Summary: Paikalla on eri arvioiden mukaan 1 000–2 000 turvallisuusjoukkojen jäsentä ja poliisia. Entisen presidentin tukijat puolustavat huvilaa.

Kirgisian entinen presidentti  Almazbek Atambajevia  on antautunut viranomaisille ja hänet on pidätetty. Poliisi on vienyt hänet pois hänen huvilansa alueelta. Asiasta kertoi Atambajevin lähipiiriin kuuluva henkilö.
 Kirgisian turvallisuusjoukot ovat keskiviikosta asti yrittäneet pidättää korruptiosta syytettyä Atambajevia. Aiemmin iltapäivällä turvallisuusjoukot tekivät mittavan rynnäkön entisen presidentin huvilaan.
 Taustalla kiistassa on valtataistelu Kirgisian nykyisen presidentin  Sooronbai Žeenbekovin  ja entisen presidentin Atambajevin välillä. Kiista on ajanut keskiaasialaisen valtion poliittisen kriisin partaalle.
 Keskiviikkoiltana turvallisuusjoukot tekivät operaation Atambajevin kotiin  Koi Tashin kylässä lähellä pääkaupunki Bishkekiä. Operaatio ei kuitenkaan onnistunut, koska Atambajevin kannattajat ottivat yhteen turvallisuusjoukkojen kanssa.
 Torstaina uuteen rynnäkköön osallistui noin tuhat turvallisuusjoukkojen jäsentä, kirgisialainen kansanedustaja ja Atambajevin läheinen poliittinen liittolainen  Irina Karamushkina  kertoi.
 Uutistoimisto Tassin mukaan paikalla olisi ollut jopa 2 000 poliisia ja turvallisuusjoukkojen jäsentä.
 Silminnäkijöiden mukaan joukot pääsivät rakennukseen sisälle ja paikalta kuultiin laukausten ääniä. Karamushkinan mukaan turvallisuusjoukkoja vastassa ja huvilaa puolustamassa oli noin tuhat Atambajevin kannattajaa. Uutistoimisto Tassin mukaan kannattajia on 300–400.
 – He ovat valmiita puolustamaan entistä presidenttiä loppuun saakka, Karamushkina sanoi.
 Lue myös:
 Kirgisian entisen presidentin pidätys meni pahasti pieleen – kannattajat ampuivat ja ottivat turvallisuusjoukkoja panttivangiksi

Kirgisian entinen presidentti pidätetty – turvallisuusjoukot rynnäköivät hänen huvilaansa


Summary: Rankkasade aiheutti tulvan Porin keskustaan iltapäivällä.

Satakunnan pelastuslaitoksen tilannekeskus varoitti porilaisia tulvista puoli neljän aikaan iltapäivällä. Kaupunkilaisia pyydettiin noudattamaan kaduilla liikkuessaan erityistä varovaisuutta ja turhaa liikennöintiä keskustassa piti välttää.
 Rankkasade sai kadut tulvimaan hetkessä.
 Esimerkiksi keskussairaalan ja Luvianpuistokadun alikulut suljettiin pahimman tulvan ajaksi. Jälkimmäisessä oli kaksi autoa jumissa.
 Luvianpuistokadun alikulku tulvii. Poliisi ja pelastuslaitos sulkivat liikenteen autoilla.  Jenni Joensuu / Yle
 Useat alikulut tulvivat Porissa ja pelastustoimi kehottaa välttämään turhaa liikkumista keskustassa.   Jenni Joensuu / Yle
 Vesi nosti kaduille myös irtonaisia kaivonkansia.
 Kaivosta tulvii vettä Luvianpuistokadulla. Jari Pelkonen / Yle
 Kaduilla oli hetkittäin niin paljon vettä, että osa linja-autoista joutui vaihtamaan reittiä.
 Vesi nousi korkealle Porin Maantiekadulla. Kati Rantala
 Ilmatieteen laitos twiittasi neljän jälkeen iltapäivällä, että Porissa satoi vettä edeltävän tunnin aikana lähes 35 mm.
 Porissa on satanut iltapäivällä rankasti vettä ja rakeita. Terhi Sulin
 Osa sateesta tuli vetenä, osa rakeina.
 Pelastuslaitos twiittasi viiden jälkeen iltapäivällä, että kaupungin tulvatilanne alkaa helpottaa ja vahingontorjuntatehtävien määrä vähentyä. Pelastuslaitoksella oli iltapäivän aikana Porissa yhteensä 17 tulvaan liittyvää vahingontorjuntatehtävää.

Pelastuslaitos varoitti porilaisia: irtonaisia kaivonkansia ja tulvivia alikulkuja


Summary: Tammer Tukku -yrityksessä työskennellyt nainen kiistää törkeän kavalluksen.

Viisikymppisen naisen syytetään kavaltaneen tamperelaisyritykseltä vuosien saatossa yli 3,5 miljoonaa euroa. Syyttäjän mukaan nainen tarjosi asiakkaille yrityksen palveluita oikeita myyntihintoja korkeammalla hinnalla. Maksetun ylimääräisen hinnan nainen piti syyttäjän mukaan itsellään.
 – Syytetty on laskuttanut taulukkohinnoissaan bussiasiakkailta noin 44 prosenttia enemmän kuin mikä on ollut Tammer-Tukku Oy:n viralliseen laskuun merkitty, syytteessä sanotaan.
 Törkeä kavallus on syyttäjän mukaan tapahtunut vuosina 1998-2014, eli kestänyt 17 vuotta. Vuosittain kavallettu summa vaihtelee 5 000 eurosta yli puoleen miljoonaan euroon, syytteessä sanotaan.
 Syyttäjän mukaan teon törkeydestä kertoo rikoksen pitkä aika ja suunnitelmallisuus. Syyttäjä vaatii 56-vuotiaalle naiselle ehdotonta vankeusrangaistusta.
 Nainen kiistää syyllistyneensä mihinkään rikokseen. Naisen mukaan hän ei ole vetänyt välistä euroakaan itselleen tai kenellekään muulle.
 – Syytetty on toiminut työnantajan ohjeiden ja määräysten mukaan. Tapahtuma-aikana ei kenelläkään ole ollut huomautettavaa syytetyn työtehtävien hoitamiseen, naisen kirjallisessa vastauksessa sanotaan.
 Oikeudenkäynti jutussa alkoi keskiviikkona Pirkanmaan käräjäoikeudessa. Käsittelypäiviä on elokuun loppupuolelle asti.

Syyttäjä: Työntekijä vedätti tamperelaisyritystä 17 vuoden ajan ja veti välistä yli 3,5 miljoonaa euroa


Summary: Kiinan vienti ulkomaille kasvoi vastoin odotuksia heinäkuussa ja oli plusmerkkinen. Käänne on tuntuva, sillä kesäkuussa vienti oli laskussa.

Kiinan vientiluvut viime kuussa olivat parhaat sitten tämän vuoden maaliskuun. Heinäkuussa vienti kasvoi tullitietojen mukaan 3,3 prosenttia vuodentakaisesta. Tämä oli yli analyytikoiden odotusten, kertoo uutistoimisto Reuters. Vielä kesäkuussa Kiinan vienti ulkomaille väheni peräti 1,3 prosenttia vuodentakaisesta.
 Sen sijaan tuonnin luvut kertovat heikkenevästä kysynnästä Kiinassa. Tuonti laski heinäkuussa kolmatta kuukautta peräkkäin . Pudotus oli 5,6 prosenttia viime vuoden vastaavasta ajankohdasta.
 Kiinan talouskasvu oli vuoden toisella neljänneksellä 6,2 prosenttia. Se on heikoin talouskasvulukema lähes kolmeenkymmeneen vuoteen.
 Kiinan ulkomaankaupan lukemat yllättivät, sillä Yhdysvaltain ja Kiinan välinen kauppasota on entisestään kiihtynyt viime viikkoina. Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on kertonut uusista 10 prosentin tulleista kiinalaistuotteille syyskuun alusta. Niiden arvo on noin 300 miljardia dollaria. Suuri osa kiinalaistuotteiden viennistä Yhdydsvaltoihin on näin tullien alaista.
 Aiemmin Kiina oli kertonut lopettavansa kaikkien maataloustuotteiden ostamisen Yhdysvalloista.
 Valuutan arvo ollut pitkään kiistakapula
 Kiinan keskuspankki määritti tänään torstaina valuuttansa arvon hieman seitsemän juaniin yläpuolelle suhteessa dollariin. Päivän aikana juanille sallitaan kahden prosentin vaihteluväli. Tätä pidetään osoituksena Kiinan muuttuneesta rahapolitiikasta, mistä saatiin merkkejä jo tämän viikon maanantaina.
 Sijoittajat kautta maailman pelästyivät, kun Kiina salli maanantaina valuuttansa arvon laskea alimmilleen dollaria vastaan sitten vuoden 2008. Se aiheutti voimakkaita kurssireaktioita pörsseissä eri puolilla maailmaa. Sittemmin reaktiot tasaantuivat.
 Yhdysvallat on syyttänyt Kiinaa jo virallisesti valuuttansa arvon polkemisesta. Yhdysvaltain mielestä Kiina yrittää valuuttansa avulla suojata ulkomaankauppaansa maan heikkenevässä taloustilanteessa. Yhdysvallat on toistanut syytöksen usein. Aiemmin Kiina on kiistänyt syytökset.
 Kiinan Yhdysvaltain-vienti väheni heinäkuussa 6,5 prosenttia vuodentakaisesta ja tuonti romahti 19,1 prosenttia. Tärkeän eläinrehun eli soijapavun tuonti Kiinaan väheni koko alkuvuoden aikana lähes viidenneksen. Tämä on jo johtanut soijapapujen tarjonnan lisääntymiseen Euroopan maatalousmarkkinoilla.
 Yhdysvaltain ja Kiinan kauppaneuvottelijat tapasivat tuloksetta Shanghaissa kuun vaihteessa. Heidän on määrä tavata seuraavan kerran syyskuussa Washingtonissa.
 Lue myös:
 Kauppasodan kovemmat kierrokset iskevät Suomeenkin – MTK:  "Jos soijasota alkaa, niin tuottajien kilpailukyky heikkenee"
 Yhdysvallat: Kiina polkee juania – kauppasodan leviäminen valuuttoihin säikäytti osakemarkkinat

Kiinan vienti yllätti kasvulla keskellä kauppasotaa


Summary: Maanteitä ei voida pitää reaaliaikaisesti täysin moitteettomassa kunnossa, ELY-keskus sanoo.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

34 autoilijaa on hakenut korvauksia, kun heidän autonsa vahingoittui viime keväänä kuopasta Pirkanmaalla Nokialla.
 Moottoritien liittymässä Pitkäniemen kohdalla Nokialla oli asfaltissa vaurioita, joihin ajaessaan autojen renkaat ja vanteet rikkoutuivat. Yle kertoi asiasta  viime helmikuussa .
 – En muista vastaavaa. Aiemmin on joskus tullut yksittäisiin autoihin vaurioita kuopista, rikoskomisario  Anssi Köykkä  kertoi silloin Ylelle.
 Asfalttiin ilmestyi keväällä reikiä, koska teillä oli paljon sulamisvesiä.
 Autoilijat voivat hakea korvauksia ELY-keskukselta. Vahingot käsitellään tapauskohtaisesti Lapin ELY-keskuksessa, ja siellä arvioidaan, mikä on tienpitäjän vastuu.
 Kukaan ei saa korvauksia
 Lapin ELY-keskus on nyt päättänyt, ettei kukaan korvauksia hakeneista saa korvausta Nokian kuopista.
 Autoilijoille tuli muutaman sadan euron ja jopa tonnin vahinkoja.
 Lapin ELY-keskuksen ryhmäpäällikkö  Marja-Lea Hallikainen  sanoo, että korvausten saaminen ei ole automaatio. Pelkkä tien huono kunto ei vielä aiheuta sitä, että korvauksia tulisi.
 Hallikaisen mukaan Nokian vahingot tulivat nopeasti, jopa muutaman tunnin aikana 10. helmikuuta. Hakijoiden määrän perusteella vahinkoja tuli tiedettyä useammalle, sillä tuoreeltaan kerrottiin, että kuoppaan osui ainakin 17 autoilijaa.
 Lähes tonnin kulut
 Yle on nähnyt yhden autoilijan saaman hylkäävän kirjallisen päätöksen. Tälle autoilijalle tuli kuopasta 945 euron vahingot.
 ELY-keskus perustelee hylkäystä sillä, että vahinkopaikka oli merkitty liikennemerkillä, jolla varoitetaan tien yleiseen kuntoon nähden yllättävästä ja poikkeuksellisen epätasaisesta tiestä. Paikalla oli lisäksi lisäkilpi, jossa oli teksti: Päällystevaurioita. Lisäksi paikalla oli alennettu nopeusrajoitus 80 kilometriä tunnissa.
 Tie oli myös vastikään tarkistettu. Tien kunnossapitäjällä on oltava lain mukaan kohtuullinen aika tehdä korjaukset.
 – Maanteitä ei voida pitää reaaliaikaisesti täysin moitteettomassa kunnossa, Hallikainen sanoo.
 Sama sanotaan myös päätöksessä.
 ELY-keskuksen päätöksestä voi valittaa vain käräjäoikeuden kautta.
 Lue lisää:
 Kuoppa tiessä rikkoi 17 autoa yhtenä iltana: Sulamisvedet  aiheuttavat vaarallisia reikiä nopeasti teihin – "En muista vastaavaa"
 Routavaurioiden rikkomista autoista jo satoja korvaushakemuksia – korvauksia saa joka viides hakija

Ainakin 34 autoa rikkoutui samana iltana, kun tiessä oli kuoppa – Kukaan ei saanut korvauksia


Summary: Talvisaikaan Lapin rajavartijoita on lentokentillä kaksi kertaa enemmän kuin itärajalla.

