Summary: Sunnuntain vaaleissa haetaan seuraajaa kymmenen vuotta presidenttinä olleelle Dalia Grybauskaitelle. Politiikan tutkija esittelee kolme kärkiehdokasta.

VILNA  Liettualaiset äänestävät sunnuntaina presidentinvaaleissa.  Dalia Grybauskaite  on ollut Liettuan presidenttinä täydet kaksi kautta, ja hänelle haetaan nyt seuraajaa.
 Kaksi suosituinta ehdokasta etenee vaalien toiselle kierrokselle, joka järjestetään 26. toukokuuta eurovaalien yhteydessä.
 Yle kysyi vaaleista kolme kysymystä professori  Aine Ramonaitelta , joka johtaa poliittista käyttäytymistä ja instituutioita tutkivaa yksikköä Vilnan yliopistossa.
 Millaisten vaihtoehtojen välillä äänestäjät valitsevat?
 Kolme suosituinta ehdokasta ovat  Gitanas Nauseda ,  Ingrida Šimonyte  ja  Saulius Skvernelis .
 Gitanas Nauseda on puolueista riippumaton ehdokas, joka hyppäsi politiikkaan pankkimaailmasta.
 Ingrida Šimonyte puolestaan on kansanedustaja, joka kuuluu konservatiiviseen Kotimaan liitto - Liettuan kristillisdemokraatit -puolueeseen.
 Saulius Skvernelis on nykyinen pääministeri Maanviljelijöiden ja vihreiden liitosta.
 Valomainos Vilnan keskustassa kannustaa käyttämään somessa tunnistetta ”minä äänestän”.  Markus Kuokkanen
 Ramonaite kertoo, että kärkiehdokkaat ovat ulkopoliittisesti lähellä toisiaan. Erot liittyvät lähinnä ehdokkaiden arvoihin ja tyyliin.
 Tutkija selittää, että nuoret ja koulutetut ihmiset suosivat Šimonytea, joka on puolueestaan huolimatta näiden vaalien liberaalein ehdokas esimerkiksi seksuaalivähemmistöihin liittyvissä kysymyksissä.
 – Eihän hän tietenkään ole kovin liberaali, mutta meillä ei ole nyt sen liberaalimpaa ehdokasta. Liberaalin liikkeen oma ehdokas ei saanut kerättyä vaadittua määrää allekirjoituksia, Aine Ramonaite kertoo.
 – Gitanas Nauseda pyrkii saamaan keskivertoäänestäjien äänet. Hän on vähän konservatiisempi ja puhuu enemmän hyvinvointivaltiosta.
 Nauseda eroaa muista siinä, että hänellä ei ole puoluetaustaa. Ramonaiten mukaan hän näyttääkin saavan tukea hyvin erilaisten puolueiden äänestäjiltä.
 Pankkien asiantuntijana aiemmin työskennellyt Gitanas Nauseda on gallupien mukaan vahvoilla Liettuan seuraavaksi presidentiksi.  Markus Kuokkanen
 – Saulius Skvernelis poikkeaa vähän näistä kahdesta. Hän edustaa maaseudun väkeä ja köyhempää väestöä, Ramonaite sanoo.
 Kun Nauseda esiintyy hyvin maltillisena ehdokkaana, Skvernelis on kulmikkaampi hahmo.
 – Hän tyylinsä kampajassa on aggressiivisempi ja jääräpäisempi, Ramonaite selittää.
 – Ihmiset pitävät hänestä jyrkkien mielipiteiden vuoksi. Toisaalta koulutetumpi väestö kritisoi häntä huonosta englannin osaamisesta. Presidentin pitäisi kuitenkin edustaa maata.
 Muuttuuko Liettuan ulkopolitiikka?
 – Jos yksi näistä kolmesta voittaa presidentinvaalit, en usko että juuri mikään ulkopolitiikassa muuttuu. He kaikki ovat yleisesti eurooppamielisiä ja ulkopoliittisesti lähellä toisiaan, Ramonaite sanoo.
 Istuva pääministeri Saulius Skvernelis mainitsi vaalikampanjan aikana, että Liettua voisi siirtää Israelin-suurlähetystönsä Tel Avivista Jerusalemiin.
 Yksi Liettuan presidentinvaalien kärkiehdokkaista on istuva pääministeri Saulius Skvernelis. Markus Kuokkanen
 Useat maat ovat  harkinneet lähetystön siirtämistä Jerusalemiin  sen jälkeen, kun presidentti  Donald Trump   siirsi  Yhdysvaltojen Israelin-suurlähetystön Jerusalemiin laajan  kansainvälisen kohun  saattelemana.
 – Skvernelis ei puhunut kannastaan ulkoministerille eikä presidentille, joten se tuli kaikille yllätyksenä, Ramonaite kertoo.
 Tutkija kuitenkin sanoo, että siirron mainitsemisesta ei kannata vetää kovin pitkälle meneviä johtopäätöksiä. Kun Skvernelis oli maininnut idean, siihen ei enää palattu.
 Viimeisimmät mielipidekyselyt näyttävät, että kolme suosituinta ehdokasta ovat lähellä toisiaan
 – Yleisesti Nauseda on johtanut kyselyissä, mutta kärkiehdokkaiden keskinäisen järjestyksen ennakointi käy koko ajan vaikeammaksi, sanoo Ramonaite.
 Voit keskustella aiheesta kello 22 asti.

Liettuan presidentinvaaleissa kolme tasavahvaa ehdokasta – heistä liberaalein on kristillisdemokraatti


Summary: Opposition mielenosoitukset eivät lauantaina keränneet osallistujia entiseen malliin, mikä saattaa olla merkki Guaidón ympärille syntyneen liikkeen innostuksen hiipumisesta.

Venezuelan oppositiojohtaja  Juan Guaidó  on lähettänyt tähän mennessä vahvimman viestin halukkuudesta yhteistyöhön Yhdysvaltain asevoimien kanssa presidentti  Nicolás Maduron  syrjäyttämiseksi. Lauantaina kannattajilleen Caracasissa puhunut Guaidó sanoi määränneensä edustajansa Washingtonissa luomaan välittömästi keskusteluyhteyden armeijaan.
 Guaidón mukaan tavoitteena on käsitellä mahdollista yhteistyötä. Presidentti Donald Trumpin hallinto on aiemmin ilmaissut kaikkien vaihtoehtojen, myös sotilaallisen väliintulon, olevan mahdollisia Maduron saamiseksi pois vallasta.
 Presidentti Maduro on syyttänyt Yhdysvaltojen ja Venezuelan opposition yrittävän vallankaappausta maan valtavien öljyvarojen hyödyntämiseksi. Yli 50 maata on tunnustanut Guaidón Venezualan väliaikaiseksi presidentiksi. Maat pitävät Maduron uudelleenvalintaa viime vuonna lainvastaisena.
 Viime viikolla Venezuelan oppositio yritti syrjäyttää Maduron rauhanomaiseksi kutsumassaan kapinassa. Yritys kuitenkin epäonnistui, sillä Guaidó ei saanut maan armeijasta odottamaansa tukea.
 Lauantaina Caracasissa järjestettyyn opposition mielenosoitukseen osallistui arviolta 1 500–2 000 ihmistä, mikä oli selvästi aiempaa vähemmän. Myös muualla maassa pidettyihin mielenosoituksiin osallistui aiempaa vähemmän ihmisiä. Tämä saattaa olla merkki Guaidón ympärille syntyneen oppositioliikkeen innostuksen hiipumisesta.
 YK:n mukaan Venezuelasta on paennut köyhyyttä ja epävakaita oloja jo yli 2,7 miljoonaa ihmistä. Maan 30 miljoonasta asukkaasta liki neljännes tarvitsee maailmanjärjestön mukaan välitöntä humanitaarista apua.

Venezuelan Guaidó valmis keskustelemaan USA:n armeijan kanssa yhteistyöstä Maduron syrjäyttämiseksi


Summary: Tel Aviv hakee etäisyyttä Lähi-idän ikuisuuskiistoihin ja houkuttelee viisukansaa rantalomalle.

TEL AVIV  Kun silmiis sinisiin katsoin, luulin niin onnen susta löytyneen, raikuu Lima-nimisellä klubilla.
 Lavalla nelihenkinen Eurofalsh-ryhmä imitoi tanssiliikkeillään 25 vuoden takaista euroviisukappaletta  Bye Bye Baby . Huulisynkka näyttää sujuvalta, vaikka oikeasti äänet kuuluvat CatCat-duon  Katja  ja  Virpi Kätkälle .
 Kukaan yleisössä ei ymmärrä suomenkielisiä sanoja, mutta se ei menoa hidasta. Eikä euroviisufaneja häiritse sekään, että laulu sijoittui aikoinaan lähes kisan hännille, sillä se on kuitenkin osa euroviisuhistoriaa.
 Tanssiryhmä Eurofalshin nimen voisi suomentaa vaikka feikkiviisuiksi. Esitykset ovat puoliksi parodiaa, mutta kyse on kuitenkin intohimoisesta harrastuksesta.
 Ensimmäisen setin jälkeen ryhmän kiharatukkainen vetäjä pyyhkii hikeä ja kertoo, mistä kaikki oikein alkoi.
 – Kun olin lapsi, opettelin kaikkien euroviisujen tanssiliikkeet, muistelee viisuillat 15 vuotta sitten aloittanut  Eran Luna.
 Euroviisuilla Tel Aviv haluaa vahvistaa imagoaan vapaamielisenä rantalomakaupunkina. Mika Mäkeläinen / Yle
 Luna tutustui muihin euroviisufaneihin  ja sai huomata, ettei olekaan ainoa viisufanaatikko. Ryhmä alkoi esiintyä viikoittain klubilla Tel Avivin kaupungissa. Sittemmin Eurofalsh on kutsuttu  esittämään viisukoosteitaan pitkin Eurooppaa .
 Yksi Lunan kaikkien aikojen euroviisusuosikeista on  Katri Helenan  kappale  Katson sineen taivaan .
 – Videolla ne painoivat  lumihangessa turkiksissaan  ja alkoivat kieriä, se oli niin hauskaa, Luna nauraa.
 Ehkä viisuvuosikerta 1979 on jäänyt Lunan mieleen siksikin, että silloin Israel järjesti kisat. Toisen kerran Israel isännöi viisuja 1999 ja kolmannen kerran nyt 2019, eli 20 vuoden tasatahti on jatkunut.
 Lunan mielestä euroviisujen suosio Israelissa on silti melko tuore ilmiö. Vasta  Netta Barzilain  viimevuotinen viisuvoitto räjäytti euroviisut koko kansan huviksi.
 Euroviisufanien kasvava joukko on järjestäytynyt  kerhoksi, jossa on mukana myös lapsesta saakka viisuja seurannut, nyt keski-ikäinen  Tal Dorot .
 Dorot selittää euroviisujen suosiota Israelissa sillä, että Israel on nuori valtio ja sijaitsee alueella, jossa se on hyvin eristynyt naapurimaistaan. Israelilla kun on sotaisa historia useimpien naapuriensa kanssa.
 Israelilaiset ovat Dorotin mukaan myös kilpailuhenkisiä ja tuntevat yhteenkuuluvuutta Euroopan maihin – euroviisuissa se toteutuu hyvin.
 Koska rauha palestiinalaisten kanssa ei ole edistynyt, eurooppalaisia on vaadittu boikotoimaan viisuja. Dorotin mielestä se olisi epäoikeudenmukaista.
 – Boikotilla vahingoitettaisiin sekä israelilaisia että palestiinalaisia ja toisaalta rangaistaisiin myös niitä, jotka taistelevat yhtäläisten poliittisten oikeuksien puolesta, Dorot sanoo.
 Dorot sanoo olevansa vasemmistolainen aktivisti, joka vastustaa rasismia ja puolustaa palestiinalaisten oikeuksia.
 Euroviisufani Tal Dorot aikoo juhlia viikon putkeen. Mika Mäkeläinen / Yle
 Dorot on käynyt paikan päällä kaksissa euroviisuissa  ja muistaa kappaleet vuosien takaa. Esimerkiksi vuonna 1991 Roomassa pidetyn laulukilpailun hän nauhoitti aikoinaan VHS-videolle ja katsoi sitä yhä uudestaan joka päivä alusta loppuun, kuukausikaupalla.
 Suomen euroviisuhistoriasta hän nostaa ykköseksi  Monica Aspelundin   Lapponia -laulun vuonna 1977.
 – Lapponia oli ihana laulu, ja siitä tuli yllättäen hitti myös Israelissa, Dorot kertoo.
 Tämänkertaiselle Suomen edustajalle Dorot ei povaa menestystä, koska pitää sitä tyylillisesti vanhana, 90-lukulaisena esityksenä. Muuten Dorot pitää tämänvuotisia viisuehdokkaita harvinaisen omaperäisinä.
 – Tämä on yksi parhaista vuosista, Dorot sanoo innoissaan. Niinpä hänen viisuviikkonsa menee lauluja kuunnellessa ja juhliessa pitkälle aamuyöhön.
 Dorot ei usko Israelin pärjäävän toista vuotta peräkkäin, sillä hänen mukaansa isäntämaan viisumenestys on usein ollut surkea.
 Israelin viisuedustajalle Kobi Marimille euroviisut ovat lapsuuden unelmien täyttymys. Mika Mäkeläinen / Yle
 Israelin euroviisuedustajalla Kobi Marimilla  on päällään harmaa tuulipuku. Se on ongelma, koska siinä on väärän firman logo.
 Manageri patistaa Marimia riisumaan tuulipuvun ennen kuin haastattelu kansallisteatterin kupeessa sijaitsevassa kahvilassa voi alkaa.
 Sitten Marimi on valmis poseeraamaan myös faniensa kanssa, sillä naapuripöydästä hänet tunnistetaan heti. 27-vuotias näyttelijä ja laulaja valittiin Israelin edustajaksi tosi-TV-ohjelmassa.
 Myös Marimin puheista ollaan tarkkoja. Hän ei halua ottaa kantaa viisuboikotteihin tai mahdollisiin protesteihin, joihin Israelissa varaudutaan.
 Euroviisut on periaatteessa epäpoliittinen tapahtuma, eikä laulukilpailun yhteydessä sallita poliittisia mielenilmauksia.
 Turistien turvallisuutta vartioidaan Jerusalemin vanhassakaupungissa. Mika Mäkeläinen / Yle
 Silti jo etukäteen tiedettiin, ettei Islannin euroviisuedustaja säästele sanojaan puhuessaan Israelista. Islantia edustavan Hatari-yhtyeen jäsenet alkoivat arvostella Israelia apartheid-valtioksi heti saavuttuaan maahan viikko sitten.
 – Tapasin heidät Amsterdamissa, rakastan heitä, heidän esityksensä oli upea, Marimi sanoo, mutta pitäytyy kommenteissaan vain musiikissa.
 Samanveroiset kehut Marimilta irtoaa myös Suomen edustajille,  Daruden  ja  Sebastian Rejmanin  esitykselle, jonka Marimi näki muiden viisujen mukana Amsterdamissa huhtikuun alussa.
 – Rakastan heitä. Se on hyvin ainutlaatuinen ja karismaattinen. Yleisö oli ihan villinä ja niin olin minäkin.
 Marimin mielestä euroviisut on Israelille tilaisuus näyttää, miten maassa oikein eletään. Hänen mukaansa maailmalla törmää outoihin kuvitelmiin.
 – Moni on yllättynyt, ettei Israel olekaan autiomaata enkä ole ratsastanut kamelilla kouluun, Marimi naureskelee.
 Pilvenpiirtäjät muuttavat Tel Avivin kaupunkikuvaa. Mika Mäkeläinen / Yle
 Israelin julkisuuskuvan kannalta palestiinalaisten asema  on kamelien kohtelua kriittisempi kysymys.
 Gazassa ja Israelin miehittämällä Länsirannalla asuvien palestiinalaisten valtiollinen asema on ratkaisematta. Israel on jatkanut vuosien ajan Gazan taloussaartoa ja lohkonut osia Länsirannasta siirtokunnikseen.
 Israelin toimintaa palestiinalaisalueilla arvosteleva kansainvälinen BDS-liike on vaatinut Euroopan yleisradioliiton Ebun jäsenyhtiöitä  boikotoimaan viisuja . BDS:n ( Boycott, Divestment and Sanctions ) tavoitteena on boikotoida Israelia, vähentää ulkomaisia sijoituksia maassa ja lobata pakotteiden puolesta.
 Yle / Uutisgrafiikka
 Israelille euroviisut on tilaisuus muokata maakuvaa etäämmäksi Lähi-idän ikuisuuskiistoista. Sikäli se on onnistunut, että ainakaan boikottikehotus ei ole purrut, vaan kaikki 40 ulkomaalaista viisuedustajaa ovat tulossa paikalle.
 Euroviisujen lähestyessä palestiinalaiset tekevät silti parhaansa kiinnittääkseen asemaansa huomiota.
 Viime viikonloppuna Hamas-äärijärjestön hallitsemasta Gazasta ammuttiin Israeliin satoja raketteja, jotka surmasivat neljä ihmistä. Israel teki kostoiskuja Gazaan, jossa kuolleita oli ainakin 21. Palestiinalaisten mukaan osapuolet ovat sittemmin sopineet tulitauosta.
 Tel Avivissa on paljon hauskempaa kuin Jerusalemissa, lupaa Tel Avivin matkailuviraston apulaisjohtaja Lior Meyer. Mika Mäkeläinen / Yle
 Rakettisade Tel Avivin suuntaan euroviisujen  aikaan olisi Israelin painajainen. Kaupunkia on ehostettu tuhansia viisuturisteja varten, ja turvajärjestelyt viisuareenalla, Expo Tel Aviv -messukeskuksessa ovat poikkeuksellisen mittavat.
 Tel Avivin matkailuviraston apulaisjohtaja  Lior Meyer  toivoo tosissaan, ettei boikotteja, protesteja eikä ohjuksia nähdä juuri viisujen aikaan.
 – Politiikasta voidaan puhua vaikka mitä, mutta tämän pitäisi olla juhla, joka yhdistää ihmisiä, Meyer sanoo näköalatoimistossaan.
 Viisuturisteja varten merenrannalle rakennetaan eurovisiokylä, jonne mahtuu 40 000 juhlijaa. Tel Aviv haluaisi levittää kuvia hiekkarannoistaan ja ravintoloistaan – eikä ohjusuhasta.
 Tel Avivin ranta-alueelle pumpataan lisää hiekkaa. Mika Mäkeläinen / Yle
 Meyerin mukaan ulkomaalaisten turistien määrä Tel Avivissa on kaksinkertaistunut viiden vuoden kuluessa miljoonasta kahteen miljoonaan, ja tulevaisuuden suhteen euroviisut on kaupungille jättimäinen PR-tilaisuus.
 Meyer haluaa myös profiloida kotikaupunkiaan. Tel Aviv ei ole kuin Jerusalem, jonne mennään katsomaan pyhinä pidettyjä paikkoja, vaan kaupunki tunnetaan seksuaalivähemmistöistä ja suvaitsevaisuudestaan.
 Israelissa on tapana sanoa, että Tel Avivissa juhlitaan, Jerusalemissa rukoillaan ja Haifassa tehdään töitä.
 – Täällä on paljon hauskempaa kuin Jerusalemissa, Meyer lupaa.
 Tel Avivissa on kova pula kohtuuhintaisesta majoituksesta. Spot Hostelin markkinointipäällikkö Naama Shviki esittelee noin neljän neliömetrin hotellihuonetta. Mika Mäkeläinen / Yle
 Hauskuudella on hintansa.  Meyer myöntää, että Tel Aviv on kallis kaupunki ja Israel kallis maa. Hänen mielestään se on kuitenkin hintansa väärti siinä missä myös Euroopan suurkaupungit.
 Tel Avivin kaupunkikuva on muuttumassa nopeasti. Pilvenpiirtäjätyömaita nostokurkineen näkyy paljon. Myös uusia hotelleja rakennetaan, sillä kohtuuhintaisesta majoituksesta on pulaa.
 Israelin viisumenestyksestä viis – hotellit, ravintolat ja klubit ainakin ovat Tel Avivin euroviisuhuuman voittajia. Ellei viisujen äänimaailmaan kuulu ilmahälytys.
 Lue myös:
 Euroviisut oli Anneli Saaristolle jackpot – Nyt hän haaveilee suuremmasta onnenpotkusta: "Kun tulisi mies, joka rakastaisi ja antaisi olla vapaa"
 Euroviisut Ylen kanavilla – Darude taistelee finaalipaikasta tiistaina 14.5.

