Summary: Iso joukko turhautuneita yrittäjiä piti keväällä kokouksen, jossa he sopivat jättävänsä Pizza-onlinen. Lopulta kukaan ei uskaltanut erota.

Tässä ovat pienen pizzerian vaihtoehdot: olla Pizza-onlinessa, joka on noussut lyhyessä ajassa Suomen johtavaksi väyläksi tilata pizzoja netistä, tai katsoa miten myynti romahtaa.
 Ylen selvityksen mukaan netin pizzanmyyntipalvelu Pizza-online on päässyt hyötymään tehokkaasti markkinajohtajan asemastaan.
 Pizzerioiden omistajat pitävät yhtiön hinnoittelua yksipuolisena rahastuksena. Pizza-onlinen perimiin maksuihin kuluu Ylen selvityksen mukaan jopa 16–22 prosenttia myydyn pizzan hinnasta. Sitä voi verrata esimerkiksi yrittäjien maksamaan arvonlisäveroon, joka on 14 prosenttia.
 – Ennen Pizza-onlinea teimme vähemmän töitä, mutta tienasimme työllä enemmän, sanoo Helsingissä toimivan Pizzataikurit-ravintolan omistaja  Kazim Çekìç .
 Useat yrittäjät kokevat olevansa lähes pakotetussa suhteessa Pizza-onlineen. Tyytymättömyys on suurinta pääkaupunkiseudulla, jossa pizzerioita on satoja ja kilpailu tiukinta.
 Yrittäjien mukaan Pizza-onlinen tilauksista saatavat tulot eivät vastaa työmäärää. Pizza-onlinen mukaan hinnat ovat kohtuulliset ja palvelun käyttö vapaaehtoista.
 Pizza-online on markkinan kuningas
 Pizza-onlinesta on tullut pizzojen nettimyynnin ehdoton markkinajohtaja Suomessa.
 Sivusto näkyy aktiivisen markkinoinnin ja suosion ansiosta aina, kun googleen kirjoittaa sanan "pizza".
 Suomalaiset tilaavat valtaosan noutopizzoistaan Pizza-onlinen kautta. Esimerkiksi uutenavuotena sen kautta tilattiin  yksi pizza joka sekunti .
 Pizza-online pyörittää vain tilaussivustoa. Pizzojen kotiinkuljetuksen hoitavat palvelussa mukana olevat pizzeriat itse. Näin palvelu eroaa esimerkiksi sisarpalvelustaan Foodorasta tai Woltista, joiden lähetit myös kuljettavat ruoat perille.
 Pizza-onlinea johdetaan Berliinistä Perustettiin Keravalla vuonna 2007. Myytiin vuonna 2012 miljoonakaupalla saksalaiselle ruokakuljetusjätille Delivery Herolle, joka omistaa myös Foodoran. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Berliinissä ja Suomen-konttori Helsingin Pasilassa. Työntekijöitä on Suomessa runsaat 60. Palvelussa on noin tuhat ravintolaa ympäri Suomen. Valtaosa on pizzaravintoloita tai muita etnisiä ravintoloita.
 Palvelu on Pizza-onlinea pyörittävälle Delivery Hero Finlandille erittäin kannattava.
 Tuoreimmat luvut ovat vuodelta 2017, jolloin yhtiön liikevaihto oli Asiakastiedon lukujen mukaan 44 miljoonaa euroa ja liikevoitto 3,4 miljoonaa euroa.
 Liikevaihto ja tulos ovat kasvaneet viime vuosina hyvin nopeasti, jopa 20–30 prosentin vuositahtia.
 Vuoden 2018 talousluvut on määrä julkistaa heinäkuun alussa.
 Mikko Airikka / Yle
 Pizzan ostajalle palvelu on vaivaton.
 Pizzan voi tilata oman sijainnin perusteella muutamalla klikkauksella. Hinta on sama kuin ravintolassakin, eikä palvelun käytöstä peritä lisäkuluja. Pizzan hinnan päälle tulee vain mahdollinen kotiinkuljetusmaksu.
 Kaikki palvelumaksut jäävät pizzayrittäjien kontolle.
 Jokaisesta myydystä pizzasta Pizza-online perii yrittäjältä 12–18 prosentin komission eli välityspalkkion sekä palkkiosta 24 prosentin arvonlisäveron, jonka yrittäjä voi vähentää verotuksessa.
 Tältä Pizza-onlinen sivu näyttää. Kuvan ravintolat ovat valikoituneet ruudulle, kun sijainniksi on merkitty Pasila. Vihreällä merkityt ovat premium-ravintoloita, eli ne näkyvät listauksessa ylimpänä. Pizza-online.fi
 Lisäksi Pizza-online on tuonut palveluun niin sanotun premium-lisäpalvelun. Sillä ravintola saa paremman näkyvyyden sivuston ylälaidassa, ja etenkin pääkaupunkiseudulla moni pizzeria maksaa premiumista ylimääräistä.
 Premium-maksu on Ylen tietojen mukaan ravintolan sijainnista riippuen 400–600 euroa kuukaudessa eli noin 5 000–7 000 euroa vuodessa.
 Yle teki Pizza-onlinen perimistä palkkioista esimerkkilaskelman, jossa on käytetty vantaalaisen esimerkkipizzerian helmi–maaliskuun tilitysten todellisia loppusummia.
 Laskelman mukaan premium-asiakkaat maksavat Pizza-onlinen kautta myydyistä pizzoista 16–22 prosentin välityspalkkion. Sovittu perusvälityspalkkio on 12–18 prosenttia, minkä päälle tulee premium-maksu jaettuna koko myynnille.
 Kahdeksan euron hintaisen peruspizzan kohdalla tämä tekee esimerkkitapauksessa 1,20–1,70 euroa. Päälle yrittäjä maksaa itse 14 prosentin arvonlisäveron, 1,10 euroa, minkä jälkeen hinnasta on jäljellä 5,20–5,70 euroa.
 Kymmenen euron pizzassa palkkiot voivat nousta yli kahden euron.
 Mitä enemmän pizzoja myy, sitä halvemmaksi premium-maksu tulee. Joka tapauksessa maksu on usein kymmeniä senttejä pizzaa kohden. Jos yrittäjä myy 50 pizzaa päivässä eli 1 500 pizzaa kuussa, premium-maksu on 27–40 senttiä pizzaa kohden. Jos myy 100 pizzaa päivässä eli 3 000 pizzaa kuussa, maksu on 13–20 senttiä pizzalta.
 Vastineeksi maksuista – premiumilla tai ilman – palvelu tarjoaa suositun myyntikanavan ja myös markkinoi sitä aktiivisesti.
 Sinan Orhanlille riitti, ja hän kutsui muutkin mukaan
 Vantaalaisen Pizza Time Leinelän omistaja  Sinan Orhanli  sai keväällä tarpeekseen.
 Hän kutsui 30 pääkaupunkiseudulla toimivaa pizzayrittäjää kokoukseen. Se pidettiin huhtikuun puolivälissä erään toisen pizzayrittäjän ravintolassa Vantaalla.
 Kokouksen asialistalla oli vain yksi aihe: Pizza-onlinesta eroon pääseminen.
 – Istuttiin ja puhuttiin koko ilta, Orhanli kertoo ja näyttää kännykältään kuvia kokouksesta.
 Yrittäjät pääsivät illan aikana suulliseen sopimukseen. Lauantaina 1. kesäkuuta koko porukka eroaisi yhtä aikaa Pizza-onlinesta. Kun kaikki lähtisivät, kenenkään ei tarvitsisi pelätä jäävänsä yksin.
 Orhanli kirjoitti asiasta turkinkielisen Facebook-päivityksen ja sai lähes 200 peukutusta.
 Mitä sitten tapahtui?
 – Ei mitään. Se ei onnistunut. Yrittäjät pelkäsivät, että toiset jäävät kuitenkin Pizza-onlineen, ja jättäytyivät yksi kerrallaan pois sopimuksesta, Orhanli kertoo ja hymähtää.
 Yrittäjä Sinan Orhanli (vas.) tekee pizzeriassaan tavallisesti yli 70-tuntisen työviikon. Vieressä kokki Erkan Akgül. Tuomo Björksten / Yle
 Orhanlin ravintola on tyypillinen pieni pizzeria. Se sijaitsee Vantaalla kehäradan varressa, uuden asuinalueen ytimessä. Ravintola on uusi ja siisti, eikä lähikortteleissa ole kilpailijoita. Ikkunasta näkyy kauneushoitola ja tatuointiliike, seinän takana on ruokakauppa.
 Listalla on peruskattaus jokaiselle suomalaiselle tuttuja pizzoja:  Bolognese, Vegetariana, Dillinger . Pizzat maksavat 8,50–11 euroa, ja myös kebabia ja hampurilaisia saa.
 Orhanli sanoo, että jos hän myy 8,50 euron hintaisen pizzan suoraan ravintolastaan, siitä jää työvoima- ja raaka-ainekulujen jälkeen käteen 3–4 euroa. Mutta jos pizzan myy Pizza-online, käteen jää 1–2 euroa vähemmän.
 Orhanlin myynnistä noin 30 prosenttia tulee Pizza-onlinen kautta.
 – Tiedän hyvin, että Pizza-onlineen kuuluminen on vapaaehtoista. Mutta ilman sitä on vaikea toimia. Mulla on töissä kaksi työntekijää, mutta mä ajattelen aina, että mulla on kolme. Yksi on Pizza-online, joka ottaa kuussa 2 000–3 000 euroa palkkaa, Orhanli sanoo.
 Orhanli kritisoi Pizza-onlinea avoimesti nimellään ja kasvoillaan. Siinä hän on yksi harvoista.
 Orhanli sanoo uskaltavansa puhua, sillä hän ei ole kaikkein heikoimmassa asemassa. Pizza Timesta on tullut pieni ketju: sillä on ravintolat myös Järvenpäässä ja Mäntsälässä. Neljättä Orhanli on suunnitellut Helsingin Pasilassa syksyllä avautuvaan kauppakeskus Triplaan.
 Mutta hänkin sanoo, että yrittäjäkate tuntuu valuvan Pizza-onlinelle. Palvelu tuo tilauksia, mutta korvaus työstä on pienempi kuin omassa myynnissä. Yrittäjänvapaus katoaa, kun hän myy nettitilauksia pienellä katteella.
 – Ollaan tosi pienellä voitolla. Olin ennen yrittäjäksi ryhtymistä pizzeriassa töissä, ja silloin mulla oli paremmat tulot kuin nyt. Nyt on vaikea pärjätä kunnolla, hän sanoo.
 Orhanli näyttää keittiössä olevaa tablettia, jonka kautta Pizza-onlinen tilaukset tulevat ravintolaan. Tuomo Björksten / Yle
 Orhanlillakin on niin sanottu premium-sopimus. Hän maksaa siitä välityspalkkioiden päälle 500 euroa kuukaudessa eli runsaat 6 000 euroa vuodessa.
 Orhanli pitää maksua turhana, koska lähes kaikki kilpailijatkin maksavat premium-maksun. Maksamatta jättäminen olisi kuitenkin vielä huonompi vaihtoehto: silloin pizzeria tippuisi sivustolla premium-jäsenten alapuolelle.
 Premium-maksu on noussut Orhanlin mukaan tuntuvasti. Ravintola muutti viime vuonna Vantaan sisällä Tikkurilasta Leinelään, ja premium-maksu nousi samana vuonna alle 300 eurosta 500 euroon.
 Orhanli on pyytänyt Delivery Hero Finlandilta maksujen alentamista. Hän on myös käynyt yhtiön konttorilla Helsingin Pasilassa neuvottelemassa palvelun hinnasta, mutta turhaan.
 Orhanli kuvailee käyntiään konttorilla. Konttori oli moderni, ja siellä oli biljardipöytä, sohvia ja askartelutilaa. Tunnelma oli rento ja menestyvä, mikä ärsytti Orhanlia. Ero oman ravintolan todellisuuteen tuntui valtavalta.
 – Pidän yhden päivän viikossa vapaata. Muuten olen töissä joka päivä aamukymmenestä iltakymmeneen, 12–13 tuntia päivässä. Kotona on vaimo ja kaksivuotias tyttö. Joka ilta hän on jo nukkumassa, kun tulen töistä kotiin, Orhanli sanoo.
 Haastattelimme yrittäjiä, vain yksi on tyytyväinen
 Soitimme tätä juttua varten kymmenelle pääkaupunkiseudulla toimivalle pizzayrittäjälle ja kysyimme, millaisia kokemuksia heillä on Pizza-onlinesta.
 Kahdeksan heistä kertoi kokemuksistaan puhelimitse tai kasvotusten. Kaksi ei halunnut tai ehtinyt kommentoida asiaa. Kahdeksasta haastatellusta yhden kokemukset olivat positiivisia, ja loput seitsemän kritisoivat Pizza-onlinen toimintaa.
 Lähes kaikki pyysivät saada kertoa asiasta nimettöminä. Yrittäjät perustelivat tätä sillä, että he pelkäävät joutuvansa hankaluuksiin Pizza-onlinen kanssa ja menettävänsä myyntiä.
 Haastatteluiden perusteella yrittäjien kokemuksista piirtyy hyvin yhtenäinen kuva.
 Kaikki pitävät Pizza-onlinea tehokkaana myyntikanavana, mutta syyttävät sitä hintojen jatkuvasta nostamisesta ja yrittäjänvapauden rajoittamisesta hallitsevan markkina-aseman turvin.
 – Olen ollut palvelussa neljä vuotta, ja hinnat ovat vain nousseet. Lopettaisin siellä vaikka heti, jos olisi jokin toinen halvempi tai parempi palvelu, helsinkiläinen pizzeriayrittäjä sanoo.
 – Hyvä palvelu, mutta todella kallis, sanoo puolestaan Espoossa toimiva yrittäjä.
 Eniten närästää premium-maksu.
 Siitä vaikuttaa tulleen lähes pakollinen lisämaksu pääkaupunkiseudulla, jossa näkyvyys on tärkeää. Yrittäjät sanovat, että harva asiakas jaksaa selata sivustoa pitkän pizzerialistan häntäpäähän, jossa ovat ravintolat, jotka eivät maksa premium-maksua.
 Peruspizza maksaa Suomessa noin 8–10 euroa. Tuomo Björksten / Yle
 Yrittäjät pelkäävät, että jos he poistuvat Pizza-onlinesta, asiakkaat tilaavat seuraavana päivänä pizzansa kilpailijalta.
 – On pizzerioita, jotka ovat reagoineet ja yrittäneet poistua. Pienemmissä kunnissa tai kaupungeissa, joissa on vain muutama ravintola, se voi onnistua. Mutta pääkaupunkiseudulla on mahdotonta poistua. Jos mä lähden mutta kaveri ei, niin asiakkaat menevät kaverille, vantaalainen yrittäjä sanoo.
 Osa haastatelluista on sitä mieltä, että Pizza-online käyttää asemaansa hyväkseen.
 – Olen ollut alalla yli 10 vuotta. Näin vaikeaa ei ole ollut koskaan. Komissio [välityspalkkio] on niin valtava, että yrittäjälle ei jää voittoa, vantaalainen pizzeriayrittäjä sanoo.
 – Meillä on välissä iso hai, joka puree meitä. En tiedä, pystynkö selittämään sitä mitenkään paremmalla tavalla, hän jatkaa.
 Pizza-online kannustaa sopimuksissa ravintoloita myös tarjoamaan asiakkaille 5–20 prosentin bonuksia. Moni ravintola tarjoaakin bonuksia, mikä edelleen kaventaa osaltaan katetta.
 Pizza-online määrää: Hinnan on oltava sama ravintolassa ja netissä
 Yrittäjät kertovat, että päivästä riippuen 30–80 prosenttia tilauksista tulee Pizza-onlinen kautta.
 Vantaalla toimiva yrittäjä piti Ylen pyynnöstä kirjaa yhden perjantai-illan tilauksista. Tilauksia tuli yhteensä 26. Niistä neljä myytiin suoraan ravintolasta ja 22 Pizza-onlinen kautta.
 – Suomessa tavallinen pizzan ostaja ei ymmärrä, millaisessa asemassa Pizza-online on, yrittäjä sanoo.
 Myynti vaihtelee päivittäin paljonkin ja keskittyy viikonloppuihin.
 – Eilen oli hyvä myyntipäivä, mutta tänään mulle on tullut koko päivänä vain yksi tilaus, kertoo helsinkiläinen yrittäjä. Haastattelu tehtiin arkipäivänä kello 17.
 Pizza-online määrää, että ruoan hintojen on oltava ravintolassa ja nettipalvelussa samat. Näin ollen yrittäjät eivät voi siirtää palkkiokuluja pizzojen hintaan, eli asiakkaalta ei voi periä maksua siitä, että hän valitsee helpomman ostotavan.
 "Edellytämme, että ravintolan online-hinnoittelu vastaa ravintolan normaalia hinnoittelua."  Ote sopimusehdoista, sopimus tehty kesällä 2018
 Koska kilpailu on kireää, yrittäjät eivät uskalla nostaa hintoja kauttaaltaan, vaan pyrkivät myymään pizzat mahdollisimman halvalla.
 Jos asiakas maksaa pizzansa heti netissä, raha menee Pizza-onlinelle, joka vähentää palkkiot päältä ja tilittää ravintolalle loput. Pizza-online ei siis laskuta ravintoloilta mitään.
 Se takaa nettipalvelulle varman tulovirran: yksikään pizzeria ei voi jättää palkkioita rahapulassa maksamatta. Pizza-online saa rahansa jopa ennen verottajaa.
 "Premium-palvelun voimassaolo edellyttää ravintolan olevan mukana yksinoikeudella Delivery Hero Finland Oy:n online-tilauspalveluissa."  Ote premium-palvelun ehdoista, palvelu hankittu alkuvuonna 2019
 Monella pizzeriayrittäjällä ei ole kunnon kaupallista koulutusta. Tilityksiä pidetään epäselvinä ja luottamukseen perustuvina.
 – Ne vain miinustaa ja miinustaa kulut pois, ja lähettää loput meille. Tässä ravintolassa kahden kirjanpitäjän matikka ei ole riittänyt ymmärtämään tilityksiä kunnolla. Mutta minulta menisi kaikki yöt, jos alkaisin tarkistaa satoja tilauksia, Sinan Orhanli sanoo.
 Orhanli ja kaksi muuta haastateltavaa näyttävät Ylelle tilityksiä.
 Yksi vantaalaisyrittäjä näyttää Pizza-onlinen kanssa tekemänsä sopimukset. Perussopimus on päivätty viime vuoden kesälle ja premium-sopimus alkuvuodelle 2019.
 Perussopimuksessa on ehtona, että hintojen tulee olla Pizza-onlinessa ja ravintolassa samat. Premium-sopimuksessa mennään askel pidemmälle: sen ehdoissa sanotaan, että ravintolan tulee olla palvelussa yksinoikeudella, eli muita välittäjiä ei saa käyttää.
 Näin Pizza-online vastaa kritiikkiin
 Pyydämme Pizza-onlinen omistajalta Delivery Hero Finlandilta haastattelua. Tarjoamme yhtiölle kolmea eri haastatteluaikaa, mutta vastaus on kieltävä.
 – Valitettavasti tällä aikataululla emme pysty antamaan radio- tai TV-haastattelua, Delivery Hero vastaa, mutta lupaa kommentoida kirjallisesti.
 Toimitusjohtaja  Shilei Zhang  sanoo sähköpostitse pitävänsä hinnoittelua kohtuullisena. Hinnat on hänen mukaansa “määritelty ravintoloiden kanssa” – yrittäjät puolestaan kertovat, että hinnoittelu on täysin yksipuolista.
 – Hinnat ovat sopimuksissa määritelty ravintoloiden kanssa. Hinnoilla mahdollistamme asiakashankinnan ja edistämme lisämyyntiä ravintoloille sekä katamme omia liiketoiminnasta koituvia kulujamme, kuten ravintoloiden markkinointiin käytetyt resurssit.
 Toimitusjohtaja Zhang vahvistaa, että ravintoloilta peritään korkeintaan 18 prosentin välityspalkkiota. Miten välityspalkkion suuruus määräytyy, sitä hän ei avaa.
 Zhang kiistää väitteet siitä, että yhtiö käyttäisi ylivoimaista markkina-asemaansa rahastamiseen.
 – Tarjoamme vain lisämyyntikanavan ravintolalle ja pyrimme hankkimaan heille uusia asiakkaita palvelumme avulla. Emme myöskään ole näin ollen monopoliasemassa.
