistaja taas ei osannut ottaa kysymykseen kantaa.
 Kanta-Hämeen käräjäoikeuden mukaan tyttöjen kertomusten perusteella on ilmeistä, että he ovat ainakin jossain määrin reagoineet näyttelijän käytökseen keskimääräistä ihmistä herkemmin ja voimakkaammin.
 Kumpikaan tytöistä ei vaatinut Hirviniemelle rangaistusta tai esittänyt korvausvaatimuksia.
 Hirviniemi kiistänyt syytteet alusta asti
 Hirviniemi kommentoi tuomiota  Facebookissa  tänään perjantaina.
 – Käräjäoikeus on antanut asiassani tänään tuomion, jossa kaikki syytteet on hylätty ja olen erittäin tyytyväinen, että tämän asian käsittely käräjäoikeudessa on nyt saatettu päätökseensä. Olen myös siinä käsityksessä, että asianomistajat ovat tyytyväisiä siitä, että tämän asian käsittely päättyi, Hirviniemi kirjoitti.
 Hirviniemi kertoi syytteistä Facebookissa  ensimmäisen kerran jo marraskuussa  ja on kiistänyt ne alusta asti.
 Valtio korvaa Hirviniemelle oikeudenkäyntikuluja noin 7 500 euroa.
 Oikeudenkäynti suurelta osin salainen
 Käräjäoikeus  päätti istunnossaan  17. toukokuuta, että oikeudenkäynti on suurelta osin salainen. Kahden asianomistajan ja heidän huoltajiensa henkilöllisyydet pidetään salassa yksityisyyden turvaamiseksi.
 Rikoslain mukaan seksuaalisesta ahdistelusta voidaan tuomita sakkoihin tai vankeuteen enintään kuudeksi kuukaudeksi. Seksuaaliseksi ahdisteluksi katsotaan tahallinen koskettelu, joka on omiaan loukkaamaan toisen ihmisen seksuaalista itsemääräämisoikeutta.
 Oikeus käsitteli asiaa laajennetussa kahden tuomarin kokoonpanossa. Tavallisesti tällaisissa jutuissa riittää yksi tuomari. Oikeus antoi asiasta niin sanotun kansliatuomion.
 Tuomio ei ole lainvoimainen.

Käräjäoikeus: Aku Hirviniemi ei syyllistynyt kahden tytön seksuaaliseen ahdisteluun


Summary: Yksi Euroopan isoimmista harrikkatapahtumista on sujunut tähän mennessä rauhallisesti.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

7 000–8 000 eurooppalaista Harley-Davidson-moottoripyöräilijää kokoontuu parhaillaan Jämsän Himoksella, missä järjestetään  45. FH-DCE Super Rally -tapahtuma  5.–9. kesäkuuta.
 Sisä-Suomen poliisilaitos on varautunut  etenkin tieliikenteen ruuhkautumiseen  (Poliisi). Poliisilaitoksen Twitterissä kerrotaan, että keskiviikkona alkanut tapahtuma on sujunut tähän mennessä rauhallisesti.
 Liikenteen seuraamisen lisäksi poliisi käyttää resursseja tapahtuman turvallisuuden ylläpitämiseen.
 – Sattuuhan näissä tapahtumissa aina pieniä rikkomuksia, joihin sitten puutumme. Mutta mitään suurempaa ongelmaa ei meidän tietojemme mukaan ole odotettavissa, sanoo komisario  Jari Lindholm .
 Poliisi tekee turvallisuustarkastuksia  tilaisuuteen saapuville tarkastusteltoissa. Tarkastuksia valvotaan myös teltoissa olevilla tallentavilla kameroilla. Valvonnasta ilmoitetaan kyltillä ennen telttoja. Lisäksi alueen yllä on lentokielto.
 – Haluamme pitää sekä tapahtuman että oman toimintamme turvallisena, Lindholm sanoo.
 "Jos olisi ongelmia, emme järjestäisi tätä tapahtumaa"
 Harley Davidson teki tätä Dyna Gliden Daytona-erikoismallia vain vuonna 1992, kaikkiaan 1700 kappaletta. Petri Aaltonen / Yle
 Poliisissa tiedostetaan, että harrikkatapahtumaan voi osallistua sellaisia ryhmittymiä, joilla on järjestäytyneen rikollisryhmän status.
 – Emme leimaa ketään etukäteen. Olemme varautuneet siihen, että pystymme puuttumaan, jos tuolla alueella sattuu jotain. Alueen sisäinen turvallisuus on järjestäjän vastuulla, ja jos se vaarantuu, poliisi tulee paikalle, Lindholm sanoo.
 Harley-Davidson Club Finlandin presidentti  Mika J. Saloranta  toteaa, että tapahtumaan ei osallistu yksikään järjestö, vaan yksittäisiä ihmisiä.
 – Meillä on täällä oma aika vahva järjestyksenvalvonta. Luotamme toisiimme aika pitkälle myös, täällä vallitsee tietynlainen veljeys. Ihmiset tulevat pitämään hauskaa ja nauttimaan yhdessäolosta.
 – Jos olisi ongelmia, emme järjestäisi tätä tapahtumaa, Saloranta jatkaa.
 45. FH-DCE Super Rally -tapahtuma on yksi Euroopan suurimmista harrikkatapahtumista. Se on järjestetty Suomessa kaksi kertaa aiemmin.

