Summary: Vuonna 1988 syntynyt mies tuomittiin ehdolliseen kymmenen kuukauden vankeusrangaistukseen.

Tästä on kyse Satakunnan käräjäoikeus on tuominnut 1988 syntyneen miehen ehdolliseen vankeuteen mm. törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta. Mies kaahasi poliisia karkuun Eurajoelta Poriin valtatietä ja pikkuteitä pitkin. Tuomittu myönsi käräjäoikeudelle toimineensa syytteen osoittamalla tavalla.
 Satakunnan käräjäoikeus on tuominnut vuonna 1988 syntyneen miehen kymmenen kuukauden vankeusrangaistukseen törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta, rattijuopumuksesta, niskoittelusta poliisia vastaan ja huumausaineen käyttörikoksesta.
 Rikos sai alkunsa Eurajoella, kun mies oli ajamassa valtatiellä 8 Raumalta Poria kohti.
 Poliisit olivat lähteneet Eurajoella Olkiluodon risteyksen kohdalla miehen auton perään ja saavuttaneet sen Lapijoen risteyksen kohdalla. Mies ei pysähtynyt, vaikka poliisi näytti pysäytys- ja hälytysvaloja, vaan kaasutti karkuun.
 180 km/h poliisia karkuun
 Mies kaahasi poliisia karkuun huomattavaa ylinopeutta useita eri teitä pitkin.
 Esimerkiksi 30 kilometrin tuntinopeusalueella Tohkantiellä mies ajoi satasta, ja kasitielle palattuaan mies nosti nopeutensa peräti 180 kilometriin tunnissa. Poliisin asettaman piikkimaton mies kiersi vastaantulevien kaistaa pitkin 140 kilometrin tuntinopeudella.
 Mies ohitteli useita muita tienkäyttäjiä pientareen puolelta ja myös keltaisesta keskiviivasta välittämättä.
 Pysäytettiin poliisilaitoksen ympyrässä
 Mies jatkoi matkaansa, vaikka auton oikeanpuoleinen takarengas irtosi autosta. Hän kaasutteli Porin kaupunkialueelle päästyään myös päin punaisia ja hänet saatiin kiinni vasta Satakunnankadun liikenneympyrässä Porin poliisilaitoksen vieressä.
 Pysäyttäminen tapahtui niin, että poliisiauto työnsi miehen autoa. Molemmat ajoneuvot vaurioituivat tuntuvasti.
 Mies myönsi oikeudessa syyllisyytensä. Ehdollisen vankeustuomion lisäksi hänelle määrättiin suoritettavaksi 20 tuntia yhdyskuntapalvelua ja maksettavaksi vahingonkorvauksia Liikennevakuutuskeskukselle lähes 11 800 euroa. Tuomio oli ehdollinen, koska miehen aiempi rikosrekisteri oli puhdas.
 Tuomio ei ole vielä lainvoimainen eli siitä voi valittaa hovioikeuteen.

Poliisia pakoon humalapäissään kymmeniä kilometrejä kaahannut mies sai vankeustuomion


Summary: Opettajan mukaan lukutaito ja lukeminen ovat avain yhdenvertaiseen osallistumiseen yhteiskunnassa.

Uutisluokan päivään osallistuvat koululaiset puurtavat Yle Hämeenlinnan toimituksessa. Seitsemäsluokkalaiset haastattelevat, editoivat juttuja ja kirjoittavat verkkotekstejä. Varsin moni näistä koululaisista kertoo, että lukeminen on mieluisaa puuhaa, koska se tarina tempaa mukaansa.
 – Jos joku asia stressaa, niin kirjaa lukiessa muut ajatukset häviää, kun keskittyy siihen kirjaan, sanoo  Sara Lehto , joka itse tarttuu useimmiten jännityskirjaan.
 Lukeminen on hälyttävästi heikentynyt älypuhelinten aikaan
 Koululaisten lukutaito ja innostus lukemiseen Suomessa  jakautuu  yhä voimakkaammin.  OECD:n PISA-tutkimuksen  mukaan koululaisten lukutaito on edelleen maailman huippua, mutta samalla on se joukko lisääntynyt, jonka lukutaito on heikko.
 Hämeenlinnalainen äidinkielenopettaja  Enni Lainesalo  kertoo huomaavansa omassa työssään sekä oppilaiden erilaisen suhtautumisen että tasoerot lukemisessa.
 Timo Nykyri / Yle
 Opettajan vinkit vanhemmille lapsen lukuinnostuksen lisäämiseksi Näytä esimerkkiä: ota kirja esiin mieluummin kuin puhelin. Juttele lapselle lukemisestasi. Lue lapselle ääneen ja jatka lukuhetkiä vielä murrosiässäkin. Kannusta lasta suorittamaan lukudiplomia. Palkitse suorituksesta. Tehkää perheen yhteiset säännöt älypuhelimen käyttöön, ja noudata sääntöjä myös itse.
 – Olen huolissani nimenomaan lukuharrastuksen ja lukutaidon voimakkaasta jakautumisesta, jonka näen työssäni päivittäin.
 Lainesalo kertoo, että lukeminen on hälyttävästi heikentynyt älypuhelinten myötä eli noin kymmenen viimeisen vuoden aikana.
 Äidinkielenopettajan mukaan osaa nuorista lukeminen ei kiinnosta lainkaan. He eivät harrasta lukemista ja lukeminen ahdistaa heitä.
 – Heidän lukutaitonsa on myös valitettavasti melko heikko, sanoo Lainesalo.
 Fantasiakirjoissa pääsee täysin eri maailmaan kuin mitä arkimaailma on.  Iiris Seppänen
 Toisessa ääripäässä on koululaisia, jotka ovat todella harrastuneita ja kiinnostuneita lukemisesta. Esimerkiksi seitsemäsluokkalainen  Iiris Seppänen  kertoo lukevansa paljon. Häntä innostavat eniten fantasiaromaanit.
 – Koska fantasiakirjoissa pääsee täysin eri maailmaan kuin mitä arkimaailma on, perustelee Seppänen.
 Seppänen sanoo huomanneensa, että kaikkia lukeminen ei suinkaan kiinnosta.
 – Sisko ei tykkää lukea juuri yhtään ja mä tykkään lukea tosi paljon. Mutta jos se kirja ei nappaa, niin en minä sitten jaksa sitä lukea, kertoo Iiris Seppänen.
 "Kaikesta ei todellakaan ole tutoriaalia Youtubesta katsottavissa"
 Kysymys koululaisten lukuinnostuksesta porautuu Enni Lainesalon mukaan syvälle. Se on avain kaikkeen yhdenvertaiseen osallistumiseen yhteiskunnassa.
 – Että nuoret pääsisivät kiinni jatko-opintoihin, työelämään ja lopulta osalliseksi tähän yhteiskuntaan. Elämme niin monimutkaisessa maailmassa tällä hetkellä, että meidän on ymmärrettävä ja arvioitava kaikkia niitä visuaalisia ja kirjallisia tekstejä, joita näemme. Kaikesta ei todellakaan ole tutoriaalia Youtubesta katsottavissa, sanoo Lainesalo.
 Tyttöjen ja poikien lukuinnon välillä on iso ero
 Lukutaidossa tyttöjen ja poikien välinen ero on maassamme suurempi kuin missään muussa OECD-maassa ja ero on kasvussa. Lukukeskuksen mukaan pojista lukutaidon heikolla tasolla on 16 prosenttia, kun tytöistä heikkoja lukijoita on seitsemän prosenttia. Erinomaiselle lukutaidon tasolla on tytöistä lähes viidennes ja pojista tason saavuttaa vain yhdeksän prosenttia.
 Niko Mannonen / Yle
 Seitsemäsluokkalainen  Nuutti Ollikka  sanoo lukevansa kirjaa joka ilta vartista puoleen tuntiin. Ollikan mukaan kaverien kanssa ei liiemmin jutella lukemisesta. Välituntipuheissa käydään useimmiten läpi pelaamista ja sosiaalisen median juttuja.
 – Viime aikoina olen lukenut paljon erilaisten muusikoiden elämäkertoja, koska minua kiinnostaa musiikkkiala. Niistä saa tietoa siitä, miten niiden ura on lähtenyt lentoon, kun he ovat olleet nuoria, kertoo Ollikka.
 Lukeminen voi olla myös sosiaalisutta vahvistavaa, sillä luokkakaveri  Saima Valaja  sanoo saaneensa uusia ystäviä juuri lukemisen myötä.
 – Me ollaan kiinnostuneita samoista aihepiireistä ja asioista ja me kaikki luetaan aika paljon kirjoja. Itse luen lähinnä fantasia-, scifi- ja jännityspainotteisia kirjoja, en niinkään tietokirjoja, kertoo Valaja.

Nuorten lukuharrastus jakautuu yhä voimakkaammin Suomessa – osa koululaisista ahmii kirjoja, osaa lukeminen ahdistaa


Summary: Tunnustus myönnettiin roolista elokuvassa Tyhjiö.

Tommi Korpela  esittää kirjoittajan blokista kärsivää kirjailija Eero Kailaa, jonka ura ja parisuhde ovat pahasti solmussa.  Tyhjiö  nähtiin eilen päättyneiden Moskovan elokuvajuhlien kilpasarjassa.
 Katso festivaalin kaikki palkitut  täältä .
 Aleksi Salmenperän  ohjaama  Tyhjiö  palkittiin hiljattain parhaan elokuvan Jussi-palkinnolla sekä kolmella muulla Jussilla.
 Kerromme kohta lisää.
 Lue myös:
 Näyttelijät Tommi Korpelasta Laura Birniin tekivät Tyhjiön talkoilla – Aleksi Salmenperän uutuus on omituisella tavalla syntynyt epätavallinen elokuva

Tommi Korpela voitti parhaan miespääosan palkinnon Moskovan elokuvajuhlilla


Summary: Uusi Invisible Heroes -draamasarja avaa suomalaisten osuutta Chilen vuoden 1973 sotilasvallankaappauksessa tuhansien ihmisten pelastajana. Tositapahtumiin perustuvaa sarjaa kuvatessa selvisi, miten herkkä aihe on Chilessä vielä tänä päivänä.

Augusto Pinochetin  sotilasjuntta kaapasi vallan Chilessä vuonna 1973. Vallankaappaus johti 3000 ihmisen katoamiseen ja kuolemaan ja kymmenien tuhansien kidutukseen.
 Suomen diplomaatit  Tapani Brotheru s ja  Ilkka Jaamala  olivat saapuneet Chileen neuvottelemaan kauppasopimuksia vuonna 1973, kun kaappaus alkoi.
 Tapani Brotherus, hänen puolisonsa Lysa Brotherus ja Ilkka Jaamala päätyivät pelastamaan tuhansia ihmisiä Chilessä .
 Ylen kansainvälisenä yhteistyönä tehty  Inivisible Heroes  -sarja kertoo Brotherusten tarinan. Sen näyttämönä on 70-luvun Chile, jossa kaaos pääsee valloilleen. Sarja on inspiroitunut Heikki Hiilamon vuonna 2010 ilmestyneestä kirjasta, sanoo ohjaaja  Mika Kurvinen .
 – Tämä uskomaton tarina oli peitossa vuosia, kunnes kirja nosti sen kaikelle kansalle esiin. Vainotut ihmiset saapuivat kirjaimellisesti Tapani ja Lysa Brotheruksen pihalle hakemaan turvaa. Ilkka Jaamala ryhtyi auttamaan Brotheruksia, että apua hakevat pääsisivät pois maasta.
 Tapani Brotherusta näyttelee sarjassa  Pelle Heikkilä  ja Lysa Brotherusta  Sophia Heikkilä . Ilkka Laamalan roolissa nähdään  Ilkka Villi , jolla on erityisen läheinen suhde Chileen. Villi oli 17-vuotiaana vaihto-oppilaana Santiagossa, vuonna 1993.
 – Vuosi 1993 oli jännittävää aikaa, koska diktatuurin päättymisestä oli silloin vasta kolme vuotta. Asiat olivat vahvasti läsnä silloin. Vietin myös myöhemmin Chilessä pidempiä jaksoja. Kiinnostuin maan historiasta ja luin paljon diktatuurin ajasta ennen tätä sarjaa. En olisi uskaltanut toivoa tällaista roolia. Jaamalan rooli oli minulle täysosuma.
 Diego Ayala
 Diktatuuri jätti syvät haavat
 Diktatuurin terrori on yhä arka asia Chilessä. Sen kuvausryhmä huomasi viime vuonna  Invisible Heroes  -sarjaa tehdessään. Ilkka Villi sanoo, että tilanne on edelleen tulehtunut ja osa ihmisistä on sitä mieltä, että mitään väärää ei ole koskaan tapahtunut. Osa ajattelee, että että diktatuuri pelasti Chilen..
 – Yhä on olemassa myös syvät haavat tapahtumista. Osa ei tiedä läheisten kadonneiden kohtaloita. Sitten on niitä ihmisiä, jotka varmasti tietävä, mistä ruumiit löytyvät. Chilessä on jatkuvasti käynnissä oikeudenkäyntejä diktatuurin aikaisista rikoksista, Villi kertoo.
 Ohjelma tullaan esittämään myös Chilessä. Villi pohtii, millaisen ohjelmapaikan sarja saa. Saako se kunnollisen esitysajan vai piilotetaanko koko ohjelma löytämättömiin.
 Chilessä kuohui kuvausten aikaan: kulttuuriministeri erosi diktatuurin vähättelystä
 Kuvauksien aikaan Chilen kulttuuriministeri erosi. Syynä oli suhtautuminen diktatuurin rikoksiin ja Chilen museoon, joka rakennettiin muistuttamaan ihmisoikeusrikoksista. Kulttuuriministeri oli kyseenalaistanut museon.
 – Kyllä Chilessä huomasi, että meidän sarjamme ei ole ihan mikään tavallinen juttu siellä, Villi sanoo.
 Ohjaaja Mika Kurvinen kertoo, että häntä ohjeistettiin puhumaan Chilessä niin, että sarja kertoo nimenomaan suomalaisdiplomaateista.
 Ruotsin suurlähettiläs ja diplomaatti Harald Edelstam oli arvostettu ihmisoikeusaktivisti. Tv-sarjassa häntä näyttelee ruotsalaistähti Mikael Persbrandt.  Yle Kuvapalvelu
 Ruotsin tähtinäyttelijä Mikael Persbrandt saatiin helposti mukaan
 Kansainvälisenä tuotantona tehty sarja oli suomalaistekijöille suuri. Joukkokohtauksiin saattoi osallistua tuhat ihmistä. Yhdessä päärooleista nähdään kansainvälisesti tunnettu ruotsalainen näyttelijä.  Mikael Persbrandt saatiin sarjaan mukaan  yllättävän helposti, sanoo Kurvinen.
 – Ensi jännitys hänen mukanaolostaan lähti, kun tapasimme hänet Tukholmassa. Mikael kertoi minulle aika nopeasti, että hän on epävarma espanjan puhumisesta. Minä keksin ratkaisuja ja saimme luottamussuhteen pian rakennettua.
 Inivisible Heroes -sarja on nähtävillä Yle TV1:ssä ja Yle Areenassa.

