Summary: Down-yleisurheilun EM-kisat järjestetään tänä kesänä ensimmäistä kertaa Suomessa.

Juho Oksman  asettelee jalkansa huolellisesti lähtötelineeseen ja kätensä lähtöviivalle. Urheilija hengittää syvään ja kohottautuu lähtöasentoon. Lähtölaukaus kajahtaa ilmoille, ja Oksman lähtee kiitämään punaista juoksurataa pitkin.
 – Se meni ihan hienosti, toteaa Oksman telineille palattuaan.
 Viikon päässä siintävät ensimmäistä kertaa Suomessa järjestettävät down-yleisurheilun EM-kisat. Harjoitukset keskittyvät niiden alla juoksutekniikan ja nopeuden parantamiseen.
 Sadan metrin matka on taittunut Juho Oksmanilta nopeimmillaan 16,10 sekunnissa. Down-yleisurheilun Euroopan ennätys on 13,84 sekuntia.  Juulia Tillaeus / Yle
 21-vuotiaalla urheilijalla on takanaan kolmet kansainväliset arvokilpailut, ja menestystäkin on tullut. Portugalin EM-kisoissa vuonna 2017 Oksman oli voittamassa hopeaa 4 x 100 metrin viestistä.
 Heinäkuun lopussa Tampereella järjestettävät EM-kisat ovat kuitenkin ensimmäiset, joihin Oksman valmistautuu oman valmentajan kanssa.
 Yleisurheilu vei mukanaan
 Juho Oksman innostui liikunnasta jo lapsuudessaan. Talvella hän hiihti ja lumikenkäili, kesällä puolestaan juoksi metsässä ja pelasi pallopelejä.
 – Menin pienestä asti pallon perässä, muistelee Oksman.
 Viisi vuotta sitten kotkalaisnuori aloitti kokin opinnot Kuusankoskella Kouvolassa, ja muutti koulun asuntolaan arkiviikoiksi.
 Vanhemmilla heräsi huoli, ettei Oksman pääsisi viikolla liikkumaan. Ajatus kuitenkin väistyi, kun selvisi, että asuntolan lähistöllä järjestettiin kehitysvammaisille ohjattua yleisurheilua.
 Juho Oksman aloitti yleisurheilun harrastamisen viisi vuotta sitten.  Juulia Tillaeus / Yle
 Oksman alkoi käydä harjoituksissa pari kertaa viikossa. Ryhmän vetäjä huomasi pian nuoren miehen innostuksen, ja ehdotti vanhemmille hänen ohjaamistaan syvemmälle yleisurheilun pariin.
 Ryhmäohjauksen siivittämänä Oksman alkoi käydä kilpailuissa. Mitalisijoitus tuli heti ensimmäisistä SM-kisoista tammikuussa 2015. Urheilija sai kaulaansa SM-pronssia pituushypystä ja 60 metrin juoksusta.
 Isä  Risto Oksman  rakensi kirjahyllyyn orren mitalien ripustusta varten. Se alkoi täyttyä kunniamerkeistä.
 Valmentajan löytämisen vaikeus
 Keväällä 2018 Oksmanin opinnot Kuusankoskella päättyivät. Nuori urheilija muutti pois asuntolasta takaisin Kotkaan vanhempiensa luokse.
 Liikuntaryhmä jäi taakse, mutta halu urheilla säilyi.
 Ohjattua liikuntaa oli Kotkassa kuitenkin vaikea löytää. Oksman oli aiemmin käynyt jonkin aikaa Karhulan Katajaisten nuorisovalmennusryhmässä, jossa äiti oli hänen apunaan. Ryhmä ei kuitenkaan ollut Oksmanille sopiva.
 – Juho ei aina pysynyt muiden tahdissa, koska häntä piti neuvoa ja ohjata, jotta hän pärjäsi tietyissä asioissa. Lisäksi nuorimmat ryhmäläiset olivat vasta kymmenvuotiaita, ja Juho kuitenkin jo nuori mies. Aikuiselle toivoisi omanlaistaan ohjausta, sanoo  Anne Oksman .
 – Vanhemmat ovat olleet minulle erittäin hyvä tuki, sanoo Juho Oksman. Juulia Tillaeus / Yle
 Niinpä koulun päätyttyä Juho Oksman harjoitteli yleisurheilua äitinsä kanssa. Anne Oksmanin yleisurheilutaustasta oli apua, mutta hänellä ei kuitenkaan ollut valmennusosaamista.
 Oksmanit olisivat halunneet pojalleen henkilökohtaisen valmentajan, mutta sellaista ei meinannut löytyä millään.
 – Putosimme vähän tyhjän päälle, sanoo Anne Oksman.
 Arvostuksen puutetta ja tietämättömyyttä
 Suomen Vammaisurheilu ja -liikunta VAU ry:n vapaaehtoisvalmentaja  Jukka Lahti  tunnistaa valmentajaongelman.
 – Valmentajan saaminen voi olla vammaisurheilussa vaikeampaa kuin vammattomien urheilussa. Meidän urheilijamme ovat lähinnä vanhempiensa valmennuksessa, parilla on ihan oma valmentaja, sanoo Lahti.
 Lahti arvelee, että valmentajien puutteen taustalla voi olla arvostuksen puutetta ja tietämättömyyttä.
 – Voidaan kokea, että kehitysvammaisten valmentaminen on vaikeaa, tai että siinä on joitain hankalia erityispiirteitä. Se ei kuitenkaan pidä paikkaansa. Samanlaista yleisurheiluvalmennusta se on kuin muukin. Tietysti joitain asioita pitää ottaa huomioon, mutta ei se ole mitään rakettitiedettä.
 Risto ja Anne Oksman ovat seuranneet poikansa kehitystä urheilussa tyytyväisinä. Juulia Tillaeus / Yle
 Myös viikottaista ohjattua toimintaa on Jukka Lahden mukaan kehitysvammaisille tarjolla hyvin vähän. Lahti arvelee, että seuroissa ei välttämättä olla tietoisia siitä, millaista toimintaa kehitysvammaisille voitaisiin järjestää.
 – Olisi kuitenkin todella tärkeää, että kehitysvammaisille olisi mahdollisuuksia liikuntaan. Säännöllinen liikuntaharrastus voi olla heille vielä tärkeämpää kuin monelle vammattomalle. Kaikilla ei välttämättä ole kavereita tai muuta sosiaalista elämää oikeastaan ollenkaan, ja urheilu voi monesti olla ainoa väylä sosiaalisuuteen.
 Down-yleisurheilussa miehet työntävät neljän kilon kuulaa, naiset kolmen kilon kuulaa. Vammattomilla urheilijoilla miesten kuula painaa 7,26 kiloa ja naisten kuula neljä kiloa. Juulia Tillaeus / Yle
 Lahden mielestä muutoksen pitäisi lähteä huippu-urheilupuolelta.
 – Vieläkin urheiluliitoissa voi olla sellaista, että vammaiset urheilijat eivät ole samalla viivalla vammattomien kanssa. Siitä huolimatta, että meillä on hyviä uranuurtajia kuten  Leo-Pekka Tähti , joka on valittu vuoden urheilijaksi ja saanut paljon hyvää julkisuutta.
 Jukka Lahti kuitenkin uskoo, että down-urheilu on Suomessa kasvamassa.
 – Down-urheilu on Suomessa vielä hyvin tuoretta. Yleisurheilu on pioneerilaji. Viime vuosina meille on tullut myös down-uimari, -voimistelija sekä -laskettelija. Kaikille kehitysvammaisille tarkoitetussa Special Olympics -toiminnassa down-urheilijoita on ollut jo vuosia.
 Pitkä etsintä päättyy
 Viime talvena Oksmanit kävivät harjoittelemassa SM-hallikisoja varten Ruonalan urheiluhallilla Kotkassa. Samassa paikassa Karhulan Katajaisten valmentaja  Jari Syvelä  veti harjoituksia nuorille.
 – Satuimme satasen lähtötelineille samaan aikaan. Vaihdoimme muutaman sanan ja kerroimme lähestyvistä SM-kisoista. Seuraavalla kerralla Jari tuli kysymään, miten kisat menivät. Juttelimme siitä, ettei Juholla ole valmentajaa ja yks kaks Jari tokaisi, että jospa hän yrittäisi.
 Valmentaja oli pitkän etsinnän jälkeen löytynyt.
 Juho Oksman ja Jari Syvelä löysivät yhteisen sävelen nopeasti. Juulia Tillaeus / Yle
 Juho Oksman on treenannut Jari Syvelän valmennuksessa keväästä saakka. Oksman on ensimmäinen Syvelän valmentama urheilija, jolla on Downin syndrooma.
 – Otin Juhon valmennuksen haasteena vastaan. Olen valmentanut eriasteisia urheilijoita 25 vuotta. Samat lainalaisuudet pätevät Juhoon kuin kaikkiin muihinkin urheilijoihin. Harjoittelutaso on tosin alhaisempi, kuin vammattomilla urheilijoilla, sanoo Syvelä.
 Down-yleisurheilun käytännöt poikkeavat hieman vammattomien urheilusta. Eroavaisuuksia löytyy esimerkiksi heittovälineiden painosta. Juoksussa urheilija saa itse valita, hyödyntääkö lähtötelineitä vai ei.
 – Juho on innostunut tekemään, oppimaan ja tulemaan harjoituksiin. Kaikille urheilijoille se ei ole itsestäänselvyys, sanoo Jari Syvelä. Juulia Tillaeus / Yle
 Syvelä keskittyy Oksmanin valmennuksessa urheilun perusasioihin, kuten motoriikkaan, lihasten käskytykseen, lihaskuntoon, tasapainoon ja koordinaatioon. Valmennus on jo alkanut tuottaa tulosta.
 – Hän on ollut erittäin hyvä opettaja. Nyt pikkuhiljaa virittäydytään seuraaviin MM-kisoihin. Pitää treenata huolella, toteaa Juho Oksman.
 Tähtäimessä EM-mestaruus
 Ennen MM-kisoja edessä ovat kuitenkin Tampereen EM-kisat. Niihin Juho Oksman suuntaa tavoitteet korkealla.
 – Tavoittelen kisoissa ainakin henkilökohtaisia ennätyksiä ja EM-pistesijoitusten parannusta. Ja olisihan se hienoa tuoda seuralle ensimmäinen EM-mestaruus, toteaa Oksman.
 Juho Oksmanin suosikkilaji on pituushyppy. Hän pitää sen lennokkuudesta. Juulia Tillaeus / Yle
 EM-kisoissa Oksman aikoo kilpailla 100 ja 200 metrin matkoilla, 4 x 100 metrin viestissä, kuulantyönnössä ja pituushypyssä. Down-yleisurheilussa urheilijat osallistuvat tyypillisesti useisiin eri lajeihin. Tampereen kisoissa aktiivisin kilpailija on ilmoittautunut kymmeneen eri lajiin.
 – Siinä on keskityttävä aika paljon. Satasella etenkin pitää koota ajatukset. Lähtölaukauksen tullessa pitää sitten rentoutua ja nauttia, toteaa Oksman.
 – Mikään urheiluun liittyvä ei tunnu olevan Juholle vastenmielistä, sanoo Risto Oksman. Juulia Tillaeus / Yle
 Elämässä eteenpäin
 Vanhemmat ovat seuranneet poikansa kehittymistä tyytyväisinä.
 – Kyllähän se on liikuttavaa, varsinkin kun näkee, kuinka omistautunut Juho on urheilulle. Urheilu on myös tuonut järjestystä Juhon elämään. Hänelle on tärkeää, että kaikki sujuu aikataulujen mukaan. Urheilulla on ollut pelkästään positiivinen vaikutus Juhon elämään, kertovat Anne ja Risto Oksman.
 Juho Oksmanin ajatukset ovat jo syksyllä 2020 Lontoossa järjestettävissä MM-kisoissa. Hän aikoo osallistua ainakin samoihin lajeihin, kuin Tampereen EM-kisoissa.  Juulia Tillaeus / Yle
 Urheilun ohella Oksman työskentelee viitenä päivänä viikossa kotkalaisessa lounaskahvilassa ja harrastaa musiikkia. Nuori mies asuu vielä vanhempiensa luona, mutta unelmissa siintää muutto tukiasuntoon.
 Hakemus on jo laitettu vetämään.
 – Odotan muuttoa erittäin kovasti. Elämässä pitää mennä eteenpäin ja etsiä uusia haasteita, toteaa Juho Oksman.

21-vuotias EM-mitalisti löysi valmentajan pitkän etsinnän jälkeen – kaikki eivät ole yhtä onnekkaita: ''Urheilijamme ovat lähinnä vanhempiensa valmennuksessa''


Summary: Asianajajaliiton mukaan testamenttien rekisteröinti ehkäisisi perintöriitoja ja parantaisi vainajan oikeusturvaa.

Vainajan viimeinen tahto voi löytyä patjan alta, ruokakomerosta tai liinavaatteiden välistä.
 Suomessa testamentteja ei rekisteröidä mihinkään. Siksi testamentti voi tulla vastaan sattumalta esimerkiksi vainajan asuntoa siivottaessa.
 – On viime kädessä sattumanvaraista ja osittain jopa perillisten rehellisyyden varassa, löytyykö testamentti ja saadaanko perittävän viimeistä tahtoa koskaan toteutettua, sanoo perhe- ja perintöoikeuteen erikoistunut asianajaja  Hanna Räihä-Mäntyharju .
 Räihä-Mäntyharju on Asianajajaliiton varapuheenjohtaja. Liitto on ehdottanut, että salapoliisityön vähentämiseksi testamentit pitäisi saada julkiseen rekisteriin. Asiasta kirjoitettiin kesäkuussa Asianajajaliiton  Advokaatti-lehdessä.
 Liiton mukaan rekisteröinnistä ja järjestelmän ylläpitämisestä voisivat vastata maistraatit.
 Asianajajaliiton varapuheenjohtaja Hanna Räihä-Mäntyharju. Karoliina Simoinen / Yle
 Rekisteriä ehdotettiin jo 15 vuotta sitten
 Kysymys on ollut esillä aiemminkin. Oikeusministeriön työryhmä esitti testamenttien rekisteröintiä  jo vuonna 2004 . Tuolloin mitään ei kuitenkaan tapahtunut.
 Rekisteri nousi uudelleen keskusteluun viime hallituskaudella, kun kansanedustajat  Mikko Alatalo  ja  Ari Torniainen  (kesk.) jättivät oikeusministeri  Antti Häkkäselle  (kok.)  kirjallisen kysymyksen , jossa he ehdottivat testamenttirekisterin perustamista.
 Häkkänen vastasi tuolloin, että rekisteröintikysymyksen yhteydessä tulisi ratkaista samalla monta muutakin asiaa. Olennaista olisi esimerkiksi pohtia, olisivatko ainoastaan rekisteröidyt testamentit jatkossa päteviä.
 – Esimerkiksi juuri ennen kuolemaa laadittua niin sanottua hätätilatestamenttia ei yleensä ehdittäisi rekisteröidä ennen testamentintekijän kuolemaa, Häkkänen vastasi.
 Ministeriö: rekisteri hankaloittaisi testamentin muuttamista
 Asianajajaliiton mukaan rekisteröinti voisi olla vapaaehtoista. Oikeusministeriön yksityisoikeus- ja oikeudenhoito-osaston päällikkö  Antti Leinonen  toteaa, että tämä saattaisi kuitenkin tuottaa ongelmia niissä tilanteissa, joissa testamenttia halutaan muuttaa.
 – En tiedä, kuinka paljon tilannetta selkeyttäisi tällainen malli, jossa testamentti on rekisteröity, mutta kuitenkaan ei tiedetä, onko jossakin olemassa uudempia testamentteja, Leinonen sanoo.
 Oikeusministeriön osastopäällikkö Antti Leinonen. Henrik Leppälä / Yle
 Leinosen mukaan nykyisessä testamenttijärjestelmässä ei ole nähty niin suuria epäkohtia, että järjestelmää olisi nähty tarpeelliseksi muuttaa. Järjestelmässä on lisäksi haluttu kunnioittaa perinnön jättäjän viimeistä tahtoa.
 – Siihen sopisi aika huonosti se, että jos tahto muuttuu tai täsmentyy, joutuisi testamentin kirjoittaja kaikissa eri vaiheissa huolehtimaan rekisteröinnin ja rekisterimerkinnän.
 Kerro testamentista läheisille
 Patjanalusta varmempi paikka testamentin säilömiseen on esimerkiksi pankin tallelokero. Testamentteja säilyttävät myös monet asianajotoimistot. Toimistoille tieto testamentin kirjoittajan kuolemasta ei kuitenkaan välity.
 – Olisi hyvä kertoa jollekulle siitä, että testamentti on tehty ja missä se on säilytettävänä. Sen sisältöä ei tarvitse kertoa, Räihä-Mäntyharju sanoo.
 Räihä-Mäntyharjun mielestä nykytilanne on vaikea esimerkiksi silloin, jos testamentin löytää henkilö, jolle testamentti on epäedullinen.
 – Onhan sekin mahdollista, että testamenttia ei koskaan esitellä kenellekään, vaan testamentin löytäjä hävittää testamentin eikä sitä voida panna täytäntöön.
 Väestö ikääntyy ja muistisairaudet yleistyvät. Tulevaisuudessa joudutaan pohtimaan yhä enemmän paitsi testamentin säilyttämistä, myös testamentin tekijän terveydentilaa testamentintekohetkellä.
 – Kyllä tässä sellainen riski on, että testamenttiriitoja on jatkossa entistä enemmän. Näen, että tämä sinänsä pieni yksittäinen muutos perintökaareen ehkäisisi monia testamenttiriitoja, Räihä-Mäntyharju sanoo.
 Voisiko testamenttirekisteri ehkäistä perintöriitoja? Voit keskustella aiheesta alla kello 15 saakka.
 Lue lisää:
 Vain harva tekee testamentin – perinnönjaossa voidaan taistella poljettavasta Singeristä
 Tee se itse -testamentissa voi olla muotovirheitä – Asianajaja: "Siinä on katkera lopputulos"

