Summary: Hirmumyrsky iski turistien suosimille alueille ja pikkukyliin.

Ainakin 16 ihmistä on kuollut Phanfone-taifuunin iskettyä Filippiineille, kertovat viranomaiset. Phanfone pyyhkäisi keskiviikkona Filippiinien keskiosien pikkukylien ja suosittujen turistikohteiden yli.
 Pahimmillaan hirmumyrskyn tuulet olivat voimakkuudeltaan noin 54 metriä sekunnissa. Tuuli riepotteli asumusten kattoja ja kaatoi sähkötolppia.
 Phanfonen jäljiltä kymmenettuhannet ihmiset joutuivat majoittumaan ja viettämään joulua väliaikaismajoituksissa ja evakuointikeskuksissa.
 Myrskyn tuhoja on vielä vaikea arvioida, sillä internet- ja puhelinyhteydet ovat yhä poikki. Tuhoja selvitettiin torstaiaamuna paikallista aikaa.
 Vahvistetut kuolinuhrit löytyivät Visayasin kylistä. Taifuuni iski myös muun muassa Boracayn ja Coronin lomakohteisiin, ja Boracayn lähellä sijaitseva Kalibon lentokenttä varioitui AFP:n saamien tietojen mukaan.
 – Tiet on suljettu, mutta vaurioita on yritetty korjata. Tilanne on aika paha, korealaisturisti  Jung Byung Joon  sanoi Instagram-viestien välityksellä.
 – Kaikki sadan metrin säteellä lentokentältä näyttää hajonneen. Kentällä on paljon turhautuneita ihmisiä, sillä lentoja on peruttu.
 Jungin mukaan paikalla on takseja, mutta sateiden takia kukaan ei halua poistua kentältä.
 "Supertaifuunin nuorempi sisarus"
 Taifuuni kulki pitkälti samaa reittiä kuin supertaifuuni Haiyan, joka tappoi tuhansia ihmisiä vuonna 2013.
 – Tämä on kuin Haiyanin nuorempi sisarus. Se on tuhonnut vähemmän, mutta seurasi samaa reittiä, paikallisen katastrofiviranomaisten tiedottaja  Cindy Ferrer  sanoi AFP:lle.
 Filippiineihin iskee vuosittain noin 20 merkittävää myrskyä, joista monet jättävät jälkeensä kuolonuhreja ja tuhoavat taloja, satoja ja infrastruktuuria.

Ainakin 16 kuollut Filippiinien taifuunissa – tuhojen laajuus epäselvä netti- ja puhelinkatkojen vuoksi


Summary: Heti katastrofin jälkeen Indonesian hallitus kaavaili kieltävänsä kaiken rakentamisen Banda Acehiin kahden kilometrin säteelle rannikosta, mutta luopui pian suunnitelmista.

Tänään tulee kuluneeksi 15 vuotta Kaakkois-Aasian tuhoisasta tsunamista. Tapaninpäivän aamuna vuonna 2004 tapahtui voimakas maanjäristys Indonesiaan kuuluvan Sumatran saaren tuntumassa. Järistys sai liikkeelle jopa 15 metrin korkuiset hyökyaallot, joka iskeytyivät rannikoille musertaen talot ja paiskoen veneet satoja metrejä sisämaahan.
 Luonnonkatastrofissa kuoli yli 230 000 ihmistä. Kuolonuhrien joukossa oli 179 suomalaista.
 Tsunami aiheutti tuhoa erityisesti Indonesian, Thaimaan, Intian, Sri Lankan ja Malesian rannikoilla.
 Tsunamin uhreille rakennettu hautausmaa Thaimaan Khao Lakissa. Petteri Löppönen/ Yle
 Pahimmat tuhot kärsittiin Indonesiassa, jossa kuoli noin 170 000 ihmistä. Tsunamista eniten kärsineessä Banda Acehissa ranta-alueet ja niiden asutus tuhoutuivat käytännössä täysin luonnonkatastrofissa.
 Nyt 15 vuotta myöhemmin kymmenet tuhannet asukkaat ovat rakentaneet talonsa uudelleen samalle alavalle rannikkoalueelle siitäkin huolimatta, että tsunami- ja tulvariskit ovat ennallaan.
 Asiantuntijoiden mukaan uudeelleenrakentamisen taustalla on muun muassa löyhä lainsäädäntö ja huutava pula rahasta. Lisäksi moni kotinsa menettänyt ei halua muuttaa uuteen paikkaan, vaan jatkaa elämistä vanhassa asuinympäristössään.
 Kun Banda Acehiin ohjatut ulkomaiset avustukset hiipuivat vuosien myötä, ei kaupunginhallituksella ollut enää varoja sijoittaa kotinsa menettäneitä asukkaita uusille alueille.
 Rahoituksen puute esti myös uusien rantavallien rakentamisen tsunamituhojen estämiseksi.
 Lisäksi vankempien talojen rakennusmateriaalit ovat liian kalliita paikallisille, joten rakennukset eivät täytä vähimmäisvaatimuksia maanjäristysten tai voimakkaiden aaltojen varalta.
 Riskialueille keskitytään väestön kouluttamiseen
 Uutistoimisto Reutersin mukaan korkean riskin alueelle Banda Acehiin on rakennuttu yli 25 600 asuintaloa sekä koulu- ja hallintorakennusta. Kaupungin tilastojen mukaan riskialueella asuu tänä päivänä noin 50 000 ihmistä eli yhtä paljon kuin tsunamin aikaan vuonna 2004.
 Heti katastrofin jälkeen Indonesian hallitus kaavaili kieltävänsä kaiken rakentamisen kahden kilometrin säteelle rannikosta. Suunnitelmasta kuitenkin luovuttiin, kun kalastuksesta riippuvaiset asukkaat lähtivät kaduille osoittamaan mieltään.
 Tsunami muutti Banda Acehin kadut romumereksi. Hotli Simanjuntak
 Koska asutus on ja pysyy Banda Acehin riskialueilla, ovat viranomaiset keskittyneet kouluttamaan väestöä luonnonkatastrofien varalta.
 Rannikkoalueilla asuvia on tiedotettu vaaroista, ja koulujen opetussuunnitelmaan on sisällytetty varautumisopetusta luonnonkatastrofeihin.
 Uudelleenrakennus tsunamin tuhoamille rannikkoalueille on jatkunut Indonesian lisäksi myös muissa hyökyaaltojen 15 vuotta sitten runtelemissa maissa.
 Niin ikään Thaimaassa ja Sri Lankassa on keskitytty väestön kouluttamiseen luonnonmullistusten varalta.
 Lisäksi hallitukset ovat sijoittaneet miljoonia tsunamivaroitusjärjestelmiin, evakuointireittien rakentamiseen sekä ranta-alueiden hälytyssireeneihin.
 Aiheesta aiemmin:
 Tuhon aamu – kymmenen vuotta Intian valtameren tsunamista  31.12.2014
 Elävä arkisto:  Ensimmäiset uutiset Aasian tsunamista
 Yle Areena:  Yle Uutiset 50 vuotta: Kaakkois-Aasian tsunami (2004)

Tapaninpäivän tsunamista 15 vuotta – lukuisat hirmuaallon tuhoamat ranta-alueet asutettu uudelleen riskeistä huolimatta


Länsiafrikkalaisessa Burkina Fasossa on kuollut 35 siviiliä jihadistien tekemässä iskussa. Lisäksi yhteensä noin 87 jihadistia ja sotilasta kuoli taistelussa, viranomaislähteet kertovat.
 Jihadistien hyökkäys tapahtui tiistaina maan pohjoisessa Soumin provinssissa.
 Burkina Fason presidentti  Roch Marc Kabore  julisti maahan kaksi päivää kestävän maansurun hyökkäyksen johdosta.
 Sotilaslähteiden mukaan jihadistit tekivät iskun armeijan tukikohtaan Arbindan kaupungissa tiistaiaamuna. Tunteja kestäneiden taisteluiden jälkeen armeija onnistui torjumaan jihadistien hyökkäyksen ja ottamaan haltuun suuren määrän aseista ja ajoneuvoja, armeija kertoo tiedotteessaan.
 Maan hallitus vahvisti myöhemmin, että taisteluista perääntyessään jihadistit surmasivat 35 siviiliä, joista 31 oli naisia. Taisteluissa sai surmansa myös 80 jihadistia sekä 7 Burkina Fason armeijan sotilasta.
 YK:n pakolaisjärjestön UNHCR:n mukaan sadattuhannet ihmiset ovat joutuneet jättämään Burkina Fasossa kotinsa islamistien väkivallan vuoksi.
 Satoja ihmisiä on kuollut Burkina Fasossa vuodesta 2015 lähtien, jolloin jihadistien iskut levisivät maahan naapurimaasta Malista.
 Aiheesta lisää:
 Jo kolmas joukkomurha runsaan vuoden aikana – Kymmeniä kaivostyöntekijöitä tapettiin väijytyksessä Burkina Fasossa
 Burkina Fasossa hyökkäysten sarja – muutaman päivän aikana kuollut lähes 20 siviiliä
 Burkina Fasossa 16 on kuollut jihadistien moskeijaiskussa – hyökkäsivät kesken rukoushetken
 Burkina Fasossa kasvaa humanitaarinen kriisi – sadat tuhannet pakenevat väkivaltaisuuksia

Burkina Fasossa kuoli kymmenittäin siviilejä jihadistien hyökkäyksessä


Summary: Lämmin ja kuiva sää vaikeuttavat sammutustöitä.

Chilen Valparaísossa roihuavassa tulipalossa on tuhoutunut kymmenittäin asuinrakennuksia ja alueelle on julistettu hätätila, viranomaiset kertovat.
 Nopeasti leviävässä tulipalossa on tuhoutunut jopa 120 kotia, Chilen maatalousministeri Antonio Walker kertoo.
 Ihmiset joutuivat pakenemaan kodeistaan kesken jouluaaton vieton Rocuantin ja San Roquen kaupunginosissa, kun metsäpalot levisivät rannikkokaupunkiin tiistaina.
 Kaupungin palokunta on koko vahvuudellaan sammuttamassa tulipaloja. Sammutustöissä käytetään apuna myös helikoptereita ja lentokoneita.
 Paloalueen viereiset kaupunginosat on evakuoitu. Lämmin ja kuiva sää vaikeuttavat sammutustöitä, paikalliset pelastusviranomaiset kertovat.
 Alueella on varotoimenpiteenä katkaistu sähköt jopa 90 000 asukkaalta.
 Valparaíso on yksi Chilen suurimmista kaupungeista ja tunnettu värikkäistä puutaloistaan. Se on myös turistien suosima matkakohde sekä merkittävä Tyynenmeren satamakaupunki.

Nopeasti leviävä tulipalo on tuhonnut yli sata kotia Valparaísossa


Summary: Kaksi ihmistä on otettu kiinni asian selvittelyn yhteydessä.

Porissa Uudenkoiviston kaupunginosassa on ammuttu ihmistä, kertoi Lounais-Suomen poliisi  Twitterissä  varhain joulupäivän aamuna.
 Poliisin esitutkinnan mukaan isän epäillään ampuneen täysi-ikäistä poikaansa haulikolla kylkeen, koska perheenjäsenten välille oli tullut riitaa. Asian selvittelyn yhteydessä on otettu kiinni kaksi ihmistä.
 Poliisin mukaan pojan vammojen vakavuudesta ei voida vielä kertoa tarkemmin. Poliisi kertoi aiemmin aamulla, että yksi ihminen on kuljetettu sairaalaan.
 Tapausta tutkitaan tapon yrityksenä.
 Tilanteesta ei ole enää ympäristölle vaaraa ja alue on turvallinen, Lounais-Suomen poliisista kerrottiin aamulla STT:lle.

Poliisi: Isän epäillään ampuneen poikaansa haulikolla kylkeen aamuyöllä Porissa


Summary: Joulupäivästä on tullut tärkeä päivä baariyrittäjille ennen hiljaista vuodenalkua.

Yhä useampi baari ja ravintola on joulupäivänäkin auki, arvelee Matkailu- ja Ravintolapalvelut MaRan toimitusjohtaja  Timo Lappi . Tutkimustietoa joulupäivän baarivietosta ei kuitenkaan ole.
 Lapin mukaan monet ovat perinteisesti lähteneet viettämään joulua vanhoille kotikulmille, mutta monet nuoret aikuiset ovat viime vuosina jääneet jouluksi kaupunkiin, jonne ovat muuttaneet työn tai opiskelupaikan perässä.
 Lapin näppituntuman mukaan muutos on tapahtunut viimeisen kymmenen vuoden aikana.
 Joulupäivä on uusi Tapsan tanssit
 Mikkeliläisessä Bar Domissa tapaninpäivän tanssit eivät ole enää joulun ykkösbilepäivä. Baariyrittäjä  Juha Parkkisen  mukaan ihmiset ovat kerääntyneet juhlimaan baariin heti aaton jälkeen jo useamman vuoden ajan
 – Mikkeliin tulee paljon ihmisiä vanhempiensa luokse. Elämän hektisyydestä kertoo se, etteivät ihmiset eivät jaksa olla kahta päivää kotona. Juhliminen startataan jo joulupäivänä.
 Vaikka perinteiset Tapsan tanssit yhä vetävät porukkaa, Parkkinen uskoo, että tänä vuonna tanssien suosiota hillitsee entisestään perjantaina koittava arkipäivä.
 Joulupäivän baari-ilta on monelle jo perinne. Silti tapa ei ole vielä tuttu läheskään kaikille.
 – Olisi aika lanseerata jokin nimi tällekin päivälle.
 Baariyrittäjälle joulupäivä yhdistää työn ja huvin
 Juvalla sijaitsevat Ylä- ja Alabaari ovat kiinni jouluaattona, mutta avaavat ovensa joulupäiväksi.
 Baariyrittäjä  Antti Halosen  mukaan joulupäivästä alkaa viimeinen viikko ennen vuoden vaihtumista. Viikko on alan yrittäjille viimeinen rutistus ennen kuin bisnes hiljenee alkuvuodeksi.
 Halonen on huomannut, että joulupäivän baari-ilta on erilainen kuin muut vuoden työpäivät.
 – Se on paljon lämminhenkisempi. Kaikki ihmiset ovat hyvällä päällä.
 Baarialalla ihmiset ovat tottuneet olemaan töissä, kun muut ovat vapaalla. Joulupäivä yhdistää kuitenkin Halosen mielestä työn ja huvin: silloin töiden ohessa näkee paljon paikkakunnalta muuttaneita tuttuja.
 Joulu pehmentää baarin asiakkaat
 Myöskin Rantasalmella joulupäivä on perinteisesti baariyrittäjän työpäivä. Paljon päivän kiireellisyys riippuu Oluthuoneen yrittäjä  Eino Ristilän  mukaan viikonpäivästä, johon joulupäivä osuu.
 Ristilä on huomannut, ettei joulu ole enää niin perhekeskeinen kuin hänen nuoruudessaan.
 – Kun pienelle paikkakunnalle tulee paljon poislähteneitä, baari on ainoa paikka, missä näkee kavereita. Tämä on kohtuullinen päivä ravintolan kannalta.

"Baari on ainoa paikka, missä näkee kavereita" – Monet nuoret aikuiset viettävät joulupäivän kodin sijaan baarissa


Summary: Britannian kuningasperheestä kertovan The Crown -draamasarjan kolmas kausi julkaistiin Netflixissä marraskuun puolivälissä.

