Summary: Tutuimmat villiyrtit ovat vuohenputki, nokkonen ja maitohorsma. Moni on tottunut jo lapsena napsimaan tuoreita kuusenkerkkiä tai koivunlehtiä suuhunsa keväisin.

Villiyrtissä on todellista demokratiaa. Vaikka sen roolista puhuttaisiin vain hienostokokkien toimesta, sen saatavuus on käytännössä kenen tahansa ulottuvilla. Forssassa on yksi maan harvoista osuuskunnista, joka on keskittynyt villiyrtteihin.
 Yrttivillitys-osuuskunnan tavoitteena on kerätä, kuivata ja tuotteistaa villiyrttejä ja kannustaa ihmisiä käyttämään niitä keväällä jo tuoreeltaan. Kolme vuotta sitten perustettuun osuuskuntaan kuuluu vajaa parikymmentä ihmistä.
 Vuohenputki tunnetaan myös kihtiruohona. Sitä voi kuivata tai käyttää tuoreeltaan. Yle / Ville Välimäki
 – Vihdoinkin tapasin ihmisiä, jotka ottavat rikkaruohot todesta, iloitsee osuuskunnassa toimiva  Pia Ketonen.
 Villiyrtit tarjoavat vielä harvoille kokonaista elantoa, mutta Ketonen saa siitä jo pienen siivun. Ekorentoutus Nuokkuhelmikässä hän tarjoaa hoitoja, joiden vaikuttavina aineina toimivat suomalaiset yrttikasvit.
 – Tiesin villiyrteistä varsin paljon, mutta kyllä suopursun ominaisuudet silti yllättivät myönteisesti, iloitsee Pia Ketonen.
 Rikkaruohojen parissa
 Vaikka villiyrttien puolestapuhujia on paljon, voikukka, maitohorsma ja nokkonen ovat monelle edelleen rikkaruohoja. Kun osuuskunta lähtee messuille, ennakkoluulot tulevat nopeasti vastaan. Tai sitten villiyrtit kuulostavat hankalilta. Pitäisi pestä, huuhdella ja ryöpätä tuntikausia.
 Tässä muutama vinkki helppoon villivihannesten ja -yrttien käyttämiseen eli hortoiluun:
 Käytä vuohenputken ja maitohorsman lehtiä leivän päällä. Korvaa parsa maitohorsmalla, paista varret voissa ja nauti. Tee vihersalaatti maitohorsman ja vuohenputken lehdistä. Kerää nokkosenlehtiä, huuhtele kuumalla vedellä ja lisää lettutaikinaan. Paista letut!
 Pia Ketosen mukaan esimerkiksi nokkoskeitolla on helppo aloittaa. Villiyrttejä voi myös kuivata ja pakastaa, osuuskunnasta vinkataan.
 Villiyrteillä maailmalle
 Kun keväällä katsoo ympärilleen, koko Suomi vaikuttaa yhdeltä suurelta villiyrtiltä. Arktiset Aromit ry:n toiminnanjohtaja  Birgitta Partanen  sanoo yrttibuumin jatkuneen jo kymmenen vuotta ja kiinnostus on kasvanut rajusti.
 – Villiyrtti on puhdas, edullinen, ilmastoystävällinen ja ekologinen. Sanalla sanoen aivan lyömätön tuote, josta esimerkiksi Saksassa ja Tanskassa ollaan todella kiinnostuneita, hän sanoo.
 Tällä hetkellä Suomesta puuttuvat kunnolliset kerääjäverkostot ja jatkojalostus. Tuotantoketju ontuu, mutta Partanen uskoo asian muuttuvan lähivuosina.
 Yhä useampaa kiinnostaa kotimaiset yrtit myös kuivattuina mausteina. Yle / Ville Välimäki
 – Yhteistyö esimerkiksi Metsäkeskuksen kanssa on alkanut, ja muutenkin muutos tarvitsee monta tekijää. Mutta tälle asialle on selkeä noste, iloitsee Birgitta Partanen.
 Älä kerää koiralenkin varrelta
 Suomalainen villiyrtti on pääsääntöisesti puhdasö. Pölyisten teiden, keskustojen tai suosittujen koiralenkkialueiden varrelta yrttejä ei kuitenkaan kannata kerätä. Moni löytää yrttejä omalta pihaltaan.
 Nokkonen on villiyrttien kuningas. Yle / Ville Välimäki
 – Aiemmin ohjesääntönä pidettiin 50 metrin etäisyyttä tiestä, mutta kun polttoaineista lyijy jäi pois, on asia muuttunut. Joskus pölyävä soratie on jopa pahempi kuin asfalttitie. Kyllä sen tarpeeksi puhtaan seudun sitten paikan päällä tunnistaa, kannustaa  Eeva Suojanen  Yrttivillitys osuuskunnasta.
 Kerää yrtit koriin tai paperipussiin. Ota mukaan myös sakset. Kerää vain nuoria, terveen näköisiä osia yrtistä.
 Puhtaita lehtiä ei Pia Ketosen mukaan tarvitse edes pestä. Nokkosen pistävät piikit voi tainnuttaa käyttämällä ne kuumassa vedessä.

Villiyrtti-innostus puskee pinnalle kuin voikukka asfaltin halkeamasta: "Vihdoinkin tapasin ihmisiä, jotka ottavat rikkaruohot todesta"


Summary: Yksi poliisi esimerkiksi harrasti seksiä raiskauksen uhrin kanssa, toinen pyrki samaan suihkuun, kertoo Observer.

Viime vuosien aikana brittipoliisi on ollut epäiltynä lähes 1 500:ssa seksuaalisista väärinkäyttöä koskevassa tapauksessa. Epäilyihin kuuluu esimerkiksi ahdistelua ja lasten hyväksikäyttöä.
 Brittilehti Observer selvitti  asiaa Englannin ja Walesin osalta vuosilta 2012–2017. Lontoon poliisin osalta mukana on myös vuosi 2018. Lehden selvitysten mukaan poliiseja koskevia tapauksia kertyi näinä vuosina 1 491.
 Jatkotutkimuksiin päätyi 371 tapausta, ja potkut sai tai eroamaan päätyi 197 poliisia.
 Observerin mukaan yksi poliisi esimerkiksi meni pyytämättä uhrin kanssa suihkuun.
 Lontoossa poliisi sai potkut raiskauksen uhrin valitettua, että poliisi käytti hyväkseen hänen haavoittuvaista tilaansa ja harrasti kahdesti hänen kanssaan seksiä.
 Manchesterin alueella poliisi sai potkut, koska hänellä ilmeisesti oli "fyysinen suhde" nuoren ihmisen kanssa. Lontoon alueella ura päättyi alaikäisen raiskaukseen.
 Syytöksiä on ollut myös työkavereiden seksuaalisesta häirinnästä.

Lehti selvitti: Brittipoliisi epäiltynä lähes 1 500:ssa seksuaalisen väärinkäytön tapauksessa viime vuosina


Summary: Harjavallassa japanilaistaiteen näyttelyssä nähdään niin perinteisiä viuhkoja kuin moderneja akryylikuutioita.

Japanilainen kuvataide – erityisesti sarjakuvataide manga ja anime – ovat olleet Suomessa suuressa suosiossa jo pidemmän aikaa.
 Mutta japanilainen visuaalinen taide on paljon muutakin. Harjavallassa Emil Cedercreutzin museossa  toukokuun alussa alkanut näyttely  tuo näytille sekä perinteistä että modernia japanilaista taidetta.
 Perinteisemmästä puolesta vastaavat käsintehdyt ja -maalatut viuhkat, jotka ovat japanilaisen taiteilijan  Fujiko Aben  käsialaa. Viuhkoilla on pitkä perinne Japanissa, missä niitä on käytetty jo 900-luvulta lähtien. Viuhkojen kuvat ovat äärimmäisen kauniita, jopa herkkiä.
 – Viuhkat levisivät Japanista myöhemmin muun muassa Kiinaan, Abe kertoo tulkin välityksellä.
 Fujiko Aben viuhkoissa maalautuvat perinteiset japanilaiset kuva-aiheet. Jenni Joensuu / Yle
 Perinteinen kohtaa modernin
 Emil Cedercreutzin museossa on perinteisten viuhkojen lisäksi esillä myös modernimpaa japanilaista taidetta.
 Japonism Today  -näyttely on esillä syyskuun alkuun saakka, ja taiteilijoita on Fujiko Aben lisäksi viisi:  Tamio Hoshika, Tatsuo Hoshika, Keiichi Miyazaki, Kokichi Sugihara  ja  Akiyoshi Kitaoka . Itse asiassa kolme viimeksi mainittua ovat tieteilijöitä.
 – Teoksissa näkyy tieteen ja taiteen yhteistyö, kertoo Tatsuo Hoshika.
 Keiichi Miyazakin kuutioissa on käytetty vain kolmea väriä: magentaa, syaania ja keltaista. Se näyttää erilaiselta eri valoissa ja kulmissa. Jenni Joensuu / Yle
 Tatsuo Hoshika on asunut Suomessa 30 vuotta. Hän on tullut jäädäkseen eikä paluu Japaniin ole miehen mielessä.
 – En usko, että muutan enää koskaan takaisin Japaniin. Toki siellä voi käydä lomamatkoilla, Tatsuo Hoshika hymähtää.
 Yksi taiteilijoista on hänen kaksoisveljensä Tamio Hoshika, jonka teoksissa näkyy myös Japanin viimeaikaiset traagiset tapahtumat.
 – Tamio ei itse ole ollut tsunamin uhrina, mutta hänen ystäviään on. Tällaiset tapahtumat näkyvät hänen teoksissaan.
 Tatsuo Hoshikan teoksen inspiraationa ovat Japania koetelleet tsunamit. Jenni Joensuu / Yle
 Illuusiosta toiseen
 Tatsuo Hoshika on näyttelyn taiteilijoista ainoa, joka puhuu suomea. Hänellä on myös Suomen kansalaisuus – vain Suomen. Hän kokee itsensä kuitenkin molempien maiden kansalaiseksi.
 Erityisesti Tatsuon ja kaksoisveli Tamion välistä japaninkielistä keskustelua on veikeää seurata. Veljeksillä tuntuu olevan oma kielensä. He kutsuvatkin itseään "kahden maan kaksosiksi".
 Tamio Hoshika on asunut Suomessa 30 vuotta. Hän kutsuu itseään ja veljeään "kahden maan kaksosiksi". Jenni Joensuu / Yle
 Yksi  Japonism Today  -näyttelyn avainsanoista voisi olla illuusio. Keiichi Miyazakin kolmen värin akryylikuutiot ja Akiyoshi Kitaokan optiset illuusiot, joissa teokset ikään kuin näyttävät liikkuvan, ovat vaikuttavia.
 Akiyoshi Kitaokan teos on optinen illuusio, joka näyttää liikkuvalta. Jenni Joensuu / Yle
 Emil Cedercreutzin museon näyttely juhlistaa Suomen ja Japanin tänä vuonna 100 vuotta täyttäviä diplomaattisuhteita. Tatsuo Hoshika näkee suomalaisissa ja japanilaisissa paljonkin samaa. Yksi yllättävä seikka on kieli. Siis kieli? Maallikon korvaan japani ja suomi ovat täysin erilaisia kieliä.
 – Lausumisessa on paljon samaa, tavuissa. Esimerkiksi  Esko Aho  tarkoittaa japaniksi hölmöä.
 Erityisesti Helsingissä japanilaisia matkailijoita näkee paljon. Tatsuo Hoshika ei osaa suoraan sanoa, mistä se mahtaa johtua, mutta yksi tekijä on varma.
 – En tiedä miksi japanilaiset matkailevat Suomessa niin paljon. Muumit on kyllä yksi syy.
 Lue lisää:
 Selluloosaa ja algoritmeja – Japanilainen design kiehtoo nyt nuoria suomalaisia muotoilijoita: "Maidemme välillä on jotakin erityistä"
 Japani-näyttely esittelee mestarillista puupiirrostekniikkaa ja hiuksenhienoja yksityiskohtia

Japanilainen kuvataide on paljon muutakin kuin perinteistä manga-sarjakuvaa – moderni taide yhdistyy tieteen kanssa


Summary: Aborttioikeuden uskotaan nousevan esille myös ensi vuoden presidentinvaaleissa.

Yhdysvaltojen presidentti  Donald Trump  on selvittänyt kantaansa aborttiin.
 Trump tviittaa, että kannattaa vahvasti syntymättömän lapsen oikeuksia korostavaa liikettä. Hän hyväksyy kuitenkin abortin, jos raskaus vaarantaa naisen hengen tai on seurausta raiskauksesta tai insestistä.
 Aborttioikeus on ollut viime päivinä otsikoissa Yhdysvalloissa, koska kaksi konservatiivista osavaltiota hyväksyi kiristyksiä omiin aborttilakeihinsa. Alabamassa  tällä viikolla hyväksytty tiukka aborttilaki  ei salli aborttia edes raiskauksen ja insestin uhreille.
 Aiheen odotetaan nousevan vahvasti esiin myös ensi vuoden presidentinvaaleissa.
 Kysymys on erityisen tärkeä evankelisille kristityille, jotka ovat Trumpin keskeistä kannattajakuntaa. Viime vaaleissa Trump sai evankeliset kristityt puolelleen lupaamalla, että nimittää korkeimpaan oikeuteen aborttioikeuden vastustajia.
 Lue myös:   Saarnaajan avioliiton ulkopuolinen suhde johti Yhdysvaltain ensimmäiseen aborttilakiin

Presidentti Trump lievemmällä linjalla kuin Alabama: Ei kieltäisi aborttia raiskauksen tai insestin uhrilta


Summary: Viime vuonna silakkaa kalastettiin mereltä 126 miljoonaa kiloa. Kalasta tehty jauho auttaa silakan kulutuksessa.

