Summary: Viranomaisten mielestä safariyrittäjien pitäisi erotella asiakkaat aina ajotaidon mukaan.

Kun kelkkasafareita alettiin 80-luvulla tarjota, osallistujat olivat useimmiten yritysasiakkaita, vauhtiin ja moottoreihin tottuneita eurooppalaismiehiä. Nyt asiakaskunnassa näkyy Lapin matkailijakirjo koko laajuudessaan. On naisia, eläkeläisiä, matkailijoita maista joissa lunta ei sada.
 – Thaimaalaisia perheenäitejä, joiden ainoa kokemus jäästä on jääpala drinkkilasissa, tiivistää ylitarkastaja  Jaakko Leinonen  Turvallisuus- ja kemikaalivirastosta (TUKES).
 Talvisaikaan Leinosen päätehtävä on valvoa kuluttajaturvallisuuslain toteutumista safariyritysten järjestämillä kelkkasafareilla. Hänen tuntumansa on, että osa netin kautta safarille ilmoittautuvista ei oikeastaan tiedä, mihin on lähdössä.
 – Heillä on käsitys siitä, että voidaan istua jeepissä ja katsoa jääkarhuja ja kuvata niitä. Sitten paikan päällä vasta realisoituu, mitä se safari tarkoittaa. Että siihen liittyy kelkka, jolla lähdetään ajamaan. Ja sitä täytyy ajaa itse.
 Saksalainen Martin Wolff mursi sääriluunsa moottorikelkkaonnettomuudessa helmikuussa 2018.  Lapin keskussairaalassa apuna oli  turistisosiaalityöntekijä Hanne-Mari Seppälä.  Annu Passoja / Yle
 "Huvipuistot olisi jo suljettu"
 Puolen tunnin perehdytys moottorikelkan hallintalaitteisiin ja käsimerkkeihin riittää useimmille, mutta ei kaikille. Lapin keskussairaalassa Rovaniemellä hoidettiin vuonna 2017 noin 170 kelkkaonnettomuuksissa loukkaantunutta. Heistä turisteja oli noin sata. Tällä kaudella kelkkasafareilla on loukkaantunut kolmisenkymmentä turistia.
 "Jos huvipuistoissa loukkaantuisi yhtä paljon, olisikohan kaikki huvipuistot jo suljettu ?"
 Vaikka loukkaantuneiden osuus kymmenistätuhansista safareille osallistuvista on pieni, on se Leinosen mielestä liikaa. Samaa mieltä on Lapin liikenneonnettomuuksien tutkijalautakunnassa istuva poliisi  Eero Heikkilä .
 – Jos huvipuistoissa loukkaantuisi yhtä paljon kuin moottorikelkkailussa, olisikohan kaikki huvipuistot jo suljettu, aprikoi Heikkilä.
 Molemmat ovat kelkkailijoita itse ja pitävät kelkkailua myös turisteille sopivana ajanvietteenä, mutta nykyistä tiukemmin edellytyksin.
 – Safariyritysten pitäisi jatkossa kiinnittää huomiota siihen, minkälaiseen maastoon ja minkälaisiin ajotilanteisiin asiakkaita viedään. Ja ovatko ensikertalaiset soveliaita siihen, että kuljettavat kelkkaa, jossa on asiakas kyydissä, Heikkilä sanoo.
 Turvallisuus- ja kemikaalivirasto on laatinut kiinankieliset ohjeet moottorikelkkailusta. Annu Passoja / Yle
 Aloittelijat peltoaukeille
 Safariyritysten pitäisi viranomaisten mielestä aina erotella asiakkaat ajotaidon mukaan. Aloittelijoille sopisi helppo ja lyhyt ajelu peltoaukealla tai joen tai järven jäällä, mutta ei metsässä jossa on puita, mäkiä ja mutkia. Jäällä ajelu on turvallista kun alla on 20 senttiä teräsjäätä.
 "Riskienhallinnassa on vielä paljon tehtävää."
 Osa safariyrityksistä räätälöikin ajeluita osallistujien mukaan, mutta sitä pitäisi Heikkilän ja Leinosen mukaan tehdä paljon nykyistä enemmän.
 – Riskienhallinnassa ja tuotekehittelyssä on vielä paljon tehtävää, Leinonen toteaa.
 Myös ajo-opastusta pitäisi hänen mukaansa muokata erilaisille kohderyhmille. Nyt mennään Leinosen mukaan koko lailla samalla sapluunalla kuin 80-luvun yritysasiakkaita neuvottaessa.
 Joiltakin kelkan ohjaimiin pääsy pitäisi yksinkertaisesti kieltää ja tarjota kyytiä oppaan ohjaamassa moottorireessä. Onnettomuustilastoissa selvästi erottuva riskiryhmä ovat vanhemmat naiset.
 Safariyrittäjiä Zimbabwesta asti
 Suomessa on arviolta reilut satakunta kelkkasafareita tarjoavaa yritystä, joista ehkä puolet on Leinosen valvonnan piirissä. Laki ei velvoita yrityksiä ilmoittamaan itsestään, joten monista safariyrityksistä TUKES kuulee vasta kun ne ovat toimineet jo hyvän aikaa.
 Tietoonsa tulleiden yritysten osalta ylitarkastaja Leinonen tarkastaa asiakirjoja, käy seuraamassa perehdytystä ja osallistuu joskus myös itse safarille. Lapin matkailubuumin ansiosta uusia yrityksiä syntyy taajaan ja myös yrittäjäkunta on kansainvälistynyt. Leinonen on tavannut esimerkiksi zimbabwelaisen safariyrittäjän. Moitittavaa hänen toiminnassaan ei ollut.
 Turvallisuuspäällikkö Markku Seurujärvi kertoo, että kelkan ohjaimiin pääsy kielletään turistilta "äärimmäisen harvoin".  Seurujärven mukaan Lapin Safareilla reittivalintaan vaikuttaa osallistujien taitotaso. Annu Passoja / Yle
 Safariyrityksissä turvallisuutta on haettu teknisistä ratkaisuista. Pohjoismaiden suurin safariyritys Lapin Safarit on kehittänyt safarikelkkaan sähköisen kaasun rovaniemeläisen kelkkatehtaan BRP:n kanssa.
 – Se rajoittaa sillä tavalla, että hiljaisimmillaan kelkka kulkee 37 kilometriä tunnissa. Oleellinen asia on, että kun asiakas painaa kaasua, niin moottori ei anna tehoja ulos heti vaan tehot tulevat pikkuhiljaa, kertoo Lapin Safarien turvallisuuspäällikkö  Markku Seurujärvi .
 Yrityksen kelkkasafareilla on tänä talvena sattunut muutama loukkaantuminen.
 Kehitystyö jatkuu kelkkatehtaalla
 Usein kelkkailija päätyy päin puuta, koska on painanut oikeassa kahvassa olevaa kaasua vahingossa, esimerkiksi vasemmalla kääntyessään tai painautuessaan eteenpäin möykkyisessä maastossa. Joskus ensikertalainen yksinkertaisesti sekoittaa oikean ja vasemman.
 Tällä hetkellä Lapin Safarit ja BRP Finland Oy miettivät, miten safarikelkkaa voisi parantaa niin, että matkustaja pysyisi kyydissä nykyistä paremmin. Usein takapenkillä on puoliso tai kaveri, jonka kanssa vaihdetaan vuoroa safarin puolivälissä.
 – Turvavyöhön en usko, mutta katsotaan, löytävätkö kelkkatehtaan insinöörit ratkaisua tähän, Seurujärvi toteaa.
 Onnettomuuksia selvittelevän poliisi Heikkilän mielestä aloittelijan kyydissä ei pitäisi olla matkustajaa lainkaan. Myös TUKES ohjeistaa, ettei kokemattoman kuljettajan kyytiin suositella matkustajaa.

Sairaalassa hoidettiin enemmän kelkkailussa kuin tieliikenteessä loukkaantuneita – "Ainoa kokemus jäästä on jääpala drinkkilasissa"


Oulussa on tänään vangittu kaksi miestä, liittyen viime viikon  perjantaina julki tulleisiin seksuaalirikosepäilyihin . Kumpaakin ulkomaalaistaustaista miestä epäillään törkeästä raiskauksesta.
 Epäiltyjä on yhteensä neljä ja kaikki ovat ulkomaalaistaustaisia. Kaksi muuta epäiltyä ovat toistaiseksi vapaalla jalalla, yksi on vapautettu ja toista ei ole otettu kiinni. Epäillyistä kaksi henkilöä on noin 20-vuotiaita ja kaksi henkilöä alle 18-vuotiaita.
 Epäillyt teot ovat kohdistuneet alle 15-vuotiaisiin tyttöihin. Poliisin mukaan epäillyt tekijät ovat uusia, eivätkä liity aiempiin seksuaalirikosepäilyihin. Teot ovat tapahtuneet kesän 2018 aikana.
 Tähän liittyen poliisi vahvistaa yhden uhrin menehtyneen viime syksyn aikana. Hänen kuolemaansa ei epäillä liittyvän rikosta. Poliisi ei kerro asiasta enempää, koska kyse on kuolemansyyn selvittämisestä.
 Kerromme kohta lisää.
 Lue myös:
 Nämä 9 asiaa tiedämme nyt Oulun ja Helsingin seksuaalirikostutkinnoista
 Yle seuraa hetki hetkeltä – eduskuntaryhmät: Hallituksen kiinnitettävä huomiota lapsiin kohdistuvien rikosten ennaltaehkäisyyn, katso suorana tiedotustilaisuutta

Kaksi seksuaalirikoksista epäiltyä miestä vangittiin Oulussa


Summary: "Olemme hyökkäyksen kohteena", kertoi silminnäkijä Reutersille ja sulki puhelimen.

Kenian pääkaupungissa Nairobissa sijaitsevassa suuressa hotelli- ja toimistorakennuksessa on kuultu räjähdyksiä ja ammuskelua.
 Paikallinen tv-kanava on näyttänyt kuvaa, jossa savua nousee tapahtumapaikan ympärillä.
 Uutistoimisto AFP:n tavoittama, nimetön silminnäkijä kertoo pommista ja ammuskelusta Dusit-hotellilla.
 Nairobin poliisi kertoo Reutersille, että kyse saattaa olla ryöstöstä. AFP:n mukaan vielä on epäselvää, onko kyse hyökkäyksestä vai ryöstöstä, mutta räjähdykset olivat kuulunueet noin viiden kilometrin päähän.
 Uutistoimisto AP:n mukaan useita autoja on liekeissä ja ihmisiä ryntäilee ulos rakennuksesta. Jotkut ovat olleet lievästi loukkaantuneita.
 Silminnäkijät ja poliisi paikan päällä arvelevat, että kyse voi olla myös terroristihyökkäyksestä.

Nairobilaisessa hotelli- ja toimistokompleksissa räjähdyksiä ja ammuskelua


Summary: Britannian parlamentti todennäköisesti hylkää tänä iltana pääministeri Mayn EU-erosopimuksen.

Tänään tiistai-iltana Britannian parlamentti kokoontuu päättämään maan kohtalosta. Kysymys on siitä, hyväksyykö parlamentti pääministeri  Theresa Mayn  ehdotukset EU-erosta ja maan tulevista suhteista Euroopan unioniin.
 May tarvitsee ehdotukselleen 318 kansanedustajan tuen. Tällä hetkellä näyttää selvältä, ettei May saa tarvittavaa kannatusta.
 Uutiskanava Sky Newsin  laskelman mukaan ehdotusta vastustaa peräti 422 edustajaa ja sitä kannattaa vain 197 edustajaa. Parikymmentä ei ole ilmoittanut kantaansa.
 Oman lisänsä parlamenttikeskusteluun ja -äänestyksiin tuovat parlamentin jäsenten tekemät muutokset. Ainakin 13 kansanedustajaa on ilmoittanut tekevänsä Mayn esitykseen muutosehdotuksen. Niistä äänestetään ennen varsinaista EU-eroäänestystä. Kaikkiaan äänestys kestää useita tunteja.
 Jos muutosehdotus hyväksytään, parlamentin on tarkistettava, sopiiko se varsinaiseen EU-eroehdotukseen vai ei.
 Nämä asiat voivat tapahtua äänestyksen jälkeen
 Yle Uutisgrafiikka
 1. Mayn ehdotus hyväksytään
 Tässä tapauksessa Britannian hallitus esittää hyväksyttyihin sopimuksiin perustuvaa lakia, joka hyväksytään parlamentissa. Britannia eroaa EU:sta sopimusten mukaisesti 29.3. 2019.
 Tämä vaihtoehto edellyttää lisäksi, että parlamentin mahdollisesti hyväksymät lisäykset ovat sopusoinnussa alkuperäisen sopimusluonnoksen kanssa.
 2. Mayn ehdotus hylätään
 Tässä tilanteessa hallituksella on kolme parlamentin työpäivää, eli käytännössä maanantaihin asti ilmoittaa, miten asiassa edetään.
 2.1. Ero ilman sopimusta (no deal)
 Jos hallitus ei ryhdy mihinkään toimenpiteisiin, EU-ero toteutuu ilman sopimusta. Eroa koskeva laki on jo voimassa.
 Hallitus todennäköisesti yrittää säätää lakeja, joiden tarkoitus on pienentää sopimuksettoman eron ongelmia.
 Tässäkin edessä lienee vaikeuksia. Hallitus yritti jo 8. tammikuuta säätää lain, joka olisi antanut valtiovarainministeriölle oikeuden korottaa veroja EU-eron mahdollisesti tuoman rahapulan hoitamiseksi. No deal -vaihtoehtoa vastustavat kansanedustajat kuitenkin estivät lain läpimenon.
 On siis todennäköistä, että parlamentissa pyritään välttämään ero ilman sopimusta.
 2.2. Uudet neuvottelut EU:n kanssa
 Jos Mayn sopimusta ei hyväksytä, hallitus voi yrittää neuvotella EU:n kanssa uuden sopimuksen. Tuolloin kyseeseen ei tulisi vain pieni viilaus, vaan sopimus pitäisi purkaa alkutekijöihinsä.
 Neuvottelut vaatisivat aikaa, mikä merkitsisi, että Britannian pitäisi pyytää EU:lta eron ajankohdan lykkäämistä. Jotta EU suostuisi tähän, kaikkien jäsenmaiden pitäisi hyväksyä päätös yksimielisesti
 Myös Britannian parlamentin pitäisi hyväksyä eropäivän muutos.
 Uudet neuvottelut ovat täysin epätodennäköinen vaihtoehto. EU on ilmoittanut tiukasti, ettei nyt pöydällä olevaa sopimusehdotusta muuteta. Brittien on joko hyväksyttävä tai hylättävä se.
 2.3. Uudet vaalit
 Päästäkseen ulos pattitilanteesta pääministeri May voi ehdottaa ennenaikaisia parlamenttivaaleja.
 Niiden hyväksyminen vaatii parlamentilta kahden kolmasosan enemmistöä. Sitä hallituksella ei suoraan ole, mutta opposition avulla vaalien järjestäminen voisi olla mahdollista.
 Tässäkin tapauksessa Britannian pitäisi yrittää lykätä eropäivää, sillä vaalien järjestäminen ja niiden jälkeinen hallituksen muodostaminen vaativat aikaa.
 Uudella hallituksella olisi joka tapauksessa edessään sama kysymys: miten EU-eron kanssa tulisi menetellä?
 2.4. Äänestys hallituksen luottamuksesta
 Jos hallituksen brexit-esitys kaatuu, pääministeri May voi vaatia äänestystä hallituksensa luottamuksesta. Myös työväenpuolue on antanut ymmärtää, että se aikoo vaatia luottamusäänestystä.
 Jos hallitus voittaa luottamuslauseäänestyksen, se jatkaa kuten ennenkin.
 Jos taas hallitus saa epäluottamuslauseen, aletaan pohtia, onko nykyiselle hallitukselle selkeä vaihtoehto. Siinä tapauksessa uusi hallitus voidaan nimittää nopeasti.
 Jos vaihtoehtoa ei ole näkyvissä, nykyisellä hallituksella on 14 päivää aikaa voittaa uusi luottamuslauseäänestys. Hallitus voi jatkaa työtään, jos voittaa sen. Tässä tilanteessa hallitus olisi arvatenkin tehnyt jonkinlaisen sopimuksen opposition kanssa.
 Jos parlamentin luottamusta ei ole saatavilla, on järjestettävä uudet vaalit. Ne voidaan järjestää aikaisintaan 25 työpäivää parlamentin äänestyksen jälkeen.
 2.5. Uusi brexit-kansanäänestys
 Hallitus voi selvittää kansalaistensa mahdollisesti muuttuneita brexit-kantoja uudella kansanäänestyksellä.
 Parlamentin tulisi aluksi hyväksyä laki kansanäänestyksen järjestämisestä ja sen säännöistä. Olennainen seikka on, mitä kansalaisilta täsmälleen ottaen kysyttäisiin. Vaalikampanjalle pitäisi myös antaa riittävästi aikaa.
 Myös tätä vaihtoehtoa varten Britannian pitäisi anoa eropäivän lykkäämistä, sillä kansanäänestyksen järjestäminen vaatii aikaa noin 4 – 5 kuukautta.
 Näin äänestyspäivä etenee
 Mayn johtama hallitus kokoontuu viikoittaiseen kokoukseensa kello  11  Suomen aikaa. Puheenaiheena tuskin on juuri muu kuin brexit-äänestys ja hallituksen vaihtoehdot eri lopputulosten suhteen.
 Noin kello  12.30 - 13.30  selviää, millaisia lisäyksiä sopimusluonnokseen ehdotetaan.
 Parlamentin alahuone kokoontuu kello  13.30.  Aluksi käsitellään muita asioita, jotka vienevät aikaa noin tunnin.
 Brexit-keskustelu pääsee alkamaan noin kello  14.45.
 Kun äänestysvaiheeseen siirrytään, parlamentti äänestää ensin mahdollisista lisäyksistä. Vielä ei tiedetä, kuinka paljon lisäysesityksiä on. Kunkin lisäyksen käsittely kestänee noin 15 minuuttia. Lisäksi oppositiossa olevan työväenpuolueen edustaja  Hilary Penn  aikoo ehdottaa, että sekä Mayn sopimusehdotus että Britannian ero ilman sopimusta hylättäisiin vaihtoehtojen joukosta.
 Varsinaisen EU-erosopimuksen ja eron jälkeisen poliittisen julistuksen käsittely alkanee suunnilleen kello  22 ja 23  välillä.
 Sopimusta kannattavat äänestävät kyllä (aye) ja vastustajat ei (no). Äänestys brittiparlamentissa tapahtuu siten, että edustajat nousevat ylös ja siirtyvät istuntosalin ulkopuolella oleviin käytäviin sen mukaan, miten äänestävät.
 Salin vastakkaisilla puolilla ovat "kyllä"- ja "ei"-käytävät. Käytävien päässä on virkailija, jolle edustaja ilmoittaa nimensä ja tulee näin merkityksi äänestyslistaan.
 Myöhemmin virkailijat lukevat äänestyksentuloksen. Tulos on tosin nähtävillä jo ennen tiedottamista, koska voittaneen puolen virkailija asettuu seisomaan oikealle puolelle.
 Äänestyksen tulosta voi odotella puolilta öin Suomen aikaa. Yle seuraa tapahtumia tiiviisti verkossa läpi yön.
 Parlamenttikäsittelyä voi myös seurata suorana lähetyksenä tämän sivun kautta kello 21 alkaen.
 Lähteet: BBC, Sky News
 Lisää aiheesta:
 Kaavio näyttää, miten brexit etenee: Britannian EU-ero ilman sopimusta on yhä todennäköisempää – parlamentti jatkaa eron vatvomista tänään Kaoottinen brexit voi tänään tulla askeleen lähemmäs – Sopimukseton EU-ero romuttaisi kaiken, lampaankasvattaja pelkää   Pääministeri May sai EU:lta uudet vakuutukset tuhoon tuomitun erosopimuksen avittamiseksi    Kaavio näyttää, miten brexit etenee: Britannian EU-ero ilman sopimusta on yhä todennäköisempää – parlamentti jatkaa eron vatvomista tänään

