Summary: Ahvenanmaalla äänestettiin sunnuntaina maakunta- ja kuntavaaleissa.

Keskusta palasi vallankahvaan Ahvenanmaan maakuntapäivävaaleissa. Oppositiossa ollut puolue sai kaksi lisäpaikkaa eli sillä on tulevilla maakuntapäivillä yhdeksän edustajaa.
 Myös Sitoutumaton kokoomus voitti yhden paikan lisäten edustajiensa määrän neljään. Kokonaan uusi ryhmittymä näissä vaaleissa oli Hållbart iniativ (Kestävä aloite). Se sai kaksi edustajaa.
 Nyt maakuntahalllituksessa olleet sosiaalidemokraatit menettivät kaksi paikkaa (5 -> 3). Myös hallituksessa olleet Liberaalit (7 -> 6) ja Maltilliset (5 -> 4) kärsivät tappion maakuntapäivävaaleissa.
 Ahvenanmaan itsenäisyyttä kannattava Ålands framtid menetti vaaleissa toisen paikkansa ja sen ainoaksi edustajaksi jää Stephan Toivonen.
 Maakuntapäiville valitaan 30 edustajaa neljän vuoden välein. Se nimittää maakuntahallituksen ja säätää lakeja.
 Kuntauudistus kampitti
 Ahvenanmaan vaaleja  Svenska Ylelle kommentoinut valtiotieteilijä  Siv Sandberg  arvioi nykyisen maakuntahallituksen ajaman kuntauudistuksen koituneen valtaapitäneiden kohtaloksi. Ahvenanmaalla on 16 kuntaa, joista osa on hyvin pieniä.
 Valtiotieteilijä Siv Sandberg. Bengt Östling/Yle
 Uudessa kuntamallissa saarimaakuntaan olisi tullut vain neljä kuntaa. Kuntauudistukselle on Siv Sandbergin mukaan tarvetta, mutta se herätti voimakasta vastustusta ja Keskusta hyödynsi sitä.
 Ahvenanmaalla on asukkaita nyt hieman alle 30 000. Pikkukunnissa väkeä on varsin vähän. Esimerkiksi Sottungan saaristokunnassa on alle sata asukasta.
 Maakuntahallituksen johtoon noussee Keskustan puheenjohtaja  Veronica Thörnroos , joka oli myös vaalien äänikuningatar 590 äänellä.
 Tulevaan maakuntahallitukseen tarvitaan vielä kolmas puolue vaalit voittaneiden Keskustan ja Sitoutumattoman kokoomuksen rinnalle, jotta hallituksella olisi enemmistö maakuntapäivillä.
 Siv Sandbergin mukaan etukäteen arvioitiin, että tulossa olisi perinteinen porvarihallitus, jonka muodostaisivat Keskusta, Liberaalit ja Maltilliset.
 Vaalien ääntenkasku oli varsin hidasta ja suunniteltu  sähköinen äänestys internetissä peruttiin  viime hetkillä ennen aloitusta, koska sen turvallisuudesta ei oltu varmoja.
 Maakuntavaalien äänestysprosentti oli 69.1 ja ääniä annettiin kaikkiaan 14 194.
 Lue myös:
 Centern klar vinnare på Åland - Siv Sandberg: "Det har varit en stark motsättning mellan regering och opposition som bara har accelererat"
 Maakuntavaalien tulos
 Ahvenanmaalla valmistaudutaan vaaleihin – kuntien määrästä kiistaa, sähköisestä äänestyksestä luovuttiin viime hetkellä

Ahvenanmaan vaaleissa valta vaihtui: Keskusta voitti, sosiaalidemokraatit hävisivät


Summary: Britannian pääministeri Boris Johnson uskoo saavansa erosopimuksen läpi, jos sopimuksesta äänestetään jo maanantaina.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Britannian parlamentti keskustelee ja mahdollisesti äänestää jo maanantaina erosopimuksesta. Parlamentti istunto alkaa 17.30 Suomen aikaa.
 Pääministeri  Boris Johnson  haluaa, että parlamentin alahuone äänestää tänään tuesta hänen erosopimukselleen. On kuitenkin epäselvää, salliiko parlamentin puhemies  John Bercow  äänestystä, kertoo  Guardian .
 Lauantaina kerrottiiin, että äänestyksen oli määrä siirtyä tiistaille.
 Myös  BBC:n  kertoi maanantaina Johnson uskovan, että hänellä on nyt riittävästi tukea saadakseen erosopimuksensa läpi.
 Lue vielä ,  mitä tiedetään voimasuhteiden jakautumisesta brittiparlamentissa .
 Jos parlamentti kannattaisi Johnsonin erosopimusta, pääministeri voisi mahdollisesti perua kirjeensä, jossa hän anoi EU:lta lisäaikaa EU-erolle.
 EU ei ole vielä vastannut pyyntöön. Esimerksiksi saksalaisministeri  Peter Altmaier  sanoi maanantaina saksalaiselle radiokanavalle uskovansa EU:n vastaukseen menevän useita päiviä.
 EU-parlamentin brexit-työryhmä kokoontuu niin ikään tänään.
 Lue Ylen tekemä kuvitteellinen whatsup-keskustelu siitä ,  miten Boris Johnson, kuningatar, Trump ja kumppanit vääntäisivät brexitistä.
 Britannian EU-eropäivä on virallisesti tämän kuun viimeinen päivä.
 Lue myös:
 Britannian parlamentti kokoontuu jälleen setvimään brexit-sotkua – "Saamme parlamentin tuen sopimukselle"
 Boris Johnson lähetti brexitin lykkäyskirjeen EU:lle ilman allekirjoitusta – ja toisen, jolla perui ensimmäisen
 Luottamuspula toi uusia mutkia brexit-neuvotteluihin – asiantuntija listaa kolme tilanteeseen johtanutta syytä
 Eurooppa-kirje: Toimittajan tyhjä olo – Entä jos Britannian ero toteutuu?
 Brexit-myllytys ajanut monet lopettamaan uutisten seuraamisen – Sky News perusti brexit-vapaan kanavan, Daily Star väänsi seurannan vitsiksi
 Brexitin taustalla vuosikymmenten Eurooppa-inho: Jo 40 vuotta sitten Britannian pääministeri ilmoitti haluavansa rahansa takaisin

Yle seuraa: Britannian parlamentti keskustelee brexitistä – Katso miten käy erosopimuksesta äänestämisen


Summary: Rahapeliautomaattien liikevaihto on 11 miljardia.

Kasinot, uhkapelit ja rahapeli- ja vedonlyöntipalvelut

Veikkaus käyttää sisäisesti liikevaihdostaan lukua, joka poikkeaa julkisuuteen kerrotusta.
 Julkisesti Veikkaus kertoo liikevaihdon olevan noin kolme miljardia.  Ylen MOT kertoo selvityksessään , että Veikkauksen todellinen liikevaihto on 13 miljardia.
 Veikkauksen toimitusjohtaja  Olli Sarekoski  vahvistaa tiedon MOT:lle.
 – Emme me sitä piilota. Kuten nytkin, olemme kertoneet koko uuden yhtiön olemassaoloajan erilaisissa tilaisuuksissa meidän esittelykalvoissamme, mikä on totaaliliikevaihtomme. Se on meillä sisäisesti käytössä ja aivan avoimesti kerromme, että yhtiön liikevaihto on tänä vuonna 13 tai 12,8 miljardia.
 Asia johtuu siitä, että Veikkaus raportoi henkilökohtaisen arvonnan peliautomaatti- ja pöytäpeleissä liikevaihdon maksetuilla voitoilla vähennettynä. Ilman tätä vähennystä peliautomaattien osuus olisi noin 11 miljardia.
 – Se on yleinen käytäntö toimialalla. Noudatamme rahapelialan normaalia käytäntöä, eli ei se ole siinä mielessä mitenkään poikkeavaa, Olli Sarekoski sanoo.
 MOT:n selvityksen mukaan  pelikatteen ja liikevaihdon sekoittaminen ei ole alan käytäntö ainakaan Pohjoismaissa.
 MOT kertoo, kuinka Veikkaus käyttää raha-automaattipelien 840 miljoonan euron pelikatetta liikevaihtona muiden pelien liikevaihdon rinnalla.
 Ville Juutilainen ja Magnus Berglund, Yle
 13 miljardin Veikkaus – yhtiö myöntää MOT:lle automaattipelien todellisen liikevaihdon

MOT:n selvitys: Veikkauksen todellinen liikevaihto on 13 miljardia


Summary: Mellakoissa on kuollut jo seitsemän ja toistatuhatta on pidätetty.

