Summary: Kymmenet tuhannet serbialaiset ovat osoittaneet mieltään presidenttiä ja hallitusta vastaan. Suurmielenosoitus on suunniteltu taas tälle illalle.

BELGRAD  Jo viitenä lauantaina peräkkäin serbialaiset ovat osoittaneet mieltään Belgradin kaduilla. Tänä iltana he marssivat taas. Meneillään on sitkeä protesti presidentti  Alexander Vučićia  ja maan hallitusta vastaan.
 Mielenosoittajat vastustavat poliittista väkivaltaa ja hallinnon korruptiota sekä vaativat myös opposition pääsemistä ääneen valtiollisen yleisradioyhtiön RTS:n lähetyksissä.
 Poliisin mukaan mielenosoittajia on ollut muutama tuhat, mutta järjestäjien mukaan jopa 40 000 tai enemmän.
 Kaikki sai alkunsa kun vasemmistolaisen Serbialainen allianssi -puolueen puheenjohtaja  Borko Stefanović  pahoinpideltiin marraskuun lopussa.
 Oppositiopoliitikko Borko Stefanovic pahoinpideltiin kadulla. Uwe Tautenhahn
 – Ohitin kolme miestä, joilla oli mustat hupputakit päällään. Sanoin hyvää iltaa, mutta he hyökkäsivät kimppuuni.
 Tapasimme Stefanovićin puoluetoimistossa, missä hän ja muut kannattajat valmistelivat lauantai-illan mielenosoitusta.
 Stefanović kertoo pahoinpitelystään. Hän sanoo olleensa tajuton hetken, ja että häntä hakattiin rautatangoilla ja nyrkkiraudalla ja potkittiin päähän. Stefanovićin mukaan pahoinpitely on merkki autoritäärisesta valtiosta.
 – Jos uskallat haastaa valtaapitävien politiikan, arvostella budjettileikkauksia tai puhut korruptiosta, niin he eivät epäröi käyttää väkivaltaa, Stefanović sanoo.
 Opposition aktivisteja on pahoinpidelty jo vuosia. Stefanović on ensimmäinen tunnettu poliitikko, joka pahoinpideltiin.
 – Ihmiset ajattelevat, että jos se voi tapahtua Borko Stefanovićille, se voi tapahtua kenelle tahansa, Stefanović miettii.
 Serbian parlamentti jouluvalaistuksessa. Ortodoksinen joulu oli tällä viikolla.  Uwe Tautenhahn
 Stefanovićin mielestä Serbia on nyt jonkinlainen diktatuuri.
 – Tilanne on paljon pahempi kuin esimerkiksi Unkarissa. Moni vertaa presidentti Vučićia Unkarin pääministeri  Viktor Orbániin .
 Unkarissa ei käytetä fyysistä väkivaltaa ja siellä oppositiolla on vielä joitain tiedotuskanavia, Stefanović perustelee.
 – Täällä Serbiassa meillä ei ole sellaisia tiedotuskanavia, muuta kuin netti.
 Mielenosoittajat vaativatkin, että Serbian yleisradioyhtiö raportoisi myös opposition näkemyksistä. Toinen vaatimus on poliittisen väkivallan lopettaminen.
 Serbia hakee EU-jäsenyyttä ja neuvottelut ovat käynnissä. EU on huolissaan Serbian demokratiakehityksestä. Maan pääministeri ei halunnut kommentoida mielenosoituksia Ylen haastattelupyynnöistä huolimatta.
 Kiisteltyjä rakennustöitä Savajoen rannalla Belgradissa.  Uwe Tautenhahn
 Oppositiopuolueiden lisäksi moni kansalaisjärjestö on mukana järjestämässä mielenosoituksia.
 Yksi niistä on nimeltään ”Emme anna Belgradia pois”. Se on paikallinen ruohonjuurijärjestö, joka vastustaa korruptiota pääkaupungissa ja hienojen tonttien myymistä Arabiemiraattien sijoittajille. Paikallispoliitikkojen sanotaan rikastuneen kaupoilla.
 Savajoen rannalla rakennetaan Arabiemiraattien rahoilla pilvenpiirtäjiä, jotka muuttavat kaupunkikuvan.
 Dobrica Veselinović Savajoen rannalla. Uwe Tautenhahn
 – Osoitamme mieltä, koska rikkaat rikastuvat ja köyhät köyhtyvät, sanoo  Dobrica Veselinović .
 Hänen mielestään Serbiaa hallitseva edistyspuolue kahmii entistä suuremman osan valtiosta, ja korruptio kasvaa.
 – Protestoimme median manipulointia vastaan, ja vastustamme vallan keskittymistä presidentin käsiin, Dobrica Veselinović sanoo.
  Tv-kasvo Ivan Ivanovic lähti työpaikastaan. Uwe Tautenhahn
 Ivan Ivanovic  on tunnettu tv-tähti Serbiassa. Hän jätti tehtävänsä Serbian yleisradioyhtiössä kaksi viikkoa sitten. Ennen sitä hän oli vetänyt keskusteluohjelmaa 10 vuotta. Ohjelmassaan hän oli haastatellut esimerkiksi Stingiä, Brian Ferryä ja Gloria Gaynoria.
 – Erosin ilmaisuvapauden takia, vapauden sanoa totuus televisiossa. Sen takia ammattini on olemassa, Ivanovic sanoo.
 Hän koki, että hänen tehtävänsä oli kertoa ensimmäisenä, millainen tilanne oikeasti on Serbiassa.
 Mutta kuka estää kertomasta totuutta?
 – Se on koneisto. Painostus on aina läsnä. Se tulee joko iltapäivälehtien puolelta tai tv-yhtiön johdolta. Ajan myötä omaksut näitä näkemyksiä, Ivanovic sanoo.
 Hän puhuu itsesensuurin mekanismeista, kun hän itse ei enää uskaltanut ilmaista asioita sellaisina kuin ne olivat.
 – On aina kollegoja, jotka sitten kertovat, mitä sinun pitää poistaa ohjelmista. TV-yhtiön johto on vuosien varrella puolustanut minua, mutta joutui lopulta puolustamaan yhtiötä.
 Ivanovicin mukaan tv-ohjelmista poistettiin sellaisia kohtia, jotka olivat epämukavia Serbian hallituksen tai presidentin kannalta.

Serbiassa marssitaan jälleen presidenttiä vastaan – poliittinen väkivalta ja sananvapauden puutteet saavat ihmiset kaduille


Summary: Keskustan puoluevaltuusto äänesti tukevansa sosiaalidemokraattien pääministeriehdokasta.

Ruotsissa keskustan puoluevaltuusto on vahvistanut tukevansa sosiaalidemokraattien puheenjohtajaa  Stefan Löfvenia  maan uudeksi pääministeriksi.
 Valtuusto puolsi Löfvenin tukemista äänin 56-2. Äänestyksen tuloksesta kertoi tänään iltapäivällä keskustan puheenjohtaja  Annie Lööf  Tukholmassa pitämässään tiedotustilaisuudessa.
 Äänestyksen tulos oli odotettu. Keskustan eduskuntaryhmä oli jo aikaisemmin hyväksynyt sopimuksen, jonka myötä maahan todennäköisesti nousee sosiaalidemokraattien ja ympäristöpuolueen muodostama hallitus.
 Valtiopäivien puhemies esittää maanantaina eduskuntapuolueiden johtoa kuultuaan pääministeriehdokasta. Pääministeristä äänestetään keskiviikkona.
 Periaatteessa keskustan tuki riittää nostamaan Löfvenin pääministeriksi ensi viikon äänestyksessä, sillä sosiaalidemokraateilla, ympäristöpuolueella, vasemmistopuolueella ja keskustalla on yhteensä 175 paikkaa valtiopäivillä. Se on pienin mahdollinen enemmistö.
 Liberaalit päättävät tuestaan Löfvenille ja hallitukselle sunnuntaina.
 Lue lisää:
 Ruotsin keskustan Annie Lööf: Löfvenin hallitus on paras olemassaoleva ratkaisu

Ruotsin keskusta vahvisti tukevansa Stefan Löfveniä pääministeriksi


Summary: Luitko jo nämä? Kokosimme sinulle viikon parhaita juttuja, jotka saatoit arjen kiireessä ohittaa.

Jesper kuoli hissiin, Anttia pidettiin psykopaattina ja Mia istuu nyt mykkänä vaipoissa – 3 äitiä kertoo, kuinka Suomi kohteli heidän vammaisia lapsiaan
 Kun Yle julkaisi syksyllä  jutun  16-vuotiaan Jeren kaltoinkohtelusta psykiatrisissa hoitolaitoksissa, toimitukseen tuli lähes 20 tarinaa vastaavista kokemuksista. Vammaisten ja psyykkisesti sairaiden lasten äidit ja isät ihmettelevät sitä, miksei näiden laitosten valvontaan puututa samalla tavalla kuin  lastensuojelun puolella  on puututtu.
 Marjut Suomi / Yle
 Ostolakot ovat jo ilmiö: Maiju Asikainen ei ostanut vaatteita kahteen vuoteen, Noora Patokoski hankki koko syksynä lähinnä nastarenkaat
 Eettisen kaupan asiantuntijan mukaan ostolakot kertovat siitä, että ihmisiä ahdistavat ympäristön tila ja tavaran määrä.  Maiju Asikainen  ei ostanut vaatteita kahteen vuoteen, kun taas  Noora Patokoski  hankki koko syksynä lähinnä nastarenkaat.
 Raskaus voi johtaa työsuhteen päättymiseen. Emmi Korhonen / Lehtikuva
 "Miespuolinen lääkäri ohjeisti sanomalla, että nainen ei voi saada sekä uraa että perhettä" – raskaus on yleisimpiä syitä syrjintään töissä
 Fysioterapeuttina työskennelleen  Mira Lehtisen  tarina kertoo karua kieltä siitä, miten raskaus voi johtaa syrjintään työelämässä. Tasa-arvovaltuutetun eduskunnalle luovuttaman vuosikertomuksen mukaan raskaus- ja perhevapaasyrjintä on yhä merkittävä työelämän syrjinnän muoto Suomessa.
  Stich by Stichin omistajat Nicole von Alvensleben ja Claudia Frick. Lukas Rapp
 Saksassa on onnistuttu siinä, mistä Suomessa vasta haaveillaan – Vuonna 2015 tulleista siirtolaisista yhä useampi on töissä
 Pienet ja keskisuuret yritykset kuten leipomot ja ravintolat ovat siirtolaisten merkittävimpiä työllistäjiä. Kahden naisen omistama ompelimo palkkaa Frankfurtissa ainoastaan maahanmuuttajia.
 Haartmanin päivystys Helsingin Meilahdessa. Terhi Liimu / Yle
 "Täällä mummot huutavat, tämä ei ole inhimillistä" – Pelätty uudistus toteutui Helsingissä, potilaiden mielestä päivystys ajautui kaaokseen
 Yle seurasi maanantai-iltana Haartmanin sairaalassa Helsingissä, miltä päivystyksessä näyttää potilaan silmin. Haastattelimme Haartmanin päivystyksessä useita ihmisiä, jotka kertoivat jonottaneensa ensiarvioon pääsyä eli ensimmäistä kohtaamista hoitohenkilökunnan kanssa yli tunnin. Yksi syy tilanteeseen on se, että  Haartmanin ja Malmin sairaaloiden päivystykset siirtyivät Helsingin kaupungilta Husin eli Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin vastuulle .

Viisi kiinnostavaa juttua lauantai-iltaan: Näin Suomi kohteli vammaisia lapsia ja kuinka ostolakoista tuli ilmiö


Summary: Parlamentin puheenjohtaja Juan Guaidó sanoo olevansa valmis aloittamaan maan väliaikaisena presidenttinä.

Brasilian hallitus ilmoitti lauantaina tunnustavansa Venezuelan lailliseksi presidentiksi maan parlamentin puheenjohtajan  Juan Guaidón .
 Presidentti  Nicolás Maduron  hallintoa vastustava Guaidó sanoi tällä viikolla olevansa valmis johtamaan maata väliaikaisena presidenttinä siihen asti, kunnes uudet vaalit saadaan järjestettyä.
 – Tulemme muuttamaan asioita Venezuelassa, Guaidó vakuutti  kannattajilleen pitämässään puheessa.
 Maduro aloitti torstaina toisen kautensa Venezuelan presidenttinä. Virkavalansa uusineelle presidentille ei satanut ulkomailta onnitteluviestejä. Yhdysvallat, EU ja lukuisat Latinalaisen Amerikan maat ovat ilmoittaneet pitävänsä viime toukokuun presidentinvaalien tulosta peukaloituna.
 – Maduron hallinto on laiton, ja Yhdysvallat jatkaa ahkerasti työtä demokratian palauttamiseksi tähän maahan, Yhdysvaltain ulkoministeri  Mike Pompeo  kommentoi tänään Abu Dhabissa.
 Sanomalehti New York Times raportoi  viime vuonna, että Yhdysvallat on neuvotellut Venezuelan opposition kanssa sotilasvallankaappauksesta.
 Kireät suhteet eivät ole kuitenkaan pysäyttäneet maiden välistä kauppaa. Venezuelasta vietiin viime vuonna keskimäärin  17 miljoonaa barrelia öljyä kuukaudessa Yhdysvaltoihin.
 Artikkelia korjattu 12.1.2019 kello 20:25. Korjattu barreleiden määrä 17 tuhannesta 17 miljoonaan.
 Lue lisää:
 Venezuelan Maduro vannoi virkakavalan – lukuisat maat pitävät vaalitulosta peukaloituna

Brasilia tunnustaa Venezuelan oppositiojohtajan maan
lailliseksi presidentiksi


Summary: Eläimistä on tullut lähes ihmisen veroisia perheenjäseniä ja se näkyy niiden hautaamisessa.

