Summary: Nuorten naisten huolet ovat pääosin lähellä omaa arkea. Suuriksi koetuista huolista ilmastonmuutos on arjen kuvioista poikkeava.

Helsinkiläisiä  Salla Korteniemeä ,  Susanna Paavolaista  ja  Julia Uusitaloa  yhdistää partion kautta muodostunut ystävyys, mutta osin myös samat huolet. Kaikki kolme ovat alle 30-vuotiaita, Salla on 28, Susanna 29 ja Julia 24.
 Antti Lähteenmäki/YLE
 – Omassa elämässä minua huolestuttavat talousasiat, toimeentulo ja terveydenhuolto. Maailmassa huolestuttaa turvallisuus sekä kotimaassa että ulkomailla. Mietin, mihin tämä yhteiskunta on menossa, Julia toteaa.
 Juliaa huolestuttaa myös Itämeren tila. Hän asuu meren lähellä Helsingin Lauttasaaressa, joten meren tila on hänelle jokapäiväinen huolenaihe.
 Antti Lähteenmäki/YLE
 Luonto on myös Susannan suurin huoli.
 – Päällimmäisenä minulla on ympäristöasiat tällä hetkellä. Kuulen niin surullisia uutisia kotimaasta ja ulkomailta, hän kommentoi.
 Antti Lähteenmäki/YLE
 Salla miettii osin abstraktimpia huolia. Hän pohtii, hyväksytäänkö ihmiset sellaisina kuin he ovat ja miten puhutaan toisten kanssa. Häntä huolestuttaa myös ihmisten yksinäisyys ja heidän jääminen yksin pelkojensa kanssa.
 – Minua huolestuttaa se ilmapiiri, jossa elämme. Jotenkin toivoisin, että se olisi ymmärtäväisempi ja positiivisempi. Ainakin itse reagoin tosi vahvasti. Jos ympärilläni on paljon positiivisuutta, niin voin hyvin. Jos taas on huolia ja negatiivisuutta, itsekin huolestun enemmän, hän sanoo.
 Fakta: Yle kysyi suomalaisten peloista ja haaveista Taloustutkimus kartoitti Ylen toimeksiannosta, millaiseksi suomalaiset kokevat elämänsä tällä hetkellä. Kohderyhmänä oli 25–79-vuotiaat suomalaiset. Suomenkieliset haastattelut tehtiin Taloustutkimuksen internet-paneelissa 27.–29.11.2018. Nettilomakkeeseen vastasi kaikkiaan 1 833 henkilöä. Lisäksi aineistoa täydennettiin 15–24-vuotiaiden osalta 303 puhelinhaastattelulla 27.11.–17.12.2018. Ruotsinkielisen väestön tiedonkeruu toteutettiin puhelinhaastatteluina 27.11.–17.12.2018. Vastaajia oli 101. Tulosten virhemarginaali on noin 2,2 prosenttiyksikköä suuntaansa.
 Helsinkiläisten naisten kertomat huolet ovat hyvin tyypillisiä myös Ylen Taloustutkimuksella teettämässä kyselytutkimuksessa. Suomalaisten pelot ja haaveet -kyselyssä 15–29-vuotiaita naisia eniten huolestuttivat terveys, työ ja toimeentulo sekä ilmastonmuutos.
 Suurin osa huolista liittyi ihan tavallisiin arjen asioihin, ilmastonmuutos poikkeaa tästä linjasta selkeästi. Kyselyn mukaan yli puolet alla 30-vuotiaista naisista on sitä mieltä, että energiankulutusta on vähennettävä ilmastonmuutoksen nimissä.
 Nuoret naiset kannattavat kyselyn mukaan vähiten yksilön vapauksia. Lähes 70 prosenttia vastaajista puolestaan koki voivansa vaikuttaa äänestämällä. Eniten näin kokivat alla 30-vuotiaat sekä naiset että miehet.
 Nuoret arvostavat eniten oman ikäistensä eli nuorten mielipiteiden näkymistä mediassa.
 Tutkijan mukaan naisten tuplataakassa olisi kevennettävää
 Ylen kyselyssä ilmeni, että nuoret naiset ovat samanikäisiä miehiä selvästi huolestuneempia.  Kyselyn mukaan 15–29-vuotiaat miehet ovat tyytyväisiä elämäänsä, eivätkä huolehdi liikaa .
 Helsingin yliopiston tutkijan  Mira Karjalaisen  mukaan Ylen kyselyn tulokset eivät yllätä. Tutkijan mukaan vaikka yhteiskunta on osin mennyt tasa-arvoisempaan suuntaan, niin naiset ovat kautta aikojen olleet pitkälti huolehtijoita ja sitä kautta miehiä enemmän huolestuneita.
 Karjalaisen mielestä naisilla on syytäkin huoleen, sillä naisten työurat eivät etene niin kuin toivoisi, eikä palkkakehitys niin kuin oli tarkoitus. Karjalainen viittaa siihen, että naisen euro on edelleen 84 senttiä miehen euroon verrattuna.
 – Tämä heijastuu myös tulevaisuuteen. Jos ajatellaan vaikka eläkkeitä, ne ovat suoraan suhteessa elämän aikana kertyneisiin palkkatuloihin. Pienemmät tulot näkyvät naisilla helposti vanhuusiän köyhyytenä, Karjalainen sanoo.
 Naiset tekevät miehiä enemmän määrä- ja osa-aikaisia töitä. Naisista joka viides on osa-aikainen, miehistä joka kymmenes. Vastaavasti määräaikaisissa töissä on tutkimusten mukaan 19 prosenttia naisista ja noin 13 prosenttia miehistä.
 Nainen tekee tutkimusten mukaan joka päivä tunnin enemmän kotitöitä mieheen verrattuna. Se tarkoittaa yhtä työpäivää viikossa, tutkija Mira Karjalainen toteaa. Antti Lähteenmäki/YLE
 Karjalainen peräänkuuluttaa perhevapaiden tasaisempaa jakaantumista molempien vanhempien kesken.
 – 6-6-6 tai 5-5-5-malli toisi jo pohdinnan perheiden sisälle siitä, miten vapaat pidetään, hän toteaa. Jos äiti pitäisi ensimmäiset kuusi tai viisi kuukautta, isä seuraavat kuukaudet, niin kumpi heistä pitäisi lopun vanhempainvapaan vai jaettaisiinko sekin vielä puoliksi, hän miettii.
 Karjalaisen mielestä samansuuruiset palkat toisivat tasavertaisuutta.
 – Jos ihmiset saisivat saman verran palkkaa samantasoisesta tai -arvoisesta työstä, naisilla olisi sama mahdollisuus edetä omassa elämässään niin, ettei heidän tarvitsisi huolestua esimerkiksi toimeentulostaan. Tämä taas näkyisi naisten terveydessä ja muutenkin hyvinvoinnissa.
 Karjalaisen mukaan tämä heijastuisi myös perheellistymiseen. Jos lastenhoidon ja työelämän vastuut jaettaisiin nykyistä tasaisemmin, rohkaisisi se naisia hankkimaan lapsia.
 – Naisilla on tuplataakka. Heidän tulee menestyä työelämässä ja kotona perheen hoivavastuu on pääosin edelleen naisilla, Karjalainen painottaa.
 Naisten työelämää tutkinut Karjalainen toivoo nopeaa muutosta naisten asemaan niin yksilö- ja perhetasolla kuin myös työ- ja organisaatioissa ja koko yhteiskunnassa.
 Antti Lähteenmäki/YLE
 Arjen voimavaroja läheisistä ja luonnosta
 Salla, Susanna ja Julia ovat löytäneet paljon keinoja omassa arjessaan jaksamiseen. Kaikki kolme ovat jo työelämässä ja jokaisella on melko kiireinen arki. Salla on yrittäjä ja pedagogi, Susanna on esimies kaupan alalla ja Julia on account manager tapahtuma-alan yrityksessä.
 Huolten selättämisessä tärkeimpiä keinoja naisten mielestä ovat läheiset ja ystävät.
 – Kun ihminen tuntee kuuluvansa johonkin ryhmään, niin hän ei stressaa. Hänen ei tarvitse pelätä mokaamista, sillä hänellä on tukiverkko. On juuri se kuulumisen tunne ja ystävät, jotka osoittavat rakkautta. Se on kaikista tärkeintä, Salla tiivistää.
 Susanna löytää tasapainoa luonnosta ja pienien asioiden tekemisestä.
 – Haluan uskoa, että niillä on merkitystä ja löytää oman tavan toimia luonnon hyväksi. Ei sitä tarvitse kokonaan vegaaniksi ryhtyä, mutta pienin teoin. Keskustelemalla, ottamalla selvää asioista, hän sanoo.
 Myös partiossa mukana toimiminen ja luonnossa liikkuminen ovat Susannalle tärkeitä voimavaroja.
 – Pidän niitä merkittävinä. Luonnossa liikkuminen on todella iso voimavara, sieltä saa sitä voimaa ja lohtua, ettei kaikkea ole vielä menetetty. Suomessa riittää vielä hyvin voivaa luontoa, hän kommentoi.
 Julia löytää lohtua arjen elementeistä. Tärkeintä hänestä on, ettei jää yksin huolien kanssa
 – Säännöllinen arki, vakituinen työpaikka, itsestään huolehtiminen, asioiden jakaminen, asioista puhuminen ystävien kanssa tai partiopiireissä. Ainakin ympäristöasiat tulee partiossa aika hyvin keskusteltua, hän listaa.
 YHTS: Naisten kuormittuminen näkyy myös terveydenhuollossa
 Rentoutuminen ja huolten purkaminen Sallan, Susannan ja Julian tapaan olisi tärkeää, sillä liiallinen kuormittuminen johtaa helposti väsymiseen ja uupumiseen.
 Naisten tapa huolestua näkyy muun muassa yliopisto- ja korkeakouluopiskelijoiden terveydenhuollossa. Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiön, YHTS:n vuosittaisista asiakkaista enemmistö on naisia. Osin tilannetta selittää se, että YTHS:n alle kuuluvista yliopisto- ja korkeakouluopiskelijoista 55 prosenttia on naisia ja 45 prosenttia miehiä.
 Kaikkiaan YTHS:n piirissä on noin 125 000 opiskelijaa. Heistä noin kuusi kymmenestä tarvitsee terveyspalveluita vuosittain. Mielenterveyspalveluita käyttää noin 12 prosenttia opiskelijoista. Heistä naisia on 70 prosenttia ja miehiä 30 prosenttia.
 Tavallisimmat syyt hoitoon hakeutumiseen ovat ahdistuneisuus- ja mielialahäiriöt. Niiden osuus on yli 70 prosenttia kaikista mielenterveyspalveluihin hakeutuneiden syistä.
 Tavallisin syy on masennus. Lisänä on myös esimerkiksi syömis- tai unihäiriöitä, käytöksen ja tarkaavuuden häiriöitä, persoonallisuushäiriöitä ja jonkin verran myös psykoosihäiriöitä. Osaa voidaan hoitaa opiskeluterveydenhuollossa ja osaan tarvitaan muita palveluja, esimerkiksi psykooseihin.
 Naiset ilmoittavat koettuja oireita enemmän kuin miehet ja myös diagnosoituja häiriöitä on enemmän. Naiset myös haluavat puhua ongelmistaan useammin kuin miehet.
 – Naisille lienee ominaisempaa yrittää ratkaista ongelmia tai helpottaa oloaan puhumalla, miehet ovat toiminnallisempia. Oletan, että tämä voi selittää osittain naisten suhteessa suurempaa määrää, kertoo mielenterveystyön johtava ylilääkäri  Pauli Tossavainen  YHTS:stä.
 YTHS:n asiakkaista naisilla mielialahäiriöitä on puolitoista kertaa enemmän, jopa kaksinkertainen määrä, miehiin verrattuna. Ahdistuneisuutta naisilla on jopa vieläkin enemmän. Syömishäiriöiden osuus taas on kymmenkertainen miehiin verrattuna.
 – Taustalla on monenlaisia syitä. Niitä on etsitty geneettisestä taustasta, hormonaalisista tekijöistä ja kulttuurisista syistä. Esimerkiksi elämänvaihekriisejä hoidetaan naisilla kolme kertaa enemmän kuin miehillä, Tossavainen toteaa.
 "Naiset vatvovat menneitä asioita enemmän kuin miehet"
 Tossavaisen mielestä naiset hyväksyvät ja sallivat itselleen sen, että heillä on ongelmia. He myös tunnustavat helpommin jollekulle muulle olevansa henkisesti jotenkin vaikeuksissa.
 – Naisilla on myös enemmän kokemusta omassa verkostossaan siitä, että puhuminen voi auttaa. Naiset myös vatvovat menneitä asioita enemmän kuin miehet, joilla on parempi kyky unohtaa tai jättää taakseen jo tapahtunut ja suunnata tulevaan, hän arvioi.
 Tossavaisen mukaan opiskelijoiden terveydenhuollon tulokset ovat samansuuntaisia kuin yleisesti terveydenhuollossa, mutta opiskeluiden vaativuuden takia vakavimpia mielenterveyden sairauksia on hoidettavana vähemmän kuin keskimäärin väestössä.
 YTHS:n tilastojen perusteella opiskelijoiden päihteiden käyttö on keskimäärin vähäisempää kuin muussa väestössä ja suunta on ollut laskeva vuositasolla. Sen sijaan naisopiskelijoiden päihteiden käyttö eroaa muun väestöstön osuudesta, se on lähes yhtä suuri kuin miesopiskelijoilla.
 Lue myös:
 Ylen kysely: Nuoret miehet ovat kaikkein tyytyväisimpiä elämäänsä – "Mitä vähemmän omaa päätä vaivaa, sitä helpommin itsellään menee"
 Ylen kysely: Alle 30-vuotiailla kaikista kovin luotto äänestämiseen, mutta silti he eivät äänestä
 Vastaavalta päätoimittajalta: Kysyimme, mikä teille on tärkeää, jotta osaisimme tehdä työmme paremmin
 Tuukka Tervosen kolumni: Ei ole yhtä tapaa olla mies – miehisyyteen kuuluu toksista maskuliinisuutta ja runoilevia mekkosankareita

Ylen kysely: Nuoret naiset ovat samanikäisiä miehiä huolestuneempia – "Naiset ovat kautta aikain olleet huolehtijoita"


Summary: Esa Leskisen ja Sami Keski-Vähälän mielestä poliitikot ovat nostaneet kädet pystyyn globaalin talouden edessä.

