Summary: Facebook, Google ja muut internetmaailman jätit voivat saada miljardiluokan sakkoja, jos ne eivät noudata lakia.

Ranska seuraa Saksan esimerkkiä internetin vihapuheen rajoittamisessa.
 – Miksi hyväksyä verkossa sellaista, mikä järkyttää kadulla? kysyy lakiesityksen esittelijä, parlamentaarikko  Laetitia Avia  pikaviestipalvelu Twitterissä.
 Ranska alkaa vaatia sosiaalisen median jäteiltä ja hakukoneyhtiöiltä vihaviestien poistamista verkkoalustoilta vuorokauden sisällä niiden julkaisemisesta.
 Ranskan parlamentin alahuone eli kansalliskokous hyväksyi vihapuhelain istunnossaan tiistaina. Laki vaatii vielä senaatin ja perustuslakineuvoston hyväksynnän.
 Poistamisvelvoite koskee "selvästi vihaa lietsovia" sisältöjä. Keskustelua onkin herättänyt se, mikä kaikki määritellään vihapuheeksi.
 Lakitekstissä  vihapuheeksi katsotaan terrorismin lietsominen ja sen puolustaminen. Samoin yllyttäminen vihaan, väkivaltaan tai syrjintään esimerkiksi sukupuolen, uskonnon, etnisen taustan tai vamman perusteella.
 Laki koskee niin netin hakukoneita kuin sosiaalisia medioita.
 Sisältöä saatetaan poistaa varmuuden vuoksi
 Ranskalaislehti Le Parisienin  mukaan jotkut asiantuntijat ja poliitikot ovat arvostelleet lakia siitä, että 24 tunnin velvoite voi johtaa sisällön poistamiseen varmuuden vuoksi.
 Internetin sananvapautta puolustava kansalaisjärjestö  La Quadrature du Net varoittaa , että laki uhkaa johtaa automaattiseen sensuuriin ja ilmaisunvapauden kavenemiseen.
 Tähän mennessä internet-jätit ovat voineet keskittyä ensisijaisesti vakavimman ja jaetuimman vihapuheen suodattamiseen. Uuden lain seurauksena niiden pitää puuttua samalla nopeudella lievempiinkin rikkeisiin.
 Digitaalisen talouden asiantuntija  Romain Badouard  sanoo Le Parisienin haastattelussa, että vaikeinta on tulkita epäsuoria viestejä, kuten sanojen ja ilmaisujen kaksoismerkityksiä.
 Laki määrää myös antamaan tavalliselle netinkäyttäjälle mahdollisuuden ilmoittaa vihasisällöistä. Useimmissa palveluissa tämä ominaisuus onkin jo olemassa, esimerkiksi Twitterissä tviitin ilmiantopainikkeena.
 – Palveluiden täytyy lisätä henkilökuntaa käsittelemään ilmiantoja ja kansalaisten ilmoituksia, lain esittelijä Avia sanoo Le Parisienille.
 Vääristä ilmiannoista sakot
 Ranskan vihapuhelakia on verrattu Saksan vastaavaan lakiin, joka  otettiin käyttöön viime vuoden alussa . Myös Saksassa yhtiöiden on toimittava 24 tunnissa saatuaan ilmoituksen vihapuheesta. Jos yhtiö ei poista "selvästi lakia rikkovaa" materiaalia vuorokaudessa, se voi saada 50 miljoonan euron sakot.
 Erik Jongert / AOP
 Ranska aikoo panna yhtiöt vielä Saksaakin ankarammin tilille, jos ne eivät noudata uutta lakia. Facebook, Twitter, YouTube, Google ja muut palvelut voivat joutua maksamaan toistuvasta lain rikkomisesta sakkoja, jotka ovat jopa neljä prosenttia niiden vuosittaisesta maailmanlaajuisesta liikevaihdosta – esimerkiksi Facebookin tapauksessa miljardiluokkaa.
 Kun sosiaalisen median jätti vetää sisältöä pois palvelustaan, sen on  Le Monden mukaan  ilmoitettava asiasta sisällön ladanneelle käyttäjälle ja varoitettava vihapuheen tuottamisen laillisista riskeistä.
 Jos tavallinen kansalainen ilmiantaa laillisia sisältöjä tahallisesti, hän voi saada vuoden vankeutta ja 15 000 euron sakot.
 Erityisesti sosiaalisen median jätti Facebook on joutunut vihapuheen levittämistä koskevan arvostelun kohteeksi Uuden-Seelannin  Christchurchin terrori-iskun  jälkeen. Iskun tekijä latasi teostaan suorana videota Facebookiin.
 Lisää aiheesta:
 Netin vihapuheesta voi tulla Saksassa miljoonasakko
 Facebookilla oli suuri rooli Myanmarin kansanmurhan synnyssä – tutkimus tukee YK:n syytöksiä

Poikkeuksellisen ankara vihapuhelaki hyväksyttiin Ranskassa – terrorismiin yllyttävät ja syrjivät sisällöt poistettava päivän sisällä


Summary: Pienpanimoala on voimakkaassa kasvussa. Silti vain murto-osa suomalaisten juomasta oluesta on tuotettu ulkomaalaisomisteisten panimojättien ulkopuolella.

Porilaisopiskelija  Juho Virtasen  harjoittelupaikka vetää monen oluenystävän naaman kateudesta vihreäksi. Pienpanimoliiton mallasasiamies kiertää kesän aikana kymmenen pienpanimoa ja  kertoo niiden tarinoista eteenpäin .
 Virtanen opiskelee Turun yliopiston Porin yksikössä digitaalisen kulttuurin tutkimusta, kulttuurihistoriaa, journalistiikkaa ja viestintäoppia. Kun sopivaa harjoittelupaikkaa yritysviestinnän saralta ei automaattisesti ilmaantunut, päätti oluidenharrastaja ottaa yhteyttä Pienpanimoliittoon.
 – Sain idean kiertää kesän aikana kymmenen pienpanimoa. Dokumentoin oluen tekoa ja esittelen  nettisivuilla  panimoiden tarinoita ja ihmisiä niiden takana.
 Pienpanimoliitossa ideaan suhtauduttiin myönteisesti. Projektityöntekijältä puuttui enää titteli. Muutama Virtasen kaveri tuli apuun.
 Juho Virtanen nimittää harjoittelupaikkaansa "lahjaksi taivaalta", sillä kotimaanmatkailun ja ihmisten tapaamisen lisäksi hän pääsee nauttimaan hyvistä oluista.  Ari Welling / Yle
 – Aluksi keksimme vain tylsiä nimiä, kuten olutlähettiläs. Mallasmesenaattia ehdotettiin myös, mutta se vie ajatukset muualle kuin olueen. Mallasasiamies kuulosti heti hyvälle.
 Suomessakin jylläävät kansainväliset olutjätit
 Kaikesta suomalaisten juomasta oluesta vain noin neljä prosenttia on pienpanimoiden tuottamaa. Suurin osa tästäkin määrästä tulee parista maan suurimmasta pienpanimosta.
 Olutta juodaan kuitenkin Suomessa paljon, joten muutaman prosentin osuuskin on litroissa mitattuna paljon. Pelkästään Pienpanimoliiton 70 jäsenpanimoa tuottaa vuodessa yli 20 miljoonaa litraa olutta.
 Mallasasiamies Juho Virtanen uskoo, että elokuussa projektin loputtua on toisaalta helpottunut, mutta myös haikea olo. Hän toivoo voivansa tehdä Pienpanimoliitolle projekteja jatkossakin. Ari Welling / Yle
 Panimoja on kaikkiaan Suomessa jo yli sata. Ala työllistää karkeasti arvioiden runsaat 300 työntekijää.
 – On huikeaa huomata, miten erilaisista lähtökohdista olevat ihmiset ovat perustaneet panimoita. Alalla on kaikkea entisistä sosiaalialan työntekijöistä vannoutuneisiin oluenharrastajiin ja kaveriporukoihin.
 Mallasasiamies on tervetullut vieras
 Turkulaisessa Panimoravintola Koulussa oluenpanija  Mika Pitkänen  ottaa mallasasiamiehen ilolla vastaan. Olutmiehen mukaan monissa panimoissa tehdään töitä liiaksikin omissa oloissaan.
 – Mahtavaa, että erilaiset pienpanimot saavat näkyvyyttä mediassa. Oluenpanijan mieltä hellyttää se, että jotakuta muutakin kiinnostaa tämä meidän juttu.
 Oluenpanija Mika Pitkänen kertoo seuraavansa mielenkiinnolla mallasasiamiehen blogia, sillä sieltä saattaa saada vinkkejä myös omaan työhön. Ari Welling / Yle
 Heinäkuun alkupuolella mallasasiamiehen kesäurakka oli noin puolessa välissä. Takana oli ajokilometrejä noin 5 000 ja edessä vähintään toinen samanmoinen. Aina silloin tällöin mallasasiamies tapaa ihmisiä, joille olut ei maistu ollenkaan.
 – Todennäköisesti he tarkoittavat vaaleaa lageria. Uskon, että jokainen voi löytää mieluisensa oluen, kunhan rohkaistuu pyytämään apua paikallisessa panimoravintolassa tai olutkaupassa. Oluiden kirjo on valtava.
 Mallasasiamies kehuu suomalaisten pienpanimo-oluiden korkeaa laatua.
 – Pienpanimoissa kannattaa käydä, sillä niissä pannaan olutta suurella sydämellä ja kerrotaan siitä myös muille. Pienpanimoissa käytetty raha menee suoraan yrittäjille ja tukee paikallista yritystoimintaa, eikä kansainvälisiä olutjättejä.
 Lue lisää:
 Pori on pienpanimoiden pääkaupunki, Helsingissä lähiolut loppuu kesken – "Pitää saada itselle hyvää bisseä"
 Ahvenanmaalainen pienpanimo Stallhagen investoi 8 miljoonaa – tähtäin ulkomailla

Opiskelijasta tuli maata kiertävä mallasasiamies – Juho Virtanen testaa kesän aikana kymmenen pienpanimon oluet


Summary: Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiirin raflaava rekrytointi-ilmoitus poistettiin sosiaalisesta mediasta kesken hakuajan.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksotea riivaa krooninen lääkäripula. Tilanne on pahin päivystyksessä, johon perinteisesti palkataan nuoria lääkäreitä.
 Eksoten viestintä, mainostoimisto ja Eksoten päivystys ideoivat kampanjan, jonka johtotähdeksi nostettiin nuoriin vetoava ilmoitus. Se julkaistiin juhannuksen alla sosiaalisessa mediassa.
 Kuvassa paidaton nuorimies nojailee virvoitusjuomalasia pidellen avoautoon.
 Auto näyttää arvokkaalta, kuljettaja varakkaalta ja takapenkillä istuva nuori nainen mahtuu juuri ja juuri kyytiin ostoskasseineen. Reissussa näyttää olevan kolme kovapalkkaista lääkäriä.
 Ilmoitusteksti lupaa lääkäreille huippupalkkaa, räätälöidyn työajan ja loistavia työkavereita.
 "Nyt se kuva sieltä veke!"
 Ilmoituksen vetovoimaa ehdittiin kokeilla reilun viikon verran, kunnes Eksoten hallituksen puheenjohtaja  Marja-Liisa Vesterinen  (sd.) käski poistaa mainoksen.
 – Puutuin operatiiviseen toimintaan ja ihan määräsin, että nyt se kuva sieltä veke. Nyt on tullut niin kauheasti huonoa palautetta siitä, kertoo Vesterinen.
 Vesterisen mukaan osa Eksoten johdosta, luottamushenkilöistä ja lääkäreistä pahastui ilmoituksesta. Närää aiheutti myös se, ettei johtoryhmä ollut etukäteen nähnyt ilmoitusta.
 Massasta poikennut ilmoitus testattiin kohderyhmän ikäisellä lääkäriporukalla. Kuvakaappaus Eksoten somemainoksesta
 Vesterisen mielestä ilmoitus antaa väärän mielikuvan akateemisesti koulutetuista lääkäreistä.
 – Lääkäreistä on ilmoituksessa tehty pintaliitäjiä. Tuollainen mainos on ala-arvoinen ja täysin hasardi, sanoo Vesterinen.
 – Tässä on nyt kärpäsestä tehty härkänen, sanoo puolestaan ylilääkäri  Minna Linna .
 Linna on viime viikkoina vastannut lääkäreiden rekrytointi-ilmoituksista tulleisiin yhteydenottoihin.
 – Kyseinen rekry-ilmoitus on lyhyen esilläoloaikansa aikana poikinut seitsemän kyselyä, mikä on enemmän kuin mikään ilmoitus koskaan aikaisemmin, Linna sanoo.
 "Voisin tuon perusteella hakeakin!"
 Työpaikkailmoituksen kohderyhmää edustava 31-vuotias lääkäri pitää kohua herättänyttä ilmoitusta hauskana ja onnistuneena.
 – Jos en jo olisi täällä töissä, niin voisin tuon ilmoituksen perusteella hakeakin, sanoo Eksoten päivystyksessä erikoistumassa oleva  Niko Nousiainen .
 Hän kuuluu noin kymmenen nuoren lääkärin ryhmään, jolle kohuilmoitusta testattiin.
 Täysin perinteisistä työpaikkailmoituksista poikkeava tyyli sai heiltä kiitosta.
 – Tuollainen nappaa huomion, kun siinä on huumoria. Ilman muuta ymmärsimme, että se on tehty kieli poskessa, täysin huumorimielessä. Esimerkiksi HUSin ja yleensä sairaaloiden ilmoitukset ovat sellaisia, että ne hukkuvat lehdessä harmaaseen massaan, sanoo Nousiainen.
 Hänestä ilmoitus ei myöskään lupaa liikaa. Hän kertoo, että Eksoten palkat ovat täysin kilpailukykyisiä Helsinkiin, Turkuun ja Tampereeseen verrattuna.
 – Sain Lappeenrannassa valita työaikani. Teen perinteisen 8–16 sijaan 10–18 ja lisäksi 80 prosentin työaikaa. Haluan nauttia Etelä-Karjalan kauniista luonnosta, ja päivystyksessä työskentely antaa siihen täyden mahdollisuuden, sanoo Nousiainen.
 Tällä hetkellä Eksote mainostaa avoimia työpaikkojaan ilmoituksella, jossa taustakuvana on Etelä-Karjalan keskussairaala.
 Tätä kuvaa on turha enää etsiä sosiaalisesta mediasta. Kuvakaappaus Eksoten somemainoksesta

Keskussairaala julkaisi poikkeuksellisen räväkän rekrytointi-ilmoituksen – sairaalan johto veti herneet nenään


Summary: Varusmiesliitto saa vuosittain kymmenisen yhteydenottoa myös epäasiallisesta käytöksestä tai simputuksesta.

