Venezuelan presidentti  Nicolas Maduro  sanoo, että Venezuelan hallinto ja Punainen Risti ovat päässeet sopuun humanitaarisen avun tuomisesta maahan.
 – Vahvistamme valmiutemme yhteistyöhön kansainvälisen tuen kanssa, Maduro muotoili asian Twitterissä uutistoimisto AFP:n mukaan.
 Kansainvälisen Punaisen ristin delegaatio on ollut maassa lauantaista asti, AFP kertoo.
 Poliittisen ja taloudellisen kriisin runtelemassa Venezuelassa kärsitään akuutista ruoan, lääkkeiden ja peruselintarvikkeiden puutteesta. Maassa on lisäksi ollut laajoja sähkökatkoja. Maduro on aiemmin estänyt muun muassa Yhdysvaltain tarjoaman humanitaarisen avun pääsyn maahan.
 YK:n mukaan lähes neljännes Venezuelan 30 miljoonasta ihmisestä tarvitsee kiireellistä apua.
 Venezuelassa on käynnissä poliittinen valtakamppailu, sillä presidentti Maduron lisäksi oppositiojohtaja  Juan Guaido  on julistautunut maan väliaikaiseksi presidentiksi.
 Yli 50 maata on tunnustanut Guaidon aseman.
 Lue myös:
 Yhdysvallat kohdisti pakotteita Venezuelan öljynviennille Kuubaan  (6.4.)
 Venezuelassa oppositiojohtajalta poistettiin syytesuoja  (3.4.)
 Punaiselta Ristiltä hätäapua Venezuelaan – maassa jälleen laajoja sähkökatkoja  (30.3.)

Maduro: Punaisen ristin apu on tervetullut Venezuelaan


Summary: Homo luzonensiksen löytö sotkee entisestään teorioita ihmisen evoluutiosta.

Filippiineiltä runsaat kymmenen vuotta sitten löytyneet luut kuuluivat aiemmin tuntemattomalle ihmisen varhaiselle sukulaiselle, kertoo  Nature -lehdessä torstaina julkaistava tutkimusartikkeli.
 Sen mukaan kyseessä ei ole nykyihmisen varhainen esi-isä, vaan ennemminkin sen sukulainen.
 Laji on nimeltään  homo luzonensis  sen muinaisen asuinsaaren Luzonin mukaan. Laji asui saarella noin 50 000 vuotta sitten.
 Tutkijoiden mukaan löytö vahvistaa näyttöä siitä, että ihmisen evoluutio ei ole ollut niin suoraviivaista kuin perinteisesti on oletettu. Se myös nostattaa kysymyksen siitä, miten laji pääsi saarelle, josta on kaikkialle pitkä merimatka.
 Tutkijoilla ei ole varmuutta myöskään siitä, ketkä ovat lajin esi-isiä.
 Homo luzonensis oli varsin lyhytkasvuinen, ehkä vain alle 120 senttiä pitkä. Lisäksi sillä oli kaareutuvat sormi- ja varvasluut. Tästä huolimatta tutkijat uskovat, että se todennäköisesti käveli selkä suorana eikä asunut puissa.
 Yhden teorian mukaan pienikokoisuus johtuu lajin sopeutumisesta sen eristyneeseen elinympäristöön.

Homo luzonensis asui Filippiineillä vielä 50 000 vuotta sitten – ihmisen varhainen sukulainen hämmästyttää tutkijoita


Olkiluodon ydinvoimalan kolmosreaktorin käyttöönotto viivästyy edelleen.
 Teollisuuden Voima kertoo, että laitosyksiköllä alkuvuonna tehdyn laajan huoltoseisokin työt eivät ole edenneet laitostoimittajan marraskuussa 2018 ilmoittaman aikataulun mukaisesti.
 TVO:n saaman tiedon mukaan polttoainetta ei asenneta reaktoriin ainakaan ennen elokuun loppua.
 TVO kertoo, että laitostoimittajan marraskuussa toimittaman aikataulun mukaan polttoaineen asennuksen oli suunniteltu alkavan kesäkuussa ja laitosyksikkö oli määrä liittää valtakunnan verkkoon lokakuussa. Säännöllinen sähköntuotanto oli suunniteltu aloitettavaksi tammikuussa 2020.
 – Laitostoimittajan ilmoittama aikataulupäivitys tässä vaiheessa projektia on luonnollisesti pettymys, mutta keskeistä on, että käyttöönottotestit tehdään huolellisesti. Meille valmistuu moderni ja turvallinen laitos, jonka käyttöönoton viimeiset vaiheet tehdään yhteistyössä laitostoimittajan kanssa, projektin johtaja  Jouni Silvennoinen  TVO:lta sanoo tiedotteessa.
 Olkiluodon kolmosreaktorin käyttöönotto on myöhästynyt lukuisia kertoja. Alun perin se piti ottaa käyttöön jo vuonna 2009. Reaktorin rakentaminen alkoi Eurajoella vuonna 2005.
 Reaktori on ranskalais-saksalainen EPR-tyypin reaktori. Se kuuluu 1 600 megawatin nimellistehollaan maailman suurimpiin ydinreaktoreihin.
 Laitos vähentää tarvetta tuoda Suomeen sähköä naapurimaista. Lisäksi laitoksen odotetaan laskevan sähkön hintaa Suomessa.
 Valtioneuvosto myönsi maaliskuussa reaktorille käyttöluvan määräaikaisena, vuoden 2038 loppuun asti.
 Lue myös:
 Valtioneuvosto myönsi Olkiluoto 3:lle käyttöluvan – uusi reaktori alkaa tuottaa sähköä valtakunnan verkkoon ensi vuoden alussa

Olkiluoto 3:n käyttöönotto viivästyy edelleen – TVO: "Luonnollisesti pettymys"


Summary: Kesällä julkaistavan albumin tuotot ohjataan hyväntekeväisyyteen.

Kun  Aviciin  eli ruotsalaisen  Tim Berglingin  kuolemasta oli kulunut kaksi kuukautta, perhe ja levy-yhtiö alkoivat suunnitella tapaa, jolla maailmankuulun säveltäjän, tuottajan ja DJ:n muistoa voisi tyylikkäästi kunnioittaa.
 Omanissa vuosi sitten kuollut Bergling oli jo valinnut 16 kappaletta seuraavalle levylleen, mutta niiden tuotanto oli kesken.
 Perhe ja levy-yhtiö päättivät viimeistellä kappaleet ja julkaista albumin postuumisti.
 – Tim soitti meille 16 valitsemaansa kappaletta sinä iltana, kun hän saapui Omaniin. Se jäi viimeiseksi puhelinpalaveriksemme, Universal Music Nordicin johtaja Per Sundin toteaa Aviciin  Youtube-kanavalla julkaistussa  minidokumentissa.
 Perheen toiveesta albumin nimeksi tulee Berglingin etunimi  Tim . Albumin tuotot ohjataan kokonaisuudessaan Aviciin muistoksi perustetulle mielenterveysjärjestölle.
 – Emme yritä tuottaa kappaleista maailman suurimpia hittejä. Halusimme tehdä niistä sellaisia kuin Tim olisi halunnut niiden olevan, Sundin toteaa.
 6. kesäkuuta julkaistavan albumin ensimmäinen kappale  S.O.S  julkaistiin tänään keskiviikkona. Voit kuunnella kappaleen  tästä .
 Avicii ehti julkaista eläessään kaksi albumia.
 Hän oli tämän vuosikymmenen EDM- eli elektronisen tanssimusiikin aallon menestyneimpiä tähtiä.  Levels ,  Wake Me Up!  ja  Hey Brother  ovat viime vuosien soitetuimpia kappaleita eri puolilla maailmaa.
 Avicii löydettiin kuolleena hotellihuoneestaan Omanissa 20. huhtikuuta 2018. Hän oli 28-vuotias. Omanin poliisin mukaan hänen kuolemaansa ei liittynyt rikosta.
 Kommentointi on auki kello 22:een saakka.

Ensimmäinen kappale Aviciin postuumilta albumilta on julkaistu – tähti ehti valita kappaleet ennen kuolemaansa


Summary: Väylävirasto on tarkastellut kolmea uutta rataosuutta, joiden tarkoitus olisi nopeuttaa junayhteyksiä Itä-Suomeen.

Itäisen rantaradan rakentaminen maksaisi arviolta miljardi euroa enemmän kuin Itärata pääkaupunkiseudulta Porvoon kautta Kouvolaan.
 Asia selviää Väyläviraston tuoreesta  selvityksestä . Sama selvitys oli pohjana viime viikolla julkaistulle liikenne- ja viestintäministeriön  Itärata-raportille .
 Väylävirasto on tarkastellut kolmea eri vaihtoehtoa, joiden tavoitteena on  nopeuttaa junayhteyksiä  pääkaupunkiseudun ja Itä-Suomen välillä.
 Vaihtoehdoista kallein, Itäinen rantarata kulkisi Helsinki-Vantaan lentoasemalta Porvoon ja Kotkan kautta Luumäelle, jossa se liittyisi nykyiseen Lappeenrantaan kulkevaan rataan.
 Kolmas vaihtoehto kulkisi Lahdesta Heinolan kautta Mikkeliin.
 Kaikki kolme ratalinjausta on merkitty nykyisiin maakuntakaavoihin. Väyläviraston selvitys lähtee siitä, että Lentorata olisi jo rakennettu.
 Helsinki – Porvoo – Kouvola
 Uusi Itärata olisi 106 kilometriä pitkä. Se erkaantuisi Lentoradasta Keravan pohjoispuolella Kytömaalla ja liittyisi nykyiseen raiteeseen Kouvolan länsipuolella, Korian seisakkeella.
 Matka Kouvolasta Helsinkiin lyhenisi uuden oikoradan myötä noin 27 kilometrillä nykyisestä. Tällä hetkellä rata pääkaupunkiseudulta Kouvolaan kulkee Lahden kautta.
 Kaikki tarkastelussa olleet rataosat olisivat kaksiraiteisia, sähköistettyjä ja ne varustettaisiin turvalaitteilla.
 Oikoradan uusi neliraiteinen asema tulisi Porvoon Kuninkaanporttiin.
 Karkea arvio radan kustannuksista on 1,7 miljardia euroa.
 Nopeusrajoituksella 220 km/h Helsinki-Kouvola-välin matka-ajat lyhenisivät 13 minuuttia ja Helsinki-Pietari-välin 9 minuuttia nykyisestä. Nopeusrajoituksella 300 km/h vastaavat matka-aikasäästöt olisivat 19 minuuttia ja 15 minuuttia.
 Selvityksessä todetaan, että Itärata parantaa raideliikenteen matka-aikoja laajasti Itä-Suomessa.
 Kaikki kolme vaihtoehtoista rataosuutta suunniteltaisiin siten, että niitä pitkin voisi ajaa 300 kilometrin tuntinopeudella. Matkustajajunien suurin sallittu nopeus Suomessa on 220 kilometriä tunnissa.
 Liikenne- ja viestintäministeriön työryhmä totesi, että Itärata-hanke ei olisi taloudellisesti kannattava. Liikennetaloudellisessa laskelmassa hyödyt 30 vuoden ajalle ovat 13 prosenttia hankkeen kustannuksista eli kustannus-hyötysuhde on 0,13.
 Yle / Uutisgrafiikka
 Helsinki – Porvoo – Kotka – Luumäki
 Myös ratayhteys Kotkan kautta itään erkanisi Lentoradasta Keravan pohjoispuolella Kytömaalla. Porvoon jäljeen rata jatkaisi Kouvolan sijaan rannikkoa pitkin Kotkaan. Uusi yhteys liittyisi nykyiseen raiteeseen Luumäen länsipuolella.
 Rataosa olisi 170 kilometriä pitkä. Matka Helsingistä Luumäelle lyhenisi noin 25 kilometriä verrattuna nykyiseen Lahden ja Kouvolan kautta kulkevaan rataan.
 Rataosalle on suunniteltu vain yksi uusi asema Porvoon Kuninkaanporttiin. Uudet asemat on Väyläviraston mukaan mahdollista tehdä myös Loviisan ja Kotkan seudulle. Niitä ei kuitenkaan tarkasteltu tässä selvityksessä, eikä näillä paikkakunnilla pysähtymistä otettu huomioon esimerkiksi matka-aikaa arvioitaessa.
 Ratalinjauksen kustannusarvio on Väyläviraston selvityksen mukaan 2,8 miljardia euroa.
 Nopeusrajoituksella 220 km/h Helsinki-Luumäki-välin matka-ajat lyhenisivät 18 minuuttia ja Helsinki-Pietari-välin 15 minuuttia nykyisestä. Nopeusrajoituksella 300 km/h vastaavat matka-aikasäästöt olisivat 31 minuuttia ja 27 minuuttia.
 Selvityksessä matka-aika on laskettu siten, että juna ei pysähtyisi Loviisassa tai Kotkassa, ainoastaan Porvoossa.
 Itäinen rantarata lyhentäisi matka-aikoja Helsingistä Joensuuhun ja Pietariin, mutta ei Kuopion suuntaan.
 Liikennetaloudellisessa laskelmassa itäisen rantaradan hyödyt 30 vuoden ajalle ovat 8 prosenttia hankkeen kustannuksista eli kustannus-hyötysuhde on 0,08.
 Yle / Uutisgrafiikka
 Lahti – Heinola – Mikkeli
 Kolmas vaihtoehto on, että idän yhteyksiä nopeutettaisiin rakentamalla uusi raide Lahdesta Heinolan kautta Mikkeliin.
 Uusi yhteys erkanisi Lahden itäpuolella ja liittyisi nykyiseen raiteeseen Mikkelin eteläpuolella, ennen Otavan liikennepaikkaa. Tämä rataosa olisi 126 kilometriä pitkä. Matka Lahdesta Mikkeliin lyhenisi 29 kilometrillä nykyiseen Kouvolan kautta kulkevaan yhteyteen verrattuna.
 Rataosalle on suunniteltu yksi uusi asema Heinolaan. Kustannusarvio Heinolan kautta kulkevalle rataosuudelle on noin 1,5 miljardia euroa. Väylävirasto huomauttaa, että kaikkien kolmen ratalinjauksen tarkastelu on tehty hyvin karkealla tasolla, minkä vuoksi kustannusarvioita on pidettävä suuntaa-antavina.
 Matka-aika Lahden ja Mikkelin välillä nopeutuisi 42–46 minuuttia, jos juna ajaa 220 kilometrin tuntinopeudella. 300 kilometrin tuntinopeudella matka-aika lyhenisi 50–56 minuuttia.
 Tämä oikorata lyhentäisi matka-aikaa Kuopion suuntaan, mutta ei Joensuuhun tai Pietariin.
 Liikennetaloudellisessa laskelmassa radan hyödyt 30 vuoden ajalle ovat 17 prosenttia hankkeen kustannuksista eli kustannus-hyötysuhde on 0,17.
 Yle / Uutisgrafiikka
 10.4. klo 14.32: Uutista täydennetty tiedoilla hankkeiden liikennetaloudellisista laskelmista eli kustannus-hyötysuhteista.

Selvitys: Rantarata itään maksaisi miljardi euroa enemmän kuin Itärata Porvoon kautta Kouvolaan


Summary: Parlamentti äänesti kiellon puolesta lähes yksimielisesti: vastaan äänesti yksi kansanedustaja.