Suomalaisen suursarjan tekijät: Diktatuurin aika on jättänyt Chileen arvet, jotka näkyvät edelleen


Summary: Linkosuo alkaa viedä ruis- ja kaurasipsejä Kiinaan.

Pirkanmaalainen perheyritys alkaa viedä ruis- ja kaurasipsejä Kiinaan. Linkosuo on tunnettu erityisesti ruissipseistään.
 Linkosuo on uusinut strategiansa ja linjastonsa ja siirtynyt pääasiassa kuivaleipien ja erityisesti ruis- ja kauralastujen tuotantoon.
 Linkosuon toimitusjohtaja  Timo Jänne  sanoo, että Kiina on Linkosuolle tärkeä vientikohde, ja odotukset ovat korkealla.
 – Kaltaisemme pk-yritys Kangasalta voi lyödä läpi Kiinan jättimarkkinoilla, jos omaa kykyä uudistaa vanhaa ajattelua ja rohkeutta tarttua haasteisiin, Jänne sanoo.
 Kiinalaiset kuluttajat arvostavat Jänteen mukaan laadukkaita ja trendikkäitä tuontielintarvikkeita.
 – Yleistynyt tapa nauttia pieniä välipaloja kiireisen päivän mittaan sekä huomion kiinnittäminen terveellisyyteen ovat trendejä myös Kiinassa. Kiinnostus tuotteitamme kohtaan on jo nyt ollut suurta. Tuoteturvallisuus ja vähärasvaisuus ovat myös valttejamme.
 Elina Nieminen / Yle
 Linkosuo on lanseerannut vientiä varten oman Aarne & Elsa -brändin, jolla tuotteita markkinoidaan myös Kiinassa. Tuotteiden jakelusta suurissa metropoleissa huolehtii paikallinen yhteistyökumppani. Ruissipsejä löytyy sekä marketeista että myynnin kannalta merkittävistä verkkokaupoista.
 Ruissipsin tarina
 Linkosuo aloitti leipomotoimintansa Tampereella 1936. Konsernitasolla Linkosuon liikevaihto oli viime vuonna yli 22 miljoonaa euroa ja se työllisti 180 henkilöä.
 1970-luvun puolivälissä Linkosuolla keksittiin, että kuivan varrasleivän reiästä jäävä keskusta voidaan hyödyntää. Reikiä alettiin myydään kaupassa Väinämöisen palttoonnappeina.
 Yllättäen reikiä alkoi mennä enemmän kapauksi kuin leipää. Pari vuotta myöhemmin, vuonna 1976, palttoonnappi sai kaverikseen Lemminkäisen kuplan, onton rapsakan ruispallon.
 Kuplan valmistamisesta kuitenkin luovuttiin 1980-luvun puolivälissä, koska sen täyttäminen kotona osoittautui hankalaksi. Kupla jäi kaupassa erikoistuotteiden hyllyyn. Leipomossa nähtiin, että kuplalla olisi ollut mahdollisuuksia, jos se olisi saatu halkaistua.
 Sipsikoneen paistaja Aki Varho ja toimitusjohtaja Timo Jänne kuvattuna vuonna 2017.  Jussi Mansikka / Yle
 2000-luvun alussa alkaneen karppausbuumin aikana leipä menetti asemaansa, ja kuluttajat söivät entistä enemmän helposti mukaan otettavia välipaloja.
 Samaan aikaan peruna-, vehnä- ja maissipohjaisten sipsien kulutus laski terveyssyistä. Tietoisuus kauran ja rukiin terveellisyydestä kasvoi.
 Linkosuolla alettiin pohtia taas parikymmentä vuotta muhinutta haastetta: miten Lemminkäisen kuplan saisi halkaistua. Vuonna 2007 se vihdoin onnistui.
 – Oli heinäkuinen päivä ja leipomossa kokeiltiin uutta tekniikkaa Eväsleivän leikkuuseen. Siinä mietittiin vähän aikaa tuotekehityspäällikön kanssa. Etsittiin vanha kuplan resepti ja päätettiin tehdä seuraavana päivänä koe sillä,leipomonjohtaja  Jarmo Talasrinne   kertoi vuonna 2017 .
 – Koe toistettiin vielä kahtena seuraavana päivänä. Sen jälkeen meillä olikin perustuote siinä kunnossa, että voitiin ottaa se tuotesuunnitteluun.
 Tästä ruissipsistä lähti Linkosuon uusi nousu.
 Lue lisää:
 Kun reiästä tuli leipää myydympi – Ruiskuplan halkaisu teki leipomosta sipsitehtaan

Yhtenä heinäkuun päivänä leipomo onnistui vihdoin halkaisemaan tuotteensa – syntyi menestystarina ruissipsi, joka suuntaa nyt Kiinaan


Summary: Hallitukseen haluavien puolueiden on vastattava kysymyksiin vapunaattoon, tiistain puoleen päivään mennessä.

Eduskuntaryhmät nimittivät SDP:n puheenjohtajan  Antti Rinteen  virallisesti hallitustunnustelijaksi perjantaiaamupäivän kokouksessaan eduskunnassa.
 Rinne jätti samassa kokouksessa eduskuntaryhmien vastattavaksi kymmenkunta kysymystä. Eduskuntaryhmien vastausten perusteella Rinne valitsee puolueet hallitusneuvotteluihin.
 Yle näyttää suorana  hallitustunnustelija Antti Rinteen tiedotustilaisuuden kysymyksistä, joilla hän valikoi puolueet hallitusneuvotteluihin.
 Antti Rinne odottaa vastauksia kysymyksiinsä vapunaattoon, tiistain puoleen päivään mennessä.
 Alkuperäinen tavoite oli, että Rinne pystyisi kertomaan hallitusneuvotteluihin osallistuvat puolueet vapun jälkeen perjantaina 3. toukokuuta. Pyrkimyksenä on hallitusneuvotteluiden aloittaminen maanantaina 6. toukokuuta.
 Tiedotustilaisuudessa Rinne arveli, että aikataulut saattavat siirtyä eteenpäin.
 Tässä ovat Antti Rinteen kysymykset eduskuntaryhmille:
 "SDP haluaa rakentaa tulevaisuuden Suomea, Eurooppaa ja maailmaa, jotka ovat taloudellisesti, sosiaalisesti ja ekologisesti kestäviä. Kysymme seuraavat kysymykset selvittääksemme edellytykset yhteisen hallituksen muodostamiseksi.
 Pyydämme teitä esittämään puolueenne ohjelma-asiakirjojen perusteella kantanne seuraaviin asiakokonaisuuksiin (kohdat 1-8) ja lisäksi vastaamaan asiakokonaisuuksia täsmentäviin yksityiskohtaisempiin kysymyksiin.
 Lisäksi pyydämme teitä esittämään näkemyksenne sosiaaliturvan uudistamiseen sekä sosiaali- ja terveydenhuollon uudistamiseen (kohdat 9-10).
 Tulemme julkaisemaan nämä kysymykset samaan aikaan eduskunnan www-sivuilla, kun ne jätetään eduskuntapuolueille vastattaviksi. Pyydämme vastauksianne tiistaihin 30.4.2019 klo 12 mennessä.
 Pyydämme ystävällisesti teitä ottamaan huomioon sen, että julkistamme myös puolueenne laatimat vastaukset vastausten määräajan päätyttyä."
 1. Hiilineutraali ja luonnon monimuotoisuuden turvaava Suomi
 a. Oletteko sitoutuneet globaalisti ilmaston lämpenemisen pysäyttämiseen 1,5 asteeseen?
 Oletteko sitoutuneet siihen, että Suomi on hiilineutraali vuoteen 2035 mennessä ja sen jälkeen nopeasti hiilinegatiivinen?
 b. Millaisia toimenpiteitä ilmastonmuutoksen torjuminen mielestänne edellyttää eri yhteiskunnan osa-alueilla?
 c. Mitkä näette keskeisinä keinoina luonnon monimuotoisuuden turvaamiseksi ja parantamiseksi?
 2. Suomi on kokoaan suurempi maailmalla
 a. Miten Euroopan unionia tulee kehittää? Mitkä ovat Suomen EU-puheenjohtajuuskauden keskeiset tavoitteet?
 b. Oletteko valmiit tukemaan viimeisimmissä selonteoissa vahvistettua Suomen ulkopolitiikan linjaa?
 c. Mikä rooli Euroopan on otettava yhteistyössä Afrikan unionin ja sen jäsenmaiden kanssa Afrikan kehittämisessä?
 d. Hyväksyttekö tavoitteen Suomen kehitysyhteistyörahoituksen nostamisesta 0,7 prosenttiin suhteessa BKTL:oon? Minkä ajan kuluessa näette tämän mahdolliseksi toteuttaa?
 3. Turvallinen oikeusvaltio Suomi
 a. Kuvatkaa käsityksenne Suomesta oikeusvaltiona ja kertokaa keinot sen vahvistamiseksi. Miten edistäisitte ihmisoikeuksien toteutumista Suomessa? Millä tavoin olette valmiit kehittämään kansalliskielten asemaa Suomessa?
 b. Mikä on käsityksenne lainvalmistelun laadusta ja oletteko valmiit hyväksymään komiteaperusteisen lainvalmistelun?
 c. Mitkä ovat sisäisen turvallisuuden riskitekijät ja kuinka vahvistaisitte sisäistä turvallisuutta?
 d. Oletteko valmiit tukemaan viimeisimmissä selonteoissa vahvistettua Suomen puolustuspolitiikan linjaa?
 4. Elinvoimainen Suomi
 a. Näettekö, että Suomi voi ilmastonmuutoksen ja muiden megatrendien ratkaisujen kautta rakentaa itselleen uutta, kestävää vientivetoista kasvua? Näettekö tarpeellisena, että Suomeen laaditaan yhteinen strategia vahvistuvan elinvoiman ja kestävän kehityksen talouskasvun turvaamiseksi? Mitkä olisivat sen pääkohdat?
 b. Millaisilla toimenpiteillä kehitetään metropolialuetta, kasvavia kaupunkiseutuja, seutukeskuksia ja harvaan asuttuja alueita?
 c. Miten varmistaisitte Suomen liikenneinfrastruktuurin ylläpitämisen ja kehittämisen? Mikä on mallinne rahoituksen kehittämiseksi?
 5. Luottamuksen ja tasa-arvoisten työmarkkinoiden Suomi
 a. Miten kehittäisitte työelämää ja sen sääntelyä yhteistyössä työelämän osapuolten kanssa? Hyväksyttekö työelämän vähimmäisehtojen sääntelyn nykyiseltä pohjalta?
 b. Miten uudistaisitte perhevapaita?
 c. Mitkä ovat keskeiset keinonne miesten ja naisten välisen palkkatasa-arvon toteuttamiseksi?
 6. Kestävän talouden Suomi
 a. Millä keinoilla varmistaisitte työllisyysasteen kasvun selvästi yli 75 prosenttiin 2020-luvun aikana?
 b. Kuvatkaa tekijät, joilla julkisen talouden kestävyys turvataan erityisesti väestökehitys huomioon ottaen.
 7. Oikeudenmukainen, yhdenvertainen ja mukaan ottava Suomi
 a. Miten vahvistaisitte hyvinvointiyhteiskunnan palveluita ja ihmisten toimeentulon turvaavia etuuksia? Kuvatkaa erityisesti keinonne, joilla vahvistatte ikääntyvien ihmisten palveluita ja toimeentuloa. Mitkä ovat keinonne lapsiperheköyhyyden vähentämiseksi?
 b. Miten rahoittaisitte edellisessä kohdassa kuvaamanne toimenpiteet? Kuvatkaa keinonne konkreettisesti.
 c. Mitkä eriarvoisuustekijät suomalaisessa yhteiskunnassa tunnistatte ja miten vähentäisitte eriarvoisuutta?
 8. Osaamisen, sivistyksen ja innovaatioiden Suomi
 a. Tunnistatteko, että kestävän talouskasvun perustan vahvistamiseksi on tehtävä investointeja koulutukseen, tutkimukseen, innovaatioihin sekä infrastruktuuriin? Kuvatkaa konkreettiset keinonne.
 b. Tunnistatteko tarpeen, että koko ikäluokan tulisi suorittaa vähintään toisen asteen tutkinto? Kuvatkaa keinonne tähän pääsemiseksi.
 c. Miten varmistaisitte sen, että jokaisen oppiminen ja osaamisen kehittäminen jatkuu läpi työuran?
 d. Miten edistäisitte kulttuurin asemaa Suomessa?
 9. Sosiaaliturvajärjestelmän kokonaisuudistus
 Sosiaaliturvajärjestelmän kokonaisuudistus edellyttää useampia vaalikausia. Oletteko valmiita yhdistämään eri etuuksia ja hyväksymään yhtenäisen etuustason eri syyperusteilla siten, että uudistus lisää työllisyyttä, nostaa koulutustasoa, vähentää köyhyyttä ja eriarvoisuutta sekä parantaa osallisuutta?
 10. Esittäkää lähtökohtanne sosiaali- ja terveydenhuollon uudistamiseksi.
 11. Oletteko valmiita osallistumaan sosialidemokraattien johtamaan enemmistöhallitukseen, ja onko
 teillä osallistumisellenne mahdollisia kynnyskysymyksiä?
 Kerromme kohta lisää tästä uutisaiheesta.
 Rinteen kysymysten johdannosta on poistettu osoite sekä yhteyshenkilö, kenelle vastaukset toimitetaan.
 AIHEESTA ENEMMÄN:
 Katso tästä hallitustunnustelija Antti Rinteen tiedotustilaisuus
 Analyysi: SDP ei pelkää lisävelkaa – taloudesta tulee hallitusneuvotteluiden kipukohta

Tässä ovat hallitustunnustelija Antti Rinteen 11 kysymystä puolueille – Haussa keinot työllisyyden parantamiseen


Summary: Työministerinä toiminut Lindström (sin.) kertoo poistuvansa "vähin äänin" valtakunnan politiikasta hallitusneuvotteluiden jälkeen ja keskittyvänsä kirjan kirjoittamiseen.

