Summary: Trump haluaa hätätilan avulla ohjata puolustusministeriön rahoja muurin rakentamiseen.

Yhdysvalloissa edustajainhuone on odotetusti tyrmännyt presidentti  Donald Trumpin  hätätilajulistuksen.
 Demokraattienemmistöinen edustajainhuone tyrmäsi hätätilan äänin 245-182. Monet demokraatit pitävät hätätilan julistamista perustuslain vastaisena.
 Trump ilmoitti aiemmin tässä kuussa julistavansa hätätilan Meksikon vastaiselle rajalle voidakseen vapauttaa liittovaltion varoja rajamuurin rakentamiseen. Päätös on herättänyt voimakasta vastustusta ja johtanut myös oikeustoimiin.
 Maanantaina 58 entistä kansallisen turvallisuuden virkamiestä julkaisi lausunnon, jonka mukaan hätätilalle ei ole todellista pohjaa.
 Myös republikaanien hallitseman senaatin on määrä äänestää Trumpin päätöksestä. Senaatin ratkaisu voi kääntyä kumpaan suuntaan tahansa.

Yhdysvalloissa edustajainhuone tyrmäsi Trumpin julistaman hätätilan


Summary: Valtavien ongelmien, kuten kroonisen opettajajapulan kanssa kamppailevissa kouluissa hämmästellään, eikö maan opetusministeriön pitäisi keskittyä maan koulujärjestelmän kehittämiseen.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Brasilian opetusministeriö on joutunut perumaan kouluille antamansa ohjeistuksen, jossa muun muassa koulujen opettajia kehotettiin lukemaan ääneen oppilaille presidentti  Jair Bolsonaron  presidentinkampanjan iskulausetta "Brasilia kaiken yläpuolella, Jumala jokaisen yläpuolella".
 Samalla opettajia ja muuta kouluhenkilökuntaa kehotettiin kuvaamaan koululaisia laulamassa kansallishymniä Brasilian lipun edessä. Kunkin koulun olisi pitänyt tämän jälkeen lähettää videotaltioinnit opetusministeriölle.
 Ministeriön sähköpostitse kouluille lähettämä ohjeistus otettiin tyrmistyneenä vastaan rehtoreiden, opettajien ja koulutusasiantuntijoiden keskuudessa. Eikä vähiten siksi, että Brasilian kouluissa painiskellaan valtavien ongelmien, kuten opettajapulan kanssa. Lisäksi lukutaidottomuus on yleistä ja koulurakennukset ovat kehnossa kunnossa ympäri maata.
 Asiantuntijat myös muistuttavat, ettei alaikäisiä saa edes kuvata ilman vanhempien suostumusta.
 – Tämä on epätodellista. Koulut ovat ylikuormittuneita muutenkin, meillä on tuhansia ongelmia. Nytkö meidän pitäisi keskittyä tällaiseen? Tämä on valtion propagandaa, latasi yläkoulun apulaisrehtori  Rosana Lima  Rio de Janeirosta  The Guardianille .
 – Koulurakennuksen murenevat käsiin. Meiltä puuttuu opettajia, valitteli Belford Roxo -kaupungin yläkoulun rehtori  Pedro Mara .
 Opetusministeri  Ricardo Vélez Rodríguez  veti ohjeistuksensa takaisin yleisen tyrmistyksen jälkeen.
 – Ymmärrän virheeni, myönsi ministeri.
 Opetusministeriön uusista ohjeistuksista on poistettu presidentin kampanjasloganin ääneen lausuminen oppilaille. Lisäksi ministeriö kehottaa kaikkia kouluja kysymään oppilaiden vanhemmilta lupa lasten kuvaamiseen, mikäli koulut päättävät osallistua ministeriön tempaukseen.
 Aiheesta lisää:
  Outrage after Brazil ministry asks schools to read aloud Bolsonaro slogan

Kouluja ohjeistettiin lukemaan ääneen presidentin kampanjaslogania oppilaille – Brasilian opetusministeri veti erikoisen kehotuksensa takaisin


Summary: Sarajevon olympialaisten 1984 kolminkertainen olympiavoittaja Marja-Liisa Kirvesniemi tietää, millaista on joutua sylkykupiksi epäonnistumisten hetkellä.

Käynnissä olevien MM-hiihtojen kehno suomalaismenestys nousi ykköspuheenaiheeksi Juvalla, jossa hiihtolegendat  Siiri Rantanen  ja  Marja-Liisa Kirvesniemi  vierailivat maanantaina. Kaksikko tapasi kuntalaisia hiihtoladulla ja vieraili kahdessa vanhusten hoivakodissa.
 Marja-Liisa Kirvesniemi oli silmin nähden harmissaan suomalaishiihtäjien epäonnesta Seefeldissä. Kirvesniemi joutui itse aikoinaan menestystä janoavan urheilukansan sylkykupiksi.
 Tyttönimeään Hämäläinen kantanut hiihtäjä sai häviäjän leiman useissa kisoissa ennen 1983 alkanutta menestysputkeaan. Ura huipentui Sarajevon olympialaisissa kolmeen kultamitaliin vuonna 1984.
 – Minua niin harmittaa urheilijoiden puolesta. Kaikki urheilijat ovat varmasti hyvässä kunnossa, mutta arvokisoissa niin moni asia ratkaisee. Kun onni ei ole jostain syystä kääntynyt suomalaisten puolelle niin toivon, että se vielä kääntyy.
 – Sellaista sopivaa henkistä vahvuutta toivon koko joukkueelle. Siellä on helppo olla joukkueessa, huoltajana, yleisönä tai median edustajana, mutta sellainen ikävä arvostelu ei auta yhtään. Kun olen itse kokenut epäonnistumiset arvokisoissa, sympatiani on nyt urheilijoiden puolella.
 Petri Vironen / Yle
 "Minä en käy veikkailemaan mitään"
 Kirvesniemi toivoo suomalaisten onnen kääntyvän ja mitalitilin aukeavan loppuviikolla. Mitalimatkaa hän ei suostu arvailemaan.
 – Minä en käy veikkailemaan mitään. Niitä on veikkailtu jo viime syksystä ja niitä mitaleja on jo ennen kisoja suunnilleen jaettu, että siihen en rupea. Toivon, että niitä tullee myös suomalaisille., Kirvesniemi sanoi.
 Samassa kaiken kansa liikuntapäivässä vieraillut vuoden 1956 olympiavoittaja Siiri "Äitee" Rantanen kertoi myös seuraavansa kisoja tiiviisti.
 – Kaikki siellä varmasti tekevät parhaansa, ja mitalin viereenhän Iivo jo hiihti. Urheilussa tulee aina vastoinkäymisiä ja kaikenlaista säplinkiä kilpailun aikana. Sieltä saattaa tulla vielä suomalaismitali tai sitten ei.
 Avaako Pärmäkoski Suomen mitalitilin päämatkallaan? Katso päivän lähetysajat ja suomalaiset
 Suuret hiihtolegendat kohtaavat – ”Äitee” Rantanen ja Marja-Liisa Kirvesniemi ripustavat rintanumeron menehtyneen olympiavoittajan patsaalle

Marja-Liisa Kirvesniemeltä koskettavat terveiset Seefeldin MM-joukkueelle – katso video


Summary: Kyseessä oli ensimmäinen ilmahyökkäys Kashmiria jakavan rajalinjan toiselle puolelle sitten vuoden 1971 sodan.

Intian hävittäjät ovat tehneet ilmahyökkäyksen Pakistanin alueelle Kashmirissa.
 Intia ja Pakistan jakavat keskenään kiistellyn Kashmirin vuoristoalueen. Kyseessä oli ensimmäinen ilmahyökkäys Kashmirin hallintorajan yli sen jälkeen, kun maat olivat sodassa vuonna 1971.
 Intian ulkoministeriön mukaan pommituksen kohteena oli islamistisen Jaish-e-Mohammed -militanttiryhmän koulutusleiri vuoristoseudulla Balakotin lähellä.
 Intia on syyttänyt ryhmittymää tämän kuun alkupuolella Intian alueella  Pulwamassa tehdystä itsemurhaiskusta , jossa kuoli noin 40 intialaista sotilasta.
 Intia on arvostellut Pakistania siitä, että se sallii terroristiryhmittymän toimivan alueellaan ja jopa tukee sitä. Pakistan on kiistänyt Intian syytökset.
 Intia kertoo saaneensa vakuuttavaa tiedustelutietoa siitä, että leirissä harjoiteltiin uusia terrori-iskuja.
 – Koska kyseessä oli ilmiselvä uhka, ennaltaehkäisevä isku oli välttämätön, sanoi Intian ulkoministeri  Vijay Gokhale .
 Intian mukaan iskuissa kuoli 300 Jaish-e-Mohammedin jäsentä.
 Pakistanin hallitus sanoo, että sen ilmavoimien hävittäjät estivät Intian Mirage-2000-koneita pääsemästä kohteisiinsa. Intialaiskoneet joutuivat pudottamaan pommilastinsa asumattomalle vuoristoseudulle ja pakenemaan. Asiasta kertoo esimerkiksi  pakistanilainen Dawn-lehti .
 Pakistan sanoo vastaavansa Intian hyökkäykseen "sopivalla hetkellä ja sopivassa paikassa".
 Intian ulkoministeriön tiedote pommituksen kohdealueesta on epäselvä. Ministeriö sanoo kohteen olleen Balakotin lähellä. Kashmirissa on kaksi Balakot-nimistä asutuskeskusta. Toinen on kylä maiden välisellä tulitaukolinjalla alueella, jota molemmat maat vaativat itselleen. Toinen Balakot on suurempi kaupunki, joka on selkeästi Pakistanin rajojen sisällä.
 Toistaiseksi on epäselvää, kumman Balakotin lähelle isku tehtiin, kertoo  The Guardian -lehti .
 Intian ja Pakistanin kiista Kashmirin alueen hallinnasta on  jatkunut vuosia . Alueella on ollut pieniä yhteenottoja ja tykistötulta jatkuvasti, mutta ilmaisku saattaa laajentaa konflktia.
 Vuonna 1999 maiden välillä käytiin Kashmirin alueella niin sanottu Kargilin sota. Siinä pakistanilaiset joukot tunkeutuivat Intian hallitsemalle alueelle Kashmirissa.
 Intian joukot löivät pakistanilaiset takaisin. Vastahyökkäysten tukena käytettiin ilmavoimia, mutta pommitushyökkäykset suuntautuivat Intian hallitsemalle alueelle.
 Lue lisää Intian ja Pakistanin konflikteista  BBC:n sivuilta .
 Uutista täydennetty 26.2. klo 15.57 Kargilin sodan osalta.

Intian ilmavoimat pommitti Pakistania


Summary: Komisario Ilkka Kantola vetoaa vanhempiin, että he keskustelisivat nuorten kanssa teon vaarallisuudesta. Kantola pyytää myös muita tielläliikkujia tekemään vastaavista havainnoista välittömästi ilmoituksen poliisille.

Länsi-Uudenmaan poliisi kertoo vakavista vaaratilateista erityisesti Espoon alueella. Teini-ikäisten nuorten on havaittu vaarantavan terveytensä ja elämänsä matkustamalla linja-auton takapuskurin päällä paikallisbusseissa.
 Komisario  Ilkka Kantola muistuttaa, että toiminta on erittäin vaarallista ja voi johtaa kuolemaan tai vakavaan loukkaantumiseen, josta voi seurata pahimmillaan elinikäiset vammat.
 – Vammautuminen tulee helposti jo siinä, kun nuori putoaa kyydistä kovassa vaudissa tai jarrutuksen seurauksena. Vielä pahemmin käy, jos takana tuleva auto ajaa kadulle pudonneen nuoren yli, Kantola sanoo.
 Poliisi vetoaa vanhempiin, että he keskustelisivat omien lastensa kanssa teon vaarallisuudesta.
 – Vaikka näitä havaintoja ei ole ollut paljon, jokainen tapaus on otettava vakavasti. Kyse on kuitenkin nuorten elämästä ja terveydestä. Olisi hyvä, jos muutkin tielläliikkujat tekisivät välittömästi ilmoituksen vastaavaa havaitessaan, Kantola painottaa.
 Poliisi puuttuu tapauksiin aina. Seurauksena on sakko liikenneturvallisuuden vaarantamisesta ja liputta matkustamisesta, joka on lievä petos.

Poliisi: Vaarallista leikkiä Espoossa – Teinit matkustavat bussien takapuskurien päällä


Summary: Krp katsoo, että miehen vangittuna pitämiselle ei ole enää edellytyksiä. Rikostutkinta törkeästä veropetoksesta ja törkeästä rahanpesusta jatkuu silti kuumeisena.

Keskusrikospoliisi ei enää vaadi  Airiston Helmen ratsioissa  kiinniotetun  Venäjän kansalaisen  tutkintavankeuden jatkamista. Krp katsoo, että miehen vangittuna pitämiselle ei ole enää edellytyksiä, sillä tapauksen esitutkinta kestää vielä pitkään.
 Vaikka syyskuussa tutkintavankeuteen määrätty mies on vapautettu tänään, hän on edelleen rikoksista epäilty. Häntä epäillään törkeästä veropetoksesta ja törkeästä rahanpesusta.
 Jutun yhteydessä on ollut vangittuna myös  Viron kansalainen , mutta hänet on vapautettu jo aiemmin. Häntä epäillään avunannosta törkeään veropetokseen ja törkeästä rahanpesusta.
 Epäily: Pimeitä palkkoja maksettu 2,8 miljoonan euron edestä
 Keskusrikospoliisi epäilee, että tutkinnan kohteena olevassa osakeyhtiössä on pesty rahaa usean miljoonan euron edestä. Yrityksen epäillään käyttäneen pimeää työvoimaa kiinteistöjen rakentamisessa.
 Poliisin tämänhetkisten laskelmien mukaanpimeitä palkkoja olisi maksettu yhteensä 2,8 miljoonan euron verran.
 Esitutkinnassa käytettävinä rikosnimikkeinä ovat muun muassa törkeä rahanpesu, törkeä veropetos ja törkeä työeläkevakuutusmaksupetos.
 Tutkinnanjohtaja, rikostarkastaja  Tomi Taskila  KRP:stä sanoo, että poikkeuksellisen laaja tutkinta on viime kuukausina keskittynyt muun muassa datan jäljentämiseen.
 Syyskuisen kotietsinnän aikana takavarikoiduista laitteista ja palvelimista on saatu tähän mennessä jäljennettyä noin 210 teratavua dataa.
 – Arvion mukaan jäljentämättä on maksimissaan noin 70 teratavua, mutta määrä tarkentuu sitä mukaa, kun jäljentäminen edistyy. Materiaalin joukossa on ollut muun muassa videokuvaa, valokuvia ja asiakirjoja.
 Virka-apua Suojelupoliisilta ja Puolustusvoimilta
 Keskusrikospoliisi on pyytänyt virka-apua pääosin vieraskielisen materiaalin läpi käymiseen Suojelupoliisilta ja Puolustusvoimilta. Lisäksi poliisin yhteistyö Verohallinnon kanssa on ollut tiivistä.
 Laitteiden lisäksi kotietsinnöissä takavarikoitiin käteistä rahaa noin kolmen miljoonan euron edestä. Tutkinnan aikana yrityksen edustaja on vaatinut takavarikon purkamista, mutta käräjäoikeuden päätöksellä takavarikkoaikaa on pidennetty tammikuuhun 2020 saakka. Takavarikkokiistaa käsitellään hovioikeudessa kevään aikana.
 – Esitutkinta jatkuu nyt muun muassa jäljennösten loppuun tekemisellä ja materiaalin tutkimisella, kuulusteluilla ja verotarkastuksella yritykseen.
 – Lisäksi odotamme oikeusapupyyntöihin vastauksia, mihin arviomme mukaan menee vielä useita kuukausia, tutkinnanjohtaja Taskila kertoo.
 Lue lisää:
 Airiston Helmen suuretsintä ei ollut laiton – käräjäoikeus hylkäsi venäläisen liikemiehen vaatimuksen ja jätti kohuyhtiön vaateet tutkimatta (14.12.2018)
 Airiston Helmen takavarikko jatkuu kahta sormusta lukuun ottamatta (28.11.2018)
 Airiston Helmi -vyyhdissä epäiltyjen tutkintavankeus jatkuu – Poliisin takavarikoimia miljoonia vaaditaan takaisin (13.11.2018)
 Airiston Helmeä pyörittävät nyt uudet miehet: Hallituksessa istuvat suomalainen eläkeläinen ja latvialainen jääkiekkoilija – ja lakiasioita hoitaa Kari Uoti (31.10.2018)
 Airiston Helmen kiinteistökauppojen miljoonat tulivat veroparatiisista – ostaja ja myyjä olivat sama taho (27.9.2018)
 Saaristotilalle saapui 9 vuotta sitten ostaja, joka kehui kirkasta hanavettä ja pyysi myyjiä leipomaan limppua – tällainen on mies Airiston Helmen takana (25.9.2018)
 Nämä 5 asiaa tiedämme Airiston operaatiosta: Rahanpesua ja kansainvälisiä talousrikoksia saaristoidyllissä – kartta näyttää omistusten sijainnin (24.9.2018)
 Miksi Turun saaristoon iskettiin kommandopipot päässä ja konepistoolit kädessä "normaalissa talousrikosjutussa"? – Näistä 9 asiasta poliisi vaikenee (23.9.2018)
 Jättioperaatio Turun saaristossa – kaksi otettu kiinni, KRP:n johtamissa kotietsinnöissä sata henkilöä mukana (22.9.2018)

Airiston Helmen ratsioissa kiinniotettu venäläismies vapautettiin tutkintavankeudesta


Summary: Pääministeri esittää lyhyttä lykkäystä eroon, jos sopimus tai ero ilman sopimusta eivät kelpaa parlamentille.