Uuden-Seelannin parlamentti on hyväksynyt lakimuutoksen, joka kieltää kansalaisilta valtaosan tehokkaimmista puoliautomaattiaseista.
 Parlamentti hyväksyi aselain muutoksen äänin 119–1. Laki astuu voimaan, kun kenraalikuvernööri on hyväksynyt sen.
 Ainoana lakia vastaan äänesti oikeistopuolue ACT:n ainoa kansanedustaja  David Seymour .
 – Olen hyvin harvoin nähnyt parlamenttia näin yksimielisenä, enkä voi kuvitella tilannetta, jolloin se olisi välttämättömämpää, sanoi pääministeri  Jacinda Ardern .
 Ardern ilmoitti aikeista kieltää tehokkaat puoliautomaattiaseet vajaa viikko sen jälkeen, kun asemies oli maaliskuun puolivälissä tappanut yhteensä noin 50 ihmistä kahdessa moskeijassa Christchurchissa. Miehellä oli puoliautomaattiaseita.
 Kielto koskee ns. sotilastyylisiä puoliautomaattiaseita. Kiellon ulkopuolelle jää vähemmän tehokkaita aseita, joita metsästäjät ja viljelijät yleisesti käyttävät.
 Ihmisillä on syyskuun loppuun asti aikaa luovuttaa poliisille omistamansa kielletyt puoliautomaattiaseet. Yli 300 asetta on jo luovutettu.
 Naapurimaa Australia kielsi tehokkaimmat puoliautomaattiaseet vuonna 1996, kun 35 ihmistä oli kuollut  Port Arthurin joukkomurhassa .
 Aiheesta aiemmin:
 Uusi-Seelanti kieltää puoliautomaattiaseet – laki tulossa voimaan jo huhtikuun alussa
 Poliisi: Uuden-Seelannin moskeijaiskuista epäiltyä syytetään 50 murhasta ja 39 murhan yrityksestä
 Täsmennetty 10.4.2019 klo 15.15: Uusi-seelanti kieltää tehokkaimmat puoliautomaattiaseet, mutta ei kaikkia itselataavia aseita.

Uusi-Seelanti kielsi puoliautomaattiaseet vastauksena Christchurchin tragediaan


Summary: Ennakkoäänestyksen suosion kasvussa näkyy myös se, että oppositiopuolueiden kannatus on noussut, arvioi Sami Borg.

Ylen vaaliasiantuntija  Sami Borg  arvioi vaalikamppailun aikaisemmista poikkeavien teemojen kasvattaneen äänestysaktiivisuutta. Eilen päättynyt ennakkoäänestys oli  vilkkaampaa kuin missään aikaisemmissa eduskuntavaaleissa . Äänensä kävi antamassa yli 1,5 miljoonaa suomalaista, mikä on 36,1 prosenttia kaikista äänioikeutetuista.
 Borg arvioi, että vaalikamppailussa on noussut aikaisemmista poikkeavia teemoja ja perinteiset talous- ja työllisyyskysymykset ovat jääneet taka-alalle.
 – Tähän asti on ollut aika vähän edellisistä vaaleista tuttua jankkaamista siitä, mistä leikataaan ja kuinka paljon. Se ei kauheasti kiinnosta monia niitä, jotka epäröivät äänestämistä, sanoo Borg  Radio Suomen Päivän  haastattelussa.
 Oppositiopuolueiden kannatusnousu näkyy äänestysinnossa
 Borgin mukaan äänestysaktiivisuuden kasvussa näkyy myös se, että oppositiopuolueiden kannatus on noussut. Äänestäjien aktivoituminen saattaa suosia erityisesti perussuomalaisia, demareita ja vihreitä, hän arvioi.
 Eniten ennakkoäänestysaktiivisuus kasvoi Satakunnassa, jossa nousua oli lähes 6 prosenttiyksikköä edellisistä vaaleista. Borgin mukaan nousussa näkyy oppositiopuolueiden perinteisesti vahva kannatus. Viime eduskuntavaalien ääniharavia olivat SDP:n  Kristiina Salonen  ja perussuomalaisten  Laura Huhtasaari .
 Pirkanmaalla äänestysaktiivisuus kasvoi 5,5 prosenttiyksikköä, mitä Borgin mukaan selittää mm. tiukka vaalikamppailu puolueiden välillä, ja SDP:n perinteisesti vahva asema.
 Helsingissä äänestysaktiivisuus kasvoi 4,4 prosenttiyksikköä. Borgin mukaan äänestäjien aktivoitumista Helsingissä selittää mm. perussuomalaisten  Jussi Halla-ahon  ehdokkuus sekä vaalikamppailussa paljon esillä olleet, vihreille tärkeät ilmastoteemat.
 Ennakkoäänestyksen suosiosta ei vielä voi vetää johtopäätöstä, että äänestysaktiivisuus vaaleissa kasvaisi. Sami Borg näkee kuitenkin, että ennakkoäänten määrä saattaa ennakoida äänestysaktiivisuuden nousua parilla kolmella prosenttiyksiköllä.

Ylen vaaliasiantuntija: Erilainen vaalikamppailu näkyy äänestysinnossa – "Enää ei jankata, mistä leikataan"


Viime elokuussa Sastamalassa löytyi palavasta talosta vainaja. Surmansa saanut oli vuonna 1937 syntynyt nainen.
 Vuonna 1967 syntynyt mies tuomittiin keskiviikkona äitinsä murhasta syyntakeettomana. Syyntakeettomuuden takia miestä ei tuomita rangaistukseen, vaan hän jää hoitoon, Pirkanmaan käräjäoikeus kertoo.
 Miestä syytettiin myös törkeästä vahingonteosta ja hautarauhan rikkomisesta. Niistäkin hänet tuomittiin syyntakeettomana.
 Vastaaja tunnusti teot.
 Mies tuomittiin maksamaan korvauksia yhteensä noin 40 000 euroa.
 Vainaja löytyi talosta
 Sastamalan Heinijärvellä paloi viime kesänä noin 80-neliöinen lautarakenteinen talo. Pelastuslaitos sai hälytyksen palopaikalle hieman iltaseitsemän jälkeen elokuussa. Savusukeltajat löysivät nopeasti talosta vainajan.
 Vainajalla oli ainakin 25 vammaa pään ja olkapään alueella, jotka aiheutuivat vesurin iskuista.
 Poliisi tavoitti murhasta epäillyn paikan päältä asunnon pihalta jo tapahtumailtana.
 Poliisin paikalla tekemissä tutkimuksissa kävi ilmeiseksi, että henkilö oli kuollut ennen paloa saamiinsa vammoihin. Myöhemmin yön aikana oikeuslääkäri tuli samaan päätelmään.
 Pirkanmaan käräjäoikeus vangitsi epäillyn elokuussa. Mielentilatutkimus tehtiin jo esitutkinnan aikana. Mielentilatutkimuksen mukaan mies oli syyntakeeton ja tahdosta riippumattoman hoidon tarpeessa. Mies jää hoidettavaksi mielenterveyslain nojalla.
 Talo tuhoutui tulipalossa.
 Tuomio ei ole vielä lainvoimainen, eli siitä voi valittaa hovioikeuteen.
 Lue lisää:
 Palaneesta talosta löytyi vainaja ja palopaikalta epäilty murhaaja: Sastamalan henkirikos syyteharkintaan
 Sastamalassa paloi lautarakenteinen talo – poliisi epäilee henkirikosta
 Palaneesta talosta löytyi vainaja ja palopaikalta epäilty murhaaja: Sastamalan henkirikos syyteharkintaan
 Oikeudenkäynti alkoi: Miehen epäillään tappaneen vesurilla äitinsä

Poika tuomittiin äitinsä raa'asta murhasta syyntakeettomana


Summary: Kerromme esimerkkien avulla, miten poliitikot helpottavat tai vaikeuttavat ilmastoystävällistä kuluttamista.

Tästä on kyse Ilmastobarometrin mukaan ihmiset odottavat päättäjiltä konkreettisia ympäristöpäätöksiä. Poliitikoilla on monia mahdollisuuksia ohjata yksittäisen ihmisen arkisia ilmastovalintoja. Ilmastoasiantuntijoiden mukaan valtio ei vaikuta vielä riittävästi ihmisten ympäristöpäätöksiin. Valtaosa Suomen hiilidioksidipäästöistä on peräisin yksittäisten ihmisten valinnoista ja toimista.
 Maaliskuussa julkaistun  Ilmastobarometrin  mukaan ihmiset haluavat päättäjiltä konkreettisia ilmastopäätöksiä ja mahdollisuuden ilmastoystävälliseen arkeen.
 Ihmisten huoli ilmastosta näkyy yhä selvemmin heidän omissa ympäristövalinnoissaan, mutta arjen valinnat voisi tehdä vieläkin helpommiksi, arvioi Suomen kehitysyhteistyöjärjestöjen ilmastoasiantuntija  Hanna Aho .
 – Politiikan tehtävä on tehdä ilmastoteoista helppoja ja arkisia. Valintojen pitäisi tulla luonnostaan ilman, että joutuu koko ajan miettimään omien päätöstensä ympäristövaikutuksia.
 Syksyllä julkaistu kansainvälinen ilmastoraportti, tämän kevään kotimainen ilmastobarometri sekä puolueiden ilmasto-ohjelmat ja keskustelu ruoan verotuksesta ovat nostaneet ilmastonmuutoksen aiempaa vahvemmin vaaliteemaksi, arvioi Sitran ja Suomen kiertotalous -ohjelman johtaja  Mari Pantsar .
 – Kyllä, ehdottomasti nämä tulevat olemaan ilmastovaalit, Pantsar toteaa.
 Selvitimme esimerkkien avulla miten sunnuntain vaaleissa valittavat päättäjät voivat vaikuttaa ihmisten ilmastovalintoihin, jotka voivat olla esimerkiksi kaupassa ja huoltoasemalla tehtyjä tiedostamattomiakin päätöksiä.
 Tekstissä olevien linkkien kautta pääset tutustumaan tarkemmin ministeriöiden, tutkimuslaitosten ja tiedotusvälineiden ilmastoraportteihin ja -artikkeleihin.
 Jutussa voit myös testata omaa ilmasto-osaamistasi.
 Maatalous, maito ja liha
 Maatalouden hiilidioksidipäästöt ovat Suomessa samaa luokkaa kuin liikenteen.
 Tuotannon suorat päästöt ovat noin 10 prosentin luokkaa, mutta kun huomioon otetaan maan- ja energiankäytöstä syntyvät kasvihuonekaasupäästöt, niin maatalouden  kokonaisosuus Suomen päästöistä  nousee viidennekseen.
 Grafiikan lihaosuus koostuu naudan-, broilerin- ja sianlihasta. Maidon prosenttiosuus sisältää myös maitotuotteita kuten juustot. Paulus Markkula / Yle
 Lähes puolet suomalaisten syömisestä aiheutuvista hiilidioksidipäästöistä on peräisin liha- ja maitotuotteista.
 Ne ovat myös suurimmat kansallisen maataloustuen saajat. Valtio jakaa suoraa tuotantotukea tiloille tänä vuonna noin 320 miljoonaa euroa, josta yli puolet suunnataan maitotiloille.
 Valtio ja EU tukevat Suomen maataloutta vuosittain kaikkiaan lähes kahdella miljardilla eurolla. Vuonna 2017 kokonaistuesta yli puolet suunnattiin liha- ja maitotuotantoon, joiden arvo maatalouden kokonaistuotannosta oli alle puolet.
 Sitran projektijohtaja  Janne Peljon  mukaan tukipäätöksillä voitaisiin vaikuttaa tuotantosuuntiin ja  elintarvikkeiden hintoihin  niin haluttaessa.
 – Tämä on yksi valtion keino vaikuttaa eri tuotantoalojen kannattavuuteen. Käytännössä tuettavan tuotannon tilat saavat positiivista etua muihin nähden.
 Samoilla linjoilla on WWF Suomen ilmastoasiantuntija  Mia Rahunen . Hän toivoo, että tukea suunnattaisiin lihataloudesta kotimaiseen kasviproteiiniin.
 – Ruoan tuotantoa pitää pystyä ohjaamaan tuki- ja veromuutoksilla enemmän kasvisperäiseksi. Muutoinkin maataloustukia pitäisi suunnata enemmän ympäristöperusteisesti.
 Meidän pitää olla valmiita ottamaan murros vastaan, kun polttomoottoreista siirrytään sähköön.   Markku Ollikainen
 Suomen ilmastopaneelin puheenjohtaja, ympäristöekonomian professori,  Markku Ollikaisen  mukaan maataloudessa voidaan kiristää ilmastovyötä.
 – Maataloushan ei varsinaisesti ole vielä ilmastopolitiikan kohteena ollutkaan. Esimerkiksi maatalouden turvemaista aiheutuu tuntuvia päästöjä, jotka voitaisiin välttää paremmalla maankäytöllä.
 Veroilla saatetaan tulevina vuosina hakea konkreettisia muutoksia ihmisten ruoka-ainevalintoihin ja kulutustottumuksiin.
 Vaalikampanjointia on jo värittänyt keskustelu liha- ja maitoverosta, ja keskustelu jatkuu varmasti myös vaalien jälkeen.  Sitra julkaisee  ensi viikolla selvityksen kestävän kehityksen verouudistuksesta, jossa käsitellään muun muassa ruoan verotusta ilmasto- ja ympäristövaikutusten perusteella.
 – Meillä oli tarkoitus julkaista selvitys jo ennen vaaleja, mutta emme halunneet lihaveron kaltaista kärjistynyttä keskustelua vain yksittäisestä verosta, vaan koko veropaketin laajempaa käsittelyä, kertoo Sitran johtaja Mari Pantsar.
 Vaatteet ja tekstiilit
 Tällä vuosituhannella uusien  vaatteiden tuotanto  on kaksinkertaistunut, ja  vaateteollisuuden hiilidioksidipäästöt  ovat jo suuremmat kuin lento- ja meriliikenteen yhteensä. Vaateostoksilla ja etenkin tekstiilien käytöllä voi tehdä tuntuvia ilmastovalintoja.
 Brittiläinen  Ellen MacArthur Foundation  selvitti vuonna 2017 vaateteollisuuden ilmastovaikutuksia. Raportissa todetaan, että jos vaateteollisuuden kasvu jatkuu saman suuntaisena, se vie parinkymmenen vuoden kuluttua jo neljänneksen maailman hiilibudjetista. Termillä tarkoitetaan hiilidioksidin määrää, joka laskennallisesti voidaan päästää ilmaan, jotta vielä pysytään asetetuissa ilmastotavoitteissa.
 Tekstiiliteollisuuden ja puuvillan arvioidaan kuluttavan vuosittain noin 4 prosenttia maailman makeasta vedestä. Artikkelin lopun testiosiossa voit arvata paljonko vettä tarvitaan yhden t-paidan valmistukseen.   Paulus Markkula / Yle
 Suomen valtiolla ei käytännössä ole mahdollisuuksia puuttua kansainvälisen vaateteollisuuden päästöihin, mutta aivan keinoton ei Suomikaan ole.
 Jo lähivuosina Suomi joutuu linjaamaan tekstiilien keräyskäytäntöjään, sillä EU velvoittaa jäsenmaitaan hoitamaan tekstiilien kierrätyksen vuoteen 2025 mennessä. Esimerkiksi  Ison-Britannian parlamentti  on jo tilanteeseen tarttunut ja selvittää vaateteollisuuden ja kulutuksen ympäristövaikutuksia. Tavoitteena on kannustaa kuluttajia ympäristön kannalta kestäviin valintoihin.
 Iso osa vaateteollisuuden päästöistä on peräisin raaka-aineista, kuten puuvillasta ja öljystä. Valtio tukee Suomessa tehtävää uusien ympäristöystävällisten materiaalien tutkimusta ja kehittämistä, mikä voi avata isojakin mahdollisuuksia, arvioi Sitran projektijohtaja Janne Peljo.
 – Innovaatiotoimintaa voitaisiin tukea Suomessa enemmänkin eli miten vaatteiden kierrätystä ja uusiokäyttöä voitaisiin kuitutasolla edistää. Tämä olisi tärkeää, sillä kiertotalous tulee nostamaan päätään vaateteollisuudessa tosi voimakkaasti tulevaisuudessa.
 Ruoan tuotantoa pitää pystyä ohjaamaan tuki- ja veromuutoksilla enemmän kasvisperäiseksi.   Mia Rahunen
 Suomessa kehitetään  uusia kierrätettäviä kuituja  ja pyritään helpottamaan  nykyisten tekstiilien kierrätystä . Jos kangas saadaan kierrätettyä tehokkaasti takaisin kuiduiksi, niin vanhoista tekstiileistä saadaan  uutta raaka-ainetta  kierrätysmuovin ja -metallin tavoin.
 Valtio voi ohjata myös ihmisten vaatteiden kulutusta tukemalla tekstiilien kierrätystä. Ensimmäiset yksityiset vaatelainaamot toimivat jo Suomessa, ja maaliskuussa eronneen hallituksen yksi tavoitteista oli kehittää Suomeen uusia  kierto- ja jakamistalouden ratkaisuja .
 Esimerkiksi kierrätysmateriaalien hyödyntämisessä on jo edetty, ja verkkoon on tulossa uusi  valtiovetoinen kauppapaikka . Mutta miten jakamistalouden tavoitteet ja uudet palvelut tuodaan sujuvasti ihmisten vaatekaappeihin, riippuu pitkälti tulevista päättäjistä.
 Polttoaineet ja autot
 Liikenne on yksi suurimmista ilmaston rasittajista. Suomen kokonaiskasvihuonepäästöistä  liikenteen osuus  on noin 20 prosenttia. Tavoitteena on, että Suomen liikenne olisi  hiilineutraalia vuonna 2045 .
 Liikennettä verotetaan monin eri tavoin, osin juuri ilmastosyistä mutta myös valtion kassan takia.  Autoalan tiedotuskeskuksen  mukaan liikenteeseen liittyvät verotulot valtiolle ovat lähes 8,5 miljardia euroa eli noin 15 prosenttia valtion budjetista.
 Valtion laskelmien mukaan liikenteen verovaikutus on hieman pienempi, sillä liikenteeseen liittyvät arvonlisäverot lasketaan valtion tärkeimpään tulolähteeseen eli alv-pottiin. Liikenteen suora osuus valtion verotuloista on kuitenkin yli 10 prosenttia.
 Liikenteestä saatavat verotulot olivat valtiolle viime vuonna suurempi tulonlähde kuin esimerkiksi yhteisöverot. Paulus Markkula / Yle
 Autoilun ilmastovaikutuksia ohjataan Suomessa päästöperusteisella verotuksella, eli ympäristöystävällisen auton verotus on suhteessa kevyempää kuin enemmän päästöjä tupruttelevan auton verotus.
 Vaalien alla  liikenneministeriön virkamiehet  esittelivät ehdotuksiaan tulevien vuosien muutostarpeista. Yhdeksänkohtaisen listan ehdotuksista peräti seitsemän liittyi verotukseen, yksi polttomoottoriautojen myyntikieltoon ja yksi sähköautojen latausverkostoon.
 Myös Suomen ilmastopaneelin puheenjohtaja Markku Ollikainen nostaa esille latausverkoston tärkeyden. Professori Ollikaisen mukaan tulevan hallituksen iso tehtävä on luoda olosuhteet henkilöautoliikenteen sähköistykselle.
 – Meidän pitää olla valmiita ottamaan murros vastaan, kun polttomoottoreista siirrytään sähköön. Sähköautojen tuotantomäärät tulevat kasvamaan ja myyntihinnat putoamaan 2020-luvulla merkittävästi. Kotimaan latausverkostoa on kehitettävä tuntuvasti seuraavan viiden vuoden aikana.
 Suomessa tehdään isoja ilmastolinjauksia tulevina vuosina myös polttonesteiden puolella.
 Polttoaineiden bio-osuuksia on tarkoitus nostaa entisestään 2020-luvulla. Diesel- ja polttoöljyyn halutaan lisätä bioöljyjä päästöjen pienentämiseksi. Öljyuudistuksen pitäisi tulla voimaan  tulevalla hallituskaudella . Vuonna 2030 biopolttoaineen osuus liikenteen polttonesteistä tulisi olla jo  30 prosenttia .
 Suomen hiilidioksidipäästöistä 68 prosenttia on peräisin yksittäisten ihmisten valinnoista ja toimista.   Mari Pantsar
 Biopolttoaineet eivät aiheuta pelkkiä hurraahuutoja, sillä niiden käyttäminen pohjoisessa voi rasittaa kohtuuttomasti eteläisen pallonpuoliskon ympäristöä, arvioi Suomen kehitysyhteistyöjärjestöjen kattojärjestön Fingon ilmastoasiantuntija Hanna Aho.
 – 30 prosentin tavoite on ongelmallinen, ja kannatamme sekoitevelvoitteen laskemista tasolle, johon päästään kotimaisilla jäteraaka-aineilla. Uhkana on, että kasvava biopolttoaineiden tuotanto johtaa trooppisten metsien katoon ja eläinten elinympäristöjen häviämiseen.
 Sitran Mari Pantsar on samoilla linjoilla.
 – Bioöljy ei varsinaisesti kannusta luopumaan fossiilisesta öljystä. Itse katsoisin ensisijaisesti aivan muita vaihtoehtoja etenkin henkilöliikenteessä ja lämmityksessä ja säästäisin bioöljyn raskaan liikenteen ja lentoliikenteen käyttöön.
 Tämän vuosikymmenen alussa vastaava ympäristöpäätös tehtiin jo bensiinin puolella, kun nykyinen 95 E10 -polttoaine tuli Suomen huoltoasemille vuonna 2011. Bensiiniin voidaan lisätä enintään 10 prosenttia bioetanolia, mikä pienentää polttoaineen hiilidioksidipäästöjä.
 E10 on hyvä esimerkki valtion arkeen ulottuvasta ilmasto-ohjauksesta. Tankilla käydessään harva enää hoksaa olevansa osa EU:n ja Suomen ympäristöpolitiikkaa.
 Mitä minä voin tehdä ilmaston hyväksi?
 Kansainvälinen ilmastoraportti esittää ilmaston lämpenemisen rajoittamista 1,5 asteeseen. Tammikuussa julkaistun  kansainvälisen tutkimuksen  mukaan tämä edellyttää rajuja henkilökohtaisia päästövähennyksiä ja lukuisia arjen ilmastovalintoja.
 Suomalaisen hiilijalanjälki on noin 10 tonnia vuodessa, mutta kymmenessä vuodessa se olisi saatava 2,5 tonniin ja edelleen 0,7 tonniin vuonna 2050.
 Fingon Hanna Aho toivoo tulevilta päättäjiltä nopeita toimia, hänen mukaansa nyt on pakko toimia.
 Myös muut juttuun haastatellut asiantuntijat ovat yhtä mieltä siitä, että valtio ei vielä ole uskaltanut tai osannut vaikuttaa riittävästi ihmisten ilmastovalintoihin.
 – Kyllä voisi ja pitäisi ohjata enemmän. Yhteiskuntaa tulisi muokata taloudellisilla ja poliittisilla ohjauskeinoilla ilmastoystävällisempään suuntaan, toteaa WWF Suomen ilmastoasiantuntija Mia Rahunen.
 Tiukempaa otetta päättäjiltä odottaa myös Sitran johtaja Mari Pantsar.
 – Jos ajattelen omaa arkeani, niin valtion ilmastopäätökset eivät käytännössä näy siinä ollenkaan.
 Pantsar arvioi, että jatkossa valtion suoraa ohjausta ihmisten kulutukseen tarvitaan enemmän, jotta päästötavoitteet saavutetaan.
 – Suomen hiilidioksidipäästöistä 68 prosenttia on peräisin yksittäisten ihmisten valinnoista ja toimista. Valtion tulisi verotuksellisesti tehdä vähähiilisistä ratkaisuista edullisempia esimerkiksi liikenteessä, lämmityksessä ja ruokavaliossa.
 Ihmisen arkiset ilmastovalinnat tulisi tehdä mahdollisimman helpoiksi. Paulus Markkula / Yle
 Omaa kulutustaan ja hiilijalanjälkeään voi arvioida ja testata useilla sivustoilla. Apua arjen valintoihin saa muun muassa valtion  Sitoumus 2050 -sivustolta  ja  Sitran elämäntapatestistä.
 Millaisessa poliittisessa ympäristössä ympäristöpäätöksiä tehdään tulevina vuosina, selviää sunnuntain vaaleissa ja tulevissa hallitusneuvotteluissa.
 Millaisia konkreettisia päätöksiä sinä toivot päättäjiltä helpottamaan arkisia ilmastovalintoja? Keskustele aiheesta klo 22 saakka.
 Lue myös:
 Ahdistaako ilmasto? Testaa kärsitkö ympäristöahdistuksesta!
 Ilmastobarometri: Suomalaiset haluavat poliitikot toimimaan ilmaston hyväksi, mutta poliitikot eivät uskalla
 Suomi käytti jälleen luonnonvaransa etuajassa – 5 kysymystä miksi ilmastoahdistus ei näy tilastoissa