Hyllyllä on pieni rasia, ympärillä kaksi kynttilää ja yläpuolella taulu pienestä valkoisesta koirasta. Maalauksessa on Eepi ja rasiassa se, mitä koirasta on jäljellä.
 Eepi oli ollut  Meijun  silmäterä jo 14 vuotta, kunnes viime kesänä sen voimat alkoivat ehtyä. Diagnoosi oli diabetes, jonka hoito olisi työlästä eikä takeita parantumisesta olisi. Meijun piti päättää, vieläkö koiravanhusta yritettäisiin hoitaa.
 "Sen illan ja yön itkin ja puhuin itselleni järkeä, että nyt on aika laskea irti."
 Eepin tarina on yksi kirjoituksista, jonka saimme, kun pyysimme lukijoita kertomaan, miten he ovat haudanneet lemmikkinsä. Tarinat vahvistavat käsitystä, että lemmikeistä on tullut lähes ihmiseen verrattavia perheenjäseniä.
 Eepikin oli ennen kaikkea perheenjäsen.
 “Kun ajoin lääkäriin ja itkin, hän oli apukuskin puolen jalkotilassa. Muistan, kun hän huojuvasti nousi istumaan ja kun silitin, hän laski päänsä käteni päälle ja katsoi niin syvälle silmiini. Aivan kuin merkiksi, että näin on oikein, ja hän on valmis.”
 Eepi tuhkattiin, mutta Meiju ei ole keksinyt rakkaalle koiralleen lopullista hautapaikkaa. Perhe on miettinyt muuttamista, joten tuhkan hautaaminen tai sirottelu kotipihalle ei tuntunut oikealta vaihtoehdolta. Siksi Eepille on toistaiseksi järjestetty erikoispaikka olohuoneeseen.
 Moni haluaa paikan, missä muistella lemmikkiä. Liikkuvan elämän takia sellaisen järjestäminen ei aina ole helppoa.
 Eepin tuhkat ovat hyllyllä pienessä rasiassa. Perhe ei ole vielä keksinyt niille lopullista hautapaikkaa. Meijun kotialbumi
 1950-luku ja rukkaset
 Lemmikkien rooli perheissä on muuttunut nopeasti, vain muutamassa vuosikymmenessä. Tutkijat näkevät taustalla  perhekoon pienentymisen ja yksinäisyyden lisääntymisen  (pdf). Lemmikkien tunnearvo on kasvanut.
 Kari  kertoo tarinan lapsuudestaan 1950-luvun Kaavilta.
 Perheen suomenpystykorva Ippe oli väsymätön häntänsä jahtaaja ja haukkui innokkaasti niin oravat kuin autot. Innokkuus koitui koiran kohtaloksi, kun Ippe eräänä päivänä löytyi navetan vintiltä nuolemasta haavojaan.
 Auto oli töytäissyt ja koira loukkaantunut pahasti.
 Kari kertoo isänsä lopettaneen koiran ja sanoneen lapsille, että Ippe on haudattu mutahautaan. Lapset järjestivät asianmukaisen muistotilaisuuden.
 “Laulettiin, isosisko piti puheen, laulettiin. Kukkia, pikkukiviä ja oksia aseteltiin mutahaudan reunalla. Alle kouluikäinen tomera serkkumme Erkki ehdotti, että hän voisi tuoda päreitä. Haettiin porukalla päreet naapurin riiheltä ja aseteltiin ne haudan reunoille. Tilaisuus oli juhlallisen harras ja kesti kauemmin kuin kuolleena löytyneiden lintujen maahanpanijaiset.”
 Seuraavana talvena isälle ilmestyi pehmeät, lämpimät ja tutun punertavat koirannahkarukkaset. Kari kertoo kilpailleensa sisarustensa kanssa, kuka rukkasia saa käyttää. Totuus Ipen kohtalosta valkeni vasta myöhemmin.
 Kovina routatalvina osa lemmikkien hautausmaista on joutunut keskeyttämään hautaukset. Kati Siponmaa / Yle
  Kotiin, mökille, metsänreunaan
 Mikään ei tänäkään päivänä estä tekemästä omasta koirasta rukkasia, mutta yleisenä tapana se on jäänyt historiaan.
 Nykypäivänä valtaosa suomalaisista hautaa lemmikkinsä. Pieneläinten hautausmaat ovat yleistyneet, mutta mieluisin hautapaikka on monelle joko omalla pihalla tai kesämökillä.
 Saksanpaimenkoiran ja belgianpaimenkoiran sekoitus Rölli oli 10-vuotias, kun sen kaulalle ilmestyi patit. Kolme kuukautta  Tiina  ravasi Röllin kanssa eläinlääkärissä. Eutanasia ei ollut helppo päätös, mutta hautapaikan valinta oli.
 “Poika kaivoi haudan ja tytär teki hautakiven. Omalle maalle hautaaminen oli ainoa oikea vaihtoehto. Silloin voi olla varma, ettei hautarauhaa rikota.”
 Sulan maan aikaan hautaaminen käy helposti. Mutta jos lemmikki kuolee talvella, voi routa estää haudan kaivamisen.
 Perinteinen tapa on polttaa hautapaikan päällä kokkoa, jotta routa sulaa. Jos lemmikki on pieni ja pakastimessa on tilaa, voi eläimen pakastaa ja haudata keväällä. Kolmas vaihtoehto on lemmikin tuhkaaminen. Se on yleistynyt nopeasti.
 Lemmikkien hautausmaalla on hautakiviä, ristejä ja lyhtyjä samaan tapaan kuin ihmistenkin hautausmaalla. Nelli Kallinen / Yle
 Kesälahdella  Sirpa  ja  Jari Tompurin  pieneläintuhkaamossa asiakasmäärä on kasvanut tasaisesti. Etenkin talvet ovat kiireisiä. Lähistöllä ei ole toista tuhkaamoa, joten eläimiä tuodaan jopa parinsadan kilometrin päästä.
 Jokainen eläin tuhkataan Kesälahdella erikseen, sillä suurin osa asiakkaista haluaa lemmikkinsä tuhkan takaisin itselleen.
 Sirpa Tompuri kertoo, että moni asiakkaista hautaa tuhkan kotipihalle tai sirottelee sen tutulle lenkkipolulle.
 Suomessa eläimen tuhkan saa haudata tai sirotella vapaasti. Sen sijaan kuolleen eläimen hautapaikassa on rajoituksia, esimerkiksi pohjavesialueelle ei lemmikkiä saa haudata. Hautapaikan lainmukaisuuden voi tarkastaa oman kuntansa ympäristötoimesta.
 Kukkia, kynttilöitä ja koristeita
 Eläinten haudat ovat koristeellisia siinä missä ihmistenkin: on hautakiviä, ristejä, kukkia ja lyhtyjä. Kotipihalla tai kesämökillä hautapaikka on usein huomaamattomampi.
 Tarja  hautasi rakkaan koiransa kotipihaan pihlajan juurelle. Päätös piti tehdä nopeasti. Tarja oli ollut viettämässä syntymäpäiväänsä, kun koiravahtina ollut äiti soitti ja onnittelujen sijaan kertoi suru-uutisen: Rikin takapää oli halvaantunut ja eläinlääkäriin soitettu.
 “Äiti kysyi, minne haluaisin pojan haudattavan. Paikaksi valikoitui kohta kotipihalta pihlajan juurelta. Pyysin laittamaan mukaan rakkaan pehmoleluhevosen. Isäni vei tätini miehen kanssa koirani eläinlääkäriin, kun itse yritin ‘juhlia’ kavereideni kanssa itkuani pidätellen. Jälkeenpäin äiti soitti minulle ja kertoi, että poika lepäsi nyt sovitussa paikassa, omaan peittoonsa käärittynä ja pehmolelu kainalossa. Seuraavana päivänä, kun sukulaiset toivat minulle onnittelukukkasia, vein ne talon taakse pihlajan alle.”
 Nyt hauta on ympäröity kivillä. Yhteen on maalattu Rikin nimi, syntymäaika ja kuolinpäivä. Vahtia haudalla pitää pieni koirapatsas, jolla on enkelinsiivet.
 Suomalaiset hautaavat lemmikin mielellään omalle pihalleen, jos se vain on mahdollista. Rikin hautapaikka on kotipihalla pihlajan alla. Tarjan kotialbumi
 Tarinoista nousee vahvasti esiin, että lemmikin kuolemaa surraan pienimuotoisesti perheen kesken. Suomessa eläimille ei järjestetä hautajaisia, ainakaan sellaisia mihin kutsuttaisiin ystävät ja sukulaiset.
 Lemmikin kuolemaan ja etenkin sen aiheuttamaan  suruun liittyy yhä häpeää . Kissa, koira, kani tai marsu voi olla todella tärkeä, mutta kaikille sitä ei haluta myöntää.

Ipestä tehtiin rukkaset, Eepi sai pienen alttarin – lemmikin kuolemaa surraan kuin ihmisen, mutta harva puhuu siitä ääneen


Summary: Useat sysmäläiset kertoivat Ylelle kokemuksistaan koulukiusaamisesta MOT:n tiistaisen artikkelin jälkeen. Monet kokevat, että koululaisia kohdellaan epäoikeudenmukaisesti.

Tästä on kyse Koulukiusaaminen ravisuttaa Sysmää. Yleen yhteyttä ottaneet kuntalaiset kokevat, että koululaisia kohdellaan Yhtenäiskoulussa epäreilusti. THL:n kouluterveyskyselyn mukaan noin joka viides sysmäläinen 4. ja 5. luokkalainen koki tulleensa kiusatuksi ainakin kerran viikossa.
 Sysmän koulukiusaamisongelmat liittyvät kunnan pieniin piireihin ja valta-asetelmiin. Näin ajattelevat useat Yleen yhteyttä ottaneet sysmäläiset.
 Ylen MOT:n tiistaina julkaisema  juttu Sysmän koulukiusaamisesta  sai vanhemmat ja oppilaat kirjoittamaan kokemuksistaan Ylelle. Moni tulkitsi Sysmän Yhtenäiskoulun ja lukion vt. rehtorin  Tuula Vuorisen  lausunnot artikkelissa kiusaamista vähätteleviksi.
 Suuttumusta aiheutti etenkin Vuorisen kommentti, jossa hän kummasteli joidenkin oppilaiden tarvetta tuoda seksuaalista suuntautumistaan esiin.
 Lisäksi Yle pyysi Facebookin ja radion kautta sysmäläisiltä tietoja kiusaamistapauksista. Yhteydenottoja tuli toistakymmentä, joissa kaikissa toistuu oppilaiden epäoikeudenmukainen kohtelu, jonka taustalla ovat valta-asetelmat pienessä kunnassa.
 Kiusattujen suojelemiseksi julkaisemme kommentit nimettöminä.
 ”Poikani on joutunut kokemaan niin epäoikeudenmukaista käytöstä kuin vain voi.”
 ”Jakautuminen on suvut, bisnes, raha ja valta."
 ”Kiusaamista ei oteta tarpeeksi vakavasti ja syy vieritetään kiusatun harteille.”
 Sysmäläinen Ella Siltanen suorittaa lukionsa Lahdessa.  Lauri Rautavuori / Yle
 Yksi kokemuksistaan kertonut on koko peruskoulunsa Sysmässä suorittanut  Ella Siltanen . Noin 4 000 asukkaan kunnan pienet piirit tuntuivat peruskoululaisen arjessa.
 – Ainakin joidenkin opettajien suhtautumiseen vaikuttaa se, että he tuntevat vanhempia ja tietävät sisaruksia. Opettajilla on vaikeuksia puuttua kiusaamistilanteisiin.
 ”Minulla ei ole tietoa, että ketään olisi kohdeltu eriarvoisesti”
 Sysmän kunnanhallituksen puheenjohtaja, kokoomuksen  Mika Järvinen  ei tunnista kuntalaisten viestiä lasten epäoikeudenmukaisesta kohtelusta. Hän näkee, että vastuu on koululla.
 – Mielestäni tätä asiaa pitäisi kysyä niiltä opettajilta. Minulla ei ole tietoa, että ketään olisi kohdeltu eriarvoisesti. Yleensä olen kuullut, jos (koulussa) on ollut jotain, mutta tällaisesta en ole kuullut.
 Yle tavoitti kaksi Yhtenäiskoulun opettajaa, joista kumpikaan ei suostunut puhumaan asiasta.
 Kunnanhallituksen puheenjohtaja tukee rehtori Vuorista.
 – Hän on hoitanut asioita ihan hyvin. Moitteettomasti, Järvinen sanoo.
 Tuula Vuorinen on myös kokoomuslainen ja Järvisen henkilökohtainen varajäsen Sysmän kunnanhallituksessa.
 Mika Järvinen. Enos Monga / Yle
 Valtakunnallista kiusaamisen vastaista työtä tekevän neuvontakeskus Valopilkun koordinaattori ja perustajajäsen  Tina Holmberg-Kalenius  uskoo, että pienen paikkakunnan piirit voivat hyvinkin vaikuttaa kouluympäristössä.
 – Sillä voi olla negatiivinen vaikutus. Tietyt ihmiset pitävät kiinni joko vallastaan tai käsityksestään, miten asioiden täytyy mennä.
 Pienen kunnan pienen koulun ilmapiirin voi kääntää myös voitoksi.
 – Jos koulussa on hyvä ja avoin ilmapiiri, siellä uskalletaan ottaa vaikeatkin aiheet puheeksi. Silloin pieni koulu voi olla mukava. Kaikki saavat ystäviä, ja koulussa toimitaan siltä pohjalta, että lapsilla on hyvä olla, Holmberg-Kalenius sanoo.
 Ulkopuolinen ratkomaan kiusaamista ja koulun ongelmia?
 THL:n vuoden 2017 kouluterveyskyselyn  mukaan lähes 20 prosenttia sysmäläisistä neljäs- ja viidesluokkalaisista kertoi tulleensa kiusatuksi vähintään kerran viikossa.
 Myös Hartolassa tilanne on selvästi maan keskiarvoa huonompi, mutta eniten Päijät-Hämeessä kiusaamista on Sysmässä.
 Juha-Petri Koponen / Yle
 Sysmän kunnanhallituksen puheenjohtajan mielestä päätöksenteossa on otettu koululaisten hyvinvointi riittävästi huomioon ja kiusaamiseen puuttumiseen on satsattu.
 – Viimeisenä Yhtenäiskouluun saatiin täysipäiväinen koulukuraattori. Sillä lailla on yritetty panostaa, miten on voitu, Mika Järvinen sanoo.
 Sysmän hyvinvointivaliokunta käsittelee kiusaamista ja rehtori Vuorisen jatkoa virassaan kokouksessaan 22. tammikuuta.
 Sysmässä peruskoulunsa käynyt Ella Siltanen siirtyi ensimmäisten lukiokuukausiensa jälkeen Lahden Yhteiskouluun opiskelemaan.
 Ensimmäistä lukuvuottaan opiskeleva Siltanen löytää Sysmän kiusaamisongelmaan konkreettisen ratkaisun.
 – Sysmän sisällä tälle asialle ei voi tehdä enää mitään. Tähän pitäisi mielestäni tulla ulkopuolelta ihan uusi henkilö, jolla ei ole siteitä kuntaan. Kun kaikki tuntevat toisensa, on yhden tai muutaman ihmisen vaikea tehdä asialle mitään, koska heillä on oma asemansa siellä.
 Lue myös:
 Neea oli koulussa vuosikausia yksin, kunnes ei enää jaksanut ja vaihtoi koulua – Pitääkö koulussa olla kaikkien kaveri?
 ”Outoa, että 12-vuotiaat ilmoittavat olevansa homoja” – MOT soitti rehtoreille, joiden kouluissa on erityisen paljon kiusaamista
 Koulukiusaaja pitää voida siirtää toiseen kouluun, sanovat opettajat Ylen kyselyssä – rehtorien mielestä ongelma ei ratkea sillä
 Ylistettyä Kiva koulu -ohjelmaa käytetään jopa vahingollisella tavalla: ”Jättää aikamoisia traumoja kiusatulle”

Pikkukunnan kiusaamisongelman taustalla ovat pienet piirit: ”Sysmän sisällä tälle asialle ei voi tehdä enää mitään”


Summary: Pääministeri Juha Sipilän mukaan Oulun tapausten vuoksi ei järjestetä erillistä hätäkokousta.