Kansallisteatterin suurelle näyttämölle marssii talousasiantuntija toisensa jälkeen kertomaan, miten asiat ovat.
 Demokratian kannalta ne ovat ilmeisen huonosti.
 Dosentti  Jari Ehrnrooth , valtiovarainministeriön kansliapäällikkö  Martti Hetemäki , Suomen Pankin entinen pääjohtaja  Erkki Liikanen , taloustieteen professori  Bengt Holmström  ja Suomen rikkaimpiin kuuluva talousvaikuttaja  Björn Wahlroos  julistavat kaikki samaa eri sanoin.
 Demokraattisen vallan alan on yksinkertaisesti pakko supistua.
 Talouden faktat eivät kuulu poltiikan piiriin.
 Sosiaalitukien ja palveluiden varassa elävien suomalaisten on syytä tiedostaa, että vapaamatkustuksen helpot ajat ovat pian muisto vain.
 Se, että kansa seuraa koko ajan, kun makkaraa tehdään – ei siitä mitään tule. Pitäisi odottaa, että makkara on valmis, ja katsoa sitten, maistuuko se vai ei.
 Sen jälkeen  Jussi Halla-aho  saapuu paikalle julistamaan, että yksilöt voidaan perustellusti asettaa arvohierarkiaan sen mukaan, miten paljon heidän kykyjensä tai osaamisensa poistaminen yhteisön käytöstä heikentäisi yhteisöä.
 Vesa Vierikko näyttelee Björn Wahlroosia. Juha Kivioja / Yle
 Yhdestoista hetki  on todellisten ihmisten todellisiin puheisiin ja julkisiin asiakirjoihin perustuvaa dokumenttiteatteria siitä, miten runsaan kymmenen vuoden takainen globaali pankki-ja rahoituskriisi pudotti maailman polvilleen.
 Sen seurauksena poliitikot ovat luovuttaneet valtansa ylikansallisille markkinoille, ja äärioikeisto sai jalansijaa, sanoo ohjaaja-käsikirjoittaja  Esa Leskinen .
 Kansainvälisten tutkimusten  mukaan demokratia on heikkenemässä nimenomaan siellä missä se on perinteisesti ollut vahvimmillaan, eli Yhdysvalloissa ja Euroopassa.
 – Demokratia on ollut tapa pitää raha ja valta erillään. Ilman demokratiaa raha ja valta on sama asia, eli oligarkia. Siihen me olemme nyt liukumassa.
 Dokumenttiteatterin käsikirjoittaminen on Sami Keski-Vähälän mukaan työlästä. - Pitää haastatella tosi paljon ihmisiä tietämättä tarkalleen, mitä jahtaa. Kiinnostavaa on se, mitä ihmiset sinulle opettavat, kun heiltä kysytään asioita, joita ei normaalisti kysytä. Juha Kivioja / Yle
 "Tässä joutuu sanoistaan vastuuseen"
 Farssia, musiikkia, tragediaa ja varieteeta yhdistävä  Yhdestoista hetki  on Esa Leskisen ja  Sami Keski-Vähälän  Kansallisteatterille yhdessä kirjoittaman demokratia-trilogian toinen osa. Edellinen,  Neljäs tie  (2013) sai Thalia-palkinnon vuoden esityksenä.
 Kiitelty esitys herätti myös närää. Esimerkiksi Elinkeinoelämän valtuuskunnan johtaja  Matti Apunen  kirjoitti Helsingin Sanomiin suivaantuneen  kolumnin  aiheesta. Siinä hän muun muassa kuvaili  Neljättä tietä  poliittiseksi kansankiihotukseksi, ylipitkäksi saarnaksi ja naureskeluksi tunnetuille ihmisille.
 Yhdestoista hetki  kulkee edellisestä esityksestä tutuilla keinoilla kohti entistä mustempaa maailmankuvaa, mutta Sami Keski-Vähälän mukaan tavoitteena ei ole rienaus.
 – Ei me pyritä siihen, että joku tehdään naurunalaiseksi. Sanoistaan vastuuseen tässä kuitenkin joutuu.
 Ohjaaja Esa Leskisen mielestä on vain hyvä asia, jos esitys herättää tunteita.
 – Mä näen sen hirveän positiivisena, jos joku suuttuu. Kulttuurin yksi tehtävä on suhtautua kriittisesti valtaan.
 Yhdennentoista hetken  ensimmäinen osa käsittelee kuluvan hallituskauden leikkauspolitiikkaa Suomessa ja toinen globaalia talouspolitiikkaa, joka on leikkausten takana.
 Kolmas osa käsittelee sitä, mitä ympäristölle tapahtuu markkinoiden ehdoilla pyörivässä maailmassa.
 Leskisen mielestä on järjetöntä, että taloudesta ja ympäristöstä puhutaan yleensä erillisinä asioina.
 – Me emme tajua sitä, että meidän talousjärjestelmämme hajosi vuonna 2008, koska rahaa painettiin suunnattomia määriä pelkästään Euroopassa. Euroopan keskuspankki on luonut tyhjästä 2500 miljardia euroa viimeisten kymmenen vuoden aikana.
 Niillä rahoilla olisi voitu auttaa ympäristöä, ja ahdinkoon ajautuneita kansalaisia, mutta toisin päätettiin, Leskinen kuvailee.
 – Niillä rahoilla olisi voitu luoda työpaikkoja ympäristöaloille, ja muuttaa ympäristöä kuormittavia järjestelmiä. Sen sijaan se raha työnnettiin finanssimarkkinoille, jotka ovat nyt kaksi kertaa korkeammalla kuin ennen vuoden 2008 romahdusta. Se on aivan järjetöntä politiikkaa.
 Esa Leskisen mielestä dokumenttiteatteri on oikea välinen demokratian kaltaisten kysymysjärkäleiden käsittelyyn. - Fiktiiviset esitykset tällaisista aiheista eivät yleensä onnistu. Kaikki muuttuu helposti teennäiseksi. Juha Kivioja / Yle
 "Ylikansallista demokratiaa ei ole"
 Demokratiaa ei ole syytä pitää itsestäänselvyytenä.
 Se käytännössä katosi Euroopasta 80 vuotta sitten, ja niin on käymässä jälleen. Natsit ovat palanneet marssimaan kaduille, ja autoritääriset liikkeet nostavat kannatustaan, Leskinen huomauttaa.
 Kansanvallan kannalta tilanne on pelottava, etenkin kun samalla ylikansallisten yhtiöiden mahti kasvaa. Niiden johtajia ei valita vaaleilla.
 – Demokratia vallitsee ainoastaan siihen sitoutuneiden valtioiden lainsäädännössä. Ei ole olemassa mitään ylikansallista demokratiaa, mutta markkinat on ylikansalliset. Ne ovat globaalit ja ne pyyhkivät pöytää valtioilla.
 Keskeinen uhka demokratialle on lisääntyvä eriarvoistuminen, summaa Leskinen. Hänen mielestään ihmisille on myyty käsitys siitä, että tuloerojen kasvu on välttämättömyys. Hänestä on kummallista, että vallalla oleva ideologia, joka ylistää yksilön vapautta, tarjoaa vaihtoehdottomuutta.
 – Ihmiset Euroopassa eivät ole koskaan olleet yhtä rikkaita kuin nyt, mutta silti ei muka ole varaa enää mihinkään. Etenkään palveluihin, jotka suojelevat heikkoja.
 Kuten esimerkiksi vanhuksia laitoshoidossa.
 Valtiovarainministeriön virkamiespuheenvuoroa säestää CCR:n Bad Moon Rising. Juha Kivioja / Yle
 "Ennuste tulevaisuudelle on hyvin huono"
 Yhdestoista hetki  -näytelmä lähtee valtiovarainministeriön virkamiespuheenvuorosta, jossa linjataan talouspolitiikan lähtökohdat vuosille 2015-2019.
 Siinä todetaan, että miljardien eurojen vaje valtiontaloudessa on katettava julkisen talouden supistuksilla. Siinä todetaan, että uuden hallituksen on arvioitava, mistä hyvinvointivaltion tehtävistä on mahdollista luopua.
 Puheenvuoro – ja puheenvuoron taustalla oleva ideologia – näkyy Leskisen mukaan nyt esimerkiksi yksityisen vanhustenhoidon väärinkäytöksinä.
 – Toki tämä kehitys, julkisten palveluiden yhtiöittäminen, on alkanut jo paljon aikaisemmin. Kuitenkin juuri tällä hallituskaudella yritettiin säätää laki sote-palveluiden pakkoyhtiöittämisestä, mutta se kaatui perustuslakivaliokuntaan. Puhallus siihen suuntaan, että kaikki palvelut kaupallistetaan, on todella kova.
 Sami Keski-Vähälän mielestä on kiinnostavaa, että kun vaalit lähestyvät ja poliittinen keskustelu vilkastuu, ihmiset ovat alkaneet puhua asioista, joita näytelmä käsittelee.
 – Asiat ovat tavallaan edenneet siihen, että alkaa tulla näkyväksi se, miten talouden valta on tunkeutunut poliittiseen päätöksentekoon. On tullut näkyväksi se ideologinen ajattelu, jonka mukaan kaikki julkinen on uhkaavaa, koska se vähentää bisneksen mahdollisuuksia.
 Sekä Leskinen että Keski-Vähälä vakuuttavat, ettei esityksellä ole tarkoitus vaikuttaa kevään eduskuntavaaleihin, tai tarjota valmiita totuuksia. Tekijät toivovat, että katsojat havahtuisivat pohtimaan sitä, mitä itse asioista ajattelevat.
 – Vaalit tulivat tähän tavallaan bonuksena. Esitys tehtiin nyt, koska emme ehtineet tehdä tätä aikaisemmin. Näytelmää esitetään kuitenkin vielä pitkään vaalien jälkeen, ja sitä päivitetään sen mukaan, mitä tapahtuu esimerkiksi sote-asiassa, Keski-Vähälä toteaa.
 Vaikka tekijöiden näkemys nykytilanteesta on synkkä, vakuuttaa Leskinen, ettei se ole lohduton. Ei hän sentään maailmanloppua vielä povaa, mutta arvelee, että länsimainen elämäntapa ajaa itsensä seinään muutamassa kymmenessä vuodessa.
 – Ennuste tulevaisuudelle on hyvin huono, mutta ei se ole syy olla tappelematta. Vasta silloin, jos heittää hanskat tiskiin, toivo on lopullisesti menetetty. Niin kauan kuin puhutaan asioista, ja tehdään niille jotain, kamppailu on käynnissä. Ei ole sotaa hävitty vielä.

Kansallisteatterin Yhdestoista hetki on hätähuuto demokratian puolesta: "Ylikansalliset markkinat pyyhkivät valtioilla pöytää"


Summary: Paikalla on lukuisia poliisiautoja.

Helsingin keskustassa eduskuntatalon portailla on meneillään ilmastomielenosoitus. Kahdeksan mielenosoittajaa on kiivennyt eduskuntatalon pylväisiin.
 Mielenosoituksessa on mukana ainakin ympäristöjärjestö Greenpeace.
 Mielenosoittajilla on kylttejä ja lakanoita, joissa lukee iskulauseita, muun muassa "Tulevaisuus päätetään nyt", "Nyt on pakko" ja "Rajat hakkuille".
 Eduskuntatalon edessä on käynnissä mielenosoitus. Anne Orjala / Yle
 Paikalla on lukuisia poliisiautoja, mutta mielenosoitus näyttää sujuvan rauhallisesti.
 Poliisista kerrotaan Ylelle, ettei poliisi ainakaan heti aio poistaa mielenosoittajia pylväistä, jotta vaaratilanteita ei aiheudu.
 Juttua täydennetään.

Ilmastomielenosoittajat kiipesivät eduskuntatalon pylväisiin


Summary: Elsa Napari suunnitteli SaiPalle uuden pelipaidan. Pelaajat pukeutuvat siihen lauantaina.

Tästä on kyse 8-vuotias lemiläinen Elsa Napari suunnitteli SaiPalle pelipaidan SaiPa pelaa paidassa ensimmäisen erän lauantaina JYP:iä vastaan Elsa pääsee suunnittelukilpailun voittajana tapaamaan suosikkipelaajansa Jonatan Tanuksen
 Keltaisia ja mustia palleroita valkoisella taustalla. "SaiPa" on kirjoitettu uuteen pelipaitaan lapsen käsialalla. Löytyypä paidasta myös musta sydän.
 8-vuotiasta Elsa Naparia hymyilyttää, kun hän näkee suunnittelemansa jääkiekkopelipaidan suuressa koossaan ensimmäistä kertaa. Hän puristaa Nallu-nimistä nallekarhuaan.
 – Se on tosi hieno, Elsa sanoo.
 Elsa Napari piirsi ja väritti luonnospaidan tussilla. Luonnospaita ei olisi sopinut edes Nallulle. Lappeenrannan SaiPan suunnittelukilpailun voittanut lemiläistyttö kertoo idean tulleen kotona nähdyistä kuoseista.
 – Meillä on kotona paljon palloja. Hihoihin piirsin viiruja
 Ei tuota ainakaan kaappiin kannata viikata, hienoa paitaa.  Sanna Värtö
 Paidat tulevat ihan oikeaan pelikäyttöön. SaiPa nimittäin pukeutuu Elsa Naparin suunnittelemaan pelipaitaan tulevana lauantaina ensimmäisessä erässä JYP:iä vastaan. Tyttö pääsee katsomaan kotipeliä ja tapaamaan suosikkikiekkoilijansa, Lemin kunnan kummipelaajan Jonatan Tanuksen.
 – Tuntuu kivalta. Nallun mielestä on myös kivaa, että minun paitani voitti, iloitsee Elsa
 .
 Elsalle XXL-kokoinen Jonatan Tanuksen pelipaita on kuin mekko. Mikko Savolainen / Yle
 Paita puetaan päälle myös fanikatsomoon
 Palkinnoksi Elsa Napari saa myös valitsemansa pelaajan pelipaidan. Juuri sen, jonka näki äskettäin ensimmäistä kertaa. Minne päätyy Tanuksen päällään pitämä, Elsan suunnittelema paita?
 – Laitan paidan päälleni seuraaviin SaiPa peleihin, joihin menen, vastaa paidan suunnittelija reippaasti.
 Suurehko paita on sitä ylleen asettelevalle tytölle kuin mekko, mutta pian hän saa samanlaisen pelipaidan omassa koossaan. Elsan äiti Sanna Värtö kehuu tyttärensä luomusta.
 – Paita on hieno, ei ihan tavis. Tiesin ettei Elsa ihan peruspelipaitaa suunnittele, mutta pallokuviot yllättivät.
 Myös äiti uskoo, että paita päätyy käyttöön. Sitä ei vielä äiti tiedä kehystetäänkö paita kotiin.
 – Ei sitä ainakaan kaappiin kannata viikata, hienoa paitaa.
 Pelipaidan suunnittelukilpailu liittyi SaiPan 70-vuotisjuhlavuoteen.

8-vuotias Elsa piirsi palloja, viiruja ja mustan sydämen – pikkutytön suunnittelemassa pelipaidassa pelataan pian SM-liigaa


Summary: Harvinaisuudesta kertoo se, että käräjäoikeudessa viitattiin ennakkotapauksena Koijärveen vuodelta 1983.