Yle kertoi alkuviikolla, että ruuhkaiselle  Helsinki-Vantaan lentokentälle on komennettu avuksi rajavartijoita  Lapista ja Kainuusta. Tulevaisuudessa apua ei pohjoisesta liikene, sillä Lapin rajavartiostolla on täysi työ omien lentokenttiensä passintarkastuksissa.
 – Toistaiseksi tästä on selvitty, mutta käytännössä se on aiheuttanut sen, että (itärajan) rajavalvonta on viety minimiin. Nyt kun Lapissa pyritään laajentamaan matkailusesonkia kesäkaudelle ja lentoliikenne kasvaa entisestään, niin tästä syntyy meille merkittäviä haasteita henkilöstöresurssien suhteen, sanoo Lapin rajavartioston komentaja, eversti  Jarkko Alen .
 Tilanne on muuttunut tuntuvasti tiukemmaksi viime vuosina.
 – Suoritamme työtä pienemmillä henkilöstömäärillä kuin viisi vuotta sitten. Samalla aikavälillä lentoliikenne on lähes kaksinkertaistunut, Alen vertaa.
 Lapin itärajalta on talvipakkasilla ja korkeiden hankien aikaan uskallettu komentaa rajavartijoita lentokentille, mutta sulan maan aikaan niin ei voida tehdä. Tilanne rajalla on pitkään ollut rauhallinen, mutta se voi myös muuttua nopeasti. Niin kävi syksyllä 2015, kun Venäjältä tulleet turvapaikanhakijat yllättäen ruuhkauttivat Lapin itärajan.
 Lapin rajavartioston komentaja, eversti Jarkko Alen Annu Passoja / Yle
 Brexit tuplaa rajatarkastusten keston
 Lentokentillä tarkastusten tarve kasvaa väistämättä, siitä pitää huolen jo Lapin suurin ulkomainen matkailijaryhmä eli britit. Brittien passit on tarkastettu tähänkin asti, koska Britannia ei kuulu Schengen-alueeseen. Brexitin myötä tarkastukset kuitenkin tiukentuvat.
 – Jos brexit on sopimukseton, britit ovat kolmannen maan kansalaisia ja heihin kohdistetaan perusteellinen tarkastus. Se kestää lähes kaksinkertaisen ajan nykyiseen verrattuna.
 Britanniasta lennetään Lappiin sekä reittilentoja että tilauslentoja. Tilauslentoja laskeutuu lumiseen Lappiin myös esimerkiksi Ukrainasta, Venäjältä, Israelista ja Bulgariasta.
 Ulkorajalentojen odotetaan vuosi vuodelta lisääntyvän ja esimerkiksi Rovaniemen kentälle rakennetaan meneillään olevan laajennuksen yhteydessä kymmenen uutta passintarkastustiskiä. Myös Kittilän ja Ivalon kentät saavat uusia tarkastuslinjoja.
 Jotta passit saadaan tarkastettua, Lapin kentille tarvitaan Alenin mukaan 20 rajavartijaa lisää siinä vaiheessa, kun matkailusesonki pidentyy ympärivuotiseksi.
 Lisätyötä ja haasteita tuovat myös uudet lentoreitit, joissa rajavartiosto näkee riskejä. Sellainen on esimerkiksi joulukuussa avautuva Turkish Airlinesin suora reittilento Istanbulin ja Rovaniemen välillä.
 – Turkki on sellainen suunta, missä on laittoman maahantulon kannalta korkeampi riski kuin esimerkiksi Britanniassa. Samoin on käyty neuvotteluja ja valmisteltu suoria lentoja Kiinasta. Se on myös sellainen suunta, jossa rajamiesten on oltava tarkkana, Alen sanoo.
 Rovaniemen kentän laajennusosaan tulee useita uusia passintarkastuspisteitä. Annu Passoja / Yle

Matkailubuumi on vienyt Lapin rajavartioston resurssit äärirajoille – itäraja hoidetaan talvella minimillä


Summary: Terveystalon uudeksi toimitusjohtajaksi tulee pitkän uran Finnairilla tehnyt Ville Iho

Terveystalo kasvatti liikevaihtoaan vuoden toisella neljänneksellä yli kolmanneksen vuodentakaiseen verrattuna. Liikevaihto oli 258,6 miljoonaa euroa. Yhtiön oikaistu liikevoitto kasvoi 25,9 miljoonaan euroon. Vuotta aiemmin lukema oli 20,2 miljoonaa.
 Toimitusjohtaja  Yrjö Närhinen  kommentoi kasvun johtuneen Attendon Suomen-terveyspalvelujen ostamisesta ja yrityksen omien toimintojen kasvun parantumisesta.
 Attendo keskittyy kaupan jälkeen hoivaliiketoimintaan. Terveystalosta puolestaan muodostui selvästi terveysalan suurin yritys Suomessa. Kaupan hintalappu oli 233 miljoonaa euroa, ja se toteutettiin viime vuoden lopussa.
 Yksityisten terveysjättien toiminta terveydenhuollossa on ollut paljon esillä, kun sosiaali- ja terveysalan uudistusta on kasattu. Valtiovalta on ollut huolissaan kuntien tekemistä ulkoistuksista, jotka sitovat palveluiden järjestäjien käsiä pitkälle tulevaisuuteen.
 Terveystalon toimitusjohtaja toteaa "vahvasti poliittisen spekulaation" tulevista lainsäädäntötoimista vaikuttavan yhtiön julkisen sektorin asiakaskysyntään. Terveysjätit ovat julkisuudessa vaatineet kuntien sote-palveluiden ulkoistamista rajoittavan lain kumoamista.
 – Vaikka rajoitteiden tavoite voi olla oikea, pelkäämme, että nämä toimenpiteet johtavat vain lisääntyneeseen toimintaympäristöön liittyvään epävarmuuteen ja pahimmassa tapauksessa vähentävät palvelujen saatavuutta parantamatta kustannustehokkuutta, Närhinen sanoi tiedotteessa.
 Uudella toimitusjohtajalla tausta Finnairissa
 Terveystalo kertoi torstaina myös, että yhtiön uudeksi toimitusjohtajaksi on nimitetty  Ville Iho . Hän aloittaa yhtiön johdossa viimeistään ensi vuoden helmikuussa.
 Iho siirtyy Terveystaloon logistiikkayhtiö Nurminen Logisticsin toimitusjohtajan paikalta. Hän on aiemmin tehnyt 18 vuoden uran Finnairilla useissa eri johtotehtävissä, muun muassa operatiivisena johtajana, varatoimitusjohtajana ja vt. toimitusjohtajana.
 Iho jätti Finnairin vuoden 2016 lopussa ja hyppäsi Royal Brunei Airlinesin operatiiviseksi johtajaksi. Nurminen Logisticsin johdossa hän aloitti tämän vuoden maaliskuussa.
 Terveystalo kertoi loppukeväästä, että yhtiötä vuodesta 2010 johtanut Närhinen on ilmoittanut jättävänsä paikkansa. Närhinen jatkaa tehtäviään sovitusti siirtymäajan, Terveystalo sanoi torstaina.

Terveystalon liikevaihto kasvoi yli kolmanneksen – taustalla Attendo-kauppa


Summary: Kapinalliset terrorisoivat siviilejä Kolumbian ja Venezuelan rajaseudulla.

Kolumbian hallituksen ja sissijärjestö Farcin välisestä rauhansopimuksesta huolimatta raakuudet jatkuvat Kolumbian ja Venezuelan rajan läheisyydessä, kertoo  ihmisoikeusjärjestö Human Rights Watchin raportti .
 Raportti koskee Kolumbian koillisosassa sijaitsevaa Catatumbon aluetta. Vajaan 300 000 asukkaan seudulta 40 000 ihmistä on joutunut pakenemaan väkivaltaisuuksia vuoden 2017 jälkeen.
 Eräs järjestön haastattelema paikallinen vaikuttaja kertoi asemiesten saapuneen hänen kotiinsa marraskuussa 2018 ja vaatineen kertomaan yhteisön viimeaikaisista tapahtumista.
 Kuulustelun päätteeksi asemiehet pakottivat naisen allekirjoittamaan kertomastaan asiakirjan, jonka he sanoivat toimittavansa eteenpäin.
 Tämän jälkeen toisen aseellisen ryhmän edustajat pysäyttivät naisen pojan kadulla, syyttivät pojan äitiä tietolähteeksi ja uhkasivat tappaa koko perheen. Toisella kertaa naisen miehelle oli kerrottu, että heidän olisi syytä lähteä tai nainen tapetaan.
 Laura Merikalla/Yle Uutisgrafiikka
 Kaksi kapinallisryhmää taistelee toisiaan ja armeijaa vastaan
 Kolumbian hallituksen ja sissijärjestö Farcin kolme vuotta sitten solmiman rauhansopimuksen oli määrä päättää vuosikymmeniä jatkuneet väkivaltaisuudet.
 Catatumbossa syntyi kuitenkin valtatyhjiö, jonka seurauksena alueella taistelevat nyt kaksi muuta kapinallisryhmää eli ELN ja EPL.
 Ne taistelevat paitsi keskenään, myös Kolumbian armeijaa vastaan. Lisäksi seudulla operoi entisten Farc-taistelijoiden pieni aseellinen ryhmä.
 Sissijärjestö Farc solmi rauhan, mutta Catatumboon syntyi valtatyhjiö. Kuvassa Farc-sissejä partioimassa Kolumbian Caucassa kesällä 2012.  Christian Escobar Mora / EPA
 Raportin mukaan vuoden 2017 alun jälkeen alueella on surmattu 770 ihmistä, mutta vain 61 tapauksessa on annettu tuomioita. Tuomituista ainoastaan kaksi on kuulunut aseelliseen järjestöön.
 Catatumbon alueella surmataan suhteessa kolme kertaa enemmän ihmisiä kuin Kolumbiassa keskimäärin. Viime vuonna tapettiin 231 ja kuluvana vuonna kesäkuun alkuun mennessä alustavien tietojen mukaan 114 ihmistä.
 Suuri osa kuolemista liittyy aseellisten ryhmien väliseen konfliktiin. YK arvioi, että aseelliset ryhmät tappoivat viime vuonna 109 siviiliä ja tänä vuonna heinäkuuhun mennessä 77 siviiliä.
 HRW arvosteleekin Kolumbian hallitusta siitä, ettei se kykene suojelemaan siviilejä Catatumbossa.
 Venezuelalaisten asema on kurja
 Kaikkein heikoimmassa asemassa Catatumbossa ovat sinne Venezuelan kriisiä naapurimaasta paenneet noin 25 000 ihmistä.
 Vain hyvin pieni osa Venezuelasta paenneista on jäänyt Catatumbon alueelle. Yhteensä Kolumbiaan on naapurimaasta tullut noin 1,4 miljoonaa ihmistä.
 Luku voi olla tosin huomattavasti suurempikin, sillä monet ovat ylittäneet rajan luvattomasti.
 Venezuelan viranomaiset sulkivat rajan helmikuussa ja kesäkuuhun asti rajan yli pääsi luvallisesti vain, jos oli opiskelemassa Kolumbiassa tai lääkärintodistuksen perusteella hoidon tarpeessa. Kesäkuun alussa raja avattiin taas kaikille.
 Yhteensä kriisiä on Venezuelasta paennut nelisen miljoonaa ihmistä.
 Köyhässä Catatumbossa venezuelalaisten asema on kurja. Human Rights Watchin mukaan osa heistä joutuu elämään kaduilla tai täyteen ahdetuissa taloissa toisinaan ilman sähköä tai juoksevaa vettä.
 Venezuelalaiset eivät raportin perusteella myöskään monesti uskalla raportoida kokemistaan vääryyksistä viranomaisille ja he jäävät usein avun ulkopuolelle.
 Lisää aiheesta:
 Video: Kuinka Venezuela ajautui köyhäksi kahden presidentin maaksi?

Raportti: Venezuelasta paenneet ovat joutuneet keskelle kapinallisryhmien taistelua Kolumbian rajaseudulla


Summary: Keravalaiskoulussa väri- ja sisustusratkaisujen toivotaan vähentävän stressiä ja parantavan oppilaiden vireystilaa. Keinoista ei ole toistaiseksi suoraa tutkimusnäyttöä.

Keravalla on aloittanut tänään torstaina toimintansa koulu, jossa oppimisympäristöstä on pyritty tekemään mahdollisimman stressitön, sekä oppilaille että opetushenkilökunnalle.
 Päivölänlaakson uuden, noin 320 oppilaan koulun tilat on rakennettu Stress Free Area -konseptin mukaan, ja niiden toivotaan vähentävän stressiä ja parantavan oppilaiden ja henkilökunnan viihtyvyyttä.
 Konseptin on luonut suomalainen  Margit Sjöroos . Sitä on aiemmin käytetty koulumaailmassa laajasti esimerkiksi Vääksyn yhteiskoulussa.
 Sjöroosin konseptin mukaisia tiloja oli viime vuonna kaikkiaan kuudessatoista eri koulussa. Keravan kaupunki tiedotti uudesta koulusta  elokuun alussa .
 Lue myös juttumme keväältä 2018: Alakoulun oppilaat rauhoittuvat oikeanlaisella sisustuksella.
 Päivölänlaakson koulussa on pyritty sisustuksen ja akustiikan avulla vähentämään aistiärsykkeitä ja parantamaan oppilaiden vireystiloja. Seinät on jätetty valkoisiksi, ja akustiikkaa parantavat esimerkiksi huoneiden matot.
 Puukalusteiden käyttö on osa Stress Free Area -konseptin sisustusta. Matti Myller / Yle
 Kalusteissa on suosittu pastellivärejä ja vältetty tummien värien sekä harmaan käyttöä. Näiden värien nähdään laskevan vireystilaa.
 – Lapsille suunnitellut tilat tehdään usein kirkkaanvärisiksi, vaikka lapset itse kertovat kysyttäessä pitävänsä eniten nimenomaan pastelliväreistä, sanoo Päivölänlaakson koulun rehtori  Pi Yli-Penttilä .
 Myös Yli-Penttilän oma työhuone on sisustettu konseptin mukaisesti hattaran värillä, ja hän kehuu sen auttavan hänen omaa vireystilaansa.
 Päivölänlaakson koulun kaikissa huoneissa on ääntä vaimentava matto, jonka pitäisi luoda tilaan miellyttävämpi akustiikka. Matti Myller / Yle
 Sisustusratkaisujen vaikutusta oppimiseen ei ole vielä tutkittu
 Luokkatilojen yksityiskohtien, kuten sisustuksen ja värimaailman, vaikutuksista oppimiseen ei ole asiantuntijan arvion mukaan Suomessa vielä tutkittua näyttöä.
 – Ei ole todistetta siitä, että seinän värin vaihtaminen parantaisi heti oppimistuloksia, painottaa Jyväskylän yliopiston tutkijatohtori  Tiina Mäkelä .
 Uudessa koulussa on oppilaita esikoulusta kuutosluokkalaisiin asti. Matti Myller / Yle
 Hyvinvointi ja oppiminen liittyvät kuitenkin Mäkelän mukaan toisiinsa. Hyvinvointia tukeva tila voi täten auttaa oppimista, eikä tällaisesta tilasta ole varmasti haittaakaan.
 – Esimerkiksi valaistus, sisäilma ja melu vaikuttavat kaikki hyvinvointiin, joten niiden kannalta miellyttävällä tilalla on vaikutusta myös oppimiseen, Mäkelä sanoo.
 Suoraan tilojen vaikutusta oppimiseen ei ole Suomessa toistaiseksi tutkittu niin, että olisi huomioitu vain tilojen vaikutus. Tutkimus asiasta on kuitenkin käynnissä Itä-Suomen yliopistossa.
 Luokkahuoneet muuttuvat tarpeen mukaan
 Rehtori Yli-Penttilän mukaan uuden koulun tilaratkaisut eivät ole ehkä erityisen poikkeuksellisia, mutta moderneja ne ovat ja vastaavat hyvin myös uuden opetussuunnitelman tarpeita.
 Tilat on suunniteltu muunneltaviksi. Opetusta varten täytyy välillä saada tilaa, jossa mahtuu liikkumaan ja toimimaan, kun taas välillä tarvitaan mahdollisuus keskittymiselle ja tutkimiselle.
 Rehtori Pi Yli-Penttilän mukaan muunneltavat tilat auttavat uuden opetussuunnitelman toteuttamisessa. Luokkien väliin saa seinän tai luokista voi saada avattua yhtenäisen isomman tilan. Matti Myller / Yle
 Tiina Mäkelä toivoo, että muuttuvissa tiloissa otettaisiin huomioon oppilaiden tarpeiden tasapaino. Isossa avoimessa tilassa täytyisi olla mahdollisuus keskittyä tarvittaessa myös rauhalliseen työskentelyyn.
 Tutkija toivoo, että tilojen uudistamiseen liittyvissä toimissa muistetaan myös kouluttaa opettajat hyödyntämään muuttuvia tiloja oikein.
 – Jos opettajilla ei ole mielestään tarpeeksi osaamista tilojen hyödyntämiseen uudella tavalla, he palaavat helposti vanhoihin opetustapoihin, Mäkelä arvioi.
 Lue seuraavaksi:
 Seurasimme ekaluokkalaisten ensimmäistä jännittävää koulupäivää: "Kyllä on perhosia vatsassa"

Stressitön koulu? Se on tavoitteena Keravalla – "Huoneeni väri on hattara ja se piristää", sanoo rehtori


Summary: Tyttö nukahti ensimmäisenä koulupäivänään taksiin. Herätessään hän ei tiennyt missä oli.