Hallitus ei pidä erillistä hätäkokousta Oulun seksuaalirikosepäilyjen vuoksi, sanoi pääministeri  Juha Sipilä  (kesk.) toimittajille Oulussa. Eurooppa-, kulttuuri- ja urheiluministeri Sampo Terho (sin.) oli esittänyt aiemmin hätäkokouksen järjestämistä.
 Sipilän mukaan ministerit olivat lauantaina puhuneet asiasta puhelimitse. Sipilän mukaan on todennäköistä, että Oulun tapauksista keskustellaan myös valtioneuvoston istunnossa torstaina.
 Oulussa on Sipilän mukaan valmistauduttu hyvin seuraavaan viikkoon ja viranomaisten yhteistyö toimii hyvin.
 – Se, että tällaiset tapaukset tulevat ilmi, kertoo yhteisön toimivuudesta, Sipilä sanoi illalla Oulussa Ylelle.
 – Kyse on vakavasta rikoksesta ja on selvä asia, että hallituksen lähtökohtana on, että rikoksen tekijät eivät tule Suomeen ja teemme kaikkemme, että rikokset tulevat ilmi ja niistä saadaan tuomio.
 Jokaisen, joka tulee Suomeen, on sopeuduttava Sipilän mukaan Suomen lainsäädäntöön, arvoihin ja käytäntöihin.
 – Joka ei sopeudu, hänet pitää saada Suomesta karkotettua, tämä on lähtökohta, Sipilä totesi.
 "Vakavia seksuaalirikostuomioita ollaan kiristämässä"
 Vakavien seksuaalirikosten tuomioiden koventaminen on Sipilän mukaan jo eduskunnan käsittelyssä ja ehditään käsitellä ennen vaaleja.
 – Sisäisen turvallisuuden ministerityöryhmässä on joulukuussa käynnistetty toimenpidekokonaisuus, joka valmistuu helmikuussa. Keskustelemme siitä myös opposition kanssa.
 Hallitus haluaa osoittaa Sipilän mukaan olevansa Oulun tukena ja lupaa pienen taloudellisen tuen kriisin hoitoon.
 Sipilä korosti, että nuorten osalta on äärimmäisen tärkeätä, että kotona ja koulussa keskustellaan, miten toimitaan sosiaalisessa mediassa ja kerrotaan avoimesti, jos epäilyjä on.
 Myöhemmin illalla lähettämässään tiedotteessa Sipilä muistutti, että käytännön lainvalmistelutyö ei ole silti aina yksinkertaista.
 – Suomi kunnioittaa kansainvälisiä ihmisoikeussopimuksia ja maamme perustuslain takaamia oikeuksia. Näissä raameissa hallitus on tehnyt aiempaa nopeammaksi törkeisiin rikoksiin syyllistyneiden ulkomaalaisten karkottamisen. Laki astui voimaan vuoden alusta, Sipilä kirjoitti.
 Oulun kaupungin johdon kanssa pidetyssä tapaamisessa olivat mukana Sipilän lisäksi sisäministeri  Kai Mykkänen  (kok.) sekä sosiaali- ja terveysministeri  Pirkko Mattila  (sin.).
 Sisäministeri Mykkäsen mukaan on myös varmistettava, että rikoksiin syyllistymättömät saavat elää Suomessa rauhassa.
 – Suurin osa ulkomaalaisväestöstä elää moitteettomasti. Pitää huolehtia, ettei pieni vähemmistö sekä pilaa turvallisuutta että aja meitä toisiamme vastaan, Mykkänen sanoi.
 Aiheesta aiemmin:
 Siniset vaatii hallitusta hätäkokoukseen Oulun seksuaalirikosepäilyjen takia
 Kyberrikollisuuteen erikoistunut rikosylikomisario Oulun tapauksista: "Kyse on vain jäävuoren huipusta"
 16 epäiltyä, yksi vapaalla jalalla, uhrien määrä lähestyy kymmentä – ainakin tämä Oulun seksuaalirikosepäilyistä tiedetään

Sipilä: Suomeen tulevien on sopeuduttava lainsäädäntöömme ja arvoihimme


Summary: Välillä pitää valita, onko queer vai saamelainen, kahteen vähemmistöön kuuluva Anne Olli sanoo.

Anne Olli  vetää pussista kimaltelevan saamenpuvun.
 – Tämä on ihan Utsjoen mallin gákti. Perinteisessä olisi tosin sininen pohjaväri, punaiset hihansuut ja helma, mutta tässä on aika diskopallokangas, Olli sanoo.
 Hopeanvärinen vaate on yhtä aikaa huikean överi ja perinteinen. Samalla se kertoo paljon kantajastaan. 25-vuotias Anne Olli on sateenkaarisaamelainen.
 Hän tuli kaapista järjestämällä toissakesänä Inarissa pidetyn Sápmi Pride -kulkueen.
 – Tällainen pieni ja huomaamaton tapa tulla kaapista, suosittelen, Olli nauraa.
 Maija-Liisa Juntti / Yle
 Oikeasti Olli tiesi jo yläasteella, että hän ei ole hetero. Sen tiesivät myös monet ystävät ja Olli on aina puhunut asiasta avoimesti, kun siitä on kysytty. Isommalle kaapista tulolle hän ei ole kokenut tarvetta.
 Hän on seurustellut myös miesten kanssa.
 – Kuutisen vuotta yhteensä, joten hetero-oletus on toki aika vahva. Ei minusta moni ole sitten arvannutkaan, että en ole hetero.
 Kun Olli alkoi järjestää vuoden 2017 Sápmi Pridea hänen äitinsä kysyi, miksi asia on niin tärkeä.
 – Sanoin, että siksi, kun en ole hetero.
 Äidin kanssa seksuaalisesta suuntautumisesta ei oltu aiemmin puhuttu.
 – Äiti oli hetken aikaa vähän hiljainen ja ilmeisesti yllättynyt, mutta hyväksyi kuitenkin asian.
 Tappouhkauksia, rasismia ja syrjintää
 Itsekin kahteen vähemmistöön kuuluva Anne Olli on aktiivinen vähemmistöjen oikeuksien puolestapuhuja. Hän haluaa kiinnittää huomiota siihen, miten päällekkäiset vähemmistöidentiteetit vaikuttavat sateenkaari-ihmisten hyvinvointiin.
 – Rasismia voi esiintyä ihan sateenkaari-ihmisten keskuudessa – homofobiaa ja transfobiaa saamelaisyhteisössä, Olli avaa.
 Hänkin on saanut osansa ihmisten suvaitsemattomuudesta. Kaveripiirissä on koettu tappouhkauksia saamelaisuuden takia ja toisaalta Olli on nähnyt, kuinka vaikeaa seksuaalivähemmistöön kuuluvalla saamelaisella voi olla saamelaisyhteisössä.
 Taustalla on asioita, joita Olli ei halua tarkemmin edes muistella.
 – Tiedän, että olen päässyt helpommalla kuin moni muu varsinkin vanhemmasta sukupolvesta. Minulla on hyviä ihmisiä ja paljon rakkautta ympärilläni, Olli sanoo.
 Kahteen vähemmistöön kuuluvat ovat haavoittuvaisemmassa asemassa yhteiskunnassa.  Tutkija Laura Olsén, Lapin yliopisto
 Seksuaali- ja sukupuolivähemmistöihin kuuluvien saamelaisten kokemaa ja vammaisten saamelaisten kohtaamaa syrjintää tutkinut  Laura Olsén  Lapin yliopistosta sanoo, että vähemmistöjen sisäisten vähemmistöjen kohtaamia ongelmia tunnistetaan edelleen huonosti.
 Puhutaan moniperustaisesta syrjinnästä eli monella eri perusteella yksilöön kohdistuvasta syrjinnästä.
 – Esimerkiksi saamelainen henkilö, joka kuuluu seksuaali- ja sukupuolivähemmistöön voi kohdata sellaista erityistä syrjintää, jota vain näihin kahteen kyseiseen vähemmistöryhmään kuuluva henkilö voi kohdata, Olsén sanoo.
 Moniperustaista syrjintää voivat kohdata myös muut kahteen tai useampaan vähemmistöön kuuluvat henkilöt, kuten vaikkapa romanitaustaiset homot tai vammaiset maahanmuuttajat.
 Kahteen vähemmistöön kuuluvat ovat jo itsessään haavoittuvaisemmassa asemassa yhteiskunnassa, Olsén sanoo.
 – Jos heihin kohdistuvaa syrjintää ei pystytä tunnistamaan, se lisää entisestään riskiä esimerkiksi syrjäytymiseen.
 Kristinusko tiukensi sukupuolirooleja Saamenmaalla
 Kristinuskon tulo Saamenmaalle toi mukanaan länsimaisen moraalikäsityksen ja normit. Sen uskotaan vaikuttaneen myös sukupuoliroolien tiukentumiseen.
 Saamelaisten omasta perinteestä löytyy nimittäin viitteitä siitä, että esimerkiksi muunsukupuolisiin on aiemmin suhtauduttu kenties mutkattomammin kuin nykyään. Olli kertoo kuulleensa pohjoissaamenkielisen sanonnan, joka tarkoittaa, että henkilö ei ole yksin peskin sisällä.
 – Ii leat okto beaskka siste . Peski on siis poronnahasta tehty vaate ja tällä ilmaistaan, että siellä on kaksi sukupuolta siellä peskin sisällä.
 Monet vastaavat seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjä kuvaavat sanat ja sanonnat ovat paljolti kadonneet saamenkielestä. Nykyään sanoja käännetään muista kielistä saameksi.
 Anne Olli valittiin vuoden 2018 sateenkaarinuoreksi ja LHBTIQ-aktivistiksi. Maija-Liisa Juntti / Yle
 – Kieli on tietenkin tärkeä ja omalla kielellään haluaa puhua myös seksuaali- ja sukupuoli-identiteettiin liittyvistä asioista. Itse olen saamentanut suomen kielestä sateenkaarisaamelaisen,  arvedávgesápmelaš . Olen alkanut käyttää sitä, koska se on minulle paljon luontevampaa sanoa kuin queer.
 Myös  Lapin yliopiston tutkimuksessa  kiinnitetään huomiota saamen kielen kadonneeseen sanastoon, joka viittaa vanhemman polven sateenkaarisaamelaisiin.
 Olsénin työryhmän tutkimuksessa kerrotaan vain joitakin pohjoisaamenkielisiä sanoja, kuten  sparronisu , jolla on ennen viitattu naista rakastavaan naiseen. Sparru  tarkoittaa tukipuuta tai kaksihaaraista oksaa, ja sen käyttö kuvastaa hyvin saamen kielelle ominaista tapaa käyttää vertauskuvallisia ilmauksia asioista puhuttaessa.
 Tutkimuksessa tuodaan esille myös toinen vasta hiljattain pohjoissaamen kieleen omaksuttu termi  bonju , joka on suora käännös norjankieliselle queeriä tarkoittavalle sanalle  skeiv . Tällä hetkellä ei ainakaan tutkijoiden tiedon mukaan ole löydetty ennen käytettyjä koltan- tai inarinsaamenkielisiä omia ilmaisuja kuvaamaan seksuaali- ja sukupuolivähemmistöihin kuuluvia henkilöitä.
 Maija-Liisa Juntti / Yle
 Pohjois-Amerikassa alkuperäiskansat ovat ottaneet käyttöön seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjä kuvaavan termin “two spirit”. Termi on alueen alkuperäiskansojen edustajien yhdessä valitsema ja sen katsotaan kuvaavan paremmin heidän omaa käsitystään seksuaalisuudesta ja sukupuolisuudesta.
 Koska suhtautuminen ja ymmärrys ihmisen seksuaalisuuden ja sukupuolisuuden luonteesta on monella tapaa kulttuurisidonnainen, myös sateenkaarisaamelaisten aseman parantamiseksi olisi tärkeää, että juuri saamelaisten omia perinteitä ja sanontoja selvitettäisiin.
 Toistaiseksi historiaa on tarkasteltu enimmäkseen länsimaisen yhteiskunnan kantilta.
 – Tulisi ehkä tietoon, että saamelaisyhteisössä on ennen ajateltu näin ja käytetty tällaisia ilmauksia. Olisi tärkeää, että kaikki ei aina lähtisi siitä, mitä länsimainen yhteiskunta asettaa normeiksi, vaan että on myös muunlaisia tapoja nähdä ja katsoa maailmaa, Laura Olsén sanoo.
 Olsénin mukaan saamelaisten seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen edustajien itsensä tekemä tutkimus voisi auttaa yhteisön identiteetin vahvistumista ja todentumista sekä henkilölle itselleen että saamelaisyhteisössä.
 25-vuotias Anne Olli kokee, että sateenkaarisaamelaisten elämä on jo helpottunut, kun asioista on alettu puhua.
 – Varmasti riippuu keneltä kysyy, mutta eteenpäin ollaan menty. Erilaisia ennakkoluuloja kohdataan edelleen, mutta tuntuu, että enemmän ollaan saatu tilaa.
 Millaista saamenpukua muunsukupuolinen saa käyttää?
 Anne Ollin saamenpuvun vyö on äidin vanha.  Maija-Liisa Juntti / Yle
 Anne Olli diskopallo-gáktissaan ei ole saamelaispiirien kummajainen, sillä saamenpukuja valmistetaan erilaisista kankaista, ja varsinkin festareilla näkee nuorten saamelaisten yllä monenlaista kuosia.
 Jos nainen sen sijaan pukisi päälleen miehen gáktin, se herättäisi jo huomiota.
 – Niitä ei ole ihan ok noin vaan sekoittaa, että on vaikka naisten gákti ja miesten paulat eli nauhat, joilla kengät sidotaan, Olli sanoo.
 Gákti on perinteinen saamelainen vaate, jonka pukemiseen ja ompeluun liittyy paljon sääntöjä. Puvun selkämyksen erilevyiset nauhat ja helman erilaiset rypytykset kertovat esimerkiksi, mistä puvun kantaja on kotoisin. Anne Olli pitää Utsjoen mallin gáktia.
 – Jos Enontekiön pukuun vertaa, ne on superkoristeellisia ja leveähelmaisia. Niissä on paljon enemmän koristeellisuutta kuin Utsjoen tai inarinsaamelaisten puvussa.
 Gákti on olennainen osa saamelaiskulttuuria ja henkilön identiteettiä, siksi se nousee esille silloin, kun puhutaan seksuaali- ja sukupuolivähemmistöistä. Aihetta käsiteltiin myös itsenäisyyspäivänä  Ylen Linnan jatkoilla , kun vuoden sateenkaarinuorta Anne Ollia haastateltiin suorassa lähetyksessä.
 – Tällä hetkellä muunsukupuolisille ei ole omaa gáktimalliaan. He pukeutuvat naisen tai miehen gáktiin sukupuolestaan huolimatta ja osa ei käytä gáktiä ollenkaan, niin kuin ei kaikki saamelaiset muutenkaan, Olli kertoi Ylen haastattelussa.
 Samalla hän pohti, että pukeutuminen ei aiemmin ollut niin tarkkaa kuin nykyään, eikä miesten ja naisten puvun malleja eroteltu selvästi.
 – Käytettiin enemmän sitä, mihin on varaa ja mitä on olemassa. Esimerkiksi siskolla on saattanut olla veljensä paulat kengissään.
 Maija-Liisa Juntti / Yle
 Koulu avainroolissa syrjinnän ehkäisyssä
 Sateenkaarisaamelainen Anne Olli on kohdannut ennakkoluuloja sekä seksuaaliseen suuntautumiseen että saamelaisuuteen liittyen. Joskus pitää valita, onko queer vai onko saamelainen.
 – Se riippuu paikasta ja tilanteesta, että kumpaa uskaltaa olla vai uskaltaako olla molempia.
 Rasismia saamelaisia kohtaan esiintyy joka puolella Suomea, myös saamelaisalueella. Välillä se on suoraa ja räikeää, toisinaan piilossa olevat asenteet tulevat ilmi vahingossa. Harmittomaksi ajateltu kommentti voi tuntua tungettelevalta ja loukkaavalta, vaikka se johtuisikin kysyjän ajattelemattomuudesta tai silkasta uteliaisuudesta.
 Suomalaiset eivät tunne oman maan alkuperäiskansaa ja se ruokkii stereotypioita.
 Olli sanoo, että saamelainen saattaa joutua joskus miettimään, missä omaa äidinkieltään puhuu. Muu puheensorina yleensä lakkaa, kun alkaa kuulua saamen kieltä.
 – Tuleeko sieltä sitten huutelua vai ystävällismielistä utelua vai mitä, mutta usein kuitenkin jonkinlainen reaktio tapahtuu. Eihän se tietenkään kauhean kivalta tunnu, että joutuu miettimään, voiko puhua saamea.
 Ollin mukaan arkielämän rasismin lisäksi rakenteellinen rasismi on todellinen ongelma. Hän uskoo, että suvaitsemattomuus johtuu suurelta osin tietämättömyydestä. Suomalaiset eivät tunne oman maan alkuperäiskansaa ja se ruokkii stereotypioita.
 – Tosi vähänhän edelleenkään koulussa opetetaan saamelaisuudesta. Ehkä saamelaisalueella käydään saamelaismuseo Siidassa tai vietetään saamelaisten kansallispäivää.
 Myös Olsén peräänkuuluttaa tiedon lisäämistä ja näkee koululaitoksen olevan avainroolissa ennakkoluulojen murtajana. Olsénin työryhmän raportissa luetellaan keinoja, joilla moniperustaista syrjintää voitaisiin ehkäistä. Koululaitoksen kohdalla huomautetaan, että se toimii yhä osittain heteronormatiivisten roolien ja arvomaailman ylläpitäjänä.
 Tutkimuksessa tärkeänä tekijänä mainitaan myös media ja some, joilla voitaisiin lisätä positiivista kuvaa sekä saamelaisista että seksuaali- ja sukupuolivähemmistöistä. Tärkeänä syrjinnän ehkäisyssä nähdään tietysti myös lainsäädäntö, jossa on jo tapahtunut muutoksia parempaan suuntaan esimerkiksi tasa-arvoisen avioliittolain myötä.
 Maija-Liisa Juntti / Yle
 Joka tapauksessa moniperustaista syrjintää on yhä vaikea tunnistaa, mutta se olisi tärkeää, jotta osattaisiin tarvittaessa tarjota oikeanlaista apua. Esimerkiksi sateenkaarisaamelainen saa harvoin – jos koskaan – palvelua, jossa viranomainen tuntee sekä saamelaiskulttuuria että seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen asiat, saamen kielestä puhumattakaan.
 – Ylipäätään saamenkielisiä sosiaali- ja terveydenhuollon palveluja on niukasti saatavilla, Olsén huomauttaa ja sanoo, että kaikenlaista syrjintää pitäisi pyrkiä vähentämään ja ehkäisemään yksilöiden, ja sitä kautta myös yhteiskunnan, hyvinvoinnin lisäämiseksi.
 Panseksuaali ja saamelainen
 Anne Olli ajatteli aiemmin olevansa bi, mutta on sittemmin siirtynyt käyttämään panseksuaali-määritystä, joka on osittain biseksuaalin kanssa päällekkäinen termi.  Setan määritelmän  mukaan panseksuaalinen ihminen tuntee seksuaalista tai/ja emotionaalista vetoa kaikkia sukupuolia olevia ihmisiä kohtaan.
 – Sukupuoliahan on muitakin kuin mies ja nainen. Voin ihastua ja rakastua mihin tahansa sukupuoleen, sukupuolella ei ole minulle mitään väliä, Olli sanoo.
 Itsenäisyyspäivänä Linnan jatkoilla Olli puhui Ylen haastattelussa siitä, että kaikilla pitäisi olla tilaa olla oma itsensä, eikä kenenkään pitäisi tuntea olevansa yksin tai ulkopuolinen. Sen eteen hän itse toimii, ja puhuu asioista avoimesti, vaikka se ei aina ole helpoin tie.
 Mutta näin se vaan on, että tämä minä olen.  Anne Olli
 – Sekä saamelaisena että sateenkaari-ihmisenä kohtaa paljon ennakkoluuloja ja niiden kanssa joutuu sitten elämään. Mutta näin se vaan on, että tämä minä olen.
 Laura Olsénin mukaan vähemmistöjen vähemmistöihin kohdistuvasta syrjinnästä keskustellaan enenevässä määrin sekä kansallisella että kansainvälisellä tasolla. Häntä kuitenkin huolestuttaa syrjivä ja rasistinen ilmapiiri, joka vaikuttaa usein negatiivisesti kaikkiin vähemmistöihin.
 Olsén kiittelee ihmisiä, jotka puhuvat kohtaamastaan syrjinnästä ja jakavat kokemuksiaan avoimesti.
 – Tietoisuus on varmasti lisääntynyt sitä kautta. Myös politiikan ja päätöksenteon yhteydessä moniperustaista syrjintää on alettu selvästi huomioimaan enemmän, Olsén sanoo.
 Myös Anne Olli näkee hidasta kehitystä. Hänelle esimerkiksi tasa-arvoinen avioliittolaki oli merkki isommasta muutoksesta, joka vaikutti yleiseen ilmapiiriin.
 – Toivon, että nämä vaikuttaa positiivisesti myös minun ikäisiin, kun minun ikäiset sateenkaarisaamelaiset lähtevät perustamaan perhettä, että heillä on sitten helpompaa kuin mitä on ollut vanhemmilla sukupolvilla, Olli sanoo.
 Anne Ollin Helsinki Pride-tapahtumaan ompelema gákti on malliltaan perinteinen Utsjoen puku. Saamenpukuun kuuluvat olennaisesti myös rintaneulat eli riskut.  Anne Olli