_Juttu on julkaistu Norjan yleisradion NRK:n sivuilla 1. joulukuuta.  Voit lukea alkuperäisen norjankielisen jutun täältä ._
 Britannian kuningasperheestä kertovandraamasarjan jokainen jakso herättää kysymyksen: Voiko  The Crownin  esittämään kuvaan kuningasperheestä luottaa?
 Norjalainen toimittaja  Inger Merete Hobbelstad  tietää siihen vastauksen. Hän on perehtynyt Britannian kuningashuoneeseen ja julkaissut tänä syksynä  kuningatar Elisabetista  kertovan kirjan  Årene med Elizabeth .
 Mikä sarjassa siis on faktaa, mikä fiktiota?
 1. Sisaruskateus
 Sarjassa kuningatar Elisabetin ja pikkusisko  prinsessa Margaretin  suhdetta värittää kateus.
 Kolmas kausi sisältää kohtauksen, jossa nuori Margaret yrittää vakuuttaa isänsä yksityissihteerin siitä, että hänestä pitäisi tulla kuningatar isonsiskon sijaan. Hän saa vastaukseksi tylyn ein.
 Margaretin kaipuu perheen tähdeksi toistuu kuitenkin jaksosta toiseen.
 Englannin kuninkaallinen perhe. Englannin kuningas Yrjö VI, kruununprinsessa Elisabet (myöh kuningatar Elisabet II), kuningataräiti Elisabet ja prinsessa Margaret. (1937) AP Graphics Bank
 Inger Merete Hobblestadin mielestä faktat eivtä tue sitä, että Margaret olisi halunnut kuningattareksi. Sarjan käsikirjoittajat ovat käyttäneet taiteellista vapauttaan.
 – Tiedämme, että Margaret on kokenut nuoremman sisaruksen roolin hyvin hankalaksi. Hän on tarpeeksi kuninkaallinen, jotta se on vaikuttanut hänen elämänvalintoihinsa. Hän ei esimerkiksi saanut mennä naimisiin  Peter Townsendin  kanssa, joka oli eronnut. Mutta hän ei ole niin kuninkaallinen, että se olisi täyttänyt hänen päivänsä, Hobbestad sanoo.
 Johtopäätös: Fiktiota.
 2. Ikäkriisit
 Sekä kuningatar että hänen miehensä, Edinburghin herttua, kokevat sarjassa ikäkriisejä.
 Kuningatar Elisabet kieltäytyy vanhenemasta ja käy läpi epäilyjä siitä, mitä hän oikeastaan on saavuttanut kuningattarena 25 vuodessa.
 Inger Merete Hobbelstadin tiedossa ei ole faktoja, jotka tukisivat väittämää.
 – Mutta monilla on melankolinen suhtautuminen ikääntymiseen, joten en voi sulkea ikäkriisiä poiskaan, Hobbelstad myöntää.
 Mitä  prinssi Philipiin  tulee, sarja antaa ymmärtää, että kuulaskeutuminen vuonna 1969 laukaisi hänessä keski-iän kriisin.
 Tobias Menziesin näyttelemä prinssi Philip kokee ikäkriisin ja tulee uskoon. Des Willie / Netflix
 Hobbelstad uskoo, että se on osittain totta ja johdatti prissi Philip takaisin kristinuskon pariin.
 Kuningatar Elisabet on hyvin uskonnollinen, kun taas prinssi Philip oli aiemmin lähes uskonnoton. Hän on kuitenkin yrittänyt yhdistää käsityksensä tieteestä ja uskosta.
 Hobbelstad kertoo kuningattaren ilahtuneen niin, että tämä kirjoitti Windsorin kirkkoherralle ja kiitti tätä siitä, että hänen miehensä oli tullu uskoon. Prinssi Philip oli käynyt kirjeenvaihtoa Windsorin kirkkoherran kanssa.
 Johtopäätös: Osin faktaa.
 3. Tunteeton kuningatar
 Yksi The Crownin kritisoiduimmista jaksoista käsittelee  Aberfanin katastrofia . Eteläwalesiläisessä kylässä tapahtui vuonna 1966 maanvyöry, jossa kuoli 144 ihmistä. Uhreista 116 oli lapsia.
 Jaksossa kuvataan kuningatarta, joka teeskentelee itkevänsä tavattuaan kuolonuhrien vanhempia ja omaisia.
 Onko kuningatar todella niin kylmä tunteiltaan?
 The Crownin mukaan Elisabet II teeskenteli kyynelehtivänsä kohdatessaan Aberfanin maanvyöryn uhrien omaisia. Des Willie / Netflix
 – Ei ole mitään merkkejä siitä, että hän olisi itkenyt krokotiilinkyyneleitä. Ihmiset, joiden kanssa hän puhui, ovat kertoneet, että vaikutti siltä, että hän äitinä kykeni ymmärtämään tragedian ja ottamaan siihen osaa.
 Kuningatar vieraili Aberfanissa vasta viikko katastrofin jälkeen, mikä herätti paljon arvostelua. Hobbelstad korostaa, että arvostelu kohdistui nimenomaan vierailun viivästymiseen, mitä kuningatar on myöhemmin katunut syvästi.
 Johtopäätös: Fiktiota.
 4. Walesin prinssi
 The Crownin kolmannella kaudella uusi näyttelijä esittää kuningattaren vanhinta poikaa ja Britannian tulevaa kuningasta  prinssi Charlesia .
 Charles lähetetään kolmeksi viikoksi Walesiin opettelemaan maan kieltä ja historiaa. Walesiläinen nationalisti  Edward Millward  antaa hänelle yksityistunteja, ja opettajan ja pojan välille syntyy luottamuksellinen suhde.
 Oppiviikkojen jälkeen Charles kruunataan Walesin prinssiksi. Sarjassa annetaan ymmärtää, että hän kirjoitti osan kruunajaisseremoniassa pitämästään puheesta itse ja ilmaisi siinä voimakkaasti tukeaan Walesin kansalle.
 Hobbelstadin mukaan Charlesin lähettäminen Walesiin oli poliittista peliä. Pääministeri  Harold Wilson  oli menettänyt kannatustaan Walesissä ja hänen ehdotuksestaan Charlesin kruunajaispaikaksi valittiin Caernarfonin linna Walesissä.
 Josh O´Connorin näyttelemä prinssi Charles kohahduttaa ilmaisemalla tukeaan Walesin kansalle kruunajaispuheessaan. Des Willie / Netflix
 Charlesin puhe tuskin oli niin kiistanalainen kuin sarjassa annetaan ymmärtää, mutta Hobbestad uskoo prinssin tunteneen sympatiaa walesiläisiä kohtaan.
 – Prinssi Charles ilmaisee optimistista uskoa siihen, että vuoropuhelu Walesin kansallismielisten voimien kanssa olisi mahdollista, mikäli heihin suhtaudutaan avoimin mielin.
 Prinssin kruunajaisten aikaan järjestettiin suuria mielenosoituksia, ja pommit räjähtelivät koko päivän ajan. Prinssi oli todellisessa vaarassa Caernafonissa.
 Kuningatar Elisabet sai kruunajaisten jälkeen stressioireita ja jäi kuuden päivän sairauslomalle.
 Johtopäätös: Faktaa.
 5. Charles ja Camilla
 Britanniassa on kulkenut sitkeitä huhuja, että prinssi Charles ja  Camilla Parker Bowles  olivat nuorina rakastavaisia, ja heidät erotettiin toisistaan väkisin. Miten sarjassa käsitellään heidän rakkaustarinaansa?
 Huhut esitetään totuutena ja sarjassa jopa väitetään, että Charlesin vanhemmat sukulaiset juonivat yhdessä päättääkseen suhteen ja lähettääkseen Charlesin laivaston tehtäviin.
 Kuningasperheen vanhemmat jäsenet halusivat The Crownin mukaan erottaa prinssi Charlesin ja Camilla Parkes Bowlesin. Des Willie / Netflix
 Lisäksi sarjassa kerrotaan, kuinka Charlesin nuorempi sisar  prinsessa Anne  aloitti suhteen Camilla Parker Bowlesin entisen poikaystävän ja tulevan aviomiehen  Andrew Parker Bowlesin  kanssa.
 Mikä tästä on totta?
 Hobbelstadin mukaan prinsessa Anne ja Andrew Parker Bowles seurustelivat lyhyen aikaa, luultavasti juuri ennen prinssi Charlesin ja Camillan suhdetta.
 Mutta tieto Charlesin lähettämisestä laivastoon suhteen lopettamiseksi ei hänen mukaansa pidä paikkaansa.
 Hobbelstad arvioi, että Camilla tuskin oli kovin rakastunut Charlesiin nuoruudessaan. Mutta hän oli hyvin rakastunut Andrew Parkes Bowlesiin.
 Hobbelstad arvelee, että Camilla on saattanut hakkailla Charlesia kostaakseen Andrew´lle, kuten sarjassakin näytetään. Camilla ja Charles löysivät toisensa vasta myöhemmin.
 Johtopäätös: Osin faktaa.
 6. Philipin suhde äitiinsä
 Yksi kolmannen kauden erikoisimmista hahmoista on Philipin äiti,  Tanskan ja Kreikan prinsessa Alice .
 Prinsessa Alice eli hiljaiselämää kreikkalaisessa luostarissa, kunnes kuningasperhe haetutti hänet Buckinghamin palatsiin Lontooseen Kreikan sotilasvallankaappauksen aikana vuonna 1967.
 Prinssi Philipin ja hänen äitinsä Tanskan ja Kreikan prinsessa Alicen suhdetta pohditaan The Crownissa. Des Willie / Netflix
 Sarjan mukaan prinssi Philipin ja hänen äitinsä suhde oli hankala, ja Elisabet joutui taivuttelemaan Philipiä, jotta tämä salli äitinsä muuton heidän luokseen palatsiin. Sarjassa poika ja äiti sopivat välinsä sen jälkeen, kun Alice avautui elämästään nuorelle reportterille antamassaan haastattelussa.
 Todellisuudessa mitään nuorta reportteria ei ollut, ja pojan suhde äitiinsä oli kohtuullisen hyvä.
 – En ole nähnyt mitään merkkejä siitä, että Philip olisi vastustanut äitinsä muuttoa palatsiin. Kun Alice oli muuttanut heidän luokseen, he ajautuivat kuitenkin usein kiivaisiin keskusteluihin. Muut kuningasperheen jäsenet hymähtelivät riidoille, koska poika ja äiti muistuttivat toisiaan niin kovasti, sanoo Inger Merete Hobbelstad.
 Hän huomauttaa, että prinsessa Alicen joutuminen pakkohoitoon, kun prinssi Philip oli hyvin pieni, vaikutti suhteeseen. Äiti ja poika eivät käytännössä tavanneet toisiaan vuosiin.
 Johtopäätös: Fiktiota.
 7. Kapinoiva Anne
 Kuningattaren ainoa tytär kuvataan The Crownissa kapinallisena ja kovana nuorena naisena. Hän koettelee kerta toisensa jälkeen rajojaan.
 Kuinka kapinallinen hän oikein oli?
 Kuningatar Elisabet II ratsastamassa tyttärensä prinsessa Annen kanssa. Adrian Dennis / EPA
 Hobbelstadin mielestä prinsessa Annen suhde vanhempiinsa oli hyvä. Hän kapinoi lähinnä lehdistöä vastaan.
 – Hänellä oli hyvin vaikea suhde lehdistöön, ja hän oli ristiriitainen hahmo. Jos hän oli sitä mieltä, että toimittajat tungettelivat tai esittivät tyhmiä kysymyksiä, hän sanoi siitä suoraan.
 Hobbestadin mukaan prinsessan arvostelu lehdistössä haavoitti tätä.
 – Kun hän oli teini-ikäinen, naistenlehdet kirjoittivat, että hän oli liian lihava ja kuningattaren pitäisi pistää hänet laihdutuskuurille.
 Johtopäätös: Osin faktaa.
 8. Margaretin uskottomuus
 The Crownissa vihjaillaan useiden kuningasperheen jäsenten uskottomuudesta puolisoilleen.
 Sarja herättää henkiin muun muassa ikivanhat huhut kuningattaren läheisestä suhteesta kilpahevostallinsa johtajaan,  lordi Porchesteriin . Hovin entinen lehdistösihteeri  Dickie Arbiter  kiisti huhut viimeksi vain joitakin viikkoja sitten .
 Prinsessa Margaretin uskottomuus johti tosielämässä avioeroon. Margateria näyttelee The Crownissa Helena Bonham Carter. Des Willie / Netflix
 Sen sijaan Hobbelstad vahvistaa, että Margaretilla oli suhde 17 vuotta nuorempaan  Robby Llewelliniin .
 – Suhde kuvataan sarjassa pääpiirteissään oikein, Hobbelstad sanoo.
 – Se johti käytännössä Margaretin ja valokuvaaja  Anthony Armstrong-Jonesin  avioeroon.
 Hobbelstadin mukaan Margaret, kuten sarjassakin kerrotaan, otti yliannostuksen unilääkkeitä, kun uskoi Llewellyn jättäneen hänet. Hovineidot tarkkailivat prinsessaa itsemurhayrityksen jälkeen vuorokauden ympäri.
 Johtopäätös: Faktaa.
 9. Kuningattaren epäilys
 Kauden viimeisessä jaksossa esitellään haavoittuva kuningatar, joka valmistautuu 25-vuotisjuhliinsa hallitsijana.
 Luottamuksellisessa keskustelussa sisarensa Margaretin kanssa hän ilmaisee epäilyksensä siitä, mitä hän loppujen lopuksi on saavuttanut valtaistuimella.
 Sarjan mukaan kuningatar epäilee saavutuksiaan. Sophie Mutevelian / Netflix
 Hobbelstad ei usko kuningattaren epäilevän rooliaan.
 – Kuningatar on ajoittain tuntenut, että hänellä ei ole tarpeeksi kattava koulutus, ja hän on tuntenut itsensä epävarmaksi intellektuellien vieraiden joukossa. Mutta hän on myös käyttänyt rajoittunutta koulunkäyntiään keimailukeinona saadakseen hermostuneet vieraansa rentoutumaan.
 Johtopäätös: Fiktiota.
 Teksti: Sunniva Tillson, muokkaus ja suomennos Paula Tapiola

Mikä on totta, mikä keksittyä The Crown -sarjassa? Tässä vastaukset yhdeksään sarjan esittämään väittämään


Summary: Paavin mukaan epäoikeudenmukaisuus kääntää siirtolaiset pois paikoista, joissa heillä voisi olla toivoa arvokkaasta elämästä.

Paavi Franciscus toivoi tänä vuonna joulupuheessaan lohtua konfliktien keskelle ympäri maailmaa.
 – Pimeyttä on taloudellisissa ja maailmanpoliittisissa sekä luonnon ja ympäristön suojelua koskevissa ristiriidoissa, mutta Kristuksen valo on suurempi, Franciscus kertoi puheessaan.
 Esimerkiksi Libanonin kansalle paavi toivoi ulospääsyä vallitsevasta kriisitilanteesta, jotta libanonilaiset voisivat jälleen toimia kutsumuksensa mukaisesti, vapauden ja sopusointuisen elon viestinä kaikille maailmassa. Perinteisessä urbi et orbi -juhlapuheessaan paavi nosti esille myös muun muassa Syyrian, Irakin ja Jemenin.
 Paavi toivoi valoa Afrikan mantereelle, jossa moni on joutunut jättämään kotinsa yhteiskunnallisen tai poliittisen tilanteen vuoksi.
 Paavi tuomitsi puheessaan myös ääriryhmien hyökkäykset Länsi-Afrikassa ja toivoi lohtua iskujen uhriksi joutuneille, erityisesti Burkina Fasossa, Malissa, Nigerissä ja Nigeriassa. Lisäksi Franciscus toivoi lohtua niille, jotka ovat tulleet uskonsa vuoksi vainotuksi sekä niille lähetyssaarnaajille ja uskoville, jotka ovat tulleet kidnapatuksi.
 Franciscus rukoili myös laajemmin kaikkien niiden puolesta, jotka ovat kärsineet väkivaltaisuuksista, luonnonkatastrofeista ja tautiepidemioista.
 Meret ovat muuttuneet hautausmaiksi
 Roomalaiskatolisen kirkon johtohahmo otti puheessaan esille myös siirtolaiset, jotka joutuvat lähtemään vaarallisille merenylityksille saavuttaakseen Euroopan.
 – Epäoikeudenmukaisuus pakottaa heidät ylittämään aavikoita ja meriä, jotka ovat muuttuneet hautausmaiksi, Paavi sanoi.
 Paavin mukaan siirtolaiset joutuvat myös kohtaamaan sanoinkuvaamatonta kaltoinkohtelua, orjuutta ja kidutusta epäinhimillisillä vankileireillä.
 – Epäoikeudenmukaisuus kääntää heidät pois paikoista, joissa heillä voisi olla toivoa arvokkaasta elämästä, mutta sen sijaan he löytävät itsensä välinpitämättömyyden muurien edestä, hän jatkoi.
 83-vuotias Franciscus mainitsi puheessaan myös Kongon demokraattisen tasavallan. Erityisesti hän kiinnitti huomiota maan itäosiin, missä ihmiset ovat joutuneet kärsimään jo neljännesvuosisadan ajan paikallisten ja ulkomaisten aseistautuneiden ryhmittymien kynsissä.
 Hän toi esille myös Amerikan mantereen, jossa useat kansakunnat elävät hänen omien sanojensa mukaan yhteiskunnallisen ja poliittisen kuohunnan vaihetta. Hän toivoi muun muassa venezuelalaisten saavan tarvitsemansa avun.
 Lisäksi hän toivoi valoa Ukrainaan, jossa pyritään "konkreettisiin ratkaisuihin pysyvän rauhan saavuttamiseksi".
 Urbi et orbi -puhe pidetään kahdesti vuodessa
 Paavi antoi tänään Pietarinkirkon parvekkeelta puheensa yhteydessä myös juhlallisen siunauksensa Rooman kaupungille ja koko maailmalle. Urbi et orbi (kaupungille ja maailmalle) -puhe pidetään kahdesti vuodessa: pääsiäisenä ja jouluna.
 Paavi piti puheensa iltapäivällä yhden jälkeen Suomen aikaa.
 Paavi johti viime yönä myös jouluyön messua, jossa hän korosti Jumalan rakkautta kaikkia ihmisiä kohtaan. Paavi sanoi Vatikaanin Pietarinkirkossa pidetyssä messussa Jeesuksen syntymän muistuttavan ihmisiä siitä, että Jumala rakastaa kaikkia, jopa kaikkein pahimpia ihmisiä.
 Roomalaiskatolisen kirkon johtaja kehotti ihmisiä keskittymään itsensä parantamiseen eikä vaatimaan muita ihmisiä muuttumaan.
 Paavi on perinteisesti pitänyt jotakin teemaa esillä jouluyön messussa. Viime vuonna paavi tuomitsi ahneuden ja materialismin.

