Summary: Tien ylittäminen on esimerkiksi koulumatkan vaarallisin hetki.

Noin kaksi jalankulkijaa viidestä sanoo joutuneensa suojatiellä vaaratilanteeseen tai onnettomuuteen. Yksi jalankulkija viidestä kertoo jopa pelkäävänsä tutulla reitillään jonkun suojatien ylittämistä.
 Kolme jalankulkijaa viidestä on kuitenkin sitä mieltä, että suojatien ylittäminen on turvallista.
 Autoilijoista taas jopa joka kolmas pelkää aiheuttavansa vaaratilanteen, jos hän antaa jalankulkijalle suojatiellä vilkkaassa liikenteessä tilaa. Joka neljättä autoilijaa taas ärsyttää, jos he antaisivat tilaa jokaiselle suojatielle pyrkivälle.
 Silti melko tarkkaan 90 prosenttia autoilijoista sanoo antavansa jalankulkijoille tilaa suojatiellä, vaikka perässä ajaisi joku muu.
 Jalankulkijoista taas vajaa puolet sanoo autoilijoiden huomioivan jalankulkijat hyvin liikennevalottomilla suojateillä.
 Vaaraa tai sen uhkaa korostavista vastauksista huolimatta lapsille tai nuorille ei ole tapahtunut kolmeen vuoteen yhtään kuolemaan johtanutta onnettomuutta suojateillä, vaikka tien ylittäminen on esimerkiksi koulumatkan vaarallisin hetki.
 Tulokset selviävät  Liikenneturvan teettämästä kyselytutkimuksesta (pdf) . Siinä kysyttiin suomalaisten suojatiekokemuksia. Kyselyn teki Kantar Oy:n touko-kesäkuun vaihteessa ja siihen vastasi 1 082 ihmistä. Heistä autoilijoita oli 78 prosenttia.
 Koulumatkan vaarallisin kohta on tien ylittäminen
 Kyselyn teettäneestä Liikenneturvasta korostetaan, että aikuiset ovat vastuussa lasten koulumatkoista. Vaarallisimmaksi hetkeksi koetaan juuri tien ylittäminen.
 – Tien ylitys on monen reitin varrella se paikka, jonka turvallisuus huolettaa eniten. Meidän aikuisten on yhdessä vastattava lasten liikenneturvallisuudesta, Liikenneturvan toimitusjohtaja  Anna-Liisa Tarvainen  muistuttaa.
 Samalla Tarvainen huomauttaa, että kuljettajan on annettava tietä suojatietä ylittämään aikovalle kävelijälle.
 – Emme ole liikenteessä yksin vaan siihen kuuluu toisten tienkäyttäjien huomioon ottaminen ja yhteisten sääntöjen kunnioitus. Jos tien antaminen ärsyttää, on muutettava omaa asennetta.
 Ministeriö seuraa uusien kulkuvälineitten turvallisuutta
 Sähköpotkulautojen tulo kaduille kesän aikana on ollut paljon keskustelua herättävä ilmiö. Joku pitää niitä turvattomina ja joku vain tottumattomuuden takia vielä vaarallisina kulkuvälineinä.
 Liikenneministeri  Sanna Marin  (sd.) pitää uusia, auton sijaan käytettäviä kulkuvälineitä hyvänä asiana, mutta turvallisuutta pitää edelleen seurata.
 – Hyvä asia, että on uusia liikkumisen välineitä, kuten sähköpotkulautoja. Niitä voi käyttää joskus jopa oman auton sijaan. Seuraamme niiden tuloa ja sitä, että liikenne pysyy turvallisena.
 Lue lisää:
 Mahtuvatko sähköpotkulaudat kaduille? Kyllä, mutta silloin kannattaisi hidastaa autojen nopeusrajoituksia 30 kilometriin tunnissa
 Sähköpotkulauta on tämän kesän ilmiö, joka on tullut jäädäkseen
 Sähköpotkulautailija, tiedätkö mitkä liikennesäännöt sinua koskevat? Katso Liikenneturvan 4 vinkkiä onnistuneeseen ajoon

Moni pelkää suojatiellä – onnettomuuteen tai vaaratilanteeseen joutunut melkein joka toinen


Summary: Aiheen ympärillä liikkuu paljon kokemukseen ja uskomuksiin perustuvaa tietoa, jota ei ole lääketieteessä toistaiseksi voitu todistaa. Yleisin syy hiustenlähtöön on perinnöllinnen kaljuuntuminen.

Hiustenlähtö on lääketieteen kannalta kinkkinen terveyspulma, sillä monia siihen vaikuttavia tekijöitä on vaikeaa tutkia, sanoo HUSin Ihotautien ja allergologian erikoislääkäri  Alexander Salava.
 – Lääketiede ei täysin ymmärrä hiustenlähtöön liittyviä syitä. Osa tehdystä tutkimuksesta on myös tuonut ristiriitaisia tuloksia, koska tutkimusta on niin vähän, Salava kertoo.
 Esimerkiksi siitä on vaihtelevia näkemyksiä, aiheuttaako anemia hiustenlähtöä.
 Koska tutkimus on vähäistä, aiheen ympärillä liikkuu paljon uskomuksia sekä kokemustietoa, johon ei pystytä lääketieteellisesti ottamaan kantaa.
 Esimerkiksi viime viikolla  Annikki Hagros-Koski  hius- ja terveysalan yritys Hiusakatemiasta esitti  Ylen hiustenlähtöä käsittelevässä jutussa  useita väitteitä, joille ei ole toistaiseksi lääketieteellistä pohjaa.
 Yksi tällaisista asioista on stressin vaikutus hiuksiin.
 Salavan mukaan stressin vaikutusta terveyteen on vaikeaa tutkia. Näin ollen myöskään stressin vaikutusta hiustenlähtöön ei ole juurikaan tutkittu.
 Hagros-Koski kertoi Ylen haastattelussa, että hiukset reagoivat aina stressiin ja murtuvat stressihormonin vaikutuksesta helpommin.
 Salava toteaa, että pitkäkestoinen ja voimakas stressi vaikuttaa todennäköisesti hiustenlähtöön jollain tavalla. Lääketieteellisissä tutkimuksissa tarkkoja mekanismeja ei kuitenkaan ole saatu selville.
 – Todennäköisesti stressillä on vaikutusta yleiseen terveyteen ja sitä kautta se voi myös heijastua hiuksiin, Salava sanoo.
 Yleisterveys vaikuttaa hiuksiin
 Yleisterveys siis vaikuttaa hiuksiin, mutta hyvin yksilöllisesti. Pitkäaikaiset epäterveelliset elintavat kuitenkin yleensä näkyvät jollain tavalla myös hiusten kunnossa.
 – Todennäköisesti mikään yksittäinen puutos ei aiheuta hiustenlähtöä. Ei ole voitu osoittaa, että mitkään lisäravinteet tai hivenaineet auttaisivat hiusongelmiin, Salava sanoo.
 Salavan mukaan lisäravinteista, kuten biotiinista, ei tämänhetkisen tutkimuksen perusteella ole sen enempää hyötyä kuin haittaakaan.
 Usein esiin nousee myös hiustenpesun vaikutus hiustenlähtöön tai hiusten kuntoon. Hagros-Koski esimerkiksi sanoi Ylen haastattelussa, että liiallinen shampoopesu voi  aiheuttaa hiuspohjan tulehtumista.
 Lääketieteelliset tutkimukset eivät kuitenkaan tue tätä väitettä.
 – Ei ole näyttöä siitä, että shampoot vaikuttaisivat hiustenlähtöön. Tuotteet ovat toki erilaisia ja voivat aiheuttaa hyvin yksilöllisiä reaktioita. En kuitenkaan usko, että hiusten peseminen on yleisesti haitaksi hiuspohjalle, Salava sanoo.
 Salavan mukaan monipuolinen ruokavalio ja normaalista hygieniasta huolehtiminen ovat hiusten kannalta paras vaihtoehto.
 Yleisin hiustenlähdön syy on kaljuuntuminen
 Hiustenlähtö voi johtua hyvin moninaisista syistä, ja välillä vaivan syy jää pimentoon. Salavan mukaan hiustenlähtöön ei voi suurimmassa osassa tapauksista itse vaikuttaa.
 Hiustenlähtö voi olla tasaista tai läiskäistä.
 Läiskäinen hiustenlähtö on harvinaisempaa ja sen yleisin ilmenemismuoto on pälvikalju. Pälvikaljun tunnistaa nopeasta hiustenlähdöstä ja selkeistä, pyöreistä tai ovaalinmuotoisista kaljuista läikistä.
 Myös esimerkiksi tietyt autoimmuunisairaudet voivat aiheuttaa läiskäistä hiustenlähtöä.
 Tasaiselle hiustenlähdölle voi puolestaan olla valtavan paljon erilaisia syitä. Yleisin niistä on geeneistä johtuva kaljuuntuminen.
 – Kaikkein yleisin syy hiustenlähtöön on miestyyppinen kaljuuntuminen, joka selittä valtaosan miesten hiustenlähdöstä, sanoo ihotautien erikoislääkäri  Ari Karppinen  Mehiläisestä.
 Sama kaljuuntumismekanismi vaikuttaa myös naisilla, mutta eri tavoin.
 Naishormoni estrogeeni suojaa hiustenlähdöltä, joten perinnöllinen kaljuuntuminen on hitaammin etenevää ja harvinaisempaa. Se ei myöskään yleensä johda täyteen kaljuuntumiseen, vaan hiukset tyypillisesti harventuvat päälaelta.
 Salava kertoo, että myös fysiologiset hiusmuutokset ovat yleisiä. Tämä tarkoittaa, että monen hiukset harvenevat ikääntymisen myötä. Ihmisen geenit vaikuttavat merkittävästi siihen, kenen tukka pysyy tuuheana ja kenen ei.
 Ohimenevän hiustenlähdön syyt voivat olla hyvin moninaisia
 Hiustenlähtö voi myös olla niin sanotusti telogeenistä eli itsestään korjaantuvaa hiustenlähtöä.
 – Telogeeniselle hiustenlähdölle on löydettävissä yleensä jokin syy ja se on useimmiten ohimenevää, Salava kertoo.
 Esimerkiksi raju kuumetauti voi saada hiuksia irtoamaan runsaasti lyhyen ajan sisällä.
 Myös kilpirauhasen toimintahäiriöt, e-pillerien aloittaminen tai lopettaminen, synnyttäminen tai nopea laihduttaminen voivat aiheuttaa tämänkaltaista hiustenlähtöä.
 – Tämäntyyppinen hiustenlähtö voi esiintyä vasta kuukausien päästä sen aiheuttajasta, esimerkiksi kuumetaudista. Silloin hiustenlähtöä ei aina osata yhdistää tautiin, Salava sanoo.
 Myös jotkut vahvat lääkkeet, kuten syöpähoidoissa käytettävät solusalpaajat voivat aiheuttaa hiustenlähtöä.
 Salava myös korostaa, että mikäli hiustenlähdön taustalla on jokin vakavampi sairaus, kuten kilpirauhasen toimintahäiriöt, ei hiustenlähtö ole ainoa oire. Siksi yleistä vointiaan kannattaa tarkkailla, jos hiuksia alkaa irrota äkisti.
 Jos hiustenlähtö jatkuu, kannattaa käydä lääkärissä
 Lääkäreiden mukaan on normaalia, että ihmisellä on ajanjaksoja, joissa hiuksia saattaa lähteä enemmän tai vähemmän. Lyhytaikaisesta ja ohimenevästä hiustenlähdöstä ei siis kannata liikaa säikähtää.
 – Hiustenlähtöön kannattaa lähteä hakemaan apua lääkäristä, jos hiustenlähtö etenee hyvin nopeasti tai se ei mene ohi muutamassa kuukaudessa, arvioi Karppinen.
 Jos hiustenlähdölle on havaittavissa selvä syy, kuten kuumetauti, ei asian takia tarvitse välttämättä käydä lääkärissä.
 – Jos hiustenlähtö vain jatkuu, kannattaa käydä lääkärissä selvittämässä sen syyt. Myös silloin, jos hiuksia alkaa lähteä nopeasti tupoittain, kannattaa mennä käymään lääkärin vastaanotolla, Karppinen toteaa.
 Lääkärin juttusille voi suunnata myös silloin, jos kaljuuntuminen häiritsee tai epäilyttää.
 Lue myös:
 Löysitkö ison tupon hiuksia lattiakaivosta ja huolestuit? – Hiusalan yrittäjä nimeää kuusi yleistä syytä hiustenlähtöön ja hiusten katkeiluun
 Kaljuuntuminen huomataan nyt varhaisemmassa vaiheessa – naisilla hiukset harvenevat vanhempana ja tasaisemmin

Milloin kaljuuntumisesta pitää huolestua? Lääkärit: Hiustenlähtö on lääketieteelle hankala aihe, ja siksi siihen liittyy paljon uskomuksia


Summary: Teknologiateollisuudessa työllisyys ja uudet tilaukset kasvavat.

Suomalaisen talouden teräsjalka ei vapise, vaikka ympärillä kuohuu.
 Teknologiateollisuudessa näkymät ovat säilyneet yllättävän valoisina. Tuoreen tutkimuksen mukaan alan saamat uudet tilaukset ovat pysyneet hyvällä tasolla.
 Sen tarjoamien työpaikkojen määrä on jopa kasvussa.
 Teknologiateollisuuden vireellä on ratkaiseva merkitys koko Suomen taloudelle.
 Ala työllistää suoraan lähes 320 000 ihmistä ja välillisesti kaksinkertaisen määrän. Teknologiateollisuuteen kuuluvat metalli- ja teknologia-alan yritykset. Ne vastaavat yli puolta Suomen viennistä.
 Kauppasodasta huolimatta tilauskirjat pysyvät muhkeina
 Maailmantalouden epävarmuuden ja kauppasodan kärjistymisen on odotettu heikentävän alan näkymiä, mutta ainakin toistaiseksi kasvu on jatkunut ja yritysten tilauskirjat ovat säilyneet muhkeina.
 Kesäkuun lopussa tilauksia oli viisitoista prosenttia enemmän kuin vuosi sitten vastaavaan aikaan. Alan yritykset työllistävät 319 000 ihmistä eli 10 000 enemmän kuin viime vuonna keskimäärin.
 Maailmantalouden epävarmuus ja maailmankaupan kasvun pysähtyminen näkyy kuitenkin tulevaisuuden odotuksissa.
 Uusien tilauksien määrä on laskenut alkuvuodesta, mutta on edelleen viime vuotista suurempi. Kuvasta puuttuvat metallien jalostus, pelian ohjelmistoyritykset ja datakeskukset.  Lasse Isokangas / Yle
 Tulevaisuuden suunnasta kertoo varmimmin se, miten tilauskirjoihin saadaan uusia tilauksia. Huhti-kesäkuussa uusien tilauksia arvo laski neljä prosenttia vuoden alusta.
 Siitä huolimatta se on kymmenen prosenttia enemmän kuin vuosi sitten vastaavana ajankohtana.
 Syksykin näyttää valoisalta
 Epävarmuuden kasvusta kertoo se, että kesän aikana asiakkaat ovat pyytäneet tarjouksia jonkin verran vähemmän kuin keväällä. Syksyyn suunnataan kuitenkin vielä valoisasti.
 Teknologiateollisuuden mukaan alan yritysten liikevaihto Suomessa on syksyllä suurempi kuin vuosi sitten vastaavaan aikaan.
 – Suomalaisilta teknologiayrityksiltä on erinomainen suoritus, että ne ovat pystyneet säilyttämään tähän saakka asemansa ja yltäneet edelleen jopa pieneen kasvuun, sanoo Teknologiateollisuus ry:n pääekonomisti  Petteri Rautaporras .
 Lisää tutkimusta
 Alan etujärjestöllä on valmiina myös toivelista niin hallitukselle kuin palkansaajajärjestöillekin.
 Teknologiateollisuuden toimitusjohtaja  Jaakko Hirvola  kehottaa varautumaan nopeaan muutokseen, johon kauppasota voi johtaa. Hallituksen 75 prosentin työllisyystavoitetta hän pitää "erittäin haastavana".
 – Tarvitaan kasvua vauhdittavia toimia, työllisyyttä edistäviä rakenteellisia uudistuksia ja viisautta työmarkkinoilla, Hirvola listaa.
 Yhdeksi varautumiskeinoksi Hirvola ehdottaa lisää rahaa tutkimukseen. Hänen mukaansa hallitusohjelmassa on nyt vain puolet siitä mitä tarvittaisiin. Tavoitteena pitäisi olla, että tutkimukseen käytettäisiin neljä prosenttia Suomen bkt:sta.
 Hirvola sanoo, että myös viranomaisten hitaus tulppaa uusia investointeja. Hän viittaa Elinkeinoelämän keskusliiton selvitykseen, jonka mukaan yritysten investointeja on pysähdyksissä 2,7 miljardin euron arvosta keskeneräisen viranomaiskäsittelyn takia.
 – Tarvitaan hallinnon tehoisku, jotta suunnitteilla olevat investoinnit eivät siirry tai mene ohi ainakaan viranomaislupien viivästymisen takia.
 "Vastuullisia" työmarkkinaratkaisuja
 Teknologiateollisuudesta lähtee terveiset myös palkansaajille.
 – Vastuulliset työmarkkinaratkaisut ja työrauha ovat edellytys ja myös nopeavaikutteisin tapa edistää hyvää työllisyyskehitystä, työmarkkinajohtaja  Minna Helle  muotoilee.
 Helle on jo ennakoinut, että  kilpailukykysopimuksen työajanpidennyksestä tulee vaikea kysymys  työehtoneuvotteluissa.
 Hän kiittelee kustannuskilpailukyvyn parantumista Suomessa viime vuosina. Kilpailukykyä pitäisi kuitenkin edelleen parantaa, sillä hidastuvassa maailmantaloudessa yritysten keskinäinen kilpailu kovenee.
 –Työllisyyteen voidaan vaikuttaa muun muassa työttömyysturvaa uudistamalla ja lisäämällä paikallisen sopimisen mahdollisuuksia, Helle sanoo.