Anne Ollin ystävät saivat tappouhkauksia saamelaisuuden takia – toisaalta sateenkaarisaamelaisella voi olla vaikeaa myös saamelaisyhteisössä


Summary: Oulun kaupunki pyytää valtiolta rahaa kriisin hoitoon. Nuorisotyön ammattilaisen mukaan aikuisten pitää nyt kysyä, mitä nuorille kuuluu ja oikeasti pysähtyä kuuntelemaan.

Tästä on kyse Oulun kaupunki aikoo pyytää kriisitukea sosiaali- ja terveysministeriöltä, opetus- ja kulttuuriministeriöltä ja sisäministeriöltä. Nuorisotyön ammattilaisen mukaan aikuisten pitää nyt kuunnella nuoria. Osa oululaisista nuorista kokee kaupungin yhä turvalliseksi. Perjantaina Oulussa ilmeni neljä uutta alaikäisiin kohdistunutta epäiltyä seksuaalirikosta. Oulun poliisi tutkii nyt lukuisia seksuaalirikosepäilyjä kesän ja syksyn 2018 ajalta.
 Oulun kaupunginjohtaja  Päivi Laajala  herkistyy kertoessaan koko Suomea järkyttäneistä Oulun epäillyistä seksuaalirikoksista.
 – Onhan tämä murheellista, todella murheellista. Tämä on kriisitilanne.
 Laajalan mukaan Oulu tarvitsee nyt valtiovallan tukea.
 – Todennäköisesti tarvitsemme rahaa asiantuntijoiden palkkaamiseen, sosiaali- ja nuorisotyöhön, kriisitukeen ja ennaltaehkäisevään työhön, Laajala sanoo.
 Oulun kaupunki aikoo pyytää kriisitukea sosiaali- ja terveysministeriöltä, opetus- ja kulttuuriministeriöltä ja sisäministeriöltä.
 – Olen käynyt valtakunnan politiikkojen kanssa keskustelua asiasta tänä aamuna ja saanut tukea ehdotuksilleni, hän jatkaa.
 Hallitus yrittää ratkaista tilannetta tukemalla Oulun viranomaisia ja ehdottamalla kiristyksiä maahanmuuttolakeihin, sillä kaikki epäillyt ovat ulkomaalaistaustaisia. Sisäministeri  Kai Mykkänen  (kok.) ja pääministeri  Juha Sipilä  (kesk.) tapasivat tänään lauantaina Oulun kaupunginjohtaja Päivi Laajalan Oulun epäiltyjen seksuaalirikosten tiimoilta.
 – Keskustelemme muun muassa siitä, mikä meidän näkemys tilanteesta on Oulussa, mitä palveluja tarvitsemme ja mitä teemme tästä eteenpäin jo olemassa olevien asioiden lisäksi, Laajala kertoi lauantaina päivällä Ylelle.
 Hän korostaa, että järkyttävistä tapahtumista huolimatta Oulu on turvallinen kaupunki, jossa kiinnitetään tästä edes vielä enemmän huomiota turvallisuutta lisääviin asioihin. Hän toivoo eritoten nuorilta avointa keskustelua.
 – Kenelläkään ei ole mitään hävettävää siinä, mitä on koettu ja nähty. Jos näin on käynyt, asiasta täytyy kertoa vanhemmille, koulussa opettajille, läheisille ystäville tai sellaiselle henkilölle, jonka kanssa asian voi viedä viranomaisen tietoon.
 Aikuisten tehtävä on nyt kuunnella nuoria
 Oulun tuomiokirkkoseurakunnan nuorisotyönohjaaja  Mono Kuoppala  kertoo, että paikkakunnalla viime kesän ja syksyn aikana tapahtuneet seksuaalirikosepäilyt ovat nousseet pintaan monissa keskusteluissa, joita hän on viime aikoina nuorten kanssa käynyt.
 Hän korostaa, että on hyvä, että nuoret puhuvat. Aikuisten tehtävä on kuunnella nyt erityisen tarkalla korvalla.
 – Avainasia on, että aikuiset kysyvät, mitä nuorille kuuluu ja oikeasti pysähtyvät kuuntelemaan. Mitä vaikeammasta asiasta on kyse, sitä useamman kysymyskerran se voi vaatia: välttämättä ensimmäisellä, toisella tai kymmenennelläkään kerralla ei tule vastausta, Kuoppala muistuttaa.
 Mono Kuoppala sanoo, että nuoret tarvitsevat nyt läsnäoloa ja kokemuksen, että asioihin puututaan. Vastuulliset tulee saada vastuuseen. Juha Virranniemi / Yle
 Hänen kokemuksensa mukaan vanhemmat ovat huolestuneempia Oulun epäillyistä seksuaalirikoksista enemmän kuin nuoret itse.
 – Jotkut nuoret ovat kommentoineet, että elämä jatkuu ja arki kulkee. He eivät ole huomanneet omassa elinpiirissä muutosta, eikä asia ole kauheasti puhututtanut tai pohdituttanut. Osaa puolestaan huolettaa hyvinkin paljon.
 Oulun tuomiokirkkoseurakunnan nuorisotyönohjaajan Mono Kuoppalan mukaan täytyy varautua, että uusia tapauksia voi tulla vielä ilmi. Poikkeukselliset tapahtumat ovat menneet myös nuorisotyöntekijän ihon alle.
 – Jos ilkeäsin sanoisin, että voi vee ja muutaman muun kirjaimen siihen perään, mutta jätän nyt sanomatta.
 Nuoret kokevat Oulun yhä turvalliseksi
 Lauantai-iltapäivänä kauppakeskus Valkeasta tavoitetut nuoret ovat tietoisia siitä, että heidän ikäistensä nuorten epäilleen joutuneen seksuaalirikosten uhreiksi. Nuoret ovat kuulleet asiasta muun muassa uutisista ja vanhemmiltaan.
 Oulun seksuaalirikosepäilyissä ainakin osaa tytöistä on houkuteltu sosiaalisessa mediassa. Poliisin mukaan heitä on houkuteltu tapaamisiin lupaamalla esimerkiksi alkoholia ja tupakkaa. Kukaan Ylen haastattelemista nuorista heistä ei ole saanut epäilyttäviä viestejä somessa.
 Sekä oululainen  Saara Kokko , 15, että kempeleläinen  Liila Kinnunen , 15, kokevat, että Oulu on edelleen turvallinen paikka nuorelle naiselle.
 – Turvallista on, kun ei lähde tuntemattomien matkaan, Kinnunen sanoo.
 – Ja etenkin, kun liikkuu kaverin kanssa, Kokko jatkaa.
 Saara Kokko ja Liila Kinnunen. Juha Virranniemi / Yle
 Kokon ja Kinnusen mukaan asiasta ei ole puhuttu koulussa, mutta molemmat haluaisivat sitä.
 – Olisi hyvä, jos jonkin verran koulussakin käydään keskustelua näistä asioista. Ne tapahtuvat kuitenkin niin lähellä, Kinnunen sanoo.
 Myös oululainen  Saana Saukkoriipi , 12, kokee, että Oulu on turvallinen kaupunki asua. Hänen koulussaan on keskusteltu epäillyistä seksuaalirikoksista.
 Muhoslainen  Miro Cevirel , 13, on kuullut Oulun seksuaalirikosepäilyistä isältään. Miron koulussa asiasta ei ole keskusteltu.
 – Ne ovat vähän pelottavia, Cevirel sanoo.
 Miro Cevirel. Juha Virranniemi / Yle
 Oulun kaupunginjohtaja Päivi Laajala kertoo, että sosiaalinen media ja sen riskit ovat tärkeimpiä asioita, joihin tullaan paneutumaan. Hän painottaa myös nuorten kohtaamisen tärkeyttä.
 – Me tarvitsemme lisää mahdollisuuksia kohdata nuoria ja lapsia. Sen vuoksi pohdimme nyt, kuinka voimme ottaa asian paremmin käsittelyyn kouluissa.
 – Mietimme myös sitä, miten tavoitamme vanhempia tässä tilanteessa ja kuinka miten voimme auttaa, tukea ja informoida heitä. Koulujen vanheimpainillat voivat olla sellaisia, joista heidät tavoittaa parhaiten, Laajala jatkaa.
 Useita seksuaalirikosepäilyjä
 Oulun poliisi tutkii lukuisia seksuaalirikosepäilyjä kesän ja syksyn 2018 ajalta.  Ensimmäiset tapaukset  tulivat julkisuuteen joulukuun alussa, ja perjantaina poliisi tiedotti uusista epäilyistä. Aiempien viiden seksuaalirikoskokonaisuuden tutkinnan poliisi on arvioinut kestävän kevääseen asti.
 Perjantaina julki tulleissa  uusissa tapauksissa epäiltyjä on neljä. Heistä on poliisin mukaan otettu kiinni kolme. Neljännen tilanteesta poliisi ei vielä perjantaina kertonut. Lauantaina poliisi kertoi Ylelle, että neljännen epäillyn henkilöllisyys on tiedossa, mutta hänen kiinniottaminen ei ole juuri nyt ajankohtainen.
 Näissä tapauksissa epäillyt rikokset ovat raiskaus, törkeä lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö ja lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö.
 Uhrit ovat uusissa tapauksissa poliisin mukaan alle 15-vuotiaita tyttöjä. Aiemmissa tapauksissa uhreja on viisi, ja heidän iäkseen on kerrottu 12–15 vuotta.
 Perjantaina poliisi kertoi, että yksi uhreista on kuollut syksyllä. Hänen kuolinsyytään ei ole kerrottu julkisuuteen. Poliisi kertoi ainoastaan, että kuolemaan ei epäillä liittyvän rikosta ja ettei kerro asiasta enempää, koska kyse on kuolinsyyn selvittämisestä.
 Yhteensä epäiltyjä on nyt kuusitoista, kaikki ovat ulkomaalaistaustaisia. Ylen tietojen mukaan aiempien tapauksien epäillyissä on mukana henkilöitä ainakin Irakista, Afganistanista, Eritreasta ja Syyriasta.
 Lue myös:
 16 epäiltyä, yksi vapaalla jalalla, uhrien määrä lähestyy kymmentä – ainakin tämä Oulun seksuaalirikosepäilyistä tiedetään
 Pääministeri Sipilä Oulun uusista seksuaalirikosepäilyistä: Tämänkaltaista ei voi ymmärtää
 Oulussa on ilmennyt uusia alaikäisiin kohdistuneita seksuaalirikosepäilyjä – Kaupunkilaiset järkyttyivät: "Ovatko lapsemme turvassa?
 "Herättää jo kysymyksiä siitä, mistä nyt on kysymys" – Kertaamme, mitä tiedämme Oulun seksuaalirikosepäilyistä
 Sisäministeri Mykkänen olisi valmis viemään kansalaisuuden törkeään seksuaalirikokseen syyllistyneeltä – myös Maahanmuuttovirastossa uskotaan, että kovemmat rangaistukset voisivat auttaa
 Yle selvitti: Tällaisia ovat Oulun seksuaalirikoksista epäillyt

"Tämä on kriisitilanne" – Järkyttynyt kaupunginjohtaja vaatii Oulun seksuaalirikosepäilyjen jälkihoitoon valtion tukea


Summary: Kanadan ulkoministeri otti lentokentällä vastaan turvapaikan saaneen saudinaisen.