Yli 12 000 uutta alokasta aloitti eilen varusmiespalveluksensa eri puolilla Suomea.
 Samassa yhteydessä Varusmiesliitto otti kantaa palveluksen tulevaisuuteen. Järjestön mielestä asevelvollisuutta olisi muutettava tasa-arvoiseksi siten, että se koskisi kaikkia – ei siis vain miehiä.
 Lue lisää : Varusmiesliitto esittää kaikille pakollista asevelvollisuutta: "Nykyinen malli koetaan epätasa-arvoiseksi"
 Varusmiesliiton puheenjohtaja  Matias Pajula  kertoo, että kannanotosta on tullut enimmäkseen kiittävää palautetta.
 – Moni kokee hyvänä, että nostamme asiaa esille, Pajula sanoo.
 Mistä kyse?
 Pajulan mielestä asevelvollisuuden laajentaminen korostaisi oman motivaation merkitystä maanpuolustuksessa.
 Puolustusvoimat on useaan kertaan painottanut, ettei sillä ole resursseja kouluttaa reserviin koko ikäluokkaa. Varusmiesliiton mukaan koulutettavien määrä voisikin pysyä samana kuin nyt, mutta jatkossa heidät valittaisiin koko ikäluokan joukosta.
 – Tällöin vastentahtoisesti armeijaan tulevia olisi vähemmän, Pajula sanoo.
 Koko ikäluokasta saattaisi olla kuitenkin haastavaa löytää vaadittu määrä täysin vapaaehtoisia lähtijöitä. Tämän myös Pajula myöntää.
 – Ajatus onkin se, että kyseessä olisi edelleen velvollisuus. Eli puolustusvoimilla olisi oikeus tarvittaessa määrätä palvelukseen.
 Lue myös : Naisten asevelvollisuus on maailmalla harvinaista – Norjassa asevelvollisista jo joka neljäs on nainen
 Varusmiesliiton puheenjohtajan Matias Pajulan mukaan puolustusvoimat on tehnyt hyvää työtä epäasiallisen käytöksen kitkemisessä. Karoliina Simoinen / Yle
 Kuka ja mitä?
 Heinäkuussa 2017 itse palveluksensa aloittanut alikersantti Pajula on toiminut vuodesta 2018 alkaen Varusmiesliiton puheenjohtajana.
 Varusmiesliitto on valtakunnallinen varusmiesten ja siviilipalvelusmiesten edunvalvontajärjestö. Pajulan mukaan järjestö saa eniten kyselyitä ja viestejä liittyen kasarmien sisäilmaongelmiin.
 – Se on edelleen ongelma, jonka vuoksi osan palvelus päättyy. Se meitä eniten työllistää, hän kertoo.
 Pajulan mukaan sisäilmaongelmat ovat erityisen kinkkisiä siksi, etteivät ne ratkea käytännössä muulla kuin rahalla – siis korjaamalla vanhoja ja rakentamalla uusia rakennuksia.
 – Joka kerta, kun tapaamme päättäjiä, viemme eteenpäin tätä viestiä. Se on tullut ihan hyvin kuulluksi, eikä ongelmaa esimerkiksi vähätellä puolustusvoimissa.
 Tätä et ehkä tiennyt
 Pajulan mukaan jonkin verran yhteydenottoja tulee myös epäasiallisesta käytöksestä ja simputuksesta. Näiden yhteydenottojen määrä on kuitenkin vähentynyt.
 – Puolustusvoimat on tehnyt asiassa todella hyvää työtä. Yhteydenottoja tulee meille noin kymmenkunta vuodessa. Tietysti on myös tapauksia, jotka eivät tule kenenkään tietoon.
 Pajulan mukaan on huolestuttavaa, että tietoon tulevat tapaukset ovat kuitenkin kohtalaisen rankkoja.
 – Se on huono kehityssuunta. On hyvä, että puolustusvoimien kantahenkilökunta ottaa asian tosissaan.
 Pajulan mukaan epäasiallisessa käytöksessä kannattaa kääntyä oman alikersantin puoleen. Jos oma alikersantti kiusaa, viesti kannattaa viedä eteenpäin kantahenkilökunnalle.
 – He ovat varuskunnissa varusmiesten kouluttamista varten.
 Matias Pajulaa haastatellaan 8 minuuttia -ohjelmassa. Katso haastattelu klikkaamalla jutun pääkuvaa.
 Katso myös edelliset jaksot tästä .
 Lue lisää:
 Yli 12 000 uutta alokasta astui palvelukseen, 18-vuotias Nea Vainio on heistä yksi – katso kuvatarina ensimmäisestä päivästä kasarmilla
 Karjalan prikaatissa aloittaa poikkeuksellisen paljon naisia alokkaana – kysyimme heiltä, mitä he ajattelevat naisten asevelvollisuudesta
 Monen armeija-aamut päättyvät kahden ensimmäisen viikon aikana – lue neljä faktaa varusmiespalveluksen keskeyttämisestä

Varusmiesten oma järjestö saa eniten yhteydenottoja sisäilmaongelmista – "Osa joutuu keskeyttämään palveluksensa", sanoo puheenjohtaja Matias Pajula


Summary: Petopunkit eivät ole ihmiselle vaarallisia eivätkä ne voi levitä hallitsemattomasti luontoon.

Mansikan poiminta on nyt vilkkaimmillaan, mutta tuottavinta se on niille viljelijöille, jotka ovat onnistuneet torjumaan marjaa uhkaavat tuhohyönteiset ja taudit. Mansikanviljelijät käyttävät entistä enemmän biologisia keinoja, kuten mehiläisiä ja punkkeja, tuhohyönteisten torjunnassa.
 Tiina Nissisen tilalla Leppävirralla mansikkaa viljellään luomuna, joten myös tuholaistorjunnan on sen vuoksi oltava luonnonmukaista.
 Tilalla on otettu torjunta-avuksi jopa mehiläiset, joiden pesän suuaukolle sirotellaan biologista torjunta-ainetta.
 – Kun mehiläiset tulevat ulos pesästä, aine tarttuu heidän pieniin karvaisiin jalkoihinsa, ja sitten kun he lentävät kukkiin pölyttämään, aine tarttuu kukkapohjaan, Nissinen kuvaa menetelmää.
 Monia tuhohyönteisiä ei erota paljaalla silmällä. Toni Pitkänen / Yle
 Marjanviljelijä kehuu torjunta-aineen tepsivän erityisesti harmaahomeeseen. Kyseessä on sienitauti, joka leviää nopeasti mansikasta toiseen.
 – Siinä on selvästi tehoa. Mutta jos on oikein märkä ja kostea kesä, niin ei se täydellistä suojaa anna.
 Ansoja ripsiäisille
 Toinen kutsumaton vieras on yhdestä kahteen millimetriä pitkä ripsiäinen, jota voidaan yrittää torjua esimerkiksi feromoniansalla.
 Tummannurmen luomutilalla tällainen ansa on viritetty myöhäisen Malwina-lajikkeen ympärille. Ansa muodostuu hyönteisiä tuoksulla houkuttelevasta tahmeasta sinisestä muovinauhasta, johon ötökät tarttuvat kuin kärpäspaperiin.
 Feromoniansalla torjutaan ripsiäisen leviämistä. Toni Pitkänen / Yle
 Nissisen mielestä nauha ainakin hidastaa ripsiäisten leviämistä muille lohkoille.
 – Ripsiäiset ovat oikein kunnolla tuon Malwinan kimpussa.
 Punkkeja torjutaan toisilla punkeilla
 Avomaan mansikanviljelyssä haitallisin tuhoeläin on mansikkapunkki, joka imee nestettä mansikan lehtisoluista.
 Mikroskooppisen pientä, 0,25 millimetrin kokoista punkkia voidaan torjua luonnonmukaisesti vain vähän isommilla petopunkeilla, joita viljelijät tilaavat itselleen postin välityksellä. Tiina Nissisen laskujen mukaan yhdelle hehtaarille tarvitaan jopa miljoona petopunkkia.
 Yhdessä tällaisessa purkissa on 250 000 petopunkkia. Tiina Nissisen mukaan hehtaarille tarvitaan neljä purkkia. Toni Pitkänen / Yle
 Petopunkkien käyttö mansikanviljelyssä on viime vuosina jatkuvasti lisääntynyt, ja luomutilojen lisäksi niitä käytetään yhä useammin myös tavanomaisilla mansikkatiloilla.
 Käytön lisäämistä tukevat  Luonnonvarakeskuksen edeltäjän MTT:n koetutkimukset , joiden mukaan petopunkkien käyttö on mahdollista yhdistää tavanomaisessa viljelyssä käytettävien kemiallisten torjunta-aineiden kanssa.
 Biologinen torjunta täydentää
 Kemiallisen ja biologisen torjunnan yhdistämistä on kokeillut esimerkiksi suonenjokinen Marja-Suomen taimituotanto, jolla on kokemusta jo kolmesta eri petopunkkilajista.
 Yrityksen toimitusjohtajan  Jarmo Röppösen  mukaan petopunkit sopivat erityisesti yleistymässä olevaan  tunnelikasvatukseen , jossa tuholaiset saadaan biologisella torjunnalla pidettyä aisoissa.
 – Kemiallisessa torjunnassa tuholaiskanta välillä nousee ja välillä laskee. Biologisella torjunnalla me saamme ne rajattua, eikä tuotannosta tule taloudellisia tappioita.
 Toimitusjohtaja Jarmo Röppösen mukaan biologinen torjunta sopii erinomaisesti mansikan tunneliviljelyyn. Toni Pitkänen / Yle
 Luonnonmukaisen torjunnan käytön laajuudesta ei ole tarkkaa tietoa, sillä biologisten menetelmien käyttöä ei toistaiseksi tilastoida.
 Jonkinlaista osviittaa antaa alan markkinajohtajan Biotuksen myynnin kehitys. Yrityksen neuvonnassa ja markkinoinnissa työskentelevän  Heini Koskulan  mukaan avomaapuolen myynnin vuosittainen kasvu ollut kahdenkymmenen prosentin luokkaa.
 – Varsin merkittävä syy on torjunta-aineiden vähyys tai se, että ne eivät tehoa. Silloin ollaan valmiimpia kokeilemaan biologista torjuntaa, Koskula selittää.
 Onko luonnonmukainen myös riskitöntä?
 Punkit herättävät monissa ihmisissä pelkoa ja inhoa. Mansikanviljelijöiden käyttämät petopunkit ovat kuitenkin aivan erilaisia kuin ihmisiin ja eläimiin heinikossa tarttuvat punkit.
 Jarmo Röppösen mukaan on myös turha pelätä petopunkkien hallitsematonta leviämistä luontoon, sillä petopunkit eivät selviä Suomen talvesta.
 – Viljelmille on valitettavasti aina tuotava uudet pedot.
 Petopunkkeja levitetään mansikan lehdille sahajauhomaisessa kantoaineessa.  Toni Pitkänen / Yle
 Entä onko olemassa riski, että mansikan mukana syödään jatkossa yhä useammin myös petopunkkeja? Röppönen ei siihen usko, sillä petopunkit elävät nimenomaan mansikan lehvistössä.
 – Siinä vaiheessa, kun marjat ovat poiminnassa, punkit ovat jo siirtyneet uusiin lehtiin ja uusiin kukkiin, hän hymyilee.

Mansikanviljelijät tilaavat petopunkkeja postimyynnistä – niitä levitetään tänäkin kesänä miljoonittain viljelmille torjumaan tuholaisia


Summary: Tietotekniikka-alalla uransa tehneen Perot'n väitettiin 90-luvulla ratkaisseen presidenttipelin Bill Clintonin hyväksi.

Texasilainen monimiljardööri ja liikemies  Ross Perot  kuoli varhain tiistaina Dallasissa perheensä ympäröimänä, tiedotti perhe.
 Perot muistetaan liikeuransa lisäksi parhaiten presidentinvaalikampanjastaan vuonna 1992, jolloin hän sai 19 prosenttia äänistä. Äänimäärä on paras tulos itsenäiselle ehdokkaalle moniin vuosikymmeniin.
 Perot oli kuollessaan 89-vuotias.
 Hän oli syntynyt 27. kesäkuuta vuonna 1930 Texarkanassa Texasissa. Hänen isänsä oli puuvillan toimittaja ja äiti sihteeri. Perheen kerrotaan selviytyneen lamavuosista kovan työnteon ja tarkan rahankäytön avulla.
 Perotin ensimmäinen työ oli jakaa lehtiä köyhille alueille ponilla nimeltä Miss Bee. Kun sanomalehti yritti ottaa välistä hänen palkkiostaan, poika otti yhteyttä lehden julkaisijaan ja voitti asiassa.
 Perot kertoo tuolloin oppineensa ottamaan asiassa kuin asiassa suoraan yhteyden johtajaan.
 Varallisuus tietokonemaailmasta
 Perot teki rahansa tietotekniikka alalla ja perusti vuonna 1962 tietokone- ja tietotekniikkayrityksen, joka alkoi kasvaa tietokoneiden yleistymisen rinnalla. Summan (1000 dollaria) firman perustamiseen mies oli lainannut vaimoltaan Margot Perotilta.
 Electronic Data Systems työllisti paljon entisiä sotilaita, jotka saivat tottua valkokauluspaitoihin ja pitkiin työpäiviin.
 Yhdysvaltojen liittovaltion Medicare ja Medicaid -ohjelmat perustettiin 60-luvun puolivälissä, jolloin osavaltiot alkoivat kilpailuttaa tietotekniikkayrityksiä terveyden- ja sosiaalihuoltoon liittyen. EDS voitti näitä kilpailutuksia esimerkiksi Texasissa.
 Perot myi vuonna 1984 yrityksensä General Motorsille 2,5 miljardilla dollarilla ja sai itse 700 miljoonaa dollaria kaupassa. EDS myytiin vuonna 2008 Hewlett-Packardille.
 Perot perusti myös toisen yrityksen Perot Systemsin, jonka toimitusjohtajan paikalta hän jäi eläkkeelle vuonna 2000.
 Vuonna 2011 Forbes listasi Perotin Yhdysvaltojen 91. rikkaimmaksi 3,5 miljardin dollarin omaisuudella.
 Maine kasvoi vankineuvotteluissa
 Ohjelmistoyrityksen toimitusjohtajaksi päästyään Perotin maine kasvoi sotavankien olojen parantajana.
 Presidentti  Richard Nixonin  kaudella Perot järjesti kaksi lääketarvikelentoa Pohjois-Vietnamiin amerikkalaisille sotavangeille. Lento, jolla oli myös vankien vaimoja, ei päässyt Pohjois-Vietnamiin, mutta sai suuren mediahuomion.
 Vuonna 1973 vapautettu vanki kertoi olojen parantuneen lentoyrityksen saaaman huomion jälkeen vankilassa.
 Perot alkoi puhua Vietnamin sodan lopulla amerikkalaisten vankien vapauttamiseksi. Hän sai presidentti  Ronald Reaganin  hallinnon vihat niskoilleen neuvottelemalla suoraan Vietnamin viranomaisten kanssa 1980-luvulla.
 Reaganin hallinto neuvotteli tuolloin Vietnamin hallituksen kanssa.
 Perot kustansi myös vuonna 1979 kahden yrityksensa työntekijän vapautuksen vankilasta Iranissa. Tapauksesta on tehty elokuva ja kirja.
 Vuonna 2009 Perot sai palkinnon veteraanien ja armeijan hyväksi tehdystä työstä.
 Kampanja kaatoi Bushin?
 Perot lähtikin varallisuutensa ja maineensa avulla pyrkimään Yhdysvaltojen presidentiksi vuonna 1992. Hän oli itsenäinen ehdokas ja maksoi kampanjastaan 63,5 miljoonaa dollaria ja osti 30 minuutin paikkoja televisiosta.
 Ohjelmapaikallaan hän selitti käyrien avulla ideoitaan äänestäjille. Hänen tunnuslauseensa oli " Näin yksinkertaista se on ".
 Vastapuolina olivat republikaanien  George H. W. Bush  sekä demokraattien  Bill Clinton .
 Perot sai äänistä 19 prosenttia, kun Clinton voitti vaalit. Perot ei kuitenkaan saanut yhtään valitsijamiesääntä vaalissa.
 Republikaanit pistivät häviönsä Perot'n syyksi, sillä hän sai suurimman kolmannen ehdokkaan äänimäärän sitten  Theodor Rooseveltin  vuoden 1912 presidentinvaalien tuloksen.
 Perot pyrki myös 1996 presidentiksi myös toisen kerran, mutta hänet jätettiin ulos televisiotenteistä. Järjestäjien mukaan Perot'lla ei ollut tarpeeksi kannatusta. Hänen äänisaalinsa jäi 8 prosenttiin. Tuloksesta johtuen Perot'n perustama Reformipuolue alkoi hajota.
 Perot jatkoi kuitenkin Yhdysvaltojen pääpuolueiden politiikkan kritisoijana. Perot'n mukaan esimerkiksi työpaikkoja hävisi liikaa ulkomaille ja liittovaltin budjettivaje kasvoi holtittomasti.
 Vuonna 2008 hän perusti nettisivuston, jossa eritellään kansakunnan velkaa.
 Perot on kertonut elämänsä perustan olleen kova, ahkera työ ja perhe.

Kahdesti Yhdysvaltojen presidentiksi pyrkinyt monimiljardööri Ross Perot on kuollut


Summary: Pääesiintyjän ja tämän korvaajan perumiset Ruisrockissa herättävät kysymyksiä. Millaisia oikeuksia kuluttajalla on vaatia korvauksia kulttuuritapahtumien yllättävistä muutoksista?

