Summary: Skandaalit loivat poliittisen paineen kirjata lakiin pitkään jahkailtu vanhustenhoidon 0,7 hoitajan minimi jo mahdollisesti vuoden loppuun mennessä.

laki ikääntyneen väestön toimintakyvyn tukemisesta sekä iäkkäiden sosiaali- ja terveyspalveluista

Vanhustenhoidon sitovaksi hoitajamitoitukseksi on tulossa 0,7:n hoitajan minimi ympärivuorokautiseen hoitoon – ja se on tulossa lakiin vauhdilla.
 Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.)  kertoi keskiviikkona , että vanhuspalvelulaki päivitetään tältä osin kiireesti. Valmista pitäisi olla vuoden loppuun mennessä.
 Tavoite on huikea, kun muistetaan, että hoitajamitoituksesta on kiistelty jo vuosikaudet. Hoitajamitoitus tarkoittaa sitä, kuinka monta hoitajaa on hoitamassa yhtä hoidettavaa.
 Minimimitoitus 0,7:n hoitajan oli näyttävästi esillä jo vuonna 2012. Se muuttui nykyiseksi 0,5:ksi ja  Juha Sipilän  (kesk.) hallitus yritti alentaa sen jopa 0,4:ään säästöjen toivossa. Se kuitenkin peruttiin.
 Kiire selittyy poliittisella paineella, joka syntyi, kun  keväällä paljastui  vanhusten hoivan surkea tila.
 Uudistus jaettiin kahtia
 Nopeaan tulokseen puolestaan pyritään jakamalla vanhuspalvelulain päivitys mitoituskysymykseen ja sitten kaikkeen muuhun.
 Lakiuudistus etenee nyt kahdessa eri vaiheessa: ensin säädetään hoitajamitoitus ja toisessa vaiheessa joskus keväällä tehdään muut uudistukset kuten poikkihallinnollinen ikäohjelma, muistisairauksien ennaltaehkäisyn nostaminen kansansairauksien rinnalle ja vanhusasianvaltuutetun tehtävän perustaminen.
 Ensi vaiheessa paketoidaan kolme asiaa yhteen, jolloin 0,7 hoitajan vähimmäismitoituksen uskotaan toimivan. Mukaan tulevat henkilöstön työnjaon tarkka määrittely ja hoitoisuuden mittaminen eli sen, kuinka paljon ja millaista hoivaa kukin tarvitsee.
 Työnjako ja mittarit tarkasteluun
 – Nostetaan uusia elementtejä lainsäädäntöön. Kun mitoitusta lähdetään tuomaan lakiin, niin siinä yhteydessä täytyy määritellä työnjako eli ketkä siinä 0,7:ssä ovat mukana ja ketkä eivät ja mitä muu työ sitten on, lain uudistamistyöryhmässä oleva sosiaali- ja terveysministeriön neuvotteleva virkamies  Satu Karppanen  kertoo.
 Työnjaon lisäksi yritetään yhtenäistää hoidon tarpeen mittaamista. Tällä hetkellä mittareita on useita erilaisia.
 – Hallitusohjelmaan on kirjattu, että ensisijaisesti on lähdettävä hoidon tarpeesta ja nimenomaan niin, että 0,7 on toteutuneen mitoituksen alaraja ja että se hoidon tarpeesta johtuva joustaminen tapahtuu ylöspäin.
 – Se taas edellyttää sitä, että meillä on yhteisesti sovittu kansallinen hoidon tarpeen mittari, jolloin kaikki saavat hoitoa samoin perustein tehostetussa palveluasumisessa. Siksi se on myös tarpeen kirjata lakiin, Karppanen sanoo.
 Koti- ja omaishoitoon ei voida Karppasen mukaan soveltaa samanlaista mitoitusta ja siksi sen uudistaminen jää lain muun päivittämisen yhteyteen keväälle.
 Lue myös:
 Analyysi: Hoitajamitoitus ei toteudu tällä hallituskaudella
 – rahoista puuttuu puolet ja niin puuttuu hoitajiakin
 Analyysi: Vanhukset pääsivät kerrankin Säätytalon pöytiin –
 hoitajamitoitus noussee, eihän kotona asuva mummo unohdu?

Hoitajamitoituksen nosto sujuukin yhtäkkiä nopeasti –  ratkaisuksi keksittiin laittaa työnjako ja hoidontarpeen mittarit samaan pakettiin


Summary: Tommi Nieminen ostaa arkisia laitteita kierrätyskeskuksista ja käyttää niitä instrumentteina elektronisessa orkesterissaan.

Wannabe, Take On Me, Finlandia, Game of Thrones . Oletko koskaan ajatellut, että sähköhammasharjalla, maksupäätteellä tai sähkökirjoituskoneella voi tehdä persoonallisia versioita hittibiiteistä?
 Lahtelainen ohjelmistokehittäjä  Tommi Nieminen , 28, soittaa arkisia laitteita säätelemällä niiden saamaa jännitettä kehittämänsä tietokoneohjelman avulla. Musiikin lisäksi tärkeää on visuaalisuus: esimerkiksi sähköhammasharjat Nieminen on saanut tanssimaan musiikkivideolle kekseliäästi lankojen avulla.
 – Kaikista biiseistä saan kiksejä, mutta kun ideoin  Youtubeen lataamaani Take On Me -kappaleeseen  sähköhammasharjojen tanssia, tuntui se itsestä hauskimmalta. Tosi paljon tulee kannustavaa palautetta ja kommentteja, joita on mukava lukea.
 Musiikkivideot eivät kuitenkaan ole vielä saaneet sponsoreita tai mainostajia heräämään. Periaatteessa vaikka sähköhammasharjavalmistajan voisi kuvitella näkevän potentiaalia musisoivissa harjoissa.
 – Tähtään siihen, että tästä tulisi kokopäivätyö. Saisin tehdä pelkästään tätä. On sen verran hauskaa.
 Kerrostalohuoneiston olohuoneessa risteilee piuhoja, jotka kulkevat niin arkilaitteisiin kuin tietokoneeseen. Janne Ahjopalo / Yle
 Nieminen pitää huolen siitä, että hänen kehittämänsä ohjelmakoodit pysyvät salaisina. Janne Ahjopalo / Yle
 Laitteet niin lujilla, että hajoavat toisinaan
 Suosituin Tommi Niemisen videoista tähän mennessä on ollut  Youtubeen ladattu Finlandia-hymni,  jota on katsottu noin 140 000 kertaa. Kansainvälisesti katsotuin on ollut Spice Girlsin tunnetuksi tekemä  Wannabe , jota on ihmetelty yli 50 000 kertaa. Matkaa läpimurtoon on siis vielä.
 Aikaa musiikin ja videon tekemiseen menee yleensä viikosta kahteen.
 Idea elektronisesta musiikista sai alkunsa, kun Nieminen löysi maksupäätteen kierrätyskeskuksesta.
 – Huomasin, että maksupääte pysyy hyvin vireessä.
 Sähkövempeleet ovat kovilla, kun niistä leivotaan muusikkoja.
 – Kyllä niitä hajoaa aina välillä. Tässä on sen verran paljon kaikkia johtoja ja virityksiä, että tulee oikosulkuja. Muutama laite on kyllä mennyt rikki.

Katso kuinka sähköhammasharjalla ja maksupäätteellä syntyy musiikkivideoita – ohjelmistonikkari toivoo hauskasta harrastuksestaan kokopäivätyötä


Summary: M/S Romantic -sarjan jälkeen Petteri Pennilän työkalenteri on täyttynyt kiitettävästi.

Porissa Kirjurinluodon kesäteatterissa eletään ennätyskesää, sillä Pokka pitää –näytelmän esitykset ovat olleet jatkuvasti loppuunmyytyjä. Tietynlaista elämänsä kesää elää myös esityksessä mukana oleva näyttelijä  Petteri Pennilä , joka ponnahti alkuvuonna suosioon M/S Romantic –sarjan Matiaksena.
 Ennen sarjaa Pennilä oli suurelle yleisölle melko tuntematon näyttelijä, vaikka kokemusta riittää.
 – En ole mielestäni puskista kuitenkaan tullut. Olen tehnyt teatteria yli 30 vuotta, Pennilä sanoo.
 M/S Romantic -sarjan tekijät osasivat odottaa hyvää vastaanottoa, mutta suosion laajuus tuli kaikille yllätyksenä. Sarjan kipeä ja vaikea huumori upposi suomalaisiin.
 – Ei sellaista vastaanottoa voi ennakoida. Sarjan tunnistettavuus löi läpi, sillä Ruotsin laivalla halutaan irti normaalista, mutta todellisuus on aika lattea seuraavana päivänä.
 Täysillä omaan nolouteen
 Petteri Pennilä keräsi ylistystä roolisuorituksestaan M/S Romanticin yksinäisenä Matiaksena, joka päätyy risteilyillan päätteeksi juomaan itsensä erittäin huonoon kuntoon. Moni on tunnistanut joko itsensä tai tuttavansa roolista.
 – Kyllä joka risteilyltä löytyy näitä Matiaksia, jotka ovat yksin nurkassa aivan tukkihumalassa. Odotukset risteilystä eivät ole ihan kohdanneet todellisuutta, Pennilä sanoo.
 Humalaisen esittäminen ei ole hänen mukaansa muita rooleja vaikeampaa, jos vain menee täysillä omaan nolouteensa. Pennilä oli kuitenkin ajatellut tehdä roolinsa eri tavalla kuin miten lopulta päätyi sen tekemään.
 – Ensimmäisissä kuvauksissa tuli selväksi, että rooli pitää vetää paljon hitaammin ja humalaisemmin. Totesin, että jaaha, nyt ollaan tässä tilassa! Oli kuitenkin helppo luottaa ohjaajaan ja antaa mennä.
 Porin kaupunki on tullut jo tutuksi Pennilälle kuukauden aikana. Liisa Kallio / Yle
 Ei mikään Suomen Marlon Brando
 Vaikka Petteri Pennilä seilasi suuren yleisön tietoisuuteen M/S Romanticin myötä, suhtautuu mies itse vaatimattomasti saamaansa huomioon. Porissa Pennilä saa kävellä melko rauhassa. Toki muutama ihminen on pyytänyt päästä Pennilän kanssa valokuvaan viimeisen kuukauden aikana.
 – Yleensä ihmiset tulevat kertomaan, että vedit hyvin Matiaksen roolin. Joskus kehut ovat menneet ylitsevuotaviksi. Telkkarissa näyttelevät koetaan vanhoiksi tutuiksi, kun tullaan ihmisten olohuoneisiin, Petteri Pennilä sanoo.
 Vaatimattomuudesta huolimatta Pennilä kokee suosion hyvänä asiana varsinkin työtilanteen takia. Kehuviin kommentteihin hän suhtautuu maltillisesti.
 – Ainakin tulee mieleen, että ai niin tämä tyyppi! Rasitteeksi suosio voisi muuttua, jos siitä sellaisen tekisi omalla ajattelulla. En kuitenkaan lähde hirveästi ajattelemaan, että olisin nyt Suomen  Marlon Brando .

Muistathan M/S Romanticilla umpitunnelissa olleen Matiaksen? Rooli oli näyttelijä Petteri Pennilän 30-vuotisen uran täysosuma


Summary: Onko palkallisesta lomasta puhuminen opiskelijoiden hyvinvoinnista huolehtimista vai täysin kohtuuton vaatimus?