Pirkanmaan käräjäoikeus päätti tiistaina pitää Dragon Mining -kaivosyhtiön töitä häirinneen mielenosoittajan matkustuskiellon ennallaan.
 Poliisi määräsi 31-vuotiaan helsinkiläismiehen helmikuussa matkustuskieltoon, joka koskee viittä Pirkanmaan kuntaa.
 Tavallisesti matkustuskielto sitoo ihmisen tiettyyn paikkaan. Tällä kertaa matkustuskielto tarkoittaa, että mielenosoittaja ei saa matkustaa esimerkiksi Nokian, Akaan tai Lempäälän alueille.
 Mielenosoittaja vaati, että käräjäoikeus kumoaisi matkustuskiellon, tai ainakin lieventäisi sitä koskemaan vain Dragon Miningin työntekopaikkoja Sastamalassa ja Valkeakoskella.
 Aktivistin mukaan ympäristöä tuhoavan kaivosyhtiön toimiin on puututtava, vaikka rangaistuksen uhalla. Nimettömänä pysyttelevä mielenosoittaja kertoo, että hän riitautti matkustuskiellon moraalikysymyksen vuoksi.
 – Kyse on periaatteista. Toisekseen matkustuskielto vaikeuttaa liikkumista. Esimerkiksi junareitti Tampereelta Helsinkiin kulkee kiellettyjen alueiden kautta. Matkustuskielto ei edes tosiasiassa estä mitään, jos kaivosyhtiön vastustamista haluaa jatkaa, mielenosoittaja toteaa.
 Ennakkotapauksena Koijärvi vuodelta 1983
 Tutkinnanjohtaja  Antti Uusipaikan  mukaan viiden kunnan aluetta koskeva matkustuskielto on tarpeen, sillä kaivosyhtiö tekee laajasti kuljetuksia näillä alueilla.
 – Mielenosoittajat ovat estäneet töitä jatkuvasti kaivosalueella poliisin toimista huolimatta. He ovat myös kertoneet jatkavansa tekoja, Uusipaikka toteaa.
 Mielenosoittajalle määrätty matkustuskielto on harvinainen, tutkinnanjohtaja Uusipaikka myöntää. Käräjäoikeuden käsittelyssä viitattiin ennakkotapauksiin vuosilta 1983 ja 2003.
 Rikos- ja prosessioikeuden professori  Matti Tolvasen  mukaan matkustuskiellon määrääminen mielenosoittajalle on poikkeuksellinen teko.
 Tolvasen mukaan se on varsin kova toimenpide, sillä yleensä mielenosoituksiin liittyvästä pakottamisesta selviää sakolla.
 – Ei näistä kansalaistottelemattomuuksista ole sakkoja enempää koskaan tuomittu. Siinä pitäisi sitten oikeasti olla kyse väkivallasta, Tolvanen kommentoi maanantaina  Ylelle mielenosoittajan matkustuskieltoa .
 Jotta matkustuskieltoa voidaan määrätä, taustalla tulee olla rikos, josta voidaan tuomita yhden vuoden vankeuteen.
 Mielenosoittajan matkustuskiellon pohjarikos on pakottaminen, eli rikoslain mukaan: "joka oikeudettomasti väkivallalla tai uhkauksella pakottaa toisen tekemään, sietämään tai tekemättä jättämään jotakin, on tuomittava, jollei teosta muualla laissa säädetä ankarampaa rangaistusta, pakottamisesta sakkoon tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi."
 Mielenosoittajaa epäillään kolmesta eri pakottamisteosta. Myös mielenosoittaja itse myöntää, että hän on esimerkiksi kiivennyt työkoneen päälle niin, että työt on jouduttu keskeyttämään. Hän on siis pakottamisrikoksen kuvauksen mukaan “oikeudettomasti pakottanut tekemättä jättämiseen” estämällä töiden jatkamisen.
 Mielenosoittajan avustajana oikeudessa toiminut  Katarina Pohjanoksa-Pareira  ihmettelee matkustuskieltoa.
 – Pakottamisesta annetut vankeusrangaistukset annetaan yleensä kovista rikoksista ja mielenosoittamistapauksissa selviää sakoilla. Silti matkustuskielto pysyy voimassa, vaikka päämieheni epäilty rikos ei vaatisi vankeusrangaistusta, Pohjanoksa-Pareira toteaa.
 Lue lisää:
 Poliisi määräsi matkustuskieltoa kultakaivoksen vastustajille Valkeakoskella
 Mielenosoittaja kiipesi rakenteisiin kultakaivoksella ja rikastamolla, poliisi määräsi matkustuskiellon – oikeusoppinut ihmettelee

"Matkustuskielto ei tosiasiassa estä mitään" – käräjäoikeus pitää Dragon Miningin mielenosoittajan harvinaisen matkustuskiellon ennallaan


Summary: 80-vuotias Kismet on yksi ensi kesän puuvenemessujen vanhimmista veneistä. Tiina Saavalaisen elämään se on kuulunut yli 40 vuotta.

Tiina Saavalainen  muistelee olleensa kuusivuotias, kun ensimmäisen kerran istuutui puuveneen kannelle. Retket isän omistaman Kismet-nimisen purjeveneen kyydissä olivat pienen purjehtijan mielessä seikkailuja. Hän muistaa, että vanha vene vuoti useasta kohdasta.
 – Puuveneessä siihen tottui, että kuivia paikkoja on vähän kajuutassa. Kyllä siellä silti pystyi silti nukkumaan, Tiina Saavalainen naurahtaa.
 Tytöllä oli aina kirjoja mukana merimatkoilla. Hän luki niitä istumalaatikossa. Kerran hän sai pitkän taivuttelun jälkeen ottaa mukaan suosikkikirjansa Tuhannan ja yhden yön tarinat.
 – Se oli iso, nahkakantinen ja hieno kirja. Kirjasta tuli entinen puuveneessä, jonka sisälle vuotaa vettä paikasta jos toisesta.
 Saavalaisen innostus itse veneilyä kohtaan alkoi alle kymmenvuotiaana. hän löysi Kismetistä vanhoja lokikirjoja, joita hän luki kiinnostuneena.
 – Lapsena sain itsekin kirjoittaa lokia. Merkkasin, millainen sää oli ja kuinka kovaa tuuli.
 80-vuotias Kismet on ollut Saavalaisen suvun omistuksessa 40 vuotta.
 Kismet Haminan majakan edustalla. Saavalaisen kotialbumi
 A-veneluokan vene otettiin käyttöön vuonna 1939. Veneen nimi oli alun perin Merilokki, sen jälkeen Jolanda. Saavalaisen isän omistukseen vene päätyi vuonna 1978.
 Kismet-nimi ei viittaa suklaapatukkaan. Se on arabiaa ja tarkoittaa kohtaloa. Kismetin kohtalona on ollut selviytyä. Saavalainen muistaa tarinan, jonka mukaan lyijykölinen Kismet on ollut sota-aikana upoksissa.
 – Lyijykölejä kerättiin sotavuosina armeijan käyttöön ja niistä valmistettiin ammuksia. Kismet upotettiin, että lyijyköli säästyisi, Tiina Saavalainen sanoo.
 Tarinoita Kismetistä on syntynyt Saavalaisen perheessäkin.
 Uppoamisvaara
 Kouvolalainen Tiina Saavalainen on nyt kahden vuoden ajan purjehtinut Kismetillä niin, että isä ei ole ollut mukana. Viime kesänä veneellä sattui tiukka tilanne, kun veneseurue pysähtyi taukopaikalla matkalla Kotkasta Helsinkiin. Saavalainen huomasi tauolla, että vesi virtasi pilssissä rauhattomasti.
 – Vettä tuli tulvimalla pohjasta. Sähköpumppu ei pysynyt perässä. Lähetin tilanteesta videoklipin isälle ja kysyin, että mitäs lottoat, kuinka tässä käy?
 Selvisi, että kovassa merenkäynnissä Kismetin peräsinakseli oli päässyt liikkumaan. Saavalainen sai miehistöineen vuodon tiiviiksi survomalla t-paitoja vuoto kohtaan ja näin veden virtaaminen saatiin rauhoittumaan.
 Isän viimeinen vastaus saa Saavalaisen suupielet nousemaan.
 – Hän sanoi, että jos se nyt uppoaa niin ajakaa se sellaiseen matalaan, että se ei häviä kokonaan näkyvistä. Hän osaisi jälkikäteen lähteä etsimään ja nostamaan venettä ylös.
 Kismet ei uponnut.
 Tiina Saavalainen istui Kismetin kyytiin ensimmäisen kerran yli 40 vuotta sitten. Saavalaisen kotialbumi
 Vauva vatsassa keskeytti matkan
 Saavalaista alkaa naurattaa hänen muistellessaan ainoata kertaa, kun purjehdus on jouduttu keskeyttämään. Se tapahtui 18 vuotta sitten, kun venekunta oli matkalla Hangosta Helsinkiin.
 – Olin viimeisilläni raskaana, ja merenkäynti oli ihan hirmuinen. Tuulta oli 14 metriä sekunnissa ja aallot röykyttivät venettä tosi paljon. Olimme esikoisen kanssa kannen alla. Heilutuksessa lasta alkoi oksettaa ja minusta tuntui, että nytkö tämä toinen syntyy. Jäimme poikani ja ison vatsani kanssa Espoon pursiseuran laiturille.
 Saavalaisen isä ajoi veneen kovasta merenkäynnistä huolimatta perille. Hälytys oli lopulta väärä, ja lapsi syntyi ajallaan kaksi kuukautta myöhemmin.
 Kismetin erikoisuutena Saavalainen mainitsee, että suurin osa sen matkoista on käyty ilman perämoottoria.
 – Pelkällä tuulella mentäessä ei kannata aikatauluttaa mitään. Saaressa saattaa joutua viettämään useamman yön, jos sää on purjehduskelvoton.
 Moottori asennettiin Kismetiin Saavalaisen pyynnöstä pari vuotta sitten.
 – Sanoi isälle, että pelkällä purjeella en halua mennä ilman häntä.
 Puupurjevene Kismet otettiin käyttöön vuonna 1939. Se veistettiin Kotkan Heinlahden veneveistämössä. Saavalaisen kotialbumi
 Vene upotetaan keväisin laiturissa
 Puuveneihmisiä Saavalainen kuvailee luonnonläheisiksi ja kädentaitoisiksi, joille puuveneily on elämäntapa.
 – Kesät ollaan vesillä ja talvet menevät kunnostustöissä. Tämä on ympärivuotinen harrastus. Puuveneellä purjehtiessa pääsee lähelle meriluontoa ja siinä tuntee itsensä niin pieneksi, kun ollaan niin sään armoilla.
 Saavalainen kertoo leikkisästi, että keväisin puuvene "upotetaan" laiturissa, kunnes se turpoaa ja puupinta muuttuu vesitiiviiksi. Puuveneen pinta- ja muut puuosat menevät usein kylmissä säilytyshalleissa kuiviksi ja käpristyvät. Puiset osat menevät hieman kasaan kuivuessaan.
 Kun puuvene lasketaan ensimmäisen kerran veteen vettä pääsee pohjasta ja sivuista enemmän sisään kuin normaalisti.
 Vedessä talven aikana kuivuneet puuosat alkavat turvota ja muuttuvat vesitiiviiksi. Puun vesitiiviyttä parannetaan käsittelyaineilla.
 Lapset ovat olleet Saavalaisen mukana purjehtimassa pienestä pitäen. Hän toivoo, että meriluonnon arvostus periytyisi häneltä lapsille.
 Nyt 18-vuotias keskimmäinen lapsi on Saavalaisen mukaan sellaisessa iässä, että häntä ei saa purjehdusreissuille kuin pakottamalla.
 – Ajattelen niin, että sekin ajatus saattaa hänellä vielä muuttua, Saavalainen hymyilee.
 Puuvenemessut palaavat 14 vuoden tauolta
 Kismet on 80-vuotisjuhlavuotenaan esillä valtakunnallisilla puuvenemessuilla Kotkassa tulevana kesänä. Se on puuvenemessujen iäkkäimpiä veneitä.
 Kismetin lisäksi heinäkuussa järjestettävillä puuvenemessuilla nähdään yli 130 puuvenettä.
 14 vuoden tauon jälkeen Kotkassa järjestettäville messuille odotettaan 10 000 tapahtumavierasta.
 Kotkan kaupunki halusi elvyttää messuperinteen tulevaksi kesäksi Kotkan 140-vuotisjuhlavuoden kunniaksi.
 Messut järjestetään heinäkuun viimeisenä viikonloppuna yhtaikaa Kotkan Meripäivien kanssa. Veneet tulevat olemaan esillä laitureissa Kantasatamassa Suomen puuvenekeskuksen edustalla.

Tiina Saavalainen kipparoi vuotavaa 80-vuotiasta venevanhusta – uppoaminen kesken merimatkan estetty jopa T-paidoilla tilkitsemällä


Summary: Hovioikeus hylkäsi Tuomista koskevan syytteen kaikilta osin.

Hovioikeus on kumonnut käräjäoikeuden antaman tuomion Vantaan entistä kaupunginjohtaja  Jukka Peltomäkeä  koskevassa rikosasiassa.
 Käräjäoikeus oli tuominnut Peltomäen kahdeksi ja puoleksi vuodeksi ehdottomaan vankeuteen törkeästä lahjuksen ottamisesta. Peltomäki oli menettänyt valtiolle liki 188 000 euroa vastaanottamiensa lahjojen tai etujen arvona lahjusrikoksen vuoksi.
 Hovioikeus hylkäsi Tuomista koskevan syytteen kaikilta osin ja katsoi Peltomäen syyllistyneen törkeän lahjuksen ottamisen sijasta lahjusrikkomukseen. Hovioikeus tuomitsi Peltomäen sakkorangaistukseen ja alensi käräjäoikeuden tuomitsemaa menettämisseuraamusta.
 Tuomion perusteluissa hovioikeus katsoi, ettei etujen antamisella ollut pyritty vaikuttamaan, eivätkä ne olleet olleet omiaan vaikuttamaan Peltomäen toimintaan palvelussuhteessaan.
 Kerromme kohta lisää.

Hovioikeus kumosi Vantaan entisen kaupunginjohtajan lahjustuomion


Summary: Elina Pekkarinen on seurannut kummeksuen vähättelevää keskustelua nuorten halusta vaikuttaa ilmastoasioihin.