Entinen kansanedustaja ja työministeri  Jari Lindström  (sin.) päättää jatkostaan politiikassa tämän vuoden aikana.
 Lindström kirjoittaa  blogissaan , että hän harkitsee vakavasti jatkoaan poliitikassa. Lindström aikoo kuitenkin jatkaa Kouvolan kaupunginvaltuustossa kuluvan kauden loppuun asti eli vuoteen 2021 asti.
 – Poistun vähin äänin valtakunnan politiikasta heti, kun puolueet saavat uuden hallituksen kasaan. Ja en ole julkisuuden henkilö enää sen jälkeen. Olen siitä oman osani saanut, Lindström kirjoittaa.
 Hän pitää taukoa esimerkiksi blogin kirjoittamisesta ja on sulkenut Twitter-tilinsä.
 Jari Lindström kertoo keskittyvänsä nyt kirjaan, jota hän  kirjoittaa omasta elämästään . Siinä hän käy läpi tarinoita elämänsä ja uransa varrelta.
 Lindström on myös mukana Ylen Dokumenttiprojektissa, joka käsittelee työn merkitystä suomalaisille. Dokumentti julkaistaan Ylen kanavilla joulukuussa.
 Putoaminen ei tullut yllätyksenä
 Jari Lindström  putosi eduskunnasta  saatuaan vain noin 1690 ääntä pari viikkoa sitten käydyissä vaaleissa. Edellisissä vaaleissa vuonna 2015 äänisaalis oli lähes 10 000.
 Pudotuksen selittää Lindströmin siirtyminen perussuomalaisista sinisiin kesken vaalikauden. Lindström joutui myös ay-liikkeen myrskyn silmään ajaessaan kilpailukykysopimusta ja heikennystä työntekijöiden irtisanomissuojaan.
 – Yhtään en kadu lähtöä perussuomalaisista. Tiesin, että näin tulee todennäköisesti käymään, hän kommentoi vaali-iltana.
 Vaalien jälkeen Lindström  perui ehdokkuutensa EU-vaaleissa .
 Lindström kertoi tuolloin Ylelle, että päätös perua ehdokkuus on yksin hänen omansa.
 – Ratkaisuni perustuu eduskuntavaalien tulokseen, kampanjan hintaan ja realismiin, Lindström sanoi.
 Siniset eivät saaneet ainuttakaan kansanedustajaa eduskuntaan.

Jari Lindström vetäytyy julkisuudesta: "Olen siitä oman osani saanut"


Summary: Mitä tapahtui vanhalle Youtubelle, jossa kahden kilon siika ui vapaana? Toimittaja Teemu Hallamaa kertoo.

Lähes päivälleen tasan 14 vuotta sitten 25-vuotias  Jawed Karim  julkaisee lyhyen videon juuri perustamalleen internet-sivulle.  San Diegon eläintarhassa kuvattu pätkästä  tulee ensimmäinen Youtube-sivustolle ladattu video. Pari tuntia myöhemmin sivustolle ladataan  toinen video . Tämän jälkeen kukaan ei enää pysy mukana laskuissa.
 Tänä päivänä sivustolle ladataan 500 tuntia videota joka minuutti.
 Vuosien vyöryessä Youtube on muuttunut pienestä videosivustosta yhdeksi maailman suurimmista sosiaalisen median palveluista. Samalla se on synnyttänyt uuden sisällöntuotantokulttuurin, josta on noussut tähtiä muusikoiden ja näyttelijöiden rinnalle.
 Tubettajat muuttivat Youtuben hassuista kissavideoista päiväkirjamerkintöihin, joissa arkiset asiat saavat suuria merkityksiä ja merkittävät asiat arkisia näkökulmia. Jo tässä oli monelle kestettävää.
 Nyt kuitenkin suuret mediayhtiöt ovat syrjäyttämässä tubettajat samalla, kun itse sivusto kipuilee räjähdysmäisesti lisääntyvän  vihasisällön kanssa . Jos ei nyt, niin pian Youtube on pilalla.
 Tätä juttua tehtiin näiden klassikoiden voimalla:
 Where the Hell is Matt? Teiniuhoamista Lannistumaton Keyboard Cat Internetin unohdettu helmi Chocolate Rain Kahden Kilon Siika David After Dentist Gardening on Salvia Kei Cool Guy has Chill Day Winnebago Man Niilin hanhet Kanahakkliha Markorepairs: My VCR collection Technoviking On tämä saatanan työmaa!
 Lue myös:
 Youtuben suurin tähti PewDiePie ja intialainen mediajätti ottavat yhteen kamppailussa, jossa tiivistyy koko Youtuben tulevaisuus
 Jutun kommentointimahdollisuus on auki klo 22.00 saakka. Tervetuloa mukaan.

Toimittajalta: Youtube on pilalla


Summary: Ruotsin akatemiaa on viime vuosina ravistellut seksuaalinen hyväksikäyttöskandaali.

Kirjallisuustutkija  Mats Malm  on nimetty Ruotsin akatemian johtoon. Malm aloittaa akatemian pysyvänä sihteerinä kesäkuun alussa.
 Malm toimii kirjallisuuden professorina Göteborgin yliopistossa.
 Hän seuraa tehtävässä väliaikaista sihteeriä  Anders Olssonia , joka on johtanut akatemiaa  Sara Daniuksen  erosta lähtien vuodesta 2018.
 Akatemiaa on viime vuosina ravistellut  vakava seksuaalinen hyväksikäyttöskandaali.
 18 naista kertoi syksyllä 2017 julkisesti #metoo-kampanjan yhteydessä, kuinka akatemian jäsenen  Katarina Frostensonin  puoliso  Jean-Claude Arnault  oli häirinnyt heitä.
 Kohu sai Ruotsin akatemian sekaisin. Sen jäseniä erosi ja pidättäytyi työstä akatemiassa, koska he katsoivat akatemian sulkevan silmänsä Arnault'n ja tämän puolison toiminnalta.
 Toiminta halvaantui niin, että se ei pystynyt jakamaa kirjallisuuden Nobel-palkintoa vuonna 2018.

Kirjallisuustutkija Mats Malm Ruotsin akatemian johtoon


Summary: Suomen tuloveroja ei lähdetä pakoon ulkomaille, uusi selvitys arvioi.

Kuinka Suomen verotusta kannattaisi uudistaa? Tätä on selvitetty Valtioneuvoston kanslian tutkimusraportissa, jonka ovat työstäneet Elinkeinoelämän tutkimuslaitos Etla ja Valtion taloudellinen tutkimuskeskus VATT.
 Selvityksen mukaan Suomen talouden rakenteita muokkaavat parhaillaan ainakin digitaalisen liiketoiminnan ja alustatalouden yleistyminen, tekoälyn ja robotiikan nopea kehitys, globalisaatio, väestön ikääntyminen sekä tarve ehkäistä ilmastonmuutosta. Muutoksilla on vaikutuksensa myös verotukseen.
 Fossiilisten polttoaineiden päästöjä nykyistä yhtenäisemmin verolle
 Kasvihuonekaasupäästöjen verotusta tulisi kiristää aloittaen kevyimmin verotetuista fossiilisten polttoaineiden päästöistä, selvitys suosittelee.
 Mahdollisimman yhdenmukainen vero kaikille kasvihuonekaasupäästöille ohjaisi vähentämään päästöjä siellä, missä se on edullisinta.
 Verotuksen tulisi olla tärkeä osa ilmastopolitiikka ainakin EU:n päästökaupan ulkopuolisella taakanjakosektorilla, johon kuuluvat muun muassa kotimaan liikenne, maatalous ja rakennusten erillislämmitys, selvityksessä katsotaan.
 – Mahdollisiin kielteisiin tulonjakovaikutuksiin olisi yleensä parempi reagoida suorien tulonsiirtojen avulla, kuin keventämällä päästöjen verotusta tiettyjen toimijoiden osalta, selvityksessä todetaan.
 Robottiverosta ei hyötyä
 Teknologisen kehityksen pelätään usein vähentävän työvoiman kysyntää ja kasvattavan pääoman tulo-osuutta ja tuloeroja. Tästä ei toistaiseksi raportin mukaan ole ainakaan selkeitä merkkejä Suomessa.
 – Suomen ei kannata yrittää jarruttaa työvoimaa korvaavien teknologioiden käyttöönottoa robottiverolla, sillä se heikentäisi suomalaisen tuotannon kilpailukykyä maailmanmarkkinoilla. Kotimaisella robottiverolla ei voida suojata suomalaisia työntekijöitä kilpailulta ulkomaisia robotteja vastaan, selvityksessä arvioidaan.
 Tuloveroja ei paeta ulkomaille
 Suomalaisten maastamuutto ei ole viime vuosikymmeninä kiihtynyt vaan nettomaastamuutto on edelleen 1990-luvun tasolla. Suomesta pois muuttavat työssäkäyvät henkilöt ovat parempituloisia ja paremmin koulutettuja kuin vastaava väestö keskimäärin.
 Selvityksessä todetaan, että tämänhetkisen tiedon valossa yleistä tuloverotusta ei ole syytä muuttaa muuttoliikkeeseen liittyvien näkökohtien vuoksi.
 Kansainvälisesti on viitteitä, että ulkomaisten henkilöiden muuttopäätökset reagoivat verotukseen, kun taas kotimaisten henkilöiden maastamuuttoon verotus ei näytä juurikaan vaikuttavan.
 Sen sijaan Suomessa ja monissa muissa maissa käytössä oleva ulkomaisten avainhenkilöiden erityisverokohtelu vaikuttaa yksittäisen maan, kuten Suomen, näkökulmasta järkevältä politiikalta,  selvityksessä  arvioidaan.
 Lue myös
 Säikyttääkö koventuva ympäristöverotus firmat ja työpaikat Suomesta? Sixten Korkman rauhoittelee pelkoa hiilivuodosta
 Sitran jykevä veroavaus saa hallitusneuvotteluihin valmistautuvilta puolueilta pääosin myönteisen vastaanoton – perussuomalaiset tyrmää täysin
 Suomeen ehdotetaan jättimäistä veroremonttia: Palkasta enemmän käteen, saastuttaminen kallistuisi – samalla syntyisi valtavasti työpaikkoja

Tuore selvitys: Päästöt entistä yhdenmukaisemmin verotuksen piiriin, robottivero ei kannattaisi


Summary: Lapin suurjoista Teno on tänä vuonna ensimmäinen, jossa jäänlähtö on alkanut.

Jäidenlähtö on alkantu Tenojoella. Jäät ovat lähteneet liikkeelle torstai-iltana Yläkönkäältä alaspäin. Ylä-Tenolla jäät ovat vielä paikallaan. Ne lähtevät perinteisesti liikkeelle pari päivää sen jälkeen, kun joen alaosa on vapautunut jäistä.
 Keskimääräisesti jäät lähtevät Tenosta toukokuun toisen päivän tienoilla.

Jäidenlähtö on alkanut Tenolla


Summary: Säteilyturvakeskus on selvittänyt puuta ja turvetta käyttävien voimalaitoksien tuhkan radioaktiivisuutta.

Tšernobylin  ydinvoimalaonnettomuudesta on tänään päivälleen  33 vuotta, mutta yhä sen jäljet näkyvät meillä. Onnettomuuden aiheuttama radioaktiivinen laskeuma levisi ilmavirtojen mukana laajalle alueelle, Suomessa suurimmat laskeumat ovat  Keski-Suomessa ja Päijät-Hämeessä  (STUK).
 Ylitarkastaja  Antti Kallio  Säteilyturvakeskus STUKista sanoo, että radioaktiiviset aineet siirtyivät puihin maaperän kautta. Ne kertyvät puun kuoreen ja kun kuorta haketetaan, siirtyvät ne voimalaitoksiin poltettaviksi.
 – Esimerkiksi Rauhalahdessa pian onnettomuuden jälkeen poltettiin sellaista polttoainetta, että siitä syntyneessä tuhkassa oli kohonnut cesiumpitoisuus, sanoo Kallio.
 Rauhalahden voimalaitos Jyväskylässä oli koekäytössä kun ydinonnettomuus tapahtui. Rauhalahden voimalassa poltettiin tuohon aikaan paljon Pohjanmaan suunnalta tuotua turvetta. Nykyään puunosuutta on lisätty reilusti. Nykyisinkin jos polttoaine kerätään korkeimman laskeuman alueelta täytyy selvittää, mihin tarkoitukseen tuhkaa voidaan käyttää.
 Tšernobylistä pääsi ilmoille monenlaisia radioaktiivisia aineita. Osan niistä puoliintumisaika saattoi olla hyvinkin lyhyt.
 – Meillä kiinnostuksen kohteena on ollut Cesium 137 radionuklidi, jonka puoliintumisaika on 30 vuotta, sanoo energiatuotannon ympäristövastaava  Kari Ikonen  Jyväskylän Energiasta.
 Radioaktiivisuus voi rajoittaa
 Voimalassa syntyvän tuhkan käsittelystä ei ole suurta riskiä työntekijöille, mutta jos tuhkaa käytetään rakennustuotteisiin tai maanrakennukseen, voidaan joissakin tapauksissa joutua selvittämään tarkemmin altistusmahdollisuudet. Radioaktiivisuus voi rajoittaa tuhkan käyttöä, sanoo Antti Kallio.
 Esimerkiksi Jyväskylän Rauhalahden voimalan vanhojen tuhkaläjitysalueiden kaavassa on vaatimus, että jos alueilla kaivetaan maata täytyy pyytää lausunto Säteilyturvakeskukselta.
 – Niissä on edelleen voimassa tällaisia rajoittavia tekijöitä.
 Tuhkasta valmistetaan nykyisin paljon metsälannoitteita. STUKin arvion mukaan säteilyaltistuksen riski on niin pieni, että käytännössä sillä ei ole merkitystä. STUK kertoi tammikuussa, että  sienissä on säteilyä, mutta niitä voi syödä huoletta .
 Arkistokuva Tšernobylistä. Sergei Dolzhenko / EPA
 Rauhalahden voimalassa tuhkan radioaktiivisuutta on seurattu viikoittain ja urakkaa riittää vielä ehkä vuosikymmeniksi.
 – Kyllä tässä saadaan nauttia näistä alenevista pitoisuuksista vielä pitkään, sanoo energiatuotannon ympäristövastaaja Kari Ikonen.
 Ikonen muistelee, että aikoinaan voimalassa onnettomuuden aiheuttamaan radioaktiiviseen laskeumaan reagoitiin aika hitaasti.
 – Lentotuhkan kokoomanäytteiden annosnopeuksista havaitsimme aika nopeasti, että säteilytaso on noussut, sanoo Ikonen.
 Lentotuhkan radioaktiivisuuden vaihteluvälin yläraja on tänä päivänä noin puolitoista kertainen taustasäteilyn annosnopeuteen verrattuna.
 – Vielä 20 vuotta sitten se oli tuplat, sanoo Ikonen.
 Mitenkään tavattoman korkeita pitoisuudet eivät kuitenkaan ole. Ikosen mukaan Suomessa on paikkakuntia, joissa taustasäteilyn annosnopeus on samaa luokkaa kuin Rauhalahdessa 20 vuotta sitten.
 STUK tutki tuhkaa
 Säteilyturvakeskus STUK tutki  bioenergian tuotannossa syntyvän tuhkan radioaktiivisuutta. Seurannassa oli 200 näytettä yhdestätoista voimalasta, sanoo ylitarkastaja Antti kallio.
 – Radioaktiivisuus rikastuu lentotuhkaan ja jää tuhkan erotuslaitteisiin eikä katoa muuten kuin hyvin pieninä pitoisuuksina piipun kautta sanoo Kallio.
 Tuhkanäytteistä saatiin mielenkiintoisia havaintoja.
 – Sieltä löytyi sellaisia näytteitä, joiden perusteella pitäisi tehdä altistusselvitys, sanoo Kallio.
 Tuhkan radioaktiivisuuspitoisuuksissa on Kallion mukaan alueellisia eroja. Jos puupolttoaine on kerätty korkeamman laskeuman alueelta niin tietysti se näkyy tuhkassa korkeampana cesiumpitoisuutena.

