Summary: Ulkomaisten opiskelijoiden työllistymiselle suurin este on kielitaidon puute. Joskus avuksi tulee hyvä ohjelmointikielitaito ja kansainvälinen työyhteisö.

Kseniia Vlasova  tuli Suomeen Venäjältä tähtäimessään työpaikka. Kotimaassa käydyn lukion jälkeen hän tuli opiskelemaan tietotekniikkaa. Ylivieskaan ammattikorkeakoulu Centriaan ja muutti myöhemmin sadan kilometrin päähän Kokkolaan.
 – Tiesin aina, että en jää Venäjälle, vaan tulen Suomeen, sanoo Kseniia Vlasova.
 Venäläinen Ksenia Vlasova koodaa ohjelmistoja työpöydän ääressä Kokkolassa, Raisoft Oy:n tiloissa. Kalle Niskala / Yle
 Vlasova osaa suomea vieläkin vain auttavasti. Arjessa se ei ole ongelma, sillä nuoret puhuvat keskenään sujuvasti englantia. Työnhaku on toinen juttu.
 – Olin todella masentunut, kun piti etsiä työpaikkaa, enkä osannut kieltä. Mutta sitten opettaja kertoi, että Raisoftilla olisi työtä koodaajalle, sanoo Kseniia Vlasova.
 Ohjelmistojen koodauksessa käytettävien kielten hyvä hallinta ja kansainvälinen työyhteisö olikin vastaus Vlasovan tarpeisiin.
 Sosiaali- ja terveysalalle ohjelmistoja valmistavan Raisoftin markkinat ovat maailmalla ja kansainvälisyys näkyy jo henkilöstössä. Kahvipöydästä löytyy seitsemän kansallisuutta ja siellä puhutaan kahdeksaa kieltä.
 – On hauskaa vaihtaa kieltä lennossa, kun kahvipöydässä jutellaan, sanoo hallintojohtaja  Niklas Kankkonen .
 Moni haluaa jäädä Suomeen valmistuttuaan
 Suomessa opiskelee noin 20 000 ulkomaalaista, heistä vajaat puolet ammattikorkeakouluissa. Puolet suunnittelee jäävänsä opiskelujen jälkeen myös töihin Suomeen.
 Tilastokeskuksen seurannan mukaan kymmenen vuotta sitten valmistuneista ulkomaisista opiskelijoista työskenteli Suomessa viiden vuoden kuluttua 44 prosenttia.
 Opetushallituksen viime keväänä julkaisema kansainvälinen opiskelijabarometri kertoo, että ulkomaalaiset opiskelijat näkevät Suomen mahdollisuutena myös valmistumisen jälkeen. Joka neljäs suunnitteli jäävänsä Suomeen töihin pidemmäksi aikaa, joka kymmenes taas lyhyemmäksi aikaa.
 Kiinnostuneempia pidemmästä työskentelystä olivat tekniikan ja kaupan alan opiskelijat. Työllistymisen suhteen Suomi oli houkuttelevampi EU:n ulkopuolelta kuin EU-maista tulleiden silmissä. Ulkomaisista opiskelijoista 75 prosenttia oli toissa vuonna EU-/ETA-alueen ulkopuolelta.
 Taukojumppaa Heini Holopainen / Yle
 Harjoittelu- ja työpaikoista on huutava pula. Maahanmuuttajataustaisten opiskelijoiden työllistymiselle suurin este on kielitaidon puute.
 – Vain joka neljäs opiskelija työllistyy. Työpaikka löytyy usein liiketalouden, tekniikan tai sosiaalialan parista, sanoo Kokkolan Centrian projektipäällikkö  Marja-Liisa Hiironen .
 Ulkomaisten opiskelijoiden kielitaitoa kehitetään niin, että työelämästä tuodaan kouluun todellisia tilanteita, joissa ihmisten kohtaamista voi harjoitella.
 Esimerkiksi SPR on järjestänyt opiskelijoille vapaaehtoisia “potilaita”, joiden kanssa nämä ovat . harjoitelleet kysymyksiä ja vastauksia.
 – Kielen oppiminen edistyy valtavasti työssä ja harjoittelussa oloaikana, sanoo Marja-Liisa Hiironen.
 Projektipäällikkö Marja-Liisa Hiironen kahvittelee oppilaiden kanssa kokkolan Centrian ruokalassa Kalle Niskala / Yle
 Bartosz Wieczorek  tuli Puolasta Suomeen tuplatutkinnon perässä. Lutzin yliopistossa suoritetun tutkinnon jälkeen hän päätti hakea Kokkolan Centriaan tekemään toista tutkintoa tieto ja viestintätekniikasta.
 Hyvä ohjelmointikielten hallinta avasi myös Wieczorekille ovet suomalaiseen työelämään.
 Opiskelujen aikana hän löysi Raisoftilla avoinna olevan työpaikan, haki paikkaa, sai sen ja jäi töihin. Heti ensimmäisellä kerralla tärppäsi.
 – Suomessa on paljon paremmat mahdollisuudet työskennellä kuin Puolassa. Olen ollut onnekas, sanoo Bartosz Wieczorek.
 Se, että ei osaa suomea, ei ole ongelma työpaikassa,jossa pääasiallinen kommunikointi kieli on englanti. Monikielinen työyhteisö opettaa työn ohessa.
 – Yksi kollegani kyllä puhuu ja opettaa minulle suomea. Yritän vastailla hänelle asiallisesti, mutta aina se ei onnistu, sanoo Bartosz Wieczorek.
 Puolalainen Bartosz Wieczorek koodaa ohjelmistoja työpisteellään Kokkolassa, Raisoft Oy:n tiloissa. Kalle Niskala / Yle
 Myös yritys hyötyy kulttuurien moninaisuudesta. Kansainvälisen bisneksen ja kulttuurin osaaminen ja työntekijöiden erilaisuus luovat hyvän sekoituksen, sanoo Raisoftin hallintojohtaja Niklas Kankkonen.
 It-ala kasvaa jatkuvasti. Myös Raisoft palkkaa uutta väkeä sitä mukaa, kun hyviä tekijöitä löytyy. Kansainvälisellä alalla pitää myös pystyä käyttäytymään eri kulttuurien edellyttämällä tavalla.
 Kseniia Vlasova tuntee olonsa turvalliseksi nykyisessä työpaikassa. Hän ei näe itseään työskentelemässä kotimaassaan Venäjällä: koska hän on opiskellut englanniksi, venäläinen ammattisanasto on jäänyt oppimatta.
 – Suomi on turvallinen paikka, joten varmaan jään tänne. Tämä tuntuu kodilta, sanoo Vlasova.

Kseniia Vlasova ja Bartosz Wieczorek osaavat suomea vain vähän, mutta työllistyivät jo opintojen aikana


Summary: Tyypillinen asianajaja Suomessa on keski-ikäinen mies. Alle 30-vuotias nainen alalla on harvinaisuus.

"Onko kenelläkään kiinnostusta lakialalle?" - kysyi opettaja lukion juridiikan kurssilla. Vaikka asianajajan työ ei ollut Sabina Saramon lapsuuden haaveammatti, heräsi Saramon kiinnostus.
 – Ajattelin, että tämä voisi olla mielenkiintoista.
 Kurssi oli innostanut Saramoa niin paljon, että hän päätyi hakemaan Helsingin yliopiston Vaasan toimipisteen oikeustieteelliseen. Sisään kouluun hän pääsi ensiyrittämällä.
 Merja Siirilä / Yle
 Määrätietoisesti kohti asianajajan työtä
 Saramo on edennyt urallaan hyvin määrätietoisesti. Opinnot hän suoritti 5,5 vuodessa, vaikka kävi välillä Keniassa vapaaehtoistöissä. Oikeustieteen maisteriksi hän valmistui toukokuussa 2014.
 Saramo auskultoi, eli suoritti harjoittelujakson Pohjanmaan käräjäoikeudessa ja huhtikuussa 2016 hänet nimitettiin varatuomariksi.
 Saramo on ehtinyt myös viettämään muutaman kuukauden Pohjois-Thaimaassa, missä hän työskenteli vähemmistökysymysten parissa Myanmarin rauhanprosessissa.
 Asianajajalta edellytetään vähintään: ylempää oikeustieteellistä korkeakoulututkintoa 4 vuoden kokemusta lakimiestehtävistä, joista 2 vuoden kokemus asianajollisista tehtävistä asianajajatutkinnon läpäisemistä lain ja liiton sääntöjen mukaista sopivuutta tehtävään Lähde: Asianajajaliitto.fi
 Asianajajaksi Saramo hyväksyttiin vuodenvaihteessa.
 Asianajajan nimikkeeseen vaaditaan ylemmän korkeakoulututkinnon lisäksi muun muassa neljän vuoden kokemus lakimiestehtävistä. Tämän vuoksi alle 30-vuotiaat asianajajat ovat harvinaisia.
 – Itse olen syntynyt niin myöhään, että kuulun joukkoon. Vain alle yksi prosentti on alle 30-vuotiaita, 29-vuotias Saramo kertoo.
 Merja Siirilä / Yle
 Miesvaltainen ala – ainakin toistaiseksi
 Suomen Asianajajaliiton jäsenistä 68 prosenttia on miehiä. Liiton varapuheenjohtaja Hanna Räihä-Mäntyharjun mukaan tyypillinen jäsen on keski-ikäinen mies, mutta alueellisia eroja esiintyy.
 – Kehäkolmosen ulkopuolisessa Suomessa asianajajista yli kolmannes on 60 vuotta täyttäneitä. Nuoria on enemmän suuremmissa kaupungeissa ja pääkaupunkiseudulla, mutta kyllä keski-ikäinen mies on edelleen se tyypillinen asianajaja.
 Tilanne on hiljalleen kuitenkin muuttumassa, sillä esimerkiksi Saramon opiskeluaikana hänen ryhmässään oli enemmän naisia kuin miehiä. Myös liiton uusista jäsenistä viime vuonna 61 prosenttia oli naisia.
 Asianajajaliitossa on kuitenkin huomattu, että valmistumisen jälkeen naiset häviävät alalta. Liittoon on perustettu työryhmä selvittämään, että mihin.
 – Nuoria naisia tulee alalle, mutta elämän ruuhkavuosien vaiheessa näkyy myös siirtyvän muihin tehtäviin. Selvitetämme, onko tässä toimialaan, työsuhteisiin ja työaikoihin liittyviä puolia, jotka mahdollisesti vaikuttavat tilanteeseen vai onko kyse liiton ulkopuolisista asioista, Räihä-Mäntyharju kertoo.
 Saramo on itsekin pohtinut asiaa.
 – Ehkä työtahti voi olla yksi syy, Saramo arvelee.
 Tuloksia selvityksestä on odotettavissa vuoden loppupuolella.
 Merja Siirilä / Yle
 Ennakkoluuloja vähän
 Vielä hyvin miesvaltaisella alalla voisi olettaa, että naiset kokevat työnsä aliarviointia. Asianajajaliiton mukaan tätä esiintyy, mutta kysymys on enemmänkin yksittäistapauksista.
 – Alalle tulevilla nuorilla tietotaso ja osaaminen ovat todella hyvät, mutta yksittäistapauksia on, kuten varmasti monilla muillakin aloilla, Räihä-Mäntyharju kertoo.
 Myöskään Saramo ei ole kokenut aliarviointia.
 – Ennakkoluuloja on varmasti olemassa, mutta en ole kohdannut niitä. Se, että olen nainen ei vaikuta työntekooni millään lailla, Saramo toteaa.
 Vaasalaiset naisasianajajat ovat verkostoituneet yliopiston kautta. Justus-ainejärjestön Ladies’
 Leaguessa on tällä hetkellä enemmistö opiskelijoita, mutta myös valmistuneet ovat tervetulleita.
 Christian Näsman ja Sabina Saramo tarkastelevat papereita. Merja Siirilä / Yle
 Tavoitteena osakkaaksi
 Vaasan ydinkeskustassa sijaitsevan Asianajotoimisto Näsman & Båskin kokoustilassa on meneillään kahvitauko. Vaikka kahvin äärellä saatetaan keskustella työasioista, on tällä kertaa puheenaiheena illan Vaasan Sportin ottelu ja se, pääseekö joukkue pudotuspeleihin.
 Vuonna 1998 perustettu Näsman & Båsk työllistää yhdeksän henkeä. Saramo kertoo viihtyvänsä hyvin, sillä työ on hyvin monipuolista. Yritys auttaa muun muassa rikos- ja siviiliasioissa, perhe- ja perintöoikeudessa, asunto- ja kiinteistökaupoissa, työoikeudessa, konkursseissa ja yrityssaneerauksissa.
 – Alalla saa olla paljon tekemisissä ihmisten kanssa ja auttaa heitä. Yleensä ihmisillä on jokin ongelma, kun he tulevat meidän luokse, Saramo kertoo.
 Tulevaisuudessa Saramo toivoo työskentelevänsä työoikeuden parissa.
 – Kyllä osakas olisi ihan kiva jossakin vaiheessa olla.

Sabina Saramo on yksi Suomen nuorimpia asianajajia: "Kyllä osakas olisi ihan kiva jossakin vaiheessa olla"


Summary: Lintukosteikkojen kunnostus auttaisi BirdLife Suomen mukaan 50 lintulajia, kuten äärimmäisen uhanalaista punasotkaa.

Tästä on kyse Lintuyhdistykset vaativat lintuvesiemme hoitoon 40 miljoonaa euroa. Maan kosteikkolinnuilla menee huonosti. Linnuille tärkeimmät kosteikot ovat ylirehevöityneet. Kosteikkoja hoitamalla voitaisiin lintujärjestöjen mukaan auttaa 50 lajia.
 Suomen lintuyhdistysten edustajat vaativat, että maan tärkeimpien lintuvesien hoitoon on varattava 40 miljoonaa euroa tulevan hallituskauden aikana.
 Viime viikolla julkaistun uhanalaisarvion mukaan parhaille lintujärville ja merenlahdille keskittyvällä kosteikkolinnustolla menee erityisen huonosti.
 Lintukosteikkojen tehohoidolla voitaisiin BirdLife Suomen mukaan merkittävästi vähentää uhanalaisten ja silmälläpidettävien lintulajien määrää, sillä kosteikkotoimet hyödyttäisivät näistä lähes 50 lajia. Se myös loisi työpaikkoja hoitotoimiin osallistuville ja luontomatkailuun.
 Rehevöityneitä kosteikkoja ruopattava
 Linnuille tärkeimmät kosteikot ovat ylirehevöityneet, kasvaneet umpeen, ja niiden rakenne on yksipuolistunut. Niiden tila pn lintujärjestöjen mukaan palautettavissa esimerkiksi ruoppauksilla ja lisäämällä rantalaidunnuksia.
 Hoitotoimista hyötyisi esimerkiksi äärimmäisen uhanalaiseksi todettu  punasotka . Lajin pesimäkanta oli 1990-luvun puolivälissä yli 10 000 paria, mutta nykyään alle tuhat paria..
 – Satakunta on kuuluisa lintukosteikoistaan, joille saapuu lintuharrastajia ympäri Suomen. Monien järvien ja merenlahtien pesivät vesilintukannat ovat merkittävästi pienentyneet viime vuosina, kertoo Porin Lintutieteellisen Yhdistyksen suojeluvastaava  Sami Luoma .
 Maan lintuyhdistykset olivat viikonvaihteessa koolla Porin Lintutieteellisen yhdistyksen 60-vuotisjuhlassa Porissa.
 Juhlassa BirdLife Suomi myönsi kultaisen ansiomerkin emeritusprofessori  Martti Soikkelille  ja luontokuvaaja S eppo Keräselle  merkittävästä toiminnasta kotimaisen lintututkimuksen ja suojelun hyväksi.