Ekaluokkalaisen tytön koulutaival ei alkanut suunnitelmien mukaan Kouvolassa.
 7-vuotiaan tytön äiti kertoo, että koulutaksi haki tytön aamulla kotoa. Taksin piti jättää tyttö bussipysäkille, josta tämän oli määrä jatkaa linja-autolla Kaipiaisten kouluun hieman kahdeksan jälkeen.
 Samalla kyydillä bussipysäkille lähti myös saman perheen kaksi vanhempaa lasta. Heidät jätettiin pysäkille ensin, kun taksi lähti hakemaan lisää lapsia lähistöltä. Kuski ei halunnut jättää porukan nuorinta odottamaan pysäkille ja siksi hän jäi autoon.
 Perheen kotoa bussipysäkille ja siitä koululle on matkaa yhteensä noin 20 kilometriä.
 Tyttö heräsi yksin taksista
 Koulu alkoi puoli yhdeksältä, mutta tyttöä ei luokassa näkynyt. Hän oli nukahtanut koulutaksiin, josta hän soitti itkien äidilleen kymmentä vaille yhdeksän. Tyttö kertoi olevansa autossa yksin, eikä tiennyt missä oli.
 – Kysyin, näkyykö siellä muita taloja tai muuta. Yritin rauhoitella ja soitin taksikuskille, joka arveli tytön olevan koulubussin kyydissä. Soitin tytölle uudestaan ja silloin kuulin taustalta taksikuskin sanovan, että "täällähän sinä olet!", äiti kertoo.
 Äiti esiintyy jutussa nimettömänä lastensa henkilöllisyyden suojelemiseksi.
 Kuljettaja oli ajanut koulukyytien jälkeen Uttiin, josta on Kaipiaisten koululle noin 13 kilometrin matka. Hän ei ollut huomannut tytön nukkuvan autossa.
 Kuljettaja toi tytön Kaipiaisten koululle yhdeksän aikoihin. Myös tytön opettaja ehti ottaa kuljettajaan yhteyttä.
 – Opettaja ihmetteli, missä tyttö on ja kyseli sisaruksiltakin. Ei hän varmaan lopulta myöhästynyt kuin kymmenen minuuttia, sanoo rehtori  Veikko Valve .
 Rehtorin mukaan myös toinen koulun oppilas oli myöhästynyt, kun koulukyydin hakupaikasta oli epäselvyyttä.
 "Onneksi hänellä oli puhelin mukana"
 Äidin mukaan tyttö oli koulupäivän jälkeen hämillään, mutta jo rauhoittunut ja menossa innolla kouluun huomenna.
 Kymen Charterlinen toimitusjohtaja  Petri Reunanen  myöntää lapsen unohtuneen autoon. Tapahtumien tarkkaa kulkua hän ei osannut kertoa, mutta dramatiikkaa tilanteessa ei ollut.
 – Hänet löydettiin kuitenkin melko nopeasti ja saatiin koululle.
 Äidin mielestä tilanteessa olisi voinut käydä huonostikin.
 – Ei häntä olisi löydetty, ellei hän olisi itse soittanut minulle. Ja kyllä kuskin pitäisi tietää, kuinka monta lasta taksiin menee sisään ja kuinka monta tulee ulos. Onneksi lapsella oli puhelin mukana, kaikilla ekaluokkalaisilla ei vielä ole.

Kuski unohti 7-vuotiaan koulutaksiin Kouvolassa – löytyi vasta, kun tyttö soitti itkuisena äidilleen


Summary: Kaksi ihmistä kuoli merivoimien testialueella Arkangelin lähellä tänään sattuneessa räjähdyksessä.

Venäjä rajoittaa laivaliikennettä Luoteis-Venäjän Vienanmerellä tänään Arkangelin lähellä sattuneen räjähdyksen vuoksi,  kertoo uutistoimisto Interfax . Venäjän puolustusministeriö ilmoitti aiemmin torstaina, että kaksi sotilasalueen siviilityöntekijää kuoli ja useita ihmisiä loukkaantui räjähdyksessä.
 Räjähdys tapahtui merivoimien testialueella lähellä Nenoksan kylää kesken testauksen. Alueella testataan ydinsukellusveneiden mannertenvälisten ohjusten moottoreita.
 Paikallisviranomaisten mukaan radioaktiivisen säteilyn taso kohosi 40 kilometrin päässä sijaitsevassa Severodvinskin kaupungissa hetkellisesti räjähdyksen jälkeen. Puolustusministeriö vakuuttaa kuitenkin, ettei radioaktiivisten tai myrkyllisten aineiden vuotoa tapahtunut ja säteilytaso laitoksessa on normaali.
 Yle Uutisgrafiikka
 Arkangelin sataman ilmoituksen mukaan laivaliikenne kielletään räjähdyksen vuoksi kuukaudeksi rajatulla alueella Vienanmerellä.
 Kyseessä on jo toinen Venäjän asevoimia tällä viikolla kohdannut onnettomuus.  Maanantaina ammusvarikolla Krasnojarskin alueella Siperiassa syttyneessä tulipalossa  kuoli yksi ja loukkaantui useita ihmisiä. Tuhansia ihmisiä evakuoitiin ammusten räjähdeltyä tulipalon vuoksi.
 Heinäkuun alussa 14 ihmistä kuoli  Murmanskin alueella sattuneessa ydinsukellusveneen tulipalossa.
 Lisää aiheesta:
 Tulipalot ammusvarastolla on sammutettu Krasnojarskissa
 Venäjä vaitonainen sukellusveneturmasta – puolustusministerin mukaan osa miehistöstä onnistui pelastautumaan

Venäjä sulkee Vienanmerellä alueen laivaliikenteeltä sotilastukikohdassa sattuneen räjähdyksen vuoksi – "Säteilytaso nousi hetkellisesti"


Summary: Ilmastopaneelin puheenjohtaja, professori Markku Ollikainen ehdottaa raivausmaksua metsäkadon hillitsemiseksi.

Torstaina julkaistu jättimäinen  ilmastoraportti  nosti voimakkaasti esiin erityisesti trooppisen metsäkadon merkityksen ilmastonmuutoksen kiihdyttäjänä.
 Metsäkatoa tapahtuu kuitenkin myös Suomessa.
 Luonnonvarakeskuksen  mukaan:
 viimeisen kymmenen vuoden aikana metsää on raivattu muuhun käyttöön vajaat 19 000 hehtaaria vuodessa, eli 0,1 prosenttia metsäalasta metsäkadosta aiheutuvat päästöt ovat isot: 3–4 miljoonaa co2-tonnia vuodessa määrä vastaa suuruusluokaltaan noin kuutta prosenttia Suomen kokonaispäästöistä tai Suomen kuorma-autojen yhteenlaskettuja vuosipäästöjä
 Metsäkato johtuu ennen kaikkea pellonraivauksesta ja rakentamisesta, ei siis sellubuumin vuoksi ennätystasolle nousseista hakkuista.
 Suomen ilmastopaneelin puheenjohtaja  Markku Ollikainen  sanoo, että metsäkatoa pitäisi vähentää tai saada se loppumaan kokonaan.
 Ympäristöekonomian professorina hän kannattaa taloudellisia ohjauskeinoja.
 – Asetetaan maataloutta ja yhdyskuntarakentamista koskeva raivausmaksu. Se hillitsisi tilannetta.
 Keskeinen syy metsänraivaukseen turvemailla on kasvavien karjatilojen tarve löytää lisää maapinta-alaa lannanlevitykseen.
 Karjatilalliset eivät tee tätä pahantahtoisuuttaan, vaan tilanne johtuu karjatiloille asetetuista  lannanlevityksen  pinta-alavaatimuksista sekä maatalouden tukipolitiikasta.
 – Maatalouden osalta tarvitaan lannanlevitysohjeistuksen korjaaminen, Ollikainen sanoo.
 Lanta hyötykäyttöön
 Hallituksen ympäristö- ja ilmastoministeri  Krista Mikkonen  (Vihr.) sanoo, että metsäkatoon pyritään puuttumaan.
 Hänen mukaansa lanta pitää saada hyötykäyttöön, jolloin levittämistä varten tarvitaan nykyistä vähemmän pinta-alaa.
 – Lannasta saadaan biokaasua, energiaa ja ravinteet hyötykäyttöön. Se vähentäisi tarvetta raivata metsää peltokäyttöön, hän sanoo.
 Metsien raivaamista rakentamisen tieltä hallitus pyrkii hillitsemään maankäyttömuutosmaksulla.
 Mikkosen mukaan yksityiskohtia ei voi vielä kertoa, sillä maksun selvittely on vasta alkamassa.
 Maankäytön päästöihin pitää puuttua myös Suomessa, sanoo ympäristö- ja ilmastoministeri Krista Mikkonen (Vihr.). Mikko Koski / Yle
 Myös metsien hiilinielujen vahvistamiseen tähtäävät toimet selviävät vasta tuonnempana. Tarkoituksena on ainakin pilotoida metsänomistajille hiilensidonnasta maksettavia korvauksia.
 Kannatuksensa kanssa kipuileva Keskusta ja Vihreät ovat ottaneet rajusti yhteen hallituskauden alkutaipaleella metsä- ja ilmastopolitiikasta.
 Mikä on hallituksen päätöksentekokyky ilmastopolitiikassa?
 – Koko hallitus on sitoutunut hiilineutraaliustavoitteeseen 2035. Meillä on paljon yhteisesti sovittuja hyviä keinoja, miten siihen edetään, Mikkonen sanoo.
 Ollikaisen mukaan Suomella riittää tehtävää maankäyttösektorin päästöjen leikkaamisessa.
 Yksityiskohdat alkavat selvitä, kun EU antaa Suomelle niin kutsutun metsänielun  vertailutason . Se liittyy asetukseen, jolla maankäyttö ja metsät kytketään EU:n ilmastopolitiikkaan.
 Vertailutason myötä tiedetään, kuinka paljon mahdolliset lisähakkuut aiheuttaisivat tarvetta vähentää päästöjä muualla maankäytössä.
 Lue myös:
 Ilmaston lämpeneminen hätyyttelee maa-alueilla jo 1,5 asteen rajaa – Suurraportti: Kasvava ihmiskunta tärvelee maata ja hotkii liikaa lihaa

Metsäkato aiheuttaa Suomessakin isot ilmastopäästöt, syynä ei ole sellubuumi vaan karjatilojen lanta – Professori: Tästä on päästävä eroon


Summary: Kaksikielisessä lähetyksessä vieraili niin tanssijoita kuin potkunyrkkeilijöitä.

Taiteiden yötä vietettiin jälleen torstaina Vaasassa. Kaupungin säästötoimenpiteiden vuoksi tapahtuman budjetti oli todella pieni, mutta tämä ei estänyt esiintyjiä ja satoja esityksiä valtaamasta kaupunkia.
 Yle Areenan lähetyksessä nähtiin muun muassa Intopiukeiden, Tenasingersin ja Neogreenin esitykset.
 Ylen lähetyksen toteuttivat kaksikielisenä Yle Pohjanmaa ja Yle Österbotten Vaasan torilta. Toimittajina lähetyksessä olivat Terhi Varjonen ja Anna Kurtén.

Taiteiden yö valtasi jälleen Vaasan - Yle välitti suorana tunnelmat torilta


Summary: Metsästysseurat ovat havahtuneet ukkoutumiseen, ja tarttuneet toimiin nuorten houkuttelemiseksi harrastuksen pariin.

Nuorten metsästysharrastusta voi tukea monin keinoin. Lapissa metsästysaktiivit ovat muun muassa lahjoittaneet  metsästyksestä innostuneille nuorille metsästyskoiria . Moni seura erityisesti maaseudulla on helpottanut jäsenyysehtojaan nuorille.
 Tänä syksynä kemiläinen kokenut metsästäjä ja luontoharrastaja  Risto Viljanen  keksi tukea nuoria maksamalla syntymäpäivänsä kunniaksi metsästäjäkurssin tutkintomaksun alaikäisille metsästäjätutkintoa suorittaville.
 Vastikään alkaneen kurssin osallistujista peräti puolet on alle 18-vuotiaita. Heidän lisäkseen Viljanen on lupautunut maksamaan vielä seuraavallekin kurssille osallistuvien nuorten tutkintomaksun.
 – Nykyään tietomaailma ottaa nuorilta niin paljon aikaa, että luontoon ei ennätetä. Siellä ei aina tapahdu siellä luonnossa, siellä vain ollaan, seurataan. Eikä metsästyskään ole pelkästään saalistamista nykyään. Se on ympärivuotista touhuilua luonnon parissa. Haluni on edelleenkin auttaa monilla keinoilla nuoria liikkeelle, Viljanen perustelee tempaustaan.
 Metsästyskipinä tarttui vanhemmilta
 Kurssin nuorimpiin kuuluvat 11-vuotiaat kemiläiset  Ville Hiukka  ja  Sara Ylimartimo  ovat saaneet metsästyskipinän kotoa.
 – Äiti ja isä ovat käyneet metsästäjätutkinnon ja minä halusin päästä metsästämään lintuja ja tällaista mitä pystyy haulikolla metsästämään. Ja sitten kun on metsästäjätutkinnon läpäissyt, niin sitten aion ampua hirvimerkin että pääsee sitten hirvimetsällekin, sanoo Ville Hiukka.
 – Aina on kiinnostanut, kun isä käy metsällä, että mitä se tekee siellä. Ja se miten lintuja ja muuta saalista käsitellään ja miten pitää valmistautua, kun lähtee metsälle, kuvailee metsästysinnostustaan Sara Ylimartimo.
 On pientä kipinää näkyvissä, että nuorten määrä on lisääntymässä, sanoo kokenut metsästäjä Risto Viljanen. Jari Peltoperä / Yle
 Metsästäjätutkintoon johtavan kurssin vetäjä, Keminmaan riistanhoitoyhdistyksen toiminnanohjaaja  Ville Keloneva  on hyvillään nuorten huomioimisesta.
 – Tämmöisillä pienillä kannustimilla annetaan mahdollisuus nuorille. Tietenkin metsästysseurat voivat omalla tyylillä ja mahdollisuuksilla antaa vaikka jäsenmaksuihin tai liittymismaksuihin huojennuksia ynnä muuta. Tässä on mielikuvitus rajana, mitä keksitään, sanoo Ville Keloneva.
 Metsästys kiinnostaa, mutta kytkös seuratoimintaan on ohut
 Suomen Metsästäjäliiton koulutuspäällikön  Henri Mutasen  mukaan erityisesti maaseudun metsästysseurojen ongelmana on asutuksen harveneminen. Väen vähenemisen myötä myös paikallisia nuoria, joilla olisi asuinpaikkansa kautta kytkös metsästysseuraan on aina vain vähemmän.
 Metsästäjätutkintoa suorittavien nuorten määrä ei kuitenkaan Mutasen mukaan ole vähentynyt yhtä rajusti.
 – Nuoria siis kiinnostaa metsästys, mutta heillä ei enää ole kytköstä seuraan. Tästä seuraa ongelma seuraan pääsyssä. Nuoren metsästäjän profiili on muuttunut, mutta seuran jäsenyysvaatimukset ovat säilyneet ennallaan, Mutanen sanoo.
 Mutasen mukaan nyrkkisääntönä voidaan pitää, että mitä etelämmäksi mennään, sitä vaikeampi seuraan on päästä. Metsästysseurat ovat kuitenkin ryhtyneet erilaisin keinoin helpottamaan nuorten liittymistä.
 – Monen metsästysseuran säännöissä jäsenyysvaatimuksiin on kirjattu vaatimukset paikkakunnalla asumisesta tai maanomistuksesta. Moni seura on ryhtynyt sääntöuudistukseen saadakseen mahdollisuuden valita jäsenensä vapaaksi, Mutanen kertoo.
 "Kyllä seuroihin pääsee"
 Mutasen mukaan aktiivisuus nuorten suuntaan on näkynyt esimerkiksi siinä, että yhteydenotot Metsästäjäliittoon nuorten seuraan ottamisen tiimoilta ovat lisääntyneet.
 Myös kemiläinen Risto Viljanen uskoo, että seurojen ovet pysyvät nuorille auki.
 – Kyllä useisiin seuroihin pääsee. Me monissa metsästysseuroissa toivomme nuoria jäseniä. On pientä kipinää näkyvissä, että nuorten määrä on lisääntymässä nyt, sanoo kokenut metsästäjä Risto Viljanen.
 Metsästäjäliitto käynnisti vuonna 2018  Nuoret seuraan  -kampanjan, jonka tarkoituksena on rohkaista seuroja ottamaan uusia nuoria jäseniä. Metsästäjäliitto tukee mukaan lähteneitä seuroja nuorten liittymismaksujen ja mahdollisten sääntömuutosten osalta.
 Lue myös:
 Metsästäjäporukan ainoa nainen nousi jahtipäälliköksi: Hanna Rautio, 37, saa miehet kuuntelemaan ilman vuosien kokemusta
 Yksi Suomen harvoista ammattimetsästäjistä karttaa goretexia ja kutsuu itseään luonnonsuojelijaksi: “Vain kirkkomaa erottaa minut metsästä”

Lahjoituskoiria, helpotuksia seuran jäsenyyteen ja tukea tutkintomaksuihin – metsästysharrastuksen ukkoutumista torjutaan mitä kekseliäimmin keinoin


Summary: Veikkauksesta ovat riippuvaisia muutkin kuin peliriippuvaiset. Siksi Veikkauksen asema ei horju, vaikka pääministeri Antti Rinne väläyttääkin peliyhtiön monipoliaseman ottamista tarkasteluun, kirjoittaa taloustoimittaja Antti Parviala.