 Yrittäjät voivat myös vähentää premium-maksun verotuksessa.
 Miksi pizzojen hinnan on oltava sama ravintolassa ja nettipalvelussa? Miksei yrittäjä voi siirtää lisäkustannuksiaan asiakkaan maksettavaksi?
 – Tarkoituksenamme ei ole siirtää tätä lisämyyntikanavaa kuluttajille maksettavaksi. Haluamme taata palvelumme kautta tuleville ravintolan asiakkaille samat hinnat kuin ravintolasta suoraan tilattaessa, jatkokysymyksiin vastaava markkinointijohtaja  Nora Särkkä  kirjoittaa.
 Käytännössä Pizza-online pyrkii hinnoitteluehdolla maksimoimaan palvelunsa käytön. Jos yrittäjä saisi myydä pizzoja suoraan ravintolasta tai omilta kotisivuiltaan vaikkapa euron halvemmalla, osa asiakkaista tilaisi pizzan suoraan sieltä.
 Palvelusta löytyy kuitenkin myös ravintoloita, jotka pitävät omilla sivuillaan halvempia hintoja kuin Pizza-onlinessa.
 Delivery Heron Suomen-konttori sijaitsee toimistorakennuksessa Helsingin Länsi-Pasilassa. Tuomo Björksten / Yle
 Entä vaatimus yksinoikeudesta?
 Vantaalaispizzerian alkuvuonna 2019 tekemässä premium-sopimuksessa lukee ehtona, että “premium-palvelun voimassaolo edellyttää ravintolan olevan mukana yksinoikeudella Delivery Hero Oy:n online-tilauspalveluissa”.
 Zhangin mukaan tällaisia sopimuksia ei ole enää olemassa.
 – Aiemmin olemme sopineet ravintoloiden kanssa eksklusiivisemmasta yhteistyöstä, mutta nykyään emme tee sellaisia sopimuksia. Kuluttajat voivat myöskin edelleen tilata suoraan ravintolalta, Zhang sanoo.
 Samaa sanoo markkinointijohtaja Särkkä.
 – Kyseessä on vanha sopimuspohja, joka ei ole ollut käytössä vuoden 2015 jälkeen. Emme tee enää sopimuksia tällä pohjalla. Samalla kun muutimme käytäntöämme, uusimme sähköisesti kaikkien ravintoloidemme kanssa sopimusehtomme.
 Vantaalaispizzerian premium-sopimus on kuitenkin tehty vuonna 2019. Miten on mahdollista, että sopimuksessa on vuoden 2015 jälkeen käytöstä poistettu teksti?
 Särkkä vastaa tähän seuraavana päivänä.
 – Selvitimme asiaa, ja premium-teksteissä on käynyt meidän puoleltamme virhe. Virhe on koskenut vain vapaaehtoisesti ostettavaa premium-palvelua, hän kirjoittaa.
 – Vaihdoimme viime vuoden puolella ohjelmistoa, jota käytämme myynnin ja asiakashallinnan tukena. Järjestelmään on mennyt vanhat premium-tekstit, jotka ovat lähteneet ohjelmiston vaihdon jälkeen premiumin ostaneille ravintoloille. Tämä on ollut vahinko, eikä käytäntö tosiasiassa ole ollut voimassa vuoden 2015 jälkeen.
 Särkän mukaan yhtiö aikoo päivittää yrittäjien sopimuksiin oikeat tekstit.
 Kuinka moneen sopimukseen muut palveluntarjoajat kieltävä kohta on päätynyt?
 Sitä ei tiedetä. Mutta on mahdollista, että useat yrittäjät ovat sitoutuneet pitkäksi aikaa virheelliseen palveluehtoon ja menettäneet sen vuoksi mahdollisesti tuloja. Aikooko Delivery Hero maksaa kyseisille yrittäjille korvauksia?
 Tähän kysymykseen markkinointijohtaja Särkkä ei vastaa.
 Kysymme vielä premium-tekstin käytöstä palvelun tilaussivulla. Onko yhtiö ajatellut, että teksti voi olla asiakkaan kannalta hämäävä, koska pizzan kuvaan yhdistettynä se voi tuottaa mielikuvan ravintolan tai sen tuotteiden laadusta, eikä suinkaan teknisestä näkyvyydestä, jonka kaikki ravintolat voivat ostaa rahalla?
 Tähänkään kysymykseen ei vastata.
 Delivery Hero lähettää kuitenkin sähköpostitse seitsemän pääkaupunkiseudulla toimivan pizzeriayrittäjän yhteystiedot. Yrittäjät ovat yhtiön mukaan tyytyväisiä palveluun.
 Soitamme listalta sattumanvaraisesti kahdelle yrittäjälle.
 Ensimmäisenä vastaa Vantaalla pizzeria Bamoa pitävä  Daana Ali Shafik , joka onkin tyytyväinen palveluun.
 – Mielestäni Pizza-online toimii rehellisesti ja on pitänyt huolta sopimuksestamme. He tekevät myynnille hyvää ja markkinoivat palveluaan hyvin. En koe palvelua kalliiksi, vaan mielestäni se on sopivan hintainen, hän sanoo.
 Toisena vastaa helsinkiläisen Pizzataikurit-yrityksen  Kazim Çekìç .
 – Palvelu on sinänsä kyllä järkevä ja hyvä, mutta osuus, jonka ne ottavat on suuri. Mutta jos jään pois palvelusta, samalla menee puolet tilauksista, Çekìç sanoo.
 Çekìçin mukaan työtä on enemmän, mutta tulot ovat aiempaa huonommat. Myös raaka-aineet ovat kallistuneet.
 Çekìç pitää Pizza-onlinen tilitystapaa hankalana.
 – Olen itsekin käyttänyt monta tuntia siihen, että olen yrittänyt saada tilityksistä selvää. Mutta se on tosi vaikeaa. Monet kirjanpitäjätkään eivät ymmärrä niitä. Monille yrittäjille on tullut veromätkyjä, hän sanoo.
 Soitamme Joensuun Tili ja Laskenta -yrityksen omistajalle  Eelis Jolkkoselle . Yrityksen asiakkaina on muun muassa pizzerioita. Jolkkonen sanoo, että ammattimainen kirjanpitäjä saa kyllä tilityksistä selvää.
 – Summat ja alvit näkyvät kyllä tilityksissä. Mutta jos yrittäjä hoitaa kirjanpitonsa itse, eikä ymmärrä laittaa esimerkiksi arvonlisäveroja vähennyksiin, niin eihän se voi olla Pizza-onlinen vika.
 Välityspalkkioihin Jolkkonenkin sanoo kiinnittäneensä heti huomiota.
 – On se aika kallis palvelu, ottaa kyllä ison siivun. Ei siinä halvasta pizzasta paljon katetta yrittäjälle jää.
 Pizza-online oli välitön hitti
 Yritysnäkökulmasta katsoen Pizza-online on menestystarina.
 SLM Finland -yrityksen  Toni Toijanaho  ja  Henrik Bamford  perustivat palvelun vuonna 2007. Se toimi ensin Keski-Uudellamaalla eli Keravan, Järvenpään ja Tuusulan alueen ravintoloissa, ja laajeni siitä muualle.
 Pizza-online osui oikealla tavalla oikeaan aikaan: siitä tuli välitön hitti. Liikevaihto ylitti miljoona euroa jo toisena täytenä toimintavuotena ja nousi ennen yrityskauppaa lähes kymmeneen miljoonaan.
 Pizza-onlinen logo neulottiin  yrityskilpailun voiton kautta  jopa formulakuljettaja Heikki Kovalaisen kilpailuhaalariin Monacon F1-kilpailussa vuonna 2011.
 Vuonna 2012 saksalainen ruoanvälitysjätti Delivery Hero osti Pizza-onlinen. Kauppasumma oli Ylen tietojen mukaan kuusi miljoonaa euroa, minkä lisäksi myyjät saivat kahden miljoonan euron edestä korkoja, koska ostaja maksoi kauppasumman osissa.
 Pizza-onlinessa oli kauppahetkellä arviolta yli 80 prosenttia ravintoloista, jotka ylipäätään kuljettivat pizzaa kotiin. Yhteensä yrittäjiä oli mukana 600–700.
 Ylen haastattelemat yrittäjät sanovat, että toimintaan tuli vahva rahastuksen maku vasta omistajanvaihdoksen jälkeen.
 Pizza-onlinen välityspalkkiot olivat aluksi 0,50–0,97 euroa tilaukselta, tilausten keskihinnan ollessa 18–20 euroa. Ennen omistajanvaihdosta palkkio muuttui 5–6 prosenttiin tilaukselta.
 Pizza-onlinen toiminnasta vuonna 2013  tehdyssä opinnäytetyössä  pizzeriayrittäjä  Nuri Shorsh  kertoo, että Delivery Heron ostettua palvelun välityspalkkio nousi noin 13 prosenttiin.
 Pizza-onlinen perustajista Toni Toijanaho ei vastaa Ylen tavoitteluihin. Henrik Bamford kertoo yrityksen taustoista, muttei halua kommentoida alkuaikojen asioita tai uuden omistajan toimintaa julkisesti.
 Selväksi kuitenkin käy, että palvelu nousi nopeasti hallitsevaan asemaan, ja Delivery Heron omistuksessa sen liikevaihto on edelleen moninkertaistunut.
 Vaikka kilpailu ruokatilauksista ja -toimituksista on vuosi vuodelta kiristynyt, kilpailijat eivät ole pystyneet horjuttamaan Pizza-onlinen asemaa.
 Kilpailijat ovat luovuttaneet tai ostettu pois markkinoilta. Esimerkiksi Safkaa.fi-palvelu sulautettiin osaksi Pizza-onlinea.
 Yksi vakavista haastajista oli Pizzanetti.com, joka aloitti Pizza-onlinen kanssa samoihin aikoihin ja uskoi vielä viisi vuotta sitten pystyvänsä haastamaan markkinajohtajan.
 – Rahkeet eivät riittäneet. Saatiin jonkin verran pizzerioita mukaan, mutta palvelusta ei koskaan tullut kovin isoa, Pizzanetin perustaja  Tuukka Antikainen  kertoo.
 Pizzanetti oli tuntuvasti Pizza-onlinea halvempi. Se peri yrittäjiltä vain 80–100 euron kiinteän kuukausimaksun. Toisaalta markkinointi jäi hyvin vaatimattomaksi.
 – Kyllähän me tiedettiin, että yrittäjien keskuudessa on tyytymättömyyttä Pizza-onlinen hinnoittelumalliin. Uskoimme, että kiinteähintainen malli olisi hyvä, ja mietittiin kaikenlaisia keinoja, miten olisi päästy siihen väliin, Antikainen sanoo.
 Pizza-online varjeli reviiriään tarkasti. Antikaisen mukaan yrittäjät kertoivat hänelle, että Pizza-online kielsi heiltä rinnakkaisten välityspalveluiden käytön.
 – Oli yrittäjiä, jotka halusivat liittyä meidän palveluumme, mutta he joutuivat perumaan, koska Pizza-online ilmoitti katkaisevansa sopimuksensa näiden yrittäjien kanssa. Yrittäjien oli hankala vaihtaa palveluntarjoajaa, Antikainen sanoo.
 Antikainen korostaa, ettei hänellä ole henkilökohtaisia kokemuksia Pizza-onlinen toiminnasta. Kaikki pohjautuu siihen, mitä yrittäjät ovat hänelle kertoneet.
 – Itse en osaa syyttää Pizza-onlinea siitä, että se oli vain niin paljon isompi toimija.
 Pizzanetin aktiivinen myynti lopetettiin neljä vuotta sitten yritysfuusion yhteydessä.
 Pizza-online on pystynyt pitämään valtaosan pizzerioista sivuillaan koko 2010-luvun ajan. Merkittävistä toimijoista vain Kotipizza on poistunut palvelusta.
 – Poistuimme vuoden 2015 keväällä, jolloin avasimme oman verkkokauppamme. Uskoimme pizzan verkkomyynnin kasvuun, ja halusimme saada koko toimitusketjun oman brändimme alle, Kotipizzan operatiivinen johtaja  Heidi Stirkkinen  kertoo poistumisen syyksi.
 Pizzanmyynnin nettibuumi on näkynyt voimakkaasti myös Kotipizzassa. Nettimyynnin osuus koko myynnistä on noussut noin 15 prosenttiin, Stirkkinen kertoo.
 – Alkuvuonna verkkomyynnissä on tehty kuukausi toisensa perään tuplalukemia vuoden takaisiin verrattuna, Stirkkinen sanoo.
 Mikseivät tyytymättömät yrittäjät poistu palvelusta?
 Joensuulainen  Ali Giray  on tiettävästi ainoa yrittäjä, joka on tehnyt Pizza-onlinesta toimenpidepyynnön Kilpailu- ja kuluttajavirastolle (KKV).
 Giray on Suomen yrittäjien maahanmuuttajayrittäjäverkoston puheenjohtaja ja entinen menestyvä pizzayrittäjä. Hän omistaa tulkkauspalvelun ja on sekä Joensuun että Pohjois-Karjalan yrittäjien hallitusten jäsen. Vuonna 2016 Giray valittiin Vuoden pakolaismieheksi.
 Lakimiehen avustuksella tehdyssä toimenpidepyynnössä Giray syytti Pizza-onlinea määräävän markkina-aseman väärinkäytöstä. Pizza-onlinen asema oli hänestä kohtuuttoman vahva, ja hän kanteli lakimiehensä avustuksella yksinoikeusvaatimuksesta ja hinnankorotuksista.
 Päätös tammikuussa 2014 jätettyyn pyyntöön tuli joulun alla vuonna 2017. KKV ei käsitellyt asiaa, koska Pizza-online oli ehtinyt vuonna 2015 muuttaa sopimuksiaan niin, ettei se enää vaatinut ravintoloilta yksinoikeutta.
 Tosin viime vuonna yksinoikeusvaatimus palasi premium-ehtoihin – Pizza-onlinen mukaan vahingossa.
 Giray sanoo, että Pizza-online on jo pian perustamisensa jälkeen painostanut yrittäjiä ja yrittänyt estää heitä kilpailuttamasta palvelua.
 – Minulla on useita haastatteluita, joissa yrittäjät kertovat miten heitä on ajettu nurkkaan ja kohdeltu kaltoin, Giray sanoo.
 Joensuulainen yrittäjä ja yritysneuvoja Ali Giray vei taistelunsa Pizza-onlinea vastaan Kilpailu- ja kuluttajavirastoon asti. Janne Ahjopalo / Yle
 Hän sanoo kokeneensa itsekin Pizza-onlinen taholta epäasiallista nimittelyä.
 Kysymme toiselta perustajalta Henrik Bamfordilta nimittelystä ja painostamisesta.
 Hän kiistää uhkailun, mutta myöntää, että he ja yrittäjät tappelivat alkuvuosina pelisäännöistä. Silloisiin sopimuksiin ei ollut kirjattu ehtoja muiden palveluntarjoajien käytöstä, ja osa yrittäjistä yritti liittyä muihin palveluihin. Tästä tuli riitoja, jotka kärjistyivät.
 Girayn omat kokemukset ja osa hänen tekemistään haastatteluista on yli viiden vuoden takaa, mutta hän saa myös tuoretta tietoa yrittäjiltä. Nykyinen Pizza-online toimii hänen mukaansa periaatteessa siististi, mutta palvelussa esiintyy yllättäviä teknisiä ongelmia myös keskellä viikonlopun kiivainta myyntiaikaa.
 – Heidän ei tarvitse enää puhua rumasti, mielistellä tai uhkailla ketään. Heidän asemansa on turvattu, ei ole pelkoa, että joku isompi tulisi ja veisi heiltä markkinat. Heille riittää yrittäjien painostamiseksi vain se, että he näyttävät kokoaan vaikuttamalla yrittäjän myyntiin tietyllä ajanjaksolla, Giray sanoo.
 Pizza-online kertoo Ylelle, että teknisiä ongelmia ilmenee välillä, mutta ne pyritään aina korjaamaan mahdollisimman pian. Yhtiö kieltää painokkaasti käyttävänsä teknisiä katkoja yrittäjien myyntiin vaikuttamiseksi, sillä näin se vahingoittaisi omaa ydinliiketoimintaansa.
 Mikseivät pettyneet yrittäjät sitten tee kuten Kotipizza ja poistu Pizza-onlinesta?
 Koska harva uskaltaa tai kykenee, Giray sanoo.
 Hän arvioi, että keskikokoinen pizzeria pyörittää noin 200 000–250 000 euron liikevaihtoa vuodessa, pienet jäävät alle 150 000 euron. Siitä voi jäädä vuokran, verojen ja työntekijä- sekä laitekulujen jälkeen yrittäjälle käteen keskipalkkaa eli noin 3 000 euroa vastaava summa kuussa.
 – Sanoisin kokemuksesta, että se on jo melko eliittiä. Moni saa vähemmän, 1 500–2 000 euroa, ja työtunteja kertyy tavalliseen palkansaajaan verrattuna paljon enemmän, Giray sanoo.
 Maahanmuuttajat hinnoittelevat itsensä edullisemmin, eivätkä monet heistä laske työtunteja tai tuntipalkkoja yhtä tarkasti kuin kantasuomalaiset. Osa lähes asuu pizzeriassaan, Giray sanoo.
 Sekin vaikuttaa, että kielitaito on kirjavaa ja moni päätyy alalle ilman aiempaa kokemusta.
 Giray haastatteli omaan ammattikorkeakoulun opinnäytetyöhönsä kahtakymmentäkolmea maahanmuuttajataustaista pizzeriayrittäjää Suomessa. Vain kaksi heistä oli toiminut ravintola-alalla ennen pizzerian perustamista.
 "Tämä on meidän systeemi, tähän pitää sopeutua"
 Sinan Orhanli on yrittänyt vähentää riippuvuutta Pizza-onlinesta.
 Pizza Timella on nyt omat nettisivut, ja Orhanli yrittää neuvoa asiakkaita tilaamaan pizzat suoraan sieltä. Niistä jäisi parempi kate.
 – Se ei ole onnistunut kovin hyvin. Nykyaika on sellainen, ettei jakseta enää edes puhua puhelimessa. Kaiken pitää olla yhden klikkauksen päässä, ja Pizza-online on asiakkaille tuttu ja helppo palvelu, hän sanoo.
 Pizza Time -ravintolat ovat myös testanneet irtiottoja Pizza-onlinesta. Järvenpään-ravintola katkaisi palvelun talvella kolmeksi kuukaudeksi, mutta palasi takaisin asiakaskadon vuoksi, Orhanli kertoo.
 Myös Orhanli kokeili talvella kolmen viikon irtiottoa Leinelässä.
 – Myynti laski, vaikka meillä on jossain määrin tunnettu nimi ja oma brändi. Liityin takaisin, Orhanli sanoo.
 Pizza Time Leinelän kokki Erkan Akgül. Ravintola on yrittänyt ohjata asiakkaita käyttämään sen omia nettisivuja. Moni yrittäjä kertoo tehneensä samoin. Tuomo Björksten / Yle
 Mitä tahansa ruokaa saa tilattua kotiin, halvalla ja nopeasti.
 Pizzayrittäjien on pysyttävä mukana digipalvelujen kilpajuoksussa. Hinnat eivät kuitenkaan ole juuri nousseet siitä, mitä ne ovat olleet ennen välityspalvelujen tuloa.
 Maahanmuuttajayrittäjiä neuvovan Ali Girayn mukaan Pizza-onlinen kasvavat palvelumaksut ja hinnoittelurajoitukset voivat tehdä koko toimeentulon vaikeaksi. Myöskään koko ala ei pääse kehittymään, jos yrittäjät jäävät puun ja kuoren väliin.
 – Pizza-online vie yrittäjiltä kasvumahdollisuudet. Motivaatio kehittää toimintaa katoaa, ellei hyöty realisoidu itselle. Onko ihme, jos pizza-ala ei kehity toivotulla ja terveellisellä tavalla, Giray kysyy.
 Sinan Orhanli olisi tyytyväinen, jos Pizza-online suostuisi kehittämään palvelua yhdessä yrittäjien kanssa. Tyytyväiset yrittäjät olisivat hänen mukaansa kaikkien etu.
 – Hintojen pitää tippua vähän. Yritän taistella koko ajan sen puolesta, Orhanli sanoo.
 – Mutta ne sanovat, että tämä on meidän systeemi ja tähän pitää sopeutua. Jos ei sopeuduta, niin voidaan irtisanoutua palvelusta.

