Summary: Yksi yhtiöistä omistaa Jämsässä kymmeniä tuhansia neliöitä rakennuksia, joissa ei ole koskaan ollut vuokralaisia.

Talouselämä-lehti kertoo  entisen ministerin  Suvi Lindénin  johtamien yhtiöiden jättitappioista.
 Lehden hankkiminen tilinpäätösten mukaan Lindénin johtama NxtVn Finland Oy ja se tytäryhtiöt olivat tilikauden päättyessä kesällä 2018 tappiolla noin 3,3 miljoonaa euroa.
 Kesän 2016 ja kesän 2018 välillä yhtiöillä oli ollut liikevaihtoa vain yhtenä kuukautena, 5000 euron verran.
 Talouselämä siteeraa tilintarkastajan lausuntoa: "”Olennainen osa tilikauden 30.6.2017 kuluista on muodostunut erilaisista matkakuluista, kuten lentolipuista, hotellimajoituksista, ravintolamenoista ja taksikuluista".
 – Me teemme tällä hetkellä asiakashankinta- ja markkinointityötä, ilman näitä kuluja emme pysty tätä työtä tekemään sanoo NxtVn Finland -yhtiöiden hallitusten puheenjohtajana toimiva Suvi Lindén.
 Tytäryhtiöistä esimerkiksi NxtVn Jämsällä ei ollut kahdella edellisellä tilikaudella lainkaan liikevaihtoa. Yhtiö on perustettu vuonna 2015, ja sille on kertynyt tappiota 2,8 miljoonaa euroa.
 Kymmeniä tuhansia neliöitä, ei vuokralaisa
 NxtVn Jämsän tarkoitus on perustaa Jämsän Halliin datakeskuspuisto.  Yhtiö osti vuonna 2015  Ilmavoimien teknillisen koulun alueen rakennuksineen.
 Rakennuksissa on yhteensä noin 30 000 neliömetriä, mutta vuokralaisia niissä ei ole kaupan jälkeen ollut.
 – Hanke on edelleen aktiivinen, asiakashankinta on käynnissä. Tämä on maailmanlaajuinen hanke luonteeltaan, eli kyse on kansainvälisistä toimijoista, joita pyrimme houkuttelemaan, sanoo Lindén.
 Datakeskuksen perustamisen hinta on suuruusluokassa tuhat euroa neliömetri. Jos NxtVn:n Hallin rakennukset täytettäisiin datakeskuksella, investointi vaatisi kymmeniä miljoonia euroa.
 – Tällaisen suuruusluokan päätökset vievät vuosia, sanoo Lindén.
 Lindénin mukaan hallituksen kaavailema  sähköveron alentaminen  ja pohjoisen  Jäämeren datakaapelin  rakentaminen parantavat mahdollisuuksia saada Halliin datakeskus.
 Jämsä ei kuitenkaan ole sijainniltaan erityisen houkutteleva. Huippunopea arktinen datakaapeli ei ole tulossa Jämsään, ja kaupunki on syrjäinen sekä maantieteellisesti että datasiirron kannalta.

Talouselämä: ex-ministeri Suvi Lindénin yhtiöillä miljoonatappiot muutaman tonnin liikevaihdolla – "Asiakashankinta on käynnissä"


Summary: Lappeenrannan–Lahden teknillinen yliopisto kutsuttiin Pietarin kaivosyliopiston johtaman osaamiskeskuksen jäseneksi.

Lappeenrannan–Lahden teknillinen yliopisto nousi esille Venäjän presidentti  Vladimir Putinin  keskiviikkoisella Suomen-vierailulla.
 Putin mainitsi , että Lappeenrannan-Lahden teknillinen yliopisto ja Pietarin kaivosyliopisto (Saint Petersburg Mining University) ovat sopineet kaivosalan tutkimusyhteistyöstä.
 Lappeenrannan–Lahden teknillisen yliopiston mukaan kyse on Pietarin kaivosyliopiston johtamasta kaivosalan kansainvälisestä osaamiskeskuksesta. Se on YK:n alaisen UNESCOn hyväksymä osaamiskeskus, jonka tavoitteena on edistää mineraalivarojen vastuullista hyötykäyttöä maailmanlaajuisesti.
 Osaamiskeskuksen jäsenet voivat järjestää yhteistyössä maisteri- ja tohtorikoulutusta. Lisäksi osaamiskeskuksen jäsenet tekevät tutkimusyhteistyötä sekä järjestävät tieteellisiä konferensseja ja muita asiantuntijatilaisuuksia.
 Lappeenrannan–Lahden teknillinen yliopisto on kutsuttu osaamiskeskukseen niin kutsutuksi lippulaivayliopistoksi ainoana yliopistona Suomesta. Yliopisto vie osaamiskeskukseen muun muassa mineraalivaroihin liittyvää erotustekniikan, jätteenkäsittelyn ja kiertotalouden osaamista.
 Lappeenrannan–Lahden teknillinen yliopisto osaamiskeskukselta rahoitusta yliopiston toimintaan.
 Yhteistyötä koskeva sopimus allekirjoitettiin Pietarin kaivosalan yliopiston kanssa Putinin valtiovierailun yhteydessä Helsingissä keskiviikkona.
 Lappeenrannan–Lahden teknillinen yliopisto tekee paljon yhteistyötä ulkomaisten yliopistojen kanssa. Rehtori  Juha-Matti Saksan  mukaan Putininkin esiin nostamassa yhteistyössä on pitkälti kyse normaalista koulutusyhteistyöstä.
 – Yllätyin, että Putin mainitsi sen, Saksa sanoo.

Venäjän presidentti Vladimir Putin mainitsi Suomen-vierailullaan yliopistojen tutkimusyhteistyön – tästä on kyse


Summary: Yhdysvaltain presidentti Donald Trump onnistui jälleen yllättämään retoriikallaan.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  puhui vapaamuotoisesti Valkoisen talon toimittajille keskiviikkona ennen matkaansa Kentackyyn. Polveilevassa ulostulossaan hän muun muassa palasi jo aiemmin uutisoituun selkkaukseen Tanskan kanssa.
 Lehdistökohtaamisesta on jäänyt elämään myös kohta, jossa Trump kasvot taivaisiin kohottaen sanoo olevansa "valittu mies" puolustamaan Yhdysvaltoja Kiinaa, EU:ta ja muita maita kohtaan kauppakiistoissa.
 – Me olemme säästöpossu, jonka muut maat EU mukaanlukien haluavat ryöstää ja käyttää hyväksi, Trump sanoo.
 Messiaaniseksi yhdysvaltalaisessa lehdistössä luonnehdittu ulostulo on saanut paljon huomiota osakseen myös sosiaalisessa mediassa.
 Trumpin puheen jälkeen  #ChosenOne  eli valittu ja  #AntiChrist  eli anti-Kristus nousivat Twitterissä trendaavimpien aihesanojen joukkoon.
 Keskiviikkona Trump itse jakoi twitter-tilillään myös siteerauksen, jossa häntä kehuttiin "Israelin kuninkaaksi".

Trumpin messiaaninen ulostulo – uhoaa videolla kasvot taivaisiin nostaen "Olen valittu"


Summary: Poliisi on paikan päällä koulussa selvittämässä asiaa.

Lohjalaisessa koulussa on  poliisin mukaan  uhkatilanne, jota poliisi on parhaillaan selvittämässä.
 Länsi-Uudenmaan poliisi kertoo, että se sai tiedon uhkauksesta tänään kello 10 aikaan. Uhkaus liittyy Lohjalla sijaitsevaan Järnefeltin kouluun.
 Poliisi kertoi hetki sitten Twitterissä, ettei poliisilla ole tällä hetkellä tiedossa seikkoja, joiden perusteella kyseessä olisi konkreettinen uhka. –
 Poliisi kertoo Twitterissä myös, että uhkaavan viestin lähettäjä on onnistuttu selvittämään, ja hän on poliisin hallussa.

Poliisi: lohjalaisessa koulussa uhkatilanne – Uhkaavan viestin lähettäjä poliisin hallussa


Summary: Turun yliopiston opiskelijat nostivat nuotalla yllättäviä pikkukaloja Seilin saaren rantavedestä.

Paraisten Seilin saarella sijaitsevan Turun yliopiston saaristomeren tutkimuskeskuksen murtovesiekologian kenttäkurssin opiskelijaryhmä teki yllättävän löydöksen keskiviikko-iltana nuotattuaan saaren rannan hiekkapohjaa, kertoo  Saaristomeren tutkimuslaitos Facebook-sivullaan.
 Nuottaan oli tarttunut pieni, noin viiden yksilön parvi nokkakalan poikasia.
 Tutkimuslaitoksen asemanjohtajan  Jari Hännisen  mukaan kyseessä on merkittävä löydös. Hän kertoo opettaneensa kyseistä kurssia viidentoista vuoden ajan, eikä muista vastaavaa tuolta ajalta.
 – Mulle se oli iso paukku, että eipä ole tullut aikaisemmin vastaan, Hänninen ihmettelee.
 Hännisen mukaan poikashavaintoa voi melko suurella varmuudella pitää merkkinä siitä, että nokkakala on alkanut lisääntyä saaristossa, sillä pieni poikanen ei pysty vaeltamaan pitkiä matkoja.

 Hänninen kertoo että aikaisemmin nokkakalasta on tehty havaintoja pari vuotta sitten Kemiönsaaressa ja Hankoniemellä. Nyt tehty havainto on kuitenkin ensimmäinen Turunmaan saaristossa.
 Kymmensenttiset poikaset hymyilyttävät
 Jutun kirjottajan kollegoiden kesken pitkulainen kalanpoikanen herättää hilpeyttä. Myös Jari Hännisen mielestä kyseessä on positiivisen näköinen ilmestys.
 – Kyllähän tuo virtaviivainen, pitkänokkainen petokala miellyttää silmää. Varsinkin kun sitä aika harvoin täällä saaristossa näkee, Hänninen naurahtaa.
 Ikuisesti poikaset eivät kuitenkaan kymmensenttisiksi jää. Nokkakala on tavallisesti hiukan yli puolimetrinen.
 Nokkakala kuuluu viuhkaeväisten lahkoon ja on ainoa Itämerestä löytyvä lahkon kala. Se tulee toimeen murtovedessä, mutta on lähtökohtaisesti merikala.

Sympaattinen pitkulainen peto, nokkakala alkanut lisääntyä Turunmaan saaristossa – "eipä ole tullut aikaisemmin vastaan"


Summary: Dagens Nyheter -lehden selvityksen mukaan räjähdysten määrä lisääntyi vuodessa 45 prosenttia.

Ruotsissa tehdään aiempaa enemmän iskuja räjähdysaineilla.  Dagens Nyheter -sanomalehden tekemän selvityksen mukaan  tänä vuonna on tehty jo 45 prosenttia enemmän räjähdeiskuja kuin vuosi sitten.
 Tammikuun ja heinäkuun välisenä aikana Ruotsissa sattui 120 räjähdystä, kun vuotta aiemmin niitä oli vastaavana aikana 83. Koko viime vuonna räjähdyksiä oli 157.
 Räjähdeaineisiin liittyvien rikosteknisten tutkimusten määrä on puolestaan kaksinkertaistunut vuoden 2013 jälkeen.
 Erityisen paljon räjähteitä laukaistaan eteläisessä Ruotsissa, jossa tehtiin viime vuonna kolmannes kaikista räjähdeiskuista. Tämän vuoden tammi-toukokuussa eteläisessä Ruotsissa tapahtui 44 räjähdystä.
 – Syistä voi esittää vain arvioita, mutta rikollisuus ja syrjäytyminen ovat meillä aiempaa suurempia ongelmia, sanoo tutkinnanjohtaja  Petra Stenkula  Etelä-Ruotsin poliisialueelta.
 Erityisen paljon tapauksia on Skånen alueella, jossa käytettyjen pommien poliisi arvioi monessa tapauksessa olleen saman valmistajan tekemiä.
 Samaan aikaan räjähdysten lisääntymisen kanssa ammuskelut ovat vähentyneet eteläisessä Ruotsissa.
 Kerrostalon edustalle jätetty räjähde aiheutti suuret tuhot kesäkuun alussa Linköpingissä. Poliisi ei ole vieläkään onnistunut selvittämään tapausta.  Jeppe Gustafsson / EPA
 Rikolliset painostavat räjähteillä
 Räjähteitä on aseteltu muun muassa asuintalojen porraskäytäviin ja ravintoloiden edustoille. Useimmiten niissä on kyse rikollisten välienselvittelyistä, mutta osassa tapauksista on aiheutunut suuri vaara sivullisille.
 Stenkulan mukaan kaiken taustalla on raha, ja niin ampuma-aseita kuin räjähteitäkin käytetään painostustarkoituksiin huumekauppaa, petoksia ja rahanpesua hoitavissa rikollisryhmissä.
 – On vähemmän työlästä asettaa räjähde kuin murhata joku ampuma-aseella, Stenkula pohtii.
 Vielä kolme vuotta sitten räjähteinä käytettiin usein Balkanilta Ruotsiin salakuljetettuja käsikranaatteja. Nyt yleisempää on käyttää ei-sotilaalliseen käyttöön tarkoitettuja räjähdysaineita, kuten rakennustyömailta varastettua dynamiittia.
 Ymmärtämättömiä nuoria käytetään hyväksi
 Stenkulan mukaan järjestäytynyt rikollisuus käyttää usein hyväkseen nuoria räjähteiden asettamisessa. Nämä eivät hänen mukaansa aina ymmärrä miten vaarallisten aineiden kanssa ovat tekemisissä. Esimerkiksi viime vuonna kaksi nuorukaista haavoittui vakavasti, kun heidän kantamansa räjähde laukesi ennenaikaisesti.
 Ruotsin sisäministeri  Mikael Damberg  myöntää räjähdeiskujen olevan vakava ongelma.
 – Ammuskelut ja räjähdykset ovat suurimpia yhteiskunnallisia ongelmiamme,  Damberg sanoo Dagens Nyheterissä .
 Dambergin mukaan hallitus suunnittelee räjähderikoksista annettavien rangaistusten kiristämistä. Nykyisin Ruotsissa voi saada törkeimmistä räjähderikoksista enimmillään kuuden vuoden vankeustuomion.
 Poliisin tutkintavaltuuksien lisäämisestä Ruotsissa on jo päätetty.
 Lisää aiheesta:
 Räjähdys tuhosi Linköpingin poliisin rakennuksen – Poliisin pomminpurkajat: Ei mennyt ihan suunnitelman mukaan
 Ruotsalaislehdet: Linköpingin räjähdys liittyi moottoripyöräjengeihin
 Räjähdys aiheutti tuhoja kerrostaloissa Ruotsin Linköpingissä – useita ihmisiä loukkaantui
 SVT: Voimakas räjähdys Malmössä – poliisin mukaan taloudelliset vahingot ovat suuret

Räjähdeiskuja tehdään Ruotsissa yhä enemmän – Sisäministeri: Ammuskelut ja räjäytykset suurimpia ongelmiamme


Summary: Saksan talouden supistuminen heijastuu takuuvarmasti  myös Suomeen viennin vaikeutumisena.

