Summary: Puolustusvoimat haluaa, että metsäateriointiin kuluisi vähemmän aikaa ja koulutus saataisiin tehokkaammaksi.

Tästä on kyse Puolustusvoimat kokeilee, voitaisiinko varusmiesten lämmin metsälounas korvata mukana lounaspussilla. Pussissa on esim. leipää, liha- kala- tai kasvislevitettä, proteiinipatukka, urheilujuomaa ja suklaata tai pähkinää. Tarkoitus on nopeuttaa metsässä tapahtuvaa ruokailua ja saada koulutusaika tehokkaammin käyttöön.
 Haminassa Maasotakoulun jääkärikomppanian alokkaat ovat asettuneet lounaalle metsän keskelle. Tällä kertaa vieressä ei laula soppatykki, eikä lämmintä ruokaa ole metsään varuskuntakeittiöstä tuotu.
 Sen sijaan jokainen varusmies kaivaa repustaan lounaspussin, jonka he ovat aamulla saaneet mukaansa.
 Muonapakkaus 2:  täysjyväruisleipää 50 gr, kinkkupasteijaa 50 gr, minttusuklaaproteiinipatukka 61 gr, suolapähkinöitä 50 gr, soft drink (cola) 45 gr, soft drink (sitrus) 45 gr. Pussin paino 300 grammaa. Energiaa 1 125 kilokaloria.
 Puolustusvoimat kokeilee viidessä eri varuskunnassa uudenlaista lounasmallia. Kolmena päivänä viikossa perinteinen lämmin maastolounas korvataan lounaspussista löytyvillä aineksilla. Niitä ei lämmitetä tai mitenkään valmisteta, vaan ruoat syödään sellaisenaan.
 Kokeilu kestää kaikkiaan neljä viikkoa. Viimeinen pussimuona-ateria on nautittu tänään torstaina.
 – Tarkoitus on selvittää, pystytäänkö tällaisella maastolounaalla tehostamaan koulutuksen ajankäyttöä, onko sillä vaikutuksia koulutustavoitteiden saavuttamiseen ja sotilaan toimintakykyyn koulutuspäivän aikana, kertoo Haminassa reserviupseerikoulu RUK:n komentaja eversti  Jouko Rauhala .
 Toiveessa oikeaa ruokaa
 Lappeenrantalainen alokas  Totti Jämsen  astui palvelukseen tammikuussa Maasotakoulussa Haminassa. Hän on päässyt kokeilemaan jo kaikkia eri sisältöisiä pusseja. Hänellä on niistä selvä mielipide.
 – Syömisen määrä ei ole välttämättä ole niin reilu, että nälkä lähtisi, mutta luulisin, että kalorimäärät pitävät miehen liikkeessä, kertoo Jämsen.
 Alokas Totti Jämseniä lounaspussi välillä hymyilyttää.  Olli Törönen/Yle
 Lämmintä ruokaa Jämsen ei vielä ole metsässä saanut kertaakaan. On siis hieman hankala verrata, onko lämmin vai kylmä ruoka parempaa.
 – Jaksaisi varmasti paremmin, jos saisi oikeata ruokaa, oli se sitten kiinteätä ruokaa tai keittoa.
 Jämsenin neljän viikon kokemuksella koko lounaspussi kannattaa syödä tyhjäksi, koska muuten ei metsässä pärjää. Yleensä hän syö kaiken. Jos yli jää esimerkiksi välipalapatukka, hän nauttii sen myöhemmin iltapäivällä.
 Toisinaan osa pussista jää syömättä ajanpuutteen vuoksi.
 – Eilen tuli niin kiire, että jäi puoli pussia syömättä, kertoo Totti Jämsen.
 1 000 kilokaloria pussissa
 Kaikkiaan lounaspusseista pääsee nauttimaan yli 2 000 varusmiestä. Pääesikunnan koulutusosastolta everstiluutnantti  Markku Lämsä  kertoo, että lounaspussin nauttiminen mahdollistaa lounastauon pitämisen silloin, kun se koulutuksen kannalta on järkevintä.
 Pussien sisällöstä vastaa Leijona Catering oy. Viestintäpäällikkö  Jonna Myllykankaan  mukaan lounaspussin sisältö on suunniteltu niin, että sen energia- ja kalorimäärä vastaa varuskuntaravintolassa valmistettuja maastoaterioita ja varuskuntaravintolassa tarjoiltavaa ateriaa. Yhden pussi energiasisältö on noin 1 000 kcal/pussi.
 – Pussien sisältö koottiin erilaisista leipätuotteista, liha- kala- tai kasvislevitteistä, proteiinipatukoista, urheilujuomista, suklaasta ja pähkinöistä, kertoo Myllykangas.
 Vanhastaan lämmin ruoka on tuotu maastoon varusmiehille lämpöastioissa. Silloin koulutettavien joukko pitää saada tiettyyn paikkaan metsässä juuri sovittuun aikaan. Varusmiehet ovat ehkä joutuneet harjoituspaikalta kulkemaan maastoruokailuun pitkän matkan ja kenties odottamaan ruoka-ajoneuvon saapumista. Senkin ajan voisi Markku Lämsän mukaan käyttää taisteluharjoituksiin.
 Ruoan jakaminenkaan ei aina suju toivotulla tavalla.
 – Varsinkin talvisaikaan on vielä käynyt niin, että ensimmäiset ruokailijat saavat lämpimän aterian, mutta viimeiset ovat joutuneet syömään jo kylmettynyttä keittoa, sanoo everstiluutnantti Markku Lämsä.
 Maasotakoulussa Haminassa jääkärikomppanian päällikkö kapteeni Heikki Lämsä ja RUK:n komentaja eversti Jouko Rauhala ovat myös päässeet maistamaan lounaspuss sisältöä. Rauhalalla on kädessään suolapähkinöitä.  Olli Törönen/Yle
 Pasteija naurattaa
 Haminan alokkaat eivät selvästikään suhtaudu lounaspusseihin kovin vakavasti vaan syövät mitä tarjolla on. Yhdellä lounastauolla he äänestivät tuubipasteijoista. Tonnikalapasteijasta piti vain kolme alokasta kymmenestä.
 Jämsen itse pitää kinkkupasteijasta enemmän kuin tonnikalapasteijasta. Tonnikala- ja kinkkupasteijan lisäksi makuna voi olla myös kasvispasteija.
 – Nämä pasteijat ovat kyllä sellaisia, että kun nälkä on, niin kyllä ne menee, naurahtaa Totti Jämsen.
 Vieressä alokas  Aki Eskola  vetää pasteijaa näkkileivän päälle.
 – Ihan hyvää.
 Pussissa olevat välipalapatukka ja pähkinät saavat varusmiehiltä hyvät arvosanat, ja he pitävät niitä tervetulleina. Urheilujuomajauhe pitää sekoittaa varusmiesten mukanaan tuomissa pulloissa olevaan veteen, jolloin juoman voi nauttia myös harjoituksen aikana.
 Lähistöllä lounaalla on myös RUK:n komentaja eversti Jouko Rauhala.
 – Kyllä minä olen tuon alokas Jämsenin kanssa samaa mieltä, että kinkkupasteija on parempaa kuin tonnikalapasteija, sanoo Rauhala.
 Rauhala muistuttaa, että tarkoitus on nauttia kaikki pussissa oleva ruoka harjoituksen aikana. Jos esimerkiksi pähkinät eivät heti maistu, ne voi laittaa taskuun ja popsia vaikka tunnin kuluttua.
 – Silloin suunniteltu kokonaisenergiamäärä tulee syödyksi. Kyllä se maukas päivällinen sitten illalla odottaa varuskuntaravintolassa.
 Lounaspussien avulla ruokailu sujuu selvästi ripeämmin kuin siten, että se jaettaisiin jokaiselle varusmiehelle erikseen paikalle tuoduista lämpöastioista.
 – Tarkoitus on, että varusmiespalveluksessa käytettävissä oleva aika saadaan käytettyä tehokkaasti, sanoo RUK:n komentaja eversti Jouko Rauhala.
 Nyt kerätään kokemuksia
 Alokas Totti Jämsen kertoo pohtineensa, onko pussimuona kalliimpaa kuin paikan päälle metsään lämpöastioissa tuotu ruoka.
 – Jos tämä on taloudellisesti parempi ratkaisu, niin kyllä minä näen, että tämä voisi toimia jatkossakin Puolustusvoimien käytössä, kertoo Jämsen.
 Pääesikunnan koulutusosaston everstiluutnantti Markku Lämsä kertoo, että hinta on laskettu.
 – Niissä ei ole oikeastaan minkäänlaista hinta-eroa. Varsinkin, kun lasketaan maastoajoneuvojen polttoainekulu mukaan.
 Lounaspussikokeilu alkoi 15.1.2019 ja loppuu tänään torstaina. Neljän viikon aterioista palautetta antavat sekä varusmiehet että kantahenkilökunta.Saatujen kokemusten pohjalta Puolustusvoimat miettii, kannattaako lounaspusseja jatkossa käyttää tai pitäisikö niiden koostumusta muuttaa.
 – Pohdimme myös, voisiko lounaspussi olla vaihtoehto lounaalle esimerkiksi vartiointitehtävässä, jonne lounaan tuominen on hankalaa. Tässä on monta eri vaihtoehtoa, johon tätä voitaisiin hyödyntää.
 Lämsä kertoo, että Puolustusvoimat on muuttamassa varusmiesten koulutusohjelmaa. Lounaspussi on isossa kokonaisuudessa vain yksi pieni osa. Uudistuneessa koulutusohjelmassa viikko on jaettu niin, että tiistai, keskiviikkoa ja torstai ovat viikon tärkeimmät ja keskeisimmät koulutuspäivät.
 – Maanantai on pitkälti valmistautumista ja huoltoa. Perjantai on palautetta, analysointia, arviointia, liikuntaa ja muuta kevyempää palvelusta, kertoo Pääesikunnan koulutusosaston everstiluutnantti Markku Lämsä.
 Kokeilussa mukana kuusi erilaista lounaspussia. Yksi niistä on tarkoitettu varusmiehille, joilla on jonkinlainen ruoka-aineallergia.

Yli 2 000 varusmiestä sai kuukauden ajan metsälounaaksi vain kylmän lounaspussin: "Jaksaisi varmasti paremmin, jos saisi oikeata ruokaa"


Summary: Keskiviikkona 6.2. on saamelaisten kansallispäivä. Sen juuret juontavat yli sadan vuoden päähän.

