Summary: Ylen haastattelema pop-artisti palaa tauolta julkistamalla uuden kappaleen. Siinä hän paljastaa tekevänsä stadionkeikan.

Antti Tuisku  pelmahtaa haastatteluun suoraan Espanjasta – keskelle marraskuista pimeyttä ja vesisadetta kahden kuukauden yhtäjaksoisesta auringosta. Viime vuoden kesällä tauolle jäänyt artisti on silti suorastaan hilpeä. Hänellä on uutisia ja hän on niistä todella innoissaan.
 – En keksi parempaa syytä tulla takaisin Suomeen kuin se, että pääsee kertomaan ihmisille, että saan toteuttaa elämäni ehkä suurimman haaveen. Elokuun 22. päivä valloitan Helsingin uudistetun Olympiastadionin.
 Ennen viime kevään  Mun on pakko twerkkaa  -areenakiertuetta Tuisku tosin ei uskaltanut myöntää haavettaan oikein itselleenkään. Kun kiertue myi 60 000 lippua ja Helsinki Areenalla piti valtavan kysynnän takia järjestää lisäkonsertti, alkoi Olympiastadion tuntua mahdolliselta.
 – Kun mulla oli viimeinen keikka Provinssissa ja tiesin että jään pitkälle tauolle ja palaan koulunpenkille, niin ajatus alkoi kyteä. Mietin, että jos meidän hienon stadionin remontti vain valmistuu sopivassa ajassa, niin kyllä mie sinne haluan nousta.
 Tuisku kertoo ravistaneensa tauon aikana paineet harteiltaan.  Antti Lähteenmäki/YLE
 Sisältö on vielä salaisuus
 Ennen Tuiskua oman konserttinsa on järjestänyt Olympistadionilla vain kaksi suomalaisartistia.  Cheek  esiintyi siellä kahtena iltana vuonna 2014 ja  Jari Sillanpää  juhli 50-vuotispäiväänsä stadionilla 2015.
 Armoitettuna showmiehenä tunnettu Tuisku ei aio jäädä edeltäjistään yhtään jälkeen. Hän lupaa järjestää faneilleen kansainvälisen tason spektaakkelin.
 – Mun suurin intohimo artistiudessa on se, että saan toteuttaa isoja showkokonaisuuksia, joissa on punainen lanka. Kaikki, jotka ovat miun keikoilla käyneet, tietävät, että mie oon valmis haastamaan itteeni tosi kovasti lavalla.
 Suunnitelmat shown sisällöstä ovat jo pitkällä: työryhmä on valittu, tekniset asiat tiedossa ja kovat tanssitreenit alkavat heti vuodenvaihteen jälkeen.
 – Mie teen valtavan määrän töitä sen eteen, että mie kykenen oikeesti sellaisiin asioihin, mitä siellä lavalla nähdään. En yhtään suurentele, kun sanon, että Olympiastadion tarjoaa täydelliset puitteet maailmanluokan show’lle. Se on yksi maailman hienoimpia keikkapaikkoja. Siellä ovat esiintyneet kaikki  Madonnasta Michael Jacksoniin , enkä missään nimessä usko, että meidän show niiden rinnalla kalpenee.
 Olympiastadionin konsertin teemakin on päätetty, mutta sitä ei salamyhkäinen taiteilija suostu kertomaan.
 – Jos mie sitä lähtisin tässä paljastaan, niin se ehkä paljastaisi jotain myös mun mahdollisesti tulevasta uudesta musiikista. En halua vielä tässä kohtaa lähteä siitä puhumaan. Teema on, se tulee vielä näkymään ja kuulumaan.
 Antti Tuisku esiintyi viimeisen kerran ennen taukoaan Provinssissa kesällä 2018.  Juuli Aschan / YleX
 Uutta musiikkia tulee – tavallaan
 On vähän kummallista, ettei Antti Tuisku halua vielä kertoa uudesta musiikistaan. Lehdet kirjoittivat keskiviikkona innoissaan, että Tuiskulta kuullaan pitkästä aikaa uutta musiikkia. Torstaiaamuna julkaistavaa kappaletta ei tosin ollut kuullut vielä kukaan.
 Siitä tiedettiin vain nimi  Ovet aukee (Bailantai) , ja se, että Tuisku kuvaili levy-yhtiön tiedotteessa kappaleen kirjoittamisprosessia erikoisimmaksi, jossa hän on ollut mukana.
 Nyt Tuisku paljastaa salaisuuden:  Ovet auki  on kappaleen muotoon puettu tiedote stadionkeikasta, eikä oikeastaan paljasta hänen tulevista biiseistään juuri mitään.
 – Kirjoitusprosessi oli erikoisin, missä olen ollut mukana siksi, että se ei ole varsinaisesti mun uusi kappale. Olen aina halunnut miettiä asioita boksin ulkopuolelta, ja pyrkinyt miettimään uusia tapoja kertoa ihmisille isoista uutisista.
 Antti Tuisku on tunnettu näyttävistä esiintymisistään. Kuva viime vuoden Provinssista. Juuli Aschan / YleX
 Tuisku palasi hiljaisempien vuosien jälkeen suomipopin kuninkaalliseksi tuottaja  Jurekin  kanssa tehdyllä  En kommentoi  -albumilla (2015). Sitä seurasi näyttävästi lanseerattu  Peto on irti  -kiertue.
 Viime kevään areenakiertueesta kerrottiin Anatuden ylimääräisillä uutisilla.
 Perinteisen lehdistötilaisuuden järjestäminen stadionkeikasta olisi ollut Tuiskun mielestä tylsä ratkaisu.
 – Mie ihan rehellisesti sanottuna hakkasin loppukesästä vähän päätä seinään, koska mie en ihan keksinyt, miten me tästä kerrotaan. Sitten mietin, mitä me osataan parhaiten, ja tajusin, että me osataan kirjoittaa ja julkaista musiikkia.
 Spotifyssa aamuseitsemältä julkistettavassa  Ovet auki  -kappaleessa kerrotaan kuulemma kaikki mitä tässä vaiheessa stadionkeikasta kertoa voi. Lipunmyyntiä myöten.
 – Ne harvat, jotka kuulivat etukäteen biisin ovat olleet aika yllättyneitä. He odottivat kuulevansa “vain” uutta musiikkia, mutta saivatkin kuulla, että tulen takaisin lavoille isompana ja hienompiin puitteisiin kuin ikinä.
 Antti Tuiskun edellinen biisijulkistus oli Ylen Kesäkumi-kampanjalle 2018 tehty Laita se kumipuku päälle. Juuli Aschan
 Entä se oikeasti uusi musiikki?
 Antti Tuisku hymyilee leveästi, ja sanoo, ettei kerro.
 – Musta on mukavaa pitää ihmisiä jännityksessä, ja siinä samalla itseäni jännityksessä. Yllätykset ovat aina mukavia, ja mie lupaan yllättää sen miun uuden musiikin kanssa.
 Koska uutta Antti Tuiskua kuullaan keikoilla? Jotain varmaan tapahtuu jo ennen elokuun stadionspektaakkelia?
 Voi olla.
 – En osaa oikeasti edes vastata. Varmasti jotain ajatuksia on siitä, missä muualla mua nähdään, mutta nyt me mennään vain Olympiastadionia kohti. Koko mun ydinryhmän ajatukset on keskittyneet siihen.
 Irtiotto ravisti möröt olkapäiltä
 Ihanaa aikaa, kuvailee Tuisku kesällä 2018 alkanutta taukoaan.
 Tuisku muutti Espanjaan, rakensi sinne toisen kodin ja opiskeli enimmäkseen etänä Varalan urheiluopistossa liikunta-alan ammattitutkinnon.
 Hän muodosti uusia sosiaalisia ympyröitä ja ystävyyssuhteita, ja sai koulusta valtavia onnistumisen tunteita.
 – Oon pystynyt elämään henkisesti tosi rikasta ja täyttä elämää ilman, että se artistiuden viitta on liehunut näkymättömänä mun takana koko ajan.
 Vapauden tunne toi mukanaan merkittävän oivalluksen.
 – Ymmärsin, että mie pärjään elämässä, ja voin onnistua muissakin asioissa kuin musiikissa, ja voin saada elämään tosi paljon hienoa sisältöä ilman, että se kaikki muistuttaa miun artistiudesta.
 Ihan muiden juttujen kuin musiikin tekeminen puhdisti Tuiskun mukaan pöydän, poisti paineet ja vapautti luovuuden.
 – Mun olkapäiltä katosi yhtäkkiä kaikki möröt kuiskimasta aikaisemmasta menestyksestä tai tulevan menestyksen odotuksista. Kun mulla oli vahvasti se tunne, että mulla on ollut kauhean hyvä olla, se avasi luovuuden lähteet. Se teki hyvää myös tekijöille mun ympärillä. Koko tiimi pääsi hienoon, henkiseen flow-tilaan. Mie loin artistina itseni uudelleen ja tekijät mun ympärillä itsensä myös.
 Raipati rai Espanjassa
 Espanjassa koettu vapaus oli hetkittäin suorastaan huumaavaa.
 Minne tahansa sai mennä rauhassa, ja kenen kanssa tahansa ilman, että siitä kirjoitettiin seuraavalla viikolla lehdissä. Antti Tuisku juhli kunnolla ja nautti irtiotostaan.
 – Oli mieletöntä mennä baariin silloin, kun huvitti, eikä kukaan tunnistanut. Oon sanonut, että olen Espanjassa ottanut vähän takaisin menetettyjä nuoruusvuosia, mutta mie luulen, että se on vähän sellainen mun itseni huijaaminen. Mullahan on ollut ihan mielettömät nuoruusvuodet! Oon aina saanut tehdä, elää ja kokea!
 Tuisku ei salaillut bilettämistään esimerkiksi sometileillään.
 – Espanjassa koettu vapaus tietyllä tavalla laskenut mun filttereitä. On ollut tosi hauskaa päivittää tosi rehellisesti niinäkin iltoina, kun me ollaan ihan silleen raipati rai. Mie oon halunnu näyttää ihmisille, että miekin osaan ja tykkään pitää hauskaa.
 Juhlat on nyt toistaiseksi juhlittu, ja hyvä niin, Tuisku toteaa. Näyttävä lavashow vaatii teräksistä kuntoa, eikä tiukka treeniputki anna varaa rillutteluun.
 – Mie laitan itseni niin koville mun omassa työssä, että tommonen juhliminen on täysin poissuljettua. Espanjan hurlumhei-elämä on taaksejäänyttä, ja ainakin nyt tuntuu että se ei haittaa kyllä yhtään. Mulla on niin ikävä treenisalille hiomaan esitystä timanttiseksi.
 - Norsunluutorniin voi päätyä tiedostamattaan, toteaa Tuisku. Siksi hänen mielestään on hyvä tehdä välillä muutakin kuin olla artisti. Antti Lähteenmäki/YLE
 Menestys on ollut rankkaa ja ihanaa
 Ennen taukoaan Antti Tuisku julkisti elämäkertansa. Siinä hän  kertoi avoimesti  myös menestyksen varjopuolista: uupumisesta julkisuuteen ja suosioon, kaipuustaan tavallisiin asioihin.
 Silminnähden rentoutunut artisti painottaa nyt, ettei missään vaiheessa kokenut, että nyt saa riittää. Tuisku sanoo, ettei palanut loppuun. Tauko oli tarpeen pitää hyvissä ajoin, että niin ei kävisikään.
 – Ei mulla ollut koskaan sellainen olo, ettei huvita enää. Monta vuotta kuitenkin kierrettiin isoja lavoja, julkaistiin kaksi uskomattoman hienoa levyä ja menestystä tuli ovista ja ikkunoista. Se oli välillä rankkaa. Välillä fyysinen jaksaminen meinasi pettää, ja keikoille on välillä konkreettisesti lähdetty ensiavun tiputuksesta.
 Tuisku painottaa olevansa onnellinen siitä, että on kokenut sen, mitä on.
 – Kaikki vuodet, keikat ja asiat, joita sain tehdä suuren suosion myötä, niin en ikinä vaihtaisi niitä pois.
 Tauon aikana Tuisku kertoo halunneensa tutustua itseensä, avata uusia ovia ja kokea oivalluksia.
 Kouluun meneminen ja sieltä valmistuminen oli siihen mainio keino. Tuisku sanoo kurkistaneensa opiskelun kautta aivan toisenlaiseen maailmaan; sellaiseen, jossa ei ole itse koko ajan kaiken keskipisteenä.
 – Tekee tosi hyvää välillä lähteä pois tästä artistille ominaisesta ja tyypillisestä maailmasta. Väitän, että varmaan joka ikisen taiteilijan mieleen ja päähän vaikuttaa se, että kaikki tavallaan tapahtuu sun ympärillä ja sulle tehdään asioita ja suhun suhtaudutaan vähän erityisellä tavalla. Siinä katoaa helposti tietynlaiset realiteetit. Siinä saattaa vähän tahtomattaan ja tiedostamattaan ajautua norsunluutorniin.
 Opinnoista jäi Antti Tuiskulle käteen paljon muutakin, kuin tutkintotodistus. Nyt hän on entistä varmempi, että hänen isoin tehtävänsä elämässä on musiikin tekeminen.
 – Mie saan itekin siitä, kun pystyn musiikin kautta antamaan ihmisille toivoa ja apua, ja jakamaan heidän tunnetilojaan. Koulussakin oli tosi paljon kyse siitä, että pääsin auttamaan ihmisiä ja kehittymään itse ihmisenä. Se antoi mulle hirveesti varmuutta musta itsestä ihmisenä. Nyt tiedän, että mie pärjään, tapahtu tavallaan mitä tahansa.