Tšernobylin ydinlaskeuma näkyy edelleen voimalaitoksien tuhkissa – radioaktiivisuus voi rajoittaa tuhkan käyttöä


Summary: Italia antoi maaliskuun lopussa ensimmäisenä G7-maana tukensa Kiinan Yksi tie, yksi vyöhyke  -jättihankkeelle.

Vanhassa satamassa tuoksuu suolainen meri-ilma ja friteerattu kala. Ihmiset ostavat lounaaksi pahvitötteröistä tarjoiltavaa turskaa.
 Parinkymmenen kilometrin rantaviivalle levittäytyvä Genovan satama on alueen taloudellinen sydän. Se on Italian liikennöidyin satama, joka työllistää suoraan noin 30 000 henkeä. Se vastaa kuutta prosenttia koko Ligurian hallintoalueen työvoimasta.
 Genovalainen ahtaaja  Luca Franza  on työskennellyt satamassa 25 vuotta. Viime vuosina hän on seurannut, kuinka talousjätti Kiina on vahvistanut läsnäoloaan satamassa muun muassa yritysostoin ja yhteistyösopimuksin.
 Tulevaisuudessa Kiinan investoinnit satamaan tulevat kasvamaan, sillä Genovan satama on yksi pääinvestointikohteista osana suurvallan Yksi tie, yksi vyöhyke -jättihanketta.
 Uudeksi silkkitieksi kutsutun hankkeen on määrä parantaa Kiinan maa- ja meriliikenneväyliä Lähi-itään, Afrikkaan ja Eurooppaan.
 Lähteet: Merics, The New York Times, Liikennevirasto Mikko Airikka / Yle
 Franzan mukaan on hyvä, että sataman tavaraliikenne lisääntyy, sillä se takaa hänellekin toimeentulon. Silti hän ei niele purematta Kiinan aikeita.
 – Kiina tulee, tuo työtä ja kasvua, mutta millaisin ehdoin se aikoo pelata? Me olemme pähkinän kokoisia sen voiman edessä.
 Ahtaajan työ on vaativaa, epäsäännöllistä ja johtaa joskus vaaratilanteisiin.
 – Sitä mukaa kun liikenne satamassa on kasvanut, kuolemaan johtaneet työtapaturmat ovat lisääntyneet, Franza sanoo ja alkaa luetella viime vuosina kuolleiden työkavereidensa nimiä.
 – Tapaturmat eivät saa lisääntyä, ahtaaja painottaa.
 Kiina tuli Eurooppaan Neliosainen sarja käsittelee tapoja, joilla Kiina toimii Euroopassa. Osa 1:  Kiinalainen pohatta rohmuaa Ranskasta peltoja, jotta Kiinan nuoret pääsevät patongin makuun – Kiinan ostovimma Euroopassa on niin suurta, että monia jo hirvittää Osa 2:  Kiinalainen raha löytää Euroopan menestyjät – Berliinissä kehitettiin pankki sukupolvelle, joka ei jaksa konttoreita eikä kirjekuoria vaan haluaa kaiken kännykkäänsä Osa 3:  "Poikani ei enää palaa Kiinaan", sanoo Ateenaan kotinsa siirtänyt miljonääri – Kiinalainen raha hurmasi Kreikan ja kääntää Euroopassa muidenkin maiden suuntaa Osa 4:  Satoja miljoonia hiihtäviä kiinalaisia ja tappouhkauksia – Sveitsissä neuvokas liikemies avasi kellokaupan kiinalaisille keskelle jäätikköä ja aikoo laajentaa uhkailusta huolimatta
 Genova toipuu siltaonnettomuudesta – satama kaipaa sijoituksia
 Italia antoi maaliskuussa tukensa Kiinan Uusi Silkkitie -hankkeelle. Siitä tuli näin ensimmäinen G7-maa, joka allekirjoitti Kiinan kanssa aiesopimuksen hankkeeseen liittyvistä projekteista.
 Samalla maat solmivat lähes 30 kahdenvälistä kauppa- ja investointisopimusta, joiden yhteenlasketun arvon uskotaan liikkuvan useissa miljardeissa euroissa. Investointisopimukset koskevat muun muassa Genovan ja Triesten satamia. Näissä kiinalaisosapuoli on China Communications Construction Company.
 Satamat kiinnostavat Kiinaa, koska ne tarjoavat yhteyden Välimereltä Keski-Eurooppaan. Genovan sataman hallituksen puheenjohtaja  Paolo Emilio Signorinin  mukaan kiinalaisosaamista tarvitaan rakennushankkeiden, kuten uuden padon kanssa. Pato sallisi yhä suuremmille laivoille pääsyn satamaan ja tehostaisi näin liikennettä.
 Uusi pato mahdollistaisi entistä suurempien alusten rantautumisen Genovan satamaan. Jeronimo Alba / AOP
 Genovalle Uusi silkkitie tulee hyvään aikaan. Sataman tavaraliikenne on hidastunut sen jälkeen, kun  Morandin moottoritiesilta romahti viime elokuussa.  Silta oli tärkeä kulkuväylä, sillä se yhdisti Ranskaan johtavan valtatien ja pohjoiseen kohti Milanoa johtavan tien.
 “Emme kaipaa rikkautta, joka köyhdyttää työntekijämme”
 Ahtaaja Luca Franza ei ole ainoa satamatyöläinen, jota Kiinan aikeet huolestuttavat. Italian Kuljetusalan ammattiliiton Genovan alueen pääsihteeri  Enrico Poggi  miettii, pitääkö Kiina kiinni hyvän työn käytännöistä.
 Soraääniä on kuulunut esimerkiksi Kreikasta  Pireuksen satamasta, joka myytiin Kiinalle vuonna 2016 . Satamaliikenne on sen jälkeen moninkertaistunut, mutta toisaalta työntekijät ovat raportoineet työturvallisuuteen, palkkoihin ja sopimuksiin  liittyvistä ongelmista alihankintatyön lisäännyttyä.
 – Riskinä on, että työsuojelukäytännöistä ei pidetä kiinni, onnettomuudet yleistyvät tai pimeä työ lisääntyy, Poggi listaa.
 Kuljetusalan ammattiliiton Genovan-pääsihteeri Enrico Poggi on huolissaan kiinalaisen työsuojelun tasosta. Francesco Tosto
 Poggin mukaan Kiina-yhteistyön tiivistymisestä koituu toki myönteisiä vaikutuksia taloudelle ja työllisyydelle, mutta Italian on osattava pitää ohjat omissa käsissään
 – Ulkopuolelta tulevien on noudatettava meidän ehtojamme. Vain harvoja hyödyttävää rikkautta, joka köyhdyttää työntekijämme, emme tänne kaipaa, Poggi sanoo.
 Pelinappula Washingtonin, Brysselin ja Pekingin valtapelissä
 Italian päätös tukea Kiinan Uusi silkkitie -hanketta  on hermostuttanut EU:ta ja Yhdysvaltoja .
 Milanossa sijaitsevan Ulkopoliittisen instituutin vanhemman tutkijan  Alessia Amighinin  mukaan hanke on paitsi taloudellinen, myös poliittinen väline, jolla Kiina pyrkii vahvistamaan suurvalta-asemaansa.
 – Italialle pöytäkirja antaa mahdollisuuden lisätä jonkin verran vientiä Kiinaan ja kasvattaa kiinalaisturistien määrää. Mutta vienti ja investoinnit ovat vain pieni osa tätä peliä, Amighini sanoo.
 Kiinan presidentti Xi Jinping ja Italian pääministeri Giuseppe Conte allekirjoittavat maaliskuussa yhteisen julistuksen uudesta silkkitiestä. RICCARDO ANTIMIANI / EPA
 Tutkijan mukaansa kyse on Brysselin, Washingtonin ja Pekingin välisestä valtataistelusta, jossa Kiina on Italian kanssa tehdyn julistuksen myötä saanut vahvistusta asemalleen.
 – Italia on jäänyt pelinappulaksi, jonka Kiina on onnistunut keplottelemaan kelkkaansa lupaamalla vastineeksi lisää kauppasopimuksia, Amighini arvioi.
 Kiina rajoittaa edelleen rajusti ulkomaisten yritysten pääsyä markkinoilleen.  Huhtikuun huippukokouksessa EU on vaatinut Pekingiltä vastavuoroisuutta  Kiinan ja unionin jäsenmaiden väliseen kauppaan.
 Amighinin mukaan on edelleen epäselvää, kuinka paljon Italian vientiteollisuus voi yhteistyöstä hyötyä.
 – Toistaiseksi Kiina on kiinnostunut vain muutamista Italian vientituotteista, kuten appelsiineista ja sianlihasta. Me otamme kiinalaisen pääoman ja hankkeet vastaan avosylin, mutta entäs toisin päin? Amighini pohtii.
 Lue lisää:
 Uusi silkkitie vie kohta Italiaan – Päätös lähteä Kiinan kelkkaan suututti EU:n ja Yhdysvallat
 Kiina havittelee uutta silkkitietä – tarjolla 890 miljardin investoinnit

“Me olemme Pekingin silmissä pähkinän kokoisia” – Kiinan uusi silkkitie vie pian Italiaan, mutta millä hinnalla?


Summary: Presidentti Sirisenan mukaan hallituksen tulee kantaa vastuu 253 uhria vaatineista iskuista.

Sri Lankan presidentti  Maithripala Sirisena  lupaa viranomaisten pidättävän 140 Isis-taistelijaa vastauksena viime viikon terrori-iskuihin.
 Sirisenan mukaan maan puolustusministeri ja poliisin päällikkö eivät kertoneet hänelle "ystävällisiltä mailta" saaduista varoituksista tulevista terrori-iskuista.
 Sirisenan mukaan Sri Lankan hallituksen tulee kantaa vastuu siitä, että iskut tapahtuivat.
 Sirisena  on aiemmin pyytänyt  maan puolustusministeriä  Hemasiri Fernandoa  ja poliisijohtaja  Pujith Jayasundaraa  eroamaan pääsiäisen terrori-iskujen takia.
 Tänään Sirisena kertoi, että Jayasundara on jättänyt erohakemuksensa.
 Sirisena myös epäili, että iskut saattavat liittyä huumekaupan vastaiseen taisteluun. Sri Lankassa huumekauppiaat ja ääriryhmät ovat Sirisenan mukaan läheisessä yhteistyössä.

Sri Lankan presidentti lupaa toimia terrori-iskujen jälkeen: Aiomme pidättää 140 Isis-taistelijaa


Summary: SAS:lta kerrotaan, että he yrittävät mahdollisuuksien mukaan uudelleenreitittää matkustajiaan muiden lentoyhtiöiden lennoille.