Jos tavallinen aamu lapsiperheessä on ruuhkainen, sitä se on erityisesti saamelaisperheissä 6. helmikuuta. Muodista menneiden tai pieneksi jääneiden kansallisasujen tilalle on saatettu monessa kodissa ommella jotain uutta viimeiseen hetkeen asti.
 Vanhemmat auttavat lapsilleen saamenpuvun eli gáktin ylle. Värikkään saamenpuvun jalkapohjista lakkiin on oltava viimeisen päälle. Pakkaspäivänä puvuista koreimman alla täytyy kuitenkin olla myös riittävästi lämmintä kerrastoa.
 Inarin koulun kakkosluokkalaiset Elle-Matilda Näkkäläjärvi, Maia Kukkonen, Mubemihkkal Juntunen ja Uula Mäenpää ovat odottaneet saamelaisten kansallispäivän viettoa. Kansallispäivään askarrellut liput olivat tiistaina valmiina juhlintaan. Sara Wesslin / Yle
 On saamelaisten juhlapäivä. Se on ollut inarilaisten lasten ajatuksissa jo viikkoja.
 Lapset ovat askarrelleet koulun käytäville koristeita Saamen lipun väreissä. Saamelaisten kansallislaulun sanat on opeteltu niin hyvin, että jokainen voi sen laulaa keskiviikkoaamun lipunnoston yhteydessä.
 – Silloin me kunnioitamme Saamenmaata ja silloin on meidän saamelaisten päivä, kertoo tokaluokkalainen  Mubemihkkal Juntunen .
 – Tämä on meidän oma juhlapäivä, jatkaa  Elle-Matilda Näkkäläjärvi .
 – Päällä pitää olla gákti. Siinä pitää olla ainakin riskut, huivi ja lakki, huikkaa  Maia Kukkonen .
 Inarin kakkosluokkalaiset ovat askarrelleet sydämenmuotoisia Saamen lippuja. Koulun pihamaalle on veistetty jäästä koristeita sinisen, punaisen, vihreän ja keltaisen väreissä.
 Samat värit voivat olla tuttu näky tänä päivänä useammassakin koulussa, kun opetusministeriö ja opetushallitus ovat tänä vuonna kannustaneet myös muita Suomen kouluja ympäri maan ottamaan saamelaisten kansallispäivän huomioon opetuksessaan.
 Saamelaisten kansallispäivää on juhlittu Suomessa, Ruotsissa, Norjassa sekä Venäjällä parisenkymmentä vuotta. Kansallispäivästä päätettiin jo vuonna 1992, mutta suomalaiseen almanakkaan se merkittiin vasta vuonna 2004.
 Kansallispäivän juuret juontavat kuitenkin yli sadan vuoden päähän. Helmikuun 6. päivä vuonna 1917 pohjoismaiden saamelaiset kokoontuivat ensimmäiseen yhteiseen kokoukseensa Norjan Trondheimissä.
 Inarilaisilla Riitta Lehtolalla ja Anne Kirste Aikiolla oli hymy herkässä kansallispäivän juhlissa keskiviikkona saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa Inarissa. Vesa Toppari / Yle
 Saamelaiskäräjien nuorisoneuvoston kansallispäivän työpajassa saamelaiskulttuurikeskus Sajosessa pääsi askartelemaan itselleen pinssin. Vesa Toppari / Yle
 Inarilainen Sarita Kämäräinen otatti kuvan Yle Sápmin toimituksen selfie-seinän edessä saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa. Linda Tammela / Yle
 "Aina kun näen Saamen lipun salossa, siitä tulee hyvä fiilis"
 Saamelaiset ovat Euroopan unionin ainoa alkuperäiskansa. Suomessa saamelaisia on noin 10 000, joista yli 60 prosenttia asuu kotiseutualueensa, eli Utsjoen, Inarin ja Enontekiön kuntien sekä Sodankylän kunnan pohjoisosan, ulkopuolella. Kaikkiaan Suomessa, Ruotsissa, Norjassa ja Venäjällä asuu 75 000–100 000 saamelaista.
 Suomessa puhutaan kolmea saamen kieltä: inarinsaamea, koltansaamea ja pohjoissaamea. Kaikki ovat uhanalaisia kieliä ja niitä pyritään aktiivisesti elvyttämään. Yhteensä Pohjoismaissa on yhdeksän saamen kieltä, kaikki uhanalaisia.
 Kaikki saamelaiset eivät puhu saamen kieltä. Saamelaisten yhteys omaan kieleen ja kulttuuriin heikkeni etenkin sotien jälkeen, kun valtiot pyrkivät sulauttamaan saamelaisia valtaväestöön. Se tapahtui muun muassa asuntola- ja koulujärjestelmän kautta.
 Utsjokelainen  Eveliina Järvinen  opiskelee Saamelaisalueen koulutuskeskuksessa Inarissa sukunsa kieltä pohjoissaamea.
 – Minulle saamelaisten kansallispäivä merkitsee enemmän kuin esimerkiksi Suomen itsenäisyyspäivä. Minussa herää sellainen me-henki. Täällä Inarissa kansallispäivä näkyy enemmän kuin esimerkiksi Rovaniemellä. Puen gáktini päälle ja aion juhlia, iloitsee Järvinen.
 Utsjokelaiselle Eveliina Järviselle on selvää, että kansallispäivänä pukeudutaan parhaimpiin ja juhlitaan. Ritva Torikka / Yle
 Inarilainen  Jouni-Matti Guttorm  yhtyy Järvisen ajatuksiin. Saamelaisten kansallispäivänä hänellä on erityislaatuinen tunne.
 – Aina kun näen Saamen lipun salossa, tulee hyvä fiilis. Lippu on myös todella kaunis, toteaa Guttorm.
 Saamen lipun punainen puoliympyrä kuvastaa aurinkoa ja sininen puoliympyrä kuuta. Lipussa leiskuvat kirkas punainen, sininen, keltainen ja vihreä. Samoja värejä on perinteisesti käytetty saamelaisten kansan- ja kansallispuvussa, gáktissa.
 Saamelaisten kansallispäivän juhlallisuuksiin kuuluu värikkään saamenlipun nosto. Kuva vuodelta 2018.  Ville-Riiko Fofonoff / Yle
 Saamen kielen opiskelijat  Elle-Mari Aikio-Jumisko  ja  Raisa Aaltonen  kertovat, että erityisesti heidän lapsilleen saamelaisten kansallispäivä on joka vuosi suuri juhlapäivä. Päiväkodin lapset ja koululaiset pääsevät muun muassa yhdessä laulamaan ja joikaamaan.
 Äidit kokevat ylpeyttä siitä, että saavat kasvattaa lapsensa osaksi saamelaiskulttuuria.
 – Lapset ovat innoissaan. Saamelaisten kansallispäivänä me olemme yhtenäinen kansanryhmä. Minulle se on kunnia-asia, että olen saamelainen ja voin kasvattaa lapseni saamelaisuuteen, sanoo Aikio-Jumisko.
 Elle-Mari Aikio Jumiskolle on tärkeää siirtää kulttuurinsa lapsilleen. Ritva Torikka / Yle
 – Toivoisin, että ihmiset tutustuisivat enemmän saamelaisiin. Olisi tärkeää, että kaikki tietäisivät saamelaisten olevan Suomen ainoa alkuperäiskansa, miettii Raisa Aaltonen.
 Saamelaisten kansallispäivän arvo nousee vuosi vuodelta
 Saamelaiskäräjien puheenjohtajalle  Tiina Sanila-Aikiolle  saamelaisten kansallispäivä on päivä, joka nostaa saamelaisuuden kaikkien nähtäville neljässä eri maassa.
 – Tämä päivä sitoo meidät saamelaiset yhteen riippumatta valtiosta, jossa me asumme, kiteyttää Sanila-Aikio.
 – Saamelaisten kansallispäivä luo yhteyden niin muihin saamelaisiin, kuin myös muihin alkuperäiskansoihin.
 Saamelaiskäräjien puheenjohtaja Tiina Sanila-Aikio Inarissa Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksen edustalla. Siellä kokoontuvat myös Saamelaiskäräjät. Kukka Ranta
 Sanila-Aikio muistelee kansallispäivän viettoa omassa lapsuudessaan Inarin Sevettijärven koululla. Kovasta pakkasesta huolimatta pienen kolttasaamelaisen kylän koululaiset saivat vieraikseen saamelaisia Venäjältä.
 – Joskus meidän saamelaisten on vaikea kulkea valtion rajojen yli ja olla toistemme luona. Tuo päivä minulle on jäänyt mieleen, kun mietin saamelaisten kansallispäivää.
 Vuosi vuodelta saamelaisten kansallispäivä tuntuu saavan Suomessakin enemmän huomiota. Tänä vuonna kansallispäivää juhlitaan ensimmäistä kertaa esimerkiksi Helsingin kaupungin kaikissa kouluissa ja päiväkodeissa. Kaupungin valtuusto päätti asiasta perustellen, että päivän vietto on kaupungilta selkeä viesti siitä, että saamelaisten oikeutta ylläpitää ja kehittää kulttuuriaan pidetään tärkeänä.
 Sanila-Aikio pitää kansallispäivän näkyvyyden lisääntymistä erityisen hyvänä asiana.
 – Ohjelmaa on nykyään muuallakin kuin Saamenmaalla, ympäri Suomea. Se, jos mikä, nostaa tämän juhlapäivän arvoa.
 Saamelaisten kansallispäivän viettoa ja väriloistoa voi seurata Yle Sápmin nettisivuilla päivittyvän  kuvagallerian  välityksellä.
 Buori sámiid álbmotbeaivvi! Pyeri säämi aalmugpeeivi! Šiõǥǥ saaʹmi meersažpeeiʹv! Hyvää saamelaisten kansallispäivää!

Oma kansallispäivä on monelle saamelaiselle vuoden tärkein päivä – "Se merkitsee minulle enemmän kuin itsenäisyyspäivä"


Summary: Uudessakaupungissa syttyi tiistaina tulipalo neljän asunnon puutalossa. Palon epäillään alkaneen saunasta.

Uudessakaupungissa rivitalossa syttynyttä tulipaloa tutkitaan poliisin toimesta kahtena kuolemantuottamuksena ja lisäksi varomattomana käsittelynä.
 Tiistaina iltapäivällä Ylisenkadulla syttyneessä tulipalossa kuoli Lounais-Suomen poliisin mukaan iäkäs pariskunta ja kaksi muuta loukkaantui. Vainajien omaisille on kerrottu tapahtuneesta. Loukkaantuneet asuivat samassa rivitalossa.
 Palo sai alkunsa saunasta?
 Poliisi kertoo, että toinen loukkaantunut on jo päässyt pois sairaalasta. Hänen vammat jäivät vähäisiksi. Toinen loukkaantui vakavammin, poliisin tietojen mukaan hän on edelleen tehohoidossa sairaalassa. Hänellä ei kuitenkaan tiettävästi ole hengenvaaraa.
 Lisäksi kaksi palomiestä loukkaantui pelastustöiden yhteydessä.
 Poliisi tutkii tulipaloa varomattomana käsittelynä ja kahtena kuolemantuottamuksena. Palon epäillään alkaneen alakerran asunnossa sijaitsevasta saunasta. Tutkinnan ollessa alkuvaiheessa poliisi ei ota kantaa mahdolliseen syttymissyyhyn.
 Lue lisää:
 Uudenkaupungin tuhoisan palon jälkisammutus ja raivaus jatkuu tänään
 Uudessakaupungissa tuhoisa rivitalopalo: kaksi kuollut ja yksi loukkaantunut vakavasti

Uudenkaupungin tulipaloa tutkitaan kahtena kuolemantuottamuksena – palossa kuoli iäkäs pariskunta


Summary: Julkisuuteen nousseiden laiminlyöntien jälkeen keskustelu vanhustenhoidosta on käynyt kuumana.

Eduskunnassa käydään tänään keskustelua kaikkien oppositiopuolueiden yhteisestä välikysymyksestä vanhustenhoidon tilasta Suomessa. Keskustelusta voidaan odottaa kiivasta.
 Paineita hallituksen suuntaan lisää se, että asiaan kytkeytyy kiistanalainen sote-uudistus, joka on tällä hetkellä kriittisessä vaiheessa perustuslakivaliokunnan arvioitavana.
 Keskustelussa todennäköisesti nousee esiin hoitajamitoitus, josta oppositio ilmoitti eilen tekevänsä lakialoitetta. Kaikki eduskuntapuolueet kokoomusta lukuun ottamatta ovat ilmoittaneet tukevansa hoitajamitoituksen viemistä lakiin.
 Eilen myös kokoomuksen puheenjohtaja väläytti Ylen haastattelussa vihreää valoa hoitajamitoitukselle, mutta kokoomuksen todellinen kanta kysymykseen on jäänyt epäselväksi.
 Välikysymyskeskustelua voi seurata  Yle Areenassa  ja Yle TV1:ssä kello 14 alkaen. Välikysymysäänestys on perjantaina.

Katso suorana klo 14: Oppositio haastaa hallituksen vanhustenhoidosta – Yle seuraa välikysymyskeskustelua hetki hetkeltä


Summary: Loppuviikosta on tulossa lauhempaa ja joka päivälle on luvassa sateita.

Loppuviikoksi ennustettu sää lisää katolta putoavan lumen riskejä.
 Eteläisessä Suomessa sää lämpenee plussan puolelle ja samaan aikaan lisää sateita on tulossa joka päivälle. Tämä laittaa pakkautuneet lumet katoilla liikkumaan.
 – Suojasäällä lumi putoaa helpommin, Ylen meteorologi  Matti Huutonen  sanoo.
 Huutonen kertoo, että tänään keskiviikkona on koko maassa tämän viikon kylmin päivä. Etelässä lämpötila siis nousee plussan puolelle jo huomenna torstaina, viikonlopun aikana myös Keski-Suomessa.
 Putoavan lumen vaaroja nostaa myös se, että lunta on tällä hetkellä suhteellisen paljon ja tuuli on kasannut sitä muun muassa talojen räystäisiin.
 Helsingin Pelastuslaitos muistuttaa putoavan lumen vaarasta Twitterissä. Pelastuslaitos neuvoo kiinteistöjä nyt huolehtimaan lumen turvallisesta pudottamisesta ja vaarallisten alueiden eristämisestä.
 Lumenpudotuskaan ei ole riskitöntä puuhaa, joten se tulisi tehdä turvallisesti ja säädösten mukaisesti. Myös  työsuojeluviranomaiset muistuttavat lumenpudotuksen säännöistä .
 Lumen pudotus on rakennuksen omistajan vastuulla.
 Lue lisää:
 Lunta voi kertyä vielä 30 senttiä lisää ja pian se muuttuu vetisen painavaksi – 10 tärkeää asiaa lumesta ja sen pudottamisesta

Nyt pitää varoa: Suojasää saa pakkautuneet lumimassat vyörymään alas katoilta


Summary: Monelle poliisiasemalle korttihakemuksia on tulvinut yli tuplasti normaaliin verrattuna.

Henkilökorttia haluava joutuu odottamaan pahimmillaan kaksi kuukautta, sillä valtaosa poliisin lupapalveluista on edelleen pahasti ruuhkautunut.
 Taustalla on  vuodenvaihteessa tapahtunut uudistus , jonka jälkeen ajokortilla ei voi todistaa henkilöllisyyttä uutta passia anottaessa tai pankkitunnuksia ja teleoperaattoreiden mobiilivarmennetta hankittaessa.
 Uudistus aiheutti yllättävän korttien hakuryntäyksen, myöntää Poliisihallituksen ylitarkastaja  Juhani Ruutu . Tammikuussa jo 60 000 suomalaista on hakenut henkilökorttia, kun esimerkiksi viime marraskuussa hakijamäärä oli reilut 20 000.
 – Viesti ei mennyt kunnolla perille, että mikä muuttuu ja kuka kortin tarvitsee. Osittain tässä on väärinymmärrystäkin, kun jossain medioissa on kirjoitettu aika suoraviivaisest, että ajokortti ei enää kelpaa. Niinpä sellaisetkin säntäsivät kortin hakemaan, jotka eivät sitä vielä tarvitse, toteaa Ruutu.
 Viesti ei mennyt kunnolla perille, että mikä muuttuu ja kuka kortin tarvitsee.  Poliisihallituksen ylitarkastaja Juhani Ruutu
 Esimerkiksi Pohjanmaalla henkilökortteja on haettu niin innokkaasti, että poliisin kaikki lupapalvelut maakunnassa ovat pahasti tukossa. Korttihakemuksia on tullut jokaiselle pohjalaisasemalle yli tuplasti normaaliin verrattuna.
 – Ensimmäinen vapaa-aika löytyy vasta kolmen viikon päästä. Jonotus ilman ajanvarausta kestää pari tuntia eli pelkästään hakemuksen jättämistä joutuu jo jonottamaan, kertoo Pohjanmaan poliisilaitoksen lupaesimies  Laura Kallio .
 Lupapalveluista muistutetaankin, että passi on yhtä vahva henkilöllisyyden todistamisväline kuin henkilökorttikin. Ajokortti käy edelleen, kun nostaa pankista rahaa tai noutaa postista paketin.
 Valmistaja ei kykene vastaamaan suureen kysyntään
 Lisäksi henkilökorttien valmistaja ei pysty vastamaan valtavaan kysyntään.
 Viikon sijaan korttia joutuu odottamaan valmistajalta nyt jopa kuukauden. Pohjanmaan poliisilaitoksen lupaesimiehen Laura Kallion mukaan näin suuri menekki tuli yllätyksenä.
 – Tähän ei osattu lainkaan varautua. Toisaalta ruuhka on myös huonon tiedonvälityksen tulosta. Kenenkään ei ole pakko hankkia itselleen henkilökorttia jos ei sitä tarvitse, muistuttaa Kallio.
 Päivittäisessä asioinnissa ajokortti ajaa edelleen lupaesimies Kallion mukaan asiansa. Se osoittaa ajo-oikeuden, käy kaupassa ja postissakin.
 Henkilökortin tarvitsee, jos noutaa pankista verkkopankkitunnukset tai passia haettaessa. Lisäksi kortilla voi matkustaa Schengen-alueella.
 Korttihakemuksen voi jättää myös netin kautta poliisin verkkopalvelussa. Näin voi toimia, jos on korkeintaan alle kuusi vuotta sitten myönnetty passi tai henkilökortti ja eikä nimi ole muuttunut. Silloin poliisiasemalla käyntiä ei vaadita.
 Henkilökorttiruuhkat eivät vaikuta passeihin eli niitä saa edelleen normaalilla toimitusnopeudella.

Henkilökorttia joutuu nyt odottamaan pahimmillaan lähes kaksi kuukautta – Uudistuksen tiedotus ei mennyt nappiin


Summary: SDP ja vasemmistoliitto jättivät siviilitiedustelumietintöön vastalauseen liittyen erityisryhmien asemaan.