Vainajan viimeinen tahto voi löytyä patjan alta tai ruokakomerosta – Testamenttia ei voi rekisteröidä, ja siksi moni piilottaa sen kotiinsa


Summary: Boris Johnson valitaan hyvin todennäköisesti Britannian pääministeriksi ensi viikolla.

Eräänä iltana vuosia sitten kansanedustaja  Boris Johnson  juoksi juhlasaliin. Alkamassa oli Lontoon pankkimaailman vuosittainen palkintogaala.
 Johnsonin oli määrä puhua lavalla muutaman minuutin päästä, mutta hän ei näyttänyt tietävän tätä itsekään. Hän lainasi kynää, raapusti muutaman sanan paperille, jätti paperin paikalleen ja nousi lavalle.
 – Tervetuloa kansainväliseen... tuota... Johnson julisti ja näytti hämmentyneeltä.
 Hän kääntyi, lunttasi tilaisuuden nimen takanaan olevalta valkokankaalta ja aloitti täysin improvisoidulta vaikuttavan puheen. Pankkiiriyleisö ulvoi naurusta, kun Johnson jatkoi unohtamalla vitsiensä loppuhuipennukset ja ihmettelemällä palkintopystien muotoa.
 Tarinan juhlagaalasta  on kertonut Facebookissa  BBC:n televisiojuontaja  Jeremy Vine , joka jakoi tilaisuudessa palkinnot. Yleisö oli Vinen mukaan täysin myyty. Lavalla oli kerrankin täysin aito, samaistuttava ja poikkeuksellisen hauska poliitikko.
 Puolitoista vuotta myöhemmin Vine sattui paikalle toiseen tilaisuuteen, jossa Johnson oli jälleen puhumassa. Johnson saapui taas myöhässä, näytti yllättyvän puhujaroolistaan ja esitti unohtaneensa samojen vitsien samat loppuhuipennukset.
 Johnson veti siis täysin saman rutiinin uudelleen. Tarina saa pohtimaan, mikä Boris Johnsonin julkisessa persoonassa on todella aitoa. Onko hän narri, nero vai molempia?
 Boris Johnson rakasti julkisuustemppuja Lontoon pormestarina. Alamy Stock Photo / AOP
 Pian Johnsonista otetaan mittaa, kun hän nousee hyvin todennäköisesti Britannian pääministeriksi.
 Ensi tiistaina julkistetaan konservatiivipuolueen puheenjohtajaäänestyksen tulos. Johnson on ennakkosuosikki. Voittaessaan hän nousisi Britannian pääministeriksi, koska konservatiiveilla on enemmistön tuki parlamentissa.
 Pääministerin tärkein tehtävä on kiskoa Britannia brexit-sekasotkun syövereistä. Maan on määrä erota EU:sta reilun kolmen kuukauden päästä.
 Sekä Boris Johnsonin uraa  että suosiota selittää se, että hän on Britannian etuoikeutetun yläluokan ja eliittikoulujen kasvatti. Vahvat verkostot ovat kannatelleet häntä vuosien varrella lukuisista skandaaleista huolimatta.
 Kasvuympäristö taas kouli hänestä sen nokkelan sanankäyttäjän, jota äänestäjät ovat tukeneet vaaleista toiseen.
 Alexander Boris de Pfeffel Johnson syntyi New Yorkissa vuonna 1964.  BBC kertoo, että Johnsonin esivanhempien joukossa  on niin eurooppalaisia aatelisia kuin Osmanien valtakunnassa elänyt poliitikko-toimittaja  Ali Kemal .
 Boris itse eli osan ensimmäisistä vuosistaan Yhdysvalloissa ja Brysselissä, jossa hänen isänsä  Stanley Johnson  työskenteli Euroopan komissiossa. Kun perheen äiti, taiteilija  Charlotte Fawcett  sairastui masennukseen, 11-vuotias Boris ja hänen sisaruksensa lähetettiin yksityiseen sisäoppilaitokseen,  New Yorker -lehti kertoo.
 Pari vuotta myöhemmin Johnson aloitti opinnot brittieliitin ykköskoulussa Etonissa.  Johnsonin elämäkerran kirjoittaneen   Sonia Purnellin  mukaan hän oli jo tuolloin tunnettu persoona mutta ei kovin tunnollinen opiskelija. Eräs koulutoveri  on kertonut Financial Times -lehdelle,  että kouluaikainen Johnson oli äärimmäisen karismaattinen, hauska ja itseironinen.
 Opinnot jatkuivat Oxfordin yliopistossa, jossa Johnson liikkui tutuissa vesissä. Yläluokan sisäoppilaitoksissa luodut verkostot lujittuivat entisestään. Johnsonin kanssa samaan aikaan opiskelivat muun muassa ministerit  Jeremy Hunt  ja  Michael Gove  sekä entinen pääministeri  David Cameron .
 Oxford on maailman huipputiedeyliopistoja, mutta vielä 1980-luvulla opetus oli vanhakantaista. Viikon ainoa opintosuoritus saattoi olla suullinen tentti ohjaajan luona.
 – Johnsonin Oxfordissa tenteistä pääsi lukematta läpi, jos vain puhui kauniisti, kertoo Oxfordin yliopistossa väitöskirjaansa valmisteleva politiikantutkija  Ilona Lahdelma .
 – Häntä on arvosteltu siitä, että hän on jatkanut samaa politiikassa.
 Boris Johnson ja entinen pääministeri David Cameron opiskelivat samaan aikaan Oxfordissa 1980-luvulla. Kuva vuodelta 2015. Facundo Arrizabalaga / EPA
 Johnsonin puhujanlahjoille oli käyttöä myös arvostetussa Oxford Union -väittelykerhossa, joka keräsi yhteiskunnasta kiinnostuneita opiskelijoita. Kerhon väittelyissä menestyi nokkelilla vitseillä ja vastapuolen yllättämisellä, ei tarkoilla perusteluilla.
 – Hän on vahvasti debattikulttuurin tuote. Jos hän on koskaan politiikkaa opiskellut, se tapahtui Oxfordin väittelykerhossa, Lahdelma sanoo.
 Johnson nousi lopulta kerhon puheenjohtajaksi, minkä ansiosta hän pääsi illastamaan samoissa pöydissä Britannian silloisten päättäjien kanssa. Puheenjohtajakampanja onnistui, kun konservatiivina pidetty Johnson uskotteli olevansa lähellä tuolloin suosittua sosiaalidemokraattista puoluetta.
 Opintojen jälkeen Boris Johnson käytti  suhteitaan ja pääsi toimittajaksi The Times -lehteen vuonna 1987. Pesti kesti vain muutaman kuukauden, kun hän sai potkut jäätyään kiinni sitaatin väärentämisestä.
 Kaksi vuotta myöhemmin The Daily Telegraph -lehti lähetti 24-vuotiaan Johnsonin kirjeenvaihtajaksi Brysseliin.
 Pian Johnson kehitti aivan uuden journalismin lajin: kauhutarinat EU-byrokratiasta. Hän kirjoitti, kuinka EU aikoi luokitella etanat kaloiksi ja määrätä maksimikoot kondomeille.
 Johnsonin uutisilla oli usein hyvin hatara kosketus todellisuuteen. Ne olivat kuitenkin erittäin suosittuja niiden konservatiivien parissa, jotka suhtautuivat unioniin epäillen.
 Johnson palasi EU:n käytäville, kun hän toimi Britannian ulkoministerinä vuosina 2016-2018. Kuvassa myös Suomen tuolloinen ulkoministeri Timo Soini. Julien Warnand / EPA
 Brysselin jälkeen ura jatkui Daily Telegraphin kolumnistina ja Specator-lehden päätoimittajana. Johnsonin lehtitekstit olivat nokkelia ja toisinaan täysin pöyristyttäviä: hän on muun muassa verrannut niqabia käyttäviä musliminaisia postilaatikoihin ja ehdottanut siirtomaavallan palauttamista Afrikkaan,  Indy100 -sivusto listaa.
 Tutkija Ilona Lahdelman mukaan Johnsonin monet möläytykset ovat vain lisänneet hänen suosiotaan.
 – Johnsonin vahvuuksia on, että hän osaa viihdyttää ihmisiä ja olla poliittisesti epäkorrekti tavalla, joka vetoaa yli puoluerajojen, Lahdelma selittää.
 Sekään ei ole haitannut, että Johnsonin kirjoitukset ja puheet vilisevät faktavirheitä ja suoranaisia valheita.
 – Ei kukaan, joka haluaa rehellisyyttä politiikasta, ole ajatellut Boris Johnsonista hyvällä tähänkään mennessä, Lahdelma sanoo.
 Varsinaisen poliittisen uransa Johnson aloitti vuonna 2001, kun hänet valittiin parlamenttiin konservatiivien edustajana. Hän on jatkanut myös töitä journalistina.  The Guardian -sanomalehden mukaan  Johnson tienaa yhä yli 300 000 euroa vuodessa Daily Telegraph -lehden kolumnistina.
 Pitäisikö siis olla huolissaan  siitä, että Britannian johtoon on nousemassa tosiasioita halveksiva hölösuu?
 Johnsonin kannattajat ovat rauhoitelleet muistuttamalla, että hän on jo päässyt näyttämään johtajantaitojaan miljoonakaupunki Lontoon pormestarina vuosina 2008–2016.
 Johnsonin aikaan kaupungilla meni hyvin. Hänet muistetaan etenkin suositusta kaupunkipyöräjärjestelmästä, joka sai lempinimen  Boris bikes  eli Boris-pyörät. Johnson isännöi myös vuoden 2012 olympialaisia.
 Pormestari Johnson esitteli Lontoon uutta kaupunkipyöräjärjestelmää vuonna 2010. Facundo Arrizabalaga / EPA
 Johnsonin alaisten mukaan hän oli vaativa johtaja, joka keräsi ympärilleen osaavaa väkeä. Hän keskittyi suurten linjojen maalaamiseen ja jätti yksityiskohdat asiantuntijoiden käsiin, alaiset  kertovat Financial Times -lehdelle.
 Lontoon liikenneasioista vastanneen johtajan mukaan Johnsonin lämmin ja huumorintajuinen persoona auttoi häntä saamaan tahtonsa läpi.
 – Boris osaa saada ihmisissä aikaan tunteen, että heillä on hyvä olo ja heitä kuunnellaan,  Kulveer Ranger  kertoi Financial Timesille.
 Johnsonin vastustajat ovat eri mieltä. Heidän muistikuvissaan Johnsonin johtama Lontoo oli kaoottinen ja läpinäkymätön.
 – Hän oli aika laiska ja huoleton pormestarina. Hän esiintyy mielellään kameroille ja leikkaa avajaisnauhoja, mutta ei viitsi tutustua yksityiskohtiin, työväenpuolueen  Tom Copley  sanoi Financial Timesille.
 Helmikuussa 2016 Johnson asteli  kotinsa ovelta kameroiden eteen ja yllätti kaikki. Hän ilmoitti kannattavansa Britannian eroa EU:sta. Eroäänestykseen oli neljä kuukautta.
 Johnson kertoi pohtineensa päätöstä pitkään. Hän luonnosteli ennen päätöstään kaksi kolumnia: toisessa hän asettui EU-jäsenyyden puolelle ja toisessa vastaan,  The Guardian kertoo.
 Arvioiden mukaan päätöksessä painoi se, brexit mahdollisti silloin pääministerin David Cameronin syrjäyttämisen.
 Boris Johnson ilmoitti kotitalonsa edessä toimittajille, että hän kannattaa Britannian eroa EU:sta. Facundo Arrizabalaga / EPA
 Johnsonista tuli nopeasti erokampanjan suurin tähti. Hän ja muut brexitin kannattajat kiersivät Britanniaa punaisella bussilla lupaillen Brysseliin viikoittain lähetettyjen 350 miljoonan punnan palauttamista Britannian terveydenhuoltoon.
 Tuo, kuten monet muut Johnsonin ja brexit-kampanjan väitteet,  eivät pitäneet paikkaansa.
 Monien arvioiden mukaan Johnsonin suosio ja hänen vitsikkäät iskulauseensa riittivät EU-eron täpärään voittoon kansanäänestyksessä.
 – Johnsonilla on valtava karisma, joka vetoaa ihmisiin. Se saattoi saada ihmiset, jotka olivat vaa'ankielellä, äänestämään brexitin puolesta, tutkija Ilona Lahdelma arvioi.
 Nyt kolme vuotta myöhemmin Britannia  on poliittisessa kaaoksessa ja pattitilanteessa. Pääministeri  Theresa Mayn  brexit-suunnitelma murskattiin parlamentissa, mutta millään muullakaan vaihtoehdolla ei ole enemmistöä takanaan.
 Boris Johnson on erottautunut puheenjohtajakamppailussa lupaamalla EU-eron lokakuun lopussa hinnalla millä hyvänsä. Tämä voisi tarkoittaa eroa ilman sopimusta, vaikka se johtaisi  äkilliseen talouslamaan.
 Monet konservatiivit uskovat, ettei eroa voi enää lykätä ilman murskaavaa vaalitappiota,  kertoo Financial Times.   Mielipidetiedusteluissa puolueen niskaan hengittää  EU-eron kummisedän  Nigel Faragen  brexit-puolue, joka vaatii välitöntä eroa.
 Konservatiivipuolueen jäsenet odottavat Johnsonin pelastavan puolueen. Kuva puoluekokouksesta vuonna 2017. Facundo Arrizabalaga / EPA
 Mutta voiko Johnsonin lupauksiin luottaa?
 Tutkija Lahdelman mukaan arvaamattomuus ja kyky yllättäviin takinkääntöihin voivat olla jopa eduksi Johnsonille.
 Pääministeri Maytä pidettiin pohjimmiltaan järkipoliitikkona, joten hän ei ollut uskottava uhatessaan EU:ta erolla ilman sopimusta. EU ei ole tähän mennessä suostunut avaamaan erosopimusta enää uudelleen.
 – Sopimukseton ero on kuin ydinpommin laukaisunappula. Se on hyvä olla olemassa pelotteen kannalta, mutta kukaan vastuullinen ihminen ei halua painaa sitä. Kysymys on siitä, kuinka vastuullinen johtaja Boris Johnson lopulta on, Lahdelma arvioi.
 Vaikka EU suostuisikin joihinkin myönnytyksiin erouhan edessä, ne tuskin miellyttäisivät brexitin jyrkimpiä kannattajia parlamentissa. Tässä päästään Johnsonin toiseen etuun, karismaan.
 Johnsonin kannattajat toivovat, että hän onnistuu tahdonvoimallaan ja puhetaidoillaan vakuuttamaan enemmistön kansanedustajista oman ratkaisunsa taakse.
 – Brexitissä ei ole järkevää ratkaisua. Ehkä nyt on Johnsonin hetki toteuttaa epäjärkevä ratkaisu. Karisma merkitsee nyt enemmän kuin pätevyys. Tai ainakin tämä on hänen argumenttinsa, Lahdelma arvioi.
 Lähiviikkoina selviää, kuinka tosissaan Johnson lopulta on.
 Lue myös:
 Brexit tekisi 26-vuotiaasta Alviina Alametsästä europarlamentaarikon – silti hän ei toivo Britannian eroa EU:sta: "Brittien lähtö on tosi iso menetys"
 Tutkimus: Brexit repi Britannian hajalle – Nuoret menettivät uskonsa tulevaisuuteen, vanhukset ovat optimistisia
 Brexit ajoi vaihtoon jo toisen brittipääministerin – Mutta mitä puuhaa Theresa Mayn edeltäjä David Cameron tyyriissä puutarhavajassaan?