Luulitko tekeväsi arjen ilmastovalintasi itse? Näin poliitikot vaikuttavat ruokavalioosi, vaatteisiisi ja autoiluusi


Summary: Mursujen kokoontumisjäätikkö Koillis-Venäjällä on pienentynyt vuosi vuodelta, joten nyt ne joutuvat lepäämään kivisellä rannalla.

Suuri joukko mursuja saapuu joka vuosi tietylle rannalle Venäjällä lepäämään. Nyt näiden mursujen käyttäytyminen on herättänyt  kansainvälistä huomiota .
 Aiemmin ne kokoontuivat jääkentille. Ilmastonmuutoksen takia merialueen jäätiköt ovat kuitenkin kutistuneet ja mursut ovat entistä ahtaammalla tuossa rannan kokoontumispaikassaan.
 Jotkut mursuista etsivät väljempää tilaa ja alkavat sen takia kiivetä 80 metrin korkeudessa olevalle vuorenrinteen tasanteelle.
 Ongelmana on vain se, että mursut eivät osaa laskeutua turvallisesti alas ja sen takia kielekkeellä olo päättyy monesti putoamiseen ja varmaan kuolemaan.
 Netflixin Our Planet -luontodokumentissa näytetään pysäyttävä jakso mursuista. Katso video tästä linkistä:  Netflixin Our Planet -luontodokumentti
 Vajaan kilometrin matkalta dokumentin kuvausryhmä löysi arviolta 200–300 kuollutta mursua.
 Video herättänyt myös kritiikkiä
 Kuuluisan luontodokumentaristi  David Attenboroughin  Netflixille tekemän Our Planet -sarjan Frozen Worlds -jaksossa mursujen käytöksen syyksi kerrotaan jäätiköiden katoaminen ja mursujen heikko näkö maalla.
 Attenboroughin kertoman mukaan jopa 100 000 mursua kerääntyisi samoille rannoille, koska niiden luontaiset oleskelujäätiköt ovat siirtyneet pohjoisemmaksi.
 Mursujen tuhovideota on myös arvosteltu muun muassa luontopornoksi ja ilmastoahdistuksen lietsonnaksi.  Daily Mailin artikkelissa  tutkijat arvioivat mursujen käytöksen syyksi uhkaavat jääkarhut.
 Mursujen siirryttyä yhä enemmän oleskelemaan maalle, ne häiriintyvät Daily Mailin haastattelemien tutkijoiden mukaan paitsi jääkarhuista myös uteliaista ihmisistä ja lentokoneiden melusta.

Mursut kiipeävät ilmastonmuutoksen takia kalliolle ja syöksyvät kuolemaan – pakenevatko ne jääkarhuja vai onko syynä heikko näkö?


Naisten osuus ulosottovelallisten määrässä on kasvanut vuosikymmenessä, kertoo  Tilastokeskus . Samalla velallisten määrä on noussut joka vuosi.
 Tilastokeskus aloitti ulosottovelallisten tilastoinnin vuonna 2008, jolloin talouskriisin vaikutukset näkyivät Suomessakin. Tuolloin ulosottovelallisista naisia oli 34 prosenttia, kun taas viime vuoden lopussa heidän osuutensa oli 39 prosenttia.
 Naisten keskimääräisen ulosottovelan määrä on kymmenessä vuodessa kasvanut reilusta 9 000 eurosta yli 14 000 euroon. Miesten keskimääräinen velka on pysynyt lähestulkoon samalla tasolla, 17 000 euron tuntumassa.
 Ulosottovelallisten määrä on kasvanut joka vuosi sen jälkeen, kun Tilastokeskus alkoi tilastoida asiaa. Viime vuonna ulosotossa oli lähes 580 000 suomalaista, mikä oli noin 80 000 enemmän kuin kymmenen vuotta sitten.
 Tyypillinen ulosottovelallinen on työikäinen, vähän koulutettu ja yksinasuja.
 Lue lisää:
 Tilastokeskus: Ulosottovelallisten määrä kasvussa – yhä useammin ulosotto koskee naisia
 Takuusäätiö: Velkaongelmat ovat syventyneet huomattavasti parissa vuodessa
 Loppuvatko rahat arjessa tai romahtiko elintaso erossa? Kokosimme neuvot rahavaikeuksista selviämiseksi

Nyt velkaantuvat naiset – ulosottovelallisten määrä jatkaa kasvuaan


Summary: Cultura-säätiön järjestämän battlen aiheina ovat muun muassa nuorten työllisyys ja kansainvälistyminen.

Nuorisopoliitikot pääsivät väittelemään tänään keskiviikkona vaalibattlessa, jossa haastajina toimivat nuoret itse.
 Cultura-säätiön, Helsingin suomalais-venäläisen koulun ja Helsingin Uuden yhteiskoulun järjestämässä monikielisten nuorten keskustelussa aiheina olivat muun muassa kansainvälistyminen, nuorten työllistämisen helpottaminen sekä toisen asteen koulutuksen kehittäminen.
 Mukana olivat  Eeva Kärkkäinen  (kesk.),  Veera Hellman  (kok.),  Mikkel Näkkäläjärvi  (sd.),  Lina Veronica Isto  (ps.),  Amanda Pasanen  ja  Sameli Sivonen  (vihr.),  Tuomas Suihkonen  (vas.),  Frida Sigfrids  (r.),  Aleksi Sarasmaa  (kd.),  Emilia Taskinen  (fp.) ja  Martin-Èric Racine  (pp.)
 Perjantai-iltana Yle TV1:ssä nähdään puolestaan  Nuorten vaalikeskustelu , jossa ääneen pääsevät poliittisten nuorisojärjestöjen puheenjohtajat.
 Lisää aiheesta:
 Poliittiset nuorisojärjestöt muodostivat varjoneuvotteluissa vähemmistöhallituksen, joka kaatui saman tien
 Näin nuorisopoliitikot taistelevat ilmastonmuutosta vastaan ensi vaalikaudella: Lihavero, työsuhdeautot sähköisiksi, fossiiliset heti pois, päästöille hiilivero
 Kun kansanedustaja kaipaa avustajaa, hän soittaa nuorisojärjestön puheenjohtajille – "Broilerihautomoiksi" pilkatuissa pumpuissa kasvaa edelleen seuraava poliitikkosukupolvi
 Kiireisen äänestäjän opas: Tästä eduskuntavaaleissa on kyse
 Katso, millaisia ennakkoluuloja poliitikot kertoivat kohtaavansa Yle Kioskin "All Politics Panelissa"
 Yle tarkasti poliitikkojen vaaliväitteitä: lue faktantarkistus
 Ylen vaalikone (siirryt toiseen palveluun)
 Ylen tärkeimmät vaalijutut koottuna

Nuoret haastoivat nuorisopoliitikkoja vaalibattlessa – katso Yle Areenasta


Summary: Uudistumisen tarve tajutaan Brysselissä nyt paremmin kuin ennen. EU listasi tulevaisuuden muutostarpeita.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

