Summary: Lasten ja aikuisten yhteinen bisnes voi olla parhaillaan yhdistävä kokemus, mutta aikuisen pitää varoa miellyttämisansaa.

Lahtelaiset  Elina  ja  Sofia  ovat elävä esimerkki yrittäjyyden murroksesta. Tytöt esiintyvät äitinsä toiveesta vain etunimillään.
 Kouluikäiset tytöt ovat kirjailijoita, tubettajatähtiä ja esiintyvät ensi vuonna ensi-iltansa saavan  elokuvan päärooleissa . Kaiken tämän menestyksen on mahdollistanut Youtube.
 Siskokset perustivat  Youtube-kanavansa  viime vuonna äitinsä avustuksella, ja nyt kanavalla on yli 71 000 tilaajaa. Elinan ja Sofian tililtä löytyy muun muassa 24h-haasteita, haastatteluja ja maisteluvideoita. Kanavaa ylläpitää lasten äiti, mutta Elinan mukaan ideat kumpuavat tyttöjen omasta mielikuvituksesta.
 – Meillä on satoja ideoita! Niitä vain tupsahtaa jostain päähän.
 Youtube-kanavan tilaajat kertovat tytöille hyvinkin henkilökohtaisia asioita esimerkiksi Instagramin yksityisviesteillä. Aiheita ovat muun muassa koulukiusaaminen, vanhempien riitely tai jopa sairaudet.
 Alaikäisen yrittäjyys Alaikäinen voi olla yksityinen elinkeinonharjoittaja (toiminimiyrittäjä). Osakeyhtiön perustaminen on alaikäiselle mutkikkaampaa, joten kannattaa aloittaa toiminimellä. Toiminimen saaminen vaatii vaatii edunvalvojan, yleensä huoltajan, suostumuksen. Toiminimen perustamisilmoitus kaupparekisteriin maksaa verkossa 60 euroa. Alaikäisen lapsen huoltajilla on täysi vastuu lapsen yritystoiminnasta. Esimerkiksi 4H-yhdistykset auttavat alaikäisiä yritystoiminnan aloittamisessa.
 Seuraajat myös ehdottavat heille paljon aiheita, ja tytöt pyrkivät niitä myös mahdollisuuksien mukaan toteuttamaan.
 – Kaikkia ei ehdi tehdä, vaikka kuinka haluaisi, Sofia harmittelee.
 Osan videoista kuvaa ammattikuvaaja, osan äiti ja loput tytöt itse. Äiti myös auttaa videoiden editoinnissa. Tubettaminen onkin, työn ohella, perheen yhteinen harrastus.
 Työkaluja aikuisuuteen
 Viestintäasiantuntija ja yrittäjä  Katleena Kortesuo  tietää, millaista on olla lapsiyrittäjän vanhempi. Kortesuon tytär aloitti yrittämisen jo alakoulussa. Opettajat olivat harmitelleet lounassalaattien puutetta, tarjolla kun oli vain linjastoevästä.
 – Tyttäreni alkoi myydä opettajille salaattiannoksia. Hän kuskasi ne kouluun joka aamu kylmälaukussa.
 Kortesuo on ottanut voimakkaasti kantaa lapsiyrittäjyyden puolesta  blogissaan  (siirryt toiseen palveluun). Hän uskoo, että lapsi oppii yrittämisen kautta kullanarvoisia taitoja kuten asiakaspalvelua, johtamista, ryhmätyötaitoja ja talousosaamista.
 Lapset saavat yrittäjyyden myötä elintärkeitä oppeja aikuisuuteen, uskoo yrittäjä ja viestintäkouluttaja Katleena Kortesuo. Kati Turtola / Yle
 Yrittäminen voi antaa onnistumisen kokemuksia sellaisille lapsille ja nuorille, joiden vahvuudet eivät pääse esiin koulun penkillä, Kortesuo sanoo.
 – Jokaisella lapsella on omat vahvuutensa. Kortesuolle lasten yrittäjyys on ollut tapa valmistaa heitä tulevaisuuden yhteiskuntaan, joka voi olla hyvin erilainen kuin mihin vanhemmat sukupolvet ovat tottuneet.
 – Haluan varmistaa, että lapseni pärjäävät siinäkin tilanteessa, jos nykyiset työttömyysturvat ja opintotuet poistuvat. Toivon toki, että niin ei käy, mutta haluan että heillä on keinoja saada elantoa tilanteessa kuin tilanteessa.
 Kortesuo vinkkaa aloittavia nuoria yrittäjiä miettimään, olisiko joku valmis maksamaan jostain, minkä voisit tehdä hänen puolestaan.
 – Ole rehellinen itsellesi ja mieti, jaksatko tehdä sitä hommaa pitkäjänteisesti.
 Varo miellyttämisansaa
 Lapsen yrittäjyys voi olla lapselle ja hänen huoltajalleen monin tavoin hyödyllistä, lastenpsykologi  Leea Mattila  toteaa. Parhaimmillaan yrittäminen on yhteinen harrastus ja kivaa yhteistä tekemistä.
 – Jaettu ilo vahvistaa suhdetta ja on hyväksi mielenterveydelle.
 Aikuisen tehtävänä on toimia kilpenä "pahaa maailmaa" vastaan. Tähän kuuluu muun muassa se, että huoltaja huolehtii lapsen yksityisyyden suojasta.
 Mattila muistuttaa, että yrittämisen pitää olla lapsilähtöistä ja vanhemman on kuunneltava tarkkaan lapsen tunteita. Lapset ovat impulsiivisia ja innostus voi laantua hyvinkin nopeasti.
 – Jos lapsi haluaa lopettaa, hänen pitäisi tulla kuulluksi.
 Leea Mattilan mukaan yritystoiminta kannattaa aloittaa suunnilleen kouluiässä, kun lapsen keskittymiskyky on ehtinyt kehittyä riittävästi. Niki Strbian
 Lapsilla innostus voi myös joskus läikkyä yli.
 – Varmista, että lapsi saa tarpeeksi vapaa-aikaa, vaikka hän haluaisi touhuta, Mattila muistuttaa.
 Mattila varoittaa, että jossain tapauksessa lapsi voi langeta niin sanottuun miellyttämisansaan, eli hän saattaa pyrkiä miellyttämään vanhempaansa ja jatkaa toimintaa, vaikka se ei tuntuisi hyvältä.
 – Lapsi haluaa ikään kuin tienata paikkansa.
 Leea Mattilan mielestä on hyvä, että lasta kannustetaan ja hän saa palkkiota, mutta lapsen pitää tulla kuulluksi myös toisten puoliensa kautta.
 – Saa olla laiska, tylsistynyt ja pahalla päällä. Ne pitää myös sallia. Ei tarvitse olla aina reipas.
 Nuoret tubettajat Sofia ja Elina eivät myönnä kokevansa paineita suuren tilaajajoukon edessä. Videoita syntyy rennolla otteella, vaikka he tietävät, että fanit odottavat uutta sisältöä tasaiseen tahtiin.
 – Videoiden tekeminen ei tunnu koskaan työläältä, Sofia sanoo.
 Hänen mukaansa suurin osa kavereista on ylpeitä tyttöjen menestyksestä, mutta:
 – Jotkut ovat lopettaneet puhumisen.
 Nuorten yrittäjyys on kansallisen Yrittäjän päivän teema. Yle näyttää päivän pääjuhlan tapahtumat suorana Areena-streamina Tampereen Mediapoliksesta torstaina klo 12.00 alkaen. Tallenne löytyy Areenasta pian suoran lähetyksen päätyttyä.

 Lue lisää:
 Tubettajasiskokset Elina ja Sofia nähdään pian valkokankaalla
 Koululaisten yrittäjyyskasvatus alkaa kantaa hedelmää – kaverukset kehittivät vesiurheilusta itselleen kesätyön
 15-vuotias yrittäjä tähtää kesätöitä pitemmälle: ”Yhtä kesää varten yritystä ei kannata perustaa, siitä on vain harmia”

Tubetähdet Elina, 8, ja Sofia, 11, pyörittävät äitinsä kanssa menestyvää brändiä – Psykologi: "Jaettu ilo vahvistaa suhdetta"


Summary: Poliisi epäilee moottoripyöräilijän ajaneen huomauttavaa ylinopeutta.

Moottoripyöräilijä törmäsi edellä ajaneen rekan perävaunuun ohitustilanteen jälkeen ja kuoli Kannuksessa Keski-Pohjanmaalla.
 Liikenneonnettomuus sattui keskiviikkona kello 16 jälkeen.
 Moottoripyöräilijä oli ajamassa Kajaanintietä kohti Kokkolaa. Hän ohitti henkilöauton ja palasi ajokaistalleen, mutta törmäsi sen jälkeen samaan suuntaan kulkeneen rekan perävaunun takaosaan. Mies kuoli välittömästi.
 Onnettomuuspaikalla on 100 kilometrin nopeusrajoitus. Tie oli tapahtumahetkellä kuiva.
 Poliisi ja onnettomuustutkintalautakunta jatkavat liikenneonnettomuuden selvittämistä.

Moottoripyöräilijä törmäsi rekan perään ja kuoli Kannuksessa


Summary: Veikkausta on arvosteltu pelihaitat sivuttavasta mainonnasta ja johdon anteliaista bonuksista.

Kunta- ja omistajaohjausministeri  Sirpa Paatero  (sd.) tarttuu  Postin jälkeen  toisen valtionyhtiön, Veikkauksen kohun nostaneeseen tilanteeseen.
 Ylen näyttää Paateron tiedotustilaisuuden verkkosivuillaan kello 9.55 lähtien. Voit seurata infoa klikkaamalla jutun kuvaa. Seuraamme tähän artikkeliin tiedotustilaisuuden annin.
 Veikkaus joutui elokuussa myrskynsilmään  pelaamaan yllyttävän mainontansa  ja  johdon palkitsemisjärjestelmän  takia.
 Ministeri Paatero ja Veikkauksen hallituksen puheenjohtaja  Olli-Pekka Kallasvuo  kertovat torstaina päätöksistä, jotka koskevat Veikkauksen strategian selventämistä ja vastuullisuustoimia.
 Yksi Veikkauksen pelimonopolin perusteluista on pelihaittojen ehkäisy. Yhtiön tulee toteuttaa rahapelit minimoiden niiden aiheuttamat ongelmat.
 Arvostelijoiden mukaan yhtiö  on painottanut toiminnassaan voitontavoittelua ja haittojen ehkäisy on ollut sivuosassa.
 Pelihaittojen vähentämiseksi on väläytetty kaupoissa ja kioskeissa olevien peliautomaattien siirtämistä erillisiin tiloihin ja automaatteihin tulevan tunnistautumisen aikaistamista.
 Rahapeliautomaatteihin vuonna 2022 tulevan tunnistautumisen on arvioitu vähentävän  peliongelmia.
 Poliitikot olivat  Ylen kyselyssä valmiita siirtämään peliautomaatit  valvottuihin erillisiin tiloihin.
 Peliautomaateista tulee kolmannes Veikkauksen tuloista. Tutkimusten mukaan ne aiheuttavat eniten peliriippuvuutta. Nella Nuora / Yle
 Suurten muutosten tekeminen, kuten Veikkauksen pelimonopolista luopuminen, on vaikeaa, koska monet järjestöt ovat riippuvaisia yhtiön rahavirroista.
 Veikkaus tuotti viime vuonna voittoa yli miljardi euroa. Tuotoilla rahoitetaan sosiaali- ja terveysjärjestöjen toimintaa, nuorisotyötä, kulttuuria, taidetta, tiedettä ja liikuntaa.
 Veikkauksessa valtaa käyttävät poliitikot taas ovat mukana näiden järjestöjen toiminnassa. Hallitusohjelmassa myös luvataan  korvata vähenevät tuotot  edunsaajille, kuten urheilu- ja kulttuurijärjestöille.
 Lue lisää:
 Analyysi: Veikkaus voidaan ottaa "tarkasteluun", mutta tuskin remontoitavaksi – peleistä riippuvaisia ovat myös rahan saajat
 Veikkauksen hallituksen kokoonpano ja tulospalkkiot herättävät arvostelua: "Vastuullisuus ei näy" – Ministeri Paatero: Nämä käydään läpi
 Raha-automaattien pelaajien määrä vähenee, mutta Veikkaus tekee niillä enemmän rahaa kuin 2000-luvun alussa – tuotto tulee pieneltä joukolta

Mitä muutoksia tulossa Veikkauksen toimintaan? Katso suorana omistajaohjausministeri Paateron tiedotustilaisuus alkaen klo 9.55


Summary: Oppositio pitää ennenaikaisia vaaleja ”Troijan hevosena ”, jolla Johnson voi viedä britit sopimuksettomaan EU-eroon, kirjoittaa Ylen toimittaja Pasi Myöhänen Lontoosta.

LONTOO  Britannian pääministeri  Boris Johnson  kärsi myöhään eilen kolmannen tappionsa kahden päivän sisään, kun hänen esityksensä ennenaikaisiin vaaleihin lähtemisestä tyrmättiin maan parlamentissa.
 Oppositio ei osallistunut äänestykseen, mikä sinetöi esityksen kohtalon. Sen läpimenoon olisi tarvittu kahden kolmasosan enemmistö alahuoneen kansanedustajien parissa.
 Se, että oppositio ei halua lähteä vaaleihin kun niitä tyrkytetään tarjottimella voi näyttää kummalliselta jopa brexit-Britannian mittakaavassa. Onhan oppositiojohtaja  Jeremy Corbyn  vaatinut vaaleja kuukausikaupalla.
 Oppositio katsoo kuitenkin, että yritys järjestää ennenaikaiset vaalit on ” Troijan hevonen ”, jolla Johnson voi viedä britit sopimuksettomaan EU-eroon.
 Oppositio voi olla oikeassa.
 Laki sopimuksettoman brexitin  estämisestä on hyvää vauhtia matkalla kohti voimaan saattamista. Lakiesitys sai parlamentin alahuoneen hyväksynnän eilen.
 Mutta jos Johnsonin konservatiivit saisivat mahdollisissa ennenaikaisissa vaaleissa parlamenttiin oman enemmistön, voisi Boris Johnson ensi töikseen kumota lain vaalivoittajan mandaatilla.
 Oppositio sanoo, että pääministeriin  sanaan ei voi luottaa  – ja Boris Johnson on käytöksellään osoittanut, että syytöksessä on perää.
 Päätös parlamentin toiminnan  jäädyttämisestä viime viikolla oli äärimmäisen poikkeuksellinen ja brittiläisen demokraattisen käytännön vastainen. Pääministerin taholta kiellettiin jyrkästi, että istuntokauden keskeyttämistä suunniteltiin –  vain päiviä ennen päätöksen tekemistä .
 Oppositiolle sopii ainakin juuri tällä hetkellä paremmin, että pääministeri pysyy virkahuoneessaan, mutta hänen kätensä ovat sidotut. Jos pääministeri joutuu lain pakottamana hakemaan jatkoaikaa Britannian EU-erolle lupaustensa vastaisesti, voi se syödä hänen kannatustaan ja oppositio voisi lähteä vaaleihin turvallisemmin mielin.
 Loputtomiin pattitilanne ei voi tietenkään jatkua, ja ennenaikaiset vaalit ovat edessä todennäköisesti piankin.
 Tarkkaa päivää on vaikea arvioida.
 Britannian brexit-päätöksen  jälkeistä politiikkaa on kuvailtu kolmiulotteiseksi shakiksi.
 Äärimmäisen monimutkaisessa poliittisessa pelissä on niin monta liikkuvaa osaa, että pelaajat todennäköisesti muuttavat suunnitelmiaan lennosta.
 Boris Johnsonin valtaantulon jälkeen arviointia vaikeuttaa vielä se, että osallistujat eivät pelaa sääntöjen mukaan.
 Lue myös :
 Pääministeri Johnsonille jälleen karvas tappio: Brittiparlamentti torjui esityksen uusista parlamenttivaaleista

Toimittajalta: Britannian oppositio ei lähde ennenaikaisiin vaaleihin sillä “pääministeriin ei voi luottaa” – ja syytöksissä on perää


Summary: Pieni joukko yhdysvaltalaisia lukijoita sai odotetun Testamentit-romaanin käsiinsä viikkoa ennen julkaisupäivää.