Tästä on kyse May esitti kolme brexit-vaihtoehtoa parlamentille: Äänestys erosopimuksesta 12. maaliskuuta mennessä. Jos sitä hyväksytä, seuraavana päivänä äänestys erosta ilman sopimusta. Jos parlamentti ei halua hyväksyä sopua eikä erota ilman sopimusta, äänestetään lyhyestä lykkäyksestä brexitiin 14. maaliskuuta. EU:sta kuullut ensikommentit lykkäämisestä myönteisiä.
 Brittipääministeri  Theresa May  yllyttää edelleen riitaisia lainsäätäjiään hyväksymään Britannian EU-eroa koskevan sopimuksen.
 May päivitti tiistaina brittiparlamenttia brexitin etenemisestä. Samalla hän lupasi, että jos sopimus ei kelpaa, voi parlamentti äänestää sopimuksettomasta erosta ja jos sitä ei haluta, voidaan brexitiä lykätä.
 Etukäteen brittilehdet  Sun  ja  Daily Mail  uutisoivat, että May aikoo sanoa, ettei hyväksy Britannian lähtöä Euroopan unionista ilman sopimusta. Ihan tarkalleen näin kuvio ei siis mennyt, mutta mahdollisuus lykkäyksestä on nyt luvattu kansanedustajille – kuten myös mahdollisuus erota ilman tarkkaa tietoa tulevasta.
 Taustalla on hännänveto Mayn omassa konservatiivipuolueessa. Useampi ministeri on uhannut erota, jos pääministeri ei virallisesti sano, että sopimukseton ero ei ole vaihtoehto.
 Seuraamme Mayn kommentteja ja reaktioita.
 Aloitetaan kuitenkin katsomalla video siitä, kuinka britit ylipäätään päätyivät äänestämään itsensä ulos Euroopan unionista. Hetki hetkeltä -seuranta alkaa alta.

Brexit voi lykkääntyä hetkeksi, EU suhtautuu myönteisesti – Yle seurasi hetki hetkeltä päivän brexit-puheita


Atria vähentää 51 henkilötyövuotta Nurmon sikaleikkaamossa  yt-neuvottelujen  seurauksena. Vähennykset toteutetaan sisäisillä järjestelyillä ja vähentämällä määräaikaista henkilöstöä.
 Järjestelyillä pyritään toteuttamaan 1,5 miljoonan euron vuotuiset säästöt ensi vuoden alusta lähtien.
 Yt-neuvottelut aloitettiin Nurmon sikaleikkaamossa tammikuun puolivälissä. Tuolloin leikkaamossa oli töissä noin 380 ihmistä. Tammikuussa arvioitiin, että työn määrä vähenisi noin 65 henkilötyövuoden verran, joten nyt toteutunut vähennys on hieman aiemmin oletettua pienempi.
 Atria käynnisti Nurmon sikaleikkaamon rakentamiseen ja uudistamiseen liittyvän investointihankkeen tammikuussa 2015. Investoinnin arvo oli noin 36 miljoonaa euroa. Investointi saatiin kokonaisuudessaan valmiiksi vuoden 2017 aikana.
 Lue lisää:
 Atria myymässä Venäjän-toimintonsa
 Atrian Nurmon sikaleikkamossa koko henkilöstöä koskevat yt-neuvottelut – syynä sianlihan laskenut kysyntä ja leikkaamon automatisointi

Atria vähentää 51 henkilötyövuotta Nurmon sikaleikkaamosta uudelleenjärjestelyillä


Summary: Käräjäoikeus tuomitsi Janitskinin lokakuussa vankeuteen MV-lehdessä julkaistujen rasististen ja loukkaavien kirjoitusten takia.

MV-julkaisun perustaja  Ilja Janitskin  lähtee  Paavo Väyrysen  Seitsemän tähden liikkeen eduskunta- ja eurovaaliehdokkaaksi.
 Viime vuosina tiuhaan puoluetta vaihtanut konkaripoliitikko Väyrynen kertoi asiasta Janitskin kanssa pitämässään tiedotustilaisuudessa tiistaina eduskunnassa.
 Janitskin sai syksyllä  vuoden ja kymmenen kuukauden vankeustuomion  muun muassa MV:ssä julkaistujen rasististen ja loukkaavien kirjoitusten takia.
 Tuomio tuli yhteensä 16 rikoksesta, muun muassa törkeistä kunnianloukkauksista, kiihottamisista kansanryhmää vastaan ja tekijänoikeusrikoksista.
 Oikeuden mukaan Janitskinin toiminnan tavoitteena on ollut muun muassa ihmisten maineen tuhoaminen ja ammattitaidon kyseenalaistaminen julkisuudessa. Tuomio ei ole lainvoimainen.
 Paavo Väyrynen, Janitskin on saanut ankaran tuomion. Miksi pitkän linjan poliitikkona haluatte tehdä yhteistyötä hänen kanssaan?
 – Ilja Janitskin haki ehdokkuutta riveissämme ja pohdimme asiaa. Hän on saanut tuomion siitä, että on MV-lehden päätoimittajana ollut vastuussa tietyistä teoista, jotka on käräjäoikeudessa todettu rikoksiksi. Hän on tuomionsa kärsinyt ja siltä osin asia on selvä, Väyrynen vastaa.
 – Hän on mainettaan parempi mies, kaltoin kohdeltu monella tavalla. Meillä on samansuuntaisia poliittisia näkemyksiä. Hän allekirjoittaa kaikki viisi tavoitetta, joiden puolesta tähtiliike taistelee.
 Eikö haittaa, että puolueenne riveissä on poikkeuksellisen tuomion saanut henkilö?
 – Nimenomaan poikkeuksellisen tuomion saanut henkilö. Jos kyse olisi murhamiehestä tai varkaasta, niin tilanne olisi aivan erilainen. Oikeustapaus on hyvin erikoinen. En näe että se olisi esteenä ehdokkuudelle.
 Onko käräjäoikeus teidän mielestänne väärässä?
 – En ota siihen kantaa. Tuomio on annettu ja se on kärsitty, siltä osin asia on selvä. Hovioikeus vasta päättää, mikä on lopullinen tuomio.
 Jos tuomiosta tulee lainvoimainen, haittaako se?
 – Ei haittaa, tuomio on kärsitty jo.
 Teillä on vuosikymmenien ura Suomen politiikassa. Mitä vastaatte niille, jotka ihmettelevät miksi lähdette vieläkin uudenlaisilla virityksillä politiikkaan?
 – Minusta ne jotka ihmettelevät, saisivat vaivautua perehtymään asioihin, siihen mitä Janitskin on todella tehnyt ja mistä hän on tuomion saanut. Ei hän ole itse missään lausunut mitään rasistista tai muutoin tuomittavaa, mutta lehdessä, jonka päätoimittaja hän on ollut, on ollut näitä tuomittavia tekoja.
 Käjäjäoikeuden päätöksen mukaan MV-lehti on valjastettu asiattoman ja useiden henkilöiden kunniaa loukkaavan keskustelun julkaisupaikaksi ja Janitskin on ollut vastuussa sen ja toisen omistamansa julkaisun, Uber Uutisten toiminnassa tehdyistä rikoksista.
 Eikö teitä häiritse, että olette yhteydessä tällaiseen asiaan?
 – Ei varsinkaan kun valtamedia tekee sitä samaa. Meillähän esiintyy jatkuvasti henkilöön käyviä rankkoja syytöksiä, ei julkaista vastineita. Valtamedia itse toimii journalismin periaatteita vastaan.

Väyrynen otti Ilja Janitskinin puolueensa ehdokkaaksi: "Jos kyse olisi murhamiehestä tai varkaasta, tilanne olisi erilainen"


Summary: Eduskunta tiedotti, että täysistunnot voivat huomisesta alkaen jatkua yöhön asti. Myös lauantaiksi 9. maaliskuuta on kaavailtu istuntovarausta.

Eduskunta varautuu kevään istuntokauden jatkamiseen maaliskuun 15. päivän jälkeen. Kyse olisi eduskunnalle  erittäin poikkeuksellisesta  menettelystä.
 Lisää työskentelyaikaa ollaan raivaamassa myös niin, että helmikuun 27. päivästä alkaen kello 22 takaraja poistuisi eli täysistunnot voivat jatkua myöhäisillalla.
 Istuntoja varaudutaan jatkamaan normaalia pidempään perjantaina 1. ja 8 maaliskuuta, ja lauantaiksi 9. maaliskuuta on istuntovaraus.
 Eduskunta tiedotti muutoksista täysistuntosuunnitelmaan tiistaina. Se täsmensi myöhemmin, että tiedot ovat ennenaikaisia, sillä päätöksiä ei ole vielä tehty, vaan jatkoajasta on vasta keskusteltu puhemiesneuvostossa.
 Puhemies  Paula Risikko  (kok.) vahvistaa, että puhemiehistölle on tullut pyyntö eduskunnan jatkoajasta. Se, kuinka paljon lisäaikaa tarvitaan, täsmentyy Risikon mukaan keskiviikkona puhemiesneuvostossa.
 Neuvosto koostuu valiokuntien puheenjohtajista sekä puhemiehistä.
 Sote-uudistuksen ehtiminen suuren salin ratkaisevaan äänestykseen riippuu myös sote-valiokunnan aikataulusta, toteaa perhe- ja peruspalveluministeri  Annika Saarikko  (kesk.) Ylelle.
 – Se on minusta ihan selvää, että lisäaikaa tavalla tai toisella ainakin valiokunnan työskentelyyn tullaan tarvitsemaan, Saarikko sanoo.
 Nykyisellä aikataululla – sote-valiokunnan takaraja on 5. maaliskuuta – maakuntasotemietintö ei tule Saarikon mukaan valmistumaan.
 – On nyt eduskunnan työmäärästä ja työn järjestelyistä kiinni, päästäänkö suureen saliin asti keskustelemaan ja lopulta äänestämään.
 Saarikko: Loppumetreille asti yritetään
 Sosiaali- ja valtiovarainministeriöt toimittivat tiistaina ratkaisuehdotuksiaan sote-valiokunnalle, jotta se voi tehdä mietintöön perustuslakivaliokunnan edellyttämät korjaukset. Huomenna ministeriöiltä tulee kaksi vielä ratkaisuehdotusta.
 –Ensisijainen tavoite näinä päivinä ja tunteina on, että ministeriöt voivat kaikin tavoin tukea valiokuntaa vaativassa tehtävässä niin, että hyvät, kestävät ratkaisut tarjotaan kaikkiin perustuslakivaliokunnan huomioihin. Juuri näyttää siltä että onnistuisimme, koska puolet on jo eduskuntaan toimitettu, sanoo Saarikko.
 Valiokunnan työmäärä on kuitenkin valtava, Saarikko myöntää, mutta sotepeli ei ole vielä pelattu.
 – En näe mitään syytä, miksei kannattaisi yrittää loppumetreille asti, Saarikko sanoo.
 15:45 Juttuun lisätty eduskunnan täsmennys, ettei jatkoajoista ole vielä päätetty.
 Lue myös:
 Soten pelastamiseksi väläytetään poikkeuskeinoa – eduskunta voi äänestää juuri ennen vaaleja
 Analyysi: Sote kiertyy yhä hankalampaan umpisolmuun – löytyykö hallituksesta avaajia?

Eduskunta varautuu istuntokauden jatkamiseen – Saarikko: Myös sote-valiokunta tarvitsee lisää aikaa – "Se on ihan selvä"


Summary: Ykköstyypin diabeetikoiden mahdollisuus osallistua varusmiespalvelukseen katkaistiin jo viime vuoden helmikuussa. Nyt käytäntö jää pysyväksi.

Ulkoasiain hallinto, maanpuolustus ja järjestystoimi

Diabeetikot eivät jatkossa voi suorittaa lainkaan varusmiespalvelusta, Diabetesliitto kertoo tiedotteessaan. Liitto perustaa tietonsa Pääesikunnan antamaan päätökseen.
 Liiton mukaan pääesikunnan päätöksessä vedotaan palvelusturvallisuuteen kohdistuviin riskeihin, ja taustalla on Sotilaslääketieteen keskuksen asiantuntijatyöryhmän tekemä raportti. Jatkossa diabeetikot sijoitetaan palveluskelpoisuusluokkaan C.
 Pääesikunnasta vahvistetaan Ylelle, että tieto pitää paikkansa. Apulaisosastopäällikkö everstiluutnantti  Arto Hirvelä  kertoo, että keskeinen syy päätökseen on diabeetikoiden palvelusturvallisuuteen kohdistuvat riskit.
 – Koska diabeetikoilla on ollut haasteita suorittaa palvelusta, on lähdetty siitä, että heidän terveytensä etusijalla tässä kannattaa mennä, Hirvelä kertoo.
 Pääesikunnan raportissa todetaan, että sodan ajan palvelusolosuhteissa diabeetikoille elintärkeää verensokerin seurantaa ja hoitoa, mukaan lukien insuliinin saatavuus, ei voida taata, minkä vuoksi diabeetikkoja ei palvelusturvallisuussyistä voida sijoittaa sodan ajan joukkoihin.
 Ykköstyypin diabeetikoiden mahdollisuus  suorittaa varusmiespalvelus katkaistiin jo viime vuoden helmikuussa toistaiseksi.  Nyt käytäntö jää pysyvästi voimaan.
 Puolustusvoimissa on palvellut tyypin 1 diabeetikoita vuodesta 2001 lähtien. Diabeetikot ovat voineet suorittaa armeijan taudistaan huolimatta poikkeusluvalla. Vuosina 2001–2017 asepalvelukseen astui 120 diabeetikkoa.
 Linjan syynä eläköitymiset
 Puolustusvoimain diabeteshoitaja  Anneli Rautuoja   kertoi Ylelle vuosi sitten helmikuussa , että päätös keskeytyksestä johtuu siitä, että diabeetikkovarusmiesten palveluksesta vastaavat henkilöt ovat siirtyneet eläkkeelle. Hän itse jäi eläkkeelle viime kesällä, ja diabeteslääkärinä toiminut professori  Timo Sane  eläköityi jo aiemmin.
 – Tämä on tosi valitettavaa. Palvelukseen astuneet diabeetikot ovat todella motivoituneita ja hyväkuntoisia. Heille tämä mahdollisuus on ollut todella iso asia ja heiltä on tullut erittäin paljon kiittävää palautetta, Rautuoja sanoo.
 Anneli Rautuoja toivoi tuolloin, että Pääesikunta olisi jatkanut diabeetikkojen mahdollisuutta asepalvelukseen. Näin ei Diabetesliiton tiistaisen tiedotteen perusteella kuitenkaan käynyt.
 Liitto pettyi päätökseen
 Diabetesliitto on pettynyt päätökseen. Se on kirjelmöinyt Pääesikunnalle ja tuonut esiin maanpuolustushalukkaiden diabeetikoiden harmistuksen.
 – Mahdollisuus suorittaa asepalvelus on ollut tärkeä tasa-arvon kannalta. Kategorinen päätös kaikkien diabeetikoiden varusmiespalveluskäytännön päättymisestä ei huomioi diabeteksen yksilöllisyyttä niin hoitomuodoissa kuin hoidon vaativuudessa, Diabetesliiton sosiaali- ja terveyspoliittinen asiantuntija  Laura Tuominen-Lozic  toteaa tiedotteessa.
 Lue lisää:
 Diabeetikkojen mahdollisuus varusmiespalvelukseen uhattuna

Diabeetikoiden mahdollisuus suorittaa varusmiespalvelus poikkeusluvalla lopetettiin – Puolustusvoimat perustelee turvallisuudella


Summary: Alueella on jo nyt luonnonsuojelualue, joka on pinta-alaltaan yli 10 000 hehtaaria. Alue on vanhojen metsien suojelualuetta sekä Natura-aluetta.