Antti Tuisku palaa keikkalavoille Olympiastadion-spektaakkelilla: "Meidän show ei kalpene Madonnan rinnalla"


Summary: Kun kehot puhuvat toisilleen, saamme rikkaamman kuvan toistemme mielenmaisemista, ja paremmat mahdollisuudet toistemme tajuamiseen, pohtii aivotutkija Katri Saarikivi.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Odotin eräänä valottomana iltana harvaan kulkevaa linja-autoa. Tihrustin pysäkille tulevia autoja, jotta bongaisin oikean ajoissa. Hieman vaikeaa oli nähdä hämärässä. Lopulta horisonttiin ilmestyi se, jota arvelin omakseni. En kuitenkaan ollut varma, ja päätin odottaa, kunnes numero näkyisi selvästi. Pidin kädet visusti kyljissä kiinni. Olisi noloa pysäyttää väärä bussi.
 Auto oli jo melko lähellä kun tajusin, että oikea se on. Samassa toisenlainen outo häpeä astui kehiin. “No perhana, nyt se on kyllä jo liian lähellä, ja joutuu jarruttamaan äkisti, jos viittaan!” Näiden epäsuotuisien tunteiden ohjaamana päädyin älyttömään ratkaisuun. Antaisin odottamani linja-auton mennä ohi, jotta en olisi kuskille vaivaksi. Seuraavan tuloon oli kuitenkin vain parikymmentä minuuttia, yrittäisin nähdä sen sitten ajoissa.
 Onnekseni linja-autoa kuljetti kehonkielinero.
 Auto pysähtyi kohdalleni, ja sen ovet aukesivat. Kuljettaja katsoi minua silmiin vakavana. En osannut sanoa kuin “Mistä tiesit?” ja kiittää. Matkustajien sekoiluun selvästi tottunut kuljettaja nyökkäsi ilmeettömänä, sulki ovet ja jatkoi matkaa.
 Sanaton kehonkieli on syntynyt ennen sanallista, ja ajattelukin on edelleen suurelta osin ei-kielellistä.
 Ihmisten maailmassa älykkäästi toimiminen  edellyttää kykyä kerätä tietoa kanssakulkijoiden ajatuksista ja ennustaa tämän perusteella toisten toimia. Mitä enemmän saa kerättyä tietoa toisesta, sitä paikkansapitävämpiä ennusteita voi tehdä, ja sitä sujuvampaa on yhteistyö.
 Ajatukset eivät ole vain päänsisäisiä  ilmiöitä, vaan ne heijastuvat kehoon.
 Eleet ja ilmeet välittävät tarkasti tietoa mielenliikkeistä, ja ihmisillä on monipuolinen kyky ymmärtää myös tätä kieltä. Sanaton kehonkieli on syntynyt ennen sanallista, ja ajattelukin on edelleen suurelta osin ei-kielellistä. Mieti vaikka hetki sitä, mitä teet tulevana jouluna. Tupsahtiko mieleesi sanoja, vai kenties jouluinen tunne tai mielikuva siitä, missä haluaisit aattona olla?
 Ajatusten ja kehon yhteys toimii myös toiseen suuntaan: keho vaikuttaa ajatuksiin. Eräässä  kokeessa  koehenkilöt oppivat reitin parhaiten, jos saivat harjoitella sitä joko piirtämällä reitin paperille tai elehtimällä reittiä. Elehtiminen oli piirtämistä tehokkaampi tapa oppia.
 Liikkuminen tukee ajattelua, muistamista ja oppimista.
 Toisessa  kokeessa lapset pystyivät nimeämään esineitä paremmin, jos saivat elehtiä. Elehtiminen auttoi erityisesti kielen päälle jumahtaneiden sanojen löytämistä.
 Jopa sokeat ihmiset  elehtivät  puhuessaan, myös toisille sokeille ihmisille. Näkevät elehtivät, kun kirjoittavat toisille viestejä netissä, vaikka näköyhteyttä ei ole. Liikkuminen tukee ajattelua, muistamista ja oppimista.
 Vaikka ajattelu on kehollista, ja monet asiat tuntuvat kehossa, syntyvät kaikki ihmisen kokemukset kuitenkin aivoissa. Keho ei itsessään tunne, vaan eri kehonosista kerätty aistitieto käsitellään aivoissa.
 Kehonkieli ei siis välity suoraan kehosta kehoon, vaan käy aivojen kautta.
 Onko aivoissa jonkinlainen kehonkielikeskus?
 Eräs kehonkielen tajuamisen kannalta tärkeä mekanismi on aivojen peilijärjestelmä. Se  löydettiin  ensiksi makakiapinan aivoista. Havaittiin, että kun kokeentekijä heilautti kättään, aktivoitui apinan motorisella aivokuorella käden liikuttamiseen liittyviä soluja. Tämänkaltaisia peilisoluja on myös  ihmisillä .
 Peilisolut antavat meidän kokea oman kehomme mallilla, mitä toinen keho kokee. Simuloimme toisia itsessämme, jotta voisimme paremmin tajuta heitä.
 Mitä luultavimmin siis bussinkuljettajan i peilijärjestelmä aktivoitui, kun hän katseli outoa elehdintää pysäkillä. Vartalon liikkeet ja kasvojen ilmeet toisiintuivat hänen aivoissaan, ja niille etsittiin selitystä. Mitkä ajatukset tai aikeet saisivat kuljettajan itsensä toimimaan noin? Supernopea kehonkielen analyysi paljasti hänelle ristiriitaisen ajatuskulun - tuo haluaa kyytiin, mutta päätti olla viittaamatta.
 Kun kehot puhuvat toisilleen myös äidinkieltään, saamme rikkaamman kuvan toistemme mielenmaisemista, ja paremmat mahdollisuudet toistemme tajuamiseen. Joskus tätä tietoa ei ole, niin kuin netin keskustelupalstoilla. Joskus tietoa myös unohtaa kerätä. Esimerkiksi liikenteessä, kun jalankulkija hakee kontaktin auton etuvaloihin ajajan silmien sijaan. Tai kun autoilija tapittaa tiiviisti liikennevaloja jalankulkijan kehon sijaan. Tämä kehollisen tiedon puute vaikeuttaa ennakointia. Se lisää väärinymmärryksiä. Kanssaihmiset voivat jäädä kyydistä.
 Katri Saarikivi
 Kirjoittaja on tutkija, joka johtaa empatian ja laadukkaan vuorovaikutuksen mekanismeja selvittävää projektia Helsingin yliopiston Kognitiivisen aivotutkimuksen yksikössä. Hän haluaa ymmärtää paremmin todellisuutta, ei olla oikeassa.
 Aiheesta voi keskustella 28.11. klo 16.00 asti.
 Lue myös:
 Katri Saarikiven kolumni: Potkaisisitko koiraa vai pesisitkö Suomen lipulla vessan? Arvoeroja voi mitata, mutta yhteisen löytäminen on sitäkin tärkeämpää
 Katri Saarikiven kolumni: Aivosi täydentävät puuttuvaa tietoa kuvittelemalla ja arvaamalla, mutta usein arvaukset ovat vääriä
 "Idiootti! Typerys!" – Somessa unohdamme helposti käytöstavat ja aivotutkija Katri Saarikivi tietää miksi

Katri Saarikiven kolumni: Kehosi on lörppö


Summary: Kaikkiaan neljä on kuollut ja 500 loukkaantunut hallitusta vastustavissa mielenosoituksissa.

Kolumbiassa on järjestetty toinen yleislakko viikon sisään. Kymmenettuhannet ihmiset ovat kerääntyneet kaduille osoittamaan mieltä oikeistopresidentti  Iván Duquen  hallitusta vastaan.
 Kolumbialaiset syyttävät Duquen hallintoa muun muassa  korruptiosta ja ihmisoikeusaktivistien murhista . Mielenosoittajat vastustavat myös suunnitelmia eläkeiän nostosta ja mahdollisia leikkauksia nuorten työntekijöiden minimipalkkoihin.
 Pääkaupunki Bogotán julkinen liikenne on pääosin pysähdyksissä, ja kaupat sekä toimistot ovat pitäneet ovensa kiinni. Bogotán lisäksi suuria mielenosoituksia järjestettiin keskiviikkona Calissa ja Medellínissä.
 – Olemme tyrmistyneitä tästä kaikesta väärinkäytöksestä ja korruptiosta, mielenosoitukseen osallistunut julkisen hallinnon työntekijä  David Martinez  totesi.
 – Olen pukeutunut klovniksi, koska niin hallitus näkee meidät. Ihmiset ovat nousseet vastarintaan Ecuadorissa, Chilessä ja Boliviassa, ja nyt on meidän aikamme sanoa ei enää! Martinez sanoi uutistoimisto AFP:lle.
 Mielenosoitus Bogotássa, Kolumbiassa 21. marraskuuta. Mauricio Duenas Castaneda / EPA
 Mielenosoitukset alkoivat viime torstaina, kun sadat tuhannet ihmiset protestoivat eri puolilla maata yleislakon aikana. Kolme ihmistä kuoli suurmielenosoitusten aikaisissa levottomuuksissa.
 Sittemmin protestit ovat jatkuneet päivittäin, pääosin rauhanomaisina. Kaikkiaan neljä ihmistä on kuollut ja noin 500 loukkaantunut protesteissa. Poliisin mukaan se on pidättänyt vajaa 200 ihmistä.
 Kolumbian pääkaupungissa Bogotássa mielenosoittaja kannattelee keinotekoista ihmiskalloa ja kylttiä, jossa lukee: "Murha ei ole synti, jos valtio on tappaja" 27. marraskuuta 2019. EPA
 Duqueta on kritisoitu korruption lisäksi talous- ja sosiaalipolitiikasta. Ratkaisuyrityksenään Duque käynnisti viikonloppuna kansalliset keskustelut mutta onnistui suututtamaan mielenosoitusten johtohahmot jättämällä ne suorien keskustelujen ulkopuolelle. Mielenosoituksia ja yleislakkoja ovat organisoineet ammattiliittojen lisäksi opiskelijat ja alkuperäiskansojen edustajat.
 Yhdysvallat on ilmaissut edelleen tukevansa Duquen hallitusta.
 Lue myös :
 Kolumbian pääkaupunkiin Bogotaan on julistettu ulkonaliikkumiskielto
 Kolumbiassa mielenosoittajat vastustavat hallitusta suurprotesteissa – Korruptio, huumekauppa ja toimeentulo huolestuttavat kansaa

Kolumbiassa jo toinen yleislakko viikon sisällä – Mielenosoittaja: "Olen pukeutunut klovniksi, koska niin hallitus näkee meidät"


Summary: Energiayhtiö Helen uskoo, että maan lämmöstä kasvaa merkittävä energialähde ennen vuoden 2029 kivihiilikieltoa.

Helsingissä alkavien maaperätutkimusten syy on ilmastonmuutoksen hillintä, eli kivihiilen ja myöhemmin myös maakaasun korvaaminen puhtaammilla vaihtoehdoilla.
 Viiden vuoden päästä suljettava Hanasaaren kivihiilivoimala korvataan suureksi osaksi puuta polttamalla, mikä on nostanut  huolen mittavan puunpolton seurauksista . Salmisaaressa kivihiilen poltto loppuu vuonna 2029 kivihiilikiellon myötä, ja sen korvaajat ovat vielä auki.
 – Uskon ja toivon, että erilaisilla maan lämpöä hyödyntävillä ratkaisuilla voidaan päästä useisiin kymmeniin prosentteihin Helsingin vuotuisesta energiantarpeesta vuoteen 2029 mennessä, sanoo Helenin investointipäällikkö  Jaakko Tiittanen .
 Tutkimusrekat tärisyttävät Keskuspuiston pyöräteitä
 Maaperätutkimukset tehdään rekoilla, joiden tassut tärisyttävät maaperää. Ympäri tutkimusaluetta asennetaan antureita, jotka seuraavat kuinka kallio vastaa.
 Tutkimukset tehdään Keskuspuiston lenkkipoluilla, koska laitteisto toimii parhaiten rauhallisessa ympäristössä. Keskuspuistoon ei siis porata mitään, eikä sitä kaavailla lämpölaitoksen sijoituspaikaksi.
 Poraamisessa on riskinä aina se, että tuonne maan alle ei nähdä.  Jaakko Tiittanen, Helen.
 Jos tutkimus tuottaa luotettavan arvion maaperän rakenteesta, menetelmää saatetaan kokeilla myös kaupunkialueella.
 Maan syvyydet houkuttelevat kuumuudella
 Talojen lämmittäminen maan lämmöllä ei sinänsä ole uutta. Jo nyt monet talot saavat lämpönsä maasta. Esimerkiksi kerrostalo voi lämmetä muutamalla 300 metriä syvällä kaivolla lämpöpumppujen avulla.
 Mutta nyt alkavissa tutkimuksissa maankamaraa luodataan kahdeksan kilometrin syvyyteen saakka. Siellä maan lämpötila kohoaa yli sadan asteen, eli samoihin lukemiin kuin kaukolämpöverkossa kulkeva vesi.
 Pariin kilometriin yltävällä lämpökaivoilla voitaisiin lämmittää kortteli, seitsemään kilometriin yltävällä reikäparilla koko kaupunginosa tai pieni kaupunki.
 Ensimmäisen reiän päälle on hitsattu sinetti, joka näkyy kuvan keskellä hieman ruostuneena.  Takana punaisella alaosalla erottuva pora odottaa jo toisen reiän loppuporauksen alkamista. Petteri Juuti / Yle
 Espoon Otaniemessä  on porattu jo usean vuoden ajan reikäparia 6,5 kilometrin syvyyteen. Jos tämä loppuvaiheessa oleva kunnianhimoinen kokeilu onnistuu, sillä voidaan ensi vuonna kattaa jopa kymmenen prosenttia Espoon kaukolämmön kulutuksesta. Reikää poraavalla St1:llä on tavoitteissa porata  seuraava reikä Turkuun .
 Helen ei hamua syvimpiä reikiä ainakaan vielä
 Heleniä kiinnostaa kaikki lämpö maan pinnan ja kahdeksan kilometrin välillä.
 Mutta tällä hetkellä toimivia ja taloudellisesti kannattavia ovat vain muutaman sadan metrin syvyiset kaivot, joista energiaa otetaan maalämpöpumppujen avulla.
 Helenin investointipäällikkö Jaakko Tiittanen uskoo ja toivoo, että jalkojemme alla olevasta lämmöstä tulee merkittävä energialähde myös Helsingissä. Petteri Juuti / Yle
 Vaikka Helenillä seurataan Otaniemenkin työmaata tarkasti, yhtiö ei suunnittele nyt vastaavaa. Yhtiön suunnitelmat kohdistuvat keskisyviin noin kahden kilometrin kaivoihin ja maalämpöön, eli muutaman sadan metrin syvyisiin kaivoihin. Aivan ensiksi yhtiö haluaa nähdä nyt käynnistyvien tutkimusten tulokset.
 Syviin lämpökaivoihin perustuvien lämpölaitosten suurin rahareikä on poraus.
 – Poraamisessa on riskinä aina se, että tuonne maan alle ei nähdä. Tällä menetelmällä tavoitteena on nähdä, että löytyykö sieltä kivilajien vaihteluja tai halkeamia, joita voisi hyödyntää tai joissa voi olla jotain arvaamatonta, mihin poraaminen saattaa tyssätä tai hankaloitua, sanoo investointipäällikkö Tiittanen.
 Lue lisää:
 Naapuri sai rakentaa, miksen minä? – KHO:n ratkaisu tiukentaa suhtautumista maalämpöön
 Turkuun haetaan lupaa rakentaa geoterminen laitos – lämpökaivot porataan useiden kilometrien syvyyteen
 Maan syvyyksien lämmöllä korvataan vielä kivihiiltä, uskoo Espoon koelaitoksen kanssa kamppaillut St1: "Oppirahat on maksettava"
 Suomen syvin reikä kallistui – Kolaus uusiutuvan energian jättihankkeelle
 Huima hanke Espoossa: Suomen syvin reikä ja peruskalliosta kaukolämpövoimala
 Otaniemen reikä voi teoriassa aiheuttaa vielä lisää maanjäristyksiä – Sveitsissä samanlaisen laitoksen rakentaminen keskeytettiin
 Kivihiilikasat Helsingin Hanasaaressa ovat pian historiaa, sitten alkaa puunpoltto – Miten ratkaisu vaikuttaa ilmastotavoitteisiin? Asiantuntijat vastaavat
 Voisiko Porvoon öljynjalostamon hukkalämpö lämmittää meren sijasta asuntoja Helsingissä? Isot kustannukset ja sähkövero voivat torpata hankkeen   Valtuustoaloite Helsingissä: Pienet ydinreaktorit jauhamaan kaukolämpöä koteihin
 Helsingin ytimeen povattiin ydinvoimalaa jo 1950-luvulla – onko uusillakaan kaavailuilla mitään mahdollisuuksia?