Suomen festarikesässä kuohuu jälleen.
 Viikonloppuna Turussa juhlittu Ruisrock joutui pettämään juhlakansan kahteen otteeseen, kun ensiksi sunnuntain pääesiintyjä, rap-artisti  Travis Scott   perui keikkansa  logistisista syistä, ja lopulta lyhyellä aikataululla Scottia korvaamaan hankittu hip hop -trio Migos  jäi Saksaan  lentokoneen teknisten ongelmien takia.
 Ruisrock tiedotti palauttavansa kuluttajille vain käyttämättömien sunnuntailippujen rahat. Promoottori  Mikko Niemelä   perusteli ratkaisua Ylelle siten , että festivaalia täytyy tarkastella kokonaisuutena, ja että perumiset olivat täysin järjestävästä tahosta riippumattomia käänteitä.
 Millaisia oikeuksia kuluttajalle jää tällaisissa tilanteissa? Yle kysyi yhdeksän kysymystä festari- ja keikkakorvauksista Kilpailu- ja kuluttajaviraston johtajalta  Miina Ojajärveltä .
 Miina Ojajärvi, koska keikan peruuntumisesta saa rahat takaisin?
 – Yhden esiintyjän konsertin tai koko festivaalin peruuntuessa järjestäjä on velvollinen palauttamaan pääsymaksun. Ja sitten taas, jos kyseessä on useita esiintyjiä, ja tapahtuman sisältö muuttuu merkittävästi markkinoidusta, kuluttajalla voi olla oikeus lipunhinnan alennukseen.
 – Olennaista on sitten se, että kuinka paljon sisältö muuttuu. Esimerkiksi vuonna 2013 kuluttajariitalautakunta ei suositellut lipunhinnan alennusta kuluttajalle tilanteessa, jossa Lamb of God -yhtyeen keikka korvattiin Tuska-festivaalin järjestäjätahosta riippumattomista syistä toisella esiintyjällä.
 – Mutta yksittäistapauksiin on mahdotonta ottaa kantaa.
 Jos keikan tai festarin peruuntumisesta tiedottaminen epäonnistuu, ja kuluttaja saapuu paikalle ilman tietoa asiasta, voiko hän vaatia korvauksia esimerkiksi matkakuluista ja majoittumisesta?
 – On vaikea sanoa, miten ylipäänsä pitäisi tiedottaa. Ostettua tuotetta koskevasta virheestä ei saa aiheutua kuluja kuluttajalle. Jos tieto keikan peruuntumisesta ei ole kulkenut kuluttajalle tehokkaasti, voi joissain tapauksissa olla oikeutettu korvauksiin.
 Kuinka aikaisin keikan peruuntumisesta pitää tiedottaa kuluttajalle?
 – Tapahtumajärjestäjän tulee kuitenkin tiedottaa mahdollisista muutoksista tehokkaasti. Yksittäisissa tilanteissa kuluttajariitalautakunta voi arvioida tiedottamisen tehokkuutta.
 Onko väliä, kuinka suuri tähti festareilla peruuttaa?
 – Kyse on aina tapauskohtaisesta arvioinnista. Merkitystä voi olla esimerkiksi sillä, miten esiintyjiä on markkinoitu. Toisaalta eri artistit ovat toisille ihmisille eri lailla merkityksellisiä.
 Jos järjestäjä saa kiinnitysmaksun takaisin peruneelta esiintyjältä, pitääkö ne jakaa lippuja ostaneelle yleisölle?
 – Tähän en ota kantaa. Maksut perustuvat yritysten välisiin sopimuksiin. Kuluttaja-asiat arvioidaan eri tavalla.
 Onko lippufirmojen tarjoamista vakuutuksista tilanteissa, joissa keikkoja perutaan?
 – En osaa ottaa lippuvakuutuksiin kantaa, sillä en tiedä niiden sisältöjä. Kannattaa kuitenkin aina lukea vakuutusten ehdot tarkasti.
 Yle tarkisti, että esimerkiksi Ticketmasterin tarjoama lippuvakuutus ja Tiketin tikettiturva koskevat lähtökohtaisesti vain tapauksia, joissa kuluttaja itse on estynyt esimerkiksi sairauden tai oikeudenkäynnin päällekkäisen ajankohdan vuoksi. Ne eivät siis kata muutoksia festivaali- tai keikkaohjelmistoissa.
 Mitä jos keikka vedetään, mutta se on paljon lyhyempi kuin mitä annettu aika edellytti?
 – Tuotteen pitää vastata luvattua. Jos esiintyjä soittaa 15 minuuttia vaikka on luvattu kaksi tuntia, niin tapauskohtaisesti arvioidaan miten vakavasta virheestä on kyse ja mitkä syyt siihen johtivat.
 Jos keikka on huono, voiko silloin vaatia rahoja takaisin?
 – Onhan näitä tainnut olla esimerkiksi sellaisia tapauksia, missä esiintyjä on ollut humalassa eikä konsertti ole vastannut odotuksia. Tällaisissa tilanteissa arvioidaan, että mitkä kriteerit normaalin konsertin tulisi täyttää, ja onko toteutunut konsertti ollut virheellinen.
 Tuleeko KKV:lle paljon yhteydenottoja konsertti- ja festivaaliaiheista?
 – Meille tulee yhteensä yli 63 000 ilmoitusta vuosittain. Musiikkitapahtumista ilmoituksia tulee enimmäkseen lipunmyyntiin liittyvistä ongelmista, mutta niitä nähdään myös esiintyjämuutoksista ja -peruuttamisista säännöllisesti.
 Jutun kommentointimahdollisuus on auki klo 22.00 saakka.
 Aiheesta muualla:
 KKV: Lipun hinnan hyvittäminen konsertin peruuntuessa

Milloin perutusta keikasta saa rahat takaisin? Voiko surkeasta show'sta vaatia korvauksia? Yhdeksän kysymystä Kilpailu- ja kuluttajavirastolle


Summary: Suomalaisasiantuntija sanoo, että jäävuoren hinaaminen Omaninlahdelle asti olisi ainakin teoriassa mahdollista.

Voitaisiinko kuumaan ja kuivaan Lähi-idän öljymaahan, Yhdistyneisiin Arabiemikuntiin kuljettaa juomavettä valtavan jäävuoren muodossa Etelämantereelta.
 Vesipulasta kärsivässä vauraassa maassa jäävuoren hinaamista on suunniteltu useamman vuoden ajan. Asia nousi jälleen julkisuuteen  Euronewsin haastateltua hankkeen johtajaa Abdulla al-Shehia .
 Maallikosta suunnitelma kuulostaa uskomattomalta, mutta mistään huuhaasta ei ole kysymys.
 – Ainakin teoriassa se on mahdollista. Sitä ei ole kukaan koskaan tehnyt, mutta ei ole mitään syytä, miksi se olisi mahdotonta, sanoo ryhmäpäällikkö  Eero Rinne  Ilmatieteen laitokselta.
 Polaarimerten oseanografia ja merijää -ryhmää johtava Rinne tutkii työssään jäävuoria ja niiden käyttäytymistä. Hän toteaa, ettei massiivinen jäävuori ehtisi sulaa kokonaan kuukausia kestävän hinauksen aikana, vaikka se kuljetetaan lämpimiin vesiin.
 Persianlahdella veden keskilämpötila on noin 26 astetta.
 Hankkeen vetäjä al-Shehi arvioi, että jäävuoren hinaaminen kestäisi kymmenen kuukautta ja sinä aikana jäävuoresta sulaisi kolmannes. Rinne pohtii, että arviot voisivat pitää hyvinkin paikkansa.
 Kilometrin jäävuori
 Hinattavan jäävuoren pitäisi olla niin suuri kuin mahdollista, jotta hanke olisi kannattava.
 – Sen pitäisi olla kohtalaisen iso jäävuoreksikin. Puhutaan halkaisijaltaan kilometrin kokoisesta jäävuoresta.
 Al-Shehi on puhunut aikaisemmin 40 miljoonaa tonnia painavasta jäävuoresta, joka suunnitelman mukaan hinattaisiin Fujairahin edustalle Omaninlahden puolelle. Omaninlahti on Persianlahtea syvempi.
 Arabiemiraateissa vesipulaa on paikattu puhdistamalla merivedestä juomavettä.  Finnbarr Webster / AOP
 Halkaisijaltaan kilometrin kokoisen jäävuoren kuljettaminen olisi teknisesti todella vaikeaa. Vetolaivojen on oltava suuria ja voimakkaita ja massiivisen vuoren kiinnittäminen on monimutkaista.
 – Miten köydet kiinnitetään jäähän, joka sulaa matkalla? Miten varmistetaan, ettei jäävuori ala kääntymään ympäri? Mitä tehdään, jos jäävuori alkaa halkeilla?
 – Jään käyttäytyminen lämpimässä vedessä on arvaamatonta. Sulaako se tasaisesti vai alkaako se lohkeilla? Se on yksi suurimmista kysymyksistä koko projektissa, sanoo Eero Rinne Ilmatieteen laitokselta.
 Rinne kertoo, että tutkijapiireissä ajatus jäävuorten hinaamisesta on kestopuheenaihe. Asiantuntijat ovat pohtineet paljon sitä, miten hinaaminen onnistuisi ja miksei sitä ole vielä tehty.
 Testihinauksia loppuvuodesta
 Jäävuoren hinaamista Etelämantereelta Arabiemiraatteihin on suunniteltu kuusi vuotta. Projektin toteuttamiskelpoisuus aiotaan testata hinaamalla pienempi jäävuori mahdollisesti loppuvuodesta Etelä-Afrikan Kapkaupunkiin tai Australian Perthiin.
 Testi maksaa 60–80 miljoonaa dollaria ja varsinaisen suunnitelman toteuttaminen Etelämantereelta Arabiemiraatteihin 100–150 miljoonaa.
 Suunnitelman taustalla on Arabiemiraattien vesipula. Tällä hetkellä vauras öljymaa käyttää 15 prosenttia kaikesta juomavedeksi puhdistetusta merivedestä. Euronewsin haastattelussa Abdullah al Shehi sanoo tavoitteena olevan, että jäävuoresta riittäisi vettä noin miljoonalle ihmiselle viideksi vuodeksi.
 – Hyvä vertailukohta isoon jäävuoreen on kohtalaisen kokoinen järvi. Sopivasti säännöstellen vesi riittää todella monelle ihmiselle pitkäksi aikaa, Rinne puntaroi.
 Viime vuonna Etelä-Afrikan Kapkaupunkia uhkasi vesikriisi. Vettä säännösteltiin ja sateiden myötä tilanne parani eikä vesi loppunut kaupungista.  Nic Bothma / EPA
 Ilmastoystävällistä ei jäävuoren hinaaminen olisi, vaikka myös meriveden puhdistaminen vie paljon energiaa.
 – Pitää muistaa, että jäävuorta hinaavat laivat käyvät luultavasti fossiilisilla polttoaineilla, mikä kiihdyttää ilmastonmuutosta edelleen. En näkisi, että tämä todellakaan on ratkaisu vesipulaan, sanoo Rinne.
 Meripalveluja tarjoavan Atlantic Towingin päällikkö  Sheldon Lace  arvioi  BBC Futurelle viime elokuussa, että suuren jäävuoren hinaaminen  veisi alusta kohden ainakin 40–50 tonnia polttoainetta päivässä.
 Suunnitelmia jäävuorten hinaamisesta on myös Etelä-Afrikassa, jossa veden pelättiin loppuvan Kapkaupungista viime vuonna. Tosin Kapkaupungin kaupunginhallinto on pitänyt jäävuorista saatavaa vettä liian kalliina.
 Useita hinaussuunnitelmia esitettiin 1900-luvulla muun muassa Intiaan ja Chileen ja Saudi-Arabiaan. Yhteistä suunnitelmille on ollut se, että mikään niistä ei ole toteutunut.
 Tähän asti jäävuoria on hinattu pois laivaliikenteen tieltä.
 Aiheesta muualla:
 Euronews: Will an Emirati businessman succeed in towing an iceberg to the UAE?
 BBC Future: The outrageous plan to haul icebergs to Africa

Arabiemiraattien hurja suunnitelma massiivisen jäävuoren hinaamisesta Etelämantereelta etenee – koehinaus vielä tänä vuonna


Summary: Venäjällä on vaadittu oikeuden eteen georgialaisen tv-ohjelman juontajaa, joka oli pilkannut Putinin äitiä.

Venäjän presidentti  Vladimir Putin  sanoi tiistaina, ettei hän kannata kovempia talouspakotteita Georgialle.
 Venäjän duuma sen sijaan päätti tiistaina yksimielisesti kannattaa pakotteita Georgiaa vastaan asettamalla esimerkiksi tuontirajoitteita.
 – Georgian ja Venäjän välien selvittämisen vuoksi en kannata toimia, jotka voivat pahentaa suhteita, sanoi Putin valtion televisioyhtiön kanavalle.
 Duuma ei tiistaina tarkentanut, mitä tuotteita rajoitukset koskisivat, mutta mahdollisina pakotteiden piiriin joutuvia tuotteita voisivat olla georgialaiset mineraalivedet ja viinit. Myös rahansiirtoja maiden välillä voitaisiin mahdollisesti rajoittaa.
 Toteutuessaan pakotteet pahentaisivat Georgian ja Venäjän välistä poliittista juopaa. Maiden suhteet ovat olleet koetuksella viimeviikkoisten tapahtumien vuoksi.
 Suhteiden kiristyminen alkoi kesäkuun lopulla, kun  tuhannet georgialaiset  vastustivat venäläisparlamentaarikon puhetta Georgian parlamentissa. Hallituksen vastaiset mielenosoitukset  jatkuivat useita päiviä .
 Mielenosoitusten takia  Venäjä on kieltänyt  väliaikaisesti matkustajaliikenteen Georgian ja Venäjän välillä. Venäjä pitää mielenosoituksia merkkinä venäjänvastaisuuden kasvamisesta Georgiassa.
 Venäläisen lippumyyjän Biletixin mukaan venäläiset ovat ostaneet vähemmän suoria lentoja Georgiaan sen jälkeen, kun rajoitukset ovat astuneet voimaan, kertoi uutistoimisto Tass tiistaina.
 Georgian Mustanmeren-rantakohteet ovat perinteisesti olleet venäläisturistien suosiossa.
 Uusin kohu televisio-ohjelmasta
 Tällä viikolla televisio-ohjelman juontaja  Giorgi Gabunia  aiheutti kovaa paheksuntaa Venäjällä. Hän teki sunnuntaina Putinin vastaisen vuodatuksen venäjäksi suorassa lähetyksessä.
 BBC:n  mukaan Gabunia oli kommentoinut televisiolähetyksessä Putinista esitettyä vitsiä lisäämällä sarkastisesti "Ah äitisi on kuollut, miten sääli". Gabunia myös puhui Putinin "orjista" ja käski heidän lähteä pois maasta.
 Televisiokanava Rustavi-2 pahoitteli tapausta. Juontaja hyllytettiin kahdeksi kuukaudeksi.
 Maanantaina juontajaa vaadittiin tuotavaksi Venäjälle oikeuden eteen. Kremlin tiedottaja  Dmitri Peskov  kommentoi tapausta kovin sanoin.
 – Tällainen röyhkeä käytös synnyttää russofobiaa. Tämä on hyvin vaarallista.
 Venäjällä Putinin äidin kuolemaan liittyvää vitsailua ei katsota hyvällä, sillä  Putin on itse kertonut  äitinsä lähes kuolleen Leningradin piirityksessä toisen maailman sodan aikana. Sairas nainen oli joutunut ruumishuoneelle, josta Putinin isä tämän kertomuksen mukaan pelasti täpärästi.
 Tiistaina Putin sanoi toimittajille, että juontaja ei ole sen "kunnian arvoinen", että häntä vastaan nostettaisiin rikossyyte.
 Georgian pääministeri  Mamuka Bakhtadze  sanoi, ettei purkausta voi hyväksyä ja sanoi sen voivan uhata kansakunnan rauhaa.
 Georgian ja Venäjän suhteet ovat herkkä kysymys, sillä maat kävivät lyhyen sodan kesällä 2008.
 Mailla ei ole ollut diplomaattisia suhteita sen jälkeen, kun Venäjä tunnusti Georgiaan kuuluvien Etelä-Ossetian ja Abhasian itsenäisyyden. Venäjällä on edelleen joukkoja näillä alueilla.
 Maiden väliset diplomaattiset viestit kulkevat Sveitsin kautta.