Chilen presidentin  Sebastian Piñera  mukaan maa on ajautumassa sotaan. Mellakoissa ja mielenosoituksissa on tähän mennessä kuollut seitsemän ihmistä ja liki 1 500 on pidätetty. Chilessä ei ole ollut näin levotonta vuosikymmeniin.
 – Olemme sodassa leppymätöntä ja voimakasta vihollista vastaan, joka ei kunnioita mitään eikä ketään ja on valmis väkivaltaan ja rikoksiin vailla rajoja, Piñera sanoi toimittajille armeijan komentajan  Javier Iturriagan  kanssa pitämänsä hätäkokouksen jälkeen.
 Maan pääkaupunkiin Santiagoon ja yhdeksään muuhun maakuntaan on julistettu poikkeustila. Sotilaat on nyt komennettu kadulle ensimmäisen kerran sitten  Augusto Pinochetin  vuosien 1973-1990 diktatuurin.
 Mellakat Chilessä alkoivat loppuviikosta mielenosoituksina julkisen liikenteen hinnankorotuksia vastaan. Mielenosoitukset kuitenkin äityivät paikoin väkivaltaisiksi mellakoiksi.
 Mielenosoittajien tyytymättömyyden taustalla on huoli maan talouskehityksestä ja toimeentulosta. Vaikka Chile on Etelä-Amerikan vaurain maa, elinkustannukset ovat nousseet ja esimerkiksi eläkkeet ovat surkeita.
 – Nämä tapahtumat ovat todella surullisia, mutta ihmiset ovat vihaisia, koska heitä ei ole kuunneltu, kiteytti  Antonia , 26, Santiagon keskustassa.
 Barcelonassa leveää leipäänsä tienaava chileläinen ammattilaisjalkapalloilija  Arturo Vidal  otti hänkin kantaa kotimaansa tapahtumiin.
 – Rukoilen, että rakas Chileni parantuu, Vidal kirjoitti.

Chilen presidentin mukaan maa on ajautumassa sotaan


Summary: Poliisin mukaan perjantaista puukotusta tutkitaan nyt murhan yrityksenä ja törkeänä ryöstönä

Harjavallassa perjantaina puukon kanssa riehunutta teinityttöä epäillään nyt murhan yrityksestä ja törkeästä ryöstöstä. Poliisin mukaan tutkimuksissa on selvinnyt, että tekoon liittyy suunnitelmallisuutta.
 Kerromme hetken kuluttua lisää

Poliisi: Harjavallassa puukottanutta teinityttöä epäillään nyt murhan yrityksestä: "Tekoon liittyy suunnitelmallisuutta"


Summary: Suomi on edelleen suosituin työskentelykieli pääkaupunkiseudun yrityksissä. Chileläinen Misael Rojas on huomannut, että ilman kielitaitoa työllistyminen on hankalaa.

Chileläinen  Misael Rojas  valmistui toukokuussa taiteen maisteriksi Aalto-yliopistosta. Niin kuin moni muukin vastavalmistunut, myös 26-vuotias Rojas etsii töitä. Hänelle se on kuitenkin erilaista kuin suomalaisille ainakin kahdesta syystä.
 Ensinnäkin, tilastojen valossa korkeakoulutetut ulkomaalaistaustaiset työllistyvät heikommin kuin suomalaistaustaiset. Esimerkiksi Uudellamaalla työllisyysaste on ulkomaalaistaustaisilla korkeakoulutetuilla 64 prosenttia ja suomalaistaustaisilla 88 prosenttia.
 Toiseksi, Rojasin pitää löytää töitä vuodessa. Silloin hänen oleskelulupansa työnhaun perusteella vanhenee. Jos töitä ei ole, hän joutuu lähtemään Suomesta.
 – Viihdyn Suomessa paremmin kuin Chilessä ja haluaisin jäädä. Mutta työpaikan saaminen on osoittautunut hankalaksi, Rojas kertoo.
 Työpaikoilla edellytetään suomen kielen taitoa
 Rojas aloitti töiden etsimisen jo ennen valmistumistaan. Hän on päässyt yhteen haastatteluun, mutta ei tullut valituksi.
 Työnhakua hankaloittaa se, että monilla työpaikoilla vaaditaan suomen kielen taitoa – usein silloinkin, kun työtehtävistä suoriutuminen ei Rojasin mielestä vaatisi sitä. Rojas pystyy selviytymään suomeksi arjen asiointitilanteista, mutta hän ei puhu sujuvaa suomea.
 Korkeakoulutetut ulkomaalaistaustaiset Suomessa Tilastokeskuksen mukaan Suomessa asui vuonna 2017 noin 58 000 ulkomaalaistaustaista, jolla on korkeakoulututkinto. Ulkomaalaistaustaisella tarkoitetaan henkilöä, jonka molemmat vanhemmat tai ainoa tiedossa oleva vanhempi on syntynyt ulkomailla. Luvussa on siis mukana myös Suomessa syntyneitä niin sanottuja toisen polven ulkomaalaistaustaisia. Noin puolet eli 29 100 ulkomaalaistaustaisista korkeakoulutetuista asuu pääkaupunkiseudulla. Pelkästään Vantaalla asuu useampi ulkomaalaistaustainen korkeakoulutettu kuin koko Varsinais-Suomen maakunnassa yhteensä. Suomalaisista korkeakoulutetuista uusmaalaisia on 36 prosenttia.
 Rojasin mukaan ei ole tavatonta, että työpaikkailmoitus on englanniksi, mutta myöhemmin selviää, että tehtävään halutaan palkata suomenkielinen henkilö. Kielitaitovaatimusta ei välttämättä ole mainittu lainkaan ilmoituksessa.
 – Kerran eräs ystäväni soitti tällaiseen paikkaan ja kysyi, miksi ilmoitus oli englanniksi. Yrityksestä vastattiin, että he haluavat testata, että hakijat ymmärtävät englantia. Eli se oli tapa seuloa hakijoita, Rojas kertoo.
 Suomi on edelleen suosituin työskentelykieli pääkaupunkiseudun yrityksissä, mutta myös englannin kielen käyttö on yleistä, selviää Helsingin seudun kauppakamarin jäsenilleen teettämästä kyselystä.
 94 prosenttia yrityksistä ilmoitti pääasialliseksi työkielekseen suomen, kun englannin ilmoitti 55 prosenttia. Seuraavana tuli ruotsi 18 prosentilla. Yritykset saivat kyselyssä valita useamman kuin yhden kielen.
 Helsingin seudun kauppakamarin projektipäällikön  Satu Salosen  mukaan työkieli ja työntekijöiden kielitaitovaatimukset vaihtelevat aloittain. ICT-alalle työllistyy paljon suomea puhumattomia, kun taas kaupan alalla vaaditaan useammin sujuvaa suomea. Yritysten asenteissa olisi silti työtä tehtävänä.
 – Kynnys palkata yritykseen ensimmäinen ihminen, joka ei puhu suomea, voi olla korkea. Kauhulla ajatellaan, että jos työpaikalle tulee yksi, joka ei puhu suomea, että koko organisaation kieli on vaihdettava, Salonen kärjistää.
 Chileläinen Misael Rojas tuli Suomeen opiskelemaan, ja nyt hän haluaisi löytää töitä Suomesta. Antti Kolppo / Yle
 Osaajia halutaan ulkomailta
 Työ- ja elinkeinoministeriö on arvioinut , että Suomi tarvitsee 20 000 työperäistä maahanmuuttajaa vuodessa. Pääkaupunkiseudun yrityksistä lähes viidennes kokee työvoiman saatavuuden pahimmaksi työllistämisen esteeksi. Osaavan työvoiman saatavuus voi vaikuttaa yritysten kasvuun ja sitä kautta myös Suomen talouden kehitykseen.
 Samaan aikaan Suomessa jo olevat kansainväliset osaajat, kuten Rojas, eivät ole onnistuneet työllistymään. Työ- ja elinkeinoministeriön mukaan vuonna 2016 kansainvälisistä opiskelijoista 42 prosenttia oli työllisiä vuosi valmistumisensa jälkeen. Moni oli muuttanut pois Suomesta.
 Uudenmaan ely-keskuksen tutkija  Timo Aulanko  kertoo, että tyypillisimmät työllistymisen esteet ovat juuri kielitaidon sekä ammatillisten verkostojen puute ja ulkomailla suoritettujen tutkintojen tunnistaminen ja tunnustaminen.
 Samaa mieltä on Helsingin seudun kauppakamarin Salonen.
 – Jos puuttuu kontaktit ja tietämys siitä, mistä työpaikat löytyvät, niin vaikeaahan se on. Aika moni paikka ei ole julkisessa haussa, vaan tieto niistä kulkee verkostoissa, Salonen sanoo.
 Uuden suomalaistutkimuksen mukaan suomalainen nimi on valtava etu töitä haettaessa. Tutkimuksessa lähetettiin 5 000 tekaistua työhakemusta suomalaisilla ja ulkomaalaisilla nimillä. Suomalaisilla nimillä varustetut hakemukset poikivat työhaastattelukutsuja moninkertaisesti muihin nähden.
 Lue lisää:   Suomalainen nimi on valtava etu Suomen työmarkkinoilla – tutkija lähetti tuhansia työhakemuksia eri nimillä ja tulokset hätkähdyttävät
 Kahvila Ihanasta on tullut Misael Rojasille mieluinen paikka tavata ystäviä. Antti Kolppo / Yle
 Lukuvuosimaksut hidastavat työllistymistä?
 Misael Rojasin mielestä myös lukuvuosimaksut hidastavat Suomeen opiskelemaan tulleiden työllistymistä valmistumisen jälkeen.
 Yliopistot ovat perineet lukuvuosimaksuja EU- ja ETA-maiden ulkopuolisilta opiskelijoilta vuodesta 2017 lähtien. Rojasin tutkinto maksoi 30 000 euroa, josta hän maksoi itse puolet. Loput kattoi Aalto-yliopiston myöntämä stipendi.
 Lukuvuosimaksuvelvollisten opiskelijoiden täytyy valmistua aikataulussa, sillä muutoin maksettavaa tulee lisää. Käytännössä se tarkoittaa, ettei opintojen ohella ole juuri aikaa työnteolle, joka auttaisi verkostoitumaan ja saamaan jalkaa oven väliin suomalaiseen työelämään.
 Rojas kertoo, että monet hänen EU-maista tulevat opiskelukaverinsa ovat lykänneet valmistumista, jotta he voivat hakea opiskelijana työharjoittelupaikkoja.
 – Yksi chileläinen ystäväni aloitti opinnot silloin, kun opiskelu oli kaikille ilmaista, ja hän pystyi myös venyttämään valmistumistaan. Hän pääsi erääseen firmaan harjoitteluun ja on nyt työskennellyt siellä kahdeksan vuotta, Rojas kertoo.
 Kun töitä ei löydy Suomesta ja opintovelat painavat niskassa, monet Rojasin tuntemat opiskelijat ovat palanneet kotimaahansa.
 – Ja sitten aina valitetaan, että EU-maiden ulkopuolelta tulevat opiskelijat eivät jää Suomeen valmistumisen jälkeen, Rojas huokaa.
 Jokapoika-paitoja ja aikataulussa pysyviä ratikoita
 Misael Rojasille Suomesta on tullut koti. Hän pitää siitä, että asiat toimivat ja ratikat tulevat pysäkille aikataulun osoittamalla kellonlyömällä. Hän on myös löytänyt Suomesta hyvän ystäväpiirin, jossa tuetaan ja autetaan toisia.
 – Ensimmäisen lukukauden aikana aloin ajatella, että ehkä jään tänne. Se oli keskellä talvea, joten minun todella täytyy pitää tästä maasta, Rojas nauraa.
 Ehkä kotiutumisesta Suomeen kertoo myös se, että Rojas etsii kirpputoreilta ja kerää Marimekon jokapoika-paitoja eri värisinä.
 Tänään päälle on valikoitunut mustavalkoraitainen.
 Lue myös:
 Juliana Tobon lumoutui näkemästään, ja niin miljoonakaupunki vaihtui pieneen Suomeen – hänessä kiteytyy väestönkasvu juuri nyt
 EK haluaa kovapalkkaisille asiantuntijoille työluvan viikossa, työministeri Harakka pitää kuukauttakin hankalana – mikä prosessissa kestää?