SAS:n Ruotsin lentäjien lakko aiheuttaa kahden meno-paluulennon peruuntumisen Helsinki-Vantaan lentoasemalta Tukholman Arlandaan tänään iltapäivällä, kerrotaan Finavian viestinnästä STT:lle.
 Yhteensä siis neljä lentoa Suomen ja Ruotsin välillä peruuntuu.
 Perutut lennot olivat lähdössä puoli neljältä iltapäivällä ja puoli seitsemältä alkuillasta.
 SAS kehottaa asiakkaitaan katsomaan lisätietoja lennostaan  verkkosivuiltaan .
 Yhtiö on suoraan yhteydessä asiakkaisiinsa, kunhan annetut yhteystiedot ovat ajan tasalla.
 Lue lisää:
 SAS:n lentäjien lakko alkaa – neuvottelut päättyivät umpikujaan

Kaksi meno-paluulentoa Tukholmaan peruttu Helsinki-Vantaalla SAS:n lakon vuoksi


Summary: Tässä vahvimmat ehdokkaat SDP:n tuleviksi ministereiksi.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

SDP:n puheenjohtaja  Antti Rinne  valittaneen tänään perjantaina hallitustunnustelijaksi. Jos Rinne onnistuu tehtävässään ja saa hallituksen muodostettua, tietää se puolueelle useita ministerinpaikkoja.
 Viimeksi SDP:llä on ollut ministereitä  Jyrki Kataisen  (kok.) ja  Alexander Stubbin  (kok.) hallituksissa vuosina 2011–2015.
 SDP:n ministerivalintoihin on vaikuttamassa monta asiaa. Ensinnäkin Rinteen  toivomuksesta  tulevassa hallituksessa pitää olla edustettuna vähintään 40 prosenttia kumpaakin sukupuolta.
 Demareiden ministerilistan sisältöön vaikuttaa myös se, kuinka monesta ministeristä hallitus lopulta päätetään muodostaa. Esimerkiksi  Juha Sipilän  (kesk.) hallituksen ministerien lukumäärä oli 17.
 Pakkaa sekoittaa vielä se, että lopullinen demarien ministerilista on viime kädessä puheenjohtaja Rinteen käsissä. Siihen listaan voi päätyä myös yllätysnimiä. Näin kävi viimeksi hallitusneuvotteluissa kesällä 2015, kun Sipilä lisäsi yllättäen hallituksensa ministeriksi politiikassa kokemattoman  Anne Bernerin  nimen.
 Tyhjä ministeriaitio odottaa uusia ministereitä. Jarno Kuusinen / AOP
 Tulevan hallituksen varsinainen salkkujako ratkeaa tietenkin vasta hallitusneuvotteluissa. Jos Rinne saa hallituksen koottua, hänestä tulee pääministeri.
 Lisäksi etukäteen on tiedossa, että valtiovarainministerin salkkua SDP tuskin on saamassa, koska tehtävä on yleensä suotu toiseksi suurimman hallitusryhmän edustajalle.
 Listasimme tähän juttuun SDP:n poliitikkoja, joilla voi olla mahdollisuuksia päästä ministeriksi. Lista perustuu pääosin tietoon siitä, keitä puolue on nimennyt hallitusneuvottelijoikseen. Nimetyt ovat ministeripelissä etulyöntiasemassa.
 Heistäkö ministereitä?
 Antti Lindtman Jarno Kuusinen / AOP
 Eduskuntaryhmän puheenjohtaja Antti Lindtman
 Kolmannen kauden kansanedustaja Vantaalta. Tiettävästi yksi vahvimmista demareiden ministerikandidaateista. Ura ollut jo vuosia nousujohteinen. Muistetaan myös syyskuussa 2016 tapahtuneesta  listakohusta . Silloin kävi ilmi, että Lindtman oli toimittanut eduskunnan puhemiehelle listoja, joissa suositeltiin puheenvuorojen jakamista kulloistakin asiaa parhaiten tunteville demarikansanedustajille.
 Sanna Marin Markku Pitkänen / Yle
 1. varapuheenjohtaja, kansanedustaja Sanna Marin
 Toisen kauden kansanedustaja Tampereelta. Tuurasi tänä talvena Antti Rinnettä tämän sairausloman ajan. Profiloitunut erityisesti ympäristöasioissa, joten voi olla ykköskandidaatti ympäristöministeriksi. Nousi valtakunnan julkisuuteen näyttävästi kuria pitävänä Tampereen kaupunginvaltuuston puheenjohtajana.
 Ville Skinnari Mikko Stig / Lehtikuva
 3. varapuheenjohtaja, kansanedustaja Ville Skinnari
 Toisen kauden kansanedustaja Lahdesta. Pidetty SDP:n johtajiston konservatiivisimpana jäsenenä. Entinen SM-tason jääkiekkoilija. Myös pitkäaikaisen kansanedustajan ja ex-ministerin  Jouko Skinnarin  (k. 2016) poika.
 Krista Kiuru Jarno Kuusinen / AOP
 Kansanedustaja Krista Kiuru
 Neljännen kautensa eduskunnassa aloittava porilainen Kiuru profiloitui menneellä eduskuntakaudella sote-väännöissä sosiaali- ja terveysvaliokunnan puheenjohtajana. Asunto- ja viestintäministerinä vuosina 2011–2013 sekä opetus- ja viestintäministerinä vuosina 2013–2014. Ministerinä ollessaan Kiuru sai myönteistä julkisuutta ajaessaan kännykkä- ja nettiyhteyksiä Inarin Lisman kylälle. Kiurun toiminta ministerinä sai myös kritiikkiä valtakunallisen kouluviraston  johtajanimitysjupakassa .
 Sirpa Paatero Kimmo Brandt / AOP
 Puoluevaltuuston puheenjohtaja, kansanedustaja Sirpa Paatero
 Kotkalainen kansanedustaja vuodesta 2006. Kehitysministerinä vuosina 2014–2015. Kuvailtu Rinteen luottonaiseksi. Aiheutti ministerikaudellaan keskustelua, kun operoi omistajaohjauksesta vastaavana ministerinä potkut valtion osakeomistusyhtiö Solidiumin puheenjohtajalle  Pekka Ala-Pietilälle .
 Maria Guzenina Jyrki Lyytikkä / Yle
 Puoluehallituksen jäsen, kansanedustaja Maria Guzenina
 Kansanedustajana vuodesta 2007. Peruspalveluministerinä vuosina 2011–2013, jolloin vastasi muun muuassa sote-uudistuksen etenemisestä. Ministerinä ollessaan ajoi vanhuspalvelulakiin sitovaa 0,7:n hoitajan mitoitusta per hoidettava. Menetti lopulta pestinsä demareiden ministerikierrätyksen seurauksena. MusicTV -kanavan juontaja vuosina 1993–1997.
 Johanna Ojala-Niemelä Jarno Kuusinen  / AOP
 Eduskuntaryhmän 1. varapuheenjohtaja Johanna Ojala-Niemelä
 Neljännen kauden kansanedustaja Rovaniemeltä. Varatuomari. Tunnettu kovana budjettialoitteiden tehtailijana. Teki muun muassa vuonna 2018 yli 60 budjettialoitetta.
 Suna Kymäläinen Lehtikuva
 Eduskuntaryhmän 2. varapuheenjohtaja Suna Kymäläinen
 Kansanedustajana vuodesta 2011. Tullut tunnetuksi erityisesti venäläisten tonttikauppojen tutkimisesta. Kotoisin itärajan tuntumasta Ruokolahdelta.
 Merja Mäkisalo-Ropponen Ismo Pekkarinen / AOP
 Puoluehallituksen jäsen, kansanedustaja Merja Mäkisalo-Ropponen
 Kansanedustajana vuodesta 2011. Nostanut esiin erityisesti vanhustenhoitoon liittyviä asioita. Muistetaan myös siitä, että ei osallistunut eduskunnan samaa sukupuolta olevien avioliittoa koskevaan äänestykseen. Hän kertoi kannattavansa avioliiton säilymistä miehen ja naisen välisenä.
 Mustat hevoset
 SDP:n eduskuntaryhmässä on myös puoluejohtoon kuulumattomia, muun muassa aiempaa ministerikokemusta omaavia kokeneita poliitikkoja, joilla voi olla saumoja ministerin paikkaan. Tässä heistä muutama poiminta.
 Tuula Haatainen Derrick Frilund / Yle
 Kansanedustaja Tuula Haatainen
 Kansanedustajana vuosina 1996–2007 ja uudelleen vuodesta 2015. Useita ministerinposteja vuosien varrella. Toiminut Helsingin apulaiskaupunginjohtajana ja Kuntaliiton varatoimitusjohtajana. Keskittynyt erityisesti sosiaali- ja terveyskysymyksiin. SDP:n presidenttiehdokas vuonna 2018. Eduskunnan toisena varapuhemiehenä vuosina 2018–2019.
 Jutta Urpilainen Jarno Kuusinen / AOP
 Kansanedustaja Jutta Urpilainen
 Kansanedustajana vuodesta 2003. Entinen puoluejohtaja ja valtiovarainministeri. Ministerikautta sävyttivät Euroopan talouskriisi ja Suomen kriisimaille myöntämät tukipaketit ja lainantakaukset. On ilmoittanut olevansa taas valmis ministeriksi. On myös todennäköisesti vahvoilla SDP:n komissaariehdokkaaksi Euroopan komissioon. Työskennellyt aiemmin opettajana.
 Mika Kari Janne Ahjopalo / Yle
 Kansanedustaja Mika Kari
 Lahtelainen kansanedustaja vuodesta 2011. Toimi menneellä kaudella puolustusvaliokunnan varapuheenjohtajana. Maanpuolustusaktiivi ja reservin sotilasmestari, joka on keskittynyt turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaan.
 Timo Harakka Jussi Nukari / Lehtikuva
 Kansanedustaja Timo Harakka
 Eduskunnassa vuodesta 2015. SDP:n verovastaava. Taustaltaan kirjailija, joka on tehnyt myös tv-toimittajan ja tuottajan töitä.
 Lue myös:
 Lue tästä askelmerkit, miten Suomi saa uuden hallituksen – Valmista toukokuun lopulla tai viimeistään juhannukseksi

Demareiden ministerikisa kohta lähtöruudussa – Kuka lopulta pääsee aitiopaikalle? Listasimme kärkiehdokkaat


Summary: Näyttelijä Pirkka-Pekka Petelius ja Brother Christmas Ari Koponen ovat harvoja eduskuntaan päässeitä julkkiksia.

