Summary: Tuore väestöennuste antaa karun kuvan Suomen syntyvyyden kehityksestä. Vapaaehtoisesti lapsettomat naiset keksivät sille monta selitystä.

Ei lisää kiusaajia tähän maailmaan. Tämän päätöksen  Siina Kinnunen  teki jo 14-vuotiaana.
 Hän oli kärsinyt kiusaamisesta koko lapsuutensa. Ensin aiheena oli ulkonäkö. Kiusaaminen jätti Kinnuseen niin syvät arvet, että hän ei halua kuvaansa juttuun.
 – Kestän sen, että kanssani ollaan eri mieltä, mutta jos ulkonäöstä aletaan jauhaa, tulee vain paha mieli.
 Iän lisääntyessä myös mielipiteet, musiikkimaku ja harrastukset alkoivat ruokkia kiusaajia.
 Siina Kinnunen menetti uskonsa lapsiin.
 Itsekkyyttä
 Tuire Vanhakartano  ei ole koskaan osannut olla lasten kanssa. Hänkin päätti jo 14-vuotiaana, että ei niitä halua.
 Silloin ystävät suunnittelivat porukalla tulevaisuuttaan. Muut puhuvat lapsista. Vanhakartanon kurkkua kuristi.
 – Ajatus siitä, että lasten tekeminen jollain tapaa kuuluisi asiaan, tuntui ahdistavalta. Sitten onneksi tajusin, että eihän se mikään pakko ole.
 Tuire Vanhakartano iloitsee, ettei käsissä oleva vauva ole oikea. Hän ei tietäisi, mitä tehdä sen kanssa. Päivi Meritähti / Yle
 Vanhakartano kuvailee lapsia äänekkäiksi, sottaisiksi ja itsekkäiksi. Toisaalta hän ymmärtää, että lasten pitää olla itsekkäitä pärjätäkseen. Hänkin haluaa olla itsekäs.
 Liikaa ihmisiä
 Salla-Maarit Karpiokin  on monen silmissä itsekäs. Sitä hän on omasta mielestäänkin. Hän ei halua luopua lapsen takia omasta vapaudestaan.
 Mutta taustalla on laajempikin ajatus.
 – Maapallolla on ihan liikaa ihmisiä ja hukumme kohta tähän väenpaljouteen, joten en todellakaan koe huonoa omaatuntoa päätöksestäni.
 Karpio on seurannut julkisuudessa käytyä keskustelua vauvakadosta ja suomen väkiluvun vähenemisestä kiinnostuneena.
 Mikään esille tullut asia ei ole horjuttanut päätöstä.
 Oma mielipide on lähinnä saanut vahvistusta, kun muutkin vapaaehtoisesti lapsettomat ovat heränneet keskusteluun sosiaalisessa mediassa.
 – On kiva huomata, että en ole ajatusteni kanssa yksin.
 Ei tarvetta järjestäytyä
 Siina Kinnunen, Tuire Vanhakartano ja Salla-Maarit Karpio ovat ottaneet osaa sosiaalisen median lapsettomuuskeskusteluihin ja seuraavat tiiviisti muun muassa Vapaaehtoisesti Lapsettomat ry:n palstaa.
 Kukaan kolmikosta ei ollut liittynyt yhdistyksen jäseneksi ennen tätä haastattelua. Puheenjohtaja  Soile Rajamäen  mukaan tämä on tavallista. Vaikka yhdistyksen sivuilla on tuhansia seuraajia, on jäseniä vain joitakin kymmeniä.
 Asia on monelle henkilökohtainen. He eivät koe tarvetta järjestäytyä sen takia.
 Päätös ei katso ikää
 Mitään haittaahan järjestöön kuulumisesta ei silti ole. Sen Siina Kinnunenkin totesi ja liittyi siihen tämän haastattelun jälkeen.
 Myös työttömien parissa järjestötyötä jo nyt tekevä Tuire Vanhakartano harkitsee samaa. Hän kokee, että Vapaaehtoisesti Lapsettomat ry ajaa hänelle tärkeää asiaa – sterilisaation ikärajan laskua.
 – On hassua, että ihminen on kypsä tekemään päätöksen lasten hankkimisesta missä iässä vain, mutta kun mennään toisinpäin, vaaditaan päätöksen tekemiseen kolmenkymmenen vuoden ikää.
 Vanhakartano toivoo, että ikärajan sijaan päätös perustuisi henkilökohtaisiin keskusteluihin.
 Tuire Vanhakartano on jo yli nelikymppinen, joten enää hänelle ei tuputeta vauvoja. Päivi Meritähti / Yle
 Toki ihmiset voivat muuttaa mieltään, mutta pitkään kypsyteltyä päätöstä pitäisi hänen mukaansa kunnioittaa.
 Moni on hänenkin päätöksensä pysyvyyttä kyseenalaistanut, mutta nyt 43 vuoden iässä alkaa Vanhakartano vihdoin saada olla rauhassa.
 Perusteluja vaaditaan
 Helpolla vapaaehtoisesti lapsettomia ei päästetä. Jos päätä ei yritetä kääntää, tentataan perusteita päätökselle. Tai ainakin moni tekee niin.
 Raumalainen Tuire Vanhakartano kehuu ystäviään. He eivät ole kyselleet eivätkä kyseenalaistaneet.
 Tuntemattomille hän on joutunut pistämään jauhot suuhun lukemattomia kertoja.
 – Joskus nuorempana olin jopa niin ilkeä, että sanoin kyselijöille, että en voi saada lapsia. Kysymykset loppuivat yleensä siihen.
 Hän koki, että totuuden kuultuaan ihmiset hyökkäsivät hänen kimppuunsa, eikä hän jaksanut perustella näkökulmiaan tuntemattomille. Pikku hiljaa sisua kuitenkin kertyi ja hän alkoi puolustaa ajatuksiaan.
 Nykyään Vanhakartano aloittaa kyselijöiden kanssa leikkisästi bingon pelaamisen. Siinä oikea rivi löytyy nopeasti, kun ihmiset nostavat vanhat tutut perustelunsa esiin. Ne ovat jopa kyllästyttävän kuluneita.
 Erityisen tutuksi on tullut lausahdus: Olet itsekäs. Siihen toteamukseen Vanhakartano vastaa kysymyksellä.
 – Kumpi on itsekkäämpää, se että et tee lapsia tarkoin harkittujen perustelujen varjossa vai se, että haluat itsestäsi varmuuskopion?
 Huonosti voivia ihmisenalkuja?
 Turkulainen Siina Kinnunen, 26, ei edes halua ajatella varmuuskopiota itsestään kiusattuna ja itsetuntonsa menettäneenä lapsena.
 – En halua tänne uutta huonosti voivaa ihmisenalkua.
 Hän haluaa ennemmin auttaa jo olemassa olevia lapsia ja nuoria, jottei muiden tarvitsisi kokea samaa.
 Kinnunen tähtääkin lääkikseen.
 Tie mielenterveystyön ammattilaiseksi on vielä pitkä. Kinnusen opinnot keskeytyivät aiemmin, sillä hän ei kestänyt olla kiusaajiensa seurassa kauempaa. Nyt on ensin saatava aikuislukion opinnot pois alta.
 – Keskityn täysillä uran luomiseen ja aion olla seuraavat 10–15 vuotta opiskelija. Lapset eivät siinäkään mielessä sopisi yhtälöön.
 Odotukset äitiyden tähtitieteestä
 Monen mielestä työt, opiskelun ja äitiyden voi yhdistää. Ja niin voikin. Kaikki eivät vain koe kykenevänsä siihen.
 Siina Kinnunen tietää, että hänen voimansa loppuisivat kesken. Hän on ihminen, joka tekee täysillä kaiken, johon ryhtyy.
 – Tiedän, että äitiys ei ole tähtitiedettä, mutta minun luonteellani se olisi sitä. Ahdistuisin siitä, että en voi olla tähtitieteellisen hyvä äiti ja se vaikuttaisi varmasti lapseenikin.
 Lääketieteen opinnoista jäävän vapaa-ajan Kinnunen käyttää ennemmin asiaan, joka ei tuota hänelle stressiä vaan purkaa sitä.
 – Hevosurheilu on henkireikäni. Jos se tekee minusta itsekkään, että asetan hevoset lasten edelle, niin sitten tekee.
 Kotiin jämähtäminen pelottaa
 Lähihoitajana työskentelevä turkulainen 29-vuotias Salla-Maarit Karpio asettaa vapaa-ajallaan lasten edelle miehensä, ystävänsä ja vaikka maailman kolkkiin tutustumisen, jos siltä tuntuu. Häntä eivät puheet itsekkyydestä huoleta.
 – Olen sen verran itserakas, että haluan tehdä asioita, jotka ovat itselleni tärkeitä. Pelottaa, että lapsen kanssa jämähtäisin kotiin, kuten monelle ystävälle on käynyt.
 Maailman epävakaus pelottaa Salla-Maarit Karpiota. Kalle Mäkelä / Yle
 Oman vapauden lisäksi vaakakupissa painaa muun muassa synnytyspelko. Se on sen verran vahva, ettei Karpio koe tarpeelliseksi selättää sitä. Muutkin asiat mietityttävät liikaa. Kaiken itsekkyyden takana hän kokee ajattelevansa lapsen parasta.
 – En halua itselleni sellaista vastuusta, jonka lapsi tuo tullessaan. En tiedä, kestäisikö pääni sitä. Minua pelottaa kaikki tämä turvattomuus, koko maailman tulevaisuus. En halua lasta tällaiseen epävakaaseen paikkaan.
 Ilmastoteko?
 Julkisuudessa vapaaehtoista lapsettomuutta on nimitetty muun muassa ilmastoteoksi. Sen merkitys jakaa mielipiteitä.
 Vapaaehtoisesti Lapsettomat ry:n puheenjohtaja Soile Rajamäki on huomannut, että aihe on noussut velojen eli vapaaehtoisesti lapsettomien keskustelupalstoilla voimakkaasti esiin.
 Järjestön virallinen kanta on, että aiheesta pitäisi puhua vielä enemmän.
 – Mielestämme siitä puhutaan yllättävän vähän siihen nähden, kuinka suuri lisääntymisen kuormitus ilmastolle on. Ja jos siitä yritetään keskustella, nousee kauhea haloo, Rajamäki harmittelee.
 Hän uskoo aiheen olevan monelle niin tunteikas, että sitä on vaikea ajatella pelkkien tilastojen ja ennusteiden valossa.
 – Toivoisin, että tästä voitaisiin puhua kiihkottomasti ja miettiä, miksi omat ajatukset ovat niin negatiivisia. Vapaaehtoisesti lapsettomat kohtaavat sellaisia tunteita edelleen liian paljon.
 Siksi moni veloista elääkin Rajamäen mukaan vielä niin sanotusti kaapissa.
 Läheiset voivat järkyttyä
 Salla-Maarit Karpiokaan ei ole kertonut kaikille ajatuksistaan – ennen tätä.
 – Monet ovat järkyttyneet niin pahasti, kun olemme asiasta kertoneet. Esimerkiksi omat perheemme ovat painostaneet lapsen hankintaan, emmekä ole heille voineet kertoa, ettei lapsia ole tulossa.
 Salla-Maarit Karpio ei usko olevansa pelkojensa kanssa yksin. Kalle Mäkelä / Yle
 Hän ei halua aiheuttaa pahaa mieltä muille. Mutta ei hän haluaisi sitä itsekään kokea asiasta, joka tuntuu niin luonnolliselta. Karpio kertoo kuulleensa liikaa kommentteja siitä, että elämän ihanuuden ymmärtää vasta äitiyden kautta.
 – Minusta elämä voi olla miellyttävää ilman lastakin. Tuollaiset kommentit tuntuvat tosi ikäviltä. Missä sanotaan, että naisen kuuluu hankkia lapsia, että se olisi naisen elämäntehtävä?
 Mitä jos?
 Mutta jos naiset eivät hanki lapsia, miten käy? Sekin ajatus on Karpion mieleen juolahtanut. Kuka huolehtii hänestä tai muista vanhana, jos vauvakato kiihtyy ja uusi sukupolvi jää pieneksi?
 Silti päätös pitää - vaikka suomalaiset kuolisivat sukupuuttoon.
 – Onhan se surullista, jos me suomalaiset kuolemme sukupuuttoon, mutta luulen, että moni jättää lapset hankkimatta siitä huolimatta. He eivät yksinkertaisesti uskalla tehdä lapsia tähän maailmaan, Salla-Maarit Karpio toteaa.
 Tuire Vanhakartanon näkemys tulevasta ei näidenkään uhkakuvien varjossa ole synkkä. Hän uskoo, että Suomessa riittää edelleen naisia, jotka haluavat lapsia tehdä.
 – Tästä on turha tehdä vapaaehtoisesti lapsettomien ongelmaa. Eihän tämä ole edes ongelma. Meitä (veloja) ei ole niin montaa, että Suomi vapaaehtoiseen lapsettomuuteen kaatuisi.
 Haastateltavat ovat tehneet päätöksen lapsettomuudesta yhteisymmärryksessä miestensä kanssa. He ovat kertoneet omista periaatteestaan jo suhteen alkuvaiheessa. Osalla on taustalla myös tästä syystä kariutuneita suhteita.
 Haastateltavat ovat käyttäneet sanamuotoa lasten hankkiminen. He eivät kuitenkaan halua loukata naisia, jotka eivät lapsia yrityksistään huolimatta saa. Suomessa on paljon myös tahtomattaan lapsettomia naisia.
 Uskallatko sinä kertoa avoimesti, miksi et halua lapsia? Tai mitä ajattelet niistä ihmisistä, jotka eivät lapsia halua? Voit kommentoida aihetta tämän jutun alla kello 22 asti.
 Jos haluat jatkaa keskustelua tämän jälkeen, onnistuu se esimerikiksi Yle Porin tai Yle Turun Facebook-sivuilla.

“Onhan se surullista, jos suomalaiset kuolevat sukupuuttoon, mutta…” – kolme naista kertoo, miksi he eivät halua lapsia


Summary: Hotelli rakennettaisiin meren ääreen täyttömaalle.

Espoon kaupunki suhtautuu ainakin tässä vaiheessa myönteisesti norjalaisen Arthur Buchardtin sijoitusyhtiö AB Invest AS yhtiön suunnitelmiin rakentaa hotelli- ja kongressikeskus täyttömaalle Keilaniemeen.
 Alustavien suunnitelmien mukaan hotelliin tulisi 660 huonetta, ja rakennuksen laajuus olisi yhteensä noin 30 000 neliötä. Hotellin torni nousisi suunnitelmien mukaan mahdollisesti Suomen ennätyskorkeuteen eli 200 metriin.
 Tämän lisäksi hotellin norjalaisyhtiö haluaisi rakentaan hotelli- ja kongressikeskuksen viereiselle tontille isot noin 8 000 neliön toimistotilat.
 Espoon kaupunginhallituksen elinkeino- ja kilpailukykyjaosto päätti maanantaina varata norjalaisyhtiölle tontin ensi vuoden loppuun saakka jatkosuunnittelua varten.
 Alue sijaitsee Keilarannanpuiston edustalla lähellä metroasemaa ja tulevaa Raide-Jokerin päätepysäkkiä.
 AB Invest AS mukana useissa hotelleissa pääkaupunkiseudulla
 Norjalaisyhtiö AB Invest AS on ollut viime vuosina mukana useissa hankkeissa pääkaupunkiseudulla.
 Yhtiö on toteuttanut Helsingin  Jätkäsaareen Clarion-hotellin . Jätkäsaaren hotelli oli ensimmäinen Clarion-hotelli Suomessa.
 Parhaillaan yhtiöllä on kehitteillä myös  hotellihanke Helsingin Hakaniemeen . Hotelli tulee paraatipaikalle Hakaniementorin rantaan ja osin täyttömaalle. AB Invest AS järjesti hotellin suunnittelusta kutsukilpailun pari vuotta sitten yhdessä Helsingin kaupungin ja Suomen arkkitehtiliitto SAFA:n kanssa.
 Pääkaupunkiseudulle on nousemassa useita korkeita rakennuksia. Esimerkiksi  Pasilansillan eteläpuolelle suunnitellaan yhdeksää tornitaloa, joista korkein torni nousisi 180 metriin . Itäväylän alkupäässä  Kalasataman tornitalo Majakka on puolestaan korkeudeltaan 134 metriä .
 Lue myös:
 Joukko Helsingin luksushotellien kruununjalokiviä siirtyy norjalaisomistukseen – "Vahvistaa hotellien näkyvyyttä ulkomailla"
 Helsingin seudulle rakenteilla tai suunnitteilla toistakymmentä suurhotellia – "Suomi on kovassa nosteessa"
 Tuleeko Helsingin Töölöön sittenkin kylpylä? Saksalaisyrittäjälle lupaillaan tonttia Hietsun uimarannan vierestä

Espooseen suunnitellaan Suomen korkeinta tornitaloa – Clarionin rakentajien hotelli kurkottaisi jopa 200 metriin


Summary: Kansalliskonservatiivinen Laki ja oikeus voitti Puolan parlamenttivaalit, mutta oppositio pääsi jarrumiehen paikalle senaattiin.