Poliisi valvoo harrikkatapahtumaa Himoksessa kameroilla ja turvatarkastuksilla - järjestäjä uskoo veljeyteen: "Jos olisi ongelmia, emme järjestäisi tätä"


Summary: Joillain rakennustyömailla oli rakentamisilmoitukset kokonaan antamatta.

Poliisin ja viranomaisten valvontaisku paljasti työsuojeluepäkohtia ja pimeää työvoimaa toukokuussa, kertoo Poliisihallitus.
 Valtakunnallisen valvontajakson aikana tarkastettiin veronumerollisia tunnistekortteja, verrattiin työntekijälistoja työntekijöihin ja kiinnitettiin huomiota ulkomaisen työvoiman käyttöön.
 Valvontakohteita tarkastettiin yhteensä 146, joissa tarkastettiin 674 työntekijän tiedot. Näistä ulkomaalaisten työntekijöiden osuus oli 59 prosenttia.
 Havaitut epäkohdat liittyivät työvuorolistoihin, veronumeropuutteisiin, työaikakirjanpitoon, työturvallisuuteen ja työterveyshuollon järjestämiseen.
 Valvonnassa paljastui 11 ulkomaalaista työntekijää, joiden epäillään työskennelleen pimeästi. Se on 1,6 prosenttia kaikista tarkastetuista työntekijöistä.
 Rikosilmoituksia laadittiin neljä, ja niiden aiheena oli pimeän työvoiman käyttö, ulkomaalaisrikkomus ja kiskonnantapainen työsyrjintä. Neljä sakkoa kirjattiin ulkomaalaisrikkomuksista. Yhdeksän ilmoitusta kirjattiin ulkomaalaisen maassa oleskelun edellytysten selvittämiseksi.
 Rakennustyömailla ilmoituspuutteita
 Rakennusalan kohteissa Verohallinnon tarkastajat havaitsivat, että muutamilta työmailta rakentamisilmoitukset olivat kokonaan antamatta. Ilmoituspuutteita havaittiin jonkin verran useilla työmailla.
 Ravintola-alan kohteissa myyntien tulouttamisen ja kassan käytön valvonnassa tarkastajat havaitsivat useita ohimyyntitapauksia.
 Valvontakohteet valikoituivat viranomaisyhteistyössä ennakkoon tehtyjen analyysien sekä valvontasuunnitelmien pohjalta. Valvonta kohdistui muun muassa majoitus-, ravitsemus-, rakennus- ja kampaamoaloille.

Tehoiskussa löydettiin pimeää työvoimaa, kiskonnantapaista työsyrjintää ja kassan ohimyyntiä


Summary: Uusia sellutehtaita ei rakenneta lähivuosina välttämättä ainoatakaan, jos ja kun markkinat katoavat alta, taloustoimittaja Jari Järvinen kirjoittaa.