Työpaikkailmoitus englanniksi, mutta tehtävään halutaan suomea puhuva – Misaelin ja muiden ulkomaalaisten työllistyminen voi tyssätä tähän


Summary: Metsätalousyrittäjän arjessa radiolla on iso merkitys. Se rytmittää päivän ja on ikkuna maailmaan.

Oksat rasahtelevat kenkien alla. Ulkohousujen kahina ja sateen ropina luovat oman konserttinsa.
 Suomusjärveläinen  Tiina Lietzén  ei sitä kuitenkaan kuule. Hänen korvissaan on toisenlainen maailma. Metsurikypärän kuulokkeissa soi  Yle Radio Suomi .
 Radiossa parasta on, että pysyy kärryillä maailman tapahtumista.
 – Metsä on omanlaisensa, hiljainen ja mieleinen ympäristö, mutta jos sitä kuuntelisi monta tuntia päivässä, niin tylsäksihän se kävisi. Radio on ikkuna maailmaan.
 Metsätöissä Tiina Lietzén kuuntelee radiota metsurikypärän kuulokkeista.  Johanna Manu / Yle
 Lietzén työskentelee paljon yksin metsässä ja puutarhassa. Välillä kaverina pauhaa saha, mutta useimmiten radio ja sen tutut äänet.
 Volume-nappulaan Lietzén tarttuu aina tietyissä tilanteissa.
 – Silloin radio soi mahdollisimman lujaa, kun tulee CMX:n  Ruoste  tai Hurriganesin  I will stay . Minulle ne ovat isoja hetkiä elämässä. Rakastan niitä lauluja.
 Kappaleiden aikana ei pauhaa saha, vaan ulkona hääräävä nainen.
 Radio menee kiinni vain yhdestä syystä
 Radio täyttää tänä vuonna Suomessa 100 vuotta, kun radiolaki eli laki "langatonta sähköttämistä ja puhelemista varten" säädettiin vuonna 1919. Suomalaiset kuuntelevat radiota keskimäärin 2 tuntia 41 minuuttia päivässä. Viimeisin  Kansallinen Radiotutkimus  tehtiin kesällä.
 Tiina Lietzén kuuntelee äänilaatikkoa paljon keskivertoa enemmän, sillä hänen korvissaan radio soi noin 11,5 tuntia päivässä.
 Rutiini on päivittäin sama. Radio aukeaa puoli seitsemältä aamulla, kun  YleX:n   Viki  ja  Köpi  herättelevät uuteen päivään. Sen jälkeen kanava vaihtuu Radio Suomeen ja pysyy siinä iltaan saakka.
 Radiohiljaisuutta ei päiviin useimmiten mahdu, mutta on yksi asia, mikä saa Lietzénin sammuttamaan radion.
 – Silloin radio menee kiinni, kun Varsinais-Suomen liiton edunvalvontapäällikö puhuu pitkään tunnin junasta. Intressimme ovat niin kaukana toisistaan.
 Radio menee superkuuntelijan tunteisiin monin tavoin. Pitkään ei radiota malta pitää kiinni.
 Kaapelit kulkevat kasvimaalta kasvihuoneeseen ja marjapensaiden alla, että myös ulkotöissä voi kuunnella radiota.  Johanna Manu / Yle
 – Meillä on kolme matkaradiota viritetty kaapeleiden avulla pitkin pihaa. Yksi on kasvihuoneessa, toinen kasvimaalla ja yksi on marjapensaiden välissä.
 Virta kytketään siihen radioon, jota lähimpänä työskennellään.
 – Radiokypärän joutuu uusimaan parin vuoden välein. Ne eivät kestä käytössäni kuin sen ajan, Lietzén kertoo.
 Tiina Lietzénillä on useita radioita, joista kolme on ulkona. Kasvihuoneessa paprikat ja perunat kasvavat Ylen musiikin maustamina.   Johanna Manu / Yle
 Radio liittyy vahvasti Lietzénin lapsuuteen, jolloin hän muistaa radion olleen usein päällä. Isä oli tarkka siitä, että tuvan radiosta ei vaihdettu kanavaa.
 – Ihan ensimmäiset muistot ovat Lauantain toivotuista, joita kuunnellessa isä hyräili mukana  Rakastan elämää  -laulua. Lapsella oli turvallinen olo.
 Murrosikäisenä Ylen tarjonta oli Lietzénin mielestä melko vähäistä ja lisää kuultavaa piti hakea iltaisin särisevästä Radio Luxembourgista.
 – Lauantain Nuorten sävellahjan aikaan meillä oli aina sauna. Saunalla ei ollut sähköä, joten sinne kannettiin patteriradio. Siellä soi  Lautanen Guatemalan verta , kunnes isä käski sulkea toosan.
 Sykähdyttävin radiohetki
 Kaikkein sykähdyttävimmäksi radiohetkeksi Tiina Lietzén kertoo YleX-kanavalla toimineen  Aino Töllisen  viimeisen lähetyksen. Sittemmin Yle Radio Suomen vastaavaksi tuottajaksi siirtynyt Töllinen toimi YleX:llä juontajana vuosina 2008–14.
 Tölliselle soitettiin  Kaija Koon   Tinakenkätyttö  viimeisessä lähetyksessä ja se pysäytti Tiina Lietzénin kesken metsänhoidon.
 – Sammutin sahan, pudotin hanskat alas, istuin kannon päälle ja itkin. Itkin Ainon lähtöä ja Tinakenkätyttöä.
 Aino Töllinen herkistyy kuullessaan, miten radiohetki vuosien takaa on koskettanut kuuntelija-Lietzéniä.
 – Voi apua, mikä ihana muisto! Tällaisesta kuuleminen sai ihan palan nousemaan kurkkuun ja silmäkulman kostumaan. On ihan mieletöntä, että radio herättää kuulijoissa tällaisia tunteita ja jättää ihmisiin tällaisia muistijälkiä.
 Töllinen toki muistaa hetken elävästi itsekin.
 – Olin jäämässä äitiyslomalle ja senkin takia oli tunteet varmaan pinnassa, mutta yhtä itkeskelyähän se oli.
 Johanna Manu / Yle
 Lietzénin metsässä on toki itketty muutaman muunkin juontajan lähtöä. Onneksi tilalle tulee uusia, jotka osaavat myös koskettaa kuuntelijaa.
 – Kun lopettaa juontohommat, ei jätä vain työkavereita ja työyhteisöä, vaan jättää ne kuulijat, ne joiden kanssa yhdessä on parhaimmillaan kuljettu monta vuotta. Ne ihmiset, joiden kanssa, joille ja joiden takia sitä hommaa tehdään, Töllinen toteaa.
 Radiolähetysten taustajoukoissa nykyään työskentelevä Töllinen toivoo, että kaikki jotka saavat juontotyötä radiossa tehdä, muistaisivat, miten etuoikeutettua ja hienoa hommaa se on.
 Ilman radiota olisi tyhjä olo
 Radiovastaanottimia on ripoteltu pitkin pihaa ja metsurikypärässä on radio kuulokkeissa. Mitä tapahtuisi ja miltä tuntuisi, jos radio hiljenisi pidemmäksi aikaa?
 Tiina Lietzén vakavoituu ja sanoo, että hänellä olisi tyhjä olo.
 – Kerran jouduin ajamaan Viitasaarelle autossa, jossa ei ollut radiota. Ratkaisin ongelman laittamalla metsurikypäräni päähän ja ajoin sitten se päässä.
 Iso oranssi kypärä herätti huomiota, mutta Lietzéniä se ei hetkauttanut.
 – Sain hölmistyneitä katseita, mutta radion kuuntelu on niin paljon tärkeämpää, kuin se, että jos näyttää vähän hölmöltä. Radiota pitää päästä kuuntelemaan!
 Aamulla on valittuna YleX ja aamulähetyksen jälkeen se vaihtuu Yle Radio Suomeksi.  Johanna Manu / Yle
 Lue tämäkin:
 Aikamerkki! Radio täyttää Suomessa 100 vuotta ja kuuluu yhä kaikille – kerro oma muistosi