Puolassa hallitseva kansalliskonservatiivinen ja populistinen Laki ja oikeus -puolue on voittanut eiliset parlamenttivaalit.
 Kun kaikki äänet on laskettu, niin Laki ja oikeus -puolue saa 235 paikkaa 460-paikkaiseen parlamentin alahuoneeseen, sejmiin.
 Puolueen kannatus on hiukan alle 44 prosenttia annetuista äänistä.
 Laki ja Oikeus menetti enemmistön senaatissa
 Nyt näyttää selvältä se, että Laki ja oikeus menettää enemmistön ylähuoneessa eli senaatissa. Puolueella on vanhassa 100-paikkaisessa senaatissa 61 paikkaa ja uuteen senaattiin se on saamassa 49 senaattoria.
 Oppositiojohtaja  Katarzyna Lubnauer  on iloinnut, että oppositio saa yhdistyneenä uutta voimaa senaatissa. Liberaalijohtajan mukaan oppositio voi ainakin jarruttaa Laki ja oikeus -puolueen lakihankkeita.
 Laki ja oikeus -puolueen senaattori  Jan Maria Jackowski  arvioi puolestaan, että hallitseva puolue on "uudessa tilanteessa" ja sen täytyy neuvotella muiden puolueiden kanssa enemmän saadakseen lakeja eteenpäin.
 Vaikka Laki ja oikeus on selvästi suurin puolue, niin se ei myöskään saanut tavoittelemaansa kahden kolmasosan enemmistöä parlamenttiin. Näin suurella määräenemmistöllä puolue olisi voinut muuttaa perustuslakia mieleisekseen.

Puolassa Laki ja oikeus -puolueelle enemmistö parlamentissa – oppositio voitti enemmistön senaattiin


Summary: Viranomaiset Euroopassa ja Yhdysvalloissa epäilevät, että Facebook yrittää kiertää rahoitusmarkkinoiden sääntelyä.

Teknologiayhtiö Facebook on kohdannut useita takaiskuja sen jälkeen, kun se  kesäkuussa julkisti suunnitelmansa  Libra-virtuaalivaluutasta ja maksujärjestelmästä, jonka avulla käyttäjät voisivat tehdä maiden rajat ylittäviä rahansiirtoja.
 Tuorein kolaus tuli tänään, kun Britannian yleisradioyhtiö  BBC uutisoi , että teollisuusmaiden G7-ryhmän tuoreen raportin mukaan niin sanotut stablecoinit eli arvoltaan vakaat globaalit digitaaliset valuutat aiheuttavat useita talousriskejä.
 Libran kehittämisestä vastaa Sveitsin Genevestä käsin toimiva Libra Association -ryhmä, joka koostuu eri aloja edustavista yrityksistä.
 Viime perjantaina luottokorttiyhtiöt Visa ja Mastercard sekä verkkokauppayhtiö eBay ja maksunvälitysyhtiö Stripe ilmoittivat, että ne jättävät Libra-ryhmän. Maksunvälittäjä PayPal lähti projektista jo lokakuun alussa.
 Visa, Mastercard ja Stripe ilmoittivat vetäytymisestään vain muutama päivä sen jälkeen, kun kaksi Yhdysvaltain senaattoria oli lähettänyt niille  vetoomuskirjeet , joissa yhtiöitä kehotettiin harkitsemaan uudelleen Libra-projektiin osallistumista.
 Senaattorit uhkasivat, että jos yhtiöt lähtevät mukaan projektiin, niin niiden on syytä odottaa sääntelijöiden ottavan kaikki niiden maksutoiminnot korkean tason tarkkailuun.
 Perjantain joukkopaon jälkeen Libra Association -ryhmään jäi vielä 23 yhtiötä. Mukana ovat edelleen esimerkiksi kyytipalvelut Uber ja Lyft sekä telekommunikaatioyhtiö Vodafone. Ryhmä piti ensimmäisen virallisen kokouksensa tänään maanantaina Genevessä.
 Maksuvälittäjien irtautuminen oli kova takaisku
 Suomen Pankin digitalisaation neuvonantaja  Aleksi Grym  arvioi, että Mastercardin, Visan, PayPalin ja Stripen vetäytyminen Libra Associationista on merkittävä asia, koska projekti menetti lähes kaikki yritykset, joilla on kokemusta maksujärjestelmien kehittämisestä.
 Facebookin johtajat ovat sanoneet, että digitaalivaluutta Libra mahdollistaisi edullisemmat maailmanlaajuiset rahansiirrot kuin olemassa olevat maksujärjestelmät ja se hyödyttäisi esimerkiksi ihmisiä, joilla ei ole pääsyä perinteisen pankkijärjestelmän piiriin.
 Grymin mukaan Libraa kehittävät tahot eivät ole osoittaneet, miltä heidän maksujärjestelmäratkaisunsa näyttäisi ja miten se toimisi.
 – Jos kaikki toimialalla tarvittava asiantuntemus ei olekaan mukana hankkeessa, niin Libran tulevaisuus on nyt hyvin epävarma, Grym sanoo.
 Facebook on ilmoittanut, että Libra on määrä ottaa käyttöön kesällä 2020. Grym pitää aikataulua epärealistisena, koska pelkän toimiluvan hankkimiseen menee pitempään missä päin maailmaa tahansa.
 Libra-järjestelmän sisäisen rahakkeen arvo on tarkoitus sitoa virallisiin valuuttoihin, joten sen vaihtokurssin ei pitäisi heilahdella samalla tavalla kuin bitcoinin ja muiden kryptovaluuttojen, joiden kurssit muodostuvat kryptopörsseissä kysynnän ja tarjonnan perusteella.
 Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen digitaalisen talouden tutkija  Juri Mattila  katsoo, että tällaisen niin sanotun stablecoin-järjestelyn toteuttaminen onnistuneesti on suuri haaste Libralle, koska kukaan ei ole toistaiseksi saanut vastaavanlaista digitaalista valuuttaa toimimaan tarkoituksenmukaisella tavalla.
 Tunnetuin stablecoin on kiistanalainen tether, jonka arvo vastaa Yhdysvaltain dollaria. Tetheriä käytetään dollarin korvikkeena kryptovaluuttapörsseissä. Tether-yritystä on syytetty epäselvyyksistä, muun muassa bitcoinin vaihtokurssin manipuloinnista.
 Havainnekuva 3d-mallinnetuista Libra-kolikoista. Todellisuudessa Librasta ei ole tulossa fyysisiä rahoja. Wit Olszewski / AOP
 Viranomaiset pitävät Facebookin digivaluuttaa uhkana
 Facebookin johtama Libra-projekti on kohdannut voimakasta arvostelua Yhdysvalloissa ja Euroopassa. Aleksi Grym toteaa, että Libra-projektissa on suuri määrä avoimia kysymyksiä, jotka huolettavat viranomaisia molemmilla puolilla Atlanttia.
 Globaalina yhtiönä Facebookilla on yli kaksi miljardia aktiivista kuukausittaista käyttäjää. Tämän kokoluokan mammuttiyhtiön kehittämällä maksujärjestelmällä voisi olla merkittäviä vaikutuksia.
 Viranomaiset arvelevat muun muassa, että Libraa voitaisiin käyttää laittomuuksiin kuten rahanpesuun, huumekauppaan ja terrorismin rahoittamiseen.
 Rahoitusmarkkinoilla kaikki toiminta kuten pankkitoiminta sekä maksujärjestelmien ja sijoitusrahastojen toiminta on tarkkaan säänneltyä kuluttajien ja sijoittajien suojan takia.
 – Pelkona on, että tässä yritetään kiertää lakia. Vielä ei ole otettu kantaa, onko niin tapahtunut vai ei. Mutta se on riski, mistä ollaan huolissaan. Jos sääntelyä noudatetaan, niin on täysin tervetullutta, että toimialalle tulee uusia toimijoita ja uusia tuotteita.
 Ranska on vaatinut, että Libran kehittäminen EU:n alueella tulee kieltää. Maan mukaan Libra uhkaa valtioiden rahallista itsemääräämisoikeutta.
 Grymin mukaan rahallinen itsemääräämisoikeus tarkoittaa sitä, että rahan luonti ja rahajärjestelmän ylläpito on valtiolle kuuluva tehtävä.
 – Euroopassa yksityinen yritys ei saa luoda valuuttaa, joka olisi verrattavissa valtiolliseen valuuttaan.
 Mitä Facebook tekisi käyttäjien maksutiedoilla?
 Arvostelijoiden mukaan Libran käyttöönotto voisi aiheuttaa uhkia myös käyttäjien yksityisyydelle. Facebook on aiemmin kohdannut useita skandaaleja käyttäjiensä tietojen leväperäisestä käsittelystä.
 Etlan Juri Mattilan mukaan Facebook on luvannut, että Libran maksutietoja ei yhdistettäisi Facebookin muuhun dataan kuten esimerkiksi sosiaalisen median tietoihin.
 – Tietysti Facebook on aikaisemmin monesti pettänyt näitä lupauksiaan. Se jäisi nähtäväksi, miten todellisuudessa asian suhteen kävisi. Kyllä huoli yksityisyydestä nähdäkseni on ihan perusteltu, Mattila sanoo.
 Mattilan mukaan dataa yhdistämällä Facebook pääsisi samankaltaiseen liiketoimintamalliin kuin aasialaiset yhtiöt, kuten esimerkiksi verkkokauppayhtiö Alibaba, joilla on maksupalvelukerros yhdistettynä omaan alustaansa.
 Facebookin toimitusjohtajan  Mark Zuckerbergin  on määrä mennä kongressin kuultavaksi lokakuun 23. päivä. Lainsäätäjät haluavat Zuckerbergilta vastauksia Libraa koskeviin kysymyksiinsä.
 Lisää aiheesta:
 Ranska estää Facebookia kehittämästä digitaalista valuuttaansa Libraa Euroopassa
 Facebook julkisti pitkään huhutun oman digitaalisen valuuttansa
 Miksi et ole aktiivinen Facebookissa, Facebookin viestintäjohtaja Nick Clegg?

Facebookin digivaluutta Libra joutui vaikeuksiin, kun PayPal, Visa ja Mastercard lähtivät – Suomen Pankin neuvonantaja: Tulevaisuus hyvin epävarma


Summary: Jenni Kokanderin mukaan roolihahmon opetus elokuvassa on, että ei tarvitse muuttua ollakseen rakkauden arvoinen.

Elokuva, kirjallisuus ja audiovisuaalinen media

Näyttelijä  Jenni Kokander  halusi todella päästä mielisarjakuvansa Fingerporin elokuvaversion Rivo-Riitaksi. Niin paljon, että hän kävi peräti kolme kertaa koekuvauksessa rooliin.
 – Se on ollut minulle ehkä rakkain rooli tähän mennessä. Ainahan viimeisin rooli tuntuu rakkaalta, mutta Rivo-Riitan rooli oli todella rakas ja sitä oli hieno päästä tekemään.
 Myös paineet olivat suuret. Kokanderin mielestä Rivo-Riitta on vähän niinkuin Muumipeikko – koko kansan omaisuutta.
 Sata tupakkaa päivässä
 Kokanderin näyttelijänmetodiin on kuulunut samaistua esitettävään roolihahmoon.
 – Siinä oli olosuhdetta kerrakseen. Uskon näyttelijänä siihen, että pitää mennä roolihahmon nahkoihin. Usein siihen auttavat jotkut liian pienet, tai liian suuret kengät, se antaa olosuhdetta. Tässä sitä oli, kun peruukin alta ei nähnyt mitään, ja noin sadan tupakan päivässä polttaminen oli todella hirveää. Lisäksi Riitta on täysin lakoninen, ja minä ulospäinsuuntautuva, eli oli meissä muutakin eroa kuin se otsatukka.
 Rivo olisi hyvä ystävä
 Kaikista ulkoisista eroista huolimatta Kokanderista tuntuu, että hän voisi hyvinkin ystävystyä Rivo-Riitan kanssa.
 – Minä luulen että me oltais ystäviä. Meillä on kummallakin synkkä huumorintaju. Ja kyllä Rivon kaiken suojapanssarin sisältä löytyy sellaista rakkauden kaipuuta ja perusihmisyyteen kuuluvaa, että Rivo olisi kenelle tahansa hyvä ystävä, kun hänelle antaa mahdollisuuden.
 Kokanderin mielestä Fingerpori-elokuvassa on myös vahva, juuri Rivo-Riitan tarinaan liittyvä opetus.
 – Se on, että ei tarvitse muuttua ollakseen rakkauden arvoinen. Rivo saa olla Rivo.
 Jenni Kokander kertoi Puoli seitsemän -ohjelmassa myös kirpputoriaarteiden metsästämisestä ja palapelien rauhoittavasta vaikutuksesta. Katso koko ohjelma Yle Areenassa:

Näyttelijä Jenni Kokanderin oli helppo samaistua Fingerporin Rivo-Riittaan: "Meillä on kummallakin synkkä huumorintaju"


Summary: Tutkijan mukaan susi on käyttänyt tilaisuutensa helppoon ruokaan.

Susilauma söi lauantaina liminkalaisen tilallisen vasikan.
 Tilallinen löysi kuolleen eläimen laitumelta veren keskeltä. Isohko alue heinää vasikan ympäriltä oli tamppautunut, mutta joitain sudenjälkiä maasta kuitenkin saatiin.
 – Myös vasikan emällä oli puremajälkiä, se oli selkeästi puolustanut vasikkaa, liminkalainen tilallinen kertoo.
 Kun Yle kävi maanantaina paikalla, tilallinen ei ollut vielä haudannut vasikkaa. Eläimestä ei ollut jäljellä juuri muuta kuin torso, pää ja kaksi jalkaa, lihat oli kaluttu.
 Tilan omistaja ei halua nimeään julkisuuteen, koska haluaa varjella omaa ja tilansa yksityisyyttä.
 Kesällä alkoi tulla havaintoja susista asutuksen lähellä
 Liminkalaisen tilallisen vasikka on tiettävästi ensimmäinen tuotantoeläin, jonka sudet ovat tappaneet Limingan alueella. Liminka on Oulun naapurikunta.
 Poliisin mukaan kuitenkin Limingan ja Lumijoen alueelta on saatu kesän ja syksyn aikana havaintoja liian tuttavallisista susista, jotka liikkuvat asutuksen, tuotantoeläinrakennusten ja laidunten lähellä. Neljä viime vuotta Limingan alueella on liikkunut susia.
 Marko Väänen / Yle
 Suomen riistakeskuksen riistapäällikkö  Harri Hepo-ojan  mukaan susien pihakäynneistä on tullut tähän mennessä kymmenisen ilmoitusta.
 Riistakeskuksen arvion mukaan Limingan ja Lumijoen alueella liikkuu kolmen suden lauma, joille on nyt myönnetty karkotuslupa.
 – Neljäkin sutta alueella on liikkunut, mutta karkoituslupa on annettu kolmesta sudesta, Hepo-oja kertoo.
 Sudet liikkuvat Liminka–Tyrnävä–Raahe-alueella, eli jopa 70 kilometrin säteellä. Yksi susista on pannoitettu, joten lauman liikkeitä pystytään seuraamaan.
 Myös ponitilallista huolettaa pitää eläimiä ulkona
 Myös liminkalainen ponipihan pitäjä  Heikki Toppinen  on huolestunut tilanteesta. Vasikan raatelu nimittäin tapahtui muutaman kilometrin päästä hänen ponipihastaan.
 Toppinen kertoo, että heillä ponit ovat pääsääntöisesti ulkona.
 – Joku päivä voi tulla tieto, että meidän laitumella on käyty myllertämässä.
 Poneja enemmän Toppista huolettaa hänen 4-vuotias poikansa, jota perhe ei enää uskalla päästää yksin ulos. Hän on myös huolissaan alueen muista lapsista.
 – Kun lapset ovat odottaneet linja-autoa kouluun, niin susi on mennyt parinkymmenen metrin päästä ohi. Se on huolestuttavaa.