Euroopan suurin talous Saksa on ajautunut yhtäkkiä suuriin vaikeuksiin.
 Maan  talous supistui  vuoden toisella neljänneksellä edelliseen neljännekseen verrattuna. Jotkut arvelevat jo maan ajautuvan taantumaan.
 – Sitä on liian aikaista arvioida. Yleinen käsitys kyllä on, etteivät Saksan vaikeudet ole lyhytaikaisia. Paheneeko tilanne vai ei, riippuu pitkälti siitä, miten vienti kehittyy ja miten kotimarkkinat kehittyvät, Saksalais-Suomalaisen Kauppakamarin varatoimitusjohtaja  Jan Feller  sanoo.
 Hänen mukaansa Saksassa arvioidaan yleisesti, ettei taantuma iske ainakaan vielä tänä vuonna. Jos notkahdus on tullakseen, se siirtyy ensi vuoden puolelle.
 Silti talousluvut toisensa perään ovat heikentyneet. Sijoittajien luottamus maan talouteen on romahtanut ja uusia, epäilyttäviä talousindikaattoreita julkaistaan lähes viikoittain. Ilosanomat ovat harvassa.
 Ekonomisteilta ja muilta talousviisailta satelee neuvoja maan päättäjille siitä, mitä taloudelle pitäisi tehdä. Toiset pitäisivät vyön yhä kireällä, toiset löysäisivät rajusti ja aloittaisivat elvytyksen. Suomelle tällä kaikella on erityistä merkitystä.
 Saksalais-Suomalaisen Kauppakamarin varatoimitusjohtaja Jan Feller sanoo, ettei Saksan ajautuminen taantumaan ole vielä mitenkään varmaa. Rinna Härkönen / Yle
 Suomen vientinäkymät heikkenevät
 Saksa on Suomen tärkein kauppakumppani ja vientimaa. Suomen viennin arvo Saksaan on noin 10 miljardia euroa. Tuonnin arvo on puolestaan noin 11,5 miljardia euroa.
 Saksan talouskasvun hyytyessä myös Suomen vientinäkymät heikkenisivät. Toistaiseksi Saksan vaikeudet eivät ole näkyneet ainakaan kovin selvästi Suomen viennissä. Pitkien toimitusketjujen takia vaikutukset tulevat viiveellä.
 – Sitä paitsi esimerkiksi Saksan teollisuuden tilauskanta on supistunut kuukausitasolla vasta hyvin vähän. Toki tilanteen heikentyessä se heijastuu Suomenkin tavaravientiin, Feller huomauttaa.
 Saksaan merkittävästi vievien suomalaisfirmojen nimiä tai tuotteita on vaikea jäljittää esimerkiksi suuruusjärjestyksessä. Yksi tärkeimmistä viejistä on autofirma Daimlerin sopimusvalmistaja Valmet Automotiven Uudenkaupungin tehdas.
 Muita vientituotteita ovat autojen lisäksi laivat, koneet, koneiden osat ja paperit sekä muut metsäteollisuuden tuotteet.
 Tullitilastojen mukaan merkittäviä viejiä ovat siis ainakin UPM ja muut metsäyhtiöt, laivanvalmistaja Meyer, lääkeyhtiö Bayer, lukuisat teknologiayhtiöt sekä konepajat, teräsyhtiö Outokumpu, öljy-yhtiö Neste, Bayer ja traktoriyhtiö Valtra.
 Kilpailu Saksassa kovenee
 Saksaan viedään siis paljon investointihyödykkeitä. Suomen vienti on käytännössä kokonaan yritysten välistä kauppaa.
 Koska Saksan teollisuus on nyt lujilla, se merkitsee yhä kovempaa kilpailua saksalaisfirmojen tilauksista. Saksalais-Suomalainen Kauppakamari antaakin suomalaisfirmoille pari hyvää neuvoa.
 – Myyntityö kovenee. Siksi on erityisen tärkeää tehdä hyvin kotiläksyt, ja hoitaa myyntiprosessi hyvin ammattimaisesti. Saksan kielen taitoa on kehitettävä tai on palkattava saksaa puhuvia työntekijöitä. Suomesta löytyy myös viennin edistämisapua, varatoimitusjohtaja Jan Feller huomauttaa.
 Yksi Saksan talouden valopilkuista on palvelusektori. Alan myynti ja työllisyys nousivat ennätyslukemiin vuoden ensimmäisellä neljänneksellä. Saksassa joka viides työskenteleekin palvelualalla.
 Erittäin paljon viennistä riippuvaisen Saksan talous hyytyy, ja teollisuus on vaikeuksissa. Se tietää huonoa myös Suomelle.  Jyrki Lyytikkä / Yle
 Digiyrityksillä kysyntää
 Varatoimitusjohtaja Fellerin mukaan nyt etenkin digiyritysten kannattaisi tähdätä voimakkaasti Saksan markkinoille. Siellä on kova kysyntä, mutta vähän tekijöitä.
 Saksalais-Suomalaisen Kauppakamarin Industrie 4.0 -ohjelmassa neljätoista suomalaisyritystä autettiin Saksan markkinoille ja niistä jo kolme on perustanut maahan tytäryhtiön.
 Tänä vuonna käynnistyi älyrakentamisen vientiohjelma, jossa on mukana kahdeksan suomalaisyritystä.
 – Palveluvienti kasvaa. Jos on digiyritys, neuvoisin painamaan kaasua ja menemään vauhdilla eteenpäin. Saksassa tarvitaan 700 000 teknologia-asiantuntijaa viiden vuoden sisällä. Digiosaamista kaivataan paljon, Feller painottaa.
 Mutta takaisin synkkyyteen. Mitkä ovat pahimmat uhkakuvat?
 Mistä talousmahdin kenkä puristaa?
 Saksan talous ei ole kasvanut näin hitaasti moneen, moneen vuoteen. Globaali ja erikseen Saksan talous ovat selvästi keikahtamassa uuteen asentoon.
 Saksan teollisuuden kehno tilanne on harvinainen ilmiö, joka vaikuttaa paitsi Suomeen niin koko Eurooppaan. Saksan taloutta ovat kannatelleet kotimarkkinoiden kysyntä ja investoinnit.
 Saksan vienti suorastaan romahti kesäkuussa verrattuna viime vuoden kesäkuuhun. Miinusta kirjattiin kahdeksan prosenttia. Suhdanteet ovat koetelleet etenkin päästöskandaaleissa ryvettynyttä autoteollisuutta.
 Kiina on Saksan tärkein kauppakumppani. USA:n tullien takia siellä valmistetut saksalaisautot eivät mene enää yhtä vauhdikkaasti Kiinaan.
 Muutenkin erittäin vientivetoisen Saksan teollisuus on kärsinyt kauppasodan pelosta ja Brexitin epävarmuudesta. Italian sekavasta tilanteesta ja uudesta eurokriisistäkin on puhuttu.
 Joissakin arvioissa on nähty merkkejä teollisuuden heikkouden leviämisestä myös palvelualoille.
 Marraskuun puolivälissä Saksa ja muu Eurooppa voivat saada todella kovan kolauksen talouksiinsa. Presidentti Donald Trumpin odotetaan tuolloin ilmoittavan päätöksestään Euroopalle asetettavista autotulleista. Odotukset ovat synkät.
 Autoteollisuudessa on kyse Saksan ydinteollisuudesta, maan talouden selkärangasta.
 Lue myös:
 Talouden notkahdus herätti Saksan pohtimaan, onko kulukurissa enää järkeä – "Saksa tarvitsee lisää julkisia investointeja"
 Saksassa ennätykselliset palkankorotukset, miten Suomessa? – Työnantajat: "Olisi valtava virhe tuijottaa Saksan sopimuskorotuksia"
 Suomi olisi yksi kovimmista kärsijöistä Trumpin autotullien iskiessä – valtaosa meillä tehdyistä Mersuista päätyy nyt Yhdysvaltoihin

Saksan talous hyytyy pelottavan jyrkästi – miksi Euroopan talousmoottori köhii ja miten käy Suomelle sen tärkeimmän vientimaan piiputtaessa?


Summary: Muistometsän ostamista varten kerätään parhaillaan rahaa.

Vuoden 2019 alussa kuolleelle Eppu Normaalin perustajiin kuuluneelle  Mikko Saarelalle  perustetaan Ylöjärvelle muistometsä.
 Muistometsäksi suunniteltu alue on Mastosvuoren alueella, muutaman kilometrin päässä Ylöjärven keskustasta.
 Mastosjärveen rajoittuva alue on kallioista ja puustoltaan monipuolista. Osassa metsää kasvaa nuorta luonnontilaista männikköä, mutta notkelmissa on myös vanhempia kuusia, haapoja ja koivuja.
 Saarelan lesken  Eeva Saarelan  mukaan alue on Mikko Saarelan nuoruuden maisemia. Biologian opettajana Mikko Saarela piti tärkeänä sitä, että koulujen lähellä on metsää.
 – Mikko Saarelan muistometsän toteutuminen Ylöjärvelle on hieno tapa muistaa Mikkoa ja hänelle niin tärkeää luontoa. Olen käynyt Mastosvuorella ja se on kaunis, taianomainen alue, Mikon muiston arvoinen, sanoo  Juha Torvinen  Eppu Normaalista tiedotteessa.
 Muistometsän alue on Saarelan nuoruuden maisemia. Alue on noin 14 hehtaaria ja sen arvo on 50 000 euroa. Tarkkaa rajausta ei ole vielä tehty.
 Muistometsä rajoittuisi Ylöjärven kaupungin omistamaan suojeltuun alueeseen. Suunniteltu muistometsäkin on nyt kaupungin omistuksessa.
 Alue ostetaan Luonnonperintösäätiön nimissä. Ylöjärven kaupungin tavoitteena on saada hankkeen jatkovalmistelu sekä myyntineuvottelut Luonnonperintösäätiön kanssa päätökseen ensi kevääseen mennessä.

Eppu Normaalin Mikko Saarelalle perustetaan muistometsä: "Se on kaunis, taianomainen alue"


Summary: Amazonin alueen metsää poltetaan nyt nopeammin kuin koskaan kattavan satelliittivalvonnan aikaisina vuosina.

Brasiliasta on viime viikkoina kantautunut huolestuttavia uutisia Amazonin  metsäpalojen lisääntymisestä.  Maan presidentin  Jair Bolsonaron  mielestä uutiset  Brasilian sademetsäkadosta ovat kuitenkin valheellisia,  eikä hän pidä metsien polttamista maanviljelysmaan raivaamiseksi ongelmana.
 Tammikuun alussa presidentin virassa aloittanut Bolsonaro tuli tunnetuksi jo kampanja-aikoina maan entisaikojen  sotilasdiktatuurin ihailijana  ja rasistisilla ja seksistisillä lausunnoillaan. Vaalikampanjan aikana hän muun muassa uhkasi laittaa vasemmistolaiset vastustajansa vankilaan tai maanpakoon, panna ympäristöaktivistit sekä maattomien ja kodittomien oikeuksia puolustavat kuriin luokittelemalla toiminnan vaikka terrorismiksi.
 Suomen Brasilian-suurlähettiläs  Jouko Leinonen  kertoo  Yle radio 1:n Ykkösaamussa , että monet Bolsonaron lausunnoista ja vaatimuksista ovat sittemmin liudentuneet ja mukaan politiikkaan on tullut realismia.
 – Esimerkiksi vaalikampanjansa aikana Bolsonaro halusi erota Pariisin ilmastosopimuksesta, mutta näin ei ole käynyt, Leinonen kuvailee.
 Bolsonaron talouspolitiikka vaikuttaa lähettiläs Leinosen mukaan lupaavalta, mutta presidentin ympäristö- ja ihmisoikeuspolitiikka on tarkkailijoiden mielestä hyvin huolestuttavaa.
 Brasilia onnistui jo vähentämään tuhoja takavuosista
 Amazonin sademetsien kato on kasvanut Bolsonaron kaudella. "Tropiikin Trumpiksi" kutsuttu presidentti on muuttanut maansa metsänsuojelupolitiikkaa dramaattisesti. Aiemmat hallitukset olivat saaneet laittomia hakkuita enenevissä määrin kuriin, mutta Bolsonaron hallitus on arvostellut niistä annettavia rangaistuksia. Presidentin mielestä Amazonin metsäpalot  ovat kansalaisjärjestöjen tahallaan sytyttämiä.
 Suurlähettiläs Leinosen mukaan aiemmin Brasilia onnistuikin vähentämään tuhoja merkittävästi. Nyt suunta näyttää huonommalta.
 – Brasilia on tehnyt valtavan työn Amazonasin osalta. Joskus takavuosina, 15 - 20 vuotta sitten Amazonasia tuhottiin noin 30 000 neliökilometriä, noin Belgian kokoinen alue Amazonia joka vuosi. Pari vuotta sitten päästiin noin kuuden tuhannen neliökilometrin tienoille, hän kertoo.
 – Kahden viime vuoden aikana luvut ovat lähteneet nousuun. On valtava työ katsoa, ovatko ne laillisia vai laittomia metsätuhoja. Tarkkoja lukuja ei vielä tällä hetkellä ole, mutta indikaatiot ovat todellakin pahoja; näyttää siltä, että laittomat metsänhakkuut olisivat nousseet 80 prosenttia.
 Bolsonaro on luvannut myös uudistaa Brasilian taloutta. Vaalilupauksena oli Brasilian avaaminen; keskimääräinen tullitaso Brasiliassa on 14 prosentin tuntumassa.  EU:n ja Mercosur -kauppavyöhykkeen maiden vapaakauppasopimus  on lähettilään mukaan yksi esimerkki hallituksen talouspolitiikasta ja järjestäytyneestä talouden avaamisesta.
 – Tällä hallituksella oli rohkeutta sopia EU-Mercosur -sopimuksesta, jota 20 vuotta on neuvoteltu. Brasiliahan on 80 prosenttia Mercosurin taloudesta, suurlähettiläs Jouko Leinonen toteaa.
 Euroopan Unioni ja Mercosur-kauppavyöhykkeen maat ovat solmineet alustavan sopimuksen vapaakaupasta.
 Kuuntele koko haastattelu:  https://areena.yle.fi/1-50202014
 Lue myös:
 Amazonin sademetsän polttaminen on kaksinkertaistunut – monessa osavaltiossa hätätila, presidentti yllyttää jatkamaan polttoa
 EU-maiden maatalouspiireissä kavahdetaan EU-Mercosur-kauppasopimusta: ”Muistetaan historian mustana hetkenä”

Suurlähettiläs Brasilian metsätuhoista: Näyttää että laittomat metsänhakkuut nousseet jopa 80 prosenttia


Poliisin verkkosivuilla on jälleen häiriöitä, poliisi kertoo Twitterissä. Häiriön syy ei ole vielä tiedossa, ja asiaa selvitetään.
 Poliisin verkkosivuilla oli häiriöitä myös eilen illalla. Silloinkin häiriön syy jäi epäselväksi. Poliisi tviittasi aiemmin tänään, että ongelmat olivat jo ohi.
 Myös Verohallinnon verkkopalveluissa on parhaillaan häiriöitä, Verohallinto tviittaa. Asiaa selvitetään.
 Verohallinnolla ongelmat alkoivat niin ikään eilen illalla, mutta puolenyön jälkeen Verohallinto tviittasi palvelujen toimivan jälleen.

Poliisin ja Verohallinnon verkkosivuilla on taas häiriöitä – syy ei vielä tiedossa


Summary: Ruotsin ilmailuviranomaisen mukaan lentomatkustaminen väheni Ruotsissa heinäkuussa 4 prosenttia edellisvuoteen verrattuna.