BRYSSEL  EU:n johtajat ja Britannian pääministeri  Theresa May  tapaavat huippukokouksessa jälleen keskiviikkoiltana etsiäkseen ratkaisua brexit-tilanteeseen – vain kahta päivää ennen kuin Britannian EU-eron on määrä astua voimaan.
 Ääni kellossa on kuitenkin muuttunut aiempaan verrattuna. EU-diplomaattien mukaan nyt ollaan kärsimättömässä vaiheessa: kuinka pitkälle prosessia jaksetaan jatkaa? Muitakin tärkeitä asioita olisi agendalla.
 EU:ssa pidetään toukokuussa parlamenttivaalit, syksyllä pitäisi sopia seitsemän vuoden rahoituskehyksestä, valta vaihtuu myös komissiossa, neuvostossa ja Euroopan keskuspankissa. Brexit on vienyt kaikelta tältä huomion.
 Britannialle  aiotaankin antaa  pidempi jatkoaika, jotta brexit-säätö ei varasta koko kevättä ja EU pystyy keskittymään muihin asioihin.
 Seuraa täällä hetki hetkeltä, miten neuvottelut brexitin jatkoajasta etenevät Brysselissä.
 Mutta kyse on myös muista kuin EU:n virallisella asialistalla olevista aiheista. Brexit ja ympäröivä maailma pakottavat EU:ta muuttumaan tulevina vuosina.
 Brexit aiheuttaa ongelmia maailman niin sanottuihin megatrendeihin vastaamisessa, koska se vie paljon EU-päättäjien työaikaa. Megatrendeillä tarkoitetaan ilmiöitä, jotka määrittävät tulevaisuuden suuntaa ja kehityksen suuria linjoja.
 Esimerkiksi keskiviikon ylimääräinen brexit-huippukokous kuluttaa paitsi 28 EU-maan ylimmän johdon työaikaa myös useita hyvin palkattujen virkamiesten henkilötyövuosia, jotka voitaisiin käyttää johonkin muuhun.
 Tulossa yhdeksän isoa muutosta
 Brexit on konkreettinen esimerkki kriisistä, johon voidaan ajautua, jos ajan merkkejä luetaan väärin.
 Samankaltaisia kriisejä on koettu EU:ssa ennenkin. Niihin halutaan nyt valmistautua paremmin. Tuleva vuosikymmen on ratkaiseva Euroopan unionin tulevaisuudelle. Repiviä voimia on useita.
 Kohti eurovaaleja! Stephanie Lecoqo / EPA Eurovaalien varsinainen vaalipäivä on Suomessa sunnuntai 26. toukokuuta. Nämä jutut avaavat Euroopan parlamentin toimintaa ja tulevia vaaleja. Voiko EU romahtaa? Onko Saksan ja Ranskan valta-asema uhattuna? Petri Raivio vastasi yleisön kysymyksiin EU-vaalien lähestyessä Kansallismielisille puolueille odotetaan voittoa toukokuun eurovaaleissa – EU:ta on kuitenkin vaikea vastustaa Euroopan parlamentista Pimeyden ytimessä – Ylen erikoisartikkeli kertoo, miksi hyljeksitystä Euroopan parlamentista pitäisi puhua paljon enemmän kuin siitä puhutaan Analyysi: Historian epävarmimmat EU-vaalit – Euroopan parlamentti voi vaalien jälkeen jämähtää poliittiseen umpisolmuun
 Tällä viikolla julkaistiin jo kolmas EU:n muutostarpeita luotaava  raportti . Se laaditaan joka neljäs vuosi unionin instituutioiden laajassa yhteistyössä.
 50-sivuisen raportin on tarkoitus toimia tienviittana EU-päättäjille. Siitä käy ilmi, mitä kehityssuuntia EU-virkamiehet pitävät olennaisina tulevana vuosikymmenenä.
 Muutoksia ovat ennen kaikkea nämä:
 Kansallismieliset, populistit ja äärioikeisto  kokoavat voimiaan  eurooppalaista yhteistyötä puolustavia vastaan. Vanheneva väestö  syö jäsenmaiden taloudellista voimaa  – ja vastustaa samalla muutoksia, joita maailman "megatrendeihin" reagoiminen vaatisi. Ilmastonmuutos  pakottaa muuttamaan elintapoja ja ajaa  nuorisoa  barrikadeille. Kiina  vahvistuu . Yhdysvallat vetäytyy yhteistyöstä. Konfliktit käydään verkossa, kun hybridivaikuttaminen lisääntyy. Terrorismin vaara jatkuu, terroristijärjestöt rekrytoivat ja ideologinen jännite kiristyy. Maahanmuuttajia tulee Eurooppaan vähemmän kuin aikaisemmin, mutta muuttoliike jatkuu. Tekoäly haastaa ihmisaivoja ja vie työpaikkoja.
 Nopeat maailman muutokset johtavat helposti populismin ja ääriliikkeiden nousuun. Se voi horjuttaa myös EU:ta. Siksi megatrendien huomioiminen on myös EU:n olemassaolon kannalta olennaista.
 Eurooppalaiset ovat onnellisia – toistaiseksi
 Periaatteessa asiat ovat EU:ssa hyvin. Siitä kertoo allaoleva grafiikka.
 Ihmiset elävät vanhoiksi, ja heille jää myös vapaa-aikaa.
 Mutta mitä voidaan tehdä eurooppalaisten onnellisuuden parantamiseksi tilanteessa, jossa ihmeitä ei ole luvassa ja talous perustuu lähinnä palveluille?
 Mikko Airikka | Yle
 Maailma on muuttunut nopeasti, ja samalla tarvitaan uusia ratkaisukeinoja.
 Kun vielä  vuoden 2015  megatrendejä kuvaavassa raportissa korostettiin esimerkiksi globalisaatiota, julkisen velan hillintää ja Yhdysvaltojen merkitystä tärkeimpänä kumppanina, nyt tärkeimpiä muutosvoimia ovat ilmastonmuutos, väestön vanheneminen ja kaupungistuminen.
 Nämä aiheet ovat myös EU-lainsäädännön pääaiheita tulevilla vaalikausilla.
 Kriisit eivät saa enää yllättää
 EU:ssa on nyt selvästi halua reagoida muutoksiin nopeammin, arvioi raportin laadintatyöhön osallistunut neuvonantaja  Ricardo Borges de Castro  Euroopan poliittisesta strategiakeskuksesta EPSC:stä.
 – Kun katsoo menneitä neljää vuotta, niin nyt on selvästi tullut halu valmistautua. Ei haluta kriisien yllättävän, Borges de Castro kuvaa.
 Hänen mukaansa muutokset eivät ole isompia kuin neljä vuotta sitten, mutta ne tapahtuvat nopeammin. Niitä tulee myös useampia yhtä aikaa.
 – Teknologinen vallankumous on lisännyt tapahtumien ennakoinnin tärkeyttä, Borges de Castro sanoo.
 Kiina kasvavine voimavaroineen ja Yhdysvaltojen kääntyminen sisäänpäin ajaa EU:ta ahtaalle.
 – Kansalaiset odottavat meiltä toimintaa. EU asettaa standardit monessa asiassa maailmassa.
 Lue lisää:
 Eurooppa heräsi Kiinan vallan kasvuun – Seitsemän syytä, miksi Kiinasta tuli uhka
 Analyysi: Juuri nyt “ikääntymisen aikapommi” tikittää Suomessa – 10 vuoden kuluttua jopa Saksa voi olla pahemmassa tilanteessa.
 16-vuotias Atte Ahokas on perjantaisin lakossa: "Poliitikot ovat epäonnistuneet ja pettäneet meidän sukupolvemme"
 Olisiko EU:sta ilmastosankariksi? Kyllä, jos poliittista tahtoa vain riittää, sanovat suomalaiset mepit.

Brexitin vatvominen vie aikaa EU:n muilta töiltä – unionin pitäisi ehtiä varautua myös näihin yhdeksään tulevaisuuden muutokseen


Summary: Käteinen vähenee, ja kehityksen kärkijoukot astelevat maksamaan pelkkä puhelin kädessä.

– Muutama asiakas on jo ilmoittanut, että uutta muovikorttia ei tarvitse enää lähettää. Heillä maksutiedot ovat puhelimessa, ja sitä he käyttävät arjessaan, sanoo Nordean digipalvelujen kehityksestä vastaava varatoimitusjohtaja  Petri Nikkilä .
 Todelliset edelläkävijät ovat jo peruneet muovikortteja. "He käyttävät ainoastaan älypuhelinta maksuvälineenään," sanoo Nordean digipalveluista vastaava varatoimitusjohtaja Petri Nikkilä. YLE / Jari Kovalainen
 Suomalaiset ovat nopeasti oppineet vilauttamaan lähimaksusirulla varustettua korttia kassalla.
 Nyt tarjolla on monta eri sovellusta, joilla kortin tiedot voi siirtää älypuhelimeen. Suurimmat ovat  Mobile Pay ,  Apple Pay  ja  Google Pay . Puhelimessa kortin tiedot ovat turvassa eikä korttia voi kopioida.
 S-ryhmä valitsi Mobile Payn
 Nopeaan rahan siirtelyyn pelkällä puhelinnumerolla tarkoitettu kotimainen Siirto-palvelu ei kierrätä rahoja maksukortin kautta, vaan on suoraan yhteydessä tiliin.
 Vahvalla tunnistautumisella ja ajantasaisella rahan liikkeellä voi olla suurikin merkitys. Isomman summan kaupoissa on turvallisinta panna nimi kauppakirjaan vasta, kun rahat näkyvät tilillä.
 S-Pankki oli mukana kehittelemässä keväällä 2017 aloittanutta Siirtoa, mutta luopuu palvelun käytöstä kokonaan helmikuun puoliväliin mennessä ja keskittyy Mobile Payhin.
 Säästökassojen perinteitä jatkava S-Pankki valitsi puolensa. "Mobile Paylla voi sekä maksaa kassalla että hoitaa kaverisiirrot. Oman lähimaksujärjestelmän luominen kotimaisen Siirron varaan olisi vienyt vähintään kaksi vuotta ja se olisi tullut hyvin kalliiksi. Valitsimme helpon, toimivan ja koetellun ratkaisun," perustelee toimitusjohtaja Pekka Ylihurula. YLE / Jari Kovalainen
 – Jos olisimme lähteneet rakentamaan omaa lähimaksujärjestelmää vaikkapa Siirron varaan, olisi hanke vienyt vähintään kaksi vuotta aikaa ja se olisi tullut hyvin kalliiksi. Valitsimme helpon, toimivan ja koetellun ratkaisun, perustelee S-Pankin toimitusjohtaja  Pekka Ylihurula .
 Pelkästään kaverimaksamista varten S-Pankin ei kannattanut ylläpitää Siirtoa, koska se hoituu myös Mobile Paylla.
 Tammikuussa myös Handelsbanken aloitti yhteistyön Mobile Payn kanssa. Nyt tanskalaislähtöistä maksuratkaisua tarjoavat Danske Bank, SEB, S-Pankki ja Handelsbanken.
 Digipalveluissa voittaja vie yleensä kaiken
 Nyt kun S-ryhmä on puolensa valinnut, saa Mobile Pay Suomessa melkoisen lisänosteen. Mutta tekniikka kehittyy nopeasti. Voittavan järjestelmän veikkaaminen on vaikeaa.
 Maksaminen on lisäksi yllättävän paikallista. Esimerkiksi Ruotsissa maksut vilahtelevat  Swish -sovelluksen kautta. Norjassa on oma  Vipps -järjestelmänsä.
 Suomessa  Nordean  asiakkaalla on monta uutta maksuvaihtoehtoa puhelimeensa: kotimainen  Siirto , skandinaavinen  Mobile Pay  sekä amerikkalaiset  Apple Pay  ja  Google Pay . Tarjolla on lisäksi  Nordea Wallet  -sovellus, joka toimii monen kortin kaukosäätimenä ja tietojen kokoajana. Siirrolla oli viime vuoden lopulla 750 000 käyttäjää eri pankeista. He siirsivät toisilleen yhteensä 270 miljoonaa euroa. Applen ja Googlen sovellusten suosiosta ei saa tarkkoja lukemia, mutta Nordea luonnehtii käyttäjämäärien ja mobiililähimaksujen kappalemäärien kasvua "räjähdysmäiseksi". Osuuspankilla  on oma  Pivo -sovelluksensa, jolla voi maksaa ja seurata raha-asioitaan. Sen miljoonasta käyttäjästä kaksi kolmesta ovat muun pankin asiakkaita. Pivo perustuu NFC-siruun, mutta lähimaksu kaupassa on mahdollista vain OP:n omien asiakkaiden korttitiedoilla, jos ne ovat Android-puhelimessa. Danske Bank  keksi  Mobile Payn , mutta nykyään maksujärjestelmä on oma yhtiönsä. Dansken asiakas voi syöttää maksukorttiensa tiedot myös Android-puhelimissa toimivaan  Google Payhin . Pienemmistä pankeista vain  Aktialla  on oma  Aktia Wallet  -sovelluksensa, jolla voi tehdä puhelimestaan lähimaksulaitteen. Ilman älypuhelintakin voi maksaa. Jo viime keväänä monen pankin korttitiedot mahtuivat kuntoilijoiden suosimiin rannelaitteisiin ( Garmin Pay, Fitbit Pay ).
 SP: Omaa rahaa maksutta käteen kerran viikossa
 Käteinen ei ole kuollut, mutta sen liikuttelu maksaa. Kustannukset katetaan kaupan hinnoissa, mutta yhä selkeämmin myös pankeissa.
 Pankit ovat jo vuosia hinnoitelleet palvelunsa tarkkaan, ja käteisen nostokin maksaa. Kaksi pankkia velottaa jokaisesta nostosta. Useimmissa sentään kolmesta viiteen nostoa kuukaudessa ovat ilmaisia.
 "On jotenkin kohtuullista, että palkan voi nostaa pois pankista muutenkin kuin kuluttamalla sen."  Tuomas Välimäki, Suomen Pankin johtokunnan jäsen
 Käteishuollosta vastaava Suomen Pankki heräsi marraskuussa ja lähetti pankeille paimenkirjeen, jossa edellytetään, että vähintään kerran viikossa voi omia rahojaan nostaa ilman maksua.
 – Meillä on ollut voimassa pitkään laki, jonka mukaan palkat ja tulonsiirrot maksetaan pankkeihin. Pankit on hyötyneet tästä vuosikymmenten mittaan paljon. Ja hyötyvät edelleen. On jotenkin kohtuullista, että palkan voi nostaa pois pankista muutenkin kuin kuluttamalla sen, sanoo Suomen Pankin johtokunnan jäsen  Tuomas Välimäki  .
 Kassassa on jo käteistä, muttei vielä kaikille
 Kauppa on arkijärjellä ajateltuna hyvä paikka käteisen nostolle. Kun edelleen osa asiakkaista maksaa käteisellä, niin samaa käteistä voidaan antaa niille, jotka seteleitä tarvitsevat. Silloin kustannuksia lisäävät kuljetukset ja laskentaoperaatiot jäävät väliin.
 Suomen Pankki ohjeisti marraskuussa, että maksuton käteisnosto ja muut peruspankkipalvelut täytyy turvata koko maahan. Johtokunnan jäsen Tuomas Välimäki odottaa, että kaikkien päivittäistavarakauppojen kassat alkavat palvella kaikkien pankkien asiakkaitten käteisnostotarpeita. YLE / Jari Pussinen
 Joustava "osta ja nosta" -palvelu on ollut arkea muualla Euroopassa jo pitkään. Suomessa käytäntöön vielä totutellaan.
 Suomen Pankki vihjaisee paimenkirjeessään melko suoraan, että myös S-ryhmän kauppojen kassojen olisi syytä palvella muidenkin kuin vihreän S-kortin käyttäjiä käteisnostoilla.
 S-Pankki ei ainakaan alkuvuodesta luvannut laajentaa palveluaan muiden pankkien asiakkaille.
 – Toivomme, että käteispalveluja tarjoavat pankit ja maksuja vastaanottavat kaupan toimijat kuuntelevat meidän linjauksiamme ja huomioivat ne, kun he tekevät päätöksiä. Toivomme, että meidän sana painaa, muotoilee SP:n Välimäki.

 Lisää aiheesta
 Pankkikortti korvaa käteisen lapsillakin: kortti hankitaan yhä nuoremmille, kun vanhempien lompakoista ei käteistä enää juuri löydy
 Ruotsissa käteisen käymättömyys voi olla jo normaalia – Helsingissä kahvilaketjun testi käteisettömyydestä oli asiakkaille liikaa

Isä, mitä oli käteinen? Seteli ei suostu kuolemaan, mutta muovikortti sulautuu älypuhelimen sisään


Summary: Opiskelijat selvittivät, kuinka kestäviä lähes 80 vuotta sitten rakennetut Salpalinjan korsut ovat.