Kasinot, uhkapelit ja rahapeli- ja vedonlyöntipalvelut

Peliyhtiö Veikkaus on taas otsikoissa. Yhtiö pyrki kasvattamaan tuotteidensa kysyntää liian sähäkäksi tuomitulla "Totouta unelmasi" -markkinoinnilla.
 Kuten mainoskampanjan tavoitteena yleensä onkin, se herätti huomiota ja nousi jopa median ykkösaiheeksi. Moni mainosmies on saavutuksesta kateellinen.
 Veikkauksen markkinoinnin pitää olla kuitenkin huomaamatonta, ainakin sopivan huomaamatonta.
 Otsikoihin nouseminen palkittiinkin  pääministerin moitteilla . Pääministeri Antti Rinteen (sd.) mielestä mainonta "ei ollut ollenkaan onnistunutta".
 Lisäksi Rinne vihjasi vahvasti, että Veikkauksen monopoliasema ei ole kiveen hakattu. Veikkauksen "asemaa täytyy tarkastella", hän muotoili.
 Hallitusohjelma turvana
 Ruotsissa pelimonopoli lopetettiin  tämän vuoden alussa ja tilalle tuli rahapeliyrityksille avoimempi lisenssijärjestelmä.
 Suomessa sen sijaan on turha odottaa mitään nopeaa muutosta, vaikka Veikkaus otettaisiinkin tarkasteluun.
 Hallitusohjelman  muste on vasta kuivunut. Ohjelmaan on kirjattu Veikkauksen yksinoikeuden turvaaminen rahapelien järjestäjänä.
 Hallitusohjelman vääntämisen jälkeen Veikkauksen monopoliaseman nakertamisesta ei ole hallituspuolueiden kesken edes keskusteltu.
 Päinvastoin, Veikkauksen asemaa halutaan pikemmin vahvistaa kuin heikentää.  Veikkaus itse korostaa,   että vain sen toimintaa sääntelemällä ei voida vähentää rahapelaamisen haittoja, koska pelitarjontaa riittää verkossa rajojen yli.
 Veikkauksen monopoliasema sai entistä vankemman paalutuksen kaksi vuotta sitten, kun siihen yhdistettiin Raha-automaattiyhdistys ja Fintoto.
 Aseman vahvistamista perustellaan pelaamisen haittavaikutuksien hallitsemisella.
 Suomessa peliriippuvaisten määräksi  arvioidaan 124 000. Usein he ovat nuoria miehiä. Määrä kasvaa.
 Lisää pelikieltoja
 Veikkauksella on Alkon kaltainen ikuisuusongelma. Tuottoja pitää kasvattaa, haittoja vähentää.
 Yhtenä keinona on pelaajien tunnistautuminen, jonka avulla voidaan asettaa esimerkiksi pelikieltoja. Raha-automaatteihin täystunnistautuminen on tulossa kuitenkin vasta 2023.
 Jo nyt pelaaja voi asettaa omaksi suojaksi pelikiellon itselleen. Keväällä  sisäministeriön tekemän selvityksen mukaan  pelikieltoja oli voimassa 21 000 kappaletta. Uusia peliestoja asetetaan muutama sata kuukausittain.
 Rahapeliketjun toisessa päässä on siis suuri joukko ongelmia. Mutta toisessa päässä on kokonainen verkosto, jolle kansan karttuisa käsi on tärkeä elinehto.
 Rahat kulttuuriin, urheiluun – ja lomiin
 Pelikoneen äärellä peliriippuvainen voi pehmentää tappion tuskaa ajatuksella hyvän asian, kuten urheilun tai kulttuurin tukemisesta.
 Mutta pelien tuotoista ovat riippuvaisia paljon laajemmat piirit.
 Veikkauksen tuotot on jaettu kolmena viime vuonna sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuskeskuksen eli  STEA:n kautta . Se on jakanut tänä vuonna 362 miljoonaa euroa.
 Lähes 7 miljoonalla eurollaan suurin tuen saaja oli sosiaalista asuntorakentamista tekevä Y-säätiö. Seuraavina ovat Suomen mielenterveysseura ja Ehkäisevän päihdetyön EHYT.
 Neljänneksi suurin tuen saaja oli Maaseudun terveys- ja lomahuolto ry, 5 miljoonaa euroa. Hyvinvointilomat ry sai tyytyä 4 miljoonaan.
 Veikkauksen tuloista runsas kolmasosa tulee "jännityspeleistä" eli raha-automaateista ja mm. raaputusarvoista, runsas kolmannes "haaveilupeleistä" eli muun muassa Lotosta ja Kenosta. Neljäsosa tulee "harrastuspeleistä" kuten Totosta ja Pitkävedosta.
 Yhdessä verkossa
 STEA:n kautta yli miljoonan euron tukisumma on tullut tänä vuonna noin 70 järjestölle. Vuodesta toiseen ainakin suurimmat tuen saajat ovat samoja, vain tukilistan kärjen järjestys vaihtelee jonkin verran.
 Jokaisella jatkuvaa tukea saavalla järjestöllä on arvattavasti vain hyvää sanottavaa Veikkauksen monopoliaseman turvaamisesta.
 Saamastaan tuesta ne käyttävät myös sopivaksi katsomansa summan lobbatakseen saman järjestelmän puolesta, johon niillä on kehittynyt suurempi tai pienempi riippuvaisuus.
 Veikkauksella on niin monta, niin vaikutusvaltaista ystävää, että sen asemaa ei helposti nakerreta.

Analyysi: Veikkaus voidaan ottaa "tarkasteluun", mutta tuskin remontoitavaksi – peleistä riippuvaisia ovat myös rahan saajat


Summary: Yhdysvaltain viimeaikaiset joukkoampumiset ovat herättäneet keskustelun siitä, mitä anonyymeillä nettilaudoilla oikein tapahtuu.

Yhdysvalloissa tapahtui viime viikonloppuna  kolme joukkoampumista , mikä käynnisti keskustelun nimettömien nettikeskustelupalstojen roolista.  Yhden ammuskelijan  kerrotaan julkaisseen 8chan-keskustelupalstalla oman manifestinsa vain minuutteja ennen iskua.
 Vaatimukset 8chan-sivuston sulkemisesta voimistuivat, sillä tänä vuonna jo kolmen joukkoampujan uskotaan viestineen 8chanissa ennen tekoaan.
 Mistä kyse
 8chan tai 4chan ovat tunnettuja keskustelupalstoja, jotka on jaettu eri aiheiden mukaan keskustelulautoihin. Yksittäiset käyttäjät voivat luoda laudoille omia keskusteluketjujaan esimerkiksi videopeleistä, politiikasta tai ihmissuhteista.
 Keskustelua voi käydä nimettömänä ja lähes ilman mitään moderointia, joten ketjuissa voi törmätä esimerkiksi väkivaltaan, pornografiaan tai joukkosurmaajien ihannointiin.
 Tutkija  Eliisa Vainikan  mukaan nettilautakulttuuri on muotoutunut sellaiseksi, että siellä voi sananvapauden nimissä sanoa ja tehdä mitä vain.
 Esimerkiksi äärioikeisto hyödyntää nettilautoja ja jakaa niillä omaa materiaaliaan.
 Vainikan mukaan äärioikeistolainen puhe on lisääntynyt suomalaisella Ylilauta-foorumilla viimeisen viiden vuoden aikana.
 Kuka ja mitä
 Eliisa Vainikka viimeistelee parhaillaan väitöskirjatutkimusta, jossa hän on perehtynyt anonyymeihin nettikeskustelufoorumeihin ja siihen, miten niissä puhutaan esimerkiksi ihmissuhteista, syrjäytymisestä tai masennuksesta.
 Vainikka on tutkinut muun muassa Ylilauta-keskustelupalstaa.
 – Minua kiinnostaa tässä se ristiriita, että nämä ovat nuorison suosimia verkkotiloja, mutta toisaalta siellä on se pimeä puoli.
 Tätä et ehkä tiennyt
 Ylilaudalla käydyissä keskusteluissa puidaan usein ihan tavallisia aiheita, kuten millaista koulutus- tai työllisyyspolitiikkaa Suomessa tehdään tai millaista on olla syrjäytynyt nuori.
 Vainikan mukaan arkipäiväisten keskustelujen lisäksi Ylilaudalla on myös väkivaltaa ihannoivaa puhetta. Esimerkiksi  Christchurchin ampumatapauksen  aikaan Ylilaudan kautta jaettiin ampujan tekemää videota.
 – Myös kouluampumiset ovat herättäneet siellä paljon keskustelua. On myös viestejä, jotka ovat ymmärtäviä ja kannustavia.
 Ihmissuhdekeskusteluissa vihan kohteena ovat usein naiset ja feministit.
 Mitä on tärkeä muistaa?
 Vaikka anonyymejä keskustelupalstoja on Yhdysvalloissa vaadittu suljettavaksi, se ei ratkaise ongelmaa. Vainikan mielestä yksittäisen foorumin sulkeminen ei auta, koska se voidaan aina perustaa jonnekin muualle.
 Keskustelupalstat vaativat kuitenkin jonkinlaista sääntelyä.
 – Moderointi on ihan hyvä asia.
 Tutkija Eliisa Vainikka 8 minuuttia -ohjelman vieraana. Näet haastattelun klikkaamalla pääkuvaa.
 Muita 8 minuuttia -jaksoja on katsottavissa  Yle Areenassa .
 Korjaus klo 22.24: Korjattu Vainikan viimeistä sitaattia. Vainikka sanoo moderoinnin olevan "ihan hyvä asia", ei "aina hyvä asia.
 Lue lisää:
 Yhdysvaltain joukkoampumisten jälkipyykki on alkanut: El Pason uhreista seitsemän meksikolaisia, Ohion ampujan nuoruus oli ongelmallinen
 The New York Times: ‘Shut the Site Down,’ Says the Creator of 8chan, a Megaphone for Gunmen

Miksi netin keskustelulaudoilla sallitaan väkivalta tai äärioikeiston viha? Sivustojen sulkeminen ei ole aito ratkaisu, sanoo tutkija


Summary: Vicky Rosti on saanut tehdä rakastamaansa työtä.

Laulaja  Virve "Vicky" Rostille  on myönnetty tämän vuoden Iskelmä-Finlandia. Palkinnon myöntää joka vuosi Nokian kaupunki tunnustuksena kevyen musiikin eteen tehdystä työstä. Iskelmä-Finlandian arvo on 10 000 euroa, ja se jaetaan Tapsan Tahdit -tapahtuman avajaisissa.
 Palkinto myönnettiin torstaina jo 18. kerran. Asiantuntijaraadin puheenjohtaja  Turkka Mali  sanoo, että Rosti on vetovoimainen esiintyjä.
 – Voittaja on tunnistettavan äänen omaava hurmaava laulajatar, jolla on iso liuta hittejä jo 1970-luvulta lähtien. Häneltä taittuu iskelmän lisäksi niin rokki, jatsi kuin soulikin. Kaiken lisäksi hän on karismaattinen esiintyjä, Mali kuvaa.
 Vicky Rosti kertoo olevansa kunnianosoituksesta "sydänjuuria myöten onnellinen ja iloinen".
 – Saan olla kiitollinen, että olen saanut tehdä työtä, jota rakastan. Saan olla kiitollinen, että olen löytänyt luotettavat ja taitavat työkaverit. Ennen kaikkea saan olla kiitollinen kaikille ihanille ihmisille, jotka yhä edelleen kuuntelevat musaani ja tulevat keikoilleni, Rosti kertoo.
 Palkintoseremonia päättyy Rostin konserttiin.
 Sata salamaa räjäytti potin
 Vicky Rostin ura alkoi jo 15-vuotiaana vuonna 1974, kun hän voitti Iskelmälaulumestaruuskilpailut. Sen jälkeen hän pääsi  Ilkka "Danny" Lipsasen  kesäkiertueelle. Danny sai Iskelmä-Finlandian viime kesänä.
 Vain vuosi kesäkiertueesta Vicky Rosti julkaisi jo ensimmäisen singlensä, jonka nimi oli  Siinä ruutia on kun rakastun . B-puolelta löytynyt  Kun Chicago kuoli  nousi vuoden soitetuimmaksi biisiksi.

 Vielä samana vuonna Rosti julkaisi ensimmäisen pitkäsoiton. Seuraavana vuonna Rostilta ilmestyi kaksi hittiä, joita soitetaan yhä:  Tuolta saapuu Charlie Brown  ja  Näinkö aina meille täällä käy.
 Vicky Rosti jatkoi uraansa Danny Show'ssa, mutta hän teki myös omaa soolouraa. Käännöskappaleet  Jolene ,  Rahaa, rahaa, rahaa ,  Oon voimissain  ja  Menolippu  jäivät soittolistoille. Todellinen läpimurto oli euroviisukappale  Sata salamaa . Se sijoittui viidenneksitoista saaden 32 pistettä, mikä on suomalaisille kelpo suoritus.
 Kappale on yhä suosittu samoin kuin  Antti Tuiskun  versio siitä.
 Aiemmat Iskelma-Finlandia-voittajat Danny (2018) Markku Aro (2017) Suvi Teräsniska (2016) Pate Mustajärvi (2015) Katri Helena (2014) Pave Maijanen (2012) Pepe Willberg (2011) Laura Voutilainen (2010) Charles Plogman (2009) Olli Lindholm (2008) Eino Grön (2007) Paula Koivuniemi (2006) Jari Sillanpää (2005) Matti ja Teppo (2004) Kari Tapio (2003) Marion Rung (2002) Antti Huovila (2001).
 Yhtye ja sooloura
 Vicky Rosti,  Freeman  ja  Kari Kuivalainen  synnyttivät 1990-luvulla Menneisyyden vangit -yhtyeen, jonka ohjelmisto painottuu 1970 ja 1980-lukujen nostalgiaan. Yhtye on keikkaillut tiiviisti, mutta Rosti on tehnyt koko ajan myös soolouraa.
 Hän on julkaissut kymmenen studioalbumia ja neljä kokoelmaa. Lisäksi hänen elämästään kertova  Vickypedia -kirja ilmestyi vuonna 2018.
 Vocky Rostille ojennettiin vuonna 2011 Vantaan Kulttuuripalkinto.
 Lue lisää:
 Viimeisellä isolla kiertueellaan oleva Danny sai Iskelmä-Finlandian: "On haikeaa ja vaikeaa luopua tästä kaikesta"
 Iskelmä-Finlandialla palkittu Markku Aro: "Voittorahat menevät keikka-auton korjaukseen" – Video

Iskelmä-Finlandia Vicky Rostille, jonka sata salamaa iskee yhä tulta: "Saan olla kiitollinen"


Summary: Serbian passilla Yingluck voi matkustaa viisumivapaasti yli sataan maahan.