Elina Pekkarinen Aloittaa lapsiasiavaltuutettuna toukokuun alussa Sosiaalityön professori Turun yliopistossa Koulutukseltaan valtiotieteiden tohtori Työskennellyt muun muassa Nuorisotutkimusseurassa sekä Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksella
 Lapsuus oli verrattain turvallista aikaa, muistelee toukokuussa lapsiasiavaltuutettuna aloittava professori  Elina Pekkarinen  omia varhaisia vuosiaan.
 Kesät kuluivat luonnon ja elikoiden keskellä silloisessa Pusulassa leikkien, arjen odottaessa Espoon Soukassa. Äiti oli aina läsnä perhepäivähoitajana, sillä 1970-luvulla päivähoitopaikan saaminen ei ollut itsestäänselvyys.
 – Minulla oli tosi kova ääni lapsena, mikä siinä monipäisessä lapsikatraassa herätti huomiota. Äiti käytti minut lääkärissä kun epäili huonoa kuuloa. Lääkäri sanoi, että tämä lapsi ei saa riittävästi ääntään kuuluviin, naurahtaa Elina Pekkarinen.
 Elina Pekkarinen kertoo olleensa lapsena niin kovaääninen, että äiti käytti häntä lääkärissä. Nyt hän huolehtii, että lasten ääni kuuluu yhteiskunnassamme. Jouni Koutonen / Yle
 Äänensä Pekkarinen on saanut sittemmin kuuluviin lukuisissa tutkimustehtävissä. Pian hän huolehtii lapsiasiavaltuutettuna, että nykypäivän lasten ja nuorten ääni kuuluu yhteiskunnassamme.
 Luova lapsuus lyhenee
 Elina Pekkarinen ehti juuri purkaa muuttolaatikot tultuaan Turun yliopistoon sosiaalityön professoriksi tammikuun alussa, mutta onneksi ei ehtinyt heittää laatikoita pois.
 Elämä vie nyt saman tien Jyväskylään, missä sijaitsee lapsiasiavaltuutetun toimisto. Varsinainen koti toki säilyy Helsingissä, jossa on oma perhearki aikuisuuden kynnyksellä olevine lapsineen.
 Lapsilta vaaditaan tänä päivänä aika paljon.  Elina Pekkarinen
 Lapsiasiavaltuutettuna  Tuomas Kurttilaa seuraava Pekkarinen  ei vielä tässä vaiheessa halua esittää kannanottoja lapsiasiavaltuutetun ominaisuudessa.
 Mutta kokemusta ja näkemystä hänellä on asioista tutkijana akateemisen maailman ohella muuan muassa Nuorisotutkimusseurasta sekä Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselta.
 Perheiden toimeentulo, vanhempien uupumus, koulutuksen epätasa-arvo, lasten ja nuorten yksinäisyys, syrjään jääminen ja osattomuuden tunne – siinä muutamia päällimmäisiä ongelmia, joihin hän on tutkijana törmännyt ja voi tulevassa työssään tarttua uudelta kulmalta.
 – Lapsilta vaaditaan tänä päivänä aika paljon. Vaikka lapsuuden tärkeys ymmärretään, se on lyhentynyt aika tavalla. Ajatus on, että lapsia täytyy valmentaa, pitää harrastaa, menestyä ja koulua varhentaa. Näissä on kaikissa hyvät pyrkimykset, mutta samalla kavennetaan vapaan ja luovan lapsuuden tilaa.
 Tuttu pesti yhteistyökuvioista
 Lapsiasiavaltuutetun työtä Elina Pekkarinen on seurannut läheltä jo vuosia. Yhteistyötä on ollut niin Kurttilan kuin tämän edeltäjän,  Maria Kaisa Aulan  kanssa. Pekkarinen toimii myös lastensuojelun asiantuntijajäsenenä Helsingin hallinto-oikeudessa.
 Sosiaalityön professori Elina Pekkarinen aloittaa lapsiasiavaltuutettuna toukokuun alussa. Jouni Koutonen / Yle
 Viime vuonna lapsiasiavaltuutettu sai noin 1 100 yhteydenottoa, joista reilut pari sataa koski lastensuojelua. Koulutukseen sekä lasten elatukseen, huoltoon ja tapaamisoikeuteen liittyviä yhteydenottoja tuli hieman vähemmän.
 Ennätysmäärä yhteydenottoja kertoo ihmisten tuntevan lapsiasiavaltuutetun toimen entistä paremmin, arvelee Elina Pekkarinen.
 – Ihmisillä ei ehkä välttämättä ole kauheasti niitä instituutioita, joihin kanavoida esimerkiksi tyytymättömyyttä palveluihin. On hyvä, että lapsiasiavaltuutettu on koettu paikaksi, johon on voinut ottaa yhteyttä, jos kokee että omia lapsia tai omaa vanhemmuutta on jollain tavalla kohdeltu väärin.
 Samaan hengenvetoon Pekkarinen kuitenkin muistuttaa, että lapsiasiavaltuutetun toimivaltaan ei kuulu yksittäisten perheiden asioiden hoito.
 Pelko maailman tilasta lisääntynyt
 Ensi viikolla julkaistaan 15–29 -vuotiaiden nuorten arvoja ja asenteita luotaava Nuorisobarometri. Valtion nuorisoneuvoston ja Nuorisotutkimusverkoston vuotuisen julkaisun tarkempi sisältö paljastetaan 12. maaliskuuta, mutta barometrin päätoimittajana Elina Pekkarinen voi valottaa sen kertomaa hieman etukäteen.
 – Itseäni hätkähdytti kuinka pelko ihmisen aiheuttamasta ilmastonmuutoksesta, maailmanpoliittisesta tilanteesta ja terrorismista olivat lisääntyneet ihan huomattavasti vuodesta 2008.
 Huolten määrä näissä asioissa on osin jopa yli kaksinkertaistunut kymmenen vuoden takaisesta.
 Jos nuorten ääntä ei kuulla muuten kuin koululakolla, niin ovatpahan ainakin löytäneet toimivan menetelmän.  Elina Pekkarinen
 Myönteisenä Elina Pekkarinen näkee, että nuoret seuraavat maailmaa ja ympäristöpolitiikkaa, ja haluavat vaikuttaa muutokseen. Mutta se, että nämä muutokset aiheuttavat pelkoja, voi heikentää hyvinvointia ja luoda uhkakuvia, joiden kanssa on vaikea elää.
 – Kyllä se kertoo jonkinlaisesta epäonnistumisesta, ettemme ole kyenneet vakuuttamaan nuoria siitä, että tehdään riittävästi ja asiat muuttuvat paremmiksi.
 Nuorten intoon vaikuttaa ei pidä suhtautua vähätellen
 Viime aikoina nuoret ovat 16-vuotiaan  Greta Thunbergin innoittamina marssineet kaduilla ympäri Eurooppaa  ilmaisemassa tyytymättömyyttään siihen, miten asioita hoidetaan ja kuinka hanakasti niihin tartutaan.
 – Vaivautuneena olen pannut merkille, kuinka siihen suhtaudutaan vähätellen, että voi miten herkkää, kun ruotsalaistyttö Greta osoittaa mieltään ja on koululakossa. Ei tällaiseen nuorten vakavaan huoleen ja haluun ilmaista sitä pitäisi missään nimessä suhtautua ylenkatsoen.
 Nuorten huoleen ilmastosta ja ympäristöstä ei pidä suhtautua ylenkatsoen, sanoo Elina Pekkarinen. Jouni Koutonen / Yle
 Elina Pekkarinen kannustaakin päättäjiä rohkeasti miettimään yhdessä nuorten kanssa ratkaisuja ongelmiin, heillä kun voi hänen mukaansa usein olla parempia ideoita.
 Valtion ja kunnan päätöksenteossa ei ole kovin montaa asiaa, joka voitaisiin tehdä ilman että se vaikuttaa myös lasten hyvinvointiin.   Elina Pekkarinen
 Pekkarinen kummeksuu, kuinka esimerkiksi Saksassa opetushallitus on tuominnut nuorten lintsilakot ja paasannut koulunkäyntivelvoitteesta.
 – Kun ryhdytään tuomitsemaan nuorten halua ilmaista itseään, rajoitetaan myös heidän ihmisoikeuksiaan. Lapsen oikeuksien sopimuksen mukaan heillä on oikeus ilmaista mielipiteensä, ja jos nuorten ääntä ei kuulla muuten kuin koululakolla, niin ovatpahan ainakin löytäneet toimivan menetelmän, Elina Pekkarinen hymyilee, tai paremminkin virnistää hieman ilkikurisesti.
 Pian valittavat päättäjät paljonvartijoina
 Päättäjien herättely ja lasten asioiden pitäminen esillä on yksi lapsiasiavaltuutetun tehtäviä. Vaikuttamistyössä pohjalla ovat lasten oikeuksiin ja hyvinvointiin liittyvät, lapsilta itseltään tulevat viestit ja mielipiteet.
 – Itse ajattelen niin, että valtion ja kunnan päätöksenteossa ei ole kovin montaa asiaa, joka voitaisiin tehdä ilman että se vaikuttaa myös lasten hyvinvointiin. Lapsille ja nuorille hyvä yhteiskunta on hyvä myös aikuisille ja vanhuksille.
 Elina Pekkarinen aloittaa tehtävässä pian eduskuntavaalien jälkeen. Antaessaan eväitä vaalikeskusteluihin ja valittaville päättäjille Pekkarinen jälleen korostaa puhuvansa sosiaalityön professorina sekä lapsuuden ja nuoruuden tutkijana. Hän ei halua ”astua nykyisen lapsiasiavaltuutetun kantapäille”.
 Tuleva lapsiasiavaltuutettu Elina Pekkarinen on perehtynyt lasten ja nuorten elämään monipuolisissa tutkimustehtävissä. Jouni Koutonen / Yle
 Sosiaaliturvaa uudistettaessa päätösten vaikutuksia lapsiin tulee jatkuvasti arvioida, sanoo Pekkarinen. Perheiden toimeentuloon liittyvät päätökset heijastuvat vääjäämättä lapsiin.
 Lasten parempaa huomioimista hän kaipaisi myös toiselta suurhankkeelta.
 – Sosiaali- ja terveydenhuollon uudistuksessa en ihan hirveästi ole sitä nähnyt. Sote varmasti tavalla tai toisella kompuroi eteenpäin, ja sen yhteydessäkin toivoisin kunnollista lapsivaikutusten arviointia.
 Viimeisenä ohjenuorana tulevalle eduskunnalle ja aikanaan aloittavalle hallitukselle Elina Pekkarinen haluaa vielä teroittaa Nuorisobarometrissa noussutta huolta yhteisestä pallostamme.
 – Ympäristö- ja ilmastokysymykset heijastuvat suoraan lasten ja nuorten tulevaisuuteen ja tuleviin sukupolviin. Tämän meidän päättäjäsukupolvemme tehtävä on tehdä ne vaikeat ratkaisut, että kurssi saadaan käännettyä.
 Voit keskustella aiheesta jutun alla. Kommentointi sulkeutuu 6.3. kello 18.
 Lue lisää:
 Ylen kysely: Nuoret miehet ovat kaikkein tyytyväisimpiä elämäänsä – "Mitä vähemmän omaa päätä vaivaa, sitä helpommin itsellään menee"
 Ylen kysely: Alle 30-vuotiailla kaikista kovin luotto äänestämiseen, mutta silti he eivät äänestä
 Uusi lapsiasiavaltuutettu on Elina Pekkarinen
 Lapsiasiavaltuutettu vaihtuu – Tuomas Kurttilan viimeinen työpäivä on vappuaattona
 Yli sata lasta ja nuorta jätti oppitunnit väliin ja marssi ilmaston puolesta – "Aikuisten välinpitämättömyys harmittaa"
 Ruotsin 16-vuotias ilmastotähti Greta Thunberg kiersi maailman huippukokoukset, mutta ei usko minkään muuttuneen

”Lapsille hyvä yhteiskunta on hyvä myös aikuisille” – uusi lapsiasiavaltuutettu patistaa päättäjiä kuuntelemaan nuorten ääntä


Summary: Kivihiilivoimaloita muutetaan kovaa vauhtia biovoimaloiksi. Puuhakkeen rahtaaminen pohjoisen metsistä Etelä-Suomeen ei kuitenkaan kannata.

Fortumin ja Tukholman kaupungin omistama Stockholm Exergi, entiseltä nimeltään Fortum Värme, avasi kaksi vuotta sitten suuren biovoimalaitoksen Tukholman Värtanille.  Yhtiön nettisivujen  mukaan voimala polttaa kolme kottikärryllistä puuhaketta sekunnissa.
 Stockholm Exergin toimitusjohtaja  Anders Egelrud  kertoo, että biovoimalaitos polttaa 35-40-prosenttisesti ruotsalaista puuhaketta. Loput eli suurin osa tuodaan pääasiassa Baltiasta, jonkin verran myös Norjasta ja Venäjältä ja hyvin vähän Suomesta.
 – Mutta eikös teille tuotu puuta myös Brasiliasta?
 – Anteeksi, pitää paikkansa. Olemme tuoneet kaksi laivalastia Brasiliasta, Egelrud sanoo Ylelle puhelimitse.
 – Tietääkseni puuta on tuotu myös Afrikasta?
 – Tarkistan, ettei tule väärää tietoa (paperin kahinaa). Olemme tuoneet myös yhden laivan Mosambikista viime vuonna.
 Tällä viikolla Värtanille saapui hake-erä Espanjan Sevillasta.
 Kaukomailta tuonti ei ole toimitusjohtajalle varsinainen ylpeyden aihe. Sanomalehti  Aftonbladet kirjoitti  viime joulukuussa Brasiliasta tuodusta erästä, että tukholmalaiskoteja lämmitetään Amazonin hakkeella. Jutun mukaan brasilialaisella puun myyjällä oli kyllä ympäristösertifikaatti, mutta samaan aikaan yhtiötä epäiltiin maan anastuksista ja laittomista hakkuista.
 Egelrudin mukaan Brasiliasta ja Afrikasta voidaan tuoda puuta vastuullisesti, mutta myyjien toiminta ja sertifikaatit pitää tutkia.
 Iso laiva toi Ruotsiin haketta kymmenkertaisesti Itämeren aluksiin verrattuna. Kuljetuksesta koituvat päästöt eivät ole suuria lastin kokoon nähden.
 Tukholman voimala turvautui etelän eukalyptusplantaaseihin, koska Baltian mailla oli viime talvena metsiensä keliolojen takia vaikeuksia toimittaa puuta tilaajille.
 Etelästä Värtanille tuodut puulastit olivat vain satunnaiseriä, mutta puun kaukorahtaaminen saattaa yleistyä. Biomassamarkkinat kasvavat maailmalla.
 Kaukomailta laivaus halvempaa kuin rekat naapurista
 Laiva Hässelbyn voimalan satamassa Tukholmassa. Ingemar Edfalk / AOP
 Professori  Esa Vakkilainen  Lappeenrannan teknillisestä yliopistosta sanoo, että puulastin kuljettaminen laivassa 10 000 kilometrin takaa on edullista verrattuna vaikka lastin tuomiseen 100 kilometrin päästä kuorma-autoilla.
 Suomen voimaloissa ei ole juuri näkynyt eksoottista puuta. Yhdessä länsirannikolla olevassa voimalaitoksessa on poltettu satunnaiserä Afrikasta tuotuja pähkinänkuoria, Vakkilainen tietää. Pähkinät kuoritaan tiloilla myyntiin ja jätteet olisivat tarjolla.
 Parista rannikon energiayhtiöstä kerrotaan, että pähkinänkuoria on vuosien varrella tarjottu, mutta tarjouksiin ei ole kannattanut kustannussyistä tarttua.
 Suomen voimalat ovat tähän mennessä tuoneet lähialueiltakin vasta vähän biomassaa. Kun metsäteollisuudella menee hyvin, sen sivutuottena syntyvää haketta on hyvin tarjolla. Etelässä ongelmaksi tulee kuitenkin kuljetus Itä- ja Pohjois-Suomesta.
 Vakkilaisen mukaan Suomessa voi vetää kartalla Joensuusta Ouluun rajaviivan, jonka pohjoispuolella biomassaa on reilusti ja eteläpuolella niukasti.
 Hankaluus on biomassaan siirtäminen etelään. Kumipyörillä haketta kannattaa kuljettaa voimalaan vain 200 kilometrin säteeltä.
 – Helsinkiin saadaan edullisemmin puuta Kanadasta, USA:sta, Afrikasta tai Brasiliasta verrattuna siihen, että ostettaisiin biomassaa Mikkelistä tai Savonlinnasta.
 Venäjältä puuta on tuotu lähinnä Itä-Suomeen.
 Suomi kieltää kivihiilen polton
 Kivihiiltä käyttävät Helsingin Hanasaaren (kuvassa) lisäksi yhä Vantaan, Espoon, Lahden ja Vaasan voimalat.  Jyrki Lyytikkä / Yle
 Suomen voimaloista monet käyttävät jo biomassaa. Kivihiiltä käyttävät kuitenkin yhä Helsingin, Vantaan, Espoon, Lahden ja Vaasan voimalat. Niilläkin on biovoimalasuunnitelmia. Taustalla on hallituksen esitys, joka kieltää kivihiilen energiakäytön vuoteen 2029 mennessä.
 – Pääkaupunkiseudulla biomassa ei riitä hiilivoimaloiden korvaamiseen, Esa Vakkilainen sanoo.
 Helsingin kaupungin energiayhtiöllä Helenillä on pellettejä ja kivihiiltä käyttävät voimalat Hanasaaressa ja Salmisaaressa. Yhtiö on hakenut lupia kolmelle biovoimalalle. Käytöstä poistuvaa Hanasaarta korvaamaan tarvitaan 1-2 biovoimalaitosta.
 Helenin yhteiskuntasuhteista vastaava johtaja  Maiju Westergren  kertoo, että pelletit tuodaan pääosin kotimaasta ja jonkin verran Itämeren alueen muista maista. Hän uskoo biomassan riittävän varsinkin, jos metsänhoidollisia hakkuurästeja saadaan käyttöön.
 Turun Seudun Energiantuotanto tuo uuteen Naantalin voimalaansa haketta Baltiasta. Investointiprojekteista vastaava  Tapani Bastman  kertoo, että tavoitteena on tuoda kolmasosa tarvittavasta hakkeesta.
 – Markkinatilanne on selvästi kiristynyt. Biopolttoaineen hinta nousee, Bastman arvelee.
 Hänen mukaansa ruotsalaisten lisäksi myös tanskalaiset ovat Baltian biomassamarkkinoilla.
 Baltian maat myyvät metsävarojaan, koska maihin ei ole kehittynyt metsäteollisuutta. Voidaan epäillä, että hakkeeksi myydään surutta liian hyvää puuta.
 Tutkija  Antti Majava  Bios-tutkimusyksiköstä pitää tuontipuun riskinä pelkkää energiakäyttöä.
 – Baltiassa on vain vähän metsäteollisuutta, josta syntyisi sivuvirtoja energiakäyttöön.
 Tapani Bastmanin mukaan metsänhoito on ollut Baltiassa takapajuista eikä sekametsien huonokasvuinen puu kelpaa teollisuudelle. Hän arvelee, että biomassatuloilla metsien kuntoa voidaan parantaa.
 Bastmanin mukaan tuonti kovin kaukaa ei kuulosta hiilineutraalilta.
 – Kuinka taataan, että puuvirrat on kestävästi hakattu?
 Vaarana onkin, että energiapuun tuojat törmäävät samoihin ongelmiin kuin metsäyhtiöt. Suomalaisetkin metsäfirmat ovat jo vuosia sitten rynnineet muun muassa Etelä-Amerikkaan kasvattamaan puuta ja perustamaan sellutehtaita. Ongelmia niille ovat aiheuttaneet maiden epäselvät maanomistusolot. Myös ympäristövaikutusten valvonta saattaa olla löyhää.
 Bios: Kivihiilelle lisäaikaa
 Puuhakekasoja Metsä Fibren Joutsenon sellutehtaalla. Jari Tanskanen / Yle
 Ympäristötutkimukseen profiloitunut Bios järkytti ilmastopiirejä suosittamalla, että Suomen pitäisi antaa hiilivoimaloille muutama vuosi lisää siirtymäaikaa verrattuna hallituksen esitykseen, jossa hiilen poltto kielletään 2029. Bios selvitti varsinkin Helsingin voimalaratkaisua.
 – Hiilen käyttöä voimaloissa voitaisin jatkaa vähän kauemmin ja ripeyttää uusien teknologioiden kehitystä, jolloin niihin voitaisiin siirtyä nopeammin, sanoo  Antti Majava  Bios-tutkimusryhmästä.
 Tulevaisuuden ratkaisuiksi on esitetty esimerkiksi lämpöpumppuvoimalat, teollisuuden hukkalämmön hyödyntäminen tehokkaammin, lämmön varastointi ja geolämpö.
 Monien ympäristöjärjestöjen mielestä uudet teknologiat ehditään saada käyttöön 10 vuoden siirtymäajassa. Tällöin hiiltä ei korvattaisi täysin biomassalla. Bios arvioi, ettei teknologioiden kehitys ole tarpeeksi pitkällä.
 Jos taas biovoimalat ajatellaan välivaiheeksi, investoinnit niihin ovat turhan kalliita.
 Puun polttaminen tuottaa ilmakehään hiilidioksidia. Poltettavaksi sopivat metsäteollisuuden sivutuotteet kuten oksat ja latvukset, mutta runkopuun polttaminen energiaksi olisi ilmastolle yhtä paha kuin kivihiilen poltto.
 Majavan mukaan tähdepuu ei Suomessa riitä vaan biomassan tarve lisäisi hakkuita. Silloin päästövähennystavoitteita ei saavuteta.
 Myös Majava arvioi, että etelän biovoimalat joutuisivat valtaosin tuomaan haketta.
 Bios pitää myös epävarmana sitä, kuinka uusiutuvaksi polttoaineeksi puu lasketaan EU:ssa tulevina vuosina.
 Saksalaiset istuttavat energiapuuta etelään
 Eukalyptusviljelmä Brasiliassa. Markus Kröger
 Biomassan kysyntä kasvaa ympäri maailman, kun fossiilisista polttoaineista halutaan eroon. Kovempiin ilmastotekoihin monia maita herätteli hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin IPCC:n raportti. Raportin keinoissa lämpenemistä vastaan biomassaa on lisätty merkittävästi.
 Esa Vakkilaisen mukaan biomassa voi olla iso energianlähde, mutta sen rinnalle tarvitaan muita.
 – Ehkä 25 prosenttia nykyisestä energiankäytöstä pystyttäisiin täyttämään biomassalla.
 Biosin Antti Majavan mukaan biomassan hyödyntäminen käy hyvin etelän maissa, joissa puu kasvaa nopeasti 10-12 vuodessa ja uusi puu kasvaa nopeasti tilalle. Poltossa vapautuu hiilidioksidia, mutta hiiltä sitoutuu pian takaisin kasvuun.
 Pohjoisessa puiden kasvu vie kymmenkertaisen ajan.
 Puulastit ylittävät valtameriä yhä enemmän. Britannia tuo kaiken energiapuunsa ulkomailta, lähinnä Yhdysvalloista. Kanada puolestaan myy metsätuhoista kärsinyttä puuta muun muassa Hollantiin. Saksalaiset energiayhtiöt ovat puolestaan kasvattaneet Yhdysvaltain eteläosista biomassaa, jota yhtiöt kuljettavat meren yli kotimaahan.
 Jos ilmastotavoitteissa edetään, hake- tai puulaivat korvaavat öljytankkerit maailman merillä.
 Jutun kommentointi on mahdollista Yle-tunnuksilla klo 17 asti.