Kolmasosa Suomessa kalastettavasta silakasta päätyy Kemiönsaaren Kasnäsiin perustettuun kalajauhotehtaaseen. Se on parissa vuodessa muuttanut silakkasaaliin liikkeet uuteen suuntaan.
 Salmonfarmin toimitusjohtaja  Wilhelm Liljeqvist  kertoo, että taloudellisesti uuden tehtaan tarina on edennyt suunnitellusti.
 – Vakiokalastajat pohjoiselta Itämereltä ja Selkämereltä tuovat kalaa Kasnäsiin. Kannattavuus on nyt suhtkoht ok, teknisellä puolella haasteita vielä riittää, Liljeqvist kertoo.
 Tehdas tuprautteli aluksi epämiellyttäviä hajuja läheisen hotellin maisemiin, mutta nyt nuo päästöt on saatu kuriin.
 Silakan dioksiini pystytään prosessissa poistamaan ja kalajauhosta puolet menee vientiin ja loput kotimaiselle rehuteollisuudelle.
 – Kalapuolella on noin 65 työntekijää, kausityöntekijät mukana, toimitusjohtaja kertoo Salmonfarmin työllistävästä vaikutuksesta.
 Yritys myös kasvattaa kalaa ja uusi lisälupa on haussa. Silloin voisi kasvattaa lisää 700 tonnia kirjolohta.
 Toistaiseksi luvituksessa ei ole huomioitu niin sanotun itämerirehun hyötyä. Merestä poistuu tonneittain fosforia silakan mukana.
 Siitä tehty rehu ei lisää Itämeren fosforimäärää, sillä kasvatetun kalan myötä rehevöittävä aine päätyy kierrossa lopulta jäteveden puhdistukseen ja pois merestä.
 Kolmasosa Suomen silakkasaaliista menee Kemiönsaaren kalajauhotehtaalle ja päätyy rehuteollisuuteen. /Monica Forssell / Yle
 Silakka jää kotimaahan
 Aiemmin suomalainen silakka päätyi huomattavasti useammin ulkomaille. Tanskassa siitä jauhettiin rehun raaka-ainetta ja kotimaassa silakkaa syötettiin turkiseläimille. Nyt nuo molemmat väylät ovat kutistuneet.
 Kun Kasnäsin tehdas ottaa vastaan noin 40 miljoonaa kiloa silakkaa ja kilohailia vuosittain, niin kalansaalis liikkuu huomattavasti eri suuntiin kuin aiemmin.
 Luonnonvarakeskuksen erikoistutkijatutkija  Jari Setälä  on taloustieteilijänä arvioinut tehtaan vaikutuksia.
 – Kalajauhotehdas investoinnin jälkeen tilanne on se, että 2/3 osa käytetään kotimaassa ja se kaikki lisäarvo, mikä syntyy kalajauhon valmistuksesta, tulee kotimaahan ja kalajauhoa ei tarvitse tuoda enää niin paljon ulkomailta, Setälä sanoo.
 Tehdas itsessään on synnyttänyt kymmenkunta työpaikkaa, mutta välillisesti töitä on tullut Setälän mukaan lisää myös kuljetukseen ja muualle.
 – Kaikki se lisäarvo, mikä tulee sen jalostuksen kautta, jää Suomen puolella ja raaka-aineet siirtyvät rehunvalmistukseen. Siellä voidaan käyttää kotimaista kalaa ja syntyy kalarehua, joka kierrättää Itämeren ravinteita. Se on ympäristön kannaltakin hyvin merkittävä investointi.
 Silakan käyttö elintarvikekalana on vähäistä. Markku Sandell / Yle
 Kansainvälisen ilmastopaneeli IPCC:n mukaan lähivesien kalojen syönti kannattaa myös toisella tavalla. Lähikalan hiilijalanjälki on pieni.
 – Joka kilo, mitä syödään tätä lähikalaa, on sitten kasvatettua tai kalastajien pyytämää kalaa, niin kyllä se on ilmasto- ja ympäristöteko, Jari Setälä arvioi.
 Tonnissa silakkaa on 25 kiloa fosforia ja viisi kiloa typpeä, jotka poistuvat saaliin mukana merta kuormittamasta.
 Samalla se on myös taloudellisesti järkevää, kun työpaikat pysyvät täällä.
 – Nimenomaan kalastus ja kalanviljely ovat molemmat haja-asutusalueilla ja saaristossa tapahtuvaa toimintaa. Siellä niitä työpaikkoja tarvitaan, Luken erikoistutkija painottaa.
 Troolari Saaristomerellä. Markku Sandell / Yle
 Kalastajille uusi mahdollisuus
 Venäjälle asetettujen vientirajoitusten takia kalaa ei enää entiseen malliin mennyt kaupaksi itään. Setälän mukaan kalajauhotehdas on tarjonnut silakankalastajille uuden reitin.
 – On syntynyt uusi merkittävä markkina silakalle.
 Kalajauhotehdas on myös pitänyt kalan hinnan suhteellisen vakaana 17–20 sentistä kilolta. Nyt kuitenkin silakkatroolarin kippari  Jukka Vehkaperä  manaa hinnan painuneen alas.
 – Eilen lähti kaksi silakkarekkaa Reposaaresta kalajauhotehtaalle ja kilohinta oli 18,2 senttiä.
 Vehkaperän mukaan kipuraja menee 14 sentissä, kevään kuluessa on käyty lähellä. Jos kilohinta laskee siihen, niin kalastajan tulos on plusmiinusnolla.
 Hinnan putoaminen johtuu maailmanmarkkinoista, joita säätelevät Chile ja Peru. Maat ovat Vehkaperän mukaan johtavia jauhokalan tuottajia.
 – Meidän kalan hintaamme kuulemma säätelee El Niño. Jos se iskee Perun ja Chilen rannikolle, niin kalat karkaavat ja meillä hinta nousee, Vehkaperä miettii.
 ENSO, El Niño, La Niña – monimuotoinen trooppisen Tyynen valtameren alueen värähtely
 Tämän vuoden säät ovat koetelleet silakkatroolareita. Tuulisia päiviä on riittänyt ja saaliit ovat jääneet niukoiksi.
 Paistetut silakat ja perunamuusi. Markku Sandell / Yle
 Turkistarhoille kalaa menee entistä vähemmän, sillä ala makaa aallonpohjassa. Turkisten huono hinta on saanut jotkut tarhaajat jo lopettamaan ja toiset kitkuttelevat parempia aikoja odotellen.
 Ruokakalaksi silakkaa on alkanut mennä hieman enemmän. Jukka Vehkaperä vihjaa myös, että uusia avauksia on edelleen luvassa.
 Lue myös:
 HS: Selvitys laski, mikä ruokavalio on ekologisin Suomessa

Katso video: Voiko kalaa syömällä vähentää sinilevää – silakasta tehty kalajauho kiertää ruokapöydällesi


Summary: Madonnan tanssijoiden lippuja ei näkynyt vielä harjoituksissa, kisajärjestäjä sanoo.

Euroviisujen pitäisi olla epäpoliittinen tapahtuma, mutta toisin kävi. Lauantain finaalissa vierailevana tähtenä esiintyneen  Madonnan  tanssijoista kaksi käytti esityksessä Israelin ja Palestiinan lipuilla koristettuja pukuja.
 Islannin esiintyjät taas  esittelivät Palestiinan väreillä varustettuja  huiveja ääntenlaskennan aikaan. Kisat järjestettiin tänä vuonna Israelin Tel Avivissa.
 Teot herättivät kommentteja sosiaalisessa mediassa.
 Kisajärjestäjä Eurovision kommentoi Madonnan osalta, että liput eivät olleet osa harjoituksia eikä niistä oltu sovittu Euroopan yleisradiounionin EBU:n kanssa.
 Eurovisionin mukaan Madonnalle oli tehty selväksi, että tapahtuma on epäpoliittinen, Britannian yleisradioyhtiö  BBC kertoo .
 Islannin Hatarin edustajille puolestaan on luvassa "seurauksia". Niistä keskustellaan kisan johtoryhmässä myöhemmin.
 Kilpailun  voitti Hollanti .
 Aiheesta kirjoitti aiemmin ainakin llta-Sanomat .

Kantaa ottaneille Islannin esiintyjille luvassa "seurauksia" – palestiinalaisia tukevat huivit vilahtivat finaalissa


Summary: Hallituskriisiin ajauduttiin varaliittokansleria koskevan skandaalivideon vuoksi.

Itävallan liittopresidentti  Alexander Van der Bellen  esittää, että Itävallassa järjestetään ennenaikaiset vaalit syyskuussa.
 Vaaleihin päädyttiin varaliittokansleria koskevan skandaalin vuoksi.
 Perjantaina  julki tuli video , jolla Vapauspuoluetta edustava varaliittokansleri  Heinz-Christian Strache  vaikuttaa olevan valmis jakamaan valtion urakoita vastineeksi rahallisesta ja poliittisesta tuesta. Liittokansleri  Sebastian Kurz  ilmoitti lauantaina hajottavansa hallituksen.
 Kansanpuolue ja Vapauspuolue muodostivat hallituksen joulukuussa 2017.
 Liittokansleri Kurzin keskustaoikeistolainen kansanpuolue ÖVP lähtee vaaleihin selvässä gallupkärjessä.
 Lue lisää:
 Itävallan varaliittokansleri kaatui mystiseen ansaan – Saksalaiskoomikolla vaikuttaa olleen etukäteistietoa videosta
 Skandaali kaataa Itävallan hallituksen, uudet vaalit tulossa – liittokansleri purki patoutuneita tuntojaan

Itävaltaan tulossa ennenaikaiset vaalit syyskuussa


Summary: Satiirikko Jan Böhmermann vitsaili jo huhtikuussa Itävallan vapauspuolueen johtajan ja venäläisoligarkkien juhlista Ibizalla. Torstaina hän sanoi, että  Itävalta on ehkä aamulla tulessa.

Itävallan hallituskriisin aiheuttaneen salavideon taustat ovat edelleen mysteeri.
 Yksi nimi on noussut esiin tapauksen yhteydessä: tunnettu saksalainen koomikko, satiirisen uutisohjelman juontaja  Jan Böhmermann .
 Itävallan vapauspuolueen FPÖ:n johtaja, varaliittokanslerin paikalta eroamaan joutunut  Heinz-Christian Strache  mainitsi Böhmermannin ilmoittaessaan lauantaina erostaan.
 Böhmermann vitsaili jo huhtikuussa saksalaiseen Romy-televisiopalkintogaalaan lähettämässään videoviestissä FPÖ:n ja venäläisten oligarkkien juhlista Ibizalla.
 Hän sanoi, ettei voinut tulla itse noutamaan palkintoa, koska on viettämässä iltaa FPÖ-liikekumppaniensa kanssa oligarkkien huvilalla Ibizalla ja neuvottelevansa  Kronen Zeitungin  ostamisesta.
 Juuri itävaltalaislehti  Kronen Zeitung  oli keskustelujen keskiössä salaa kuvatulla videolla, jossa Strache puhui venäläisen oligarkin sukulaisena esiiintyneen naisen ja tämän avustajan kanssa Ibizalla.
 Puheissa esiintyi ajatus, että venäläismiljonääri nousisi vaikutusvaltaisen  Kronen Zeitungin  omistajaksi ja lehti voitaisiin kääntää puolueen tueksi. Kyseessä oli kuitenkin Strachelle viritetty ansa, mitään todellisia neuvotteluja lehden ostamisesta ei ollut käyty.
 Aiheesta kirjoitti aiemmin Helsingin Sanomat .
 Böhmermannilla tietoa jo viikkoja
 Salavideo oli kuvattu vuonna 2017 ennen Itävallan vaaleja, joiden jälkeen FPÖ nousi hallitukseen.
 Böhmermannin manageri  Peter Burtz  kertoi, että Böhmermann oli tiennyt videosta jo viikkoja. Videoita ei kuitenkaan ollut tarjottu satiirikolle, Burtz sanoi.
 Saksalaislehdet  Süddeutsche Zeitung  ja  Der Spiegel  julkaisivat käsiinsä saamansa videomateriaalin perjantai-iltana. Video pakotti Strachen eroamaan ja johti liittokansleri  Sebastian Kurzin  hallituskoalition hajoamiseen.
 Böhmermann tuntui vihjaavan asiasta jotain myös torstaina.
 – Voi olla, että Itävalta on aamulla tulessa, Böhmermann heitti torstaina julkaistun Youtube-videon lopussa.
 Böhmermann tunnetaan rajoja koettelevana ja provokatiivisena koomikkona.  Hänen pilkkarunonsa Turkin presidentistä Recep Tayyip Erdoğanista herätti Saksassa keskustelua sananvapauden rajoista vuonna 2016 .
 Saksalainen aktivistiryhmä?
 Itävallassa liikkuu myös huhuja, että videon takana voisi olla saksalainen aktivistiryhmä "Zentrum für Politische Schönheit" (suom. Poliittisen kauneuden keskus). Ryhmä on aiemmin toteuttanut näyttäviä poliittisia tempauksia. Asiasta kertoo muun muassa  Die Presse  -lehti.
 Twitterissä liikkuvien huhujen mukaan ryhmä tunnustaisi asian sen jälkeen, kun Itävallan sisäministeri  Herbert Kickl  on eronnut.
 Ryhmä itse on ainakin toistaiseksi kiistänyt, että sillä olisi mitään tekemistä videon kanssa.
 Aiheesta muualla:
 Helsingin Sanomat:  Saksalaiskoomikko viittasi Itävallan Strachen Ibizan-illanviettoon venäläisseurassa jo huhtikuussa  18.5.2019
 Der Spiegel:  Böhmermann, immer wieder Böhmermann  18.5.2019
 Aiheesta aiemmin:
 Korruptiokohua sulatteleva Itävalta valmistautuu ennenaikaisiin vaaleihin – liittokansleri Kurzin puolue gallupkärjessä  19.5.2019
 Skandaali kaataa Itävallan hallituksen, uudet vaalit tulossa – liittokansleri purki patoutuneita tuntojaan  18.5.2019
 Hämmentävä skandaalivideo johti varaliittokanslerin eroon Itävallassa – puoluejohtajan epäilyttäviä puheita salakuvattiin Ibizalla  18.5.2019

Itävallan varaliittokansleri kaatui mystiseen ansaan – Saksalaiskoomikolla vaikuttaa olleen etukäteistietoa videosta


Summary: Kansanradion juhlalähetyksessä kuultiin niin onnitteluita kuin muistoja menneiltä vuosilta.

Ylen Kansanradio-ohjelma juhlisti 40-vuotista taivaltaan sunnuntaina juhlalähetyksellä, jossa ääneen pääsivät tuttuun tapaan tavalliset kansalaiset. Onnitteluita esitettiin niin lauluina, runoina kuin muina viesteinä.
 Esimerkiksi nuorempaan kuulijakuntaan kuuluva  Anna-Maija  kiitti ohjelmaa siitä, että puheenvuoroja annetaan tavallisille talliaisille.
 – Ihmiset luottavat teihin ja kertovat aika vaikeitakin asioita. Parhaassa tapauksessa jokin ongelma selviää jo puhelun aikana, hän totesi puhelussaan.
 Onnittelijoiden joukossa oli myös tasavallan presidentti  Sauli Niinistö.  Niinistö kertoi kuuntelevansa Kansanradiota melko usein, tavallisimmin automatkoilla.
 – Nyt kun meillä on oma mökki, veikkaan että siellä myös Kansanradio soi, presidentti totesi.
 Niinistö vastasi Kansanradion haastattelussa myös muun muassa toimittajan kysymykseen sananvapaudesta. Niinistön mielestä raja mielipiteen ilmaisulle on selkeä.
 – Kyllä voi käydä kovaakin keskustelua, kinata, moittia toista ja arvostella lujaakin. Mutta raja tulee sieltä, että meillä on rikoslaissa aika selvät säännökset, hän sanoi.
 Presidentti viittasi esimerkiksi kunnianloukkaukseen ja rasismiin.
 Kansanradion 40-vuotista taivalta juhlistettiin kaksituntisella lähetyksellä sunnuntaina 19.5. Kimmo Hiltunen / Yle
 Idea Kansanradiosta syntyi juttumatkalla Turkuun
 Olli Haapakankaan  ja  Jaana Selinin  juontamassa juhlalähetyksessä puheluiden aiheet vaihtelivat hauskoista sattumuksista koulukiusaamiseen, ulosottokierteeseen ja tulevalle hallitukselle esitettyihin toiveisiin.
 Lähetyksessä kuultiin myös  Seija Walliusta , joka aloitti Kansanradion  Tuomo Talven  kanssa vuonna 1979. Walliuksen mukaan idea Kansanradiosta syntyi juttumatkalla Turkuun. Alkuvaiheessa toimittajat tapasivat ihmisiä eri puolilla maata ja reissasivat paljon. Wallius on iloinen siitä, että Kansanradio on yhä voimissaan.
 – Tosi lämmin tunne. Siitä olen iloinen, että se jaksaa kiinnostaa ihmisiä, Seija Wallius sanoi.
 Tavallista pidemmässä juhlalähetyksessä kuultiin myös palasia menneiltä vuosilta. Suomalaiset ovat vuosien varrella puhuneet Kansanradiossa kaikenlaisesta maan ja taivaan välillä.
 Täältä voit kuunnella otteita alkuvuosien lähetyksistä.
 Täältä voit puolestaan kuunnella Kansanradion uusimpia lähetyksiä .
 Kimmo Hiltunen / Yle
 Juontaja Jaana Selin: Tiedetään, että Kansanradiossa on ihminen, joka kuuntelee
 Vuonna 1979 aloitettu Kansanradio saa yhä vuosittain noin 10 000 yhteydenottoa. Ihmisten mielipiteitä, näkemyksiä ja tarinoita tulee niin puhelimitse, sähköpostitse kuin kirjeinä. Kaikki käydään läpi.
 – Kirjepostia tulee tänä päivänä yllättävän paljon, jopa enemmän kuin vaikkapa kymmenen vuotta sitten. Kyllä me saamme juosta postilaatikolla aika usein, juontaja Jaana Selin kertoo.
 Kansanradiota 15 vuotta juontanut, syksyllä eläkkeelle siirtyvä Jaana Selin uskoo, että ohjelma pitää pintansa jatkossakin. Hän arvelee Kansanradion pitkän ja suuren suosion syyksi helpon lähestyttävyyden.
 – On vielä paljon ihmisiä, jotka eivät halua kertoa mielipiteitään esimerkiksi sosiaalisessa mediassa. Meillä on matala kynnys. On helppoa soittaa, ehkä tuttuun ja turvalliseen numeroon. Tiedetään, että siellä on ihminen, joka kuuntelee, Selin sanoo.
 Kansanradiolla on vankkumattomat faninsa, joihin kuuluu nuoriakin. Selinin mukaan osa heistä kuuntelee Kansanradiota pilke silmäkulmassa, mutta nuoria kiinnostavat myös iäkkäiden ihmisten kokemukset.
 – Tarinat ovat yksi tärkeimmistä syistä. He myös arvostavat sitä, että kuulevat jonkun iäkkäämmän ihmisen kertoman jutun ja ajattelevat että voi vitsi, tuollaistako heillä on elämässään ollut!
 Lue lisää:
 Tosikot ja veitikat ovat saaneet äänensä kuuluviin Kansanradiossa jo 40 vuotta

40-vuotias Kansanradio sai vuolaat onnittelut – juhlalähetyksessä mukana presidenttikin: "Nyt kun meillä on oma mökki, veikkaan että siellä myös Kansanradio soi"


Summary: Paikoin mitatut lukemat ovat vuodenaikaan nähden harvinaisen korkeita.