Yle tutki: Pizzayrittäjät syyttävät Pizza-onlinea riistosta – Näin nettipalvelusta kasvoi jättiläinen, joka vie pizzasta enemmän kuin verottaja


Summary: Yksi kantelu on Al-Holin leirillä olevien suomalaisten omaisten, kaksi penää hallitukselta toimia terrorismia vastaan.

Oikeuskanslerille on saapunut viisi kantelua hallituksen ja ministereiden toimista Isis-leirillä olevien lasten ja naisten palauttamisessa Suomeen.
 Kolme kantelua moittii Suomea siitä,  ettei pakolaisleirillä olevia suomalaisia olisi aietta evakuoida . Kantelijat vetoavat sen puolesta, että suomalaisnaiset ja -lapset tuotaisiin Suomeen.
 Yksi kanteluista on Al-Holin leirillä olevien omaisten laatima. Omaisten  mielipidekirjoitus on julkaistu Helsingin Sanomissa.
 Kantelijat ovat kirjoituksen mukaan valmiita maksamaan omaistensa matkan Al-Holin leiriltä kotimaahan, mutta sanovat kotouttamisen olevan mahdotonta ilman Suomen viranomaisten myötävaikutusta.
 Kaksi kantelua on suunnattu leirin naisten ja lasten mahdollisia evakuointitoimia vastaan. Kanteluiden mukaan "kotouttaminen" olisi ongelmallista, ja hallitus lietsoisi näin terrorismia.
 Ensimmäinen kantelu oikeuskanslerille on lähetetty kesäkuun alussa. Eduskunnan oikeusasiamiehelle ei tähän mennessä ole tullut kanteluita Al-Holin leiriläisistä.
 Oikeuskanslerin virastosta kerrotaan, ettei kanteluiden ratkaisuaikataulua voida arvioida. Kanteluita voi tulla vielä lisää.

Jo viisi kantelua oikeuskanslerille Isis-leirin suomalaisten lasten ja naisten palauttamisesta


Summary: Perinteen mukaisesti Maailmanpankkia johtaa yhdysvaltalainen, Kansainvälistä valuuttarahastoa eurooppalainen. Siksi Eurooppa on valinnassa vahvoilla.

EU:n  johtopaikkojen uudelleenjärjestely  tarkoittaa, että Kansainvälinen valuuttarahasto IMF joutuu etsimään uuden luotsin. Nykyinen nokkanainen, ranskalainen  Christine Lagarde  nousee Euroopan keskuspankin johtoon.
 Lagarde on lähdössä kaksi vuotta ennen aikojaan. Hän  aloitti tehtävässä vuonna 2011 .
 Todennäköisintä on, että uusikin johtaja tulee Euroopasta, sillä näin on ollut koko IMF:n pian 75-vuotisen olemassaolon ajan. Tämä tarkoittaa, että nousevat taloudet tuskin saavat havittelemaansa suurempaa jalansijaa IMF:ssä.
 Ennustetta vahvistaa se, että  tänä keväänä  IMF:n sisarjärjestön Maailman pankin johtoon valittiin yhdysvaltalainen  David Malpass . Perinteen mukaisesti Maailmanpankin johtaja on tullut Yhdysvalloista, IMF:n Euroopasta.
 – Yhdysvallat piti helposti kiinni kahden hallitsevan asemasta. Se tarkoittaa, että eurooppalaiset haluavat varmasti pitää sen (johtopaikan) käpälissään, entinen Yhdysvaltain valtiovarainministeriön virkailija  Mark Sobel  sanoi uutistoimisto AFP:lle.
 Uutistoimiston ranskalainen hallituslähde oli samaa mieltä uudesta johtajasta:
 – Sen täytyy olla eurooppalainen.
 IMF:n 11 johtajasta viisi on tullut Ranskasta.
 Tähän mennessä Lagarden mahdollisina seuraajina on mainittu Ranskan keskuspankin johtaja  François Villeroy de Galhau , väistyvän EU-komission talous- ja rahoitusasioista, verotuksesta ja tulleista vastannut ranskalaiskomissaari  Pierre Moscovici  ja Englannin keskuspankin kanadalais-irlantilais-britti johtaja  Mark Carney .
 Esillä on ollut myös Maailmanpankin varajohtaja  Kristalina Georgieva .
 Britanniaa kiinnostaa myös
 Financial Times -lehden mukaan  tehtävästä on kiinnostunut myös Britannian entinen valtiovarainministeri  George Osborne .
 IMF:n johdossa ei koskaan ole ollut brittiä. Financial Timesin mukaan maa on nyt kiinnostunut yrittämään johtopaikkaa itselleen osoittaakseen, että EU-erosta huolimatta Britannialla on edelleen kansainvälistä kunnianhimoa.
 Financial Times arvioi, että Osbornen olisi helpompaa löytää tukea Kiinasta ja Yhdysvalloista kuin Euroopasta, jossa muistetaan Osbornen haluttomuus auttaa euroalueen kriisin aikana 2011–2012.
 IMF seuraa jäsenmaidensa taloutta ja voi esimerkiksi lainoittaa talousvaikeuksiin joutuneita maita. Uuden johtajan päättää IMF:n johtokunta. Se koostuu 24 johtajasta, jotka edustavat 189 jäsentä. Vain Yhdysvallat, Japani ja Kiina edustavat yksin omia maitaan.
 Yhdysvalloilla on 16,5 prosentin ääniosuus, EU-mailla yhteensä 21 prosentin osuus. Molemmilla on siis veto-oikeus päätöksiin.
 Suomen osuus IMF:n pääomasta  on 0,5 prosenttia .

IMF etsii uutta johtajaa – Valinta on usein osunut ranskalaiseen, pesti kiinnostaa myös EU:n jättäviä brittejä


Summary: Opiskelijoiden mielenterveyttä edistävän yhdistyksen Nyyti ry:n mukaan nuorten uupumus on lisääntynyt vuosi vuodelta.