Sallan kunta haluaa perustaa kansallispuiston Sallantunturin matkailukeskuksen läheisyyteen. Kunnanhallitus oli kansallispuiston perustamisesta yksimielinen kokouksessaan maanantaina.
 Alueella on jo nyt luonnonsuojelualue, joka on pinta-alaltaan yli 10 000 hehtaaria. Alue on vanhojen metsien suojelualuetta ja Natura-aluetta. Metsähallituksen laskelmien mukaan kyseessä olevilla Sallatunturin valtion suojelu- ja virkistyskäyttöalueilla vieraili viime vuonna noin 76000 kävijää.
 Sallan kunnanhallitus valtuutti kunnanjohtaja  Erkki Parkkisen  valmistelemaan asiaa ympäristöministeriön, Metsähallituksen ja muiden yhteistyötahojen kanssa. Parkkisen mukaan käytännössä kyse olisi alueiden suojelustatuksen muuttamisesta.
 – Maa-alueet ovat jo nyt pitkälti valtion omistuksessa. Merkittäviä rakentamisinvestointeja ei juurikaan tarvita, sillä luontokeskuskin on jo käytännössä kunnan omistamassa Sallan Poropuistossa. Siellä sijaitsee jo nyt Metsähallituksen näyttelyosasto ja muita toimitiloja, Parkkinen kertoo.
 Kansallispuiston perustamisesta on keskusteltu epävirallisesti jo vuosia. Sallan kansallispuiston kohdalla toteutuisi myös Fennoskandian vihreän vyöhykkeen tavoitteet rajat ylittävistä suojelualuekokonaisuuksista, mitä Suomi osaltaan pyrkii edistämään.
 Kansallispuiston perustamisesta tehdään ensimmäiseksi kattava toteutettavuusselvitys. Virallinen valmistelua koskeva aloite tehdään heti ympäristöministeriölle heti ja tavoitteena on saada kattava perustamiseen liittyvä toteutettavuusselvitys valmiiksi ensi syksyyn mennessä. Näin mahdollistuu kansallispuiston perustamispäätös Parkkisen mukaan jo hyvinkin nopeasti.
 Myös Posion kunnalla on vireillä kansallispuiston perustaminen, Korouoman rotkolaaksoon.

Salla haluaa kansallispuiston Sallatunturiin


Summary: Toistaiseksi on epäselvää, kuka Ukrainaa nyt edustaa. Maan kulttuuriministeriö haluaa tehtävään patriootin.

Ukraina on perunut vastavalitun euroviisuedustajansa lähettämisen Israeliin.
 Ukrainan yleisradioyhtiön UA PCB:n ja  Maruv -nimellä esiintyvän  Anna Korsunin  neuvottelut edustamisen ehdoista kariutuivat maanantaina.
 Korsun, 27, voitti maansa edustajanpaikan lauantaina. Euroviisut järjestetään Israelissa toukokuussa.
 Maanantaina UA PCB ja Korsun ajautuivat riitaan sopimuksen ehdoista. Yhtiö syytti Korsunia kilpailun politisoimisesta ja kieltäytyi allekirjoittamasta edustussopimusta.
 Edustussopimuksen mukaan Korsun ei olisi saanut esiintyä Venäjällä. Hänellä oli jo aikeita esiintyä Moskovassa huhtikuussa, ja jotkut poliitikot olivat tästä syystä pitäneet Maruvia sopimattomana edustajana.
 Venäjä valtasi Ukrainalta Krimin niemimaan vuonna 2014 ja tukee Itä-Ukrainan separatisteja. Yleisradioyhtiö tarjosi Maruville sopimusta, joka kieltää väliaikaisesti konsertit Venäjällä.
 Korsun sanoi uutiskanava BBC:n mukaan  olleensa valmis perumaan  konsertit Venäjällä, mutta sanoi sopimuksen muiden osien olevan käytännössä sensuuria.
 Ukrainan UA PCB:n mukaan Korsun ei suostunut toimimaan "Ukrainan kulttuurilähettiläänä" tai edustamaan ukrainalaisten mielipiteitä maailmalla.
 – En ole valmis esiintymään iskulauseiden kanssa tai muuttamaan esiintymistäni poliitikkojemme edistämiseksi, Korsun kommentoi itse.
 – Olen muusikko, en poliittisen areenan työkalu.
 Ukraina järjesti Euroviisut vuonna 2017. Se  kielsi tuolloin Venäjän edustajan osallistumisen  kilpailuun, koska hän oli esiintynyt Venäjän valtaamalla Krimillä.
 Toistaiseksi on epäselvää, kuka Ukrainaa nyt edustaa. Ukrainan kulttuuriministeriö kommentoi, että vain velvollisuutensa tietävien patrioottien pitäisi antaa laulaa Ukrainan nimissä, koska "tuhannet sankarit kuolevat Ukrainan alueellisen koskemattomuuden vuoksi".
 Korjattu klo 18:57: Ukraina ei kieltänyt Venäjää osallistumasta 2017 euroviisuihin, vaan Venäjän edustajan, Julia Samoilovan.

Ukrainan euroviisuedustaja vaihtoon, Maruv kieltäytyi olemasta "poliitikkojen työkalu"


Summary: Saamelaiskäräjien oppimateriaalitomiston mukaan tilanne on surkea, mutta ilman valtion lisärahoitusta ei synny tarpeeksi uusia kirjoja.

Salli Konttinen  työskentelee Inarin kunnan Ivalon yläasteella saamen kielen ja saamenkielisten reaaliaineiden opettajana. Konttisen työpöydän täyttävät sekä saamen- että suomenkieliset oppikirjat. Mahtuupa pöydälle monisteitakin.
 Vaikka Konttinen opettaakin saamea, suomenkielisistä kirjoista hän hakee ajantasaisia, uuden opetussuunnitelman mukaisia tietoja ja sanoja. Saamenkielisistä kirjoista niitä on turha etsiä, koska ne ovat jopa yli 20 vuotta vanhoja.
 – Olemme puhuneet avaruudesta ja sivusimme myös sitä, että Pluto ei ole enää planeetta. Saamenkielisessä kirjassa asia oli tietysti vielä erilailla. Tiedän kuitenkin, että asiasta on käyty tieteellistä keskustelua kauan ja kävimme asiaa läpi oppilaiden kanssa, kertoo Konttinen.
 Salli Konttinen opettaa Ivalon yläasteella saamenkielisiä reaaliaineita ja saamen kieltä vieraana kielenä. Inger-Elle Suoninen / Yle
 Vaikka jotkut asiat ovatkin muuttuneet sen jälkeen, kun oppikirja on tullut painosta, ei opettaja voi lannistua työssään. Oppituntien lisäksi Konttinen käyttää viikossa useita tunteja oppimateriaalin etsimiseen.
 – Pula-ajan tasalla oleva oppimateriaalitilanne on haastava, mutta se on toisaalta myös tämän työn suola. Pääsen etsimään, miettimään ja kysymään muilta opettajilta, että miten he ovat ratkaisseet ongelmat, kertoo Konttinen.
 Vanhimmat kirjat 1990-luvulta
 Suomen saamelaiskäräjät tuottaa pohjois-, inarin- ja koltansaamenkielistä oppimateriaalia niin peruskouluun, lukioon kuin myös ammatti- ja aikuisopetukseen. Vuonna 2018 saamelaiskäräjät sai valtiolta oppimateriaalityöhön 500 000 euroa, jolla rahoitettiin noin 40 hanketta.
 Vuoden aikana valmistui yhteensä 22 uutta saamenkielistä oppimateriaalijulkaisua, joista 10 inarinsaamen kielelle, 3 koltansaamen kielelle ja 9 pohjoissaamen kielelle. Näillä ei kuitenkaan vielä päästä kovin pitkälle, sillä saamenkielisestä oppimateriaalista on huutava pula.
 Saamelaiskäräjien oppimateriaalisihteeri  Hannu Kangasniemen  mukaan suurin osa opetuksessa käytössä olevista saamenkielisistä kirjoista on noin kymmenen vuotta vanhoja. Vanhimmat oppimateriaalit, joita kouluissa edelleen käytetään, saattavat olla jopa yli 20 vuotta vanhoja.
 – Kymmenen vuotta vanha oppikirja ei ole mitenkään ihmeellinen asia saamenkielisessä koulumaailmassa. Nykyäänkin käytössä olevat saamenkieliset äidinkielen kirjat on julkaistu 1990-luvulta, huomauttaa Kangasniemi.
 Saamelaiskäräjien oppimateriaalisihteeri Hannu Kangasniemen mukaan saamelaiskäräjät voisi tuottaa oppimateriaalia enemmänkin, mutta ilman valtion lisärahoitusta se on mahdotonta. Inger-Elle Suoninen / Yle
 Kangasniemen mukaan opettajat kyselevät uusia oppikirjoja, mutta oppimateriaalitoimistolla ei ole tarjota kuin vanhoja.
 – Onhan tämä surkea tilanne. Olisi tärkeää uudistaa kirjoja, mutta meillä ei ole siihen tarpeeksi rahaa.
 – Yleensä, kun olemme ehtineet uudistamaan jonkin oppikirjasarjan, niin opetussuunnitelmat muuttuvat taas, harmittelee Kangasniemi.
 Tulevaisuus digitaalisissa julkaisuissa
 Saamelaiskäräjien oppimateriaalisihteeri Hannu Kangasniemen mukaan saamelaiskäräjät voisi tuottaa oppimateriaalia enemmänkin, mutta ilman valtion lisärahoitusta se on mahdotonta.
 Saamelaiskäräjät onkin esittänyt oppimateriaalivarojen tuntuvaa korottamista kehysehdotuksessaan vuosille 2020–2023.
 – Jo 800 000 eurolla tai miljoonalla pääsisimme pitkälle. Ei ole kyse kuitenkaan hurjista summista. Tuntuu vain, että päättäjät eivät ymmärrä, että teemme oppimateriaalia kolmelle eri saamen kielelle, sanoo Kangasniemi.
 Oppimateriaalityön painopistettä aiotaan siirtää digitaalisiin materiaaleihin, joita on helpompi uusia ja päivittää.
 – Olemme menossa koko ajan digitaalisempaan suuntaan ja sen onkin meille hyvä vaihtoehto juuri tämän tietojen päivittämisen suhteen.
 – Meiltä on tulossa uutta digitaalista materiaalia ja ihan vasta päätimme esimerkiksi, että emme julkaise uusinta maantiedon oppimateriaalia kirjana. Onkin jännä nähdä, miten koulut ottavat tämän vastaan, miettii saamelaiskäräjien oppimateriaalisihteeri Hannu Kangasniemi.

Saamelaislapset opiskelevat jopa yli 20 vuotta vanhoilla oppikirjoilla – eivät ole nykytiedon ja uuden opetussuunnitelman tasalla


Summary: Pohjois-Karjalassa on Suomen korkein työttömyysaste. Huomiota herättävä poikkeus maakunnassa on Kontiolahden kunta.