Brexit-äänestykseen valmistautuvalla brittiparlamantilla on edessään kuusi vaihtoehtoa – eikä yksikään niistä vaikuta lupaavalta


Summary: Valittajan sukulaisia on mahdollisesti haudattu Vierumäelle

Vierumäen joukkohaudan siirtotöitä ei päästäne aloittamaan ainakaan tänä vuonna. Itä-Suomen aluehallintoviraston loppuvuodesta  antamasta siirtoluvasta  on tehty valitus Hämeenlinnan hallinto-oikeuteen. Hallinto-oikeussihteeri Jussi-Pekka Lajusen mukaan valituksen käsittelyssä voi kestää jopa vuosi.
 Valittaja  Jarmo Laitisen  sukulaisia on mahdollisesti haudattu Vierumäen joukkohautaan. Hänen isoäitinsä isän kaksi veljeä on valitusasiakirjan mukaan osallistunut punaisten puolella Lahden seudulla vallankumoustapahtumiin, ja heidän hautapaikkansa on tuntematon.
 Siirtotöitä ei voida aloittaa ennen kuin valitus on käsitelty ja siirtolupa siten lainvoimainen. Siirtoluvan hakijat, Versowood Oy ja Heinolan kaupunki jatkavat kuitenkin siirtoprojektin suunnittelua ja etsivät parhaillaan yhteistyökumppania museoalalta.
 – Tällä hetkellä keräämme ohjausryhmää suunnittelemaan siirtotöiden toteutusta. Suunnittelutöitä voimme jatkaa, mutta se on selvä, ettemme ainakaan tulevalla maastokaudella pääse toteutukseen, mikäli hallinto-oikeus ottaa valituksen käsittelyynsä, kaupunginarkkitehti  Harri Kuivalainen  Heinolan kaupungilta kertoo.
 Lue myös:
 Aluehallintovirasto teki harvinaisen päätöksen: Keskellä teollisuusaluetta sijaitseva sisällissodan aikainen joukkohauta voidaan siirtää muualle.

Vierumäen joukkohaudan siirtoluvasta valitus – vainajien siirtotöihin päästäneen aikaisintaan keväällä 2020


Summary: Yt-neuvottelut kohdistuvat Studio ja kuva -yksikköön ja aluetoimintaan. Aluetoiminnassa ei ole luvassa henkilöstön vähennyksiä.

Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminta aloittaa yhteistoimintaneuvottelut kahdessa yksikössään. Yt-neuvotteluiden aloittamisesta Studio ja kuva -osastolla ja aluetoiminnassa kerrottiin henkilöstölle tiistaina alkuiltapäivästä.
 Studio ja kuva -osastolla yt-neuvotteluiden piirissä on 97 henkilöä, ja vähennystarve on enimmillään viisi henkilöä. Osasto vastaa kuvaamisesta, editoinnista ja grafiikasta sekä televisiolähetysten studio-operoinnista uutis- ja ajankohtaistoiminnassa.
 – Tavoitteena eivät tietenkään ole väen vähennykset sinänsä, vaan se, että osastolla työ pystytään järjestämään vakituisilla henkilöillä budjetin puitteissa, sanoo osaston päällikkö  Mika Lavonen .
 – Esimerkiksi tv-studiotyön määrä on vakiintunut aiempaa matalammalle tasolle.
 Aluetoiminta puolestaan vastaa alueellisesta uutis- ja ajankohtaistoiminnasta 18 suomenkielisessä aluetoimituksessa. Siellä yt-neuvottelut eivät sisällä työpaikkojen vähentämistä, vaan liittyvät aluetoimitusten toiminnan kehittämiseen.
 Uudistus ei vaikuta toimitusten määrän tai sijaintiin, Yle toteaa  tiedotteessaan .
 Tiedotteen mukaan uudistuksen tarkoitus on lisätä toimittajien liikkumista kaikkialla Suomessa, mikä muuttaa henkilöstön toimenkuvia ja tuo mukanaan kokonaan uusia rooleja. Muutokset sovitaan yhdessä henkilöstön kanssa yt-neuvotteluissa.

Yle aloittaa yt-neuvottelut uutis- ja ajankohtaistoiminnassa – enimmillään viisi työpaikkaa vaarassa


Summary: Laura Huhtasaari arvosteli Twitterissä viime syksynä tamperelaisen koulun kannustavan vihaan politiikkoja kohtaan. Asiasta nousi kova kohu.

Kansanedustaja  Laura Huhtasaaren  (ps.) julkisesti haukkumasta rehtorista ja koulusta on tehty kolme eri kantelua oikeuskanslerille.
 Oikeuskanslerinvirasto on pyytänyt Tampereen kaupunkia toimittamaan selvityksen helmikuun puoleenväliin mennessä.
 Oikeuskanslerinsihteeri  Juha Sihto  sanoo, että yksi kanteluista on ratkaistu joulukuussa.
 – Kantelijan kirjoitus todettiin siinä määrin yksilöimättömäksi, ettei sitä voitu ryhtyä kanteluna tutkimaan.
 Sen sijaan kahteen kanteluun odotetaan Tampereen kaupungin selvitystä. Apulaiskansleri lähetti selvityspyynnön 13. joulukuuta.
 – Aikataulua ratkaisun antamiselle näissä asioissa ei voida tässä vaiheessa täsmentää, Juha Sihto sanoo.
 Kohu ulkomailla asti
 Laura Huhtasaari  arvosteli Twitterissä viime syksynä  tamperelaisen koulun kannustavan vihaan politiikkoja kohtaan. Huhtasaari julkisti Twitterissä kuvan oppilaiden työstä ja oppilaiden etunimet, mikä herätti kohua Suomessa ja kansainvälistä huomiota esimerkiksi  BBC:llä  ja  Independentissä .
 – Useat opiskelijat ovat ottaneet minuun yhteyttä ja kertoneet, kuinka koulujen opettajat vihapuhuvat ja lietsovat ja kannustavat vihaan demokraattisesti valittuja poliitikkoja kohtaan. Tätä tapahtuu peruskoulussa ja lukiossa, Huhtasaari sanoi Twitterissä.
 Yle Uutisgrafiikka
 Huhtasaaren arvostelemassa kuvassa oppilaat laittoivat poliitikkojen kuvia maahanmuutosta kertovan julisteen alla. Otsikossa luki Suomeen vai kuoleen?
 Suomeen tekstin alla ovat  Sauli Niinistön  ja  Pekka Haaviston  kuvat ja kuoleen-tekstin alla Laura Huhtasaaren ja  Jussi Halla-ahon  kuvat. Huhtasaaren avauksesta alkoi Twitterissä kova keskustelu.
 Koulun rehtori sanoi, että kuva on irrotettu asiayhteyksistä. Yhdeksäsluokkalaisten tehtävä oli tehdä kantaa ottavia julisteita. Rehtorin mukaan kansanedustaja ei olisi saanut julkaista kuvaa ilman lupaa.
 Koululle tuli vihapostia ja koulu otti vartijan hetkeksi. Yle ei julkaise koulun nimeä oppilaiden alaikäisyyden takia.
 Yle on pyytänyt Tampereen kaupungilta kommenttia.
 Lue lisää:
 Kansanedustaja Laura Huhtasaari hermostui koululaisten työstä: Julkaisi koulun ja oppilaiden etunimet – koulu sai vihapostia jihadismista
 Tamperelainen koulu otti vartijan Huhtasaari-kohun jälkeen tulleen vihapostin takia – opetusministeri ja Huhtasaari tukkanuottasilla
 Lyly ja Yli-Rajala ottavat kantaa Huhtasaari-kohuun: "Kohu on kohtuuttomasti häirinnyt koulun työtä"
 Laura Huhtasaaren haukkumasta tamperelaiskoulusta ja rehtorista on tehty kantelu oikeuskanslerille – rehtori: "Raskas viikko"

Laura Huhtasaaren haukkumasta koulusta kolme kantelua – oikeuskanslerinvirasto pyytää Tampereen kaupungilta selvityksiä


Summary: Saksan tilastoviraston mukaan Saksan talouskasvu oli viime vuonna vain 1,5 prosenttia.

Saksan talous kasvoi viime vuonna 1,5 prosenttia, kertoo Saksan tilastovirasto Destatis alustavassa arviossaan. Talouskasvu oli heikointa sitten vuoden 2013.
 Koko vuoden kasvua hidasti se, että kolmannella vuosineljänneksellä heinäkuusta syyskuuhun talous kutistui 0,2 prosenttia. Syynä olivat muun muassa autoteollisuuden vaikeudet sekä maailmantalouden hidastuminen.
 Loppuvuodesta talous osoitti kuitenkin hienoisia toipumisen merkkejä. Tilastovirastolla ei kuitenkaan ole vielä tarkkoja tietoja viimeisen vuosineljänneksen kasvusta.
 Jos supistuminen olisi jatkunut loppuvuoden aikana, Saksa olisi vajonnut taantumaan. Määritelmällisesti maa on taantumassa, jos sen talous supistuu kaksi vuosineljännestä peräkkäin.
 Toissa vuonna ja sitä edellisenä vuonna Saksan talous kasvoi 2,2 prosenttia. Saksan talous on kasvanut yhtäjaksoisesti yhdeksan vuoden ajan.

Saksan talouskasvu oli viime vuonna hitainta viiteen vuoteen – talous supistui alkusyksystä


Summary: Suunnitelmat koskevat kaikkia Nokian toimipaikkoja Suomessa lukuun ottamatta Oulun tehdasta.

Radio-, televisio- ja tietoliikennevälineiden valmistus

Teknologiayhtiö Nokia aloittaa yt-neuvottelut.
 Suomessa yt-neuvottelut voivat johtaa 350 työpaikan katoamiseen vuonna 2019.
 Säästöohjelmalla Nokia haluaa leikata kulujaan 700 miljoonalla eurolla vuoden 2020 loppuun mennessä.
 Nokia  kertoi  säästöohjelmasta julkisuuteen viime lokakuussa.
 Kulukuuri tähtää yhtiön kannattavuuden ja hintakilpailukyvyn parantamiseen.
 Käytännössä Nokia pyrkii virittämään koneensa täyteen iskuun, kun verkkoyhtiöt käyvät kisaan uuden sukupolven 5G-verkkojen toimituksista.
 Nokian pahimmat kilpailijat verkkoliiketoiminnassa ovat ruotsalainen Ericsson ja kiinalainen Huawei.
 Viime vuodet ovat olleet vaikeita verkkolaitevalmistejille, kun 4G-verkot on pitkälti rakennettu, eivätkä teleoperaattorit ole intoutuneet vielä investoimaan 5G-verkkoihin.
 Nokia työllistää maailmanlaajuisesti noin 100 000 ihmistä. Suomessa työntekijöitä noin 6 300. Parhaimmillaan Nokia työllisti Suomessa noin 25 000 työntekijää.
 Kerromme kohta lisää...
 Lue myös:
 Nokia tavoittelee satojen miljoonien säästöjä, liiketulos notkahti
 Nokian jättimäinen säästöohjelma vie läjän työpaikkoja, mutta mistä nyt säästetään? Luottamushenkilö: "Heikennys suomalaisen asiantuntijuuden kilpailukykyyn"

Nokian säästöohjelma iskee myös Suomeen – Vaarassa 350 työpaikkaa


Summary: Helsinkiläisestä musiikki- ja kulttuurikaupasta Stupido Shopista löytyy c-kasettihylly ja sen ääreltä Kasettipesä Oy:n puuhamies Arto Pesä. Hollantilaisen elektroniikkayhtiö Philipsin 1963 esittelemä c-kasetti ei vain suostu kuolemaan pois.