Antti Rinteen  (sd.) hallituksen ministerit  ajautuivat heti kättelyssä tukkanuottasille  siitä, kuinka monelle sellutehtaalle puuta riittää, ja paljonko puuta saa hakata.
 Sanasota sai alkunsa ympäristö– ja ilmastoministeri  Krista Mikkosen  (vihr.)  lausunnosta MTV:n Huomenta Suomessa , jossa hän arveli, etteivät kaikki sellutehdassuunnitelmat toteudu. Hän huomautti, ettei puu yksinkertaisesti riitä, kun vielä on otettava huomioon ilmastotavoitteet.
 Ja tästähän keskustalaiset ministerit polttivat päreensä.
 Sellumarkkinat Aasiassa ovat jäähtymässä. Riikka Pennanen / Yle
 Esimerkiksi elinkeinoministeri  Katri Kulmuni  (kesk.) totesi  Ilta-Sanomien mukaan eduskunnassa , että puuta kyllä riittää. Kulmuni huomautti, ettei hallitus päätä siitä, paljonko puuta hakataan.
  Helsingin Sanomat kertoo  myös kansanedustaja  Hannu Hoskosen  (kesk.) ja kansanedustaja  Mikko Kärnän  (kesk.) tuominneen kovasanaisesti ministeri Mikkosen puheet. Heidän mukaansa Mikkosen lausunto oli karmea sammakko, joka ei saa toistua.
 Metsäkiista on siitä mielenkiintoinen riita, että kaikki ovat siinä oikeassa.
 Ministeri Mikkonen on täysin oikeassa siinä, etteivät kaikki suunnitteilla olevat puolenkymmentä sellutehdasta voi toteutua. Kaikkiin ei löydy rahaa eikä puuta. Tai puutakin voi riittää, mutta silloin siitä tulee niukkuushyödyke ja puun hinta kipua taivaisiin.
 Mikkonen huomauttaa – myös aivan oikein – metsäteollisuuden edustajien todenneen saman asian moneen otteeseen. Että ehkä vain yksi tehdas eli Kemin tehdas rakennetaan.
 Talousvaikuttaja ja UPM:n hallituksen puheenjohtaja  Björn Wahlroos totesi toukokuussa , että puuta riittää ainakin Kemin laajennusinvestointiin, mutta eipä juuri muihin.
 Keskustalaiset ovat hekin oikeassa siinä, ettei valtio voi määräillä, paljonko yksityismetsistä puuta hakataan tai ostetaan. Metsähallituksen puihin valtio voi vaikuttaa.
 Metsänomistaja sen sijaan myy puunsa, jos saa tarpeeksi rahaa. Metsäteollisuus puolestaan ostaa puut, jos niitä tarvitsee ja saa ne tarpeeksi halvalla.
 Lopullisia päätöksiä ei ole
 Mutta kaikki tämä puuriitely saattaa olla joutavaa höpinää.
 Voi nimittäin käydä niin, ettei lähivuosina Suomeen rakenneta yhtään uutta sellutehdasta.
 Sellumarkkinat ovat selvästi hyytymässä, normaalin suhdannesyklin mukaan sellumarkkinat ovat täysin jumissa joskus 3–5 vuoden kuluttua. Sellun hinta ja tuotanto kulkevat muun talouden tahdissa.
 Mistään uudesta sellutehtaasta ei ole tehty toistaiseksi sitovaa, lopullista päätöstä. Maailmanmarkkinoilla tilanne kiristyy ja monimutkaistuu Yhdysvaltain ja Kiinan kauppasodan takia.
 Epävarmuus kasvaa. Eikä rahoittajilta heru rahaa kuin varmoihin kohteisiin.
 Sellumarkkinoilla on eletty kaikkien aikojen ennätysbuumia jo muutaman vuoden ajan. Nyt ilmassa on useita merkkejä siitä, että sellumarkkkinat painuvat laskusuhdanteeseen ennakoitua aiemmin.
 Kiinan markkinat painuvat
 Alkuviikosta molemmat suuret pankit, Nordea ja OP totesivat katsauksissaan, että sellun hinnoissa oli tapahtunut iso pudotus Kiinassa. Euroopassa sellun hinnat eivät vielä laskeneet ainakaan paljon, mutta Kiinan hinnan pudotus lisää paineita myös Euroopassa.
 Syyksi pankkien analyytikot arvioivat juuri kauppakiistaa ja korkeita varastoja. Metsäteollisuuden lisäksi sellumarkkinoiden käänteitä seurataan hiki otsalla kuljetusfirmojen, satamien ja varustamoiden konttoreissa: mihin oikein pitää varautua?
 Ja nyt ei todellakaan näytä hyvältä. Viimeksi tänään  Luonnonvarakeskus  totesi, että metsäsektorin suhdannehuippu on nyt ohitettu.
 Vaikka tehdasinvestoinnit tehdään jopa vuosikymmenien näkymien perusteella, eivät tämän päivän näkymät voi olla vaikuttamatta investointipäätöksiin.
 Metsä Groupin Kemin sellutehtaan uusimista harkitaan tarkasti. Valtio ei siis voi vaikuttaa raaka-aineen hankintaan, mutta erilaisiin tukiin ja infrastruktuurin rakentamiseen se voi vaikuttaa.
 Jos Metsä Group ei näe investointiedellytyksiä olevan, tehtaan uusimisen sijaan on pohdittava elinkaarensa päähän tulleen tehtaan lopettamista. Kun vielä tiedetään, että Suomessa on tällä hetkellä 3–4 kannattavuusrajoilla toimivaa, vanhaa paperitehdasta, lakkautettavia tehtaita voi tulla silmille enemmänkin.
 Eipähän tarvitse riidellä puusta ja sen riittävyydestä.
 Lue myös :
 Analyysi: Metsä Group pani muille sellunkeittäjille luun kurkkuun – Kemiin nouseva uusi jättitehdas vie puut toisten käsistä