Länsi-Suomessa on tänään mitattu monin paikoin hellerajan ylittäneitä lämpötiloja. Helteestä voidaan Suomessa puhua, kun päivän ylin lämpötila on yli 25 celsiusastetta.
 Päivän korkeimmat lukemat mitattiin viiden aikaan illalla Satakunnassa Porissa. Siellä rautatiesemalla lämpötila nousi 27,2 asteeseen. Lukema on samalla koko vuoden toistaiseksi korkein lämpötila.
 Seuraavaksi korkeimmat lukemat mitattiin Ylivieskassa ja Raumalla, joissa mittari näytti 26,8 astetta. Näin korkea lämpötila toistuu Ylivieskan korkeudella tähän aikaan vuodesta vain noin kerran 30 vuodessa, kerrotaan Ilmatieteen laitokselta.
 Kaikkiaan helleraja on tänään ylittynyt 20 paikkakunnalla Varsinais-Suomesta aina Pohjois-Pohjanmaalle yltävällä alueella. Lisäksi monin paikoin hellerajasta on jääty vain muutamia asteen kymmesosia.

Helleraja rikottu 20 paikkakunnalla – Porissa yli 27 astetta


Summary: Iskun kohteena oli matkailijoiden linja-auto.

Kairossa on tehty terrori-isku matkailijoiden linja-autoa vastaan, kertovat turvallisuuslähteet.
 Ainakin 16 ihmisen kerrotaan haavoittuneen. Vahvistamattoman tiedon mukaan heistä osa oli egyptiläisiä ja osa eteläafrikkalaisia.
 Isku tapahtui lähellä Gizan pyramideja, uuden egyptiläisen museon luona.
 Iskun tekijästä ei toistaiseksi ole tietoa.

Terrori-isku Egyptin pyramideilla – 16 ihmistä haavoittunut


Summary: Suomen edustaja pärjää seuraavan kerran Euroviisuissa rehellisyydellä, ennustaa Yle Uutisten kulttuuritoimittaja Mattias Mattila.

Hyvä läppä, joka saattaa toimia.
 Näin optimistisesti ajattelin, kun Daruden eli  Ville Virtasen  valinta Suomen Euroviisu-edustajaksi julkistettiin tammikuun lopulla.
 Reilun viikon kuluttua oli aika esitellä kappaleet. Ensimmäiseksi tarjoiltiin  Release Me , jonka ihan lupaava alku ei koskaan varsinaisesti lunasta. Kappaleen huipennus sentään tuntuu edes osittain mahanpohjassa, kunhan volumenappi on ruuvattuna kaakkoon.
 Toisena vuorossa oli  Superman . Kokonaisuutena tunne lunastamattomuudesta säilyi. Odotettu  Sandstorm -soundi hukkui tasapaksuun massaan. Missä on tajunnan räjäyttävä bassodroppi artistilta, joka tunnetaan nimenomaan  Sandstormin  tajunnan räjäyttävästä bassodropista?
 Tai paremmin, miksei soundia viety uusiin sfääreihin vaikkapa täysin erilaisessa kontekstissa? Lukemattomat mahdollisuudet jäivät käyttämättä.
 Lopulta oli  Look Awayn  vuoro. Viimeistään tämän biisin myötä alun optimismini vaihtui pessimismiin. Darude ei lähtenyt Euroviisuihin pilke silmäkulmassa. Darude ei pyrkinyt luomaan uutta millennium-buumia Suomeen ja Eurooppaan. Darude ei halunnut yllättää.
 Darude tuli kisaan sinänsä kunnioitettavasti omana itsenään eli vähän väsyneenä faijana. Sellainen ei kanna, kun vieressä kaveri laulaa populaarioopperaa metrien korkuisen seipään päällä, ja toisella puolella vedetään lekkeriksi sadomasokismileikeillä.
 Tilastot ovat karua luettavaa
 Varhain aamuyöllä julkistettujen kokonaistulosten perusteella Darude ja  Sebastian Rejman  jäivät heikkotasoisen semifinaalin jumboksi. Huono menestys on toki ikävää, muttei millään tapaa ennenkokematonta.
 Kaikki sen tietävät, ettei Suomi pärjää Euroviisuissa. Tällä vuosikymmenellä pääsimme finaaliin tasan neljä kertaa. Softenginen 11. sija Kööpenhaminassa 2014 tuntui voitolta.
 Tulosten valossa on turha väittää, että Ylen tapa valita edustaja diktaattorin elkein kahtena edellisenä vuotena olisi väärä. Otanta on toki pieni, mutta puolet, siis 50 prosenttia, Ylen valitsemista ehdokkaista on päässyt finaalivaiheeseen saakka.  Saara Aalto  teki sen rimaa hipoen viime vuonna.
 Kansan valitsemista ehdokkaista kolme kahdeksasta – 37,5 prosenttia – on päässyt finaaliin. Ennen uudistusta takana oli kolme peräkkäistä kuivaa vuotta:  Norma John ,  Sandhja  ja  Pertti Kurikan Nimipäivät  jäivät kukin armotta semifinaaleihin.
 Siinä missä Darude oli semifinaalinsa jumbo 23 pisteellä, Pertti Kurikan Nimipäivät oli yhtä lailla eränsä viimeinen 13 pisteellä. Rimanalituksia näyttää tapahtuvan – olipa äänessä Yle tai yleisö.
 Valinnassa kyllä osataan epäonnistua
 Yle tiedottaa vielä toukokuun aikana, millä tavalla vuoden 2020 Euroviisu-karsinta järjestetään.
 – Mietimme nyt eri vaihtoehtoja, että kuinka valinta tehdään. Meillä ei ole asian suhteen kiirettä, vaikka kaikilla muilla tuntuu olevan, tuottaja  Anssi Autio  toteaa puhelimessa.
 Tämän vuosikymmenen tilastojen valossa on se ja sama, mitä siellä päätetään. Todennäköisesti huonosti menee.
 Muutos on luvassa vasta, kun edustustaja itse sisäistää Euroviisujen luonteen maailman hullunkurisimpana musiikkikarnevaalina. Tyylilaji on vapaa, mutta ruuhkaa on lähes kaikissa sarakkeissa.
 Parhaan poppikappaleen tekee Ruotsi, ja överiseksikkyyttä on aina tarjolla jostain päin Itä-Eurooppaa. Ranska vetää halutessaan pisteet kotiin kielivalinnasta, ja joka kerta löytyy joku, jonka lavashow on juuri sopivasti liikaa.
 Meemipotentiaalia löytyy etelän temperamentista – ei pohjoisen jäykistelijöistä.
 Ennustankin, että Suomi pärjää seuraavan kerran Euroviisuissa balladilla. Sellaisella yksinkertaisella viisulla, jolla Hollanti voitti kisat viime yönä ensimmäistä kertaa yli neljäänkymmeneen vuoteen.
 Koskettava esitys kaipaa ennen kaikkea rehellisyyttä, ja sitä täältä päin Eurooppaa luulisi löytyvän.
 Kun oikea kappale ja esittäjä löytyvät, sen tuntee nahoissaan. Silloin on se ja sama, onko asialla ollut Yle vai yleisö. Molemmat pystyvät siihen, ja kumpikin osaa myös epäonnistua valinnassa pahanpäiväisesti.

Toimittajalta: Darude jäi semifinaalinsa viimeiseksi – Euroviisuissa rimanalituksia tapahtuu, olipa asialla Yle tai yleisö


Summary: Italia on ottanut käyttöön uuden sosiaalitukijärjestelmän. Se oli hallituspuolue Viiden tähden liikkeen tärkein vaalilupaus.

Italian uusi sosiaalitukijärjestelmä kantaa nimeä kansalaispalkka. Kyseessä on maan populistihallituksessa istuvan Viiden tähden liikkeen tärkein parlamenttivaalien edellä äänestäjilleen antama lupaus.
 Yle kokosi yhteen viisi kiinnostavinta kysymystä kansalaispalkasta.
 Kuka voi saada Italiassa kansalaispalkkaa ja kuinka paljon?
 Kansalaispalkkaa saadakseen on asuttava Italiassa yhtäjaksoisesti 10 vuoden ajan. Tukea voivat saada sekä italialaiset että maahanmuuttajat, jotka täyttävät tämän ehdon.
 Yksi henkilö voi saada kansalaispalkkaa vähintään 40 ja enintään 780 euroa kuukaudessa. Sitä voivat hakea pienituloiset ja työttömät, joiden vuositulot jäävät alle 9 360 euron eli 780 euron kuukaudessa.
 Myös työssä olevat ovat siis oikeutettuja kansalaispalkkaan, jos he tienaavat vähemmän kuin 780 euroa kuussa. Silloin tukisumma on maksimisumman ja palkan välinen erotus.
 Kansalaispalkasta 100 euroa voi nostaa kortilla käteisenä automaatista. Francesco Tosto
 Samaan aikaan kansalaispalkan kanssa tuli voimaan niin sanottu kansalaiseläke. Uudistuksen myötä myös ne eläkeläiset, jotka saavat kuukausittain alle 780 euron suuruista eläkettä, voivat hakea siihen täydennystä.
 Toukokuun alussa kansalaispaikkahakemuksia oli tullut yli miljoona, joista noin 75 prosenttia oli hyväksytty. Eniten hakemuksia tuli Etelä-Italiasta Campanian ja Sisilian maakunnista.
 Mikä vaikuttaa tuen saamiseen ja tukisummaan?
 Tuen saamiseen vaikuttavat esimerkiksi vuokran tai asuntolainan suuruus, perheen koko ja se, onko hakijalla omistusasuntoja ja -autoja. Myös muut sosiaaliturvatuet vaikuttavat tuen saamiseen ja määrään.
 Italiassa on ennestään työttömyysturvajärjestelmä, minkä puitteissa työttömäksi jäävä saa työttömyyskorvausta tietylle ajalle. Kaikille suunnattua, toimeentuloa täydentävää tukea Italiassa ei ole aiemmin ollut.
 Ylen haastattelema 61-vuotias roomalainen  Massimo Filipponi  menetti vuonna 2012 talouskriisin myötä työpaikkansa multimediayrityksessä. Kun hänen perustamansa kulttuurialalla toiminut yritys menetti toimitilansa puolitoista vuotta sitten, hän jäi kokonaan ilman tuloja. Siksi hän haki maaliskuussa kansalaispalkkaa.
 Filipponille myönnettiin vajaan 500 euron suuruinen tuki. Hän jäi vaille korkeinta summaa, sillä asuu Roomassa kunnan asunnossa, josta maksaa vain pientä vuokraa.
 – Tuki on helpottanut elämääni. Olen saanut takaisin kunniani, kun ei tarvitse koko ajan lainata rahaa lähipiiriltä. Minulla on rahaa ostaa uusi siisti paita, ja pystyn myös käymään toisella puolella kaupunkia työhaastatteluissa.

Massimo Filipponi haki kansalaispalkkaa, sillä jäi ilman tuloja menetettyään viimeisen viiden vuoden aikana kaksi työpaikkaa.  Francesco Tosto
 Mihin tuen saaja sitoutuu?
 Nimestään huolimatta kyseessä ei ole vastikkeeton perustulo vaan enemmänkin suomalaista työttömyysturvaa vastaava tuki.
 Työtön kansalaispalkan saaja allekirjoittaa työllistymiseen tähtäävän sopimuksen, joka edellyttää, että tuen saaja hyväksyy työvoimatoimiston hänelle tarjoaman työn. Tuki katkaistaan, jos tuen saaja kieltäytyy kolmesta työtarjouksesta.
 Työllisyysehdon pelisäännöt ovat käytännössä vielä epäselvät. Kansalaispalkkauudistusta on arvosteltu siitä, että se on toteutettu hutiloiden. Italia on palkkaamassa työvoimatoimistoihin tuhansia uusia virkailijoita välittämään työtarjouksia kansalaispalkan saajille, mutta prosessi on viivästynyt. Reilu miljoona hakemusta on ruuhkauttanut hakupalvelun pahasti.
 Filipponi kertoo, että hänellekin on vielä epäselvää, miten työllistymisehto käytännössä toimii.
 – Minua on vain pyydetty ilmoittautumaan työvoimatoimistoon ennen kuun loppua. Sittenhän sen näkee.
 Massimo Filipponi maksaa kansalaispalkkakortilla ostoksiaan ruokakaupassa Rooman Tor Bella Monacan kaupunginosassa. Francesco Tosto
 Mihin kansalaispalkkaa voi käyttää?
 Tuen saaja saa kortin, jonne tukisumma ladataan. Sitä voi käyttää pankkikortin tavoin esimerkiksi päivittäistavarakaupoissa ja apteekeissa. Sillä voi myös maksaa laskuja ja osan vuokrasta. Lisäksi 100 euroa voi nostaa käteisenä automaatista.
 Filipponin mukaan tuki on parantanut hänen elämänlaatuaan ja helpottanut arkipäiviä. Kotona voi vaihtaa palaneet lamput ja joskus voi ostaa sellaistakin ruokaa, mitä oikeasti tekee mieli – ei vain sitä halvinta, Filipponi sanoo.
 – Aiemmin kävin ruokaostoksilla kahdesti kuussa, nyt voin täydentää ostoksia vähän viikon mittaan. Tykkään käydä ostamassa vihanneksia torilla, jossa ne ovat edullisempia, mutta siellä kortti ei käy.
 Kansalaispalkkakorttia ei voi käyttää tupakkatuotteiden ostamiseen automaatista eikä rahapelien pelaamiseen. Sillä ei voi myöskään tehdä ostoksia verkossa.
 Paljonko järjestelmä maksaa valtiolle ja kuka siitä päätti?
 Viiden tähden liikkeen ajatellaan voittaneen kansalaispalkkaa luvattuaan ääniä etenkin köyhästä, korkeiden työttömyyslukujen vaivaamasta Etelä-Italiasta.
 Kansalaispalkan on sanottu maksavan hallitukselle reilut kuusi ja puoli miljardia euroa ensimmäisenä vuonna. Uusi tukijärjestelmä oli osasyy Italian ja EU-komission viime syksyn budjettikiistaan.
 EU ei hyväksynyt roimasti velkaantuneen Italian populistihallituksen suunnittelemaa “kansan budjettia.” Sopu saatiin Italian kevyiden myönnytysten myötä, mutta hallitus on silti alkuvuonna toteuttanut osan uudistusohjelmaansa.

Massimo Filipponi on asunut Rooman Tor Bella Monacan pahamaineisessa kaupunginosassa vuosikymmeniä.  Francesco Tosto
 Filipponi ei äänestänyt Viiden tähden liikettä, mutta pitää tukiuudistusta koko yhteiskunnan kannalta hyvänä asiana. Häntä kuitenkin ärsyttää se kuva, joka monilla italialaisilla kansalaispalkan hakijoista on.
 – He ajattelevat, että istumme sohvalla emmekä tee mitään. Todellisuudessa joukossamme on korkeakoulutettuja, opettajia ja niin edelleen. Minä olen tehnyt töitä koko elämäni. Viime vuosina minulla on ollut huonoa onnea, ja on oikein, että valtio auttaa minun kaltaisiani ihmisiä pääsemään jaloilleni, Filipponi sanoo.
 Lue lisää:
 Analyysi: Rooman pieni suunnanmuutos ja Ranskan keltaliivit pelastivat Italian sanktiomenettelyltä  19.12.2018
 Määrätäänkö Italialle miljardisakot alijäämän takia? Kuusi kysymystä Italian ja EU:n velkakiistasta – Unioni voi avata rangaistusmenettelyn tänään 21.11.2018
 Italian hallitusohjelma julki: Veroprosentti 15 tai 20 kaikille, kansalaispalkka, lisää vankiloita, pidemmät rangaistukset...  18.5.2019
 Italian hallitusta muodostava Viiden tähden liike on "suuri tuntematon" – 5 tähdellistä syytä, miksi Eurooppa on varuillaan  17.5.2019

Näin toimii Italian kiistelty kansalaispalkka – enimmillään 780 euroa, tuki katkaistaan, jos kieltäytyy kolmesta työtarjouksesta


Summary: Palkittu kirjailija on Björkin ystävä ja tuntee myös maan nuoret viisuedustajat, sillä "Islannissa kaikki tuntevat toisensa".