– Joku saattaa pitää tätä vitsinä, mutta kun tässä on pari vuotta näitä kasetteja duunaillut, niin pakko sanoa ettei se vitsi ole, vaan ihan totista totta että kasetti is back! Lisäksi on julkaisuja joita saa pelkästään kasetteina, joten sekin hieman pakottaa kasetin kuunteluun.
 Arto Pesä  myöntää että ilmiö on sukua jo monta vuotta raivonneelle vinyylibuumille.
 – Analoginen musiikki on se juttu. Vaikka musiikkia kuunnellaan paljon digitaalisena, niin ihmiset haluavat hypistellä jotakin esinettä ja analoginen soundi jotenkin sopii ihmiskorvalle.
 Kompakti muoto
 Kuten kasetin alkuperäinen nimikin, compact cassette kertoo, on se helppo ottaa mukaan, kertoo Pesä.
 – Kasetti on helppo myydä keikoilla, sujauttaa taskuun ja se löytyy sieltä ehjänä vielä seuraavana aamunakin. Kotelon yli saa ajaa autolla ja silti itse äänitteen voi kuunnella. Lisäksi se on helppo tuottaa, periaatteessa jokainen ihminen voi tehdä kotona kasetteja, äänittää sinne mitä haluaa ja kyllähän yli viidenkymmenen vuoden aikana kaikenlaista sinne maailmalla on työnnettykin.
 Arto Pesä myhäilee uuden julkaisun kanssa Jari Mäkäräinen/Yle
 Undergroundin henkeä
 Pesän mukaan kasetti antaa mahdollisuuden niille, joilla ei muita julkaisukanavia ole.
 – Kasetti on helppo ja halpa valmistaa, niitä voi sitten myydä keikoilla ja saada sitä kautta musiikki leviämään. Ja hiphop-artistit tekevät edelleen mixtapeja kaseteille, se kuuluu kulttuuriin.
 – Firman julkaisupolitiikka on ollut se, että olemme julkaisseet paljon punkkia, undergroundrokkia ja hiphoppia. Toisaalta myös isot levy-yhtiöt ovat heräänneet ja julkaisseet mm. Madonnaa ja Metallicaa.
 Uudet mankat
 Enää ei kasettisoittimen puutekaan ole esteenä, myhäilee Arto Pesä.
 – Ennen monella oli ongelmana ettei ole mankkaa ja yritin sitten ohjata divareihin ja nettiin, mistä niitä tietysti saa, mutta nyt kun Sony on aloittanut uustuotannon,niin ihan jokaisesta Prismasta löytyy. Toki tässäkin on sitten hifistelyn mahdollisuus, että minkälaatuisella nauhurilla haluaa kuunnella. Ja aina ei kannata syyttää kasettia huonosta äänenlaadusta, vaan hankkia hyvä mankka.
 – Saa nähdä mihin asti kasettimyynti yltää ja kauanko buumi kestää, mutta uskon kyllä että kasetit ovat jäädäkseen, kertoo Kasettipesän Arto Pesä Radio Suomen päivän haastattelun lopuksi.
 – Toisaalta eihän se ole kokonaan ollut kuolleissakaan, välillä vain hieman pienempien piirien suosiossa.

Kasetti is back!


Summary: SDP:n paikallisjärjestöt eivät enää halua tukea kannattamatonta äänenkannattajaa.

Tästä on kyse Porissa ilmestyvä sanomalehti Uusi Aika loppuu kesäkuussa. SDP:n äänenkannattajan tilausmäärät ja mainostulot ovat vähentyneet. Demarijärjestöt eivät enää halua tukea kannattamatonta lehteä.
 Porissa ilmestyvän sanomalehti Uuden Ajan lopettaminen on varmistunut. Yle kertoi todennäköisesti lopetuksesta jo  viime viikolla .
 Lehteä julkaisevan Ajan Sana Oy:n hallitus teki lopettamispäätöksen maanantai-iltana taloudellisten syiden takia.
 SDP:n paikallisjärjestöt eivät halua enää tukea kannattamatonta äänenkannattajaansa. Puolue on tukenut lehteä vuodessa 50 000 eurolla ja paikallisjärjestöt 20 000–30 000 eurolla.
 Loppu kesäkuussa
 Ajan Sanan hallituksen puheenjohtaja  Timo Koivisto  kertoo, että Uudesta Ajasta irtisanotaan kaikki työntekijät eli viisi ihmistä. Lehti lakkautetaan kesäkuun lopussa. Jos tilaajan tilaus on jatkumassa tämän ajan yli, hän saa rahansa takaisin.
 Ei tämä lopetus hääviltä tunnu, mutta ei punapääomaa sovi tuhlata tällaiseen.  Timo Koivisto
 Uusi Aika on ilmestynyt vuodesta 1906, ensin Sosialidemokraatti-nimellä ja vuodesta 1919 nykyisellä nimellään. Lehden toimituksessa on työskennellyt kuuluisia sosiaalidemokraatteja kuten  Eetu Salin  ja  Väinö Tanner .
 Poliittisten maakuntalehtien kato
 Porissa ilmestyi vielä viime vuosikymmenellä kolme poliittista lehteä, Uuden Ajan lisäksi vasemmistoliiton Satakunnan Työ ja keskustan Lalli. Kaikki ovat nyt lopettaneet.
 Vielä joitakin vuosikymmeniä sitten työväenlehtiä ilmestyi lähes kaikissa maakunnissa. Uuden Ajan levikki oli 1980-luvulla yli 17 000. Tällä hetkellä levikki on noin 2 500.
 – Ei tämä lopetus hääviltä tunnu, mutta ei punapääomaa sovi tuhlata tällaiseen, Koivisto perustelee.
 Koivisto sanoo, että hän ei aio tilata Uuden Ajan tilalle SDP:n pää-äänenkannattajaa Demokraattia. Hän on katkera siitä, että puolueen  lehtituet ohjattiin  viime vuosina Demokraatille ja aluelehtien tuet leikattiin minimiin.

Uuden Ajan lakkautus varmistui – kannattamattomuus lopettaa 113-vuotiaan demarilehden


Summary: Sukupuoliyhteys vastoin toisen tahtoa ja suostumusta muuttuisi rangaistavaksi. Uhrin avuton tila olisi otettava nykyistä paremmin huomioon.

Oikeusministeri  Antti Häkkänen  (kok.) asettaa työryhmän raiskauslainsäädännön uudistamiseksi.
 Työryhmän tehtävä on rukata lakeja niin, että sukupuoliyhteys vastoin toisen tahtoa ja suostumusta on tulevaisuudessa rangaistavaa.
 Lisäksi valmisteilla on lakimuutos, joilla sukupuoliyhteys nuoren lapsen kanssa säädetään rangaistavaksi raiskausrikoksena. Nykyään sukupuoliyhteydestä lapsen kanssa rangaistaan vain törkeänä lapsen seksuaalisena hyväksikäyttönä.
 Lakimuutosten valmistelua on tehty viime kesästä, kertoo oikeusministeriön tiedote. Työ alkaa helmikuun alussa, ja hallituksen esitys tulee vasta seuraavan eduskunnan käsittelyyn.
 Hanke on myös niin sanottua suostumusperusteisesta raiskaussäännöksestä tehtyä kansalaisaloitetta laajempi.
 Eduskunnan käsittelyssä on jo tällä hetkellä hallituksen esitys, jossa halutaan säätää lapsiin kohdistuvista seksuaalirikoksista kovemmat rangaistukset.
 Rikoslakiin on tarkoitus lisätä säännös törkeästä lapsenraiskauksesta. Myös lapsen seksuaalisen hyväksikäytön rangaistuksia on tarkoitus ankaroittaa.

Raiskauslait remonttiin: Sukupuoliyhteys nuoren lapsen kanssa halutaan muuttaa raiskaukseksi


Sekä hallitus että eduskuntaryhmien johto kokoontuvat tänään iltapäivällä eduskunnassa käsittelemään Oulun epäiltyjä seksuaalirikoksia.
 Hallitus aloittaa kokouksensa klo 13.30 ja eduskuntaryhmät jatkavat klo 14.30. Yle näyttää suorana, kun ministerit ja kansanedustajat kertovat kokousten annista. Seuraamme tapahtumia myös tässä jutussa hetki hetkeltä.
 Hallituksen kokousta käsitellään suorana klo 13.45 alkaen. Eduskuntaryhmien puheenjohtajien kokouksen arvioidaan päättyvän noin klo 15.30. Varaudumme aloittamaan lähetyksen jo aiemmin, jos kokous on arvioitua lyhyempi.
 Hallituksen kokouksessa esillä ovat keinot vastaavien tapausten torjumiseksi sisäministeriön laatiman toimenpideohjelman pohjalta. Ohjelman on  määrä valmistua kokonaisuudessaan helmikuussa .
 Ministeriössä on esimerkiksi puntaroitu kansalaisuuden myöntämiskriteerejä ja maahantulojärjestelmän toimintaa kokonaisuudessaan. Sisäministeri  Kai Mykkäsen  (kok.) on määrä viedä hallituksen viestit eduskuntaryhmien kokoukseen.
 Oikeusministeri  Antti Häkkänen  (kok.) kertoi puolestaan tänään, että oikeusministeriö aikoo käynnistää seksuaalirikoslainsäädännön kokonaisuudistuksen. Häkkänen aikoo asettaa työryhmän pohtimaan muun muassa sitä, miten suostumuksen puute tuotaisiin raiskauksen tunnusmerkistöön.
 Uusia lakeja vai valmistelun vauhdittamista?
 Eduskuntaryhmät on kutsunut koolle keskustan ryhmäpuheenjohtaja  Antti Kaikkonen . Hänen mielestään eduskunnassa jo olevia, asiaa koskevia lakihankkeita voidaan kiirehtiä ja niihin voidaan tehdä tarvittavia muutoksia.
 Sen sijaan realismia ei Kaikkosen mielestä ole, että eduskuntaan tulisi enää ennen vaaleja laaja, uusi paketti. Eduskunnan on määrä jäädä vaalitauolle 15. maaliskuuta.
 Kyseiset jo sisällä olevat hankkeet ovat alaikäisiin kohdistuvien seksuaalirikosten rangaistusten kiristämistä koskeva laki, joka on parhaillaan lakivaliokunnassa, sekä kansalaisuuden menettämistä koskeva laki, josta valmistellaan mietintö perustuslakivaliokunnassa.
 – Tarvittaessa niihin voidaan tehdä vielä muutoksia valiokuntavaiheessa, Kaikkonen sanoi STT:lle.
 SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Lindtman  on esittänyt, hallitus toisi vielä tämän vaalikauden aikana eduskuntaan myös lisäbudjetin. Sillä voitaisiin vahvistaa poliisin resursseja erityisesti internetissä tapahtuvan ja lapsiin kohdistuvan rikollisuuden torjunnassa ja tutkimisessa. Myös tätä lisäbudjettia käsitellään todennäköisesti kokouksessa.
 Lindtmanin mukaan lisäbudjetissa olisi oltava varaus myös Oulun tapausten sosiaaliseen jälkihoitoon tarvittaviin toimenpiteisiin.

Hallitus ja eduskuntaryhmät puivat Oulun tapahtumia – Yle näyttää suorana, mitä ministerit ja kansanedustajat kertovat kokouksista


Summary: Karkotukset ovat moninkertaistuneet, mutta seksuaalirikollista ei automaattisesti lähetetä kotimaahansa. Yle selvitti Suomen karkotuskäytäntöjä.

Tällä hetkellä useita ulkomaalaisia Oulussa ja Helsingissä epäillään syyllistymisestä vakaviin  seksuaalirikoksiin , joissa uhreina on alaikäisiä. Kaikki epäillyt tuomitaan lain mukaan, mikäli heidät todetaan syyllisiksi rikoksiin.
 Mutta mitä tapahtuu sen jälkeen? Tullaanko rikoksiin mahdollisesti syyllistyneet myös karkottamaan maasta?
 Yle kokosi tietoa Suomen karkottamiskäytännöistä seitsemään kohtaan.
 1. Karkotukset ovat voimakkaassa kasvussa
 Suomi karkottaa vuosi vuodelta enemmän ulkomaalaisia. Viime vuonna Maahanmuuttovirasto päätti 1043 ulkomaalaisen karkottamisesta, mikä on nelinkertainen määrä vuoden 2014 tasoon.

 Valtaosa ulkomaalaisista karkotetaan siitä syystä, että heidän oleskeluluvalleen ei anneta jatkolupaa.
 Nopeasti kasvaneet karkotusluvut selittyvät Maahanmuuttoviraston mukaan muuttuneilla karkotuskäytännöillä. Nykyisin Maahanmuuttovirasto tekee kielteisen jatkolupapäätöksen herkästi, jos mikä tahansa Suomessa oleskelun edellytyksistä ei täyty.
 Suomi antaa entistä herkemmin lähtöpassit esimerkiksi työnsä menettäneelle ulkomaalaiselle, joka ei pysty turvaamaan toimeentuloaan.
 Ulkomaalaista ei kuitenkaan poisteta maasta heti kun Maahanmuuttovirasto on antanut karkotuspäätöksen.
 Karkotuspäätöksestä voi valittaa hallinto-oikeuteen ja oikeusprosessi voi kestää pitkään. Sen vuoksi joten karkotusprosessi on aloitettava riittävän ajoissa, jotta maasta poistaminen voidaan aloittaa heti kun vankeustuomio päättyy. Hallituksen tuoreen  lakimuutoksen  on tarkoitus nopeuttaa rikoksiin syyllistyneiden karkottamista.
 2. Vakaviin rikoksiin syyllistyneitä esitetään lähes aina karkotettavaksi
 Rikollisen karkottaminen alkaa useimmiten poliisin tai rajavartioston esityksestä. Viime vuonna Suomen poliisi esitti karkotettavaksi noin 120 henkilöä. Varsinaisen päätöksen karkottamisesta tekee Maahanmuuttovirasto.
 Millaisissa tilanteissa poliisi esittää rikollista karkotettavaksi?
 – Sanoisin, että henkirikokset, vakavat huumausainerikokset ja seksuaalirikokset. Niistä tulisi tehdä karkottamisesitys, sanoo poliisihallituksen poliisitarkastaja  Mia Poutanen .
 Karkottamisesitys voidaan tehdä jo yksittäisen rikoksen pohjalta, jos rikos on tarpeeksi vakava. Myös pienemmät rikokset voivat johtaa karkotukseen.
 – Yleisimmin karkottamiseen johtavat rikokset ovat varmaankin törkeitä väkivaltarikoksia, mutta poikkeuksiakin on.
 Poliisin ei kuitenkaan ole järkeä tehdä karkotusesityksiä, mikäli Maahanmuuttovirasto ei ole poliisin kanssa asiassa samaa mieltä karkotuksen tarpeellisuudesta.
 – Moni asia vaikuttaa kokonaisuuteen. Mutta poliisilla on aika hyvä käsitys siitä, millaisilla kokonaisuuksilla karkotusesitys saattaa mennä läpi, Poutanen sanoo.
 3. Maahanmuuttovirasto ei karkota kaikkia, joita poliisi esittää karkotettavaksi
 Kaikki poliisin ja rajavartiolaitoksen karkotusesitykset eivät kuitenkaan mene läpi Maahanmuuttovirastossa.
 Esimerkiksi viime vuonna Maahanmuuttovirasto teki 173 päätöstä, jotka koskivat rikoksen perusteella karkotattavia henkilöitä. Heistä 95 päätettiin karkottaa ja 78 ei.