Ruotsin lentokentillä tehtiin heinäkuussa 3,77 miljoonaa lentomatkaa. Matkustaminen väheni edellisvuoden heinäkuusta 4 prosenttia, kertoo  Ruotsin ilmailuviranomainen  Swedavia.
 Erityisesti käyrä on alaspäin kotimaisessa lentomatkustamisessa. Ruotsin tehtiin heinäkuussa 836 000 sisäistä lentoa, mikä tarkoittaa 11 prosentin laskua edellisvuodesta.
 Maan vilkkaimmalla lentokentällä, Tukholman Arlandassa, lentomatkustaminen väheni heinäkuussa kokonaisuudessaan 4 prosenttia. Kotimaanlennoissa lasku oli Arlandassa 10 prosenttia ja ulkomaanlennoissa 3 prosenttia.
 Vilkas lomakuukausikaan ei siten tuonut lentomatkailun alamäkeen läntisessä naapurissa vaan koko alkuvuoden käyrä alapäin jyrkkenee.
 Lentomatkustajamäärien lasku prosentteina Ruotsissa tammi-heinäkuussa 2019 verrattuna samaan ajanjaksoon vuonna 2018
 koko Ruotsi: kotimaan lennot - 8 % koko Ruotsi: ulkomaan lennot - 3 % Tukholma Arlanda: kotimaan lennot - 9 % Tukholma Arlanda: ulkomaan lennot - 4 %
 Suomessa vastaavana aikana tammi-heinäkuussa matkustamäärät kotimaan reittiliikenteessa ovat kasvaneet 0,5 prosenttia ja ulkomaan reittiliikenteessa 5 prosenttia  Finavian mukaan .
 Lentohäpeä, lentovero ja heikko kruunu verottavat
 Ruotsissa lentomatkustamisen alamäki on näkynyt juna- ja laivamatkustamisen nousuna. Ruotsin valtion rautateiden (SJ) mukaan jo vuoden  ensimmäisellä neljänneksellä  junamatkustaminen kasvoi 8 prosenttia.
 Kesällä ruotsalaiset tiedotusvälineet ovat raportoineet myös matkustajalaivaliikenteen paranevista matkustajamääristä. Ruotsista liikennöivät Talllink ja Stena Line ovat  Ruotsin radion mukaan  kesällä lyöneet matkustajennätyksi. Stena Line sanoo, että kesä-heinäkuussa joillakin reiteillä matkustajamäärät ovat kasvaneet jopa 15 prosenttia.
 Syyksi matkustajien siirtymiseen ilmasta raiteille ja vesille on tarjottu lentoveroa, kruunun heikkoutta ja  lentohäpeää .
 Lue myös:
 Miksi on niin vaikeaa saada suoria junayhteyksiä eri Euroopan maiden välille? Yle listasi viisi syytä

Ruotsin lentomatkustajamäärät jatkavat vapaata pudotusta – vilkas lomakausikaan ei tuonut muutosta


Summary: Mittari kertoo esimerkiksi maidon, leivän, naudanlihan ja juuresten hiilijalanjäljen.

Elintarvikkeiden, juomien ja tupakan vähittäiskauppa

Elintarvikkeiden, juomien ja tupakan yleistukkukauppa

Loppuvuodesta myös K-ryhmän asiakkaat voivat seurata ruokaostostensa ilmastovaikutuksia. Kauppajätti tuo Plussa-asiakkaidensa käyttöön hiilijalanjälkimittarin, jonka avulla asiakkaat voivat seurata ruokaostostensa tuoteryhmäkohtaista hiilijalanjälkeä K-ostokset-palvelussa.
 S-ryhmä kertoi heinäkuussa alkavansa näyttää ostetun ruoan hiilivaikutukset kuluttajille  Omat ostot -palvelussa an syksyllä.
 Lue myös:   Suurin osa Suomen ilmastopäästöistä tulee kotitalouksien kulutuksesta – S-ryhmän uusi laskuri ei kaunistele asiakkaan hiilijalanjälkeä
 K-ryhmän mittari perustuu Luonnonvarakeskuksen (Luke) tuottamiin ilmastovaikutusarvioihin ja mittari arvioi hiilijalanjäljen K-ruokakauppojen suosituimmille tuoteryhmille kuten maidolle, leivälle, naudanlihalle ja juureksille. Yhteensä tuoteryhmiä on mittarissa 40.
 Myös S-ryhmän mittari perustuu Luken ilmastovaikutusarvioihin. Ilmastovaikutusarviot perustuvat aiempiin tutkimuksiin sekä muuhun tieteelliseen aineistoon kuten uusimpaan tieteelliseen kirjallisuuteen ja tietopankkeihin.
 Yksittäisten kuluttajien valinnoilla on väliä, sillä suurin osa Suomen ilmastopäästöistä tulee kotitalouksien kulutuksesta
 "Paljon toivottu palvelu"
 K-ryhmän mukaan asiakkaat kaipaavat tukea ilmastoystävällisten valintojen tekemiseen ruokakaupassa.
 – Ruokaostosten hiilijalanjälkimittari on meiltä paljon toivottu palvelu. Haluamme auttaa asiakkaitamme tekemään arvojensa mukaisia ja vastuullisia valintoja. Jo tällä hetkellä K-ostokset tarjoaa mahdollisuuden ostosten kotimaisuustason tarkkailuun ja antaa vinkkejä kotimaisten tuotteiden valitsemiseen, K-ryhmän päivittäistavarakaupan toimialajohtaja  Ari Akseli  sanoo tiedotteessa.
 hiilijalanjälkimittari ei kerro jokaisen yksittäisen tuotteen hiilijalanjälkeä, vaan hiilijalanjälki lasketaan tuoteryhmittäin.
 – Monet yritykset arvioivat tuotteidensa ilmastovaikutuksia, mutta vielä emme ole tilanteessa, jossa luotettavaa tuote- ja brändikohtaista tietoa olisi kattavasti ja vertailtavasti saatavilla kaikista mahdollisista tuotteista, erikoistutkija  Merja Saarinen  Luonnonvarakeskuksesta sanoo tiedotteessa.
 Ensimmäinen versio hiilijalanjälkimittarista julkaistaan asiakkaiden käyttöön K-ostokset-palvelussa vielä loppuvuoden aikana. K-ryhmän mukaan mittaria täydennetään ja kehitetään sitä mukaa kun käytettävissä oleva tieto tarkentuu.
 – Jo pelkästään tiedot ostoksista paljastavat paljon siitä, mikä vaikutus kulutustottumuksilla on omaan hyvinvointiin tai vaikkapa ilmastoon, K-ryhmän asiakastiedosta vastaava johtaja  Minna Vakkilainen  sanoo tiedotteessa.
 K-ryhmä kertoo vähentämänsä päästöjä myös käyttämällä kaupoissaan ja kiinteistöissään uusiutuvaa sähköä sekä tuottamalla aurinkovoimaa.
 Lue myös:
 Suurin osa Suomen ilmastopäästöistä tulee kotitalouksien kulutuksesta – S-ryhmän uusi laskuri ei kaunistele asiakkaan hiilijalanjälkeä
 Lopettaisinko juuston syömisen vai vaihtaisinko sähköautoon? Kokeile Ylen ilmastolaskurilla, mitkä teot sopivat sinulle ja mikä vaikutus niillä on päästöihin   Alle 30-vuotiaat syövät ylijäämälounaita ja kompensoivat päästöjään – Ja siksi he ovat kestävän arjen edelläkävijöitä, sanoo Sitra

K-ryhmä tuo asiakkailleen tiedot ruokaostosten ilmastovaikutuksista – Hiilijalanjälkimittari julkaistaan loppuvuodesta


Summary: Saamelaiskäräjävaalien ehdokkaiden joukossa on sekä uusia ehdokkaita, nykyisiä jäseniä että ennestään saamelaispolitiikasta tuttuja nimiä

Saamelaiskäräjien seuraavalle neljävuotiskaudelle 2020–2023 on syksyn vaaleissa pyrkimässä yhteensä 36 ehdokasta.
 Nykyisistä saamelaiskäräjien jäsenistä ja varajäsenistä puolet eli 12 jäsentä on asettunut uudelleen ehdolle, mutta nykyisen hallituksen jäsenistä vain kaksi. Heidän lisäkseen kolme ehdokasta on tuttuja aiemmilta kausilta ja kolme puolestaan aiemmista vaaleista. Täysin uusia ehdokkaita on 18.
 Vaaleissa saamelaiskäräjille valitaan 21 jäsentä ja neljä varajäsentä. Jokaisesta saamelaisten kotiseutualueen kunnasta valitaan vähintään kolme edustajaa.
 Inarin kunnasta ehdokkaita on 15, Utsjoen kunnasta kuusi sekä Enontekiön ja Sodankylän kunnista molemmista viisi. Myös saamelaisalueen ulkopuolelta ehdolla on viisi ehdokasta.
 Vaalit toimitetaan 2.9.–30.9.2019.
 Inarin ehdokkaista noin puolet ovat uusia
 2  Leo Aikio , 43, on inarilainen poromies ja Muddusjärven paliskunnan varaporoisäntä. Hän ei ole ennen pyrkinyt saamelaiskäräjille.
 4  Magreta Sara , 35, on kotoisin Inarin Lismasta. Hän on poromies ja Saamelaisen korkeakoulun lehtori. Sara on saamelaiskäräjien hallituksen jäsen ja ensimmäisen kauden saamelaiskäräjäjäsen.
 5  Veikko Feodoroff , 55, on sevettijärveläinen poromies. Hän on Kolttien kyläkokouksen luottamusmies ja ensimmäisen kauden saamelaiskäräjäjäsen.
 6  Neeta Jääskö , 34, on inarilainen kääntäjä ja inarinsaamen kielen yliopisto-opiskelija. Hän on ensimmäisen kauden saamelaiskäräjäedustaja, saamelaiskäräjien kielineuvoston puheenjohtaja sekä saamelaiskäsityöyhdistys Sámi Duodjin puheenjohtaja.
 8  Tanja Sanila , 40, on taiteen maisteri, yrittäjä ja poromies Sevettijärveltä. Hän on Inarin kunnanvaltuuston jäsen ja ensimmäisen kauden saamelaiskäräjäjäsen. Sanila oli ehdolla kevään eduskuntavaaleissa Kokoomuksen ehdokkaana. Sanila toimi kolttien luottamusmiehenä Kolttien kyläkokouksessa kaudella 2015–2017.
 12  Niina Siltala , 29, on varhaiskasvatuksen opettaja ja inarinsaamen kielen opettaja Ivalosta. Hän on kotoisin Iijärveltä. Siltala on ensimmäistä kertaa ehdolla saamelaiskäräjille.
 17  Inka Kangasniemi , 41, on taiteen yo ja muotoilija Inarista. Hän on Inarin kunnanvaltuuston jäsen (Kokoomuksen listalla, sitoutumaton) ja elinvoimalautakunnan varapuheenjohtaja. Kangasniemi ei ole ennen ollut ehdolla saamelaiskäräjävaaleissa.
 21  Kari Kyrö , 76, on inarilainen kalastaja ja eläkeläinen. Hän on Inarin kalastusalueen hallituksen puheenjohtaja ja kuuluu muun muassa Suomen Hiihtoliiton liittovaltuustoon, Pohjois-Suomen Yhteismetsien hallitukseen, Inarinmaan lapinkyläyhdistyksen hallitukseen sekä Inarijärven seurantaryhmään. Kyrö on ensimmäisen kauden saamelaiskäräjäjäsen.
 23  Teija Linnanmäki , 53, on filosofian maisteri, metsätalousinsinööri, inarinsaamen kielen aineenopettaja ja matkailuyrittäjä Nellimistä. Hän on ensimmäistä kertaa ehdolla saamelaiskäräjille.
 24  Kirsti Kustula , 56, on poromies Ivalon Tolosesta. Hän on Tolosen kyläyhdistyksen puheenjohtaja ja ensimmäisen kauden saamelaiskäräjäjäsen.
 26  Pirita Näkkäläjärvi , 41, on inarilainen kauppatieteiden maisteri, media- ja viestintätieteiden maisteri (MSc) ja yrityskauppaneuvonantaja. Hän on myös Suomen PEN-klubin johtokunnan jäsen sekä kieli- ja käännöskomitean puheenjohtaja. Näkkäläjärvi toimi Yle Saamen päällikkönä vuosina 2012–2016. Ennen sitä hän ehti olla yhdeksän kuukautta saamelaiskäräjien jäsen, hallituksen jäsen ja kulttuurilautakunnan varapuheenjohtaja vuonna 2012.
 27  Marko Tervaniemi , 43, on insinööri ja vesihuoltopäällikkö Inarista. Tervaniemi pyrkii ensimmäistä kertaa saamelaiskäräjille.
 28  Tauno Ljetoff , 36, on inarilainen poromies ja opettaja. Hän on saamelaiskäräjien oppimateriaalilautakunnan jäsen ja Oulun hiippakunnan saamelaistyön neuvottelukunnan jäsen. Hän ei ole ennen ollut ehdolla saamelaiskäräjille.
 33  Anu Avaskari ,63, on sosionomi ja päihdetyöntekijä Inarista. Hän on Inarin kunnanvaltuuston puheenjohtaja (Kokoomus), Lapin sairaanhoitopiirin valtuuston jäsen ja Pohjois-Lapin kuntayhtymän hallituksen jäsen. Hän on ollut saamelaiskäräjien jäsen viimeiset neljä kautta vuodesta 2004 lähtien.
 37  Aslak Pekkala , 46, on ivalolainen sairaanhoitaja ja rajavartija. Hän on Inarin kunnanvaltuuston jäsen (Kokoomus, sitoutumaton), tarkistuslautakunnan puheenjohtaja, sote-lautakunnan jäsen sekä Inarin ja Utsjoen yhteisen kirkkovaltuuston ja seurakuntaneuvoston jäsen. Pekkala on ensimmäistä kertaa ehdolla saamelaiskäräjävaaleissa.
 Tässä ovat Inarin saamelaiskäräjäehdokkaat 2019. Ylärivissä Leo Aikio, Magreta Sara, Veikko Feodoroff, Neeta Jääskö ja Tanja Sanila, keskirivissä Niina Siltala, Inka Kangasniemi, Kari Kyrö, Teija Linnanmäki ja Kirsti Kustula, alarivissä Pirita Näkkäläjärvi, Marko Tervaniemi, Tauno Ljetoff, Anu Avaskari ja Aslak Pekkala. Ville Fofonoff / Yle
 Utsjoen ehdokkaiden joukossa on kaksi nykyistä edustajaa
 3  Anne Nuorgam , 54, on oikeustieteiden kandidaatti ja juristi Utsjoelta. Hän on YK:n alkuperäiskansojen pysyvän foorumin puheenjohtaja ja Vetsikon kalastusosakaskunnan puheenjohtaja. Nuorgam on ollut saamelaiskäräjien jäsen vuodesta 2000 lähtien. Anne Nuorgam oli heistä, jonka  syytteet luvattomasta kalastuksesta hylättiin kevättalvella Lapin käräjäoikeudessa . Hän vetosi oikeuteensa perintesen elinkeinon harjoittamiseen.
 11  Asko Länsman , 54, on poromies ja yrittäjä Utsjoen Nuorgamista. Hän on Paliskuntainyhdistyksen hallituksen jäsen ja Saamelaispaliskuntien yhdistyksen puheenjohtaja. Länsman on ollut saamelasikäräjillä vuodesta 2008 lähtien, ensin kaksi kautta varsinaisena jäsenenä ja kuluvalla kaudella varajäsenenä.
 13  Pentti Morottaja , 72, on utsjokelainen eläkeläinen ja alun perin kotoisin Inarin Piilolasta. Hän on Utsjoen seurakuntaneuvoston jäsen ja saamelaiskäräjien sosiaali- ja terveyslautakunnan varajäsen. Morottaja on ollut ehdolla saamelaiskäräjille vuosina 2007 ja 2015.
 18  Sammol Antti Lukkari , 47, on utsjokelainen opettajaopiskelija. Hän on Utsjoen kunnanvaltuuston ja -hallituksen jäsen sekä RKP:n puoluevaltuuston jäsen. Keväällä hän pyrki eduskuntaan RKP:n edustajana. Lukkari ei ole ennen ollut ehdolla saamelaiskäräjille.
 29  Anni Koivisto , 27, on utsjokelainen sosiaalipoliittinen asiantuntija. Hän on Utsjoen kunnanvaltuuston ja -hallituksen jäsen. Koivisto oli kevään vaaleissa ehdolla eduskuntaan SDP:n edustajana. Hän on ensimmäistä kertaa ehdolla saamelaiskäräjille.
 34  Veikko Porsanger , 68, on yrittäjä ja eläkeläinen Utsjoelta. Hän on Utsjoen kunnanvaltuuston ja -hallituksen jäsen (Kokoomus). Porsanger on istunut kaksi kautta saamelaiskäräjillä vuosina 2008–2015.
 Enontekiöltä ehdolla on kolme nykyistä jäsentä
 7  Ulla-Maarit Magga , 46, on sairaanhoitaja ja opettaja Enontekiöltä. Hän on toisen kauden saamelaiskäräjäjäsen.
 10  Pigga Keskitalo , 47, on yliopiston tutkija ja dosentti sekä kasvatustieteiden tohtori. Hän on kotoisin Utsjoen Nuorgamista ja asuu Enontekiön Peltovuomassa. Keskitalo on Peräpohjolan Keskustanaisten hallituksen jäsen ja oli keväällä ehdolla eduskuntaan Keskustan edustajana. Pigga Keskitalo on ensimmäisen kauden saamelaiskäräjäjäsen.
 19  Niko Valkeapää , 50, on Norjassa tunnettu artisti ja opettaja Enontekiöltä. Hänet on palkittu Norjan arvostetuimmalla musiikkipalkinnolla, spelleman-palkinnolla, vuonna 2003. Tällä hetkellä hän opiskelee alkuperäiskansatieteitä Tromssan yliopistossa. Hän on Norjan saamelaiskäräjien jäsen ja Saamelaisneuvoston Suomen jaoston jäsen. Hän on ensimmäistä kertaa ehdolla Suomen saamelaiskäräjille. Hän on ollut vihreiden edustajana ehdolla europarlamenttiin vuonna 2004 sekä eduskuntaan vuonna 2011.
 31  Per-Oula Juuso , 39, on poromies ja kotoisin Käsivarren Karesuvannosta. Hän on Käsivarren paliskunnan hallituksen jäsen ja pyrki saamelaiskäräjille myös edellisissä vaaleissa.
 35  Tuomas Aslak Juuso , 34, on poromies ja saamelaiskäräjien toinen varapuheenjohtaja Käsivarren Karesuvannosta. Kuluvan kauden lisäksi hän on ollut saamelaiskäräjien jäsen vuosina 2008–2011 sekä varajäsen vuonna 2015. Hän toimi Suomen Saamelaisnuoret -yhdistyksen puheenjohtajana vuosina 2009–2012.
 Ylärivissä ovat saamelaisalueen ulkopuolelta tulevat ehdokkaat Ida-Maria Helander, Irja Seurujärvi-Kari, Kaisa-Mari Jama, Hanna Guttorm ja Janne Hirvasvuopio. Keskirivissä Utsjoen kunnan ehdokkaat Anne Nuorgam, Asko Länsman, Pentti Morottaja, Sammol Antti Lukkari, Anni Koivisto ja Veikko Porsanger. Alarivissä Enontekiön ehdokkaat Ulla-Maarit Magga, Pigga Keskitalo, Niko Valkeapää, Per-Oula Juuso ja Tuomas Aslak Juuso sekä viimeisenä Sodankylän kunnan ehdokas Karen-Anni Hetta. Muista Sodankylän ehdokkaista emme ole saaneet kuvaa. Ville Fofonoff
 Sodankylän ehdokkaista vain yksi on ollut aiemmin ehdolla
 15  Jouni Kalevi Äärelä , 72, on eläkeläinen ja herrastuomari Sodankylästä. Hän on ensimmäistä kertaa ehdolla saamelaiskäräjille.
 16  Matti Aikio , 39, on nykytaiteen maisteri ja taiteilija Vuotsosta. Hän on Saamelaistaiteilijoiden taiteellisen neuvoston johtaja sekä Saamelaisneuvoston kulttuurilautakunnan varajäsen. Aikio ei ole ennen ollut ehdolla saamelaiskäräjille.
 20  Karen-Anni Hetta , 26, on vuotsolainen lääkäri. Hän on ensimmäistä kertaa ehdokkaana saamelaiskäräjävaaleissa.
 30  Raimo Äärelä , 63, on kirvesmies ja herrastuomari Sodankylästä. Hän on Sodankylän kunnanvaltuuston jäsen (Vasemmistoliitto) ja teknisen lautakunnan puheenjohtaja. Hän oli ehdolla saamelaiskäräjille vuoden 2011 vaaleissa.
 36  Juha Petteri Alakorva , 45, on vuotsolainen lihanleikkaaja. Hän on ensimmäistä kertaa ehdolla saamelaiskäräjille.
 Saamelaisalueen ulkopuolelta neljä uutta ja yksi vanha tekijä
 9  Ida-Maria Helander , 30, on saamelaiskulttuurin ja pohjoissaamen kielen yliopisto-opiskelija. Hän on kotoisin Ivalosta ja hänen sukunsa on Tenojokivarresta. Helander toimi Suomen Saamelaisnuoret -yhdistyksen puheenjohtajana vuosina 2015–2017. Nykyään hän toimii yhdistyksen hallituksen neuvonantajana. Lisäksi hän on Suomen saamelaisten keskusjärjestön varapuheenjohtaja sekä Saamelaisneuvoston varajäsen. Hän ei ole ennen pyrkinyt saamelaiskäräjille.
 14  Irja Seurujärvi-Kari , 71, on filosofian tohtori ja tutkija Helsingistä. Hän on kotoisin Utsjoen Karigasniemestä. Hän on Saamen kielen ja kulttuurin tutkimusseuran puheenjohtaja sekä saamen kielilautakunnan puheenjohtaja. Seurujärvi-Karia voi luonnehtia saamelaispolitiikan veteraaniksi. Hän on ollut saamelaiskäräjiä edeltäneen Suomen saamelaisvaltuuskunnan jäsen vuosina 1980–1996 sekä neljä kautta saamelaiskäräjäjäsenenä vuosina 1996–2011. Näistä kolme kautta hän toimi käräjien varapuheenjohtajana.
 22  Kaisa-Mari Jama , 30, on liikuntatieteiden maisteri ja väitöskirjatutkija Helsingistä. Hän on kotoisin Pellosta ja hänen sukunsa on Inarin Kuivajärveltä. Jama on ensimmäistä kertaa ehdolla saamelaiskäräjille.
 25  Hanna Guttorm , 47, on filosofian tohtori ja alkuperäiskansatieteiden tutkija Helsingistä. Hänen sukunsa on Tenojokivarresta. Hän on Saamen kielen ja kulttuurin tutkimusseuran jäsen ja ensimmäistä kertaa ehdolla saamelaiskäräjille.
 32  Janne Hirvasvuopio , 29, on valtiotieteiden yliopisto-opiskelija Espoosta. Hänen sukunsa on Vuotsosta. Hän on ollut mukana Suomen YK-nuorten, Pohjola-Nordenin nuorisoliiton sekä Pääkaupunkiseudun Eurooppanuorten hallituksissa. Hän on ensikertaa ehdolla saamelaiskäräjävaaleissa.
 Vaalien alkaessa 2.9. Yle Sápmi avaa vaalikoneen, jonka kautta ehdokkaisiin ja heidän ajatuksiinsa on mahdollista tutustua tarkemmin. Lisäksi Yle Sápmi tuottaa nuorille suunnatun somevideosarjan ja järjestää kolme yleisölle avointa vaalipaneelia. Ensimmäinen vaalipaneeli järjestetään torstaina 22.8. Inarissa saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa kello 13 alkaen.
 Lue lisää:   Yle Sápmi tuottaa saamelaiskäräjävaaleihin nelikielisen vaalikoneen, kolme yleisötenttiä sekä somevideosarjan – toimitus toivottaa kaikki tervetulleiksi tällä viikolla alkaviin yleisötentteihin

