Summary: Liikevoitto laski 287 miljoonaan euroon.

Metsäyhtiö Stora Enson tulos heikkeni vuoden toisella neljänneksellä. Operatiivinen liiketulos oli huhti–kesäkuussa 287 miljoonaa euroa, mikä on 40 miljoonaa euroa vähemmän kuin vuotta aiemmin.
 Liikevaihto laski kaksi prosenttia noin 2,6 miljardiin euroon.
 Stora Enso sanoo  osavuosikatsauksessaan , että kauppasotiin ja mahdolliseen kovaan brexitiin liittyvät geopoliittiset epävarmuustekijät heikentävät liiketoimintaolosuhteita entisestään, minkä odotetaan vaikuttavan negatiivisesti Stora Ensoon.

Stora Enson tulos heikkeni


Summary: Tulosta kasvatti muun muassa sähkön hinnan nousu.

Energiayhtiö Fortum teki selkeän tulosparannuksen vuoden toisella neljänneksellä.
 Huhti–kesäkuun vertailukelpoinen liikevoitto oli 232 miljoonaa euroa, kun se vuotta aiemmin oli 153 miljoonaa euroa. Tulos siis parani yli 50 prosenttia vertailujaksoon nähden.
 Toimitusjohtaja  Pekka Lundmarkin  mukaan Fortum paransi tulostaan kaikissa liiketoimintayksiköissä. Tulosta kasvattivat muun muassa sähkön hinnan nousu sekä vesi- ja ydinvoiman tuotantomäärien kasvu.
 Toisella vuosineljänneksellä Fortum sai myös ensi kertaa osinkoa saksalaiselta energiayhtiö Uniperiltä, josta Fortum omistaa 49,99 prosenttia. Uniper-osingon ansiosta Fortumin saama osuus osakkuus- ja yhteisyritysten tuloksesta harppasi huhti-kesäkuussa 461 miljoonaan euroon, kun se vuotta aiemmin oli 24 miljoonaa euroa.
 Uniperiltä saatu osinkopotti ei ole mukana Fortumin liikevoittoluvuissa, mutta se parantaa merkittävästi yhtiön nettotulosta toisella neljänneksellä.
 Lundmark myös kommentoi  tulostiedotteessa  Uniperin tilannetta.
 – Uniperin yhtiökokousta ympäröineen kohun jälkeen olemme tavanneet Uniperin työntekijöiden edustajia, johtoryhmän uudet jäsenet sekä hallintoneuvoston. Olen tyytyväinen, että olemme nyt sopineet jatkavamme keskusteluja, Lundmark sanoo.

Fortum teki vahvan tulosparannuksen


Summary: Valtaosa yhdysvaltalaisista pitää yhä kansakunnan kirjoa oleellisena osana Yhdysvaltoja, mutta näin ajattelevien määrä on laskenut viime syyskuusta kuusi prosenttiyksikköä.

Pew tutkimuslaitoksen tuore selvitys  osoittaa, että 62 prosenttia amerikkalaista pitää avoimuutta ja muualta tulevien vastaanottoa tärkeänä kansakunnan identiteetille. Viime syyskuussa määrä oli kuusi prosenttiyksikköä korkeampi eli 68 prosenttia.
 Muutos on tapahtunut republikaanien ja heidän laillaan ajattelevien mielissä alle vuoden aikana.
 Vielä syksyllä 2018 republikaanien tukijoista 44 prosenttia katsoi, että Yhdysvallat menettää kansakunnan luonteensa, jos maa on liian avoin muualta tuleville. Nyt vastaava luku on 57 prosenttia. Muutos tiukempaan suuntaan on peräti 13 prosenttiyksikköä.
 Demokraattien asenteet ennallaan
 Demokraattisen puolueen ja sitä myötäilevien asenneilmapiirissä ei ole tapahtunut merkittävää muutosta.
 Tässä ryhmässä 86 prosenttia pitää Yhdysvaltojen myönteistä asennetta muualta tuleviin tärkeänä osana kansakunnan rakennetta.
 Ennallaan on myös se tieto, että naiset, mustat ja vähintään alemman korkeakoulututkinnon suorittaneet ovat avarakatseisia.
 Pew tutkimuslaitos teki mittauksensa heinäkuun puolivälissä. Siihen osallistui 1500 aikuista.
 Presidentinvaalien asetelmat alkavat selkiintyä
 Presidentinvaalikamppailussa kampanja perustuu siihen, että ehdokas hakee kannatusta myös perustukijajoukkonsa ulkopuolelta.
 Silloin ehdokas pyrkii keskittymään asiaan, joka yhdistää äänestäjiä.
 Presidentti  Donald Trump  hakee jatkokautta keskittymällä äänestäjiä jakaviin mielipiteisiin. Trumpin kampanjateemaksi ovat nousemassa rotukysymykset, vaikka ne jakavat syvästi kansakuntaa.
 Terry Sullivan , republikaanisenaattori  Marco Rubion  vaalikampanjapäällikkö pohtii, että Trump on kannanotoillaan karkottanut osan tukijoistaan, mutta toisaalta myös onnistunut yhdistämään hajanaista äänestäjäjoukkoa.
 Edellisen kerran Yhdysvalloissa rotujen asema nousi näyttävästi vaaleissa vuonna 1968, kun Alabaman kuvernööri  George Wallace  pyrki Valkoiseen taloon.
 New York Times  muistuttaa, että sekä Wallace että Trump vetoavat kampanjoissaan Keskilännen valkoisiin miehiin, jotka kärsivät jo 60-luvulla teollisuustyöpaikkojen katoamisesta osavaltioistaan.
 Republikaanien vaaliasiantuntijat pitävät vuoden 2020 vaaleissa haasteellisina esikaupunkialueita, joissa asuu hyvin koulutettuja naisäänestäjiä. Heitä siirtyi jo viime syksyn kongressin välivaaleissa demokraattien tukijoiksi, klirjoittaa uutistoimisto AP.
 Lue myös:
 Trump esittää radikaalia muutosta USA:n maahanmuuttopolitiikkaan – painottaisi tulijoiden ansioita ja taitoja
 Analyysi: Yhdysvaltojen suurin ongelma ei ole Trump – vaan hänet valtaan nostanut identiteettipolitiikka

Yhdysvaltain kahtiajako kasvaa – yhä useampi republikaani pelkää  kansakunnan identiteetin katoavan siirtolaisuuden myötä


Metsäyhtiö Stora Enso investoi 10 miljoonaa euroa koelaitokseen Kotkan Sunilan tehtaalla. Laitoksessa yhtiö aikoo tuottaa biopohjaista hiilimateriaalia ligniinistä.
 Yhtiön mukaan puupohjaista hiiltä voidaan hyödyntää keskeisenä raaka-aineena akuissa, joita käytetään esimerkiksi kuluttajaelektroniikassa, autoteollisuudessa ja suurissa energianvarastointijärjestelmissä.
 Koelaitoksen rakentaminen aloitetaan vuoden 2019 loppuun mennessä, ja sen arvioitu valmistumisaika on vuoden 2021 alussa. Kaupallistamisesta päätetään koetuotannon tulosten arvioinnin jälkeen.
 Stora Enson Sunilan tehdas on valmistanut ligniiniä teollisessa mittakaavassa vuodesta 2015. Investoinnin avulla Stora Enso kokeilee ligniinin jalostamista tekniseksi hiilimateriaaliksi, jota voidaan käyttää väliaineena elektrodimateriaaleissa.
 Tehtaan vuotuinen tuotantokapasiteetti on 50 000 tonnia, mikä tekee Stora Ensosta maailman suurimman kraftligniinin tuottajan.
 Kerromme kohta lisää.

Stora Enso investoi 10 miljoonaa euroa koelaitokseen Kotkassa – uutta tuotetta voidaan käyttää akkuihin ja elektroniikkaan


Summary: Viiden vuosikymmenen takaisilla kuukävelyillä pelattiin golfia, muistettiin perhettä ja kunnioitettiin myös ankaran avaruuskisan vastapuolen kuolonuhreja.

Ihminen ei ole käynyt Kuussa kuin kuusi kertaa, mutta ihmiskunnan romua sinne on kertynyt arviolta yli 180 000 kiloa – siis Maan puntarilla, sillä Kuun painovoimalla romumäärän paino on vain kuudesosa.
 Kiertolaisemme pölyisellä kamaralla lojuu kymmeniä yhdysvaltalaisia ja neuvostoliittolaisia aluksia, niiden osia ja tutkimuslaitteita. Suurimmat järkäleet ovat kantorakettien kappaleita.
 Kuuromua ovat 1990-luvun alusta lisänneet myös Kiina, Japani, Intia ja yhden luotaimen verran myös Euroopan avaruusjärjestö Esa.
 Viimeksi Kuuhun räiskähti 150 kiloa israelilaista metallia, kun Beresheet-luotamen laskeutuminen epäonnistui viime huhtikuussa. Ja vaikka laskeutuminen olisi ollut pehmeäkin, alus olisi silti jäänyt lisäämään Kuun romumäärää.
 Painosta eroon
 Apollo-lennoilla moni hyödyllinenkin esine muuttui rasitteeksi, kun astronautit olivat lähdössä Kuusta. Tyhjentyneet ruokapakkaukset ja akut eivät ainakaan olleet tavaraa, jota olisi haluttu kiikuttaa takaisin, jätöspusseista puhumattakaan.
 Sinänsä arvokastakin tavaraa hylättiin, koska kuumoduulin nousijaosaa piti keventää, jotta se jaksoi nousta lentoon. Kamerat saivat jäädä, kun nousijaan tuli lisäpainoa astronauttien keräämistä kuuperänäytteistä.
 Jo Apollo 11:n astronautit  Neil Armstrong  ja  Buzz Aldrin  jättivät Kuun Rauhallisuuden mereen yli sata esinettä, muun muassa kuukenkänsä ja lapionsa.
 Kuuhun lentäneiden Apollojen kuumoduulit ovat pinnalla romuna, mutta kenraaliharjoituksesta vastanneen Apollo 10:n Snoopy-moduuli lentää edelleen. Se käytti astronautteja 15 kilometrin päässä Kuun pinnasta ja lähetettiin työnsä tehtyään kohti Aurinkoa ilman seurantaa.  Viime tammikuussa kerrottiin, että Snoopy on mitä todennäköisimmin  löytynyt kiertämästä Aurinkoa.  Nasa
 Kuussa on myös esineitä, jotka astronautit veivät sinne tarkoituksella. Siellä ovat totta kai metallilaatat, jotka julistavat Yhdysvaltain voittoja miehitettyjen avaruuslentojen kisassa, ja tietenkin Yhdysvaltain liput, niitäkin yksi kultakin Apollo-lennolta.
 Kuussa eivät riepottele tuulet eivätkä sateet. Astronauttien jalanjäljet ja kuukärryjen renkaiden painaumat ovat edelleen kuin vasta tehdyt.
 Lippujen ei uskottu pärjänneen yhtä hyvin. Nasan LRO-luotaimen ottamista kuvista kuitenkin näkyy, että tangot lippuineen ovat pystyssä ensimmäistä lukuun ottamatta. Sen kaatuminen jo tiedettiinkin, sillä Aldrin näki tangon keikahtavan kuumoduulin nousupöllytyksessä.
 LRO:n kuvat ovat tämän vuosikymmenen alusta. Luotain kiertää edelleen Kuuta keräämässä tietoa tulevia laskeutujia varten.
 Halvan lippukankaan kestävyys yllätti
 LRO:n kamerasta vastaava päätutkija  Mark Robinson  yllättyi kuvista. Harva oli odottanut lippujen kestäneet kovaa ultraviolettivaloa, säteilyä, lämpötilojen heittelyä sadoilla asteilla ja mikrometeoriittien osumia.
 Yllätys oli sitä suurempi, kun tiedetään, ettei lippuja edes tarkoitettu kestämään kuin kunkin Apollon viipymisen ajan. Historioitsija  Anne Platoffin  mukaan lippuihin tilattu nailonkangas oli halpaa perustavaraa.
 Robinson arvelee, että liput saattavat olla aika lailla haalistuneita. Platoff veikkaa niiden tummuneen ja rispaantuneen pahan kerran. Mutta varmasti sen tietäisi vain, jos kävisi katsomassa, Platoff tuumii  Nasan verkkosivun  artikkelissa.
 Tämä on kopio runsaan kymmenen sentin mittaisesta kultaisesta oliivinlehvästä, jonka Neil Armstrong laski Kuun kamaralle heinäkuussa 1969.  Nasa
 Apollo 11 kuljetti Kuuhun myös kultaisen oliivinlehvän symboloimaan rauhaa ja kolikon kokoisen silikonilevyn, jolle on talletettu viestejä 73 valtion johtajilta.
 Tuo hyvän tahdon ele oli jäädä Aldrinin taskuun. Armstrongin muistutuksesta hän pudotti levyn Kuun pinnalle ollessaan jo kipuamassa kuumoduulin tikkaita kotilennolle.
 Golfia, keihäänheittoa ja kävelyä
 Virallisten viemisten lisäksi astronauteilla oli usein mukanaan muutakin. Kuuluisimmat tavarat lienevät Apollo 14:n astronautin  Alan Shepardin  golfmaila ja kaksi palloa, jotka hän mäjäytti lentoon Kuussa.
 Ensimmäinen lyönti epäonnistui mutta toinen lensi kilometrejä, väitti Shepard. Kaari todella saattoi ainakin teoriassa kestää yli minuutin ja kantaa kilometrien päähän, jossa pallo nyt lepää.
 Keihästäkin Kuussa on heitetty, tavallaan. Apollo 14:n toinen kuukävelijä  Edgar Mitchell  tekaisi keihään metallitangosta, jolla ei ollut enää muuta käyttöä.
 Uraauurtava urheilusuoritus oli myös Mitchellin ja Shepadin pitkä kuukävely, lähes kolme kilometriä. Sillä he osoittivat seuraavien lentojen miehistöille, ettei kuukärryn hajoamista tarvinnut pelätä, sillä jaloinkin pääsi takaisin kuumoduulille.
 Apollo 15:n mukana Kuuhun lensi Yhdysvaltain ilmasotakoulun maskottihaukan sulka. Astronautti  David Scott  näytti suorassa tv-lähetyksessä, miten 30-grammainen sulka ja 1,3 kilon alumiinivasara putosivat hänen käsistään samaa vauhtia Kuun pintaan.
 Kokeella, joka on katsottavissa  verkkovideona , Scott todisti  Galileo Galilein  teorian, että painovoima vaikuttaa putoaviin esineisiin samalla tavalla massasta riippumatta. Maassa putoamisvauhdin ero syntyy ilmanvastustuksesta.
 Kunnianosoituksia vainajille
 Joillakin viemisillään astronautit muistivat niitä, jotka olivat kuolleet kylmän sodan kuukisassa, myös vastapuolella. Pieni alumiinipatsas kunnioitti niin Yhdysvaltain astronautteja kuin Neuvostoliiton kosmonautteja.
 Apollo 15:n miehistö kuljetti patsaan ja siihen liittyvän laatan Kuuhun kertomatta Nasalle.
 Belgialaistaiteilija Paul Van Hoeydonckin pieni  Fallen Astronaut -patsas kunnioittaa 14:ää kuolonuhria. Heidän nimensä ovat laatassa aakkosjärjestyksessä. Nasa
 Taulussa ovat myös ne kolme Apollo-ohjelman ensimmäiseksi aiotun lennon astronauttia, jotka kuolivat harjoituksessa syttyneessä tulipalossa vuonna 1967. Heillä on myös oma pieni muistomerkkinsä Kuussa: astronauttitoverit veivät sinne Apollo 1:n kangasmerkin.
 Kuuhun pääsi myös mitali erityisesti kahden kosmonautin kunniaksi.  Vladimir Komarov  oli ensimmäinen avaruusmatkalla kuollut ihminen. Häntä vuonna 1967 Maahan tuoneen kapselin laskuvarjo ei avautunut.
 Juri Gagarin , kaikkien aikojen ensimmäinen ihminen avaruudessa, kuoli vuonna 1968 niin ikään lennolla, vaikkakaan ei avaruusaluksessa.
 Pieniä henkilökohtaisia esineitä kuussa ovat Apollo 16:n astronautin  Charles Duken  valokuva perheestään ja Apollo 12:n  Alan Beanin  hopeinen rintaneula, jonka hän oli saanut Nasalta tultuaan valituksi astronauttikoulutukseen.
 Duken, hänen vaimonsa ja viisi- ja seitsenvuotiaiden poikiensa kuvan arvellaan muuttuneen kauan sitten mustaksi Kuun säteilyoloissa, mutta Bean kertoi vanhana miehenä ajattelevansa, että siellä kuukraatterin hiekassa hänen neulansa hohtaa edelleen kirkkaana.
 – Siellä se on miljoonia ja miljoonia vuosia tai kunnes joku turisti löytää sen ja tuo takaisin Maahan, sanoi Bean.
 Lue myös:
 Ihmisen ensimmäinen matka Kuuhun alkoi 50 vuotta sitten – astronautit varautuivat kuolemaan, presidentti Nixonilla oli muistopuhe valmiina
 Vuosikymmenien tauko päättyi, kuumatkat alkavat taas – Seuraava jalanjälki Kuun kamaralla voi olla kiinalaisesta kengästä

Kuussa on yli 180 000 kiloa avaruusromua, pieniä inhimillisiä muistoja Apollo-lennoista ja yllättävän kestäviä tähtilippuja


Summary: Sateet ovat kiertäneet tänä kesänä etenkin Keski-Pohjanmaan rannikon ja kuivuus kutistaa vilja- ja nurmisatoa. Muualla maassa kesäkuun sateettomuus leikkasi parhaat sadot, mutta tilanne ei ole yhtä huono.