Putin ei haluaisi määrätä pakotteita Georgialle – Duuma ehdottaa rajoitteita georgialaiselle mineraalivedelle ja viinille


Summary: Viikonloppuna Kööpenhaminan poliisi pidätti 28 humalaista potkulauta-ajajaa.

Kööpenhaminassa poliisi tehostaa sähköpotkulautailun valvontaa tankojuoppouden takia.
 Liki kolmekymmentä ihmistä sai viikonloppuna sakot tankojuoppoudesta.
 Guardianin mukaan  poliisi on viime päivinä pidättänyt 28 ihmistä sähköpotkulaudalta joko humalassa tai kannabiksen vaikutuksen alaisena.
 Tanskassa alkoholiraja on 0,5 promillea myös sähköpotkulaudalla ajaessa. Jos rajan ylittää, voi saada 2 000 Tanskan kruunun eli noin 267 euron sakot.
 Poliisi sanoo, että lautojen käyttäjät eivät tunne sähkölautailua koskevia sääntöjä.
 – Se on pelottavaa, että sääntöjä ei tunneta tai ollaan niin humalassa, ettei välitetä, sanoo poliisi  Henning Pedersen  Tanskan TV2:n haastattelussa.
 – Jatkossa tarkkailemme liikennettä tekemällä ratsioita, joissa sähköpotkulautalijoita puhallutetaan, sanoo Pedersen.
 Tanskassa liikkuminen sähköpotkulaudalla on ollut suosittua.
 Kesäkuussa Kööpenhamina rajoitti keskustan alueen sähköpotkulatojen määrää alentamalla sitä 200:aan. Yhteensä Kööpenhaminan alueella on 3 000 sähköpotkulautaa.
 Muista Euroopan kaupungeista esimerkiksi Pariisi on rajoittanut ajamista. Poliisi voi sakottaa nykyisin sähköpotkulaudalla ajamisesta jalkakäytävällä. Kaupunki on myös kieltänyt laitteen parkkeeraamisen jalkakäytävälle.

Tanskassa sähköpotkulautailijat joutuivat poliisin erityisvalvonnan alle


Summary: Miniatyyrihevosia on rekisteröity Suomeen alle kaksisataa.

Kolmeviikkoinen Pampula kirmaa eestaas sipoolaisen Nybackan tallin laitumelle vievää tietä. Se on niin pieni, että esimerkiksi sopivaa riimua tai loimea ei varsalle löydy – toistaiseksi Pampula saa siis juosta vapaana emänsä Dotjen kintereillä.
 – Kaikki on aivan ihastuneita Pampulaan, se on tallin maskotti, yrittäjä  Suvi Kettunen  kertoo.
 Pampulan tarina sai alkunsa viime vuonna, kun Kettunen vei Dotjen lemmenlomalle Riihimäelle. Sieltä löytyi näyttelyissä palkittu ori Caesar.
 – Ryhdyin suunnittelemaan Dotjelle varsaa, koska se on hyvärakenteinen ja sillä on hyvät jalka-asennot. Enkä ole koskaan aiemmin kasvattanut minivarsaa.
 Dotje, Pampula ja Caesar ovat Euroopan miniatyyrihevosia. Niiden lajitovereita on Suomen Hippoksen rekisterissä alle 200.
 Pampula on rohkea varsa, Suvi Kettunen kertoo. Ronnie Holmberg / Yle
 Pampulan säkäkorkeus oli syntyessä vaivaiset 48 senttiä. Täysikokoisenakin se jäänee emänsä mittoihin, noin 75 senttiä korkeaksi.
 Minihevosia ei useinkaan käytetä ratsuina, vaan ennemmin lemmikkeinä. Ne auttavat myös pihapiirin siistinä pitämisessä laiduntaessaan.
 Kolmeviikkoinen Pampula pärjää vielä äidinmaidolla. Ronnie Holmberg / Yle
 Nybackan tallilla Kettunen suunnittelee Pampulasta ennen kaikkea muiden hevosten kuljetuskaveria.
 – Kun tällainen minihevonen tyytyväisenä rouskuttaa heinää kuljetusautossa, niin herkempi ja arvokkaampi kouluhevonen rauhoittuu siinä vieressä, Kettunen kuvailee.
 Esimerkiksi Dotjella on kokemusta ammattimaisen seuralaisen työstä: se on muun muassa saattanut tuttavan kilpahevosen Ruotsista Suomeen.
 Miniatyyrihevoset ovat pitkäikäisiä lemmikkejä. Ne voivat elää yli 30-vuotiaiksi. Ronnie Holmberg / Yle
 Minihevoset ovat myös suosittuja näyttelyhevosia.
 – Niitä voi loputtomasti kammata ja lelliä, Kettunen kertoo.
 Myös Pampulassa voisi olla ainesta näyttelyhevoseksi. Varsan jalkojen asento ei kuitenkaan vielä ole täysin valmis, eikä Kettunen tiedä, riittäisikö tallinpidolta aikaa näyttelyihin.
 – Näin kotona Pampula saa kyllä kaiken huomion meidän perheeltä.
 Minihevosten jalostamisella on myös nurjat puolensa. Osa hevosista kärsii hammasongelmista, kun hampaat eivät enää mahdu niiden kalloon. Kettunen onkin päättänyt, ettei jalosta ainakaan Pampulaa ja Dotjea pienempiä hevosia.
 – Rajansa kaikella.
 Pampula valloittaa sydämiä Uudellamaalla. Ronnie Holmberg / Yle

Video: Minivarsa Pampula on Nybackan tallin maskotti – säkäkorkeus syntyessä vain 48 senttiä


Summary: MV-julkaisun perustaja Ilja Janitskin on jo aiemmin tuomittu lähes kahden vuoden vankeusrangaistukseen.

MV-julkaisuun liittyvistä rikoksista tuomittua  Ilja Janitskinia  vastaan on nostettu uusia syytteitä. Ne ovat törkeä yksityiselämää loukkaava tiedon levittäminen ja tekijänoikeusrikos.
 Uusista syytteistä kertoi ensimmäisenä  Iltalehti .
 Helsingin syyttäjänvirastosta vahvistetaan, että syytteet on pantu vireille kesäkuun lopulla.
 Syytteet tulevat julkiseksi oikeudenkäynnin alkaessa. Syyttäjänviraston mukaan on jokseenkin selvää, että asiassa järjestetään suullinen käsittely.
 Helsingin käräjäoikeudesta kerrotaan, että istuntopäivää ei vielä ole määrätty.
 Helsingin käräjäoikeus tuomitsi  Ilja Janitskinin viime syksynä vuoden ja 10 kuukauden ehdottomaan vankeusrangaistukseen kaikkiaan 16 rikoksesta. Oikeus katsoi hänen syyllistyneen törkeisiin kunnianloukkauksiin, kiihottamiseen kansanryhmä vastaan ja tekijänoikeusrikoksiin.
 Käräjäoikeus katsoi, että MV-lehdessä oli julkaistu lukuisia loukkaavia ja rasistisia kirjoituksia, jotka sisälsivät valheellisia tietoja ja halventavia vihjauksia sekä yksityiselämään liittyviä arkaluonteisia asioita.
 Oikeuden päätös ei ole lainvoimainen, sillä Janitskin ja muut tuomitut  valittivat Helsingin hovioikeuteen . Jutun käsittely alkaa hovioikeudessa lokakuussa.
 Lue myös:
 Kaikki MV-sivuston rikoksista tuomitut valittivat rangaistuksistaan – Janitskin sai lähes kaksi vuotta vankeutta
 "Kynnys nettikirjoittelua koskevien syytteiden nostamiseen voi madaltua" – Viestintäoikeuden tutkija pitää Janitskinin tuomiota rankkana
 Rikosoikeuden professori: MV-jutun tuomiot ankaria ja merkittäviä – "Somessakin pitää olla ihmisiksi"
 Ilja Janitskinille ehdoton vuoden ja 10 kuukauden vankeustuomio MV-jutussa – syyttäjä tyytyväinen poikkeuksellisen ankaraan rangaistukseen

Ilja Janitskille uusia syytteitä – törkeä yksityiselämää loukkaava tiedon levittäminen ja tekijänoikeusrikos oikeuden puitavaksi


Summary: Saksan liittokansleri Angela Merkelin tueksi tällä kertaa Berliinissä oli tuotu tuolit, kun hän otti vastaan Tanskan uuden pääministerin Mette Frederiksenin.

Saksan liittokansleri  Angela Merkel  toivotti tervetulleeksi torstaina iltapäivällä Berliinissä Tanskan valtavalitun pääministerin  Mette Frederiksenin .
 Merkelin tilaan oli selvästi kanslerinviraston pihalla varauduttu eikä hän joutunut nyt seisomaan koko aikaa. Vastaanottoseremoniaan kummallekin johtajalle oli tällä kertaa tuotu tuolit.
 Liittokansleri ja pääministeri muun muassa kuuntelivat maidensa kansallishymnit istualtaan.
 Varotoimiin oli ryhdytty, kun Merkel ilmiselvästi oli kolme kertaa vapissut seistessään julkisessa tilaisuudessa. Tuorein tapaus oli keskiviikkona, kun  Merkel otti Berliinissä vastaan  pääministeri  Antti Rinteen  (sd.).
 Sitä edeltävät kohtaukset sattuivat tilaisuuksissa Ukrainan presidentin  Volodymyr Zelenskyin  ja Saksan liittopresidentin  Frank-Walter Steinmeierin  kanssa.
 Rinteen rinnalla sattuneen kohtauksen jälkeen Merkel sanoi voivansa hyvin ja työstävänsä kohtausten aiheuttajaa. Hän ei kuitenkaan ole nimennyt, mistä hänen tilassaan on kyse.
 Vaikka Saksassa poliitikkojen oikeutta yksityiseen vaalitaan, myös siellä yhä äänekkäämmin Merkeliltä haluttaisiin selitystä kuntoonsa.  Bild-lehti kysyi jo keskiviikkona  Rinteen vierailun jälkeen, eikö aika selitykselle olisi jo.

Tuoli pelasti Merkelin vapinakohtauksen uusiutumiselta julkisuudessa – kuuntelivat Tanskan pääministerin kanssa kansallislaulut istuen, katso video


Summary: Helsingin yliopiston sukeltavien tutkijoiden kuvat Hangon merialueilta yllättävät värikkyydellään ja valoisuudellaan.

Kaksi Helsingin yliopiston tutkijaa kartoittaa parhaillaan Itämeren "avainlajien" vointia. Kaksikko julkaisee tutkimustyön rinnalla otetut valokuvat, koska he haluavat tuoda vedenalaisen luonnon näkyviin myös mantereella.
 Tutkijoiden viesti on selvä: paljon on vielä pelastettavissa, vaikka haasteitakin riittää. Esimerkiksi viime kesän lämpöaalto näkyy meren pohjassa edelleen.
 1 Mats Westerbom Rakkolevä Rakkolevä tarjoaa elinympäristön ja suojaa kymmenille muille eliölajeille. Itämeren rehevöityminen uhkaa kuitenkin viedä elintilaa kirkkaissa vesissä viihtyvältä rakkolevältä. – Itämeren suurin ongelma on rehevöityminen ja tämän asian huomioiminen tulee yhä tärkeämmäksi. Jos sadanta kasvaa ilmastonmuutoksen myötä, niin on yhä tärkeämpää saada ravinteet pysymään maissa, Itämeri-tutkimuksen professori  Alf Norkko  tähdentää. 2 Mats Westerbom Sinisimpukka Tohtoritutkija  Mats Westerbom  on seurannut sinisimpukan ala- ja ylämäkiä Helsingin yliopiston eläintieteellisellä asemalla Hangon Tvärminnessä 20 vuoden ajan. – Sinisimpukka indikoi erityisesti Itämeren suolaisuutta, simpukka viihtyy nimenomaan suolaisessa vedessä. Tällä hetkellä simpukoilla menee kuitenkin aika huonosti, koska viime kesä oli tosi lämmin. Lämpö tappoi paikoin jopa 90 prosenttia sinisimpukkapopulaatioista. 3 Mats Westerbom Meriajokas Meriajokasniitty on luontotyyppinä  erittäin uhanalainen . WWF:n mukaan niityt katoavat jopa koralliriuttoja kiivaammalla tahdilla. – Rakkolevän ja sinisimpukan lisäksi meriajokas on yksi avainlajeista, joilla on suuri merkitys koko Itämeren ja erityisesti rannikkoekosysteemien hyvinvoinnille, tohtoritutkija Mats Westerbom toteaa. 4 Mats Westerbom Happi Meret tuottavat noin puolet maailman hapesta. Se on tutkijakaksikon mielestä yksi tärkeimmistä syistä merien suojelemiseen. – Itse asiassa täällä Hankoniemellä Itämeri näyttää aika hyvältä, koska täällä on niin avointa, että vesi pääsee vaihtumaan. Itämeri on kuitenkin hyvin rehevöitynyt meri ja haasteet ovat suuria, Itämeri-tutkimuksen professori Alf Norkko muistuttaa. 5 Mats Westerbom Haahka Meriluonto vaikuttaa siis myös pinnan yläpuolella ja mantereella. Esimerkiksi haahka käyttää ravinnokseen lähinnä sinisimpukkaa. – Itämerellä sinisimpukka ei kasva kovin suureksi, koska meillä on niin alhainen suolaisuus. Jos suolaisuus vielä alenee ilmastonmuutoksen myötä, niin simpukat jäävät yhä pienemmiksi ja lopulta häviävät, Itämeri-tutkimuksen professori Alf Norkko arvioi.

Ovatko nämä kuvat todella Suomen vesiltä? Kyllä ovat, ja ne kertovat ilosanomaa Itämeren pohjasta: kaikki ei ole vielä mennyttä


Summary: Valaan houkuttelemana Pohjois-Norjaan on matkustanut ihmisiä Australiasta saakka.

Pohjois-Norjassa keväällä pelastettu maitovalas on muodostunut Hammerfestin kaupungin uudeksi turistivetonaulaksi. Hvaldimir-nimen myöhemmin saaneen maitovalaan nähtiin huhtikuussa uivan tiukat valjaat ympärillään ja hakeutuvan ihmisten luokse kuin apua hakeakseen.
 Sen jälkeen, kun valjaat irrotettiin, valas jäi pyörimään ihmisten läheisyyteen. Viimeiset pari kuukautta se on uiskennellut Hammerfestin liepeillä.
 Kesylle maitovalaalle annetaan ruokaa Hammerfestin satamassa päivittäin, ja nyt ruokailusta on muodostunut todellinen turistimagneetti.
 – Täällä ei ole koskaan ollut näin paljon turisteja, ihmettelee hammerfestilainen  Randi Anett Isaksen   Norjan yleisradioyhtiölle NRK:lle .
 Myynnissä valasmatkamuistoja
 Hammerfestiin on Hvaldimir-valaasta kertoneiden uutisten houkuttelemana saapunut turisteja eri puolilta maailmaa. Yksi heistä on australialainen  Mick Gallagher .
 – On fantastista nähdä valaan kommunikoivan hänestä huolehtivien ihmisten kanssa. Se muistuttaa meitä siitä, että olemme sidoksissa toisiimme. Parasta olisi ollut, jos se olisi voinut palata luontaiseen elinympäristöönsä ja etsiä ruokansa itse, NRK:n haastattelema Gallagher sanoo.
 Valas on kuitenkin niin tottunut ihmisiin, ettei sen paluu lajotovereiden pariin vaikuta todennäköiseltä.
 Pohjoisnorjalainen Hammerfest kerää maitovalasta ihastelevilta turisteilta lahjoituksia ja myy Hvaldimir-matkamuistoja. Saadut rahat käytetään valaasta huolehtimiseen.
 Toiveissa on pysyvän kodin löytäminen valaalle sen hyvinvoinnin turvaamiseksi. Samaa toivoo NRK:n Hammerfestissä haastattelema suomalainen  Eija Pietilä .
 – On hienoa nähdä valas, mutta samaan aikaan toivon, ettei siitä tule pysyvää turistinähtävyyttä, Pietilä sanoo.
 Lisää aiheesta:
 Valjaista vapautettu maitovalas ei halua lähteä Norjan rannikolta – Valas sai nimekseen Hvaldimir
 Valjaissa uiskennellut maitovalas hämmentää Pohjois-Norjassa – tutkija NRK:lle: "Karannut todennäköisesti Venäjän laivastolta"

Valjaista vapautetusta maitovalaasta tuli turistinähtävyys – Hvaldimir hurmaa ihmisiä päivittäin Hammerfestin satamassa


Summary: Jos epävakaa sää jatkuu, järvien kukinnot tuskin runsastuvat.