19-vuotias  Kiia Huhtiniemi  valmistui lappeenrantalaisesta lukiosta tänä keväänä. Huhtiniemi halusi opiskelemaan terveydenhoitajaksi ja osallistui pääsykokeisiin loppukeväästä. Samalla pääsykokeella pystyi hakemaan useaan eri kouluun.
 ‒ Ensin tehtiin esivalintakoe kotona ja kun siitä pääsi jatkoon, kävin tekemässä kokeen koululla, Huhtiniemi kertoo.
 Huhtiniemen ensimmäinen hakuvaihtoehto oli Saimia ammattikorkeakoulu Lappeenrannassa. Ovet eivät kuitenkaan tällä kertaa auenneet, vaan hän jäi viidennelle varasijalle. Se oli pienoinen pettymys.
 Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu XAMK kuitenkin toivotti Huhtiniemen tervetulleeksi opiskelemaan.
 ‒ En aio odottaa varasijaa, vaan lähden Kouvolaan opiskelemaan. Tässä vaiheessa on vielä helppo muuttaa muualle, ja Lappeenrantaan pääsee aina takaisin, Huhtiniemi kertoo.
 Lukio-opiskelijoita patistetaan hakemaan aktiivisesti jatko-opintoihin heti, kun lukio päättyy. Sillä taataan keskeytyksetön opiskelu ja nopeampi työelämään siirtyminen. Ilmaiseksi se ei kuitenkaan tule, sillä lukion viimeinen vuosi on monelle rankka. Sitä se oli myös Kiia Huhtiniemelle.
 ‒ Kevät on ollut aika raskas, kun on pitänyt suorittaa kurssit loppuun, lukea ruotsin kirjoituksiin ja lukea pääsykokeisiin. Aika haastavaa se oli.
 Nuorten väsymys on havaittu myös työ- ja elinkeinotoimistoissa.
 Tänä keväänä lukiosta valmistunut Kiia Huhtiniemi kertoo, että abikevät oli rankkaa aikaa. Kalle Purhonen / Yle
 Voimavarat koetuksella
 Osalle opiskelupaikka korkeakouluihin aukeaa ensiyrittämällä, osa joutuu odottamaan pidempään. Korkeakoulujen aloituspaikat täytettiin kesäkuun loppuun mennessä.
 TE-toimistossa nuorten liikkeet näkyvät piikkeinä keväällä koulujen päätyttyä, juhannuksen tienoilla armeijan viimeisten päivien jälkeen ja syksyllä kesätöiden päättyessä. Nuorten palveluiden asiantuntija  Tuula Hautala-Piirainen  Kaakkois-Suomen työvoimatoimistosta on laittanut merkille, että moni nuori on uupunut.
 ‒ Voimavarat ovat lopussa. Nuoret ovat väsyneitä ja elämäntilanteessa on selvitettävää, Hautala-Piirainen kuvailee.
 Hän arvelee syyksi nyky-yhteiskunnan asettamia paineita, mutta toisaalta syy löytyy usein esimerkiksi päihteiden käytöstä. Vaikeissa tilanteissa nuori voidaan ohjata kuntouttavan työtoiminnan pariin.
 Lukiosta saatetaan myös hakea suoraan jatko-opintoihin mutta motivaatio ei ole kohdallaan. Näin käy esimerkiksi silloin, kun ammatinvalinta ei ole itsestäänselvyys.
 ‒ Yksi esimerkki oli ihminen, joka oli hakenut opiskelemaan optometriaa. Hän ei oikeastaan edes tiennyt, mitä se tarkoittaa, Hautala-Piirainen kertoo.
 Uusi ilmiö
 Opiskelijoiden mielenterveyttä edistävän yhdistyksen Nyyti ry:n toiminnanjohtaja  Minna Savolainen  pitää nuorten uupumuksen yleistymistä melko uutena ilmiönä. Pääsyynä nuorten uupumukseen hän näkee kasvaneet paineet lukio-opinnoissa.
 ‒ Selvä muutos on se, että lukio-opiskelu on muuttunut vaativammaksi ja työmäärä on lisääntynyt. Nuorelle ei välttämättä jää vapaa-aikaa. Lisäksi tähän vaikuttaa yhteiskunnallinen keskustelu esimerkiksi pääsykoeuudistuksista. Se heijastuu suoraan opiskelijoihin ja huolestuttaa heitä.
 Nuorten palveluiden asiantuntija Tuula Hautala-Piirainen kannustaa nuoria hyödyntämään välivuoden. Kalle Purhonen / Yle
 Uupumusta kokevien nuorten osuus on ollut selkeästi nousujohteista viime vuosina. Erityisesti uupumusta on ollut havaittavissa lukiolaistytöillä.
 ‒ Ei näin voi jatkua, että tilastoista seurataan, miten nuorten uupumus kasvaa vuosi vuodelta. Koulu- ja opiskeluyhteisössä tulisi miettiä, miten nuorta voisi paremmin tukea ja auttaa näissä asioissa. Yksi keskeinen asia on, että kouluissa tulee olla helposti saavutettavissa olevia tukipalveluita, Savolainen huomauttaa.
 Välivuodesta voi ottaa paljon irti
 Myös TE-toimiston palveluista moni sopii hyvin nuorten tarpeisiin. Työkkäri on oikea osoite silloinkin, kuin on nuori on epävarma siitä, mihin tulevaisuudessa haluaa panostaa.
 ‒ On valmennuksia ja selvitetään, ovatko aikaisemmat opiskelutoiveet kohdallaan. Voi käyttää myös uravalmennusta tai varata ajan ammatinvalinnanohjauksesta henkilökohtaiseen keskusteluun. Ja sitten on tietysti työkokeilu, jossa pääsee kokeilemaan sitä alaa, mitä haluaisi tehdä, nuorten palveluiden asiantuntija Tuula Hautala-Piirainen sanoo.
 Jos opiskelupaikka jäi saamatta, yksi vaihtoehto on maksullinen kansanopisto. Niissä opiskelu maksaa joitain satasia kuukaudessa, mutta samalla opiskelija saa opintorahaa ja -lainaa.
 ‒ Monet nuoret ovat yhdistäneet aika näppärästi osa-aikatyön ja perusopintoja avoimessa yliopistossa. Silloin vuosi ei mene hukkaan vaan vie koko ajan eteenpäin nuoren tilannetta. Huonoin vaihtoehto on se, että ei tee mitään. Sen takia kannattaa tulla tänne meille, että löytää vaihtoehtoja, Hautala-Piirainen kannustaa.
 Korkeakoulujen aloituspaikat täytettiin kesäkuun loppuun mennessä. Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu XAMK toivotti Kiia Huhtiniemen tervetulleeksi opiskelemaan. Pyry Sarkiola / Yle
 Uusi lukiolaki voimaan syksyllä
 Syksyllä voimaan tulee myös uudistettu lukiolaki, joka velvoittaa lukiot tekemään yhteistyötä korkeakoulujen kanssa. Jatkossa lukion pitää tarjota opiskelijalle mahdollisuus tutustua korkeakouluopintoihin. Suoritettuja opintoja voi hyödyntää sekä lukiossa, että tulevaisuudessa korkeakoulussa.
 Uudistus pyrkii edesauttamaan sujuvoittamaan opintojen etenemistä ja siirtymistä korkea-asteen opintoihin.
 Myös pääsykokeita on uudistettu. Vuonna 2020 keväällä korkeakouluun valituista yli puolet valitaan ylioppilastodistuksen perusteella. Jo nyt useat korkeakoulut painottavat todistusvalintaa.
 Kiia Huhtiniemen kesä sujuu töissä supermarketissa.
 ‒ Odotan opiskelussa eniten sitä, että saan oikeasti sen ammatin, jonka haluan. Kesätyöt ovat kivoja, mutta oma ammatti on kuitenkin oma, Huhtiniemi toteaa.

Paineet ajavat uupuneita ylioppilaita ajattelemattomiin tekoihin: "Yksi ei edes tiennyt, mitä oli hakenut opiskelemaan"


Summary: Syyttäjä vaatii rangaistuksia virka-aseman väärinkäyttämisestä ns. Eilavaaran papereiden tilaamisesta kunnan laskuun.

Oulun syyttäjänvirasto on nostanut syytteitä niin sanottuja Eilavaaran papereita koskevan laskun käsittelystä Kittilän kunnassa. Viraston mukaan syytteen ovat saaneet Kittilän kunnanhallituksen puheenjohtaja, silloinen vs. kunnanjohtaja, viisi Kittilän kunnanhallituksen jäsentä ja vs. hallintojohtaja.
 Rikosnimikkeenä on virka-aseman väärinkäyttäminen. Vaihtoehtoisesti syyttäjä on vaatinut rangaistusta virkavelvollisuuden rikkomisesta ja tuottamuksellisesta virkavelvollisuuden rikkomisesta.
 Lisäksi on nostettu syyte yhtä henkilöä vastaan avunannosta virka-aseman väärinkäyttämiseen. Tapahtumat liittyvät oikeudellisen palvelun tilaamiseen, käyttämiseen ja maksamiseen vuosina 2015–2017.
 Kaikki vastaajat ovat kiistäneet syytteet.
 Lue lisää
 Kittilän kuntapäättäjille vapauttava tuomio ainutlaatuisessa virkarikosoikeudenkäynnissä – syyttäjät aikovat todennäköisesti valittaa tuomiosta
 Kittilän vuosia kestänyt virkarikosjuttu on Suomen kuntakentässä ainutlaatuinen – Katso tästä, miten tapahtumat ovat kehittyneet

Lisää syytteitä Kittilän kuntapäättäjille


Summary: Katso video: Synteettisillä kemikaaleilla on huono maine, mutta oman ihoni hyvinvoinnin takia niitä ei tarvitse vältellä.

“Luonnonkosmetiikan meikit sopivat sinulle varsinkin silloin, jos välttelet kemikaaleja”.
 Törmäsin tähän lauseeseen muutama viikko sitten eräässä luonnonkosmetiikkaa myyvässä verkkokaupassa. Olin yhteydessä kyseiseen yritykseen ja kysyin, miten ihminen pystyy välttelemään kemikaaleja. Puhelimessa vallitsi hetken pieni hiljaisuus.
 Vastaus on tietenkin, että ei pysty, koska kemikaaleja on kaikkialla.
 Vastauksen tiesi myös kyseinen yritys. Puhelun jälkeen sivuja päivitettiin ja lausetta muokattiin niin, että kemikaali-sanan eteen lisättiin sana  synteettinen .
 Mutta mitä pahaa niissä synteettisissä kemikaaleissa on?
 Joku asia niissä mätti, sillä itsekin vaihdoin lähes kaikki kosmetiikkatuotteet luonnonkosmetiikkaan jokunen vuosi sitten. Ajattelin, että se on oltava parempaa iholle ja keholle. Selvittelyn jälkeen huomasin kuitenkin sortuneeni pitkälti mielikuvamarkkinointiin.
 Ylhäällä olevassa videossa tapaan Pro luonnonkosmetiikka ry:n edustajan  Maria Varonin , Laurea ammattikorkeakoulun estenomi-linjan yliopettajan  Marjo Poutasen  sekä Helsingin yliopiston professorin  Yvonne Holmin .
 Heidän lisäkseen juttuun on haastateltu Tukesin ylitarkastaja  Terhi Tauriala-Rajalaa  sekä erikoislääkäri  Alexander Salavaa .
 Mitä kokemuksia sinulla on kosmetiikasta? Katso yllä oleva video ja osallistu keskusteluun. Olen mukana keskustelussa tänään torstaina klo 17.00 saakka. Keskustelu on auki klo 22:00 asti.

Vaihdoin luonnonkosmetiikkaan, koska kuvittelin sen olevan parempaa iholle – Professori: Ei iho tunnista synteettisen ja luonnontuotteen eroa


Summary: Syyrian kurdien PYD-puolueen edustaja kävi ulkoministeriössä ja sisäministeriössä.

Syyrian kurdihallinnon ja Suomen viranomaisten välillä on ollut kontakteja liittyen al-Holin Isis-leirin suomalaisiin. Leiri sijaitsee kurdien valvomalla alueella.
 Syyrian kurdialuetta hallitsee PYD-puolue. Suomessa vieraillut  Salih Muhammad  kuuluu puolueen johtoon. Muhammad kertoo Ylelle, että hän on käynyt keskusteluja sisäministeriössä ja ulkoministeriössä.
 – Annoin tietoja Pohjois-Syyrian tilanteesta. Sisäministeriössä oli paljon kysymyksiä Isis-asiasta. Kerroin mitä me tiedämme ja lupasin, että voimme auttaa Suomen viranomaisia, Salih Muhammad sanoo.
 Hän on PYD-puolueen ulkosuhteista vastaavan osaston puheenjohtaja. Aiemmin hän oli yksi puolueen kahdesta puheenjohtajasta.
 Tapaamiset kurdien aloitteesta
 Hallitus kertoi viime viikolla , että se ei toistaiseksi ole hakemassa Isis-leirillä olevia suomalaisia takaisin Suomeen. Salih Muhammad luonnehtii tapaamisiaan sisä- ja ulkoministeriöissä taustakeskusteluiksi, joissa hän kertoi ja ministeriöiden edustajat kysyivät. Tapaamiset toteutuivat kurdiosapuolen aloitteesta.
 Salih Muslim Muhammad kuuluu Syyrian kurdien PYD-puolueeseen. Tom Kankkonen / Yle
 Yle uutisoi toukokuussa, että al-Holin leirillä on 11 Suomesta Syyriaan lähtenyttä naista ja 33 lasta. Salih Muhammadin mukaan leirillä on kahdeksan suomalaisnaista ja 25 lasta. Hänellä ei kuitenkaan ole nimilistaa heistä.
 Lisäksi Syyrian kurdialueella on vangittuna kaksi Suomesta Isisin riveihin lähtenyttä taistelijaa.
 Useiden maiden edustajia käynyt alueella
 Kurdit ovat Syyrian sisällissodan aikana saaneet hallintaansa laajoja alueita maan pohjoisosassa, mutta he eivät oman ilmoituksensa mukaan pyri irtaantumaan Syyriasta.
 Kurdien hallinto ei ole kansainvälisesti tunnustettu, mutta tämä ei ole estänyt joitakin maita lähettämästä edustajiaan alueelle selvittämään kansalaistensa tilannetta. Salih Muhammad toivoo nyt Suomen aktivoituvan. Hänen mukaansa muun muassa Ruotsin, Norjan ja Tanskan ulkoministeriöiden edustajat ovat jo käyneet kurdialueella.
 Syyrian kurdien turvallisuusjoukkoihin kuuluva naissotilas tarkistaa ajoneuvoja Derikin kaupungin laidalla. Tom Kankkonen / Yle
 Keskusteluissa al-Holin leiristä on puhuttu paljon mitä pitäisi tehdä rikoksiin syyllistyneille ulkomaalaisille. Kurdit kannattavat ajatusta kansainvälisestä tuomioistuimesta, mutta vaatimuksena on, että esimerkiksi Syyrian kurdialueella rikoksiin syyllistyneet myös tuomittaisiin siellä.
 – Alueelta löytyvät niin todisteet kuin todistajatkin, Salih Muhammad sanoo ja huomauttaa, että kurdialueella ei enää ole kuolemantuomiota.
 Isisin taistelijat ovat kurdialueiden vankiloissa. Isisin uhrien mukaan myös monet ulkomaalaiset naiset ovat osallistuneet julmuuksiin. Salih Muhammad uskoo, että myös naiset voitaisiin saada oikeuteen eteen.
 – Eivät nämä naiset olleet yksin, tapahtumilla voi olla silminnäkijöitä, tutkinnassa pitää selvittää, mitä naiset ovat tehneet.
 Kurdit toivovat kansainvälistä tukea
 Syyrian kurdit toivovat, että heitä ei jätetä yksin ratkomaan al-Holin leirin ja vierastaistelijoiden muodostamaa onglemaa.
 – Emme tietenkään ammu näitä ihmisiä, eikä heitä voi karkottaa leiristä. Tämä on humanitaarinen kysymys, mutta tarvitsemme apua. Nämä ihmiset ovat kaikki jonkun maan kansalaisia. He eivät tupsahtaneet paikalle laskuvarjoilla taivaaalta, ja heistä on nyt otettava vastuu, Salih Muhammad sanoo.
 Hänen mielestään erityisesti alle 10-vuotiaiden lasten osalta tarvitaan kiireellisiä ratkaisuja, koska he ovat viattomia.
 – Heidät pitäisi erottaa äideistään, mutta kuka sen päätöksen tekee? Jos me teemme sen, asiasta nousee kova arvostelu. Jotkut maat ovat myös hakeneet kotiin viattomina pidettyjä äitejä, vaikka luvut ovat pieniä, Salih Muhammad kertoo.
 Suomessa viranomaiset ovat sanoneet, että asioiden on ratkominen on vaikeaa, koska Syyriassa ei ole viranomaisia, joihin saisi yhteyttä. Nyt ainakin yksi kurdialueen edustaja on käynyt jättämässä käyntikorttinsa.
 – Minuun voi ottaa yhteyttä ja tietysti myös meidän ulkoasioiden hallintoon, Salih Muhammad sanoo.
 Lue lisää:
 Yle Isis-leirillä Syyriassa: Leirillä on jopa 44 suomalaista, kertovat suomalaisnaiset videolla – "Haluamme takaisin Suomeen"
 Millaiset ovat olot Isis-leirillä Syyriassa? Mikä on Suomen kansalaisten tilanne? Paikalla käynyt Ylen toimittaja Antti Kuronen vastasi yleisön kysymyksiin
 Ministeriö: Al-Holin leirillä olevien lasten hakeminen ei onnistu ilman äitien lupaa – "Sieltä puuttuu toimiva viranomainen"
 Isisin uhreja auttanut lääkäri vaatii: Al-Holin Isis-leirin lapset on erotettava heti äideistään