Eukalyptuspuuta Brasiliasta Tukholmaan, pähkinänkuoria Afrikasta Suomeen – Tähänkö kivihiilestä luopuminen johtaa?


Summary: Poliisin mukaan syyttömyyttä tukevia seikkoja on ilmentynyt enemmän kuin syyllisyyden puolesta puhuvia.

Itä-Uudenmaan poliisi on vapauttanut  Sipoon tappoepäilyn  vuoksi pidätetyn, kertoo  Ilta-Sanomat . Tutkinnanjohtaja  Mikko Minkkinen  Itä-Uudenmaan poliisista kommentoi lehdelle, että tutkimuksessa syyttömyyttä tukevia seikkoja on ilmentynyt enemmän kuin syyllisyyden puolesta puhuvia.
 STT ei ole tavoittanut tutkinnanjohtajaa kommentoimaan asiaa.
 Poliisi meni asuntoon sunnuntaina aamulla, eikä halunnut aiemmin kertoa esimerkiksi epäillyn tai uhrin sukupuolta.
 Minkkinen kertoi maanantaina, että asunnossa on ollut ase ja sitä on myös käytetty.
 Lue lisää:
 Yksi ihminen kuoli yksityisasunnossa Sipoossa sunnuntaina – Poliisi tutkii tapausta tappona

IS: Poliisi on vapauttanut Sipoon tappoepäilyn vuoksi pidätetyn


Summary: Ensimmäiset metsäpeurat Lauhanvuoren kansallispuiston totutustarhasta oli tarkoitus palauttaa luontoon tämän vuoden lopulla.

Metsäpeurojen vapauttaminen luontoon  Lauhanvuoren kansallispuiston totutustarhasta  ei ehkä onnistu suunnitellusti. Syynä on läntisessä Suomessa kasvanut susikanta.
 Tuoreimman susikanta-arvion mukaan Etelä-Pohjanmaalla oli maaliskuussa 2018 neljä susilaumaa, joista kaksi aivan Lauhanvuoren lähialueilla.
 Suden saalistuksen tiedetään olevan merkittävin pannoitettujen metsäpeurojen kuolinsyy Kainuussa.
 – Vaikka sudet eivät aktiivisesti etsisi totutustarhasta vapautettuja metsäpeuroja, eivät metsäpeurakannan kasvun edellytykset Lauhanvuoren alueella ole suden kanta-arvioon peilaten tällä hetkellä kovinkaan hyvät, toteaa projektipäällikkö  Sakari Mykrä-Pohja  Metsähallituksen Eräpalveluista.
 Vaihtoehtoisia suunnitelmia
 EU-rahoitteisen  MetsäpeuraLIFE -hankkeen tavoitteena on palauttaa metsäpeura entisille asuinsijoilleen Pirkanmaalle ja Etelä-Pohjanmaalle. Metsäpeuroja siirrettiin vuoden 2017 lopulla Seitsemisen ja Lauhanvuoren kansallispuistoihin rakennettuihin totutustarhoihin.
 Ensimmäisten eläinten vapauttamista totutustarhoista luontoon on ryhdytty suunnittelemaan ja päätös vapautuksista tehdään ensi kesän aikana.
 Palautusistutusalueet päätettiin hankkeen suunnitteluvaiheessa neljä vuotta sitten. Valintakriteereinä olivat silloin muun muassa metsäpeuralle sovelias elinympäristö sekä suhteellisen alhainen suurpetotiheys seudulla.
 Hankkeen suunnitteluvaiheen jälkeen susikannan painopiste on kuitenkin siirtynyt läntiseen Suomeen ja sen takia nyt mietitään vaihtoehtoisia vapautussuunnitelmia.
 Alun perin tarkoitus oli vapauttaa ensimmäiset metsäpeurat molemmista totutustarhoista vuoden 2019 loppupuolella.
 Nyt vaihtoehtoja ovat projektipäällikkö Mykrä-Pohjan mukaan ainakin Lauhanvuoren metsäpeurojen vapautusten siirtäminen myöhempään ajankohtaan sekä alkuvaiheen vapautusten keskittäminen Seitsemisen kansallispuistoon.
 – Palautusalueiden olosuhteiden muutoksista aiheutuvien riskien hallinta on keskeinen syy sille, miksi totutustarhoja ylipäätään rakennettiin yhden sijasta kaksi, muistuttaa Mykrä-Pohja.
 Kanta kasvaa hitaasti
 Ihanneoloissakin metsäpeurakanta kasvaa hitaasti, koska metsäpeuranaaras saa vain yhden vasan vuodessa.
 Totutustarhoista voidaan vapauttaa aluksi muutamia yksilöitä kerrallaan, joten kanta kasva hitaasti ensimmäisten vuosien aikana.
 – Tämän takia mikä tahansa eläinten kuntoa heikentävä tai kuolleisuutta lisäävä tekijä voi vaikuttaa merkittävästi palautusistutuksen onnistumiseen, kertoo Mykrä-Pohja.
 Metsäpeuran suojelun haasteet eivät riitä perusteluksi susikannan pienentämiselle, todetaan MetsäpeuraLIFE-hankkeen tiedotteessa.
 Susien tappaminen on mahdollista vain Suomen riistakeskuksen myöntämällä vahinkoperusteisella poikkeusluvalla. Poikkeusluvan myöntämisestä päätetään aina tapauskohtaisesti, ja se edellyttää tapahtuneen vahingon lisäksi sitä, että muuta tyydyttävää ratkaisua ei ole.

Kasvanut susikanta vaikeuttaa metsäpeurojen suojelua Etelä-Pohjanmaalla – Lauhanvuoren palautusistutukset uhkaavat siirtyä


Summary: Myös kurditoimittaja kertoo Twitterissä, että tavanneensa ainakin yhden Isisin alueella asuneen suomalaisen naisen.

Äärijärjestö Isisin hallitsemilla alueilla Syyriassa vuosia asunut suomalaisnainen haluaisi palata Suomeen, kertoo  uutiskanava CNN .
 Sannaksi esittäytynyt nainen sanoo uutiskanavan haastattelussa, että hän tuli Syyriaan miehensä, marokkolaisen putkimiehen, kanssa neljä vuotta sitten käännyttyään islamilaiseksi.
 – Elämä oli ensin hyvää, mutta sitten sota tuhosi sen elämän, ei Isis,  Sanna  vakuuttaa CNN:n kirjeenvaihtajalle  Ben Wedemanille .
 – Kyllä, haluan palata Suomeen, todellakin. Aivan varmasti haluan, haluan, Sanna toistelee haastattelijalle.
 Sanna ei lyhyessä haastattelussa kerro, mitä hänen miehelleen on tapahtunut, tai onko hänellä muuta perhettä Syyriassa. Hän ei myöskään puhu mitään mahdollisista kytköksistä Isisiin.
 Tuhannet ihmiset ovat viime päivinä paenneet viimeisiltä Isisin hallussa olleilta alueilta Baghouzissa Syyrian itäosassa lähellä Irakin rajaa.
 Pakenijoiden joukossa on runsaasti Isis-taistelijoiden vaimoja ja lapsia, joiden tulevaisuus on hämärän peitossa.
 Tunnetuimpiin pakenijoihin kuuluu ranskalaisen jihadistin  Jean-Michel Clainin , 38, vaimo. Clain on yhdistetty Pariisin terrori-iskuihin.
 Wedeman haastattelee myös häntä, ja vaimo kertoo sekä miehensä että lankonsa kuolleen taisteluissa alueella. Hän kertoo myös menettäneensä kolme lastaan.
 – En halua palata Ranskaan, koska ranskalaiset aseet ovat tappaneet perhettäni, ja joutuisin vankilaan, hän sanoo.
 Kurditoimittaja kertoo tavanneensa suomalaisia
 Kurditaustainen toimittaja  Mutlu Çiviroğlu  kertoi tänään keskiviikkona viestipalvelu Twitterissä, että hän myös on tavannut ainakin yhden Isisin alueella asuneen suomalaisen naisen, jolla on lapsia.
 Tviiteistä ei käy ilmi, onko kyseessä yksi vai kaksi suomalaista naista.
 Çiviroğlun mukaan tämä nainen tuli Syyrian neljä vuotta sitten. Hän useissa eri kaupungeissa ja meni naimisiin kahdesti. Toimittajan mukaan naisella on 13-vuotias tytär, joka on myös naimisissa.
 Nainen kertoi haluavansa palata Suomeen, koska elämä siellä on helpompaa. Nainen sanoi, että he haluavat elää muslimeina Suomessa.

CNN: Vuosia Isisin alueilla asunut suomalainen "Sanna" haluaa palata kotimaahansa


Summary: Erot ovat suuria ja sairauskuluvakuutus usein kytketään muihin vakuutuksiin.

Aikuisten vapaaehtoisten sairauskuluvakuutusten välillä on suuria eroja, kertoo  Kilpailu- ja kuluttajavirasto (KKV) . Viraston tekemän selvityksen mukaan eri yhtiöiden vakuutuksia on myös vaikea vertailla.
 KKV kertoo, että sairauskuluvakuutuksen saaminen edellyttää usein koti- tai tapaturmavakuutusta samasta vakuutusyhtiöstä. Virasto pitää kytköksiä haitallisina kuluttajille. Lisäksi kytkökset vaikuttavat kielteisesti vakuutusyhtiöiden väliseen kilpailuun.
 Vakuutusyhtiöillä on lakiin perustuva velvollisuus kertoa olennaiset tiedot vakuutuksista. KKV:n mukaan vakuutusten vertailu on kuitenkin hankalaa, koska vakuutusehdot on usein kirjoitettu niin moniselitteisesti, että kuluttaja ei ymmärrä niiden sisältöä tai tulkitsee ne eri tavalla kuin vakuutusyhtiö.
 KKV arvioi, että vakuutusta harkitseva kuluttaja tarvitsee puolueetonta tietoa siitä, minkälainen vakuutus on hänelle paras kustannuksiltaan ja korvausehdoiltaan. Virasto esittää, että tällaista asiantuntijatietoa voisivat tarjota sairauskuluvakuutuksiin erikoistuneet vakuutusmeklarit.
 Sairauskuluvakuutuksen saaminen riippuu vakuutuksenottajan iästä ja sairauksista. Ikääntyvien määrän lisääntyessä yhä useampi kansalainen ei saa sairauskuluvakuutusta.
 KKV ehdottaa, että vakuutusyhtiöt ottaisivat ikääntyvien tarpeet huomioon kehittämällä heille sopivia vakuutuksia.

KKV: Kuluttajan on vaikea vertailla vapaaehtoisia sairauskuluvakuutuksia


Summary: Myöskään Suomen lähi- ja perushoitajaliitto ei kannata hoiva-avustajien kouluttamista.