Sinilevän määrä merialueilla on lisääntynyt. Levää on laajalti pohja- ja pintaveden väliin sekoittuneena, arvioi  Suomen ympäristökeskus  (Syke).
 Torstaina julkaistun valtakunnallisen leväkatsauksen mukaan myös pintakukintoja on havaittu. Tiedot perustuvat muun muassa satelliittitulkintoihin.
 Suomen rannikolta on ilmoitettu sinilevähavaintoja  Järvi-meriwiki-verkkosivulle  paikoitellen Suomenlahdelta, Saaristomereltä ja Selkämereltä.
 Järvillä sinilevää on ajankohtaan nähden vähän. Pintakukintojen runsastuminen järvillä on epätodennäköistä, jos epävakaa sää jatkuu.

Meressä on nyt sinilevää – järvien tilanne ajankohtaan nähden hyvä


Summary: Molempien osapuolten hyväksyntää seksille vaativa suostumuslaki astui Ruotsissa voimaan heinäkuussa 2018.

Ruotsin korkein oikeus on antanut ensimmäisen niin sanotun suostumuslain tulkintaa linjaavan tuomion. Oikeus tuomitsi torstaina 27-vuotiaan miehen tuottamuksellisesta raiskauksesta, sillä tämä oli ollut yhdynnässä tuttavansa kanssa ilman tämän suostumusta.
 Nainen kertoi oikeudessa sanoneensa selvästi illan aikana, ettei halua harrastaa seksiä luonaan yöpyneen miehen kanssa,  kertoo Ruotsin televisio SVT .
 Miehen puolustus yritti oikeuskäsittelyssä vedota siihen, että nainen antoi yhdyntään "hiljaisen suostumuksen", koska ei aktiivisesti torjunut miestä. Nainen sanoi jähmettyneensä yhdynnän aikana pelosta.
 Mies vakuutti keskeyttäneensä yhdynnän huomattuaan, ettei nainen halua jatkaa sitä,  uutisoi Dagens Nyheter -lehti . Korkeimman oikeuden mukaan mies ei raiskannut naista tahallaan.
 Kuusi tuomiota suostumuslain voimaantulon jälkeen
 Kyseessä on ensimmäinen korkeimman oikeuden käsiteltäväksi päätynyt tapaus, johon sovelletaan vuosi sitten voimaan astunutta suostumuslakia. Laki edellyttää, että seksin harrastamiseen on molempien osapuolten suostumus. Aiemmin Ruotsin rikoslaki määritteli raiskauksen ensisijassa väkivallan ja uhkan kautta. Uuden lain voimaantulon jälkeen tuottamuksellisesta raiskauksesta on annettu Ruotsin käräjäoikeuksissa kuusi tuomiota.
 Alemmat oikeusasteet olivat tuominneet 27-vuotiaan miehen raiskauksesta. Hovioikeuden tuomio oli kolme vuotta ja kolme kuukautta vankeutta.
 Korkeimman oikeuden tuomio on kaksi vuotta ja kolme kuukautta vankeutta. Tuomioon sisältyy tuottamuksellisen raiskauksen lisäksi alaikäisen raiskaus ja seksuaalinen ahdistelu. Tuottamuksellisen raiskauksen osuus tuomiosta on kahdeksan kuukautta vankeutta.
 Lisää aiheesta:
 Kun Camilla raiskattiin 17-vuotiaana, hän syytti itseään eikä vuosiin kertonut edes vanhemmilleen – sitten tuli #metoo, Ruotsin naisten vallankumous

Ruotsin korkein oikeus antoi ensimmäisen tuomion tuottamuksellisesta raiskauksesta – tekijä vetosi "hiljaiseen suostumukseen"


Summary: Määräaikaisen työntekijän epäillään hakeneen suojelupoliisin tietojärjestelmistä sellaisia tietoja, jotka eivät kuuluneet hänen virkatehtäviinsä.

Suojelupoliisin entistä työntekijää vastaan on nostettu syyte turvallisuussalaisuuden paljastamisesta, kertoo  Helsingin Sanomat .
 Esitutkinnan mukaan määräaikaisen työntekijän epäillään hakeneen suojelupoliisin tietojärjestelmistä sellaisia tietoja, jotka eivät kuuluneet hänen virkatehtäviinsä.
 Kyse oli esitutkinnan mukaan salassa pidettävistä ja arkaluonteisista tiedoista, jotka olisivat voineet olla väärissä käsissä vahingollisia valtion tai kansallisen turvallisuuden kannalta.
 Suojelupoliisi havaitsi aikanaan henkilön epäilyttävän toiminnan omassa valvonnassaan ja teki siitä tutkintapyynnön keskusrikospoliisille.
 Rikosepäilystä  kerrottiin julkisuudessa vuonna 2017 .

HS: Suojelupoliisin entinen työntekijä sai syytteen turvallisuussalaisuuden paljastamisesta


Summary: Opetus- ja kulttuuriministeriö päätti lisätä Turun yliopiston koulutusvastuita.

Turun yliopisto saa aloittaa konetekniikan ja materiaalitekniikan diplomi-insinöörikoulutukset, linjaa opetus- ja kulttuuriministeriö.
 Lisäksi koulutusvastuisiin lisätään kiinan kieli. Opetus- ja kulttuuriministeriö antoi asiaa koskevan asetuksen torstaina.
 Asiasta lisää hetken kuluttua.

Turun yliopistolle kone- ja materiaalitekniikan diplomi-insinöörikoulutukset – koulutusvastuilla vastataan alueen DI-pulaan


Summary: Opintotukeen tiede- ja kulttuuriministeri Annika Saarikko ei lupaa suuria muutoksia. Opiskelijat kannattaisi häneen mukaansa ottaa seuraavaan perustulontapaiseen kokeiluun.

Tiede- ja kultuuriministeri  Annika Saarikko  otti kantaa viime päivien keskusteluun opiskelijoiden toimeentulosta kesäaikana  Yle Radio 1:n Ykkösaamussa .
 Keskustelu alkoi Suomen ylioppilaskuntien liiton  kannanotosta . Siinä kysyttiin, miksi opiskelijalla ei ole oikeutta lomaan ja loma-ajan toimeentuloon. Sitä seuranneessa keskustelussa opiskelijoita verrattiin esimerkiksi syöttöporsaisiin.
 – Keskustelu päättyi Twitterissä sanakäänteisiin, joissa ei ollut sydämen sivistystä, kun puhuttiin siitä, mikä ryhmä opiskelijat ovat.
 Saarikko haluaa rakentaa yhteiskuntaan keskusteluilmapiiriä, jossa puhutaan toisille kauniisti.
 – Suomessa saa aika laajasti sanoa ja sivaltaa.
 Hän toivoo, että harkittaisiin kuitenkin kaksi kertaa, mitä kirjoitetaan.
 Saarikko on tyytyväinen siihen, että lopulta päädyttiin hyvään keskusteluun siitä, miten opiskelijat voivat.
 Saarikko sanoi Ykkösaamussa, että asiantuntijoiden arvion mukaan opiskelijoiden mielenterveys ei ole merkittävästi huonontunut.
 – Kysymys on uudenlaisesta tavasta tunnistaa ja puhua mielenterveyden murheista ääneen ja pyytää apua. Mielenterveys oli pitkään vaiettu aihe ja piti vain pärjätä.
 Vain pieniä korotuksia opintotukeen
 Ministeri Saarikko arvelee, että luvassa olevat korotukset eivät tyydytä opiskelijoita. Opiskelijoilla on hänen mukaansa on ollut toive saada perustulontyyppinen tuki riippumatta siitä, mitä suorittaisi opinnoissa tai tienaisi työllä.
 – Minusta tätä olisi kuitenkin hyvä testata. Perustulokokeilu saa nyt uuden muodon negatiivisen tuloveron kautta. Siihen olisi hyvä ottaa myös opiskelijoita mukaan, jotta tietäisimme, toimiiko joku muu järjestelmä paremmin, sanoi Saarikko Ykkösaamussa.
 Opintotukeen on luvassa vain pieniä korotuksia. Annika Saarikon mukaan pääpaino on opiskelijaperheissä. Huoltajakorotus kasvaa 25 euroa kuukaudessa. Suunnitelmissa on lisäksi palauttaa indeksit sosiaaliturvaetuuksissa myös opiskelijoiden osalta syksyllä 2020.
 Suomen ylioppilaskuntien liiton kannanoton mukaan opiskelijoita vaaditaan käyttämään opiskeluajan toimeentuloon tarkoitettua opintolainaa elämiseen opintoajan ulkopuolellakin. Liitto vaatii toimeentulon turvaamista loma-aikanakin.
 Tiede- ja kulttuuriministeri Saarikko toteaa, että monet ryhmät kaipaavat lomaa kuten yksinyrittäjät, pätkätyöläiset ja opiskelijat.
 – Kaikille loman soisi ja se kuuluisi.
 Saarikon mielestä opiskelijan työnteko loman aikana ei ole vain rahan hankkimista vaan myös kasvamista työelämän jäseneksi.
 Lue lisää:
 Tutkijat tyrmäävät käsityksen opiskelijoista "laiskanpulskeina syöttöporsaina" – mikä on muuttunut, kun yhä useampi uupuu?
 SYL:n kannanotto herätti keskustelun opiskelijoiden palkallisesta lomailusta – Kokoomusopiskelijat: "Työt ovat sopivaa vastapainoa opiskelulle"
 Opintotuki on tänään suurimmaksi osaksi velkaa – ja sitä otetaan ennätystahtia
 Kuuntele:   Yle Radio 1:n Ykkösaamussa tiede- ja kulttuuriministeri Annika Saarikon haastattelu

Ministeri Saarikko: Opiskelijoita koskeneesta Twitter-keskustelusta puuttui paikoin sydämen sivistystä


Summary: Poliisin tietojen mukaan epäilty rikos tapahtui Raision Tikanmaalla keskiviikkoiltana noin kello 20.30

Poliisille on tullut ilmoitus Raisiossa Tikanmaalla väkivallan kohteeksi joutuneesta miehestä noin kello 20.30.
 Poliisin mukaan paikalla selvisi, että uhri oli joutunut teräaseella tehdyn väkivallan kohteeksi. Uhri menehtyi saamiinsa vammoihin myöhemmin TYKS:ssä.
 Tapaukseen liittyen otettiin paikalta kiinni kaksi henkilöä. Myöhemmin poliisi teki vielä kiinnioton Raisiossa ja Kaarinan Kuusistossa.
 Poliisi tutkii rikosta tappona.

Poliisi tutkii Raisiossa tapahtunutta henkirikosta – neljä otettu kiinni


Summary: Tutki jutun lopussa olevasta taulukosta, missä koulutuksissa kisa oli tiukin ja mihin pääsi helpoiten. Mukana on liki 700 hakukohdetta.

Vantaalainen  Sanna Rauta  ei ollut pysyä nahoissaan kun korkeakoulujen yhteisvalinnan tulokset julkistettiin kesäkuun lopulla.
 Hän pääsi opiskelemaan fysioterapiaa Metropolia ammattikorkeakouluun yhdessä parinkymmenen muun hakijan kanssa.
 Opiskelupaikan saaminen oli täydellinen jättiyllätys. Ensisijaisia hakijoita koulutukseen oli yli 500.
 – Itku tuli. Hyvä, että en kattoon hypännyt. Oli se aivan uskomaton tunne.
 Viime syksynä Rauta haki monimuotokoulutukseen. Hän ei päässyt edes esivalintakokeeseen, mutta päätti yrittää uudelleen.
 – Olen urheillut koko ikäni ja tehnyt fysioterapeuttien kanssa paljon yhteistyötä urheilijana ja nyt myöhemmin valmentajana. Sitä kautta ala on kiinnostanut paljon.
 Rauta on myös ehtinyt olla töissä lähihoitajana viisi vuotta kaksoistutkinnon suorittamisen jälkeen. Hän on seurannut kuinka fysioterapeutit ovat pystyneet auttamaan kotihoidon asiakkaita.
 Lue myös:   Katso, mistä yliopistojen opiskelupaikoista kilpailtiin kovimmin – Maria Korpela pääsi ensiyrityksellä lääkikseen, vaikka todistuksessa ei ole laudatureja
 Ensihoitajaksi pääsy oli vielä hankalampaa
 Etenkin Metropolian ja Tampereen ammattikorkeakoulun fysioterapeuttiopintojen lisäksi hakijat kävivät kovaa kisaa myös muutamista muista sosiaali- ja terveysalan koulutuspaikoista.
 Esimerkiksi ensihoitajakoulutukseen pääseminen ei tänäkään vuonna ollut helppoa.
 Allaolevasta taulukosta näet ammattikorkeakoulujen 20 hakukohdetta, joissa hyväksyttyjen opiskelijoiden määrä oli pienin ensisijaisten hakijoiden määrään verrarttuna.
 Lähes puolet niistä järjestetään monimuotokoulutuksena ja tämä osin selittänee niiden suosiota.
 Lasse Isokangas / Yle
 Korkeakoulujen yhteishaussa voi hakea enintään kuuteen eri koulutukseen yliopistoissa ja ammattikorkeakouluissa ja mieluisin kohde ilmoitetaan ykkössijalle.
 Kerroimme huhtikuussa, mitkä olivat korkeakoulujen tämän vuoden  yhteishaun 600 suosituinta hakukohdetta  ja kuinka paljon niissä oli aloituspaikkoja ja ensisijaisia hakijoita.
 Läheskään kaikkia ei valittu ensisijaiseen hakukohteeseensa. Ensisijaisen hakijan ohi menivät paremmat valintakoepisteet tai todistusarvosanan saaneet, vaikka hakukohde ei olisikaan ollut heille mieluisin.
 Opiskelupaikkaa vaille jäi yhteishaussa  yli 100 000 hakijaa.
 Tekniikan ja kaupan koulutuksissa vähiten kilpailua
 Helpommin tavoitettavia ammattikorkeakoulupaikkoja löytyi tänäkin vuonna etenkin kaupallisilta ja teknisiltä aloilta. Näillä aloilla opiskelupaikkoja on paljon.
 Allaolevasta taulukosta näet ammattikorkeakoulujen 20 hakukohdetta, joissa hyväksyttyjen opiskelijoiden määrä oli suurin ensisijaisten hakijoiden määrään verrattuna.
 Ensisijaisia hakijoita ei riittänyt kaikille aloituspaikoille. Heidän joukostaan hyväksyttyjen lisäksi opiskelijoita valittiin alempien hakutoiveiden perusteella enemmän kuin kilpailluissa koulutuksissa.
 Taulukossa ei ole huomioitu osaa musiikkialan koulutuksista, joihin valitaan yksittäisiä hakijoita.
 Lasse Isokangas / Yle
 Olipa koulutus kilpailtu tai ei, valituiksi tulleiden piti ilmoittaa 8. heinäkuuta mennessä ottavatko he tarjotun paikan vastaan. Vapautuvia paikkoja tarjotaan varasijoille jääneille heinäkuun loppuun asti.
 Etenkin ammattikorkeakoulut järjestävät myös lisähakuja vapaiksi jääneille opiskelupaikoille. Tiedot niistä löytyvät  Opintopolku -verkkopalvelusta.
 "Ole vain oma itsesi"
 Sanna Rauta ei olisi antanut periksi, vaikka fysioterapeuttikoulutukseen pääsy olisi tänäkin vuonna jäänyt haaveeksi.
 – Olisin varmaan hakenut urheiluhierojaksi ja vuoden päästä yrittänyt uudestaan.
 Sanna Rauta ja muut fysioterapian opiskelijat muuttavat Metropolian Myllypuron kampukselle talvella. Luentosalit ja luokkahuoneet ovat valmiita, mutta liikelaboratorion ja terapia-altaan valmistumista joudutaan vielä odottamaan.  Markku Pitkänen / Yle
 Pääsykoepäivä oli Raudan mielestä rankka, mutta yllättävän mukava kun hakijat kannustivat toisiaan. Eniten perhosia vatsanpohjaan toi psykologin haastattelu.
 – Ole vain rauhassa oma itsesi pääsykokeissa ja lue esivalintakokeeseen tarpeeksi. Se riittää. Sisään on mahdollista päästä, jos on tarpeeksi motivoitunut. Jos ala kiinnnostaa, ei kannata luovuttaa.
 Etsi itseäsi kiinnostavat hakukohteet ja koulutusalat
 Taulukkoon on koottu lähes 700 ammattikorkeakoulujen hakukohdetta. Ylemmät ammattikorkeakoulututkinnot ja aiempia tutkintoja täydentävät koulutukset eivät ole mukana.
 Hausta on jätetty myös pois koulutukset, joihin ei hyväksytty yhtään hakijaa.
 Jos haluat verrata tuoreita lukuja viime vuoden lukuihin, löydät ne  elokuussa 2018 julkaistusta jutusta .
 Voit tehdä taulukosta hakuja ammatin, koulutusalan, ammattikorkeakoulun ja paikkakunnan mukaan. Hakijoiden määrä on ensisijaisten hakijoiden määrä. Valitut voivat olla myös muita kuin ensisijaisia hakijoita

Katso, mihin koulutuksiin ammattikorkeakouluissa on vaikeinta päästä – Sanna Rauta sai unelmiensa opiskelupaikan ja kertoo nyt, millainen asenne häntä auttoi


Summary: Tutki jutun lopussa olevasta taulukosta, missä koulutuksissa kisa oli tiukin ja mihin pääsi helpoiten. Mukana on lähes 400 hakukohdetta.