Helsinki hamuaa lämpöä maan uumenista: Helen aloittaa ainutlaatuisen kalliotutkimuksen jopa 8 kilometrin syvyyteen


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Päättäjät puhuvat vain lapsiperheistä, vaikka sinkkujen määrä räjähtää
 Suomessa on jo  1,2 miljoonaa yhden hengen taloutta . Yksinasuminen lisääntyy, kun väki vanhenee ja vaurastuu. Suomessa on kymmenen paikkakuntaa, jossa yhden hengen ruokakuntia on yli puolet. Leskinaisia, kaupunkisinkkuja ja maaseutujen poikamiehiä ei kuitenkaan yhdistä juuri mikään.
 Postin lakon jälkipyykki käy kierroksilla eduskunnassa
 Emmi Korhonen / Lehtikuva
 Oppositio vaatii Postin omistajaohjauksesta vastaavaa ministeriä  Sirpa Paateroa  (sd.) ja pääministeri  Antti Rinnettä  (sd.) tilille Posti-jupakan eri käänteistä. Perussuomalaiset vaati eilen pääministerin ilmoitusta, jonka Rinne kuitenkin torjui. Muut oppositioryhmät jättävät torstaina kokoomuksen johdolla välikysymyksen hallitukselle. Postin kiistan eri käänteisiin palataan tänään todennäköisesti myös  eduskunnan kyselytunnilla .
 Konservatiivit saamassa murskavoiton Britanniassa
 Corbyn ja Johnson ottivat viime viikon tiistaina yhteen ensimmäisessä brittivaalien tv-tentissä.  JONATHAN HORDLE/ EPA
 Britannian pääministeri  Boris Johnsonin  konservatiivipuolue on  tuoreen mielipidekyselyn  mukaan selvä voittaja Britannian tulevissa parlamenttivaaleissa. Mikäli vaalit järjestettäisiin nyt, keräisivät konservatiivit peräti 68 paikan enemmistön parlamenttiin. Ennusteen mukaan konservatiivit lisäisivät paikkamääräänsä 42:lla 359:een. Työväenpuolue puolestaan keräisi 211 paikkaa ja menettäisi 51.
 Latviassa hallituspuolue yhdistetty kansainvälisiin uusnatsipiireihin — ”En ole yllättynyt”, tutkija sanoo
 Latviassa Kansallinen allianssi -puolueeen puoluesihteeri Raivis Zeltits on nuorempana ihaillut fasismia. Gustaf Antell / Yle
 Latviassa Kansallinen allianssi -puolue on joutunut selittelemään  jäsentensä yhteydenpitoa uusnatsien kanssa . Tuore tietovuoto paljasti, että puoluesihteeri  Raivis Zeltits  on nuorempana ihaillut fasismia ja kirjoittanut siitä äärioikeiston foorumilla. Lisäksi kävi ilmi, että brittiläisen National Action -uusnatsijärjestön johtohahmoja on vieraillut latvialaispuolueen jäsenten luona Riiassa, jopa puolueen toimistolla.
 Suomalaiset syövät ennätysmäärän juustoa, mutta maito ei kelpaa entiseen tapaan – näin suomalaiset käyttävät maitotuotteita
 Maitohyllyllä voi viettää paljon aikaa miettien esimerkiksi tuotteiden rasvapitoisuutta, ekologisuutta ja eettisyyttä. Arkistokuva. Jarno Kuusinen / AOP
 Viime vuonna suomalaiset litkivät lehmänmaitoa  keskimäärin 110 litraa vuodessa , mutta maitoa juodaan koko ajan vähemmän. Maitotuotteet ja tavat käyttää niitä ovat kehittyneet varsin paljon vuosien aikana. Maitotuotteiden kulutuksessa yksi uusimmista kehityskuluista on vaivattomuus. Ihmiset haluavat, että tuotteet ovat valmiita käytettäväksi heti paketin avaamisen jälkeen. Tällaisia ovat esimerkiksi valmiit dipit ja maustekastikkeet ruoille.
 Maan keskiosiin runsaasti lunta
 Päivä valkenee pohjoisessa selkeänä ja pakkanen on paikoin kireää. Lumisateet leviävät päivän aikana maan etelä- ja keskiosasta myös pohjoisemmaksi. Päivällä maan keski- ja pohjoisosissa sataa lunta, etelässä räntää ja etelä- ja länsirannikolla sade tulee vetenä. Maan keskiosissa kertynee monin paikoin yli 10 senttiä lunta. Huonoon ajokeliin on syytä varautua koko maassa.
 Yle
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Sinkkutalouksien määrä on räjähtänyt, postilakon jälkipyykki käy kierroksilla, Latviassa hallituspuolueella natsiyhteyksiä


Summary: Kaupunkien sinkkuja, maanviljelijöitä ja leskiä ei yhdistä juuri mikään.

Turkulainen  Ina Virtanen  on ainoa lapsi. Hän syntyi Raumalla ja muutti opiskelemaan ja töihin Turkuun. Kolmekymppinen Virtanen on asunut yksin kymmenen vuotta.
 – Viihdyn yksin, mutta toisaalta olen hyvin sosiaalinen. Vietän paljon aikaa kotini ulkopuolella. Mutta kun tulen kotiin, nautin siitä, että saan olla yksin omassa rauhassa, Virtanen sanoo.
 Virtanen puuhailee vaaleassa kodissaan. Hän näyttää arvostavan sitä, että tavarat löytyvät samasta paikasta, mihin ne on laitettu.
 – Oma tupa, oma lupa: hyvä puoli on se, että siisteys säilyy.
 Hyvä puoli on se, että siisteys säilyy.  Ina Virtanen
 Kolmekymppisen Virtasen ystävät ovat alkaneet seurustella ja moni on muuttanut yhteen miesystävänsä kanssa. Hän uskoo, että apua kuitenkin löytyy, mikäli sattuisi esimerkiksi murtamaan jalkansa tai sairastumaan äkillisesti.
 – Omiin vanhempiin voi turvautua ja minulla on laajat ystäväverkostot täällä Turussa.
 Kartta näyttää, miten yhden hengen talouksien osuus on kasvanut eri puolilla Suomea. Lähde: THL Eetu Pietarinen / Yle
 Jo 44 prosenttia yhden hengen kotitalouksia
 Yksinasumista käsitellään psykologisena ilmiönä, vaikka taustalla ovat väestön vaurastuminen ja kaupunkiin muutto. Ihmisillä on yksinkertaisesti nykyään varaa asua yksin.
 Muutos etenee vauhdilla. Vuonna 2018 Suomessa oli 1,2 miljoonaa yhden hengen taloutta. Se on 44 prosenttia kotitalouksista. Vuonna 1985 yhden hengen ruokakuntia oli 28 prosenttia.
 Määrällisesti sinkkutalouksia on eniten Helsingissä, Turussa ja Tampereella. Viime vuonna yhden hengen talouksia oli Helsingissä 163 000, Tampereella 66 000 ja Turussa 55 740.
 Sama kehitys on nähtävissä myös muissa korkean elintason maissa. Ruotsissa ja Alankomaissa yksinasuvien määrä on kasvanut Suomeakin nopeammin. Ruotsissa sinkkutalouksia on jo yli puolet.
 Turussa jo yli puolet kotitalouksista on yhden hengen ruokakuntia. Tällaisia paikkakuntia oli viime vuonna Suomessa kymmenen.
 Luvuista on jätetty pois Sottungan kunta, koska siellä on alle sata asukasta.  Lasse Isokangas / Yle
 Listan kärjessä on yhtä lailla suuria kaupunkeja (Turku ja Tampere) ja pieniä kuntia (Kuhmoinen ja Sysmä). Suurilla paikkakunnilla asuvilla sinkuilla ja maaseutujen poikamiehillä on kuitenkin hyvin vähän yhteistä.
 Eniten kasvaa yksinasuvien vanhempien naisten osuus. Naiset elävät pitempään kuin miehet. Jo nyt yli 75-vuotiaista naisista 75 prosenttia elää yksin.
 Suomalaiset sinkut eivät juuri muistuta amerikkalaisen Sinkkuelämä tv-sarjan räväkkää naisporukkaa. Sex in the City -sarjan päähenkilöt shoppaavat kuin viimeistä päivää ja etsivät sitä oikeaa Manhattanilla.
 Poikamiehillä syrjäytymisvaara
 Sosiaalipolitiikan professori  Heikki Hiilamo  oli  mukana tekemässä Juha Sipilän (kesk.) hallitukselle tutkimusta yksinasumisesta . Se valmistui vuosi sitten. Tutkimuksessa selvisi, että sinkut jäävät muita todennäköisemmin toimeentulotuen varaan.
 – Kahdelle ihmiselle riittää yksi televisio, sähkölasku ja yleensä autokin, Hiilamo sanoo.
 Yksineläminen näyttää olevan suurempi riski miehille.
 – Miehillä tilanne on se, ettei löydetä kumppania ja ollaan syrjäytymisvaarassa keski-iässä. Naisilla kumppani kuolee ja elämän viimeiset vuodet eletään yksin, Hiilamo sanoo.
 Naisilla kumppani kuolee ja elämän viimeiset vuodet eletään yksin.  Heikki Hiilamo
 Pian raportin tekemisen jälkeen hallitus hajosi, eikä aiheeseen ole sen jälkeen palattu. Ennen vaaleja puhuttiin lapsiperheiden, opiskelijoiden ja eläkeläisten toimeentulosta.
 Varmaa on, että poliittiset päätökset vaikuttavat siihen, miten ihmiset asuvat. Yksi esimerkki tästä on asumistuki.
 – Meillä on monia sosiaaliturvan piirteitä, jotka kannustavat asumaan yksin. 18-vuotias voi yhteiskunnan tuella muuttaa asumaan yksin, Hiilamo sanoo.
 Suomessa asumistuki ja verotus kannustavat yksinasumiseen. Sosiaalipolitiikan professori Heikki Hiilamon mukaan huoli väestönkasvusta on kuitenkin jyrännyt alleen keskustelun yksinasuvista.    Mikko Koski / Yle
 Vanhanpiian vero piinasi yksinasuvia
 Suomessa oli sellainenkin aika, kun naimattomia rangaistiin vanhanpiian ja vanhanpojan verolla. Sitä perittiin eri muodoissa 1930-luvun puolivälistä vuoteen 1975 saakka. Kovin veroluokka oli naimattomille, toiseksi kovin lapsettomille pariskunnille ja lievin lapsiperheille.
 Yksineläviä alettiin verottaa kovemmalla kädellä, kun mittariin tuli 24 vuotta. Näin kansalaisia kannustettiin menemään naimisiin ja hankkimaan lapsia.
 Professori Heikki Hiilamo muistuttaa, että Pohjoismaiden hyvinvointimalli perustuu yksilöllisiin etuuksiin, ei perhe-etuuksiin.
 Myös verotus on yksilöllistä, puolison tulot eivät Suomessa vaikuta veroprosenttiin.
 Vaalien jälkeen  Suomen tuntuu vallanneen väestöpaniikki . Poliitikoilta penätään kilvan keinoja, joilla suomalaiset saataisiin lisääntymään. Väkiluku on kääntymässä laskuun, eikä perheellistyminen enää kiinnosta nuoria entiseen tapaan.
 Yhden hengen talouksista ei puhu enää kukaan. Yle otti yhteyttä tasa-arvoministeri  Thomas Blomqvistiin  (r. ). Ministerin avustaja ilmoitti, että mitään yksinasuviin liittyviä hankkeita ei ole menossa.
 Turkulainen Ina Virtanen ei kaipaa yksinasuvien asiaa ajavaa kansanliikettä tai puoluetta.  Dani Branthin / Yle
 Lisää yhteisiä tiloja asuntoihin
 Turkulainen Ina Virtanen ei kaipaa sinkkujen etujärjestöä tai puoluetta. Hän on tyytyväinen omaan elämäntilanteeseensa.
 – Suomessa asiat ovat hyvin. Turussa hintataso on matalampi kuin pääkaupunkiseudulla ja yhden ihmisen on mahdollista ostaa tai vuokrata yksiö tai jopa kaksio.
 Käytännössä leskinaisia, city-sinkkuja ja yksinasuvia maanviljelijöitä ei yhdistä juuri mikään. Yksinasuminen on kuitenkin asia, joka on jo pakko ottaa pikku hiljaa huomioon. Ihmiset elävät pitkään ja sairastavat. Vanhentuessa avuntarve kasvaa.
 Professori Hiilamo kaipaakin muutoksia esimerkiksi kaupunkisuunnitteluun.
 – Tarvittaisiin entistä enemmän taloja, joissa on esimerkiksi yhteisiä tiloja. Yksin asuva ihminen ei ole välttämättä yksinäinen, mutta kun asuu yksin, on enemmän kiinnostusta sosiaalisiin kontakteihin.

Päättäjät puhuvat vain lapsiperheistä, vaikka sinkkujen määrä räjähtää: Näillä 10 paikkakunnalla puolet talouksista on yhden hengen ruokakuntia


Summary: Uhkakuvan Merikarvian mäntysahan tulevaisuudelle luo Metsä Fibren suunnitelma rakentaa uusi, moderni mäntysaha Raumalle.

Merikarvialla kunta suhtautuu luottavaisesti Metsä Fibren mäntysahan tulevaisuuteen paikkakunnalla huolimatta yhtiön Raumalle suunnittelemasta jättihankkeesta.
 Kunnanjohtaja  Kimmo Puolitaival  sanoo, että kunnalla on hyvä keskusteluyhteys yhtiön johtoon.
 Kunta on kaavoittanut lisäalueita sahan laajennustarpeita varten.
 Kunnanjohtaja Puolitaival kuvailee sahan merkitystä runsaan kolmen tuhannen asukkaan kunnalle erittäin tärkeäksi. Metsä Fibren saha on Merikarvian suurin yksityinen työnantaja ja se työllistää välillisesti noin sata ihmistä.
 Kunnalla ja sahalla on yhteistyötä lämmön tuotannossa. Saha-alueella oleva kaukolämpölaitos tuottaa lämpöä sekä kunnan keskustaan että sahalle.
 Metsä Fibren Merikarvian saha tuottaa vuodessa noin 230 000 kuutiota mäntysahatavaraa. Tuotanto menee pääasiassa vientiin.
 Rauman uudella sahalla jo rakennuslupa
 Metsä Fibre on jo saanut rakennusluvan Rauman uudelle mäntysahalle, joka on tarkoitus rakentaa sellutehtaan yhteyteen.
 Parhaillaan jättihankkeelle odotetaan ympäristölupaa.
 Rauman uutta mäntysahaa suunnitellaan sellutehtaan yhteyteen. Metsä Fibre
 Yhtiö tekee lopullisen päätöksen noin 200 miljoonan euron investoinnista aikaisintaan ensi vuoden alkupuolella.
 Mäntysahan arvioitu tuotanto olisi noin 750 000 kuutiota vuodessa, ja sen on tarkoitus olla Metsä Fibren mukaan modernein ja tehokkain laitos alallaan koko maailmassa.
 Suomesta hankittavan tukin käyttö sahalla olisi noin 1,5 miljoonaa kuutiota vuodessa.
 Sahan työllistämisvaikutus olisi rakennusvaiheessa noin 1 500 henkilötyövuotta ja valmistuttuaan saha työllistäisi Raumalla suoraan noin sata ihmistä.

Kunnanjohtaja uskoo Metsä Fibren Merikarvian sahan tulevaisuuteen: "Meillä on hyvä keskusteluyhteys yhtiön johtoon"


Summary: Asiantuntijan mukaan ilmastokeskustelu ei ole merkittävä syy maidon juomisen vähenemiseen.