Julkisuus ei ole kaikki kaikessa, varsinkaan vaaleissa. Tänäkin vuonna eduskuntavaaleissa oli ehdolla lukuisia niin sanottuja julkkisehdokkaita, jotka ovat tulleet tunnetuiksi muiden kuin politiikkaan liittyvien ansioiden kautta.
 Tunnetuista ehdokkaista, joilla ei ole taustaa valtakunnanpolitiikassa, läpi pääsivät näyttelijä  Pirkka-Pekka Petelius  (vihr.) ja Brother Christmas -hyväntekeväisyysbrändin perustaja  Ari Koponen  (ps.).
 Koposen tapaus on siitä poikkeuksellinen, että Brother Christmas on ollut julkisuudessa esillä niin hyvässä kuin pahassa, arvioi Eduskuntatutkimuksen keskuksen johtaja, professori  Markku Jokisipilä .Koposta ja kahta Brother Christmas -yhdistyksen hallituksen jäsentä epäiltiin rahankeräysrikoksista.
 Vakavista kirjanpitorikosepäilyistä luovuttiin vain pari viikkoa ennen vaaleja , mutta lievemmistä, rahankeräyslupiin liittyvistä epäilyistä nostettiin syytteet.
 – Koposen tapauksessa häntä noustiin puolustamaan ja syntyi underdog-asetelma, jossa hän näyttäytyy julkisuuden päähänpotkimana hahmona, Jokisipilä sanoo.
 Perussuomalaisten Ari 'Brother Christmas' Koponen uuden eduskunnan ensimmäisessä täysistunnossa. Jussi Nukari / Lehtikuva
 Niin julkkisten kuin muidenkin ehdokkaiden läpimenossa merkitystä on sillä, onnistuuko profiloitumaan ja tuomaan esiin omia kärkiteemojaan. Esimerkiksi Koponen ehti jo ennen ehdokkuuttaan profiloitumaan vähäosaisten puolestapuhujana.
 Pirkka-Pekka Peteliuksella taas on pitkä tausta luontoasioissa. Petelius on muun muassa juontanut Yle Radio Suomen Luontoiltaa.
 Koponen on vieraana Ylen Sannikka & Ukkola -ohjelmassa perjantaina. Studiossa keskustellaan pudonneiden ja uusien kansanedustajien kanssa vaaleista ja tulevasta kaudesta.
 Vihreiden uusi kansanedustaja Pirkka-Pekka Petelius ennen uuden eduskunnan ensimmäistä täysistuntoa. Jussi Nukari / Lehtikuva
 Kaisa Liski: Monet eivät edes tienneet, että olen ehdolla
 Jokisipilä toteaa, että julkkistausta ei sanele läpimenoa, mutta tuomiokaan se ei ole. Sen saivat huomata monet julkkistaustaiset ehdokkaat, joiden äänisaaliit eivät riittäneet paikkaan Arkadianmäellä.
 Yksi heistä on Kiinteistökuningatar-Kaisana tv:stä tunnetuksi tullut kiinteistönvälittäjä  Kaisa Liski . Hän sai 476 ääntä Hämeen vaalipiiristä, jossa hän oli keskustan ehdokas.
 – Odotin parempaa, hieman alle 2 000 ääntä. Sinällään olen tyytyväinen, koska kampanja oli aika pieni: sitä tehtiin pienellä budjetilla ja työn ohessa. Koskaan en kuvitellut pääseväni ensikertalaisena, Liski pohtii yli viikko vaalipäivän jälkeen.
 Liski käytti vaaleihin 5 000–8 000 euroa omaa rahaansa.  Iltalehdelle  hän kertoi koko budjettinsa olleen 15 000 euroa.
 – En osannut missään nimessä kertoa viestiäni riittävän laajakanavaisesti. Olin varannut tv- ja radiokampanjan, mutta jouduin ne perumaan, koska ei ollut rahoitusta.
 Liski arvioi, että hän on ehkä saanut monta sataa ääntä jo pelkästään olemalla julkisuuden henkilö. Ääniä on saattanut kuitenkin jäädä myös tulematta juuri julkkisimagon takia.
 – Huomasin esimerkiksi, että kun olin Lahdessa ulkoilmatapahtumassa, ihmiset tulivat juttelemaan iloisesti ja kysymään, että kenen kampanjassa olen mukana. He eivät tienneet, että olen ehdolla.
 Liski on Hausjärven kunnanvaltuutettuna, joten askeleita politiikassa on jo otettu. Jatkosta hän ei kuitenkaan halua antaa lupauksia.
 – Kyllä minulla on vielä tekemistä, mutta en ole päättänyt tarkemmin.
 Julkkisten horjutettava istuvia kansanedustajia
 Hämeen vaalipiirissä keskustan asetelmat olivat vaikeat, sillä ehdolla oli kaksi istuvaa kansanedustajaa. Lopulta läpi meni kuitenkin vain  Hilkka Kemppi , joka nousi eduskuntaan ensimmäistä kertaa.
 Eduskuntatutkimuksen keskuksen Markku Jokisipilä arvioi, että erityisesti suuri määrä istuvia kansanedustajia samasta puolueesta ja vaalipiiristä voi torpata julkkiksen tien eduskuntaan.
 – Se vaatisi melkoista onnistumista ja sitä, että haastaisi omalla listalla olevia. Istuviin kansanedustajiin pitäisi kohdistua tyytymättömyyttä, tai uuden ehdokkaan on onnistuttava vakuuttamaan, että on parempi kuin istuvat konkarit. Jos on oikeassa paikassa oikeaan aikaan, julkkistausta voi siivittää eduskuntaan.
 Perussuomalaisten nuorisojärjestön ex-puheenjohtaja Sebastian Tynkkynen nousi eduskuntaan Oulun vaalipiiristä uutena kansanedustajana. Tuomo Björksten
 Esimerkiksi  Sebastian Tynkkynen  (ps.) on onnistunut saamaan julkisuutta useita reittejä: tosi-tv:stä Big Brotherin kautta ja sosiaalisesta mediasta esimerkiksi videopalvelu YouTuben avulla.
 Pitkä tausta puoluejärjestössä on antanut Tynkkyselle uskottavuutta poliitikkona. Ääniä kertyi 9 271, Oulun vaalipiirin toiseksi eniten heti  Juha Sipilän  (kesk.) jälkeen.
 – Noin merkittävä äänisaalis heijastaa nimenomaan somenäkyvyyttä ja aktiivisuutta.
 Myös yksi perussuomalaisten ääniharavista, Vaasan vaalipiirin  Mauri Peltokangas  tunnetaan maahanmuuttoaiheisista Facebook-videoistaan.
 Katariina Souri: Minut leimattiin mielenterveysongelmaiseksi
 Somemarkkinointiin panosti myös vihreiden listalla kirjailija ja kuvataiteilija  Katariina Souri . Hän sai 2 147 ääntä Uudenmaan vaalipiiristä.
 – Kampanjasta jäi hyvä fiilis. Tein paperittoman kampanjan somessa sisältö edellä. Ensisijainen ajatus oli saada huomiota tärkeiksi kokemilleni asioille eikä välttämättä päästä läpi.
 Aluksi Souri ei uskaltanut toivoa läpimenoa, mutta somekampanja sai niin paljon huomiota ja tykkäyksiä, että Souri alkoi uskoa mahdollisuuteen.
 – Minulla oli kannattajia ympäri Suomea ja sain paljon viestejä siitä, että monet olisivat halunneet äänestää toisesta vaalipiiristä. Uudenmaan äänet eivät riittäneet, Souri sanoo.
 Katariina Souri ei pelkää puhua mielenterveysongelmistaan. Nella Nuora / Yle
 Julkisuuden vaikutuksista Souri pohtii, että paperiton kampanja ei olisi onnistunut kovin hyvin ilman julkkistaustaa. Toisaalta julkisuus tuo uskottavuusongelman, ja lisäksi Souri kokee saaneensa kampanjan aikana paljon lokaa niskaansa.
 – Fiksut, sivistyneet ihmiset kirjoittelivat Facebookissa terveydentilaani koskevia arvioita. Minut leimattiin mielenterveysongelmaiseksi, jota ei pitäisi päästää eduskuntaan.
 Kohua herättivät myös YouTube-videot, joista  yhdellä Souri keskustelee  kiistellyn Lääkkeetön elämä -kirjan kirjoittaneen  Antti Heikkilän  kanssa.
 – Arvasin, että Heikkilästä tulee ongelmia, mutta olen sitä mieltä, että hänellä on hyviä pointteja. En ole kaikesta samaa mieltä, mutta monet asiat kytkettiin minuun ja vihreisiin. Siinä oli lynkkausmentaliteetti.
 Tubettajat ja bloggaajat eivät vielä hypänneet politiikkaan
 Politiikasta Souri kokee saneensa tarpeeksi ainakin tällä erää.
 – Ehkä vaikutusmahdollisuudet ovat parempia politiikan ulkopuolella. Olen tyytyväinen, että eduskuntaan tuli paljon uutta verta ja toivon, että he saavat hyviä päätöksiä aikaan, Souri toteaa.
 – Tällä hetkellä tuntuu, etten lähde uudelleen ehdolle. Mikään suuri puolue ei edes ottaisi minua enää ehdokkaaksi, se on varmaa. Tein niin rajua kampanjaa, Souri sanoo ja naurahtaa.
 Tunnetuista ehdokkaista rannalle jäivät myös muun muassa malli-juontaja  Janina Fry , koomikko  Lotta Backlund , räppäri  Heikki Kuula , Miss Suomi  Tarja Smura , kirjailija  Tuomas Nevanlinna , toimittaja  Rauli Virtanen  ja Arja Korisevan sisko  Pia Koriseva . Suurin osa jäi alle 2 000 ääneen. Tarja Smura sai 198 ääntä.
 Näissä vaaleissa ei vielä nähty ehdokkaina tubettajia tai bloggaajia, jotka voisivat haalia erityisesti nuoria äänestäjiä taakseen.
 Moni somejulkkis on vielä nuori ja heidän uransa ovat hyvässä nosteessa. Hyppy politiikkaan saattaa arveluttaa. Vaikka yleisö olisi valmiina, ei menestyminen ole taattua.
 – Jos lähtee kansanedustajaksi, paluu vanhaan ei ole selvää. Voi olla, että uskottavuus alkuperäisessä ammatissa ei ole samaa luokkaa kuin ennen, pohtii Eduskuntatutkimuksen keskuksen johtaja Markku Jokisipilä.
 Perjantaina Sannikka & Ukkolassa keskustellaan vaaleista ja tulevasta kaudesta uusien ja pudonneiden kansanedustajien kanssa. Katso ohjelmaYle TV1:ssä ja  Areenassa klo 20.00 alkaen . Studiossa pudonneet  Jyrki Kasvi  (vihr.) ja  Susanna Koski  (kok.) sekä uudet kansanedustajat  Ari Koponen  (ps.) ja  Eeva Kalli  (kesk.).

Kiinteistökuningatar, koomikko, kirjailija – Miksi julkkisehdokkaista vain muutama pääsi eduskuntaan?


Summary: Tulvat ovat ajaneet 900 ihmistä kodeistaan ja vaatineet yhden kuolonuhrin Quebecin osavaltiossa.

Tulvat koettelevat Kanadaa.
 Jokivesien nousu on ajanut 900 ihmistä kodeistaan ja vaatinut yhden kuolonuhrin Quebecin osavaltiossa.
 Pääkaupunki Ottawa puolestaan on julistanut veden nousun johdosta hätätilan.
 Ottawan pormestari  Jim Watson  on lisäksi kutsunut Kanadan armeijan apuun patoamaan Ottawa-jokea.
 Ottawa-joen veden pelätään nousevan vielä korkeammalle kuin vuonna 2017, jolloin se sai aikaan Itä-Kanadan pahimmat tulvat puoleen vuosisataan.
 Lue myös:
 CBC: Ottawa declares state of emergency as water keeps rising

Kanadan pääkaupunki Ottawa julisti hätätilan veden nousun johdosta


Summary: Ostaminen on niin helppoa, että sen lopettaminen on vaikeaa, kirjoittaa Jenny Matikainen.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja kirjoittaa joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki uutisten blogit löydät täältä
 Aluksi se on ihanaa.
 Kaikki on edullista. Kaiken saa helposti kotiovelle.
 Kun tarvitsen jotain  uuteen kotiini, voin klikkailla yhdestä nettikaupasta ostoskoriin mitä tahansa. Lamppuja ja mattoja, tyynyjä ja lautasia. En tiedä tarvitsenko niitä kahden vuoden päästä mutta eiväthän ne paljoa maksa. Ja kuljetuskin on ilmainen!
 Jokainen ostos saapuu kotiportille omassa pienessä laatikossaan eri puolilta Kiinaa.
 Huvittelemme sillä, mitä kaikkea Kiinan suurimmassa nettikaupassa Taobaossa on tarjolla. Kaverini sanoo tilaavansa kylpyhuoneeseensa elävän krokotiilinpoikasen. Hän ei selvästikään vitsaile.
 Taobaosta saa mitä vaan, hän sanoo. Se on hänen mielestään upeaa.
 Eräs ystäväni näyttää, miten voin ottaa kahvilan maljakosta kuvan ja ladata sen kaupan sivuille.
 Alan ymmärtää niitä suomalaisia Kiinan nettikaupoista hurmaantuneita shoppailijoita, joista kirjoitetaan netissä.
 Eräs ystäväni näyttää, miten voin ottaa kahvilan maljakosta kuvan ja ladata sen kaupan sivuille. Sivusto etsii valikoimistaan vastaavia, ja voin noin vain näppärästi hankkia itselleni samanlaisen. Jos nyt sattuu, että siinä syödessä iskee suunnaton himo saada kotiinsa jotain uutta.
 Miten kätevää, mietin, hieman jo kauhuissani.
 Aina, kun joku tulee kylään,  käymme markkinoilla. Siellä myydään kaikkea, useimmiten kopioita jostain muusta. Vaatteita, laukkuja, kenkiä ja elektroniikkaa. Kuulokkeita, tennareita vaikka kolmas tuollainen toppatakki, onhan talvi Pekingissäkin kylmä.
 En pidä ajatuksesta ostaa halpakopioita, mutta jotenkin unohdan sen täällä. Kaikki on nyt erilaista kuin kotona Suomessa, vähän sallitumpaa. Tinkiminenkin tuntuu peliltä, johon voi jäädä koukkuun.
 Ostan kallista brittimerkkiä jäljittelevät kumisaappaat ja feikkilenkkarit.
 Ostan myös kolmet aurinkolasit, eri värisiä huiveja ja teetän takin, joka on ihan kiva. Ystäväni luona käy suutari, jota kutsumme kenkämieheksi. Hän tekee käsin kenkiä.
 Kaikki kenkämiehen kengät ovat minulle liian pieniä. Suomalaisen naisen jalkani on liian suuri Kiinaan. Mutta eihän se nyt kauheasti haittaa. On niin edullista!
 Jossain vaiheessa kaikki muuttuu . Kuin yhtenä aamuna heräisi todellisuuteen hengästyneenä oudosta unesta.
 Kiinan tavarataivas on musta aukko, joka on imenyt järjen mukanaan. Alan vihata jokaista netistä tilaamaani pakettia, kaikkia kopiokenkiäni.
 Tavaroita purkaessani mietin, etten tarvitse näistä mitään mutta en silti voi lopettaa. Vien pakkausmuovit nopeasti roskakoriin ja tunnen viiltävän kirpaisun tunkiessani niitä täyteen roska-astiaan. Mutta kun palaan kotiovelle, tunne on hetkeksi poissa.
 Ahdistaa. Yritän etsiä kauppoja, jossa myytäisiin kukkaruukkuja.
 Tilaa netistä, kaikki sanovat. En halua. Käy markkinoilla. En missään nimessä! Haluan kauppaan, missä tavaroiden määrä ei tunnu ihmisen käsityskykyä suuremmalta.
  Ilmasto ja ruoka ja nyt vielä tämäkin.
 Mutta keväällä tulee se olo , kuten aina keväisin.
 Tahtoisin jotain uutta itselleni. Haluaisin  olla  uusi itseni.
 Yritän käydä ostoksilla hyvillä mielin mutta huomaan kadottaneeni tunteen, joka aiemmin sai mieleni virkoamaan. Se hetki palkkapäivänä, kun sai kävellä kevätvärien täyttämissä vaatekaupoissa ja miettiä, mikä vaatteista tekisi minusta enemmän minut.
 Nyt mikään ei tunnu siltä. Jokainen vaate muistuttaa niistä tekstiilivuorista, jotka päätyvät poltettaviksi, kun kukaan ei ehtinyt haluta kauden muotisävyjä.
 Haluaisin unohtaa sen, koska en jaksaisi millään tehdä asiasta ongelmaa ja vaipua tästäkin ahdistukseen. Ilmasto ja ruoka ja nyt vielä tämäkin.
 Ostan itselleni ketjumyymälästä valkoisen mekon.
 Puen mekon päälleni  ystäväni syntymäpäiville.
 Se tekee minut vähän iloiseksi, mutta tiedän jo, että kesällä kannan mekon kesälomallani Suomessa kirpputorille. Olen siivonnut vaatekaappini ja tuntenut häpeää kaikesta turhasta, mitä omistan.
 Vakuutan heinäkuun auringossa mekkoa ostavalle tytölle, miten kauniisti valkoinen häntä pukee. Tyttö maksaa minulle muutaman euron ja olon, etten olekaan niin kovin paha ihminen.
 Myin hänelle uuden minän. Samalla viherpesen oman käytökseni.
 Mietin Kiinaa, missä tämäkään  ei ole mahdollista. Kierrätys ei ole in. Päiväkotien kirpputoreilla myydään uusia leluja, sillä kuka nyt vanhaa kehtaisi kaupata.
 Mietin, kuinka moni ostaa uutta ja kivaa, koska heillä on viimein siihen mahdollisuus. Ostaa pieni pala onnea.
 Mietin myös maata, joka on nostanut miljoonia köyhyydestä valmistamalla ja kuluttamalla. Pekingin tuhansia katukauppiaita, joiden elanto on kiinni siitä, kuinka monta pientä ja turhaa asiaa he tänään myyvät.
 Ilmapallokauppias jahtaa lapsivieraitani. Kauppiaat huutavat heitä ostoksille. Heistä se on outoa, naurettavaa. He haluavat kauppakeskukseen. Minua ahdistaa taas.
 Jos ostamisen lopettamista ei ajattelisikaan vastuuna vaan vapautena.
 Mietin, että olen etuoikeutettu koska voin valita, miten kulutan. Että myyjä marketissa saa palkkaa vaikka en ostaisi mitään.
 Minulla olisi rahaa ostaa eettisempiä tuotteita, kunhan hankkisin kaikkea vähemmän. Voin myös kierrättää pakkaukset ja osan tavaroista.
 Kiinassa, ja muualla suuressa  maailmassa, kaikki tämä on vaikeampaa. Koskaan ei oikein tiedä, mitä saa ja minne raha päätyy. Siksi on helppo ajatella, ettei yksi ihminen mitään mahda. Että täällä pätevät eri säännöt.
 Voi luovuttaa heti kättelyssä mahdottoman edessä. Hypätä mustaan aukkoon ja antaa tavaran voittaa.
 Mutta haluanko tosissani tunkea loppuelämäni kuplamuovia piiloon kuin koukussa oleva addikti? Olisiko sittenkin helpompi muuttaa tapojaan?
 Jos ostamisen lopettamista ei ajattelisikaan vastuuna vaan vapautena.
 Minä, itse, voin hallita omia valintojani.
 Minun ei tarvitse ostaa tätä kaikkea.
 Se se vasta olisikin ihanaa.
 Jenny Matikainen
 Kirjoittaja on Ylen Aasian-kirjeenvaihtajana. Hän katsoo tässä blogissa Kiinaa eri kanteilta ja uskoo, että asian ymmärtäminen ei tarkoita, että olisi siitä samaa mieltä.
 Aiheesta voi keskustella 26.4. klo 16.00 asti.