Boris Johnson on arvaamaton hölösuu – ja se voi kääntyä hänen edukseen brexit-kaaoksessa


Summary: Somekuvien määrä uudesta katumaalauksesta yllätti Kuopiossa, vaikka varsinaista kampanjaa ei ole vielä aloitettu.

Kuopiossa tehtiin alkukesästä katumaalaus, jonka avulla torikävijät on saatu yllättävän aktiivisiksi sosiaalisessa mediassa. Keskelle toria maalattiin kalakuvioinen pyöreä merkki, "mualimannapa", jonka ajateltiin houkuttelevan ihmisiä kuvaamaan ja jakamaan kuvia somessa.
 Varsinaista markkinointikampanjaa ei kuitenkaan tuolloin vielä käynnistetty. Kuopion kaupunkikeskustan kehittämisyhdistyksen toiminnanjohtajan  Tilla Martikaisen  mukaan somekampanja käynnistyi itsestään ja se yllätti.
 – Merkin ympärillä on käynyt kova kuhina. Sinne on pysähdytty kuvaamaan ja tapaamaan toisia ihmisiä. Onpa mualimannavalla nähty myös suudelmia ja halaamisia, Martikainen nauraa.
 Mualimannapa-hästägillä on jaettu lyhyessä ajassa julkisesti kymmeniä kuvia.
 – Etenkin turistit ovat ottaneet kuvia paljon, kiittelee torivalvoja  Johannes Teppo  tyytyväisenä.
 Kunnat toivovat yhden yön ihmettä
 Kuopiossa ja myös monissa muissa kunnissa on ryhdytty hakemaan näkyvyyttä sosiaalisen median avulla aiempaa enemmän. Viime vuonna esimerkiksi päijäthämeeläinen  Padasjoki julkaisi somevideon , jossa kuntaa verrattiin maailman metropoleihin kuten New Yorkiin ja Pariisiin.
 Helsinkiläinen tubettaja  Inari Fernández puolestaan houkuteltiin perheineen Sodankylään , mistä hän raportoi videoillaan elämänmuutoksestaan. Sodankylän kunta maksaa Fernándezille videoista 2500 euroa kuukaudessa.
 Joensuulainen Rookie Communications on toteuttanut somekampanjoita useille kunnille.
 –Kuntien yleisin toive on tehdä video, josta tulee yhdessä yössä valtava somehitti, kertoo sisällöntuottaja  Ville Moilanen.
 – Se on vähän sama kuin säveltäjälle soitettaisiin, että tee meille huomiseksi hittibiisi, joka nousee heti listojen kärkeen. Ei siis onnistu kuin ehkä kerran miljoonasta yrityksestä, hän jatkaa.
 Moilanen arvioi, että kunnat ovat kyllä nykyisin kiitettävästi mukana sosiaalisessa mediassa, mutta usein some mielletään vain kanavaksi jakaa linkkejä kunnan tiedotteisiin.
 – Kuntien tapa on vielä ehkä aloittelevaa ja hapuilevaa, arvioi kuntien mainetta ja mainetekoja väitöskirjassaan tutkinut Mikkelin kaupunginjohtaja  Timo Halonen .
 Kuntien pitäisi viestiä samoista asioista pitkään
 Sekä Halonen että Moilanen korostavat somemarkkinoinnissa jatkuvuutta.
 – Yhdellä kampanjalla voidaan saada hetkellinen kiinnostus herätettyä, mutta varsinaisia vaikutuksia saadaan viestimällä samasta asiasta pitkään, usein ja monissa eri kanavissa, vinkkaa Moilanen.
 Kuopion torin ympärille rakennettu somemarkkinointi ei jää pelkän mualimannapamerkin varaan.
 Kuopion torin brändiä on tarkoitus tuoda nykyaikaan.   Tilla Martikainen
 Jatkoa seuraa jo syksyllä, kun tarkoituksena on julkistaa kirjailija Antti Heikkisen kirjoittama mualimannavan syntytarina. Luvassa on myös somevideoita ja kuvasarjoja, joissa ihmiset pääsevät ääneen.
 – Kuopion torin brändiä on tarkoitus tuoda nykyaikaan. Torihan on aina ollut legendaarinen, tunnettu ja tärkeä erityisesti meille savossa. Haluamme jakaa toriin liittyviä positiivisia mielikuvia muuallekin, visioi Kuopion kaupunkikeskustan kehittämisyhdistyksen toiminnanjohtaja Tilla Martikainen.
 Kajaanilainen Timo Kela kävi Kuopiossa tapaamassa kummipoikaansa Joopi Hokkasta. Toni Pitkänen / Yle
 Pelkkä somemarkkinointi ei riitä
 Samaan aikaan, kun keskelle Kuopion toria maalattiin mualimannapamerkki, ryhdyttiin toria leikkimielisesti kutsumaan myös koko universumin keskukseksi. Merkissä mualimannapa on ulkomaalaisia turisteja ajatellen käännetty The Centre of the Universeksi.
 Tähän torikävijät suhtautuvat huumorilla.
 – Kyllähän savolaisista uskoo, että ne voi keksiä jopa tämmöistä. Onhan se, jos niin halutaan. Sehän on meistä itsestämme kiinni, virnistää kajaanilainen  Timo Kela .
 Helsinkiläisen  Ulla Petjoin  mielestä tämmöisellä kampanjoinnilla Kuopion maine ja kunnia sen kuin kasvavat.
 – Aion jakaa kuvan somessa, kertoo juuri mualimannapa-merkin äärellä kuvan ottanut Petjoi.
 Timo Kelan mielestä Kuopion torin ympärille rakennettu somemarkkinointi on tätä päivää.
 Kunnille markkinointia suunnitellut joensuulainen Ville Moilanen muistuttaa, ettei pelkkä somekampanja tee autuaaksi. Muutakin viestintää tarvitaan.
 – Esimerkiksi nettisivuille pitäisi saada kampanjaa tukevaa sisältöä. Lisäksi saatetaan tarvita mainostamista muissa medioissa, tempauksia tai suoramarkkinointia.

Kuopion tori julistautui universumin keskipisteeksi – kunnat janoavat näkyvyyttä: “Tehkää meille video, josta tulee yhdessä yössä somehitti”


Summary: Ensiaskeleet Kuun pinnalla näkyvät kello 5.40 alkavassa lähetyksessä.

Apollo 11 matkasi Kuuhun 50 vuotta sitten.
 Vuonna 1969 astronautti  Neil Armstrongista  tuli ensimmäinen ihminen Kuun kamaralla. Tuolloin hän lausui myös historialliset sanansa: "Tämä on pieni askel ihmiselle, mutta jättiläisharppaus ihmiskunnalle."
 Nasan taltiointi tästä historiallisesta tapahtumasta on katsottavissa  Yle Areenasta  sunnuntaina kello 5.40 alkaen.
 Ylessä on tällä viikolla julkaistu paljon kuusisältöjä. Löydät ne täältä:
 Lue:   Uhkayritys onnistui: 50 vuotta sitten tänään ihminen laskeutui Kuun kamaralle
 Astronautit varautuivat kuolemaan, presidentti Nixonilla oli muistopuhe valmiina
 Seuraava jalanjälki Kuun kamaralla voi olla kiinalaisesta kengästä
 Kuun tulevaisuus on kaupallinen – kultaa, platinaa ja saastetonta energiaa
 Kuussa on 180 000 kiloa romua ja pieniä inhimillisiä muistoja
 Näin Apollo 11:ssä syötiin ja juotiin
 Kuuntele:  Podcast-sarja  He valloittivat Kuun
 Katsele:  Areena-sarja  Historia: Kuun valloittajat

Neil Armstrong astui Kuun pinnalle 50 vuotta sitten – katso täältä  ensiaskeleet Kuun kamaralla


Summary: Keskustelut käytiin suljettujen ovien takana.

Venäjä pohti vakavissaan Karjalan myymistä Suomelle Neuvostoliiton hajotessa vuonna 1991, kertoo silloinen varaulkoministeri  Andrei Fjodorov  Helsingin Sanomille.
 Fjodorovin mukaan keskustelut käytiin kuitenkin suljettujen ovien takana, eikä niistä kerrottu suomalaisille.
 Venäjän johto oli Fjodorovin mukaan laatinut heinäkuussa 1991 listan alueista, joissa voi nousta esiin autonomiaa vaativia ääriliikkeitä.
 Listalla oli myös Karjala. Myöhemmin samana vuonna venäläiset laskivat Karjalalle 15 miljardin dollarin kauppahinnan.
 Fjorodovin mukaan vuonna 1994 päätettiin, että Karjalan kysymys on suljettu.

HS: Venäjä pohti Karjalan myymistä 1991, suomalaisille ei kerrottu


Summary: Rekka-auto törmäsi kahteen henkilöautosta tielle nousseeseen henkilöön.

Valtatiellä 6 Luumäen Jurvalassa kaksi henkilöä kuoli rekka-auton alle. Kello 01.55 henkilöauto pysähtyi valtatiellä ja autosta nousi kaksi henkilöä tielle. Takaa tullut rekka-auto törmäsi heihin sekä pysäköityyn autoon.
 Tiellä olleet kaksi henkilöä menehtyivät välittömästi. Lisäksi yksi henkilöautossa sisällä ollut henkilö loukkaantui. Poliisi tutkii asiaa.

Kaksi henkilöä on kuollut yöllä liikenneonnettomuudessa Luumäellä


Summary: Amatööri saa myydä pieniä määriä rapuja suoraan kuluttajille.

Ravustuskausi alkaa tänään puolilta päivin. Rapusaaliista odotetaan tänä vuonna keskimääräistä tai jopa hyvää, arvioi Luonnonvarakeskus.
 Etelä-Suomessa rapusaaliit nousevat vähintään kohtalaisiksi heti kauden alusta lähtien. Pohjoisempana kauden alku voi olla heikompi.
 Vuosittain täplärapuja pyydetään 2-3 miljoonaa ja jokirapuja alle miljoona yksilöä.
 Saksiniekkoja saa pyytää lokakuun loppuun saakka.
 Kalastusta ja ravustusta valvotaan tehostetusti tänä vuonna. Tehovalvonta on osa maa- ja metsätalousministeriön rahoittamaa kalastuksenvalvontakampanjaa. Kampanjan toteuttavat Kalatalouden Keskusliitto ja sen jäsenjärjestöt.
 Täpläravuilla istutuskielto
 Vain rekisteröityneet kaupalliset kalastajat saavat nykyisen kalastuslain mukaan myydä rapusaaliitaan. Rekisteröitymistä ei kuitenkaan vaadita, jos ravustaja myy yhden ravustuskauden aikana korkeintaan 300 rapua suoraan kuluttajille.
 Ravustajien kannattaa muistaa, että täplärapu on määritelty haitalliseksi vieraslajiksi. Niitä ei saa istuttaa edes sellaisiin vesistöihin, joissa niitä on jo ennestään. Kiellolla halutaan ehkäistä täpläravun sekä sen mukana kulkevan rapuruton leviäminen.
 Harvinaistuneita jokirapuja on vielä Itä- ja Pohjois-Suomen vesistöissä.
 Jos saa ravun rauhoitusaikana, se tulee vapauttaa välittömästi pyyntiveteen. Laittomasta jokiravun pyynnistä ravustajalle voidaan määrätä jokiravun suojeluarvo maksettavaksi. Jokiravun suojeluarvo on 50 euroa per yksilö.
 Lue lisää:
 Katso asiantuntijan 5 vinkkiä rapukauteen – täplärapua saataneen hyvin, kotimaisesta jokiravusta joutuu pulittamaan useita euroja yksilöltä

Ravustuskausi käynnistyy tänään - saaliista odotetaan kohtalaista tai hyvää


Summary: Maan varapresidentti sanoo, että Turkki ei koskaan taivu EU:n pakotteiden edessä.

Turkin varapresidentti  Fuat Oktay  sanoi lauantaina, että Turkki lähettää tutkimusaluksen kahden kaasunporauslaivan avuksi Kyproksen lähettyville. Tällä pyritään vauhdittamaan poraamista.
 Lisäksi Turkki lähettää alueelle toisenkin tutkimusaluksen etsimään hiilivetyjä.
 – Turkki ei koskaan taivu EU:n pakotteiden edessä ja puolustaa omia oikeuksiaan alueella, Oktay sanoi.
 EU määräsi Turkin vastaisia pakotteita, koska EU:n mukaan Turkki rikkoo kansainvälistä lakia poraamalla alueella, jonka taloudelliset oikeudet kuuluvat Kyprokselle.
 Turkki valloitti Kyproksen itäisen osan 45 vuotta sitten vuonna 1974. Oktay puhui vuosipäivän juhlatilaisuudessa.
 Kansainvälisesti tunnustettu Kyproksen hallitus toimii saaren eteläosassa, jota hallitsevat Kyproksen kreikkalaiset.
 Kolmasosaa saaren itäissä osassa hallitsevat turkkilaiset, mutta alueen itsenäisyyden on tunnustanut vain Turkki. Turkilla on Kyproksella 35 000 sotilasta.
 Lue lisää:
 EU:n pakotteet suivaannuttivat Turkin – aikeissa lisätä maakaasun porausta Välimerellä
 EU päätyi pakotteisiin Turkkia vastaan – Turkki porasi kaasua Kyproksen edustalla toistuvista varoituksista huolimatta

Turkki vauhdittaa kaasun poraamista Kyproksen lähistöllä


Summary: Omavaraisuuden lisääminen ei vaadi  isoja elämänmuutoksia. Ensiaskeleet voi ottaa omalta takapihalta tai lähimetsästä.