Rakennusten tai niiden osien rakentaminen

1940-luvulla rakennetuissa Salpalinjan korsuissa käytetty betoni on koostumukseltaan lujempaa kuin nykyajan kerrostaloissa. Tämä kävi ilmi Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu Xamkin opiskelijoiden tänä keväänä tekemistä selvityksistä.
 – Sementtiä on käytetty tuplamäärä verrattuna siihen, mitä nykyrakentamisessa käytetään. 40-luvulla ei ole käytetty lisäaineita samalla tavalla kuin nykypäivänä, sanoo rakennusinsinööriopiskelija  Mirka Marttinen .
 Nykyisin betonissa käytettävät lisäaineet muun muassa nopeuttavat betonin kovenemista ja lisäävät pakkasenkestävyyttä.
 Betonin koostumusta selvittäneet tutkimukset olivat osa rakennustekniikan insinööriopiskelijoiden betonirakentamisen opintoja. Rakenteiden lujuutta testattiin yhdessä tutkijoiden kanssa Xamkin rakennustekniikan laboratoriossa Kotkassa.
 Miehistökorsun suuaukko. Kari Saastamoinen
 Korsuissa karkearakeisempi sementti
 Mittauksia tehtiin yhdelle Salpalinjan korsulle, jonka seiniin ja kattoon tehtiin yhteensä kahdeksan porausta näytteenottoa varten.
 Lujuutta testattiin veto- ja puristuslujuuskokeilla. VTT teki vastaavia testejä Salpalinjan korsubetonille jo yli 20 vuotta sitten. Jo tuolloin korsubetoni osoittautui hyvin lujaksi.
 Korsujen betonista lujuutta selittää käytetyn sementin karkeampi rakeisuus. Rakeisemman sementin lujittuminen kestää pidempään kuin nykykerrostalossa käytettävän hienorakeisemman sementin. Pitkä lujitusaika tekee betonista kovan.
 Xamkin rakennustekniikan lehtori  Juha Karvonen  kertoo, että korsujen ja kerrostalojen rakenteita ei tule vertailla liikaa, koska niiden käyttötarkoitukset ovat erilaiset.
 – Korsut rakennettiin karkearakeisemmasta sementistä, koska niiden päätarkoitus oli antaa suojaa sotaoloissa. Kerrostalorakentamisessa käytetään hienorakeisempaa sementtiä, joka on suunniteltu kestämään rakennuksen omapaino, Karvonen sanoo.
 Miehikkälässä sijaitsevan korsun betonia. Antti-Jussi Korhonen
 Nykyisin betonissa käytettävä hienorakeinen sementti kovettuu nopeammin. Tämä vauhdittaa seuraavan rakennusvaiheen aloittamista kerrostalorakentamisessa.
 Rakennustekniikan lehtori Juha Karvonen korostaa, että kerrostalorakentamisessa käytetty hienorakeisempi sementti on luotettava ja yleinen rakennusmateriaali.
 Kuin ydinvoimala
 Karvonen huomauttaa, että kaikkien Salpalinjan teräsbetonikorsujen laatua ei ole tutkittu. Hänen mukaansa kuitenkin kaikki 40-luvulla valmistuneet korsut on rakennettu hyvin.
 – Kaikissa korsuissa on käytetty osittain samaa rakennustekniikkaa, Karvonen sanoo.
 Kaiken kaikkiaan Salpalinjan rakennekokonaisuus sisältää yli 700 teräsbetonikorsua.
 Betoninäyte puristuslujuuskoneessa. Antti-Jussi Korhonen
 Xamkin insinööriopiskelijat tekivät Miehikkälän korsusta otetuille näytteille lujuustestien lisäksikosteusmittauksia. Lisäksi testattiin, kuinka tiivistä betonin rakenne on.
 Nykyään karkearakeisempaa sementtiä käytetään massiivisissa rakennushankkeissa.
 – Tällaisia betonia näissä lujuusluokissa voisi verrata nykypäivinä ydinvoimaloiden betonirakenteisiin, insinööriopiskelija  Jemina Turkia  sanoo.
 Puristuslujuuskone pysähtyy heti, kun näytteeseen tulee ensimmäinen särö.  Antti-Jussi Korhonen
 Maansiirtotyöt raskaimpia
 Opiskelijat tutkivat myös Salpalinjan rakennustapojen historiaselvityksiä.
 Tutkittua majoituskorsua alettiin valmistaa maaliskuun alussa vuonna 1941. Pohjan kaivamistöiden jälkeen louhittiin kalliota kahden viikon ajan. Salpalinjamuseon tutkija  Armi Oinonen  kertoo, pohjatyöt olivat raskain rakennusvaihe.
 – Maansiirtotyöt tehtiin suurimmaksi osaksi miesvoimin. Raskasta louhintamaata siirrettiin pois kottikärryin ja hevosvaunuin. Useimmiten korsut olivat kuorma-autojen ulottumattomissa, Oinonen sanoo.
 Opiskelijoiden tutkima korsu oli 40 miehen majoituskorsu. Sotavuosina seinänvierustat olivat täynnä makuulavereita. Kari Saastamoinen
 Pohjatöiden jälkeen tehtiin raudoitus- ja valutyöt. Kaikkiaan korsun valmistus vei aikaa noin seitsemän viikkoa. Korsujen rakennusajat olivat riippuvaisia hyvin paljon siihen minkälaiseen maastoon korsu tehtiin.
 – Ensimmäisen järeysluokan korsun rakentaminen vei tiiviimmilläänkin aikaa viikkoja, Oinonen sanoo.
 Xamkin rakennustekniikan lehtori Juha Karvonen arvioi, että nykyisillä rakennustekniikoilla majoituskorsun rakentaminen veisi noin neljä viikkoa.
 Salpalinjamuseon tutkijan Armi Oinosen mukaan korsu, josta näytteet otettiin, rakennettiin kestämään tuhannen kilon lentopommin täysosuma.
 – Miehistö oli suojassa korsussa, vaikka meteli sisällä on ollut varmaan aikamoinen.
 Salpalinja on suurin itsenäisyyden aikana Suomessa toteutettu rakennushanke. Rakentajia oli mukana jopa 35 000 ja lottia muonittamassa noin 2000.
 Xamkin rakennusinsinööriopiskelijat Mirka Marttinen ja Jemina Turkia. Antti-Jussi Korhonen
 Nykyään tuhottavissa
 Maanpuolustuskorkeakoulun sotilasprofessori everstiluutnantti  Janne Mäkitalo  kertoo, että sotateknisesti tarkasteltuna aika on ajanut Salpalinjan rakenteiden ohitse.
 Mäkitalon mukaan mikä tahansa linnoite on jo pitkään kyetty tuhoamaan, jos se vaan on saatu paikannettua.
 – Todennäköistä on etteivät Salpalinjan linnoitteet, kuten esimerkiksi majoituskorsu, toisi suojaa miehistölle, jos turvaudutaan laajamittaisiin ilmapommituksiin järeimmin pommein.
 Mäkitalon mukaan viimeisten Salpalinjan kohteiden käyttökunnossa pito lopettiin 1970-luvulla.

80 vuotta sitten käsin rakennetun korsun betoni osoittautui lujemmaksi kuin nykyajan kerrostaloissa: "Voi verrata ydinvoimaloihin"


Summary: Yhtenä syynä on se, että pakolaisiin ja turvapaikanhakijoihin liittyvät kulut Suomessa laskivat.

Suomi käytti viime vuonna vähemmän rahaa kehitysyhteistyöhön kuin sitä edeltävänä vuonna. Ulkoministeriön mukaan laskua oli 14,6 prosenttia.
 Kehitysyhteistyön tavoitteena on parantaa elinoloja köyhissä ja kehittyvissä maissa.  Suomi keskittää tällä hetkellä kehitysapunsa  naisten ja tyttöjen oikeuksiin, kehitysmaiden talouksien kehittymiseen, toimiviin yhteiskuntiin ja kestäviin luonnonvaroihin.
 Viime vuonna Suomi maksoi kehitysyhteistyötä 833 miljoonalla eurolla, mikä tekee meistä yhdeksänneksi suurimman rahoittajan EU:ssa.
 Suomi jää edelleen YK:n ja EU:n tavoitteesta, joka asettaa kehitysyhteistyöhön käytettävät varat 0,7 prosenttiin bruttokansantuotteesta. Suomen tukisumma vastasi viime vuonna 0,36 prosenttia maan bruttokansantuotteesta, kun vuonna 2017 luku oli 0,43 prosenttia.
 Suomi on sitoutunut nostamaan kehitysyhteistyömaksatuksia kansainväliseen tavoitteeseen. Lisää kehitysyhteistyötilastoja löytyy  kehitysjärjestöjen katto-organisaation Fingon sivuilta .
 Suomen kahdenvälisen kehitysyhteistyön kumppanimaat. Yle Uutisgrafiikka
 Yhdysvallat on suurin kehitysavun antaja
 Ulkoministeriön mukaan vuoden 2018 tukisumman laskun taustalla on kolme syytä:
 1) Pakolaisiin ja turvapaikanhakijoihin liittyvät kulut (48 milj. euroa) laskivat edellisvuodesta 20 miljoonaa euroa. Suomi on laskenut nämä menot osaksi kehitysyhteistyötä.
 2) Suomen osuus EU:n kehitysyhteistyöbudjetista (136 milj. euroa) laski edellisvuodesta 26 miljoonalla eurolla.
 3) Kehityspoliittisten finanssisijoitusten toteuma laski edellisvuodesta 68 miljoonaa euroa.
 Laskua kehitysyhteistyöhän käytetyissä varoissa oli myös muissa maissa: Kansainvälisesti kehitysyhteistyöhön käytettiin vuonna 2018 reaalisesti 2,7 prosenttia vähemmän kuin vuonna 2017. Suurimmat rahoittajat olivat Yhdysvallat, Saksa, Britannia, Japani ja Ranska.
 Lue lisää:
 Ilmastonmuutos, koulutuksen ja työn puute – näihin asioihin kehitysavun pitäisi nyt puuttua, sanovat kansalaisjärjestöt
 Suomi on tukenut syklonin runtelemaa Mosambikia vuosikymmeniä, mutta säähavaintojärjestelmän kehitystyö loppui leikkausten takia
 Petoksia ebolan varjolla, panttivankitilanne Angolassa – Yle selvitti: Näin suomalaisia kehitysapurahoja on joutunut vääriin käsiin

Suomi on jäämässä yhä kauemmaksi YK-tavoitteesta – kehitysavun määrä laski viime vuonna


Summary: Ulkopoliittisen instituutin ohjelmajohtaja Mika Aaltola ottaa Suomen ulkopolitiikkaa haltuun uusilla käsitteillä.

Ohjelmajohtaja  Mika Aaltolan  uutuuskirjan julkistustilaisuus on koonnut Ostrobotnian saliin poikkeuksellisen yleisön. Toimittajien ja nuorten tutkijoiden ohella on paikalle saapunut Suomen ulkopolitiikan arvovaltaista vanhempaa kaartia.
 Tohtori  Jukka Tarkka , ministeri  Jaakko Iloniem i, suurlähettiläs-emeritus  René Nyberg  ja muita nimekkäitä on kuulolla, kun ulkomaantoimittaja  Jarmo Mäkelä  avaa Poutasään jälkeen -kirjan esittelyn.
 – Kansikuvakin kävisi vaalimainoksesta, heittää Mäkelä.
 Mutta vaaleista ei ole kyse, vaan käsillä on Mäkelän mukaan ajankohtainen kiistakirjoitus. Se haastaa tavanomaiset tulkinnat.
 Maailmanpolitiikan poutasää on ohi, painottaa Ulkopoliittisen instituutin ohjelmajohtaja.
 Rosoisella maaperällä: Arktisen neuvoston kokouksessa Pietarissa puhuttiin myös Venäjä-pakotteista sekä miehitetystä Krimistä.  Michael Klimentyev / EPA
 Filosofi  Ludwig Wittgensteinia  siteeraten Aaltola kehottaa suomalaista ulkopolitiikkaa astumaan ”takaisin rosoiselle maaperälle”.
 "Suttuinen maailma läikkyy ylitse"
 ”Suttuinen maailma läikkyy ylitse”, sanoo Aaltola. Nykymaailmassa arkipäivää ovat Kiinan silkkitie ja muut vaikutusyritykset, Huawei ja epäilyttävä Airiston helmi, rahanpesu ja korruptio.
 Neuvostoliiton romahdusta seurasi kansainvälisen politiikan poutasää, josta toivottiin demokratian ja vapauden voittokulkua.
 Mutta nyt on sekä Kiinan että Venäjän kehitys tehnyt tyhjäksi toiveikkuuden, ja merkkejä demokratian taantumisesta on näkyvissä myös Atlantin molemmin puolin.
 Suomessa poutasään aika ei kuitenkaan johtanut ”suureen nukahdukseen”, muistuttaa Aaltola. Esimerkiksi puolustukseen satsattiin myös parempina aikoina.
 "Nyt pitää pystyä inhorealismiin"
 Sana inhorealismi toistuu Aaltolan puheessa tiheästi.
 – Nyt pitää pystyä kylmän viileästi tekemään inhorealistista analyysia, hän sanoo.
 Aaltolan mukaan inhorealismi ei ole helposti käännettävissä muille kielille. Se on suomalaista perimää: sovittautumista lohduttomaan maailmaan – ja myös yritystä tehdä siitä parempi.
 Nyt eletään kyberhyökkäysten ja muiden vaikutusyritysten keskellä, ja ideologiat tekevät paluuta uuden nationalismin muodossa. Keskinäisriippuvainen maailma asettaa uudet haasteet, joiden kanssa on pystyttävä elämään.
 "Rosoinen maaperä tarjoaa kitkaa"
 Tätä Mika Aaltola kutsuu rosoiseksi maaperäksi. Hänen mukaansa se tarjoaa toisaalta myös tarttumapintaa. On oltava realisti, mutta samalla vältettävä "mörkojen" näkemistä kaikkialla.
 Möröillä Aaltola tarkoittaa ulkopoliittisia vaikutus- ja korruptioyrityksiä, joiden välttäminen on tärkeää. Aaltola suosittelee toimintaa sääntöjen mukaan, kansainvälisiä sopimuksia, rahavirtojen valvontaa.
 Jos kompassi on hukassa, epäillään kaikkea mitä Venäjän tai Kiinan suunnasta tulee. Sen sijaan pitäisi kehittää välineitä hallita tilannetta.
 "Osallistava yhteismielisyys on tarpeen"
 Ohjelmajohtajan maailmankuva ei ole synkkä. Suomen vahvuutena on demokratia, ja maalla on liikkumavaraa sekä Venäjän että lännen suhteen.
 Aaltola korostaa ”osallistavan yhteismielisyyden” merkitystä. Sillä hän tarkoittaa avointa keskustelua, mikä vaikeuttaa ulkopuolisia häirintäyrityksiä.
 Aaltolan ottaa esimerkiksi suomalaisten suhtautumisen Venäjän Georgian-hyökkäykseen vuonna 2008. Se nostatti Suomessa vaihtelevia näkemyksiä Nato-jäsenyyden tarpeellisuudesta. Silti keskustelijoita yhdisti tilannekuva – havahtuminen siihen, mitä oli tapahtunut.
 "Nato-optio ja Venäjä-suhteet"
 Entä sisältääkö ”Poutasään jälkeen” lähes kolmella sadalla sivullaan viestin Suomen Nato-suhteesta?
 – Ei, kiistää teoksen kirjoittaja.
 – Nato-option säilyttäminen on tärkeää, ja samalla pidetään huolta Venäjä-suhteista.
 Tämä asetelma pätee Aaltolan mukaan ainakin niin kauan, kun tilanne säilyy nykyisellään.
 Julkistustilaisuuden keskustelussa tulee mainituiksi niin  Paasikivi ,  Kekkonen  kuin myös  Stalin . Kyseenalaiseksi asettuu jopa Suomen maantieteellinen sijainnin merkitys. Itäraja on ja pysyy, mutta keskeinen on myös Itämeren kauppateiden rooli.
 "Ulkopolitiikassa tarvitaan myös tuuria"
 Aaltola korostaa monitahoista ulkopolitiikkaa ja liikkumatilan säilyttämistä. Mutta muutakin tarvitaan.
 Aluksi filosofi Wittgensteinia siteerannut Aaltola kestitsee diplomaattiyleisöään vielä  Macchiavelli -viittauksella.
 Sen aihe on arkinen: pitää olla onnea matkassa.
 Onnistuneessa ulkopolitiikassa on hyvä olla myös tuuria myötä. Näin on Suomella Mika Aaltolan mielestä ollutkin.
 Kuinka Suomen ulkopolitiikan pitäisi vastata maailmanpolitiikan uusiin haasteisiin? Aiheesta voi keskustella tässä kello 20 asti.