Opintotuki Opintotuki koostuu opintorahasta ja opintolainasta. Täysi-ikäisen yksinasuvan korkeakouluopiskelijan opintoraha on 250,28 euroa kuukaudessa. Opintolainaa hän voi nostaa enintään 650 euroa jokaista tukikuukautta kohden. Lisäksi opiskelija voi saada yleistä asumistukea, joka määräytyy asumiskulujen mukaan.
 Suomen ylioppilaskuntien liitto SYL julkaisi tämän viikon maanantaina  kannanoton , joka kyseenalaisti sen, miksi opiskelijoilla ei ole oikeutta lomaan ja loma-ajan toimeentuloon. Järjestö huomauttaa, että moni korkeakoulussa opiskeleva paiskii hommia läpi vuoden: ensin yhdeksän kuukautta opinnoissa ja sitten kolme kesätöissä.
 Lisäksi liitto nostaa esiin ilman kesätöitä jäävät opiskelijat. SYL:n mukaan heille pitäisi järjestyä nykyistä helpommin yhteiskunnan tukea myös niille kuukausille, jolloin opinnot eivät etene.
 Ajatus yhteiskunnan tuella lomailevista korkeakouluopiskelijoista närkästytti monia. Kokoomusopiskelijat syyttivät esitystä  työnhaun merkityksen väheksymisestä ja täysin absurdien sosiaalietuuksien vaatimisesta .
 "Meidän tehtävä on vaatia opiskelijalle parempaa huomista", varapuheenjohtaja Kim Kujala tiivistää SYL:n tavoitteen. Laura Hyyti / Yle
 Mistä kyse?
 SYL:n varapuheenjohtaja Kim Kujalan mielestä heidän aloitteensa on julkisessa keskustelussa ymmärretty väärin.
 – Jos sitä meidän kannanottoa ihan tarkasti lukee, niin olemme kannanotolla halunneet nostaa perustulon keskusteluun. Me haluamme, että perustulo saataisiin tähän yhteiskuntaan sillä tavalla, että myös opiskelijat olisivat mukana siinä, Kujala selittää.
 Se, että SYL:ssä kannatetaan perustuloa, ei varsinaisesti ole mikään uutinen.  Jo vuonna 2013 liitto julisti, että on perustulon aika  ja perustulomalleille on löytynyt opiskelijaliikkeiden keskuudessa kannatusta jo ennen sitä.
 Opiskelijoiden loma-ajan toimeentulosta puhumisen voikin nähdä avauksena, jolla SYL:n pitkän tähtäimen poliittisesta tavoitteesta tehdään ajankohtainen Suomen suosituimman kesälomakuukauden aikana.
 Pitkän tähtäimen muutoksen ajamisen lisäksi SYL on huolissaan siitä, miten toimeentulo järjestyy niillä opiskelijoilla, jotka juuri nyt viettävät kesää vailla kesäopintoja tai työpaikkaa. Kujala huomauttaa, että toimeentulotuen ehdot pakottavat nämä ihmiset velkaantumaan, ennen kuin he pääsevät viimesijaisen tukimuodon piiriin.
 Ilman opintotukea tai palkkaa jäävä opiskelija ei saa Kelasta toimeentulotukea ennen kuin hän on nostanut kokonaan sen opintolainan, johon hän on oikeutettu. Lisäksi Kelalle pitää pystyä todistamaan, että kaikki lainarahat on tosiaan kulutettu ja tili on tyhjä.
 – Me emme tästä velkaantumisesta ole kauhean innoissamme. Työllistyminen on monelle epävarmaa tässä maailman ajassa, ja joillain aloilla. Me haluaisimme nähdä, että velkaantumispakko poistuisi, Kujala sanoo.
 Kuka ja mitä?
 Kim Kujala on 23-vuotias viestintätieteiden opiskelija Vaasan yliopistossa. Kujala myöntää, että moneen muuhun maahan verrattuna suomalaisopiskelijoiden tilanne on hyvä
 – Meillä on ilmaista koulutusta, ja meillä on ihan hyvät sosiaalietuudet jo tälläkin hetkellä. Ei se estä meitä vaatimasta sitä, että asiat voisivat olla vielä paremmin. Tässä on lähdetty siitä näkökulmasta, että haluamme ajatella heitä, joilla menee kaikkein heikoimmin, hän sanoo.
 Kujala nostaa esiin vuonna 2016 korkeakouluopiskelijoille tehdyn  terveyskyselyn . Sen mukaan joka kolmas korkeakouluopiskelija kärsii mielenterveyden ongelmista, joita ovat muun muassa  kova stressi, huolista johtuva unettomuus ja ylirasittuneisuus .
 Mutta miksi SYL haluaa nostaa kaikkien opiskelijoiden toimeentuloa, eikä kohdistaa mahdollisia lisäpanostuksia niihin, jotka todella kärsivät psyykkisistä ongelmista?
 – Pitää muistaa, että se ei ehkä sittenkään ole niin yksioikoista. Eivät he, joilla on mielenterveyden kanssa haasteita, ole homogeeninen joukko, jota voisi lähteä selkeämmin rajaamaan, Kujala sanoo.
 SYL:n varapuheenjohtaja Kim Kujala opiskelee viestintätieteitä Vaasan yliopistossa. Laura Hyyti / Yle
 Tätä et ehkä tiennyt
 Kriittisesti SYL:n kannanottoon suhtautuneet Kookoomusopiskelijat tarjosivat lääkkeeksi psykkisiin ongelmiin mielenterveyspalveluiden parempaa saatavuutta. Loma-ajan toimeentuloa he lähtisivät kohentamaan opiskelijoiden tulorajoja nostamalla.
 Tällä hetkellä yhdeksältä kuukaudelta opintotuet nostava opiskelija saa tienata enintään 11 973 euroa vuodessa. Jos koko vuoden aikana kertyvät tulot ylittävät tuon summan, tukikuukausia joutuu perumaan tai maksamaan takaisin.  Kelan tulotaulukosta  opiskelija näkee, kuinka moneen tukikuukauteen omalla tulotasolla on oikeutettu.
 – Jos tulorajoja haluttaisiin nostaa, emme me poikkiteloin siihen eteen asettuisi. Me ajattelemme, että se palkitsee niitä, jotka haluavat ostaa opiskelurauhaa työskentelyllä, Kujala sanoo.
 Samalla hän huomauttaaa, että niitä opiskelijoita, jotka eivät onnistu saamaan työpaikkaa ollenkaan, tulorajojen nosto ei auta. Isommat tulorajat lisäisivät siis tuen määrää vain heillä, joilla menee jo nyt paremmin kuin täysin pelkkien tukien varassa olevilla.
 – Opintotuen piiriin palaa sellaisia ihmisiä, jotka tulevat nyt jo toimeen omilla lisäansioillaan paremmin kuin he, jotka elävät pelkän opintorahan varassa, Kujala selittää.
 Keskustelu opiskelijoiden toimeentulosta ja siitä, miten se turvataan parhaiten, on aina jakanut opiskelijajärjestöjä. Kokoomuslaiset ovat kriittisiä, mutta vasemmisto-opiskelijat ovat antaneet tuen SYL:n kannanotolle. Onko tässä lopulta kyse siitä, että SYL on enemmän vasemmalla kuin oikealla?
 Sen Kujala haluaa jättää jokaisen oman arvioinnin varaan.
 – Meidän kaikki kannanotot herättää keskustelua siitä, ollaanko nyt liian oikealla tai liian vasemmalla, tai onko ylipäänsä sopivaa, että näihin aisioihin otetaan kantaa, hän sanoo.
 Lopulta SYL:n kannanotoista päättää sen liittokokous, joka pitää perustulon ajamista tärkeänä.
 – Kyllähän se on poliittista toimintaa. Nämä mainitut järjestöt sielläkin toimivat omalla osallaan. Ei se ihan kauhean kaukaa haettua ole, kyllä näillä on tietty poliittinen ohjauksensa tähän järjestöön, hän avaa opiskelijapolitiikan voimasuhteita.
 Rosa Kettumäki haastatteli SYL:n varapuhenjohtaja Kim Kujalaa Ylen 8 minuuttia -ohjelmassa. Laura Hyyti / Yle
 Kim Kujalaa haastatellaan 8 minuuttia -ohjelmassa. Katso haastattelu klikkaamalla pääkuvaa.
 Katso myös edelliset jaksot tästä .
 Lue lisää:
 SYL:n kannanotto herätti keskustelun opiskelijoiden palkallisesta lomailusta – Kokoomusopiskelijat: "Työt ovat sopivaa vastapainoa opiskelulle"
 Terveystutkimus: Joka kolmannella korkeakouluopiskelijalla psyykkisiä vaikeuksia
 Joka toinen lääketieteen opiskelija kärsii stressistä: "Lääkärin omat mielenterveysongelmat ovat tabu – ajatellaan, että pitää olla parantaja eikä parannettava"
 Ratkaisu opiskelijoiden uupumukseen on kaikkien ulottuvilla – tutkimus selvitti, mistä oppimisen ilon ilmapiiri syntyy
 Aiheesta muualla:
 Pääkirjoitus: Opiskelijan tai työtä vieroksuvan oleilu muiden piikkiin ei ole mikään perusoikeus   (Iltalehti 4.7.2019)
 Kohu opiskelijoiden oikeudesta palkalliseen lomaan – Näin kommentoi Vasemmisto-opiskelijat   (Helsingin Uutiset 4.7.2019)
 Ministeri Saarikon mukaan sosiaaliturvajärjestelmä ei taivu opiskelijoiden palkallisiin lomiin – ”Vaikka se olisikin ansaittua”   (Kauppalehti 3.7.2019)

Opiskelijoiden palkallisia lomia on kritisoitu jopa "täysin absurdien sosiaalietuuksien" vaatimiseksi – SYL:n varapuheenjohtaja selittää nyt, mikä on kannanoton tavoite


Summary: Iranin johto uskoo brittien toimineen Yhdysvaltojen puolesta.

Iran vaati perjantaina Britanniaa heti vapauttamaan haltuun ottamansa öljytankkerin.
 Britannia  pysäytti tankkerin  torstaina Gibraltarilla, koska epäili sen olevan viemässä raakaöljyä Iranista Syyriaan. Syyria on EU:n asettamassa öljyn kauppasaarrossa.
 Iranin johto on sitä mieltä, että Britannia toimi Yhdysvaltain puolesta. Yhdysvaltojen presidentin kansallisen turvallisuuden neuvonantaja  John Bolton   kiittelekin vuolaasti  Britanniaa tankkerin pysäyttämisestä.
 Iran uhkaa nyt Britanniaa vastatoimilla.
 – Jos Britannia ei vapauta tankkeriamme, viranomaisemme ovat velvollisia ryhtymään vastavuoroisiin toimiin ja ottamaan haltuunsa brittiläisen öljytankkerin, sanoi Iranin kansalliskaartin komentaja  Mohsen Rezaei  Twitterissä.
 Iranilainen, Panaman lipun alla seilaava Grace 1 -supertankkeri pysäytettiin noin neljä kilometrin päässä Gibraltarista. Gibraltarin oikeusministeri ilmoitti perjantaina, että laivaa voidaan pitää vielä kaksi viikkoa Gibraltarilla.

Tankkerisotku sakenee – nyt Iran uhkaa ottaa haltuunsa brittialuksen


Summary: Seinäjoen Törnävänsaaren valtaavat tänä kesänä kuningas Arthur, hänen ritarinsa sekä lukuisat muut hullunkuriset hahmot, kun komediaryhmä Monty Pythonin -musikaalikomedia Spamalot saa ensi-iltansa lauantaina.

Seinäjoen kaupunginteatteri tuo musikaalikomedian ensimmäistä kertaa suomenkielisenä versiona kesäteatterin lavalle.  Spamalot  perustuu Monty Pythonin elokuvaan  Hullu Maailma .
 1970-luvulla vaikuttanut kuusipäinen komediaryhmä viettää tänä vuonna 50. merkkivuottaan. Musikaali on Seinäjoen kaupunginteatterin ensimmäinen kesäteatterille tuottama musikaalinäytös.
 .
 Musikaalin puvustuksessa ja lavastuksessa ei ole säästelty. Iina Thomsson/Yle
 Seinäjoen kaupunginteatterin tavoitteena on saada kesästä kolmas näytäntökausi, ja nostaa Törnävä Suomen tunnetuimpien kesäteattereiden joukkoon seuraavan kolmen vuoden aikana.
 Tavallista pidempi käännöstyö
 Broadway-musikaalin komiikka syntyy eri elementtien ristiriidasta.  Spamalot  sisältää lukuisia musikaalikliseitä, mutta kuningas Arthur ja hänen ritarikuntansa suhtautuvat äärimmäisellä vakavuudella saamaansa tehtävään tavoitteenaan löytää Graalin malja. Miten karnevaalimainen musikaalikomedia on onnistuttu tuomaan alkuperäiskieleltä suomeksi?
 Spamalotin  suomentamisesta vastannut kääntäjä  Mikko Koivusalo  tunnustautuu intohimoiseksi Monty Python -faniksi. Oma fanitus asetti kuitenkin riman vielä korkeammalle ja teki kääntämistyöstä tavallista haasteellisempaa.
 – Kyseessä on ikoninen huumorin laji, jolla on fanaattisia palvojia ympäri maailmaa. Totta kai halusin tehdä sen todella hyvin.
 Spamalot  sisältää valtavat määrät sanaleikittelyä ja virtuoosimaisia laulutekstejä, jotka eivät suoriltaan taivu suomeksi. Käännöstyö vei Koivusalolta hieman kauemmin kuin normaalisti musikaalikäännösten kohdalla, eli noin kolme kuukautta.
 Kääntäjä Mikko Koivusalo on intohimoinen Monty Python -fani. Ghadi Boustani / Yle
 Oman haasteensa työhön toi musiikki. Musikaalikappaleiden sisältämät riimittelyt, svengit ja korkeat nuotit vaativat aivan omanlaistaan ajatustyötä. Alkuperäistä nuottikaavaakaan ei sovi sorkkia kuin pakon edessä.
 Yhdeksi hankalaksi kohdaksi muodostui musikaalista tunnetun  Finland -kappaleen suomentaminen. Koko laulu perustuu siihen, että England sekoittuu Finland-sanaan ja samassa lavalle rientää jo joukko suomalaisia tanssimaan hullunkurisesti.
 – Yritin keksiä sanan jonka voisi kuulla väärin ja sekoittaa Suomeen. Lopulta käänsin sen niin, että kuningas Arthur, jonka myötä Englannin valtakunta sai kuin piristysruiskeen suoneen ja tämä suoneen kuullaankin, että Suomeen, Koivusalo paljastaa.
 Mutta kuinka hauskaa komedian kääntäminen suomettajalle oli?
 – Musikaali perustuu Monty Pythonin elokuvaan, jonka osaan lähestulkoon ulkoa. Olen myös nähnyt  Spamalotin  Lontoossa, joten materiaali oli jo täysin tuttua ennalta. Ihastelin kyllä, kuinka jotkut osaavat olla hauskoja jo paperilla, mutta nyt katsoin tätä melko analyyttisella silmällä, Koivusalo naurahtaa.
 Täysverinen Broadway-musikaali
 Spamalotin  ohjaaja, koomikkonakin tunnettu  Mika Eirtovaara  kertoo musikaalin olleen hänelle hyvin mielenkiintoinen projekti. Eirtovaaralle lapsuudesta tutuissa Monty Python -sketseissä näkyy nyt oma ohjaajan kädenjälki.
 – Tässä ovat alansa ammattilaiset yhdistäneet voimat, ja minun tehtävänäni on ollut oikeastaan laittaa kaikki kasaan.
 Eirtovaara on iloinen, että Seinäjoen kaupunginteatteri on lähtenyt toteuttamaan musikaalia kunnolla ja näin isosti.
 – Meillä on ihan täysverinen Broadway-musikaali täällä Törnävän kesäteatterissa ja Suomen huippuammattilaisia lavalla. Taitotaso ja rima on kaikilla korkealla.
 Kuningas Arthurin roolissa nähdään oopperalavoilta tuttu  Juha Hostikka . Näyttelijä kertoo hypyn oopperasta  Spamalotin  maailmaan käyneen kivuttomasti.
 – Tietysti kaikki lähtee aina siitä, että on hyvä teos. Työryhmä ja sen yhteishenki vaikuttavat myös äärimmäisen paljon lopputulokseen. Kaikkien on puhallettava yhteen hiileen ja tehtävä samaa juttua. Pyritään yhdessä parhaaseen mahdolliseen lopputulokseen ja täällä siinä on todella onnistuttu.

Suonesta tuleekin Suomi – Monty Pythonin kääntäminen teatterin lavalle oli haastava mutta hauska urakka intohimoiselle fanille


Summary: Pelkästään kesäkuussa Uudellamaalla on etsitty yli sataa vanhusta, jotka ovat kadonneet kotoaan, sairaalasta tai hoitokodista.

Poliisille on tullut viime aikoina runsaasti ilmoituksia kadonneista vanhuksista.
 Kesäkuun aikana poliisi etsi Uudellamaalla yli sataa kadonneeksi ilmoitettua vanhusta. Vanhukset olivat kadonneet kotoaan, sairaalasta tai hoitokodista.
 Poliisin ohjeet, miten toimia harhailevan vanhuksen kohdatessa Seuraa hetki hänen liikkeitään ja arvioi voisiko vanhus olla mahdollisesti muistisairas ja karkuteillä. Kysy vanhukselta, onhan kaikki varmasti kunnossa. Jos vanhus vaikuttaa olevan vähänkään paniikissa, kannattaa ensin rauhoitella häntä hetki ja soittaa tämän jälkeen hätäkeskukseen. Soita hätäkeskukseen, jotta tieto vanhuksen löytymisestä ja liikkeistä tulee myös viranomaisten tietoon. Lähde:  Itä-Uudenmaan poliisilaitos
 Poliisi muistuttaa ohikulkijoiden velvollisuudesta tiedustella sekavan oloisilta ja ulkona harhailevilta vanhuksilta, onhan kaikki kunnossa.
 Poliisin mukaan vapaaehtoisten etsijöiden ja vanhuksen luokse pysähtyneiden ohikulkijoiden merkitys on suuri, jotta kadonnut saadaan takaisin kotiinsa.
 Uudenmaan Muistiluotsin muistiohjaaja  Pia Niiranen  ohjeistaa, miten toimia, jos kohtaa muistisairaan ihmisen ulkona harhailemassa.
 Mistä sivullinen voi tunnistaa, että henkilö on mahdollisesti muistisairas ja voi tarvita apua?
 – On hyvä havainnoida kadulla ihmisiä, jotka ovat pelokkaita tai vähän eksyneen oloisia. Ihmisiä, jotka eivät käyttäydy aivan normaalisti tai tarkoituksenmukaisesti. Ainahan muistisairas ei itsekään tiedä, että hän on eksynyt tai että häntä etsitään.
 – Siitä, että ihminen etsii, hapuilee, on pelokas, hämmentynyt, niin näistä merkeistä voi jo päätellä jotain. Ihmiseltä voi ihan kysyä, onko kaikki kunnossa, etsitkö jotakin tai tarvitsetko apua.
 Voiko henkilön vastauksista päätellä jotain?
 – Muistisairauteen kuuluu myös kommunikaatiovaikeuksia, sanoja ei välttämättä tule tai sanat eivät ole johdonmukaisia. Henkilölle kannattaa jutella rauhallisesti. Ehkä kysyä, onko joku lähiomainen, keneen voisi ottaa yhteyttä. Onko puhelinta tai jotain, että saataisiin tietää, kuka tämä henkilö on ja mihin hän on menossa.
 Millaisessa tilanteessa on syytä soittaa hätäkeskukseen?
 – Nyt on ollut lämpöisiä päiviä, jolloin ikääntyville ihmisille voi tulla nestehukkaa. Talvella kovilla pakkasilla voi tulla paleltumia. Onko henkilö pukeutunut vuodenaikaan nähden sopivasti? Siitä voi päätellä jo jotain, jos talvella ollaan hyvinkin kevyissä vaatteissa liikenteessä tai vaikka aamutohveleissa.
 – Jos ei itse uskalla puuttua tilanteeseen, niin ainakin ilmoittaa hätäkeskukseen, että on havainnut tällaisen henkilön.
 Myös poliisi ohjeistaa ottamaan yhteyttä hätäkeskukseen, jos tilanne vaikuttaa epäselvältä sen jälkeen kun henkilön kanssa on keskusteltu.

Poliisi etsii kadonneita muistisairaita päivittäin – Tiedätkö, miten toimia, jos kohtaat eksyneen?