Kun työttömyystilastot kerran kuukaudessa julkaistaan, Pohjois-Karjalassa tiedetään jo yksi asia etukäteen: alhaisin työttömyysaste on jälleen Kontiolahdessa. Ero lähes kaikkiin maakunnan muihin kuntiin on useita prosenttiyksikköjä.
 Vuodesta 2013 lähtien Joensuun naapurikunnassa on ollut alhaisempi työttömyys kuin koko maan työttömyysaste.
 Nyt vajaan 15 000 asukkaan kunnassa työttömien osuus työvoimasta on 9,3 prosenttia. Tammikuussa koko maan työttömyysaste oli 9,6 prosenttia ja Pohjois-Karjalassa 13,3 prosenttia, mikä oli jälleen Suomen korkein luku.
 Kontiolahti ponnistelee työllistämisen eteen
 Yksi keino työttömyyden selättämisessä Kontiolahdessa on se, että kunta aloitti vuonna 2016 omat työllisyyspalvelut.
 – Viime vuosina on otettu yhteyttä erityisesti pitkäaikaistyöttömiin ja tavattu heitä henkilökohtaisesti. Myös työnantajille on markkinoitu kunnan työllisyyspalveluja jalkautumalla yrityksiin, kertoo Kontiolahden työllisyyskoordinaattori  Virpi Kettunen .
 – Kunta on merkittävä työllistäjä palkkatuella. Sieltä sitten saadaan ihmisiä eteenpäin, kun on työttömyys katkaistu. Myös yhteistyö yritysten ja yhdistysten kanssa on erittäin tärkeää, sieltä löytyy tilaisuuksia työttömille ja apua yrityksille, Kettunen selvittää.
 Asiakasmäärän kasvaessa työllisyysasioita hoitamaan on tarvittu lisää väkeä. Kontiolahti on palkannut uusia tekijöitä työttömistä.
 Ihmiset tarvitsevat henkilökohtaista palvelua.  Virpi Kettunen
 – Työllistämistoimenpiteillä on koulutettu vajaakuntoinen asiantuntijaksi ohjaajatehtäviin ja otettu pitkäaikaistyöttömistä henkilöitä, joilla on potentiaalia asiakastyöhön. Teemme itse niin kuin haluaisimme muiden tekevän, Kettunen kehaisee.
 Työllisyyskoordinaattorin kokemuksen mukaan pelkästään digitaalisten palveluiden tarjoaminen ei riitä.
 – Netissä on hyvä välittää tietoa ja somessa voi markkinoida. Mutta ihmiset tarvitsevat henkilökohtaista palvelua, on kyse työnantajasta tai työnhakijasta, kuunnella heidän tarpeitaan. Ihmisillä on niin monenlaisia tilanteita; monet työttömät tarvitsevat rinnalla kulkijoita, työhön valmennusta ja yhdessä tekemistä, Kettunen korostaa.
 Kontiolahden työllisyyskoordinaattori Virpi Kettunen on huomannut, että sekä työttömät että yrittäjät arvostavat henkilökohtaista kontaktia. Marja-Liisa Kämppi, Yle
 Hyvä sijainti ja kaavoitus auttaneet kasvua
 Sijainti yliopistokaupunki Joensuun naapurissa on Kontiolahdelle eittämätön etu, joka on osattu hyödyntää. Kunta on vuosia kaavoittanut runsaasti omakoti- ja teollisuustontteja kaupungin reuna-alueille. Kuntaan onkin muuttanut paljon työikäisiä.
 – Kontiolahti on vireä, kasvava kunta, jossa on panostettu tosi paljon työllistämiseen. Käytetään esimerkiksi paljon palkkatukea. Kunta ponnistelee työllistämisen kanssa ja on saatu yritykset yhteistyöhön, mikä on iso asia, analysoi johtaja  Sirpa Eklund  Pohjois-Karjalan työ- ja elinkeinotoimistosta.
 Lyhyt matka maakuntakeskukseen on myös Eklundin mielestä avittanut Kontiolahtea.
 – Ja Joensuussa on kaikki oppiasteet: toisen asteen opiskelumahdollisuudet, ammattikorkeakoulu ja yliopisto, TE-toimiston johtaja lisää.
 Kunnan panos kannattaa laittaa erityisesti yhteistyöhön yritysten kanssa.  Sirpa Eklund
 Toisaalta samanlainen sijaintietu on toisella Joensuun naapurilla Liperillä. Sekin on vuosien ajan kaavoittanut asuin- ja yritystontteja Joensuun läheisyyteen, mutta häviää silti työllisyydessä Kontiolahdelle.
 Työvoimaviranomainen muistuttaa, että kunta voi itsekin työllistää käyttämällä palkkatukea.
 – Mutta työllisyyden hoidossa kunnan panos kannattaa laittaa erityisesti yhteistyöhön yritysten kanssa: sieltä uusia työpaikkoja, yrityksille investointeja ja yrityksiä kasvu-uralle, Sirpa Eklund tähdentää.
 Yrittäjä Ville Hämäläinen etsii uusia työntekijöitä, mutta toivoisi kunnalta suoraa tukea työllistämiseen. Marja-Liisa Kämppi, Yle
 Pitkäaikaistyöttömät ja tiedonkulku kovat haasteet
 Kontiolahti on asettanut kovan tavoitteen: työttömien osuus kunnan työvoimasta painetaan alle 9 prosenttiin.
 – Kunnianhimoinen tavoite. Työllisyyden hoitoon on panostettu siellä niin paljon, esimerkiksi kuntalisällä, työpaikkoja etsitään monien väylien kautta, yhdistyksissä on kuntouttavaa työtoimintaa. En tiedä, mitä voisi vielä parantaa, Sirpa Eklund TE-toimistosta miettii.
 Kontiolahden kunnanvaltuusto päätti silti laittaa omille työllisyyspalveluille tiukan tavoitteen: pitkäaikaistyöttömistä kunnalle lankeava Kelan työmarkkinatukilasku on saatava tänä vuonna 10 prosenttia pienemmäksi. Viime vuonna kuntaosuus oli noin 900 000 euroa.
 Työllisyyskoordinaattori Virpi Kettusta mietityttää yli 50-vuotiaiden pitkäaikaistyöttömien iso osuus Kontiolahdessa. Lisäksi työttömissä on hänen mielestään paljon sellaisia, jotka eivät kuuluisi lainkaan työllisyyspalveluiden asiakkaiksi.
 Tietosuoja hidastaa.  Virpi Kettunen
 – Pitkäaikaistyöttömistä jopa neljäsosa, vähintään 20 prosenttia, on työkyvyttömiä, arvioi Kettunen.
 Ihmisten saaminen oikeiden palveluiden piiriin on vaikeaa myös siksi, että tiedonkulku viranomaisilta kuten TE-toimistoista ja Kelalta kuntaan päin on hankaloitunut kiristyneen tietosuoja-asetuksen vuoksi. Siksi työtön ei välttämättä saa tietoa kunnan työllisyyspalveluista eikä kunta puolestaan saa nopeasti tietoa uusista työttömistä ja heidän osaamisestaan.
 – Tietosuoja hidastaa; ei voida toimia niin tehokkaasti kuin pystyttäisiin ja haluttaisiin, Virpi Kettunen harmittelee.
 Kontiolahti on laittanut uusien asuin- ja teollisuusalueiden lisäksi paljon rahaa muun muassa ampumahiihtokeskuksen rakentamiseen ja ylläpitoon. Satsausta yhteen urheilupaikkaan on arvosteltu, mutta se on myös tuonut kuntaan isoja kansainvälisiä kisoja. Petri Lassheikki / Yle
 Yrittäjä toivoo suoratukea työllistämiseen
 FinEq International Oy on yhdeksän ihmistä työllistävä metallialan yritys Kontiolahden Lehmossa. Vuonna 2015 perustettu yritys on kääntynyt kunnan puoleen toimitilojen ja henkilöstöasioiden kanssa.
 – Yhteistyö on sujunut hyvin. Saadaan hyviä neuvoja ja ideoita, mitä voitaisiin tehdä paremmin, FinEqin toimitusjohtaja  Ville Hämäläinen  kehuu.
 Kasvuhakuisella yrittäjällä on laajennussuunnitelmia. Haussa on nytkin lisää työntekijöitä. Myös kunnan suuntaan on toiveita.
 – Rekrytoinneissa yrittäjällä on aina suuri riski, suoraa tukea toivotaan työllistämiseen. Tulee myös toimitilakysymys eteen aika nopeastikin, Hämäläinen kertoo ja miettii jo yhteydenottoa kunnan yrityspalveluihin.
 Rekrytoinneissa yrittäjällä on aina suuri riski.  Ville Hämäläinen
 Kaikki kunnat eivät kuitenkaan Kontiolahden tavoin sijaitse maakuntakeskuksen tai yliopistokaupungin kupeessa. Työvoima-asiantuntijan mielestä yksi tavoite sopii kuitenkin kaikille.
 – Hankkia investointeja ja suuria investointeja. Esimerkiksi Ilomantsi sai nyt  Vapon , joka tuo sinne paljon uusia työpaikkoja. SIllä on kerrannaisvaikutusta muihin: logistiikkaan ja palveluihin. Ja se tuo työikäistä väestöä, toteaa johtaja Sirpa Eklund Pohjois-Karjalan TE-toimistosta.
 Helpompaa kuin hamuta uusia investointeja maailmalta, on muistaa kunnassa jo toimivat yritykset.
 – Tukea niiden toimintojen mahdollista uusiutumista ja saamista entistä suuremmalle kasvu-uralle, Eklund muistuttaa.

Suomen synkimmällä työttömyysalueella yhdessä kunnassa työttömyysaste on alittanut vuosia maan keskiarvon – näin Kontiolahden ihme tehdään


Summary: Yhdysvaltain presidentti tapaa Pohjois-Korean johtajan keskiviikkona illallisella.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on saapunut Vietnamiin, jossa hän tapaa toisen kerran Pohjois-Korean johtajan  Kim Jong-unin .
 Johtajien on määrä tavata illallisella keskiviikkona. Varsinaiset keskustelut ovat ohjelmassa torstaina. Yhdysvaltain toiveissa on saada Pohjois-Korea luopumaan ydinaseestaan.
 Ennen tapaamista Yhdysvallat on pyrkinyt madaltamaan odotuksia. Trump sanoi sunnuntaina olevansa iloinen, jos Kim suostuu Hanoin tapaamisessa jatkamaan ydin- ja ohjuskokeiden jäädyttämistä.
 Edellisen kerran maiden johtajat tapasivat Singaporessa viime vuoden kesäkuussa.
 Singaporen kokouksen yhteisessä julkilausumassa Kim Jong-un sitoutui Korean niemimaan  ydinaseriisuntaan , mutta lausumasta  puuttuivat selvät askelmerkit  siitä, miten tavoitteeseen päästäisiin.
 Trump lensi, Kim matkasi junalla
 Trump lähti Washingtonista maanantaina Air Force One -koneella ja saapui Hanoihin tiistaina Englannissa ja Qatarissa tehtyjen välilaskujen jälkeen.
 Kim saapui Vietnamiin aiemmin tiistaina. Hän matkusti ensin junalla Kiinan kautta Vietnamin rajalle Đồng Đăngin kaupunkiin ja siitä eteenpäin panssaroidulla limusiinilla.
 Junamatka kesti 65 tuntia. Kovana tupakkamiehenä tunnettu diktaattori  kuvattiin matkan varrella Kiinassa polttamassa tupakkaa . Kim esiintyy virallisissakin kuvissa usein savuke kädessään, mutta hänen kerrotaan  pidättäytyneen polttamisesta  viimevuotisissa rauhankeskusteluissa Etelä-Korean presidentin  Moon Jae-inin  kanssa.
 Hanoin hotellijärjestelyissä esiintyi sekaannusta. Kimille ja Yhdysvaltain presidenttiä seuraaville yhdysvaltalaistoimittajille oli varattu sama hotelli. Toimittajat joutuivat väistymään. Virhe kuvastaa kiirettä, jolla tapaaminen jouduttiin järjestämään.
 Aiheesta aiemmin:
 Vietnamiin saapunut Kim Jong-un asteli panssarijunasta punaiselle matolle – kuvattiin polttamassa tupakkaa radan varressa Kiinassa  26.2.109
 Pohjois-Koreassa 20 kertaa vieraillut suomalaisasiantuntija uskoo Kim Jong-unin neuvottelevan tosissaan: "On aika sopia marssijärjestyksestä"  25.2.2019
 Trump saa esiintyä jalona johtajana, Pohjois-Korean Kim selviää lyhyellä lennolla – Vietnam on tarkoin valittu huippukokouspaikka  6.2.2019

Trump saapui Vietnamiin toiseen huipputapaamiseen Kim Jong-unin kanssa


Summary: Miestä epäillään törkeän pahoinpitelyn yrityksestä, rattijuopumuksesta, huumausainerikoksesta, kulkuneuvon kuljettamisesta oikeudetta sekä törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta.

Helsingin poliisi epäilee päihtyneen nuoren miehen yrittäneen ajaa tahallaan henkilöautolla kolmen kouluikäisen lapsen päälle taloyhtiön pysäköintialueella Helsingin Malmilla. Poliisin mukaan 25-vuotiaan miehen kohteina olleet tytöt ovat 10–13-vuotiaita.
 Epäilty teko tapahtui tiistaiaamuna kello kahdeksan jälkeen.
 Kouluun matkalla olleet tytöt olivat havainneet pihassa miehen, joka kuljeskeli henkilöauton ympärillä. Hetken kuluttua mies meni autoon ja kiihdytti suoraan kohti tyttöjä.
 Tytöt juoksivat eri suuntiin karkuun. Auto pysähtyi hetkeksi, mutta lähti sitten ajamaan yhden tytön perään. Poliisin mukaan tyttö joutui väistämään jalkakäytävältä metsän puolelle puun taakse piiloon, ettei auto osuisi häneen.
 – Kukaan ei loukkaantunut tilanteessa. Sivulliset henkilöt osoittivat poliisipartiolle, mihin mies oli pysäköinyt kilvettömän henkilöauton ja mihin asuntoon mies oli mennyt. Poliisi otti miehen kiinni asunnosta. Miehen epäillään olleen tapahtumahetkellä päihtynyt, kertoo tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Reijo Enqvist  Helsingin poliisilaitokselta.
 Poliisi epäilee miestä törkeän pahoinpitelyn yrityksestä, rattijuopumuksesta, huumausaineen käyttörikoksesta, kulkuneuvon kuljettamisesta oikeudetta sekä törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta. Mies ei ole esittänyt erityistä motiivia toiminnalleen.
 Poliisi tutkii tapahtunutta.

Poliisi epäilee päihtyneen miehen yrittäneen ajaa tahallaan kolmen koululaisen päälle Helsingin Malmilla – Mies kiihdytti kohti karkuun juoksevia tyttöjä


Summary: Hoitajat joutuvat kohtaamaan väkivaltaa entistä useammin. Pohjoismaista väkivaltaa ja sen uhkaa on eniten Suomessa.