Jo viikkoja Keski-Pohjanmaalla jatkunut kuivahko kausi koettelee vilja- ja nurmipeltoja, arvioidaan ProAgria Keski-Pohjanmaasta.
 Tilanne on vaikea erityisesti rannikon hiekka- ja hietamailla. Esimerkiksi Lohtajalla joillain lohkoilla osa viljasadosta on menetetty. Toisesta säilörehusadosta on paikoin jopa puolet menetetty.
 Viime vuosina viljelijöitä on koeteltu vuoroin kuivuudella, vuoroin märkyydellä.
 – Useampi kehno nurmisato aiheuttaa tiloille lisäkustannuksia ja tuo loven kannattavuuteen, jos rehua on ostettava muualta, harmittelee ProAgria Keski-Pohjanmaan kasvintuotannon asiantuntija  Otto Hihnala .
 Viime kesänä kuivuus koetteli etenkin eteläistä Suomea. Ennätyksellisen kuuma heinäkuu verotti viljasatoa myös Keski-Pohjanmaalla. Sato jäi tuolloin maakunnassa noin 80 prosenttiin normaalista.
 "Sadekaan ei enää täysin pelasta"
 Lohtajalainen viljelijä ja koneurakoitsija  Tapani Orjala  myöntää, että hänen pelloillaan paras sato on mennyt, vaikka vielä keväällä näytti hyvältä.
 – Kaurapellolla varsi on nilkkaan asti, kun normaalisti vilja ulottuu lanteille saakka. Sadekaan ei enää satoa täysin pelasta, mutta ainakaan ei tule lisävauriota, pohtii Orjala.
 Alueelliset vaihtelut ovat suuria. Orjalalla on peltoja myös sisämaassa Toholammilla, sieltäkin löytyy lohkoja, joilla kuivuus on jatkunut pitkään.
 – Pellon pohja halkeilee kuin autiomaa, harmittelee Orjala.
 Keski-Pohjanmaalla viljasato on jäämässä sekä laadullisesti että määrällisesti normaalia pienemmäksi.
 – Huippusatoon ei enää päästä, kohtuulliseen on vielä mahdollisuudet, toteaa ProAgria Keski-Pohjanmasta teknologian ja kasvintuotannon asiantuntija  Jouni Huhtala .
 Muualla maassa tilanne on parempi
 Muualla maassa tilanne ei ole yhtä huono. ProAgrian johtaja asiantuntijan  Sari Peltosen  mukaan kesäkuun kuivuus leikkasi parhaat sadot, mutta yleisesti kasvustojen näkymät ovat hyvät.
 – Myös toinen nurmisato on lähtenyt valtaosin hyvään kasvuun. Sateita on saatu vaihdelle 50–150 millimetriä heinäkuun ensimmäisen viikon jälkeen, mutta vaihteluahan on paikallisesti, kertoo Peltonen.
 Vähäiset sateet ovat harventaneet keskipohjalaispeltojen kasvustoa ja lisänneet myös tautiriskiä.
 Osin vilja on myös versonut, eikä sivuversoista muodostu jyviä. Osa tähkistä saattaa jäädä kokonaan tyhjiksi.
 Keski-Pohjanmaalla tuotetaan pääasiassa rehuviljaa, mutta myös jonkin verran ohraa, kauraa ja vehnää elintarviketeollisuuden käyttöön.

Kuivuus on viemässä osan sadosta Keski-Pohjanmaalla – "Pellon pohja halkeilee kuin autiomaa"


Summary: Poliisi yrittää jäljittää neljää kadonnutta naista.

Slovakian poliisi on aloittanut etsinnät löytääkseen neljä afganistanilaisen Zohra-orkesterin jäsentä.
 Zohra on Afganistanin ensimmäinen kokonaan naisista koostuva orkesteri. Siihen kuuluu 35 naista ja teini-ikäistä tyttöä.
 Orkesteri esiintyi viime lauantaina Trencinin musiikkifestivaaleilla Bratislavan lähellä. Poliisin tietojen mukaan kaikki orkesterin jäsenet palasivat hotelliin, mutta tämän jälkeen neljä heistä katosi jäljettömiin.
 Neljästä kadonneesta kahden kerrotaan olleen täysi-ikäinen ja kaksi vielä teini-ikäisiä.
 Slovakian sanomalehdet kertovat orkesterin jäsenten puhuneen, että yhdellä kadonneista olisi serkku, joka asuu Saksassa.
 Zohra-orkesteri on saanut mainetta, sillä se on omalla alallaan uranuurtaja. Afganistania hallinneen Taliban-liikkeen aikana vuosina 1996 – 2001 musiikki oli kokonaan kiellettyä ja naisten asema äärimmäisen rajattu. Muusikot ovat saaneet tappouhkauksia, koska osa maan väestä on hyvin vanhoillisia.
 Osa Zohran jäsenistä on orpoja tai hyvin köyhistä perheistä.
 Kaksi vuotta sitten Zohra esitti perinteistä afganistanilaista musiikkia Davosin talousfoorumin päätöstilaisuudessa.
 Slovakiassa he aikovat esiintyiä useissa konserteissa, vaikka osa soittajista puuttuu.

Afganistanilainen naisorkesteri soitti konsertin Slovakiassa – sitten osa naisista katosi


Summary: Maailman luonnonsuojelujärjestö IUCN on täydentänyt uhanalaisten lajien listaansa.

Maailman luonnonsuojelujärjestö IUCN on täydentänyt maailman uhanalaisten eliölajien " Punaista kirjaansa ". Listaan lisättiin lähes 9 000 uutta lajia.
 IUCN luokittelemien uhanalaisten lajien kokonaismäärä ylitti nyt 100 000. Uhanalaisia lajeja tunnetaan yhteensä 105 732.
 Yhdenkään aiemmin uhanalaiseksi luokitellun lajin osalta ei voitu todeta, että tilanne olisi parantunut. Kaikista eliölajeista, joiden tilanne tunnetaan, lähes kolmannes on välittömästi sukupuuttovaarassa.
 IUCN nostaa erityisesti esille Afrikan lajiston, jonka tilanne heikkenee nopeasti, kun metsiä hakataan ja kasvava ihmismäärä metsästää villieläimiä ruuakseen. Toinen suuri ongelma on ylikalastus sekä makean veden käyttö maanviljelyssä, mikä heikentää olosuhteita joissa ja muissa makean veden lähteissä.
 IUCN lisää uhanlaisten listalle useita rauskulajeja, muun muassa kitararauskuja  (Rhinobatidae) , jotka usein jäävät kiinni kalastajien pyydyksiin sivusaaliina. Nämä lajit on todettu äärimmäisen uhanalaisiksi, eli ovat vain askeleen päässä sukupuutosta.
 Kitararausku Reinhard Dirscherl / AOP
 Listalle otettiin myös seitsemän kädellislajia, joista kuusi elää Länsi-Afrikassa. Esimerkiksi marakatteihin kuuluvan rolowaynapinan ( Cercopithecus roloway)  kanta on hyvennut noin 2 000:een yksilöön, jotka sinnittelevät Ghanan ja Norslunluurannikon metsissä. Nämä kohtalaisen kookkaat apinat ovat suosittua ruokaa ja niiden turkki on arvokas.
 IUCN toteaa, että makean veden käyttö maatalouden tarpeisiin haittaa virtaavassa vedessä eläviä lajeja. Esimerkiksi yli puolet Japanin makean veden kaloista on nyt sukupuuttovaarassa.
 – Makean veden kalojen katoaminen poistaisi miljardeilta ihmisiltä heidän pääasiallisen ruuanlähteensä, varoittaa IUCN.
 Uhanalaisten listalle otettiin nyt peräti 500 syvänmeren kalalajia, joiden tutkiminen on ollut hyvin vaativaa. Luonnontutkijat ovat todenneet, että nekin kärsivät kalastuksesta, öljynporauksesta ja merenpohjan kaivostoiminnasta.
 Luonnoneläinten yksilömäärät ovat vähentyneet keskimäärin 60 prosentilla alle 50 vuodessa, IUCN kertoo  The Guardian -lehden  mukaan.
 – Luonnon tuhoutuminen jatkuu nopeudella, jota ei ole koskaan nähty ihmisen olemassaolon aikana, sanoi IUCN:n biodiversiteetin suojeluohjelman johtaja  Jane Smart . Hänen mukaansa nopeita toimia tarvitaan tilanteen korjaamiseksi.
 .Kiinassa järjestetään ensi vuonna YK:n biodiversiteetti-huippukokous.
 Lue lisää :
 Uusi tutkimus: Ilmastonmuutos ajaa merien planktonia kohti napa-alueita – kaikki kalat ja merieläimet eivät pysy muutoksessa mukana

Sukupuutto uhkaa jo yli 100 000:ta eläin- ja kasvilajia – "Luonnon tuhoutuminen pitäisi pysäyttää välittömästi"


Summary: Saat Euroopan unionin sisäpiirijutut kerran viikossa suoraan sähköpostiisi, kun tilaat Ylen Eurooppa-uutiskirjeen.

Missä olit kun kuulit , että saksalainen  Ursula von der Leyen  on valittu Euroopan komission seuraavaksi puheenjohtajaksi historiallisen niukalla yhdeksän äänen marginaalilla?
 Minä olin kakkostiellä Nummelan paikkeilla, kollegani  Susanna Turusen  autossa matkalla kohti Helsinkiä. Kuulimme tuloksen tuoreeltaan tv-uutisista  Anna Karismolta .
 Susanna piti auton kaistalla, vaikka Euroopan ehkä korkein lasikatto rikkoutuikin. Ensireaktio oli lievä helpotus siitä, että von der Leyen ylitti riman, vaikka  niukasti .
 Hänen torjumisensa olisi voinut sotkea kesälomasuunnitelmat. EU-johtajat olisi pitänyt kutsua uudelleen koolle kuukauden sisällä etsimään uutta vaihtoehtoa.
 Toimittajien kesälomia huimasti merkittävämpää on toki se, että komission johtoon saadaan ensi kertaa nainen.
 Nyt von der Leyen voi ryhtyä kokoamaan seuraavaa komissiota. Vajaa puolet jäsenmaista on jo ilmoittanut ehdokkaansa komissaariksi.
 Tanska ehdottaa jatkokaudelle  Margrethe Vestageria , jolle on luvassa varapuheenjohtajan paikka osana nimityspakettia. Vestager iloitsi kollegani Annan haastattelussa von der Leyenin ja  Christine Lagarden  noususta huippuvirkoihin.
 – Jo oli aikakin!, kilpailukomissaari  sanoi .
 EUObserver-verkkolehden laskujen  mukaan jo ehdotetuista 13 komissaariehdokkaasta vain neljä on naisia. Von der Leyen on ilmoittanut haluavansa komissioon puolet naisia. Eli lopuista 15 jäsenmaasta pitäisi löytää vielä kymmenen naista.
 Suomen ehdokas on  Jutta Urpilainen . Niukka naistarjonta voi tarkoittaa sitä, että jo ehdotetut naiset voivat odottaa itselleen painavampia salkkuja.
 "Painava salkku" on suomalaisen EU-keskustelun kestokäsite. Urpilaisen salkkumahdollisuudet tuntuivat kiinnostavan suomalaista politiikan ja talouden eliittiä Porin Suomi-Areenassa, jossa vietimme Susannan kanssa alkuviikon.
 Eräs entinen meppiavustaja miltei hiiltyi, kun kyseenalaistin painavan salkun merkityksen. Onko Suomelle jäsenmaana ollut hyötyä siitä, että  Olli Rehn  on toiminut talouskomissaarina, tai että  Jyrki Katainen  on nykyisen komission varapuheenjohtaja?
 Komissaarin tehtävä  on vahtia Euroopan etua, ei oman maansa etua. Mutta oma komissaari on myös väylä vaikuttaa päätöksentekoon. Esimerkiksi Jyrki Katainen  teki viime vuonna  ilmoituksen 99 lobbaritapaamisesta, joista 32 oli suomalaistahojen kanssa. Lisäksi hänellä on suora yhteys hallitukseen. Painavan salkun haltijan kautta pääsee painavien asioiden äärelle.
 Painavin jaossa ollut salkku meni jo Suomelta ohi. Von der Leyen -nimityspaketti nosti Euroopan keskuspankin pääjohtajaksi Christine Lagarden. Mikkelin miehet Olli Rehn ja  Erkki Liikanen  jäivät sivuun.
 Rehnin nimi on kuitenkin sitkeästi spekulaatioissa, tällä kertaa Lagarden seuraajapelissä kansainvälisen valuuttarahaston IMF:n pääjohtajaksi.  Wall Street Journalin  mukaan Rehn on yksi neljästä eurooppalaisesta ehdokkaasta tehtävään.
 Nyt kun von der Leyenin valinta on sinetöity, huomio kääntyy takaisin Britanniaan.  Boris Johnsonista  tulee ensi viikolla hyvin todennäköisesti Britannian kolmas pääministeri kolmen vuoden sisällä.
 Kaksi hänen edeltäjäänsä ovat kaatuneet brexitin kuohuihin. Johnson on luvannut avata uudet neuvottelut EU:n kanssa erosopimuksen muuttamisesta.
 Brexit jää ratkaisematta minultakin. Britannian kansanäänestyksestä alkanut kolmen vuoden EU-kirjeenvaihtajan pesti päättyy kesän lopussa. Tämä jää viimeiseksi Brysselistä käsin kirjoittamakseni EU-kirjeeksi. Anna Karismo kirjelmöi vielä ensi viikolla ennen kesälomataukoa.
 # Somessa: Vihreiden protesti
 Instagram
 Tiistai-iltana komission puheenjohtajaksi valitulla Ursula von der Leyenillä on jo liki 30 000 seuraajaa Instagramissa ja #ursulavonderleyen-tunnisteella löytyy yli tuhat julkaisua. EU-myönteiset mepit syyttivät vihreitä Eurooppaa kehittämään pyrkivän rintaman rikkomisesta, kun ryhmä äänesti von der Leyenin valintaa vastaan. Vihreät selittävät Instassa, miksi he äänestivät vastaan.
 #FAKTA: EU-maat hyödyntävät porsaanreikää alueellisessa rahoituksessa
 Yle
 Kolmannes EU:n budjetista, 50 miljardia euroa, on suunnattu alueellisten erojen kaventamiseen. Tilastoista datavisualisointeja tekevä The Pudding-sivusto on selvittänyt, että vähemmän kehittyneiden alueiden tuki on niin suurta, että se on saanut maat kikkailemaan aluejaoilla. Lue, miten Unkarissa, Puolassa ja Liettuassa tehdyt  aluejaot hyödyttävät saamaan lisää rahoitusta .
 ÄLÄ MISSAA NÄITÄ: Nimityspakettikiistalla ehkä hyviäkin puolia, Suomi hakee tiiviimpää yhteistyötä siirtolaiskysymyksessä, EU-kokousten liikennevaikutukset jatkuvat
 Eurooppa-parlamentti hyväksyi niukalla enemmistöllä Ursula von der Leyenin komission johtoon. Patrick Seeger / EPA
 Tällä viikolla  pääministeri  Antti Rinne  (sd.)  arvioi , että EU:n nimityspaketteihin liittyvällä poliittisella väännöllä voi olla jopa hyviä seurauksia. Rinteen mukaan vääntö vaikuttaa siihen, että komission puheenjohtajalla tulee entistä enemmän yhteistä tekemistä parlamentin kansa ja entistä enemmän yhteisten näkemysten hakemista.
 Rinne  esitteli  keskiviikkona Suomen EU-puheenjohtajuusohjelmaa Euroopan parlamentille Strasbourgissa. Rinne sanoi Suomen haluavan vahvistaa ja kehittää EU:n oikeusvaltiovälineitä. Parlamentissa puheenjohtajamaalle asetettiin odotuksia. Parlamentista varoitettiin muun muassa, että Euroopan parlamentista ei löydy tukea aluerahojen leikkaukselle. Suomi on aiemmin ollut valmis leikkaamaan niin sanotuista koheesiorahoista.
 EU-maiden sisä- ja oikeusministerit  kokoontuvat loppuviikolla Helsinkiin. EU:n puheenjohtajamaana Suomi on avaamassa jälleen keskustelu tiiviimmästä yhteistyöstä siirtolaiskysymyksessä. Yhteistä linjaa on etsitty tuloksetta syksyn 2015 pakolaiskriisin jälkeen. Sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.)  arvioi Ylelle keskiviikkona , että Euroopan unionissa ollaan mukana yhteisvastuullisesti tai sitten ei olleenkaan.
 ENSI VIIKOLLA: Britannian uuden pääministerin nimi selviää, Espanjassa vallanvaihto kolkuttelee ovella
 Britannian hallitseva konservatiivipuolue  ilmoittaa tiistaina puheenjohtajakisansa tuloksen. Jäsenet valitsevat Boris Johnsonin ja  Jeremy Huntin  välillä.
 Keskiviikkona  Theresa May  osallistuu viimeistä kertaa parlamentin alahuoneen kyselytunnille ja käy jättämässä eroilmoituksensa kuningatar  Elisabetille . Heti tämän jälkeen kuningatar nimittää uuden pääministerin.
 Ennakkosuosikki on Boris Johnson, joka toimi 1990-luvun vaihteessa Daily Telegraph -lehden Brysselin-kirjeenvaihtajana. Guardian-lehti  perkasi  hänen kirjeenvaihtajauraansa, alkaen jutusta joka väitti virheellisesti EU-komission säätelevän kondomien kokoja.
 Johnson on luvannut pyrkiä uusiin neuvotteluihin EU:n kanssa erosopimuksesta vielä kesän aikana. Brysselin EU-koneisto puolestaan virittäytyy jo kesälomatunnelmaan.
 Vallanvaihto voi olla edessä  myös Espanjassa. Pääministeri  Pedro Sanchezilla  on ensi viikon tiistaihin asti aikaa haalia parlamentin enemmistön tuki hallitukselleen. Jos tukea ei löydy, Espanja päätynee uusiin vaaleihin syksyllä.
 Piditkö Eurooppa-kirjeestä?  Jos tykkäsit, kerro kavereillekin Kirjeen voi tilata tästä  linkistä .
 Jos keksit parannusehdotuksia, kerro meille! Voit lähettää meille kysymyksiä ja vinkkejä vastaamalla tähän viestiin. Bon weekend!
 Lämmin kiitos lukijoille!
 terveisin, Petri