Hallintovaliokunta on saanut valmiiksi siviilitiedustelulakia koskevan mietinnön. SDP ja vasemmistoliitto jättivät mietintöön vastalauseensa.
 Vastalause koskee sitä, että viranomaisten ei tarvitse ilmoittaa erityisryhmille, kuten toimittajille, papeille, asianajajille tai lääkäreille jos näiden tietoja joutuu vahingossa tietoliikennetiedustelun kohteeksi.
 SDP:n ja vasemmistoliiton mielestä näissä tapauksissa tiedustelun kohteelle olisi ilmoitettava asiasta. Kysymys on toimittajan lähdesuojan ja asianajajan salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluvasta tiedosta.
 Vastalause on samansisältöinen, kuin sotilastiedustelulakeja koskevaan mietintöön jätetyssä vastalauseessa viime viikolla. Sotilastiedustelulaki käsiteltiin puolustusvaliokunnassa.
 Hallintovaliokunnan puheenjohtajan  Juho Eerolan  (ps.) mukaan siviilitiedustelua koskeva mietintö saatiin kuitenkin valmiiksi ”yllättävän kivuttomasti”.
 – Demarit ja vasemmistoliitto olivat erimielisiä yhdestä seikasta, mutta käytännössä koko muun paketin suhteen olimme täysin yksimielisiä, Eerola sanoo.
 Helsingin Sanomat kertoi eilen , kuinka suojelupoliisin ja sotilastiedustelun vahingossa nappaamista viesteistä ei kerrota jatkossa kansalaisille.
 – Monessa tapauksessa se voisi olla hankalaa. Jos ajatellaan, että Suojelupoliisi tarkkailee jotain henkilöä ja huomaa, että olemme käyneet keskustelua, en ainakaan itse kokisi tarpeelliseksi, että siitä ilmoitettaisiin minulle, Eerola perustelee.
  Perustuslakivaliokunta oli vaatinut  tiedustelulakiesityksiin useita yksilön suojaa vahvistavia rajoituksia, jotka valiokunnan oli otettava huomioon.
 Tiedustelulakien uudistuksessa laajennetaan viranomaisten tiedusteluvaltuuksia ja tiukennetaan tiedustelun valvontaa. Eduskunta hyväksynee tiedustelulait helmikuussa.
 Lisää aiheesta:
 Kiduttamalla saatu tieto ja toimittajien lähdesuoja esillä – oppositio jätti useita vastalauseita tiedustelulaeista
 Tiedustelulait eduskunnassa – turvallisuusuhka ratkaisee kiireellisyyden
 Tiedustelulakien valvontakiista ratkeamassa: Tietosuojavaltuutettu voisi hankkia kansanedustajan luotettavuutta koskevat tiedot

Siviilitiedustelulait etenevät eduskunnassa – vastalause toimittajien ja pappien asemasta


Summary: Euroopan komission mielestä junavalmistajien yhdistyminen olisi haitannut kilpailua.

Euroopan komissio on torjunut ranskalaisen Alstomin ja saksalaisen Siemensin raidealan jättifuusion. Komission mukaan yhdistyminen olisi uhannut alan kilpailua Euroopassa.
 – Yritykset eivät halunneet vastata kilpailuhuoliimme , sanoi kilpailukomissaari Margaret Vestager.
 Saksan ja Ranskan hallitukset ovat tukeneet voimakkaasti fuusiohanketta, jonka tarkoitus oli luoda eurooppalainen "raiteiden Airbus" . Niiden mielestä eurooppalaisyritykset ovat yksinään liian pieniä kilpailemaan esimerkiksi kiinalaisen raidekalustovalmistajan CRRC:n kanssa.
 Ranskan valtiovarainministeri Bruno Le Maire ennakoi komission torjuvaa päätöstä aiemmin keskiviikkona ja piti sitä taloudellisena virheenä, joka palvelee Kiinan etua.
 Fuusiosta syntyneen yrityksen liikevaihto olisi ollut 15,6 miljardia euroa. Kiinan valtion tukeman CRRC:n liikevaihto on 26 miljardia.
 Komission mukaan kilpailu olisi vähentynyt etenkin opaste- ja asetinlaitteiden sekä yli 300 kilometriä tunnissa kulkevien luotijunien markkinoilla.
 Artikkeli päivittyy.

EU torppasi Siemensin ja Alstomin fuusion – Eurooppalainen raidejätti jää syntymättä


Summary: Venäjä julisti jehovan todistajat laittomaksi järjestöksi vuonna 2017.

Venäläinen oikeusistuin on antanut tanskalaiselle, jehovan todistajiin kuuluneelle  Dennis Christensenille  kuuden vuoden vankeustuomion.
 Hänet todettiin syylliseksi äärimielisen järjestön toiminnan järjestämiseen. Venäjän korkein oikeus totesi vuonna 2017, että jehovan todistajat on äärimielinen järjestö, jonka kaikki toiminta on laitonta.
 Oikeuden päätöksen jälkeen Venäjällä on nostettu rikossyytteet yli sadalle jehovan todistajien jäsenelle. Christensen oli ensimmäinen, joka sai tuomion.
 Christensen on toiminut jehovan todistajien seurakunnan vanhimmistossa Orjolissa, Länsi-Venäjällä. Hänet pidätettiin kesken jumalanpalveluksen, jossa Christensen oli pitänyt puheen.
 Christensen ja hänen venäläinen vaimonsa ovat vakuuttaneet, ettei hän ole tehnyt mitään laitonta.
 Länsimaat ja ihmisoikeusjärjestöt, esimerkiksi  Human Rights Watch , ovat huolissaan Venäjän suhtautumisesta jehovan todistajiin. Järjestöjen mukaan Christensenin tuomiolla testataan, onko Venäjällä enää uskonnonvapautta.
 – On surullista, että Raamatun lukeminen, saarnaaminen ja moraalinen elämäntapa katsotaan jälleen rikoksiksi Venäjällä, sanoi Christensenin asianajaja.
 Venäjällä on uskontokunnan itsensä mukaan noin 170 000 jehovan todistajaa. Heistä osa on viranomaisten painostuksen seurauksena muuttanut ulkomaille, muun muassa Suomeen.
 Parisataa venäläistä Jehovan todistajaa odottaa Suomessa turvapaikkapäätöstään: "Pelkään, että Venäjällä lapsemme otettaisiin huostaan ja mieheni lähetettäisiin vankilaan"
 Uskonnonvapaus on periaatteessa turvattu venäjän lainsäädännössä, mutta käytännössä se koskee vain maan neljää pääuskontoa, jotka ovat ortodoksinen kristinusko, islam, juutalaisuus ja buddhalaisuus. Monet pienemmät uskontokunnat ovat usein joutuneet painostuksen kohteiksi.
 Lue lisää:
 Jehovan todistajat:  Venäjän korkeimman oikeuden ratkaisu tekee Jehovan todistajien toiminnasta Venäjällä rikollista

Jehovan todistajalle pitkä vankeustuomio Venäjällä – "Oikeudenkäynti on testi, onko Venäjällä enää uskonnonvapautta"


Ensimmäisen avaruuteen lähetetyn suomalaisvalmisteisen satelliitin matka päättyy ensi yönä, kertoo Aalto-yliopisto tiedotteessaan. Aalto-2-satelliitti törmää arvioiden mukaan maan ilmakehään varhain torstaina Suomen aikaa.
 Vain kahden kilogramman painoinen Aalto-2 tuhoutuu täysin syöksyessään suurella nopeudella ilmakehään. Paineaallon aiheuttama kuumennus höyrystää satelliitin, ja sen tuhoutuminen näkyy taivaalla tähdenlentona.
 Aalto-2 laukaistiin avaruuteen huhtikuussa 2017. Se vapautettiin kiertoradalleen Kansainväliseltä avaruusasemalta saman vuoden toukokuussa. Yhteys satelliittiin kuitenkin katosi pian.

Ensimmäinen avaruuteen lähetetty suomalaissatelliitti tuhoutuu tähdenlentona ensi yönä


Summary: Uutta saamenkielistä musiikkia syntyy nyt etnosta räppiin ja heviin. Myös nuoret ovat rohkaistuneet joikaamaan ja laulamaan omalla kielellään. Solju on yksi tämän hetken suosikeista.

Hiukset ovat pitkät ja siniseksi värjätyt. Näyttävät korvakorut on tehty poron nahasta ja värikkäistä silkkilangoista.
 Utsjoella syntynyt Hildá Länsman  haluaa tuoda saamelaiskulttuuria esille modernilla tavalla. Siinä ulkonäkö on tärkeä – erityisesti yleisölle esiintyessä.
 Tänään keskiviikkona hän pukeutuu saamenpukuun, gáktiiin. Siten hän kunnioittaa saamelaisten kansallispäivää.
 Hildálle musiikki on keino kertoa omasta kulttuurista ei-saamelaisille.
 – Sillä on iso merkitys. Haluan musiikin avulla lisätä ihmisten ymmärrystä, Länsman sanoo.
 Yhdessä äitinsä,  Ulla Pirttijärven  kanssa hänellä on yhtye nimeltä  Solju .
 Soljun musiikissa otetaan kantaa saamelaisten elinkeinojen ja elämäntavan puolesta, mutta lauletaan myös sulhasehdokkaista. Marja Helander
 Saamelaismusiikin uusi aika
 Hilda Länsman on nopeasti noussut nuorten saamelaismuusikoiden eturiviin. Hän sanoittaa ja säveltää  Soljun  kappaleet äitinsä kanssa. Heitä säestävät muun muassa  Ismoa Alangon  kokoonpainoista tuttu  Teho Majamäki  sekä HIMissä aiemmin vaikuttanut  Janne Puurtinen .
 Soljun musiikissa yhdistyy joikaaminen moderniin elektropoppiin.
 – Tytär tekee uutta musiikkia ja minä edustan perinteisempää, Ulla Pirttijärvi sanoo.
 Hän on pitkän linjan muusikko, joka muistetaan parhaiten 90-luvun  Angelin tytöistä .
 – Angelit merkitsi murrosta. Saamelaisten tekemässä musiikissa alkoi uusi aika. Musiikki alkoi kehittyä.
 Soljun viime vuonna julkaistun albumin nimi  Odda Áigodat  tarkoittaa suomeksi uusia aikoja.
 – On tärkeää, että saamelaisnuorille löytyy nykyisin omalla kielellä räpit, popit ja hevit kuten muissakin kulttuureissa, Pirttijärvi sanoo.
 Rap-artisti Ailu Vallen mielestä tällä hetkellä on useita hyviä saamelaisartisteja Suomen lisäksi myös Ruotsissa ja Norjassa.  Vesa Toppari / Yle
 Räppäri joogaa ja ujosti joikaa
 – Sama kysytkö poliitikolta vai poromieheltä: Musiikki on todella tärkeä asia. Se on sielun lääke.
 Näin sanoo saamelainen rap-artisti  Ailu Valle . Hän vastaa puhelimeen kotonaan Kettujoella Inarissa, missä on aloittamassa päivittäistä joogahetkeään.
 Valle on tehnyt kaksi albumia ja kolmas ilmestyy ensi kesänä.
 Esiintyessään hän keskittyy fiilikseen ja toivoo, että energinen esitys välittää kuulijoille hyvää oloa, vaikkei tämä kieltä ymmärtäisikään.
 Siinä missä  Amoc  räppää inarinsaameksi, Valle pohjoissaameksi.
 "Rap on työkalu, jolla saan niitä juttuja pihalle, mitä pään sisällä mietin."  Ailu Valle
 – Rap on työkalu, jolla saan niitä juttuja pihalle, mitä pään sisällä mietin. Se on ollut ilmaisukeino, joka itsellä toimii.
 Musiikki on Ailu Vallelle keino ottaa kantaa, kertoa luonnon kunnioittamisesta ja saamelaiskulttuurin merkityksestä.
 – Käsittelen ristiriitaa kahden maailman välillä. Pyrin tuomaan esille saamelaisen elämänfilosofian kauneutta ja perinteisen elämäntavan tärkeyttä. Samalla kritisoin länsimaisen järjestelmän varjopuolia ja mitä se tekee luonnolle.
 Pikku hiljaa hän on uskaltautunut myös joikaamaan.
 – Ujosti joikaan. Se on vasta kuoriutumassa ulos. En ole vielä tarpeeksi hyvä.
 Hilda Länsman ja Ulla Pirttijärvi osaavat.
 Ulla Pirttijärvi ja Hildá Länsman toivovat, että saamelaisuudesta kerrottaisiin jo koulussa ja ihmiset oppisivat tuntemaan heidän kulttuuriaan. Marja Helander
 Syntistä ja pakanallista joikua uudella tavalla
 Pohjoisessa kasvanut Hildá Länsman asuu nykyisin Helsingissä, kuten moni muukin saamelainen. Hän esiintyy useissa kokoonpanoissa ja opiskelee Sibelius-Akatemiassa.
 – Ammennan musiikissani saamelaiskulttuurista, johon olen kasvanut ja siihen kuuluu joikaaminen.
 Länsmanin on vaikea ymmärtää, etteivät kaikki edelleenkään hyväksy joikaamista.
 "Kristillinen ajattelu joikaamisen synnillisyydestä ja pakanallisuudesta elää yhä."  Ulla Pirttijärvi
 – Vanhat uskomukset istuvat tiukassa. Kristillinen ajattelu joikaamisen synnillisyydestä ja pakanallisuudesta elää yhä.
 Kappaleet kertovat muun muassa saamelaiskulttuurista ja -elinkeinoista.
 – Voi olla moottorikelkan, revontulen, perhosen, suden tai vaikka poron joiku.
 – Yhdessä kappaleessa riiataan, Länsman sanoo.
 Se kertoo sulhasehdokkaista.
 – Mammat kylillä pohtii, kuka olisi tytölle neljästä sulhosta paras. Luultavasti tyttö ei ota kilttiä ja kunnollista, vaan ottaa pahamaineisen naapurin pojan.
 Suomessa on arviolta 10 000 saamelaista. Utsojella syntynyt Hildá Länsman asuu Helsingissä. Jussi Mankkinen / Yle
 Saamelaisräppiä radiokanavien lähetysvirtaan
 Ailu Valle, Ulla Pirttijärvi ja Hilda Länsman toivovat, että  saamelaisten tekemä musiikki kuuluisi radiossa  muinakin päivinä kuin kansallispäivänä. Heistä sitä kuullaan aivan liian harvoin, jos koskaan.
 – Ymmärrän toki senkin pointin, että isoilla radiokanavilla musiikki on tarkkaan määritelty ja tutkittu, mikä porukkaan uppoaa. Harmittaa, että sinne ei saamelaismusiikilla pääse. Ei vaikka laulaisi englanniksi, Valle sanoo.
 Kaikki kolme iloitsevat siitä, että saamelaisnuoret ovat yhä enemmän kiinnostuneita juuristaan, omalla kielellään lauletusta musiikista ja joiusta.
 – On hienoa, että tulee uusia saamelaisartisteja. Esimerkiksi Norjassa monet nuoret muusikkokaverini ovat menestyneet hienosti, Hildá Länsman sanoo.
 Solju palkittiin vuoden kansanmusiikkitekijänä Etnogaalassa tammikuussa. Kaija Länsman / Yle
 Solju ja Ailu Valle esiintyvät saamelaisten kansallispäivän kunniaksi järjestetyssä konsertissa Savoy-teatterissa Helsingissä keskiviikkoiltana.
 Lue myös:
 "Järvi on ollut minulle hyvä" – näin elää metsästäjä-keräilijä Suomessa vuonna 2019, "Jávri lea leamašan munnje buorre" – ná sápmelaš bivdi eallá luonddus jagi 2019
 Näin juhlitaan saamelaisten kansallispäivää – katso värikäs kuvagalleria! Ná ávvuduvvo Sámi álbmotbeaivi – geahča ivdnás govvagalleriija!