Siikavaaran päällä seisoo komea rintamamiestalo, joka näyttää aivan perinteiseltä hirsirakenteiselta omakotitalolta, joskin sen välittömästä läheisyydestä ei naapureita löydy.
 Talo on kuitenkin erilainen kuin moni muu verrokkinsa. Vaikka huusholli on asuttu, ei siihen tule vesijohtoa tai sähköverkkoa. Pihassa on vanha talli sekä sen takana ulkohuussi ja saunarakennus. Perinteisen kainuulaisen maaseudun idylli menee kuitenkin rikki, kun huomaa talon seinällä olevat aurinkopaneelit. Talossa siis onkin sähköt.
 Aurinkopaneelit tuovat vanhaan taloon modernin vivahteen. Talvella talo saa sähkönsä aggregaatista. Elisa Kinnunen / Yle
 Porstuasta sisään astellessa nenään kantautuu vanhan hirsitalon tuoksu. Talon sisällä  Riitta Nykänen  toivottaa vieraat tervetulleeksi ja ohjeistaa sulkemaan väliovet nopeasti ja tarvittavalla voimalla, jotteivat itikat ja mäkäräiset pääse sisään.
 Nykänen tarjoaa heti ensimmäisenä tuoretta kahvia ja mustikkapiirakkaa. Kahvi on keitetty talon takana kulkevan puron vedestä. Se onkin ainoa virtaava vesi, mikä talossa on käytettävissä. Nykänen korjaa, ettei kyseessä ole varsinainen puro.
 – Se on kaivettu 70 vuotta sitten viereisestä Myllypurosta tuomaan vettä näihin lähistöllä olevaan kolmeen taloon.
 Mutta miten Nykänen on päätynyt keskelle Kainuun korpea? Hän ei ole syntyperäinen kainuulainen, joten kyse ei ole kotiseuturakkaudesta.
 Nykänen on kotoisin Etelä-Pohjanmaalta, mutta viehättyi jo nuorena Vienan Karjalan luonnosta. Lopulta sattuma ja luonto veivätkin Nykäsen keskelle Kainuun korpea.
 Nykäsen talon vesi tulee talon takana olevasta purosta. Hän kantaa taloon vettä noin 20 ämpärillistä viikossa.  Elisa Kinnunen / Yle
 Vienan Karjalassa, Vuokkiniemessä Nykänen teki töitä luonnonsuojelun parissa sekä kansallispuistossa. Sieltä hän osti talon, joka kuitenkin paloi. Pian palon jälkeen hän vieraili työkeikalla Puolangalla, missä kylän asukkaat esittelivät hänelle Lepikön talon Siikavaaran päällä.
 – Kävin katsomassa taloa muutamaan kertaan ja rakastuin siihen heti. Talo oli säilynyt yllättävän hyvin, ja pian olinkin hakemassa lainaa pankista taloa ja sen remonttia varten.
 Sähköverkkoa ei ollut järkevä vetää taloon, sillä matkaa lähimpään pylvääseen on yli kaksi kilometriä, ja se olisi maksanut kolminkertaisen summan nykyiseen järjestelmään verrattuna. Talon sähköjärjestelmän hinnaksi jäi noin 8 000 euroa, eikä Nykäsen tarvitse maksaa kalliita siirtomaksuja. Pakettiin kuuluivat aurinkopaneelit, johdot, aggregaatti, työt sekä konvertteri, joka oli maksoi peräti 5 000 euroa.
 – Tuo sähköjärjestelmän konvertteri on talon jälkeen itse asiassa minun kallein omaisuuteni. Vesiputkia en halunnut laittaa, kun silloin taloa ei voi jättää kylmäksi, Nykänen kertoo.
 Omavaraisuudesta haaveilevan ei tarvitse kuitenkaan repiä sähkö- ja vesijohtoja seinistä irti. Ensiaskeleet omavaraisuuteen voi ottaa omalta takapihalta tai läheisestä puistosta.
 Omavaraisuus on luonnon monimuotoisuuden käyttämistä
 Jos oman talouden omavaraistaminen kiehtoo, Suomen kestävän elämäntavan yhteisöt ry:n edustaja  Kai Vaara  kehottaa hyödyntämään ympärillä olevan luonnon monimuotoisuutta ja  tiedossa olevia hyötykasveja .
 – Tarkoitus ei ole keskittyä niinkään maatalouteen, vaan siihen, että käytetään luonnon omia antimia, jotka kasvavat ihmisestä huolimatta – kuten horsmia ja voikukkia.
 Villikasveista saa tutkitusti terveyshyötyjä, mutta omavaraisuus tuo mukanaan myös  muita terveysvaikutuksia . Puistoissa ja metsissä ilma on raikasta ja liikkuessa kuntokin kohenee. Lisäksi metsässä oleskelu laskee sydämen sykettä ja verenpainetta nopeasti. Myös lihasjännitys vähenee.
 Vaara itse kerää ja säilöö vuosittain satoja kiloja ravintoa. Yleensä hän hapattaa hyötykasveja, mutta niitä voi myös pakastaa. Niin sanottu korjuuaika on pitkä, kesäkuuhun mennessä voi kerätä villivihanneksia ja mahlaa, syksyllä luonto tarjoaa sieniä ja marjoja.
 – Päivässä saa helposti kerättyä jo 20–30 kiloa ravintoa, eikä sen säilöminen ole hapankaalia kummempaa.
 Myös Riitta Nykänen käyttää luonnon antimia ravinnossaan hyödyksi. Nykäsen ruokavalion perusrakenne on perisuomalainen: perunaa, sipulia, sieniä ja ruisleispää. Nykänen ei kuitenkaan itse viljele mitään, muutamaa yrttikasvia lukuun ottamatta.
 Suomalaiset ilman sähkö-ja vesiverkkoa Vuonna 2018 Suomessa oli 23 000 asuttua asuntoa ilman sähköverkkoa. Osa asunnoista voi saada virtansa aurinkosähköstä tai generaattorista. Ilman vesiliittymää oli 340 000 asuntoa. Haja-asutusalueella vesiverkon korvaaja voi olla oma kaivo. Lähde: Tilastokeskus, Väestö- ja elinolotilastot.
 Lähikauppa on peräti 40 kilometrin päässä, joten onneksi lähimaastosta löytyvät erinomaiset sieni- ja marjametsät. Ne ovat niin hyviä, että parin kilometrin päässä oleva opastettu polku on nimeltään sienipolku.
 – Hyvä sienivuosi on ilon tuoja, ja lisäksi voin säästää joululahjojen ostossa. Kuivatut tatit ja vattuhillo ovat arvostettuja lahjoja.
 Nykäsen omavaraistaloudessa kotityöt eivät eroa paljoa perinteisistä kotitöistä. Tiskausta, talon ja saunan lämmitystä, ruuan tekemistä sekä talvella lumityöt. Vettä hän kantaa taloon viikottain yhteensä noin 200 litraa.
 Lue myös:   Nainen hylkäsi kaupungin ja mukavuudet, muutti ypöyksin korpeen ja raivasi vanhasta, hylätystä tilasta itselleen onnen: "Ihmisen pitää saada nähdä taivaanranta"
 Nykänen kokee, että talo tuo mukanaan valtavasti hyvää. Ympärillä oleva luonto ja sen tuomat mahdollisuudet jaksavat vielä 15 vuoden asumisen jälkeen innostaa. Vaikka polttopuiden teko ja leivinuunin lämmitys vaativat vaivaa, ei Nykänen ole katunut muuttoa yhtä hetkeä enempää.
 – Minulla oli aggregaatissa tosi pieni akku, joka piti tuoda uuninpankolle lämpiämään, jotta aggregaatin saa päälle. Kun olin hirveän kylmänä talvena polvillani betonilattialla 5.30 laittamassa aggregaattia päälle, niin silloin minulle tuli sellainen olo, että tätäkö minä halusin. Sitten minä vaan hankin isomman akun.
 Työt kotona ja kotitöitä
 Riitta Nykäsen ammatti sopii hänen elämäntyyliinsä. Hän kutsuu itseään ympäristökasvattajaksi, sillä virallinen työnimike erikoissuunnittelija, tuntuu Nykäsestä vieraalle. Työnkuvaan kuuluu Kainuun alueella esimerkiksi luonto-opasteiden tekeminen, verkkosivujen parissa työskentelyä, ja yhteistyö eri tahojen kanssa.
 – Lisäksi teen yhteistyötä itärajan toiselle puolelle lähinnä Kostamuksen luonnonpuiston ja Kalevalan kansanpuiston kanssa.
 Työtä Nykänen tekee kuitenkin vain kahdeksan kuukautta vuodessa. Synkimpien talvikuukausien aikana hän ei tee töitä lainkaan. Syitä tähän on kaksi. Nykänen sanoo pärjäävänsä vähemmällä rahalla, lisäksi hän mainitsee, että elämässä voi tehdä muutakin kuin olla töissä.
 Talvella rasitus nousisi liikaa, kun töiden lisäksi pitäisi lämmittää taloa ja kolata lumet pihasta. Työkuukausina noin puolet työpäivistä hän tekee pirtin pöydän ääressä etänä.
 – Kovalla tuiskulla avonaisen vaaran päälle lumi voi kerääntyä nopeasti, ja työssäkäynti olisi talvella hankalaa. Kun tein täysipäiväisenä töitä, välillä mietin aamulla, miten pääsen töihin, kun tie oli tukossa.
 Bensa ja viini tuovat isoimman loven lompakkoon
 Elämä vaaran päällä on säästäväistä ja ekologista. Suurimmat kulutuskohteet Nykäsellä ovat bensa aggregaattiin sekä Ladaan, jonka hän on nimennyt Mansikiksi.
 – Bensan lisäksi toinen suurempi kulutuskohde on punaviini, Nykänen naurahtaa.
 Ladan Nykänen on nimennyt Mansikiksi. Mansikki kerää vuosittain kymmeniä tuhansia kilometrejä, ja tarvittaessa se on helppo huoltaa. Elisa Kinnunen / Yle
 Nykäsen elämäntapa voi vaikuttaa ensisilmäyksellä erakkomaiselta ja yksinäiseltä. Asia ei kuitenkaan ole niin. Hän tapaa työssään lukuisia ihmisiä, ja hän on tärkeä jäsen Siikavaaran kyläyhteisössä. Ympärillä olevat ihmiset auttavat toisiaan tarpeen tullen. Hän ei vain kohtaa samanlaista hälinää ympärillään kun kaupungeissa asuvat ihmiset.
 – Vaikka meidän syrjäseudun väki vähenee, ja paikka autioituu, niin tässä ei ole lainkaan sellaista hylkäämisen tunnetta läsnä. Kun maatalouskone pyörii pihapiirissä sesonkiaikoina ja pelto kasvaa uutta, niin ihan kulttuurin laidassa tässä ollaan.
 Nykänen ei näe elämäntyyliään erikoisena. Hän uskoo, että kenties pieni retki metsään tekisi hyvää itse kullekin.
 – Ei tämä kenellekään pahaa tekisi. Minä teen töitä, nukun, syön ja harrastan ja kuljeksin tuolla metsässä. Aivan kuten suurin osa kainuulaisista tekee. Ehkä tämä valtioverkon puuttuminen on se suurin erottava tekijä.
 Mitkä ovat sinun vinkkisi omavaraisuuteen? Keskustele aiheesta kello 22.00 saakka.
 Lue seuraavaksi:
 Lasse Nordlund on elänyt 30 vuotta omavaraisena keskellä metsää ja tehnyt kengätkin itse: "Isoin pala on pysyä henkisesti tasapainossa"
 Japanilais-suomalainen perhe rakentaa unelmien ekoelämää lappilaiselle pikkukylälle – tuulivoimala ja villiruoka takaavat omavaraisuuden

Riitta Nykänen asuu erakkona metsän keskellä, tuottaa oman sähkönsä ja kantaa juomaveden purosta – hän on katunut elämäntyyliään vain hetken


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Rokottaminen rangaistuksen uhalla ei sovi Suomeen
 Tuhkarokko on vakava tartuntatauti, mutta suomalaiset asiantuntijat pitävät rokotuspakkoa kuitenkin tarpeettomana. Saksa aikoo rokottaa kansalaisiaan sakon uhalla, mutta meillä terveysviranomaiset luottavat neuvoloiden valistustyöhön. Perheministeri  Krista Kiuru  pitää kuitenkin huolestuttavana, kuinka  moni suomalainen epäilee rokottamisen tarpeellisuutta .
 Terapiatakuu-kansalaisaloite etenee eduskuntaan
 Hanna Othman / Yle
 Terapiatakuu-kansalaisaloite on kerännyt vaaditut 50 000 allekirjoitusta myöhään perjantai-iltana, joten aloite etenee eduskunnan käsiteltäväksi.  Terapiatakuun tavoitteena on nopeuttaa ja helpottaa pääsyä mielenterveysapuun.  Kansalaisaloitteen takana on kaksikymmentäneljä mielenterveysjärjestöä.
 Hitlerin salamurhayrityksestä 75 vuotta – Lapsenlapsi: "Minulta kysytään, olenko ylpeä hänestä"
 Karl Schenk Graf von Stauffenberg ei pidä siitä, että nykypäivän oikeistopopulistit yrittävät hyödyntää hänen isoisäänsä. Johnny Sjöblom
 Adolf Hitlerin  salamurhaa Sudenpesässä tällä päivämäärällä vuonna 1944 yrittänyt eversti  Klaus von Stauffenberg  on kiistanalainen henkilö Saksassa. Oikeistopopulistit ovat nimittäin viime vuosina yrittäneet käyttää hänen tekoaan omiin tarkoituksiinsa.  Ylen haastattelema von Stauffenbergin lapsenlapsi  on sitä mieltä, että oikeistopopulistinen Vaihtoehto Saksalle vääristelee salamurhaajan motiiveja omiin tarkoituksiinsa sopiviksi.
 Iran otti haltuunsa brittiläis-ruotsalaisen tankkerin
 Iranilainen partiovene Persianlahdella vuonna 2017. Taustalla öljytankkeri. Abedin Taherkenareh / EPA
 Iranin ja Britannian välinen rahtialusten haltuunottojen kierre jatkuu.  Iranin vallankumouskaarti on ottanut  nyt Hormuzinsalmessa haltuunsa ruotsalaisen tankkerin, joka purjehtii Britannian lipun alla. Britannian hallituksen kriisikomitea kokoontui hätäkokoukseen tapauksen vuoksi.
 Kuun tulevaisuus on kaupallinen
 Nasan näkemys tulevaisuuden kaivoksesta Kuussa.  Nasa
 Kuussa on monia mineraaleja, jotka  houkuttelevat kaivostoimintaan . Esimerkiksi yttrium on elektroniikkateollisuudelle enemmän kuin kullan arvoista – ja kultaakin Kuussa on. Siellä on myös helium-3:a, tulevaisuuden fuusioreaktorien mahdollista polttoainetta.
 Hellelukemia useille paikkakunnille
 Yle
 Lauantaina sää on poutainen ja aurinkoinen lähes koko maassa. Sadekuurot ovat harvassa. Sää lämpenee ja hellelukemia mitattaneen laajalti maan etelä- ja keskiosassa.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Rokotuspakko ei sovi Suomeen, Iran otti haltuunsa brittiläis-ruotsalaisen tankkerin, Hitlerin salamurhayrityksestä 75 vuotta


Summary: Kostea kesä on ollut otollinen espanjansiruetanalle. Sen tiedetään olevan jopa uhka linnunpoikasille.