Kirjailija  Margaret Atwoodin  odotettua Orjattaresi-romaanin itsenäistä jatko-osaa on päätynyt erehdyksessä lukijoille jo ennen virallista julkaisupäivää Yhdysvalloissa, kirjan kustantanut Penguin Random House kertoo.
 Kustantaja oli kehottanut jälleenmyyjiä pitämään Testamentit-uutuuskirjan visusti paketeissa julkaisupäivään eli 10. syyskuuta saakka.
 – Hyvin pieni määrä kirjoja on päätynyt levitykseen etuajassa. Syynä on jälleenmyyjän virhe, joka on korjattu, kustantamo kertoi Twitterissä.
 Guardian-lehden  mukaan virheen teki verkkokauppajätti Amazon, joka lähetti Yhdysvalloissa kirjoja asiakkailleen etuajassa 800 kappaletta.
 Vuonna 1985 julkaistu Orjattaresi eli alkuperäiseltä nimeltään Handmaid's Tale on noussut uudelleen suosioon sen pohjalta tehdyn menestyneen televisiosarjan myötä. Ensimmäinen tuotantokausi nähtiin Hulu-suoratoistopalvelussa vuonna 2017. Sarjaa on tehty toistaiseksi kolme tuotantokautta.
 Testamentit-romaanin tapahtumat alkavat 15 vuoden kuluttua Orjattaresi-romaanin viimeisestä kohtauksesta. Kirjan suomennos julkaistaan samana päivänä englanninkielisen alkuteoksen kanssa.
 Lisää aiheesta:
 Loiri kertoo kaiken ja Handmaid's Talen tarina jatkuu – 8 kirjatärppiä syksyyn
 Hittisarja Handmaid's Talen kolmatta kautta on kritisoitu liian väkivaltaiseksi – tuottaja: "Sarja ei yritä olla kiduttavaa katsottavaa"
 Offredin tarina jatkuu – Margaret Atwood kirjoittaa Handmaid's Tale -kirjallensa jatko-osan

Orjattaresi-romaanin jatko-osaa livahti lukijoille ennen aikojaan


Summary: Sähköpotkulautoja vuokraava Voi kokeilee myös potkulautojen automaattista nopeuden hallintaa.

Näkövammaisten liitto ja sähköpotkulautoja vuokraava Voi muistuttavat, että potkulauta ei kuulu jalkakäytävälle. Ne neuvovat yhteisessä tiedotteessaan sähköpotkulautailijoita liikkumaan niin, että potkulaudoista aiheutuisi näkövammaisille mahdollisimman vähän haittaa.
 Voin Suomen markkinointipäällikkö  Mathias Soini  kertoo STT:lle sähköpostitse, että Näkövammaisten liitto kertoi muutamasta tapauksesta, joissa sähköpotkulautojen kanssa on aiheutunut ongelmia.
 – Lähdimme yhdessä purkamaan ongelmakohtia ja niiden ympäriltä miettimään, mitä voimme tehdä yrityksenä asioille, Soini kertoo.
 Tiedotteessa muistutetaan, että näkövammainen ei välttämättä kuule äänettömästi liikkuva potkulautailijaa. Siksi äänimerkkiä on hyvä käyttää ohitustilanteessa. Lisäksi potkulaudan nopeus tulee säätää tilanteeseen sopivaksi.
 Sähköpotkulauta pitää myös pysäköidä paikkaan, jossa siitä ei ole haittaa muulle liikenteelle.
 Nopeusrajoittimet kokeiluun
 Voi kokeilee myös lautojen automaattista nopeuden hallintaa Ruotsissa.
 – Alennettu nopeus on 6 kilometriä tunnissa. Kun potkulautailija saapuu näille alueille, gps-signaali hidastaa vauhtia automaattisesti, Soini kertoo.
 Nopeuden hallintaa kokeillaan myös Helsingissä. Soinin mukaan alustavasti kokeilua on suunniteltu syyskuun loppuun tai lokakuun alkuun. Mahdollisia rajoituspaikkoja Helsingissä ovat Salomonkatu, Narinkkatori, Keskuskatu, Aleksanterinkatu ja Esplanadin puisto.
 Soinin mukaan asiaa harkitaan myös muissa yrityksen toimintakaupungeissa.
 Nopeusrajoituksista kertoi aiemmin  Helsingin Sanomat .
 Lisää aiheesta:
 Loukkaantuneita sähköpotkulautailijoita tulee Helsingissä päivystykseen joka päivä – "Enemmän on ollut kuin polkupyöräilijöitä"
 Myös Turussa poliisi on ojentanut sähköpotkulautailijoita – tankojuoppo sai sakot ajettuaan päin autoa punaisissa valoissa

Sähköpotkulautailijoille ohjeita näkövammaisten huomioimiseksi – muistutus kulkuväylistä ja nopeudesta


Summary: Pirkanmaalla oli elokuun lopussa iso poliisioperaatio, joka liittyy Porvoon poliisiampumisiin.

Keskusrikospoliisi kaipaa yleisöltä apua poliisiampumisten tutkintaan. Jotta poliisi saa mahdollisimman tarkan kuvan takaa-ajosta, pyydetään tapahtuman nähneitä olemaan yhteydessä Keskusrikospoliisiin.
 Havaintoja pyydetään sunnuntailta 25. elokuuta kello 20.00–20.40 väliseltä ajalta Tampereen Rantatunnelin ja Ikaalisten väliltä VT3:lta pohjoisen suuntaan. Erityisen tärkeässä roolissa on takaa-ajotilanteesta taltioitu materiaali, KRP kertoo.
 Poliisi otti Ikaalisista kiinni kaksi miestä, joita epäillään poliisien murhan yrityksestä. Poliiseja ammuttiin Porvoossa elokuun lopussa.
 Kuvia ja videoita takaa-ajosta pyydetään lähettämään WhatsAppin kautta numeroon 050 306 8875. Lisäksi KRP vastaanottaa vihjeitä osoitteeseen rikosvihje.krp@poliisi.fi ja virka-aikana (kello 8–16) numeroon 0295 418 622.
 Lue lisää:
 Porvoon ampumisiin liittyvä poliisin tekninen tutkinta sulkee Tampereen rantatunnelin varhain tiistaina
 Nainen ajoi autoa, kun yhtäkkiä takaa lähti ohittamaan epäiltyjen poliisiampujien auto – silminnäkijät kertovat harvinaisesta operaatiosta

Keskusrikospoliisi pyytää yleisöltä kuvia epäiltyjen poliisiampujien takaa-ajosta


Summary: Kaupungin viestintäjohtaja katsoo, että paikallinen uutisointi ei riitä.

Oulun kaupunki on kertonut kahdesta uudenlaisesta viestintätempauksesta: omasta verkkomediasta ja toimittajan palkkaamisesta erilliseen MustRead -verkkomediaan. Näiden avulla kaupungin viestintä haluaa muun muassa  kirkastaa seksuaalirikosten tahrimaa julkisuuskuvaansa  (Kaleva).
 Molemmat tempaukset ovat herättäneet kärjekkäitä kommentteja sekä viestinnän ammattilaisten että kaupunkilaisten keskuudessa.
 Lue Ylen aiempi juttu:  Uusi talouden ja politiikan verkkomedia Mustread.fi kalastelee viestintätoimistojen vesillä
 Kaupunkilaiset ovat erityisesti kritisoineet sitä, että paikallinen elinkeinovaikuttaja S-ryhmän Arina ja Oulun kaupunki ovat yhdessä esiintyneet verkkomedia MustReadin toimittajan rahoittajina. Arinan ja Oulun yhteys on  puhututtanut kaupungissa aiemminkin .
 Oulun kaupunginhallituskin on jo joutunut julkisuudessa täsmentämään Oulun viestintäjohtajan  Mikko Salmen  lanseeraama viestintälinjaa.
 Ensimmäinen kohu: Mun Oulu
 Oulun kaupunki aikoo siis perustaa Mun Oulu -nimisen verkkomedian, joka toisi kaupunkia paikallisesti ja valtakunnallisesti esille. Ihmetystä tämä on herättänyt erityisesti siksi, että Mikko Salmi kertoi ensin,  että julkaisu olisi sitoutunut journalistin eettisiin ohjeisiin  (HS), vaikka olisikin markkinointihenkinen.
 Keskisuomalaisen päätoimittaja  Pekka Mervola  puhui tämän jälkeen  pääkirjoituksessaan  Oulusta Suomen trumpilaisimpana kaupunkina.
 Myös JSN:n puheenjohtaja  Elina Grundström  on  julkisuudessa suhtautunut asiaan varauksella .
 Oulun  kaupunginhallitus vetikin rajat  maanantai-iltaisessa kokouksessaan. Kalevan mukaan Mun Oulu ei ole kaupunginhallituksen näkökulmasta riippumaton verkkolehti vaan kaupungin markkinoinnin lehti.
 Tiistaiaamupäivällä Mikko Salmi kertoi Ylelle antamassaan haastattelussa saman asian, Julkisen sanan neuvoston jäsenyyden hakemisesta päätettiin vetäytyä. Hän kuitenkin näkee edelleen Mun Oulun tulevan tarpeellisena lisänä nimenomaan mediakenttään.
 – Mun Oulu on journalistinen kaupunkimedia. Uutta resurssia tarvitaan, koska media keskittyy Etelä-Suomeen.
 Mikko Salmi ajattelee, että Mun Oulu kertoo niistä asioista, joita muut paikalliset tiedotusvälineet eivät kerro. Ylen aluetoiminnan hän näkisi mielellään vahvempana.
 – En näe, että journalistinen päätösvalta pitäisi luovuttaa vain kaupalliselle medialle.
 Toinen kohu: MustRead
 Tällä viikolla esiteltiin Mun Oulun lisäksi uusi viestintäavaus.
 Oulun kaupunki maksaa puolipäiväisen toimittajan kirjoittamaan yhteiskunnallista journalismia MustRead -verkkomediaan seuraavan neljän kuukauden aikana. Kyseessä on joukkorahoitus.
 Toinen pilottiprojektin rahoittaja on S-ryhmään kuuluva Arina, joka on paikallisesti hyvin merkittävä elinkeinovaikuttaja. Nämä kaksi rahoittajaa esiintyivät julkisesti yhdessä asiaan liittyvässä uutisoinnissa.
 Kunta- ja itsehallinto-oikeuden professori  Asko Uoti  Itä-Suomen yliopistosta näkee, että yhteistyössä Arinan kanssa voi nähdä jopa rakenteellisen korruption piirteitä.
 Haasteena on se, että lahjoittajia ei ole vielä useampia. Sen sijaan esiin tulee yhdessä kaksi lahjoittajaa, joiden mahdollisia kytköksiä on arvuuteltu Oulussa jo pitkään.
 – Jos lahjoittajatahoja olisi useampia, yksittäinen lahjoittaja hukkuisi helposti massaan. Esimerkiksi julkisissa hankinnoissa tällainen niin sanottu yhteistyö vain yhden toimijan kanssa olisi ongelmallista, Asko Uoti selittää.
 Arina ja Oulu: Olemme erilliset lahjoittajat
 Arinan viestintäjohtaja  Pasi Ruuskanen  korostaa, että aloite ja rahoituspyyntö tulivat verkkomedian puolelta. Arinaa pyydettiin mukaan yhdeksi lahjoittajakandidaatiksi.
 – Emme ole toivoneet, että lahjoittajina olisivat vain osuuskauppa ja Oulun kaupunki. Päinvastoin toivomme mukaan enemmän lahjoittajia.
 Oulun viestintäjohtaja Mikko Salmi korostaa, etteivät he käyneet neuvotteluja Arinan kanssa. Hänen mukaansa ei ole olennaista kuka on lahjoittajana.
 – Pääasia on, että Oulun teemoja tuodaan pääkaupunkiseudulle ja muiden medioiden saataville. Saamme esille asioita, jotka muuten jäävät näkymättömiin.
 Salmi on aiemmin kertonut yhteistyön yhdeksi tavoitteeksi, ettei Oulusta tulisi mieleen vain seksuaalirikokset. Hän vahvistaa tämän myös Ylelle.
 Vuonna 2016 Oulun keskustaan avattu Arinan kauppakeskus valkea herätti vilkasta keskustelua. Arina muutti jatkuvasti rakennussuunnitelmiaan ja kaupunkilaisista vaikutti siltä, että Oulun kaupunki toimii vain kumileimasimena muutoksissa. Timo Sihvonen / Yle
 Arinan ja Oulun kaupungin yhteisestä ulostulosta on joka tapauksessa ehtinyt viritä vilkas keskustelu  muun muassa lehtien keskusteluosioissa  (Kaleva). Ihmisiä on huolettanut muun muassa se, onko eri organisaatioissa samoja päätöksentekijöitä.
 – Se on huomattavan vanhakantaista ajattelua, faktat ovat helposti tarkistettavissa. Ymmärrän kuitenkin, että tällaisia ajatuksia voi syntyä siitä, onko päätöksenteko liikaa samoissa käsissä, Pasi Ruuskanen pohtii.
 Ruuskasen mukaan Arinassa käytiin keskustelua siitä, voivatko he olla lahjoittajina MustReadin viestinnälle.
 – Emme nähneet tällaista huolta, joka nyt on noussut esille.
 Keskiviikkona Oulun viestintäjohtaja Mikko Salmikin pohti, voisiko pelkästään kahden rahoittajan malli jatkossa toimia.
 – Kaupunginhallituksessa linjattiin niin, että emme lähde pilottijakson jälkeen mukaan, jos lahjoittajina ovat vain Arina ja Oulu.
 Voiko julkisen vallan käyttäjä arvioida itseään?
 Palataan vielä hetkeksi Mun Oulu -verkkomediaan. Kysyimme Journalistiliiton puheenjohtaja  Hanne Aholta , miten hän näkee sen, että Oulun kaupungin verkkomedia tekisi kriittistä journalismia.
 Ahon mielestä Mun Oulun rinnastaminen journalistisiin tuotteisiin on ontuva.
 – Julkinen toimija voi toki kertoa julkaisevansa journalististen periaatteiden mukaan. Toinen asia on, onko tällainen ilmoitus uskottava.
 Ongelmana on, että vallankäyttäjä ei voi valvoa itseään.
 – Yksi median tärkeistä tehtävistä on julkisen vallankäytön valvonta ja sen tarkastelu, mihin yhteisiä verovarojamme käytetään. Onko uskottavaa, että Oulun kaupunki valvoo itseään julkisten varojen käytössä? Aho pohtii.
 Mun Oulu -verkkomedia perustettiin virkamiespäätöksenä. Professori Asko Uoti näkee kuitenkin, että tämänkaltainen toiminta pitäisi käsitellä myös luottamushenkilötasolla.
 – Kunnallisen päätöksenteon idea on, että luottamushenkilöhallinto tekee tällaiset strategiset ja periaatteelliset linjaukset.
 Mikko Salmen mukaan hän esitteli asian tietoiskun tapaisesti kaupunginhallitukselle. Päätöksiä ei tilanteessa tehty, vaan asia eteni virkamiesvalmisteluna. Tämän laajempaa käsittelyä ei ole vielä tässä vaiheessa nähty tarpeelliseksi.
 – Sinänsä tämä olisi huomioitava strategiaprosessissa. Mutta maailma on mennyt ohi, jos odotamme viemistä strategiaan, Salmi pohtii.
 Seuraavan kerran Oulun kaupunkistrategia päivitetään kahden vuoden päästä.
 "Jokainen on oman elämänsä päätoimittaja"
 Oulun kaupungin viestintäjohtaja Mikko Salmi näkee, että sosiaalinen media on muuttanut tiedonvälitystä.
 – Jokainen on oman elämänsä päätoimittaja sosiaalisessa mediassa.
 Salmi kokee, että ihmiset haluavat saada tietoa muualtakin kuin perinteisistä medioista. Hän käyttää tässä yhteydessä termiä pehmeä journalismi, jota Mun Oulu voisi tarjota.
 Hänen mukaansa nyt käydään keskustelua siitä, mitä media on tulevaisuudessa ja miten se määritellään. Mun Oulun osalta hän näkee, että murrosvaiheessa on tärkeää olla tarkka riippumattomuuden suhteen.
 Suomen journalistiliiton puheenjohtaja Hanne Aho näkee murroksen hieman erilaisena. Hänen mukaansa verovaroja kanavoidaan jo nyt kansainvälisille jäteille, kun kunnat ja kaupungit ovat siirtyneet lehtien sijaan mainostamaan sosiaalisissa medioissa.
 – Samalla riippumattoman median toimintamahdollisuuksia kavennetaan entisestään. Pahimmassa skenaariossa tämä siirtää tiedonhallinnan ja vallankäytön niille, joilla on rahaa. Sen myötä joukkorahoitettavat mediat, kuten nykyinen vapaa media Suomessa, katoavat.
 Juttua korjattu 4.9.2019 kello 21:00: MustRead on verkkomedia, eikä viestintätoimisto, kuten jutussa aiemmin kerrottiin.
 Jutun keskusteluosio on auki kello 22.00 saakka.