Lintujärjestöt vaativat lintuvesiemme hoitoon 40 miljoonaa  euroa


Summary: Suomalaiset puolueet ovat takertuneet asioihin, joita ei saa muuttaa. Siksi ne ovat kykenemättömiä uudistamaan yhteiskuntaa. Nyt pitäisi määritellä uudestaan vaikkapa talouskasvu, raha ja työ, kirjoittaa Riku Siivonen.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Yhteiskunnallisesti valveutuneessa kuplassani on erityisen tärkeää, että vaaleissa ei äänestä henkilöä. Sen sijaan pitää äänestää ”strategisesti” – eli ymmärtää vaalijärjestelmämme sisäinen luonne ja matematiikka, jossa oma äänesi saattaakin edesauttaa jotakuta vallan muuta henkilöä kuin tarkoitit tai vaaliliiton kautta jopa toista puoluetta. Eli kaikkein junteinta on äänestää henkilöä.
 Tuo älyllinen hienohelmaisuus naurattaa kovasti. Tosiasiassa on aivan sama, kuka nykypuolueista saa vallan. Suomalainen konsensus ja monipuoluepolitiikka tuottavat vuodesta toiseen hallituksia, joilla ei ole kykyä tai ymmärrystä muuttaa kuin limsaveron kokoisia näpertelyasioita. Pohjimmainen ongelma on, että järjestelmämme ja sen toimijat ovat niin nauliintuneita vanhaan teolliseen maailmanjärjestykseen, että ne eivät osaa kuvitella mitään muuta.
 Saamme lukea kapitalistin vuodatuksia julkisen sektorin tehottomuudesta, vaikka se sama julkinen sektori on tehnyt mahdolliseksi sen, että Suomessa ylipäänsä on kapitalisteja.
 Juuri siksi saamme lukea vasemmistolta maalailua siitä, kuinka paha globaali kapitalisti on tuhoamassa maailmaa ja Suomea, vaikka sama paha globaali kapitalisti on puolittanut maailman absoluuttisen köyhyyden. Siksi saamme lukea kapitalistin vuodatuksia julkisen sektorin tehottomuudesta, vaikka se sama julkinen sektori on tehnyt mahdolliseksi sen, että Suomessa ylipäänsä on kapitalisteja. Lähteäksemme nyt vaikka siitä että Suomessa on teollisuudelle halpaa perussähköä siksi, että Urho Kekkonen rahoitti Kansaneläkelaitoksen rahoilla koskien patoamisen.
 Olemme keskellä isoa murrosta , jossa pitäisi määritellä täysin uudestaan sellaisia asioita kuin talouskasvu, raha ja työ. On itsestäänselvää, että poliittinen järjestelmä ei sellaisia muutoksia tuota, kun edes sen ulkopuolelta tulevilla kriitikoilla, näillä heikkipursiaisilla, ei tunnu olevan muuta tarjottavaa kuin vanhan järjestelmän justeerausta ja nokkelaa twitter-sanailua. On totta, että esimerkiksi työmarkkinatoimijoiden kohtuuttoman vahva asema päätöksenteossamme kaipaa ravistelua, mutta sekin on kosmeettista puuhailua niin kauan kuin kiskomme yhteiskunnallisia näkemyksiämme historiasta.
 Puolueet ja niiden kannattajat ovat takertuneet asioihin, joita ei saa muuttaa. Niitä ovat muun muassa nämä ajatukset: Talouskasvu on tärkeintä. Pitää olla hyvinvointivaltio, joka rahoitetaan veroilla. Ilmastonmuutoksen torjunta pitää rahoittaa.
 Puolueille ei jää muuta tehtävää kuin toisten olemukselle irvailu ja toisten vihan olettaminen.
 Äkkiseltään tietysti järkevän kuuloista , mutta näistä kiinnipitäminen tarkoittaa, että poliitikkojen aika menee talouden kasvattamisen miettimiseen. Puolueilla ei ole eroja, koska muita päämääriä politiikalla ei ole. Sitten valtiovarainministeriön virkamiehet päättävät mihin rahat käytetään, eli samaan mihin ennenkin. Siksi puolueille ei jää muuta tehtävää kuin toisten olemukselle irvailu ja toisten vihan olettaminen. Kenelläkään ei ole näkemyksiä siitä, miten Suomessa voitaisiin hyvin heikosta talouskasvusta huolimatta (tai sen ansiosta!) tai miten ilmastonmuutoksen kulut voisivat olla investointeja.
 Voi olla, että perussuomalaisten nousu ja digitaalinen maailmanaika ovat nostaneet identiteettipolitiikan uudelle tasolle, mutta siellä se on ollut estämässä muutoksia jo vuosikymmeniä sen jälkeen, kun kamppailu tuotantovälineiden omistuksesta jäi historiaan. Se näkyy siinä, että ihan fiksuillakin ihmisillä on vaikeuksia suostua ymmärtämään sitä, että joku toisin ajatteleva voi myös tavoitella yhteistä hyvää ja parempaa yhteiskuntaa.  Juhana Vartiainen  joutui viime viikolla toistamaan tämän ilmeisen tosiasian kriitikoilleen – että häntä ei kiinnosta sote-yritysten etu, vaan hän uskoo, että niiden avulla voimme hoitaa sosiaali- ja terveyspolitiikan tehokkaammin ja paremmin.
 Kaikkien yhteiskunnallisten liikkeiden  sisällä käydään kriittistä keskustelua omien keinojen ja päämäärienkin ajanmukaisuudesta – kyllä, feministeilläkin. Siis paljon enemmän kuin vastustajien tai Siivosen mielikuvat väittävät. Uudet ajatukset  piilotetaan kuitenkin taustamuistioihin , ja julkisuudessa selkäytimestä tulee jotain aivan muuta. Sisäistä keskustelua ei uskalleta näyttää ulospäin, koska höpsösti pelätään, että silloin vaikutetaan epäyhtenäisiltä. Siksi siihen pitää kannustaa.
 Äänestän ehdottomasti henkilöä, joka julkiseen keskusteluun päästessään puhuisi aivan uusilla sanoilla ja näkökulmilla.
 Yksi keino on äänestää heitä, joita ei strategisesti kannata äänestää. Rakastan ihmisiä, jotka edes yrittävät heiluttaa koko sitä kehikkoa, jonka rakenteilla ja sanoilla me nyt yhteiskuntaa ja sen uudistamista kuvaamme. Siksi äänestän ehdottomasti henkilöä, joka julkiseen keskusteluun päästessään puhuisi aivan uusilla sanoilla ja näkökulmilla. Kannattaa tehdä samoin: äänestää haihattelijoita ja höpsöttelijöitä. Se on vastuullista.
 Paljon parempi ratkaisu  on tietysti jättää äänestämättä tai ainakin käyttää asian miettimiseen mahdollisimman vähän aikaa. Tulevaisuudentutkija, setä  Ilkka Halava  tiivisti tämän Facebook-päivityksessään tällä viikolla, jonka pontimena oli kaatunut sote-uudistus.
 Halava kirjoitti: ”Meidän sukupolvemme ovat luoneet hyvää tahtoen demokratiaversion, joka jäädyttää tehokkaasti nykyisyyttä juuri silloin, kun uudistuksille on kova tarve. – – – Teille milleniaaleille: jos julkinen hallinto tukehtuu hitauteensa, älä silti luovuta. Organisoi uudistava toiminta muualle. Luo tapahtumia, kansanliikkeitä, perusta yrityksiä ja osuuskuntia. – – – Jos eduskunta ei tunnu kykenevän rakentavaan dialogiin, hyviin valintoihin ja asioiden aitoon edistämiseen, älä jää sitä suremaan. Jatka matkaa ja rakenna maata siellä, missä olosuhteet ovat suotuisammat. Mene edeltä, lainsäätäjä raahautuu kyllä perässä.”
 Riku Siivonen
 Kirjoittaja on toimittaja ja käsikirjoittaja.
 Katso myös
 Robert Sundman: Äänestäjissä on vain vähän "tosiuskovaisia", ja siksi puolueiden lupaukset ovat ristiriitaisia
 Ylen vaalikone
 Yle Kioskin vaalibotti
 Aiheesta voi keskustella 18.3. klo 16.00 asti.

Riku Siivosen kolumni: Äänestäminen ei todellakaan kannata


Summary: Kunnossapitovastuun laiminlyönnistä voi syntyä osakkeenomistajalle tai asukkaalle iso ongelma ja kallis lasku.

Tästä on kyse Taloyhtiöissä on määritelty vastuunjakotaulukolla, kuka hoitaa asunnon huoltotyöt. Kiinteistöliiton tekemät vastuunjakotaulukot on tehty helpottamaan asunto-osakeyhtiölain tulkintaa. Jatkossa hajulukkojen puhdistaminen ja ilmanvaihtosuodattimien vaihto kuuluvat taloyhtiön vastuulle.
 Noin vuosi sitten Sotkamossa mieshenkilön juhliminen tuli kalliiksi. Humalainen herra päätti mennä yön tunteina peseytymään. Lämmin suihku loi niin hyvän tunnelman, että mies istahti suihkuavan veden alle ja nukahti siihen.
 Kaikki olisi päättynyt hyvin, ellei mies olisi tukkinut lattiakaivoa ja aiheuttanut siten vesivahinkoa. Edessä oli iso remontti.
 – Tällaisia tapauksia sattuu silloin tällöin. Vesivahinkoja tapahtuu myös silloin, kun lattiakaivoja tai hajulukkoja ei ole putsattu, kertoo OP-Kiinteistökeskus Kainuun isännöitsijä  Jouni Kauranen .
 Isännöitsijä Jouni Kaurasen mukaan Kiinteistöliiton tulkinnanmuutos ei tuo käytännössä isoja muutoksia. Timo Sihvonen / Yle
 Hajulukkojen ja lattiakaivojen puhdistaminen ovat kodin huoltotöitä, jotka talon asukkaan on täytynyt hoitaa. Taloyhtiöissä on määritelty, kuuluvatko asumiseen liittyvät tehtävät tai huoltotoimet asukkaalle vai taloyhtiölle. Vastuunjakotaulukot otettiin käyttöön taloyhtiöissä viimeistään heinäkuussa 2010, jolloin tuli voimaan uusi  asunto-osakeyhtiölaki .
 Taloyhtiöt jakavat vastuunjakotaulukot koteihin, joten asukkaiden tiedossa pitäisi olla, kenelle taloyhtiössä eri tehtävät kuuluvat.
 – On silti vaikeaa sanoa, miten ne on sisäistetty, kertoo isännöitsijä Kauranen.
 Vastuunjako monille epäselvä
 Alkuvuodesta  Kiinteistöliitto muutti tulkintaansa  (Helsingin sanomat) hajulukkojen puhdistamista, joka aikaisemmin oli asukkaan tehtävä. Laki erottelee huoltotöiden vastuut epämääräisesti, joten Kiinteistöliitto ja Isännöintiliitto ovat tehneet tulkinnan laista vastuunjakotaulukon muodossa.
 – Paljon on käyty keskustelua, onko hajulukko kiinteä osa rakennusta, jolloin sen huoltovastuu on taloyhtiöllä. Nyt tuli uusi täsmennys ja jatkossa se kuuluu taloyhtiön vastuulle, sanoo Kiinteistöliiton apulaispäälakimies  Kristel Pynnönen .
 Hajulukkojen puhdistaminen on ollut yksi ikävimmistä kotitöistä, mutta käytännössä kyseessä ei ole iso muutos.
 – Jos viemärissä on ongelmia, yleensä soitetaan huoltoyhtiöön, joka korjaa ongelman. Näin on ollut ennen ja on myös jatkossa, sanoo isännöitsijä Jouni Kauranen.
 Jatkossa asukkaan ei tarvitse huolehtia ilmanvaihtosuodattimien vaihtamisesta.  Elina Rantalainen / Yle
 Toinen vastuunjakotaulukkoon tehty täsmennys koskee ilmanvaihtosuodattimien vaihtoa, joka on myös siirtynyt taloyhtiön vastuulle. Monessa taloyhtiössä ilmanvaihto tapahtuu koneellisesti ja puhtaat suodattimet edesauttavat laitteiston toimimista moitteettomasti.
 – Vastuun muuttaminen on perusteltua, sillä suodattimen merkitys on koko taloyhtiön kannalta tärkeä, kertoo Pynnönen.
 Pynnösen mukaan asunto-osakeyhtiöiden omistajat ja asukkaat ovat kiinnostuneita kodin huoltotöiden vastuunjaosta. Aiheesta soitetaan Kiinteistöliittoon usein.
 – Paljon kaivataan neuvoja yksittäisiin tapauksiin ja halutaan varmistaa, kenellä on vastuu, kun joku asia on asunnossa rikki, kertoo Pynnönen.
 Lisää aiheesta:
 Tiedä, kuka korjaa ja mitä taloyhtiössä - et ylläty vahigon sattuessa.

Hajulukkojen puhdistaminen on historiaa – jatkossa inhottava kotityö kuuluu taloyhtiön vastuulle


Summary: Kansalaisaloitten tekijä vaatii sähköautojen tukemisen lopettamista, koska se ei juuri nyt paranna ilmastoa. Tutkijan mielestä uusi sähköauto on pitkän päälle hyvä valinta.

