Summary: Georgiassa nousee uusi sukupolvi, joka vastustaa ankarasti Venäjän vaikutusvaltaa. Sen yksi keulakuva on räppäri Tato Rusia.

TBILISI  Ennen puoltayötä viimeisetkin nuoret alkavat poistua Georgian jykevän parlamenttitalon luota. Jokailtainen mielenosoitus on jo lopussa, mutta ennen sitä kovaäänisistä kajahtaa vielä tuttu, hypnoottinen rytmi.
 – Lähde ulos, lähde ulos kadulle! Kun penskoja ammutaan naamaan, niin [sisäministeri]  Gakharialla  on hauskaa, kuiskauksena alkava ääni riimittelee.
 Räppäri Moku T:n eli  Tato Rusian , 25, kappaleesta on tullut jo viikkoja jatkuneiden mielenosoitusten tunnussävel.
 Se kertoo kesäkuun 20. päivän tapahtumista. Silloin noin 10 000 ihmistä kokoontui parlamenttitalon eteen vastustamaan Venäjää ja liian Venäjän-mielisenä pitämäänsä Georgian hallitusta.
 Tilanne riistäytyi käsistä.
 Joukko mielenosoittajia yritti tunkeutua parlamentin sisälle. Poliisi ja erikoisjoukot vastasivat rajusti kyynelkaasulla ja vesitykeillä. Ihmisiä ammuttiin lähietäisyydeltä kumiluodeilla. Yhteensä  240 ihmistä loukkaantui,  heidän joukossaan 80 poliisia.
 Rusia lähti paikalta valmistautumaan seuraavan päivän festarikeikkaa varten ennen kuin tilanne yltyi avoimen väkivaltaiseksi. Saadessaan tietää virkavallan rajuista otteista hän halusi toimia.
 Kappale äänitettiin seuraavana yönä ja ladattiin Facebookiin. Isoveli  Giorgi Rusian   editoima video  sai nopeasti kymmeniä tuhansia katselukertoja. Eri alustoilla olevaa videota on nyt katsottu jo pitkälti yli 100 000 kertaa.
 Videosta tuli suosittu, koska se kiteyttää nasevasti mielenosoittajien suurimman vaatimuksen: Mielenosoituksen rajusti hajottaneen sisäministeri Giorgi Gakharian täytyy erota.
 Giorgi Giorgadze, Keto Kaladze ja Sergi Tkatshuk vaativat kyltissään sisäministerin eroa. Davit Tevzadze
 Tato Rusian riimit pukevat sanoiksi Georgian nuoren sukupolven kiukun, jota se tuntee Venäjän myötäilyä kohtaan.
 Tämä koskee kaikkia, jotka uhmaavat meitä. Jokaista aktivistia ja poliitikkoa, isänmaanpettureita ja Putinin myötäilijöitä. Älkää kutsuko meitä lapsiksenne! Me tiedämme jo, mitä teidän vanhemmuutenne on. Sisäministeriö kutsuu sadisteja sankareiksi.
 Thomas Suladze (vas.) ja Giorgi Ninoshvili osallistuvat jokailtaiseen mielenilmaukseen Georgian parlamenttitalon edessä. Moni protestoija pitää kättä silmän päällä merkiksi sitä, että poliisi vahingoitti kumiluodeilla mielenosoittajien silmiä Davit Tevzadze
 Heinäkuisena maanantai-iltana  neuvostoaikaisen tekstiilitehtaan sisäpiha vilisee hipstereitä ja muita urbaanin kulttuurin edustajia.
 Räppäri Tato Rusia tilaa artesaanioluen Fabrikaksi nimetyssä luovan luokan keskuksessa. Sen tyylikkään rosoinen ulkomuoto baareineen ja konseptimyymälöineen suorastaan pakottaa ottamaan kuvia Instagramiin.
 Ihmiset valokuvaavat itseään sisäpihalle ajetun Moskvitš-merkkisen neuvostoauton edessä. Sen tuulilasiin on liimattu tarra, jossa  Putinia  nimitetään mulkuksi. Täällä Rusia on omiensa joukossa.
 – Kaikkein tärkeintä on se, että vastustamme Venäjän sekaantumista maamme politiikkaan, Rusia sanoo.

 Maiden välejä rasittavat Abhasian ja Etelä-Ossetian kapinallisalueet. Ne pyrkivät eroon Georgiasta ja turvautuvat siinä Venäjän apuun. Georgialaiset pitävät alueita Venäjän miehittäminä.
 Tilanne Abhasiassa ja Etelä-Ossetiassa kärjistyi Neuvostoliiton hajotessa 1990-luvun alussa, kun alueilla puhkesi väkivaltaisia yhteenottoja etnisten ryhmien välillä. Nämä johtivat satojen tuhansien ihmisten pakenemiseen kotiseuduiltaan.
 Räppäri Tato Rusian vanhemmat ja isoveli lähtivät pakoon Abhasiasta vuonna 1993, kun abhaasit yrittävät Venäjän armeijan tuella irtautua Georgiasta. Taistelujen jälkeen alkoivat etniset puhdistukset, jotka ulottuivat myös Rusian perheen kotikaupunkiin Galiin.
 Valko-Venäjällä syntynyt ja Venäjällä koulunsa aloittanut Rusia muutti 11-vuotiaana perheensä kanssa ensimmäistä kertaa Georgiaan. Hän tekee selvän eron Venäjän hallinnon ja kansalaisten kesken.
 – En sano, etteivät tavalliset ihmiset voisi olla keskenään ystäviä, mutta niin kauan kuin Venäjän miehittää Georgiaa, niin emme voi poliittisella tasolla tulla toimeen, Rusia sanoo.
 Georgia itsenäistyi Neuvostoliitosta vuonna 1991. Maalla on sittemmin ollut vaikeuksia irrottautua Venäjän vaikutuspiiristä. Davit Tevzadze
 Käytännössä Georgian koko poliittinen kenttä tuomitsee Venäjän toimet miehittäjänä. Ero suhteessa Venäjään näkyy siinä, kuinka paljon kannatetaan kauppasuhteiden ja muun yhteistyön kehittämistä suuren naapurimaan kanssa.
 Mielenosoittajat väittävät vuodesta 2012 Georgiaa hallinneen Georgian unelma -puolueen toimivan kulisseissa Venäjän etujen mukaisesti ja taipuvan sen propagandan alla. Nyt he vaativat läpinäkyvyyttä maan johdon toimiin.
 Viime vuonna parlamenttitalon  edessä kaikui teknon hakkaava rytmi.
 Silloin Tato Rusia ja hänen laillaan ajattelevat nuoret kokoontuivat tanssimaan protestiksi Georgian poliisin rajuja huumeratsioita ja maan tiukkoja huumausainelakeja vastaan.
 Samalla tanssijat tukivat seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen oikeuksia.
 Kansainvälisessä mediassa  Georgian liberaalin nuorison nousua nimitettiin rave-vallankumoukseksi. Tämänvuotinen liikehdintä on osaltaan jatkoa sille.
 Nyt kyse on ennen kaikkea Venäjän vaikutusvallan vastustamisesta.
 Samalla nuoret vaativat, että Georgian tulee pitää määrätietoisesti kiinni suuntautumisestaan Eurooppaan. Se merkitsee eurooppalaisten arvojen ajamista eli ihmisarvon kunnioittamista ja vähemmistöjen oikeuksien takaamista.
 Temo Machitidze haluaa Georgian kääntyvän selvästi kohti eurooppalaisia arvoja. Davit Tevzadze
 – Venäjä väittää, että lännen arvot ovat rappiolla, koska siellä suojellaan seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen oikeuksia ja huumelainsäädäntöä on höllennetty. Hallituksemme käyttää näitä samoja väitteitä hyväkseen hyökätessään meitä nuoria kohtaan, Rusia sanoo.
 Hän tietää, mistä puhuu. Hallituksen ja mieltä osoittavan nuorison arvomaailmojen välillä on kuilu.
 Liberaalit arvot ovat kuitenkin vasta  orastamassa Georgiassa. Kokonaisuudessaan yhteiskunta on yhä syvästi konservatiivinen, ja tämä heijastuu myös nuorten asenteissa.
 Kansainvälisen FES-instituutin  14–29-vuotiaille georgialaisille tekemä  kyselytutkimus esimerkiksi kertoo, että 81 prosenttia vastaajista luottaa vahvasti Georgian ortodoksiseen kirkkoon ja 85 prosenttia pitää Jumalaa moraalisena ohjenuorana elämässään.
 Moraalisääntöjen tiukkuudesta ja naisen seksuaalisuuteen liittyvistä tabuista kertoo se, että vain yksi prosentti naispuolisista vastaajista sanoo harrastaneensa seksiä useamman kuin yhden kumppanin kanssa. Miesten osalta vastaava luku on 57 prosenttia.
 Arvot muuttuvat hitaasti.
 Rusia kuitenkin uskoo, että muutosta ei voi pysäyttää ja sen moottorina toimii uudet sukupolvet.
 – Isäni on 58-vuotias ja asenteiltaan suvaitsevampi kuin moni keskivertogeorgialainen. Olemme kasvaneet hänen kanssaan pitkän matkan yhdessä, Tato Rusia virnistää.
 Lue lisää:
 Yli 200 loukkaantui väkivaltaisiksi yltyneissä mielenosoituksissa Georgiassa – presidentti syyttää Venäjää levottomuuksista

"Kun penskoja ammutaan naamaan, ministerillä on hauskaa" – Räppäri Moku T kanavoi Venäjää vastustavan nuorison vihaa Georgiassa


Summary: Tallink Siljalta kerrotaan, että risteilijä ja rahtilaiva olivat sopineet väistämisestä, mitä ei jostain syystä noudatettu.

Silja Linen risteilijä M/S Galaxy joutui tukalaan tilanteeseen tänään iltapäivällä kello 14.40 aikoihin. Asiasta kertoi ensimmäisenä  Ilta-Sanomat .
 Turun ja Tukholman väliä seilaava Galaxy oli ohittanut Maarianhaminan matkallaan kohti Ruotsia, kun edessä näkyi rahtilaiva.
 Ilta-Sanomien haastattelema matkustaja kertoo, kuinka Galaxy teki yhtäkkiä jyrkän käännöksen.
 Edessä ollut rahtilaiva ei ollut väistänyt risteilijää ja tiukan käännöksen takia tavarat, kuten olutlaatikot ja viinapullot tippuivat lattialle. Myös ihmisiä kaatuili äkkikäännöksen voimasta.
 Tallink Siljan viestintäjohtaja  Marika Nöjd  kertoo Ylelle, että Galaxylta oltiin ennen käännöstä yhteyksissä rahtilaivaan ja oli sovittu, että rahtilaiva väistää. Nöjd painottaa merenkulun sääntöjen sanovan, että suuret alukset on sivuutettava riittävän kaukaa.
 – Jostain syystä rahtilaiva ei kuitenkaan väistänyt ja Galaxy joutui tekemään väistöliikkeen viime hetkillä, joka on varmasti näkynyt ja tuntunut matkustajista ikävältä.
 Tallinkin tietojen mukaan väistöliikkeen seurauksena ei loukkaantunut ketään.
 – Varmasti moni on kuitenkin säikähtänyt tilannetta.
 Nöjd kertoo, että vastaavanlaiset väistöliikkeet eivät ole kovin yleisiä, mutta eivät myöstää aivan tavattomia.
 Tukalan tilanteen jälkeen Galaxy pääsi kuitenkin jatkamaan matkaansa normaalisti kohti Tukholmaa.
 – Tilanteesta on tehty ilmoitus sekä Suomen ja Ruotsin viranomaisille, jotka varmasti jatkavat tutkimusta asian tiimoilta.

Silja Linen risteilyalus joutui väistämään rahtilaivaa Itämerellä – äkkikäännös sai tavarat ja matkustajat lentelemään


Kemiönsaaressa Varsinais-Suomessa mies on löytynyt kuolleena vedestä, Länsi-Suomen merivartiosto kertoo. Vainaja löydettiin läheltä Tiskari-saarta illalla kahdeksan jälkeen.
 Merivartioston mukaan mies löytyi vedestä mökin laiturin vierestä.
 Ilmoitus pelastustehtävästä tuli hätäkeskukseen lauantai-iltana seitsemän jälkeen.

Mies löytyi kuolleena mökkilaiturin vierestä Kemiönsaaressa


Summary: Pankit ovat tähän mennessä välttäneet negatiivisen koron perimistä kuluttaja-asiakkailta.

Pian kuluttajat saattavat joutua maksamaan pankille talletuksista, jos miinuskoron aika jatkuu, sanoo Sammon toimitusjohtaja  Kari Stadigh  uutistoimisto  Bloombergin haastattelussa . Sampo omistaa osan Nordea-pankista.
 Pankit ovat tähän mennessä välttäneet negatiivisen koron perimistä kuluttaja-asiakkailta, sillä sen pelätään karkottavan asiakkaita. Stadighin mukaan EU-alueen rahapolitiikasta päättävän Euroopan keskuspankin tulisi lopettaa asian välttely.
 – En usko, että se välttämättä tuhoaisi vähittäispankkeja. Ihmiset joutuisivat sitten maksamaan talletuksistaan, mikä voisi tuoda vakautta pankkisektorille, sanoo Stadigh Bloombergin haastattelussa.
 Aalto-yliopiston rahoituksen professori  Vesa Puttonen pitää Kauppalehden haastattelussa  todennäköisenä, että lopulta joku pankeista tulee veloittamaan kuluttaja-asiakkailta negatiivista talletuskorkoa.
 – Muutama vuosi sitten tämä ei olisi tullut kuuloonkaan, mutta elämme poikkeuksellisia aikoja. Aiemmin ennustettiin korkojen normalisoitumista, eli korkotason nousua. Nyt monet uskovat, että korot ovat nollassa tai negatiivisia pitkän aikaa, sanoo Puttonen.
 Puttosen mukaan negatiivinen talletuskorko olisi lyhyellä aikavälillä hyvä asia taloudelle, mutta pidemmän päälle se voisi johtaa talouskuplan syntymiseen.

Sammon toimitusjohtaja Kari Stadigh: Tulevaisuudessa kuluttajat saattavat maksaa pankille talletuksista


Summary: Sdp, vihreät ja vasemmistoliitto olisivat halunneet kaupungin ottavan  saattohoitokodin palvelut järjestettäväkseen.