Paavi otti joulupuheessaan esille maailman konfliktit ja tuomitsi ääriryhmien iskut Länsi-Afrikassa


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

"Baari on ainoa paikka, missä näkee kavereita" – Monet nuoret aikuiset viettävät joulupäivän kodin sijaan baarissa
 Joulupäivästä on tullut tärkeä päivä baariyrittäjille ennen hiljaista vuodenalkua. Päivä on nykyään monelle yrittäjälle kiireisempi kuin tapaninpäivänä perinteisesti juhlitut Tapsantanssit.  Joulupäivänä baarissa  on erityisen lämmin tunnelma, ja se eroaa baariyrittäjien mukaan täysin muista vuoden päivistä.
 Tikkoja saapunut lähes ennätyksellisen paljon
 Valkoselkätikka viihtyy vanhoissa lehtimetsissä, joissa on runsaasti lahopuuta. Juha Laaksonen / Yle
 Pohjantikkoja ja uhanalaisia valkoselkätikkoja saapui tänä syksynä Suomeen toiseksi eniten tarkkailuhistorian aikana. 14 tarkkailuvuoden aikana hyviä vaellusvuosia on ollut kolme. Iso osa tänne vaeltaneista linnuista ei kuitenkaan selvinne talvesta – selvitessään ne  parantaisivat Suomen tikkakantoja .
 Onko kuningatar oikeasti tunteeton – mikä The Crown-sarjassa on totta ja mikä ei?
 Olivia Colman esittää kuningatar Elisabetia draamasarjassa The Crown. Sophie Mutevelian / Netflix
 Netflix-suoratoistopalvelun huippusuosittu  The Crown  -sarja on edennyt kolmanteen tuotantokauteen, ja katsojat tutustuvat sarjan kautta Britannian tapahtumiin ja kuningasperheen elämään vuosina 1964–1977. Mutta mikä sarjassa on totta ja mikä sepitettä? Teeskenteleekö kuningatar Elisabet II todellakin tunnereaktioitaan, oliko Walesin prinssi Charlesilla suhde Camilla Parker-Bowlesiin jo 1970-luvun alussa? Norjalainen kuningashuoneen asiantuntija  kertoo vastaukset  näihin ja moneen muuhun kysymykseen.
 Sää kylmenee hieman joulupäivänä
 Sääennuste joulupäivälle, keskiviikolle, 25. joulukuuta.  Yle
 Joulupäivänä sadealue on maan keskivaiheilla, Etelä- ja Pohjois-Savossa ja Pohjois-Karjalassa kertynee paikoin yli 10 senttiä lunta. Sää kylmenee hieman ja huomenna on jo pakkasta koko maassa. Lue lisää  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Joulu sujuu baarissakin, tikkoja lähes ennätysmäärä, onko The Crown enemmän totta vai tarua?


Summary: YK varoittaa humanitäärisen katastrofin riskistä Turkin raja-alueella, jonne tuhannet siviilit ovat paenneet Idlibin maakunnasta Syyriasta.

Ainakin kahdeksan ihmistä kuoli eilen Venäjän ilmaiskuissa Idlibin maakunnan alueelle Luoteis-Syyriassa. Uutistoimisto AFP kertoo, että yksi ohjus osui Jubassin kylässä sijaitsevaan kouluun maakunnan eteläosissa. Kahdeksan kuolonuhrin joukossa on viisi lasta. Uutiskanava  al-Jazeeran  mukaan monet siviilit olivat kerääntyneet kouluun hakemaan suojaa pommituksilta.
 Syyrian joukot ovat  piirittäneet lisäksi Turkin armeijan tarkkailupisteen  Idlibissä, mutta eivät ole toistaiseksi hyökänneet tarkkailupisteeseen, kertovat opposition aktivistilähteet al-Jazeeralle.
 Turkki on vaatinut loppua iskuille ja maa on lähettänyt Moskovaan delegaation neuvottelemaan väkivaltaisuuksien lopettamisesta. Turkin presidentin  Recep Tayyip Erdoğanin  tiedottajan mukaan Turkki vaatii uutta tulitauko alueelle, koska aiempi, elokuussa solmittu tulitauko ei ole pitänyt.
 Autojono 20 kilometrin päässä Idlibin kaupunkia sijaitsevassa Hazanon kylässä, jonka läpi etelästä tulleet syyrialaisperheet ajoivat paetessaan Syyrian hallinnon ja Venäjän ilmahyökkäyksiä jouluaattona.  Aref Tammawi / AFP
 Venäjä ja Syyrian hallituksen joukot ovat pommittaneet Idlibin aluetta joulukuun puolesta välistä lähtien. Iskuissa on kuollut lähes 80 siviiliä, kertoo Syyrian sotaa seuraava kansalaisjärjestö Syrian Observatory for Human Rights. YK:n arvion mukaan noin 60 000 ihmistä on paennut väkivaltaisuuksia. Moni on suunnannut kohti etelää, mutta viime päivien aikana tuhansien on kerrottu paenneen myös pohjoiseen kohti Turkin rajaa.
 Idlib on viimeinen kapinallisten pääosin hallitsema maakunta sodan runtelemassa maassa. Maakunta ja osa sen lähialueista on ollut al-Qaida-terroristijärjestöön yhteyksissä olevien jihadistitaistelijoiden hallussa. Tämän lisäksi alueella asuu kolme miljoonaa siviiliä. YK varoittaa, että humanitäärisen katastrofin riski on kasvanut merkittävästi Syyrian ja Turkin raja-alueella.
 Lue myös:
 Al-Jazeera: Children among eight killed in Syria as missile hits school
 Kansalaisjärjestö: Syyrian hallituksen joukot ympäröivät Turkin armeijan tarkkailupisteen Idlibissä
 Erdogan: Turkin rajalle on pakenemassa yli 80 000 syyrialaista – Turkki haluaa pommitusten loppuvan Pohjois-Syyrian Idlibissä

Ohjus osui kyläkouluun Syyrian Idlibissä – kuolonuhrien joukossa viisi lasta


Summary: Kirkko on ollut 1800-luvun alusta saakka jouluna auki vaikeuksista ja levottomuuksista huolimatta.

Pariisin Notre Damessa jäi tänä vuonna jouluaaton messu väliin ensimmäistä kertaa yli 200 vuoteen. Katedraali on tällä hetkellä verhottu rakennustelineisiin keväällä tapahtuneen tuhoisan tulipalon vuoksi.
 Katolilaiset joutuivat kokoontumaan sen sijaan muutaman sadan metrin päässä sijaitsevaan Saint-Germain l'Auxerrois’n kirkkoon.
 Notre Dame on ollut jouluna auki yli kahden vuosisadan ajan muun muassa toisen maailmansodan saksalaismiehityksestä huolimatta. Pariisin maamerkkeihin lukeutuva pyhäkkö vaurioitui pahoin raivoisassa tulipalossa huhtikuun puolivälissä.
 Rakennus menetti tulipalossa muun muassa goottilaisen torninsa ja useita katedraaliin säilöttyjä artefakteja. Katedraali on osa Seine-joen rannalla sijaitsevaa Unescon maailmanperintökohdetta.
 Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  esitti pian palon jälkeen tavoitteen, että 850 vuotta vanha kirkkorakennus korjataan viidessä vuodessa. Töiden pitäisi olla valmiit siihen mennessä, kun Pariisissa järjestetään vuonna 2024 olympialaiset.
 Maan kulttuuriministeriö kertoi lokakuussa, että katedraalin kunnostustöihin on tarjolla luvattujen lahjoituksien ja keräyksin kasattujen varojen muodossa lähes miljardi euroa.
 Paikalliset syyttäjät avasivat kesäkuussa tutkinnan tulipalon syistä. Syyttäjät epäilevät, että tulipalon taustalla voisi olla esimerkiksi tupakantumppi tai sähkövika.

Jouluaaton messu jäi väliin ensimmäistä kertaa yli 200 vuoteen Pariisin Notre Damessa


Summary: Terttu ja Seppo Laanisen kaikki kolme aikuista lasta ovat paluumuuttaneet opintojen jälkeen takaisin synnyinseudulleen.

Kerrataan ensin raa’at faktat: Nurmes on 7 500 asukkaan kuihtuva kaupunki Pohjois-Karjalassa. Jos täältä haluaa automarkettiin, yliopistoon tai kaupunginteatteriin, on ajettava 130 kilometriä joko Joensuuhun tai Kuopioon.
 Vanha puu-Nurmes sijaitsee kyllä komealla paikalla: harjun päällä Nurmesjärven ja Pielisen sylissä. Ja onhan Nurmes julistautunut myös Euroopan joululaulukaupungiksi vuonna 2009.
 Mutta tilastokäppyrät eivät muuksi muutu: Nurmeksen väkiluku on jo useamman vuosikymmenen luisunut jyrkkään laskuun. Uusia nurmeslaisia syntyy vuosittain noin 50 ja kuolee kolme kertaa enemmän.
 Iso osa Laanisten perhekunnasta kokoontui sohvalle Terttu ja Seppo Laanisen kotiin.
 Heikki Haapalainen / Yle
 Mutta nyt yhteen puu-Nurmeksen komeista hirsitaloista on kokoontunut perhe, joka vähät välittää Suomen synkistä väestöennusteista.  Terttu  ja  Seppo Laanisen  kaikki kolme aikuista lasta ovat palanneet opintojen jälkeen kotiseudulle Pohjois-Karjalaan, kaksi heistä Nurmekseen.
 Saammeko esitellä: ihmeperhe Laaniset, väestöennusteen myytinmurtajat! Annetaan heidän pistää pilkkeiksi stereotypiat siitä, millaista on elämä autioituvassa Suomessa.
 1. Syrjäseudulla ei voi tehdä uraa
 Matias Laaninen , 31, on unelma-ammatissaan Nurmeksen terveyskeskuksen lääkärinä.
 – Työ on erittäin haastavaa ja merkityksellistä. Lääkärinä tällaisessa paikassa kokee olevansa tarpeellinen.
 Lukion jälkeen Matias lähti Nurmeksesta Kuopioon opiskelemaan lääkäriksi. Ajatuksissa siinsi kirurgin ura, ja väitöskirja valmistui Tampereen yliopistosta haimakirurgian alalta. Sairaalatyötä Matias Laaninen on tehnyt Kuopiossa, Joensuussa ja Kajaanissa. Työ pienen kunnan terveysasemalla viehättää kuitenkin eniten.
 Matias Laanisen mielestä terveyskeskuslääkärin työ pienellä paikkakunnalla on palkitsevaa ja haastavaa.
 Heikki Haapalainen / Yle
 – Tässä työssä voi nähdä ihmisen kokonaisvaltaisesti. Monessa muussa paikassa lääkäri on jonkin hyvin kapean erityisalan spesialisti.
 Syrjäseudun kunnaksi Nurmeksen kaupungilla on käynyt melkoinen tuuri: terveysasemalla ei ole yhtään lääkärinvirkaa täyttämättä. Matiaksen vaimo  Emmiina Laaninen  on lääkärinä samassa työpaikassa, ja kahdessa muussa virassa on niin ikään nuoret lääkärit.
 Matiaksen perehdytti työhön terveysasemalla vuosikymmenet työskennellyt osaava kollega, joka tunsi asiakkaansa useammassa polvessa.
 – Minua viehättää vanhan ajan kunnanlääkäri -tyyppinen suhde potilaisiin, Matias sanoo.
 Oikeastaan samaa 1900-luvun alun henkeä on koko Laanisten perheen ammatinvalinnoissa. Terttu ja Seppo Laanisen keskimmäinen lapsi  Annastiina Leppälä , 34, on kuvataideopettaja ja pian myös historianopettaja ja erityisopettaja – vähän niin kuin vanhan ajan kansankynttilä. Esikoispoika  Tuomo Laaninen , 38, puolestaan on kuin entisaikojen nimismies: hän työskentelee syyttäjänvirastossa Joensuussa.
 2. Siellä asuu pelkkiä juntteja
 Kuvataiteilijaksi opiskellut Annastiina Leppälä ja hänen kuvataiteilijamiehensä Pasi Leppälä päättivät esikoislapsensa  Noakin  syntymän jälkeen muuttaa Annastiinan kotimaisemiin Nurmekseen. Päätöksen sinetöi Nurmeksen kulttuurimyönteinen ilmapiiri, Annastiina sanoo.
 Hän kasvoi Nurmeksessa viulua soittaen ja maalaten. Maailmalle lähdettyään Annastiina ymmärsi eläneensä poikkeuksellisessa ympäristössä.
 Annastiina ja Pasi Leppälä muuttivat takaisin Nurmekseen, kun perheen esikoinen Noak Leppälä oli pieni. Hänen jälkeensä ovat syntyneet Aarni, Hilla ja Vilho Leppälä.