Eurooppa-kirje: Euroopan ehkä korkein lasikatto rikkoutui, mutta ennen sitä nimitysvääntö oli sotkea toimittajien kesälomasuunnitelmat


Summary: Suomen tiestöllä autolle saa ruosteenestokäsittelyllä kuitenkin lisäsuojaa esimerkiksi kelien vaihtelulta ja tiesuolan aiheuttamilta vaurioilta.

Autojen ruostesuojausta on  vähennetty  ja yhtenäistetty Euroopan markkinoilla.
 Autoalan ruosteensuojaliikkeiden keskusliiton mukaan  syitä ovat EU:n päästötavoitteet, jotka tekevät ruostesuojauksen tehtailla mahdottomaksi, sekä se, että Suomen markkinoille päätyy niin pieni osa uusista autoista, että valmistamisessa ei oteta huomioon Suomen vaativia olosuhteita.
 Perussuojaus koskee nykyään käytännössä vain saumoja. Autojen korirakenteet ovat kuitenkin aiempaa kestävämpiä ja samoin suojausaineet ovat kehittyneet.
 Katsastusasemalla ruosteenestokäsittelyä alustalle suositellaan etenkin, jos autoa on tarkoitus pitää pidemmän aikaa.
 – Ruosteenestokäsittely pitäisi tehdä mieluiten heti uudelle autolle. Auton alusta on aikalailla muovien peitossa ja katsastuksen yhteydessä emme välttämättä pysty alustarakennetta kovin hyvin näkemään, kertoo Etelä-Pohjanmaan Katsastuksen päällikkö  Juha Taipale .
 Suojausmenetelmien muuttumisen vahvistaa myös Veho Oy Mercedes-Benzin maahantuonnista teknisen palvelun päällikkö  Jorma Laakkonen .
 – On ne toki muuttuneet. Tavoitteena valmistajilla on, että korit suojataan mahdollisimman hyvin ja kestävästi. Toisaalta samanaikaisesti pitää ottaa huomioon ympäristöasiat ja kustannukset. Sinkkikäsittelyllä saadaan perusmetalli suojattua, jolloin se ei ole niin altis korroosiolle ja ruostumiselle, Laakkonen toteaa.
 Laakkosen mukaan autoissa todetaan nykyään vähemmän korroosiovikoja. Suomeen tuotaviin autoihin tehdään kuitenkin vielä lisäsuojauksia suolauksen ja kiveniskujen takia.
 – Tämä koskee vain tiettyjä malleja ja se riippuu myös valmistajatehtaasta. Kaikki tehtaat ei tätä tee, mutta se voidaan tehdä tietyille markkinoille tarkoitetuille autoille erillisessä käsittelykeskuksessa Saksassa, Laakkonen sanoo.
 Jarruputket usein ensimmäisenä vaarassa
 Suomen suolatuilla teillä syntyy kuitenkin lähes väistämättä pintaruostetta. Jos suojaus ei ole riittävän hyvä, saattavat esimerkiksi jarruputket ruostua.
 Talviajan tiesuolaus lisää ruostumisvaurioita ja asiantuntijatkin suosittelevat jossain tapauksissa suojauskäsittelyä ja auton puhtaanapitoa alustapesua myöden.
 – Ruoste vaurioittaa jarruputkia ja niitä joudutaan vuosien saatossa vaihtamaan. Jarruputket saattavat nopeastikin ruostua puhki ja se on turvallisuusriski, jatkaa Juha Taipale.
 Jorma Laakkosen mukaan autojen perussuojaus on yleensä kunnossa, mutta jotkut asiakkaat kyselevät lisäsuojauksista.
 – Asiakkaat, jotka asuvat sellaisten teiden varrella, joilla syntyy suolan ja hiekan takia ulkoista rasitusta, kysyvät täydentävistä suojauksista. Toki se on mahdollista ja jopa suositeltavaa, jos olosuhteet ovat ulkoisen rasituksen kannalta sellaiset.
 Säännöllinen huollattaminen ja autosta muutenkin huolen pitäminen on tärkeää.
 – Säännöllinen tarkastaminen on avainasemassa. Ulkoisten kiveniskujen kannalta nopea huomaaminen ja korjaaminen on tärkeää korroosion etenemisen kannalta, selventää Jorma Laakkonen.
 – Valmistusmateriaalit ovat kestävämpiä nykyään, mutta kyllä sitä ruostetta kuitenkin syntyy helposti, jos ruostesuojausta ei ole. Ruostesuojauksen väheneminen on tapahtunut yleisellä tasolla ja jotkut automerkit ruostuvat edelleen herkemmin, sanoo Juha Taipale.
 Bayern Carin automyyjä Tuomas Nukalan arvion mukaan sadasta autonostajasta noin viisi kysyy ruostesuojausta. Jarkko Heikkinen / Yle
 Säännöllinen pesu ja huolenpito riittävät pitkälle
 Innokkaimmat autoilijat vaihtavat menopeliä muutaman vuoden välein. Toiset sijoittavat autoon ja haluavat pitää sen omistuksessaan mahdollisimman pitkään.
 Isoja eroja ruostesuojauksessa ei kuitenkaan enää ole esimerkiksi Saksasta tuodun käytetyn auton ja Suomen markkinoille tuodun uuden auton välillä.
 – Tänä päivänä on vähemmän jouduttu juttelemaan ruostesuojauksesta. Osa siitä tietysti kysyy, mutta jos sadasta autonostajasta noin viisi kysyy niin se kuvaa tuota suhdetta, kertoo pitkään Saksasta autoja Suomeen tuoneen Bayerncarin automyyjä  Tuomas Nukala .
 Miksi se on näin, että vähemmän kysytään?
 – Autoja pestään ja fiksataan usein ja pidetään muutenkin hyvää huolta. Ruostesuojaus on ehkä siinä suhteessa vähentynyt ja säännöllisellä pohjapesulla ruosteen voi saada pysymään poissa, Nukala toteaa.
 Ruostesuojausta voi Jorma Laakkosen mukaan parantaa vaikka autolla olisi ajettu jo muutama vuosi. Oleellista on, että suojaus tehdään puhtaalle pinnalle.
 – Jos vaurioita havaitaan, on tärkeää, että alkaneet korroosiovauriot saadaan tarkasti poistettua.
 Aiheesta aiemmin :  Ruostepommi uhkaa - uusikin auto kannattaa ajaa suojaukseen
 Aiheesta voi keskustella 19. heinäkuuta kello 22 saakka.

Autojen ruostesuojausta on vähennetty ja sitä myös kysellään entistä vähemmän: "Jos sadasta autonostajasta noin viisi kysyy, niin se on aika lähellä"


Summary: Ilmaisella lobbauslounaalla puhuttiin siitä, miten 18 miljoonaa euroa tulisi käyttää ja miten tuoreeseen opetusministeriin pitäisi vaikuttaa.

Suomen Lukiolaisten Liiton puheenjohtaja  Roosa Pajunen  ei ole tullut Suomen suurimpaan lobbaustapahtumaan varsinaisesti lobbaamaan. Tai näin hän sanoo ainakin itse.
 Olisi kuitenkin naiivia ajatella, ettei hänellä olisi jonkinlaista agendaa.
 – Totta kai tämä on paikka, jossa pääsee vaikuttamaan ja kertomaan näkemyksiä. Uusi hallitus on myös luvannut lukiokoulutukseen 18 miljoonaa euroa, joten haluamme kertoa, miten se pitäisi meidän mielestämme käyttää, Pajunen sanoo.
 Lähdetäänpä siis vaikuttamaan.
 Keskustelutilaisuuksia ja cocktail-kutsuja
 Vuoden vaihteessa SLL:n puheenjohtajana aloittanut 21-vuotias Pajunen on Suomi-areenassa haluttu keskustelija, sillä sen lisäksi, että hän edustaa nuoria, hän edustaa ennen kaikkea ryhmää, josta on  keskusteltu vaalikevään aikana paljon .
 Tuoreeseen  hallitusohjelmaan on kirjattu  maksuton toinen aste. Lisäksi ohjelmaan on kirjattu oppivelvollisuuden pidentäminen koskemaan myös toista astetta – siis lukio- ja ammattikoulutusta.
 Keskiviikko onkin Pajusen kiireisin päivä Suomi-areenassa. Hän osallistuu kolmeen keskustelutilaisuuteen, mikä on hänen mukaansa hieman enemmän kuin tavallisesti.
 Tämän lisäksi kalenteriin on merkitty parit "kokkarit" eli cocktail-tilaisuudet sekä lounastapaaminen Suomen Kustantannusyhtiön johtajan kanssa.
 Päivän tärkein tapahtuma on kuitenkin iltapäivän paneelikeskustelu hallituksen koulutuspolitiikasta. Keskusteluun osallistuu myös tuore elinkeinoministeri  Katri Kulmuni .
 Saavumme kauppatorille hyvissä ajoin. Pajunen kertoo vihaavansa myöhästymistä.
 – Koen, että on toisten kunnioittamista tulla ajoissa. Mulle myös sanottiin pestini alussa, että tulen olemaan puheenjohtajana aina myöhässä sen viisi minuuttia. Haluan näyttää, että pystyn olemaan ajoissa, Pajunen kertoo.
 Pajunen käy nappaamassa kivennäisveden, istuu pöydän ääreen ja avaa läppärinsä. Hän kertoo käyvänsä läpi taustamateriaaleja keskusteluja varten.
 Pajunen valmistautui paneeliskeskusteluun yhdessä SLL:n varapuheenjohtaja Kia Katjoksen kanssa. Pajusen puhelin värisi lähes taukoamatta pitkin päivää. Viljami Vaarala / Yle
 Tähtäin on erityisesti iltapäivän paneelikeskustelussa. Pajunen on keskustelun ainoa nuori ja teemana on uuden hallituksen koulutuspolitiikka.
 Lukiolaisia koskevat viestit on pystyttävä tiivistämään ja kertomaan silloin, kun aiheesta keskustellaan.
 Mitä sitten ovat ne keskeisimmät asiat, joihin SLL:n ja Pajusen pitäisi pystyä vaikuttamaan?
 – No me ei esimerkiksi kannateta tätä oppivelvollisuuden pidentämistä, Pajunen kertoo.
 – Lukio ei voi olla uusi peruskoulu. Kyse on saatavuudesta eli siitä, pystytäänkö tasokasta lukiokoulutusta oikeasti tarjoamaan kaikkialla. Enemmän kannattaisi keskittyä nuorten jaksamiseen, hyvinvointiin ja viihtyvyyteen. Suomessa on yksi Pohjoismaiden huonoimmista koulumotivaatioista, Pajunen latoo.
 Hän korostaa myös, että kokonaan toisen asteen ulkopuolelle jäävien määrä on hyvin pieni.
 – Se on joitain prosentteja. Toki pitää lähteä siitä, että kukaan ei saisi jäädä ulkopuolelle, mutta tämä ei ole niin laaja ongelma kuin annetaan ymmärtää.
 Pajunen latoo nämä pointit säntillisesti myös iltapäivän paneelikeskustelussa, vaikka keskustelun valokeilassa tuntuvat olevan ministeri Kulmuni, Suomen laskevat Pisa-tulokset, tutkimus- ja innovaatiorahoitus sekä varhaiskasvatus.
 Pajunen oli eri mieltä ministeri Kulmunin (istumassa vasemmalla) ja OAJ:n puheenjohtaja Olli Luukkaisen (toinen vasemmalta) kanssa oppivelvollisuuden pidentämisestä. Karoliina Simoinen / Yle
 Pajunen kokee, että hän pääsi kuitenkin sanomaan sanottavansa, vaikka ei ollutkaan äänessä montaa kertaa.
 – Siinä täytyy olla myös vähän pelisilmää. Otin kantaa aiheisiin, jotka koskettivat osa-alueita, joihin meillä on sanottavaa. En viitsinyt ohjata keskustelua pakottamalla, Pajunen kertoo paneelikeskustelun jälkeen.
 Pajusen kommentti lukiolaisten ja nuorten jaksamiseen panostamisesta sai yleisöltä kuitenkin jopa aplodit.
 Lue lisää: Onko oppivelvollisuusiän pidentämisessä järkeä? 4 kysymystä ja vastausta
 Pajunen (vas.) siirtymässä SLL:n työntekijöiden kanssa Akavan cocktail-tilaisuuteen. Karoliina Simoinen / Yle
 Ilmaisella lounaalla puhuttiin miljoonista
 Paneelikeskustelun jälkeen Pajunen lähtee metsästämään SLL:n varapuheenjohtajiston ja työntekijöiden kanssa Akavan cocktail-tilaisuutta.
 Yhtäkkiä Pajusen puhelin soi. Puhelimessa on Suomen Kustannusyhdistyksen johtaja.
 Nyt Pajunen on myöhässä. Tapaamisen olisi pitänyt alkaa noin vartti sitten.
 – Vihaan tätä. En tykkää olla myöhässä, vaikka tämä toki kuuluu välillä Suomi-areenaan, Pajunen harmittelee.
 Tapaamme Suomen Kustannusyhdistyksen johtaja  Sakari Laihon  porilaisen hotellin lipan alla.
 Hyväntuulinen Laiho tervehtii Pajusta tuttavallisesti ja ehdottaa lounasta vastapäisessä pihviravintolassa.
 Pajunen ja Laiho astuvat sisään ravintolaan.
 "Kahta kertaa ei kieltäydytä", Pajunen kertoo lobbausetiketistä. Pajunen kieltäytyi Sakari Laihon tarjoamasta ensimmäisestä alkoholiannoksesta, mutta suostui ottamaan lasin viiniä ruoan kanssa. Karoliina Simoinen / Yle
 Laiholla on selvästi homma hallussa. Ensin hän puhuu hieman Porin seudusta – tai niin kuin hän itse sanoo – Suur-Ulvilasta. Ulvilalainen Laiho siirtyy seuraavaksi tiedustelemaan Pajusen kotiseudusta, Peräseinäjoesta.
 Pääruokien saapuessa puhe on siirtynyt jo keskusteluun ilmaisesta toisen asteen koulutuksesta.
 Laiho esittää huolensa erityisesti edustamansa alan näkökulmasta: kenellä on oikeus tulevaisuudessa tehdä oppimateriaaleja; miten koulukirjoja kierrätetään lukioissa tulevaisuudessa, jos kirjojen kierrätysmyynti katoaa; miksi oppimateriaalien hinnasta ylipäätään kohkataan, vaikka toisen asteen menoista oppimateriaalit muodostavat selvitysten mukaan vain pienen osan.
 Ilmassa alkaa viuhua sanoja:  "vaikuttaa", "yhdessä", "opetusministeri Andersson", "valtiosihteeri Kelhä" .
 Viereisessä pöydässä istuva mies vilkuilee ja jää välillä jopa tuijottamaan intensiivisesti höpöttävää Laihoa.
 Suomen Kustannusyhdistyksen johtaja Sakari Laihon kädet heiluivat, kun hän jakoi Pajuselle huolensa. Karoliina Simoinen / Yle
 Pajunen taas kertoo, että ei ole vakuuttunut siitä, että lukiokoulutukselle luvatut 18 miljoonaa euroa käytetään oikein. Oppivelvollisuuden pidentäminen saattaa ohjata rahaa vääriin asioihin.
 Jälkiruokaan mennessä kalentereihin on merkattu yhteinen tapaaminen elokuulle, jossa sovitaan syksyn tarkemmista askelmerkeistä ja tiedotteen laatimisesta ministerille.
 Laiho maksaa lounaan, minkä jälkeen poistumme ravintolasta.
 Pajunen kuvailee lounasta perinteiseksi lobbauslounaaksi.
 – Tämä oli aika geneerinen lounas. Periaatteessa puhuimme vain noin kymmenen minuuttia asiasta, josta olimme sopineet jo sähköpostitse, Pajunen hymähtää.
 – Mutta näin nämä jutut yleensä sinetöidään.
 Nuorena setien keskellä
 Pajusen päivän viimeinen etappi on Porin kaupungin ja valtioneuvoston kanslian järjestämä kutsuvierastilaisuus.
 Paikalla on Suomen kerma. Ministereitä, kansanedustajia, toimitusjohtajia ja julkkiksia. Siis ihmisiä, joille kannattaa puhua, jos haluaa muuttaa jotain yhteiskunnassa.
 Pajunen ottaa tilaisuuden enemmän siltä kannalta, että hänen on hyvä näyttäytyä paikalla.
 – Olisi se ehkä vähän outoa, jos en osallistuisi liiton puheenjohtajana. Ja onhan se toki hienoa saada myös kutsu tänne, Pajunen sanoo.
 Hän on kuitenkin yllättynyt siitä, kuinka vähän nuoria on paikalla. Hän pitää nuorten vähäistä määrää laajemminkin Suomi-areenan ongelmana.
 Roosa Pajunen ei erottunut kutsuvierastilaisuudessa sinisistä puvuntakeista ainoastaan punaisella jakullaan. Hän oli myös yksi harvoista tilaisuuteen osallistuneista nuorista. Karoliina Simoinen / Yle
 – Täällä keskustellaan nuoria koskevista asioista, mutta lähes kaikki täällä ovat keski-ikäisiä. Joudun usein olemaan se henkilö, joka edustaa keskusteluissa kaikkia nuoria, Pajunen sanoo.
 – Mutta muutos on hidasta. Välillä sitä vaan toivoisi, että se olisi nopeampaa.
 Toimittajan silmään tilaisuuden tunnelma on odottava, ehkä hieman piinaavan pönöttävä.
 Alkumaljan ja ministeri  Mika Lintilän  sekä ministeri  Krista Kiurun  puheiden jälkeen Pajunen päättää poistua valmistautumaan seuraavaan päivään. Päivä on ollut kuitenkin pitkä.
 Hän osallistuu vielä torstaina keskustelutilaisuuteen nuorten mielenterveydestä.
 Matkalla ulko-oville Pajunen moikkaa vielä muutamia vastaan tulevia tuttuja.
 – Onneksi huomenna on vapaa ilta, Pajunen naurahtaa ja katoaa kesäisen Porin iltaan.
 Lue lisää:
 Professori Anu Kantola: Nyt ensi kertaa kyseenalaistetaan lobbarien rooli hallitusneuvotteluissa
 Hallitusneuvotteluiden loppusuoran suurin kysymys ratkaistu: Oppivelvollisuus pitenee toisen asteen tutkinnon suorittamiseen