Islantilaiskirjailija  Sjón  (s. 1962) on saapunut Helsinkiin suoraan Israelista. Hän ei ollut Euroviisuissa kannattamassa Islannin omintakeista elektrobändiä, vaan esiintymässä Jerusalemissa kirjallisuusfestivaalilla. Tietenkin Sjón tuntee myös maansa euroviisuedustajat – Islanti on pieni maa.
 – Tunnen hyvin  Matthíaksen  (Hatarin tummahiuksinen laulaja) isän hyvin. Pyörimme nuorina samoissa musiikkipiireissä. Matthías on valmistunut dramaturgiksi, joten kaikki lavalla nähty on viimeisen päälle mietittyä. On ollut kiinnostavaa seurata heidän tietään Euroviisuihin, missä heidän ei tietenkään kuuluisi olla, Sjón nauraa.
 Tällä Sjón viittaa yhtyeen arvoihin. Se on julistautunut antikapitalistiseksi taidekollektiiviksi. Viisujen aikana on tullut jo selväksi, mitä mieltä yhtye on Israelin politiikasta.
 – Luulen, että heille oli vaikea päätös ylipäätään lähteä esiintymään Israeliin.
 Sjón sen sijaan ei miettinyt hetkeäkään, kun hän sai kutsun Jerusalemin kirjallisuusfestivaalille. Hänen vuonna 2003 ilmestynyt romaaninsa  Skugga-Baldur  on juuri käännetty suoraan islannista hepreaksi. Lisäksi hän pääsi lavalle keskustelemaan ihailemansa israelilaiskirjailijan  David Grossmanin  kanssa.
 – Grossman ja myös muut suuret israelilaiskirjailijat ovat rauhanaatteen puolestapuhujia ja tuovat sen esiin myös tuotannossaan. He, jos jotkut tietävät, mistä puhuvat.
 David Grossmanin poika kuoli raketti-iskussa ollessaan Israelin armeijan palveluksessa.
 Sjón on mukana Nobel-palkinnon veikkauksissa
 Suomessa Sjón esiintyi Helsinki Lit -kirjallisuusfestivaalilla. Voi katsoa keskustelun  täältä . Islantilaiskirjailijalla on vankka lukijakunta Suomessa, vaikka hänen kirjansa eivät päästä helpolla. Sjón vaihtelee tyylilajeja ja on hyvin viehtynyt kokeellisuuteen.
 Tuorein suomennettu romaani  CoDex 1962  on trilogia. Sen ensimmäinen osa syntyi jo vuonna 1994. Sjón meni kertomaan haastattelussa, että tekeillä on trilogia. Oikeasti hänellä ei ollut vielä hajuakaan jatko-osista, mutta luvattu mikä luvattu.
 – Uskomatonta, mutta ihmiset alkoivat odottaa jatkoa. Eivät monet, mutta tunsin kuitenkin syyllisyyttä ja päätin tehdä trilogian.
 CoDex 1962 trilogia julkaistiin nyt yksissä kansissa.  Kirjan ensimmäinen osa on suomennettu jo vuonna 2004. Pekka Tynell / Yle
 Viisivuotiseksi urakaksi kaavailtu kirjaprojekti kuitenkin venyi. Välissä syntyi lukuisia muita kirjoja, kuten Pohjoismaiden neuvoston palkitsema  Skugga-Baldur  . Trilogian teko venyi lähes 25 vuoden pituiseksi, sillä viimeisin osa julkaistiin Islannissa kolme vuotta sitten.
 Sjón on arvostettu kirjailija maailmalla ja hänen teoksiaan on käännetty useille kielille. Aika ajoin hänen nimensä on vilahdellut myös Nobel-palkinnon veikkauksissa.
 Sjón kauppasi runokirjaansa kadulla ja bussissa
 Uransa Sjón aloitti kirjaimellisesti kadulta. Hän kirjoitti ensimmäisen runokokoelmansa 15-vuotiaana. Islannissa oli tuohon aikaan vahva omakustannnekulttuuri, joten Sjón, jonka oikea nimi on Sigurjón Birgir Sigurðsson, päätti myös ottaa kopioita runokirjastaan. Hän kaupitteli niitä kadulla ja bussissa.
 – Olin aivan pihalla. Luulin, että kirjakaupat ottaisivat yhteyttä minuun. Niin ei käynyt, joten laadin pienen lehdistötiedotteen.
 Tiedote julkaistiin paikallisessa lehdessä, mutta painossa oli tapahtunut sekaannus. Sjónista kertovan jutun kuvassa oli vanha mies ja Sjónin kuva oli taas tästä miehestä kertovassa jutussa. Tiedotusstrategia ei siis mennyt ihan putkeen, joten Sjón päätti lähestyä itse kirjakauppoja. Se kannatti, sillä ensimmäistä runoteosta myytiin noin 150 kappaletta, mikä on hyvin Reykjavikin kokoisessa kaupungissa.
 Sjón on kirjoittanut myös lastenkirjoja ja librettoja. Pekka Tynell / Yle
 Sysäyksen runouteen Sjón sai jo koulussa. Islannissa annettiin heti koulutaipaleen alussa kaikille koululaisille kirja, jossa oli islantilaista runoutta.
 – Saimme kirjan noin kahdeksanvuotiaana ja sitä luettiin useita vuosia.
 Tärkeä suunnannäyttäjä oli myös  David Bowie . Nuori Sjón ihaili häntä musiikintekijänä, hahmona ja sanoittajana.
 – Tajusin miten sanoja voi käyttää surrealistisesti. Bowie puski minua kirjallisuuden suuntaan. Teininä musiikki oli elämän tärkein juttu ja se oli minun tieni kulttuuriin.
 Oscar-gaala oli kuin vuotuinen firman juhla
 Runoilun ohella Sjón pyöri myös Reykjavikin musiikkiskenessä. Koska piirit ovat pienet, Sjón tutustui tietenkin  Björkiin  jo teini-iässä. He ovat edelleen hyviä ystäviä.
 Sjón oli mukana Sugarcubes-bändissä ja on tehnyt sanoituksia myös Björkin soololevyille. Suurin meriitti on kuitenkin lyriikat  Dancer in the Dark  -elokuvaan, johon Björk teki musiikin ja esitti myös pääosan. Laulu  I´ve seen it all  sai Oscar-ehdokkuuden.
 – Se oli valtava yllätys. Tällainen runoilija Reykjavikista on yhtäkkiä punaisella matolla Oscar-gaalassa. Se oli kuin unta!
 Gaalan aikana Sjón joutui vähän väliä nipistelemään itseään. Olo oli niin epätodellinen. Suurena elokuvanystävänä hän oli aina katsonut gaalaa omalla kotisohvallaan ja nyt hän oli aivan väärällä puolella televisiota, siellä sisällä. Kiinnostavinta oli kuitenkin tauolla, kun kaikki filmitähdet ja kuuluisuudet kävivät vessassa aivan kuten normaalit ihmiset.
 – Siellä he juttelivat niitä näitä ja kyselivät toisiltaan kuulumisia. Se oli kuin minkä tahansa firman vuotuinen juhla.
 Laulu ei saanut Oscaria, mutta kokemus elokuvamaailmasta ja ohjaaja  Lars von Trierin  kanssa työskentelystä oli antoisaa. Sjónilla sujui hyvin von Trierin kanssa, jota pidetään vaikeana persoonana.
 – Meillä oli loistavat välit. Pidimme pari tiivistä työsessiota pienellä kesämökillä Kööpenhaminan lähellä. Meillä oli paljon yhteistä juteltavaa yhteiskunnasta ja kulttuurista.
 Sen sijaan Björkin kanssa von Trier riiteli koko ajan. Sjónin mukaan heidän välillään vallitsi perinteinen valtataistelu. Kumpikaan ei ollut tottunut tekemään myönnytyksiä.
 – Olin siinä välissä kuin avioerolapsi. Yritin miellyttää kumpaakin ja pitää heidät hyvällä tuulella.
 Vaikka yhteistyö von Trierin kanssa vei Sjónin Oscar-gaalaan asti, nostaa kirjailija paljon tärkeämmäksi toisen elokuvatyönsä. Hän sai tehdä Björkin kanssa tunnuskappaleen  Muumi ja punainen pyrstötähti  -animaatioon (2010).
 – Minun ikäpolveni edustajat ovat suuria muumifaneja, joten se oli suuri kunnia. Rakastan etenkin Muumipapan pohdiskelevaa melankoliaa.
 Hahmo on niin tärkeä, että Sjónilla on kolme Muumipappa-mukia: yksi kotona, toinen kesämökillä ja kolmas kulkee mukana reissuilla.
 Islannissa luovuus on osa kansallista identiteettiä
 Islannissa kirjallisuuden asema on vahva. Sitä arvostetaan ja pienellä maalla on monta kirjoihin liittyvää ennätystä. Saarivaltiossa julkaistaan asukasta kohden eniten kirjoja maailmassa. Myös kirjastolainat ovat maailman huippua.
 – Toki meilläkin on samoja ongelmia kuin muualla. Esimerkiksi poikien lukeminen on vähentynyt.
 Islannissa kulttuuria arvostetaan. Etenkin kirjallisuudella on tärkeä asema. Pekka Tynell / Yle
 Pieneen väkimäärään (n. 350 000) nähden Islannista on tullut paljon tunnettuja kulttuurintekijöitä.
 – Meillä on sellainen henki, että aina voi kokeilla. Kukaan ei kyseenalaistanut minua 15-vuotiaana, kun halusin julkaista runoja.
 Viime vuosikymmenten kuluessa islantilaiset ovat omaksuneet olevansa kulttuurikansaa. Sjónin mukaan luovuudesta on tullut osa kansallista identiteettiä.
 –Jokaisella on tunne, että voi osallistua kulttuurielämään. Jotkut kokeilevat vain yhden teoksen verran ja joidenkin ura vie pidemmälle. Se ei ole niin vakavaa.
 Yrittäjiä on paljon. Kirjoja julkaistaan, musiikkia ja elokuvia tehdään. Kilpailu on kuitenkin tervettä ja kannustavaa, ainakin Sjónin mielestä.
 – En ole huomannut kovin montaa puukkoa selässäni. Tai sitten en vain tunne niitä.
 Voit katsoa  täältä  Helsinki Lit -kirjallisuusfestivaalin keskustelut.

Islantilaiskirjailija Sjón aloitti uransa myymällä runojaan kadulla ja päätyi lopulta Oscar-gaalaan: "Islannissa on henki, että kaikki ovat luovia ja aina voi yrittää"


Summary: Yhtiöjärjestyksen muuttaminen jälkikäteen vaatii kaikkien osakkaiden suostumuksen.

Paikoin rajustikin yleistynyt asuintilojen lyhytaikainen vuokraaminen esimerkiksi AirBnB-palvelun kautta on saanut osan taloyhtiöistä pohtimaan sitä, voisiko AirBnB-toiminnan kieltää. Vastaus on kyllä, mutta helppoa se ei ole.
 Kiinteistöliiton mukaan kyselyjä lyhytaikaisen majoitustoiminnan kieltämisestä taloyhtiössä tulee taloyhtiöiltä harvemmin kuin kerran viikossa. Yksi kieltoa pohtiva taloyhtiö on Kemin keskustassa Nahkurinkadulla sijaitseva kerrostaloyhtiö.
 Asiaa on pohdittu asukkaiden kesken ja taloyhtiön hallituksessa. Kieltämistä puoltaa moni seikka, sanoo hallituksen puheenjohtaja  Seppo Vuori .
 – Talon ilmapiiri mahdollisesti heikkenisi ja rauhattomuus lisääntyisi vuokraustoiminan seurauksena, Vuori sanoo.
 Vuori olettaa myös kunnossapito- ja käyttökustannusten kasvavan käytön lisääntyessä. Samoin huoltoyhtiön, isännöitsijän ja taloyhtiön hallituksen työt.
 Kiellon taakse pitäisi saada myös vuokraajat itse
 Kiinteistöliiton lakiasiantuntija  Virpi Hienosen  mukaan kaiken vuokrauksen tai lyhytaikaisen majoittamisen kieltämisen kirjaaminen olemassaolevaan taloyhtiön yhtiöjärjestykseen on mahdollista, mutta vaikeaa. Päätöksen taakse pitäisi saada kaikki osakkaat – myös ne, jotka käyttävät huoneistoaan lyhytaikaiseen vuokraamiseen.
 – Markkinatuomioistuin on tehnyt päätöksen, että tällainen yhtiöjärjestyksen muutos vaatii kaikkien osakkeenomistajien suostumuksen, Hienonen sanoo.
 Mikäli esimerkiksi joku osakkeenomistaja on alkanut saada merkittäviä ansioita Airbnb-majoituksista, tai edes suunnittelee majoitustoiminnan aloittamista, voi hän yksinään torpata esityksen jättämällä suostumuksensa yhtiöjärjestyksen muuttamiseen antamatta.
 Sen sijaan uuden, toimintansa aloittavan asunto-osakeyhtiön yhtiöjärjestykseen rajoituspykälä on helppo kirjata.
 Lyhytaikainen majoitus ja sen kieltäminen Lyhytaikaisen majoitustoiminnan kieltäminen taloyhtiössä vaatii kaikkien osakkeenomistajien suostumuksen. Asiasta on markkinatuomioistuimen päätös. Vakituiset asukkaat pelkäävät erityisesti häiriöitä ja yhteisten tilojen sotkeutumista ja kulumista. Kiinteistöliittoon otetaan vain harvakseltaan yhteyttä AirBnB-toiminnasta aiheutuvien ongelmien vuoksi.
 Ongelmia tulee tietoon harvoin
 Hienosen mukaan satunnainen majoitustoiminta aiheuttaa harvoin ongelmia. Helpoimpia tilanteita ovat ne, joissa joko koko talo on vuokrauskäytössä tai sitten vain yksi tai kaksi satunnaisesti vuokrattavaa huoneistoa.
 – Vaikeuksia voi tulla, mikäli talossa on paljon sekä vakituisesti asuvia että lyhytaikaisesti majoittuvia. Suuresta ongelmasta ei ole kyse, Airbnb-toimintaan liittyvien ongelmien vouksi meihin ollaan yhteyksissa harvakseltaan, kertoo Hienonen.
 Markkinatuomioistuin on tehnyt päätöksen, että tällainen yhtiöjärjestyksen muutos vaatii kaikkien osakkeenomistajien suostumuksen.  Virpi Hienonen
 Lomaansa viettävien matkailijoiden elämänmeno on todennäköisesti asteen riehakkaampaa kuin keskustan kerrostalossa nykymeno. Myös esimerkiksi rappukäytävässä käyttäymisen kulttuuri voi olla hyvin erilainen suomalaisten vakituisten asukkaiden ja eteläeurooppalaisten turistien välillä.
 Moni miettii, harva on ryhtynyt toimiin
 Seppo Vuoren puheenjohtama taloyhtiö ei kuitenkaan ole ainoa, joka selvittää mahdollisuutta kieltää Airbnb- ja vastaava toiminta talossa. Pelkästään Meri-Lapissa tällaisia taloyhtiöitä on useita.
 – Minun hoitamissani taloyhtiöissä kolmessa tai neljässä on käyty keskusteluja aiheesta, kertoo isännöitsijä  Kirsi Hytönen  Arenna Oy:stä.
 Alkuselvittelyä pidemmälle ei Hytösen isännöimissä taloissa ole toistaiseksi edetty. Torniossa on kielto tulossa parin taloyhtiön seuraavan kokouksen esityslistalle.
 Lue myös:
 Alkaako Helsinki suitsia Airbnb-majoittajien toimintaa? Apulaispormestari Sinnemäen mielestä rajoituksille ei ole vielä tarvetta
 Airbnb-majoituksen suosio on kasvanut huimasti Lapissa
 Airbnb on kymmenien miljoonien bisnes Suomessa

Haluaisiko taloyhtiösi kieltää AirBnB-toiminnan? Se on mahdollista, mutta hyvin vaikeaa


Summary: Venäjältä löydettyjä talvi- ja jatkosodan sotilaita on haudattu tänään Lappeenrannassa.