Summary: Aikuisten adhd on alidiagnosoitu häiriö. Etenkin naisilla se voi jäädä kokonaan tunnistamatta tai diagnoosi viivästyä.

Kuvittele formulakisat.
 Nopeutta satoja kilometrejä tunnissa. Valot ja värit vilahtavat ohi silmänräpäyksessä ennen kuin katsetta ehtii tarkentaa. Yleisö huutaa, selostaja huutaa, moottorit huutavat. Kierros, toinen, kolmas. Uudelleen.
 Sitten kuvittele, että formulakisat ajettaisiin omassa päässäsi.
 Joka päivä. Vuorokauden ympäri.
 Siltä  Piia Haavikosta , 27, on tuntunut yli puolet elämästään. Koko murrosiän ja varhaisen aikuisuuden Haavikkoa hoidettiin masennuksen ja ahdistuksen vuoksi. Ne molemmat helpottivat ajoittain, mutta päänsisäiset formulakisat pysyivät.
 Vuosi sitten Haavikko sai vielä yhden diagnoosin. Se mullisti hänen elämänsä.
 Lääketieteessä häiriö tunnetaan nimellä  Attention-Deficit Hyperactivity Disorder , tutummin adhd.
 Kymmeniä tuhansia jää diagnosoimatta
 Ylivilkkaus- ja tarkkaavaisuushäiriö eli adhd tunnetaan lasten ja etenkin poikien häiriönä.
 Se tunnistetaan usein jo kouluterveydenhuollossa, kun vilkas tai impulsiivinen käytös alkaa haitata koulunkäyntiä. Tyypillinen mielikuva adhd-lapsesta on seinille hyppivä ylivilkas poika, joka ei pysty keskittymään mihinkään.
 Yhtä lailla adhd:sta voi kuitenkin kärsiä hiljainen ja vetäytyvä tyttö, jonka keskittymisvaikeudet eivät näy ulospäin. Hän ei häiritse tai riehu koulussa, mutta ei pysty keskittymään eikä opi muiden tahdissa.
 Tyttöjen oireet jäävät usein tunnistamatta. Heistä kasvaa adhd-aikuisia, joilla ei ole diagnoosia. Suomessa heitä on arvioitu olevan  kymmeniä tuhansia . Viime joulukuuhun asti Piia Haavikko oli yksi heistä.
 Piia Haavikko on etsinyt ja saanut vertaistukea internetistä. Hän haluaisi, että myös aikuisten adhd:sta puhuttaisiin nykyistä enemmän. Haavikon mukaan hänen asuinmaassaan Skotlannissa adhd:ta pidetään edelleen lasten sairautena.  Markku Pitkänen / Yle
 “Tällaistako on normaaleilla ihmisillä”
 En olekaan tyhmä tai laiska.
 Se oli ensimmäinen ajatus, kun Piia Haavikko sai epäilyn adhd-diagnoosista. Oli joulukuu 2018.
 Jonkin aikaa sitten kahdella Haavikon lähipiiriin kuuluvalla oli diagnosoitu adhd. Heistä toinen oli aikuinen, joka oli päätynyt tutkimuksiin alun perin lapsensa diagnoosin kautta. Lähipiirin kokemukset ja elämän vaikeudet olivat kuulostaneet oudon tutuilta.
 Niin tutuilta, että Haavikko oli päätynyt lukemaan lisää adhd:sta ja sen osittaisesta periytyvyydestä. Sitä kautta hän uskalsi pyytää pääsyä tutkimuksiin.
 – Kaikki vain alkoi käydä järkeen. Elämässäni on ollut monia sellaisia ongelmia, joita pelkkä masennus ei selitä. Silloinkin, kun en ollut masentunut, en saanut asioita tehtyä ja arjen pyörittäminen oli vaikeaa.
 80 prosentilla adhd-aikuisista on myös jokin toinen neuropsykologinen häiriö, niin myös Haavikolla. Hänellä epäillään autismikirjon häiriöihin kuuluvan asperger-oireyhtymän piirteitä, mutta lisätutkimukset ovat vielä kesken.
 Haavikon adhd:ta hoidetaan lääkityksellä. Kun Haavikko ensimmäistä kertaa otti lääkkeen, hänen elämänsä mullistui: Aamuisin Haavikko nousi ylös. Päivällä hän opiskeli tai teki kotitöitä. Illalla häntä väsytti ja hän meni nukkumaan.
 Mullistavaa? Adhd-diagnoosin saaneelle kyllä.
 – Ajattelin, että tällaistako elämä on normaaleilla ihmisillä. Päähän tulee yksi ajatus, ja voi ajatella sen yhden asian loppuun ilman, että samaan aikaan tulee sata muuta ajatusta. Tuntui, että siihen asti olisin pelannut elämää jollain huijauskoodilla.
 Kun kaikki jää kesken
 Ilman lääkitystä Haavikon pää käy jatkuvasti ylikierroksilla. Kaikki jää kesken, mikään ei onnistu.
 Haavikko kertoo esimerkin arjestaan ajalta ennen lääkitystä: Kun hän meni nukkumaan, hän saattoi ottaa mukaansa makuuhuoneeseen puhelimen ja vesipullon. Ja sen yhden kirjan. Sitten hän muisti vielä neljännen ja viidennen asian. Lopulta käsissä oli niin paljon tavaraa, että jotain putosi varmasti.
 – Yritin ottaa käsiini monta asiaa, vaikka tiedostin, että jotain putoaa. En pystynyt ajattelemaan, että palaan hakemaan niitä yksi kerrallaan. Lääkkeen kanssa olen oppinut tunnistamaan, että tämänkin asian voi tehdä pilkotusti.
 Ilman lääkitystä myös sellaiset asiat, joista ei saa välitöntä palkintoa tai mielihyvää, jäävät tekemättä.
 – Jos terveellä ihmisellä kaatuu vaikka vettä lattialle, hän todennäköisesti kuivaa sen heti pois. Minä saatan olla vaan, että jahas, ja jättää sen siihen. Päänsisäinen kaaos siirtyy pään ulkopuolellekin.
 Alidiagnosoinnille on kaksi syytä
 Nykykäsityksen mukaan adhd:n syntyyn vaikuttavat sekä perinnöllinen alttius että ympäristötekijät. Sellaisia ovat esimerkiksi synnytyksenaikaiset tapahtumat ja kasvuympäristö.
 Dosentti, neuropsykologian erikoispsykologi  Maarit Virta  on lähes koko uransa työskennellyt adhd:n parissa. Hän painottaa, että vaikka kasvuympäristöllä on merkitystä, adhd ei silti johdu kasvatuksesta.
 – Koska adhd on perinnöllistä, lapsella on hyvin suurella todennäköisyydellä ainakin yksi vanhempi, jolla on adhd tai mielenterveyden häiriöitä. Silloin vanhemman mahdollisuudet toimia onnistuneesti kasvatustilanteessa ovat rajallisemmat, mikä voi vaikuttaa lapsen adhd:n oirekuvaan, Virta sanoo.
 Piia Haavikon tapaan monet adhd-tytöt ehtivät kasvaa adhd-aikuisiksi ennen kuin oikea diagnoosi löytyy. Virta löytää tyttöjen alidiagnosoinnille kaksi syytä.
 Ensimmäinen on se, että koska adhd:ta pidettiin pitkään poikien häiriönä, myös oirekriteerit on luotu pojille.
 Aikuisten adhd Adhd on ylivilkkaus- ja tarkkaavaisuushäiriö, josta esiintyy nykykäsityksen mukaan kolmea erilaista muotoa: pääasiassa tarkkaavaisuusvaikeuksia ilman ylivilkkautta, pääasiassa ylivilkkautta ja impulsiivista käytöstä tai sekä tarkkaavaisuusvaikeuksia että ylivilkkautta. Tytöillä ja naisilla näkyvää ylivilkkautta ilmenee tyypillisesti vähemmän kuin pojilla ja miehillä, minkä vuoksi adhd ei välttämättä näy ulospäin. Tutkimusten mukaan naiset kokevat adhd:n haittaavammaksi elämässään kuin miehet. He myös oireilevat useammin masentuneisuudella ja ahdistuneisuudella. Aikuisten adhd lisättiin Käypä hoito -suositukseen vuonna 2017. Siinä tiedostetaan aikuisten adhd-häiriön erilainen oirekuva ja diagnostiikka. Adhd:ta esiintyy kansainvälisten tutkimusten mukaan noin 4–7 prosentilla 6–18-vuotiaista ja noin 2–4 prosentilla aikuisista. Oireiden pysyvyys lapsuudesta aikuisuuteen vaihtelee 4 ja 70 prosentin välillä. Hoitamattomana adhd voi haitata opintoja, työllistymistä ja ihmissuhteita sekä lisätä muiden psyykkisten häiriöiden riskejä.
 – Vaikka poikien ja tyttöjen oireet ovat pitkälti samanlaisia, ne painottuvat eri tavalla. Siksi diagnostisten kriteerien avulla ei saada kiinni kaikkien tyttöjen oireilua. Osan kyllä, mutta ei kaikkien.
 Maarit Virta painottaa, että yksiselitteistä jakoa hiljaisiin adhd-tyttöihin ja vilkkaisiin adhd-poikiin ei voi tehdä. Pääsääntöisesti oireet ovat samanlaisia, mutta tytöillä ja naisilla ylivilkkausoireita esiintyy vähemmän kuin pojilla ja miehillä.
 Toinen syy alidiagnosoinnille on, että oirekuva voi muuttua matkalla lapsuudesta aikuisuuteen. Lievä adhd ei välttämättä aiheuta haittaa vielä kouluiässä. Ongelmia nousee esiin, kun itsenäisen työn vaatimukset kasvavat ja omasta elämästä täytyy huolehtia itse.
 – Selvät tapaukset oireilevat jo lapsuudessa, mutta lievemmissä tapauksessa oireet alkavat haitata elämää vasta esimerkiksi lukiossa. Siellä pitää jo ottaa enemmän vastuuta. Ongelmia ei välttämättä tunnisteta aikaisin, Virta sanoo.
 Keskittymisvaikeuksien lisäksi adhd:hen voi kuulua niin sanottu hyperkeskittyminen. Piia Haavikko on aina pystynyt uppoutumaan taiteeseen. Adhd-teema näkyy hänen töissään.  Piia Haavikko
 Hoitamattomina ongelmat kasaantuvat
 Adhd-aikuiset kuvailevat usein ylivilkkautensa muuttuneen sisäiseksi levottomuudeksi.
 Myös impulsiivisuus saattaa muuttaa muotoaan: jos lapsena on suutuspäissään heittänyt lelun seinään, aikuisena saattaakin käyttää rahaa holtittomasti tai lopettaa työpaikassa yllättäen.
 Maarit Virran mukaan oikean diagnoosin viivästymisen suurin haitta on, että ongelmat alkavat kasaantua, kun apua ei saa ajoissa. Ikävät kokemukset elämässä tai itsensä hyväksymisen vaikeudet voivat johtaa esimerkiksi masennuksen kehittymiseen.
 Joidenkin adhd:sta kärsivien kohdalla katsotaan, että masennus tai muut diagnoosit johtuvat hoitamattomasta adhd:sta.
 Toisaalta tilanteet ovat hyvin yksilöllisiä ja adhd:hen liittyvät rinnakkaisongelmat ovat enemmän sääntö kuin poikkeus. Syy-seuraussuhteita ei voida suoraan vetää.
 Diagnoosi toi selityksen
 Kun Piia Haavikko nyt katsoo elämäänsä taaksepäin, hän uskoo adhd:n selittävän monta kipeää asiaa.
 Esimerkiksi sen, miksi hän aloitti peruskoulun jälkeen kaksi kertaa lukion ja kaksi kertaa kansanopiston, mutta opinnot jäivät aina kesken. Tai sen, miksi hän ajautui epäterveisiin parisuhteisiin, joissa hänen huonoa itsetuntoaan käytettiin hyväksi.
 Adhd tekee arjen pyörittämisestä vaikeaa, mikä johtaa jatkuviin epäonnistumisen kokemuksiin ja alisuoriutumiseen.
 Haavikko itse ajattelee, että hänen kohdallaan alisuoriutuminen on lietsonut huonoa itsetuntoa. Se on puolestaan aiheuttanut ahdistusta, masennusta ja ongelmia koulussa ja ihmissuhteissa. Valmis noidankehä.
 – Aina tuntui, että olen muita huonompi enkä saa asioita tehtyä. Olin koulussa aivan keskinkertainen, mutta jos halusin olla jossain asiassa tosi hyvä, keskittyminen ei vain riittänyt. Sekin ahdisti.
 Adhd ilmenee tyypillisesti muun muassa aloittamisen tai loppuun saattamisen vaikeutena, häiriöherkkyytenä ja tunteiden säätelyn ongelmina. Monilla on oppimisvaikeuksia ja ongelmia ihmissuhteissa. Adhd-naisilla riskit sairastua syömishäiriöön tai joutua seksuaalisen hyväksikäytön uhriksi ovat korkeampia kuin terveillä.
 Kaikilla on adhd-piirteitä
 Jokainen tunnistaa elämässään hetkiä, jolloin ei jaksaisi tiskata tai tehdä veroilmoitusta, tai jolloin keskittyminen tuntuu vaikealta. Jokainen on joskus kokenut, ettei osaa tai opi.
 Maarit Virran mukaan adhd-piirteitä onkin kaikilla ihmisillä. Impulsiivisuus tai vilkkaus eivät itsessään ole ongelma, jos niistä ei aiheudu haittaa tavallisessa elämässä.
 – Kaikki me tunnistamme ajoittain ongelmia keskittymisessä tai asioiden aloittamisessa. Adhd-diagnosoiduilla niitä ongelmia vain on huomattavasti enemmän ja ne ovat huomattavasti vahvempia kuin meillä, joilla ei ole adhd:ta, Virta sanoo.
 Koettu haitta on keskeinen käsite adhd:n diagnosoimisessa. Tytöillä ja naisilla varsinaisia adhd:n ydinpiirteitä eli impulsiivisuutta ja ylivilkkautta esiintyy vähemmän kuin miehillä. Sen sijaan heidän oireilunsa kääntyy sisäänpäin masennukseksi ja ahdistuneisuudeksi. Naisten adhd:sta kokema haitta on suurempi kuin miesten.
 – On vaikea löytää selkeää syytä sille, miksi näin on. Ehkä se on kasvatusta ja tytöille asetettuja korkeampia tavoitteita, mutta nämä ovat kaikki spekulaatiota, Maarit Virta sanoo.
 Tulevaisuudessa Piia Haavikko haluaisi löytää työpaikan taiteen parista. Haavikko sanoo, että hän osaa nyt etsiä itselleen sopivia työskentely- ja opiskelutapoja: "Toimin luonnollisesti vähän eri tavalla kuin muut ihmiset, mutta se ei ole väärin." Markku Pitkänen / Yle
 Adhd-ajatukset näkyivät taiteessa
 Yhdessä asiassa Piia Haavikko on aina kokenut olevansa hyvä.
 Kuvataide ja maalaaminen ovat hänelle asioita, joihin hän pystyy uppoutumaan tunneiksi. Sekin on tyypillistä adhd-ihmisille. Siinä missä joihinkin asioihin keskittyminen on mahdotonta, toisiin voi taas keskittyä tuntikausiksi ja unohtaa ajan kulumisen kokonaan.
 Haavikko on aina käsitellyt tunteitaan ja ajatuksiaan taiteen kautta. 20-vuotiaana hän muutti Skotlantiin opiskelemaan taidetta ja pelianimaatiota. Kaukaa jälkeenpäin on helppo olla viisas, mutta Haavikon mukaan adhd näkyi hänen taiteessaan jo vuosia sitten.
 – Kun katson vanhoja luonnoslehtiöitä, näen niissä on paljon yhtäläisyyksiä töihin, joita maalaan nyt. Niissä kuvissa pää räjähtää tai pään ympärillä on paljon kuvioita. Nyt ymmärrän, mistä ne ajatukset ovat tulleet.
 Adhd:n oireiden ilmeneminen ja oireiden voimakkuus ovat hyvin yksilöllisiä, ja siksi myös hoidontarve arvioidaan aina yksilöllisesti. Käypä hoito -suosituksen mukaisesti adhd:ta hoidetaan lääkityksellä ja erilaisilla psykososiaalisilla hoitomuodoilla. Sellaisia ovat esimerkiksi erilaiset psykoterapia, neuropsykologinen kuntoutus ja ryhmäkuntoutukset.
 Jollekin riittää pelkkä lääkitys, toiselle pelkkä psykoterapia, ja joku voi tarvita yhdistelmää kummastakin.
 Haavikon oireita hoidetaan tällä hetkellä lääkityksellä, mutta hän haluaisi myös toimintaterapiaan, jossa yhdessä asiantuntijan kanssa etsitään arkea helpottavia toimintatapoja.
 Haavikon taideopintojen lopputyön aiheena on aikuisten adhd. Siinä hän pyrkii kuvaamaan, miltä adhd tuntuu. Piia Haavikko
 Ei mitään, mistä parantua
 Adhd:n piirteet voivat joko lieventyä tai vahvistua matkalla lapsuudesta aikuisuuteen.
 Oireiden pysyvyydestä on vaihtelevia tutkimustuloksia. Pysyvyys vaihtelee 4 ja 70 prosentin välillä. Käytännössä vähintään puolella aikuisista, joilla adhd on todettu lapsena, on haittaavia oireita vielä aikuisuudessa.
 Maarit Virta ei mielellään puhu adhd:sta parantumisesta, vaan haittojen lievittämisestä ja omien piirteiden kanssa toimeen tulemisesta.
 – Adhd ei ole sairaus, vaan synnynnäinen kehityksellinen häiriö. Jos henkilö esimerkiksi lääkkeiden avulla pystyy opiskelemaan tai työskentelemään, onko hän silloin parantunut? Mitä tapahtuu, jos hän lopettaa lääkityksen? Hoidon tavoitteena on, etteivät oireet aiheuta kohtuutonta haittaa elämässä.
 Piia Haavikko on samaa mieltä. Hänellä ei ole mitään, mistä parantua. Se, minkä hän ennen koki heikkoudeksi tai viaksi, on nyt saanut selityksen ja muuttunut piirteeksi muiden joukossa.
 – En ajattele enää itsestäni yhtä huonosti kuin ennen. Minussa ei ole vikaa, vaan minussa on tällainen ominaisuus, joka voi johtaa hyviin tilanteisiin tai huonoihin tilanteisiin. Olen armollisempi itselleni.
 Aloittamisen vaikeus, mahdottomuus saattaa mitään loppuun. Parvi vihaisia ampiaisia päässä, elämä huijauskoodilla – ennen Piia Haavikolla oli kymmeniä erilaisia vertauskuvia kertomaan elämästään adhd:n kanssa.
 Ennen Haavikko ei haaveillut mistään, koska hän ei pystynyt keskittymään mihinkään. Tänään hän haaveilee opintojensa loppuun saattamisesta ja työpaikasta pelialalla.
 Lopputyökin on jo aloitettu. Sen aiheena on  Raising awareness on adulthood adhd  – kasvava tietoisuus aikuisten adhd:sta.
 Nyt hän tietää, että lopputyö valmistuu.