Suomen saamelaispolitiikan kärkipaikoista kisaavat muiden muassa Norjan saamelaiskäräjien jäsen, saamelaispolitiikan veteraani sekä Tenon kalastusaktivisti


Summary: RZD haluaa aloittaa matkustajajunaliikenteen Imatran ja Pietarin välillä. Testijunalla kartoitetaan rautatien kehittämiskohteita.

Venäjän rautatieyhtiö testaa Pietarin ja Imatran välistä junayhteyttä koejunalla.
 Tämän hetken suunnitelmien mukaan Venäjän rautatiet RZD tuo vieraitaan matkustajajunalla Pietarista Antrean kautta Imatrankosken asemalle 28. syyskuuta. Junassa on RZD:n suomalaisia ja venäläisiä vieraita.
 Kyseessä on uudentyyppinen juna, joka pystyy kulkemaan sekä dieselillä että sähköllä.
 Testijunan tarkoituksena on kartoittaa raideliikenteen kehittämiskohteita kyseisellä reitillä.
 RZD:n tavoitteena on aloittaa matkustajaliikenne Imatran ja Pietarin välillä. Myös Imatran kaupunki ja Etelä-Karjalan liitto pyrkivät edistämään Suomen ja Venäjän välistä rautatieliikennettä.

Venäjän rautatieyhtiö kokeilee Pietarin ja Imatran välistä matkustajajunayhteyttä – testijuna saapuu Imatrankoskelle syyskuussa


Venäjän presidentin  Vladimir Putinin  työvierailu presidentti  Sauli Niinistön  luona Helsingissä on ohi.
 Vierailun kulusta  voit lukea tästä . Ylen Moskovan-kirjeenvaihtaja  Erkka Mikkonen  ja toimittaja  Simo Ortamo  analysoivat tapahtunutta ja presidentti Niinistön  roolia tässä.
 Kuvagallerian tapaamisesta, turvatoimista, mielenosoituksista ja Suomenlinnan-käynnistä  voit nähdä tässä.
 Tämän jutun yhteydessä voit esittää kysymyksiä Venäjää tutkiville asiantuntijoille. Aleksanteri-instituutin tutkija, yliopistolehtori  Anna-Liisa Heusala  ja Ulkopoliittisen instituutin vanhempi tutkija  Jussi Lassila  vastaavat yleisön kysymyksiin kello 14-16.
 Mitkä olivat keskustelun teemat, päästiinkö asioissa eteenpäin, saiko Putin kritiikkiä, pääsevätkö suomalaisturistit pian Pietariin helpommin?
 Kysymyksiä voit tehdä tämän jutun kommenttiosassa jo nyt. Niiden tekemiseen tarvitset Yle-tunnuksen.  Sen voit luoda tästä .
 Asiantuntijat vastaavat kysymyksiin kello 14-16, minkä jälkeen kommenttipalsta suljetaan.
 Kysymykset - myös kriittiset - ovat tervetulleita, mutta muistetaan asiallisuus!

Mitä Putinin vierailu merkitsi? Muistutettiinko mielenosoituksista? Helpottuuko viisumikäytäntö Pietariin? Tässä voit kysyä  – asiantuntijat vastaavat kello 14-16


Summary: Valvira keskeytti Kristiinankaupungissa Ulrika-kodin toiminnan tammikuussa.

Esperi Care lopettaa Ulrika-kodin toiminnan Kristiinankaupungissa. Yksikön asukkaiden hoito keskitetään Kristiinankaupungin ylläpitämään Kristiinakotiin.
 Kristiinankaupunki on vastannut hoivakoti Ulrikan toiminnasta tämän vuoden tammikuun 25. päivästä lähtien.
 Valvira keskeytti Ulrika-kodin toiminnan tammikuussa. oimintayksikön toiminnassa havaittujen lukuisten epäkohtien vuoksi. Havaitut epäkohdat liittyivät muun muassa riittämättömän hoitohenkilökunnan määrään, puutteelliseen perushoitoon ja -hoivaan, lääkehoidon asianmukaisuuteen. Puutteita havaittiin myös asiakkaiden hoitotiedoissa sekä toimintayksikön lähiesimiestyössä.
 Ulrika-kodin toiminnan loppumisesta ja yksikön valvonnan päättymisestä kertoo Valvira tiedotteessaan.

Hoivakotikohun käynnistäneen Ulrika-kodin tarina päätökseen – Esperi Care lopettaa yksikön toiminnan


Suomen kristillisten kirkkojen johtajat puolustavat turvapaikanhakijoiden oikeuksia tänään annetussa  julkilausumassa .
 Kirkonjohtajien mukaan Suomen on noudatettava lakiin ja kansainvälisiin sopimuksiin kirjattua ehdotonta palautuskieltoa. Ketään ei saa palauttaa alueelle, jossa häntä uhkaa kuolemanrangaistus, kidutus, vaino tai muu epäinhimillinen tai ihmisarvoa loukkaava kohtelu.
 – Olemme kirkoissamme seuranneet huolestuneina useiden turvapaikanhakijoiden pakkopalautuksia turvattomille alueille ja mahdollisesti jopa kuolemanvaaraan, johtajat toteavat lausumassa.
 Kirkonjohtajien mukaan erityisen haavoittuvassa asemassa ovat sellaiset turvapaikanhakijat, jotka ovat jättäneet aiemman uskontonsa ja kääntyneet kristityiksi. Heitä on palautettu alueille, jotka on kansainvälisten ihmisoikeusjärjestöjen raporteissa todettu vaarallisiksi.
 – Syvän huolen vallassa olemme seuranneet, miten osa kirkkojemme aktiivisista jäsenistä on saanut virallisen päätöksen siitä, ettei heidän kristillisyytensä ole aitoa, tai heidän on arveltu voivan palata maihin, joissa he saattavat olla hengenvaarassa.
 Kirkonjohtajien mukaan uskonnonvapaus sisältää oikeuden vaihtaa uskontoa ja harjoittaa sitä vapaasti. Tämä oikeus kuuluu kaikille, eikä kenenkään tulisi joutua sen vuoksi vaaraan tai vainon kohteeksi.
 – Luotamme päätöksentekijöiden ja viranomaisten tahtoon tehdä oikein ja haluamme tukea heitä siinä.
 Julkilausuman ovat allekirjoittaneet muun muassa Suomen evankelisluterilaisen kirkon arkkipiispa  Tapio Luoma , Suomen ortodoksisen kirkon arkkipiispa  Leo  ja Suomen Vapaakirkon pastori  Hannu Vuorinen .

Suomen kirkonjohtajat puolustavat turvapaikanhakijoiden oikeuksia: "Ketään ei saa palauttaa alueelle, jossa hän on  hengenvaarassa"


Summary: Suomi on hyötynyt pääsystä 500 miljoonan kuluttajan sisämarkkinoille.

Jäsenyys Euroopan unionissa on kasvattanut Suomen bruttokansantuotetta asukasta kohden 1,2–1,7 prosenttia, ilmenee Akavalle laaditusta raportista.
 Oxfordin yliopiston taloustutkimusyksikkö Oxford Economicsin tänään torstaina julkaistun selvityksen mukaan talouskasvu vastaa sitä, että kotitalouksien keskitulot olivat noin tuhannesta puoleentoista tuhanteen euroon korkeampia vuonna 2017 kuin ilman jäsenyyttä.
 Lisäksi selvityksessä viitataan tuoreeseen Suomea koskevaan arvioon, jonka mukaan EU:n avulla on syntynyt 40 000 uutta työpaikkaa.
 Suomi liittyi Euroopan unioniin vuonna 1995. Selvityksen mukaan Suomen talous on hyötynyt pääsystä yli 500 miljoonan kuluttajan sisämarkkinoille sekä kaupan ja investointien esteiden purkamisesta jäsenvaltioiden väliltä. EU-jäsenyys on arvion mukaan lisännyt Suomen kokonaiskauppaa 9–26 prosenttia.
 Raportissa arvioidaan, että Suomen EU-jäsenyydestä saamat hyödyt kasvavat sisämarkkinoiden kehittyessä.
 Yhteisvaluutan vaikutus kansantalouden tasolla neutraali
 Raportin mukaan Euroopan talous- ja rahaliitto Emun vaikutus on kansantalouden tasalla tarkasteltuna lähinnä neutraali. Emun merkittävin osa on yhteisvaluutta euro. Kuva yhteisvaluutan vaikutuksista talouteen ei kuitenkaan ole yhtä selkeä kuin EU-jäsenyyden vaikutuksia koskeva analyysi.
 Suomen maksuosuus EU-budjetista vuonna 2017 oli 1,6 miljardia euroa. Kun otetaan huomioon Suomen EU:lta saamat varat, nettomaksu unionille oli 93 miljoonaa euroa.
 Oxford Economics laati Akavan tilaaman raportin tekemällä analyysin käytettävissä olleesta tutkimustiedosta, joka koskee EU:n makrotaloudellisia eli koko kansantalouden tasolla tarkasteltavia vaikutuksia.

