Summary: Koiria kaupataan netin myyntipalstoilla ja tuodaan laittomasti Suomeen. Hinta on halpa, mutta menetettävää paljon.

Laittoman koirabisneksen määrää on vaikea arvioida, sillä viranomaisten tietoon niistä tulee vain jäävuoren huippu. Kiinnijääneiden määrät liikkuvat sadoissa, bisneksestä saatavat rahat miljoonissa.
 Helsingin satamassa toukokuun alussa järjestetyssä valvonnassa tarkastettiin 36 koiraa, joista noin puolet jäi viranomaisten haaviin puutteellisten maahantuloedellytysten vuoksi. Se antaa suuntaviivoja ongelman laajuudesta.
 – Tämä vuoden valvontatulos oli hyvin realistinen. Määriä ei ole tutkittu, mutta Euroopan tasolla puhutaan, että laiton koirakuljetuskauppa tulee taloudellisesti kolmannella sijalla aseiden ja huumeiden salakuljetuksen jälkeen. Eli kyllä siinä aika isoista summista puhutaan, Etelä-Suomen aluehallintoviraston läänineläinlääkäri  Sari Haikka  kuvailee.
 Läänineläinkääkäri toivoo, että rotukoirista haaveilevat hankkisivat koiransa Suomesta. Tämä kaksikko asuu kasvattajan luona Imatralla.
 Suomeen tuodaan laittomasti paljon pieniä sekairotuisia koiria, sillä niistä ei juuri ole kotimaista tarjontaa. Valvonnassa on viime aikoina jäänyt kiinni esimerkiksi chihuahua-, bullterrieri- ja bulldogg-tyyppisiä rotukoiria, jotka vaikuttavat olevat suosiossa.
 Motiivi tuoda koiria laittomasti rajan yli on selvä. Rotukoiran hinta liikkuu tuhansissa euroissa, laittoman koiran saa noin 500 eurolla.
 – Toisaalta myös laittomista rotukoirista pyydetään isoja summia. Viime viikolla Puolasta laittomasti tuotu kääpiöbullterrieri jouduttiin lopettamaan vakavien neurologisten oireiden vuoksi, eikä koiraa oltu rokotettu rabiesta vastaan. Koiran omistaja oli maksanut koirasta yli 2000 euroa, Haikka kertoo esimerkin.
 Puolasta tuodun koiran kohdalla rabiesta ei lopulta löydetty. Tässä tapauksessa vältyttiin myös ihmisten kalliilta altistuksen jälkeiseltä estohoidolta. Jos se olisi jouduttu aloittamaan, olisi kustannus ollu 2100 euroa per henkilä. Maksun olisi pulittanut henkilön asuinkunta.
 Taudit voivat tarttua ihmiseen
 Laittoman maahantuonnin valvonnan tärkein tavoite on estää ihmisille vaarallisten tautien leviäminen Suomessa. Yksi todellinen uhka on rabies eli raivotauti. Se johtaa oireiden alkamisen jälkeen aina kuolemaan.
 Suomi on ollut virallisesti raivotautivapaa maa vuodesta 1991 lähtien. Tautia ehkäistään rokottamalla luonnonvaraisia eläimiä syöttirokotteilla kaakkoisrajalla läheisyydessä ja tuontieläimiltä vaaditaan rabiesrokotus. Laittomia koiria taas tuodaan usein maista, joissa rabiesta esiintyy, esimerkiksi Venäjältä, Romaniasta, Valko-Venäjältä ja Puolasta.
 Viipurin katukoirat yhdistyksen haukut odottavat rajaeläinlääkärin tarkastusta Vaalimaalla. Näillä koirilla ovat kaikki asiakirjat ja rokotteet moitteettomassa kunnossa.
 Helsingin tehovalvonnan yhteydessä neljä koiraa jouduttiin lopettamaan. Niistä kolme oli alle kahdeksanviikkoisia. Lain mukaan alle kahdeksanviikkoisia koiria ei saa kuljettaa ilman emoa. Koiria ei oltu sirutettu, eikä niillä ollut passia tai rabiesvakuutusta. Varsinaisen rabiesrokotuksen koira voi saada vasta 12-viikkoisena. Lisäksi pennuilta puuttui virallinen Traces-todistus.
 Neljäs lopetettu koira löytyi autosta tavaroiden keskeltä, eivätkä senkään maahantuloedellytykset täyttyneet. Myös kuljettajalta vaaditaan muun muassa rekisteröintiä eläintentuojaksi ja eläintenkuljetuslupa.
 Ei riittävää harkintaa
 Haikka kertoo, että moni koirasta haaveileva ei ymmärrä, miten paljon asiaan pitäisi perehtyä. Koiran ottamista kyllä harkitaan pitkään ja punnitaan omaan elämään liittyvien asioiden valossa huolellisesti. Ulkomailta tuodun koiran kohdalla monen muunkin asian pitäisi kuitenkin täyttyä.
 Kasvattajalta pitäisi aina saada mahdollisimman paljon tietoa. Koirasta pitää voida pyytää kopioita tuontiasiakirjoista ja terveystodistuksesta, sekä kuvia pennusta. Koira pitää olla Traces-järjestelmässä, joka tarkoittaa sitä, että eläinlääkäri on lähtömaassa tarkastanut koiran ja antanut sillä järjestelmään virallisen terveystodistuksen. Pennulla pitää olla siru. Ilman sirua väitetyt rokotteet, passit ja muut paperit ovat käytännössä arvottomia, sillä niiden antamista ei voida yhdistää vedenpitävästi kyseiseen koiraan. Asiakirjojen aitoudesta voi epäilyttävissä tapauksissa varmistua vielä valvontaeläinlääkäriltä.
 – Ostaja pystyy varmistumaan laillisuudesta, kun Traces-järjestelmä on olemassa. Mutta se vaatii viitseliäisyytä ja paneutumista, Haikka sanoo.
 On tärkeää, että pentuja teetetään terveillä yksilöillä, jotta perinnöllisiä sairauksia voidaan vastustaa. Ranskanbulldog-rotu liittyy tulevaisuudessa ohjelmaan, jonka avulla kamppailaan vikoja ja sairauksia vastaan.
 Netin myyntipalstoilta ostettu koira voi olla peräisin surkeista oloista pentutehtaasta.
 Haikan mukaan myyjät ovat häikäilemättömiä ja käyttävät myynnin yhteydessä esimerkiksi haamuemoja, jotka eivät välttämättä ole edes narttuja. Hän kannustaakin jokaista koiranostajaa käymään itse paikan päällä kasvattajan luona, vähintään kahdesti. Silloin voi saada vahvistusta sille, että pennut saavat kasvaa niitä oikeasti imettävän emonsa kanssa riittävän pitkään.
 – Pentutehtaasta hankittu pentu voi tulevaisuudessa maksaa moninkertaisen summan vastuullisesti hankittuun koiraan verrattuna, Haikka muistuttaa.
 Pimeän koiran hankkiessaan tukee myös harmaata taloutta.
 Halvassa koirassa on jotain hämärää
 Suomessa rotukoira on kallis. Kennel Batbeanasia pyörittävä  Karita Maksimainen  on kasvattanut ranskanbulldogeja noin kahdeksan vuotta ja hänen mukaansa ranskanbulldog-pennun hinta liikkuu noin 1500-2000 euron välillä.
 Hinnalla katetaan pentujen tuottamisesta syntyviä kuluja. Ennen kuin pentuetta edes harkitaan, tulevat vanhemmat käytetään terveystutkimuksissa ja näyttelyissä. Näyttelytulokset kertovat, että koira on myös vieraiden ihmisten käsiteltävissä ja vastaa rotunsa kuvausta.
 Sitten tulevat tiineystarkastukset ja mahdollinen keisarinleikkaus. Pennut sirutetaan ja myös niille tehdään terveystarkastus. Kun pentu luovutetaan, sen mukaan lähtee pentupaketti, johon kuuluu esimerkiksi pennulle tarpeellisia tavaroita. Luotettava kasvattaja ei myöskään anna koiraa ensimmäisen innokkaan matkaan.
 Karita Maksimaisen kodissa asuu tällä hetkellä kaksi ranskanbulldogia ja Emma-bokseri. Kare Lehtonen/Yle
 – Kenellekään en lupaa koiraa sähköpostin perusteella. Pitää nähdä sen verran vaivaa, että tutustuu minuun ja koiriin eikä vain hae pentua ja häviä, Maksimainen kertoo.
 Pennut voi luovuttaa seitsemän viikon ikäisinä, mutta Maksimainen pitää ne kahdeksanviikkoiseksi asti. Ja jos sopivaa perhettä ei löydy, pentu saa kasvaa hänen luonaan pidempään.
 Kun pentu on luovutettu, yhteydenpito kasvattajaan jatkuu. Hyvä kasvattaja on perheen tukena alussa, ja kuulumisia vaihdetaan myös jatkossa. Siihen on myös koiran uuden omistajan sitouduttava.
 Suomeen usein Viron kautta
 Koiria tuodaan Suomeen usein Virosta tai Viron kautta. Viron kautta erityisesti siksi, että sisämarkkina-alueella toimintaa valvotaan vain satunnaisesti. Venäjän kautta tuotavat kaupalliset koirat taas kulkevat Vaalimaan rajanylityspaikan kautta, jossa kaikki eläimet tarkastetaan. Sen vuoksi laiton tuonti tulee useimmiten Viron suunnalta.
 Jonkin verran laittomia ja myyntiin tarkoitettuja koiria naamioidaan myös lemmikeiksi, jolloin ne saattavat Venäjän rajalla jäädä tullin haaviin.
 Paljon koiria tuovat myös rescue-yhdistykset. Vaikka yhdistysten toiminta Suomessa täyttävät tarvittavat kriteerit, ei niidenkään tuonti ole ongelmatonta.
 – Riskitöntä tapaa tuoda katukoiraa ei ole olemassa, kun tuodaan rabiesriskialueelta. Jatkuvasti tulee vastaan muun muassa sitä, että koirilla ei ole rabiesvasta-aineita, vaikka papereissa kerrotaan rokotuksien olevan kunnossa, Haikka sanoo.
 Suomessa toimivat katukoirayhdistykset toimivat vastuullisesti, mutta eläinlääkäreillä on silti huolia lähtömaiden toimista.
 Syy on usein lähtömaiden huono taloustilanne, jonka vuoksi rokotusten sijaan tarrat ja leima laitetaan ilman rokotusta. Ja vaikka rokotus laitettaisiin asianmukaisesti, on silti oleassa mahdollisuus, että koira on saanut aiemmin tartunnan tai rokotus ei ole ehtinyt muodostaa riittävää suojaa. Immuunipuutteinen koira ei myöskään reagoi rokotukseen halutulla tavalla, Haikka kertoo.
 – Kun puhutaan niin vakavasta taudista, joka johtaa kuolemaan, asioita on harkittava tarkkaan. Siksi olen sanonut, että katukoiria ei kannattaisi tuoda Suomeen. Esimerkiksi Norja on kieltänyt Romaniasta koirien tuonnin kokonaan.
 – Katukoirissa on myös monia muita ihmisille terveysriskejä aiheuttavia tauteja ja loisia, lakisääteisesti vastustettavien tautien lisäksi, Haikka sanoo.
 Kysy rotuyhdistykseltä, älä Torista
 Suomessakin rotukoiria kaupitellaan epäilyttävissä yhteyksissä esimerkiksi netin myyntipalstoilla. Maksimainen sanoo, ettei hänen tarvitse markkinoida koiriaan lainkaan. Suoraa kysyntää on tarpeeksi muutenkin.
 – Koiraa harkitsevan on viisaampi kääntyä rotuyhdistuksen puoleen kuin Tori.fi:hin. Sieltä saa tietoa kasvattajista, joihin voi olla suoraan yhteydessä.
 Suomessa kasvattajien pitää käydä Kennelliiton kasvattajakurssi. Suomessa koiria kasvatetaan usein perheoloissa, jolloin ne tottuvat ihmisiin ja käsittelyyn. Ulkomailta hämäristä oloista tuotu koira ei välttämättä saa vastaavia kokemuksia.
 – Pentu kehittyy ja sosiaalistuu alle kahdeksanviikkoisena. Jos sitä ei käsitellä, tulee isompana käytösongelmia ja arkuutta, Maksimainen kertoo.
 Ranskanbulldogit ovat tulevaisuudessa osa ohjelmaa, jolla pyritään vähentämään perinnöllisten vikojen ja sairauksien vastustamisohjelmaa.
 Jos jostain rodusta toivoo lisätietoa, kannattaa sitä pyytää suoraan kasvattajalta. Vastuullinen kasvattaja tapaa kiinnostuneet vaikka kasvotusten, vaikkei ostaminen olisikaan vielä ajankohtaista. Kare Lehtonen/Yle

Laiton koirabisnes rehottaa Suomessa – näin sairaat ja paperittomat pennut pääsevät maahan ja vaihtavat omistajaa


Keskustan Suomenmaa-lehden yt-neuvottelut ovat päättyneet.  Lehti  vähentää 8,6 henkilötyövuotta ja muuttuu elokuussa viikkolehdestä kuukausilehdeksi.
 Päätoimittaja  Juha Määtän  mukaan tehdyt päätökset ovat raskaita mutta välttämättömiä yhtiön taloudellisen tilanteen turvaamiseksi.
 – Neuvottelujen seurauksena jouduimme päättämään monen osaavan työntekijän työsuhteen, mutta tässä tilanteessa meillä ei ollut muuta vaihtoehtoa kuin sopeuttaa toiminta taloudellisesti kestävälle pohjalle, Määttä pahoitteli lehdessä.
 Suomenmaan yt-neuvottelut ovat seurausta keskustan vaalitappiosta. Lehden puolueelta saama vuosittainen viestintätuki puolittui toukokuun alusta yhteen miljoonaan.
 Suomenmaasta irtisanottiin neljä ihmistä, neljän määräaikaisen työntekijän työsuhde päättyi, yhden ihmisen työsuhde määräaikaistettiin ja yksi ihminen irtisanoutui. Lehden palvelukseen jää vähennysten jälkeen 13 ihmistä.
 Säästöjä haettiin myös ulkoistuksista, it-järjestelmistä ja toimitilaratkaisuista.
 Määtän mukaan lehden toimintatavat säilyvät ennallaan. Suomenmaa tekee edelleen vaikuttavaa poliittista ja näkemyksellistä sisältöä verkkoon ja printtiin, Määttä vakuuttaa.
 Lue myös:
 Rökäletappio eduskuntavaaleissa leikkaa keskustan puoluetukea miljoonilla – Puoluesihteeri: "Totta kai se on ikävä tunne"

Keskustan puoluelehti Suomenmaa vähentää väkeä ja muuttuu kuukausilehdeksi


Summary: Vihreiden entinen puheenjohtaja Ville Niinistö kuitenkin arvelee, että jokin metsäteollisuuden hankkeista voi toteutua.