Piia Haavikon masennus paljastuikin ylivilkkaushäiriöksi: “Tuntui kuin olisi pelannut elämää jollain huijauskoodilla”


Summary: Eläinlääkäreiden mukaan näädänraudat olivat aiheuttaneet eläimelle vakavia vammoja.

Pyydyksestä vakavia vammoja saanut "rautakarhu" jouduttiin lopettamaan Kuusamossa, kertoo Oulun poliisi.
 Luonnonvarakeskus Luken asiantuntijat saivat torstai-iltana kiinni karhun, jonka oikeassa etutassussa oli kiinni näädänraudat. Karhu oli tullut käymään kuvaushaaskalla, jossa siihen ammuttiin nukutusnuoli.
 Eläinlääkäreiden mukaan näädänraudat olivat aiheuttaneet eläimelle vakavia vammoja: rautojen päälle oli kasvanut ihoa ja kämmenluut olivat näkyvissä. Tassussa oli lisäksi avomurtuma ja etujalan lihakset olivat kauttaaltaan surkastuneet.
 Eläinlääkärit päättivät lopettaa karhun, jotta sen ei tarvitsisi kärsiä enempää.
 – Eläimen henkiin jättäminen ja vapauttaminen olisi ollut julmuutta sitä kohtaan, koska pahoin loukkaantuneena sillä ei ole luonnossa elämisen edellytyksiä, Oulun poliisin tiedotteessa sanotaan.
 Lapin Kansan  mukaan näädänraudat olivat "rautakarhun" käpälässä kiinni yli vuoden ajan.

Kuusamon "rautakarhu" jouduttiin lopettamaan – etutassussa oli kiinni kivulias pyydys


Summary: Hyväntuulinen Alma kehui 50.  kerran järjestettävän Ruisrockin tunnelmaa.

Pop-tähti  Alma  muisteli Ylen haastattelussa vierailleensa Ruisrockissa ensimmäisen kerran 14–15-vuotiaana.
 – Just itse asiassa katselin, kun Facebook ilmoitti, että kuusi vuotta sitten olit paikassa Turku. Siellä oli hauskoja kuvia. Onneksi ne eivät ole julkisia, Alma kommentoi ennen perjantaisen Ruisrock-keikkansa alkua.
 Katso koko haastattelu klikkaamalla jutun kuvaa.
 Alma muisteli olleensa festivaalilla kolme kertaa esiintyjänä ja nelisen kertaa vieraana.
 – Tässä festareissa on joku ihme taika. Tämä on kuin kotiin tulisi. Vaikka on missä ollut ulkomailla, mahasta ottaa aina, kun tulee tänne mestoille, Alma sanoi.
 Hän kertoi nähneensä PMMP:n esiintyvän tapahtumassa ja toivoneensa, että jonain päivänä hänkin nousee Rantalavalle.
 – Onhan se siistiä, että on saanut tehtyä unelmista totta, Alma totesi.
 Ruisrock järjestetään tänä vuonna viidettäkymmenettä kertaa. Turun Ruissalon kansanpuistoon odotetaan noin 105 000 vierasta. Tapahtuma on ennakkoon loppuunmyyty.
 Alman lisäksi Ruisrockissa esiintyvät viikonlopun aikana muun muassa  Travis Scott ,  Ellie Goulding , Bad Bunny, Apulanta, JVG,  Sanni , Ville Valo & Agents sekä  Vesala .

Ruisrockin avajaispäivänä esiintynyt Alma: “Tässä festarissa on joku ihme taika – mahasta ottaa aina, kun tulee tänne mestoille”


Summary: Kuka tahansa saa pitää lemmikkinä myrkkykäärmettä. Eläinten hyvinvointilakiin suunnitellaan lajilistaa.

Kuningasboa Tuure lipoo kielellä ilmaa ja odottaa rauhallisena vuoroaan.
 Käärmeharrastaja ja palomies  Markku Hakonen  on kutsuttu Pohjois-Savon pelastuslaitokselle opettamaan kuopiolaisia palo- ja pelastusviranomaisia käsittelemään käärmeitä. Ensiksi harjoitellaan pienellä viljakäärmeellä.
 Vapaaehtoisia käsiä nousee. Käärmeen käsittely tehdään pareittain. Toinen parista ottaa otteen eläimestä käärmepihdeillä ja toinen varsinaisen otteen kolmella sormella tiukasti käärmeen niskasta. Ryhmästä huudellaan ohjeita.
 – Älä päästä sitä karkuun. Purista tiukemmin.
 Hikisen äherryksen jälkeen viljakäärme vetäytyy kiltisti kerälle pussiin. Palomiesten kasvoilla näkyvät helpotuksen ilmeet.
 Käärmeen käsittely vaatii taitoa
 Palopäällikkö  Petteri Hynösen  mukaan pelastajille tulee vuosittain eteen tilanteita, joissa on otettava kiinni karkuteille lähtenyt lemmikkikäärme. Naapuripelastuslaitoksella oli myös tehtävä, jossa kyy oli luikerrellut sisälle taloon, Hynönen muistelee. Särkänniemessä Tampereella puolestaan etsitään parhaillaan  kadonnutta anakondaa .
 – Koskaan ei voi tietää, mitä on vastassa. Pelastajille se on erilainen pelastustehtävä. Koulutuksella halutaan parantaa omia valmiuksia erikoisempien eläinten pelastamisessa.
 Käärmeen käsittelyssä käytetään erityisiä käärmepihtejä. Sami Takkinen / Yle
 Käärme pääsee karkuun kahden euron kolikon kokoisesta reiästä
 Vs. valmiuspäällikkö  Antti Haatajalle  käärmeen kohtaaminen oli ensimmäinen kerta. Liukasliikkeisen viljakäärmeen kiinniottaminen ei ollut mikään helppo tehtävä.
 Haataja sai kokea käärmeen kohtaamisen aidosti. Viljakäärme pääsi irti pihdeistä ja ennätti napata sormenpäästä.
 – Oli kuin neulalla olisi pistänyt. Täytyy lääkäristä varmistaa jäykkäkouristusrokotus. Tehtävä kuitenkin tuli loppuun suoritettua, Haataja virnistää.
 Kuopiolaiset palo-ja pelastusviranomaiset harjoittelevat viljakäärmeen kiinniottamista. Sami Takkinen / Yle
 Lemmikkikäärmeitä karkaa ajoittain. Yleensä se johtuu omistajien huolimattomuudesta.
 Käärmeet pääsevät luikertelemaan ulos yllättävän pienistä koloista, muistuttaa seitsemän vuotta käärmeitä harrastanut Markku Hakonen.
 – Terraarion kansi on hyvä pitää suljettuna, sillä käärme litistää itsensä helposti ulos jopa parin sentin kokoisesta reiästä. Joillakin käärmeillä on myös voimia työntää luukkuja auki. Terraarion päällä kannattaa pitää painoa, Hakonen painottaa.
 Laki ei säätele matelijoiden pitoa
 Suomessa saa kuka tahansa pitää lemmikkinä myös myrkyllisiä käärmeitä, esimerkiksi kobraa, mambaa tai kalkkarokäärmettä. Eläinsuojelulaki ei rajoita käärmeiden pitoa millään tavalla. Laki edellyttää ainoastaan, että matelijoille täytyy olla niille soveltuvat tilat.
 Valmisteilla olevaan eläinten hyvinvointilakiin on suunnitteilla lajilista, joka voi tuoda muutoksia matelijoiden tuontiin ja pitoon.
 Vapaaehtoinen Herpille koti -rinki auttaa ja neuvoo viranomaisia ja yksityisiä sammakkoeläinten ja matelijoiden omistajia ongelmatapauksissa. Suomessa arvioidaan olevan lemmikkinä noin pari sataa käärmettä.
 Kuningasboa Tuure oli tällä kertaa hieman ärhäkkäällä tuulella, joten ensikertalaisilta kuopiolaisilta käärmeen pelastajilta sen käsittely jäi opettelematta.
 Lue lisää:
 Mies kyllästyi Suomessa vellovaan kyyvihaan ja alkoi pelastaa niitä – 3 vinkkiä, joiden avulla pääset kotipihan kyistä eroon tappamatta niitä
 Vantaalla kadonnut kuningasboa Olli palautettiin omistajalleen – naapuri huomasi rappukäytävän rakenteista pilkottavan jättiläiskäärmeen

Kuningasboa Tuure ei ole helppo asiakas palomiehelle – kuopiolaiset pelastajat saivat kädestä pitäen oppia käärmeiden käsittelyssä


Summary: Opecin mukaan ilmastokampanja on ehkä suurin uhka öljyteollisuudelle.

Öljyntuottajamaiden järjestön Opecin pääsihteeri  Mohammed Barkindo  on suivaantunut ilmastoaktivisteille. Hänen mukaansa maapallolla on meneillään massiivinen öljynvastaisen mielipiteen muokkaus, kertoo  Guardian .
 – Ihmisille uskotellaan, että öljy on ilmastonmuutoksen syy, Barkindo totesi Wienissä Opecin kokouksen jälkeen tiistaina.
 Hän myös syytti ilmastoaktivisteja epätieteellisistä väitteistä ja kutsui kampanjaa ehkä suurimmaksi uhaksi öljyteollisuuden etenemiselle.
 Ruotsalainen  Greta Thunberg  ja muut ilmastoaktivistit pitivät Barkindon puheita kunnianosoituksena.
 Thunberg kiitteli Barkindoa Twitterissä.
 – Kiitos! Tämä on suurin kohteliaisuus tähän mennessä, Thunberg kirjoitti.
 Thunberg tunnetaan koululaisten kansainvälisen ilmastolakkoliikkeen perustajana.
 Britanniassa koululaisten ilmastolakkoja johtava  Holly Gillibrand  puolestaan tviittasi Barkindon kommenttien osoittavan, että ilmastokampanjalla on vaikutusta.
 – Me emme lopeta. Jatkamme heidän suurimpana uhkanaan olemista niin kauan, että fossiiliset polttoaineet pysyvät maan sisällä, hän jatkoi.

Opec-johtaja hermostui ilmastoaktivisteille – ruotsalainen Greta Thunberg iloitsee: "Paras kohteliaisuus ikinä"


Summary: Kolarissa on poliisin mukaan aiheutunut henkilövahinkoja.

Mikkelissä on tapahtunut rekan ja henkilöauton välinen nokkakolari Viitostiellä, kertoo poliisi. Kolarissa on aiheutunut henkilövahinkoja, mutta poliisi tiedottaa asiasta lisää myöhemmin.
 Liikenne on poikki Viitostiellä noin seitsemän kilometriä Mikkelistä pohjoiseen. Kiertotie on järjestetty Rahulantien kautta. Poliisi arvioi iltayhdentoista maissa perjantai-iltana, että kolari tulee vaikuttamaan Viitostien liikenteeseen useita tunteja.
 Hätäkeskus sai ilmoituksen kolarista noin kello 22.30. perjantai-iltana.

Rekan ja henkilöauton nokkakolari Mikkelissä – Liikenne poikki Viitostiellä


Summary: Kreikan ennenaikaiset parlamenttivaalit näyttävät johtavan gallupien ennustamaan tulokseen.

Ovensuukyselyjen mukaan konservatiivinen Uusi demokratia -puolue on voittamassa Kreikan vaalit. Ennusteiden mukaan Uusi demokratia saisi 38–42 prosenttia äänistä.
 Krekan vaalijärjestelmä takaa voittajalle 50 lisäpaikkaa, joten Uusi demokratia on saamassa 300-paikkaiseen parlamenttiin ehdottoman enemmistön, 155–167 paikkaa.
 Nykyinen hallituspuolue, vasemmistolainen Syriza on ovensuukyselyjen perusteella häviämässä ennenaikaiset parlamenttivaalit. Syrizan äänisaalis on jäämässä alle 30 prosenttiin.
 Mielipidetiedustelut povasivat ennen vaaleja juuri tällaista tulosta.

Ovensuukyselyt Kreikan vaaleista: Konservatiivit rökittämässä vasemmiston


Summary: Gilberto muistetaan muun muassa laulusta Ipaneman tyttö, jonka on Suomessa levyttänyt Laila Kinnunen.