Kypäräradio soi superkuuntelijan korvissa yli 11 tuntia päivässä – Tiina Lietzénin pihalla on vielä lisäksi 3 matkaradiota


Summary: Itsenäisyysvaatimus, vankeustuomiota, mellakoita. Minne menee Katalonia? Tässä voit kysyä Maija Salmelta.

Espanjaan kuuluvan Katalonian itsenäisyysliikkeen johtajille langetut kovat, jopa yli 10 vuoden tuomiot ovat saaneet Barcelonan sekaisin. Ylen toimittaja Barcelonassa  Maija Salmi  vastaa tässä kysymyksiisi.
 Maija Salmi, Ylen toimittaja Barcelonassa  Nella Nuora / YLE
 Mielenosoitukset ovat estäneet lentoja ja johtaneet keskustassa väkivaltaisuuksiin. Viime perjantaina protestit huipeituivat  marsseihin ja laajoihin lakkoihin.
 Perjantaina nähdystä massamielenosoituksesta hulimatta ei Katalonian itsenäisyyden tavoittelijoilla ole kaikkien kannatusta.  Erään kyselyn mukaan  sekä itsenäisyyden että Espanjan osana pysymisen takana on runsaat 40 prosenttia katalonialaisista.
 Mutta kuinka mielenosoitusliike lakkoineen vaikuttaa alueen poliittiseen ilmastoon? Entä mihin asemaan tilanne saattaa Espanjan kovan linjan politiikan?
 Tässä voit kysyä tilanteesta Barcelonassa asuvalta Ylen toimittaja Maija Salmelta, joka on raportoinut myös uusimmasta mielenosoitusaallosta. Viime viikolla Maija Salmi joutui itse keskelle kahakkaa, jossa kivet lentelivät ilmassa.
 Nyt Barcelonassa  siivotaan mellakoiden jälkiä . Maija Salmen analyysin katalaanijohtajien tuomioista  voit lukea tästä .
 Mielenosoituksiin ja mellakoihin johtaneen oikeusprosessin alusta kertova, Ylen Ulkolinjan toimittajan Pertti Pesosen viime vuonna tehdyn dokumentin  "Espanjalaisen kosto" voit katsoa tästä .
 Kysymysten tekemiseen tarvitset Yle-tunnuksen,  jonka voit luoda tästä .
 Kysymyksiä voit tehdä jo nyt jutun kommenttiosastossa.

Kysy tässä:  Miksi Kataloniassa leimahti jälleen? Kuinka kuohunta mullistaa arkea? Ylen toimittaja Barcelonassa Maija Salmi vastaa kello 14-16


Maaperän hiilensitovuutta tutkiva ja edistävä Carbon Action -hanke on kerännyt kesän ja syksyn aikana syviä maanäytteitä maatiloilta ympäri Suomea.
 Pirkanmaalta hankkeessa on mukana kymmenkunta tilaa, joista kolmelta on kairattu maanäytteitä metrin syyvyyteen asti. Monet aiemmat tutkimukset ovat keskittyneet maan pintakerrosten tutkimiseen noin 10-30 sentin syvyyteen asti.
 – Hiilivarastokysymyksessä tämä metrin kerros on noussut hyvin tärkeäksi, koska siellä syvemmissä kerroksissa voi olla hiiltä yllättävänkin paljon, kertoo dosentti Jussi Heinonsalo Helsingin yliopistosta.
 – Maaperän hiilivaraston suuruutta arvioivat mallit, kuten Suomessa paljon käytetty Yasso-malli, laskee hiilivaraston määrän olettaen maakerroksen paksuuden olevan yhden metrin. Uudet mittaukset siis auttavat myös mallintajia mallien kehittämisessä
 Heinonsalo edustaa hankkeessa yliopiston lisäksi Ilmatieteen laitosta, joka koordinoi Carbon Action -tutkimusta.
 Maatiloilta otettavat syväkairatut näytteet kertovat siitä, miten paljon maaperässä on hiiltä tutkimuksen lähtötilanteessa.
 Seuraavan kerran vastaava tutkimus on tarkoitus tehdä viiden vuoden kuluttua.
 Carbon Action -hankkeen tavoitteena on kääntää hiilen kulkusuunta niin, että vapautumisen sijaan hiiltä saataisiin varastoitumaan maaperään.
 Lue myös:
 Juupajokinen viljelijä muutti karjatilansa ilmastonmuutosta vastaan taistelevaksi hiilinieluksi
 Suomalaiset maanviljelijät mukana ainutlaatuisessa kokeessa – tavoitteena pysäyttää ilmastonmuutos

Maaperän syvät hiilivarastot tutkitaan – "Siellä syvemmissä kerroksissa voi olla hiiltä yllättävän paljon"


Summary: Uusi valtakunnallinen liikuntasuositus painottaa kevyenkin liikunnan merkitystä. Pitkää paikallaanoloa kannattaa pilkkoa tauoilla.