Israelissa euroviisufanin mieleen jäi Katri Helenan tiimin temmellys lumihangessa – nyt bilekaupungissa jännitetään ohjusuhan takia


Summary: Äitiys on elämää, eikä sitä kannata hukata liikaan suorittamiseen. Sillä eräänä päivänä nuori lähtee kotoa sen viimeisen kerran.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja kirjoittaa joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki uutisten blogit löydät täältä
 Viime keväänä tapasin merenrannalla pojan. En tuntenut häntä entuudestaan, mutta koska olimme rannalla kahdestaan, aloimme jutella niitä näitä. Puhuimme sorsien ruokkimisesta, säästä ja kevään etenemisestä.
 Sitten poika hiljeni. Hän huokaili ja hengitteli raskaasti hetken ennen kuin sai sanottua, että kevät on hänelle aina vaikeaa aikaa, koska hänen äitinsä kuoli silloin. ”Minulla on äitiä niin kova ikävä,” sanoi poika ääni murtuen. Hän oli arviolta 50-vuotias.
 Miten suuri voi olla äidin merkitys ihmisen elämässä! Silti useimmat meistä heitetään äitiyteen kylmiltään.
 Äitiyteen ei ole valmennuskurssia . Kun naisesta tulee äiti, hänen oletetaan automaattisesti osaavan hommansa. Ikään kuin lapsen mukana jostain taivaasta putoaisi taito rakastaa, lohduttaa, kasvattaa ja leipoa mokkapaloja koulun myyjäisiin.
 Lisäksi äidiksi tulemisen oletetaan yhdessä silmänräpäyksessä tekevän naisesta epäitsekkään, uhrautuvan, kärsivällisen ja aina lapsen edun oman etunsa edelle asettavan.
 Miten tämä taikatemppu sitten tehdään?  Ensin on hyvä ymmärtää, ettei ole yhtä ainoaa oikeaa tapaa olla äiti. Äitiyteen liittyviä mielikuvia ja pään sisäisiä odotuksia voi myös vastustaa. Lapsi kasvaa varsin hyvin ilman vauvamuskaria, itse muussattuja luomukasvissoseita ja kolmea hienoa harrastusta.
 Väestöliiton nettisivuilla  kolme asiantuntijaa kirjoittaa , että moni pienen lapsen äiti kokee, ettei hänellä ole ”lupaa” käyttää aikaa itseensä ja hyvinvointiinsa. Lääkäri  Riikka Riihonen , pariterapeutti  Minna Oulasmaa  ja psykologi  Suvi Laru  muistuttavat, että riittävän hyvä äitiys on tarpeeksi. Täydellinen ei tarvitse olla. Silloin jää myös aikaa ja energiaa elää ja iloita lapsen kanssa olemisesta.
 Vaikka tekisit parhaasi, teet kuitenkin jotain väärin. Sillä äitiyden onnistumista et arvioi sinä, vaan lapsesi.
 Amerikkalainen sosiaalipsykologi  Susan Newman   kirjoittaa ihailevansa yli kaiken tytärpuolensa tapaa olla äiti . Hänen mukaansa onnellinen äitiys koostuu huumorintajusta, epätäydellisyydestä ja suorittamisen lopettamisesta. Nainen voi olla hyvä äiti ilman, että kadottaa itsensä ja omat tarpeensa.
 Lasten on hyvä nähdä, että aikuinen pitää huolta omasta hyvinvoinnistaan ja iloitsee elämästä. Tähän liittyy virheiden tekeminen, osaamattomuus ja rajojen vetäminen oman jaksamisen suojaamiseksi.
 Ei ole olemassa täydellistä äitiyttä . Vaikka tekisit parhaasi, teet kuitenkin jotain väärin. Sillä äitiyden onnistumista et arvioi sinä, vaan lapsesi. Jotta hän pystyisi itsenäistymään hänen on löydettävä halkeamia täydellisen äitiyden muurista sillä muuten hän jää muurien sisälle vangiksi.
 Hänen on pystyttävä joissakin asioissa osaamaan paremmin, tietämään enemmän, luottamaan omaan itseensä. Tätä hän ei voi tehdä, jos äitiys ympäröi häntä ylivoimaisen ja tukahduttavan voittamattomana.
 Pahimpia äitiysmokia on alkaa suorittaa äitiyttä marttyyrin elkein, sillä silloin lapsi voi kokea olevansa pelkkä taakka ja riesa. Niin ei soisi kenenkään pienen ihmisen kokevan. Sellaisilla eväillä on huono ponnistaa omaan elämään.
 Sillä eräänä päivänä nuori lähtee . Ottaa laukkunsa, heittää huolettomasti takin niskaansa ja halaa nopeasti, silmät ja ajatukset jo tulevaisuuteen ja kodin ulkopuolelle suunnattuina. Sulkee oven perässään ja tömistelee viimeisen kerran lapsuuden porraskäytävän rappuset alas, astuu kadulle ja lähtee.
 Mitä silloin tekee äiti? Laittaa kahvimukit astianpesukoneeseen. Maitotölkin jääkaappiin. Tajuaa, ettei maito enää milloinkaan lopu kuin itsestään hänen työpäivänsä aikana.
 Silloin äiti tajuaa, ettei tämä äitiys tämän valmiimmaksi tule. Että sen on tarkoituskin olla ajoittain epäröivää, vajavaista ja ohikiitävää.
 Kävelee lapsen huoneeseen, joka on jo monta vuotta näyttänyt kutistuvan sitä mukaa kun nuori on kasvanut sekä fyysisesti että henkisesti. Äiti irrottaa unesta vielä aavistuksen verran lämpimät lakanat vuodevaatteista. Tyynyliinaa irrottaessaan hän muistaa, miten lapsi pitkälle kouluikään asti nukkui resuiseksi rakastetun unipupun kanssa.
 Aika. Miten nopeasti se vierii eteenpäin. Kirkas kevätvalo siivilöityy ikkunasta huoneeseen ja valaisee ilmassa leijuvat pölyhiukkaset.
 Silloin äiti tajuaa, ettei tämä äitiys tämän valmiimmaksi tule . Että sen on tarkoituskin olla ajoittain epäröivää, vajavaista ja ohikiitävää. Että kun parhaansa tekee, tai edes yrittää, niin se riittää. Ja että niin on hyvä.
 Tämä kirjoitus olkoon kiitos yhdeltä epätäydelliseltä äidiltä teille kaikille omanlaisillenne äideille. Vahvoille ja haavoittuneille, lempeille ja kiukkuisille; sillä meissä kaikissa on nämä kaikki puolet.
 Kotiäideille, uraäideille, jalkapalloäideille ja mokkapalaäideille. Viikonloppuäideille, bonusäideille ja isoäideille.
 Kiitos niille, jotka äitiys syöksi väsymyksen ja masennuksen kuiluun, sekä niille, jotka äidiksi tullessaan puhkesivat itsekin kukkaan ja löysivät elämälleen tarkoituksen. Niille, jotka ovat äitinä lapsille, jotka eivät biologisesti tai juridisesti ole heidän lapsiaan. Sekä niille, joiden syli on syystä tai toisesta tyhjä.
 Äideille, jotka välillä tuntevat nääntyvänsä vastuun alle ja haluaisivat vain käpertyä oman äitinsä syliin silitettäväksi ja lohdutettavaksi. Äideille, jotka pelkäävät tunnustaa, että nyt äiti ei osaa, ei jaksa, eikä kerta kaikkiaan viitsi.
 Sillä kaikki tämä on ihan riittävää äitiyttä.
 Paula Tiessalo
 Kirjoittaja on Yle uutisissa työskentelevä terveys- ja hyvinvointiaiheisiin erikoistunut toimittaja, jonka intohimona on yrittää ymmärtää itseään ja muita. Hän luo parhaillaan äitiyden käyttäjäkokemusta kahdelle nuorelle ihmiselle, joita yrittää olla pilaamatta liikaa.

Paula Tiessalo: Äitinä epäonnistut varmasti ja juuri se tekee sinusta hyvän äidin


Summary: Poliisi epäilee liikkeen jatkaneen toimintaa oikeuden kiellosta huolimatta.

Uusnatsijärjestö Pohjoismaisesta vastarintaliikkeestä on alkanut uusi rikostutkinta, kertoo  Helsingin Sanomat . Lehden mukaan poliisi epäilee, että liikkeen edustajat ovat rikkoneet korkeimman oikeuden määräämää väliaikaista toimintakieltoa.
 Korkein oikeus myönsi maaliskuun lopussa Pohjoismaiselle vastarintaliikkeelle valitusluvan jutussa, joka koskee liikkeen määräämistä lakkautettavaksi. Samalla korkein oikeus kielsi väliaikaisesti liikkeen toiminnan, kunnes tuomioistuin on ratkaissut asian lopullisesti.
 Sekä hovioikeus että Pirkanmaan käräjäoikeus ovat päättäneet, että Pohjoismainen vastarintaliike on lakkautettava. Päätöstä perusteltiin muun muassa liikkeen väkivaltaisuudella.
 HS:n mukaan Poliisihallitus teki huhtikuussa tutkintapyynnön keskusrikospoliisille, koska liikkeen edustajien epäillään jatkaneen toimintaa julkaisemalla materiaalia suomenkielisellä nettisivustollaan oikeuden kieltopäätöksen jälkeen.
 Keskusrikospoliisi vahvistaa lehdelle aloittaneensa tutkintapyynnöstä esitutkinnan. Tutkinnanjohtaja  Erkki Rossi  ei kerro, millä rikosnimikkeellä tapausta tutkitaan.
 Lue myös:
 Poliisihallitus laati tuoreen ohjeistuksen poliiseille itsenäisyyspäivän mielenosoituksiin – “Onko natsitervehdyksen tekeminen soveliasta tässä yhteiskunnassa?”
 Ylen selvitys: Usealla natsijärjestö PVL:n ja Soldiers of Odinin jäsenistä on rikostausta
 Yle selvitti: Uusnatsit valmistautuvat järjestönsä lakkauttamiseen kulisseissa – puoluesuunnitelmia, hyväntekeväisyyttä ja yhteistyötä odinien kanssa
 Ylen selvitys paljastaa: Jopa kahdella kolmesta natsijärjestö PVL:n ja Soldiers of Odinin näkyvimmistä suomalaisjäsenistä on rikostaustaa   Hovioikeuden kieltämä Pohjoismainen vastarintaliike marssii itsenäisyyspäivänä – poliisi laatii ohjeita poikkeukselliseen tilanteeseen
 Uusnatsijärjestö Pohjoismainen vastarintaliike hakee valituslupaa korkeimpaan oikeuteen