Analyysi: Ministerit riitelevät turhaan uusista tehtaista ja puun riittävyydestä – juna saattoi mennä jo, sellumarkkinat Aasiassa ovat hiipumassa


Summary: Uudella hallituksella ei ole vielä kantaa siihen, mitä Syyriassa oleville suomalaislapsille tehdään. Ohisalo osallistui ensi töikseen EU-kokoukseen Luxemburgissa.

Suomen uudella hallituksella ei toistaiseksi ole suunnitelmia kotiuttaa suomalaislapsia entisten Isis-taistelijoiden leireiltä Syyriasta.
 Norja ja Ruotsi ovat lennättäneet leireiltä kotimaahan lapsia, jotka ovat jääneet orvoiksi. Eilen nimitetty sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.) sanoi, että Suomen uusi hallitus ei ole vielä ehtinyt keskustella suomalaislasten tilanteesta.
 – Lähtökohta on se, että lasten oikeudet toteutuvat, Ohisalo sanoi.
 Hallitus aikoo hänen mukaansa palata asiaan myöhemmin. Ohisalo ei osannut myöskään sanoa, onko leireillä suomalaisia orpolapsia. Ylen tietojen mukaan al-Holissa on ainakin 33 suomalaista lasta ja 11 äitiä.
 Norja lennätti maanantaina kotimaahan viisi norjalaista orpolasta Syyrian kurdialueelta. Lapset olivat samasta perheestä, ja heidän isänsä oli kuollut ja äiti kadonnut.
 Viime kuussa Ruotsin hallitus auttoi seitsemän orpolasta al-Holin leiriltä takaisin Ruotsiin. Lasten äiti oli kuollut kranaatti-iskussa viime joulukuussa, ja heidän norjalais-ruotsalainen isänsä oli tapettu maaliskuussa.
 – Täällä on yhteinen käsitys siitä että lapset ovat erityisasemassa, sanoi Ruotsin sisäministeri  Mikael Damberg  Ylelle.
 Isis-tuomioistuimesta keskusteltiin
 Hanke kansainvälisen tuomioistuimen perustamiseksi entisille Isis-taistelijoille etenee verkkaisesti. EU-maiden sisäministerit keskustelivat asiasta Ruotsin aloitteesta aamulla Luxemburgissa.
 Aamulla kaupunkiin lentänyt Ohisalo ei ollut paikalla kokouksessa, mutta Suomi osallistui maanantaina asiantuntijatason kokoukseen, jossa tuomioistuimesta puhuttiin.
 – Tuomioistuin johtaisi siihen, että useampi rikollinen tuomitaan. Se toisi oikeutta myös uhreille, Damberg sanoi.
 Hankkeessa on mukana kymmenkunta EU-maata. Unionilla ei ole ainakaan vielä muodollista roolia tuomioistuinsuunnitelmissa. Asiaa on tarkoitus edistää myös YK:n kautta, mutta Damberg ei halunnut ennakoida kuinka kauan tuomioistuimen perustaminen voisi kestää.
 Syyrian koillisosan leireillä on tuhansia entisiä terroristijärjestön taistelijoita kurdijoukkojen vartioimina. Yksittäisiä taistelijoita on tuomittu Irakin tuomioistuimissa.

Sisäministeri Ohisalo Syyrian suomalaisista Isis-lapsista: "Lasten oikeuksien toteuduttava"


Summary: Suurimmat vaikeudet kohdistuvat maissin ja soijapapujen viljelyyn.