Turun kaupunginhallitus ei tehnyt maanantaina päätöksiä Karinakodin jatkosta. Asia jäi pöydälle hallituksen puheenjohtajan  Lauri Katteluksen  (kok) ehdotuksesta.
 Kaupunginjohtaja  Minna Arven  pohjaehdotuksena oli , ettei kaupunginhallitus tekisi vielä ratkaisua , vaan käytäisiin lähetekeskustelu, jonka pohjalta tehtäisiin lisäselvityksiä.
 Vasemmistoliiton kaupunginhallituksen jäsen  Jaakko Lindfors  piti pöydällepanoratkaisua kokoomuksen viivyttelytaktiikkana.
 – Kyseessä oli tietoinen ratkaisu. Ennen kokousta näytti siltä, että Sdp, vihreät ja vasemmistoliitto olivat pääsemässä yhteisymmärrykseen siitä, että kaupunki ottaisi ylläpidettäväkseen Karinakodin toiminnot., kertoo Lindfors.
 Kokouksessa Sdp:n  Piia Elo  ehti tehdä asiassa vihreiden kannattamana kyseisen muutosehdotuksen, mutta asia ei edennyt äänestykseen pöydällepanopäätöksen seurauksena.
 Kaupunginhallituksen seuraava kokous on ensi viikon maanantaina.
 Lounais-Suomen Saattohoitosäätiö  lakkautti Hirvensalossa toimivan Karinakodin toiminnan  kesäkuussa talousvaikeuksien takia. Samoin kesäkuussa Turun sosiaali- ja terveyslautakunta suositteli, että  kaupunki ottaisi Karinakodin osaksi Turun saattohoitopalvelua .
 Kaupungin omassa Kaskenlinnan saattohoitoyksikössä on ollut viime aikoina täyttä.
 Lue lisää:
 Turku aikoo ottaa aikalisän Karinakodin jatkon tiimoilta
 Karinakodin toiminta päättyy kesällä – "Toivon pientä ihmettä" – työntekijät haluaisivat jatkoa
 Suljettavan saattohoitokodin asukkaat joutuvat muuttamaan vielä kerran – "Ajattelin, että tämä on viimeinen paikkani"

Turun kaupunginhallitus jätti Karinakotiasian pöydälle


Summary: Vihreät haluaa budjettiriihessä lisärahaa maahanmuuttoviraston käsittelyruuhkien purkamiseen ja helpottaa turvapaikanhakijoiden perheenyhdistämisiä.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Vihreiden puheenjohtaja, sisäministeri  Mari Ohisalo  kertoo, että hän olisi valmis siirtämään Veikkauksen kauppojen ja kioskien auloissa olevat peliautomaatit erilliseen tilaan.
 Tällä keinolla ja automaatteihin vuonna 2022 tulevalla tunnistautumisella pelaajia voitaisiin seurata nykyistä paremmin ja tätä kautta pelihaitat vähenisivät.
 – Mielestäni pelikoneiden sijoittelua täytyy tarkastella uudelleen, köyhyystutkijana aiemmin työskennellyt Ohisalo sanoo.
 Sisäministeriössä valmistellaan parhaillaan arpajaislain uudistamista. Ohisalo korostaa, että yksi Veikkauksen pelimonopolin perusteluista on pelihaittojen torjunta.
 Veikkaus on ollut myrskynsilmässä sen jälkeen, kun sen Keno- ja Toto-pelien mainonnan katsottiin yllyttävän pelaamaan.
 Ohisalo kertoo hänen ministeriönsä esittävän hallituksen ensi kuun budjettiriihessä kuutta miljoonaa euroa maahanmuuttoviraston ruuhkien purkamiseen. Listalla on myös viime hallituskaudella kiristetyn perheiden yhdistämisten helpottaminen ja kehitysyhteistyörahojen tuntuva lisäys.
 Sisäministeri Ohisalo haluaa myös poliiseiksi enemmän erilaisista etninistä taustoista tulevia ihmisiä.
 Vihreiden ministeriryhmä on ollut koolla maanantaina Porvoossa.
 Kerromme lisää hetken kuluttua.
 Lue lisää:   Haavisto keskustan ja vihreiden jatkuvasta ilmastonokittelusta: "Juuri on päästy Säätytalolta, jossa tavoitteet tehtiin yhdessä"
 Pääministeri Antti Rinne keskustan ja vihreiden nokittelusta ympäristöpolitiikassa: "Asiat pitää vain klaarata porukalla kuntoon"
 Kiivas keskustelu kaivoslaista hallituspuolueiden välillä: "Jos ollaan lakkauttamassa kaivoksia, meillä on puoli miljoonaa työtöntä lisää"
 Toteutuvatko lasten oikeudet, kun he joutuvat odottamaan al-Holin leirillä, että Suomi toimii? Asia ei ole millään tavalla mustavalkoinen, sanoo sisäministeri Ohisalo
 Unicef vetoaa: Al-Holin lapsista on otettava vastuu – paahtava kuumuus on lisännyt ripulitapauksia leirillä
 Veikkauksen hallituksen kokoonpano ja tulospalkkiot herättävät arvostelua: "Vastuullisuus ei näy" – Ministeri Paatero: Nämä käydään läpi
 Raha-automaattien pelaajien määrä vähenee, mutta Veikkaus tekee niillä enemmän rahaa kuin 2000-luvun alussa – tuotto tulee pieneltä joukolta
 Oppositio Veikkauksen monopolista: Kokoomuksen Vartiainen soimaa "epäterveitä piirteitä", perussuomalaiset puolustaa erityisasemaa

Vihreiden Ohisalo harkitsisi Veikkauksen kauppojen peliautomaattien siirtämistä erillisiin tiloihin


Summary: Poliisi tutkii suomalaisen rakennusyhtiö Siscon toimia. Entiset työntekijät kertovat MOT:lle järjestelmällisistä laiminlyönneistä rakentamisen laadussa, ja rakennusvalvojat kokevat tulleensa painostetuiksi.

Rakennusten tai niiden osien rakentaminen

Yleiset talonrakennustyöt sekä maa- ja vesirakennustyöt

Poliisi tutkii suomalaisen rakennusyhtiö Sisco Oyj:n toimintaan liittyviä epäselvyyksiä. Sisco on puumoduulirakentaja, joka on valmistanut viimeisen viiden vuoden aikana noin tuhat asuntoa ympäri Uuttamaata.
 Rikoskokonaisuudessa tutkitaan muun muassa epäiltyjä törkeää velallisen epärehellisyyttä, törkeää kavallusta ja törkeää petosta. Poliisi ei kommentoi tarkemmin keskeneräisten tutkintojen sisältöä.
 Ylen MOT julkaisi tänään laajan selvityksen Siscon toiminnasta.  Selvityksen voit lukea tästä.
 Entiset työntekijät kertovat järjestelmällisistä laiminlyönneistä rakentamisen laadussa, ja rakennusvalvojat kokevat tulleensa painostetuiksi.
 Asukkaat raportoineet vakavista ongelmista
 Asukkaat ovat raportoineet muun muassa vakavista ongelmista lämmitysjärjestelmissä ja salaojituksessa.
 – Asuimme kuukauden kylmässä kämpässä. Meillä oli 14 astetta lämmintä. Lämmitimme kämppää kynttilöillä ja teimme paljon uuniruokia, MOT:n haastattelema asukas sanoo.
 Lämmitys saatiin kuntoon, mutta muut korjaukset ovat tekemättä.
 – Kun nimet olivat paperissa, niin parin viikon ajan sai rakentajaan yhteyden. Sen jälkeen ei mitään. Ei tämä kivalta tunnu, kun ajatteli, että ihanaa päästä uuteen kotiin.
 Lasku voi langeta sadoille asunnonostajille
 Sisco on laiminlyönyt sille kuuluvia takuukorjauksia useissa kohteissa.
 Taloyhtiöillä on kulut kattava RS-vakuus, joka on luotu rakentamisvaiheessa asuntonsa ostavien turvaksi. Kaikissa kohteissa RS-rahat eivät välttämättä riitä kaikkien korjauskulujen kattamiseen, arvioivat MOT:n haastattelemat rakentamisen ammattilaiset.
 Jos RS-rahat eivät riitä, eivätkä taloyhtiöt saa rahaa rakennuttajan suorituskyvyttömyysvakuutuksesta, voi lasku langeta tavallisille suomalaisille asunnonostajille – mahdollisesti jopa useille sadoille.

Poliisi tutkii suomalaista rakennusyhtiö Siscoa – pulassa mahdollisesti jopa satoja  asunnonostajia


Summary: Puola ohitti Venäjän ukrainalaisten siirtolaisten kohdemaana. 20-vuotias Julija Tkatšenko oli tyytyväinen työrupeamaansa Puolassa ja lähtisi uudestaankin.

20-vuotias  Julija Tkatšenko  liittyi alkuvuonna siihen suureen joukkoon ukrainalaisia, jotka ovat hakeneet töitä ulkomailta. Tkatšenko pääsi kolmeksi kuukaudeksi töihin Otwockiin Puolaan, kosmetiikkatehtaan pakkaamolle.
 – Työ ei ollut kovin vaikeaa, piti pakata kosmetiikkaa. Mutta työaika oli aika raskas, 12 tuntia päivässä, Tkatšenko kertoo.
 Hän on kuitenkin tyytyväinen työkokemukseen.
 – Tiesin etukäteen, mihin menen, ja tiesin, että työaika ei olisi helppo, Tkatšenko sanoo.
 Ukrainan valtiovarainministeriö arvioi heinäkuussa, että ulkomailla on töissä pysyvästi 3,2 miljoonaa ukrainalaista eli peräti 18 prosenttia maan työikäisestä väestöstä.
 Tilastot ukrainalaisten maastamuutosta ovat jossain määrin epäluotettavia, varsinkin kun suuri osa työstä on kausiluonteista tai muuten väliaikaista.
 Suurinta muuttoliike oli Itä-Ukrainan sodan ja talouskriisin pahimpina vuosina 2014–2015, nyt vauhdin uskotaan tasaantuneen.
 Ukrainan keskuspankki on alkanut seurata muuttovirtoja. Pankki on arvioinut, että Ukrainan talouskasvu voisi olla nopeampaa ilman työperäistä maastamuuttoa.
 Katutöitä Kiovassa. Ukrainalaiset työläiset ovat kysyttyjä Puolassa ja muissa itäisen Keski-Euroopan maissa, joista omat työntekijät ovat lähteneet töihin vauraampiin EU-maihin.  Pekka Koli / Yle
 Venäjä putosi ykkössijalta
 Aiemmin eniten ukrainalaisia työläisiä suunnisti Venäjälle. Sitten tuli Krimin miehitys, Itä-Ukrainan sota ja Venäjään kohdistetut läntiset talouspakotteet.
 Venäjän talouden hidastuminen vähensi myös siirtotyöläisten työmahdollisuuksia Venäjällä.
 Vuoden 2014 jälkeen Puolasta tuli ukrainalaisten työperäisen maastamuuton pääkohde.
 – Aiemmin ihmisiä lähti lähinnä Ukrainan länsiosista, nyt heitä lähtee myös Ukrainan keski- ja itäosista, työmuuttoliikkeeseen perehtynyt analyytikko  Oleksandra Slobodjan  CEDOS-ajatushautomosta sanoo.
 Länsi-Ukrainassa on kaupunkeja, joiden kaduilla näkee lähinnä naisia ja lapsia, kun miehet ovat töissä Puolassa.
 – Puolassa on valtava kysyntä ukrainalaisista työntekijöistä. Se voi olla jopa joitakin miljoonia ihmisiä, sillä puolalaiset menevät töihin muihin EU-maihin, ja niin syntyy pulaa työntekijöistä, Puolaan työvoimaa välittävän Foreign Personnel Service -yhtiön johtaja  Svitlana Fištšenko  arvioi.
 – Ukraina voi auttaa täyttämään tätä puutetta. Puola ei tarvitse vain tavallisia työläisiä vaan päteviä erikoisosaajia, esimerkiksi hitsaajia, sähkömiehiä ja asentajia.
 Ongelmana on lähinnä se, että Ukrainan ja Puolan asettamat pätevyysehdot eivät aina kohtaa.
 Svitlana Fištšenko johtaa Ukrainassa Foreign Personnel Service -yhtiötä, joka välittää ukrainalaisia työntekijöitä Puolaan. Pekka Koli / Yle
 Ukrainalaisten työmuuttoliikettä Puolaan avittaa melko läheinen kieli. Julija Tkatšenko ei puhu puolaa, mutta hän pärjäsi silti hyvin työssään kosmetiikkatehtaassa.
 – Puolan kieli ei ole vaikeaa, ymmärrän sitä paljon ja meitä ymmärrettiin. Monet puolalaiset osaavat venäjää, ja siksi ymmärsimme toinen toisiamme. Ellemme muuten ymmärtäneet, piirsimme tai viittoilimme käsillämme, hän kertoo.
 – Yleensä ottaen ei tullut yksinäisyyden tunnetta. Kaupunki oli uusi, oli mielenkiintoista kuljeskella vapaapäivinä kaupungilla ja nähdä uutta. Ystävystyin työkaverieni kanssa, Tkatšenko kertoo.
 Myös Tšekki, Slovakia ja Baltian maat paikkaavat mielellään rikkaampiin EU-maihin lähtenyttä työvoimaansa ukrainalaisilla työläisillä. Saksakin helpottaa työlupien saamista.
 CEDOS-ajatushautoman analyytikko Oleksandra Slobodjan sanoo, että nyt ei ole havaittavissa kasvua työn perässä muuttavien määrässä.
 – Monet, jotka halusivat muuttaa ansaitsemaan ulkomaille, ovat tehneet niin. Siksi emme näe suurta potentiaalia, että määrät lisääntyisivät, hän sanoo.
 Työvoimasta jo puutetta
 Ukrainassa palkat ovat nousseet ja työttömyys vähentynyt, osin maastamuuton takia. Joillakin aloilla esiintyy jo työvoimapulaa.
 – Äskettäin jotkut työnantajat ovat sanoneet, että jopa maataloudessa on vaikeuksia saada työvoimaa. Ja nyt siis puhutaan alasta, jolla on Ukrainassa suuret kasvumahdollisuudet, sanoo analyytikko Oleksandra Slobodjan.
 Rakennustyöläisistäkin on ollut pulaa, kun Kiovassa on rakennusbuumi.
 Kuten niin monessa muussakin Euroopan maassa myös Ukrainassa väestö harmaantuu, ja työikäisiä on yhä vähemmän.
 Siirtolaisuus voi myös saada aivoviennin piirteitä:  Taannoisessa kyselyssä  monet Ukrainasta Tšekkiin opiskelemaan lähteneet ukrainalaiset mainitsivat keskeisiksi syiksi Ukrainan huonot elinolot ja halun työllistyä EU-alueelle. Opiskelut toimivat ensi askeleena maastamuutolle.
 Kiovassa on meneillään rakennusbuumi. Rakennustyöläisistäkin on ollut pulaa. Pekka Koli / Yle
 Samaan aikaan työsiirtolaisten kotimaahansa lähettämät rahat ovat merkittävä tulonlähde Ukrainalle.
 Maailmanpankki arvioi, että vuonna 2018 Ukrainaan lähetettiin 14 miljardia dollaria eli suunnilleen 13 miljardia euroa. Summa vastaa noin 11 prosenttia maan bruttokansantuotteesta.
 Maailmanpankin mukaan Ukraina on suurin siirtotyöläisten rahalähetysten vastaanottajamaa Euroopassa ja Keski-Aasiassa.
 Harmaa työnvälitys on suuri ongelma
 Kansainvälinen työnvälitysala on Ukrainassa heikosti säädeltyä ja monesti harmaalla sektorilla. Niinpä parempien palkkojen toivossa ulkomaille pyrkiviä työläisiä huijataan ja riistetään usein.
 Vasyl Voskoboinyk  johtaa Ukrainan kansainvälisten työnvälitysfirmojen liittoa, joka pyrkii kiinnittämään valtion huomiota alan ongelmiin.
 – Haluamme luoda Ukrainaan sivistyneet, normaalit eurooppalaiset työvoiman välitysmarkkinat, hän sanoo.
 Voskoboinykin mukaan säätelemätön työnvälitys on laajamittainen ongelma.
 – Vuonna 2017 Puolasta esitettiin 1,7 miljoonaa työkutsua ukrainalaisille. Laillisten yhtiöiden kautta maahan meni vain 12 390 ihmistä, Voskoboinyk sanoo.
 – Voi sanoa, että laillinen työnvälitys muodostaa vain suunnilleen yhden prosentin markkinoista. Loput ovat sitä, että ihmiset menevät omalla riskillään ja ottavat yhteyttä petollisiin välittäjiin, jotka mielellään ottavat heidän rahansa ja pettävät heitä.
 Työnhakijoiden huijaamisen estämiseksi yhdistys ajaa Ukrainaan lainsäädäntöä, joka kieltäisi välittäjiä laskuttamasta työnhakijoita. Tällöin työntekijöiden rekrytoinnista maksaisivat vain työnantajat.
 Kovin kilpailu Ukrainassa käydään laillisen ja laittomien työnvälitysmarkkinoiden välillä, Voskoboinyk sanoo.
 – Kun laillisesti luvataan Puolassa töitä esimerkiksi tuhannella eurolla kuussa, kilpailija laittomilta markkinoilta tarjoaa töitä Saksassa "laillisesti" 3 000–4 000 eurolla. Ihmiset tarttuvat siihen tarjoukseen tajuamatta, etteivät he osaa saksaa, heillä ei ole vaadittua pätevyyttä eikä sellaisia rahoja saa välttämättä saksalainenkaan.
 Ukrainan kansainvälisiä työnvälitysyhtiöitä edustavan liiton johtaja Vasyl Voskoboinyk vaatii valtiolta toimia harmaan työnvälityksen ongelmaa vastaan. Pekka Koli / Yle
 Laittomasti palkatut työntekijät ovat helposti suojattomia ongelmien tullessa.
 Svitlana Fištšenko kertoo tapauksesta, jossa ukrainalainen työntekijä sai sydänkohtauksen. Hänet laittomasti palkannut työnantaja ei kutsunut ambulanssia vaan kuljetti naisen puistonpenkille, jossa tämä kuoli.
 Julija Tkatšenkolle kokemus Puolassa työskentelystä oli kuitenkin myönteinen.
 – Juuri siihen tehtaaseen, jossa työskentelin Puolassa, voisin mennä uudestaankin. Siellä puolalaiset suhtautuivat hyvin ystävällisesti ukrainalaisiin, he auttoivat aina. Olin tyytyväinen työhön, eikä minua huijattu, sillä työnvälitys oli virallinen, hän kertoo.
 Nyt Julija Tkatšenko hakee oman opiskelualansa töitä Ukrainasta. Hänen kaltaisiaan nuoria kaivataan Ukrainassa lisää. Maan uusi presidentti  Volodymyr Zelenskyi  onkin nimennyt tämän yhdeksi uuden hallinnon haasteista: Kuinka pitää ukrainalaiset kotimaassaan?
 Lue lisää:
 Tuhannet ukrainalaiset tulevat tänne tekemään työt, jotka eivät suomalaisille kelpaa – lisätienestin takia ollaan valmiita ikävöimään perhettä kuukausia

Miljoonat ukrainalaiset ovat hakeutuneet töihin ulkomaille – Maastamuutto voi jo hidastaa Ukrainan omaa taloutta


Summary: Epäilty ampuja kiistää syyllistyneensä rikoksiin eikä suostu puhumaan kuulustelijoille.