 Poliisia ei siis voi syyttää liian lempeästä suhtautumisesta ulkomaalaisten rikollisten karkotuksiin.
 – Ei meidän kynnys karkotuksen esittämiseen ainakaan liian korkea ole, koska meidän esityksistä lähes puolet kaatuu, sanoo poliisitarkastaja Poutanen.
 Entä missä Maahanmuuttoviraston kynnys menee? Onko rikoksia, joihin syyllistyneet karkotetaan aina Maahanmuuttoviraston päätöksellä?
 – Lähestulkoon sadan prosentin varmuudella tappojen ja murhien kaltaisiin vakaviin väkivaltarikoksiin syyllistyneet karkotetaan, sanoo Maahanmuuttoviraston tulosalueen johtaja  Olli Koskipirtti .
 Esimerkiksi yksittäiseen seksuaalirikokseen syyllistyneen kohdalla karkottamispäätös ei ole yksiselitteisen selvä.
 – Näissä joutuu aina miettimään maassaoleskelun pituutta, Koskipirtti sanoo.
 4. Rikosten vakavuus vs. siteet Suomeen – moni asia saattaa puhua karkotusta vastaan
 Ulkomaalaislaki ei anna yksiselitteistä vastausta siihen, milloin henkilö tulisi karkottaa ja milloin ei. Laki pikemminkin kertoo milloin karkottamisen edellytykset täyttyvät.
 Ulkomaalaislain mukaan  rikokseen syyllistynyt voidaan karkottaa esimerkiksi silloin, jos rikoksesta on säädetty enimmäisrangaistuksena vähintään yksi vuosi vankeutta, tai jos rikoksiin syyllistyminen on toistuvaa.
 Rikosten kaltaisten karkotusta puoltavien seikkojen lisäksi otetaan huomioon seikat, jotka puoltavat maahan jäämistä. Tällaisia ovat esimerkiksi Suomessa eletyn ajan pituus, mahdollinen työ- tai opiskelupaikka, terveydentilanne, ja mahdolliset perhesiteet.
 – Jos henkilö on tullut alaikäisenä Suomeen ja ollut täällä 15 vuotta ja sinä aikana syyllistynyt muutamaan pahoinpitelyyn, ei vielä voida karkottaa. Mutta jos lyhyehkönä aikana on syyllistynyt pahoinpitelyihin, tilanne on toinen, Koskipirtti sanoo.
 Karkotuspäätöstä tehdessä ei siis vaikuta ainoastaan rikosten vakavuus, vaan myös se millä aikavälillä rikokset on tehty. Heti Suomeen saapumisen jälkeen useisiin pahoinpitelyihin syyllistynyt karkotetaan todennäköisemmin kuin Suomessa 30 vuotta viettänyt henkilö, joka on syyllistynyt pahoinpitelyyn viiden vuoden välein.
 Lopulta sekä poliisin, että Maahanmuuttoviraston karkotuskäytännöt seuraavat kuitenkin Suomen tuomioistuinten linjaa. Kuten mainittua, karkottamisesta voi valittaa hallinto-oikeuteen, ja niistä lähes aina myös valitetaan.
 – Jos oikeuden linjauksien pohjalta tiedetään, että tietyllä rikostaustalla ei mene läpi, niin sellaista harvemmin esitetään karkotettavaksi, sanoo poliisitarkastaja Mia Poutanen.
 5. Pakolaisen voi karkottaa vain poikkeustapauksissa
 Pakolaisen karkottaminen sen sijaan ei käy päinsä, vaikka hän olisikin syyllistynyt rikoksiin.
 Tämä johtuu  palautuskiellosta , jonka mukaan ketään ei saa palauttaa alueelle, jolla hän voi joutua vainon kohteeksi tai kuolemanvaaraan.
 Pakolaisasema on mahdollista peruuttaa. Tällainen päätös saatetaan tehdä, jos ilmenee, että henkilö on turvapaikkaa hakiessaan antanut itsestään vääriä tietoja, tai jos hänen todetaan syyllistyneen esimerkiksi sotarikokseen ennen Suomeen saapumistaan.
 Suomessa tehdyt rikokset sen sijaan eivät johda karkotukseen, mikäli peruste annetulle turvapaikalle ei ole poistunut.
 6. Tullaanko Oulun ja Helsingin rikoksista epäillyt karkottamaan?
 Toistaiseksi epäillyistä ei tiedetä riittävästi, jotta kysymykseen voisi vastata tyhjentävästi.
 Ylen tietojen mukaan Oulun rikosepäillyistä osa on tullut Suomeen turvapaikanhakijoina ja osa kiintiöpakolaisina. Kuten aiemmassa kohdassa todettiin, Maahanmuuttovirasto ei karkota pakolaisia, mikäli turvapaikan tarve ei ole poistunut.
 Osa Oulun rikosepäillyistä on myös saanut Suomen kansalaisuuden. Myöskään heitä ei tulla poistamaan maasta, sillä Suomen kansalaista ei  perustuslain  mukaan voi karkottaa.
 Eduskunnassa on parhaillaan käsittelyssä hallituksen  esitys , joka mahdollistaisi kansalaisuuden riisumisen tiettyihin rikoksiin syyllistyneiltä. Tämä kuitenkin koskisi valtiopetoksien tai terrori-iskun kaltaisia rikoksia, eikä esimerkiksi seksuaalirikoksia.
 Poliisi ei myöskään ole kertonut, onko Oulun ja Helsingin seksuaalirikoksista epäillyillä aiempaa rikostaustaa. Siten on mahdotonta pohtia, olisiko heidät voinut karkottaa maasta ennen tuoreita rikosepäilyjä.
 Sen sijaan joulukuussa Helsingin Arabianrannassa tapahtuneesta alaikäisen murhasta epäillyllä oli takanaan  monia tuomioita . Hän oli syyllistynyt muun muassa neljään pahoinpitelyyn, joista ensimmäinen tapahtui vuonna 2003.
 Poliisi tai Maahanmuuttovirasto eivät kuitenkaan kommentoi yksittäisiä tapauksia.
 Toistaiseksi ei tiedetä, onko Maahanmuuttovirasto harkinnut henkilön karkottamista, tai onko poliisi edes esittänyt sitä. Jos tällaista harkintaa on tehty, päätös antaa henkilön jäädä Suomeen ei ole poikkeuksellinen. Epäillyn aiemmat rikokset eivät olleet henkirikoksen luokkaa, ja ne oli tehty pitkällä aikavälillä.
 7. Irak ei ota vastaan pakkopalautettuja, mutta rikolliset kyllä
 Karkotuksia ei pidä sekoittaa käännytyksiin.
 Käännytyspäätös tehdään henkilölle, jolle ei anneta Suomesta oleskelulupaa. Esimerkiksi vuonna 2015 maahan tulleita ja kielteisen päätöksen saaneita turvapaikanhakijoita ei esitetä karkotettavaksi, vaan heidät käännytetään.
 Tällä hetkellä kielteisen päätöksen saaneita irakilaisia ei palauteta Irakiin, sillä Irak ei suostu ottamaan vastaan vastentahtoisesti palaavia kansalaisiaan.
 Sen sijaan rikoksiin syyllistyneet Irak ottaa vastaan.  Ylen tietojen mukaan  Oulun rikosepäiltyjen joukossa on myös irakilaisia. Palautussopimuksen puuttumisen ei siis pitäisi olla heidän karkottamisensa esteenä.
 Lue myös nämä:
 Nämä 9 asiaa tiedämme nyt Oulun ja Helsingin seksuaalirikostutkinnoista
 Maahanmuuttajat huolestuivat uusista rikosepäilyistä ja välttelevät Oulun keskustaa – ”Kun tuli lisää näitä, loppui voimat”
 Kyberrikollisuuteen erikoistunut rikosylikomisario Oulun tapauksista: "Kyse on vain jäävuoren huipusta"

Karkottaako Suomi seksuaalirikokseen syyllistyneen ulkomaalaisen? 7 asiaa, jotka sinun tulisi tietää karkottamisesta


Summary: Kirkon tutkimuskeskuksen ja Tilastokeskuksen ennakkotietojen mukaan evankelisluterilaiseen kirkkkon kuului viime vuoden loppuun mennessä noin 69,7 %  kansasta.

Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon kuuluvien osuus putosi ensi kerran alle 70 prosenttiin suomalaisista. Kirkkoon kuului viime vuoden loppuun mennessä 3 848 035 ihmistä eli 69,7 % koko kansasta.
 Luku perustuu Kirkon tutkimuskeskuksen sekä Tilastokeskuksen ennakkotietoihin.
 Evankelis-luterilaisen kirkon jäsenmäärä on laskenut melko tasaisesti kymmenen viime vuoden aikana.
 Kirkosta eroamista on helpottanut vuonna 2003 perustettu eroakirkosta.fi-verkkopalvelu, jossa on tähän mennessä eronnut lähes 680 000 kirkon jäsentä. Sivustoa ylläpitää VATA eli vakaumusten tasa-arvoa ajava yhdistys.
 Yle / Uutisgrafiikka
 Palvelun kautta eronneiden määrässä näkyy kuusi selkeää piikkiä:
 Talvella 2008 eroakirkosta.fi-sivusto kertoi julkisuuteen, että palvelun kautta on eronnut 100 000 kirkon jäsentä. Uutinen aiheutti piikin vuonna 2003 avatussa palvelussa.
 Seuraava käännekohta liittyi Ylen Ajankohtaisen kakkosen homoiltaan, jossa erityisesti  Päivi Räsäsen  (kd.) kommentit aiheuttivat raivoa.
 Kolmas piikki selittyy kristillisen Nuotta-nuortenlehden  Älä alistu  -kampanjalla vuonna 2011. Siinä väitettiin, että homoseksuaalisuudesta voi parantua uskon avulla.
 Seuraavan kerran ovi heilahti kesällä 2013, kun silloinen sisäministeri  Päivi Räsänen  (kd.) totesi Suomen Evankelis-luterilaisen Kansanlähetyksen kesäpäivillä Kankaanpäässä, että Raamattu ajaa vaikeissa ristiriitatilanteissa Suomen lain ohi.
 Vuoden 2014 eropiikki johtuu todennäköisesti useasta eri asiasta. Lokakuussa pidettiin seurakuntavaalit, joka näkyy perinteisesti eroakirkosta.fi-palvelun lisääntyneessä käytössä. Samassa kuussa Vantaan seurakunnista osallistui työntekijöitä helsinkiläisille  seksimessuille . Lisäksi  Päivi Räsänen  (kd.) ilmoitti, ettei kristillisdemokraatit ole hallituksessa, joka tekisi lakiesityksen samaa sukupuolta olevien avioliitosta.
 Viimeisin piikki tapahtui loppuvuodesta 2014, kun eduskunta äänesti  sukupuolineutraalista avioliittolaista .
 Kirkosta eroaminen toimii molempiin suuntiin. Konservatiiviset ulostulot vaikuttavat vapaamielisemmin ajatteleviin, ja päin vastoin.
 Lisää aiheesta:  Sodat, lama ja homo-ilta saivat kirkon ovet paukkumaan – "Ihmiset reagoivat pienestäkin kimmokkeesta"
 Yle / Uutisgrafiikka

Kirkkoon kuuluu enää alle 70 prosenttia kansasta


Summary: Uhreja oli kaikkiaan kahdeksan ja kaikki ovat olleet 14–15 -vuotiaita tyttöjä.

Helsingin käräjäoikeus tuomitsi perjantaina kolmekymppisen miehen vankilaan useista lapsiin kohdistuneista seksuaalirikoksista. Vuonna 1986 syntynyt mies sai neljän vuoden ja kymmenen kuukauden vankeustuomion törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja seitsemästä lapsen hyväksikäytöstä.
 Uhreja on kaikkiaan kahdeksan, ja mies sai yhteyden uhreihin sosiaalisen median kautta. Kaikki uhrit ovat olleet 14–15 -vuotiaita tyttöjä.
 – Vastaaja oli hyödyntänyt sosiaalista mediaa, kun hän oli ollut yhteydessä lapsiin. Sosiaalisen median viesteissä on ollut lapsia seksuaalisille sisällöille altistavaa tai seksuaalisesti latautunutta aineistoa, oikeuden tiedotteessa sanotaan.
 Mies oli onnistunut houkuttelemaan tapaamiseen uhreista kolme. Yhtä lapsista hän oli käyttänyt fyysisesti seksuaalisesti hyväkseen.
 – Yhden lapsen kanssa on ollut seksuaalista kanssakäymistä ja muita seksuaalisia tekoja, tiedotteessa todetaan.
 Rikokset tapahtuivat viime vuoden huhtikuun ja heinäkuun välillä.
 Tuomio asiassa annettiin perjantaina, mutta käräjäoikeus antoi asiasta tiedotteen ja tuomiolauselman vasta tänään. Seksuaalirikostuomiota ei aina pystytä antamaan medialle heti, sillä niistä saatetaan joutua salaamaan uhrien yksityisyyden suojaa vaarantavia asioita.
 Helsingin käräjäoikeus kertoo tiedotteessaan, että tuomion julkinen seloste annetaan tämän viikon aikana.

Kolmekymppinen mies tuomittiin liki viideksi vuodeksi vankilaan kahdeksan lapsen hyväksikäytöstä – sai yhteyden uhreihin sosiaalisessa mediassa


Summary: Ensi syksynä hirviä voidaan kaataa jousella, jos lainmuutos etenee.

Metsästysasetuksen muutoksella tavoitellaan monipuolisempia tapoja metsästää hirvieläimiä ja villisikoja.
 Asetuksenmuutokseen voi antaa lausuntoja helmikuun 25. päivään asti ja asetuksen kaavaillaan tulevan voimaan huhtikuun alussa, jolloin uudet määräykset olisivat voimassa metsästyskauden alkaessa elokuussa.
 Aiemmin jousimetsästys on ollut sallittua valkohäntäpeuran, metsäpeuran ja villisian sekä pienempien riistaeläinten metsästyksessä.
 Nyt tehtävän muutoksen toivotaan houkuttelevan uusia harrastajia metsästyksen pariin.
 Myös jousimetsästyksessä vaaditaan hyväksytty ampumakoe ennen jahtiin menoa. Tällä hetkellä yli tuhat metsästäjää on suorittanut kyseisen kokeen.
 Jousen käytön sallimista hirvenmetsästyksessä perustellaan myös metsä- ja taimikkotuhojen torjumisella lähellä asutusta, missä luotiaseiden käyttö ei ole mahdollista.
 Jousimetsästyksen suosio on kasvanut myös Suomessa. Jani Aarnio / Yle
 Hirven jousimetsästys on yleistä Pohjois-Amerikassa, mutta Pohjoismaissa vastaavaa metsästysmahdollisuutta ei vielä ole.
 Villisikojen metsästyksessä aiotaan sallia elävänä pyytävien loukkujen käyttö. Villisikoja halutaan vähentää, koska pelätään afrikkalaisen sikaruton leviävän Suomeen villisikojen mukana. Tällä hetkellä sikataloutta uhkaavaa tautia tavataan lähialueilla Baltiassa ja Venäjällä.
 – Esitysten tavoitteena on monipuolistaa metsästysharrastusta ja tuoda uusia ihmisiä sen pariin. Esimerkiksi jousi- ja koiraharrastajille esitykset tuovat kiinnostavia uusia mahdollisuuksia metsästää. Menetelmät tuovat myös uusia keinoja riistakantojen hallintaan, maa- ja metsätalousministeri  Jari Leppä  sanoo ministeriön tiedotteessa.
 Valkohäntäpeurojen kantaa halutaan harventaa
 Parhaillaan helmikuun puoliväliin poikkeuksellisesti jatkuva valkohäntäpeurojen metsästys saa uusia muotoja, kun sorkkaeläimiä ajavien koirien sallittua koko aiotaan kasvattaa.
 Nyt ajaviksi koiriksi on hyväksytty enintään vain 28 senttiä säkäkorkeita koiria. Käytännössä tämä on tarkoittanut pelkästään mäyräkoiria.
 Dreeveri on matalajalkainen ajokoira, joka Ruotsissa on jalostettu myös kaurisajuriksi. Pekka Mommo
 Nyt tuota säkäkorkeutta ollaan nostamassa 39 senttiin. Tällöin esimerkiksi kauriinmetsästykseen Ruotsissa jalostetut dreeverit sallittaisiin sorkkaeläinjahtiin.
 Myös muita koirarotuja voitaisiin jatkossa käyttää peura- ja kaurisjahdissa. Ministeriö kuitenkin haluaisi rajata mahdollisuuden kieltää joitain uuden säkäkorkeuden sallivia rotuja, jos metsästyksessä ilmenee ongelmia.
 Asetusmuutoksen tavoitteena on tehostaa voimakkaasti kasvaneen valkohäntäpeurakannan kasvua etenkin tihentymäalueilla.
 Viime elokuun alussa sallittiin naakkojen ampuminen, kun lintu siirrettiin metsästyslain rauhoittamattomien lintujen luetteloon. Nyt naakalle määritellään pesimisrauhoitus toukokuun alusta 10. heinäkuuta asti.
 Rauhoitusaikana metsästys olisi sallittua vain riistakeskuksen poikkeusluvalla.
 Ministeriön tiedotteessa todetaan, että lyhyt rauhoitusaika ja naakan lisääminen lajeihin, joiden tappamiseen voi rakennuksen sisällä käyttää ilma-asetta, vähentäisivät kuitenkin todennäköisesti poikkeuslupien tarvetta.
 MMM: Hirvieläinten ja villisian metsästystapoja monipuolistetaan
 Lue myös
 Mäyräkoiramafia murtuu – myös korkeammat koirat pääsemässä peurajahtiin
 Hirvijahtiin pääsee poikkeuksellisesti tammikuulle saakka
 Hirvijahti jatkuu ensi kertaa tammikuulle – lumessa pyynti ei kiinnosta, koska koiraa ei saa käyttää ja valoisa aika on lyhyt
 Suomi sai Amerikan lahjaksi 7 valkohäntäpeuraa, ne vapautettiin luontoon ja nyt niitä on 100 000 – valkohäntäpeurojen historia on kiehtova tarina isänmaanrakkaudesta
 Villisian ja valkohäntäpeuran jousimetsästys on hieno lisä suomalaiseen metsästyskulttuuriin.  Panu Hiidenmies
 Jousimetsästys pitää miehen nöyränä ja opettaa olemaan hiljaa