Talousviisaat leikkaavat ennusteitaan, mutta Suomessa teollisuuden kovin ydin porskuttaa – ja se koskee suoraan yli 300 000 suomalaista


Summary: Syyttäjän mukaan teon motiivi oli mustasukkaisuus.

Miehelle vaaditaan elinkautista vankeutta murhasta Tampereella.
 Tampereen Takahuhdissa viime marraskuussa tehdyn murhan käsittely alkoi tänään oikeudessa. Viisikymppistä miestä epäillään vaimonsa murhaamisesta.
 Sekavasti käyttäytynyt mies meni itse poliisiasemalle ja kertoi puukottaneensa vaimoaan. He eivät enää asuneet yhdessä. Syyttäjän mukaan motiivi oli mustasukkaisuus.
 Miestä syytetään myös salakuuntelusta. Hänellä oli syytehakemuksen mukaan valvontakamera entisen vaimonsa keittiössä keittiölieden takana.
 Pariskunnalla on yhteisiä lapsia, joista osa on aikuisia. Syytetyn mielentila on tutkittu ennen oikeuskäsittelyä. Murhan käsittelylle on varattu kaksi päivää.
 Mies on ollut vangittuna marraskuusta 2018 lähtien.
 Lue lisää:

Miestä syytetään entisen vaimonsa murhasta Tampereella: Oli asentanut lieden taakse valvontakameran


Finanssikonserni Sammon tulos ennen veroja huhti-kesäkuulta laski 506 miljoonaan euroon. Viime vuonna tulos ennen veroja oli 708 miljoonaa euroa. Laskua edelliseen vuoteen verrattuna on 29 prosenttia.
 Vertailukauden luku sisältää Mandatum Lifen ja Danske Bankin yhteistyösopimukseen liittyvän 197 miljoonan euron kertakorvauksen, joka saatiin viime vuoden toisella neljänneksellä.
 Viime vuoden toisella neljänneksellä Mandatumin tulos oli 239 miljoonaa euroa, tänä vuonna 65 miljoonaa euroa.
 Sampo-konsernin osakekohtainen tulos oli 0,73 euroa.
 Sammon osuus Nordean toisen neljänneksen nettotuloksesta oli 140 miljoonaa euroa.
 Vahinkovakuutusyhtiö Ifin tulos nousi 242 miljoonaan euroon, Topdanmarkin 53 miljoonaan euroon.
 Konsernijohtaja  Kari Stadigh  sanoo tiedotteessa, että vakuutustoimintojen tulos oli erinomainen.
 – Ifin tammi-kesäkuun ja toisen neljänneksen yhdistetyt kulusuhteet ylsivät uuteen ennätykseen vastaavana ajankohtana. Myös Topdanmarkin tammi-kesäkuun 2019 yhdistetty kulusuhde oli yksi yhtiön historian parhaimmista, hän sanoo.
 Sampo-konserni arvioi, että se raportoi tänä vuonna hyvästä toiminnallisesta tuloksesta.
 – Markkina-arvoiset tulokset ovat kuitenkin varsinkin henkivakuutustoiminnassa vahvasti sidoksissa pääomamarkkinoiden kehitykseen. Matala korkotaso luo lisäksi haastavan ympäristön erääntyvien korkosijoitusten uudelleen sijoittamiseen, tiedotteessa sanotaan.


Summary: Erityisesti matkailu- ja ravitsemiskauppa piti yllä hyvää kasvuvauhtia

S-ryhmän yhteenlaskettu operatiivinen tulos kasvoi vuoden ensimmäisellä puoliskolla 154 miljoonaan euroon. Viime vuonna vastaava lukema tammi-kesäkuussa oli 133 miljoonaa euroa.
 Osuuskaupparyhmän veroton vähittäismyynti kasvoi hienoisesti 5,7 miljardiin euroon. S-ryhmän yhteistulokseen lasketaan SOK-yhtymän ja alueosuuskauppojen luvut.
 SOK:n pääjohtaja  Taavi Heikkilä  kommentoi tiedotteessa, että erityisesti matkailu- ja ravitsemiskauppa piti yllä hyvää kasvuvauhtia. Ruokakaupassa kuluvaa vuotta leimaa kilpailun kiristyminen.
 – Suomalainen päivittäistavarakauppa kehittyy nyt vauhdilla. Se on kuluttajan kannalta erinomainen asia. Meillä on edessä muun muassa S-market-ketjun konseptiuudistus, Heikkilä toteaa tiedotteessa.
 Myös S-ryhmän kilpailija Kesko kertoi viimeisimmässä julkistuksessaan hyvästä tuloksesta. Keskon tulos koheni etenkin vuoden toisella neljänneksellä.
 Vuonna 2018 Keskon hallussa oli noin 36 prosenttia Suomen päivittäistavarakaupasta. S-ryhmä haukkasi noin 46 prosentin osuuden.
 S-ryhmällä on yhteensä yli 42 000 työntekijää. Toimipaikkoja ryhmällä oli kesäkuun lopussa 1 841.

S-ryhmä kasvatti tulostaan vuoden ensimmäisellä puoliskolla


Rakennuskoneiden ja -laitteiden vuokraus

Rakennusten tai niiden osien rakentaminen

irtisanoutuminen (henkilön aseman muuttaminen)

Suomalaisen konevuokrausyhtiö Ramirentin toimitusjohtaja  Tapio Kolunsarka  irtasanoutuu yhtiön palveluksesta, kertoo Ramirent tiedotteessaan.
 Kesäkuussa ranskalainen konevuokrausyhtiö Loxam  kertoi  ostavansa Ramirentin.
 – Olen erittäin ylpeä tekemästämme työstä ja tuloksista, jotka olemme saavuttaneet viimeisen kolmen vuoden aikana ollessani Ramirentin ruorissa. Haluan kiittää lämpimästi kaikkia ramilaisia heidän sitoutumisestaan yhtiön liiketoiminnan kehittämiseen, toteaa Kolunsarka tiedotteessa.
 – Tulevina kuukausina Ramirentin matka listattuna pörssiyhtiönä tulee päätökseen ja uusi aikakausi osana Loxam-konsernia alkaa. Tämä on minulle looginen hetki siirtää johto seuraajalleni ja jatkaa urallani eteenpäin, hän jatkaa.
 Kolunsarka ehti toimia Ramirentin toimitusjohtajana vuodesta 2016. Ramirentille hän tuli metsäteollisuusyhtiö UPM:stä, jonka johtajistoon hän kuului.
 Lue lisää:
 Tunnettuja suomalaisyrityksiä on myyty lyhyen ajan sisällä ulkomaille – Mistä kaupoissa on oikein kysymys?

Ramirentin toimitusjohtaja Tapio Kolunsarka irtisanoutuu


Summary: Kyberhyökkäykset kohdistuivat rahoituslaitoksiin ja kryptovaluuttajärjestelmiin. Asiantuntijat tutkivat 35 eri hyökkäystä, jotka on tehty 17 maassa.

Pohjois-Korea on varastanut noin kaksi miljardia dollaria eli 1,8 miljardia euroa joukkotuhoaseohjelmansa rahoitukseen kyberhyökkäysten avulla. Pohjois-Korea varasti hyökkäyksissä varoja pankeilta ja kryptovaluuttajärjestelmistä.
 Asiasta kertoo luottamuksellinen YK-raportti, jonka uutistoimisto Reuters on nähnyt. Myös  Britannian yleisradioyhtiö BBC on saanut vahvistuksen  osalle raportin tiedoista.
 Raportin olivat laatineet riippumattomat asiantuntijat, jotka tarkkailivat kuluneen puolen vuoden ajan, noudattiko Pohjois-Korea sille annettuja määräyksiä.
 Raportin mukaan Pohjois-Korea teki useita hyvin monimutkaisia kyberhyökkäyksiä, joiden tarkoituksena oli varastaa varoja rahoituslaitoksilta ja kryptovaluuttajärjestelmistä. Pohjois-Korea hyödynsi tietoverkkoja edelleen pestäkseen varastamansa rahan puhtaaksi, raportti kuvasi.
 Raportin laatijat kertoivat tutkivansa ainakin 35 eri hyökkäystä rahoituslaitoksiin, kryptovaluuttojen vaihtoon ja louhintaan. Hyökkäyksiä oli tehty 17 maassa.
 Hyökkäyksillä kytköksiä Pohjois-Korean tiedustelupalveluun
 Hyökkäysten tekijät olivat raportin mukaan kytköksissä Pohjois-Korean armeijan tiedustelupalveluun.
 Erityisesti kryptovaluuttajärjestelmiin kohdistuneet hyökkäykset olivat Pohjois-Korealle keino hankkia varoja tavoilla, joita on vaikea jäljittää ja valvoa.
 Raportti esiteltiin viime viikolla YK:n turvallisuusneuvoston Pohjois-Korean pakotekomitealle. Pohjois-Korean YK-edustusto ei vastannut kommentointipyyntöihin raportin tiedoista.
 Pohjois-Korean virallisen uutistoimiston välittämä kuva ohjuskokeesta 6. elokuuta. KCNA
 YK:n turvallisuusneuvosto on asettanut Pohjois-Korealle pakotteita vuodesta 2006 alkaen estääkseen maan ydin- ja ohjusohjelman rahoittamisen.
 Pohjois-Korean johtaja  Kim Jong-un  sopi viime kesänä huippukokouksessa Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  kanssa Pohjois-Korean lopettavan ydinkokeet ja mannertenvälisten ohjusten laukaisun.
 Hanoissa helmikuussa umpikujaan päättyneen uuden huippukokouksen jälkeen ydinaseriisuntaneuvottelut ovat kuitenkin olleet pysähdyksissä.
 Pohjois-Korea on tehnyt viime päivinä useita ohjuskokeita. Pohjois-Korea on kokeillaan protestoinut Etelä-Korean ja Yhdysvaltojen alkuviikosta alkaneita yhteisiä sotaharjoituksia.
 Pohjois-Korea on varoittanut, että sotaharjoitus voi vaikeuttaa maiden välisiä ydinaseneuvotteluita entisestään.
 Myös tuoreen YK-raportin mukaan Pohjois-Korea on jatkanut ydinase- ja ohjusohjelmaansa.
 Lue myös:
 Pohjois-Korea teki kolmannen ohjuskokeen viikon sisään – moitti samalla naapurimaataan poliittisen tahdon puutteesta
 Trump puolusti "ystäväänsä" Kimiä: Pohjois-Korean ohjuskokeet eivät ole vastoin sopimustamme, vaikka YK:ta ne saattavat uhmata

Pohjois-Korea varasti kyberhyökkäyksillä liki kaksi miljardia aseohjelmansa rahoittamiseksi


Imettämättä jättäminen tai sen varhainen lopettaminen maksaa vuodessa jopa noin 341 miljardia dollaria, eli noin 305 miljardia euroa, kertoo  tuore tutkimus .
 Tutkijoiden mukaan suositusten mukainen imetys voisi säästää joka päivä noin 830 miljoonaa euroa. Kustannukset on arvioitu ihmishenkien ja tuottavuuden menetyksenä sekä lisääntyneinä terveyspalveluiden kustannuksina.
 – Kyse on ihmisoikeudesta. Imettäminen pelastaa ihmishenkiä ja auttaa taloutta kukoistamaan, sanoo tutkija  Dylan Walters  uutistoimisto Reutersille.
 Rintaruokintaan myönteisesti suhtatuvat perheet kokoontuivat Filippiineillä vuonna 2016. Mark R. Cristino / EPA
 Walters johti tutkimusta, jossa on kerätty tietoa yli sadasta maasta. Waltersin mukaan tietojen pohjalta luotu verkkosivusto on ensimmäinen laatuaan. Sen on tarkoitus tarjota luotettavaa tietoa päättäjille ja muille sidosryhmille.
 – Taloudelliset todisteet resonoivat hyvin päättäjiin. Jos imetykseen ei sijoiteta, se maksaa, sanoo tutkimukseen osallistuneen Alive & Thriven Kaakkois-Aasian osaston johtaja  Roger Mathisen  Thomson Reuters -säätiölle.
  Äiti ja lapsi hyötyvät imettämisestä
 Maailman terveysjärjestö WHO suosittaa täysimetystä, eli pelkän rintamaidon tarjoamista vauvoille kuuden kuukauden ikään saakka ja äidinmaitoa ja muuta ruokaa kaksivuotiaaksi saakka. Samoilla linjoilla on myös  Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL .
 Lääkäri esittelee pakastettuja äidinmaitoa sisältäviä pulloja Filippiineillä vuonna 2008. Maa kielsi tuolloin kiinalaisten maitotuotteiden tuonnin pilaantumiskohun takia. Dennis M. Sabangan / EPA
 Imetys voi estää ripulitauteja ja keuhkokuumetta, jotka ovat molemmat merkittäviä lapsikuolemien aiheuttajia. Se myös suojaa äitejä munasarja- ja rintasyöviltä.
 WHO:n arvion mukaan noin 40 prosenttia alle kuusi kuukautta vanhoista vauvoista saa ruoakseen pelkää rintamaitoa.
 WHO:n tutkimuksen  mukaan yli 77 prosenttia lapsista saa jonkinasteista rintaruokintaa, mutta poikkeuksia löytyy. Esimerkiksi Irlannissa lähes puolta, eli noin 46 prosenttia lapsista ei imetetä lainkaan.
 Äiti imettää lastaan klinikalla Monroviassa Liberiassa. Ahmed Jallanzo / EPA
 Ennakkoluuloista halutaan irti
 Esteitä imettämiselle on useita.
 Fyysisten vaikeuksien ohella kyse on myös imetyspaikkojen puutteesta ja työaikaongelmista. Näiden lisäksi tilanteeseen vaikuttaa Reutersin mukaan myös äidinmaitokorvikkeiden aggressiivinen markkinointi sekä imettävien äitien häirintä sekä julkisella paikalla imettämiseen liittyvät ennakkoluulot ja häpeä.
 Tanskassa äidit kokoontuivat ulos imettämään kesäkuussa 2013. Mads Nissen / EPA
 Tällä viikolla ympäri maailmaa vietetään imetysviikkoa.
 YK:n lastenjärjestö  Unicef sekä WHO  ovat vedonneet valtioihin ja työnantajiin eri puolilla maailmaa ottamaan käyttöön perheystävällisiä, imetystä edistäviä toimintatapoja. Tätä vaativat myös tutkimuksen tekijät.
 Suomessa imetysviikko järjestetään tänä vuonna syys-lokakuussa.
 Imetyksen vaikutukset Joka vuosi imettämättä jättäminen luo maailmantalouteen noin 257–341 miljardin dollarin loven. Kustannukset on arvioitu ihmishengen ja tuottavuuden menetyksenä sekä lisääntyneinä terveyspalveluiden kustannuksina. Suositusten mukaisella imetyksellä voitaisiin tutkimuksen mukaan estää lähes 10 000 toisen asteen diabeteksen ja syöpien aiheuttamaa kuolemaa äideillä vuosittain. Lähes 600 000 lasten ripuli- ja keuhkokuumekuolemaa on kytköksissä imetyksen puutteeseen vuosittain. Arviolta miljoona lapsuusajan lihavuustapausta on kytköksissä siihen, että lapsia ei imetetä suositusten mukaisesti. Taustalla Bill & Melinda Gates -säätiön tukema yhdysvaltalainen ravitsemushanke Alive & Thrive. Tiedot ovat peräisin kuusivuotisesta tutkimuksesta, joka on Alive & Thriven tukema. Lähde:  Dylan D Walters, Linh T H Phan, Roger Mathisen, The cost of not breastfeeding: global results from a new tool, Health Policy and Planning
 Lue myös :
 Suomalaisäitien halutaan imettävän enemmän ja pidempään – siksi imetyskipuun, vauvan rintaraivareihin ja muihin imetyksen ongelmiin tarvitaan lisää apua

Imetyksellä on merkitystä myös maailmantaloudelle – suositusten noudattamisella voitaisiin säästää jopa 830 miljoonaa euroa päivässä


Summary: Yhtiön vertailukelpoinen liiketulos pysyi lähes samana viime vuoden ensimmäiseen puolikkaaseen nähden. Vuoden toinen neljännes oli ensimmäistä parempi.