Brasilialainen, bossa nova -musiikkityylin uranuurtaja  João Gilberto  on kuollut. Gilberto oli kuollessaan 88-vuotias.
 Gilberto kuoli kotonaan Rio de Janeirossa lauantaina iltapäivällä. Gilberton kuolemasta kertoi hänen poikansa  Marcelo Gilberto  Facebookissa.
 Gilberto muistetaan muun muassa laulusta  Ipaneman tyttö , jonka on Suomessa levyttänyt  Laila Kinnunen .
 Kyseessä on muusikko  Antonio Carlos Jobimin  ja runoilija  Vinicius de Moraesin  kappale, jonka Gilberto lauloi portugaliksi ja hänen ensimmäinen vaimonsa,  Astrud Gilberto , englanniksi.
 Kappale löytyy miljoonia kappaleita myyneeltä albumilta  Getz/Gilberto , jonka Gilberto loi yhdessä amerikkalaisen saksofonistin  Stan Getzin  kanssa. Albumi voitti useita Grammy-palkintoja.
 Brasilian koillisosassa sijaitsevassa Bahian osavaltiossa syntynyt João Gilberto Prado de Oliveira aloitti laulamisen 18-vuotiaana.
 Gilberton viimeinen konsertti nähtiin vuonna 2008. Viimeisten vuosiensa aikana Gilberto ei tiettävästi poistunut kotoaan.
 João Gilberto esiintymässä 77-vuotiaana Sao Paulossa vuonna 2008. Marco Hermes / AFP

Bossa novan isä, brasilaismuusikko João Gilberto on kuollut


Summary: Paula Paananen jäi terveyssyistä työttömäksi vaneritehtaalta 50-vuotiaana. Se ei lannistanut, vaan pian hän väittelee tohtoriksi.

Paula Paananen , 61, on mielestään aina ollut käytännön tekijä. Hän ehti tehdä tehtaan liukuhihnalla liki kolmenkymmenen vuoden elämäntyön ennen kuin sairastui. Jouduttuaan työttömäksi, hän ei toimeliaana naisena suostunut jäämään pyörittämään peukaloitaan, vaan halusi kokeilla opiskelua.
 Kipinä opintielle lähtemiseen syttyi lopulta monen asian summana.
 Korpilahtelaisen Paanasen ollessa lähes viisikymppinen, hänen lapsensa muuttivat pois kotoa. Samaan aikaan työkaveri lähti työn ohessa opiskelemaan ja kehui iltalukion hauskuutta.
 Paananen kaipasi myös aivoilleen virikkeitä. Häntä oli alkanut huolestuttaa puheensa sujuminen. Hänelle saattoi tulla puhekatkoksia, eikä hän muistanut enää lauseensa lopussa, mistä oli lauseensa aloittanut.
 – Tehdastyöni oli yksitoikkoista ja puuduttavaa, siinä ei ole tarvinnut käyttää omaa ajattelukykyä. Toivoin opiskelun auttavan ja virkistävän muistiani.
 Paula Paananen sai viettää viisikymppisiä ja lakkiaisia yhtäaikaa. Kuvassa yhdessä äitinsä Anna Niemisen ja miehensä Eelis Hyvösen kanssa. Paula Paanasen kotialbumi
 Neljäs syy opiskelemaan lähtemiseen oli hänen harmistuksensa. Paanasta on koko ikänsä vähän harmittanut, kun vanhin siskonsa pääsi ylioppilaaksi ja hänelle järjestettiin ylioppilasjuhlat.
 – Sain järjestää lakkiaisjuhlat myös tyttärelleni. Minulla ei sellaisia juhlia ole koskaan ollut - mietin, vieläköhän pystyisin opiskelemaan.
 Paananen ilmoittautui aluksi lukemaan ainoastaan englantia, mutta iltalukion rehtori sai ylipuhuttua hänet lukioon. 50-vuotiaana hän sai viettää haaveilemiaan lakkiaisia.
 Ei uskonut tekevänsä tohtorin väitöskirjaa
 Paula Paanasta eivät nuorena lukupuuhat kiinnostaneet.
 Kun hän 16-vuotiaana lähti työelämään, hän ei olisi uskonut tekevänsä vielä jonain päivänä tohtorin väitöskirjaa. Hän oli nuorena innostuneempi esimerkiksi ruoanlaitosta ja leipomisesta kuin kirjojen pänttäämisestä.
 Kunnallisesta keskikoulusta päästyään 15-vuotias Paananen kävi vuoden kestävän ammattikoulun. Sen jälkeen hän onnistui pääsemään kesätuuraajaksi paikalliseen kunnalliskotiin keittiöapulaiseksi.
 Seuraavat vuodet pyörähtivätkin keittiöalan hommissa.
 Paanasen äiti toivoi tyttärensä jatkavan keittiöalan opiskeluja, mutta mieli teki muualle. 20-vuotiaana Paananen kävi tekniikasta kiinnostuneena maatalousteknisen koulun ja sieltä hän pestautui suoraan tehtaaseen töihin.
 – Ei ennen tarvinnut mennä kuin tehtaan ovelle, niin pääsi töihin.
 Työ tehtaassa oli hyväpalkkaista: se tuntui olevan Paanaselle tärkeämpää kuin lukeminen.
 Vaneritehtaalla liukuhihnahommia
 Ensimmäisessä tehdastyöpaikassaan Paananen jyrsi poran uria. Sieltä hän siirtyi kahdeksaksi vuodeksi Nokkakoneelle, maatalouskoneiden osia valmistamaan.
 Tehdasvuosien välissä hän oli hetken yksityisyrittäjänä, pitopalvelua kokeilemassa. Yrittäminen tuntui hänestä kuitenkin turhan stressaavalta työltä.
 Paananen palasi tehtaalle. Seuraavat vuodet vierähtivät Säynätsalon vaneritehtaalla vanerityöntekijänä. Hän viihtyi liukuhihnahommissa, vaikkakin kärsi kolmivuorotyöstä.
 Vuorokausirytmivaihdoksiin hän ei koskaan tottunut. Pölyinen työ alkoi myös käydä hänen terveytensä päälle.
 – Sairastuin astmaan ja sain hengitystieongelmia. Tarvitsin repullisen lääkkeitä, että pystyin olemaan työpaikalla.
 Nyt Paula Paananen esittelee siistiä työpistettään Jyväskylän Tourulassa. Hän aloitti uuden työnsä Jyväskylän Työllistämisyhdistyksen toimistotyöntekijänä reilu kuukausi sitten.
 Vuoden työsopimus on hänelle iso asia. Varsinkin kun hän saa tehdä työajalla myös tohtorin väitöskirjaansa liittyvää tutkimusta.
 – On aika jännittävää olla takaisin työelämässä. Nautin suuresti, että minulla on oma työpaikka ja uusia työkavereita.
 Ennen tuoretta työpaikkaansa ja väitöskirjatutkimustaan päämäärätietoinen nainen on tehdasvuosiensa jälkeen ehtinyt lukea itsensä ylioppilaaksi, insinööriksi ja maisteriksi.
 Hyvinvointiteknologiainsinöörin opiskelun riemua
 Paananen nautti täysin siemauksin opiskelusta. Iltalukiossa opiskellessaan hän irtisanoutui tehdastyöstään. Sen jälkeen hän meni työvoimatoimistoon kysymään neuvoa, kuinka työttömänä tulisi toimia. Siellä hänet laitettiin ATK-painotteiseen työnhakukoulutukseen.
 – Aluksi en pitänyt kurssinvetäjästä. Mietin, että mikä tämäkin kurssi on. Hän sai kuitenkin aikaan sen, että pääsin opiskelemaan.
 Ohjaajan neuvosta Paananen kirjoitti korvaushakemuksen entisen työpaikkansa vakuutusyhtiölle. Hän oli lähtenyt edellisestä työpaikastaan terveydellisistä syistä, lääkärin suosituksesta. Hän anoi rahoitusta opiskeluilleen.
 – Ajattelin, etten osaa kirjoittaa. Töissä oli käytetty kynää vain nimen kirjoitukseen. Hakemuksen tekeminen kuitenkin onnistui, ja vakuutusyhtiöltä tuli myönteinen vastaus.
 Paananen mietti seuraavaksi ammatinvalintapsykologin kanssa hänelle soveltuvaa opiskelualaa. He päätyivät yhdessä ammattikorkeakoulun hyvinvointiteknologian opintoihin, koska siinä yhdistyivät Paanasen rakkaus tekniikkaan ja ikääntyviin ihmisiin.
 Neljän vuoden kuluttua hän valmistui insinööriksi hyvinvointiteknologian koulutusohjelmasta.
 – Huomasin pystyväni vielä oppimaan. Se oli aivan ihmeellistä. Kansakoulussa annettiin ymmärtää, ettei teidän kannata lähteä lukemaan, koska te olette työläisten lapsia.
 Ammattikorkeakoulun jälkeen Paananen piti vuoden väliajan. He rakensivat perheen voimin vanhan talon tilalle uuden. Talotyömaalla hän oli kysynyt mieheltään, mitä jos vaimo hakisi vielä yliopistoon opiskelemaan. Mies oli todennut: no sen kun haet.
 Aikuiset lapset olivat ihmetelleet, mitä äiti tekisi, jos pääsisi yliopistoon. Sitten minä vaan menen, oli äiti vastannut.
 Niin työläisperheen lapsi luki itsensä insinööriopintojen jälkeen vielä kognitiotieteiden maisteriksi yliopistossa.
 Viisikymppiselle työnhaussa vesiperä
 Opintojensa ohessa viisikymppinen Paula Paananen haki töitä, mutta ei päässyt edes haastatteluihin. Niin kuin ei moni muukaan hänen ikäisensä työtön nainen.
 – Työhakemuksiin tuli yleensä vastaus: kiitos mielenkiinnosta, mutta valintamme on kohdistunut toiseen henkilöön. Minusta tuntui, etten osannut kirjoittaa oikeanlaista työhakemusta, vaikka olinkin kauan opiskellut.
 Paanasen mielestä viisikymppinenkin voi saada töitä, mutta silloin pitää olla valmis suuriin elämänmuutoksiin. Ilman astmarajoitteita hän uskoo, että häntä olisi voinut onnistaa töiden saannissa.
 Viisikymppisillä naisilla olisi hänen mielestään työelämässä paljon annettavaa: kokemusta ja sitoutumista, mitä nuoret eivät ole vielä ehtineet hankkia.
 Vaikka Paanasella on nyt 61-vuotiaana vihdoin työpaikka, hänen opiskelunsa silti jatkuvat.
 Hänellä on työn alla tohtorin väitöskirja, jossa hän tutkii ikääntyneiden kokemuksia jokapäiväistä elämää helpottavista teknologialaitteista.
 – Tulin hakeneeksi jatko-opiskelupaikkaa, mutta en ole siitä vielä julkisesti oikein edes puhunut. Pikkuhiljaa teen omaa tutkimustani, katsotaan mihin se vie.
 Akateemiset opinnot avartaneet maailmankuvaa
 Opiskelut ovat sujuneet Paula Paanasella omaksikin ihmeekseen ongelmitta. Puhe on myös sujuvoitunut. Mutta ihmisenä hän ei mielestään ole muuttunut.
 Paanasen maailmankuva on opiskelujen myötä laajentunut. Hän tuntee olevansa mieleltään vanhanaikainen ihminen, ja elämä on nyt opintojen myötä näyttänyt itsestään aivan uuden puolen.
 – Mielestäni opiskelu ei ole tehnyt minua viisaammaksi. Mutta siskoni sanoo huomanneensa, että puheestani on alkanut löytyä tietoperustaa aivan eri tavalla kuin ennen.
 Paananen sai vihdoin 61-vuotiaana töitä toimistotyöntekijänä. Simo Pitkänen / Yle
 Lukio- ja ammattikorkeakouluopinnoista Paananen nautti eniten. Elämänkokemus kompensoi oppimisen hitautta. Ammattikorkeassa hän vaati usein asioihin selvitystä ja perusteluja.
 – Pelkään, että minun jälkeeni he laittavat hakuvaatimuksiin: ei yli viisikymppisille, Paananen nauraa.
 Yliopisto oli Paanasen mukaan aivan oma maailmansa, ja ammattikorkeakoulu ehkä lähempänä hänen omaa ajatusmaailmaansa. Mutta yliopistokin vei naisen mennessään: kun hän jotain aloittaa, hän vie sen myös loppuun.
 Lukiota aloittaessaan hän oli uskonut kaipaavansa itsetunnon kohotusta. Työvoimatoimiston ammatinvalintapsykologin mukaan hänellä oli kuitenkin jo tarpeeksi hyvä itseluottamus ennestään.
 – Mutta ei opiskelu mielestäni ole toisaalta noussut minulla mitenkään päähänkään.
 Unelmat koivupuisessa kiikkustuolissa
 Väitöskirjasta sinnikäs nainen ei aseta itselleni mitään paineita. Hän tekee sitä vain tutkimustyönään, yhden askeleen kerrallaan.
 – Varsinkin tällaisen opinnäytetyön tekeminen on vaativaa, kun sujuva kirjoittaminen ei ole minulle niin luontevaa. Jälkeenpäin voi sitten ihmetellä, että miten olen saanut aikaiseksi niin paljon hyvää tekstiä.
 Paananen on haaveillut, että kuolinilmoituksessa lukisi: insinööri. Kaikki muut hänen saavutuksensa ovat menneet yli unelmien. Hän ei olisi uskonut pystyvänsä kaikkiin opintosuorituksiinsa ja siihen, että kaikki olisi ollut edes mahdollista.
 Suomi tarjoaa hänen mielestään aivan upean mahdollisuuden opiskeluun: sitä hän osaa arvostaa.
 Nuorena opiskelun väliinjäämistä Paananen ei koskaan ole jäänyt jossittelemaan. Häntä ei opiskelu silloin kiinnostanut pätkääkään. Tämänhetkinen haaveensakin liittyy aivan muuhun kuin opiskeluun.
 – Vahvimmillani olen kädentaidoissa. Parhaillani olen tekemässä koivulankuista miehelleni keinutuolia. Sinne ne uudet haaveenikin liittyvät.

Työläisten lapsen ei kannata opiskella, sanottiin kansakoulussa Paula Paanaselle – 30 tehdasvuoden jälkeen hän tekee tohtorin väitöskirjaa


Summary: Gallupien mukaan vasemmistolainen Syriza-puolue häviää vaalit oikeiston Uudelle Demokratialle. Kreikkalaiset haluavat nyt lisää käteen jäävää rahaa.