Metsästyslaki muuttumassa: Hirviä saa kohta metsästää jousella ja ajokoirina saa käyttää isompia koiria


Summary: Ruotsissa infrainvestoinnit vastaavat 1,2 prosenttia bruttokansantuotteesta, Suomessa 0,8 prosenttia.

Ruotsi laittaa liikenneinfrastuktuuriin reilusti enemmän rahaa kuin Suomi, ilmenee alan etujärjestöjen selvityksestä. Infra ry:n ja Rakennusteollisuuden mukaan Ruotsissa liikenneinfraan laitettuja rahoja pidetään investointina, ei menoeränä.
 – Länsinaapurissa osataan pitää ihmiset, tavarat ja raha liikkeellä, arvioi Infran toimitusjohtaja ja Rakennusteollisuus RT:n infratoimialan johtaja Paavo Syrjö.
 Vertailusta ilmenee, että Ruotsissa investoinnit väylien rakentamiseen ja perusväylänpitoon vastaavat 1,2 prosenttia bruttokansantuotteesta. Suomessa kokoluokka on 0,8 prosenttia. Järjestöjen mielestä minimitaso olisi yksi prosentti.
 Järjestöjen mukaan Ruotsi luo liikennettä kehittämällä asuntorakentamista ja muita uusia investointeja. Samalla tuetaan ilmastotavoitteita, elinkeinoelämää, työvoiman liikkuvuutta ja työllisyyttä.
 – Voidaankin pohtia, käyttääkö Ruotsi liikenneinvestointeja tietoisemmin talouden ja yhteiskunnan ohjausvälineenä kuin me, Syrjö sanoo.
 Infra ja Rakennusteollisuus kiinnittävät huomiota myös liikenneturvallisuuteen, jossa on huomattava ero Ruotsin eduksi.
 – Joko uskaltaisimme tunnustaa, että suurempi tapaturmamäärämme ei johdu pelkästään asenteista ja ajotaidoista. Myös liikenteelle luoduissa olosuhteissa on eroja, ja niihin voimme yhteiskuntana vaikuttaa, Syrjö patistaa.

Ruotsi investoi liikenteeseen reilusti enemmän kuin Suomi


Summary: Lähes koko Etelä- ja Keski-Suomessa on torstaina on erittäin huono ajokeli, varoittaa Ilmatieteen laitos.

Tänään tiistaina ja huomenna keskiviikkona voidaan vielä nauttia talvisista postikorttimaisemista. Lunta satelee paikoin, ja keskiviikkona länsirannikolla voi paistaa aurinko.
 Torstaina maan eteläosan yli pyyhkii voimakas matalapaine, joka tuo mukanaan jopa parikymmenttä senttiä lunta, sanoo Ylen meteorologi Seija Paasonen.
 – Riippuen siitä, mikä matalapaineen reitti on, osa lumesta voi etelärannikolla tulla vetenä, Paasonen sanoo.
 Jos matalapaineen keskus kulkee eteläisen Suomen yli kuten yllä olevassa sääanimaatiossa, etelärannikolla tulee todennäköiesti räntää tai vettä, kun tuuli tuo lauhempaa ilmaa mereltä.
 Jos taas matalapaineen keskus kulkee etelämpänä, rannikollakin sateet tulevat todennäköisesti lumena, kun tuuli käy mantereelta, jossa ilma on kylmempää.
 Lumen aurausta Helsingin Kaivopuistossa 9. tammikuuta. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Matalapaineen reittiä on vielä vaikea ennustaa tarkasti, sillä se on tällä hetkellä vasta Islannin lounaispuolella, Paasonen sanoo.
 Lumisateen takia lähes koko Etelä- ja Keski-Suomessa on torstaina on erittäin huono ajokeli,  varoittaa Ilmatieteen laitos . Lumen lisäksi matalapaine tuo kohtalaista tai navakkaa tuulta, merellä jopa kovaa tuulta.
 Vaikka etelärannikolla sataisi vettä, se ei välttämättä vie kinoksia kokonaan, Seija Paasonen arvioi.
 Perjantaiaamuun mennessä matalapaine on näillä näkymin liikkunut eteläisen Suomen yli ja viikonloppuna ilma viilenee taas.
 – Sitten on taas postikorttimaisempaa talvisäätä luvassa.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Lumikolat esiin: Voimakas matalapaine voi tuoda torstaina jopa 20 senttiä lunta – tai etelärannikolla myös vettä


Summary: Nuuska on teini-ikäisten trendipahe. Nuuska on cool. Käyttäväthän sitä jääkiekkoilijatkin.

"Se vaan on ollu kauheen siisti juttu ja halunnu olla sellai siisti jätkä."
 Näin kertoo  Nuuska ja nuoret -selvitykseen  haastateltu suomalaisnuori.
 Vaikuttaessaan nuuska "poraa", "sätii", "kolahtaa" tai "kolisee".
 Nuorten  nuuskan käyttö on 2010-luvulla tasaisesti lisääntynyt . Tutkija  Mikko Piispan  mukaan nyt siitä näyttää tulleen uusi trendi. Se myös liitetään sporttiseen elämäntapaan.
 – Nuorten uteliaisuus ja kiinnostus nuuskaa kohtaan ovat kasvaneet ja asenteet ovat muuttuneet sallivammiksi. Mielikuva voi olla, että nuuska on aika cool.
 Mikko Piispa haastatteli selvitystä varten 15–21-vuotiaita nuoria Torniossa sekä Helsingissä viime vuoden keväänä. Hän kuuli myös nuorisotyöntekijöitä sekä nuuskan välittäjiä ja myyjiä.
 Raportin tarkoituksena oli selvittää nuorten nuuskan käyttöä ja mahdollisuuksia ehkäistä sitä.
 Nuorten asenteet tupakointia kohtaan ovat muuttuneet aikaisempaa kielteisemmiksi. Henrietta Hassinen / Yle
 Jääkiekkoilijallakin nuuskapussi huulessa
 Nuuskaa käyttävät yhä nuoremmat lapset.
 Suomessa pojat aloittavat nuuskakokeilut aikaisemmin kuin tytöt, hieman alle 14-vuotiaina. Vaikka negatiivinen leima on tyttöjenkin keskuudessa haalistunut, tyypillisiä käyttäjiä ovat silti yhä pojat ja urheilijat.
 "Kaikilla on joku frendi joka on urheilija, se urheilija on sillee ”hei sä et pilaa sun keuhkoja nii pahasti tällä”, niin sit ne on sillee “wou”, ja sit ne alkaa itekin käyttää."
 – Selkeää käyttäjäprofiilia ei ole, vaan käyttäjä voi olla kuka tahansa. Ehkä nuuska on vähän kunnollisempien nuorten juttu. Sillä on tavallaan sporttinen imago ja siksi nuoret kokevat, ettei nuuskan käyttö ole ongelma, Mikko Piispa sanoo.
 Samalla asenteet tupakointia kohtaan ovat muuttuneet kielteisemmiksi ja sitä pidetään myös terveydelle haitallisempana.
 Nuori jääkiekkoilijoista:
 "Nehän ne vissiin eniten käyttää sitä. Että kaikissa halleissa on nuuskan käyttökielto, mutta siltiki ne käyttää. Käyttäähän nämä ammattilaisetki, suurin osa niistä."
 Nuuskan hankkiminen helppoa
 Samansuuntaisia ajatuksia tuo ilmi myös tuore Syöpäjärjestöjen selvitys  Nuuska urheilun toimintaympäristössä . Siinä selvitettiin nuuskan käyttöä junioriurheilijoilla pääkaupunkiseudulla ja Oulun seudulla.
 – Nuuskan saatavuus iästä ja maantieteellisestä sijainnista riippumatta on helppoa, kertoo Syöpäjärjestöjen selvityksen tekijä  Risto   Fonselius .
 Näin siitäkin huolimatta, että nuuskan myynti ja maahantuonti on Suomessa kielletty. Poikkeuksena on täysi-ikäisten yksityishenkilöiden matkustajatuonti, jonka puitteissa sitä saa tuoda kilon vuorokaudessa omaan käyttöön.
 Tutkija Mikko Piispa on selvityksen Nuuska ja nuoret tekijä. Jouni immonen / Yle
 Torniolaisten on helppo käydä ostamassa nuuskaa rajan toiselta puolelta Haaparannasta. Helsingissä sitä hankitaan lauttamatkan takaa Tukholmasta.
 Nuuska ja nuoret  -selvityksen mukaan Torniossa nuuska on osittain "paikallinen tapa", johon aikuiset suhtautuvat arkipäiväisemmin kuin esimerkiksi Helsingissä.
 "Kun ihmiset käy kaikkialla useemmin, Ruotsissa ja muuta vastaavaa. Ja se että kun tääl päin on just niin, että on joku frendi joka käyttää, niin sit tulee se, että itekin et vois kokeilla."
 Tyypillisesti nuoret saavat nuuskaa täysi-ikäisiltä kavereiltaan tai isoveljiltään, mutta myös omilta vanhemmilta.
 Torniolaiset käyvät ostamassa nuuskaa Ruotsin puolelta Haaparannasta. Linus Hoffman / Yle
 "Lapset oikein pyytää [vanhemmiltaan], että voitko hankkii. Lapset ei välttämättä ite käytä, mut se että kun saa rahaa siitä kun myy."
 – Toistaiseksi nuuska vaikuttaa olevan myös suhteellisen riskitön ja helppo tapa tehdä rahaa. Vain harvat nuoret tunsivat ketään nuuskan myynnistä kiinni jäänyttä, Mikko Piispa kertoo.
 Tiukempi ote nuorison nuuskan käyttöön
 Nuuskan ja sähkösavukkeen käyttö on kielletty oppilaitosten sisä- ja ulkotiloissa. Selvitykseen mukaan se on silti hyvin yleistä.
 Ehkäisevän päihdetyön projektipäällikkö  Hanne Munterin  mielestä tarvitaan entistä tehokkaampaa maahantuonnin, Ruotsin osalta myös maastaviennin, valvontaa sekä tiukempia rajoituksia.
 – Kasvattajien, vanhempien ja opettajien, ei pitäisi sallia välittämistä. Heiltä tuntuu unohtuvan, että nuuskan myyminen tai ostaminen on laitonta, hän lisää.
 Alaikäiset saavat tai ostavat nuuskaa täysi-ikäisiltä ystäviltä. Jotkut saavat sitä myös vanhemmiltaan. Henrietta Hassinen / Yle
 "Niin ei biitti tai nuuska oo yhtä paha kuin muut. Niin mieluummin poliisit tai nää ettii mieluummin jotain huumeita, ku jotain biitinmyyjii."
 Tutkija Mikko Piispan mielestä sekä nuoret että kasvattajat tarvitsevat enemmän tietoa nuuskasta ja sen haitoista.
 Osa nuorista toivoisi, että vanhemmat olisivat paremmin perillä asiasta, ja he voisivat keskustella siitä vanhempiensa kanssaan.
 – Nuoret myös kertovat, että kun on aikansa käyttänyt nuuskaa, erityisyyden tunne karisee ja huomaa, ettei se nyt niin kauhean ihmeellistä ja hienoa olekaan.
 "Siinä on sellanen imelä haju, mitä mä en kestä yhtään. Se on just sellai, et jos joku bussis avaa jonku kiekon, niin mul alkaa heti tulla oksennuksen maku suuhun."
 Tiistaina Helsingissä julkaistu selvitys  Nuuska ja nuoret  on osa Ehkäisevän päihdetyön, EHYT ry:n kolmivuotista Nikotiinihanketta.
 Jutussa käytetyt sitaatit ovat poimintoja Nuuska ja nuoret -selvityksessä esiintyvistä nimettömistä nuorten haastatteluotteista.

Nuoret: nuuska on siistiä ja sporttista – lätkänpelaajat tiennäyttäjinä, kertoo selvitys


Summary: Kela aikoo huomioida Finnwatchin raportin suositukset.