"Kristillinen ajattelu joikaamisen synnillisyydestä elää yhä" – Saamelaisnuorille löytyy nykyisin omalla kielellä räpit, popit ja hevit


Summary: Filippiinien presidentti Rodrigo Duterte on tunnettu kovista otteistaan, huumeidenvastaisessa sodassa kuollut tuhansia.

Filippiinien presidenttiä kritisoinut toimittaja  Maria Ressa  saa kunnianloukkaussyytteen. Jos Ressa tuomitaan, hän voi joutua vankilaan jopa 12 vuodeksi. Syytteestä kertoi Filippiinien oikeusministeriö keskiviikkona.
 Ressa nimettiin viime vuonna aikakauslehti  Timen vuoden henkilöksi . Hän johtaa Rappler-nimistä uutissivustoa, joka on kritisoinut Filippiinien presidentin  Rodrigo Duterten  huumeidenvastaista sotaa.
 Ressaa vastaan on jo aiemmin nostettu syytteet veronkierrosta.
 Kunnianloukkaussyyte liittyy tapaukseen vuodelta 2012. Tuolloin Rapplerissa julkaistiin artikkeli, joka käsitteli paikallisen yrittäjän ja virkarikossyytteen saaneen korkeimman oikeuden tuomarin välejä.
 Syytteeseen joutui myös Rapplerin entinen toimittaja  Reynaldo Santos Jr . Ressa kommentoi syytteitä naurettaviksi ja häirinnäksi. Niillä ei hänen mukaansa ole oikeudellista pohjaa.
 Kovasta kielenkäytöstä tunnettu Duterte on haukkunut häntä kritisoineita tiedotusvälineitä ja uhkaillut toimittajia varsin avoimesti. Yksi häntä kritisoinut senaattori sai itse syytteen huumerikoksesta. Siksi tapaus nostattaa heti epäilyjä poliittisesta motiivista.
 Oikeusministeriöstä kiellettiin, että syytteen tarkoituksena olisi painostaa uutissivustoa.
 Maria Ressa kommentoi Timelle viime vuonna, että journalistille sodasta raportointi on helppoa verrattuna Filippiinien nykytilanteeseen.
 Huumesodassa tuhansia kuolleita
 Duterte aloitti pian presidentiksi noustuaan rajun sodan huumeita vastaan.
 Presidentin tapa yrittää kitkeä huumeidenkäyttöä on johtanut tuhansien käyttäjien ja kauppiaiden kuolemaan sitten vuoden 2016.
 Virallinen tieto kuolleiden määrästä on noin 5 000, mutta kuolleita on arvioitu olevan jopa 30 000. Amnesty Internationalin mukaan Filippiinien poliisi on ampunut myös lapsia.
 Duterte haluaisi, että maan  rikosoikeudellinen ikäraja  laskettaisiin 12 vuoteen nykyisestä 15 vuodesta. Alun perin Duterte olisi laskenut ikärajan yhdeksään vuoteen.

Presidenttiä kritisoinut toimittaja saa nyt kunnianloukkaussyytteen Filippiineillä


Summary: Valkoisiin pukeutuneet kongressiedustajat hurrasivat Trumpin maininnalle naisten kohentuneesta asemasta.

Moni naispuolinen kongressiedustaja oli pukeutunut valkoiseen Yhdysvaltain presidentin tämänvuotisen Kansakunnan tila -puheen aikana.
 Joidenkin tulkintojen mukaan  valkoisiin pukeutumalla demokraattiedustajat ottivat kantaa naisten asemaan  Donald Trumpin  hallinnon politiikassa ja presidentin naisvastaisiin kommentteihin.
 Myös kaksi vuotta sitten demokraattinaiset pukeutuivat valkoisiin Kansakunnan tila -puheessa. Floridalainen demokraattiedustaja  Lois Frankel   sanoi heidän vastustavan  republikaanien politiikkaa, joka ehkäisee naisten aseman paranemista.
 Tämän vuoden puheessa ilmapiiri oli erilainen. Presidentti Trump mainitsi naisten aseman kohenemisen Yhdysvaltain työmarkkinoilla.
 – Kukaan muu ei ole hyötynyt talouskasvustamme yhtä paljon kuin naiset, jotka ovat täyttäneet 58 prosenttia syntyneistä työpaikoista. Kaikkien amerikkalaisten tulisi olla ylpeitä siitä, että meillä on enemmän naisia työvoimassa kuin koskaan ennen, Trump sanoi.
 Kohta sai valkoisiin pukeutuneet naisedustajat nousemaan pystyyn ja antamaan raikuvat aplodit. Trump totesi, että paras kohta on vielä edessä.
 – Tasan vuosisata naisille äänioikeuden antaneen perustuslain muutoksen jälkeen meillä on kongressissa enemmän naisia kuin koskaan ennen, hän jatkoi.
 Politico-julkaisun toimittaja arvioi , että idea tähän puheen osioon oli todennäköisesti peräisin presidentin tyttäreltä ja neuvonantajalta  Ivanka Trumpilta .
 Naisten äänioikeudesta sata vuotta
 Pukeutumisen on sanottu muistuttavan myös naisten äänioikeustaistelusta Yhdysvalloissa. Naisten oikeuksia ajaneet aktivistit pukeutuivat 1900-luvun alussa yhtenäisiin väreihin Britanniassa naisten äänioikeuden puolesta taistelleiden suffragettien innoittamina.
 Washington Postin haastatteleman  kirjailijan  Rebecca Boggs Robertsin  mukaan valkoinen väri tuli valituksi, koska se erottui hyvin mustavalkoisista lehtikuvista. Tämän tiistain tilaisuudessa valkoisen värin valinta oli kunnianosoitus amerikkalaisille suffrageteille ja keino saada heidän tapaansa jälleen median huomio, Boggs Roberts arvioi.
 Demokraattinaiset ovat aiemminkin ottaneet kantaa politiikkaan pukeutumisella. Vuonna 2018 he pukeutuivat mustiin seksuaaliseen ahdisteluun pureutuvan #MeToo-kampanjan tukemiseksi.
 Pukeutuminen poliittisena mielipiteen ilmaisuna on Yhdysvalloissa tuttua. Ensimmäinen nainen  Melania Trump  on esimerkiksi  ottanut kantaa siirtolaispolitiikkaan pukeutumisellaan .
 Pelosin ivallinen taputus
 Kaikki Trumpin puheen osuudet eivät herättäneet yhtä positiivisia tuntemuksia yleisössä. Sosiaalisessa mediassa huomiota on herättänyt edustajainhuoneen demokraattinen puhemies  Nancy Pelosin  reaktio Trumpin puheen kohdassa, jossa presidentti vaati puolueilta yhtenäisyyttä.

 – Meidän täytyy hylätä kosto, vastarinta ja toistemme rankaiseminen. Yhteistyöllä, kompromisseilla ja yhteisellä hyvällä on rajattomat mahdollisuudet, Trump sanoi.
 Trumpin takana istunut Pelosi nousi tässä kohtaa seisomaan ja taputti käsiään tavalla, jonka monet ovat tulkinneet sarkasmiksi.
 Tutkiva toimittaja  Victoria Brownworth  arvelee tviitissään, että Trump ei ymmärrä taputuksen merkitystä.
 Pelosin ivallisuuden taustalla saattaa olla presidentin oma toiminta esimerkiksi Twitterissä, jossa hän on esittänyt lukuisia loukkauksia poliittisia vastustajiaan kohtaan.  Mediatietojen mukaan  Trump solvasi useita poliitikkoja myös puhetta edeltäneessä yksityisessä lounastapahtumassa.
 Lisää aiheesta:
 Analyysi: Trump ojensi yhteistyön kättä demokraateille, mutta samalla piti kiinni muurista ja arvosteli "järjettömiä tutkintoja"
 Aiheesta muualla:
 Huffington Post:  Nancy Pelosi’s Literal Clap-Back At Trump Is The Most Iconic Moment Of The Night
 Politico:  Trump's State of the Union: Live Fact-check and Transcript

Video: Trump nosti puheessaan esiin naisten aseman – Somessa kiinnostivat naisedustajien valkoiset asut ja Nancy Pelosin sarkastinen taputus


Rakennusyhtiö SRV:n toimitusjohtaja  Juha Pekka Ojala  pitää viime vuotta yhtiön historian heikoimpana tulosmielessä. Operatiivinen liikevoitto painui 10 miljoonaa euroa tappiolle. Toissa vuonna yhtiö teki 27 miljoonaa euroa voittoa.
 – Etenkin Redin kauppakeskuksen ennakoitua korkeammat kustannukset ja Venäjän geopoliittisen epävarmuuden jatkuminen painoivat SRV:n koko vuoden 2018 tuloksen tappiolle, Ojala kertoo tulostiedotteessa.
 Helsingin Kalasatamassa sijaitsevasta Redistä SRV otti takkiinsa 41 miljoonaa euroa. Pietarissa SRV selvittää kauppakeskus Pearl Plazan myyntiä.
 SRV arvioi, että tänä vuonna yhtiö nousee voitolle. 1,8 miljardin euron tilauskanta on Ojalan mukaan vahva. Tärkein uusi tilaus on Helsinki-Vantaan lentoaseman laajennus.

SRV:n toimitusjohtaja: Viime vuosi oli yhtiön historian heikoin – Kauppakeskus Redi painoi tulosta


Summary: Hyvää saamelaisten kansallispäivää! Buori sámi álbmotbeaivve!

Tänään keskiviikkona on saamelaisten kansallispäivä. Kansallispäivää on juhlittu Suomessa, Ruotsissa, Norjassa sekä Venäjällä parisenkymmentä vuotta. Kansallispäivästä päätettiin jo vuonna 1992, mutta suomalaiseen almanakkaan se merkittiin vasta vuonna 2004. Kansallispäivän juuret juontavat kuitenkin yli sadan vuoden päähän. Helmikuun 6. päivä vuonna 1917 pohjoismaiden saamelaiset kokoontuivat ensimmäiseen yhteiseen kokoukseensa Norjan Trondheimissä.
 Katso kuvagalleriasta kansallispäivän värikästä tunnelmaa. Kuvagalleria päivittyy.
 Sámi álbmotbeaivvi leat ávvudan olles Sámis ja miehtá Suoma gávpotguovlluinge. Geahča dán govvagalleriijas álbmotbeaivvi ivdnás dovdduid. Govvagalleriija beaiváduvvo.
 Voit myös lähettää oman juhlakuvasi osoitteeseen  linda.tammela@yle.fi . Kerro kuvan yhteydessä kuvaajan nimi sekä kuvauspaikka.
 Sáhtát sáddet ávvudemiin govaid čujuhussii  linda.tammela@yle.fi . Muital šleađgaboasttas maid govvejeaddji nama ja govvenbáikki.

Näin juhlitaan  saamelaisten kansallispäivää
 – katso värikäs kuvagalleria! Ná ávvudit sámi álbmotbeaivvi – geahča ivdnás govvagalleriija!


Koneiden, laitteiden ja tarvikkeiden tukkukauppa

Teollisuudessa käytettävien koneiden tukkukauppa

Konepajayhtiö Metso on tehnyt loppuvuonna vahvaa tulosta, kertoo yhtiön toimitusjohtaja  Pekka Vauramo .
 Yhtiön liikevoitto nousi loka-joulukuussa 93 miljoonaan euroon, kun se vuotta aiemmin oli 64 miljoonaa euroa. Liikevaihto paisui runsaan neljänneksen 897 miljoonaan euroon.
 Koko viime vuoden tulos kasvoi runsaat 60 prosenttia 351 miljoonaan euroon. Liikevaihto kasvoi lähes viidenneksen.

Metso takoi vahvan tuloksen


Summary: Jatkossa avoimet kerhot ovat Tampereella perhekerhoja, joihin ei voi jättää lasta yksin.

Tampere lopettaa kerhon sadoilta lapsilta. Kerhoissa oli tammikuun lopussa 450 lasta.
 Jatkossa kaupunki lopettaa kerhot, joihin lapset ovat voineet mennä yksin ilman vanhempia. Kerhot ovat yleensä kestäneet muutaman tunnin pari kertaa viikossa.
 Tampereen kaupungin kasvatus ja opetusjohtaja  Kristiina Järvelä  sanoo, että kaupungin omana toimintana järjestettynä jää 20 prosenttia kerhoista, ja ne ovat jatkossa perhekerhoja. Lapsi menee kerhoon vanhemman tai muun huoltajan kanssa.
 Muutokset alkavat näkyä Järvelän mukaan ensi syksystä alkaen.
 Kerhojen lopettaminen on osa viime kesänä sovittua Tampereen kaupungin säästöpakettia. Tampere ei puuttunut päivähoidon suhdelukuihin tai subjektiiviseen päivähoitoon. Kerhojen lopettaminen säästää 700 000 euroa.
 – Meillä ei ole varaa laittaa molempiin koreihin. kerhot eivät ole lakisääteinen palvelu ja tästä on ilmeisesti poliittisesti päästy yhteisymmärrykseen. Tätä me toteutamme, Järvelä kertoo.
 Vanhemmat ihmettelevät
 Kerhojen lopettaminen on herättänyt vastustusta ja epätietoisuutta vanhemmissa.
 Nina Rajamäen  3- ja 6-vuotiaat lapset käyvät kerhoissa aamupäivisin, ja isoäiti hoitaa heitä muuten. Näin Rajamäki on voinut käydä töissä, eikä lapsia ole tarvinnut viedä päivähoitoon.
 – Lapset ovat olleet ilmaisessa päiväkerhossa kolme kertaa viikossa aamupäivisin 2,5 tuntia kerrallaan. Äitini hoitaa lapsia, eikä lapsia tarvitse viedä päivähoitoon. Isovanhempi saa huilata, kun lapset ovat kerhoissa.
 Rajamäki on pettynyt kaupungin päätökseen.
 – Tämä tuntuu ihan järjettömältä, kun tietää, miten suosittuja kerhot ovat. Kerhojen lopettaminen ei voi säästää mitään, koska lapset täytyy laittaa päivähoitoon eikä päivähoitopaikkoja ole.
 Kristiina Järvelän mukaan kerhot mu Jani Aarnio / Yle
 Nina Rajamäki pohtii nyt, mihin laittaa kuopuksen ensi syksynä. Esikoinen pääsee esikouluun. Kerhojen loppumisesta oli huhuja jo viime vuonna.
 – Mitään virallista tietoa ei ole. Huhut ovat pyörineet viime vuoden keväästä asti. Kerhon tädit ovat ilmoittaneet, että kerhot loppuvat. Yllätyksenä tulee, ettei kaupunki informoi asiasta vieläkään, vaikka eletään jo helmikuuta. Mihin lapsen saa hoitoon? Onko mahdollisuus jatkaa kerhossa jossain?
 Tampereen kaupungin mukaan yksityiskohtaista tietoa kerhojen tulevaisuudesta ei vielä ole
 – Jos pitää hakea päivähoitopaikkaa, mistä sellaisen saa? Rajamäki pohtii.
 Riski, että kulut siirtyvät päivähoitoon
 Tampereen apulaispormestari  Johanna Loukaskorpi  (sd.) sanoo, että päivähoidosta voi hakea yksittäisiä hoitopäiviä.
 – Tampereella on ollut usean vuoden ajan tarjolla palvelu, että 1–5 päivää kuukaudessa hoitoa tarvitsevalle lapselle on tarjolla päiväkotihoitoa. Tämän palvelun käyttö on ollut todella vähäistä. Ehkä se tämän myötä myös lisääntyy.
 Onko riski, että kerhojen lopettaminen nostaa päivähoidon kustannuksia?
 – Totta kai. Näin se on. Yritämme tasapainotella, Kristiina Järvelä sanoo.
 Järvelän mukaan kaupunki yrittää saada lisää kolmannen sektorin toimijoita pitämään kerhoja.
 Kerhojen lopettamisen taustalla on Loukaskorven ja Järvelän mukaan myös valtakunnalliset tavoitteet saada enemmän lapsia varhaiskasvatukseen.
 – Säästöjen taustalla toki vaikuttaa myös se tosiasia, että kunnallisen avoimen varhaiskasvatuksen kysyntä on viime vuosina vähentynyt samaan aikaan, kun päiväkotihoidon ja säännöllisen varhaiskasvatuksen osallistumisaste on kasvanut, Loukaskorpi sanoo.
 Kerhojen henkilökunta säilyy Järvelän mukaan jatkossa kaupungin palveluksessa.
 – Vakituisille työntekijöille tarjotaan omissa palveluissa töitä, Järvelä kertoo.
 Lue lisää:
 "Ilman sijaisia päiväkoteja voitaisiin joutua sulkemaan" – Hoitoa tarvitsevia lapsia on pääkaupunkiseudulla koko ajan enemmän, mutta samaan aikaan työvoimasta on huutava pula
 Super: Haamuhoitajia on myös lasten päivähoidossa – "Lapsilla on siellä paljon suojelusenkeleitä"