Suomen lähi- ja perushoitajaliitto (SuPer)

Hoitoalan järjestöt eivät näe hoivayhtiö Esperi Caren lupaamaa hoiva-avustajien koulutusta vanhuspalvelun ongelmia ratkaisevana asiana.
 Terveys- ja sosiaalialan ammattijärjestö Tehy sanoo  kannanotossaan  muun muassa, että se vastustaa Esperi Caren esittämää pikakoulutusta. Tehyn mielestä sillä pyritään ainoastaan kiertämään vanhuspalvelun ongelmia.
 Myös Suomen lähi- ja perushoitajaliiton puheenjohtaja  Silja Paavola  kertoo STT:lle, ettei hän liputa hoiva-avustajien puolesta.
 Esperi Care kertoi tiistaina toimista, joilla se aikoo parantaa toimintaansa.
 Yhtiö kertoi muun muassa käynnistävänsä hoiva-avustajien koulutusohjelman ulkopuolisen järjestäjän kanssa sekä palkkaavansa satoja uusia työntekijöitä.
 Lue lisää:
 Näin vanhusten hoivayhtiöt pyörittivät haamuhoitajajärjestelmää – Luottamusmies: "Kun työntekijä ei tule töihin, siinä säästetään sen palkka"
 Hoitajat yrittivät turhaan saada apua kiireeseensä – viranomainen puuttui Attendon uuden hoivakodin ongelmiin Siilinjärvellä

Esperi Caren hoiva-avustajien koulutus kerää vastustusta – Tehy: Pikakoulutuksella pyritään kiertämään vanhuspalvelun ongelmia


Summary: Oikeuden mukaan kalastuslaki rajoitti liikaa perustuslain turvaamaa saamelaisten oikeutta harjoittaa omaa kulttuuriaan, johon kuuluu kalastus.

Rajoitukset ovat oikeuden mukaan vastoin Suomea velvoittavia ihmisoikeussopimuksia, jotka turvaavat saamelaisten oikutta harjoittaa alkuperäiskansana omaa kulttuuriaan.
 Oikeus hylkäsi syytteet, koska kalastuslaki rajoitti saamelaisten oikeutta kalastaa kotijoessaan Vetsijoessa. Syytetyt eivät oikeuden mukaan ole syyllistyneet rikokseen vaan kalastaneet oikeutetusti.
 Oikeus hylkäsi Vetsijoella kalastaneiden kaikkien neljän henkilön syytteet luvattomasta kalastuksesta. Käräjäoikeus velvoitti valtion maksamaan syytettyjen oikeudenkäyntikulut.
 Tuomio luku jatkuu ja Utsjoessa verkolla pyytänyttä saamelaismiestä miestä vastaan julistetaan seuraavaksi.

Lapin käräjäoikeus on hylännyt saamelaisten Utsjoen saamelaisten syytteet luvattomasta kalastuksesta  Vetsijoella


Summary: Henkilöauton kuljettaja loukkaantui vakavammin.

Liperissä on sattunut liikenneonnettomuus Polvijärventien ja Vaiviontien risteyksessä.
 Pelastuslaitos sai tiedon onnettomuudesta aamulla kahdeksan aikaan. Pelastuslaitoksen tiedotteen mukaan kyse on nokkakolarista.
 Poliisi kertoo Twitter-tilillään, että puolustuvoimien ajoneuvon kyydissä oli kuljettajan lisäksi 13 varusmiestä. Henkilöauton kuljettaja on vakavasti loukkaantunut.
 Onnettomuuspaikalla tehdään pelastus- ja raivaustöitä, minkä vuoksi tie on suljettu liikenteeltä.

Kuorma-auto ja henkilöauto törmäsivät  Liperissä – onnettomuudessa mukana 13 varusmiestä


Summary: Ihmisoikeusjärjestö vaatii Irakia ja kurdiviranomaisia lopettamaan lasten mielivaltaiset pidätykset.

Irakissa ja maan kurdialueilla oli vuoden 2018 lopussa pidätettynä noin 1 500 lasta, joilla epäiltiin olevan kytköksiä jihadistiseen terroristijärjestö Isisiin, kertoo ihmisoikeusjärjestö  Human Rights Watch .
 Järjestö sanoo tuoreessa raportissaan, että monet epäillyt on pidätetty mielivaltaisesti ja heitä on kidutettu tunnustusten saamiseksi.
 HRW:n mukaan ainakin 185 ulkomaalaista lasta on tuomittu vankeuteen terrorismirikoksista Irakissa.
 Irakin ja kurdien viranomaiset eivät ole toistaiseksi kommentoineet asiaa, kertoo  Britannian yleisradioyhtiö BBC .
 BBC:n mukaan kurdiviranomaiset ovat aiemmin kiistäneet HRW:n toisen raportin tiedot, joiden mukaan pidätettyjä lapsia kidutetaan, jotta nämä myöntäisivät yhteytensä Isisiin.
 Järjestö vaatii pidätysten lopettamista
 Human Rights Watch kertoo haastatelleensa viime marraskuussa 29 alaikäistä, jotka on vangittu Isis-yhteyksistä epäiltynä. 19 heistä kertoi joutuneensa kidutetuksi.
 Useimmat haastatelluista, jotka myönsivät kuuluneensa Isisiin, kertoivat liittyneensä jihadistijärjestöön taloudellisten syiden tai kaverien tai perheen painostuksen vuoksi. Toiset halusivat parantaa sosiaalista asemaansa.
 HRW:n mukaan vapautetut irakilaislapset epäröivät kotiinpaluuta, koska he pelkäävät kostoiskuja ja leimautumista Isisin jäseniksi.
 Järjestö painottaa, että kansainvälisen oikeuden mukaan aseellisten ryhmien värväämät lapset ovat ensisijaisesti uhreja, joita pitäisi kuntouttaa takaisin yhteiskuntaan.
 HRW kehottaa Irakin ja kurdien viranomaisia muuttamaan terrorismin vastaisia lakeja pidätysten lopettamiseksi. Järjestön mukaan pidätykset ovat kansainvälisen oikeuden vastaisia.
 Lisää aiheesta:
 Saksa aikoo perua Isis-taistelijoilta kaksoiskansalaisuuden
 SVT: Ruotsin hallitus kääntämässä selkänsä Isis-taustaisille kansalaisilleen
 Isisin kalifaatti on mennyttä, mutta järjestö voi vielä nousta – neljä kysymystä terrorijärjestön tulevaisuudesta

HRW: Irak ja kurdit ovat vanginneet 1 500 epäiltyä Isis-lasta – monet järjestön haastattelemista kertoivat joutuneensa kidutetuksi


Summary: Nuoret miehet suhtautuvat myös tulevaisuuteen selvästi muita positiivisemmin.

Pukukopissa käy iloinen ja huoleton puheensorina. Parikymppiset miehet vetävät luistimia jalkaansa ja vaihtavat samalla päivän kuulumiset.
 Vantaan Martinlaakson tekojääkaukaloon on kokoontunut tällä kertaa pelaajia useammastakin harrastejoukkueesta.
 Jokaisella heistä on vähän erilainen elämäntilanne, mutta höntsälätkän lisäksi heitä yhdistää ainakin yksi asia: he ovat kaikki tyytyväisiä elämäänsä.
 – Mulla on hyviä harrastuksia ja ihan ok duunipaikka. Ei oikeastaan voisi olla tyytyväisempi, toteaa 23-vuotias  Rasmus Lepistö .
 – On katto pään päällä, ruokaa pöydässä ja tyttöystäväkin löytyy. Ihan hyvin tässä on mennyt, jatkaa 28-vuotias  Simo Kärnä .
 – Kaikki hymyilee, kun pääsee taas pelaamaan vähän lätkää. Urheilu tekee tyytyväiseksi, toteaa puolestaan 22-vuotias  Sakari Sihvola .
 Tyytyväisyyttä vai välinpitämättömyyttä?
 Lepistö, Kärnä ja Sihvola ovat tutkimustenkin valossa tyypillisiä suomalaisia alle kolmekymppisiä miehiä.
 Ylen Taloustutkimuksella teettämässä Suomalaisten pelot ja haaveet -kyselyssä 15–29-vuotiaista miehistä lähes 40 prosenttia oli erittäin tyytyväinen elämäänsä. Kaikista vastaajista näin tyytyväinen elämäänsä oli vain joka viides.
 Yle / uutisgrafiikka
 Nuoret miehet suhtautuivat myös tulevaisuuteen selvästi muita vastaajia positiivisemmin. He uskoivat esimerkiksi oman terveytensä, työllisyystilanteensa ja toimeentulonsa kehittyvän tulevaisuudessa positiiviseen suuntaan selvästi muita vastaajia enemmän.
 Lisäksi kyselyn mukaan alle kolmekymppisistä miehistä joka viides uskoi voivansa vaikuttaa elämänsä kulkuun erittäin paljon. Kaikista vastaajista näin vahvasti omiin vaikutusmahdollisuuksiinsa luotti vain joka kymmenes.
 Tulokset ovat samansuuntaisia muiden tutkimusten kanssa, kertoo Helsingin yliopiston Svenska social- och kommunalhögskolanin yliopistonlehtori ja poikatutkija  Harry Lunabba . Hän viittaa esimerkiksi kouluterveyskyselyyn ja  Pisa-tutkimukseen , jonka mukaan Suomesta löytyvät yhdet OECD-maiden tyytyväisimmistä pojista.
 Lunabban mukaan Ylen kyselyn tuloksia voi tulkita kahdella tavalla.
 – Tämän voi ymmärtää hyvänä asiana: nuorilla miehillä on tulevaisuuden uskoa ja ylipäätään huoleton suhtautuminen elämäänsä, kaikki tuntuu olevan suhteellisen hyvin. Mutta onko tämä toisaalta kenties sellaista välinpitämättömyyttä yhteiskunnallisista asioista ja omasta terveydestä? Ei olla huolissaan sellaisista asioista, joista ehkä pitäisi olla huolissaan.
 Mitä vähemmän huolehtii, sitä paremmin menee
 Ylen kyselyssä alle kolmekymppiset miehet olivatkin selvästi muita vastaajia vähemmän huolissaan monista omaan elämään ja yhteiskuntaan liittyvistä asioista.
 Esimerkiksi omasta terveydestään oli erittäin huolissaan 20 prosenttia kyselyyn vastanneista, kun alle 30-vuotiaiden miesten keskuudessa osuus oli 12 prosenttia. Vanhusten hoidosta oli erittäin huolissaan 46 prosenttia kaikista vastanneista, nuorista miehistä 24 prosenttia.
 Keskivertovastaajaa hieman enemmän huolissaan nuoret miehet olivat omasta työttömyydestään ja yksinäisyydestään.
 Jaani Lampinen / Yle
 Martinlaakson tekojääkaukalossa eivät huolet juuri paina. Ilmastonmuutos tulee huolenaiheita kysyttäessä Sihvolalle ja Kärnälle ensimmäisenä mieleen. Lepistö ei meinaa keksiä yhtään huolenaihetta ja kertoo ettei murehdi yhteiskunnan asioista. Hetken mietittyään hän kuitenkin mainitsee yhden paljon esillä olleen asian.
 – En kirjoita Facebookiin ikinä mitään, mutta tästä vanhusten hoidosta avauduin sinne.
 Miehet mieltävät murehtimisen turhaksi, koska kokevat, etteivät voi omalla toiminnallaan kuitenkaan kovin paljon vaikuttaa asioihin.
 – Mitä vähemmän niillä omaa päätä vaivaa, sitä helpommin itsellään menee, Kärnä toteaa.
 Pojista puhutaan liian ongelmakeskeisesti
 Nuoret miehet eivät ehkä itse ymmärrä olla huolissaan, mutta yhteiskunta kantaa heistä huolta sitäkin enemmän. Milloin ollaan huolissaan poikien lukemattomuudesta, milloin tyttöjä heikommasta  koulumenestyksestä  ja milloin syrjäytymisestä.
 Lunabban mukaan kuva suomalaisista pojista ja nuorista miehistä on usein liian ongelmakeskeinen.
 – Valtaosalla pojista menee ihan hyvin, mutta se tapa, jolla pojista keskustellaan on usein kriisipainotteista. Pisa-keskustelut usein pohjautuvat hyvin kategoriseen kahden ryhmän karkeaan vertailuun ja se antaa todella suppean kokonaiskuvan.
 Harry Lunabba uskoo, että miehet viisastuvat iän myötä. Jaani Lampinen / Yle
 Lunabban mielestä pojista ja nuorista miehistä pitäisi keskustella moninaisemmin. Ylen kyselyssä samat asiat on kysytty kaikilta ikäryhmiltä.
 – Heti, kun tällainen muuttuja, kuin ikä tulee mukaan, kokonaiskuva on huomattavasti monimuotoisempi, Lunabba sanoo.
 Kyselystä käykin ilmi, että iän myötä miesten huolen määrä hieman kasvaa, tosin sekin vaihtelee aihealueittain.
 – Voi olla, että iän myötä viisastuu, tietoisuus sekä omasta terveydestä että yhteiskunnallisista asioista laajenee ja sitä kautta tulee sitä huolta. Miehet voivat olla aika itsekeskeisiä siihen kolmeenkymppiin saakka ja sitten pitää alkaa ottaa vastuuta myös muista asioista ja ihmisistä, kuten omista lapsista, Lunabba arvelee.
 Ylen A-studio jatkaa tästä aiheesta keskiviikkona klo 21.05.
 Tieto lisää tuskaa
 Naiset ovat silti enemmän huolissaan kuin miehet. Sekä omaan elämään liittyvissä että yhteiskunnallisissa asioissa naiset olivat Ylen kyselyssä ikäryhmästä riippumatta enemmän huolissaan kuin miehet.
 Miehet olivat kaikissa ikäryhmissä naisia enemmän huolissaan vain maahanmuutosta ja syntyvyyden laskusta.
 Miksi naiset murehtivat asioista miehiä enemmän?
 Fakta: Yle kysyi suomalaisten peloista ja haaveista Taloustutkimus kartoitti Ylen toimeksiannosta, millaiseksi suomalaiset kokevat elämänsä tällä hetkellä. Kohderyhmänä oli 25–79-vuotiaat suomalaiset. Suomenkieliset haastattelut tehtiin Taloustutkimuksen internet-paneelissa 27.–29.11.2018. Nettilomakkeeseen vastasi kaikkiaan 1 833 henkilöä. Lisäksi aineistoa täydennettiin 15–24-vuotiaiden osalta 303 puhelinhaastattelulla 27.11.–17.12.2018. Ruotsinkielisen väestön tiedonkeruu toteutettiin puhelinhaastatteluina 27.11.–17.12.2018. Vastaajia oli 101. Tulosten virhemarginaali on noin 2,2 prosenttiyksikköä suuntaansa.
 Lunabban mukaan yksi selitysmalli voi löytyä biologiasta. Huolettomuus ja riskinotto on tyypillisempää miehille, kun taas huolenpito on ominaisempaa naisille.
 Toinen selitys saattaa olla naisten ja miesten väliset koulutuserot.
 – Tieto lisää tuskaa. Jos ollaan valveutuneita ilmastonmuutoskysymyksistä tai muista asioista, se saattaa lisätä huolta. Jos taas ei ole perehtynyt asioihin, niihin ei tarvitse suhtautua kovin vakavasti.
 Yksi mahdollinen osasyy voi Lunabban mukaan olla lisäksi yhteiskunnalliset rakenteet.
 – Naisten osaamista on vähätelty ja vähätellään yhteiskunnassa ja se voi olla asia, joka heijastuu itseluottamukseen. Liian moni nuori nainen sekä yliopistossa että alemmilla asteilla tuntee ehkä vähän turhaakin stressiä koulunkäynnistä ja suorittamisesta.
 – Omassa tutkimuksessani olen havainnut, että oppilas, joka ei pärjää kovin hyvin, mutta suhtautuu huolettomasti omaan koulunkäyntiin, on useimmiten poika. Vastaavasti oppilas, joka saa hyviä arvosanoja, mutta siitä huolimatta tuntee riittämättömyyttä, on useimmiten tyttö, Lunabba kertoo.
 Nuoret naiset murehtivat liikaa
 Eniten huolissaan Ylen kyselyssä olivat 15–29-vuotiaat naiset. Kaukalon reunalla ilmiö kuulostaa tutulta.
 – Kyllä mä väitän, että mun tyttöystävä murehtii ihan perus arkiasioista enemmän kuin minä, Lepistö naurahtaa.
 Mistä se sitten johtuu?
 – En tiedä. Onko miehillä vähän sellainen yleinen hällä väliä -asenne? Että ei tarvitse niin paljon stressata, Kärnä pohtii.
 Sihvolalla ei ole tyttöystävää, mutta hänenkin kokemuksensa mukaan naiset huolehtivat liikaa ihan kaikista asioista. Miehet ovat hänen mukaansa rennompia, mikä ei toki aina ole pelkästään hyvä asia, Sihvola kiirehtii lisäämään.
 Pitäisikö nuorten miesten huolehtia vähän enemmän?
 – Joissain asioissa varmasti kyllä. Joskus on vähän holtitonta hommaa, Sihvola sanoo.
 Rasmus Lepistö, Simo Kärnä ja Sakari Sihvola. Jaani Lampinen / Yle
 Suomalaisten pelot ja haaveet -kyselyyn vastasi kaikkiaan 2237 15–79-vuotiasta ihmistä. Alle 25-vuotiaat on haastateltu puhelimitse ja yli 25-vuotiaat ovat vastanneet nettikyselyyn. Alle 25-vuotiaat kyselyyn vastanneet ovat selkeästi optimistisempia vastauksissaan.
 Tulosten virhemarginaali noin 2,2 prosenttiyksikköä suuntaansa.
 Jutun kommentointi on auki klo 22.00 saakka.
 Lisää aiheesta:
 Ylen kysely: Alle 30-vuotiailla kaikista kovin luotto äänestämiseen, mutta silti he eivät äänestä
 Vastaavalta päätoimittajalta: Kysyimme, mikä teille on tärkeää, jotta osaisimme tehdä työmme paremmin
 Tuukka Tervosen kolumni: Ei ole yhtä tapaa olla mies – miehisyyteen kuuluu toksista maskuliinisuutta ja runoilevia mekkosankareita

Ylen kysely: Nuoret miehet ovat kaikkein tyytyväisimpiä elämäänsä – "Mitä vähemmän omaa päätä vaivaa, sitä helpommin itsellään menee"


Summary: Nerg arvioi kirjassaan, että ei ole poissuljettua, etteikö Venäjältä voisi tulla uudelleen turvapaikanhakijoita Suomeen suurempi määrä.