Neljä vuotta sitten vihreiden silloinen puheenjohtaja  Ville Niinistö  kannatti  Äänekosken biotuotetehtaan nopeutettua lupamenettelyä  ja rauhoitteli huolestuneita kalastajia.
 Tänä keväänä Metsä Groupin Kemiin suunnittelemasta biotuotetehtaasta annetuissa lausunnoissa on  korostunut huoli ympäristöstä .
 Niinistön mukaan tilanne on muuttunut, koska puun käyttö on lisääntynyt.
 – Sellutehtaat ovat mittaluokaltaan isoja. Metsiä hakataan niin paljon, että metsäluonnon ja ilmastonsuojelun kannalta aletaan olla kipurajoilla. Tämä on nyt ongelma, ei sinällään se, etteikö tehdas pyri toimimaan tehdaspaikkakunnalla ympäristöystävällisesti, Niinistö sanoo.
 Huolena hiilinielu ja luonnon monimuotoisuus
 Vihreiden huoli tiivistyy hiilinielun pienenemiseen ja luonnon monimuotoisuuden katoamiseen.
 – Millä tavalla muutokset paikallisten ihmisten ympäristöön, ilmastoon ja luontoon kompensoidaan? Nyt on ensimmäinen todellinen paikka näyttää, kuinka paljon ympäristöarvot painavat puolueiden toiminnassa, sanoo lappilainen  Riikka Karppinen .
 Sellun lisäksi Kemin tehdas tuottaisi uusiutuvalla energialla lähes kaksi prosenttia Suomen sähkönkulutuksesta, kerrotaan  Talouselämän artikkelissa . Ympäristölle myönteistä on myös, jos sellulla korvataan muovia ja puuvillaa.
 – On tietysti positiivista, jos lopputuote vähentää ympäristökuormitusta muilta sektoreilta. Mutta se ei poista kysymystä siitä, millä tavalla metsien käyttö saataisiin pidettyä kestävällä tasolla, Karppinen kommentoi.
 Karppinen ei kuitenkaan tyrmää Kemin hanketta.
 – Suoraan en sitä tyrmää. On ilmoitettu, että se toisi 1 500 uutta työpaikkaa Lappiin ja työhän on positiivinen asia, hän sanoo.
 Kompromissi voi ehkä löytyä
 Niinistö korostaa, että metsä on muutakin kuin raaka-ainetta teollisuudelle.
 – Metsät ovat paikkoja luonnolle ja eri lajeille. Metsässä viettävät aikaa ihmiset, jotka eräilevät ja patikoivat. Luontomatkailu ja porotalous hyötyvät metsistä. Metsästäjät haluavat metsästää, hän listaa.
 Niinistön mielestä voisi kuitenkin olla mahdollista sovittaa metsäteollisuutta ja luonnonsuojelua yhteen.
 – Avohakkuista on pääosin luovuttava ja siirryttävä jatkuvaan kasvatukseen sekä pidennettävä hakkuukiertoa. Lisäksi se edellyttäisi mittavaa metsitysohjelmaa, soiden ennallistamista ja hiilen sidontaa maataloudessa, hän sanoo.
 Osa teollisuuden hankkeista voi toteutua
 Viime aikoina on puhuttu paljon siitä, salliiko Euroopan unioni Suomen lisähakkuut.
 – En usko, että lyhyellä aikavälillä EU:n hiilinielurajoitteet muodostuvat kovinkaan tiukoiksi tai kalliiksi sillä tavalla, että joutuisimme merkittävästi maksamaan meidän puun käytöstämme, Niinistö arvelee.
 Suomessa suunnitellaan useita puun käyttöä lisääviä hankkeita. Lapissakin kaavaillaan Metsä Groupin tehtaan lisäksi sellutehdasta Kemijärvelle ja biodieseltehdasta Kemiin.
 Niinistön mielestä seuraavan hallituksen ja päättäjien on käytävä positiivista keskustelua metsäteollisuuden kanssa.
 – Jos metsäteollisuus on valmis lisäämään ympäristön ja ilmaston kannalta vastuullisia päätöksiä, niin kyllä varmaan jotkin heidän hankkeistaan menevät eteenpäin. Mutta luulen, että teollisuuden sisällä on kilpajuoksua siitä, mikä näistä hankkeista on realistisin, hän pohtii.
 Joka tapauksessa Kemin tehdas tarvitsee toteutuakseen myös poliittisia päätöksiä. Puuta pitäisi hakata valtion mailta, teitä ja rataverkkoa parantaa sekä Kemin sataman väylä syventää. Äänekosken tapauksessa valtion panostus oli 180 miljoonaa euroa.
 Lisää aiheesta:
 Vihreät: Valmiina hallitukseen – kynnyskysymyksiä ovat ilmastopolitiikka sekä ihmisoikeudet
 Analyysi: Metsä Group pani muille sellunkeittäjille luun kurkkuun – Kemiin nouseva uusi jättitehdas vie puut toisten käsistä
 Nyt se ratkesi – Metsä Group rakentaa Kemiin 1,5 miljardin euron biotuotetehtaan

Vihreiden puheissa iso muutos: Äänekosken tehdas sai tuen – Kemin vastaava hanke herätti ympäristöhuolen


Summary: Korkeita taajuksia käyttävä 5G-signaali vaimenee nopeasti. Ilman kuituverkkoja supernopeat yhteydet voi jäädä haaveeksi.

Viidennen sukupolven langaton tiedonsiirto tekee netistä nykyiseen verrattuna ylivoimaisen tehomyllyn. Suurimmassa osassa Suomea ilo uudesta tekniikasta voi kuitenkin olla rajallinen, sillä todella nopeat datayhteydet saavuttaakseen 5G vaatii tukiasemia liki tuhkatiheään.
 Mainoksissa uuden sukupolven mobiili-internetverkolle luvataan, että nopeudet jopa kymmenkertaistuvat nykyisestä. Kehittäjien visioissa laitteet pystyvät kommunikoimaan keskenään: Autot tietävät toistensa sijainnin, jääkaappi tilaa itse ruoat ja niin edelleen.
 Oulun yliopistossa 5G-testiverkkoprojektia vetävä ohjelmajohtaja  Olli Liinamaa  kertoo, että esineiden internetille eli IoT:lle odotetaan sovelluksia myös teollisuuden puolella.
 – Esimerkiksi tehtaiden sisällä voidaan laittaa erilaiset laitteet keskustelemaan keskenään ilmateitse, jos ne eivät ole kovin kaukana toisistaan, Liinamaa sanoo.
 Sitä mainoksissa ei kerrota, että 5G:ssä käytettävän korkeataajuuksisen signaalin millimetriaallot vaimenevat fysiikan lakien mukaan nopeasti, jopa muutaman kymmenen metrin matkalla. Nykyisessä 4G-tekniikassa signaalin aallonpituus on esimerkiksi reilu 10 senttiä, 5G-signaalissa aallonpituus on vain millimetrejä.
 Nopeimpia verkkoja ei vielä rakenneta
 Ensimmäiset 5G-yhteydet rakennetaan vain hieman nykyisiä korkeammille taajuuksille, mikä tuo jopa paremman kattavuuden. Liinamaa myöntää kuitenkin, että jos halutaan nostaa datasiirtokapasiteettia, pitää siirtyä myös korkeampiin taajuuksiin. Parhaisiin datanopeuksiin pyrkiviä 26–30Ghz:n verkkoja ei Suomessa vielä olla avattu, muistuttaa Liinamaa.
 – Se aika tulee vasta myöhemmin ja sellaisia taajuuslisenssejä ei Suomessa ole myönnetty kaupallisille toimijoille.
 Entistä selvästi nopeampiin datayhteyksiin siirtyminen tarkoittaa sitä, että tukiasemia on oltava riittävän tiheässä. Kaupungeissa tästä ei muodostu suurta ongelmaa, mutta suurin osa Suomesta on niin harvaan asuttua, että tukiasemia pitäisi olla yhtä tiheässä kuin tien varrella katuvaloja tai sähkötolppia.
 – Mitä isompi taajuus, sen lyhyempi matka ja sitä enemmän siihen saadaan dataa. Eli lyhyillä etäisyyksillä saadaan paljon dataa ja pitemmillä etäisyyksillä vähemmän dataa. Molempia ei saada, tiivistää torniolainen valokuiturakentaja  Jarmo Ruohola  ongelman.
 Kuidun merkitys kasvaa 5G-aikakaudella
 Diplomi-insinöörin koulutuksen saanut Ruohola on ollut rakennuttamassa kuituverkkoa useille Meri-Lapin kylille. Asutuskeskuksissa ja pääväylien varsilla 5G-mobiiliverkko tulee olemaan monipuolinen, tehokas ja viiveetön. Laajoilla alueilla joudutaan tyytymään alhaisempiin nopeuksiin, uskoo Ruohola.
 – Siellä nopeudet ovat samaa luokkaa kuin 4G:llä on tällä hetkellä.
 Haja-asutusalueella yksi ratkaisu on kuituyhteyksien lisääminen. Kuidussa millimetriaallot kulkevat vaimentumatta, joten signaali voidaan tuoda 5G-tukiasemalle pitkänkin matkan takaa.
 – Nopea mobiili saadaan kuidun avulla haja-asutusalueillekin. Se mahdollistaa vaikkapa nopeita yhteyksiä hyödyntävien yritysten toiminnan syrjäisilläkin alueilla, Liinamaa sanoo.
 Myös tiheästi asutut kaupungit tarvitsevat kuitua saavuttaakseen nopean mobiilin. Toisaalta syrjäinenkin kylä, jolla on kuitu, pysyy kehityksen vauhdissa mukana.
 – Jos halutaan sitä langatonta kattavuutta, niin se vaatii sen kuidun sinne taustalle. Voi olla hyvinkin lähitulevaisuutta jo, että jokaisella on kotona oma 5G-tukiasema, josta saat 5G-kattavuuden ja huippunopeat yhteydet. Mutta se vaatii, että tukiasemalle tuodaan kuitu, Ruohola sanoo.
 Vuoden 2018 lopussa lähes 60 prosenttiin suomalaisista kotitalouksista oli saatavilla 100 megan tai nopeampi kiinteän verkon laajakaistayhteys. Valokuituliittymien saatavuus paranee koko ajan, kun verkkoja rakennetaan eri puolilla maata. Suomi on laaja maa ja aivan heti ei kuitu joka paikkaan ehdi – tuskin koskaan.
 Mobiilin kehitys askarruttaa yrittäjää
 Valokuituyhteyksiä rakennetaan isoimmissa taajaan asutuilla alueilla kaupallisesti ja harvempaan asutuilla alueilla tuetusti. Esimerkiksi Lapissa Keminmaan kuntakeskus jää tukien ulkopuolelle.
 – Keminmaan kuntakeskus ei pääse tuen piiriin, koska tämä alue on liian lähellä, vajaan kymmenen kilometrin päässä Kemin kaupunkia, kertoo kunnan elinkeino- ja hankekoordinaattori  Seppo Selmgren .
 Nopeille nettiyhteyksille olisi kuitenkin tarvetta vaikkapa Kallin Hiihtokeskuksessa Keminmaassa: hyvää nettiä tarvitsevat hissitoiminta, lippujärjestelmä ja valvontakamerat. Nykyinen yhteys mobiilitukiaseman kautta on kohtalainen, mutta kehitys askarruttaa yrittäjä  Ilkka Yli-Öyrää . Tukiasema on niin kaukana, että nopeaa 5G-yhteyttä ei sieltä asti saa.
 – Toiminnan pyörittämiseen tarvitaan toimivat yhteydet, mutta erityisesti asiakkaat haluavat hyvän yhteyden, Yli-Öyrä sanoo.
 Nopeat 5G-verkot vasta tulossa 5G-verkkojen luvataan nostavan mobiilidatan siirtokapasiteettia jopa kymmenkertaiseksi Ensimmäiset uuden sukupolven verkot ovat vain vähän nopeampia kuin nykyiset, sillä ne käyttävät vain vähän korkeampia taajuuksia Huippunopeat, tulevaisuuden 5G-verkot käyttävät korkeita taajuuksia, joissa dataa siirtyy paljon, mutta jotka eivät kanna kovin kauas
 Mobiiliverkossa samanaikainen käyttö aiheuttaa ongelmia, koska yhteys jaetaan muiden käyttäjien kanssa. Kalli on pieni hiihtokeskus, mutta sielläkin voi olla satoja kännyköitä samaan aikaan käytössä.
 – Kyllähän se huomaa jo tässä nykyisessä 4G:ssäkin, että mitä enemmän käyttäjiä niin se rasittaa sitä yhteyttä eikä toimi kenelläkään todella hyvin.
 Laskettelukeskuksissa liikutaan laajalla alueella ja 5G:n muutaman kymmenen metrin kantama on riittämätön. Nopean yhteyden mahdollistama laadukkaiden kuvien katseleminen kännykästä voi jäädä haaveeksi, ellei langaton verkko kehity datamäärän nousun tahtiin.
 Tutkijoiden katse on jo 6G:ssä
 Kehitys ei pysähdy 5G:hen, vaan tutkimusorganisaatioiden katse on jo 6G:ssä. Se käyttää vielä lyhyempää aallonpituutta, mutta myös uudenlaisia käyttöliittymiä on kehitteillä.
 Sellaisia kehitetään esimerkiksi Oulun yliopiston 6G Flagship -projektissa, ohjelmajohtaja Olli Liinamaa Oulun yliopistosta.
 – Esimerkiksi ikkunapinnat voivat toimia tulevaisuudessa jonkinlaisena käyttöliittyminä ympäristöstä kerättävälle datalle ja informaatiota räätälöidään käyttäjän mukaan. 6G:ssä mennään entistä enemmän kohti datalla ohjattavaa yhteiskuntaa, Liinamaa sanoo.
 Lue myös:
 Kuopio rakentaa sata kilometriä tyhjää putkea maan alle tulevaisuuden 5G:tä varten – asiantuntija kiittää, sillä valokuitua on Suomessa liian vähän
 Älypeili on pian henkilökohtainen sihteerisi – näin 5G ja IoT mullistavat arkesi
 5G-teknologia voi mullistaa viihteen, teollisuuden ja liikenteen – samalla yksityisyys kapenee ja hybridisodankäynnille tulee uusia keinoja

Suuri osa Suomesta voi jäädä huippunopean 5G:n ulkopuolelle – Kuidulla signaali saataisiin syrjäkylillekin


Summary: Tiia Forsström on tehnyt seksityötä noin neljä vuotta. Sinä aikana hänestä on kehittynyt seksuaalisuuden ja ihmisluonteen rautainen osaaja. Nyt hän vastaa teidän esittämiinne kysymyksiin seksityöstä.