Elintarvikeyhtiö Raisio Oyj:n liikevaihto kasvoi vuoden ensimmäisellä puolikkaalla viime vuoden vastaavaan aikaan nähden 3,1 miljoonaa euroa.
 Liikevaihto tämän vuoden alusta oli yhtiön puolivuosikatsauksessa 112,6 miljoonaa euroa.
 Vuoden ensimmäisellä neljänneksellä yhtiö pysäytti liikevaihdon laskun ja toisella neljänneksellä suunta kääntyi kasvuun liikevaihdon ja kannattavuuden osalta.
 Yhtiö toteutti alkuvuonna kasvustrategiaansa, kun kasvipohjaisten tuotteiden tuotantolaitoksen rakennustyöt käynnistyivät heinäkuun alussa.
 Yhtiön toimitusjohtaja  Pekka Kuusniemi  arvioi liikevaihdon kasvavan vielä loppuvuoden aikana.

Raisio Oyj pysäytti liikevaihdon laskun ja käänsi suunnan kasvuun vuoden toisella neljänneksellä


Summary: Antti Rinne tapaa politiikan toimittajia ensimmäistä kertaa kesälomansa jälkeen.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Politiikan kevät oli tapahtumia täynnä. Keväällä järjestettiin eduskunta- ja eurovaalit, käytiin hallitusneuvottelut ja rustattiin Rinteen hallituksen ohjelma.
 Nyt pääministeri  Antti Rinne  (sd.) on kesälomansa jälkeen valmis vastaamaan politiikan toimittajien kysymykseen jatkosta.
 Avoimia kysymyksiä riittää yhä useista hallitusohjelman tavoitteista, jotka eivät ole vielä konkretisoituneet varsinaisiksi toimiksi.
 Samalla pääministeri joutuu vastaamaan kysymyksiin ajankohtaisista tapahtumista, joihin hallitukselta haetaan linjauksia. Esimerkiksi hallitus ei ole antanut lopullista linjausta Syyrian al-Holin leirin suomalaisista.
 Lähetys pääministerin ja politiikan toimittajien tapaamisesta alkaa kello 10:00. Rinne ja toimittajat tapaavat pääministerin virka-asunnolla Kesärannassa.
 Lue lisää:
 Pääministeri Rinne täsmensi Puolustusvoimain komentajasta antamaansa haastattelua – tarkoituksena ei ollut ojentaa Kivistä
 Pääministeri Rinne: Aktiivimallin leikkuri poistuu ensi vuoden alussa – "En usko, että sillä on syntynyt yhtään uutta työpaikkaa"

Katso suorana: Pääministeri Antti Rinne linjaa politiikan syksyä kello 10.00 lähtien


Summary: Uudistusten tarvetta ei kiistä kukaan, mutta miten saada sote ja muut hallintoremontit maaliin asti?

Terveyskeskukseen ei pääse, lääkäreitä puuttuu, leikkaukseen saa jonottaa eikä vanhustenhoito toimi. On huoli rahasta, väestön ikääntymisestä, hoitojonoista ja palvelujen laadusta.
 Kutakuinkin kaikki pitävät sosiaali- ja terveyspalveluiden uudistamista tarpeellisena, mutta keinoista tai lopputuloksesta ei löydy yksimielisyyttä. Sote-palveluiden lisäksi pitäisi kehittää myös työllisyys-, yritys- ja ympäristöpalveluita.
 On puhuttu kunnista, maakunnista, terveydenhoitoalueista ja yhtiöittämisestä, palveluseteleistä ja valinnanvapaudesta.
 Kansalaisille kaikki näyttää sekavalta.
 Tampereen yliopiston johtamisen ja talouden tiedekunnassa on yritetty jäsentää alue- ja paikallishallinnon sekavuutta. Tutkijat pohtivat toisaalta, miten isoja hallinnonuudistuksia pitäisi tehdä ja toisaalta, mikä on kaupunkien ja maakuntien suhde tulevaisuudessa.
 1. Liian häilyvää – vaimentakaa heiluri
 Sekavuus johtuu muun muassa siitä, että aina hallituspuolueiden vaihtuessa myös uudistuksen tavoitteet ja keinot ovat vaihtuneet.
 Ei ole järkevää politiikkaa, että valmistellaan melkein neljä vuotta, ja sitten kaadetaan kaikki.  Jari Kolehmainen
 – Aina kun poliittinen valta on vaihtunut, uusien vallanpitäjien on ollut vaikea sitoutua edellisten sopimiin malleihin. Poliitikkojen ehdotukset ovat heilahdelleet laidasta laitaan, sanoo projektin tutkimusjohtaja Jari Kolehmainen.
 Sote-heilurin historiaa 2000-luvun kuntauudistukset aloitti  Matti Vanhasen  ensimmäinen hallitus. Tavoitteena oli silloin rakentaa noin 20 000 asukkaan kuntia tai  terveydenhuoltoalueita . Jyrki Kataisen  hallitus kaatoi Vanhasen hallituksen suunnitelmat, ja halusi ajaa  kuntia  yhteen sekä kepillä että porkkanalla. Se ei onnistunut kovinkaan hyvin, eikä seuraava eli  Alexander Stubbin  hallitus onnistunut sen paremmin. Lopulta uudistus putosi  Juha Sipilän  hallitukselle, joka ryhtyi rakentamaan maakuntiin nojaavaa sote-mallia. Mukaan otettiin asiakkaan  valinnanvapaus  terveydenhuollossa, mutta kokonaisuus kompasteli ja kaatui lopulta kalkkiviivoilla. Tällä vaalikaudella on  Antti Rinteen  hallituksen vuoro yrittää.
 – Ei ole järkevää politiikkaa, että tehdään ja valmistellaan uudistusta melkein neljä vuotta, ja sitten kaadetaan kaikki.
 Tutkijat vaimentaisivat heilurin – tätä heiluriahan on seurattu jo melkein 20 vuotta. Jopa "valmista" on tullut jo monta kertaa.
 Jari Kolehmainen haluaisi sen sijaan, että uudistuksen valmistelu olisi parlamentaarista ja ulottuisi vaalikausien yli. Kun kaikki eduskunnassa istuvat puolueet olisivat mukana vaalikaudesta toiseen, heilurin vinha liike asettuisi.
 2. Liian iso rysäys – edetkää kokeillen ja pienin askelin
 Monimutkaisten ja kaikki kansalaisia koskettavien isojen hallintorakenteiden uudistaminen on hankalaa. Siksi möhkälemäisiä uudistuksia ei pitäisikään rysäyttää kerralla läpi.
 Peruskoulu tuli vaiheittain Peruskoulun saaminen Suomeen on yksi esimerkki uudistuksesta, jossa edettiin pienin askelin. Peruskoulua kehiteltiin komiteoissa jo 1950-luvulla, ja eduskunta päätti siitä 1960-luvun lopulla. Peruskouluun ruvettiin siirtymään  Lapista lähtien  vuodesta 1972 alkaen, ja se käynnistyi pääkaupunkiseudulla vasta vuosikymmenen lopulla. Ennen yhtenäistä peruskoulua Suomessa oli niin kutsuttu rinnakkaiskoulujärjestelmä. Siinä lapset menivät nelivuotisen kansakoulun jälkeen joko kansalaiskouluun tai oppikouluun.
 Jari Kolehmaisen pitää järkevämpänä, että isoissa uudistuksissa sovittaisiin ensin yhteiset raamit. Näiden raamien sisällä edettäisiin sitten askel kerrallaan.
 – Pitäisi myös edetä kokeilujen kautta ja testata uusia asioita ensin erilaisissa olosuhteissa. Vasta jos uudistukset osoittautuisivat toimiviksi, ne otettaisiin vaiheittain käyttöön. Kertyneiden kokemusten perusteella uudistuksia voisi myös räätälöidä erilaisiin olosuhteisiin sopiviksi.
 Jari Kolehmainen ja hänen tutkimusryhmänsä puhuvat evolutiivisesta eli pitkin matkaa kehittyvästä uudistamisesta. He uskovat, että sellaista voisi olla myös alue- ja paikallishallinnon tuloksellinen uudistaminen.
 3. Liian tasa-arvoinen – muistakaa alueiden erilaisuus
 Suomessa on pitkään uskottu, että samanlainen hallintomalli koko maassa takaa parhaiten kansalaisten tasa-arvon. Tutkijoiden mielestä asia ei välttämättä ole näin.
 – Jospa olisikin erilaisia malleja erilaisiin olosuhteisiiin? Lopputulos saattaisi olla kaikkien kansalaisten kannalta sittenkin parempi, Kolehmainen miettii.
 Sipilän hallituksen kaavailema  maakuntamalli  arvelutti varsinkin isoja kaupunkeja.
 Moni pettyi, kun maakuntiin perustuva malli kirjattiin myös seuraavaan, Rinteen hallituksen ohjelmaan. Istuva hallitus on kuitenkin jo miettimässä siihen  poikkeuksia   pääkaupunkiseudulle , ja sekös  närästää  ainakin Tampereen ja Turun johtajia.
 Myös Jari Kolehmainen ehdottaa kaavamaisen, kaikille alueille samanlaisen maakuntamallin tilalle väljempää mallia. Kehysten pitäisi taipua ottamaan huomioon alueiden erilaisuudet.
 – Annettaisiin väljyyttä sovittaa uusi malli sopivaksi juuri kullekin alueelle. Eli maakuntaa tai millä nimellä tätä kuntia suurempaa alueellista yksikköä sitten tulevaisuudessa kutsuttaisiinkin.
 Kolehmaisen ehdotuksessa alue saisi itse päättää kuntien ja maakunnan työnjaosta – valtion antamissa raameissa tietenkin.
 Alueella voitaisiin sopia, mitä palveluita kukin kunta hoitaisi yksin ja mitkä olisivat yhteisen maakunnan vastuulla. Tai olisiko kokonaisuuden kannalta jopa järkevämpää, että pienimmät kunnat siirtäisivät vastuun joistakin palveluista isomman kaupungin kannettavaksi?
 4. Liikaa ohutta yläpilveä – kirkastakaa hyödyt kansalaisille
 Päättäjät eivät tutkijoiden mielestä ole kunnolla osanneet perustella ihmisille, miksi maakunta- ja sote-uudistusta lähdettiin tekemään.
 Painotetaanko taloutta ja säästämistä vaiko palvelujen parantamista – se on poliittinen päätös.  Jari Kolehmainen
 – On puhuttu  kestävyysvajeesta . Silti päättäjät eivät ole osanneet selväsanaisesti kertoa kansalaisille, miten kestävyysvaje juuri tällä uudistuksella saadaan kurottua umpeen.
 – Jotta ihmiset voisivat hyväksyä uudistuksen, hyödyt pitäisi osoittaa heille ihan konkreettisesti, Jari Kolehmainen sanoo.
 Tutkijat tähdentävät, että uudistuksen pitää tuottaa julkista arvoa.
 Kolehmainen kuitenkin painottaa, että sote-uudistuksella haettavat hyödyt ovat aina riippuvaisia arvoista. Painotetaanko taloutta ja säästämistä vaiko palvelujen parantamista tai vaikka jonkin ikäryhmän aseman kohentamista – se on poliittinen päätös.
 – Ne ovat arvovalintoja. Silti on sääli, jos kansalaiset pitävät uudistuksia pelkästään poliittisten pelien ja kompromissien tuloksena.
 5. Liikaa vastakkainasettelua – katsokaa kauas ja joustakaa
 Yhdenkään uudistuksen ei pitäisi olla vain vanhojen mokien tai nykyisten kuoppien paikkaamista. Pitäisi osasta katsoa nykytilannetta myös tulevaisuuden suunnasta, mihin ennakointi ja tulevaisuudentutkimus antavat monia työkaluja.
 Pitää ymmärtää, että erilaisilla alueilla on erilaisia tulevaisuuksia  Jari Kolehmainen
 Jari Kolehmainen ottaa esimerkin Sipilän hallituksen kaatuneesta sote-uudistuksesta.
 – Yhtäältä edellisen hallituksen sote-ratkaisu olisi ollut tulevaisuuden ratkaisu pienille, väkeään menettäville kunnille. Tämä maakuntiin perustuva uudistus olisi sopinut niille oikein hyvin.
 – Mutta toisaalta kaupungistumisen ennustetaan kiihtyvän edelleen tulevaisuudessa. Miksi sitten vasiten vähennettäisiin juuri isojen kaupunkien painoarvoa maakunta- ja sote-uudistuksella, pohtii tutkimusjohtaja Jari Kolehmainen.
 Hän pitää yhtä perusteltuna sekä tätä kasvavien kaupunkien että taantuvien kuntien näkökulmaa ja sanoo, että näiden kahden vastakkainasettelu näkyi Sipilän hallituksen kaatuneessa maakunta- ja sote-uudistuksessa.
 Tutkijoiden arvion mukaan näkökulmien ristiriita olisi kuitenkin – Kolehmaisen sanoin – taklattavissa. Hallintojärjestelmässä on paljon säätömahdollisuuksia kuten esimerkiksi kuntien ja maakuntien rahoitusjärjestelmä.
 – Pitää vain ymmärtää, että erilaisilla alueilla on erilaisia tulevaisuuksia. Tarvitaan joustoa, jotta erilaiset tulevaisuudet voi sovittaa yhteen, sanoo Jari Kolehmainen.
 Maakuntien ja kaupunkien toiveet eivät aina mene yksiin, kun koko maahan yritetään tehdä perusteellista hallintoremonttia. Tuula Nyberg
 Kaupunkiseutujen kehittämistä ja maakuntien itsehallintoa tutkivat hankkeet alkoivat syksyllä 2016 ja keväällä 2017. Tampereen yliopiston tutkimusta rahoittivat Pirkanmaan, Varsinais-Suomen ja Etelä-Pohjanmaan maakuntaliitot, Tampere, Turku ja Seinäjoki, Tampereen seudun kuntayhtymä, Kuntaliitto sekä Työ- ja elinkeinoministeriö.