Norjan mediassa ylistetään moskeija-ampujan pysäyttänyttä 65-vuotiasta miestä sankariksi.
 21-vuotias  norjalaismies astui sisään moskeijaan  Oslon lähellä sijaitsevassa Bærumissa lauantaina iltapäivällä. Hän ampui useita laukauksia. Poliisi kertoo miehellä olevan äärioikeistosympatioita.
 Ampumishetkellä moskeijassa oli paikalla muutama ihminen, ja heistä yksi kaatoi ampujan maahan.  Verdens Gang -lehden  ja  Aftenpostenin  mukaan kyseessä on 65-vuotias  Mohammed Rafiq.  Ainoastaan hän sai välikohtauksessa lieviä vammoja eikä kukaan kuollut.
 – Ei ole epäilystäkään siitä, etteikö hän olisi sankari. Jos hän ei olisi pysäyttänyt tätä terroristia, hän olisi kuollut, sanoo Rafiqin asianajaja  Abdul Satar Ali  Verdens Gangille.
 Rafiq itse sanoi tulkkinsa kautta olevansa kiitollinen saamastaan avusta ja tuesta, norjalaislehdet kertovat.
 Epäilty kiistää syyllisyytensä
 Norjan poliisi  löysi tunteja hyökkäyksen jälkeen ruumiin  Bærumissa sijaitsevasta kodista. Poliisin mukaan uhri oli epäillyn 17-vuotias sisarpuoli.
 Poliisi epäilee moskeija-ampujaa myös sisarpuolensa murhasta. Poliisi tutkii parhaillaan, rikkoiko mies terrorisminvastaisia lakeja ammuskelemalla moskeijassa.
 Mies on kiistänyt syyllistyneensä rikoksiin eikä ole suostunut puhumaan rikostutkijoille.
 Miehen asianajajan mukaan hän käyttää oikeuttaan olla vastaamatta kysymyksiin.
 Lisää aiheesta:
 Poliisi löysi moskeijan ampumisesta epäillyn kotoa surmatun naisen
 Moskeijassa ammuttiin Norjassa – Poliisi: Kiinni otettu ampuja nuori kantanorjalainen

65-vuotias mies esti Norjan moskeija-ampujaa jatkamasta veritekoaan – ylistetään sankariksi


Summary: Vuoden nuori muotoilija -palkinnon saa kalustemuotoilija Laura Väre.

Tuomariston mukaan kolmekymppinen Laura Väre on onnistunut tuomaan perinteiseen kalustemuotoiluun uusia tuulia. Tuomaristo kehuu Väreen työn monipuolisuutta ja omaa kädenjälkeä. Helsinkiläisen muotoilijan tuotanto sisältää perinteisiä kalusteita, naulakoita ja valaisimia. Tuomariston mukaan uusia tekniikoita ja materiaaleja on käytetty monipuolisesti sekä innovatiivisesti.
 - Minulle on tärkeää muotoilussa tuotteen ja sen käyttäjän välille kehittyvä suhde. On tärkeää, että tuotteesta pidetään, jolloin se kestää myös käytössä pidempään, Väre sanoo tiedotteessa.
 Palkinto on 5 000 euron suuruinen. Siihen kuuluu Suomen Ranskan instituutin IF Studios -vierailuohjelma Pariisissa. Palkinnon jakaa Design Forum Finland.
 Lue myös:
 Fiskars vilisee puuseppiä ja Antrei Hartikainen, 27, on yksi heistä: "Kaikki fiilistelevät puuta, mutta ehkä työstä ei aina olla valmiita maksamaan"

Minimalismi toi Vuoden nuoren muotoilijan tittelin


Summary: Koko viikon ajan tulee sadekuuroja, mutta niiden tarkka ennustaminen on nyt vaikeaa. Lämpötilat ovat mukavan kesäisiä.

Suomi on koko viikon matalapaineen kourissa. Sade- ja ukkoskuuroja on luvassa ympäri maata.
 – Vaikka meillä kuurottelee ja paikoin ukkostaa, niin aurinkoakin nähdään, lohduttaa Ylen meteorologi  Seija Paasonen .
 Ilmamassa on niin lämmintä, että Etelä- ja Keski-Suomessa mittari saattaa nousta vielä 20 asteeseen. Lapissa ollaan päivisin 15 asteen molemmin puolin.
 Kun sateet ovat kuurottaisia, niiden tarkka ennustaminen on vaikeaa jopa tietokoneelle. Kuurot voivat olla niin pisteittäisiä, että naapurikylässä sataa, mutta omassa ei.
 Moni katsoo sääennusteita kännykästä paikkakuntakohtaisesti, mutta pelkästään se ei tällä viikolla ole järkevää.
 – Kännykän pistekohtaiset ennusteet ovat tosi petollisia. Kuurottelutilanteessa kannattaa nostaa katse kännykästä ja katsoa taivasta sekä yleiskarttaa. Jos taivaalla on korkeita pilviä, on kuuroherkkä päivä ja sade voi osua omallekin kohdalle.
 Taivaalle katsominen on näinä päivinä suositeltavaa siksikin, että nyt on mahdollista nähdä perseidien meteoriparvia. Niiden näkeminen vaatii kuitenkin pimeää, joten Lapissa ei välttämättä tähdenlentoja havaita.
 Seija Paasonen / Yle
 Yöt ovat lämpimiä, ei pelkoa hallasta
 – Tänään maanantaina etelä- ja keskiosassa maata tulee sade- ja ukkoskuuroja. Huomenna tiistaina ukkoskuurot näyttäisivät painottuvan enemmän länsisuomeen. Idässäkin kuurottelee, mutta ukkosriski ei ole niin iso, Paasonen sanoo.
 Lapissa sataa alkuviikosta vähemmän kuin muualla, mutta siellä on pilvistä.
 Kuurosateet haittaavat puinteja siellä, missä ne ovat jo käynnissä. Usean päivien puintipoutia ei ole luvassa mihinkään.
 -Onneksi hallaöistä ei ole nyt pelkoa. Meillä on lämpimät, kosteahkot yöt, ja tulee sumuja. Ne näyttävät upeilta illalla, kun lähtee viilenemään, ja aamuisinkin niitä vielä on.
 Paasosen mukaan päivälämpötilat ovat ajankohtaan nähden keskimääräisiä, yöt jopa hieman lämpimämpiä.
 Loppuviikosta ilmamassa hieman viilenee, mutta silloinkin voi jossain olla mahdollista päästä 20 asteeseen. Kuurosateita on todennäköisesti luvassa viikonloppunakin.

Meteorologin neuvo: Katse kännykästä kohti taivasta – todellinen sääennuste on siellä, myös perseidejä luvassa


Kela korvaa sosiaali- ja terveyspalveluiden valinnanvapauskokeilun päättymisen jälkeenkin asiakkaille osan yksityisen terveydenhuollon kustannuksista,  tiedotteessa  kerrotaan.
 Tiedotteen mukaan asiakkaat voivat saada korvauksia tarpeellisista sairaanhoidon kustannuksista.
 Sosiaali- ja terveyspalvelujen valinnanvapauskokeilu käynnistyi kymmenellä alueella vuonna 2017, ja se päättyy lokakuun loppuun mennessä.
 Sosiaali- ja terveysministeriön rahoittamassa valinnanvapauskokeilussa palveluseteli on toiminut vaihtoehtona kunnan tuottamille tai ostamille palveluille. Asiakkaat ovat valinneet yksityisen terveyspalvelun tuottajan kunnan hyväksymistä vaihtoehdoista.
 Kela korvasi vuonna 2018 yksityisiä lääkäripalveluita, tutkimusta ja hoitoa noin 145 miljoonalla eurolla.

Kela korvaa jatkossakin osan yksityisen terveydenhuollon kustannuksista


Summary: Poliittisen kiistan pelinappulaksi joutuneen lentoyhtiön osakekurssi putosi maanantaina neljä prosenttia.

Hongkongilainen lentoyhtiö Cathay Pacific varoitti maanantaina henkilöstöään sekaantumasta  itsehallintoaluetta koetteleviin mielenosoituksiin.  Lentoyhtiön mukaan Hongkongin "laittomiin protesteihin" osallistuminen tai niiden tukeminen voi johtaa työntekijän irtisanomiseen.
 – Työntekijöiden teoilla ja sanoilla työajan ulkopuolella voi olla suuri merkitys yhtiölle, Cathay Pacificin toimitusjohtaja  Rupert Hogg  kirjoitti henkilöstölle lähettämässään viestissä.
 Cathay Pacific ohjeisti henkilöstöään Kiinan hallinnon otettua lentoyhtiön hampaisiinsa. Kiinan ilmailuviranomaisten asettamien uusien sääntöjen mukaan lentoyhtiön täytyy jatkossa toimittaa henkilöstölistat kaikilta lennoilta, jotka suuntautuvat Kiinaan tai sen ilmatilaan.
 Peking on ilmoittanut Hongkongille, että protesteihin osallistuneet työntekijät eivät saa nousta Kiinaan suuntaaville lennoille.
 Cathay Pacific kertoi viikonloppuna suostuvansa näihin sääntöihin ja irtisanoneensa lentäjän, jonka väitetään osallistuneen Hongkongin protesteihin.
 Lentoja peruttu
 Toimitusjohtaja Hogg on perustellut yhtiön toimia sillä, että Cathay Pacificin liiketoiminta on riippuvainen pääsystä Kiinan markkinoille.
 – Toiminta Manner-Kiinassa on Cathay Pacific -ryhmän liiketoiminnan peruskivi. Lennämme edestakaisin Manner-Kiinaan ja sen lisäksi iso osa meidän reiteistämme sekä Eurooppaan että Yhdysvaltoihin kulkee Manner-Kiinan ilmatilan kautta, toimitusjohtaja Hogg kommentoi viikonloppuna Hong Kong Free Press -uutissivuston mukaan.
 Mielenosoitukset ovat jatkuneet Hongkongissa jo yli kaksi kuukautta. Alun perin protestoijat vaativat rikollisten luovutuksen Manner-Kiinaan mahdollistavan lakiesityksen perumista. Nyt mielenosoittajat vaativat aluejohtaja  Carrie Lamin  eroa ja suoran demokratian lisäämistä.
 Viime päivinä protestit ovat levinneet myös itsehallintoalueen kansainväliselle lentokentälle. Maanantai-iltapäivällä paikallista aikaa kaikki lentoasemalta lähtevät lennot peruttiin.
 Kiinan ja Hongkongin välisen kamppailun puristukseen joutuneen Cathay Pacificin osakekurssi laski maanantaina yli neljä prosenttia Hongkongin pörssissä.
 Lue lisää:
 Hongkongin mielenosoituksiin ilmaantuivat perheet ja ikäihmiset – illansuussa kadut täyttyivät jälleen kyynelkaasusta
 Demokratia-aktivistit osoittavat mieltä Hongkongin lentokentällä – "Täällä ei ole mellakoitsijoita, vain tyranniaa"
 Mielenosoittajat sekoittivat aamun ruuhkaliikenteen Hongkongissa – Haukuttu hallintojohtaja: Olemme vaaran partaalla

Lentoyhtiö Cathay Pacific taipuu Kiinan vaatimuksiin – Hongkongin protesteihin osallistuvia työntekijöitä uhkaa irtisanominen


Summary: Virheellisiä kirjeitä lähetettiin yhteensä noin 27 000.

Verottajan lähettämissä kirjeissä olleiden virheiden aiheuttajaksi on paljastunut ohjelmistovirhe, kerrotaan Verohallinnosta STT:lle.
 Ohjelmistovirhe on ollut Verohallinnon tulostustoimittajan käyttämässä sovelluksessa. Ongelmien syy selvisi viikonlopun aikana. Verohallinnon mukaan ohjelmistovirhettä ei ole vielä korjattu.
 Verottaja lähetti viime viikon tiistaina asiakkaille paperisia verotuspäätöksiä, verokortteja ja muita tulosteita, joissa oli osittain toisen ihmisen tietoja.
 Lue aiheesta lisää:
 Verottajalta lähtenyt 27 000 virheellistä verokirjettä – Apulaistietosuojavaltuutettu: Vakava tilanne Suomessa ja mahdollisuus väärinkäytöksiin on olemassa

Verottaja: Ohjelmistovirhe aiheutti kirjeiden virheet


Summary: Tietomurto ei levinnyt opetusverkosta muualle kaupungin verkkoon.

Porin kaupunkiin kohdistetun tietomurron aiheuttamat ongelmat on saatu korjattua.
 Tietomurto kohdistui opetusverkkoon, joka on saatu rakennettua takaisin käyttökuntoon.
 – Jatkoimme viikonlopun aikana tietoverkkomme tutkimista, emmekä löytäneet viitteitä murron jatkumisesta tai leviämisestä laajemmalle, kertoo IT-palveluiden esimies  Jani Setälä .
 Salasanat vaihtoon
 Porin kaupunki joutui tietomurron kohteeksi viime viikon keskiviikkona 7. elokuuta. Murto havaittiin yhdellä opetusverkon työasemalla. Sen kautta oli saatu asennettua haittaohjelma opetusverkkoon. Opetusverkossa toimivat päiväkotien ja koulujen henkilökunta sekä koulujen oppilaat.
 Haittaohjelman tarkoituksena oli datan kerääminen, joka oli saattanut vaarantaa käyttäjien kirjautumistietoja. Varotoimenpiteenä kaikki opetusverkon käyttäjät pakotettiin vaihtamaan salasanansa torstaina 8. elokuuta.
 Porin kaupungin verkkoon tehtiin perjantaina myös ennalta suunniteltu palomuurin päivitys, joka aiheutti ongelmia kaupungin palveluiden verkkoliikenteessä. Ongelmat on korjattu ja verkkoyhteydet toimivat jälleen normaalisti.
 Aiheesta aiemmin:
 Porin kaupunkiin kohdistunut tietomurto onkin odotettua vakavampi
 Tietomurto johti salasanojen vaihtorumbaan Porissa – vielä yli 4 000 vaihtamatta
 Taas tietomurto Satakunnassa: Tällä kertaa kohteena Porin kaupunki

Porin opetusverkkoon kohdistetun tietomurron ongelmat selvitetty


Summary: Poliisi tutkii tapahtunutta parhaillaan.

Oulunkylässä Norrtäljentiellä sijaitsevalla työmaalla on tapahtunut räjähdys, jossa ohikulkija on loukkaantunut lievästi.
 Helsingin pelastuslaitoksen mukaan poliisi tutkii asiaa parhaillaan ja tiedottaa siitä myöhemmin.
 Päivitämme uutista.