Helsinkiläinen  Maria Korpela  on unelmoinut lääkärin ammatista pienestä tytöstä lähtien. Valintakoetta varten hän uurasti kuukausia.
 Kun tiedot korkeakoulujen yhteisvalinnoista kesäkuun lopulla tulivat, keräsi Korpela rohkeutta kaksi tuntia ennen kuin uskalsi katsoa omat tuloksensa.
 Opiskelupaikka Turun yliopiston lääketieteellisestä tiedekunnasta irtosi ensimmäisellä yrityksellä.
 – Se oli paras fiilis ikinä. Jokaikinen sekunti lukemisesta oli tuon fiiliksen arvoinen.
 Turkuun valittiin 145 uutta opiskelijaa ja sinne oli hieman helpompi päästä kuin Helsingin yliopistoon, jossa  rima oli korkeimmalla.
 Korpelan pisteet olisivat riittäneet myös Helsinkiin, mutta hän ei hakenut kotikaupunkiinsa.
 – Mun unelma on aina ollut päästä Turkuun.
 Lue myös:   Katso, mihin koulutuksiin ammattikorkeakouluissa on vaikeinta päästä – Sanna Rauta sai unelmiensa opiskelupaikan ja kertoo nyt, millainen asenne häntä auttoi
 Taidealat valtasivat taas kärkipaikat
 Vaikka lääketieteitä on vaikea päästä opiskelemaan, kaikkein kilpailluimmat hakukohteet yliopistoissa löytyivät tänäkin vuonna taidealoilta.
 Taidealoilla hakijoita on paljon, mutta opiskelupaikkoja vähän. Esimerkiksi näyttelijäopintoihin ensisijaisesti Taideyliopiston Teatterikorkeakouluun tähdänneitä oli yli 850. Koulutukseen hyväksyttiin 12 hakijaa.
 Myös psykologian ja logopedian opiskelupaikkojen saaminen oli jälleen kiven alla.
 Allaolevasta taulukosta näet yliopistojen 20 hakukohdetta, joissa hyväksyttyjen opiskelijoiden määrä oli pienin ensisijaisten hakijoiden määrään verrattuna.
 Lasse Isokangas / Yle
 Korkeakoulujen yhteishaussa voi hakea enintään kuuteen eri koulutukseen yliopistoissa ja ammattikorkeakouluissa ja mieluisin kohde ilmoitetaan ykkössijalle.
 Kerroimme huhtikuussa, mitkä olivat korkeakoulujen tämän vuoden  yhteishaun 600 suosituinta hakukohdetta  ja kuinka paljon niissä oli aloituspaikkoja ja ensisijaisia hakijoita.
 Läheskään kaikkia ei valittu ensisijaiseen hakukohteeseensa. Ensisijaisen hakijan ohi menivät paremmat valintakoepisteet tai todistusarvosanan saaneet, vaikka hakukohde ei olisikaan ollut heille mieluisin.
 Opiskelupaikkaa vaille jäi yhteishaussa  yli 100 000 hakijaa.
 Luonnontieteissä kilpailua oli vähiten
 Helpommin tavoitettavia korkeakoulupaikkoja löytyi tänäkin vuonna etenkin matemaattis-luonnontieteellisiltä aloilta. Näillä aloilla opiskelupaikkoja on paljon.
 Vaikka ensisijaisia hakijoita koulutuksiin on vähemmän, ei opiskelupaikka silti irtoa ilman riittävää osaamista.
 Allaolevasta taulukosta näet yliopistojen 20 hakukohdetta, joissa hyväksyttyjen opiskelijoiden määrä oli suurin ensisijaisten hakijoiden määrään verrattuna.
 Ensisijaisia hakijoita ei riittänyt kaikille aloituspaikoille. Heidän joukostaan hyväksyttyjen lisäksi opiskelijoita valittiin alempien hakutoiveiden perusteella enemmän kuin kilpailluissa koulutuksissa.
 Lasse Isokangas / Yle
 Olipa koulutus kilpailtu tai ei, valituiksi tulleiden piti ilmoittaa 8. heinäkuuta mennessä, ottavatko he tarjotun paikan vastaan. Vapautuvia paikkoja tarjotaan varasijoille jääneille heinäkuun loppuun asti.
 Lisähakuja vapaiksi jääneille opiskelupaikoille järjestetään etenkin ammattikorkeakouluissa. Tiedot niistä löytyvät  Opintopolku -verkkopalvelusta.
 Ensi vuonna ei tarvitse jännittää
 Maria Korpela on helpottunut siitä, että sai paikan heti ensimmäisellä yrityksellä 19-vuotiaana.
 Hän aloitti valmistautumisen rankaksi tiedettyyn pääsykokeeseen lokakuussa syksyn ylioppilaskirjoitusten jälkeen.
 Apuna oli alusta lähtien valmennuskurssi ja opiskelutahti kiihtyi keväällä, kun lonkkaleikkaus esti urheilemisen.
 – Lukemisesta tuli elämäntapa, nautin siitä.
 Maria Korpela harrastaa karatea. Leikattu lonkka paranee hyvää vauhtia ja tähtäimessä ovat junioreiden Euroopan mestaruuskisat tammikuussa. Korpela tavoittelee urheilussa toista unelmaansa. Markku Pitkänen / Yle
 Vaikka Korpelan ylioppilastodistus on hyvä, sieltä ei löydy yhtään laudaturia.
 Korpela arvioi, että hän ei pääsisi todistuksellaan lääkikseen ensi vuonna ja valintakokeen kautta pääseminenkin voisi olla tätä vuotta vaikeampaa.
 Lääketeteellisen alan koulutuksiin valitaan ensi kevästä lähtien  ylioppilastodistuksen arvosanojen perusteella 51 prosenttia  uusista opiskelijoista.
 Korpela olikin jo ilmoittautunut syksyn ylioppilaskirjoituksiin korottamaan arvosanojaan.
 – Onneksi ei tarvitse mennä.
 Jos ovet eivät olisi auenneet lääkikseen, hän olisi pyrkinyt ensi vuonna "ihan täysillä" uudelleen ja samoin vielä seuraavanakin vuonna. Sen jälkeen hän olisi harkinnut opiskelua Saksassa.
 – Mutta unelma on nyt toteutunut. Toinen unelma on karaten arvokisamitali.
 Etsi itseäsi kiinnostavat hakukohteet ja koulutusalat
 Taulukkoon on koottu lähes 400 yliopistojen hakukohdetta. Mukana eivät ole maisterihaun, avoimen väylän eivätkä tiedekilpailuissa menestymisen kautta saadut opiskelupaikat.
 Hausta on jätetty pois koulutukset, joihin ei hyväksytty yhtään hakijaa. Lähinnä niitä ovat Taideyliopiston Sibelius-Akatemian koulutukset, joissa aloituspaikkojen määrää ei määritelty etukäteen.
 Jos haluat verrata tuoreita lukuja viime vuoden lukuihin, löydät ne  elokuussa 2018 julkaistusta jutusta .
 Yliopistojen kilpailluimmat hakukohteet 2019
 Voit tehdä taulukosta hakuja tutkinnon, koulutusalan, yliopiston ja paikkakunnan mukaan. Hakijoiden määrä on ensisijaisten hakijoiden määrä. Valitut voivat olla myös muita kuin ensisijaisia hakijoita

Katso, mistä yliopistojen opiskelupaikoista kilpailtiin kovimmin – Maria Korpela pääsi ensiyrityksellä lääkikseen, vaikka todistuksessa ei ole laudatureja


Summary: Vaasan hovioikeus on antanut tuomion vuosi sitten tapahtuneessa raiskaustapauksessa.

Miesjoukko raiskasi 19-vuotiaan naisen viime kesänä Seinäjoella ja hovioikeus on nyt antanut asiassa tuomion. Raiskaukseen syyllistyneiden tuomiot säilyivät ennallaan, mutta salakatselusta ja seksuaaliseen tekoon yllyttämisestä tuomitun miehen syytteet hylättiin.
 Etelä-Pohjanmaan käräjäoikeus tuomitsi marraskuussa tapaamisen järjestäneen miehen kolmen vuoden vankeuteen kolmesta raiskauksesta ja naisen kanssa seksiä harrastaneet kolme miestä 2–2,5 vuoden vankeusrangaistuksiin raiskauksesta.
 Tapahtumia kuvannut 21-vuotias mies tuomittiin käräjillä kuuden kuukauden ehdolliseen vankeuteen pakottamisesta seksuaaliseen tekoon ja salakatselusta. Hovioikeus kuitenkin katsoi, että vastaaja oli videokuvannut kaikkia asunnossa olleita illanvietoille tavanomaisella tavalla, eivätkä paikalla olleet olleet kieltäneet kuvaamista. Näin ollen kyse ei ollut salakatselusta. Hovioikeus ei myöskään pitänyt riittävänä näyttöä siitä, että mies olisi yllyttänyt seksuaaliseen tekoon, joten sekin syyte hylättiin.
 Lisäksi hovioikeus piti käräjäoikeuden asianomistajalle tuomitsemia vahingonkorvauksia päällekkäisinä ja vähensi hänelle tuomittuja korvauksia yhteensä 7000 eurolla.
 Lisää aiheesta:  Miesjoukko raiskasi 19-vuotiaan naisen Seinäjoella – neljälle ehdotonta vankeutta

Hovioikeus vapautti raiskausta kuvanneen syytteistä – muiden tuomiot säilyivät ennallaan Seinäjoen joukkoraiskaustapauksessa


Summary: Satelliittilaukaisua varten tehdyssä testissä raketti laukaistiin Cosmic Girl -nimisen 747-jumbon siivestä Mojaven autiomaan yllä.

Sir  Richard Bransonin  Virgin-ryppääseen kuuluvan Virgin Orbit testasi satelliitin laukaisuun soveltuvaa tekniikkaa keskiviikkona Yhdysvalloissa Mojaven autiomaan yllä.
 Yhtiön mukaan kyseessä oli toiseksi viimeinen testi ennen kuin yhtiö alkaa tarjota kaupallisia palveluja satelliittien laukaisemiseksi. Virginilla on kaksi kaupallista avaruusohjelmaa. Virgin Orbitin lisäksi Virgin Galactic kehittää kaupallista avaruusmatkailua.
 Mojaven autiomaassa testattiin kantorakettia, joka irroitettiin 747-jumbojetin siivestä yli 10 kilometrin korkeudessa. tarkoituksena oli tarkkailla 21-metrisen LauncherOne-raketin irtautumista ja sen vapaata putoamista autiomaahan. Testissä ei kuitenkaan käynnistetty raketin moottoria.
 – Irtautuminen ja putoaminen onnistuivat erittäin sulavasti, kommentoi onnistunutta testiä päätestipilotti  Kelly Latimer .
 Virgin Orbitin tarkoitus on tarjota palveluja pienten, 300–500 kiloa painavien, satelliittien laukaisemiseksi avaruuteen.
 – Tämän testin jälkeen olemme toiminnan aloittamisen kynnyksellä, kommentoi yhtiön toimitusjohtaja  Dan Hart .
 Yhtiö aikoo käyttää Cosmic Girliksi nimettyä jumbojettiä laukaisuun kiinteän laukaisualustan sijaan. Näin yhtiö pystyy tarjoamaan palveluitaan ympäri maailman, kun kone voidaan lentää palvelun ostajan luo.
 Kaupallinen toiminta on tarkoitus aloittaa vuonna 2020.

Virgin-miljardööri Richard Bransonin yksi avaruusunelma viittä vaille valmis – katso, kuinka toiseksi viimeinen testilaukaisu onnistui


Summary: Ensimäinen moderni liikennevalvontakamera on tänään otettu käyttöön Kuutostiellä Kouvolassa. Lisää tulee kovalla vauhdilla

Uudet nykyaikaiset nopeusvalvontakamerat tulevat kovalla vauhdilla Suomen maanteille. Tänään tarkoista ja kaukaa ylinopeuden havaitsevista kameroista otettiin ensimmäinen käyttöön Kuutostiellä Kouvolassa, mutta lisää tulee.
 Suomen maanteille uudenlaisia nopeusvalvontatolppia on jo asennettu yhteensä 42 kappaletta. Näistä 23 on Jyväskylän ja Heinolan välillä Nelostiellä ja 16 Kuutostiellä Kouvolan ja Loviisan välillä.
 Lisäksi yksi uusi kameratolppa on Oulun keskustan vanhan poliisiaseman vieressä ja kaksi Helsingin keskustassa Mechelininkadulla.
 Aluksi poliisi testaa parin kolmen viikon ajan tänään käyttöön otetun Kouvolan kameratolpan toimivuutta. Sen jälkeen otetaan käyttöön jo nyt valmiiksi rakennetut kameratolpat.
 Autoilijoilla menee aikaa, ennen kuin tottuvat uusien nopeusvalvotakameroiden pystymalliseen muotoon.  Antro Valo / Yle
 Tänne tulee kameroita
 Poliisin tiedotustilaisuudessa Kouvolassa kerrottiin tänään aamupäivällä, että nyt rakennettujen tolppien lisäksi tulee myös liki 150 uutta kameratolppaa.
 Maanteille kamerat tulevat seuraaviin paikkoihin:
 Tie 52  Tammisaaren ja Someron välille 17 kappaletta
 Tie 23  Haminan ja Luumäen Taavetin välille 12 kappaletta
 Tie 21  Tornion ja Pellon välille 12 kappaletta
 Tie 5  Kajaanissa valtatien 28 ja kantatien 90 välille 14 kappaletta
 Lisäksi suunnitelmissa on rakentaa 12–14 kameratolppaa Viitasaaren ja Äänekosken väliselle tielle ja korvata kolme vanhaa tolppaa uusilla Jyväskylän rantaväylällä.
 Tolppia Helsinkiin ja Porvooseen
 Maantielle tulevien uusien kameratolppien valvonta tiekentuu myös kaupunkialueilla. Porvooseen on tulossa puolenkymmentä kameratolppaa. Niistä yksi tulisi keskustassa olevan koulun viereen ja loput Porvoon sisääntuloväylille.
 Helsingin kaupunki on tilannut 74 kameratolppaa, jotka asennetaan seuraavan viiden vuoden aikana.
 Yksi kameratolppa maksaa 20 000–25 000 euroa. Kaupunkeihin asennettavat tolpat maksaa kaupunki, mutta maanteiden varsiin tulevat tolpat kustannetaan valtion pussista.
 Porvoon kaupungin liikenneinsinööri  Antti Rahiala kertoo , että Porvoon kaupunki haluaa investoinnilla parantaa ensisijaisesti liikenneturvallisuutta.
 – Ne sijoitetaan sellaisiin kohtiin, joissa ylinopeuksia on ollut eniten. Tällaisia ovat muun muassa väylät, joissa moottoritieltä ajetaan kaupungin keskustaa kohti.
 Kaikissa ei kameraa
 Uudet kapeamalliset nopeusvalvontakamerat ovat ruotsalaisvalmisteisia, ja niissä on paljon uusia ominaisuuksia verrattuna vanhanmallisiin kameratolppiin.
 Modernit peltipoliisit mittaavat ajoneuvojen nopeutta kehittyneellä tracking radar -tutkatekniikalla, kun nykyiset toimivat asfaltin alle asennetun silmukan avulla.
 – Uusi tekniikka tuo konkreettisen hyödyn siinä, että kameratekniikkaa ei tarvitse enää huomioida tietöiden yhteydessä. Lisäksi kuvanlaatu on tarkempi, poliisitarkastaja Heikki Ihalainen sanoo.
 Uusi tutka seuraa ajoneuvon aikaa, nopeutta, etäisyyttä, suuntaa ja ajokaistaa koko sen ajan, kun kohde on tutkan kentässä. Ylinopeudesta kamera räpsäyttää kuvan, ja lähettää sen langattomasti Poliisin liikenneturvakeskukseen.
 Tolpan tutka voi mitata nopeutta jopa 150 metrin päästä, mutta ylinopeuden kamera mittaa noin 30 metrin päässä tolpasta.
 Vastaavanlaisia kameroita on ollut jo aikaisemmin käytössä Ruotsissa.
 – Ruotsin poliisilta saatu palaute nopeusvalvontakameroista on ollut hyvää. Tärkein viesti on ollut, että kamerat ovat kestäviä ja toimintavarmoja, Ihalainen sanoo.
 Suomessa on tällä hetkellä 973 vanhanmallista kameratolppaa.
 Kaikissa tolpissa ei ole kameraa, vaan poliiisi vaihtaa kameroiden paikkaa säännöllisin väliajoin.
 Vanhat nopeuskameratolpat pelvelevat uusien rinnalla vielä pitkään.  Ismo Pekkarinen / AOP
 Lue seuraavaksi :  Liikenteen nopeusvalvonta mullistuu tänään – ensimmäinen superpeltipoliisi aloittaa työnsä Kuutostiellä

Poliisi paljasti: Näille teille tulevat uudet 150 superpeltipoliisia


Summary: Tapaukset ovat herättäneet keskustelua saksan rikosoikeudellisista ikärajoista.