1. Miten koet sanan huora?
 Minä itse käytän sitä sanaa. Se ei kuitenkaan tarkoita, että kuka tahansa saisi huoritella minua tai että muut seksin ammattilaiset pitäisivät siitä sanasta.
 Sanaa ”huora” käytetään yleensä toisen häpäisytarkoituksessa. Siksi minulle on tärkeää ottaa se omaan valtaani ja käyttööni.
 Hyvä ja neutraali sana on seksityöntekijä. Tosin sekin on hieman ongelmallinen, koska termi on hyvin laaja, ja se sisältää paljon erilaista seksi- ja erotiikka-alan työtä. Lisäksi minähän en ole kenenkään työntekijä, vaan yrittäjä.
 Uudessa kirjassani käytän sanaa ammattirakastaja. Se on mielestäni aika hauska ja käyttökelpoinen.
 2. Seksityöntekijöiden lisäksi myös asiakkaat usein leimataan. Stereotypian mukaan he ovat sellaista sakkia, joka ei ilman rahaa seuralaista saa. Pitääkö tämä paikkansa? Entä minkälaisia ovat tyypilliset naisasiakkaat?
 Asiakaskuntaa ei oikeastaan voi kuvata yhdellä sanalla tai nähdä yhtenäisenä ryhmänä. Vaihtelua on valtavasti. Asiakkaissa on ihmisiä, joilla on loistavat seksitaidot ja monenlaisia kokemuksia, ja he hakevat seksityöntekijältä esimerkiksi jonkin fantasian toteuttamista.
 Toisaalta joukossa on myös asiakkaita, jotka kokevat etteivät muuten saa seuraa, seksiä tai muuta hyvää kosketusta. Tällaisia voivat olla esimerkiksi autismikirjon tai lievästi kehitysvammaiset asiakkaat. Mielestäni heidän kohtaamisensa on yksi tärkeä osa seksityötä.
 Naisasiakkaiden tarpeet vaihtelevat yhtä paljon kuin miestenkin. Naisille ehkä tyypillistä on, että seksityöntekijän luokse tulevat naiset ovat rohkeita ja ottaneet seksuaalisuutensa omiin käsiinsä. Seksin ostamisen kynnys on meidän kulttuurissamme naisille korkeampi kuin miehille.
 3. Onko seksityön tekeminen muuttanut käsitystäsi miehistä tai naisista? Entä onko se muuttanut omaa seksuaalisuuttasi?
 Tosi kiva kysymys! Kyllä, on muuttanut ajatuksiani miehistä. Minun mielikuvani suomalaisista miehistä on muuttunut näiden seksityövuosien aikana huomattavasti herkemmäksi ja hellemmäksi.
 Minulle on tehnyt hyvää tavata erilaisia tavallisia suomalaisia miehiä. Mielikuvani on muuttunut huomattavasti myönteisemmäksi. Tämä on minun kokemukseni ja joku toinen seksityötä tekevä saattaa olla eri mieltä.
 Seksityö on myös avartanut omaa seksuaalisuuttani. Olen oppinut nauttimaan ihan uusista asioista. Joidenkin pitkäaikaisten asiakkaiden kanssa saattaa syntyä ideointia ja kokeilua, jota en muuten olisi kokenut. Myös kykyni tavoittaa orgasmi on monipuolistunut.
 4. Miten seksiä myyvä nainen voi varmistaa turvallisuutensa, ettei mies ole hänelle väkivaltainen kun ovat kahden kesken?
 Samalla tavalla kuin kuka tahansa palveluammatissa oleva, joka on kahden kesken asiakkaan kanssa. Tällaisia ovat esimerkiksi lääkärit, terapeutit tai taksikuskit. Ihmistuntemus on hyvä turvallisuuden apuväline.
 Lisäksi asiakkaiden valitseminen on tärkeää. Etukäteen voi erilaisin keinoin muun muassa varmistaa, että asiakas on kohtelias ja selvin päin.
 Meidän asiakkaat ovat kuitenkin suurimmaksi osaksi ihan tavallisia ihmisiä, jotka osaavat käyttäytyä ihan hyvin.
 5. Miten maksu tapahtuu luotettavasti? Mitä seksityöntekijä voi tehdä, jos asiakas yrittää huijata ja tulee tapaamiseen epäsovitusti?
 Yleinen käytäntö on, että palvelusta maksetaan etukäteen. Se voi tapahtua käteisellä tai ainakin minun tapauksessasi vaikka kortilla tai tilisiirrolla, mutta maksu maksetaan ennen palvelua.
 Tällä alalla toimiville kehittyy hyvä ihmistuntemus. Mutta jos epätoivottu asiakas alkaa pommittaa viesteillä tai muuten käyttäytyä sopimattomasti, hänestä voi tehdä poliisille ilmoituksen kotirauhan rikkomisesta
 6. Mikäli seksityö ja bordellien perustaminen laillistettaisiin, niin vaadittaisiinko alalle koulutusta ammattinimikkeen turvaksi? Entä voisiko työvoimatoimisto teoriassa kehottaa karenssin uhalla hakemaan paikkaa bordellista?
 Kysymys osuu hyvin laajempaan ajankohtaiseen ongelmaan. Seksityössä on kyse laillisesta työstä ja yritystoiminnasta, jota yhteiskunnan säädökset kuitenkin rajoittavat. Esimerkiksi mainonta ja toiminnan organisointi ovat kiellettyjä.
 Laillistaminen ja dekriminalisointi ovat eri asioita. Laillistamiseen liittyy, että valtio kontrolloisi toimintaa monin tavoin. Dekriminalisointi puolestaan poistaisi toiminnan esteet, jolloin seksityö rinnastuisi muuhun työntekoon.
 Bordellilaitos ei ole ratkaisu alan ydinongelmaan, jossa työntekoa rajoitetaan erilaisin säädöksin. On myös todella vaikea nähdä, että ammattinimikettä koskaan vaadittaisiin. On muitakin ammatteja, joihin ei tarvita alan koulutusta. Eikä Valvira valvo erilaisia kohtaamisammatteja.
 7. Vaivaako Raamatun sanoma?
 Vaivaa! Olen opiskellut uskontotieteitä yliopistossa ja kirjoittanut siitä myös graduni. Minua vaivaa tosi moni sanoma Raamatussa. Kuten se, ettei saa kahta eri materiaalia kutoa samaan kankaaseen. Eikä saa keittää vohlaa emänsä maidossa. Niin paljon tämä asia vaivaa!
 Lue lisää:
 Tiia Forsström myy seksipalveluja ja on unelmatyössään: "Tunnen kylmiä väreitä, kun asiakas uskaltautuu olemaan oma itsensä"

Seksin ammattilainen vastaa teidän kysymyksiinne seksityöstä: "Suomalainen mies on herkempi kuin luulin ja Raamatun sanoma vaivaa minua"


Summary: Mihin henkilökohtaisia tietoja saa käyttää? Kansainväliset tutkijat pitävät suomalaisfirman palvelua rajatapauksena.

Kahden suomalaisen psykologin perustama yritys on joutunut tietosuojavaltuutetun selvitykseen.
 Yritys on myynyt palvelua, jossa työnhakijasta tehdään persoonallisuusarvio työnantajaa varten sosiaalisen median viestien ja jopa sähköpostiviestien perusteella. Viestit analysoidaan tekoälyn avulla.
 Digital Minds -yrityksen perustaja  Juho Toivola  kertoo, että työnhakijalta kysytään tietenkin kirjallinen suostumus digitaalisen aineiston käyttöön. Toivolan yritys hankkii työnhakijan suostumuksen.
 Yritys on toiminut vuodesta 2017 Kaupparekisterin tietojen mukaan. Palvelua on ostanut vain muutama yritys. Sähköpostin analysointiin on suostunut testimielessä yksi yrityksen ulkopuolinen henkilö.
 Vaikka yritys on pieni ja palvelu on ollut käytössä hyvin vähän, tapaus on merkittävä. Nyt luodaan rajoja sille, mitä yksilönsuoja merkitsee digitaalisissa palveluissa.
 Tietosuojavaltuutettu Reijo Aarnio on pyytänyt Digilta Mindsia tekemään selvityksen tavastaan tehdä persoonallisuusanalyysejä työnhakijoista. Matti Hämäläinen / Yle
 Viranomainen epäilee digitestin laillisuutta
 Tietosuojavaltuutettu  Reijo Aarnion  toimisto on pyytänyt yritystä selvittämään, mistä on kysymys. Aarnio sanoo Ylelle puhelimitse, että palvelu saattaa rikkoa monia työnhakijan oikeuksia.
 – Meillä on vahva epäilys siitä, Aarnio sanoo.
 Tietosuojavaltuutettu on kiinnostunut siitä, rikkooko some-viestien ja sähköpostien käyttäminen henkilöarvion teossa työelämän tietosuojalakia.
 – Lain mukaan tiedot pitää kerätä työnhakijalta itseltään, Aarnio puhuu.
 Tietosuojavaltuutettu epäilee myös työnhakijan suostumuksen aitoutta, kun häneltä kysytään lupaa vaikkapa sähköpostien analysointiin.
 – Työntekijän asema on niin alisteinen, että suostumus ei vaikuta kovin aidolta.
 Viranomaista askarruttaa myös se, mitä viestien analysointi oikein tarkoittaa. Entä ovatko käytetyt algoritmit luotettavia, Aarnio ihmettelee.
 Lisäksi sähköpostit kuuluvat kirjesalaisuuden piiriin.
 Yritys on testannut alle 10 henkilöä
 Yrityksen digitaalinen henkilöanalyysi on vasta alkutaipaleella. Yritys kertoo myyneensä digitaalista palvelua vain muutamalle työnantaja-asiakkaalle.
 Alle kymmenen työnhakijaa on suostunut sosiaalisen median viestien perusteella tehtyyn analyysiin. Juho Toivola antoi edellä kerrotut tiedot Ylelle sähköpostilla.
 Yrityksen digitaalinen palvelu skannaa työnhakijan viestit ja sähköpostit. Yrityksen edustaja kertoo sähköpostilla, että persoonallisuuden piirteiden analyysi tapahtuu IBM:n Watson -nimisen digitaalisen palvelun avulla. Palvelua käytetään persoonallisuustestinä laajasti eri puolilla maapalloa.
 Persoonallisuudesta analysoidaan viittä eri piirrettä, kuten kuinka ulospäinsuuntautunut ihminen on.
 Toivola kertoo sähköpostitse, että yrittäjien tarkoitus oli luoda “uuden sukupolven henkilöarviointituote”.
 Psykologien tavoitteena oli helpottaa arviointien tekoa työnhakijan kannalta. Työnhakijan ei tarvitsisi täyttää työläitä arviontitehtäviä, kun arvio tapahtuisi jo olemassa olevan aineiston perusteella.
 Testien tekijät ovat alan ammattilaisia. He kertovat toimineensa kymmenen vuotta henkilöarvioinnin tehtävissä.
 Tapauksesta on kiinnostunut myös kansainvälinen asiantuntijayhteisö.
 Saksalainen järjestö puuttui yrityksen toimintaan
 Suomen tietosuojavaltuutettu sai ilmoituksen Digital Mindsin palvelusta saksalaisperäisen Algorithm Watchin kautta.
 Algorithm Watch -niminen kansalaisjärjestö teki kartoituksen digitaalisesta henkilötietojen käytöstä 12 eri Euroopan maassa. Suomalainen some- ja sähköpostiviestien analysointi nousi raportin kärkeen kiinnostavana rajatapauksena.
 Helsingin yliopiston tutkija  Minna Ruckenstein  on yksi tammikuussa 2019 julkaistun raportin tekijöistä. Hän sanoo, että tietosuojavaltuutettu joutuu nyt ratkomaan, missä kulkee sallitun ja ei-sallitun toiminnan raja. Ihmisistä on digitaalisessa muodossa yhä enemmän tietoa internetin eri palveluissa. Tiedon käytön rajat eivät ole vielä selvät.
 – Nyt haetaan rajoja sille, miten kansalaisia tulee suojata digitaalisessa ympäristössä, Ruckenstein sanoo puhelimitse.
 Ruckenstein työskentelee Helsingin yliopistolla kuluttajatutkimuskeskuksessa.
 Henkilöistä kerättyä tietoa säädellään Euroopan laajuisesti. Uusi tietosuoja-asetus  GDPR astui voimaan  toukokuussa 2018.
 Se määrittelee muun muassa sitä, miten henkilötietoja saa kerätä.
 Minna Ruckenstein huomauttaa, että suomalaisen pikkufirman toiminnan selvittäminen koskee koko Eurooppaa.
 – Tässä haetaan ennakkotapauksia myös eurooppalaisittain, tutkija Ruckenstein puhuu.
 Digijätit loukkaavat yksityisyyttä jatkuvasti
 Suomalainen pieni yritys on pieni tekijä viestien skannaajana. Minna Ruckenstein harmittelee sitä, että ihmiset ovat tottuneet henkilötietojensa käyttöön maailmanlaajuisten jättien kuten Googlen hallitsemassa digitaalisessa maailmassa.
 – Koko ajan tapahtuu kaikenlaista yksityisyyden loukkaamista ja niihin on pikkuhiljaa totuttu, Ruckenstein sanoo.
 Yhden  tuoreimmista paljastuksista  teki amerikkalainen uutiskanava CNBC vajaa viikko sitten toukokuussa 2019. Kanavan toimittaja huomasi, että Google kerää tietoja ihmisten sähköpostiin tulleista ostoskuiteista.
 Suomalaisyritys Digital Mindsin perustaja Juho Toivola kertoo, että yrityksen toiminta on nyt tauolla tietosuojavaltuutetun selvityksen takia.
 Lue myös:
 Suomalainen start-up rakentaa Facebookin kilpailijaa – Suomesta halutaan henkilötiedon "muumilaakso" vastaiskuna Piilaakson jäteille
 Sinun tietosi eivät ole sinun – Näin mainostajat keräävät ja hyödyntävät dataasi, kun muutat, ostat kilon pekonia tai haaveilet lomareissusta

Psykologien rekry-yritys skannaa jopa työnhakijan sähköpostin ja tekee siitä analyysin – Tietosuojavaltuutettu haluaa selvityksen palvelusta


Porin Itäpuiston viime syyskuussa tapahtuneen henkirikoksen poliisitutkinta on saatu päätökseen, kertoo Lounais-Suomen poliisi.
 Esitutkintamateriaali on siirtynyt syyteharkintaan. Syyttäjän on nostettava syyte rikosasiassa 27.5 mennessä.
 Keski-ikäinen nainen löytyi surmattuna kerrostaloasunnosta Itäpuistosta viime vuoden syyskuussa. Teosta epäiltynä on vangittu vuonna 1990 syntynyt ulkomaalaistaustainen mies, joka asuu Porissa.
 Poliisi on alusta saakka tutkinut tekoa murhana ja juttu on siirtynyt syyteharkintaan myös murha-nimikkeellä.
 Poliisi kertoo, että tekoon oli liittynyt erityistä raakuutta ja julmuutta ilmentäviä piirteitä. Uhrin saamat vammat oli aiheutettu pääasiassa teräaseella. Huone, josta uhri löydettiin, oli myös sytytetty tulipalo, joka kuitenkin oli sammunut itsekseen.
 Mies oli ollut seurustelusuhteessa henkirikoksen uhrin porilaisen naisen kanssa. Teon tapahtuma-aikaan seurustelusuhde oli päättymässä ja teon motiivina epäillään olleen erosta johtuneen riitaisuuden.
 Murhasta epäilty mies  oli ehdolla  viime syksyn seurakuntavaaleissa, mutta tullut valituksi kirkon luottamuselimiin.
 Lue myös:
 Porin Itäpuiston raa'an henkirikoksen esitutkinta valmistumassa: Naisen murhan tutkinta ollut poikkeuksellisen vaikeaa

Porin Itäpuiston raaka henkirikos syyteharkintaan – teon motiiviksi epäillään seurustelusuhteen päättymistä


Summary: Metallialan lehtori kertoo työn muuttuneen vuosien aikana. Hitsarit eivät ole enää nokisia pajapeikkoja.