 Heikki Haapalainen / Yle
 – Kasvoin kauneuden keskellä. Nurmes on kulttuurihistoriallisesti aivan ainutlaatuinen. Esikoisen syntymän jälkeen tuli vahva tunne, että haluan tarjota hänelle samanlaisen ympäristön.
 Taiteilijapariskunta otettiin Nurmeksessa hyvin vastaan. Pasi on toiselta ammatiltaan insinööri ja työllistyi sähköalan opettajana ja sähköasentajana. Annastiina teki kuvataideopettajan sijaisuuksia kansalaisopistossa ja koulussa. Perheeseen on syntynyt parin vuoden välein kaikkiaan neljä lasta.
 Sitä paitsi ei Nurmeksessa muutenkaan eletä niin tiukasti diesel-Suomessa kuin voisi luulla: Matias perheineen ajaa pidemmät välit sähköautolla ja päiväkotimatkalle lapset pakataan laatikkopyörän kyytiin. Molemmat kulkuvälineet saattavat tosin olla Nurmeksen ainoita lajissaan. Mutta jonkunhan on näytettävä suuntaa.
 3. Vain hullu ostaa asunnon kuolevasta kunnasta
 Matias ja Emmiina Laanisella ja heidän kahdella lapsellaan on asunnossaan mukavasti tilaa. Sitä on 120 neliötä – per kerros, ja kerroksia Tuiskun vanhassa kartanossa on kolme. Kaksi niistä Matias ja Emmiina ovat jo saaneet remontoitua kuntoon.
 Matias ja Emmiina ostivat vanhan kartanon kolme vuotta sitten ja remontoivat sitä ensimmäisen vuoden Kuopiosta käsin. Kauppahinnalla ei olisi saanut edes yksiötä Helsingin Kalliosta.
 – En oikein ymmärrä puhetta, että asunnon ostaminen syrjemmästä olisi suuri riski. Emme ole sidottuja 30 vuoden asuntolainaan. Minusta se on taloudellista vapautta, Matias sanoo.
 Annastiina ja Pasi Leppälän asunto on pienempi. Vanhassa kyläkoulussa Kynsiniemellä on vain reilut 250 neliötä.
 Molempien perheiden lapset ovat tottuneet siihen, että aina juostaan jonkun luona pitkiä käytäviä huoneesta toiseen.
 Vilho Leppälä pääsee usein leikkimään isossa lapsikatraassa.
 Laura Kosonen / Yle
 – Lapsilukumme olisi varmaankin jäänyt isommassa kaupungissa kahteen nykyisen neljän sijaan, Annastiina sanoo.
 Monet ystäväperheet Nurmeksessa ovat nykymittapuulla suurperheitä.
 – Niin, tässähän on vasta päästy alkuun, sanoo Emmiina Laaninen, joka on 3-vuotiaan  Eeliksen  ja 1-vuotiaan  Iisan  äiti.
 Sekä Matiaksen että Annastiinan perheet harrastavat perinnerakentamista. Matiaksen mielestä se on parasta vastapainoa aivoja kuormittavalle työlle. Annastiinan puoliso Pasi on paitsi kuvataiteilija myös insinööri. Hän on tehnyt kyläkoulun remontin miltei kokonaan itse. Ulkosaunan puut on kaadettu omasta metsästä, ja hirret veistetty ja kehikko rakennettu perinteiseen tyyliin.
 Kun yksi Annastiinan ja Pasin lapsista piirsi kuvan perheestään, isällä roikkui kädessä ainakin kolme työkalua.
 Pienin lapsenlapsista kantoi kasan nukkeja Seppo Laanisen syliin.
 Heikki Haapalainen / Yle
 4. Tunnelma on lannistunut – viimeinen sammuttaa valot
 Valot ovat päällä, eikä kukaan ei ole sammuttamassa niitä. Annastiina Leppälän mielestä median viljelemä kuva tyhjenevistä syrjäseuduista on väärä. Se saa hänet vihaiseksi.
 Hänen lapsuudenystävistään moni asuu Nurmeksessa. Matiaksen kavereista erityisesti korkeasti koulutetut ovat pakkautuneet Tampereen eteläpuolelle.
 – Kun esimerkiksi lääkärikavereille kertoo työstä täällä, moni sanoo, että “kuulostaapa ihanalta”. Silti he jatkavat asumista isoissa kaupungeissa. Se on vähän absurdia.
 Mutta entä työpaikat? Miten tulla toimeen yt-uutisten kunnassa, jos ei satu olemaan ammatiltaan lääkäri, joista on pulaa?
 Matias Laaninen uskoo, että etätyön mahdollisuuksissa on vielä paljon otettavaa. Vain harva työ on paikkaan sidottu, ja kokouksiin voi osallistua videon välityksellä. Moni matkustaa työn vuoksi kokouksiin ulkomaille. Aivan sama asia olisi pendelöidä tarpeen mukaan Nurmeksesta Helsinkiin.
 Oli aika, jolloin Laanisen perheen lapset halusivat ehdottomasti pois Nurmeksesta. Kaikki kolme lähtivätkin heti lukion jälkeen, ja se oli hyvä päätös. Paluun arvon ymmärtää, kun on kerran lähtenyt.
 – Nuorena miehenä ei ollut ensimmäisenä mielessä kauniit puutalot ja upea Pielisen maisema, Matias naurahtaa.
 Ne alkoivat kummasti kiinnostaa, kun ikää tuli lisää. Samalla tavalla kävi Annastiina Leppälälle. Hänessä halu palata Nurmekseen syttyi voimakkaana esikoisen syntymän jälkeen. Se liittyy ennen kaikkea arvoihin.
 Annastiina Leppälä uskoo, että perheen lapsiluku olisi jäänyt pienemmäksi, jos koti olisi perustettu suurempaan kaupunkiin.
 Heikki Haapalainen / Yle
 – Tärkein arvoni on yhteinen aika perheen kanssa. Hitaampi elämäntyyli mahdollistaa sen.
 Terttu ja Seppo Laanisen kaikki kolme lasta vaikuttavat poikkeuksellisen kotiseuturakkailta. Esikoispoika Tuomokin kävi opiskelemassa oikeustieteellisessä Helsingissä, mutta palasi pian sen jälkeen Pohjois-Karjalaan. Tuomon häät vietettiin Kolin huipulla.
 Mitä ihmettä Laanisten lapsille on pienenä syötetty äidinmaidon ohessa?
 – Olemme mahdollisimman paljon pidättäytyneet ottamasta kantaa lasten elämänvalintoihin, Terttu Laaninen sanoo.
 Annastiina Leppälän mielestä hänen vanhempansa ovat antaneet perinnöksi positiivisen asenteen ja aktiivisen elämäntavan. Laanisilla ei ole synkistelty Nurmeksen tulevaisuutta. Nurmeksessa on viihdytty, ja sieltä käsin on käyty myös maailmalla.
 – Koskaan ei ole ollut oloa, että täällä ollaan jossakin pussinperällä.
 Aarni ja Vilho Leppälä leikkivät  mummolassa.
 Heikki Haapalainen / Yle
 5. Ei siellä ole mitään tekemistä
 Hyvä on, myönnetään. Esimerkiksi näitä asioita Nurmeksesta ei löydy: kauppakeskus, yökerho, Hop Lop, uimahalli.
 – Paitsi onhan meillä Bomban kylpylä, Emmiina Laaninen huudahtaa.
 Emmiina on taustaltaan kaupunkilaistyttö, kotoisin Kuopiosta. Hän oli pariskunnasta se, joka halusi vielä Matiasta enemmän muuttaa Nurmekseen.
 Asuessaan Kuopion keskustassa Emmiina ja Matias huomasivat, että arki kulki työpaikan, ruokakaupan ja kodin väliä. Kaupungin houkutuksia ei tullut käytettyä, vaikka ne olivat kotioven takana.
 Emmiina Laaninen katselee ovelta, kun muu perhe ihastelee puolitoistavuotiasta Iisaa.
 Heikki Haapalainen / Yle
 Arki on samanlaista Nurmeksessa, mutta helpompaa. Halutessaan voi viikonloppuna ajaa Kuopioon tai Joensuuhun ja tuntuu kuin olisi isommallakin elämysmatkalla. Vuokatin, Kolin ja Tahkon laskettelurinteet ovat kaikki tunnin ajomatkan päässä.
 Viime kesänä Matias ja Emmiina veneilivät Pielisellä. Vuosipäiväänsäkin he viettivät Pielisen saarten hiekkalaguuneilla. Eipä näkynyt muita ihmisiä häiritsemässä kuhertelua.
 Matiaksen ja Annastiinan perheet elävät lapsiperheen arkea, jossa puuhastellaan kotiympyröissä. Se on heidän mielestään luksusta. Kun Matias pilkkoo polttopuita, Eelis huseeraa vieressä leikkisahansa kanssa.
 6. Ei puoliso siellä viihtyisi, anopin naapurissa
 Riippuu tietysti paljon anopista, mutta Terttu Laanisen miniä ja vävy viihtyvät hyvin samassa pikkukaupungissa appivanhempiensa kanssa.
 Emmiina Laaninen ja Pasi Leppälä ovat molemmat muuttaneet Nurmekseen puolisoidensa kotiseudulle. Terttu ja Seppo Laanisen mökki Pielisen rannalla on heillekin rakas suvun kokoontumispaikka.
 Iisa Laaninen oli sitä mieltä, että nuket haluavat ukki Seppo Laanisen syliin. Heikki Haapalainen / Yle
 Terttu ja Seppo Laaninen ovat juurruttaneet lapsensa perheineen Nurmekseen, vaikka kumpikaan heistä ei ole sieltä kotoisin. 1980-luvulla eräässä sunnuntai-Hesarissa sattui olemaan yhtä aikaa kaksi työpaikkailmoitusta: Nurmekseen haettiin opettajaa kauppaoppilaitokseen ja psykologia perheneuvolaan. Terttu Laaninen muistaa, miten hän katseli työhaastattelureissulla ympärilleen talvisessa Nurmeksessa: kylläpä täällä on kaunista!
 Nurmeksesta tuli koti. Elettiin ruuhkavuodet ja keski-ikä. Nyt Terttu ja Seppo Laaninen ovat molemmat eläkkeellä. He saavat seurata läheltä kahdeksan alle 10-vuotiaan lapsenlapsensa kasvua.
 – Se on sellaista onnea, ettei sitä oikein uskalla edes ääneen todeta, Seppo Laaninen sanoo.
 Lue myös:
 He ovat kotiseutunsa kultakimpaleita – Jenni, Hanna, Samuel ja Eve perustivat kotinsa paikkaan, johon harva haluaa jäädä
 Kuinka sinun kuntasi käy? Ylen väestökone kertoo, kuinka huolestuttava kuntasi tilanne on vuonna 2040

Nämä kolmekymppiset ovat jokaisen kituvan pikkukunnan päiväuni – ihmeperhe Laaniset romuttaa 6 synkkää ennakkoluuloa autioituvasta Suomesta


Summary: Sukkalankaa myydään vuodessa niin paljon, että siitä syntyisi sukat jokaiselle suomalaiselle.