Pirkkalalainen diplomi-insinööri  Juha Kuismanen  on tehnyt kansalaisaloitteen valtion maksamien täyssähköautojen tuen lopettamiseksi. Pääperusteluna on väärä ajoitus. Sähköautojen kysyntää on enemmän kuin tuotantoa.
 – Miksi tukea nyt sitä kysyntää? Se ei tässä tilanteessa auta globaalisti.
 – Tällä hetkellä maailmassa sähköautojen tuotantomäärä on vakio, mitä tulee linjalta ulos. Jos näistä osa saadaan hankittua tukien avulla Suomeen, niin se ei paranna maailmanlaajuisesti ilmastoa mitenkään, Juha Kuismanen perustelee.
 Sähköautojen hankinta tukea on maksettu vuoden 2018 alusta alkaen ja aiotaan maksaa vuoteen 2021. Tuki on 2000 euroa uuden sähköauton ostajalle tai pitkäaikaisvuokraajalle. Yli 50 000 euroa maksaville autoille tukea ei enää myönnetä.
 – Paras olisi lopettaa se tuki ilman muuta. Toiseksi paras olisi suunnata se muualle, kuten investointeihin biodieseliin.
 Juha Kuismanen kyseenalaistaa sähköautointoilun. Jari Hakkarainen / Yle
 – Itse polttaisin ne viiden euron seteleinä takassa, niin silläkin säästäisin omaa lämmitysenergiaa, Juha Kuismanen lämpenee.
 "Valtavirran vastustajat naulitaan"
 Kuismasen mielestä sähköautotuesta on puolueille ja poliitikoille kilven kiillottaja. Näyttää että ilmastonmuutokselle ja kasvihuonepäästöille tehdään jotain, kun jaetaan tukirahaa.
 Keskustelu siitä, millä polttoaineella tai energialla olisi paras ajaa, jakaa ihmisiä hyvinkin tiukkiin lahkoihin.
 – Jos valtavirrasta poikkeaa, naulitaan sinut seinälle ja uskotaan vain yhteen ratkaisuun, vaikka liikenteen päästöjen vähentämiseen tarvitaan useita ratkaisuja.
 Juha Kuismanen voisi hyväksyä sähköautoille maksettavan tuen siinä vaiheessa, kun autojen tarjonta ylittäisi kysynnän – ja silloin tuki oikeasti lisäisi sähköautojen määrää. Mutta nyt kannattaisi vielä odottaa uuden akkuteknologian kehittymistä.
 Kuismanen aikoo ainakin toistaiseksi ajaa dieselautollaan, mutta tankkaa siihen hieman kalliimpaa biodieseliä. Hän perustelee valintaansa polttoaineen ympäristöystävällisyydellä ja sillä, että jakeluverkosto on valmiina.
 – Lisää kotimaista valmistusta ja uudet tarrat vaan bensamittareihin.
 Sähköllä voi ajaa pelkästään tai muun polttoaineen ohella. Jari Hakkarainen / Yle
 Kansalaisaloite Sähköautotukien kieltämiseen vaatisi 50 000 allekirjoitus tullakseen eduskunnan käsittelyyn. Siitä ollaan vielä kaukana.
 Ajamisen kustannuksia on vertailtu
 Suomen kasvihuonepäästöistä noin viidennes tulee liikenteestä. Ilmastopolitiikan tavoitteena on hiilineutraalius vuoteen 2045 mennessä.
 Yhtenä keinona on saada vähempipäästöisiä henkilöautoja liikenteeseen. VTT:ssä tehdyn selvityksen mukaan vuoteen 2030 mennessä tavoitellun 250 000 sähköauton saavuttaminen on mahdollista, mutta suurin osa olisi ladattavia hybridejä ja täyssähköautoja olisi noin 50 000. Myös kaasuautojen määrän uskotaan nousevaan 50 000:een. Edellytyksenä on, että tankkaus- ja latauspaikkoja on nykyistä huomattavasti enemmän.
 Tuet ja verotus ohjaavat valintoja, mutta käyttökustannukset on kuitenkin merkittävä henkilöauton valintaperuste.
 Tampereen yliopiston yhteydessä toimivan liikenteen tutkimuskeskus Vernen tutkija  Riku Viri  on tehnyt ajamisen hinnasta vertailuja käyttövoiman mukaan.
 Pidemmässä ajossa syntyy eroja eri energiamuotojen välille. Kilometrikustannuksissa autojen jälleenmyyntiarvoja on arvioitu Autoliiton laskentakaavan ja käytettyjen autojen nykytarjonnan mukaan. Marko Melto / Yle
 Vertailuissa on huomioitu hankinta- ja käyttökulut sekä arvio jälleenmyyntiarvosta. Kilometrikustannuksissa eroja on vähän 15 000 kilometrin vuotuisessa ajossa, mutta tuplakilometreillä syntyy eroja, kun pääomakustannus tasoittuu.
 – Jos puhutaan 30 000 km vuosittaisesta suoritteesta, niin olettaen, että kaikki lataus tapahtuu kotona, sähköauto nousee kustannustehokkaimmaksi vaihtoehdoksi, Riku Viri sanoo.
 – Tosin näin suuressa kilometrimäärässä ei käytännössä voi ladata aina kotona, vaan joutuu käyttämään matkan varrella erikseen maksettavia pikalatauspalveluja.
 Auton jälleenmyyntiarvon muutokset ovat arvion varassa. Bensa- ja dieselautojen osalta kysymysmerkkejä aiheuttaa se, jos niille tulee uusia rajoitteita.
 – Niistä ei välttämättä saa samalla tavalla rahaa takaisin kuin tänä päivänä kymmenen vuotta vanhasta saisi, Riku Viri pohdiskelee.
 Mikä olisi se paras auto päästöjen vähentämiseksi, tutkija Riku Viri?
 – Se vähän riippuu. Jos on vaihtamassa uuteen autoon, ja ajaa paljon, niin sähköauto kompensoi valmistushiilipäästönsä, ja se muodostuu ympäristöystävälliseksi vaihtoehdoksi. Tietenkin edellyttäen, että sähkö tuotetaan siihen asianmukaisesti eli mahdollisimman ympäristöystävällisesti.
 Riku Virin mielestä sähkö ja biokaasu ovat hyviä energialähteitä päästöjen vähennysten ja kustannusten kannalta. Jari Hakkarainen / Yle
 – Biokaasullakin pääsee aika pitkälle päästöjen vähentämisessä aika pitkälle. Käytettyjen autojen markkinat ovat vilkastuneet, kun kaasuautoja tuodaan Ruotsista. Edullisempana ehkä käytetty kaasuauto on hyvä valinta ympäristön kannalta, jos tankkausverkoston mahdollistaa jatkuvan kaasun käytön.
 Entä biodiesel, joka käy dieselmoottoreihin sellaisenaan?
 – Se on hyvä vaihtoehto, mutta siinä on noin 10 sentin ero pumppuhinnassa keskimäärin, eli kuskin on päätettävä, että haluaa sitä käyttää. Se nostaa kilometrihintaa
 – Biodieselillä nähdään ilmastopolitiikan selvityksissä merkittävä rooli raskaassa liikenteessä, jota on hankalampi sähköistää. Biodieselin tuotantokapasiteetti on tällä hetkellä rajallista. ja jos sen lisääntyvä tuotanto ohjataan raskaampaan liikenteeseen, siitä saadaan enemmän hyötyjä.
 Ilmastonmuutoksen hillintään voidaan vaikuttaa uusituvien polttoaineiden ja teknisen kehityksen lisäksi ja myös vähentämällä ajamista.
 Se on ainakin varmaa, että liikenteen päästöjen vähentäminen kuuluu teille.
 Pitääkö sähköauton hankintaa tukea? Mikä on mielestäsi järkevin keino vähentää liikenteen päästöjä? Kerro mielipiteesi. Keskustelu suljetaan maanantaina 18.3. kello 22.00.

Diplomi-insinööri teki kansalaisaloitteen sähköautojen tuen lopettamisesta: "Polttaisin tukirahat viiden euron seteleinä takassa"


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Kysely: Maahanmuuttoasenteet muuttuneet myönteisemmiksi – "Oulu ei vaikuttanut"
 Elinkeinoelämän valtuuskunta Eva selvitti  kansalaisten asenteita maahanmuuttoon  kyselyllä 2 000 henkilölle. Suomalaisten maahanmuuttoasenteet ovat muuttuneet myönteisemmiksi sekä lyhyellä että pitkällä aikavälillä. Vastaajat eivät silti halua höllempää maahanmuuttopolitiikkaa.
 RKP:n Anna-Maja Henriksson aloittaa Ylen puoluejohtajatentit
 Thomas Hagström / Yle
 Eduskuntavaaleihin on aikaa vajaat neljä viikkoa, ja Ylen  puoluejohtajatentit alkavat tänään . Ensimmäisenä Ylen TV-tenttiin saapuu tänä iltana RKP:n puheenjohtaja  Anna-Maja Henriksson .
 Neljä vuotta oppositiossa on ollut ikuisena hallituspuolueena pidetylle RKP:lle tuskallista aikaa. Ruotsinkielisten etujen puolustaminen on helpompaa hallituksessa kuin oppositiossa.
 Avokonttori-aivot eivät tuota – siksi kannattaa piipahtaa kahvilla
 Hannu Harhama / Yle
 Avokonttorin työntekijää voivat kuormittaa puheensorina ja taustalla pauhaava televisio. Tietokone sylkee jatkuvasti postia, muistutuksia ja huomautuksia.
 Keskittymistä vaativassa työssa  jokainen keskeytys kuormittaa aivoja . Työterveyshuollon asiantuntijaa huolestuttaa suomalaisten konttorityötä tekevien palautumistaidot. Väsyneet aivot eivät tuota, joten kahvitauoista kannattaa pitää kiinni.
 Boeing päivittää turmakonemallinsa ohjelmistoa
  Joe Raedle / AFP
 Amerikkalainen lentokonevalmistaja Boeing ilmoittaa  päivittävänsä parhaillaan 737 Max 8 -konelmallinsa ohjelmistoa . Yhtiö myös kouluttaa lentäjiä käyttämään järjestelmää.
 Konemallissa on epäilty järjestelmävikaa sen jälkeen, kun kaksi 737 Max 8 -konetta on pudonnut maahan. Etiopian liikenneministerin mukaan Etiopian turmakoneen mustan laatikon tiedot viittaavat siihen, että viime viikon sunnuntaina tapahtuneella lento-onnettomuudella ja Indonesiassa lokakuussa sattuneella turmalla on yhtäläisyyksiä.
 Taivaalta tulee lunta, räntää ja vettä

 Maanantaina lunta tai räntää tulee varsinkin maan pohjoisosassa ja idässä, kertoo Ylen meteorologi  Joonas Koskela . Etelä- ja keskiosassa maata on poutaisempaa, mutta edelleen yleisesti pilvistä. Paikoin sataa vettä tai tihkua. Illaksi maan länsiosaan saapuu lännestä lisää sateita, jotka tulevat enimmäkseen räntänä.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Oulu ei vaikuttanut maahanmuuttoasenteisiin, Ylen puoluejohtajatentit käyntiin ja avokonttori kuormittaa aivoja


Summary: Minna Canthin syntymäpäivää juhlitaan huomenna tiistaina. Vastaa Minna-visaamme ja selvitä, mitä muistat yhdestä maamme merkittävimmistä kirjailijoista ja edelläkävijöistä.

Elokuva, kirjallisuus ja audiovisuaalinen media

Miten monipuolinen supernainen Minna Canth olikaan! Hänen syntymästään on kulunut 175 vuotta ja Minnan kunniaksi järjestetään lukuisia tilaisuuksia ja juhlia.
 Mitä sinä hänestä muistat? Muistatko yhtään teosta nimeltä? Miten iso lapsikatras hänellä oli? Entä minkä asioiden puolesta Minna oli valmis palopuheisiin, vaikka sai muiden vihat niskaansa?
 Näitä voit pohtia vastatessasi Minna-kysymyksiin.
 Jos tuntuu liian vaikealta, arvaa ja kokeile onneasi.
 Tietovisan kysymykset ja vastaukset on tarkistanut tutkija, tietokirjailija Minna Maijala.
 Tarvitseeko meidän tietää, kuka oli Minna Canth tai mitä hän teki? Onko hänen tekemisillään mitään merkitystä? Osallistu keskusteluun jutun alapuolella. Kommentointi on auki klo 22 saakka.
 Lisää Minna Canthista:
 Minna Canth oli aikansa radikaali ja päähänpotkittujen puolustaja – nyt hänen värikkäästä elämästään tehdään esityksiä enemmän kuin koskaan.
 Minna Canthista se alkoi – 175 vuotta sitten syntynyt kirjailija ja vaikuttaja oli kuin luonnonvoima
 Minna Canthin päivä, tasa-arvon päivä 19.3.

Tunnetko sinä Minnan? Testaa visassa tietosi Minna Canthista


Summary: Maahanmuuttopolitiikkaa ei saa kuinkaan höllentää. Elinkeinoelämän valtuuskunta EVA kysyi arvoista ja asenteista 2000 henkilöltä.

Elinkeinoelämän valtuuskunta Eva selvitti kansalaisten asenteita maahanmuuttoon kyselyllä 2000 henkilölle. Tietoja kerättiin viime syksynä ja nyt tammi-helmikuussa. Vastaavia kyselyitä on tehty aiemminkin.
 – Kyselyn tärkein tulos on se, että suomalaisten maahanmuuttoasenteet ovat muuttuneet myönteisemmmiksi sekä lyhyellä että pitkällä aikavälillä, toteaa Evan Tutkimuspäällikkö  Ilkka Haavisto .
 –Yksittäisin suurin muutos on se, että suomalaiset ajattelee nykyään niin, että meidän maassamme todella tarvitaan ulkomailta tulevia ihmisiä töihin, Haavisto kertoo.
 Kyselyn tiedonkeruut tehtiin ennen ja jälkeen Oulussa paljastuneita epäilyjä maahanmuuttajien seksuaalirikoksista.
 – Oulun tapahtumat eivät vaikuttaneet suomalaisten yleisiin maahanmuuttoasenteisiin oikeastaan mitenkään.
 Kansa jakautunut
 Myönteisyyden kasvusta huolimatta iso osa suomalaisista suhtautuu edelleen varautuneesti maahanmuuttoon. Kyselyn mukaan 52 prosenttia katsoo, että nykyisen suuruinen maahanmuutto on liikaa. Näkemykset eroavat kuitenkin suuresti puolueittaan.
 Yle Uutisgrafiikka
 – Vihreitä, vasemmistoliittoa ja Rkp:tä äänestävien maahanmuutoasenteet ovat melkein kaikilla mittareilla hyvin myönteisiä. Vastaavasti perussuomalaisia ja sinisiä äänestävät ovat toisessa ääripäässä vieläpä siten, että perussuomalaisten maahanmuuttoasenteet ovat selvästi torjuvampia kuin sinisten, Haavisto kertoo.
 – Muiden puolueiden äänestäjät sijoittuvat näiden kahden ryhmän välimaastoon siten, että ovat selvästi lähempänä maahanmuuttomyönteistä siipeä.
 Perussuomalaisten asenteet ovat ihan omilla luvuillaan kuin väestö keskimäärin, Haavisto kertoo tuloksista.
 Ei saa höllätä
 Vaalikentille kirmaaville kansanedustajaehdokkaille kysely tarjoaa mielenkiintoisen vastakohtaisuuden tulevien päätösten pohjaksi.
 – Pieni paradoksi on, että maahanmuuttoon sinänsä suhtaudutaan aiempaa myönteisemmin, mutta politiikkaa ei haluta höllentää. Pikemmin toivottaisiin että maahanmuuttopolitiikkaa pyrittäisiin kiristämään koko Euroopan unionin laajuisesti, Haavisto kertoo.
 Kyselyn mukaan aimmista vaaleista tuttua maahanmuuton vastaisuuden nousua ei nyt ole havaittavissa.
 – Se on yllättävää. Vuosien 2011 ja 2015 eduskuntavaalien alla maahanmuuton vastaisuus lähti kasvuun, mutta nyt tällaista ei ole havaittavaissa.
 Kysely maahanmuutosta on osa EVAn Arvo- ja asennetutkimusta. Syksyn tiedot kerättiin 24.9.–4.10.2018 ja talven tiedot 31.1.–6.2.2019. Vastaajat edustavat koko maan 18–70-vuotiasta väestöä. Tulosten virhemarginaali on 2–3 prosenttiyksikköä kumpaankin suuntaan.

Evan kysely: Maahanmuuttoasenteet muuttuneet myönteisemmiksi – "Oulun tapahtumat eivät vaikuttaneet asenteisiin mitenkään"


Summary: Puolitoista viikkoa kestävä Northern Wind- eli Pohjoistuuli -sotaharjoitus alkaa tänään Ruotsin Norrbottenissa.

Suomen länsirajalla ja Pohjois-Ruotsissa alkaa maanantaina suuri kansainvälinen sotaharjoitus. Puolitoista viikkoa kestävään Northern Wind -sotaharjoitukseen osallistuu 10 000 sotilasta Ruotsista, Suomesta, Norjasta, Iso-Britanniasta ja Yhdysvalloista. Rajan tuntumaan, Haaparannan alueelle, sijoittuu noin puolet sotilaista.
 Suomesta mukana on noin 1500 sotilasta ja 500 ajoneuvoa. Suomalaisjoukot eri puolilta maata  ovat matkanneet Ruotsiin viikonvaihteessa maanteitse ja rautateitse.
 Northern Wind -harjoitukseen tulevaa Suomen maavoimien kalustoa matkalla Haaparannalta pohjoisen suuntaan. Antti Ullakko / Yle
 Osin samanaikaisesti maavoimien suurharjoituksen kanssa järjestetään Ruotsin ilmavoimien johtama ilmasotaharjoitus, johon myös Suomen ilmavoimat osallistuu.
 Merkittävä yhteistoimintaharjoitus talvioloissa
 Northern Wind on Suomelle ja Ruotsille tähän mennessä suurin maavoimien välinen harjoitus.
 – Tämä on merkittävä harjoitus, sillä ensimmäistä kertaa tässä laajuudessa menemme Ruotsiin harjoittelemaan yhteistoimintaa ja talvisia, arktisia olosuhteita, sanoo Suomen harjoitusjoukon johtaja, eversti  Jari Osmonen  Sodankylän jääkäriprikaatista.
 Suomen maavoimien joukot ovat pääosin Jääkäriprikaatista, Kainuun prikaatista, Panssariprikaatista ja Porin prikaatista.
 – Jääkäriprikaatin sotilaat ovat tottuneita pohjoisen talvioloihin, mutta etelästä tuleville joukoille Norrbottenin olosuhteet voivat olla täysin uudenlaiset, Osmonen arvioi.
 Ruotsin armeijan kalustoa Haaparannan jäähallin kupeessa. Antti Ullakko / Yle
 Maavoimien mukaan Northern Wind osaltaan kehittää Suomen ja Ruotsin puolustusyhteistyötä. Suomalaiset ovatkin olleet mukana jo harjoituksen suunnittelussa.
 Suomen pääkalustona Pohjois-Ruotsin lumisessa maastossa ovat Leopard-taistelupanssarivaunut, BMP 2M -rynnäkköpanssarivaunut, MTLB-kuljetuspanssarivaunut, PASI-kuljetuspanssariajoneuvot ja telakuorma-autot. Yhteensä Suomesta harjoitukseen osallistuu noin 100 panssarivaunua ja 400 muuta ajoneuvoa.
 Lentoja myös Suomen puolella
 Northern Wind -harjoitus tapahtuu Ruotsin puolella, mutta ilmavoimien harjoitus Flygvapenövning19 ulottuu myös Suomen ilmatilaan Tornionjokivarren ja Länsi-Lapin yllä. Suomen ilmavoimien lentotukikohtana on Rovaniemi ja lentotoimintaa on rajajoen eli Tornionjoen molemmin puolin. Lentotoiminta on ympärivuorokautista. Ilmasotaharjoitus käydään 22.-27. maaliskuuta.
 Northern Wind on Ruotsin maavoimille kansainvälinen pääharjoitus ja siinä puolustaudutaan Pohjois-Ruotsiin hyökkäävää kuvitteellista vihollista vastaan. Harjoitusalue ulottuu Suomen ja Ruotsin rajalta Haaparannalta noin 130 kilometrin päähän Luulajan ja Bodenin alueelle.
 Haaparannalla sotaharjoituksen vuoksi eristettyjä alueita vartioidaan. Antti Ullakko / Yle
 Haaparannalla harjoituksen valmistelu on näkynyt katukuvassa jo pari viikkoa. Sotilaita ja kalustoa on saapunut kaupunkiin maaliskuun alkupäivistä lähtien ja Haaparannan keskustaan on ilmestynyt eristettyjä suoja-alueita.
 Northern Windin virallinen aloituspäivä on maanantai, mutta täysimittaisesti harjoituksen arvioidaan olevan käynnissä parin päivän kuluttua. Harjoitus päättyy 27. maaliskuuta.