Thaimaan syrjäytetty pääministeri  Yingluck Shinawatra  on saanut Serbian kansalaisuuden. Pääministerinä vuosina 2011–14 toiminut Yingluck Shinawatra on elänyt vuodesta 2017 lähtien maanpaossa ilmeisesti ainakin Dubaissa ja Britanniassa.
 Thaimaassa häntä odottaa  viiden vuoden vankeustuomio  riisin viljelyn tukiaisiin liittyvien epäselvyyksien vuoksi.
 Serbian hallitus myönsi kansalaisuuden kesäkuun lopussa, koska siitä voi olla etua Serbialle, kertoo uutistoimisto Tanjug.
 Serbian passilla Yingluck voi matkustaa viisumivapaasti yli sataan maahan, muun muassa suurimpaan osaan EU-maista.
 Yingluckin niin ikään pääministerinä toiminut ja virasta syrjäytetty veljensä  Thaksin Shinawatra  sai Montenegron kansalaisuuden jo vuonna 2009.
 Lisää aiheesta:
 Thaimaasta paennut Thaksin on upporikas nomadi, joka kiertää maailmaa ja sekaantuu kotimaansa politiikkaan
 Juntan syrjäyttämä Thaimaan ex-pääministeri tuomittiin vankilaan
 Thaimaassa entinen pääministeri välttelee oikeutta – näyttää paenneen veljensä luokse Dubaihin

Maanpaossa elävä Thaimaan entinen pääministeri Yingluck Shinawatra sai Serbian kansalaisuuden


Summary: Kuoppaista kyytiä tarjoavien osakkeiden sijaan sijoittajia kiinnostavat nyt korkorahastot. Ilmiö on Euroopan laajuinen.

Suomalaisista osakerahastoista on lunastettu tammikuun alun jälkeen lähes neljä miljardia euroa, ilmenee Finanssiala ry:n julkaisemasta  rahastoraportista . Se on lähes kymmenen prosenttia osakerahastojen koko pääomasta.
 Viime vuoden aikana osakerahastoista lähti noin 1,9 miljardia euroa, joten summa on merkittävä.
 Pako osakerahastoista johtuu siitä, että sijoittajia huolestuttaa maailmantalouden näkymien muuttuminen epävarmemmiksi, arvioi Finanssialan asiantuntija  Mariia Somerla .
 Erityisesti Yhdysvaltain ja Kiinan  kärjistyvä kauppasota  aiheuttaa sen, että tulevaa on vaikeampi ennustaa, sanoo apulaisjohtaja  Matias Möttölä  tutkimusyhtiö Morningstarista.
 – Se levittää epätietoisuutta markkinoilla ja silloin tulee voimakkaita liikkeitä, joilla ei ole selkeää syytä. Sijoittajien on vaikea tulkita, miksi osakkeet nousevat ja laskevat ja osa päättelee, että on fiksua rauhoittaa tilannetta.
 Varojen siirtäminen pois osakerahastoista ei ole pelkästään suomalainen ilmiö, vaan näin on käynyt koko Euroopan sijoitusrahastomarkkinoilla, hän sanoo.
 Suomeen rekisteröidyistä osakerahastoista on viime kuukausina lunastettu enemmän varoja kuin niihin on sijoitettu.  Lasse Isokangas / Yle
 Sumeiden näkymien lisäksi osakkeista luovutaan siksi, että kurssit ovat olleet nousussa niin pitkään, Möttölä sanoo.
 – Osakkeiden arvo on noussut monta vuotta, ja niiden osuus sijoittajan salkusta on voinut saada liian suuren painoarvon.
 Osa sijoittajista on vähentänyt sijoitustensa riskipitoisuutta pienentämällä osakkeiden osuutta, sanoo apulaisjohtaja  Juhana Jatila  Evlin varainhoidosta.
 Yrityslainat ja joukkovelkakirjat houkuttelevat
 Ainakin osa osakerahastoista poisvedetyistä varoista on sijoitettu korkorahastoihin, joita pidetään osakkeita turvallisempana sijoituksena.
 Odotukset talouskasvun hidastumisesta ovat laskeneet korkoja, mikä taas on tehnyt arvonnousua korkorahastoihin, sanoo Finanssialan Somerla.
 Sijoittajat hakevat turvaa erityisesti yrityslainoihin ja euroalueen valtioiden joukkovelkakirjoihin sijoittavista rahastoista.
 Pitkiin, yli vuoden mittaisiin korkoihin sijoittaviin rahastoihin on vuoden alusta tullut lähes kaksi miljardia euroa lisää varoja. Lyhyen koron rahastoihinkin rahaa on tullut yli miljardin verran.
 Suomalaiset varovaisia sijoittajia
 Suomalaisissa sijoitusrahastoissa on 119 miljardia euroa, joista viidennes eli yli 20 miljardia on kotitalouksien suorassa omistuksessa. Lisäksi kotitaloudet omistavat rahastoja muun muassa vakuutusten kautta.
 Ulkomaisia rahastoja kotitaloudet omistavat yli kahden miljardin arvosta. Tavallisilla käyttötileillä kotitalouksilla on lähes 80 miljardia euroa.
 Rahastosijoittaminen on  Finanssialan mukaan  pankkitilin jälkeen toiseksi suosituin säästömuoto. Rahasto-osuuksia on noin neljänneksellä suomalaisista ja keskivertosalkun arvo (mediaani) on noin 7 500 euroa.
 Rahastosijoittamisen suosio on noussut finanssikriisin aiheuttamaa kuoppaa lukuun ottamatta tasaisesti lähes kolmenkymmenen vuoden ajan.
 Suomeen rekisteröityjen osakerahastojen pääoma on laskenut puolentoista vuoden aikana. Lasse Isokangas / Yle
 Korkorahastoihin sijoittamalla saa useimmiten paremman tuoton kuin pankkitalletukselle saisi. Osakerahastosta taas saa suorien osakesijoitusten kaltaisen tuoton, sanoo Evlin Jatila.
 Kun pankkitilillä makaavalle rahalle ei juurikaan saa korkoa, eri tyyppisiin rahastoihin sijoittaminen on pidemmällä aikavälillä tuottavampaa, Jatila sanoo.
 – Jos rahat tarvitsee vuoden päästä, osakerahastoihin ei silloin pitäisi sijoittaa, koska niiden arvot saattavat heilua merkittävästi lyhyellä aikavälillä.
 Mitä pidemmän ajan kuluttua rahat tarvitsee käyttöön, sitä enemmän riskiä voi sijoittaessa ottaa, hän neuvoo.
 Jos tavoitteena on esimerkiksi säästää 15 vuoden kuluttua ostettavaan kesämökkiin, silloin on hyvä sijoittaa merkittävä osa varoista osakerahastoihin, Jatila sanoo.
 Passiiviset rahastot kiinnostavat
 Rahastojen etu on se, että sijoituksen voi hajauttaa eri toimialoille ja eri puolille maailmaa. Sen avulla voi pienentää sijoitusten riskiä.
 Moni ostaa esimerkiksi Helsingin pörssistä tuttujen yhtiöiden osakkeita, mutta harva tuntee eurooppalaisia tai amerikkalaisia yhtiöitä niin hyvin, että osaisi valita kyseisistä pörsseistä parhaat sijoituskohteet, Jatila sanoo.
 Suomalaiset piensijoittajat suosivat tyypillisesti maltillisen riskin yhdistelmärahastoja, joissa on sekä osake- että korkosijoituksia, Matias Möttölä sanoo.
 Keskustelupalstoilla puhutaan paljon passiivisista rahastoista, joissa osakkeiden painoarvo määräytyy indeksin mukaan. Niissä on usein matalammat kulut kuin aktiivisesti hoidetuissa rahastoissa, joissa salkunhoitaja tekee sijoituspäätökset.
 Möttölä arvioi, että esimerkiksi pörssinoteerattujen ETF-osuuksien suosio on kasvanut. Tarkkoja tilastoja niistä ei ole saatavilla.
 – Niissä voi säästää kuluissa, mutta samalla menettää mahdollisuuden hyvällä salkunhoidolla saatavaan tuottoon, Möttölä sanoo.
 Lue lisää:
 Uusi osakesäästötili herättänyt suurta kiinnostusta jo nyt: "Ainakin 50 000 tiliä avataan ensi vuonna"
 Testaa Ylen sijoituslaskurilla, miten sinun kannattaisi säästää – bloggaaja Natalia Salmela kokeili: "Tsiisus, täytyy alkaa säästää heti"
 Näin ylioppilasrahat laitetaan poikimaan – tässä kolme vinkkiä, miten 1000 euroa kannattaa sijoittaa

Osakerahastoista lähtenyt miljardeja: Pitkään jatkunut arvonnousu ja kauppasota ovat saaneet sijoittajat vähentämään riskinottoa


Summary: Lääkäripula ja myös päivystyksestä maksettava korvaus ovat johtaneet pitkiin päivystysvuoroihin, jotka voivat olla vaarallisia sekä potilaalle että lääkärille.

24 tunnin työvuoro ei ole harvinaisuus Suomen keskussairaaloissa ja yliopistollisissa sairaaloissa. Kanta-Hämeen keskussairaalan johtajaylilääkäri  Sally Järvelän  mukaan pitkät päivystykset ovat todellinen ongelma, joka vain koko ajan pahenee.
 – Ei meistä kukaan halua mennä lentokoneeseen, jossa lentäjä on jo edeltävät 24 tuntia lentänyt. Minä en menisi edes kampaajalle, joka on 24 tuntia valvonut.
 Yle kertoi aiemmin  lääkäreiden uupumuksesta, jonka seurauksena potilaat ovat voineet joutua kokemaan lääkärin vastaanotolla kiroilua, huutoa ja raivoa.
 Lääkäriliiton toiminnanjohtaja  Kati Myllymäki  on kertonut joutuneensa rajoittamaan keikkalääkäreiden päivystysvuoroja, vaikka lääkärit olisivatkin halunneet tehdä niitä enemmän.
 Työvuoro venyy 24 tunnin mittaiseksi, kun lääkäri ensin tekee normaalin työvuoron kello 8–16 ja siirtyy sen jälkeen päivystämään. Päivystys loppuu seuraavana aamuna kello 8.
 Yön hiljaisina hetkinä lääkärillä voi olla mahdollisuus päästä hetkeksi nukkumaan sairaalan lepohuoneeseen. Aina se ei kuitenkaan ole mahdollista, vaan lääkäri joutuu valvomaan yli vuorokauden. Harvalla alalla sallitaan näin pitkiä työaikoja.
 Johtajajaylilääkäri Sally Järvelä kertoo itsekin tehneensä erikoistumisjaksonsa aikana 24 tunnin työvuoroja.  Marjut Suomi / Yle
 Johtajaylilääkäri Sally Järvelän mielestä lääkärin ei pitäisi tehdä hoitopäätöksiä väsynein mielin ja silmin, koska todennäköisyys virheeseen kasvaa.
 – Lääkärit eivät ole yli-ihmisiä, ja yli 12 tunnin työvuoroja ei lääkärin pitäisi tehdä. Se ei minun mielestäni ole nykypäivää, sanoo Järvelä.
 Lääkäripula ja hyvä korvaus
 Lääkäreitä ajaa pitkiin päivystysjaksoihin lääkäripula ja toisaalta siitä maksettava korvaus. Päivystys on yleensä yö- ja viikonlopputyötä, joten siitä työntekijä saa myös päivätyötä suuremman korvauksen.
 Rahan himo voi ajaa lääkäreitä rohmuamaan liikaa päivystyksiä itselleen. Joillakin paikkakunnilla maksetaan jopa sopimuksia enemmän palkkaa, jotta erityisesti nuoria lääkäreitä saataisiin tekemään päivystyksiä.
 – Jos päivystystä tekee terveytensä kustannuksella tai altistuu hoitovirheille, ei ole sellaista rahamäärää, jolla se olisi korvattavissa, sanoo Kanta-Hämeen keskussairaalan johtajaylilääkäri Sally Järvelä.
 Palkkaa suurempi syy pitkiin päivystyksiin on kuitenkin lääkäripula.
 – Jos ei ole päivystäviä lääkäreitä, tyhjästä on paha nyhjästä. On pakko jakaa työtä mahdollisimman hyvin niiden kesken, jotka ovat käytettävissä. Ne harvat lääkärit, jotka päivystystä tekevät, tekevät sitä ehkä liikaa, arvioi Järvelä.
 Väsyneenä tekee virheitä
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen THL:n tutkimusprofessori  Timo Partonen  on arvostettu unitutkija. Hän kertoo, että ihmisen unen puute johtaa lukuisiin oireisiin.
 24 tunnin yhtäjaksoinen valvominen aiheuttaa väsymyksen tunteen lisäksi torkahtelua ja nukahtelua. Lisäksi keskittymiskyky herpaantuu, tarkkaavuus heikkenee ja huomiokyky kapenee.
 – On vaikea painaa mieleen asioita ja toisaalta ottaa muistista siellä olevaa tietoa käyttöön, kertoo Partonen.
 THL:n tutkimusprofessori Timo Partonen mukaan väsyneenä töiden tekeminen voi aiheuttaa monenlaisia haittoja.  Jyrki Ojala / Yle
 Valvominen aiheuttaa Partosen mukaan ihmisessä mielialamuutoksia, joita ei virkeänä ollessa tapahtuisi.
 – Ihminen tulee ärtyneemmäksi ja saattaa huutaa potilaille, kollegoille tai kelle tahansa. Riitojakin voi tulla herkemmin.
 Timo Partonen korostaa lääkärin ammatissa juuri valvomisen aiheuttamaa keskittymiskyvyn, muistin ja ajattelun selkeyden heikkenemistä. Niiden takia ihminen altistuu tekemään virheitä ja virhearviota.
 – Voi tehdä helppojakin virheitä ihan rutiininomaisissa tehtävissä. Silloin voi sattua potilasvahinkoja, sanoo Timo Partonen.
 Kaiken lisäksi 24 tuntia valvonut työntekijä joutuu kotimatkallaan muita herkemmin tapaturmiin tai onnettomuuksiin. Näitä on todettu Partosen mukaan erityisesti yhdysvaltalaisissa tutkimuksissa, joissa on selvitetty sairaalatyöntekijöiden pitkiä työvuoroja.
 – Liian pitkä valvominen on huolenaihe. Johtui se sitten päivystyksestä tai jostain muusta syystä.
 Partonen kannustaa pohtimaan, olisiko pitkiin päivystyksiin keksittävissä muuta ratkaisua. Hänkin tietää, että monia lääkäreitä houkuttaa niistä saatava hyvä korvaus.
 – Mutta onko se sen arvoista, kun miettii näitä haittoja?
 Päivystäjiä lisää
 Useilla paikkakunnilla on lopetettu päivystäviä pieniä sairaaloita ja keskitetty päivystys isoihin keskussairaaloihin. Kuitenkaan aikaisemmin pienissä sairaaloissa päivystäneet lääkärit eivät ole enää tulleet ison sairaalan päivystysrinkiin mukaan.
 Silloin päivystävien lääkäreiden määrä pienenee entisestään.
 – Yksi tärkeä askel ratkaista ongelma on saada terveyskeskusten taitavat yleislääkärit takaisin päivystysrinkiin. Olisi myös potilaan hoidon ja edun mukaista, että meillä on yleislääkäreitä yhteispäivystyksissä, kertoo Kanta-Hämeen keskussairaalan johtajaylilääkäri Sally Järvelä.
 Keskussairaaloiden päivystyksessä ruuhkaisinta on viikonloppuisin ja silloin, kun terveyskeskukset alkavat mennä iltapäivällä kiinni. Yleislääkäreiden saaminen keskussairaalan päivystykseen vaikka vain neljäksi tunniksi helpottaisi johtajaylilääkäri Sally Järvelän muiden lääkäreiden päivystystilannetta merkittävästi.
 – Suurin osa lääkäreistä ei halua tehdä päivystystyötä, koska se on niin karmean kuormittavaa.
 Sally Järvelän mukaan yksi vaihtoehto olisi, että normaalin työpäivän jälkeen lääkärillä olisi esimerkiksi neljän tunnin tai yöaikaan korkeintaan 12 tunnin päivystysvuoro.
 – Minä toivon, että myös potilaiden vuoksi me saadaan tämä asia lähivuosina kuntoon.
 Jos lääkäreitä olisi tarpeeksi, voitaisiin lääkäreiden osalta harkita tavallista, teollisuudesta tuttua kolmivuorotyötä.
 – Minä en oikein tiedä, miksi kolmivuorotyöhön ei ole menty. Meillä on iso ammatti, jossa on iso vastuu. Se on luottamustoimi, mutta sitäkin voi joutua tekemään kolmivuorotyössä.
 Potilaalle ei saa kiukuta
 Sally Järvelän on ollut Kanta-Hämeen keskussairaalan johtajaylilääkärinä vasta reilun viikon, mutta oli sitä ennen Tampereen yliopistollisen sairaalan toimialuejohtajana. Koulutukseltaan hän on ortopedian ja traumatologian erikoislääkäri.
 Lääkärin huonoa käytöstä hän ei voi millään tavalla hyväksyä.
 – Eihän sitä sallita missään muussakaan asiakaspalvelutyössä. Siinä ollaan kyllä jo tosi kaltevalla pinnalla, jos lääkärin väsymys näkyy potilaalle saakka, sanoo Järvelä.