Työmaalla Helsingin Oulunkylässä tapahtui räjähdys – ohikulkija loukkaantui lievästi


Puolustusvoimien logistiikkalaitoksen työntekijät ja kuljetusupseeri eivät saa syytteitä lahjus- tai muista rikkomuksista.
 Tampereella toimivan logistiikkalaitoksen työntekijöitä epäiltiin tuottamuksellisesta virkavelvollisuuden rikkomisesta ja kuljetusupseerin osalta palvelusrikoksesta sekä lahjusrikkomuksesta.
 Rikosepäilyt koskivat Irakin Erbilin Camp Lion -tukikohdan laajentamisurakkaa. Rikostutkinnasta uutisoitiin laajasti viime vuonna.
 Hankinnasta vastasi Puolustusvoimien logistiikkalaitoksen esikunta. Esikunta sijaitsee Tampereella.
 Suomalaiset kouluttivat Irakin turvallisuusviranomaisia vuodesta 2015 alkaen Pohjois-Irakissa osana kansainvälistä operaatiota ääri-islamilaisen Isisin vastustamiseksi. Erbil on kurdien itsehallintoalueen pääkaupunki.
 KRP teki tutkinnan
 Helsingin syyttäjänvirasto on nyt päättänyt, ettei asiassa tule syytteitä. Esitutkinnan asiassa teki keskusrikospoliisi.
 Puolustusvoimien suomalainen osasto Irakissa oli ollut sijoitettuna Irakin Erbiliin vuodesta 2015 lähtien. Rikosepäilyt koskivat tukikohdan laajentamisurakan hankintoja. Kuljetusupseeri toimi laajentamisurakan yhteyshenkilönä.
 Asiassa oli kysymys etenkin siitä, oliko hankinnoissa noudatettu lainsäädäntöä ja puolustusvoimien hankintoja koskevia määräyksiä sekä siitä, oliko hankintoja pyritty ohjaamaan yhdelle irakilaiselle yritykselle ja oliko kyseiseltä yritykseltä vastaanotettu lahjuksia.
 Helsingin syyttäjänviraston mukaan ei ole todennäköisiä syitä epäillä rikosta.
 – Logistiikkalaitoksen työntekijät eivät olleet tahallaan tai huolimattomuudesta rikkoneet virkatoiminnassa noudatettaviin säännöksiin tai määräyksiin perustuvaa virkavelvollisuuttaan ainakaan niin, etteikö teko olisi ollut kokonaisuutena arvostellen vähäinen sen haitallisuus ja vahingollisuus ja muut tekoon liittyvät seikat huomioon ottaen, syyttäjänvirasto sanoo tiedotteessa.
 Syyttäjien mukaan kuljetusupseeri ei ollut rikkonut tai jättänyt täyttämättä palvelukseen kuuluvaa velvollisuutta taikka palvelusta tai sotilaallista järjestystä koskevaa ohjesääntöä tai muulla tavoin annettua määräystä.
 – Hän ei myöskään ollut ottanut vastaan lahjaa tai muuta etua siten, että menettely olisi ollut omiaan heikentämään luottamusta viranomaistoiminnan tasapuolisuuteen.
 Lue lisää:
 KRP epäilee: Kuljetusupseeri sai lahjoja suomalaisen tukikohdan laajennusurakoitsijalta Irakissa – kahta muutakin epäillään

Puolustusvoimien työntekijöille ei syytteitä lahjus- tai muista rikkomuksista


Summary: Myrskyssä kuolleiden määrä on kasvanut 44:ään, ja yli miljoona ihmistä on evakuoitu sen tieltä.

Itä-Kiinan rannikkoa riepottelevassa Lekima-taifuunissa on kuollut nyt 44 ihmistä, kertoo Kiinan valtionmedia.
 Ainakin 18 ihmistä kuoli maanvyöryssä, jonka rankkasateet aiheuttivat Wenzhoussa.
 Sunnuntaina patovalli murtui myrskyn voimasta Qingzhoun kaupungissa lähellä Jinania. Videokuvissa näkyi, kuinka jokivarren rakennuksia murtui tulvavesien paineesta.
 Mutainen vesi on saanut kadut ja pellot tulvimaan ja saartanut autoja.
 Yli miljoona ihmistä on evakuoitu kodeistaan myrskyn tieltä, valtiollinen uutistoimisto Xinhua raportoi.
 Lisää aiheesta:
 Kiinassa riehuvan Lekima-taifuunin uhriluku nousee – ainakin 30 ihmistä kuollut

Video: Lekima-taifuuni sai patovallin murtumaan itäisessä Kiinassa


Helsingin seudun yliopistollinen keskussairaala

Naistenklinikan eilinen tulipalo vaikuttaa sairaalan toimintaan myös tänään, tiedottaa Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri HUS.
 Helsingin Meilahdessa sijaitsevalla Naistenklinikalla oli  tulipalo eilen illalla . Tulipalo syttyi roskakuilussa. Savu kulkeutui kuilua pitkin talon sisälle useisiin kerroksiin aiheuttaen palohälytyksen. Tulipalo ei aiheuttanut henkilövahinkoja.
 Husin tiedotteen mukaan  palopaikan yläpuolella sijaitsevat viisi osastoa ovat edelleen kokonaan tai osittain pois käytöstä. Tämän vuoksi synnyttäjät ohjataan edelleen pääsääntöisesti Husin muihin synnytyssairaaloihin.
 Synnytykseen tulevat ohjattiin jo  viime yönä  pääkaupunkiseudun muihin synnytyssairaaloihin tulipalon vuoksi.
 Tiedotteessa kerrotaan, että Naistenklinikalla hoidetaan vain riskisynnytykset ja kiireelliset gynekologiset leikkaukset.
 – Tulipalolla on vaikutusta toimintaamme, mutta turvaamme kiireellisten potilaiden hoidon. Joitakin hoitojen siirtoja joudumme valitettavasti nyt alkuviikosta tekemään, kertoo osastonylilääkäri  Mika Nuutila  Naistenklinikalta Husin tiedotteessa.
 Naistenklinikalta on tältä päivältä peruttu keisarileikkauksia, synnytysten käynnistämisiä ja gynekologisia leikkauksia.
 Kiinteistöä tutkitaan
 Naistenklinikalta evakuoitiin sunnuntai-iltana lähes 70 perhettä.
 Heidät siirrettiin Uuteen lastensairaalaan, Perhepesähotelliin ja toisiin hoitopaikkoihin Naistenklinikan sisällä. Lisäksi osa perheistä kotiutettiin.
 Husin tiedotteessa kerrotaan, että Naistenklinikan kiinteistöä tutkitaan parhaillaan. Tavoite on saada synnytystoiminta Naistenklinikalla normaaliin laajuuteensa lähipäivinä.
 Naistenklinikalla poissa käytöstä olevilla osastoilla hoidetaan synnyttäneitä, sairaalahoitoa vaativia raskaana olevia ja naistentautien potilaita. Naistenklinikan muissa yksiköissä potilashoito on jatkunut tulipalosta huolimatta.
 Poliisi ei epäile tulipalossa rikosta
 Helsingin poliisilaitos  kertoi maanantaiaamuna , että poliisi selvittää palon syttymissyytä, mutta ei epäile asiassa rikosta.
 – Kyseessä on palonsyyn tutkinta. Poliisi ei siis epäile asiassa rikosta. Poliisin tiedossa ei ole, että palosta olisi aiheutunut henkilövahinkoja, toteaa rikoskomisario  Saara Asmundela  poliisin tiedotteessa.
 Varmuutta palon syttymissyystä ei vielä ole.
 Aiheesta aiemmin:
 Naistenklinikka ei yöllä ottanut hoitoon uusia synnyttäjiä savuvahinkojen vuoksi – synnytykseen saapuneet ohjattiin muihin sairaaloihin
 Helsingin Naistenklinikka täyttyi savusta, potilaita evakuoitiin muihin sairaaloihin – sammutustyöt saatu päätökseen

Naistenklinikan tulipalon alta evakuoitiin lähes 70 perhettä, palo vaikuttaa sairaalan toimintaan tänäänkin: synnyttäjät ohjataan muihin sairaaloihin


Summary: Lehtoja on vain prosentti Suomen metsistä, mutta niissä esiintyy lähes puolet uhanalaisista metsälajeista.

Irma  ja  Juhani Kaukonen  esittelevät metsää, jonka paikalla oli vielä kaksi vuotta sitten tiheä ja hämyinen istutuskuusikko. Nyt siellä täällä on pätkittyjä kuusenrunkoja ja tuhkakasoja hakkuutähteiden polttamisen jäljiltä.
 Vähän kerrallaan kuusikko muuttuu lehdoksi, jollainen se on alun perin ollut. Kertarysäyksellä puita ei voi kaataa, vaan se tehdään useamman vuoden aikana. Valoa ei saa tulla liian nopeasti lisää, koska "väärät lajit", vadelma ja horsma, peittäisivät muun aluskasvillisuuden.
 Lehto Lehtoja esiintyy sellaisilla alueilla, joissa kallioperä on tavallista ravinteikkaampaa. Suomen metsistä lehtoja on vain prosentti. Lehdoissa esiintyy lähes puolet uhanalaisista metsälajeista. Rehevät kasvupaikat on usein raivattu pelloiksi ja myöhemmin istutettu kuusikoiksi.
 Kaukoset ovat suojelleet 15 hehtaaria metsää, joista hehtaari on nyt hoidettavaa lehtoa. Ollaan Pirkanmaalla, Pälkäneellä saaressa nimeltä Haussalo. Nämä rannat ovat Irman lapsuudenmaisemaa.
 – Minulle on tärkeää, että paikat pysyisivät kunnossa. Muistan lapsuudestani, millainen paikka tämä oli, kun lehmät laidunsivat täällä, Irma Kaukonen kertoo.
 Lehtometsiä on ennen ollut huomattavasti enemmän, mutta iso osa niistä raivattiin rehevyyden takia pelloiksi ja myöhemmin niitä on usein istutettu kuusikoiksi.
 Jukka Ruutiainen neuvoo lehtojen hoitoa Pirkanmaalla. Jussi Mansikka / Yle
 Pirkanmaan metsistä noin neljä prosenttia on lehtometsää. Siis hieman enemmän kuin koko Suomessa, jossa lehtojen osuus jää prosenttiin.
 Lehtoja halutaan hoitaa ja suojella, koska niissä elää lähes puolet uhanalaisista metsälajeista.
 – Pienellä pinta-alalla voidaan tehdä ratkaisevia toimenpiteitä monen lajin hyväksi, sanoo luonnonhoidon asiantuntija  Jukka Ruutiainen  Metsäkeskuksesta.
 Lehtometsien havinaa voisi lisätä
 Jukka Ruutiainen on havainnut, kuinka monet pirkanmaalaiset metsänomistajat ovat olleet kiinnostuneita omien metsiensä monimuotoisuuden lisäämisestä.
 Vuonna 2017 alkoi Lehtometsien havinaa Pirkanmaalla -hanke. Sitä on jatkettu vuodella ensi vuoden loppuun saakka. Keskusteluja on käyty tähän mennessä noin 70 metsänomistajan kanssa.
 Metsänomistajat ovat saaneet ohjeita siihen, miten talousmetsissä lehdot voidaan ottaa huomioon.
 Suojeltua lehtoja esimerkiksi Pirkanmaalla on 1 600 hehtaaria, eli neljä prosenttia maakunnan lehtometsistä.
 Neuvoja, tekijät ja työn jälki samassa kuvassa. Pystyssä oleva puu on noin satavuotias metsälehmus. Jussi Mansikka / Yle
 – Määrää voisi aika lailla nostaa. Nämä ovat kuitenkin arvokkaimpia kohteita. Pitäisi pyrkiä yli 10 prosentin tasolle lehtojen suojelussa.
 Etelä-Suomen metsien monimuotoisuuden toimintaohjelman (Metso) avulla lehtoja voi suojella vapaaehtoisesti korvausta vastaan. Yhtenä vaihtoehtona on lehtoluonnon hoito ilman suojelupäätöksiä. Oikealla hoidolla voidaan saada luonnon kannalta merkittäviä tuloksia aikaiseksi.
 – Kaikkia lehtoja ei missään nimessä tarvitse suojella, sillä osa luontoarvojen hoitamisista onnistuu talousmetsien järkevällä ja monimuotoisella hoidolla, Jukka Ruutiainen muistuttaa.
 Lehtojensuojelukohteet voivat jäädä pikku pläntteinä talousmetsien keskelle.
 – On tärkeää, että suojelualueita ja niiden lähiympäristöjä hoidetaan kokonaisuutena lehtojen rakennepiirteet huomioon ottaen.
 Metsälehmus eli niinipuu loistaa kuusikon keskellä. Jussi Mansikka / Yle
 Niinipuumetsä alkaa kukkia
 Apu lehtojen hoitoon on hyvin konkreettista. Hoitokohteelle tehdään työohje ja tarvittaessa merkataan kaadettavat puut. Ohjeet kerrotaan työn toteuttajille.
 Kaukosten kohteessa tilanne on sikäli erilainen, että metsänomistajat itse kaatavat ja raivaavat metsän, jonka historia on tuttu. Aluetta ei ole kertaakaan vedetty kokonaan sileäksi. Sinne jäivät harvinaiset metsälehmukset eli niinipuut paikalleen. Onneksi, sillä nyt nämä noin satavuotiaat yksilöt ovat tyvestään yli puolimetrisiä.
 – Nämä lehmukset jäävät tänne pääasiassa, mutta kyllä täällä saa muutkin lehtipuut kasvaa, jos lehmuksella ei ole luontaista lisääntymistä.
 – Nykyisin kun puhutaan paljon ilmastoasioista, niin lehtipuut ovat tehokkaampia hiilinieluja kuin kuuset tai havupuut, Juhani Kaukonen tietää.
 Työtä tehdään ajatuksella. Puita ei voi rojauttaa mihin tahansa.
 – Ei voi kaataa aina luonnolliseen kaatosuuntaan, vaan se pitää kaataa siten, ettei muille puille tule vahinkoa, 45 vuotta moottorisahan kanssa yhteistyötä tehnyt Juhani Kaukonen kertoo.
 Valon lisääntyessä lehtokasvit heräävät henkiin.
 Manner-Suomessa rauhoitettu lehtoneidonvaippa on selvästi runsastunut, kun lehtoa on hoidettu.
 – Hyvin monenlaisia on jo ilmaantunut, ainakin lehtoneidonvaippaa, sudenmarjaa, kieloa ja kuusamaa, Irma Kaukonen luettelee.
 Irma Kaukonen on raivannut ja polttanut hakkuutähteitä hikeä säästämättä. Silti hän suosittelee lehtojen hoitoa niille, kenellä sellaisia on.
 – Ehdottomasti kannattaa aloittaa. Kun ajattelee tulevaisuutta, niin se on sääli jos tällaiset alueet tuhotaan.

Irma ja Juhani Kaukonen raivaavat metsäänsä 10 000 neliömetrin kokoista kotia uhanalaisille lajeille – "Monenlaisia on jo ilmaantunut"


Kilpailukykysopimus nosti työllisyyttä ja paransi Suomen kilpailukykyä, selviää Elinkeinoelämän tutkimuslaitos Etlan maanantaina julkaisemasta tutkimusraportista.
 Raportin mukaan työajan pidennyksen osuus työllisyyden parantumisesta oli noin 40 prosenttia. Loput kikyn työllisyysvaikutuksista selittyvät sosiaaliturvamaksujen ja verotuksen keventämisellä.
 Tutkimuksen osana verrattiin myös suomalaisia työaikoja muihin Euroopan maihin. Suomen keskimääräinen viikkotyöaika on noin tunnin lyhyempi kuin EU:ssa keskimäärin. Suomessa lomat, arkipyhät ja muut poissaolot lyhentävät työaikaa enemmän kuin muissa Euroopan maissa.
 Työnmarkkinaosapuolten keskusliitot solmivat kilpailukykysopimuksen vuonna 2016. Sopimuksessa työaikaa pidettiin korvauksetta 24 tunnilla vuodessa, julkisen puolen lomarahoja leikattiin ja työntekijöiden maksettavaksi siirrettiin aiempaa enemmän palkasta vähennettäviä sosiaaliturvamaksuja. Eri aloilla työajan pidennys toteutettiin eri tavoin.

Etlan selvitys: Kiky-sopimus nosti työllisyyttä ja paransi Suomen kilpailukykyä


Summary: Eniten kaupan ja teollisuuden varastoissa oli ohraa ja kauraa.