Joensuun sisäurheiluareenan nurkassa on rivi hitsauspisteitä, joista välkkyy sininen valo. Kopeissa häärii haalaripukuinen joukko ammattikoululaisia, jotka kisailevat levy ja hitsaus -lajin SM-finaalissa.
 Reunimmaisen kopin hitsari eli  Meiju Eskelinen , 18, raottaa maskiaan ja huikkaa välikommentin kisan sujumisesta.
 – Siinähän se menee.
 Hän on lajin historian ensimmäinen finaalin selvinnyt nainen.
 Joensussa on meneillään ammattitaidon SM-kisat, jotka keräävät vuosittain satoja alojensa lahjakkaimpia ammattikoululaisia yhteen kilpailemaan ympäri Suomen.
 Eskelisellä ja muilla finalisteilla on menossa kolmen kilpailupäivän urakka, joka sisältää muun muassa teoriakokeen, hitsauskokeen ja rullakon hitsaamisen ruostumattomasta teräksestä.
 Lisäksi kilpailijoiden pitää hallita neljä eri hitsauslaitetta, työturvallisuus, ergonomia ja kestävä kehitys. Tärkeimpiä kisasuorituksia on luonnollisesti hitsausjälki, jota mitataan ja arvioidaan silmämääräisesti. Kilpailijoiden hitsaamat tuotteet ovat menossa teollisuuden käyttöön, joten jäljen on syytä olla tarkkaa.
 – En ole asettanut tavoitetta sijoituksen suhteen, sillä kisaan osallistuminen on jo itsessään niin hieno juttu, Eskelinen sanoo.
 “Eikä tarvitse päntätä”
 Eskelinen ei arastele ruumiillista työtä, sillä hän on maatilan kasvatti Pohjois-Savosta, Maaningalta. Koneet ovat tulleet tutuiksi jo lapsuudessa.
 – Pienestä pitäen olen isän mukana rassannut traktoreita ja peltokoneita. Korjasin myös naapurien koneita.
 Siksi kone- ja tuotantotekniikan opiskelu Savon ammattiopistossa tuntui luonnolliselta vaihtoehdolta. Eskelisestä tulee valmistuttuaan levyseppähitsaaja.
 – Pidän siitä, että saan tehdä asioita käsilläni. Parasta on, kun pääsen oikeasti katsomaan, miten asiat toimivat. Eikä tarvitse päntätä, hän sanoo.
 Kilpailussa arvioidaan myös finalistien työturvallisuustaitoja. Jos esimerkiksi suojalasit puuttuvat, siitä rokotetaan heti, Eskelinen kertoo. Ari Tauslahti / Yle
 Eskelinen on myös luokkansa ainoa nainen. Vastaanotto on koulussa ollut hyvä.
 – Ensimmäisinä päivinä hitsasin sauman teräskalikkaan, ja joku sitten totesi, että katsokaa, Meiju hitsaa paremmin kuin suurin osa luokan pojista. Se jäi mieleen, hän naurahtaa.
 Myös työssäoppimispaikoissa suhtautuminen on ollut ystävällistä ja ennakkoluulotonta.
 – Monessa paikassa olen ollut ainoa nainen hitsaajana. Reaktio on ollut lähinnä, että “Vau, täällä ei naisia paljoa ole”.
 Hitsarit eivät ole enää "pajapeikkoja"
 Metalliala on erittäin miesvaltainen ala, kertoo finaalin päätuomari  Matti Suihkonen.  Naisten työpanokselle olisi kuitenkin kysyntää, sillä alaa vaivaa  työvoimapula .
 – Sukupuolijakauma on todella tyly. Toivoisin siihen muutosta, koska hitsaus on pikkutarkkaa hommaa, ja naiset pystyvät siihen jopa paremmin kuin miehet.
 Hän arvelee, että vanhat mielikuvat alan meluisuudesta ja raskaudesta ovat pitäneet naiset poissa.
 Samaa mieltä on Vaasan ammattiopiston metallialan lehtori  Peter Stagnäs .
 – Työ ei ole enää sellaista raavaiden äijien lekan heiluttelua.
 Alaan liitetään myös edelleen mielikuvia likaisuudesta.
 – Hitsaus nähdään sellaisena pajapeikon työnä. Että ollaan nokisia ja väännetään hommia savussa, Stagnäs pohtii.
 Näin ei kuitenkaan hänen mielestään enää ole, sillä ala on muuttunut viimeisten vuosikymmenten aikana. Koneet ja laitteet ovat kehittyneet, ja ilmastointia on lisätty.
 Kahden viikon hitsausharjoitukset
 Eskelinen sai paikan SM-finaaliin toisella yrittämällä semifinaaleista. Hän valmistautui SM-kisoihin kaksi kuukautta. Viimeiset kaksi viikkoa hän harjoitteli joka päivä.
 – Olen tehnyt kisojen nettisivuille laitettujen mallikuvien pohjalta rullakon ja tukipyörän haarukan mustasta teräksestä.
 Hyvää harjoitusta on ollut myös oman yrityksen pyörittäminen. Eskelinen tekee sen kautta metallitöitä, kuten latuhöyliä, tuhkaluukkuja ja mönkijän peräkärryjä. Kyseessä on nuori yrittäjä -yritys, jonka Eskelinen perusti vuoden alussa. Se on ollut kokeilunhaluiselle Eskeliselle mielenkiintoinen hanke.
 – Ja on sekin hyvä, että pystyy hieman tienaamaan, hän sanoo.
 Meiju Eskelinen kilpailee myös keihäänheitossa SM-tasolla. Meiju Eskelisen kotialbumi.
 Eskelisellä on myös yksi valtti puolellaan: hän harrastaa SM-tasolla keihäänheittoa, joka on koulinut häntä kestämään paineita kilpailutilanteessa.
 – Hyvästä kunnosta voi olla myös hyötyä, hän lisää.
 Meiju Eskelisen ja muiden levy ja hitsaus -lajin kilpailijoiden tulokset selviävät  Taitaja2019-tapahtuman sivuilta.
 Ovatko ammatit liian sukupuolittuneita Suomessa? Osallistu keskusteluun alla. Keskustelu suljetaan kello 22:00.
 Lue lisää:
 Suomessa on vallalla yhä jako naisten ja miesten töihin – katso, miten alat ovat juuttuneet sukupuoliin
 Ammattitaidon SM-kisojen rakentaminen alkoi jo vapun jälkeen – 30 000 ihmisen tapahtuma nousee opiskelijoiden voimin Joensuuhun

Meiju Eskelinen, 18, korjasi lapsena maatilallaan omat ja naapurien koneet – nyt hän taistelee ensimmäisenä naisena hitsauksen SM-finaalissa


Summary: Helsingissä pidetään käsittämättömänä sitä, miten Oulun kaupunki menetteli kauppahalliyrittäjien kanssa.

Heikki Viertola  kävelee peruskorjauksen alkamista odottavan Oulun kauppahallin tyhjää käytävää. Näky ahdistaa Oulun keskustan ja torialueen kehittämisessä pitkään mukana ollutta miestä.
 Hän katsoo hiljaisena vuosikymmenten varrella tutuksi käyneitä yrityskylttejä. Osa kauppiaista ei palaa tänne enää milloinkaan.
 Viertolan on vaikea käsittää  Oulun kaupungin viimevuotista päätöstä  syrjäyttää vanhat kauppahalliyrittäjät ja jättää heidät tyhjän päälle.
  Kaupunginhallituksen kielteisen päätöksen jälkeen koin tulleeni pahan kerran vedetyksi nenästä  Heikki Viertola
 Oulun kauppahallin yrittäjien vuokrasopimukset sanottiin irti joululta, mutta remontti ei ole vieläkään alkanut.
 Osa yrittäjistä siirsi toimintansa muualle, osa on mennyt vieraalle töihin, koska kaupunki päätti olla järjestämättä vuokralaisilleen väistötiloja kauppahallin kiinniolon ajaksi. Tällä hetkellä näyttää, että yrittäjiltä jää väliin ainakin kaksi kesä- ja joulusesonkia.
 Heikki Viertola on toiminut pitkään kauppahallin toiminnasta vastanneen Oulun Narikan ja Oulun Liikeskuksen johdossa 2000-luvulla. Hän palasi viime vuonna eläkkeeltä muutamaksi kuukaudeksi vanhoihin tehtäviinsä.  Paulus Markkula / Yle
 Tässä jutussa kerrotaan, minkälaisia kiemuroita Oulun kauppahallikuvioon liittyy, ja miten monimutkaiseksi asioiden valmistelu voi kunnallishallinnossa pahimmillaan mennä.
 Helsingissäkin kauppahalli-instituutio on murroksessa. Jutussa kerrotaan myös siitä, miten uusi kiinteistöstrategia saattaa vaikuttaa Helsingin kauppahalleihin.
 Suunnitelmat olivat käynnissä
 Heikki Viertola toimi Oulun kauppahallin toimintaa pyörittävän Narikan toimitusjohtajana muutaman kuukauden ajan viime vuonna. Tuolloin remontin suunnittelu oli jo aloitettu.
 Viertolan mukaan kaupunki suunnitteli väistötiloja torin keskellä olevalle parkkipaikalle ja laski kustannuksia. Lopulta päädyttiin merikontteihin, joiden järjestämistä käytiin läpi yhdessä yrittäjien kanssa.
 – Oletin, että väistötilat tulevat, koska kaupunki suunnitteli niitä koko ajan. Oli aikamoinen järkytys kun tuli tieto, että väistötiloja ei tule, sanoo Viertola.
 Viertola kertoo myöhemmin tutustuneensa kauppahallin remonttia valmistelleen hanketyöryhmän pöytäkirjoihin ja havainneensa, että normaalisti kunnan kiinteistöjen peruskorjausten yhteydessä tehtävät väistötilojen toimintasuunnitelmat olivat jääneet tekemättä.
 Toimivia kauppahalleja on Suomessa Oulun ohella enää Helsingissä, Turussa, Tampereella ja Kuopiossa. Tatu Kuukkanen/ Yle
 Tällä hetkellä Oulun Kauppahallin kiinniolo on pitkittynyt vähintäänkin kahdeksi vuodeksi.
 Takkuisesti edennyt hanke mutkistui, kun se  juuttui rakennuslautakuntaan vuoden vaihteen jälkeen.  Huoltorakennuksen katolle suunniteltu massiivinen ilmanvaihtopömpeli oli siirtänyt remontin alkamista kerran aiemminkin.
 Asiasta tehtiin vielä hallintovalitus  ja nyt odotellaan antaako hallinto-oikeus toimenpidekiellon oikeuskäsittelyn ajaksi.
 Kaupunki vaati avustuksen hakemista ja sitten hylkäsi sen
 Oulun kaupunki omistaa kauppahallin. Narikka maksoi kaupungille vuokraa, ja sopimuksen mukaan se vastasi tilojen toiminnasta kokonaisuudessaan. Kaupunki oli kuitenkin määritellyt yrittäjien Narikalle maksaman vuokran määrän.
 Narikan ja yrittäjien käsityksen mukaan väistötilat olisivat samalla tavalla kaupungin omaisuutta. Niiden piti liittyä hanketyöryhmän kaupungille tekemään esitykseen.
 Kauppahallipaikkansa Oulussa menettänyt Juha Riihijärvi ihmettelee vieläkin, miksi kaupunki vuoden verran suunnitteli väistötiloja, jos tarkoitus oli jättää ne järjestämättä. Paulus Markkula/ Yle
 Työryhmän viimeisessä kokouksessa Oulun konsernihallinnon edustajat esittivät, että Narikka hakisi kaupungilta avustuksen väistötilojen järjestämiseen. Narikka vastusti tätä, koska sillä ei ollut henkilökuntaa eikä tarvittavaa asiantuntemusta.
 Rahoitushakemus kuitenkin tehtiin, koska oli tärkeää saada yrittäjille tilat, joissa toimia 10 kuukauden ajan. Se oli sen hetkinen arvio evakon kestosta.
 Kaupunki kuitenkin eväsi hakemuksen sillä perusteella, että väistötilat vääristäisivät kauppahalliyrittäjien kilpailuasemaa suhteessa muihin oululaisiin kivijalkayrityksiin.
 – Kaupunginhallituksen kielteisen päätöksen jälkeen koin tulleeni pahan kerran vedetyksi nenästä. Kaupunginhallituksen jäsenet vielä kommentoivat päätöstä, että kaupunki ei voi yksityiselle yritykselle, kuten Narikalle, antaa tällaisia avustuksia, sanoo Heikki Viertola.
  Kilpailuvirasto eri mieltä kaupungin kanssa
 Kilpailu- ja kuluttajavirasto ei näe Oulun kauppahallin väistötilan järjestämisessä ongelmia kilpailuoikeudellisessa mielessä.
 Kilpailuneutraliteetti ja hankintojen valvonta -yksikön johtaja  Arttu Juutin  mukaan asiassa ei näytä olevan kysymys kilpailun vääristämisestä.
 Kun päätös rahoitushakemuksen hylkäämisestä oli tehty, kaupunki irtisanoi kauppahalliyritysten vuokrasopimukset, kilpailutti uuden hallin yrittäjät etukäteen ja jätti heidät ilman remontin aikaisia väistötiloja.
 Peruskorjauksen jälkeiset vuokrat nousivat ensimmäisen kilpailutusvaiheen yhteydessä 60–80 prosenttia entisistä vuokrista.
 Pitkään Oulun kauppahallissa toiminut Torin lihamestari ei saanut paikkaa uudesta hallista.  Paulus Markkula/ Yle
 Muutama kauppiaspaikka on vielä kilpailuttamatta ja kaupungin tavoitteena on järjestää niiden kilpailutus touko-kesäkuun aikana.
 Juuti pitää tilojen kilpailuttamista peruskorjauksen yhteydessä sinänsä hyvänä asiana. Kun vuokrat on määritelty tarjouskilpailulla, saadaan selville niin sanottu markkinahinta.
 Kilpailutus yllätti suunnittelijat
 Päätös kauppahallin yrittäjien vaihtamisesta oli monille yllätys kaupungin omassa organisaatiossa.
 Peruskorjauksesta vastaavan Oulun Tilapalvelujen vs. rakennuttajapäällikkö  Ville Laitinen  kertoo, että uusia tiloja oli aikomus suunnitella yhdessä kauppahallissa toimivien yritysten kanssa samalla tavalla kuin Helsingissä.
 Hakaniemen ja Oulun halleissa on eroja Hakaniemen halli valmistui vuonna 1914. Sitä on peruskorjattu vuoden 2018 maaliskuusta lähtien. Sen arvioidaan valmistuvan vuonna 2020. Kustannusarvio on 20 miljoonaa euroa. Oulun kauppahalli valmistui vuonna 1901. Halliyrittäjien vuokrasopimukset irtisanottiin vuoden vaihteesta. Peruskorjauksen aloittaminen on viivästynyt ja valmista on aikaisintaan loppuvuodesta 2020. Kustannusarvio on runsaat 5 miljoonaa euroa. Oulun kauppahallissa on toiminut kolmetoista yritystä. Hakaniemen hallissa toimii 140 yritystä.
 Mitään poliittista päätöstä Oulun kauppahallin vuokrasopimusten purkamisesta ja tilojen kilpailuttamisesta ei ole. Oulun talousjohtaja  Jukka Weisellin  mukaan sellaista ei tarvita.
 – Jos haluamme elää suurin piirtein lain mukaan, meidän pitää noudattaa oikeudenmukaisuusperiaatetta. On tärkeää, että kaikilla on mahdollisuus pyrkiä niihin tiloihin, sanoo Weisell.
 Helsingissä Hakaniemen hallin yrittäjiä ei kilpailutettu peruskorjauksen yhteydessä. Uusia yrittäjiä haetaan vanhan yrittäjän lopettaessa avoimella haulla.
 – Vuokria on tarkoitus tarkistaa peruskorjauksen jälkeen ja kaupungin ajatuksena on, että niitä voisi suhteuttaa esimerkiksi yrityksen liikevaihtoon, sanoo Helsingin kauppahalli- ja kauppatoritoimintaa hallinnoivan Tukkutorin toimitusjohtajan  Elina Siltanen.
 Weisell ei kuitenkaan halua kommentoida Helsingin tapaa toimia.
 Halliyrittäjien kohtelu saattoi heikentää Oulun imagoa
 Väistötilojen eväämisestä on Elinkeinoelämän keskusliiton mukaan aiheutunut Oulun kaupungin imagolle haittaa.  Oulun sijoitus on laskenut  yrittäjien kokemaa yritysilmastoa mittaavassa EK:n kuntaranking-listauksessa.
 EK-tutkimuksessa Oulun seutua edustava yrittäjäkommentaattori  Tomi Lantto  näkee yhtenä selvänä syynä Oulun aseman heikentymiseen kauppahalliyrittäjien kohtelun.
 – On uskaliasta olettaa, että yrittäjä voi laittaa yli vuodeksi yrityksen kiinni, säilyttää työntekijänsä ja tavarantoimittajansa.
 Helsingissä hallit ovat osa kaupunkikulttuuria
 Helsingissä kauppahallien katsotaan olevan kulttuuritoimintaa, jota halutaan tukea. Kun Helsingissä Hakaniemen hallia alettiin peruskorjata, se koettiin niin tärkeäksi, että väistötilat järjestettiin.
 Yrittäjät ovat olleet tiloihin tyytyväisiä  (HS) ja asiakasvirta on kasvanut.
 Helsingin kaupungin rakennetun omaisuuden hallintapäällikkö  Sari Hildenin  mukaan kauppahallitoiminta on Helsingissä osa kaupunkikulttuuria ja kauppahallirakennukset ovat osa Helsingin kulttuurihistoriaa.
 Hakaniemen hallissa toimivan Reinin Lihan yrittäjä Pirjo Passisen mielestä kaupunkisuunnittelussa on jo vuosia menty eteenpäin isojen toimijoiden ehdoilla. Hänen mukaansa kaupunkilaiset arvostavat hallikauppaa.  Ronnie Holmberg / Yle
 Hilden pitää oululaista menettelytapaa käsittämättömänä.
 – Aika moni Hakaniemen hallin yrittäjä olisi joutunut lopettamaan kokonaan toimintansa ja miettimään uutta elinkeinoa ilman väistötiloja.
 Tukkutorin toimitusjohtaja Elina Siltanen ei ymmärrä oululaisten puhetta kaikkien kivijalkayrittäjien tasapuolisesta kohtelusta. Siltasen mukaan Helsingissäkin on vaikea taata jatkuvuus kauppahalliyrittäjyydessä.
 Uusi kiinteistöstrategia muuttaa kuviota Helsingissä
 Helsingissä on keskusteltu kauppahallin vuokratasosta ja tuen muodosta poliittisessa käsittelyssä olevan uuden kiinteistöstrategian yhteydessä.
 Yksi ajatus on ollut, että tuki voisi olla aikaisempaa selkeämmin kulttuuritukea.
 Kaupunkiympäristön toimialaa Helsingissä johtava apulaispormestari  Anni Sinnemäki  ei näe, että tällainen tuki olisi toimiva ratkaisu.
 Hänen mukaansa uudenkiinteistöstrategian myötä Helsingissä on tarkoitus kehittää vuokrausmalli kulttuurihistoriallisesti erityisen arvokkaille rakennuksille.
 – Vuokraa voitaisiin tarkastella ikään kuin markkinavuokrana, jolloin otetaan huomioon kauppahallin erityisluonne ja se mitä yritykset ovat valmiita sellaisesta maksamaan.
 Helsingin kaupunkiympäristöstä vastaavan apulaispormestari Anni Sinnemäen mielestä pitää pyrkiä siihen, että kauppahalliyrittäjiä tuettaisiin mahdollisimman vähän. Hän haluaa kuitenkin säilyttää kauppahalli-instituution elävänä. Jaani Lampinen / Yle
 Hän arvioi, että markkinavuokran määrittelemiseksi ei kuitenkaan ole välttämätöntä järjestää tarjouskilpailua.
 – Saman tiedon voi saada myös kauppahallin yksittäisten kohteiden vuokraamisesta.
 Kiinteistöstrategia päätetään kesän aikana Helsingin kaupunginhallituksessa. Uudenlaiset vuokrat tulevat käyttöön aikaisintaan vuonna 2021.
 Osa kaupunginhallituksen jäsenistä avaa taustoja
 Osa Oulun kaupunginhallituksen jäsenistä ihmettelee tapahtumien kulkua kauppahallin peruskorjauksen yhteydessä, ja muutama heistä on halunnut avata hieman asian taustoja. Tilanteen arkaluonteisuudesta kertoo se, että poliitikot haluavat kertoa asian taustoista nimettöminä.
 Yle kysyi ja Oulun kaupunginhallitus vastasi Juttua varten useille kaupunginhallituksen jäsenille lähetettiin kysymyksia kauppahallin mutkikkaista kuvioista. Kaupunki vastasi kysymyksiin yhteisellä tiedonannolla: Tiedonannossa todetaan, että avustusta väistötiloihin ei myönnetty, koska suunnitelluilla merikonteilla ei todennäköisesti olisi saavutettu yrittäjiä ja asiakkaita tyydyttäviä olosuhteita. Toisena perusteena oli se, että kaupungin tulee pyrkiä toimimaan yhdenvertaisesti ja oikeudenmukaisesti. Vastauksessa ei kerrottu, miksi yrittäjien sopimukset irtisanottiin ja kilpailutettiin peruskorjauksen yhteydessä. Tiedonannossa ei vastata kysymykseen, mitkä tahot voisivat pitää väistötilojen järjestämistä Oulun kauppahallin yrittäjille kilpailua vääristävänä. Yhteisvastauksen ovat allekirjoittaneet kaupunginhallituksen puheenjohtaja  Kyösti Oikarinen  (kesk.), kokoomuksen kaupunginhallitusryhmän puheenjohtajan  Jarmo J. Husso , vasemmistoliiton ryhmäpuheenjohtajan  Mikko Raudaskoski  ja sosiaalidemokraattien ryhmäpuheenjohtaja  Tuija Pohjola.
 Kaupunginhallituksen jäsenet kertovat luottaneensa kauppahalliasiassa virkamiesten näkemykseen siitä, että väistötilojen järjestäminen olisi kilpailulain vastaista.
 Kaupunginhallituksen jäsenistä julkisen mielipiteen kertoo kokoomuksen  Jarmo J. Husso .
 – Jos kauppahalli koetaan kulttuuriksi, yritysten toimintaa voidaan tukea. Jos se koetaan liiketoiminnaksi, silloin siihen pitää suhtautua kuin liiketoimintaan.
 Husson mukaan kauppahallin peruskorjauksen suunnittelijoiden, yrittäjien, Narikan ja konsernihallinnon virkamiesten olisi pitänyt korostaa enemmän väistötilojen merkitystä, kun asiaa valmisteltiin.
 – Virhe on tapahtunut siinä vaiheessa kun hankesuunnitelmaan ryhdyttiin. Väistötilojen vaatima puoli miljoonaa euroa olisi ollut pikkuraha, kun se olisi laskettu mukaan miljoonien eurojen hankerahoitukseen.
 Tällä Husso viittaa siihen, että kunnallishallinnossa on tavanomaista sisällyttää esimerkiksi koulujen peruskorjauksissa väistötilat hankerahoitukseen.
 Oulun talousjohtaja Jukka Weisell seisoo edelleen sekä väistötilojen eväämisen että halliyrittäjien irtisanomisen takana.  Paulus Markkula / Yle
 Oulun talousjohtaja Jukka Weisell on jyrkästi eri mieltä kuin Husso. Hänen mukaansa väistötilat eivät kuulu hankerahoitukseen, koska ne eivät ole investointi.
 – Peruskorjaus on investointi ja väistötilat taas puhtaasti käyttötalousmeno. Siksi niitä ei saa sekoittaa, Weisell sanoo.
 Konsernihallinnossa oli Weisellin mukaan mietitty väistötilojen rahoituksen ottamista elinkeinoelämän tukemiseen tarkoitetusta kehittämisrahastosta, ennen kuin kaupunginhallitus päätti evätä väistötilarahoituksen.
 Weisell kertoo, että kaupunginhallituksessa käydyssä ensimmäisessä epävirallisessa keskustelussa asiaa käsiteltiin puhtaasti oikeudenmukaisuuskysymyksenä.
 – Minusta kaupunginhallituksen keskustelu, jonka mukaan asiassa edettiin, oli varsin viisasta.
 Tällaisesta keskustelusta Hussolla ei ole muistikuvaa.
 Kauppiasrakennetta haluttiin nykyaikaistaa
 Nimettömänä pysyttelevien kaupunginhallituksen jäsenien mukaan remontin sivutuotteena oli myös pyrkimys nykyaikaistaa Oulun kauppahallin kauppiasrakennetta. Se koettiin helpoimmaksi toteuttaa kilpailutuksen kautta.
 Suomeksi sanottuna osa perinteisistä halliyrittäjistä haluttiin korvata trendikkäämmillä yrityksillä.
 – Kauppiaita kohtaan ei oltu avoimia ja muutenkin tiedotus asiasta epäonnistui totaalisesti. Tämä loi epäluottamuksen ilmapiirin, jota on ollut mahdoton myöhemmin korjata, toteaa kaupunginhallituksen jäsen.
 Toisen kaupunginhallituksen jäsenen mukaan avustus kauppahallin väistötilojen järjestämiseen olisi konkreettisimmillaan loukannut esimerkiksi kauppahallin välittömässä läheisyydessä sijaitsevan K-ryhmän elintarvikeliikkeen ja torialueen kahviloiden oikeutta.
 Kyseisen K-Market Torinrannan kauppias  Jari Hulkko  ei ymmärrä, millä tavalla väistötila olisi vääristänyt kilpailua.
 – Päinvastoin, kauppahallin kiinniolo on vähentänyt meidän kaupan myyntiä melkein 20 prosenttia.
 Hän pelkää kahden seuraavan kesän menevän Oulun matkailun suhteen penkin alle, kun kauppahalli puuttuu kokonaan.
 Onko sinun mielestäsi kauppahalli osa kaupungin kultturia vai perinteinen kivijalkaliike? Jutun keskusteluosio on auki kello 22.00 saakka.
 Lue seuraavaksi:
 Legendaarisen Hakaniemen hallin peruskorjaus arvioitua isompi urakka – "Kauppiailla ei ehkä ole varaa palata remontin jälkeen kotihalliin"
 Ei mennyt niin kuin Helsingissä – Oulun kauppahallin yrittäjät jäämässä tyhjän päälle: "poliitikot halusivat hoitaa tämän näin"