Sankarihautausmaan vihreällä nurmella makaa viisikymmentä pientä arkkua. Niiden sisällä olevat suomalaissotilaiden jäännökset ovat odottaneet kotiinpääsyä yli 70 vuotta.
 Kenttäpiispa  Pekka Särkiö  työntää pienen lapionsa hiekkaan ja tekee arkun päälle hiekasta hennon ristin. Jokaisen arkun sisälle kuuluvat pappien sanat.
 – Maasta sinä olet tullut, maaksi pitää sinun jälleen tulla.
 Kadetit ovat valmiina nostamaan arkut yksitellen hautaan. Vainajat pääsevät sotaveljiensä viereen, sillä tänne Lappeenrannan sankarihautausmaalle on tätä ennen haudattu jo 800 Venäjältä löydettyä tuntemattomaksi jäänyttä sotavainajaa.
 Pitkä sotamatka on lopullisesti ohi.
 Papit siunasivat vainajat viimeiselle matkalle. Petri Kivimäki/Yle
 Vuosien etsinnät
 Talvi- ja jatkosodassa taisteluissa kuoli niin paljon sotilaita, että  läheskään kaikkia surmansa saaneita  suomalaisia sotilaitaei pystytty tuomaan rintamalta kotiin. Sota-alueille jäi peräti yli 10 000 sotilasta, joiden lopullisesta kohtalosta ei ole varmuutta.
 Suurin osa sai surmansa tulituksessa. Kotona odottavat omaiset ovat silti joutuneet pohtimaan, onko isä, veli tai poika jäänyt vangiksi.
 Tänään sunnuntaina Kaatuneitten muistopäivänä Lappeenrantaan haudatut tuntemattomat sotilaat on löydetty parin viime kesän aikana Laatokan Karjalasta, Karjalankannakselta ja Maaselän tuntumasta.
 50 vainjan jäännökset oli aseteltu pieniin arkkuihin. Arkkujen sisällä on yleensä luu tai luita.  Petri Kivimäki/Yle
 Vainajia on Venäjältä etsitty jo parin vuosikymmenen ajan. Lappeenrantalainen  Hannu Talonpoika  aloitti vapaaehtoisessa etsintäryhmässä keväällä 2006.
 Hänen ensimmäinen matkansa oli Tali–Ihantalan alueella Portinhoikassa. Toinen matka samana vuonna oli Nurmilammelle, josta löytyi rajajääkäripataljoona 2:n miehiä.
 – Sinne oli jäänyt noin 40 miestä. Tähän mennessä olemme löytäneet sieltä maastosta pari joukkohautaa ja muutaman yksittäisen vainajan, kertoo Talonpoika.
 Sotapäiväkirjat auttavat
 Joukkohaudat selittyvät sillä, että jatkosodan päätyttyä kesäkuussa 1944 venäläiset siivosivat sota-aluetta ja hautasivat mätäneviä ruumiita esimerkiksi valmiisiin kranaattikuoppiin.
 Hannu Talonpoika kertoo, että he saavat haarukoitua kohteen mahdollisimman tarkasti tutustumalla muun muassa sotapäiväkirjoihin.
 Lappeenrannan sankarihautausmaalle on haudattu noin 850 tuntemattomaksi jäänytta sotavainajaa.  Petri Kivimäki/Yle
 Etsinnöissä käytetään nykyään tarkkoja metallinilmaisimia. Niiden avulla maasta toivotaan löytyvän esimerkiksi metallinen vyönsolki, henkselin metalliosa, kolikko tai nappi, joka johdattaisi vainajan lähelle.
 – Suurin osa ilmaisimen vingahduksista tulee sirpaleista tai luodeista. Hyvällä tuurilla löytyy vyön solki.
 Yksi etsintätapa on myös käyttää metallirassia.
 – Sillä painellaan, jos maakerroksen alta löytyisi löysä kerros. Jso se osuu luuhun, voi kuulua sellainen sopiva kopse, kertoo Talonpoika.
 Parasta olisi, jos löytyisi sotilaan tuntolevy. Se varmistaisi, kuka suomalainen sotilas on kyseessä. Suurin osa jää kuitenkin tunnistamatta. Tähän mennessä Venäjältä löytyneistä 1 300 sotavainajasta vain 377 on tunnistettu.
 Jos sotavainaja tunnistetaan, hän pääsee oman kotiseurakuntansa sankarihautausmaahan. Tunnistamattomat haudataan Lappeenrannan sankarihautausmaalle.
 Sankarihautajaisia oli  kutsuvieraiden lisäksi seuraamassa satoja ihmisiä.  Petri Kivimäki/Yle
 Arkut vierekkäin
 Rakuunasoittokunta soittaa Narvan marssia Lappeenrannan sankarihautausmaalla. Kadetit nostavat arkut hautaan. Monen katsojan poskella kyynel.
 Kukaan ei tiedä, vaikka nyt viimeisellä matkalla olisi oma isä.
 Kadettikersantti  Meri Karjalainen  on ylpeä, että pääsi mukaan näin arvokkaaseen tilaisuuteen.
 – Minua kosketti erityisesti se, että näistä kaatuneista osa voi olla minua viisi tai kuusi vuotta nuorempia. Heillä kaikilla olisi ollut elämä edessään, mutta he ovat antaneet henkensä tälle isänmaalle, kertoo Karjalainen.
 Sota-aikana puhuttiin, että _veljeä ei jätetä. _Tämä ajatus elää kadettikersantti Karjalaisen mielestä Puolustusvoimissa edelleen.
 Kadettikersantti Meri Karjalainen ojentaa seppelettä.  Kalle Purhonen / Yle
 – Tällaista henkeä tai yhteenkuuluvaisuuden tunnetta en ole kokenut missään muualla. Yhteiset kokemukset yhdistävät ja luovat luottamusta siihen, että veljeä tai sisarta ei jätetä. Mieluummin antaa oman henkensä, jotta voi kaverin pelastaa, sanoo Karjalainen.
 Arkkujen päälle laitetaan kansi ja viereen asetetaan seppeleet. Sitten seppelepartiot lähtevät kohti lähellä sijaitsevia paikallisia hautamuistomerkkejä.
 Yleisön joukosta kävelee nainen pieni kukkapuska kädessään. Hän laskee kukat hautakannen päälle ja laskee katseensa vakavana alas.
 Viimeisiä sankarihautajaisia
 Sotavainajien etsintää Venäjällä organisoi valtioneuvoston valtuuttamana Sotavainajien muiston vaalimisyhdistys. Nykyisin Venäjällä on joka kesä puolenkymmentä suomalaista etsintäryhmää.
 Suurena apuna ovat myös venäläiset etsintäryhmät. He ovat löytäneet paljon suomalaisia sotavainajia. Esimerkiksi nyt hautaan päässeistä suurin osa on venäläisten löytämiä.
 Sota-alueilla on vielä löytymättä 10 000 suomalaissotilaan jäännökset.  Petri Kivimäki/Yle
 Samaan aikaan Lappeenrannan tilaisuuden kanssa on myös kaksi tunnistettujen vainajien sankarihautajaistilaisuutta.
 – Kaksi näistä tunnistetuista vainajista haudataan Suomussalmella ja Ivalossa, kertoo Sotavainajien muiston vaalimisyhdistyksen puheenjohtaja  Pertti Suominen .
 Tänään Lappeenrannassa vietettiin tuntemattomiksi jääneiden sotavainajien sankarihautajaisia 13. kerran. Väistämätön tosiasia on, että kovin monta kertaa sankarihautajaisia ei enää vietetä.
 – Me olemme arvioineet, että etsintätyö jatkuu vielä noin kymmenen vuotta. Etsintäalueilla – varsinkin Kannaksella – tapahtuu paljon muutoksia. Siellä rakennetaan teitä ja taloja, mikä muokkaa maastoa ja jäljet häviävät.
 Myös maastossa olevat luut alkavat hapristua ja tuntolevyt ruostua puhki.
 – Hämmästyttävän hyvin ne ovat kestäneet 70–80 vuotta, mutta erityisesti luujäänteet alkavat olla siinä kunnossa, ettei niistä saa erotettua DNA:ta.
 Seppo Maukonen (vas.), Hannu Talonpoika ja Matti Tammi ovat Venäjällä olleet etsimässä sinne jääneitä suomalaissotilaita.  Kalle Purhonen / Yle
 Kesällä Viipuriin
 Tänä kesänäkin Venäjältä etsivät vainajia niin suomalaiset kuin venäläisetkin etsintäryhmät.
 – Aina on sellainen tunnelma, että voi kun löytyisi. Mutta vaikka olisi kuinka tarkat tiedot kaatumispaikasta, ei vain löydy, kertoo vainajia jo yli kymmenen vuotta etsinyt Hannu Talonpoika.
 Pettymyksistä huolimatta Talonpojan kesä menee etsinnöissä Viipurin ympäristössä. Helpot tapaukset ovat Talonpojan mukaan jo löytyneet, ja etsinnät vaikeutuvat kerta toisensa jälkeen.
 Välillä täytyy kävellä pitkiä matkoja tiettömien taipaleiden päähän, joissa maasto on yli 70 vuodessa ehtinyt muuttua moneen kertaan.
 Hannu Talonpoika toivoo, että mahdollisimman moni löytyneistä saataisiin tunnistettua.
 – Omaisille se on ollut hyvin tärkeää, kun on saatu sotilas oman seurakunnan multiin.
 Sotilaiden pitkä matka on nyt päättynyt.  Petri Kivimäki/Yle
 Lähde etsintäryhmän mukaan
 Yle Lappeenrannan toimittaja  Vesa Winberg  tapasi viime talvena Mika Albertssonin, joka useita kertoja on ollut etsimässä suomalaisia sotavainajia Venäjältä.
 Tapaamisen pohjalta syntyi neliosainen podcast-sarja "Kaveria ei jätetä". Kuuntele sarja  Ylen podcast-sivustolta .
 Lue seuraavaksi :  Isä katosi sodassa yli 70 vuotta sitten – nyt suomalaiset etsivät häntä Venäjän taistelutantereilta

Venäjältä löytyi 50 tuntematonta suomalaista sotilasta – pääsivät 70 vuoden odotuksen jälkeen vihdoin kotiin


Summary: MLL:n toimintaan osallistuakseen tytöllä ei tarvitse olla diagnoosia. Riittää, että tuntee tarvitsevansa apua.

Paimion parantolan neljänteen kerrokseen paistaa aurinko.
 Viisi yläkouluikäistä tyttöä ja heidän äitinsä näyttävät keskittyneiltä. Kukin äiti ja tytär työskentee oman pöytänsä ääressä ja maalaa pöytien kokoisille papereille. Joku käyttää sivellintä, joku sormiaan.
 Käynnissä on MLL:n Lasten ja nuorten kuntoutussäätiön Tyttö olet helmi! -ryhmän toinen tapaaminen. Ensimmäisellä kerralla tytöt ja äidit retkeilivät päivän metsässä, nyt vuorossa on taideterapeuttista toimintaa.
 Tavoitteena on parantaa tyttöjen ja äitien välistä suhdetta ja sitä kautta puuttua tyttöjen alkaviin mielenterveysoireisiin.
 – Tavoitteenamme on, että kun tuemme äidin ja tyttären välistä suhdetta, tytön oireilu ei pahenisi ja hän pärjäisi paremmin äidin tuella, sanoo psykologi ja hankepäällikkö  Niina Hakala .
 Tyttären ja äidin välisen suhteen rooli on murrosiässä merkittävä.
 – Äiti on tärkeä samaistumisen kohde. Toisaalta murrosiässä tyttö alkaa irtautua äidistä, jolloin äidin tuen rooli muuttuu, mutta myös korostuu, Hakala sanoo.
 Apua tyttöjen kasvavaan mielialaoireiluun
 Turun yliopistossa viime vuonna julkaiseman  tutkimuksen mukaan  nuorten mielenterveysoireilu vähenee, mutta tyttöjen masennus- ja ahdistusoireet lisääntyvät. Sen on huomannut myös Niina Hakala.
 – Ahdistusoireet ovat todella yleisiä. Tytöillä on eri asteisia masennusongelmia ja monin eri tavoin ilmenevää ahdistusta. Iso osa toiminnassa mukana olevista tytöistä on kiusattuja ja kokee yksinäisyyttä. Kaveripiirin ongelmat tai sen puute ovat tosi tavallisia, Hakala sanoo.
 MLL:n Tyttö olet helmi! -toimintaan osallistuvilta ei vaadita diagnoosia. Riittää, että on huoli asiasta. Osallistuvat tytöt ovatkin sellaisia, joille ei välttämättä muuten olisi tarjolla apua. Erikoissairaanhoidin piiriin he eivät vielä kuulu, mutta jotain apua pitäisi saada.
 Maksuttomaan toimintaan ovat oikeutettuja yhteistyökuntien yläkoululaiset. Mukana ovat Salo, Lieto, Masku, Mynämäki, Nousiainen, Paimio, Sauvo, Turun Puropellon koulu ja Turun tyttöjen talo.
 Niina Hakalan mukaan äidin ja tyttären suhteella on tärkeä vaikutus tyttöjen mielenterveysoireilun selättämiseen.  Paula Collin / Yle
 "Läheisyys on parantunut"
 Tyttö olet helmi! -toimintaan osallistuu tällä hetkellä 18 tyttöä. Yksi heistä on 13-vuotias lietolainen  Essi Tanninen , joka päätyi mukaan koulupsykologin suosituksesta.
 – Essi oireili murrosikää aika vahvasti. Meillä on iso perhe, eikä äidin aikaa ollut antaa niin paljon kuin Essi olisi tarvinnut sillä hetkellä. Täällä hän saa jakamatonta äidin aikaa ja pääsemme tekemään asioita yhdessä, mikä lähentää meitä, Essin äiti  Elli-Noora Hirvensalo  sanoo.
 Myös Essi itse on tyytyväinen. Hän kertoo tunnistaneensa joistain kavereistaan samoja piirteitä ja arvelee, että moni muukin hänen ikäisensä tyttö voisi hyötyä vastaavasta toiminnasta.
 – Olen huomannut, että meidän läheisyytemme on tullut paljon paremmaksi. Me osaamme kommunikoida paljon paremmin ja ymmärrämme toisiamme paljon paremmin, Essi Tanninen sanoo.
 Ryhmätapaamisten lisäksi toiminnassa hyödynnetään VIG-videoavusteista vuorovaikutteista ohjausta. Siinä kuvataan pieni videopätkä tytön ja äidin yhteisestä tekemisestä, minkä jälkeen video katsotaan yhdessä. Videolta poimitaan tyttären ja äidin jakamia hetkiä, joita sitten analysoidaan yhdessä.
 – Videolta näkee sen pienen kohtaamisen, jota normaalissa arjessa ei huomaa. Sen jälkeen niihin on arjessakin kiinnittänyt huomiota ja tajunnut, kuinka paljon niitä oikeasti tulee, Elli-Noora Hirvensalo sanoo.
 Sosiaali- ja terveysministeriön rahoittama toiminta jatkuu vuoden 2021 loppuun. Syksyllä alkavat uudet ryhmät, joissa on vielä reilusti tilaa.
 Lue lisää:
 Psykiatriset sairaanhoitajat aloittivat työnsä Turun kouluissa – ongelmiin halutaan puuttua nopeasti
 Kiusaaminen on suuri uhka nuoren mielenterveydelle – joka kymmenes nuori joutuu kiusaamisen kohteeksi
 Tuuli Iivanainen, 17, kertoo avoimesti masennuksestaan, jotta se auttaisi toisia – "Se auttaa myös minua"

Tyttöjen alkaviin mielenterveysoireisiin puututaan äiti-tytärsuhdetta parantamalla – “Läheisyytemme on parantunut paljon”


Summary: Maastopalot ovat työllistäneet pelastuslaitoksia eri puolilla Suomea.