Aamulla maitoa kahviin ja juustosiivu leivän päälle. Lounaalla ja päivällisellä lasi maitoa ruoan kanssa. Iltapalaksi vielä rahkaa marjojen kanssa.
 Tämä voisi hyvin olla ote monen suomalaisen ruokapäiväkirjasta, sillä maitotuotteet kuuluvat edelleen tiukasti ruokavalioihin ja maitoa kulutetaan paljon eri muodoissa.
 Voit tutustua, mistä kaupasta ostamasi maito tulee katsomalla Ylen navettasuoraa verkossa tänään kello 14 alkaen. 360-kamerat näyttävät tavallista arkea puolankalaisella maitotilalla.
 Nestemäisen maidon kulutus laskee Suomessa tasaiseen tahtiin, mutta juustoa syödään enemmän kuin monissa muissa Euroopan maissa.  Tilastoitua tietoa kauramaitojen kulutuksesta ei vielä ole. Mikko Airikka / Yle
 Jotain suhteestamme maitotuotteisiin kertoo se, että Suomi on maidon juonnin kärkimaita.
 Viime vuonna suomalaiset litkivät lehmänmaitoa  keskimäärin 110 litraa vuodessa .
 Rasvatonta maitoa on juotu vasta 80-luvulta
 Vaikka maitotuotteet ovat olleet osa ruokaympyrää jo kauan, tuotteet ja tavat käyttää niitä ovat kehittyneet varsin paljon vuosien aikana.
 Suomalaiset esimerkiksi joivat pitkään maitonsa täysrasvaisena. Kevytmaito tuli markkinoille vuonna 1969 ja  rasvaton 1980-luvulla  (Maito ja terveys).
 Jogurtit tulivat kauppoihin 1960-luvun alussa, ja samoihin aikoihin myös viilin myynti kasvoi. Jogurtin kulutus oli pitkään kasvussa, ja se lähti laskuun vasta 2010-luvulla. Edelleen jogurttihyllyllä on joukoittain vaihtoehtoja mistä valita: kreikkalaista, turkkilaista, islantilaista ja suomalaista jogurttia.
 Kainuun Osuusmeijerin maitolinjasto, jossa maitopurkit pakattiin ja tarkistettiin. Kuvassa pakkauskoneen täyttäjä Tellervo Kinnunen. (Arkistokuva) Kainuun Museo
 1990-luvun aikana ihmiset alkoivat aiempaa enemmän kiinnostua syömänsä ruoan terveysvaikutuksista. Helsingin yliopiston ruokakulttuurin professori  Johanna Mäkelän  mukaan maito oli ensimmäisiä raaka-aineita, joista kehitettiin terveysvaikutteisia elintarvikkeita, kuten probiootteja sisältäviä maitotuotteita.
 Pikkuhiljaa terveellisyyden rinnalla yhä useammalle oli tärkeää, että ruoka on tuotettu luonnonmukaisesti. Silloin maitotuotehyllyille alkoi ilmestyä luomutuotteita.
 Tutuista ruoista halutaan uusia versioita
 Mäkelän mukaan seuraava kehitys maitotuotteiden käytössä tapahtui 2000-luvulla, kun kauppoihin alkoi tupsahdella erilaisia muunnelmia maitotuotteista.
 Tästä hyvänä esimerkkinä on niin sanottu rahkabuumi, jonka aikana kehitettiin paljon uusia versioita tutusta tuotteesta. Rahkaa maustettiin monin eri tavoin ja sen korostettiin olevan hyvä proteiinin lähde. Sittemmin rahkan eri versiot ovat vakiinnuttaneet paikkansa kauppojen hyllyillä.
 Mäkelän mukaan maitotuotteiden kulutuksessa yksi kehityskuluista on vaivattomuus. Ihmiset haluavat, että tuotteet ovat valmiita käytettäväksi heti paketin avaamisen jälkeen. Tällaisia ovat esimerkiksi hiljattain saataville tulleet valmiit dipit ja maustekastikkeet ruoille. Sen sijaan, että ostettaisiin maustamatonta jogurttia ja maustettaisiin se itse, monet ostavat mieluummin valmiin version.
 Maito syödään juustoissa
 Maidon kulutus on vähentynyt merkittävästi, jos  verrataan vuoteen 1950 , jolloin maidon juontia alettiin tilastoida. Nestemäisen maidon kulutus laski voimakkaasti 1950-luvun puolivälistä 1960-luvun alkupuolelle saakka. Sen jälkeen se on laskenut maltillisemmin.
 Maitolasien häviäminen ruokapöydistä on siis pitkän ajan trendi. Luonnonvarakeskuksen erityisasiantuntia  Erja Mikkolan  mukaan siihen on monta syytä. Joitakin kymmeniä vuosia sitten kaupungistuminen ja maitotilojen vähentyminen vaikuttivat suomalaisten maidonkulutukseen. Myöhemmin erilaiset ruokatrendit ja ilmastokeskustelu ovat saaneet ihmiset vähentämään maidon juomistaan.
 Viime vuonna nestemäisiä maitotuotteita kulutettiin vähemmän kuin koskaan aiemmin. Kulutus laski noin kolme prosenttia vuoteen 2017 verrattuna. Maidontuotanto on Luken tilastojen mukaan pienentynyt jonkin verran myös tämän vuoden kuluessa.
 Samalla kun maidon juominen on vähentynyt, esimerkiksi juuston kulutus on kasvanut.
 Juustoa syödään nyt yli kymmenen kertaa enemmän kuin vielä 1950-luvulla. Jos nestemäistä maitoa ei oteta huomioon, juusto on tällä hetkellä käytetyin maitotuote Suomessa. Juustojen kulutuksen kasvua voi selittää rahkan suosio, sillä tilastoissa maustamattomat rahkat ja raejuusto määritellään juustoiksi. Juustojen syömisintoon ovat voineet vaikuttaa myös karppaus, ja  sitä seurannut proteiinibuumi .
 Erja Mikkolan mukaan yksi suurimmista tekijöistä juuston suosioon on valikoiman laajentuminen. Vaihtoehtojen määrä houkuttelee monia käyttämään tuotteita.
 Maitokeskusteluissa on uusia ulottuvuuksia
 Erja Mikkola ei usko, että maitotuotteiden käyttömääriin olisi tulossa tulevaisuudessakaan suuria muutoksia, vaikka maidon juominen on vähentynyt. Maitotuotteet ovat olleet niin kauan merkittävä osa Suomen ruokakulttuuria.
 Hänen mukaansa kiihtynyt ilmastokeskustelukaan ei vielä näy maitotuotteiden kulutuksessa, koska tuotteiden hiilijalanjäljistä ei ole puhuttu vielä kovin kauaa.
 – Saa nähdä, mitä tapahtuu muutaman vuoden sisällä.
 Se kuitenkin tiedetään, että yhä useampi kuluttaja tekee ruokiin liittyviä valintojaan  ekologisin perustein . Oletus on, että muun muassa kasvipohjaisten juomien ja jogurttien ympäristövaikutukset ovat maitotuotteita pienemmät. Toisaalta kauratuotteiden hiilialanjäljen laskeminen ei ole aivan yksinkertaista, ja kaurajuomaa koskeva tieteellinen  tutkimus on vasta aluillaan .
 Mikkola kuitenkin arvelee, että maidon juominen vähenee Suomessa edelleen aiemman trendin mukaisesti. Hän ei usko, että odotettavissa olisi suuria yhtäkkisiä muutoksia, vaan luvut laskevat tasaisesti.
 Ruokakulttuurin professori Johanna Mäkelä kertoo, että vielä 40 vuotta sitten puhuttiin lähinnä ruoan terveellisyydestä, mutta nykyään ruokakeskusteluissa on paljon enemmän ulottuvuuksia, kuten eettisyys ja ympäristökysymykset.
 Maitotuotteita koskee hänen mukaansa sama kehitys kuin muuta syömistä: joudumme ottamaan yhä useampia asioita huomioon ostospäätöksiä tehdessä.
 Käytätkö maitotuotteita? Keskustelu on auki kello 22:een saakka!

Suomalaiset syövät ennätysmäärän juustoa, mutta maito ei kelpaa entiseen tapaan – näin suomalaiset käyttävät maitotuotteita


Summary: Terroristijärjestöksi luokitellun uusnatsiryhmän johtohahmo vieraili Riiassa hallituspuolueen toimistolla.

Latviassa Kansallinen allianssi -puolue on joutunut selittelemään jäsentensä yhteydenpitoa uusnatsien kanssa.
 Tuore tietovuoto paljasti, että puoluesihteeri  Raivis Zeltits  on nuorempana ihaillut fasismia ja kirjoittanut siitä äärioikeiston foorumilla. Lisäksi kävi ilmi, että brittiläisen National Action -uusnatsijärjestön johtohahmoja on vieraillut latvialaispuolueen jäsenten luona Riiassa, jopa puolueen toimistolla.
 Yhteydenpito osoittaa, miten radikaaleja virtauksia puolueen piirissä on. Politiikan tutkimuksen professori  Juris Rozenvalds  Latvian yliopistosta sanoo, että paljastus ei yllättänyt häntä.
 — Suuri joukko Kansallisen allianssin äänestäjistä on paljon radikaalimpia kuin puolueen johto, hän taustoittaa Ylelle.
 Latvian hallituksen rakennuksessa istuu kaksi Kansallisella allianssin ministeriä. Gatis Rozenfelds / Latvian valtioneuvoston kanslia
 Kansallinen allianssi on kansalliskonservatiivinen puolue, joka kertoo ohjelmansa ensimmäisessä lauseessa tavoittelevansa ”latvialaista Latviaa”. Puolueella on nykyisessä hallituksessa kaksi ministeriä ja parlamentissa puhemiehen paikka.
 Puoluesihteeri kertoo muuttaneensa mieltään
 Paljastukset tulivat ilmi kahdessa vaiheessa.
 Tutkivan journalismin organisaatio Bellingcat julkaisi marraskuun alkupuolella tietoja äärioikeistolaisen Iron march -foorumin käyttäjistä. Niiden perusteella  Latvian yleisradion uutissivusto LSM raportoi , että sivustolle oli kirjoitellut myös Raivis Zeltits, Kansallisen allianssin puoluesihteeri.
 Uutisen mukaan Zeltits keskusteli foorumilla  Benjamin Raymondin  kanssa, joka tunnetaan National Actionin johtohahmona. Britannian yleisradioyhtiö  BBC on haastatellut  Raymondia uusnatsijärjestön puhemiehen roolissa.
 National Action on ryhmä, joka lisättiin vuonna 2016 Britanniassa kiellettyjen terroristijärjestöjen listalle. Maan viranomaisten mukaan ryhmä on puhunut ”rotusotaan” valmistautumisesta ja tukenut epäsuorasti väkivaltaa etnisiä vähemmistöjä kohtaan.
 Zeltits kirjoitti Iron march -foorumilla omasta puolueestaan.
 — Meitä kuvaillaan usein fasisteiksi (ihan niin kuin se olisi paha asia).
 Puoluesihteeri reagoi paljastuksiin Facebook-profiilissaan. Hän myönsi kirjoittaneensa tekstit 20-vuotiaana, seitsemän vuotta sitten. Zeltits selitti, että hän oli nuorena radikaalimpi, mutta on muuttanut myöhemmin ajatteluaan.
 Sunnuntaina Latvian television De Facto -ohjelma  teki lisää paljastuksia . Se selvitti, että vuonna 2014 National Action -järjestön tukija  Paul Hickman  haastatteli Zeltitsiä podcastiinsa.
 Vuonna 2014 Kansallisen allianssin Raivis Zeltits antoi haastattelun Paul Hickmanin Voice of Albion -ohjelmaan. renegadebroadcasting.com
 Seuraavana vuonna sekä Hickman että Raymond vierailivat Latviassa. He osallistuivat Riiassa natsi-Saksan joukoissa taistelleiden Latvian legioonan veteraanien muistomarssiin.
 Matkalta on valokuvia, joissa miehet poseeraavat yhdessä erään Kansallisen allianssin jäsenen kanssa. Kuvissa näkyy myös, että Benjamin Raymond vieraili Kansallisen allianssin puoluetoimistolla.
 ”Ei kiinnosta ketään”
 Kansallinen allianssi on paheksunut jäseniensä yhteydenpitoa uusnatseihin ja vähätellyt skandaalin merkitystä. Puolueen eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Raivis Dzintars  kommentoi LTV:lle, että aihe ”ei kiinnosta ketään”.
 Lausunto aiheutti vastareaktion somessa, kun ihmiset riensivät tviittaamaan Dzintarsille, että heitä kyllä kiinnostaa kuulla puolueen natsikytköksistä. Tviittaajat käyttivät tunnistetta ”minä olen ei kukaan” — #EsEsmuNeviens
 Skandaalilla ei silti ole juurikaan vaikutusta politiikkaan. Tutkijat eivät usko, että paljastukset vähentävät merkittävästi puolueen suosiota tai uhkaavat sen hallituspaikkaa.
 — Hallituksella on juuri nyt käsissään paljon suurempia ongelmia. Lääkärit protestoivat kaduilla ja opettajatkin valmistautuvat siihen. En usko, että tämä saa suurta huomiota, arvioi Ylelle Latvian yliopiston politiikan tutkimuksen professori  Janis Ikstens .
 Politiikan tutkija Janis Ikstens ei usko, että skandaali horjuttuu Kansallisen allianssin asemaa millään tavalla. Markus Kuokkanen / Yle
 Pelon viljely tehoaa
 Äärioikeiston ideoilla on kannattajia kaikkialla. Tutkijat kuitenkin ajattelevat, että Latviassa niiden suosio kumpuaa paikallisesta asetelmasta, jossa politiikan keskeinen jännite on latviankielisten ja venäjänkielisten välillä.
 — Syy, miksi jotkut ovat kiinnostuneet tällaisista radikaalin toiminnan ryhmistä, on kokemus, että hallituksen politiikka venäläisvähemmistöä kohtaan on liian pehmeää, ja he haluaisivat nähdä voimakkaampaa assimilaatiopolitiikkaa, Ikstens analysoi.
 Professori Rozenvalds näkee, että Kansallinen allianssi on onnistunut vuosien mittaan vaikuttamaan julkiseen keskusteluun tehokkaasti ja muuttamaan äänestäjien asenteita.
 — He ovat hyvin menestyksekkäästi viljelleet tunnetta siitä, että Latvian kansa on vaarassa kadota, hän sanoo.
 Lue lisää:
 Latvian äänestäjät nostivat valtaan aivan uudet puolueet – Yksi hajosi jo hallitusneuvotteluissa, toisen kansanedustaja asetettu syytteeseen
 Latvian uusi populistipuolue hyökkää median kimppuun kuin Trump – Yle kokosi kolme kiinnostavaa kohtaa, joilla puolue haluaa muuttaa Latviaa

Latviassa hallituspuolue yhdistetty kansainvälisiin uusnatsipiireihin — ”En ole yllättynyt”, tutkija sanoo


Summary: Sama tutkimuslaitos ennusti oikein myös ennen vuoden 2017 parlamenttivaaleja, että silloinen pääministeri Theresa May menettää enemmistön parlamentissa.

Britannian pääministeri  Boris Johnsonin  konservatiivipuolue on tuoreen mielipidekyselyn mukaan selvä voittaja Britannian tulevissa parlamenttivaaleissa.
 Mikäli vaalit järjestettäisiin tänään, keräisivät konservatiivit peräti 68 paikan enemmistön parlamenttiin, ennustaa  YouGov-tutkimuslaitos .
 YouGov ennusti oikein myös ennen vuoden 2017 parlamenttivaaleja, että silloinen pääministeri  Theresa May  menettää enemmistön parlamentissa, kirjoittaa  Politico.
 Tuoreen ennusteen mukaan konservatiivit lisäisivät paikkamääräänsä 42:lla 359:een. Työväenpuolue puolestaan keräisi 211 paikkaa ja menettäisi 51.
 Kyselyn tulokset viittaavat siihen, että Johnsonilla olisi takanaan vahva tuki sille, että Britannia lähtee EU:sta tammikuun 31. päivä.
 Jotkut asiantuntijat ovat kuitenkin muistuttaneet, että ennuste konservatiivien kirkkaasta voitosta voi kääntyä myös puoluetta vastaan. Näin siksi, että moni konservatiiviäänestäjä jäisi äänestyspäivänä kotiin, koska pitää puolueen voittoa niin selvänä.
 Ennenaikaiset vaalit järjestetään joulukuun 12. päivä.
 Lue myös:
 Politico: YouGov: Boris Johnson on course for 68-seat majority in UK election
 Britanniassa työväenpuolue lähtee vaaleihin radikaalilla ohjelmalla
– lupaa 100 000 kunnallista vuokra-asuntoa ja useita kansallistamisia
 Britannian Corbyn: Pysyn puolueettomana, jos Britanniassa järjestetään uusi brexit-kansanäänestys
 Corbyn ja Johnson ottivat yhteen ensimmäisessä brittivaalien tv-tentissä – Konservatiivien Twitter-temppu suututti muut

Kysely povaa Boris Johnsonin konservatiiveille peräti 68 paikan enemmistöä brittivaaleissa


Summary: Diagnoosin viivästyminen heikentää elämänlaatua.