Päivi Nerg  toimi sisäministeriön kansliapäällikkönä Euroopan turvapaikkakriisin kuumimpana hetkenä. Nergistä tuli asioiden selittäjä julkisuudessa ja hän esiintyi lähes päivittäin eri medioissa. Tätä kautta hänestä tuli maan työllistetyin, mutta myös tunnetuin virkamies.
 Nyt hän on kerännyt kokemuksensa tuolta ajalta yksiin kansiin.
 Keskiviikkona julkaistussa, yhdessä toimittaja  Nina Järvenkylän  kanssa kirjoittamassa kirjassa  Tiukka paikka  (Docendo) Nerg kertaa syksyllä 2015 käynnistynyttä turvapaikkakriisiä. Tuolloin Suomeen tuli runsaat 32 000 turvapaikanhakijaa eli enemmän kuin koskaan aiemmin.
 Nerg on pyhittänyt kirjassaan kokonaisen luvun vuodenvaihteelle 2015–2016, jolloin turvapaikkakriisi siirtyi länsirajalta Torniosta itärajalle Sallan ja Raja-Joosepin raja-asemille.
 Käytännössä keskellä Lapin erämaata sijaitsevien raja-asemien kautta Suomeen ehti saapua kaikkiaan runsaat 1 700 turvapaikanhakijaa, joiden joukossa oli kymmeniä kansalaisuuksia.
 Kyseessä oli Suomelle täysin uusi ja outo tilanne, jossa saattoi olla myös ulko- ja turvallisuuspoliittisia ulottuvuuksia. Suomen ja Venäjän välinen rajayhteistyö oli kuvailtu aiemmin ensiluokkaiseksi.
 Ex-kansliapäällikkö kuvailee kirjassaan, kuinka itärajalla havaittu kuvio oli sama kuin aiemmin syksyllä Norjassa, jonne tuli runsaasti turvapaikanhakijoita Venäjältä. Turvapaikanhakijoiden rajanylitystapakin Venäjältä Suomeen oli sama kuin Norjassa, eli he ylittivät valtionrajan polkupyörällä.
 Turvapaikanhakijoita saapumassa polkupyörillä Raja-Joosepin rajanylityspaikalle Venäjän puolelta vuonna 2015. Yle
 Virkamiestasolta nopeasti poliittiseksi
 Nerg arvioikin, että kaikki tunnustivat tosiseikan, että turvapaikanhakijat eivät osaa tulla kaukaisille raja-asemille, ellei heitä sinne jokin taho ohjaa. Tämä ”ohjaava taho” jää kuitenkin kirjassa yhä kysymysmerkiksi.
 Julkisuudessa esitettiin teorioita, joiden mukaan turvapaikanhakijoiden joukkotulo oli  Venäjän hybridivaikuttamista  eli viesti siitä, että se pystyy aiheuttamaan ongelmia Suomelle.  Norjalaistutkijat  olivat kuitenkin sitä mieltä, että turvapaikkaralli ei ollut Venäjän juoni.
 Nerg kuvailee kirjassaan neuvotteluita venäläisosapuolten kanssa siitä, miten turvapaikanhakijoiden virta itärajalla saataisiin loppumaan.
 Ensin neuvotteluita käytiin virkamiestasolla, mutta kun se ei enää riittänyt, siirtyi asia poliittiselle tasolle. Nerg kertoo, että hyvin nopeasti kävi ilmi, ettei tavanomaisella virkamiesten neuvottelurutiinilla asia selviä.
 Nergin mukaan Venäjän virallinen viesti oli tammikuussa 2016 yksikertainen: kun turvapaikanhakijat sanovat sanan ”turvapaikka” vaikkakin jo Venäjän puolella, on heillä oikeus tulla Suomeen.
 Turvapaikanhakijoiden polkupyöriä Raja-Joosepin rajanylityspaikalla joulukuussa 2015 Tapani Leisti / Yle
 Suomea uhkasi Kreikan ja Italian kohtalo?
 Nerg kertoo, että jos turvapaikanhakijatilanne olisi jatkunut samanlaisena Torniossa ja itärajalla samaan aikaan, olisivat virkakoneiston voimavarat loppuneet kesken.
 Nerg paljastaa, kuinka taustalla toiminut kriisiryhmä pohti ministeriössä varasuunnitelmaa, jos turvapaikanhakijamäärä kasvaisi entisestään itärajalla. Oli pohdittava, minne perustettaisiin vastaanottokeskus ja miten rekisteröinti hoidettaisiin. Nergin mukaan samanaikaisesti pohdittiin mahdollisuutta perustaa rajanylityspaikoille vastaanottokeskuksia.
 Nergin mukaan keskustelu vastaanottokeskusten perustamisesta rajoille oli lähes samanlaista, kuin mitä EU:ssa käydään parhaillaan.  EU:lla on suunnitelmissa  perustaa turvapaikanhakijoille järjestelykeskuksia eli ”maihinnousukeskuksia” EU:n ulkopuolisiin maihin.
 Nerg kertoo, että kriisiryhmässä kiperin kysymys oli, pystyykö Suomi hoitamaan haasteen yksin. Hänen mukaansa EU-komissio oli koko ajan tietoinen Suomen tilanteesta.
 – Koska jos se olisi räjähtänyt käsiin, olisimme olleet täsmälleen samassa tilanteessa kuin Kreikka ja Italia. Aivan samassa. Jouduimme koko ajan varautumaan siihen, Nerg kirjoittaa.
 Kreikka ja Italia olivat turvapaikkakriisin aikaan turvapaikanhakijoiden ylivoimaisesti tärkeimpiä saapumismaita, minkä takia EU-maat sopivat näihin maihin tulleiden turvapaikanhakijoiden jakamisesta muiden jäsenvaltioiden kesken. Nergin mukaan tätä tosiseikkaa, eli Suomen mahdollista päätymistä autettavien maiden joukkoon, ei julkisesti ole Suomessa juuri nostettu keskusteluun.
 FSB:n luona Kremlin kupeessa
 Nerg kertoo kirjassaan myös matkustaneensa ongelman takia neuvonpitoon Moskovaan osana Suomen delegaatiota. Tapaaminen oli järjestetty Kremlin kupeeseen Venäjän turvallisuuspalvelu FSB:n tiloihin. Matkalla oli mukana Nergin lisäksi myös silloinen sisäministeri  Petteri Orpo  (kok.).
 Nerg kertoo käyneensä myöhemmin Venäjällä useita kertoja neuvottelemassa viranomaisten välisistä yhteistyösopimuksista, ja samaan aikaan etsittiin ratkaisua rajaongelmaan. Nerg kertoo, että yksi vaihtoehto oli rajanylityspaikkojen sulkeminen hetkeksi kokonaan kahdenvälisellä sopimuksella.
 Lopulta itärajan turvapaikkakriisi laukesi noottienvaihdolla  väliaikaiseen sopimukseen  liikenteen rajoittamisesta Sallan ja Raja-Joosepin rajanylipaikoilla. Sopimuksen mukaan vain Suomen, Venäjän ja Valko-Venäjän kansalaiset sekä heidän perheenjäsenensä saivat kulkea kyseisten rajanylityspaikkojen kautta.
 Nerg kertoo, kuinka Suomen ja Venäjän viranomaisten välisissä keskusteluissa näkyi koko ajan tahtotila pitää tilanne kurissa. Hänen mukaan venäläisviranomaiset halusivat hoitaa asian pois päiväjärjestyksestä mahdollisimman nopeasti.
 Nergin mukaan ei ole kuitenkaan poissuljettua, etteikö Venäjältä voisi tulla uudelleen turvapaikanhakijoita Suomeen suurempi määrä. Suomessa viranomaiset ovat kuitenkin varautuneet hänen mukaansa paremmin vastaavanlaiseen tilanteeseen kuin aiemmin.
 Lue myös:
 Kasvokkain: Päivi Nerg – Suomen työllistetyin virkamies rentoutuu lenkkipolulla

Päivi Nerg muistelee uutuuskirjassaan turvapaikkakriisiä itärajalla: Suomi pohti vastaanottokeskusten perustamista rajanylityspaikoille, rajan sulkeminenkin oli vaihtoehto


Summary: Tanskalaisessa tutkimuksessa seurattiin noin 650 000:ta lasta.

MPR-rokotteen yhteys autismin puhkeamiseen on kumottu jälleen uudella tutkimuksella. Laaja tanskalaistutkimus osoittaa, että MPR-rokote ei lisää lapsen riskiä sairastua autismiin.
 MPR-rokote  antaa suojan  tuhkarokkoa, sikotautia ja vihurirokkoa vastaan.
 Tutkimuksessa seurattiin yli vuosikymmenen ajan noin 650 000:ta tanskalaislasta, jotka ovat syntyneet vuosina 1999–2010.
 Tutkijat vertasivat toisiinsa rokotettujen ja rokottamattomien autismidiagnoosin saaneiden lasten määrää eivätkä löytäneet määrissä eroja.
 Samaan tulokseen on päätynyt puolenkymmentä tutkimusta tätä ennen.
 Rokotusten vastustajat vetoavat usein vuonna 1998 tehtyyn tutkimukseen, jonka mukaan MPR-rokote altistaa autismille. Myöhemmin kävi ilmi, että tutkimustuloksia oli vääristelty.

Laaja tutkimus kumoaa väitteet MPR-rokotteen ja autismin yhteydestä – jälleen kerran


Summary: Lähiviikkoina ja -kuukausina moni nuori joutuu tiukan paikan eteen, kun hän osallistuu ylioppilaskokeisiin tai vaikkapa jatkokoulutuksen pääsykokeisiin.

Kun jännittämiseen varautuu ennalta, voi siitä oppia jopa nauttimaan.
 Ilman jonkinlaista jännittämistä ei voi päästä huippusuorituksiin, sanoo nuorten kokemaa stressiä tutkinut professori  Katariina Salmela-Aro  Helsingin yliopistosta. Kysyimme häneltä jännittämisestä ja sen kääntämisestä voimavaraksi.
 1) Jännittäminen heikentää koesuoritusta, vai heikentääkö?
 Ei heikennä, vaan oikeastaan päinvastoin. Optimaalisiin suorituksiin pääsee, kun on sopivasti jännittynyt. Todella voimakas jännittäminen tietysti blokkaa onnistumisen, mutta jännittämistä ei pidä pelätä. Olemme tunnistaneet optimaalisen oppimisen hetkiä. Näihin liittyy pieni jännitys ja sopivat haasteet suhteessa omiin kykyihin sekä kiinnostus. Sopiva jännittäminen lisää optimaalisen oppimisen hetkiä.
 2) Nukkuminen kärsii jännittämisen takia, mikä sekin heikentää koesuoritusta, vai heikentääkö?
 Kyllä. Uni on todella tärkeää. Tulokset heikentyvät, jos uni häiriintyy. Eli unta kannattaa kunnioittaa.
 3) Kuinka kääntää jännittäminen voimavaraksi? Onko se kääntyäkseen?
 Nimenomaan. Pitää ymmärtää, että jännittäminen on hieno viesti. "Nyt on jotain itselle tosi tärkeää menossa ja koko kroppa – ei vaan mieli – on täysillä mukana auttamassa kohti huippusuorituksia.."
 4) Kuinka moni jännittää? Onko jännittäminen suomalainen ominaisuus. Ehkä peräti kansantauti, joka liittyy huonoon itsetuntoon?
 Jännittäminen on todella yleistä. Meidän tutkimusten mukaan lukiolaisista lähes puolet jännittää. Suomessa se on tyypillistä, mutta kyllä muissakin maissa jännitetään.
 5) Millaiset asiat altistavat jännitykselle? Voiko tällaisiin asioihin hakea helpotusta?
 Jännittämistä voi lisätä jos vertailee omia suorituksia muiden suoritukseen. Puhutaan suoritusorientaatiosta. Silloin nuorelle on usein tosi tärkeää menestyä, mutta erityisesti menestyä paremmin kuin muut. Kannattaa keskittyä oppimiseen, ei suoriutumiseen. Kun keskittyy oppimiseen, eikä muiden vertailuun, pääsee parempiin tuloksiin.
 6) Yhdysvalloissa havaittu, että vähävaraisista perheistä tulevat jännittävät enemmän omaa pärjäämistään ja ovat siksi alisuorittajia. Onko Suomesta tällaisia havaintoja?
 Suomessakin on löydetty niin sanottu suoriutumiskuilu. Muun muassa omissa tutkimuksissamme vertasimme todella isoilla aineistoilla vanhempien sosioekonomisen taustan vaikutusta nuorten menestymiseen. Valitettavasti meillä näyttää olevan repeytymässä tosi iso kuilu, ja se on todella suuri haaste ja uhka yhteiskunnallamme.
 7) Onko olemassa harjoituksia, joilla jännitystä voi purkaa? Jossain neuvottiin listaamaan paperille jännityksensä syitä. Toimisiko tällainen?
 Jännittymistä voi purkaa eri tavoin. Eri ihmisille löytyy usein erilaiset konstit. Yksi tärkeä on liikunta. Syitä voi myös kirjoittaa ylös, mutta silloin helposti käy niin, että alkaa oikein märehtimään jännittymisessä. Se voikin sitten sitten vaan lisätä jännittymistä.
 Kannattaa myös miettiä, kenen kanssa aikaansa viettää ja missä lukee. Olemme havainneet että esimerkiksi suoritusorientoituneet tytöt usein kerääntyvät yhteen ja märehtivät yhdessä ja kiihdyttävät toistensa jännitystä entisestään. Kannattaa havainnoida tällaiset tekijät ja välttää niitä.
 Olemme myös tunnistaneet niin sanottuja orkidea-oppilaita. He ovat herkkiä ja helposti jännittävät. Hyvässä ympäristössä he kukoistavat ja heikossa kuihtuvat.
 8) Auttaako siedätys? Se, että ajaa itseään tilanteisiin, jotka jännittävät?
 Kyllä voi aina vähän lisätä, että menee haastavimpiin tilanteisiin. Kuten mainitsin, jännittäminen vaihtelee paljon eri tilanteissa ja yli puolet jännittämisen varianssista – vaihtelusta – selittyy tilanteella, ei luonteenpiirteellä.
 Kasvatustieteen professori Katariina Salmela-Aro Thomas Hagström / Yle
 9) Miten valmistautua koetilanteisiin, joissa tietää jännittävänsä?
 Kannattaa myös varautua vastoinkäymisiin. Miettiä jo valmiiksi, mitä tekee jos alkaa jännittää ja hankkii erilaisia uusia toimintatapoja niin, että ei mene lukkoon kun kohtaa jännittäviä tilanteita. Useinhan ensimmäisenä tulee pakoreaktio, mutta kun varautuu ennalta, voi oppia jopa nauttimaan jännittämisestä. Ilman jonkinlaista jännittämistä ei voi päästä huippusuorituksiin.
 10) Kannattaako jännitämistään edes pohtia? Lisääkö se jännittämistä? Tai jos tietää jännittävänsä, kannattaako tätä juttua edes lukea?
 Nimenomaan kannattaa. Kun ymmärtää, että siihen voi paljon itse vaikuttaa, se ei ole mikään asia jota tulee pelätä. Jännittäminen on niin yleistä, ettei kukaan todellakaan ole asian kanssa yksin! Jännittäminen myös muuttuu ja vähenee iän myötä.
 11) Missä tilanteissa kannattaa pohtia lääkitystä?
 Jos jatkuvasti kaikki aika pyörii jännityksessä, iltaisin siitä ei pääse, se on heti ensimmäisenä aamulla ja alkaa tulla voimakasta välttämiskäyttäytymistä. Tosin silloinkin itse suosittelisin mieluummin, että kääntyy esimerkiksi koulupsykologin puoleen kuin turvautuu lääkkeeseen.