Sateen jälkeen hiekkatiellä luikertelee koirankakan näköisiä, kymmensenttisiä etanoita. Ne kohottelevat sarviaan taivasta kohti ja etenevät hajun perusteella kohti ruokaa.
 Etenkin koirankakkakikkareen haju houkuttelee niitä, kuten myös lehtokotiloita.
 Viime kesän kuumuus ja kuivuus pitivät huolen, että espanjansiruetanoita ei juuri näkynyt. Myös talven purevat pakkaset kurmuuttivat talvehtivia etanoiden munia.
 Silti osa munista selvisi ja kesän edetessä ne ovat ehtineet kuoriutua ja lisääntyä vauhdilla. Kuluneen kesän viileä keskilämpötila ja suht säännöllinen kosteus ovat tienneet etanalle paratiisia.
 Tampereen luonnontieteellisen museon museoamanuenssi  Tomi Kumpulainen  kehottaa toimimaan, ennen kuin on liian myöhäistä.
 – Jos espanjansiruetanakantaa ei hillitä nyt, käsissämme on lehtokotiloiden kaltainen ongelma, Kumpulainen toteaa.
 Uhka jopa linnunpoikasille
 Tappajaetanan lisänimi juontuu siitä, että se kannibaalin elkein syö kuolleita lajitovereitaan ja muita raatoja. Kaikille etanoille oman lajin raadoilla ruokailu on sinänsä yleistä. Harva kuitenkaan tietää, että espanjansiruetanan tiedetään myös vahingoittaneen lintuja.
 Vuonna 2016  julkaistussa tutkimuksessa  kävi ilmi, että tappajaetana voi olla myös kirjaimellisesti nimensä veroinen. Puolalaisessa tutkimuksessa selvisi, että espanjansiruetanat ovat  raadelleet vastakuoriutuneita linnunpoikasia  pesiinsä.
 – Tämän tutkimuksen mukaan emolinnut eivät jostain syystä osanneet tunnistaa espanjansiruetanoita vihollisiksi, Kumpulainen kertoo.
 Koska kysymys on vieraslajista, ehkä emolinnut eivät ymmärtäneet ennestään tuntematonta etanaa saalistajaksi?
 – Näin voi olla, Kumpulainen miettii.
 Tomi Kumpulainen toivoo, että kunnat ja kaupungit helpottaisivat etanakannan suitsimista tarjoamalla asukkaille esimerkiksi etanaroskiksia. Marko Melto / Yle
 Lisääntyy jopa yksin
 Ilmastonmuutos on tuonut espanjansiruetanat Pohjolaan asti. Ensin ne kulkeutuivat Ruotsiin ja Norjaan. Eteläisimmissä Pohjoismaissa espanjansiruetanoista on tullut riesa, joka vie leivän viljelijältä ja salaatit kotipuutarhureiden pihoista.
 Valtioneuvosto lisäsi espanjansiruetanan kansallisesti haitallisten vieraslajien listalle toukokuussa. Yksi syy tähän on se, että jos etanakanta saa levitä holtittomasti, luvassa on suuria rahallisia tappioita viljelijöille myös Suomessa.
 Ilmastonmuutos muuttaa Suomen talvet leudoiksi. Jos pakkaset lauhtuvat entisestään myös aikuiset espanjansiruetanat pystyvät talvehtimaan yli talven. Jo nyt se  on levinnyt  Suomessa ainakin Rovaniemelle saakka.
 Espanjansiruetanat ovat lisääntymisen mestareita, sillä ne ovat kaksineuvoisia eli molemmat etanat voivat hedelmöittää toisensa. Jos kaveria ei löydy, ne voivat lisääntyä yksinäänkin.
 Tarvitaan siis vain yksi etana, jotta kanta alkaa kasvaa ja levitä. Etanat kulkeutuvat paikasta toiseen etenkin maansiirron ja taimien mukana.
 Etana, etana, näytä sarves
 Päivi Mikkonen suosii etanajahdissa pesuaineliuosta ja suljettavaa pulloa. Jos etanat kerää elävinä esimerkiksi ämpärin pohjalle, ne saavat toisistaan ravintoa. Marko Melto / Yle
 Viikko sitten tamperelainen  Päivi Mikkonen  kohtasi koiralenkillä pysäyttävän näyn. Espanjansiruetanat lyllersivät tutulla lenkkipolulla Tampereen Ryydynpohjassa.
 Kosteat pensaat lenkkipolun vierellä kuhisevat myös lehtokotiloita.
 Reilut 20 vuotta sitten Mikkonen asui Etelä-Ranskassa Cannes´ssa ja ihmetteli, miten tien pinnat täyttyivät sateen jälkeen ruskeista kotiloista.
 – Nehän ovat ulkonäöltään varsin viehättäviä, kuin lorusta  Etana, etana, näytä sarves . Kun ne sitten vuosien jälkeen rantautuivat myös Suomeen ja valtasivat pihat, puskat ja pellot, viehätys loppui, Mikkonen kertoo.
 Nyt hän taistelee espanjansiruetanoita vastaan, jotta niistä ei tulisi samanlaista riesaa kuin kaikkialle levinneistä lehtokotiloista. Mikkonen jätti näköhavainnostaan merkinnän osoitteeseen  vieraslajit.fi  ja kertoi asiasta tamperelaisessa Facebook-ryhmässä.
 – Toivon, että kaikki keräisivät etanoita niitä nähdessään. Halusin ihmisten tietävän, että nyt nämä ovat jo Tampereella. Etanakannan suitsiminen on kansalaisvelvollisuus, Mikkonen sanoo ja hymyilee.
 Mikkonen lenkkeilee nykyään aina korkillinen muovipullo kädessään. Pullo sisältää Fairya ja takataskussa on kertakäyttöhanskat.
 Espanjansiruetana ja sen lima sisältävät muun muassa ripulia ja ruokamyrkytystä aiheuttavia koli- ja listeriabakteereja sekä koirille erittäin haitallisia loisia. Etanoita ei siis pidä käsitellä paljain käsin.
 Näin tapat espanjansiruetanan
 Museoamanuenssi ja biologi Tomi Kumpulainen neuvoo, että espanjansiruetanat voi polttaa, pakastaa tai vaikkapa katkaista kuoliaaksi. Etikka-, suola- ja pesuaineliuokset käyvät myös.
 Etanat voi myös kerätä esimerkiksi ämpäriin ja kaataa kiehuvaa vettä päälle.
 Kumpulainen neuvoo hautaamaan raadot syvälle maahan. Ne voi laittaa myös sekajätteeseen, kunhan pussi tai pullo on kunnolla suljettu.
 Riihimäellä kaupunki on osallistunut tappajaetanataistoon kiinnittämällä kävelypolkujen varsille etanaroskiksia. Monet kaupunkilaiset ovat jo ryhtyneet hillitsemään etanakantaa ja se on tuottanut tulosta.
 – Kannustan kaikkia kuntia ja kaupunkeja samaan. Nyt on aika toimia, Kumpulainen toteaa.
 Espanjansiruetanoita kannattaa tuhota etenkin keväällä, jotta ne eivät ehdi munia uutta etanasukupolvea. Yksi etana voi munia kerrallaan satoja munia.
 Tappajaetanat liikkuvat tavallisesti aamu- ja iltahämärissä, mutta juuri sateen jälkeen ne luikertelevat esiin piiloistaan. Sadekuuro saa etanat myös munimaan.
 Espanjansiruetanaa ei pidä sekoittaa ukkoetanaan, joka on vaaraton ja Suomen suurin etanalaji. Espanjansiruetanalla hapenottoaukko on kilven etupuolella, ukkoetanalla taaempana. Ukkoetanalla on usein myos juovia värityksessään, kun espanjansiruetana on yksivärinen, punaruskeasta aina mustaan saakka. Marko Melto / Yle
 Jos espanjansiruetanaa ei tahdo omalle pihalle, puutarha kannattaa pitää siistinä. Lyhyeksi ajettu nurmi ja rojujen siivous auttavat. Espanjansiruetanat tarvitsevat suojaa auringolta ja kuivuudelta, joten jos niille ei jätä piilopaikkoja, kotipuutarhuri on jo pitkällä.
 Luontaisia vihollisia tappajaetanoilla on vain muutamia, mutta esimerkiksi siilin houkuttelu pihan pysyväksi vieraaksi voi auttaa.
 Lue lisää:
 Tappajaetanoiden hävittäminen on järjestelmällistä työtä – Riihimäki on haitallisen vieraslajin hävittämisessä pioneeri
 Puolalaistutkijat: Jättietanat tappavat linnunpoikasia
 Kaupunki ottamassa niskalenkkiä tappajaetanasta? Yksinkertaisella keinolla kerätään viikossa jopa satoja litroja tuhottavaa

Polta, katkaise tai hukuta – asiantuntija kannustaa sotaan villisti lisääntyviä tappajaetanoita vastaan: "Nyt on aika toimia"


Summary: Ukrainalaiset haluavat jyrkkää muutosta maan poliittiseen eliittiin. Sunnuntain parlamenttivaaleissa nousussa ovat uudet puolueet.

Lämpimässä illassa tuhannet ihmiset täyttivät Kontraktova-aukion historiallisella Podilin alueella Ukrainan pääkaupungissa Kiovassa.
 He olivat tulleet kuulemaan ilmaiskonserttia, jolla upouusi Holos-puolue paketoi vaalikampanjansa perjantai-iltana, viimeisenä kampanjapäivänä ennen sunnuntain parlamenttivaaleja.
 Tapahtuma ei jättänyt epäilystä, ketä pidetään puolueen suurimpana vetonaulana. Holosin johtaja ja keulakuva on huippusuosittu rocktähti  Svjatoslav Vakartšuk , Okean Elzy -yhtyeen laulaja-lauluntekijä.
 Tunteikkaassa puheessaan ennen konserttiosuutta Vakartšuk siteerasi  Ivan Frankoa  (1856–1916), ukrainalaista runoilijaa: Murtakaa tämä kallio älkääkä antako helteen tai kylmyyden pysäyttää teitä.
 – Samoin teidän ääntänne ja Holosin tiimiä eivät pysäytä kuumuus tai kylmä, eivätkä vanhat poliitikot, Vakartšuk lupasi.
 Vanhat poliitikot ovat totisesti viime aikoina olleet helisemässä Ukrainassa. Uudesta parlamentista saattaa tulla keski-iältään nuorin Ukrainan historiassa, ja sinne on nousemassa paljon uusia kasvoja.
 Varsin äskettäin luotu Holos (Ääni) näyttää olevan ylittämässä äänikynnyksen ja nousemassa parlamenttiin, vaikka puolue on käytännössä toiminut vain kahden kuukauden ajan.
 Tuhannet ihmiset kuuntelivat Svjatoslav Vakartšukin konserttia Kiovassa. Kristofer Andersson / Yle
 Kun Vakartšuk omisti kappaleensa Itä-Ukrainan sodassa kuolleille sotilaille, nopeasti tummuvassa illassa yleisömeressä tuikkivat ylös nostettujen sytyttimien liekit.
 Illan huipennukseksi Vakartšuk vielä johdatti kannattajansa marssimaan Ukrainan parlamentin, Verhovna Radan talolle. Tämä ruuhkautti suurkaupungin keskustan liikenteen iltamyöhään.
 – Svjatoslav on hyvin tunnettu ei vain Ukrainassa vaan muissakin maissa, mutta hän on myös hyvin suosittu ja tunnettu kansalaisaktivisti, Holos-puolueen kärkiehdokkaisiin kuuluva  Julia Klymenko  luonnehtii puolueen keulakuvaa.
 Klymenko muistuttaa, että Vakartšuk oli aktiivisesti mukana nyky-Ukrainan molemmissa vallankumouksissa ja on kampanjoinut muun muassa korruptiota vastaan
 – Ihmiset tuntevat hänet maamme sieluna, ei vain laulajana ja show-miehenä.
 Julia Klymenko sanoo, että parlamenttivaalit ovat vasta ensiaskel uudelle puolueelle, jonka tähtäimessä ovat tulevat paikallisvaalit.
 Itsenäisyyden aukio, Maidan Nezaležnosti oli 2013–2014 suurmielenosoitusten näyttämö. Aukiolla muistetaan edelleen Maidanin kansannousua ja väkivaltaisuuksien kuolonuhreja. Pekka Koli / Yle
 Ukrainalaiset haluavat poliitikot vaihtoon
 Ukrainalaiset ovat pettyneet syvästi maan perinteiseen poliittiseen eliittiin.
 Se näkyi huhtikuussa presidentinvaalien toisella kierroksella, jossa televisiokoomikkona tunnetuksi tullut  Volodymyr Zelenskyi  rökitti pahoin istuvan presidentin  Petro Porošenkon .
 Nyt Zelenskyi hakee ennenaikaisissa parlamenttivaaleissa itselleen selkänojaa parlamenttiin. Mielipidemittaukset lupaavat sitä hänelle.
 Kun ukrainalaiset menevät sunnuntaina vaaliuurnille, panokset ovat kovat.
 Ukrainalla on presidentillis-parlamentaarinen hallintomalli. Käytännössä se merkitsee, että presidentin ja parlamenttienemmistöön nojaavan hallituksen vastakkainasettelu voi helposti halvaannuttaa Ukrainan päätöksenteon.
 Näin kävi esimerkiksi vuonna 2007, kun presidentti  Viktor Juštšenko  ja pääministeri  Viktor Janukovytš  kamppailivat keskenään.
 Zelenskyin lakialoitteet ovat törmänneet nykyparlamentissa muuriin eikä hänellä ole ollut toiveita ministerinimityksiensä läpiviemisestä.
 Halvaannukseen ei oikein olisi varaa niiden ongelmien keskellä, joiden kanssa Ukraina painii: Itä-Ukrainan sota kytee virallisesta tulitauosta huolimatta, ja samaan aikaan Ukrainan talous tarpoo liian hitaan kasvun oloissa, olkoonkin että tilanne onkin hieman piristynyt pahimmasta alhosta. Miljoonat ukrainalaiset ovat joutuneet hakeutumaan työn perässä ulkomaille.
 Zelenskyi on sanonut, että hänen hallintonsa ensisijainen tehtävä on saada tulitauko Itä-Ukrainaan. Jonkinlaisena ensiaskeleena Venäjän suuntaan Zelenskyin hallinto on käynyt keskusteluja vankienvaihdosta.
 Kansan palvelija vahvassa johdossa
 Mielipidemittaukset ovat jatkuvasti luvanneet presidentin Sluga narodu eli Kansan palvelija -puolueelle yli 40 prosentin kannatusta, mikä toisi sille suurimman puolueen aseman.
 Mahdollisuuksien rajoissa on jopa näyttänyt olevan ehdoton enemmistö, mikä olisi ensimmäinen kerta nyky-Ukrainan historiassa.
 – Saatan sanoa jotain epäsuosittua, mutta uskon, että emme saa yhden puolueen enemmistöä parlamenttiin, puolueen ehdokas  Dmitri Nataluha  sanoo puolueen toimistolla.
 Hän suhtautuu tilanteeseen filosofisesti.
 – Ehkä se ei ole huonoin asia. Ukraina on osoittanut olevansa hyvin demokraattinen maa siinä mielessä, että kukaan ei kykene ennustamaan, mitä tapahtuu. Meidän pitäisi tukea demokratiaa siinä, että meidän tulisi antaa muille ihmisille mahdollisuus kantaa vastuuta päätöksistä parlamentissa kanssamme.
 Kun häneltä kysyy mahdollisista liittolaisista, Nataluha rajaa ulkopuolelle vain Venäjä-mieliset puolueet.
 Dmitri Nataluha on yksi Sluga Narodu -puolueen ehdokkaista. Hän kertoo päättäneensä liittyä puolueeseen, kun kuuli, että Volodymyr Zelenskyi aikoo olla presidenttinä vain yhden kauden. Kristofer Andersson / Yle
 – Uskon, että olemme valmiita työskentelemään eri aloitteiden eteen muiden puolueiden kanssa, kunhan he hyväksyvät arvomme – länsisuuntautuneisuuden, yhteistyön Euroopan kanssa ja pyrkimyksen lopettaa sota Venäjän kanssa, Nataluha muotoilee.
 Näin ollen kumppaniksi ei kelpaisi Opposition ohjelma – Elämän puolesta -puolue, jonka johtajiin kuuluva liikemies  Viktor Medvedtšuk  on toistuvasti käynyt tapaamassa Venäjän presidenttiä  Vladimir Putinia .
 Siitä huolimatta mielipidemittaukset ennustavat, että puolue olisi nousemassa toiseksi suurimmaksi parlamentissa. Se jäisi silti kauas Sluga Narodun taakse.
 Holos-puolueen ehdokas Julia Klymenko sanoo, että on ennenaikaista pohtia mahdollista hallituskoalitiota ennen vaaleja. Hän korostaa, että Holos on valmis tekemään yhteistyötä kaikkien ukrainalaismielisten puolueiden kanssa myönteisten muutosten eteen.
 Puolueita ilman aatepohjaa
 Ukrainan poliittiselle kartalle ovat olleet ominaisia johtohahmon ympärille rakennetut puolueet, jotka ovat aatteellisesti varsin joustavia.
 Parlamenttiehdokas Dmitri Nataluha sijoittaisi puolueensa Kansan palvelijan poliittisella kartalla keskustaoikeistoon, talouskysymyksissä oikeistoon, sosiaalisissa kysymyksissä keskustaan.
 Protestiliikkeisiin perehtynyt kiovalainen sosiologi  Volodymyr Ištšenko  katsoo, että nopeasti laajentuneen uuden puolueen linja on edelleen epäselvä.
 – Zelenskyi ei halua hajottaa hyvin laajaa, moninaista joukkoa ihmisiä, jotka äänestivät häntä eri syistä. Jos hän sanoisi mitään täsmällistä varsinkaan Ukrainan politiikan herkistä kysymyksistä, vaarana olisi menettää osa mahdollisesta äänestäjäkunnasta, Ištšenko arvioi.
 – Ehkä näemme Zelenskyin todellisen politiikan vasta vaalien jälkeen.
 On vaikea ennakoida, miten Zelenskyin puolue, itsessään hyvin laaja ja kirjava koalitio, oikeasti käyttäytyy parlamentissa: löytääkö se yhtenäisen linjan vai hajoaako keskenään kamppaileviin ryhmiin.
 Kansanmiehen ottein esiintyvää Zelenskyiä voi pitää populistina ilman populistista liikettä. Toisin kuin monet Euroopan oikeistopopulistit, hän on varonut ottamasta jyrkän nationalistisia, repiviä kantoja.
 Hellittääkö oligarkkien ote?
 Neuvostoliiton hajoamisen jälkeisenä itsenäisyyden aikana Ukrainan politiikkaa on jatkuvasti varjostanut oligarkkisten klaanien kamppailu vallasta.
 1990-luvulla valtionomaisuuden yksityistämisissä rikastuneet vaikutusvaltaiset suurliikemiehet ovat kyenneet manipuloimaan poliittista järjestelmää omaksi ja liittolaistensa hyödyksi.
 Dmitri Nataluha sanoo, että Kansan palvelija -puolue on vapaa oligarkkien otteesta.
 – Monet ihmiset tiimissämme eivät ole koskaan aiemmin olleet politiikassa. Se merkitsee, että mitkään heidän liiketoimensa eivät ole kytköksissä vallassa pysymiseen. Se on vastakkaista aiemmille parlamenteille, Nataluha sanoo.
 – Tuntemani ihmiset ovat professoreita, lakimiehiä, markkinoinnin asiantuntijoita, mutta kenellekään heistä ei ole liiketoimia, jotka olisivat sidoksissa valtion resursseihin. Sen takia he voivat jättää huomiotta oligarkkien uhkaukset.
 Nataluha itse kertoo liittyneensä presidentin puolueen riveihin, koska Zelenskyi sanoi pyrkivänsä vain yhden kauden presidentiksi. Nataluha tulkitsee, että Zelenskyi on valmis tiukkoihin uudistuksiin, jotka eivät kosiskele kansaa.
 Usein on kiinnitetty huomiota Zelenskyin liikesuhteisiin tunnettuun ja varsin pahamaineiseen oligarkkiin  Ihor Kolomoiskiin , jonka omistama televisiokanava esitti Zelenskyin kansansuosioon nostanutta televisiosarjaa.
 Sosiologi Volodymyr Ištšenko kuitenkin katsoo, että Zelenskyiä ei voi suoraan tuomita Kolomoiskin sätkynukeksi.
 – Yllättävän vähän Kolomoiskiin kytkeytyviä henkilöitä otettiin presidentinhallintoon tai puoluelistalle, Ištšenko pohtii.
 – Jos Kolomoiskilla olisi enemmän vaikutusvaltaa Zelenskyiin, hän yrittäisi tuoda sisään enemmän väkeään. Nyt ei näytä siltä. Zelenskyi näyttää kykenevän tasapainottelemaan Kolomoiskin ja muiden vaikutusvaltaisten ryhmien etujen välillä.
 Puoluelistalta löytyy toki muun muassa Kolomoiskin televisiokanavan johtaja.
 '
 Holos-puolueen kärkiehdokas Julia Klymenko keskusteli puoluekollegansa kanssa puoluetoimistossa Kiovassa. Kristofer Andersson / Yle
 Holos-puolueen Julia Klymenko sanoo, että tavalliset kansalaiset ja yrittäjät ovat alkaneet tajuta tarpeen osallistua puolueiden rahoittamiseen.
 – Ihmiset ovat alkaneet ajatella poliitikkojen rahoittamista tehdäkseen politiikasta läpinäkyvää. Jos et rahoita politiikkaa, oligarkit tekevät sen ja he haluavat siitä itselleen etua.
 Ukrainan mediassa on toisaalta esitetty väitteitä, että Holosin taustalla vaikuttaa oligarkki  Viktor Pintšuk .
 – On esitetty paljon väitteitä Pintšukista tai  (George) Sorosista , mutta voin vakuuttaa, että meillä ei ole penniäkään Pintšukin tai kenenkään muunkaan oligarkin rahaa, Julia Klymenko sanoo.
 Rakenteelliset ongelmat ovat syvällä
 Eri asia on, onko oligarkkisten klaanien vaikutusvallan historia Ukrainassa lopussa.
 Koska Zelenskyillä ei ole takanaan vahvaa kansanliikettä, hän voi joutua oligarkkien armoille, sosiologi Volodymyr Ištšenko varoittaa. Hänen mielestään oligarkkien vallan heikentäminen vaatisi kansallistamisten kaltaisia radikaaleja otteita, joihin Zelenskyi ei välttämättä ole valmis.
 Toisaalta Ukrainassa on noussut toiveita muutoksesta.
 – Ensi kertaa pitkiin aikoihin mielipidemittauksissa on enemmän ihmisiä, jotka uskovat maan kehittyvän oikeaan suuntaan, kuin heitä, joiden mukaan maa on menossa väärään suuntaan, Volodymyr Ištšenko huomauttaa.
 – On vahvoja optimistisia odotuksia, mutta on myös hyvin vahvoja rakenteellisia rajoitteita. Mitä tahansa Zelenskyi lupaakin, talouspolitiikan määrittää ukrainalaisten oligarkkien ja kansainvälisen valuuttarahaston IMF:n voimien tasapaino.
 Lisää aiheesta:
 Analyysi: Ukraina ei muutu ennen kuin kansa lakkaa uskomasta vallan huipulta tulevaan pelastukseen