Oulun kaupunki aikoo perustaa oman median: vertaaminen journalismiin on asiantuntijoille liikaa, kaupunkilaisia risoo esiintyminen S-ryhmän kanssa


Summary: Terveystalo on ehdottanut roimaa hinnankorotusta tietyille alueille, joille on muutenkin vaikea saada lääkäreitä.

Yksityinen terveysjätti Terveystalo pyrkii nostamaan päivystyslääkäripalveluista kunnilta perittäviä hintoja. Syynä on lääkäripula.
 Terveystalo on ehdottanut roimaa hinnankorotusta esimerkiksi Kymenlaakson keskussairaalassa Kotkassa ja Pohjois-Kymen sairaalassa Kuusankoskella.
 – Tilanne on vastaava ollut ympäri Suomen – niin julkinen kuin yksityinenkin puoli on ollut vaikeuksissa saada lääkäreitä päivystykseen, kertoo Suomen Terveystalon yhteiskuntasuhdejohtaja  Lauri Korkeaoja .
 Kymenlaakson sosiaali- ja terveyspalveluista vastaava Kymsote ostaa Terveystalo Julkiset Palvelut Oy:ltä päivystyslääkäreitä nykyisin noin kuudella miljoonalla eurolla vuodessa.
 Kymsoten palvelupäällikkö  Kimmo Salmio  arvioi, että hinnankorotus vähintään kaksinkertaistaisi summan ja Kymsote joutuisi maksamaan Terveystalolle päivystyslääkäreistä ainakin 12 miljoonaa euroa vuodessa. Pahimmillaan hinnat nousisivat jopa 250 prosenttia.
 Toiminta on muuttunut tappiolliseksi
 Terveystalo järjestää Kymenlaakson sairaaloissa 12–14 yleis- tai erikoissairaanhoidon tasoista lääkärityövuoroa vuorokaudessa. Kymsote ostaa suurimman osan ulkopuolisista lääkäreistä Terveystalolta.
 Terveystalon mukaan hinnankorotuksen syynä on se, että toiminta on muuttunut tappiolliseksi. Lääkäreiden rekrytointi on vaikeutunut, mikä on nostanut rajusti kustannuksia.
 – Sopimus on yli kolme vuotta vanha ja sinä aikana kustannustaso on noussut melkoisesti, sanoo yhteiskuntasuhdejohtaja Lauri Korkeaoja.
 – Etenkin työkuorma, tietojärjestelmäongelmat ja seniorituen puute ovat lääkärien esiin nostamia ongelmia. Hyvästä yhteistyöstä huolimatta Terveystalolla ei ole edellytyksiä jatkaa yhteistyötä nykyehdoin, hän sanoo.
 Virkalääkäreitä ei saada palkattua
 Terveystalo on irtisanonut voimassa olevan sopimuksen. Se päättyy viimeistään maaliskuussa 2020. Siihen asti Kymsote maksaa lääkäripalveluista nykyisen hinnan.
 Kuntayhtymän toimitusjohtaja  Annikki Niiranen  ehdottaa perjantaina kokoontuvalle Kymsoten hallitukselle, että hinnan korottamista ei hyväksytä ja että yhtiö käynnistäisi kilpailutuksen lääkärityövoiman hankinnasta.
 Kymsote on ostanut lääkäripalveluita terveysalan yrityksiltä, koska myös sillä on ollut vaikeuksia saada rekrytoitua lääkäreitä.

Terveystalo kärsii lääkäripulasta – suunnittelee jopa kolminkertaistavansa lääkäreidet hinnat joissakin kunnissa


Summary: Kuuden yhtiön johtajien ansioiden vertailu osoittaa, että johtajien palkkojen erot voivat olla satojatuhansia euroja.

Työntekijöiden  palkkaromautussotkussa rypevän  Postin toimitusjohtaja  Heikki Malinen  on nostanut itsensä parissa vuodessa selkeästi kovapalkkaisimmaksi toimitusjohtajaksi keskeisissä valtionyhtiöissä.
 Tulos selviää Ylen ansioselvityksestä, johon otettiin mukaan kuusi keskeistä valtionyhtiötä, joilla on merkittävä rooli suomalaisen yhteiskunnan toiminnassa. Vertailuun ei otettu mukaan valtio-omisteisia pörssiyhtiöitä.
 Yhtiöt, Harri Vähäkangas / Yle
 Malisen ansiot ovat nousseet toimitusjohtajista selkeästi eniten sekä prosenteissa (+47%) että euroissa, ja olivat 2018 liki miljoona euroa vuodessa (oheinen graafi). Viime vuonna Malisen peruspalkka oli 611 000 euroa ja maksetut kannustimet 376 500 euroa .
 Oheisen taulukon tulotietoihin on ynnätty palkan ohella kaikki yhtiöiden itse ilmoittamat etuudet, bonukset ja muut lisät toimitusjohtajalleen. Selvityksen tulotiedot kaivettiin yhtiöiden vuosikertomuksista, -raporteista ja tilinpäätöksistä.
 Jermut pitäneet puolensa
 Kantaverkkoyhtiö Fingridin  Jukka Ruusunen  on toinen tulojaan reippaasti nostanut (+23%) toimitusjohtaja. Ruusunen on saanut hilattua ylöspäin niin palkkaa kuin tulospalkkiotakin. Tulospalkkion osuus oli noin kolmannes kokonaiskorvauksesta.
 Huomattavaa kovimmissa tulonostajissa on, että niin Malinen kuin Ruusunen ovat molemmat olleet nykyisessä tehtävässään jo pidempään. Muut vertailussa mukana olevat toimitusjohtajat ovat aloittaneet nykypostissaan 1-3 vuotta sitten. Niinpä heidän kohdallaan tuloja verrataan osin edeltäjän tuloihin.
 Jos toimitusjohtaja on vaihtunut kesken vuoden, on vuositiedoissa laskettu niin väistyneen kuin uuden toimitusjohtajan tulot yhteen.
 Uusilla maltillisempaa
 Tuoreempien toimitusjohtajien palkkakehitys onkin ollut huomattavasti maltillisempaa. Esimerkiksi VR-Yhtymän  Rolf Janssonin  tulot olivat viime vuonna kutakuinkin samaa luokkaa kuin hänen edeltäjällään  Mikael Arolla  vuonna 2016.
 Vuosi 2017 oli Janssonille palkkakuoppavuosi, mutta sen yhtiö paikkasi nopeasti nostamalla reippaasti niin Janssonin palkkaa kuin bonuksiakin. Nyt Jansson kuuluu jo selvästi pörssin ulkopuolisten valtionyhtiöiden tuloaateliin.
 Veikkauksen  Olli Sarekoski  aloitti uuden, Fintotosta, Raha-automaattiyhdistyksestä ja Veikkauksesta 2017 alussa muodostetun suuren rahapeliyhtiön johdossa käytännössä samalla palkalla kuin millä hänen edeltäjänsä veti pelkkää "vanhaa" Veikkausta. Sarekosken tulot koostuivat 2018 pääosin palkasta. Palkkioita Veikkaus maksoi toimitusjohtajalleen viime vuonna 30 000 euroa.
 Alkolla iso miinus
 Syksyllä 2017 Alkon toimitusjohtajana aloittanut  Leena Laitinen  on hoitanut tointaan noin 100 000 euroa pienemmällä vuosikorvauksella kuin hänen edeltäjänsä  Hille Korhonen . Miinusta on peräti 23 prosenttia vuoteen 2016 verrattuna.
 Laitinen on tämän vertailun pahnanpohjimmainen vuoden 2018 tuloilla katsottuna. Eroa palkkakuningas Maliseen oli yli 600 000 euroa vuonna 2018.
 Paljoa Alkoa enempää ei makseta Yleisradiossakaan. Yleisradio tilitti toimitusjohtajapalkkoja ja -palkkioita viime vuonna yhdeksän prosenttia enemmän kuin 2016. Ne ovat pitkälti edellisen toimitusjohtajan  Lauri Kivisen  ansioita. Nykyinen toimitusjohtaja  Merja Ylä-Anttila  aloitti vuosi sitten 1. syyskuuta 2018.
 Lue lisää Postia koskevasta kohusta:
 Pääministeri Antti Rinne arvostelee Postia: Johdon palkat ovat nousseet järkyttävällä tavalla
 Postin toimitusjohtaja luopuu kahden kuukauden palkastaan
 Pääluottamusmies tyrmistyi: Posti maksaa lakon aikana bonuksia esimiehille – Posti: "Postilla on käytössään Kiitos-palkkiot"
 MT: Postin toimitusjohtaja arvioi, että lehtien jakelu voi loppua jo vuonna 2025, kirjeiden jopa aikaisemmin
 Mitä Postille pitäisi tehdä? Katso 4 vaihtoehtoa Sipilän pörssiajatuksista Rinteen "sote-ideoihin"

Yle vertaili valtionyhtiöiden johtajien tienestejä: Postilla ja VR:llä selvästi kovimmat tulot, naisjohtajat pahnanpohjimmaisia


Summary: Syytteen mukaan nainen puri pikkupoikaa toukokuussa 2018.

Lastentarhanopettaja on vastannut tänään keskiviikkona syytteisiin lapseen kohdistuneesta pahoinpitelystä, kertoo  Uutisvuoksi .
 Syytteen mukaan nainen puri häntä kohtaan aggressiivisesti käyttäytynyttä 5-vuotiasta poikaa vasempaan olkavarteen toukokuussa 2018. Pojalle aiheutui kipua ja mustelmainen puremajälki.
 Uutisvuoksen mukaan nainen oli päiväkodissa määräaikaisessa työsuhteessa.
 Nainen myönsi poliisikuulusteluissa purreensa poikaa. Syyttäjä vaatii naiselle vähintään 30—50 päiväsakon suuruista sakkorangaistusta.
 Asiaa käsiteltiin Etelä-Karjalan käräjäoikeudessa Imatralla. Käjäräoikeus antaa tuomion 13. syyskuuta.

Uutisvuoksi: Lastentarhanopettaja puri lasta päiväkodissa –
 syytetään pahoinpitelystä


Summary: Pukki-sana on noussut puheenaiheeksi Englannissa – ja Kaakkois-Aasiassa.

Englannin Valioliigassa Norwichin joukkueessa pelaavan  Teemu Pukin  sukunimi herättää riemua sosiaalisessa mediassa ja jalkapallofoorumeilla.  Valioliigan Facebookissa  pukki-sana on huvittanut viime päivinä etenkin malesialaisia:
 – Hillittömän hauska nimi, kun sen sanoo Kaakkois-Aasiassa.
 – Malesiassa fanit todella pitävät tästä pelaajasta.
 – Älä tule Malesiaan ja tee maaleja meitä vastaan.
 Sana pukki viittaa malaijiksi naisen sukuelimiin. Teemu Pukin kasvattiseurassa KTP:ssä on pantu irvailu merkille.
 – Kyllä tuohon kyseiseen merkitykseen on tullut törmättyä keskustelufoorumeilla. Malesialaiset hehkuttavat sitä Valioliigan Facebookissa peräkkäin, kertoo FC KTP:n media- ja markkinointivastaava  Jesse Ojala .
 Male goat
 Brittiläinen tabloidi  Daily Star  kertoo, että Pukin edesottamusten uutisointi aiheuttaa päänvaivaa malesialaisella Stadium Astro -urheilukanavalla, joka näyttää Valioliigan pelejä.
 Kanavalla työskentelevä entinen Liverpool-tähti  Stan Collymore  on myös avannut nimen malaijinkielistä merkitystä Twitterissä. Collymore twiittasi asiasta elokuun lopussa sen jälkeen, kun asia oli noussut esiin kanavan tuotantopalaverissa Kuala Lumpurissa.
 Sosiaalisessa mediassa on innostuttu viime aikoina myös goat-sanasta, jonka merkitys valkeni monille ulkomaalaisille vasta muutama viikko sitten.
 Caversham United FC kannustaa Teemu Pukkia Twitterissä. Kuvakaappaus Twitteristä
 Joulupukki
 Pukkia alettiin joissakin piireissä kutsua nimellä "Goat" jo viime vuonna hänen pelatessaan Tanskassa ja maaleja alkoi tulla. "Goat" viittaa sanoihin "greatest of all time", ja ilmaisua on käytetty eri urheilulegendojen kuten  Cristiano Ronaldon  ja  Lionel Messin  yhteydessä.
 Pari viikkoa sitten englantilaiset huomasivat, että suomen sana "pukki" on suoraan englanniksi käännettynä "male goat". Esimerkiksi amatöörijoukkue Caversham United FC, jonka logossa on vuohi, tiedusteli vahvistusta asiaan helsinkiläiseltä HJK:lta.
 Riemu oli suuri, kun HJK vastasi ettei pukki ole vain male goat vaan myös Santa Claus eli joulupukki. Caversham United on muistanut Teemu Pukkia sen jälkeen useaan otteeseen Twitterissä.
 Suomifutis.com -sivustolla kerrotaan, että goat-keskustelu sai lisää vettä myllyynsä, kun Pukista löydettiin kuva poseeraamassa pukin kanssa.

Teemu Pukin sukunimestä tuli futisfoorumien riemu – ja erään tv-kanavan painajainen


Summary: Yrityksestä luopuminen tulee ajankohtaiseksi lähivuosina kymmenille tuhansille yrittäjille Suomessa.