Varpaitamme lämmittää järjetön määrä erilaisia käsintehtyjä sukkia. Mummolta saatuja, itse neulottuja, kaverin kutomia. Tuntemattoman tekijän tikkaamia. Paksuja sisäsukkia, suloisia hienostelusukkia, harmaita saapassukkia. Käyttäjälleen varta vasten personoituja logosukkia.
 Suomessa neulotaan villasukkia väkilukuun suhteutettuna todennäköisesti eniten maailmassa. Lanka on napattu lähikaupasta, haettu erikoisliikkeen värejä hehkuvilta hyllyiltä tai tilattu verkosta. Vaihtoehtoja nykyneulojalla riittää.
 Villasukkien neulomisella on Suomessa pitkät perinteet eikä mikään viittaa siihen, että harrastus olisi taittumassa. Päinvastoin. Meneillään oleva neulebuumi innostaa uusia tekijöitä mukaan eikä neulominen ole enää aikoihin ollut pelkästään mummojen harrastus. Lankavalmistaja Novitan neuleyhteisössä neulojien keski-ikä on laskenut 25–35-vuotiaisiin ja nuorten osuus kasvaa kaiken aikaa.  Yhä useampi mies on löytänyt harrastuksen , esimerkiksi näyttelijä Antti Holma on kertonut tekevänsä villasukkia.
 Neulonta on ollut kansalaistaito, joka on siirtynyt uusille sukupolville äitien, mummojen ja koululaitoksen avulla. Tänä päivänä puikkojen kilisyttely on yhteisöllinen hyvän mielen harrastus.
 Mutta neulontaan kiertyy myös yhteiskunnallisia ja vallankäyttöön liittyviä sävyjä.
 Anna Rauhala on tutkinut väitöskirjassaan suomalaisen neulontataitoa. Jaana Polamo / Yle
 Sota-aika oli hyväntekeväisyysneulonnan voimannäyte
 Villasukka on juurtunut osaksi suomalaisuutta, se on välittämisen vertauskuva.
 – Jos joululahjasukkiin neulotaan rakkautta, voi vain kuvitella, kuinka paljon rakkautta on ollut rintamalle tehdyissä sukissa.
 Anna Rauhala  liikuttuu pohtiessaan kotirintaman roolia sotien aikana.  Suomalaisesta neulontataidosta  joulun alla väitellyt Rauhala kertoo, että rintamalla tarvittiin talvisodan kovien pakkasten vuoksi runsaasti lämpimiä asusteita. Sukkien lisäksi naiset ja lapset neuloivat sotilaille polvenlämmittimiä, kypäränalusmyssyjä sekä liipasinsormikkaita.
 Kotiliedessä julkaistiin talvisodan aikana ohjeita rintamalla tarpeellisista neuleista. Jaana Polamo / Yle
 Neuleita ei tehty huvin vuoksi vaan tarpeeseen.
 Sodan vuoksi valmiita lankoja ei juuri ollut saatavilla. Maaseudulla naiset opettelivat uudelleen kehräämään ja neuleet valmistettiin omien lampaiden villoista. Lanka oli karheaa, puikot ohuita ja neuloa piti muiden töiden lisäksi.
 Rintamalle neulominen oli velvollisuus, sosiaalinen pakko. Lehdissä julkaistiin neuvoja neulojan rasitusvammojen ehkäisemiseksi. Huomion kohteena ei niinkään ollut naisten oma hyvinvointi, vaan ennemminkin työtehon säilyttäminen.
 – Ohjeistettiin, että käsiä ei pidä jännittää ja on pidettävä taukoja työkyvyn ylläpitämiseksi.
 Rasitusvammojen välttämiseksi neulojille suositeltiin taukojumppaa.  Jaana Polamo / Yle
 Pakollisesta neulomisesta tehtiin hyve.
 Rintamalle tehdyt työt synnyttivät vahvan ja molemminpuolisen tunnesiteen läheisiin. Neuleiden tasaista jakautumista sotilaiden keskuudessa pyrittiin edistämään kannustamalla naisia neulomaan myös tuntemattomille sotilaille, joille osoitetut neuleet toimitettiin ilmaiseksi eteenpäin.
 Sotilaille neulominen oli valtava vapaaehtoisoperaatio, jonka perintö näkyy meillä edelleen haluna tehdä lahjasukkia.
 Villasukka on hyvän tahdon vertauskuva
 Tanja Mertanen  tietää, millainen on tyypillinen suomalainen hyväntekeväisyysneule.
 – Novitan langasta tehty perusvillasukka.
 Tanja Mertasen ylläpitämässä hyväntekeväisyysryhmässä neulottiin tänä vuonna yli 1200 villasukkaa. Sami Takkinen / Yle
 Muuruvedellä Pohjois-Savossa asuva Mertanen on organisoinut lahjoituksia hyväntekeväisyyteen vuodesta 2016 alkaen. Neuleita on kertynyt tänä aikana noin 10 000 kappaletta, näistä valtaosa villasukkia. Toiminta tapahtuu Facebookissa toimivan Neulomuksia sydämestä -ryhmän kautta. Ryhmässä on tällä hetkellä vähän yli 5 000 jäsentä.
 FB-ryhmissä neulotaan vauvoille, ensisynnyttäjille, syöpäpotilaille, varusmiehille, veteraaneille, vanhuksille. Vuonna 2015 syntyi ryhmiä, joissa sukkia lahjoitettiin turvapaikanhakijoille.
 Tyttövauvan tuore äiti Sinikka Ijäs vetää Keski-Suomen keskussairaalan synnytysosastolla jalkaansa valitsemaansa sukkaparia. Sukat on tehty osana Marttojen ja Kätilöliiton tempausta. Taustalla isä, Antti Tiusanen. Jaana Polamo / Yle
 Neulomuksia sydämestä -ryhmä päättää lahjoituskohteensa vuosittain. Sukkia on neulottu esimerkiksi kodittomille, päihde- ja mielenterveysongelmaisille ja syrjäytyneille. Heille, joille ei yleensä kerätä.
 Tänä vuonna ryhmä on neulonut muun muassa taivassukkia saattohoitopotilaille. Taivassukka on ihmisen viimeinen sukka ja ne voi jättää jalkaan myös arkkuun. Sukassa ei ole kantapäätä, joten se sopii kaikenlaisiin jalkoihin.
 Neulomuksia sydämestä -ryhmä on tänä vuonna lahjoittanut taivassukkia kuopiolaisen Lehtolakodin saattohoitopotilaille. Sami Takkinen / Yle
 Villasukka on Mertasen mielestä hyväntekeväisyysneuleena ylivertainen, sillä jokainen tarvitsee sukkia, iästä riippumatta. Lisäksi hyväntekeväisyys on ratkaisu ylituotantotilanteeseen, jossa lähipiiri ei tarvitse tai halua enempää villasukkia.
 Neulominen rentouttaa ja on yhteisöllistä
 Useimmiten sukka aloitetaan varresta ja päätetään varpaisiin. Työ etenee neljällä puikolla, paitsi kantapohjaa tehdessä käytetään vain kahta puikkoa. Kantapää saattaa olla aloittelijalle viheliäinen: siinä pitää osata kääntää ja kaventaa työtä oikein, jotta valmis sukka istuu hyvin. Sukkaa mittaillaan tai sovitellaan, jotta teräosasta tulee oikean mittainen. Lopuksi pitää vielä päättää, millainen kärkikavennus sukkaan tehdään.
 Jos neulojalle tulee työn edetessä ongelmia, apua saa sosiaalisesta mediasta tai verkosta. Esimerkiksi YouTubessa kantapään tekemistä käsittelevillä opetusvideoilla on valtavia katsojamääriä, enimmillään yli puoli miljoonaa.
 Kokenut neuloja tekee perussukan nopeasti eikä se vaadi tekijältään erityistä keskittymistä.
 Käsillä tekeminen on vastapainoa kiireiselle arjelle. Neulomisen toistuva rytmi rauhoittaa mieltä ja auttaa rentoutumaan. Jaana Polamo / Yle
 Kutimen voi ottaa esille samalla, kun katsoo televisiota, juttelee kaverin kanssa, kuuntelee luentoa tai matkustaa julkisissa kulkuvälineissä. Mekaaninen perusneulonta automatisoituu ja tekijä voi helposti päästä jopa  meditatiiviseen tilaan . Neulonta ja käsitöiden harrastaminen ylipäätään  kohentavat harrastajan hyvinvointia  ja jopa  terveyttä .
 Kun neulonta itsessään on nautinnollista, hyväntekeväisyyteen lahjoittaminen tuo siihen palkitsevan lisäelementin.
 Lisäksi käsitöiden tekeminen on yhteisöllistä. Sota-aikana naiset ja tytöt kokoontuivat kehräämään, neulomaan sekä jakamaan neuvoja ja neulontamalleja. Neulomiseen liittyi vahva velvollisuudentunto mutta sitä tehtiin yhdessä muiden kanssa.
 Nykyisin yhteisöjä löytyy verkosta ja sosiaalisesta mediasta. Tällaisia ovat esimerkiksi erilaiset Knit Along eli KAL-projektit. KAL tarkoittaa yhteisneulontaa, jossa ei fyysisesti kokoonnuta yhteen mutta neulotaan yhdessä samaan aikaan esimerkiksi tiettyä ohjetta. Yleensä yhteisneulonta kestää tietyn ajanjakson ja sen aikana aiheesta keskustellaan ja jaetaan kuvia sosiaalisen median ryhmissä. Yhteisnelonta on maailmalla hyvin suosittua ja sen suosio on nousussa Suomessakin.
 Myös perinteisemmät neuleillat ja -kurssit, joissa harrastajat kokoontuvat samaan paikkaan, ovat tulleet uudelleen suosioon. Vuosittain vietetään maailmanlaajuista neulontapäivää, jolloin järjestetään erilaisia tempauksia. Jyväskylässä pidetään jälleen ensi kesänä  kansainväliset neulefestarit .
 Yksi yhteisöllisyyden ilmentymä ovat erilaiset Facebookin villasukkaryhmät, joissa ylpeänä esitellään taidokkaita, itselle tai lähipiirille lahjaksi neulottuja sukkia. Suurimmissa ryhmissä on kymmeniätuhansia jäseniä. Kirjoneule, palmikot, pitsineule ja pitkät varret kertovat osaamisesta ja paneutumisesta. Nämä ovat taidonnäytteitä, joita ei lahjoiteta hyväntekeväisyyteen tuntemattomille.
 Viime vuosina on syntynyt jopa villasukkasuunnittelijoiden ammattikunta: suosituimmat suunnittelijat elättävät itsensä myymällä mallejaan.
 Suomalaiset ovat sukkataitureita
 – Kun kenenkään ei ole enää pakko neuloa, neulominen on löydetty uudelleen.
 Novita on Pohjoismaiden suurin lankavalmistaja ja toimitusjohtaja  Daniela Yrjö-Koskinen  seuraa käsityömaailmaa näköalapaikalta. Kouvolan tehtaalta lähtee pääasiassa kotimaan markkinoille vuosittain noin kuusi miljoonaa kerää sukkalankoja. Se on uskomaton määrä: siitä voisi neuloa sukat jokaiselle suomalaiselle.
 Daniela Yrjö-Koskisen johtama Novita on Pohjoismaiden suurin lankavalmistaja.  Jaana Polamo / Yle
 Yhtiö on alansa markkinajohtaja Suomessa. Langat eivät ole kovin kalliita ja niitä saa kaikkialta: myyntipisteitä on 2 000 ympäri maan. Lankoja myydään marketeissa, lähikaupoissa ja jopa huoltoasemilla. Suosituimpia värejä ovat harmaan eri sävyt, musta ja valkoinen.
 Yrjö-Koskinen uskoo, että Suomessa neulotaan väkimäärään suhteutettuna eniten sukkia koko maailmassa. Väite voi hyvinkin pitää paikkansa, sillä Novitan lisäksi harrastajat käyttävät monien muidenkin valmistajien lankoja.
 Kun hän aloitti tehtävässään vuonna 2010, ajateltiin, ettei Suomessa voi myydä enää enempää lankaa. Sittemmin selvisi, että kyllä voi. Silti kotimaan markkinoiden lisäksi yhtiö tavoittelee kasvua myös viennistä. Vientiä on käynnistetty esimerkiksi Japaniin, Kanadaan, Yhdysvaltoihin sekä Britanniaan. Samalla novitalaiset ovat huomanneet, että suomalaiset ovat huikeita villasukkataitureita.
 Novitan langat valmistetaan yhtiön tehtaalla Kouvolassa. Jaana Polamo / Yle
 Maailmalla Novita käyttää taidosta ilmaisua Nordic style. Marraskuussa brittien suurin käsityölehti Knit Now julkaisi Novitan mainosliitteen How to Knit Nordic Socks.
 – Tavoitteenamme on opettaa briteille ja japanilaisille pohjoismaista tapaa neuloa.
 Kansakoulu jyräsi alleen vanhan tekniikan
 On yllättävää, että kaikissa maissa ei neulota samalla tekniikalla. 1800-luvun lopulla Suomessa neulottiin samalla heittämällä neulomisen tekniikalla kuin Britanniassa nykyään. Väitöstutkimuksessaan Anna Rauhala havaitsi, että heittämällä neulomisen tekniikka syrjäytettiin Suomesta systemaattisesti kansakoulun myötä. Tilalle vakiintui nykyinen mannermainen tekniikka, joka on nopeampi tapa neuloa. Sitä Novita aikoo nyt briteille opettaa.
 Suomalaiset ovat edelleen taitavia sukantekijöitä.  Jaana Polamo / Yle
 Koululaitoksella on iso merkitys sille, että suomalaiset edelleen ovat niin taitavia neulojia.
 Tekstiiliopettajaliiton puheenjohtaja  Minna Hankala-Vuorinen  kertoo, että villasukan neulominen säilyi kouluopetuksessa vuoteen 2014 saakka. Koululaiset eivät enää osaa perustaitoja niin hyvin kuin aiempina vuosikymmeninä, neulomista kuitenkin opetetaan edelleen viimeistään neljänneltä luokalta alkaen.
 Sukupuoli ei Hankala-Vuorisen mukaan juurikaan vaikuta intoon, pitkäjänteisyys ja kärsivällisyys kylläkin. Oma, jääkiekkoa harrastava poika neuloi sukat 7. luokalla. Poika röhnötti nojatuolissa kuulokkeet päässä musiikkia kuunnellen ja neuloi.
 – Muutaman kerran yllätin hänet selällään sängyllä neulomassa. Onneksi ei puikko pudonnut silmään.

Rakkaus saa suomalaisen tarttumaan puikkoihin – tuntemattoman tekemät villasukat lämmittivät ennen sotilaita, nyt niitä saavat keskoset ja kuolevat


Summary: Hittianimaation jatko-osa uudistaa perinteitä, mutta täyttyykö  joidenkin fanien toive löytää Elsalle tyttöystävä?

Animaatioelokuva  Frozen – Huurteinen seikkailu  ja etenkin sen tunnuslaulu  Taakse jää  eli  Let it go  valloitti paitsi valkokankailla myös kotona.
 Vuodesta 2013 lähtien pikkutytöt ja monet pojatkin ovat pyörineet sinisissä mekoissa ja hoilanneet:  Let it Gooooo!  elokuvan tunnussävelmän mukana.
 Frozen  on nykytyttöjen sukupolvikokemus. Niin kuin monen äidinkin.
 Nyt kun jatko-osa  Frozen 2  alkaa pyöriä elokuvateattereissa Suomessa joulupäivänä 25. joulukuuta, on hyvä kerrata, miksi elokuvasta tuli niin valtava ilmiö ympäri maailman.
 Jutussa pohditaan myös, jatkaako jatko-osa  Huurteisen seikkailun  edistyksellisellä tiellä. Joitain spoilereita eli juonipaljastuksia  Frozen 2 :sta on jokaisen osion lopussa.
 1. Ei pelastavaa Prinssi Rohkeaa, vaan sisarrakkauden voima
 Perinteisissä Disney-saduissa – ja perinteisissä saduissa – on kaunis, haavoittuvainen prinsessa. Hän joutuu pulaan, ja lopulta saapuu uljas prinssi ratsullaan pelastamaan. 1990-luvulta lähtien prinsessoista on tullut reippaampia ja aktiivisempia, mutta keskiössä on edelleen ollut romanssi prinssin kanssa. Vaan ei  Frozenissa .
 Keskushahmo on herkkä kruununprinsessa Elsa, joka ei hallitse taikavoimiaan. Elsa ja pikkusisko Anna joutuvat pulaan, mutta toimivat urheasti. Elokuvan pelastaja on rohkea pikkusisko Anna.
 Entä Frozen 2?
 Kuningatar Elsan ja prinsessa Annan sisaruus ja rakkaus sekä voimaannuttava  girl power  määrittävät myös jatko-osaa. Prinssiosastolla jatkaa hieman hupsu jääkauppias Kristoff, joka rakastaa Annaa palavasti ja yrittää useasti kosia häntä kömpelösti.
 Annaa englanninkielisessä elokuvassa ääninäyttelevä  Kristen Bell on kuvaillut Kristoffin hahmoa hienoksi roolimalliksi miehestä , joka uskaltaa näyttää hellät tunteensa ja arvostaa vahvoja naisia.
 2. Kaksi aktiivista tyttösankaria
 Roolileikkeihin  Frozen – Huurteinen seikkailu  tarjoaa poikkeuksellisen hienot mahdollisuudet. Ei ole vain yhtä ihanaa prinsessaa – vaan kaksi! Päähenkilö Elsa on melankolinen, salaperäinen sankari. Pikkusisko Anna on kuplivan iloinen ja reipas pikkuprinsessa.
 Animaatio uudistaa myös sadun onnellisen lopun perinnettä.
 –  Frozenissa  tyttöjen tavoite elämässä ei liity avioliittoon – tai ainakin he elokuvan edetessä sen ymmärtävät, kommentoi aikoinaan mediatutkija  Katariina Kyrölä  Aamulehdessä .
 Iso osa  Frozenin  ilmiöstä liittyy siihen, että se on vedonnut sekä lapsikatsojiin että vanhempiin – ja jopa tutkijoihin.
 Entä Frozen 2?
 Jatko-osa sisältää vielä enemmän toimintaa ja seikkailua kuin ensimmäinen  Frozen -elokuva. Roolileikkeihin on edelleen valinnanvaraa: melankolinen Elsa vai reipas Anna.
 Elokuva tarjoaa inspiraatiota myös häikäisevillä puvuillaan. Perinteisten pitkien prinsessamekkojen ohella Arendellin siskoilla on toimintaan sopivia, mutta upeita matka- ja toiminta-asuja.
 3. Monitasoinen tarina
 Suurissa tarinoissa on aina monta tasoa.  Frozen – Huurteinen seikkailu  on jännittävä seikkailukertomus lapsille. Aikuisille se tarjoaa lisää tasoja. Sen voi nähdä pakahduttavana kasvutarinana tytöstä naiseksi. Elsan vaikeudet hallita tunteitaan ja voimiaan näyttäytyvät kuvauksena murrosiästä.
 Elsan taikavoimat voivat kuvastaa myös nykyajan tyttöjen arkisempaa ongelmaa, jossa moni joutuu piilottelemaan kykyjään sopeutuakseen “normaalin naisen” rooliin. Joku myös eristäytyy, kuten Elsa.
 – Elsa ei ole sukua prinssiä odottaville prinsessoille vaan ennemminkin yliluonnollisilla voimilla varustelluille hahmoille, joita pojille on tarjoiltu vuosikymmeniä. Näissä rainoissa päähenkilö on ulkopuolinen ja outo, mutta selviytyy voittajana, kun oppii hallitsemaan omia voimiaan, toimittaja ja kirjailija  Anu Silfverberg on analysoinut.
 Entä Frozen 2?
 Myös jatko-osa kirvoittaa useita tulkintoja. Käsikirjoittaja-ohjaaja  Jennifer Lee  kuvasi  Ylen haastattelussa  elokuvaa tarinaksi omien juurien löytämisestä ja itsensä hyväksymisestä.
 Tällä kertaa Elsan ajaa seikkailuun salaperäinen musikaalinen kutsu, jota hän ei voi vastustaa. Hän lähtee etsimään taikavoimiensa alkuperää.
 Elsa etsii myös yhteyttä äitiinsä, joka on kuollut tytön lapsuudessa. Elokuvan yhteyttä omaan elämäänsä pohti laajasti  Kirsten Clodfelter  New York Timesissa.
 – Toivon, että kun tyttäreni katsovat tätä elokuvaa, he huomaavat sitkeän sisaryhteyden ja sen, että he voivat olla omien tarinoidensa sankareita, että naiset voivat olla pystyviä ja vahvoja silloinkin kun heitä pelottaa ja he kokevat epävarmuutta, hän kirjoitti  New York Times  -lehdessä.
 4. Se musiikki!
 Tunnuskappale  Let it Go  on vielä itse elokuvaa suurempi hitti. Vuonna 2014 se oli viidenneksi suosituin kappale koko maailmassa. Kappale voitti myös Oscarin. Suomessakin järjestettiin sing-along-näytöksiä, joissa sai laulaa mukana. Kappaleen sävellystä, sanoitusta ja sanomaa ylistettiin.
 –Jokainen voi sen kautta avata omia haavojansa, alkaa korjaamaan niitä ja etsimään uutta suuntaan elämälleen. Se ei ole masentava vaan lohdullisen tumma kappale, kommentoi musiikin tohtori  Aija Puurtinen   Nyt.fi:ssä.
 Entä Frozen 2?
 Uudesta soundtrackista ei näytä muodostuvan ensimmäisen kaltaista megahittiä. Se on noussut  soittolistojen kärkeen,  mutta ei samalla voimalla kuin  Let it go.
 5. Sopivasti perinteisen sadun uudistamista – ja tuttua Disney -tenhoa
 Kaikessa edistyksellisyydessään ja Disney-satujen mittakaavassa radikaaliudessaan  Frozen  vetoaa perinteisten satutarinoiden ja Disney-elokuvien ystäviin. Satumaisten päähenkilöiden ohella lumoresepti koostuu tutuista elementeistä. On hauskoja ja hullunkurisia sivuhenkilöitä kuten rakastettava lumiukko Olaf, joka pitää lämpimistä haleista. On jännittävä juoni päähenkilöä kohtaavista esteistä ja uhkista.
 Monet fanit ja kriitikot odottivat jatko-osalta lisää perinteiden uudistamista. Voisiko ulkopuolisuutta kokeva Elsa löytää poikaystävän sijasta tyttöystävän? Internetissä kokonainen kampanja tunnistella #giveelsaagirlfriend vaati tätä. Kun  Huffington Post kysyi asiasta  käsikirjoittaja Jennifer Leeltä, vastaus oli “Katsotaan, mitä tapahtuu”.
 Entä Frozen 2?
 Kuningatar Elsa löytää juurensa ja yhteisönsä. Perinteistä romanssia miehen tai naisen kanssa elokuvan lopussa  ei hänelle kirjoiteta.
 Elsa ja Anna toimivat edelleen aktiivisesti ja rohkeasti, mutta ulkomuodoltaan he istuvat hyvin perinteiseen kauneusmuottiin: äärikapeat vyötäröt, hennot vartalot, suuret silmät ja muovimaisen virheetön iho.
 Tätä Disney ei ole vielä onnistunut uudistamaan.