Uudenmaan Nurmijärvellä sijaitsevan leirintäalueen liepeillä syttyi sunnuntaina 10 hehtaarin alueelle levinnyt metsäpalo, kertoo Keski-Uudenmaan pelastuslaitos. Palo saatiin iltaan mennessä rajattua, mutta pelastuslaitos ennakoi sammutustöiden jatkuvan vielä tuntien ajan.
 Palo syttyi vaikeakulkuisella alueella, ja sitä taltuttamassa oli iltakahdeksan jälkeen vielä parikymmentä sammuttajaa.
 Leirintäalueella oli vieraita metsäpalon alkaessa, mutta pelastuslaitoksen mukaan palosta ei ollut vaaraa ihmisille. Paloalue on noin sadan metrin päässä leirintäalueesta. Leirintäalueella olleita varoitettiin savuhaitasta.
 Palon rajaamiseen osallistui Rajavartiolaitoksen helikopteri, joka pudotti vettä metsäpalon päälle.
 Pieniä maastopaloja ympäri Suomen
 Sunnuntaina metsäpaloja nähtiin pitkin Suomea, mikä piti pelastuslaitokset kiireisenä. Keski-Suomessa Hankasalmella noin 5 000 neliötä peltoa ja nuorta metsikköä kärysi alkuillasta. Jyväskylässä 200 neliömetriä ruohikkoa paloi myöhemmin illalla.
 Satakunnassa Harjavallassa puolestaan 1 500 neliön maastoalue paloi iltapäivällä. Myös Uudellamaalla Vihdissä pelastuslaitos joutui sammutustehtäviin. Vihdin Kauppilantiellä noin 300 neliön alue syttyi tuleen risujen polton seurauksena.
 Niin Hankasalmella, Jyväskylässä, Harjavallassa kuin Vihdissäkin maastopaloista selvittiin sunnuntaina säikähdyksellä, eikä kukaan tiettävästi loukkaantunut.

Nurmijärvellä kymmenen hehtaarin metsäpalo leirintäalueen lähellä – helikopteri auttoi palon rajaamisessa


Summary: Itävallan vapauspuolueen johtaja osoitti salaa kuvatulla videolla moraalittomuutensa. Näyttikö hän Ibizan yössä oikeistopopulistien todellisen luonteen, kysyy ulkomaantoimittaja Sampo Vaarakallio.

On Ibizan lämmin yö, hienostohuvila ja pöytä täynnä humalluttavia juomia. Paikalla ovat itävaltalainen oikeistopopulistijohtaja  Heinz-Christian Strache  ja venäläisen oligarkin varakas sukulaisnainen. Ilma sakeutuu puheesta vallasta, rahasta ja keplottelusta.
 Erinomaiset kulissit juonittelulle ja salaliiton rakentelulle. Näyttämö on itse asiassa Strachen kannalta jopa niin erinomainen, että mikään ei ole todellista. Hänelle on viritetty ansa.
 Strachen into oli siis niin suuri, että keskustelukumppanin taustoja ei oltu lainkaan tarkistettu.
 Salaliittojen maailma on kiehtova osa poliittista peliä.
 Etenkin äärioikeiston ja oikeistopopulististen liikkeiden kannattajat näkevät salaliittoja milloin missäkin – muiden poliittisten liikkeiden kesken, puolueiden ja median välillä tai vaikka median ja eliitin kuvitellussa monoliittisessa yhteenkietoutumassa.
 Muiden salaliitto meitä vastaan on ollut kautta aikain toimiva strategia lujittaa yhteenkuuluvuutta. Oikeistopopulistit ja äärioikeisto saavat erityistä yhteisyyden voimaa siitä, että he ovat omineet kansan käsitteen käyttöönsä. He edustavat kansaa eliitin salajuonia vastaan.
 Joskus unohdetun kansan ääni kumisee onttouttaan .
 Kipeästi tämän osoittaa Itävallan vapauspuolueen johtajan Heinz-Christian Strachen halu liittoutua venäläisen rahan kanssa viinanhöyryisessä Ibizan yössä.
 Salaa kuvattu video, jossa Strache auliisti ja innolla tarjoutuu venäläisenä sijoittajana esittäytyvän naisen korruptoitavaksi, on etova osoitus poliittisten ihanteiden toissijaisuudesta ja kyltymättömästä vallanhimosta.
 Strache on valmis juonimaan venäläisnaisen kanssa salaliiton ja tarjoamaan hänelle valtion urakoita vastineeksi poliittisesta tuesta.
 Oikeistopopulistisen ja osin äärioikeistolaisen vapauspuolueen johtaja Strache hullaantuu ibizalaisella huvilalla venäläisnaisen kaavailuista vallata itävaltalainen Kronen Zeitung -lehti. Strachen ajatus on, että hän luo uuden venäläiskumppaninsa kanssa median, joka myötäilee vapauspuoluetta ja nostaa sen maan suurimmaksi puolueeksi.
 Strachen suunnitelmassa lehden johto syrjäytetään ja tilalle talutetaan puolueelle myötämieliset kaukokirjoittajat. Strache arvelee operaation menevän toimituksessa läpi suuremmitta vastalauseitta, koska “toimittajat ovat planeettamme suurimpia huoria”.
 Strachen taipumus salaliittoon on pelottavaa  monella tapaa, mutta edellinen lausahdus paljastaa, että yksi keskeinen syy pelätä oikeistopopulistista vapauspuoluetta liittyy sananvapauteen.
 Strachen mielenmaisema sananvapauden suhteen matkii naapurimaan Unkarin johtajaa  Viktor Orbánia . Strachen tavoite on Orbánin tavoin saada kansallinen yleisradioyhtiö peukalon alle ja koko mediakenttä myötäilemään ja hymistelemään vapauspuolueen viestejä.
 Strachen ja Orbánin ajama yhden totuuden valtamedian esikuva löytyy Venäjältä. Presidentti  Vladimir Putinin  aikana vapaa tiedonvälitys on ajettu marginaaliin ja sananvapaus ei länsimaisessa merkityksessä toteudu.
 Toinen pelonaihe  liittyy siihen, että niin Itävallan, Unkarin kuin monien muidenkin eurooppalaisten oikeistopopulististen ja äärioikeistolaisten puolueiden yhteinen sokea piste löytyy laajemminkin suhteesta Venäjään.
 Italian La Legan johtaja  Matteo Salvini  pitää yllä hyvin lämmintä suhdetta presidentti Putiniin, Venäjään ja Yhtenäinen Venäjä -valtapuolueeseen. Salvini on etujoukoissa taipumassa luopumaan EU:n asettamista Venäjän vastaisista talouspakotteista.
 Ranskan Kansallisen liittouman johtaja  Marine Le Pen  ei ole kaihtanut ottaa vastaan rahoitusta venäläispankilta.
 Viktor Orbánin Unkari on erittäin hyvää pataa Venäjän kanssa ja Venäjä käyttää sumeilematta Unkaria eräänlaisena sillanpääasemana hajottamassa ja heikentämässä EU:ta poliittisesti.
 Itävallan vapauspuolueen johtajan Heinz-Christian Strachen Ibiza-episodi on samassa linjassa useiden muiden oikeistopopulististen ja äärioikeistolaisten puolueiden kanssa. Näiden puolueiden ryhmittymä on vähintäänkin altis ellei peräti halukas olemaan Venäjän poliittisen vaikuttamisen ja painostuksen kohteena.
 Europarlamenttivaalien alla on tervettä epäillä  EU:hun varauksella suhtautuvan oikeistopopulistisen ja äärioikeistolaisen puolueryhmittymän syvimpiä aikeita.
 Kuinka pitkälle puolueet voivat mennä liehitelläkseen Venäjää?
 Voiko jatkossa vedota kansaan puhtoisena ja korruption vastaisena, jos omat toimintatavat osoittautuvat juuri päinvastaisiksi?
 Ensimmäisiä vastauksia vallankin Itävallan kansalta on saatavissa europarlamenttivaalien äänestyksessä ensi viikolla.

Toimittajalta: Salaliitto Ibizalla osui Itävallan vapauspuolueen omaan nilkkaan – Mitä tapaus kertoo oikeistopopulistien mielenmaisemasta?


Summary: Loppuunmyytyä Steelfestiä vietettiin tänä viikonloppuna Hyvinkäällä. Vuosi vuodelta kokoaan ja suosiotaan kasvattaneessa tapahtumassa esiintyi black metallin isoja nimiä kuten Belphegor, Marduk, Horna ja Monarque. Suomen suurimpaan black metal -tapahtumaan lennetään jopa toiselta puolelta maapalloa, kuten Etelä-Koreasta ja Japanista. Black metal on nousussa esimerkiksi Kanadassa.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Steelfestin pääpromoottori Jani Laine: – Black metal kiinnostaa, koska siinä on kielletyn hedelmän makua. Pahuus on aina kiehtonut ihmisiä ja juuri siitähän black metal lähtee, saatanasta ja saatananpalvonnasta. Jussi Mankkinen / Yle
 Kotimainen Disciples of the Void aloitti viikonlopun bändikavalkadin.  Jussi Mankkinen / Yle
 Eteläkorealainen Lemmy Sukmin Yun työskentelee K-pop-promoottorina, mutta pitää myös mustasta metallista: – Olen korealainen metallifani, joten pitihän tänne tulla: kotimaassani black metallia soittavia bändejä on vain muutama. Olen todellakin nauttinut tästä festivaalista.  Jussi Mankkinen / Yle
 Emma Crosby, Tuomas Mylläri ja kukkaseppele.  Jussi Mankkinen / Yle
 Aiemmin Turmion Kätilöissä, nykyisin Hornassa, Baptismissa sekä Trollheims Grottissa vaikuttava Spellgoth eli Tuomas Rytkönen on mukana useassa black metal -projektissa nimenomaan niiden erilaisuuden takia: – Horna esimerkiksi edustaa genren primitiivistä laitaa, kun taas Trollheims Grottiin liittyvät tietyllä tavalla koneet ja modernimpi ilmaisu. Black  metal on ollut jo niin kauan osa elämääni, että sitä on mahdotonta edes yrittääkään enää poistaa minusta.   Jussi Mankkinen / Yle
 Spellgoth eli SG.7 eli Tuomas Rytkönen Trollheims Grottista.  Jussi Mankkinen / Yle
 Trollheims Grott -yhtyettä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Marjo Laine oli tullut Hyvinkäälle Imatralta. Asukokonaisuus on suunniteltu ja sarvet valmistettu itse.  Jussi Mankkinen / Yle
 Australialaisyhtye Advent Sorrow tarjosi verevän ja energisen lavashown.  Jussi Mankkinen / Yle
 Advent Sorrow Jussi Mankkinen / Yle
 Monstrum Jussi Mankkinen / Yle
 Doomsower Jussi Mankkinen / Yle
 Festivaaliyleisöä Jussi Mankkinen / Yle
 Kaikuja 90-luvulta: norjalainen ja suomalainen klassikko kohtaavat.  Jussi Mankkinen / Yle
 1990-luvulla toimintansa aloittanut ranskalainen Arkhon Infaustus. Yhtyeen debyytti-EP kantaa nimeä In Sperma Infernum.  Jussi Mankkinen / Yle
 Arkhon Infaustus -yhtyettä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Festivaalin estetiikkaan sopivia tatuointeja.   Jussi Mankkinen / Yle
 Kotimaista AntimateriA -yhtyettä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Moedi oli saapunut Steelfestille Japanista.  Jussi Mankkinen / Yle
 Tamperelaisia black metal -faneja.  Jussi Mankkinen / Yle
 Ranskalaisia festivaalivieraita.  Jussi Mankkinen / Yle
 Festivaaliyleisöä Jussi Mankkinen / Yle
 Festivaaliyleisöä Jussi Mankkinen / Yle
 Brasilialainen black metal -yhtye Evil.  Jussi Mankkinen / Yle
 Brasilialaista Evil-yhtyettä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Henkipatto Jussi Mankkinen / Yle
 Alvin Wee oli tullut Singaporesta asti Suomeen pelkästään Steelfestin takia: – Tulin katsomaan etenkin Mardukia ja Monarqueta. Meillä ei Singaporessa tai muuallakaan Aasiassa tällaista festivaalia ole.   Jussi Mankkinen / Yle
 Quebeciläisen mustaan metalliin keskittyvän Sepulchral Productions -levy-yhtiön Martin Marcotte ja niinikään quebeciläisen Monarque-yhtyeen laulaja Monarque.  – Black metal voi Kanadassa hyvin,  etenkin maan ranskankielisellä alueella. Englanninkielisessä Kanadassa kuunnellaan enemmän Blasphemyn tyylisiä bändejä, kun taas esimerkiksi Quebec nojaa pikemminkin eurooppalaiseen black metalliin. Sanoisin, että Quebec on pohjoisamerikkalaisen black metallin linnake, Marcotte toteaa.  – Olen erityisen kiinnostunut skandinavialaisesta black metal -skenestä: suomalaisesta, ruotsalaisesta ja norjalaisesta. Vaikka viime aikoina on tullut paljon uusia ja hyviä black metal -yhtyeitä, sydäntäni lähellä ovat nimenomaan 1990-luvulla aloittaneet ja vaikuttaneet klassikkobändit, Monarque kertoo.  Jussi Mankkinen / Yle
 – Yleisesti ottaen Monarquessa on kyse varhaisesta black metal -rienaamisesta ja viehtymyksestä kuolemaan. Haluan tutkia myös muita väyliä, kuten Quebecin folkloren tummempaa puolta. Rakennan tätä vähitellen seuraavaa levyäni varten, Monarque toteaa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Corpsebun, Ithiniel ja Kirous.kuolema.  Jussi Mankkinen / Yle
 Steelfestin yleisöä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Attitudelolita oli tullut katsomaan etenkin Mardukia ja Einherjeriä. Näyttävä ja tyylikäs asukokonaisuus on valmistettu itse.  Jussi Mankkinen / Yle
 Valentin Belgiasta, Donovan Etelä-Afrikasta ja pehmoinen matkakumppani.   Jussi Mankkinen / Yle
 Ranskalainen Seigneur Voland -yhtye esiintyi Suomessa ensimmäistä kertaa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Iso-Britanniasta Steelfestiin tullut Andrew Rodriguez.  Jussi Mankkinen / Yle
 Kotimaista Vargrav-yhtyettä.  Jussi Mankkinen / Yle
  – Maailman mittakaavassa tämä on merkittävä tapahtuma, koska täällä peräti 96 prosenttia bändeistä soittaa black metallia ja neljä prosenttia death metallia. Suomi on niitä harvoja maita, joka suhtautuu black metalliin vakavasti ja pitää tyylilajia hengissä, Ahvenanmaalta kotoisin oleva Robin Karlsson toteaa.  Jussi Mankkinen / Yle
 – Olen tutustunut täällä uusiin ihmisiin, olo on rento ja päivä on kaikin puolin ollut kiva, Iisakki Anttila kertoo.  Jussi Mankkinen / Steelfest
 Itävaltalainen Belphegor. Nimi viittaa kabbalistiseen demoniin, joka on yksi helvetin seitsemästä prinssistä. Kuvassa yhtyeen laulaja-kitaristi Helmuth.  Jussi Mankkinen / Yle
 Belphegorin basisti Serpenth.  Jussi Mankkinen / Yle
 Belphegorin laulaja-kitaristi Helmuth.  Jussi Mankkinen / Yle
 Belphegorin yleisöä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Belphegorin vokalisti-kitaristi Helmuth ja kansainvälinen käsimerkki.  Jussi Mankkinen / Yle
 Moskovalainen Vadim Baranov kertoo tulleensa katsomaan etenkin Mardukia: – Tämä on minun ensimmäinen kertani Suomessa, ja tästä festivaalista pidän todella paljon.  Jussi Mankkinen / Yle
 Norjalaisen Mysticum-yhtyeen Herr General Cerastes. Mysticum on luonut kokonaan uudenlaisen musiikkityylin yhdistämällä toisiinsa industrialia, koneita ja black metallia. Tämä on herättänyt mielipiteitä puolesta ja vastaan: – Metalliskenen konservatiivisempi puoli ei missään nimessä hyväksy koneiden ja digitaalisten laitteiden käyttöä tällaisissä yhteyksissä, mutta kyseinen mielipide on ihan ok, emme välitä siitä. Itselleen merkittävistä black metal -yhtyeistä Cerastes nostaa esiin suomalaisen Beheritin ja norjalaisen Darkthronen.  Jussi Mankkinen / Yle
 Mysticumilta löytyy levy nimeltä Planet Satan ja kappale, joka kantaa nimeä Fist of Satan: – Saatana merkitsee minulle absoluuttista vapautta ja individualismia. Meidän lyriikkojemme saatana ei ole uskonnollinen saatana. Rituaalit esiintymislavalla eivät kuulu meidän tyylimme, enkä oikein tajua, mistä uskonnoissa on kyse. Ymmärrän kyllä, että joku saa turvallisuudentunnetta jostakin ylhäältä tulevasta asiasta, mutta älyllisesti tarkasteltuna asia on toisin, Mysticumin Herr General Cerastes toteaa.    Jussi Mankkinen / Yle
 Mysticum Jussi Mankkinen / Yle
 Mysticum  Jussi Mankkinen / Yle

Verta, rienaamista ja saatanallisia säkeitä – katso kuvat mustan metallin Steelfestiltä: "Tällaista festivaalia ei muualta maailmasta löydy"


Summary: Nickey Iyambo toimi Namibian hallituksessa eri tehtävissä 28 vuotta.