Oxfordin yliopiston tutkimusyksikkö: Suomen talous kasvoi ja työpaikkojen määrä lisääntyi EU-jäsenyyden myötä


Summary: Metsästäjä sai vakavia vammoja, mutta hänellä ei ole hengenvaaraa.

Metsästäjä joutui naaraskarhun raatelemaksi karhunpyynnissä Keski-Pohjanmaan Kannuksessa keskiviikkoiltana.
 Tapahtumaketju sai alkunsa, kun karhu tuli passiketjua kohti. Silloin yksi metsästäjistä ampui eläintä. Karhu jatkoi kuitenkin matkaansa koirat perässään ja loukkaantuneesta eläimestä ilmoitettiin hätäkeskukseen.
 Jahtia jatkettiin ja koirat saivat karhun haukkuunsa. Metsästäjä ampui uudelleen, mutta karhu jatkoi taas matkaansa.
 Passiketju siirtyi, ja metsästäjä pääsi ampumaan lähestyvää karhua useamman kerran. Loukkaantumisestaan huolimatta karhu hyökkäsi metsästäjän kimppuun. Koirat taas kävivät karhun kimppuun ja saivat sen lopettamaan raatelemisen.
 Muiden metsästäjien tullessa paikalle karhu oli yhä elossa, ja se lopetettiin. Kyseessä oli keskikokoinen naaraskarhu.
 Luvallinen karhunpyynti tapahtui Kannuksen Rekilän maastossa Keski-Pohjanmaalla. Poliisi ei epäile asiassa rikosta. Karhu toimi poliisin mukaan vaistojensa perusteella.

Karhu raateli metsästäjää Kannuksessa


Summary: Helsingissä on ollut viime viikosta lähtien pikakaupunkipyöriä, joilla voi ajaa yli 40 kilometrin tuntivauhdilla.

Nopea sähköpyörä voidaan laskea mopoksi, jolloin sen ajamiseen vaaditaan ajokortti, kypärä ja vakuutus. Asiasta  muistuttaa Liikenneturva .
 Mopoon rinnastettavalla sähköpyörällä ajaminen humalassa on siis rattijuopumus. Liikenneturvan yhteyspäällikön  Tapio Heiskasen  mukaan moni ei ole vielä tietoinen tästä.
 – Nopealla sähköpyörällä on ihan normaalit rattijuopumusrajat. Jos sillä polkee baarista kotiin, lähtee siinä kaikki muutkin ajo-oikeudet, sanoo Heiskanen.
 Keskustelu nopeista sähköpyöristä nousi esille, kun sveitsiläisfirma toi Helsinkiin pikakaupunkipyöriä, joilla voi ajaa yli 40 kilometrin tuntivauhdilla.  Helsingin Sanomien mukaan  pyörien määrä nousee sataan lähiviikkoina.
 Nopean sähköpyörän paikka on ajoradalla
 Sähköpyörä lasketaan mopoksi, jos se kulkee yli 25 kilometriä tunnissa.  Näin sanoo laki .
 – Polkimistaan, satulastaan ja pyörämäisestä ulkomuodostaan huolimatta ajoneuvo luokitellaan mopoksi ja sitä koskee mopojen lainsäädäntö, eli laitteet tulee rekisteröidä ja vakuuttaa, ja sen kuljettajalta vaaditaan vähintään mopon kuljettamiseen oikeuttava ajokortti, kertoo Liikenneturva tiedotteessa.
 Nopeita sähköpyöriä ei kuitenkaan koske kaikki samat vaatimukset kuin mopoja, sillä esimerkiksi jarruvalo ei ole nopeissa sähköpyörissä välttämätön. Ajokorttivaatimuksena on vuonna 1985 tai sen jälkeen syntyneillä vähintään mopokortti AM/120.
 Nopealla sähköpyörällä on pääsääntöisesti kiellettyä ajaa pyörätiellä, ellei pyörätiemerkin yhteydessä ole lisäkilpeä, jolla mopoilu on sallittu.
 – Käytännössä kuitenkin kaupunkiympäristössä tämän nopean sähköpyörän paikka on ajoradalla, kuten mopojenkin, toteaaHeiskanen tiedotteessa.
 Lue lisää:
 Sähköpyörien suosio kasvaa vauhdilla ja se näkyy myynnissä: "Jotenkin pyörän vauhti tempaisi mukaansa"
 Ruotsin sähköpyörätuesta tuli menestys – tavoitteena on lisätä ympäristöystävällistä liikkumista kaikin tavoin
 Ruotsissa ehdotetaan rajoituksia sähköpotkulautojen käyttöön – tänä keväänä jo 40 onnettomuutta ja yksi kuollut

Tiesitkö? Nopea sähköpyörä  on mopo ja sen ajamiseen tarvitaan ajokortti ja kypärä – Jos ajat sillä kännissä, syyllistyt rattijuopumukseen


Summary: Metsästäjät ovat edelleen varautuneet ampumaan osan eläimistä.

Aitojen, porttien ja puomien rakentaminen

Laukaan Vehniällä jatkuuu tänään aitauksen rakentaminen villiintynyttä nautalaumaa varten.
 Nautatilan isäntä kertoo Ylelle, että paikalla on jo aamulla ollut kymmeniä talkoolaisia auttamassa aidan rakentamisessa. Ihmiset ovat pääasiassa paikallisia metsästäjiä, jotka on kutsuttu paikalle suurriistavirka-apuna. Metsästäjät ja talkoolaiset yrittävät ohjata nautalauman aitaukseen, kun aita on saatu valmiiksi.
 Tavoitteena on saada mahdollisimman moni nauta kiinni ja virallista kautta teuraaksi, mutta Laukaassa varaudutaan myös siihen vaihtoehtoon että osa eläimistä joudutaan ampumaan.
 Tuorein havainto naudoista on noin kilometrin päässä tilalta sijaitsevalta niityltä.
 Yli 30-päinen lauma villiintyneitä nautoja on kulkenut vapaana Laukaan Vehniällä keväästä asti.  Tommi Anttonen / Lehtikuva
 Kerromme kohta lisää.

Laukaan villiintyneille naudoille rakennetaan aitausta tilan ja metsästäjien yhteistyöllä - tavoitteena on saada edes osa karjasta elävänä kiinni


Summary: Työajan lyhentämistä perustellaan muun muassa tuottavuuden kasvulla ja työuupumuksen vähenemisellä.

Liikenne- ja viestintäministeri  Sanna Marinin  (sdp.) ehdotus työajan lyhentämisestä kuuteen tuntiin päivässä oli tervetullut avaus. Tätä mieltä on viestintätoimisto Ellun Kanojen tutkimusjohtaja  Elina Kiiski-Kataja .
 – Meillä on tässä ajassa valtavia haasteita, kuten ilmastonmuutos. Haluaisin nähdä poliitikkojen ottavan rohkeasti kantaa, millaisia visioita heillä on. Se kertoo tästä ajasta, että muutos herättää tunteita, Kiiski-Kataja sanoo.
 Marin esitti työajan lyhentämistä  SDP:n 120-vuotisjuhlassa pidetyssä paneelikeskustelussa. Jyväskylän yliopiston kauppakorkeakoulun professori  Mika Maliranta  tyrmää ministerin ehdotuksen.
 – Työajan lyhentäminen ei ole lyhyellä, keskipitkällä eikä edes pitkällä aikavälillä taloudellisesti realistinen tavoite. Hyvinvointivaltion rakenne on sellainen, että se ei oikein tahdo toimia, ellemme tee riittävästi töitä, Maliranta sanoo.
 Työajan lyhentämistä 1990-luvun lopulla tutkineen työmarkkinaneuvos  Pekka Peltolan  mukaan työajan lyhentäminen on vääjäämätön trendi, koska teknologian kehitys vie enemmän työpaikkoja kuin luo uusia.
 – Kokeilun tulokset olivat kolmen vuoden aikana oikein hyviä ja teollisuuden aloilla tuottavuus kasvoi merkittävästi. Uudistus kuitenkin tyssäsi työnantajien kovaan vastustukseen, Peltola sanoo.
 Kiky-sopimus katkolla
 Työn tuottavuus nousee jälleen puheenaiheeksi  syksyn työmarkkinaneuvotteluissa . Työnantajapuoli toivoo, että pääministeri  Juha Sipilän  (kesk.) hallituksen aikana solmittu kilpailukykysopimus jäisi voimaan. Sopimuksessa työntekijöiden työaikaa pidennettiin ilman rahallista korvausta.
 Työntekijäpuoli toivoo, että kilpailukykysopimus puretaan syksyn neuvotteluissa. Elinkeinoelämän tutkimuslaitos  Etlan selvityksen  mukaan työajan pidennys on parantanut Suomen kilpailukykyä ja työllisyyttä.
 – Minä kyllä ihmettelen, millä konstilla on pystytty mittaamaan sitä, että työajan pidentäminen lisää työpaikkoja. Ensimmäinen seuraus työajan pidentämisestä on, että yritykset katsovat, kannattaako niiden ottaa lisää työvoimaa, Peltola sanoo.
 Aiemmin Etlassa työskennellyt Maliranta puolustaa kilpailukykysopimusta. Hänen mielestään oli oikea ratkaisu, että Suomen kilpailukykyä parannettiin lisäämällä työtunteja eikä esimerkiksi alentamalla palkkoja.
 – Työntekijän kannalta on parempi, että tulot eivät laske, koska monet ihmiset tarvitsevat tietyn tulotason, Maliranta sanoo.
 Ellun Kanojen Kiiski-Katajan mukaan työn tuottavuutta ja työelämää pitää tarkastella erilaisten linssien läpi.
 – Kilpailukyky on tärkeää nykyisen hyvinvointivaltion säilyttämisen kannalta, mutta lisääntyvä työ ja kulutus voi olla huono asia, jos planeetan ekologiset rajat tulevat vastaan. Työajan lyhentäminen voisi myös vähentää uupumusta ja siten lisätä ihmisten hyvinvointia.
 Lue aiheesta lisää:
 Sanna Marin unelmoi neljän päivän työviikosta: "Tänään ehkä utopiaa, tulevaisuudessa voi olla totta" – Talousviisaat tyrmänneet idean aiemmin
 Näin kirkastetaan työllisyysluvut: Parjattu osa-aikatyö voi olla joskus myös siunaus – "Palkka laski 10 prosenttia, elämänlaatu nousi 25 prosenttia"
 Etlan selvitys: Kikyn työajan pidennys lisää jopa 16 000 työpaikkaa vuoteen 2022 mennessä – Palkansaajien tutkimuslaitos kritisoi arviota
 Edessä hurja työmarkkinakierros: Julkisen sektorin naisvaltaiset alat vaativat vientialoja selvästi suuremmat palkankorotukset
 Kiky-tuntien jatkosta muhii lihava riita: Jääkö 24 tunnin vuosityöajan pidennys pysyväksi?

Keskustelu kuuden tunnin työpäivästä käy kuumana: “Se kertoo tästä ajasta, että muutos herättää tunteita"


Summary: Sandvik työllistää Suomessa noin 2 400 henkilöä neljällä eri paikkakunnalla.

Kaivosteollisuuden laitevalmistaja Sandvik aloittaa yt-neuvottelut.
 Yt-neuvottelut koskevat yhtiön toimipisteitä Turussa, Tampereella ja Lahdessa. Vähennystarpeeksi arvioidaan tällä hetkellä Suomessa kaikkiaan 50 henkilötyövuotta.
 – Yt-neuvottelut on tarkoitus aloittaa varsinaisesti ensi viikolla, kertoo viestintäjohtaja  Tiina Heiniö .
 Yhtiö arvioi tiedotteessaan, että tiedossa on lomautuksia, henkilöstövähennyksiä, tehtävämuutoksia ja muutoksia työn organisoinnissa.
 Yt-neuvottelujen tarkoituksena on yhtiön mukaan tehostaa Sandvik Mining and Rock Technology -liiketoiminta-alueen kansainvälistä toimintaa.
 Toimintaa neljällä paikkakunnalla Suomessa
 Sandvikilla on Suomessa toimintaa Tampereella, Turussa, Lahdessa ja Vantaalla. Sandvik työllistää Suomessa noin 2 400 henkilöä, joista noin 650 Turussa. Tampereella työskentelee 1 400 ja Lahdessa noin 150 henkilöä.
 Yhtiö kertoo tiedotteessaan, että Tampereella valmistetaan maanalaisia ja –päällisiä porauslaitteita, lisäksi siellä sijaitsee teknologian osaamiskeskus, koekaivos ja automaatiotoiminnot. Turussa valmistetaan lastauslaitteita ja dumppereita, ja siellä sijaitsee myös laitteiden ja teknologian osaamiskeskus. Lahdessa toimii hydraulisia iskuvasaroita ja leikkurimurskaimia valmistava tehdas sekä osaamiskeskus myös seuloille ja syöttimille.
 Tehostamisohjelmassa tavoitellaan 800 henkilötyövuoden vähentämistä kansainvälisesti. Sandvikillä on toimintaa yli 150 maassa ja konsernissa työskentelee kaikkiaan 42 000 ihmistä.

Sandvik aloittaa yt-neuvottelut Turussa, Tampereella ja Lahdessa – vähennystarve 50 henkilötyövuotta


Summary: Suomessa ainutlaatuisen tutkimuksen mukaan työnantaja pystyy vaikuttamaan yksinkertaisilla toimilla työntekijöidensä ruokavalintoihin ja fyysiseen aktiivisuuteen.