Kreikassa pidetään tänään ennenaikaiset parlamenttivaalit, joissa maa saattaa palata takaisin kriisivuosia edeltäneeseen poliittiseen päiväjärjestykseen.
 Vuoteen 2015 asti Kreikkaa hallitsivat käytännössä vuorotellen dynastiat. Vallassa ovat vaihdelleet oikeiston Uusi Demokratia ja vasemmiston Pasok. Vahvoja mahtisukuja ovat olleet  Papandreout, Karamanlisit, Mitsotakisit .
 Nyt pääministeriksi ennakoidaan gallupien perusteella nousevan  Kyriakos Mitsotakisin , jonka isä Konstantinos on myös ollut Uuden Demokratian pääministeri. Mitsotakisin sisko  Dora Bakoyannis  oli puolestaan Ateenan kaupunginjohtaja, kun Kreikassa pidettiin olympialaiset vuonna 2004.
 Parlamenttivaalit järjestetään pari kuukautta etuajassa, koska hallitseva vasemmistolainen Syriza-puolue hävisi EU-vaaleissa Uudelle Demokratialle kymmenen prosenttiyksikköä. Se on Kreikassa suurin tappio hallitsevalle puolueelle EU-vaaleissa ikinä.
 Niinpä pääministeri  Aleksis Tsiprasin  oli pakko julistaa vaalit ennen kuin ne alunperin piti järjestää, ja koettaa pelastaa oma poliittinen tulevaisuutensa.
 Nyt kansalaiset vaativat muutosta säästöpolitiikkaan.
 Hallituspuolue Syriza järjesti vaalien alla kokoontumisia Ateenan keskustassa, mutta muuten vaalikampanjointi on ollut näissä vaaleissa poikkeuksellisen hiljaista. Mikko Ahmajärvi / Yle
 1. Kreikka on kuin sodasta toipuva maa
 Vuodesta 2008 alkaneet velkakriisivuodet ottivat kreikkalaisten keskuudessa koville.
 Valtapuolueet saivat selkäsaunan jo vuoden 2012 parlamenttivaaleissa, mutta tuolloin Uusi Demokratia onnistui muodostamaan hallituksen sekavan vaalituloksen jälkeen.
 Vuoden 2015 vaaleissa  vasemmistolainen Syriza  sai selvän voiton. Hyvin pian valtaan noustuaan pääministeri  Aleksis Tsipras  sai huomata, että hänellä ei ollut juuri taloudellista liikkumavaraa. Kansainväliset velkojat vaativat kovia uudistuksia.
 – Hallituksen oli pakko aloittaa isot säästöt. Vaihtoehto oli konkurssi, Ateenan kauppakorkeakoulun professori  Panos Tsakloglou  sanoo.
 Kriisissä Kreikan bruttokansantuote pieneni yli neljänneksellä henkeä kohden. Kun taloutta vakautettiin lähinnä veroja nostamalla, ihmisten ostovoima heikkeni Tsaklogloun mukaan 40 prosenttia.
 – Se on valtava määrä. Yleensä tuollaisia lukuja on vain maissa, jotka toipuvat sodasta, Tsakloglou sanoo.
 Ateenalaisen hammaslääkärin Maria Agrapidin mielestä kreikkalaisten käteenjääviä tuloja pitää kasvattaa. Mikko Ahmajärvi / Yle
 2. Nyt halutaan veronkevennyksiä
 Kreikkalaiset ovatkin nyt kyllästyneitä taloudelliseen kituuttamiseen. Esimerkiksi ateenalainen hammaslääkäri  Maria Agrapidi  toivoo lisää työpaikkoja ja parempia palkkoja kaikille kautta linjan.
 – Nämä ovat tärkeät vaalit, koska Kreikan pitää muuttua. Mitsotakis nostaa Kreikan uudelle tasolle. Syrizan aikana mentiin ajassa takaisinpäin 20 vuotta, oikeistolaisen Uusi Demokratia -puolueen aktiivi Agrapidi sanoo.
 Nuorten on pitänyt kuluneina vuosina lähteä Eurooppaan tai muualle maailmaan työn perässä.
 – Ihmisten piti maksaa paljon veroja. Järjestelmän muuttaminen ei tietenkään tapahdu yhden vuoden aikana, mutta kansalaisille pitää saada lisää käteen jääviä tuloja, Agrapidi vaatii.
 Samaa mieltä on moni muu ateenalainen. Osa muutosta vaativista tosin aikoo äänestää valtaapitävää Syrizaa, koska he uskovat Tsiprasin uudistuslinjaan.
 Esimerkiksi eräs Pariisista Ateenaan varta vasten äänestämään tullut nuori mies pitää Tsiprasin luomaa kuvaa Kreikasta hyvänä. Tsipras on hänen mielestään lisännyt Kreikan uskottavuutta ulkomailla.
 Syrizan ennakoidaankin saavan äänistä 20–30 prosenttia.
 Lue lisää:   Maailmanhistorian suurin tukipaketti päättyy – Saako Suomi takaisin Kreikalle lainaamansa rahat?
 3. Tulot ovat jo menoja suuremmat
 Kreikka on onnistunut kääntämään kurssia. Syriza on vienyt läpi kovat säästökuurit. Hallitus on tehnyt ylijäämäisiä budjetteja jo monta vuotta eli julkiset menot ovat pienemmät kuin tulot.
 Kansainvälisen valuuttarahaston IMF:n mukaan  Kreikka on tätä nykyä yksi nopeimmin kasvavia eurotalouksia.
 Ekonomistit ovat varoitelleet, että Kreikan budjettikuri on mennyt jo liiankin pitkälle. Rajusta menojen leikkaamisesta rankaisevat myös äänestäjät näissä vaaleissa.
 – Muilla kriisimailla oli kriisiohjelmista irtautuessaan [Irlanti, Portugali] selvästi nopeampi kasvu kuin Kreikalla. Siksi Kreikalla on vielä tehtävää, Tsakloglou huomauttaa.
 Ateenan kauppakorkeakoulun professori Panos Tsakloglou on toiminut Kreikan hallitusten neuvonantajana muun muassa velkakriisin aikana ja edustanut Kreikkaa euroryhmän työryhmässä. Mikko Ahmajärvi / Yle
 Moni kreikkalainen kärsii yhä kriisivuosista ja talouden sopeutuminen on kesken.
 Kyriakos Mitsotakisin ohjelma saattaa kuitenkin auttaa taloutta kasvuun, arvioi Tsakloglou. Ensinnäkin Mitsotakis on luvannut vähentää yritysten byrokratiaa ja nopeuttaa yritysten kannalta sietämättömän pitkiksi venyviä oikeudenkäyntejä.
 Toiseksi Mitsotakis aikoo leikata veroja.
 – Monia veroja pitääkin leikata. Mutta kysymys kuuluu, mistä Mitsotakis saa taloudellista liikkumavaraa. Aleksis Tsipras on jo joutunut toteuttamaan monia vaikeita asioita, joiden vuoksi hän ei ole voinut toteuttaa uudistuksia.
 4. Ilman ulkomaalaista rahaa Kreikka ei selviä jaloilleen
 Mitsotakis aikoo myös houkutella lisää ulkomaalaista rahaa Kreikkaan. Nopeamman kasvun saavuttamiseksi tarvitaan ulkomaisia investointeja.
 Niitä on Tsaklogloun mielestä mahdollista saada esimerkiksi turismiin, metalliteollisuuteen ja energia-alalle, koska niissä Kreikka voi saada suhteellista etua kilpailijoihinsa verrattuna.
 Kreikan etuja ovat halvat kiinteistöt ja maa. Maassa on yrityksille myös suhteellisen hyvin koulutettua halpaa työvoimaa.
 Kreikka voi kasvaa lisäksi modernisaation kautta: kotimarkkina-aloillakin voitaisiin Tsaklogloun mielestä saada kasvua, esimerkiksi vähittäiskaupan järjestelmiä järkeistämällä.
 Paitsi Kansainvälinen valuuttarahasto IMF myös luottoluokittajat ovat viime aikoina huomanneet Kreikan kasvumahdollisuudet ja  parantaneet arvioitaan maan taloudesta .
 5. Kreikkalaisia on saatava takaisin kotimaahan
 Kreikkalaisten virta ulkomaille on myös heikentynyt, mutta ei ole kokonaan loppunut. Maan työttömyys on yhä vajaat 19 prosenttia työvoimaan suhteutettuna.
 – Ennen kuin työttömyys pienenee, palkatkaan eivät kasva, eivätkä koulutetut massoina palaa, Tsakloglou sanoo.
 Taloudellisesti kynnelle kykenevät kreikkalaiset nuoret lähtivät jo ennen kriisiäkin usein ulkomaille opiskelemaan.
 – Se on parasta inhimillisen pääoman vaihtoa, mitä on. Mutta kriisin aikana ei ollut työpaikkoja joihin palata, tai jos oli, niin niissä oli pienet palkat.
 Myös tästä syytä Kreikan talouskasvu pitäisi Tsaklogloun mielestä saada ripeästi nykyistä kovempaan vauhtiin.
 Hallituspuolue Syrizan kannattajat jakoivat lentolehtisiä Ateenan keskustassa vaalien alla. Mikko Ahmajärvi / Yle
 6. Onko Kreikan velka muille maille riski?
 Velka on Tsaklogloun mukaan hallittavissa, koska sen korot eivät ole kovin korkeat. Niinpa talouskin normalisoituu uuden hallituksen aikana.
 – Tämä vaalikampanja oli ylivoimaisesti rauhallisin, minkä olen Kreikassa nähnyt demokratian tulon jälkeen, hän sanoo.
 Oikeistolainen  sotilasjuntta hallitsi Kreikkaa  vuoteen 1974.
 Kreikkalaiset ovat väsyneitä. Tänä kesänä maassa on koettu myös poikkeuksellisen pitkä helleaalto, joka näännyttää fyysisesti. Moni Ateenassa toivoo hartaasti sateita.
 Kreikka oli kahdeksan vuotta riippuvainen velkaohjelmista, mutta vapautui niistä viime syksynä. Maalle laaditut yhteensä 250 miljardin euron velkapaketit olivat maailmanhistorian suurimmat.
 Kreikalla on yhä valtavasti velkaa, 180 prosenttia bruttokansantuotteesta. Maan bkt on 180 miljardia euroa. Silti Tsakloglou ei usko, että Kreikan velasta koituu muille ongelmia.
 – Ensinnäkin velka-ajat ovat pitkiä. Kun ottaa velan koon huomioon, myös korot ovat suhteellisen matalat. Velasta suurin osa on hallituksilla eli julkisella sektorilla. Jos tulee vaikeuksia, tulee varmasti kovia neuvotteluja, mutta ei tule vararikkoa.
 Lisää aiheesta:
 "O Finlandosina" tunnetusta Teemu Lehtisestä tuli Kreikan ensimmäinen ulkomaalainen kuntapoliitikko – hänen tukemansa puolueen ennustetaan voittavan parlamenttivaalit

Palataanko Kreikassa dynastioiden aikaan? 6 olennaista asiaa määrittää tänään vaaleihin käyvää velkakriisimaata, joka on palaamassa normaaliin


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Autot lisääntyvät, vaikka päästöjä halutaan radikaalisti vähentää
 Väki vähenee monissa Suomen kunnissa ja kaupungeissa, mutta  autojen määrä niissä kasvaa . Ainoastaan muutamissa suurimmissa kaupungeissa autojen määrä on väkilukuun suhteutettuna kääntynyt laskuun. Asia käy ilmi Tilastokeskuksen tiedoista.
 Samaan aikaan, kun autojen määrä kasvaa, pyrkii pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) hallitus vähintään puolittamaan liikenteen päästöt vuoteen 2030 mennessä.
 Hyvänmakuisen sähkötupakan myynnin lopettaminen ollut hankalaa
 Kunnat ovat yrittäneet saada makunesteitä myynnistä, mutta kauppiaat ovat asettuneet vastarintaan. Sini Järnström/ Yle
 Viranomaisten viimeisin yritys rajoittaa  sähkötupakan käyttöä  on jäänyt toistaiseksi tehottomaksi. Laki on kieltänyt hyvänmakuisten nesteiden myymisen sähkösavukkeella höyrystettäväksi vuodesta 2017 alkaen.
 Kauppiaat ovat kuitenkin vieneet kiellot oikeuteen ja tällä hetkellä makunesteitä on myynnissä yhtä paljon kuin ennenkin.
 Oligarkki rakensi Pietariin hipsterikeitaan
 Pietarin keskustassa sijaitsevan Uuden Hollannin saaren kuukausittaiset musiikki- ja ruokafestivaalit ovat juuri alkaneet. Nikolai Gontar
 Pietarin  Uusi Holl ant i  on saari, jollaista Venäjällä ei ole aiemmin nähty. Se on täällä kummajainen, pikkuinen pala Suomenlinnaa ja Flow-festivaalia, autoton henkireikä yhdessä Euroopan ruuhkaisimmista kaupungeista.
 Tämän kaiken on kustantanut venäläinen miljardööri  Roman Abramovitš , joka on käyttänyt investointiin rahoja, joita hän ei välttämättä koskaan saa takaisin.
 Suomenlahdella on vain yksi saari, jonka halkaisee valtakunnanraja
 Veli Vartiala omistaa sisarustensa kanssa noin puolet Vanhasaaresta. Olli Törönen / Yle
 Kun Suomenlahtea ajaa niin pitkälle itään kuin saa mennä, eteen avautuu varsin merkillinen saari.  Kaksoissaaren toinen puoli  kuuluu Suomelle, toinen Venäjälle. Suomen puolella sijaitsevan Vanhasaaren kalliolla seisoo saaren ainoa mökki. Kävimme tapaamassa mökin kesäasukasta.
 Sade jatkuu sunnuntaina
 Ilmatieteen laitos
 Sunnuntai ei säältään juuri eroa lauantaisesta. Aamulla laajalti poutaista, mutta päivän aikana pohjoisen yllä liikkuu yhtenäinen sadealue ja maan etelä- ja keskiosien ylle kehittyy iltapäivällä sade- ja ukkoskuuroja.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Autojen määrän kasvu vaikeuttaa päästötaistelua, sähkötupakan myynnissä leikitään kissaa ja hiirtä, sunnuntaista tulossa sateinen


Summary: Suomenlahdella on vain yksi saari, jonka halkaisee valtakunnanraja.