Helsingin yliopiston tutkijat ovat kehittäneet ja patentoineet uuden menetelmän, joka tarjoaa mahdollisuuden keliakian pikadiagnoosiin.
 Nykyisin vallitsevassa menetelmässä näyte täytyy kuljettaa keskuslaboratorioon, jossa monivaiheinen testi kestää tunteja. Uudella menetelmällä tulos saadaan alle puolessa tunnissa.
 Uutta menetelmää koskeva tutkimusartikkeli on julkaistu yhdysvaltalaisessa tiedejulkaisussa Plos One.
 Keliakia on autoimmuunitauti, jota sairastaa noin yksi prosentti väestöstä. Se ilmenee useimmiten erilaisina suolisto-oireina. Vauraissakaan maissa yli puolet keliakiaa potevista ei kuitenkaan tiedä sairastavansa sitä. Diagnoosin viivästyminen pitkittää oireita ja heikentää elämänlaatua.
 "Tämä on lupaava tulos"
 Tutkijat keräsivät Kuopion yliopistollisessa keskussairaalassa verinäytteet noin 70 keliaakikolta, joista puolet oli lapsia ja puolet aikuisia. Näytteitä kerättiin lisäksi terveiltä verrokeilta.
 Verinäytteet tutkittiin uudella menetelmällä, ja tuloksia verrattiin kahteen nykyisin käytössä olevaan menetelmään.
 – Uuden testin tarkkuus vastasi jo nyt varsin hyvin käytössä olevia menetelmiä, kertoo lääketieteen lisensiaatti  Juuso Rusanen  tiedotteessa.
 Tutkijat toivovat nopean menetelmän madaltavan kynnystä seulontaan ja auttavan yhä suurelta osin diagnosoimattomien keliaakikkojen tunnistamisessa.
 – Osoitimme nyt myös ensi kertaa menetelmän soveltuvuuden ylipäänsä autoimmuunitautien diagnostiikkaan. Tämä on lupaava tulos ja innostaa vastaavien testien kehittämiseen muihinkin autoimmuunitauteihin, Rusanen toteaa.
 Lue myös:
 Keliakiaa sairastavan pikkutytön ilmoitus kaupan seinällä poiki etsintäoperaation ja irtokarkkitempauksen: "Olisi hienoa, jos lapsi saisi turvallisesti itse valita ja ottaa"
 Tamperelainen kansanedustaja Sari Tanus jätti kirjallisen kysymyksen keliakiakorvauksesta

Uusi pikatesti voi helpottaa ja nopeuttaa keliakian diagnosoimista


Summary: Sondland lahjoitti Trumpin virkaanastujaisjuhlallisuuksiin miljoonan, nousi suurlähettilääksi ja todisti sitten presidenttiä vastaan.

Yhdysvalloissa presidentti  Donald Trumpin  virkarikostutkinnan avaintodistajaa syytetään seksuaalisesta ahdistelusta.
 Kolme naista syyttää Yhdysvaltain EU-suurlähettiläs  Gordon Sondlandia  Portland Monthly -lehdessä omilla nimillään. Syytösten mukaan Sondland olisi kostanut naisille ammatillisesti sen, että nämä olivat torjuneet Sondlandin seksuaaliset ehdotukset ja lähentely-yritykset.
 Hotellibisneksillä rikastunut Sondland on kiistänyt syytökset. Hänen asianajajansa mukaan naisten syytöksillä yritetään heikentää Sondlandin uskottavuutta Trumpin virkarikostutkinnan todistajana.
 Suutelu- ja paljasteluväitteitä
 Yksi naisista kertoo Sondlandin käyttäytyneen epäasiallisesti vuonna 2008 naisen hakiessa töitä hotellien turvallisuusasiantuntijana. Naisen mukaan Sondland olisi kutsunut häntä "omaksi uudeksi hotellipimukseen" ja läimäyttänyt takapuolelle. Naisen mukaan Sondland kutsui hänet myöhemmin kotiinsa, missä oli muun muassa paljastellut naiselle. Myöhemmässä tapaamisessa Sondland naisen mukaan suuteli häntä väkisin.
 Toinen nainen, Portland Monthly -lehden omistaja, sanoi tavanneensa Sondlandin sijoittajaillallisella vuonna 2003. Illallisen jälkeen Sondland oli naisen kertoman mukaan kutsunut hänet hotellihuoneeseen, missä lähettiläs oli pyytänyt halausta ja suudellut naista väkisin.
 Sondland on kiistänyt väitteet ja sanoi lausunnossaan, että lehden omistaja yrittää käyttää journalismia salakähmäisesti vihaisena siitä, että Sondland ei suostunut sijoittamaan rahaa tämän lehteen.
 – Nämä epätodet väitteet vastentahtoisesta koskettelusta ja suutelusta ovat sepitettyjä ja uskon, että niitä käytetään poliittisessa tarkoituksessa, Sondland toteaa lausunnossaan.
 Portland Monthly kertoo tehneensä yhteistyötä artikkelin julkaisemisessa voittoa tavoittelemattoman, tutkivaan journalismiin keskittyvän  ProPublica -yhteisön  kanssa.
 Raskauttava todistaja
 Viime viikolla Sondland antoi raskauttavia lausuntoja Trumpin virkarikostutkinnan avoimessa kuulemisessa kongressin valiokunnan edessä.
 Sondland muun muassa todisti, että Yhdysvallat pyrki vaihtokauppoihin, jossa Ukrainan presidentti olisi kutsuttu Valkoiseen taloon vastineena siitä, että demokraattien presidenttiehdokkaaksi pyrkivästä  Joe Bidenista  ja tämän pojan toimista ukrainalaisessa kaasuyhtiössä avataan tutkinta Ukrainassa.
 Sondland myös sanoi uskovansa, että Trump piti Ukrainan sotilasapua jäissä painostaakseen maata avaamaan tutkinnan. Hän kuitenkin kertoi, että Trump ei ole koskaan puhunut asiasta suoraan hänelle.
 Sondland nimitettiin vuonna 2017 Yhdysvaltojen EU-suurlähettilääksi hänen lahjoitettua miljoona dollaria Trumpin virkaanastujaisjuhlallisuuksiin.
 Lue myös:
 Demokraatit: "Todistus tuhosi Trumpin puolustuksen", republikaanit: "Vapautti Trumpin epäilyistä" – Puolueiden reaktiot Sondlandin todistukseen kuin yö ja päivä
 EU-suurlähettiläs Sondland: Koko Yhdysvaltain ulkopoliittinen johto tiesi yrityksistä painostaa Ukrainaa
 Miljonääri lahjoitti muhkean summan Trumpille, pääsi suurlähettilääksi ja voi nyt koitua presidentin tuhoksi

Kolme naista syyttää Trumpin virkarikostutkinnan avaintodistajaa seksuaalisesta ahdistelusta


Summary: Kiinan on todennut aiemmin, että  Yhdysvallat sekaantuu lain myötä Kiinan sisäiseen politiikkaan ja rikkoo  kansainvälistä oikeutta.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on allekirjoittanut lain, jolla tuetaan Hongkongin ihmisoikeuksia ja demokratiaa.
 Aiemmin tässä kuussa senaatti hyväksyi yksimielisesti lainsäädännön. Kongressin edustajainhuone oli hyväksynyt vastaavan lain lokakuussa.
 Kiinan odotetaan esittävän jyrkkää arvostelua lain tiimoilta. Kun senaatti hyväksyi lain, ilmoitti Kiinan ulkoministeriö Yhdysvaltojen sekaantuvan Kiinan sisäiseen politiikkaan ja rikkovan kansainvälistä oikeutta. Kiinan ulkoministeriön tiedottaja  Geng Shuang  totesi tuolloin, että Yhdysvallat pyrkii toimillaan tukemaan ääriaineksia ja väkivaltaa Kiinaa vastaan.
 Lain mukaan Yhdysvallat tarkastelee joka vuosi Hongkongin tilanteen ja arvioi, voiko sen erityisasemaa kauppakumppanina jatkaa.
 Jää nähtäväksi, miten laki vaikuttaa Kiinan ja Yhdysvaltojen kauppaneuvotteluihin, joissa edistyminen on ollut hidasta.
 Alustavaa sopimusta jo 16 kuukautta kestäneeseen kauppasotaan ja tullinokitteluun oli odotettu täksi kuuksi. Reutersin mukaan Valkoista taloa lähellä olevat asiantuntijat ovat kuitenkin sanoneet, että sovun syntyminen voi siirtyä ensi vuoden puolelle.
 Lue myös:
 Yhdysvaltain ja Kiinan neuvottelijat ovat hieroneet sopua kauppasotaan puhelinkeskustelussa
 Kiina kiukustui Yhdysvaltain senaatin uudesta demokratiaa tukevasta laista – Kymmenet mielenosoittajat ovat edelleen jumissa Hongkongin yliopistolla

Trump allekirjoitti Hongkongin demokratiamielenosoittajia tukevan lain – Kiinan kiukkua odotellaan


Summary: Itä-Teksasissa sijaisevalla kemikaalitehtaalla on ollut tulipalo käynnissä jo useiden tuntien ajan.

Teksasissa viranomaiset ovat määränneet neljä kaupunkia evakuoitavaksi sen jälkeen, kun kemikaalitehtaalla sattui jälleen uusi räjähdys. Evakuointimääräys koskee kaikkiaan noin 60 000 asukasta.
 Port Nechesin kaupungissa sijaitsevalla TPC Group -yhtiön tehtaalla on ollut tulipalo käynnissä jo useiden tuntien ajan. Varhain keskiviikkona paikallista aikaa sattuneessa ensimmäisessä räjähdyksessä loukkaantui kolme tehtaan työntekijää.
 Itä-Teksasissa sijaitsevan Jeffersonin piirikunnan viranomaiset määräsivät lähikaupungin asukkaat evakkoon sen jälkeen, kun kesken palonsammutustöitä tehtaalla sattui uusi räjähdys.
 Evakuointimääräys on annettu Port Nechesiin, Grovesiin, Port Arthuriin ja Nederlandiin.
 Kerromme aiheesta pian lisää.

Teksasissa neljä kaupunkia määrätty evakuoitavaksi  kemikaalitehtaalla sattuneiden räjähdysten vuoksi


Summary: JHL:n ja Jytyn lakkoon osallistuu Turussa vajaa 2 000 työntekijää.

Turkulainen  Renja Stenfors  sai tiistaina, alkuillasta tiedon, että hänen tyttärensä, kolmasluokkalaisen  Tiia Holgerin , koulunkäynti ei onnistu kolmeen päivään.
 – Opettaja laittoi Wilmaan, että jokaisella on repussa mukana äidinkielen- ja matematiikankirja. Niistä voi tehdä tehtäviä, kertoo Stenfors.
 Luolavuoren koulun pienluokat jouduttiin JHL:n lakon vuoksi sulkemaan, koska ei ollut avustajia ja ohjaajia.
 Vaikka tytär Tiia antaakin äidilleen opetuksesta arvosanaksi kympin, pudistelee Renja Stenfors päätään.
 – Tämä ei ole minun juttuni. En pysty opettamaan häntä oppimaan.
 Tiia Holger sen sijaan ei pistä poikkeuksellista koulupäivää pahakseen.
 - Ihan jees päivä.
 Tiia Holgeri teki kotona matematiikan ja äidinkielen tehtäviä, koska JHL:n lakko sulki koulusta pienluokat. Johanna Manu / Yle
 Renja Stenfors kertoo säälivänsä niitä, jotka ovat joutuneet ottamaan lapsen mukaan töihin tai jäämään tilanteen vuoksi pois töistä. Hänellä itsellään ei tälle päivälle osunut töitä.
 – Lapset joutuvat eriarvoiseen asemaan, koska Luolavuoressa isot luokat ovat kuitenkin koulussa. Ainoastaan pienluokat ovat pois. Mikä leimakin tästä tulee, kun erityislapset erotellaan normaalilapsista? Stenfors miettii.
 JHL:n jäsenet kokoontuivat Turun Vähätorille ensimmäisenä lakkopäivänään. Lakko kestää lauantain vastaiseen yöhön asti.  Paula Collin / Yle
 Sateessa bussia odottaviltakin ymmärrystä
 Kolmipäiväinen JHL:n ja Jytyn lakko Turun kaupungin tytäryhtiö Arkeaa vastaan alkoi keskiviikon vastaisena yönä. Siihen osallistuu ammattiliittojen mukaan vajaa 2 000 työntekijää.
 Lakon vaikutukset on koottu päivittyvään  Yle Turun verkkoartikkeliin . Bussiliikenteen ja päiväkotien lisäksi lakko tuntuu muun muassa koulujen ruokapalvelussa ja liikuntapaikkojen aukioloajoissa.
 Varhaiskasvatuksessa kaikkia lapsia ei voitu ottaa keskiviikkoaamuna vastaan lainsäädännön määräämän kasvattajien ja lasten suhdeluvun vuoksi. Monet perheet järjestivätkin lasten päivän muilla tavoin.
 Moni kävi Föli-toimiston ovella turhaan. Tieto JHL:n ja Jytyn lakosta ei ollut tavoittanut kaikkia. Paula Collin / Yle
 Turun keskustassa, kauppatorin tuntumassa, seisoi keskiviikkona sateessa ihmisiä tähyilemässä busseja, joita ei kuulunut.
 Marika Mustonen  oli odottanut kauppatorin kulmalla bussia numero 50 vartin verran.
 – Kävelen Tyksiin, jos autoa ei kuulu.
 Lakko ei muuten ollut keskiviikkona koskettanut Mustosta. Hänen kantansa lakkoiluun oli selvä.
 – Ihan hyvä. Taistelkaa vaan.
 Myös  Jesse Saarinen  odotteli bussia päästäkseen kouluunsa. Hänen piti ottaa toinen bussi ja kävellä enemmän.
 – Ihan hyvä, että osoittavat mieltään. Eihän heillä minun mielestäni ole hyvä palkka.
 JHL valmis tulemaan vielä vastaan
 JHL:n jäseniä kokoontui puolen päivän maissa Turun Vähätorille ilmaisemaan mieltään. Sade verotti osallistujien määrää, mutta aluepäällikkö  Maaret Laakson  mielestä lakon syystä ei ole kahta kysymystä.
 – Arviomme mukaan Arkean siirtyminen halvempiin työehtosopimuksiin pudottaisi palkkoja pahimmillaan 15–30 prosenttia. Muutenkin pienipalkkainen henkilöstö menettäisi palkastaan.
 Lakon väistämättömyyttä Laakso perusteli neuvotteluyhteyksien katkeamisella.
 – Työnantaja ilmoitti, ettei heillä ole enää neuvotteluoikeutta. Jos emme pääse neuvottelupöytään, joudumme miettimään vieläkin jatkotoimia.
 Aluepäällikkö Maaret Laakso toivoo, että JHL pääsisi vielä neuvottelupöytään mukaan.   Paula Collin / Yle
 Millainen ratkaisu tyydyttäisi JHL:n jäsenkuntaa?
 – Olemme valmiita tulemaan vastaan, jos pääsemme uudelleen neuvotteluihin.
 Kaupunginjohtaja  Minna Arve  on ilmoittanut, että kaupunki ei ole kiistassa osapuolena. Konsernijaosto on antanut luvan työehtosopimuksen vaihtamiseen.
 – Turun kaupunki voisi tehdä toisenkinlaisen päätöksen ja peruuttaa Arkealle annetun luvan. Ei olisi ensimmäinen kerta, kun kunnallisia päätöksiä korjataan, Maaret Laakso sanoo.
 Laakso kertoo, että JHL:llä on valmius jatkaakin lakkoilua vielä tämän viikon jälkeen.
 – Jos pääsemme neuvottelupöytään, saamme pysäytettyä tilanteen, mutta muuten harkitsemme jatkotoimia.
 Lue lisää:
 Näin Turkuun iskevä JHL:n ja Jytyn lakko vaikuttaa: omat eväät mukaan kouluun, päiväkodit mahdollisesti kiinni, osa busseista ei kulje
 JHL ja Jyty aloittavat laajan lakon Turun kaupunkia ja sen omistamia yhtiöitä vastaan – lakossa  kymmenen yhtiötä
 Laaja lakko Turussa vaikuttaa Punkalaitumellakin – koululaisten lounaana eväitä ja päiväkodin väki valmistaa itse aamupalat

Ensimmäinen laaja lakkopäivä sotki Turussa bussiliikennettä ja koulujen arkea – Tiia Holgeri, 9, tekee loppuviikon matikantehtävät kotikoulussa äidin kanssa


Summary: Evankelis-luterilaisen kirkon piispat ottavat kantaa tieteen asemaan ja tehtävään.