Kaupunkikulttuuria vai puhdasta yritystoimintaa? Oulussa kauppahalliyrittäjiä kohdellaan kylmemmin kuin Helsingissä: "Aikamoinen järkytys"


Summary: Valetilien määrä on lisääntynyt reippaasti. Facebookin on vaikea pysyä robottien luomien profiilien perässä.

Yhteisöpalvelu Facebook kertoi torstaina, että se poisti loka–maaliskuussa 3,4 miljardia valeprofiilia. Luku on kaksinkertaistunut edellisestä puolivuotisjaksosta.
 Nousu kertoo toivottomasta taistelusta valeinformaatiota vastaan. Facebookin työkalut valetilejä vastaan paranevat koko ajan, mutta samoin tekevät valetilien luojien käyttämät tekniikat. Roskapostia, valeuutisia ja muuta epäilyttävää materiaalia julkaisevia tilejä muodostetaan nyt robotin avustuksella.
 Facebookin mukaan suurin osa valeprofiileista saatiin kiinni jo muutamien minuuttien päästä niiden luomisesta.
 Faebookilla on kuukaudessa 2,4 miljardia aktiivista käyttäjää valetilien poistamisen jälkeen. Suuresta siivousoperaatiosta huolimatta näistäkin profiileista noin viisi prosenttia on todennäköisesti valetilejä.
 Facebook on kohdannut viime aikoina paljon vastoinkäymisiä. Palvelua on syytetty siitä, että sen avulla on  sekaannuttu eri maiden vaaleihin , levitetty vihapuhetta ja lietsottu väkivaltaa Myanmarissa.
 Lunta tupaan tuli myös Christchurchin terrori-iskusta, jonka tekijä julkaisi Facebookissa  suoraa videokuvaa  hyökkäyksestään.
 Facebookin palkkalistoilla on tuhansia työntekijöitä käymässä läpi epäilyttävää materiaalia. Apuna on myös tekoäly.
 Lue myös:
 Facebook sulki israelilaisen yrityksen sivuja – yritti vaikuttaa monen maan vaaleihin valeuutisilla
 Yksi Facebook-perustajista ehdottaa somejättiläisen pilkkomista – "Zuckerberg uhrasi turvallisuuden klikkien vuoksi"
 Facebook poisti vihapuhetta sisältäneitä profiileja

Facebook poisti puolessa vuodessa yli kolme miljardia profiilia – silti taistelu valetilejä vastaan on toivotonta


Summary: Jos mökkireissusta päätettäisiin kuten EU-lainsäädännöstä, suunnitteluun menisi yli vuosi ja saunan lämpötilastakin pitäisi äänestää, kertoo ulkomaantoimittaja Satu Helin.

Kerro Euroopan unionin päätöksenteosta, kuten selittäisit siitä baaripöydässä, ehdotti pomo.
 Se baarikeskustelu on ihan helppo kuvitella. Mutta jokaisessa mielikuvassani ihmiset liukenevat tiskille, vessaan ja tupakalle – myös ne, jotka eivät polta.
 Lopulta olen pöydässä yksin.
 Siksi halusin mieluummin miettiä jotain mukavaa. Kuten porukan yhteistä kesämökkireissua. Katso videolta, miten suunnittelu etenisi, jos mökkireissusta päätettäisiin kuten lainsäädännöstä Euroopan unionissa.
 Suomessa äänestetään eurovaaleissa sunnuntaina 26. toukokuuta. Pohditko, miten Euroopan parlamentti toimii? Jos olet epävarma, katso selitysvideo:  Kuka saa kulmahuoneen ja kuka ei löydä yhtään ystävää? Katso kahdessa minuutissa, millainen draama europarlamentissa alkaa heti vaalien jälkeen .
 Suomesta valitaan Euroopan parlamenttiin 13 meppiä. Jos haluat tietää, millaista heidän arkensa on, katso tämä:  Joskus kannattaa mieluummin katsoa kissavideo kuin kuunnella kohupuhe – Katso tästä, miten meppi voi todella vaikuttaa Euroopan parlamentissa ja miten ei .
 Lue lisää:
 Testaa, kenen valtaa äänesi lopulta vahvistaa ja lue, millaiset ryhmät EU-parlamenttia hallitsevat
 Kohti eurovaaleja! Stephanie Lecoqo / EPA Eurovaalien varsinainen vaalipäivä on Suomessa sunnuntai 26. toukokuuta. Nämä jutut avaavat Euroopan parlamentin toimintaa ja tulevia vaaleja. Löydä ehdokkaasi eurovaaleissa vaalikoneen avulla Ylen kirjeenvaihtaja Petri Raivio yrittää äänestää belgialaista – lue tästä ja Viron maineongelmista Eurooppa-kirjeestä Tilaa Ylen kirjeenvaihtajien viikottainen Eurooppa-uutiskirje tästä Kokeile, kuulutko Suomeen vai olisiko sinun sittenkin pitänyt syntyä Ranskaan tai Unkariin – testaamalla löydät toisen kotimaasi

Video: Yhteisen mökkireissun suunnittelussa ja EU:n päätöksenteossa on paljon samaa – aikaa kuluu, aina joku valittaa ja valmistelu kiinnostaa vain harvoja


Summary: Yle vieraili ensimmäisenä suomalaisena mediana Al-Holin leirillä. Leirin alkeellisissa oloissa olevien suomalaisten joukossa on 33 lasta.

AL-HOL  Koillis-Syyriassa sijaitsevalla Al-Holin leirillä on jopa 44 suomalaista. Vierailin tänään leirillä ja tapasin henkilökohtaisesti viisi suomalaista naista, jotka kertoivat leirillä olevan yhteensä 11 äitiä ja 33 lasta.
 Suomalaisten määrä leirillä on suurempi kuin mitä aiemmin on julkisuudessa arvioitu. Suomalaisnaiset kertoivat olleensa Syyriassa jo useita vuosia, ja osa lapsista on syntynyt siellä.  Kukaan naisista ei halua nimeään julkisuuteen.
 Kaikki tapaamani naiset kertoivat haluavansa palata Suomeen. He katsovat, etteivät ole tehneet Syyriassa mitään väärää.
 – Olemme suomalaisia, emmekä ymmärrä, miksi emme voisi palata lastemme kanssa Suomeen, yksi nainen sanoo.
 Kaikki naiset sanovat syntyneensä Suomessa. Kolme heistä on niin sanottuja kantasuomalaisia eri puolilta maata. He kertoivat pyrkineensä aiemmin pois islamilaisesta valtiosta.
 – Yritimme pois, mutta se oli vaikeaa, koska ei ollut rahaa maksaa salakuljettajille.
 Lapsia kuolee koko ajan
 Naiset kertovat lastensa sairastavan koko ajan ankaraa ripulia. Heidän mukaansa Lääkärit ilman rajoja -järjestö jakaa lääkkeitä, mutta heidänkin resurssit ovat puutteellisia.
 – Leirillä kuolee koko ajan lapsia. He kuolevat muun muassa keuhkotauteihin, naiset kertovat.
 Yksi tapaamistani suomalaisnaisista oli jo aiemmin julkisuudessa ollut  Sanna .
 Leirissä tulee vastaan paljon eurooppalaisia. Pölyisissä, tuulen tuivertamassa leirissä kuulee saksaa, ranskaa, venäjää ja tanskaa puhuvia.
 Al-Holin leiri on Syyrian kurdien johtamien joukkojen hallinnassa lähellä Irakin rajaa. Leena Luotio / Yle
 Al-Holin leirillä on yli 70 000 ihmistä. Iso osa heistä kuljetettiin sinne Baghuzista, joka oli Isisin viimeinen linnake ennen terroristijärjestön sortumista Syyriassa kevään aikana.
 Viimeiset taistelut Baghuzissa olivat rajut. Kaupungissa olleet Isis-terroristien perheet olivat leirille siirrettäessä hyvin huonossa kunnossa.  Monet lapset olivat muun muassa aliravittuja .
 Leirillä on tiettävästi kuollut jopa 200 lasta.
 Isisin riveissä on ollut huomattava määrä vierastaistelijoita sekä eri Euroopan maista että muualtakin maailmasta.

Yle Isis-leirillä Syyriassa: Leirillä on jopa 44 suomalaista, kertovat suomalaisnaiset videolla – "Haluamme takaisin Suomeen"


Summary: Finanssi- ja metsäalan vaikuttaja kommentoi Ylelle metsähakkuita ja Antti Rinteen vetämiä hallituskeskusteluja.