Syksyllä 30 vuotta täyttänyt kannuslainen  Sonja Karppi  on tällä hetkellä eläkeläinen. Töissä tapahtunut väkivalta johti lopulta siihen, että hän on työkyvytön ja toistaiseksi tapaturmaeläkkeellä.
 Mutta palataan ajassa kaksi vuotta taaksepäin. Vielä silloin Sonja Karppi oli unelmatyössään hoitajana vaikeasti kehitysvammaisten yksikössä. Jostain syystä hän oli haaveillut juuri tästä työstä niin kauan kuin muistaa.
 Hän tiesi työn riskit, sillä väkivallasta oli puhuttu jo opiskeluaikana, ja siihen hänet oli koulutettu. Siitä huolimatta yksi maaliskuun päivä muutti hänen elämänsä.
 – Olin töissä kehitysvammaisten yksikössä ja asukas siellä hermostui, väänsi mun oikeasta ranteesta. Sieltä meni rikki useampi nivelside ja ranteeseen tuli pullistuma, Karppi kertoo.
 Sonja Karppi käy kipujensa takia toimintaterapiassa kerran viikossa. Yksi hoitokeino hänelle on peiliterapia. Kalle Niskala / Yle
 Karpin oikea käsi korjattiin leikkauksella kolme kuukautta tapaturman jälkeen. Leikkaus onnistui hyvin, mutta muutaman kuukauden jälkeen Karpin käteen tuli hermokipua.
 – Minulla todettiin hermoston kipuoireyhtymä CRPS, joka on etenevä hermostosairaus. Arki on mennyt täysin uusiksi. En ole työkuntoinen, enkä ole tapaturman jälkeen käynyt töissä. Tällä hetkellä kipuoireyhtymä on vallannut puolet mun kehosta.
 Kokkolassa Mesilän ryhmäkodin palveluesimies  Niina Kivinen  tietää tarkkaan väkivaltatilanteisiin johtaneet syyt, sillä nykyään hänen yksikössään ne käydään tarkasti läpi. Valtaosa väkivaltatilanteista johtuu siitä, että kehitysvammainen ei ymmärrä, mitä tapahtuu. Yllätys voi laukaista väkivaltaisen käytöksen.
 Myös Sonja Karpin tapauksessa kävi näin: kehitysvammainen asukas hermostui, kun hänen lempiohjelmansa ei tullutkaan tutulta kanavalta vaan se oli siirretty toiselle kanavalle.
 Väkivalta on arkea, mutta siihen ei saa koskaan turtua
 Hoitajat joutuvat kohtaamaan työssään väkivaltaa yhä useammin. Tuoreessa työterveyslaitoksen kyselyssä  yli puolet sote-henkilöstöstä raportoi väkivallasta tai sen uhkasta .
 Samanlaisia tuloksia on saatu marraskuussa 2018 tarkastetussa  Arja Rytkösen  väitöstutkimuksessa, jossa haastateltiin lähes neljääsataa ammattiliitto Superiin kuuluvaa hoitajaa.
 Rytkösen tutkimusessa yli puolet vastaajista oli kokenut asiakkailta tulevaa kritisointia tai haukkumista lähes päivittäin tai joka viikko. Lisäksi enemmän kuin kaksi hoitajaa viidestä oli kokenut asiakkaiden väkivaltaista käytöstä tai väkivallalla uhkailua lähes päivittäin tai joka viikko.
 Vammaishoitajien kohtaamaa väkivaltaa on selvitetty melko vähän, mutta ammattiliitto Superin viiden vuoden takaisessa  selvityksessä  72 prosenttia vammaishoitajista kertoi kokeneensa väkivaltaa viimeisen vuoden aikana.
 Superin asiantuntija  Saija Vähäkuopus  kertoo, että kentältä tulevan tiedon mukaan väkivalta kehitysvammaisten yksiköissä vain lisääntyy.
 – Vammaispuolella ongelmana on se, että henkilökuntaa on liian vähän, hoitajamitoituksia on monessa paikassa kiristetty. Sijaisia käytetään paljon, eikä kaikilla ole sopivaa koulutusta. Myös tukityöstä, kuten siivouksesta ja ruuanlaitosta, on monissa paikoissa säästetty, jolloin hoitajat joutuvat ottamaan siitä vastuuta, Vähäkuopus summaa ongelmia.
 Mesilän ryhmäkodissa väkivaltatilanteet on saatu vähenemään. Kalle Niskala / Yle
 Myös Keski-Pohjanmaalla terveysyhtymä Soiten kehitysvammaisten asumisyksiköissä henkilöstö raportoi entistä enemmän väkivallasta. Yleisimmin se on läpsimistä, tönimistä, tarttumista ja lyömistä.
 Ilmoitusten määrä oli viime vuonna seitsemän prosenttia suurempi kuin edellisvuonna. Toisaalta siihen on henkilökuntaa myös rohkaistu.
 – Väkivalta ja sen uhka on olemassa jatkuvasti. Vallalla on ollut tietynlainen toimintakulttuuri, että väkivallasta ilmoittamista ei ole nähty tarpeelliseksi. Nyt on tarkoituksella kannustettu siihen, että työntekijät tekisivät ilmoituksia, jotta tulisi näkyväksi, mitä siellä yksiköiden arjessa tapahtuu ja mitä sille voitaisiin tehdä, kertoo palvelualuejohtaja  Sari Valkama .
 – Ikinä väkivaltaa ei saa hyväksyä, eikä siihen saa turtua. On tärkeää, että väkivaltatilanteet puhutaan pois mielestä ja että niistä opitaan, sanoo Mesilän ryhmäkodin palveluesimies Niina Kivinen.
 Yksi yksikkö sai väkivallan vähenemään kolmanneksella – Mitä tehtiin?
 Mesilän ryhmäkoti on 15-paikkainen kehitysvammaisten asumisyksikkö. Siellä väkivalta- ja uhkatilanteita tapahtui runsaasti. Ongelmakohtia etsittiin ja niihin tartuttiin.
 Tuloksena oli se, että kun viime vuoden tammikuussa hoitajat tekivät väkivallasta 28 ilmoitusta, tämän vuoden tammikuussa niitä oli kahdeksan.
 Yksikössä tehtiin monenlaisia muutoksia.
 – Koska asukkaiden keskinäiset kemiat eivät aina kohtaa, teimme tilajärjestelyjä asukkaille. Sillä on saatu paljon positiivista aikaan. Meillä on myös tehostettu väkivaltatilanteiden läpikäyntiä. Niihin pureudutaan henkilöstöpalavereissa. Meillä on lisätty työnohjausta yksikössä ja lisäksi case-työnohjauksissa etsitään ratkaisuja problemaattisimpiin tilanteisiin, kertoo palveluesimies Niina Kivinen.
 Nha Vo on hoitajana Mesilän ryhmäkodissa. Hän myös kouluttaa muita hoitajia toimimaan väkivaltatilanteissa. Kalle Niskala / Yle
 Myös henkilökunnan ja asukkaiden kommunikaatiota on parannettu ja yllätyksellisiä tilanteita on yritetty karsia ennakolta pois.
 – Väkivaltatilanteet syntyvät useimmiten silloin, kun kommunikaatio ei toimi. Nyt asukkaalle esimerkiksi voidaan kuvittaa tarina siitä, mitä päivän aikana tapahtuu. Jos asukas on lähdössä vaikkapa hammaslääkäriin, häntä valmistetaan siihen hyvissä ajoin. Lisäksi mukaan voi lähteä tarvittaessa kaksi hoitajaa.
 Myös se tosiasia on hyväksyttävä, että kaikkeen ei voi varautua.
 – Aina tulee eteen yllättäviä asioita – kun se voi olla vaikka ukonilma. Mutta sitten kun se yllättävä tilanne tulee, olisi hyvä, että niihin on ennakkoon mietitty ratkaisuja. Yllättävässä tilanteessa tärkeää on rauhallisuus ja tilanteen haltuunotto kaikessa rauhassa, Kivinen sanoo.
 "Yhtään en ole vihainen tai katkera hänelle, joka tämän teki"
 Sonja Karpin arki on keinojen keksimistä siihen, miten lapsiperheen arki saadaan pyörimään ja miten hän itse jaksaisi kipujensa kanssa.
 Hänellä on hermosäyrkyä paitsi oikeassa kädessä myös saman puolen jalassa. Jalan kolme varvasta on tunnottomat ja leposyke poikkeuksellisen korkea. Kauppakassien nostaminen ei onnistu, ja siivoukseen tai pihan haravointiin Karppi tarvitsee apua.
 Hänen on pitänyt opetella siihen, että väkisin ei saa tehdä mitään, koska hinta on kivulias.
 – Minun on pitänyt opetella sanomaan ei, en pysty. Se on ollut vaikeaa. Jo muutaman kilometrin kävely aiheuttaa sen, että hermosäryt tulevat tosi voimakkaina, se taas vaikuttaa yöuneen ja kun nukkuminen on vaikeaa, seuraavana päivänä olen taas kipeämpi.
 Karppi on saanut apua toimintaterapiasta. Hän on käynyt Petra Saariketun vastaantolla vuoden ajan. Kalle Niskala / Yle
 Lääkärit ovat sanoneet Sonja Karpille suoraan, että hän ei voi todennäköisesti enää koskaan palata hoitotyöhön.
 Hänelle ei ole jäänyt tapahtuneesta pelkoja ja sanojensa mukaan haluaisi kiljuen takaisin vammaishoitajaksi.
 – Yhtään en ole vihainen tai katkera hänelle, joka tämän teki. Ymmärrän täysin, mitkä syyt tähän johtivat, mutta sen kanssa on pitänyt tehdä töitä, etten pysty enää siihen työhön, johon olin aina halunnut, Karppi sanoo.
 Mutta unelma hänellä on:
 – Kyllä minä töihin haluan takaisin. Mitä se sitten on, se on vielä auki, mutta töihin, ei kotia. Siihen on vielä pitkä matka, mutta se on tavoite.
 Sonja Karpin viesti päättäjille on se, että vammaistyössä hoitajia pitää olla riittävästi.
 – Jatkuva kiire ja hoputtaminen lisää työn riskejä, Karppi sanoo painokkaasti.

"Arki on mennyt täysin uusiksi, sillä kipuoireyhtymä on vallannut puolet mun kehosta" – Vammaistyössä väkivalta on hoitajille arkea


Summary: Kiukaiden päästöjä halutaan vähentää, mutta viranomaiset ja kiuasvalmistajat eivät ole päässeet sopuun yhteisestä mittaustavasta.

Helsingin seudun ympäristöpalvelut (HSY)

Tästä on kyse Eri kiukaiden pienhiukkaspäästöissä on jopa yli satakertaisia eroja. Syöpävaarallisia pienhiukkasia vapautuu, kun puu palaa epäpuhtaasti. Kiukaille suunnitellaan yhteistä ympäristömerkintää, jonka avulla kuluttaja voisi valita vähäpäästöisemmän tulisijan.
 Suomessa myytävissä puukiukaissa on valtavia eroja pienhiukkaspäästöissä. Terveydelle haitallisia, syöpää aiheuttavia pah-yhdisteitä vapautuu saunaa lämmittäessä hyvin vaihtelevasti.
 KIUAS-hankkeen tutkimuksissa selvisi , että ero kahden kiukaan pienhiukkaspäästöjen välillä voi olla jopa yli satakertainen.
 – Kiukaat ovat todellakin yksilöllisiä. Jokainen toimii omien periaatteidensa mukaisesti. Kiukaissa puun kaasuuntumisen sääntely on avainasia, kertoo tuloksista yllättynyt Itä-Suomen yliopiston tutkija  Jarkko Tissari .
 Tarkkoja valmistaja- tai mallikohtaisia tutkimustuloksia ei hankkeen tässä vaiheessa julkaista. Yksi syy tähän on se, ettei kiukaiden pienhiukkaspäästöjen mittausmenetelmästä ole päästy yhteisymmärrykseen valmistajien ja muiden tahojen kesken.
 Mitkä ihmeen pienhiukkaset? Pienhiukkaset koostuvat kemiallisesti erilaisista yhdisteistä kuten PAH-yhdisteistä ja noesta. Altistuminen pienhiukkasille omalla asuinalueella lisää esimerkiksi astma- ja sydänoireita ja pitkällä aikavälillä kuolleisuutta. Noin puolet Suomen pienhiukkaspäästöistä on peräisin kotitalouksien puunpoltosta. Kiukaiden osuus näistä päästöistä on merkittävä. Lähde: Helsingin seudun ympäristöpalvelut HSY
 Puukiuas on eniten päästöjä aiheuttava tulisija
 Päästötutkimukset tehtiin  Kuopiossa merikonttiin rakennetussa tutkimussaunassa . Tutkija toivoo, että hankkeeseen luotu mittauskonsepti olisi tulevaisuudessa se yhteinen tapa, jolla kiukaiden pienhiukkaspäästöjä mitataan.
 – Verrattuna kaikkiin tulisijoihin puukiukaat tuottavat eniten päästöjä. Kaikkein saastuttavimmat kiukaat ovat jääneet markkinoilta pois, muttan nykyisiä kiukaita on mahdollista kehittää vielä reilusti nykyistä vähäpäästöisemmiksi, Tissari toteaa.
 Kuluttajan kannalta tilanne on ongelmallinen. Kiukaan ostajalla on tällä hetkellä niukasti tietoa tulisijan päästöistä. Kiukaan CE-merkinnästä voi päätellä vain sen tehon, hyötysuhteen ja häkäpäästöt. Terveydelle haitallisista pienhiukkasista se ei kerro mitään.
  Itä-Suomen yliopiston tutkija Jarkko Tissari. Veli-Pekka Hämäläinen / Yle
 KIUAS-hankkeen pidemmän aikavälin tavoitteena on kehittää kiukaille ympäristömerkintä, joka helpottaisi kuluttajan vähäpäästöisen kiukaan valintaa.
 Isojen kiuasvalmistajien mielestä ongelma pienhiukkaspäästöjen osalta piilee juuri siinä, ettei yhteistä ja sovittua mittaustapaa ole. Sekä Harviassa että Narvissa toivotaan EU:n yhteistä mittaustapaa, jo vienninkin vuoksi.
 – Ympäristömerkinnän pienenä riskinä näemme sen, että jos Suomella on omansa, Ruotsilla omansa, Saksalla omansa ja niin edelleen, se on vaikeasti hallittavissa oleva tilanne, pohtii Harvian tuotekehitysjohtaja  Timo Harvia .
 Vaikka kiukaiden pienhiukkaspäästöjä ei tällä hetkellä säännellä EU:n tasolla tai kansallisesti millään tavalla, kokevat valmistajat silti painetta saada ne kuriin.
 – Kun uusia tuotteita kehitetään, yhä enenevissä määrin niissä otetaan päästöt huomioon. Pyrimme tekemään tuotteita, jotka täyttävät tulevaisuudenkin vaatimukset, sanoo Narvin tuotekehityspäällikkö  Manu Nummela .
 "Kiuasvalmistajien kanssa on jo neuvoteltu"
 Ympäristöministeriön laatimassa uudessa  illmansuojeluohjelman luonnoksesessa  (lausuntopalvelu.fi-sivusto) on ehdotuksia kiukaiden päästöjen suitsimiseksi. Ministeriön mukaan yhteistyö valmistajien kanssa on avainasemassa.
 – Kiuasvalmistajien kanssa on jo neuvoteltu, miten tätä asiaa voitaisiin edistää niin, että kaikki ovat voittajia. Että kuluttajat voisivat valita hyviä kiukaita ja niitä olisi myös tarjolla. Tietotasoakin pitää nostaa joka puolella, että voimme toimia ympäristön ja terveyden kannalta hyvin, sanoo ympäristöministeriön neuvotteleva virkamies  Sirpa Salo-Asikainen.
 Lauri Rautavuori / Yle
 Yksi KIUAS-hankkeenkin tavoitteista on tiedon lisääminen, sillä puun pienpolton päästöihin vaikuttaa oleellisesti myös se, miten puuta polttaa. Kiustatukimuksen perusteella hiukkaspäästöihin vaikuttaa suuresti myös polttotapa.
 Tästä HSY:n  videosta  (Youtube) voit opiskella vinkkejä, kuinka lämmittää kiuasta vähäpäästöisemmin.
 Hankkeessa ovat mukana Itä-Suomen yliopisto, ympäristöministeriö, sosiaali- ja terveysministeriö, Suomen ympäristökeskus, Helsingin seudun ympäristöpalvelut HSY sekä Helsingin, Kuopion ja Turun kaupungit.

Puukiukaiden hiukkaspäästöissä satakertaiset erot – ostaja saa vielä arvailla, mistä kiukaasta on vähiten vaaraa terveydelle


Summary: Poliisihallitus ei aio osallistua uusien peltipoliisien sähkökuluihin. Helsingin kaupungin mukaan valvonnasta tulee kaupungille vain kuluja, ei tuloja.

Uudentyyppisten automaattikameroiden asentaminen Helsinkiin uhkaa viivästyä, jos Helsinki ja Poliisihallitus eivät pääse sopimukseen tulevien peltipoliisien aiheuttamasta sähkölaskusta.
 Uudet kameratolpat ovat poliisin omistamia, kun vanhat ovat Helsingin kaupungin.
 Kaupunki selvittää parhaillaan, pitäisikö poliisin maksaa tolppien sähkölasku samaan tapaan kuin esimerkiksi ulkomainostajat maksavat. Helsingin mukaan valvonnasta tulee kuluja kaupungille, mutta tulot menevät valtiolle.
 – Täytyy tarkistaa energiamarkkinaviranomaisilta, että kaikki menee lain ja pykälien mukaisesti. Siinä on hyvinkin painavia perusteita sille, että itse maksamme valvontakulut, kun valvomme omaa katuverkostoamme, mutta kuitenkin siitä tulee myös tuloja, sanoo Helsingin kaupunkitekniikan yksikön päällikkö  Olli Markkanen .
 Poliisihallitus ei aio toimia eri tavalla Helsingin suhteen
 Poliisihallitus ei aio suostua maksamaan tolppien kuluttamaa sähköä. Yleinen käytäntö on, että tienpitäjä maksaa peltipoliisien sähköt. Poliisihallituksen mukaan jo vuosia on toimittu näin ja samaa käytäntöä noudatetaan myös kaupunkien kanssa.
 – Se on sitten Helsingin asia, jos kaupunki ei halua automaattista valvontaa. Poliisihallitus tekee samanlaiset sopimukset kaikkien kaupunkien kanssa, ei me voida tehdä erilaisia sopimuksia jonkun yksittäisen kaupungin kanssa. Sehän olisi tasavertaisuusasia, kommentoi poliisilylitarkastaja  Heikki Ihalainen  Poliisihallituksesta.
 Ihalaisen mukaan automaattinen kameravalvonta parantaa liikenneturvallisuutta edullisesti. Hänestä sähkönkulutus on pieni kuluerä. Hän arvoi, että pelkästään taajamissa kaduille rakennettava hidastetöyssy maksaisi enemmän.
 Porvoon kanssa Poliisihallitus on jo tehnyt uudentyyppisistä kameroista sopimuksen, jonka mukaan Porvoon kaupunki maksaa valvontakameroiden käyttämän sähkön.
 Ihalainen: Kameroille on tarvittaessa käyttöä muualla
 Poliisihallitus on varannut Helsingille uusia kameroita tehostuvaa valvontaa varten. Uudet kamerat on jo toimitettu poliisilaitoksille. Poliisiylitarkastajan mukaan Helsinki jää ilman valvontaa, mikäli se ei suostu samoihin ehtoihin kuin muut.
 – Mitään valvontaa ei kuitenkaan tehdä ennen kuin kaupungin kanssa on tehty sopimukset. Valvontaa ei voi aloittaa ennen sopimusten allekirjoittamista. Mikäli Helsinki ei halua valvontaa, kamerat voidaan toimittaa muille, Ihalainen toteaa.
 Helsinkiin on tarkoitus asentaa 70 uudentyyppistä valvontakameraa ja ensimmäisten olisi tarkoitus tulla käyttöön jo huhtikuussa. Mechelininkadulle on jo rakennettu parit kamerapylväät, mutta ne odottelevat sopimuksen syntymistä käyttämättöminä.
 Helsingin kaupunkitekniikan yksikön päällikkö Olli Markkanen arvioi kuitenkin edelleen, että ensimmäiset uudentyyppiset tolppakamerat otetaan käyttöön kevään tai alkukesän aikana.
 Lue myös:
 Ennätysmäärä peltipoliiseja Helsinkiin – Katso Ylen kartoista, mihin 70 uutta tolppaa tulevat

Helsinki haluaa kaduilleen 70 uutta peltipoliisia, mutta kuka maksaa viulut?  Poliisihallitus ja Helsingin kaupunki eivät ole päässeet sopimukseen sähkölaskusta


Summary: THL:n erikoistutkijan mukaan huolellinen käsienpesu ehkäisee norovirukseen sairastumista tehokkaammin kuin käsidesin käyttö.