Namibian varapresidentti  Nickey Iyambo  on kuollut 82-vuotiaana.
 Iyambo kutsui itseään "maailman ainoaksi suomea puhuvaksi varapresidentiksi", koska hän puhui sujuvaa suomea opiskeltuaan Helsingissä pitkälti toistakymmentä vuotta.
 Iyambo saapui Suomeen vuonna 1964 Lounais-Afrikan itsenäisyysliikkeen SWAPOn lähettämänä ja Suomen ylioppilaskuntien liiton SYL:n stipendiaattina. SYL:n puheenjohtajana toimi tuohon aikaan  Pekka Puska , joka nousi myöhemmin korkeisiin tehtäviin kansanterveysalalla.
 Iyambo suoritti Helsingin yliopistossa kaksi tutkintoa. Hän opiskeli ensin valtio-oppia ja myöhemmin lääketiedettä.
 Hänen huonetoverinsa opiskelija-asuntolassa oli kahden vuoden ajan myöhemmin Suomen pankin pääjohtajaksi edennyt  Erkki Liikanen .
 Liikanen ja Iyambo ystävästyivät. Liikanen kertoo, että heidän asuntonsa toimi "SWAPOn konttorina ja majoitustilana", jossa "kävi ja joskus yöpyikin monia nyt Namibiaa johtavia merkkihenkilöitä".
 Kun Iyambo palasi kotimaahansa, hän toimi SWAPOn leireillä lääkärinä.
 Maan itsenäistyttyä vuonna 1990 SWAPO muuttui sissiliikkeestä poliittiseksi puolueeksi, joka on hallinnut maata aina tähän päivään saakka. Iyambo nousi heti itsenäistymisen jälkeen Namibian hallitukseen, jossa hoiti eri ministerintehtäviä aina viime vuoteen saakka, jolloin vetäytyi eläkkeelle terveydellisistä syistä.
 Iyambolle myönnettiin Suomen leijonan ritarikunnan kunniamerkki vuonna 2011.

"Maailman ainoa suomea puhuva varapresidentti" on kuollut – Namibian vahva mies sai oppinsa Helsingissä


Summary: Läheisen jäänteet voisi halutessaan käyttää vaikkapa puun kasvattamiseen.

Läheisen jäänteet mullaksi ja vaikkapa kukkapenkin juurelle. Tämä voi olla kohta mahdollista Yhdysvalloissa Washingtonin osavaltiossa.
 Osavaltion lainsäätäjät ovat jo hyväksyneet asiaa koskevan lain, ja se päätyy osavaltion kuvernöörin  Jay Insleen  pöydälle tiistaina.
 Wbur-radioaseman mukaan  kuvernöörin odotetaan allekirjoittavan lain. Jos hän todella allekirjoittaa sen, laki astuu voimaan 1. toukokuuta 2020.
 Washingtonissa on jo valmiina yritys ihmisten kompostointia varten. Sen tavoitteena on olla kompostointihautauspalvelu, jonne vainaja tuodaan kompostoitavaksi.
 Recompose-nimistä yritystä johtaa  Katrina Spade,  joka on tutkinut ihmisen kompostoitumista vuosien ajan,  Seattle Times -lehti kertoo . Tutkimusten lopputuloksena on, että oikein tehty ihmisen kompostointi tuottaa multaa, jota on turvallista käyttää kotipuutarhassa.
 Spaden yrityksen  menetelmä lupaa  kompostoida ruumiin 30 päivässä. Vainaja laitetaan "arkkuun" puunpalojen ja oksien kanssa ja lämpötila nostetaan 55 asteeseen.
 Washington Postin mukaan  omaiset voisivat viedä lopputuotteen kotiin tai lahjoittaa sen hyväntekeväisyyteen. Ripottelua koskisivat samat säännöt kuin tuhkan sirottelua, eli siihen tarvittaisiin yleensä maanomistajan lupa.
 Lain kannattaja  Wes McMahan  sanoi Seattle Timesin haastattelussa toivovansa, että joskus hänen jäänteensä ruokkivat puuta, johon asennetaan keinu tulevia sukupolvia varten.
 – Ehkä iso vaahtera, jossa on vahva oksa keinua varten, hän maalaili.
 Kompostointia markkinoidaan hautausta edullisempana ja ympäristöystävällisenä vaihtoehtona.
 Euroopassa Ruotsissa  on aiemmin kehitelty ruumiin jäädyttämistä  nestemäiseen typpeen upottamalla. Belgiassa on jo  hyväksytty uudentyyppisiä hautausmenetelmiä .
 Suomessa vainajan tuhkaaminen on nykyisin yleistä. Vainajan tuhkat voi sirotella tai haudata mereen tai maalle, mutta siihen on oltava alueen omistajan tai haltijan suostumus. Muistomerkkiä varten pitää hakea lupa.

Washingtonin osavaltio sallimassa ihmisen kompostoimisen


Summary: Kaupungit ovat heränneet tarjoamaan nuorille maksuttomia pelitiloja. Vantaalla pyritään tavoittamaan myös ne nuoret, jotka eivät yleensä käy nuorisotalolla.

– On tosi kivaa, että tänne tulee myös muita kavereita, joiden kanssa voi pelata yhdessä.
 Tikkurilan uusi pelitalo monitoimitila Liidon yhteydessä on  Giovanni Pironaton , 13, mieleen. Hän pelaa täyttä häkää Fortnitea.
 Netissä yhdessä pelattavat pelit ovat nuorille tärkeä tapa luoda ja ylläpitää sosiaalisia suhteita.
 Kaikilla ei kuitenkaan ole mahdollisuutta päästä mukaan peliporukoihin, jos vanhemmilla ei ole varaa hankkia laitteita. Kun nuori ei tunne pelejä, joista kaverit puhuvat, hän voi jäädä ulkopuoliseksi.
 – Syrjäytymisen vaaraan on paljon erilaisia syitä, mutta se on yksi syy lisää, jos ei ole mukana niissä asioissa, jotka ovat nuorille tärkeitä. Yleensä nuoret pelaavat yhdessä ja siinä ystävyyssuhteet rakentuvat eri tavalla, kun joutuu kommunikoimaan ja koordinoimaan asioita, kertoo Vantaan Tikkurilan alueen nuorisotyöntekijä  Miro Putkonen .
 13-vuotias Giovanni Pironato Fortnite-pelin syövereissä. Ulla Malminen / Yle
 Hinta voi estää nuoren peliharrastuksen
 Nuorten ruudun parissa käyttämä aika on herättäyt paljon keskustelua ja kritiikkiä. Pelikulttuuri on kuitenkin niin suuri osa nuorten elämää, että nuorisotyö ei voi Putkosen mukaan jäädä sen ulkopuolelle.
 – Kun nuoret ovat jossain, niin meidänkin on hyvä olla siellä. Jos me emme ole pelimaailmassa, jengi jää helposti kotiin, hän sanoo.
 Uusimmat pelit voivat maksaa noin 60 euroa. Niiden pelaamiseen tarvitaan konsoleita, joiden hinnat vaihtelevat noin 200 ja 500 euron välillä. Verkkopelaaminen pelikonsoleilla vaatii myös erillisen jäsenyyden, joka voi maksaa 60 euroa vuodessa.
 Pelikäyttöön sopivien tietokoneiden hinnat lähtevät noin viidestä sadasta ja voivat nousta kahteen tuhanteen euroon saakka.
 Jos me emme ole pelimaailmassa, jengi jää helposti kotiin.  Miro Putkonen, nuorisotyöntekijä
 Vantaan lisäksi pelitiloja on pystytetty myös muihin pääkaupunkiseudun nuorisotaloihin, kuten Helsingin Oulunkylään. Myös moniin kirjastoihin on hankittu pelilaitteita.
 Tampereen Yliopiston pelikasvatuksen tutkija  Mikko Meriläinen  antaa kiitosta sille, että kaupungit ovat huomanneet tarpeen ja vastanneet siihen.
 – On hienoa, että avataan avoimia epäkaupallisia tiloja, joissa voi pelata ja kohdata muita pelaamisesta kiinnostuneita riippumatta siitä, millaiset resurssit ovat kotona, Meriläinen kehuu.
 Tikkurilan pelitalossa on kymmenen pelikonetta 10–17-vuotiaiden käyttöön. Nuoret ovat itse osallistuneet pelien valintaan.
 Nyt valikoimasta löytyvät Fortnite, Counter Strike: Global Offensive, League of Legends, Apex Legends ja Overwatch. Pian pelitaloon saadaan myös Minecraft.
 Nuorisotyö puuttuu vihapuheeseen ja eristäytymiseen
 Vantaan nuorisopalvelut pyrkii saamaan pelitalon avulla kontaktin myös niihin nuoriin, jotka eivät yleensä käy nuorisotalolla vaan pelaavat päivät pitkät yksin kotona.
 – On myös peliriippuvuutta ja jotkut syrjäytyvät sen takia, että pelaavat vain yksin kotona, eivätkä paljon muuta tee. Ei ole muita harrastuksia ja kouluasiat jäävät, kun elämä on pelkästään pelaamista, Putkonen kertoo.
 Pelaamiseen liittyy myös muita lieveilmiöitä, kuten netissä tapahtuva vihapuhe, kun ollaan anonyymissä kontaktissa. Nuoristyöntekijät yrittävät ohjata nuoria reiluun ja hyvään käytökseen netissä.
 – Vihapuhe on jo niin vahva osa pelikulttuuria, että minun pitää ihan alusta alkaen selittää, miksi ei ole ok haukkua ja heittää mitä tahansa herjaa. Ihmisiä pitää kunnioittaa, olivat he sitten vieressä pelaamassa tai toisella puolen maailmaa.
 Nuoret lanittavat kasvotusten 90-luvun tyyliin
 Tikkurilan pelitalossa nuoret saavat pelata yhdessä ja kohtaavat muita ikäisiään, joilla on samanlaisia kiinnostuksen kohteita. He saavat myös suunnitella ja toteuttaa laneja eli pelitapahtumia, joihin kokoonnutaan pelaamaan yhdessä.
 Lanit tulivat muotiin 90-luvulla, kun kotien verkkoyhteydet olivat heikot. Vaikka netissä on nykyään mahdollista pelata yhdessä etänä, lanien suosio vain kasvaa. Nuoret roudaavat pelikoneensa saman pöydän ääreen ja kytkevät itsensä yhteiseen peliin netissä.
 – Lanit näyttävät olevan nimenomaan sosiaalinen tapahtuma, joissa halutaan nähdä ja tavata muita pelaajia, pelikasvatuksen tutkija Mikko Meriläinen sanoo.

Yhdellä ei ole varaa kalliiseen konsoliin, toinen syrjäytyy pelatessaan yksin kotona – Vantaan uusi pelitalo tarjoaa nuorille digipelejä ja yhteisöllisyyttä


Summary: Moni hieraisi silmiään, kun hallitusneuvottelija Antti Rinne kertoi, että menolisäyksiin käytetään merkittävästi rahaa.

Säätytalon portaikossa tapahtui aamulla kummia. Päivien odottelujen jälkeen yleensä niin vaitonainen hallitusneuvottelija Antti Rinne avasi viimein suunsa.
 Yleensä Rinne on ilmaantunut aulaan kertomaan toimittajille, että asioista kyllä kerrotaan sitten, kun on valmista.
 Tiistaina Rinne repäisi.
 – Meidän ei tarvitse lähteä leikkaamaan yhtään menoja. Hallitus voi käyttää merkittävästi lisää rahaa sekä pysyviin menolisäyksiin että investointiluonteisiin menoihin.
 Valtion kirstunvartijoilla loksahti suu auki . Siitä on vasta kaksi viikkoa, kun valtiovarainministeriön valtiosihteeri  Martti Hetemäki  latasi neuvottelijoiden eteen talouden kovat luvut.
 Julkinen velka suhteessa Suomen bruttokansantuotteeseen nousee jyrkästi. Vuonna 2045 velkaa on yli sata prosenttia BKT:sta.
 Yhtä kovaa vauhtia kasvaa yli 75-vuotiaiden määrä. Se tuplaantuu vuoteen 2040 mennessä.
 Myös Antti Rinne katsoo pitkälle. Mutta tapa on aivan toinen.
 – Lähdemme rakentamaan sellaista tulevaisuutta, jossa jokainen suomalainen voi kokea, että eriarvoisuus vähenee. Saadaan tehtyä investointeja tulevaisuuteen, jolloin Suomi pärjää 2030-luvulla, Rinne lohkaisi.
 Nyt pohditaan kuumeisesti, onko Rinne löytänyt toukokuun lämpöisinä päivinä aarrearkun ? Vai täytetäänkö arkku veronkorotuksilla?
 Rahakirstun täytteeksi SDP on löytänyt aina yhtä mystisen veropohjan tiivistämisen ja lähdeveron institutionaalisille sijoittajille. Se tarkoittaa esimerkiksi eläkeyhtiötä.
 Rahaa voi saada myös valtion omaisuuden myynnistä.
 Sipilän hallituksen aikana valtio vähensi osuuttaan Neste Oilissa ja perusti hankeyhtiön. Pohjolan Rautatiet -yhtiössä on nyt sata miljoonaa euroa. Kuten nimestä kuulee, tarkoitus on rahoittaa ratoja.
 Helsingin Sanomat kirjoittaa, että valtion omaisuuden myynnistä olisi tulossa 1,5–2 miljardia.  Mutta myydä voi vain kerran.
 Vielä viime perjantaina keskustan puheenjohtaja Juha Sipilä oirehti väkevästi . Hän tuskaili hallitusneuvottelujen hitautta.
 Myös Säätytalon työryhmistä on kuulunut keskustan voihkintaa: uutta velkaa ei haluta ottaa tulevien sukupolvien kustannuksella.
 Tiistaina Sipilä ei halunnut kommentoida Rinteen puheita. Keskustan eduskuntaryhmän kokouksen jälkeen pian entinen pääministeri tyytyi vain toistamaan hymyillen vanhan kantansa.
 – Mistään ei ole vielä sovittu, Sipilä sanoi.
 SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne ei kavahda velanottoa . Hän on vasemmistodemari. Tiedetään, että SDP on suunnitellut, että isot liikenneinvestoinnit voidaan toteuttaa velalla, jos tulee kansainvälinen lama.
 Nämä voisivat tarkoittaa esimerkiksi ratahankkeita, tunnin junaa Turkuun, Tampereen radan nopeuttamista tai Itärataa. Ne ovat kuitenkin miljardihankkeita.
 Suomen rataverkosta 90 prosenttia on yksiraiteista. Junien nopeutta on hankala kasvattaa, sillä nopeatkin junat joutuvat tuon tuosta pysähtymään ja odottamaan vastaan tulevaa junaa.
 Ranskassa TGV-junat ajavat 300 kilometrin tuntivauhtia. Nopeille osuuksille luotijunille on rakennettu Ranskassa omat raiteet. Nopeat joukkoliikenneyhteydet vaativat joukkoja ja liikennettä.
 Rinteen ajatus kulkee niin, että investoinnit toisivat Suomeen lisää töitä. Ja jos ei investoida, teollisuuden kehitys pysähtyy.
 Siksi demarit haluavat sijoittaa oppivelvollisuuden pidentämiseen. SDP haluaa jatkaa oppivelvollisuutta, koska liian moni suomalainen jää yhä pelkän peruskoulun varaan.
 Se maksaisi yli Kuntaliiton laskelmien mukaan 180 miljoonaa.
 Tähän pitää vielä lisätä pienimpien eläkkeiden korotukset. Toiveiden tynnyri on valtava, vaalilupaukset on lunastettava.
 1990-luvun lamassa Ruotsi elvytti ja otti velkaa , Suomi leikkasi. Molemmat selvisivät lopulta kuiville.
 Kirstunvartijoiden ja elvyttäjien välillä ehtii vielä kuohahtaa monta kertaa, kun Suomeen nyt rakennetaan viiden puolueen hallitusta.