Suomen viranomaiset ovat keskustelleet kurdien kanssa Isis-leirin suomalaisista: "Sisäministeriössä oli paljon kysyttävää"


Summary: Kaksi Helsingin pörssissä listattua yritystä ilmoitti yhdistymisestä torstaina.

Koneiden, laitteiden ja tarvikkeiden tukkukauppa

Teollisuudessa käytettävien koneiden tukkukauppa

Metso ja Outotec tiedottivat yhdessä tänään, että Metso Minerals ja Outotec yhdistyvät.
 Pyrkimyksenä on tiedotteen mukaan luoda johtavan yhtiö, joka tarjoaa prosessiteknologiaa, laitteita ja palveluja mineraali-, metalli- ja kivenmurskausteollisuuden aloille.
 Metso Flow Controlista tulee erikseen listattu itsenäinen virtauksensäätölaitteita ja -palveluja tarjoava Neles-niminen yhtiö.
 Kerromme kohta lisää.

Metso Minerals ja Outotec yhdistyvät


Summary: Avustustoimintaa johtava Kalle Löövi ei ota kantaa siihen, ovatko suomalaiset avustustyöntekijät kohdanneet leirin suomalaisnaisia.

Koillis-Syyrian al-Holin pakolaisleirin olosuhteet ovat erittäin karut, kertoo SPR:n kansainvälisen avustustoiminnan johtaja  Kalle Löövi  Ylen aamu-tv:n haastattelussa.
 Suomi on ollut mukana järjestämässä leirille uutta 30 vuodepaikan kenttäsairaalaa. Sairaalassa työskentelee tälläkin hetkellä suomalaisia SPR:n avustustyöntekijöitä.
 Löövi ei ota kantaa siihen, ovatko suomalaiset avustustyöntekijät tavanneet Isis-leirin suomalaisia naisia tai lapsia. Al-Holin leirillä on  Ylen tietojen mukaan  11 suomalaista naista ja 33 lasta.
 – Avustustyöntekijämme ovat töissä sairaalassa. Emme edes kävisi läpi sitä, jos meillä olisi kontakteja joihinkin tiettyihin kansallisuuksiin. Ihmiset ovat sairaalassa potilaina, ja heitä hoidetaan, Löövi toteaa.
 Löövi kertoo haastattelussa, että leirin 70 000 asukkaasta noin parilla tuhannella on vakavia vammoja, koska ihmiset asuivat ennen leirille tuloa alueella, jota on pommitettu raskaasti.
 Sairaalassa hoidetaan esimerkiksi paljon tulehtuneita haavoja, sirpalevammoja ja murtumia. Sairaalan työntekijät ovat myös kohdanneet paljon vakavasti traumatisoituneita lapsia.
 – Neljäsosa potilaista on ihan pieniä lapsia, jotka ovat kuumeisen ripulin takia huonossa kunnossa. Kaiken kaikkiaan puolet sairaalan potilaista on pieniä lapsia, Löövi kertoo.
 Leirin olosuhteet ovat huonot, sillä leiri on suunniteltu pienemmälle väestölle. Pulaa on sairaanhoidon lisäksi esimerkiksi puhtaasta vedestä ja ruuasta. Myös hygienia on puutteellista.
 Tällä hetkellä leirille toimitetaan päivittäin 500 000 litraa puhdasta vettä. Punainen risti myös rakentaa käymälöitä ja toimittaa ruoka-annoksia.
 Löövin mukaan kenttäsairaalassa on hoidettu jo yli 2 000 potilasta. Lisäksi leirissä on kolme liikkuvaa terveysasemaa, jotka ovat hoitaneet yhteensä 12 000 potilasta.
 Isis-leiri-termi on Löövistä virheellinen
 Al-Holin leiriä on nimitetty laajasti mediassa Isis-leiriksi, mutta Löövin mielestä termi on ongelmallinen.
 – Kyseessä ei ole Isis-leiri, vaan Syyrian kurdijohtoisen aluehallinnon viranomaisten perustama leiri, johon he ovat evakuoineet paljon ihmisiä, Löövi tarkentaa.
 Löövi muistuttaa, että leireillä on ihmisiä, jotka ovat olleet Isis-ryhmän vankina sekä taistelijoiden perheenjäseniä. Leirillä asuu siis hajanainen joukko eri taustoista tulevia ihmisiä. Valtaosa leirillä olevista on syyrialaisia, mutta kaiken kaikkiaan leiriltä on löydetty yli 60 kansallisuuden ihmisiä.
 Löövi ei ota suoraan kantaa siihen, pitäisikö suomalaisnaiset ja -lapset hakea leiriltä Suomeen, sillä asia on viranomaisten päätettävissä. SPR:n yleinen kanta kuitenkin on, että kaikki siviilit tulisi saada pois leirin huonoista oloista.
 – Kaikkien maiden kansalaiset, jotka ovat alueella eivätkä osallistu sotaan, ovat siviilejä, ja heidät pitäisi saada sieltä pois. Viisainta olisi saada ihmiset kotimaihinsa.
 Tilanne on kuitenkin vaikea, koska paikallisviranomaiset eivät ole halukkaita yhteistyöhön leirien purkamiseksi.
 Löövin mukaan on myös todennäköistä, että ihmiset radikalisoituvat raaoissa leiriolosuhteissa.
 – Jos heidät halutaan saada mukaan normaaliin yhteiskuntaan, se onnistuu parhaiten omassa yhteiskunnassa.
 Pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) mukaan  Isis-perheiden evakuointia  ei suunnitella Suomessa tällä hetkellä. Hallitus punnitsee eri vaihtoehtoja tilanteen ratkaisemiseksi.
 Lue lisää:
 Katso video: Ruotsalaisisoisä kuvailee al-Holin Isis-leirin olosuhteita Ylelle: “Lapset ovat kokeneet todellisen helvetin”
 Ministeriö: Al-Holin leirillä olevien lasten hakeminen ei onnistu ilman äitien lupaa – "Sieltä puuttuu toimiva viranomainen"
 Yle Isis-leirillä Syyriassa: Leirillä on jopa 44 suomalaista, kertovat suomalaisnaiset videolla – "Haluamme takaisin Suomeen"
 Ylen kysely: Puolet kansasta haluaa Suomen hakevan suomalaislapset pois Isis-leiriltä, äitien paluuta tukee vain joka neljäs

SPR:n Kalle Löövi: Al-Holin leirin raa'at olot voivat radikalisoida – vesi vähissä, monet lapset pahasti traumatisoituneita ja sairaita


Summary: Rakennusyhtiö jättää päällystystoiminnan kokonaan ja keskittyy kaupunkikehittämiseen.

Rakennusyritys YIT tiedottaa myyvänsä päällystys- ja kiviainesliiketoimintansa ruotsalaiselle Peabille 280 miljoonalla eurolla. Siirtyviä työntekijöitä Suomessa, Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa on yhteensä noin 1 700, joista valtaosa työskentelee Suomessa. Kaupan arvioidaan toteutuvan ensi tammikuussa.
 YIT arvioi kirjaavansa kaupasta noin 40 miljoonan euron myyntivoiton. Myytävien toimintojen liikevaihto vuonna 2018 oli 572 miljoonaa euroa.
 Yritysjärjestelyn ulkopuolelle jää YIT:n toiminta teiden kunnossapidossa Suomessa ja päällystysliiketoiminta Venäjällä. Yritysjärjestelyn myötä YIT:n liiketoimintarakenne selkeytyy, tase vahvistuu ja yrityksen liikevoiton vuoden sisäinen kausiluonteisuus tasoittuu, yhtiön tiedotteessa kerrotaan.
 Kaupan myötä YIT on luopumassa kaikesta toiminnastaan teidenpäällystyksessä. Venäjän-toiminnan alasajosta vuoden loppuun mennessä kerrottiin jo aiemmin.
 – Järjestelyn myötä kaikki YIT:n pääliiketoiminnat tukevat toisiaan yhtiön strategisen ytimen, kaupunkikehittämisen, kautta. YIT:n strategiset tavoitteet säilyvät ennallaan. Yrityskaupasta saatava kassavirta mahdollistaa velkaisuusasteen laskemisen strategiatavoitteiden mukaiselle tasolle etuajassa sekä tarpeelliset investoinnit suurten kaupunkikehityshankkeiden toteuttamiseen ja palveluliiketoimintojen kasvattamiseen, YIT:n toimitusjohtaja  Kari Kauniskangas  toteaa tiedotteessa.
 Kauppa vaatii vielä Euroopan kilpailuviranomaisen hyväksynnän.

YIT myy teidenpäällystystoimintansa Peabille 280 miljoonalla – valtaosa 1  700 siirtyvästä työntekijästä Suomessa


Summary: Naisen saamien syytteiden perusteena oli, että hän vaaransi sikiön hengen aiheuttamalla itse riidan, joka johti hänen ampumiseensa.

Raskaana ollutta naista ammuttiin vatsaan, mutta hän joutuikin itse  syytetyksi sikiönsä taposta .
 Yhdysvaltain Alabamassa näytelty erikoinen oikeustapaus sai alkunsa viime joulukuussa.
 Viidennellä kuulla raskaana ollut 28-vuotias nainen ajautui tuolloin riitaan 23-vuotiaan naisen kanssa lapsen isästä. 23-vuotias ampui raskaana ollutta vatsaan, ja sikiö kuoli.
 23-vuotiasta epäiltiin aluksi taposta, mutta valamiehistö kieltäytyi nostamasta syytteitä, sillä poliisin mukaan riidan aiheutti raskaana ollut nainen ja 23-vuotias ampui lopulta itsepuolustukseksi.
 Sen sijaan valamiehistö halusi nostaa syytteet raskaana ollutta naista vastaan tahallisesta riidan aloittamisesta ja sikiön tappamisesta.
 Alabamassa on mahdollista nostaa syytteet myös sikiön kuolemasta, jos se menehtyy väkivaltaisessa tapahtumassa. Vastaava laki on myös 37 muussa osavaltiossa Yhdysvalloissa.
 Syyte raivostutti naisten oikeuksia ajavat aktivistit, ja lakiasiantuntijat kysyivät, mitä muita tekoja saatetaan pitää sikiön vaarantamisena. Onko autolla ajaminen sellainen? Entä uiminen?
 Keskiviikkona peliin puuttui lopulta paikallinen piirisyyttäjä, joka ilmoitti, ettei aio viedä syytteitä eteenpäin.  Lynneice Washingtonin  mukaan 28-vuotiaan syyttäminen ei olisi oikeuden etujen mukaista.
 – Tässä surullisessa tapauksessa ei ole voittajia, vaan vain häviäjiä, Washington sanoi uutistoimisto AP:n mukaan.
 Tapaus tuli julki sen jälkeen, kun Alabaman lainsäätäjät olivat hyväksyneet osavaltioon Yhdysvaltain tiukimman aborttilain.
 Sen myötä abortin tekeminen voisi viedä lääkärin vankilaan 10–99 vuodeksi, eikä aborttia sallitaisi edes raiskauksen tai insestin uhreille. Ainoa poikkeus tehtäisiin, jos raskaana olevan naisen henki on vakavassa vaarassa.
 Lue myös:
 Republikaanit haluavat muuttaa abortin sallivaa perustuslakia – Alabamassa aborttia ei sallittaisi edes raiskauksen urhille
 Saarnaajan avioliiton ulkopuolinen suhde johti Yhdysvaltain ensimmäiseen aborttilakiin

Raskaana ollut naista ammuttiin vatsaan Alabamassa, sai syytteen sikiön taposta – kohun jälkeen syytteistä luovuttiin


Summary: EU-maiden ministerit kuulevat Helsingissä, miksi kiinalaiset ja yhdysvaltalaiset yritykset usein kiihdyttävät eurooppalaisten ohi.