Useilla kymmenillä työpaikoilla eri puolilla Suomea otettiin puolisentoista vuotta sitten käyttöön erilaisia keinoja, joilla oli tarkoitus tehdä työntekijöille terveellisten valintojen tekeminen työpäivän aikana helpommaksi.
 Esimerkiksi lattiaan ilmestyi portaisiin vievien jalanjälkien kuvia, työpaikan seinille erilaisia taukojumppakuvia, kokoustarjoiluja ja henkilöstöravintolan valikoimia muutettiin ja ruokia sijoiteltiin eri tavalla.
 Tätä kutsutaan tuuppaukseksi, jonka toimivuutta 6 200 ihmistä testasi töidensä ohessa noin vuoden ajan.
 Pelkkä tieto ja tahdonvoima eivät riitä
 Tuuppauskokeilun taustalla on tieto siitä, että iso osa ihmisen tekemistä arjen valinnoista tapahtuu automaattisesti ja usein tiedostamatta, kertoo VTT:llä ja THL:llä työskentelevä tutkija  Eeva Rantala .
 – Elintapoihin liittyvät valinnat ovat erityisen usein automaattisesti tapahtuvia. Niitä ohjaavat vahvasti ympäristön vihjemaailma, muun muassa kuvat, mainokset, tuoksut, värit ja vanhat tavat ja tottumukset sekä muiden ihmisten malli.
 Terveyttä edistävissä hankkeissa on tyypillisesti pyritty jakamaan tietoa ja opettamaan uusia toimintamalleja. Mutta se ei Rantalan mukaan usein yksin riitä uusien elintottumusten omaksumisessa, vaan myös ympäristön pitäisi tukea vanhojen rutiinien muuttamisessa.
 – On todella vaikeaa löytää tarpeeksi tahdonvoimaa ja muistaa arjen kiireessä ne hyvät uudet päätökset ja aikeet toimia toisin, jos elinympäristö ei tue niitä, Rantala sanoo.
 Siksi on pyritty kehittämään keinoja, joilla ihmisiä ohjataan kuin huomaamatta sellaisten valintojen ääreen, joiden tiedetään olevan heille parempia.
 Eväsreseptejä ja hedelmäjengejä
 Tutkimuksessa oli mukana 15 työnantajaa ja kaikkiaan lähes sata työyksikköä Päijät-Hämeessä, Etelä-Karjalassa ja Pohjois-Savossa. Tuuppausta testattiin niin rakennustyömailla, kaupoissa, toimistoissa kuin sairaalassa ja päiväkodissakin.
 Työpaikat saivat valita 44 erilaisesta tuuppauskeinosta omiin työympäristöihinsä parhaiten sopivat. Yksitoista eri keinoa päätyi lopulta kokeiltavaksi.
 Suosituimmiksi keinoiksi nousivat työstä palauttaviin taukojumppaliikkeisiin kannustavien kuvavihjeiden kiinnittäminen seinille, viikoittain vaihtuvien satokauden kasviksia hyödyntävien eväsreseptien tarjoaminen työntekijöille sekä hedelmiä työpaikoille tuovien hedelmäjengien perustaminen.
 Lisäksi työpaikoille hankittiin muun muassa taukoliikuntavälineitä ja henkilöstöravintoloiden valikoimaa ja tuotteiden esillepanoa muokattiin.
 Vaihtoehdoiksi pyrittiin tarjoamaan keinoja, jotka ovat edullisia toteuttaa ja helppoja ylläpitää pitkäkestoisesti, Rantala sanoo.
 – Halusimme tutkia, miten tällaiset keinot saisi jalkautumaan osaksi työpaikkojen arkea, pysymään arkirutiinien lomassa yllä pidempiäkin aikoja ja kuinka käyttökelpoisia keinot voisivat olla.
 Kasvisten syönti ja taukojumppa lisääntyivät
 Alustavien tulosten mukaan kasvisten, juuresten, hedelmien, marjojen, pähkinöiden ja siementen käyttö lisääntyi tutkimusvuoden aikana jonkin verran. Myös työstä palauttavien taukoliikuntaliikkeiden tekeminen oli tutkimustyöpaikkojen työntekijöiden keskuudessa jonkin verran yleisempää tuuppausvuoden jälkeen kuin ennen sitä.
 Tulokset perustuvat työntekijöille ennen ja jälkeen tutkimuksen tehtyihin nimettömiin kyselyihin.
 Sen sijaan esimerkiksi portaiden tai taukoliikuntavälineiden käyttö ei näyttänyt alustavien tulosten mukaan lisääntyneen.
 Aiheesta väitöskirjaa tekevä Rantala pitää tuuppausta lupaavana keinona työaikaisten elintapojen muuttamisessa. Työympäristöön kohdistuvilla yksinkertaisilla toimilla työnantaja voi tukea työntekijöitään pienten, terveyttä tukevien tekojen tekemisessä.
 Tulosten analysointi on kuitenkin vielä alkuvaiheessa.
 – Seuraavaksi pureudumme muun muassa siihen, miten toteutettavaksi valittujen toimien kombinaatio ja toimien toteutuksessa onnistuminen vaikuttivat tuloksiin, Rantala kertoo.
 Rantalan mukaan toimien käyttökelpoisuuden lisäksi tuuppauksen onnistumisessa on erittäin tärkeää, että organisaation johto tukee sitä ja tuuppauksen toteuttajat ovat motivoituneita.
 Tuuppausta pidettiin pääosin hyväksyttävänä
 Tutkimuksessa kartoitettiin myös tuuppauksen hyväksyttävyyttä. Rantalan mukaan tuuppauksesta puhuttaessa ihmisiä usein huolettaa se, että heidän toimintaansa pyritään vaikuttamaan.
 Erityisesti kaupallisella puolella on käytetty vuosikymmenten ajan erilaisia tekniikoita, joilla ihmisten huomio saadaan kiinnittymään tiettyihin kohteisiin ja ohjattua valintoja haluttuihin suuntiin. Nyt samoja periaatteita on alettu hyödyntää yhä enemmän myös terveyden edistämisessä, Rantala toteaa.
 – Tuuppauksessa valinnanvapaus pyritään kuitenkin säilyttämään mahdollisimman pitkälle ihmisellä itsellään. Tuuppauksen erottaa motiivi ohjata ihmisiä sellaisiin valintoihin, jotka ovat parhaan mahdollisen saatavilla olevan tiedon valossa ihmisille itselleen edullisia sen sijaan, että tuettaisiin ensisijaisesti tuuppaavan tahon intressejä.
 Tutkimuksessa työntekijöitä pyydettiin arvioimaan, kuinka hyväksyttävinä he kokivat tuuppauskeinot työnantajan toteuttamina.
 – Työntekijät hyväksyivät tehdyt toimet varsin hyvin. Arviot hyväksyttävyydestä olivat korkeita esimerkiksi sille, että työpaikkaruokalan valikoimaa muutetaan terveellisemmäksi tai asettelua muutetaan siten, että terveyttä tukevat vaihtoehdot on merkitty selkeämmin ja asetettu helpommin saataville, Rantala toteaa.
 Tutkimus oli osa  StopDia-hanketta , jonka tavoitteena on ollut luoda yksilön, ympäristön ja yhteiskunnan tasoille toimintamalli tyypin 2 diabeteksen ehkäisyyn.
 Hankkeessa kehitettiin muun muassa ruokailu- ja liikuntatottumuksiin vaikuttamaan pyrkivä  kännykkäsovellus, jolla saatiin lupaavia tuloksia .
 Tuuppauskeinoja on jatkossa tarkoitus jalkauttaa työpaikoille  Yksi Elämä Terveystalkoot  -hankkeen kautta. Tuuppauskeinot ja -materiaalit tulevat pian vapaasti saataville  Yksi Elämän aineistopankkiin .
 Voit keskustella aiheesta klo 22.00 saakka. Tervetuloa mukaan!
 Lue lisää:
 Kännykkäsovelluksella lupaavia tuloksia: vyötärönympärys pieneni ja ruokatottumukset paranivat
 Ainutlaatuista Suomessa: Useat työpaikat tuuppaavat työntekijöitään huomaamattomasti kohti terveellistä elämää

Tuhansia työntekijöitä "tuupattiin" vuoden ajan kohti terveellisempiä elintapoja – kasvisten syönti ja taukojumppa lisääntyivät työpäivän aikana


Summary: Hallitusohjelmassa luvataan korvata vähenevät pelikonetuotot edunsaajille, kuten urheilu- ja kulttuurijärjestöille. Mistä miljoonat saadaan, siihen ei hallituksesta löydy vastausta.

Yle kertoi tiistaina  eduskuntaryhmien ratkaisuhaluista  rahapelaamisen haittojen, kuten peliriippuvuuden vähentämiseen.
 Kaikki hallituspuolueet, ja osa oppositiopuolueistakin, kiirehtisi pelikoneiden käyttäjien pakollisen tunnistautumisen käyttöönottoa jo ennen tammikuuta 2022.
 Asiassa saattaa kuitenkin olla iso mutta.
 Antti Rinteen  (sd.) hallituksen ohjelmassa luvataan, että pelituotoista menetetyt rahat korvataan Veikkauksen edunsaajille budjettivaroista.
 Näin hallitusohjelmassa lukee:  Kompensoidaan Veikkauksen edunsaajille tulevalla hallituskaudella arpajaislain vaikutuksen johdosta mahdollisesti vähenevät määrärahat kulttuurin, liikunnan ja nuorisotoiminnan osalta.
 Kohta jatkuu:  Siirretään kuntien liikunta- ja nuorisotoiminnan sekä teattereiden, museoiden ja orkesterien valtionosuuksia asteittain maksettavaksi budjettivaroista sekä palautetaan asteittain etsivän nuorisotyön rahoitusta.
 Ylen tietojen mukaan hallituspuolueissa kirjaus hiertää, sillä hallituksella ei ole suunnitelmaa siitä, mistä rahat kompensaatioon tarvittaessan saadaan.
 Veikkaus on arvioinut, että tunnistautumisen käyttöönotto vuonna 2022 vähentäisi Veikkauksen tuloja 17–170 miljoonaa euroa.
 Kirjaus hallitusohjelmaan tehtiin  kulttuuri-, liikunta ja nuorisoasiat  -alaryhmässä, jonka puheenjohtajana toimi kansanedustaja  Mari Holopainen  (vihr.). Holopainen kertoo, että ryhmässä oli asialle kaikkien hallituspuolueiden tuki.
 – On pitkään tiedetty, että Veikkauksen kautta saatavaan rahoitukseen tulee todennäköisesti muutoksia. Ryhmässä oli laaja yksimielisyys siitä, että näille toimijoille pitää turvata rahoitus ja kompensoida menetykset riippumatta siitä, mikä on Veikkauksen tuloutus, Holopainen sanoo.
 Hallitus on sitoutunut torjumaan rahapelihaittoja. Estääkö lupaus miljoonien korvauksista, "avoin piikki", sitoutumuksen läpiviemistä tai sen nopeuttamista?
 Holopaisen mukaan ei.
 – Ei olla estämässä muutoksia. Peliongelmiin täytyy puuttua, vaikka yhtälö ei ole helppo. Veikkaus on vahvasti kiinni nykyisessä kulttuurin, nuorisotyön ja liikunnan rahoitustavassa, eikä se ole pidemmän päälle kovin kestävä ja paras tilanne, Holopainen sanoo.
 Entä mistä miljoonat otettaisiin?
 –Se on poliittinen päätös, joka on ratkaistava valtion budjetin yhteydessä, kuten muukin rahoitus, Holopainen arvioi.
 Vastuu rahapeleistä on jakautunut usealle ministeriölle. Yle ei tavoittanut ministereitä kommentoimaan asiaa.
 Budjetista päävastuu on valtiovarainministeri  Mika Lintilällä  (kesk).
 Arpajaislaista taas vastaa sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr), pelihaittojen vähentämisestä perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.), ja Veikkauksesta ja kuntien rahoituksesta kuntaministeri  Sirpa Paatero  (sd.).
 Poliitikot haluavat kiirehtiä rahapeliasiakkaiden tunnistamista: Paniikkinappula voi vähentää pelaamiseen kuluvaa aikaa ja rahaa
 Raha-automaattien pelaajien määrä vähenee, mutta Veikkaus tekee niillä enemmän rahaa kuin 2000-luvun alussa – tuotto tulee pieneltä joukolta
 Veikkaus perustaa eettisen neuvoston – palkitsemisjärjestelmään lisätään vastuullisuusmittari
 Veikkaus on poistanut peliautomaatteja sairaaloiden kahvioista – lisää rahapeliautomaattien poistoja ei ole suunnitteilla

Poliitikot kiirehtisivät rahapelaajien tunnistautumista, mutta hallitusohjelman löyhä lupaus saattaa tuoda mutkia matkaan


Summary: Turmpin kiinnostuksesta Grönlannin ostamiseen alkanut sananvaihto johti keskiviikkona Tanskan-vierailun perumiseen.

Presidentti  Donald Trumpin  Grönlannin ostohaluista alkanut sananvaihto Tanskan ja Yhdysvaltain välillä jatkuu edelleen, vaikka pääministeri  Mette Frederiksen  toivoi jo tilanteen rauhoittamista.
 – Minulla ei ole mitään tarvetta käydä sanasotaa kenenkään kanssa, ei edes Yhdysvaltain presidentin kanssa,  Frederiksen sanoi Tanskan yleisradioyhtiön DR:n haastattelussa keskiviikkoiltana .
 Trump ilmoitti keskiviikkona peruvansa syyskuun alkuun sovitun valtiovierailunsa Tanskaan, koska Frederiksen kutsui hänen kiinnostustaan Grönlannin ostamista kohtaan absurdiksi.
 Trump sanoi Tanskan pääministerin kommentin olleen sopimaton.
 USA:n ulkoministeriltä sovitteleva viesti
 Yhdysvaltain ulkoministeri  Mike Pompeo  on pyrkinyt liennyttämään Tanskan kanssa syntynyttä eripuraa. Pompeo puhui keskiviikkona puhelimessa Tanskan ulkoministerin  Jeppe Kofodin  kanssa.
 Puhelun aikana Pompeo kehui Tanskan ja Yhdysvaltain yhteistyötä, ja kiitteli Tanskan panosta kansainväliseen turvallisuuteen liittyvissä asioissa.
 Tanskan ulkoministeriön mukaan Pompeo ja Kofod keskustelivat myös maiden välisen yhteistyön vahvistamisesta arktisella alueella, mukaan lukien Grönlannissa.
 Tanskan pääministeri pitää Trumpin Grönlanti-kommentteja absurdeina. Kuva Grönlannista on otettu heinäkuussa 2015. Linda Kastrup / EPA
 Trump kiinnitti huomion Tanskan sotilasmenoihin
 Ulkoministerin liennytysyrityksista huolimatta Trump julkaisi keskiviikkona Twitter-viestin, jossa hän arvosteli Tanskan sotilasmenojen suuruutta.
 Trump kirjoitti Tanskan käyttävän sotilasmenoihin vain 1,35 prosenttia bruttokansantuotteestaan, vaikka Nato-maiden tavoitteena on kaksi prosenttia.
 – He ovat rikas valtio ja heidän pitäisi käyttää kaksi prosenttia. Me suojelemme Eurooppaa, ja silti vain kahdeksan 28:sta Nato-maasta on saavuttanut kahden prosentin tason, Trump toisti useita kertoja aiemminkin esittämänsä kannan.
 Lisää aiheesta:
 Pääministeri Frederiksen Trumpin päätöksestä perua vierailu Tanskaan: Olen harmistunut, mutta suhde ei ole kriisissä
 Trump suivaantui Tanskan haluttomuudesta myydä Grönlanti ja perui valtiovierailunsa – Tanskalaiset: Yllättävää, ei tarvitse tulla ollenkaan
 Tutkija Trumpin ajatuksesta ostaa Grönlanti: Vaikea nähdä, että grönlantilaisille voitaisiin sanoa, että teidät on myyty

USA:n ulkoministeri liennytti suhdetta Tanskaan – Trump arvosteli Tanskan kitsaita sotilasmenoja


Summary: Maduro väitti alun perin sallineensa keskustelut.