Kerho loppuu Tampereella sadoilta lapsilta – äiti ihmettelee, mikä on säästö, jos lapset laitetaan päivähoitoon: "Tuntuu ihan järjettömältä"


Summary: Pirttijärvi on todennut, että viime viikkoina kuulluista ongelmista on otettu opiksi. Miten lupaukset pidetään?

Hoivapalveluyhtiö Esperi Care on ollut viime viikot myrskyn silmässä.  Yle selvitti , kuinka viranomaiset ovat viime vuosina puuttuneet jatkuvasti yhtiön hoivakotien vakaviin ongelmiin eri puolilla Suomea.
 Ylen haastattelemat työntekijät kertovat  Esperi Caren uhkailleen ja hiljentäneen hoitajia, jotka tuovat esiin hoivakodeissa havaitsemiaan epäkohtia.
 Milloin Esperi Caren kaikki hoivakodit ovat turvallisia vanhuksille? Tähän vastaa Esperi Caren vt. toimitusjohtaja  Heini Pirttijärvi , joka on vieraana keskiviikon  A-studiossa  kello 21.05.
 Miten Pirttijärvi kitkee haamuhoitajailmiön Esperi Caren hoivakodeista?
 Esperi Carella on Pirttijärven mukaan tuore henkilöstöstrategia, jonka puitteissa rakennetaan kulttuuria, jossa päästäisiin avoimeen keskusteluun henkilöstön kanssa. Mitä kaikkea uusi strategia pitää sisällään?
 Tuore toimitusjohtaja  Pirttijärvi oli viime perjantaina mukana perhe- ja peruspalveluministeri  Annika Saarikon  järjestämässä  vanhustenhoidon kriisikokouksessa .
 Työkokouksen lopputuloksena oli 25 kohdan lista asioista, joihin paikalla olleet hoitoalan tahot lupasivat sitoutua. Saarikon mukaan listaan sitoutumisessa on kyse luottamuksesta. Kokouksella ei itsessään ollut toimivaltaa.
 Lista esitellään kokonaisuudessaan tänään keskiviikkona. Miten Esperi Caren työsopimuksiin kirjataan kohta, joka rohkaisee työntekijöitä kertomaan epäkohdista?
 Mitä sinä haluaisit kysyä Heini Pirttijärveltä?  Kerro kysymyksesi tämän artikkelin lopussa keskusteluosiossa.
 Keskiviikon lähetyksen juontaa Annika Damström. Keskustele aiheesta #yleastudio.
 Lisää aiheesta:
 Ylen haastattelemat työntekijät: Esperi Care uhkailee ja vaientaa hoitajia – epäkohdista puhuva joutuu vaikeuksiin
 Ylen laaja selvitys paljastaa Esperi Caren hoivakotien karuja käytäntöjä: sängystä pudonneet jätetty lattialle, hoivakoti välillä ilman hoitajaa
 30.1. A-studio: Kuohunta hoivakotien ympärillä jatkuu, mitä vuorossa seuraavaksi?
  29.1. A-studio: Mitä hoivakodeissa oikein tapahtuu?

Mitä haluaisit kysyä Esperi Caren vt. toimitusjohtajalta? Heini Pirttijärvi vieraana A-studiossa klo 21.05


Summary: Neste teki enemmän voittoa kuin aiempana vuonna. Öljynjalostusyhtiön toimitusjohtaja kuvaa liikevoittoa erinomaiseksi.

Koksin, öljytuotteiden ja ydinpolttoaineen valmistus

Nesteen vertailukelpoinen liikevoitto nousi loka–joulukuussa 349 miljoonaan euroon vuoden takaisesta 311 miljoonasta eurosta. Koko vuoden vertailukelpoinen tulos kohosi 1,4 miljardiin euroon 1,1 miljardista eurosta. Uusiutuvat tuotteet toivat viime vuonna valtaosan liikevoitosta.
 Toimitusjohtaja Peter Vanacker kuvaa uusiutuvien tuotteiden koko vuoden vertailukelpoista liikevoittoa erinomaiseksi. Uusiutuvat kerryttivät lähes miljardin euron voiton.
 Perinteisten öljytuotteiden osuus oli 400 miljoonaa euroa ja bensa-asemien 77 miljoonaa euroa.

Neste paransi tulostaan – uusiutuvat tuotteet toivat leijonanosan voitosta


Summary: Päivittäistavarakaupassa kaikkien ketjujen myynti kehittyi hyvin ja konsernin markkinaosuus vahvistui edelleen, kertoo pääjohtaja Mikko Helander.

Elintarvikkeiden, juomien ja tupakan vähittäiskauppa

Elintarvikkeiden, juomien ja tupakan yleistukkukauppa

Kesko kertoo takoneensa kaikkien aikojen parhaan tuloksen. Sen vertailukelpoinen liikevoitto nousi viime vuonna 332 miljoonaan euroon, kun se toissa vuonna oli 296 miljoonaa euroa.
 Keskon loka-joulukuun vertailukelpoinen liikevoitto nousi 90,5 miljoonaan euroon toissa vuoden 80,4 miljoonasta eurosta. Loppuvuoden liikevaihto nousi hieman.
 Keskon pääjohtaja  Mikko Helander  kertoo, että päivittäistavarakaupassa kaikkien ketjujen myynti kehittyi hyvin ja konsernin markkinaosuus vahvistui edelleen.

Kesko teki kaikkien aikojen tuloksen


It-yhtiö Tieto aikoo palkata 2 500-3 000 designiin ja dataan pohjautuvien palvelujen osaajaa lähivuosina.
 Tieto kertoi tänään uudesta strategiastaan, jonka tavoitteena on parantaa yhtiön kilpailukykyä. Siihen pyritään panostamalla korkean kasvun digitaalisiin palveluihin ja ohjelmistoihin sekä asiakasyhteistyöhön.
 Tieto arvioi myös, että toiminnan yksinkertaistaminen vaikuttaa noin 700 työtehtävään globaalisti ja mahdollistaa 30-35 miljoonan euron vuotuiset bruttosäästöt, jotka vaikuttavat tulokseen osin jo vuonna 2019.
 Tiedon oikaistu liikevoitto oli loka-joulukuussa 49,8 miljoonaa euroa, kun se vuotta aiemmin oli 49,2 miljoonaa euroa. Koko vuoden oikaistu liikevoitto oli 162,8 miljoonaa euroa.

Tieto aikoo palkata uusia osaajia


Summary: Yksi hurjastelijoista ajoi Kotkassa merikeskus Vellamon seinään. Kiinteistöyhtiö on tehnyt ilkivallasta jo useita rikosilmoituksia.

Kotkassa on koitunut ongelmia kaupungin keskustan tuntumassa sijaitsevan Merikeskus Vellamon pysäköintialueella rälläävistä autoilijoista.
 Tähän mennessä vakavin tapaus sattui viime viikolla, jolloin henkilöauto oli törmännyt rakennuksen seinään myöhään maanantai-iltana. Merikeskuksessa on tavallisesta poikkeava ulkokuori, joka on tehty alumiinista ja lasista.
 – Rakennuksen julkisivusta rikkoutui alumiini- ja lasikasetteja. Vaurion kustannuksia vielä selvitellään, kertoo Kotkan Julkisten kiinteistöjen toimitusjohtaja  Anu Kuusela .
 Kukaan ei loukkaantunut törmäyksessä. Auton kuljettaja ilmoittautui itse vahingontekijäksi, ja Kotkan Julkiset kiinteistöt neuvottelee korvauksista kuskin kanssa.
 – Nyt täytyy antaa erityiskiitokset kuljettajalle, joka ilmoittautui meille itse. Hänen kanssaan hyvässä yhteistyössä korjaamme tätä tilannetta, kertoo Anu Kuusela.
 Rikosilmoituksia poliisille
 Pysäköintialueella on kaatunut ralliajojen seurauksena useita liikennemerkkejä. Toimitusjohtaja Anu Kuuselan mukaan yhdestä vaurioituneesta liikennemerkistä koituu satojen eurojen kustannukset.
 – Vaikutukset ovat kuitenkin paljon suuremmat kuin rahallinen summa, joka syntyy liikennemerkistä tai muusta vauriosta. Kun opasteet eivät ole kunnossa, se vaikuttaa myös alueen turvallisuuteen. Tapaukset vievät aikaa myös kiinteistönhoitajan muilta töiltä.
 Merikeskuksen piha-alueella on videovalvonta, joka tallentaa kaikki tapahtumat. Videolle päätyvät myös pihalla rälläävien autojen rekisteritunnukset.
 Merikeskus Vellamon piha on houkutteleva rallirata. Mirjam Tahkokorpi / Yle
 Kaupungin omistama Kotkan Julkiset kiinteistöt toivoo, että vahingon sattuessa tekijät ilmoittautuisivat itse. Aina näin ei tapahdu. Silloin kiinteistöyhtiö kääntyy poliisin puoleen. Kiinteistöyhtiö on tähän mennessä tehnyt useita rikosilmoituksia Vellamon luona tehdystä ilkivallasta ja rallivahingoista.
 Ralliajot Vellamon pihalla ovat jo pitkäaikainen ilmiö.
 – Täytyy sanoa, että nyt puhutaan jo traditiosta. Alue ei kuitenkaan ole turvallinen ajoharjoittelulle, koska aina on riskinä, että ajoneuvo suistuu mereen. Toivon, että kokeilut sillä alueella rauhoittuisivat, Kuusela toteaa.
 Merikeskus Vellamo sijaitsee Kotkassa Suomenlahden rannalla. Vuonna 2008 valmistuneessa rakennuksessa ovat Suomen merimuseo, Kymenlaakson museo, Merivartiomuseo, Tietokeskus Vellamo sekä Kotkan kaupungin kulttuuri- ja tapahtumapalvelut.

Ison merimuseon parkkialueesta tuli iltaisin rellestävien autoilijoiden rallirata – kaatuneita liikennemerkkejä ja julkisivuvaurioita


Mediakonserni Sanoman operatiivinen liiketulos nousi loka-joulukuussa 18 miljoonaan euroon vuoden takaisesta 4 miljoonasta eurosta. Myös koko vuoden tulos kohosi selvästi. Kannattavuus parani kaikissa kolmessa liiketoimintaryhmässä.
 Toimitusjohtaja  Susan Duinhovenin  mukaan Sanoma palasi kasvun tielle vankan taloudellisen asemansa ansiosta. Esimerkiksi Suomessa Helsingin Sanomat ja Ruutu lisäsivät digitaalisia tilauksiaan.
 Suomen toimintojen ohella Sanoman liiketoimintaryhmiä ovat Hollannin yksikkö sekä oppimateriaalit.
 Sanoma on STT:n pääomistaja.

Sanoma kohensi tulostaan selvästi  –  kannattavuus parani kaikissa liiketoimintaryhmissä


Nordean liikevoitto laski loka-joulukuussa 689 miljoonaan euroon vuoden takaisesta 796 miljoonasta eurosta. Koko vuoden liiketulos pysyi likimain ennallaan vajaassa 4 miljardissa eurossa.
 Konsernijohtaja  Casper von Koskull  kertoo, ettei tulos vastaa tavoitetta. Hänen mukaansa tuottokehitykseen kohdistui haasteita. Ne johtuivat muun muassa marginaalipaineista henkilöasiakkaille annetuissa luotoissa.

Nordean liiketulos vajosi loppuvuonna – marginaaleissa paineita


Summary: Yt-neuvottelut koskevat noin 1200 toimihenkilöä, ylempää toimihenkilöä ja johtoa HKScanin kaikissa toimintamaissa.

HKScan kertoo tiedotteessa suunnittelevansa kustannustehokkuutensa parantamista kaikilla markkina-alueillaan ja aloittaa yt-neuvottelut.
 Yt-neuvottelut koskevan noin 1200 toimihenkilöä, ylempää toimihenkilöä ja johtoa HKScanin kaikissa toimintamaissa. Tuotannon työntekijät ovat neuvottelujen ulkopuolella. Myös Rauman yksikössä työskentelevät ovat pääosin neuvottelujen ulkopuolella.
 Yhtiö kertoo tiedotteessa, että koko konsernissa vähennystarve on enintään 220.
 Toimitusjohtaja  Tero Hemmilä  sanoo tiedotteessa, että yhtiön kilpailukyky on jatkuvasti heikentynyt.
 – Jotta voimme vahvistaa kilpailuasemaamme tällä alalla, meidän on määrätietoisesti parannettava toimintamme kustannustehokkuutta sekä etsittävä uusia tapoja vastata asiakkaiden odotuksiin ja kuluttajien tarpeisiin kotimarkkinoillamme myös tulevaisuudessa, kertoo  Tero Hemmilä  tiedotteessa.

HKScan aloittaa yt-neuvottelut – vähennystarve koko konsernissa enintään 220


Summary: Ensiasunnon ostaja voi enimmillään saada lainaa 95 prosenttia asunnon hinnasta. Loput täytyy kattaa omilla säästöillä tai muilla vakuuksilla.