Sademäärät Yhdysvaltain keskiosissa ovat viime vuosina kasvaneet jatkuvasti, mutta tämä vuosi on ollut poikkeuksellisen sateinen. Huonojen säiden takia maanviljelijät eivät ole päässeet maissi- ja soijapelloilleen.
 Asiasta kertovat yhdysvaltalaiset tiedotusvälineet, muiden muassa talouslehti  Financial Times .
 Maatalous on valtava elinkeino Keskilännen osavaltioissa ja niissä tapahtuvat maataloustuotannon vaihtelut heijastuvat elintarvikkeiden hintatasoon maailmanlaajuisesti.
 Tämän viikon alussa normaalivuosina jo 96 prosenttia pelloista pitäisi olla kylvettynä, nyt osuus on 67 prosenttia. Soijapavuista maassa on 39 prosenttia, kun normaalivuosina osuus olisi 79 prosenttia.
 Aiempina vuosina sateet ovat olleet suureksi hyödyksi, jotta pellot ovat saaneet tarpeeksi vettä. Sadot ovat olleet ennätykselliset.
 Nyt tilanne on toinen. Vettyneet pellot eivät kestä traktoreita, eikä lammikoita täynnä oleville pelloille muutenkaan ole järkevää yrittää kylvää mitään. Kevät on ollut tilastoidun säähistorian kolmanneksi märin.
 Taustalla ilmastonmuutos
 – Tiedämme erittäin hyvin mistä tämä johtuu, sanoo Iowan yliopiston emeritusprofessori  Eugene Takle . Hänen mukaansa sateisista keväistä on tulossa "uusi normaali".
 – Yksikertaisesti sanottuna, planeetan lämpenemisestä.
 Kun Meksikonlahden vedet lämpenevät, pinnasta haihtuu entistä enemmän vesihöyryä, joka vallitsevien tuulten voimasta siirtyy Keskilännen ylle ja sataa siellä maahan, Takle selittää.
 – Tämä kevät on ehdottomasti ollut poikkeuksellinen. Mutta kun katsomme pitkän aikavälin trendiä ja tapaa jolla ilmasto muuttuu, voidaan nähdä, että kevätkauden sademäärät ovat kasvamassa, toteaa Illinois'ssa toimivan Keskilännen ilmastokeskuksen tutkija  Bryan Peake .
 Yhdysvaltain hallinto on luvannut kolmen miljardin dollarin avuistuksen sään takia kärsimään joutuneille viljelijoille.

USA:n Keskilännen maataloutta uhkaa katovuosi – Sateiden määrä kasvaa jatkuvasti ilmastonmuutoksen takia


Summary: Neljän huoneiston rivitalo tuhoutui täysin.

Joensuun Niinivaaralla perjantaina iltapäivällä syttyneessä tulipalossa oli suuremmankin vaaran ainekset, sillä rakennuksessa oli kaasupulloja. Pelastuslaitoksen mukaan pullot saatiin kuitenkin jäähdytettyä.
 Tulipalo levisi nopeasti ullakolle ja koko rakennukseen. Pelastuslaitoksen mukaan talosta ei ole saatu pelastettua mitään. Palo saatiin rajattua eikä se päässyt leviämään muihin taloihin.
 Rivitalossa on neljä asuinhuoneistoa. Pelastuslaitoksen mukaan rakennuksessa oli syttymishetkellä sisällä osa talon kahdeksasta asukkaasta. Pelastuslaitoksen mukaan palossa ei ole henkilövahinkoja.
 Päivystävä palomestari  Sami Meriläinen  kertoo, että alustavan arvion mukaan palo alkoi talon ulkopuolelta, luultavasti ilmalämpöpumpusta. Pumpusta palo levisi rakennuksen yläpohjaan.
 – Osastoimattomassa yläpohjassa palo levisi nopeasti koko rakennuksen mitalle ja tuhosi käytännössä rivitalon muutamissa minuuteissa.
 Juttua päivitetty kauttaaltaan kello 19.18.

Pelastuslaitos: Joensuun rajussa rivitalopalossa oli räjähdysvaara – ei henkilövahinkoja


Summary: Ylivieskan seurakunta ei aio antaa periksi. Kirkkoherran mukaan Ylivieska tarvitsee ja rakentaa uuden kirkon.