Viisi lasta raiskasi 18-vuotiaan lievästi kehitysvammaisen naisen Mülheimin kaupungissa Nordrhein-Westfalenissa Saksassa.
 Teko tapahtui pimeän aikaan viime perjantai-iltana pienessä metsikössä leikkikentän läheisyydessä. Uhri löydettiin teon jälkeen puskasta, ja hänet toimitettiin sairaalaan.
 Kolme epäillyistä on 14-vuotiaita ja loput 12-vuotiaita. Heidät saatiin kiinni pian teon jälkeen, ja poliisi on kuullut heitä.
 Mediatietojen mukaan epäillyt ovat kotoisin Bulgariasta.
 Voiko lapsen panna vankilaan?
 Järkyttävä teko on herättänyt Saksassa keskustelua rikosoikeudellisista ikärajoista. Nykylainsäädännön mukaan rikokseen syyllistyneitä alle 14-vuotiaita ei rankaista.
 – Olemme jo vuosia vaatineet, että rikosoikeudellisen vastuun ikärajaa laskettaisiin Saksassa, poliisivoimien päällikkö  Rainer Wendt  sanoo Der Tagesspiegelin mukaan.
 Yhdellä perjantaisen raiskauksen epäillyistä on jo kontollaan aiempia vastaavia tekoja, joista häntä ei ole rankaistu aiemmin hänen ikänsä vuoksi. Nyt 14-vuotias on tutkintavankeudessa. Toiset 14-vuotiaat eivät ole kiinnotettuina.
 Tienristeys tapahtumapaikan lähellä. Sascha Steinbach / EPA
 Sosiaalitoimi on tarjonnut apua 12-vuotiaiden epäiltyjen perheille, mutta perheet ovat torjuneet avun, kertoo sanomalehti  Die Süddeutsche Zeitung . Ainakaan toistaiseksi lapsia ei ole huostaanotettu.
 Kun poliisi palautti 12-vuotiaat lapset teon jälkeen koteihinsa perjantai-iltana, he eivät huomanneet perheissä mitään sellaista, mikä vaarantaisi lasten turvallisuuden.
 Joukkoraiskauksen uhri on ollut vielä alkuviikosta sairaalahoidossa vakavien vammojensa vuoksi. Poliisi on kertonut, että uhrille on tehty osana tekoa "rajua väkivaltaa".
 Toinenkin tapaus samana viikonloppuna
 Mülheim sai lisää surullisia uutisia alkuviikosta.
 Sunnuntai-iltana 15-vuotias tyttö oli ollut bussipysäkillä, kun viiden alaikäisen joukko piiritti hänet ja ahdisteli uhriaan.
 Sunnuntain tapausta tutkitaan seksuaalisena ahdisteluna. Epäiltyjä on viisi. Heistä yksi on 11-vuotias, loput 15- ja 17-vuotiaita. Myös sunnuntaisen ahdistelutapauksen tekijöillä on ulkomaalaistaustaa.
 Tapauksista kertovat muun muassa saksalaislehdet  Frankfurter Allgemeine Zeitung,   Der Tagesspiegel ,  Die Süddeutsche Zeitung  ja  The Rheinische Post .

Lapsijoukko raiskasi täysi-ikäisen naisen Saksassa – samana viikonloppuna kaupungissa sattui toinenkin tapaus, jossa epäillyt ovat alaikäisiä


Summary: Koekalastuksista saadut tiedot auttavat kunnostamaan vesistöjä ja suunnittelemaan kalastonhoitoa.

Verkko nousee järven sylistä  Matti Kotakorven  käsiin. Verkossa on pieniä ahvenia, särkiä, pieni kuha ja melko kookas suutari. Niiden vetisen vaelluksen päättymisellä on kuitenkin hyvä tarkoitus.
 Kalat ovat koekalastuksen saalista. Niiden avulla selvitetään, missä kunnossa kalojen kotina toiminut järvi on. Lahden kaupunki käyttää joka kesä pari viikkoa koekalastuksiin alueellaan. Kalojen määrästä, koosta ja lajeista saadaan paljon tietoa irti. Siitä on paljon apua vesien tilaa tutkittaessa.
 – Pelkästä vedenlaadun seurannasta on siirrytty ekologisen tilan seurantaan, jossa huomioidaan kalasto, vesikasvillisuus ja pohjaeläimet. Kun ne yhdistetään vedenlaatutietoon, saadaan luotettavampi kuva järven tilasta, selventää kaupungin vesiensuojelusuunnittelijana työskentelevä Kotakorpi.
 Koekalastus on tärkeä keino saada tietoa vesien tilasta. Juha-Petri Koponen / Yle
 Tutkimustieto voi vaikuttaa jopa kiinteistöjen arvoon
 Koekalastuksesta on tullut merkittävät tietolähde vesien tilan tutkimuksessa. Aineistoa on kerätty kymmenen vuotta Luonnonvarakeskuksen ylläpitämään  koekalastusrekisteriin . Tänä aikana koekalastuksia on tehty tuhansia.
 Tietoa käytetään muun muassa vesistökunnostusten ja kalaistutusten suunnitteluun. Esimerkiksi Lahden Kymijärvellä koekalastus paljasti, että kuha lisääntyy järvessä niin hyvin, että sitä ei tarvisisi enää istuttaa.
 Tutkimuksista hyötyvät toki muutkin kuin kalat. Kaloista saatu tieto voi parhaimmillaan jopa vaikuttaa rantakiinteistöjen arvoon, kun vesistöjä kunnostetaan.
 – Jos vesistö on erityisen hyvässä kunnossa, se voi nostaa rantamökin arvoa. Jos taas vesistö on erityisen huonossa kunnossa, voi arvo laskea, selventää kalastusbiologi  Ilkka Vesikko  Pohjois-Savon ely-keskuksesta.
 Nämä ahvenet ovat tämän kevään poikasia. Ne mitattiin noin neljän sentin mittaisiksi, mikä on kertoo normaalista kasvuvauhdista. Mika Moksu / Yle
 Tutkitun tiedon tarve kasvaa
 Nyt koekalastuksista kertyneelle tiedolle on erityisen paljon kysyntää. Vuoden alussa muuttuneen kalastuslain myötä entiset kalastusalueet muuttuivat  kalatalousalueiksi .
 Niiltä edellytetään vesien käyttö- ja hoitosuunnitelmaa, joka perustuu tutkittuun tietoon. Kalatalousalueet päättävät muun muassa kalastusrajoituksista. Koekalastuksista saatu tieto voidaan hyödyntää esimerkiksi alamitoista päätettäessä.
 – Jos kala kasvaa erityisen nopeasti, kuten vaikkapa Päijät-Hämeen Vesijärvessä, voisi olla järkevää nostaa alamittaa suuremmaksi. Vesijärvessä kala saavuttaa sen suuremman pituuden jopa puolen vuoden sisällä, kalastusbiologi Ilkka Vesikko pohtii.

Kala ei valehtele: koekalastuksilla saadaan tietoa, joka voi vaikuttaa jopa rantatontin arvoon


Summary: Vesipatsas oli esimakua Barry-myrskystä, joka saattaa viikonloppuna rantautua Meksikonlahdelta Louisianaan hurrikaanin voimakkuudella.

Yhdysvaltain eteläosissa Lousianan osavaltio odottaa hermostuneesti tämän vuoden hurrikaanikauden toista nimettyä myrskyä. Torstaina trooppiseksi myrskyksi kehittyvä Barry saattaa viikonloppuna rantautua Louisianaan heikkona hurrikaanina.
 Kuvernööri on julistanut koko osavaltioon poikkeustilan myrskyyn varautumiseksi. Alavimmilta mailta asukkaiden evakuoiteja on jo aloitettu.
 – Koko Louisianan rannikon on oltava varuillaan, sanoi osavaltion kuvernööri  John Bel Edwards .
 Tuhoisan Katrina-hurrikaanin hyvin muistava New Orleans ympäristöineen varautuu yhtäältä rankkasateisiin ja toisaalta tulvaveden voimakkaaseen nousuun Mississippi-joessa.
 Luonto on jo antanut tulevasta esimakua. Keskiviikkona New Orleansin liepeillä kuvattiin huikea vesipatsas Pontchartrain-järvellä, kun samaan aikaan varoitettiin tornadoista.
 New Orleansin kaduilla jo tulvii
 Myrskyn mukana kulkeva säärintama on jo satanut New Orleansissa 20 senttimetriä vettä. Sateisiin epäillään liittyneen myös tornadon, mikä sai veden tulvimaan kaupungin kaduilla. Kaupunkilaisissa näky herättänyt luottamusta
 – Kaupungin on tehtävä jotain viemäröinnille. Aina kun sataa kovaa, sama toistuu. Ei sen tarvitse olla edes trooppoinen myrsky, puhisi neworleansilainen  Qana Mack  veden lainehtimalla kadulla.
 New Orleansin tulvavalleista vastaavat armeijan pioneerit pyrkivät rauhoittamaan kaupungin asukkaita.
 - Olemme varmoja, että itse tulvavallit ovat hyvässä kunnossa, tiedottaja Ricky Boyett vakuutti.
 Kansalliskaarti on poikkeustilan julistamisen jälkeen aktivoitu. Sen joukkoja sijoitetaan eri puolille osavaltiota avustamaan mahdollisten tuhojen varalta.
 Ennusteiden mukaan Louisianassa sataa maanantaihin mennessä 30–48 senttimetriä vettä. Myrsky ulottunee myös osiin Texasia ja sateet laajemmallekin.

Video: Huikea vesipatsas, kadut jo tulvivat – ja varsinainen myrsky on vasta tulossa Louisianaan


Summary: Muun muassa pula päiväkotipaikoista viivästyttää äitien töihin paluuta pääkaupunkiseudulla, selviää Mother in Business -verkoston jäsenkyselystä.

Pääkaupunkiseudun pula varhaiskasvatuspaikoista viivästyttää äitien töihin paluuta, kertoo Mothers in Business -järjestön (MiB) kysely.
 Kyselyn mukaan pääkaupunkiseudulla lähes neljäsosa urasuuntautuneista äideistä on lykännyt töihin paluuta varhaiskasvatuspaikkaan liittyvistä syistä. Heistä yli puolet mainitsee syyksi sopivan päivähoitopaikan saatavuuden.
 Järjestön maaliskuussa 2019 teettämään jäsenkyselyyn vastasi reilut 650 äitiä pääkaupunkiseudulta. Mothers in Business on omien sanojensa mukaan urasuuntautuneiden äitien yhdistys.
 MiB:n varhaiskasvatusryhmän kysely Mothers in Business (MiB) teetätti pääkaupunkiseudun jäsenilleen kyselyn varhaiskasvatuksesta maaliskuussa 2019 Tarkoituksena oli selvittää perheiden kokemuksia muun muassa varhaiskasvatukseen pääsemisestä, varhaiskasvatuksen laatutekijöistä ja niiden vaikutuksista töihin paluuseen Kysely lähetettiin MiB:n pääkaupunkiseudun jäsenille, ja siihen vastasi 654 henkilöä Vastanneista 61,5 % asuu Helsingissä, 27,9 % Espoossa, 7,2 % Vantaalla ja 3,4 % muualla pääkaupunkiseudulla tai kehyskunnissa
 Ryhmäkoot ja sijainti vaikuttavat myös
 Myös päiväkotiryhmien koot ja päiväkotien sijainti nousivat esiin kysyttäessä syitä äitien töihin paluun viivästymiseen.
 Kyselyyn vastanneista vajaat 40 prosenttia mainitsi varhaiskasvatusryhmien liian suuren koon olevan yksi syy töihin paluun lykkääntymiseen. Päiväkodin sijainnin tai liian pitkän matka päiväkotiin mainitsi syyksi 36 prosenttia vastaajista.
 – Jos äidit halutaan ripeämmin perhevapailta takaisin töihin, on huolehdittava, että varhaiskasvatuspaikka on saatavilla joustavasti ja läheltä, silloin kun sille on tarve, Mothers in Businessin vaikuttamisvastaava  Sanna Kranjc  toteaa järjestön tiedotteessa.
 Helsinkiläisillä äideillä vaikuttaisi olevan eniten ongelmia päivähoitopaikan saatavuuden kanssa, sillä helsinkiläisistä vastaajista yli neljännes kertoi lykänneensä töihin paluuta. Espoolaisista näin kertoi tehneensä alle viidennes.
 Kunnallinen varhaiskasvatus houkuttelee
 Uraäitien järjestö kertoo aloittaneensa yhteistyön Helsingin kaupungin kasvatuksen ja koulutuksen toimialan kanssa, jotta varhaiskasvatuspaikkojen saatavuutta saataisiin parannettua.
 Mothers in Business -verkosto Vuonna 2014 perustettu verkosto, josta tuli virallinen yhdistys vuonna 2015 Pyrkii edistämään äitien asemaa työelämässä ja yhteiskunnassa Toimii kymmenellä eri paikkakunnalla Jäseniä yhteensä 4 000 Tarjoaa äideille mahdollisuuksia työelämätaitojen ja oman osaamisen kehittämiseen
 Kyselyyn vastanneista yli 80 prosentilla oli lapsi päivähoidossa. Suurimmalla osalla lapsi oli kunnallisessa varhaiskasvatuksessa.
 Kunnallinen päivähoito nähtiin houkuttelevana myös niiden vastaajien joukossa, joiden lapsi ei vielä ollut aloittanut päiväkotia: kunnallista päiväkotia toivoi 85 vastaajaa, kun vain 10 vastaajaa toivoi lapsen pääsevän yksityiseen päiväkotiin.
 Järjestö ja kaupunki ovat pitäneet yhteisen työpajan, jossa äidit ja Helsingin kaupungin varhaiskasvatuksen vastuuhenkilöt ideoivat parannuksia varhaiskasvatukseen hakeutumiseen.
 Helsingin kaupungin kasvatuksen ja koulutuksen toimialajohtaja  Liisa Pohjolainen  toteaa järjestön tiedotteessa, että MiB:n kyselyssä ilmi tuleet kehitystarpeet ovat linjassa kaupungin omien selvitysten kanssa.
 – Kaupunki on kehittämässä uutta hakeutumispalvelua, jonka tarkoituksena on ennustaa ja optimoida varhaiskasvatuksen paikkoja alueellisesti. Myös lähipäiväkotimallia selvitetään ja edistetään, Pohjolainen sanoo.
 Lue myös:
 Ruotsinkielisistä varhaiskasvattajista huutava pula pääkaupunkiseudulla – Helsinki voi joutua sulkemaan ruotsinkielisiä päiväkoteja syksyllä
 Kuntien päiväkodeissa jopa 30 lapsen ryhmiä – liitto: kunnat käyttävät suunnitellusti hyväkseen päiväkotilasten osa-aikaisuutta ryhmien ylibuukkaamiseen
 Puolitoistavuotiaalle Valolle tarjottiin päivähoitopaikkaa tunnin päästä kotoa – Äidin ratkaisu: "Jään sitten kotiin ja opiskelen etänä"
 Helsinki pyrkii kokonaan eroon pitkistä päiväkotimatkoista – lapset saisivat käydä samalla porukalla sekä päiväkodin että alakoulun
 Päiväkotikohu laajenee Helsingissä: Jälleen uusi tutkintapyyntö rakennuslupien puutteista

Äitien palaaminen työelämään viivästyy pääkaupunkiseudulla, koska sopivan päiväkotipaikan saaminen ei ole itsestäänselvyys, kertoo kysely


Summary: Mies oli ollut vegetatiivisessa tilassa vuodesta 2008 lähtien.