Aikuisten  liikkumisen suositus  uudistuu. Siinä korostuu nyt kaiken liikkumisen tärkeys.
 Suosituksessa luovutaan siitä, että liikuntahetken pitäisi kestää vähintään kymmenen minuuttia kerrallaan. Näin ajateltiin pitkään, mutta UKK-instituutin johtajan  Tommi Vasankarin  mukaan tällaiselle vähimmäismäärälle ei ole perusteita. Jokainen askel kannattaa.
 – Kaikki liikunta on kotiinpäin, kestääpä se sitten minuutin tai kymmenen minuuttia, Tommi Vasankari sanoo.
 UKK-instituutin tekemässä uudessa valtakunnallisessa suosituksessa on aiemmasta poiketen mukana myös kevyt liikuskelu. Sillä tarkoitetaan liikkumista, jota kertyy vaikkapa kotitöistä, kauppareissuista tai muusta arkisesta toiminnasta.
 – Kaikki meistä eivät syystä tai toisesta, esimerkiksi terveyssyistä, pääse rasittavamman liikkeen tasolle. Sen vuoksi tuodaan esiin se, että ihan terveysnäyttöjen ja faktojen pohjalta kevyelläkin liikkeellä on terveysvaikutuksia, Tommi Vasankari sanoo.
 Tältä uusi liikkumisen suositus näyttää:
 Lasse Isokangas / Yle
 Työikäisten aikuisten uudessa liikkumisen suosituksessa pohjana on  riittävä uni , joka palauttaa päivän aikana kertyneestä rasituksesta.
 Mukaan on otettu myös  paikallaanolon tauottaminen . Moni aikuinen viettää hyvin paljon aikaa istumalla työpöydän ääressä, kotisohvalla tai autossa, ja tätä pitäisi saada vähäisemmäksi. Tarkkoja ohjeita paikallaanolon tauottamiseen ei suosituksessa kuitenkaan anneta. Ohjeena on taukojen pitäminen "aina kun voi".
 – Peppu saisi irrota penkistä jopa useamman kerran tunnissa, Tommi Vasankari sanoo.
 Tauot aktivoivat lihaksia ja vähentävät kehon kuormittumista.
 Kevyen liikuskelun  määrän osalta ohjeistus on tässä vaiheessa "mahdollisimman usein". Vielä tarvitaan lisää tutkimustietoa siitä, millä tuntimäärällä kevyt liikunta, vaikkapa kotiaskareiden tekeminen, johtaisi samoihin terveysvaikutuksiin kuin kunnolla hengästyttävä liikunta. On kuitenkin selvää näyttöä siitä, että kevytkin liikunta kannattaa. Varsinkin ne, jotka liikkuvat vain vähän, saavat kevyestäkin liikuskelusta terveyshyötyjä.
 – Alkaen mielialan paranemisesta vaikkapa sokeri- ja rasva-arvojen parantumiseen, verenpaineen laskuun ja kansansairauksiin. Ihan koko eliniän pituuteen, Tommi Vasankari luettelee.
 Niille, joille hikisempi liikunta on mahdollista, ohjeistus on sama kuin aiemminkin:
 Reipasta liikuntaa  olisi hyvä kertyä joka viikko vähintään kahden ja puolen tunnin verran. Liikunta määritellään reippaaksi, kun se hengästyttää, mutta sen aikana pystyy juttelemaan.
 Jos liikunta on niin rasittavaa, että puhuminen on hengästymisen vuoksi vaikeaa, riittää vähempikin liikuntamäärä.  Rasittavan liikunnan  kohdalla jo tunti ja viisitoista minuuttia viikossa riittää.
 Tämän lisäksi ainakin kaksi kertaa viikossa olisi hyvä harjoittaa  lihaskuntoa ja liikehallintaa , joiden treenaaminen jää monilta vähäiseksi. Näitä kehittävät vaikkapa raskaat pihatyöt, kuntosaliharjoittelu, pallopelit tai ryhmäliikunta.
 Vapaa-ajalla liikutaan, mutta työnteko pysäyttää paikalleen
 UKK-insituutin uusi liikkumisen suositus korvaa vanhan liikuntapiirakan, jota on käytetty ohjeistuksena kymmenen vuotta. Uusi suositus pohjautuu tutkimustietoon ja amerikkalaiseen, vuonna 2018 päivitettyyn suositukseen. Amerikkalaisohjeistuksessakin painottuu vahvasti se, että jo vähäisestäkin liikunnasta saa terveyshyötyjä.
 Nyt julkaistu suositus on tarkoitettu 18–64-vuotiaille, mutta jatkossa muillekin väestöryhmille on tarkoitus tehdä uusia ohjeistuksia.
 Suomalaisten työikäisten liikkuminen on Tommi Vasankarin mukaan muuttunut pitkällä aikavälillä. Vapaa-ajalla suomalaiset liikkuvat hänen mukaansa hieman aiempaa enemmän, mutta töissä ja töihin mennessä entistä vähemmän.
 – Jos kaikki lasketaan yhteen vähän kuin pankkisaldo, todennäköisesti liikkuminen on hieman vähentynyt. Mutta me voimme nyt tällä suosituksellakin lähteä suuntaamaan sitä toiseen suuntaan, Tommi Vasankari sanoo.
 Katso myös:
 Testaa, mikä liikunta sopii sinulle parhaiten – paini, sauvakävely vai jokin ihan muu?

Liikutko arjessasi tarpeeksi? Suositus meni uusiksi ja nyt mukaan lasketaan jokainen minuutti


Summary: Tyypillisin henkirikos tapahtuu yhä juopporiidan päätteeksi yksityisasunnossa. /Henkirikosten määrä kasvoi viime vuonna rajusti, ja tästä vuodesta näyttäisi tulevan yhtä synkkä.