Venezuelan presidentin  Nicolás   Maduron  hallinnon edustajat ovat viime kuukaudet käyneet salaisia keskusteluja Yhdysvaltojen kanssa kiistellyn sosialistipresidentin syrjään siirtymisestä. Näin kertoi Yhdysvaltain presidentin kansallisen turvallisuuden neuvonantaja  John Bolton  Twitterissä.
 Alun perin Maduro väitti antaneensa luvan keskusteluille ja maalasi kuvaa salaisista neuvotteluista pitkään valmisteltuna aloitteena, josta hän oli tietoinen ja jonka hän oli hyväksynyt.
 Näin ei kuitenkaan Boltonin mukaan ollut.
 – Ainoat asiat, joista on keskusteltu Maduron selän takana meitä lähestyneiden ihmisten kanssa, ovat presidentin lähtö sekä vapaat ja reilut vaalit, Bolton tviittasi.
 Myös presidentti  Donald Trump  vahvisti, että hänen hallintonsa on käynyt neuvotteluja "hyvin korkean tason" venezuelalaisedustajien kanssa. Trump ei kertonut tarkkoja nimiä.
 John Bolton puhumassa toukokuun alussa lehdistölle Venezuelan poliittisesta kriisistä. Jim Lo Scalzo / EPA
 "Maduro tietää, ettei voi luottaa sisäpiiriinsä"
 Yhdysvallat on kiristänyt painostustaan Maduron ja tämän lähipiirin ympärillä. Maa on muun muassa julkisesti kehottanut Maduron sisäpiiriä katkaisemaan siteet presidenttiin. Vastineeksi se on tarjonnut pakotteista vapautumista.
 Yhdysvallat on yhdessä 50 muun maan kanssa asettunut tukemaan Venezuelan oppositiojohtajaa  Juan Guaidóa , joka julistautui alkuvuodesta Venezuelan väliaikaiseksi presidentiksi.
 Yhdysvallat on jäädyttänyt kaikki Venezuelan hallinnon Yhdysvalloissa olevat varat ja kieltänyt rahansiirrot maan viranomaisten kanssa. Trump on lisäksi sanonut, että harkitsee sulkua tai karanteenia poliittisen kriisin keskellä painiskelevaa maata vastaan.
 Painostus näyttää ainakin osittain onnistuneen. Yhdysvaltojen ulkoministeriö kertoi keskiviikkona, että useat Maduron lähipiirin jäsenet ovat ottaneet yhteyttä Yhdysvaltojen viranomaisiin. Jopa Maduron kakkosmiehen  Diosdado Cabellon  on raportoitu keskustelleen Yhdysvaltojen kanssa.
 – Maduro tietää, ettei voi luottaa sisäpiiriinsä, Yhdysvaltojen ulkoministeriön edustaja totesi.
 Keskustelujen sisällöstä tai luonteesta ei ole tarkempaa käsitystä.
 Lisää aiheesta:
 Onko Venezuela uusi Kuuba? Pakotteet kurittavat kansalaisia, mutta niiden avulla ei välttämättä saada syrjäytettyä diktaattoria
 Yhdysvallat tehosti toimiaan Venezuelan Maduroa vastaan  – jäädytti venezuelalaistilien toiminnan
 Venezuelan oppositio ja hallitus paalavat neuvottelupöydän ääreen – uusi yritys Barbadoksella

Trumpin neuvonantaja: Venezuelan hallinto on keskustellut Maduron selän takana USA:n kanssa


Summary: Kunnissa on ollut isoja eroja siinä, kuka saa hammashoitoa nukutuksessa ja kuka ei. Nyt sosiaali- ja terveysministeriö on tarkentanut kriteerejä.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Hammaslääkärin vastaanottotilassa istuu jännittyneitä ihmisiä. Tunnelma on hartaan hiljainen.
 Hammashoidossa käytettävät aineet ovat vaihtuneet vuosien saatossa, eikä nenään enää leiju kitkeriä tuoksuja hammashoitolassa. Eikä kivunhuutoja kuulu, ainakaan odotustilaan.
 – Tietysti pelkään, vastaa hammashoitolaan tullut  Pekka Puranen  kysymykseen, että pelkääkö hän hammaslääkäriin tuloa.
 Puranen pohtii pelon syntyneen lapsuudessa.
 – Kyllä se varmaan jotenkin lapsuudesta tulee. Pelkkä hammaslääkäriin meneminen on ollut paha asia. Kivut ja pistämiset ovat tuntuneet inhottavalta.
 Puolet pelkää – pelko periytyy
 Noin puolet ihmisistä pelkää hammaslääkäriä, kertoo Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiirin johtava ylihammaslääkäri  Maarit Natunen . Aikuispotilaista 5–20 prosentilla pelko voi olla niin paha, että se estää hoidon tavallisella hammaslääkärin vastaanotolla. Pelko voi myös periytyä.
 – Hammaslääkäripelosta kärsivien vanhempien lapsista tulee todennäköisemmin pelkopotilaita kuin pelkäämättömien vanhempien
 , kertoo Natunen.
 Pelko voi pulpahtaa pintaan myös, mikäli suun hoito on jäänyt huonolle tolalle.
 – Kun tulee pahoja ongelmia ja kiputiloja, ja vasta sitten hakeudutaan päivystykseen. Pelkokierre voi alkaa siitä, kuvailee Natunen.
 Johtava ylihammaslääkäri Maarit Natunen muistuttaa, ettei lasta peloteltaisi rei'illä ja poraamisella hammaspesun yhteydessä.  Kalle Purhonen / Yle
 16 vuotta täyttäneet henkilöt, joiden suu- ja hammassairauksien hoitoa ei ole tarkoituksenmukaista tehdä hereillä Erittäin laaja hammashoidon tarve Syrjäytymisvaarassa olevat henkilöt, joilla on laaja hoidontarve ja esimerkiksi paljon päivystyskäyntejä ja keskenjääneitä hoitojaksoja Vakava yleissairaus Ko-operaatiovaikeus esimerkiksi kehitysvamman tai psyykkisen sairauden vuoksi Vaikea hammashoitopelko Lähde: Yhtenäiset kiireettömän hoidon perusteet 2019, sosiaali- ja terveysministeriö
 Anestesiahammashoitoon pääsy selkeytynyt
 Jos pelko estää hammashoidon vastaanotolla, kyseeseen voi tulla nukutuksessa tehtävä hammashoito. Sosiaali- ja terveysministeriö on nyt tarkentanut kriteerejä, milloin anestesiahammashoitoon pääsee.
 Lääkintäneuvos  Merja Auero  sosiaali- ja terveysministeriöstä kertoo, että tarkennuksille oli tarvetta, koska aiemmin tehdyt kriteerit olivat ylimalkaisia ja kuntien välillä oli suuria eroja anestesiahoitoon pääsyssä.
 – Haluttiin, että ihmiset pääsevät hoitoon yhdenmukaisesti. Aiemmin kriteereissä oli kirjavuutta kuntien välillä. Joissain kunnissa oli pyritty pärjäämään suun terveydenhuollossa ilman anestesiaa, kertoo yhtenäistä kriteeristöä luomassa ollut lääkintäneuvos Auero.
 Jos laajoja hammashoitoja on tehty ilman anestesiaa, eikä asiakkaan pelkoa ole pystytty riittävästi hoitamaan tavanomaisin keinoin, on voinut syntyä vaikea hammaslääkäripelko.
 – Yhtenäinen kriteeristö haluttiin paitsi potilasturvallisuuden vuoksi myös siksi, ettei elinikäisiä pelkoja ja kammotiloja syntyisi lisää, jatkaa Auero.
 Monta reikää suussa voi olla pääsykortti anestesiaan
 Uuden kriteeristön mukaan nukutus tulee kyseeseen aikuispotilaalla esimerkiksi silloin, jos hoidontarve on erittäin laaja ja hoito ei onnistu tavanomaisen keinoin.
 – Yleensä useissa hampaissa on jo vakavampia ongelmia. Infektioiden pitää olla sen kaltaisia, että ne voisivat johtaa hampaiden poistoon, kuvailee laajaa hoidon tarvetta johtava ylihammaslääkäri Maarit Natunen.
 Jos hampaissa on esimerkiksi kymmenen reikää, voi anestesia jo tulla kyseeseen.
 – Myös muiden anestesian edellytyksien pitää täyttyä eli sen, ettei hoito onnistu normaali vastaanotolla. Paikkaamattomat reiät ylläpitävät koko ajan infektioita, ja infektiot myös syvenevät, kuvailee Natunen.
 Hammaslääkäri voi auttaa pelkopotilasta kertomalla, mitä hän tekee ja näyttämällä hoitoinstrumentteja, joilla hampaita hoitaa. Kalle Purhonen / Yle
 Alle 16-vuotiaat lapset ja nuoret, joiden suu- ja hammassairauksien hoitoa ei ole tarkoituksenmukaista tehdä hereillä Laajasti karioitunut hampaisto Toimenpide on laaja tai vaativa suhteessa potilaan ikään Hampaiden kovakudoksen kehityshäiriöt Vaikeat traumahampaiden ja suun pehmytkudosvammojen hoidot Lapset ja nuoret, joilla on laaja hoidontarve ja esimerkiksi paljon päivystyskäyntejä ja keskenjääneitä hoitojaksoja Vakava yleissairaus Ko-operaatiovaikeus esimerkiksi kehitysvamman tai psyykkisen sairauden vuoksi Hammashoitopelko (lähettävä yksikkö järjestää pelon hoidon) Lähde: Yhtenäiset kiireettömän hoidon perusteet 2019, sosiaali- ja terveysministeriö
 Pelko voi tuoda nukutuksen
 Hammaslääkäriin tulleen lappeenrantalaisen Pekka Purasen hampaita on hoidettu nukutuksessa.
 – Oli miellyttävä kokemus. Hammaslääkäripelko oli yksi syy siihen, että anestesian sain, sanoo Puranen.
 Puranen kertoo, ettei lääkärissä käyminen enää satu, mutta silti hammaslääkäripelko on olemassa.
 – Se on vain tällainen mielenkiintoinen päässä oleva asia, naurahtaa mies, joka on tällä kertaa tullut tavalliselle hammaslääkärin vastaanotolle.
 Sosiaali- ja terveysministeriö on linjannut tarkennetuissa kriteereissään, että hammaslääkäripelko on syy päästä anestesiahammashoitoon.
 Yhtenäisestä kriteeristöstä huolimatta kuntien välillä on vielä eroja sen suhteen, kuinka hammaslääkäripelko todetaan.
 Toisissa kunnissa hammaslääkäripelon voi todeta hammaslääkäri, ja se riittää anestesian saantiin. Toisissa kunnissa vaaditaan psykologin tai psykiatrin lausunto pelosta.
 Esimerkiksi Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiirissä riittää, että pelon on todennut hammaslääkäri.
 Lapsille herkemmin
 Lasten hampaita ja suun ongelmia hoidetaan aikuisia herkemmin anestesiassa. Syynä on, ettei haluta kasvattaa uutta, hammaslääkäriä pelkäävää sukupolvea.
 – Siinä mielessä herkemmin lähdetään anestesiaan lasten ollessa kyseessä. Näin hammaslääkärin vastaanotoilla pyritään välttämään uusien pelkopotilaiden kasvattamista, sanoo suun terveyden johtava ylihammaslääkäri Maarit Natunen Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiristä.
 Alle 16-vuotiaiden kohdalla anestesia tulee kyseeseen, jos on esimerkiksi paljon reikiä, toimenpide on vaativa kuten hampaanpoisto tai lapsi kärsii hammashoitopelosta.
 Hammaslääkäriäpelkoa estää parhaiten se, että käy usein hammaslääkärissä, jolloin hoitotoimenpiteet voivat pysyä vähäisinä ja helppoina. Kalle Purhonen / Yle
 Tavoite: Positiivisia kokemuksia hammashoidosta
 Hammaslääkäripelkoa pyritään vähentämään positiivisten kokemusten avulla. Hammaslääkärin vastaanotolla pelkopotilaalle kerrotaan, mitä tehdään ja näytetään hoitoinstrumentteja. Anestesiahammashoidon potilaiden ehkäisevän hoidon hoitokertojen määrää kasvatetaan.
 – Anestesiahammashoidossa olleet lapset kutsutaan kolmen kuukauden välein ennalta ehkäisevän hoidon käynneille, joilla saadaan lapselle positiivisia kokemuksia hammashoidosta, kertoo johtava ylihammaslääkäri Maarit Natunen Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiristä.
 Myös aikuisille anestesiassa hoidetuille potilaille suositellaan käyntejä suuhygienistin vastaanotolla ja hammaslääkärin tekemää tutkimusta vuosittain.
 – Kun potilaalle kertyy myönteisiä ja helppoja käyntejä hammashuollossa, usein pelkokin vähitellen lievittyy, Natunen lisää.
 Lääkintäneuvos Merja Auero sosiaali- ja terveysministeriöstä kertoo, että uuden kriteeristön pääpaino on potilasturvallisuudessa sekä pelon ja suun ongelmien ennaltaehkäisyssä. Perheillä, joiden lapsilla on paljon ongelmia suun ja hampaiden terveyden kanssa, on usein monia muitakin ongelmia. Heitä pyritään tukemaan esimerkiksi lastensuojelun kautta.
 Mieluummin lahjonta kuin pelottelu
 Miksei hampaita sitten aina hoideta nukutuksessa niin, ettei kipu tunnu eikä poran kimeä ääni viillä korvia?
 – Anestesiaan liittyy aina isoja riskejä. Anestesiakelpoisuuden arvioi aina erikoislääkäri, sanoo johtava ylihammaslääkäri Natunen.
 Vakavimmat riskit liittyvät siihen, että potilaalle tulisi hengityksen ja verenkierron ongelmia nukutuksessa.
 Moni kasvattaa tietämättään tulevia pelkopotilaita. Johtava ylihammaslääkäri Maarit Natunen muistuttaa, ettei lasta tulisi pelotella hammaspesun yhteydessä rei'istä ja poraamisesta.
 – Mieluummin vaikka lahjoa lasta pesemään hampaat, mutta ei lahjota karkilla, naurahtaa Natunen.

Hammaslääkäripelko halutaan kitkeä kokonaan pois – lapset nukutetaan entistä herkemmin


Summary: Oppilaiden kokemukset vaihtelevat pilkkasanoista pahoinpitelyihin.

Britanniassa asuvat lapset, joilla on juuret Itä-Euroopan maissa, ovat brexit-äänestyksen jälkeen joutuneet aiempaa useammin kiusatuiksi, osoittaa Glasgow'ssa sijaitsevan  Strathclyden yliopiston tutkimusprojekti .
 77 prosenttia tutkimukseen osallistuneista koululaisista kertoi kokeneensa rasismia, muukalaisvihaa tai kiusaamista kansalaisuutensa, ulkonäkönsä tai puhetapansa vuoksi.
 49 prosenttia sanoi havainneensa rasismin lisääntyneen Britanniassa EU-erosta kesäkuussa 2016 järjestetyn kansanäänestyksen jälkeen. 24 prosenttia arvioi rasismin pysyneen suunnilleen entisellä tasolla.
 Vastaajat sanovat, että usein kiusaaminen verhotaan vitsailuun. Henkisen väkivallan ohella tutkimukseen vastanneet kertovat fyysisestä väkivallasta, kuten kivillä heittelystä.
 – Kansanäänestyksen vuoksi pelkään ensimmäistä kertaa täällä asumista, yli kymmenen vuotta Britanniassa asunut  puolalaistaustainen 15-vuotias tyttö sanoi tutkijoille .
 – Minua heiteltiin kivillä, minusta levitettiin inhottavia juoruja, omaisuuttani varastettiin ja minua pilkattiin vain koska olen puolalainen, yksi vastaajista kertoi  The Guardian -lehden mukaan .
 "Painu takaisin kotimaahasi"
 Koulun lisäksi kiusaamista tapahtuu kaduilla ja julkisessa liikenteessä. Osa vastaajista kertoo myös joidenkin opettajien syyllistyneen muukalaisvihaksi luokiteltavaan kiusaamiseen tai ainakin todistaneen sitä luokassa puuttumatta asiaan.
 – Opettajat kuulevat oppilaiden rasistiset ja seksistiset kommentit, mutta päättävät jättää ne huomiotta. Tai he nauravat mukana, kuvaili yksi vastaajista kokemuksiaan.
 – Edellisessä koulussani joku sanoi muukalaisvihamielisen kommentin kansallisuudestani ja yritti polttaa hiukseni. Viime vuonna joukkio seurasi minua huutaen "Ukip" ja "Painu takaisin kotimaahasi", kuvaili kohtaamaansa kiusaamista eräs vastaaja.
 Koululaiset eivät tutkimuksen mukaan useinkaan raportoi kiusaamisesta, sillä eivät usko opettajien puuttuvan tilanteeseen tai tietävät opettajien jo havainneen kiusaamisen puuttumatta siihen.
 Tutkimukseen osallistui yli 1 100 vähintään kolme vuotta Britanniassa asunutta 12–18-vuotiasta koululaista. Yli puolella heistä oli juuret Puolassa. Lisäksi joukossa oli paljon lapsia, joiden juuret ovat Romaniassa tai Liettuassa. Tutkimus tehtiin lokakuun 2016 ja huhtikuun 2017 välisenä aikana, ja se koostui muun muassa internetkyselyyn annetuista vastauksista ja koululaisten haastatteluista.
 Lisää aiheesta:
 Rasismi lisääntyi Britanniassa brexit-riitelyn myötä – yli 70 prosenttia etnisiin vähemmistöihin kuuluvista kokenut syrjintää
 Brexitin jälkeen: Ruotsalaisäitiä kehotettiin matkustamaan takaisin kotiinsa
 Britanniassa ulkomaalaisia ja muslimeja kehotettu pakkaamaan laukkunsa – rasistisista hyökkäyksistä raportoitu

Tutkimus: Itäeurooppalaisia koululaisia kiusataan aiempaa enemmän brexit-Britanniassa – "Opettajatkin nauravat"


Summary: Vain vessapaperit ja kiinteä aines suodatetaan Laatokkaan päätyvästä jätevedestä.