Kun Suomenlahtea ajaa niin pitkälle itään kuin saa mennä, eteen avautuu varsin merkillinen saari. Oikeastaan saaria on kaksi, mutta niiden välinen salmi on kasvanut ajan saatossa lähes umpeen.
 Erityisen mielenkiintoinen tämä paikka on siksi, että salmessa kulkee valtakunnan raja. Kaksoissaaren toinen puoli kuuluu Suomelle, toinen Venäjälle.
 Suomen puolella sijaitsevan Vanhasaaren kalliolla seisoo saaren ainoa mökki. Sen omistavat  Veli Vartiala  ja hänen kolme sisarustaan. Noin puolet koko saaresta on heidän.
 – Meillä on tässä yli kymmenen hehtaaria mökkitonttia. Aika rauhassa saa olla, sanoo Veli Vartiala.
 Tontti tyssää Venäjän rajaan. Mökiltä on noin 300 metrin kävelymatka Venäjälle.
 Vartialalla on omaa kokemusta siitä, että rajan yli voi myös hiihtää – jos uskaltaa.
 Mökki sijaitsee noin 300 metrin päässä rajapaadesta. Tontti ulottuu rajalle asti. Veli Vartiala
 Raja kulkee saarten välissä siten, että Vanhasaaren pieni niemi leikkautuu Venäjän puolelle. Viereinen Martinsaari on kokonaan Venäjän.
 Kyseessä on ainoa rajan halkaisema saari Suomenlahdella. Hiukan Vanhasaaresta pohjoiseen raja kulkee vielä pienen luodon poikki.
 – Raja on vedetty Vanhasaareen ilmeisesti siksi, että se olisi muuten estänyt Virojoelle kulkevan laivaväylän käytön, kertoo Veli Vartiala.
 Rajaviiva näyttää kartalla kuitenkin hyvin erikoiselta. Ylitettyään Vanhasaaren se kulkee vasemmalta puolelta ensin pystysuoraan alas pohjoisesta etelään. Sitten se kääntyy äkkiä jyrkässä kulmassa vasempaan. Viiva jatkuu jonkin matkaa loivasti vasemmalle alaspäin, kunnes koukkaa taas 90 asteen kulmassa oikealle.
 Vanhasaaren kupeessa sijaitseva Martinsaari on Veli Vartialan isän kotisaari. Vartialan mukaan hänen isänsä on aikoinaan tutkinut, miksei raja kulje suoraan.
 – Koukkaus on ilmeisesti annettu Neuvostoliitolle vastineeksi Vanhasaaresta. Eihän siinä olisi muuten mitään järkeä. Hirmuinen tuuri siinä on käynyt, että Vanhasaari jäi Vartialan suvulle.
 Rajaviiva tekee erikoisen koukkauksen Vanhasaaren alapuolella. Harri Vähäkangas / Yle
 Vanhasaaren pohjoispuolelta Virojoelle kulkevalta laivaväylältä on puoli kilometriä matkaa rajalle. Väylältä alkaa rajavyöhyke, ja siellä kulkemiseen tarvitaan rajavyöhykelupa. Veli Vartialalla lupa on voimassa toistaiseksi.
 Mökkivieraiden on hankittava oma väliaikainen lupansa Hurpun merivartioasemalta.
 – Huvikseen tänne ei pääse. Aina pitää olla joku hyvä peruste. Marjareissulle ei lupaa myönnetä.
 Rajavedessä veneily tuo muitakin kommervenkkejä. Auringonlaskun ja -nousun välissä rajavedessä ei saa kulkea. Päivällä siellä on purjehdittava Suomen lipun kanssa.
 – Ei pääse unohtumaan, että tässä ollaan Putinin naapurissa.
 Ennen sotia kaksoissaari kuului kokonaan Suomelle.
 Veli Vartiala käy Vanhasaaressa muutamia kertoja kesässä.  Olli Törönen / Yle
 Vanhasaari on osa Martinsaaren kylää, johon kuuluu kaksoissaaren lisäksi myös suurempi Pukkion saari ja muutamia pienempiä saarta. Martinsaari on kuitenkin ainoa, jossa on ollut siviiliasutusta.
 Lähistöllä sijaitsevan, niin ikään Neuvostoliitolle menetetyn Pitkäpaaden historiaa tutkinut  Kari Niemelä  tuntee jonkin verran myös Martinsaarta.
 – Tuohon aikaan ihmisillä ja paikoilla oli ruotsalaisia nimiä, mutta Martinsaari on jostain syystä ollut aina Martinsaari, Pitkäpaasi-seuran puheenjohtajana toimiva Niemelä kertoo.
 1700-luvulla Martinsaareen saapui Virolahdelta muuan renkipoika.
 – Hän toi saareen asutuksen, joka kesti viime sotiin asti, toteaa Niemelä.
 Martinsaareen nousi kymmenen taloa, ja pääelinkeino oli kalastus. Maan viljeleminen saaressa oli Niemelän mukaan mahdotonta, koska siellä ei ollut peltoja. Tavaranvaihtokauppa eli seprakauppa Viron kanssa oli elintärkeää.
 – Sieltä saatiin viljaa ja perunaa ennen ensimmäistä maailmansotaa. Viron itsenäistyttyä seprakauppaan tuli esteitä, ja se loppui toiseen maailmansotaan.
 Kymmenen metrin matkaa rajapaadelta aidalle kutsutaan raja-aukoksi. Veli Vartiala
 Saaressa ei todennäköisesti ole enempää mökkejä merimatkan ja rakentamisen tuomien ongelmien vuoksi. Ihan yksinkertaista ei ollut Vartialankaan mökin rakentaminen.
 Isän sitkeys palkittiin
 Veli Vartialan isä haki saareen rakennuslupaa 1980-luvun lopulla.Rajavyöhykkeelle sitä ei kuitenkaan myönnetty. Alle 500 metrin päähän rajasta ei saanut rakentaa.
 – Viranomaiset kai katsoivat, että suomalaiset voivat mennä rajan yli. Ehkä ajateltiin valvonnan lisääntyvän tai ennakoitiin muita ongelmia. Neuvostoliiton aikaisia kotkotuksia.
 Jos mökki olisi rakennettu 500 metrin päähän rajasta, se olisi ollut meressä. Oma maa loppui kesken. Isä vei asian oikeuteen. Asia eteni lopulta korkeimpaan oikeuteen asti.
 – Isäni sitkeys palkittiin. Lakiin kirjattiin korkeimman oikeuden päätöksellä, että rajavyöhykkeelle  saa rakentaa . Lex Vartiala oli taisteluvoitto.
 Meriraja pohjoisesta etelään kulkee näiden kahden linjataulun mukaan. Molemmat kyltit ovat Vanhasaaressa. Veli Vartiala
 Rakennuslupa sisäministeriöltä heltisi, ja mökki valmistui vuonna 1991. Nykyään rakentaminen on luvanvaraista  50 metrin matkalla  rajasta. Lupa rakentamiseen haetaan Rajavartiolaitokselta.
 Vartialan mökki seisoo kalliolla alle sadan metrin päässä rannasta. Aluksi sähköjä ei ollut, ja ruokaa säilytettiin perinteiseen tapaan kaivossa. Vuonna 1997 mökkiin saatiin sähköt.
 – Silloin rajavartiosto pystytti saareen valvontakameran, joka vaati merikaapelin. Omaan piikkiin sitä ei olisi kannattanut vetää.
 Mökin takapihalta alkaa metsä. Sen läpi pääsee vapaasti kävelemään valtakunnanrajalle. Rajan merkkinä seisoo yksinäinen rajapaasi. Suojanaan rajapaadella on raja-aukon reunalla aita, jonka kuitenkin voi kiertää. Paaden lähelle menemistä ei suositella, mutta ei sitä kukaan estäkään.
 Venäjälle pääsisi ottamalla yhden askeleen.
 Huomaisikohan kukaan, jos tekisi kahden sekunnin matkan Venäjälle?
 Pieniä rikkeitä
 Saarirajaa valvotaan Suomen puolella samalla tavalla kuin muita maa-alueiden rajoja. Pysyvää rajavartijaa saaressa ei ole, vaan valvonta tapahtuu kameroiden kautta.
 Rajanylitys on sallittua vain virallisilla rajanylityspaikoilla. Jos Vanhasaaresta astuu Venäjälle, tulee tehneeksi valtiorajarikoksen.
 – Voi olla, että kalastajat tekevät kalastaessaan pieniä rikkeitä. Mikään este ei ole ylittämätön, kertoo meritoimiston päällikkö  Petri Härmä  Suomenlahden merivartiostosta.
 Valtiorajarikoksen tekijä voidaan tuomita sakkoihin tai enintään yhden vuoden vankeuteen. Härmän mukaan luvatonta rajanylitystä Suomen puolelta hillitsee vaatimus rajavyöhykeluvasta. Venäjän puolella on toisin.
 – On paljon yleisempää tulla Suomeen Venäjän puolelta, koska siellä ei ole varsinaista kieltoa mennä raja-alueelle.
 Härmä sanoo, ettei Suomen vesillä tapahdu lainkaan valtionrajarikoksia maa-alueen kautta – tai ainakaan niistä ei jäädä kiinni.
 – Kun Venäjällä vielä oli enemmän varusmiehiä rajalla, heille saattoi käydä navigointivirhe. Ei ole tiedossa, että rajaa olisi Vanhasaaresta ylitetty, Härmä sanoo.
 Veli Vartiala on retkeillyt Vanhasaaressa pikkupojasta asti. Olli Törönen / Yle
 Näyttää siltä, että rajapaaden Suomen puoleinen kylki on saanut melko hiljattain uuden maalipinnan. Siinä lukee selvästi erottuvin kirjaimin Suomi 1940.
 Toista puolta koristi ainakin sodan jälkeen – ja mahdollisesti edelleen – neljä kirjainta: CCCP.
 Rajalla on hiljaista. Venäjän rajavyöhyke on selvästi leveämpi kuin Suomen puolella. Suomessa se on maa-alueella  enintään kolme  kilometriä, mutta Venäjän puolella Vartialan arvion mukaan ehkä jopa kymmenen kilometriä.
 Ei siinä mennyt kuin kymmenen minuuttia, kun tähtilippuhelikopteri tuli.  Veli Vartiala
 Noin viiden kilometrin päässä Vanhasaaresta on Pukkio, joka oli aikoinaan armeijan hallussa ja toimi rannikkotykistön linnoituksena. Nykyään siellä on jonkinlainen venäläisten tukikohta.
 – Ennen täällä päivysti ahkerasti venäläisten partiovene. Sitä ei ole näkynyt ainakaan viiteen vuoteen. Olisikohan venäläisiltä rahat loppuneet, aprikoi Vartiala.
 Hiihto rajapaaden ympäri
 Mies tietää, että ainakin 1970-luvulla valvonta pelasi erinomaisesti.
 – Pikkupoikina hiihdimme pikkuveljeni kanssa rajapaaden ympäri. Ei siinä mennyt kuin varmaan kymmenen minuuttia, kun tähtilippuhelikopteri tuli tarkistamaan suksenjäljet.
 Kohta paikalle saapuivat kelkoilla Suomen rajavartijat. Vartiala kertoo, että poikia toruttiin ja heidät vietiin Hurpun asemalle kuulusteluun. He kuitenkin selvisivät alaikäisinä ilman tuomiota.
 – Isä taisi siinä jännittää enemmän, että mitä seuraa.
 Kamera on valvonut rajaa vuodesta 1997 saakka. Veli Vartiala
 Lähin naapurimökki sijaitsee parin kilometrin päässä Santion saaressa, eikä Vartialan mökillä käy kutsumattomia vieraita. Siitä pitävät huolen rajaviranomaisten valvontakamerat.
 – Suomesta ei tänne tulla, mutta itänaapurista on joku kerran yrittänyt. Luulen, että tämä on yksi parhaiten vartioituja mökkisaaria.
 Veli Vartialaa kiinnostaisi tietää, mitä isän kotisaaressa nykyään on.
 – Joskus on käynyt mielessä, että hankkisin jostakin luvan mennä Venäjän puolelle laillisesti tutkimaan Martinsaarta. Kivijalat siellä saattaa olla, ja ilmeisesti joku myllynkivi siellä pihalla.
 Lennätinasema isän kotitalossa
 Joissakin Vanhasaaren puissa näkyy erikoisia vaaleita möykkyjä. Aivan kuin joku olisi heittänyt valkoisen kahvikupin puuhun, ja se olisi jäänyt runkoon kiinni.
 Ne ovat vanhojen lennätinlinjojen eristeitä. Helsingin ja Pietarin välinen lennätinlinja valmistui vuonna 1855, jolloin Suomikin kytkeytyi osaksi kansainvälistä tiedonvälitystä.
 Venäjän keisarikunta teki vuokrasopimuksen lennätinaseman pystyttämisestä Vartialan isän kotitaloon.
 – Sieltä oli yksi huone vuokrattuna ympäri vuoden lennätinasemaa varten. Ilmeisesti hovin työntekijä asui siellä talvellakin.
 Vanhasaaren puissa näkyy edelleen muistoja lennätinlinjasta, jonka tsaarin valtakunta rakensi. Olli Törönen / Yle
 Sähköinen lennätin oli nopein tapa viestien siirtoon. Linjat kulkivat puusta toiseen samaan tapaan kuin nykyään sähkötolppien välillä.
 Yksi Vanhasaaren posliinieristeistä on lähellä rajapaatta, joten oletettavasti lennätinlinja kulki Venäjän suuntaan nyt jo umpeen kasvaneen salmen läpi. Virolahden Hurppuun se kulki saaren pohjoisosan kautta merenpohjaa pitkin.
 Vanhasaaressa on myös kivilouhos muistona menneistä ajoista. Virolahdella oli aikoinaan tärkeä rooli Pietarin rakentamisessa, kun sinne vietiin alueelta paljon rakennuskiveä
 – Olen ymmärtänyt, että Nevan kivetyksiä on tehty Vanhasaaren louhokselta viedyistä kivistä.
 Tsaarin viimeinen kesä
 Tsaari Nikolai II reissasi Virolahdella toistakymmentä vuotta. Veli Vartialan tietojen mukaan tsaari saattoi viettää Virolahdella joskus jopa kuukausia niin, että hovi matkusti mukana.
 – Tuossa se oli parkissa isolla laivallaan puolen kilometrin päässä, sotilaslaivaston ympäröimänä.
 Todisteita tsaarin vierailuista löytyy Vartialan omasta suvusta. Hänen isotätinsä  Naimi Vanhala  kertoo vuonna 1975 tehdyssä haastattelussa tsaarin viimeisestä kesästä Virolahdella.
 Katso ja kuuntele Yle Areenasta:   Venäjän viimeisen keisarin kesäpaikka ränsistyy Virolahdella
 Elettiin kesää 1914, jonka aikana tsaari viihtyi Martinsaaressa ja Vanhasaaressa.
 – On tyhjennetty kanootista vettä kotirannassa, tervehditty ihmisiä ja liikuttu täällä muina miehinä.
 Vanhasaaren läpikotaisin tunteva Veli Vartiala haluaisi käydä joskus viereisessä Martinsaaressa, joka oli hänen isänsä kotisaari. Olli Törönen / Yle
 Tsaarilla kävi myös vieraita. Eikä ketä tahansa.
 – Saksan keisari  Wilhelm II  kävi täällä tapaamassa Nikolaita ennen ensimmäistä maailmansotaa. Sitä ennen täällä kävi myös Ruotsin kuningas  Kustaa V .
 Myöhemmin maisemissa on nähty myös marsalkka  Mannerheim .
 – Hän kävi tarkastamassa torpedoveneet tuossa Keisarinlaiturilla Hurpussa vuonna 1943. Samalla laiturilla, jolla Nikolai II nousi omasta höyryveneestään maihin.
 Kelanauhalle tehty haastattelu ehti ajan saatossa osin tuhoutua ennen kuin se digitoitiin. 20 minuutin pätkä on kuitenkin Vartialan suvulla yhä tallessa.
 – Täti oli vielä 85-vuotiaana välkky päästään. Ne ovat uskottavia ja varmasti harvinaisia silminnäkijähavaintoja aitiopaikalta.
 Rajavesissä ei saa kulkea auringonlaskun ja -nousun välisenä aikana. Päivälläkin on kuljettava lipun kanssa. Veli Vartiala
 Martinsaaren asukkaat joutuivat jättämään kotinsa, kun sota alkoi. Osa lähti evakkoon Haminaan. Välirauhan aikana he pääsivät takaisin, mutta lopullisesti saari tyhjeni syyskuussa 1944.
 Silloin siitä tuli osa Neuvostoliittoa, samoin kuin monesta muustakin alueen saaresta.
 Pitkäpaasi-seuran puheenjohtaja Kari Niemelä on käynyt monessa Venäjän puolella sijaitsevassa saaressa, myös Martinsaaressa.
 – Pitkäpaaden talot ilmeisesti poltettiin, ja Martinsaaressakin ne on aktiivisesti tuhottu. Paatiossa oli muutama harva talonrunko, mutta suurin osa sieltäkin on tuhottu.
 Muisto menetetyistä saarista elää edelleen Haminan kadunnimissä. Kaupungista löytyy myös Martinsaarenkatu.

Yksinäisen mökin takaa voi astua Venäjälle, jos uskaltaa – tällainen on itärajan halkaisema saari


Summary: Viranomaisten mukaan kukaan tällä hetkellä ei ole tiedossa, että kukaan olisi kuollut voimakkaassa räjähdyksessä.

Yhdysvalloissa Floridassa 21 ihmistä loukkaantui lauantaina ostoskeskuksessa sattuneessa räjähdyksessä, kertoivat pelastusviranomaiset. Kahden loukkaantuneen vammat ovat vakavia.
 Räjähdys sattui kuukausia tyhjillään olleessa pitsaravintolassa Fountain Plaza -ostoskeskuksessa Plantationin kaupungissa, joka sijaitsee noin 50 kilometriä Miamista pohjoiseen. Syyksi epäillään kaasuvuotoa.
 Pelastusviranomaiset kertoivat, että räjähdyspaikalta löytyi revenneitä kaasuputkia, mutta räjähdyksen syytä ei tuoreeltaan vahvistettu. Kenenkään ei tiedetä olevan tapahtuneen jäljiltä kateissa.
 Räjähdys lennätti romua ostoskeskuksen parkkipaikalle saakka, vaurioitti muun muassa kuntokeskusta ja parkkipaikalla olleita autoja sekä puhkaisi reikiä naapurirakennuksiin.

Floridassa 21 ihmistä loukkaantui räjähdyksessä ostoskeskuksessa lauantaina, syynä ilmeisesti kaasuvuoto


Summary: Pietarin Uusi Hollanti on saari, jollaista Venäjällä ei ole aiemmin nähty.