Ylivieskan kirkkoa ei päästä vielä rakentamaan. Kirkkohallitus ei vahvistanut kirkon rakentamista. Kirkkohallituksen virastokollegio katsoo, että hankkeen 13,4 miljoonan euron kokonaiskustannukset ovat seurakunnan maksukykyyn nähden liian suuria.
 Ylivieskan seurakunnassa Kirkkohallituksen päätöstä pidetään ristiriitaisena.
 – Olihan tämä tietysti sellainen uutinen, että olemme aika ymmällään ja pettyneitä. Olemme tehneet kolme vuotta kovasti töitä ja mielestämme viisaasti ja harkitusti suunnitelleet tulevaisuuden kirkkoa Ylivieskan seurakunnalle, kirkkoherra  Eija Nivala  sanoo.
 Nivala myöntää, että kirkon rakentaminen on seurakunnalle suuri taloudellinen haaste. Hänen mukaansa seurakunnassa on kuitenkin tarkkaan harkittu ja laskettu, että seurakunta selviää urakasta. Aiemmin jo kirkkovaltuusto on päättänyt rakentamisesta, ja myös tuomiokapituli on puoltanut hanketta. Kirkkohallitus oli kuitenkin toista mieltä.
 Nyt Ylivieskan seurakunnassa ei tiedetä seuraavia askelmerkkejä. Kirkkohallitus ei Nivalan mukaan ole antanut jatkoitoimenpiteistä mitään ohjeistuksia.
 – Teemme sitkeästi työtä, jotta me pääsemme lopulliseen tavoitteeseen. Ylivieska tarvitsee ja rakentaa uuden kirkon. Siitä emme halua, emmekä voi luopua.
 Tällä hetkellä ei tiedetä, milloin kirkkoa päästään rakentamaan. Rakennustöiden piti alkaa kesällä. Uuden kirkon oli määrä valmistua adventiksi 2020.
 Edellinen, vuonna 1786 valmistunut, puukirkko paloi pääsiäislauantaina 2016 tuhopoltossa.

Kirkkohallitus pitää Ylivieskan uutta kirkkoa liian kalliina –  Kirkkoa ei päästäkään rakentamaan: "Olemme ymmällään ja pettyneitä"


Summary: Konservatiivipuolueen rivijäsenet valitsevat Theresa Mayn seuraajan kahdesta puolueen valitsemasta kärkiehdokkaasta.