Liminkalaisen ponipihan pitäjällä Heikki Toppisella on huoli ulkona laiduntavista eläimistä ja alueen pienistä lapsista. Marko Väänänen
 Toppinen itse ei ole susia nähnyt. Lähistöllä asuvat ovat hänen mukaansa kertoneet niitä nähneensä.
 – Aikaisempinakin vuosina on ollut susihavaintoja, mutta tänä syksynä tilanne on karannut käsistä.
 Luonnonvarakeskuksen  tuoreimman arvion  mukaan Suomessa on tällä hetkellä 185–205 sutta.
 Karkoittaminen on vaikea tehtävä
 Nyt kun poliisi on antanut karkoitusluvan, susia voidaan säikytellä esimerkiksi ilmaan ammuttavilla haulikon laukauksilla tai karkotepanoksilla. Susia voidaan karkottaa, jos ne tulevat alle sadan metrin päähän asutusta talosta, tuotantoeläinrakennuksesta tai laitumesta.
 Karkoitusluvan tarkoituksena on palauttaa suden luontainen ihmisarkuus takaisin niin, että se ei enää palaisi lähelle asutuksia ja eläintenpitopaikkoja.
 Lupa annettiin sunnuntaina 13.10, ja se on voimassa kolme viikkoa. Karkoitusluvan antaa poliisi, mutta paikallinen riistanhoitoyhdistys ja metsästäjät hoitavat karkoituksen.
 Suomen riistakeskuksen riistapäällikkö Harri Hepo-oja kertoo, että susien karkoitus ei ole ihan yksinkertaista. Sudet liikkuvat laajoilla alueilla, ja yleensä ne ehtivät poistua ennen kuin karkoittajat ehtivät paikalle.
 Tilallinen pitää karkoituslupaa vitsinä
 Lumijokelainen tilallinen ei usko, että karkotusluvasta on paljoa apua. Hänestä se on pelkkä vitsi.
 – Mennään muka antaman taskulampulla valohoitoa ja hakataan kattilankansia yhteen. Metsästyksen vuoksi sudet ovat tottuneet pamautteluun.
 Myös ponipihan omistaja Heikki Toppinen pelkää, että karkoituslupa tuli liian myöhään juurikin metsästyksen alkamisen vuoksi.
 – Saattavat ne hetkeksi lähteä, mutta voivat myös palata takaisin. En sano, että ensimmäinen keino on kaataa sudet, mutta onhan sitä muitakin vaihtoehtoja. Voitaisiinhan niitä kuljettaa kairaan, Toppinen sanoo.
 Mikäli karkotus ei tehoa, voidaan alueella kokeilla esimerkiksi petoaitaa. Viime kädessä poliisi voi myöntää poikkeusluvan suden tai susien kaatamiseen.
 Ei syytä paniikkiin
 Luonnonvarakeskuksen tutkimusprofessori  Ilpo Kojola  ei ole yllättynyt susien raatelemasta vasikasta.
 Tila on ollut susien reviirillä ja sudet ovat mahdollisesti nähneet tilaisuutensa helppoon ruokaan. Pohjois-Suomessa hirvi on suden pääsääntöinen ravinnonlähde.
 Kojola kuitenkin sanoo, että sudet ovat syöneet suhteellisen vähän tuotantoeläimiä Suomessa, poroja lukuun ottamatta.
 – Susi on älykäs ja helposti sopeutuva eläin. Sudelle ihmisen haju on yksi sen tavallisen elinympäristön hajuista. Se oppii elämään ihmisten keskuudessa ja voi aiheuttaa vahinkoja.
 Pian tulee kuluneeksi 140 vuotta siitä, kun  susi on käynyt ihmisen kimppuun .
 – Pelko on ihmisillä todella selkäytimessä, enkä halua sitä väheksyä, mutta aihetta paniikkiin ei ole, Kojola sanoo.
 Kiireettömissä tapauksissa suurpetohavainnosta voi ilmoittaa paikalliselle suurpetoyhdyshenkilölle. Jos suurpeto aiheuttaa vaaratilanteen, on soitettava hätäkeskukseen.
 Tutkimusprofessori Ilpo Kojolan mukaan Limingan ja Lumijoen tilanteeseen olisi saatava helpotusta tavalla tai toisella.
 – Eläminen susien kanssa on aina ollut tasapainottelua.
 Lue myös:
 Susi, susi – Mitä tehdä, kun sellaisen näkee?
 Riita susista on repinyt Suomen kahtia – nyt on ratkaisujen aika: "Susi ja ihminen ovat aina olleet samoilla apajilla"
 Susitutkijan vaimon sietokyky ylittyi, kun perhettä uhkailtiin lastensuojeluilmoituksilla – "Halusin pysytellä neljän seinän sisällä enkä kohdata ketään"

Sudet söivät liminkalaiselta tilalta vasikan viikonloppuna – ne ovat liikkuneet alueen pihoilla pitkin syksyä, eikä vasikan syöminen yllätä tutkijaa


Summary: Kovat oikeustuomiot raivostuttivat katalaanijohtajien kannattajia. Mielenosoittajat yrittivät tungeksia Barcelonan kansainväliselle  lentokentälle.

Barcelonan lentokentällä poliisi on ottanut rajusti yhteen mielenosoittajien kanssa.
 Tuhannet mielenosoittajat matkasivat El Pratin lentokentälle osoittamaan mieltään  katalaanijohtajien saamia vankeustuomioita  vastaan.
 Mielenosoittajat yrittivät tunkeutua poliisiketjun läpi lentokentän odotushalleihin. Poliisit käyttivät yhteenotoissa patukoita.
 Osalla mielenosoittajista oli kasvot peitettyinä. Osa mieltään osoittaneista viskoi kiviä ja roskapönttöjä poliiseja päin. Muutamia mielenosoittajia on otettu kiinni.
 Välikohtausten vuoksi yli 20 El Pratin kentältä lähtevää lentoa jouduttiin perumaan. Aiemmin päivällä mielenosoittajat tukkivat myös lentokentälle johtavia teitä.
 Ainakin yksi Finnairin lento Barcelonasta Helsinkiin on peruttu. Lennon oli määrä laskeutua Helsinki-Vantaalle kahden aikaan aamuyöllä.
 Katalaanijohtajien tuomioita vastustavat väkijoukot aiheuttivat myös katkoksia junaliikenteessä ja Barcelonan metrossa.
 Joitain mielenosoittajia pääsi poliisin ketjusta läpi lentokentän odotushalliin. Halleissa oli illalla kaaos. Josep Lago / AFP
 Kovat tuomiot raivostuttivat
 Mielenosoittajat raivostuivat Espanjan korkeimman oikeuden tuomioista itsenäisyyttä ajaville katalaanijohtajille.
 Oikeus tuomitsi kahdeksalle johtajalle 9-13 vuoden tuomiot.
 Tuomiot tulivat kansankiihotuksesta. Osa tuomituista sai tuomioita myös julkisten varojen väärinkäytöstä ja tottelemattomuudesta.
 Kolme katalaanijohtajaa todettiin syyllisiksi kansalaistottelemattomuudesta ja he jäivät tuomiotta.
 Katalonian nykyisen aluejohtaja  Quim Torra  sanoi tuomioiden olevan kostotoimia.
 Osa katalonialaisista haluaa voimakkaasti Katalonian itsenäisyyttä ja eroa Espanjasta.

Barcelonan lentokenttä kaaoksessa – poliisi taltutti patukoin mielenosoittajia, yksi lento Suomeen on peruttu


Summary: Lähes joka kolmas ihminen kärsii kaamosrasituksesta Suomessa.

Pimeys voittaa valon tulevien viikkojen aikana ja se rasittaa ihmistä.
 Lähes kolmasosa suomalaisista kärsii toistuvista kaamosoireista eli kaamosrasituksesta.
 Oireet ovat tavallista suurempi väsymys, makeannälkä, ärtymys, mielialan mataluus ja lihominen.
 Lähestyvästä kaamosajasta kerrotaan myös Suomeen tuleville vaihto-opiskelijoille. Itä-Suomen yliopistossa asia otettiin esille yliopiston hyvinvointiviikolla. Tuolloin luennoitiin kaamoksen vaikutuksista ja keinoista, miten omaa oloaan voi helpottaa.
 Myös Suomen muissa yliopistoissa kerrotaan mitä kaamos ja Suomen talvien olosuhteet tarkoittavat käytännössä.
 Esimerkiksi Helsingin yliopistossa vaihto-opiskelijoille kerrotaan D-vitamiinin tarpeesta, heijastimen käytöstä ja lämpimästä pukeutumisesta. Autoileville opiskelijoille kerrotaan talvirenkaista ja auton sisätilalämmittimen käytöstä.
 Opiskelijoilla on myös mahdollisuus hyödyntää pimeään aikaan valohoitohuoneita.
 Kaamosrasitusta hoidetaan valolla
 Kirkasvalohoito onkin tehokkain tapa vähentää kaamosoireita.
 Valon vaikutusta testattiin Itä-Suomen yliopiston ilmaisella puuroaamiaisella kirkasvalolamppujen loisteessa.
 Aamiaiselle saapuneet opiskelijat kokivat kirkkaan valon piristävänä, mutta valo myös lämmitti.
 – Kyllä tämä herättää, mutta vähän kuuma tässä valon edessä paistatellessa tulee. Mutta ihan mukavalta tuntuu, sanoo opiskelija  Tiina Alahuhta .
 Sohvalla oikealla puolella istuva opiskelija Aino-Kaisa Piironen on huomannut kaamosoireilun vähenevän, kun hän käy ulkoilemassa jo varhain ennen aamupalaa.  Toni Pitkänen / Yle
 YHTS:n asiantuntijapsykologi  Hanna Koivisto  neuvoi luennolla kansainvälisiä opiskelijoita sopeutumaan kaamokseen.
 Esimerkiksi kirkasvalolamppu kannattaa napsauttaa päälle aamulla, niin valo ei häiritse unirytmiä. Kirkasvalolampun äärellä oleillaan kerrallaan 30–60 minuuttia. Hoitojaksoa voi jatkaa maaliskuulle saakka, mutta jo lyhyempikin esimerkiksi neljän viikon mittainen jakso auttaa pimeimpään aikaan.
 Vaihto-opiskelija ei aio jäädä sohvalle makaamaan
 Jouluun saakka Kuopiossa oleva vaihto-opiskelija  Franziska Pilz  ei ole valmistautunut millään tavalla lisääntyvään pimeyteen, eikä hän osaa vielä sanoa miltä lisääntyvä pimeys tuntuu myöhemmin syksyllä.
 – Aika näyttää kuinka se sujuu, Pilz toteaa.
 Pilz on huomannut, että pimeä saapuu aikaisemmin, mutta hän on tottunut siihen jo kotimaassaan Saksassa. Kun pimeys vielä tästä lisääntyy, hän aikoo pitää kaamoksen loitolla elämällä aktiivista elämää yhdessä kavereiden kanssa.
 – Yritän liikkua paljon ulkona ellei ole liian kylmä. Urheilen, Pilz kertoo.
 Franziska Pilz saattaa hiihtää pitkästä aikaa Kuopiossa asuessaan. Pilz on hiihtänyt viimeksi lapsena.   Toni Pitkänen / Yle
 Kaamosrasituksen kanssa ei kannata jäädä yksin
 Psykologi Hanna Koivisto muistuttaa, että aina voi hakea apua, jos kaamos haittaa normaalia elämää eikä opiskelija pysty esimerkiksi hoitamaan opintojaan.
 Apua kannattaa hakea myös silloin, kun ilon ja mielekkyyden kokemus häviävät elämästä.
 Tilannetta lähdetään purkamaan terveydenhoitajan vastaanotolla. Siellä mietitään, miten kaamosrasitusta saataisiin vähennettyä ja arkea helpotettua.
 – Yleensä jo tämä auttaa, mutta terveydenhoitajan kanssa voi sopia seurantakäynneistä, Koivisto kertoo.
 Jos on syytä epäillä, että opiskelijalla on kaamosmasennus, hänet ohjataan yleislääkärin vastaanotolle. Hoitopolku rakentuu yksilöllisesti aina opiskelijan tarpeiden mukaan.
 Vakavampaan kaamosmasennukseen sairastuu noin prosentin verran ihmisistä. Kaamosmasennus oireilee kuten masennus yleensäkin, mutta tyypillisesti se toistuu vuosittain syksyllä ja helpottaa keväällä valon lisääntyessä.
 Lue lisää aiheesta:
 Tekeekö pimeys sinusta mörököllin ja löytyykö lääke lomamatkasta? Selvitimme, miksi talven synkkyys jakaa ihmiset kahteen eri leiriin
 Lisää liikuntaa ja vähemmän sohvaa: Miten välttää sohva, kun on pimeää ja kylmää? Testaa tutkijan seitsemän neuvoa
 Näin selätät hämärät päivät: puuhastele jotain pientä ja jätä itsellesi aikaa olla ajattelematta

Ulkomaalaisia opiskelijoita valmennetaan Suomen kaamokseen – D-vitamiinin ja kirkasvalolampun käyttöön saa koulutusta


Summary: Brexitin ei olisi pitänyt olla yllätys. Britit ovat aina riidelleet Euroopasta, lähinnä keskenään.