Viisi syytä siihen, miksi sote-suunnitelma karahti kiville – tutkijat tiivistivät teesinsä, miten kiertää tulevien uudistusten karikot


Summary: Oppivelvollisuusiän nosto vaikuttaa hienolta. Mutta opettajat eivät halua enää yhtään uudistusta, jota ei ole harkittu opetustyön käytännön kannalta, kirjoittaa Paula Takio.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Uusi hallitusohjelma kertoo näin: Korotetaan oppivelvollisuusikä 18 ikävuoteen. Sisälläni heräsi epäilys. Kauhistuttaa mahdollisuus, että tehdään jälleen kerran suuria päätöksiä, joiden käytäntöä ei ajatella loppuun saakka. Asia sysätään taas keskeneräisenä meidän opettajien harteille. ”Hoitakaa tämä. Kyllä te pärjäätte, koska pakkohan teidän on.”
 Meistä  opettajista on tuntunut  viime vuosina siltä, että uudistuksista on tullut itseisarvo ja ennen kaikkea että uudistusten käytännön toteutus jää liian usein pohtimatta. Liian monet muutokset on ajettu täytäntöön saatesanoin: emme me oikein tiedä, miten tämä käytännössä menee ja pitää toteuttaa, mutta pärjätkää ja keksikää.
 Tuntuu siltä,  että ylemmillä tahoilla ei kerta kaikkiaan ymmärretä, ettei koulu ole mikään teollisuuslaitos. Sitä ei voi pysäyttää siksi aikaa, että koneiden ohjelmistot ja säädöt saadaan toimimaan halutulla tavalla. Opetuksen täytyy soljua eteenpäin koko ajan tasaisesti ja taata koko ajan opiskelijoille tasalaatuiset opiskelun edellytykset.
 Meidän täytyy saada keskittyä siihen, että tarjoamme  jokaiselle nuorelle hyvää ja tasokasta koulutusta.
 Opettajien ammattikunta on moninainen ja totta kai mielipiteet vaihtelevat. Yhdestä asiasta uskon meidän olevan yhtä mieltä: emme halua enää yhtään uudistusta, jota ei ole perin pohjin harkittu nimenomaan käytännön ratkaisujen kannalta. Me teemme arkista työtä, jossa meillä on vastuu jokaisesta nuoresta ja meidän täytyy saada keskittyä siihen, että tarjoamme jokaiselle nuorelle hyvää ja tasokasta koulutusta.
 Pyysin tätä kolumnia varten ajatuksia  muiltakin. Opettajat epäröivät ja pelkäävät, että esimerkiksi opiskelun maksuttomuuden takaaminen vie niukkoja resursseja pois muualta. Resursseja on jo leikattu ja niitä tarvitaan yhä kipeästi enemmän kuin viime aikoina on suotu.
 Kun vaihdoin peruskoulusta ammatilliseen kouluun, huomasin hyväksi ja tärkeäksi sen, että pystyn sanomaan opiskelijalle, että valinta ja vastuu opiskelusta ovat hänen. Tunneille ei voi tulla häiriköimään, koska oikeus opetukseen lunastetaan sääntöjen noudattamisella. Miten tämä käytännössä muuttuu, jos koulumme muuttuu oppivelvollisuuskouluksi? Miten varmistetaan mahdollisuudet taata työrauha niille, jotka opiskella haluavat?
 Mitkä ovat sanktiot, jos nuori ei tulekaan kouluun? Keneen ne sanktiot kohdistetaan?
 Kuka oppivelvollisuuden noudattamista valvoo  ja on siitä vastuussa? Mitkä ovat sanktiot, jos nuori ei tulekaan kouluun? Keneen ne sanktiot kohdistetaan? Riittävätkö resurssit kunnollisiin sosiaalisiin tukipalveluihin, joilla koulunkäynnin edellytyksistä pidettäisiin huolta niiden kohdalla, joille suurimpia ongelmia aiheuttavat koulun ulkopuoliset tekijät kuten esimerkiksi perheolosuhteet.
 Muutamaan viime vuoteen emme ole saaneet vaatia opiskelijoita osallistumaan opetukseen eli käymään tunneilla. Onko jatkossa taas pakko osallistua lähiopetukseen ja mitkä ovat meidän opettajien käytännön keinot tätä osallistumisen pakkoa toteuttaa? Pitääkö opettajan hakea opiskelijat kaduilta tai kotoa suorittamaan velvollisuuttaan?
 Jututin myös kahta entistä opiskelijaani , joihin olen pitänyt yhteyttä ja seurannut heidän elämänsä kulkua. He keskeyttivät muutamia vuosia sitten ammattikoulun, kumpikin toisen opiskeluvuoden keväällä eli juuri täysi-ikäisyyden korvalla.
 Ei jokainen nuori 16-vuotiaana tiedä, mitä haluaa opiskella ja ammatikseen tehdä.
 Opiskelijani totesivat suhtautuvansa oppivelvollisuuden pidentämiseen varovaisen myönteisesti. Ehkä ”koulupakko” olisi saanut heidät harkitsemaan eropäätöstään enemmän eikä sitä olisi tullut tehdyksi niin kepeästi, mutta toisaalta he tunnistavat vapaaehtoisuuden motivoivan vaikutuksen. Oppivelvollisuus ei heidänkään mielestään poista sitä ongelmaa, ettei jokainen nuori 16-vuotiaana tiedä, mitä haluaa opiskella ja ammatikseen tehdä.
 Nämä jututtamani nuoret aikuiset eivät syrjäytyneet, vaan muutaman etsikkovuoden jälkeen pääsivät kiinni työelämään. Elämä tuntui aluksi raskaalta ennen kuin sitten onneksi tuli hyviä tilaisuuksia vastaan.
 Vaikka ilman muuta haluan että ammatilliseen koulutuksen panostetaan taas ja palautetaan sieltä pois otettuja resursseja, aivan ensisijaisesti täytyisi nyt korjata perusopetusta vaivaavat ongelmat. Näitä ovat liian suuret ryhmäkoot ja riittävän tuen puute. Me toiseen asteen opettajat emme pysty parissa vuodessa paikkaamaan yhdeksän vuoden aikana syntyneitä säröjä ja kuiluja perusosaamisessa. Ainakin ammatillisessa koulutuksessa meidän täytyy pystyä keskittymään ammattiosaajien kouluttamiseen. Perustusten täytyy olla kunnossa, että talo pysyy pystyssä.
 Paula Takio
 Paula Takio on kieltenopettaja Turun Ammatti-instituutissa. Opettajan töitä hän on tehnyt niin vankilassa kuin eduskunnassakin. Hän on myös freelance-kääntäjä ja on tutkinut keskiajan kirjoituksia ja viihtyy työssään nuorten parissa.
 Kolumnista voi keskustella 07.08. klo 16.00 asti.

Paula Takion kolumni: Onko kukaan miettinyt miten oppivelvollisuusiän nosto käytännössä hoidetaan?


Summary: Ekaluokkalaisen koulutie alkaa sujuvasti, kun lapsi hallitsee arjen perustaidot kuten omista tavaroistaan huolehtimisen. Kokosimme viime hetken vinkit koulun alkuun.

Omista tavaroista huolehtiminen on yksi tärkeimmistä asioista, joka ekaluokkalaisen tulisi koulun alkaessa osata.
 Esimerkiksi Kouvolan Mansikkamäen koulussa ja Kotkan Korkeakosken koulussa on kuitenkin huomattu, että koululaisten jäljiltä jää kouluun paljon jopa uuttakin tavaraa. Myös muissa Kotkan kouluissa ja päiväkodeissa on tehty samanlaisia havaintoja.
 Lapsi ei esimerkiksi välttämättä iltapäivällä enää muista, oliko hänellä mukana takki vai ei. Mansikkamäen koulun rehtori  Pekka Lipiäinen  sanoo, että lapsien kirjo vaihtelee täydellisen huolellisista täydellisen huolettomiin.
 – Elintaso on parantunut ja noussut. Hanskoja, pipoja ja takkeja jää koulun käytäville suunnattomia määriä, eikä niiden perään kysellä, Lipiäinen toteaa.
 Myös Mannerheimin lastensuojeluliitolle on kiirinyt viestiä, että tavarat toisinaan hukkuvat ympäri koulua. Opettajat neuvovat, miten koulussa toimitaan, mutta MLL:n mukaan ennen kaikkea vanhempien tulee ohjeistaa lapsiaan.
 – Vanhemmatkin voivat muistuttaa, että nämä ovat sinun tavaroitasi, pidä niistä huolta ja kuuntele ohjeita, se auttaa sinua selviytymään koulussa, nuorisotyön päällikkö  Jenni Helenius  ohjeistaa.
 Hilda Häkkiselle ei tarvinnut ostaa uutta koulureppua, koska sopiva löytyi kotoa. Nelilapsisen perheen äidille Inka Häkkiselle koulun alkamiseen liittyvien asioiden hoitaminen on jo tuttua. Minna Heikura / Yle
 Helenius vinkkaa, että omaan naulakkoon laitetut tavarat myös löytyvät helposti.
 Omista tavaroista huolehtimiseen kuuluu myös muun muassa se, että osaa pakata repun ja sinne tarpeelliset tavarat niin aamulla kotona kuin koulusta lähtiessä.
 Hilda Häkkinen  aloittaa torstaina ensimmäisen luokan Kouvolan Myllykoskella sijaitsevassa Saviniemen koulussa. Nelilapsisen perheen kuopus on äiti  Inka Häkkisen  mukaan hieman huoleton luonne, joka tietää mitä tavaroita hänellä on ja missä, mutta tavarat saattavat välillä unohtua.
 – Pidän petsit tallessa ja puhelimet joskus hyvin tallessa ja joskus ei, kertoo Hilda, jonka ensimmäinen puhelimen äiti kertoo hävinneen.
 Tänä syksynä ensimmäisen luokan aloittaa noin 61 000 lasta. Koulut alkavat yleisimmin torstaina. Kokosimme alle viime hetken vinkkejä tuleville ekaluokkalaisille.
 1. Ulkovaatteet osattava pukea
 Hilda Häkkiselle Saviniemen koulu on tuttu jo eskarista. Eskarissa Hilda on oppinut, miten ottaa ruokaa ja juomaa ruokalan linjastosta. Hän osaa syödä haarukalla ja veitsellä ja myös kuoria perunan.
 Itsenäinen ruokailu on myös yksi arjen taidoista, joka ekaluokkalaisen tulisi hallita, kun koulu alkaa. Esimerkiksi Aittakorven koulussa Kotkassa on huomattu, että perunan kuoriminen tai yleinen veitsen käyttäminen on noin puolelle ekaluokkalaisista vaikeaa.
 Mansikkamäen koulun rehtori Pekka Lipiäinen huomauttaa, että ruokailutottumukset ovat muuttuneet.
 – Kuinka monessa kodissa syödään veitsen ja haarukan kanssa ja kuoritaan perunoita? Voi olla, että nykylapset eivät ole paljon törmänneet perunan kuorimiseen ennen kuin koulumaailmassa niitäkin tilanteita tulee vastaan.
 Pihan portti pitää muistaa sulkea, kun on tullut pihalta kadun puolelle. Minna Heikura / Yle
 Ulkovaatteiden pukeminen ja riisuminen sekä kengännauhojen sitominen kuuluvat myös arkisten taitojen työkalupakkiin, joka ekaluokkaisella pitäisi olla hallussa, kun koulu alkaa.
 Mannerheimin lastensuojeluliitosta muistutetaan, että lapsen pitäisi osata huolehtia mukaan säänmukaiset asusteet. Tulevalle ekaluokkalaiselle Hilda Häkkiselle on selvää, mitä ulkovaatteita hän tarvitsee.
 – Takki ja ulkkarit, joskus pipo ja hanskat, kengät tietysti ja joskus villasukat. Osaan sitoa kengännauhat.
 2. Arjen taidot pitää opetella kotona
 Koulumatkan turvallinen taittaminen on yksi taidoista, joka ekaluokkalaisen pitää hallita. Kännykkä on syytä pitää koulumatkan ajan joko taskussa tai repussa, ettei se haittaa keskittymistä liikenteeseen.
 Inka Häkkinen on saattamassa ekaluokan aloittavaa tytärtään kouluun ensimmäisinä koulupäivinä. Alle kilometrin mittainen koulureitti on jo tuttu Hildalle.
 – Matkaa enemmän käymme läpi käyttäytymistä koulumatkalla, autojen ja muiden liikkujien huomioimista sekä kuinka moneksi tunniksi voi jäädä ojan pohjalle leikkimään ennen kuin tulee koulusta kotiin, Inka Häkkinen heittää.
 Esimerkiksi lukemista ekalle luokalle menevän lapsen ei tarvitse osata. Opetusalan Ammattijärjestöstä (OAJ) muistutetaan, että kouluun mennään opettelemaan koululaisen taitoja. Arkiset perustaidot on kuitenkin hyvä opetella jo kotona, jotta koulun alku lähtee käyntiin sujuvasti.
 Hilda Häkkiselle koulureitti on jo ennestään tuttu, sillä samaa reittiä on menty esimerkiksi eskariin. Minna Heikura / Yle
 Esimerkiksi Aittakorven koulussa Kotkassa on jouduttu muistuttamaan ekaluokkalaisten vanhempia vielä ensimmäisen luokan lopussa siitä, että perustaidot, kuten solmun tekeminen, pitää harjoitella kotona kuntoon. Taitojen harjoitteleminen pelkästään koulussa ei tuota tulosta.
 – Kun kouluarjessa on yleensä opettaja ja yli kaksikymmentä oppilasta, menee paljon aikaa, jos lähteminen johonkin edellyttää, että opettajan pitää auttaa perusasioissa, OAJ:n kehittämispäällikkö  Jaakko Salo  vahvistaa.
 Salon mukaan ekaluokan aloittavat lapset tulevat kouluun hyvin erilaisilla taidoilla. Osa osaa lukea, osa aloittaa ensimmäisten äänteiden harjoittelusta. Myös arkisissa perustaidoissa on eroja.
 – Lapset ovat hirveän erilaisia ja jopa eri ikäisiäkin, kun koulu alkaa. Oppilailla voi olla ikäeroa vuoden verran, joten sinänsä se on ihan luonnollista. Opettajille tämä on aika rutiinia. Alkuopetuksessa varmasti pyritään huomioimaan lasten yksilölliset tarpeet.
 3. Iloinen asenne on tärkein taito
 MLL:n nuorisotyön päällikkö Jenni Helenius jakaa päivän eri osiin: on aamutaitoja, koulupäivän aikaisia taitoja ja iltapäivän taitoja.
 Lapsen kanssa on esimerkiksi hyvä harjoitella kotoa yksin lähtemistä ja ovien lukkoon laittamista sekä sopia, mitä lapsi tekee koulun jälkeen. MLL on myös tehnyt  tarkistuslistan  ekaluokkalaisen vanhemmalle.
 Hilda Häkkinen on eskarissa oppinut ottamaan ruokaa linjastosta. Hän osaa myös syödä haarukalla ja veitsellä. Minna Heikura / Yle
 Sekä OAJ että MLL korostavat myönteistä suhtautumista koulua, oppimista ja kavereita kohtaan sekä iloista ja toiveikasta mielialaa. Kehittämispäällikkö Jaakko Salon mukaan ensimmäiseen kouluvuoteen varautuessa tärkeintä on asenne, jonka voi oppia kotona.
 – Vanhemmat suhtautuvat innostuneesti, että koulun alkaminen on tosi hieno juttu. Ollaan kiinnostuneita, mitä koulussa on tehty ja opittu. Se on tärkeintä, että vanhemmat antavat lapselle vahvan kuvan, että koulu on erityinen ja tärkeä juttu.
 4. Kuuntele opettajaa ja huomioi muut
 Muiden arkitaitojen ohella lapselle on hyvä painottaa, kuinka tärkeää on kuunnella tarkkaavaisesti opettajaa. MLL:n mukaan ekaluokkalaiselle tärkeä taito on myös rohkeus kertoa aikuiselle, jos jokin painaa mieltä. Silloin asiaa voidaan pohtia yhdessä.
 Liitto muistuttaa riittävän unen merkityksestä. Keskittyminen ja ohjeiden vastaanottaminen on vaikeaa, jos on väsynyt.
 Lisäksi OAJ:n Salo kehottaa opastamaan ekaluokkalaista, että on reilu kaveri kaikille, menee reippaasti muiden leikkeihin ja ottaa itse muut mukaan leikkeihin.
 Hilda Häkkinen on harjoitellut tätä jo eskarissa ja tietää, että muut pitää huomioida myös koulussa.
 – Leikitään toisten kanssa ja otetaan muut leikkiin mukaan, kun aikuiset sanoo. Joskus jotkut eivät ota, mutta minä otan aina kaikki mukaan leikkiin, jos he haluaa. Sanon, että tulkaa vaan, jos haluatte leikkiä meidän kanssa.
 Voit keskustella aiheesta kello 22 saakka.