Tiedätkö, miten päättäjiin vaikutetaan? Seurasimme päivän ajan Suomen Lukiolaisten Liiton puheenjohtajaa maan suurimmassa lobbaustapahtumassa


Summary: Kielteisimmin Natoon suhtautuvat vasemmistoliiton kannattajat ja myönteisimmin kokoomuksen.

Suomalaisista hieman yli puolet eli 51 prosenttia kertoo vastustavansa Natoon liittymistä, selviää Maaseudun Tulevaisuuden, Verkkouutisten ja Hufvudstadsbladetin tilaamasta kyselytutkimuksesta.
 Kielteisimmin jäsenyyteen suhtautuvat vasemmistoliiton kannattajat, joista 69 prosenttia vastustaa liittymistä.
 Natoon liittymistä kertoo kannattavansa 26 prosenttia suomalaisista. Myönteisimmin jäsenyyteen suhtautuvat kokoomuksen kannattajat, joista 57 prosenttia on liittymisen kannalla.
 Korkeatuloiset, itsensä poliittisesti oikealle sijoittavat ja akateemisesti koulutetut suhtautuvat Natoon myönteisemmin kuin vain peruskoulun suorittaneet, vasemmistolaiseksi itsensä luokittelevat ja pienituloiset.
 Kyselyn toteutti markkinatutkimusyritys Kantar TNS, ja siihen vastasi kesäkuun alussa 1 106 henkilöä, jotka olivat 15–74-vuotiaita. Virhemarginaali kyselyssä on kolme prosenttiyksikköä suuntaansa.

Reilu puolet suomalaisista vastustaa Natoon liittymistä


Summary: Saisiko aatteen palon siivilleen rahalla, pohtii politiikan toimittaja Robert Sundman blogissaan.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja kirjoittaa joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki uutisten blogit löydät täältä
 Kirjoitan blogia Porissa, jossa vietetään tällä viikolla SuomiAreenaa.
 Tämä yhteiskunnallisen keskustelun suurtapahtuma on ensi vuonna jo 15-vuotias, ja viime aikoina se on alkanut toden teolla koetella Porin kapasiteettia.
 Tapahtumaa ja tekemistä on jatkuvasti enemmän: tänä kesänä lavalla nähtiin kiekkotähdet ja  Renny Harlin , torilla jaetaan ilmaisia ämpäreitä. Isot yritykset kertovat, miten ne haluavat ratkaista  isoja  ongelmia  isosti .
 Tapahtuma näyttää hyvin sen, mihin yhteiskuntavastuutaan korostavat yritykset pystyvät kumppaninaan alati kasvava viestintäbisnes.
 Ohjelmanumeroissa kuuluu kuitenkin yhä vähemmän ääni, jota on myös kaivattu yhteiskunnallisen keskustelun areenalla. Se on poliittisten puolueiden ääni.
 Puolueiden ääni kuuluu yhteiskunnallisessa keskustelussa liian vähän.
 Kansanedustajia on ollut  helppo bongata Porista, mutta puoluetoimistojen porukka on vähissä. Puolueet ovat vetäneet osallistumisensa minimiin ja sen ne myöntävät itsekin.
 Omalla tavallaan se konkretisoi erään yhteiskunnallisen ilmiön kouriintuntuvasti: puolueiden ääni kuuluu yhteiskunnallisessa keskustelussa liian vähän. Kyse ei ole vain SuomiAreenan paneelikeskusteluista, vaan siitä, millaisessa tilassa puolueemme yleisesti ovat.
 Puolueiden tulisi rohkeasti muovata yhteiskuntavisioitaan, käydä dialogia ja osallistaa kansaa – jäseniään ja kannattajiaan – visionsa toteuttamiseen. Siinä ollaan demokratian ytimessä.
 Mutta tuottavatko puolueemme loistavia ohjelmia? Ovatko ne kansan pulssilla? Tarjoavatko ne mielekästä vapaaehtoistyötä sellaisille, jotka ovat kiinnostuneita puolueen arvoista ja aatemaailmasta?
 Usein eivät.
 Puoluetuen reaalisesta arvosta on kadonnut kymmenessä vuodessa iso siivu.
 Kaikki ongelmat eivät  ratkea rahalla, mutta osa tästä ongelmasta voisi ratketakin. Briljantit ohjelmatyön tekijät ja kunnolliset puitteet vapaaehtoistyölle maksavat.
 Puolueet ovat kuitenkin vaikeassa raossa. Mikään ei ole niin muodikasta kuin vastustaa korotuksia puoluetukeen.
 Miksi? Koska tällainen teko tuntuisi poliittisen rälssin lihottamiselta. Siltä, että koneiston jäsenet luovat itselleen ja kavereilleen poliittisia suojatyöpaikkoja.
 Näin on siitä huolimatta, että puoluetuen reaalisesta arvosta on kadonnut kymmenessä vuodessa iso siivu. Pienenevää rahamäärää on ollut myös pakko käyttää runsaasti yksittäisiin kampanjoihin, joissa pärjääminen on some-ajassa elinehto.
 Ei ole ihme, jos puolue tuntuu ontolta, jos se on pelkkää markkinointiviestintää.
 Puoluetuen korottaminen voisi olla järkevämpää kuin ministerien erityisavustajien määrän kasvattaminen.
 Pitäisikö puoluetukea sitten  jakaa anteliaammin?
 Ainakin sen korottaminen voisi olla järkevämpää kuin ministerien erityisavustajien määrän kasvattaminen. Se asettaisi oppositio- ja hallituspuolueet tasa-arvoisempaan asemaan.
 Aina voi tietysti kysyä, miksi puolueiden rahoittamisen tulisi olla veronmaksajien vastuulla. Kaikkialla niin ei olekaan. Sellaisissa maissa emme kuitenkaan aina tiedä, mistä puolueen rahat tulevat. Ehkä vieraalta valtiolta, ehkä joiltain teollisuudenaloilta.
 Haluaisin ajatella, että me suomalaiset ansaitsemme hyvät ja toimivat puolueet. Sellaiset puolueet, jotka eivät ole kiinni jonkun toisen tahon agendassa. Ansaitsemme sellaiset puolueet, jotka tekevät kaikkensa saadakseen kansalaisten äänen kuuluviin.
 Sellaiset puolueet, jotka osallistuvat rohkeasti ja voimalla yhteiskunnalliseen keskusteluun.
 Se on asia, josta voi myös maksaa.
 Robert Sundman
 Kirjoittaja on Ylen politiikan toimittaja.
 Aiheesta voi keskustella 19.7. klo 15.00 asti.

Robert Sundman: SuomiAreenalla puhutaan yhteiskunnasta, mutta puolueiden ääni ei kuulu


Summary: Luetko työsähköpostia lomallasi? Osallistu keskusteluun!

Päijänteen vesi lainehtii verkkaisesti, kun asikkalalainen  Mikko Vesterinen  käy tankkaamassa venettään. Edessä on matka mökille perheen kanssa. Vesterinen on lomalla, mutta kertoo silti vilkuilevansa välillä työsähköpostiaan.
 – Se on vähän tullut huono tapa. Joskus yritän olla lukemattakin, mutta kerran päivässä tulee vilkaistua, Vesterinen myöntää.
 Samaan aikaan venesatamaan rantautuu myös espoolainen  Anu Kuusela . Myös hän kertoo lukevansa työmeilejään, mutta rajoitetusti. Kuusela sanoo lukevansa niitä kaksi kertaa loman aikana.
 – Loma on mulle sellainen, että täytyy päästä eroon kaikista työasioista niin pitkälle kuin mahdollista. On kuitenkin tiettyjä vastuita, joiden takia täytyy kurkata, Kuusela perustelee.
 Seuraavaksi toimittajan haaviin osuu muuramelainen  Janne Knuutinen . Hän toteaa, että lomalla pitäisi olla erossa työstä, mutta yrittäjänä se ei ole helppoa. Kotona työmeilien lukemisesta tulee kuitenkin sanomista.
 – Luen, mutta ainoastaan silloin kun avopuolison silmä välttää. Sähköpostin lukeminen helpottaa töihin paluuta, joten olen kokenut sen järkeväksi, Knuutinen puntaroi.
 Miltei 40 prosenttia lukee työpostejaan lomalla, kertoo kyselytutkimus
 Vesterinen, Kuusela ja Knuutinen eivät ole tilanteensa kanssa yksin, sillä suomalaisista 38 prosenttia kertoo lukevansa työsähköpostia lomalla. 34 prosenttia myös vastaa työmeileihin, vaikka samanaikaisesti moni haluaa tietoisesti välttää digilaitteiden käyttöä vapaalla.
 Tämä selviää teleoperaattori Moin Kantar TNS:llä teettämästä kyselystä, johon vastasi 1 104 henkilöä.
 Ilmiö on tunnistettu myös työhyvinvoinnin tutkijoiden parissa. Erityisesti asiantuntijatehtävissä työskentelevillä on paineita hoitaa työasioita vapaalla.
 Mieli kaipaa levon lisäksi myös vaihtelua.  Kirsi Ahola
 Työterveyslaitokselta ei suositella työmeilin lukemista lomalla. Työterveyspsykologian dosentti, johtaja  Kirsi Ahola  sanoo, että työstä pitää irtautua sekä fyysisesti että psyykkisesti.
 – Työhyvinvoinnin näkökulmasta lomien yksi tehtävä on edistää työkuormituksesta palautumista. Mikäli henkilö seuraa työsähköpostia myös lomalla, palautuminen ei toteudu kunnolla etenkin työstä irtautumisen näkökulmasta.
 Riskinä on, että luovuus ja reagointikyky haastaviin tilanteisiin heikkenee, jos työt ovat koko ajan mielessä. Dosentti varoittaa, että pahimmillaan siitä voi seurata työssä uupumista pitkällä aikavälillä.
 Lue myös:   Miten tiede auttaa saamaan lomasta eniten irti – Aivotutkija Katri Saarikiven 10 vinkkiä hyvään latautumiseen ja työhuolten unohtamiseen
 Keinoina kohdistaa huomio muualle, myös työpaikalla voidaan vaikuttaa
 Kirsi Aholan mukaan jokainen voi edistää omaa palautumistaan, kun tekee vapaalla mahdollisimman erilaisia asioita kuin töissä ja arkena. Irtautumista voi tehostaa suunnittelemalla loman kulkua siten, että työasiat voi jättää mahdollisimman nopeasti pois mielestä.
 – Mieli kaipaa levon lisäksi myös vaihtelua. Mikäli on mahdollista lähteä reissuun, kannattaa se ajoittaa loman alkuun, Ahola neuvoo.
 Kirsi Ahola on työterveyspsykologian dosentti ja johtaja Työterveyslaitoksella.  Työterveyslaitos
 Mikäli maisemanvaihdos ei onnistu, kannattaa rutiineja rikkoa muilla tavoin. Loman onnistumista voidaan edistää myös työpaikoilla.
 – Sovitaan, että on kiertävä sijaistus. Silloin jokainen voi lomailla rauhassa, kun tietää, että työkaveri tuuraa ja vastaa sähköposteihin. Työkaverin nimen voi laittaa myös automaattivastaajaan sähköpostiin.
 Yritysjohtajien ja muiden vastuuasemissa olevien kohdalla työpaikoilla voidaan sopia, että ongelmatilanteissa soitetaan. Silloin johtajakin voi lomailla ilman paineita. Esimerkiksi yrittäjille täysi irtautuminen ei kuitenkaan ole aina mahdollista.
 – Silloin voi käyttää tietyn ajan päivästä ikään kuin huolituntina, jonka ulkopuolella ei työmeilejä lueta, Ahola neuvoo.
 Oletko sinä kiinni työasioissa kesälomallakin? Mikä ajaa työsähköpostin ääreen? Osallistu keskusteluun ja kerro vinkkisi. Keskustelu on avoinna kello 22 saakka.
 Lue myös:   Loma alkoi vai alkoiko kuitenkaan? – Asiantuntija neuvoo välttämään työpostien tsekkailua

Työmeilejä luetaan lomalla, vaikka ei pitäisi – "Vastuiden takia täytyy kurkata"


Summary: Suomenlahden laivaliikenteessä on meneillään vuoden kovin sesonki.