Vatsatautia aiheuttava norovirus jyllää nyt eri puolella Suomea. Terveyden ja hyvinvoinninlaitoksen THL:n erikoistutkijan  Haider Al-Hellon  mukaan tammi-helmikuun aikana on tilastoitu noin 900 norovirustapausta. Tiedot perustuvat THL:n tartuntatautirekisteriin.
 Tartuntoja on nyt enemmän kuin viime vuonna samaan aikaan, mutta vähemmän kuin huippuvuonna 2017, jolloin tartuntoja oli tammi-helmikuun aikana lähes 1300.
 – Tilastoidut tautitapaukset ovat pieni osa todellisuudesta, vain jäävuoren huippu. Näin siksi, että suurin osa sairastaa taudin kotona. Meidän tilastoissa näkyvät vain todetut tapaukset, sanoo Al-Hello.
 Norovirusepidemia iskee tyypillisesti tammi-toukokuussa. Erikoistutkija uskoo, että virustartuntojen määrässä ollaan saavuttamassa huippu ja lähiviikkoina tartuntojen määrä lähtee pikkuhiljaa laskuun.
 Tällä hetkellä tartuntoja on ympäri Suomea, mutta eniten tapauksia on isoissa kaupungeissa.
 Noroviruksen oireina on äkilliset kouristavat vatsakivut ja pahoinvointi, josta seuraa oksentelu. Suurella osalla tautia sairastavista esiintyy myös ripulia ja kuumetta.
 THL:n tartuntatautitilaston perusteella eniten tautiin ovat tammi-helmikuun aikana sairastuneet yli 70-vuotiaat. Norovirus on THL:n mukaan merkittävä vatsataudin aiheuttaja myös lapsilla. Tilastoihin merkityistä tapauksista kuusi prosenttia on tähän mennessä ollut alle 4-vuotiailla.
 Aikuisille ja vanhuksille norovirusrokote olisi tärkeä, koska etenkin vanhukset voivat kuolla saatuaan noroviruksen.  Professori Timo Vesikari, Rokotetutkimuskeskuksen johtaja
 Norovirus, kuten monet muutkin virustaudit, jylläävät tavallisesti talvella tai keväällä. Al-Hellon mukaan on olemassa monta teoriaa siihen, miksi virukset tarttuvat helpommin juuri talvella.
 – Talvella kun on kylmä, ihmiset kokoontuvat pieniin tiloihin, jolloin he ovat tiiviissä ympäristössä ja tartuntoja on hyvin helposti saatavilla. Keväämmällä, kun ilma lämpenee ja ihmiset liikkuvat enemmän ulkona, tartuntoja ei ole niin helposti saatavilla, hän sanoo.
 Norovirus kestää käsidesin
 Al-Hellon mukaan moni uskoo virheellisesti, että käsidesin runsas käyttö pelastaisi norovirukselta. Hän korostaa, että paras tapa suojautua taudilta on pestä kädet kunnolla saippualla ja vedellä, ja riittävän pitkään.
 – Käsidesi voi olla lisänä sen jälkeen, kun on ensin pessyt kädet saippualla vähintään 40 sekunnin ajan. Käsidesi ei toimi niin sanottuihin vaipattomiin viruksiin, kuten noro- ja enterovirus.
 Noroviruksen reitti suuhun on käsien kautta, ulosteilla saastuneen ruoan kautta, tai ulosteella saastuneen veden kautta, selvittää Al-Hello. Jos huolehditaan, että näissä ei ole norovirusta, niin silloin tartuntoja ei tapahdu.
 – Eli tehostettu käsien pesu vessakäynnin jälkeen, ennen ruoan laittoa, ennen syömistä, ja miksi ei syömisen jälkeenkin.
 Norovirus voi jäädä esimerkiksi kodinpintoihin kuukaudeksi, jos paikkoja ei pestä klooripitoisella puhdistusaineella.
 – Oven kahvat, hanat, vessanpöntöt on pestävä huolellisesti puhdistusaineella, koska vain puhdistus estää viruksen tarttumisen.
 Rokotetta kehitetään Tampereella, mutta edistysaskeleet vähäisiä
 Norovirusinfektioon ei ole olemassa mitään lääkettä ja yleensä sairaus menee ohi kotona potiessa. Tampereen yliopiston Rokotetutkimuskeskuksessa on kehitetty norovirukseen rokotetta 2010-luvun alusta lähtien.
 Rokotetutkimuskeskuksen johtajan, professori  Timo Vesikarin  mukaan rokotteelle on olemassa hyvä pohja, mutta kliinisiin tutkimuksiin asti ei ole vielä päästy.
 Haastetta aiheuttaa myös se, että rokotteen kehittämisessä ei ole pystytty käyttämään elävää virusta vaan rokotetyö perustuu noroviruksen kaltaisiin viruspartikkeleihin, joita tuotetaan esimerkiksi hyönteis- tai kasvisolussa.
 Vesikari uskoo, että kliinisiä tutkimuksiin voitaisiin päästä vuonna 2020, jos kaikki menee "putkeen". Ongelmana on ollut rahoituksen saaminen.
 – Vastoinkäymisiä on ollut. Meidän ajatuksena on yhdistää noro- ja rotavirusrokote. Kyseiset virukset ovat pikkulasten kaksi yleisintä ripulia aiheuttavaa virusta. Aikuisille ja vanhuksille norovirusrokote olisi tärkeä, koska etenkin vanhukset voivat kuolla saatuaan noroviruksen, sanoo Vesikari.
 Rotavirusrokote otettiin käyttöön vuonna 2009.
 Vesikarin mukaan esimerkiksi japanilaisen lääkeyhtiö Takedan tekemässä tutkimuksessa on lupaavia tuloksia norovirusrokotteesta, joka on edennyt kliinisiin tutkimuksiin asti. Kokeisiin osallistuneet vapaaehtoiset rokotettiin ensin ja sen jälkeen heille syötettiin norovirusta. Suoja syntyi, mutta vain vaikeimmille tautimuodoille.
 – Noroviruksia on niin montaa tyyppiä, että sellaista rokotetta, joka suojaisi niiltä kaikilta, on mahdoton tehdä, sanoo Vesikari.
 Voit keskustella aiheesta jutun alla. Keskustelu sulkeutuu 26.2. kello 22.00.

Alkuvuoden tuttu vieras norovirus jyllää jälleen – Suomessa on kehitetty virukselle rokotetta vuosia, mutta tie on kivinen


Summary: Kiinteistön sähkönjakelu on häiriintynyt maan alla olleen kaapelipalon vuoksi.

Helsingin Ruoholahdessa sijaitseva kauppakeskus Ruoholahti on jouduttu evakuoimaan kaapelipalon vuoksi. Palo on aiheuttanut rakennukseen laajan sähkökatkon. Ihmisiä oli myös jumissa rakennuksen hisseissä tiistaina alkuillasta.
 Päivystävän palomestarin  Tomi Kuusamon  mukaan ainakin kaksi hissiin jumittunutta ihmistä on jo kuitenkin saatu turvaan. Hissejä tarkastettiin vielä illalla, sillä kauppakeskuksessa on niitä runsaasti, yleisöhissien lisäksi myös huoltohissejä.
 Hissien tarkastukset saatiin valmiiksi noin kello 20 mennessä.
 Paikalla on ollut useita pelastuslaitoksen yksiköitä ja poliisi ohjasi liikennettä kauppakeskuksen ympäristössä.
 Helsingin pelastuslaitoksen päivystävän palomestarinmukaan tulipalo oli kaapelikourussa maan alla, mutta se saatiin sammutettua nopeasti. Kiinteistön sähkönjakelu on kuitenkin häiriintynyt. Kuusamo kertoi Ylelle, että Helenin asentajat tutkivat tilannetta.
 Helen selvittää vikoja
 Sähkölaitos on ollut paikalla tutkimassa vaurioita. Sähkökatkon kestosta ja vaurioiden laajuudesta ei ole saatu tarkkaa tietoa.
 Helenin viestinnästä  Seija Uusitalo  kertoi Ylelle illalla puoli seitsemän aikaan, että sähkökatkon tarkkaa kestoa ei vielä osata sanoa, mutta asiaa tutkitaan ja pyritään tiedottamaan vielä tiistai-illan aikana. Uusitalon mukaan kaapelivika oli tiettävästi ensin Helenin järjestelmässä ja aiheutti sen jälkeen vian myös kauppakeskuksen sähköjärjestelmään.
 Helen ilmoitti noin kello 19 jälkeen pikaviestintäpalvelu Twitterissä, että Helenin oma sähköverkko on saatu kuntoon, mutta kauppakeskuksen osalta työt jatkuvat.
 Helen tiedotti Twitterissä koko Ruoholahden kaupunginosaa koskevasta sähkökatkosta illalla noin kello 18:40.
 Pelastuslaitos sai hälytyksen rakennuspalosta Itämerenkadulla hieman ennen puolta kuutta iltapäivällä. Kauppakeskuksen vartijat olivat tyhjentäneet kauppakeskuksen hissiin juuttuneita lukuun ottamatta jo ennen pelastushenkilöstön saapumista.
 Kauppakeskuksen tiloissa sijaitsee kauppojen lisäksi muun muassa liikuntakeskus Motivus, Hoplop ja STT:n toimitus.
 Ruoholahden kauppakeskuspäällikkö Kirsi Lehikoinen kertoi illalla, että kauppakeskus pyritään saamaan auki mahdollisimman pian.
 – Tässä vaiheessa en ole vielä saanut tietoa, koska sähkökatkos saadaan korjattua ja kauppakeskus avattua, hän ilmoitti tiistai-iltana ennen kello 20.
 Hoplop: Tulipalo oli leikkipuiston eteisessä
 Ruoholahden kauppakeskuksen palohälytys johtui alakerroksessa sijaitsevassa sisäleikkipuisto Hoplopissa palaneesta sähkökaapelista, kertoo STT. Sähkökaapeli paloi leikkipuiston eteisessä. Hoplopissa oli paloaikana paikalla muutamia kymmeniä ihmisiä.
 Hoplopin työntekijät ohjasivat ihmiset ulos hätäuloskäyntien kautta. Evakuointi sujui rauhallisesti, Hoplopista kerrotaan. Sisäleikkipuiston mukaan katutyö oli aiheuttanut ylikuormituspiikin, jonka vuoksi kaapeli syttyi tuleen.
 Oletko paikan päällä? Voit lähettää meille uutiskuvan tai -videon osoitteessa  yle.fi/uutisvinkki .

Kauppakeskus evakuoitiin Helsingin Ruoholahdessa – Ihmisiä oli jumissa hisseissä sähkökatkon vuoksi


Summary: Sote-rutistus on huipentumassa finaalikierrokseen. Lue tästä tärkeimmät käänteet ja olet kartalla, kun eletään uudistuksen kohtalonhetkiä.