Lapset jättävät joka vuosi kouluihin ison kasan vaatteita ja tavaroita, joita kukaan ei kaipaa: "Elintaso on noussut, perään ei kysellä"


Summary: Ampujan laitteilta löytyi todisteita väkivaltaisista ideologioista.

Yhdysvaltain liittovaltion poliisi FBI alkaa tutkia Kalifornian ruokafestivaaleilla tapahtunutta joukkoampumista kotimaisena terrorismirikoksena. FBI:n mukaan epäillyn ampujan hallusta on löytynyt todisteita "väkivaltaisista ideologioista".
 FBI:n agentin  John Bennettin  mukaan ampujan motiiveista ei silti ole vielä täyttä varmuutta. Hän kuvaili epäillyn ideologiaa sirpaleiseksi. Poliisin mukaan ampuja oli kiinnostunut erilaisista väkivaltaisista aatesuunnista.
 FBI on tutkinut muun muassa ampujan Instagram-julkaisuja ja sitä, oliko aate valkoisesta ylivallasta innostanut häntä ampumiseen.
 19-vuotiaan miehen  epäillään ampuneen heinäkuun lopussa kolme ihmistä kuoliaaksi Gilroyn ruokafestivaalilla . Myös ampuja kuoli hyökkäyksen aikana.
 Ampujan listalla oli uskonnollisia yhteisöjä ja oikeussaleja
 Poliisin mukaan mies oli koonnut listaa mahdollisista hyökkäyksen kohteista. Listalla oli uskonnollisia yhteisöjä, valtion rakennuksia, oikeussaleja ja demokraatti- sekä republikaanipuolueet.
 Poliisi kertoi myös, että epäilty ampuja oli surmannut itsensä. Poliisi oli yrittänyt pysäyttää hyökkääjää ampumalla, mutta tällä oli päällään luotiliivi.
 Yhdysvalloissa on tapahtunut useita joukkoampumisia viime viikkoina. Viime viikonloppuna  yhteensä 32 ihmistä kuoli kahdessa erillisessä joukkoampumisessa . Poliisi tutkii yhä Teksasin El Pason ja Ohion Daytonin ampumisten syitä.
 El Pason joukkoampuja julkaisi ennen hyökkäystään verkossa rasistisen kirjoituksen, jossa hän soimasi "latinalaisamerikkalaistaustaisten tunkeutumisesta Texasiin".
 Ohion ampujan motiivit ovat vielä epäselvät. Hän oli  poliittisilta aatteiltaan vasemmistolainen ja oli tuonut esiin muun muassa naisvihaa .
 Joukkoampumisia tilastoivan Mass Shooting Trackerin mukaan tänä vuonna jo lähes 300 ihmistä on kuollut Yhdysvalloissa sattuneissa joukkoampumisissa.
 Lue myös:
 Daytonin joukkoampuja tuki äärivasemmistoa ja teki lukiossa tappo- ja raiskauslistan opiskelijoista – "Hän nautti ihmisten pelottelusta"
 Tutkija Yhdysvaltojen joukkoampumisista: Valtaosa ääriryhmien vihateoista valkoisten ääriryhmien tekemiä

FBI aloittaa terrorismitutkinnan Kalifornian ruokafestivaalin ampumisista


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Kesä oli maanviljelijöille vaikea – koko maan sadosta on tulossa hyvä, mutta alueellista vaihtelua on paljon
 Tämän vuoden viljasato  saattaa olla hyvin eri kokoinen eri viljelijöillä. Sateet ovat olleet paikallisia ja kuivuutta on esiintynyt runsaasti. Eroja saattaa olla samassa maakunnassa ja jopa samalla tilalla.
 Opintolainojen korot nyt ennätyksellisen alhaalla
 Kaikki opintolainaa ottavat hyötyvät nykyisistä ennätysmatalista opintolainan koroista. Toni Pitkänen / Yle
 Moni opiskelunsa aloittava miettii parhaillaan, ottaisiko opintolainaa. Opiskelijat rahoittavat opintojaan entistä enemmän tällä hetkellä  halvalla lainarahalla . Opintolainan korot ovat nyt ennätysmatalat. Yliopistosta ja ammattikorkeakoulusta nopeasti valmistuva saa lisäksi valtiolta tuntuvan opintolainahyvityksen.
 Suomen viisumikeskus Pietarissa ruuhkautui – hakemuksia jätetään nyt tuplasti enemmän
 Aleksandr Dorohinilla on jonotusnumero 300.
Kerstin Kronvall
 Syyskuusta alkaen venäläisten on liitettävä Suomen viisumin hakemukseen matkasuunnitelma ja todistus varallisuudesta.  Pietarin viisumikeskuksessa  tuleva muutos näkyy niin, että jonot ovat kasvaneet.
 FBI aloittaa terrorismitutkinnan Kalifornian ruokafestivaalin ampumisista
 Gilroyn asukkaita kokoontui muistotilaisuuteen joukkoammunnan uhrien muistoksi 29. heinäkuuta. John G. Mabanglo / Epa
 19-vuotiaan ampujan laitteilta löytyi todisteita  väkivaltaisista ideologioista . FBI on tutkinut muun muassa ampujan Instagram-julkaisuja ja sitä, oliko aate valkoisesta ylivallasta innostanut häntä ampumiseen.
 Lapset jättävät joka vuosi kouluihin ison kasan vaatteita ja tavaroita, joita kukaan ei kaipaa: "Elintaso on noussut, perään ei kysellä"
 Tänä syksynä ensimmäisen luokan aloittaa noin 61 000 lasta. Jarno Kuusinen / AOP
 Monissa kouluissa on havaittu, että oppilaiden jäljiltä jää kouluun paljon jopa uusia vaatteita ja muuta tavaraa, joille ei löydy omistajaa. Opettajien ja kasvatusasiantuntijoiden mukaan yksi koululaisen tärkeimmistä taidoista on omista tavaroista huolehtiminen. Kokosimme ekaluokkalaisille  viime hetken vinkkejä  koulutielle.
 Sade- ja ukkoskuuroja etelässä ja lännessä
 Keskiviikko-iltapäivän sääennuste Yle
 Sade- ja ukkoskuuroja tulee maan etelä- ja länsiosassa. Paikoin voi sataa rankasti, yli 20 mm tunnissa. Pohjoisessa sää on koleaa ja pilvistä ja paikoin tulee heikkoa sadetta. Perämereltä Kaakkois-Suomeen ulottuvalla alueella on osin aurinkoista ja lämpötila nousee 20 asteen tienoille. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Satonäkymissä rajuja vaihteluja, opintolainojen korot ennätyksellisen alhaalla, Pietarin viisumijono tuplaantui


Summary: Tämä kesä ei ole ollut yhtä kuiva kuin viime vuonna, mutta sateiden vähyys on laskenut muun muassa pohjavesiä merkittävästi.

Tämän vuoden viljasadoissa on suuria eroja alueittain.
 Sateet ovat olleet kesällä paikoitellen hyvinkin paikallisia. Tämä tarkoittaa sitä, että jopa samalla tilalla pellon eri puolilla satonäkymät saattavat olla erilaisia.
 – Täällä tuli eräänä päivänä todella voimakas raekuuro, joka pilasi yhden kauralohkon aivan täysin. Muutaman kilometrin päässä ei taas satanut yhtään, ja siellä onkin käytännössä auringon polttamia kasvustoja, kertoo maanviljelijä ja sikatilallinen  Antti Pukara  Honkajoelta Pohjois-Satakunnasta.
 24-vuotias viljelijä on ollut alalla viisi vuotta. Sukupolvenvaihdos tehtiin hänen ollessaan vain 19-vuotias. Pukaran tilalla on 2 000 lihasikapaikkaa ja viljelymaata 160–170 hehtaaria.
 – Kaikki viljellään omaan käyttöön, rehuksi. Rapsia menee myyntiin jonkin verran.
 Antti Pukaran tilalla kaikki viljat menevät rehuksi sikojen ruuaksi. Tapio Termonen / Yle
 ProAgria: Koko maan sadosta tulossa hyvä
 ProAgria arvioi  aiemmin tällä viikolla, että koko maan viljasadosta on tulossa hyvä . Honkajoella Antti Pukara kuitenkin kertoo, että hänen omasta pellostaan riittää sikojen rehuksi tänä vuonna ehkä kolmasosa tai puolet.
 – Loput joudun ostamaan lähialueilta. Ei tästä vielä mitään kassakriisiä synny, mutta kyllä tämä vaikuttaa tilan kehittämiseen.
 Pukaran tilalla pyritään noin 5 000 kilon satomäärään. Tänä vuonna päästään ehkä 2 000 kiloon.
 Sateita tarvitaan, mutta ei juuri nyt
 Loimaalainen  Tuomas Levomäki  on samoilla linjoilla honkajokisen sikafarmarin kanssa. Tästä vuodesta on tulossa hieman normaalia huonompi.
 – Sadonkorjuu on vasta alkamassa, joten ihan tarkkoja tietoja ei ole saatavilla. Alueellinen vaihtelu on suurta – jotkut saattavat päästä normaalitilanteeseen, eli sellaiseen 5–6 tuhanteen kiloon täällä Varsinais-Suomessa, mutta osalla tiloista jäädään 2–3 tonniin.
 Tämän vuoden viljasato ei Tuomas Levomäkeä ahdista, mutta maatalouden kannattavuus mietityttää.  Kimmo Gustafsson / Yle
 Tämä vuosi ei ole ollut yhtä paha kuin  viime vuosi, joka oli jopa historiallisen kuiva . Tässäkin vuodessa on kuitenkin kriittisiä merkkejä ilmassa.
 – Viime vuonna saimme mitattua vielä pohjaveden korkeuden, tänä vuonna se ei ole onnistunut, sillä se on niin matalalla. Pohjaveden tilanne alkaa olla kriittinen, Levomäki sanoo.
 Sateita siis tarvitaan. Viljelijät kuitenkin toivovat, että seuraava kuukausi saataisiin viettää mahdollisimman kuivissa merkeissä, kun sadonkorjuussa päästään kunnolla vauhtiin.
 – Kyllähän sellainen kunnon sadekuuro puintipäivän keskeyttää, Antti Pukara kertoo.
 Pohjaveden mittaaminen ei ole Loimaalla tänä vuonna onnistunut kuivuuden takia. Kimmo Gustafsson / Yle
 "Maatila tukirahojen läpikulkupaikka"
 Hankala kesä nostaa keskusteluun jälleen myös maatalouden kannattavuusongelmat ja suomalaisten elintarvikemarkkinoiden toimivuuden.
 – Eri toimijoiden pitäisi löytää toisensa paremmin. EU-tuet eivät takaa menestystä. Maatila on lähinnä läpikulkupaikka tukirahoille, Tuomas Levomäki sanoo.
 Levomäki kertoo seuraavansa maataloudesta käytävää keskustelua ja törmää itsekin "aina te viljelijät valitatte" -tyyppisiin viesteihin.
 – Ymmärrän, että sellaiset ihmiset kirjoittavat näin, jotka eivät tunne kokonaisuutta. Ruokaketjun osia ovat tuottaja, teollisuus, kauppa ja lopulta kuluttaja. Tuottajan osuus tästä ketjusta ei ole kovin suuri ja se on pienentynyt viimeisen kymmenen vuoden aikana merkittävästi.
 Lue lisää:
 Viljasadosta tulossa hyvä koko maassa – Etelä-Suomessa jopa keskivertoa parempi
 Viljan puinteja käynnistellään viikon sisällä – satonäkymät hyvät kuivuudesta huolimatta
 Heinäkuun rakeet tuhosivat viljaa – odotukset perunasadolle ovat korkealla

Samalla pellolla raekuuron tuhoja ja auringon polttamaa satoa – vaihtelevat säät saavat sikatilallisen mietteliääksi


Summary: Venäläiset hätääntyivät viisumiehtojen tulevista kiristyksistä.

Matkatoimistot ja muu matkailua palveleva toiminta

Pietarissa huhumylly jauhaa paljon hurjia väitteitä siitä, miten suomalaisen Schengen-viisumin saanti muuttuu. Suomi on pietarilaisille tärkeä matkakohde, ja nyt venäläisiä huolestuttaa, vaikeutuuko matkustaminen.
 Viisumiuudistus astuu voimaan syyskuun alusta.
 Heti sen jälkeen kun Suomi ilmoitti uudistuksesta, Suomen viisumikeskus Pietarissa ruuhkautui. Mahdollisimman moni haluaa nyt hakea viisuminsa vanhoilla säännöillä.
 Aleksandr Dorohinilla  on kädessään jonotusnumero 300. Hän ei kuitenkaan tullut viisumikeskukseen siksi, että säännöt muuttuvat.
 Dorohin olisi muutenkin hakenut uutta viisumia, koska hän käy usein Suomessa.
 – Emme vain ihan ymmärrä, mikä muuttuu ja miksi. Tämä varmasti selviää, kun pääsemme jättämään hakemukset, Dorohin sanoo.
 Aleksandr Dorohinilla on jonotusnumero 300.
Kerstin Kronvall
 Viisumikäytäntö linjaan EU:n kanssa
 Viisumeita haetaan nyt kaksi kertaa niin paljon kuin ennen ilmoitusta tulevasta muutoksesta. Aikaisemmin venäläiset jättivät Pietarissa noin 2 500 viisumihakemusta päivässä, nyt niitä on ollut jopa 5 000.
 Suomen pääkonsulaatissa konsuli  Anneli Nummelin  kertoo, että muutos ei ole käytännössä kovin merkittävä.
 Muutos tehdään siksi, että Suomi ei ole aikaisemmin täysin seurannut EU:n yhteisiä sääntöjä.
 – Tällä tavalla yhdenmukaistamme viisumikäytäntömme, Nummelin sanoo.
 Konsuli Anneli Nummelinin mukaan viisumiuudistus ei ole kovin suuri muutos nykyisiin käytäntöihin. Kerstin Kronvall
 Uudistus tarkoittaa, että viisumihakemukseen on liitettävä syyskuun alusta lähtien matkasuunnitelma ja todistus varallisuudesta.
 Matkasuunnitelma voi olla itse kirjoitettu, mutta se voi olla myös kutsukirje tutulta tai sukulaiselta, jonka luokse matkustaa. Matkasuunnitelmasta käy myös mökki- tai hotellivaraus.
 Vaatimus varallisuudesta ei ole määritelty tiettynä rahasummana vaan se vaihtelee matkasuunnitelman mukaan.
 Odottamaton hakemusruuhka vaatii paljon viisumikäsittelijöiltä. Toistaiseksi on epävarmaa, riittääkö työvoima ruuhkan purkamiseen.
 – Sen saa nähdä, Nummelin tuumii.
 Lue lisää:
 Viisumin hakeminen Suomeen muuttuu: venäläisten on jatkossa todistettava varallisuutensa ja matkareittinsä
 Sähköinen viisumi helpottaa matkustamista Venäjälle – vahvistusta Suomen osalta odotetaan myöhemmin

Suomen viisumikeskus Pietarissa ruuhkautui – hakemuksia jätetään nyt tuplasti enemmän


Summary: Opintolaina on nyt halpaa lainarahaa, etenkin jos valtio maksaa hyvityksenä osan lainastasi valmistuessasi tavoiteajassa.