Jenny Matikainen: Tavarataivas tuo nopean nousuhumalan ja kaamean krapulan – Kiinassa voi ostaa kaikkea, kunnes ei enää halua mitään


Summary: Saamelaiskäräjien vaalien siirtäminen edellyttäisi lainsäädännön muuttamista jo ennen eduskunnan kesän istuntotaukoa.

Korkeimman hallinto-oikeuden päätökset koskien saamelaiskäräjien vaaliluetteloa saivat  YK:n ihmisoikeuskomitealta moitteita  helmikuussa. Suomella on päätöksen antamisesta lähtien kuusi kuukautta aikaa reagoida komitean ratkaisuihin.
 Yhtenä toimenpiteenä on esitetty saamelaiskäräjien vaalien siirtämistä, jotta saamelaismääritelmää ehdittäisiin muuttaa komitean odottamalla tavalla ennen seuraavia vaaleja.
 Vaalien siirtäminen vaatisi kuitenkin kiireellistä lakimuutosta, sillä saamelaiskäräjävaalit on määrä pitää syyskuussa.
 Saamelaismääritelmä on ratkaisevassa asemassa YK:n moitteissa
 Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeuskomitea julkisti helmikuun alussa kaksi Suomea koskevaa ratkaisua valitusasioissa, jotka koskivat saamelaiskäräjien vaaliluetteloon hyväksymisen edellytyksiä.
 Valitusten takana olivat saamelaiskäräjien puheenjohtaja  Tiina Sanila-Aikio  saamelaiskäräjien hallituksen valtuuttamana, sekä saamelaiskäräjien entinen puheenjohtaja, tutkijatohtori  Klemetti Näkkäläjärvi  yhdessä 24 muun valittajan kanssa asiamiehenään Sámi Árvvut -yhdistys.
 Ratkaisuissaan ihmisoikeuskomitea moittii Suomea saamelaisten oikeuksien loukkaamisesta. Moitteet koskevat korkeimman hallinto-oikeuden päätöksiä hyväksyä saamelaiskäräjien vaaliluetteloon henkilöitä saamelaiskäräjien tahdon vastaisesti.
 Komitea painotti ratkaisuissaan saamelaisten itsemääräämisoikeutta. Se  suosittelee , että Suomi muuttaa saamelaiskäräjälakia niin, että äänioikeuden määrittely kunnioittaa saamelaisten itsemääräämisoikeutta. Lisäksi komitea suosittelee, että Suomen valtio ryhtyy toimiin, joilla estetään jatkossa vastaavat oikeusloukkaukset.
 Suomella on elokuun alkuun saakka aikaa raportoida komitealle niistä toimenpiteistä, joihin ratkaisujen johdosta on ryhdytty.
 Klemetti Näkkäläjärvi on Sámi Árvvut -yhdistyksen puheenjohtaja. Hän toimi saamelaiskäräjien puheenjohtajana vuosina 2008–2015. Ville-Riiko Fofonoff / Yle
 Näkkäläjärvi ja kumppanit asiamiehenään Sámi Árvvut -yhdistys esittävät ulkoministeriölle ja oikeusministeriölle, että Suomen on reagoitava päätökseen ja tehtävä tarvittavat toimenpiteet ennen syksyn saamelaiskäräjävaaleja.
 Valittajat vaativat, että saamelaismääritelmä muutetaan sellaiseksi, jonka saamelaisyhteisö hyväksyy, ja että korkeimman hallinto-oikeuden päätöksellä vaaliluetteloon hyväksytyt henkilöt poistetaan vaaliluettelosta.
 Seuraavat vaalit on määrä käydä 2.9.–30.9.2019. Siksi valittajat esittävätkin poikkeuslain säätämistä, jolla jatkettaisiin saamelaiskäräjien nykyistä toimikautta niin, että vaalit toimitettaisiin vasta syksyllä 2020.
 – On liian vaarallista lähteä vaaleihin siinä valossa, mitä korkein hallinto-oikeus on aiemmin tehnyt, kun lakia ei ole muutettu, toteaa Näkkäläjärvi.
 Saamelaiskäräjät ei ole vielä esittänyt omia toimenpide-ehdotuksiaan
 Saamelaiskäräjien sisällä keskustelu YK:n ihmisoikeuskomitean ratkaisusta on yhä kesken, eikä saamelaisten parlamentaarinen elin ole vielä tavannut valtion edustajien kanssa keskustellakseen YK:n päätöksestä.
 Keskustelu on näillä näkymin tarkoitus käydä toukokuun puolessa välissä, kertoo saamelaiskäräjien puheenjohtaja Tiina Sanila-Aikio. Silloin selviää, millaisia toimenpide-ehdotuksia saamelaiskäräjillä on esittää valtiolle, ja tuleeko esimerkiksi vaalien siirtäminen kysymykseen.
 – Vaalien siirtämisestä on käyty keskustelua myös saamelaiskäräjien hallituksessa. Toki vaalien siirtäminen vaatii, että saamelaiskäräjälakia on jotenkin muutettava, toteaa Sanila-Aikio.
 Sanila-Aikio lisää, että mikäli saamelaiskäräjälakia muutettaisiin vaalien osalta, niin miksi ei samalla voisi muuttaa saamelaismääritelmää. Asiaa vaikeuttaa kuitenkin se, että saamelaiskäräjävaalien vaalivalmistelut ovat jo käynnissä.
 Lakimiessihteeri: “Vaalien siirtäminen on teoriassa mahdollista”
 Vaalien siirtäminen vaatisi ensinnä saamelaiskäräjien omaa aloitetta, sillä vaaleista aikatauluineen on säädetty saamelaiskäräjälaissa. Saamelaiskäräjillä ei ole valtaa tehdä aloitetta suoraan eduskunnalle, joten lakimuutosta tulisi esittää hallitukselle ja viedä se läpi hallituksen ehdotuksena.
 Vaalien siirtäminen vaatisi Suomen hallitukselta nopeaa asian käsittelyä, kertoo saamelaiskäräjien virkaatekevä lakimiessihteeri  Kalle Varis .
 Tällä hetkellä ei kuitenkaan ole varmaa tietoa siitä, milloin Suomessa on jälleen toimiva hallitus.
 Saamelaiskäräjien virkaatekevä lakimiessihteeri Kalle Varis arvioi, että lakimuutos on mahdollinen, mutta se vaatisi pikaisia toimenpiteitä. Vesa Toppari / Yle
 Tavallisesti hallituksen lainsäädäntöehdotuksilla on kuukauden mittainen lausuntokierros. Variksen mukaan hallituksen esitys pitäisi viedä eteenpäin ilman lausuntokierrosta, jotta lakia ehdittäisiin säätää ennen eduskunnan kesän istuntotaukoa.
 – Mitä enemmän aikaa kuluu, sen epätodennäköisempää on, että näin voisi tapahtua, mutta teoriassa se on mahdollista, lisää Varis.
 Eduskunnan kesän istuntotauko on lakimuutokselle takarajana, sillä saamelaiskäräjävaalien ehdokasasettelu loppuu elokuun alussa.
 Oikeusministeriön neuvotteleva virkamies  Johanna Hautakorpi  kertoo, että ministeriö on perehtynyt YK:n ihmisoikeuskomitean ratkaisuihin ja aloittanut valmistelevan työn mahdollisen tulevan lainmuutoshankkeen pohjaksi.
 – On liian aikaista sanoa, mikä sen sisältö olisi, mikäli lakimuutosta lähdetään tekemään. Tältä osin odotetaan seuraavan hallituksen linjauksia, toteaa Hautakorpi.
 Lue myös:
 Saamelaiskäräjät hakee KHO:n päätösten purkua – hyväksyi vaaliluetteloon 97 henkilöä, joita Saamelaiskäräjät ei pitänyt saamelaisina
 YK:n ihmisoikeuskomitea moittii Suomea saamelaisten oikeuksien loukkaamisesta

Suomella on kolme kuukautta aikaa reagoida YK:n moitteisiin koskien saamelaiskäräjien vaaliluetteloa – voiko syksyn vaaleja siirtää?


Summary: Sulamisvaiheessa oleva lumi voi vielä aiheuttaa vyöryjä Kilpisjärvellä ja Ounas–Pallaksen alueella.

Suomen tunturialueilla on ollut keskimääräistä pienempi lumivyöryvaara viime talvena. Näin arvioi Ilmatieteenlaitoksen kehityspäällikkö  Alberto Blanco , vaikkei analyyseja menneen talven havainnoista ole vielä tehty.
 – Tunturissa on ollut vähän lunta. Vapaalaskijat ovat hieman valitelleet sitä, että kiviä on ollut näkyvissä jopa keskellä talvea. Tasaisella maalla lumipeite on ollut ihan normaali, Blanco sanoo.
 Esimerkiksi Norjassa on koettu erityisen hankala lumivyörytalvi. Siellä yhdeksän ihmistä on menehtynyt luonnon tai ihmisten aiheuttamien vyöryjen vuoksi.
 Neljän henkilön kuolemaan johtanut lumivyöyryonnettomuus  tapahtui aivan Suomen ja Norjan rajan läheisyydessä tammikuussa. Turmassa kuolleista kolme oli suomalaisia.
 Lumivyöryindeksi nyt selkeästi pienentynyt
 Lumivyöryvaaraa Norjassa on vielä paikoin. Suomen puolella lumet ovat osin sulaneet. Loska ja hyvin märkä lumi voivat kuitenkin vielä aiheuttaa vyöryjä.
 Pohjois-Suomen tuntureista varoituksia on voimassa enää Kilpisjärvellä ja Ounas–Pallaksella. Sielläkin lumivyöryindeksi on kaksi, joka tarkoittaa, ettei luonnollisia lumivyöryjä enää todennäköisesti synny. Ihmisen aiheuttama lumivyöry voi olla mahdollinen.
 Lumivyöryindeksi on viisiportainen. Vielä alkuviikosta lumivyöryindeksi osoitti Kilpisjärvellä neljää, jolloin lumivyöryriski oli suuri. Saariselällä, Levi–Ylläksellä ja Luosto–Pyhällä indeksi oli kolme.
 Lumen hupeneminen ilman lämpötilan noustessa on pienentänyt myös indeksiä. Nyt Kilpisjärven indeksi on siis pudonnut kahteen ja muut, Ruka mukaan lukien yhteen. Ounas–Pallaksella lumivyöryindeksi on ollut tämän viikon ajan kahdessa. Sielläkin lumivyöryriskin arvioidaan katoavan lähipäivinä.

Suomen tuntureilla on ollut tavallista pienempi lumivyöryvaara viime talvena –varoituksia enää paikoittain