Viron ja Latvian välinen viinaveronokittelu sai uusia kierroksia keskikesällä. Ensin Viro  laski alkoholiveroaan  25 prosenttia heti heinäkuun alussa. Ei mennyt kuin viikko, kun Latvia päätti laskea  omaa veroaan  15 prosentilla.
 Suomenlahtea edestakaisin kyntävät laivayhtiöt eivät jääneet odottamaan sormi suussa, miten kahden maan viinataistossa käy.
 Esimerkiksi Tallink Silja vastasi huutoon ja kertoi heinäkuussa laskevansa lähes 700 alkoholituotteen hintoja heinäkuussa. Laivayhtiöt käyttävät Viron valmisteverotusta alkoholin hinnoittelussaan.
 Ensimmäiset merkit vaikutuksista ovat nähtävillä.
 – Alustavat myyntiluvut alkoholin suhteen näyttävät hyviltä. Meillä on muutenkin vilkkain matkustuskuukausi meneillään:laivat ovat täysiä ja ihmiset tekevät paljon ostoksia. Vielä on vaikea vetää johtopäätöksiä siitä, mikä johtuu hintojen alennuksista ja mikä korkeasta sesongista, kertoo Tallink Siljan viestintäjohtaja  Marika Nöjd .
 Suomen hallitus suunnittelee alkoholiveron nostoa samaan aikaan kun Viro ja Latvia painavat hintoja alas.  Juha-Matti Mäntylä / Yle
 Hänen mukaansa alkoholin hinnanalennusten todelliset vaikutukset nähdään luultavasti vasta syksyllä, kun huippusesonki on ohi ja normaali arki palaa.
 Nöjd uskoo, että moni suomalainen ei välttämättä tiedä, että alkoholin hinta on muuttunut, jos ei ole kovin valveutuneesti seurannut uutisointia.
 – Varmasti on se porukka, joka on tästä tilanteesta hyvin perillä, ja sitten on niitä, joille alennukset eivät merkitse mitään. He kyllä huomaavat, että tuote on halvempi laivalla kuin maissa.
 Viking Line: Viron veronalennus pitää laittaa oikeaan perspektiiviin
 Myös Tallink Siljan kilpailija Viking Line hilasi vajaan 200 alkoholituotteen hintoja alaspäin Viron veroalennuksen aikaan heinäkuun alussa.
 Viking Linen markkinointijohtaja  Kaj Takolander  sanoo, että alkoholin myynti kesällä on pysynyt suunnilleen samoissa luvuissa kuin vuosi sitten. Mitään suurta ostoryntäystä ei ole havaittavissa.
 – Tulemme näkemään plusmerkkisen myynnin meidän laivoilla kesällä, mutta se on vaatimatonta kasvua. Kilpailu Helsingin ja Tallinnan välillä on todella kovaa asiakkaista. Se on kuluttajien etu, koska kilpailu pitää hinnat alhaalla.
 Alkoholijuomien matkustajatuonti nousi nykyisiin mittasuhteisiin 2000-luvun alussa.  Juha-Matti Mäntylä / Yle
 Takolander muistuttaa, että Viro on parin vuoden aikana lähinnä nostanut radikaalisti alkoholiverotustaan ja sitä kautta hintoja.
 Hänen mukaansa alkoholijuomien valmistevero on loppujen lopuksi pieni osuus hinnan muodostuksessa ja nyt tehty veronalennus on vaatimaton.
 – Oluttölkin kohdalla puhutaan noin kymmenen sentin laskusta hinnassa. Kymmenen senttiä ei vielä vallankumouksesta tee.
 Kokenut markkinointijohtaja on huomannut vuosien aikana, että alkoholin merkitys Baltian matkailussa on vähentynyt.
 – Ihmisillä on paljon muita motiiveja matkustaa Viroon kuin alkoholi. Jos parikymmentä vuotta sitten Viron matkailu on ollut votkaturismia, niin nyt maa on enemmän perhematkailukohde.
 Samaa mieltä ollaan Tallink Siljalla.
 – Olemme tutkineet asiaa, jaylivoimaisesti selkein syy laivalle lähtöön on irtiotto arjesta. Hyvin harvalla perimmäinen syy matkaan on alkoholin ostaminen, kuvailee viestintäjohtaja Marika Nöjd.
 Lue lisää:
 Latvia nokitti Viroa – parlamentti hyväksyi 15 prosentin leikkauksen viinaveroon
 Alkoholiveron laskun toivotaan tuovan suomalaisasiakkaat takaisin Tallinnaan – tällaiset ovat kolmen kauppiaan odotukset
 Näin paljon oluen ja viinan hinta laskee – ensi viikolla Baltian viinaralli ottaa uusia kierroksia
 Säästöt iskivät kovaa Tullin tehovalvontaan: Ei tarpeeksi työntekijöitä käräyttämään suuria viinalasteja

Viron ja Latvian viinaverotaistelu näkyy myös Tallinnan-laivoilla – "Kuluttajat hyötyvät"


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Hoitajapula pahenee entisestään
 Hoitajista on jo nyt pulaa. Lisää ongelmia on luvassa, sillä hallitus haluaa kasvattaa hoitajien määrää vanhusten ympärivuorokautisessa hoidossa. Ammattijärjestöjen mielestä hoitajien työolot vaativat remonttia. Peruspalveluministeri puolestaan houkuttelisi alaa vaihtaneet takaisin.
 Estonian jälkipyykkiä pestään edelleen Ranskassa – tuomioistuin antaa ratkaisunsa tänään
 Estonialta pelastettuja ihmisiä pelastuslautalla 28. syyskuuta 1994. Yle
 Ranskalaisen tuomioistuimen on määrä antaa perjantaina  tuomio Estonia-aluksen uppoamista  koskevassa, pitkään venyneessä oikeudenkäynnissä. Laivaonnettomuuden uhrien omaiset ja turmasta selviytyneet ovat käyneet oikeutta kahta yhtiötä vastaan: toinen on Estonialle laivaluokituksen myöntänyt ranskalainen Bureau Veritas ja toinen aluksen rakentanut Meyer-telakkayhtiö.
 Viron ja Latvian viinaveronokittelu pakotti Tallinnan-laivat mukaan hintarumbaan
 Kesä vauhdittaa alkoholin myyntiä Helsingin ja Tallinnan välisillä matkustajalaivoilla. Sasha Silvala / Yle
 Baltian maiden alkoholiveroalennukset saivat  myös laivayhtiöt reagoimaan  hinnoitteluunsa. Alkoholin myynti laineilla on osittain kasvanut, ja laivayhtiöstä vakuutetaan, että kuluttaja hyötyy tiukasta kilpailusta.
 Christina Aguileran upeaa ääntä kuullaan Porissa
 Christina Aguilera. REX / AOP
 Christina Aguilera  kuuluu sukupolvensa lahjakkaimpiin laulajiin, ja hänen ääntään  kuullaan ensimmäistä kertaa Suomessa tänään  Pori Jazzissa. Aguilera on uransa aikana ollut lapsitähti, teinipoppari ja seksisymboli. Laulaja tekee myös hyväntekeväisyyttä ja puhuu erityisesti perheväkivallan ehkäisemisen puolesta omien kokemuksiensa takia.
 Etelään luvassa hellettä
 Yle
 Tänään päivällä voi tulla kuurottaista sadetta koko maan itä- ja pohjoisosissa. Aurinkoisimmat ja lämpimimmät alueet ovat lännessä ja etelässä, missä lämpötilat ovat 20 ja 25 asteen välillä.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Mistä ihmeestä saadaan lisää hoitajia, Ranskassa ratkaisu Estonia-turmasta, laivayhtiöt mukana viinarallissa


Summary: Palo riehui monta päivää noin 50 hehtaarin alueella. Henkilövahingoilta vältyttiin, mutta 51 ihmistä evakuoitiin.

Pyhärannan maastopalon tapahtumapaikalla on laaja aukio. Muutama palanut puu on yhä pystyssä, ja maasta törröttää hiiltyneitä kantoja.
 Pyhärannan Santtion kylässä syttyi maasto palamaan keskiviikkoiltapäivänä 18.7.2018.  Henkilövahingoilta vältyttiin, mutta raju palo kuumassa ja kuivassa maastossa oli vaarassa levitä kylään.
 51 ihmistä evakuoitiin palon vuoksi. Perjantaina 20. heinäkuuta iltapäivällä palo saatiin vasta hallintaan, ja asukkaat pääsivät takaisin koteihinsa.
 Aseet ja patruunat pois palon tieltä
 Yksi kodistaan evakuoiduista, lähellä palopaikkaa asuva  Jarkko Ruohola  katselee palopaikkaa pihastaan pienen kaurapellon yli.
 Tuli hyppi hänen kuivurinsa ympärillä, mutta pelastuslaitos sai tulen talttumaan ennen kuin se pääsi asuinrakennukselle saakka, noin 30 metrin päähän.
 Jarkko Ruohola katsoo kaurapellon takana näkyvää paloaluetta siilonsa nurkalta. Tuli tuli 30 metrin päähän asuinrakennusta. Minna Rosvall / Yle
 – Keräsimme tärkeitä tavaroita mukaan kotoa. Ensimmäiseksi vein ulos aseet ja patruunat, etteivät ne ala paukkumaan sammutustöiden keskellä.
 Tuli ei kuitenkaan päässyt rakennuksiin saakka.
 – Istuin yöllä aitan rappusilla, katsoin tulta ja sitten taivaalle. Pohdin, että meillä taitaa olla hyvät välit yläkerran kanssa kuitenkin, Ruohola muistelee.
 Ruoholan pihassa palosta kertovat yhä osittain palaneet puut. Siilon takana oleva kookas koivu on rungoltaan musta, ja pihapiirissä oleva kataja on osittain ruskea.
 Horsmat nousevat palopaikan uumenista
 Pyhärannan vapaapalokunnan päällikkö  Kai Saarinen , Jarkko Ruohola ja Santtio-seuran puheenjohtaja  Hannu Raunela  katsovat Pyhärannan palopaikalta löytynyttä sammutusletkua. Siitä ei ole enää sammutustöihin, mutta sekin kertoo rajusta sammutustyöstä alueella vuosi sitten.
 Hannu Raunela, Jarkko Ruohola ja Kai Saarinen katsovat palopaikalta löytynyttä sammutusletkua. Minna Rosvall / Yle
 Kaikilla on yhä mielessä vuodentakainen tunnelma. Saarinen saapui oman yksikkönsä kanssa paikalle toiselta maastopalopaikalta Satakunnasta.
 Haja-asutusalueelle ei ollut helppoa saada nopeasti sammutuskalustoa ja miehiä paikalle
 – Tulimme tähän Santtion metsätien kohdalle, ja tässä palo loikki eteenpäin jostain välistä. Ääretön kuivuus ja sopiva tuuli auttoivat leviämistä, muistelee Saarinen palon nopeaa etenemistä.
 Välillä vesikin pääsi hetkellisesti loppumaan, mutta onneksi läheisestä merenlahdesta voitiin nostaa sammutusvettä sekä helikoptereilla että säiliöautoilla.
 – Tuli meni tonttien rajoja ja sokkeleita pitkin. Jos tuuli olisi puhaltanut vähän eri suunnasta, tuli olisi pyyhkäissyt kylän yli, pohtii Saarinen.
 Palon syttymissyy jäi arvoitukseksi.  Syytteitä ei nostettu, vaikka kahden alueella työskennelleen metsäkoneyrittäjän toimintaa tutkittiin .
 Metsänhoitoyhdistys Lounametsä arvioi, että  palosta aiheutui noin 400 000 euron vahingot.
 Santtion kylästä turistinähtävyys
 Pyhärannan maastopalo oli yksi viime vuoden kuuman heinäkuun seuratuimpia uutisaiheita.
 Nokisten sammuttajien urakka metsässä, jossa palavat puut olivat kaatua sammuttajien päälle, levisi uutiskuvina monien tietoisuuteen.
 Pyhärannan vapaapalokunnan päällikkö Kai Saarinen myöntää, että tulipalo on yhä mielessä.
 – Kyllä se aina jostain putkahtaa ajatuksiin, mutta en ole silti yöunia menettänyt. Kun ajelee tällä alueella, sammutustyö tulee mieleen, kertoo Saarinen.
 Santtio-seuran puheenjohtaja Hannu Raunela kyläyhdistyksen talon edustalla. Minna Rosvall / Yle
 Santtio-seuran puheenjohtaja Hannu Raunela saa opastaa ohikulkijoita paikalle usein.  Raunela evakuoitiin kotoaan tulipalon vuoksi.
 Tulipalon aikana huoltokeskukseksi muodostui kyläyhdistyksen talo, ja sen pihamaalta Raunela saa usein yhä neuvoa väkeä palopaikalle.
 Palopaikasta kiinnostuneita on liikkeellä välillä jopa päivittäin.
 – Jotkut tietävät, missä palopaikka on, mutta toiset kyselevät. Onhan se mukavaa, että kylällä on liikennettä. Palo oli vakava asia, mutta siitä selvittiin eikä onneksi mennyt kylä, vaikka tuli läheltä liippasikin, pohtii Raunela.
 Hannu ja Anne Raunela Santtion kylätalon keittiössä, jossa jaettiin ruokaa sammuttajille tulipalon aikana. Minna Rosvall / Yle
 Pelastuslaitos ja vapaaehtoiset ovat hioneet yhteistyötään
 Pyhärannan maastopalo oli sammutusteknisesti Pyhärannan vapaapalokunnan päällikön Kai Saarisen mukaan normaali maastopalo. Kuuma sää, etäisyydet ja paloalueen laajuus toivat sammutukseen lisää haasteita.
 Saarinen kertoo, että Pyhärannan palosta saaduilla kokemuksilla voidaan kehittää palojen sammuttamista.
 – Yhtenä esimerkkinä voi mainita, että meidän yksikkömme lähtevät jatkossa toisen pelastuslaitoksen suurpaloihin johdettuna joukkueena eli mennään mestarin johtamana, kertoo Saarinen.
 Palaneita kantoja näkyy yhä Pyhärannan palopaikalla.  Minna Rosvall / Yle
 Aluepalopäällikkö  Kari Alanko  Varsinais-Suomen pelastuslaitokselta kiittelee Pyhärannan palon sammutusjoukkoja.
 Palo levisi räjähdyksenomaisesti ja sammuttaminen kesti kauan. Pyhärannan palosta ja muistakin viime kesän metsäpaloista Suomessa ja Ruotsissa saatiin paljon arvokasta oppia.
 – Maaseudulla sammuttamisen apuna voitaisiin käyttää lietesäiliövaunuja ja tilannekeskus tukee jatkossa sammuttamisen johtamista ja seuraa sammuttajien työaikoja, kertoo Alanko.
 Pyhärannan paloalueen laidalla seisso yhä palaneita puita. Minna Rosvall / Yle
 Aluepalopäällikkö Alanko painottaa, että Pyhärannan tulipalossa yksiköt saatiin nopeasti liikkeelle ja pelastustoiminnan johtaja osasi ennakoida palon mahdollisen leviämisen.
 Kohteeseen saatiin nopeasti lisävoimia ja alueen sopimuspalokuntien hälytysmuonitusryhmillä oli erittäin suuri merkitys toiminnan onnistumisessa.
 Miten kova riski on, että tänä kesänä syttyisi vastaava palo?
 – Ison metsäpalon riski on aina suuri, kun on kuivaa. Tänä kesänä alkukesä oli kuivaa, mutta nyt sateet ja ilman lämpötila ovat pitäneet huolen siitä, että riski on hieman pienempi, kertoo Alanko.