Johtajaylilääkäri suomii kovin sanoin lääkäreiden vuorokauden mittaisia päivystysvuoroja: "Minä en menisi edes kampaajalle, joka on valvonut 24 tuntia"


Summary: Sopimus interreilaamisen jatkumisesta ennallaan syntyi "voimakkaan reaktion" seurauksena.

Britannia pysyy sittenkin osana Interrail-aluetta myös ensi vuonna.  Britannian rautatieyhtiöitä edustava ryhmittymä ehti keskiviikkona ilmoittaa , että Euroopan interreilaajat eivät enää vuodenvaihteen jälkeen voi matkustaa saarivaltiossa uusilla Interrail-passeilla.
 Tänään torstaina osapuolet kuitenkin palasivat neuvottelupöytään ja sopimus Britannian pysymisestä osana Interrail-aluetta syntyi,  kertoo Britannian yleisradioyhtiö BBC .
 Britannian rautatieyhtiötä edustavan ryhmittymän mukaan syynä neuvottelupöytään palaamiseen oli vetäytymisuutisen synnyttämä voimakas reaktio.
 Vuonna 1972 käyttöön otettu Interrail-passi antaa eurooppalaisille mahdollisuuden matkustaa junalla 31 maassa.

Britannia pysyy sittenkin osana Interrail-aluetta – arvostelu johti U-käännökseen


Summary: Viidestä suurimmasta puolueesta vain vihreät kannattaa lihansyönnin rajoittamista.

Kansalaisten omaatuntoa saattoi kolkutella, kun kansainvälinen ilmastoraportti näki torstaina päivänvalon. Sanoma oli tuttu: lihansyöntiä pitäisi vähentää, turpeen käytöstä luopua ja metsiä hakata maltillisesti.
 Tilastojen valossa muutokset ruokavaliossa ovat kuitenkin vähäisiä.  Suomalaisten lihankulutus on tilastojen mukaan noin 80 kiloa vuodessa.
 Ylen viidelle suurimmalle puolueelle tekemän kyselyn perustella lihansyöntiä pidetään henkilökohtaisena asiana, johon valtion ei pitäisi puuttua.
 Tilanne voi kuitenkin muuttua. Tänään julkaistun ympäristöraportin mukaan  metsäkadon, ruokahävikin ja liiallisen lihansyönnin on loputtava, jos lämpenemistä aiotaan hidastaa.
 Kysyimme puolueiden ympäristöasioista vastaavilta kansanedustajilta myös turpeen käytöstä ja metsäkadosta. Näin he vastasivat:
 SDP: "Jokainen kansalainen tekee omat valintansa"
 Lappilainen kansanedustaja Johanna Ojala-Niemelä on puolueensa metsäasiantuntija. Hän johtaa eduskunnan perustuslakivaliokuntaa.   Eduskunta
 1. Pitääkö lihan syöntiä rajoittaa?  Jokainen kansalainen tekee omat valintansa. Ruokavaliomuutokset tapahtuvat parhaiten ihmisiä kannustamalla, ei lainsäädännöllä rajoittamalla.
 Verotuksella pitäisi pystyä ohjaamaan ruuantuotantoa niin, että hiilijalanjälki pienenee. Ruokahävikkiin on kiinnitettävä huomiota.
 2. Pitäisikö Suomen rajoittaa turpeen käyttöä pikaisesti?  Hallitus tavoitelee turpeen energiakäytön puolittamista vuoteen 2030 mennessä. Kokonaan energiakäytöstä luovuttaneen 2030-luvun aikana. Tämän jälkeen turve säilynee huoltovarmuuspolttoaineena.
 3. Miten metsäkato pitäisi lopettaa Suomessa?  Metsäkatoa pitäisi vähentää. Siinä auttaa tiivis rakentaminen. Turvemaiden raivaamista peltokäyttöön on vähennettävä ja metsittämistä lisättävä kannattamattomilla pelloilla ja käytöstä poistetuilla turvetuotantoalueilla.
 Perussuomalaiset: "Minun Suomessani syödään Suomessa tuotettua lihaa"
 Perussuomalaisten ensimmäisen kauden kansanedustaja Mauri Peltokangas on ympäristövaliokunnan jäsen.  Hän olisi valmis lisäämään hakkuita, jos metsäteollisuus vetää.  Eduskunta
 1. Pitäisikö lihansyöntiä rajoittaa?  Minun Suomessani syödään Suomessa tuotettua lihaa kuten aina on syöty. Maalaisjärki mukaan näissä asioissa. Lähellä tuotettu on aina ekologisin vaihtoehto.
 2. Pitäisikö Suomen rajoittaa turpeen tuotantoa pikaisesti?   Emme kannata turpeen täyskieltoa. Turvetuotanto on Suomelle huoltovarmuus- ja työllisyyskysymys.
 3. Miten metsäkato pitäisi lopettaa Suomessa?  Metsänhoito on Suomessa hyvällä ja kestävällä pohjalla. Suomen hiilidioksipäästöt ovat maailmassa luokkaa promille, josta Suomen hiilinielu eli metsät hoitaa puolet. Mikäli metsäteollisuuden tuotteiden kysyntä sitä vaatii, voimme jopa hieman lisätä hakkuita.
 Kokoomus: Suomalaisella on oltava mahdollisuus valita lautaselleen monipuolista ruokaa
 Kokoomuksen Mari-Leena Talvitie liputtaa valinnanvapauden puolesta, mutta suosii suomalaista lihaa ja kasviksia. Talvitie on ympäristövaliokunnan jäsen. Eduskunta
 1. Pitääkö lihan syöntiä rajoittaa?  Ei. Kohtuus kaikessa. Suomalaisella on oltava mahdollisuus valita lautaselleen monipuolista kohtuuhintaista ruokaa, myös lihaa.
 Kaupungeilla, kunnilla sekä työpaikkaravintoloilla on suuri vastuu. Terveellisten ja ympäristöystävällisten elintarvikkeiden käyttöä on lisättävä, myös vientiä. Ulkomaisen lihan, riisin ja avokadon viljely vaatii maapinta-alaa ja kuluttaa vettä.
 2. Pitäisikö Suomen rajoittaa turpeen tuotantoa pikaisesti?  Kyllä. Kokoomuksen tavoitteena on, että fossiilisten polttoaineiden merkittävä käyttö voimalaitoksissa loppuu vuoteen 2040 mennessä ja turpeen osalta vuoteen 2035 mennessä. Turpeen energiakäyttöä pitää alkaa verottaa samalla tavalla kuin muitakin lämmityspolttoaineita.
 3. Miten metsäkato pitäisi lopettaa Suomessa?  Suurimpia syitä metsäkadolle on ollut pellonraivaus. Ylijäämälannalle on asetettava prosessointivelvoite. Lannan käyttöä on myös tuettava biokaasutuotannossa, kuten tekevät Ruotsi, Norja ja Tanska. Ravinteiden valumat vähenisivät vielä merkittävämmin, kun lanta päätyisi kierrätykseen eikä tilan lähipelloille.
 Vihreät: Suomalainen syö jo 80 kiloa lihaa vuodessa
 Vihreät vähentäisi lihansyöntiä ja avohakkuita. Tiina Elo on ympäristövaliokunnan varapuheenjohtaja.   Eduskunta
 1. Pitääkö lihan syöntiä rajoittaa?  Kyllä, lihan syöntiä pitää vähentää ilmasto- ja terveyssyistä. Suomalainen syö lihaa keskimäärin 80 kg vuodessa. Julkisissa hankinnoissa ja ruokapalveluissa pitää lisätä kasvisruokaa.
 2. Pitäisikö Suomen alkaa rajoittaa turpeen käyttöä pikaisesti?  Turpeen poltto on lopetettava sen aiheuttaminen huomattavien ilmastopäästöjen takia. Turpeennosto tuhoaa myös arvokasta suoluontoa ja pilaa vesistöjä.
 3.  Miten metsäkato pitäisi lopettaa Suomessa?  Kannatamme valtion maille ja turvepohjaisille maille avohakkuukieltoa. Turvemaiden raivaaminen pelloiksi pitäisi lopettaa ja nykyisiä turvepeltoja metsittää tai palauttaa suoksi.
 Keskusta: "Ilmastopolitiikka on mennyt jo hysterian tasolle"
 Keskustan Hannu Hoskonen on tullut tutuksi räväkistä mielipiteistään. Hän johtaa eduskunnan ympäristövaliokuntaa.  Eduskunta
 1. Pitääkö lihan syöntiä rajoittaa?  Kuluttaja itse päättää, mitä pöytään katetaan. Suomalaisten kannalta paras tapa olisi käyttää vain kotimaista ruokaa. Tuontiruoka sisältää mitä erilaisimpia terveydelle haitallisia aineita, esimerkiksi antibioottijäämiä. Turha ruoan rahtaaminen eri puolilta maailmaa luo paljon päästöjä, vaikka kotimaista ruokaa olisi tarjolla.
 2. Pitäisikö Suomen alkaa rajoittaa turpeen käyttöä pikaisesti?  Turve on kotimainen raaka-aine, jota tarvitaan moneen käyttöön jatkossakin. Energiantuotannossa turpeella on tärkeä asema seospolttoaineena.
 3. Miten metsäkato pitäisi lopettaa Suomessa?  Ilmastopolitiikka on mennyt jo hysterian tasolle. Suomella on ilmastopolitiikassa oikea linja. Päästöt vähenevät hiljalleen. Mihinkään paniikkitoimiin ei ole syytä.

Ilmastoraportti rajoittaisi lihansyöntiä, mutta poliitikoille ruoka on  yhä henkilökohtainen valinta: "Kuluttaja päättää, mitä pöytään kannetaan"


Summary: Eri asiakkaiden tietoja näyttää menneen tulostusvirheen vuoksi sekaisin verotuspäätöksissä.

Verottaja on lähettänyt suomalaisille noin 60 000 mahdollisesti virheellistä verokirjettä, kertoo Verohallinnon kehitys- ja tietohallintojohtaja  Jarkko Levasma  STT:lle. Verottajan mukaan ongelma koskee mahdollisesti kaikkia tiistaina 6. elokuuta lähetettyjä kirjeitä.
 – Emme osaa vielä sanoa, ovatko kaikki virheellisiä vai onko siellä vain osajoukko. On erityyppisiä kirjeitä havaittu, joissa on sama ongelma, kertoo Levasma.
 Verottaja on keskeyttänyt tulostamisen kokonaan ja selvittää ongelman vakavuutta ja laajuutta. Ongelma paljastui, kun verottaja alkoi saada yhteydenottoja virheellisiä kirjeitä saaneilta ihmisiltä.
 Verottajan mukaan kyse näyttäisi olevan tulostusongelmasta, jonka vuoksi eri asiakkaiden tietoja on mennyt sekaisin tulostetuissa verotuspäätöksissä.
 Toisten ihmisten tietoja verotuspäätöksissä
 Asiasta ensimmäisenä kertoneeseen  Ilta-Sanomiin  on ollut yhteydessä useita ihmisiä, joiden verotuspäätöksistä on löytynyt paikkansa pitämättömiä asioita.
 Verotuspäätöksistä on löytynyt muun muassa väärän puolison nimi, muiden kauppaamia osakkeita sekä kokonaan tuntemattoman yhtiön tietoja.
 – Toisinaan tiedoissa on ikävämpiä tietoja, kuten esimerkiksi henkilötunnuksia, toisinaan taas ei ole. Meillä on vielä selvityksessä, mikä virheen logiikka on ollut. Tämän tarkempaa tietoa ei tällä hetkellä pysty antamaan.
 Myös vääränsuuruisia veronpalautuksia on penätty. Eräällä IS:n lukijalla ansiotulot, ennakkoverojen määrä, omistukset sekä muutkin tiedot olivat kokonaan toisen ihmisen.
 Levasman mukaan ongelma näyttää koskevan kaikenlaisia päivän aikana lähetettyjä tulosteita, ei pelkästään henkilöiden verotuspäätöksiä.
 Sivuillaan  Verohallinto kehottaa vääriä tietoja sisältäneitä kirjeitä saaneita tuhoamaan kirjeet. Virheellisen kirjeen saaneille lähetetään uudet ajantasaiset kirjeet.
 Verohallinnon mukaan tiedot näkyvät oikein  OmaVero-palvelussa .
 "Mahdollisuus, että niitä pystyisi väärinkäyttämään, on aika pieni"
 Verottaja ei vielä tässä vaiheessa lähde tarkkaan arvioimaan sitä, kuinka vakavia seurauksia tietojen päätymisestä vääriin käsiin voi olla.
 – Siellä on todennäköisesti henkilötietoja, muun muassa henkilötunnuksia. On vaikea sanoa, miten niitä pystytään hyödyntämään. Mahdollisuus, että niitä pystyisi väärinkäyttämään, on aika pieni, mutta ei sitä pysty varmasti sanomaan, ettei sellaista ongelmaa olisi, Levasma sanoo.
 Tapahtuneen mahdollisia juridisia seurauksia selvitetään asian edetessä. Levasman mukaan Verohallinto on todennäköisesti yhteydessä asiasta tietosuojavaltuutetun toimistoon.
 STT ei torstaina tavoittanut tietosuojavaltuutettu  Reijo Aarniota .
 Verohallinnon kirjeet tulostetaan, kuoritetaan ja lähetetään jakeluun automaattisesti, minkä vuoksi virhettä ei havaittu ennen kuin vastaanottajilta saadusta palautteesta.
 Verohallinnolla esiintyi ongelma myös alkuvuonna lähetetyissä verokorteissa. Asiasta kertoneen  Helsingin Sanomien  mukaan veroprosentti oli laskettu väärin 400 suomalaisen kohdalla. Levasman mukaan aiempi verokorttiongelma ei liity mitenkään nyt tapahtuneeseen tulostusvirheeseen.

Verottaja lähettänyt jopa 60 000 virheellistä verokirjettä – tiedoissa muun muassa väärän puolison nimi ja tuntemattomia osakkeita


Summary: Asiantuntijat pitävät tapausta harvinaisena.