Politiikan penkkiurheilijaa jo hirvittää, kun katsoo kuinka vinhaan vauhtiin maakunta- ja sote-uudistus on tällä viikolla kiihdytetty.
 Eduskunnan valiokunnat ovat piiskanneet itsensä hurjaan laukkaan, hallitus sorvaa vastauksiaan ennätystahtia, poliitikot sinkoutuvat ulkoradoille ja asiantuntijat pyörittävät päätään epäuskoisina.
 Toimittajat kertovat kansakunnalle uusimmista käänteistä posket punaisina. Joka toinen sana uutisvirrassa tuntuu olevan "sote".
 Jotta sote-väännön uusimmissa kiemuroissa pysyisi vaivatta mukana, tässä muutama olennainen käänne ja käsite.
 Soten historia alkaa jo Matti Vanhasen hallituskaudelta. Touko Yrttimaa / Yle
  Lakipaketti, jolla on perinteitä
 Soten vaellus suomalaisessa politiikassa alkoi jo vuonna 2006. Silloin se oli  Matti Vanhasen  (kesk.) hallituksen kunta- ja palvelurakenneuudistus. Sen jälkeen jokainen hallitus on soutanut ja huovannut hankkeen kimpussa.
 Juha Sipilän  (kesk.) nykyisen hallituksen hallitusohjelmaan kirjattuna sote-uudistus on noussut aivan uusille kierroksille. Ja nyt loppu häämöttää. Kukaan vain ei tiedä millainen.
 Laki on nyt sote-valiokunnassa. Käsittelyn takaraja on tällä haavaa 5. maaliskuuta, jonka jälkeen lain pitäisi edetä eduskunnan täysistuntoon.  Aikataulut voivat vielä venyä .
 Tämän jutun lopussa on vielä muistin virkistämiseksi hieman seikkaperäisempi sote-historiikki.
 Tätä tavoitellaan
 Suomalaiset ikääntyvät, jolloin työikäisiä ihmisiä on yhä vähemmän ja vastaavasti hoidettavia enemmän. Verotulot putoavat samalla, kun hoitomenot kasvavat. Puhutaan kestävyysvajeesta. Jotain tarvitsisi tehdä. Soten on toivottu hillitsevän sosiaali- ja terveydenhoidon menojen kasvua kaikkiaan 3 miljardia euroa. Tasa-arvo ei aina toteudu kaikilla alueilla. Kaikkien pitäisi päästä hyvien hoitojen ulottuville yhdenvertaisesti. Kilpailusta haetaan vikkelyyttä ja virtaviivaisuutta. Se on tarkoitus toteuttaa valinnanvapauslailla. Palveluseteli kouraan ja jokainen voi myös itse valita, mistä hoitonsa hakee. Pienille kunnille sote-palvelujen tuottaminen voi käydä raskaaksi, jolloin tarvitaan niin sanotusti leveämmät hartiat. Leveämpien hartioiden hankkimista kutsutaan maakuntauudistukseksi. Valtion ja kuntien väliin tulee 18 maakunnan ja 15 sote-alueen uusi hallinto.
 Muutama avainsana tämän päivän keskusteluun
 Hallitusohjelma.  Sipilän hallituksen toiminnallinen ohjenuora. Tärkeimpänä hankkeena on sote- ja maakuntauudistuksen vieminen maaliin. Hallituksen esitys.  Yli tuhatsivuisen esityksen koko nimi on:  Hallituksen esitys eduskunnalle maakuntien perustamista ja sosiaali- ja terveydenhuollon järjestämisen uudistusta koskevaksi lainsäädännöksi sekä Euroopan paikallisen itsehallinnon peruskirjan 12 ja 13 artiklan mukaisen ilmoituksen antamiseksi. Maakuntauudistus.  Keskustan lempilapsi, josta oli tulla hallituskriisi – kokoomukselle olisi riittänyt pienempikin määrä maakuntia. Nyt niitä esitetään olevan 18. Maku 1.  Varsinainen uudistuksen päälakipaketti. Sisältää muun muassa maakuntien ja sote-palvelujen järjestämisen. Maku 2.  Sisältää suuren määrän muun muassa maataloushallintoon, vesiensuojeluun ja kasvupalveluihin liittyviä lakeja.  Joidenkin arvioiden mukaan  voidaan jopa jättää aluksi paketin ulkopuolelle. Maakuntavaalit.  Niillä valitaan maakuntien poliittinen johto ja edustus. Vaalin ajankohdasta ei ole vielä tietoa, kauden pituutta on kaavailtu jopa vuoden 2025 toukokuuhun. Valinnanvapaus.  Kokoomuksen lempilapsi, joka ei ota oikein syntyäkseen – sen tiellä on vielä hankaluuksia mahdollisesta notifikaatiosta EU:lle lähtien. Siniset kipuilevat juuri valinnanvapauslain kanssa.  Kokoomuksen mukaan  laki on soten ydintä, eikä sitä voida irrottaa paketista. Rahoitus.  Perustuslakivaliokunta on edellyttänyt, että maakuntien rahoitus on turvattava, jotta ihmisten palvelut ja perusoikeudet eivät vaarannu. Ihan vielä ei ole selvinnyt, miten temppu tehdään. Sosiaali- ja terveysvaliokunta.  Eduskunnan se valiokunta, joka on varsinaisesti viilannut hallituksen lakiesitystä. Perustuslakivaliokunta.  Eduskunnan se valiokunta, joka on tarkastanut sosiaali- ja terveysvaliokunnan viilaamien esitysten perustuslainmukaisuutta. Pyyhkeitä on tullut joka kerta. Notifikaatio.  Jotta valinnanvapauslaki olisi linjassa EU:n kanssa, pitäisi lakiin sisältyvistä valtiontuista kertoa myös EU:lle ja varmistua EU:n kannasta. On ollut jatkuvan pähkäilyn aihe: pitääkö tehdä ollenkaan, pitääkö tehdä ennen vai jälkeen lainsäädännön vai kelpaisiko joku simppelimpi ilmoitus:  oikeusvarmuusmenettely ?
 Missä mennään juuri nyt
 Eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunnan kokous 26. helmikuuta. Mikko Stig / Lehtikuva
 Nyt ollaan siis suuren finaalin loppukaarteessa ja jäljellä on monivuotisen maratonin loppusuora. Ongelma on siinä, että suora ei ole mikään loputon kiitorata vaan pahainen tumppi, vain viikon mittainen.
 Siinä ajassa sosiaali- ja terveysvaliokunnan pitäisi justeerata koko lakipumaska kohdilleen siten, että se on korjattu niiltä osin kuin perustuslakivaliokunta sitä moitti. Tähän työhön kaivataan vastauksia hallitukselta ja ministeriöiltä –  joita ne ovat jo tiistain aikana antaneetkin .
 Loppusuoralla on nähty myös kramppeja. Eilen maanantaina sote-valiokunnassa sinisten  Vesa-Matti Saarakkala ,  Pentti Oinonen  ja  Martti Mölsä  ilmoittivat olevansa kovin epäileväisiä koko paketin syntyyn.
 Justeerattu lakiesitys pitäisi sitten saattaa vielä eduskunnan suureen saliin.
 Melkoinen savotta, kun printattuna pelkästään  päälakiesitys  on 1 002 sivua pitkä.
 Pituus, laajuus ja vaativuus eivät ole toisaalta yllätys, sillä sote-saaga on harvinaisen pitkä.
 Lopuksi: pitkä historia lyhyesti
 Matti Vanhasen ensimmäinen hallitus käynnisti Paras-hankkeen eli kunta- ja palvelurakenneuudistuksen 2006. Tarkoistus oli patistaa kuntia yhteistyöhön sosiaali- ja terveyspalveluissa. 2011  Jyrki Kataisen  (kok.) hallitus keskeyttää Paras-hankkeen. Sote-raportteja tehtaillaan urakalla. Syntyi soten järjestämislakiesitys, joka lensi romukoppaan. Alexander Stubbin  (kok.) hallitus yrittää torjua kestävyysvajetta. Syntyy viiden sote-alueen esitys, jonka perustuslakivaliokunta torppaa 2015. Juha Sipilän hallitusohjelman fokuksessa on sote. Sovitaan 15 sote-alueesta ja 18 maakunnasta. Kokoomus myöntyi keskustan hamuamaan maakuntien määrän ja sai puolestaan läpi hankkeen valinnanvapauslaista. Hallitus antoi sote-esityksen eduskunnalle tasan kaksi vuotta sitten. Maakunnat piti perustaa heinäkuussa 2017, sote-palveluiden piti siirtyä maakunnille vuoden 2019 alussa. Alkaa sote-esitysten Raatteen tie: perustuslakivaliokunta tyssää lakihankkeet kolmesti. Niissä on paljon korjattavaa. Viime perjantaina annetussa lausunnossa oli parikymmentä korjattavaa kohtaa.
 Lue lisää:
 Analyysi: Sote kiertyy yhä hankalampaan umpisolmuun – löytyykö hallituksesta avaajia?
 Yhä jatkuva sote-saaga  – tässä lyhyesti soten käänteet viime  hallituskausilta
 Analyysi: Perustuslakivaliokunta nosti tuttuja ongelmia sote-pöytään – Riittääkö aika kunnollisten ratkaisujen löytämiseen?
 EU-professorit tylyinä: Ei valinnanvapautta ilman komission ennakkoarviota
 Sote-johtaja Nerg: Valinnanvapauslakien EU-kelpoisuus voidaan ehkä hoitaa kevyemmällä tavalla
 Kuka sanoi, mitä sanoi? Oliko yksimielinen perustuslakivaliokunta sittenkään yhtä mieltä valinnanvapauden EU-notifikaatiosta
 Sinisten Saarakkala ja Oinonen lipesivät hallituksen sote-rintamasta – Sampo Terho: Vielä ei ole äänestetty mistään
 Siniset seisoo sote-uudistuksen takana – Simon Elo: "Sinisten kuuppa kestää"

Yksinkertainen opas sote-finaaliin: Tätä vuosikausia kestäneellä hankkeella tavoitellaan, ja näin se voisi vielä edetä


Summary: Näyttelyn sulkeutumispäivänä vaunu oli ajoittain tungokseen asti täynnä.

Tampereen tulevan ratiotien vaunusta tehty aidon kokoinen ja näköinen malli, maketti, oli esillä Tampere-talossa kuuden päivän ajan. Kävijämäärä ylitti odotukset, näyttelyssä kävi yli 13 000 vierasta.
 Näyttelyssä pääsi testamaan, miten kaupunki vaunusta käsin avautuu. Samalla oli mahdollisuus kokeilla raitiovaunuun suunniteltuja istuimia, kaiteiden asettelua ja muita raitiovaunun matkustajalle tutuksi tulevia yksityiskohtia.
 Myös näyttelyn sulkeutumispäivänä tiistaina maketti oli ajoittain tungokseen asti täynnä ja yleisö joutui jonottamaan päästäkseen sisälle. Jani Aarnio / Yle
 Sofia Palmroth oli tullut Tammelasta poikiensa Karlon ja Lennin kanssa kokeilemaan, miltä raitiovaunun penkeissä tuntuu istua. Yleisvaikutelma vaunusta oli positiivinen.
 – On tosi moderni ja toimivan tuntuinen. Pisteet yhdeksän tai kymmenen, vaikka penkit ovat hiukan kovan ja kapean tuntuiset. Tulee Helsingin metro mieleen, Sofia Palmroth arvioi.
 Sofia, Lenni ja Karlo Palmrothille ratikasta tulee päivittäinen kulkuväline, kun liikennöinti vuonna 2021 alkaa. Jani Aarnio / Yle
 Aiempaa raitiovaunukokemusta Palmrotheilla on jo mm. Helsingistä ja Tukholmasta. Poikien huomiota ovat maketin ohjaamossa kiinnittäneet erityisesti kameravalvonta ja lukuisat napit.
 – Mä löysin sen, mistä ohjataan, Lenni Palmroth kertoo.
 Raitiovaunusta tulee perheen päivittäinen kulkuväline, sillä heidän päivittäiset matkansa suuntautuvat Tammelasta Hervantaan ja Hämeenpuistoon.
 Tampereen ratikan maketissa oli tiistaina varsin todentuntuinen matkatunnelma. Vain liike puuttui. Jani Aarnio / Yle
 Myös Timo Variksen silmää raitiovaunu miellyttää. Penkit kuitenkin arveluttavat miestä.
 – Kun ne ovat tuommoista laminoitua puuta. Epäilyttää, että kuinka kauan ne kestävät, ennen kuin ne raaputetaan ja rikotaan, Varis tuumii.
 Aapo Salminen on tullut maketti-esittelyyn äitinsä Heli Salmisen kanssa.
 – Hyvä, että ratikka tulee, että pääsee paremmin liikkumaan paikasta toiseen, ettei ole pelkästään bussit ja autot käytössä, Aapo Salminen sanoo.
 Aapo (vasemmalla) ja Heli Salminen odottavat raitikkaa hyvillä mielin. Jani Aarnio / Yle
 Heli Salminen kiittelee vaunujen leveyttä.
 – Tämä on 25 senttiä leveämpi kuin Helsingin vaunut. Yleesä siellä on hyvin ahdasta, 25 asenttiä lisää on sekin lisää.
 Vaikka vaunun malli oli tänään viimeistä päivää esillä Tampere-talossa, sitä pääsee uudestaan ihailemaan jo reilun kuukauden päästä. Maketti siirretään Tampere-talosta Pyynikille rollikkahalliin, jossa avataan uusi näyttely huhtikuussa.
 Ratikan liikennöinti alkaa elokuussa 2021.
 Jani Aarnio / Yle
 Lue myös:
 Tältä se nyt näyttää: Tampereen ratikasta julkistettiin aidon kokoinen malli – "No ei huono"

Yleisöryntäys: noin 13 000 ihmistä ehti tutustua Tampereen ratikan aidon kokoiseen malliin – maketti palaa näytille huhtikuussa


Summary: Suomen Hiihtokeskusyhdistys ry:n tutkimuksen mukaan kypärän käyttö on hyvällä tasolla vaikkei se pakollista ole.

Vakava lasketteluonnettomuus herätti keskustelun kypärän käytöstä vilkkaimpaan hiihtoloma-aikaan. Nuoren laskettelijan alastulo hyppyristä epäonnistui kohtalokkain seurauksin  viime viikonloppuna Hankasalmen Häkärinteillä  (Keskisuomalainen). Vakavasti loukkaantunut nuori mies kiidätettiin helikopterilla sairaalaan. Hän ei käyttänyt laskiessaan kypärää.
 Valtaosalla suomalaisissa laskettelurinteissä laskevilla on käytössään kypärä. Mutta edelleen löytyy parannettavaa.
 Suomen Hiihtokeskusyhdistys ry:n tutkimuksen  mukaan kaudella 2017–18 kypärää käytti 92 prosenttia. Rinteessä sattuu monenlaisia onnettomuuksia, kolmanneksi eniten niitä sattuu pään alueelle niin lautailijoilla kuin laskettelijoilla.
 Kaikissa onnettomuuksissa mukana olleista miehistä 91,29 prosentilla ja naisista 92,23 prosentilla oli kypärä päässään.
 Kypärän käyttö ei ole pakollista, mutta se on hyvin suositeltavaa.
 – Pakko ei välttämättä ole tehokkain keino lisätä kypärän käyttöä. Lisäksi kypäräpakon valvominen olisi käytännössä melkoisen hankalaa, kun toimivaltuudet eivät riitä, Hiihtokeskusyhdistyksen toiminnanjohtaja  Harri Lindfors  sanoo.
 Hiihtokeskukset ja Suomen hiihtokeskusyhdistys ry ovat tehneet vuosikausia valistustyötä kypärän käyttämisen suhteen. Häkärinteiden toimitusjohtaja toimitusjohtaja  Jukka Kirjavainen  kertoo, että 25 vuotta sitten vuokraamossa oli vain muutama kypärä, kun nykyisin niitä on vuokrattavana lähes 200.
 Häkärinteillä harvemmin sattuu lauantain kaltaisia vakavia onnettomuuksia. Pienempiä venäytyksiä ja nyrjähdyksiä sattuu toisinaan. Laskettelukeskuksessa on panostettu turvallisuuteen, mutta Kirjavainen myös peräänkuuluttaa laskijoiden omaa vastuuta.
 – Vastaamme siitä, että suorituspaikat ovat turvallisessa ja hyvässä kunnossa. Ne huolletaan joka päivä. Muuten laskija on omalla vastuullaan rinteessä.
 Häkärinteiden hyppyrit ja kummut on rakennettu Hiihtokeskusyhdistyksen konsultin kanssa, jotta ne olisivat helppoja suorituspaikkoja, sillä laskettelukeskuksen asiakaskunta on enimmäkseen vasta-alkajia ja harjoittelijoita.
 – Jokaisen on myös tiedostettava oma taitotasonsa ja mentävä sen mukaan, Kirjavainen sanoo.

Nuoren vakava onnettomuus muistutti turvallisuudesta laskettelurinteissä: miksi kypärä ei ole edelleenkään pakollinen?


Summary: Iranin ydinsopimuksen neuvotellut Javad Zarif on joutunut kovan linjan edustajien arvostelun kohteeksi.

Iranin presidentti  Hasan Rouhani  on torjunut ulkoministeri  Javad Zarifin  eronpyynnön.
 Asiasta kerrottiin Rouhanin Instagram-tilillä. Viestin ohessa oli kuva hymyilevistä Rouhanista ja Zarifista.
 Ulkoministeri Zarif  ilmoitti eilen yllättäen pyytävänsä eroa virastaan .
 Yhdysvaltain irrottautuminen Iranin kanssa tehdystä ydinsopimuksesta on horjuttanut Zarifin ja presidentti Rouhanin asemaa Iranin sisäpolitiikassa.
 Zarifin eronpyyntö nosti pintaan erimielisyydet Iranin sisällä, ja sen arveltiin jopa haastaneen Iranin korkeimman johtajan, ajatolla  Ali Khamenein , valitsemaan puolensa kovan linjan edustajien ja maltillisten kesken.
 Zarif oli pääneuvottelija Iranin ydinohjelmasta käydyissä neuvotteluissa.
 Iran, Yhdysvallat, Kiina, Venäjä, Britannia, Ranska, Saksa ja EU solmivat vuonna 2015 sopimuksen, jossa Iran lupautui rajoittamaan ydinohjelmaansa vastineena pakotteiden purkamisesta. Yhdysvallat irrottautui sopimuksesta viime vuoden toukokuussa.
 Reutersin lähde: Zarif kovan paineen alla
 Zarif on joutunut kovan linjan kannattajien hampaisiin. Hän on joutunut selittelemään, miksi Iran jatkaa sopimuksessa asetettujen rajoitusten noudattamista vaikka maa ei saa sopimuksessa luvattuja taloudellisia hyötyjä.
 Uutistoimisto Reutersin lähteen mukaan Zarifin eronpyynnön takana vaikutti ydinsopimukseen kohdistunut kova kritiikki.
 – Joka viikko on ollut suljettujen ovien takana pidettyjä tapaamisia, joissa huippuvirkamiehet ovat pommittaneet häntä kysymyksillä sopimuksesta ja siitä, mitä tapahtuu seuraavaksi, Zarifin liittolainen kertoi uutistoimisto Reutersille.
 – Hän ja hänen pomonsa [presidentti Rouhani] olivat kovan paineen alla.
 Euroopan maat ovat yrittäneet pitää sopimuksen pystyssä huolimatta siitä, että Yhdysvallat palautti pakotteet Irania vastaan.
 Zarif arvosteli äskettäin Münchenin turvallisuuskonferenssissa  Euroopan maita siitä, että nämä eivät ole tehneet tarpeeksi asian eteen.
 Vastustajat ehtivät juhlia eroa
 Iranin tunnetut vastustajat ehtivät jo kiitellä uutista Zarifin erosta.
 – Zarif on mennyt. Tervemenoa, Israelin pääministeri  Benjamin Netanjahu  sanoi.
 Israelin hallitus on vastustanut Iranin kanssa tehtyä ydinsopimusta, koska katsoo, ettei sopimus estä Irania kehittämästä ydinasetta.
 Israelin liittolaismaan Yhdysvaltain ulkoministeri  Mike Pompeo  kirjoitti Twitter-tilillään, että ei ole merkitystä, lähteekö vai jääkö Zarif.
 – Joka tapauksessa hän ja Hasan Rouhani ovat vain julkisivumiehiä korruptoituneelle uskonnolliselle mafialle, Pompeo ilmoitti.
 – Me tiedämme, että Khamenei tekee kaikki lopulliset päätökset, Pompeo kirjoitti.
 Aiheesta aiemmin:
 Iranin ulkoministeri ilmoitti yllättäen eroavansa  25.2.2019
 Iranin presidentti avautui väleistä Yhdysvaltoihin: "Jännitteet huipussaan, ovat koonneet kaikki voimansa meitä vastaan"  20.2.2019
 Yhdysvaltain varapresidentti Pence Euroopalle: Luopukaa ydinsopimuksesta, liittykää mukaan pakotteisiin  14.2.2019
 Trumpin pakotteet ajoivat suomalaisyritykset Iranista – Paikallisiin raaka-aineisiin luottava kolmioleipätehdas sinnittelee sijoillaan  3.11.2018

Iranin presidentti torjui ulkoministerin eronpyynnön


Summary: Nykyisin erityisoppilaita siirretään suuriin luokkahuoneisiin muun muassa oppilaiden leimautumisen pelossa. Hautamäen mielestä asiassa lipsutaan ylivarovaisuuden puolelle.