Suvi Haimin  johtama Sulapac tekee muovia korvaavia materiaaleja, jotka eivät oikeastaan ole muovia vaan täysin luonnossa hajoavia ja biopohjaisia pakkausmateriaaleja. Näin yritys haluaa torjua muoviroskan ja mikromuovin aiheuttamia ongelmia.
 Kolmessa vuodessa yritys on onnistunut löytämään yhteistyökumppaneikseen Chanelin ja Stora Enson.
 Pekka Laurila  on strategiajohtaja ICEYE:ssa. Yrityksen pienikokoiset tietoliikennesatelliitit tarjoavat lähes reaaliaikaista kuvaa avaruudesta maahan.
 Datasta voi olla hyötyä esimerkiksi merien öljyvahinkoja tutkiessa. Viidessä vuodessa yritys on päässyt omalla alallaan huipulle ja kasvaa aggressiivisesti.
 Haimi ja Laurila ovat start up-yrittäjiä, joiden yrityksillä on toistaiseksi muutaman miljoonan euron liikevaihto mutta jotka ovat kansainvälisen läpimurron kynnyksellä.
 Kysyimme menestyviltä start up -yrittäjiltä, miten he näkevät Euroopan kilpailuympäristön ja kuinka maailmanlaajuisille markkinoille mennään.
 He ja menestyvien suomalaisten suuryritysten johtajat pääsevät ääneen ensimmäisessä EU-ministerikokouksessa, jonka Suomi EU-puheenjohtajamaana järjestää. Helsingissä ovat torstaina ja perjantaina koolla kilpailukyvystä vastaavat ministerit.
 Suomi tehnyt paljon taustatöitä ymmärtääkseen, mihin Euroopan kilpailukyvyn parantamisessa pitäisi keskittyä.
 Rannoille ja meriin päätyvä muovijäte häviää hitaasti ja jättää ympäristöön mikromuoveja. Siksi EU kieltää kertakäyttömuovit. Oleg Breslavtsev / AOP
 Tapaus Sulapac, toimitusjohtaja Suvi Haimi:
 Suvi Haimin johtama yritys on kiinni hetkessä, oikeastaan vähän edellä.
 Euroopan unioni  kieltää kertakäyttömuovit  kahden vuoden päästä, sen jälkeen Euroopan rannoille ei pitäisi kertyä lisää mereen huuhtoutuvia muovipillejä. Uusi tuote julkaistaan muutaman viikon päästä.
 – Tuomme markkinoille merihajoavan, mikromuovittoman, kierrätettävän pillin, jonka lanseeraamme Stora Enson kanssa maailmanlaajuisesti, Suvi Haimi lupaa.
 Sulapac on  tutkijataustaisten suomalaisten perustama  start up -yritys, joka myy muoveja korvaavia reseptejä.
 Yritys tutkii pillejä Itämeressä. Siellä niiden pitää hajota samassa vauhdissa kuin esimerkiksi koivunlehtien.
 – Ensimmäisenä neuvoisin, että älä käytä pilliä. Jos kuitenkin käytät, sen pitää olla kierrätettävä, myrkytön ja täysin meressä hajoava, Haimi kertoo tuotteen ajatuksesta.
 Yritys tutkii pillejä Itämeressä. Siellä niiden pitää hajota samassa vauhdissa kuin esimerkiksi koivunlehtien. Hajoavat pillit eivät saa haitata esimerkiksi planktonin kasvua. Yhteistyössä on Haimin mukaan mukana meribiologeja ja Suomen ympäristökeskus.
 Euroopan sisämarkkinat tarjoavat yrityksille etuja. Eurooppa on ollut edellä kierrätyksessä ja se voi näyttää suuntaa kestävässä kehityksessä. Materiaali liikkuu helposti maasta toiseen. Myös sertifioinnin kannalta Eurooppa on hyvä ympäristö. Jos saa patentteja läpi Euroopassa, niillä on hyvät mahdollisuudet muuallakin, yrittäjä arvioi.
 Mutta asennetta kansainvälistymiseen kannattaisi muuttaa.
 – Suomessa on mielettömiä innovaatiota, mutta täällä ollaan vaatimattomia. Innovaatiosta pitäisi kommunikoida rohkeammin.
 Rahoittajat panevat Haimin mielestä helpommin rahaa teknologian kehittämiseen kuin kansainvälistymiseen. Kymmenellä miljoonalla taas ei saa kansainvälistä brändiä. Rahaa on haettava kansainvälisiltä markkinoilta, sillä ei pidä ajatella, että tuote tuodaan markkinoille Suomeen vaan maailmalle.
 Suomalaisyhtiö Sulapac on kehittänyt pillejä, joiden hajoamista on tutkittu Itämeressä. Marjo Noukka / Sulapac
 Kasvuyrittäjä kaipaa Euroopalta tulevaisuusasennetta; Euroopan pitäisi ottaa etunojaa uusiin innovaatiohin lainsäädännössä ja laatia lait huolella. Lainsäädäntöä on tehty nopeasti ja osa laeista rajoittaa uusia innovaatioita.
 – Esimerkiksi kertakäyttömuovit kieltävässä laissa, joka tulee voimaan vuonna 2021, kielletään meidän tämänhetkisen tulkintamme mukaan myös paperipillit ja kaikki uudet materiaali-innovaatiot. Siksi lainsäädäntöä pitää korjata.
 Jos lait on tehty huolellisesti, Eurooppa voi toimia mallina muille, Haimi muistuttaa.
 Euroopan lainsäätäjät ovat huomanneet, että Kiina seuraa usein Eurooppaa omassa sääntelyssään, esimerkiksi päästökauppaa luodessaan.
 Tulevaisuudessa ei tule olemaan firmoja, jotka eivät ota ilmastosääntelyä peruskulmakiveksi.  Suvi Haimi, Sulapac
 Ilmastosääntely on kestävän talouden näkökulmasta enemmän mahdollisuus kuin kasvun este. Tulevaisuudessa ei tule olemaan firmoja, jotka eivät ota ilmastosääntelyä peruskulmakiveksi, Haimi ennakoi.
 Tarvitaan kuitenkin paljon samalla lailla ajattelevia yrityksiä ja ihmisiä, jotta tällä olisi vaikutusta lainsäädäntöön.
 Mutta pelkkä ilmastosääntely ei riitä: vaatimuksena pitäisi olla safe by design, jolloin tuotteet olisivat myrkyttömiä, vähäpäästöisiä ja täysin luonnossa hajoavia, yrittäjä ajattelee.
 ICEYE:n strategiajohtaja Pekka Laurila. Yritys kehittää satelliittidatapalveluita ja kasvaa nopeasti. Iceye
 Tapaus ICEYE, Pekka Laurila:
 Aalto-yliopistossa alkunsa saanut  yritys on päässyt avaruuteen . Rakettien mukana on laukaistu maata kiertämään kaksi yrityksen tutkasatelliittia, neljä satelliittia odottaa lähtöä vielä tänä vuonna.
 Yritys on onnistunut erottumaan muista.
 – Pystymme tuottamaan dataa olosuhteista riippumatta – yöllä, päivällä ja pilvien läpi. Koska satelliitit ovat pieniä, niitä saa järkevällä summalla paljon, joten tilanteisiin voi päästä kiinni lähes reaaliajassa, ICEYE:n strategiajohtaja Pekka Laurila kuvaa yrityksen toiminta-ajatusta.
 Satelliittimme ovat kuvanneet esimerkiksi Omaninlahdella hyökkäyksen kohteeksi joutuneen tankkerin öljyvuotoja meressä.
 Satelliitit ovat kuvanneet esimerkiksi Omaninlahdella hyökkäyksen kohteeksi joutuneen tankkerin öljyvuotoja meressä. Vakuutusyhtiöt taas pystyvät kuvien avulla seuraamaan esimerkiksi kaupunkialueiden tulvia.
 Teknologian kasvuyhtiönä Yhdysvaltojen start up -kulttuuri on tullut yhtiölle tutuksi.
 Kuten Haimin johtamassa Sulapacissa, myös Laurilan yhtiössä on huomattu Euroopan edut, jotka helpottava yrittämisen alkua. Alkuvaiheen tutkimus- ja kehitysrahaa saa hyvin. ICEYE:n alalla myös työntekijöiden saaminen on käynyt yllättävän helposti.
 – Työntekijöillä on avaruusalalla parempi "access" Suomeen kuin Yhdysvaltoihin. Me olemme jotenkin päätyneet alalla niin kärkeen, että työntekijät tulevat meille joka puolelta maailmaa. Työntekijöitä on 120 ja kansalaisuuksia 20–30. Työntekijöitä palkatessa Eurooppa on yksi suuri sisämarkkina.
 Omanin-lahdella norjalaistankkeri Front Altair joutui iskun kohteeksi. ICEYE:n satelliittikuvassa näkyy öljyä, joka valui vuotavasta aluksesta mereen.  ICEYE
 Kasvuvaiheen rahoittaminen yksityisiltä markkinoilta on Euroopassa yleisin haaste, Laurila arvioi.
 Kun yritys kasvaa, niin sanotuilla rahoituskierroksilla pitäisi kerätä noin 100 miljoonaa euroa kerralla, eikä sopivan riskiprofiilin rahoittajia hänen mielestään oikein löydy.
 Helpompaa kasvaminen olisi Yhdysvalloissa, missä rahaa on tarjolla.
 – Euroopassa rahoitus on usein pankkityyppistä – kun on sopimuksia, saa lainaa. Mutta aggressiivisessa kasvussa se on liian hidasta. Esimerkiksi Google ja Facebook olivat jo valloittaneet maailman ennen kuin niiden liikevaihto syntyi.
 Laurila muistuttaa, että pääkonttorin voi siirtää Yhdysvaltoihin, vaikka tuotanto olisikin Euroopassa. Kotiseuturakkaudesta Suomeen yritys pyrkii kuitenkin kasvamaan täällä.
 "Google ja Facebook olivat jo valloittaneet maailman, ennen kuin niiden liikevaihto syntyi."  Pekka Laurila, ICEYE
 Euroopassa jäsenvaltiot ovat edelleen eri markkinoita, vaikka yhteismarkkinat ovat periaatteessa olemassa. Laurila kuvaa Euroopan markkinoilla olevan paljon pieniä paikallisia asiakkaita; joka maassa on omat pankit ja vakuutusyhtiöt, joissa on paljon historiaa taustalla. Niillä on eri toimintavat ja tietojärjestelmät.
 Eurooppalainen sääntely, esimerkiksi ilmastopolitiikka, ei ole tälle suomalaisyritykselle kasvun este. Datayhtiön strategia on olla kiinni globaaleissa ilmiöissä.
 Avaruusalalla on kaupallisten toimijoiden lisäksi valtiollisia toimijoita. Siihen, hankitaanko kotimaista vai ulkomaista, liittyy paljon politiikka.
 – Jos yritetään luoda objektiivista ja neutraalia monitorointia, voi olla hyväkin toimia juuri Suomesta.
 Euroopassa infra toimii ja työntekijöitä on saatavilla. Lopulta kasvun mahdollisuus palaa kuitenkin rahaan. Jos paikallista rahaa ja kunnianhimoa olisi tarpeeksi, tuskin Euroopasta tarvitsisi myydä yrityksiä vaikka Kiinaan, Laurila ajattelee.
 Eurooppa kilpailee Kiinan ja Yhdysvaltojen kanssa – osin eri säännöin
 Kenttä, jossa eurooppalaiset yritykset toimivat, on unionin sisämarkkinoista huolimatta melkoista esterataa. Haasteita yritykset kohtaavat myös maailmanmarkkinoilla.
 Euroopan unioni kokee uhkaksi Kiinan ja Yhdysvaltojen toimintatavat. Kiina käyttää valtiontukia oman bisneksensä tukemiseen eurooppalaisen käsityksen mukaan runsaasti. Yhdysvallat taas suojelee omia markkinoitaan rajoittamalla kauppaa.
 Maat eivät ole yksimielisiä siitä, miten tähän pitäisi reagoida: noudattamalla itse sääntöjä entistä uskollisemmin vai höllentämällä valtiontukisääntöjä ja ryhtymällä protektionisteiksi täälläkin.
 Yhdysvaltain presidentti Donald Trump ja Kiinan johtaja Xi Jingping tapasivat G20-kokouksessa kesäkuussa. Yhdysvaltojen ja Kiinan raaka kilpailu haittaa myös eurooppalaisia yrityksiä.  Brendan Smialowski / AFP
 Taneli Lahti  on työskennellyt vuosia Euroopan unionin komissiossa talouspolitiikan näköalapaikoilla. Nyt hän johtaa EK:n eli suomalaisen elinkeinoelämän Brysselin toimintaa. Hänen mielestään eurooppalaiset pärjäävät kaiken kaikkiaan maailmalla aika hyvin.
 Euroopan ulkopuoliset kaupan esteet, Kiina ja Yhdysvallat vaikeuttavat ulkomaisten yritysten pääsyä markkinoilleen. Ne esimerkiksi vaativat, että jos yhtiö haluaa vaikkapa Kiinan markkinoille, sen olisi siirrettävä tuotekehitystä ja valmistusta Kiinaan. Näitä ja muita haasteita Eurooppa yrittää kampittaa kauppaneuvotteluissa.
 Eurooppalaisilla ei juurikaan ole enää etumatkaa teknologiassa. Kilpailukykyä voisi parantaa sisämarkkinoita tehostamalla ja koulutuksella.  Taneli Lahti, EK:n Brysselin toimiston johtaja.
 Tekemistä olisi silti myös Euroopassa.
 – Eurooppalaisilla ei juurikaan ole enää etumatkaa teknologiassa, joitakin aloja lukuun ottamatta. Etumatkan saaminen edellyttäisi koulutukseen ja tutkimukseen panostamista ja toimivia sisämarkkinoita, EK:n Lahti sanoo.
 Oman yrityksen pärjäämistä kilpailussa on kuitenkin edullisempaa ja helpompaa aloittamalla Euroopasta kuin rynnimällä suoraan kaikille mantereille.
 – Eurooppa on yksi maailman kilpailluimpia markkinoita. Jos siellä pärjää, pärjää joka paikassa.
 Ilmastosääntely on sekä haitta että etu
 Myöskään ilmastonmuutokseen vastaamisesta Euroopan maat eivät ole yhtä mieltä. Joillakin aloilla ilmastonmuutoksen torjuminen ainakin lyhyellä aikavälillä heikentää kilpailukykyä, jos muu maailma toimii eri periaatteella. Siksi on rakennettu järjestelmiä, joilla kustannuksia kompensoidaan yrityksille.
 Osa eurooppalaisista päättäjistä taas uskoo – samoin kuin suomalaiset Sulapacin yrittäjät – että tulevaisuudessa kaikkien on toimittava kestävän talouden periaattein. Siksi sääntely voi tuoda eurooppalaisille etumatkaa.
 Eri tavoin nähdään myös se, pitäisikö Euroopassa pystyä fuusioimaan suuryrityksiä, jotta ne pärjäävät kansainvälisiä jättejä vastaan vai taata kilpailu Euroopassa ja edelleen estää liian suuret yrityskaupat.
 Uuden komission pitäisi näyttää, minkä suunnan Eurooppa näissä haasteissa ottaa.
 Suomen kolme pointtia odottavat Euroopan vastausta
 Kun kilpailukykyministerit kokoontuvat Helsingissä, Suomi toivoo, että heille muodostuisi yhteinen näkemys siitä, mitä pitäisi korjata.
 Tämän näkemyksen välittämisessä Suomi luottaa juuri menestyvien yrittäjien kokemuksiin, jota esimerkiksi Suvi Haimi ja Pekka Laurila pääsevät kertomaan ministereille. Kokouksessa ei tehdä päätöksiä, vain keskustellaan.
 Haasteet Suomi on tiivistänyt kolmeen pointtiin: ilmastonmuutos, tiukka globaali kilpailu ja kansainvälisen kauppapolitiikan epävarmuus. Näihin unionin pitäisi pystyä vastaamaan.
 Työ- ja elinkeinoministeriössä on jo parin vuoden ajan tehty töitä sen eteen, että Suomi saisi puheenjohtajakaudellaan Euroopan teollisuus- ja kilpailupolitiikasta kunnon otteen. Suomi yrittää saada visionsa seuraavan komission työohjelmaan. Niin ehdotukset voisivat päästä lakiesityksiksi.
 Haasteet Suomi on tiivistänyt kolmeen pointtiin: ilmastonmuutos, tiukka globaali kilpailu ja kansainvälisen kauppapolitiikan epävarmuus.
 Mistä Suomi sitten lähtisi?
 Ministeriö on hahmotellut  laajaa ohjelmaa . Seuraavien viiden vuoden aikana pitäisi ainakin tehostaa sisämarkkinoita. Se tarkoittaa, että Euroopan olisi edelleen yhdenmukaistettava sisämarkkinoiden sääntöjä ja vahdittava, että jäsenmaat noudattavat sitä mitä on sovittu. Tavaran lisäksi palveluita pitäisi myydä nykyistä enemmän rajojen yli.
 Puheenjohtajakaudella Suomen ykköstavoite on ilmastopäästöjen vähentäminen. Se vaikuttaisi koko teollisuuspolitiikkaan.
 Dataan liittyvässä alustatalousbisneksessä Kiina nousee, Yhdysvalloilla taas on etumatkaa. Eurooppa on pystynyt sopimaan tavasta, jolla yksityisyyttä suojellaan tietosuojadirektiivillä. Seuraavaksi olisi sovittava, miten isoon massaan avointa dataa pääsisi käsiksi.
 Sääntöperusteisen kaupan edistäminen on ennen näkemättömissä vaikeuksissa, mutta Euroopan pitää Suomen mielestä yhä jatkaa yrittämistä. Viime viikolla EU sai päätökseen 20 vuoden neuvottelut ja valtaosa tulleista Euroopan ja Etelä-Amerikan Mercosur-maiden välillä poistuu, jos kaikki valtiot hyväksyvät sovitun.