Prinsessatarina ilman pelastavaa prinssiä ja vuosikymmenen korvamato – Lue viisi syytä, jotka tekivät Frozenista ilmiön


Summary: Jatko-osa on haasteen edessä: hahmojen on pitänyt säilyttää tunnistettava tyylinsä, mutta samalla uudistua.

Kun Disneyn tuorein animaatioelokuva  Frozen 2  vihdoin joulupäivänä saapuu Suomen elokuvateattereihin, saavat katsojat täälläkin päin maailmaa tietää esimerkiksi, miksi kuningatar Elsa sai syntyessään kuuluisat hyiset taikavoimansa. Toinen hyvin olennainen faneja kiinnostava seikka on se, mitä prinsessoilla on yllään.
 Disney-sankaritarten mekoilla on aina ollut väliä. Yhtiön ensimmäinen täyspitkä piirroselokuva  Lumikki ja seitsemän kääpiötä  aloitti vuonna 1937 prinsessaelokuvien menestyksekkään sarjan. Vanhan tarinan aiemmat kuvitukset unohtuivat välittömästi, ja prinsessa on siitä lähtien tunnettu ympäri maailmaa nimenomaan keltaisista helmoistaan.
 Tuskin kukaan olisi silti osannut kuvitella, millaiseen rooliin tulevien prinsessojen puvut vielä nousevat. Ikoniset hahmot tunnistetaan mekoistaan vaikka he seisoisivat selin, ja lapset ympäri maailmaa osaavat yhdistää sankarittaret näiden tunnussävyihin.
 Ei siis ole yhdentekevää, miten päätähti puetaan. Animaatioelokuvissa käytetäänkin nykyään pukusuunnittelijaa, joka on mukana hahmon luomisessa alusta alkaen. Hänen nimensä näkyy myös lopputeksteissä, sanoo tamperelainen pukusuunnittelija  Maarit Kalmakurki , joka on tehnyt väitöskirjansa animaatioelokuvien pukusuunnittelusta.
 – Näin ei ole aina ollut. Aiemmin pukujen suunnittelijaa ei kreditoitu kuin harvoissa elokuvissa, Kalmakurki ihmettelee.
 Digitaalisenkin puvun suunnitteluun tarvitaan aina aitoja vaatteita, sanoo pukusuunnittelija Maarit Kalmakurki. Anna Sirén / Yle
 Animaatiopuvutkin vaativat oikean ompelijan
 Maarit Kalmakurki teki ompelijan ja pukusuunnittelijan töitä kunnes kiinnostui digitaalisista puvuista niin, että lähti yhtenä ainoista tutkijoista koko maailmassa perkaamaan niiden suunnitteluprosessia tarkemmin. Väitöskirjatyö vei hänet muun muassa Los Angelesiin Dreamworksin studioille. Yhtiö tunnetaan mm. animaatioelokuvistaan  Shrek ,  Kung Fu Panda ,  Trolls ,  Madagascar  ja  Boss Baby .
 Vaikka suurilla studioilla luodaan digitaalisia helmoja ja bittipukuja, löytyy tietokoneiden joukosta myös ompelukoneita ja kangaspakkoja. Jo Lumikin kuuluisasta mekosta alkaen puvut on ommeltu oikeiden ihmisten ylle malliksi piirtäjille.
 Moni saattaa yllättyä siitä, että digitaalisenkin puvun suunnitteluun tarvitaan aina aitoja vaatteita, sanoo Maarit Kalmakurki.
 – Kaikki lähtee liikkeelle oikeista materiaalireferensseistä. Suunnitteluprosessissa on mukana hirveästi kangastilkkuja ja muuta oleellista. Pukusuunnittelija ei ole mukana enää animointivaiheessa, joten animoija tarvitsee tilkut, napit ja nauhat mallikseen.
 Piirroshahmo ei vaihda vaatteita
 Animaatioelokuvien päähenkilöiden puvun eteen kannattaa nähdä vaivaa, sillä hahmo nähdään yleensä samassa asussa lähes koko tarinan ajan.
 – Eräs pitkän linjan animaattori kertoi joskus syyksi, että ihmisellä kestää animaatioelokuvaa katsellessa kauemmin tunnistaa hahmo jos se on vaihtanut vaatetta, Maarit Kalmakurki sanoo.
 Tietokoneanimaatioissa vaatteiden animoijaa vastaan tulevat myös tekniset haasteet. Vaikka pukua eivät rajoita aidon ihmisen tarve hengittää kireässä korsetissa tai olla kompastumatta laahukseen kesken tanssin, ei digitaalinenkaan vaate taivu kaikkeen.
 – Vaatteen rakenteen tekemiseen menee aikaa. Sen sijaan väriä voidaan vaihtaa helpommin. Siksi esimerkiksi  Shrek -elokuvissa vaatteet ovat malliltaan koko ajan samanlaiset, mutta värin vaihtuminen tekee myös pukuvaihdon.
 Elsan puku on iso osa hypeä
 Frozen -prinsessojen Elsan ja Annan puvut kiinnostavat myös Maarit Kalmakurkea. Hän uskoo, että juuri päähenkilön vaatetus on yksi syy elokuvan suosioon. Elsalla on erityinen tarina ja erityislaatuiset vaatteet, Kalmakurki sanoo.
 – Hänen puvullaan tehdään elokuvassa jotakin sellaista, mitä ei voida tehdä oikeassa elämässä. Elsan vaate muuttuu toiseksi elokuvan tunnetuimman laulun mukana, ja se on todella vaikuttava hetki tarinassa. Puvun muutos on katsojalle osa sitä suurinta hypeä, joka  Frozeniin  kuuluu.
 Elsan helmoja ei voi lyhentää liikaa ilman että hahmo menettää jotain itselleen ominaista. All Over Press / Wenn
 Frozenin  pukusuunnittelijat ovat saaneet eteensä haasteen, jollaisen kanssa takavuosikymmenten piirrettyjen prinsessojen vaatettajat eivät joutuneet tekemisiin: tarvitaan pukuja myös jatko-osaan. Hahmojen pitää säilyttää tunnistettava tyylinsä, mutta samalla uudistua jotenkin.
 The New York Times kirjoittaa artikkelissaan  jatko-osan puvustuspulmista. Tarinassa matkustetaan, joten prinsessoille tarvittiin käytännöllisiä vaatteita. Elsan helmoja ei kuitenkaan voi lyhentää liikaa ilman että hahmo menettää jotain itselleen ominaista.
 Vaaleasta jäänsinisestä väristä tunnetulle Elsalle eivät myöskään sovi syystarinan ruskavärit, joten hän sai ainoana hahmona pitää kylmän väripalettinsa. Uudistustakin kuitenkin tapahtui: Elsan vaatteiden tunnuskuvio, lumihiutale, sai uuden muodon. Valkokankaalla nähdään nyt myös ensimmäistä kertaa  Frozen -prinsessa housuissa.
 Elsan puvulla tehdään elokuvassa jotakin sellaista, mitä ei voida tehdä oikeassa elämässä.   Maarit Kalmakurki
 Prinsessojen vaatteet elävät kuvitteellisen Arendellin valtakunnan lisäksi monessa muussakin paikassa. Elsan jäänsininen iltapuku roikkuu erilaisina versioina lukemattomien pikkutyttöjen naamiaisasujen joukossa, ja ympäri maailmaa markettien hyllyillä istuu nukkeja mekoissaan ja jääviitoissaan. Lumihiutalein koristeltujen asusteiden ja muiden oheistuotteiden määrä on loputon.
 – Lasten, lelujen ja esimerkiksi musikaalien puvut muokkaa erillinen suunnittelija, Maarit Kalmakurki tietää.
 Tämän suunnittelijan kädenjälki erottuu pikkuväelle kaupan käytävillä. Tosifanit tunnistavat nukkerivistä heti, onko kyseessä elokuvien ensimmäisen vai toisen osan hahmo.
 Ehkä suomalaisetkin pikku-Elsat jatkossa vetävät prinsessaleikkejä leikkiessään jäänsiniset housut jalkaan.
 Uuden Frozen-elokuvan prinsessat ovat sisukkaita esikuvia – Testaa, mitä tiedät Disneyn prinsessoista kautta aikojen
 Hittielokuva Frozen 2:n käsikirjoittaja Jennifer Lee eläytyi Elsan elämään kirjoittamalla päiväkirjaa: "Opin, milloin hän tunsi olonsa levottomaksi"
 Disney-tarinoissa on pelkkiä heteroita, alistavia isiä ja perheväkivaltaa – Disney-tutkijan mielestä se on väärin mutta elokuvat ovat silti ihania

Katsoja pidättää hengitystään kun Elsan puku muuttuu kesken laulun – Pukusuunnittelu on osa Frozenin suurta hypeä


Summary: Kolmen urhean eläinhahmon jokailtaiset tanssiesitykset eivät ole vetäneet yleisöä, mutta tilanne saattaa hyvinkin muuttua.

Jos olet koskaan tuntenut yksinäisyyttä jouluna, et ole yksin tunteesi kanssa.
 Venäjän Siperiassa sijaitsevassa Krasnojarskin kaupungissa on nimittäin järjestetty joulun aikaan jokaisena iltana paikallisessa puistossa jouluesitys, jota on kuvailtu sosiaalisessa mediassa kaupungin ”surullisimmaksi joulujuhlaksi ikinä.” Asiasta kirjoittaa  The Moscow Times .
 Puiston lavalle on kivunnut iltaisin kolme eläimeksi pukeutunutta viihdetaiteilijaa, joiden tarkoituksena on ilahduttaa yleisöä tanssiesityksellä. Sian, koiran ja elefantin tanssihulinat Siperian pakkasilloissa eivät ole ikävä kyllä juuri innostaneet yleisöä paikalle.
 Moscow Times julkaisemalla Twitter-videolla näkyy, kuinka yleisölle varattu luminen alue lavan edustalla ammottaa tyhjyyttään. Ihmisiä ei vaikuta liikkuvan missään pimeän puiston ympäristössä. Tästä huolimatta urhea eläinkolmikko joraa energisesti teknojytän tahdissa.
 Tilanne saattaa tosin muuttua nyt, kun video on päättynyt julkisuuteen. Osa videon nähneistä on nimittäin luvannut lähteä katsomaan esitystä tukeakseen reippaita viihdeartisteja.
 Moscow Times: ‘Saddest Сhristmas Party Ever’ Held in Siberia

Twitter-video: Siperialaiskaupungissa ”surullisin joulujuhla ikinä”


Summary: Suurin osa joulukoristeista lajitellaan sekajätteeseen. Kaikki lasi ei kuulu lasinkeräykseen.

Helsingin seudun ympäristöpalvelut (HSY)

Näin kierrätät eri jouluroskat oikein.
 Lahjapaperit energiajätteeseen – tai ensi vuoteen
 Lahjapaperit ja -narut eivät sovi paperinkeräykseen voimakkaan värjäyksen takia, ja koska niissä on usein teippiä ja tarroja. Joulupaperit laitetaan energiajätteeseen tai sekajätteeseen. Kierrätysnäkökulmasta vielä parempi vaihtoehto on säästää hyväkuntoiset lahjapaperit ensi vuoteen tai pakata lahjat esimerkiksi sanomalehtipaperiin. Myös kukkien pakkauspapereita voi säästää paketointia varten.
 Joulukoristeet ovat yleensä sekajätettä
 Rikkoutuneet joulukuusen pallot ja tähti, kimallenauhat ja muut koristeet ovat sekajätettä. Jos koristeessa on yli puolet metallia, se kuuluu metallinkeräykseen.
 Kaikki lasi ei kuulu lasinkeräykseen
 Lasiset kynttilälyhdyt kuuluvat sekajätteeseen, eivät lasinkeräykseen. Samoin rikki menneet astiat ovat sekajätettä. Elintarvikepakkauksissa käytettävä lasi on erilaista kuin astioissa, kertoo ympäristöasiantuntija  Hanna Tukiainen  Helsingin seudun ympäristöpalveluista (HSY).
 – Jos siellä on juomalasi joukossa, niin se ei mene prosessissa eteenpäin.
 Konvehtirasia pitää purkaa osiin
 Muovinen konvehtialusta menee muovinkeräykseen, tai jos muovinkeräyspistettä ei ole, energiajakeeseen tai sekajätteeseen. Pahvipakkaus kuuluu kartonginkeräykseen, mutta sen voi säästää myös käteväksi lahjapakkaukseksi. Myös konvehtirasioiden kerrosten välinen paperinen pehmuste kuuluu kartonkikeräykseen. Niin ikään joulukalenterissa on usein erikseen pahvi- ja muoviosat.
 Tuikkukynttilät, laatikkovuoat, tinat
 Foliovuoat ja tuikkukynttilät kuuluvat metallinkeräykseen. Steariininjämiä ei tarvitse poistaa. Myös foliomaiset, kasaan rypistyvät karkkikääreet menevät metallinkeräykseen.
 Uudenvuoden tina sen sijaan ei kuulu metallinkeräykseen. Uudenvuoden tinoja ei saa enää myydä, mutta jos vanhoja tinoja on vielä jäljellä, ne tulee viedä vaarallisen jätteen keräykseen. Jo valettuja tinoja voi myös valaa uudelleen.
 Kuusta ei saa tunkea roska-astiaan
 Monilla alueilla joulukuuset kerätään tammikuussa jätekatosten reunalta, jonne ne voi jättää. Joissain kunnissa on järjestetty erilliset kuusten keräyspaikat. Kuusen voi myös karsia itse ja viedä puutarhajätteeseen. Uusiokäyttöön kuusen saa pilkkomalla sen klapeiksi.
 Jouluvalot ja hautakynttilän suojukset
 Muoviset kynttilänsuojukset menevät sekajätteeseen. Hajonneet jouluvalot pitää viedä elektroniikkaromun keräykseen, ei sekajätteeseen.
 Biojätteen lajittelussa vielä petrattavaa
 Suomalaiset taitavat parhaiten paperinkierrätyksen, kertoo ympäristöasiantuntija Tukiainen HSY:ltä. Sen sijaan biojätteen kanssa on vielä opittavaa.
 – Biojätteestä yksi kolmasosaa tulee biojäteastiaan ja kaksi kolmasosaa päätyy sekajätteeseen, Tukiainen kertoo tilanteesta pääkaupunkiseudulla.
 Parasta olisi toki, ettei biojätettä ylipäänsä syntyisi. Ruokahävikkiä voi karsia joulunakin.
 Kannattaa myös muistaa, että jouluna jäteastiat pullistelevat. Siksi esimerkiksi kartonki tulee litistää mahdollisimman pieneen tilaan. Varsinkaan suuria pakkauksia ei kannata viedä heti joulun jälkeen roskikseen, vaan odottaa, että astioita tyhjennetään taas.

Minne kuuluvat joulupyhien roskat? Näin kierrätät syntyneen jätevuoren oikeaoppisesti


Summary: 14 vuoden aikana hyviä vaellusvuosia on ollut kolme. Jos vaeltajat jäävät Suomeen ja selviävät talvesta, ne voivat vahvistaa Suomen tikkakantoja.