Tänään perjantaina on  Theresa May  viimeinen päivä Britannian pääministerinä. Hän kuitenkin jatkaa maan virkatekevänä pääministerinä, kunnes seuraaja on saatu valittua heinäkuun loppuun mennessä.
 Britannian uuden pääministerin valintaprosessi on kaksivaiheinen: ensin konservatiivipuolueen kansanedustajat pitävät sarjan äänestyksiä, joiden avulla ehdokkaiden joukkoa karsitaan, kunnes jäljellä on kaksi kärkiehdokasta.
 Sen jälkeen puolueen rivijäsenet pääsevät äänestämään, kummasta ehdokkaasta tulee puolueen uusi puheenjohtaja ja samalla Britannian seuraava pääministeri. Kesä-heinäkuun taitteessa järjestettävään postiäänestykseen saavat osallistua konservatiivipuolueen 25 punnan vuosittaisen jäsenmaksun tilittäneet ihmiset.
 Kansanäänestystä asiasta ei järjestetä, koska konservatiivit saivat vuoden 2017 vaaleissa selvän valtakirjan hallita maata.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Tähän mennessä kilpaan on ilmoittautunut 11 päättäjää, joista entistä ulkoministeriä  Boris Johnsonia  ja ympäristö- ja maatalousministeriä  Michael Govea  pidetään ennakkosuosikkeina. Myös nykyisen ulkoministerin  Jeremy Huntin  nimi on noussut esiin Theresa Mayn mahdollisena seuraajana.
 Parlamentissa 314 konservatiiviedustajaa äänestää ehdokkaista lukuisia kertoja. Mutta keitä ovat puolueen rivijäsenet, jotka tekevät lopullisen päätöksen?
 Jäsenmäärä on laskenut
 Konservatiivipuolueeseen kuuluu noin 124 000 jäsentä. Tiedot jäsenmäärästä ovat tosin reilun vuoden takaa, sillä puolue ei julkaise säännöllisesti kannattajamääriään.
 Vuosikymmenten saatossa konservatiivipuolueen jäsenmäärä on laskenut selvästi.  BBC:n mukaan 1950-luvulla  puolueen jäsenkirjaa kantoi jopa kolme miljoonaa brittiä. Luku laski miljoonan jäsenen tuntumaan 1970- ja 1980-luvuilla.
 Pula uusista jäsenistä on johtanut puolueaktiivien harmaantumiseen. Nykyään lähes 40 prosenttia konservatiivipuolueen jäsenistä on yli 66-vuotiaita ja keski-ikä on noussut 57 vuoteen.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Iän lisäksi myös vauraus yhdistää konservatiivipuolueen jäseniä.
 Britanniassa mielipidemittausten tekijät jakavat vastaajat yleensä kahteen eri sosioekonomiseen luokkaan, keskiluokkaan ja työväenluokkaan.
 Kaikissa puolueissa suurin osa jäsenistä kuuluu keskiluokkaan, mutta konservatiivipuolueessa siihen kuluuu peräti 87 prosenttia jäsenistä. He työskentelevät tyypillisesti asiantuntijoina, esimiehinä tai johtajina, ja heitä yhdistää keskimääräistä parempi tulotaso.
 Ekonomisen ja sosiaalisen tutkimuksen neuvoston (ECHR) rahoittaman  tutkimusprojektin mukaan  lähes puolet konservatiivipuolueen jäsenistä ansaitsee vuodessa yli 30 000 puntaa eli noin 34 000 euroa, viisi prosenttia jäsenistä nauttii yli 100 000 punnan vuosiansioista.
 Valkoisten miesten puolue
 Britannian pääpuolueista konservatiivit on selvästi miesvaltaisin. Puolueen jäsenistä 71 prosenttia on miehiä ja 97 prosenttia valkoisia.
 Etnisen taustan suhteen konservatiivipuolueen jäsenistö ei juuri eroa muista puolueista. Ei-valkoiset ihmiset ovat kaikissa puolueissa selvästi aliedustettuina. Noin kymmenen prosenttia briteistä kuuluu johonkin etniseen vähemmistöön.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Mikä ideologia?
 Mitä nämä hyvätuloiset, vanhemmat konservatiivimiehet sitten ajattelevat? Minkälaisen pääministerin ja puoluejohtajan he oikein haluavat? Tästä ei ole täyttä varmuutta, sillä demografiset taustamuuttujat eivät itsessään käänny suoraan mielipiteiksi ja asenteiksi.
 Jotain kuitenkin tiedetään.
 Talouspolitiikassa konservatiivipuolueen jäsenet ovat – luonnollisesti – enemmän oikealla kuin keskiverto brittiäänestäjä. Ainoastaan 15 prosenttia puolueen jäsenistä esimerkiksi katsoo, että hallituksen tulisi ottaa varallisuutta paremmin pärjääviltä ihmisiltä ja jakaa sitä heikommin toimeentuleville. Tähän vasemmiston ideologiseen peruskiveen uskoo 94 prosenttia työväenpuolueen jäsenistä.
 Arvomaailma poikkeaa sekin liberaalien ja vasemmiston katsannosta. Hieman yli puolet konservatiivipuolueen jäsenistä arvioi, että joissain rikoksissa kuolemanrangaistus on sopivin rangaistus.
 Myös koulussa tarvittaisiin nykyistä tiukempaa kuria. Neljä viidestä konservatiivipuolueen jäsenestä on sitä mieltä, että kouluissa lapsia tulisi opettaa tottelemaan auktoriteetteja.
 He ovat ennakkosuosikit Boris Johnson 54-vuotias entinen ulkoministeri lähtee pääministerikisaan selvänä ennakkosuosikkina. Värikkäistä lausunnoistaan tunnettu Johnson toimi Lontoon pormestarina ennen siirtymistä valtakunnanpolitiikkaan. Hän on ajanut innokkaasti EU-eroa ja vastustanut Mayn parlamentille esittämää erosopimusta, jota luonnehtinut liian pehmeäksi. Michael Gove Ympäristö- ja maatalousministeri Govea, 51, pidetään yhtenä Johnsonin päähaastajista. Vuonna 2005 parlamenttiin noussut Gove palveli  David Cameronin  hallituksessa opetusministerinä ja myöhemmin oikeusministerinä. Gove vastustaa Johnsonin tavoin uutta kansaäänestystä brexitistä ja on korostanut haluavansa Britannian ulos EU:sta, joko sopimuksen kanssa tai ilman sitä. Jeremy Hunt 52-vuotias Hunt nousi Mayn hallituksen ulkoministeriksi Johnsonin erottua tehtävästä viime vuoden heinäkuussa. Tätä ennen Hunt toimi Britannian terveysministerinä vuosina 2012–2018. Hunt vastusti EU-eroa, mutta muutti kantansa kansanäänestyksen jälkeen. Pääministerinä hän on luvannut hyväksyä lähtemisen unionista myös ilman erosopimusta, mikäli tilanne niin vaatii.
 EU-ero jakaa kansaa Britanniassa, mutta konservatiivipuolueen rivijäsenet ovat siitä verattain yksimielisiä.  Heinäkuussa 2017 tehdyn tutkimuksen  mukaan ainoastaan 14 prosenttia puoleen jäsenistä kannatti uutta kansanäänestystä brexitistä.
 Eroprosessin venyessä ja puolueen linjan koventuessa on epätodennäköistä, että uutta äänestystä haluavien määrä olisi ainakaan kasvanut.
 Minkälaisen EU-eron konservatiivipuolueen enemmistö sitten haluaa? Tähän kysymykseen vastauksen tietävästä ehdokkaasta tulee todennäköisesti puolueen uusi puheenjohtaja ja Britannian seuraava pääministeri.
 Lue lisää:
 Brittien pörröinen moottoriturpa Boris Johnson tahtoo nyt pääministeriksi – kampanjoi jo päästäkseen konservatiivien johtoon
 May päätyi brexitin kielekkeelle, kun nokkamiehet katosivat paikalta – nuoruuden unelma päättyi katkeraan tappioon
 Britannian pääministerikilpa kuumenee – jo kahdeksan havittelee brexit-sopan ratkaisijaksi
 Britanniassa alkoi kilpa pääministerin paikasta – EU:kin tuskailee: Kuka nousee seuraavaksi riitaisan porukan johtoon?