Pohjois-Ruotsin 10 000 sotilaan kansainväliseen sotaharjoitukseen osallistuu 1500 suomalaista – arktiset olosuhteet ovat monelle täysin uusi toimintaympäristö


Summary: Harvaan asuttujen alueiden joukkoliikenne on liikaa koululaiskuljetusten varassa.

Tästä on kyse Ilmastonmuutoskeskustelussa suomalaisia kehotetaan käyttämään julkisia liikennevälineitä, ja halua niiden käyttöön löytyykin. Mahdollisuudet bussikyyteihin varsinkin maaseudulla ovat harvassa. Yhteiskunnan tuki maaseutuliikenteessä kasvaa.
 Pikkubussi kulkee halki satakuntalaisen maiseman.  Anssi Kyynäräisen  kuljettamassa bussissa istuu kolme matkustajaa. Määrä on maaliskuisena päivävuorona vakio.
 Enemmän matkustajia nousee kyytiin vain aamukuudelta, kun bussi starttaa Merikarvialta kohti Poria. Samat kymmenkunta ihmistä palaavat kotiin koulujen päätyttyä iltapäivällä neljän aikaan.
 Ulkona paistaa aurinko. Japanin kieltä Merikarvian lukiossa opettava  Oshie Nishimura-Sahi  yrittää suojata sylissään olevaa opintokirjaa auringon häikäisyltä. Matkalla Porista Merikarvialle syntyy pala väitöskirjaa.
 – Bussi on minulle tärkeä kulkuväline. Mies käyttää perheen autoa ja toisen auton hankkiminen olisi hankalaa, sanoo Nishimura-Sahi.
 Oshie Nishimura-Sahi käyttää bussimatkalla seutulippua. Tapio Termonen / Yle
 Bussivuorot osuvat lähes yhteen työvuorojen kanssa. Merikarvialla tosin joutuu odottamaan pari tuntia ennen tunnin alkua, mutta sekin aika kuluu väitöskirjan parissa.
 – Opetustunti puolestaan päättyy samoihin aikoihin, kun viimeinen vuoro Merikarvialta lähtee Poriin, iloitsee Nishimura-Sahi.
 Aikataulupohjainen liikennöinti vähenee
 Harvaan asuttujen alueiden liikennöintiongelmiin toivotaan ratkaisua kutsupohjaisesta joukkoliikenteestä. Järjestelmässä asiakas tilaa kyydin, hänet haetaan kotoa, viedään asioille ja palautetaan takaisin kotipihaan. Mukaan toivotaan muitakin matkustajia.
 Liikenne- ja viestintäministeriössä on pohdittu erilaisten kyytipalveluiden yhdistämistä.
 – Pakettikuljetusten määrä lisääntyy koko ajan. Nämä voitaisiin yhdistää henkilökuljetusten kanssa, sanoo yksikön johtaja  Sini Wirén .
 Kutsupohjaiseen kyytiin voidaan yhdistää myös kuntien tukemia kuljetuksia.
 – Kutsuohjatussa joukkoliikenteessä ei ajeta turhaan, vaan ainoastaan tarpeen mukaan, sanoo Linja-autoliiton entinen puheenjohtaja, salolaisen Vainion Liikenteen toimitusjohtaja  Matti Vainio .
 Sähköisiin palveluihin tottumattomiakin autetaan.
 – Asiakas voi edelleen soittaa meille, ja me teemme varauksen, lupaa Vainio.
 Suunnitelmissa ovat myös erilaisia yhdistelmälippuja. Bussipysäkille matka taittuu taksilla, ja bussista matka voi jatkua vaikka kaupunkipyörällä.
 Väestö ikääntyy, palvelut karkaavat keskuksiin
 Porilainen  Pirjo Naukkarinen  on juuri jäänyt eläkkeelle, ja bussissa saatu eläkeläisalennus ilahduttaa mökille Merikarvialle matkaavaa. Perheessä ei ole autoa, joten mökkimatkat kuljetaan bussin kyydissä.
 – Autottomalle bussi on tärkeä. Ei tarvitse aina vaivata jotakuta kuskaamaan, sanoo Naukkarinen.
 Eläkeläinen ei ole aikataulujen varassa. Porin ja Merikarvian välinen matka kuluu maisemia katsellen.
 Perillä kuljettaja Anssi Kyynäräinen avaa pikkubussin oven ja toivottaa hyvää päivänjatkoa.
 Vuoro on Kyynäräiselle uusi, mutta kokemusta hiljentyneestä maaseutuliikenteestä hänelläkin riittää. Iäkkäimmille ihmisille on kuljettajan mielestä turvattava joukkoliikenne, on se tuettua bussi- tai taksiliikennettä.
 – Jos ei yhteiskunta tukisi näitä vuoroja, ei näitä ajettaisi. Kaikilla ei ole omaa autoa.
 Pori–Merikarvia-vuoro on yhteiskunnan tukema. Esimerkiksi Varsinais-Suomen Ely-keskus kilpailuttaa maaseudun bussivuoroja vuosittain yli kolmen miljoonan euron edestä.
 Maaseudun liikenne kulkee kouluvuoden mukaan
 Bussiliikenteen kustannuksiin vaikuttavat päivän aikana ajetut kilometrit, reitti ja kalusto.
 – Reittisuunnitteluun vaikuttavat muun muassa koulujen ja työpaikkojen sijainti ja matka-aika, selvittää Vainion Liikenteen toimitusjohtaja Matti Vainio.
 Osa reiteistä ajetaan mahdollisimman suoraan, kun matkustajia on päästä päähän. Toinen reitti kiertelee enemmän, kun matkan varrelta astuu bussin kyytiin matkustajia.
 Maaseudun liikenne on usein koululaisten varassa. Koulujen kesäloma-aikaan kustannuksia pyritään alentamaan vaihtamalla kalustoa pienempään.
 – Kyse on viime kädessä aluepolitiikasta, että pystytään pitämään koko maa asuttuna, sanoo Matti Vainio.
 Kuntien rahoitusosuus lisääntynyt
 Kilpailun avautuminen lisäsi vuorotarjontaa suurten kaupunkien välillä.  Esimerkiksi Turun ja Helsingin väliä kulkee arkisin yli 60 linja-autovuoroa.  Hiljaisilla reiteillä markkinahintaisia vuoroja on jouduttu vähentämään heikon kannattavuuden takia.
 - Joukkoliikenteessä kyse on lopulta poliittisesta päätöksestä., sanoo yksikön johtaja Sini Wirén liikenne- ja viestintäministeriöstä. Liikenne- ja viestintäministeriö
 – Viranomaiset määrittelevät, missä määrin joukkoliikennettä voidaan toteuttaa markkinalähtöisesti ja missä tarvitaan tuettua palvelua, sanoo yksikön johtaja Sini Wirén liikenne- ja viestintäministeriöstä.
 Liikenne- ja viestintäviraston (nykyisin Traficom) tilastotietojen mukaan vuosina 1997–2015 kuntien rahoitus joukkoliikenteeseen on yli kaksinkertaistunut. Uudempia tilastoja ei ole. Rahoitus kattaa kuntien suoran rahoituksen ja matkakorvaukset.
 – Suora rahoitus pitää sisällään kuntien liikennepalveluiden oston, lipputuet eli taksa-alennusten ostot sekä sopimusliikenteen alijäämien korvaukset, selventää Sini Wirén.
 Puolet rahoituksesta kuluu joukkoliikenteeseen, puolet takseihin. Taksikyydeillä tarkoitetaan kuntien vastuulla olevia koulukyytejä sekä kuljetuksia vammaisille ja vanhuksille.

Bussi hakee kotoa ja vie asioille, naapuritkin mahtuvat mukaan – kutsubussista kaavaillaan ratkaisua maaseudun joukkoliikenteeseen


Summary: Asianajan mukaan epäilty ei vaikuta kärsivän mielenterveysongelmista.

Uudessa-Seelannissa perjantaina tapahtuneesta moskeijaiskusta epäilty australialainen  Brenton Tarrant  haluaa edustaa itse itseään oikeudenkäynnissä.
 Asiasta kertoi maantantaina Tarrantille määrätty lakimies  Richard Peters .Hänen mukaansa Tarrant ei halua asianajajaa.
 Peters arvioi, että Tarrant ei vaikuta kärsivän mielenterveysongelmista.
 Christchurchissa kahteen moskeijaan kohdistuneessa terrori-iskussa kuoli 50 ihmistä ja kymmeniä haavoittui.
 Tarrantia syytetään tällä hetkellä yhdestä murhasta, mutta lisää syytteitä on luultavasti tulossa. Mies pysyy pidätettynä seuraavaan oikeusistuntoon saakka, joka pidetään 5. huhtikuuta.
 Lue myös:
 Uuden-Seelannin ammuskelun pääepäilty välinpitämättömänä oikeuden edessä – pääministerin mukaan iskun kohteena myös lapsia

Uuden-Seelannin terroriepäilty aikoo edustaa itseään oikeudessa


Summary: Tutkija löysi maahanmuuttajien kotouttamisesta piilorasismia. Ministeriön mukaan ongelmat on ehditty jo korjaamaan.