Tv-koomikko presidenttinä, rocktähti puoluejohtajana – Uudet puolueet lupaavat Ukrainaan uutta poliittista kulttuuria


Summary: Sosiaaliseen isännöintiin kuuluu muun muassa koripallon heittelyä ja saunomista muiden asukkaiden kanssa.

Ystävyyssuhteiden solmiminen voi olla hankalaa ihmiselle, jolla on kehitysvamma. Tähän tarpeeseen on Tampereen kehitysvammapalvelut kehittäneet sosiaalisen isännöitsijän.
 – Sosiaalinen isännöitsijä on lähellä vanhanaikaista naapuruutta, jolta voi pienimmillään pyytää vaikka kananmunia, kertoo Piikahaan johtava hoitaja  Terhi Reiskanen .
 Piikahaan kehitysvammaisten asumisyksikön naapurissa on kaksi asuntoa varattu sosiaalisille isännöitsijöille. Sosiaalinen isännöitsijä maksaa vain puolet oman asuntonsa vuokrasta.
 Samalla sosiaalinen isännöitsijä sitoutuu viiteen työtuntiin viikossa, sekä yhden isomman tapaamisen järjestämiseen kerran kuukaudessa. Toiminnan tueksi hän saa itselleen puolitetun vuokran lisäksi vuoden bussimatkat ja työpuhelimen.
 Ei siis huono sopimus ajatellen, että "työ" voi olla vaikkapa koripallon pelaamista. Toimintaa ei ole rajoitettu millään muotoa.
 – Sosiaaliset isännöitsijät voivat käyttää omia vahvuuksiaan ja harrastuneisuuttaan. Mitä se apu ja tuki olisi asukkaalle, sitä emme ole lähtökohtaisesti rajoittaneet.
 Jaakko Suorsa / YLE Tampere
 Tällä hetkellä Piikahakaan haetaan kahta sosiaalista isännöitsijää.
 Sosiaalinen isännöitsijä ei tee hoitotoimenpiteitä eikä osallistu hoitoon, vaan toiminta on yksinomaan naapuruutta ja kaveruutta.
 – Ensisijaisesti vastuu arjesta ja kokonaisvaltaisesta hyvinvoinnista on tuetun asumisen ohjaajalla.
 Esimerkiksi henkilöllä, jolla on Downin syndrooma, voi olla hankaluus luoda ja ylläpitää sosiaalisia suhteita. Reiskanen kertoo, että jo nyt on nähty hyviä vaikutuksia. Sosiaalista isännöintiä on Piikahaassa ollut asumisyksikön avajaisista asti, eli viime syyskuusta lähtien.
 Sosiaalinen isännöitsijä on linkki ihmisten välillä ja apu tutustumisessa. Kun tehdään asioita yhdessä, ystävyys tulee kuin puolivahingossa siinä rinnalla.
 – Asukkaamme ovat rohkaistuneet kutsumaan itsekin kavereita luokseen, Reiskanen sanoo.
 Keilaamista, yhteinen saunavuoro ja leipomista
 Sosiaalinen isännöitsijä  Aku Salminen  kertoo, että työn idea on pohjimmiltaan ehkäistä syrjäytymistä.
 – Se on ihan vaan sitä, että asukkaalla on kavereita ja ihmisiä, joihin voit luottaa, Salminen sanoo.
 Salminen ei varsinaisesti auta asioissa, vaan toiminta on yhdessä tekemistä. Salmisen mielestä isoveli on suhdetta parhaiten kuvaava sana.
 Alkuvaiheessa sosiaalisen isännöitsijän rooli korostuu, ja Salminen kertoo ottavansa paljon itse asukkaisiin yhteyttä. Jossain vaiheessa luottamus ja rohkeus lisääntyy, jolloin häneen ollaan yhteydessä.
 – Pyrin aktivoimaan kysymällä vaikka, että käydäänkö heittämässä koripalloa tai pelaamassa pleikkaa. Siten saamme asukkaan ulos kodistaan ja hän alkaa löytää mielenkiinnon kohteita.
 Salmiselle työ on mielekästä ja hän pohtii, että yhteiskunnassa puhutaan paljon hoitajista ja hoivaamisesta. Silti sosiaaliset suhteet ovat se, mitkä todella tuovat arvoa elämään.
 – Ystävät ovat tärkeitä kenelle tahansa. Miksi ystävyys ei olisi tärkeää hoidettavallekin?

Aku Salminen on sosiaalinen isännöitsijä –  hän saa työpuhelimen, ilmaiset bussimatkat ja vuokransa puoleen hintaan vastineeksi siitä, että on ystävä naapureilleen


Summary: Britannian ulkoministeri Hunt kertoo ilmaisseensa syvän pettymyksensä Iranin toimintaan, sillä vasta viikko sitten Iran oli Huntin mukaan vakuuttanut, ettei se halua kärjistää tilannetta.

Ruotsalaisen Stena Bulk -varustamon toimitusjohtaja on onnistunut saamaan yhteyden Hormuzinsalmella Iranin haltuun ottaman aluksen miehistöön.
 Erik Hånell  kertoo  SVT:n  haastattelussa, että miehistö voi hyvin olosuhteisiin nähden.
 Yhtiön tavoitteena on saada tilanteeseen mahdollisimman nopea ratkaisu ja että aluksen miehistö on turvassa. Toimitusjohtajan mukaan varustamo tekee yhteistyötä tapaukseen liittyvien valtioiden viranomaisten kanssa.
 Iranin vallankumouskaarti otti perjantaina haltuunsa varustamon Britannian-lipun alla seilanneen Stena Impero -aluksen.
 Britannian ja Iranin ulkoministerit keskustelivat
 Britannian ulkoministeri  Jeremy Hunt  sanoo keskustelleensa Iranin ulkoministerin  Mohammad Javad Zarifin  kanssa kiinni otetusta tankkerista.
 Hunt kertoi Twitterissä ilmaisseensa syvän pettymyksensä Iranin toimintaan, sillä vasta viikko sitten Iran oli Huntin mukaan vakuuttanut, ettei se halua kärjistää tilannetta.
 – Nyt he ovat käyttäytyneet täysin päinvastaisesti, ulkoministeri kirjoittaa.
 Britannian ulkoministeriö on kutsunut Iranin asiainhoitajan keskustelemaan asiasta. Kutsuttu henkilö on diplomaattikuntaan kuuluva suurlähettilään sijainen.
 Britannian hallitus kertoi tänään antaneensa brittialuksille ohjeen välttää Hormuzinsalmea väliaikaisesti.
 Hunt sanoi, että jos tapausta ei ratkaista, seuraukset ovat vakavat.
 – Eilisen toiminta Persianlahdella osoittaa huolestuttavia merkkejä siitä, että Iran saattaa valita vaarallisen, laittoman ja epävakautta aiheuttavan käytöksen tien, Hunt sanoi Twitterissä lauantaiaamuna.
 Hunt sanoi brittiläisen ITV-kanavan haastattelussa, että Iran on häviäjä, jos alusten vapautta kulkea Persianlahdella kiristetään.
 Ranska ja Saksa vaativat, että Iran vapauttaa Stena Impero -tankkerin pikaisesti.
 Iranin mukaan Stena Bulk -varustamon ruotsalaistankkeri törmäsi perjantaina iranilaiseen kalastusalukseen. Tämän jälkeen Iranin vallankumouskaarti otti aluksen haltuunsa.
 – Kun kalastusalus lähetti hätäviestin, Britanniaan liputettu alus jätti sen huomiotta, sanoi satama- ja merenkulkuviranomaisen edustaja  Allahmorad Afifipour  uutistoimisto Reutersin ja Iranin  valtiollisen Fars-uutistoimiston  mukaan.
 Hänen mukaansa tankkerissa ei ollut lainkaan rahtia.
 Miehistö pidätettynä satamassa
 Stena Imperon 23 miehistön jäsentä ovat pidätettyinä Bandar Abbasin kaupungin satamassa, kunnes Iran on tutkinut tapauksen. Kapteeni ja 17 miehistön jäsentä ovat intialaisia, kolme Venäjältä, yksi Filippiineiltä ja yksi Latviasta.
 Filippiinien hallitus pyytää Irania vapauttamaan tankkerilla työskennelleen filippiiniläisen merimiehen.
 Alus oli ollut matkalla satamaan Saudi-Arabiassa mutta muutti äkillisesti kurssiaan Hormuzinsalmessa.  Aluksen kulkutiedot  osoittavat, että se oli kääntynyt kohti Iranin alueella sijaitsevaa Qushmin saarta, jossa Iranin vallankumouskaartilla on The Guardianin mukaan tukikohta.
 Iranin viranomaisten mukaan tankkerin miehistö oli rikkonut kansainvälisiä merenkulun sääntöjä.
 Iranin ja Britannian välit ovat olleet viime viikkoina kireät tankkerien haltuunottojen takia.  Britannia ilmoitti perjantaina  jatkavansa Gibraltarinsalmessa heinäkuun alussa pysäytetyn iranilaistankkerin pidättämistä kuukaudella.
 Lisää aiheesta:
 Iran otti haltuunsa brittien lipun alla seilaavan ruotsalaisomisteisen tankkerin

Hormuzinsalmen selkkaus: "Tankkerin miehistö voi hyvin" – Britannian ulkoministeri keskusteli iranilaisen virkaveljensä kanssa


Summary: Kuopion buddhalaisluostarista saattaa tulevaisuudessa löytyä myös suomalainen munkki.