Äitiyspakkauksen tuotteiden taustoja selvittäneen Finnwatch ry:n mukaan yli kymmenen pakkaukseen sisältyvän tuotteen takaa löytyi vakavia puutteita työelämän oikeuksien toteutumisessa.
 Kansalaisjärjestön mukaan ongelmat juontavat juurensa Kelan kilpailutuskriteereihin, jotka vastuullisuuden sijaan korostavat halvinta hintaa.
 Finnwatchin tiistaina julkaisema raportti  esittelee yksityiskohtaiset tiedot 40:stä tuotteesta, jotka sisältyvät vuoden 2018 äitiyspakkaukseen.
 Raportti antaa ensimmäistä kertaa kattavaa tietoa siitä, mistä äitiyspakkauksen tuotteet tulevat ja millaiset työolot tuotteiden taustalla on.
 – Suurin osa Kelan äitiyspakkaukseen ostettavista tuotteista teetetään halpatyömaissa, joissa on kohonnut riski työelämän oikeuksien loukkauksiin tuotteiden tuotannossa, kertoo Finnwatchin toiminnanjohtaja  Sonja Vartiala  tiedotteessaan.
 Yleisin äitiyspakkauksen tuotteiden tuotantomaa on Kiina. Vuoden 2018 äitiyspakkauksen 63:sta tuotteesta 13 on valmistettu Kiinassa. Kiinan jälkeen tulevat Pakistan, Intia ja Bangladesh.
 Vakavia puutteita 12 tuotteen takana
 Raportti perustuu kyselytutkimukseen sekä yrityksiltä saatujen auditointiraporttien analyysiin. Finnwatch sai Kansaneläkelaitokselta listan kaikista vuoden 2018 äitiyspakkaukseen tuotteita toimittaneista yrityksistä, joita on kaikkiaan 18.
 Kaikille yrityksille lähetettiin kysymykset tuotteiden ja niiden raaka-aineiden alkuperästä ja sosiaaliseen vastuullisuuteen liittyvästä valvonnasta.
 Vain kaksi yritystä jätti kokonaan vastaamatta kyselyyn.
 – Suurin osa äitiyspakkaukseen tuotteita toimittavista yrityksistä toimi kuitenkin hyvin avoimesti ja jakoi paljon tietoa alihankintaketjuistaan, Vartiala kiittelee.
 Vakavia puutteita kuten laittomia ylitöitä, elämiseen riittämättömiä palkkoja ja työturvallisuuspuutteita löytyi 12 äitiyspakkauksen tuotteen takaa.
 Riski vakavista ihmisoikeusongelmista on vielä suurempi raaka-aineissa, joiden alkuperää suurin osa Finnwatchin kyselyyn vastanneista yrityksistä ei tuntenut lainkaan.
 – Esimerkiksi puuvillan tuotantoon liittyy ihmisoikeusriskejä kuten lapsityövoiman hyväksikäyttöä, pakkotyötä ja poimijoiden myrkytyskuolemia. Silti vain yksi äitiyspakkaukseen sisältyvä tekstiilituote oli valmistettu vastuullisuussertifioidusta puuvillasta, Vartiala sanoo.
 Kela lisää vastuullisuusvaatimuksia
 Finnwatch moittii Kelaa tuotannon vastuullisuuden sivuuttavista kilpailutuskriteereistä. Kela pitää selvitystä tärkeänä ja on avustanut sen laadinnassa.
 Kela kertoo omassa tiedotteessaan, että se aikoo parantaa äitiyspakkauksen hankintojen sosiaalista vastuuta. Kela on lisännyt vastuullisuusvaatimuksia vuoden 2020 äitiyspakkauksen kilpailutukseen.
 Kelassa vastuullisuustyötä koordinoiva  Petra Elomaa  toivoo, että yritykset tarjoavat äitiyspakkaukseen vastuullisesti valmistettuja tuotteita.
 – Äitiyspakkaus on meille suomalaisille tärkeä sosiaalinen innovaatio ja ylpeyden aihe. Teemme Kelassa työtä sen eteen, että pakkaus on vastuullinen kaikin tavoin. Siksi meille on tärkeää tehdä yhteistyötä Finnwatchin kaltaisten toimijoiden kanssa. Pyrimme huomioimaan raportissa esiin nostetut suositukset, Elomaa sanoo Kelan tiedotteessa.
 Kela kilpailuttaa äitiyspakkauksen tuotteet vuosittain avoimella hankintamenettelyllä. Äitiyspakkaukseen tuotteita tarjoavan yrityksen on muun muassa vakuutettava, että tuotteita valmistavat työntekijät täyttävät Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimuksen vähimmäisikää koskevat määräykset.
 Äitiyspakkauksen tarjouskilpailua ohjaa laki julkisista hankinnoista. Lain mukaan tarjoajia on kohdeltava tasapuolisesti ja syrjimättömästi. Kela ei siis voi suosia tuotteita niiden valmistusmaan tai toimittajia niiden kotimaan perusteella, Kela toteaa tiedotteessaan.
 Finnwatch on suomalaisen yritystoiminnan globaaleja vaikutuksia tutkiva kansalaisjärjestö.

Finnwatch: Suurin osa äitiyspakkauksen tuotteista teetetään halpatyömaissa – taustalla työelämän oikeuksien loukkauksia


Summary: 18-vuotiaan Rahaf Mohammed al-Qununin pakomatka Thaimaahan ja lopulta Kanadaan sai paljon kansainvälistä huomiota viime viikolla.

Perheväkivaltaa paennut saudiarabialainen  Rahaf Mohammed al-Qunun  kertoo olleensa helpottunut, kun hän astui lauantaina Kanadan maaperälle.
 – Tuntui vapaalta ja tuntui, kuin olisin syntynyt uudelleen, al-Qunun kertoi australialaiselle ABC-televisiokanavalle.
 18-vuotiaan naisen pakomatka Thaimaan kautta Kanadaan sai paljon kansainvälistä huomiota viime viikolla. Nyt hän on kertonut kokemuksistaan ABC:lle ja kanadalaiselle CBC-televisiokanavalle.
 Al-Qunun sanoi, ettei ole täysin turvassa edes Kanadassa, vaikka maa myönsi hänelle turvapaikan viime viikolla.
 – Kaikki tietävät nyt kuka olen, ja monet ihmiset vihaavat minua, sekä perheeni että monet saudiarabialaiset, al-Qunun sanoi CBC:lle.
 "Äiti ja veli hakkasivat"
 Al-Qununin pakeni perhettään lentämällä Kuwaitista Thaimaahan, josta hänen oli tarkoitus jatkaa matkaansa Australiaan anomaan turvapaikkaa. Al-Qununin mukaan hänen perheensä uhkasi tapaa hänet.
 Thaimaa ei kuitenkaan päästänyt häntä lentokentältä  ja aikoi palauttaa hänet takaisin Kuwaitiin . Lopulta YK:n pakolaisjärjestö UNHCR myönsi hänelle pakolaisaseman.
 Turvapaikan al-Qunun sai Kanadasta. Kun Al-Qunun saapui Kanadaan lauantaina, häntä oli vastassa ulkoministeri  Chrystia Freeland .
 Al-Quninin mukaan erityisesti hänen äitinsä ja veljensä käyttäytyivät väkivaltaisesti.
 – He hakkasivat minua, ja oli fyysistä väkivaltaa. Joskus vuodin verta, al-Qunun kertoi.
 Perhe on kiistänyt väkivallan, mutta on ilmoittanut katkaisseensa välit al-Qununiin.
 "Saudinaisia kohdellaan kuin orjia"
 Al-Qunun arvosteli haastatteluissa myös kovin sanoin Saudi-Arabian lainsäädäntöä, joka asettaa naiset poikkeuksellisen huonoon asemaan. Jokaisella naisella on oltava miespuolinen huoltaja, joka tekee tärkeimmät päätökset hänen puolestaan.
 – Saudinaisia kohdellaan kuin orjia. Emme voi päättää itse avioliitoista, opiskelusta tai työskentelystä, al-Qunun sanoi CBC:lle.
 Tapaus on kiristänyt entisestään Kanadan ja Saudi-Arabian suhteita. Kanada vaati jo viime vuonna Saudi-Arabian pidättämien aktivistien vapauttamista, ja Saudi-Arabia on jäädyttänyt uudet kauppahankkeet maiden välillä.
 Nyt Rahaf Mohammed al-Qunun aikoo opiskella ja työskennellä.
 – Aion kokeilla asioita, joita en ole kokeillut. Aion oppia asioita, joita en ole oppinut, al-Qunun sanoi CBC:lle.
 – Haluan työn ja normaalin elämän.
 Lue myös:
 "Uusi hyvin rohkea kanadalainen"  – Perheväkivaltaa paennut saudinainen saapui Kanadaan
 AFP paenneen sauditytön tapauksesta: Saudilähettiläs torui thaiviranomaisia – “Olisitte ottaneet hänen kännykkänsä”
 18-vuotias saudinainen pakeni perhettään Bangkokin lentokentälle, mutta Thaimaa uhkaa karkottaa hänet takaisin kotiin – "Olen sataprosenttisen varma, että he tappavat minut"

Perheväkivaltaa  Kanadaan paennut saudinainen ensimmäisissä haastatteluissa: "Tuntuu, kuin olisin syntynyt uudelleen"


Summary: Turvatarkastajien lakko sotkee 220 000 matkustajan lentosuunnitelmia.

Viime viikolla alkanut lakkoilu laajenee tiistaina myös Saksan päälentokentille Frankfurtiin ja Müncheniin. Turvatarkastajia edustava ammattiliitto Verdi on kutsunut lakon kahdeksalle lentoasemalle.
 Koko päivän kestävä lakko näkyy Frankfurtin ja Münchenin lisäksi Hannoverissa, Bremenissa, Hampurissa, Leipzigissa, Dresdenissa ja Erfurtissa. Lentokenttäyhdistyksen mukaan lakko sotkee 220 000 ihmisen matkasuunnitelmia, kun mukaan otetaan myös muille kentille ulottuvat heijastusvaikutukset.
 Lakko vaikuttaa Suomessa Helsingin ja Frankfurtin välisiin lentoihin. Lufthansa on perunut kaksi edestakaista lentoa ja Finnair yhden kaupunkien välillä.
 Saksan vilkkaimmalla lentokentällä Frankfurtissa perutaan tiistaina ainakin 570 lentoa päivittäisistä 1 200 lennosta. Lentokenttäoperaattori kehoittaa matkustajia olemaan tulematta terminaaleihin lakkotuntien aikana kello 2-20 paikallista aikaa.
 Viime viikolla  turvatarkastajat lakkoilivat  Berliinissä, Stuttgartissa, Kölnissä ja Düsseldorfissa.
 Turvatarkastajia edustava Verdi-ammattiliitto vaatii turvatarkastajien tuntipalkan nostoa 17 eurosta 20 euroon kaikille. Työnantajaliiton mukaan joissakin tapauksissa vaatimus tarkoittaisi jopa 30 prosentin korotusta. Se on tarjonnut 2 prosentin nostoa, joka toteutuisi kahden vuoden aikana.
 Seuraavan kerran palkkakiistan osapuolet tapaavat 23. tammikuuta.

Saksan lentokenttälakko laajenee – peruu myös Suomen ja Saksan välisiä lentoja


Valkoisessa talossa vierailleet urheilijat saivat maanantaina nauttia poikkeuksellisista tarjoiluista. Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  oli tilannut pöydät täyteen hampurilaisia, pitsaa ja muita pikaruokia.
 – Kävimme tilaamassa amerikkalaista pikaruokaa, ja minä maksoin, Trump sanoi  urheilijoille ja toimittajille CNN:n mukaan.
 – Se on kaikki amerikkalaista. 300 hampurilaista, tosi paljon ranskalaisia. Kaikki on lempiruokiamme.
 Pikaruoalla pääsi herkuttelemaan amerikkalaisen jalkapallon yliopistosarjan voittanut Clemson Tigers -joukkue. Pitsat ja hampurilaiset tarjoiltiin Valkoisen talon hopeatarjottimilta. Valkoinen talo on vahvistanut, että presidentti kustansi tarjoilun.
 Pikaruokaa notkuvat pöydät ovat herättäneet huomiota yhdysvaltalaismediassa. Yleensä Valkosen talon vieraille tarjoillaan talon omien kokkien valmistamia aterioita, mutta suuri osa henkilökunnasta on tällä hetkellä lomautettuina budjettikiistan takia.
 Liittovaltion hallinto on ollut osittain suljettuna jo 24 päivää, koska presidentti Trump ja kongressi eivät ole päässeet sopuun hallinnon rahoituksesta. Trump vaatii noin viittä miljardia euroa rajamuurilleen, mihin kongressin demokraatit eivät ole suostuneet.
 Lue myös:
 Trump teki ennätyksen: Liittovaltion hallinnon sulusta tuli pisin Yhdysvaltain historiassa
 Yhdysvaltain hallinnon työntekijät jäivät ilman palkkaa – hätä näkyy ruokapankissa ja nettikirpputoreilla
 USA:ssa liittovaltion sulku aiheutti ketjureaktion – yrityslainat ja lupapaperit ovat nyt jumissa
 Analyysi: Neljä havaintoa Donald Trumpin muuripuheesta

Valkoisen talon kokit on lomautettu, joten Trump tilasi omilla rahoillaan pikaruokaa: "300 hampurilaista, tosi paljon ranskalaisia"


Summary: Yksi autoon törmänneistä hevosista jouduttiin lopettamaan.

Valtatielle karanneet hevoset aiheuttivat tiistaiaamuna vaaraa liikenteelle Kankaanpäässä Pohjois-Satakunnassa.
 Liikkeellä oli aamukuuden jälkeen neljä hevosta, jotka olivat lähteneet karkuteille tallista.
 Henkilöauto törmäsi yhteen hevosista valtatie 23:lla Niinisalon risteyksen paikkeilla.
 Autoon törmännyt hevonen jouduttiin lopettamaan. Paikalla kävi eläinlääkäri. Auton kuljettaja ei saanut vammoja.
 Pelastuslaitos sai yhden hevosista kiiinni tien pielestä ja kaksi muuta jolkotteli takaisin valtatien läheiseen talliin omin voimin.
 Pelastuslaitokselle hevosten paimentaminen pois tieltä oli varsin harvinaislaatuinen pelastustehtävä.
 – Juttelin tuossa tilanteesta vanhempien kollegoiden kanssa. Ei tämä ihan jokapäiväistä ole, kertoo päivystävä palomestari  Joni Salo  Satakunnan pelastuslaitoksesta.
 Pelastuslaitoksella ei ole tietoa, miten hevoset pääsivät karkuun tallista.

Hevoslauma seikkaili valtatiellä Kankaanpäässä – " Ei tämä ihan jokapäiväistä ole"


Summary: Syrjäisen saksalaisluostarin asukas teki kuvia, joiden maalina oli kullankallista tuontitavaraa Afganistanista.