Osmo  ja  Ismo Määttälän  yritys Kokkolan keskustan tuntumassa on tullut kokkolalaisille tutuksi kymmenien vuosien aikana. Joku on vaihdattanut liikkeessä renkaansa, joku toinen taas ostanut vesijetin. Joku taas tuntee kaksikon moottorikelkkapiireistä ja poikkeaa muuten vain moikkaamaan.
 Yrityksen toimiala on laajentunut alun akkutarvike- ja rengasliikkeestä käsittämään myös miesten harrastuksen moottorikelkkojen, vesijettien ja mönkijöiden parissa. Yritys on muokkautunut omistajiensa näköiseksi, mutta nyt se on myynnissä. Ilmoitus laitettiin myyntisivuille kesän korvalla.
 Veljeksistä vanhempi, Osmo Määttälä, kertoo havahtuneensa eräänä päivänä siihen, että ura yrittäjänä on ollut aika pitkä.
 – Tuossa saman tiskin takana on oltu nyt varmaan se 38 vuotta. Kyllä se alkaa yhdelle ihmiselle riittää ja muutakin voisi tehdä.
 Kun liikkeessä töitä tehnyt oma poika  Niko  muutti toiselle paikkakunnalle, jatkajan etsiminen tuli ajankohtaiseksi. Nuorempi veli Ismo on samoilla linjoilla.
 – Oikeastaan ehkä semmoinen oma väsyminen yrittäjyyteen oli syy. Olen tässä 30 vuotta ollut ja halua katsoa jotain uuttakin, kun on suht koht vielä kunnossa.
 Yrityksen myynti monella mielessä
 Määttälöiden molemmat vanhemmat olivat aikanaan yrittäjiä. Kumpikaan poika ei kuitenkaan jatkanut heidän liiketoimintaansa.
 Osmo meni nuorena miehenä akkutarvike- ja rengasfirmaan töihin. Kun omistajasta aika jätti, Määttälät päättivät ostaa liikkeen itselleen. Vuodesta 1992 onkin paiskittu töitä yrittäjinä. Ympäripyöreitä päiviä tehtiin erityisesti firman alkuaikoina.
 Määttälät ryhtyivät yrittäjiksi yrityskaupan kautta. Ehkä siksikin ajatus oman yrityksen myymisestä tuntui luontevalta.
 Ismo Määttälä näyttää kuvasta hallia Kokkolan Hagströmin kulman laidalla. Siellä veljesten liike sijaitsi jonkin aikaa. Nyt tienoo on täysin uudistunut, hallin paikalla on kerrostalotyömaa. Ville Viitamäki / Yle
 Viime vuosina yhtä useampi eläkepäiviä miettivä yrittäjä harkitsee yrityskauppoja, kertoo yrityskehittäjä  Sami Viljanen  Kokkolanseudun Kehitysyhtiöstä.
 Nykyään jopa yritystä perustettaessa yhtenä kantavana ajatuksena on jonain päivänä myydä se. Yrityskulttuuri on hänen kokemuksensa mukaan muuttunut.
 – Varsinkaan nuoret yrittäjät eivät välttämättä aio uhrata koko ikää samassa työssä. Aiemmin saattoi olla pelkoja, että asiakkaat lähtevät ja kaikkea ikävää tapahtuu, jos yrityksen myy. Mutta se ei pidä paikkaansa. Toki myymisessä on paljon uusia asioita, mutta ammattilaisilta on saatavissa apua.
 Omistajanvaihdoksia toivotaan
 Tuoreimmassa  Omistajanvaihdosbarometrissä  todetaan, että Suomessa on viime vuosina tehty ennätysmäärä yrityskauppoja. Kauppojen kasvu tarkoittaa sitä, että yhä useampi yritys on jäänyt elämään senkin jälkeen, kun edellinen omistaja on luopunut siitä. Yrittäjä on siis siirtänyt toimintansa eteenpäin, eikä ole vain lopettanut yritystään.
 Työ- ja elinkeinoministeriö sekä elinkeinoelämä ovat muutaman viime vuoden ajan vauhdittaneet  yrityskauppoja ja omistajanvaihdoksia . Toive on, että elinkelpoisten yritysten taival jatkuu, vaikka omistaja eläköityy tai lopettaa muista syistä.
 Yrityskehittäjä Sami Viljanen Kokkolanseudun Kehitysyhtiöstä opastaa yrittäjiä, jotka miettivät esimerkiksi yrityksensä myyntiä. Ville Viitamäki / Yle
 Projektipäällikkö  Mika Haavisto  perustelee, että jos yritys vain lopetetaan, tuhlaantuu omaisuutta ja osaamista.
 – Yrityskaupassa uusi yrittäjä saa valmiin asiakaskunnan, tuotteet, palvelut, prosessit, verkostot ja tunnettuuden.
 Nykyään puhutaan paljon startup-yrityksistä. Haavisto tunnustaa toki niiden arvon, mutta hän huomauttaa, että yrityksen rakentaminen nollasta on iso ponnistus. Hän nostaakin rinnalle omistajaa vaihtavat yritykset eli restartup-yritykset, joissa hyödynnetään jonkun jo rakentamaa liiketoimintaa.
 Omistajanvaihdosbarometrin mukaan Suomessa on nyt yli 70 000 yrittäjää, jotka ovat täyttäneet 55 vuotta. Heille omistajanvaihdos tulee ajankohtaiseksi seuraavan kymmenen vuoden aikana.
 Mitä myynnin jälkeen?
 Arvioiden mukaan vain noin puolet yrittäjien toivomista omistajanvaihdoksista toteutuu. Mika Haavisto kuitenkin kannustaa, että hyvälle yritykselle löytyy aina ostaja.
 – Yritys kannattaisikin pitää koko ajan sellaisessa kunnossa, että se kiinnostaa ostajia. Tämä on nykyään yhä useammalla yrittäjällä tiedossa. Aiemmin vielä omistajanvaihdosta alettiin harkita ihan liian lähellä eläkeikää, kun ei enää jaksettu satsata yrityksen kehittämiseen.
 Osmo ja Ismo Määttälä ottivat yhteyttä Kokkolanseudun Kehitysyhtiöön, kun myyntiaikeet tulivat mieleen. Jatkoa oli mietitty jo jonkin aikaa.
 – Päätös, joka alkutalvesta tehtiin, oli oikeastaan aika vapauttava juttu. Nyt toivotaan, että joku saisi tästä meidän tavalla leivän. Minä kyllä uskon, että tässä on täydet mahdollisuudet jonkun pärjätä, arvioi Ismo Määttälä.
 Yritys on ollut osa veljesten identiteettiä pitkän aikaa. Siihen on myös uponnut valtavat määrät aikaa. Mitä myymisen jälkeen on vuorossa?
 – Monenlaisia ajatuksia jatkosta on. Haaveena on ehkä, että puoli vuotta saisi olla rennommin. Ehkä en halua enää olla tiskin takana kahdeksasta iltaviiteen, vaan jotain vähän vapaampaa, miettii nuorempi veli.
 Osmo Määttälä tietää jo, mitä kaupan jälkeen haluaa tehdä.
 – On minulla joitain suunnitelmia, mutta ainakin ajattelin aluksi olla kelkkasafarioppaana Lapissa.
 Ismo Määttälä tarkistaa tietokoneohjelman avulla, onko myyntiin tulleessa mönkijässä kaikki kohdallaan.   Ville Viitamäki / Yle
 Lue lisää:
 Yrittäjän taru ei enää pääty konkurssiin tai kuolemaan – nuori sukupolvi nosti yrityskaupat ennätyslukemiin: "Ei tällaista ole ollut aikaisemmin"
 Kysely: 50 000 yritystä omistajanvaihdoksen edessä

Jos yritys menee kaupaksi, Osmo Määttälä lähtee kelkkasafarioppaaksi Lappiin – "Saman tiskin takana on tullut oltua nyt varmaan se 38 vuotta"


Summary: Italian uusi keskustavasemmistolainen hallitus vannoo virkavalansa huomenna torstaina.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Italiassa pääministeri  Giuseppe Conte  on julkistanut hallituksena avainministeriensä nimiä.
 Conte, joka oli myös edellisen Viiden tähden liikkeen ja La Lega -puolueen muodostaman hallituksen pääministeri, jatkaa tehtävässään.
 Ulkoministeriksi puolestaan nousee Viiden tähden liikkeen johtaja  Luigi di Maio .
 Valtiovarainministeriksi nousee toisen hallituspuolueen Demokraattipuolueen pitkäaikainen jäsen  Roberto Gualtieri . Gualtieri on Rooman La Sapienza -yliopiston historian professori ja europarlamentaarikko.
 Sisäministeriksi nousee poliittisesti sitoutumaton virkamies  Luciana Lamorgese . Hän seuraa tehtävässään oikeistopopulistisen La Legan johtajaa  Matteo Salvinia .
 Puolustusministeriksi nousee Demokraattipuolueen  Lorenzo Guerini .
 Italian  edellinen hallitus kaatui  elokuussa, kun Salvini veti siltä tukensa.
 Viiden tähden liikkeen kannattajat  antoivat eilen nettiäänestyksessä  siunauksensa uudelle hallituskoalitiolle Demokraattipuolueen kanssa.
 Lue myös:
 Viiden tähden liikkeen kannattajat äänestävät Italian hallituksen kohtalosta netissä – uusi hallitusohjelma jakaisi hövelisti rahaa kansalle

Italian uuden hallituksen ministereitä julkistettu: Conte jatkaa pääministerinä, Di Maiosta ulkoministeri


Summary: Teknologiajätti sanoo järjestävänsä kaikille avoimessa tilassa digitaitojen parantamiseen tähtääviä kursseja.

Teknologiajätti Google on avannut Helsingin keskustaan, Kluuviin, digitaitojen oppimistilan.
 Yhtiö aikoo järjestää kaikille avoimessa ja ilmaisessa tilassa digitaitojen parantamiseen tähtääviä kursseja.
 Kurssit lisäävät digitaitojen opiskelumahdollisuuksia Helsingissä: tähän asti digitaitoja on voinut opiskella esimerkiksi  kansalaisopistoissa  ja  kirjastoissa .
 Myös  Yle Oppimisen sivuilta  on voinut saada eväitä nykyajan tietotulvassa navigoimiseen.
 Ensimmäinen koulutus käynnistyi jo tänään
 Ensimmäinen koulutus alkoi tänään keskiviikkona otsikolla "CV ja LinkedIn työnhakukuntoon".
 Työnhakijoille tarkoitettu koulutus oli tiivis tunnin mittainen esitys käytännön esimerkkeineen hyvästä ja nykyaikaisesta ansioluottelosta.
 Jatkossa työnhakijoille on tulossa useita muita kursseja ja työpajoja. Lisäksi koulutusta on tarkoitus tarjota yrittäjille, opiskelijoille ja lapsille.
 – Digitaaliset perustaidot ovat jatkuvasti tärkeämpiä, oli kyse sitten erilaisista työtehtävistä, yrityksen pärjäämisestä kilpailussa tai lasten ja nuorten hyvinvoinnista. On tärkeää, että kaikilla on mahdollisuus oppia näitä taitoja esimerkiksi työn ja opiskelun ohessa, sanoo Googlen maajohtaja  Antti Järvinen .
 Koulutusta järjestetään oppimistilan lisäksi kaikille avoimina ja ilmaisina  verkkokursseina . Yhteensä Google on luvannut kouluttaa digitaitoja vähintään 10 000 suomalaiselle ensi vuoden loppuun mennessä.
 Helsinki: Tällä haetaan vaikuttavuutta
 Työnhakijoille on tulossa oma digikoulutusohjelma yhteistyössä Helsingin kaupungin kanssa.
 Digikoordinaattorikoulutus on tarkoitettu työnhakijoille, jotka ovat kiinnostuneita tekemään sosiaalisesta mediasta, analytiikasta ja verkkomainonnasta itselleen ammatin.
 Muista kursseista poiketen koulutukseen haetaan erikseen Helsingin kaupungin verkkosivujen kautta. Tavoitteena on löytää uusi työpolku noin 500 työnhakijalle.
 Oppimiseen ei tarvita välttämättä luokkahuonetta, sanoo Helsingin apulaispormestari Pia Pakarinen.  Kristiina Lehto / Yle
 – Helsinki haluaa olla maailman vaikuttavin paikka oppia, ja tällä haetaan nimenomaan vaikuttavuutta. Lisäksi kaupunki haluaa edistää sitä ajattelua, että oppimiseen ei tarvita välttämättä luokkahuonetta, vaan oppimisympäristönä voi olla vaikkapa keskellä kaupunkia tällainen yrityksen kanssa yhteistyössä hankittu tila, sanoo kasvatuksen ja koulutuksen apulaispormestari, kokoomuksen  Pia Pakarinen .
 Ministeri: Digitaitojen puute estää rekrytoimasta
 Digitaidot ovat nykyään suorastaan kansalaistaitoja, joita tarvitsee työstä tai työtilanteesta riippumatta.
 Mutta mistä tietää, että omat digitaidot eivät ole riittävät?
 Työministeri, SDP:n  Timo Harakka  puhuu tässä yhteydessä jokaisen oikeudesta hyödyntää digitaalisia välineitä.
 Jokaisella pitää olla oikeus hyödyntää digitaalisia välineitä, sanoo työministeri Timo Harakka. Kristiina Lehto / Yle
 – Jokaisella on oikeus saada palveluita, toteuttaa itseään ja parantaa omaa ja toisten elämänlaatua digitaalisilla välineillä. Jos tuntuu, että se ei oikein onnistu, niin silloin kyseisen henkilön digiosaamisessa on todennäköisesti puutteita, Harakka sanoo.
 Harakan mukaan hänelle tulleiden viestien perusteella suomalaisten digitaidoissa on parantamisen varaa.
 – Yrityksiltä tulee kautta maan viestiä, että puute digitaidoissa haittaa jo työntekijöiden rekrytoimista.
 Ministerin mukaan hallituksen tavoitteena on lisätä merkittävästi ja määrätietoisesti yritysten kysynnästä kumpuavaa koulutusta. Tässä digitaidot ovat keskeisessä roolissa.
 – Tällaiset erilliset koulutukset, kuten Googlen hanke tai  Supercellin aloittama koodarikoulutus , ovat erittäin arvokkaita lisiä tähän tarjontaan, Harakka sanoo.

Digitaitojen puute voi haitata jopa työllistymistä – Google avasi Helsinkiin uuden tilan opiskelua varten: "Nämä taidot ovat yhä tärkeämpiä"


Summary: Posti arvioi, että pienessa määrässä pakettien, kirjeiden ja lehtien lajittelua lakot yhä näkyvät.

Posti kertoo, että yhtiö pystyy purkamaan lakon aiheuttamat poikkeusjärjestelyt loppuviikon aikana. Toiminta on yhtiön mukaan alkanut palautua normaaliksi lajittelutoiminnoissa. Pieneen määrään paketteja, kirjeitä ja lehtiä saattaa kuitenkin tulla vielä viivettä.
 – Olemme iloisia siitä, että olemme poikkeuksellisesta tilanteesta huolimatta saaneet valtaosan lähetyksistä asiakkaille luvatussa ajassa. Teemme kaikkemme, ettei viivettä tulisi eikä siitä aiheutuisi asiakkaillemme harmia, sanoo Postin Ohjauskeskuksen johtaja  Jarmo Ainasoja  tiedotteessa.
 Sanomalehtien varhaisjakeluun tai Postin palvelupisteiden toimintaan lakot eivät ole Posti ja logistiikka-alan unionin PAU:n mukaan vaikuttaneet. Häiriöt eivät ole koskeneet rahtipalveluja tai varastopalveluja.
 PAU keskeytti tiistai-iltana lakkonsa, koska järjestö sai lisäselvityksen omistajaohjausministeri  Sirpa Paateron  (sd.) vaatimasta aikalisästä kiistassa.
 Aiheesta aiemmin:
 Postilakko päättyy – PAU keskeyttää työtaistelutoimet
 Pääministeri Antti Rinne arvostelee Postia: Johdon palkat ovat nousseet järkyttävällä tavalla

Posti purkaa poikkeusjärjestelyjään – osa postista saattaa silti tulla perille normaalia hitaammin


Summary: Markku Korhonen sanoo, että palo olisi sytytetty tahallaan. Pelastuslaitos ei kuitenkaan tiedä palon syttymissyytä.

Oululaisen kodittoman  Markku Korhosen  teltta paloi tänään puolen päivän jälkeen. Korhonen sai tietää asiasta iltapäivällä.
 Mies on ymmärrettävästi surullinen ja vihainen tapahtuneesta. Korhosen koko omaisuus paloi: teltta, makuupussi ja muutamat vaatteet.
 – Kaikki meni. Nyt otan kaljan tai kaksi.
 Korhosen mukaan kaksi lasta oli polttanut teltan. Hän ei itse ollut paikalla polton tapahtuessa, mutta lähistöllä oli hänen mukaansa ollut useita silminnäkijöitä.
 – Jos saan ne lapset kiinni, raahaan ne vanhempiensa luo vaikka käsiraudoissa.
 Oulu-Koillismaan pelastuslaitoksen päivystävä paloesimies kuitenkin kertoo, että palon syytä ei viedä tiedetä, eikä heillä ole tietoa että paikalla olisi ollut silminnäkijöitä. Teltta oli täysin tulessa, kun palokunta saapui paikalle. Myöskään poliisilla ei ole tietoa asiasta.
 Korhonen kertoo olleensa koditon nelisen vuotta. Viime vuonna hän nousi julkisuuteen, kun koki  leimautuneensa ihmisroskaksi  asunnottomiin liittyvän lehtijutun vuoksi.
 Yöpaikkaa ei ole tiedossa
 Markku Korhonen ei tiedä, mihin suuntaa seuraavaksi yöksi.
 – En tiedä mihin menen yöksi. Ehkä rappukäytävään, roskikseen tai johonkin pahvilaatikkoon.
 Korhonen  sai aiemmin kesällä lahjoituksia  tuntemattomilta ihmisiltä, jotka halusivat auttaa koditonta miestä. Myös ne tuhoutuivat palossa. Korhonen sanoo, ettei aio kieltäytyä avusta jatkossakaan.
 – Jos uudet kamat saan, niin laitan sinne riistakameran. Jäävätpähän ensi kerralla kiinni.
 Markku Korhoselle tarjottiin kesällä myös taloa Haminasta, mutta hän on kieltäytynyt tarjouksesta.
 – En lähde Haminaan. Minulla olisi niin pitkät matkat tänne hoitelemaan asioita.
 Kaleva uutisoi tulipalosta  aiemmin päivällä.
 Lue myös:
 Markku Korhonen, 52, asuu sillan alla, peseytyy kirjaston vessassa ja voi olla neljä päivää syömättä – tällainen on hänen päivänsä

Oululaisen kodittoman Markku Korhosen teltta paloi maan tasalle – "Kaikki meni, nyt otan kaljan"


Summary: 33 ihmisen ruumiit on löydetty merestä maanantaina sattuneen tulipalon jälkeen.