Analyysi: Hallitusneuvotteluissa tapahtui iso ihme – Antti Rinne löysi aarrearkun


Summary: Peter Lundgren tarttui puoluetoveria rinnoista, ja kourittu nainen vakuuttaa, että asia on selvitetty.

Ruotsidemokraattien europarlamentaarikko ja puolueen kärkiehdokas  Peter Lundgren   tunnusti Expressen-lehdessä , että vuosi sitten tarttui puoluetoveriaan rinnoista hotellihuoneessa puoluetapahtuman yhteydessä.
 Ruotsidemokraattien kanta oli ainakin vielä maanantaina, että Lundgrenilla on luottoa, ja hän saa jatkaa ehdokkaana.
 Ruotsidemokraatit julkaisi viime yönä Youtube-sivustollaan videon, jolla  Lundgren esiintyy ahdistelemansa naisen kanssa.  Sillä he keskustelevat siitä, miten asia olisi hyvässä sovussa sovittu jo heti tapahtuneen jälkeen. Naisen mukaan tapaus ei ole poliisiasia ja se on loppuunkäsitelty.
 Illalla kuitenkin Ruotsin  yleisradioyhtiö SVT kertoi , että tapauksesta on silti nostettu rikossyyte. Koska seksuaalinen ahdistelu on yleisen syytteen alainen rikos Ruotsissa, poliisi voi tutkia asiaa ja syyttäjä nostaa syytteen, vaikka kohteeksi joutunut itse ei rikosilmoitusta olekaan tehnyt.
 Lundgren  on jättänyt väliin  haastatteluja ja vaalikeskusteluja tällä viikolla, mutta aikoo osallistua SVT:n suureen vaaliväittelyyn torstaina.
 Lue lisää:
 Ruotsidemokraattien kriisinhallintaa: Kourittu nainen esiintyy sovintovideolla ahdistelijansa kanssa
 Ruotsidemokraateissa kuohuu eurovaalien aattona – taustalla julkisuuteen vuodettu nauhoite seksuaalisesta ahdistelusta

Ruotsissa nostettiin ahdistelusyyte ruotsidemokraattien kärkiehdokasta vastaan


Summary: Metodiin sopivien hiustuotteiden myynti on jopa tuplaantunut.

Curly girl -hiustenkiharrusmenetelmän suosio on alkanut näkyä kauppojen kosmetiikkahyllyillä. Keskolta ja S-ryhmästä kerrotaan, että metodiin soveltuvien hiustuotteiden myynti on jopa kaksinkertaistunut vuoden aikana.
 Suosituimpien tuotteiden kohdalla hyllyt ovat olleet monin paikoin tyhjillään.
 Luonnonkiharaa hiusta hoitavan ja kiharoita korostavan curly girl -metodin kehittivät amerikkalaiset kampaajat jo 2000-luvun alussa. Suomalaiset ovat  ottaneet sen tosissaan omakseen  vasta viime kuukausina.
 Parta on aika kuiva ja kesäisin helposti mallia "koditon".  Esa Suomalainen
 S-ryhmän mukaan tuotteiden menekki on alkanut kasvaa keväällä.
 – Median kirjoittelu aiheesta on ruokkinut kysyntää. Selvä suosio alkoi näkyä huhtikuun puolesta välistä lähtien, kertoo valikoimapäällikkö  Satu Orava  S-ryhmästä.
 Facebookin curly girl Suomi -ryhmässä on lähes 70 000 jäsentä. Suurin osa on naisia, mutta myös miehet ovat innostuneet metodista. Osa heistä on alkanut kihartaa metodilla partaansa. Jyväskylässä asuva  Esa Suomalainen  liittyi ryhmään noin viikko sitten kavereidensa houkuttelemana.
 – Parta on aika kuiva ja kesäisin helposti mallia "koditon". Epäilen, että Prisman partashampoo ei ehkä ole ihan paras veto. Jotain uutta voisi kokeilla. Paljon on ollut puheita pehmeästä parrasta, Suomalainen kertoo.
 Curly girl -metodia noudattavat välttelevät ainesosia, joita löytyy monista tuotteista.
 Partavinkkejä kavereilta
 Esa Suomalainen aikoo aloittaa metodin lähipäivinä. Hän kertoo saaneensa kavereiltaan vinkkejä parran kihartamiseen sopivista tuotteista.
 – Niitä näkyy olevan halpoja ja kalliita. Lähden kyllä edullisesta liikkeelle. Tuskin aloittamiseen montaa kymppiä menee.
 Menetelmässä käytetään tuotteita, joissa ei ole haitallisia sulfaatteja, hiuksia kuivattavaa alkoholia eikä silikonia, vesiliukoisia silikoneja lukuun ottamatta. Luonnonkiharat hiukset ovat usein kuivat, joten curly girl -metodin noudattajat kosteuttavat hiuksiaan hoitoaineilla ja hiusnaamioilla. Osa jopa pesee hiuksensa pelkällä hoitoaineella.
 Hoitorutiiniin kuuluu erilaisia muotoilutuotteita kiharavoiteista geeleihin – kovimmat hifistelijät valmistavat geeliä itse pellavansiemenistä tai ksantaanijauheesta.
 "Helvetin sekavaa"
 Menetelmä on siis melko työläs. Päänvaivaa aloittelijalle aiheuttavat myös vaikeat termit.
 – Ahdistaa ihan sikana. Helvetin sekavaa, Suomalainen sanoo ensin.
 Sitten hän toteaa, että ohjeita pulmatilanteisiin on kuitenkin helposti saatavilla.
 – Periaatteessa pitää löytää vain tuotteet kaupasta ja kietoa parta t-paitaan. Joku kundi on tehnyt videoitakin aiheesta, niitäkin voisi vakoilla.
 Curly girl -perustermistöä Final wash: Syväpuhdistava pesu ennen metodin aloittamista Co wash: Hiukset pestään hoitoaineella, ei sampoolla Ploppaus: Hiukset kiedotaan T-paitaan eikä kuivata pyyhkeeseen Cast: Geelistä hiuksiin syntyvä kova kuori Sotc: Kovan kuoren puristelu pois siten, että hius ei jää "koppuraksi"
 Edullisimmat tuotteet maksavat muutaman euron, kalleimmat kymmeniä euroja. Myynti on kasvanut samansuuntaisesti koko maassa.
 – Tuotteita on mennyt kaupaksi kaikista hintaryhmistä, mutta kasvu on korostunut kalliimmissa tuotteissa hieman enemmän kuin edullisemmissa, sanoo S-ryhmän valikoimapäällikkö Satu Orava.
 Keskolta kerrotaan, että myynti vaihtelee tuotekohtaisesti. Joissakin kasvua ei näy juuri lainkaan, kun toisissa myynti on yli kaksinkertaistunut.
 Kesko: Ei muutoksia valikoimiin
 Kesko ei ole suosiosta huolimatta lisännyt curly girl -metodiin liittyvien tuotteiden valikoimaa myymälöissään. Edellisen kerran yhtiö uusi valikoimaa huhti-toukokuun vaihteessa. Ainakaan silloin suosittu hiustenkiharrusmenetelmä ei vaikuttanut valikoimiin.
 Osa tuotteista on löytynyt hyllyistä jo aiemmin, nyt ne vain käyvät nopeammin kaupaksi.
 – Seuraavan kerran valikoima vaihtuu syyskuussa. Katsomme sitten, onko tarvetta muuttaa valikoimaa, sanoo osto- ja myyntipäällikkö  Salla Tuuri  Keskolta.
 Osa kaupoista on asettanut tuotteita paremmin nähtäville, jotta asiakkaat löytävät ne. Kaupat ovat esimerkiksi rakentaneet hiustuotteille oman esillepanon hyllyjen päätyihin tai sijoittaneet tuotteita erillisille pöydille.
 Kesko ja S-ryhmä ovat myös julkaisseet nettisivuillaan ohjeet hiusten hoitamiseksi curly girl -metodilla ja listanneet siihen sopivat tuotteet.

Curly girl tyhjensi kauppojen hyllyt – miehetkin kihartavat nyt partojaan: "Paljon on ollut puheita pehmeästä parrasta"


Yhdysvallat aikoo pian ilmoittaa pakotteista, joita se kohdistaa Nord Stream 2 -kaasuputkihankkeelle. Asiasta uutisoi muun muassa  Financial Times .
 Yhdysvallat on aiemmin äänekkäästi kritisoinut Venäjältä Saksaan kulkevan kaasuputken rakentamista. Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on luonnehtinut Saksan ajautuvan Venäjän panttivangiksi viitaten siihen, että Saksan ja Euroopan energiariippuvuus Venäjästä kasvaa.
 Venäjä on sanonut, että putkihanke viedään maaliin pakoteuhasta riippumatta.
 Myös suomalaisella energiayhtiöllä Fortumilla on osuus putkihankkeessa sen osittain omistaman Uniper-yhtiön kautta.
 Kerromme lisää hetken kuluttua.

Yhdysvallat aikoo asettaa pakotteita Nord Stream 2 -putkelle


Summary: Erinomaiseen arvosanaan ylsi pitkästä aikaa kaksi turvaistuinta. Turvallisuuskriteerejä tiukennettiin vuonna 2015.

Valtaosa lasten turvaistuimista on arvioitu eurooppalaisessa turvallisuustestissä joko erinomaiseksi tai hyväksi, vaikka osa istuimista reputti testin täysin, kertoo Autoliitto.
 Euroopan eri maiden autoliittojen ja kuluttajajärjestöjen yhteistyössä toteuttamassa kevään turvaistuintestissä annettiin 41 arvosanaa erilaisilla telakointimahdollisuuksilla. Testissä annettiin kaksi erinomaista ja 28 hyvää arvosanaa.
 Neljä istuinta reputti testin. Vakavia puutteita oli kahdessa mallissa:  Duofix i-Size  -telakkaan kiinnitetyt  Babystyle Oyster Carapace Infantin  sekä  Chicco Oasys i-Size  hajosivat törmäystestissä.
 Kolmannessa heikosti suoriutuneessa turvaistuimessa ongelmana oli lapsen kiinnittäminen istuimeen:  Giordany Galaxy 012  -mallin turvavyö aiheutti törmäystestissä liian suuren kuormituksen koenuken vatsaan. Neljäs reputtanut istuin oli  Maxi-Cosi TobiFix , jonka päälliskankaassa oli liikaa palonestoainetta.
 Kaksi ylsi erinomaiseen arvosanaan
 Turvallisuustestin läpäisi rimaa hipoen muun muassa  Apramo All Stage  -istuin, jonka heikkous paljastui etutörmäystestissä. Valjaiden kiinnitysremmi nimittäin repesi irti turvakaukalosta ja istuin kellahti pitkälle eteenpäin.

 Erinomaiseen arvosanaan ylsivät  Bébe Confort Jade  sekä tämän sisarmalli  Maxi-Cosi Jade , kumpikin  3wayFix -telakalla kiinnitettynä.
 Istuinten turvallisuuskriteerejä tiukennettiin vuonna 2015. Sen jälkeen erinomaiseen arvosanaan on yltänyt vain yksi turvaistuin ennen tätä. Autoliiton mukaan sen turvaistuintestin vaatimukset ovat selvästi tyyppihyväksyntäkriteerejä kovemmat.
 Lue lisää:
 Bloggari järkyttyi lasten turvaistuimiin liittyvistä harhaluuloista – oikoo nyt myyttejä turvallisesta matkustamisesta

Video: Lasten turvaistuimen kiinnitysremmi repesi irti törmäystestissä – neljä reputti testin täysin


Summary: Jamie Oliverin ravintolamaailman luhistuminen vaarantaa Britanniassa  1 000 työpaikkaa.

Julkkiskokki  Jamie Oliverin  ravintolat ovat hakeutuneet Britanniassa velkasaneeraukseen. Velkasaneeraus koskee 23 Britteinsaarilla sijaitsevaa ravintolaa.
 Franchise-periaatteella toimivia ravintoloita ulkomailla konkurssi ei koske. Oliverin nimeä kantava ensimmäinen ravintola Suomessa avattiin juuri Helsinki-Vantaan lentoasemalla.
 Kerromme kohta aiheesta lisää.

Julkkiskokki Jamie Oliverin ravintolat konkurssiin


Summary: Parlamentissa on esitetty vaatimuksia, että vangittujen katalaanipoliitikkojen ei annettaisi pitää paikkojaan.

Viisi katalaaniseparatistien johtajaa vapautettiin tiistaina väliaikaisesti vankilasta. Heidät päästettiin vapaaksi, jotta he pääsivät vannomaan virkavalansa Espanjan parlamentin avajaisistuntoon.
 Valatilaisuudessa kansanedustajat vannovat kunnioittavansa Espanjan perustuslakia. Siis samaa lakia, jonka rikkomisesta katalaanijohtajia syytetään Katalonian itsenäisyyttä ajaessa.
 Separatistijohtajista  Raul Romeva  tuli huhtikuun vaaleissa valituksi parlamentin ylähuoneeseen eli senaattiin. Alahuoneen paikat kongressista voittivat  Oriol Junqueras ,  Jordi Sanchez ,  Jordi Turull  and  Josep Rull.
 Heitä kaikkia syytetään muun muassa kapinasta liittyen Katalonian vuoden 2017 epäonnistuneeseen itsenäistymisyritykseen.
 Espanjan korkein oikeus linjasi aiemmin toukokuussa, että parlamenttivaaleissa valituksi tulleet katalaanipoliitikot saavat osallistua tilaisuuteen. Sen jälkeen heidän on kuitenkin palattava vankeuteen.
 – Meidät halutaan hiljentää, mutta vaalit antoivat meille äänemme takaisin, Oriol Junqueras sanoo uutistoimisto AFP:lle.
 Heidän kannattajansa olivat vastassa raikuvien aplodien kera, kun miehet saapuivat parlamenttiin poliisisaattueessa.
 Voivat menettää paikkansa
 Parlamentin puhemiehistön on määrä ottaaa kantaa, voivatko vankilassa istuvat katalaanipoliitikot ottaa paikkansa parlamentin ala- ja ylähuoneessa. Konservatiivinen Kansanpuolue ja keskusta-oikeistolainen Ciudadanos-puolue ovat sanoneet yrittävänsä estää miehiä ottamasta paikkojansa.
 – On myönnettävä, että tilanne on poikkeuksellinen, mutta tässä on mentävä lakien mukaisesti, sanoi sosialistien alahuoneen puhemiesehdokas  Meritxell Batet .
 Avajaisistunto tarjosi useita erikoisia kohtaamisia. Ensimmäistä kertaa diktaattori Francon kauden jälkeen parlamenttiin nousseet äärioikeistolaiset istuvat sosialistien vieressä. Sosialistijohtaja ja pääministeri  Pedro Sanchez  kätteli Vox-puolueen johtajaa  Santiago Abascalia .
 Sanchez kätteli myös katalaanijohtaja Junquerasin.
 Kaksi Vox-puolueen kansanedustajaa toimii myös syyttäjinä katalaanipoliitikkojen oikeudenkäynnissä.

Vangitut katalaanijohtajat vannovat virkavalan Espanjan parlamentissa – "Tilanne on poikkeuksellinen"