Maahanmuuttajien kotouttamisesta väitellyt tutkijatohtori  Tuuli Kurki  sanoo, että suomalaisessa koulutusjärjestelmässä on piilevää rasismia ja aiheesta pitäisi pystyä keskustelemaan enemmän.
 Kurki havainnoi väitöskirjaansa varten pitkiä aikoja maahanmuuttopalveluja pääkaupunkiseudulla. Lisäksi hän haastatteli 20 maahanmuuttajaopiskelijaa, 14 koulutuksen ammattilaista ja tutki yli 90 poliittista asiakirjaa.
 Johtopäätös tästä työstä on, että maahanmuuttajataustaisia opiskelijoita ohjataan aktiivisesti hoivatyön pariin, vaikka kiinnostus olisi jossakin muualla.
 – Yhtäältä opettajat perustelivat hoiva-alalle ohjaamista työvoimapulalla, toisaalta sillä, että maahanmuuttajilla olisi luontainen tarve hoivata. Vedottiin rodullistaviin ja rasistisiin väitteisiin, että tietyistä kulttuureista tulevat ihmiset olisivat soveltuvia hoitoalalle heidän maahanmuuttajataustansa vuoksi, Kurki sanoo.
 Hän sanoo, että koulumaailmassa tapahtuu institutionaalista rasismia, jota ei oikein osata nähdä tai tunnistaa, eikä siitä haluta puhua. Hoiva-alalle ja matalapalkka-alalle ohjaaminen on tutkijan mielestä pulmallista, koska sitä kautta tiettyjä urapolkuja maahanmuuttajataustaisille nuorille sulkeutuu.
 – Lähihoitajakoulutukseen menemisessä, siellä opiskelemisessa ja hoivatyön tekemisessä ei tietenkään ole mitään väärää, se on hyvin arvokas työ. Mutta jos ihmisiä ohjataan tietyille aloille vain sen vuoksi, että heidät nähdään maahanmuuttajina ja heidän ajatellaan soveltuvan sinne heidän uskontonsa tai kulttuurinsa vuoksi – siinä vaiheessa sitä voi kutsua rodullistamiseksi tai jopa hyväksikäyttäväksi rasismiksi.
 Opettajat tekevät parhaansa
 Kurki painottaa, että hän ei halua syyttää yksittäisiä opettajia, vaan keskittää huomiota yksilöiden sijaan järjestelmään: rakenteisiin ja instituutioihin.
 – Pääsääntöisesti opettajat tekevät työtään sydämellä. He yrittävät löytää parhaita ja realistisimpia koulutusväyliä. Käytännössä jotkut opettajat kuitenkin perustelevat hoivatyöhön ohjaamista kulttuurisella tai uskonnollisella taustalla, ja samalla näin toimiessaan vahvistavat tietynlaista segregaatiota.
 – Jos meillä keskusteltaisiin avoimemmin rasismista, jota suomalaisessa koulutusjärjestelmässä esiintyy, ja siitä miten opettajat tahtomaattankin saattavat toimia rodullistavasti oppilaita kohtaan, se voisi viedä koulutusta eteenpäin varmasti.
 Tuuli Kurki on Helsingin Yliopiston tutkijatohtori. Markku Rantala / Yle
 Tutkijan mukaan ihmisten jakaminen maahanmuuttajiin ja kantasuomalaisiin on myös ongelmallista.
 – Se voi edesauttaa eristämään yhteiskunnasta, jos heti sanotaan, että sinä olet erilainen.
 Kurki uskoo, että yksi selitys maahanmuuttajaksi nimeämiseen on, että sillä tavalla kouluihin saadaan lisäresursseja.
 – Maahanmuuttaja-termi koetaan valtaväestön kesken neutraalina terminä, mutta ihmiset joita sillä käsitteellä kuvataan, saattavat kokea termin loukkaavana ja leimaavana, jopa rodullistavana.
 Pitäisikö termin maahanmuuttaja käyttäminen lopettaa ja käyttää jotakin toista?
 – Enemmän ehkä peräänkuuluttaisin sen tiedostamista, että kun me valkoiset suomalaiset sitä käsitettä käytämme, ne ihmiset joita sille termillä kuvaamme, eivät välttämättä koe sitä neutraaliksi termiksi, vaan he voivat kokea sen jopa loukkaavana.
 Kotouttamisen seurauksista on vähän tutkimustietoa
 Erikoistutkija  Pasi Saukkonen  Helsingin kaupunkitutkimukselta sanoo, että maahanmuuttajien ohjaamisesta hoitoalalle on ollut puhetta niin paljon, että sitä varmasti tapahtuu.
 Ilmiön laajuudesta ja sen tosiallisista seuraksista, eli siitä kuinka moni ajautuu lähihoitajakoulutukseen, vaikka pyrkii ihan muualle, ei ole kuitenkaan paljoa tutkittua tietoa.
 – Useammissa tapauksissa käsittääkseni toimitaan hyvässä tarkoituksessa. Pyritään ajattelemaan opiskelemisen ja työmarkkinoille pääsyn edellytyksiä. Mutta tottakai hoito-alalle ohjaaminen voi tuntua raivostuttavalta ihmiseltä, joka ajattelisi olevansa suuntautunut aivan toiselle alueelle, Saukkonen sanoo.
 Hän kertoo, että kotouttamisen seurauksista on hyvin vähän tutkimustietoa.
 Saukkonen ei haluisi puhua rodullistamisesta, mutta myöntää että Suomessa on vielä opettelemista siinä, miten erilaisiin ihmisiin suhtaudutaan ja millä tavalla ihmisiä nimetään erilaisiin ryhmiin.
 – Ilmiö on varmasti jossakin määrin olemassa, mutta en käyttäisi noin vahvoja termejä.
 Maahanmuuttaja-termin käyttämisestä Saukkonen kommentoi, että varmasti se voi jotakin loukata, mutta käytännön syistä on pakko olla jokin käsite ihmisille, jotka ovat muuttaneet maasta toiseen, kuten Suomeen.
 – On ihan perusteltua, että vuosikymmeniä Suomessa asuneet ihmiset saattavat hermostua, jos heitä yhä pidetään ensisijaisesti maahanmuuttajina. Ja Suomessa syntyneiden ihmisten kutsumista maahanmuuttajiksi ei pitäisi tietenkään ikinä hyväksyä, Saukkonen painottaa.
 Pasi Saukkonen on Helsingin kaupungin erikoistutkija. Markku Rantala / Yle
 Lainsäädäntö hyvää, rahaa ei tarpeeksi
 Kotouttamisen toimivuudesta on hyvin vaikeaa antaa arviota, Saukkonen sanoo. Hän pitää kotouttamiseen liittyvää lainsäädäntöä hyvänä, mutta voimavaroja eli rahaa ei ole laitettu asiaan valtakunnan tasolla tarpeeksi.
 – Puitteet ovat oikeinlaiset, mutta toteutus ontuu. Kotoutumiskoulutus ei ole riittävän mittavaa ja laadukasta, yksilöllistä ja oikea-aikaista ja se johtuu kohdistettujen resurssien tasosta, hän listaa.
 Saukkonen huomauttaa, että kotouttaminen ja työllistäminen ovat eri asioita. Hänen mukaansa keskustelussa kotoutumisen onnistumisesta on se ongelma, että ajatellaan että Suomeen muuttaneiden ihmisten pitäisi päästä työmarkkinoille nopeasti. Ja vieläpä sellaisiin töihin, mihin heillä on osaaminen olemassa.
 – Me tiedämme oikein hyvin, että se ei ole helppoa ja monilla väestöryhmillä yllättävänkin hankalaa. Helposti kotoutumista pidetään epäonnistuneena aivan liian kärsimättömällä ja hätiköivällä tavalla.
 Kotouttaminen kaipaisi yksilöllistämistä ja henkilökohtaisten tarpeiden todellista tunnistamista, Saukkonen sanoo.
 – Mitä enemmän yksilöllisiä tarpeita otetaan huomioon, sitä enemmän siihen pitää resursoida rahaa, sillä ihmisten yksilöllisten tarpeiden kuunteleminen ja tavoitteiden selvittäminen vie aikaa ja aika maksaa rahaa.
 Maahanmuuttajien työllisyys Suomessa vaatimatonta
 Maahanmuuttajien työttömyysaste on Suomessa noin kaksinkertainen kanta-väestöön nähden ja työllisyysaste on noin 10–15 prosenttiyksikköä pienempi kantaväestöön verrattuna.
 Pohjoismaissa maahanmuuttajien työllisyys verrattuna kantavestöön on alempi verrattuna moniin muihin maihin. Tutkija Saukkosen mukaan tämä johtuu siitä, että kantaväestön työllisyysaste on ylipäänsä korkea.
 Suomi häviää maahanmuuttajien osalta työllisyysvertailun muihin Pohjoismaihin. Syitä tähän pitäisi Saukkosen mukaan selvittää enemmän.
 Työ- ja elinkeinoministeriön maahanmuuttojohtaja  Sonja Hämäläinen  huomauttaa, että tutkija tutkijatohtori TuuliKurjen väitöksen aineisto on useita vuosia vanhaa. Aineisto on viime vuosikymmenen vaihteesta ja tämän alusta.
 Tutkimuksen tulon jälkeen ministeriössä on ehditty tunnistamaan ja myös tekemään korjaavia toimia, vuonna 2015 käynnistetyn kotouttamisen uudistamisen myötä.
 – Meidän pitää olla terävämpiä siinä, miten maahanmuuttajat löytävät oikeisiin palveluihin, miten vastataan heidän palvelutarpeisiinsa ja miten päästään nopeammin työmarkkinoille ja osaksi yhteiskuntaa. Ja oikeastaan näitä kaikkia me ollaan hyvin vahvasti kehitetty, Hämäläinen sanoo.
 Sonja Hämäläinen on Työ- ja elinkeinoministeriön (TEM) maahanmuuttojohtaja.  Markku Rantala / Yle
 Ministeriö: Paljon on jo tehty, tulokset tulevat hitaasti
 Mitä kaikkea on sitten tehty? Hämäläisen mukaan kotoutumiskoulutusta on uudistettu työelämälähtöisemmäksi ja yksilöllisemmäksi, esimerkiksi lisäämällä työkokeiluja.
 – Maahanmuuttajien pääsyä ammatilliseen koulutukseen on nopeutettu poistamalla yleinen kielitaitovaatimus sekä lisäämällä kieliopintoja ja ohjausta koulutuksen aikana. Sen lisäksi maahanmuuttajien osaamisen tunnistamista on vahvistettu vastuukorkeakoulumallin avulla.
 – Suurimmissa suomalaisissa kaupungeissa on käynnistetty uudenlaista osaamiskeskustoimintaa maahanmuuttajille, jossa TE-hallinto, kunnat ja oppilaitokset ohjaavat asiakkaita joustavasti oikeaan koulutukseen ja työmarkkinoille, Hämäläinen listaa.
 Kaiken kukkuraksi työvoiman ulkopuolella oleville, eli erityisesti kotona lapsineen oleville maahanmuuttajaäideille on luotu uusi koulutusmalli, jolla pyritään sysäämään enemmän äitejä kotoa töihin.
 – Työmarkkinoille kyllä päästään, mutta se kestää noin viidestä seitsemään vuotta. Se näkyy koko ajan työllisyysasteessa, Hämäläinen sanoo.
 Maahanmuuttajanaiset hoitavat kantaväestöä enemmän lapsia kotona. Se on iso asia, josta ministeriössä kannetaan huolta. Hämäläisen mukaan OECD nosti raportissaan sen, että perhevapaajärjestelmää on syytä arvioida uudelleen.
 Stadin ammattiopiston Käpylän toimipisteellä kuunnellaan maahanmuuttajia
 Stadin ammattiopiston ammatilliseen koulutukseen valmistavassa koulutuksessa Helsingin Käpylässä ei pysty havaitsemaan maahanmuuttajien ohjausta tiettyjen alojen pariin.
 Jokaisella haastatellulla nuorella on erilaiset suunnitelmat tulevaisuuden suhteen. Yksi haluaa hammaslaborantiksi, toinen ict-alalle ja kolmas insinööriksi. Kukaan ei halua hoiva-alalle, eikä sinne ole ohjattu.
 Afganistanista 3,5 vuotta sitten Suomeen tullut  Tara Hossaini  on ammatiltaan kampaaja. Hän haluaa kouluttautua hammaslaborantiksi.
 Kawar Majid Ali  muutti Irakista Suomeen 3 vuotta sitten. Hän haluaa kouluttautua ict-alalle.
 Irina Podossinnikova  asunut Suomessa 5 vuotta. Katazktanista kotoisen oleva Podossinnikova on ammattiltaan insinööri. Hän aikoo hakea töitä omalta alaltaan insinöörinä, kunhan kielitaito on kehittynyt tarpeeksi hyväksi.
 – Opetushallitus sanoi ok insinööritodistukselleni, joten voin tehdä töitä Suomessa.
 Kaksi opiskelijaa Stadin ammattiopiston VALMA-koulutuksessa. Terhi Liimu / Yle
 "Emme suosittele kenellekään ammatteja"
 Stadin ammattiopiston valma-opettajat kertovat, että opiskelijoille esitellään vaihtoehtoja eri ammatteista, mutta päätöksen tekevät aina nuoret itse.
 – Me emme suosittele kenellekään mitään ammattia, toki me voimme kertoa ja kerrommekin, sillä se on yksi meidän tehtävistämme, mitä ammatteja suomessa on, valma-opettaja  Pia Karaspuro  kertoo.
 – Kun opiskelemaan tullaan, uskonto ja politiikka jäävät ulkopuolelle. Oma kulttuuri ja kieli ovat tosi tärkeitä ja niitä kunnioitetaan,  Marika Kråknäs  lisää.
 Maahanmuuttajat menevät aluksi Suomeen tultuaan kotoutumis- ja kielikursseille. Sen jälkeen on tarkoitus päästä ammatilliseen koulutukseen, mikäli ammattia ei ole tulijalla jo valmiina. Moni käy vuoden kestävän valman, eli ammatilliseen koulutukseen valmistavan koulutuksen.
 Stadin ammattiopiston Käpylän toimipisteen valma-opiskelijat kokevat kotouttamispalvelut hyödyllisenä. Kukaan haastatelluista ei ole kohdannut rasismia tai löydä kritisoitavaa tarjotuista palveluista.
 – Minä opin täällä paljon suomen kieltä ja voin puhua paremmin kuin ennen. Opettajat auttavat tosi paljon, että pääsen ammattiin, Tara Hossaini kertoo.
 – Opettajat auttavat tosi paljon, koska minun kielitaitoni ei riitä kun menen töihin, Kawar Majid Ali sanoo.
 – Meillä on tosi hyvät opettajat ja heiltä saa paljon apua. Kun opiskelijat haluavat opetella ammattiin koulun jälkeen, he keskustelevat, mitä ammattia he voivat opiskella,  Irina Podossinnikova  painottaa.

Tutkija arvostelee maahanmuuttajien työelämään ohjaamista piilorasismista – "Ajatellaan, että heillä on luontainen tarve hoivata"


Summary: Hämeen ammattikorkeakoulu on ottanut aivojen ergonomian tämän vuoden teemaksi. Väsyneet aivot tuottavat huonosti.

HAMK Smart -tutkimusyksikön tiloissa työskentelee parikymmentä ihmistä. Työyhteisössä on erilaisia tietojenkäsittelijöitä, insinöörejä ja sovelluskehittäjiä. Käytännössä siis koodaajia: heitä, jotka revitään työmarkkinoilla käsistä ja jotka saavat tulevaisuudessa määrittää itse oman palkkansa.
 Koodaajan työssä yhdistyvät luovuus, looginen päättelykyky ja ongelmanratkaisutaidot. Moni alalla oleva on harrastanut tietokoneita lapsesta saakka, ja matemaattinen kieli on tuttua. Aivojen kuormituksen tunnistaminen voi olla haasteellista.
 Jerry Lehtisyrjä on oppinut sulkemaan työkännykän ja läppärin työpäivän jälkeen. Heidi Kononen / Yle
 – Jos projektin deadline häämöttää, niin paineet alkavat kyllä kasautua. Loppuvaiheessa asiakas voi esittää toiveita, ja minun tehtäväni on annetussa aikataulussa ratkaista asia annetuilla työkaluilla, kertoo sovelluskehittäjä  Jerry Lehtisyrjä  HAMK Smartista.
 Deadline on juuri ollut takana, kun tiimi toteutti yhteistyössä kaupungin kanssa Hämeenlinna taskussa -mobiilisovelluksen, josta voi tarkistaa esimerkiksi bussiaikataulut tai asioida kirjastossa.
 Kuormitetut aivot eivät saa levätä
 Yhteen työpäivään voi mahtua satoja keskeytyksiä. Aivojen kannalta asiaa voi kuvata vaikka niin, että työssä otetaan kaksi askelta eteenpäin – ja yksi taakse. Keskeytyksen jälkeen ajatus pitää kasata ajatukset uudelleen – kunnes työ keskeytyy taas.
 Työterveyspsykologi  Ava Numminen-Päiväläinen  on huolissaan aivojen kuormituksen kasvamisesta. Jos pää käy koko ajan täysillä kierroksilla, eivät aivot ja keho ehdi palautua.
 Työterveyspsykologi Ava Numminen-Päiväläisen vastaanotolla aivojen kuormitus on tuttu ongelma. Hannu Harhama / Yle
 – Muisti alkaa pätkiä, keskittyminen herpaantua ja isompiin tehtäviin tarttuminen hankaloitua, sanoo Ava Numminen-Päiväläinen.
 Aivot voivat mennä "maitohapoille". Työntekijästä tulee ärtyisä, eivätkä liikunta ja harrastukset enää kiinnosta. Univaikeudet ovat tavallisia, hän toteaa.
 Uniongelmat ovat mielen ja kehon antamia hälytysmerkkejä liian pitkään jatkuneesta ylikuormituksesta.
 – Jos kuormitus jatkuu, vaarana on hallinnan tunteen menettäminen, mielialan lasku ja pahimmillaan jopa masennus, hän toteaa.
 Kenen vastuulla aivokuormitus on?
 Työt ovat muuttuneet yhä enemmän tietojen käsittelyksi. Siksi työhyvinvointi liittyy kiinteästi siihen, paljonko aivoergonomiasta tiedetään ja miten sitä arjessa sovelletaan, sanoo työterveyspsykologi Ava Numminen-Päiväläinen.
 – Aivoergonomiasta puhutaan yleisesti jo paljon. Toki edelleen on fyysisiä töitä, mutta toisaalta miltei kaikilla on joku älylaite kädessään. On tärkeä tiedostaa, miten liikakäyttö vaarantaa esimerkiksi unta, hän toteaa.
 HAMK Smart -tiimissä tehdään luovaa työtä ja siksi aivojen palautuminen on tärkeää. Heidi Kononen / Yle
 Tutkimuspäällikkö  Joni Kukkamäki  HAMK Smartista sanoo aivojen ergonomian olevan sekä työntekijän että työnantajan vastuulla.
 – Työnantaja voi siirtää deadlinea tai antaa projektiin apukäsiä, jos siltä näyttää. Jos työntekijä alkaa tehdä yhtäjaksoisesti tuntikausia työtä ilman taukoja, niin kyllä siitä pitää huomauttaa, hän toteaa.
 Sovelluskehittäjä Jerry Lehtisyrjä on oppinut vuosien varrella vetämään rajan työn ja vapaa-ajan välille. Jos työstää vaikeaa ongelmaa, voi asia jäädä kotonakin vaivaamaan.
 – Suljen työpuhelimen ja läppärin kun menen kotiin. Jos huomaan ajattelevani töitä, pyrin lempeästi siirtämään omat ajatukset niistä pois, sanoo Lehtisyrjä.
 Avokonttoriin yhteiset säännöt
 Aivoergonomisesti ystävällisessä työpaikassa töiden keskeytys minimoidaan. Työssä ei joudu usein tekemään samaan aikaan useita eri tehtäviä.
 Työntekijää kuormittavat puheensorina, taustalla soiva radio tai televisio ja visuaaliset ärsykkeet. Tietokone sylkee jatkuvasti postia, muistutuksia ja huomautuksia.
 – Avotoimiston hälyisyys on todella salakavala aika- ja energiasyöppö. Siellä työskentelevien on syytä tehdä toimivat pelisäännöt työtilan rauhoittamiseksi, sanoo työterveyspsykologi Ava Numminen-Päiväläinen.
 Kun kuormitukseen tulee tauko, sydämen syke laskee ja aivot saavat viestin, että nyt on aika huilata hetki  Ava Numminen-Päiväläinen
 Multitaskauksen sijaan pitäisi opetella palautumistaitoja. Jo työpäivän aikana on opittava palautumaan.
 – Säännölliset venyttelytauot, happihypyt ja pienet hetket pois työn äärestä ylläpitävät aivojen vireystilaa. Kun kuormitukseen tulee tauko, sydämen syke laskee ja aivot saavat viestin, että nyt on aika huilata hetki, hän neuvoo.

Koodarit heräsivät aivojen työkuormaan: "Avotoimiston hälyisyys on salakavala aika- ja energiasyöppö"


Summary: Puoluejohtaja Anna-Maja Henriksson on tänään Ylen puheenjohtajatentissä Areenassa ja TV1:ssä klo 21.

Itku ei ollut kaukana, kun Suomen ruotsalaisen kansanpuolueen puheenjohtaja  Carl Haglund  toukokuussa 2015 purki pettymystään hallitustunnustelija  Juha Sipilän  (kesk.) hallituspohjaratkaisuun.
 Vaalivoittaja Sipilä oli kutsunut puoluejohtajat eduskunnan pikkuparlamentin auditorioon iltapäivällä torstaina 7. toukokuuta. Hän kertoisi, mitkä puolueet lähtisivät hänen johdollaan neuvottelemaan uuden enemmistöhallituksen ohjelmasta ja ministerisalkkujen jaosta.
 Hallitusperintö suli toukokuun mustana torstaina
 Vain tunti ennen Sipilän tiedotustilaisuuden alkua Haglundille oli lopullisesti paljastunut, että kaikki oli menetetty.
 Valtioneuvoston pysyvään kalustoon 36 vuotta kuuluneen RKP:n haaveet haihtuivat perussuomalaisten puheenjohtajan  Timo Soinin  marssiessa hallitukseen.
 Toukokuun mustana torstaina Haglundille kävi selväksi, että hän joutuisi luopumaan rakkaaksi käyneestä puolustusministerin salkustaan. Veistä kierrettiin tuoreessa haavassa, kun Haglund joutui myöhemmin jättämään puolustusministeriön perussuomalaisten  Jussi Niinistön  käsiin.
 Kitkerissä ensikommenteissaan Haglund luonnehti Sipilän valitsemaa hallituspohjaa häviäjien hallitukseksi.
 Jyrki Kataisen  (kok.) ja  Alexander Stubbin  (kok.) hallituksissa uskollisesti katkeraan loppuun saakka istunut RKP oli  kevään 2015 eduskuntavaaleiss a lisännyt hieman ääniosuuttaan, mutta puolueen kansanedustajien määrä oli pysynyt ennallaan.