Vuosi sitten riehunut Pyhärannan maastopalo teki paikkakunnasta suositun matkakohteen – moni turisti poikkeaa palopaikalle


Summary: Sukupolvensa taitavimpiin laulajiin kuuluva Aguilera esiintyy perjantaina ensimmäistä kertaa Suomessa Pori Jazzissa.

Ääniala yli neljä oktaavia.  Christina Aguilera , 38, tunnetaan poikkeuksellisesta lauluäänestään. Häntä ei ole turhaan verrattu  Whitney Houstoniin  ja  Mariah Careyhin .
 Amerikkalaisen Aguileran ura alkoi räjähdysmäisesti tasan 20 vuotta sitten hitillä  Genie in the bottle . Vasta 18-vuotias laulaja oli jo tuolloin kokenut esiintyjä, sillä hän oli ollut suositussa  The Mickey Mouse Club  -ohjelmassa.
 Christina Aguilera 38-vuotias amerikkalaislaulaja julkaissut kahdeksan studioalbumia levyjä myyty yli 75 miljoonaa kappaletta voittanut viisi Grammy-palkintoa tunnetuimpia hittejä mm.  Genie in the Bottle ,  Fighter  ja  Beautiful
 Vuosien varrella Aguilera on myynyt miljoonia levyjä ja voittanut Grammy-palkintoja. Hän on tehnyt myös hyväntekeväisyyttä esimerkiksi kotiväkivallan ehkäisemiseksi.
 Viimeiset kymmenen vuotta hän on kuitenkin pysyttäytynyt poissa kiertuelavoilta keskittyessään lapsiinsa. Nyt laulajataituri nähdään vuosien tauon jälkeen esiintymässä Euroopassa ja ensimmäistä kertaa Suomessa. Pori Jazzin esiintyminen on ainoa Pohjoismaissa.
 Lapsitähdestä teinipoppariksi
 Perheväkivalta kuului Christina Aguileran lapsuuteen. Hänen ecuadorilainen isänsä ja juuriltaan irlantilainen äitinsä erosivat tytön ollessa 6-vuotias.
 Christina ja hänen nuorempi siskonsa muuttivat äitinsä kanssa Pittsburghiin. Siellä lahjakas laulaja esiintyi ahkerasti ja kävi useissa kykykilpailuissa. Aguilera pyrki jo 9-vuotiaana  The Mickey Mouse Club -ohjelmaan , mutta oli tuolloin liian nuori.
 Hän pääsi mukaan suosittuun Disneyn ohjelmaan 12-vuotiaana. Hänen kanssaan samaan aikaan esiintyivät niin ikään tulevat supertähdet kuten  Britney Spears ,  Justin Timberlake  ja  Ryan Gosling .
 Christina Aguilera esiintymässä New Yorkissa uran alussa vuonna 1999. Canova / Mediapunch / REX / AOP
 Vuonna 1998 Christina Aguilera valittiin esittämään  Reflection -niminen kappale Disneyn  Mulan -animaatioelokuvan soundtrackille.
 Heti seuraavana vuonna julkaistiin levytyssopimuksen saaneen laulajan läpimurtohitti  Genie in the Bottle . Se nousi listaykköseksi Yhdysvaltojen lisäksi ympäri maailmaa. Vuonna 2000 laulaja pokkasi parhaan tulokkaan Grammy-palkinnon.
 Aguilera nousi yhdeksi vuosituhannen vaihteen teinipoppareiden aallon menestyneimmäksi artistiksi. Laulaja ei kuitenkaan tuossa roolissa pitkään viihtynyt.
 Seksiä tihkuva Xtina
 Ensimmäinen irtiotto teinipopparin puhtoisesta imagosta oli  Moulin Rouge!  -elokuvan soundtrackilta löytyvä biisi  Lady Marmalade .  Kappaleen musiikkivideolla  Aguilera,  Pink ,  Mya  ja  Lil' Kim  tanssivat seksikkäissä asuissa.
 Samaa linjaa jatkoi Aguileran kakkosalbumin esimmäinen single  Dirrty  (2002), jonka  musiikkivideo  on seksuaalisviritteinen.
 Laulaja myös värjäsi hiuksensa mustaksi ja alkoi käyttää itsestään lempinimeä Xtina, joka on käytössä vieläkin. Hän julkaisi myös kappaleen  Beautiful , joka on noussut seksuaalivähemmistöjen suosikiksi.
 Christina Aguilera Golden Globe -gaalassa vuonna 2011. Mike Nelson / EPA
 Stripped  (2002) albumin jälkeen Aguilera on julkaissut vanhaan jazziin, bluesiin ja souliin pohjautuvan levyn  Back to Basics  (2006), elektronisemman albumin  Bionic  (2010) sekä studioalbumin  Lotus  (2012).
 Lisäksi hän on tähdittänyt  Burleski -musikaalielokuvaa vuonna 2010 sekä ollut mukana dokumenttielokuvassa  Shine a Light .
 Aguilera oli myös Amerikan The Voice -ohjelman tuomarina kolmella ensimmäisellä kaudella 2011–2012.
 Seksisymboli ja hyväntekijä
 Blueslaulaja  Etta James  on ollut Christina Aguileran inspiraation lähteenä koko hänen uransa ajan. Myös klassikkoartistit  Billie Holliday ,  Aretha Franklin  ja  Nina Simone  ovat olleet hänen innoittajiaan, kuten myös uudemmat artistit  Whitney Houston ,  Mariah Carey  ja  Celine Dion . Esiintymistyyliinsä laulaja on ottanut mallia  Madonnalta  ja  Janet Jacksonilta .
 Vuonna 2008 Rolling Stone -lehti valitsi Aguileran kaikkien aikojen sadan parhaimman laulajan joukkoon. Toisinaan laulajaa on kritisoitu ylilaulamisesta ja korusävelten liiasta käyttämisestä.
 Christina Aguilera on ollut viimeksi kiertueella Euroopassa 13 vuotta sitten. Kuva hänen esiintymisestään Zürichissä Sveitsissä. Stefen Schmidt / EPA
 Christina Aguilera on tunnettu myös näyttävistä ja paljastavista esiintymisasuistaan. Laulajan mukaan hänen käyttämänsä seksuaalisuus esiintymisissä toimii naisille voimaannuttavana kokemuksena.
 Laulaja on myös kertonut useissa haastatteluissa kokevansa vetoa samaan sukupuoleen. Hän onkin ollut näkyvästi seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen oikeuksien puolestapuhuja.
 Artisti on tehnyt hyväntekeväisyyttä myös perheväkivallan ja eläinoikeuksien puolesta. Hän on toiminut niin ikään Maailman ruokaohjelman (WFP) nälänvastaisena lähettiläänä.
 Hinku esiintymislavoille
 Viime vuonna Christina Aguilera aktivoitui vuosien tauon jälkeen keskityttyään perheeseen ja lapsiinsa. Hän julkaisi kahdeksannen studioalbuminsa  Liberation  ja teki ensimmäisen konserttikiertueen Yhdysvalloissa kymmeneen vuoteen.
 Aguilera kertoi  Ellen DeGeneresin   ohjelmassa , että oli edellisen kiertueen aikana raskaana. Hänen poikansa täytti juuri 11 vuotta. Veri vetää kuitenkin jälleen takaisin konsertoimaan yleisön eteen.
 – Olen äitikarhu. Pidän huolta henkilökunnastani. Rakastan lapsiani ja pidän rutiineista. Olen onnellinen, jos he ovat onnellisia. Mutta minun oli palattava rakastamani asian pariin ja tehtävä se faneilleni ja bändilleni.
 Christina Aguilera aloitti toukokuussa residenssiesiintymiset Las Vegasissa. X17online.com / AOP
 Toukokuussa Aguilera aloitti residenssiesiintymiset Las Vegasissa. Tämä tarkoittaa konserttien sarjaa samassa esiintymispaikassa. Vastaavia ovat tehneet muun muassa Celine Dion ja Britney Spears.
 Aguilera on sanonut, että hänelle järjestely sopii erinomaisesti, koska tällöin ei tarvitse matkustaa koko ajan pienten lasten kanssa. Laulajan nuorempi lapsi on 4-vuotias.
 Laulaja lahjoittaa jokaisesta esiintymisestä hyväntekeväisyyteen yhden dollarin per katsoja. Kohteena ovat naiset ja lapset, jotka ovat kohdanneet väkivaltaa perheessä.
 Las Vegasin show'n ollessa kesätauolla, Christina Aguilera on konserttikiertueella Euroopassa.

Christina Aguileran ura vei mikkihiirikerhosta seksisymboliksi ja lopulta Las Vegasiin


Summary: Oikeudenkäynti koskee sitä, pitääkö laivaluokittajan ja Estonian rakentajan korvata uhrien henkisiä kärsimyksiä.

Ranskalaisen tuomioistuimen on määrä antaa tänään perjantaina tuomio Estonia-aluksen uppoamista koskevassa, pitkään venyneessä oikeudenkäynnissä.
 Laivaonnettomuuden uhrien omaiset ja turmasta selviytyneet ovat käyneet oikeutta kahta yhtiötä vastaan: Estonialle laivaluokituksen myöntänyttä Bureau Veritasia ja aluksen rakentanutta Meyer-telakkayhtiötä.
 Tapausta on käsitelty tuomioistuimessa Pariisin esikaupungissa Nanterressa, koska Bureau Veritas on ranskalainen yhtiö. Se teki Estonialle merikelpoisuustarkastuksia aluksen rakentamisen aikana ja sen jälkeen. Meyer on puolestaan saksalainen varustamo.
 1 116:ta omaista ja selviytyjää edustavat yhdistykset vaativat noin 40 miljoonan euron korvauksia psykologisista haitoista. Turmasta selviytyneet perustelevat vaatimusta lähestyvän kuoleman aiheuttamalla tuskalla, kertoo yksi jutun asianajajista,  Maxime Cordier  uutistoimisto AFP:lle.
 AFP:n haastatteleman Cordier'n mukaan  aluksen suunnittelussa ja käytössä on tehty virheitä, joiden tekijät on saatava vihdoin vastuuseen.
 Tapaus on pyörinyt ranskalaisen oikeusjärjestelmän rattaissa niin kauan, ettei osa kantajista edes tiennyt sen olevan enää käsittelyssä. Omaisten edustajat nostivat kanteen vuonna 1996, mutta tapauksen ottamisessa oikeuslaitoksen käsiteltäväksi kesti yli 20 vuotta.
 Keulavisiiri jälleen keskiössä
 Huhtikuussa alkaneessa oikeudenkäynnissä ovat olleet osallisina myös laivanvarustamot Estline ja Tallink.  Le Point -lehden mukaan  Bureau Veritas -luokitusyhtiö toivoo saavansa niiltä rahaa mahdollisiin vahingonkorvauksiin.
 Laivaluokittaja Bureau Veritasin näkemys on, että Estline ja Tallink eivät olleet ilmoittaneet sille joistain aluksen vioista. Bureau Veritasin asianajajan mukaan laivaluokittajalle ei ollut kerrottu esimerkiksi puutteista Estonian keulavisiirin huollossa. Le Point kertoo, että Estline ja Tallink kiistävät tehneensä virheitä.
 Estonian keulavisiiri irtosi turmayönä rajun aallon voimasta ja vesi pääsi virtaamaan autokannelle, minkä jälkeen alus upposi nopeasti. Turmaa tutkinut  komissio totesi loppuraportissaan,  että keulavisiirin kiinnitykset olivat liian heikkoja.
 Estonia  upposi rajussa myrskyssä  syyskuun lopussa 1994 matkalla Tallinnasta Tukholmaan. Laivalla oli yhteensä 989 ihmistä, joista 852 kuoli.
 Osa uhrien omaisista ja selvinneistä sai pian turman jälkeen 130 miljoonan euron korvaukset aineellisista vahingoista Estline-lauttayhtiöltä.
 Lisää aiheesta:
 Estonia-turmaa käsitellään oikeudessa Ranskassa – omaiset vaativat 40 miljoonaa euroa psykologisista haitoista
 Ylen erikoisartikkeli (2014):  "Mayday, mayday, Estonia please"

Ranskassa vaaditaan yhä kahta yhtiötä vastuuseen Estonian turmasta 25 vuotta uppoamisen jälkeen – tuomioistuin antaa ratkaisunsa tänään


Summary: Kirkon pihapiirissä ollut varastorakennus paloi täysin. Noin 15 metrin päässä varastosta sijainneen kirkon ikkunanpieli oli myös syttynyt palamaan, mutta palolaitos sai palon nopeasti sammumaan. Poliisi tutkii palon syttymissyytä.

Uudenmaankadulla sijaitsevan Hyvinkään Vanhan kirkon varastorakennuksen palosta teki hälytyksen ulkopuolinen ohikulkija perjantaiaamuna noin klo 2.30. Kun Keski-Uudenmaan pelastuslaitos saapui paikalle, 30-neliöinen varastorakennus oli täydessä tulessa. Sen sisällä oli puutarhanhoitoon liittyviä työkaluja ja tarvikkeita, kertoo päivystävä palomestari  Harry Häyrinen . Varasto ja tarvikkeet tuhoutuivat palossa täysin.
 1800-luvun lopulla rakennetun hirsirakenteisen kirkon seinässä ikkunanpielessä havaittiin myös paloalku, jonka palomiehet saivat sammutettua.
 – Ikkunanpieli raivattiin auki, siellä oli sellaista hamppua eristeenä. Kirkon sisään oli päässyt savua, se tuuletettiin, kuvailee Häyrinen.
 Häyrisen mukaan kirkko on noin 15 metrin päässä varastosta ja sen palamaan syttynyt ikkunanpieli noin 25 metrin päässä.
 Hyvinkään Vanhan kirkon varasto tuhoutui palossa. Pelastuslaitos
 Hän pitää epätodennäköisenä, että kirkon palonalku olisi peräisin varastosta lentäneistä kipinöistä. Poliisi tutkii palon syttymissyytä. Henkilövahinkoja ei sattunut. Pelastuslaitokselta tehtävää oli hoitamassa 10 yksikköä.
 Hyvinkään Vanha kirkko on hirsirakenteinen, alunperin vuonna 1896 ruokoushuoneeksi tehty kirkko, joka tehtiin arkkitehti  Yrjö Sadeniuksen  piiirustusten pohjalta. Rukoushuonetta laajennettiin vuonna 1923  Heikki Siikosen  piirustusten mukaan. Rakennus on vihitty kirkoksi vuonna 1978.
 Hyvinkään seurakunnan verkkosivujen mukaan Vanha kirkko on suosittu vihkikirkko.

Hyvinkään Vanhan kirkon palon alku saatiin sammutettua


Summary: Lähihoitajaksi opiskelun vetovoima on vähentynyt.