Kalifornian rannikolla maanantaina tapahtuneen tuhoisan venepalon uhrien joukossa oli high schoolia käyviä koululaisia, opettaja tyttärineen, meribiologi puolisoineen sekä syntymäpäiviä juhlinut viisihenkinen perhe.
 Tulipalon jälkeen merestä on löydetty 33 ruumista. Yksi ihminen on edelleen kateissa.
 Santa Cruzin saaren lähellä tuleen syttynyt Conception-alus upposi 18 metrin syvyyteen.
 Leena Luotio / Yle
 Poliisin mukaan tulipalon uhrit ovat 17–60-vuotiaita ja suurin osa heistä on kotoisin Pohjois-Kaliforniasta. Lisäksi uhrien joukossa on arizonalainen pariskunta.
 23-metrinen vene syttyi tuleen maanantaina aamuyöllä, ja suurin osa nukkumassa olleista ihmisistä jäi loukkuun aluksen sisälle nopeasti edenneen tulen vuoksi. Vain kapteeni ja neljä miehistön jäsentä pelastui, sillä he olivat palon syttyessä yläkansilla ja pystyivät pelastautumaan mereen.
 Palokunnan ottama valokuva tuleen syttyneestä Conception-aluksesta.  Santa Barbara Coynty Fire / EPA
 Viranomaiset tutkivat edelleen palon syttymissyytä.
 Lisää aiheesta:
 Kalifornian venepalon jäljiltä löydetty jo 25 kuolonuhria – Sheriffi: "Tilanne ei olisi voinut olla pahempi"

Syntymäpäiviä juhlinut viisihenkinen perhe ja koululaisia – tämä tiedetään Kalifornian venepalon uhreista


Summary: Peurakanta leviää yhä enemmän pihoille ja maanteille. Katso kartasta, missä päin tapahtuu peura- ja kauriskolareita Suomessa.

Vantaalainen  Airi Väisänen  on täynnä kiukkua.
 Valkohäntäpeurat ovat vierailleet hänen pihassaan kuluneena kesänä lähes päivittäin.
 – Syövät kaiken, repivät kaiken. Aamusella et tiedä, mitä on jäljellä kasveista ja kukista!
 Väisäsen omakotitalon pihamaalla Vantaalla on kukka- ja puuistutuksia sekä marjapensaita.
 – Viinimarjoja saimme nyt vain kahvikupillisen! Kaikki pensaat on revitty, tuohtunut vantaalaisrouva kertoo.
 – Jokaisella pitää saada olla koti, rauha ja pihamaa. Airi Väisäsen on turhautunut peuroihin. Pasi Peiponen/Yle
 Väisänen on yrittänyt hätistää valkohäntäpeuroja.
 – On laitettu verkkoja roikkumaan ja sitä sun tätä. On laitettu hajusteita ja mitä ikinä mahdollista mutta ei!
 Auttaako peuran ampuminen pihamaalta?
 Väisänen pyysi lopulta apuun Vantaan riistanhoitoyhdistyksen.
 Yhdistyksen toiminnanohjaaja  Juhani Laitinen  väijyi maastoteltasta peuroja Väisästen takapihalla.
 Tarkoituksena oli ampua valkohäntäpeura pelokkeeksi.
 – Tällaista ei ole aikaisempina vuosina ollut, Laitinen sanoo.
 Pihamaalle ammuttu valkohäntäpeuran vasa.  Pasi Peiponen/Yle
 Ampuminen tehdään sääntöjen mukaan – ottaen huomioon etäisyydet, lähiympäristö ja naapurusto.
 Tovin odottelun jälkeen Laitinen ampuu pihamaalta valkohäntäpeuran vasan.
 Onko tällaisella vaikutusta peurojen vierailuihin?
 – Varmasti säikäyttää. Uskon että vierailut vähenevät. Naaras osaa yhdistää nyt vaaran ihmiseen, Laitinen sanoo.
 Katso kartasta peurakolarit
 Puutarha- ja pihavahinkojen lisäksi peurojen aiheuttamat kolarit ovat kasvussa.
 Alla olevassa kartasta voit katsoa, missä peurojen ja metsäkauriiden kolareita on tapahtunut.
 Vuonna 2018 tapahtui 6 353 ilmoitettua peurakolaria. Kasvua edellisvuodesta on 23 prosenttia.
 Metsäkauriiden aiheuttamia kolareita oli 4052 vuonna 2018. Määrä kasvoi peräti 35 prosenttia.
 Tiedot ovat peräisin Riistakeskukselta.
 Pyyntiluvat vapaiksi?
 Valkohäntäpeurakanta on tällä hetkellä Luonnonvarakeskuksen mukaan  111 500 yksilöä.
 Alla oleva kartta esittää valkohäntäpeuran levinneisyyden Suomessa.
 Laura Merikalla/ Yle Uutisgrafiikka
 Kasvanutta peurakantaa halutaan karsia nyt kovalla kädellä.
 Riistakeskuksen arvion mukaan kaatolupia myönnettiin peräti 30 prosenttia enemmän alkaneelle metsästyskaudelle.
 Maataloustuottajien keskusliitto,  MTK , on esittänyt vieläkin kovempia keinoja – muun muassa pyyntiluvista vapauttamista tiheimmillä kanta-alueilla.
 Erätalousneuvos  Vesa Ruusila  maa- ja metsätalousministeriöstä kommentoi Ylen  A-studion  haastattelussa MTK:n ehdotusta.
 Ruusilan mukaan kymmenien tuhansien hirvieläinten metsästämiseen lyhyessä ajassa tarvitaan toimivaa organisaatiota.
 – Metsästyseuratoiminta on ainoa oikea toimiva työkalu. Pyyntiluvat ovat siinä oikea ohjausväline, Ruusila totesi A-studion haastattelussa.
 Voit keskustella aiheesta alla keskiviikkona 4.9. klo 22 asti.
 Katso myös A-studion juttu peuran metsästyksestä vantaalaisella pihamaalla.

Järeät keinot käyttöön Vantaalla: peura ammuttiin pihamaalta – Mikä ratkaisuksi kasvavaan peurakantaan? Keskustele


Summary: Osa kansanedustajista kannattaa Postin yksityistämistä, osan mielestä valtion tulisi tinkiä osingoistaan.

Eduskunta palasi kesätauolta keskiviikkona, ja kuumimmaksi puheenaiheeksi nousi kuohunta Postin ympärillä.
 Omistajaohjauksesta vastaava ministeri  Sirpa Paatero  (sd.)  tarttui tiistaina tiukasti Postiin  ja kertoi, että Posti ottaa aikalisän työehtosopimusten muuttamisessa ja arvioi johdon palkkauksen uudestaan.
 Syynä on, että Postin toimitusjohtajan palkka ja palkkiot ovat nousseet huimasti, mutta työntekijöitä on ollut tarkoitus siirtää heikomman työehtosopimuksen piiriin.
 Eduskunnassa herätti keskiviikkona keskustelua myös pääministeri  Antti Rinteen  (sd.)  visiointi, että kylillä kulkevat postinjakajat voitaisiin kytkeä osaksi sote-ratkaisua . Rinne pohti tiistaina, että postilaisten työnkuvaa voisi laajentaa niin, että "kurkataan ikkunasta, onko kaikki hyvin".
 Yle kysyi kantoja Postin tilanteeseen viideltä kansanedustajalta. Hallituspuolueiden edustajista vastasivat  Antti Kurvinen  (kesk.) ja  Paavo Arhinmäki  (vas.) sekä oppositiosta  Juhana Vartiainen  (kok),  Rami Lehto  (ps.) ja  Päivi Räsänen  (kd.).
 Kokoomuksen Juhana Vartiaisen mielestä valtion pitäisi pitää kiinni normaalista työnjaosta eikä lähteä mikromanageeraukseen. Jari Pussinen / Yle
 Omistajaohjausministeri Sirpa Paatero puuttui eilen postin johdon palkkoihin, olivatko toimet tarpeellisia?
 Juhana Vartiainen:
 – Mielestäni valtiovallan ei pitäisi lähteä tällaiseen mikromanageeraukseen, vaan pitää kiinni normaalista työnjaosta. Se johtaa tehottomaan liikkeenjohtoon.
 – Yhtiötä pitää johtaa yritysjohdon periaattein. Jos valtiovalta siihen puuttuu, se johtaa huonoon lopputulokseen.
 Paavo Arhinmäki:
 – On erittäin tarpeellista, että Paatero puuttui johdon palkkioihin. Palkitsemisjärjestelyt pitää käydä läpi kaikkien valtionyhtiöiden osalta ja katsoa, onko kohtuuttomuuksia.
 – Oikealta vasemmalle kaikki tuntuivat olevan eduskunnan salissa (keskiviikkona) samaa mieltä, että on oikein puuttua. Mihin valtionyhtiöitä tarvitaan, jos omistaja ei voi toimintaan puuttua?
 Antti Kurvinen:
 – Mielestäni toimet ovat tarpeellisia, ja keskustassa katsomme, että palkkioiden pitää olla kohtuullisia. Yksityinen yritys ja pörssiyhtiö saa maksaa sellaisia palkkoja kuin omistajat haluavat, mutta kun on kysymys veronmaksajien, koko yhteiskunnan omistamista yhtöistä, silloin palkkojen pitää olla yhtiön tilanteen ja yleisen kohtuullisuusajettelun mukaisia.
 Rami Lehto:
 – Avaus on aivan aiheellinen, palkkiohin pitää puuttua. Ne ovat kasvaneet viime vuosina suhteettoman korkeiksi.
 Kristillisten Päivi Räsänen antaa omistajaohjausministerille kiitoksia siitä, että hän puuttui Postin johdon palkkioihin. Jari Pussinen / Yle
 Päivi Räsänen:
 – Minusta on hyvä, että omistajaohjausministeri puuttui asiaan. Tarvitaan kasvollisia omistajia. Näyttää siltä, että Postin omistajaohjaus on ollut liian löysää.
 Miten suhtaudutte siihen, että omistajaohjausministeri pani Postin ottamaan aikalisän työehtosopimusten muuttamisessa?
 Juhana Vartiainen:
 – On erittäin huono ajatus, että ministeri haluaa päättää miten Postin kaltainen yhtiö työnantajana toimii. Postin täytyy tehdä työnantajapäätökset itsenäisesti.
 – Käy helposti niin, että Postille tehdään mahdottomaksi oman kannattavuuden parantaminen ja sen johtaminen tulee ajan mittaan mahdottomaksi, koska kukaan sinne valittu johtaja ei voi lähteä siitä, että hänellä on päämiehen tuki.
 Antti Kurvinen:
 – Keskustassa olemme aika varovaisia sekaantumaan työehtosopimusneuvotteluihin. Suomessa on 15 viime vuoden ajalta riittävästi kokemuksia, että vaikeita tilanteita voi tulla, jos hallitus puuttuu liian vahvasti työehtosopimuskysymyksiin. Keskusta tukee punamultahallituksen linjaa, että pyrimme sopimisen kautta hoitamaan työelämäkysymyksiä.
 – Luotan siihen, että omistajaohjausministeri, joka kantaa viimekätisen vastuun Postin tilanteesta, tietää mitä tekee. Sen kuitenkin sanon, että Postin pitää pysyä kilpailukykyisenä. Ei ole oikein, jos kansainväliset kuljetusyritykset vievät kaikki tilaukset.
 Vasemmistoliiton Paavo Arhinmäen mielestä omistajaohjausministerin nimenomainen tehtävä on puuttua ylilyönteihin. Jari Pussinen / Yle
 Paavo Arhinmäki:
 – Posti on suoraan ja Vaken kautta sataprosentisesti valtion omistama yritys, ja nimenomaan omistajaohjausministerin tehtävä on puuttua valtionyhtiöiden mahdollisiin ylilyönteihin.
 – Tällaista on toivottu ja peräänkuultettu ennenkin, että valtionyhtiöt eivät toimi ulkona muusta yhteiskunnasta vaan ovat yhteiskunnallisessa ohjauksessa.
 Rami Lehto:
 – Valtiolla on oikeus puuttua valtioyhtiössä, jos työntekijöiden palkkoja pienennetään ja työehtosopimuksia yritetään muuttaa.
 – Se on hyvä, mutta jonkinlainen ratkaisu pitää nopeasti saada, että työntekijät eivät joudu olemaan löyhässä hirressä. Jos ajatellaan tes-shoppailua, se on vähän väärin. Jos ajatellaan, millaisia säästöjä Posti tavoittelee, se saataisiin äkkiä kasaan, kun valtio ei vaatisi niin suuria osinkoja.
 Päivi Räsänen:
 – Tässä yhteydessä on paikallaan, että keskustelua käydään kaikilla tasoilla. Palkkakysymys on kaikkein kipein, ja se on otettava pöydälle.
 Keskustan Antti Kurvinen tähdentää, että Postin päätehtävä on postin jakelu. Jari Pussinen / Yle
 Postiala on myllerryksessä ja kirjeposti vähenee, mitä valtionyhtiölle pitäisi tehdä?
 Juhana Vartiainen:
 – Minun mielestäni pitäisi lähteä rohkeasti kohti tulevaisuutta eli yksityistää. Voisimme huolehtia jollakin lainsäädännöllä siitä, että jakeluvelvoitete toteutuu eli kirjeet kulkevat, mutta se ei nykymaailmassa edellytä, että valtiovalta omistaa postiyhtiön.
 Antti Kurvinen:
 – Keskustan mielestä on tärkeää, että posti pidetään kilpailukykyisenä. Jakelubisnes on muuttunut, kansainväliset yritykset ovat tulleet kentälle, uusia palveluita on syntynyt. Postin toiminnan pitää muuttua, mutta Postin päätehtävän pitää olla postin jakelu.
 Paavo Arhinmäki:
 – Ongelma kiteytyy siihen, että markkinoille on tullut paljon kermankuorintaa. Pitää miettiä, mikä on Postin rooli tulevaisuudessa. Pitääkö Postille palauttaa tehtäviä, joita siltä on poistunut?
 Rami Lehto:
 – Suunnitelmia on ollut, että Postia ehkä myydään, mutta ei ole oikea tapa laittaa firmaa myyntikuntoon, että työntekijöiden työsuhteita kiristetään ja palkkoja lasketaan.
 Päivi Räsänen:
 – Yleispalveluvelvoitteesta, että suomalaiset voivat lähettää ja vastaanottaa kirjeitä, täytyy pitää kiinni. Mielestäni kestävin ratkaisu tässä tilanteessa on, että valtio tinkii osingoistaan.
 Rami Lehto  Jari Pussinen / Yle
 Pääministeri Antti Rinne ehdotti eilen, että postin pitäisi tulla mukaan sote-toimintoihin, mitä ajattelette siitä?
 Juhana Vartiainen:
 – Kyllähän maailmalla näkee kaikenlaista luovaa. Maaseudulla eri maissa taksinkuljettaja voi olla postinkuljettaja, mutta yleensä tällainen syntyy parhaiten spontaanina yritystoimintana. Mitä Rinne esitti, on minusta hassua.
 Antti Kurvinen:
 – Keskusta ei ryhdy ohjeistamaan Postin johtoa siitä, millaista bisnestä pitää tehdä, muuten saisimme luopua Postin hallituksesta ja toimitusjohtajasta kokonaan ja ryhtyä tekemään eduskunnassa bisnesstrategioita.
 – Kun Postin nimi on posti, se lähtökohtaisesti kuljettaa tavaraa ihmisten postilaatikoihin.
 Paavo Arhinmäki:
 – Ei Postin tehtävä ole tuottaa sote-palveluita, on selvää että siihen tarvitaan hoitajia, ammattilaisia. Sen sijaan voidaan miettiä, miten Posti, joka toimii ympäri Suomea, voi olla osaltaan mukana luomassa yhteiskunnallista turvallisuutta.
 Päivi Räsänen:
 – En olisi kovin innokas sotkemaan sotea Postin toimintaan. Tietysti voitaisiin ajatella, että joitakin sote-palveluihin kytkeytyviä kuljetuksia voidaan toimittaa.
 Rami Lehto:
 – En ajattelisi, että Postin työntekijöitä laitetaan joulupukin apulaisiksi kurkkimaan ikkunan takaa, mitä siellä tapahtuu.