HS: Pohjoismaisesta vastarintaliikkeestä on alkanut uusi rikostutkinta


Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Brysselissä on kuulosteltu varsinkin Britanniasta kuulunutta jankkausta siitä, että Euroopan unioni ei tee mitään kansalaistensa hyväksi. Uudistukset ovat usein jättimäisiä, ja niiden vaikutusten paikantaminen vaikeaa.
 Kuluneen viisivuotiskauden aikana komissio näyttää lähteneen vastahyökkäykseen, ja myös viestinyt uudistuksista näkyvästi. Kauden loppumetreillä on helppo listata uudistuksia, jotka vaikuttavat kuluttajien elämään ympäri Eurooppaa.
 Puhelut samanhintaisia koko EU:ssa
 Nettiä on voinut käyttää toisessa EU-maassa jo pari vuotta samalla hinnalla kuin Suomessa, eikä lisämaksua ole saanut periä myöskään puheluista tai tekstiviesteistä kotimaisten liittymien välillä.
 AOP
 Etu on tarkoitettu matkailuun. Pysyvästi Euroopassa asuva joutuu maksamaan verkkovierailumaksuja, mutta niitäkin on kohtuullistettu.
 Netin käytölle on asetettu kohtuusrajat, jotka riippuvat liittymän tyypistä. Jos omaan puhelinpakettiin kuuluu kotimaassa rajoittamaton datan käyttö, pitää operaattorin tarjota myös toisessa EU-maassa asiakkaalleen suuri määrä dataa. Sääntöjen mukaan teleoperaattorin on ilmoitettava selkeästi, jos sallitun datan määrä on ylittymässä.
 Soitot ulkomaisiin numeroihin pysyvät kalliimpina. Soitto suomalaisliittymällä ranskalaiseen maksaa siis yhä kotimaan puheluita enemmän.
 Eurooppalaiset nettikaupat paremmin saatavilla
 Sama hotelli, mutta verkkopalvelu tarjoaa suomalaiselle ja espanjalaiselle kuluttajalle eri hinnat.
 Saako verkkokauppa hinnoitella majapaikan tai autonvuokrauksen sen perusteella, mikä on kuluttajan kotimaan ostovoima? Ainakaan periaatteessa ei saisi, koska EU on kieltänyt niin sanotun geoblokkauksen eli asiakkaan syrjinnän asuinpaikan mukaan.
 Lainsäädäntö on tullut vastikään voimaan ja vaikutukset jäävät vielä nähtäviksi.
 Tukes
 Suomalaiskuluttajan ulottuvissa on joka tapauksessa laajempi joukko verkkokauppoja. Eurooppalainen verkkokauppa ei saa keskeyttää ostosta esimerkiksi sen takia, että ostajalla on suomalainen visa-kortti.
 Johtava asiantuntija  Hertta Hartikainen  Euroopan kuluttajakeskuksesta kertoo, että palvelu saa ohjata kävijän toiselle sivustolle vain, jos kuluttaja antaa siihen luvan.
 Tuotteiden hinnoittelua uusi lainsäädäntö ei hänen mukaansa vielä yhdenmukaista.
 – Mitään velvoitetta siitä, että tuote pitää myydä kaikille samaan hintaan, ei ole.
 Oikeus siivota Googlen hakutulokset
 Tietosuoja-asetus on parantanut mahdollisuutta saada itseä koskevat tiedot paremmin omiin hyppysiin, kuten uudistusta on EU:ssa markkinoitu.
 Keskeisiä vaikutuksia on ollut kolme. Yritykseltä tai organisaatiolta voi pyytää pääsyä itseä koskeviin tietoihin, joita ne ovat keränneet. Toisaalta, jos hakukone löytää nimelläsi virheellisiä tai epäolennaisia tietoja, voit pyytää esimerkiksi Googlea poistamaan ne.
 Verkkosivustojen on pyydettävä lupa evästeiden käyttämiseen.
 Lisäksi, jos tietosi vuotavat nettiin tai joku pääsee katselemaan niitä luvattomasti, rekisterinpitäjän on ilmoitettava siitä.
 Netflix ja Areena kulkevat lomilla mukana
 Verkon suoratoistopalveluita voi katsella Euroopan lomilla kuin olisi kotona. EU:n alueella astui viime vuonna voimaan siirrettävyysasetus, jonka myötä esimerkiksi Netflixin ja Yle Areenan sisällöt kulkevat matkailijan mukana samansisältöisinä kuin ne ovat nähtävissä Suomessa.
 Aiemmin sisällöissä on saattanut olla rajoituksia muualle matkustettaessa.
 Maksuttomia verkkosisältöpalveluita uudistus ei välttämättä koske, sillä ilmaispalvelut voivat valita, lähtevätkö siihen mukaan. Yle Areenan ohjelmat ovat kokonaisuudessaan nähtävissä ja kuultavissa niille, joiden kotipaikaksi on varmistettu Suomi Yle Tunnuksen luonnin yhteydessä.
 Palveluiden sisämarkkinat avautuvat vähitellen.
 Johanna Kannasmaa / Yle
 EU:n 28 jäsenmaata ovat yhteinen talousmarkkina, jossa kauppa käydään ilman tulleja. Maat ovat sopineet yhteisestä lainsäädännöstä, jotta tuotteiden turvallisuus ja vaatimukset ovat yhteneväiset ja kauppa sujuu mahdollisimman kitkatta.
 Viime vuosina katse on käännetty yhä enemmän palveluiden vapaaseen liikkumiseen ja juuri digitaalisiin sisämarkkinoihin.
 Kaudella säädettiin edellä lueteltujen lisäksi muun muassa postilähetysten ehdoista. Kuluttajan pitää pystyä helposti vertailemaan postilähetysten hintoja muihin EU-maihin. Kilpailun toivotaan laskevan hintoja ja tuovan kuluttajille parempia mahdollisuuksia nettiostoksiin.
 Esteitä on kuitenkin yhä paljon, minkä takia työtä jää seuraavallekin komissiolle.

Eurooppalaiset verkkokaupat aiempaa paremmin suomalaisten ulottuvilla – nämä uudistukset puskettiin EU:ssa eteenpäin tällä kaudella


Summary: Maanjäristyksessä koulun sisälle menehtyi 19 lasta ja seitsemän aikuista.

Meksikon poliisi on pidättänyt vuoden 2017 maanjäristyksen tuhoutuneen koulun omistajan. Häntä syytetään tapoista, koska on ilmennyt, ettei koulun rakenteet olleet kunnossa. Koulu romahti maanjäristyksessä ja sen seurauksena kuoli 19 lasta ja seitsemän aikuista.
 Koulun omistaja pidätettiin lauantaina maan pääkaupungissa ravintolassa nimettömän vihjeen perusteella. Poliisi oli etsinyt pidätettyä useiden kuukausien ajan kymmenistä rakennuksista.
 Viranomaiset olivat luvanneet 5 miljoonaa peson eli noin 262 000 dollarin palkkion tiedoista, jotka johtaisivat koulun omistajan kiinniottoon.
 Nainen on muistelemassa läheistään, joka menetti henkensä Rebsamen-koulussa vuoden 2017 maanjäristyksessä Meksikossa. Sáshenka Gutierrez / EPA
 Keski-Meksikoa koetteli 7,1-suuruinen maanjäristys syyskuun 19. päivä vuonna 2017. Maanjäristyksessä kuoli yli 350 ihmistä pääkaupungissa ja sen ympäristössä.
 Koulun tragediasta tuli yksi suurimmista ja voimakkaimmista symboleista kyseiselle maanjäristykselle. Asiantuntijat ja silminnäkijät kertoivat uutistoimisto Reutersille pian järistyksen jälkeen, että eteläisen Mexico Cityn koulun lattiat romahtivat, koska rakennukseen oli lisätty lattioita vuosien mittaan puutteellisesti tuettuina.
 Muistopaikka 19 lapselle ja seitsemälle aikuiselle, jotka kuolivat Enrique Rebsamen -koulussa maanjäristyksen aikana Meksikossa 1. marraskuuta 2017. Jose Mendez / EPA
 Lue myös:
 Yhteishenki kukoistaa Meksikossa – Monet menivät suoraan raunioihin pelastamaan ihmisiä
 "Maa tärisi, kun lohikäärme tallusti sen pinnalla" – Meksikossa lastentarhanopettaja yrittää selittää maanjäristystä taaperoille
 Miksi maa järisi taas Meksikossa? – Tunnetko Tulirenkaan ja Kookoslaatan?
 Yli 200 kuollut, uhreja etsitään raunioista – Tämän tiedämme Meksikon maanjäristyksestä
 Meksikon maanjäristyksessä jo yli 100 kuolonuhria – uhriluku kasvaa jatkuvasti

Meksikossa pidätettiin vuoden 2017 maanjäristyksessä tuhotuneen koulun omistaja – Häntä syytetään tapoista koulun rakennepuutteiden vuoksi


Summary: Aikuisen tehtävänä on tuoda lapselle turvaa, todellisen vaaran arvioi poliisi.

Aikuisten somessa jakamat uhkausviestit heijastuvat herkästi lapsen tunnetiloihin. Kauppakeskuksiin ja kouluihin kohdistuneet uhkaukset ovat kiertäneet viime viikkoina jopa alakouluikäisten lasten viestiketjuissa. Jos aikuista pelottaa, lasta pelottaa vielä enemmän.
 Pelastakaa Lapset ry:n erityisasiantuntija  Nina Vaaranen-Valkosen  mukaan aikuisilla on vastuu miettiä, kannattaako uhkaviestejä jakaa somekanavissa.
 Vaaranen-Valkonen kertoo, että yhdistys on saanut nuorilta ja aikuisilta joitain yhteydenottoja kevään uhkausviesteihin liittyen.
 – Somen käyttö on lisääntynyt lapsilla ja nuorilla, ja sen myötä myös uhkaavien viestien näkyvyys kasvaa.
 Vastuu vanhempien kautta viranomaisille
 Vaaranen-Valkosen mukaan aikuisen tehtävänä on tuoda lapselle turvallisuuden tunnetta. Todellisen vaaran arviointi on aina poliisin kontolla.
 Lounais-Suomen poliisilaitoksen rikoskomisario  Erik Salonsaari  kehottaa lasta kertomaan uhkaavasta viestistä ensin vanhemmilleen. Aikuinen voi pohtia asiaa lapsen kanssa ja tehdä tarvittaessa ilmoituksen viranomaisille.
 Salonsaari toimii tutkinnanjohtajana toukokuun alussa nettiin kirjoitetuissa Porin ja Ulvilan koulu-uhkaustapauksissa. Hänen mukaansa uhkausten määrä itsessään ei ole lisääntynyt viime aikoina, mutta uhkausviestejä julkaistaan usein ryppäissä. Somenäkyvyys voi inspiroida uusia tekijöitä.
 – Kun yksi uhkatapaus ilmenee, pian voi tulla monta uutta. Voidaan olettaa, että tekijät kopioivat toisiaan, Salonsaari arvelee.
 Pelko pienenee puhumalla
 Aikuisen on valitettavan vaikeaa valvoa kaikkia sisältöjä, joihin lapsi pääsee älypuhelimellaan käsiksi. Siksi Vaaranen-Valkosen mukaan on erityisen tärkeää, että sosiaalisen median uhkakuvista keskustellaan lapsen kanssa etukäteen. Kun lapsella on ennakkokäsitys netin vaaroista ja avoin keskusteluyhteys aikuiseen, hän ei jää pelkonsa kanssa yksin. Tieto auttaa toimimaan, Vaaranen-Valkonen painottaa.
 Salonsaaren mukaan uhkausviestit ovat selkeästi someajan ilmiö. Poliisille ratkaisevaa ei kuitenkaan ole tapauksen nostattama somekohu, vaan tilanteen todellisen uhkan arviointi.
 Mediataitojen merkitys korostuu sosiaalisessa mediassa leviävien vaaraviestien aikana. Pelastakaa Lapset ry:n toukokuun alussa alkanut somekampanja DeepFake Challenge pyrkii kiinnittämään huomion siihen, ovatko somesisällöt totta ja kannattaako kaikkea jakaa. Aikuisen kannattaa pohtia samaa.
 - Meidän olisi hyvä tiedostaa, kuinka paljon somesisällöt voivat pelottaa lasta. Pelkoja on mahdollista vähentää vain keskustelemalla pelottavista sisällöistä lapsen kanssa, Vaaranen-Valkonen toteaa.

Somessa leviävä uhkausviesti pelottaa lasta – aikuisten on syytä katsoa peiliin


Summary: Vastaavanlainen uhkaus kohdistui samaan kauppakeskukseen viikko sitten sunnuntaina.

Oulun kauppakeskus Valkeaa kohtaan on jälleen esitetty uhkaus, kertoo  sanomalehti Kaleva . Kalevan mukaan uhkauksessa viitataan sunnuntaihin eli tähän päivään.
 Oulun poliisi vahvistaa asian myös STT:lle. Poliisin mukaan uhkaus on tehty sosiaalisessa mediassa, mutta poliisi ei anna muita tietoja vielä tässä vaiheessa. Uhkauksesta on tehty rikosilmoitus poliisille.
 Viimeksi oululaiskauppakeskusta uhattiin reilu viikko sitten. Uhkaus tehtiin anonyymissä Tor-verkossa, ja se kohdistui viime viikon sunnuntaihin. Poliisi partioi tuolloin näkyvästi kauppakeskuksessa, mutta mitään tavanomaisesta poikkeavaa ei havaittu.
 Tor-verkossa annettin reilu viikko sitten uhkaus myös Espoon kauppakeskus Isoon omenaan.
 Lue myös:
 Poliisi kaipaa yleisövihjeitä Oulun kauppakeskusuhkauksesta
 Kauppakeskus Valkeaan kohdistunut uhkaus vielä selvittelyssä
 Kauppakeskus Isoa Omenaa uhannut mies myönsi teon: Motiivina nettipelissä hävitty raha – Oulun epäilty edelleen kateissa
 Kauppakeskus Valkean evakuointi päättynyt Oulussa – kaasuvuoto ajoi ihmiset pihalle lauantaina

Kaleva: Kauppakeskusta uhattu jälleen Oulussa – edellisestä uhkauksesta vain reilu viikko


Summary: Opposition mielenosoittajat vaativat pääministerin eroa ja ennenaikaisia vaaleja.

Kymmenen poliisia ja useita mielenosoittajia on loukkaantunut Albaniassa, kun opposition mielenilmaukset muuttuivat levottomuuksiksi ja väkivaltaisiksi. Mielenosoittajat muun muassa heittelivät kotitekoisi pommeja poliiseja kohti
  hallitusrakennuksen edustalla lauantaina maan pääkaupungissa Tiranassa.
 Joukko mielenosoittajia sai kaadettua poliisien asettamat mellakka-aidat ja etenivät rakennuksen sisäänkäynnille. Poliisi käytti kyynelkaasua ja vesitykkejä levottomuuksien hillitsemiseksi.
 Opposition mielenilmaukset muuttuivat levottomiksi Albaniassa, mielenosoittajat ottivat yhteen poliisin kanssa. Malton Dibra / EPA
 Levottomuudet maassa ovat jatkuneet jo kolme kuukautta. Oppositio on syyttänyt vaalivilpistä ja korruptiosta sekä vaatinut pääministeri  Edi Raman  ja koko vasemmistohallituksen eroa ja ennenaikaisia vaaleja.
 Lauantain mielenilmauksissa oppositio muistutti heidän haluavan Albanian osaksi Eurooppaa.
 – Olemme päättäneet taistella voimakkaammin ja päättäväisemmin, sillä hallitus pitää Albaniaa erillään Euroopasta. Meidän tehtävämme on vapauttaa Albania rikoksista ja korruptiosta, sanoi oppositiojohtaja  Lulzim Basha .
 Mielenosittajat ottivat yhteen poliisin kanssa, kun he yrittivät päästä hallintorakennukseen protestin aikana Tiranassa. malton Dibra / EPA
 Yhdysvaltain Tiranan suurlähetystö tuomitsi levottomuudet ja vaati mielenosoittajia lopettamaan väkivallan. Lähetystön kannanotossa kaikkia osapuolia kehotettiin pidättyvyyteen.
 Kyseessä oli neljäs suurempi kansallinen mielenosoitus helmikuun puolivälin jälkeen. Pienempiä mielenosoituksia on pidetty säännöllisesti viikoittain eri puolilla maata.
 Albania odottaa kesäkuussa vastausta EU:lta siitä, käynnistetäänkö maan kanssa täysjäsenyysneuvottelut.
 Lue myös:
 Kolmessa Balkanin maassa laajoja levottomuuksia – Onko alkamassa Balkanin kevät?

Levottomuuksia Albaniassa – poliiseja ja useita mielenosoittajia loukkaantui


Summary: Elämä ei aina ole ollut La dolce vita, ihana ja suloinen. Mutta kenelläpä olisi, sanoo kulttuurivieras Anneli Saaristo.