Teollisuuden ja kaupan varastoissa oli kesäkuun lopussa yhteensä runsaat 400 miljoonaa kiloa kotimaista ja ulkomaista viljaa, kertoo  Luonnonvarakeskus Luke . Määrä on yhdeksän prosenttia vähemmän kuin vuosi sitten ja pienin sitten vuoden 2012.
 Luke arvioi, että määrään vaikuttaa viime vuoden pieni viljasato Suomessa. Se oli 2,7 miljardia kiloa.
 Eniten viime vuoden huono kesä vaikutti vehnä- ja ruissatoihin. Siksi varastoissa tämän vuoden kesäkuussa oli eniten ohraa, 141 miljoonaa kiloa, ja kauraa, 115 miljoonaa kiloa.
 Vehnää oli varastoissa 99 miljoonaa kiloa ja ruista 54 miljoonaa kiloa.
 Hinnat nousivat
 Kotimainen viljaa käyttävä teollisuus ja viljan välittäjät ostivat yhteensä 1,6 miljardia kiloa viljaa satovuonna 2018/2019 (1.7.2018–30.6.2019). Määrä oli runsaat 0,2 miljardia kiloa pienempi kuin edellisenä satovuonna.
 Viljan tuottajahintoja seurataan kuukausittain.
 – Kaikkien viljalajien hinnat nousivat syksyllä 2018. Samalla leipävehnän ja rehuvehnän hintojen välinen ero kapeni, kertoo yliaktuaari  Sirpa Karppinen  Lukesta  tiedotteessa .
 Keväällä 2019 hinnat lähtivät taas lievään laskuun.
 Kotimainen teollisuus käytti satovuoden 2018/2019 aikana sekä kotimaista että ulkomailta tuotua viljaa yhteensä runsaat 1,3 miljardia kiloa. Määrä on 59 miljoonaa kiloa vähemmän kuin edellisenä satovuonna.

Viljavarastot pienentyneet reilusti – taustalla viime vuoden huono sato


Summary: Kansalaisaloite vaatii rahapeliautomaattien siirtämistä pois kaupoista ja kioskeista. Aloite on kerännyt yli 20 000 kannattajaa.

Rahapeliautomaattien poistamisella kaupoista ja kioskeista on suuret yhteiskunnalliset vaikutukset, Veikkauksen varatoimitusjohtaja  Velipekka Nummikoski  sanoo  Ylen aamu-tv:n haastattelussa .
 – Hajasijoittamisesta luopuminen on poliittinen kysymys. Yhtiön mandaatti ei yksin riitä sellaisen ratkaisun tekemiseen, Nummikoski sanoo.
 Veikkauksen peliautomaattien poistamiseksi laadittu kansalaisaloite on kerännyt yli 20 000 allekirjoitusta. Aloitteen tekijä  Jenna Mäkelä  on itse kärsinyt vakavasta peliriippuvuudesta, joka on johtanut petostuomioon ja itsemurhayritykseen.
 – Peliriippuvuus on sairaus, joka vaikuttaa läheisiin. Moni ajautuu tilanteeseen, jossa ei enää ole toivoa.
 "Automaatit siirrettävä pelisaleihin"
 Kauppoihin ja kioskeihin on sijoitettu yhteensä 8 500 Veikkauksen rahapeliautomaattia. Peliongelmaiset törmäävät niihin päivittäin. Mäkelän mukaan rahapeliautomaatit pitäisi siirtää valvottuihin pelisaleihin.
 – Jos ihminen päättää lähteä taistelemaan peliongelmaa vastaan, yhteiskunnan tehtävä on olla siinä rinnalla tukemassa eikä sysäämässä uudelleen ongelman pariin, Mäkelä sanoo.
 Pelien tuotoista puolet tulee viideltä prosentilta pelaajista. Peliongelmista kärsivät erityisesti vähävaraiset eläkeläiset.
 – Suomalaiset pelaavat rahoja, joita heillä ei ole varaa hävitä, Mäkelä sanoo.
 "Lähin automaatti on puhelimessa"
 Nummikosken mukaan kansainvälinen nettipelaaminen on lisännyt pelaamisen haittoja.
 – Lähin peliautomaatti on nykyään matkapuhelimessa. Kun yksi yhtiö vastaa pelaamisesta, sen ei tarvitse olla viimeisen euron perässä hinnalla millä hyvänsä, Nummikoski sanoo.
 Nummikosken mukaan keskustelu Veikkauksen asemasta ja peliautomaattien sijoittamisesta on kuitenkin tervetullutta.
 – Arvostan suuresti heitä, jotka ovat antaneet kasvot peliongelmalle. Toivottavasti se madaltaa myös muiden kynnystä hakea ongelmiin apua, Nummikoski sanoo.
 Lue aiheesta lisää:
 Veikkaus laittaa osan mainonnastaan tauolle –  Toimitusjohtaja: "Olemme tehneet virheitä"
 Veikkauksen hallituksen kokoonpano ja tulospalkkiot herättävät arvostelua: "Vastuullisuus ei näy" – Ministeri Paatero: Nämä käydään läpi
 Analyysi: Veikkaus voidaan ottaa "tarkasteluun", mutta tuskin remontoitavaksi – peleistä riippuvaisia ovat myös rahan saajat

Veikkaus: Automaattien poistaminen kaupoista on poliittinen päätös


Summary: Päättyneellä viikolla pyörremyrsky teki tuhoja Luxemburgissa, tunnelma kiristyi Intian ja Pakistanin kiistelemässä Kashmirissa ja huippumuusikot konsertoivat Suomessa. Kokosimme yhteen viikon kiinnostavimpia uutiskuvia.

Turistit soutelevat kauniilla Luyanghu-järvellä Kiinassa. AFP

Neljä miestä moottoripyörän kyydissä ajavat kohti eläinmarkkinoita Jemenissä, Sanaassa. Yahya Arhab / EPA
 Briar Sutherland osallistuu koiriensa kanssa vetokilpailuun Victoriassa, Australiassa. Julian Smith / EPA
 Hongkongissa mielenosoitukset jatkuvat nyt jo kolmatta kuukautta, ja mieltä on ilmaistu jälleen useilla alueilla. Chan Long Hei / EPA
 Kashmirin laaksossa työskentelevät intialaiset siirtotyöläiset pakenevat Kashmirista. Muslimienemmistöinen Intian puoleinen Kashmir ovat olleet erittäin tiukkojen turvatoimien kohteena ja eristettynä sen jälkeen, kun Intia poisti alueen erityisaseman tiistaina. Jaipal Singh / EPA
 Guadalajara rankka raekuuro aiheutti vahinkoja ainakin 249:ään taloon. Francisco Guasco / EPA
 Singaporessa juhlittiin itsenäisyyspäivää. Wallace Woon / EPA
 Yleisöä Tame Impalan konsertissa Flow-festivaaleilla Helsingissä 10. elokuuta 2019. Antti Aimo-Koivisto / Lehtikuva
 Hiroshima-päivää  vietettiin 6.8. atomipommien uhrien muistoksi Mumbaissa, Intiassa. Punit Paranibe / Lehtikuva
 Rukoushetki Tiranassa Id al-Adha -juhlapäivänä. Gent Shkullaku / Lehtikuva
 Caresse de Tigre -yhdistyksen pienet valkoiset leijonanpennut ovat nimeltään Nala ja Simba. Lou Benoist / Lehtikuva

Tornado kylvi tuhoa ja viikon muita uutiskuvia


Summary: New Yorkissa sijainneessa vankilassa ei tarkistettu vangin tilannetta puolen tunnin välein, kuten piti, kertoo eräs lähde.

Yhdysvalloissa seksuaalirikoksista syytettyä liikemiestä  Jeffrey Epsteiniä  valvoneet vanginvartijat olivat tehneet paljon ylitöitä ja vankilassa kärsittiin henkilöstöpulasta, kertovat vankilalähteet.
 Epstein löydettiin kuolleena sellistään lauantaiaamuna. Hänen epäillään tehneen itsemurhan.
 Vankilasta saadut tiedot ovat herättäneet epäilyjä, että vankilassa ei valvottu Epsteiniä riittävän tarkasti.
 Uutistoimisto AP:n haastatteleman vankilalähteen mukaan New Yorkin Manhattanilla sijaitsevassa vankilassa oli niin vähän henkilökuntaa, että yksi vanginvartija oli ylitöissä viidentenä peräkkäisenä päivänä. Sama lähde kertoo, että eräs toinen vartija oli ylitöissä pakotettuna.
 Sanomalehti The New York Times  kertoo oman vankilalähteensä sanoneen, että vartijat eivät tarkistaneet Epsteinin tilannetta kuolinyönä vaatimusten mukaisesti puolen tunnin välein.
 Epsteinille on tehty ruumiinavaus, mutta sen tuloksia ei ole vielä julkistettu.
 Epsteiniä epäiltiin alaikäisten tyttöjen seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Hän  sai heinäkuussa syytteet  alaikäisten seksikaupasta, ja häntä odotti jopa 45 vuoden tuomio.
 Lisää aiheesta:
 Yhdysvaltalaismedia: Seksuaalirikoksista syytetty liikemies Epstein on tehnyt itsemurhan

Vankilalähteet: Itsemurhan tehneen Epsteinin vankilassa ei ollut riittävästi henkilökuntaa


Summary: Vuonna 1949 solmitun sopimuksen tarkoitus on asettaa rajat sodankäynnille.

Toisen maailmansodan päättymisen jälkeen haluttiin taata, etteivät sodan kauhut enää koskaan palaisi samanlaisina. Erityisesti siviilien suojelua haluttiin parantaa.
 Vuonna 1949 syntyi Geneven sopimukset -asiakirja, johon liitettiin alkuperäisen Geneven sopimuksen lisäksi kolme muuta sopimusta.
 Sopimukset on allekirjoittanut suurin osa maailman valtioista. Niitä kutsutaan sodan oikeussäännöiksi, joissa määritellään miten valtioiden ja taistelijoiden tulee suojella ja auttaa heitä, jotka ei osallistu taisteluun.
 – Kaikki nämä vuodet niitä on pystytty tulkitsemaan sillä tavalla, että ne kattavat tätä nykyistä sodankäyntitapaa ihan hyvin, sanoo Suomen Punaisen Ristin kansainvälisen avustustoiminnan johtaja  Kalle Löövi .
 Muuttunut sodankäynti
 On kulunut 70 vuotta allekirjoitushetkestä, silti sopimukset eivät ole auttaneet suojelemaan kaikkia siviilejä.
 Kaikkien vuoden 1989 jälkeisten sotien ja konfliktien yhdeksästä miljoonasta uhrista suurin osa on siviilejä, kertoo Suomen Punainen Risti  sivuillaan .
 Löövin mukaan sodankäynti on kaikenkaikkiaan muuttunut.
 – Ehkä suurin asia on se, että näitä taistelevia osapuolia, erilaisia ryhmittymiä on valtavan paljon. Kansainvälinen Punainen Risti on yhteydessä noin 200 erilaiseen taistelijoiksi luettavaan ryhmittymään tai valtioon. Tämä lisää turvattomuutta, kun on niin monia toimijoita.
 Löövin mukaan aivan erityinen ongelma siviiliväestölle on se, että taistelut ovat siirtyneet taajamiin. Se tarkoittaa sitä, että taistelut käydään kaupungeissa tai asutusten läheisyydessä.
 – Ihmiset ovat suoraan taistelujen kohteena tai heidän elinympäristönsä tuhoutuu.
 Aleppon läheinen Duman kaupunki on ollut taistelujen keskellä Syyriassa.  Yossef Badawi / EPA
 Taistelujen keskellä ei ole vettä, ei asuntoja ja iskuja kohdistuu myös terveydenhuollon yksiköihin ja sairaaloihin. Löövin mukaan Kansainvälinen Punainen Risti muistuttaa tämänkaltaisista tilanteista jatkuvasti eri taistelijaryhmiä.
 Punaisen Ristin mukaan Syyrian ja Jemenin konfliktit ovat hankalia juuri taajama-alueiden taisteluiden vuoksi.
 – Myös taistelijaryhmiä on niin monenlaisia, eikä johdon koulutustaso ole sodan käyntiin liittyvissä oikeudellisissa asioissa riittävä.
 Löövin mukaan Punainen Risti on esimerkiksi kouluttanut taliban-taistelijoita, jotta he tietäisivät mitä kansainvälinen oikeus sanoo taistelutavasta eli siitä miten voidaan taistella.
 Geneven sopimukset ovat voimassa sodissa ja konflikteissa Ketään ei saa kiduttaa eikä kohdella nöyryyttävästi Raiskaus ja seksuaalinen väkivalta on kiellettyä Haavoittuneen tai sairaan tulee saada lääkintähoitoa Sairaaloita ja niiden henkilökuntaa vastaan ei saa hyökätä Vangittuja tulee kohdella ihmisarvoisesti Perheenjäsenten tulee saada tietoa perheenjäsenistään Kuolleita tulee kohdella arvokkaasti
 Avustustyöntekijöitä tapettu
 Geneven sopimukset suojaavat myös sotavankeja ja humanitaarista työtä tekeviä. Humanitaarisen oikeuden perustana olevissa sopimuksissa lääkintä- ja avustustoiminnan linjataan olevan puolueetonta ja suojeltua.
 Kuitenkin Suomen ulkoministeriön mukaan tänä vuonna 399 humanitaarisen työn tekijää joutui vakavan hyökkäyksen uhriksi. Heistä 126 menetti henkensä yrittäessään pelastaa konfliktin ja luonnonkatastrofin uhreja.
 Etenkin naiset joutuvat enenevässä määrin seksuaalisen väkivallan kohteiksi.
 USAid esittää samansuuntaisia lukuja.  Sen raportin  mukaan viime vuonna hyökkäyksen tai sieppauksen uhriksi joutui 405 avustustyöntekijää.  YK:n hätäaputoimiston  mukaan toissavuonna avustustyöntekijöille vaarallisimmat paikat olivat Etelä-Sudan, Syyria ja Afganistan.
 Vapaaehtoinen Punaisen Puolikuun avustustyöntekijä auttoi evakuoimaan perheen Itä-Ghoutassa joulukuussa 2017. Mohammed Badra / EPA
 Löövi näkee, että tilanne ei ole hyvä, mutta se ei ole viime vuosina dramaattisesti muuttunut.
 – Kuitenkin samaan aikaan juuri Syyrian Punaisen Puolikuun avustustyöntekijöistä lähes 80 on tapettu tai menehtynyt taisteluiden yhteydessä. Siinä ei ole kyse vain siitä, että avustutyöntekijöitä kuolee, vaan siinä on kyse siitä, että miljoonia ja miljoonia ihmisiä kärsii kun he eivät voi saada niin nopeasti apua kuin pitäisi.
 Kansainvälinen Punainen Risti pyrkii huomauttamaan rikkomuksista maiden sisällä, ilmoittamalla siitä suoraan rikkomuksen tehneelle osapuolelle.
 Myös Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun tunnuksia saatetaan käyttää konflikteissa hyväksi. Tunnukset ovat suojamerkkejä, joilla suojataan lääkintäjoukkoja ja hoitolaitoksia.
 Löövin mukaan tapaukset ovat olleet enimmäkseen sellaisia, että esimerkiksi ambulanssi on otettu muuhun kuin potilaskuljetukseen eli ambulanssilla onkin kuljetettu taistelijoita.
 – Ambulanssia ei ole käytetty välttämättä mihinkään suoraan taistelutoimeen, mutta jo se on väärin, että siinä kuljetetaan muita kuin hoitoa tarvitsevia. Me käymme läpi näitä jatkuvasti eri taisteluryhmien kanssa.
 Tulevaisuudessa tarkkuutta
 Löövin mukaan häneltä kysytään usein modernista sotateknologiasta. Geneven sopimukset lähtevät siitä, että ihminen vastaa sotatoimista ja päätöksistä. Maailmassa kehitellään kuitenkin koko ajan robotiikkaan ja tekoälyyn liittyvää aseistusta.
 – Siitä tulee tulevaisuuden haaste, kuinka taataan se, että ihminen vastaa päätöksistä, ketä vastaan aseita käytetään ja minkälaisissa tilanteissa.
 Löövin mukaan Geneven sopimukset oikein tulkittuna kattavat vielä kysymykset siitä kuka kantaa vastuun taisteluissa, joissa käytetään myös robotiikkaa ja tekoälyä.
 – Jotkut valtiot kehittävät kovaa vauhtia tätä tekniikkaa, eivätkä he ole kauhean innokkaita keskustelemaan, että miten tämä tekniikka otetaan kontrolloidusti käyttöön, Löövi lisää.
 Ajatus tekoälyn tulosta  aseisiin huolestuttaa monia. YK on keskustellut asiasta useaan otteeseen. Ihmisoikeusjärjestö Human Rights Watch (HRW) vaatii, että itsenäisesti maalinsa valitsevat ja tuhoavat aseet kielletään kokonaan – kemiallisten aseiden tai jalkaväkimiinojen tapaan.
 Tappajarobotteja vastaan on myös olemassa  maailmanlaajuinen kampanja . Järjestön mukaan olisi kammottava ajatus, että kone voisi päättää ihmisen surmaamisesta.
 – Punainen Risti haluaa, että päätöksenteko on selvästi ihmisen tekemä, jotta saadaan vastuuseen ne, jotka rikkovat sodan oikeussääntöjä.
 Yhdysvaltojen ja monien muiden länsimaiden virallinen kanta on, että autonomistenkin aseiden täytyy olla ihmisen valvonnassa. Samaa mieltä on Yhdysvaltain armeija.
 Ei-toivottua työtä
 Jos sääntöjä rikotaan tai niistä ei pian olla valmiita pitämään kiinni, tulisiko Geneven sopimuksiin liittää lisäpöytäkirjoja, kuten on tehty aiemminkin vuosikymmenien saatossa.
 Löövin mukaan kyse on enemmän siitä, että kansainvälinen yhteisö sopii noudattavansa sodan oikeussääntöjä. Häntä huolestuttaa enemmän viime aikoina tapahtuneet asejärjestelmäsopimusten jäädyttämiset tai sopimusten pöydälle jääminen.
 – Samaan aikaan kehitellään näitä asejärjestelmiä. Tämä on sellaista, jossa merkittävätkin valtiot tekevät työtä, jota ei pitäisi.
 Punainen Risti toivoo, että samalla tavalla kuin 70 vuotta sitten neljässä kuukaudessa sovittiin iso sopimus, tulisi nyt päästä pois kilpavarustelusta, joka sen mukaan näyttäisi olevan käynnissä.
 Geneven sopimusten lisäksi osa valtioista on allekirjoittanut muita kansainvälisiä sopimuksia, jotka rajoittavat aseiden käyttöä. Esimerkiksi Ottawan sopimus kieltää henkilömiinat ja YK:n yleissopimus rajoittaa liiallisia vammoja aiheuttavia aseita.
 Ranskalaiset juhlivat Saksan antautumista 8. toukokuuta 1945.  AOP
 Lähteenä käytetty myös:  Geneven sopimukset, humanitaarisen oikeuden ydin