Postin kovistelu jakaa kansanedustajien mielipiteitä – Kokoomuksen Vartiainen: Erittäin huono ajatus, johtamisesta tulee mahdotonta


Summary: A-studiossa väitelleet Antti Kaikkonen ja Katri Kulmuni leikkaisivat molemmat Postin johtajan palkkiota tuntuvasti.

Keskustan puheenjohtajaehdokkaat  Antti Kaikkonen  ja  Katri Kulmuni  kohtasivat Ylen A-studiossa. Erityisesti eriävät talous- ja verolinjat kirvoittivat ehdokkailta kommentteja, vaikka Antti Kaikkonen kuvasikin eroja pieniksi.
 – Esimerkiksi vaalikoneissa on kysytty perintöverosta. Ajattelen, että sitä olisi hyvä asteittain pidemmällä tähtäimellä keventää, ja Katri näkee sen ilmeisesti vähän toisella tavalla, Kaikkonen pohti.
 – Mielestäni miljoonalukaaleista pitää maksaa perintöveroa, ja ajattelen, että jos verotusta kevennetään, niin silloin täytyy kyllä keventää niiden tavallisten työtätekevien miesten ja naisten verotusta, Kulmuni nokitti.
 – Olen samaa mieltä, että miljoonalukaaleista joutaa maksaa perintöveroa jatkossakin, mutta pidemmällä tähtäimellä tällaiset tavalliset perinnöt, pitäisin hyvänä että niiden verotusta hitusen kevennettäisiin, Kaikkonen vastasi.
 Kulmuni haastoi Kaikkosta myös vaalikonevastauksista pääomaverotuksen osalta.
 – Niissä kysymyksissähän et ole vastannut oikein mitään. Täytyyhän sinulla Antti jokin linja olla! Se ettei ole linjaa, ei ole linja, Kulmuni lateli.
 – Minä näen, että verotuksen nykyinen taso on aivan hyvä, ja olennaista on, että verotus on kilpailukykyistä verrattuna meidän toimintaympäristöömme. On kysymys siitä, että yrittäminen ja työn tekeminen on tässä maassa kannattavaa, Kaikkonen muotoili.
 Myös Sipilän hallituksesta löydettiin kritisoitavaa
 Vaikka keskusta oli edellisellä hallituskaudella pääministeripuolue, löysivät molemmat puheenjohtajaehdokkaat edeltäjänsä  Juha Sipilän  hallituksesta kritiikin kohteita.
 Esimerkiksi Postin pääjohtajan kohonneen palkan myötä Antti Kaikkonen näki, että edellisen hallituksen omistajaohjauspolitiikka on osin epäonnistunut.
 – Silloin, kun virheitä on tehty niin niitä pitää korjailla ja näissä (palkkioissa) on menty liian pitkälle. Kyllä kritiikkiä pitää tästä mielestäni sinne hallituksenkin suuntaan osoittaa.
 Molemmat ehdokkaat olisivat valmiita leikkaamaan johtajien palkkioita tuntuvasti.
 – Jos valtionyhtiössä on miljoonaliksa, niin se ei enää ole kohtuullista, Katri Kulmuni totesi.
 Kulmuni kritisoi myös sitä, hahmotettiinko keskusta viime hallituskaudella keskustalaiseksi puolueeksi.
 – Aina silloin kun keskustasta on tullut mielikuva pikkukokoomuslaisena tai vähän vaaleanvihreänä tai kevytversiona perussuomalaisista niin huonosti on käynyt.
 Kulmunin mukaan keskustan linja jäi viime kaudella epäselväksi esimerkiksi maahanmuuttokysymyksissä.
 – Me autetaan hätää kärsiviä, mutta ei voi meidän järjestelmää hyväksikäyttää, eikä tehtailla hakemuksia kerta toisensa jälkeen, Kulmuni muotoili maahanmuuttolinjaansa.
 – Mehän kiristimme monia lakeja, mutta mielikuva jäi epäselväksi. Ihmiset ei oikein tienneet, että mitä se keskusta edustaa.
 Antti Kaikkonen oli maahanmuuton suhteen samoilla linjoilla.
 – Maahanmuuttopolitiikasta, varsinkin turvapaikkapolitiikasta syntyi vähän löperökin kuva viime kaudella. Saattoi syntyä kuva, että keskustan linja olisi ikään kuin, että tulkaa kaikki.
 – Keskustan linjan pitää mielestäni olla tiukka mutta reilu, eli aidosti hädässä olevia on autettava, mutta emme voi ottaa tänne koijareita, huijareita, saatikka rosvoja, Kaikkonen sanoi.
 Puheenjohtaja valitaan viikonloppuna
 Keskusta valitsee itselleen puheenjohtajan viikonloppuna Kouvolassa ylimääräisessä puoluekokouksessa. Tällä hetkellä kisaan ei ole ilmoittautunut muita ehdokkaita Kaikkosen ja Kulmunin lisäksi.
 Loppusuoralleen edennyt puheenjohtajakisa on saanut uutta virtaa, kun yhä useampi keskustavaikuttaja  valinnut puolensa . Esimerkiksi perhevapaalla oleva tiede- ja kulttuuriministeri  Annika Saarikko  kannattaa Kaikkosta. Useat konkaripoliitikot, kuten  Mauri Pekkarinen , taas ovat asettuneet Kulmunin tueksi. Kyselyiden perusteella on vaikea ennustaa, kuka nousee Kouvolassa voittajaksi.
 Keskustan puheenjohtajaehdokkaita Antti Kaikkosta ja Katri Kulmunia haastateltiin Ylen A-studiossa. Katso koko haastattelu klikkaamalla jutun pääkuvaa.
 Lue lisää:
 Keskustan puheenjohtajakilpailu kiristyy, tunnetut puoluevaikuttajat leiriytyvät – Saarikolta tuki Kaikkoselle, konkareilta Kulmunille
 Alma Median kysely: Kulmuni repäisi kaulan Kaikkoseen
 Uutissuomalainen: Kaikkonen on piirijohtajien lievä suosikki keskustan puheenjohtajaksi
 Analyysi: Keskusta on yhä pohjimmiltaan maalaisliitto – kaupunkilaisten kosiskelu on puolueelle riski

Katri Kulmuni: “Täytyyhän sinulla Antti jokin linja olla!” – Verotus kuumensi tunteita, kun keskustan puheenjohtajaehdokkaat kohtasivat


Summary: Pienten muovipussien käyttö on vähentynyt selvästi sekä Keskolla että S-ryhmällä.

Hedelmien, marjojen ja vihannesten vähittäiskauppa

Daniela Juutilaisen  nelihenkisessä perheessä käydään kaksi kertaa viikossa ruokaostoksilla. Perheessä syödään paljon kasviksia, ja muoviroskaa syntyisi hevi-osastolla paljon, ellei Juutilainen olisi keksinyt tapaa välttää kertakäyttöisten muovipussien käytön.
 – Alunperin idea lähti Instagramista. Siellä muutamalla on ollut vastaavanlaisia ideoita. Niistä olen itse soveltanut tavan, joka itselle toimii parhaiten.
 Juutilainen punnitsee ostoksensa ja nostaa hedelmät ja vihannekset suoraan kestokassiin. Viivakoodit eli hintalaput hän liimaa vanhaan kirjekuoreen.
 – Käyn kaksi kertaa viikossa kaupassa, yleensä kirjekuoren molemmilla puolilla on hintalappuja. Tuotteita on yhteensä ehkä 13 eri hevi-tuotetta, eli pikkupusseja olisi tarvinnut olla kymmenen, ehkä enemmän.
 Kaupat: hyvä idea
 Kassalla Juutilainen tarjoaa kirjekuorta, josta tuotteet luetaan laskuun. Hän tarjoaa kassiaan tarvittaessa tarkistettavaksi, mutta toistaiseksi missään ei ole ryhdytty tarkistamaan sen kummemmin kassin sisältöä.
 – Mitään moitteita ei ole vielä tullut. Moni on hämmentynyt, että tälläkin tavalla voi tehdä. Jotkut ovat olleet sitä mieltä, että idea on tosi hyvä, ja että tällaisen pitäisi yleistyä.
 Sekä S-ryhmälle että Keskolle Juutilaisen suosima tapa on uusi, mutta sitä ei suinkaan torpata.
 – Kannatan kaikkea, mikä vähentää muovin käyttöä. Tämä kuulostaa kyllä fiksulta, sanoo Paavolan K-Citymarketin kauppias  Petri Putila  Lahdesta.
 Kuluttajat ovat kiinnostuneita vähentämään muovin käyttöä monin eri tavoin, sanoo SOK:n Vähittäiskaupan ketjuohjauksen vastuullisuusasiantuntija  Anni Loukaskorpi .
 – Jos ostokset ovat kassan nähtävillä, niin miksi ei. Ostosten pitää kuitenkin olla tarkastettavissa. Siksi suosittelemmekin tähän tarkoitukseen suunniteltuja kestohevipusseja.
 Kauppias Putila sanoo, että yleistyneet itsepalvelukassat toimivat myös sillä samalla periaatteella, että luotetaan, että asiakkaat punnitsevat tuotteet oikein.
 – Jos tällainen yleistyy, täytyy vain miettiä, miten asiakkaita opastetaan.
 Hevi-osastolla sekä biohajoavien että kestohevipussien myynti on lisääntynyt, ja samalla muovisia pikkupusseja myydään yhä vähemmän.  Paulus Markkula / Yle
 Ennen banaaneillekin piti saada muovipussi
 Sekä Keskolla että S-ryhmällä pienten muovipussien käyttö on vähentynyt selvästi, ja kestohevipussien myynti kasvanut.
 K-ruokakaupoissa pikkupussien käyttö väheni viime vuoden aikana lähes kolmanneksella. Tähän on vaikuttanut esimerkiksi se, että hevi-osastolla on tarjolla muitakin vaihtoehtoja, eikä muovisia pikkupusseja tarjota enää kassoilla.
 – Se on myös lisääntynyt, että hintalappu laitetaan suoraan kuoriin, esimerkiksi banaaniin. Ennen niillekin otettiin erikseen pussi. Nyt se on lisääntynyt, että jätetään se pussi pois, sanoo lahtelaiskauppias Putila Paavolan K-citymarketista.
 Daniela Juutilaisen muovipussiton tapa on ihastuttanut Facebookissa, ja moni on kommentoinut aikovansa ottaa tavasta mallia. Samalla tuotteet pysyvät kenties parempina, kun niitä ei tarvitse turhaan pyöritellä, sanoo Juutilainen.
 – Me kulutamme hirveästi hedelmiä ja vihanneksia. Ne eivät säily kauan jääkaapissa, ennen kuin syödään pois. Voi olla, että tuotteet säästyvät myös kolhuilta.

Entä jos korvaisit 10 muovipussia kassilla ja kirjekuorella? Daniela Juutilainen löysi kekseliään tavan vähentää muoviroskaa kaupassa


Summary: Viime lauantain "Nuku yö ulkona" -tempauksella Suomen latu haluaa muistuttaa jokamiehenoikeuksista.

Viime lauantaina järjestetty Nuku yö ulkona -tempaus sai lähes 100 000 ihmistä viettämään yönsä ulkona.
 Suomen Ladun Taloustutkimuksella teettämän kyselytutkimuksen mukaan noin 86 200 suomalaista vastasi haasteeseen. Viime vuoteen verrattuna määrä lähes tuplaantui.
 Suosituinta ulkona nukkuminen oli 25–34-vuotiaiden ikäluokassa. Ulkona nukkuminen eri puolilla Suomea suurin piirtein yhtä suosittua.
 – Tempauksen päätapahtumat eli metsähotellit Espoossa ja Kiilopäällä vetivät yli 3 000 kävijää, joista 800 nukkui yönsä ulkona, Suomen Ladun viestintä- ja markkinointipäällikkö  Panu Könönen  kertoo.
 Könösen mukaan kampanjan taustalla on kasvattaa ihmisten tietämystä laajoista jokamiehenoikeuksista, jotka mahdollistavat yöpymisen monissa paikoissa.
 – Luonnonsuojelualueilla saattaa kuitenkin olla rajoituksia yöpymisten suhteen, Könönen muistuttaa.
 Aiheesta aiemmin:
 Parhaat unet omalla takapihalla: "Herään helposti aamuyöllä ja tuntuu että maailma kaatuu päälle, mutta ulkona sellaista oloa ei tule"

Ulkona nukkujien määrä tuplaantui viime vuodesta – eniten ulkona yöpyminen kiinnosti kolmekymppisiä


Summary: Ympäristöjärjestöt haluavat rajoituksia lohen ja turskan kalastukseen, vaikka tänä vuonna lohia on noussut Tornionjokeen huippumäärä.