Jännitätkö yo-kirjoituksia tai pääsykokeita? Näillä asiantuntijan vinkeillä kovakin jännittäjä voi kääntää tilanteen voimavarakseen


Summary: Ihmiset, jotka arvostelevat toisia epämiehekkäiksi, eivät tiedä miehisyydestä yhtään mitään, kirjoittaa Tuukka Tervonen.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Viimeisen vuosikymmenen tai parin aikana miehisyydestä on puhuttu lähinnä negatiivisessa sävyssä. Ihmisten puheissa vilahtelevat yhä tiheämmin toksinen maskuliinisuus, patriarkaatin kuristava voima ja setämiehet.
 Tavallaan ei siis ole ihme, että moni mies/poika/äijä kokee miehekkyyden, maskuliinisuuden ja koko sukupuolen olevan jonkinlaisen hyökkäyksen kohteena, tai suorastaan tukehtuvan.
 Höpönlöpön. Koskaan ei ole ollut helpompaa olla mies.
 Tämän toteamuksen selittämiseksi  pitää kuitenkin ensin määrittää mitä oikeastaan on olla miehekäs. Se ei ole mitenkään helppoa. Sen huomaa siitä, että monet miehisyyden tilasta olevat ihmiset käyttävät usein argumenttia ”Antaa tyttöjen kasvaa tytöiksi ja poikien pojiksi”. Se on täysin nollatoteamus jos ei samalla määritä mitä pojat, nuo miesten toukkavaiheet, ovat.
 Tällaisia tyhjänpäiväisyyksiä sanovat ihmiset haikailevat usein aikoja, jolloin oli tosimiehiä tai miehet olivat rautaa tai jotain muita epämääräisiä toteamuksia.
 Ongelma   on   siinä, että kaikkien näkemys miehisyydestä  eroaa lopulta paljon toisistaan. Pahimmillaan näkemykset ovat suorastaan päinvastaisia muiden näkemysten kanssa. Se johtuu siitä, että kaikkien meidän miespuolisten käsitys miehisyydestä on jonkinlainen epämääräinen sekamelska kulttuurista perintöä, sosiaalista painolastia ja vääristyneiden linssien läpi esikuvien katsomista.
 Todennäköisesti joukossa on muutama lapsuuden traumakin.
 Esimerkiksi:  kaikkihan tietävät, että kovat jätkät ovat kunnon panomiehiä ja heillä on hirvittävä määrä seksikumppaneita. Paitsi että, toisaalta kaikki arvostavat ja vähän kadehtivat myös hirveästi sitä miestä, joka on todella rakastunut yhteen ihmiseen ja jonka liitto kestää vuodesta toiseen.
 Väinämöinen lauloi ja runoili niin koskettavasti, että metsän eläimiäkin itketti.
 Mieshän ei puhu tunteistaan. Paitsi että, kautta historian on arvostettu niitä miehiä, jotka kirjoittavat, puhuvat tai laulavat tunteistaan. Kansallissankarimmekin Väinämöinen lauloi ja runoili niin koskettavasti, että metsän eläimiäkin itketti.
 Tosimiehillähän on helvetinmoiset lihakset ja uskomaton kunto. Paitsi että, mikä on enemmän miehisyyden perikuva, kuin kaljamahainen sohvalla röhnöttäjä.
 Mies ei käytä hametta ( varsinkaan jos kysyy Laura Huhtasaarelta ), paitsi minä ainakin käytän. Kesäkuumalla hame on käytännönläheisen viileä ja miellyttävä vaatekappale, ja käytännönläheisyyshän on varsin miehiseksi mielletty ominaisuus.
 Mieshän ei meikkaa eikä koristaudu. Paitsi mikä nyt on miehisempää, kuin kunnon rokkijumalat leopardisukkahousuissa ja uskomattomassa sotamaalissa villitsemässä satatuhatpäistä yleisöä lavalla.
 Joka miehen velvollisuus on käydä armeija ja olla sotaisa. Tosin, muistellaan totaalikieltäytyjä  Arndt Pekurista , joka teloitettiin vuonna 1941 pasifismin takia. Kuka voi väittää vakavalla naamalla, ettei ole hyvin miehistä kuolla periaatteidensa nimeen?
 Tosielämässä viikingit olivat siis lähempänä kosmetiikka- ja parfyymiosaston myyjää kuin hevilevyjen kansikuvia.
 Joillekin   miehisyyttä nostalgisoiville  tosimiehet löytyvät vielä syvempää historiasta kuin Pekurinen. Viikinkikulttuurin palvominen tosimiehekkäänä on saanut viime vuosina suurta suosiota, fantasioijien valittaessa, että nykymiehet ovat “neitejä”. Karvaiset kirvesmiehet, jotka synkästi muristen ja mustiin pukeutuen ryöstelivät, sotivat ja raiskasivat pitkin Euraasiaa riitaisia jumalia palvoen kuulostavat kai jotenkin tosimiehiltä.
 Tietysti oikeat viikinkimiehet letittivät tukkansa ja partansa värikkäillä nauhoilla, meikkasivat, pukeutuivat kirkkaisiin vaatteisiin, kävivät mieluummin kauppaa kuin sotivat ja olivat hyvin tarkkoja hygieniastaan ja käyttivät hajusteita. Tosielämässä viikingit olivat siis lähempänä kosmetiikka- ja parfyymiosaston myyjää kuin hevilevyjen kansikuvia.
 Neitiyden pelko yhdistetään monesti myös valitettavaa kyllä homouteen, mikä on järjetöntä. Kukaan tuskin esimerkiksi kyseenalaistaa  Aleksanteri Suuren  mieskuntoa, hän kun valloitti kaiken Kreikasta Intiaan – poikaystävänsä suosiollisella tuella.
 Miehisyyttä on se, mitä jokainen tahollaan kokee miehiseksi.
 Tätä listaa voisi jatkaa loputtomiin ja siihen on selvä syy. Miehisyyttä on se, mitä jokainen tahollaan kokee miehiseksi. Jos tuntuu siltä, että jokin käyttäytyminen on epämiehekästä, on aivan varmaa että historiasta, tai ihan ympäriltä, löytyy joku niin sanottu tosimies, joka käyttäytyy juuri niin.
 Asenneilmapiiri on avautunut Suomessa  ja maailmalla laajemminkin niin, että kuka tahansa voi toteuttaa omaa miehisyyttään niin kuin haluaa, ja toivon mukaan jättää kommentoijat omaan arvoonsa.
 Jos siis joku tulee sanomaan, esimerkiksi minulle, että “Tuo ei ole miehekästä”, minä paskat nakkaan hänen kommentistaan. Tosimies ei muutenkaan välitä muiden mielipiteistä.
 Tai jos välittää, niin minä en ainakaan ole kutsumassa häntä epämiehekkääksi.
 Tuukka Tervonen
 Kirjoittaja onJyväskylän Ylioppilaslehti Jylkkärin päätoimittaja ja toipuva sipsiaddikti.

Tuukka Tervosen kolumni: Ei ole yhtä tapaa olla mies –
miehisyyteen kuuluu toksista maskuliinisuutta ja runoilevia mekkosankareita


Summary: Amerikkalaisten ajatuspajojen mukaan korjaustyöt paljastuvat tuoreista satellittikuvista.

Pohjois-Korea on korjannut osan ohjusten laukaisualustasta, jota maa alkoi purkaa viime vuonna Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  ja Pohjois-Korean johtajan  Kim Jong-unin  ensimmäisen huippukokouksen jälkeen.
 Havainnot korjaustöistä perustuvat tuoreisiin satelliittikuviin. Asiasta kertovat Etelä-Korean uutistoimisto Yonhap ja kaksi amerikkalaista ajatuspajaa.
 Trump kertoi Singaporen huippukokouksen tiedotustilaisuudessa kesäkuussa 2018, että Kim oli luvannut purkaa merkittävän ohjusten moottorien testauslaitoksen.
 Trump ei tuolloin nimennyt kohdetta, mutta Yhdysvaltain hallinnon edustaja kertoi uutistoimisto Reutersille, että kyse oli Tongchang-rissa sijaitsevasta Sohaen satelliittien laukaisuasemasta.
 Pohjois-Korean laukaisi asemalta satelliitteja vuosina 2012 ja 2016. Kansainvälinen yhteisö tuomitsi laukaisut, koska niitä pidettiin naamioituina ohjuskokeina.
 Syyskuussa Kim lupasi myös Etelä-Korean presidentille  Moon Jae-inille , että Sohae suljetaan ja kansainväliset asiantuntijat pääsevät seuraamaan laitoksen purkutöitä.
 Toiminta alkoi Hanoin huippukokouksen jälkeen
 Helmikuun lopussa järjestetty Pohjois-Korean ydinohjelmaa käsitellyt Trumpin ja Kimin huipputapaaminen Vietnamin Hanoissa  päättyi lyhyeen , eivätkä osapuolet allekirjoittaneet kokouksen päätösasiakirjaa.
 Uutistoimisto Reutersin mukaan neuvottelut kaatuivat osapuolten erimielisyyteen siitä, paljonko Pohjois-Korea rajoittaisi ydinohjelmaansa ja minkä verran Yhdysvallat höllentäisi Pohjois-Korean vastaisia pakotteita.
 Etelä-Korean tiedustelupalvelu NIS kertoi maan parlamentille tällä viikolla, että se on havainnut merkkejä uusien töiden käynnistämisestä Sohaessa. NIS:in mukaan kohteessa on uusittu ainakin kattorakenteita.
 Washingtonista käsin toimiva Center for Strategic and International Studies (CSIS) -tutkimuslaitos sanoo, että Sohaen laukaisuasemalla havaittiin uutta toimintaa kaksi päivää Hanoin huippukokouksen jälkeen.
 CSIS:in mukaan vaikuttaa siltä, että Pohjois-Korea on aloittanut laukaisuaseman nopean korjaamisen. Ajatuspajan mukaan muun muassa rakettimoottorien testausjalustan ja rakettien siirtorakenteiden ympärillä on selvästi havaittavissa toimintaa.
 – Tämä laitos on ollut lepotilassa elokuusta 2018. Nykyinen toiminta vaikuttaa tahalliselta ja määrätietoiselta, CSIS arvioi uutistoimisto AFP:n mukaan.
 Toisen amerikkalaisen ajatuspajan, 38 North Projectin johtaja  Joel Wit  arvioi, että nyt havaitut todisteet eivät välttämättä viittaa siihen, että Pohjois-Korea valmistautuisi testaamaan ohjuksia.

Pohjois-Korea alkoi korjata ohjusten laukaisualustaa, jonka se lupasi purkaa


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Amnesty kritisoi: Suomessa raiskaus jää yhä usein rankaisematta
 Suomessa raiskauksista annetaan yhä tuomioita suhteellisen harvoin, todetaan ihmisoikeusjärjestö Amnesty Internationalin Suomen osaston  tuoreessa raportissa .
 Vuonna 2017 Suomen poliisin tietoon tuli yli 1 200 raiskausepäilyä, joista vain 17 prosenttia on johtanut tuomioon.
 Avoliitossa ei aina saa verovähennystä työasunnosta – naimisissa saa
 Yle
 Yle uutisoi helmikuun alussa  työasuntovähennyksen korotuksesta  ja sai sen jälkeen yleisöltä useita yhteydenottoja.
 Lähes kaikki liittyivät työasuntovähennyksen perheellisyysvaatimukseen. Lain mukaan työasuntovähennykseen ovat oikeutettuja vain perheelliset. Tällä tarkoitetaan henkilöä, joka on avioliitossa tai jolla on kotona asuva alaikäinen lapsi.
 Monesta on epätasa-arvoista, että työasuntovähennykseen eivät ole oikeutettuja yksinasuvat eivätkä lapsettomat avoparit.  Selvitimme, miksi näin on .
 Aivoverenkiertohäiriöinen hyötyy kuntoutuksesta – harvalle tarpeeksi nopeasti
 Kävelykuntoutusrobotin avulla jalkojen kuntoutus voidaan aloittaa varhain, sillä robotti kannattelee kävelijää, joka voi keskittyä hiomaan liikeratoja. Heini Holopainen / Yle
 Vaativaan neurologiseen kuntoutukseen pääsy riittävän pian  riippuu siitä, missä  potilas asuu. Vaikka tilanne on parantunut osassa sairaanhoitopiirejä viime vuosina, kuntoutuksessa on yhä Suomessa isoja alueellisia vaihteluja. Aivoverenkiertohäiriöstä toipuvan olisi hyvä saada kuntoutusta mahdollisimman pian.
 Pohjois-Korea aloitti ohjusten laukaisualustan korjauksen
 Ilmakuva Sohaen laukaisuaseman tilanteesta elokuussa 2018. Yonhap / EPA
 Pohjois-Korea on ryhtynyt korjaamaan  ohjusten laukaisualustaa , jonka se on luvannut purkaa. Havainnot korjaustöistä perustuvat tuoreisiin satelliittikuviin. Amerikkalaisten ajatuspajojen mukaan toiminta kohteessa alkoi pian sen jälkeen, kun Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  ja Pohjois-Korean johtajan  Kim Jong-unin  huipputapaaminen Vietnamissa oli päättynyt.
 Koko maassa on aurinkoinen pakkaspäivä
 Yle Sää
 Päivä on lähes koko maassa poutaisen aurinkoinen. Lämpötila liikkuu maan etelä- ja keskiosassa neljän ja kymmenen pakkasasteen välillä. Illalla voi paikoin olla heikkoa lumisadetta. Lapin yllä on melko heikko säärintama, jonka yhteydessä esiintyy lähinnä vaihtelevaa pilvisyyttä, mutta paikoin voi myös tulla vähäisiä lumikuuroja. Pakkasta on kymmenestä viiteentoista astetta.
 Tuuli kääntyy puhaltamaan lännestä ja lisää edelleen pakkasen purevuutta. Lue lisää  säästä täältä .

Herätys: Amnesty älähti Suomen raiskaustuomioista, aurinko lämmittää pakkaspäivänä