Henkirikokset  lisääntyivät Suomessa viime vuonna rajusti  (Krimon Henkirikoskatsaus), ja ennakkotietojen valossa sama kehitys on jatkunut. Lokakuun alkupuolelle mennessä henkirikoksia on tehty yli 70.
 Tämän vuoden luvut ennakoivat 90–100 henkirikosta koko vuodelle, joten vuosi 2018 ei näytä jäävän poikkeukseksi. Kasvu ei jatku, mutta käyrä ei myöskään käänny alaspäin.
 – Edelleen taso on historiallisessa katsannossa aika matala, joten katastrofaalinen tilanne ei ole, vaikka kasvu viime vuonna olikin poikkeuksellisen suuri, sanoo yliopistotutkija  Martti Lehti  Kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutista Krimosta.
 Viime vuonna henkirikoksia tehtiin Suomessa lähes 30 prosenttia enemmän kuin edellisvuonna, jolloin toisaalta uhreja oli vähemmän kuin koskaan vuoden 1895 jälkeen.
 – Voihan olla, että 2017 oli jostain merkillisestä syystä poikkeusvuosi ja tämä on se perustaso, sanoo Lehti.
 Martti Lehti Sasha Silvala / Yle
 Humala, riita ja teräase
 XXX on --- kuulustelussa kertonut, että NNN oli hänen asunnollaan toissa yönä ja alkoholia oli juotu illan aikana. He olivat heränneet klo 7 – 8 välillä ja alkoivat juomaa krapulaan viinaa. --- XXX oli halunnut, että NNN poistuu asunnosta. Tämä ei halunnut ja makasi olohuoneen sohvalla. --- Lopulta XXX otti pelottelutarkoituksessa puukon, kun suulliset kehotukset eivät auttaneet. NNN ei puukosta välittänyt, ei vaikka XXX laittoi sen NNN kaulaa vasten. Kun pelottelu ei auttanut, XXX pisti NNN:ää mahaan. Saman tien hän löi muutaman kerran lisää puukolla, lyöntejä taisi olla neljä tai viisi.
 Viime vuoden kehitykselle on  etsitty selitystä esimerkiksi alkoholilain muuttumisesta . Suomalaisiin henkirikoksiin alkoholi liittyy hyvin yleisesti: suurin osa sekä tekijöistä että uhreista oli viime vuonnakin humalassa.
 Selityksen voimaa heikentää se, että alkoholin kokonaiskulutus ei kasvanut yhtä paljon kuin aiemmin silloin, kun alkoholipolitiikkaa on höllätty ja henkirikokset ovat lisääntyneet.
 Toisaalta koko väestön viinankulutus ei välttämättä kerro siitä, millaisia muutoksia on syntynyt niissä ihmisryhmissä, joihin henkirikokset keskittyvät.
 – Ajallinen yhteys on aika vahva, mutta muuten sitä on hankala selittää. Pitäisi nähdä, onko riskiryhmissä tapahtunut suurta muutosta, sanoo Martti Lehti.
 Alkoholi näyttelee isoa roolia suomalaisten henkirikoksissa. Keski-Pohjanmaalla yhteys on vielä selvempi: vuoden 2003 jälkeen tehdyissä henkirikoksissa tekijä oli humalassa kaikissa ja uhrikin valtaosassa tapauksista. Tiina Jutila / Yle
 Suomalainen henkirikoksen prototyyppi on pysynyt pitkään samanlaisena. Useimmat henkirikoksen uhrit kuolevat ryyppyriidan vuoksi viikonloppuna yksityisasunnossa.
 XXX on lyönyt NNN:ää teräväkärkisellä fileerausveitsellä, joka tekoaseena soveltuu erityisen hyvin vahingon tekemiseen. Ottaen huomioon, että XXX on kyseellä olevalla veitsellä lyönyt NNN:ää, joka on ollut makaavassa asennossa voimakkaassa humalatilassa, kolme eri kertaa keskivartaloon ja että kaksi lyönneistä on ollut syviä, on hänen tarkoituksensa ollut nimenomaan NNN:n hengen riistäminen.
 Tekijä ja uhri ovat useimmiten toisilleen tuttuja: keski-ikäisiä, yksi asuvia ja syrjässä työelämästä. He ovat alkoholisoituneita ja tekohetkellä humalassa. Tyypillinen tekoväline on keittiöveitsi.
 Pienen maakunnan poikkeusvuosi?
 Vuosi 2018 oli poikkeuksellinen myös pienessä Keski-Pohjanmaan maakunnassa: henkirikoksia ja niiden yrityksiä kirjattiin asukaslukuun suhteutettuna enemmän kuin missään muualla maassa. Valtaosa teoista jäi yritykseksi, surmansa sai vain yksi ihminen.
 Martti Lehti Kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutista Krimosta pitää henkirikosten valossa Keski-Pohjanmaata silti Manner-Suomen väkivallattomimpana alueena.
 – Vuosi oli väkivaltaisempi kuin yleensä, mutta Keski-Pohjanmaa on tilastojen valossa erittäin väkivallaton maakunta. Vain Keski-Pohjanmaalla, Pohjanmaalla ja Ahvenanmaalla henkirikollisuus on samalla tasolla kuin muissa Pohjoismaissa.
 Asukasluku ja rikosmäärät ovat alueella niin pieniä, että satunnaisvaihtelun rooli kasvaa.
 Myös henkirikollisuuden rakenne on poikkeava: esimerkiksi naisten riski tulla surmatuiksi on Keski-Pohjanmaalla muuhun maahan verrattuna hyvin pieni. Alkoholin osuus korostuu: kaikissa 17:ssä viime vuoden aikana tapahtuneessa henkirikoksessa tekijä on ollut humalassa ja uhreistakin valtaosa.
 Keski-Pohjanmaan ja Pietarsaaren alueen poliisia huolettaa huumeiden ja alkoholin yhteiskäytön lisääntyminen, sanoo rikoskomisario Anders Åfors. Ville Viitamäki / Yle
 Vuosi 2018 oli silti Keski-Pohjanmaalla synkin pitkiin aikoihin, eikä poliisilla ole tilanteelle selitystä.
 – Mitään yksiselitteistä selitystä siihen ei ole. Vuodet eivät ole veljeksiä, varmaan aika paljon on sattumaakin tässä mukana, sanoo rikoskomisario  Anders Åfors .
 Kuluva vuosi näyttää sekin väkivaltarikollisuuden osalta vilkkaalta Keski-Pohjanmaalla. Samalla perinteisen rikoksen kuva on muuttumassa: jopa ravintolaelämässä saattaa teräase heilahtaa.
 Yleinen turvallisuus on silti yhä hyvällä tolalla, arvioi Åfors.
 – Kansalaisten on ihan turvallista liikkua. Henkirikokset ja niiden yritykset ovat kuitenkin tapahtuneet niin, että uhri ja tekijä pääsääntöisesti tuntevat toisensa. Hyökkäyksiä ihan tuntemattoman kimppuun ei ole tapahtunut.
 Huumeet huolettavat
 Poliisi on huolissaan huumeiden ja lääkkeiden lisääntyneestä käytöstä.
 – Huumausaineiden myynti netissä on lisääntynyt, kannabiksen kotikasvatus on lisääntynyt. Näkisin, että myös tällä on vaikutusta kehitykseen – yhdessä alkoholin kanssa, sanoo rikoskomisario Anders Åfors Kokkolasta.
 Sukupolvien välillä näkyy eroja.
 – Vaikuttaa siltä, että nuorten aikuisten tekemissä rikoksissa sekakäyttö on hyvin yleistä, kun taas varttuneemman rikoksentekijän päihdyttävä aine on alkoholi.
 XXX on käräjäoikeudessa kuultaessa kertonut, että tapahtunutta oli edeltänyt pitkään jatkunut juopottelu ja hän oli käyttänyt myös muita päihdyttäviä aineita.
 --- XXX on menetellyt virallisen syyttäjän syytteessä kuvaamalla tavalla ja syyllistynyt siten tappoon.
 Kursivoidut kohdat ovat Keski-Pohjanmaan käräjäoikeuden tuomiosta vuodelta 2016. Syytetty tuomittiin taposta 10 vuodeksi vankeuteen.
 Aiheesta aiemmin:
 Ennakkotiedoissa hurja muutos: Surmat kovassa kasvussa – katso, miten alkoholilait ovat vuosien varrella vaikuttaneet henkirikollisuuteen

Henkirikoksissa raju kasvu viime vuonna eikä kehitys kääntynytkään tänä vuonna – "Ei tilanne katastrofaalinen ole"


Summary: Esimerkillisesti toiminut lipuntarkastaja sanoo olevan itsestäänselvyys, että lapsista ja vanhuksista huolehditaan.

Runsas viikko sitten Keilaniemen metroasemalla koettiin aamuliikenteessä järkyttävä tapahtuma, kun ihminen jäi metrojunan alle ja loukkaantui vakavasti.
 Tilanne oli ahdistava myös monelle matkustajalle, sillä juna jarrutti äkillisesti ja jäi osittain tunneliin.
 – Siinä vaiheessa emme enää päässeet ulos, kun virta katkaistiin. Ovet olivat kiinni ja valot sammuivat, kertoo kyydissä ollut HSL:n lipuntarkastaja  Eija Kaislama .
 Samassa junassa ollut matkustaja kiitteli myöhemmin sosiaalisessa mediassa Kaislaman esimerkillistä toimintaa. Matkustajan mukaan tilanteessa oli monta muuttujaa: Vartija juoksi asemalaiturilla ja pysähtyi huutelemaan kakkosvaunun alle. Metrossa kuulutettiin “henkilövahingosta ja pelastuslaitoksen odottelusta.”
 Tarkastajat havaitsivat ihmisten järkytyksen ja ryhtyivät ohjaamaan tilannetta.
 – Pyysimme heitä siirtymään ensimmäiseen vaunuun, ettei tarvitse nähdä sitä, kun vartija katsoo lampulla junan alle. Monet siirtyivät ja kiittivät siitä, ettei tarvitse katsoa, Kaislama kertoo myöhemmin.
 “Isä, minua pelottaa”
 Ensimmäiseen vaunuun siirtyivät myös koulumatkalla olleet alakouluikäiset sisarukset: tyttö ja häntä nuorempi poika. Tyttö kertoi puhelimessa isälleen olevansa peloissaan, jolloin Kaislama meni lohduttamaan heitä.
 – Poika kysyi “mitä tarkoittaa allejäänti”. Mietin, etten voi alkaa sitä kertomaan. Pyysin odottamaan pienen hetken. Juttelin heidän isänsä kanssa [puhelimessa] tilanteesta sivummalla.
 – Onneksi isällä oli heti mahdollisuus tulla hakemaan lapset asemalta, huokaisee Kaislama.
 Ilmoitus evakuoinnin aloittamisesta tuli jo puhelun aikana, ja Kaislama pysyi lasten kanssa isän saapumiseen asti.
 – Ajattelin mielessäni, että on hyvä, että lapset saavat käsitellä asiaa isänsä kanssa.
 Tilanteet harvinaisia
 Kaislaman esimiehenä HSL:ssä toimiva  Jaana Juvonen  toteaa, että kyseessä on oppikirjaesimerkki siitä, miten tilanteessa pitää toimia. Hänen mukaansa vastaavaa tapahtuu onneksi harvoin.
 – Voi olla, ettei tällaista tilannetta ole tullut vastaan 20 vuoden tarkastajan uran aikana. Mutta aina kun liikenteen seassa kuljetaan, niin ympärillä on olemassa riski, Juvonen kertoo.
 Kuusi viikkoa kestävällä lipuntarkastajakurssilla myös koulutetaan toimimaan erilaisissa onnettomuus- ja häiriötilanteissa.
 – Asiakaspalvelukoulutuksessa käydään läpi ihmisten kanssa toimimista. Näissä yhteyksissä tulee esille, kuinka esimerkiksi lapset näihin asioihin reagoivat.
 Epätavalliset tilanteet käydään vielä uudelleen läpi työntekijöiden kanssa.
 – Kaikkien tilanteiden jälkeen on myös purkupalaverit, Juvonen sanoo.
 Lipuntarkastaja Kaislama kertoo itse pitävänsä asiakaspalvelutyöstä ja pyrkivänsä hoitamaan tehtävänsä hyvin kaikissa tilanteissa.
 – Työ itsessään on mukavaa. Minulle on itsestään selvää, että lapsista ja vanhuksista täytyy huolehtia.

Lipuntarkastaja-Eija lohdutti lapsia, kun metro äkkijarrutti ja pimeni – Seurasi järkyttävä kysymys: “Mitä tarkoittaa allejäänti?”