Asuntolainojen lainakatto suosii yhä ensiasunnon ostajia. Jos olet yksin tai puolisosi kanssa ostamassa vaikkapa 200 000 euron hintaista ensiasuntoa, niin tarvitset omia säästöjä tai vakuuksia vähintään viisi prosenttia eli 10 000 euroa. Muut asunnonostajat tarvitsevat niitä vähintään 15 prosenttia eli 30 000 euroa.
 Käytännössä asunnon ostaja tarvitsee omia säästöjä tai muita vakuuksia näitä summia enemmän, koska pankit kelpuuttavat ostettavan asunnon arvosta lainan vakuudeksi vain reilut kaksi kolmasosaa.
 Näin säästät ensiasunnon lainan omarahoitusosuuden
 1. Käy pankissa keskustelemassa, kuinka paljon säästöjä tarvitset omaan asuntoon.
 Kun haluat aloittaa säästämisen omaan asuntoon, katso pankkien nettisivuilta millaisia vaihtoehtoja säästämiseen on tarjolla. Mene sen jälkeen pankkiin juttelemaan, mikä olisi juuri sinulle sopiva tapa säästää.
 Pankissa voidaan myös alustavasti laskea, kuinka paljon sinun pitäisi kuukaudessa säästää päästäksesi kiinni tavoittelemaasi ensiasuntoon.
 2. Varaudu, että säästämiseen voi mennä vuosia.
 Useimmilla omaan asuntoon säästäminen kestää monta vuotta. Tyypillinen aika on 2–5 vuotta, mutta se voi kestää paljon kauemminkin riippuen tuloista, elämäntilanteesta ja asuinpaikkakunnasta. Esimerkiksi vuokralla asuvilla opiskelijoilla ei ole paljoa, mistä säästää. Pääkaupunkiseudulla sekä asuntojen hinnat että vuokrat ovat kalliita, mikä hidastaa säästämistä työssäkäyvilläkin.
 Mitä aikaisemmin aloitat asuntosäästämisen, niin sitä pienemmillä summilla pääset hitaammallakin aikataululla jossain vaiheessa säästötavoitteeseen.
 3. Laske, kuinka paljon voit laittaa kuukaudessa sivuun asuntoa varten.
 Käy läpi kuukauden tulosi ja välttämättömät menosi kuten vuokra ja muut asumiskulut, ruokamenot ja puhelinlaskut. Mieti, mistä jäljelle jääneistä menoista voisit karsia saadaksesi rahaa säästöön.
 Aseta säästötavoite kuitenkin realistiselle tasolle, että rahaa jää riittävästi elämiseen ja esimerkiksi yllättäviin menoihin.
 Raha-asioidesi seuraamisessa voit käyttää apuna esimerkiksi Takuusäätiön ilmaista  penno.fi -sovellusta, jossa voit seurata myös säästöjesi karttumista. Pankit tarjoavat asiakkailleen vastaavanlaisia sovelluksia.
 Hoida taloutesi muutenkin kuntoon. Mahdolliset kulutusluotot ja luottokorttivelat asuntosäästäjän kannattaa maksaa pois, koska asuntolainaa ja sen ehtoja myöntäessään pankki arvioi tarkkaan hakijan lainahoitokykyä.
 4. Aloita suunnitelmallinen ensiasunnon säästäminen esimerkiksi asp-tilille.
 Uuteen suosioon tällä vuosikymmenellä on noussut valtion ja pankkien tukema  asp eli asuntosäästöpalkkiojärjestelmä ensiasunnon hankintaan . Sen avulla ensiasunnon ostaja voi säästää omarahoitusosuuden yleiseen korkotasoon nähden paremmilla ehdoilla.
 Pankki maksaa asp-tilille tallettamillesi säästöille vuosittain yhden prosentin koron sekä 2–4 prosentin lisäkoron viiden vuoden ajalta, kun olet saavuttanut säästötavoitteesi ja ostanut ensiasunnon. Asp-säästöille maksettava korko on poikkeuksellisesti verotonta.
 Asp-tilin voi avata 15–39-vuotias ensiasuntoon säästävä. Tilille on säästettävä vähintään kahdeksana vuosineljänneksenä 150–3 000 euroa. Vuosineljännesten ei kuitenkaan tarvitse olla perättäisiä eli säästää voi rauhassa omassa tahdissaan. Nopeimmillaan säästämiseen kuluu noin kaksi vuotta.
 Kun säästöjä on kymmenen prosenttia ostettavan asunnon hinnasta, niin pankki myöntää korkotuettua asp-lainaa. Sillä on kuitenkin sijainnista riippuvat enimmäisrajat: Helsingissä 180 000 euroa, Vantaalla, Espoossa ja Kauniaisissa 145 000 euroa sekä muualla Suomessa 115 000 euroa.
 180 000 euron hintaiseen asuntoon etukäteissäästöjä tarvitaan 18 000 euroa ja 115 000 euron hintaiseen asuntoon 11 500 euroa.
 Jos tavoittelemasi asunto on kalliimpi, niin loppusumman voi ottaa tavallisena asuntolainana.
 Asp-säästäjä saa myös valtiolta ilmaisen korkosuojauksen korkojen nousun varalta. Jos asp-lainan korko nousee yli 3,8 prosentin, niin valtio maksaa 70 prosenttia ylimenevästä osasta kymmenen vuoden ajan lainan nostamisesta.
 Kun ensiasunnon ostaja säästää muulle kuin asp-tilille, niin hänellä on oltava säästössä viisi prosenttia asunnon kauppahinnasta. Jos et esimerkiksi ikäsi vuoksi voi avata ehdoiltaan edullista asp-tiliä, niin säännöllinen säästäminen on helpompaa, kun siirrät säästöön menevät rahat pois käyttelytililtä. Näin ei tule houkutusta käyttää niitä johonkin muuhun.
 Säästö- tai talletustilille säästäminen  on turvallista, koska sinne laitetut rahat kuuluvat talletussuojan piiriin. Toisaalta muun muassa matalien korkojen takia tilillä pidettävien rahojen tuotto on pientä tai lähes olematonta.
 Pankit suosittelevat usein  rahastosäästämistä , jos säästöaikaa on useampi vuosi. Rahastoissa säästöille voi saada paremman tuoton, mutta vastaavasti myös riskit ovat tilille säästämistä suuremmat.
 5. Hanki lisävakuuksia.
 Ensiasunnon ostaja tarvitsee viiden prosentin omarahoitusosuuden lisäksi myös muita vakuuksia tai säästöjä. Tämä johtuu siitä, että pankki kelpuuttaa ostettavan asunnon arvosta lainan vakuudeksi vain osan, pankista riippuen yleensä noin 70–75 prosenttia.
 Ensiasunnon ostajalla asuntolainan lisävakuutena on usein omien vanhempien velaton asunto tai kesämökki.
 Asp-säästäjiä valtio kuitenkin tukee antamalla asp-lainalle ilmaisen takauksen, kun omia säästöjä on kasassa kymmenen prosenttia asunnon ostohinnasta.
 _Lisää tietoa ensiasuntoon säästämisestä sekä asp-järjestelmästä löytyy esimerkiksi  OP:n ,  Nordean ,  Danske Bankin  ja  Valtiokonttorin  sivuilta._
 Lue myös:
 Nyt alkavat ostajan markkinat – Hintakone kertoo asuntokaupan tilanteen postinumeroalueellasi

Miten pääset kiinni ensiasuntoon? 5 vinkkiä asuntolainan oman rahoitusosuuden säästämiseen


Summary: Poliittisen yhteistyön eväitä voi löytyä infrastruktuurin parantamisesta ja lääkkeiden hinnan alentamisesta, mutta loppuuko yhteistyölinja seuraavaan presidentin tviittiin, pohtii Ylen Yhdysvaltain-kirjeenvaihtaja Paula Vilén.

Yhdysvaltain nykyinen poliittinen todellisuus valkeni –kirjaimellisesti- presidentti  Donald Trumpille  viimeistään eilen hänen pitäessään kansakunnan tila -puhetta kongressissa. Lähes kaikki kongressin demokraattinaiset olivat pukeutuneet valkoiseen naisten äänioikeuden puolesta taistelleen suffragettiliikkeen mukaan.
 Yksi valkoisiin pukeutuneista istui aivan Trumpin takana: edustajainhuoneen puheenjohtaja  Nancy Pelosi . Demokraattien voimanainen oli jo ehtinyt näyttää Trumpille kaapin paikkaa kongressin välivaaleissa muuttuneista voimasuhteista. Pelosi ilmoitti, että Trumpilla ei ole asiaa kongressinkukkulalle pitämään puhetta, niin kauan kun liittovaltion hallinnon sulku jatkuu.
 Puhe lykkääntyi noin viikon, ja onnistui sen jälkeen kun Trump oli suopunut hyväksymään hallinnon rahoituksen, vaikkei saanutkaan kongressilta havittelemiaan muurirahoja.
 Ennen puhetta Washingtonissa pohdittiin tulisiko kongressiin tappiostaan suivaantunut presidentti, joka uhkaisi jälleen julistaa hätätilan ilman muurirahoitusta. Näin ei käynyt.
 Trump oli puheessaan sovitteleva ja vetosi yhteistyön ja kompromissien puolesta. Heti puheensa aluksi Trump sanoi esittelevänsä asialistan, joka ei ole sen enempää demokraattien kuin republikaanien agenda, vaan Yhdysvaltain kansan. Sali taputti, myös Pelosi.
 Valkoisiin pukeutuneita demokraattinaisia Kansakunnan tila- puheen yleisössä. AKM Images / GSI Media
 Kun tovi myöhemmin Trump patisti kongressia hakemaan kompromisseja yhteisen hyvän eteen, Pelosi nousi seisomaan ja kurotti taputtavine käsineen merkitsevästi kohti presidenttiä.
 Yhteistä säveltä puolueiden kesken Trumpin esittelemästä asialistasta löytyy helpoiten Yhdysvaltain infrastruktuurin parantamisesta sekä lääkkeiden hinnan madaltamisesta. Molemmista Trump muuten puhui myös vuosi sitten.
 Trumpin yhteistyön viestiä tosin saattoi vesittää se, että puhetta oli kulunut tuskin varttia, kun hän varoitti, että Yhdysvaltain talouskasvun voivat pysäyttää ”tyhmät sodat” ja ”järjettömät puolueelliset tutkinnat”. Tutkinnoilla Trump näytti viittaavaan kongressin edustajainhuoneen demokraattien ajamiin useisiin Trumpin bisnesten tutkintoihin.
 Demokraattileiriin ei varmasti myöskään pudonnut se, että Trump puhui jälleen etelärajan vaarallisuudesta ja laittomien maahantulijoiden muodostamasta turvallisuusuhasta. Viimevuotiseen tapaan Valkoinen talo oli kutsunut yleisöön henkilöitä, jotka olivat menettäneet läheisiään paperittomien tekemissä veriteoissa.
 Trump myös teki selväksi, ettei ole luopunut tavoitteesta saada muuri tai este etelärajalle, tosin Trumpkaan ei näytä havittelevan sitä enää betonisena koko rajan matkalle, vaan rajaviranomaisten osoittamiin tärkeimpiin paikkoihin. "Kun muurit nousevat, rikokset vähenevät", Trump julisti. Pelosi näytti presidentin selän takana nyrpeältä.
 Trumpin mukaan kansakunnan tila on vahva. Tähän Pelosi näytti puistavan päätään.
 Eurooppa ei Trumpin puheessa noussut esiin muuta kuin Naton kautta. Trump toisti jälleen näkemyksensä, että sotilasliiton muut maat ovat kohdelleet vuosikausia Yhdysvaltoja epäreilusti.
 Trumpin mukaan hallintonsa on saanut Naton lisäämään puolustusmäärärahoja 100 miljardia. Nato-osuuden aikana Pelosin huulilta pystyi lukemaan "not true", "ei pidä paikkaansa".
 Ulkopolitiikassa vuoden aikana kenties ison käänne on tapahtunut Trumpin suhtautumisessa Pohjois- Koreaan. Vielä vuosi sitten Trump puhui Pohjois-Korean "julmasta ja raa’asta diktatuurista" ja oli tuonut yleisöön Pohjois-Koreasta paenneen ja pakomatkalla rampautuneen korealaisen.
 Tällä kertaa yhdysvaltalaiset saivat kuulla, että Pohjois-Korean kanssa historiallista pyrkimystä rauhaan jatketaan. Trump ilmoitti tapaavansa Pohjois-Korean johtajan  Kim Jong Unin  seuraavan kerran kuun lopussa Vietnamissa.
 Yleisöstä kuului selvä kohahdus, kun Trump väitti, että Yhdysvallat olisi todennäköisesti sodassa Pohjois- Korean kanssa, jos häntä ei olisi valittu presidentiksi.

 Trumpin lähentyminen Pohjois-Koreaan tapahtuu samaan aikaan, kun Yhdysvaltain tiedusteluviranomaiset ovat arvioineet Pohjois-Korean ydinasepyrkimysten jatkuvan.
 Syyrian suhteen Trump pakitti hivenen. Kun hän joulukuussa ilmoitti Isisin kukistetuksi ja Yhdysvaltain vetävän joukkonsa. Nyt hän muotoili ympäripyöreämmin taistelun Isisin rippeitä vastaan jatkuvan, mutta ajan olevan oikea toivottaa sotilaat tervetulleiksi takaisin kotiin.
 Puheensa loppuun Trump vielä viritti yksituumaisuuden henkeä runolliseen sävyyn toivomalla rakkauden siteiden elvyttämistä naapureiden ja kansalaisten kesken.
 Trumpista on kuitenkin kahden vuoden aikana opittu ainakin se, että perinteisten valmiiksi kirjoitettujen linjapuheiden sijaan hän tekee politiikkaa vahvasti muilla areenoilla kuin kongressin puhujapöntössä. Hyvällä syyllä voikin kysyä, loppuuko yhteistyötä korostava linja presidentin seuraavaan tviittiin.
 Lue lisää:
 Yle seurasi: Trump arvosteli puheessaan "naurettavia ja puolueellisia tutkintoja" – Pelosi pyöritteli silmiään
 USA:n liittolaiset odottavat presidentti Trumpin ja Pohjois-Korean johtajan Kim Jong-unin toista tapaamista kauhunsekaisin tuntein

Analyysi: Trump ojensi yhteistyön kättä demokraateille, mutta samalla piti kiinni muurista ja arvosteli "järjettömiä tutkintoja"


Summary: Rehtori ei kommentoi sitä, kuinka kauan epäillyt teot ovat jatkuneet.

Poliisiammattikorkeakoulun miesopettajaa epäillään seksuaalisesta ahdistelusta, kertoo  Iltalehti .
 Tapauksen vahvistaa lehdelle korkeakoulun rehtori  Kimmo Himberg . Hänen mukaansa asia on tullut korkeakoulun tietoon joulukuussa.
 Poliisiammattikorkeakoulu on tehnyt asiasta ilmoituksen Valtakunnansyyttäjänvirastoon, josta on ilmoitettu, että asiasta aloitetaan esitutkinta. Rikosnimikkeinä ovat seksuaalinen ahdistelu ja virkavelvollisuuden rikkominen.
 Himberg kertoo Iltalehdelle, että epäilty on vakituisessa virassa oleva opettaja, joka on työskennellyt koulussa "huomattavan pitkään".
 Himbergin mukaan uhrit ovat ainakin etupäässä olleet naispuolisia opiskelijoita. Hän ei kommentoi lehdelle sitä, kuinka kauan epäillyt teot ovat jatkuneet, mutta sanoo, että hänen tietoonsa on saatettu usea tapaus. Epäilty opettaja on pidätetty toistaiseksi virasta.