Yli vuosikymmenen kestänyt katkera riita neliraajahalvaantuneen ranskalaismiehen passiivisesta eutanasiasta on päättynyt miehen kuolemaan. Vegetatiivisessa tilassa vuonna 2008 tapahtuneesta kolarista lähtien ollut  Vincent Lambert  kuoli torstaiaamuna sairaalassa.
 Miehen perheen mukaan lääkärit olivat lopettaneet elämää ylläpitävät hoidot yli viikko sitten.
 Vincent Lambertin tapausta on käsitelty oikeusistuimissa ja mediassa vuosikausia, sillä tämän vaimo ja vanhemmat ovat riidelleet katkerasti miehen kohtalosta. Kristityt vanhemmat ovat vastustaneet ja vaimo kannattanut hoidon lopettamista.
 Lambertin elämää ylläpitäneiden hoitojen lopettaminen ehdittiin toukokuussa jo aloittaa, kun oikeus viime hetkellä keskeytti passiivisen eutanasian. Lopulta vanhempien vaatimus hoidon jatkamisesta hylättiin.
 Katolilaiset vanhemmat olivat vedonneet muun muassa paaviin, Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen ja Yhdistyneisiin kansakuntiin poikansa hoidon jatkamiseksi. Vanhemmat ovat aiemmin sanoneet nostavansa murhasyytteen, mikäli poika kuolee hoidon lopettamisen seurauksena.
 Lisää aiheesta:
 Oikeus puuttui yli 10 vuotta vegetatiivisessa tilassa olleen ranskalaismiehen tapaukseen – elintoimintoja täytyy ylläpitää
 Vegetatiivisessa tilassa vuosikymmenen olleen miehen hoito lopetetaan – tapaus jakaa Ranskaa ja miehen perhettä

Katkeran hoitoriidan keskellä ollut neliraajahalvaantunut ranskalaismies on kuollut – vaimo halusi lopettaa hoidon, kristityt vanhemmat vastustivat


Summary: Uudessakaupungissa autoja tekevä Valmet Automotive laajentaa autotehtaansa tuotantoa.

Uudenkaupungin autotehdas Valmet Automotive rakentaa lisälinjan tehtaalleen.
 Lisälinja tehdään kokoonpano-osastolle ja se otetaan käyttöön ensi kuun aikana. Valmet Automotiven mukaan lisälinja nopeuttaa tuotantoa.
 Laajennus tuo tämän vuoden aikana autotehtaalle noin 50 uutta työpaikkaa. Autotehdas arvioi, että lisälinjan työllistävän vaikutuksen huomioiden Uudenkaupungin autotehtaalle tullaan loppuvuoden aikana palkkaamaan vielä noin 400 henkilöä tuotannon eri tehtäviin.
 Viime vuonna autotehdas teki tuotantoennätyksensä, yli 100 000 autoa. Valmet Automotive ennakoi, että ennätys ylitetään tänä vuonna.
 Tehtaan oma akkutehdas aloittaa lisäksi Salossa vielä tämän vuoden aikana.
 Lue lisää:
 Akkutehtaan rekrytointi sai salolaiset liikkeelle – Alueelta löytyy vielä osaajia
 Valmet Automotive rekrytoi tänä vuonna tuhat uutta työntekijää – Salon akkutehtaan rekrytoinnit jo alkaneet
 Uudenkaupungin autotehtaan liikevaihto kasvoi viidenneksellä – taustalla autojen tuotantoennätys

Uudenkaupungin autotehtaalle lisälinja –rekrytointeja lisätään reilusti tälle vuodelle


Summary: Paula Laine kertoo tarttuvansa toimitusjohtajan pestiin innolla.

Valtion kehitysyhtiö Vaken hallitus on valinnut yhtiön uudeksi toimitusjohtajaksi Sitran ennakointi- ja strategiajohtaja  Paula Laineen.
 Aiempi toimitusjohtaja  Taneli Tikka  kertoi kesäkuussa jättävänsä tehtävänsä uuden hallitusohjelman takia. Syynä olivat hallituksen aikeet mahdollisesti muuttaa sijoitusyhtiön fokusta.
 Uusi toimitusjohtaja aloittaa tehtävässään ensi viikon maanantaina eli 15.7. Laine kertoo Vaken tiedotteessa tarttuvansa uuteen pestiin innolla.
 – Uskon, että Vakella on hyvät lähtökohdat edistää nopeasti hallitusohjelman tulevaisuus- ja teknologiapainotteisten tavoitteiden toimeenpanoa, esimerkiksi ilmastonmuutoksen torjumisen sekä digitalisaation saralla, Laine sanoo.
 Sitran lisäksi Laine on työskennellyt esimerkiksi Nokiassa. Koulutukseltaan hän on diplomi-insinööri teknillisestä fysiikasta.
 Lue lisää:
 Valtion kehitysyhtiö Vaken toimitusjohtaja lähtee tehtävästään – Syynä uuden hallituksen aikeet muuttaa kehitysyhtiön suuntaa

Vaken toimitusjohtajaksi Paula Laine Sitrasta


Summary: Edes suuriin kaupunkeihin ei saada tarpeeksi farmaseutteja.

Yli puolella Suomen apteekeista on ollut vuoden sisällä vaikeuksia rekrytoida henkilökuntaa, kertoo Suomen Apteekkariliiton tuore selvitys.
 Ongelma koettelee erityisesti kesäisin, jolloin apteekkien on vaikea saada palkattua kesäsijaisia. Apteekkien asiakasvirta on tasaista ympäri vuoden, koska ihmiset tarvitsevat lääkkeensä kesälläkin.
 Jos kesäsijaista ei saada, tinkivät apteekkarit yleensä omista lomistaan. Myös muu henkilökunta joutuu pitämään lomiaan pienemmissä pätkissä.
 Näin toimittiin viime kesänä esimerkiksi kotkalaisessa Ankkuriapteekissa.
 – Itse pidin vähän lomaa, ja lomia pätkittiin tarpeen mukaan. Jokainen jousti onneksi siinä, ettei tullut pitkiä lomaputkia, kertoo apteekkari  Minna Collin .
 Aukioloajat lyhenivät
 Jotkut apteekit ovat jopa joutuneet lyhentäneet aukioloaikojaan rekrytointivaikeuksien takia.
 Kahdessa toimipisteessä toimiva kotkalainen Ankkuriapteekki supisti viime kesänä pääapteekin aukioloaikoja kahdella tunnilla päivässä sekä sivuapteekin kolmella tunnilla päivässä yhden lomakuukauden ajaksi.
 Rekrytointiongelma vaivasi lopulta puolen vuoden ajan, kun yksi farmaseuteista lähti töihin toiselle paikkakunnalle juuri ennen lomakautta.
 – Yritin kesän aikana epätoivoisesti rekrytoida henkilöitä, farmaseuttia ensisijaisesti. Tilanne oli se, että kaikki työvoima oli varattu sille kesälle. Lokakuussa saimme farmaseutin aloittamaan, eli meillä oli puolen vuoden tilapäinen katkos, jonka katoimme omalla työvoimalla, kertoo apteekkari Minna Collin.
 Tänä kesänä apteekki on auki normaalisti, koska työvoimatilanne on parantunut.
 Lääkkeitä tarvitaan runsaasti myös kesällä. Siksi apteekeissa pitää olla jatkuvasti osaavaa henkilökuntaa.  Yle
 Farmaseutit jäävät opiskelupaikkakunnille
 Kymenlaaksossa farmaseuttipula on yksi pahimmista Suomessa. Lähes 80 prosenttia Apteekkariliiton kyselyyn vastanneista apteekeista kertoi, että niillä oli ollut työvoimapulaa kuluneen vuoden sisällä.
 Kaikista huonoin tilanne oli Päijät-Hämeessä, jossa 94 prosenttia apteekeista ei ollut saanut rekrytoitua tarpeeksi farmaseutteja.
 Parhaiten työvoimaa riitti Pohjois-Savossa. Taustalla on se, että farmaseutteja koulutetaan Kuopiossa, jonka lähiseudulle opiskelijat jäävät usein töihin. Opiskelupaikkakuntien ulkopuolelle työvoimaa on vaikeampi houkutella, ellei opiskelija palaa juurilleen opintojen päättymisen jälkeen.
 Vuokratyöntekijätkin kortilla
 Apteekkari Minna Collin on huomannut muutoksen uusien työntekijöiden asenteessa. Hänen mielestään valmistuvat farmaseutit eivät ole enää niin sitoutuneita työelämään kuin aiemmin.
 – He haluavat matkustella, pitää vapaata ja tehdä vähän vajaita työvuoroja, jotka asettavat haasteita tällaisessa palveluammatissa, jossa aukioloaikojen on oltava pitkiä, kertoo Minna Collin.
 Vuokratyöfirmoista on jonkinlaista apua apteekkien työvoimapulaan, mutta aina niistäkään ei ole helpotusta.
 – Jos on ajoissa liikkeellä ja on valmis sitoutumaan pidemmäksi aikaa ottamaan vuokrafarmaseutin, niin silloin sieltä on apua saatavissa. Mihinkään tilapäisiin, kuten pitkien sairaslomien aiheuttamiin tarpeisiin tai lyhyisiin kesällä oleviin farmaseutin sijaistustarpeisiin on erittäin vaikea saada apua, sanoo Collin.
 Muuntokoulutus avuksi
 Rekrytointivaikeudet eivät koske ainoastaan sijaisia.
 – Huolestuttavaa on, että apteekeissa avoinna oleviin farmaseutin vakituisiinkaan työpaikkoihin ei aina riitä hakijoita, kertoo Apteekkariliiton farmaseuttinen johtaja  Charlotta Sandler.
 Apteekkariliiton selvityksen mukaan sairaslomat saattavat kuormittaa muuta henkilökuntaa, jos töitä joudutaan tekemään pitkään alimitoituksella.
 Farmaseutin opinnot kestävät kolme vuotta (arkistokuva). Toni Pitkänen / Yle
 Apteekkariliitto ehdottaakin ripeitä toimia farmaseuttien koulutuksen lisäämiseksi, koska valmistuvien farmaseuttien määrä ei nykyisin riitä vastaamaan työvoiman tarpeeseen.
 – Valmistuvien määrää voidaan lisätä myös muuntokoulutuksen keinoin, huomauttaa Charlotta Sandler.
 Esimerkiksi Pohjois-Suomessa on viime vuosina koulutettu uusia farmaseutteja  muuntokoulutuksella  helpottamaan työntekijäpulaa.
 Kesätyöntekijät kiikariin hyvissä ajoin
 Apteekkari Minna Collin ei äkkiseltään keksi nopeaa ratkaisua työvoimapulaan.
 – Yksi keino voisi olla, että lisätään farmaseuttien aloituspaikkoja yliopistoissa, mutta sekin on hitaasti helpotusta tuova vaihtoehto. Jotenkin tätä työtä pitäisi saada houkuttelevammaksi ja nostettua työn arvostusta, jotta saataisiin vajaisiin työtehtäviin täyttöä.
 Farmaseutteja koulutetaan Suomessa kolmessa yliopistossa: Helsingin yliopistossa, Itä-Suomen yliopistossa ja Åbo Akademissa. Koulutus kestää kolme vuotta.
 Kotkalainen Ankkuriapteekki sai palkattua tämän kesän työntekijät jo viime vuonna. Ensi kesän tilannetta apteekkari ei ole vielä miettinyt.
 – Niin kauas en uskalla vielä tulevaisuuteen katsoa. Ainakin meidän apteekissamme heinäkuussa asiakasvirta hiljenee, joten pystymme varautumaan myös ensi kesänä, ellei kukaan irtisanoudu, sanoo Minna Collin.
 Apteekkariliitto selvitti apteekkien työvoimatilannetta kesä-heinäkuun vaihteessa jäsenapteekkareilleen lähetetyllä kyselyllä. Kyselyyn vastasi lähes 80 prosenttia jäsenistä eli 468 apteekkia eri puolilta Suomea.

Valtava työvoimapula piinaa apteekkeja – ovia jouduttu sulkemaan aiemmin, kun työntekijöitä ei saa mistään


Summary: Finavian lentokenttien kautta kulki lähes 13 miljoonaa matkustajaa.

Ilmastonmuutos ei ole vähentänyt lentämistä Suomessa. Matkustajien määrä kasvoi 4,2 prosenttia tammi–kesäkuussa vuodentakaiseen verrattuna, kertoo  Finavia .
 Finavian kenttien kautta kulki tuona aikana 12,8 miljoonaa matkustajaa. Yksistään Helsinki-Vantaan kentän kautta matkusti 10,6 miljoonaa ihmistä eli viisi prosenttia enemmän kuin vuotta aiemmin.
 Eniten matkustajien määrä kasvoi Rovaniemellä, 7,9 prosenttia, ja Turussa, 7,4 prosenttia.
 Monet kertovat vähentävänsä lentämistä ilmastosyiden vuoksi, mutta Suomen luvuissa se ei vielä näy. Tilanne on toinen Ruotsissa, jossa  lentomatkustaminen on vähentynyt .
 Finnairkin kertoi  tehneensä matkustajaennätyksen  kesäkuussa.
 Myös vaihtomatkustuksen merkitys on edelleen suuri Suomessa – kansainväliseltä lennolta Helsinki-Vantaalla toiselle kansainväliselle lennolle jatkavien matkustajien määrä on kasvanut 15,0 prosenttia.
 Kesäkuu oli ennätysvilkas
 Kesäkuussa Helsinki-Vantaalla tehtiin jälleen uusi ennätys kahden miljoonan kuukausittaisen matkustajan rajan ylityttyä. Kiireisimpänä kesäkuun vuorokautena lentomatkustajia oli noin 74 000, kun keskimäärin heitä oli tammi–kesäkuussa noin 58 000.
 Tammi–kesäkuussa Helsinki-Vantaan matkustajista 82 prosenttia eli noin 8,7 miljoonaa matkustajaa lensi kansainvälisillä reittilennoilla.
 Matkustajien suosituimmat kohdemaat kaikilta Finavian lentoasemilta ovat olleet Saksa, Ruotsi ja Espanja.
 Lue myös:
 Suomalaisten lentämisen päästöistä näkyy vain murto-osa –  lentokoneet saastuttavat jo saman verran kuin autot
 Ilmastoahdistus ei näy suomalaisten matkustusinnossa: Ulkomaille matkaillaan entistä enemmän – listasimme valuutat, jotka ovat suomalaisille edullisia juuri nyt
 Ranska ottaa käyttöön lentoveron – enimmillään 18 euroa matkalipulta
 Siirtyykö ilmastoahdistus sanoista tekoihin vuonna 2019? Lentäminen saattaa pian olla häpeällistä

Ilmastoahdistus ei näy Suomen lentokentillä – matkustajamäärät kasvoivat