Perheväkivaltaa paennut 18-vuotias saudinainen saapui tänään Kanadaan Toronton lentokentälle.
 Turvapaikan saanutta  Rahaf Mohammed al-Qununia  oli vastassa Kanadan ulkoministeri  Chrystia Freeland  sekä suuri joukko toimittajia.
 – Uusi hyvin rohkea kanadalainen, Freeland sanoi seisoessaan al-Qununin vierellä.
 Thaimaasta Torontoon lentänyt huomion keskipiste ei vastannut lehdistön kysymyksiin.
 – Hänellä on pitkä matka takanaan, Freeland perusteli.
 Kanadan yleisradioyhtiö CBC:n toimittajan  Susan Ormistonin  tilanteesta tviittaaman videon näet tästä.
 Kanadan pääministeri  Justin Trudeau  oli aikaisemmin ilmoittanut, että al-Qunun hyväksytään pakolaiseksi Kanadaan. Tämä ilmoitus laittoi pisteen nuoren naisen pakomatkalle, jota on seurattu pitkin viikkoa ympäri maailman.
 Al-Qunun saapui Bangkokiin viime sunnuntaina Kuwaitista. Naisen päämäärä oli Australia, mutta matka katkesi Thaimaahan sen jälkeen, kun naisen sukulaiset vaativat hänen palauttamistaan Saudi-Arabiaan.
 Al-Qunun kertoi lähteneensä pakomatkalle, koska hän oli hylännyt islaminuskon ja saudiarabialaisen elämäntavan. Nainen sanoi olevansa varma, että mikäli hänet palautetaan Saudi-Arabiaan hänen perheensä surmaa hänet.
 Alun perin Thaimaa oli käännyttämässä al-Qununin takaisin kotimaahansa. Tapauksen noustua julkisuuteen Thaimaa kuitenkin luopui palautushankkeesta ja nainen pääsi jatkamaan matkaansa Kanadaan.
 Lue lisää:
 Perheväkivaltaa Thaimaahan paennut saudinainen saa turvapaikan Kanadasta
 Thaimaassa perheväkivaltaa pakeneva saudinainen välttää palautuksen
 18-vuotias saudinainen pakeni perhettään Bangkokin lentokentälle, mutta Thaimaa uhkaa karkottaa hänet takaisin kotiin – "Olen sataprosenttisen varma, että he tappavat minut"

"Uusi hyvin rohkea kanadalainen"  – Perheväkivaltaa paennut saudinainen saapui Kanadaan


Summary: CES-elektroniikkamessuilla nähtiin jättikokoisia televisioita, kävelevä auto ja puheohjattava vessa.

Käveleviä autoja, taipuvia puhelimia, valtavan kokoisia televisioita ja tekolihahampurilaisia. Las Vegasissa esiteltiin neljän päivän ajan tulevaisuuden kuluttajaelektroniikkaa. Niiden perusteella luvassa on yhä enemmän puheohjattavia laitteita ja tarkempia ruutuja.
 Maailman suurimpiin teknologiatapahtumiin kuuluva CES on yli viisikymmentävuotisen historiansa aikana esitellyt maailmalle lukuisia mullistavia laitteita. Vuonna 1970 tapahtumassa esiteltiin videonauhuri. 26 vuotta myöhemmin siellä esiteltiin videonauhurin syrjäyttävä dvd-soitin. Kului kahdeksan vuotta ja messuilla esiteltiin Blu-ray -formaatti. Myös sellaiset laitteet kuin CD-soitin ja Commodore 64 -tietokone ovat nähneet päivänvalon CES-messuilla.
 Viime vuosina CES-elektroniikkamessujen pääosassa ovat olleet televisiot. Niin tänäkin vuonna.
 LG esitteli Las Vegasissa koteloon rullattavan 4K-television ja Samsung puolestaan raahasi messuhalliin valtavan 98-tuumaisen 8K-television.
 Larry Smith / EPA
 Televisioiden kehitys on viime vuosina ollut niin nopeaa, että sisältöpuolella ei olla pysytty perässä. Samalla kun televisiovalmistajat esittelevät 8K-kuvanlaatua toistavia laitteitaan, kuluttajat saavat nähdä vaivaa löytääkseen  edes  4K-laatuista katseltavaa.
 Ylen teknologiajohtaja  Olli Sipilä  kertoo, että Ylellä on tuotannossa kokeiluja 4K-kuvaamisesta, mutta niiden julkaisusta ei ole sovittu.
 – 8K on ehkä meillä ajatuksissa, mutta ei mitenkään vakavasti otettuna. Isot teknologiamuutokset ovat meille aika iso juttu rahallisesti, koska me joudumme katsomaan koko ketjun läpi kamerasta lähtien aina kotivastaanottimeen. Siinä on aika paljon tekemistä, Sipilä naurahtaa.
 Kaikki eivät selviä messuhallista kauppojen hyllyille
 CES-messuilla oli tänä vuonna yli 4 500 näytteilleasettajaa. Osa esitellyistä tuotteista on vielä prototyyppitasolla, kuten esimerkiksi Hyundain kävelevä auto, ja osa on taas luvattu kauppojen hyllyille jo tämän vuoden aikana. Ensimmäiset kuluttajille tarjolla olevat CES-uutuudet löytynevät tietokonepuolelta, arvelee Verkkokauppa.comin viestintä- ja tapahtumapäällikkö  Lauri Kutila .
 – Pelijuttu on nyt niin kuumaa tietokonepuolella, että jokainen yrittää mahdollisimman nopeasti tuoda uusimmat ja tehokkaimmat koneet markkinoille, Kutila tuumaa.
 Sama ilmiö pätee myös mobiilipuolella, jossa uudet mallit on saatava kuluttajien käsiin mahdollisimman nopeasti.
 On myös laitteita, jotka eivät yrityksistä huolimatta koskaan ota tuulta alleen.
 – Humanoidirobotit ovat sellainen juttu, että niitä näkee siellä ihan valtavan määrän joka nurkassa. Eikä ne ikinä tunnu oikein päätyvän sitten meille kuluttajille, Kutila toteaa.
 Hän ei itse pidä tätä suurena menetyksenä. Robotiikka toimii hyvin esimerkiksi imureiden muodossa, mutta käsiä heiluttaville hyvänolon roboteille ei Kutilan mielestä ole tarvetta.
 Robyn Beck / AFP
 Puheohjaus yleistyy entisestään
 Televisioiden ja humanoidirobottien lisäksi CES-messuilla oli tänä vuonna runsaasti puheohjattavia laitteita. Puheohjaus on hiljalleen laajenemassa älykaiuttimista muihin kodin laitteisiin.
 CES:issä puheohjausta esiteltiin niin autoissa kuin vessanpöntöissä.
 – Selvästikin ääniohjattavat laitteet ovat tämän hetken juttu. Älykaiuttimet tulevat yleistymään ihmisten kodeissa lähivuosina todella voimakkaasti, Kutila toteaa.
 Tämä kehitys näkyi myös CES-messuilla. Google markkinoi voimakkaasti puheohjattavaa virtuaaliavustajaansa Las Vegasissa. Yhtiö osoittaa olevansa halukas haastamaan Amazon kamppailussa puheohjauksen kuninkuudesta.
 David Becker / AFP
 Apple on poissa vaan ei unohdettu
 CES-messuille ovat perinteisesti osallistuneet kaikki suuret teknologiayhtiöt, paitsi Apple. Huomiosta kilpailu muiden yritysten uutuuksien kanssa ei ole houkutellut Applea Las Vegasiin. Yhtiö on kuitenkin usein ollut läsnä CES:issä, tavalla tai toisella.
 Tänä vuonna Apple osti valtavan kokoisen mainoksen messuhallin viereisen talon seinästä. Mainoksessa yhtiö julisti vanhaa hokemaa mukaillen, että "se mitä tapahtuu iPhonessasi, jää puhelimeesi". Viesti oli osoitettu Googlelle ja Amazonille, jotka ovat saaneet kritiikkiä käyttäjätietojen käsittelystä.
 Tämä ei kuitenkaan ollut tarpeeksi. CES-messujen käynnistyttyä useat televisiovalmistajat ilmoittivat vuoron perään yhteistyöstä Applen kanssa. Ensin Samsung ilmoitti, että jatkossa sen televisioista löytyy Applen iTunes-sovellus. Sen jälkeen LG, Vizio ja Sony kertoivat lisäävänsä televisioihinsa Applen AirPlay 2 ja HomeKit -tuet.
 Apple on aikaisemmin pitänyt tiukasti oman ekosysteeminsä hallussaan. Yhteistyö televisiovalmistajien kanssa osoittaa, että tämä tie on nyt kuljettu loppuun.
 Lue myös:
 Heikki Valkama: Ääniohjaus tulee, mutta tulevaisuudessa taloa ja autoa ohjataan ajatuksen voimalla – teknologia mahdollistaa sen jo nyt
 Älykaiuttimet valloittavat maailmaa, mutta Suomessa ei puheohjauksella saa taksia, leffalippuja tai paljon muutakaan
 Tekoäly on jo nyt uusi perheenjäsen – kodin virtuaalisydän paistaa kohta kinkut ja pyytää kaveria kaljalle

Las Vegasin elektroniikkamessuilla tulevaisuus on puhetta ja terävää kuvaa


Summary: Mielenosoitukset ovat pienentyneet sen jälkeen kun presidentti Emmanuel Macron myöntyi perumaan mielenosoittajien vastustamat polttoaineiden veronkorotukset.

Ranskassa kymmenettuhannet mielenosoittajat ilmaantuivat jälleen lauantaina kaduille vastustamaan presidentti  Emmanuel Macronin  politiikkaa. Sisäministeriö kertoo, että protestit keräsivät maanlaajuisesti noin 84 000 ihmistä, mikä on viimeviikkoista enemmän.
 Ministeriön mukaan mielenosoitusten yhteydessä otettiin kiinni 244 ihmistä. Keltaliiveiksi kutsuttuja mielenosoittajia vastaan oli komennettu noin 80 000 poliisia. Protesteissa on aiemmin ilmennyt väkivaltaisuuksia ja yhteenottoja poliisien kanssa.
 Lauantain mielenilmaus Pariisissa alkoi rauhallisesti. Osallistujista osa lauloi kansallishymni Marseljeesia, kun muut huusivat vaatien Macronin eroa tai Christophen vapauttamista. Jälkimmäisellä vaatimuksella tarkoitetaan entistä ammattinyrkkeilijää, joka kuvattiin lyömässä poliiseja aiemmassa mielenosoituksessa.
 Myöhemmin kymmenet osallistujat ottivat kuitenkin yhteen mellakkapoliisin kanssa Riemukaarella. Poliisi käytti sekä kyynelkaasua että vesitykkejä estääkseen mielenosoittajia pääsemästä Champs-Elysees'lle.
 Ranskan sisäministeri  Christophe Castaner  tulkitsi tapahtumia silti niin, että "vastuullisuus voitti selkkauksen houkutuksen". Hänen mukaansa Pariiisin noin 8 000 osallistujan marssi sujui ilman "vakavia välikohtauksia".
 Roska-astiat paloivat Bourgesissa
 Mielenosoittajia pidätettiin Pariisin ohella ainakin Bourgesissa, jossa protestoijat sytyttivät roska-astioita palamaan historiallisessa keskustassa. Kahakoita mielenosoittajien ja poliisien kesken oli myös muun muassa Toulousessa, Bordeaux'ssa ja Lillessä.
 – Me haluamme parlamentin hajoavan. Macronin täytyy ottaa meidät huomioon ja tajuta, kuinka huonosti asiat ovat, sanoi mielenosoitukseen osallistunut 59-vuotias rakennustyöntekijä  William Lebrethon .
 Ranskan ohella keltaliiveihin pukeutuneita protestoijia nähtiin lauantaina Britannian pääkaupungissa Lontoossa. Siellä sadat mielenosoittajat vaativat uusia vaaleja ja säästöohjelmien keskeyttämistä.

Keltaliivien mielenosoitus keräsi runsaat 80  000 ihmistä kaduille Ranskassa – yli 200 otettiin kiinni


Summary: Poliisi oli käyttänyt etälamautinta mieheen, joka oli vastustanut kiinniottoa.

Kiinni otettu mies kuoli Turun poliisitalolla maanantaina, kertoo Lounais-Suomen poliisi.
 Mies oli aiemmin paennut poliisia autolla. Poliisi oli yrittänyt pysäyttää miestä Kalevantiellä, mutta tämä oli lähtenyt pakoon.
 Poliisi kertoo sumputtaneensa pakenevan ajoneuvon usealla autolla Hämeenkadun ja Uudenmaankadun risteyksessä, minkä jälkeen mies oli peruuttanut päin poliisiautoa.
 Poliisi kertoo rikkoneensa auton ikkunan saadakseen kuljettajan ulos ja käyttäneensä etälamautinta mieheen, joka oli vastustanut kiinniottoa.
 Poliisin mukaan miehen kunto heikkeni nopeasti poliisitalolla. Paikalla ollut ensihoidon yksikkö yritti elvyttää miestä, mutta tämä menehtyi.

Kiinni otettu mies kuoli poliisiasemalla Turussa


Summary: Poliisiylijohtaja, Oulun kaupunginjohtaja ja Väestöliiton asiantuntija etsivät A-studiossa keinoja seksuaalirikosten vähentämiseen

Poliisi on paljon vartijana, kun selvitetään Suomea kuohuttavia, alaikäisiin kohdistuneita seksuaalirikoksia. Poliisiylijohtaja Seppo Koehmaisen mukaan poliisilla olisi annettavaa myös ennaltaehkäisyyn, mutta siihen tarvittaisiin lisää rahaa.
 – Ennaltaehkäisevä työ on sydäntä lähellä ja sinne haluaisin että poliisille osoitettaisiin voimavaroja. Lähipoliisiitoimintamallin mukaisesti pystyisimme olemaan ihmisten lähellä netissä ja osallistumaan verkkokeskusteluihin nuorten ja miksei aikuistenkin kanssa. Lisäksi se tarkoittaisi päiväkoti- ja koulupoliisitoiminnan lisäämistä.
 Ouluun lähipoliisitoimintaan rahaa on Kolehmaisen mukaan luvassa lisää, kunhan tämän vuoden budjetti vahvistetaan.
 Verkkosaalistajien kiinni saamiseksi poliisiylijohtaja väläyttää keinoälyn käyttöönottoa tietovarantojen seulomiseen.
 Poliisiylijohtaja Kolehmainen on mukana illalla A-studion keskustelussa, jossa pohditaan keinoja seksuaalirikosten ehkäisemiseksi. Muut keskustelijat ovat Oulun kaupunginjohtaja Päivi Laajala ja seksuaaliterapeutti Kirsi Porras Väestöliitosta.
 A-studio YLE TV1:ssä ma 14.1.2019 klo 21.00

Seksuaalirikokset kuohuttavat Suomea – Poliisiylijohtaja: Verkkoläsnäoloon tarvitaan lisää rahaa


Summary: Haminan kaupunki aikoo kääntää lipputankojupakan matkailuvaltiksi. Pian se saa uuden "nähtävyyden", kun Helsinki siirtää sinne 12 raitiovaunua säilytykseen.