Monilta osin Euroopan komission elokuussa antamat esitykset ensi vuoden kiintiöiksi ovat tieteellisten suositusten mukaisia ja muodostavat tähän asti parhaan pohjan valtioiden välisille neuvotteluille. Tätä mieltä ovat Suomen luonnonsuojeluliitto, Coalition Clean Balticin ja Fisheries Secretariatin -järjestöt.
 Järjestöt kyseenalaistavat siis osan Euroopan komission esityksistä ensi vuoden Itämeren kalastuskiintiöiksi. Luonnonsuojeluliiton, Coalition Clean Balticin ja Fisheries Secretariatin mukaan esitykset eivät noudata tieteellisiä neuvoja esimerkiksi lohen, läntisen silakan ja itäisen turskan osalta.
 – Pohjanlahden ja Itämeren pääaltaan lohenpyyntiin esitetään vain viiden prosentin vähennystä, mutta olisimme toivoneet isompaa leikkausta, luonnonsuojeluliiton erityisasiantuntija  Tapani Veistola  sanoo.
 Ensi vuoden kiintiöksi on näille merialueille määritelty noin 86 500 lohen kiintiö. Suomenlahdelle lohikiintiö on vajaa 10 000 kalaa.
 Järjestöt ovat huolissaan myös siitä, että komissio sallisi itäisen turskan sivusaalispyynnin, vaikka esittääkin kohdistetulle kalastukselle nollatoleranssia. Fisheries Secretariatin asiantuntija  Lindsay Keenan  huomauttaa, että kanta on kriisissä ja mahdollinen porsaanreikä voisi huonontaa tilannetta entisestään.
 Hyvääkin komission esityksestä löytyy, jopa turskalle
 – Pidämme hyvänä sitä, että komissio esittää itäisen turskan kalastuksen lopettamista. Kannatamme myös esitettyjä turskan lisääntymisajan rauhoituksia. Ne ovat tärkeä osa Itämeren molempien turskakantojen elvyttämistä, Keenan toteaa järjestöjen yhteisessä tiedotteessa.
 Suomalaiset alukset kalastavat hyvin vähän turskaa. Vain Ahvenanmaalla muutama alus kalastaa sikäläistä turskakantaa. Tämä kalastus saattaa Tapani Veistolan mukaan silti jatkua sivusaalispyyntinä, vaikka itäinen turskakanta rauhoitettiin jo heinäkuussa loppuvuodeksi tänäkin vuonna.
 – Tämä komission epäselvä sivusaaliskiintiö saattaisi hyvin koskea Ahvenanmaata, Veistola sanoo Ylen haastattelussa.
 Komissio antoi esityksensä elokuun lopussa, ja Itämeren maiden kalatalousjohtajat keskustelevat siitä tänään ja huomenna Baltfish-kokouksessa Helsingissä. Kiintiöt päätetään EU:n kalastusministerien kokouksessa lokakuussa.
 Järjestöjen mielestä esitys on muutamista puutteistaan huolimatta parempi ja lähempänä tieteellisiä suosituksia kuin koskaan aiemmin.
 Ratkaisevat päätökset tehdään nyt
 Turskan ohella järjestöjä huolettaa Itämeren pääaltaan ja Pohjanlahden lohen tilanne. Komission esityksessä lohikiintiö on yli 86 000 yksilöä, kun tieteellisen neuvonannon mukaan kaupallisen kalastuksen saalis saisi olla alle 60 000 lohta. Järjestöjen ehdotus on vieläkin alhaisempi, koska niiden mielestä on huomioitava myös Venäjän kalastus.
 – EU:n lokakuun ministerineuvoston tulee noudattaa tieteellistä neuvonantoa eikä komission esitystä, sanoo Suomen luonnonsuojeluliiton erityisasiantuntija Tapani Veistola.
 Ulappalajien eli silakan ja kilohailin kiintiöesityksessä ei järjestöjen mukaan ole huomioitu muiden kalojen riittävyyttä hupenevan turskakannan ruoaksi.
 – Itämeren monet kalalajit ovat kriisissä, ja ilmastonmuutos pahentaa tilannetta. EU:n yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteen saavuttaminen, eli ylikalastuksen lopettaminen vuoteen 2020 mennessä, riippuu ratkaisevasti päätöksistä, jotka tehdään Suomen ollessa nyt EU:n ja Baltfishin puheenjohtajana, Veistola painottaa.
 Kalastajat ovat saaneet hyvin lohta Pohjanlahdella ja Suomenlahdella. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Itämeren eteläosissa tapahtuva lohen salakalastus halutaan myös saada kuriin. Etupäässä Puolassa on otettu saaliiksi alamittaisia lohia, jotka sitten on ilmoitettu meritaimensaaliiksi.
 Tämä on saatu selville, koska samalla alueella puolalaisalusten kanssa on ollut saksalaisia ja tanskalaisia aluksia, joiden saalis on pääasiassa ollut lohta. Puolalaisten saalisilmoituksissa taas on ilmoitettu suuret määrät meritaimenia.
 – Komissio on nyt huomattavasti tehostanut valvontatoimia ja näyttää siltä, että ne myös iskevät ja toimivat, Tapani Veistola arvioi.
 Meritaimenen kalastukselle onkin haluttu asettaa rajoitus, joka sallisi sen kalastuksen vain neljän mailin säteellä rannikosta. Tämä estäisi lohisaaliiden kirjaamisen meritaimeniksi avomereltä.
 Tornionjokeen noussut runsaasti lohia
 Lohia on noussut kutemaan Tornionjokeen hyvin tänä kesä. Kymmenvuotisen noususeurannan aikana nyt havaittu 65 000 lohta on toiseksi suurin määrä.
 Tornionjoen tämän kesän lohikuolemien syyksi on paljastunut vesihome. Vesa Vaarama / Yle
 Jonkin verran lohissa on havaittu sairauksia ja kuolleita kaloja on löydetty Tornionjoesta. Aiheesta tarkemmin  Yle Uutisten jutussa.
 Pohjanlahden ammattikalastajien lohen saaliskiintiö on miltei täyttynyt ja kalastuskausi on muutenkin ohi. Myös Suomenlahdella saaliit ovat olleet hyviä ja kiintiön käyttöaste on lähes 80 prosenttia, vaikka kalastajien määrä on rajusti laskenut.
 Niin kalastajia kuin ympäristöjärjestöjä ihmetyttää mereen siirtyvien lohenpoikasten katoaminen. Syyksi on on epäilty meren ympäristömyrkkyjä sekä kaloja syöviä hylkeitä ja merimetsoja.
 Lue myös
 Uutta tietoa Tornionjoen kalakuolemista: "Melkein kaikilla tutkituilla kaloilla kuolinsyy on vesihome" – Tuntemattomia kalatauteja ei voida vielä sulkea pois
 Tehostettu kalastusvalvonta Itämerellä vähentänyt laitonta lohenkalastusta
 Turskan tilanne Itämerellä on katastrofaalinen – "Pohjassa ui nääntyneitä zombikaloja, joissa on vain pää ja ruoto"
 EU päätti Itämeren kalastuskiintiöistä – Suomi etujoukoissa laittoman lohenkalastuksen kimppuun

Ympäristöjärjestöt arvostelevat kiintiöitä: Kaikki Itämeren kalakannat eivät kestä nykyistä kalastuspainetta


Summary: 20-vuotias tamperelainen unelmoi siitä, ettei hänen tarvitsisi koskaan tehdä töitä muille.

Juho Urhemaan  yrittäjän ura alkoi turhautumisesta keväällä 2015. Tuolloin 15-vuotias tamperelainen päätti saada itselleen kesätöitä. Hän lähetti monia työhakemuksia, mutta mikään ei napannut.
 – Mua alkoi ärsyttää se, ettei ole töitä saatavilla. Menin sellaiselle 4H-yrityskurssille. Se lähti oikeastaan sitä kautta.
 Urhemaa perusti Piha-apuri-nimisen yrityksen. Tampereen 4H-yhdistys auttoi löytämään puutarha-apua tarvitsevia, ja siitä Urhemaa on kiitollinen. Asiakkaita oli alussa kymmenkunta.
 Ensimmäiset yrittäjänä tienatut eurot tuntuivat hienolta.
 – Oli tosi siistiä, että pystyi menemään kavereiden kanssa syömään ja ostamaan omilla rahoilla mopobensat.
 "Yritykseni tuottaa pihapalveluita. On pensasleikkuuta, nurmikonleikkuuta ja kitkentää, terassin pesua, maalausta. Oikeastaan kaikkea, mitä nyt tulee pihanhoidosta mieleen. Töistä on tullut koko ajan vaativampia, kun asiakkaat huomasivat, että teen hyvää työjälkeä. Viimeisimpinä on tullut tehtyä piharakentamista ja laatoittamista." Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Toisena kesänä töitä oli jo sen verran, että tarvittiin joku tuuraamaan yrittäjää lomapäivien ajaksi.
 – Mun veli perusti siihen rinnalle oman yrityksen. Molemmat laskuttaa asiakkaita erikseen, mutta tehdään kuitenkin yhdessä hommia.
 Nyt takana on viides yrittäjäkesä puutarhatöissä eikä loppua näy. Markkinointia ei ole tarvittu, sillä uudet asiakkaat ovat löytyneet vanhojen asiakkaiden suosittelujen kautta.
 Mitäs yrittäjä, kaverit sanovat
 Juho Urhemaan vanhemmat eivät ole yrittäjiä eikä lähipiiristä löydy muitakaan esikuvia. Silti yrittäjyys on kiinnostanut pienestä pitäen.
 – Muistan, että olen jo alakoulussa ajatellut, että vitsi, yrittäjänä olisi siisti olla. Saisi päättää mitä tekee ja kenties myös työajat. Ja sitähän se on. Se on ihan huippusiistiä.
 Vuoden 2018 alusta Urhemaa on ollut arvolisäverovelvollinen eli yrityksen liikevaihto on yli 10 000 euroa vuodessa.
 Vaikka Urhemaa ansaitsee kavereitaan enemmän kesäyrittäjänä, ei hän ole törmännyt kateellisiin reaktioihin. Kaverit ovat ennemminkin olleet todella kiinnostuneita ja kyselleet vinkkejä, josko heistäkin olisi yrittäjiksi.
 – Mitäs yrittäjä, ne sanovat. Miten tuo homma toimii ja miten olen onnistunut, sitä ne kysyvät.
 "Asiakaskunta on kasvanut koko ajan. Ekana kesänä mulla oli 5–10 asiakasta. Nyt luettelossa on 50–60 asiakasta. Nykyään töitä on jo niin, että saa tehdä niin paljon kuin jaksaa ja joutuu jo muutamista työjutuista kieltäytymään. Se on vaan lähtenyt vierimään eteenpäin." Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Uskallusta ja päättäväisyyttä
 20-vuotiaan Urhemaan kokemukset yrittäjänä kiinnostavat. Hän on antanut haastatteluja ja käynyt puhumassa erilaisissa tilaisuuksissa. Torstaina hän on mukana valtakunnallisen Yrittäjän päivän päätapahtumassa Tampereella.
 Yrittäjän päivää on vietetty vuosittain syyskuun 5. päivä vuodesta 1997 lähtien. Tänä vuonna teemana on lapset ja yrittäjyys.
 Yle lähettää Areenassa torstaina kello 12 alkaen suorana tunnelmia tilaisuudesta, jossa 240 alakoululaista tutustuu yrittäjyyteen erilaisissa tehtäväpisteissä.

 Juho Urhemaa neuvoo muita yrittäjäksi haluavia nuoria olemaan rohkeita ja päättäväisiä.
 – Pitää uskaltaa vaan mennä. Mikään ei ole ollut parempaa kuin uskaltaa tehdä. Virheistä oppii. Ei kukaan voi hoitaa hommia täydellisesti aina.
 Viime syksynä ylioppilaaksi kirjoittanut Urhemaa on aloittanut yrittäjyyden ja tiimijohtamisen opinnot Tampereen ammattikorkeakoulussa tänä syksynä.
 – Siellä opetellaan juuri niitä asioita, joita haluan oppia, lisää yrittäjyydestä ja liiketaloutta. Musta tulee tradenomi. Sitten täytyy katsoa uusiksi, missä mennään.
 Haaveena itsensä ja muiden työllistäminen
 Juho Urhemaa tietää jo, mikä yrittäjyydessä on hienointa – vapaus päättää omasta aikataulusta ja tekemisistään.
 – Jos onnistuu, niin kyllä se kantaa poikaa. Se on motivoinut eteenpäin.
 "Yrittäjä saa tehdä pitkää päivää, ja sitä on myös tullut tehtyä. Sen kanssa on ollut vähän opettelemista. Viime kesänä tuli jo vähän liian pitkiä työpäiviä välillä. Siitä kyllä oppii tietämään ne omat rajat. " Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Hyvä palaute auttaa jaksamaan. Tosin joskus tulee pyyhkeitäkin, jos esimerkiksi aikataulu muuttuu sääolosuhteiden takia ja projekti venyy. Toisinaan sattuu virheitä, josta pitää sopia asiakkaan kanssa.
 – Ne aiheuttavat kyllä stressiä, mutta kyllä siitä selviää.
 Urhemaa sanoo, että hänellä on nälkä yrittäjyyteen.
 – Ihan unelma olisi, ettei tarvitsisi mennä kenellekään muulle töihin. Vaikka välillä on tosi haastavaa ja rankkaa, niin kyllä tää on mun juttu.
 "Alan nyt tämän syksyn osalta lopettelemaan hommia, kun koulu on just alkanut. Teen enää ihan yksittäisiä viikonloppukeikkoja, mitä opintojen ohella kerkeää. Haluan ehdottomasti jatkaa yrittäjänä. Koulusta saa varmaan paljon vinkkiä ja hyötyä. " Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Urhemaa haluaa kasvattaa yritystään hallitusti niin pitkälle kuin mahdollista.
 – Ehdottomasti haluaisin joku päivä palkkalistoille tyyppejä töihin. Asiakkaita ja töitä alkaa olemaan sen verran. Siihen vähän markkinointia lisää, niin olisi kyllä mahdollisuutta viedä hommaa eteenpäin.
 Piha-apuri Urhemaa voisi toimia jatkossa talviaikaankin. Yrittäjä on pohtinut investointia aurauskalustoon.
 – Toinen mitä olen miettinyt, että jos tähän ottaisi kylkeen siivouspalvelua niin yksityisille kuin yrityksille tai taloyhtiöille rappukäytäväsiivousta.
 "Mulla on ideoita, miten voisin kasvattaa tätä hommaa ja miten tästä voisi saada palkan täyspäiväisesti ja  voisi ehkä muitakin työllistää. Olen sitä mieltä, että elämä näyttää, mihin sitä kannattaa lähteä." Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Lue myös:
 Koululaisten yrittäjyyskasvatus alkaa kantaa hedelmää – kaverukset kehittivät vesiurheilusta itselleen kesätyön
 Mitä tapahtuisi, jos lapset johtaisivat yhteiskuntaa? Sitä testataan pienoiskaupungeissa ympäri maata

Juho Urhemaa oli vain 15-vuotias, kun hän aloitti yrittäjänä – kaikki alkoi turhautumisesta


Summary: Tanskalaisen Recoil Performance Groupin pitkäkestoinen esitys pyörii tämän viikon ajan Kiasma-teatterissa.