Kuusamossa turistien  vuokra-autoa turmellut  karhu on luultavasti ollut nuori utelias eläin, joka on etsinyt ruokaa. Näin arvelee Suomen luonnonsuojeluliiton biodiversiteettiasiantuntija  Riku Lumiaro .
 Lumiaro sanoo, että autoon jääneen ruuan sijaan kyse voisi olla myös siitä, että autoon on tarttunut paljon hyönteisiä.
 – Tällä hetkellä on paljon esimerkiksi perhosia yölennossa. Voi olla, että hyönteisiä on kertynyt auton etukoteloon ja ne ovat tuoksuneet karhun nenään.
 Turistit eivät hätkähtäneet
 Karhu hajotti itävaltalaisten turistien vuokra-auton maanantain vastaisena yönä. Tämä tapahtui sillä aikaa, kun turistit olivat karhunkatselukojussa yötä Itä-Kuusamon Kuntivaarassa.
 Jälkien perusteella karhu oli liikkunut auton konepellin päällä, repinyt puskurista irti kappaleita ja laittanut auton maalipinnan uuteen uskoon. Auton pinnalta ja sen läheisyydestä löytyi karhun karvoja.
 Lumiaron mukaan autossa olevat jäljet ovat tyypillisiä karhun aiheuttamia jälkiä.
 Karhu-Kuusamo Oy:n yrittäjä  Pekka Veteläinen  sai tietää tapauksesta, kun karhunkatselukojulla yön olleet itävaltalaiset asiakkaat lähettivät hänelle otson jäljistä viestin ja kuvan. Turistit olivat aamulla karhunkatselukojulta palattuaan löytäneet autonsa hajotettuna.
 – He olivat hämmästyneitä, mutta eivät ollenkaan pelästyneitä, Veteläinen tulkitsee, miten turistit olivat ottaneet karhun vierailun autolla.
 Karhu tutkii kaikkea, mitä tielle sattuu
 Veteläinen uskoo, että turistit luultavasti näkivät yön aikana katselukojusta karhun, joka heidän vuokra-autoaan vahingoitti. Hän arvelee, että kyseessä oli nuori vilkas ja utelias naaras, jolla on taipumusta tutkia paikkoja.
 Hän vertaa karhunpentua koiranpentuun, joka puree ja tutkii kaikkea eteensä tulevaa.
 Veteläinen ei pidä tapausta minkäänlaisena hyökkäyksenä.
 – Hyökkäys on huvittava ilmaus. Minun käsittääkseni karhu ei ollut aggressiivinen, vaan se tutki autoa.
 Auto otti osumaa karhun tutkimusmatkasta. Vuokra-autofirman omistajan mukaan vuokraajat eivät muistaneet, oliko heiltä jäänyt autoon syötävää. Jani Tuulaniemi
 Myöskään Lumiaron mukaan siitä, että karhu on hajottanut auton, ei voi päätellä, että kyseessä olisi mitenkään hyökkäävä tai aggressiivinen käytös.
 – Karhut ovat ihmisarkoja, sillä Suomessa niitä metsästetään vuosittain.
 Karhun metsästys alkaa tämän kuun 24. päivä. Lumiaron mukaan kaikki karhut, jotka eivät ole tarpeeksi varovaisia, ammutaan.
 Yle on käsitellyt karhunkatselukojujen lähistöllä olevien karhujen kesyyntymistä  viime kuussa julkaistussa jutussa , jossa Lumiaron lisäksi myös muut asiantuntijat ovat arvelleet, että liian kesyt karhut päätyvät nopeasti ammutuiksi.
 Lumiaro ja Veteläinen eivät näe tapauksessa minkäänlaista vaaraa. Jos ihminen olisi keskeyttänyt karhun puuhat, karhu olisi mitä luultavimmin lähtenyt karkuun.
 Harvinainen tapaus
 Lumiaro pitää tapausta harvinaisena Suomessa.
 – Mutta esimerkiksi Pohjois-Amerikassa karhut kaivelevat muun muassa roskiksia niin, että niitä on jouduttu lukitsemaan pihoista.
 Tämä selittyy Lumiaron mukaan sillä, että Pohjois-Amerikassa on kolme karhulajia ja karhuja on huomattavasti enemmän kuin Suomessa.
 Karhunkatseluyritystä pyörittävä Veteläinen kertoo, että Suomessa etenkin nuoret karhut voivat hajottaa esimerkiksi heinäpaaleja tai tutkia ulkovessoja.
 Myöskään Kainuun riistapäällikkö  Jukka Keränen  ei muista Suomessa tapausta, jossa karhu olisi käynyt penkomassa autoa.
 – Sellaisia tapauksia on ollut, jossa moottorikelkan tai mönkijän penkin alle on jäänyt esimerkiksi kintaat, joilla on käsitelty eläimiä ja karhu on käynyt niitä penkomassa. Yleensä tällaiset tapaukset liittyvät ravintoon, Keränen kertoo.
 Oletko sinä kohdannut karhun luonnossa? Keskustele aiheesta kello 22.00 saakka!
 Lue seuraavaksi:
 Karhusuora herätti kysymyksen, kesyyntyvätkö karhut – ongelmat hoituvat ampumalla, sanovat sekä ministeriö että luonnonsuojeluliitto

Itävaltalaisturistien auton runnellut karhu saattoi riehaantua herkkujen toivossa – yrittäjä uskoo tietävänsä tekijän


Summary: Kiistan taustalla on Deutsche Wellen kirjeenvaihtajan pidätys Moskovan mielenosoitusten yhteydessä.

Venäjä syyttää saksalaista mediataloa Deutsche Welleä sekaantumisesta hallituksenvastaisiin mielenosoituksiin Moskovassa. Venäjän mukaan Deutsche Wellen venäjänkielinen palvelu on yllyttänyt sosiaalisessa mediassa venäläisiä osallistumaan mielenosoituksiin.
 Deutsche Welle kiistää venäläisväitteet.
 Venäjän ulkoministeriö aloitti syytökset jo maanantaina. Deutsche Wellen mukaan venäläiset eivät ole esittäneet mitään todisteita siitä, että saksalaismedian sosiaalisen median tileillä olisi ollut mielenosoituksiin kiihottavaa materiaalia.
 Tänään Venäjän ulkoministeriö kuitenkin uhkasi saksalaismediaa Venäjän lain mukaisilla oikeustoimilla, jos se vielä kehottaa ihmisiä osallistumaan hallituksenvastaisiin mielenosoituksiin.
 Ulkoministeriö on lausuntonsa mukaan ollut yhteydessä saksalaisiin diplomaatteihin.
 Taustalla Deutsche Wellen kirjeenvaihtajan pidätys
 Venäjän ja Deutsche Wellen välille syntyi kahnaus heinäkuun lopulla, kun Deutche Wellen Venäjän kirjeenvaihtaja  Sergei Dik  pidätettiin Moskovan mielenosoitusten yhteydessä.
 Dik oli raportoimassa heinäkuun 27. päivän mielenosoituksista, kun hänet otettiin kiinni. Dik kertoo  Deutche Wellen sivuilla  esittäneensä lehdistökorttinsa poliisille, mutta poliisi oli todennut sen olevan "arvoton asiakirja".
 Dik vietiin sen jälkeen poliisiasemalle ja hänet vapautettiin myöhemmin samana päivänä.
 Heinäkuun lopun väkivaltaisissa kahnauksissa pidätettiin satoja mielenosoittajia.
 Deutsche Welle arvioi venäläisten syytösten johtuvan median raportoinnista mielenosoituspäivänä.

Venäjä väittää Deutsche Wellen yllyttäneen Moskovan mielenosoittajia – saksalaismedia kiistää


Summary: Espanjalaisen Open Armsin pelastusalus odottaa rantautumislupaa Italian Lampedusan saaren lähellä.

Useat tahot pyytävät Euroopan unionin komissiota ryhtymään toimiin, jotta Välimereltä pelastetut siirtolaiset pääsisivät maihin. Espanjalaisen Open Arms -järjestön pelastusalus on odottanut merellä jo viikon kyydissään 121 siirtolaista.
 Laiva odottaa rantautumislupaa Italian Lampedusan saaren lähellä, mutta sekä Italia että Malta ovat kieltäytyneet päästämästä sitä satamaan.
 Euroopan parlamentin puhemies  David Sassoli  pyytää EU-komission puheenjohtajalle  Jean-Claude Junckerille   lähettämässään kirjeessä , että komissio varmistaisi siirtolaisten pääsyn maihin ja näiden jakamisen oikeudenmukaisesti eri maihin.
 – Hallitukset käyttävät mereltä pelastettujen kurjien ihmisten kohtaloa hyväksi poliittisissa tarkoituksissa. Joka kerta, kun alus saavuttaa Euroopan merialueen, sama näytös toistuu ja samat puheet ladellaan, Sassoli kirjoittaa.
 Open Arms on puolestaan pyytänyt Espanjaa, Ranskaa ja Saksaa vetoamaan EU-komissioon sataman löytämiseksi ahdingossa oleville siirtolaisille.
 Lisää aiheesta:
 "Vankilasta pääsee pois, merenpohjasta ei" – Espanjalainen hengenpelastaja auttaa Välimerellä siirtolaisia uhkauksista välittämättä

Välimereltä pelastetut ihmiset odottaneet merellä jo viikon pääsyä maihin – EU-komissiota pyydetään apuun


Summary: Beatlesin v-tyyli teki Lontoon Abbey Roadin suojatiestä pop-taidetta ja turistirysän.

– Kuva kestää edelleen katsomista. Siinä on toimiva asetelma kulmasta kulmaan ja hyvä rytmi – pakopiste keskellä. Kuva ja musa tuntuvat jatkuvan loputtomiin.
 Näin tulkitsee Backlight-valokuvafestivaalin johtaja  Hannu Vanhanen  valokuvaa, josta tuli englantilaisen The Beatles -yhtyeen Abbey Road -levyn kansikuva.
 – Yläviistosta otettu kuva on eräänlainen ikkunanäkymä.
 Abbey Road -kansikuva on yksi maailman tunnetuimmista levynkansista. Lontoon Abbey Roadilla otettua kuvaa on sittemmin lainattu ja parodioitu loputtomiin. Suojatien ylitys jalat v-asetelmassa on ollut ehtymätön pop-taiteen innoittaja.
 Skotlantilainen  Iain MacMillan  nappasi tikkailta kuvan, jossa Beatlesin neljä jäsentä ylittää Abbey Road -kadun EMI-levy-yhtiön levytysstudion edustalla. Kameran sulkimen räpsähdyksestä on tullut tänään kuluneeksi tasan 50 vuotta.
 Abbey Roadilla on tänään ollut suuret juhlat viisikymppisen kunniaksi. Beatles-fanit ja valokuvaan tykästyneet ovat pakkautuneet sankoin joukoin suojatielle. Kadun on ylittänyt useakin lookalike-Beatle.

 Viides ruutu onnistui
 MacMillan kuvasi kuusi ruutua, joista levynkanteen seuloitui viides ruutu.
 Valokuva-ammattilainen Hannu Vanhanen pitää kadun ylitystä hyvänä ajatuksena. Kuvassa on toimintaa. Tilanne on kuin elävästä elämästä. Se voisi olla todellinen, vaikka onkin lavastettu.
 – Idea oli tuolloin siinä mielessä poikkeava, että bändikuvat tuppasivat siihen aikaan olemaan poseerauksia jossain tilassa, seinää vasten.
 Koska kyse on levynkannesta, niin suojatien valkoiset raidat mustaa asfalttia vasten toimivat pianonkoskettimina. Taustan kuplavolkkari on herkullista ajankuvaa.
 Vanhanen mukaan myös pop-idolien pukeutuminen on olennainen osa kuvan lumovoimaa. Siinäkin mustavalkoinen asetelma on keskeinen teema.
 John Lennon  johdattaa joukkoa valkoisessa puvussa,  Ringo Starr  on sonnustautunut mustaan,  Paul McCartney  on avojaloin ja hänellä on yllään jonkinlainen silkkipuku. Perässä tulee  George Harrison  työväenluokkaisessa farkkuasussa.
 Abbey Roadin suojatiellä oli tänään tunnelmaa. V-tyyli ontui, mutta vaatteet olivat tiptop. James Veysey / AOP
 Mutta ketkä todella ovat kuvassa?
 Vaikka Vanhasen mukaan kuva on sellaisenaankin hyvä, sen merkitys muodostuu Beatlesien kautta.
 – Tietysti tässä on konteksti tärkeä. Tämä on levynkansi, muistuttaa Hannu Vanhanen.
 Oma hullu maailmansa on Abbey Road -kuvan hämmästyttävät tulkinnat erilaisine salaliittoteorioineen.
 Musiikkitoimittaja  Jake Nyman  muistelee nuoruudessaan seuranneensa hämmästyneenä etenkin yhtä mielikuvituksellisinta kuvaan liittyvää tarinaa.
 Sen lähtökohtana oli huhu, jonka mukaan Paul McCartney olisi kuollut auto-onnettomuudessa jo tovin ennen vuotta 1969 ja bändiin olisi sittemmin napattu kaksoisolento paikkaamaan menetystä. Kuvasta haettiin viitteitä ja todisteita teorialle.
 – Kuvaa tulkittiin siten, että Lennon oli valkoisessa puvussaan pappi, Ringo mustissaan surija, Paul oli paljasjalkaisena ruumis ja Harrison esitti farkuissaan haudankaivajaa, Jake Nyman muisteli Radio Suomen päivän haastattelussa.
 Paul McCartneyn paljasjalkaisuudelle löytyy yksinkertaisempikin selitys. Hänellä oli kuumana kuvauspäivänä liian pienet ja hiertävät kengät, jotka hän vaihtoi sandaaleihin. Kuvausten aikana nekin tuli lopulta potkittua pois hiostamasta.
 Iain MacMillanin kuvan asetelmaa on lainattu ja parodioitu vuosikymmenet. Tässä Royal Philharmonic Orchestran tyylinäyte. Mikael Buck / AOP
 Ei tarvetta nimelle
 Kiinnostavaa on, että edelleen perin elinvoimainen McCartney itse suunnitteli äänityssession ohessa Abbey Road -levyn kuva-aiheen, jonka kuvaaja MacMillan sitten unohtumattomasti toteutti.
 Kuvan lisäksi Abbey Road -levyn tekee erikoiseksi se, että syyskuussa 1969 julkaistun lp:n levynkannessa ei mainita yhtyeen nimeä lainkaan.
 EMI-yhtiön johdossa aluksi arveltiin, että myynti kärsii, kun yhtyeen nimeä ei näy.
 – Kyseessä on maailman suurin yhtye. Nimeä ei tarvitse sanoa, sillä jokainen tietää, keitä he ovat. Joka ei tiedä, hän on elänyt luolassa, levynkannen suunnittelija  John Kosh  tyynnytteli EMI:n johtoa.
 Monille faneille ja asiantuntijoille Abbey Road on numero yksi.
 – Esimerkiksi maailman kuuluisin Beatles-asiantuntija  Mark Lewisohn  on nimennyt sen Beatlesin parhaaksi levyksi, Jake Nyman sanoo.
 Katukyltti on kokenut vuosien varrella kovia. Moni kyltti on lähtenyt matkamuistoksi. AOP
 Abbey Roadista on tullut vuosikymmenten saatossa turistirysä, eräänlainen Beatles-fanien ikioma Eiffel-torni tai Vapaudenpatsas. Miljoonat turistit ympäri maailmaa ovat kuvauttaneet itsensä talsimassa Beatlesien jalanjäljissä Abbey Roadin suojatiellä.
 Myös Beatles-tietäjä Jake Nyman on vieraillut legendaarisella suojatiellä.
 – Ei se poikkea ympäristöstään mitenkään. En tunne olevani pyhällä maalla.
 Lue lisää:
 Lennonin Abbey Roadin kannessa pitämä puku kaupan
 Abbey Roadin suojatie on nyt suojelukohde

"Kuin kuva ja musa jatkuisivat loputtomiin" – 50 vuotta sitten syntyi maailman tunnetuin levynkansi


Summary: Italian hallitus on ajautunut varapääministerin mukaan niin pahaan kriisiin, ettei sitä voi enää sopia.