Summary: Tuore kannatusmittaus ennakoi EU:ta vastustaville puolueille jo kolmasosaa parlamentin paikoista – ja se riittäisi päätösten blokkaamiseen.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Euroopan unionia vastustavat kansallismieliset puolueet ovat saamassa toukokuun parlamenttivaaleissa murskavoiton, 35 prosenttia kaikista paikoista. Näin kertoo  EFCR-ajatushautomon (European Council on Foreign Relations) tuore analyysi .
 EU-vastaiset puolueet eivät tarvitse edes enemmistöä parlamenttipaikoista. Jo riittävän suurella vähemmistöllä pystyy vaikuttamaan päätöksiin.
 Olennaisin kysymys onkin, pystyvätkö nämä tähän asti hyvin erimieliset puolueet tekemään yhteistyötä keskenään ja kenen kanssa nykyiset valtapuolueet liittoutuvat vaalien jälkeen.
 Jos EU-kriittiset onnistuvat yhdistämään voimansa vaalien jälkeisinä kuukausina, heistä voi tulla parlamenttiin jopa toiseksi merkittävin voima oikeiston EPP-ryhmän jälkeen.
 Suuri muutos on myös se, että perinteinen "suuri koalitio" eli EPP:n ja sosialistien S&D:n liitto ei yltäisi enää enemmistöksi. EU-parlamentissa päätökset tehdään ennen kaikkea enemmistön rakentamisen kautta.
 Näin ääriryhmien liitto voisi estää ja hidastaa joitakin parlamentin päätöksiä.
 Jos brexit toteutuu ja Britannia irtautuu unionista ennen vaaleja, EU-vastaiset tarvitsisivat 235 paikkaa 705:stä vaikuttaakseen  esimerkiksi uuden komission  nimitykseen. Britannian lähtö unionista supistaa EU-parlamentin paikkojen määrää nykyisestä 751:stä.
 Ensimmäistä kertaa yhteistyö voi toteutua
 Riippumatta siitä, onko Britannia enää mukana vaaleissa vai ei, Euroopan unioniin kielteisesti suhtautuvat puolueet voivat saada kolmanneksen parlamentin paikoista.
 – Tähän asti ryhmät ovat olleet hajallaan, mutta nyt on selviä merkkejä niiden yhdistymisestä, parlamentin tulevaa koostumusta tutkinut  Susi Dennison  ECFR:stä sanoo.
 Italian oikeistopopulistinen sisäministeri  Matteo Salvini  on kerännyt ympärilleen samanmielisten joukkoa, ja  mukaan voi olla lähdössä jo liki kymmenen  EU-maan populisti- ja ääriryhmiä, myös  Perussuomalaiset .
 Perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho on ilmoittanut  jatkavansa meppikautensa loppuun juuri edistääkseeensä kansallismielisten ryhmän syntymistä parlamenttiin.
 Vaalivoitto toisi uutta puhtia
 Jos puolueet saavat aiempaa suuremman kannatuksen, niiden kannustimet toimia yhtenä poliittisena ryhmänä parlamentissa kasvavat. Tähän asti kansallismieliset, äärioikeistolaiset ja äärivasemmistolaiset puolueet ovat toimineet eri ryhmissä parlamentissa.
 Vaalivoitosta ne saavat uutta voimaa, koska silloin ne hoksaavat voivansa tehdä jotain ennennäkemätöntä: tuoda omaa visiotaan kansallisvaltioiden Euroopasta konkreettisesti EU:hun.
 Tähän asti valtapuolueet ovat myös työntäneet ääripuoleita marginaaliin.
 – Tunnustuksena kokonsa kasvusta ne saavat nyt uutta rahoitusta ja pääsevät paremmin jäseniksi ja puheenjohtajiksi parlamentin valiokuntiin, Dennison ennakoi.
 EU-politiikan analyytikot Susi Dennison ja Janis Emmanouilidis arvioivat Ylen haastattelussa, että populistit ovat nostaneet maahanmuuton ja rajavalvonnan tapetille, mutta EU-myönteisten puolueiden kannattaisi korostaa muita asioita.
 Aiheesta lisää:  Suomalaiset konkarimepit pelkäävät EU-lainsäädännön halvaantuvan, jos ääriryhmät nousevat.
 Yhteistyö toimisi vain tietyissä kysymyksissä
 EU-vastainen ryhmä pystyisi kuitenkin estämään päätöksiä vain yksittäisissä kysymyksissä, huomauttaa EU-analyytikko ja tutkimusjohtaja  Janis Emmanouilidis  European Policy Center -ajatushautomosta. Puolueet voivat pelata taktisesti toistensa pussiin, mutta laajempi yhteistyö on hänen mielestään yhä epätodennäköinen.
 Kohti eurovaaleja! Stephanie Lecoqo / EPA Eurovaalien varsinainen vaalipäivä on Suomessa sunnuntai 26. toukokuuta. Nämä jutut avaavat Euroopan parlamentin toimintaa ja tulevia vaaleja. Voiko EU romahtaa? Onko Saksan ja Ranskan valta-asema uhattuna? Petri Raivio vastasi yleisön kysymyksiin EU-vaalien lähestyessä Pimeyden ytimessä – Ylen erikoisartikkeli kertoo, miksi hyljeksitystä Euroopan parlamentista pitäisi puhua paljon enemmän kuin siitä puhutaan Analyysi: Historian epävarmimmat EU-vaalit – Euroopan parlamentti voi vaalien jälkeen jämähtää poliittiseen umpisolmuun
 – Ensinnäkin näiden puolueiden johdossa on erittäin vahvoja persoonia, jotka ärsyttävät toisiaan, Emmanouilidis sanoo.
 Myös niiden tavat suhtautua valtaan ovat kirjavia. Itävallassa ja Suomessa äärioikeistopuolueet ovat olleet mukana koalitiohallituksessa, kun monessa muussa maassa populistipuolueet eivät ikinä lähtisi hallitusyhteistyöhön.
 – Sekään tuskin vaalien jälkeen muuttuu, että kaikki nämä puolueet noudattavat ennen kaikkea  Minun maani on ensimmäinen  -periaatetta. Se tekee yhteistyön vaikeaksi, Emmanouilidis sanoo.
 Susi Dennisonin mukaan ääriryhmät voivat kuitenkin päätyä samoille kannoille eri syistä, ikään kuin vahingossa.
 – Äärivasemmiston mielestä EU ei lähtökohtaisesti saisi puuttua budjettinsa kautta minkään jäsenmaan ihmisoikeusloukkauksiin, koska se on maan oma asia. Äärioikeisto taas vastustaa puuttumista siksi, että kyse ei ole sen mielestä välttämättä lainkaan ihmisoikeusloukkauksista, Dennison kuvailee.
 Mitä EU-vastaiset haluavat muuttaa?
 Susi Dennisonin mielestä eurovastaisten puolueiden yhteistyökykyä aliarvioidaan Euroopassa juuri nyt.
 Esimerkiksi tulevien vuosien budjetista eli seitsenvuotisesta rahoituskehyksestä päätettäessä EU-kriittiset mepit ovat melko samanmielisiä: he haluavat vähentää yhteistä rahoitusta tietyillä aloilla vahvistaakseen kansallisvaltioita.
 He tahtovat rajoille lisää rahaa, kun taas varoja pitäisi ottaa pois EU:n vahvistamisesta maailmanlaajuisena toimijana.
 Parlamentin rooli on vahva myös kauppapolitiikassa.
 – Moni näistä puolueista suhtautuu myötämielisesti Yhdysvaltain presidenttiin  Donald Trumpiin . Sekä äärioikealla että -vasemmalla arvostetaan yksittäisten valtioiden omaa kauppapolitiikkaa ja vastustetaan EU-tason kauppasopimuksia.
 Ympäristölainsäädäntö voi hidastua
 Ryhmä voisi pyrkiä muuttamaan myös EU:n ulkopolitiikkaa – esimerkiksi  Vladimir Putinin  Venäjän toimia Krimin niemimaalla tukee jo nyt joukko sekä äärivasemmistolaisia että äärioikeistolaisia puolueita. Ne haluavat todennäköisesti eroon EU:n Venäjän vastaisista pakotteista.
 EU-päätöksiä ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi ääripuolueet haluavat hidastaa. Ne kiistävät ihmisen vaikutuksen ilmastonmuutokseen ylipäätään.
 Saksalaisen selvityksen mukaan kaksi kolmasosaa  ääriryhmien jäsenistä äänestää EU-parlamentissa jo nyt ilmasto- ja ympäristölakeja vastaan.
 Monet ääripuolueista ajavat myös EU:n sisärajojen palauttamista, joten ihmisten ja tavaroiden vapaata liikkumista edistävät hankkeet voivat jämähtää uudenlaisessa parlamentissa.
 Komissioon EU-kriittisiä jäseniä
 EU-kielteiset euroedustajat haluavat todennäköisesti omannäköisiään edustajia myös uuteen, syksyllä muodostettavaan EU-komissioon.
 – Jos jäsenmaat eivät aseta ehdolle komissioon riittävästi EU:n vastustajia, ääriryhmät voivat ajaa tilalle omia ehdokkaitaan, Dennison sanoo.
 Käytännössä tämä tapahtuisi niin, että mepit poimivat komissaarien joukosta vähiten mieluisat "syntipukeiksi", hiostavat näitä parlamentin kuulemisessa ja toteavat ansiot lopulta riittämättömiksi.
 Emmanouilidisin mielestä siihen pisteeseen ei välttämättä tarvitse mennä. Useassa jäsenmaassa on jo EU-kriittiset hallitukset, ja esimerkiksi Italia, Puola ja Unkari lähettänevät Brysseliin juuri EU-yhteistyötä vastustavia ehdokkaita muutenkin.
 Onkin jo melko selvää, että seuraavan EU-komission puheenjohtajan on aiempaa työläämpi koota toimivaa komissiota.
 – Komissio saadaan toimintakykyiseksi, kun sen jäsenille jaetaan salkut oikein. EU-kriittiselle jäsenelle voidaan antaa vaikkapa liikennekomissaarin salkku: se ei ole poliittisesti arka ala, mutta siihen liittyy paljon arvovaltaa ja rahaa, Emmanouilidis selittää.
 EPP:n pääehdokas EU-komission puheenjohtajaksi, saksalainen Manfred Weber (vasemmalla), aloitti vaalikiertueensa Ateenasta maanantaina. Hänen kampanjassaan on samoja aineksia kuin äärioikeistolla, esimerkiksi rajojen vahvistaminen. Dimitris Papamitsos / EPA
 EU-myönteisten pitäisi terästäytyä
 Tuoreen  Eurobarometrin mukaan  EU:n kannatus on historiallisen vahvaa kansan parissa. Liki 70 prosentin mielestä oma kotimaa on  hyötynyt  EU-jäsenyydestä.
 Tuo kannatus ei kuitenkaan näy vaaleissa, koska niin moni jättää äänestämättä EU-vaaleissa.
 EU-myönteiset puolueet tekevät nyt Susi Dennisonin mielestä virheen ja pelaavat ääriryhmien pussiin, jos ne nostavat esiin populistien lempiaiheita kuten maahanmuuttoon tai rajojen vahvistamiseen liittyviä kysymyksiä.
 – Tutkimuksissa nämä eivät ole olleet äänestäjien enemmistön mielestä tärkeimpiä aiheita. Kaikki eivät ajattele, että maahanmuutto on ongelma. Populistit ovat saaneet muut puolueet astumaan ansaansa.
 Dennisonin mielestä fiksu EU-myönteinen puoluejohtaja tajuaa, että äänestäjät vaativat nyt ennen kaikkea muutosta; sekä kansalliseen että EU-tason poliittiseen järjestelmään. Juuri muutoshalu tukee ääriryhmienkin kannatusta.
 – Valtapuolueiden pitäisi kertoa, miten ne itse EU:ta muuttaisivat. Samoin niiden pitäisi puhua ihmisille tärkeistä asioista kuten asuntojen kalleudesta, työttömyydestä tai ilmastonmuutoksesta, Dennison luettelee.
 Myös Janis Emmanouilidisin mielestä perinteisten puolueiden pitäisi sivuuttaa populistien aiheet.
 – Esimerkiksi Saksassa vihreät menestyksekkäästi sanoivat, että maahanmuutto ei ole isoin ongelmamme vaan esimerkiksi asunnot ja työpaikat, Emmanouilidis vertaa.
 Ääriryhmien voitto vaikuttaisi kaikilla EU-tasoilla
 Emmanouilidis pitää parlamenttivaalien riskiä kansallisella tasolla yhtä suurena kuin Euroopan tasolla. Eurokriittisille puolueille ennustetaan voittoa monessa jäsenmaassa.
 – Se tekee EU-bisneksistä vaikeaa, koska ääriryhmän vaalivoitolla on vaikutuksia asianosaisen maan politiikkaan. Maan poliittisten johtajien on vaikeampi tulla Brysseliin tekemään päätöksiä, Emmanouilidis pohtii.
 Näin EU-asioiden hoitaminen käy vaikeammaksi kaikissa kolmessa instituutiossa: parlamentissa, komissiossa ja ministerineuvostossa.

Lisää Trump- ja Venäjä-myönteisyyttä, vähemmän eurooppalaisuutta? Näin ääriryhmien vaalivoitto vaikeuttaisi EU-parlamentin työtä


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Rinne ryhtyy seulomaan hallitukseen sopivia puolueita
 Tulevan hallituksen muodostamisessa päästään tänään perjantaina  virallisesti liikkeelle , kun eduskuntapuolueet päättävät hallitustunnustelijasta. Paikka on tarjolla suurimman puolueen puheenjohtajalle eli SDP:n  Antti Rinteelle . Puolueiden neuvotteluissa Rinne antaa muiden puolueiden edustajille liudan kysymyksiä, joilla hän hakee ehdokkaat varsinaisiin hallitusneuvotteluihin. Puolueiden odotetaan vastaavan kysymyksiin vappuaattoon mennessä.
 SAS:n lentäjien lakko alkoi – neuvottelut päättyivät umpikujaan
 AOP
 Pohjoismaisen lentoyhtiö SAS:n lentäjät menevät lakkoon. SAS:n lentäjät ja työnantajaosapuoli  eivät päässeet  läpi yön käymissään työehtosopimusneuvotteluissa sopuun, vaikka neuvotteluja jatkettiin vielä määräajan umpeuduttua aamuyöhön asti. SAS:n verkkosivujen mukaan ainakin osa Suomesta lähtevistä ja Suomeen palaavista vuoroista lennetään aamulla.
 Miltä yhden internetin suurimman sivuston tulevaisuus näyttää?
 AOP
 Youtube mullisti lyhyessä ajassa videoiden katselun internetissä. Vuosien saatossa pienestä videosivustosta kasvoi yksi maailman suurimmista sosiaalisen median palveluista. Samalla se synnytti uuden sisällöntuotantokulttuurin, josta on noussut tähtiä muusikoiden ja näyttelijöiden rinnalle. Nyt Youtuben seuratuimman kanavan tittelistä käydään rajua kisaa, jossa tiivistyy  koko sivuston tulevaisuus .
 Näin ääriryhmien vaalivoitto vaikeuttaisi EU-parlamentin työtä
 Vaaliennusteiden mukaan EU-parlamenttiin tulee toukokuun vaalien jälkeen aiempaa enemmän eurooppalaista yhteistyötä vastustavia edustajia. Olivier Hoslet / EPA
 Euroopan unionia vastustavat kansallismieliset puolueet ovat saamassa toukokuun eurovaaleissa murskavoiton: tuore arvio povaa EU-vastaisille puolueille noin 35 prosentin äänisaalista. Jos nämä ryhmät yhdistävät rivinsä,  uusi liittouma voisi halutessaan estää tai hidastaa  koko parlamentin päätöksentekoa.
 Aurinkoista säätä suureen osaan maata
 Yle
 Perjantai on suurimmassa osassa Suomea aurinkoinen ja lämmin. Etelärannikolla on pilvisempää ja vähäisiä sadekuuroja tulee päivän aikana. Viikonloppuna Suomeen virtaa kylmempää ilmaa. Lue lisää  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Hallituspuolueiden seulonta alkaa, SAS:n lentäjät menevät lakkoon, Youtuben tulevaisuus askarruttaa


Summary: Kysymyksillä hallitustunnustelija seuloo varsinaisiin hallitusneuvotteluihin valittavia puolueita.

Tulevan hallituksen muodostamisessa päästään tänään perjantaina virallisesti liikkeelle, kun SDP:n puheenjohtaja, eduskunnan puhemies  Antti Rinne  valitaan kaikella todennäköisyydellä hallitustunnustelijaksi.
 Päätös tunnustelijasta tehdään suurimman eduskuntapuolueen eli SDP:n ryhmäpuheenjohtajan  Antti Lindtmanin  koolle kutsumassa kokouksessa. Kokous alkaa klo 10.
 Sen jälkeen Rinne esittää kysymyksensä muille puolueille. Niiden avulla Rinne hakee varsinaisiin hallitusneuvotteluihin pääseviä puolueita. Puolueiden odotataan vastaavan kysymyksiin vappuaattoon mennessä.
 Aamupäivän neuvotteluiden jälkeen Rinne pitää tiedotustilaisuuden.
 Tiedotustilaisuuden aika ei ole tiedossa, mutta varaudumme näyttämään sen alkaen klo 9.55. Tiedotustilaisuutta pääset seuraamaan klikkaamalla jutun kuvaa.
 Lisää aiheesta:
 Analyysi: SDP ei pelkää lisävelkaa – taloudesta tulee hallitusneuvotteluiden kipukohta

Hallitustunnustelijaksi nouseva Rinne esittelee kysymyspatteristonsa muille puolueille – katso suorana klo 9.55