Kun poutasää on ohi ja suttuinen maailma läikkyy ylitse –  Mika Aaltola opastaa Suomea rosoisen ajan ulkopolitiikkaan


Summary: Vauvarahan on kuitannut Varsinais-Suomen Vehmaalla jo 19 perhettä.

Moni maalaiskunta taistelee väestökatoa vastaan. Nuoret lähtevät mailta opiskelemaan kaupunkeihin ja uutta väkeä pitäisi saada tilalle. Vielä 2000-luvun alussa perheillä oli tapana katsella oman talon tonttia rauhalliselta maaseudulta: siellä olisi lasten turvallista varttua.
 Syntyvyys on nyt ennätysmäisen alhaista koko Suomessa. Se tarkoittaa myös sitä, että moni perhe jättää muuttamatta maaseudulle, kun lapsia ei kerran aiota hankkia. Kun lapsia syntyy nihkeästi ja kuolema korjaa ikäihmisiä, moni vireäkin kunta on joutunut kirjaamaan miinusta väestökehitykseen.
 Tilastokeskuksen mukaan näyttää siltä, että Suomen väkiluku kääntyy laskuun 2030-luvulla. Vielä sitäkin hurjemman väestöennusteen on tehnyt aluekehittämisen konsulttitoimisto MDI. Sen tuorein ennuste kertoo, että Suomessa on 30-luvulla enää kolme kasvavaa kaupunkiseutua: Helsinki, Tampere, Turku. Kaikkialla muualla väki vähenee.  Tästä jutusta voit lukea , mitä suuri rakennemuutos tarkoittaa sinun kotiseudullasi.
 Halpoja tontteja ja lisäbonuksia
 Vehmaan kunnasta on automatkaa Turkuun kolmen vartin verran. Se on siedettävä työmatka, mutta moni pitää sitä liian raskaana. Tämä tiedetään myös Vehmaan kunnanvirastossa. Toimettomaksi kunnantuvan väki ei ole jäänyt.
 Pari vuotta sitten aloitettiin tonttikauppa Vehmassalmen rantamaisemissa: satasella irtosi maapala ja näkymä salmelle. Tänä vuonna kunta täyttää 150 vuotta. Siitä juontaa myös omakotitonteille määritelty 150 euron hinta.
 Vehmaan uusin komistus, hirsinen yhtenäiskoulu on valmistumassa kesään mennessä. Ulkokuori alkaa olla mallillaan, keittiöpintojen rostereita asetellaan paikoilleen ja sähköjä kytketään laitteisiin.
 Tuorein houkutin on vauvaraha. Jokainen Vehmaalla syntyvä lapsi tuo lapsen vanhemmille 300 euron vauvarahan. Viime vuonna lapsia syntyi 19, mikä kunnanjohtaja Ari Koskisen mukaan on mukava määrä.
 Hänen mukaansa markkinointia on tehtävä ja houkuttelevuutta lisättävä. Uuden koulun, vauvarahan ja halvan tonttihinnan lisäksi Vehmaa tarjoaa vielä muutakin.
 – Liikuntahalli ja muut palvelut, kunnanjohtaja Ari Koskinen lisää.
 Puu hohtaa myös Vehmaan yhtenäiskoulun sisätiloissa. Kunnanjohtaja Ari Koskisen mukaan puukoulu on kiinnostanut laajasti kouluväkeä. Yle / Lassi Lähteenmäki
 Sujuvaa palvelua ja juttelevia naapureita
 Nousiaisiin on valmistumassa lähiaikoina  Heidi  ja  Jarkko Hilskan  oma uusi koti. Seinät on pinnoitettu isoilla vanerilevyillä ja lattiapinnat on timantilla hiottua betonia. Seinien välissä on eristeenä puukuitulevyä, sillä perhe haluaa asua luonnonmateriaalien suojassa.
 Nousiainen voitti Turun, kun perhe etsi paikkaa talolleen.
 – Pienemmässä kunnassa kunnan palvelut toimivat joutuisammin, kun isommissa kaupungeissa, joissa byrokratia on valitettavan hidasta välillä, Jaakko Hilska toteaa.
 – Naapurin kanssa tulee rupateltua ihan eri tavalla kuin muualla, iloitsee Heidi Hilska.
 Jarkko ja Heidi Hilskan koti valmistuu Nousiaisiin. Yle / Lassi Lähteenmäki
 Uusia avauksia kaivataan
 Varsinais-Suomen kyläasiamies  Tauno Linkoranta  kaipaa uusia avauksia ja ideoita maaseudun elinvoiman parantamiseksi. Esimerkiksi maaseudun pienet koulut voisivat erikoistua vaikka ympäristöpainotteiseen opetukseen.
 – Moni kunta sahaa omaa oksaansa lakkauttaessaan pieniä kouluja, Linkoranta sanoo.
 Hän pohtii, pitäisikö koulujen ottaa esimerkiksi enemmän nuorten ilmastoahdistuksesta kiinni ja tarjota vaikkapa siihen liittyvää opetusta.
 – Itselleni tulee mieleen Vihti, jossa yhdistys osti koulun ja vuokraa sitä kunnalle, koska kunnalle tuntuu olevan se seinien omistaminen kova paikka, Linkoranta sanoo.
 – Kokeilukulttuurin pitäisi nyt olla päivän sana, mutta eipä näissä asioissa hirveästi ole kokeiltu, kuittaa Linkoranta.
 Lue lisää:
 Syntyvyyden romahdus pani väestöennusteet kerralla uusiksi – katso, miltä näyttää sinun kotiseutusi tulevaisuus

300 euroa kouraan ja lapset upouuteen hirsikouluun – näin elävöitetään maalaiselämää Vehmaalla


Summary: Uudet vaalit on määrä järjestää heinäkuussa.

Algerian armeija on ottamassa entistä suurempaa roolia maan muutosprosessin johtamisessa.
 Armeijan komentaja, kenraaliluunantti  Gaid Salah  sanoi tänään keskiviikkona odottavansa, että maan "johtojengi" joutuu vastaamaan teoistaan oikeuden eteen.
 Algeriassa koko alkuvuoden pidetyissä mielenosoituksissa on vaadittu, että maan hallitsevan puolueen johto, jota kutsutaan yleisesti "jengiksi", samoin kuin maan hallintoon voimakkaasti vaikuttavat sotaveteraaniupseerit ja rikkaimmat liikemiehet asetetaan oikeuteen vastaamaan korruptiosyytteisiin.
 Kenraali Salah kannusti oikeusistuimia avaamaan uudelleen esimerkiksi öljy- ja kaasujätti Sonatrachia koskevan oikeusjutun. Sonatrachin uskotaan olleen tiukasti väistymään joutuneen presidentin  Abdelaziz Bouteflikan  tukijoiden hallussa. Yhtiö oli vuonna 2012 skandaalin kourissa ja eräitä sen johtajia tuomittiin vankilaan.
 Kenraalin mukaan armeija valvoo Algerian poliittisen siirtymäkauden rehellisyyttä ja läpinäkyvyyttä. Algerian armeija on maan 1950- ja 60-luvulla riehuneesta sisällissodasta lähtien toiminut voimatekijänä, joka on estänyt rajummat poliittiset heilahdukset.
 Eilen tiistaina parlamentin puhemies  Abdelkader Bensalah  nostettiin maan väliaikaiseksi presidentiksi. Hän lupaa noudattaa maan perustuslakia, jonka mukaan maassa on järjestettävä vaalit 90 päivän kuluttua edellisen presidentin väistyttyä.
 Myöhemmin keskiviikkona ilmoitettiinkin, että vaalit järjestetään 4. heinäkuuta.
 Maan sisäministeriö ilmoitti tänään hyväksyvänsä kymmenen uuden puolueen toiminnan.
 Algerian pääkaupungissa valtava mielenosoitus presidenttiä ja valtaeliittiä vastaan – "Olette Ali Baba ja 40 rosvoa"
 Koittiko Algeriaankin vihdoin arabikevät? Ei - eikä presidentin ero välttämättä tyynnytä mielenosoituksia

Algerian armeija ottaa roolia maan muutosprosessissa – Kenraali odottaa entisen "johtojengin" joutuvan oiketeen


Summary: Viikko ennen vaaleja oikeusministeriön sivulle tehtyä palvelunestohyökkäystä osattiin odottaa. Mihin sillä pyrittiin?

Vaalien tulossivulle tehty sunnuntaina  aamuyöllä tehty isku  ei saanut suurta vahinkoa aikaan, mutta se osuu kuitenkin demokratian ytimeen.
 Tutkintaa johtava poliisin kyberkeskuksen rikoskomisario  Marko Leponen  sanoo, että viranomaispalveluihin kohdistuvat verkkohyökkäykset otetaan aina vakavasti.
 Erikoistutkija  Antti Sillanpää  turvallisuuskomitean sihteeristöstä korostaa, että palvelunestohyökkäys jäi yritykseksi ja ääritapauksissakin äänet lasketaan vaikka käsin.
 Kuka se oli?
 Poliisi myöntää, että tutkinnassa ollaan alkuvaiheessa, eikä vielä tiedetä, oliko hyökkäyksen takana yksi henkilö vai ryhmä. Leponen sanoo, että vielä ole selvyyttä siitäkään, tuliko isku Suomesta vai ulkomailta.
 Tutkinnanjohtaja Marko Leponen sanoo, että  palvelunestohyökkäyksen tutkiminen on työlästä ja voi kestää vuosiakin. Juha Kivioja / Yle
 Leposen mukaan palvelunestohyökkäykset ovat työläitä tutkittavia: datan kerääminen, sen analyysi ja tekijöiden jäljittäminen voivat kestää lopulta jopa vuosia.
 Mikä oli mahdollisesti syynä hyökkäykseen?
 Palvelunestohyökkäyksiä tehdään suhteellisen paljon. Esimerkiksi jonkin nettisivun toiminnan estämisellä voidaan kiristää rahaa sivun omistajalta.
 Mutta tavoite voi olla yleisempikin: Hyökkäyksellä voi olla vaikutusta ihmisten kokemaan luottamukseen.
 - Kuin ikkunat olisi töhritty, mutta kaupasta ei viety mitään, luonehtii iskua turvallisuuskomitean erikoistutkija Antti Sillanpää.  Yle
 Jos tällainen tapahtuisi esimerkiksi äänten laskentailtana, niin palvelut hidastuisivat ja moni voisi kysyä, miksi laskenta ei etene nopeammin. Varsinaiseen vaalilaskentaan ja tulossisältöön ei kuitenkaan päästäisi vaikuttamaan.
 Miten hyökkäys onnistui?
 Viime sunnuntain palveluestohyökkäys jäi yritykseksi. Palvelunestohyökkäys koski tulospalvelua ja varsinainen äänten laskentajärjestelmä on muualla.
 Vaikka sekin järjestelmä olisi mennyt nurin, sitten äänet lasketaan käsin, vakuuttaa Sillanpää. Hänen mukaansa “jokainen ääni on turvassa”.
 Antti Sillanpää kuvailee, että palvelunestohyökkäys on kuin joku tulisi sotkemaan kaupan ikkunoita. Vaikka ikkunat olisivat töhryjen peitossa, niin kaupan sisältä ei ole lähtenyt yhtään tavaraa. Ja tämä verkkohyökkäyskin jäi sitten vielä yritykseksi.
 Halusiko poliisi pelotella rikollisia julkistamalla hyökkäyksen?
 Hyökkäyksellä ei saatu varsinaisesti vahinkoa aikaan, mutta silti poliisi halusi tiedottaa siitä ennen varsinaista vaalipäivää.
 Kyberkeskuksen Marko Leponen sanoo, että tiedottamisen tarkoituksena ei ollut rötöksiä suunnittelevien varoittaminen. Hänen mukaansa sanomana oli se, että Suomessa demokraattiset vaalit turvataan.
 Poliisin linjana on tuoda julkisuuteen muutkin hyökkäykset, jotka tehdään yhteiskunnallisesti merkittäviin kohteisiin.
 Yllättikö?
 Leponen tiesi odottaa jotain tämän tapaista, sillä näkyvästi julkisuudessa olevat ja ajankohtaiset aiheet vetävät puoleensa myös kyberhyökkäyksiä.
 Hyökkäysten järjestäminen on myös bisnestä ja näkyvällä iskulla rikolliset voivat hankkia mainetta, jonka turvin uusia palvelunestohyökkäyksiä voidaan myydä vaikka tunti- tai päivätaksalla.

Kuka se oli ja miksi? Viisi kysymystä vaalisivustoon iskeneestä verkkohyökkäyksestä


Summary: Surevan kohtaaminen ja koskettaminen on monille vaikeaa. Siihen tarkoitukseen sopii Minnamaria Tammisalon mukaan lohtuhuivi.