Ekopillit ja nopea satelliittidata voivat valloittaa maailman – Miten suomalaiset menestysyrittäjät korjaisivat Euroopan kilpailukyvyn?


Summary: Jos kesätyötä ei ole vielä löytynyt, hanskoja ei kannata heittää tiskiin. Satunnaiset keikkatyöt voivat avata uusia polkuja.

Timi Vuorio  on tehnyt henkilöstöpalveluyrityksen kautta keikkatöitä puolitoista vuotta. Ensimmäiset hommat olivat siivousta ja muuttoapua, maaliskuussa avautui pidempi pesti betonialan perheyrityksessä. Vuorio on tyytyväinen siihen, että työtä on riittänyt. Kun yksi pesti on päättynyt, henkilöstöpalvelu Heimo on tarjonnut toista tilalle.
 – Tämä on aika toimiva homma. Paljon ei tarvitse itse tehdä hommia sen eteen, että löytää työtä. Yritys etsii työtä valmiiksi, sanoo Vuorio.
  Merkonomin koulutuksen saanut Timi Vuorio on työskennellyt muuttoapuna, siivoojana ja puutuotealalla. Juha-Petri Koponen / Yle
 Mäki-Rekolan Betoni oy:n yrittäjä  Aki Mäki-Rekola  turvautui henkilöstöpalveluyrityksen apuun, kun yritys tarvitsi lisää työvoimaa sesongin ajaksi.
 – Yrityksen kannalta tämä on hyvä juttu. Jos homma ei ala sujua, lähetetään firmasta toinen työntekijä tilalle. Ongelma ei ole se, etteikö tätä työtä oppisi tekemään, vaan se, miten siihen asennoituu, sanoo Mäki-Rekola.
 Timin asenteesta on pidetty ja töitä on riittänyt.
 Timi Vuorion päämääränä on vakituinen työ. Marjo Pirilä / Yle
 Setelin kanssa voi jäädä jumiin
 Kaupungit ja kunnat haluavat auttaa nuoria kaikin tavoin työn syrjään kiinni. Lahden kaupunki jakoi tänä vuonna kaikkiaan yli 600 kesätyöseteliä 14-17-vuotiaille. Henkilöstöpalveluyritys VMP:lle annettiin kiintiö hankkia sadalle nuorelle kesätyösetelipaikka. Kaupunki maksaa yritykselle pientä palvelumaksua.
 – Halusimme helpottaa nuorten kesätyöhakua, sillä osa nuorista saattaa jäädä setelin kanssa jumiin. Työllistämisseteli on, mutta työpaikkaa ei löydy, sanoo Lahden kaupungin työllistämissihteeri  Jasmina Lebnaoui.
 Toinen syy kääntyä henkilöstöpalveluyrityksen puoleen oli halu saada kotitaloudet mukaan työllistämään nuoria.
 – Kotitaloudet eivät voi palkata kesätyösetelillä suoraan nuoria. VMP kautta ne voivat, sillä yritys hoitaa työnantajan velvollisuudet, sanoo Lebnaoui.
 Nuoret haluavat oikeita töitä
 Henkilöstöpalveluyritys VMP:n Pikaduuni välittää kesätyösetelipaikkoja nuorille Suomessa jo yhdeksällä paikkakunnalla, tuoreimpana Haminan kaupunki. Projektipäällikkö  Jonna Saarinen  kertoo, että kaikkiaan kesätyöpaikan on saanut 750 nuorta ja kysyntä on kasvannut vuosittain.
 Lahdessa on toimittu jo kahtena kesänä ja nyt viimeiset paikat menivät kesäkuun lopussa. Kesätyökoordinaattori  Sanna-Maria Mäkinen  on käynyt läpi lyhyen sesongin aikana 250 hakemusta. Hieman yli 70 nuorta sai työsopimuksen Pikaduunin kautta.
 – Nuoret ovat olleet äärimmäisen motivoituneita. Heillä on se asenne, että ihan sama mitä työtä, kunhan pääsee töihin, Mäkinen kehuu.
 Kahden viikon kesätyösetelillä on päässyt monenlaisiin töihin. Tarjolla on ollut toimistotyötä, siivousta, kiinteistönhuoltoa, lastenhoitoa ja osa nuorista on päässyt leirinohjaajaksi tai valmentajaksi.
 – Nuorilla ei ole ollut ennakkoluuloja, mutta toiveena heillä on se, että työ olisi työtä ja sitä pääsisi tekemään kunnolla. Tietyllä tavalla vaaditaan sitä, että kun töihin päästään, niin sitten olisi myös tekemistä.
 Sanna-Maria Mäkinen on välittänyt kymmenille nuorille kesätyötä.
 Joillakin työnantajilla voi kuitenkin olla ennakkoluuloja nuorten palkkaamisessa.
 – Hetkittäin voi olla ennakkoluulon murtamiskeskusteluja, mutta kun luottamus on saatu syntymään, monet ovat olleet positiivisesti yllättyneitä.
 Vaikka kesätyökoordinaattori on tehnyt ennakkoarvioinnin nuoresta, haluaa moni työnantaja haastatella nuoren vielä itse, jotta työntekijä sopii toimenkuvaan ja työn ajankohdan sopiminen helpottuu.
 Mäkisen mukaan tänä kesänä ei ole ollut ainuttakaan nuorta, joka ei olisi päässyt jatkohaastattelusta läpi.
 Työsopimus voi syntyä nopeasti
 Alle 30-vuotiaiden nuorten työllistämiseen tähtäävä Ohjaamo Lahti tekee yhteistyötä henkilöstöpalveluyritysten kanssa.
 – Olemme huomanneet, että nuoret työllistyvät henkilöstövuokrausfirmojen kautta tosi hyvin ja pääsevät kiinni työelämään, sanoo työhönvalmentaja  Susanna Söderholm.
 Työhönvalmentaja Susanna Söderholm on huomannut, että keikkatyö on merkittävästi yleistynyt. Juha-Petri Koponen / Yle
 Ohjaamo tekee moniammatillista tiimityötä ja muutama henkilöstöpalveluyritys pitää Ohjaamon tiloissa omaa päivystystään.
 – Paras esimerkki on sellainen, että nuori kävelee Ohjaamon ovesta sisään ilman ajanvarausta ja pääsee suoraan työhaastatteluun ja saa heti töitä, sanoo Söderholm.
 Söderholmin mukaan työ muuttuu nopeasti ja entisen kaltaisia vakipaikkoja on harvoin tarjolla. Työ voi olla sirpaleista ja keikkaluontoista. Sen myötä myös työnhakutavat ovat muuttuneet.
 – Nuorten kannattaa olla aktiivisia ja seurata eri työnhakukanavia. Tänä päivänä on paljon eri sovelluksia, mitä ladata puhelimeen ja päivittäin voi tsekata, mitä on tarjolla.
 Sellaisia töitä on harvassa, jotka jatkuvat hamaan eläkeikään saakka, sanoo Ohjaamo Lahden työhönvalmentaja Susanna Söderholm  Juha-Petri Koponen / Yle
 Sirpaleisesta työhistoriasta voi olla monenlaista hyötyä. Monipuolisella osaamisella voi perustella työnantajalle, että kannattaa palkata, vaikka tarkkarajaista työtehtävää ei olisikaan. Työnantajat myös arvostavat sitä, ettei mitään työtä karsasteta.
 Kesätyö voi yhä löytyä
 Sekä työhönvalmentaja Susanna Söderholm että kesätyökoordinaattori Sanna-Maria Mäkinen ovat vakuuttuneita, että aktiiviset nuoret, jotka haluavat työelämään, myös sinne pääsevät.
 – Uskon, että työpaikan voi vielä täksi kesäksi saada. Keikkatyö kannattaa ottaa vastaan. Siitä saa arvokasta kokemusta ja se voi poikia jotakin lisää, sanoo Söderholm.
 Sanna-Maria Mäkinen kannustaa hakemaan töitä uudelleen, vaikka tänä kesänä ei olisi napannutkaan.
 – Kyllä se aktiivisuus jossain vaiheessa palkitaan, lohduttaa Mäkinen.

Vuokratyöfirmat välittävät yhä useamman nuoren kesätyön – työtä voi vielä löytyä ja sirpaleinen työhistoria on eduksi


Summary: Kiinaa kurittavat sekä helle että tornado, Japanissa kiusana ovat rankkasateet ja Intian helleaaltojen pelätään tekevän osan maasta asumiskelvottomaksi.

Euroopassa on kärvistelty  ennätyksellisissä lämpötiloissa , mutta sää on aiheuttanut kuolonuhreja ja vaikeuksia myös muualla maailmassa. Tässä tiivis katsaus tuoreimpiin sääuutisiin.
 Kiina: Harvinainen tornado ja yli 40 asteen lämpötiloja
 Kiinan Liaoningin maakuntaan iskenyt tornado tappoi keskiviikkona kuusi ihmistä. Lisäksi 190 ihmistä loukkaantui ja 3 600 kotia vaurioitui. Kiinan Global Times -sanomalehden mukaan tornadot ovat alueella harvinaisia.
 Kiinan ilmatieteen laitoksen mukaan ilmastonmuutos saattaa aiheuttaa yhä enemmän äärimmäisiä sääilmiöitä.
 Tänä vuonna sademäärät ovat rikkoneet joillain alueilla ennätyksiä, ja noin 40 mittauspisteessä on rekisteröity historian korkeimmat lämpötilat.
 Pohjoisessa Hebein maakunnassa annettiin torstaina varoitus erittäin kovasta helteestä. Lämpötilojen ennustettiin nousevan yli 40 asteen.
 Kuumuus ja kuivuus vaikuttavat myös maanviljelykseen.
 Rankkasateiden pelätään aiheuttavan tuhoisia maanvyöryjä Japanissa. Tässä juna Minami-Kagoshiman asemalla, maanvyörymän vieressä keskiviikkona.  EPA
 Japani: Yli miljoona evakuoitu rankkasateiden tieltä, pelkona maanvyörymät
 Japanin eteläosissa pelätään rankkasateiden aihettamia tulvia ja maanvyörymiä. Varmuuden vuoksi yli miljoona ihmistä on määrätty evakkoon. Torstaiaamuna Kagoshiman alueen virallisten laskelmien mukaan evakkosuojissa oli kuitenkin vain 3 000 ihmistä.
 Kagoshiman kuvernööri  Satoshi Mitazono  varoitti asukkaita keskiviikkona, että tilanne on "erittäin vaarallinen".
 Viikonloppuna alkaneissa sateissa on toistaiseksi kuollut yksi ihminen. Hänen talonsa hautautui mutavyöryn alle. Pieniä loukkaantumisia on raportoitu useita.
 Kovat sateet liikkuivat torstaina luoteeseen, ja ennusteiden mukaan Japanin keski- ja itäosiin odotetaan sateita tulevina päivinä.
 Intialainen mies suojasi vauvaa liinalla kesäkuun helteissä Delhissä. Rajat Gupta / EPA
 Intia: Tulevaisuudessa voi olla niin kuumaa, että ihminen ei pysty ehkä enää asumaan kaikilla alueilla
 Uutiskanava CNN:n mukaan  Intiassa pelätään, etteivät kaikki alueet kelpaa tulevaisuudessa ihmisten asuinpaikoiksi. Tänä vuonna kuumuus on vienyt jo yli sadan ihmisen hengen, ja kuumat kaudet ovat viime vuosina muuttuneet aiempaa kovemmiksi, pidemmiksi ja yleisemmiksi.
 Kesäkuussa Delhissä mitattiin  ennätyskuumat 48 lämpöastetta .
 Massachusettes Institute of Technologyn mukaan jotkut osat Intiassa muuttuvat niin kuumiksi, että ihmiset eivät välttämättä enää selviä siellä. Näin on, vaikka hiilidioksidipäästöjä onnistuttaisiin leikkaamaan ja maapallon lämpötilojen nousu taittamaan.

Tornado iski Kiinaan, miljoona määrätty evakkoon rankkasateiden vuoksi Japanissa – Sää aiheuttaa murheita ympäri maailman


Summary: Ruotsi auttoi opiskelijan kohtalon selvittämisessä.

Pohjois-Koreassa pidätetyksi pelätty australialainen opiskelija on vapaana ja turvassa. Asiasta  on kertonut  Australian pääministeri  Scott Morrison .
 Pohjois-Koreassa opiskellut  Alek Sigley , 29, katosi viime viikolla.  Hänen pelättiin joutuneen pidätetyksi .
 Sydney Morning Heraldin mukaan  Sigley on nyt Kiinassa ja matkustaa Japanin Tokioon myöhemmin tänään.
 BBC:n mukaan  australialaisviranomaiset yrittävät etsiä vahvistusta raporteille, että Sigley oli pidätettynä Pohjois-Koreassa.
 Sigleyn tilanteesta kerrottiin sen jälkeen, kun ruotsalaisdiplomaatti oli tavannut Pohjois-Korean hallinnon edustajia Pjongjangissa.
 Lue myös:   Australialaisen opiskelijan pelätään joutuneen pidätetyksi Pohjois-Koreassa – Ylen toimittajan mukaan opiskelija oli päässyt näkemään Pjongjangia läheltä

Pohjois-Koreassa kadonnut australialaisopiskelija vapaana ja turvassa


Summary: Pohjois-Amerikasta Afrikkaan ja Aasiaan on levinnyt vauhdilla tuholaismato, joka uhkaa erityisesti maissisatoa.