Theresa May lähtee, kenestä tulee Britannian uusi pääministeri? Sen päättävät vauraat valkoiset eläkeläismiehet


Britannian konservatiivipuolueen johtajan paikasta kisaavan  Boris Johnsonin  virkarikossyytökset on hylätty.
 Johnsonin väitettiin valehdelleen vuoden 2016 brexit-kansanäänestyskampanjan aikana.
 Johnsonin asianajajat olivat esittäneet syytösten hylkäämistä, koska niiden takana olivat heidän mielestään poliittiset tekijät.
 Tapauksessa on kyse Johnsonin erokampanjan bussin kyljessä olleesta väitteestä, jonka mukaan Britannia säästäisi 350 miljoonaa puntaa viikossa EU:n ulkopuolella. Vastustajien mukaan teksti oli tarkoituksella harhaanjohtava.
 Viime viikolla  Johnson määrättiin alemmassa oikeusasteessa kuultavaksi oikeuteen, mutta perjantaina ylempi oikeusaste päätti toisin.
 Johnson on Britannian entinen ulkoministeri ja ennakkosuosikki tänään eroavan konservatiivipuolueen johtajan, pääministeri  Theresa Mayn  seuraajaksi. May jatkaa pääministerinä seuraajan valintaan asti.
 Ehdokkaat ilmoittautuvat maanantaina
 Halukkaat ehdokkaat ilmoittautuvat virallisesti kisaan maanantaina. Tällä hetkellä kiinnostuksensa ilmoittautuneita on 11, mutta joidenkin odotetaan luopuvan jo ennen maanantaita.
 Puheenjohtaja valitaan salaisten äänestysten sarjalla. Joka kerta pois putoaa heikoiten menestynyt.
 Aluksi äänestämässä ovat konservatiivien 313 parlamenttiedustajaa. Ensimmäinen äänestys järjestetään torstaina ja tavoitteena on, että 20. heinäkuuta mennessä jäljellä on enää kaksi ehdokasta. Tämän jälkeen ääneen päästetään noin 100 000 puolueen jäsentä, jotka valitsevat kahdesta ehdokkaasta voittajan.
 Odotuksena on, että Mayn seuraaja selviää 22. heinäkuuta alkavalla viikolla.
 Lue lisää:
 Brittien pörröinen moottoriturpa Boris Johnson tahtoo nyt pääministeriksi – kampanjoi jo päästäkseen konservatiivien johtoon

Analyysi: Theresa Mayn seuraaja voi viedä brexit-Britannian lamaantumisesta täyteen kaaokseen
 Britanniassa alkoi kilpa pääministerin paikasta – EU:kin tuskailee: Kuka nousee seuraavaksi riitaisan porukan johtoon?
 Nainen lasikielekkeellä: Theresa May toteutti haaveensa – ja epäonnistui suurimmassa lupauksessaan
 Korjattu 20:15: Korjattu korkein oikeus ylemmäksi oikeusasteeksi.

Konservatiivien johtajaksi pyrkivä Boris Johnson "taklasi" virkarikossyytökset Theresa Mayn eropäivänä