William Shakespeare  kirjoitti jo 400 vuotta sitten brittien ajatuksista omasta saarestaan:
 ”Tämä kuninkaiden valtaistuin, toinen Eden, puoliparatiisi, tämä linnoitus, luonnon rakentama. Tämä onnellisten rodun asuinpaikka, pienoismaailma, jalokivi, upotettu hopeiseen mereen, joka linnan muurien tai vallihaudan tavoin torjuu kurjempien maiden kateuden. Tämä siunattu puutarha, tämä valtakunta, tämä Englanti.”
 Shakespeare: Richard II (Matti Rossin käännöstä mukaillen)
 Iso-Britannia on saari. Sitä ei kyennyt valtaamaan sen enempää Napoleon kuin Hitler. Brittien Eurooppa-suhdetta on aina määrittänyt ajatus siitä, että he ovat erillään, eivät osa mannerta.
 Doverin linna Englannin kanaalin rannalla oli vahtinut epäilyttäviä tulijoita jo satoja vuosia ennen Shakespearea. Harvinainen värivalokuva 1890-luvulta.  AOP
 Brittien politiikassa Euroopan yhdentyminen sinänsä on aina ollut hyvä asia – kunhan se ei koske heitä itseään.
 Britannian pääministeri  Winston Churchill  puhui toisen maailmansodan jälkeen useasti Euroopan yhdentymisestä ja jopa Euroopan Yhdysvalloista. Churchill teki kuitenkin selväksi, ettei hän ajatellut Britannian itse liittyvän tällaiseen yhteisöön.
 Pääministeri Winston Churchill ja kuningasperhe toukokuussa 1945. AOP
 Kun Länsi-Euroopan yhdentyminen toden teolla alkoi 1950-luvulla, Iso-Britannia päätti jättäytyä yhteisön ulkopuolelle.
 Talous edellä Eurooppaan 1973
 Ison-Britannian ja Euroopan välinen suhde on alusta asti ollut järkiavioliitto. Britit pyrkivät kauppiaskansana laskemaan, ovatko jäsenyyden edut suuremmat kuin sen haitat. Ideologiset julistukset Euroopasta ja rauhanprojektista kiinnostavat vähemmän.
 1960-luvulla edut alkoivat näyttää houkuttelevilta, kun britit huomasivat jäävänsä jälkeen muun Länsi-Euroopan talouskehityksestä.
 Kampajaa jäsenyyden eduista 1975: Vicki Crankshaw esittelee papusäilykkeitä ja niiden hintoja todistaakseen kuinka ruoka on kalliimpaa yhteisön ulkopuolella AOP
 Iso-Britannia haki EU:ta edeltäneen Euroopan talousyhteisön (EEC) jäseneksi 1960-luvulla peräti kaksi kertaa, kerran konservatiivien ja kerran työväenpuolueen johdolla. Molemmilla kerroilla Ranskan presidentti  Charles de Gaulle  torppasi liittymisen.
 Jäsenyys onnistui vasta de Gaullen kauden jälkeen, vuonna 1973. Konservatiivi pääministeri  Edward Heath  ei nähnyt tarpeelliseksi järjestää asiasta kansanäänestystä. Parlamentissakaan asia ei ollut aivan läpihuutojuttu. Molemmissa pääpuolueissa, konservatiiveissa ja työväenpuolueessa oli kovaa vastusta.
 Suhtautuminen Eurooppaan onkin jakanut Iso-Britannian pääpuolueita koko ajan. Rintamalinjat eivät kulje puolueiden välillä, vaan niiden sisällä.
 Konservatiivikansanedustaja Enoch Powell 1977. Mike Hollist / AOP
 – Britit eivät halua integroitua! Integroituminen voi olla hyvä tai huono asia, mutta sillä ei ole väliä. Jokainen kansakunta on sellainen kuin on,  Enoch Powell , vaikutusvaltainen konservatiivikansanedustaja jyrisi vuonna 1973.
 Alkuun euroskeptisyyttä oli kuitenkin vahvemmin työväenpuolueen puolella. Puolueen vasemmistosiipi ja vahvat ammattiliitot karsastivat kapitalistiselta kuulostavaa yhteismarkkinaa.
 Ensimmäinen kansanäänestys 1975
 Jo 1970-luvun puolivälissä Isossa-Britanniassa nähtiin poliittinen operaation, joka muistutti nykyisen brexit-kriisin alkua.
 Pääministeri Harold Wilson. AOP
 Kun työväenpuolue vuonna 1974 nousi takaisin valtaan, sen pääministeri  Harold Wilson  yritti vastata oman puolueensa vasemmistosiiven EEC-vastustukseen ennen näkemättömällä tempulla. Wilson neuvotteli ECC:n jäsenyysehdot uusiksi ja järjesti sitten jäsenyydestä kansanäänestyksen.
 Vuoden 1975 kansanäänestys oli ensimmäinen koko maan historiassa.
 Mielenosoitus yhteismarkkinoiden puolesta Trafalgarin aukiolla Lontoossa vuonna 1975. Northcliffe Collection / AOP
 Äänestyksen alla myös konservatiivien uusi puheenjohtaja,  Margaret Thatcher  kampanjoi näyttävästi yhteisön jäsenyyden puolesta.
 Useimmille tavallisille briteille EEC vaikutti tuolloin lähinnä etäiseltä pankkiirien ja eliitin projektilta. Moni syytti EEC:tä hintojen noususta, mutta vielä tuossa vaiheessa Eurooppa ei herättänyt kovin suuria tunteita.
 Margaret Thatcher Euroopan maiden lipuin koristellussa villapaidassaan vuonna 1975. James Jarrett/ / AOP
 Kun pääpuolueiden johto ja tärkeimmät sanomalehdet olivat jäsenyyden puolella, kansanäänestyksen tulos oli varsin selvä: 67 prosenttia äänestäjistä kannatti Euroopan talousyhteisön jäsenyyttä.
 Rautarouva nousee näyttämölle 1979
 Konservatiivien Margaret Thatcherin pääministerikaudesta tuli kamppailu brittien ja yhteisön välillä, vaikka hän oli kansanäänestyksessä tukenut yhteisön jäsenyyttä.
 Britit vihasivat erityisesti EEC:n maatalouspolitiikkaa, tuet kun kanavoituivat enemmän Ranskaan.
 Margaret Thatcher ja Ranskan presidentti Francois Mitterrand Pariisisssa vuonna 1989. AOP
 Vuonna 1979 valtaan noussut rautarouvana tunnettu Thatcher vaati aluksi Iso-Britannian maksuosuuksien alentamista. Yhteisön kokouksissa hän paukutti käsilaukkuaan pöytään ja vaati ”I want my money back! – Haluan rahani takaisin!”
 Vuonna 1984 muut jäsenmaat vihdoin taipuivat maksamaan Iso-Britannialle ylimääräistä maksupalautusta. Se oli kuitenkin vasta alkua Thatcherin ja yhteisön välisessä kamppailussa.
 Thatcher kannatti kyllä EEC:n sisämarkkinoiden luomista, jotka hän näki oman talousmallinsa mukaisena. Mutta kun yhteisö 1980-luvun puolivälissä lähti vyörymään vauhdilla kohti tiiviimpää poliittista unionia, Thatcher hermostui täysin.
 Tšingis-kaani Bruggessa 1988 – Thatcher määrittelee euroskeptikkojen linjan
 Vuonna 1988 Belgian Bruggessa Thatcher piti kuuluisan Eurooppa-linjapuheensa. Puheesta tuli todellinen vedenjakaja brittien eurohistoriassa. Aluksi Thatcher vitsaili siitä, että hänet oli kutsuttu puhumaan Bruggen  College of Europe  – yliopistoon, todelliseen eurouskovaisten linnoitukseen.
 Margaret Thatcher vierailulla Daily Mail -lehden painotalossa vuonna 1989. Ted Blackbrow / AOP
 – Olette kutsuneet minut puhumaan Britanniasta ja Euroopasta. Minun on onniteltava teitä rohkeudesta. Tämä saattaa tuntua siltä, kuin olisitte kutsuneet Tšingis-kaanin puhumaan rauhallisesta rinnakkaiselosta.
 Puheen varsinainen sisältö jäi historiaan. Euroskeptikot eivät yhtäkkiä olleetkaan vain puolueiden änkyräsiipeä. Vaikutusvaltainen pääministeri antoi eurokriittisyydelle uuden perustellun pohjan:
 – Kansallisuuden tukahduttaminen ja vallan keskittäminen eurooppalaiselle jättiyhtymälle olisi äärimmäisen vahingollista. Emme supistaneet valtion roolia Britanniassa vain nähdäksemme sen uudelleen pystytyksen Euroopan tasolla, eurooppalaisen supervaltion toteuttamassa ylivaltaansa Brysselistä käsin, Thatcher jyrisi.
 Rautarouva sai vastaansa toisen jääräpään, komission puheenjohtajan, ranskalaisen sosialistin  Jacques Delorsin .
 Jacques Delors. Brian Harris / AOP
 Delors oli varsinainen ”herra Eurooppa”, visionääri, joka halusi luoda todellisen Euroopan unionin. Kun hän vuonna 1990 oli puhunut europarlamentista yhteisön demokraattisena elimenä, ja komissiosta sen toimeenpaneva elimenä, Thatcher pauhasi Britannian parlamentissa kiihkeästi:
 - EI, EI, EI!
 Boris – nuori kirjeenvaihtaja tekee Brysselin haukkumisesta taidetta
 Samaan aikaan ärhäkkä brittilehdistö käynnisti loputtoman Brysselin haukkumisen. Lehdistöllä on ollut keskeinen rooli siinä, että iso osa brittiyleisöstä kääntyi voimakkaan EU-vastaisiksi.
 Boris Johnsonin juttu Sunday Telegraphissa 1992. Telegraph
 Kirjoittelun todellinen uranuurtaja oli The Daily Telegraphin nuori kirjeenvaihtaja – nimeltään  Boris Johnson . Johnson keksi, että tylsistä Eurooppa-raporteista sai myyviä liioittelemalla, paisuttelemalla tai suorastaan keksimällä juttuja EU-byrokraateista.
 Vuosia myöhemmin sama Boris Johnson nousi Britannian politiikan huipulle.
 Boris Johnson The Spectator -lehden toimistossa 2003.    David Sandison / The Independent / Shutterstock / AOP
 Kesti kuitenkin aikansa, ennen kuin brittien euroskeptisyys saavutti nykyiset mittasuhteet. Margaret Thatcherin oma euroskeptisyys johti lopulta hänen kaatumiseensa. Konservatiiveissa ja Thatcherin hallituksessa oli useita paljon euromyönteisempiä poliitikkoja ja he alkoivat avoimesti haastaa pääministeriä.
 Thatcherin seuraajaksi 1990 noussut  John Major  ajautui omalla pääministerikaudellaan valtavaan kriisiin, joka muistutti välillä kaaottisuudessaan nykyistä brexit-sirkusta.
 Ulkoministeri Douglas Hurd, pääministeri John Major ja komission puheenjohtaja Jacques Delors pääministerin virka-asunnon edessä. AOP
 Kamppailu Maastrichtin sopimuksesta ajaa 1990-luvun alussa Britannian kriisiin
 Syy kaaokseen oli varsinaisen Euroopan unionin perustanut Maastrichtin sopimus. Majorin hallitus allekirjoitti sen, mutta ajautui sitten vaikeuksiin oman puolueensa kanssa.
 Britit jättäytyivät sopimuksen rahaliittoa ja sosiaalipolitiikkaa koskevien osien ulkopuolelle. Se ei kuitenkaan tyydyttänyt konservatiivipuolueen euroskeptikkoja. Major kamppaili omiensa kanssa yli vuoden, ennen kuin sai kapinalliset ruotuun ja sopimuksen ratifioitua Iso-Britannian parlamentissa.
 Mielenosoitus Maastrichtin sopimusta vastaan vuonna 1993. Bill Cross / AOP
 Maastrichtin sopimuksen hyväksyminen ei kuitenkaan yhtenäistänyt konservatiiveja, päinvastoin. Puolueen kentällä euroskeptisyys vain kasvoi, ja Majorin omassa hallituksessa oli kolme hyvin eurokriittistä ministeriä. Samana päivänä, jolloin Maastrichtin sopimus vihdoin ratifioitiin, Major puhui vahingossa tv-mikrofoniin, jonka luuli olevan kiinni:
 – Puolue kaipaa takaisin kultaiseen aikaan, jota ei ole koskaan edes ollut olemassa. Mistä luulette, että suurin osa myrkystä tulee? Entisiltä ministereiltä, jotka aiheuttava kaikenlaisia ongelmia. En tarvitse kolmea sellaista paskiaista (bastard) lisää.
 Osa kiihkeimmistä eurokriitikoista alkoi itse ylpeänä käyttää itsestään kutsumanimeä bastard.
 Katutaiteilija Banksyn Brexit-aiheinen seinämaalaus ilmestyi Doverin satamaan 2017. Kuvan EU-tähteä rikki hakkaava työmies tikkailla on osa maalausta. Taustalla Doverin linna.  Gerry Penny / AOP
 Uudistunut työväenpuolue siirtyy lähemmäs Eurooppaa – muttei kovin lähelle
 Seurasi pitkä työväenpuolueen valtakausi. Uusi pääministeri  Tony Blair  uudisti työväenpuoluetta kovalla kädellä, vieden sitä myös hieman EU-myönteisempään suuntaan.
 Mutta pääkysymyksissä, kuten rahaunioniin liittymisessä, myös niin sanottu uusi työväenpuolue, new labour, edusti kriittistä linjaa.
 Kun konservatiivit pääsivät takaisin valtaan vuonna 2010, pääministeri  David Cameron  huomasi olevansa ahtaalla myös uuden, Britannian EU-eroa vaatineen UKIP:n eli Iso-Britannian itsenäisyyspuolueen paineessa.
 UKIPia johtanut Nigel Farage Doverissa 2015. David Parker / AOP
 Cameron päätti turvautua samaan taktiikkaan kuin työväenpuolueen Harold Wilson 40 vuotta aiemmin. Operaatio käynnisti nykyisen brexit-prosessin, vaikka se ei suinkaan ollut Cameronin päämäärä.
 Toinen kansanäänestys päättyy aivan toisin kuin oli tarkoitus
 Cameron halusi neuvotella Iso-Britannian EU-jäsenyysehdot uusiksi ja järjestää jäsenyydestä sitten kansanäänestyksen. Ideana oli hiljentää euroskeptikot.
 Toisin kuin Harold Wilsonin operaatio 1970-luvulla, Cameronin operaatio meni täysin pieleen.
 David Cameronin tammikuussa 2013 pitämä puhe kansanäänestyksen järjestämisestä jäi historiaan, mutta ei siten kuin Cameron toivoi.  Eddie Mulholland / AOP
 Brexit-kansanäänestyksessä Cameron kampanjoi voimakkaasti EU-jäsenyyden puolesta. Mutta vastaansa hän sai pitkäaikaisen ystävänsä, vahvan vastapelurin oman puolueen sisältä.
 Lontoon pormestariksi aiemmin noussut entinen lehtimies, Boris Johnson pohti pitkään, tukisiko kansanäänestyskampanjassa EU-jäsenyyttä vai siitä eroamista, brexitiä.
 Boris Johnson ja David Cameron vuonna 2015. Alan Davidson / AOP
 Johnson oli toki ollut vuosia euroskeptikko. Mutta hän ei oikeastaan uskonut, että brexit voisi mennä läpi. Cameronin jokin aika sitten julkaistujen muistelmien mukaan Johnson pohti lähinnä sitä, kumpaan kampanjaan osallistuminen auttaisi hänen omaa poliittista uraansa.
 Kun Boris Johnson lopulta päätti lähteä kampanjoimaan brexitin puolesta, hän pisti koko populistisen osaamisensa peliin. Johnsonin paras ase, ja syy miksi hän on vuosia ollut valtavan suosittu, on hänen kykynsä hauskuuttaa piikeillään yleisöä.
 Boris Johnson kampanjoi Brexin puolesta 2016. AOP
 – Miksi me maksamme joka vuosi 10 miljardia puntaa Brysseliin? Osa siitä käytetään tukemaan espanjalaista härkätaistelua, Johnson paukutteli.
 Kansanäänestyksen lopputulos, eron kannattajien voitto, oli pääministeri Cameronille ja suurelle osaa Eurooppaa shokki. Historian valossa sen ei olisi pitänyt olla niin suuri yllätys.
 Brexit ei ollutkaan helppo
 Brexitin, EU-eron käytännön toteuttaminen onkin sitten ollut ihan toinen tarina.
 Siinä mielessä se on muistuttanut vuosia jatkunutta kiistaa, että sen enempää konservatiivit kuin työväenpuolue ei ole pystynyt muodostamaan asiasta yhtenäistä kantaa.
 Brexitin vastainen mielenosoitus Winston Churchillin patsaan tuntumassa heinäkuussa 2019. Rob Pinney / AOP
 Boris Johnsonin nousu pääministeriksi on jakanut Iso-Britanniaa vielä enemmän.
 Samalla brexit-kiista on ajanut maailman vanhimman parlamentaarisen demokratian ennennäkemättömään perustuslailliseen kriisiin.
 Siitä toipuminen voi kestää kauan, kävi brexitin kanssa miten tahansa.
 Lisää aiheesta illan A-studiossa TV1 klo 21.05.