Tampereen Ilves (Jääkiekon Miesten Liiga)

Koska ollaan Tampereella, keskustelu lipsuu nopeasti jääkiekkoon.
 Kuvattavaksi asettautuva  Antto Hautamäki  tunnustautuu Tappara-faniksi. Konflikti onkin valmis, sillä Hautamäestä valokuvaa nappaava  Jani Aarnio  kannattaa Ilvestä.
 Alkaa asianmukainen piruilu.
 – Jaa et sää sitte tiiä jääkiekosta yhtään mitään, Aarnio vinoilee.
 – Tiedänpä, Hautamäki kivahtaa.
 Pian hymyilyttää. Kuvaaja heittikin vitsiä.
 – Taidatkin olla Ilveksen kannattajia, Hautamäki sanoo.
 Tämän kaltaisiin tilanteisiin  asperger-henkilöt  usein törmäävät. Muiden tunnetiloja on vaikea lukea ja sanomiset otetaan kirjaimellisesti. Silloin piilomerkityksiä vilisevät keskustelut tuottavat luonnollisesti hankaluuksia.
 Nykyisin Hautamäki kestää hyvin "saunottamista" kuten kuvaajan vitsailua ja toimittajan kysymyksiin vastailua. Aina näin ei kuitenkaan ole ollut. Lapsena puhe ei luistanut ollenkaan.
 – Pikkupoikana osasin kaikki vokaalit, mutta vain yhden konsonantin.
 Hautamäellä todettiin lapsena kielellinen kehityshäiriö eli dysfasia. Aspergerin oireyhtymä diagnosoitiin myöhemmin.
 "Siinä oli omat ongelmakohtansa kun piti totuttautua – miten sitä sanotaan – tavalliseen yhteiskuntaan".  Antto Hautamäki
 Ongelmiensa vuoksi Hautamäki kävi ala-asteensa erityiskoulussa eli Tampereen Liisanpuiston koulussa.
 Se oli siunaus, Hautamäki toteaa nyt aikamiehenä.
 – Ala-asteella ei olisi ollut minulla mitään mahdollisuuksia pärjätä normaalikoulun täysryhmässä. Siitä ei olisi tullut yhtään mitään, se on fakta.
 Ala-asteen jälkeen Hautamäen elämä mullistui. Liisanpuiston erityiskoulun kymmenen oppilaan pienryhmä vaihtui Sampolan yläasteen suureen luokkaan.
 – Sanotaan, että siinä oli omat ongelmakohtansa kun piti totuttautua – miten sitä sanotaan – tavalliseen yhteiskuntaan.
 Nykyisin valtaosa erityistä tukea saavista opiskelee osa-aikaisesti tai kokonaan yleisopetusluokassa. Monet opettajat kritisoivat muutosta, mistä  Yle kertoi viime viikolla . Tässä jutussa entinen erityisoppilas kertoo oman mielipiteensä.
 Hyppy syvään päähän – erityislapsi siirretään normaalikouluun
 Hyppy "tavisten" joukkoon oli raju, sillä Hautamäelle ei oltu opetettu suuren koulun ja luokkahuoneen pelisääntöjä. Sosiaaliset tilanteet tuottivat ongelmia ja Hautamäkeä kiusattiin koulussa.
 – Piti opetella talon tavoille, Hautamäki kuvailee.
 Erityisoppilas pitäisikin totuttaa yleisopetusluokkaan pienin askelin, Hautamäki sanoo.
 – Kyllä minussakin taisi jotain vikaa olla. Mutta olisi ollut hyvä jos saada joku alkubriiffaus siitä, miten toimitaan tällaisessa ympäristössä, miten toimitaan ryhmässä. Jos olisi ollut vaikka tutustumiskäyntejä ennen kuin heitetään syvään päähän.
 Erityisoppilaiden tulee saada opetukseensa erityistä tukea, opiskeli hän erityisoppilaille tarkoitetussa koulussa tai ei. Hautamäelläkin oli yläasteella muun muassa puhevian vuoksi suuri tuen tarve.
 Kotona vanhemmat tukivat lastaan opiskelussa. Sen sijaan koulussa tukea sai nihkeästi, Hautamäki muistelee. Ero Sampolan yläasteen ja Liisanpuiston erityiskoulun välillä oli suuri.
 – Erityistukea ei juuri ollut. Äidinkielen opettaja taisi vähän tukea antaa, Hautamäki muistelee yläasteaikojaan.
 Elettiin 90-luvun alkua. Sekin saattoi vaikuttaa tuen määrään, Hautamäki arvelee.
 – Se oli sitä lama-aikaa. Muistan, että meillä jätettiin tunteja pitämättä säästösyistä. Mutta en seurannut politiikkaa, eikä minulla ole tarkkoja muistikuvia.
 Kaikesta huolimatta Hautamäki selvitti peruskoulun suhteellisen hyvin arvosanoin. Siitä hän kiittää asennettaan.

"Minusta löytyy sisua kuin pienestä kylästä. Jotenkin sitä vaan oppi". Jani Aarnio
 Hautamäen aloittaessa yläastettaan alkoi yleistyä puhe  inkluusiosta  eli kaikkien oikeudesta saada opetusta yleiskouluissa.
 Inkluusion tavoitteena on välttää erityisoppilaiden leimaamista ja taata kaikille tasa-arvoinen opetus. Hautamäki suhtautuu ajattelutapaan kriittisesti.
 – Tuo on ylivarovaisuutta, jota en suosittele asenteeksi. Ymmärrän, että jotkut ajattelevat olevan lapselle parasta, että saa olla tavisten kanssa samassa ryhmässä. Mutta huonosti toteutettuna inkluusiosta voi tulla vain harmia.
 Huonosti toteutettuna inkluusion seuraus ei ole tasa-arvo vaan "näennäistasa-arvo", Hautamäki sanoo. Sillä Hautamäki tarkoittaa ihmisten kohtelua samalta viivalta niin, että vahvuudet ja tuen tarpeet jätetään huomioimatta.
 – Jos joku ei voi tehdä asiaa X, niin sitten kukaan ei voi tehdä sitä. Maailma ei toimi sillä tavalla. Jokaista tulisi kohdella yksilönä, sillä lailla tasa-arvo toteutuu paremmin.
 Hautamäki vertaa asiaa suunnistuksen iltarasteihin, joilla hän käy nykyään säännöllisesti.
 – Siellä on erimittaisia lenkkejä, joista voi valita kuntonsa mukaan. Leimaantuuko ne automaattisesti, jotka tekee kevyemmän lenkin?
 Lue myös :
 Erityisluokkien vähentäminen toi kouluihin kaaoksen: Lapselle se voi olla heitteillejättö ja opettajalle hyppy syvään päähän
 Suomi siirsi erityisoppilaat suuriin luokkiin, eivätkä kaikki opettajat pidä muutoksesta: "En ole koskaan ollut näin väsynyt"

Antto Hautamäki kävi ala-asteensa erityiskoulussa ja on siitä kiitollinen – "Minulla ei olisi ollut mitään mahdollisuuksia pärjätä normaalikoulussa"


Summary: Tampio kävelee päivittäin noin kymmenen kilometriä paremman vanhustenhoidon puolesta.

Tästä on kyse 75-vuotias Sirkka-Liisa Tampio vihastui tämän hetkisestä vanhustenhoidon tilasta niin, että päätti lähteä kävelemään pitkin teitä kiinnittääkseen asiaan huomiota. Tampiolla on yllään keltainen huomioliivi, jonka selässä on teksti "Turvallista vanhuutta". Muutamassa viikossa Tampio on kävellyt lähes 140 kilometriä. Tavoitteena on taivaltaa yhtä monta kilometriä kuin Kajaanista on Ouluun. Lukuisista hoivakodeista on paljastunut alkuvuoden aikana ongelmia.
 Pakkasta on 16 astetta, mutta se ei haittaa. Sekään ei ole haitannut, vaikka välillä tuulee ja tuiskuttaa.
 Kajaanilaisen  Sirkka-Liisa Tampion , 75, päättäväiset askeleet narskuvat lumisella kävelytiellä.
 Tampion yllä olevan huomioliivin selässä lukee teksti " Turvallista vanhuutta". Hän on kävellyt kolmen viikon aikana 138 kilometriä kiinnittääkseen ihmisten huomion vanhustenhoitoon.
 – Tuuletan samalla omaa päätäni, koska minua riepoo niin moni asia, Tampio perustelee kävelytempausta.
 Kävellessään Tampio tupisee ja jupisee välillä jopa ääneen. Hän on huomannut olevansa kävelylenkin jälkeen aina paremmalla tuulella.
 Vanhusten hoito on mennyt kappaletavaraksi ja se hinnoitellaan sen mukaan.  Sirkka-Liisa Tampio
 Tampion tavoitteena on kävellä ainakin yhtä monta kilometriä kuin Kajaanista on Ouluun. Välimatkaa on parisataa kilometriä. Matkaa hän taittaa pala kerrallaan, kymmenkunta kilometriä päivässä.
 Tähän mennessä Tampion on voinut nähdä kävelemässä Kajaanin ympäristössä sekä Vaalassa.
 – Olisin kävellyt suoraan Ouluun, mutta matkan varrella ei ole yöpaikkoja. Alun perin tietenkin vielä hönkäisin, että kävelen Helsinkiin ja riekun siellä vähän aikaa, mutta sinne ei mennä ihan kävelyteitä pitkin, Tampio naurahtaa.
 Tarvitaan lisää käsipareja, lisää ihmisiä
 Vanhustenhoito on puhuttanut viime aikoina paljon koko maassa. Lukuisista hoivakodeista on paljastunut vakavia ongelmia: sängystä putoilevia  vanhuksia makuutetaan  lattialla,  pesulle pääsyä  joutuu odottamaan pitkään ja vanhusten  ravitsemus  on retuperällä.
 Ongelmien taustalta on selvinnyt, että monissa hoivakodeissa on  liian vähän hoitohenkilökuntaa  töissä. Hoitajille on myös sälytetty sellaisia tehtäviä, jotka eivät heille kuuluisi.
 – Vanhusten hoito on mennyt kappaletavaraksi ja se hinnoitellaan sen mukaan niin yksityisellä kuin julkisella puolella, sairaanhoitajana työuransa tehnyt Sirkka-Liisa Tampio tuhahtaa.
 Sirkka-Liisa Tampio on tottunut patikoija. Hän on kävellyt omaksi ilokseen muun muassa Siperian tundralla. Lucas Holm / Yle
 Mitä Tampion mielestä pitäisi tehdä? Vastaus on sama kuin  monella muulla : tarvitaan lisää käsipareja, enemmän ihmisiä tekemään hoitotyötä.
 – Ei mitään pätkätöitä tai niitä on oltava riittävästi, jotta töissä olisi enemmän väkeä. Silloin kukaan ei ajautuisi tilanteeseen, jossa ei voi tehdä työtään kunnolla, koska on juostava tukka putkella, Tampio sanoo.
 Tampio sanoo tuntevansa monia hoitajia, jotka tekevät työnsä hyvin. Asia ei ole kuitenkaan niin yksinkertainen. Vanhus ei välttämättä halua vieraita käymään tai hoitajia luokseen, vaikka tarvitsisi apua.
 – Kun vanhus melkein vilkuttaa ovelta ja sanoo, että täällä on kaikki hyvin, hoitajasta voi tuntua siltä, että on lupa lähteä. Mutta, onko oikeasti? Tarvitaan ammattiylpeyttä, ja asioiden eteen on tehtävä jotain, Tampio sanoo.
 Yritän varoa ja olla aiheuttamatta ongelmia itselleni tai muille.  Sirkka-Liisa Tampio
 Tampio asuu senioritalossa, mutta tulevaisuudessa myös hänellä voi olla edessään muutto vanhusten hoivakotiin. Se ei tunnu tällä hetkellä kuitenkaan pahalta.
 – Niin kauan kuin pystyn, haluan asua kotona. Niin haluavat tehdä myös monet muut vanhukset. Heidän pitäisi kuitenkin suostua ottamaan apua ja apuvälineitä vastaan, Tampio sanoo.
 Siperia on karaissut kävelijän
 Lumi pöllyää, kun rekka-auto ajaa Mainuantietä kohti etelää. Sirkka-Liisa Tampio jatkaa kävelemistä turvallisesti pitkin kävelytietä. Hän tietää, ettei yhden ihmisen tempauksella ole suuressa kuvassa isoa vaikutusta. Siitä huolimatta hän haluaa tehdä jotain, vaikka kävellä plakaatti selässä pitkin teitä.
 – Jos se saisi jonkun ajatuksen ja ihmisenkin liikkeelle, Tampio kertoo ja jatkaa, että on hän on kävellyt aiemminkin, se ei ole mitään uutta.
 Viime vuosina Tampio on patikoinut omaksi ilokseen pitkiäkin matkoja esimerkiksi Espanjassa ja Ranskassa. Työelämässä ollessaan Tampio asui viisi ja puoli vuotta Venäjällä, jolloin tutuiksi tulivat myös Siperian tundrat.
 – Siperia opetti, siellä oli tuulista ja paljon kinoksia. Aamulla ei päässyt ulos ennen kuin joku tuli luomaan oven auki, Tampio naurahtaa.
 Kuka vain voi tulla kävelemään Sirkka-Liisa Tampion seuraan. Yleensä hän kävelee kello yhdeksän ja kahdentoista välillä noin kymmenen kilometriä. Lucas Holm / Yle
 Tampio kävelee yleensä yksin, vaikka seuraan ja jutulle saisi tulla kuka tahansa. Viikonvaihteessa Tampio käveli kilometrejä kasaan yhdessä ystävänsä kanssa. Palaute kävelytempauksesta on ollut pääsääntöisesti positiivista, vaikka aluksi ihmiset suhtautuivat tien varrella kulkevaan kävelijään hieman ihmetellen.
 – Se hämmensi hieman, koska en halua aiheuttaa ihmisille huolta. Ohi ajavat autoilijat eivät ole sanoneet mitään, mutta minä seisonkin yleensä hangessa ja katson metsään päin. Yritän varoa ja olla aiheuttamatta ongelmia itselleni tai muille, Tampio kertoo.
 Poika kutsui käymään kahvilla, kun olen kävelemässä Vaalaan.  Sirkka-Liisa Tampio
 Lähipiiri on jo tottunut puheliaan ja vitsailevan naisen tempauksiin. Omat pojatkin ovat kannustaneet äitiään kävelemään.
 – Nuorempi poika ajaa paljon liikenteessä isolla autolla. Hän sanoi, että olethan vastuullinen jalankulkija ja pidät itsestäsi sekä muista huolen. Toinen poika kutsui käymään kahvilla, kun olen kävelemässä Vaalaan, Tampio hymyilee.
 Tampio epäilee ja toivoo, ettei hän malta jättää kävelyä sikseen, vaikka tavoitellut kilometrimäärät pian täyttyisivät.
 – Tämä on myös itselleni startti, että pidän kunnostasi huolta, Tampio sanoo.

Sirkka-Liisa Tampio, 75, suivaantui vanhusten oloihin ja alkoi kävellä – nyt mittarissa on lähes 140 kilometriä eikä loppua näy