Metsä Group käynnisti huhtikuussa raivoisan keskustelun metsähakkuista, kun yhtiö kertoi tekevänsä Kemin tehtaalleen 1,5 miljardin euron laajennuksen.
 Talousvaikuttaja Björn Wahlroos johtaa hallitusta toisessa metsäjätissä, UPM-Kymmenessä. Hän vakuuttaa, että Suomessa riittää metsää hakattavaksi.
 – Ainakin Kemin laajennusinvestointeihin, Wahlroos sanoo Ylelle.
 – Sen jälkeen tämä alkaa olla taloudellinen kysymys, koska metsät alkavat löytyä vasta tiettömien taipaleiden takaa. Olen taipuvainen yhtymään niihin poliitikkoihin, jotka sanovat, että sen jälkeen tänne ei enää kovin montaa lisäinvestointia mahdu.
 Wahlroos korostaa, että ympäristön kannalta suomalaiset ovat tähänkin asti toimineet vastuullisesti, ja että Suomessa on enemmän metsää kuin kertaakaan tällä tai viime vuosisadalla.
 – On häkellyttävää, että Suomessa ei muisteta, että meidän fiksusti hoidettu metsäalamme on tuottanut koko ajan kasvavia hiilinieluja.
 Björn Wahlroos on metsäteollisuusyhtiö UPM:n ja vakuutus- ja finanssikonserni Sammon hallitusten puheenjohtaja. Nordean halltusta Wahlroos johti viime talveen saakka.
 Tapasimme miehen Osakesäästäjien keskusliiton tilaisuudessa Helsingissä.
 "Omistaminen kunniaan"
 Talousvaikuttaja Wahlroos ottaa reippaasti kantaa suomalaisen omistamisen puolesta.
 – Omistaminen on perusta, jolle yhteiskunnassa rakennetaan tasapainoa. Jos omistaminen on huonosti suojattua, yhteiskunta kaatuu ennemmin tai myöhemmin kaaokseen, Wahlroos vakuuttaa.
 Piensijoittajat taputtavat. Tietenkin he uskovat omistamiseen – varsinkin osakkeiden omistamiseen. Toisaalta Wahlroosin puhe on suunnattu vähintään yhtä paljon Helsingin Säätytalossa istuville hallitusneuvottelijoille kuin paikalle kokoontuneille kuulijoille.
 Sosiaalidemokraattien puheenjohtaja  Antti Rinne  kokoaa parhaillaan Suomeen uutta hallitusta. Demareiden verolinjaukset ärsyttivät oikeistopuolueita ja hiertävät elinkeinoelämää.
 Wahlroos kertoo Ylelle olevansa optimisti.
 – Minulla on toiveita sen suhteen, että sosiaalidemokraatit – kuten kaikki puolueet – ovat parempia hallitusvastuussa kuin oppositiossa. Eiköhän tuleva pääministeri ymmärrä, että Suomelle on ratkaisevan tärkeää, että täällä on omistajia, yrittäjiä ja sijoittajia.
 Wahlroos on jo pitkään ollut sitä mieltä, että Suomen valtion tulisi myydä omistamiaan yrityksiä. Nyt hallitusneuvotteluista tihkuu tietoja, joiden mukaan valtion menolisäyksiä saatetaan kattaa myynneillä.
 Aivan suoraan Wahlroos ei rohkene tyytyväisyyttään yleisölle julistaa.
 – Jos sanon, että on hyvä juttu, kun valtio myy omaisuuttaan, ne eivät tee sitä. Sanon siksi, että pitäkää kruununjalokivistä kiinni, älkääkä myykö!
 Sitä Wahlroos kuitenkin harmittelee, että naapurimaissa, kuten Ruotsissa, Norjassa ja Virossa, on edistetty omistamista – mutta Suomessa siitä on tehty "kalliimpaa ja monimutkaisempaa".
 Wahlroos itse siirsi taannoin kirjansa Ruotsiin, jossa ei ole lahja- tai perintöveroja.
 Ongelma vasen tai oikea – vaan kansanluonne
 Suomen seuraavan hallituksen painopiste tulee mitä todennäköisimmin olemaan enemmän vasemmalla kuin edellisen hallituksen.
 Wahlroosin mukaan suomalaisen omistajuusongelman ydin ei kuitenkaan ole vasemmalla tai oikealla.
 Hän muistutti Osakesäästäjien tilaisuudessa, että Ruotsissa sosiaalidemokraatit ovat olleet 70 vuoden ajan vetovastuussa lähes yhtäjaksoisesti – ja siitä huolimatta omistamisella on Wahlroosin mukaan “syvät juuret ja arvostusta”.
 – Ruotsi on esimerkki siitä, että keskellä tällaista sosiaalidemokraattista keidasta voi olla erittäin toimiva elinkeinoelämä, Wahlroos sanoo.
 Sekin on huono selitys, että Suomesta puuttuu pääomaa. Sitä olisi voitu kerätä vuosikymmenten ajan. Vaikuttaakin siltä, että finanssimies löytää syyn varovaisesta kansanluonteesta.
 – Vakuutusalalla olen huomannut, että millään muulla markkina-alueella asiakkaat eivät pyydä yhtä pieniä omavastuuosuuksia kuin Suomessa. Missään muualla IF:n asiakkaat eivät halua minimoida riskiä niin täydellisesti.
 Wahlroos naurattaa yleisöään toisellakin esimerkillä suomalaisesta riskinotosta. Hän kertoo kuulleensa sen alun perin Haluatko miljonääriksi -ohjelmaa aikanaan juontaneelta  Lasse Lehtiseltä.
 – Missä maassa kilpailijat lopettavat kisan aikaisimmassa vaiheessa. Mikä on se maa, jossa kilpailija toteaa: viisi tonnia, nyt mä lähden himaan?
 Se maa oli tietenkin Suomi.

Björn Wahlroosin mukaan Suomessa riittää metsiä hakattavaksi – "Ainakin Kemin laajennusinvestointeihin"


Summary: Kannatusmittaukset lupaavat kokoomukselle jälleen suurimman puolueen asemaa sunnuntain eurovaaleissa. Tutkijat kertovat, mistä se johtuu.

Ylen julkistamassa  puoluekannatusmittauksessa  kokoomus säilytti asemansa eurovaalien suosituimpana puolueena 19,7 prosentin kannatusosuudella, mutta suurimpia nousijoita edellisiin eurovaaleihin verrattuna olivat toiseksi tullut vihreät ja kolmanneksi sijoittunut perussuomalaiset.
 Eduskuntavaaleissa suurimman puolueen asemaan noussut SDP sen sijaan on vasta neljäntenä 14,3 prosentin kannatuksella.
 Luvut eroavat selvästi myös eduskuntavaalien jälkeen julkaisusta  kannatusmittauksesta , jossa keskityttiin eduskuntavaalikannatukseen.
 Ajallinen ero vaalien välillä siis tuskin selittää ainakaan kaikkia muutoksia.
 Yliopistotutkija  Timo Miettinen  Helsingin yliopiston Eurooppa-tutkimuksen keskuksesta arvioi, että niitä selittävät sen sijaan vaaleissa muodostuvat erilaiset jakolinjat.
 Miettisen mukaan perinteiset oikeiston ja vasemmiston kysymykset tulonjaosta eivät nouse eurovaaleissa samalla tavalla esille kuin eduskuntavaaleissa, sillä EU:lla ei ole verotusoikeutta ja EU:n budjetti on melko pieni.
 – Jakolinja menee enemmän Euroopan integraation vastustamisen ja integraatiomyönteisyyden välillä. Kokoomus ja vihreät ovat profiloituneet myönteisenä ja perussuomalaiset vastustavat. Sellaiset puolueet kärsivät, jotka ovat epäselvempiä tämän kysymyksen suhteen, Miettinen arvioi.
 Miettisen mukaan SDP:n kannatus on historiallisesti ollut eurovaaleissa kansallisia vaaleja huonompi. Puolue ei ole hänen mukaansa pystynyt profiloitumaan varsinaisena Eurooppa-puolueena. Linja on jäänyt äänestäjille epäselväksi.
 – Kokoomuksen äänestäjille on ollut tärkeää sisämarkkinoiden kehittäminen ja keskustan äänestäjille maatalouden puolustaminen, mutta demareiden linja on ollut näistä ehkä eniten hukassa.
 Harri Vähäkangas / Yle
 Kokoomuksen pomminvarmat äänestäjät
 Kokoomus on onnistunut nousemaan eurovaaleissa suosituimmaksi puolueeksi jo vuodesta 1999 lähtien. Samalla aikavälillä pidetyissä eduskuntavaaleissa kokoomus on ollut suurin sen sijaan vain kerran.
 Kokoomuksen eurovaalisuosiota selittää eurovaalien alhainen äänestysaktiivisuus ja kokoomuksen kannattajien profiili.
 Yleisen valtio-opin professori  Hanna Wass  Helsingin yliopistosta kuvailee kokoomuksen kannattajakuntaa ”pomminvarmaksi”:
 – Kokoomuksen kannattajat ovat korkeammin koulutettuja ja hyvin toimeentulevia äänestäjiä. He äänestävät riippumatta siitä, mitkä vaalit ovat kyseessä.
 Eurovaaleissa äänestysaktiivisuus on jäänyt vaisuksi muun muassa siitä syystä, että äänestäjillä ei ole selvää käsitystä siitä, mitä Euroopan parlamentti tekee ja mikä on sen rooli EU:n päätöksenteossa.
 Kokoomusta suosii myös se, että korkeammin koulutetuille EU:n toiminta on tutumpaa.
 Eduskuntavaaleissa nähtiin Wassin mukaan jonkin verran siirtymää kokoomuksesta perussuomalaisten suuntaan, mutta hän arvioi, että eurovaaleissa vuotoa ei tulla näkemään samassa määrin.
 Wassin mukaan perussuomalaiset vaikutti eduskuntavaaleissa kokoomuksen kannattajille aiempaa houkuttelevammalta, koska Halla-ahon valinnan jälkeen puolueen talouslinjaukset muuttuivat talousoikeistolaiseen suuntaan.
 – Uskon, että nämä äänestäjät palaavat nyt kokoomuksen riveihin, koska perinteiselle kokoomuksen äänestäjälle kova EU-kritiikki ja Euroopan laajuinen vahva koalitio populistipuolueiden kesken voi olla aika vaikea ajatus.
 Italian Lega-puoluetta johtavan  Matteo Salvinin  tavoitteena  on saada kokoon laitaoikeiston yhteinen ryhmä Euroopan parlamenttiin . Myös perussuomalaiset tukevat hanketta.
 Perussuomalaisten ja vihreiden kannattajat epävarmoja äänestäjiä
 Sekä perussuomalaisten että vihreiden kova kannatus näkyy kannatusmittauksissa, mutta vaalipäivänä lukemat voivat olla erilaisia, sillä molempien puolueiden kannattajat ovat arvaamattomia äänestäjiä.
 – Perussuomalaisille eurovaalit ovat aina olleet siinä mielessä herkullinen tilanne, että he ovat ainoana edustaneet selvästi EU-kielteistä vaihtoehtoa EU-myönteisten puolueiden joukossa. Toisaalta kannattajakunta on sellaista, että äänestämään lähteminen on epävarmaa, Wass sanoo.
 Vihreitä nostaa tällä hetkellä ympäristökysymysten vahva nouseminen EU:n jäsenvaltioiden yhdessä hoidettavien asioiden listalle. Ilmastonmuutoksen kaltaiset kysymykset kuitenkin kiinnostavat eniten sitä ryhmää, jolle äänestämässä käyminen ei ole itsestäänselvää:
 – Vihreät ovat nuorten suosima puolue. Puolueen kannatus on yhteydessä siihen, kuinka paljon nuoret ovat valmiita äänestämään.
 Aiemmissa vaaleissa nuoret ovat käyneet äänestämässä selvästi laiskemmin, kuin vanhemmat ikäluokat.
 Eduskuntapuolueiden puheenjohtajat kohtaavat Ylen suuressa eurovaalitentissä torstai-iltana. Voit katsoa tentin TV1:stä tai  Yle Areenasta .
 Lue lisää:
 Ylen puoluekannatusmittaus: Kokoomus eurovaaleissa suosituin puolue – vihreät ja perussuomalaiset kisaavat kakkossijasta
 Etsi ehdokkaasi   Ylen vaalikoneella .
 Eurovaalien oleellisimmat Yle-sisällöt löydät  täältä .
 Tilaa Ylen   Eurooppa-kirje:(siirryt toiseen palveluun)   Ylen Eurooppa-toimittajien henkilökohtaiset vinkit ja tunnelmat unionin ytimestä   täältä .

Miksi kokoomus on suosituin ja SDP ei koskaan voita eurovaaleissa? "Demareiden linja on ollut ehkä eniten hukassa"


Summary: Hallitusneuvotteluiden vetäjä Antti Rinne ei vastannut suoraan kysymykseen siitä, aikooko Suomi auttaa leireillä olevia palaamaan.

Yle kertoi tänään , että Koillis-Syyriassa sijaitsevalla, Isis-terroristien perheille tarkoitetulla Al-Holin leirillä on jopa 44 suomalaista, joista 33 lapsia. Määrä on suurempi, mitä tähän saakka on leirillä arvioitu olevan.
 SDP:n puheenjohtaja, hallitusneuvotteluiden vetäjä  Antti Rinne  suomalaisista Rinne sanoi Ylen eduskuntapuolueiden puheenjohtajatentissä, että leirillä olevien lasten lukumäärä kuulostaa isolta.
 Todennäköisesti Suomen seuraava pääministeri Rinne ei vastannut suoraan kysymykseen, että aikooko Suomi auttaa leireillä olevia lapsia ja aikuisia palaamaan Suomeen.
 Hän aloitti vastauksensa toteamalla, että Suomen kansalaisilla on kaikissa olosuhteissa oikeus palata Suomeen, oli maailmalla tapahtunut mitä tahansa. Rinteen mukaan aihe on kuitenkin kokonaisuutena vaikea.
 – Isis on ollut todella väkevä terroristijärjestö, joka on tehnyt paljon kauheuksia. Rikokset, joita Isisin jäsenet ovat tehneet, täytyy selvittää. Täytyy huolehtia, että niitä, jotka ovat syyllistyneet rangaistaviin tekoihin kansainvälisen oikeuden mukaan, myös rangaistaan. Sen takia SDP on kannattanut Suomessa kansainväistä tuomioistuinta, jonka ympärillä tämän asian voisi hoitaa, Rinne muotoili.
 Ruotsi on ehdottanut kansainvälistä tuomioistuinta Isis-terroristien tuomitsemiseksi. Suomi on  antanut tukensa  Ruotsin ehdotukselle.

 Toimitusministeristön pääministeri, keskustan puheenjohtajan  Juha Sipilän  mukaan Suomen ei pitäisi olla ottamassa avosylin takaisin leireille lähteneitä ihmisiä. Lasten kohdalla kysymys on Sipilän mukaan paljon monimutkaisempi.
 Kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  sanoi, ettei tunne leirillä olevia aikuisia ihmisiä kohtaan mitään sympatiaa, koska he ovat itse valinneet lähteä taistelemaan "erittäin raakalaismaisen" terroristijärjestö Isisin rivein.
 – Meillä ei ole mitään syytä auttaa heitä.
 Orponkin mukaan on toinen asia, jos kyseessä ovat pienet lapset, jotka eivät ole voineet itse vaikuttaa siihen, lähteäkö leirille vai ei.
 Vihreiden puheenjohtaja  Pekka Haavisto  huomautti, että on humanitaaristen periaatteiden mukaista, että leireille ohjataan kansainvälistä apua, jonka kautta leirien lapset voitaisiin saada turvaan.
 Perussuomalaisten puheenjohtajan  Jussi Halla-ahon  mukaan on realiteetti, että minkään oikeuslaitoksen on hyvin vaikea näyttää toteen leireillä oleskelevien ihmisten syyllistyneen johonkin rikokseen.
 Halla-aho sanoi, että ei haluaisi leirin aikuisia suomalaisia takaisin Suomeen. Hän muistutti, että leireillä olevat naiset ovat lähteneet vapaaehtoisesti "islamilaiseen paratiisiinsa" Syyriaan.
 – He ovat käveleviä aikapommeja, jos he tänne pääsevät. Lapsia tietenkin käy sääliksi. Kukaan meistä ei pysty valitsemaan omia vanhempiaan, mutta on ehdottomasti Suomen etu, että nämä naiset eivät pääse tänne takaisin, Halla-aho totesi.
 RKP:n puheenjohtaja  Anna-Maja Henriksson  puolestaan arvioi, että Isis-taistelijoiden tuomitseminen olisi helpompaa sille perustetussa kansainvälisessä tuomioistuimessa.
 Vasemmistoliiton puheenjohtaja  Li Andersson  taas katsoi, että kansainvälisistä sotarikoksista tuomitseminen on mahdollista myös Suomessa, jos aloite kansainvälisestä tuomioistuimesta ei etene.
 Kristillidemokraattien puheenjohtaja  Sari Essayah  sanoi pitävänsä Eurooppaan palaavia Isis-taistelijoita turvallisuusriskinä. Hänen mukaansa lapset tulee auttaa turvaan alueelta.
 Lue myös:   Yle Isis-leirillä Syyriassa: Leirillä on jopa 44 suomalaista, kertovat suomalaisnaiset videolla – "Haluamme takaisin Suomeen"

Puoluejohtajat kommentoivat uutista Isis-leirin suomalaisista – Halla-aho: "Käveleviä aikapommeja", Orpo: "Ei mitään syytä auttaa heitä"


Summary: Kakkoseksi noussee Vapauden ja demokratian kansanpuolue VVD.