Suomen lähi- ja perushoitajaliitto (SuPer)

kunnalliset palvelut (julkiset palvelut)

Hallituksen kaavailema  vanhustenhoidon 0,7 hoitajan mitoitus  vaatii selvästi nykyistä enemmän hoivatyöntekijöitä.
 Terveyden- ja hyvinvoinnin laitoksen THL:n mukaan  0,7 hoitajan mitoitus tarkoittaa sitä, että hoitoalan henkilökuntaa tarvittaisiin yli 4 000 lisää.
 Tehtävä on vaikea, sen tietää hallituskin.
 Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) uskoo, että lisää hoitajia saadaan tarjoamalla heille kokopäivätyötä ja houkuttelemalla alanvaihtajia takaisin.
 – Meillä on nykyisissä vakansseissa merkittävä määrä ihmisiä, joilla ei ole kokopäivätyötä joko siksi, että sitä ei ole tarjolla, tai henkilön omista syistä, Kiuru sanoo.
 Tehyn mukaan  jopa yli 70 000 sosiaali- ja terveysalan koulutuksen saanutta ihmistä on myös siirtynyt muille aloille töihin.
 Kiuru uskoo, että tätä porukkaa saadaan houkuteltua takaisin, kun vanhuspalvelut laitetaan kuntoon, työolot parantuvat ja vanhustenhoidon arvostus kasvaa.
 – Meidän pitää saada luottamusta yhteiskunnassa siihen, että nämä asiat laitetaan kuntoon.
 Perhe- ja peruspalveluministeri Krista Kiuru (sd.) uskoo, että vanhustenhoidon kunnianpalautus houkuttelee hoivatehtävistä karanneita töihin. Mikko Stig / Lehtikuva
 Hoitajamitoituksella tarkoitetaan sitä, kuinka monta hoitajaa yhtä hoidettavaa kohden on.
 Esimerkiksi yksityistä sosiaali- ja terveyspalvelualaa edustavan työnantajaliiton  Hali ry:n mukaan  osaavan työvoiman saamisessa sosiaali- ja terveyspalveluihin on jo nyt suuria vaikeuksia ja hoitajia tarvitaan koko ajan enemmän myös siksi, että väestö ikääntyy.
 Vuodesta 2000 vuoteen 2017 Suomeen on tullut 68 000 yli 85-vuotiasta lisää.
 Mitään lähi- tai sairaanhoitajapankkia ei ole , ja eläkkeelle siirtyvien hoitajienkin tilalle tarvitaan uusia työntekijöitä.
 Entinen ulkoministeri  Timo Soini  (sin.)  ehdotti talvella , että Suomeen palkattaisiin lisää hoitohenkilökuntaa Filippiineiltä. Se sai  hoitoalan ammattiliitot varpailleen  eikä Kiurukaan hihku riemusta.
 – Ensimmäinen lähtökohta on houkutella ihmisiä takaisin alalle, Kiuru toteaa.
 Kiuru (sd.)  on kertonut , että hoitajamitoitus nostetaan eduskunnassa työpöydälle heti kesän jälkeen.
 Superin Paavola: Pirstaleisuus on ongelma
 Suomen lähi- ja perushoitajaliiton Superin puheenjohtaja  Silja Paavola  sanoo, että ensimmäinen asia riittävän työntekijämäärän saamiseksi olisi laittaa kuntoon työn sisältö.
 Työ on nyt pirstaleista, sillä  hoitajat saattavat joutua  tekemään ruokaa, siivoamaan ja pyykkäämään.
 – Työn pitää olla sitä, mitä ollaan opiskeltu eli hoidollista. Siivous, ruuanlaitto ja pyykkäys ovat erittäin tärkeitä tehtäviä, mutta niiden tekemiseen on oltava toinen henkilökunta kuin lähihoitajat. Pirstaleisuus tekee työn eettisen kuorman niin valtavaksi, että ei voi hoitaa hyvin. Työn pitäisi olla hoitamista, ihmisläheistä ja vuorovaikutuksellista sellaista, Silja Paavola sanoo.
 Superin puheenjohtajan Silja Paavolan mukaan työn pirstaleisuus vaikuttaa alan vetovoimaan. Petteri Paalasmaa / AOP
 Kysymys on Paavolan mukaan lopulta siitä, miten Suomi kansakuntana arvostaa vanhuksia ja heidän hoitoaan.
 – Voittojen maksimointi ei sovi hoitotyöhön, sanoo Paavola.
 Myös  Super muistuttaa  olevan tosiasia, että vanhustenhoidosta on paennut henkilökuntaa muille sektoreille huonojen työolojen ja heikon palkkauksen vuoksi. Hoitajia saadaan palaamaan alalle, kun epäkohtiin puututaan, liitossa uskotaan.
 Silja Paaavola uskoo, että kun ei yritetä maksimoida voittoja, saadaan myös hoitajien palkkaus kuntoon.
 Opiskelijayhdistys: Harjoittelussa saatetaan miettiä, onko tämä sittenkään minun alani
 Sosiaali- ja terveysalan ammattijärjestön Tehyn opiskelijayhdistyksen mukaan tärkeintä on, että tulevaisuuden työnäkymät ja -olot ovat hyvät.
 – Niiden pitää olla kunnossa, jotta alalle hakeutuvat ihmiset haluavat myös jäädä sinne ja työskennellä siellä eläkeikäänsä asti, opiskelijayhdistyksen hallituksen jäsen  Marko Kaira  sanoo.
 Tehy edustaa muun muassa sairaanhoitajia ja lähihoitajia.
 STT:n mukaan  nuorten silmissä sosiaali- ja terveysalan perustutkinto on menettänyt vetovoimaansa. Lähihoitajaopintoihin haki tänä vuonna alle 8 600 ihmistä, mikä on lähes 4 600 vähemmän kuin viisi vuotta sitten.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen THL:n mukaan uusia lähihoitajia tulee vanhusalalle tällä hetkellä noin 1 800–2 000 vuodessa.
 Tehyn opiskelijayhdistyksen Marko Kaira sanoo, että opiskelijat odottavat tulevaisuudelta koulutusta ja työtä vastaavaa palkkaa sekä määräaikaisuusputkien sijaan pysyviä työsuhteita.
 Harjoitteluaika on tärkeä tulevaisuuden kannalta.
 – Huolestuttavan paljon eri puolelta Suomea kuulee sitä, että jo opintojen aikana harjoittelukokemusten tai opetuskokemuksen perusteella koetaan, että onkohan tämä sittenkään minun alani. Näin siksi, jos vaikka harjoittelussa ei saa mahdollisuutta olla opiskelijana harjoittelussa vaan laitetaankin jo työntekijäksi kiireen keskelle.
 Harjoittelussa pitäisi olla aikaa perehtyä rauhassa työtehtäviin ohjauksessa.
 – Muuten se voi pistää miettimään, millaista työelämä on, kun tästä valmistuu, Kaira sanoo.
 – Vastavalmistuneen opiskelijan pitää myös pystyä perehtymään kunnolla, jotta voi olla varma omasta osaamisestaan.
 Jos resursseja on niukennettu, myös opiskelijat aistivat helposti osaston tai organisaation pahan olon, Kaira lisää.
 Huonot kokemukset voivat pistää pohtimaan alanvaihtoa, hän muistuttaa.
 Viime talvena  esiin nousseet vanhustenhoidon ongelmat  voivat laittaa opiskelijan myös miettimään, onko työtä tulevaisuudessa mahdollista tehdä niin hyvin kuin haluaa.
 Lisää aiheesta:
 Perhe- ja peruspalveluministeri Kiuru: Hoitajamitoitus syksyn aikana, mutta helppoa siitä ei tule
 Analyysi: Hoitajamitoitus ei toteudu tällä hallituskaudella
 – rahoista puuttuu puolet ja niin puuttuu hoitajiakin
 Hoitajamitoituksen nosto sujuukin yhtäkkiä nopeasti –  ratkaisuksi keksittiin laittaa työnjako ja hoidontarpeen mittarit samaan pakettiin
 Hoivajättien työntekijät häviävät palkkavertailun kunnille – "Vanhustenhoidon vetovoimaa vähentää myös hoitajille sälytetty siivous ja pyykkäys"
 ”Olen niin pettynyt kuin olla ja voi” – vanhustenhoitajat pelkäävät parannusten jäävän vähäisiksi hoivakohun laannuttua

Mistä kaivetaan hoitajamitoituksen vaatimat yli 4 000 työntekijää, kun nytkin on vaikeaa? Kiuru houkuttelisi lähteneet takaisin


Summary: YK:n alaisen Maailman ruokaohjelman johtajan mukaan uusi sopimus on allekirjoituksia vaille valmis. Se mahdollistaisi avun toimittamisen pikaisesti pääkaupunki Sanaan, josta kapinallisilla on tukeva ote.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

YK on päässyt Jemenin huthikapinallisten kanssa sopuun ruoka-avun toimittamisesta kapinallisten hallitsemille alueille. Sopimus mahdollistaisi avun toimittamisen pikaisesti pääkaupunki Sanaan.
 YK jäädytti ruoka-avun toimittamisen kapinallisten hallitsemille alueille viime kuussa, koska avun on epäilty menevän muualle kuin sitä tarvitseville.
 Jemenin hallituksen ja sitä vastustavien huthikapinallisten taisteluissa on kuollut kymmeniätuhansia ihmisiä. YK on kuvannut Jemenin tilannetta maailman pahimmaksi humanitaariseksi kriisiksi.
 Lue lisää:
 Maailman ruokaohjelma keskeyttää osittain ruoka-avun toimittamisen Jemeniin

YK pääsi Jemenin huthikapinallisten kanssa sopuun ruoka-avun toimittamisesta


Summary: Kuivuus ja tulvat  voivat johtaan maan ruokakriisiin samaan aikaan kun maa on tiukkojen kansainvälisten pakotteiden kohteena.

Aliravitsemus ja sairaudet ovat yleistyneet Pohjois-Koreassa. Sato on jäämässä puoleen siitä mitä odotettiin, raportoi Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun yhdistysten kansainvälinen liitto (IFRC).
 – Näemme jo kuivuuden seuraukset haavoittuviin ihmisiin. Aliravitsemus, ripuli ja paksusuolentulehdus lisääntyvät, sanoo järjestön Pohjois-Korean johtaja  Mohamed Babiker  lausunnossaan.
 Toukokuisten arvioiden jälkeen, joiden mukaan sato on jäämässä jopa alle puoleen siitä, mitä sen pitäisi olla, Punainen Risti hankki liikuteltavia vesipumppuja, joiden avulla sato voitaisiin kaksinkertaistaa kohdealueilla.
 – Vesipumpuilla ja kastelulla voidaan tilannetta parantaa merkittävästi, Babiker kertoo. Hänen mukaansa vesipumput maksoivat noin 225 000 euroa. Lisäpanostukset maanviljely- ja saniteettitarvikkeisiin vaativat vielä runsaat 400 000 euroa.
 Uutistoimisto Reutersin mukaan Pohjois-Korea lisäsi viime vuonna lannoitteiden ja ruokatuotteiden maahantuontia. Samaan aikaan maa kuitenkin jatkaa luksustuotteiden tuontia miljoonien dollareiden arvosta. Maahan tuotiin muun muassa ainakin kaksi panssaroitua limusiinia, joiden arvo on 500 000 dollaria kappale.
 Etelä-Koren tiedustelupalvelun mukaan kuivuus on heikentänyt maan taloutta, joka kärsii jo nyt esimerkiksi kaupan alijäämästä sekä ulkomaan valuutan ja käteisen puutteesta, jotka johtuvat pakotteista.
 Sademäärä Pohjois-Koreassa on pudonnut enemmän kuin 30 prosenttia viime vuodesta ja ruokatilanteen huononemisesta on merkkejä. Etelä-Korea on luvannut lahjoittaa 4,5 miljoonaa dollaria YK:n ruokaohjelmalle (WFP) ja on hankkinut 50 miljoonaa kg riisiä pohjoiselle naapurilleen. Maa lahjoitti äskettäin 3,5 miljoonaa dollaria UNICEFille humanitaarisiin projekteihin Pohjois-Koreassa, kertoo Reuters.
 Pohjois-Korean valtiollinen uutistoimisto KCNA uutisoi viime viikolla, että kuivuuden seurauksia yritetään lievittää kaivamalla kanaaleja ja kaivoja, asentamalla pumppuja sekä kuljettamalla vettä.
 Maa kärsi kesäkuussa tulvista ja lähestyvä sadekausi voi aiheuttaa lisää ongelmia. Rakennuksia on upponnut ja tuhoutunut maanvyörymissä.
 Yksittäiset nälänhädät ovat tiettävästi yleisiä Pohjois-Koreassa, mutta maanlaajuinen nälänhätä surmasi 1990-luvulla jopa miljoona ihmistä.

Aliravitsemus ja sairaudet lisääntyvät Pohjois-Koreassa - kuivuus, tulvat ja pakotteet heikentävät elinoloja


Summary: Turkin suhteet niin Yhdysvaltoihin kuin EU:hun takkuavat. Nato-maa on lähentynyt Venäjään, mikä sai Yhdysvallat sulkemaan maan pois Naton hävittäjäohjelmasta.

Venäläisen S-400-ilmatorjuntaohjusjärjestelmän ensimmäinen osa saapui viime viikonloppuna Turkkiin Yhdysvaltain ankarasta vastustuksesta huolimatta. Sen seurauksena Turkki on suljettu virallisesti ulos Yhdysvaltain ja Naton F-35-hävittäjäohjelmasta. Yhdysvallat oli varoittanut Turkkia moneen otteeseen siitä, että se ei voi jatkaa F-35-ohjelmassa, jos se hankkii venäläisen asejärjestelmän. Yhdysvallat pelkää, että Venäjä voisi tätä kautta saada arvokasta tietoa hävittäjistä.
 Suomen Turkin suurlähettiläs  Pekka Voutilainen  sanoo Turkin uskovan kuitenkin edelleen, että USA:n päätöstä ulossulkemisesta tarkastellaan uudelleen jollain aikavälillä.
 – Turkille tämä on haastava tilanne, sillä Turkki on jo muun muassa maksanut ison osan hävittäjäohjelman maksuista, Turkissa valmistetaan lähes tuhatta osaa näihin hävittäjiin ja turkkilaisia lentäjiä on koulutettu niitä varten Yhdysvalloissa.
 Turkki tulee pysymään Natossa, se ei tule muuttumaan, Voutilainen sanoo  Yle Radio 1:n Ykkösaamun haastattelussa.
 Hän arvioi, että Yhdysvallat ottaa todennäköisesti käyttöön pakotteita Turkkia kohtaan lähiaikoina.
 Turkki jäämässä ilman merkittävää tukea?
 Turkin suhteet länteen ovat muutenkin myrskyiset, sillä EU asetti Turkille viikon alussa  pakotteita Välimeren maakaasun porausten takia.
 Mihin suuntaan Turkki on nyt menossa, miksi se haluaa ostaa aseita Venäjältä ja samaan aikaan heikentää suhteitaan Yhdysvaltoihin?
 Turkki on suurlähettiläs Voutilaisen mukaan ajautunut tilanteeseen, jossa se on huomannut jääneensä ilman merkittävää tukea oikeastaan mistään suunnasta.
 – Turkki on samaan aikaan itsepäinen ja kuitenkin kritiikille herkkä. Kriittisiä huomioita Turkkia kohtaan maan johto ei ole ottanut vastaan kovin hyvin.
 Turkki haluaa Voutilaisen mukaan nähdä itsensä merkittävänä tekijänä paitsi alueellisesti myös globaalisti.
 Ulkopoliittisen instituutin tutkijan  Toni Alarannan  mukaan tilanne oli odotettavissa. Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdogan  on sanonut, että sopimus ohjuspuolustusjärjestelmästä Venäjän kanssa on tehty ja viedään läpi. Presidentti ei tässä suhteessa ole muuttanut kantaansa.
 Alarannan mukaan tilannetta on hyvä katsella pitkän aikavälin perspektiivillä.
 – Turkin ulkopoliittinen suuntautuminen on ollut murroksessa jo 30 vuoden ajan. Erdoganin ajalla se on saanut vielä uuden lisäelementin, kun presidentti tulkitsee kansainvälistä järjestystä ja Turkin roolia oman islamistisen maailmankuvansa kautta. Turkki pyrkii mahdollisimman riippumattomaksi länsimaista.
 Myös lyhyen aikavälin tapahtumat vaikuttavat: Syyrian tilanne, ja Turkin katkeruus siitä, kuinka länsimaissa on suhtauduttu sotilasvallankaappausyritykseen vuonna 2016, Alaranta kuvailee.
 – Osa Ankarassa näkee tämän F-35-tapauksenkin niin, että hyvä vain, jos menee mönkään, sillä näin Turkin paine kehittää omaa kotimaista teknologiaa armeijan tarpeisiin kasvaa. Suuri pyrkimys on päästä mahdollisimman riippumattomaksi länsimaista, Alaranta sanoo.
 Koko Ykkösaamun haastattelu:  https://areena.yle.fi/1-50243175
 Lue myös:
 USA sulki Turkin odotetusti pois F-35-hävittäjäohjelmasta

Suurlähettiläs: Itsepäinen Turkki on jäämässä ilman liittolaisia


Summary: Kun teet mobiilisovelluksella itsestäsi ikäihmisen, annat perustajayhtiölle luvan käyttää kasvojasi täysin vapaasti. Mutta mihin kuvat menevät?