Euroopan korkein lipputanko ilman lippua ja maailman suurin Suomen lippu ilman tankoa. Viime syksystä saakka Hamina on tunnettu kaupunkina, jonka suurlippuhanke meni pahasti mönkään.
 Nyt lippufiasko on kuitenkin yllättäen kääntymässä kaupungin eduksi.
 – Olen hämmästynyt siitä, kuinka paljon lipputanko kiinnostaa ihmisiä. Siellä pyörii yllättävän paljon väkeä, kertoo Haminan kaupungin viestintäpäällikkö  Minna Nordström .
 Sosiaalisessa mediassa on jaettu paljon selfieitä tangon juurella, ja lipputangon haluavat Nordströmin mukaan nähdä kauempaakin tulleet.
 – Kaupungin vieraat Pohjanmaalta ja Jyväskylästä ovat kysyneet, että missä lipputanko on. Olen vastannut, että lippua ei vielä ole. Heidän mielestään lipulla ei ole väliä, mutta tanko halutaan nähdä.
 Sana on kiirinyt, sillä lipputankojupakka on saanut paljon julkisuutta.
 100-vuotislahja Suomelle
 Haminan kaupunki rummutti keväästä saakka täysin palkein kaupunkiin tulevaa Euroopan korkeinta lipputankoa ja maailman suurinta Suomen lippua. Koripallokentän kokoinen lippu oli noin 30 valtion  syntymäpäivälahja  100-vuotiaalle Suomelle. Siitä piti tulla Haminaan perustetun Lippumaailman keihäänkärki, joka houkuttelisi kaupunkiin turisteja.
 Monet kaupunkilaiset  vastustivat  lippuhanketta, jonka kustannukset paisuivat. Tällä hetkellä hinta on noin 800 000 euroa, mutta summa saattaa vielä nousta. Asukkaat eivät myöskään uskoneet, että suurlippu olisi tarpeeksi houkutteleva turistinähtävyys.
 Olemme kompastuneet banaaniin.  Minna Nordström
 Teräksestä valmistettu, sadan metrin korkuinen lipputanko  saatiin pystyyn  marraskuussa. Lipunnostajaisista kaavailtiin suurta kansanjuhlaa. Lippua salkoon ei kuitenkaan nostettu, koska Venäjällä valmistetun tangon lujuuslaskelmat oli tehty puutteellisesti.
 Uutiset vastoinkäymisistä ja liputtomasta tangosta levisivät. Sosiaalisessa mediassa irvailtiin. Kaupungin virkamiehet saivat paljon ikävää palautetta. Lippu ei liehu tangossa vieläkään, sillä kaupungin selvitykset ovat edelleen kesken.
 Facebookissa kiertää käsiteltyjä kuvia, joissa raitiovaunu kiertää Haminan raatihuonetta. Pyry Sarkiola / Yle
 Hitler-videoita
 Hamina aikoo nyt ottaa tilanteesta kaiken irti.
 – On tunnustettava, ettei kaikki mennyt kuten piti. Olemme kompastuneet banaaniin, mutta emme ole menettäneet mitään. Siksi haluamme kääntää asiat itseironian kautta toisinpäin ja korjata kaupungin maineen, sanoo viestintäpäällikkö Minna Nordström.
 Nordströmin mukaan suurin haaste on palauttaa Haminan asukkaiden luottamus kaupungin toimiin.
 – Siinä meillä on hirveä haaste, että saamme kaupunkilaiset uudestaan meidän puolellemme.
 Kyllä me otamme ilon irti siitä, että Haminaan tulee raitiovaunut ennen Tamperetta.  Minna Nordström
 Nordströmin mukaan tarkoitus on hakea sosiaalisen median keskusteluista aasinsiltaa ja jakaa huumorimielessä tehtyjä videoita esimerkiksi Haminan Lippumaailman somekanavissa.
 – Olemme keränneet kaikenlaisia Hitler-videoita ja teemme niitä itsekin. Emme halua pysähtyä odottamaan selvitysten tuloksia vaan pitää keskustelua yllä.
 Myös seudun kehittämisyhtiö Cursor pohtii parhaillaan, miten lipputankojupakkaa voidaan hyödyntää.
 – Hamina on saanut tosi paljon mediaosumaa tästä. Matkailun ja markkinoinnin näkökulmasta se kannattaa ehdottomasti hyödyntää, toteaa matkailun ohjelmapäällikkö  Sanna Nikki  Cursorista.
 Lipputankoa ympäri ratikalla?
 Humoristiset matkailuvaltit eivät sinänsä ole uusi idea. Viime kesänä kerrottiin Puolangan kunnan  omintakeisesta tervetuliaiskyltistä , joka neuvoo pohtimaan, kannattaako Puolankaan asti jatkaa. Kyltti sai runsaasti huomiota sosiaalisessa mediassa. Syksyllä puolestaan 3000 asukkaan Padasjoen kunta puolestaan kertoi ulkomaalaisille suunnatulla  somevideolla  tarjoavansa "ei mitään" sanoilla  experience nothing .
 Padasjoen  ei mitään  paljastui videolla ihan muuksi kuin tylsyydeksi: oli järvikalaa, ruisleipää, saunaa, rokkikeikkaa ja huikaisevaa luontomaisemaa, vastapainona suurkaupunkien luksusravintoloille ja liikenneruuhkille. Video saavutti myös  kansainvälistä huomiota .
 Haminan "nähtävyyksien" lista pitenee pian  raitiovaunuilla ilman  kiskoja, kun Helsingin kaupunki siirtää 12 käytöstä poistettua raitiovaunua säilytettäväksi Haminaan. Useissa Facebook-yhteisöissä kehitellään pilke silmäkulmassa jo uusia matkailuvaltteja.
 "Lipputankoa ympäri ratikalla. Olisi hienoa!"
 "Nyt vaan kiskot torilta lipputangolle, että se turistimassa pääsee mahdollisimman helpolla ja liikenne sujuu joustavasti."
 "Nonstoppina tori-lipputanko."
 Haminan lippumaailman toiminnanjohtaja Kimmo Kiljunen poseerasi lipputangon osien kanssa lokakuussa ennen kuin tanko nostettiin pystyyn. Pyry Sarkiola / Yle
 Raitiovaunut rekalla Haminaan
 Tosiasiassa Helsinki on vuokraamassa Haminassa sijaitsevalta teollisuusalueelta hallin, jonka sisään rakennetaan raiteet 12 raitiovaunun varastointia varten. Helsingin omalla varikolla ei tällä hetkellä ole tilaa säilyttää matalalattiaisia Variotram-vaunuja, jotka on poistettu vaiheittain liikenteestä.
 – Kaupunki selvitti sopivia varastotiloja syksyllä ja päätyi Haminaan. Raitiovaunut kuljetetaan Helsingistä Haminaan rekka-auton lavetilla todennäköisesti tammikuun lopun tietämillä, kertoo HKL:n infra- ja kalustoyksikön johtaja  Artturi Lähdetie .
 Saksalaisvalmisteiset raitiovaunut tulivat Helsinkiin vuosituhannen vaihteessa. Viimeisen kymmenen vuoden aikana on havaittu, että vaunut eivät ole kori- ja telirakenteen osalta täysin soveltuvia Helsingin rataverkolle.  HKL sopi reilu vuosi sitten(siirryt toiseen palveluun) , että kaupunki ja vaunutoimittaja pyrkivät myymään yhteensä 40 vaunua muualle Eurooppaan.
 Tavoitteena on, että vaunuja säilytettäisiin Haminassa mahdollisimman vähän aikaa. Haminassa raitiovaunuja odotetaan joka tapauksessa innolla.
 – Jonkinlaista someilmiötä yritämme varmasti viritellä. Kyllä me otamme ilon irti siitä, että Haminaan tulee raitiovaunut ennen Tamperetta, Nordström toteaa.

Liputtomasta lipputangosta tuli hitti – vieraat satojen kilometrien päästä kyselevät, mistä se löytyy


Summary: Kiinasta tulee jatkuvasti enemmän verkkokaupan paketteja Suomeen.

Kiinasta tuleva verkkokauppa on kasvanut viime vuodet reipasta vauhtia. Vuonna 2017 Kiinasta tuli 22 prosenttia enemmän Postin kuluttajapaketteja kuin vuotta aiemmin, arvioi Tuote- ja palvelukaupan yhdistys Etu.
 Aiemmin Tukkukauppiaiden liittona tunnettu järjestö arvioi, että kasvu ei viime vuonna ole ainakaan hidastunut, vaikka tarkkoja tilastoja ei vielä saatavilla olekaan.
 Kotimaisen kaupan edustaja ei pidä kilpailutilannetta Kiinan kanssa kaikilta osin reiluna.
 – Epäreilua on se, että tuotteille ei ole samoja vaatimuksia ja lisäksi kiinalaisia tuotteita koskee verovapaus, sanoo Tuote- ja palvelukaupan yhdistys Edun toimitusjohtaja  Lauri Pyökäri .
 Verovapautta vielä lähes kaksi vuotta
 Pyökäri viittaa verovapaudella varsinkin siihen, ettei alle 22 euron arvoisista Kiinasta tulevista paketeista mene arvonlisäveroa. Tämä verovapaus päättyy kahden vuoden kuluttua.
 – Kun verouudistus toteutuu, muutos on radikaali ja Kiinasta tulevien pakettien määrä todennäköisesti vähenee murto-osaan nykyisestä. Esimerksi Ruotsissa pakettien määrä tippui kymmenesosaan aiemmasta paikallisen veroratkaisun jälkeen, Pyökäri toteaa.
 Ruotsi otti käyttöön pienille lähetyksille arvonlisäveron, ja lisäksi lähetysten välittäjä PostNord alkoi periä niistä käsittelymaksua. Suomessa Posti  on aiemmin torjunut maksun , vaikka myöntääkin pienistä lähetyksistä tulevan  jopa miljoonien eurojen tappiot .
 Tuottajavastuu jää paikallisten maksettavaksi
 Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukes  testasi viime vuonna 32 tuotetta kiinalaisista halpaverkkokaupoista . Lähes kaikki lelut, sähkötarvikkeet, korut ja lastentarvikkeet olivat vaarallisia.
 – Kun kuluttaja tilaa EU:n ulkopuolelta, tuotteille ei löydy Euroopasta vastuutahoa, jolle esimerkiksi voisi vaarallisen tuotteen palauttaa ja jolta voisi vaatia korvauksia, Pyökäri muistuttaa.
 Suomessa toimivat yritykset ovat maksamassa esimerkiksi elektroniikan kierrätyksen tuottajavastuun kautta. Suomalaista kauppaa harmittaa, etteivät Kiinasta tulevat lähetykset näihin kuluihin osallistu.
 – Kiinalaisista tuotteista ei tuottajavastuujärjestelmään makseta mitään kustannuksista, ne tuovat vapaamatkustajaongelman. Suomalaiset ja Suomeen rekisteröityneet toimijat joutuvat kokonaisuudessa vastaamaan Kiinan tuonnin jätteistä, Pyökäri sanoo.
 Yle kertoi keväällä, kuinka  Kiinasta tilattujen pakettien  muovien kierrättäminen on usein mahdotonta. Elintarviketeollisuus- ja kauppa kustantavat pakkauskierrätyksen tuottajavastuumaksujen kautta.
 Lue myös:
 Kiinan selluvarastot alkavat olla täynnä ja hintakin on laskenut – metsäjätit porskuttavat, mutta Kiinassa piilee myös riskejä
 Mies ihmetteli, miten nettikirppikseltä ostetun mekon postimaksu voi olla kalliimpi kuin itse mekko – kehitti uuden konseptin, joka leviää nyt verkossa
 MOT tilasi Kiinasta feikkimeikkejä ja testautti ne – huulipunasta löytyi vaarallista lyijyä

Kiinalaisen verkkokaupan vapaamatkustus tympii kaupan etujärjestöä, kierrätys jää suomalaisten maksettavaksi


Summary: Valviran mukaan yhden merkin aiheuttamaa syöpäriskiä on vaikea todentaa.

Suomalaiset plastiikkakirurgit suosittelevat, että Suomessa ei tällä hetkellä käytettäisi Allergan-merkkisiä karheapintaisia silikoni-implantteja implantteihin liitetyn mahdollisen syöpäriskin takia.
 Allergan-tuotemerkki on yksi maailman käytetyimmistä silikoni-implanteista.
 Suomessa Allerganin Natrelle- ja McGhan-tuotemerkin implantteja on käytetty yli 30 000 asiakkaalla, Suomen esteettiset plastiikkakirurgit ry kertoo tiedotteessaan.
 Suomen esteettiset plastiikkakirurgit ry kehottaa potilaita, joiden rintoihin on käytetty kyseistä karheamerkkistä implanttia, ohjautumaan seurantaan.
 – Vuosia on tutkittu, että tällaisia ongelmia voi olla. Nyt on niin vahva epäily, että tähän implanttiin liittyy syöpäriski, että sitä ei pidä enää käyttää, Suomen esteettiset plastiikkakirurgit ry:n, eli yksityisten plastiikkakirurgien yhdistyksen puheenjohtaja  Heikki Kupi  kertoo Ylelle.
 Kohti kansallista linjausta
 Suomen plastiikkakirurgiyhdistyksen puheenjohtaja  Anna Höckerstedt  sanoo, että kyseisiä implantteja on käytetty Suomessa niin yksityisellä kuin julkisellakin puolella. Suomen plastiikkakirurgiyhdistykseen kuuluu niin yksityisen kuin julkisenkin puolen plastiikkakirurgeja
 – Pyrimme asiassa kansalliseen linjaukseen, mutta tilanne on vielä epäselvä. On tärkeää seurata tutkimuksia ja toimia niiden näytön mukaan. Näitä implantteja on käytetty, koska niitä on pidetty turvallisina. Jos näin ei ole, niitä ei pidä Suomessakaan käyttää, Höckerstedt sanoo.
 Höckerstedtin mukaan HUS on jo linjannut, että karheapintaisia implantteja ei tällä hetkellä käytetä HUSissa.
 Valviran tarkastaja  Minna Kymäläinen  osallistui kansainvälisen komitean tapaamiseen marraskuussa ja toppuuttelee yhden tietyn implantin poisvedon tarvetta Euroopassa.
 – Vielä ei ole kontrolloituja kliinisiä tutkimuksia siitä, miten suurisoluinen lymfooma syntyy ja mikä sen aiheuttaa, Kymäläinen kertoo.
 Puheenjohtaja Höckerstedt muistuttaa, että oireettomien potilaiden ei kannata sännätä poistattamaan implanttejaan, sillä kyse on hyvin pienestä syöpäriskistä ja harvinaisesta sairaudesta.
 Ranskalainen terveysvalvontaorganisaatio ASNM kielsi toistaiseksi Allergan silikoni-implantin käytön niihin liittyvän syöpäriskin takia jo viime vuoden lopussa.
 Allergan ei Ranskassa myöskään saanut CE-merkinnälleen jatkoa, eli kyseistä tuotemerkkiä ei tällä hetkellä maassa suositella, Höckerstedt kertoo.
 – CE-merkinnällä valmistaja vahvistaa, että se täyttää sitä koskevat olennaiset vaatimukset. Liittyipä CE-merkinnän jatkon loppuminen syöpäriskiin tai ei, luvan katkeaminen kertoo tuotemerkistä jo jotakin, Höckerstedt toteaa.
 Harvinainen, mutta näkyvä riski
 Kansainvälinen tieteellinen komitea linjasi viime marraskuussa, että rintojen silikoni-implantteihin liittyy harvinaisen BIA-ALCL-lymfooman eli imusolmukesyövän riski.
 Tutkimusten mukaan silikoni-implantteja kantavilla naisilla on 400-kertainen riski sairastua lymfoomaan verrattuna naisiin ilman silikoni-implantteja.
 Rintaimplantteihin mahdollisesti liittyvä anaplastinen suurisoluinen lymfooma BIA-ALCL on harvinainen non-Hodgkin lymfooman, eli imusolmukesyövän, alatyyppi.
 Vuonna 2016 Maailman terveysjärjestö WHO määritteli ensi kertaa sairaudelle tarkat diagnostiset kriteerit.

"Vahva epäily silikoni-implantin syöpäriskistä": Plastiikkakirurgit kehottavat välttämään Suomessa 30 000 asiakkaalla käytettyä implanttia


Summary: Hyönteismarkkinat ovat kehittyneet hitaammin kuin alan yritykset ennakoivat.