Moni opintonsa tänä syksynä aloittava pohtii, ottaisiko lainarahaa opiskelujen rahoittamiseen. Jos aloitat opiskelun yliopistossa, korkeakoulussa tai ammattikorkeakoulussa, niin opintolainan ottaminen kannattaa jo siksi, että valtio kannustaa nopeaan valmistumiseen  opintolainahyvityksellä.
 Hyvitys on 40 prosenttia siitä opintolainan määrästä, joka ylittää 2 500 euroa. Jos saat opinnot läpi määräajassa, niin Kela maksaa opintolainahyvityksen pankkiin ylimääräisenä lyhennyksenä valmistumisesi jälkeen. Eli valtio siis lyhentää opintolainaasi hyvityksen verran.
 Enimmillään  opintolainahyvityksen määrä  voi olla noin kolmannes koko opintolainasta. Esimerkiksi, jos on nostanut 18 000 euroa lainaa korkeakoulututkintoa varten ja saanut kasaan 300 opintopistettä kuudessa lukuvuodessa, voi saada Kelalta enintään 6 200 euroa hyvitystä.
 Opintolainojen korot ennätysmatalat
 Kaikki opintolainaa ottavat hyötyvät nykyisistä ennätysmatalista opintolainan koroista. Keväällä nostettujen opintolainojen keskikorko oli 0,48 prosenttia. Tämä käy ilmi  Suomen Pankin  tilastoista.
 Valtaosa suurimpien pankkien opintolaina-asiakkaista sitoo nyt lainansa 12 kuukauden euriboriin. Tällä hetkellä  vuoden euribor  on miinuksella noin 0,3 prosenttia.
 Negatiivinen viitekorko pienentää opintolainan kokonaiskorkoa.
 Pankista opintolainaa hakiessasi riittää vakuudeksi valtiontakaus. Sitä kannattaa hakea Kelasta samalla, kun hakee opintotukea. Opintorahaa saavalle korkeakouluopiskelijalle lainatakaus myönnetään automaattisesti. Ismo Pekkarinen / AOP
 Kilpailuta pankit opintolainaa hakiessasi
 Kun olet saanut Kelasta opintotukipäätöksen ja valtion takauksen opintolainalle, kannattaa pyytää lainatarjoukset useammasta pankista. Lainaehdot, kuten korko ja takaisinmaksuaikataulu vaihtelevat. Esimerkiksi pääkaupunkiseudulla kilpailu opintolaina-asiakkaista on myös kovaa.
 Osuuspankeissa opintolainaa saa keskimäärin 0,5 prosentin marginaalilla
 – Marginaali voi kuitenkin yksittäistapauksissa vaihdella 0,2 prosentin ja yli yhden prosentin välillä, OP Ryhmän asuntorahoituksesta ja asumisen palveluista vastaava johtaja Kaisu Christie sanoo.
 – Lainamarginaaliin voivat vaikuttaa aiempi asiakkuus osuuspankissa sekä kunkin osuuspankin oma hinnoittelupäätös.
 Säästöpankkiryhmään kuuluu itsenäisiä säästöpankkeja ympäri Suomea ja hinnoittelu voi sielläkin vaihdella pankeittain. Asiakaskokemusjohtaja Reetta Tuomala Nooa Säästöpankista kertoo, että heillä opintolainaa saa 0,45 prosentin marginaalilla.
 Danske Bankissa opintolainan marginaali on tällä hetkellä 0,5 prosenttia.
 – Negatiivinen viitekorko huomioiden opintolaina-asiakkaan maksettavaksi tuleva kokonaiskorko on juuri nyt alle 0,2 prosenttia., Danske Bankista kerrotaan.
 Nordea ei paljasta, millä marginaalilla heiltä saa opintolainaa, mutta kokonaiskorko on siellä keskimäärin 0,5 prosenttia.
 Lainan hinnan lisäksi opiskelijoista kilpaillaan myös erilaisilla eduilla. Lue  OP Ryhmän ,  Nordean , Danske Bankin ja
 Säästöpankkiryhmän  sivuilta, mitä kukin pankki lupaa opiskelija-asiakkailleen.

Opintolainojenkin korot nyt ennätyksellisen alhaalla - jos negatiivinen vuoden euribor viitekorkona, maksat ainoastaan pankin marginaalin


Summary: Valmet Automotiven akkutehtaan ensimmäiset kymmenen työntekijää ovat aloittaneet perehdytyksensä. Loppuvuoden aikana on määrä rekrytoida noin sata akunrakentajaa.

Valmet Automotiven Salon akkutehtaan ensimmäiset akunrakentajat ovat aloittaneet perehdytyksen maanantaina. Kymmenen ensimmäistä akunrakentajaa ovat ensimmäiset tänä syksynä palkattavista reilusta sadasta työntekijästä.
 – Kaikki jotka nyt otetaan sisään tulevat mukaan tehtaan käynnistämisen projektiin ja kun tuotantolinja syksyn aikana saadaan käyntiin, alkaa normaali akunrakentajan työ, kertoo Valmet Automotiven HR-esimies  Juha Laitala .
 Noin 150 metrinen tuotantolinja on asennettu, mutta siihen tehdään vielä viimeisiä säätöjä.
 Akunrakentajien työnhaun loppuun mennessä hakemuksia tuli noin 1 100. Akkutehtaan on arveltu työllistävän kaikkiaan noin 300 akunrakentajaa.
 – Akunrakentajia palkataan tänä vuonna reilu sata, ehkä noin 120 ja ensi vuoden puolella noin 180. Ensi kesään mennessä töissä olisi noin kolmesataa uutta työntekijää, Laitala sanoo.
 Rekrytointien edetessä akkutehdas siirtyy yhdestä vuorosta kolmeen
 Toimihenkilöhakuja on tehty alkuvuoden aikana työpaikka tai kaksi kerrallaan. Juha Laitalan mukaan toimihenkilöhaku jatkuu vielä ja myös akunrakentajia rekrytoidaan projektin edetessä uudestaan.
 – Siirrymme asteittain yhdestä vuorosta kahteen ja kolmeen vuoroon. Vuoroihin liittyviä toimihenkilötehtäviä täyttämään rekrytoidaan jatkossakin lisää työntekijöitä, Laitala sanoo.
 Toimihenkilöitä on palkattu nyt noin 30. Kaikkiaan tarve on noin viidellekymmenelle.
 Lue lisää:
 Uudenkaupungin autotehtaalle lisälinja – rekrytointeja lisätään reilusti tälle vuodelle
 Valmet Automotive rekrytoi tänä vuonna tuhat uutta työntekijää – Salon akkutehtaan rekrytoinnit jo alkaneet
 Akkutehtaan rekrytointi sai salolaiset liikkeelle – Alueelta löytyy vielä osaajia

Salon akkutehtaan ensimmäiset akunrakentajat aloittaneet perehdytyksen – loppuvuonna palkataan yhteensä 120


Summary: Suomeen saapui viime vuonna ulkomailta 52 adoptiolasta palvelunantajien välityksellä.

Kansainvälisten adoptioiden määrä romahti Suomessa viime vuonna ennätyksellisen alas, kertoo Uutissuomalainen.
 Suomeen saapui viime vuonna ulkomailta 52 adoptiolasta palvelunantajien eli Interpedian, Pelastakaa Lapset -järjestön tai Helsingin kaupungin välityksellä. Kansainvälisissä adoptioissa on yleensä käytettävä palvelunantajaa.
 – Vain vuosina 1985–1987 määrä oli pienempi kuin viime vuonna, kertoo adoptiolautakunnan sihteeri, ylitarkastaja  Minna Malviniemi  Valvirasta.
 Huippuvuonna 2005 adoptiolapsia tuli 308 eli jopa kuusi kertaa enemmän.
 Adoptioiden määrä kääntyi laskuun 2000-luvun puolivälin jälkeen. Merkittävin syy adoptioiden hiipumiselle maailmanlaajuisesti on, että lapsia vapautuu kansainväliseen adoptioon entistä vähemmän.
 – Lapsia kansainväliseen adoptioon luovuttavissa maissa yhteiskunnallinen ja taloudellinen tilanne sekä lastensuojelun menetelmät ovat kehittyneet niin paljon, ettei tarvetta kansainvälisille adoptioille ole, aluetoiminnan johtaja  Kristiina Mattinen  Pelastakaa Lapsista kertoo.

Uutissuomalainen: Kansainvälisten adoptioiden määrä romahti viime vuonna – vain vuosina 1985-1987 määrä oli pienempi


Summary: Isisillä on Irakissa ja Syyriassa jopa 18 000 jäsentä.

Äärijärjestö Isis on tekemässä uutta nousua Syyriassa samalla, kun Yhdysvallat vetää joukkojaan pois maasta. Asiaa analysoi Yhdysvaltain puolustusministeriön tarkkailija tiistaina. Sen mukaan Isis on myös vakiinnuttanut kapinallisjoukkojensa kapasiteetin naapurimaa Irakissa.
 Puolustusministeriön tarkkailijan raportin mukaan jihadistit ovat onnistuneet hyödyntämään paikallisten vastustajien heikkouksia ja saamaan siten voittoja alueella.
 Yhdysvallat on tukenut Irakissa ja Syyriassa Isisiä vastaan taistelevia joukkoja ilmaiskuilla. Aiemmin äärijärjestö onkin menettänyt suuria alueita paikallisille joukoille.
 Isisin taktiikkana aiheuttaa sekaannusta
 Tarkkailijan raportissa todetaan, että vaikka Isis on menettänyt niin kutsutun islamistisen kalifaattinsa, järjestö on silti noussut uudelleen Syyriassa. Raportin mukaan Isis on onnistunut kokoamaan joukkojaan uudelleen ja ylläpitämään operaatioitaan Syyriassa ja Irakissa, koska paikalliset joukot eivät ole kyenneet pitkäaikaisiin, useissa kohteissa samanaikaisesti tapahtuviin operaatioihin. Paikalliset joukot eivät myöskään ole pystyneet pitämään hallussaan jo takaisin vallattuja alueita.
 Viime vuonna presidentti  Donald Trump  julisti, että Isis on voitettu. Yhdysvallat on Trumpin käskystä vetänyt joukkojaan pois Syyriasta, vaikka armeijan komentajat ovat todenneet, että Yhdysvaltojen tukemat paikalliset joukot tarvitsevat lisää koulutusta ja välineistöä. Yhdysvalloilla on vielä pieni määrä sotilaita maassa. Se on vaatinut muilta kansainvälisen Isisin vastaisen liittouman mailta lisäpanostuksia alueelle.
 Isis on jatkanut väijytyksiään, itsemurhaiskujaan ja kohdennettuja salamurhiaan niin Irakissa kuin Syyriassa. Yhdysvaltalaisraportin mukaan äärijärjestön tavoitteena on aiheuttaa sekaannusta menettämillään alueilla ja heikentää paikallisten turvallisuusjoukkojen asemaa.
 Yhdysvaltain johtaman kansainvälisen liittouman arvion mukaan Isisillä on Syyriassa ja Irakissa 14 000–18 000 jäsentä. Arviolta noin 3 000 on ulkomaiden kansalaisia.
 Lue lisää:
 Peltojen polttamisesta tuhoisa ase – tuhansia hehtaareita poltettu Irakissa ja Syyriassa
 Suomalaiset Isis-naiset kertovat poikkeuksellisessa haastattelussa elämästään Syyriassa: "Lapset ovat kaikki, mitä minulla on"
 Isis-järjestön nousu, uho ja tuho kestivät 13 vuotta – tuhansia siviilejä tapettiin, ympäri maailmaa tehtiin toista sataa terrori-iskua

Isis nousee uudelleen Syyriassa – Yhdysvallat vetää samalla joukkojaan maasta


Summary: Henriksson pohtii myös selvittämään mahdollisuutta yhdistettyyn teoria- ja käytännön kurssiin.

Oikeusministeri  Anna-Maja Henrikssonin  (r.) mukaan olisi syytä laatia jonkinlainen suunnitelma siitä, mitä suurikokoisten ja suuritehoisten veneiden kuljettajilta vaaditaan. Henriksson sanoo STT:lle, että voitaisiin esimerkiksi selvittää mahdollisuus jonkinlaiseen yhdistettyyn teoria- ja käytännön kurssiin.
 Hän ei kuitenkaan usko, että veneajokortti kaikille on tarkoituksenmukainen.
 Henriksson esitti harkittavaksi vuonna 2012 olleessaan oikeusministerinä, että suurikokoisten, yli kymmenen metrin mittaisten ja nopeiden veneiden kuljettajilta vaadittaisiin ajokortti.
 Vesiturvallisuus on noussut jälleen keskusteluun, kun lauantaina kaksi miestä kuoli Airistolla veneturmassa. Kuolonuhrit olivat purjeveneessä, joka onnettomuushetkellä kävi moottorivoimalla. Heihin törmänneen moottoriveneen kuljettajaa epäillään kahdesta törkeästä kuolemantuottamuksesta ja törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta.
 Lue lisää:
 Iso vene tuli takaa päälle Airistolla – moottoriveneen kuljettajaa epäillään kahdesta törkeästä kuolemantuottamuksesta
 Veneilyonnettomuudet ovat kasvussa, mutta meripelastajat eivät syyttäisi veneilijöitä – näin kuolemaan johtava onnettomuus yleensä tapahtuu
 Airiston veneturma vaati toisen uhrin – kaksi kuoli ja useita loukkaantui veneiden törmäyksessä

Oikeusministeri Henrikssonin mukaan olisi pohdittava, mitä isojen veneiden kuljettajilta vaaditaan – ei usko venekortin hyötyihin


Summary: Irlannin pääministeri ei kannata Irlantien yhdistymisestä äänestämisestä sopimuksettoman brexitin vanavedessä.

Irlannin pääministeri kehottaa Britanniaa ja EU:ta neuvottelemaan erikoisjärjestelystä osana yhteistä poliittista julkilausumaa, joka käsittelisi osapuolten välisiä suhteita brexitin jälkeen. Pääministeri  Leo Varadkar  puhui tiistaina poliittisessa keskustelutilaisuudessa Belfastissa, Pohjois-Irlannissa, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Varadkar kiirehtisi Britanniaa ja EU:ta käyttämään hyödyksi ajan ennen lokakuun lopulle ajoitettua Britannian EU-eroa, jotta osapuolet ehtisivät neuvotella erikoisjärjestelystä brexitin jälkeiselle ajalle.
 – Jos lokakuun 31. päivä koittaa, eikä mitään ole neuvoteltuna, silloin yksi vaihtoehto on jatkaa Britannian EU-jäsenyyttä, Varadkar toteaa.
 Varadkar otti tiistaina myös kantaa mahdolliseen Irlannin ja Pohjois-Irlannin yhdistymistä kartoittavaan äänestykseen siinä tapauksessa, että Britannia lähtee EU:sta ilman minkäänlaista sopimusta. Varadkarin mukaan äänestys olisi kansaa jakava, eikä oikea suunta edetä asiassa, kirjoittaa BBC verkkosivuillaan.
 Lue lisää:
 Brittihallitukselta yli kahden miljardin lisätuki sopimuksettomaan brexitiin varautumiseen – Työväenpuolue: "Vastenmielistä rahojen tuhlaamista"
 Irlannin pääministeri: Sopimukseton brexit voi yhdistää Irlannin
 Veivaaminen loppui – Boris Johnsonin uusi kriisihallitus käy brexit-taistoon

Irlannin pääministeri patistaa Britanniaa ja EU:ta keskustelemaan tulevaisuudesta: Neuvotelkaa erikoisjärjestelystä ennen lokakuun loppua


Summary: Yli puolet joukkoampujista vuodesta 2006 eteenpäin ovat menehtyneet rikospaikalla joka toisten tai itsensä surmaamina.