Olemme kaikki varmasti nähneet viime päivinä sosiaalista mediaa selatessamme hassunhauskoja kuvia ystävistämme ja julkisuuden henkilöistä ikäihmisinä. Ryppyinen iho, hopeaketun kuontalo tai ei kuontaloa ollenkaan.
 Reaktiot kuviin ovat olleet hilpeitä. Kukapa ei haluaisi nähdä, miltä näyttää eläkeiässä? Kuvat ovat vieläpä olleet todella laadukkaita, vanhentumisen merkit ovat vaikuttaneet hyvin aidoilta.
 Kyseiset kuvat ovat FaceApp-sovelluksen ansiota. Kyseessä on venäläisen Wireless Labs -yhtiön alkuvuodesta 2017 julkaisema mobiilisovellus, jolla pystyy manipuloimaan omaa kasvokuvaansa.  Sovellus oli suosittu käyttäjien keskuudessa jo pari vuotta sitten. .
 Nyt se on kuitenkin ponnahtanut maailman supersuosioon hiljaiselonsa jälkeen: FaceAppia on ladattu Google Play -sovelluskaupasta yli sata miljoonaa kertaa, ja se oli keskiviikkona App Annie -analytiikkayhtiön tilastojen mukaan suosituin sovellus peräti 121 maassa,  kertoo Forbes .
 Nyt monet tahot ja mediat kehottavat kuitenkin olemaan varuillaan FaceAppin kanssa, jopa välttämään sen käyttöä. Yhdysvaltain demokraattisen puolueen kampanjoijia  on kehotettu poistamaan viraali sovellus välittömästi . Yhdysvaltain demokraattisenaattori  Chuck Schumer   on pyytänyt FBI:ta tutkimaan sovellusta  ja sen perustanutta Wireless Labsia.
 Mutta miksi?
 Sovelluksen venäläinen alkuperä herätti kysymyksiä.  Forbes päätti tonkia sovelluksen käyttöehtoja tarkemmin , ja sieltä paljastui melkoinen yllätys.
 FaceAppin käyttäjä antaa yritykselle luvan käyttää hänen kasvojaan ja nimeään mihin tahansa tarkoitukseen ja kuinka pitkään tahansa. Omistat edelleen oikeutesi omiin kasvoihisi, mutta Wireless Labs -yrityksellä on ikuinen, peruuttamaton ja rojaltivapaa lupa käyttää tietojasi miten haluaa.
 Mihin tietomme päätyvät?
 Kuvia ei välttämättä käytetä mihinkään vakavampaan, kuten väärennettyihin henkilöllisyyksiin tai Twitter-bottien profiileihin. Vanhus-sinua tuskin sisällytetään Venäjän federaation turvallisuuspalvelu FSB:n henkilökatalogeihin.
 Mobiiliteknologiauutisiin keskittyvän PhoneArenan  Peter Kostadinovin   mukaan  on mahdollista, että kuvat päätyisivät esimerkiksi moskovalaisille mainostauluille, mutta todennäköisempää on, että niitä käytettäisiin vaikkapa opettamaan tekoälypohjaista kasvojentunnistusalgoritmia.
 Kostadinov kuitenkin suosittelee välttämään sovelluksen käyttöä.
 Tiedonkeruuta tekevät FaceAppin lisäksi mm. Facebook, Twitter ja monet muut applikaatiot. Kirill Kudryavtsev / AFP
 Pilvipalveluita tuottavan Rackspacen entinen varapääjohtaja  Rob La Gesse   kirjoitti keskiviikkona Facebookissa , että samalla, kun käyttäjä antaa FaceAppille luvan käyttää kuviaan, sovellus saa käyttöönsä myös iPhonen puhetunnistusapuri Sirin ja puhelimen hakupalvelut.
 Forbesin  Thomas Brewster   kirjoittaa , ettei ole ainakaan toistaiseksi todisteita siitä, että FaceApp käyttäisi saamiaan tietoja epäilyttäviin tarkoituksiin. Hän pitääkin kohua myrskynä internet-vesilasissa.
 Wireless Labs  on kieltänyt tietojen ja kuvien epäilyttävän käytön  ja kertoi tiedotteessaan, että kuvat saatetaan tallettaa lyhyeksi ajaksi, mutta suurin osa poistetaan palvelimilta kahden vuorokauden sisällä. Mitään tietoja ei myöskään siirretä Venäjälle, eikä myöskään myydä kolmansille osapuolille, yritys väittää.
 "Jos ei raha liiku, niin tieto liikkuu, ja tieto on rahan arvoista"
 Liikenne- ja viestintäviraston Kyberturvallisuuskeskuksen tietoturva-asiantuntija  Samu Turunen  on seurannut FaceApp-sovelluksesta noussutta kohua.
 – En sano, että tarvitsisi hirveästi huolestua, mutta ihmisten pitää tietää, mihin sovelluksille luovutettua dataa käytetään. Jos sovellusta käytettäessä ei raha liiku, niin tieto liikkuu, ja tieto on rahanarvoista, Turunen sanoo.
 – Tämä pätee hyvin pitkälti kaikkiin muihinkin sovelluksiin, jotka ovat ilmaisia.
 Turunen muistuttaa, ettei FaceAppin tiedonkeruu ole mikään uusi juttu. Samaa harrastavat niin Facebook, Twitter kuin muutkin somealustat, applikaatiot ja ohjelmat.
 Turunen suosittelee sovellusten lataajia lukemaan käyttöehdot tarkkaan. Hän tietää, että käyttäjät eivät tuppaa niihin kovin paljoa aikaansa käyttämään, vaan monet vain laittavat ruksin kohtaan, että "kyllä, olen tutustunut käyttöehtoihin".
 – Se on valitettavaa. Kyseessä on kuitenkin samanlainen tilanne, kuin jos ihminen allekirjoittaisi sopimuksen, eikä lukisi papereita. Sovelluksia ladatessa kannattaa olla yhtä tarkkana, Turunen sanoo.
 Turusta mietityttää FaceAppin kohdalla se, että vaikka käyttäjistä kerättyä dataa ei nyt käytettäisi mitenkään, niin tilanne saattaa kuitenkin muuttua vuosien saatossa. Niiden käyttöön kun on lupa.
 – Se saattaa silloin olla kullanarvoista, Turunen sanoo.
 Hän epäilee, että tietoja saatettaisiin käyttää esimerkiksi kuvapankkien luomiseen. Twitter-bottien henkilöllisyyksiksi tai Venäjän turvallisuuspalvelun käyttöön hän ei usko niiden päätyvän.
 – Eiköhän Twitter-boteille löydy profiilikuvia helpomminkin, Turunen pohtii.
 Turunen pitää mahdollisena sitä, että asiasta on noussut suuri kohu juuri Yhdysvalloissa siksi, että FaceAppin taustalla on venäläinen yritys.
 – Kyllä se voi siihen vaikuttaa.
 Lue lisää :
 Lisäämme pupunkorvia Snapchatissa ja vaihdamme sukupuolta FaceAppissa – Koneoppiminen on tehnyt tiedon manipuloinnista arkipäivää
 Näin sinäkin koulutat tietämättäsi tekoälyä

Some on nyt täynnä kuvia vanhuksista, kiitos suositun puhelinsovelluksen – venäläisen FaceAppin tiedonkeruu aiheutti kohun


Summary: Usher voi viedä sekä kuulon että näön, eikä kokonaan parantavaa hoitoa ole. ”Näköä parantavia hoitoja tutkitaan, mutta vielä pitää olla kärsivällinen”, sanoo tutkija.

Usherin oireyhtymä Yleisin syy perinnölliseen kuurosokeuteen Johtuu geenivirheestä Peittyvästi perinnöllinen. Virhegeenin kantaja ei sairastu, mutta kantajien yhteisellä lapsella 25% sairastumisriski Tunnettiin jo 1800-luvulla, nimettiin 1900-luvun alussa Kolme tyyppiä: Usher I, Usher II ja Usher III Suomessa tavallisin on Usher III Kuuluu suomalaiseen tautiperintöön Suomessa n. 300 tapausta. Vuosittain syntyy pari, kolme uutta Suomalaistutkijat tunnistivat Usher III -geenin 2000-luvun alussa. Nyt suomalaiset ovat mukana suunnittelemassa kansainvälisiä geenihoitotutkimuksia
 Kun ihmisellä on perinnöllisenä sekä kuulo- että näkövamma, kyse on useimmiten Usherin oireyhtymästä. Sairaus on etenevä eli näkö- ja kuulovamma pahenevat iän myötä.
 Lääketiede on jo yli sata vuotta tuntenut kaksi hiukan erilaista Usherin tyyppiä. Parisenkymmentä vuotta sitten suomalaiset tutkijat todistivat, että tautityyppejä onkin kolme.
 Kolmas tyyppi johtuu suomalaisten "omasta" geenivirheestä, joten Usher III kuuluu suomalaiseen tautiperimään.
 – Me löysimme sen geenin paikan eli todistimme, että tämä kolmas tautityyppi ylipäänsä on oma sairautensa. Jo se löytö herätti kansainvälistä kiinnostusta, kertoo silmätautien erikoislääkäri  Eeva-Marja Sankila .
 Hän on kiinnostunut erityisesti perinnöllisistä silmäsairauksista kuten Usherin oireyhtymästä.
 – Kun sitten löydettiin itse sairautta aiheuttava geeni, myös amerikkalaiset ja israelilaiset tutkijat kiinnostuivat, ja se niin sanotusti räjäytti pankin.
 Tutkijat miettivät kuumeisesti, kuinka geenivirheen seurauksista kärsiviä potilaita – kuulonäkövammaisia ja kuurosokeita – voitaisiin hoitaa.
 – Toivoa on jo, mutta vielä pitää olla kärsivällinen, sanoo Sankila.
 Usherin syndroomaa sairastavan Aarne Pirkolan kokemuksen lätkäpelistä voit katsoa VR-elämyksenä osoitteessa  yle.fi/aarne.  Arjesta Usherin kanssa kanssa voit lukea lisää Ylen Aarne Pirkolasta kertovasta jutusta. Aarne Pirkolan tarinan  voit lukea täältä .
 Usherin kolme lajia
 Usherin oireyhtymän ykköstyypissä lapsi on kuuro tai hänellä on vaikea kuulovamma jo syntyessään. Näkövamma löytyy myöhemmin, mutta se etenee. Lisänä on vielä tasapainohäiriöitä.
 Usher II:n kuulovamma on myös synnynnäinen, mutta useimmiten lievempi. Myös tässä tautityypissä näkövamma löytyy myöhemmin ja etenee. Usher II on maailmalla sairauden yleisin muoto.
 Usher III:ssa sekä kuulo- että näkövamma ilmenevät yleensä lievinä, mutta molemmat etenevät. Lisäksi voi olla tasapaino-ongelmia. Usher III on sairauden yleisin muoto Suomessa.
 Kuulonäkövammaiset pärjäävät arjessa huulioluvulla, viittomakielellä ja kirjoittamalla sekä käyttämällä erilaisia apuvälineitä, jos se on mahdollista.
 Kuurosokea ja hänen tulkkinsa voivat kommunikoida  sormiaakkosilla kädestä käteen. Henry Lämsä / Yle
 Kuurosokeat kommunikoivat taktiilein ja tarvitsevat siihen erikoistunutta tulkkia. Taktiilit perustuvat tuntoaistiin, joten sanat piirretään viittomina tai yksittäisinä sormiaakkosina kädestä käteen.
 Juuret johtavat Etelä-Savoon ja Pohjois-Karjalaan
 Kaikki kantavat perimässään harvinaisia virheitä, mutta eivät juurikaan tiedä niistä.
 On aika epätodennäköistä, että vastaan tulisi toinen samanlainen virhe, mutta joskus niin käy. Kun kaksi samanlaisen virhegeenin kantajaa saa yhteisen lapsen, hän perii mutaation sekä äidiltä että isältä 25 prosentin todennäköisyydellä.
 Usherin oireyhtymä on peittyvästi periytyvä eli vanhemmat ovat itse oireettomia, mutta lapsi sairastuu, jos on saanut virhegeenin molemmilta vanhemmiltaan.
 Suomalaisilla yleisin Usher III:n geenimutaatio paikantuu kartalla erityisesti Etelä-Savoon ja Pohjois-Karjalaan.
 – Se johtuu ihan niistä geenivirheistä, mitä ihmisillä siellä maantieteellisesti eristäytyneillä alueilla on sattunut olemaan. Ne ovat rikastuneet pienillä alueella, Eeva-Marja Sankila kertoo.
 Sukupolvien ketjussa näille alueille ulottuvat lopulta useimpien nykyistenkin Usher III-potilaitten juuret. Sankilan mukaan he itse eivät välttämättä edes tiedä, että omat kaukaiset sukujuuret johtavat näille riskialueille.
 Usherin kolmostyyppiä on pidetty suomalaisten yksinoikeutena, mutta tutkimuksen edistyessä hyvin samankaltaisia tapauksia on alkanut löytyä muualtakin. Esimerkkejä on muun muassa Israelista ja Amerikan juutalaisten keskuudesta.
 – Havainnot on tehty aškenasijuutalaisilta. Heillä on oma, erilainen mutaationsa, mutta se on siinä samassa geenissä kuin suomalaiseen tautiperimään kuuluva Usher III, selvittää Eeva-Marja Sankila.
 Lisäksi ympäri maailmaa löytyy muita yhteen sukuun tai jopa yhteen perheeseen rajoittuvia geenimutaatioita.
 Geenihoitoja, lääkkeitä vai kantasoluja?
 Parannusta, hoitoa, lääkettä tai vähintäänkin hidastetta etenevään oireyhtymään kehitetään monella suunnalla.
 – Tutkimus on lisääntynyt ihan eksponentaalisesti 2000-luvun taitteesta Usherin kolmostyypin geenin tunnistamisen jälkeen. Tietenkin vasta siitä pääsi alkuun myös geenihoitojen tutkimus, mutta joskus päästään etenemään tosi nopeasti, sanoo Eeva-Marja Sankila.
 Nyt Usher ykkösen geenihoitokokeiluja tehdään jo. Myös Usher III:n osalta tutkijat ovat kiinnostuneita geenihoidosta, ja lisäksi tutkitaan lääkkeellisiä hoitoja.
 Sankila sanoo, että kantasolujen tai hermoston kasvutekijäsolujen tutkimus voi tuoda uusia oivalluksia myös Usheriin, samoin lääketutkimus tai tekonäkötutkimus. Hän ennustaa varovasti, että Usher III:een voisi tulla jonkinlaista hoitoa tai apua jo kymmenen vuoden sisällä.

Tiedätkö mikä on taktiili? Sadat suomalaiset viestivät kosketuksella, koska sairastavat perimäämme kuuluvaa harvinaista Usherin tautia


Summary: Sinilevää esiintyy kuitenkin edelleen vähemmän kuin tyypillisesti tähän aikaan vuodesta.

Sinilevän määrä on kasvanut viime viikosta Suomen merialueilla, ja levää on runsaasti veteen sekoittuneena eteläisillä ja lounaisilla merialueilla, ilmenee Suomen ympäristökeskuksen (Syke) leväkatsauksesta.
 Suomen rannikolta sinilevähavaintoja on ilmoitettu Suomenlahdelta, Saaristomereltä ja Selkämereltä. Kansalaishavaintoja sinilevästä on ilmoitettu myös Vaasan seudulta.
 Myös järvillä sinilevä on runsastunut, mutta sitä esiintyy edelleen vähemmän kuin tähän aikaan tyypillisesti. Sinilevää on havaittu 33:lla valtakunnallisen leväseurannan havaintopaikalla.
 Järvillä sinilevää ja pintakukintoja on tavallisesti runsaimmin elokuun alkuviikkoina, ja esiintyminen painottuu runsasravinteisiin järviin.

Sinilevä on lisääntynyt sekä meressä että järvissä