Laulajasta tuntui, että hän kuolee. Jännitti. Hän oli kauhusta jäykkä.
 – Voi hyvä luoja. Ajattelin, että tämä on kuoleman paikka. Ennen esiintymistä otetussa valokuvassa olen kuin pystyyn nostettu muumio.
 Tasan kolmekymmentä vuotta sitten Anneli Saaristo edusti Suomea Lausannessa Sveitsissä järjestetyissä Eurovision laulukilpailuissa. Kappale oli  La dolce vita .
 Avukseen hän sai kampaajatuttavansa Turusta, joka matkusti kilpailukaupunkiin omalla kustannuksellaan. Laulajasta on hyvä, että nykyään artisteihin satsataan, eikä lähetetä yksin suden suuhun.
 Kun esitys oli ohitse, helpotti. Valokuvassa Saaristo on sveitsiläisen kisaemännän hellässä syleilyssä ja hän näyttää omien sanojensa mukaan kuin "olisi kahdeksanvuotias koulutyttö, joka on onnistunut laulamaan kauniisti ja äiti kehuu".
 Kappaleen säveltäjä  Matti Puurtinen  kuittasi esityksen jälkeen, että Saaristo lauloi yhden sanan väärin.
 – Sanoin, että juu, olisit itse vaan tullut vetämään, niin olisi nähty, kuinka sinun käy.
 Hyvin kävi.  Turkka Malin  sanoittama kappale tuli kilpailussa seitsemänneksi.
 – Se oli minulle jackpot.

 Esiintyjästä  La dolce vita  on edelleen suurenmoinen biisi, jossa on kaikki kohdallaan.
 Menestys avasi ovia. Koko seuraava vuosi oli yhtä euroviisuhuumaa. Keikkoja ja kysyntää riitti.  La dolce vita  -albumi myi kultaa.
 Laulaja muistelee euroviisuja hyvällä. Hänestä ei ole koskaan kirjoitettu lehdissä yhtä paljon kuin silloin. Jos kisa olisi mennyt huonosti, olisi ura mahdollisesti tyssännyt siihen.
 – Viisut oli minulle kohtalon kysymys.
 Osa-aikadiiva käy maitokaupassa meikittä
 Anneli Saaristo ei halua olla diiva, ainoastaan osa-aikadiiva.
 Hän on hyvin tarkka ulkonäöstään, mutta siitäkin vain, jos kyseessä on yleisölle esiintyminen. Silloin hän valitsee huolellisesti korunsa, asunsa ja kenkänsä kuten tämänkin jutun valokuviin.
 Meikkaajalle hän kertoo, kuinka alahuuli on tapana rajata ja miten pitkä on silmäluomia kehystävän kynän viiva.
 – Tupeeraa hiukset ylemmäksi kuin Marilynillä, hän neuvoo.
 Anneli Saaristo painottaa, että hän on diiva vain näyttämöllä, ei yksityiselämässä. Maitokauppaan voi mennä ilman meikkiä, mutta ei yleisön eteen. Valokuvia varten häntä meikkaa Tarja Nylander. Pekka Tynell / Yle
 Huolellinen laittautuminen on osa ammattiylpeyttä, mutta siten hän haluaa myös kunnioittaa kuulijoitaan.
 Kun Saaristo esiintyi sotaveteraaneille ja Lotille, hän valitsi ylleen tarkoituksella sinivalkoisen asun.
 Tuntui hyvältä huomata, että myös kuulijat arvostivat häntä: he olivat pukeutuneet parhaimpiinsa ja rinnassa komeili rivi kunniamerkkejä.
 Mieltymys kauneuteen ja näyttäviin asuihin johtuu myös niukasta lapsuudesta. Jokioisissa työläisperheen lapselle ei ollut varaa hankkia montaa vaatekertaa.
 Hän muistuttaa, ettei ole kuitenkaan koskaan halunnut tähteyttä lavan ulkopuolella. Hän elää tavallista arkea Tampereen kodissaan.
 – Joskus menen tukka likaisena kaupungille. Kaupassa käyn ilman meikkiä. Kuka hullu haluaa laittaa meikkiä, kun lähtee maitokauppaan? Ehkä joku, mutta minä en kuulu niihin ihmisiin.
 Häntä ärsyttää, miten vääristynyt kuva joillakin voi olla artistin elämästä.
 Yhtenä päivänä soitti ventovieras henkilö, joka tarjoutui henkilökohtaiseksi kuntovalmentajaksi. Laulaja kertoi olevansa kiireinen, koska meneillään oli "verokuittishow". Soittaja ihmetteli, eikö hänellä ole omaa kirjanpitäjää.
 – Räjähdin nauruun. Ei tämä ole niin suureellista tämä minun toimintani.
 Ihmisillä on hänen mielestään harha siitä, että kun joku on tunnettu ja esillä julkisuudessa, hän on automaattisesti myös rikas ja elämä on ihanaa.
 Ei se niin ole.
 "Elämä ei ole pelkkää ruusuilla tanssimista, se on myös samppanjaa ja suklaata."  Anneli Saaristo
 – Kenen elämä olisi aina dolce vitaa? Elämä on sellaista, ettei se ole pelkkää ruusuilla tanssimista.
 Anneli Saariston haaveena on muuttaa Tampereelta takaisin Helsinkiin. Sitä ennen koti täytyy konmarittaa, sillä pelkästään esiintymisasuja on valtavasti. Ylessä hänet kuvattiin Eurovision laulukilpailuihin tehtyjen esiintymisasujen keskellä. Pekka Tynell / Yle
 Kulahtaneet kalsarit ja tarina evakoista
 – Minulla on konsertteihini aina uusia hulluja juttuja, joilla ilahdutan. Nytkin olisi yksi niin hauska alushousujuttu kulahtaneista kalsareista. En siitä kyllä voi vielä tässä tämän enempää kertoa, Saaristo sanoo ja nauraa jutulle pitkään.
 Anneli Saaristo täytti helmikuussa seitsemänkymmentä vuotta. Ura estradeilla on kestänyt jo viisi vuosikymmentä.
 Ensi viikon juhlakonsertti Savoy-teatterissa Helsingissä on muiden kevään konserttien tavoin loppuunmyyty.
 Artistille konsertit ovat olleet rankkoja monen tunnin settejä, koska itselle rakkaita kappaleita on paljon, eikä mitään raaski jättää esittämättä. Myös yleisö haluaa kuulla  Kuutamon pojan  ( Hijo de la luna ),  Appelsiinipuita aavikkoon  ja  Evakon laulun .
 Niitä laulaessaan hänestä tulee tarinan kertoja. Se on hänen mielestään taiteilijan merkki, että elää laulunsa.
 Evakon laulun  Saaristohaluaa kuitenkin esittääkoruttomasti, "tursuamatta liikaa tunnetta".
 Häntä kiinnostaa herkkyyden ja voiman dynamiikka.
 – Minua ei pelota antautua täydellisesti lauluun ja koskettaa ihmisiä. Kosketan heitä sillä, että olen niin avoin.
 Vahva ja itsenäinen omien polkujen kulkija muistuttaa, ettei hän ole mikään "Suomen vahvin nainen", mutta lässynlässyn-ihmisiä hän ei voi sietää. Ihmisissä on oltava temperamenttiä.
 Ilkeä ei saa olla, mutta asioista pitää puhua suoraan.
 Se voi tuntua julmalta. Kaikki eivät kestä suorasukaisuutta, vaikka Saariston mielestä sillä vältettäisiin turha venkoilu.
 – Ihmissuhdepelit ovat ala-arvoista kamaa, en kestä niitä.
 Suoruus säästää aikaa. Laulaja pohtii, kuinka maailmassa on yltä kyllin ja loputtomasti kaikkea muuta paitsi aikaa.
 – Aika on kallista, koska se menee ohi.
 Siksi hän sanoo tämänkin venkoilematta: hän ei halunnut lapsia eikä hän kadu päätöstään.
 Kaoottinen laulaja, joka ei halunnut äidiksi
 Anneli Saaristolta ura on vaatinut suuria valintoja. 30-vuotiaana kun olisi ollut lasten aika, hän halusi laulaa. Perhe jäi perustamatta, koska joko ura tai lapset olisivat joutuneet kärsimään.
 Laulaja sanoo, että on itse säilynyt lapsekkaana, koska hänellä ei ole lapsia, joista olisi täytynyt kantaa läpi elämän jatkuvaa vastuuta.
 Hän muistelee, kuinka oma pappa neuvoi ja jakoi ohjeita pojalleen. Isä oli silloin jo 50-vuotias sodan käynyt työmies.
 Anneli Saaristo ei halunnut äidiksi. Se oli valinta, jota hän on joutunut selittämään, perustelemaan ja puolustamaan. Pekka Tynell / Yle
 Omaa päätöstään lapsettomuudesta hän on joutunut selittämään useita kertoja.
 – Riittää, kun otan vastuun itsestäni edes jollakin tavalla. Sekään ei aina mene niinkuin pitäis.
 Eikä hän ole rahtuakaan käytännöllinen ihminen.
 – Olen suorastaan kaoottinen. Nostan hattua heille, jotka pystyvät yhdistämään perheen ja laulamisen, mutta minä en kuulu siihen porukkaan.
 "Jos yrittää hallita elämää, se näyttää meille kyntensä."  Anneli Saaristo
 Äitiyden tietoinen siirtäminen itselle sopivampaan ajankohtaan esimerkiksi omia munasoluja pakastamalla ihmetyttää. Saaristosta se on yritystä hallita elämää.
 – Jokainen toimii kuten parhaaksi näkee, mutta jos yrittää hallita elämää, se näyttää meille kyntensä vähän ajan kuluttua.
 Rakkauden kanssa on vähän sama juttu.
 Nössössä miehessä ei ole laulajalle vastusta
 Anneli Saaristo toivoo elämäänsä rakkautta.
 – Olen aina haaveillut siitä, että tulisi mies, joka rakastaisi minua ja antaisi olla vapaa.
 Mutta miehet pelkäävät vahvoja naisia ja se raivostuttaa häntä.
 Miehet haluavat suojella naista, mutta mitä suojelemista on naisessa, joka suojelee itse itseään, hän kysyy itseltään.
 Hänestä ajatuskin toisen siivellä elämisestä tuntuu omituiselta, koska pohjoismaiset naiset on kasvatettu itsenäisyyteen. On oma karriääri, tulot, velat ja pankkitili.
 – Minä en halua nössöä miestä. Miehessä on oltava vastusta. Miksi se ei toimi molempiin suuntiin?
 Saaristo muistuttaa, että vielä vanhainkodissakin ihmiset rakastuvat. Rakkauden tarve ei mene koskaan pois. Se on perustarve.
 – Vaikka kuinka yrittäisi, niin se on aina siellä.
 "Kun en jaksa enää loistaa, lopetan laulamisen."  Anneli Saaristo
 Naisartistina ei ole aina ollut helppoa. Alalla kilpailu on ollut ja on kovaa. Keikkoja ei ole ollut niin paljon kuin Saaristo olisi halunnut.
 Hän itse listaa syitä.
 Jääräpäisyys ja halu tehdä asioita oman pään mukaan. Hän on mennyt musiikki ja tekstit edellä, mikä on sulkenut ovia. Hän ei kuulu valtavirtaan, mikä ei sovi levy-yhtiöille. Myös vasemmistolaistausta on saattanut sulkea ovia.
 Hän sairastaa diabetestä ja astmaa. Ehkä ihmiset eivät ole tienneet, onko hän kunnossa.
 – Ja sitten aina pyydetään esiintymään ne samat. Tämä on julmaa hommaa.
 Laulaja on pohtinut hoitotestamentin tekemistä.
 Kun aika on, hän haluaa lähteä suorilta jaloilta eikä jäädä kitkuttelemaan koneiden varassa. Vaikka hän on tätäkin miettinyt, se ei tarkoita, että laulut olisi laulettu.
 – Jokainen sekunti on lahja. Vasta kun en jaksa enää loistaa, lopetan laulamisen.
 Saaristo muistuttaa, että elämässä jokainen sekunti on lahja: "Täytyy vain antaa palaa ja sitten kun sammuu, sitten sammuu." Pekka Tynell / Yle
 Pisteet viisuesiintyjille ja samppanjaa päälle
 Anneli Saaristo on ollut euroviisufani siitä lähtien kun hän katsoi Suomea edustaneen  Laila Kinnusen  esiintymistä television rakeisesta mustavalkokuvasta vuonna 1961.
 – Laulukilpailut ovat nykyisin kärsineet inflaation, koska niitä on niin hemmetin paljon. Kaiken maailman idolsit ovat vieneet lumoa pois, mutta Eurovision laulukilpailulla on edelleen sijansa. Se ei ole turha.
 Erityisen vaikutuksen on tehnyt muutama esitys.
 "Jätkä käveli stagelle liian iso puku päällä, lauloi hienon rakkauslaulun ja voitti."  Anneli Saaristo
 Hänestä Itävaltaa vuonna 2014 edustaneen  Gonchita Wurstin  voittokappale oli loppuun asti hiottu kokonaisuus. Vuonna 2017 kilpailun voittanut portugalilainen  Salvador Sobral  oli helmi pelkistetyn esityksensä ansiosta.
 – Jätkä käveli stagelle liian iso puku päällä, lauloi hienon portugalilaisen rakkauslaulun ja voitti.
 Terttu Anneli Orvokki Saaristo Syntynyt 15.2.1949 Jokioisilla. Kalevi Rothbergin tanssiorkesterin solistina vuodesta 1969. Valittiin Knokken laulufestivaaleilla parhaaksi naissolistiksi 1983. Pääpalkinto Rostockin laulukilpailussa Menschen und Meer 1985. Seitsemäs sija Eurovision laulukilpailuissa Sveitsissä 1989. Taiteilijaeläke 2011.
 – Ihmiset olivat kyllästyneet typeriin showjuttuihin ja ulkomusiikillisuuteen.
 Kun Eurovision laulukilpailu alkaa ensi viikolla, pienessä helsinkiläiskaksiossa ystäväporukka katsoo kisaa televisioista, antaa pisteitä esiintyjille, syö pitkän kaavan mukaan ja juo paljon samppanjaa.
 Anneli Saaristo on näiden juhlien loistava tähti.

Euroviisut oli Anneli Saaristolle jackpot – Nyt hän haaveilee suuremmasta onnenpotkusta: "Kun tulisi mies, joka rakastaisi ja antaisi olla vapaa"


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Trumpilta lisätulleja Kiinalle
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on määrännyt hallintonsa  valmistelemaan lisätulleja  kaikelle Kiinan tuonnille. Trumpin määräys tuli vain hetki sen jälkeen, kun Kiinan varapääministeri oli kertonut, että maat jatkavat neuvotteluja myöhemmin Pekingissä.
 Kiina ja Yhdysvallat päättivät perjantaina kaksipäiväiset kauppaneuvottelut Washingtonissa. Neuvotteluiden tuloksia kuvailtiin molemmista leireistä rakentaviksi.
 Risto Degerman / Yle
 Metsien avohakkuut voidaan lähes unohtaa menettämättä mitään
 Metsiä voidaan uusien tutkimuksien mukaan hoitaa paljon nykyistä paremmin. Itä-Suomen yliopistossa tehdyn  kasvatustapojen vertailun  mukaan avohakkuu oli kaikkein huonoin tapa kasvattaa puuta.
 Puun tuotos, siitä saatava omistajan tulo sekä luonto- ja ilmastohyödyt toteutuivat paremmin vähentämällä merkittävästi avohakkuita. Avohakkuita paremmissa tavoissa tavoitteena on pitää metsässä koko ajan enemmän puuta kasvamassa.
 Anneli Saaristoa jännitti esiintyminen Eurovision laulukilpailuissa vuonna 1989 niin paljon, että hän tunsi olevansa kuin pystyyn nostettu muumio. Seppo Sarkkinen / Yle
 Euroviisut oli Anneli Saaristolle jackpot
 Kun  Anneli Saaristo  edusti Suomea Eurovision laulukilpailuissa tasan kolmekymmentä vuotta sitten, hän luuli kuolevansa jännityksestä.
 La dolce vita  menestyi, mutta laulajan  elämä ei aina ole ollut kuin laulussa , ihanaa ja suloista. Nyt hänellä on haaveissa mies.
 Fratellini-koulun opettaja Isabelle Brisset on itse kokenut sirkusammattilainen. Juha Nurminen
 Yhä useampi suomalainen opiskelee tutkinnon muualla Euroopassa
 Vitsi, jos tällainen koulu olisi ollut Suomessa, sanoo Tampereelta lähtenyt  Anniina Peltovako . Hän on yksi niistä yli 8 000 suomalaisesta, jotka lähtevät joka vuosi muualle Eurooppaan opiskelemaan kokonaista tutkintoa.
 Lähtijöiden määrä kasvaa  koko ajan, ja suosituimmat kohdemaat ovat Ruotsi ja Britannia.
 Yle
 Sateista ja lämmintä
 Tänään on luvassa sateinen päivä. Venäjältä saapuva matalapaine levittäytyy päivän aikana Kaakkois-Suomesta lähes koko maahan.
 Itä-Suomessa luvassa on sadekuuroja aamupäivän aikana. Lounaisrannikko ja Turku saattavat jäädä ilman sateita. Kuurojen jälkeen Pohjois-Karjalassa voidaan odottaa jopa pariakymmentä astetta.
 Muualla Suomessa lämpötilat pyörivät hieman kymmenen asteen yläpuolella. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Trumpilta lisätulleja Kiinalle, maailmalta haetaan nyt tutkintoja, Anneli Saaristo haluaa miehen, sateita lähes koko maahan


Summary: Perjantain #puhuvelasta-kampanja kannustaa irrottamaan velkahäpeästä. Perjantai etsii nyt velkatarinoita.