Kun saksalaisen nunnan luurankoa tutkineet arkeologit panivat mikroskooppiensa alle hammaskivinäytteitä, he toivoivat niiden kertovan, mitä nykyisessä Saksassa keskiajalla elänyt nainen oli syönyt.
 Erityisiä yllätyksiä ei odotettu, sillä vainaja arveltiin vaatimattoman maaseutupaikan vaatimattomaksi asukkaaksi. Vuoden 1100 paikkeilla kuollut nainen sai nimekseen vain koodin B78.
 Hänen luurankonsa löytyi seitsemän vuotta sitten nunnaluostarin hautausmaalta Dalheimista, läntisestä Saksasta. Luostarin perustamisaikaa ei tiedetä, mutta tuho tuli 1300-luvulla tulipalossa, jonka syyksi epäillään sotaa.
 Historioitsijat arvelevat, että pieni luostari ehti olla käytössä satoja vuosia. Nunnia siellä oli kerrallaan vain toista kymmentä.
 Hammaskivi voi kertoa paljon
 Suun mikrobien mineraaleista saostuva hammaskivi on tavallinen vaiva. Se altistaa ientulehdukselle ja jopa kiinnityskudossairaudelle, ellei kiveä poistata hammaslääkärissä.
 Muinaisten ihmisten tutkijoille hammaskivi on kuitenkin oiva kohde, sillä kerran muodostuttuaan se on ja pysyy. Nykyäänkään sitä ei saa pois kotikonstein.
 Koska hammaskiveen jää ruoan hitusia ja jopa bakteereja, tutkimukset antavat tietoa niin ravinnosta kuin tuberkuloosin ja mahahaavan kaltaisista sairauksista.
 B78:n elintapaa selvittäneen kansainvälisen tutkimuksen tulos oli aivan odottamaton: kun hammaskiveä liuotettiin, siitä vapautui satoja kirkkaansinisiä pilkkuja, eivätkä ne suinkaan olleet peräisin ruokavaliosta.
 B78:n hampaat olivat varsin hyvässä kunnossa hammaskiveä lukuun ottamatta.  Christina Warinner
 B78 oli kuollessaan 45–60-vuotias, eikä hänen jäänteissään näy merkkejä sairauksista tai vammoista, jotka kertoisivat kuolinsyyn. Spektroskopiatutkimusten paljastamat siniset pisteet sen sijaan ovat ainutlaatuinen todiste hänen työstään taiteilijana.
 Pisteet ovat peräisin lapislatsulista, puolijalokivestä, josta jauhettiin ultramariininsinistä väriainetta.
 Järkeenkäyvin syy pilkkuihin on, että B78 oli niitä keskiajan kirjuritaitureita, jotka kuvittivat käsikirjoituksia. Hampaista ei ole koskaan ennen löydetty tällaista todistetta. Vielä tärkeämmäksi sen tekee B78:n sukupuoli.
 Tutkijat päättelivät, että erittäin kallista ainetta päätyi B78:n suuhun siveltimestä. Maalarina hän lienee nuolaissut sivellintään tuon tuosta saadakseen siihen terävän kärjen.
 Vaihtoehtoiset selitykset ontuvat
 Muitakin selityksiä voisi olla, mutta tutkijat eivät pidä niitä todennäköisinä.
 Välimeren ja islamilaisissa maissa lapislatsulia käytettiin muinoin lääkkeenä, mutta keskiaikaisesta Saksasta siitä ei ole näyttöä. Lapislatsulia saattoi joutua suuhun myös pyhäinkuvien suutelusta, mutta tuo tapa yleistyi vasta kauan B78:n elinajan jälkeen.
 Vaihtoehtoisista selityksistä uskottavin on, että nainen valmisti lapislatsulista väriä kirjurille hakkaamalla kiviä morttelissa. Siitä olisi voinut päätyä väritomua hänen suuhunsa.
 Pilkkujen jakautuminen suuontelossa kuitenkin viittaa juuri siveltimen nuolemiseen, sanoo mikrobioarkelogi  Monica Tromp  saksalaisesta  Max Planck -instutuutista.
 Tämän mikroskooppi paljasti: ultramariinininsinistä hammaskivessä.  Monica Tromp
 Arvoaineita annettiin vain parhaiden käyttöön
 Ilman kirjapainotaitoa kirjallisuus kopioitiin keskiajalla käsin. Se tapahtui pitkään lähes pelkästään luostareissa. Arvokkaimmat käsikirjoitukset olivat hyvinkin koristeellisia. Niiden teettäminen ja omistaminen kertoi vauraudesta ja korkeasta asemasta.
 Tekijältään työ vaati suurta ammattitaitoa ja tarkkuutta. Lapislatsulin ja muiden jauhettujen puolijalokivien lisäksi kuvitukselle annettiin hohtoa muun muassa lehtikullalla ja -hopealla.
 Joihinkin kirkkaisiinkin väreihin saatiin raaka-aineita lähiluonnosta, mutta lapislatsuli oli tuontitavaraa nykyisestä Afganistanista. Hinnaltaan se vastasi kultaa. Arvoaineita pääsivät luostareissa käyttämään vain ykkösluokan taiturit.
 Nöyrä nainen oli nimetön
 Keskiaikaisten luostarien kirjurien on oletettu olleen lähes pelkästään miehiä – munkkeja sulkakynineen pergamentin ylle kumartuneina luostarin kirjastossa kynttilän valossa. Asenne on ollut historiantutkimuksessa ja arkeologiassa tavallinen: aktiivisia toimijoita on pidetty miehinä, ellei ole nimenomaisesti toisin todistettu.
 Ennen 1400-lukua kirjurit eivät yleensä signeeranneet töitään. Työskentely nimettömänä oli merkki nöyryydestä, jota edellytettiin etenkin naisilta. Kun signeeraaminen yleistyi, käsikirjoitusten kopioinnin huippuaika luostareissa oli jo kauan sitten ohi.
 Jopa nunnaluostarien kirjastoissa yli 85 prosenttia signeeratuista keskiaikaisista käsikirjoituksista on miesten nimissä.
 Nyttemmin on kuitenkin osoittautunut, ettei naisten nimien puuttuminen tarkoita naiskirjurien puuttumista. Käsikirjoitusten tutkimuksissa on löydetty yhä enemmän vihjeitä nunnaluostarien aktiivisesta roolista korkealuokkaisten käsikirjoitusten tuotannossa.
 Nämä rauniot ovat jäljellä Dalheimin keskiaikaisesta nunnaluostarin kirkosta.  Christina Warinner
 B78:n salaisuus ei olisi paljastunut ilman arkeologian tutkimusmenetelmien edistymistä. Tällä kertaa ratkaisevia olivat spektroskopiamenetelmät, joilla saadaan tietoa aineiden rakenteesta ja pitoisuuksista tutkimalla aineille ominaista säteilyä.
 Tulokset asettivat B78:n aivan eri paikkaan aikansa kulttuurisella maailmankartalla kuin tutkijat alkujaan olettivat.
 Vaatimattoman maaseutuluostarin nimetön nunna olikin osa isoa kansanvälistä verkostoa, joka ulottui Afganistanin kaivoksista Egyptin ja Konstantinopolin kauppareittejä pitkin hänen yhteisöönsä Saksaan, kuvailee yhdysvaltalaisen Harvardin yliopiston historioitsija  Michael McGormick.
 – Hän ei ainoastaan maalannut, vaan käytti erittäin harvinaista ja kallista väriä hyvin syrjäisessä paikassa. Se panee miettimään, kuinka monta muuta taiteilijaa löytäisimme keskiaikaisilta hautausmailta, jos vain etsisimme, sanoo päätutkija, Max Planck -instituutin antropologi  Christina Warinner.
 B78:n tutkimus on luettavissa  Science Advances  -julkaisusta.

Hampaiden siniset pilkut todistavat keskiaikaisen nunnan arvostetuksi taiteilijaksi


Summary: Sijoittaminen on nyt muotia. Valtion mielestä sijoitussalkkunsa läpi tulevaisuuteen katsova yksilö on kunnon kansalainen. Mutta kertooko sijoittaminen kunnollisuudesta, kysyy kolumnistimme Mona Mannevuo.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Suomessa otetaan käyttöön  ensi vuonna osakesäästötili . Sen tavoitteena on edistää kansalaisten aktiivista säästämistä ja sijoittamista. Samalla kansalaisia kannustetaan ottamaan enemmän vastuuta itsestään.
 Uudistus on herättänyt hämmennystä.  Osakesäästötiliin liittyviin kysymyksiin Ylelle vastannut  Pörssisäätiön toimitusjohtaja  Sari Lounasmeri  vakuuttaa, että piensijoittaminen sopii kaikille.
 Suomalaiset ovat lottokansaa, ja kuponkien sijaan he voivat nyt ostaa osakkeita. Samaan aikaan kotitaloudet ovat yhä tärkeämpiä yritysten kasvun rahoittajia, ja osakesäästötilin tavoite on edistää pääomien tarjontaa suomalaisille yrityksille.
 Taustalla on huoli suomalaisten laiskuudesta sijoittajina. Kuten vätysmäinen kansalainen, myös suomalainen raha kaipaa aktivointia. Suomalainen raha on nimittäin laiskaa.
 Laiska raha on eräänlainen sohvaperuna, se makoilee tilillä tekemättä mitään.
 Sijoittaminen on myös  uusi feminismiä hyödyntävä trendi.
 Ruotsista inspiraatiota hakevissa naisille suunnatuissa sijoitusilloissa hoetaan sijoittajanaisen olevan vahva ja rohkea menestyjä. Sijoittava perheenäiti on vastuullinen, sillä hän on kiinnostunut lastensa tulevaisuudesta.
 Kaunis osakesäästötili on uusi konmari, terapia ja kehonhuolto.
 Raha tuo valtaa ja itsenäisyyttä, ja sijoitussalkku kuvastaa omistajansa olevan rationaalinen tulevaisuuteen katsova olento eikä nettikaupoissa sekoileva pinnallinen tuhluri. Sijoitussalkku myös vähentää stressiä, sillä raha-asioita ei tarvitse koko ajan murehtia.
 Kaunis osakesäästötili on uusi konmari, terapia ja kehonhuolto.
 Tällaisen käsityksen saa myös Vauras Nainen -yhteisön perustajan  Terhi Majasalmen  järjestämästä kuohuviinintuoksuisesta sijoitusillasta.  Ylen julkaiseman jutun perusteella  sijoitusillassa nousi esiin myös huoli hyvinvointivaltion tulevaisuudesta: naiset murehtivat päätyvänsä katuojaan ilman sijoitussalkkua.
 Vaikuttaa siltä, että edes hyvätuloisten naisten luottamus valtioon ei ole kovin suuri.
 Vielä tovi sitten hyvinvointivaltiossa koulutus oli naisen reitti itsenäisyyteen ja menestykseen. Ilmeisesti vaihtoehtoja on nyt enää kaksi: omat sijoitukset tai puolison sijoitukset.
 Lienee selvää, että puolison rahoissa roikkuminen on näistä kahdesta se huono vaihtoehto.
 Mikäli kunnon kansalainen  on sijoittajakansalainen, herää kysymys siitä, mitä tapahtuu niille, joilla ei ole sitä kuuluisaa laiskaa rahaa?Rahaa on kuitenkin oltava säästössä _ennen _kuin sitä voi sijoittaa.
 Käsi ylös ne, joiden arkeen rahan menettäminen ei vaikuta ikävällä tavalla.
 Naisten sijoitusilloista kertovassa jutussa vakavaraisuutta korostaa myös tietokirjailija, somevaikuttaja ja sijoitusbloggari  Julia Thurén . Thurénin mukaan sijoittamisen tärkein sääntö on se, ettei sijoita rahaa, jonka häviäminen vaikuttaa omaan arkeen ikävällä tavalla.
 Käsi ylös ne, joiden arkeen rahan menettäminen  ei  vaikuta ikävällä tavalla.
 Ulkopuolelta kriittisesti tarkasteltuna sijoittaminen on leikkiä rahalla. Sijoittaminen on hauska harrastus silloin, kun suhde rahaan on kepeä. Kepeä suhde rahaan muodostuu, jos ostopäätöksiä tehdään palvelujen, luksustuotteiden ja osakkeiden välillä.
 Sijoitusmania myös ylläpitää kuvitelmaa  siitä, että kaikilla on mahdollisuus säästää ja tehdä kulutusvalintoja.
 Somevaikuttajat jakavat mielellään säästämisvinkkejä  pienituloisille. Yksinkertaisten vinkkien sisältö on usein tämä: tee itse ruokaa, ja osta erikoiskahvin sijaan suodatinkahvi.
 Nyt halutaan heti hyödyke, ja oletetaan, että hyvinvointiyhteiskunta tulee ja pelastaa.
 Tovi sitten Finanssialan johtava asiantuntija  Elina Erkkilä   kauhisteli sitä , että 38 prosenttia suomalaisista ei säästä tai sijoita. Syy on hänestä kuluttamisen kulttuuri ja arvonmuutos.
 Erkkilän mukaan suomalaiset ovat kadottaneet isovanhemmilta perityn taidon tulla toimeen vähällä ja säästää pienistä varoista. Nyt halutaan heti hyödyke, ja oletetaan, että hyvinvointiyhteiskunta tulee ja pelastaa. Kyse on asenteesta, itsekurista ja valinnoista.
 Velkaantuminen on totisesti  kulutus- ja luottomyönteisen kulttuurin kääntöpuoli. Karu todellisuus on se, että  Suomessa on jo liki puoli miljoonaa ihmistä ulosotossa .
 Mutta onko se merkki kansakunnan moraalisesta rappiosta eli degeneraatiosta?
 No ei ole, sillä  suuri osa ulosottoon päätyneistä veloista  on melko pieniä sosiaali- ja terveysalan asiakasmaksuja. Velasta perittävät viivästyskorot ja perintäkulut pahentavat jo ennestään tukalaa tilannetta. Joku voisi sanoa tätä rakenteelliseksi ongelmaksi.
 Tarina kurinalaisuudesta kuitenkin sopii sijoittajakansalaiselle: ihanteelliset kunnon kansalaiset saavat äänensä kuuluviin silloin kun jaetaan niukkoja resursseja.
 Mona Mannevuo
 Kirjoittaja työskentelee tutkijana Turun yliopistossa Kansalaisuuden kuilut ja kuplat ( BIBU ) -konsortiossa. Lisäksi hän työstää kirjaa tunteiden, neurotieteiden ja suomalaisten työnjohto-oppien kytköksistä. Hän kirjoittaa kolumneja yksityishenkilönä eivätkä hänen näkemyksensä välttämättä heijastele Turun yliopiston kantoja.

Mona Mannevuon kolumni: Tuleeko meistä kunnon kansalaisia sijoittamalla vähiäkin rahojamme?


Summary: Presidentti Sauli Niinistö osallistuu myös Kiinan ja Suomen välisen talviurheiluvuoden avajaisiin.

Presidentti  Sauli Niinistö  on tavannut Kiinan pääministerin  Li Keqiangin . Tapaamisen aluksi Niinistö sanoi, että Kiinan taloudellisesta kasvusta on ollut hyötyä Suomelle.
 – Arvostamme kovasti sitä, että pienellä Suomella on niinkin hyvä mahdollisuus asioida täällä suuressa Kiinassa, Niinistö sanoi.
 Pääministeri Li kehui Niinistölle Suomea korulausein.
 – Suhde maidemme välillä on ollut etulinjassa Kiinan suhteissa Pohjoismaihin ja länsimaihin kokonaisuudessaan, Li sanoi.
 Niinistön valtiovierailu jatkuu vielä tänään Pekingissä. Paikallista aikaa illalla Niinistö osallistuu Kiinan ja Suomen välisen talviurheiluvuoden avajaisiin. Teemavuoden tarkoitus on tiivistää yhteistyötä talviurheilun alalla.
 Eilen Niinistö tapasi Kiinan presidentin  Xi Jinpingin . Niinistö kertoi keskustelleensa tapaamisessa pitkään ihmisoikeuksista Xin kanssa. Niinistön mukaan  aiheen läpikäymiseen käytettiin lähes tunti aikaa.
 Yhteistyösopimuksia solmittu
 Valtiovierailulle osallistuvat myös ulkomaankauppa- ja kehitysministeri  Anne-Mari Virolainen  (kok.) sekä Eurooppa-, kulttuuri- ja urheiluministeri  Sampo Terho  (sin.). Kaikkiaan mukana oleviin valtuuskuntiin kuuluu lähes 100 suomalaista.
 Business Finlandista on arvioitu, että vierailun aikana solmitaan useita uusia yhteistyösopimuksia yritysten välillä. Presidenttien eilisen tapaamisen yhteydessä solmittiin kolme aiesopimusta, jotka koskevat Suomen ja Kiinan välistä yhteistyötä kulttuurin ja matkailun, patenttien sekä talviurheilun aloilla.
 Vierailu on jo kolmas presidentti Niinistön ja presidentti Xin en virallinen tapaaminen. Viimeksi Xi vieraili Helsingissä huhtikuussa 2017.
 Lue myös:
 Presidentti Niinistö tapasi Kiinan Xin: Illallinen venähti, koska puhuimme pitkään ihmisoikeuskysymyksistä
 Ottaako Niinistö Kiinassa esiin koulutusleireille suljetut miljoona uiguuria? Jos presidentti avaa suunsa, Suomesta voi tulla uusi Ruotsi

Presidentti Niinistön vierailu Kiinassa jatkuu – tapasi pääministeri Li Keqiangin


Summary: Reippaasti yleistynyt ulkomaanmatkailu on lisännyt lentämisen päästöjä.