 Oppositiokaudella RKP:n suosio on ollut vakaata, mutta mitään erityistä oppositionostetta ei ole ollut näkyvissä. Viime eduskuntavaaleissa RKP:n ääniosuus jäi hitusen alle viiden prosentin.
 Tähtäimessä vaalivoitto ja paluu hallitukseen
 RKP:n puheenjohtaja  Anna-Maja Henriksson  on tänä iltana haastateltavana Ylen tentissä. Voit katsoa tentin suorana  Yle Areenassa  tai suorana TV1:ssä klo 21.
 Tulevissa eduskuntavaaleissa RKP:llä on yksi tavote – paluu hallitukseen. Hallituksessa RKP palauttaisi Suomen kaksikielisyyden jälleen kunniaan.
 Neljän vuoden aikana RKP on tehnyt oppositiossa sujuvaa yhteistyötä koko vasemmiston ja vihreiden kanssa.
 Oppositiokausi ja Sipilän ensin perussuomalaisilla ja kesästä 2017 sinisillä maustetun porvarihallituksen vastustaminen ovat kääntäneet RKP:n valtalinjaa lievästi vasemmalle. Parin vaalikauden tiiviin kokoomusyhteistyön jälkeen siihen on toki ollut varaakin.

 Ruotsinkielisten etuja ajetaan hallituksessa – ei oppositiossa
 Carl Haglund epäonnistui RKP:n puheenjohtajan tärkeimmässä tehtävässä eli puolueen ohjaamisessa hallitukseen.
 Suomen marsalkkaa  Carl Gustaf Emil Mannerheimiä  ihaileva Carl Haglund istui tuoreena puoluejohtajana heinäkuussa 2012 RKP:n edellisen puheenjohtajan  Stefan Wallinin  valmiiksi kattamaan hallituspöytään.
 Wallin oli kesällä 2011 ohjannut RKP:n turvallisesti kokoomusjohtaja Jyrki Kataisen kuuden puolueen hallitukseen, ja näin RKP:n keväästä 1979 yhtämittaisena kestänyt hallitustaival oli saanut jatkua.
 Ikuinen hallituspuolue oli kokeillut eloa oppositiossa vuosina 1978–1979, mutta vallan kamarit houkuttelivat nopeaan paluuseen. Espoossa kasvanut Carl Haglund oli vajaan kahden kuukauden ikäinen, kun RKP toukokuussa 1979 palasi hallitukseen.
 RKP:n puheenjohtajat ovat varmistaneet puolueensa hallituskelpoisuuden ohjaamalla RKP:n poliittiseen keskustaan. Ruotsinkielisten etujen puolustaminen on ollut paljon helpompaa hallituksen sisällä kuin oppositiossa.

 Vaaliohjelmassaan  RKP linjaa olevansa Suomen liberaali puolue, jolla on vahvat siteet Pohjoismaihin ja Eurooppaan.
 Yhteinen kieli ja kulttuuri yhdistää
 RKP:llä on aina ollut läheiset suhteet ruotsinkieliseen liike-elämään ja ruotsinkieliset säätiöt rahoittavat edelleen merkittävästi RKP:n puolue- ja vaalitoimintaa.
 RKP:n ehdokas, puolustusministeri  Elisabeth Rehn  onnistui vuoden 1994 presidentinvaalissa nousemaan toiselle kierrokselle ja melkein presidentiksi. RKP:n ehdokasta äänesti toisella kierroksella lähes puolitoista miljoonaa suomalaista.
 Turvallisuuspolitiikassa RKP on lähellä kokoomusta. Kesän 2016 puoluekokouksessa  RKP virallisti salasuhteensa Natoon . RKP:n mielestä Suomen pitäisi liittyä läntiseen sotilasliittoon.
 Liberaalit ja konservatiivit ovat mahtuneet samaan puolueeseen, jossa yhdistävinä tekijöinä ovat olleet yhteinen kieli- ja kulttuuritausta sekä tahto puolustaa ruotsinkielisten asemaa Suomessa.
 Vaaleissa RKP tavoittelee ruotsinkielisten ohella erityisesti kaksikielisten perheiden ääniä.

 RKP:n selkeä porvarillisuus on jättänyt sekä SDP:lle että nykyiselle vasemmistoliitolle tilaa kalastella ruotsinkielisen vasemmiston ääniä. Varsinkin ruotsinkielisen kulttuurieliitin piirissä RKP on joutunut tiukkaan, ideologiseen taisteluun vaikutusvallasta.
 RKP:n ja SDP:n välillä pomppinut entinen kansanedustaja ja europarlamentaarikko  Jörn Donner  ja poliittisen uransa äärivasemmalta aloittanut RKP:n nykyinen euroedustaja  Nils Torvalds  ovat esimerkkejä siitä, että RKP:ssä katto on korkealla ja seinät leveällä.
 Haglundin kyydistä Henrikssonin tahtiin
 Carl Haglund ei viihtynyt kauan pienen oppositiopuolueen johdossa. Hän loikkasi nopeasti politiikasta liike-elämän palvelukseen ja ensimmäinen kansanedustajakausi jäi vähän yli vuoden mittaiseksi.
 Haglundin loikassa erikoista oli, että hän siirtyi kiinalaisten leipiin. RKP:n entisen puheenjohtajat ovat löytäneet vihreän oksansa yleensä suomenruotsalaisen rahan palveluksessa.
 Kahden nuoren uraleijonan jälkeen RKP:n johtoon nousi kesäkuussa 2016 pitkän linjan maakuntapoliitikko Pohjanmaalta.
 RKP:n nykyinen puheenjohtaja Anna-Maja Henriksson kipusi ensimmäisen kerran eduskuntaan keväällä 2007. Hänellä on vahva ote myös kotikaupunkinsa Pietarsaaren kuntapolitiikkaan. Ministeriauton kyytiin Henriksson pääsi oikeusministerinä Kataisen ja Stubbin hallituksissa.
 Helsingin ja Pohjanmaan ruotsinkieliset samassa veneessä
 RKP:n sisällä käydään henkien taistelua pääkaupunkiseudun liberaalien ja Pohjanmaan konservatiivien välillä.
 Kalastajaa rannikolla, yrittäjää Pohjanmaalla, viljelijää Uudellamaalla ja investointipankkiiria Helsingissä yhdistää lähinnä vain ruotsin kieli, ja murre-erot ovat siinäkin erottavia ja leimaavia.
 Viime eduskuntavaaleissa RKP voitti yhden lisäpaikan Uudenmaan vaalipiirissä, mutta menetti yhden paikan Vaasan vaalipiirissä.

 Ruotsalaisen eduskuntaryhmän kymmenestä edustajasta kolme tulee nyt Vaasan vaalipiiristä ja neljä Uudenmaan vaalipiiristä. Pääkaupunkiseudun painoa lisää yksi Helsingistä valittu kansanedustaja.
 Vaalinäkymiä Uudellamaalla synkentää Carl Haglundin poissaolo. Viime vaaleissa puolustusministeri-puoluejohtaja haravoi yli 21 000 ääntä, joista ainakin osa saattoi olla vain lainassa RKP:llä.
 RKP:llä on perinteisesti ollut yksi kansanedustaja myös Varsinais-Suomesta. Nyt jännitystä lisää se, että vuodesta 2007 eduskunnassa istunut Stefan Wallin ei ole enää ehdolla.
 Ruotsalaisen eduskuntaryhmän rivejä täydentää vielä Ahvenanmaan ainoa edustaja, joka on ollut yleensä taustaltaan Ahvenanmaan porvareita.
 Ruotsinkielisten puolustamisen ohella RKP on ottanut roolia kaikkien vähemmistöjen asianajajana. RKP on viritellyt yhteistyötä muun muassa saamelaisten kanssa, ja ensimmäisen kerran vuoden 2011 eduskuntavaaleissa RKP asetti omia ehdokkaitaan Lapin vaalipiiriin.
 Viime eduskuntavaaleissa RKP:llä oli Lapin vaalipiirissä neljä ehdokasta, jotka keräsivät yhteensä 470 ääntä eli puoli prosenttia kaikista vaalipiirin äänistä.
 Valtapuolue ruotsinkielisissä kunnissa
 Valtakunnan politiikassa RKP puhuu paljon vähemmistöjen oikeuksista, mutta  monissa kunnissa RKP:llä on vahvat valta-asemat.
 Ruotsinkielisissä kunnissa RKP:llä on yleensä enemmistö valtuustopaikoista. Esimerkiksi Närpiössä RKP keräsi kevään 2017 kuntavaalien äänistä yli 88 prosenttia. Uudellamaalla Karjaan, Tammisaaren ja Pohjan kuntaliitoksen jälkeen muodostetussa Raaseporissa RKP:llä on enemmistö valtuustopaikoista.
 RKP on suurin kuntapuolue myös monissa Pohjanmaan ja Uudenmaan kaupungeissa, kuten Vaasassa, Pietarsaaressa, Porvoossa ja Hangossa.
 Ruotsinkielisten palvelujen puolustamisessa neljän oppositiovuoden pettymysten malja kuohui yli eduskunnan loppumetreillä, kun kansalaisaloite Vaasan keskussairaalan ympärivuorokautisen päivystyksen säilyttämisestä  kaatui yhdellä äänellä .
 Lue myös:
 Etsi ehdokkaasi Ylen Vaalikoneessa!
 Lue, katso ja kuuntele Ylen parhaat vaalijutut

Jokainen päivä oppositiossa on liikaa – RKP potkii jo hallituksen ovea


Kongon demokraattisessa tasavallassa kuoli sunnuntaina ainakin 24 ihmistä, kun tavarajuna suistui raiteilta, kertoivat maan poliisi ja lääkinnästä vastaavat tahot. Lisäksi ainakin 31 ihmistä haavoittui.
 Poliisin mukaan suurin osa kuolleista oli salamatkustajia ja lapsia. Uhriluvun uskotaan vielä kasvavan, sillä kaikkiin ympärikääntyneisiin junavaunuihin ei sunnuntaina päästy. Poliisi myös kertoi, että useampi vaunu oli pudonnut veteen sillalta, jonka läheisyydessä onnettomuus sattui.
 Kyseessä on jo kolmas raideliikenteen onnettomuus Kongon demokraattisessa tasavallassa kuukauden sisään. Tuhoisat junaturmat ovat maassa yleisiä, sillä raiteet ja junat ovat huonossa kunnossa.

Kongon demokraattisessa tasavallassa yli 20 salamatkustajaa kuoli tavarajunan suistuttua raiteilta –  suurin osa uhreista lapsia


Summary: Palon syttymissyystä ei ollut tietoa.

Sunnuntai-iltana hieman ennen puolta yötä Vaasan hätäkeskus sai tiedon tulipalosta Ilmajoella Koskenkorvan taajamassa Etelä-Pohjanmaan maakunnassa, jossa 1 000 neliön konepajahalli oli syttynyt tuleen.
 Palon syttymissyytä ei tiedetä, mutta palomestari  Veli-Matti Hakala  arvioi tulipalon alkaneen tehdashallin sisältä.
 Palo on saatu sammutettua, mutta tuli eteni kattorakenteisiin aiheuttaen näin vaurioita 300 neliön alueelle.

Ilmajoella syttyi tulipalo suuressa tehdashallissa – henkilövahingoilta säästyttiin


Summary: Ylioppilaskirjoitukset alkoivat tiistaina.

Kevään ylioppilaskirjoitukset jatkuvat tänään toisen kotimaisen kielen pitkän ja keskipitkän oppimäärän kokeilla.
 Ylioppilastutkintoon ilmoittautui tänä keväänä kaikkiaan liki 40 300 kokelasta. Määrä on noin 600 pienempi kuin vuotta aiemmin.
 Yo-kirjoitukset päättyvät 28. maaliskuuta, jolloin ovat vuorossa uskonnon, elämänkatsomustiedon, yhteiskuntaopin, kemian, maantieteen ja terveystiedon kokeet.

Yo-kirjoituksissa vuorossa toinen kotimainen kieli


Summary: Suomesta harjoitukseen ottaa osaa yli 1 500 sotilasta ja 500 ajoneuvoa.

Pohjois-Ruotsissa alkaa tänään Northern Wind 2019 -sotaharjoitus, johon myös Suomi osallistuu yli 1 500 sotilaalla ja 500 ajoneuvolla. Suomalaisjoukkojen kalustoon kuuluu muun muassa Leopard-taistelupanssareita ja BMP 2M -rynnäkköpanssareita.
 Harjoituksessa puolustaudutaan kuvitteellista vihollista vastaan, joka hyökkää Pohjois-Ruotsiin idän ja pohjoisen suunnalta.
 Puolustuksesta vastaa ruotsalainen prikaati, jonka vahvistuksena on suomalainen pataljoona. Hyökkäävä prikaati koostuu pääosin Norjan maavoimien sotilaista. Heidän tukenaan on merijalkaväkeä Yhdysvalloista ja Britanniasta.

Suomi mukana Ruotsissa alkavassa Northern Wind -harjoituksessa


Summary: Etiopian lento-onnettomuuden jälkeen konetyyppi on määrätty laajaan käyttökieltoon.

Yhdysvaltalainen lentokonevalmistaja Boeing kertoo viimeistelevänsä parhaillaan turmakonetyypin ohjelmistopäivitystä ja lentäjien koulutusta järjestelmän käyttöön.
 Boeingin 737 Max 8 -konemallissa on epäilty järjestelmävikaa sen jälkeen, kun kaksi mallin konetta on syöksynyt maahan tuhoisin seurauksin.
 Etiopian liikenneministeri sanoi sunnuntaina, että Etiopian turmakoneen mustasta laatikosta saadut tiedot viittaavat yhtäläisyyksiin viime viikon sunnuntain lento-onnettomuuden ja lokakuussa Indonesiassa tapahtuneen turman välillä. Yhtäläisyyksiä tutkitaan tarkemmin onnettomuustutkinnan aikana, ministeri jatkoi menemättä yksityiskohtiin.

Boeing kertoo päivittävänsä turmakonemallin ohjelmistoa


Summary: Syklonia edeltäneissä rankkasateissa kuoli aiemmin tässä kuussa yli sata ihmistä Mosambikissa ja Malawissa.

Mosambikissa ja Zimbabwessa viikonloppuna riehuneessa hirmumyrskyssä kuolleiden määrä on noussut yli 120:een. Uhriluvun pelätään yhä kasvavan, sillä viranomaisten mukaan satoja ihmisiä on yhä kateissa.
 Mosambikin ympäristöministeri luonnehti myrskyä suurimmaksi luonnonkatastrofiksi, jota maa on koskaan kohdannut. Ida-niminen sykloni iski Mosambikiin torstai-iltana ja jatkoi edelleen matkaansa Zimbabween.
 Myrsky nostatti pahoja tulvia, ja vesi vei mukanaan rakennuksia ja siltoja.

Mosambikissa ja Zimbabwessa riehuneessa hirmumyrskyssä kuollut yli 120 ihmistä


Summary: Mies ajoi moottoritietä väärään suuntaan humalassa suurta ylinopeutta. Pikatestin mukaan hän oli myös huumeissa.