Tšingis-kaani Euroopan sydämessä – britit ovat aina kannattaneet Euroopan yhdentymistä, kunhan se ei koske heitä


Huomenna torstaina otetaan käyttöön  Pasilansillan joukkoliikenneterminaali . Lisäksi Veturitien reitit pyöräilijöille ja jalankulkijoille avautuvat.
 Uusi joukkoliikenneterminaali sisältää neljä ratikka- ja bussipysäkkiä. Paikalla on torstai- ja perjantaiaamuna HSL:n opastajia, jotka ohjaavat matkustajia oikeisiin juniin, busseihin ja raitiovaunuihin.
 Pasilan väliaikainen asema on käytössä vielä torstaina 17.10. Perjantaista 18.10. lähtien on käytössä vain Pasilan uusi asema.
 Junat
 Liukuportaat ja hissit vievät matkustajat suoraan laitureilta uuteen joukkoterminaaliin. Lähijunista A-junat Leppävaaraan ja P-junat Myyrmäen kautta lentoasemalle kulkevat uutta raidetta numero 11 pitkin maanantaista 21.10. alkaen.
 Ratiovaunut ja bussit
 Pasilansillan bussi- ja ratikkapysäkit otetaan käyttöön aamuyöllä torstaina 17. lokakuuta. Pasilansiltaa kulkevat ratikat 2 ja 7, runkolinjabussit 500 ja 510, bussit 23, 50, 59, 506 ja 518 pysähtyvät uusilla Pasilan aseman edustalla sijaitsevilla pysäkeillä. Ainoana poikeuksena on linja 23 Rautatientorin suuntaan, joka pysähtyy Ratapihantiellä sijaitsevalla Pasilansillan pysäkillä. Bussit 50 ja 59 kulkevat nykyistä reittiään Itä-Pasilan läpi Teollisuuskadulle ja päätepysäkilleen Sompasaareen. Itä-Pasilan Asemapäällikönkadulla sijaitsevat pysäkit idän suuntaan poistuvat käytöstä (ratikat 7 ja 9, bussit 50, 59, 518). Ratamestarinkadulla sijaitseva idän suunnan pysäkki (Asemapäällikönkatu H0662) palaa ratikkalinjan 9 ja bussilinjojen 50, 59 ja 518 käyttöön. Raitiovaunu 9 ja bussit 69, 506, 662 ja 848 pysähtyvät entiseen tapaan Ratapihantiellä aseman vieressä. Lännen suuntaan bussit 50, 59 ja 518 pysähtyvät Asemapäällikönkadulla Junailijankujan pysäkillä. Maanantaina 21.10. Runkolinjabussit 500 ja 510 siirtyvät omalle reitilleen kulkemaan Pasilan aseman ja Kalasataman välisen osuuden Aleksis Kiven kadun kautta. Pasilan asemalta on sen jälkeen ruuhka-aikaan kolmen minuutin välein kulkeva yhteys Alppilan ja Aleksis Kiven kadun kautta Itäväylälle ja edelleen Herttoniemeen tai Itäkeskukseen. Raitiovaunujen 2 ja 7 päätepysäkki siirtyy joukkoliikenneterminaalille 21.10. Tämä parantaa vaihtoyhteyksiä Länsi-Pasilaan, Nordenskiöldinkadulle ja Töölöön.
 Seppo Suvela / Yle
 Kävely ja pyöräily
 Uudet pyöräreitit  ja  kävelyreitit  avautuvat Veturitielle 17.10. Muut kävely- ja pyöräreitit kulkevat Ratapihantiellä, Pasilansillalla ja Firdonkadulla. Veturitien poikki ei kulje suojatietä; sekä pyöräilijät että kävelijät voivat ylittää Veturitien liikenneympyrän kautta tai Pasilansiltaa pitkiin. Veturitien ja Ratapihantien alikulkusilta on tarkoitettu vain jalankulkijoille. Triplaan avataan myös pyöräparkki 3 400 polkupyörälle. Triplan ympäristö on suunniteltu esteettömään liikkumiseen.
 Henkilöautot
 Henkilöautoliikenne on ohjattu jo viime viikosta alkaen Teollisuuskadun tunneliin ja Veturitien reiteille – pois Pasilansillalta.
 Seppo Suvela / Yle
 Lue seuraavaksi:
 Ruuhkasumput ovat nyt historiaa? Pasilan uusi asema on vihdoin valmis – näin alueen liikenne mullistuu

Kulkeeko matkasi torstaina Pasilan kautta? Katso tästä, miten liikut sujuvasti uuden aseman avautuessa


Kaikkiaan 338 ihmistä vastaan eri puolilla maailmaa on nostettu syytteet lasten hyväksikäyttömateriaalin levittämisestä.
 Epäillyt levittivät materiaalia Etelä-Koreasta käsin ylläpidetyssä Welcome To Video -nimisessä markkinapaikassa internetin anonyymissa verkossa. Sivustolla oli kaikkiaan 250 000 videota. Sivusto suljettiin maaliskuussa 2018. Epäillyt maksoivat materiaalista kryptovaluutalla.
 Viranomaiset ovat tehneet pidätyksiä ja nostaneet syytteitä useissa eri maissa: Yhdysvalloissa, Britanniassa, Etelä-Koreassa, Saksassa, Saudi-Arabiassa, Arabiemiraateissa, Tšekissä, Kanadassa, Irlannissa, Espanjassa, Brasiliassa ja Australiassa.
 Tutkinnan aikana kaikkiaan 23 alaikäistä pedofiilien uhria on onnistuttu pelastamaan Yhdysvalloissa, Espanjassa ja Britanniassa. Monia videoilla esiintyviä uhreja ei ole pystytty tunnistamaan.

Lasten hyväksikäyttömateriaalin levityksestä joukkopidätyksiä eri puolilla maailmaa


Summary: Sosiaalihuippukokouksen lehdistötilaisuus pidetään iltakuudelta Suomen aikaa.

Pääministeri  Antti Rinne  ja Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tusk  pitävät Brysselissä iltakuudelta tiedotustilaisuuden sosiaalialan kolmikantahuippukokouksen päätteeksi. Todennäköisesti tilaisuudessa nousevat esille myös brexit-asiat ainakin toimittajien kysymysten kautta.
 Voit seurata tiedotustilaisuutta suorana tämän artikkelin yläikkunasta.
 Neuvottelut Britannian ja EU:n välillä  ovat jatkuneet  tänään Brysselissä.
 Rinne  ennakoi eilen , että EU-johtajat keskustelevat huomenna pidettävässä huippukokouksessa mahdollisesta lisäajasta erosopimusneuvotteluille.
 Rinne ei eilen myöskään sulkenut pois sitä, että EU-johtajat saattavat pitää ylimääräisen brexit-kokouksen vielä tämän kuun lopulla.
 Lue myös:
 Boris Johnsonin brexit-kalenterista löytyy vielä monta jännitysmomenttia – tältä almanakka näyttää

Katso Rinteen ja Tuskin tiedotustilaisuus klo 18 – Kuullaanko brexitistä jotain uutta?


Summary: Turkin johtaja sanoi kurdeilla olevan aikaa keskiyöhön asti.

Turkin hyökkäys Pohjois-Syyriassa lopetetaan, jos kurditaistelijat laskevat aseensa ja vetäytyvät Turkin suunnittelemalta vyöhykkeeltä, sanoi Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdoğan  keskiviikkona. Erdoğan sanoi kurdeilla olevan aikaa keskiviikon keskiyöhön asti.
 Hän sanoi kuitenkin, että Turkki ei lopeta operaatiotaan ennen kuin Turkin turvavyöhykkeeksi kutsuma alue on perustettu. Vyöhykkeestä ei Turkin johtajan mukaan neuvotella. Turkilla ei myöskään ole aikeita neuvotella kurdien kanssa, joita se pitää terroristeina.
 Tiistaina  Erdoğan ilmoitti Trumpille , että Turkki ei tule koskaan julistamaan tulitaukoa Koillis-Syyriaan, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Erdoğanin mukaan kurditaistelijoiden vetäytyminen olisi nopein tapa ratkaista ongelma Syyriassa.
 Turkin ja Syyrian raja-alue, Turkin haluama turvallisuusvyöhyke Leena Luotio / Yle
 Turkki aloitti operaationsa 9. lokakuuta saadakseen raja-alueelle vyöhykkeen.
 Operaatiossa on kuollut yli 70 siviiliä, kertoo Al-Arabiya-kanava Tassin mukaan. Al-Arabiyan mukaan 300 000 ihmistä on paennut kodeistaan alueella.
 Kremlin tiedottaja  Dmitri Peskovin  mukaan Turkin ei tule vaarantaa poliittista prosessia maassa ja sen operaatio tulisi olla rajoitettu.
 Venäjä tukee Syyriassa presidentti  Bashar al-Assadin  joukkoja, mutta sanoo Turkilla olevan oikeus puolustaa itseään. Al-Assad ja kurdijoukot tekivät ilmeisesti sopimuksen sunnuntaina, jonka jälkeen  Syyrian hallituksen joukot  valtasivat kaupunkeja maanantaina.
 Venäjän valtiollinen televisiokanava kertoi keskiviikkona, että Syyrian armeija on vallannut Yhdysvaltojen jättämiä tukikohtia Koillis-Syyriassa.
 Yhdysvallat on tällä viikolla vetänyt viimeisiä joukkojaan pois Koillis-Syyriasta.
 Yhdysvaltain varapresidentti  Mike Pence  sekä ulkoministeri  Mike Pompeo  johtavat Yhdysvaltain delegaatiota, jonka on määrä matkustaa keskiviikkona Turkkiin.

Erdoğan lupaa Turkin operaation loppuvan, jos kurdit hylkäävät alueen Pohjois-Syyriassa


Summary: Tutkijan mukaan päihdeongelmaiset tarvitsevat enemmän konkreettisia ja arkeen jalkautuvia tukipalveluita.

Ymmärretäänkö päihteidenkäyttäjien ongelmia riittävästi? Tätä pohdiskelee huumehaittojen vähentämistä ja huumehoitoa tutkinut valtiotieteiden tohtori  Riikka Perälä   Radio Suomen päivässä .
 Hän haluaa herätällä päihdeasiantuntijoita, tutkijoita ja päättäjiä pohtimaan, että tarvitsemmeko uuden "Marraskuun liikkeen" parantamaan huumeista ja päihteistä riippuvaisten asemaa.
 Perälän mukaan liike keskittyisi ajamaan päihdeongelmiin liittyviä perusoikeuskysymyksiä politiikan, tutkijoiden sekä sosiaali- ja terveydenhuollon ammattilaisten laaja-alaisen yhteistyön keinoin.
 Päihteidenkäyttäjillä on usein taustalla moniongelmaisuutta ja monia yrityksiä lopettaa päihteiden käyttöä. He törmäävät tilanteeseen, että vaikka tahtoa olisi, lopettaminen ei ole niin helppoa kuin voisi olettaa.
 Yleinen harhaluulo on, ettei päihdeongelmaisilla ole motivaatiota hakeutua palvelujen pariin. Perälän mukaan monet yrittävät päästä niihin osallisiksi, mutta he eivät välttämättä saa tarvitsemaansa tukea.
 Perälä on haastatellut huumeidenkäyttäjiä osana tutkimustaan. He kokevat hyvin usein häpeää ja tuntevat olevansa ulkopuolisia muusta yhteiskunnasta. He myös syyttävät itseään siitä, miten he ovat onnistuneet sotkemaan asiansa.
 – Yksi sanoi minulle olevansa "enemmän apina kuin ihminen". Tämä on hyvin voimakas kokemus erilaisuudesta ja yhteiskuntaan kuulumattomuudesta, Perälä tuumii.
 Marraskuun liikkeen uusi nousu?
 1960-luvun lopulla vaikuttanut Marraskuun liike oli rauhanjärjestö Sadankomitean liike, jonka tavoittena oli kohentaa mielisairaiden, vankien ja asunnottomien elinoloja. Tunnettuja marraskuulaisia olivat esimerkiksi poliitikot  Ilkka Taipale  ja  Claes Andersson .
 Perälän mukaan uuden Marraskuun liikkeen tulisi keskittyä päihdeongelmaan liittyvän häpeän poistamiseen ja lievittämiseen. Päihdeongelmaiset kokevat hänen mukaansa sosiaali- ja terveyspalveluissa paljon käytös- ja järjestyshäiriöistä johtuvaa kuria ja kontrollia, jotka eivät välttämättä kuuluisi näihin palveluihin.
 Perälän mukaan kysymys kuuluukin miten tulisi toimia ihmisten kanssa, jotka eivät välttämättä pysty kontrolloimaan käytöstään palveluiden parissa?
 – Siinä on aina kyse kohtaamisesta. Olen nähnyt kadulla holtittoman ja vaarallisen oloinen henkilön rauhoittuvan, kun hän tapaa ammattilaisen, joka tietää miten kohdata ihmisiä. Palveluiden tulisikin jalkautua tapaamaan ihmisiä siellä, missä he oikeasti ovat.
 Lisää matalan kynnyksen palveluja, elämänhallinnan opettamista, kuntoutusta ja arjen tukea. Näitä asioita päihdeongelmaiset tarvitsevat Perälän mukaan nykyistä enemmän.
 – Päihdepalveluita voidaan antaa toimintakyvyn ylläpitämiseen ja suurkulutuksen vähentämiseen, kuten laissa lukee. Vaikka täysi raittius ei olisi realistinen tavoite, niin kuntoutus voisi pistää pahimman kierteen poikki. Tämä veisi ihmistä askeleen eteenpäin.

"Enemmänhän mä olen apina kuin ihminen" – Poistaisiko uusi Marraskuun liike päihdeongelmaisten kokemaa häpeää?


Summary: Espanjan poliisi kertoi pidättäneensä 50 mielenosoittajaa keskiviikon vastaisen yön aikana.

Espanjassa opiskelijat ovat keskiviikkona ilmoittaneet olevansa lakossa ja aloittavansa marssit Katalonian eri kaupungeista Barcelonaan. Opiskelijoiden odotetaan osoittavan keskiviikkona iltapäivällä mieltään Barcelonassa.
 Tuhansien mielenosoittajien on määrä saapua Barcelonaan perjantaina. Mielenosoitusten järjestäjät ovat vedonneet mielenosoittajiin järjestyksen säilyttämiseksi. Keskiviikkona protestit ovat vaikeuttanut liikennettä osassa Kataloniaa.
 Mielenosoitusten aalto alkoi maanantaina sen jälkeen, kun Espanjan korkein oikeus langetti 9–13 vuoden vankilatuomiot yhdeksälle Katalonian itsenäistymishankkeen johtajalle.
 Espanjan poliisi kertoo pidättäneensä Kataloniassa keskiviikon vastaisen yön aikana yli 50 ihmistä väkivaltaisuuksien takia. Poliisin mukaan Katalonian itsenäisyyden kannattajat järjestivät istumamielenosoituksia Espanjan hallinnon rakennuksien luona useissa eri kaupungeissa myöhään eilen. Esimerkiksi Barcelonassa mieltään osoitti arviolta 40 000 ihmistä ja Gironassa arviolta 9 000, poliisi kertoo.
 Poliisin mukaan mielenilmaukset yltyivät useissa kaupungeissa yhteenotoiksi viranomaisten kanssa.
 Uutistoimisto AFP:n mukaan Barcelonassa poliisi rynnisti päin satoja naamioituneita mielenosoittajia, jotka muun muassa heittelivät poliiseja päin esineitä ja sytyttivät roskiksia tuleen.
 Espanjan sisäministeriön mukaan yli 72 poliisia on loukkaantunut yhteenotoissa. Keskushallinnon mukaan useita katuja Barcelonassa on poissa käytöstä, koska niitä siivotaan yöllä sytytettyjen roskispalojen jäljiltä. Paloja sytytettiin lähes 160.
 Maanantaina mielenosoittajat valtasivat muun muassa Barcelonan lentokentän, minkä vuoksi lentoja peruttiin. Maanantaisissa mielenosoituksissa loukkaantui pelastushenkilöstön mukaan hieman yli 130 ihmistä. Yli sata heistä oli mukana yhteenotoissa El Pratin lentokentällä Barcelonassa.
 Espanjan hallitus tuomitsi Barcelonan protestit
 Espanjan hallitus on tuominnut protestit. Tiedotteen mukaan mielenosoittajat eivät ole "rauhallinen ryhmä" vaan protestit on organisoinut "katuväkivaltaa" käyttävä ryhmä, joka yrittää pilata yhteiselon Kataloniassa.
 Katalonian parlamentin edustajan  Roger Torrentin  mukaan mielenosoitukset taas osoittavat, että ihmisten vangitseminen ei ratkaise mitään.
 Mielenosoitukset kutsui tiistainakin koolle Demokraattinen tsunami -ryhmä, joka ohjeistaa mielenosoittajia anonyymisti muun muassa viestipalvelu Telegramissa. Ryhmällä on sovelluksessa 150 000 seuraajaa, vaikka se ilmestyi sosiaaliseen mediaan vasta viime kuussa.
 Lue myös:
 Barcelonassa mielenosoittajat ottivat yhteen poliisin kanssa – Hallitus tuomitsi protestit
 Barcelonan lentokenttä kaaoksessa – poliisi taltutti patukoin mielenosoittajia, yksi lento Suomeen on peruttu
 Katalonia heräsi mielenosoitusten jälkeiseen aamuun – Mitä nyt tapahtuu? Kolme kysymystä Katalonian itsenäisyysjohtajien tuomioista

Kataloniassa opiskelijat aikovat marssia Barcelonaan


Summary: Kirjat ovat helppo tie elämänohjeisiin ja inspiraatioon. Joillekin ne voivat olla jopa terapian korvike.