Kristinusko vai tiedeusko? Nykyihminen valitsee yleensä jomman kumman. Etenkin nuorten penseä suhtautuminen kristinuskoon on saanut piispat mietteliäiksi.
 Kirkkohallitus julkaiseekin nyt  Tieteiden lahja – Piispojen puheenvuoro tieteiden arvosta ja tehtävästä Jumalan luomakunnassa  -julkaisun. Puheenvuorossa tehdään selvä ero kirkon uskon ja tiedeuskon välille. Piispat tekevät eroa myös yleistynyttä tiedevastaisuutta kohtaan.
 Tieteen tulosten katsotaan selittävän aistein havaittavan maailman mitattavia asioita, mutta se ei kykene vastaamaan esimerkiksi moraalia ja merkityksiä koskeviin kysymyksiin. Siinä missä tieteen tehtävä on selittää maailmaa, kristinusko pyrkii pelastamaan ja uudistamaan sen.
 Vaikka tiede ja usko toimivat eri tasolla, ne puhuvat samasta todellisuudesta. Siksi niiden tulisi piispojen mukaan käydä vuoropuhelua. Tiedeuskoksi sanotaan näkemystä, jonka mukaan tiede kykenee vastamaan kaikkiin ongelmiimme. Tällaista tiedeuskoa voidaan piispojen mukaan pitää enemmänkin filosofisena aatteena.
 Toisaalta piispat puolustavat tieteen ja totuuden etsimistä ihmisen kutsumuksena ja tiedeyhteisöä yhtenä ihmiskunnan tärkeimmistä instituutioista. Tästä syntyy ajatus tieteestä lahjana. Ilman sitä ei ihmiskunnan haasteita pystytä ratkaisemaan.
 Raportissa myönnetään, että kristillisen teologian ja luonnontieteen välillä on eroja. Mahdolliset jännitteet pitää silottelematta tunnistaa. Niitä ei nosteta sen enempää esiin, vaan korjaillaan länsimaissa 1800-luvulla yleistyneitä käsityksiä uskonnon ja tieteen välisestä sotatilasta. Piispat korostavat vuoropuhelua näiden kahden välillä.
 Jumala loi
 Otsikon tekstiin kiteytyy se, mikä erottaa kristinuskon ja tiedeuskon.
 Tieteelle ei kelpaa vastaukseksi uskonnon tarjoama vastaus maailman synnystä ja olemuksesta, jos luomiskertomusta tulkitaan luonnontieteellisenä teoriana. Toisaalta monet nykyiset kristillisen kirkkokunnat hyväksyvät evoluutioteorian ja kosmologian uusimmat tulokset, eivätkä pidä Raamattua luonnintieteellisenä oppikirjana.
 Nykyajan kristilliset fundamentalistit ja osa luonnontieteen tutkijoita ovat asettaneet tieteen ja uskon vastakkain, vaikka esimerkiksi yliopistolaitos on syntynyt ja pitkään kehittynyt kirkon suojissa.
 Piispat tiivistävät kristillisen teologian ja erityisesti luonnontieteiden suhteen neljään väitteeseen:
 Kristillinen teologia haluaa olla avointa tieteen tuloksille. Teologia puolustaa tieteen itsenäisyyttä. Tieteen ja teknologian tulee palvella elämän säilymistä ja ihmisen sekä luomakunnan yhteistä hyvää. Inhimilliseen viisauteen kuuluu tieteen rajojen tunnustaminen. Tieteestä ei pidä tehdä uskonnon korviketta.
 Piispojen raportissa korjaillaan silti historiasta kumpuavia vääriä käsityksiä erityisesti  Galileo Galileista ,  Charles Darwinista  ja  Martti Lutherista .
 Raportin mukaan Galileo Galilei (1564–1642) ei joutunut kokonaan kirkon tuomitsemaksi, kun hän kannatti  Kopernikuksen  käsitystä Aurinkoa kiertävästä Maasta. Tuolloin vallitseva käsitys oli päinvastainen myös useimmilla tieteilijöillä.
 Toki kristitty tiedemies asettui kirkon yleisiä käsityksiä vastaan ja inkvisitio tuomitsi hänet vuonna 1633 kotiarestiin omaan huvilaansa loppuelämäkseen. Paavin vastustaminen katsottiin tuolloin protestanttisuuden puolustamiseksi.
 Vasta jälkikäteen Galilein teokset ja työ saivat paavienkin hyväksynnän.
 Luonnontieteilijä Charles Darwin (1809-1882) AP Graphics Bank
 Evoluutioteorian isä Charles Darwin (1809–1882) luopui uskostaan, mutta raportin mukaan syynä olivat enemmän kärsimykseen liittyvät ongelmat, joita hän koki 10-vuotiaan tyttärensä menehtymisen takia. Darwinilla oli kuitenkin keskusteluyhteys anglikaanisen kirkon kanssa lopun ikäänsä ja hänet on haudattu Westminster Abbeyn kirkkoon.
 Tiede ja usko erillisinä ja itsenäisinä
 Vuoropuhelu tutkijoiden ja teologien välillä on katkennut, koska on ajateltu luonnontieteiden ja teologian puhuvan kokonaan eri asioista, ettei dialogi kannata.
 Erillisyyttä alettiin korostaa tilanteessa, jolloin luonnontieteet kehittyivät ja kristinusko haluttiin pelastaa niiden kritiikiltä.
 Erillismalliksi sanotaan käsitystä, jonka mukaan tieteellä ja teologialla ei ole juurikaan yhteistä. Luonnontiede tutkii ja selittää tosiseikkoja, mutta uskonto käsittelee arvoja, moraalia ja elämän tarkoitusta.
 Erillismallia ovat suosineet erityisesti liberaaliprotestantismia kannattavat teologit, koska he halusivat pelastaa kristinuskon nousevien luonnontieteiden kritiikiltä 1800-luvulla.
 Tässä kohdin voi miettiä, kuinka luonnontieteilijä epäilee Uuden testamentin kertomusta neitseellisestä syntymisestä ja ylösnousemuksesta. Onko vertauskuvallinen tulkinta ainoa mahdollinen? Teologille nämä asiat ovat kuitenkin enemmän totta.
 Piispojen mukaan uskon ja järjen suhde ei ole sama kuin teologian ja tieteen suhde. Järjen ja uskon ristiriita on usein liitetty uskonpuhdistaja Martti Lutheriin.
 Luther puolusti Aristoteleen käsitystä järjestä ihmisen suurimpana kykynä vuonna 1536 Wittenbergin yliopistossa: "Järki on aurinko ja jumaluus, annettu tätä elämää varten ja tämän maailman asioiden hallitsemiseen."
 Lutherin mukaan järjellä tulee siis olla määräävä asema maallisen elämän alueella, eikä se sulje uskoa pois.
 Arkkipiispa Tapio Luoma on tutkinut uskonnon ja tieteen suhdetta väitöskirjassaan. Paula Collin / Yle
 Ohjeeksi kirkon työntekijöille
 Piispojen puheenvuoro on etupäässä suunnattu kirkon työntekijöille, mutta herättänee mielenkiintoa laajemminkin.
 Vuonna 2008 julkaistu piispojen  Rakkauden lahja -puheenvuoro  käsitteli perhettä, avioliittoa ja seksuaalisuutta. Se sai kritiikkiä, jota valmisteluryhmää vetänyt Kuopion piispa  Jari Jolkkonen  odottaa nytkin.
 – Aina kun piispat avaavat suunsa, saatetaan sanoa, että on väärät ihmiset puhumassa. Emme kuitenkaan puhu ulkopuolisina, sillä tieteellinen työskentely on tuttua ja rakasta meille kaikille, Jari Jolkkonen sanoo.
 Piispojen joukossa on kahdeksan tohtoria, ja esimerkiksi arkkipiispa  Tapio Luoman  väitöskirja käsittelee juuri uskonnon ja tieteen vuoropuhelua
 Jari Jolkkonen kannustaa kriittiseen keskusteluun myös kristittyjä, jotta nämä asettaisivat tarkastelulle alttiiksi myös oman uskonsa ja vakaumuksensa. Vuoropuhelu tutkijoiden kanssa voi aiheuttaa hienosäätöä perinteisiin maailmankuviin.
 Kuopion piispa Jolkkonen ei ole vakuuttunut erillisyyden korostamisesta, vaan ajattelee, että uskonto ja tiede puhuvat samasta todellisuudesta eivätkä eri asioista.
 Lue myös:
 Tiedebarometri: Suomalaiset luottavat tutkimukseen – kansanparantajien taitoihin uskoo silti joka kolmas
 Osa Raamatusta on käännösvirheitä ja kulttuurisia tulkintoja – "Pyhän tekstin muuttuminen on välttämätöntä, koska sen täytyy olla relevanttia omalle ajalleen"

Piispat: Usko ja tiede eivät ole ristiriidassa, vaikka moni niin luulee


Summary: Viljelijät ovat tällä viikolla liikkeellä Ranskassa ja Irlannissa.

Ranskalaisten tuottajien mielenilmausten taustalla ovat karut tilastot.
 Taloudellinen ahdinko on lisännyt maanviljelijöiden itsemurhia. Vuonna 2015 605 tuottajaa päätyi epätoivoiseen tekoon. Vuosina 2007 -2011 itsemurhia tehtiin noin 150 vuodessa.
 Viljelijät pyrkivät presidentti Macronin puheille. Tuottajien mukaan kauppaketjujen tulisi maksaa korkeampia hintoja viljelijöille ja antaa heille neuvotteluissa lisää sananvaltaa. Myös elänsuojeluaktivistien ja ympäristönsuojelijoiden osin valheellisiin väitteisiin tietoihin perustuvat kampanjat vaikeuttavat tuottajien työtä.
 Maatalousministeri  Didier Guillaume  on antanut tukensa viljeilijöiden mielenilmaukselle.
 Traktoreita myös Dublinin keskustassa
 Maanviljelijät ovat tukkineet katuja myös Irlannin pääkaupungissa Dublinissa. Alhainen naudanlihan hinta on pudottanut viljelijöiden tuloja.
 Tuottajat ovat ilmoittaneet poistuvansa vasta, kun keskustelu maatalousministeri  Michael Creedin  kanssa järjestyy. Osa mielenosoittajista on yöpynyt traktoreissa.
 Viljelijöiden mukaan ammattikuntaa syyllistetään ilmastonmuutoksesta , kun todellisuussa kyseessä on Irlannin maatalouden alasajo.

Maataloustuottajien mitta täyttyi jatkuvien palkanalennusten vuoksi  –  traktorimarsseja Ranskassa ja Irlannissa


Summary: Oppositiopuolueet kaipaavat nyt demareilta vastauksia suuressa salissa, kirjoittaa Ylen politiikan toimittaja Robert Sundman.