Venäjän Karjalassa sijaitsevan Sortavalan kaupungin juomaveden laadun ei katsota nykyisin täyttävän edes venäläisiä laatuvaatimuksia. Se taas sananmukaisesti näkyy kaupungin vesijohtovedessä.
 – Vesi ei periaatteessa ole huonoa, mutta sitä ei sen värin vuoksi huvita juoda, muotoilee Karjalan tasavallan vesiasioista vastaavan vesiyhtiö Karelvodokanalin toimitusjohtaja  Andrei Romantshik .
 Karelvodokanalin vesitutkijat Dina Samarina ja Irina Pavlovskaja ottavat näytteitä Sortavalan nykyiseltä vedenottopaikalta Soikkasenlahdelta. Heikki Haapalainen / Yle
 Sortavalan talousvesi otetaan nykyisin Soikkasenlahdesta, 3,5 metrin syvyydestä ja vain 75 metrin päässä rannasta.
 Veden laatu vaihtelee sään ja vuodenaikojen mukaan, eikä pelkkää desinfiointia pidetä Suomen ympäristökeskuksen mukaan riittävänä.
 "Vesi tulee vastaamaan Venäjän ja EU:n standardeja"
 Nyt tilanne on muuttumassa, sillä parinkymmenen tuhannen sortavalalaisen vesihuolto kiinnostaa myös suomalaisia.
 Meneillään on 4,5 miljoonan euron Karelia CBC -hanke eli rajanylittävän yhteistyön ohjelmahanke. Sen myötä Sortavalaan rakennetaan muun muassa uusi vedenottamo ja puhdistuslaitos.
 Soikkasenlahden rannalle on rakenteilla uusi vedenottamo, josta vesi pumpataan Sortavalan asukkaille. Heikki Haapalainen / Yle
 Uuden vedenottamon ottoputki siirretään matalasta Soikkasenlahdesta Hiidenselälle, 500 metrin päähän rannasta ja 15 metrin syvyyteen. Siellä veden katsotaan olevan erittäin puhdasta.
 Karelvodokanalin toimitusjohtajan Andrei Romantshikin mukaan talousvesi aiotaan jatkossa myös puhdistaa ihan uudella tavalla.
 – Vesi tulee vastaamaan kaikkia Venäjän ja EU:n standardeja. Ihmiset saavat hanasta puhdasta juomavettä, hän lupaa.
 Suomella oma intressi
 Päävastuu vesihuoltohankkeesta on Karelvodokanal-yhtiöllä, ja sen rahoitukseen osallistuu myös Karjalan tasavalta. Hankkeessa on mukana myös Suomen ympäristökeskus (SYKE), joka haluaa pysäyttää puhdistamattomien jätevesien laskemisen Laatokkaan.
 SYKEn ympäristöbiologi  Juuso Pätysen  mukaan ongelmiin kannattaa puuttua jo niiden alkuvaiheessa. Laatokasta saasteet näet kulkeutuvat ajan mittaan Nevan kautta Itämereen ja Suomenlahdelle.
 – Itämeren tila paranee, jolloin meillä on Suomen rannikolla esimerkiksi vähemmän sinilevää.
 Suomen ympäristökeskuksen ympäristöbiologin Juuso Pätysen mukaan ongelmiin kannattaa yrittää puuttua jo niiden syntysijoilla. Heikki Haapalainen / Yle
 Vain vessapaperi ja isompi aines puhdistetaan
 Yksi ongelmapaikka löytyy Läppäjärvestä, aivan Sortavalan keskustasta. Suoraan Laatokkaan yhteydessä olevaan järveen laskee kaksi purkuputkea, joista virtaa joka päivä lähes tuhat kuutiota ainoastaan mekaanisesti suodatettua jätevettä.
 – Vessapaperit ja vähän isompi aines jää siihen, mutta se on aika mitätön puhdistus, toteaa SYKEn limnologi  Sari Mitikka .
 Sortavalalaisille kyseessä on kuitenkin kala-apaja, jossa on onkijoita myös silloin, kun SYKEn hengityssuojaimilla varustetut tutkijat ottavat vesinäytteitä.
 Mitikka ei itse haluaisi syödä paikalta ongittua kalaa.
 – Jos kaloja tutkisi, niistä voisi todennäköisesti löytyä lääkeaineita, hän pohtii.

Sortavalassa on yhä kaksi jätevesiputkea, josta vesi virtaa puhdistamattomana Laatokkaan. Andrei Romantshik / Karelvodokanal
 Ympäristöbiologi Juuso Pätynen on varma, että Laatokan rannalla riittää tehtävää myös senkin jälkeen, kun Sortavalan vesihuolto on saatu kuntoon.
 – Kuormituslähteitä yritetään tukkia yksi kerrallaan. Se on kyllä kieltämättä aika iso homma.
 Saadaanko suomalaisia yrityksiä mukaan?
 Sortavalan vesihuoltohankkeeseen toivotaan mukaan myös suomalaisia rakennusyhtiöitä. Tarjouskilpailu sisältää muun muassa viemäriputkien siirtämisen kulkemaan Läppäjärvestä vedenpuhdistamolle.
 – Voi tosin olla, että nykyinen taloustilanne pelottaa ulkomaisia yrityksiä osallistumasta tähän hankkeeseen, toimitusjohtaja Andrei Romantshik arvelee.
 Romantshik arvioi, että vesihuoltohanke olisi valmis etuajassa eli vuoden 2021 alussa. Virallisesti hankkeen on määrä päättyä vuoden 2021 marraskuussa.
 Myös Sortavalan nykyinen juomaveden pumppausasema on tarkoitus uudistaa.  Heikki Haapalainen / Yle

Laatokkaan virtaa yhä puhdistamatonta jätevettä – Suomi uudistaa Sortavalan vesihuoltoa, jotta Suomenlahti säästyisi saasteilta


Summary: Suomalainen mies on parempi kuin koskaan, kirjoittaa Pekka Juntti.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Julkinen keskustelu esittää miehen sortajana ja ongelmien lähteenä. Miehisyys on epäreilua vallankäyttöä, kouluvaikeuksia ja väkivaltaa. Unohtuu, että suomalainen mies on vuonna 2019 parempi kuin koskaan maamme historiassa.
 Olen ollut aikuisten kirjoissa parikymmentä vuotta ja koko tuon ajan sanalla  mies  on ollut julkisessa keskustelussa ontto kaiku. Miehisyys on epäreilua vallankäyttöä, tunkkaista patriarkaattia ja lasikattoja. ’Olla mies’ tarkoittaa kouluvaikeuksia, syrjäytymistä, väkivaltaa, liiallista lihansyöntiä, huonoja elintapoja, holtitonta liikennekäyttäytymistä ja taipumusta juopotteluun.
 Kun mies toteuttaa urosta itsessään, mietimme onko kyse oikeanlaisesta maskuliinisuudesta vai onkohan se sittenkin toksista.
 Kun joitakin vuosikymmeniä sitten miehisyys oli kaikkea tavoittelemisen arvoista, nyt se on asia, jota täytyy uupumatta korjata, hillitä tai estää. Kun mies toteuttaa urosta itsessään, mietimme onko kyse oikeanlaisesta maskuliinisuudesta vai onkohan se sittenkin toksista.
 Naiseuden rajat ovat laveammat . Naiselle tosiäijäily on pelkkää plussaa. Nainen voi metsästää tai harrastaa väkivaltasporttia, ja se on pelkästään rohkeaa ja vapautunutta, koska se rikkoo perinteisiä sukupuolirooleja. Sellaisista naisista on tapana tehdä komeita lehtijuttuja.
 Olen vuosien varrella lukenut kommentteja, joissa miehistä puhutaan epäreilusti ja halventavasti sukupuolensa takia. Kaikkien valkoisten miesten tulisi esimerkiksi hävetä, koska olemme tehneet historiassa niin paljon pahaa naisille ja vähemmistöille.
 Miesten synnit siis periytyvät kuin entisten kuninkaiden kruunut, suorassa isälinjassa jumalallisella oikeudella.
 Tasa-arvo on edennyt valtavin harppauksin ja se on auttanut meistä jokaista.
 Feministi ja tutkija  Saara Särmä  kyseli pari vuotta sitten ” Onko valkoinen heteromies ihminen? ” Teksti käsitteli oikeutta määritellä sukupuolensa, ja ymmärsin jujun. Mutta huomionarvoista on kenen kautta Särmä pohti asiaa.
 Tietenkin valkoisen heteromiehen. Ei korkeakoulutetun etuoikeutetun valkoisen naisen, vaan tarinan pahiksen, miehen.
 Kesällä Twitterissä ei-miehet keskustelivat sivistynyttä tyyliä tavoitellen siitä, mitä tekisivät, jos miehiä ei olisi maapallolla 24 tuntiin. Minkä muun ihmisjoukon katoamista voisi pohdiskella tähän tapaan ilman kylmäävää taustaklangia?
 Nämä piiskansivallukset viiltävät  yhtä lailla hitsaaja-Reinoa ja koditonta Markkua, koko sitä sekalaista laumaa, joka kantaa kiveksiä valkeassa pussukassa ja pitää kädessään myyttistä valtikkaa, josta eivät itse tiedä mitään.
 Tasa-arvo on edennyt valtavin harppauksin ja se on auttanut meistä jokaista. Pyrkimys tasa-arvoon on saanut kansakunnan inhimilliset resurssit täyteen käyttöön. Voi kai sanoa, että ihmisten tasavertainen kohtelu on harvoja edistyksen muotoja ilman planeettaa tuhoavaa twistiä.
 Mutta yksipuolisesta, miehiä potkivasta narratiivista olisi hyvä päästä pois, sillä on epäoikeudenmukaista ja sumentaa kauniin totuuden. Siis sen, että suomalainen mies on vuonna 2019 parempi kuin koskaan. Maa on täynnä ihania äijiä. Heitä pitää joskus myös kehua, ja siksi korjaan asian ihan näin miesten kesken. Enkä pidättele maskuliinista röyhkeyttäni, joka on kuin homeopaattinen lääke. Siinä saattaa olla pisara myrkkyä.
 Ennen kuin menet askareisiisi, lue kehuni ja kätke ne sisimpääsi.
 Suomalainen mies, olet komea  kaikissa univormuissasi Seppälän neuleesta ryttyisiin kalsareihisi, joiden kuminauha uppoaa maidonvalkealle vyötäröllesi.
 Marssit marisematta kaikkiin niihin töihin, joihin nainen on eri syistä esteellinen, ja joissa ainoa miehinen etuoikeutesi on menettää henkesi ja terveytesi. Olet se raskaan teollisuuden ylipitkää päivää tekevä palkin alle liiskautunut reissutyöläinen, jonka tarkkaavaisuus herpaantui sekunniksi. Olet palomies, joka kuolee ennen eläkeikää ja kirvesmies, joka tippui tellingiltä. Olet poliisi, joka pistetään tappelemaan hulluimpia piripäitä vastaan, koska olet vahvempi kuin kollegasi.
 Olet sukupuoli, jonka eliniän odotteeseen tasa-arvo ei yltänyt.
 Olet se taaperon isä, jonka euro on täydet sata senttiä, ja jonka on mentävä töihin perheen edun takia, vaikka olisit mieluummin kotona lapsen kanssa.
 Jaksat silti olla hyvä isä ja puoliso , huolehdit omistasi. Kohtaat lapsesi ja puolisosi kauniimmin kuin kenties koskaan maamme historiassa. Viet lapsia harrastuksiin, autat koulutehtävissä, leikit heidän kanssaan. Kasvatat heitä suuremmalla läsnäololla ja lämmöllä kuin oma äitisi sinua.
 Olet ällistyttävä kameleontti, joka muuntuu hetkessä roolista toiseen. Kestät uupumusta ja vastoinkäymisiä enemmän kuin sinun pitäisi. Olet katajasta veistetty rakkauden jumalolento, taivut muttet katkea.
 Jaat kotityöt puolisosi kanssa mielihyvin ja puuhailet nekin hommat, jotka eivät vielä naisen rooliin luontevasti kuulu.
 Olet puolisollesi olkapää ja orgasmin antaja. Olet etevä keskustelija, sivistynyt ja viisas, osaat puhua jo tunteistasikin. Olet hellä rakastaja ja himokas koiras samoissa verkkareissa.
 Tätä kaikkea sinä olet , vaikka sinäkin kuulet tuon julkisen puheen kylmän kumun. Ennen kuin menet askareisiisi, lue kehuni uudestaan ja kätke ne sisimpääsi. Jo myöhemmin tänään olet syyllinen uuteen ongelmaan.
 Pekka Juntti
 Kirjoittaja on Ruotsin Haaparannalla asuva, Lapissa työskentelevä vapaa toimittaja.
 Aiheesta voi keskustella 22.8. klo 16.00 asti.
 Lue myös:
 Anton Vanha-Majamaan kolumni: Kolmetoistavuotiaana minua epäiltiin tytöksi, ja siitä asti olen halunnut olla miehinen mies
 Paula Tiessalo: Oodi miehille
 Saara Särmän kolumni: Olen havainnut, että kehuminen on hyvä keino hassujen ennakko-oletusten purkamiseen

Pekka Juntin kolumni: Maa täynnä ihania äijiä


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Koulujen sisäilmaongelmiin puututaan hitaasti eikä kukaan ole vastuussa
 Monet asiantuntijat uskovat ongelmien johtuvan siitä, että vastuu sisäilmaongelmista on jakaantunut niin moneen paikkaan. Turun yliopiston työterveyshuollon ja ympäristölääketieteen professori  Tuula Putus  sanoo, että perimmiltään kyse on asenneongelmasta:  lapsia ei arvosteta riittävästi.  10931165
 Tutkimus: Ilmastoahdistusta voi helpottaa luontoretkillä ja arjen valinnoilla
 Laura Railamaa / Yle
 Joka neljäs suomalainen kärsii ilmastonmuutoskeskustelun aiheuttamasta ahdistuksesta. Sitra selvitti,  millä kaikilla keinoilla raskaita ajatuksia hillitään ja hallitaan . Parhaiten toimivat vastaajien mielestä ympäristöystävällinen elämäntapa ja luonnossa liikkuminen. id 10931485
 Varusmiesliitto haluaa naiset kutsuntoihin, Puolustusvoimat vastustaa
 Sami Takkinen / Yle
 Puolustusvoimat vastustaa Varusmiesliiton ehdotusta  kutsuntojen laajentamisesta koskemaan myös naisia . Se tulisi liian kalliiksi, eikä Puolustusvoimilla ole tarvetta lisäjoukoille. Puolustusministeri  Antti Kaikkosen  (kesk.) mielestä ehdotusta kannattaa selvittää. ID 10931115
 Brasilian presidentti syyttää kansalaisjärjestöjä Amazonin maastopaloista
 Brasilian presidentti Jair Bolsonaro. Alberto Valdes / EPA
 Brasilian presidentti  Jair Bolsonaro syyttää  Amazonin sademetsän tulipaloista kansalaisjärjestöjä. Bolsonaron mukaan kansalaisjärjestöt ovat sytyttäneet paloja aiheuttaakseen presidentille ja maan hallitukselle huonoa julkisuutta. Syyksi Bolsonaro epäilee sitä, että järjestöjen rahoitusta on leikattu. Paikalliset aktivistit pitävät Bolsonaron syytöksiä absurdeina.
 Epävakainen sää jatkuu
 Yle
 Lännestä alkaen sää poutaantuu ja selkenee päivän aikana. Iltapäivällä sade- ja ukkoskuuroja muodostuu maan itäosaan sekä pohjoiseen painottuen. Etelässä ukkoskuuroihin voi liittyä paikoin voimakkaita puuskia. Perjantaiksi lännestä saapuu jälleen hajanaisia sateita. Näillä näkymin poutaantuu lauantaina maan lounaisosissa ja sunnuntaiksi suuressa osassa maata.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Koulujen sisäilmaongelmiin puututaan hitaasti, ilmastoahdistus helpottuu luontoretkillä, Puolustusvoimat vastustaa naisten kutsuntoja