Tunnetko lukkosi? Oletko muistanut olla itsellesi lujasti lempeä ja piittaamatta p*skaakaan muista kuitenkin tiedostaen, etteivät ihmiset ympärilläsi ole pelkkiä idiootteja ja psykopaatteja?
 Et ole ainoa, sillä self help -kirjoja ovat lukeneet tai kuunnelleet jo kymmenet tuhannet suomalaiset.
 Esimerkiksi erilaisia käyttäytymismalleja selittävä kirja  Idiootit ympärilläni  on ollut myydyin tietokirja lähes kuukaudesta toiseen tänä vuonna, selviää  Kirjakauppaliiton tilastoista .
 Mutta mihin suomalaiset hakevat apua kirjoista?
 Suuntaa elämälle
 Kirjojen avulla etsitään itseään, selittää self help -kirjojen kuluttamista tutkiva sosiologian professori  Suvi Salmenniemi .
 – Self help -kirjat ovat keskustelukumppaneita, jotka auttavat tarkastelemaan elämää uudesta näkökulmasta ja huomaamaan asioita.
 Pinnalla ovat vastikään olleet muun muassa narsismi ja erityisherkkyys. Toisaalta myös fyysiseen hyvinvointiin, esimerkiksi suoliston toimintaan ja uneen haetaan säännöllisesti apuja. Nyt ihmisiä kiinnostavat erityisesti kommunikaatiotaidot.
 Oman olon tarkkailusta on tullut arkipäivää ja terapeuttisesta puheesta osa normaalia kahvipöytäkeskustelua.
 Kun esimerkiksi uskonnolliset auktoriteetit eivät nykyään määrittele useimpien tapaa elää, ovat ihmiset pakotettuja rakentamaan identiteettinsä muuta kautta. Kirjoista on helppo hakea elämänohjeita ja inspiraatiota.
 Keskiverrosta supertyöntekijäksi
 Kuulostavatko  Aikaansaamisen taika – näin johdat itseäsi  tai  Keskittymiskyvyn elvytysopas  tutuilta?
 Itsensä kehittäminen on trendikästä, mutta omia taitoja viilataan myös muun muassa työelämästä selviytymisen vuoksi.
 Työelämästä on tullut entistä kiireisempää ja kuormittavampaa, minkä osoittaa myös  työikäisten uupumisen yleistyminen .
 Suorituspaineisiin vastataan ahmimalla oppaita ja optimoimalla itsestä yhä parempaa versiota.
 – Ihmiset hakevat kirjoista apua siihen, miten voisivat olla tehokkaampia ja parantaa houkuttavuuttaan työnantajan silmissä, Salmenniemi kertoo.
 Kirja kertoo, miten rauhoittua
 Uuvuttavien työpäivien jälkeen arjessa pitäisi jaksaa revetä moneen suuntaan ja harrastaa itsensä terveeksi ja virkeäksi.
 Sosiaalinen media ja digikuormitus täyttävät jo ennestään  hektiseltä tuntuvan arjen  ärsykkeillä, ja etenkin some voi voimistaa suoriutumispaineita.
 Ihmiset ovat tällä hetkellä kiinnostuneita lukemaan erityisesti tunne- ja kommunikaatiotaidoista. Myös lapsille on jo ensimmäisiä tunnetaitokirjoja. Timo Nykyri / Yle
 Monet suhtautuvat nykyiseen elämäntyyliin kriittisesti ja pyrkivät jatkuvan optimoinnin sijaan hiljentämään tahtia. Nämä ihmiset lataavat akkuja hiljentymiskirjallisuuden parissa.
 – Meditaation ja mindfulnessin suosio liittyy siihen, että ihmisillä on joka puolella olevien virikkeiden vuoksi vaikeaa rauhoittua, sosiologian professori Suvi Salmenniemi kertoo.
 Edullista matalan kynnyksen itsehoitoa
 Työntäyteinen ja minuutilleen aikataulutettu arki ei kuitenkaan ole kaikkien todellisuutta. Jotkut eivät pääse työelämään ollenkaan.
 Apua elämässä selviytymiseen voidaan hakea kirjoista, kun tarjolla ei ole muita hoitomuotoja – terapiaistunnot ovat kalliita ja  ammattiauttajat kortilla.
 – Mielenterveyspalvelumme ovat monin paikoin riittämättömät. Ihmiset eivät aina pääse avun piiriin, vaikka yrittävät, Salmenniemi toteaa.
 Kaikki eivät myöskään koe terapiassa käymistä omakseen, vaan pitävät sitä vaivalloisena ja kiusallisenakin. Kirjat ovat helposti saatavilla ja äänikirjan voi ladata verkosta vaikka salaa, jos pelkää leimautumista.
 Elämäntaitokirjallisuudesta voi saada apua myös, jos lähipiirissä ei ole ihmisiä, joille jutella mieltä askarruttavista asioista.
 Kirjoihin luotetaan, vaikka aina ei kannattaisi
 Kirjoja pidetään usein laadun takeena verrattuna esimerkiksi internetin silpputietoon. Self helpistä on kuitenkin tullut kovaa bisnestä, eikä kaikki markkinoilla oleva itsehoitomateriaali perustu tieteelliseen tai tutkittuun tietoon. Tarjolla on kokemusasiantuntijoita ja myös rajatietoa, jolla ei ole mitään tekemistä tieteelliseen tiedon kanssa.
 Asiantuntijat ovat kritisoineet lähiaikoina kovasanaisesti  (IL) muun muassa  Maria Nordinin  verkkokurssia, jossa luvataan hengenvaarallisen pähkinäallergian parantuvan ajattelun voimalla.
 Jos ongelmat ovat rakenteellisia, eivät ne Salmenniemen mukaan ratkea vain sillä, että yksi ihminen lukee kirjoja. Esimerkiksi työuupumus ei ole pelkästään ihmisen oma vika, vaan siihen johtavat usein  työpaikan toimimattomat järjestelmät , epäselvät vastuut ja liian suuri työn määrä.
 Juttua varten on haastateltu myös Kirjakauppaliiton toimitusjohtajaa  Laura Karlssonia  sekä Suomen tietokirjailijat ry:n viestintäpäällikköä  Anne Rutasta .
 Millaisista self help-kirjoista olet saanut apua? Keskustele kirjoista kello 22:een saakka!

Kirja voi rauhoittaa, sparrata tai antaa elämälle suunnan – self help -oppaista saa apua, kun oma elämä ei miellytä


Urjalan ja Humppilan rajalle aletaan rakentaa ensi vuonna tuulivoimapuistoa.
 Tuulivoimapuisto rakennetaan yksityisten maanomistajien maille valtateiden 2 ja 9 koillispuolelle.
 Ilmatar on ostanut rakennusoikeudet Voimamylly Oy:ltä.
 – Puisto työllistää rakentamisvaiheessa kymmeniä henkilöitä. Tällä hetkellä etsimme hankkeelle urakoitsijaa ja kilpailutamme laitevalmistajia, kertoo rakennuttajapäällikkö  Petri Ainonen  tiedotteessa.
 Tuulivoimapuistoon tulee kuudesta kahdeksaan tuulivoimalaa. Niiden kokonaiskorkeus on 210 metriä. Valmistuttuaan Humppila-Urjalan tuulivoimapuisto tuottaa energiaa 40–50 megawatin nimellisteholla.
 Puisto valmistuu vuonna 2021. Ilmattaren mukaan hanke ei saa valtiontukea.
 Lue lisää:
 KHO hylkäsi valitukset: Humppilan-Urjalan tuulipuisto nytkähti askelen eteenpäin

Urjalan ja Humppilan rajalle aletaan rakentaa tuulivoimapuistoa ensi vuonna


Summary: Hallitus lupaa nopeuttaa työluvan saantia. TE-toimistoihin palkataan 20 uutta lupakäsittelijää.

Lapissa talven matkailusesonki painaa päälle ja satakunta kokin paikkaa on yhä täyttämättä. Henkilöstöpalveluyritys VMP yrittää lassota sesonkityöntekijöitä matkailuyrityksiin eri puolille Lappia.
 Venäjältä ja Ukrainasta kilahtaa kyllä työhakemuksia sähköpostiin harva se päivä. Joukossa olisi yrittäjä  Esa Auerin  todistuksen mukaan monia kelpo työntekijöitä.
 – Valitettavasti pitää vastata, että meillä on prosessit niin pitkiä, että emme pysty työllistämään.
 Auer puhuu työlupaprosessista, jota ilman EU:n ulkopuolella asuva ei pääse Suomeen töihin. Luvan käsittelyyn osallistuu ulkoministeriön alainen edustusto, työ- ja elinkeinoministeriön alainen TE-toimisto ja sisäministeriön alainen Maahanmuuttovirasto.
 Työluvan nytkähtely byrokratian rattaissa kesti lokakuun alussa keskimäärin neljä kuukautta, joissain tapauksissa kauemmin.
 – Tämä on ihan kestämätön tilanne. Ei kukaan pysty puolta vuotta odottamaan, eivät yritykset eivätkä työntekijät, VMP:n Rovaniemen toimistoa johtava Auer sanoo.
 Talvisessa Lapissa on huutava pula kokeista. Kuvassa kokkiopiskelijoita. Laura Valta / Yle
 Lupakäsittelijöiden määrä paikoin tuplaantuu
 Hallitus lupaa nyt nopeuttaa työlupaprosessia ja tavoitella peräti kuukauden käsittelyaikaa. TE-toimistoihin ympäri maata palkataan 20 uutta vakituista työntekijää. Viisi heistä tulee Ouluun, jossa kaikki Pohjois-Suomen työluvat käsitellään. Tällä hetkellä työlupia hoitaa Oulussa viisi vakituista ja neljä määräaikaista virkailijaa.
 Lupakäsittelyä aiotaan vauhdittaa myös automatisoimalla joitain käsittelyvaiheita heti kun rahaa riittää tarvittaviin tietojärjestelmiin.
 TEM:in hallitusneuvos  Olli Soraisen  mukaan osittainen automatisointi sekä palkkaus ovat kuitenkin hienosäätöä verrattuna siihen ajanhukkaan, joka syntyy alkuvaiheessa. Hakemuksia tulee paljon Kaakkois-Aasiasta ja entisen Neuvostoliiton alueelta.
 – Osoitetietojärjestelmä ei ole sellainen kuin Suomessa eikä ihmisillä ole välttämättä kännyköitä. Ei siellä ihmisen tavoittaminen ole niin helppoa kuin se Suomessa on, Sorainen toteaa.
 Työluvan hakijaa tavoitellaan, jotta saadaan sovittua haastattelusta edustustosta. Usein perätään myös lisätietoja.
 – On arvioitu että hakemuksista kaksi kolmasosaa on niin puutteellisia, että ne eivät ole käsittelykelpoisia. Tarvittavien liitteiden ja lisätietojen kalasteluun kuluu usein viikkokausia aikaa, Sorainen tietää.
 "Onneksi Michelle suostui odottamaan"
 Eteläafrikkalainen  Michelle Creuss  on tuoreen työluvan haltija. Hän on vieläkin hämillään siitä, että yli viisi kuukautta kestänyt ruljanssi päättyi onnellisesti. Työkaverit Kapkaupungissa pitivät työluvan saantia EU-maahan liki mahdottomana.
 – He sanoivat, että emme ikinä uskoneet että saat työluvan, koska se on niin vaikeaa. Olen itsekin yllättynyt mutta onnellinen.
 Viiden tähden hotelleissa kannuksensa ansainnut hotelliammattilainen on nyt palkitun rovaniemeläisen luksushotellin asiakaspalvelupäällikkö. Creuss vieraili alkuvuodesta Arctic Treehouse -hotellissa, josta viehättyi niin paljon, että alkoi harkita työpaikan vaihtoa.
 Hotellin omistaja  Ilkka Länkinen  olisi ilomielin palkannut Creussin heti, mutta niin yksinkertaista rekrytointi ei ole.
 – Meidän piti ensiksi hakea sitä paikkaan työntekijää Suomessa. Sitten todentaa viranomaisille, että emme ole löytäneet yhtä pätevää, kyvykästä tai halullista ihmistä kuin tämä meidän haluamamme henkilö olisi, Länkinen kertoo.
 Koska Creuss ei ole EU-kansalainen, hänen kohdallaan tehtiin saatavuusharkinta, eli selvitettiin löytyisikö EU:n sisältä tehtävään sopivaa henkilöä.
 Yrittäjä hermostui kuukausia kestäneeseen lupakäsittelyyn
 Työlupaprosessi eteni askel askeleelta, mutta yrittäjän kannalta toivottoman hitaasti.
 – Viiden kuukauden jälkeen ajattelimme, että nyt täytyisi ihminen saada tänne aikuisten oikeasti töihin. Kysyimme, että miksi tämä prosessi kestää. Vastaus Maahanmuuttovirastosta oli se, että tilanne on ruuhkautunut, koska meillä on näitä marjanpoimijoita, Länkinen sanoo.
 Thaimaalaisten marjanpoimijoiden kausityöluvat työllistävät lupaviranomaisia kesäaikaan. Thaimaalainen riisinviljelijä Samai Lekan on Lapin vakiokävijä.  Pia Tuukkanen / Yle
 Länkinen aikookin ensi kerralla kokeilla etenemistä erityisasiantuntijahaun kautta. Hän toivoo, että viranomainen pitää asiakaspalvelupäällikköä erityisasiantuntijana, jonka työluvan pitäisi ainakin periaatteessa järjestyä nopeammin.
 – Onneksi Michelle suostui odottamaan, mutta olen kuullut myös tapauksista, joissa osaajat eivät enää jaksa odottaa tätä prosessia eivätkä tule Suomeen.
 Sveitsiä suosikkimaanaan pitävä Michelle Creuss halusi tulla nimenomaan pohjoisen viileyteen.
 – Täällä on turvallista, rauhallista ja rentoa, Creuss kehuu ja lisää pyöräilevänsä töihin Rovaniemien Syväsenvaaraan päivittäin.
 Hallitus pitää kiinni saatavuusharkinnasta
 Saatavuusharkinnasta hallitus ei aio luopua, vaikka monet taloustieteilijät pitäisivät sitä järkevänä. Myös Elinkeinoelämän Keskusliitto lopettaisi saatavuusharkinnan.
 Matkailu- ja ravintola-alan etujärjestön Maran toimitusjohtaja  Timo Lappi  tyrmää puheet siitä, että ilman saatavuusharkintaa alalle syntyy halpatyömarkkinat, jossa  palkkoja ja työntekijän oikeuksia poljetaan surutta .
 – Kaikilla isoilla toimialoilla on työehtosopimukset ja on selvää, että ne koskevat yhtä lailla ulkomaista kuin kotimaistakin työvoimaa. Työsuojeluviranomaisten tehtävä on valvoa, että työnantajaliittoihin kuulumattomat yritykset eivät polje työehtoja ja vääristä kilpailua, Lappi sanoo.
 Lapin matkailuyrittäjien työvoiman tarve on usein "äkäinen ja pikainen", kuvaa Esa Auer. Annu Passoja / Yle
 Hallitusneuvos Sorainen huomauttaa, että Ruotsia lukuunottamatta kaikilla EU-mailla on vastaava järjestelmä, jolla varmistetaan EU-kansalaisen etuoikeus EU-alueen työpaikkoihin. Osa ammateista on vapautettu saatavuusharkinnasta, kuten Lapissa kokit, tarjoilijat ja siivoojat. ELY-keskukset päättävät vapautuksista alueellisesti.
 Opastusta pakko parantaa
 Ilman saatavuusharkinnan tuomaa lisäviivettäkin ulkomaalaisten rekrytointi on henkilöstöpalveluyrittäjän silmin melko toivotonta. Jos hakija todella saisi työluvan kuukaudessa, Lapin matkailuala palkkaisi EU:n ulkopuolelta selvästi nykyistä enemmän.
 – Sikäli kun työntekijöitä ei paikallisesti löydy, niin ilman muuta. Ja siihen tämä on aivan varmasti menossa, koska matkailukapasiteetti kasvaa koko ajan ja investointeja tehdään joka puolella, sanoo yrittäjä Esa Auer.
 Hänellä on kuitenkin epäilynsä siitä, että kuukauden tavoiteaikaan koskaan päästään.
 – Sitä odotellessa.
 Työ- ja elinkeinoministeriössä uskotaan, että se voisi olla mahdollista.
 – Jos ei vielä ensi vuonna niin hallituskauden loppuun mennessä kuitenkin,TEM:in hallitusneuvos Olli Sorainen sanoo.
 Työluvan saanti kuukaudessa edellyttää myös sitä että hakemukset ovat lähtöjään kunnossa. Maahanmuuttoviraston verkkosivuja aiotaankin Soraisen mukaan parantaa niin, että opastus on nykyistä ymmärrettävämpää.
 Herättikö artikkeli ajatuksia? Keskustele aiheesta kello 22 saakka.
 Lue myös:
 Ulkomaalaislaki muuttuu: Suomessa vuoden työskennelleille ammatinvaihtajille lievennyksiä saatavuusharkintaan
 Ulkomaalaisten työlupapäätökset venyvät lainvastaisesti – TEM on tiennyt pitkään jatkuneista ongelmista: “Työntekijän ja työnantajan kannalta kaukana ideaalista”

Michelle Creuss odotti 5 kuukautta työlupaa Suomeen, eikä kukaan hänen työkavereistaan uskonut siihen – nyt hän on luksushotellin päällikkö Lapissa


Summary: Reilu kauppa oli sertifikaateista ainoa, josta plantaasityöntekijät kokivat olevan hyötyä.