Ovensuukyselyt povaavat Hollannin työväenpuolueelle yllätysvoittoa eurovaaleissa. Puolue nappaisi kyselyiden mukaan viisi Hollannin 26 meppipaikasta.
 Kakkoseksi nousisi kyselyiden perusteella istuvan pääministerin  Mark Rutten  liberaalikonservatiivinen Vapauden ja demokratian kansanpuolue VVD saaden neljä meppipaikkaa. Kolmanneksi tulisi oikeistopopulistinen Foorumi demokratialle -puolue kolmella paikalla.
 Työväenpuolueen nousu on yllätys, koska kovinta kamppailua on ennustettu VVD:n ja Foorumi demokratialle -puolueen välille.
 Foorumi demokratialle ajaa muun muassa Hollannin eroa EU:sta eli Nexitiä.
 Myös Britanniassa käytiin torstaina eurovaalit. Niiden tulos julkaistaan vasta sunnuntaina.
 Lue myös:
 Britannia ja Hollanti aloittavat äänestämisen tänään – kaikkien aikojen mullistavimmat EU-vaalit kuumentavat tunteita kanaalin molemmilla rannoilla

Ovensuukysely: Työväenpuolue yllätysvoittaja Hollannin eurovaaleissa


Summary: Aiemmin järjestö poisti kohua aiheuttaneen tviitin ja myönsi, että se oli harkitsematon ja hyvien tapojen vastainen.

Perussuomalaiset Nuoret pitää opetus- ja kulttuuriministeriön (OKM) toimintatapoja "häpeällisinä"  valtionavun takaisin perimiseen liittyvässä tviittijupakassa.
 Nuorisojärjestö kirjoittaa lauantaisessa mediatiedotteessaan, ettei valtionavun epäämiseen ei ole perustetta, koska PS-nuorten Twitter-tilillä julkaistu tviitti ei ollut yhdistyksen tai sen hallituksen laatima kannanotto.
 Aiemmin järjestö poisti tviitin ja myönsi, että se oli harkitsematon ja hyvien tapojen vastainen.
 Lue lisää:
 PS-Nuorten valtionapu vaakalaudalla, ministeriö perää järjestöltä selvitystä
 Ilta-Sanomat: Halla-aho osasta PS-nuoria: ”Nämä ihmiset ovat väärässä puolueessa”

PS-nuoret tviittikohun keskellä: "Päivitys ei ollut yhdistyksen kannanotto"


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Festivaalien turvatoimet poliisin erityistarkkailuun
 Poliisi aikoo tänä kesänä kiinnittää erityishuomiota  festivaalien turvatoimiin . Huomiota kiinnitetään esimerkiksi järjestyksenvalvojien määriin, turva-aitoihin ja alueiden eristämiseen. Festivaalikesä pärähtää tänään käyntiin Helsingissä järjestettävillä Maailma kylässä -festivaaleilla.
 Intia tukehtuu hengiltä – Yle tapasi naisen, jonka pitäisi jättää saasteinen kotikaupunkinsa
 Kolkatalainen Katha Karar, 18, lääkärin odotushuoneessa. Jenny Matikainen / Yle
 Intiassa ilmansaasteet tappavat joka päivä tuhansia ihmisiä. Arya Bose sairastui ilmansaasteista kolmivuotiaana ja 18-vuotiaan ja Katha Kararin pitäisi jättää kotinsa parantuakseen. Lääkäreiden mielestä päättäjien pitäisi ymmärtää, että nyt on hätä. Lue  Jenny Matikaisen   erikoisartikkeli Kolkatasta .
 Striimaus on tullut osaksi perhejuhlia
 Janne Erkkilän häävideo
 Nykytekniikka mahdollistaa sen, että lakkiaisiin, häihin tai syntymäpäiville on helppo osallistua etänä.  Janne Erkkilän  unelmana oli mennä naimisiin omenapuun alla, mutta pihamaalle mahtui vain lähisuku. Satapäinen vierasjoukko seurasi vihkimistä juhlapaikalla valkokankaalta. Lue ammattilainen vinkit  kotijuhlien striimaukseen .
 Sadealueita kulkee Suomen yli – poutaisinta Lapissa
 Yle Sää
 Tänään sateita tulee maan etelä- ja keskiosissa sekä paikoin Pohjois-Pohjanmaalla ja Kainuussa. Iltapäivällä sää poutaantuu vähitellen lännestä alkaen sateiden painottuessa Itä-Suomeen.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Festivaalien turvatoimet poliisin syyniin, Intia tukehtuu saasteisiin, striimaus on tullut osaksi perhejuhlia


Summary: Nuuska on niin yleistä, että nuoret tietävät mistä sitä saa, vaikka eivät itse nuuskaisikaan.

Tästä on kyse Nuorten nuuskan käyttöä vastaan kampanjoidaan Suomessa nyt laajasti. Nuorimmat nuuskan kokeilijat ovat alle 14 vuotiaita. Uusin kampanja käynnistyi tänä keväänä Kouvolassa, jossa suurimmat urheiluseurat ottivat tavoitteekseen nuuskattomat liikunta- ja harjoituspaikat.
 Suomessa etsitään keinoja nuuskaamisen kuriin saamiseksi. Meneillään on useita kampanjoita, joilla tavoitellaan alle 18-vuotiaita nuoria.
 Esimerkiksi Kouvolassa neljä urheiluseuraa on yhdistänyt voimansa ja selvittävät kyselyllä nuuskan käyttöä junioriurheilijoiden keskuudessa.
 Suomessa on tehty jo aiemmin nuorille kyselyjä, joiden mukaan nuuskaamisen vaarat ovat huonosti tiedossa. Lisäksi nuoret liittävät nuuskaan myönteisiä mielikuvia. Sen käyttöä saatetaan pitää sporttisena ja sitä pidetään urheilijalle sopivana päihteenä.
 Nuuskaaminen on monelle urheilijanuorelle ilmiönä tuttu, vaikka itse ei muotipaheeseen olisikaan sortunut.
 – Mua ei ole saatu kokeilemaan nuuskaa, vaikka olen kyllä läheltä nähnyt sen myyntiä ja käyttöä, sanoo jääkiekon liigaseura KooKoon c-junioreissa pelaava 14 vuotias  Jesse Nurmi .
 Nurmen kanssa samassa joukkueessa pelaava  Kasperi Sundström , 14, ei hänkään käytä nuuskaa. Silti kaupungin nuuskakuviot ovat tuttuja.
 – Jos käyttäisin, niin tietäisin mistä sitä saa.
 KooKoon lisäksi urheiluseuroista kampanjassa ovat mukana koripalloseura Kouvot, pesäpallon KPL sekä jalkapallo- ja salibandyseura Sudet.
 KooKoon c-junnuissa kiekkoileva Jesse Nurmi sanoo välttyneensä nuuskakokeiluilta, vaikka onkin nähnyt läheltä nuuskan käyttöä ja myyntiä. Yle / Pyry Sarkiola
 Ehkäisevä Päihdetyö EHYT ry:n mukaan kyseessä on uusi avaus koko maassa. Se esitteli yhteistyötä valtakunnallisilla päihdepäivillä.
 – Päihdetyön asiantuntijat totesivat, että juuri urheiluseuroja olisi hyvä saada laajemminkin mukaan kampanjointiin nuuskaa vastaan, sanoo EHYT ry:n Etelä-Suomen aluekoordinaattori  Heli Vaija .
 Yhtenä tavoitteena Kouvolassa on saada liikunta- ja harjoituspaikat nuuskattomiksi.
 Nuuska – cool ja sporttista ?
 Kouvolassa tehtävän kyselyn lisäksi pääkaupunkiseudulla ja Oulussa on jo ehditty selvittää junioriurheilijoiden nuuskan käyttöä.
 Alaikäisille jalkapalloilijoille, jääkiekkoilijoille ja salibandyn harrastajille viime syksynä tehdyn kyselyn mukaan nuuskaamisen vaarat ovat huonosti tiedossa. Lisäksi nuuskaan liitettiin myönteisiä mielikuvia – sen käyttöä saatettiin pitää sporttisena ja urheilijalle sopivana päihteenä.
 Tällainen nuuskan maine on kiirinyt myös Kasperi Sundströmin korviin.
 – En tykkää yhtään! Se on ehkä vähän jopa pilannut tämän lajin mainetta, kun on olemassa sellainen käsitys, että jääkiekkoilijat käyttävät nuuskaa. Se pitäisi saada täältä pois, puhisee KooKoon c-junioreiden nuori kiekkoilija ja pyörittelee päätään.
 Sundström ja hänen pelikaverinsa sanovat nähneensä nuuskan käyttöä, ja kuulleensa siitä lähipiirissä - jääkiekkotreenien ulkopuolella kuitenkin.
 Tämän perusteella pojille on muodostunut käsitys siitä, miksi jotkut nuuskaavat.
 – Käyttäjä hakee ehkä huomiota ja kuvittelee jotenkin olevansa kova jätkä, Jesse ja Kasperi pohtivat yhdessä joukkuekaverinsa  Jasperi Höijerin , 14, kanssa.
 Syöpäjärjestöjen tutkijan  Risto Fonseliuksen  kyselytutkimus paljasti myös, että nuuskan hankkiminen on helppoa riippumatta käyttäjän iästä tai asuinpaikasta.
 Kasperi Sundström sanoo tietävänsä mistä nuuskaa voisi hankkia, jos hän sitä käyttäisi. Sundström ei ymmärrä miksi jotkut nuuskaavat. Yle / Pyry Sarkiola
 Tutkimuksen tiedot ovat alustavia, selvitys valmistuu ensi syksynä. Kysely kohdistettiin 16 ja 17 vuotiaille junioriurheilijoille ja heidän vanhemmilleen sekä muun muassa valmentajille ja muille seurojen toimihenkilöille.
 Nuuskan käyttöä tutkittiin myös pari vuotta sitten keväällä Helsingissä ja Torniossa. Silloin  Mikko Piispan   selvityksessä  todettiin, että käyttäjät ovat yhä nuorempia lapsia, ja käyttäjä voi olla kuka tahansa.
 Selkeää käyttäjäprofiilia ei Piispan mukaan ole, mutta nuuskaaminen näyttäisi olevan nimenomaan poikien ja urheilijoiden juttu. Nuorimmat kokeilijat ovat alle 14 vuotiaita.
 Kouluissa nuuska-agentteja
 Urheiluseurojen lisäksi nuuskaa vastaan kampanjoidaan myös kouluissa.
 Esimerkiksi Kainuussa ja Meri-Lapissa on yläkouluihin värvätty oppilaiden keskuudesta  nuuska-agentteja , jotka yrittävät lisätä tietoa ja estää nuuskakokeiluja.
 Vapaaehtoiset yläkoululaiset seuraavat nuuskaamisilmiötä koulussa sekä vapaa-ajalla ja pitävät tietoiskuja nuoremmille oppilaille. Käyttäjiä ei kuitenkaan käräytetä.
 Kainuussa ja Meri-Lapissa yläkoulujen nuuska-agentit levittävät nuuskaamisen vaaroista tietoa muun muassa pelien ja visailujen avulla. Mimmi Nietula / Yle
 Hämeenlinnassa puolestaan  havahduttiin  nuuskaongelmaan pari vuotta sitten, kun koululaiset itse huomasivat homman riistäytyvän käsistä ja pyysivät apua vanhemmilta.
 Kaurialan koulun oppilaskunta otti yhteyttä vanhempainyhdistykseen, ja pyysivät tekemään jotain koska nuuskaaminen oli karkaamassa käsistä. Oppilaat olivat arvioineet, että 500 oppilaan koulussa nuuskaajia oli 50.
 Seurauksena oli muun muassa nuorten aloittama kampanja, jossa nuuskaamisesta on tavoitteena tehdä epämuodikasta ja ällöttävää.
 Nuuskaa vastaan kampanjointi kuulostaa osittain samantapaiselta kuin tupakoinnin vastaiset tietoiskut takavuosina.
 Ajat ovat vain sikäli muuttuneet, että syöpäyhdistysten seurannan mukaan tupakointi ei ole enää nuorten keskuudessa muodikasta, nuuskaaminen sen sijaan on.
 Nuuskapussi pyörii selvitysten mukaan yhä useamman nuoren sormissa - ja saman tien huulessa. Meeri Niinistö / Yle
 Nuuskassa on 28 syöpää aiheuttavaa ainetta. Nuuskan nikotiini supistaa verisuonia sekä nostaa verenpainetta ja sykettä. Lapselle eli vielä kehittymässä olevalle elimistölle terveysvaikutukset ovat erityisen haitallisia.
 – Nuuskasta on ihan yhtä lailla haittaa kuin tupakoinnistakin. Se vaikuttaa kuntoon ja kasvuun, tiivistää ehkäisevän päihde- ja mielenterveystyön koordinaattori  Laura Sillanpää  Kouvolan kaupungilta.
 Nikotiinin vastaisissa kampanjoissa nuuska on noussut kärkeen myös Syöpäjärjestöissä.
 – Sen käytön lisääntyminen nuorten keskuudessa on erityinen huolenaihe, sanoo kehittämispäällikkö  Heidi Löflund-Kuusela .
 Syöpäjärjestöt on kampanjoinut nuuskaamista vastaan muun muassa yhteistyössä  Suomen Olympiakomitean  kanssa, ja nostanut esiin nuuskan urheilusuoritusta heikentävää vaikutusta.
 Nuuskaajalle porttikielto peleihin ja harjoituksiin
 Kouvolassa nuuskatonta urheilua tavoitteleva kampanja toteutetaan kyselynä, johon juniorit voivat vastata nimettömänä.
 Toimettomaksi Kouvolassa ei ole jääty tähänkään asti, vaikka esimerkiksi valmentajien tietoon nuuskaamistapaukset ovat tulleet harvoin.
 KooKoon c-junioreiden vastuuvalmentajan Antti Kinnusen mukaan pelaajaa voidaan nuuskaamisesta rangaista peli- tai harjoituskiellolla. Yle / Pyry Sarkiola
 KooKoon c-junioreiden vastuuvalmentajana kuudetta kautta toimiva  Antti Kinnunen  sanoo, että yksittäisiä nuuskaamistapauksia on ollut, mutta ongelmana hän ei nuuskaa valmennettaviensa joukossa näe.
 – Ehkä keskimäärin yksi tapaus parissa kaudessa, laskeskelee Kinnunen.
 Hänen mukaansa harvat kiinni jääneet ovat ymmärtäneet rangaistuksensa, joka on saattanut tarkoittaa peli- tai harjoituskieltoa. Sitä on edeltänyt vakava keskustelu urheilijan kanssa.
 – He ovat tienneet, että nuuskaaminen on väärin. Kiellon päätyttyä on keskusteltu uudestaan ja tarkistettu ovat asiat ovat taas niin sanotusti oikeassa järjestyksessä. Sen isompaa juttua siitä ei ole tarvinnut tehdä, tuumii Kinnunen.
 Jasperi Höijerin tavoitteena on on pysyä kiekkoilijana hyvässä kunnossa ja pitkään. Yle / Pyry Sarkiola
 Nuuskaamisen vaaroista on perillä myös KooKoon c-junioreissa kiekkoileva Jasperi Höijer.
 – Tiedän ja ymmärrän mitä siitä vois itselle seurata jos alkaisin nuuskata. Haluan kuitenkin pysyä hyvässä kunnossa ja pärjätä pitkään urheilijana.
 Kouvolassa syksyllä saatavilla tuloksilla haetaan muun muassa eväitä valmentajille ja vanhemmille, jotta käyttöön puuttuminen olisi helpompaa.