Pastori  Minnamaria Tammisalo  kohtaa työnsä puolesta paljon kuolemaa. Ammattilainenkin jää kuitenkin joskus sanattomaksi.
 Miten lohduttaa surevaa?
 Tammisalon mieleen tuli lohtuhuivi.
 Hän oli ostanut itselleen monta vuotta sitten lohtuhuiviksi nimetyn kaulahuivin, jonka Tampereen Tuomasmessun yhteisö oli tehnyt. Viime syksynä Tammisalo keräsi yhdessä diakonin kanssa villasukkia ja vauvan töppösiä kastetilaisuuksissa vietäväksi. Aktiivinen seurakuntalainen  Kaija Jääskeläinen  toi koriin kolme huivia.
 – Meni hetki miettiä, mitä niillä tekisin, Tammisalo kertoo.
 Tammisalo oli menossa hautaamaan miestä, jonka puoliso oli jäänyt yksin pitkän liiton jälkeen. Tamperelainen pastori koki, että leski kaipasi konkreettista lohdutusta.
 – Muistotilaisuudessa päätin puheenvuoroni kietomalla huivin hänen hartioilleen ja sanoin toivovani, että huivi voisi lämmittää, kun puolison käsi ei enää yllä.
 Tältä lohtuhuivi näyttää.  Lohtuhuivin lähettiläät
 Toissa viikonloppuna Tammisalo vei samoilla saatesanoilla toisen huivin.
 – Palaute on ollut liikuttunutta. Papin puheisiin on totuttu, mutta tämä yllättää. En tiennyt, että kirkko tekee tällaista, moni on sanonut. Kiedon huivin itse hartioille, surusta raskaille, ja siinä olemme liikuttuneet molemmat.
 Someilmiö syntyi
 Huivin antaminen tuntui niin hyvältä, että hän mietti, kuka tekisi huiveja lisää.
 – Tein Facebook-ilmoituksen omalle seinälleni ja Tampereen Tuomiokirkkoseurakunnan seinälle. Ihmetellen seurasin tykkäysten ja jakojen lisääntyvää määrää sekä ohjeen pyytäjien intoa.
 Seuraavat Tammisalon vapaapäivät kuluivat ohjetta lähetellessä. Hän kävi kopioimassa Tampereen Aleksanterin kirkon sakastiin paperiohjeita.
 Sitten joku ehdotti ryhmän perustamista lohtuhuiveille ja niin syntyi Lohtuhuivien lähettiläät -Facebook-ryhmä. Siihen on tullut parissa päivässä jo yli 800 jäsentä. Lohtuhuivista on tullut someilmiö.
 – Kaiken maailmassa tapahtuvan pahan keskellä meillä ihmisillä on mielettömän vahva myötäelämisen kyky ja halu kulkea rinnalla.
 Lohdutukselle iso tarve
 Lohtuhuiviryhmässä monet ovat jakaneet kuvia kutomistaan huiveista. Osa neulojista kertoo, ettei kuulu kirkkoon, mutta kokee auttamisen tällä tavoin tärkeäksi.
 Kirjoittajat, kuten muusikko-evankelista  Samu Saarinen  ja runoilija  Anna-Mari Kaskinen , ovat lupautuneet tekemään lohturunoja.
 – On sellainen olo, että tästähän voi syntyä vaikka mitä. Lohdutukselle on iso tarve, eikä se tarve lopu koskaan, Tammisalo sanoo.
 Ajatellaan, että pitäisi olla viisasta sanottavaa. Mutta ei sureva sitä kaipaa.  Minnamaria Tammisalo
 Lohtuhuivin nimi on Nikolai ja siinä on pitsireunus.  Ohjeen takana  on puolalainen nainen, joka on Tammisalon mukaan ilahtunut siitä, että hänen huivinsa on tällaisessa käytössä.
 – Ohje on vapaasti jaettavissa, mutta isompaa bisnestä sillä ei voi tehdä.
 Huivi voi olla myös toisenlainen.
 – Lohtusukat tulevat kyseeseen, mutta niiden pukeminen ei ole tilaisuudessa niin yksinkertaista. Koen, ettei mallilla ja muodolla ole niin suurta väliä, kietomisen ele ja lohduttavat sanat tekevät lohtuhuivista lohtuhuivin. Värit voivat olla mitä vain, mutta hillitty yksivärinen sopii varmasti surun hetkeen parhaiten.
 Tammisalon mukaan seurakunta on perinteisesti antanut kirjan muistotilaisuudessa. Surevalla ei usein ole kuitenkaan voimia lukea.
 Tammisalo toivoo, että lohtuhuivi-ilmiö laajenisi koko Suomeen.
 Surevan kohtaamista pelätään
 Lohduttaminen on papin perustyötä. Minnamaria Tammisalo siunaa vuosittain noin 60 ihmistä hautaan.
 Hän sanoo, että lohduttaminen oli myös hänelle aluksi vaikeaa. Suomalaiset pelkäävät usein surevan kohtaamista.
 – Ajatellaan, että pitäisi olla viisasta sanottavaa. Mutta ei sureva sitä kaipaa. Pari viikkoa sitten puhuin leskeksi jääneen miehen kanssa, joka kertoi, miten joka kerta kun hän sai kertoa vaimonsa viimeisistä hetkistä, hoiti hänen suruaan syvältä. Silloin ei ole olennaista, mitä me sanomme vaan että asettaudumme kuuntelemaan.
 Eleillä ja asennoilla voi osoittaa, että olen tässä ja kuuntelen.
 Tammisalo muistuttaa, ettei surulla ole aikaa. Joskus surevalla on tarvetta puhua asiasta vielä kauan kuoleman jälkeen.
 Myös koskettaminen on useille vaikeaa. Tässäkin lohtuhuivi voi auttaa. Kietomalla huivin hartioille menee lähelle.
 – Se on jotain, mitä ei ehkä kirkolta osata odottaa, me täytämme tilan usein sanoilla. Kyllä minäkin puhun huivia kietoessani, en karjalaistyttönä osaa olla hiljaa.
 Muistotilaisuuden tärkeys
 Pappi sanoo, että parin viime vuoden aikana ihmiset ovat alkaneet jättää toisinaan muistotilaisuuden väliin.
 Osa ajattelee, että siunaushetki kappelilla riittää. 45 minuutin tilaisuus tuntuu pitkältä.
 Marko Siekkinen / Yle
 Minnamaria Tammisalo kannustaa järjestämään muistotilaisuuden. Hänen mukaansa jo historiallisesti Suomessa on totuttu siihen, että vainajalle jätetään jäähyväiset.
 – Olen vakuuttunut siitä, että surussa selviämisen kannalta muistotilaisuus on ehdottoman tärkeä. Ei sen tarvitse olla kalliisti järjestetty ja suureellinen, vaan tilaisuus, jossa on mahdollista kohdata toisia kanssani surevia ja muistella vainajaa.
 – Yhdessä muisteleminen auttaa leskeä ja voimaannuttaa. Rakastan sitä hetkeä työssäni, kun yhteinen muistelu kääntyy siihen, että voidaan hymyillä ja nauraa yhteisille muistoille. Kyynelten läpi, tietenkin. Siinä hetkessä on minusta eteenpäin menemisen tuoksu.
 Viime viikonloppuna Tammisalo siunasi kahta naista. Heidän puolisoilleen hänellä ei ollut vielä mitään ojennettavaa.
 – Miehille sopisi yksinkertaisen tyylikäs kaulahuivi samalla tavoin ojennettuna, Tammisalo jo pohtii.
 Keskustelu on auki 10.4. kello 22. asti.
 Lue lisää:
 Suojellaanko lapsia jo liikaa? Vanhemmat arkailevat viedä lapsia tapaamaan muistisairasta mummoa tai hautajaisiin
 Vasta kun 25-vuotias Mats Steen kuoli, vanhemmat ymmärsivät, että tällä oli ystäviä – "Pelimaailmassa tyttö ei näe pyörätuoliani vaan sieluni"

Tamperelainen pappi keksi uuden tavan lohduttaa leskeä – nyt sadat ihmiset seuraavat hänen esimerkkiään


Summary: Ministeri Barr kertoi, että Muellerin raportin julkistaminen lykkääntyy.

Yhdysvaltain tiedustelupalvelut vakoilivat  Donald Trumpin  vaalikampanjaa vuonna 2016, sanoo maan uusi oikeusministeri  William Barr .
 Barr oli tänään keskiviikkona Yhdysvaltain senaatin tentattavana. Hän ei suoraan väitä, että vakoilu olisi rikkonut lakia.
 – Uskon, että vakoilua tapahtui. Kysymys on siitä, oliko se riittävästi perusteltua, enkä väitä, etteikö se ollut riittävästi perusteltua, hän muotoili.
 Barr sanoo tutkivansa asian, koska vaalikampanjan vakoileminen on hänen mukaansa vakava asia.
 Ministeri ei myöskään täsmentänyt, mitä tiedustelupalvelua hän epäilee vakoilusta.
 – En nyt puhu [liittovaltion poliisia] FBI:stä, vaan tiedustelupalveluista laajemmin, hän pohdisteli.
 Muellerin raportti lykkääntyy
 Edustajainhuoneen eilisessä kuulemisessa Barr kertoi, että oikeusministeriön erikoistutkijan Robert Muellerin raportti julkistettaisiin lyhennetyssä muodossa "viikon sisällä".
 Tänään Barr muutti aikataulua. Hän kertoi senaatille toivovansa, että raportti "voitaisiin julkaista ensi viikolla".
 Kongressin demokraattijäsenet ovat vaatineet, että raportti on julkaistava kokonaisuudessaan heti.
 Trump haluaa tutkituttaa Mueller-tutkinnan
 Presidentti Donald Trump puolestaan sanoi keskiviikkona Valkoisessa talossa, että hän haluaa tutkituttaa erikoistutkija Muellerin toiminnan ja Venäjä-tutkinnan perusteet. Hän leimasi tutkinnan vallankaappausyritykseksi.
 – Se oli yritys kaataa presidentti. Ja me löimme heidät. Me löimme heidät, sanoi Trump.
 – Muellerin raportti, kun he puhuvat oikeuden estämisestä, me taistelemme vastaan. Ja tiedättekö miksi? Koska tiedän kuinka laiton tämä koko homma oli. Se oli huijaus.
 Trump on aiemminkin haukkunut Muellerin tutkimusta monin eri tavoin. Samoin hän on väittänyt presidentti Obaman hallinnon vakoilleen hänen kampanjaansa. Silloinen kansallisen turvallisuuden johtaja  James Clapper on kiistänyt väitteen .
 Uutista korjattu 10.4. klo 19.21: FBI on USA:n liittovaltion poliisi, ei keskustiedustelupalvelu

USA:n oikeusministeri: Omat tiedustelupalvelut vakoilivat Trumpin vaalikampanjaa


Summary: Yle seurasi poliitikkojen vaaliväitteitä kolmen viikon ajan. Tässä kiinnostavimpia paloja.

Malttaako poliitikko pysyä totuudessa, kun kamppailu vaalikentillä kuumenee? Yle seurasi kolmen viikon ajan poliitikkojen puheita, ja tarkasti niissä esitettyjä väitteitä.
 Faktantarkistustiimi kuunteli eduskuntavaaliehdokkaiden puheita Ylen ja muun median vaalitenteissä, luki läpi lehtihaastatteluja ja seurasi heidän sometilejään ja vaalimainoksiaan.
 Lisäksi väitteiden keruuseen pyydettiin apua yleisöltä. Ylen lukijat antoivat yli 250 vinkkiä poliitikkojen väitteistä, joita olisi syytä tarkistaa.
 Lopullisiin artikkeleihin tarkastettuja väitteitä päätyi 36. Väitteiden esittäjiä kertyi kymmenestä puolueesta sekä Liike Nytistä, joka ei ole puolue, mutta on asettanut ehdokkaita eduskuntavaaleihin.
 Tarkastukseen valittuihin väitteisiin vaikutti muun muassa se, kuinka olennaisiksi väitteet katsottiin ja kuinka suurelle yleisölle ne esitettiin. Tarkistukseen pyrittiin ottamaan myös ne väitteet, joita yleisö useimmin pyysi tarkistettavaksi.
 Yleisöä kuohuttivat erityisesti ympäristöön ja ilmastoon liittyvät kysymykset, sillä niihin liittyviä väitteitä pyydettiin tarkistettavaksi selkeästi eniten.
 Mitä hankkeesta sitten jäi käteen? Tässä yhteenveto faktantarkistusjutuista.
 Suomalaista lihaa väitettiin ilmastoteoksi, autokannan ikää liioiteltiin
 Ensimmäisellä viikolla tutkittiin erityisesti yleisön tarkistajille vinkkaamia väitteitä.
 Eniten yleisöä kuohuttivat väitteet, joita useat puheenjohtajat laukoivat suomalaisen lihan ympäristöystävällisyydestä. Ylen suuressa vaalikeskustelussa 14.3. vertailtiin suomalaisen lihan tuottamia päästöjä esimerkiksi brasilialaiseen banaaniin tai pitkien matkojen takaa maahantuotuun riisiin.
 Käytännössä kaikki väitteet olivat väärin tai vähintään epätarkkoja. Lihantuotannon päästöt ovat niin suuret, ettei puhe suomalaisesta lihasta ilmastotekona kestä kriittistä tarkastelua.
 Toinen tarkistettavaksi pyydetty kokonaisuus liittyi autoiluun. Väitteitä tutkittaessa huomattiin, ettei esimerkiksi  Sampo Terhon  (sin.) värikäs vertaus Suomesta autokannaltaan Euroopan Kuubana ole todellisuudessa osuva.
 Lue kaikki  tarkistetut 14 väitettä täältä !
 Puolueiden puheenjohtajat kokoontuivat Ylen vaalitenttiin 14. maaliskuuta. Markku Ulander / Lehtikuva
 Demarit ylensi itsensä nuorten suosikiksi, “kestävät hakkuut” aiheuttivat hämmennystä
 Toisella viikolla tarkistetuissa väitteissä korostuivat puoluejohtajien yksilötentit.
 Faktantarkistajien huomion kiinnittivät poliitikkojen puheet Suomen metsien “kestävästä hakkuutasosta”. Puolueiden arviot aiheesta vaihtelivat suuresti, ja myös yleisö pyysi tarkistajia etsimään selvyyttä asiaan. Tarkempaan tutkintaan otettiin keskustan ja SDP:n hakkuupuheet.
 Hakkuut paljastuivat aiheeksi, josta totuutta oli vaikea selvittää: puoluejohtajat asettelivat sanansa tarkoin ja ristiriitaisiltakin kuulostavat väitteet olivat perusteltavissa.
 Sopivien faktojen valikointi toistui tarkistetuissa väitteissä usein. Poliitikot eivät niinkään temmanneet väitteitään tuulesta, kuin rajasivat näkökulmansa itselleen sopivasti.
 Tämä tapahtui myös, kun SDP:n puheenjohtaja  Antti Rinne  kertoi Ylen tentissä tutkimuksesta, jonka mukaan demarit on nuorison parissa suosituin puolue.
 Rinne siteerasi todellista tutkimusta, mutta tavalla johon sitä ei ollut tarkoitettu. Tässä kohtaa siteerattu tulos oli valittu niin tarkoin, että faktantarkistajien tuomiokin kallistui tulkinnanvaraisesta enimmäkseen väärän puolelle.
 Lue kaikki  tarkistetut 15 väitettä täältä !
 Ylen ilmastotentissä puolueita edustivat puheenjohtajien sijaan muut eduskuntavaaliehdokkaat. Laura Railamaa / Yle
 Turpeen työllisyysvaikutukset täysin hakoteillä, Sipilän lupaus tarjota kotiaan turvapaikanhakijoille palasi keskusteluun
 Kolmannelle viikolle osuivat muun muassa Ylen ja Kalevan Puolen Suomen vaalitentti, MTV:n pääministeritentti ja Ylen ilmastotentti.
 Ilmastotentissä kulmia kohotutti muun muassa perussuomalaisten  Matti Putkosen  väite, että turve työllistää Suomessa noin 200 000 ihmistä.
 Väite oli selkeästi väärä, sillä turvetoimiala itse arvioi työllistettyjen määräksi noin 4 200 henkeä.
 Puolen Suomen vaalitentti taas toi useita yleisövinkkejä, joissa pyydettiin tarkistusta sille, kenelle  Juha Sipilä  lopulta tarjosi Kempeleen kotiaan vuonna 2015. Vaalitentissä Sipilä puhui vain tietystä turvapaikanhakijaperheestä, jonka majoittamista hän harkitsi. 2015 hän puhui kuitenkin turvapaikanhakijoiden majoittamisesta yleisesti.
 Lue kaikki kolmannella viikolla  tarkistetut seitsemän väitettä täältä !
 Lisää aiheesta:
 Etsitkö yhä ehdokasta? Tee Ylen vaalikone
 Ylen tärkeimmät vaalijutut koottuna

Faktantarkistuksen haaviin jäi 36 kiistanalaista väitettä – ympäristökysymykset kuohuttivat eniten


Summary: Riittävä hoitajamitoitus on yksi niistä asioista, joita ministeriön asettama työryhmä pohtii tämän vuoden aikana.

Vanhusten palveluiden uudistaminen otti tänään askeleen eteenpäin, kun  sosiaali- ja terveysministeriö asetti työryhmän  valmistelemaan vanhuspalvelulain täysremonttia.
 Uudistuksen taustalla ovat julkisuudessa esillä olleet toistuvat puutteet ja laiminlyönnit vanhusten hoidossa, minkä epäillään pahimmillaan johtaneen  vanhusten ennenaikaiseen kuolemaan . Kohun keskellä ovat erityisesti olleet yksityiset hoivayhtiöt Esperi Care ja Attendo.
 Työryhmän on nyt määrä arvioida, mitä laatusuosituksia tulisi kirjata lakiin. Lisäksi tarkastelun alle joutuvat ainakin henkilöstöasiat ja hoitajamitoitus, hoidon laadun varmistaminen, valvontaan liittyvä sääntely, ja palvelutarpeen arviointi. Asialistalla on myös vanhuspalvelulain ja sosiaalihuoltolain yhteensovittaminen ja päällekkäisyyksien poistaminen.
 Hyvinvoinnin ja terveyden ministeriryhmä  ilmoitti helmikuussa  aloittavansa vanhuspalvelulain uudistamisen hoitoskandaalin takia. Perhe- ja peruspalveluministeri  Annika Saarikko  (kesk.) sanoi silloin, että hoitajamitoitus on yksi työryhmän käsittelemistä aiheista.
 Nykyinen vanhuspalvelulaki tuli voimaan vuonna 2013. Sosiaali- ja terveysministeriön mukaan sen jälkeen Suomen väestö on ikääntynyt. Samalla pitkäaikaista laitoshoitoa on korvattu tehostetulla palveluasumisella.
 Työryhmän jäsenet ovat ministeriöistä sekä sosiaali- ja terveysalan järjestöistä. Työryhmän on määrä toimia vuoden loppuun asti.
 Lue lisää:
 Vanhuspalvelulain uudistamista kiirehditään – työn tarkoitus käynnistyä vielä tällä hallituskaudella
 Kansan Uutiset: Ensin hallitus leikkasi vanhushoivasta – nyt kiirehtii vanhuspalvelulain remonttia
 Yksityisissä vanhusten hoivakodeissa ympäri maata on käynnistymässä laaja tarkastuskierros – ilmoituksia epäkohdista on tullut valvoville viranomaisille tulvimalla

Kohuotsikot vanhusten huonosta hoidosta herättivät päättäjät: vanhuspalveluiden uudistaminen nytkähti nyt eteenpäin


Summary: Extinction rebellion -liikkeen jäsenet ovat valmiita suoraan toimintaan ilmastonmuutoksen puolesta. Mitä se tarkoittaa?