Mennyt syksy on saanut tikat liikkeelle lähes ennätyksellisissä määrin.
 Pohjantikkoja ja uhanalaisia valkoselkätikkoja on nimittäin tullut idästä Suomeen toiseksi eniten tarkkailuhistorian aikana.
 Tiira-havaintotietokannan mukaan muuttolennossa nähtyjä valkoselkätikkoja on syksyn aikana havaittu yhteensä 579 ja pohjantikkoja puolestaan 628 yksilöä.
 Valkoselkätikkojen vaellusten  ennätys  nähtiin vuonna 2015, jolloin niitä havaittiin muuttolennossa 885 yksilöä. Pohjantikkojen paras vuosi puolestaan oli 2008, jolloin niistä tehtiin reilut 1 600 muuttolentohavaintoa.
 Havaintotietokanta ulottuu vuoteen 2006.
 – 14 vuoteen mahtuu kolme hyvää vaellusvuotta. Huonoimpina vuosina muuttavia tikkoja nähdään vain muutamia kymmeniä, eli siihen verrattuna niitä on ollut erittäin paljon liikkellä, sanoo BirdLife Suomen suojeluasiantuntija  Petri Lampila .
 Pohjantikka männynrungolla. Tikkojen kaivamat kolot tarjoavat muille kololinnuille pesimäpaikkoja.  Yle/Pentti Kallinen
 Tikat vaeltavat Venäjän suunnalta
 Ei ole tarkkaa tietoa siitä, mistä tikat vaellukselleen lähtevät, koska niitä ei ole rengastettu lähtöalueella. Se tiedetään, että ne tulevat Venäjän suunnalta.
 – Runsas vaellus kertoo hyvästä pesimävuodesta. Kun kanta on tiheä ja nuoret linnut eivät löydä reviiriä, ne lähtevät vaellukselle.
 Lampilan mukaan hyvät vaellusvuodet saattavat parantaa Suomen tikkakantoja, kun osa linnuista jää Suomeen ja vahvistaa pesimäkantaa. Iso osa syksyn aikana tulleista linnuista ei kuitenkaan selvinne talvesta.
 – Iso osa todennäköisesti kuolee ensimmäisenä talvena muun muassa matkarasitukseen tai siksi, että sopivaa reviiriä ei löydy. Sekä valkoselkätikka että pohjantikka ovat vaativia lajeja, eikä sopivia pesäpaikkoja ole tarpeeksi, Lampila sanoo.
 Vaikka valkoselkätikka onkin uhanalainen, sillä menee tällä hetkellä kohtuullisen hyvin. Valkoselkätikkoja on arvioiden mukaan noin 180–400 paria, kun huonoimpina vuosina 1990-luvun puolivälissä lintuja oli hädin tuskin 20 paria.
 Pohjantikkoja puolestaan on arviolta 20 000–34 000 paria.
 Suomen runsain tikkalaji on käpytikka, joita on optimistisimman arvion mukaan jopa yli puoli miljoonaa paria.
 Yle Radio Suomen Luontoretki-ohjelmassa käytiin syksyllä tikkaretkellä katsomassa, kuinka monta harvinaista tikkaa metsästä bongataan. Voit kuunnella ohjelman  tästä .

Harvinaisia valkoselkätikkoja tuli tänä syksynä Suomeen lähes ennätysmäärä – myös pohjantikat lähtivät massavaellukselle


Summary: Järjestöjä pommitettiin viikonloppuna ja tiistaina.

Kaksitoista avustusjärjestöä on joutunut keskeyttämään työnsä jemeniläiskaupungissa järjestöihin kohdistuneiden iskujen vuoksi.
 Iskut tehtiin rakettitoimisilla singoilla ja tienvarsipommilla, eikä niiden tekijöistä ole vahvistettua tietoa. Jemenin viranomaiset ovat syyttäneet iskuista islamistisia ryhmiä.
 Hyökkäyksiä tehtiin sekä launtaiyönä että tiistaiaamuna. Iskujen kohteina olivat muun muassa hyväntekeväisyysjärjestö Oxfam ja humanitaarisen avun järjestö International Rescue Committee (IRC). Uutistoimisto Reutersin mukaan lauantain iskuissa haavoittui yksi ihminen.
 Tanja Ylitalo / Yle
 Järjestöjen toimistot ovat Lounais-Jemenissä sijaitsevassa Ad Dalin kaupungissa, joka sijaitsee noin 136 kilometriä satamakaupunki Adenista pohjoiseen.
 Ad Dalin kaupunki sijaitsee lähellä päätietä, joka yhdistää huthikapinallisten vallassaan pitämän pääkaupungin Sanaan ja Jemenin hallinnon hallussaan pitämän Adenin.
 Sikainfluenssa ja denguekuume leviävät
 YK on tuominnut iskut ja kuvaillut järjestöjä kohtaan lietsottuja vihakampanjoita tilanteen "hälyttäväksi kärjistymiseksi".
 – Vaadin perusteellista tutkimusta ja haluan osoittaa arvostukseni Jemenin hallitukselle siitä työstä, jonka he ovat aloittaneet asian suhteen. Olen myös vakavasti huolissani jatkuvista mediakampanjoista, jotka levittävät juoruja ja lietsontaa avustusjärjestöjä vastaan,  Mark Lowcock  on todennut lausunnossaan.
 YK:n avunpäällikö Lowcock on sanonut, että järjestöjen vetäytyminen vaikuttaa 217 000 asukkaan elämään.
 Ruotsin Oxfamin tiedottaja  Elin Williams  on sanonut  Sveriges Radiolle , että järjestön työn keskeytyminen Ad Dalissa vaikuttaa välittömästi noin 6 000 jemeniläisen elämään.
 Myös IRC on muistuttanut, että iskut vaikeuttavat ennen kaikkea tavallisten jemeniläisten elämää. Lauantaina rakettitoiminen sinko tuhosi järjestön ylläpitämää naistenkeskusta.
 Järjestöistä on kerrottu, että niiden työ jatkuu, kun se on jälleen turvallista.
 Jemenissä on viime aikoina levinnyt sikainfluenssa ja denguekuume. Tauteihin on kuollut lokakuun jälkeen noin 200 ihmistä, maan kapinallisten johtama terveysministeriö on arvioinut uutistoimisto AP:n mukaan.
 Neljä viidestä tarvitsee humanitaarista apua
 Jemenin sota on jatkunut jo melkein viisi vuotta.
 Osapuolina ovat olleet muun muassa Iranin tukemat huthikapinalliset, Saudi-Arabian johtama, Jemenin hallintoa tukeva liittouma sekä etelän separatistit, jotka ovat halunneet pois Pohjois-Jemenin kontrollista.
 Jemenin sodassa on kuollut kymmeniätuhansia ihmisiä, joista suuri osa on siviilejä. Miljoonat ihmiset ovat nälänhädän partaalla, ja 80 prosenttia väestöstä tarvitsee humanitaarista apua.
 YK kutsuu Jemenin sisällissotaa maailman pahimmaksi humanitaariseksi kriisiksi.
 Lisää aiheesta:
 Pelastakaa Lapset: Jemenissä kymmeniä lapsia kuolee tai haavoittuu yhä joka kuukausi
 Jemenin hallitus ja etelän separatistit allekirjoittivat vallanjakosopimuksen

Avustusjärjestöt joutuivat keskeyttämään työnsä Jemenissä hyökkäysten vuoksi – YK: vaikutukset näkyvät 217 000 ihmisen arjessa


Summary: Nykyajan prinsessat ovat supersankareita. He tekevät asiat eri tavalla kuin ennen, eivätkä aina edes haaveile prinsseistä.

Disneyn tämän vuosikymmenen suosikkielokuva Frozenin jatko-osa  on julkaistu . Frozen2:sta odotetaan sekä menestystä että puheenaihetta.
 Frozenin prinsessat, tarina ja tunnussävelmä "Let it go" ovat tuttuja lapsiperheissä.
 Frozen-elokuva on herättänyt myös keskustelua esimerkiksi siksi, että se rikkoo perinteistä satujen prinsessa – prinssi -asetelmaa.
 Elokuvan tekee poikkeukselliseksi se, että Frozenin päähenkilö-Elsalla ei ole elokuvan lopussa poikaystävää, kuten prinsessoilla yleensä.
 Teatteri-ilmaisun ohjaaja, käsikirjoittaja, kouluttaja ja äiti  Anni-Veera Aitolehti  pitää Frozenin asetelmaa mielenkiintoisena.
 – Elokuvassa on monia mielenkiintoisia ajatuksia. Esimerkiksi se, että sisarrakkaus on se suuri rakkaus, joka voittaa. On myös hienoa, että Elsa voi olla merkittävä henkilö ja itsenäinen toimija ilman, että hänellä on suhde mieheen, sanoo feministiksikin tunnustautuva Aitolehti.
 Anni-Veera Aitolehti toivoo tulevaisuudessa persoonallisia prinsessoja Kalle Niskala / Yle
 Kuka tahansa voi olla prinsessa
 Aitolehti on kolmen lapsen äitinä hyvin perillä niin vanhoista kuin uudemmistakin Disney-elokuvista. Vaikka hänen ensimmäinen elokuvakokemuksensa oli seikkailua eikä prinsessoita, ensimmäinen prinsessaelokuva, Tuhkimo, teki pieneen tyttöön suuren vaikutuksen.
 – Olihan se ihana ajatus, että kenestä tahansa voi tulla prinsessa.
 Aitolehti on ilahtunut, että Disney on muokannut prinsessoja omaa tahtoa omaaviksi.
 Hänen oma suosikkinsa Disneyn prinsessa-elokuvista on Urhea, joka kertoo skotlantilaisesta prinsessa Meridasta.
 Poikatyttömäinen Merida rakastaa metsässä ratsastamista ja jousella ampumista, vaikka kuningataräiti yrittää kasvattaa tyttärestään hienostunutta prinsessaa.
 – Mielestäni on hienoa, että lapsille löytyy elokuvistakin esikuvia naisista, jotka ovat vahvoja, omapäisiä ja tekevät asioita vähän eri lailla, myös psykodraamaohjaajana työskentelevä Aitolehti kertoo.
 Jatko-osassa Elsa lähtee selvittämään mistä hänen voimansa ovat peräisin. © 2019 Disney. All Rights Reserved.
 Persoonallisia prinsessoja
 Frozenin jatko-osa tulee varmasti ilahduttamaan heitä, joiden mielestä Disneyn prinsessat ovat vain tylliunelmiin pukeutuneita tyhjiä kuoria. EsimerkiksiTime-lehti hehkuttaa jo verkkoartikkelinsa otsikossa Elsan käyttävän housuja.
 Se, ettei Elsa päätynyt ensimmäisessä elokuvassa prinssin kainaloon, on saanut monet toivomaan olisiko Elsa ensimmäinen homoseksuaali prinsessa? Heti kun tieto jatko-osasta julkistettiin, alkoi  sosiaalisessa mediassa levitä toive  Elsan tyttöystävästä,#GiveElsaAGirlfriend
 Toimittajan kysymykseen tulevaisuuden toiveprinsessasta Aitolehti pyysi kommentteja Feministisen puolueen tukiryhmässä Facebookissa. Osa vastanneista toivoi, että perinteiset käsitykset seksuaalisuudesta uskallettaisiin haastaa.
 – Ryhmässä toivottiin esimerkiksi prinssiä, joka tykkää pukeutua prinsessaksi. Pohdittiin, että voisiko prinsessaus kuvata jotain muuta kuin sukupuolta.
 Kuinka hyvin sinä tunnet Disney-prinsessat?
 Lumikki, Tuhkimo, Aurora, Ariel, Belle, Jasmine, Pocahontas, Mulan, Tiana, Tähkäpää, Merida, Vaiana, Elsa ja Anna ovat hurmanneet tarinoillaan niin lapset kuin aikuisetkin.
 Testaa, kuinka hyvin muistat prinsessojen ratkaisut kiperissä tilanteissa!
 Kysymykset saattavat sisältää juonipaljastuksia.

Uuden Frozen-elokuvan prinsessat ovat sisukkaita esikuvia – Testaa, mitä tiedät Disneyn prinsessoista kautta aikojen


Summary: Sivustolla esitetään Washington Postin mukaan väitteitä, jotka ovat virheellisiä ja harhaanjohtavia.

Yhdysvaltain presidentin Donald Trumpin presidentinvaalikampanja avasi jouluaattona  verkkosivuston , jossa annetaan ohjeita liberaaliläheisten kanssa käytyjen väittelyiden voittamiseen. Sivustosta on kertonut muiden muassa  Washington Post .
 Lehden mukaan sivustolla puhutaan esimerkiksi Venäjä-huijauksesta ja valeuutismediasta. Faktantarkastajat ovat kuvailleet sivuston lausuntoja virheellisiksi tai harhaanjohtaviksi.
 Sivustolla on myös julkaistu video, jossa kerrotaan joulun olevan täynnä rakkautta ja naurua. Videolla hulmuavan yhdysvaltalaislipun edessä esiintyvä kampanjaedustaja kuitenkin jatkaa, että joulu on myös täynnä väistämättömiä keskusteluja perheen liberaalin kanssa, joka "ei vain halua uskoa sitä, kuinka hyvin Yhdysvalloilla menee Trumpin ollessa presidenttinä".
 Videolla myös väitetään, että Yhdysvalloissa on käynnissä Trumpin ansiosta energiauudistus. Yhdysvaltojen kerrotaan muun muassa olevan maailman suurin öljyntuottaja, minkä lisäksi öljyn ja kaasun vientiä suitsutetaan.
 Videolla esiintyvä henkilö väittää demokraattien haluavan muun muassa määrätä siitä, mitä kansalaiset syövät ja miten he matkustavat. Edustaja viittaa nimeämättömään tutkimukseen, jonka mukaan demokraattien "radikaali agenda" voisi lisätä yhdysvaltalaiskotitalouksien energialaskuja vuositasolla lähes 4 000 dollarilla.
 Trumpin kampanjapäällikkö  Brad Parscale  mainosti sivustoa Twitterissä.
 – Me tiedämme, että joulun ja juhlapyhien aikaan on aina mukana se liberaali lumihiutale, joka aloittaa väittelyn ja sen jälkeen pakenee ja piiloutuu, Parscale kirjoitti tviitissään.
 – Älä anna heidän päästä kuin koira veräjästä tänä vuonna. Ole kuin Donald Trump ja jatka voittamista, hän lisää.
 Sivusto syyttää Bideniä, vaikka väite on kumottu useasti
 Sivustolla on osio, jossa käsitellään virkasyyteprosessia, ja väitetään, että kyse olisi ollut vaalitaktikoinnista.
 Yhdysvalloissa edustajainhuone hyväksyi viime viikolla odotetusti virkasyytteen Trumpia vastaan. Syytteen ensimmäinen kohta koskee vallan väärinkäyttöä ja toinen kongressin toiminnan estämistä.
 Trumpin katsotaan painostaneen Ukrainan johtoa tutkimaan demokraattien presidenttiehdokkaaksi pyrkivää  Joe Bidenia . Häntä syytetään myös kongressin työn estämisestä virkarikostutkinnan aikana.
 Jouluaattona julkistetulla sivustolla sen sijaan esitetään useaan otteeseen virheelliseksi todistettu väite siitä, että demokraattien Biden olisi painostanut Ukrainan johtoa erottamaan huippusyyttäjänsä. Näin väitetään tapahtuneen, koska syyttäjä oli aloittanut tutkinnan sijoitusyrityksestä, joka oli nimittänyt Bidenin pojan hallitukseensa.
 Seuraavaksi Trumpin virkasyytteestä järjestetään oikeudenkäynti kongressin ylähuoneessa eli senaatissa. Senaatissa Trumpin republikaaneilla on enemmistö, joten syytteen odotetaan kaatuvan.
 "Trump on vastuussa maan vahvasta taloudesta"
 Sivustolla kehotetaan konservatiiveja muistuttamaan liberaaliläheisiään siitä, että Trump on vastuussa maan talouden vahvistumista. Sivustolla ei kuitenkaan ole mainintaa siitä, että talouden vahvistuminen alkoi jo hyvissä ajoin ennen kuin Trump aloitti tehtävässään.
 Sivustolla käsitellään Trumpin rajoittavaa maahanmuuttopolitiikkaa ja sairasvakuutuksia. Sivuston mukaan demokraatit yrittävät riistää äänestäjiltä heidän yksityisen, työnantajan tarjoaman sairasvakuutuksensa.
 Kaikki demokraattien presidenttiehdokkuutta havittelevat eivät kuitenkaan  NPR:n  mukaan edes pyri tuomaan maahan valtion hallinnoimaa sairasvakuutusjärjestelmää. Vakuutusjärjestelmän laajentamisesta kaikkien käyttöön on myös erilaisia näkemyksiä, ja osa puolueen ehdokkuudesta kisaavista aikoisi uudistuksesta huolimatta pitää myös yksityiset sairasvakuutukset voimassa.
 Sivustolla painotetaan lisäksi Trumpin omaa suhdetta maahanmuuttoon ja muistutetaan muun muassa siitä, kuinka Trumpin esi-isät sekä hänen nykyinen vaimonsa  Melania Trump  ovat maahanmuuttajia.
 Tämän jälkeen keskustelu siirretään laittoman maahanmuuton kitkemiseen ja Trumpin kiisteltyyn rajamuuriin, jonka Trump lupasi jo ensimmäisen kampanjansa yhteydessä rakentaa Yhdysvaltojen ja Meksikon rajalle.