Ylen Perjantai-ohjelmassa keskusteltiin eilen velkaantumisesta ja sen aiheuttamasta häpeästä.
 Vieraana nähtiin toimittaja ja yrittäjä  Renaz Ebrahimi . Ebrahimin isä tappoi itsensä, kun hänen velkansa kasvoivat muun muassa tappiollisen yrityksen vuoksi liian suuriksi.
 – Isä oli tilanteessa, jossa ei tiennyt, miten olisi voinut maksaa velat. Ainoa vaihtoehto oli myydä omakotitalo, ja se oli isälle vikatikki.
 Ebrahimi alkoi 25-vuotiaana ottaa taloudellista vastuuta perheestään, sillä isän kuoleman jälkeen rahatilanne oli huono.
 – Otin kulutusluottoja, ja ne eivät olleet kovin hyviä ratkaisuja. Tein paljon töitä, mutta jossain vaiheessa huomasin, että maksan vain korkeita korkoja eivätkä lainat vähene, Ebrahimi kertasi.
 Ebrahimi antoi velkojensa mennä ulosottoon. Nyt hän on maksanut kaikki velkansa pois, mutta maksuhäiriömerkintä säilyy luottotietorekisterissä vuoteen 2022 asti.
 – Moni on kommentoinut, että oma vika kun olet mennyt auttamaan muita. Totta kai se on oma valinta, otan vastuun siitä. Mutta johtuu se sitten kulttuurista tai kasvatuksesta, niin en minä voisi elää itseni kanssa, jos en olisi perheeni tukena.
 Raha-ahdingosta kannattaa puhua
 Illan toisena vieraana oli velallisia työkseen auttava  Soile Niemi . Hän työskentelee Raha-asianeuvonta Rarissa velkaneuvojana.
 Myös Niemellä on henkilökohtainen kokemus velkakierteen pahimmasta mahdollisesta lopputuloksesta. Yhtenä tavallisena aamuna 11 vuotta sitten poliisi tuli ovelle ja kertoi, että hänen miehensä oli tehnyt itsemurhan.
 Täysin yllättäen taustalta löytyi perukirjaa tehdessä 55 000 euron velat, joista Niemellä ei ollut ollut aavistustakaan.
 Mies oli kääntänyt palkkansa tulemaan Niemen tilille ennen itsemurhaansa. Viitetekstinä luki: "Anteeksi."
 – Minun tapani selvitä on ollut puhua, Niemi sanoo.
 Niemen mukaan ensimmäinen ja tärkein askel irti velkavankeudesta onkin juuri puhuminen. Kun ahdingostaan alkaa puhua, voi myös ratkaisuja alkaa löytyä.
 Työssään hän on kuitenkin huomannut, että velka on monelle suuri häpeä. Puhuminen veloista edes läheisille ei ole helppoa.
 – Suomessa ei osata puhua rahasta ylipäätään. Velkaantumiseen taas liittyy sellainen stigma, ettei osaa hoitaa raha-asioita. Jos koet itsesi köyhäksi siinä samassa, se on kolminkertainen tabu ja häpeä, Niemi selittää.
 Perjantain jakson  Onko velka häpeä?  voit katsoa täältä:

 Perjantai etsii velkatarinoita
 Perjantai puhuu nyt velasta. Haluamme kaikki vapaaksi velkahäpeästä!
 Uskomme, että jos velka ei olisi niin suuri häpeä, apua ylivelkaantumiseen haettaisiin aiemmin.
 Viime vuonna yli puoli miljoonaa suomalaista oli ulosotossa. Ylivelkaantuminen voi tuhota luottotietojen lisäksi perheen, parisuhteen, työpaikan ja terveyden. Taloudellinen epävarmuus voi heijastua mielenterveysongelmina, ja pahimmillaan velkakierre voi ajaa itsemurhaan.
 Etsimme ihmisiä, jotka ovat valmiit jakamaan oman tarinansa auttaakseen muita velkaongelmaisia selvittämään raha-ahdinkonsa.
 Jos sinulle sopii, että käytämme tarinaasi osana Perjantain  #puhuvelasta-kampanjan  journalistisia juttuja somessa ja Yle.fi:ssä, lähetä tarinasi meille sähköpostilla perjantai@yle.fi. Julkaisemme tarinoita tarvittaessa myös nimimerkillä.
 Voit myös jakaa oman velkatarinasi somessa häshtägillä #puhuvelasta ja auttaa purkamaan velkaongelmien aiheuttamaa leimaa ja häpeää.
 Lue myös:
 “Järjestelmä ajaa ihmisiä asunnottomiksi” – Maksuhäiriömerkinnästä pitäisi päästä eroon pian kun velka on maksettu, vaatii Renaz Ebrahimi
 Ari Savén osti luotolla sängyn - siitä alkoi vuosien pikavippikierre, joka johti velkahelvettiin: “Kun yhtäkkiä saa rahaa, mopo lähtee käsistä”
 Apua velkaongelmiin:
 Takuusäätiö  tarjoaa maksutonta velkaneuvontaa.
 Oikeusaputoimistoista  on vuoden alusta alkaen saanut maksutonta talous- ja velkaneuvontaa.
 Kilpailu- ja kuluttajaviraston  sivuilla tietoa ja linkkejä avuksi.
 Valtakunnanvoudinviraston  sivuilla myös kootusti tietoa.
 Kuluttajaliiton  sivuilla mm. velkaopas.
 Penno.fi  on ilmainen työkalu päivittäisten tulojen ja menojen seuraamiseen. Palvelua ylläpitää Takuu-Säätiö.

Onko velkaantuminen omaa syytä? Hävettääkö maksuhäiriömerkintä? Miten luottotiedottomuus vaikuttaa elämään? Kerro meille tarinasi


Summary: Kolme kokenutta keittiömestaria paljastaa, miten ravintoloiden keittiössä puhutaan.

Lasse, tussu ja perse? Ravintolakeittiöiden ammattislangista on vaikea maallikoiden ymmärtää mitään.
 Tamperelaiset kokeneet keittiömestarit  Anette Mellin ,  Toni Leskinen  ja  Hannu Wiss  avaavat yleisölle, mitä suosituimmat termit tarkoittavat.
 Osa termeistä on tullut jo kokkiharrastajien käyttöön.
 – Olen huomannut, että kokkiohjelmissa sana pleittaaminen on käytössä. Se tarkoittaa sitä, että laittaa annoksia ja komponentteja lautaselle, Anette Mellin sanoo.
 Lasse on puolestaan lasagne, Toni Leskinen sanoo.
 Työkielessä on myös paljon sanoja, joita kotikokki ei ole kuullut. Hannu Wiss sanoo, että useat sanonnat ovat ranskalaisia.
 Esimerkiksi beurre blanc on voikastike, ja sitä kutsutaan Suomessa pörreksi.
 Kokit myös tekevät misaa eli valmistelevat. Tämän taustalla on ranskalainen sanonta Mise en place eli asettaa paikalleen.
 Termit vaihtelevat eri keittiöissä
 Osa termeistä vaihtelee keittiöittäin ja aikakausittain. Hannu Wiss käyttää valmistelusta sanaa misu.
 Toni Leskisen mukaan rotta tarkoittaa ratatouillea eli vihanneshöystöä. Antti on entrecôte eli välikyljys.
 Kokit viljelevät huumoria.  Yle / Mikael Kokkola
 Myös Anette Mellin on törmännyt keittiöiden välisiin eroihin.
 – Pojat nauroivat töissä, kun olin hukannut tussun. Tussu on rautavilla, jolla pestään kattiloita. Se termi oli meidän keittiössämme käytössä.
 Toni Leskinen on käyttänyt samasta rautavillasta nimitystä tuhero.
 – Terveystarkastaja on puolestaan tippaiita, Leskinen sanoo.
 Yleensä ravintolakeittiössä piisi on hellapuoli ja kalla kylmä keittiö. Tampereella Toni Leskinen törmäsi ihan eri termeihin.
 – Minulle sanottiin, että aloita takapetsissä, sitten keskipetsi ja etupetsi.
 Etupetsissä laitettiin liha, välipetsissä kastikkeet ja kala ja takapetsissä kylmäruuat.
 Leskisen työpaikassa Salud-ravintolassa harjoittelijoita kutsuttiin kölveiksi. Yhtä kölviä pyydettiin hakemaan alakerran kaupasta hdf:ää.
 Kauppa valisti harjoittelijaa, että hdf:llä tarkoitetaan hyvää duunifiilistä.
 – Pitää olla pikkaisen hullu, että pärjää tällä alalla. Samalla kokeillaan kestävyyttä ja huumorintajua, Leskinen selittää.
 Kaksimielistä
 Hannu Wiss aloitti nuorena oppilaana leipomossa, jossa vanhat leipurit testailivat eli uunottivat nuoria kunnolla.
 – Minut lähetettiin hakemaan arinahöylää ja annettiin iso paperisäkki. Raahasin säkin leipomoon ja siellä oli halko.
 Anette Mellinin mukaan kaikissa keittiöissä on oma huumorinsa ja sanastonsa. Nokkimisjärjestys ei ole enää yhtä tiukka kuin ennen.
 – Se on vähän kuin murre, kyllä sitä oppii. Itse olen oppinut uusia sanoja nuorilta. Uusin on pleki, en tiennyt, että se on pelti, jolla laitetaan asioita paistumaan uuniin, Mellin sanoo.
 Anette Mellin sanoo oppineensa uusia sanoja nuorilta.  Katri Tapola / Yle
 Keittiötermit ovat lyhyitä, koska keittiössä on kiire. Usein sanat ovat myös kaksimielisiä.
 – Minun käskettiin mennä ensimmäisessä työpaikassa töihin perseeseen. Se tarkoittaa tiskinurkkaa, joka sattui olemaan perällä, Mellin nauraa.
 Huumori auttaa keittiömestarien mukaan jaksamaan pitkät päivät.
 – Naiset osaavat olla ihan yhtä pahoja suustaan kuin miehet, Anette Mellin sanoo.
 Avokeittiöissä tarkkana
 Avokeittiöt ovat yleistyneet ravintoloissa. Kokit saavat olla tarkkoina, ettei kiroilu tai huutelu kuulu asiakkaille.
 Anette Mellin arvioi, että nuori polvi on rauhoittunut, eikä kielenkäyttö ole enää yhtä karskia kuin takavuosina.
 Wiss kertoo, että Saludissa pöytä numero neljä lähellä keittiömestaria oli suosittu.
 – Asiakkaat tykkäsivät kuunnella, kun kirosin ja meuhkasin.
 Mellinin ja Leskisen mukaan Wiss on suuri persoona ja nähtävyys, eikä samanlainen kielenkäyttö ole enää hyväksyttyä.

Tiedätkö, mitä ovat lasse, tussu ja perse ravintolaslangissa? "Pitää olla pikkaisen hullu, että pärjää tällä alalla"


Summary: Tanskaa vähemmän feministejä löytyy esimerkiksi Meksikosta ja Saksasta, kertoo tuore kansainvälinen kysely. Suomi ei ollut mukana kyselyssä.

Feminismi ja #metoo-liike herättävät yhtenä tasa-arvon mallimaista pidetyssä Tanskassa yllättävän suurta vastustusta. Tuoreen kyselytutkimuksen mukaan noin 40 prosenttia tanskalaisista sanoo paheksuvansa naisiin kohdistuvan seksuaalisen ahdistelun vastaista maailmanlaajuista kampanjaa.
 YouGov-Cambridge Globalism Projectin 23 maassa tekemän kyselytutkimuksen mukaan myös feminismi saa Tanskassa melko vähän tukea,  kertoo kyselyn suunnittelussa mukana ollut The Guardian-lehti . Vain yksi kuudesta tanskalaisesta sanoo olevansa feministi, kun naapurimaassa Ruotsissa feministinä itseään pitää useampi kuin joka kolmas.
 Tanskaa vähemmän feministinä itseään pitäviä löytyy esimerkiksi Meksikosta ja Saksasta.
 Lähes kolmannes tanskalaisista on kyselyssä sitä mieltä, että naisten perään vislaaminen kadulla on täysin hyväksyttävää. Ruotsissa naisten perään viheltelyn hyväksyy harvempi kuin yksi neljästä.
 Sekä #metoon paheksunnassa että vislauksen hyväksynnässä Tanska vie kyselyssä ykköstilan.
 YouGov-Cambridge Globalism Projectin tiedusteluun vastasi eri maissa yhteensä yli 25 000 ihmistä. Suomi ei ollut mukana kyselyssä.  Tarkempia tietoja kyselyn toteutuksesta The Guardianin sivuilla .

Tasa-arvoisesta Tanskasta kuuluu kummia – #metoo herättää paheksuntaa, vain yksi kuudesta sanoo olevansa feministi


Politiikan jättävä ulkoministeri  Timo Soini  (sin.) on kertonut viimein, mitä hän alkaa tehdä tulevaisuudessa. Soini kertoo  blogissaan , että hän kirjoittaa kirjan populismista.
 Soinin mukaan kirjan on tarkoitus kertoa kansantajuisesti populismista ja populisteista. Kirjan on määrä olla valmis jo tänä vuonna.
 – Mikä heitä ohjaa tai riivaa? Ilmiö ei ole ohimenevä. Populismi on tullut jäädäkseen poliittiseen elämään, Soini kirjoittaa.
 Lisäksi Soini kertoo vastanneensa myöntävästi muutamaan puhujapyyntöön "sekä maallisista että taivaallisista asioista".
 Soini on julkaissut aiemmin kaksi kirjaa,  Maisterisjätkä  vuonna 2008 ja  Peruspomo  vuonna 2014. Lisäksi Soini on tehnyt yliopiston pro gradu -työnsä populismista.
 Soini  ilmoitti huhtikuussa  päättävänsä poliittisen uransa. Hän kertoi hoitavansa ulkoministeripestinsä loppuun ja olevansa sen jälkeen vapaa suomalainen mies.
 Soini toimii toimitusministeristön ulkoministerinä siihen saakka, kunnes uusi hallitus on saatu muodostettua.
 Lue myös:
 Timo Soini ei lähde ehdolle eurovaaleihin – "Minä lähden politiikasta, hyväntuulisena, hyvillä mielin"
 Timo Soini ei lähde ehdolle eduskuntavaaleihin – "Minulla alkaa uusi matka"

Timo Soini paljasti viimein, mitä alkaa tehdä politiikan jälkeen: Kirjoittaa kirjan populismista


Summary: Niinistö kommentoi myös muun muassa hallitusneuvotteluja ja puolustusvoimien komentajakysymystä.