Geneven sopimukset 70 vuotta – Joutavatko sodan oikeussäännöt roskakoriin, kun niitä jatkuvasti rikotaan?


Summary: Perfektionismi ja syyllisyydentunto tekevät töistä yhtä tuskaa, kirjoittaa Tuukka Tervonen kolumnissaan.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Jokin aika sitten kohtasin ylitsepääsemättömän ongelman töissäni. En päässyt siitä yli enkä ympäri, vaikka kuinka hakkasin raivoisasti päätäni näppäimistöön. Vaikka yritin, en millään keksinyt miten lähestyä vaikeaa aihetta josta tuolloin kirjoitin.
 Minut on kasvatettu siihen, että töissä tehdään, jumalauta, töitä.
 Tunnin pyörittelyn jälkeen päätin, että tänään luistan hommista.
 Suljin työkoneeni, kaivoin oman läppärini toimiston hämärässä nurkkauksessa esille ja siirryin keskellä työaikaa valtaamaan kaukaista galaksia eräässä pelissä, johon olen käyttänyt myös aivan liikaa vapaa-aikaani.
 Tuntia myöhemmin katselin digitaalisen avaruusalukseni komentosillalta, kuinka komentamani laivaston torpedot kiitivät päin vihollistani. Sillä hetkellä, kun ihastelin laseraseiden valossa vastustajani lippulaivan roihuavaa romua mustan aukon painovoimakuilussa, jokin kytkin nytkähti alitajunnassani, ja näin viimein selvänä ratkaisun ongelmaan, joka oli minua aiemmin vaivannut.
 Suljin läppärini,avasin uudelleen työkoneeni, kirjoitin jutun valmiiksi, kuittasin siitä kehut ja lähdin kotiin pelaamaan vähän lisää. Periaatteessa kaikki oli hyvin, mutta tunsin yhtä kaikki viiltävää syyllisyyttä.
 Minusta tuntui, että olin tehnyt työni aivan päin helvettiä.
 Eihän nyt työajalla voi pelata  tietokonepelejä. Silti olin näin tehnyt, ja se oli kaiken lisäksi vielä kannattanut. Alitajuntani raksutti koko ajan taustalla ja tarjoili minulle ratkaisun työhöni sitten, kun ratkaisu syntyi jossain pienissä harmaissa nystyröissäni.
 Mutta minut on kasvatettu siihen, että töissä tehdään, jumalauta, töitä. Jos työaika on kahdeksan tuntia päivässä, niin se kahdeksan tuntia upotetaan täysin työhön. Oli sitten pää kainalossa, viime yönä nukuttu puoli tuntia tai vaikka työuupumus kuristaisi kurkkua ja itkettäisi vessassa.
 Saman huomaan monesta ikätoveristani ja kollegastani.
 Meille ei myöskään riitä, että teemme töitä mielettömällä tahdilla, vaan ne pitää myös tehdä täydellisesti. Perfektionismi on yksi aikamme vitsauksia. Siinähän ei ole mitään vikaa, että pyrkii tekemään mahdollisimman hyvää jälkeä, mutta sekä opiskeluissa että töissä törmään jatkuvasti ihmisiin, jotka eivät saa vietyä tehtäviä loppuun asti, koska takaraivossa jyskyttää jatkuvasti pelko siitä, että mitä jos juuri tämä asia ei olekaan täydellinen. Mitä jos kaikki huomaavat, että juuri minä olen aivan paska ja huono?
 Tässä puutuneessa pelossa sitten ajaudumme helposti levottomina kuluttamaan aikaa somessa tai pelaamaan työpaikan vessassa, ja sen lisäksi, että tuntee itsensä surkeaksi, tuntee myös syyllisyyttä työajan haaskaamisesta.
 Koen, että oma sukupolveni ei ole pullamössöä, vaan enemmänkin katkera sitruuna, joka painaa itse itseään hedelmäpuristimeen ja tiristää viimeisetkin mehut ulos perfektionismin ja syyllisyydentunnon tarjoamalla väännöllä.
 Perfektionisteille tiedoksi: Jos sen voi tehdä, se kannattaa tehdä huonosti. Sitten se on ainakin tehty, ja melko varmasti asiat ovat paremmin, kuin jos sitä tehtyä asiaa ei olisi (ydinvoimaloiden rakentajat: ÄLKÄÄ NOUDATTAKO TÄTÄ NEUVOA).
 Nuorisoa on aina haukuttu  pullamössösukupolveksi, joka välttelee oikeita töitä minkä kerkeää, ja on yleisesti pilalla.
 Koen, että oma sukupolveni ei ole pullamössöä, vaan enemmänkin katkera sitruuna, joka painaa itse itseään hedelmäpuristimeen ja tiristää viimeisetkin mehut ulos perfektionismin ja syyllisyydentunnon tarjoamalla väännöllä.
 Syy ei ole tietenkään pelkästään meidän tiristettyjen sitruunoiden, vaan myös nykyajan työkulttuurin.
 Ihminen ei ole kone, mutta menee kyllä rikki kuin kone jos hänet puskee yli suorituskyvyn.
 Työelämä  kiihtyy  koko ajan. Työnantajat  tehostavat  toimintaa, varsin usein irtisanomalla porukkaa, mikä tarkoittaa sitä, että samat hommat täytyy tehdä yhä vähemmällä väellä. Näin valtiontalous säästää tai osakkeenomistajat saavat revittyä enemmän tuohta ja tehostettujen työntekijöiden selkänahkaa. Työstressi ajaa ihmisiä loppuun ja masentuneiksi,  kuten voi päätellä  Kelan tilastoista.
 Ihminen ei ole kone, mutta menee kyllä rikki kuin kone jos hänet puskee yli suorituskyvyn.
 Tämä on typerää, koska levännyt työntekijä tekee työnsä kaikista parhaiten,  yleensä noin 90 minuutin erissä , jonka jälkeen pitää löysäillä.
 Eikä sillä työllä  edes ole niin väliä. Minua ei kiinnosta raataa yli jaksamiseni, jotta joku sikarikas Westendissä saisi viisi euroa lisää osinkoja vuodessa, tai jotta valtio säästäisi näennäisesti vähän.
 Jossain vaiheessa kannattaa myös elää, eikä vain maata kymmentuntisen päivän jälkeen sohvalla lopen uupuneena tehokkaasta työnteosta. Jos siis töissä ei meinaa sujua, ota takakeno, sipsejä ja tee jotain ihan muuta.
 Itse haluan mieluummin muistella kuolinvuoteellani valloitettuja galakseja kuin työuupumussaikkua.
 Tuukka Tervonen
 Kirjoittaja on Jyväskylän Ylioppilaslehti Jylkkärin päätoimittaja joka vietti lomansa tehden töitä ja kokemalla syyllisyyttä siitä, ettei tehnyt tarpeeksi töitä.
 Aiheesta voi keskustella 12.08. klo 18.00 asti.
 Lue myös:
 Mona Mannevuon kolumni: Kun työuupumus on normaali olotila – maaninen työkulttuuri kasvattaa tahattomasti työnarkomaaneja
 Tuija Siltamäki: Parjattujen millenniaalien työmarkkinoilla kytee turhautuminen, josta työnantajien kannattaisi pikkuhiljaa kiinnostua
 Laura Hallamaan kolumni: Mummojen ja pappojen leipä oli pieninä palasina, ja niin näyttää käyvän myös y-sukupolvelle

Tuukka Tervosen kolumni: Jos et saa töissä aikaiseksi, syö sipsejä ja pelaa tietokonepelejä työajalla


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Yököttääkö ajatus aamupuurosta? Ei hätää, sillä aamiaisen skippaa moni muukin
 Moni  Ylen kyselyyn  vastannut kertoo jättävänsä aamupalan syömättä esimerkiksi kiireen, nälän puutteen tai oksettavan olon vuoksi. Aamiaisesta kuitenkin puhutaan päivän tärkeimpänä ateriana. Pyysimme kahta laillistettua ravitsemusterapeuttia vastaamaan kyselyssä esiin tulleisiin ilmiöihin.
 Ilmaston lämpeneminen uhkaa muuttaa maailman pahimmat riskialueet vakuutuskelvottomiksi
 Metsäpalot levisivät voimakkaiden tuulien puhaltaessa Portugalissa tänä kesänä. Antonio Jose / EPA
 Merenpinnan nousu, lisääntyvät myrskyt ja tulvat voivat kasvattaa vahinkojen riskin joillakin maailman alueilla niin suureksi, että ne muuttuvat vakuutuskelvottomiksi. Vakuutusmatemaatikot ovat käynnistäneet alueellisen  riski-indeksin keräämisen  myös Euroopassa ja tuloksia odotetaan ensi vuonna.
 Testaa, miten sinä pärjäisit ala-asteen luokanopettajana
 Ylen opetestin laatimisessa auttoivat Pornaisten Yhtenäiskoulun opettajat Anu Kirjonen, Juha Salminen ja Sari Hartikainen.  Tommi Pesonen
 Opettajan työ on muutakin kuin oppituntien pitämistä. Peruskoulun opettaja joutuu opetuksen ohella hoitamaan myös monia kasvatuksellisia tehtäviä ja pitämään yhteyttä oppilaiden vanhempiin. Laadimme Pornaisten Yhtenäiskoulun opettajien kanssa  opetestin , jossa voit kokeilla luokanopettajan taitojasi.
 Boris Johnson haluaa arvioida tuomioita uudelleen
 Boris Johnson. Neil Hall / EPA
 Britannian pääministeri  Boris Johnson   haluaa arvioida uudelleen  vaarallisina pidettyjen rikoksentekijöiden tuomioita. Johnsonin mielestä rangaistusten tulisi vastata rikosten vakavuutta, jotta luottamus oikeusjärjestelmään säilyisi. Pääministeri arvioisi uudelleen väkivalta- ja seksuaalirikosten tuomiot.
 Maanantaina laaja sadevyöhyke
 Yle
 Maanantaina päivällä sataa Perämeren pohjukasta Pohjois-Karjalaan. Vyöhykkeen eteläpuolella kehittyy monin paikoin sade- ja ukkoskuuroja. Kuurojen lomassa aurinko näyttäytyy, ja lämpötila kohoaa 20 asteen vaiheille. Pohjoisessa on pilvistä ja satelee paikoin vettä.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Aamupala pitää rytmissä, ilmastonmuutos vaikuttaa vakuutuksiin, testaa taitosi opettajana


Summary: Kullanhuuhdonnan mestaruuksista kilpailtiin Sodankylän Tankavaarassa viime viikolla.

Suomalaiset ovat voittaneet kolme kullanhuuhdonnan maailmanmestaruutta. Kullanhuuhdonnan mestaruuksista kilpailtiin Sodankylän Tankavaarassa viime viikolla ja kisat huipentuivat lauantaina.
 Naisten sarjan voittoon ylsi viimevuotiseen tapaan torniolainen  Pia Turunen , perinnevaskoolisarjan  Päivi Pohjola  Oulusta ja kolmen hengen joukkuekultaa saivat  Antti  ja  Lea Seppälä  Loviisasta sekä  Helvi Mäki-Laurila  Virroilta.
 Miesten sarjan mestaruuden nappasi Iso-Britannian  James Linnett  ja nuorten sarjan eteläafrikkalainen  Yuva Singh .
 Kahden hengen joukkuevoitto meni Ruotsiin ja viiden hengen joukkuekilpailussa paras oli Hollanti. Kansallisen maajoukkuekilpailun parhaaksi ylsi Saksa, toiseksi Itävalta ja kolmanneksi Kanada.
 Kullanhuuhdonnan MM-kisoissa oli lähes 450 kilpailijaa.Vanhin kisojen osallistuja oli 88-vuotias ja nuorin nelivuotias.
 Seuraavat lajin MM-kisat ovat Tsekeissä.

Torilla tavataan? Kolme kullanhuuhdonnan maailmanmestaruutta Suomeen


Summary: Alejandro Giammattein työpöydälle tulevat heti alkajaisiksi siirtolaisuuskysymys ja korruptionvastainen työ.

Väli-Amerikan Guatemalassa konservatiivien ehdokas  Alejandro Giammattei  nousee presidentiksi.
 Guatemalan vaaliviranomaiset julistivat Giammattein presidentinvaalien voittajaksi. Hän sai sunnuntaina pidetyn toisen kierroksen äänistä lähes 60 prosenttia äänistä ja vastaehdokas  Sandra Torres  noin 40 prosenttia.
 Keskustavasemmiston Torres tunnusti heti vaalitappionsa. Äänestysaktiivisuus vaaleissa jäi erittäin alhaiseksi, jopa alle 40 prosenttiin.
 Guatemalassa keskeisiksi vaaliteemoiksi nousivat korruptio, siirtolaisuus, rikollisuus ja työttömyys.
 Guatemalan väistyvää presidenttiä  Jimmy Moralesia  syytettiin epäselvyyksistä vaalirahoituksessa, ja hän päätti estää YK:n tukeman korruption vastaisen viraston toiminnan Guatemalassa.
 Giammattein tärkeimpiä tehtäviä on yrittää hillitä muuttoliikettä Yhdysvaltoihin. Ainakin prosentti Guatemalan 16-miljoonaisesta väestöstä on jättänyt maan tänä vuonna.
 Uuden presidentin on päätettävä suhtautumisensa sopimukseen, jonka Moralesin hallinto allekirjoitti Yhdysvaltain kanssa heinäkuun alussa. Sopimuksen mukaan elsalvadorilaisten ja hondurasilaisten siirtolaisten on haettava turvapaikkaa Guatemalasta, jos he kulkevat Guatemalan läpi matkallaan Yhdysvaltoihin.