Trumpin verkkosivu antaa joulupöytään ohjeita liberaalisukulaisten päihittämiseen


Summary: Koillis-Savossa mies löi vaimoaan muun muassa jääkiekkomailalla, Tampereella kuristettiin makaavaa miestä.

Jouluyönä Helsingissä oli paljon enemmän poliisitehtäviä kuin vuosi sitten. Helsingin poliisin mukaan jouluaattoyönä oli 209 tehtävää, mikä on 45 prosenttia enemmän kuin viime vuonna.
 Tehtävistä suurin osa oli kotihälytyksiä, kaikkea meluamisesta väkivaltaan, poliisi kertoo. Poliisi joutui rauhoittelemaan juhlintaa myös ravintoloissa, joissa oli pahoinpitelyitä ja muuta häiriökäyttäytymistä.
 Vaikka yö oli tavallista arkiyötä vilkkaampi, se oli kuitenkin normaalia viikonloppuyötä rauhallisempi.
 Kuopion pääpoliisiaseman ovi rikottiin
 Kotiväkivallasta kertoo myös Itä-Suomen poliisi.
 Nelikymppinen päihtynyt mies pahoinpiteli poliisin mukaan kolmekymppistä vaimoaan perheen kotona jouluyönä Koillis-Savossa. Mies löi vaimoaan nyrkeillä, avokämmenellä sekä jääkiekkomailalla ja lisäksi repi hiuksista, poliisi kertoo. Mies otettiin kiinni ja asiaa tutkitaan pahoinpitelynä.
 Kuopion pääpoliisiasemalla joku rikkoi pääoven joulupäivän aamuna kuuden jälkeen. Poliisin mukaan oli "hullun tuurista" kiinni, ettei tekijä jäänyt kiinni, koska tapahtuma-aikaan oli vuoronvaihto käynnissä ja poliiseja kulki ovesta suuntaan ja toiseen. Poliisi kertoo selvittävänsä tekijää ja tutkivansa asiaa vahingontekona.Hämeen poliisista taas kerrotaan, että jouluaatto sujui rauhallisesti.
 Vuorokauden aikana joulupäivän aamuun mennessä oli 145 tehtävää, muun muassa pahoinpitelyitä ja huumeratteja.
 Tampereella kuristettiin maassa makaavaa miestä
 Tampereella puolestaan noin viisikymppinen mies riitautui neljän nuoren kanssa ennen puoltayötä ravintolassa Hämeenkadulla, kertoo Sisä-Suomen poliisi.
 Kaikki viisi poistettiin ravintolasta, mutta riita jatkui ulkona ja miestä lyötiin ja potkittiin niin, että tämä kaatui maahan. Maassa ollutta miestä potkittiin vielä keskivartaloon ja kuristettiin kurkusta takaapäin. Nuorisoporukka poistui paikalta ja uhri toimitettiin ensiapuun. Poliisi tutkii asiaa pahoinpitelynä.
 Lue lisää:
 Helsingin poliisi on ottanut kiinni viisi asein varustautunutta miestä Malmilla
 Poliisi: Isän epäillään ampuneen poikaansa haulikolla kylkeen aamuyöllä Porissa

Poliisin aatto oli Helsingissä miltei puolet viimevuotista vilkkaampi  – Etenkin kotihälytykset työllistivät


Summary: Uusin trendi ovat kasviraaka-aineista tehdyt vegaaniset kynttilät.

Suomalaiset ovat eittämättä kynttiläkansaa, ainakin jouluisin. Ledi-huuma on valaissut talot ja torpat ulkopuolelta, mutta pirtin sisällä joulutunnelman luo edelleen perinteinen elävällä liekillä palava kynttilä.
 Kynttilöiden tekijöille loppuvuosi onkin erittäin kiireistä aikaa. Suomen vanhin kynttilätehdas, 190 vuotta täyttänyt Havi tekee Riihimäellä kynttilöitä vuorokaudet ympäri.
 Tehdas työllistää näin sesonkiaikana liki 30 työntekijää. Loppuvuoden sesonki kattaa noin puolet koko vuoden liikevaihdosta kynttilöiden valmistuksessa.
 Kynttilöitä Riihimäellä valmistuu paljon. Tuikku-lämpökynttilöiden linjalta valmistuu tarvittaessa 1,3 miljoonaa alumiinikippoon valettua kynttilää päivässä.
 Pöytäkynttiläkoneen käyttäjältä vaaditaan nopeita käsiä, jos hihnalle syntyy hetkellinen tukos. Kynttilätyöntekijä Võthi Thuy An työssään. Mikko Koski / Yle
 Kruunu- ja pöytäkynttilät tehdään nekin enimmäkseen koneiden avulla. Vain valvontaan, linjaston säätämiseen ja kynttilöiden pakkaamiseen tarvitaan paljon ihmiskäsiä.
 Sirot steariinista valetut antiikkikynttilät tehdään yhä lähes kokonaan käsityönä.
 – Tuotantoa on lisätty lähes kolmanneksella normaaliin nähden. Teemme kynttilöitä kolmessa vuorossa ja tällä hetkellä ajamme koneita myös viikonloppuisin. Tilauskantamme on ollut tänä vuonna erinomaisen hyvä, Suomen Kerta Oy:n toimitusjohtaja  Linda Schlobohm  kertoo.
 Havin tehtaan kynttilät ovat tunnetuin osa Suomen Kerta Oy:n tuotteita. Yritys tekee myös kertakäyttöisiä kattaustuotteita.
 Vahva tilauskanta tarkoittaa myös sitä, että Havin kynttilöiden liikevaihto kasvaa tänä vuonna noin viidenneksen viime vuodesta.
 – Suomalaiset arvostavat edelleen kotimaassa tehtyjä laadukkaita kynttilöitä, Schlobohm sanoo.
 Linda Schlobohm aloitti Suomen vanhimman kynttilätehtaan toimitusjohtajana vajaat kaksi vuotta sitten.  Mikko Koski / Yle
 Valtaosa tuotannosta myydään kotimarkkinoilla pääosin suurten keskusliikkeiden kautta, mutta jonkin verran kynttilöitä on saatu myydyksi myös ulkomaille.
 – Olemme saaneet avatuksi syksyllä uusia vientikanavia. Erityisesti Pohjoismaat ja Baltia vetävät nyt hyvin, Linda Schlobohm kertoo.
 Havi on noin seitsemän miljoonaan liikevaihdollaan ja pitkälle koneistetuilla tuotantolinjoillaan Suomen ainoa teollisen kokoluokan kynttilätehdas. Pienempiä valmistajia on muutamia.
 Vaajakoskella toimivan Puttipajan toimitusjohtaja  Terttu Kilpinen  on pyörittänyt omaa yritystään 45 vuotta. Pöytäkynttilät valetaan teräksisiin muotteihin käsin, ainoastaan perinteikkäät pallokynttilät puristetaan koneiden voimalla muotoonsa.
 – Me haluamme säilyttää käsityöläisyyden leiman ja siten erottua tehdaskynttilöistä. Kynttilöissä näkyy käden työn jälki, Kilpinen sanoo.
 Terttu Kilpinen on tehnyt kynttilöitä kohta puoli vuosisataa ja viihtyy edelleen perustamansa yrityksen myymälässä kynttilöiden keskellä. Jaana Polamo / Yle
 Vaikka joulu onkin kynttilöiden polttamisen ehdoton sesonki, on kynttilästä tullut entistä ympärivuotisempi juhlan korostaja sekä osa kodin aivan arkista sisutusta. Värejä, kokoja, muotoja sekä tuoksuja on valittavana kynttilöissäkin laaja kirjo.
 – Yritin tarjota yrityksen alkuvuosina kynttilöitä sisutusliikkeisiin myös keväisin, mutta minulle vastattiin, että olemme korjanneet ne pois. Nyt kynttilöitä on tarjolla ympäri vuoden ja kynttilästä on muutenkin tullut osa sisutusta ja kodin tunnelmaa, Terttu Kilpinen kertoo.
 Puttipajalle joulun sesonki tuo jopa kaksi kolmasosaa yrityksen koko vuoden liikevaihdosta, joka on jonkin verran alle miljoona euroa.
 Myynti on kasvanut pari viime vuotta 10–20 prosentin vauhdilla. Yrityksen tiloissa onkin alkamassa remontti lisätilan saamiseksi tuotannolle ja varastolle.
 Puttipajan uusinta tuotantoa ovat oliiviöljystä tehdyt vegaaniset pöytäkynttilät. Jaana Polamo / Yle
 Kiireaikaan työtekijöitä on liki kaksikymmentä, ja kynttilöitäkin valmistuu silloin tuhansittain. Hiljaisina kuukausina töissä on vain viisi vakituista työntekijää.
 Kynttilöiden käytön muutos vaatii valmistajia seuraamaan aikaa ja trendejä tarkasti. Voimistunut keskustelu ilmastonmuutoksesta ja ekologisesti kestävistä elämäntavoista vaikuttaa myös kynttilöiden raaka-ainevalintoihin.
 – Harkitsemme ekologisiin raaka-aineisiin perustuvia investointeja tuotantolinjoihin, joissa on eniten kasvupotentiaalia. Pyrimme myös laajentamaan steariinikynttilöiden valikoimaa, Havin Linda Schlobohm kertoo.
 Kynttilöiden perusraaka-aineet ovat parafiini ja steariini. Parafiinia syntyy öljynjalostuksen sivutuotteena, joten se on fossiilinen raaka-aine. Steariinia tehdään eläin- tai kasvirasvoista, joita voi pitää uusiutuvina raaka-aineina.
 Öljynjalostuksen sivutuotteena syntyvää parafiinia käytetään paljon kynttilöiden raaka-aineena. Ympäristösyistä valmistajat hakevat uusia, entistä ekologisempia raaka-aineita. Mikko Koski / Yle
 Eläinrasvasta tai palmuöljystä tehty steariini ei kuitenkaan kelpaa kaikille kynttilöiden ostajille.
 – Olemme kokeilleet useita raaka-aineita [ekologisen] kynttilän valmistuksessa. Tänä syksynä toimme markkinoille oliiviöljystä tehdyn kynttilän, joka on täysin vegaaninen. Haluamme näin olla mukana nykyajan kehityksessä ja ilmastokeskustelussa, Puttipajan Terttu Kilpinen sanoo.
 Oliivisteariinista valmistetun kynttilän alkutaival ei ole ollut kovin helppo, sillä raaka-aineen saatavuudessa ja toisinaan laadussakin on ollut puutteita.
 Täysin kasvipohjaisen raaka-aineen on valinnut myös nurmijärveläinen mikroyrittäjä  Annina Rosenström . Hänen valmistamissaan kynttilöissä on raaka-aineena soijavaha ja sydämenä puinen ”minipäre”.
 Tuomaan Markkinat Helsingissä ovat tärkeä kynttilöiden ja muiden yrityksen tuotteiden myyntitapahtuma Annina Rosenströmille, vaikka päivät venyvät helposti aamuvarhaisesta iltamyöhään. Juha Heikanen / Yle
 – Kiinnostuin soijavahasta, koska se on luonnollinen vaihtoehto sekä parafiinille että eläinpohjaiselle steariinille. Huomattuani, että soijavahakynttilöitä ei juuri Suomessa tehdä, päätin alkaa tehdä niitä itse, Rosenström kertoo.
 Rosenström on tehnyt Candle Light Story -kynttilöitä nyt kolme vuotta. Jouluna ja toisinaan muulloinkin hän palkkaa muutaman apulaisen purkamaan tilausten ruuhkaa, mutta muuten hän on yrityksensä ainoa työntekijäomistaja.
 – On tietenkin raskasta vastata kaikesta itse, mutta teen tätä intohimosta ja rakkaudesta. On valtavan palkitsevaa, kun asiakkaat antavat myönteistä palautetta ja kertovat vaikka kiintyneensä johonkin kynttiläni tuoksuun.
 Niin, nämä tuoksut. Kynttilä ei ole välttämättä vain valon ja lämmön lähde, vaan moni ostaja toivoo kynttiläänsä myös tiettyä tuoksua.
 Puinen sydän tekee soijakynttilän kynttilän liekistä hieman toisen muotoisen kuin lankasydän. Juha Heikanen / Yle
 – Se voi liittyä johonkin muistoon tai sitten se voi olla eteerinen, joka vaikuttaa vaikkapa mielentilaan. Laventeli esimerkiksi rauhoittaa ja rosmariini auttaa keskittymään, Rosenström sanoo.
 Rosmariini onkin yksi kaikkein suosituimmista tuoksuista. Rosenström pystyy valmistamaan noin neljä tuhatta kynttilää vuodessa. Pääosin ne päätyvät myyntiin jälleenmyyjien kautta, joita on kymmeniä ympäri Suomen.

Kotimaisten kynttilöiden suosio on kovassa kasvussa – joulun merkitys kynttiläkaupalle on ratkaisevan tärkeä


Summary: Allee Willisin kynästä on kotoisin myös Earth, Wind & Fire -bändin jättihitit September ja Boogie Wonderland.

So no one told you life was gonna be this way . Noilla sanoilla alkava kappale on syöpynyt syvälle miljoonien entisten nuorten takaraivoon. Ja biisiin yhdistyvät automaattisesti suihkulähteellä ilakoivat Rachel, Monica, Phoebe, Joey, Ross ja Chandler.
 Frendit -sarjan legendaarisen tunnusbiisin luoja on nyt poissa. Grammy-voittaja  Allee Willis  kuoli sydänkohtaukseen jouluaattona 72-vuotiaana.
 Willis sävelsi  Frendien   I'll Be There for You  -tunnarin yhdessä Rembrandts-yhtyeen kanssa, joka myös esittää kappaleen. Vuosien varrella Willis teki myös lukuisia muita hittejä, kuten Earth, Wind & Fire -yhtyeen  Septemberin  ja  Boogie Wonderlandin .
 Hän voitti urallaan kaksi Grammy-palkintoa. Toinen tuli  Beverly Hills kyttä  -elokuvan musiikista ja toinen  Häivähdys purppuraa  -musikaalista.
 Willisin kynästä on kotoisin myös Pointer Sistersin biisi  Neutron Dance  sekä Pet Shop Boysin ja Dusty Springfieldin kappale  What Have I Done to Deserve This .
 Willisin kumppani  Prudence Fenton  kunnioitti rakkaansa poismenoa Instagramissa julkaisemalla tästä kuvan saatesanoilla: Rest in Boogie Wonderland.
 Lue myös:
 Frendien näyttelijät yhteen ensimmäistä kertaa sarjan päättymisen jälkeen

I'll Be There for You... – Frendien tunnarin luoja on kuollut