Yhdysvaltalaiset oikeusoppineet kyseenalaistavat presidentti  Donald Trumpin  ehdotuksen joukkoampujien kuolemaan tuomitsemisten nopeuttamisesta, sillä valtaosa joukkoampumisiin syyllistyneistä ehtii kuolla ennen oikeuden eteen joutumista.
 Yli puolet joukkoampujista vuodesta 2006 eteenpäin ovat menehtyneet rikospaikalla joka toisten tai itsensä surmaamina, selviää uutistoimisto AP:n, USA Today -lehden ja Northeastern University -korkeakoulun keräämistä tiedoista.
 Kuolemantuomion lakeihin erikoistuneet oikeusoppineet ja psykologit kertovat, että ideologisesti motivoituneet surmaajat eivät mitä todennäköisimmin koe oikeuden rangaistuksia pelotteina. Valtaosa heistä on jopa valmis kuolemaan, tai ymmärtää kuoleman riskin ja valmistautuu siihen. Osa taas haluaa julkisuutta, jota teloitus voisi tuoda surmaajan aatteelle.
 Kuolemantuomio onkin huonoin vaihtoehto terrorismin tai terrorismiin rinnastettavan joukkosurmaamisen kitkemiseen, kertoo Marylandin yliopiston kriminologian ja rikosoikeuden laitoksen johtaja  Gary LaFree . Hän on myös yksi Yhdysvalloissa terrorismia tutkivan ja ehkäisevän yhtymän perustajista.
 – Tässä on hyvin todellinen mahdollisuus luoda marttyyrejä, LaFree toteaa.
 Presidentti Trump ehdotti maanantaisessa joukkoampumisia käsitelleessä puheessaan, että joukkoampujat tulisi tuomita nopeammin kuolemaan. Hän myös peräsi tuomioita joukkomurhan tekijöille ja vihapuheeseen syyllistyneille.
 Lue lisää:
 Daytonin joukkoampuja tuki äärivasemmistoa ja teki lukiossa tappo- ja raiskauslistan opiskelijoista – "Hän nautti ihmisten pelottelusta"
 Trump: Meidän on tuomittava kiihkomielisyys, rasismi ja valkoinen ylivalta – presidentti syytti väkivaltaisia videopelejä ja internetiä
 Tutkija Yhdysvaltojen joukkoampumisista: Valtaosa ääriryhmien vihateoista valkoisten ääriryhmien tekemiä
 Kolme joukkoampumista vuorokauden aikana, ainakin 30 kuollutta – tämä El Pason, Daytonin ja Chicagon verilöylyistä tiedetään

Trumpin ehdotus kuolemantuomioiden nopeuttamisesta joukkoampujille ei saa kannatusta – tekijät ehtivät usein kuolla ennen oikeudenkäyntiä


Summary: A-studio kerää opettajien ajatuksia tulevasta kouluvuodesta.

Koulut alkavat tällä ja ensi viikolla kaikkialla Suomessa. Samalla viimeisetkin koulut siirtyvät uuteen opetussuunnitelmaan.
 Isoin muutos monelle koululle on  vieraan kielen opetuksen alkaminen  jo ensimmäisellä luokalla.
 Tammikuussa tehdyn kyselyn mukaan suurin osa opettajista ajattelee, että uusi opetussuunnitelma on vienyt opetusta  kehnoon suuntaan .
 Opettaja, mikä huolettaa? Mitkä asiat ovat mielen päällä lukuvuoden alkaessa?  Haluamme kuulla opettajien näkemyksiä ja suurimpia huolenaiheita kouluvuoden alkaessa.
 Kerro meille kokemuksistasi alla olevalla lomakkeella ja sähköpostilla osoitteeseen hanna.asikainen@yle.fi.
 Viimeisen vuoden aikana on uutisoitu muun muassa, että yhä nuoremmat koululaiset  oireilevat psyykkisesti  ja lasten  keskittymiskyky on heikentynyt .
 Todistuksia on  vaikeaa laatia  ja ymmärtää, erityisoppilaiden opetus yleisopetuksen ryhmissä  ei ole onnistunut  ilman haasteita ja lasten  talousosaamisestakin  on oltava huolissaan.
 Kaiken lisäksi yhdeksän kuukauden päästä montaa opettajaa odottaa jälleen  kesätyöttömyys .
 Ei siis liene mikään ihme, että opettajat kokevat  työelämässä stressiä  keskimääräistä enemmän.
 Onneksi heitä muistetaan  myös kiittää  ja arvostaa.

Englantia jo ekaluokalla, enemmän digiä ja stressaantunut ope –  Opettaja, kouluvuosi on alkamassa, mikä mietityttää?


Summary: Koneessa oli runsaat 180 ihmistä.

Lentoyhtiö British Airwaysin matkustajakoneen henkilökunta ja matkustajat jouduttiin evakuoimaan maanantaina Valencian lentokentällä Espanjassa, kun kone täyttyi savusta.
 Koneessa oli 175 matkustajaa ja kahdeksan miehistön jäsentä.
 Paikallisten viranomaisten mukaan kolme ihmistä sai sairaalahoitoa savun hengittämisen takia. Lisäksi 10–12 henkilöä sai hoitoa kolhuihin, joita he saivat poistuessaan hätäliukumäkiä pitkin koneesta Valencian lentokentällä.
 Valencian pelastuspalvelu kertoi saaneensa hälytyksen, että yksi koneen moottoreista olisi syttynyt tuleen. Viranomaiset havaitsivat vain savua, kun he tarkastivat koneen.
 Savun syytä ei ole kerrottu julkisuuteen.
 Matkustaja  Gayle Fitzpatrick  kuvasi tilanteen savuisessa Airbus A321 -koneen matkustamossa. Fitzpatrick kirjoitti viestipalvelu Twitterissä, että matkustamo täyttyi savusta lennon viimeisen kymmenen minuutin aikana.
 British Airways vahvisti, että yhtiön lento BA422 Lontoon Heathrowsta Valenciaan oli osallisena välikohtauksessa. Yhtiön mukaan kaikki asiakkaat ja miehistö nousivat koneesta ja matkustajille tarjottiin apua lentoaseman terminaalissa.

Video: British Airwaysin matkustajakone täyttyi savulla Espanjassa – ihmiset evakuoitiin hätäliukumäkiä pitkin


Summary: Päätöstä perustellaan sillä, ettei puolue tai puolueen äänestäjät muodosta ryhmää, joka nauttisi kiihottamisrikossäännöksen tarjoamaa suojaa.

Helsingin poliisi ei aloita esitutkintaa helsinkiläisen kaupunginvaltuutetun  Abdirahim ”Husu” Hussein Mohamedin  (sd.) heinäkuun lopussa julkaisemista tviiteistä,  poliisi tiedottaa .
 Hussein muun muassa kutsui perussuomalaisia ja kaikkia puoluetta äänestäviä rasisteiksi 19. heinäkuuta.
 Edeltävänä päivänä Hussein nimitti Suomea rasistiseksi maaksi, joka herätti paljon keskustelua.
 Poliisin tutkinnanjohtaja perustelee päätöstään sillä, että puolue, puolueen äänestäjät tai puolueen kannattajat eivät muodosta sellaista ryhmää, joka vakaumuksen tai minkään muunkaan perusteen nojalla nauttisi kiihottamisrikossäännöksen tarjoamaa suojaa.
 Tviitit eivät kohdistu tunnistettavaan ja rajattuun ihmisryhmään, joten asiassa ei poliisin mukaan ole syytä epäillä myöskään kunnianloukkausta.
 Lue lisää :
 Perussuomalaisia rasisteiksi syyttäneestä twiitistä syntyi kiivas keskustelu Ylen aamu-tv:ssä – katso se tästä

Poliisi tiedottaa: Abdirahim "Husu" Hussein Mohamedia ei epäillä kiihottamisesta kansanryhmää vastaan


Summary: Yksi ihminen on edelleen kateissa maanantain räjähdysten jäljiltä.

Tiistaina armeijan varastojen palot eivät enää ole räjähtäneet ja palot on saatu sammutettua, kertoivat Krasnojarskin viranomaiset. Aluetta raivattiin tiistaina.
 Viereisen Atšinskin kaupungin evakuoidut asukkaat pääsevät kotiin myös tiistain aikana.
 Venäjän puolustusministerin  Dmitri Bulgakovin  mukaan onnettomuuden uskotaan alkaneen ihmisen tekemästä virheestä. Hänen mukaansa neljä ihmistä on loukkaantunut.
 Krasnojarskin kuvernöörin  Alexander Uss  on kertonut, että yksi ihminen on edelleen kateissa ja 12 on saanut hoitoa vammoihinsa. Mediatietojen mukaan yksi ihminen on kuollut.
 Maanantaina Itä-Siperiassa Krasnojarskin alueella  sattui suuria räjähdyksiä , kun armeijan ammusvarasto oli syttynyt palamaan.
 Räjähdyksistä levisi kuvia ja videoita sosiaalisessa mediassa. Ainakin 9 500 ihmistä evakuoitiin ja 6 000 lähti itse pois alueelta räjähdysten takia.
 Varastossa oli säilytetty tykistön ampumatarvikkeita.
 Päivitetty 16.24: Asukkaat pääsevät takaisin kotiin tiistaina.

Tulipalot ammusvarastolla on sammutettu Krasnojarskissa


Summary: Saimaannorppien hoitamiseen eläintarhassa liittyy tautiriski.

Savonlinnan eteläpuoliselta Pihlajavedeltä löytyi eilen maanantaina jälleen huonokuntoinen saimaannorpan kuutti. Kuutilla on painoa noin kahdeksan kiloa. Tämä on vain puolet siitä, mitä  kaksi viikkoa aikaisemmin löytynyt kuutti  painoi.
 – Tämä kuutti on todennäköisesti syntymästään saakka niin sanottu rääpäle, eli se ei ole saanut riittävästi ravintoa missään vaiheessa. Kuutissa on myös paljon loisia, jotka lisääntyvät helposti heikossa yksilössä, sanoo Juvan ja Puumalan alueen eläinlääkäri  Jake Kukowski .
 Heikkokuntoisten norppien hoidosta on käyty keskustelua siitä saakka, kun Yle kertoi kaksi viikkoa sitten Puumalassa rantaan ajautuneesta kuutista. Mökkiläisten löytämä kuutti sai paikallisilta eläinlääkäreiltä ensiavun ja kyydin Helsinkiin Korkeasaaren eläintarhaan.
 Norppia ei tautien leviämisen riskin vuoksi ole yleensä voitu hoitaa Korkeasaaressa, mutta tällä kertaa tarhassa oli ollut parin kuukauden tauko edellisen Itämeren hylkeen jälkeen.
 Tautiriski ei kuitenkaan ole kadonnut minnekään, ja siksi Saimaan alueelle sijoittuva norppien hoitola on noussut keskusteluun
 – Maailmalta tiedetään tapauksia, joissa tarhasta vesistöön palautettu hylje on aiheuttanut merkittävää tuhoa, sanoo Metsähallituksen suojelubiologi  Jouni Koskela .
 Myös Korkeasaaressa kannatetaan ajatusta Saimaan norppahoitolasta.
 – Kuuttien hoitaminen niiden luonnollisella elinalueella on ehdottomasti hyvä mahdollisuus, sanoo Korkeasaaren eläinten hoidon ja suojelun johtaja  Nina Trontti .
 Norppien hoitotarhaa on perustamassa hiljattain eläkkeelle jäänyt eläinlääkäri  Pekka Sarkanen . Sarkasella on vapaa-ajan asunto Puumalassa, ja hän on aiemminkin ollut mukana vapaaehtoisessa saimaannorpan suojelutyössä.
 – Jos norpan voimat ehtyvät, voidaan ravinto ja tarvittava lääkinnällinen apu jatkossa antaa aidatulla alueella Saimaalla. Siitä norppa on helppo myös päästää takaisin vapauteen, Sarkanen sanoo.
 Suojelubiologi Koskelan mukaan hoitola Saimaalla kohentaa huonokuntoisten norppien mahdollisuuksia huomattavasti.
 – Tähän asti on voitu antaa nopea ensiapu ja sen jälkeen on toivottu parasta. Jatkossa voimme ruokkia ja lääkitä eläintä rauhassa, ja vapauttaa seurannan jälkeen, hän sanoo.
 Kaksi viikkoa sitten löytyneen kuutin ennuste oli huono, sillä se oli mennyt heikkoon kuntoon ilmeisesti kalaverkkoon takertumisen yhteydessä. Vastoin ennusteita  kuutti on toipunut hyvin  ja sen palauttamista Saimaaseen harkitaan jo tällä viikolla.

Toinenkin kuutti päätyi eläinlääkärin hoiviin – Saimaalle perusteilla norppahoitola


Summary: Moni uusista lajeista on melko näkymättömiä perhosia, mutta joukossa voi olla kohta nisäkkäitä, kuten siiseli ja pesukarhu. Jotkut puhuvat myös biisonista.