Konservatiivien ehdokas voitti Guatemalan presidentinvaalit


Summary: Moni kertoo Ylelle jättävänsä aamupalan syömättä esimerkiksi kiireen, nälän puutteen tai oksettavan olon vuoksi.

Aamupala on tärkeä osa monen suomalaisen päivää. Sitä pidetään jopa niin tärkeänä, että jotkut koulut ovat alkaneet tarjota  oppilaille ilmaista aamiaista  (Aamulehti).
 Mutta miksi kaikki eivät syö aamupalaa ja haittaako se?
 Kysyimme verkossa  lukijoiden aamupalatottumuksista. Vastauksista kävi ilmi, millaisista syistä suomalaiset jättävät aamupalan syömättä. Useat vastaajista kertoivat myös, että aamupalan tärkeydestä jankkaamisen olevan ajoittain jopa ärsyttävää.
 Pyysimme Itä-Suomen yliopiston terveystieteiden tohtoria ja laillistettua ravitsemusterapeuttia  Reija Männikköä  sekä laillistettua ravitsemusterapeuttia  Eija Orreveteläistä  vastaamaan kyselyssä esiin tulleisiin ilmiöihin.
 Jo ajatus aamupalasta etoo
 “Aamupalan syöminen tuntuu pahalta. Ihan kuin elimistö ei olisi herännyt, ja pitää väkisin tunkea ruokaa suuhun vaikka tuntuu, että se tekee vain haittaa elimistölle.” - Mies, 42
 “Etenkin aikaisina aamuina ajatuskin ruoasta ällöttää, enkä saa mitään muuta alas kuin kahvia. Siksi aamiainen tulee syötyä vain viikonloppuisin. Silloinkin se on todella kevyt.” - Nainen, 20
 Reija Männikön mukaan sitä, miksi joitakin ihmisiä ällöttää pian heräämisen jälkeen syöminen, ei ole tutkittu vielä kovin paljon. Hän kuitenkin löytää ilmiölle parikin mahdollista syytä.
 – Todennäköisesti tämä liittyy jollain tavalla vuorokausirytmiin. Samalla tavalla kuin osa ihmisistä on aamu-unisia, on toisille aamu tehokasta aikaa. Myös ruokahalun herääminen voi olla vuorokausirytmiin kytköksissä. Se on yksilöllistä.
 Yön aikana ihmisen ruoansulatuskanava on ikään kuin lepotilassa. Toisilla sen herääminen voi kestää pidempään. Ruoansulatuskanavan lepotila voi vaikuttaa myös siihen, miksi joidenkin vatsa ei kestä aamupalaa.
 “Vatsa ei kestä aikaisin syötyä ateriaa. Vasta muutaman tunnin hereillä olon jälkeen onnistuu.” - Mies, 36
 “Kärsin pahoinvoinnista mikäli syön mitään kaloripitoista neljä tuntia heräämisestä.” - Mies, 22
 Kun suolisto nukkuu, ei ruoka etene normaalisti ruoansulatuskanavassa. Tästä voi seurata huonovointisuutta sekä vatsakipuja.
 Männikön mukaan tämä on yleistä yötöitä tekevillä. Monet kokevat, että yöllä syöminen aiheuttaa aina väistämättä jonkinlaisia vatsaoireita, kun ruoansulatus ei toimi kunnolla.
 Toinen mahdollinen selitys asiaan on jokin ruoansulatuskanavan sairaus tai toiminnallinen vaiva, kuten yleistynyt ärtyvän suolen oireyhtymä.
 Aamulla ei vain ole nälkä
 “Minulla ei ole aamulla nälkä. Vatsani herää ilmeisesti myöhemmin kuin minä.” - Nainen, 55
 “Ei ole nälkä, hankala syödä puoliväkisin. Kuitenkin esimerkiksi vaelluksilla ruoka kyllä uppoaa helposti aamulla.” - Mies, 62
 Ruokailurytmi on iso tekijä nälän tunteen kehittymisessä. Liian tuhdin aterian syöminen myöhään illalla voi hidastaa nälän tunteen kehittymistä aamulla, koska energiavarastot ovat täyttyneet illalla.
 – Osa asiakkaistani on huomannut, että muuttamalla iltaruokailuaan kevyemmäksi, nälkä on tullut aamulla helpommin, Männikkö kertoo.
 Vaikka heti aamusta ei olisikaan nälkä, saattaa Männikön mukaan osa ihmisistä syödä aamupalan jopa tietämättään.
 – Aamupalan yleinen tutkimuksellinen määritelmä on, että se syödään kahden tunnin sisällä heräämisestä, ei siis välttämättä heti heräämisen jälkeen.
 Pidemmät yöunet vai aamupala?
 Reija Männikön mielestä on yksilöllistä, kumpi on vireyden kannalta merkittävämpää, hieman pidemmät unet vaiko kunnollinen aamupala.
 – Joillekin hetki unta voi olla merkittävämpi kuin se, että ajan käyttäisi syömiseen. Toisilla päivä taas ei käynnisty millään ilman aamupalaa.
 Hän kuitenkin lisää, että pidempään torkkuvankin kannattaa vaikkapa pari tuntia heräämisen jälkeen laittaa suuhunsa jotain, jotta esimerkiksi verensokeritasot normalisoituvat yön jäljiltä.
 Jotkut voivat jättää aamupalan syömättä ajatellessaan näin pienentävänsä vuorokautista energiansaannin määräänsä. Asia ei kuitenkaan välttämättä mene ihan niin.
 – Jotkin maailmalla tehdyt tutkimukset osoittavat, että aamupalan väliin jättävät tankkaavat päivän aikana jopa enemmän kaloreita.
 Tätä selittää Männikön mukaan se, että aamiaista seuraava annos on kooltaan tavallista suurempi, jos se on päivän ensimmäinen. Lisäksi tapa jättää aamupala väliin lisää napostelua päivän aikana.
 "En nostaisi mitään ateriaa toisen yläpuolelle"
 Aamupalasta puhutaan usein vuorokauden tärkeimpänä ateriana. Männikkö ei kuitenkaan ihan täysin allekirjoita tätä uskomusta.
 – Laittaisin tämän myyttikategoriaan. Aamupala on tärkeä, mutta en nostaisi mitään ateriaa toisen yläpuolelle. Kokonaisuutena tärkeintä on hyvä ja tasainen vuorokauden ateriarytmi.
 Samoilla linjoilla on myös laillistettu ravitsemusterapeutti Eija Orreveteläinen.
 – Monelle aamupala saattaa olla jollain tapaa tärkein. Energiansaannin kannalta lounas ja päivällinen ovat suositusten mukaan suurempia kuin aamupala.
 Aamupala voi vähentää diabetesriskiä
 Vaikka aamupala ei olisikaan niin tärkeä ateria kuin on puhuttu, ei vuorokauden ensimmäistä ateriaa kannata venyttää kovin myöhälle.
 Aamupalan syömättä jättävien henkilöiden on havaittu muun muassa taistelevan enemmän painonhallinnan kanssa, olevan alttiimpia sydän- ja verisuonitaudeille. Heillä voi myös olla korkeammat verensokeritasot, joka nostaa kakkostyypin diabeteksen riskiä.
 Eija Orreveteläisen mukaan on mahdollista, että myös liikkuminen saattaa vähentyä aamupalattomalla elämäntavalla.
 – Energiamäärän väheneminen, mitä siinä ikään kuin voitetaan, hävitäänkin niin, että aletaan liikkua vähemmän.
 Aamupalaa voi opetella syömään
 Sekä Männikkö että Orreveteläinen tietävät molemmat, että aamupalan syöminen on opeteltavissa oleva taito. Useat heidän vastaanotoillaan käyneet asiakkaat ovat sen oppineet ja heidän kohdalla se on nostanut elämänlaatua.
 Kaikille opettelu ei kuitenkaan ole välttämätöntä, mikäli syöminen tasapainossa, eikä sille ole mitään terveydellistä perustetta.
 – Jos vireystaso ja olo on hyvä, en näe mitään pakottavaa syytä väkisin opetella syömään aamupalaa. Omaa kroppaa kannattaa kuunnella, jos kaikki tuntuu olevan kohdallaan, voi minun puolestani jatkaa samalla linjalla.
 Männikkö korostaa, että kaikki ovat yksilöitä. Ei ole yhtä ainoaa oikeaa tapaa syödä aamupalaa. Jollekin aamupala todella voi olla erityisen tärkeä ateria. Toisen kroppa pärjää oikein hyvin ilmankin.
 – Monelle on myös iskostunut ajatus siitä, että aamupalan täytyy olla kaurapuuro marjoilla pian heräämisen jälkeen. Se voi ihan yhtä hyvin olla työpaikalle jääkaapista mukaan napattu smoothie.
 Millainen aamupalan syöjä olet? Keskustele aiheesta kello 22.00 saakka!
 Lue seuraavaksi:
 Lihooko, jos syö liian myöhään illalla? – asiantuntijat erimielisiä
 "Suurin osa asiakkaistani ei tiedä, että heidän aamiaisensa on liian pieni" – Asiantuntijan vinkit syömiseen: lisää salaattia, muuta rytmiä

Yököttääkö ajatus aamupuurosta? Ei hätää, sillä aamiaisen skippaa moni muukin, eikä siitä ehkä olekaan niin isoa haittaa kuin pelotellaan


Summary: Mobiililaitteet, sosiaalinen media, hankalat huoltajat ja kasvavat ryhmäkoot tuovat haasteita opettajien arkeen.

Opettajan työ on muutakin kuin oppituntien pitämistä. Opetuksen lisäksi peruskoulun opettajan arki on täynnä kasvatustehtäviä.
 Opettaja joutuu lähes päivittäin selvittämään erilaisia oppilaiden välisiä riitoja ja muita välikohtauksia. Joskus tilanteita joudutaan käymään läpi myös oppilaiden huoltajien kanssa.
 – Koulu on nykyään tällainen palvelulaitos, jonka oletetaan joustavan joka tilanteessa. Jos opettaja haluaa antaa ohjeita kasvatukseen, täytyy tosi tarkkaan harkita, mitä vanhemmille uskaltaa sanoa, kertoo Pornaisten Yhtenäiskoulun opettaja  Juha Salminen .
 Opetushallituksen opetusneuvos  Marjo Rissanen  kertoo, että yleisin harhaluulo opettajan ammatista on se, että opettajalla on lyhyet päivät ja pitkät lomat.
 – Opettajan työpäivä ei pääty siihen, kun tunnit loppuvat. Sen jälkeen on vielä paljon erilaisia kokouksia, joissa suunnitellaan esimerkiksi koulun toimintakulttuuriin liittyviä asioita, Rissanen sanoo.
 Kokeile, miten sinä pärjäisit ala-asteen luokanopettajana
 Ylen opetestin laatimisessa on hyödynnetty  perusopetuslakia ,  Kiva koulu -ohjelmaa  ja  perusopetuksen opetussuunnitelmaa .  Kaikki testin tilanteet ovat keksittyjä.
 Lue aiheesta lisää:
 "Älylaitteilla tapahtuva ihmiskoe tuottaa jo hedelmää", "lapset oireilevat vuosi vuodelta pahemmin" – opettajat kertovat Ylelle peloistaan
 Kouluun meneviltä ei enää vaadita samoja taitoja kuin ennen – rehtori: "Kuinka monessa kodissa syödään veitsen ja haarukan kanssa?"
 Asiantuntijat puolustavat kaikkien lasten opettamista samassa luokassa – lähes joka viides peruskoululainen sai tehostettua tai erityistä tukea

Kiukutteleva varhaisteini, huoltajan vihainen Wilma-viesti ja kiusallinen video – Kokeile Ylen testillä, miten pärjäisit luokanopettajana


Summary: Suomi on lintukoto, sanoo Euroopan vakuutusaktuaarien puheenjohtaja Esko Kivisaari.

Ilmaston lämpeneminen pakottaa vakuutusyhtiöt pohtimaan, voidaanko vakuutuksia tulevaisuudessa enää ollenkaan myydä pahimmilla riskialueilla.
 Jos merenpinnan nousu, myrskyt ja tulvat kasvattavat vahinkojen riskiä liikaa, ei omaisuuden ja ihmisten vakuuttaminen joillakin alueilla enää olisi mahdollista.
 – Monien mielestä skenaariot 3–4 asteen lämpenemisestä johtavat siihen, että maailma on vakuutuskelvoton. Eikä sekään vielä ole pahin skenaario, sanoo Euroopan vakuutusaktuaarien puheenjohtaja  Esko Kivisaari.
 Ilmaston lämpenemisen pohtiminen riskien kannalta on vakuutusmatemaatikkojen eli vakuutusaktuaarien työtä. Kivisaari puhuu hurjista uhkakuvista rauhallisesti kuin viilipytty, mutta äänensävy on vakava.
 Päätyökseen hän on suomalaisten vakuutusyhtiöiden ja pankkien etuja valvojan Finanssiala ry:n varatoimitusjohtaja.
 Riskit vaikuttavat myös vakuutusten hintoihin, joita määritellään jatkuvasti muun muassa Lontoon jälleenvakuutusmarkkinoilla.
 Myös Euroopassa riskinäkymät ovat eri alueilla erilaiset ja riippuvat siitä, kuinka hyvin asetetut ilmastotavoitteet saavutetaan.
 – Jos mennään huonompaan suuntaan niin sitten kyllä tulevat Etelä-Euroopassa metsäpaloriskit aivan erilaiseen rooliin, atlanttiset myrskyt lisääntyvät ja meriveden nousu muuttuu. Suomalaisittain olemme tietysti aika turvallisessa tilanteessa, olemme täällä lintukodossa jossa myrskytkin joutuvat ensin tulemaan Norjan vuorten ylitse ja heikentymään, Kivisaari sanoo.
 Vahinkoriskien lisääntyminen ei ole ainoa vakuutusaktuaarien uusi murhe, joka johtuu ilmaston lämpenemisestä. Vakuutusyhtiöt ovat maailmanlaajuisesti erittäin suuria sijoittajia, ja ilmastonmuutoksen torjuminen voi muuttaa radikaalisti myös tulevaisuuden sijoitusmarkkinoita.
 – Se merkitsee sitä, että monet tällä hetkellä vielä hyvältä näyttävät kohteet voivat yhtäkkiä menettää arvonsa kokonaan, sikäli kun poliittisesti todella päätetään, että Pariisin tavoitteisiin mennään, Kivisaari sanoo.
 Kansainvälisen Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteena on ilmastonmuutoksen pysäyttäminen. Sopimuksessa lämpötilan nousu rajataan 1,5 asteeseen esiteolliseen aikaan verrattuna.
 Jos synkimmät skenaariot vahinkoriskien kasvusta ja riskialueitten vakuutuskelvottomuudesta halutaan välttää, on hiilipäästöjä vähennettävä ja hiilinieluja kasvatettava. Se merkitsee suuria muutoksia sijoitusmarkkinoilla. Kokonaisia toimialoja voi syntyä ja kuolla, jos poliittinen ohjaus kovenee ja kuluttajien käyttäytyminen muuttuu rajusti.
 – Ajatellaan vaikkapa energian tuotantoa. Hiilivoimalla tuotettu energia tuskin on turvallinen pitkäaikainen sijoituskohde. Vakuutusala tulee sijoittajana kyllä katsomaan näitä asioita hyvin tarkasti, ja se on osa sitä sopeutumista toivottavasti parempaa tulevaisuuteen, Kivisaari sanoo.
 Erityisesti eläkevakuutusyhtiöt sijoittavat valtavia summia saadakseen tuottoja tulevien eläkkeiden maksamiseen.
 Finanssiala ry:n varatoimitusjohtaja Esko Kivisaari toimii Euroopan vakuutusaktuaarien järjestön AAE:n puheenjohtajana. Aktuaarit eli vakuutusmatemaatikot pohtivat työkseen mm. ilmastonmuutoksen aiheuttamia riskejä vakuutusalan kannalta. Pekka Tynell / Yle
 Uhkakuvat ovat erilaiset eri puolilla maailmaa ja Eurooppaa
 Pohjois-Amerikassa vakuutusyhtiöt ovat jo keränneet ja julkaiseet  aktuaarien ilmastoriski-indeksiä  (ACI), josa äärimmäisten sääilmiöiden esiintymistiheyttä ja merenpinnan nousua seurataan myös alueellisella tasolla. Indeksi kertoo faktatietoa ääri-ilmiöiden lisääntymisestä 12 alueella Yhdysvalloissa ja Kanadassa.
 Ilmaston lämpenemisen vaikutukset ovat erilaiset myös eri puolilla Eurooppaa. Siksi Kivisaaren johtama  Euroopan vakuutusaktuaarien järjestö (AAE)  on ryhtynyt keräämään vastaavaa indeksiä Euroopan eri alueilta. Tuloksia on odotettavissa ensi vuonna.
 – Tällä hetkellä teemme vakavaa selvitystyötä. Olemme jo saaneet yhteydet, joilla saamme riittävän ilmastollisen datan riittävän pitkältä ajalta. Uskon, että pääsemme tuloksiin jo ensi vuonna, Kivisaari kertoo.
 – Pohjois-Amerikassa on jo käytössä aktuaarien ilmastoriski-indeksi. Se kuvaa sään ääri-ilmiöiden lisääntymistä. Ihmisethän muistavat tosi kylmät talvet ja Tapani-hirmumyrskyn tosi pitkän aikaa. Tällä indeksillä kuvataan, kuinka paljon nämä erilaiset ääri-ilmiöt lisääntyvät ajan mittaan. Se antaa konkreettisen ja ymmärrettävän tavan kertoa siitä miten riskit lisääntyvät
 Märkälämpötilan nousu voisi johtaa valtavaan muuttoliikkeeseen
 Myrskyjen, tulvien ja tulipalojen tuhoista tai helleaaltojen aiheuttamasta kuivuudesta kertovat uutiskuvat ruokkivat helposti mielikuvaa siitä, miten vahinkovakuutusten korvaukset voivat nousta valtaviksi ja tehdä vakuutuksista liian kalliita tai kokonaan mahdottomia tuotteita.
 Mahdollisista mullistuksista kertoessaan Kivisaari rauhoittelee ja muistaa aina välillä mainita, ettei halua ruokkia skandaalimaisia kauhukuvia. Sitä paitsi ilmaston liiallinen lämpeneminen yritetään estää, jotta huonot skenaariot eivät toteutuisi.
 Vakuutusaktuaari ei kuitenkaan voi välttää edes äärimmäisten riskien pohtimista.
 Viime aikoina on alettu puhua myös niin sanotusta  märkälämpötilasta , jonka liiallinen nousu olisi ihmiselle erityisen vaarallinen. Sitä mitataan märkään kankaaseen käärityn lämpömittarin avulla.
 – Kun märkälämpötila nousee riittävän korkeaksi ihminen ei pysty jäähdyttämään itseään hikoilemalla ja kuolee alle vuorokaudessa. Kun märkälämpötilan ennustetaan nousevan, se voi johtaa aikamoiseen muuttoliikkeeseen eri puolilla maailmaa. Puhutaan, että seuraavan sadan vuoden kuluessa jopa miljardi ihmistä joutuisi etsimään kokonaan uuden paikan elää, Kivisaari kertoo.
 Suuret terveysuhat voivat äärimmäisten riskien olosuhteissa tehdä omaisuuden vakuuttamisen lisäksi myös henkilövakuutukset mahdottomiksi.
 Vakuutusmahdollisuuksien puuttuminen voisi johtaa suuriin muutoksiin taloudessa, koska myöskään yritykset eivät enää voisi vakuuttamalla jakaa riskejään nykyiseen tapaan.
 Vakuutusalan kansainvälinen riskijohtajien foorumi  CRO on pohtinut vakuutusyhtiöiden roolia ilmastonmuutoksen torjunnassa ja sen seurauksiin varautumisessa  ja listannut myös yleiseen talouskehitykseen liittyviä skenaarioita. Mitä enemmän ilmasto lämpenee, sitä laajamittaisemmat ovat sen vaikutukset myös koko maailman talouteen.
 Lue myös:
 Ilmaston lämpeneminen hätyyttelee maa-alueilla jo 1,5 asteen rajaa – Suurraportti: Kasvava ihmiskunta tärvelee maata ja hotkii liikaa lihaa