Lentämisestä on tullut yksi merkittävimmistä suomalaisten ilmastoa rasittavasta toiminnasta. Lisäys johtuu yksinomaan lisääntyneistä ulkomaanlennoista.
 Uusimman tiedon mukaan ulkomaanlentojen hiilidioksipäästöissä tehtiin toissa vuonna uusi ennätys. Päästöt kasvoivat viitisen prosenttia.
 Suomalaisten ulkomaanmatkailusta aiheutuvat päästöt lähentelevät henkilöautoilla tehtävien matkojen päästöjä.
 Lentoliikenne on muuta liikennettä hankalampi ilmaston muutoksen kannalta, sillä lentäminen muuttaa ilmastoa myös usealla muulla tavalla. Näitä muita vaikutuksia ei vielä huomioida, kun muun muassa suomalaisten ilmastorasitusta lasketaan.
 Lentämisen kokonaisvaikutuksen mittaamiseen liittyy vielä paljon epävarmuuksia, mutta tällä hetkellä arvioidaan, että lentämisen niin sanottu lämpövaikutus on vähintään kaksinkertainen sen puhtaasti hiilidioksidipäästöihin verrattuna.
 Lentoliikenteen ilmastopäästöt Suomalaiset tekevät noin 5 miljoonaa ulkomaanmatkaa lentokoneilla, joista suurin osa vapaa-ajanmatkoja. Ulkomaanmatkojen hiilidioksidipäästöt ovat karkeasti 4 miljoonaa hiilidioksiditonnia vuodessa. Määrä lähentelee kaikkia kotimaassa tehtäviä henkilöautomatkojen päästöjä. Rasitus on vajaat kymmenkunta prosenttia suomalaisen kasvihuonepäästöistä. Rasituksessa ei huomioida lentämisestä aiheutuvia muita ilmastonmuutosta vauhdittavia tekijöitä.
 Kun suomalaisten lennoista syntyvät päästöt ovat karkeasti 4 miljoonaa tonnia hiilidioksidiekvalenttia. Kuitenkin kokonaisvaikutus huomioiden lentojen osuus on jo selvästi suurempi kuin henkilöliikenteen päästöt Suomessa. Henkilöliikenteen päästöt olivat toissa vuonna noin 6,5 miljoonaa tonnia muutettuna hiilidioksidiekvalenteiksi.
 – Konsensus ilmailualalla on, että lentämisen ilmastovaikutus on kaksinkertainen, ynnää johtaja  Mikko Viinikainen  lentokentistä vastaavasta Finaviasta. Hän vastaa valtionyhtiössä kestävästä kehityksestä ja ympäristökysymyksistä.
 Erikoistutkija  Johanna Niemistö  Suomen ympäristökeskuksesta pitää kaksinkertaista vaikutusta pohjalukuna.
 – Joissain tutkimuksissa puhutaan kahden ja viiden välillä olevista kertoimista. Nykytietämys suuntautuu suunnilleen kahteen, Niemistö haarukoi.
 Suomalaisten lentopäästöistä esillä vain murto-osa
 Niemistö on tehnyt yhdessä kollegoidensa kanssa itsenäisyyden juhlarahasto Sitralle tuoreen raportin lentämisen ilmastovaikutuksista ja niiden vähentämisen mahdollisuuksista.
 Kokonaisvaikutusten eli lentämisen niin sanotun maapallon säteilypakotteen huomioiminen muuttaa kuvaa lentoliikenteen merkityksestä liikenteen päästöissä. Säteilypakote ei ole tällä hetkellä mukana laskelmissa, kun verrataan ilmailun osuutta ilmaston muutokseen.
 Helsinki-Vantaan länsisiiven rakennustyömaa. Mikko Ahmajärvi / Yle
 Yleisesti puhutaan siitä, että ilmailun  osuus  globaaleista kasvihuonepäästöistä on kahdesta kolmeen prosenttia. Suomessa osuus on jonkin verran tämän alle. Luvussa ei ole mukana kuin lennot Suomessa, joiden määrä on ollut melko pitkään samalla tasolla.
 Kotimaan lennoista aiheutuvat hiilidioksipäästöt ovat noin 5 prosenttia kaikista suomalaisten lentomatkoista, joten suurin osa lennoista ei näy laisinkaan kansallisissa ilmastolaskelmissa. Ulkomaanlentojen tiedot ilmoitetaan osana maapallon kokonaispäästöjä.
 Ulkomaanlentojen päästömäärä on karkea, koska se syntyy kaikista Suomessa tankatuista ulkomaille suuntautuvista koneista. Päästöissä on huomioitu myös paluulento Suomeen kohdemaasta.
 Tekniikan kehitys ei riitä kuittaamaan kasvua
 Suomalaiset ovat innostuneet lentäen tehdyistä ulkomaanmatkoista. Tilastokeskuksen mukaan reippaasti yli puolet kaikista yli 6,5 miljoonasta ulkomaanmatkasta tehdään lentokoneella. Vähän karkeampien Tilastokeskuksen tietojen mukaan suomalaisten ulkomaanmatkojen hiilidioksipäästöt ovat kaksinkertaituneet 20 vuodessa.
 Tahti on jatkunut reippaana viimeisen kymmenen vuoden aikana ja kyydin arvellaan myös jatkuvan.
 –Ala on pystynyt vähentämään päästöjä, mutta tekniikan parantuminen ei riitä rajoittamaan jatkuvasti lisääntyvän lentämisen päästöjen kasvua, arvioi erikoistutkija Johanna Niemistö.
 Helsinki-Vantaan lentoaseman laajennuksen havainnekuva. Finavia
 Ulkomaanmatkojen hiilidioksidipäästöjä ei lisätä lukuihin suomalaisten päästöistä. Rajat ylittävien lentojen tiedot näkyvät vain suurena globaalina könttänä.
 Jos ulkomaanmatkojen päästöt huomioidaan Suomen luvuissa, lentämisen osuus nostaa kymenkunta prosenttia jokaisen suomalaisen ilmastotaakkaa. Liikkuminen on jo nyt asumisen ja syömisen ohella keskeisimmät suomalaisen ilmastojäljen lähteet. Yksityisautoilu vastaa yli kymmentä prosenttia Suomen päästöistä ja lentämisen voi sanoa kirivän rinnalle.
 Lentämisen ilmastovaikutus jättää autot taakseen
 Jos lentämisen vaikutuksia huomioidaan laajemmin, lentokone jättää kevyesti autot taakseen.
 Kaksinkertainen vaikutus tarkoittaa sitä, että lentämisestä huomioidaan ilmastoa lämmittävät typen oksidit ja vesihöyryä. Kaikkein suurin epäselvyys, mutta myös mahdollisesti suurin kielteinen vaikutus, liittyy lentämisen aiheuttamiin vesihöyryvanoihin ja niistä mahdollisesti syntyviin pilviin.
 AOP
 Ilmailun vaikutuksista hiilidioksidipäästöt eivät tunne valtakunnan rajoja. Sen sijaan ilmailun muut vaikutukset voivat olla hyvinkin paikallisia ja lyhytaikaisia.
 – Näitä on tutkittu jo pitkään, mutta kun sääolosuhteet vaikuttavat niin paljon, on vaikea päätyä johonkin yhteen lukuun. Lisätietoa tarvitaan, jotta voidaan sanoa jotain varmempaa, Niemistö valaisee ilmakehän tutkimisen vaikutuksia.
 Lentomatkailun päästöjä voi katsoa matkoittain eri päästölaskureista. Niissä huomioidaan vaihtelevasti lentämisen laajemmat ilmastovaikutukset.
 Lue myös:
 Ilmastoahdistus ei näy suomalaisten matkustusinnossa: Ulkomaille matkaillaan entistä enemmän – listasimme valuutat, jotka ovat suomalaisille edullisia juuri nyt
 Vihreät ja vasemmistoliitto kannattavat lentoveroa – Suomessa ulkomaanlentoja verotettiin viimeksi lamavuosina
 Lentoliikenne jää vielä vuosiksi ilmastopakotteiden ulkopuolelle – EU lykkää vaatimuksia laajentaa pakotteita kansainvälisille lennoille
 Lentoliikenteen päästöistä kova vääntö EU:ssa – Ruotsi otti käyttöön lentoveron

Suomalaisten lentämisen päästöistä näkyy vain murto-osa –  lentokoneet saastuttavat jo saman verran kuin autot


Summary: Jos brittiparlamentti hylkää pääministeri Theresa Mayn EU-erosopimuksen tänään, Britannia voi päätyä lähtemään EU:sta kokonaan ilman sopimusta.

Sussexilaisen karjatilan maita komistaa linna, jonka muurit varjelivat 1500-luvulla alueen asukkaita ranskalaisten maihinnousulta.
 Tilan nykyinen isäntä  Frank Langrish  pelkää Britannian ympärille kohoavia tullimuureja, jotka voivat tuhota hänen elinkeinonsa.
 – Saamme lampaistamme parhaan hinnan Euroopan markkinoilla maaliskuun lopun ja toukokuun välillä. Jos emme voi viedä niitä EU:n alueelle, seuraukset ovat vakavat.
 Englannin kaakkoisrannikolla tiiviit EU-suhteet ovat monelle elinehto. Jos Britannia eroaa unionista ilman sopimusta maaliskuun lopussa, lampaiden viennille Britanniasta EU:n alueelle asetetaan 46 prosentin tullimaksu.
 Frank Langrish uskoo, että sopimukseton tilanne veisi hänet ja kollegat konkurssin partaalle.
 – Jos tilanne pitkittyisi, eikä hallitus tukisi meitä, kaikki romahtaisi. En usko, että hallituksella olisi rahaa tukea meitä pitkään sopimuksettomassa tilanteessa.
 Lampaankasvattaja Frank Langrish Pasi Myöhänen / Yle
 Seurauksena voisi olla vakava taantuma
 Sopimukseton tila ei ole vain maatalouden huoli. Se voisi ruuhkauttaa Britannian rajat ja luoda pulaa tuontielintarvikkeista. Lisäksi Pohjois-Irlannin ja Irlannin tasavallan välille voisi olla välttämätöntä järjestää rajavalvonta, mikä voisi johtaa Pohjois-Irlannin rauhanprosessin vaarantumiseen.
 Suuryritykset voisivat tehdä nopeasti päätöksiä tuotannon siirtämisestä EU:ssa pysyviin maihin.
 Pessimistisimpien arvioiden mukaan Britannian kansantuote kääntyisi jopa kymmenen prosentin laskuun. Kauppasopimusasiantuntija  David Henig  arvelee, että tilanne toisi Britanniaan keskivaikean neljän prosentin taantuman.
 – Kukaan ei tiedä mitä tapahtuu jos maa katkaisee suhteet tärkeimpään kauppakumppaniinsa, joka muodostaa puolet kaupasta. Sellaista tilannetta ei ole nähty koskaan modernina aikana.
 UK in Changing Europe -tutkimuslaitoksen professori  Jonathan Portes  puolestaan katsoo, että epävarman tilanteen vaikutukset näkyvät jo nyt.
 – Sopimukseton tila toisi erittäin vakavia seurauksia, mutta Britannian talous on jo hidastunut osittain brexitin tuoman epävarmuuden vuoksi. Pääministeri  Theresa Mayn  sopimus on EU-jäsenyyttä huonompi vaihtoehto, mutta kompuroisimme kyllä eteenpäin.
 Kauppasopimusasiantuntija David Henig uskoo, että sopimukseton brexit toisi Britanniaan neljän prosentin taantuman. Pasi Myöhänen / Yle
 Mayn sopimus toisi siirtymäajan
 Pääsyy siihen, että Theresa May ei näytä saavan sopimukselleen parlamentin enemmistön tukea, on omien konservatiivikansanedustajien vastustus. Osa kovan linjan brexitööreistä kannattaa sopimuksetonta eroa. Heidän mukaansa se toisi "siistin eron", eli mahdollisimman laajan vapauden EU-säännöistä.
 Britannian EU-erossa kaikki vaihtoehdot ovat yhä pöydällä Jos Theresa Mayn sopimus hyväksytään tiistaina, parlamentissa alkaa maaliskuun 29. päivän jälkeen kahden vuoden siirtymäaika. Sen aikana suhde EU:hun ei oleellisesti muutu. Jos sopimus hylätään, ei Theresa Mayn versio brexitistä välttämättä ole haudattu. Pääministeri voi yrittää saada sopimuksensa läpi kosmeettisilla muutoksilla höystettynä, jos tappio parlamentissa ei ole valtava. Jos sopimus hylätään, kansanedustajat voivat myös ryhtyä etsimään yli puoluerajojen brexit-versiota, jolle olisi parlamentin enemmistön kannatus. Norjan kaltainen läheinen EU-suhde, brexitin peruminen Britannian omalla ilmoituksella tai uusi kansanäänestys EU-jäsenyydestä ovat kaikki edelleen mahdollisia vaihtoehtoja.
 Maanviljelijä Frank Langrish pitää puheita järjettöminä.
 – Osa poliitikoistamme on hoitanut tilanteen erittäin huonosti. He eivät ymmärrä, kuinka kauppa toimii.
 Valtaosa Britannian maanviljelijöistä äänesti brexitin puolesta. Frank Langrishin mielestä eron kannattajat syyttivät virheellisesti EU:ta byrokraattisista hankaluuksista, vaikka todellisuudessa syypäänä olivat useimmiten Britannian omat poliitikot.
 Vankka EU:n kannattaja Langrish katsoo kuitenkin, että nykyisessä tilanteessa paras ratkaisu Britannialle olisi Theresa Mayn sopimuksen hyväksyminen.
 – Mayn sopimus toisi kahden vuoden siirtymäajan, jonka aikana kauppa voisi jatkua entiseen malliin. Jotkut puhuvat uudesta kansanäänestystä EU-jäsenyydestä, mutta en näe sitä ratkaisuna. Kansanäänestyksen tulosta täytyy kunnioittaa.

Kaoottinen brexit voi tänään tulla askeleen lähemmäs – Sopimukseton EU-ero romuttaisi kaiken, lampaankasvattaja pelkää


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Kaoottinen brexit voi tänään tulla askeleen lähemmäs – sopimukseton EU-ero romuttaisi kaiken, lampaankasvattaja pelkää
 Brittiparlamentti  äänestää tänään  pääministeri Theresa Mayn EU-erosopimuksesta. Ennakko-odotusten mukaan parlamentti hylkää sopimuksen. Samalla kasvaa todennäköisyys sille, että Britannia voi päätyä lähtemään EU:sta kokonaan ilman sopimusta.
 Vai eivät rannekellot mene enää kaupaksi – lähes jokaisella varusmiehellä on nyt inttirolex
 Antti-Jussi Korhonen
 Kun kännykästä on tottunut katsomaan kellonajan, ovat rannekellot yhä harvemman ihmisen ranteessa. Toisin on varusmiehillä. Alokkailla on ranteessa nyt  inttirolex , jonka kanssa voi mennä vaikka suihkuun.
 Eduskuntaryhmät ja hallitus pohtivat keinoja lapsiin kohdistuvien seksuaalirikosten estämiseksi
 Antti Kaikkonen Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Eduskuntaryhmät kokoontuvat iltapäivällä  keskustelemaan lapsiin kohdistuneista seksuaalirikoksista . Keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtaja Antti Kaikkonen on kutsunut kaikkien eduskuntaryhmien edustajat pohtimaan keinoja viime päivinä esiin nousseiden lapsiin kohdistuneiden seksuaalirikosten estämiseksi. Myös hallitus on koolla pohtimassa tilannetta. Tavoitteena on vauhdittaa eduskunnassa jo olevien lakiesitysten käsittelyä.
 Antarktis sulaa nopeammin kuin aiemmin
 AOP
 Etelämanner sulaa kuusi kertaa enemmän kuin 40 vuotta sitten,  Kalifornian yliopiston tutkimus kertoo. Myös itäinen Antarktis sulaa, vaikka sitä on aiemmin pidetty vähemmän alttiina ilmastonmuutokselle. Tutkijoiden mukaan jään sulaminen uhkaa nostaa meren pintaa useita metrejä tulevien vuosisatojen aikana.
 Lumisateet jatkuvat
 Yle
 Tiistaina päivällä sataa lunta varsinkin maan keskivaiheilla,  ennustaa  Ylen meteorologi  Seija Paasonen . Muualla tulee siellä täällä vähäistä lumisadetta. Pakkaslukemat vaihtelevat maan etelä- ja keskiosassa -5 asteen molemmin puolin, paikoin pilvipeitteen rakoillessa jopa kymmenkunta astetta. Pohjoisessa lämpötila on enimmäkseen -10 ja -15 asteen välillä. Lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Britanniassa parlamentin brexit-äänestys, eduskunnassa pohditaan seksuaalirikoksia, lumipeite kasvaa