Tästä on kyse Hyönteisiä elintarvikkeeksi kasvattavan tehtaan perustamisesta Ruotsinpyhtäälle Loviisaan kerrottiin vuosi sitten marraskuussa. Ensimmäisessä vaiheessa tehtaan piti tuottaa kymmeniä tonneja hyönteisiä vuodessa ja työllistää 20 ihmistä. Hyönteismarkkinat eivät kuitenkaan ole kasvaneet niin nopeasti kuin yrittäjä odotti. Myös tekniikan kehittäminen vaatisi lisää aikaa.
 Euroopan suurimmaksi aikonut hyönteistehdas lopettaa toimintansa Ruotsinpyhtäällä Loviisassa.
 Tehtaalta piti jo alkuvaiheessa toimittaa kymmenien tonnien edestä pakastettuja kotisirkkoja elintarviketeollisuuden tarpeisiin. Tuotannon ylösajo ei kuitenkaan ole edennyt suunnitelmien mukaan.
 – Se vaatisi vielä isoja investointeja, että saadaan kaikki kuntoon. Tässä vaiheessa viimeistään oli hyvä pohtia, onko näissä investoinneissa mitään järkeä peilaten siihen, miten markkina on kehittynyt,  sirkkayrittäjäksi ryhtynyt kouvolalaismaanviljelijä   Vesa-Matti Marjamäki  sanoo.
 Entiseen sähkötarviketehtaaseen perustettu hyönteistehdas ehti työllistää alle viisi ihmistä.
 Draivi puuttuu
 Marjamäki ei näe kotisirkkojen kasvatusta elintarvikkeeksi kannattavana.
 – Sellaiset tuottet, jotka voisivat päätyä useammin kuluttajan ruokakassiin, käyvät kovaa kilpailua lihatuotteiden kanssa. Lihan valmistus on niin tuettua, ettei sen kanssa pääse helposti kilpailemaan hinnalla. Se on yksi tekijä, Marjamäki sanoo.
 Osittain syynä ovat tekniset ongelmat. Perusasioissa yrittäjän mukaan kuitenkin onnistuttiin, ja esimerkiksi oma munantuotanto saatiin kuntoon.
 – Olemme tehneet moneen kertaan merkittäviä muutoksia, ja niitä olisi jouduttu tekemään edelleen. Ei nyt sitten yrittäjältä löydy draivia, mikä siihen vaadittaisiin, Marjamäki sanoo.
 Hyönteisruoan kasvattaminen ja myyminen sallittiin Suomessa reilu vuosi sitten. Marjamäki ei kuitenkaan tue väitettä, että sirkkabuumi olisi jo ohi.
 – Ei se ole vielä edes alkanut. Myyntimäärät ovat vielä olleet aika vaatimattomia niillä, jotka ovat saaneet tuotteita lanseerattua.
 Markkinat kehittyneet hitaasti
 Ruotsinpyhtäällä tavoiteltiin alusta asti teollista sirkankasvatusta, joka olisi kilpaillut maailman suurimpien kasvattamoiden kanssa. Sellaiset ovat muun muassa Kanadassa ja Espanjassa.
 – Kilpailukyky olisi lähtenyt siitä, että olemme tehokkaita ja kasvatamme paremmin kuin muut. Olisimme voineet siihen päästäkin, mutta sitten kun se tuote ei ole kilpailukykyinen johonkin jauhelihaan verrattuna, niin kasvaako markkinat samassa suhteessa kuin tätä tuotantokapasiteettia on tulossa, Marjamäki pohtii.
 Hän pitää edelleen mahdollisena, että sirkkamarkkinat tulevat olemaan jokseenkin merkittävä tekijä elintarviketeollisuudessa. Kehitys on kuitenkin ollut rauhallisempaa kuin mitä moni on arvioinut.
 – Markkina on kehittynyt hitaammin kuin mitä yleinen keskustelu on antanut ymmärtää. Tietyillä yrityksillä menee ihan hyvin, on saatu kanavia aukia ja löydetty markkinarako. Minulle tai meidän firmalle ala ei ollut sellainen, että olisin uskonut siihen riittävästi, Marjamäki sanoo.
 Viime vuonna kasvattamoja  arvioitiin olevan noin parikymmentä . Ruotsinpyhtäälle aiottu tehdas olisi kuitenkin ollut kokonsa puolesta huomattavasti muita suurempi.
 Teknologia on nuorta
 Tarvittavat laitteet Ruotsinpyhtään tehtaalle toimitti Inkeroisissa Kouvolassa toimiva Pohjolan Hyönteistalous Oy. Alan teknolgian kehittämiseen keskittyvälle yritykselle suuri sirkkatehdas oli tärkeä projekti.
 – Teknologia on nuorta. Olisi tarvittu enemmän aikaa. Toisaalta markkina ei ole avautunut sillä tavalla kuin odotettiin, toimitusjohtaja  Sami Vekkeli  sanoo.
 Myös Vekkelin mukaan sirkkamarkkinat ovat kehittyneet huomattavasti hitaammin kuin alunperin itse ajattelivat.
 – Olisi pitänyt olla heti paljon hyviä toimijoita, jotta olisi ollut tarjontaa markkinoilla. Elintarviketeollisuus ei lähtenyt ihan niin isolla volyymilla tekemään tuotteita, kuin vielä noin vuosi sitten oli näkymä. Uudet asiat ottaa aina aikaa, Vekkeli sanoo.
 Vekkeli uskoo kuitenkin edelleen asiaansa. Hyönteiset lyövät vielä isosti läpi elintarvikkeena.
 – Iso massa tulee vain hieman myöhemmin kuin mitä itse ajateltiin.
 Alan näkökulmasta Vekkeli pitää Ruotsinpyhtäälle aiottua sirkkatehdasta kuitenkin yhtenä tärkeänä kehitysvaiheena.
 – Tämä on asia, joka piti tehdä. Marjamäki lähti hienosti, rohkeasti tekemään. Hänelle kaikki pisteet. Tämä on vain osa kehityskaarta. Jossain vaiheessa homma lähtee lentoon.
 Maanviljelijä
 Viime vuonna arvioitiin, että hyönteiskasvattamoja olisi Suomessa noin parikymmentä. Valtaosa kasvattamoista toimii muun työn ohella.
 Myös Vesa-Matti Marjamäki sanoo palaavansa Korialle maanviljelijäksi.
 – Ei liiketoiminnassa kannata jäädä liikaa tappioita murehtimaan, ne on mitä ne on. Sen jälkeen keksitään jotain muuta järkevää tekemistä. Ei tässä maissa olla, mutta harmittaa vähän, Marjamäki sanoo.
 Alun perin hyönteistehdasta kaavailtiin Vesa-Matti Marjamäen maatilan pihalla tyhjillään seisovaan sikalaan. Pyry Sarkiola / Yle
 Marjamäki on aikaisemmin ehtinyt kunnostautua start up -yrittäjänä. Marjamäki  perusti yhdessä ystävänsä kanssa  äänieristettyjä puhelinkoppeja valmistavan Framery Oy:n. Tamperelaisyrityksen koppeihin paetaan avokonttorin melua muun muassa Twitterin ja Microsoftin konttoreissa.
 Silti maanviljely on se, mikä työnkuvana juuri nyt sytyttää. Marjamäki on viljellyt vuodesta 2014 saakka Korialla härkäpapua, kauraa ja ohraa.
 – Se on paras työ, mikä mulla on tähän mennessä ollut. Siinäkin joku voi kyseenalaistaa kannattavuudet ja muut, mutta työnkuvana se on mukava.

Euroopan suurimmaksi aikonut hyönteistehdas lopettaa toimintansa: "Ei ole kannattavaa"


Summary: Pari vuotta sitten poliisi varoitti koululaisten vanhempia Wilma-viestillä.

Itä-Suomessa ulkomaalaisten osuus seksuaalirikostilastoissa on pienempi kuin muualla Suomessa. Viime vuonna Itä-Suomen alueella eli Pohjois-Karjalassa sekä Pohjois- ja Etelä-Savossa poliisin tietoon tuli 56 lapsen seksuaalista hyväksikäyttötapausta, joista viidessä eli noin yhdeksässä prosentissa tapauksista epäiltynä oli ulkomaalaistaustainen henkilö. Vuonna 2017 tapauksia oli 80 ja epäilty oli ulkomaalaistaustainen 10 tapauksessa.
 Aiemmin tänään  Yle kertoi , että koko Suomessa ulkomaalaisten osuus kaikista tietoon tulleista seksuaalirikoksista oli viime vuonna 25,3 prosenttia ja lasten seksuaalisissa hyväksikäyttötapauksissa 19,2 prosenttia.
 Itä-Suomen keskiarvoa paremmat tilastot kertovat poliisin mukaan onnistuneesta kotouttamistyöstä.
 – Kotouttaminen on onnistunut meillä hyvin. Ulkomaalaisten syyllistyminen myös muun tyyppisiin rikoksiin on meillä vähäisempää kuin muualla Suomessa, sanoo rikosylikonstaapeli  Arto Tynkkynen  Itä-Suomen poliisilaitokselta.
 Poliisi uskoo, että onnistunut kotouttamistyö näkyy positiivisesti rikostilastoissa Itä-Suomessa. Matti Myller / Yle
 Tynkkynen kertoo, että poliisi on vieraillut säännölliseti vastaanottokeskuksissa ja että yhteistyö eri viranomaisten välillä maahanmuuttajatyössä on mutkatonta.
 Oulun seksuaalirikostapausten yhteydessä on puhuttu erityisesti ulkomaalaistaustaisten nuorten miesten pyrkimyksestä päästä kontaktiin alaikäisten tyttöjen kanssa.
 Tavallisia sosiaalisia kontakteja nuorille miehille
 Kotouttamistyötä maahanmuuttajien keskuudessa tekevät poliisin ja kuntien lisäksi monet järjestöt ja yritykset.
 Lukkarila Kodit oy tekee maahanmuuttajatyötä ilman huoltajia Suomeen tulleiden turvapaikanhakijoiden kanssa. Nuoria pyritään tukemaan arjessa myös sen jälkeen, kun he täysi-ikäistyvät ja muuttavat omilleen. Lukkarila Kotien jälkiseurannan asiakkaat ovat 18–20-vuotiaita Suomeen turvapaikanhakijoina tulleita nuoria miehiä.
 – Tasan yksi työkalu on tärkeämpi kuin mikään muu. Asiakkaiden kanssa on luotava tasavertainen ja luottamuksellinen suhde, ilman sitä meillä ei ole mitään, sanoo vastaava ohjaaja  Tuomas Korpela  Lukkarila Kotien jälkiseurannasta.
 Korpela kertoo, että iso osa työtä on kaikenlaisten itsenäiseen elämään liittyvien arjen taitojen opettelu.
 – Vähintään yhtä tärkeä asia on saada nuorille normaaleja sosiaalisia kontakteja. Se poistaa kakkosluokan kansalaisuuden tunnetta, Korpela huomauttaa.
 Jopa 9-vuotiaita lähestytään somessa
 Ilmoitukset lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä ovat lisääntyneet viime vuosina. Yksi poliisin hyvin tuntema ilmiö on grooming eli se, että tuntemattomat aikuiset lähestyvät lapsia sosiaalisessa mediassa tavoitteenaan seksuaalissävytteinen keskustelu tai tapaaminen tosielämässä.
 Itä-Suomen rikostilastoissa grooming-ilmiössä eivät korostu ulkomaalaistaustaiset tekijät.
 Rikoskomisario Simo Hämäläinen sanoo, että sosiaalisen median rooli lapsiin kohdistuvissa seksuaalirikoksissa on ollut nähtävissä jo useamman vuoden ajan. Heikki Haapalainen / Yle
 – Sosiaalinen media seksuaalirikoksiin liittyvänä kanavana on näkynyt poliisin työssä jo jonkin aikaa. Jopa 9–10-vuotiaisiin lapsiin saatetaan ottaa somessa yhteyttä, sanoo rikoskomisario  Simo Hämäläinen  Itä-Suomen poliisilaitokselta Joensuusta.
 – Vanhempien kannattaa pysyä kartalla lapsen some-elämästä ja tietenkin pyrkiä säilyttämään niin luottamukselliset välit lapseen, että tämä uskaltaa kertoa vanhemmalle, jos jotain tapahtuu, Hämäläinen neuvoo.
 Pari vuotta sitten poliisi käytti Joensuussa poikkeuksellista keinoa ennaltaehkäistäkseen alaikäisiin kohdistuvia seksuaalirikoksia. Poliisi oli pistänyt merkille alaikäisten tyttöjen ja aikuisten miesten hakeutumisen samoihin porukoihin ja  varoitti ilmiöstä koululaisten vanhempia Wilma-viestissä . Wilma on koulun ja kodin väliseen yhteydenpitoon tarkoitettu viestintäkanava.
 – Pari vuotta sitten ilmiö oli uusi ja poliisi kiinnitti siihen huomiota. Tällä hetkellä poliisi ei ole pistänyt merkille vastaavaa, Simo Hämäläinen sanoo.

Itä-Suomessa ulkomaalaisten osuus lapsiin kohdistuvissa seksuaalirikoksissa muuta maata pienempi – Poliisi: "Olemme onnistuneet kotouttamisessa"


Summary: Edes television propaganda ei ole vienyt vienyt venäläisten luottamusta suomalaiseen ruokaan, kirjoittaa Moskovan-kirjeenvaihtaja Marjo Näkki.

Ulkomailla kannattaa mennä aina sikäläiseen ruokakauppaa, sillä siitä saa käsityksen paikallisesta kulttuurista, niinhän se on.
 Moskovassa asuvana suomalaisena kaupan annin tutkiminen tuntuu välillä siltä, kuin olisi sattunut huvipuiston metkulaan ja tuijottaisi vääristävään peiliin.
 Tuote näyttää samalta, mutta maku on erilainen. Kyse ei ole väärennöksistä, vaan Valion tuotteista. Ne näyttävät kotimaan markettien oltermanneilta mutta maistuvat erilaiselta.
 Syynä on Venäjän vastaisku pakotteille, jotka länsimaat asettivat Venäjälle Krimin valtauksen jälkeen.
 Venäjä kielsi ulkomaisten elintarvikkeiden tuotteiden tuonnin ja vaati valmistajia siirtämään tuotantoaan Venäjälle.
 Niinpä maitopurkin kyljessä lukee nyt "Suomalaista laatua venäläisestä maidosta".
 Muuten hyvä yritys, mutta suomalaisen laadun takeena ovat silti venäläisellä ravinnolla ruokitut venäläiset kantturat. Maidon maku ei ole vastenmielinen, mutta taas, erilainen.
 Grigori Vorobjov
 Siksi oli erityisen ilahduttavaa  törmätä vieraalta näyttävään, mutta paljon lupaavaan pakkaukseen. "Aito suomalainen tuote", luki purnukan kyljessä.
 Etiketissä oli sinisiä marjoja ja teksti kisel.
 Ostin purkin, vaikka en ollut kovin toiveikas. Olin pettynyt pahasti vain paria päivää aiemmin, kun ostin kemikaliokaupasta silmämeikin poistoainetta – tunnetun yhdysvaltalaisen valmistajan merkkiä.
 Illalla kasvojani pestessä avasin pullon, ja kylpyhuoneeseen levisi ruusuveden tuoksu. Se tuntui vieraalta. Yhtä vieraalta kuin tuotteen kyvyttömyys poistaa päivän sotamaalausta kasvoiltani. Heitin purnukan roskiin.
 Sitten käsissäni oli  kisel-purkki.
 Vein aarteeni kotiin, avasin sen ja kaadoin tummansinertävää nestettä lasiin. Kohotin lasin korkeuksiin, skoolasin näkymättömille ja otin kulauksen.
 Yllätyksekseni sain kieleni päälle tutun maun. Kyllä, tämä oli sitä samaa tavaraa, jota Suomessa myydään mustikkakeittona ja jota olen holvannut kaurapuuroni päälle aamiaispöydässä.
 Marjo Näkki / Yle
 Venäläismarketin maitohylly  ja yllätysmustikkakeitto ovat osoituksia siitä, että suomalaisuus on yhä Venäjällä myyntivaltti. Sana Suomi kannattaa painaa tuotepakkauksen kylkeen mahdollisimman näkyvästi siniristilipulla varustettuna. Se on kuin venäläinen joutsenmerkki, tae laadusta.
 Venäläiset Moskovassa saakka luottavat suomalaisiin, vaikka valtionjohtoinen televisio syytää aika ajoin mitä väännellyintä kuvaa suomalaisten lahtaamien neuvostosotavankien joukkohaudoista Karjalassa tai venäläislasten kaappauksista suomalaiskaupunkien kaduilta.
 Suomalaisuuden tenhon voi kokea esimerkiksi hypätessään moskovalaiseen taksiin.
 – Mistä olette kotoisin, kuski kysyy. – Suomesta? Ooh, siellä on niin puhdasta!
 Suomen ja muiden Pohjoismaiden  maine on tässä kuussa saanut lisää kiillotusta, kun Venäjän ykköskanavalla alkoi pyöriä Pohjoismaihin keskittyvä matkailusarja.
 Sitä luotsaa pitkänlinjan televisiotoimittaja, oikea venäläisikoni  Vladimir Pozner .
 Pian esitetettävissä kolmessa Suomi-osassa Pozner ihastelee muun muassa kirjastolaitosta ja koulujärjestelmää. Pozner on mielipidevaikuttaja, jonka puheita ja ohjelmia seurataan.
 Ohjelma esitetään samalla kanavalla, joka ajoittain suoltaa Suomeakin soimaavaa uutisointia. Siksi on hyvä muistaa, että poliittinen propaganda on usein täysin ihmisten arkitodellisuudesta irrallaan.
 Pozner ihmettelee ohjelmassaan Suomen nousua elämänlaadultaan yhdeksi maailman kärkimaista ilman luonnonvaroja.
 – Maat, kuten Venäjä, jossa kukaan ei luota kehenkään tai mihinkään, toimivat huonommin,  Pozner pohti Helsingin Sanomien haastattelussa.
 Ainakin yksi moskovalainen istahtaakin televisionsa eteen mustikkakeittolasi kädessään ja tuntee taas pienen hetken ylpeyttä omasta alkuperästään.
 Ylen kirjeenvaihtajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa Stina Tuominen / Yle  Yhdysvallat:  Mitä yhteistä on kahvinpuruilla, vessanpöntöllä ja poliisilla? Yhdysvalloissa kaikkia niitä käytetään lääkejätteen hävittämiseen Kreikka:  Kreikassa teinit valtaavat kouluja parempien opetusolojen puolesta –Joskus syyksi riittävät kanttiinin mauttomat juustopiiraat tai kansalliskiihko Viro:  Olen yli kolmekymppinen lapseton nainen – eli Virossa suorastaan kummajainen Yhdysvallat:  Olen keskivertomuuttaja Yhdysvalloissa – kuorman siirto kahden mailin päähän läkähdytti minut Kiina:  Kiinassa pitää varoa, ettei vahingossa päädy toivomaan ystävänsä kuolemaa – älä anna kiinalaiselle lahjaksi kelloa, kukkia tai kenkiä Saksa:  Saksalaisetkin sinuttelevat joskus tuntemattomia, mutta millä logiikalla? Ulkomaalaiselle varmaa on vain kiusallisiin tilanteisiin päätyminen Argentiina:  Argentiinalaisille väkivaltaan varautuminen on osa arkea – mutta elämä muuttuu kurjaksi, jos jokainen vastaantulija alkaa näyttää ryöstäjältä

Moskovassa meikinpoistoaine ja juusto voivat aiheuttaa raskaan pettymyksen, mutta yhteen voi luottaa – nimittäin mustikkakeittoon


Summary: Oulun kaupunginjohtaja kertoo, että pääministeri on luvannut rahoitusta seksuaalirikosvyyhdistä selviämiseen.