Summary: Viime viikolla muun muassa Barcelonassa, Libanonissa sekä Berliinissä osoitettiin mieltä ja maailman katse oli kääntyneenä Turkin ja Syyrian rajalle. Katso viikon vaikuttavimmat uutiskuvat.

Beirutissa Libanonissa puhkesi mielenosoituksia suunniteltujen veronkorotusten takia. Wael Hamzeh / EPA
 Mielenosoittaja heiluttaa Katalonian epävirallista lippua Barcelonassa. Mellakkapoliiseja heiteltiin kivillä ja kaduilla sytytettiin tulipaloja 18. lokakuuta. Katalonian separatistijohtajien saamien pitkien vankeustuomioiden nostattamat mielenilmaukset jatkuivat Barcelonassa. Quique Garcia / EPA
 Median edustajia Turkin puolella seuraamassa Syyrian pommituksia 16. lokakuuta Erdem Sahim / EPA
 Palestiinalaismies myy maissia ja kahvia Gazan rannalla. Mohammed Saber / EPA
 Ihmiset osallistuivat ihmiskauppaa vastustavaan Walk For Freedom -marssiin Tauentzienstrassella Berliinissä 19. lokakuuta.  Christoph Soeder / AFP
 Etelä-Korealaisen Park Jung-sangin suunnittelemia vaatteita Soulin muotiviikolla 17. lokakuuta. Kim Hee-chul / EPA
 Aamusumua Kekestetossa Unkarissa 17. lokakuuta Peter Komka / EPA
 Cambridgen herttua, prinssi William ja Cambridgen herttuatar Catherine kuvattuna vieraillessaan Chiatibon jäätiköllä Hindukušin vuoristoalueella Pakistanissa 16. lokakuuta.  Neil Hall / EPA
 Hámori-järvi kuvattuna droonilla Lillafüredissa Unkarissa 19. lokakuuta.  Janos Vajda / EPA

Lintujoukko jätetunkiolla Intiassa ja viikon muita uutiskuvia


Summary: Poliisi ei tiedota asiasta enempää.

Mies on jäänyt matkustajajunan alle Pedersöressä Pohjanmaalla, kertoo poliisi.
 Turma tapahtui viiden jälkeen maanantaiaamuna. Mies seisoi junanraiteilla toistaiseksi tuntemattomasta syystä. Juna törmäsi mieheen jarrutuksesta huolimatta. Hän kuoli heti.
 Poliisi jatkaa asian tutkintaa kuolinsyyn selvittämisenä eikä tiedota asiasta enempää.

Mies menehtyi jäätyään junan alle Pedersöressä


Yhdysvalloissa Dallasin kaupungissa tornado on saanut aikaan vakavia tuhoja.
 Tuuli on tuhonnut kokonaisia rakennuksia.
 Kuolonuhreista ei toistaiseksi ole raportoitu.
 Tuulennopeus ylsi paikallismedian mukaan jopa 50 metriin sekunnissa.
 Dallasin ja Ellisin maakuntien alueen asukkaat määrättiin hakeutumaan suojaan.
 Kova tuuli katkoi sähkölinjoja. Yhteensä 77 000 ihmistä menetti sähkönsä.
 Dallasissa ja sen esikaupunkialueella asuu 7,5 miljoonaa ihmistä.

Tornado sai aikaan tuhoja miljoonakaupunki Dallasissa – Rakennuksia sortui, ihmiset määrättiin suojaan


Summary: Esimerkiksi hoito-ohjeet menevät paremmin perille kirjallisena, mutta chat-viestittelyyn liittyy myös ongelmia.

Pieni lapsi sairastaa ja huoli alkaa tehdä olon levottomaksi. Pitäisikö hänet viedä lääkäriin?
 Jos hätä ei ole akuutti, vaihtoehtoina ovat joko terveyskeskus tai yksityinen lääkäriasema. Lääkärikäyntiä edeltää useimmiten keskustelu sairaanhoitajan kanssa – nykyään se käydään entistä useammin chatissa.
 Esimerkiksi Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirillä on käytössään  chat-sairaanhoitaja  (siirryt toiseen palveluun). Nyt ne ovat alkaneet yleistyä myös yksityisen terveydenhoidon puolella.
 Mutta voiko chatissa tehtyyn hoidon tarpeen arvioon luottaa?
 Esimerkiksi Pohjola Sairaalalla on ollut käytössä jo puolentoista vuoden ajan chat-palvelu. Chatissa vakuutusasiakkaiden hoidon tarvetta arvioi noin 50 vähintään sairaanhoitajan koulutuksen saanutta ihmistä.
 Pohjolalta saa neuvontaa myös puhelimitse, ja valtaosa yhteydenotoista tapahtuukin vielä soittamalla. Chatin käyttäjämäärät ovat kuitenkin kasvussa, kertoo Pohjola Sairaalan toimitusjohtaja  Markus Torkki .
 Pohjolan palvelussa ensimmäisen kontaktin ottaa vastaan botti, eli tekoälyllä varustettu chat-avustaja. Perustietojen keräämisen jälkeen sairaanhoitaja ottaa ohjat. Yle
 Chat-hoitajia on käytössä Pohjolan lisäksi ainakin Lähitapiolalla. Vakuutusyhtiö If luottaa edelleen perinteisempään puhelinpalveluun, mutta chat-hoitajien käyttöönotto on suunnitteilla, Ifin henkilövakuutusten johtaja  Tero Hoikkala  sanoo.
 – Selvitämme parhaillaan, miten chat-palvelu pitäisi rakentaa.
 Chat-hoitajia on käytössä Pohjolan lisäksi ainakin Lähitapiolalla. Vakuutusyhtiö If luottaa edelleen perinteisempään puhelinpalveluun, mutta yhtiö tutkii mahdollisuutta, kuinka chatia voitaisiin hyödyntää asiakkaiden hoitoon ohjaamisessa, Ifin henkilövakuutusten johtaja  Tero Hoikkala  sanoo.
 Chattaajalta vaaditaan erikoisosaamista
 Chatissa sairaanhoitajan pitää pystyä antamaan ohjeet ja arviot luotettavasti kirjallisessa muodossa, ja vastausten pitää tulla nopeasti.
 – Chattiin vastaaminen on vaativaa, koska usein asiantuntijan pitää samaan aikaan selata esimerkiksi tietokantoja, sanoo Kotimaisten kielten keskuksen erityisasiantuntija  Henna Makkonen-Craig .
 Tietoa pitää jäsentää nopeasti, ja kommunikaation on oltava selkeätä ja ymmärrettävää. Lisäksi keskustelun sävyn pitää olla tilanteeseen sopiva.
 – Esimerkiksi julkishallinnon puolelta odotetaan asiallista, uskottavaa ja luottamusta herättävää viestintää.