Italian varapääministeri, sisäministeri  Matteo Salvini  haluaa, että maassa järjestetään uudet vaalit. Hänen mukaansa se on ainoa keino ratkaista kriisi, johon hallitus on ajautunut.
 Salvinin mukaan tilannetta ei enää voi ratkaista neuvottelemalla.
 Hallituksen muodostavat Salvinin johtama oikeistopopulistinen Lega ja populistinen Viiden tähden liike.
 Salvini sanoo jo ilmoittaneensa pääministeri  Giuseppe Contelle , että hallituskoalitio on rikkoutunut.
 – Meidän pitäisi antaa päätösvalta pian takaisin kansalle, Salvini sanoo.
 Conte on neuvotellut hallituskriisistä sekä Salvinin että Italian presidentin  Sergio Mattarellan  kanssa.
 Legan ja Viiden tähden liikkeen välillä on useita poliittisia erimielisyyksiä, kuten oikeusuudistus, talouspolitiikka ja Ranskan ja Italian välisen ratayhteyden rakentaminen. Viiden tähden liike vastustaa ja Lega kannattaa Torinon ja Lyonin välistä junayhteyttä.
 Lisää aiheesta:
 "En aio pelata rantalentopalloa" – Italian Salvini lähtee rantakiertueelle kosiskelemaan lomailevia äänestäjiä
 Italian hallitusta horjuttaa taas uusi kriisi – riidan ytimessä EU-komission uusi puheenjohtaja

Salvini haluaa Italiaan uudet vaalit – "Hallituksella ei ole enää enemmistön tukea"


Summary: Brittiläisen The Sun -lehden mukaan lapsen murhasta epäilty teini on kärsinyt mielenterveysongelmista.

Kuusivuotiaan lapsen murhan yrityksestä epäilty brittiläinen teini joutuu mielentilatutkimuksiin, paikallinen tuomioistuin päätti torstaina. Teinin uskotaan heittäneen lapsen lontoolaisen Tate Modern -museon katolta sunnuntaina.
 Uhri ei ole enää hengenvaarassa. Lapsella on kuitenkin muun muassa murtumia selkärangassaan, jaloissaan ja käsivarsissaan. Hänet heitettiin kymmenennestä kerroksesta ja löydettiin viidennen kerroksen kattotasanteelta.
 Brittiläisen  The Sun -lehden  mukaan teini on kärsinyt mielenterveysongelmista. Lehti kertoo, että teini ei saisi liikkua ulkona ilman kahta hoitajaa. Median lähteiden mukaan poika oli päässyt hoitajiltaan karkuun.
 Lisää aiheesta:
 Tate Modern -museon näköalatasanteelta heitetty pikkupoika ei enää hengenvaarassa – murhayrityksen syy edelleen arvoitus
 Pikkupoika heitettiin 10. kerroksen näköalatasanteelta Tate Modern -museossa Lontoossa – poliisi pidätti teinin epäiltynä murhan yrityksestä

Lapsen Tate Modern -museon katolta heittänyt teini joutuu mielentilatutkimuksiin


Ahvenanmaalla on tällä hetkellä ongelmia hätänumeroon soittamisen kanssa, kertoo Ahvenanmaan poliisi. Poliisi kehottaa ahvenanmaalaisia ottamaan hätätilanteessa yhteyttä poliisiin sähköpostilla.
 Ongelmia on kaikilla Ålcom-teleoperaattorin liittymillä. Ålcom yrittää korjata ongelmaa, ja poliisi selvittää vaihtoehtoisia tapoja ottaa yhteyttä hätätilanteessa.
 Poliisin voi tavoittaa Ahvenanmaalla osoitteesta tips.aland@polisen.ax. Sähköpostia seurataan aktiivisesti puheluongelmien ajan.

Ahvenanmaalla ongelmia hätänumeroon soittamisessa – poliisi kehottaa ottamaan yhteyttä sähköpostilla


Summary: Tapahtumien kulusta ja teon motiivista ei ole toistaiseksi tietoa.

Yksi ihminen on saanut vammoja moskeijassa Norjassa sattuneessa ampumisessa. Poliisin mukaan ampuminen tapahtui Bærumissa, joka sijaitsee lähellä Osloa.
 Poliisi tiedottaa Twitterissä ottaneensa epäillyn ampujan kiinni. Mikään ei poliisin mukaan viittaa siihen, että osallisia olisi enemmän.
 Poliisin mukaan haavoittuneen vammat ovat lieviä, eikä toistaiseksi ole täysin selvää miten ne ovat syntyneet.
 Tapahtumien tarkasta kulusta ja teon motiivista ei ole toistaiseksi tietoa. Poliisi sanoo ampujan olevan nuori valkoihoinen mies. Moskeijan edustajan mukaan ampujalla oli päässään kypärä,  kertoo Norjan yleisradioyhtiö NRK .
 Aftenposten-lehden mukaan  moskeijassa järjestettiin tänään rukoushetki, johon osallistui pieni joukko ihmisiä.

Moskeijassa ammuttiin Norjassa – yksi ihminen haavoittui, tekijä otettu kiinni


Summary: Suuria paloja on ollut eri puolilla maata Kouvolassa, Raahessa sekä Rovaniemellä.

Eri puolilla Suomea palaa maastoa. Esimerkiksi Raahessa Pohjois-Pohjanmaalla latvapalona levinnyttä paloa sammuttamassa on pelastuslaitoksen yksiköitä kaikkiaan kuudelta Jokilaaksojen paloasemalta. Rajavartiolaitoksen helikopteri avustaa sammutustöissä.
 Helikopteri avusti myös Kouvolan Ruokoniemessä hakkuuaukealla syttyneen palon sammutuksessa. Pelastuslaitos sai rajattua noin hehtaarin kokoisen paloalueen, mutta jälkisammutustyöt jatkuvat palomestarin mukaan useita tunteja.
 Rovaniemellä pelastuslaitoksen yksiköt olivat iltapäivällä neljän jälkeen vasta matkalla palopaikalle. Ilmoituksen mukaan Reutuvaarassa hakkuuaukealla palaa maastoa, mutta palon suuruudesta ei ole toistaiseksi tietoa.

Kuivaa maastoa palaa useilla paikkakunnilla


Summary: Epstein sai heinäkuussa New Yorkissa syytteet alaikäisiin tyttöihin kohdistuneista seksuaalirikoksista.

ABC Newsin mukaan viranomaiset kertovat, että seksuaalirikoksista syytetty amerikkalainen liikemies  Jeffrey Epstein  on tehnyt itsemurhan vankisellissään New Yorkissa.
 Uutinen päivittyy.

Yhdysvaltalaismedia: Seksuaalirikoksista syytetty miljardööri Epstein on tehnyt itsemurhan


Summary: Tänään Moskovassa järjestettävä opposition mielenosoitus on koonnut tuhansia ihmisiä.

Venäläinen oppositioaktivisti  Ljubov Sobol  on otettu kiinni ennen Moskovan mielenosoitusta. Vankilassa istuvan oppositiojohtaja  Sergei Navalnyin  liittolaisen Sobolin Twitter-tilillä on julkaistu video, jolla näkyy poliisin saapuminen hänen toimistoonsa.
 Oppositio järjestää tänään Moskovassa mielenosoituksen, jolla vaaditaan rehellisiä aluevaaleja. Heinäkuussa alkaneissa mielenilmauksissa on vaadittu viranomaisia sallimaan opposition ehdokkaiden osallistuminen Moskovan kaupunginvaltuuston vaaleihin syyskuussa.
 Poliisi on aiemmissa mielenosoituksissa ottanut kiinni satoja ihmisiä. Mielenosoitukset ovat olleet luvattomia.
 Tällä kertaa oppositiolla on lupa mielenosoituksen järjestämiseen. Oppositio on kutsunut koolle mielenilmauksia kymmenissä muissakin kaupungeissa.
 Uutistoimistojen mukaan tämän päivän mielenosoitus on koonnut Moskovan keskustaan tuhansia ihmisiä. Paikalla on myös paljon mellakkavarusteissa olevia poliiseja.
 Lisää aiheesta:
 Moskovan demokratiaa vaativat mielenosoitukset säikäyttivät viranomaiset – Kovat otteet kertovat Venäjän hallinnon haluttomuudesta uudistuksiin
 Venäjä väittää Deutsche Wellen yllyttäneen Moskovan mielenosoittajia – saksalaismedia kiistää
 Venäjä epäilee oppositiojohtaja Aleksei Navalnyin perustamaa korruptionvastaista säätiötä rahanpesusta

Oppositioaktivisti Sobol otettiin kiinni jo ennen Moskovan mielenosoituksen alkamista – Tuhannet vaativat taas rehellisiä vaaleja


Summary: Rammsteinin konsertti Tampereen Ratinan stadionilla sujui perjantai-iltana hyvässä marssijärjestyksessä. Lähes kaksi ja puoli tuntia kestänyt show innosti yleisön ylisanoihin.

Ihmisiä valuu konserttiin Laukonsiltaa pitkin.  Jussi Mankkinen / Yle
 Juuso Seppälä ja Maria Frilander ovat fanittaneet Rammsteinia jo pitkään. – Kuulin ensimmäisen kerran Rammsteinista kymmenen vuotta sitten ja ihastuin yhtyeen biiseihin samantien, Frilander kertoo. – Rammstein tekee tarttuvaa hyvää musiikkia, joka saa veren virtaamaan ja rytmijalan liikkeelle, Seppälä jatkaa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Jonotusta Ratinan ulkopuolella .  Jussi Mankkinen  / Yle
 Ihmismassoja sisäänkäynnin ja turvatarkastuksen edustalla.  Jussi Mankkinen  / Yle
 Australian Perthistä kotoisin olevan Holly oli tullut katsomaan Rammsteinia: – Ai miksikö juuri Rammstein? Tuliefektit, pyrotekniikka ja bändi itsessään. Rammsteinin olemusta lavalla ja koko showta ei oikein voi verrata mihinkään muuhun. Moni muu yhtye ei tällaiseen pysty.  Jussi Mankkinen / Yle
 Fullsteam Agencyn toimitusjohtaja Tuomo Tähtinen ja projektipäällikkö IIina Maula. – Stadionkonserteissa on aina oma tunnelmansa. Stadioneilla bändit pääsevät tekemään isoja tuotantoja ja tällä hetkellähän meillä on täällä maailman suurin kiertue. Siihen liittyy aika näyttävä tuotanto, jota kovin monessa paikassa pysty toteuttamaan, Tähtinen kertoo.  Jussi Mankkinen / Yle
 Rammsteinin shown alkutunnelmia. Paksun savuverhon takaa paljastuu tuttu logo.  Jussi Mankkinen / Yle
 Savuverhon keskeltä lavalle ilmestyvät Christian Lorenz ja Richard Kruspe.  Jussi Mankkinen  / Yle
 Ilta-auringon viimeiset säteet siilautuvat komeasti Rammsteinin lavarakennelman takaa.   Jussi Mankkinen  / Yle
 Till Lindemann ja käärmeennahkakuosinen asu. Media sai valokuvata konsertista kolme ensimmäistä biisiä, jotka olivat Was Ich Liebe, Links 2-3-4 ja Tattoo. Kyseisten kappaleiden aikana Rammsteinin valo- ja tulishow ei ollut vielä lähtenyt käyntiin. Medialle asetettiin myös ehdoton videokuvauskielto konserttialueella.  Jussi Mankkinen / Yle
 Konsertin väenpaljoutta.  Jussi Mankkinen / Yle
 Richard Kruspe Jussi Mankkinen / Yle
 Rammsteinin shown savupilviä Tampereen taivaalla.  Jussi Mankkinen / Yle
 Till Lindeman ja Christian Lorenz. Jussi Mankkinen / Yle
 Rammsteinin shown massiivisia lavarakennelmia.  Jussi Mankkinen / Yle
 Rammsteinin toinen kitaristi Paul Landers.  Jussi Mankkinen / Yle
 Yhtyeen basisti Oliver Riedel.  Jussi Mankkinen / Yle
 Till Lindemann Jussi Mankkinen / Yle
 Christian Lorenz Jussi Mankkinen / Yle
 Rammsteinin rumpali Christoph Schneider.  Jussi Mankkinen / Yle
 Ihmisiä seuraamassa tapahtumia Laukansillalla.  Jussi Mankkinen / Yle
 Rammsteinin valoshow ja pyrotekniset elementit näkyivät Tampereen  yössä kauas.  Jussi Mankkinen / Yle
 Tunnelmia heti keikan jälkeen: – Tämä oli aivan uskomaton konsertti, tuntuu siltä, että mikään ei ole yhtä hienoa tähän verrattuna, Ilona toteaa. – Olen kuunnellut Rammsteinia pikkupojasta lähtien, ja keikkojen taso on aina ollut kova, Jan jatkaa.   Jussi Mankkinen / Yle
 – Tämä oli minulle kolmastoista kerta, kun näin Rammsteinin livenä, ja edelleenkin bändin konsertit tuntuvat tuoreilta. Yhtyeessä kiehtoo nimenomaan monipuolisuus: kun tulet kokemaan yhtyettä, et voi tietää, mitä sieltä tulee. Se voi olla ihan mitä tahansa, tanssimusiikkia, pianomusiikkia tai heviä. Rammstein yllättää aina, Jouni Heikkilä toteaa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Ihmisiä poistumassa konsertissa. 30 000 poistui paikalta yllättävän sujuvasti. Kaaoksesta, ruuhkista tai muusta vastaavasta ei ollut tietoakaan.  Jussi Mankkinen / Yle

Kuvat: Yli 30 000 ihmistä juhli Rammsteinin kanssa Ratinalla: "Rammsteinin musiikki saa veren kiertämään ja rytmijalan liikkeelle"


Summary: Pelastuslaitos on paikalla.

Hämeen poliisilaitos kertoo asiasta Twitterissä. Poliisi tiedottaa asiasta pian lisää.
 Päivitämme uutista.

Juuri nyt: Lopella on tapahtunut sukellusonnettomuus


Tansaniassa ainakin 57 ihmistä kuoli ja 65 loukkaantui lauantaina, kun polttoainetta kuljettanut rekka räjähti.
 Onnettomuus tapahtui Morogorossa, joka sijaitsee noin 200 kilometriä länteen pääkaupunki Dar es Salaamista.
 Valtion television mukaan rekka oli joutunut kolariin. Räjähdys tapahtui, kun ihmiset olivat ottamassa polttoainetta rekasta.

Polttoainetta kuljettanut rekka räjähti Tansaniassa – yli 50 ihmistä kuollut


Summary: Autossa oli onnettomuushetkellä kuljettaja ja kaksi matkustajaa.

17-vuotias äänekoskelaismies kuoli Konnevedellä Keski-Suomessa sattuneessa ulosajossa perjantai-iltana, Sisä-Suomen poliisi kertoo. Mies oli matkustajana henkilöautossa, joka poliisin tietojen mukaan suistui hiekkatieltä ja törmäsi puuhun.
 Hätäkeskus sai hälytyksen Varjolantielle iltayhdeksän jälkeen. Poliisin ja pelastuslaitoksen saapuessa paikalle selvisi, että autossa oli onnettomuushetkellä kuljettaja ja kaksi matkustajaa.
 Ulosajossa kuollut mies oli istunut etupenkillä. Henkilöautoa kuljettanut 20-vuotias nuori mies sekä takapenkillä istunut nuori mies toimitettiin sairaalahoitoon.
 Poliisin alustavan tutkinnan mukaan henkilöauto on suistunut vasemmalle kaartuvassa mutkassa ulos tieltä ja törmännyt oikea kylki edellä suurehkoon puuhun.
 Asiaa tutkitaan törkeänä liikenneturvallisuuden vaarantamisena sekä kuolemantuottamuksena.

Nuorukainen kuoli henkilöauton ulosajossa Konnevedellä Keski-Suomessa