Lisääntyneen matkustamisen ja kansainvälisen kaupan myötä tuholaisten leviämisen kannalta pitää olla valppaana jatkuvasti. Euroopan laajuisella lainsäädännöllä pyritään ehkäisemään, etteivät pahimmat tuholaiset pääse tuontimaasta Euroopan markkinoille.
 – Jos me olemme analysoineet, että tavaraerä on riski ja tuholainen saattaa olla mukana, vaaditaan tuontimaalta todistus, että se on tarkastettu tuholaisten osalta. Toinen vaatimus voisi olla, että tavaraerä on käsitelty niin ettei tuholainen selviä hengissä uudelle alueelle, kertoo kansainvälisen kasvinsuojeluyleissopimuksen (IPPC, International Plant Protection Convention) entinen puheenjohtaja  Ralf Lopian.
 Lopian työskentelee maa-ja metsätalousministeriön erityisasiantuntijana ja hänelle kuuluvat kansainväliset kasvinterveysasiat. Hän on vuosien saatossa huomannut, että tuholaislista on kasvanut pitkäksi, kun kolmansista maista tuoduista tuontieristä on löytynyt analysoinnin perusteella mahdollisia riskituholaisia.
 Ralf Lopian tietää, että mato saa maissipelloilla valtavaa tuhoa aikaan. Antti Kettumäki / Yle
 Ruokakatastrofeja on ollut ja uusia uhkia olemassa
 Irlantia koetteli paha nälänhätä 1840-luvulla, kun Pohjois-Amerikasta levisi maahan perunarutto. Nälänhätään kuoli arviolta miljoona ihmistä.
 – En usko, että nykyaikana voisi Euroopassa tulla yhtä kovaa nälänhätää tuholaisten takia. Nyt kuitenkin Afrikassa leviävän tuholaismadon kanssa pitää olla tarkkana. Se pääsi leviämään sinne Pohjois-Amerikasta vuonna 2016, ja ruokaturvallisuus ei ole yhtä hyvä. Tuholaismadon tuhoaminen on kova haaste.
 Ralf Lopianin mukaan tuholaismato on levinnyt koko Afrikkaan ja myös Aasiaan. Se syö alueille tärkeää maissia. Madolle ei ole vielä virallista suomenkielistä nimeä, mutta englanniksi se on Fall Armyworm;  Spodoptera frugiperda.
 – Se on ruokaturvallisuuden kannalta Afrikassa ja Aasiassa erittäin huono uutinen. Jos tilanne kehittyy pahaksi, niin kyllä Eurooppa on se, jonne ruoan perässä tullaan. Jos se pääsee leviämään maissipellolle, se voi tuhota koko sadon.
 Suomessa tilanne parempi
 Suomessa tilanne on tuholaisten kannalta parempi. Pahimmat uhkat pysyvät muualla sään ansiosta, mutta jatkuvasti tarkkaillaan, koska tuholaisilla ei ole "passia".
 – Meidän ilmastomme ei salli monien tuholaisten selvitä Suomen talvesta. Ilmastonmuutos saattaa kuitenkin muuttaa tilannetta siten, että jos lämpenee, uudet tuholaistet voivat selvitä talvistakin.
 Suomessa leviää hankalia tuholaisia varsinkin puissa.
 – Enemmän ja enemmän metsissä leviää kirjanpainajakuoriainen, joka tuhoaa kuusia. Se nyt yleisempi leutojen talvien ja kuumien kesien takia kuin 20 vuotta sitten.
 Tuholainen uudella alueella paha
 Uudelle mantereelle levinnyt tuholainen voi saada pahaa jälkeä sadolle, mutta alkuperäisellä alueella se ei tuhoakaan satoa niin paljoa. Ralf Lopian kertoo syyn.
 – Isäntäkasvi kehittää omassa ekosysteemissään toleranssin tai resistenssin eli suojan tuholaista vastaan. Se syö kasvia vain vähän ja toleranssi on silloin hyvä. Mutta kun tuholainen tulee uudelle alueelle ja uuteen kasviin, niin balanssia ei enää ole ja se voi olla erittäin vaarallinen uudelle kasville.
 Kansainvälinen kauppa ja turismi ovat syitä, miksi tuholaiset pääsevät uusille paikoille hyvin helposti.
 – Joskus ei tapahdu mitään, mutta toisinaan tuholaiset saavat valtavaa tuhoa aikaan. Tuholaiset liikkuvat koko ajan.
 Lue lisää:
 Uusi tuhohyönteinen hävittää satoja Afrikassa – tulee Välimerelle muutamassa vuodessa?

Afrikassa ja Aasiassa leviävä tuholaismato uhkaa ruoantuontantoa – Euroopassa ollaan varuillaan


Summary: Kuluttajaviranomaisille tulevissa valituksissa toistuvat vuodesta toiseen samat asiat.

Kuluttajaviranomaisille tulee kansalaisilta  liki 65 000 yhteydenottoa vuodessa .
 Yleisimpiä syitä kuluttajien tekemiin valituksiin  ovat autojen ja muiden moottoriajoneuvojen kaupat, remontointiin liittyvät asiat sekä asuntokaupat ja vuokra-asuminen.
 Yli 40 vuotta alalla työskennellyt Kilpailu- ja kuluttajaviraston kuluttajaoikeusneuvoja  Martti Suhonen  sanoo, että ainakin osa ongelmatilanteista on vältettävissä muutamalla neuvolla.
 1. Autokaupoilla varaudu myös korjauksiin
 Käytettyä, esimerkiksi yli 200 000 kilometriä ajettua autoa ostaessaan voi usein lähteä siitä, että korjattavaa tulee varmasti.
 Autokaupoilla onkin syytä muistaa, että auton niin sanottu normaali kuluminen ei ole laissa tarkoitettu virhe eikä hyväksyttävä syy purkaa kauppaa.
 – Viimeisiä euroja ei kannata käyttää auton kauppahinnan maksuun, sillä lisäksi voi tulla auton ylläpitoon liittyviä korjauskuluja, jotka jäävät ostajan vastuulle.
 2. Älä maksa etukäteen
 Verkosta tilattaessa ostoksia ei pitäisi koskaan maksaa etukäteen, sillä siinä piilee aina vaaransa.
 Verkko-ostoissa kannattaisi ylipäätään välttää pankkikortilla maksamista ja käyttää luottokorttia, jos suinkin mahdollista. Tilanteessa, jossa tavara ei tule tai se on virheellinen, luottoyhtiöt vastaavat siitä, että kuluttaja saa rahansa takaisin.
 Pankit korvaavat hyvin harvoin etämyynnistä eli esimerkiksi puhelin- tai nettimyynnistä aiheutuneita menetyksiä.
 – Etukäteismaksu on aina riski. Kuluttaja on heikoilla esimerkiksi konkurssitilanteessa, jos ei ole maksanut ostoksiaan luottokortilla. Etenkin tuntemattomampien yritysten kanssa asioidessa kannattaa etsiä netistä muiden kokemuksia, ovatko tavarat tulleet sovitusti ja vastanneet kuvausta. Kovin kalliita tavaroita ei kannata maksaa pankkikortilla etukäteen lainkaan.
 3. Suhtaudu kriittisesti
 Kun netissä kiertävä tarjous kuulostaa liian hyvältä ollakseen totta, on se yleensä huijausta. Tällaisia tarjouksia tulee usein suoraan esimerkiksi ihmisten sähköposteihin.
 –Tarjous voi olla vaikka, että älypuhelin eurolla. Nämä ovat hyvin harvoin tosia.
 4. Harkitse tarkkaan, mitä sovit
 Kuluttajan pitäisi aina harkita tarkkaan, mitä on ostamassa ja millä hinnalla – vaikka myyjä tulisi kotiovelle.
 –Etenkin vanhoille ihmisille myydään kotimyyntinä kalliita putkiremontteja tai maalausurakoita. Ostopäätöstä myös hoputetaan vedoten esimerkiksi siihen, että hinnat olisivat nousemassa lähiaikoina. Kuluttajalla on kuitenkin aina oikeus harkita päätöstään kaikessa rauhassa, vaikka myyntitilanne tapahtuisikin hänen kodissaan.
 5. Keskeiset asiat paperille
 Kirjaa tärkeimmät sopimuksiin liittyvät asiat aina paperille. Jos kyse on esimerkiksi asuntoremontista, pitäisi ylhäällä olla ainakin remontin hinta töineen ja tarvikkeineen sekä työn valmistumisaika.
 – Valmistumisaikaa kannattaa täydentää sopimussakolla, joka voi olla esimerkiksi 500 euroa/viikko alkaen siitä päivästä, kun remontin piti olla valmis. Jos asiakas ei alunperinkään saa hintaa, vaan pelkän hinta-arvion, kannattaa myös se kirjata ylös paperille, jonka molemmat allekirjoittavat.
 6. Ota selvää palautusoikeudesta
 Kaikilla tavaroilla tai palveluilla ei ole automaattista palautusoikeutta, vaikka ostos kaduttaisikin. Purkuoikeus koskee koti- ja etämyyntiä, mutta myymälästä ostettaessa vastaavaa purkuaikaa ei lain mukaan ole.
 – Myymälästä otettaessa ei ole kaupanpurkuaikaa, ellei myymälä sitä hyvää hyvyyttään anna. Jotkut yritykset antavat.
 Näin toimit ongelmatilanteessa
 Jos epäilet tulleesi huijatuksi tai olet tyytymätön kauppaan, tee ensimmäiseksi reklamaatio suoraan vastapuolelle. Mikäli valitus ei tuota tulosta, kannattaa ottaa yhteys kuluttajaneuvontaan, josta saa lisäohjeita.
 Kuluttajaviranomaiset pyrkivät pääasiallisesti sovintoratkaisuun vastapuolen kanssa. Kuluttajariitalautakunnan käsiteltäväksi etenee alle 10 prosenttia kaikista tapauksista.
 Oletko kokenut vääryyttä kaupanteossa? Voit keskustella aiheesta jutun lopussa. Keskustelu on avoinna tänään kello 18 saakka.
 Lue lisää:
 Pian pelkkä luottokortti ei enää käy verkkokaupassa – Osa kauppiaista ei ole läheskään valmiita uudistukseen, miljardien ostot vaarassa
 Mitä tehdä, kun maksettu sohva ei tulekaan ja kalustekauppa laittaa ovet säppiin? Kuluttajalla on oikeudet, joskin rajalliset

Oletko hankkimassa käytettyä autoa tai kallista remonttia? Lue kuluttajaviranomaisen 6 vinkkiä, miten vältät tyypilliset virheet


Summary: Tällä viikolla järjestettävät Tallinnan laulu- ja tanssijuhlat ovat Viron suurin yleisötapahtuma. Paikalle odotetaan yli sataa tuhatta kävijää Virosta ja ulkomailta.

Oh laula ja hõiska, siis laulu aeg on käes… (Laula ja riemuitse, on laulun aika...)
 Neliääninen laulu soi omakotitalon pihalla Randveren kylässä, lähellä Tallinnaa.
 Viisikymmentähenkinen Vox Populi -kuoro on kokoontunut johtajansa  Janne Fridolinin  kotiin treenaamaan viimeistä kertaa ennen h-hetkeä – Tallinnan laulujuhlien konsertteja.
 Joka viides vuosi järjestettävät laulu- ja tanssijuhlat ovat Viron ylivoimaisesti suurin yleisötapahtuma.
 Vuonna 2006 perustettu Vox Populi on virallisesti nuorisokuoro, mutta kovin nuoria kaikki kuoron jäsenet eivät enää ole.
 – Kuorolaisten keski-ikä lähentelee jo kolmeakymmentä. Moni jäsen on ollut mukana kuorossa sen perustamisesta saakka, kertoo kuoronjohtaja Fridolin.
 – Osa on asunut välillä ulkomailla tai saanut lapsia, mutta tullut sitten takaisin kuoroon. Vitsailemme, että meistä tulee kohta perhekuoro, kun kuorolaisten lapset liittyvät mukaan laulamaan, sanoo kaksitoista vuotta mukana ollut  Mari Kallo .
 Vox Populi -kuoro treenaa kerran viikossa ja esiintyy useita kertoja vuodessa. Stanislav Moshkov
 Laulujuhlia vietetään Tallinnassa koko viikko, ja ne huipentuvat viikonlopun konsertteihin Tallinnan laululavalla. Jo pelkästään sunnuntain päätöskonserttiin on myyty yli 40 000 lippua.
 Tänä vuonna tapahtumaan on panostettu erityisen paljon, sillä laulujuhlat viettää 150-vuotisjuhlavuottaan.
 Mitä Tallinnan laulujuhlat merkitsevät esiintyjille? Kysytään kuorolaisilta.
 Liina Sarapik: Paluulento Virosta jäi käyttämättä
 "Juureni ovat Virossa, mutta isovanhempani lähtivät täältä sota-aikana pakolaisina Yhdysvaltoihin. Synnyin ja kasvoin Baltimoressa ja New Yorkissa.
 Kotikieleni on viro, ja Yhdysvalloissa lauloin virolaisessa kuorossa. Matkustimme useita kertoja myös Tallinnan laulujuhlille esiintymään.
 Pitkäaikainen unelmani oli muuttaa joksikin aikaa Viroon. Kolme vuotta sitten toteutin vihdoin haaveeni. Aluksi suunnittelin asuvani täällä vain muutaman kuukauden.
 Minulla oli jo paluulento ostettuna. Mutta sitten liityin tähän kuoroon ja päätin jäädä. Paluulento jäi käyttämättä.
 Liina Sarapikilla on virolaiset juuret, mutta hän syntyi ja kasvoi Yhdysvalloissa. Stanislav Moshkov
 Olen ammatiltani musiikkiterapeutti, ja alallani riittää töitä Virossa. Virolaiset ovat musiikki- ja laulukansaa. On harvinaista, että koko kansa osaa ulkoa niin monia maansa lauluja – muitakin kuin kansallislaulun.
 Laulujuhlat kokoavat Viron kansan yhteen. Kun laululavalla yleisö nousee seisomaan ja laulaa kuorojen kanssa yhdessä  Gustav Ernesaksin  kappaleen  Mu isamaa on minu arm , ihoni nousee kananlihalle ja kyynel silmään. Saan nytkin kylmiä väreitä, kun puhun siitä."
 Simo Lõo: Mieletön tunne, kun yleisömeri tekee aaltoja
 "Olen laulanut Vox Populi -kuorossa sen perustamisesta asti. Kuorolaulu on enemmän kuin harrastus, se on elämäntapa. Kuorokavereista on tullut minulle läheisiä ystäviä. Moni on myös tavannut tässä kuorossa tulevan puolisonsa.
 Olen käynyt Tallinnan laulujuhlilla pienestä asti, sillä äitini lauloi vuosikausia kuorossa. Isänikin on aina laulanut paljon, ei tosin kuorossa. Molemmat vanhempani ovat harrastaneet lisäksi kansantanssia.
 Laulujuhlat ovat tunteikas tapahtuma. On mielettömän hieno tunne nähdä, miten valtava yleisömeri tekee käsillään aaltoja.
 Simo Lõo on käynyt laulujuhlilla lapsesta saakka. Stanislav Moshkov
 Laulujuhlien kautta perinteet välittyvät eteenpäin uusille sukupolville. Niin nuoretkin oppivat, mitä ovat rekilaulut tai mitä esimerkiksi laulava vallankumous merkitsee virolaisille.
 Juuri Tallinnan laululavahan oli 30 vuotta sitten laulavan vallankumouksen päänäyttämö."
 Kaia Van De Poll: Laulujuhlat olivat lapsuuden kesien merkkitapahtuma
 "Osallistun nyt laulujuhlille ensimmäistä kertaa esiintyjänä. Yleisössä olen käynyt siellä monta kertaa. Laulujuhlat olivat lapsuudessani kesän merkkitapahtuma. Niille osallistuttiin koko perheen voimin.
 Asuin monta vuotta Lontoossa ja muutin vasta vuosi sitten takaisin Viroon. Liityin heti kuoroon, sillä halusin päästä laulujuhlille esiintymään.
 Kaia Van De Poll osallistuu laulujuhlille nyt ensimmäistä kertaa esiintyjänä. Stanislav Moshkov
 Laulujuhlat koskettavat muitakin kuin virolaisia. Ulkomaalainen aviomieheni ja tämän vanhemmat odottavat jo viikonloppua kovasti.
 Täytän sunnuntaina 28 vuotta, joten laulujuhlien päätöskonsertti osuu samalle päivälle kuin syntymäpäiväni. En voisi keksiä parempaa tapaa juhlistaa syntymäpäivääni kuin laulaa upeaa musiikkia yhdessä oman kuoroni, muiden kuorojen ja monituhatpäisen yleisön kanssa."

"Iho nousee kananlihalle ja kyynel silmään" – Kolme kuorolaulajaa kertoo, miltä Tallinnan laulujuhlilla esiintyminen tuntuu