Oulun kaupunki järjestää tänään sisäisen viranomaiskokouksen liittyen  Oulun seksuaalirikosepäilyihin . Kokouksessa linjataan tulevia tukitoimia, eli mitä valtiolta tarvitaan sekä pyydetään. Lisäksi tarkoituksena on pohtia, kuinka rahoitus saadaan toimivasti siirrettyä ennaltaehkäisyyn sekä käytännön työhön.
 – Haluaisin korostaa sitä, että kyse ei ole kriisikokouksesta, Laajala sanoo.
 Oulun kaupunginjohtaja  Päivi Laajala  kertoo, että tänään järjestettävässä kokouksessa pohditaan pääministeri  Juha Sipilän  pyynnöstä esimerkiksi sitä, millaisia uusia keinoja Oulun kaupunki voi toteuttaa ja järjestää.
 – Nyt haetaan uusia avauksia. Pääministeri sanoi, että olkaa rohkeita esityksissänne. Ideoimme erilaisia tapoja, miten voimme välittää tietoa, järjestää tilaisuuksia ja tapahtumia. Myös mediakoulutusta ja -kasvatusta pitää varmasti lisätä kouluissa, Laajala sanoo.
 Kaupunginjohtaja muistuttaa, että erilaisia toimenpiteitä on tehty koko ajan. Laajalan mukaan kaikki toimet eivät vain ole julkisia.
 – Nyt on kysymys siitä, että näiden tilanteiden jälkeen on havahduttu siihen, mitä on tapahtunut. Me tarvitsemme myös uusia vaikuttavampia keinoja.
 Laajalan mukaan tänään kokoustavan asiantuntijaryhmän tarkoituksena on saada kahden-kolmen viikon aikana esitys valmiiksi valtionvarainministeriölle.
 Hän uskoo, että hakemus käsitellään nopeasti.
 – Pääministeri lupasi, että rahoitus järjestyy. Uskon, kun päätös tulee, niin sen jälkeen toiminta käynnistyy mahdollisimman pian. Ehkä helmi-maaliskuussa, Laajala pohtii.
 Kerromme kohta lisää.
 Lue myös:
  "Tämä on kriisitilanne" – Järkyttynyt kaupunginjohtaja vaatii Oulun seksuaalirikosepäilyjen jälkihoitoon valtion tukea
 Pääministeri Sipilä Oulun uusista seksuaalirikosepäilyistä: Tämänkaltaista ei voi ymmärtää
 Ilmoitukset lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä lisääntyneet selvästi – Ulkomaalaistaustaiset epäiltynä viidenneksessä tapauksista

Seksuaalirikosvyyhdin varjostama Oulu miettii selviytymiskeinoja – viranomaiskokouksessa pohditaan, mitä valtiolta pyydetään


Summary: Poliisi tiedottaa niukasti henkirikoksen yksityiskohdista

Rovaniemellä on tapahtunut viime viikonloppuna henkirikos, jossa mies on todennäköisesti surmannut vaimonsa, ja sen jälkeen itsensä.
 Poliisi löysi kuolleet omakotitalosta lauantain ja sunnuntain välisenä yönä. Partio oli saanut osoitteeseen kotihälytyksen puolenyön aikaan.
 Asunnossa tehdyn paikkatutkinnan perusteella poliisi epäilee miehen surmanneen ensin vaimonsa ja sen jälkeen itsensä. Poliisin mukaan tapahtumaan ei epäillä liittyvän muita henkilöitä.
 Omakotitalossa ei ollut surmahetkellä paikalla muita ihmisiä. Poliisi ei kerro tapauksesta tässä vaiheessa enempää.

Henkirikos Rovaniemellä: Poliisi epäilee miehen surmanneen vaimonsa ja sen jälkeen itsensä


Summary: Vasemmistopuolue ei ole halukas äänestämään pääministeriksi Stefan Löfveniä.

Ruotsinvaltiopäivien puhemies  Andreas Norlén  tapasi tänään kaikkien puolueiden johtajat.
 Keskustapuolue ja liberaalit ovat ilmoittaneet tukevansa pääministeriksi keskiviikon äänestyksessä sosiaalidemokraattien  Stefan Löfveniä .
 Hänen johtamaansa hallitukseen tulisi myös ympäristöpuolue. Löfvenin valinta ei kuitenkaan onnistu, jos vasemmistopuolue vastustaa nimitystä.
 Vasemmistopuolueen ei tarvitse keskiviikon äänestyksessä aktiivisesti tukea Löfveniä, vaan pelkkä tyhjän äänestäminen riittäisi valintaan.
 Puolue on ollut tyytymätön uuden hallituksen ohjelmapaperiin, joka on sen mukaan aivan liian oikeistolainen. Keskustapuolueen puheenjohtaja  Annie Lööf  sanoi lisäksi viikonvaiheessa hallitussovun takaavan, ettei sen paremmin ruotsidemokraatit kuin vasemmistopuoluekaan saa vaikutusvaltaa Ruotsin politiikkaan.
 Tämä ei lisänne puolueen haluja tukea hallitusta edes passiivisesti.
 Vasemmistopuolueen Malmön paikallisosasto kertoo jo omalla kotisivullaan kannakseen, että puoleen kansanedustajien pitäisi äänestää Löfveniä vastaan.
 Keskiviikon äänestys pääministeristä on järjestyksessään kolmas. Jos neljäskin yritys valita pääministeri epäonnistuu, edessä ovat automaattisesti uudet vaalit.

Jälleen epäonninen yritys muodostaa hallitus Ruotsiin?


Kerromme pian lisää.

Poliisi epäilee Brother Christmasia kolmesta rahankeräysrikoksesta ja törkeästä kirjanpitorikoksesta


Summary: Poliisille tuli viime vuonna seksuaalirikosilmoituksia lähes 4 000.

Poliisille tehdyt ilmoitukset lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä kasvoivat viime vuonna selvästi. Vuonna 2018 tehtiin 1 400 ilmoitusta lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä, selviää Ylen pyytämästä Poliisihallituksen ennakkotilastosta. Kyseessä on poliisin vuosittain keräämät tiedot heille tulleista ilmoituksia.
 Vuonna 2017 vastaavia ilmoituksia tehtiin poliisille 1 188. Ilmoitusten määrä kasvoi edellisvuoteen verrattuna siis lähes 18 prosenttia.
 Poliisin tilastoissa lapsen seksuaalisen hyväksikäytön alle on listattu ilmoitukset seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja sen yrityksistä, törkeistä hyväksikäytöistä ja sen yrittämisestä, lapseen kohdistuvasta haureudesta ja törkeästä sellaisesta.
 Eniten kasvoivat ilmoitukset törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Kaikkiaan ilmoituksia kirjattiin viime vuonna 394. Määrä kasvoi edellisvuoteen verrattuna 35 prosenttia.
 Poliisitarkastaja  Pekka Heikkisen  mukaan seksuaalirikoksiin liittyy paljon piilorikollisuutta.
 – Tietysti jokainen tapaus on liikaa, sanoo Heikkinen.
 Kaikkiaan seksuaalirikosilmoituksia kirjattiin poliisin tietokantaan viime vuonna 3 826 kappaletta. Edellisvuoteen verrattuna ilmoituksia oli lähes 500 enemmän. 4 000
 Irak, Afganistan ja Viro nousevat tilastoissa esiin
 Poliisitarkastaja Pekka Heikkisen mukaan ulkomaalaisten osuus kaikista tietoon tulleista seksuaalirikoksista oli viime vuonna 25,3 prosenttia ja lasten seksuaalisissa hyväksikäyttötapauksissa 19,2 prosenttia.
 Hänen mukaansa seksuaalirikoksista epäiltyjen listalla ulkomaalaistaustaiset henkilöt ovat tilastoissa yliedustettuina ja tiettyjen maiden edustajat ovat määrällisesti eniten esillä.
 – Irak, Afganistan ja Viro erottuvat kansalaisuuksista, sanoo Heikkinen.
 Tilastointi ei hänen mukaansa ole aivan yksinkertaista, koska kansalaisuudet saattavat vaihtua ja epäillyt tekijät voivat ulkomaalaistaustasta huolimatta olla Suomen kansalaisia. Irakilaisia, afganistanilaisia ja virolaisia on huomattavan paljon ulkomaalaistaustaisesta väestöstä, hän muistuttaa.
 Poliisille ilmoitettiin viime vuonna 1 384 raiskauksesta tai pakottamisesta sukupuoliyhteyteen. Määrät ovat olleet tasaisessa kasvussa vuodesta 2015, jolloin ilmoituksia oli noin tuhat.
 Seksuaalisesta ahdistelusta ilmoitettiin viime vuonna noin 500 kertaa. Ahdisteluilmoituksia tuli lähes 27 prosenttia aiempaa enemmän.
 Lue myös:
 Poliisi sai tiedon Helsingin epäillyistä lapseen kohdistuneista seksuaalirikoksista hätäkeskuksen kautta
 Seksuaalirikoksia ilmoitettiin merkittävästi enemmän alkuvuonna – Poliisi: Julkinen keskustelu ja #metoo vaikuttavat

Ilmoitukset lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä lisääntyneet selvästi – Ulkomaalaistaustaiset epäiltynä viidenneksessä tapauksista


Summary: Tasavallan presidentti tapasi Kiinan päämiehen Xi Jinpingin Sibeliuksen soidessa. Videolla näkyvät vierailun alkuseremoniat.

Pitkät punaiset matot risteilivät noin puolikkaan jalkapallokentän kokoisen salin marmorilattioilla, kun Kiina toivotti presidentti  Sauli Niinistön  tervetulleeksi.
 Seremoniat olivat isäntämaalle tyypilliseen tapaan mahtipontiset, ja vastaanottajana oli kommunistisen puolueen pääsihteeri, presidentti  Xi Jinping .
 Sotilasorkesteri soitti Suomen ja Kiinan kansallislaulut, minkä jälkeen presidentit tarkastivat kunniakomppanian. Paikalle oli tuotu myös suuri joukko lapsia, jotka heiluttelivat Suomen ja Kiinan lippuja presidenteille orkesterin soittaessa  Sibeliuksen   Kareliaa .
 Tervetuliaismuodollisuuksien jälkeen media pääsi seuraamaan presidenttien tapaamisen ensimmäisiä minuutteja, jolloin päämiehet vaihtoivat korulausemaisia kohteliaisuuksia.
 "Suomi arvostaa suuresti tätä ystävyyttä"
 Alkuun  Xi Jinping  toivotti Niinistölle hyvää uutta vuotta ja mainitsi, että Niinistö on ensimmäinen eurooppalainen valtiojohtaja, joka vierailee tänä vuonna Kiinassa.
 – Uskon, että vahva Kiinan ja Suomen välinen suhde hyödyttää kumpaakin puolta, Xi sanoi.
 Presidentti Niinistö vastasi uudenvuodentoivotuksiin ja korosti niin ikään yhteistyön tärkeyttä ja arvioi sen syvenevän entisestään.
 – Haluan kertoa, että arvostan ja Suomi arvostaa suuresti tätä ystävyyttä ja yhteistyötä ja olemme valmiit sitä jatkamaan edelleen syventäen, Niinistö sanoi.
 Nähtäväksi jää, mitä yhteistyön syventäminen käytännössä tarkoittaa. Niinistön vierailun aikana  aiotaan avata ainakin maiden välinen talviurheiluvuosi , jonka tarkoitus on tiivistää yhteistyötä talviurheilun alalla.
 Yritysmaailman ja kaupan edustajia mukana
 Aamulla Niinistö avasi ilmastoseminaarin. Presidentti tapaa Xin lisäksi pääministeri  Li Keqiangin  ja Kiinan kansankongressin puhemiehen  Li Zhanshun .
 Paikalla ovat myös muun muassa ulkomaankauppa- ja kehitysministeri  Anne-Mari Virolainen  (kok.) sekä eurooppa-, kulttuuri- ja urheiluministeri  Sampo Terho  (sin.).
 Kaikkiaan mukana oleviin valtuuskuntiin kuuluu lähes 100 suomalaista.
 Business Finlandista kerrotaan, että valtiovierailun aikana on tarkoitus solmia useita uusia yhteistyösopimuksia.
 Teksti: Heta Hassinen / STT, Peking
 Lisää aiheesta:
 Ottaako Niinistö Kiinassa esiin koulutusleireille suljetut miljoona uiguuria? Jos presidentti avaa suunsa, Suomesta voi tulla uusi Ruotsi

Presidentit Niinistö ja Xi kättelivät: "Vahva Kiinan ja Suomen suhde hyödyttää kumpaakin"


Summary: Verenvuototautiin johtava virus leviää herkästi, mutta siihen on rokote. Virus ei tartu ihmisiin.

Pohjanmaalla on todettu lemmikkikanissa vaarallinen verenvuototauti RDH. Kani oli toimitettu Ruokavirastoon tutkittavaksi. RDH eli Rabbit Hemorragic Disease on kalikiviruksen aiheittama herkästi leviävä kaniinien sairaus, joka johtaa usein kuolemaan.
 Suomessa on saatavilla RDH:ta vastaan rokote, jonka käyttämistä suositellaan. Virus ei tartu ihmisiin tai muihin lemmikkieläimiin.
 Sama virustyyppi todettiin Suomessa ensimmäisen kerran keväällä 2016, jolloin se aiheutti pääkaupunkiseudulla villikaniineissa huomattavaa kuolleisuutta. Tauti todettiin tuolloin myös yhdellä helsinkiläisellä lemmikkikaniinilla. Vuonna 2017 todettiin yksi lemmikkikaniinitapaus Oulussa, mutta viime vuoden aikana tautitapauksia ei todettu lainkaan.

Lemmikkikanissa todettu tappava virus Pohjanmaalla