Joko maa tömisee biisonin levitessä Suomeen?
 Euroopanbiisoni voisi olla yksi Suomeen saapuvista uusista eläinlajeista.  Viime aikoina puhuttanut kultasakaali  on vain yksi noin tuhannesta uudesta eläinlajista, jotka ovat kotiutuneet Suomeen vuosisadan alusta.
 Lajikadon rinnalla Suomen luonnossa on käynnissä ennen näkemätön uusien eläinten muuttoaalto. Uusia eläinlajeja tulee kaikista lämpimän puoleisista ilmansuunnista, mutta luultavasti eniten kaakosta. Kuten sakaali, joka hyvin varovaisena tulokkaana on saattanut ylittää rajan jo ennen sen virallista havaintoa.
 Kyse on ilmaston lämpenemisen mukanaan tuomasta nopeasta ja isosta muutoksesta suomalaiseen lajistoon. Vuosisadan alusta Suomeen on jo saapunut usean prosentin verran uusia tunnistettuja eläinlajeja. Samaan aikaan on käynnissä osittain ilmastonmuutoksesta johtuva, mahdollisesti kiihtyvä  lajikato .
 Muuttajien joukossa on eniten hyönteisiä, kuten yöperhosten kaltaisia pieniä ja melko huomaamattomia lajeja. Päivä- ja yöperhoskantojen nopeasta muutoksesta tiedetään parhaiten pitkäaikaisten seurantojen ansiosta, mutta tutkijoiden arvioiden mukaan vastaavaa tulomuuttoaaltoa ei ole nähty sitten edellisen leudomman kauden.
 Siitä on jo yli 5 000 vuotta.
 Kokenut luontoharrastaja näkee lähiluonnossa muutoksen
 Luontoharrastaja  Petro Pynnönen  on ollut kolme viime vuotta innostunut luteiden maailmasta. 250 ludelöydön joukossa on myös kaksi ennen havaitsematonta tulokasta. Ihan tuore lajilöydös on muualla Euroopassa melko yleinen  Piezodorus lituratus  -lude.
 Luontoharrastaja Petro Pynnönen on löytänyt kotiseudun luonnosta myös harvinaisia lajeja. Kristofer Andersson/ Yle
 Pynnösen tavoitteena ei ole kerätä kaikkia Suomessa todettuja ludelajeja, mikä tarkoittaisi hänen osaltaan vähintäänkin löydösten tuplaamista. Ludeharrastus, kuten aikaisemmin sudenkorentojen ja lintujen tarkkailu, on ollut eläinten maailman ihmettelyä ja ihastelua.
 Mies vie meidät tapaamispäivänä kotikuntansa Lohjan keskustan laidalle, Porlan vanhojen kalanviljelyaltaiden reunalle. Lehtipuuvaltainen ja rehevä alue on luontoharrastajalle lähiseudun parhaita.
 Sieltä on löytynyt 20 Suomen noin 60 sudenkorentolajista, muun muassa kaksi EU-direktiivillä suojeltua lajia, täplälampi- ja idänkirsikorennot.
 – Sudenkorentotulokkaita on niin vähän ja harvassa ja että niiden löytäminen on onnenkauppaa. Muissa hyönteisryhmissä toki löytäminen on mahdollista ja hauskaa, Luonto-Liiton alueen toiminnanjohtajana toimiva Pynnönen kertoo haavin heiluttamisen lomassa.
 Rantaheinikössä ja kasvillisuuden seasta löytyy aurinkoisena päivänä lukuisia korentoja, niiden joukossa nopeasti yleistynyt verikorento.
 Verikorento on yksi Suomeen ilmaston lämmetessä kotiutuneista korentolajeista.  Kari Ikävalko/ Yle
 Sudenkorennot ja luteet ovat yksi hyönteismaailman alaryhmistä, jotka ovat runsastuneet samalla, kun Suomen keskilämpötila on lämmennyt yli kaksi astetta ja talvet ovat leudontuneet.
 Suomessa ja Lohjalla ollaan vielä kaukana eteläisen Euroopan ludelajitiheydestä. Sieltä löytyy moninkertainen määrä luteita ja päiväperhosia. Tulomuuttoaalto on kuitenkin iso ja näyttää jatkuvan ja jopa voimistuvan.
 Luonnontieteellisen keskusmuseon entinen museomestari, rakennusalan suunnittelu- ja konsultointitoimisto Sitowisen vanhempi asiantuntija  Jaakko Kullberg  kertoo virne suupielessä tarinaa hullujenhuoneesta ja muista perhoskonkareista.
 – Jos yhdestä pyydyksestä leikillisesti ottaisi 80-luvulla harvinaisina pidetyt lajit, ne eivät mahtuisi A4-kokoiseen laatikkoon. Jos pyydyssaaliin olisi vienyt sen ajan perhosseuran kokoukseen, olisi varmasti pistetty hullujenhuoneelle.
 Nyt näkyvillä olevaa muutosta Kullberg pitää radikaalina. Valtava määrä lajeja on muuttunut tavallisiksi tai niitä on tullut Suomeen vaellukselle tai pysyvämmin uusina. Kuvaava esimerkki on pikkuhäiveperhonen, joka löytyy jo keskistä Suomea myöden.
 Pikkuhäiveperhonen on ollut perhosharrastajien seuraama Suomessa yleistynyt laji. Markku Suoknuuti
 Intohimoisten perhosharrastajien parissa epäiltiin aikanaan, että yhden ihmisen ikä ei riitä 900 perhoslajin havaitsemiseen. Kullberg naurahtaa, että kollegoilla henki vielä pihisee ja koossa on vielä joitakin vuosikymmeniä sitten maagisena pidetty 900 lajia.
 – Keskieurooppalaisissa kirjoissa oli kuvia eksoottisia perhosista. Ne kaikki on löydetty Suomesta.
 Kullbergilta itseltä puuttuu parisen sataa Suomen tunnetuista perhoislajeista, joita on kaikkiaan 2 600.
 Muutos on ollut vielä melko näkymätön
 Petoeläin sakaali on herättänyt uusista lajeista paljon huomiota. Tulijoista suurin osa on kuitenkin ollut melko näkymättömiä yöperhosia, kuten täplämorsiusyökkönen.
 Luteita ja korentoja muuttajissa on ollut joitakin kymmeniä. Arviot uusista lajeista perustuvat pitkälti päivä- ja yöperhosten harrastajien havaintoihin. Lisäksi lajitietoa keräävät asiantuntijat, jotka ovat mukana arvioimassa myös Suomen lajien kehitystä, kuten uhanalaisuutta.
 Yksi heistä on luonnontieteellisen keskusmuseon yksikön johtaja  Aino Juslén.
 – On pysäyttävää, miten nopeasti muutos on tapahtunut.
 Suomen ympäristökeskuksen alaisen Biodiversiteettikeskuksen johtaja  Petri Ahlroth  on samaa mieltä.
 – Minun silmissäni muutos on ihan hurjaa ja näen, että se kertoo suurista muutoksista ekosysteemeissä. Tavallaan se, että liikkuvat lajit vaihtavat nopeasti paikkaa, tarkoittaa, että nekin, jotka reagoivat muutoksiin hitaammin, tekevät sen myös ajan myötä.
 Suomessa on asiantuntijoiden arvioiden mukaan todennettu lähes 28 000 eläinlajia, joten tuhat uutta lajia on siitä joitakin prosentteja.
 Johtaja Petri Ahlrothin mukaan lajimuutossa on nähty vasta alkunäytös, jonka muita osia on osittain vaikea ennakoida.  Ville Tapio / Yle
 Ahlrothin mukaan olemme kuitenkin nähneet vasta eräänlaisen ensinäytöksen, jonka luonto tarjoaa ilmaston muuttuessa. Näytös on ollut paljon dramaattisempi, kuin 1990-luvulla ennakoitiin, kun ilmastonmuutoksen vaikutuksia mietittiin Suomessa.
 – Ennemminkin nopeus on yllättänyt, eikä niitä ole paljon tarvinnut vartoilla täällä. Tulijoita riittää jatkossakin, Ahlroth arvioi varovasti.
 Muutos ei ole maallikolla vielä edes varovaisen sakaalin osalta kovin näkyvää. Näkyvä muutos tulee Ahlrothin mainitsemien hitaasti leviävien ja uusille alueille muuttavien puiden ja pensaiden myötä. Havupuiden vähentyessä eteläisessä Suomessa lehtipuut tuovat mukanaan myös muita uusia lajeja.
 – Puiden luontainen levinneisyys tulee aivan väkisin muuttumaan ilmaston lämmetessä. Puut vaikuttavat niin paljon koko ekosysteemiin, siitä syntyy iso muutos.
 Ahlroth ei lähde ennakoimaan, milloin iso muutos on käsillä. Ylipäätänsä muutoksen ennakoiminen on vaikeaa. Ahlrothin mukaan moni laji jatkaa esimerkiksi Kaakkois-Euroopasta meille. Tulijoiden kirjo on niin suuri, että niiden vaikutuksia Suomen luontoon on vaikea ennustaa.
 Euroopanbiisoni voisi menestyä myös Suomessa
 Tulijoiden joukossa sakaalin rinnalla voivat olla nisäkkäistä siiseli, pesukarhu ja mahdollisesti myös euroopanbiisoni. Näistä pesukarhu olisi niin sanottu vieraslaji. Nämä ovat levinneet luontoon ihmisen toiminnan takia ja niitä pidetään epätoivottuina.
 Keski-Euroopassa vapautettu pesukarhu on pikkuhiljaa lähestymässä Suomea Baltian suunnalta. AOP
 Suurin osa Suomeen tulleista uusista lajeista kuuluu tulokaslajien joukkoon. Esimerkiksi kaikki hyönteiset, kuten korennot ovat tulokaslajeja.
 Suomesta voisi löytyä euroopanbiisonille eli visentille elintilaa. Visentin tuloon myönteisesti suhtautuvan luonnonsuojeluyhdistys Suomen luonnon villiinnytyksen puheenjohtaja  Aino Tuomisen  mukaan visentti voisi saapua ja menestyä eteläisessä Suomessa. Tuloon menee aikaa, koska sukupuuton partaalle metsästetyn lajin kanta on heikko ja eläintä salametsästetään.
 Visentti voisi vaeltaa Suomeen Venäjältä, jossa visenttejä on kasvatettu ja vapautettu luontoon. Niitä elää luonnossa myösi muun muassa Puolassa, Valko-Venäjällä ja Ukrainassa. Tuomisen mukaan visenttejä on vapautettu luontoon myös Saksassa ja Espanjassa.
 – Jos määrä Venäjällä pääsee kasvamaan, se melko varmasti leviää myös Suomeen.
 Euroopanbiisonikantoja on luonnonvaraisena Itä-Euroopassa ja sen leviämistä kokeillaan muun muassa Hollannissa. Kari Rissa
 Biodiversiteettikeskuksen johtaja Ahlroth suhtautuu visentin tuloon varauksella. Kyse ei hänen mukaansa ole aina yhdestä lajista, vaan siitä, mikä on luonnon kannalta järkevää.
 Villieläinpopulaation luomiseen liittyy myös lieveilmiöitä, sanoo Ahlroth ja viittaa metsästykseen.
 – En yllyttäisi kokeilemaan visenttien siirtämistä Suomeen.
 Siiselit ovat oravien sukua mutta elävät maassa. Lajeja on kymmeniä. Tässä kuvassa on euroopansuslikki, aiemmalta nimeltään euroopansiiseli, joka eli alkujaan aroilla mutta on sopeutunut myös viljamaille.  Wolfgang Rabitsch / Wienin yliopisto
 Muutostahtia on vaikea arvioida
 Visentti tuo esille sen, kuinka vaikeaa on arvioida muuttuvaa luontoa. Luomuksen johtaja Aino Juslén menee hetkeksi sanattomaksi, kun häneltä kysyy, onko muutos hyvä vai huono.
 Hän ei lopulta halua lähteä arvottamaan käynnissä olevaa muutosta.
 – Tämä on todiste siitä, että luonto on muuttumassa, Juslén sanoo luonnontieteilijänä.
 Hän ei myöskään halua museoida luontoa. Lopulta kyse on luonnon monimuotoisuudesta ja geeniperimästä, jolla Suomen luonto vastaa muutokseen.
 Ahlroth on samoilla linjoilla. Muuttoaallon etenemiseen vaikuttavat myös samanaikainen sukupuuttokehitys ja luontoon päätyvät kemikaalit.
 Tämä voi näkyä esimerkiksi siinä, löytävätkö Petro Pynnösen tarkkailemat sudenkorennot tai luteet ravintoa muista hyönteisistä ja kasveista.
 Kala-altaiden vieressä kasvaa jo tiheänä karhunköynnös, joka vieraslajina syrjäyttää alkuperäiskasveja. Pynnösen tarkka silmä näkee myös, että köynnösten lehdistöissä ja ympärillä lajisto on köyhempää kuin viereisen lammikon reunassa.
 – Jostain Etelä-Euroopasta löytyy helposti 1 000–2 000 ludelajia Suomen kokoiselta pläntiltä. Sieltähän ne pikkuhiljaa ryömivät tänne, mutta se ei ole kaikin puolin hyvä juttu, Pynnönen summaa.
 Havu- ja lehtinunnat uhkaavat puustoa
 Uusien lajien joukossa on jo tullut yksittäisiä lajeja, jotka ovat tehneet muualla isoja tuhoja. Samalla kun lämpö on lisännyt lehtipuiden taimien kasvua, tuholaiset voivat nopeasti tuhota havupuita ja heikentää niiden luontaista lisääntymistä.
 Havununnan toukat ovat Keski-Euroopassa tappaneet kokonaisia metsiä, ja laji on vähitellen runsastunut Suomen eteläosissa. Seuraavaksi pelätään lehtipuiden vastaavan perhostuholaisen, lehtinunnan, saavan kunnon jalansijan eteläisestä Suomesta.
 Lehtinunna on jo eteläisessä Suomessa ja sen leviämisen estäminen voi olla jo vaikeaa. Tuholaisen leviämiseen vaikuttavat muun muassa sen toukkia syövien luteiden yleisyys. Jaakko Kullberg  / LUOMUS
 Suomeen tulleilla lajeilla on ollut mahdollisuus ja kyky levitä uusille alueille. Ilmastonmuutos voi olla joillekin lajeille myös kohtalokasta, kun uudet alueet eivät tarjoa sopivia elinympäristöjä kotiutumista yrittäville lajeille.
 Etelä- ja Keski-Suomeen on odotettavissa lisää lajeja. Pohjoisilla lajeilla ei sen sijaan ole tilaa levitä pohjoisemmaksi.
 Lue myös:
 Uusi arviointi: Joka yhdeksäs Suomen eliölajeista on uhanalainen – varsinkin monille lintulajeille voidaan sanoa pian heippa
 Jättiampiaisen kotirauhan rikkojan kannattaa olla varuillaan
 Monet eläinlajit ovat levittäytyneet uusille alueille, mutta onko Suomen luonto aiempaa villimpi? Biologi, tutkija ja suojelujohtaja vastaavat
 Ilmastonmuutoksen hyöty Suomen talousmetsille katoaa pieniin suihin – tuholaiset pitävät helteistä ja myrskyistä

Sakaalin jälkeen vuorossa voi olla biisoni – yllättävän nopea lajien muutos saa tutkijan lähes sanattomaksi satojen uusien lajien levitessä Suomeen


Summary: Vanhat ja tuloksettomat rekrytointi-ilmotukset vaativat Eksoten uuden toimitusjohtajan mukaan selkeää uudistamista.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Terveydenhuollon, opetuksen, kulttuurin ja muiden yhteiskuntapalvelujen hallinto

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksoten uusi toimitusjohtaja  Timo Saksela  on ollut virassaan runsaan viikon. Yksi haaste, jonka Saksela joutuu kohtamaan heti uudessa työssään, on Eksoten lääkäripula.
 Eksote hyllytti juuri ennen Sakselan virkaan astumista räväkän  rekrytointikampanjan , jossa nuoria lääkäreitä houkuteltiin Etelä-Karjalaan sähäkällä kuvalla ja tekstillä.
 Kohua aiheuttanut ilmoitus vedettiin pois julkisuudesta Eksoten hallituksen puheenjohtaja  Marja-Liisa Vesterisen  (sd.) käskyllä.
 Saksela kehottaa nyt kuitenkin rohkeuteen rekrytointi-ilmoittelussa.
 – Ottamatta kantaa siihen, onko jokin kuva ollut hyvä tai huono, niin kyllä jatkossa täytyy olla rohkea tekemään tiettyjä asioita. Ei me saada lisää lääkäreitä, jos teemme asiat aina sillä vanhalla tavalla, joka ei tähän mennessä ole tuonut tuloksia, Saksela sanoo.
 Eksoten toimitusjohtaja Timo Saksela  Mikko Savolainen / Yle
 Sakselan mukaan pois vedetty mainos on jo tuonut yhteydenottoja nuorilta lääkäreiltä.
 Ylilääkäri  Minna Linna  kertoi aiemmin  Ylen haastattelussa , että ilmoitus poiki lyhyen esilläoloaikansa aikana seitsemän kyselyä. Se on enemmän kuin mikään aikaisempi ilmoitus.
 Sote-rajat ylittävällä yhteistyöllä apua lääkäripulaan
 Saksela katsoo lääkäripulaan ja muun hoitohenkilökunnan pulan riippuvan suurelta osin valtakunnallisista päätöksistä.
 – Meillä ei vain ole tarpeeksi tekijöitä. Tähän pitäisi kiinnittää suuresti huomiota valtakunnan tasolla. Nyt onkin puhuttu lääkäreiden koulutusmäärien nostosta.
 Yhtenä ratkaisuna akuuttiin lääkäripulaan Saksela näkee henkilöstön käytön yli sote-piirien rajojen.
 – Erään Eksoten ylilääkärin mielestä esimerkiksi lääkäreitä voitaisiin käyttää enemmän sairaanhoitopiirien rajojen ylitse. Tehtäisiin siis yhteistyötä eikä kilpailtaisi. Aion selvittää tämän vaihtoehton mahdollisuutta, Eksoten uusi toimitusjohtaja Timo Saksela sanoo.
 Ei näe kriisiä Eksotessa
 Saksela tulee Eksoten johtoon juuri, kun kuntayhtymä on saanut ankaraa kritiikkiä esimerkiksi kotihoidon laadusta. Eksoten tarkastuslautakunta kuvasi tilannetta alkukesästä kriisiksi. Tarkastuslautakunnan arviointikertomuksesta kertoi  Etelä-Saimaa .
 Saksela valaa kuitenkin öljyä laineille.
 – Kriisi on liian voimakas sana. Kriisi on nostettu esille jo aikaisemmin, ja sen jälkeen on tehty jo paljon erilaisia toimenpiteitä ja asioita tilanteen korjaamiseksi. Haasteita on, mutta meillä on selkeät suunnitelmat, miten ne korjataan ja mitä tehdään, Saksela vakuuttaa.
 Saksela ei muutenkaan näe Eksoten taloustilannetta liian synkissä väreissä.
 – Eksoten taloustilanne näyttää haasteelliselta, mutta ei dramaattiselta, Saksela sanoo.
 Eksote valmistelee strategiaa lähivuosille. Peliä sekoittaa kuitenkin vanha mörkö, sote-ratkaisu, joka hallituksen vaihduttua on jälleen hämärän peitossa.
 Kuntapäättäjät haluavat selkeyttä raportointiin
 Saksela kertoo saaneensa kuntapäättäjiltä yhden selkeän toiveen: Auta meitä ymmärtämään, mistä me päätämme.
 – Keskusteluissa on tullut ilmi, että Eksoten kuntapäättäjät haluavat selkeämpää raportointia. He haluavat saada selkeämmän kuvan siitä, mitä Eksotessa tapahtuu ja mihin olemme menossa. Yksinkertaisilla mittareilla pitäisi tulla selväksi, missä ollaan ja mitä pitää tehdä, että asiat sujuvat paremmin, Saksela sanoo.
 Lue seuraavaksi:   Avoautoon nojaileva paidaton nuorimies oli liikaa sairaalan johdolle – mainosalan ammattilaiset ihmeissään

Keskussairaala hyllytti räväkän työpaikkailmoituksen – uusi toimitusjohtaja kehottaa nyt rohkeuteen rekrytoinnissa