Hallitusneuvotteluissa osapuolet voivat joutua juomaan katkeraakin kalkkia, mutta kun tavoitteet on sovittu, ne ovat yhteisiä, sanoi presidentti Sauli Niinistö TV1:n Ykkösaamun haastattelussa.
 – Hallitustyön kannalta vielä tärkeämpää kuin sopiminen on sitoutuminen siihen sopimukseen, Niinistö sanoi.
 Omalla hallitusajallaan hän kertoo tunteneensa, että hallituksessa kaikilla oli Suomen selviämiseen tähdännyt missio.
 – Kaikki menivät samaan suuntaan, ymmärsivät perusongelman ja olivat sitä korjaamassa. Jos uusi hallitus lähtee liikkeelle tällaisella linjalla, niin merkit ovat hyvät.
 Liima löytyy – jos on löytyäkseen – vaikeina hetkinä neuvotteluissa, kun ihmiset kohtaavat toisensa ehkä vähän tunnekuohussakin ja toteavat pitkän vääntämisen jälkeen, että jonkinlainen ratkaisu on löydetty yhdessä, presidentti kuvaili.
 "Ei ole säästetty, päinvastoin"
 Niinistö kertoi seuraavansa hallitusneuvotteluja samalla tavoin kuin suomalaiset yleensä, tiedotusvälineiden kautta, ja odottavansa kiinnostuneena muun muassa talouslinjauksia.
 – Joskus kuulee sanottavan, että "nyt saa säästäminen riittää". Mutta kun minun kielenkäytössäni säästäminen tarkoittaa sitä, että jotakin jää säästöön, niin ei tässä kyllä mitään säästetty ole kymmeneen vuoteen, päinvastoin, Niinistö sanoi.
 Hän myönsi Suomen olevan talouskysymyksissä kovin paljon riippuvainen siitä, mitä maailmalla tapahtuu. Ennusteet eivät ole parhaat mahdolliset, hän totesi.
 Hallitusneuvotteluissa yksi kysymys ovat myös ilmastopoliittiset tavoitteet. Niinistö sanoi, ettei voi niihin kovin sotkeutua, mutta kommentoi kuitenkin väitteitä, joiden mukaan Suomi on liian pieni tekijä, jotta sen ilmastopolitiikalla olisi merkitystä.
 – Kun me olemme EU:n puheenjohtaja, meidän on kyettävä sanomaan muille EU-maille, että "meidän on tehtävä", ei että "teidän on tehtävä".
 Ennen kuin Suomi voi sanoa sen uskottavasti EU:lle ja EU muulle maailmalle, taustalla on oltava myös tekoja, Niinistö sanoi. Signaalin on hänen mukaansa oltava selvä.
 Niinistö painottaa monenkeskeisyyttä
 Niinistö kertoi jatkavansa mielellään perinnettä, jossa eduskuntapuolueiden edustajat tapaavat hänen luonaan presidentille kuuluvien ulko- ja turvallisuuspoliittisten kysymysten tiimoilta. Niihin on hyvä ottaa mukaan myös opposition näkökulmia, Niinistö sanoi.
 Suomen ulkopoliittiseen linjaan ei hänen nähdäkseen ole odotettavissa merkittäviä käänteitä, mutta painotukseen saatetaan harkita muutoksia.
 – Monenkeskeisyyden korostaminen on nyt äärimmäisen tärkeää. Sen, että maailma palaa monenkeskeiseen järjestelmään. Ainoa tapa ratkaista ilmastonmuutos ja kaikki kehityskysymykset on yhdessä keskusteleminen.
 Monenkeskeisyyttä Niinistö painotti myös valtioiden välillä. Hän toivoo niiden kunnioittavan YK:ta ja muita yhteisiä instituutioita. Muuten on kovin vaikea edetä, hän sanoi.
 "Antoipa olla viimeinen kerta"
 Presidentti Sauli Niinistö kommentoi politiikan kysymysten lisäksi myös puolustusvoimien Lemmenjoki-kohua, josta on tullut ilmi yksityiskohtia oikeuskäsittelyssä.
 – Yksi kulttuuri – sikäli kuin sitä on enää laajemmin ollutkaan – päättyi nyt. Olen käynyt siitä keskustelun sekä meri- että ilmavoimien uusien komentajien ja koko puolustusvoimien komentajakandidaattien kanssa. Kyllä siellä on sellainen henki, että "antoipa olla viimeinen kerta", Niinistö sanoi.
 Hänen mukaansa Lemmenjoen kertausharjoituksissa näytetään käytetyn niin rumaa kieltä, että sellaista ei ole edes sosiaalisessa mediassa.
 Esitutkinta mahdollisen hyvä veli -verkoston vaikutuksista kohdistuu nyt myös puolustusvoimain komentajaan Jarmo Lindbergiin. Niinistö sanoi, ettei tunne yksityiskohtia tarkoin ja odottaa muiden tavoin valtakunnansyyttäjän ratkaisua.
 Jarmo Lindbergin komentajakausi on päättymässä, ja hän siirtyy reserviin. Niinistön mukaan se ei kuitenkaan liity mitenkään Lemmenjoen tapaukseen.
 Hän kertoo keskustelleensa komentajavaihdoksesta Lindbergin kanssa marras-joulukuun vaihteessa ja saaneensa kuulla häneltä Lemmenjoesta vasta helmikuussa.
 – En tiedä, tiesikö hän.
 Niinistö myöntää tunteneensa helpotusta, kun Lindberg kertoi reagoineensa tapahtumiin eikä "sekin asia kerääntynyt presidentin pöydälle, jossa paperia jo riittäänkin".
 Komentajaesitys vanhalta puolustusministeriltä?
 Puolustusvoimien uuden komentajan nimittäminen on siirtynyt, koska hallitus on vaihtumassa. Puolustusministerin tehtävä on esitellä tuleva komentaja ja presidentin nimittää hänet.
 Oikeuskanslerin virasto on linjannut, ettei tämä kysymys ole sellainen juokseva asia, joihin toimitusministeriöllä on valtuuksia.
 Niinistö kertoi haastatelleensa ehdokkaat, kuten oli ilmoittanut haluavansa tehdä. Jatkosta hänellä on ajatus, jota hän kutsuu kerettiläiseksi ja josta hän haluaisi keskustelua.
 – Nykyinen puolustusministeri Jussi Niinistö on ollut neljä vuotta tehtävässään, tuntee tilanteet ilmeisesti hyvin ja hänestä oli huomattavaa apua. Entäs jos uusi puolustusministeri ei tunne ehdokkaista ainuttakaan? Jos hän esittelee, meneekö paremmin?
 Niinistö sanoi haluavansa mielellään nimittää komentajan niin, että puolustusvoimat saa pian ketjutuksensa käyntiin.
 "Terveellisiä opetuksia"
 Lemmenjoen tapaus ei ole ainoa, jonka vuoksi on viime vuosina nostettu syytteitä korkean tason virkamiehiä vastaan, niin puolustusvoimissa kuin poliisissa. Joukossa ovat myös entinen valtakunnansyyttäjä ja tullin pääjohtaja. Tuomiotakin on annettu.
 Niinistön mukaan selityksiä voi olla kaksi: ikävä selitys on perinteisen virkamiesryhdin heikentyminen tai parempana se, että tapaukset tulevat nykyisin ilmi.
 – Olipa kummin päin tahansa, ne ovat terveellisiä opetuksia. Uskon, että oppi menee perille, ja sitten on tietysti mediankin tehtävä valvoa, että se oppi pysyy.
 "Villin lännen malliin"
 Yhdysvaltain ulkoministerin Mike Pompeon puheita äskettäisessä Rovaniemen-kokouksessa presidentti Niinistö kommentoi sanomalla, että lisää aluevaltausväitteitä tullaan varmasti kuulemaan "vähän villin lännen malliin".
 Arktisen neuvoston kokoukseen osallistunut Pompeo arvosteli kovin sanoin Kiinaa ja Venäjää ja sanoi, että Venäjän vaatimukset voivat muuttua väkivaltaisiksi. Niinistö arveli hänen viitanneen Krimiin tai mahdollisesti lippuihin, jotka Venäjä on pystyttänyt pohjoisnavan alle.
 Niinistö kertoi, että kova puhe on tuttua puhelinkeskusteluista Yhdysvaltain presidentin Donald Trumpin ja hänen edustajansa kanssa. Uutta on enintään se, että se tultiin kertomaan Arktisen ministerineuvoston kokouksen alle, Niinistö sanoi.
 Hän on kiinnittänyt huomiota siihen, että kovissa sananvalinnoissaan Yhdysvallat, Kiina ja Venäjä eivät kuitenkaan viittaa sanallakaan kollegoihin, vain maihin.
 – Minulle alkaa valjeta, että tässä pidetään henkilösuhteita yllä ja hyvin tärkeinä. Mutta voi olla, että olen ihan väärässä, Niinistö lisäsi.
 Niinistö kannattaa suoria yhteyksiä
 Ulkopoliittisista kysymyksistä Niinistö otti kantaa myös Viron presidentin Kersti Kaljulaidin äskettäiseen Venäjän-vierailuun, joka oli maiden ensimmäinen korkean tason tapaaminen kymmeneen vuoteen.
 Niinistön mukaan se oli uusi ja ehkä rohkeakin askel, mutta ei millään tavalla odottamaton.
 – Suomessa jotkut ovat halunneet kritisoida minun käyttäytymistäni suhteessa Venäjään ja Putinin tapaamiseen, mutta kyllä se on valtavasti kiinnostanut maita lähiympäristössämme ja vähän laajemminkin.
 Niinistön mukaan suorat yhteydet ja vastapuolen ajatusten kuuntelu ovat hyvä asia. Kaljulaidia hän ei kuitenkaan kerro ryhtyneensä neuvomaan, vaikka tästä asiasta on ollut puhetta.
 Löfvenin sananvalinta karahti Niinistön korvaan
 Ruotsin pääministeri Stefan Löfven sanoi viime viikolla, että Ruotsi on valmis kehittämään edelleen sotilaallista yhteistyötä Suomen kanssa, mutta yhteiset puolustustoimenpiteet eivät ole ajankohtaisia. Niissä kulkee muutenkin selvä raja, Löfven sanoi.
 Niinistö kertoi korvaansa karahtaneen sen, että Löfven otti vertailuksi Naton viidennen artiklan, jossa jäsenmaat sitoutuvat puolustamaan toisiaan sotilaallisesti hyökkääjää vastaan.
 – Sitten hän jatkoikin niin, että "nyt ei ole ajankohtaista puolustustoimenpidettä". Toivottavasti se ei ole koskaan ajankohtaista!
 Hän arvelee Löfvenin halunneen peilata Ruotsin pitkään liittoutumattomuuden traditioon. Se on monille ruotsalaisille arvo sinänsä, ja Ruotsissa ollaan hyvin herkkiä näissä liittoutumiskysymyksissä, Niinistö sanoi.
 Suomi sen sijaan ei ole vetänyt selvää rajaa, vaan on sanonut, että mennään askel kerrallaan ja katsotaan, mihin resurssit ja halut riittävät. Varsinaiseen avunantovelvoitteeseen olisi kuitenkin pitkä matka, hän lisäsi.
 Niinistö näkisi mielellään yhteistyön myös Norjan kanssa entistä vahvempana. Itämeren jännitteistä puhutaan paljon, mutta myös kalotin suunta käy arktisten jäiden sulaessa yhä kiinnostavammaksi, hän sanoi.
 – Ainakin minua kiinnostaisi kovasti lähteä keskustelemaan tällaisessa kolmiossa vähän enemmänkin, Niinistö lisäsi viitaten Suomeen, Ruotsiin ja Norjaan.
 Äitienpäivän alla on askarreltu
 Näin EU-vaalien alla Niinistö puntaroi myös eurooppalaisten arvojen ja EU:n yhteyttä. Hänen mukaansa arvot ovat jalostuneet tuhansien vuosien aikana eivätkä muutu yksissä vaaleissa miksikään. EU instituutiona on epäilemättä niiden lipunkantaja mutta ei arvot sinänsä, hän korosti.
 EU:sta käydyssä keskustelussa pitäisi hänen mukaansa poistaa katse pintakuohusta, "kaikennäköisistä direktiivikauhistuksista ja muusta". Niiden sijasta pitäisi miettiä, ovatko eurooppalaisiksi arvoiksi käsittämämme asiat sellaisia, että niiden puolesta kannattaa taistella.
 Kriittisyys on joskus ihan hyvästä, mutta se ei tarkoita EU-kielteisyyttä, Niinistö sanoi.
 – Minäkin olen ollut kriittinen siihen, että EU kovin myöhään heräsi turvallisuuspuolen ajatteluun. Tai että euroalueen vakaussopimusta alettiin johdonmukaisesti rikkoa.
 Myönteinen kriittisyys herättää keskustelua ja tähtää korjauksiin, Niinistö sanoi ja toivoi EU-vaaleissa korkeaa äänestysprosenttia, jotta kansalaisilta saataisiin vahva mandaatti vastata haasteisiin. Kiinnostusta tosin on hankala herättää näin pian eduskuntavaalien jälkeen ja kesken hallitusneuvottelujen, hän myönsi.
 Haastattelun päätteeksi Niinistö kertoi perheensä juhlavalmisteluista äitienpäivien aattona. Paljon on piirretty ja askarreltu, hän sanoi.

Presidentti Niinistö Lemmenjoen-tapahtumista: "Yksi kulttuuri päättyi nyt" – Haastattelu katsottavissa Areenasta


Summary: Krimin valtaus on käynyt kalliiksi Venäjälle, mutta mitä ihmiset nyt arjestaan ajattelevat? Kirjeenvaihtajamme Marjo Näkki ajoi niemimaan päästä päähän.