Ensimmäinen tunne on selkärankaa värisyttävä lievä inhon tunne: niitä on niin paljon! Entä jos niiden kiemurtelevat vartalot yhdistyisivät nälkäiseksi jättiläistoukaksi ja hyökkäisivät kimppuuni? Nehän ahmivat jo nyt muovia kiivaaseen tahtiin, tekevät siihen reikiä ja purevat reunoja rosoisiksi.
 Vähitellen silmä tottuu kiiltelevään, kellertävänruskeaan toukkamereen ja vellovan massan luikertelu alkaa vaikuttaa kiehtovalta: harrastavatkohan nuo toisiinsa tiukasti kietoutuneet kolme yksilöä mahdollisesti ryhmäseksiä? Tuossa pienessä painanteessa käy valtava kuhina, syövätköhän ne toisiaan (kuulemma syövät, aina silloin tällöin). Onpas tuo toukka tarrautunut määrätietoisesti styrox-mukin reunaan – noin korkealle pääseminen vaatinee vähintään vuorikiipeilytaitoja.
 MASS - bloom explorations-esityksen jauhopukin toukkia eli jauhomatoja.  Jussi Mankkinen / Yle
 Toukkameren keskellä liikkuu – kuin hidastetussa filmissä – lateksiin pukeutunut äiti maa, joka tarjoaa harkituin liikkein alamaisilleen ravintoa, ja joka tällä tavalla säätelee kuhinan ja hyörinän määrää.
 – Kun näin toukat ensimmäisen kerran, olin vielä aika varovainen. Ei ollut kauhean kivaa kosketella niitä. Siihen kuitenkin tottuu ja samalla ymmärtää, etteivät ne esimerkiksi voi tartuttaa sinuun sairauksia, tanssija  Hilde I. Sandvold  toteaa.
 Sandvold on ainoa ihmisesiintyjä koreografi  Tina Tarpgaardin  pitkäkestoisessa  MASS - bloom explorations  -installatiossa. Muita esiintyjiä on peräti satatuhatta kappaletta ja ne ovat kaikki jauhopukin toukkia.
 – Tämä on minulle ensimmäinen kerta, kun olen samassa tilassa näin pienten esiintyjien kanssa, ja on tietenkin ollut kiinnostavaa pohtia, kuinka tämän toteutan ja kuinka olen esityksessä läsnä, Sandvold jatkaa.
 MASS - bloom explorations -esitys tapahtuu muovikuvun sisällä.  Jussi Mankkinen / Yle
 MASS - bloom explorations -esityksen jauhomatoja.  Jussi Mankkinen / Yle
 MASS - bloom explorations -esitystä. Aluksi tanssija Hilde I. Sandvold suhtautui toukkiin varauksellisesti, sitten hän tottui niihin.  Jussi Mankkinen / Yle
 Muovia syövä ihmehyönteinen
 Tenebrio molitorin eli jauhopukin toukka, toiselta nimeltään jauhomato, on varsin mielenkiintoinen pieni otus. Kolmen senttimetrin mittaista energiapitoista luikertelijaa on kasvatettu jo vuosikymmenien ajan koti- ja lemmikkieläinten, kuten kanojen ja käärmeiden ravinnoksi, mutta vasta pari vuotta sitten siitä paljastui tiedemiehille uusia hämmästyttäviä ominaisuuksia.
 Jauhomato pystyy syömään, mutta myös hajottamaan muovia ja styroksia orgaaniseksi materiaaliksi. Sen ruoansulatuselimistössä on bakteereja, joille muovi ei ole haaste eikä mikään, toisin kuin esimerkiksi ihmiselle. Tai vaikkapa torakalle, joka kylläkin syö muovia, muttei pysty sitä hajottamaan.
 – Olin hyvin yllättänyt, kun ensimmäisen kerran kuulin jauhomadon kyvystä muuttaa muovia orgaaniseksi ainekseksi. Ajattelin, että tässä olisi sopiva kulma teokseeni, joka yhdistää toisiinsa elämän ja kuoleman sekä mätänemisen ja hajoamisen prosessit. Esimerkiksi muovi linkittyy nykyisin oleelliseksi osaksi olemassaoloamme, mutta samalla se aiheuttaa ympärillämme kuolemaa. Lisäksi ihminen ajattelee itsekkääseen tapaansa, että tässä on nyt sitten olento, joka pystyy siivoamaan aiheuttamamme sotkun, Tina Tarpgaard pohtii.
 Koreografi Tina Tarpgaard Recoil Performance Groupista.  Jussi Mankkinen / Yle
 Tarpgaardin mukaan on suorastaan loogista, että jauhomadon selviämismahdollisuudet planeettamme nykyvauhdissa ovat huimasti korkeammassa kurssissa kuin ihmisen.
 – Kun ihmiskunta on hävinnyt, tänne jää jäljelle aikamoinen määrä muovia. Seuraava evoluution huipentuma voisi olla olento, joka jalostuu muovia ravinnokseen syövästä jauhomadosta.
 Tarpgaard haluaa painottaa, että jauhomadot ovat itse asiassa melko tyytyväisiä ahmiessaan muovia.
 – Asiaa on tutkittu vertaamalla kaurahiutaleiden ja muovin vaikutusta niiden ruoansulatukseen, eikä mitään eroa ole havaittu.
 Kuten kuvasta näkyy, muovi maistuu toukille.   Jussi Mankkinen / Yle
 Tanssija Hilde I. Sandvold esiintyy pitkiä aikoja ja tekee hitaita liikkeitä, mikä on haasteellista.  Jussi Mankkinen / Yle
 Toukille tarkoitettua ravintoa eli pilkottuja styrox-astioita.  Jussi Mankkinen / Yle
 Luonnon ja ihmisen välillä kuilu
 MASS - bloom explorations  on toinen osa Recoil Performance Groupin trilogiaa, jossa tutkitaan ihmiskehojen ja ei-ihmiskehojen kohtaamisia. Ryhmän viimevuotisessa  As I Collapse  -teoksessa viisi tanssijaa oli pistetty lavalle miljoonien pikkuruisten valoa tuottavien leväeliöiden kanssa. Kun tanssijat koskettivat levärykelmiä, ne reagoivat hehkumalla ja samalla valaisemalla näyttämöä.
 – Biologia ei suinkaan ole tässä projektissa ykkössijalla, vaan kyse on ihmisen suhteesta muihin elämänmuotoihin, Tina Tarpgaard kiteyttää.
 Tarpgaardin mukaan eräänlainen filosofinen tausta esimerkiksi  MASS - bloom explorations  -teokselle löytyy käsitteestä luonto, jonka määrittely tuntuu tällä hetkellä hyvin ajankohtaiselta.
 – Luonnon ja kulttuurin välillä on valtava kuilu. Luonto on tuolla jossakin kaukana, ja kulttuuri olemme me. Minun mielestäni on iso ongelma, että ihminen on erottanut itsensä ekosysteemistä, eikä pidä itseään sen osana. Luontoon suhtaudutaan hyvin kahtiajakoisesti: luonto on jotakin jota kulutamme tai sitten se nostetaan jalustalle ja sitä pidetään jumalallisena ulottuvuutena.
 Tarpgaardin mielestä näin ei todellakaan ole.
 – Kyse on yhdestä planeetasta ja yhdestä ekosysteemistä, jonka osia esimerkiksi kaupungit ovat. Tällä hetkellä olisi tarpeellista selvittää uudestaan, millä tavalla ja miksi ihminen on osa ekosysteemiä.
 Jos ravintoa ei ole tarpeeksi, jauhomadoista saattaa löytyä myös kannibalistisia piirteitä eli ne voivat alkaa syödä toisiaan.  Jussi Mankkinen / Yle
 MASS - bloom explorations -esitys liikkuu useilla eri tasoilla.  Jussi Mankkinen / Yle
 Muovia ahmivia toukkia.  Jussi Mankkinen / Yle
 Raskas prosessi
 Tanssijalle  MASS - bloom explorations  on varsin raskas projekti. Hilde I. Sandvold esiintyy toukkien kanssa tällä viikolla kuutena päiväna yhteensä 36 tunnin ajan. Rajatussa ympäristössä muovisen kuvun sisällä, sadantuhannen toukan keskellä liikkeet ovat hitaita ja varovaisia.
 – Tällaiseen pitää tietenkin olla fyysisesti valmistautunut ja lihaksia ja niveliä on pitänyt totutella esityksen vaatimiin liikkeisiin. Pitkä aikamääre taas on henkinen haaste, sen suhteen pitää olla määrätietoinen ja luottaa omaan keskittymiskykyyn.
 Sandvoldin tehtävänä on myös rikkoa muovia sopivan kokoisiksi palasiksi ja syöttää sitä toukille, niitä kuitenkaan vahingoittamatta. Sandvold puhuu molemminpuolisesta kunnioituksesta.
 – Tämä on haastavaa molemmille osapuolille, koska minä olen niin iso ja toukat niin pieniä. Ne pitävät pimeästä ja tulevat mielellään kehoni muodostamien varjojen alle. Minun pitää siis olla todella varovainen, jotta en vahingossa murskaisi niitä. Kun liikun tarpeeksi hitaasti, ne aistivat kehoni lähestyvän ja siirtyvät kauemmaksi. Pohjimmiltaan sekä minä että toukat asumme samassa tilassa ja yritämme selvitä hengissä.
 Tanssija Hilde I. Sandvoldin ja toukkien yhteiselo kestää Kiasma-teatterissa viikon ajan.  Jussi Mankkinen / Yle
 Sandvold pystyisi tappamaan jauhomatoja helposti, mutta mekanismi toimiin myös toisin päin.
 – Jos asettuisin tuohon makuulle ja olisin täysin liikkumatta, ne voisivat periaatteessa syödä minut.
 Vaikka  MASS -bloom explorationsin  elementit ovat varsin yksinkertaisia, sen tematiikka on samalla sekä elämää suurempaa että suorastaan hyytävää.
 MASS - bloom explorations -esitys on osa trilogiaa, jossa käsitellään ihmiskehon ja ei-ihmiskehojen kohtaamista.  Jussi Mankkinen / Yle
 – Kun ihmiset ovat nähneet tämän teoksen ensimmäistä kertaa, he ovat usein ajatelleet, että tämä on ratkaisu muoviongelmaan. Mutta aika nopeasti he ymmärtävät, että ehkä näin ei ole, koska toukkien syömäprosessi on hidas ja siitä syntyy myös hiilidioksidia. Teoksen voi myös käsittää dystopiaksi, Sandvold pohtii.
 Myös Tina Tarpgaard on samaa mieltä.
 – Eivät jauhomadot tätä maailmaa pysty pelastamaan.
 Mutta elämä jatkuu. Kun  MASS - bloom explorations  -teos on saatu päätökseen, toukat viedään Kööpenhaminaan ja pistetään joksikin ajaksi möyhimään kompostia. Siellä niiden pikku ruumiit puhdistuvat mahdollisista muoviylijäämistä ja ne voidaan kierrättää vaikkapa lemmikkieläinten ruoaksi.

Tanssija kohtaa satatuhatta muovia syövää toukkaa: "Ihminen katoaa, mutta evoluution seuraava huipentuma voi olla jauhomato"


Summary: Kosmetologi Salla Vinho menetti jopa yöunensa ja ruokahalunsa, kun asiakkaan asiattomat viestit levisivät sosiaalisessa mediassa.

Kuvitellaan tilanne. Kosmetologiyrittäjä tekee pitkän työpäivän, asiakkaita käy päivän mittaan useita. Jokainen lähtee kasvohoidon, ripsienpidennyksen tai jalkahoidon jälkeen tyytyväisenä ja kiittelee tekijää. Yrittäjä sulkee liikkeen, lähtee kotiin ja menee illalla nukkumaan.
 Aamulla hän avaa puhelimensa ja huomaa yrityksen Facebook-sivuilla ja paikkakunnan puskaradio-ryhmässä haukkuja yhdeltä eilen käyneeltä asiakkaalta. Päivityksissä haukutaan kosmetologin tekemän työn jälki, liike ja tekijä itse. Kommentteja on kertynyt jo kymmeniä, ellei satoja.
 Suurin piirtein näin kävi kosmetologi  Salla Vinholle . Hänellä on liike Eurassa, runsaan 12 000 asukkaan pikkukaupungissa Satakunnassa.
 – Minulla on ollut kolme haastavaa tapausta, joissa kaikissa tilanne on lähtenyt leviämään nimenomaan sosiaalisen median kautta.
 Viimeisin tapaus on tältä keväältä. Asiakas lähti hoidon jälkeen tyytyväisenä, mutta alkoi pian lähetellä Vinholle viestejä, joissa kertoi olevansa tyytymätön ja haluavansa rahat takaisin. Viestejä tuli kymmeniä ja niiden sävy oli aggressiivinen.
 – Yritin selittää asiakkaalle, että minulla on oikeus nähdä tekemäni virhe ja korjata se. Tämä hänelle ei kuitenkaan sopinut. Neuvoin häntä lopulta riitauttamaan asian, jolloin hän kirjoitti päivityksen Euran puskaradioon.
 Päivitys on sittemmin poistettu, mutta se sai aikaan tapahtumaketjun, joka on edelleen vailla loppua.
 Salla Vinho haluaa, että asiakas lähtee hänen liikkeestään tyytyväisenä. Silloin myös tekijä voi luottaa ammattitaitoonsa. Jenni Joensuu / Yle
 Huonot kokemukset menevät ihon alle
 Sosiaalinen media on tänä päivänä yrittäjälle tärkeä viestintäkanava. Yrityksen markkinointi, mainonta ja asiakashankinta tapahtuvat voimakkaasti somen eri kanavissa.
 Myös Salla Vinho on sitä mieltä, että some on ennen kaikkea positiivinen asia yrittäjän kannalta.
 – Jos laitan vaikkapa Instagramiin kuvan, että yksi pakkaus jotakin tuotetta jäljellä, se menee heti.
 Somemaailmalla on kuitenkin nurja puolensa. Negatiivisia kokemuksia jaetaan pääsääntöisesti herkemmin kuin positiivisia.
 – Ihmiset tuntuvat myös uskovan kaiken lukemansa. Jos joku kirjoittaa, että minun liikkeessäni on epäpätevää palvelua, ei Euran kokoisella paikkakunnalla kestä kauaakaan, kun koko kylä tietää asiasta, Vinho miettii.
 Vinho kertoo olevansa erityisen kiitollinen vakituisista asiakkaistaan, jotka ovat merkinneet häntä somessa leviäviin postauksiin ja luottaneet omiin, hyviin kokemuksiinsa. Hankalien asiakkaiden kanssa taistelulla on silti ollut vaikutuksensa.
 – Pahimmillaan en saanut syötyä tai nukuttua, olin niin stressaantunut. Yrittäjäkin kun on vain ihminen, vaikeaa tällaista asiaa on estää menemästä tunteisiin. Tuntuu siltä, kuin koko kaupunki tietäisi ja tuijottaisi.
 Kaikkia ei voi miellyttää, sen myös Salla Vinho on yrittäjänä huomannut. Hän kuitenkin toivoo, että someraivoamisen sijaan palaute olisi asiallista. Jenni Joensuu / Yle
 Laki ei yletä Facebook-kirjoitteluihin
 Suomen yrittäjien sosiaalisen median asiantuntija  Lotta Tammelin  sanoo, etteivät ongelmat somessa korostu yrittäjien tekemissä yhteydenotoissa. Puheluita tulee epäsäännöllisen säännöllisesti.
 – Yrittäjät aika paljon puivat asioita keskenään omissa yhteisöissään. Vertaistukea haetaan muilta yrittäjiltä, jotka ovat mahdollisesti kokeneet samanlaisia tilanteita.
 Yhdistyksellä on neuvontapuhelin, johon yrittäjät voivat ottaa yhteyttä kinkkisissä tapauksissa. Soitot saattavat koskea esimerkiksi tilanteita, joissa asiakas kirjoittelee asiattomuuksia sosiaaliseen mediaan.
 – Juridisesti keinoja ei juuri ole, jos puhutaan esimerkiksi Facebook-kirjoitteluista. Eri asia sitten on, jos mennään vakavampiin tapauksiin, eli mahdollisiin kunnianloukkauksiin, Tammelin sanoo.
 Kauneudenhoitoalalla palautteita annetaan montaa muuta alaa herkemmin. Se on huomattu myös Suomen kosmetologien yhdistyksestä (SKY).
 – Aihe on herkkä. Ihmiset ovat tarkkoja ihostaan ja ulkonäöstään, ja aina toiveet ja realiteetit eivät ehkä kohtaa, sanoo SKY:n palvelupäällikkö  Erika Kuoppa .
 Kosmetologien yhdistyksellä ei ole varsinaista ohjeistusta ikävien tilanteiden varalle, mutta jäsenille on järjestetty sosiaaliseen mediaan liittyviä koulutuksia. Yhdistyksen lakimies hoitaa hankalimmat tapaukset.
 – Neuvoisin käyttämään niin sanottua kärjenkatkaisumallia. Ikäviltä huhuilta täytyy katkaista siivet ja joskus kommentointi on tarpeen, mutta kaikkiin tilanteisiin ei välttämättä tarvitse puuttua. Tärkeää on seurata keskustelua ja myös tehdä asiakkaalle selväksi, että häntä on kuultu.
 Vaikeat tapaukset ovat menneet tunteisiin, Salla Vinho myöntää. Hän haluaa kuitenkin puhua asioista julkisesti, koska tahtoo puuttua yrittäjien kokemaan kiusaamiseen. Jenni Joensuu / Yle
 Juoruilu täytti varauskirjan
 Tuorein tapaus tyytymättömän asiakkaan kanssa tapaus on edelleen vireillä. Salla Vinho ei tiedä, mitä tuleman pitää.
 Mustamaalausyrityksistä seurasi silti jotain hyvääkin.
 – Tämä kyseinen henkilö ei suoraan paljastanut, että kyse on minun liikkeestäni. Ihmiset alkoivat sitä kuitenkin selvitellä ja liikkeeni nousi Googlen hakutuloksissa ykköseksi. Varauskirja oli seuraavat kolme viikkoa täynnä, nuori nainen nauraa.
 Yrittäjän on oltava hyvin tarkkana siitä, lähteekö puolustamaan itseään sosiaalisessa mediassa. Myös Vinho on nähnyt tilanteita, joissa yrittäjän puolustusyritykset vain lisäävät vettä myllyyn ja somekohu on entistä suurempi. Hän ihmettelee, miksi huonot kokemukset halutaan heti kertoa kovaan ääneen somessa, usein värityskynän kera.
 – Kannattavintahan se olisi kaikkien kannalta, että asiat sovitaan yhdessä. Jos esimerkiksi minä olen tehnyt virheen, haluan ehdottomasti nähdä työni jäljen ja saada mahdollisuuden korjata sen. Ihan pelkästään jo oppiakseni.
 Jos koet saavasi huonoa palvelua, kerrotko siitä kavereille, yrittäjälle vai kenties koko sosiaaliselle medialle? Aiheesta voi keskustella tämän artikkelin lopussa kello 22 saakka. Keskusteluun osallistuminen vaatii  Yle Tunnuksen .
 Lue lisää:
 Huono palvelu johtaa helposti somemyrskyyn, jolta yrittäjän on vaikea suojautua – haukkuja joutuu sietämään sananvapauden nimissä
 Nuoret yrittäjät voivat käyttää some-päivitykseen monta päivää – ja juuri niin some-markkinointia pitää tehdä
 Facebookin puskaradio-ryhmät voivat olla yrittäjän tuho tai pelastus

Mustamaalaus somessa menee helposti yrittäjän ihon alle – "Tuntuu siltä, kuin koko kaupunki tietäisi ja tuijottaisi"