IL: Poliisiammattikorkeakoulun miesopettajaa epäillään seksuaalisesta ahdistelusta


Summary: Oscar Arias kiistää syytökset.

Costa Rican entinen presidentti  Oscar Arias  on joutunut rikossyytteen kohteeksi. Costaricalainen nainen syyttää häntä vakavasta seksuaalisesta ahdistelusta. Asiasta kertoo muun muassa The New York Times -lehti.
 Naisen mukaan ahdistelu tapahtui Ariasin asunnolla joulukuun alussa 2014. Nainen, joka oli aktiivinen ydinaseiden vastustaja, oli tullut puhumaan asiasta Ariasille, kun tämä kävi naiseen käsiksi.
 Arias kiistää jyrkästi syytöksen.
 – Kiistän kategorisesti minuun kohdistuvat syytökset. En ole koskaan toiminut epäkunnioittavasti ketään naista kohtaan.
 – Koko sen ajan, kun olen ollut julkisessa palveluksessa, olen pyrkinyt edistämään sukupuolten tasa-arvoa, joka on mielestäni välttämätön tapa saavuttaa oikeudenmukaisempi yhteiskunta kaikille ihmisille, hän jatkoi.
 Nainen kertoo saaneensa innoituksen asian paljastamisesta #metoo-kampanjan myötä. Hän sanoo haluavansa suojella muita naisia. Hän ei vaadi Ariasilta rahallista korvausta.
 Arias (78) on toiminut keskiamerikkalaisen Costa Rican presidenttinä kahteen otteeseen. Hän sanoi Nobelin rauhanpalkinnon vuonna 1987 ansioistaan Keski-Amerikan maiden rauhankehityksen edistämisestä.

Costa Rican Nobel-palkittua presidenttiä syytetään seksuaalisesta ahdistelusta


Miten toimit, jos polulla tulee vastaan jyrääjä? Otatko riskin ja lähdet jyräämään vastaan vai hyppäätkö suosiolla polulta lumihankeen?
 Kohtaamme jatkuvasti erilaisia ihmisiä esimerkiksi ylittäessä suojatietä, odottaessa hissiä ja kävellessä metsäpoluilla. Luomme ohikulkevista pika-analyyseja ja toimimme niiden mukaan.
 Puoli seitsemän-ohjelma on koonnut viisi helposti tunnistettavaa persoonaa, joita voi kohdata ohitustilanteissa.
 JYRÄÄJÄ : Ei anna tietä vastaantulevalle, vaan kulkee itsepintaisesti maailmanomistajan elkein.
 Jyrääjä toimii omaehtoisesti Puoli seitsemän/Yle
 KARTTELIJA : Välttelee konflikteja viimeiseen asti, vaikka siitä koituisi hänelle itselleen turhaa vaivaa
 Karttelija välttelee konflikteja Puoli seitsemän/Yle
 SUUPALTTI : Puhuu ympärillä olevat niin uuvuksiin, että saa lopulta oman tahtonsa läpi.
 Suupaltti saa puhumalla haluamansa Puoli seitsemän/ Yle
 TIENANTAJA : Yltiöpäisen kohtelias, joka laittaa aina muut itsensä edelle.
 Tienantaja on aina kohtelias Puoli seitsemän/ Yle
 TAKTIKOIJA : Luo pettämättömän strategian, joka kattaa kaikki mahdolliset sudenkuopat.
 Taktikoija luo strategian ennen toimintaa Puoli seitsemän/ Yle
 Mielikuviin ei kannattaisi uskoa
 Analyysien tekeminen on inhimillistä ja universaalia toimintaa. Mielikuva, jonka luomme vastaantulevasta muodostuu muutamassa sekunnissa.
 Helsingin yliopiston Svenska social och kommunalhögskolanin professori  Jan-Erik Lönnqvist  toteaa, että mielikuvat johtavat itseasiassa harhaan.
 – Nopea analysointi auttaa päättämään, että kannattaako vastaan tulevaa henkilöä lähestyä vai karttaa. Tämä johtaa luokittelemaan ihmisiä.
 Jos lumipolulla tulee vastaan kaunis ja viehättävä henkilö, niin liitämme Lönnqvistin mukaan häneen hyviä ominaisuuksia. Näihin kuuluvat muun muassa ystävällisyys, älykkyys ja pätevyys.
 – Jos puolestaan vastassamme on fyysisesti ei niin hyvännäköinen henkilö, niin saatamme kokea hänet k**ipääksi.
 Erityisen traagisena Lönnqvist näkee etnisyyteen liittyvät väärät mielikuvat.
 – Esimerkiksi tummaihoisen voi olla vaikeaa päästä ulkonäkönsä vuoksi edes keskustelemaan.
 Vuorovaikutus kuitenkin kannattaisi, sillä ensivaikutelmaan pohjautuvat päätelmät kumoutuvat Lönnqvistin mukaan pidemmässä vuorovaikutuksessa.
 – Jo viiden minuutin mittainen keskustelu voi avata kokonaan uudenlaisen kuvan ihmisestä. Sen vuoksi ensivaikutelman pohjalta ei kannata jakaa tuomioita.
 Kinttupoluille talvisaappaissa ja avoimella mielellä
 Vaikka vastaantulevista tulee helposti luotua jopa hauskoja mielikuvia, niin on hyvä muistaa niiden olevan vain ajatuksia. Totuuden kanssa niillä ei todennäkäisesti ole mitään tekemistä.
 Jyrääjä voi vaikuttaa kinttupolulla kohdatessa täysin idiootilta. Todellisuudessa hän voi olla oikein mukava, mutta tällä kertaa hän sattoi olla kiireinen ja omissa ajatuksissaan.
 Kinttupolkuja on nyt poikkeuksellisen paljon, koska lunta on satanut niin runsaasti. Olisi hienoa, jos poluilla voisi kohteliaan käytöksen lisäksi kantaa mukanaan avointa mieltä.

Kohtaamiset kinttupoluilla voivat olla epämukavia – Oletko sinä tavannut jyrääjän, tienantajan tai taktikoijan?


Summary: Romaanista Hytti nro 6 tehtävä elokuva on Kuosmasen toinen pitkä ohjaustyö. Kuvaukset alkavat ensi talvena.

Cannesissa palkittu Juho Kuosmanen  ohjaa elokuvan Finlandia-palkitusta romaanista Hytti nro 6.
 Kyseessä on kokkolalaislähtöisen Kuosmasen toinen pitkä elokuva. Kirjailija Rosa Liksomin teos Hytti nro 6 voitti Finlandia-palkinnon vuonna 2011.
 Kirja kuvaa junamatkaa halki Siperian 1980-luvulla. Matkalla suomalainen opiskelijatyttö ja venäläismies jakavat ahtaan hytin: mies juo viinaa ja tarinoi karusta elämästään, eikä kaksikko pääse toisiaan pakoon.
 Elokuvan tuottaa elokuvayhtiö Aamu. Sen kuvaukset alkavat kevättalvella 2020. Kuosmasen  uusin elokuvahanke on esillä myös torstaina alkavilla Berliinin elokuvajuhlilla . Sen yhteydessä järjestettävässä ammattilaisten tapahtumaan valittiin tänä vuonna mukaan 22 hanketta, Hytti nro 6 mukaan lukien.
 Festivaali on yksi maailman suurimmista elokuva-alan tapahtumista.
 Kuosmasen ensimmäinen pitkä elokuva, Hymyilevä mies voitti Cannesissa Un Certain Regard -sarjan eli kakkossarjan pääpalkinnon vuonna 2016. Se on festivaalin toiseksi tärkein kilpailu. Hän voitti festivaalin opiskelijasarjan vuonna 2010 lyhytelokuvallaan Taulukauppiaat.
 Hymyilevä mies -elokuva keräsi laajaa kansainvälistä kiinnostusta voittonsa jälkeen . Sen elokuvateatteri- ja digitaaliset oikeudet myytiin muun maussa Yhdysvaltoihin, Iso-Britanniaan ja Irlantiin.

Cannesissa palkittu Juho Kuosmanen ohjaa Rosa Liksomin Finlandia-palkitun romaanin


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on pitänyt odotetun  kansakunnan tilaa koskeneen puheensa  maan kongressissa. Trump keskittyi erityisesti kotimaan politiikkaan ja vetosi kansakunnan yhtenäisyyden puolesta. Hän vakuutti, että Meksikon rajalle rakennetaan "teräsaita". Hän ei kuitenkaan maininnut, että sen rahoittamiseksi tarvittaisiin hätätilalakeja. Trump kertoi tapaavansa Pohjois-Korean johtajan  Kim Jong-unin  helmikuun lopulla Vietnamissa.
 Korotettu työasuntovähennys kannustaa ottamaan vastaan töitä kotipaikkakunnan ulkopuolelta
 Joona Timperillä  on koti Turussa ja työasunto Vantaalla. Työtä varten hankitusta kakkosasunnosta saa verovähennystä,  joka nousi vuoden alussa 450 euroon kuukaudessa . Sillä halutaan lisätä työvoiman liikkuvuutta ja mahdollistaa työn ottaminen vastaan myös muualta kuin kotipaikkakunnalta.
 Valvira tutkii lukuisia tapauksia, joissa hoivakotiasukkaan epäillään kuolleen laiminlyöntien seurauksena
 Sosiaali- ja terveysalan lupavirasto Valvira selvittää parhaillaan  jopa 15 tapausta , joissa on epäilys siitä, että hoivakodin asukas on kuollut hoitovirheen tai laiminlyönnin seurauksena. Epäilyjä on noussut esiin eri puolilla Suomea, ja ne koskevat niin yksityisiä kuin julkisia hoivakoteja.
 Kymmenet potilaat saaneet vanhentunutta syöpälääkettä
 Kymmenet suomalaiset  ovat saaneet vanhaksi mennyttä lääkettä keuhkosyövän hoitoon  viime kevään ja kesän aikana. Alimta-nimistä lääkettä päätyi potilaille, koska yhden erän etiketit oli väärennetty. Lääkealan turvallisuutta valvovan Fimean mukaan potilasturvallisuus ei todennäköisesti ole vaarantunut. Vielä ei tiedetä, kuka väärennöksen takana on tai missä maassa rikos tapahtui.
 Oppositio hehkuttaa välikysymyksen vanhustenhoidosta osoittaneen jo tehonsa
 Hallitus vastaa tänään kaikkien oppositioryhmien  yhteiseen välikysymykseen vanhustenhoidosta . Oppositiopuolueiden mielestä välikysymys on osoittanut tehonsa jo ennakkoon, koska myös kaikki hallituspuolueet kannattavat nyt sitovaa hoitajamitoitusta.
 Lappiin kireää pakkasta
 Maan etelä- ja itäosissa tulee vielä aamulla lunta, mutta päivän mittaan sää poutaantuu ja selkenee lähes koko maassa, kertoo Ylen meteorologi  Seija Paasonen . Pakkasta on 3–15 astetta, Lapissa 15–35 astetta. Ajokeli on huono laajasti maan etelä- ja itäosissa.  VR on perunut  useita kaukoliikenteen junavuoroja jo etukäteen huonon sään vuoksi.
 Lue isää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Trump lupasi "teräsaidan" tulevan, työasuntovähennystä korotettiin, hallitus vastaa välikysymykseen vanhustenhoidosta


Summary: Bullshit-puheella ja hallintojargonilla saadaan asiat näyttämään muulta kuin mitä ne ovat. Suoraa puhetta arvostetaan, ja siksi onkin kummallista, miten harvinaista se on, kirjoittaa Reetta Räty.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Kun nykyinen työministeri, entinen perussuomalainen, sinisten  Jari Lindström , oli poliittisen uransa alkuvaiheessa Kouvolan kunnanvaltuutettuna, hän teki puoluetovereidensa kanssa käytännönpilan. He ujuttivat puheeseen puppugeneraattorilla tuotettuja lauseita ja seurasivat, mitä tapahtuu.
 ”… kuntapalveluiden järjestäminen ja tuottaminen järkeistää käsitystämme kyseisestä asiakokonaisuudesta, mihin…” , ja niin edelleen.
 Kukaan ei huomannut, että lauseissa ei ole päätä eikä häntää. ”Kaikki muka nyökyttelivät tietäväisenä”, Lindström kuvasi reaktiota puppupuheeseen, kun haastattelin häntä vuoden 2015 eduskuntavaalien alla.
 Pilan olisi pitänyt olla skandaali, mutta se osoitti, ettei kukaan edes odota poliitikoilta puhetta, jota voisi ymmärtää. Ja tämä taas on yksi syy siihen, mistä perussuomalaiset alun perin saivat kansansuosionsa: he puhuivat suomea.
 Sellaista arvostetaan, ja siksi onkin kummallista, miten harvinaista se on.
 Suomalaisten itseymmärrykseen kuuluu ajatus  siitä, että olemme suoria ja rehtejä. Me emme lepertele tai kaunistele, vaan räkäisemme asiat ulos sellaisina kuin ne ovat! Sanomme perkele, emme please.
 Suomessa on opeteltu kokonaan uusi kieli, bullshit, ei paskanpuhuminen.
 Tämä suorapuheisuus on kuitenkin vain myytti, tai ainakin historiaa. Suomessa on opeteltu kokonaan uusi kieli, bullshit, eli paskanpuhuminen. Sen alalaji hallintojargon valtaa alaa politiikan lisäksi esimerkiksi yrityksissä, yliopistoissa ja valtionhallinnossa. Erityisen hyvin kielen taitaa johtoporras. Mitä korkeammalla hierarkiassa olet, sitä enemmän horiset.
 Hallintohorinan viljely ei ole vain vahinko tai huono tapa, josta pyritään pois. Usein se on tarkoituksellinen keino saada asiat näyttämään muulta kuin ne ovat.
 Otan ajankohtaisen esimerkin.
 Viime viikkojen kuumin puheenaihe  on ollut vanhusten hoitokotien tilanne. Ihan kaikki vastuulliset eivät ole pakoilleet mediaa. Esimerkiksi Attendon toimitusjohtaja  Pertti Karjalainen   saapui A-Studioon  – ja syytetyn penkillehän hänet asetettiin. Varmasti vaikea tilanne.
 Ja vaikea tilanne vaatii korkean tason jargonia.
 ”Tehdään korjaavia toimenpiteitä.. tarjotaan resurssit ja puitteet toiminnalle… henkilöstön saatavuushaaste… tietynlaisen kiireen eskaloituminen… omavalvontasuunnitelma on perusta… laatukoordinaattori seuraa mittareita…”
 Ei sanaakaan hellyydestä, kosketuksesta, ihmisen yhteydestä toiseen ihmiseen.
 On viriketapahtumia, ravitsemusta ja ”muita osatekijöitä”. Ei ole vaippoja, hyvänyön toivotuksia, tyynyn asettamista mukavampaa asentoon. Ei sanaakaan hellyydestä, kosketuksesta, ihmisen yhteydestä toiseen ihmiseen.
 Suomi on valtavan ongelman edessä, kun väki vanhenee ja hoitomenot kasvavat. Miten voi odottaa, että tilannetta ratkotaan yhdessä ja hyväntahtoisesti, jos siitä ei pystytä edes puhumaan suoraan?
 Hallintojargon on yleinen kielivalinta  myös yt-neuvottelujen yhteydessä.
 Kerta toisensa jälkeen meille infotaan, että jälki paranee ja yritys vahvistuu, kun porukka vähenee. Tätä kieltä, kun 165 ihmistä on irtisanottu:  "Hyödyntämällä tuotantokapasiteettiamme nykyistä tehokkaammin voimme parantaa niin käyttöasteitamme kuin tuotelaatuamme. " Tai tätä, kun karsitaan ehkä 1200:  "jotta pysyisimme vahvana, ketteränä ja kilpailukykyisenä on keskeisen tärkeää, että tehostamme toimintojamme jatkuvasti ja sopeutamme niitä markkinoinnin vaatimuksiin."
 Miten ne kehtavaat, tällaista kuunnellessa voi miettiä.
 Kun ihmistä katsoo etäältä, hän saattaa alkaa muistuttaa resurssia.
 Ainakin osin on kyse etäisyydestä, joka isoissa organisaatioissa syntyy työntekijöiden ja vallankäyttäjien väliin. Kun ihmistä katsoo etäältä, hän saattaa alkaa muistuttaa resurssia. Kun ei tunne ihmisiä, joiden asioista päättää, ei ehkä käsitä, mitä tulee sanoneeksi todetessaan, ettei kuunnellut, kun he kertoivat jatkuvista epäkohdista tai pelkäsivät yt-neuvottelujen tuloksia.
 Varmaankin kyse on myös siitä, että johtajat viestivät usein toisille johtajille, poliitikot poliitikoille. Yritykset viestivät myös osakkeenomistajille.
 Mutta aina kun puhuu ääneen, ihan oikeat ihmisetkin kuuntelevat.
 Tässä siis yksinkertainen muistisääntö niille, joilla hallintojargon on muuttunut äidinkieleksi: Jos pidät kuulijaa yhtä arvokkaana kuin itseäsi, älä pakene paska-puheen taakse, vaan puhu niin kuin toiselle ihmiselle puhutaan.
 Reetta Räty
 Kirjoittaja on kalliolaistunut kuusamolainen, joka ottaa punakynän esiin kuullessaan sanan keskiö, ketteryys tai kustannusrakenne.