Ilmastonmuutos voi tehdä vakuuttamisen mahdottomaksi pahimmilla riskivyöhykkeillä – matemaatikot keräävät riski-indeksiä Euroopan alueista


Summary: Ylijohtajan mukaan suurimmassa osassa yksiköitä asiat ovat riittävän hyvällä tasolla, mutta työtä on vielä tehtävä paljon.

Alkuvuonna julki tulleet ongelmat vanhustenhuollossa eivät ole poistuneet, sanoo lupa- ja valvontavirasto Valviran ylijohtaja  Markus Henriksson  Uutissuomalaiselle.
 Henrikssonin mukaan Suomessa on yhä aivan liikaa yksiköitä, joiden toiminnassa on vakavia epäkohtia.
 Ylijohtaja sanoo, että suurimmassa osassa yksiköitä asiat ovat riittävän hyvällä tasolla, mutta työtä on vielä tehtävä paljon.
 Henriksson kertoo Valviran odottaneen, että ohjauksen tai huomautuksen kaltaiset kevyet toimet riittäisivät. Muutokset olivat kuitenkin vain tilapäisiä tai niitä ei tehty ollenkaan.
 – Sitten tultiin siihen, että oli välttämätöntä ryhtyä koviin keinoihin.
 Henrikssonin mukaan tilanne paranikin suurimmassa osassa yrityksiä, ja myös kuntien järjestämisvastuuseen liittyvä valvonta aktivoitui.

Valviran ylijohtaja Uutissuomalaiselle: Vanhustenhuollosta löytyy yhä liikaa vakavia epäkohtia


Summary: Bill Weld on ainoa merkittävä republikaani, joka on toistaiseksi ilmoittanut haastavansa Trumpin ensi vuoden vaaleissa.

Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  republikaanien ensi vuoden esivaaleissa haastava  Bill Weld  syyttää presidenttiä rasismista. Weld sanoi sunnuntaina, että republikaanit kärsivät suuren tappion syksyn 2020 vaaleissa, jos puolueen edustajat eivät tuomitse Trumpin "rasistisia vuodatuksia."
 74-vuotias entinen Massachusettsin kuvernööri on ainoa merkittävä republikaani, joka on toistaiseksi ilmoittanut haastavansa Trumpin ja tavoittelevansa puolueen presidenttiehdokkuutta ensi vuoden vaaleissa.
 Käytännössä Weldillä ei ole mahdollisuuksia ehdokkuuteen, sillä istuva presidentti on republikaaniäänestäjien keskuudessa hyvin suosittu.
 Lue lisää:
 Trumpin rasistisiksi arvostelluista Baltimore-tviiteista alkanut sanasota jatkuu: "Huijari ja häirikkö", "Fanaattinen rasisti"
 Trump haukkui demokraattien kongressiedustajaa ja Baltimorea – sai syytöksiä rasismista
 Trumpia syytetään rasistisesta kielenkäytöstä – demokraatit pöyristyivät presidentin tviiteistä

Republikaanihaastaja syyttää Trumpia rasismista ja ennustaa puolueelle tappiota vuoden 2020 vaaleissa


Summary: Liikenne Mitigan lentoasemalla on keskeytetty toistaiseksi.

Libyan pääkaupungin Tripolin ainoalle toimivalle lentoasemalle tehtiin sunnuntaina raketti-isku, kertoo uutistoimisto AFP.
 Isku rikkoo Libyan hallituksen ja Libyan kansallisarmeijan välillä lauantaina sovitua väliaikaista tulitaukoa, jonka olisi tarkoitus kestää islamilaisen Id al-Adha -juhlan ajan. Juhla alkoi sunnuntaina ja se kestää kolmen päivän ajan.
 Mitigan lentoaseman hallinnon mukaan lentoliikenne asemalla on keskeytetty toistaiseksi.
 Khalifa Haftarin  johtama Libyan kansallisarmeija aloitti iskut YK:n tukemaa hallitusta vastaan huhtikuussa. Haftarin armeija otti haltuunsa suuria osia maan itä- ja eteläosissa.
 Lauantaina Libyassa kuoli kolme YK:n työntekijää, kun heidän autossaan ollut pommi räjähti Benghazissa.
 Libyan tilannetta käsiteltiin lauantaina myös YK:n turvallisuusneuvostossa.
 Lue lisää:
 Kolme YK:n työntekijää kuoli autopommi-iskussa Libyassa
 Yhdysvallat ei hyväksynyt Libyan ilmaiskun tuomitsevaa lausuntoa YK:n turvallisuusneuvostossa
 Libyassa tehty ilmaisku pidätyskeskukseen – ainakin 40 kuollut ja lähes 80 loukkaantunut

Libyan pääkaupungin lentoasemalle tehtiin raketti-isku – islamilaisen juhlan ajaksi sovittu tulitauko keskeytyi


Summary: Sääolosuhteet saattavat rohkaista venekuntia lähtemään liikkeelle Libyan rannikolta.

Ranskalaisten avustusjärjestöjen alus on pelastanut 81 siirtolaista Libyan rannikon edustalta sunnuntaina. SOS Mediterranean ja Lääkärit ilman rajoja -järjestöjen operoima alus pelasti pääosin sudanilaisista nuorista miehistä koostuneen joukon, joka oli lähtenyt lauantaina Libyasta merelle kumiveneellä.
 Uutistoimisto AFP:n toimittajan mukaan pelastetut vietiin norjalaiseen Ocean Viking -alukseen, jonka kyydissä oli jo ennestään 130 siirtolaista.
 Samalla alueella liikkuva espanjalaisen Proactiva-järjestön Open Arms -aluksella on puolestaan 160 siirtolaista, joista 121 on ollut kyydissä yli 10 päivää, kun EU-maat pohtivat, mitä heille pitäisi tehdä.
 Muslimien juhla hillinnee partiointia merellä
 SOS Mediterranean -järjestön edustaja arveli, että sääolosuhteet saattavat nyt rohkaista monia venekuntia lähtemään matkaan Libyan rannikolta. Lisäksi muslimien monipäiväinen Id al-Adha-juhla voi vaikuttaa siihen, että viranomaiset eivät partioi Libyan rannikolla yhtä aktiivisesti kuin normaalisti.
 Noin kaksi kolmasosaa Ocean Vikingissä olevista siirtolaisista on Sudanista.
 Perjantaina pelastettiin siirtolaisjoukko, jonka jäsenistä valtaosa oli Senegalista ja Norsunluurannikolta. He olivat tulleet Libyaan työskentelemään, mutta olivat jääneet taistelujen jalkoihin.
 Lääkärit ilman rajoja -järjestö rekisteröi siirtolaiset aluksella. Sen mukaan viimeisimmästä pelastetusta ryhmästä neljä viidesosaa oli iältään 18–34-vuotiaita ja 17 prosenttia alle 18-vuotiaita.
 Jännitteet Italian ja muiden EU-maiden välillä ovat kiristyneet, kun siirtolaisten tilannetta pohditaan. Italia on kieltäytynyt päästämästä siirtolaisia maihin, jos muut EU-maat eivät suostu auttamaan ja ottamaan heitä vastaan.
 Ocean Viking on rekisteröity Norjaan, ja Italian sisäministeri  Matteo Salvini  lähetti viime viikolla varoituksen Osloon.
 – Italiaa ei voi velvoittaa eikä määrätä ottamaan vastaan tunnistamattomia siirtolaisia Ocean Vikingiltä, Salvini kirjoitti.
 Lue lisää:
 Välimereltä pelastetut ihmiset odottaneet merellä jo viikon pääsyä maihin – EU-komissiota pyydetään apuun
 "Vankilasta pääsee pois, merenpohjasta ei" – Espanjalainen hengenpelastaja auttaa Välimerellä siirtolaisia uhkauksista välittämättä
 Humanitääriset järjestöt lähettävät Välimerelle uuden etsintä– ja pelastusaluksen – "On riski, että joudumme jälleen poliittisen pelin kiistakapulaksi"

Avustusjärjestöjen alus pelasti 81 siirtolaista Libyan edustalta – juhlakausi hillinnee viranomaisten partiointia


Summary: Pääministeri Johnson on luvannut maahan 10 000 vankilapaikkaa lisää, sekä lisätä poliisien määrää 20 000:lla.

Britannian pääministeri  Boris Johnson  haluaa käynnistää uudelleenarvioinnin vaarallisten rikoksentekijöiden saamista tuomioista, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Pääministerin kanslian sunnuntaina julkaiseman tiedotteen mukaan väkivalta- ja seksuaalirikoksista tuomittujen saamat tuomiot arvioitaisiin uudelleen, jotta tuomiot vastaisivat rikosten vakavuutta.
 Johnson sanoo, että rangaistusten tulisi vastata rikoksia, jotta luottamus oikeusjärjestelmään säilyisi Britanniassa.
 – Olemme kaikki nähneet esimerkkejä raiskaajista ja murhaajista, jotka ovat vapautuneet liian pian tai jotka ovat syyllistyneet jälleen rikoksiin päästyään vapaaksi, Johnson toteaa tiedotteessa.
 – Tämä loppuu nyt. Haluamme että heidät otetaan kiinni, pannaan lukkojen taakse, tuomitaan ja kuntoutetaan kunnolla, Johnson jatkaa.
 Johnson aikoo keskustella suunnitelmistaan tarkemmin Britannian poliisijohdon kanssa maanantaina. Hän oli sunnuntaina myös luvannut 10 000 vankilapaikkaa lisää, sekä lisätä poliisien määrää 20 000:lla.
 Uutistoimisto Reutersin mukaan, Britannian pääministerin panostus rikosasioihin ja muihin Britannian sisäisiin asioihin ennen lokakuun lopun EU-eroa on johtanut spekulaatioihin, että Johnson aikoo kenties vaatia vaaleja.

Britannian pääministeri haluaa vaarallisten rikollisten tuomiot tiukempaan syyniin, enemmän poliiseja ja lisää vankilapaikkoja


MOT:n selvitys: Paperittomia hyväksikäytetään lukuisilla eri aloilla Suomessa
 Ilman oleskelulupaa Suomessa elävät ovat päätyneet töihin olemattomilla palkoilla esimerkiksi rakennusalalle, ravintoloihin ja metsätöihin.  Poliisilla on tutkinnassa useita tapauksia liittyen esimerkiksi halpoihin parturi-kampaamoihin.
 Ylioppilaskokeita uusitaan yhä enemmän
 Joka viides tänä syksynä suoritettava ylioppilaskoe on uusintakoe. Ronnie Holmberg / Yle
 Turkulainen  Oona Pietilä  kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 2016. Sen jälkeen hän on palannut koesaliin kolme kertaa.  Joka viides tänä syksynä tehtävistä ylioppilaskokeista on uusintakoe.  Taustalla ovat opiskelijavalintojen uudistukset ja uusimisrajoitusten poisto.
 Selkälokki on erittäin uhanalainen
 Selkälokin tunnistaa mustavalkeasta asusta. Juha Laaksonen / Yle
 Syy selkälokin populaatioiden romahtamiseen on poikastuotannon epäonnistumisessa. Poikasia uhkaavat monet asiat, kuten ympäristömyrkyt, petoeläimet ja ihmisten toiminta.  Lokkitutkija on huolissaan lajin tulevaisuudesta.
 Artjom, 24, sukeltaa Moskovan alaiseen salaiseen kaupunkiin
 Artjom on maalannut haalarinsa selkään kirjainyhdistelmän FSKN, joka tarkoittaa toimintansa jo lopettanutta huumekauppaa vastaan taistellutta valtion virastoa. Nikolai Gontar
 Venäjän pääkaupungin alle on rakennettu salainen verkosto ydinsodan varalta. Diggereiksi itseään kutsuvat nuoret tutkivat sitä ja uhmaavat samalla Venäjän turvallisuuselimiä.  Joskus uhkarohkeat seikkailut maan alla johtavat loukkaantumisiin tai jopa kuolemaan.
 Suomeen leviää sunnuntaina sateita
 Ilmatieteen laitos
 Sunnuntaiaamu on idässä ja pohjoisessa poutainen, mutta lounaassa on sateita. Päivällä sadealue etenee sisämaahan ja Lounais-Suomeen kehittyy ukkoskuuroja. Idässä ja pohjoisessa on poutaa ja Lapissa sää lämpenee väliaikaisesti. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Paperittomia hyväksikäytetään useilla aloilla, ylioppilaskokeiden uusiminen kiihtyy, Suomeen leviää sateita