Kunta- ja omistajaohjausministeri  Sirpa Paatero  (sd.) on ollut herkeämättömän mediahuomion kohteena, kun lakkoaallon aiheuttaneeseen Postin työehtokiistaan on haettu ratkaisua.
 Keskeisimmät kysymykset esitettiin viime viikolla:
 Onko hallitus – ennen kaikkea omistajaohjauksesta vastaava ministeri – ja omistajaohjausyksikön virkamiehet olleet tietoisia Postin tekemästä liikkeenluovutuksesta ja siitä aiheutuneesta työehtosopimuksen vaihtamisesta hyvissä ajoin? Ja jos ovat, ovatko he hyväksyneet ratkaisun sellaisenaan vai pyrkineet vaikuttamaan siihen?
 Ratkaisu itse työehtosopimuskiistaan syntyi lopulta keskiviikkona aamupäivällä. Moni kysymys on kuitenkin vielä vaille vastauksia. Suurin oppositiopuolue, perussuomalaiset, vaatii hallitukselta selvitystä pääministerin ilmoituksen muodossa.
 – Viimeisen parin kuukauden aikana tarinat ovat muuttuneet pahimmillaan muutaman tunnin välein. Ensin Postin suunnitelmista ei tiedetty etukäteen, sitten tiedettiin, sitten niille oli annettu jopa siunaus, sitten ei ollutkaan, ja sitten olikin väärä päivä kalenterissa siitä, milloin työehtosopimusten siirto tapahtuu, puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  sanoo puolueen tiedotteessa.
 Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) sanoi toimittajille eduskunnassa, ettei näe ilmoitusta tarpeelliseksi eikä hänellä ole mitään ilmoitettavaa. Kiista Postin ympärillä ei ollut kuitenkaan sillä taputeltu.
 Kokoomus, kristillisdemokraatit ja nyt-liike ilmoittivat myöhemmin iltapäivällä, että ne tekevät välikysymyksen hallituksen omistajaohjauspolitiikasta.
 Puolueet haluavat selvyyttä siihen, antoivatko Paatero ja pääministeri Rinne oikeaa tietoa eduskunnalle Postin työriidassa esillä olleiden pakettilajittelijoiden työehtosopimuksen siirrosta. Kokoomuksen ryhmäjohtaja  Kai Mykkänen  arvioi, että omistajaohjausministeri ja pääministeri ovat toteuttaneet eri linjaa ulospäin ja Postin hallituksen suuntaan.
 Vanhat neuvottelukumppanit PAU ja Palta solmivat uuden, pitkältä osin vanhaa myötäilevän sopimuksen pakettilajittelijoille.
 Tänään ratkenneen kiistan  polttopisteessä on ollut alusta alkaen noin 700 pakettilajittelijaa.
 Heidät Posti on päättänyt liikkeenluovutuksella siirtää tytäryhtiönsä, Posti Palvelut Oy:n palvelukseen. Tästä liikkeenluovutuksesta on päätetty elokuussa ja se on astunut voimaan syyskuun alusta.
 Posti on Palvelualojen työnantajien Paltan jäsen. Siksi pakettilajittelijoihin on ennen liikkeenluovutusta sovellettu Paltan ja Posti- ja logistiikka-alan unionin PAUn neuvottelemaa työehtosopimusta.
 Liikkeenluovutuksen myötä pakettilajittelijoihin sovellettava työehtosopimus oli vaihtumassa marraskuun alussa. Tämä johtuu siitä, että Posti Palvelut Oy ei kuulu Paltaan vaan Medialiittoon ja soveltaa siten Medialiiton ja Teollisuusliiton neuvottelemaa työehtosopimusta.
 Medialiiton ja Teollisuusliiton sopimusta sovelletaan lehtien jakelussa, ja se on työnantajalle edullisempi.  Tuossa sopimuksessa  vähimmäistuntipalkka alkavassa työsuhteessa, 7-päiväisessä jakelussa on 8,98 euroa,  PAUn sopimuksessa  11,86 euroa.
 Suurin vääntö on käyty juuri tästä. Tänään syntyi ratkaisu, jossa Posti Palvelut Oy liittyy niin ikään Paltan jäseneksi – emoyhtiönsä tavoin – paketti- ja verkkokauppaliiketoiminnan työntekijöiden osalta ja samalla eroaa tältä osin Medialiitosta.
 Vanhat neuvottelukumppanit PAU ja Palta solmivat uuden, pitkältä osin vanhaa myötäilevän sopimuksen pakettilajittelijoille.
 Postin esittelemä ratkaisu ei poistanut PAUn mielestä ongelman ydintä, eli sitä, että pakettilajittelijoiden työehtosopimus pannaan kaikesta huolimatta vaihtoon.
 Riita liikkeenluovutuksesta ja  työehtosopimuksen vaihtamisesta kuohahti jo alkusyksystä.
 PAU ilmoitti elokuun lopussa, että se aloittaa syyskuun 1. päivänä työtaistelutoimet Postin "palkkojen ja työehtojen romuttamista vastaan". Samaan aikaan julkisuudessa käytiin laajaa keskustelua Postin ja valtionyhtiöiden johtajien palkoista.
 Lakot loppuivat 3. syyskuuta, kun  ministeri Paatero kertoi ottavansa "aikalisän" kiistaan liittyen .
 Posti ilmoitti myöhemmin syyskuussa siirtymäratkaisusta, joka ei PAUlle kelvannut. Esitelty ratkaisu ei poistanut PAUn mielestä ongelman ydintä, eli sitä, että pakettilajittelijoiden työehtosopimus pannaan kaikesta huolimatta vaihtoon.
 Koska asiassa ei saatu ratkaisua, työehtoneuvottelut jumiutuivat ja 22. lokakuuta PAU ilmoitti laajoista lakoista Postissa. Samana päivänä osapuolet tapasivat valtakunnansovittelijan luona.
 "Ilman, että hallitus tiesi siitä konkreettisesta päätöksestä, 700 ihmistä siirrettiin toisen työehtosopimuksen piiriin."  Pääministeri Antti Rinne (sd.) eduskunnan suullisella kyselytunnillta torstaina 21.11.2019
 Keskustelun viimeisin käänne  sai alkunsa reilu viikko sitten Postin vt. toimitusjohtajan  Turkka Kuusiston   lausunnosta yhtiön tiedotteessa .
 Kuusisto kertoi, että liikkeenluovutukselle ja työehtosopimuksen vaihtamiselle oli valtion omistajaohjauksen hyväksyntä.
 Tässä kohtaa Paatero oli niukkasanainen ja totesi eduskunnassa Ylelle, että " siirto on todellisuutta ".  Pian STT uutisoi, että omistajaohjausyksiköstä todellakin on näytetty vihreää valoa siirrolle .
 Uutiset herättivät hämmennystä. Tarkoittiko tämä sitä, että vaikka Paatero oli ottanut aikalisän, oli hän lopulta hyväksynyt Postin suunnitelmat?
 Seuraavana aamuna  Paatero totesi MTV:n Huomenta Suomessa , että kukaan ei pyytänyt häneltä hyväksyntää Postin päätökselle siirtää noin 700 pakettilajittelijaa toiseen työehtosopimukseen. Myöhemmin hän veti lausuntoaan takaisin ja kertoi, että hän on "tiennyt teemasta".
 Samana päivänä pääministeri  Antti Rinne  (sd.) syytti Postia eduskunnan edessä siitä, ettei se informoinut hallitusta päätöksestään siirtää 700 pakettijakelijaa uuteen työehtosopimukseen.
 – Kesällä, kun tämä hallitus aloitti, ensimmäinen tieto oli se, että tullaan siirtämään koko PAUn sopimuksen piirissä oleva väki Medialiiton ja Teollisuusliiton väliseen sopimukseen, mikä olisi toteutuessaan suoraan tarkoittanut sitä, että yli 9 000 ihmisen työehdot olisivat heikentyneet 30–50 prosenttia. Tämä estettiin hallituksen toimesta yksiselitteisesti. Ja ilman, että hallitus tiesi siitä konkreettisesta päätöksestä, 700 ihmistä siirrettiin toisen työehtosopimuksen piiriin, Rinne sanoi viime torstain kyselytunnilla.
 Postin hallitus on lopulta tehnyt päätöksen elokuisessa kokouksessaan San Franciscossa.
 Eilen SDP laittoi  eduskunnassa medialle jakoon muistionsa, jossa se toisti käsityksensä tapahtumien kulusta.
 Näin muistioon oli kirjattu, sanasta sanaan (otteet muistiosta kursiivilla):
 "Min Paatero on kesästä 2019 alkaen käynyt keskustelua Postin johdon kanssa heidän suunnitelmistaan liittyen liiketoimintaan ja henkilöstöön. Nämä päätökset kuuluvat osakeyhtiölain ja valtion omistajapolitiikan periaatepäätöstasoisesti vahvistettujen periaatteiden mukaan yhtiön hallitukselle ja toimivalle johdolle.
 Min Paatero ilmoitti useaan otteeseen kesällä 2019 Postille valtio-omistajan tahdon olevan, ettei työehtoja poljeta mahdollisissa rakennemuutoksissa.
 10.-18.8.2019
 Postin hallitus oli tehnyt matkan San Franciscoon. Matkan aikana hallitus käsitteli ja teki päätöksiä henkilöstöön liittyen.
 21.8.2019
 Postin johto esitteli omistajaohjauksen poliittiselle johdolle ja virkakunnalle Postin hallituksen San Franciscon matkallaan tekemiään päätöksiä ml. 700 pakettilajittelijan työehtosopimuksen siirrosta. Ratkaisu esiteltiin min Paaterolle vasta siis hallituksen päätöksien jälkeen."
 Ministerien ja SDP:n viesti siis on, että omistajan toivetta on kanavoitu Postiin keväästä alkaen, mutta Postin hallitus on lopulta tehnyt päätöksen elokuisessa kokouksessaan San Franciscossa.
 Ja 21. elokuuta tuo päätös on esitelty Paaterolle – siis vasta, kun se oli jo tehty.
 SDP:n mukaan jälkikäteen on varmistunut, että konsernin sisäinen liikkeenluovutus on ollut esillä elokuisessa tapaamisessa. Paatero ei ollut kuitenkaan kiinnittänyt tähän huomiota, koska hänen tulkintansa mukaan keskeisin päivämäärä siirron osalta oli 1. marraskuuta.
 Mutta mitä Paaterolle  kerrottiin 21. elokuuta?
 SDP:n välittämän tiedon mukaan Postin johto korosti tuolloin, että pakettilajittelijoiden työehtosopimus vaihtuisi 1. marraskuuta. Tapaamisessa ei SDP:n kertoman mukaan luovutettu Paaterolle kirjallista materiaalia, ja ministeri jäi siihen käsitykseen, että juuri marraskuun 1. oli olennainen päivämäärä.
 Kun työtaistelujen jo alettua Paatero sitten 3. syyskuuta vaati, että tes-siirto jäädytetään, oli ministerin esikunta saanut puhelun:
 "Noin 15 minuuttia ennen tämän tiedotustilaisuuden alkua Posti oli yhteydessä min Paateron erityisavustajaan ja tiedusteli, että onko ministeri tietoinen työehtosopimusmuutokseen johtavan liikkeenluovutuksen jo tapahtuneen 1.9."
 SDP:n mukaan jälkikäteen on varmistunut, että konsernin sisäinen liikkeenluovutus on ollut esillä elokuisessa tapaamisessa. Paatero ei ollut kuitenkaan kiinnittänyt tähän huomiota, koska hänen tulkintansa mukaan keskeisin päivämäärä siirron osalta oli 1. marraskuuta.
 Paatero siis myönsi eilen tiedotusvälineille, että tämä asia meni häneltä ohi.
 On vielä kerran syytä selventää, että liikkeenluovutuksen päivämäärä on olennainen juuri siksi, että 1. marraskuuta tapahtunut työehtosopimuksen vaihdos perustuu liikkeenluovutukseen.
 Paateron mukaan 21. elokuuta hänelle puhuttiin myös liikkeenluovutuksesta, mutta tämä meni häneltä ohi. Rinne sen sijaan toteaa, että Postin aineisto osoittaisi yksiselitteisesti sekä liikkeenluovutuksen että työehtosopimuksen vaihtumisen tapahtuvan 1. marraskuuta.
 Jättivätkö ministerit siis  huomiotta oleellisen tiedon? Ja jos jättivät, voiko tämän kuitata vain vahinkona?
 Pääministeri Rinne on puolustanut Paateroa. Eilen Rinne kertoi tiedotusvälineille, että myös hän on nähnyt 21. elokuuta esitellyn aineiston.
 – Olen nähnyt tuon aineiston, jota tuolloin on esitelty, ilmeisesti 21. päivä. Minä en ole ollut paikalla. Tuon aineiston mukaan on esitelty, että 1.11.2019 siirrettäisiin joko tämä isompi porukka tai pakettilajittelijat. Missään tapauksessa tuossa yhteydessä, yhteenvedossa tuossa aineistossa, joka on Postilla ollut käytössä esittelyssä omistajaohjausosastolle, ei löydy muuta päivämäärää kuin 1.11., pääministeri sanoi.
 Rinne toisti useaan otteeseen käsityksensä, että muusta päivämäärästä ei ole ollut puhetta.
 Rinteen ja Paateron kertomukset ovat tältä osin erilaiset. Paateron ja SDP:n jakaman tiedon mukaan 21. elokuuta omistajaohjauksesta vastaavalle ministerille puhuttiin myös liikkeenluovutuksesta, mutta tieto meni häneltä ohi.
 Postin aineistoa ei ole esitelty julkisuudessa, mutta kysymyksiä herättävät lausunnot kasaavat painetta materiaalin julkaisemiselle. Mitä Postin aineistossa todella lukee? Johtiko Posti ministereitä harhaan? Onko Posti omistajaohjauksen hallinnassa?
 Paatero vakuutti tänään eduskunnassa, että Postin hallitus nauttii hänen luottamustaan. Keskinäistä viestintää olisi kuitenkin hänen mukaansa käytävä läpi.
 Oppositio syynää nyt SDP:n kertomuksen heikkoja kohtia ja valmistautuu hyökkäykseen. Jos SDP haluaa selvitä, on sen pystyttävä vielä kerran selvittämään Posti-saagan tapahtumat uskottavasti.
 Lue myös:
 Postin työriita ratkesi, voiko nyt huokaista helpotuksesta? 5 kysymystä ja vastausta siitä, mitä tästä kaikesta seuraa
 Postilakko päättyy, oppositio vaatii demariministereitä tilille Posti-jupakasta: "Vaikuttaa vähintäänkin sekavalta"
 Paatero myöntää, että hälytyskellojen olisi pitänyt soida Postin sopimussiirrossa: "Tässä on parannettavaa, inhimillisesti voin sen myöntää"
 Ministeri Paatero postikiistasta: pelisääntökeskustelu Postin kanssa käydään, luottamus ei ole mennyt

Analyysi: Postin riita ratkesi, mutta edessä on jälkipyykki – Rinteen ja Paateron tarinat kohun eri vaiheista eivät kaikilta osin täsmää


Summary: Kadonnutta lasta etsittiin iltapäivällä Salon Vaskiossa, Heinäsuon alueella.

Poliisi pyysi keskiviikkona apua kolmivuotiaan Markuksen löytämiseksi Salossa.
 Markus katosi hoitopaikastaan Salon Vaskiossa Heinäsuon alueella noin kello 14.30.
 Poikaa etsittiin useiden poliisipartioiden ja poliisikoirien voimin. Hänet löydettiin myöhemmin Tallinnan satamasta toisen vanhempansa seurasta.

3-vuotias katosi Salossa – löytyi illansuussa Tallinnasta


Summary: Postilaisten lakko herätti monessa halun auttaa. PAU:n mukaan seuraavat viikot tulevat olemaan monessa taloudessa haastavat.

Kaksi viikkoa kestänyt Postin lakko päättyi keskiviikkona. Neuvotteluiden osapuolet Palvelualojen työnantaja Palta ja Posti- ja logistiikka-alan unioni PAU  kertoivat  aamupäivällä, että 700 jakajaa ovat jatkossa PAU:n jäseniä.
 Vaikka lakko päättyy ja työntekijät palaavat töihin, ei taloudellista helpotusta ole luvassa nopeasti.
 Posti- ja logistiikka-alan unioni PAU ry:n tiedottaja  Juha Pöyryn  mukaan lakkoavustuksia pyritään maksamaan niin nopeasti kuin mahdollista.
 Lakkolaisten suuren määrän vuoksi avustusten saamisessa voi kestää.
 – Seuraavat viikot tulevat varmasti olemaan lakkolaisille taloudellisesti haastavia. Monilla on akuutti tarve rahalle, joten pyrimme saamaan avustukset maksuun mahdollisimman pian, Pöyry kertoo.
 Apua sosiaalisesta mediasta
 Lähestyvä joulu on herättänyt monissa halun auttaa postilaisia.
 Laukaalainen sairaanhoitaja  Mira Rantalankila  organisoi lakkolaisille apua sosiaalisen median kautta. Vajaassa viikossa 2 000 jäsenen ryhmäksi paisunut verkosto on auttanut jo lähes 100 avuntarvitsijaa.
 Rantalankila on aikaisemmin osallistunut ja ollut järjestämässä erilaisia keräyksiä. Näin lähellä joulua oleva postilaisten lakko herätti auttamishalun.
 – Luin sosiaalisesta mediasta erään naisen kertomuksen siitä, kuinka tiukka taloudellinen tilanne on, eikä apua ei tahdo saada mistään. Kun tälle yhdelle henkilölle tarjottiin hirveästi apua hänen päivityksensä perusteella, niin tuli mieleen, että mitenkäs muut, Rantalankila kertoo.
 Rantalankila ymmärsi, että yksin hän ei pysty koko Suomea auttamaan, joten hän ryhtyi rekrytoimaan maakunnittain muita auttajia ja yhteyshenkilöitä. Nyt ryhmän toimintaa pyöritetään kolmenkymmenen vapaaehtoisen voimin.
 Vapaaehtoisten lisäksi apuaan ryhmässä ovat tarjonneet yhteisöt ja järjestöt.
 Kynnys pyytää apua
 Ensimmäiset avuntarvitsijat ryhmään tulivat jo ensimmäisen vuorokauden aikana. Kolmen ensimmäisen päivän aikana apua sai viitisenkymmentä taloutta. Rantalankilan arvion mukaan viikossa apua on saanut jo yli sata taloutta.
 Avunpyynnöt ovat olleet pääasiassa päivittäistavaraa, kuten ruokaa, hygieniatuotteita ja apteekkituotteita. Rantalankilan kuuleman mukaan osalle lakkolaisista ei ole myönnetty esimerkiksi toimeentulotukea lääkkeisiin. Myös monilla lapsiperheillä on pulaa ruoasta.
 – Lähestyvä joulu näkyy jo pyynnöissä. Olemme saaneet paljon avunpyyntöjä joululahjoihin, jouluruokiin ja joulukalentereihin. Etenkin moni lapsiperhe pohtii, miten saa järjestettyä joulun, Rantalankila kertoo.
 Vaikka avuntarve on monilla perheillä suuri, on kynnys avun pyytämiseen Rantalankilan mukaan suuri.
 – Moni perustelee pyyntönsä hyvin perusteellisesti ja pohtii, onkohan oikeutettu apuun. Moni myös laittaa tarkkojakin tietoja laskuistaan, vuokrista ja ruokamenoista sekä lääkityksistä. Useat ovat kertoneet käyneensä ruoka-avussa.
 Tarkempia perusteluita avunpyyntöihin ei tarvita, vaan riittää, että on Postin työntekijä.
 Eteläpohjalainen jääräpäisyys hillinnyt avunpyyntöjä
 Etelä-Pohjanmaan alueen lakkolaisten apu ja jouluavustus -ryhmässä vastuuhenkilönä toimiva  Soila Vedenpää  on vastaanottanut viikon sisään viisi apunpyyntöä, joista viimeisimmät kaksi ovat tulleet tämän päivän aikana.
 – On ollut yksinäisiä ja perheellisiä ihmisiä, jotka ovat pyytäneet ruokaostoksiin lahjakorttia. Myös lapsille on toivottu lahjapaketteja, Vedenpää kertoo.
 Vedenpää uskoo, että eteläpohjalaiset pyrkivät sinnittelemään hyvin pitkään ilman ulkopuolista apua.
 – Kun olen vertaillut muita alueita, niin Etelä-Pohjanmaan alue on ollut aika hiljainen. Ryhmä on kuitenkin aika hyvin saanut näkyvyyttä viikon sisään. Kai se on eteläpohjalaista jääräpäisyyttä, että ei pyydetä apua, Vedenpää pohtii.
 Avustukset jatkuvat
 Vaikka lakko päättyi, arjen palautuminen normaaliksi kestää. Siksi  Facebook-ryhmän  toiminta jatkuu vuoden loppuun asti. Vedenpää ja Rantalankila uskovat, että avuntarve lisääntyy joulun lähestyessä.
 – Lakkoavustusten saamisessa voi kestää, eikä palkka kuitenkaan heti lähde juoksemaan. Siksi apua tarvitaan vielä, etenkin näin joulun alla, Rantalankila kertoo.
 Postin työntekijät palaavat töihin, kun seuraavat työvuorot alkavat. Pöyryn mukaan kerääntyneet paketti- ja kirjekuormat tietävät ylityötunteja ja täten myös lisäkorvauksia.
 – Siellä on työntekijöillä valtava urakka edessä.