Poliisi pysäytti sunnuntaina aamuyöllä vaarallisen hurjastelijan ampumalla auton renkaaseen Pyhtäällä.
 Epäilty, noin 40-vuotias mies, ajoi moottoritietä vastaantulevien kaistalla suurella ylinopeudella. Vastaantulleet kuljettajat joutuivat piittaamattoman ajon vuoksi niin suureen vaaraan, että miestä epäillään muun muassa useista tapon yrityksistä.
 Noin 15 kilometriä väärällä kaistalla
 Useat tielläliikkujat olivat ilmoittaneet ennen aamuneljää 7-tiellä vastaantulevien kaistalla kovaa ajavasta Volkswagen Golfista. Ensimmäiset havainnot autosta tehtiin Kotkan itäosissa Otsolan liittymässä.
 Kuljettaja ajoi moottoritietä suurella ylinopeudella kohti länttä, Helsingin suuntaan.
 Lähistöllä ollut poliisipartio aloitti takaa-ajon heti ensimmäisten ilmoitusten saavuttua, ja saavutti hurjastelijan 15 kilometriä myöhemmin Siltakylän liittymän kohdilla Pyhtäällä.
 – Kun poliisi saavutti kuljettajan, tämä hiljensi nopeutta ja pysähtyi moottoritien laitaan. Mutta kun poliisi jalkautui autostaan, mies lähti uudestaan liikkeelle. Tällöin partio ampui yhden laukauksen auton renkaaseen, rikoskomisario  Petri Korpisammal  Kaakkois-Suomen poliisilaitokselta kertoo.
 Laukauksen jälkeenkin mies yritti kaasuttaa pakoon tyhjentyneellä renkaalla. Partio kuitenkin kiilasi miehen auton, ja sai tämän otettua kiinni ilman vastarintaa.
 Koko tapahtumasarja ensimmäisistä ilmoituksista kiinniottoon kesti noin kaksikymmentä minuuttia.
 Ainakin 5–7 tapon yritystä
 Alkometri näytti 1,8 promillea ja huumepikatesti kertoi amfetamiinin käytöstä.
 Miehen epäillään syyllistyneen useisiin tapon yrityksiin, törkeään liikenneturvallisuuden vaarantamiseen, törkeään rattijuopumukseen ja huumausaineen käyttörikokseen.
 – Kaikki tapon yritykset koskevat vastaantulleita sivullisia, jotka ovat joutuneet vaaraan eli väistämään epäiltyä. Näitä on tiedossa tällä hetkellä 5–7 kappaletta. Tie ei ole ollut hirveän vilkas tuohon aikaan yöstä, rikoskomisario Korpisammal sanoo.
 Miehen ajotavan holtittomuuden yksityiskohtia poliisi ei tässä vaiheessa paljasta. Poliisilla ei myöskään ollut mieheen näköyhteyttä ennen kuin vasta takaa-ajon päätteeksi.
 Poliisin aseenkäyttö selvitetään aina jälkikäteen valtakunnansyyttäjänvirastossa.
 Poliisi pyytää edelleen havaintoja etenkin vaaraan joutuneilta. Havaintoja voi lähettää sähköpostiosoitteeseen  rikostorjunta.kymenlaakso@poliisi.fi  tai puhelimitse numeroon 0504479574.
 Lue myös:
 Kymmenisen luotia vuodessa – poliisi ampuu Suomessa harvoin

Poliisi pysäytti vastaantulevien kaistaa ajaneen hurjastelijan ampumalla renkaaseen Pyhtäällä – epäillään useista tapon yrityksistä


Summary: Skandinaviasta on tulossa Suomeen hyvin voimakas matalapaine.

Autoilijoiden on syytä varautua tänään ja huomenna huonoon ajokeliin suuressa osassa maata.
 Ylen meteorologi  Matti Huutonen  kertoo, että Skandinavian yllä on parhaillaan hyvin voimakas matalapaine, joka on matkalla Suomeen päin ja saavuttaa lounaisrannikon iltapäivän aikana.
 – Illalla sadealue leviää jo etelään ja länteen, keli muuttuu huonoksi tai jopa erittäin huonoksi, Huutonen sanoo.
 Sateet tulevat etelässä joko vetenä tai räntänä, pohjoisessa räntänä tai lumena. Määrällisesti kovimmat sateet tulevat huomenna pohjoisessa.
 – Keski-Lapissa ajokeli voi olla seuraavan vuorokauden aikana erittäin huono.
 Vielä tänään päivällä ajokeli on normaali isossa osassa maata Pohjois-Pohjanmaata ja eteläistä Lappia lukuun ottamatta.
 Ilmatieteen laitos on antanut illalle  varoituksen  vaarallisesta ajokelistä koko maassa pohjoisinta Lappia lukuun ottamatta. Vaarallisinta ajokeli on Hämeestä Pohjanmaan rannikolle ulottuvalla vyöhykkeellä ja huomenna aina Hämeestä Etelä-Lappiin saakka.
 Lämpötilat ovat tänään ja huomenna lähes koko maassa plussan puolella. Poutaisessa ja selkeässä Pohjois-Lapissa mittari näyttää muutamaa pakkasastetta.
 Useille merialueille on annettu kovan tuulen varoitus. Ahvenanmerellä ja Selkämeren eteläosissa tuuli saattaa kivuta 17 metriin sekunnissa. Myös Suomenlahti, Pohjois-Itämeri, Saaristomeri ja Selkämeren pohjoisosa saavat tuta kovan tuulen tuiverruksen, joka voi yltää 15 metriin sekunnissa.
 Tiistaina on enää vähäisiä hajanaisia sateita. Keskiviikkona sää selkenee ja kylmenee hieman.

Vettä, räntää ja lunta luvassa – Ajokeli muuttuu iltaa myöten jopa vaaralliseksi lähes koko maassa


Summary: Suomessa vain joka kymmenes koodari on nainen. Voiko koulujen uusi ohjelmointiopetus muuttaa tilannetta?

Tästä on kyse Ohjelmistoasiantuntijoista noin 90 prosenttia on miehiä. ICT-alan työntekijöistä noin 25 on naisia. Useat kampanjat kannustavat naisia ja nuoria teknologia-alan töihin ja ohjelmoimaan. Ohjelmointi kuuluu nykyään perusopetuksen opetussuunnitelmaan.
 Ohjelmointi on hämmentävän miesvaltainen ala. Tilastokeskuksen mukaan vuonna 2017 Suomen väestön ICT-koulutuksen saaneista neljä viidestä oli miehiä. Lisäksi alan etujärjestöistä ja yhdistyksistä arvioidaan, että jopa 90 prosenttia koodareista on miehiä.
 Ehkä vielä enemmän hämmentävää on se, että vain seitsemän prosenttia tytöistä kokee ICT-alan toiveammatikseen vuoden 2016  nuorisobarometrikyselyssä .
 Tätä taustaa vasten nopeaa muutosta ICT-alan sukupuolijakaumaan ei ole odotettavissa, mutta töitä tehdään kuilun kaventamiseksi.
 Aiemmin tarvittiin näppäräsormisia naisia
 Tieto- ja viestintätekniikka on perinteisesti kiinnostanut enemmän miehiä kuin naisia, mutta 30 vuodessa naisten hakeutuminen ICT-alan koulutukseen on vähentynyt tuntuvasti miehiin verrattuna.
 Tilastokeskuksen selvityksen mukaan vielä vuonna 1987 lähes 40 prosenttia alalle valmistuneista oli naisia, kun vuonna 2017 vastaava luku oli enää 16 prosenttia.
 Mutta millainen tilanne oli yli 30 vuotta sitten? Sitä on hyvä kysyä Raahessa sijaitsevan elektroniikkatehtaan pääluottamusmies  Pirkko Valtaselta , joka tuli alalle juuri 1980-luvun lopulla.
 – Esimerkiksi Raahessa järjestettiin vuoden 1987 keväällä viisi viiden viikon työllisyyskurssia, joilla jokaisella oli 20–30 naista. Yritykset olivat mukana räätälöimässä koulutusta, ja kaikki kurssilaiset pääsivät töihin. Minä mukaan lukien, Valtanen naurahtaa.
 ICT-alan työtehtävät painottuvat Suomessa nykyään suunnitteluun ja ohjelmointiin. Victor J. Blue /  Getty Images
 PKC Electronics työllisti Raahessa enimmillään yli 400 työntekijää, joista suurin osa oli naisia.
 – Kokoonpanoon tarvittiin näppäräsormisia ja pitkäpinnaisia naisia. Tuotekehityksessä naisia oli tuolloinkin suhteellisen vähän, Pirkko Valtanen muistelee.
 Raahen elektroniikkatehtaan työntekijöistä noin 70 prosenttia oli naisia vielä 2000-luvun alussa.
 Nykyään ICT-alan työntekijöistä noin 25 prosenttia on naisia. Yksi syy kehitykseen on ollut alan murros, joka on vienyt tällä vuosituhannella tuhansittain työpaikkoja eri kaupunkiseuduilta juuri asennus- ja kokoonpanotehtävistä.
 Jäljelle on jäänyt, ja tilalle on tullut uusia suunnittelu- ja ohjelmointitehtäviä, joissa miehiä on perinteisesti ollut naisia enemmän.
 Koodaus kiinnostaa poikia
 ICT-alan sukupuolijakauma ei näy pelkästään yrityksissä ja oppilaitoksissa, vaan sama jako nousee esille jo lasten koodauskursseilla.
 Suomen Koodikoulun toimitusjohtaja  Kaisu Pallaskallio  kertoo, että ohjelmointi kiinnostaa poikia selvästi enemmän kuin tyttöjä.
 – Viime ja tämän vuoden aikana meidän harrastekurssien lapsista alle kymmenen prosenttia on ollut tyttöjä. Koulujen iltapäiväkerhojen koodauskursseilla tyttöjen osuus sen sijaan on paljon suurempi.
 Pallaskallion mukaan pojat hakeutuvat tyttöjä halukkaammin ohjelmoinnin pariin, mutta jos osallistumiskynnys on matala kuten koulujen kerhoissa, niin tytötkin lähtevät helpommin mukaan.
 Ohjelmointiopetuksesta toivotaan tukea tytöille
 Ohjelmointi otettiin mukaan  koulujen opetussuunnitelmaan  Suomessa vuonna 2016. Suomen peruskouluissa on parin vuoden ajan opetettu ohjelmointia niin opettajille kuin oppilaillekin.
 Työ on vielä alkuvaiheessa, mutta Suomen Koodikoulun toimitusjohtaja Kaisu Pallaskallio luottaa, että kouluissa alkanut ohjelmointiopetus tulee muokkaamaan ICT-alan sukupuolijakaumaa ja houkuttelemaan tyttöjä alan koulutukseen
 – Odotukset ovat kovat ja syystäkin, sillä juuri kouluopetus voi madaltaa tyttöjen kynnystä alkaa harrastaa ohjelmointia.
 Lapsia ja nuoria opetetaan ja kannustetaan ohjelmoimaan pelien ja robottien avulla.   Paulus Markkula / Yle
 Pallaskallion kanssa samoilla linjoilla on Suomen ohjelmisto- ja verkkoyrittäjien toimitusjohtaja  Rasmus Roiha .
 – Toivon muutosta, mutta siihen tarvitaan myös vanhempien, kavereiden, opettajien ja opojen kannustusta tytöille suunnata teknisille aloille.
 Myös teknologiateollisuudesta korostetaan tyttöjen kannustuksen tärkeyttä. Koulutusjohtaja  Leena Pöntysen  mukaan pinttyneet ennakkoasenteet voivat vaikeuttaa tyttöjen suuntautumista teknisille aloille.
 – Ennakkoluuloja voi kitkeä havainnollistamalla lapsille alan mahdollisuuksia, ja tyttöjä tulisi kannustaa vahvemmin teknologia-alalla.
 Pöntynen nostaa esille myös  Microsoftin viime vuonna tekemän kyselyn , johon vastasi noin 1400 tyttöä ja nuorta naista. Heistä lähes kolmannes totesi, ettei ole saanut lainkaan kannustusta teknologian pariin.
 Digitalisaation kyytiin ehtii vielä mukaan
 Opetuksen lisäksi sukupuolijakaumaa voidaan tasoittaa lisäämällä tietoisuutta ICT-alan tarjoamista työmahdollisuuksista.
 Alan yrityksiä edustavan Ficomin toimitusjohtaja  Elina Ussan  mukaan yrityksillä on iso vastuu osaajien houkuttelussa.
 – Ohjelmistoasiantuntijoista on alalla pula niin miehistä kuin naisistakin. Se on keskeisin ongelma, joka pitää ratkaista. Yritysten pitää myös itse aktiivisesti tuoda esille työpaikkojen monipuolisuutta ja lisätä niiden houkuttelevuutta.
 Ohjelmisto- ja e-business -yhdistyksen toimitusjohtaja Rasmus Roihan mukaan yhteiskunnan digitalisaatioon ehtii vielä mukaan.
 – Vaikka vauhti on ollut kovaa, niin olemme nähneet digitalisaatiosta vasta jäävuoren huipun. Tulevaisuuteen voi vielä hyvin vaikuttaa, Roiha rohkaisee nuoria ja naisia alalle.
 Kampanjat kannustavat naisia, tyttöjä ja nuoria ICT-alalle
 ICT-alan myönteisiä mahdollisuuksia tuodaan esille useissa erilaisissa kampanjoissa, joita suunnataan niin nuorille kuin naisillekin.
 Teknologiateollisuuden MyTech-ohjelma kannustaa nuoria hyödyntämään teknologiaa arjessaan sekä tutustumaan alan yrityksiin ja työmahdollisuuksiin. Women in Tech -ohjelma puolestaan on suunnattu alalla jo työskenteleville ja siitä kiinnostuneille naisille.
 Koulujen ohjelmointiopetuksen myönteisten vaikutusten odotetaan näkyvän alan oppilaitoksissa ja työmarkkinoilla tulevina vuosina. Antti Heikinmatti / Yle
 Yksi näkyvimpiä kampanjoita on ollut Suomen ohjelmisto- ja verkkoyrittäjien tukema  Mimmit koodaa -hanke . Myös Microsoft on nostanut esille alalla työskenteleviä naisia omassa  #SurfaceTheWomen -kampanjassaan.
 Kampanjat lisäävät tietoisuutta alan mahdollisuuksista naisille ja tuovat uusia osaajia ohjelmisto- ja muihin ICT-yrityksiin.
 Samaan aikaan pitempää muutosta rakennetaan kouluissa, joissa alkuvaiheessa olevan ohjelmointiopetuksen vaikutukset alkavat näkyä alan oppilaitoksissa ja työmarkkinoilla tulevina vuosina.
 Lue myös:
 Naisista halutaan koodareita – aikuisilla naisilla on ohjelmoinnissa tarvittavaa ongelmanratkaisukykyä
 Koodaavat naiset ovat nyt nousussa Nairobissa – mutta slummeissa moni tyttö ei ole nähnytkään tietokonetta
 16 vuotta koodannut Suvi Syrjäläinen kritisoi kiirettä saada huippukoodareita hetkessä: "Mistä ne tuhannet koodaajat revitään, jos ei aloittelijoista?"

Naisia rohkaistaan, kannustetaan ja houkutellaan koodaamaan – "Vielä voi vaikuttaa tulevaisuuteen"


Summary: Suomi ja EU vaativat ukrainalaisvankien vapauttamista ja esittävät huolensa Krimin ihmisoikeustilanteesta.

Suomen ulkoministeriö julkaisi sunnuntaina lausunnon, jossa se tuomitsee Venäjän toimet Krimillä ja vaatii Venäjän vangitsemien ukrainalaisten vapauttamista.
 Suomi ei tunnusta Krimiä osaksi Venäjää.  Ulkoministeriön lausunnossa  todetaan myös, että Kertšinsalmen ylittävä silta rikkoo Ukrainan alueellista koskemattomuutta. Venäjä rakensi sillan viime vuoden toukokuussa, mikä kiristi entisestään Venäjän ja lännen välejä.
 Maanantaina tulee kuluneeksi viisi vuotta siitä, kun Venäjä liitti Krimin virallisesti osaksi Venäjän federaatiota miehitettyään niemimaan. Lisäksi Venäjä käy parhaillaan sotaa Itä-Ukrainassa.
 Länsimaat ovat tuominneet Krimin liittämisen Venäjään kansainvälisen oikeuden vastaisena. Venäjä rikkoi  YK:n peruskirjan 2 artiklan kieltoa toisen valtion uhkaamisesta voimankäytöllä , kun Venäjän duuma antoi keväällä 2014 presidentti  Vladimir Putinille  valtuutuksen uhata Ukrainaa voimatoimilla.
 Venäjän kiinniottamia ukrainalaismerimiehiä kuljetettiin oikeustalolle Simferopolissa Krimin niemimaalla 27. marraskuuta. Arthur Shwartz / EPA
 Myös EU:n ulkopolitiikan korkea edustaja  Federica Mogherini  on  julkaissut lausunnon , jossa hän vakuuttaa EU:n olevan sitoutunut Ukrainan alueelliseen koskemattomuuteen.
 Suomi ja EU vaativat Venäjää vapauttamaan 24 vangittua merimiestä, jotka  Venäjä otti laittomasti kiinni  marraskuussa Kertšinsalmessa Asovanmerellä.
 Lisää aiheesta:
 Yle Ukrainan Mariupolissa: Kaupunki jatkaa elämäänsä poikkeustilasta huolimatta – "Tämä on meille jo tuttua"
 Kirjeenvaihtajan analyysi: Merellinen konflikti palvelee epäsuosittuja presidenttejä, mutta Venäjälläkään ei ole varaa isoon yhteentörmäykseen

Suomi tuomitsee yhä Krimin laittoman liittämisen Venäjään – niemimaan valtauksesta viisi vuotta


Summary: Vaasan ja Mustasaaren kuntaliitoskeskustelu saa lisäväriä, kun mustasaarelaiset äänestävät liitoksesta.