Vain muutama ihminen istuskelee nurmikentillä sunnuntaina alkuiltapäivästä, mutta lisää väkeä lappaa sisään metallinpaljastimien ja turvatarkastuksen läpi.
 Pietarin keskustassa sijaitsevan Uuden Hollannin saaren kuukausittaiset musiikki- ja ruokafestivaalit ovat juuri alkaneet.
 Telttakatoksen alta kantautuva dj-musiikki kutsuu tutustumaan ruokakojuihin. Nuoret aikuiset nappaavat mukaan vietnamilaisittain käristettyjä ankeriaita ja meksikolaisia kasvistacoja. Tarjolla on tietenkin myös avokadoleipiä ja pienpanimo-olutta.
 Hiekanvärisiin univormuihin pukeutuneet vartijat tarkkailevat, ettei viikonlopunviettoon tule häiriöitä. Tiiliseinän juurella päivystävät siivoojat nappaavat ruoantähteet nopeasti pois puiston ruokapöydiltä.
 Musiikki ja grilliruoan käry johdattavat ruokakojuille kanavan rannalla. Nikolai Gontar
 Angelina Ivanova  istuu hiukan syrjemmällä ruokakojuista lepotuolissa ja lukee kokeisiin. 18-vuotias opiskelija viihtyy saarella hyvin.
 – Kesällä hölkkään tänne joka aamu joogaan. Se on ihan mahtavaa.
 Ivanovan mukaan Pietarissa ovat harvassa paikat, joissa voi viettää aikaa ilman, että joku tulee häiritsemään. Myös Uuden Hollannin palvelut ovat hyviä.
 – Täällä on wifi ja saa hyvää kahvia. On festareita, monipuolisia näyttelyitä ja tapahtumia, Ivanova sanoo.
 Uusi Hollanti ei ole mikä tahansa pietarilainen puisto. Se on täällä kummajainen, pikkuinen pala Suomenlinnaa ja Flow-festivaalia, autoton henkireikä yhdessä Euroopan ruuhkaisimmista kaupungeista.
 Tämän kaiken on kustantanut venäläinen miljardööri, joka on käyttänyt investointiin rahoja, joita hän ei välttämättä koskaan saa takaisin.
 Pietarilaiset jazzmuusikot soittavat Pullotalon sisäpihalla kahdesti kuussa. Nikolai Gontar
 Ruokakojujen vieressä kohoaa  pyöreä punatiilinen rakennus, joka on muotonsa mukaan nimetty Pullotaloksi. 1830-luvulla rakennetun entisen vankilan sellit on restauroitu huolellisesti vastaamaan nykyajan kaupunkilaisten tarpeita.
 Uusi Hollanti on kanavien ympäröimä keinotekoinen saari, jonka  Pietari Suuren  palkkaamat hollantilaiset loivat rakentaessaan keisarin uutta Itämeren laivastoa 1700-luvun alussa. Saaren nimi viittaa sen hollantilaistyylisiin kanaviin ja rakennuksiin.
 Sittemmin Venäjän laivasto käytti aluetta varastona ja vankilana. 1800-luvun lopussa saarelle rakennettiin laboratorio ja valtava vesitankki, jossa testattiin uusien sotalaivamallien ominaisuuksia.
 Vielä kymmenen vuotta sitten Pullotalo oli surullinen näky. Uuden Hollannin rakennukset rapistuivat hiljalleen neuvostovallan viimeisinä vuosikymmeninä, vaikka kunnostustöitä suunniteltiin 1970-luvulta alkaen.
 Tiedonhankinta: Simo Ortamo / Yle
Grafiikka: Tanja Ylitalo / Yle
 Tiedonhankinta: Simo Ortamo / Yle
Grafiikka: Tanja Ylitalo / Yle
 Nyt talon ensimmäisen kerroksen kaarevan käytävän varrelta löytää trendiruokaa tarjoavia ravintoloita. Toisesta kerroksesta voi ostaa aurinkolaseja, sarjakuvia ja lastenvaatteita ja kolmannessa on brasilialaistyylinen kauneushoitola, tanssikoulu ja spinning-kuntopyöräsali.
 Rahaa kunnostamiseen alkoi löytyä vuonna 2010, kun Venäjän rikkaimpiin kuuluva  Roman Abramovitš  voitti kilpailutuksen saaren omistuksesta. Abramovitš on öljykaupoilla ja kaivosteollisuudella rikastunut miljardööri, joka tunnetaan muun muassa jalkapalloseura Chelsean omistajana.
 Seuraavana vuonna Uusi Hollanti avattiin ensimmäistä kertaa yleisölle lähes 300 vuoteen.
 Viestintäosaston Pavel Birger (oikealla) ja Maria Jevdokina esittelevät saarta Ylelle. Nikolai Gontar
 Uuden Hollannin viestintäosaston  Pavel Birger  kertoo, että Pietarin asukkaat haluttiin ottaa mukaan suunnitteluun alusta alkaen. Kun rakennusten restaurointi alkoi, saaren keskelle tuotiin muutama merikontti, joissa kokeiltiin erilaisia palveluja.
 – Yhdessä kontissa oli esimerkiksi galleria, toisessa matkamuistoja ja kolmannessa kahvila, Birger kertoo.
 Samalla kävijöiltä kerättiin tietoa siitä, mitä he haluaisivat alueelta.
 – Kävi ilmi, että pietarilaiset todella halusivat puiston. Etenkin tässä osassa kaupunkia on hyvin vähän vihreää, Birger kertoo.
 Niinpä saarelle raivattiin laajat nurmikentät, tuotiin penkkejä ja istutettiin yli sata puuta. Ympärivuotiseen käyttöön saari avautui vuonna 2016.
 Projektia johti ja johtaa yhä Roman Abramovitšin entinen puoliso  Daria Žukova . Öljykaupoilla rikastuneen  Aleksandr Žukovin  tytär ja taidevaikuttaja pyörittää myös Moskovan Garage-nykytaidemuseota, jonka hän perusti yhdessä Abramovitšin kanssa vuonna 2008.
 Nykyään he omistavat yhdessä Uutta Hollantia pyörittävän säätiön. Rahoitus tulee Abramovitšin Millhouse-sijoitusyhtiöltä.
 – He eivät osallistu päivittäiseen toimintaan mutta pääomistajina seuraavat ja valvovat, mitä täällä tapahtuu, Birger selittää omistajien roolia.
 Ansaintalogiikka on kuitenkin epäselvä. Ei ole varmaa, voivatko joogastudiot, ravintolat tai edes toimistot koskaan tuottaa niin paljon vuokratuloja, että Abramovitš saisi rahansa takaisin.
 Daria Žukova ja Roman Abramovitš hallitsevat yhdessä Uuden Hollannin toimintaa johtavaa säätiötä. Kuva Italiasta vuodelta 2009. AOP
 Pullotalon takaa kantautuu  kirkaisuja ja huutoja. Pihan reunalla kohoaa valtava laivan muotoinen kiipeilyteline, jonka puisissa rakenteissa leikkii iso joukko lapsia. Vanhemmat seurailevat leikkejä sivummalla.
 Yksi heistä on tehdaspäällikkö  Maksim Korotkih , joka kertoo asuvansa kaupungin ulkopuolella, omien sanojensa mukaan keskellä metsää. Hänkin on hyvin tyytyväinen Uuteen Hollantiin.
 – Onhan Pietarissa paljon paikkoja, joihin voi mennä lasten kanssa, mutta ihan tällaisia ei oikein ole muita, Korotkih sanoo.
 Korotkih on tuonut tyttärensä Uuteen Hollantiin askartelukerhoon, jossa opitaan samalla kieliä. Hän arvostaa etenkin sitä, että monet palvelut ovat täällä ilmaisia.
 Maksim Korotkih on tullut viettämään sunnuntaita Uuteen Hollantiin kahden lapsensa kanssa. Sylissä Juri. Nikolai Gontar
 Aivan valmis pietarilaisten uusi kaupunkikeidas ei ole. Kiipeilytelineen takana kohoavat työmaa-aidat, joiden takaa kantautuu työkoneiden ääntä. Kolmeen suurimpaan varastorakennukseen on tulossa gallerioita, kauppoja, elokuvasali ja toimistoja. Valmista pitäisi olla vuonna 2025.
 Vanhojen rakennusten restaurointi on paitsi hidasta, myös kallista. Abramovitšin yhtiö investoi saareen yhteensä 12 miljardia ruplaa eli yli 160 miljoonaa euroa.
 Viestintäosaston Pavel Birger ei halua puhua raha-asioista mutta korostaa, että Uusi Hollanti on kaupallinen projekti.
 – Haluamme toki tuottaa voittoa tulevaisuudessa, mutta se ei tarkoita, että olisimme kapitalisteja ja ajattelisimme vain rahaa, hän sanoo.
 Birgerin mukaan saaren epäkaupallinen osuus on hyväksi bisnekselle. Puisto ja ilmaiset tapahtumat houkuttelevat paikalle maksavia asiakkaita.
 Hän ohjaa tiedustelemaan raha-asioista tarkemmin Roman Abramovitšin sijoitusyhtiö Millhouselta. Sen edustaja  John Mann  vahvistaa sähköpostitse, ettei projekti ole vielä kannattava, mutta sitä tavoitellaan.
 Pullotalon huolella restauroidut käytävät johdattavat muun muassa sarjakuvakauppaan ja lastenvaateliikkeeseen. Nikolai Gontar
 Projekti ei ole taloudellisesti järkevä,  sanoo sosiologi  Oleg Patšenkov  Pietarin Eurooppalaisesta yliopistosta. Hän on perehtynyt etenkin Venäjän ja Pietarin urbaaniin ympäristöön ja kaupunkien kehittämiseen.
 Patšenkovin mukaan on mahdollista, että juoksevat kulut saataisiin joskus katettua. Hän ei silti usko, että Abramovitš saisi koskaan takaisin restaurointiin uponneita miljooniaan.
 Patšenkovin mukaan valtio on käytännössä pakottanut Abramovitšin kaupungin hyväntekijäksi.
 Venäjän presidentti  Vladimir Putin  ja pääministeri  Dmitri Medvedev  ovat molemmat Pietarista. Heille ja kaupungin hallinnolle on on tärkeää, että kaupungin historialliset rakennukset palautetaan entiseen loistoonsa.
 Kaupungilta ei löytynyt rahaa Uuden Hollannin restaurointiin, mutta Abramovitšilla sitä oli.
 – Hänelle tehtiin tarjous, josta hän ei voinut kieltäytyä. Hän joutui pelastamaan alueen ja investoimaan siihen rahaa, Patšenkov arvioi.
 Venäjällä oligarkit ovat ymmärtäneet jo vuosia sitten, että hallinnon pyyntöihin on suostuttava. He muistavat hyvin, kuinka miljardööri  Mihail Hodorkovski  menetti omaisuutensa ja virui vuosikausia vankilassa uhmattuaan Putinia ja tuettuaan oppositiota 2000-luvun alussa.
 Nurmikenttien ja leikkipaikkojen ohella  Uusi Hollanti tarjoaa pietarilaisille luentoja, tapahtumia ja taidetta. Saaren uusin rakennus on puinen paviljonki, jossa antropologit, arkkitehdit ja taiteentutkijat pohtivat kesän aikana muun muassa Pietarin monikielistä todellisuutta, rationalistista arkkitehtuuria ja katutaiteen paikkaa museoissa.
 Nurmikentän reunalla on konserttilava, jolla esiintyvät tänä kesänä muun muassa ranskalainen laulaja  Charlotte Gainsbourg  ja jazz-virtuoosi  Kamasi Washington .
 – Gainsbourghan oli Flow'ssakin viime vuonna, tiedottaja  Maria Jevdokimova  toteaa ohimennen esitellessään aluetta.
 Samoin Washington yhtyeineen esiintyi siellä viime kesänä.
 Laiturille rakennetun hiekkarannan takana kohoavaa varastorakennus, joka on yhä restauroitavana. Nikolai Gontar
 Saarella on myös jatkuvasti pienempiä ja suurempia taidenäyttelyitä. Saaren keskellä on pieni neliönmuotoinen allas, jonka pinnan valtaavat tänä kesänä 130 jättimäistä ja keinotekoista lumpeenlehteä.
 Altaan laiturin päälle on rakennettu pieni hiekkaranta. Ympärillä on aidat, sillä allas on yhteydessä saarta ympäröivin kanaviin eikä vesi ole riittävän puhdasta uimiseen.
 Marina Bedovaja  ja  Vladislava Rezanova  istuskelevat penkillä altaan reunoilla.
 He eivät ole Uuden Hollannin vakioasiakkaita, mutta vierailevat saarella kaksi kertaa vuodessa: talvella he käyvät luistelemassa ja kesällä nauttivat auringosta.
 Marina Bedovajan (vasemmalla) ja Vladislava Rezanovan mielestä Uusi Hollanti on tehnyt Pietarista paremman paikan asua. Nikolai Gontar
 Rezanova pitää etenkin siitä, että alue on rauhoitettu autoliikenteeltä.
 – Keskustassa on todella vaikeaa kulkea lastenrattaiden kanssa, on tosi paljon liikennevaloja, autoja ja moottoripyöriä. Rezanova sanoo.
 Bedovajan mielestä projektia johtava taidevaikuttaja Daria Žukova on onnistunut hyvin suunnitelmissaan.
 – Kokonaisuus tuntuu olevan sellaisen ihmisen kädestä, joka on ollut Euroopassa ja ymmärtää, mitä kaupunkielämään vaaditaan, hän sanoo.
 Sosiologi Oleg Patšenkovin mukaan  ei ole ihme, että kaikenlaiset pietarilaiset ovat ottaneet Uuden Hollannin niin hyvin vastaan.
 Sen kaltaista kaupunkiympäristöä ei yksinkertaisesti ollut Venäjällä aiemmin.
 – Se oli kuin pommi, eikä vain Pietarin kannalta.
 Uusi Hollanti on inspiroinut lukuisia jäljittelijöitä niin Pietarissa kuin muuallakin. Samalla se houkuttelee etenkin venäläisiä turisteja, joilla ei ole mahdollisuutta nauttia samanlaisesta ympäristöstä kotikaupungissaan.
 Patšenkovin mukaan onkin paradoksi, että Venäjällä yksityiset ja kaupalliset tahot rakentavat julkista kiinnostavampaa kaupunkiympäristöä.
 – Kaupunginhallinnon luomat kaupunkiympäristöt ovat hirvittäviä. Ne eivät ole kenenkään mielestä kiinnostavia, Patšenkov sanoo.
 Kaupungit eivät tutkijan mukaan ota suunnittelussaan huomioon asukkaiden mielipiteitä tai ideoita. Koska poliitikkoja ei valita Venäjällä rehellisissä vaaleissa, he ovat käytännössä vastuussa vain valtion johdolle, eivät kansalaisille.
 Patšenkovin mukaan julkisen kaupunkitilan tympeää tunnelmaa vahvistaa neuvostoajoilta periytynyt valvontakulttuuri. Poliisit vahtivat, ettei esimerkiksi puistoissa juoda olutta, grillata tai kokoonnuta suurilla porukoilla.
 Uuden Hollannin keskellä on vesiallas, jonka vieressä kohoaa laivan muotoinen kiipeilyteline. Nikolai Gontar
 Patšenkov muistuttaa kuitenkin, että vaikka Uuteen Hollantiin voi tulla viettämään aikaa ilman pääsymaksua, se ei ole julkista tilaa sanan varsinaisessa mielessä. Vartijat ja metallinpaljastimet pitävät huolta, että saarelle pääsevät vain maanomistajan hyväksymät ihmiset.
 Viime vuosina myös julkinen valta  on yrittänyt panostaa paljon kaupunkien viihtyvyyteen. Ajatuksena on ollut muun muassa pysäyttää nuorten asiantuntijoiden muutto ulkomaille.
 Esimerkiksi Moskovaan onkin raivattu lukuisia uusia puistoja, ja vanhatkin on kunnostettu isolla rahalla viihtyisämmiksi. Muualla tulokset ovat olleet vaatimattomampia.
 Tyttärensä askartelukouluun tuonut Maksim Korotkih, kuten muutkin saarella aikaansa viettävät, eivät pidä yksityisellä rahalla tehtyä aluetta ongelmallisena.
 – Se on aika samantekevää, mutta on hyvä, että rahaa investoidaan sellaiseen suuntaan, että siitä on iloa ihmisille, Korotkih sanoo.
 Samaa tuumii englanninopettajan virasta eläkkeelle jäänyt  Tamara Borisovna , joka vahtii leikkilaivan uumenissa kiipeilevää lapsenlastaan  Iljaa . Borisovna pitää lopputulosta tärkeämpänä kuin sitä, kuka alueen omistaa.
 – Jos ihmiset voivat sen ansiosta viettää täällä aikaa, niin saahan sitä rakentaa, hän pohtii.
 Tamaran mielestä on selvää, että Uuden Hollannin kaltaiset paikat tekevät Pietarista paremman paikan. Nikolai Gontar

Oligarkki rakensi Pietariin hipsterikeitaan, vaikka ei välttämättä saa rahojaan takaisin – "Hänelle tehtiin tarjous, josta ei voi kieltäytyä"