Kuopion Syvänniemellä sijaitsevalta katetulta terassilta kuuluu tasainen vuororukous. Paikalla on useita kymmeniä ihmisiä, lapsia, naisia ja miehiä, jotka kaikki ovat asettuneet polvilleen kullanvärisen Buddhan patsaan eteen.
 Patsaan edusta on täynnä kukkia ja kynttilöitä, joita ihmiset ovat tuoneet Buddhan patsaalle. Sitä ennen ihmiset ovat kiertäneet terassin ja sen takana olevan keltaisen omakotitalon kolmesti ympäri.
 Kuopion burmalaisyhteisöön kuuluu kolmisensataa ihmistä, joista satakunta on buddhalaisia. Sami Takkinen / Yle
 Omakotitalo on uusi buddhalainen Ratanasukhan luostari, jossa on meneillään Kuopion burmalaisyhteisön  waso pan  -juhla.
 – Me buddhalaiset tarvitsemme buddhalaisen luostarin, jotta voimme saada lisää tietoa buddhalaisuudesta, selittää kuopiolainen  Wine Wine .
 Burmalaisyhteisö joutui aiemmin vuokraamaan kokoontumistilat aina erikseen. Nyt Wine Wine toivottaa luostariin tervetulleeksi myös buddhalaisuudesta kiinnostuneet suomalaiset.
 – Tänne voi tulla ja esittää kysymyksiä buddhalaisuudesta.
 Viiden vuoden keräys
 Suomessa on arviolta 10 000 buddhalaista, joilla on nelisenkymmentä eri yhteisöä.
 Suomen buddhalaisen unionin puheenjohtajan  Irma Rinteen  mukaan kaikilla maahanmuuttajayhteisöillä on oma temppeli, joka on samalla luostari. Thaiyhteisöllä esimerkiksi on temppeli Nurmijärvellä ja vietnamilaisilla Turussa, Vantaalla ja Keravalla.
 Ratanasukhan luostarin perustamiseen Kuopiossa ovat osallistuneet eri puolilla maata asuvat burmalaiset eli nykyisestä Myanmarista tulleet. Rahaa on kerätty viiden vuoden ajan siten, että perheettömät ovat antaneet luostarirahastoon kuukausittain viisitoista euroa ja perheet kaksi kertaa enemmän.
 Kuopiolaiset Wine Wine ja Chu Chu Kyaw osallistuivat burmalaisyhteisön waso pan -juhlaan Karttulassa. Sami Takkinen / Yle
 Kuopiolaisen  Chu Chu Kyawin  mukaan lopputulos on hyvä. Hän on Wine Winen tavoin viime kevään ylioppilas.
 – Minusta on tärkeää, että voin Suomessa kokea jotain omasta kulttuurista ja uskonnosta, Kyaw toteaa.
 "Kaikki ovat tervetulleita"
 Luostarin sielu on englantia puhuva, tohtoriksi väitellyt burmalainen munkki  Ven Pannasami , jonka tehtävänä on opettaa ja kertoa buddhalaisuudesta.
 – Me tavoittelemme kaikkia. Ei ainoastaan burmalaisia, vaan myös suomalaisia. Kaikki ovat tervetulleita, Pannasami hymyilee.
 Munkki asuu luostarissa toistaiseksi yksin. Entisestä olohuoneesta on tehty vierashuone, jossa on tavallisesti esillä terassille väliaikaisesti sijoitettu Buddhan patsas.
 Luostarin apotin Ven Pannasamin tehtäviin kuuluu kertoa Buddhan opetuksista. Sami Takkinen / Yle
 Huoneen kirjahyllyssä on suuri määrä kirjoja, jotka sisältävät Buddhan opetuksia alkuperäisellä paalin kielellä.
 – Kokoelma ei ole vielä täydellinen. Keräämme kirjoja pikkuhiljaa, Ven Pannasami sanoo.
 Talosta löytyy myös sauna, mutta sen munkki jättää mielellään väliin.
 – Olen täällä yksin. Kun olen ikävystynyt, en halua saunaan.
 Suomalaismunkkeja Syvänniemelle?
 Burmalaisyhteisölle oma munkki on välttämätön. Luostaria ylläpitävän Buddha Dhamma Ramsi -yhteisön sihteerin  Win Zayyarin  mukaan munkkia tarvitaan esimerkiksi silloin, kun joku kuolee.
 – Jos meillä ei ole Suomessa munkkia, hänet pitää hakea Burmasta. Siitä tulisi aika paljon kustannuksia, sillä meidän olisi kustannettava hänelle lentoliput ja ruoka.
 Ratanasukhan luostari edustaa buddhalaisuuden theravada-suuntausta. Sami Takkinen / Yle
 Luostarin apotti Ven Pannasami on syyskuussa lähdössä loppuvuodeksi takaisin Myanmariin. Hän haluaisi saada luostariin avukseen toisen munkin, sillä buddhalaisyhteisö kasvaa, eikä yhden munkin aika enää riitä kaikkeen.
 Entä voisiko Syvänniemen luostarissa olla joskus tulevaisuudessa myös suomalaisia munkkeja?
 – Jos he haluavat työskennellä kanssani, he ovat tervetulleita, Pannasami rohkaisee.
 Naapurit toivottavat luostarin tervetulleeksi
 Nyt luostarissa valmistaudutaan viikonloppuna vietettäviin virallisiin avajaisiin, joihin odotetaan satoja buddhalaisia ympäri maata.
 Juhliin on tulossa Suomen ulkopuolelta myös munkkeja ainakin Ruotsista, Norjasta ja Britanniasta.
 Luostaria vastapäätä asuvaa  Matti Partasta  uudet naapurit eivät hätkähdytä.
 – Mukavaa, että tänne kylälle tulee lisää elämää, hän virnistää.
 Matti Partanen on käynyt opettamassa naapureille raivaussahan käyttöä. Sami Takkinen / Yle
 Partasen mukaan naapurit ovat ahkeria ja iloisia ihmisiä. Hän on myös itse aikoinaan käynyt työkomennuksella Burmassa, eli nykyisessä Myanmarissa.
 Uusien naapureiden luona Partanen on sen sijaan toistaiseksi käynyt vain kerran.
 – Kävin neuvomassa raivaussahan käyttöä. Se oli heille ilmeisesti vähän tuntemattomampi väline.

Burmalaiset keräsivät vuosikausia rahaa buddhalaisluostarin perustamiseksi Savoon – munkki Ven Pannasami: "Me tavoittelemme myös suomalaisia"


Summary: Karhut ryöstävät mehiläistarhoilta vuosittain jopa 300 pesää.

Tarhamehiläisten talvi sujui hyvin ja mehiläisten määrä on suurempi kuin koskaan, kerrotaan Suomen Mehiläishoitajien liitosta (SML). Liiton puheenjohtaja  Hannu Luukinen  harmittelee kuitenkin kevään ja kesän säiden kylmyyttä, sillä mehiläisten kannalta tärkeät kasvit eivät ole menestyneet.
 – Mehiläiskasvina suosittu ja tärkeä horsma ei ole tänä kesänä pärjännyt. Horsma vaatii lämpimiä öitä, ja jos lämpötila laskee alle kahdentoista, siitä ei tule juuri minkäänlaista satoa, Luukinen sanoo.
 Hänen mukaansa myös parveilu on ollut tänä vuonna tavallista runsaampaa. Pois lentänyt parvi on menetys tarhaajalle ja mahdollinen harmi muille. Kun toistakymmentätuhatta tarhamehiläistä ottaa hatkat ja pesiytyy naapurin petäjään, voi parveilusta syntyä säröjä naapurisopuun.
 – Parvia on otettu kiinni, etteivät sivulliset joudu kärsimään. Jos mehiläiset saadaan hyvävointisina talteen, ne tuottavat ihan kohtalaisen hyvin hunajaa vielä samana kesänä, Luukinen sanoo.
 Kaikkiaan SML kuitenkin pelkää, että kesän hunajasato jää pieneksi.
 Pesämäärät kasvussa
 Liiton laskelmien mukaan Suomessa on tällä hetkellä 70 000 tarhamehiläispesää. Liitossa on 2 800 jäsentä, ja Luukisen mukaan kaikkiaan tarhureita on kolmisen tuhatta.
 – Yli 90 prosenttia on harrastajia, täysammattilaisia on noin sata. Ammattilaisilla on kuitenkin puolet pesistä, Luukinen laskeskelee.
 Hän kertoo, että valtiolta tukea saavat mehiläistarhaajat, joilla on yli 15 pesää. Apurahalla pyritään turvaamaan esimerkiksi mehiläisten talvehdintaa. Vaikka Luukinen luonnehtii tukia varsin mitättömiksi, niillä katetaan kuitenkin tärkeää maatalouden osa-aluetta.
 – Pelkkien luonnonpölyttäjien armoilla vuosivaihtelut ovat aika isoja. Tarhamehiläisillä saadaan tasattua pölytystä.
 Pesäkenno lähemmässä tarkastelussa. Kalevi Rytkölä / Yle
 Kolea sää haittaa muitakin hyönteisiä
 Villejä pölyttäjähyönteisiä kiusaavat samat ongelmat kuin tarhamehiläisiä.
 – Kolealla kelillä hyönteiset ovat vähemmän aktiivisia, tutkija  Ari Järvinen  Luonnonvarakeskuksesta (Luke) kertoo. Tänä kesänä Järvinen on tutkinut härkäpavun ja rypsin sekaviljelyä sekä näiden kasvien pölyttäjiä.
 Kansainvälisen luonnonsuojeluliitto IUCN arvioi, että lähes kymmenen prosenttia villimehiläisistä on vaarassa kuolla sukupuuttoon. Pölyttäjäkato on maailmanlaajuinen ongelma.
 – Suomessa havaintojen mukaan määrät ovat tänä kesänä pienemmät, mutta tämä menee vielä vuosittaisvaihtelun nimiin. Lajit ovat normaalit, en ole huomannut, että joitakin puuttuisi tai olisi tullut uusia, Järvinen sanoo.
 Tutkijan mukaan kimalaisia on surkeasta kesästä huolimatta havainnoitu hyvin. Pölyttäjien raskassarjalainen on sen verran järeää tekoa, että Järvisen mukaan kimalaiset pystyvät pörräämään sateellakin.
 Pölyttäjinä tärkeitä kimalaisia on eri lajeja. Niiden herkkuruoka voi määrittyä esimerkiksi kimalaisen kielen pituuden perusteella. Katovuosina jotkin lajit pärjäävät juonikkuudella.
 – Bombus lucorum, mantukimalainen, on opetellut ryöstäjäksi. Sen kieli ei muuten riittäisi keräämään mettä härkäpavusta, mutta kimalainen pystyy puraisemaan reiän kukkaperän juureen.
 Järvinen ei ole havainnut, että tarhamehiläiset vaikuttaisivat paikallisten villien pölyttäjien menestymiseen.
 – Lähinnä ajatellaan, että tarhamehiläiset keräisivät mettä niin tehokkaasti, että tulisi vajausta. Tarhamehiläisiä on tarjottu myös tautien tai loisten itse vastustuskykyisiksi levittäjiksi. Ei todennäköistä, muttei myöskään mahdotonta, Järvinen pyörittelee.
 Mesikämmen ei nauti hunajasta vain sadussa
 Jopa 300 mehiläispesää joutuu vuosittain karhujen ryöstämiksi, Luukinen kertoo. Mehiläishoitajien liitto kerää havaintoja karhuvahinkokarttaan.
 – Karhujen aiheuttamat vahingot voivat olla todella suuria. Näin pystymme kätevästi välittämään tietoa mehiläistarhaajille.
 Hänen mukaansa iso tila voi kärsiä kerralla kymmenien tuhansien eurojen tappiot. Vuositasolla vahingot ovat Suomessa satojatuhansia. Eivätkä tarhuritkaan halua päätyä karhun yllättämiksi.
 – Kun omalla mehiläistilallani sattui karhuvahinko, eläin kävi aivan pihapiirissä.
 Karhut syövät erityisesti proteiinipitoisia toukkia. Hunaja kuitenkin houkuttelee tuoksullaan karhuja.
 Luukinen korostaa, etteivät mehiläishoitajat aja karhunkaatolupien lisäystä, vaan toivovat tarkennettua metsästystä.
 – Karhuongelma saataisiin minimoitua, jos nykymääräiset luvat saataisiin kohdistettua rohkeisiin yksilöihin, jotka ylipäätään ymmärtävät hunajan päälle ja liikkuvat asutuksen lähellä.
 SML:ssä pelätään karhujen kulkeutumista idästä mehiläisfarmeille Lounais-Suomeen, jonne hyönteisten tarhaus painottuu.
 – Silloin tilanne räjähtää käsiin, Luukinen arvioi.
 Lue lisää:
 Tiedätkö mitä tehdä, jos mehiläsparvi pölähtää pihaasi? Parvia liikkuu poikkeuksellisen paljon tänä kesänä

Hunajasato uhkaa jäädä pieneksi – mehiläiset ovat parveilleet tavallista enemmän


Summary: Sademetsien hakkuut ovat kasvaneet rajusti Jair Bolsonaron valtakauden alkupuolella.

Brasilian presidentti  Jair Bolsonaro  sanoo suhtautuvansa skeptisesti tietoihin, joiden mukaan metsäkato Amazonin sademetsäalueella on pahentunut rajusti.
 Perjantaina alustavat satelliittitiedot osoittivat, että Brasiliassa on hakattu yli tuhat neliökilometriä sademetsää heinäkuun ensimmäisellä puoliskolla, kertoo  Britannian yleisradioyhtiö BBC .
 Brasilian avaruustutkimuskeskuksen Inpen tietojen perusteella metsäkato oli kesäkuussa 88 prosenttia pahempaa kuin viime vuonna vastaavaan aikaan.
 Jair Bolsonaro. Aitor Pereira / EPA
 Ulkomaisille toimittajille perjantaina puhunut Bolsonaro haluaa Inpen johtajan selittävän, mihin tiedot perustuvat.
 – Jos kaikki tämä tuho, josta meitä syytätte, olisi tapahtunut, koko Amazonin alue olisi jo tuhottu, Bolsonaro sanoi.
 "Tropiikin Trumpiksi" kutsuttu Bolsonaro on muuttanut maansa metsänsuojelupolitiikkaa dramaattisesti. Aiemmat hallitukset olivat saaneet laittomia hakkuita enenevissä määrin kuriin, mutta Bolsonaron hallitus on arvostellut niistä annettavia rangaistuksia.
 Tutkijoiden mukaan Brasilian metsäkato onkin pahentunut sen jälkeen, kun Bolsonaro tuli valtaan tammikuussa.

Brasilian Bolsonaro pitää tietoja maansa sademetsäkadosta valheina


Summary: Yöllinen tulivuorenpurkaus syöksi ilmaan hehkuvaa ainesta ja sai aikaan laavavirtoja.