Lakkoavustusten saamisessa voi kestää – vapaaehtoisten pyörittämä Facebook-ryhmä tarjoaa apua postilaisille vuoden loppuun asti


Summary: Yhdysvaltain presidentti Donald Trump on ilmoittanut "julistaneensa sodan" kartelleja vastaan.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  aikoo määritellä meksikolaiset huumekartellit terroristiryhmiksi. Hän kertoi asiasta  Bill O’Reillyn  haastattelussa.
 Trump kertoi O’Reillylle, että hän on tehnyt töitä terroristiryhmämääritelmän kanssa jo edellisten 90 päivän ajan. Trumpin mukaan määritelmän muuttamiseksi vaaditussa prosessissa ollaan jo varsin pitkällä.
 Meksikon huumetilanne on jäytänyt Yhdysvaltain ja Meksikon suhteita pitkään. Yhdysvalloissa on vaadittu huumerikollisuuden suitsimista, sen jälkeen kun  amerikkalaisen mormoniyhteisön jäseniä surmattiin  Sonoran osavaltiossa. Ryhmästä kuoli yhdeksän ihmistä.
 Meksiko ei halua Yhdysvaltain liiallista puuttumista
 Meksikon poliittinen johto vastasi nopeasti Trumpin suunnitelmiin.
 Presidentti  Andres Manuel Lopez Obrador  toivotti tervetulleeksi "maiden välisen yhteistyön, ei interventiota".
 Ulkoministeri  Marcelo Ebrard  sanoi, ettei Meksiko aio hyväksyä mitään toimea, joka rikkoo maan kansallista itsemääräämisoikeutta.
 Meksiko kuuluu maailman väkivaltaisimpiin maihin. Esimerkiksi vuonna 2017 henkirikoksissa kuoli yli 29 000 ihmistä.
 Lue myös:
 “Meksikoon on helpompi salakuljettaa aseita kuin t-paitoja” – Yhdysvallat ja Meksiko sopivat jäädyttävänsä laittoman aseviennin
 Sinaloan kartellin johdossa ovat nyt milleniaalit, ja he ovat entistä väkivaltaisempia, arvioi meksikolainen päätoimittaja

Trump pitää Meksikon huumekartelleja terroristijärjestöinä – Meksiko epäilee Yhdysvaltain toimia


Summary: Ruotsalaisnuoren laatimalla soittolistalla on ollut vain 73 seuraajaa.

Ruotsissa on nostettu syyte kiihottamisesta kansanryhmää vastaan Spotify-soittolistan nimen vuoksi. Rikoksesta epäilty ruotsalaisnuorukainen nimesi kokoamansa digitaalisen listan rasistisella iskulauseella ollessaan 15-vuotias, kertoo asiasta ensimmäisenä uutisoinut  Expo-lehti.  Asiasta on uutisoinut myös  Dagens Nyheter .
 Soittolistan nimenä olleen rasistisen iskulauseen käyttämisen vuoksi on Ruotsissa aiemmin tuomittu useita ihmisiä kansanryhmää vastaan kiihottamisesta.
 Kesällä 2018 perustettu soitttolista on ollut avoin kaikille Spotifyn käyttäjille, mutta sillä on ollut vain 73 seuraajaa.
 Rikoksesta syytetty nuorukainen on myöntänyt laatineensa listan, mutta kiistänyt syyllistyneensä rikokseen. Hän muutti soittolistan nimen myöhemmin.
 Ääriliikkeitä ja rasismia seuraavan Expo-lehden mukaan nyt nostettu Spotify-soittolistaa koskeva syyte on ensimmäinen laatuaan Ruotsissa.
 Asiaa tutkinut poliisi on lehtititietojen mukaan yrittänyt saada yhteyden Spotify-yhtiöön yli vuoden ajan, muttei ole saanut vastausta.
 Sekä  Dagens Nyheter -sanomalehti  että  Expo  ovat aiemmin uutisoineet Spotifyssa tarjolla olevista valkoisten ylivaltaa ajaviin piireihin liittyvistä kappaleista ja soittolistoista. Spotify on uutisten jälkeen poistanut soittolistoja.

Spotify-soittolista toi syytteen kiihottamisesta kansanryhmää vastaan – nuorukainen nimesi listan valkoista ylivaltaa ajavien iskulauseella


Summary: Kouvolassa järjestettävä Lasten teatteritapahtuma Kuulas olisi ensi vuonna kolmipäiväinen, jos kaupungin suunnittelemat avustusleikkaukset toteutuvat.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Toukokuussa Kouvolassa järjestettävä lasten teatteritapahtuma Kuulas saattaa ensi vuonna toteutua neljän päivän sijaan kolmipäiväisenä.
 Arvostettu tapahtuma on saanut avustusta Kouvolan kaupungilta, mutta säästökuuri on leikkaamassa osan avustuksesta kokonaan pois.
 Kaupunki on maksanut tapahtuman järjestävälle Työväen Näyttämöiden liitolle 13 000 euron tuen paikallisen tuottajan palkkaamiseen. Huonon taloustilanteen kanssa painivan Kouvolan päättäjille on kuitenkin tehty esitys siitä, että avustuksen maksaminen lopetetaan kokonaan jo ensi vuonna.
 – Paikallinen tuottaja on ollut meille tärkeä. Hän on järjestänyt esimerkiksi koulujen kanssa tehtävää yhteistyötä ja kuljetuksia. Emmehän me Helsingistä käsin tunne esimerkiksi reittejä, Työväen Näyttämöiden liiton toiminnanjohtaja  Annukka Ruuskanen  sanoo.
 Lisäksi kaupunki on tukenut tapahtumaa 30 500 euron avustuksella, joka olisi pysymässä ennallaan.
 Avustuksista päätetään Kouvolassa talousarviovaltuustossa 9. joulukuuta.
 Laadusta ei tingitä
 Työväen Näyttämöiden liitto ja Kouvolan kaupunki keskustelivat tapahtuman tulevaisuudesta keskiviikkona.
 – Mikään ei sinänsä vielä ratkennut suuntaan tai toiseen. Odotamme nyt joulukuussa tehtäviä lopullisia päätöksiä. Olen kuitenkin melko skeptinen sen suhteen, että leikkausesitykseen tulee mitään muutoksia, Ruuskanen kommentoi Kouvolassa käytyjen neuvottelujen jälkeen.
 Työväen Näyttämöiden liitto ja kaupunki aikovat päivittää Kuulaan tilaaja-tuottajasopimusta tammikuussa. Se määrittelee tarkemmin, mitä teatteritapatuma tulee pitämään sisällään.
 – Jos tämä nyt menee niin kuin on esitetty, niin näillä näkymin ensi vuoden tapahtuma lyhenee päivällä. Se järjestetään siinä tapauksessa torstaista lauantaihin. Lisäksi esimerkiksi suhteessa kalliista vauvateatteriesityksistä joudutaan luopumaan, Ruuskanen sanoo.
 Yleensä vauvoille tarkoitettuihin näytöksiin yleisöä otetaan hyvin rajatusti.
 Ensi kevään ohjelmisto on jo pitkälti mietittynä. Peruutuksia ei kuitenkaan jouduta tekemään, koska avustusten määrän varmistumista on odotettu ennen lopullisten kiinnitysten tekemistä. Suunnitelussa on jo huomioitu sekin, ettei esimerkiksi kansainvälisiä, ulkomailta tuotuja teatteriryhmiä ole voitu ajatella, koska pelkästään matkakulut olisivat tuntuvia.
 – Teemana on joka tapauksessa tuoda Kouvolaan lastenteatterin uusinta aaltoa. Tässäkään tilanteessa emme ota ohjelmistoon varmoja nakkeja. Laadusta emme halua tinkiä, Ruuskanen sanoo.
 Ohjelmistoon on vuosien varrella lukeutunut myös työpajoja ja ilmaisnäytöksiä. Lähialueen päiväkoti- ja koululaisryhmille on järjestetty arkipäivisin aamuesityksiä.
 Onko mahdollista, että Kuulas loppuisi kokonaan?
 – Kaupungilta annettiin toki sen suuntainen viesti, että säästöt eivät välttämättä ole vielä tässä. Emme toistaiseksi ole mihinkään lähdössä, mutta tätä pitää nyt vuosi kerrallaan katsoa ja skannata, onko meillä vaihtoehtoja, Ruuskanen sanoo.
 Kuulas-tapahtuma on järjestetty keväisin Kuusankoskella Kouvolassa yli 30 vuoden ajan.
 Lastenteatteritapahtuman kokonaisbudjetti on vuosittain noin 100 000 euroa. Kouvolan kaupungin 30 500 euron avustuksen ohella tapahtuma on saanut avustusta opetus- ja kulttuuriministeriöltä. Koululaisten ja päiväkotilasten kuljetuksiin tapahtuma on saanut tukea Kymi100-säätiöltä. Lisäksi budjettia kerryttävät lipputulot.
 – Lastenteatteri on toki aina tappiollista. Tulot eivät kata menoja. Tässä pitää mitata kaupungin tahtotila siitä, haluavatko he pitää tällaista tapahtumaa ja arvostavatko he tätä työtä, Ruuskanen sanoo.
 Tänä vuonna Kuulas teki oman kävijäennätyksensä. Kävijöitä oli 5 700. Lisäksi Finland Festivals valitsi Kuulaan Vuoden Festivaaliksi 2019.
 Teatteritapahtuman päänäyttämö on Kuusankoskitalolla, mutta esityksiä toteutetaan myös muissa vuosittain vaihtuvissa paikoissa. Pyry Sarkiola / Yle

Vuoden festivaalina palkittu lasten teatteritapahtuma uhkaa kutistua rahan puutteen vuoksi – vauvoille tarkoitetut näytökset jäävät pois ensimmäisenä


Summary: Kasvun rajat löytyvät esimerkiksi kuuntelemalla alueen asukkaita ja matkailijoita.

Lapin yliopiston professori ja matkailun tutkimus- ja koulutusinstituutin johtaja  Antti Honkaselle  "massaturismi" on lähes kirosana. Hänen mielestään Kittilän Levi käy jo massaturismin esimerkiksi, jota voi verrata vaikka Etelä-Euroopan rantakohteisiin.
 – Emme varmasti halua muuttaa koko Lappia Levin kaltaiseksi.
 Honkasen mielestä Lappiin kyllä mahtuu voimakkaasti keskittynyttä matkailua Levin tapaan. Levillä on jo infrastruktuuri pitkälti valmiina, mutta kun sinne rakennetaan lisää, tullaan kysymykseen, kuinka paljon alue voi laajentua. Kysymys on kaikkinensa valinnoista.
 – Nythän me tavallaan uhraamme yhden alueen tällaiselle voimakkaalle turismille ja jonkin toisen alueen jätämme sitten rauhaan. Sehän näissä yleensä ideana on.
 Lapin imago perustuu pitkälti kuvaan puhtaasta luontokohteesta. Kuinka pitkään Lapin matkailu voi kasvaa ilman, että tuo imago vaarantuu?
 – Kaikella kasvulla on rajansa, mutta tarkkoja määrällisiä rajoja on hyvin vaikea antaa.
 Honkasen mielestä oleellista on tarkkailla, millaisia seurauksia päätöksillä ja investoinneilla on. Ratkaisujen pohjaksi tarvitaan runsaasti monipuolista tietoa, jotta hahmotetaan päätösten seuraukset. Politiikassa sitten yhteensovitetaan eri intressiryhmien erilaiset toiveet, tarpeet ja tavoitteet, Honkanen toteaa.
 – Tällä hetkellä emme välttämättä osaa harkita asioita kaikilta puolilta.
 Asukkaita ja matkailijoita kannattaa kuunnella
 Vihreiden varapuheenjohtaja  Riikka Karppisen  mielestä kasvua pitää pohtia sekä määrällisesti että imagon kannalta. Massaturismin suuntaan ei hänenkään mielestä pidä mennä. Hän löytää kasvun rajojen lähestymisestä selvän signaalin, jota kannattaa kuunnella herkällä korvalla.
 – Rajat alkavat tulla vastaan, jos matkailijoilta tai alueen asukkailta kantautuu viestejä ongelmakohdista, Karppinen sanoo.
 Ongelmat voivat liittyä ympäristöön tai paikalliseen elämään.
 – Rajoja koetellaan, jos matkailu alkaa haitata paikallisten ihmisten oikeuksia ja perusperiaatteita.
 Myös matkailun erilaisia muotoja eri puolilla maakuntaa pitäisi Karppisen mielestä tuoda esille nykyistä voimakkaammin.
 Tulevaa kasvua haetaan keväästä, kesästä ja syksystä
 Visit Rovaniemen toimitusjohtaja  Sanna Kärkkäisen  mielestä yksi keino pitää tilanne hallinnassa on tasoittaa matkailijavirtaa ympärivuotiseksi. Kasvu on viime ajat kohdistunut voimakkaasti talvikauteen, joten talven pääsesongin markkinointia ei kannata lisätä, vaan paukut käytetään nyt muuhun.
 – Tavoitteena on tuplata majoitusvuorokausien määrä kesäkuukausina. Vasta kun kesän kasvu saadaan kuntoon, mietitään uudestaan talvea.
 Samalla linjalla on myös Lapin liitossa valmisteltu matkailustrategia, kertoo projektipäällikkö  Kristian Sievers.
 – Lähivuosien tavoitteena on roima kasvu lumettomaan aikaan.
 Myös turistit on saatava mukaan kestävään kehitykseen
 Sieversin mukaan Lapissa haetaan nimenomaan viisasta kasvua. Strategiapuheissa korostuvat sanat suunnitelmallisuus, vastuullisuus sekä monipuoliset tiedot hallitun kasvun varmistamiseksi.
 Strategian jalkauttaminen on sitten päivittäistä työtä ja päivittäisiä ratkaisuja yrityksissä.
 – Ympäristön huomioon ottaminen voi käytännössä olla vaikka huskykoirien jätösten kompostointia, kelkkahaalareiden pesuaineiden mikromuovittomuus ja reittien suunnittelua järkevästi, esimerkiksi polttoaineita säästäen, Sievers nostaa ruohonjuuritason esimerkkejä.
 Kestävän kasvun tavoitteisiin on Visit Rovaniemen toimitusjohtaja Sanna Kärkkäisen mukaan sitouduttu ympäri Lappia jo vahvasti. Yhteistyö on tiivistynyt ja vuoropuhelu paikallisten asukkaiden kanssa on vilkastunut. Tärkeää on pitää huoli siitä, että viesti kestävästä matkailusta ja täkäläisistä toimintatavoista kulkee myös matkailijoille ja Lapissa operoiville yrityksille.
 – On järjestettävä neuvontaa ja huolehdittava siitä, että tänne tulevat tietävät, millainen toimintakenttä Lappi on.
 Yle Lapin Areena-lähetyksessä keskiviikkona keskusteltiin matkailun vaikutuksista ja kasvun rajoista – katso keskustelu  täältä.
 Lue myös:
 Lapin matkailun hiilijalanjälki on tutkimatta – tarvitseeko herkkä luonto turismiin rajat?
 Kaupungistuminen ja ilmastonmuutos ovat megatrendejä, mutta miten ne vaikuttavat Lapin matkailuun? Nämä 4 ilmiötä näkyvät tulevaisuudessa

Lapista löytyy jo massaturismin esimerkki, mutta koko Lapista ei haluta Leviä – nyt kaupitellaan lumettoman ajan lomia