Surkea palkkataso on yhä teetuotannon suurin vastuullisuusongelma. Erityisen heikossa asemassa ovat naiset, jotka muodostavat yli puolet teeplantaasien työvoimasta. Tämä ilmenee  Finnwatchin tuoreesta raportista .
 Raporttia varten Finnwatch haastatteli 120:tä työntekijää kuudella plantaasilla Intiassa ja Sri Lankassa. Tutkitut plantaasit toimittavat teetä suurimmille suomalaisille teetaloille Forsman Tealle ja Nordqvistille sekä kansainvälisille yrityksille kuten Twiningsille ja Unileverille.
 – Intian Assamissa teeplantaasien palkat ovat jopa alhaisemmat kuin maataloussektorin minimipalkat, ja Sri Lankassa haastattelemiemme työntekijöiden palkka jäi puoleen elämiseen riittävästä palkasta. Suomessa juotavaa teetä saatetaan poimia alle kahden euron päiväpalkalla, Finnwatchin tutkija  Anu Kultalahti  sanoo tiedotteessa.
 Finnwatchin jäsenjärjestöjä ovat suomalaiset kehitys-, ay- ja ympäristöjärjestöt, esimerkiksi Suomen Ammattiliittojen Solidaarisuuskeskus, Kirkon Ulkomaanapu ja Maan ystävät sekä Kuluttajaliitto.
 Nordqvist pyrkii kirittämään vastuullisuustavoitteitaan
 Nordqvist oli ainoa tutkituista teetaloista, joka antoi Finnwatchille tiedot kaikista toimitusketjuunsa kuuluvista intialaisista ja srilankalaisista teetiloista. Toimitusjohtaja  Riku Nordqvistin  mukaan perheyritys pyrkii toimimaan avoimesti ja kehittämään jatkuvasti toimintaansa paremmaksi.
 – Olemme kirittäneet tavoitteitamme. Sen sijaan, että 2025 kaikki olisi sertifioitua, olemme pyrkineet nopeammin tavoitteeseen. 2020 jo lähes 90 prosenttia Nordqvistin myymästä työstä on sertifioituja tuotteita, ja työ jatkuu siitä eteenpäin, hän kommentoi STT:lle.
 Kaikki Finnwatchin tutkimat plantaasit olivat Rainforest Alliancen, Reilun kaupan tai UTZ:n sertifioimia. Finnwatchin haastattelemien plantaasityöntekijöiden mukaan vain Reilun kaupan sertifikaatista on ollut hyötyä plantaasiyhteisölle. Reilu kauppa -sertifioiduilla plantaaseilla Reilun kaupan lisällä tuetaan esimerkiksi työntekijöiden lasten ammatillista koulutusta.
 – Meidän käsityksemme mukaan Rainforest Alliance ja Reilu kauppa tekevät molemmat tärkeätä työtä. Ilman ympäristönsuojelua ei ole teenviljelyä. Ja ilman reilua kauppaa ei ole teenpoimijoita, Nordqvist sanoo.
 Seuraava kehitysaskel Nordqvistille on amfori BSCI -nimiseen yritysvastuujärjestelmään liittyminen.
 Forsman Tean mukaan raportti ei ole tarpeeksi monipuolinen
 Finnwatchin raportin mukaan Forsman Tean hankintamalli perustuu suoriin ostoihin plantaaseilta tai viljelijäorganisaatioilta. Yritys vierailee teentoimittajan luona ennen toimitusten aloittamista. Finnwatchin mukaan yrityksellä ei ole käytössä varsinaisia sosiaalisen vastuun kattavia toimintaperiaatteita. Yritys ei myöskään antanut Finnwatchille sen srilankalaisia tavarantoimittajia koskevia tietoja liikesalaisuuksiin vedoten.
 – Kaikkia asioita ei ole saatu mitattavaan ja kirjalliseen muotoon. Se johtuu siitä, että olemme pieni toimija, sanoo Forsman Tean toimitusjohtaja  Ari Santamäki .
 Hänen mukaansa yritys aikoo nyt kiinnittää erityistä huomiota siihen, että teetä toimittavat tahot toimivat vastuullisesti.
 Santamäellä on myös raportille kritiikkiä. Hänen mielestään se ei huomioi koko teen tuotantoprosessia.
 – Raportin isoin puute on se, että se ei anna arvoa sille, että meillä suomalaiset toimijat tekevät jalostamisen, Santamäki sanoo.
 Hän arvioi, että suomalaisen työn arvo on keräämiseen verrattuna nelinkertainen, sillä jalostamiseen kuluu aikaa ja tuotekohtaista hienosäätöä.
 – Suomessa valmistettu tee on tehty suomalaisen lainsäädännön alaisena. Se on kuluttajalle tärkeää, hän sanoo.

Finnwatch: Teenpoimijan päiväpalkka voi olla alempi kuin kahvilassa nautittavan teekupillisen hinta


Summary: Kaivoslaki Nyt -kansalaisaloite keräsi yli 58 000 allekirjoitusta viime heinäkuuhun mennessä.

Eduskunta jatkaa ahkeraa kansalaisaloitteiden käsittelemistä tänään keskiviikkona, kun vuorossa on Kaivoslaki Nyt -aloitteen lähetekeskustelu.
 Yle näyttää Kaivoslaki Nyt -kansalaisaloitteen lähetekeskustelun suorana kello 14 lähtien Voit katsoa kansalaisaloitteen käsittelyä pääkuvaa klikkaamalla Yle päivittää salikeskustelun vaiheita tähän artikkeliin
 Kansalaisaloite vaatii useita muutoksia vuonna 2011 voimaan tulleeseen kaivoslakiin. Kansalaisaloite vaatii, että jatkossa kaivosyritysten on maksettava riittävät vakuudet ympäristövahinkojen, konkurssien ja jälkitöiden varalle.
 Samalla kaivosyritykset joutuisivat maksamaan paitsi louhintamäärään perustuvia maksuja mutta myös kaivosmineraalien arvoon perustuvia veroja.
 Nämä maksut tilitettäisiin ympäristöhaittojen korjaamiseen tarkoitetulle rahastolle. Näitä rahoja voisi käyttää myös haittojen ennaltaehkäisyyn ja korjaamiseen.
 Pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) hallitus on myös ohjelmassaan linjannut, että se selvittää kaivosveron käyttöönottoa. Hallitus haluaa myös parantaa kaivosten ympäristönsuojelua.
 Kaivoslaki Nyt vaatii muutosta periaatteeseen, jonka mukaan kaivosmineraalien löytäjällä on oikeus hyödyntää esiintymä. Maanomistajalla on tällä hetkellä periaatteellinen omistusoikeus kaivosmineraaleihin, mutta käytännössä kaivosyrittäjä saa höydyntää esiintymää, jos hän maksaa maanomistajalle louhimisesta korvausta.
 Kansalaisaloitteen mukaan jatkossa omistusoikeus olisi valtiolla, jonka harkintaan mineraalien hyödyntäminen jatkossa perustuisi. Harkinnassa otettaisiin huomioon ekologiset, sosiaaliset ja taloudelliset näkökohdat.
 Kaivostoiminnan aloittamisessa harkinnan tekisi ympäristöviranomainen. Muutoksen olisi tarkoitus koskea kaikkia uusia kaivostoimintaan liittyviä lupia.
 Lue lisää:
 Kiivas keskustelu kaivoslaista hallituspuolueiden välillä: "Jos ollaan lakkauttamassa kaivoksia, meillä on puoli miljoonaa työtöntä lisää"
 Selvitys: Kaivoslakiin ei tarvita suuria muutoksia, pienemmät viilaukset riittävät
 Kaivoslain uudistusaloite sai 50 000 allekirjoittajaa

Yle seuraa: Eduskunta alkaa käsitellä Kaivoslaki Nyt -kansalaisaloitetta, joka vaatii kaivosmineraaleja valtion omistukseen  – katso suorana kello 14


Summary: Määräaika muistomerkkiluonnoksille umpeutui eilen.

Jyväskylän kaupunki on saanut taiteilijoilta luonnokset Matti Nykäsen muistomerkistä.
 Luonnoksia pyydettiin  kuudelta tunnetulta taiteilijalta. Luonnoksen jättivät  Jussi Heikkilä ,  Kaarina Kaikkonen ,  Pekka Kauhanen ,  Stefan Lindfors ,  Kimmo Schroderus  ja  Maaria Wirkkala .
 Alun perin muistomerkkiluonnokset oli  määrä toimittaa kaupungille jo syyskuussa . Taiteiljoista kukaan ei jättänyt luonnostaan ensimmäiseen määräaikaan mennessä.
 Muistomerkkityöryhmän puheenjohtajan  Meri Lumelan  mukaan taiteilijat kertoivat jo kesällä, että pitivät alkuperäistä aikataulua tiukkana. Tämän vuoksi kaupunki päätyi jatkamaan luonnosteluaikaa kuukaudella.
 Kaupungin on tarkoitus järjestää hyväksytyistä luonnoksista yleisöäänestys, jossa ihmiset voivat kertoa mielipiteensä siitä, mikä ehdotus kuvaisi ja kunnioittaisi Nykäsen uraa parhaiten. Äänestys voi näillä näkymin alkaa marraskuussa.
 – Muistomerkkihanke etenee suunnitelman mukaan. Paikkaa mihin luonnokset tulevat nähtäville vielä pohditaan. Katsotaan pian myös työryhmälle tilaisuus tutustua ehdotuksiin. Olemme tyytyväisiä, että nyt on saatu kaikilta taiteilijoilta ehdotukset, sanoo Lumela, joka ei itsekään ole vielä luonnoksia nähnyt.
 Lopullisen päätöksen muistomerkistä ja sen sijaintipaikasta tekee Jyväskylän kaupunginvaltuusto ensi vuoden alussa.
 Hankkeen kustannusarvio on noin 100 000 euroa. Kaupunki on hakenut siihen opetus- ja kulttuuriministeriön avustusta.
 Tämä syksynä Valon kaupunki -tapahtumassa julkistettiin Jyväskylän Laajavuoressa sijaitsevan  Matti Nykäsen nimikkomäen pysyvä valaistus .
 Valaistuksellakin on haluttu kunnioittaa kuuluisan jyväskyläläislähtöisen mäkihyppääjän uraa ja muistoa.

Kuusi taiteilijaa jätti ehdotuksen Matti Nykäsen muistomerkiksi


Summary: Joulupuu-keräys on ollut monille perheille ja lastensuojelun lapsille ainoa keino saada joululahjoja.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Useassa lappeenrantalaisperheessä joudutaan tänä vuonna miettimään, miten lapset saisivat edes yhden joululahjan.
 Paikallinen nuorkauppakamari on järjestänyt jo 12 vuoden ajan Joulupuu-keräyksen, joka on taannut vähävaraisten perheiden lapsille ja nuorille jouluksi lahjan.
 Nyt Lappeenrannan  nuorkauppakamari tiedotti , ettei se tänä vuonna pysty järjestämään Joulupuu-keräystä.
 Lahjojen saajat ovat olleet Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksoten perhe- ja sosiaalipalvelujen asiakkaita. Eksote ei ollut vielä kartoittanut, kuinka monessa perheessä lahjoja olisi toivottu tänä vuonna.
 – On varmasti perheitä, joihin lahjoja ei nyt saada samalla tavalla, Eksoten palvelupäällikkö  Raija Kojo  sanoo.
 Joulupuu-keräys on osoittanut tarpeellisuutensa, sillä viime vuonna noin 830 lappeenrantalaista lasta tai nuorta sai keräyksen kautta joululahjan. Lahjoja toivovien perheiden määrä on kasvanut vuosi toisensa perään.
 Erityisesti lastensuojelussa on Raija Kojon mukaan sen ikäisiä lapsia, joille ei välttämättä tule lahjoja muuta kautta. Eksote pyrkii nyt tiedottamaan asiakkaitaan muista keinoista saada jouluapua.
 – Esimerkiksi Hope-yhdistys järjestää oman keräyksen, Kojo sanoo.
 Nuorkauppakamari: Tekijöitä ei löydy riittävästi
 Nuorkauppakamari on tehnyt Joulupuu-keräystä yhdessä Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksoten sekä yritysten kanssa. Toiminta perustuu vapaaehtoisuuteen.
 Joulupuu-keräyksessä kuka tahansa voi ottaa esimerkiksi kaupassa olevasta joulupuusta lapun, jossa on lapsen tai nuoren lahjatoive. Lapun ottaja hankkii toiveen mukaisen lahjan, paketoi sen ja vie keräyspisteeseen. Keräyspisteestä lahja toimitetaan taholle, joka vie lahjan vastaanottajalle.
 Lappeenrannan nuorkauppakamari perusteli tiedotteessa keräyksen peruuntumista "kaikkien osapuolten resurssipulalla". Nuorkauppakamarin puheenjohtaja  Kirsi Aapron  mukaan nuorkauppakamarilla on tällä hetkellä vähän jäseniä.
 Kaapro ei avaa resurssipulaa tämän tarkemmin Ylelle.
 Palvelupäällikkö Raija Kojon mukaan Eksoten resursseista asia ei olisi ollut kiinni.
 Joulupuu-keräyksen jatko Lappeenrannassa on epävarmaa. Nuorkauppakamari toivoo tiedotteessa, että keräys saataisiin järjestettyä jälleen vuonna 2020.
 Vapaaehtoiset keräävät joululahjoja eri puolilla Suomea. Tero Kyllönen / Yle
 Keräyksen järjestäjäksi voi ilmoittautua
 Joulupuu-keräys on lähtenyt aikoinaan liikkeelle Helsingin nuorkauppakamarista. Useilla paikkakunnilla keräyksen järjestää paikallinen nuorkauppakamari, mutta järjestäjä voi olla muukin taho, esimerkiksi Mannerheimin lastensuojeluliitto tai lions-klubi.
 Parhaillaan on menossa ilmoittautuminen tulevan joulun Joulupuu-keräyksen järjestäjäksi. Joulupuun kansallinen koordinaattori  Laura Kaivola  kertoo, että tähän mennessä useampi taho on ilmoittanut järjestävänsä keräyksen.
 Ainakaan vielä ei ole nähtävissä laajamittaisesti, että aiempien vuosien järjestäjät lopettaisivat keräyksen.
 – Parilta järjestäjältä on tullut viesti, etteivät he järjestä keräystä tänä vuonna, Kaivola sanoo.
 Kaivola muistuttaa, että järjestämisvastuun voi tarvittaessa antaa myös toiselle taholle.
 Hope tekee voitavansa
 Vapaaehtoisvoimin toimiva Hope-yhdistys kertoo saaneensa Lappeenrannassa nuorkauppakamarilta yhteistyöpyynnön joululahjakeräyksen järjestämiseksi. Se ei kuitenkaan onnistu.
 – Emme voi lisätä työmääräämme, tiiminvetäjä  Anni Pirnetkoski  sanoo.
 Hope-yhdistyksellä on myös oma joulukeräys, jossa kerätään lahjoja yhdistyksen asiakasperheille. Pirnetkoski uumoilee, että Joulupuu-keräyksen keskeytyminen Lappeenrannassa tuo uusia asiakkaita yhdistykselle.
 – Emme kuitenkaan pysty ihmeisiin. Emme pysty palvelemaan Eksoten asiakkaita, Pirnetkoski kertoo.
 Toisaalta osa yhdistykseltä jo apua saavista perheistä on todennäköisesti myös Eksoten perhe- ja sosiaalipalvelun asiakkaita.
 Viime vuonna Hope-yhdistyksen kautta jaettiin satoja joululahjoja eteläkarjalaisille perheille.
 Pirnetkoski painottaa, että joulukeräys ei ole yhdistyksen päätarkoitus. Pääpaino on vähävaraisten ja kriisin kokeneiden perheiden auttaminen.
 Yhdistys ottaa vastaan muun muassa vaatelahjoituksia. Yhdistykselle voi lahjoittaa käytettyjä ja hyväkuntoisia vaatteita, joita yhdistys jakaa asiakasperheilleen.