– Meillä on urat ja elämät. En haluaisi olla tässä, mutta on vain pakko tehdä jotain.
 Anna Leppä  ei ole koskaan ollut ympäristöaktivisti. Hän on kuvataitelija ja teini-ikäisen äiti. Lauantaina hän kuitenkin marssi Helsingin ilmastomarssilla osana  Elokapina -liikkeen ryhmää. Elokapina on ympäristöliike, joka pyrkii torjumaan ilmastonmuutoksen suoran toiminnan avulla.
 Elina Kauppila  on samanlaisessa tilanteessa. Kauppila on vuorovaikutuskouluttaja ja kirjailija, ja haluaisi keskittyä lastensa kasvattamiseen ja yrityksensä pyörittämiseen.
 – Mulla olisi aika paljon muutakin tekemistä. Mutta olen tosi huolissani lapsieni tulevaisuudesta, Kauppila sanoo.
 Elokapinan symboli on tiimalasi. Se viestii, että ihmiskunnan aika on valumassa loppuun, päättäjien teot eivät riitä. Tai se, että yksittäiset ihmiset osoittavat mieltä, tai lopettavat lentomatkat ja lihansyönnin.
 – Jotain radikaalia täytyy tapahtua. Tällä menolla me tuhotaan maailma, sanoo Leppä.
 Ilmastoahdistus kasautui vuosi vuodelta
 “Radikaali toiminta” ympäristön vuoksi saattaa herättää mielikuvia poliisin kanssa rettelöivistä ekoanarkisteista. Sellaisista kuin vuonna 1998 Tampereen  Mustavihreille päiville  osallistuneet aktivistit, joiden illanvietto päättyi mellakkaan. Tai sellaisista kuin Pyhäjoen ydinvoimalan vastustajat, jotka vuonna 2016  sytyttivät poliisiauton tuleen  ja heittivät toimittajaa kivillä.
 Kahvilassa teetä hörppivät Anna Leppä ja Elina Kauppila eivät istu mielikuvaan. Sen sijaan heitä yhdistää ahdistus. Turhautuminen siihen, että tutkijoiden varoituksista huolimatta mitään ei tunnu tapahtuvan.
 – On outoa, että me voidaan vaan istua kahvilassa ja nauttia teetä. Me ei toimita sen mukaisesti, mitä ilmastotieteilijät kertoo meille, sanoo Anna Leppä.
 Pakottava tarve on syntynyt vuosi vuodelta kasautumalla. Mutta myös sysäyksinä. Lepälle tällainen sysäys oli evoluutiopaleontologi  Mikael Forteliuksen  luento vuonna 2012.
 Fortelius puhui luennollaan maapalloa pyyhkineistä sukupuuttoaalloista. Nyt on meneillään kuudes.  Tiedeyhteisön näkemys on , että sen on aiheuttanut pääosin ihminen, lisääntymällä, viljelemällä, ja puskemalla ilmakehään maapallon lämpötilaa nostavaa hiilidioksidia. Tutkijat ovat päätelleet, että hiilidioksidin määrän kasvun ja massasukupuuttojen välillä on yhteys.
 – Sen luennon jälkeen en oikein nukkunut pariin kuukauteen, Leppä sanoo.
 Elina Kauppilan lasi täyttyi  IPCC:n viimesyksyisen erikoisraportin  julkistamisen jälkeen. Raportin mukaan ihmisten tulisi pysäyttää maapallon keskilämpötilan nousu 1,5 asteeseen, tai kärsiä katastrofaaliset seuraukset. Kauppila odotti mullistusta, jota ei tullut.
 – Että eikö vieläkään? Tuli olo, että koska kukaan ei näytä tekevän mitään, on otettava askelia itse.
 Kapinaliike pysäyttää Lontoon sillat ja leviää Suomeen
 Marraskuussa 2018 Englannista kuului kummia. Tuhannet miehet, naiset, lapset ja vanhukset  seisauttivat suuren osan Lontoon liikenteestä  istumalla viidelle keskustan sillalle. Kymmeniä pidätettiin.
 Sillalle istuutuneet olivat Extinction Rebellionin aktivisteja. Liikkeen jäsenten mielestä ihmiskuntaa uhkaavaa sukupuuttoa vastaan on kapinoitava. Kuten pysäytettävä Lontoon liikenne “äiti maan pelastamiseksi”.
 Silloilla istuvat ja laulavat ihmiset vetosivat Leppään ja Kauppilaan.
 – Ne näyttivät jotenkin normaaleilta, samaistuttavilta. Iso massa kadulla kertomassa, että asioiden on muututtava, Leppä sanoo.
 Tällä hetkellä Extinction rebellionin paikallisia ryhmiä on liikkeen sivujen mukaan satoja eri puolilla maailmaa. Valtaosa ryhmistä on länsimaissa, joiden mediassa ilmastonmuutos on ollut näkyvästi esillä. Marraskuussa 2018 perustettu Elokapina on Extinction Rebellionin Suomen haara.
 "Minusta tuntuu, että suurin osa suomalaisista ei pidä väkivallatonta vastarintaa niin radikaalina"  Elokapina-liikkeen aktiivi Anna Leppä
 Liikkeellä on kolme tavoitetta: Hallitusten on “kerrottava totuus ekologisesta hätätilasta”, saavutettava hiilineutraalius vuoteen 2025 mennessä, ja asetettava demokraattisesti valitut kansankokoukset valvomaan päästötavoitteiden toteutumista. EU:n päästövähennystavoite – päästöjen hillitseminen 40 prosenttia 2030 mennessä – ei sen mukaan riitä alkuunkaan.
 Extinction rebellion ei ole Greenpeacen tapainen keskusjohtoinen järjestö, joka kerää jäsenmaksuja ja käyttää niitä mielipidevaikuttamiseen. Extinction rebellion pyrkii tavoitteisiinsa väkivallattoman suoran toiminnan avulla. Lontoon siltaliikenteen pysäytys oli tästä esimerkki.
 Tällaisilla toimenpiteillä saadaan aikaan häiriötä, minkä toivotaan kiinnittävän huomion liikkeen viestiin, ja lisäävän painetta tiukempaan ilmastopolitiikkaan.
 – On päätöksentekoelimet, joiden tulisi tehdä niin kuin ilmastotieteilijät sanovat. Jos eivät tee, on kansalaisyhteiskunnan tehtävä työntää päättäjiä tekemään niitä ratkaisuja, Kauppila kuvailee.
 Muutama kymmenen Elokapinan aktiivia osallistui lauantaina Helsingin ilmastomarssiin hautajaissaattueen muodossa.  Eero Mäntymaa
 Britanniassa Extinction rebellionin aktivistit ovat joukkovoimaa käyttämällä sulkeneet risteyksiä, katuja, ja estäneet pääsyn parlamenttitaloihin tai virastoihin. Suomessa elokapinalaiset ovat toistaiseksi osoittaneet mieltä, järjestäneet puheita ja  performansseja , mutta lakia he eivät ole rikkoneet.
 Kauppila ja Leppä eivät halua puhua muiden liikkeen jäsenten puolesta. Kuinka pitkälle he itse olisivat valmiita menemään?
 – Kysymyksenasettelu vihjaa, että meidän toiminta olisi jotain hirvittävää. Vaikka se on sellaista, että me istutaan kadulla ja tarjotaan muffinsseja. Joo, olen valmis istumaan kadulla asian puolesta, Kauppila sanoo.
 Myös Leppä sanoo olevansa valmis kadun katkaisuun. Teon mahdolliset seuraukset ovat pieni hinta siitä, että ihmisten huomio saadaan ilmastonmuutokseen, Leppä sanoo.
 – Minusta tuntuu, että suurin osa suomalaisista ei pidä väkivallatonta vastarintaa niin radikaalina.
 Liittyvätkö suomalaiset ilmastokapinaan?
 Suomalaiset ovat harjoittaneet aiemminkin kansalaistottelemattomuutta ympäristön vuoksi.
 Vuonna 1979 ympäristöaktivistit yrittivät pelastaa arvokkaana lintujen pesimäalueena pidetyn Koijärven, jonka maanomistajat halusivat kuivata. Kun kaivinkoneet saapuivat,  aktivistit köyttivät itsensä niihin . Myöhemmin Koijärvi-liikkeen johtohahmot perustivat Vihreän liiton. Koijärveä ei kuivattu, ja “vihreydestä” on tullut suomalaisen politiikan valtavirtaa.
 Järven pelastaminen on kuitenkin vaatimattomampi tavoite kuin ilmastonmuutoksen torjuminen yhteiskunnan rakenteita mullistamalla. Vihreidenkin ilmastotavoitteet ovat huomattavasti maltillisempia kuin Elokapinan.
 Lisäksi kansalaistottelemattomuus on ollut perinteisesti marginaaliryhmien toimintaa. Elokapinan tavoitteena on suuret ihmismassat mukaan kapinaansa. Toistaiseksi liikkeen suomalaisaktivistien määrä lasketaan korkeintaan sadoissa.
 Elina Kauppila ja Annan Leppä uskovat silti, että tavoitteet ovat saavutettavissa. Perusteena on se, että nyt on poikkeustila.
 – Ehkä suora toiminta on aika vierasta suomalaiselle yhteiskunnalle, vaikka se olisi kuinka väkivallatonta. Mutta tilanne on myös erilainen. Uhka on koko ihmiskuntaa koskeva, ehkä tämä voi myös yhdistää ihmisiä, sanoo Kauppila.
 Lue myös:
 Akuutti: Ympäristöahdistus on totta
 Elävä arkisto: Kertomus kansalaistottelemattomista
 Nämä naiset eivät tee lapsia, koska haluavat pelastaa maapallon – “En synnytä yhtään kuluttajaa lisää”

Anna Leppä ja Elina Kauppila ahdistuivat ilmastonmuutoksesta ja haluavat nyt suoraa toimintaa – “En haluaisi olla tässä, mutta on pakko tehdä jotain”


Summary: Ranska haluaa rajoittaa Britannian valtaa EU:ssa, jos brexit lykkääntyy useilla kuukausilla tai jopa vuodella. Saksa on valmis pitkäänkin siirtymäaikaan.

EU-johtajat kokoontuivat keskiviikkoiltana päättämään siitä, kuinka pitkä jatkoaika Britannian EU-erolle annetaan.
 Britannian pääministeri  Theresa May  on pyytänyt jatkoaikaa kesäkuun loppuun.
 EU:lle kesäkuu on vaikea, koska brexit jäisi silloin yhä kummittelemaan  monien muiden tärkeiden aiheiden  ylle. EU haluaisi saada brexitin pyyhityksi pois pöydältä, tai ainakin työnnetyksi sitä sivummalle.
 Johtajien saapuessa EU-kokoukseen vaikutti siltä, että enemmistö heistä tukee pidempää jatkoaikaa. Se voisi kestää joko vuoden loppuun tai ensi maaliskuun loppuun asti.
 Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  veti kokouksen alla tiukinta linjaa.
 – Mikään ei ole varmaa. Tuskin maltan odottaa kuullakseni, mitä Theresa Mayllä on sanottavanaan, Macron sanoi toimittajille kokoukseen mennessään.
 Hänen mielestään Mayn pitää selittää, miksi jatkoaikaa haetaan, mikä poliittinen prosessi jatkoajan myöntämisestä seuraisi ja mitkä voisivat olla mahdolliset lopputulokset.
 Ranskan Emmanuel Macron vaatii tiukkoja ehtoja Britannian EU-eron lykkäämiselle. Stephanie Lecocq / EPA
 – Neuvottelimme sopimusta kaksi vuotta. Paljon aikaa ja vaivaa kului. Nyt on aika tehdä päätöksiä.
 Macronin Ranska haluaisi rajoittaa Britannian valtaa EU:ssa siirtymäaikana. Sen mielestä Britannian pitäisi luopua paikastaan komissiossa toukokuussa pidettävien EU-vaalien jälkeen, jos se vielä on jäsenenä.
 Tälle pitäisi saada myös Britannian hyväksyntä.
 Theresa May korosti Brysselissä, että vaikka jatkoaika venyisi vuoden loppuun tai ensi kevääseen, Britannia voi silti erota milloin vain.
 – Me voimme lähteä EU:sta 22. toukokuuta, jos vain ratifioimme sopimuksen, May sanoi. Hän painotti useaan kertaan, että Britannia aikoo käyttää vain lyhyen jatkoajan.
 Kokouksessa keskustellaan myös siitä, mitä ehtoja jatkoaikaan liitetään. Theresa Mayn odotetaan vetoavan poliittisiin neuvotteluihin, jotka hän on käynnistänyt työväenpuolue Labourin johtajan  Jeremy Corbynin  kanssa.
 Suomelle käy pidempikin jatko
 Suomen hallitus linjasi aamulla, että Suomen puolesta Britannian erolle voidaan myöntää noin vuoden jatkoaika, kunhan Britannia järjestää eurovaalit ja sitoutuu "vilpittömään yhteistyöhön" EU:n kanssa eron toteutumiseen asti.
 – Kaikkien lähtökohta on se, että saadaan mahdollisimman hallittu ero, ja sen takia tätä joustavuutta tässä on. Mutta kukaan ei halua että nämä kriisikokoukset jatkuvat enää tästä eteenpäin, pääministeri  Juha Sipilä  (kesk.) sanoi saapuessaan kokoukseen.
 Sipilä ei halunnut ottaa vielä kantaa mahdollisen jatkoajan ehtoihin ennen kuin hän on kuullut, miten pääministeri May perustelee jatkoajan tarpeen huippukokouksessa 27 muulle jäsenmaalle.
 Britannian häiriköinti EU:ssa halutaan estää
 EU haluaa myös varmistaa, että Britannia "ei toimi asiattomasti" siirtymäaikana tai häiritse EU:n päätöksentekoa. Tällainen riski on, jos Britanniassa esimerkiksi vaihtuu valta ja uudeksi pääministeriksi nousee joku innokas brexitööri.
 Britannia siis lupaisi jonkinlaisella kirjoittamattomalla sopimuksella olla estämättä päätöksiä, jotka vaativat jäsenmaiden yksimielisyyttä.
 – Britannian pitää jatkaa yhteistyötä hyvässä hengessä myös tämän ylimenokauden niin, että se heijastaa sen asemaa eroavana jäsenmaana, EU-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tusk  kirjoitti kutsussaan keskiviikon kokoukseen.
 Ruotsin pääministeri  Stefan Löfven  sanoi, että lyhyt siirtymäaika minimoisi EU:n tappiot brexitissä.
 – Meidän täytyy turvata EU:n yhtenäisyys ja legitimiteetti. Mitä pidempi lisäaika annetaan, sitä suuremmassa vaarassa ne ovat, Löfven sanoi.
 Tänä vuonna EU:n pitäisi sopia uudesta seitsenvuotisesta budjetista. Useissa tärkeissä EU-instituutioissa vaihtuu myös valta.
 – Britannian täytyy pystyä sopimaan EU:n kanssa tulevasta suhteesta brexitin jälkeen, joten ei ole senkään etu häiriköidä ja sotkea asioita tässä vaiheessa, eräs neuvottelulähde sanoo.
 Alunperin Britannian olisi pitänyt erota maaliskuun lopussa. Aikaa jatkettiin jo kertaalleen tämän viikon perjantaihin asti.
 Tavoitteena on, että brittiparlamentti hyväksyy EU:n ja pääministeri Theresa Mayn neuvotteleman  sopimuksen  brexitistä.

Ranskan Macron otti tiukan linjan brexitiin EU-kokouksen alkaessa – "Mikään ei ole varmaa"