Etna-tulivuori purkautui perjantain ja lauantain välisenä yönä rajusti.
 Italian geofysiikan instituutti sanoi, että laava on virrannut noin 1,5 kilometriä alas asumatonta vuorenrinnettä.
 Purkauksen aiheuttamat rajut tuhkapäästöt pakottivat hallinnon sulkemaan läheisen Catanian kaksi lentokenttää. Ne avattiin jälleen osittain lauantaina.
 Purkaukset ovat Etnalla yleisiä. Viimeisin iso purkaus tapahtui vuonna 2009.

Video: Etna-tulivuori purkautui rajusti, kaksi lentokenttää suljettiin Sisiliassa


Summary: Yhdysvallat teki kuusi miehitettyä kuulentoa. Viimeisestä on pian 47 vuotta.  Vasta nyt Kuuhun valmistellaan seuraavia matkoja.

Kun Yhdysvaltain astronautit  Neil Armstrong  ja  Buzz Aldrin  laskeutuivat Kuuhun heinäkuun 20. päivänä vuonna 1969, siihen oli yksi suuri syy, kylmä sota.
 Neuvostoliiton etumatka avaruuskisassa oli pakko päihittää, vaikka ihmisten lennättäminen Kuuhun tuon ajan tietotaidolla oli enemmän kuin uhkarohkeaa.
 Armstrongin ja Aldrinin kerrotaan arvioineen, että heillä oli yhtä suuri todennäköisyys kuolla matkalla kuin palata hengissä.
 Apollo-ohjelma oli myös tavattoman kallis. Kun se oli kuumimmillaan, avaruuhallinto Nasa sai neljä prosenttia Yhdysvaltain vuosibudjetista. Nasan nykyinen osuus liittovaltion budjetista on alle puoli prosenttia.
 Neuvostoliitto oli lähettänyt ensimmäisenä avaruuteen satelliitin, eläimen ja ihmisen. Kuuhun sen alus oli onnistunut laskeutumaan ennen Yhdysvaltain alusta. Mutta loppujen lopuksi vain miehitetyllä lennolla oli kilpailussa merkitystä.
 – Tunsimme maailman painon harteillamme. Tiesimme, että kaikki katsoivat meitä, ystävät ja viholliset, muisteli miehistön tunteita Apollo 11 -aluksen komentomoduulia ohjannut  Michael Collins  tällä viikolla.
 Paluu ei ollut taattu
 50 vuotta sitten Yhdysvallat otti kuukisan pääpalkinnon, kun Armstrong ilmoitti "Kotkan laskeutuneen". Kuumoduuli Eagle oli päässyt Kuun pinnalla. Joitakin tunteja myöhemmin siellä astelivat myös astronautit.
 "Pieni askel ihmiselle, jättiläisloikka ihmiskunnalle", sanoi Armstrong.
 Kaksikko viipyi poissa moduulistaan kaksi tuntia ja 15 minuuttia ja keräsi lähes 22 kiloa kuuperänäytteitä. Kuussa oltiin kaikkiaan 21 ja puoli tuntia.
 Voitto olisi voinut helposti kääntyä myös tappioksi ja tragediaksi, sillä paluumatkan onnistuminen ei ollut taattua. Lainkaan varmaa ei ollut, pystyisikö kuumoduulin nousijaosa palauttamaan astronautit komentomoduuliin ja kotimatkalle.
 Heinäkuun 24. päivänä moduulin matka päättyi Tyyneenmereen, josta miehistö poimittiin laivaston alukseen.
 Apollo 11:n jälkeen Kuussa kävi vielä kymmenen astronauttia viidellä lennolla. Apollo 13 oli tuhoutua happisäiliön räjähtämisen vuoksi. Astronautit eivät päässeet Kuuhun, mutta he onnistuivat palaamaan hengissä Maahan.
 Mikä maa ehtii seuraavaksi?
 Apollo-ohjelman poliittinen merkitys ja myös kansalaisten kiinnostus alkoivat vähentyä heti, kun ensimmäinen lento oli tehty. Nasan rahoituksesta päättävä kongressi väänsi rahahanaa pienemmälle jo silloin. Ohjelmaa karsittiin, ja vuonna 1972 se päättyi.
 Kuussa ei sen jälkeen ole käynyt ihmisiä. Nyt lennot kuitenkin ovat jälleen useiden maiden suunnitelmissa, sillä kuututkimus nähdään oivallisena apuna seuraavaan avaruuden jättiläisloikkaan, Mars-matkaan.
 Kuussa on myös luonnonvaroja, jotka houkuttelevat, kunhan tekniikka mahdollistaa niiden hyödyntämisen.
 Miehitettyjen lentojen toteutumiseen mennee kuitenkin vielä kymmenen vuotta. Yhdysvaltain hallitus haluaa tälläkin kertaa olla ensimmäinen, joten varapresidentti Mike Pence ilmoitti keväällä takarajaksi viisi vuotta.
 Koska kongressi ei myönnä Nasalle rahaa likimainkaan niin auliisti kuin kylmän sodan aikana, on varsin mahdollista, ettei Kuussa puhutakaan seuraavaksi amerikanenglantia vaan kiinaa.
 Yhdysvallat ja Neuvostoliitto tekivät Kuuhun 19 pehmeää laskeutumista, viimeisen vuonna 1976. Sen jälkeen niitä on tehnyt vain Kiina. Ensimmäinen oli vuonna 2013 ja toinen  tämän vuoden alussa , ensi kertaa Kuun sille puolikkaalle, joka ei koskaan näy Maahan.
 Ylessä on tällä viikolla julkaistu paljon kuusisältöjä. Löydät ne täältä:
 Lue:   Astronautit varautuivat kuolemaan, presidentti Nixonilla oli muistopuhe valmiina
 Seuraava jalanjälki Kuun kamaralla voi olla kiinalaisesta kengästä
 Kuun tulevaisuus on kaupallinen – kultaa, platinaa ja saastetonta energiaa
 Kuussa on 180 000 kiloa romua ja pieniä inhimillisiä muistoja
 Näin Apollo 11:ssä syötiin ja juotiin
 Kuuntele:  Podcast-sarja  He valloittivat Kuun
 Katsele:  Areena-sarja  Historia: Kuun valloittajat

Uhkayritys onnistui: 50 vuotta sitten tänään ihminen laskeutui Kuun kamaralle


Helsingin käräjäoikeus vangitsi lauantaina todennäköisin syin epäiltynä törkeästä huumausainerikoksesta miehen, jonka oletetaan olevan Helvetin enkelien johtaja Suomessa.
 Tutkinnanjohtaja kuvailee tapaukseen liittyvää rikoskokonaisuutta poikkeukselliseksi.
 Epäillyn rikoksen tekoaika on tammikuusta 2018 tiistaihin 16. heinäkuuta 2019.
 Vangitsemisoikeudenkäynti pidettiin suljetuin ovin. Myös istunnon asiakirjat määrättiin salaisiksi lopputulosta lukuun ottamatta.
 STT:n mukaan vangittu mies on tunnettu vuosien takaa Helvetin enkelien johtohahmona Suomessa. Tutkinnanjohtaja ei vahvistanut Ylelle miehen tämänhetkisiä yhteyksiä jengiin.
 Tutkinnanjohtaja: Kokonaisuus poikkeuksellisen laaja
 Helsingin käräjäoikeus vangitsi jo perjantaina iltapäivällä useita henkilöitä epäiltynä muun muassa törkeästä huumausainerikoksesta. Helsingin Sanomien tietojen mukaan ainakin osa perjantaina vangittujen epäillyistä rikoksista sijoittuu samalle aikavälille kuin lauantaina vangitun miehen epäilty törkeä huumausainerikos.
 Tutkinnanjohtaja Helsingin poliisin rikoskomisario  Kaarle Lehmus  ei ota kantaa siihen, liittyikö lauantainen vangitsemisoikeudenkäynti perjantain vangitsemisiin. Hänen mukaansa kyseessä on kuitenkin laaja, poikkeuksellinen rikoskokonaisuus, johon liittyy useita henkilöitä.
 – Kyllä tässä on vähintäänkin sellaisia elementtejä, jotka tekevät tapauksesta aika poikkeuksellisen ehkä jopa suomalaisessa rikoshistoriassa, Lehmus sanoi medialle vangitsemisen jälkeen.
 Helsingin poliisin rikoskomisario Kaarle Lehmus. Jouni Immonen / Yle
 Siitä, mikä tekee epäillystä huumausainerikoksesta törkeän, Lehmus oli vielä vaitonainen.
 – Puhutaan erittäin vaaralliseksi huumausaineeksi luokitellusta huumausaineesta. Laatua, määrää, tai mitään muita yksityiskohtia en tutkinnallisista syistä ota esille, Lehmus sanoi.
 Seuraavaksi tapaus etenee syyteharkintaan. Syytteiden nostamisen määräpäivä on 16. tammikuuta 2020.

Helvetin enkelien pomo vangittiin epäiltynä törkeästä huumausainerikoksesta – "Poikkeuksellinen kokonaisuus suomalaisessa rikoshistoriassa"


Summary: Ulkoministerin mukaan tärkeintä on saada nyt kaapatun alueen miehistö turvaan ja edetä asiassa diplomatian keinoin.

Ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.) mukaan Hormuzinsalmessa käytetään nyt merirosvoutta yhtenä vallankäytön välineenä ja tämä on hänen mukaansa kansainvälisesti mitä tuomittavinta.
 – Kun yhdellä maailman tärkeimmistä merireiteistä on merirosvouteen viittavaa toimintaa, niin onhan tämä tavattoman huolestuttavaa.
 Haaviston mukaan Suomen kaltaisten maiden, jotka elävät avoimesta maailmankaupasta, intresseissä on merenkulun puolustaminen kaikkialla sekä alusten kimppuun käymisen tuomitseminen.
 Iranin vallankumouskaarti otti perjantaina kiinni Britannian lipun alla purjehtivan Stena Impero -tankkerin Hormuzinsalmessa.
 Haavisto kertoo, että tarkoitus on selvästi herättää huomiota, haitata merenkulkua Iranin lähivesillä ja tehdä merenkulku turvattomaksi.
 Haaviston mukaan tällä hetkellä tärkeintä on saada kaapatun aluksen miehistö turvaan ja edetä asiassa diplomatian keinoin.
 – Tämä on myös Britannian ulkoministeriön kanta, sanoo Haavisto.
 "Meriliikenteen vaikeutumisella suuret seuraukset"
 Haavisto muistuttaa, että EU on ollut Iranin suhteen tähän asti rakentavan ja rauhallisen linjan takana. Ulkoministeri pitää valitettavana, että Yhdysvallat päätyi viime vuonna lähtemään Iranin ydinsopimuksesta, josta kansainvälinen yhteisö oli neuvottelut 12 vuoden ajan.
 – Mutta nyt vielä pahempi on se, että Iran on ryhtynyt uhittelemaan ja rikkomaan sovittuja ydinmateriaalin rajoja, sanoo Haavisto
 Britannian hallitus antoi tänään brittialuksille ohjeen välttää Hormuzinsalmea väliaikaisesti.
 – Mikäli Hormuzinsalmen meriliikenne vaikeutuu ja alukset ryhtyvät etsimään vaihtoehtoisia teitä, vaikuttaa se suuresti paitsi Iraniin myös alueen muihin maihin. EU:n on seisottava yhdessä sen takana, että merenkulun vapaus Hormuzinsalmella säilyy ja ettei EU-maiden tai minkään muunkaan maan alukset joudu tällaisten iskujen kohteeksi.
 Lisää aiheesta:
 Hormuzinsalmen selkkaus: "Tankkerin miehistö voi hyvin" – Britannian ulkoministeri keskusteli iranilaisen virkaveljensä kanssa
 Iran otti haltuunsa brittien lipun alla seilaavan ruotsalaisomisteisen tankkerin

Ulkoministeri Haavisto: Hormuzinsalmessa käytetään merirosvousta vallankäytön välineenä


Summary: Kyläläiset sekä pelastusviranomaiset etsivät tyttöä laajasti useamman tunnin ajan.

Kadonneeksi ilmoitettu 8-vuotias tyttö löytyi tänään menehtyneenä järvestä Kangasniemellä Etelä-Savossa, kertoo Itä-Suomen poliisi.
 Tyttö oli ilmoitettu kadonneeksi puolen päivän aikaan. Kyläläiset sekä pelastusviranomaiset etsivät häntä laajasti useamman tunnin ajan.
 MTV Uutisten mukaan  tytön etsintään osallistui muutamia kymmeniä omaisia ja muita vapaaehtoisia, jotka olivat kuulleet etsinnöistä somessa.
 Pelastuslaitoksen sukeltajat löysivät tytön menehtyneenä katoamispaikan läheisyydessä sijaitsevasta Puula-järvestä laiturin vierestä. Poliisi kiittää kaikkia etsintöihin osallistuneita.

Kadonneeksi ilmoitettu 8-vuotias tyttö löytyi hukkuneena Kangasniemellä


EU-komissio on rajoittanut varapuheenjohtaja  Jyrki Kataisen  työtehtäviä, koska tämä on hakenut Suomen itsenäisyyden juhlarahaston Sitran yliasiamieheksi.
 Tiukka suhtautuminen jo hakemusvaiheessa herättää kysymyksen siitä, miten komissio suhtautuu, jos Katainen valitaan tehtävään. Komission tiedottajan mukaan mahdollisia ongelmia itse tehtävän hoitamisessa arvioidaan vasta sen jälkeen, jos Katainen tulee valituksi.
 Tehtävänsä jättävän komissaarin on kahden vuoden ajan konsultoitava komissiota, jos hän aikoo työskennellä sellaisilla aloilla, jotka liittyvät hänen salkkuunsa. Tarkkailuaikaa pidennettiin viime vuonna 18 kuukaudesta kahteen vuoteen.
 Komissiosta kerrotaan STT:lle, ettei Katainen tällä hetkellä koordinoi projektiryhmänsä kokouksia, jos pöydällä on Sitran toimintaan liittyviä aiheita. Kataisen projektiryhmä komissiossa vastaa työllisyydestä, kasvusta, investoinneista ja kilpailukyvystä eli pitkälti samoista alueista, joista Sitra on kiinnostunut.
 Katainen ei myöskään saa olla tekemässä sellaisia päätöksiä, jotka voivat johtaa eturistiriitaan tai niiden voidaan perustellusti tulkita johtavan sellaiseen.
 Komission puheenjohtajan  Jean-Claude Junckerin  kerrotaan konsultoineen Kataisen tilanteesta riippumatonta eettistä komiteaa. Hän on myös informoinut perjantaina Euroopan parlamenttia järjestelyistä, joihin komissiossa on ryhdytty.
 Komission eettisten ohjeiden rikkominen voi johtaa esimerkiksi eläke-etuuksien menettämiseen.
 Sitra tekee tulevaisuuden visioita
 Sitra on asiantuntijaorganisaatio, joka käynnistää ja toteuttaa hankkeita yhdessä yritysten, järjestöjen ja julkisen sektorin kanssa. Sen tavoitteena on selvittää reittejä parempaan tulevaisuuteen.
 Sitran peruspääoman markkina-arvo oli viime vuoden lopussa noin 776 miljoonaa euroa.
 Sitran yliasiamiehen tehtävä vapautuu tammikuussa 2020. Kataisen pesti nykyisessä komissiossa on päättymässä lokakuun loppuun.
 Yliasiamiehen tehtävää ovat hakeneet myös muun muassa työeläkevakuuttajien etujärjestön Telan toimitusjohtaja  Suvi-Anne Siimes  ja Helsingin entinen apulaiskaupunginjohtaja  Pekka Sauri .
 Lue lisää:
 Kovia hakijoita Sitran yliasiamiehen pestiin: Jyrki Katainen, Suvi-Anne Siimes, Pekka Sauri, Johanna Karimäki

Komissio rajoitti Kataisen työtehtäviä Sitra-hakemuksen takia