Viisi vuotta sitten maailma jakautui jälleen kerran hieman toisin. Venäjä vei Ukrainalta Krimin niemimaan ja Itä-Ukrainan sota alkoi.
 EU ja Yhdysvallat asettivat Venäjälle talouspakotteita, ja sotilasliitto Nato lisäsi läsnäoloaan Baltiassa ja Itä-Euroopassa. Venäjän ja lännen välit heikkenivät huonoimmilleen sitten kylmän sodan lopun.
 Kaikki alkoi Krimiltä. Lähdetäänpä katsomaan, mitä niemimaalle nyt kuuluu.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Kertš - ”Elämme kuten ennenkin”
 Silta kaartaa 18 kilometrin matkan yli Kertšinsalmen. Salmi yhdistää Asovanmeren Mustaanmereen ja se on tärkeä kauppareitti. Silta taas yhdistää Krimin niemimaan itäisimmän nurkan Manner-Venäjään.
 Kertšinsalmen silta avautui liikenteelle vuosi sitten. Grigory Vorobjov
 Vuosi sitten toukokuussa  Venäjän presidentti Vladimir Putin avasi Kertšinsalmen sillan  ajamalla sen yli venäläisellä Kamaz-kuorma-autolla. Se näytti vähän koomiselta pullistelulta, mutta oli toki presidentinnäköistä toimintaa.
 Silta oli viimeinen silaus Krimin valtaukseen, sillä se yhdistää Ukrainan hännässä olevan niemimaan myös fyysisesti Venäjään.
 Nyt kymmenet työmiehet keikkuvat rakennustelineillä kaksiosaisen sillan Mustanmeren puoleisessa osassa ja viimeistelevät rautatietä. Sen pitäisi avautua joulukuussa.
 Kertšinsalmen sillalle valmistuu myös junayhteys joulukuussa. Grigory Vorobjov
 Aurinko paistaa ja vesilinnut liitelevät laiskahkosti lähellä merenpintaa. Tällaisena päivänä on vaikea hahmottaa, että vasta marraskuussa  Kertšinsalmi oli kansainvälisen selkkauksen keskipiste.
 Venäläiset rajavartijat ottivat kiinni parikymmentä ukrainalaista merimiestä ja syyttivät heitä alueloukkauksista. Oli ammuskelua ja alusten törmäilyä. Nyt merimiehet viruvat moskovalaisessa vankilassa, ja Ukraina kutsuu heitä sotavangeiksi.
 Merimiehet tuontiin aluksi tänne, Kertšin kaupunkiin. Se on unelias pikkukaupunki Krimin puolella siltaa. Kaupungin porteilla tulijaa tervehtivät siivekkäät leijonat tolppien nokassa. Vasemmalla näkyy minareetti.
 Kertšin kaupunki sijaitsee Krimin puolella siltaa. Grigory Vorobjov
 Kertšin kiinnostavin maamerkki on reilusti yli tuhat vuotta vanha Johannes Kastajan kirkko. Se on tiettävästi Euroopan vanhin laatuaan. Sen pyöreät tornit ja raidalliset seinät kertovat bysanttilaisesta rakennustaiteesta. Sisällä on käynnissä ortodoksijumalanpalvelus.
 Seremoniassa käväisee myös  Aleksi Getsenko . Hänellä on selvä näkemys Kertšinisalmen sillasta.
 – Se on muuttanut elämämme täysin, mies aloittaa ja maalailee hetken, miten aiemmin Krimillä tunnettiin vain köyhyyttä ja murhetta.
 – Mutta sitten tuli silta ja muutti kaiken, Gatsenko sanoo.
 – Vitsailen tietysti, hän lisää.
 Huumorimieheksi osoittautuva Getsenko vaikuttaa olevan hyvin tietoinen siitä, mitä lännessä Krimin valtauksesta ajatellaan. Kansainvälinen yhteisö ei ole tunnustanut sitä osaksi Venäjää.
 Vakavoituneena Getsenko jatkaa, että mikä tahansa rakennushanke tähtää useimmiten ihmisten elämän helpottamiseen – niin myös silta yli salmen.
 .
 Aleksi Getsenko ja Tatjana Trišina eivät pidä siltaa mullistavana asiana. Grigory Vorobjov
 – Katsos kun olemme ihan tavallisia ihmisiä, emme poliitikkoja. Pääasia on se, että juuri mikään ei ole täällä muuttunut, Gatsenkon puoliso  Tatjana Trišina  sanoo.
 Krimiläisten ongelmat ovat hyvin arkisia. Palvelut eivät oikein toimi. Pankissa pitää käydä sillan toisella puolella Krasnodarissa, sillä kaikkea maksuliikennettä ei saa hoidettua Krimillä talouspakotteiden takia.
 Pankit eivät tuo konttoreitaan Krimille, sillä ne eivät halua joutua pakotelistalle lännessä.  EU ja Yhdysvallat asettivat talouspakotteet Venäjälle  vastauksena niemimaan valtauksen ja Itä-Ukrainan sodan takia.
 – Ihmiset eivät ymmärrä, miksi valtion omistama Sperbank ei toimi täällä, Trišina kertoo.
 Sama pätee kännykkä- ja nettiyhteyksiin. Myös venäläiset teleoperaattorit kaihtavat liiketoimintaa Krimillä, sillä nekään eivät halua joutua lännen mustalla listalle.
 Sähkökatoksista on sen sijaan päästy. Venäjä on rakentanut uusia voimaloita niemimaalle. Osan turbiineista toimitti saksalainen Siemens.
 Jaltan Gurzuf - ”Emme saa riitaa aikaiseksi”
 Vihreät vuoret, jyrkille rinteille levittäytyvät viinitarhat ja sinisen turkoosina kimalteleva meri. Tämä on se maisema, jota useimmat venäläiset ajattelevat, kun kuulevat sanan Krim.
 Tästä jaltalaisesta maisemasta ovat ammentaneet monet taiteilijat kuten kirjailija  Anton Tšehov  ja runoilija  Aleksandr Puškin . Krim on venäläisessä kulttuurissa samankaltainen käsite kuin Karjala Suomessa.
 Krimin viinituotanto on kärsinyt lännen talouspakotteista. Grigory Vorobjov
 Krimm naš – Krim on meidän, hokivat niemimaan valtauksen kannattajat keväällä 2014.
 Mutta Krim on ollut monien muidenkin oma – paljon ennen Venäjän alkua. Sopivasti Mustaanmereen työntyvä niemimaa oli muinaisten valtakuntien aluetta, ja sen näkee erityisesti niemen eteläosassa Gurzufissa, 9 000 asukkaan rantakaupungissa.
 Bysantin valtakunnan keisari  Justinianus I  rakennutti tänne 500-luvulla linnoituksen, jonka toinen merien mahtikansa, genovalaiset myöhemmin palauttivat kukoistukseensa. Krimin rannikot kiinnostivat merien valtiaita. Sitten tulivat tataarit, joiden nimeämäksi Gurzuf lopulta jäikin.
 Nyt Gurzufiin on vaellettu Jakutiasta.
 – Ilmasto on miellyttävämpi täällä kuin pohjoisessa, se oli pääsyy tänne muuttoon,  Aleksadr Jeroškin  kertoo.
 Hän työskentelee aallonmurtajalle rakennetussa kalaravintolassa Kylläinen mies. Ravintolan nimi on edelleen ukrainan kielellä, vaikka niemimaata on aktiivisesti venäläistetty.
 Aleksadr Jeroškin muutti perheensä kanssa Krimille kaksi vuotta sitten. Grigory Vorobjov
 Venäjänkieliset koulut ovat muuttuneet niemimaalla käytännössä pakollisiksi.  Miehitystä vastustaneet tataarit on vaiennettu , eikä muukaan oppositio pääse ääneen.
 Monet asukkaista ovat huomanneet, että elämä on helpompaa, jos taskussa on Venäjän passi. Terveydenhoitoakin saa, kun on venäläinen sairausvakuutus, ja eläkettä.
 Myös Jeroškinin Donbassin alueelta kotoisin olevalla ukrainalaisella vaimolla ja parin kahdella lapsella on Venäjän passit.
 – Vaimoni siskon mielestä Krim on edelleen osa Ukrainaa, mutta edes tästä emme saa riitaa aikaiseksi, Jeroškin hymähtää.
 Sevastopol - ”Kaikkea ei ole saatu valmiiksi”
 – Uraaaaaaaaaaaa, uraaaaaaaaaaa! kuuluu yleisön aaltoileva huuto.
 Sevastopolin  Leninin  mukaan nimetyllä pääkadulla vuoroaan odottavat pahanhajuista pakokaasua ulos syöksevät panssarivaunut. Ne vyöryvät ensimmäisenä liikkeelle Voitonpäivän sotilasparaatissa.
 Venäläiset juhlivat Suuren isänmaallisen sodan eli toisen maailmansodan päättymistä 9. toukokuuta. Samaan aikaan meillä lännessä tangoissa liehuivat EU:n liput Eurooppa-päivän kunniaksi.
 Venäläisen historiankirjoituksen mukaan Neuvostoliitto vapautti Euroopan fasisteilta eli natseilta. Vankileirejä tai  Stalinin  osuutta tuhoisan sodan kulkuun ei juuri muistella.
 Sevastopolissa on ollut Venäjän laivaston tukikohta tsaarinajoista lähtien. Grigory Vorobjov
 Sevastopolissa on ollut Venäjän Mustanmeren laivasto jo tsaarinajoista lähtien. Täältä lähtivät vyörymään tapahtumat viisi vuotta sitten, kun Venäjän armeija aloitti niemimaan miehityksen.
 Sevastopolissa oli myös ukrainalaisten laivastotukikohta , ja se piiritettiin. Parin tunnin ajomatkan päähän, niemimaan pääkaupungin Simferopolin lentokentälle ilmestyi tunnuksettomia vihreitä miehiä.
 Venäläiset kutsuivat heitä ”hyväkäytöksisiksi ihmisiksi”. Se on nykyisin suosittu t-paita teksti.
 Voitonpäivää juhlii myös sevastopolilainen  Svetlana Mirošnitšenko  miehensä  Gennadin  kanssa.
 – Mikä on muuttunut viiden viime vuoden aikana? Kaikkea ei ole saatu valmiiksi, mutta paljon on muuttunut, Svetlana Mirošnitšenko miettii ja alkaa sitten luetella.
 – Ihmisten terveydenhoito, esimerkiksi, koska nyt kaikilla on venäläinen sairausvakuutus. Kaupunkikuva on parantunut, koska istutuksia on tullut lisää, Mirošnitšenko listaa.
 Sevastopolilaiset Gennadi ja Svetlana Mirošnitšenko uskovat Krimin muuttuvan vain parempaan suuntaan. Grigory Vorobjov
 Ohitsemme Leninin katua pitkin lipuu kuolemattomien rykmentti, jossa sukulaiset kantavat edesmenneen sotilaan kuvaa käsissään. Mirošnitšenko on näkevinään joukossa enemmän nuoria kuin aiemmin.
 – Tässä on juurikin se kauneus. Tulevaisuutta ei voi olla ilman muistoa menneisyydestä, Svetlana Mirošnitšenko pohtii.
 Krimillä menneisyys muuttui viisi vuotta sitten, ja sitä muistetaan niemimaalla nyt uuden isännän voimin.
 Lue lisää:
 Suomi tuomitsee yhä Krimin laittoman liittämisen Venäjään – niemimaan valtauksesta viisi vuotta
 Venäjä valtasi Krimin tasan viisi vuotta sitten – Viisi syytä, miksi Putinilla ei ole aihetta juhlaan
 Uutisvideo: Jääkö Ukraina idän ja lännen väliin?

Yle Krimillä: Niemimaan arki on asettunut kuoppaisiin uriinsa viisi vuotta valtauksen jälkeen


Ranskassa valmistaudutaan kiertämään lain tiukimpia määräyksiä, jotta tulipalossa pahoin vaurioitunut Pariisin Notre Damen katedraali saadaan korjattua mahdollisimman nopeasti. Ranskan parlamentin alahuone hyväksyi perjantaina kiistellyn lain, joka mahdollistaa katedraalin restauroinnin viidessä vuodessa.
 Lain arvostelijat pitävät aikataulua liian tiukkana, mutta presidentti  Emmanuel Macron  on luvannut korjaustöiden valmistuvan viidessä vuodessa.
 Muutoksen ansiosta rakennustöissä voidaan tarvittaessa vähentää byrokratiaa esimerkiksi suunnittelua ja kulttuuriperinnön suojelua koskevissa asioissa. Laki siirtyy seuraavaksi parlamentin ylähuoneen senaatin käsiteltäväksi.
 Pariisin tunnetuimpiin maamerkkeihin lukeutuva 850-vuotias Notre Damen -katedraali sai pahoja vaurioita huhtikuun puolivälissä syttyneessä tulipalossa. Rakennuksen restauroinnin arvioidaan maksavan 600–700 miljoonaa euroa. Restaurointiin on lahjoitettu jo lähes miljardi euroa.

Ranska valmis kiertämään byrokratiaa Notre Damen kunnostuksen nopeuttamiseksi – kiistanalainen laki etenee parlamentissa


Summary: Tyttärensä julmalla tavalla menettäneet Ingrid ja Joachim Wall eivät halua antaa vihalle valtaa. Kirjan kirjoittaminen helpotti valtavan surun keskellä.

Ingrid  ja  Joachim Wall  näyttävät tavallisilta kuusikymppisiltä, kun he istuvat keväisessä auringon paisteessa puiston penkillä. He ovat kuitenkin joutuneet kohtaaman pahuuden, jollaista on vaikea edes kuvitella.
 Pari vuotta sitten elokuussa heidän 30-vuotias toimittajatyttärensä lähti juttukeikalle Kööpenhaminassa.  Kim Wall  oli vihdoin saamassa haastattelua tanskalaiselta keksijältä  Peter Madsenilta . Erikoiseksi juttukeikan teki, että Kim pääsi Madsenin itserakentaman sukellusveneen kyytiin ja voisi samalla haastatella keksijää. Juttua ei syntynyt, sillä Kim ei koskaan palannut tuolta keikalta.
 Siitä alkaa Ingrid ja Joachim Wallin painajainen, joka varjostaa koko loppuelämää.
 – Nykyään olemme hyväksyneet Kimin kuoleman, mutta ymmärtää sitä ei voi. Ei koskaan.
 Katoamista edellisenä iltana kaikki oli hyvin. Tai oikeastaan paremmin kuin hyvin. Kim oli esitellyt vanhemmilleen poikaystävänsä, jonka kanssa asui Kööpenhaminassa. Heidän oli tarkoitus muuttaa yhdessä Pekingiin, sillä Kim halusi tehdä toimittajan töitä sieltä. Vanhemmat olivat tyytyväisiä, että tytär oli löytänyt rakkauden ja pariskunta lähtisi yhdessä Pekingiin. Silloin heidän ei tarvitsisi murehtia niin paljon.
 Kim Wall Kiinan muurilla, joka on englanniksi The Great Wall. Kimin oli tarkoitus muuttaa Pekingiin poikaystävänsä kanssa. Kim Wallin muistosäätiö
 Ingrid ja Joachim olivat tottuneet olemaan huolissaan Kimin vuoksi, sillä juttumatkat veivät häntä mitä eksoottisimpiin paikkoihin.
 – Pelkäsin, että hän joutuu kolariin Kiinassa tai saa sähköiskun roikkuvista sähköjohdoista Delhissä. Vanhemmat pelkäävät aina lastensa puolesta, vaikka he ovatkin jo aikuisia, Ingrid Wall sanoo.
 Siksi ei ollut mitään syytä huoleen, kun Kim oli Kööpenhaminassa. Tanskan pääkaupunkihan on kuuluisa leppoisuudestaan.
 Asioiden karmeus paljastui pikkuhiljaa
 Kim sai tiedon Peter Madsenin haastattelumahdollisuudesta lyhyellä varoitusajalla. Kim puntaroi poikaystävänsä kanssa ehtisikö hoitaa keikan, sillä illalla olisi jäähyväisjuhlat ystäville ennen Kiinaan muuttoa. Uteliaana ja kunnianhimoisena toimittajana Kim päätti lähteä juttukeikalle.
 Seuraavana aamuna Kimin poikaystävä soitti hätääntyneenä Ingrid ja Joachim Wallille. Kim ei ollut palannut juttukeikalta.
 Aluksi kaikki oli hyvin sekavaa. Inrgrid ja Joachim lähtivät Kööpenhaminaan auttamaan etsinnöissä. Toiveikkaina he ajattelivat, että oli tapahtunut vain joku moottorivika ja sukellusvene löydettäisiin nopeasti. Ja illalla kaikki olisi taas hyvin.
 – Ensin luulimme, että kyseessä on vain katoaminen. Sitten toivo alkoi hiipua.
 Asioiden karmeus paljastui pikkuhiljaa. Ensin Madsen kertoi poliisille, että Kim oli lyönyt päänsä ja kuollut.
 – Sanoimme toisillemme koko ajan, että tämän pahemmaksi asiat eivät voi enää mennä. Mutta ne menivät.
 Peter Madsenin sukellusvenettä nostetaan merestä. Sukellusveneestä löytyi Kimin verta, mutta ei ruumista. /All Over Press
 Parin viikon kuluttua merestä löytyi naisen torso. DNA-testit paljastivat, että kyseessä oli Kim. Kävi ilmi, että Madsen oli paloitellut ruumiin.
 – Kauhea tapa kuolla... asiasta puhuminen on yhä vaikeaa Ingrid ja Joachim Wallille.
 – Kuolema olisi ollut helpompi hyväksyä, jos kyseessä olisi ollut onnettomuus tai sairaus.
 Kimin ura oli juuri nousussa
 Selviytymisessä on auttanut kirjoittaminen. Ingrid Wall on entinen toimittaja ja Joachim valokuvaaja, joten he päättivät heti ensimmäisinä unettomina öinään ryhtyä kirjoittamaan ylös tapahtumia ja tuntemuksia. Syntyi kirja  Kun sanat loppuvat , joka on nyt ilmestynyt suomeksikin.
 Ingrid ja Joachim Wall vierailivat Helsingissä. Kirjan kirjoittaminen auttoi heitä selviämään surusta. Janne Lindroos / Yle
 Wallit kieltäytyivät järjestelmällisesti haastattelupyynnöistä surunsa keskellä. Ammattilaisina he tiesivät, että jos suostuu yhteen, pyyntöjä tulee vain lisää ja lisää. He halusivat pitää langat omissa käsissään ja kertovat kirjassaan tapahtumista ja Kimin elämästä, joka oli juuri päässyt kukoistukseensa.
 – Kim oli niin onnellinen, koska oli tapahtunut käänne: toimituksista oli ryhdytty soittelemaan hänelle ja hänen nimensä tunnettiin.
 Kim teki töitä freelancerina arvostettuihin lehtiin. Hänen työnantajiaan olivat muun muassa The Guardian ja Harper`s Magazine. Vanhemmat olivat syystä ylpeitä tyttärestään.
 – On uskomatonta, että hän kirjoitti niin hyvin englanniksi. Hän oli vanhan ajan hyvä toimittaja, joka rakasti tavata ihmisiä ja tutustua uusiin paikkoihin. Jos hän päätti tehdä jotain, hän myös teki. Naisfreelancerina ei ole helppo saada jalansijaa.
 Kim opiskeli Pariisissa, Lontoossa ja New Yorkissa, joten hänellä oli laaja ystäväverkko ympäri maailmaa. Ingrid ja Joachim eivät olleet kuulletkaan näistä lukemattomista ystävistä, mutta nykyään Kimin ystävät ovat heille tärkeitä ja he ovat tiiviisti yhteyksissä.
 – Olemme jakaneet surua, mutta myös hauskoja muistoja. Olemme itkeneet ja nauraneet yhdessä. Heistä on tullut meille uusi perhe.
 Murhaajan kohtaaminen oli vaikeaa
 Ingrid ja Joachim ovat yrittäneet saada selville, mitä sukellusveneessä oikein tapahtui. Sen tietää kuitenkin vain yksi henkilö, Peter Madsen. Tutkinnan aikana hän muunteli tarinaansa niin moneen kertaan, ettei totuus selvinnyt .
 Kun suuri suru oli lähes musertanut Kimin vanhemmat, alkoi toinen koitos: oikeudenkäynti. Wallit halusivat olla paikalla ja edustaa Kimiä. Tyttären murhaajan kohtaaminen ei ollut helppoa.
 – Oli tärkeää kuitenkin nähdä hänet ja ennen kaikkea, että hän näki meidät.
 Peter Madsen on Tanskassa tunnettu hahmo ja hänestä oli tehty lukuisia juttuja aiemminkin. Eriskummallisen keksijän tavoitteena oli tehdä avaruuslento. Merenpohjan hän oli jo valloittanut itse rakentamallaan sukellusveneellä. Mitkään merkit eivät viitanneet siihen, että hän olisi vaarallinen.
 – Olen jutellut monien toimittajien kanssa ja kaikki ovat sanoneet, että ilman muuta olisivat itsekin lähteneet samanlaiselle juttukeikalle.
 Kim Wallin murhasta ja oikeudenkäynnistä on tehty Wallien laskujen mukaan yli 100 000 juttua. He ymmärtävät, että tapaus on koskettanut juuri toimittajia.
 – Jos Kim olisi ollut siivooja tai kokki, asia ei olisi ehkä saanut niin paljon julkisuutta. Moni toimittaja varmasti ajattelee, että se olisi voinut olla minä, pohtii Ingrid Wall.
 Vanhemmille ei ole selviytymisopasta, kun lapsi murhataan
 Oikeudenkäyntirumba kesti puoli vuotta, jonka päätteeksi Peter Madsen sai elinkautisen rangaistuksen. Wallit eivät juuri halua puhua hänestä.
 – Se mies on aiheuttanut niin paljon pahaa, ettemme halua enää ajatella häntä. Viha ei johda mihinkään.
 Oikeusprosessin aikana Kimin vanhempia harmitti, että heidän tyttärensä nähtiin vain silmittömän väkivallan uhrina. Kirjallaan he haluavat näyttää, millainen Kim oli ihmisenä ja toimittajana.
 – Emme halunneet, että Kimin tarina päättyy sukellusveneeseen.
 Tätä kuvaa käytettiin lähes kaikissa Kim Wallin murhaa käsitelleissä jutuissa. Kuva on otettu vuonna 2015.  TOM WALL/EPA
 Nykyään Ingrid ja Joachim Wallia työllistää säätiö. Sen tarkoituksena on vaalia Kimin muistoa. Säätiöllä on rahaa koossa jo noin 400 000 dollaria, josta jaetaan vuosittain stipendi lahjakkaalle, nuorelle naisfreelancertoimittajalle.
 – Näin voimme jatkaa Kimin työtä. On lohdullista ajatella, että näin Kimin muisto säilyy myös meidän jälkeemme.
 Kimin katoamisesta ja kuolemasta on pian kaksi vuotta. Edelleenkin tapahtumat tuntuvat epätodellisilta ja ennen kaikkea epäreiluilta.
 – Tällaiseen ei ole mitään opaskirjaa. "Mitä tehdä, kun lapsi murhataan brutaalisti". Tämän kanssa on vain jatkettava elämää. Luovuttaa ei voi, muuten paha saa vallan.
 Kaiken kauheuden keskellä Wallit ovat kohdanneet myös paljon hyvyyttä. He ovat yhä liikuttuneita, miten paljon ihmiset ympäri maailmaa ovat osoittaneet heille myötätuntoa.
 – Olemme saaneet paljon lämpöä ja rakkautta. Se tuntuu hyvältä ja lohdulliselta.
 Lue lisää:
 Täältä  voi lukea Yle Uutisten jutut Kim Wallin murhasta.