Jo alle 14-vuotiaita nuuskakoukussa – lasten ja nuorten nuuskan käyttö riistäytynyt käsistä


Summary: Skotit haluavat pysyä EU:ssa, mutta silti itsenäisyyden kannatus ei ole noussut merkittävästi Britannian brexit-äänestyksen jälkeen.

“Westminster ei toimi, skotit ja walesilaiset ovat saaneet sekoilusta tarpeekseen ja ansaitsevat parempaa.”
 Näin viestitään Skotlannin ja Walesin itsenäisyyttä ajavien puolueiden toimistoista.
 Skotlannissa valtaa pitävä keskustaoikeistolainen kansallispuolue SNP ja Walesin pienempi niin ikään keskustaoikeistolainen Plaid Cymru uskovat "brexit-sekoilun" koituvan niiden hyödyksi.
 Britannian liitokset saattavat tulevaisuudessa natista entistä enemmän, sillä Skotlannissa itsenäisyysliike on saanut uutta pontta. Walesissa irtautumisen kannatus on vielä varsin vähäistä.
 Skotlantilaisista selvä enemmistö vastusti kansanäänestyksessä brexitiä, walesilaiset taas äänestivät EU-eron puolesta.
 Leena Luotio / YLE
 Brexit vaikuttaa myös Pohjois-Irlannin tilanteeseen, jossa toiseksi suurin puolue, vasemmistolainen tasavaltalaispuolue Sinn Féin haluaa liittää Pohjois-Irlannin Irlantiin.
 Skotlantilaiset odottavat, mitä brexitin kanssa tapahtuu
 Syyskuun 2014 itsenäisyysäänestyksessä skotlantilaiset tuskin arvasivat, millainen mullistus Britanniassa olisi edessä.
 Tuolloin enemmistö skoteista eli 55 prosenttia äänesti Britanniaan kuulumisen puolesta. Vahvimpia argumentteja ei-puolella oli se, että itsenäistyminen olisi saattanut vaarantaa Skotlannin pysymisen EU:ssa.
 Kun britit äänestivät brexitin puolesta täpärästi kolme vuotta sitten (51,9–48,1%), skoteista selvä enemmistö (62 %) kannatti EU:ssa pysymistä. Myös Pohjois-Irlannissa enemmistö kannatti EU:ta.
 Skotlannin pääministeri Nicola Sturgeon uskoo, että Skotlannilla on yhä enemmän toivoa itsenäistymisestä.  Robert Perry / EPA
 5,4 miljoonan asukkaan Skotlannissa EU-mielisyys on kasvanut brexit-äänestyksen jälkeen, mutta itsenäistymisen suosio ei ole kolmessa vuodessa merkittävästi noussut.
 Skotit ovat odottavalla kannalla, toteaa Edinburghissa toimivan Scottish Centre on European Relations -ajatushautomon johtaja  Kirsty Hughes  Ylelle.
 – Ihmiset ovat odottaneet, mitä brexitin kanssa tapahtuu. Skotlanti on vahvasti EU:ssa pysymisen kannalla. Kaksi kolmasosaa kannattaa EU-jäsenyyttä.
 Monissa brexit-kansanäänestyksen jälkeen tehdyissä kyselyissä niukka enemmistö skoteista on vastustanut itsenäisyyttä. Jos itsenäisyyden vaihtoehtona kysymyspatteristossa on kuitenkin ollut kova brexit eli sopimukseton ero, on tulos kääntynyt viime kuukausina päinvastaiseksi.
 Leena Luotio / YLE Lähde: What Scotland Thinks

 Keskustelu ja kampanjointi itsenäistymisestä todennäköisesti yltyy, jos Britannia eroaa EU:sta.
 – Mikäli brexit toteutuu jossain muodossa, on sillä suuri vaikutus itsenäisyydestä käytävään keskusteluun. Silloin keskustellaan enemmän myös siitä, kuinka nopeasti itsenäinen Skotlanti voisi liittyä takaisin EU:hun, Hughes sanoo.
 EU:n kannattajien ennustettiin voittavan Skotlannin eurovaaleissa
 Britanniassa äänestettiin EU-vaaleissa jo torstaina, mutta tulokset ilmoitetaan vasta sunnuntaina.
 Mielipidemittauksissa Skotlannissa ennustettiin yli puolta äänistä EU:ta kannattaville puolueille, joista tosin vain osa ajaa itsenäisyyttä.
 Keskustavasemmistolaisen SNP:n ennakoitiin gallupeissa saavan kolme tai neljä paikkaa Skotlannin kuudesta paikasta europarlamenttiin.
 Skotlannin liberaalidemokraattien johtaja Willie Rennie kampanjoi kannattajineen ennen eurovaaleja Edinburghissa.  AOP
 Skotlannin ja EU:n suhteista tietoa tuottavan riippumattoman Scottish Centre on European Relations -ajatushautomon Kirsty Hughes sanoo, ettei EU-vaaleilla todennäköisesti ole suurta vaikutusta Skotlannin itsenäistymisliikkeeseen.
 – Brexit-puolueiden menestyksellä voi olla suurempi vaikutus Englannissa ja Walesissa. Todennäköisesti näemme kuitenkin taas, että enemmistö skotlantilaisista haluaa jäädä EU:hun.
 Skotlannin pääministeri: Uusi kansanäänestys itsenäisyydestä nopeasti
 Toisesta itsenäisyyskansanäänestyksestä alettiin Skotlannissa puhua uudelleen heti brexit-äänestyksen jälkeen. Asia jäi kuitenkin taka-alalle Skotlannin kansallispuolueen SNP:n kärsittyä tappion vuoden 2017 parlamenttivaaleissa.
 Skotlannin pääministeri, SNP:n puheenjohtaja  Nicola Sturgeon  nosti toisen kansanäänestyksen uudelleen keskiöön huhtikuussa. Sturgeon ilmoitti, että äänestys olisi järjestettävä toukokuuhun 2021 mennessä, jos Britannia eroaa EU:sta.
 Monet asiantuntijat ovat pitäneet aikataulua epärealistisena.
 Enemmistö skoteista on epäillyt nopeaa kansanäänestystä, mutta kannattanut sitä kymmenen vuoden aikajänteellä.
 Sturgeon lähtee siitä, että hänellä on äänestäjien mandaatti kansanäänestykselle, koska puolue lupasi Skotlannin edellisissä vaaleissa uuden kansanäänestyksen, jos olosuhteissa tapahtuu merkittäviä muutoksia. Britannian eroaminen EU:sta olisi sellainen.
 Skotlannin kansallispuolueen varapuheenjohtajan Keith Brownin mukaan brexit on osoittanut, että Skotlanti ansaitsee parempaa.  Andrew Maccoll / AOP
 SNP:n mukaan brexitillä olisi katastrofaaliset seuraukset Skotlannin taloudelle. Myös brexitin kaoottinen hoito on puolueen mielestä peruste sille, että skotlantilaisten on saatava äänestää itsenäisyydestä uudelleen.
 Sturgeonin varamies, SNP:n varapuheenjohtaja  Keith Brown  sanoo brexitin osoittaneen, ettei Skotlannin pidä enää kuulua Britanniaan.
 – Brexit on näyttänyt, että Westminster ei toimi. Skotlanti ansaitsee parempaa. Ei ole mikään yllätys, että yhä useammat ihmiset haluavat Skotlannin olevan tulevaisuudessa itsenäinen maa EU:ssa, Brown kommentoi sähköpostitse Ylelle päivää ennen Britannian EU-vaaleja.
 Vaa'ankieliasemassa SNP voisi "kiristää" kansanäänestyksellä
 Kansanäänestystä itsenäistymisestä ei voi järjestää ilman Lontoon lupaa.  Erostaan perjantaina ilmoittanut väistyvä pääministeri   Theresa May  on tyrmännyt esityksen uudesta kansanäänestyksestä, koska skotit ovat jo kertaalleen sanoneet sanansa itsenäisyydestä ja päättäneet pysyä osana Britanniaa.
 – Ei ole yllätys, että konservatiivit pelkäävät sitä, että skotit pääsevät päättämään tulevaisuudestaan, Skotlannin kansallispuolueen Keith Brown toteaa.
 Britannian pian eroava pääministeri Theresa May ja Skotlannin pääministeri Nicole Sturgeon.  Andrew Milligan / EPA
 SNP on kuitannut Downing Street 10:n vastustuksen sillä, että tilanne muuttuu, kun May on eronnut.
 Yksi mahdollisuus SNP:lle olisi vaa’ankieliasemaan pääseminen mahdollisissa Britannian ennenaikaisissa vaaleissa.
 Jos ennenaikaiset vaalit järjestettäisiin ja työväenpuolue voittaisi ne ilman riittävää enemmistöä, voisi SNP tukipuolueena mahdollisesti vaatia takuita kansanäänestyksestä.
 Itsenäisyyskysymys ei kytkeydy pelkästään brexitiin
 SNP näkee toisen kansanäänestyksen skotteja yhdistävänä projektina, kun taas itsenäisyyden vastustajat syyttävät pääministeri Sturgeonia Skotlannin repimisestä.
 Muualta EU:sta Skotlantiin muuttaneiden järjestön, EU Citizens for an Independent Scotlandin luova johtaja  Ellen Joëlle Höfer-Franz  pitää merkittävänä, että tuoreimmissa mittauksissa itsenäisyyden suosio on noussut.
 – Todennäköisesti monet skotlantilaiset, jotka äänestivät viisi vuotta sitten itsenäisyyttä vastaan ovat muuttaneet mielensä. Syynä on se, että tuolloin ei ollut takeita itsenäisen Skotlannin asemasta EU:ssa. EU ei antanut siitä selvää vastausta ja unionistit käyttivät tätä hyväkseen väittäen, että Skotlanti menettäisi EU-jäsenyytensä.
 Höfer-Franzin mielestä EU-mieliset puolueet ovat onnistuneet viemään viestin EU-jäsenyyden hyödyistä, kuten vapaasta liikkuvuudesta skotlantilaisille.
 Myös taloussuhteet huolestuttavat skotlantilaisia, jotka kokevat tulleensa kaltoin kohdelluiksi brexitin sopimusneuvotteluissa.
 EU:n sisämarkkinoille pääsy huolestuttaa esimerkiksi skottiviskin tuottajia, joiden viennistä lähes puolet menee EU-alueelle. Myös työvoiman saaminen jatkossa maaseudun viljelyksille on herättänyt huolta.
 Gaelinkieliset sanat Saor Alba tarkoittavat itsenäistä Skotlantia. Tuhannet ihmiset osoittivat mieltään itsenäisyyden puolesta Glasgowssa toukokuun alussa.  Robert Perry / EPA
 Itsenäisyyskysymys ei kytkeydy pelkästään brexitiin.
 – Jos Britannia pysyisi EU:ssa, se veisi Skotlannissa pois välittömät vaatimukset itsenäisyysäänestyksestä. Tulevaisuudessa vaatimus kuitenkin esitetään uudelleen, koska enemmistö alle 50-vuotiaista kannattaa itsenäisyyttä, arvioi Scottish Centre on European Relations -ajatushautomon johtaja Kirsty Hughes.
 Hänen mukaansa kysymys on pohjimmiltaan siitä, että monet skotlantilaiset uskovat itsenäistymisen olevan kehityksen ja vaurauden tae.
 Tähän vaikuttaa sekin, että Skotlannin parlamentilla on paljon valtaa eikä Lontoo juurikaan puutu skottiparlamentille kuuluviin asioihin. Skotlannin politiikka on Hughesin mukaan jo valmiiksi varsin eriytynyttä Lontoosta.
 Leena Luotio / YLE
 Yli 30 000 marssi Glasgow’ssa
 SNP kehotti eurovaalikampanjassaan kannattajiaan näyttämään, että skotit haluavat pysyä EU:ssa.
 Suurimmat itsenäisyysmarssit uuden kansanäänestyssuunnitelman jälkeen järjestettiin Glasgow'ssa kolme viikkoa sitten. Skotlannin ja EU:n lippuja kantaneeseen marssiin osallistui 30–35 000 ihmistä.
 All Under One Banner -kampanjaliike aikoo järjestää itsenäisyysmarsseja eri puolilla Skotlantia läpi koko kesän.
 Perinneasuihin pukeutunut soittokunta marssi itsenäisyyden puolesta Glasgow'ssa toukokuun alussa.  Robert Perry / EPA
 SNP-puolue puolestaan jakoi eurovaalikampanjan kolmena ensimmäisenä viikonloppuna puoli miljoonaa “Stop Brexit” eli pysäyttäkää brexit -lappusta.
 Pääministeri Sturgeon aikoo järjestää Skotlannissa myös kansankokouksia, joissa kuultaisiin millaisia ajatuksia ja toiveita tavallisilla ihmisillä on itsenäisestä Skotlannista.
 Walesin itsenäisyyspuolueen mielestä “Britannia on hajalla”
 Noin kolmen miljoonan asukkaan Walesissakin on oma itsenäisyysliikkeensä, mutta itsenäisyyden kannatus on huomattavasti Skotlantia alhaisempaa.
 Yleensä mielipidemittauksissa itsenäisyyttä on kannattanut alle kymmenen prosenttia walesilaisista. Tuoreimmassa ITV:n mittauksessa kannatusta oli 12 prosenttia.
 Cardiffissa järjestettiin kaksi viikkoa sitten Walesin historian suurin mielenosoitus itsenäisyyden puolesta.  Huw Evans / AOP
 Kaksi viikkoa sitten tuhannet ihmiset kuitenkin marssivat Cardiffissa. Järjestäjien mukaan kyseessä oli kautta aikojen suurin itsenäisyysmarssi Walesin historiassa.
 Itsenäisyyttä ajavan Plaid Cymru -puolueen johtaja  Adam Price  vaatii kansanäänestystä itsenäisyydestä, jos brexit toteutuu. Itsenäisyyspuolue uskoo, että walesilaisten ajatus itsenäisyydestä muuttuu, kun brexit toteutuu.
 – Meillä ei ole epäilystäkään siitä, etteikö itsenäisyyden kannatus olisi nousussa, sanoo puolueen tiedottaja Ylelle sähköpostitse.
 Plaid Cymru haluaisi äänestyksen viimeistään vuonna 2030
 Plaid Cymrussa uskotaan Skotlannin SNP:n tavoin, että walesilaiset ovat saaneet tarpeekseen Lontoon brexit-kinastelusta.
 Eroava pääministeri Theresa May ei onnistunut taivuttelemaan parlamenttia neuvottelemansa erosopimuksen taakse. Parlamentti on äänestänyt kolmesti sopimusta vastaan ja pattitilanne on pahentunut.
 – Ihmisten mielestä Britannia on hajalla. Se ei edistä Walesin etuja. Paras tulevaisuudenkuva on, että olemme menestyvä itsenäinen valtio Euroopan sydämessä, Plaid Cymrun tiedottaja arvioi.
 Puolueessa uskotaan walesilaisten olevan vastaanottavaisia ajatukselle, että Wales pärjäisi paremmin itsenäisenä EU:n jäsenenä kuin osana unionista eronnutta Britanniaa.
 Walesin itsenäisyyttä ajavan Plaid Cymru -puolueen johtaja Adam Price.  Facundo Arrizabalaga / EPA
 Tämänhetkisestä noin kymmenen prosentin itsenäisyyskannatuksesta huolimatta Plaid Cymrussa on vahva usko siihen, että kansanäänestys on mahdollista saada aikaan.
 Jos puolue nousisi valtaan, se pyrkisi järjestämään kansanäänestyksen vuonna 2030. Äänestys voitaisiin yrittää järjestää myös sitä aikaisemmin, jos Skotlanti esimerkiksi päättäisi itsenäisyydestä ennen sitä.
 Lisää aiheesta:
 Skottien ja pohjoisirlantilaisten haikeat jäähyväiset EU:lle: "Jättäkää lamppu palamaan niin löydämme takaisin"
 Skotlannin pääministeri haluaa uuden kansanäänestyksen itsenäistymisestä vuoteen 2021 mennessä
 Aiheesta muualla:
 The Guardian: Sturgeon outlines new Scottish independence referendum plans

Brexit-sekoilu lisää skottien ja walesilaisten irtautumishaluja, uskovat itsenäisyyspuolueet