Reetta Rädyn kolumni: Puhukaa ihmisille niin kuin ihmisille pitää puhua ja lopettakaa paskanpuhuminen


Summary: Neljän asunnon talossa syttyi palo tiistaina iltapäivällä kello yhden jälkeen. Palon vuoksi annettiin vaaratiedote.

Uudenkaupungin rivitalopalon  jälkisammutustyöt jatkuvat tänään ja mahdollisesti vielä huomenna, kertoo Varsinais-Suomen pelastuslaitoksen päivystävä päällikkö  Kari Alanko .
 Tällä hetkellä tilanne palopaikalla on rauhallinen, mutta Alanko pitää todennäköisenä että rakennuksessa on edelleen kyteviä palopesäkkeitä.
 – Kun talon kattorakenteet saatiin siihen hanttiin, että tuli oli sammunut niin loppuyö on tehty sammutusraivausta ja etsitty paloesäkkeitä, Alanko kertoo.
 1800-luvun alkupuolella rakennetun puurivitalon kattorakenteet osoittautuivat vaikeasti sammutettavaksi.
 Mikko Airikka | Yle
 – Talo on 1800-luvulla rakennettu ja 90-luvulla korjailtu. Rakennukseen on tehty uusi katto. Tällaisessa tapauksessa syntyy väkisinkin onkaloita rakennukseen. 1800-luvun eristeet ovat hyvin palavia, joten palo pääsee leviämään välitilan onkaloissa hyvin nopeasti, Alanko toteaa.
 Poliisi ja pelastuslaitos aloittavat kohteen teknisen tutkinnan Alangon mukaan todennäköisesti jo keskiviikkona iltapäivällä.
 Palosta annettiin tiistaina vaaratiedote haitallisen savun vuoksi. Vaara oli ohi iltaan mennessä.
 Eilen iltapäivällä syttynyt tuhoisa tulipalo vaati kaksi kuolonuhria.

Uudenkaupungin tuhoisan palon jälkisammutus ja raivaus jatkuu tänään


Summary: Pahimmassa tapauksessa presidentti Donald Trump luopuu liittolaissuhteistaan taatakseen Yhdysvalloille suojan Pohjois-Korean ydinaseilta.

Suuret puheet ja näyttävät kättelyt olivat Yhdysvaltain ja Pohjois-Korean johtajien ensitapaamisen tulokset viime vuoden kesäkuulta Singaporessa. Valokuvat on otettu, mutta nyt tämä ei enää riitä.
 Pohjois-Korean ydinaseohjelma jatkuu aiemmassa laajuudessaan. Maiden väliset vähäiset yhteydenotot eivät ole kahdeksassa kuukaudessa tuottaneet tulosta, vaikka presidentti  Donald Trump  vielä tammikuun lopussa julisti, kuinka mahtavasti Korean niemimaan riisuminen ydinaseista etenee.
 YK:n turvallisuusneuvostolle vastikään toimitetun raportin  mukaan Pohjois-Korea pyrkii nyt kaikin keinoin suojaamaan ydinaseistustaan ja ballistisia ohjuksiaan Yhdysvaltain mahdollisilta iskuilta.
 Raportin mukaan Pohjois-Korea kokoaa ja testaa ballistisia ohjuksiaan muun muassa siviilikohteissa ja lentokentillä eikä niinkään aiemmin tunnetuissa sotilaskohteissa.
 Yhdysvaltain lähimmät liittolaiset Aasiassa ovat Etelä-Korea ja Japani. Ne ovat Trumpin presidenttikaudella joutuneet toteamaan, että liittolaissuhteet ja niiden mukaiset turvatakuut eivät enää ole entisessä arvossaan.
 Japani ja Etelä-Korea pitävät Trumpia yhä altavastaajana ja arvaamattomana neuvottelijana, joka lähestyvien vaalien takia voi tehdä yllättäviä avauksia ja julistuksia neuvottelupöydässä Pohjois-Korean kanssa
 Politiikan ja asevoimien asiantuntijat Aasiassa pelkäävät, että Trumpin hallinto voi rahan säästämiseksi heikentää tiivistä liittolaisuhdetta vain siksi, että Pohjois-Korea saataisiin luopumaan ydinaseistaan.
 Pohjois-Korean johtaja Kim Jong-un ja USA:n presidentti Donald Trump EPA / KEVIN LIM / THE STRAITS TIMES /
 Selkeät vaatimukset Pohjois-Korealle
 Pohjois-Korean johtajalle  Kim Jong-unille  jokainen tapaaminen Yhdysvaltain presidentin kanssa on jo voitto. Kansainvälinen julkisuus nostaa Kim Jong-unin arvovaltaa ja asemaa ainakin omassa maassaan.
 Toisen huipputapaamisen yhteydessä Yhdysvaltojen olisi pystyttävä asettamaan selkeitä ehtoja Pohjois-Korealle sen ydinaseohjelmasta. Muutoin huippuistunnot menettävät merkityksensä.
 Selkeästi mitattavat, konkreettiset ehdot  ovat tuloksekkaampia kuin laajat, ympäripyöreät julistukset pikaisesta ydinaseriisunnasta.
 Yhdysvallat voisi aluksi vaatia Pohjois-Korealta listaa sen aseistuksesta, laadusta ja määrästä. Silloin tiedettäisiin, mistä neuvotellaan.
 Ilmaiseksi Pohjois-Korea ei tällaista tietysti anna. Maksuksi se tullee vaatimaan talouspakottesta luopumista, Yhdysvallat voisi suostua niitä helpottamaan.
 Toinen maksutapa voisi olla Koreoiden välisen rauhansopimuksen edistäminen. Vuosina 1950-53 käytyä Korean sotaa ei ole vieläkään Etelä- ja Pohjois-Korean kesken muodollisesti lopetettu.
 USA:n ja Etelä-Korean presidentit Donald Trump ja Moon Jae-in EPA / YONHAP
 Etelä-Korealla eniten syytä huoleen
 Suurimmat toiveet ja epäluulot tulevasta huipputapaamisesta ovat Etelä-Korealla.
 Sen pohjoisen naapurin ydinaseiden riisunta on tietysti tärkein asia, mutta millä hinnalla presidentti Trump sen tekisi?
 Etelä-Korea on joutunut Trumpin kaudella ankaran painostuksen kohteeksi sotilasmenojen takia.
 Yhdysvalloilla on Etelä-Koreassa yli 28 000 sotilasta. Ne ovat nimenomaan turvaamassa maata pohjoisen hyökkäykseltä ja hankkimassa sotilastietoja Korean niemimaan ja lähialueiden tapahtumista.
 Pohjois-Korea on pitkään vaatinut Yhdysvaltoja vetämään joukkonsa pois etelästä. Myös Trump itse on tätä vaihtoehtoa väläytellyt.
 Trumpille kyse on lähinnä Yhdysvaltain rahojen säästöstä ja omille tukijoille annettujen vaalilupausten toteuttamisesta.
 Viimeksi tammikuussa Yhdysvallat vaati Etelä-Koreaa  maksamaan yli 40 prosenttia enemmän kuluista, joilla se osallistuu yhdysvaltalaisjoukkojen ylläpitoon. Lasku nousisi yli 1,2 miljardin.
 Tällä summalla Yhdysvallat tarjoaisi vain vuoden diilin, kun Etelä-Korea haluaa 3-5 vuoden sopimuksen.
 Etelä-Koreassa pelätään, kuinka Trump voisi suostua vain Pohjois-Korean ydinaseohjelma alasajoon ja sivuuttaa ne edut, jotka alueellinen liittolainen nykyisin tuo myös yhdysvaltain turvallisuudelle.
 Kiinan ja USA:n presidentit Xi Jinping ja Donald Trump EPA / ROMAN PILIPEY
 Kiina on keskiössä
 Kiina on Pohjois-Korean merkittävin tukija ja Yhdysvaltojen strateginen kilpailija Aasiassa..
 Ilman Kiinaa Korean niemimaalla ei saada aikaan minkäänlaista sopimusta. Pohjois-Korean johtaja Kim kävi ennen Singaporen neuvotteluja ja myös jo tänä vuonna Pekingissä hakemassa oppia ja tukea tapaamiseen presidentti Trumpin kanssa.
 Peking ei halua Pohjois-Korean romahtavan eikä missään nimessä halua miljoonia pakolaisia sieltä omalle puolelleen.
 Tämä merkitsee, että päästäkseen tulokseen neuvotteluissa, presidentti Trump joutuu etenemään monen valtion yhdessä sopimin askelin.
 Toinen huipputapaaminen voi valaista, onko Trumpilla todellista halua ja kykyä keskittyä monivaiheisiin ja väistämättä hitaisiin neuvotteluihin?
 Lue lisää :
 Yle seurasi: Trump arvosteli puheessaan "naurettavia ja puolueellisia tutkintoja" – Pelosi pyöritteli silmiään

USA:n liittolaiset odottavat presidentti Trumpin ja Pohjois-Korean johtajan Kim Jong-unin toista tapaamista kauhunsekaisin tuntein


Summary: Fimean mukaan väärennöstapaus ei todennäköisesti vaarantanut potilasturvallisuutta.

Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus

Useat kymmenet suomalaiset keuhkosyöpää sairastavat potilaat ovat saaneet sairautensa hoitoon vanhaksi mennyttä lääkettä viime kevään ja kesän aikana.
 Lääkealaa Suomessa valvova Fimea arvioi, että vanhentunutta lääkettä sai enintään 30–50 potilasta. Tarkkaa lukua virasto ei kuitenkaan tiedä. Kyse on Alimta-nimisestä lääkkeestä, jota käytetään keuhkosyövän hoitoon.
 Vanhaksi mennyttä lääkettä päätyi potilaille, koska yhden Euroopassa myynnissä olleen Alimta-lääke-erän dokumentaatio oli väärennetty. Lopulta erä päätyi suomalaisiin sairaala-apteekkeihin.
 Asia tuli Fimean tietoon joulukuussa, jolloin virasto tiedotti tapauksesta.
 Pakkausten etikettejä oli väärennetty niin, että lääkkeen viimeiseksi käyttöpäiväksi oli merkitty vuoden 2019 maaliskuu, kun todellisuudessa viimeinen käyttöpäivä oli jo vuoden 2018 helmikuussa.
 Fimean mukaan pakkausten sisältö kuitenkin vastaa alkuperäistä valmistetta. Virasto pitää tapausta vakavana ja poikkeuksellisena.
  Vanhaa lääkettä saanut potilas huolissaan
 Ylen MOT:n haastattelema potilas sai vanhentunutta Alimta-lääkettä yhdessä muiden hoitojen kanssa kaksi kertaa viime kesänä. Levinnyttä keuhkosyöpää sairastava potilas sanoo pohtivansa sitä, vaikuttiko vanhaksi mennyt lääke hoidon onnistumiseen.
 Koko jutun voit lukea  tästä .
 Lääkkeet voivat vanhetessaan tuottaa haitallisia yhdisteitä tai menettää tehoaan. Fimean mukaan tutkimuksissa on selvinnyt, että väärennöstapaus ei todennäköisesti vaarantanut potilasturvallisuutta tai hoidon laatua.
 Yksittäisen potilaan kohdalla tätä ei voi kuitenkaan pitää täysin varmana, virasto toteaa. Fimean mukaan Alimta-lääkkeen säilyvyysdatasta ilmenee, että lääkkeen pitäisi pysyä tehokkaana vielä pitkään viimeisen käyttöpäivän jälkeen.
 Rikoksen tekijää ei tiedetä
 Vielä ei tiedetä, kuka väärennöksen takana on tai missä EU-maassa rikos tapahtui. Fimea selvittää asiaa yhdessä muiden EU-maiden viranomaisten kanssa.
 Lääkkeen toi Suomeen Tanskassa perustettu lääkevientiin erikoistunut yhtiö Orifarm, jonka Suomen konttori sijaitsee Espoossa.
 Kyseessä on jo toinen kerta vuoden sisään, kun lailliseen jakeluketjuun on päätynyt etiketeiltään väärennettyjä tuotteita, jotka ovat päässeet potilaille asti. Myös aiemmassa tapauksessa oli kyse syöpälääkkeestä.

Kymmenet potilaat saaneet vanhentunutta lääkettä keuhkosyövän hoitoon Suomessa – viranomaisen mukaan kyseessä vakava lääkeväärennöstapaus