Mustasaarelaiset kertovat tänään neuvoa-antavassa kansanäänestyksessä mitä mieltä he ovat kuntaliitoksesta Vaasan kanssa. Äänestyspaikat aukesivat kello yhdeksän.
 Äänestyspaikkoja on 21. Anna Wikman/Yle
 Esimerkiksi Sepänkylän eteläisessä äänestyspaikassa, Mustasaaren virastotalolla oli vaalivirkailijoiden mukaan heti yhdeksältä pari äänestäjää.
 Aamupäivällä vauhti kiihtyi ja äänestäjiä Sepänkylässä oli välillä jonoksi asti. Äänestyspaikkoja on 21.
 Turha vai tarpeellinen kansanäänestys?
 Samalla kun kuntaliitosten määrä on viime vuosien aikana lopahtanut, ovat myös kansanäänestykset käyneet harvinaisemmiksi. Kunnallisia kansanäänestyksiä on vuosien 1991-2017 aikana järjestetty kuutisenkymmentä ja suurin osa niistä koski kuntaliitosta. Esimerkiksi vuosina 2012-2015 järjestettiin vain yksi neuvoa-antava kansanäänestys.
 Pohjalaiskunnissa kansanäänestystä käytettiin viimeksi vuonna 2011 kun vähäkyröläisiltä kysyttiin mielipidettä liitoksesta Vaasan kanssa. Niukka enemmistö äänestäjistä oli liitosta vastaan, mutta valtuusto päätti , että Vaasaan liitytään.
 Vähäkyrö oli poikkeus, sillä useimmiten valtuustot ovat äänestäneet kansanäänestyksen tuloksen mukaisesti.
 Mustasaarelaiset äänestävät kuntaliitoksesta Vaasan kanssa sunnuntaina 17.3.2019. Kirjeäänien on oltava perillä virastotalolla perjantaina 15.3. kello 19. Jarkko Heikkinen/Yle
 Osa mustasaarelaisista pitää neuvoa-antavan kansanäänestyksen järjestämistä turhana. Yksi heistä on  Markku Thölix .
 – Me ollaan valittu valtuutetut demokraattisesti äänestämällä ja heidän pitää selvittää asiat ja tehdä sitten sen mukaan päätös, sanoo Thölix.
 Samalla linjalla ovat  Kaarina  ja  John Widjeskog .
 – Tarpeeton äänestys, toteaa pariskunta kuin yhdestä suusta.
 Eri mieltä on kuitenkin  Juuso Halin . Hänen mielestään on hyvä, että kuntalaisilta kysytään.
 – Ihan hyvä, että mustasaarelaisilta kysytään, en näe sitä mitenkään pahana. Minun mielestäni tämä menee oikein näin. Tämä on hyvä tapa.
 Se pitääkö valtuuston ottaa kansanäänestyksen tulos huomioon, pistää monet mietteliääksi.
 Korkea äänestysprosentti ja selkeä ero vaihtoehtojen välillä ovat monen mielestä kriteereitä, jotka laittavat painetta valtuutetuille ottaa tulos huomioon.
 Tulos selvillä illalla
 Äänioikeutettuja Mustasaaressa on hieman alle 15 000. Ennakkoon on ollut mahdollista äänestää kirjeellä ja sen suosio osoittautui suureksi. Peräti 41,1 prosenttia äänioikeutetuista on äänestänyt jo etukäteen kirjeellä.
 Sulvan äänestyspaikalla riitti väkeä. Anna Wikman/Yle
 Kunta julkistaa kirjeäänestyksen tuloksen sitten kun varsinainen äänestysaika sunnuntaina on päättynyt. Lopullinen tulos julkistetaan arvion mukaan hieman kello 21 jälkeen. Äänestysaktiivisuuden uskotaan nousevan korkealle.
 Mustasaaren ja Vaasan kuntaliitos on ollut puheissa ja vireilläkin usein. Nyt ollaan ensimmäistä kertaa niin pitkällä, että kuntaliitoksesta päätetään oikeasti. Molemmat valtuustot kokoontuvat 2. huhtikuuta ja silloin keskustelut muuttuvat konkretiaksi.
 Lisää aiheesta:  Pelkoja, syyttelyä ja propagandaa – yksi Suomen kinkkisimmistä kuntaliitoshankkeista repii jo RKP:tä: “Ruotsin kieltä pitää suojella, ettei se häviä Suomesta”
 Ylen kysely: Valtaosa Mustasaaren valtuutetuista aikoo kuunnella kansanäänestyksen lopputulosta

Mustasaarelaiset käyvät vaaliuurnille kuntaliitoksesta Vaasan kanssa – neuvoa-antava kansanäänestys on nykyään jo harvinaisuus


Summary: Hyökkäys tapahtui Moptin alueella Keski-Malissa. Alue on al-Qaidaan linkittyvien jihadistien terrorisoima.

Länsi-Afrikassa sijaitsevan Malin armeijan tukikohta joutui hyökkäyksen kohteeksi lauantain ja sunnuntain välisenä yönä.
 Ainakin 16 sotilasta kuoli asemiesten hyökkäyksessä Diouran kylässä Moptin alueella.
 Asemiehet ottivat tukikohdan lyhyesti haltuunsa.
 Alue on ollut viime vuosina al-Qaidan jihadistisen alajärjestön AQMI:n terrorisoima.

Asemiehet hyökkäsivät Malin armeijan tukikohtaan ja tappoivat 16 sotilasta


Summary: Ylen vaalikoneessa oppivelvollisuuden jatkaminen lukioon ja ammattiopintoihin saa monelta puolueelta selvän tuen.

Parikymppinen  Denis Purhonen  on jo useamman vuoden etsinyt elämälleen suuntaa. Hän kertoo etsivänsä aktiivisesti töitä – aiemmin niitä on myös ollut, mutta juuri nyt ei.
 Opinnot eivät peruskoulun jälkeen ole edenneet. Heti yhdeksännen luokan jälkeen oli vaikeaa eikä mikään vaihtoehto tuntunut hyvältä ja Purhonen jäi kotiin. Hieman myöhemmin aloitetut sähköalan opinnot jäivät kesken.
 – Siitäkin on melkein kolme vuotta. Nyt mä olen kuitenkin päättänyt, että haluan toimia itseni eteen. Haluan tehdä töitä niin kuin normaalit ihmiset ja olla normaalissa rytmissä.
 Denis Purhonen on tullut ensimmäistä kertaa nuorten neuvontapisteeseen Ohjaamoon, joita on  viime vuosina perustettu eri puolille Suomea . Täältä hän etsii apua nyt oman asunnon löytämiseen.
 Denis Purhosen mielestä peruskoulun jälkeen on liian nuori päättämään, mitä halua tehdä elämällään: "Kyllä se oli oikeesti tosi vaikeeta miettiä sitä siinä iässä."  Pekka Tynell / Yle
 Purhonen vaikuttaa tulevaisuuden suhteen toiveikkaalta, vaikka onkin nyt yksi niistä kymmenistä tuhansista työn ja koulutuksen ulkopuolella olevista nuorista, joiden auttamiseen ja tukemiseen on viime vuosina yritetty kuumeisesti keksiä keinoja.
 – Mä haluan päästä itsenäistymään. Etsin nyt ohjausta ja vinkkejä siihen, miten pääsen eteenpäin.
 Kuukausi sitten saatiin ilahduttavia uutisia : ilman työtä ja koulutuspaikkaa olevien nuorten määrä on alkanut kutistua. Nuorten työllisyys on parantunut suotuisan talouskasvun ansiosta.
 Myös Ohjaamon kaltaisten yhden luukun palvelujen uskotaan auttaneen monia nuoria oman suunnan löytämisessä.
 Mutta edelleen Suomessa arvioidaan olevan noin 60 000 alle 30-vuotiasta syrjäytynyttä. Ja se on liikaa.
 Erityistä huolta herättävät ne, joilla on vain peruskoulupohja. Tällä hetkellä vallitsee laaja yksimielisyys siitä, että peruskoulu ei riitä nykyisille työmarkkinoille vaan kaikkien pitäisi suorittaa ainakin toisen asteen tutkinto.
 Mutta pitäisikö sen olla myös nuoren velvollisuus, siis pakollista?
 Oppivelvollisuuden laajentaminen noussee hallitusohjelmaan
 Ylen vaalikoneessa kysyttiin,  pitäisikö oppivelvollisuuden yltää lukioihin ja ammattioppilaitoksiin.
 Kaikista vaalikoneeseen vastanneista ehdokkaista 65 prosenttia on täysin tai jokseenkin sitä mieltä, että pitäisi. Eri mieltä oli 34 prosenttia.
 Sosiaalidemokraateista, vasemmistoliitosta ja vihreistä lähes kaikki jatkaisivat oppivelvollisuutta – ja siis myös koulutuksen maksuttomuutta – toisen asteen opintoihin. Tätä mieltä on selvä enemmistö myös keskustan ehdokkaista.
 Puolueena keskusta on kyllä puhunut oppivelvollisuuden takarajan nostamisesta 18 vuoteen, mutta korostanut keskustelussa jatko-opintovalmiuksien saavuttamista eikä niinkään toisen asteen tutkinnon suorittamista kokonaan.
 Kielteisellä kannalla selvimmin ovat perussuomalaisten ja kokoomuksen ehdokkaat.
 Yle Uutisgrafiikka
 Kuntaliiton opetus ja kulttuuriasioista vastaava johtaja  Terhi Päivärinta  pitää tulosta odotettuna. Julkinen keskustelu ja joidenkin puolueiden vaaliohjelmatkin ovat antaneet jo selvät viitteet, että jollain tavalla koulutuspolun pituuteen tullaan lähivuosina puuttumaan.
 Laajaa kannatusta tuntuu nyt olevan erityisesti esiopetuksen laajentamisella ja varhaiskasvatuksen merkityksen korostamisella syrjäytymisen ehkäisyssä. Sen mahdolliset vaikutukset näkyvät kuitenkin vasta vuosien päästä.
 Päivärinta arveleekin, että myös oppivelvollisuuden pidentäminen yli peruskoulun tulee neuvottelupöydälle.
 – Hallitusohjelmaan se varmaan nousee, mutta on eri asia, missä muodossa. Eli sanotaanko, että pidennetään, vai aiotaanko selvittää asiaa.
 Kuntaliiton Terhi Päivärinta panisi paukkuja vanhempien tukemiseen lasten ollessa pieniä sekä yksilöllisin täsmätoimiin, kun nuori tarvitsee tukea. Oppivelvollisuuden laajentamiselle hän ei lämpene.  Pekka Tynell / Yle
 Kuntaliitto ei lämpene oppivelvollisuuden laajentamiselle kummassakaan päässä opinpolkua, koska se tarkoittaa lisäkustannuksia. Kun koulutus olisi velvoittavaa, pitäisi esimerkiksi oppimateriaalien ja työvälineiden olla kaikkien saatavilla maksuttomasti.
 – Se toisi mukanaan opiskelijalle myös esimerkiksi kuljetuksiin ja majoitukseen liittyviä etuuksia, Päivärinta sanoo.
 Kuntaliitto on tehnyt karkean laskelman oppivelvollisuuden pidentämisen kustannuksista. Laskelman mukaan se maksaisi jopa noin 200 miljoonaa euroa vuodessa.
 Laskelma on tehty olettaen, että oppivelvollisuus jatkuisi toisen asteen suorittamisen loppuun saakka eli 19-vuotiaaksi. Osassa esillä olleista malleista oppivelvollisuus päättyisi aiemmin, jo täysi-ikäistyessä.
 Päivärinnan mielestä rahat pitäisi kohdistaa täsmätoimina niihin nuoriin, jotka tukea tarvitsevat – ei kaikille.
 Hän myös muistuttaa paljon puhutusta ongelmasta, ettei kaikilla peruskoulun päättävillä ole riittäviä taitoja jatko-opintoihin. Rahan laittaminen oppivelvollisuuden pidentämiseen ei hänen mukaansa paranna perusopetuksen ongelmia.
 – Toivon, että mietitään tarkkaan, mikä on se asia, joka halutaan korjata ja mietitään, että mikä toimenpide siihen parhaiten purisi. Suurin osa ikäluokasta menee kuitenkin tämän koulutussysteemin läpi ihan normaalisti, Päivärinta sanoo.
 Taloustieteilijä panisi kasvatuksen asiantuntijat selvittämään asiaa
 Talouspolitiikan arviointineuvosto puolestaan julkaisi  viime vuonna raportin  siitä, pitäisikö oppivelvollisuusikä nostaa Suomessa 18 ikävuoteen.
 Sen perusteella oppivelvollisuuden pidentäminen lisäisi toisen asteen tutkinnon suorittaneiden määrää, josta taas olisi selvää hyötyä niin myöhempään työllistymiseen kuin tuloihinkin. Jopa niin paljon, että oppivelvollisuusiän nosto voisi maksaa itsensä takaisin esimerkiksi verotuloina.
 Raportin yksi kirjoittaja, taloustieteen professori  Roope Uusitalo  kannattaakin oppivelvollisuusiän nostamista parilla vuodella. Silti hän on hieman yllättynyt, että Ylen vaalikoneessa kannatus oppivelvollisuuden pidentämiselle on nyt näinkin suurta.
 Varsinkin kun kysymyksessä puhuttiin vain lukioista ja ammattikouluista eikä lainkaan esimerkiksi oppisopimuskoulutuksesta, valmentavasta ammatillisesta koulutuksesta tai kymppiluokista. Käytänto kun sallii oppivelvollisuuden suorittamisen toisella asteella paljon monimuotoisemminkin.
 – Riippuu tietysti vaalituloksesta ja mitkä puolueet ovat hallitusneuvotteluissa, mutta varmaan se nousee hallitusneuvotteluissa esiin. Hienointa olisi, että seuraavaksi päätettäisiin, että olkaa ekonomistit nyt hiljaa ja pantaisiin nuorisotyön ja kasvatuksen asiantuntijat miettimään, mikä on paras muoto toteuttamiseen, Uusitalo sanoo.
 Pakollinen toinen aste jakaa mielipiteet Helsingin Ohjaamossa
 Ammattiopintonsa keskeyttänyt Denis Purhonen on sitä mieltä, että oppivelvollisuuden jatkuminen peruskoulun jälkeisiin opintoihin olisi ollut hänelle hyväksi.
 – Mun mielestä sen pitäisi olla pakollista. Kun oppivelvollisuus loppui, niin minäkin ajattelin, että tästä on nyt vaan helppo jäädä pois. Nyt kun ajattelen taaksepäin, niin olisin käynyt ammattiopinnot läpi, jos se olisi ollut pakollista.
 Sara Hietala, 22, ja Shueib Dahir, 23, ovat työkokeilussa Stadin ammattiopiston Mediakylpylässä. Perjantaina he osallistuivat Helsingin Ohjaamon luennolle, joka koski stressin hallintaa.  Pekka Tynell / Yle
 Parikymppinen  Sara Hietala  puolestaan ei kannata oppivelvollisuuden pidentämistä. Hän keskeytti aikanaan lukion ja meni työpajaan. Sen jälkeen hän vielä palasi lukioon ja on nyt ylioppilas.
 Näiden vuosien aikana löytyi oma intohimo eli taide. Nyt Hietala on työkokeilussa Mediakylpylän videoryhmässä.
 – Jos sinut kahlitaan pakollisuuteen, se saattaa estää kasvamista ja oman tien löytämistä. Oman kokemukseni pohjalta tiedän, että on tärkeää löytää oma tiensä ja saada oma rauha ja tuki. Tässä iässä vielä hakee itseään.

21-vuotias Denis Purhonen ei käy töissä eikä opiskele: "Haluaisin normaaliin rytmiin" – Oppivelvollisuuden pidentäminen saa vahvaa tukea