Yhdistys järjesti joululahjan lähes tuhannelle lapselle ja nuorelle – nyt loppui väki, ja moni lapsi on jäämässä ilman joulun ainoaa lahjaa


Summary: Telakalla aloitetaan rokotukset tällä viikolla. Ensisijaisesti rokotetaan varusteluvaiheessa olevilla laivoilla työskenteleviä työntekijöitä.

Useita Meyerin Turun telakan työntekijöitä on sairastunut vakavaan pneumokokkitautiin, kertoo Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiri.
 Loppukesän jälkeen Tyksissä on hoidettu VSSHP:n tiedotteen mukaan parikymmentä työikäisen aikuisen keuhkokuumetapausta. Sairastuneet henkilöt ovat olleet töissä telakalla rakenteilla olevassa laivassa.
 Sairastuneissa on sairaanhoitopiirin mukaan eri ammattiryhmiä, kansallisuuksia ja eri yritysen työntekijöitä. Yhteistä sairastuneille on että he ovat työskennelleet pitkään laivan varusteluvaiheessa.
 Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiri, Turun kaupunki, työterveyshuolto, työterveyslaitos ja Terveyden- ja hyvinvoinnin laitos THL selvittävät tilannetta.
 Ensitoimenpiteinä telakalla aletaan rokottaa työntekijöitä ja tehostaa käsihygieniaa. Rokotteita tarjotaan tällä viikolla ensisijaisesti niille jotka ovat varusteluvaiheen laivoissa.
 Pneumokokki on yleinen bakteeri, joka aiheuttaa ylähengitysteiden infektioita, kuten poskiontelo- ja välikorvatulehduksia.

Vakava pneumokokkiepidempia Meyerin Turun telakalla – Tyksissä hoidettu parikymmentä tapausta syksyn aikana


Summary: Puolet skoteista kannattaa nyt itsenäistymistä. Kannatuksen nousu tulee EU-mielisten joukosta.

Kun säkkipillit pauhaavat ja tuhannet Skotlannin liput liehuvat ympärillä on helppo uskoa siihen, että Britannian hajoaminen on nyt hiuskarvan varassa.
 Itsenäisen Skotlannin kannatus hiipii ylöspäin. Syy siihen on Britannian EU-eropäätös.
 – Brexit vauhdittaa itsenäistymiskampanjaa, sillä selvä enemmistö skotlantilaisista haluaa pysyä EU:ssa, sanoo itsenäisyyttä kannattavaan mielenosoitukseen Edinburghissa osallistunut  Mac Dalrymple .
 Skotit marssivat itsenäisyyden puolesta EU-tähdillä koristettujen Skotlannin lippujen alla. Pasi Myöhänen / Yle
 Skotlantilaisista 62 prosenttia äänesti vuoden 2016 brexit-äänestyksessä EU-jäsenyyden puolesta. Skotlantia ollaan siis irrottamassa EU:sta vastoin asukkaiden enemmistön tahtoa.
 Brexit on ollut monelle viimeinen pisara.
 – Emme halua, että  Boris Johnsonin  oikeistolainen konservatiivihallitus pakottaa meidät EU-eroon. Haluamme säilyttää vapaan liikkuvuuden ja hyvät suhteemme ystäviimme joka puolella Eurooppaa,  Carol Meir  selittää.
 Äänestystä vaaditaan ensi vuodelle
 Skotlannin itsenäisyydestä äänestettiin edellisen kerran viisi vuotta sitten. Itsenäisyyttä ajava kampanja oli vahva, mutta lopulta 55 prosenttia skoteista halusi pysyä osana Britanniaa.
 Mielipidetutkimusten mukaan etumatka on nyt kurottu kiinni. Tasan puolet skoteista kannattaa nyt itsenäisyyttä, ja kannatuksen nousu tulee nimenomaan EU-jäsenyyden puolustajien parista.
 Niamh O’Hara (alhaalla oikealla) ystävineen saapui Edinburghin itsenäisyysmarssille Dundeesta.  Pasi Myöhänen / Yle
 18-vuotias  Niamh O’Hara  ei ollut vuonna 2014 kyllin vanha äänestämään. Nyt hän sanoo marssivansa tulevaisuutensa puolesta.
 – Brexit saa minut todella vihaiseksi. Skotlannin täytyy olla itsenäinen maa Euroopan unionin sisällä.
 Skotlannissa valtaapitävä kansallispuolue SNP pitää EU-eroa niin suurena perustuslaillisena järistyksenä, että se oikeuttaa uuden kansanäänestyksen.
 Kansallismielisen ja sosiaalidemokraattisen puolueen johtaja  Nicola Sturgeon  haluaa kansanäänestyksen ensi vuodelle ja aikoo tehdä virallisen vaatimuksen siitä “viikkojen sisällä”.
 Brittimieliset muistuttavat riskeistä
 Itsenäistymisen vastustajat eivät katso aikeita uudesta kansanäänestyksestä hyvällä. He muistuttavat, että asiasta piti äänestää vain kerran sukupolvessa.
 Dev Brown  uskoo silti, että uusintaäänestyskin toisi voiton Englannin ja Skotlannin liiton kannattajille.
 – Ymmärrän itsenäistymisen tunnepohjaiset perusteet. Loppujen lopuksi taloudelliset argumentit painavat kuitenkin vaakakupissa enemmän.
  Edinburghissa järjestettyyn All Under One Banner -marssiin osallistui tuhansia mielenosoittajia, heidän joukossaan Mac Dalrymple. Pasi Myöhänen / Yle
 Britanniaan kuulumisen tuoma taloudellinen turva oli itsenäisyyden vastustajien tärkein ase vuoden 2014 kansanäänestyksen alla. Brexit on kuitenkin vesittänyt argumenttia.
 – Itsenäistymisen kannattajien voitto käy sitä helpommaksi, mitä selvemmältä brexitistä koituvat taloudellisest haitat näyttävät, sanoo Strathclyden yliopiston professori, mielipidetutkija  John Curtice .
 – Sopimukseton EU-ero kallistaisi skottien enemmistön itsenäisyyden kannalle.
 Riskejä edessä joka tapauksessa
 Skotlanti on kiperässä paikassa, sillä epävarmuus näyttää väistämättömältä. Britannian osana maata ollaan viemässä EU-eroon, mutta myös itsenäistyminen toisi riskejä.
 Skotlannin talous on pahasti alijäämäinen, ja Englanti on sen ylivoimaisesti tärkein kauppakumppani.
 EU-jäsenyyden aikataulustakaan ei ole takeita. Esimerkiksi Espanja voisi vastustaa itsenäisen Skotlannin unionijäsenyyttä Katalonian itsenäisymisaikeiden vuoksi.
 Douglas Sinclair (vasemmalla) perheineen osallistui itsenäisyysmarssille Edinburghissa. Hän uskoo, että brexit varmistaa Skotlannin itsenäisyyden.  Pasi Myöhänen / Yle
 Riskeistä huolimatta brexit on saanut monen epäröivän skotin tuntemaan, että itsenäistymistä puoltavat nyt paitsi sydän myös järkisyyt.
 Sinivalkoisten Skotlannin lippujen keskellä marssiva  Douglas Sinclair  sanoo, että monet hänen ystävänsä ja kollegansa ovat kääntyneet itsenäisyyden kannalle.
 – Kun katsoo Westminsterin poliittista hulluutta, niin itsenäisyys näyttää väistämättömältä. Toivottavasti muutaman vuoden sisään olemme Suomen kaltainen vahva ja itsenäinen valtio.
 Lisää aiheesta:
 Yle seuraa: Syntyykö brexit-sopimus – Neuvotteluaika loppuu tänään

Brexit ajaa Skotlantia irti Britanniasta: “Olemme pian Suomen kaltainen itsenäinen maa”


Summary: Kansainvälinen tutkijaryhmä tarkasteli lumen eri ominaisuuksia.

Sodankylässä tehdyllä tutkimuksella on saatu aiempaa tarkempaa tietoa lumesta.
 Kansainvälinen tutkijaryhmä teki maalis-huhtikuussa Sodankylässä mittauksia, jossa tarkasteltiin lumen ominaisuuksia. Mittauksissa havainnoitiin uutta, tuulen muokkaamaa, tallattua ja liattua lunta sekä moottorikelkan jälkeä.
 Ryhmän tekemät havainnot auttavat kehittämään entistä parempia menetelmiä, joilla lumitilannetta ja ilmastoa voidaan tarkastella avaruudesta käsin. Maapallon lumitilanteen tarkkailu perustuu enimmäkseen satelliittien avulla tehtäviin havaintoihin.

Sodankylässä tehty tutkimus parantaa lumitilanteen seurantaa


Summary: Kuvien on arveltu pohjustavan tärkeää poliittista päätöstä.

Pohjois-Korean hallinnon äänitorvena toimivan KCNA-uutistoimisto julkaisi keskiviikkona kuvia valkoisella hevosella ratsastavasta johtajasta  Kim Jong-unista.
 Johtajan kerrotaan käyneen pohjoiskorealaisille pyhällä Baukdu-tulivuorella. Vuori on tärkeä, sillä Kimin isän ja esi-isän on kerrottu syntyneen siellä, kertoo  BBC.  Myös valkoinen hevonen on symboli, jolla Kim halutaan liittää Pohjois-Korean hallitsijasukuun.
 Pohjois-Korean uutistoimiston kuvissa johtaja ratsastaa lumisella metsäpolulla.  Lehtikuva
 – Hän istuu hevosen selässä Baekdu-vuoren huipulla muistellen liikuttuneena taisteluaan kaikkein voimakkaimman ja päättäväisimmän maan puolesta, kuvailee KCNA.
 Kiiltokuvamaisen komeat kuvat ovat synnyttäneet spekulaatioita tärkeästä poliittisesta päätöksestä.
 – Aiemmin Kim on kiivennyt Baekdu-vuorelle ennen suurta poliittista päätöstä, sanoo eteläkorealaisen Asan-instituutin edustaja  Shin Beom-chul .
 Vuonna 2017 Kim Jong-unin kerrotaan käyneen vuorella muutama viikko ennen uudenvuoden puhettaan, jossa hän ilmoitti välien lämpenemisestä Etelä-Korean kanssa. Yhteensä Kimin on kerrottu käyneen vuorella kolme kertaa.
 Pohjois-Korean propagandaan erikoistuneen eteläkorealaisen yliopistotutkijan  B.R. Myersin  mukaan kuvilla halutaan luoda mielikuva keisarillisesta johtajasta, joka suojaa maansa kulttuurista ja ideologista puhtautta korruptoituneilta ulkopuolisilta voimilta.
 Lue lisää:
 USA:n ja Pohjois-Korean neuvottelut Ruotsissa loppuivat lyhyeen
 Pohjois-Korea teki jälleen ohjuskokeen – ohjus laukaistiin ilmeisesti sukellusveneestä
 Trumpin ja Kimin kirjeenvaihto jatkuu – presidentti sai kutsun Pohjois-Koreaan

Pohjois-Korea julkaisi kuvia ratsastavasta johtajasta – Kim Jong-unin kerrotaan käyneen maan pyhällä vuorella


Summary: Epäilty on poliisin hallussa. Poliisin mukaan epäilty tapaus on hyvin poikkeuksellinen.

Poliisi epäilee 30-luvulla syntyneen naisen joutuneen raiskatuksi Oulussa maantaina iltapäivällä. Nainen oli ollut asioimassa taloyhtiön pyykkituvassa. Tekoa tutkitaan epäiltynä törkeänä raiskauksena.
 Esitutkinnan mukaan paikalle oli tullut mies, joka on uhannut teräaseella ja käyttänyt muuta fyysistä väkivaltaa.
 Vanhus oli poliisin tietojen mukaan ilmoittanut tapahtuneesta omaiselleen, joka ilmoitti asiasta hätäkeskukseen. Paikalle saapui poliisipartio sekä hoitohenkilökuntaa. Vanhus toimitettiin sairaalahoitoon.
 Poliisipartio otti pian tapahtuman jälkeen läheltä tapahtumapaikkaa kiinni 90-luvulla syntyneen oululaisen miehen. Rikoskomisario  Antti Palokankaan  mukaan tapaus on hyvin poikkeuksellinen.

Poliisi epäilee 30-luvulla syntyneen naisen joutuneen törkeästi raiskatuksi pyykkituvassa Oulussa


Summary: Britannian kerrotaan tehneen EU:lle merkittäviä myönnytyksiä.

Britannian hallituksen ja EU:n edustajat jatkoivat viime hetken brexit-neuvotteluja pitkälle yöhön. Aamun neuvottelut on jälleen käynnistetty. Neuvottelujen kerrotaan edenneen, mutta läpimurtoa ei ole saatu.
 Sopimus ja siihen liittyvä lakipaketti on välttämätöntä saada päivän aikana valmiiksi, jotta se ehditään käsitellä ennen kuin Britannian EU-eron on määrä toteutua lokakuun lopussa.
 EU:n johtajat kokoontuvat huippukokoukseensa torstaina ja perjantaina. Sopimusluonnos pitäisi käsitellä tässä kokouksessa.
 Jos EU hyväksyy esityksen, se siirtyy Britannian parlamentin käsittelyyn. Britannian pääministeri  Boris Johnson  tarvitsee sopimukselleen parlamentin tuen.
 Neuvotteluista tihkuneiden tietojen mukaan Britannia on tehnyt merkittäviä myönnytyksiä, jotta Irlannin saarelle ei syntyisi tulli- tai muuta konkreettista rajaa.
 Vahvistamattomien tietojen mukaan tulliraja vedettäisiin Irlanninmereen, mikä merkitsisi, että Pohjois-Irlannissa vallitsisi erilainen tullijärjestelmä kuin muualla Britanniassa. Tämä on ainakin aikaisemmin ollut Johnsonin hallitusta tukevalle Irlannin tasavaltalaispuoluelle DUP:lle mahdoton vaatimus hyväksyä.
 Johnsonin on määrä kertoa neuvottelutuloksesta hallitukselleen kello 18 Suomen aikaa.
 Viimeinen ajankohta, kun Britannian parlamentti voi hyväksyä esityksen on lauantaille sovittu hätäistunto - ensimmäinen 37 vuoteen.
 Brexit-mielisten kansanedustajien johtajiin kuuluva  Jacob Rees-Mogg  sanoo, että esitykselle on parlamentissa riittävästi kannatusta.
 EU:n pääneuvottelija  Michel Barnier  puolestaan kertoi eilen tiistaina, että suurin haaste on muokata brittien tekemistä ehdotuksista sitovaa lakitekstiä.
 Lisää aiheesta :
 BBC :  Brexit: Talks enter last day before crunch EU summit
 The Guardian :  Brexit talks continue after Boris Johnson makes concessions on Irish border

Yle seuraa: Syntyykö brexit-sopimus – Neuvotteluaika loppuu tänään