Sukellusveneessä murhatun Kim Wallin vanhemmat ovat kokeneet pahimman mahdollisen painajaisen: "Luovuttaa ei silti voi, pahuus ei saa voittaa"


Summary: Suuri määrä karkureita jäi nopeasti kiinni, mutta kymmenet jatkavat pakoaan.

Indonesian poliisi on aloittanut suuretsinnät sumatralaisessa vankilassa tapahtuneen joukkopaon jälkeen. Vangit pääsivät pakoon, kun vankilassa puhkesi lauantaiaamuna mellakka, jota seurasi tulipalo.
 Poliisin mukaan mellakointi alkoi sen jälkeen, kun vartijat olivat hakanneet useita vankeja, jotka olivat jääneet kiinni metamfetamiinin käytöstä. Mellakoinnissa kolme vankia sai pistohaavoja ja yhtä poliisia ammuttiin.
 Viranomaiset kertovat saaneensa aamun tunteina kiinni yli sata vankia. Kymmenet ovat kuitenkin yhä karkuteillä. Poliisi saa etsinnöissä apua armeijalta ja paikallisilta asukkailta.
 Vankilapaot ovat Indonesiassa yleisiä. Vankiloiden olot ovat karut, ja ne ovat tupaten täynnä vankeja.

Huumeet käynnistivät mellakan vankilassa – toista sataa vankia pääsi karkuun Indonesiassa


Summary: Lainsuojattomat-teatterifestivaali alkaa Porissa lauantaina. Aiemmin syksyisin järjestetty festivaali siirtyi kevääseen.

Toukokuun tuulet puhaltavat Porin Puuvillan takana, missä sijaitsee Rakastajat-teatterin toimisto.
 Toimistoon sisään astuessa palaveri keskeytyy. Kiireiseltä vaikuttava  Angelika Meusel  huikkaa viereisellä sohvalla istuvalle  Kai Tannerille , että nyt mennään.
 Läheisessä kahvilassa Meusel ja Tanner viedään parinkymmenen vuoden taakse.
 – Ensimmäinen tunne on shokki, miten tässä on voinut kulua näin pitkä aika, miettii Tanner.
 Rakastajat-teatterin järjestämä Lainsuojattomat-teatterifestivaali täyttää tänä vuonna 20 vuotta. Ensimmäiset "laikkarit" ovat vielä hyvin perustajien Kai Tannerin ja Angelika Meuselin mielessä.
 – Silloin sai juosta tukka putkella joka paikkaan. Sitä oli vaan jossain huumakoomassa, sanoo Meusel.
 Porin 20-vuotias Lainsuojattomat-festivaali on Vuoden Teatteriteko
 Ensimmäisestä festarista lähtien isolla kynällä
 Lainsuojattomien syntytarina alkaa helsinkiläisestä baarista. Kansallisteatteri oli kutsunut vapaita teattereita keskustelemaan, ja tilaisuuden jälkeen lähdettiin baariin. Angelika Meusel muistaa istuneensa samassa pöydässä muun muassa  Kristian Smedsin  ja  Leea Klemolan  kanssa.
 – Puhuimme siitä, että vapaa kenttä tarvitsisi oman katselmuksen. Sitä ei haluttu Helsinkiin, koska se hukkuisi kaiken muun tapahtuman alle. Minä sitten ehdotin, että me järjestämme sen Porissa, Meusel kertoo.
 Seuraavana päivänä hän matkusti junalla takaisin Poriin ja kertoi ideasta Kai Tannerille.
 – Kaitsuhan aina innostuu hulluista ideoista, niinpä sitä alettiin sitten tekemään.
 Voisi olettaa, että ensimmäinen festivaali olisi pienehkö kokeilu siitä, toimiiko Lainsuojattomien kaltainen teatterifestivaali Porissa. Näin ei kuitenkaan ollut, vaan festarista tuli heti iso.
 – Käsiohjelma oli niin kuin Raamattu, naurahtaa Tanner.
 Ensimmäisillä Lainsuojattomilla nähtiin muun muassa, kuinka taiteilija mahdutti itsensä pieneen laatikkoon.  Tuuli Liekari / Yle
 Laikkarit on osa Poria
 Lainsuojattomat on vuosien aikana saanut vahvan jalansijan Porista. Siitä on tullut jokavuotinen perinne, vähän kuin Pori Jazzista.
 – Pori Jazzilla on tietysti ne megakonsertit, Angelika Meusel jarruttelee.
 Lainsuojattomilla on silti vahva asema Porissa. Tämän Meusel ja Tanner myös ymmärtävät.
 – Pori on kuitenkin imagoltaan kulttuurikaupunki, eikä sitä ihan tajuta, Meusel miettii.
 Pori on kuitenkin imagoltaan kulttuurikaupunki, eikä sitä ihan tajuta.  Angelika Meusel
 Festivaali on joutunut hakemaan nykyistä muotoaan kahdenkymmenen vuoden aikana osittain itsestään riippumattomista syistä, osin tarjonnan paljouden takia.
 – Viisi-kuusi vuotta sitten laikkarit oli vaan kertakaikkiaan liian iso. Esityksiä oli liikaa, joten ihmisille tuli ähky. He eivät ehtineet käydä tarpeeksi haluamissaan esityksissä, Meusel muistelee.
 Tämän päivän malli, eli kahdelle viikonlopulle venyvä festivaali tuntuu sopivan kävijöille parhaiten.
 – Nyt on huomannut, että yksi ihminen on saattanut ostaa lippuja jopa yli kymmeneen esitykseen.
 Ikuinen rahakysymys
 Lainsuojattomat sai alkuaikoinaan monena vuonna EU-tukea. Se tipahti yllättäen eräänä vuonna pois ja veti järjestäjät vakavaksi.
 – Silloin oli lähellä, ettei koko festivaalia peruttu. Mutta lopulta tulijoita majoitettiin Anniksella ja kotimajoituksessa, ei hotelleissa. Ja osallistuvat ryhmät maksoivat itse jopa osallistumismaksun, jotta festari saatiin järjestettyä, Angelika Meusel muistaa.
 Teatteriala joutuu aina taistelemaan rahoituksesta, etenkin vapaat ryhmät. Se harmittaa teatterin tekijöitä.
 – Kun lasketaan Porin kolmen suurimman teatterin eli Porin teatterin, Rakastajat-teatterin ja Kirjurinluodon kesäteatterin kävijämäärät yhteen, päästään yli 100 000:een kävijään vuodessa. Se ei ole vähän, Kai Tanner sanoo.
 15. Lainsuojattomilla nähtiin kohtaus Teatterikorkeakoulun valmistuvien näyttelijöiden esityksestä. Kimmo Metsäranta
 Viimeiset kolme vuotta perustajajäsen Tanner on ollut sivussa aktiivisesta roolista Lainsuojattomien järjestelyissä. Yksi syy on juurikin raha.
 – Minä väsähdin. Väsähdin siihen, että joutuu ruinaamaan ja tarjoamaan ammattilaisille liian pientä palkkaa, hän kertoo.
 Taideala on tunnetusti aina ollut osittain taiteilijoiden uhrautumista ja liian pienillä palkoilla elämistä. Apurahat ovat isossa osassa päätoimisten taiteilijoiden elämässä. Valtion budjetista taiteelle ja kulttuurille on varattu 0,8 prosenttia.
 – Sitä on jo pitkään yritetty nostaa prosenttiin. On laskettu, että taide ja kulttuuri kuitenkin tuovat valtion budjettiin kaksi prosenttia, Meusel sanoo.
 Tanner sai oivalluksen festivaalin siirtämisestä syksystä kevääseen jäätyään pois aktiivisesta roolista järjestelyissä.
 – Ihmiset imetään aika kuiviin kesän aikana, koska tapahtumia on niin paljon. Lisäksi syksyllä laikkarit olivat täsmälleen samaan aikaan, kun Rakastajilla pyörähti käyntiin uusi kausi.
 Se kuuluisa porilainen hulluus
 Mitä 20-vuotisen teatterifestivaalin järjestäminen on sitten opettanut? Järjestäjilleen ainakin sen, että teatteritaiteen raja-aidat – jos niitä koskaan on ollutkaan – ovat aikaa sitten jo kaatuneet.
 – Perusteatteria ei Lainsuojattomilla oikeastaan nähdä ollenkaan. Noin viidessä vuodessa esitystaide on muuttunut rajusti. Itse olen vanhan polven teksti-ohjaaja –lähtöinen tekijä ja nykyään näkee paljon vapaita ryhmiä, joissa keskitytäänkin johonkin ihan muuhun. Katsojan näkökulmasta se on varmasti vapauttavaa, että vihdoin teatterilavallakin näkee jotain uutta, Kai Tanner pohtii.
 12. kerralla luvassa oli muun muassa aikuisten nukketeatteria. Kuvassa HOX Company & TEHDAS Teatteri: John-Eleanor. Milla Järvipetäjä
 Molemmat Lainsuojattomien perustajajäsenet pitävät yhtenä teatterin tehtävänä opettamisen.
 – Nuorten luku- ja kirjoitustaito huononee koko ajan. Esittävä taide on yksi osa-alue, joka ylläpitää oppimista. Sen takia onkin hullua, että esimerkiksi urheilusta puhutaan mediassa paljon enemmän kuin taiteesta.
 Tämän päivän Lainsuojattomat on olemukseltaan dynaaminen, energinen, avoin ja arvaamaton, listaavat Angelika Meusel ja Kai Tanner. Sekä tietenkin vähän hullu.
 – Samaa ensimmäisen festarin kanssa on ehdottomasti se hulluus, joka sai porilaiset löytämään uuden teatterifestivaalin heti ensimmäisestä kerrasta lähtien.
 Lainsuojattomat-teatterifestivaali Porissa 11.–19.5.2019.

Ihana, hullu teatteri on kaatanut raja-aitansa ja valtaa Porin jo 20. kerran: "Olemme olleet alusta asti iso festivaali"


Summary: Talousasiantuntijoiden mukaan taustalla on kuitenkin myös Venezuelalta saadun avun romahtaminen.

Kuuba ryhtyy säännöstelemään monien perustarvikkeiden myyntiä, kertoo kuubalainen uutistoimisto ACN. Kuuban viranomaiset ovat ilmoittaneet aloittavansa muun muassa kanan, kananmunien, riisin, papujen ja saippuan säännöstelyn.
 Syynä ovat kauppaministeri  Betsy Diaz Velasquezin  mukaan talousvaikeudet. Diaz Velasquez syyttää ongelmista Yhdysvaltain määräämän kauppasaarron tiukentamista presidentti  Donald Trumpin  aikana.
 Ekonomistien mukaan talouskriisi johtuu kuitenkin vähintään yhtä suuressa määrin Kuuban Venezuelalta saaman avun romahtamisesta,  kertoo brittilehti Guardian .

Kuuba säännöstelee kanan, riisin ja papujen kauppaa – syyttää ongelmista Yhdysvaltojen kauppasaartoa