 Chat-keskustelussa pätevät eri säännöt kuin esimerkiksi sähköpostien vaihdossa. Sähköpostilla on usein kirjemäinen rakenne, kun taas chat-keskustelu on polveilevaa ja rennompaa. Chatissa voi kysyä saman tien lisäkysymyksiä. Näin on helpompi varmistaa, että viesti tulee ymmärretyksi puolin ja toisin.
 Vaikka chatissa annetaan esimerkiksi lyöntivirheet helpommin anteeksi, on luotettavuus tärkeää myös siellä, Makkonen-Craig muistuttaa.
 – Chattipalvelussa ei voi tinkiä palvelun laadusta. Pitää pystyä antamaan oikeaa tietoa, vaikka keskustelu voi vaikuttaa rennolta.
 Chat on usein hyvä kanava myös asiakkaan ensikohtaamiseen, Makkonen-Craig sanoo.
 – Anonyymissa chatissa on helppoa hakea apua esimerkiksi mielenterveyspuolelta, jos tällainen palvelu on tarjolla.
 Voiko etäarvioon luottaa?
 Pohjolassa tiedostetaan chatin erityispiirteet. Henkilöstö on Pohjola Sairaalan toimitusjohtaja Markus Torkin mukaan ohjeistettu ja täsmäkoulutettu kohtaamaan asiakkaat chatissa.
 – Kun tietyt avainsanat tai termit mainitaan, niin potilas on aina pyydettävä heti hakeutumaan päivystykseen. Joissain tapauksissa kehotetaan soittamaan hätäkeskukseen.
 Torkin mukaan chat voidaan missä vaiheessa tahansa muuttaa puheluksi, mikäli tarve vaatii.
 Käsikirurgi huomenna voi olla parempi kuin yleislääkäri tänään.  Markus Torkki
 Chatissa ollaan kirjoitetun tekstin varassa siinä missä perinteisellä vastaanotolla lääkäri näkee potilaan kokonaisuudessaan ja voi tehdä havaintoja ilmeistä, eleistä ja äänenpainoista, Torkki tietää.
 – Kyse on aivan erilaisista tavoista selvittää potilaan tilaa – hyvässä ja pahassa.
 Suomen potilasturvallisuusyhdistyksen hallituksen jäsen, potilasturvallisuuslääkäri  Maiju Welling  pitää Torkin tavoin ongelmallisena sitä, että kirjoitetussa tekstissä jää pois tärkeitä kommunikoinnin sävyjä. Huoli ei välity tekstimuodossa.
 – Nyrkkisääntö on, että vanhemmat tuntevat omat lapsensa parhaiten. Jos vanhemmilla on kova hätä lapsensa puolesta, niin kyllä siihen pitää reagoida, vaikka oireet eivät kuulostaisi akuuttia huomiota vaativilta.
 Chat voi olla joskus puhelua parempi vaihtoehto, Welling muistuttaa.
 Esimerkiksi sairaan lapsen vanhempien kannalta kirjoitettu teksti voi olla parempi tapa kuin puhelu. Kirjoitetussa muodossa joutuu harkitsemaan tarkemmin, miten oireita kuvaillaan. Myös hoito-ohjeet toimivat paremmin kirjoitetussa muodossa.
 – Puhelimessa ohjeet voivat mennä ohi.
 Etänä tehtävä hoidon tarpeen arviointi ei aiheuta vaaraa potilasturvallisuudelle, kunhan sen tekee ihminen, joka on tehtäviensä tasalla ja työ tehdään perusteellisesti, Maiju Welling sanoo.
 – Jos arvioita tehdään liian liukuhihnamaisesti, niin jotain voi päästä sormien läpi.
 Wellingin mukaan tärkeintä on, että hoitajalla on riittävästi kokemusta ja tarvittava perehdytys siihen, missä tilanteissa pitää toimia mitenkin.
 – Aina pitää olla mahdollisuus konsultoida lääkäriä. Hoitajan ei pidä joutua ottamaan yksin vastuuta vaikeissa tilanteissa.
 Turhat lääkärikäynnit kuriin?
 Tero Hoikkalan ja Markus Torkin mukaan etäpalvelujen ensisijainen tehtävä ei ole vähentää vakuutusasiakkaiden lääkärikäyntejä.
 Vaikutusta niillä kuitenkin on: Pohjolan Terveysmestaripalvelun käyttäjistä noin yksi viidestä jättää lääkärireissun väliin, Ifin Terveysneuvonnalla vastaava luku on noin 30 prosenttia.
 – Lähtökohtana on tarjota apua asiakkaalle, mutta jos pystytään säästämään terveydenhoidon kustannuksista, niin sehän on win-win-tilanne, Hoikkala toteaa.
 Myös Maiju Welling näkee, miksi etähoitajien käyttö kiinnostaa vakuutusyhtiöitä.
 – Kyllähän vakuutusasiakkaat ovat perinteisesti käyttäneet lääkäripalveluja ahkerasti, kun laskua ei tarvitse itse maksaa.
 Wellingin mielestä on hyvä, että hoitajat pystyvät ohjaamaan potilaat oikeille lääkäreille, jolloin vältytään turhilta käynneiltä. Samaa sanoo Markus Torkki.
 –Jos voidaan varmistua, että akuuttia hätää ei ole, niin mennään sitten varmasti oikealle lääkärille.
 Torkin mielestä myös kiireellisyysarviointi on hyvä, koska usein hoitoa ei tarvita heti, vaan esimerkiksi lähipäivinä tai viikkoina.
 – Käsikirurgi huomenna voi olla parempi kuin yleislääkäri tänään.
 Oletko sinä käyttänyt terveydenhuollon chat-palveluita? Mitä ajatuksia terveyspalveluiden digitalisoituminen herättää? Keskustele aiheesta kello 20.00 asti!
 Lisää aiheesta:
 Lääkäriketjut houkuttelevat potilaita chattaamaan – tiesitkö, mitä etävastaanotolla voi hoitaa?

Lääkäriaikaa varaava päätyy usein chat-hoitajan juttusille – Mutta voiko etänä tietää luotettavasti, tarvitseeko lapsi lääkäriä?


Summary: Kilpailu- ja kuluttajaviraston pääjohtaja Kirsi Leivo pitää Veikkauksen kytköstä edunsaajiin ongelmallisena.

Kilpailu- ja kuluttajavirasto laittaisi Veikkauksen tuotot suoraan valtion budjettiin.
 Viraston pääjohtajan  Kirsi Leivon  mukaan rahojen laittaminen valtion budjettiin olisi yksinkertainen keino katkaista Veikkauksen kytkös edunsaajiin, eli järjestöihin ja hankkeisiin, joita rahoitetaan Veikkauksen tuotoilla.
 – Jos ne rahat menisivät valtion budjettiin, se olisi edunsaajienkin kannalta selkeä ratkaisu, Leivo sanoo Ylen MOT:n haastattelussa.
 Tällä hetkellä Veikkaus tilittää rahapelitoiminnan tuotot kolmelle ministeriölle, joista ne jaetaan eteenpäin edunsaajille. Jos tuotot menisivät suoraan valtion budjettiin, tukea tarvitsevien rahat eivät olisi peräisin nimenomaisesti rahapeleistä, eivätkä edunsaajat olisi sidoksissa Veikkaukseen.
 Veikkaus viittaa markkinoinnissaan yli miljardin vuosittaisiin veikkausvoittovaroihin, jotka jaetaan tuhansiin avustuskohteisiin.
 Automaatit pois näkyvistä, valvontaa tehostettava
 Kilpailu- ja kuluttajavirasto tekee parhaillaan selvitystä Veikkauksen toiminnasta. Virasto muun muassa tutkii, miten Veikkaus käytännössä pyrkii vähentämään rahapelihaittoja.
 Leivo haluaisi esimerkiksi hajasijoitetut rahapeliautomaatit pois näkyviltä.
 – On hyvin poikkeuksellista, että ne on sijoiteltu näin vapaasti näkyville. Minun mielestäni ilman muuta sermin taakse, ja voitaisiin vakavasti harkita, että ne siirrettäisiin Pelaamoihin.
 Leivo muistuttaa siitä, että rahapelimonopoli edellyttää, että Veikkaus ottaa rahapeliongelmat vakavasti. Hän kehottaa valtion omistajaohjausta puuttumaan tilanteeseen.
 – Valtion omistajaohjauksella ja muilla sääntelykeinoilla saadaan Veikkaus toimimaan sillä tavalla, että rahapeliongelmat otetaan vakavasti. Veikkauksen sääntely on hajautettu lukuisille toimijoille. Olisi järkevää, että olisi yksi valvoja, jolla olisi riittävät tiedonsaantioikeudet ja riittävät sanktio-oikeudet, Leivo sanoo.
 Ylen MOT-toimitus kertoi eilen  Veikkauksen pelihankinnoista, ja kuinka sen valvojilla on vaikeuksia saada tietoja yhtiön toiminnasta.  Veikkaus kertoi syyskuussa , kuinka se aikoo parantaa toimintaansa. Suurimmat esitetyt muutokset koskivat peliautomaatteja ja markkinointia.
 Ville Juutilainen ja Magnus Berglund, Yle

Kilpailuviranomainen: Veikkauksen tuotot valtion budjettiin ja peliautomaatit pois näkyviltä


Summary: Luonto ei synnytä arvoja. Arvokasta voi olla vain se, minkä ihminen on luonut, muokannut tai omakseen ottanut, kirjoittaa Jari Ehrnrooth.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Uskonnollisen ääriliikkeen piirteitä saanut ilmastokeskustelu  on vääntänyt mutkalle monta herkkää sielua.
 Näkyvissä on luonnonpalvontaa ja karismaattisia lapsisaarnaajia, vihreän komentotalouden villejä unelmia ja  talouskasvun vastaista agitaatiota  ja propagandaa.
 Vallankumousromantikot eivät ratkaise tätäkään ongelmaa. Energiatuotannon, teollisuuden ja kulutushyödykkeiden uudistaminen päästöttömään suuntaan jää älykkään talouskasvun ja teknologisen kehityksen varaan.
 Hurmoksellisen ilmastoaktivismin perimmäisenä syynä  ei olekaan vastuuntunto, vaan ilmastonmuutoksen aiheuttama pelkotila.
 Pelon vallassa myyttiseksi selviytymiskeinoksi otetaan keskiaikainen maailmankuva, jossa  koskematon luonto nähdään pyhänä  samalla kun profetoidaan syntisen ihmisen aiheuttamaa maailmanloppua.
 Kumpikin oletus on täysin turha.
 Luonnon ilmiöillähän ei ole tekijää, eikä luonto synnytä arvoja saati moraalia.
 Ei ole mitään Luojan luomaa koskematonta luontoa jota tulisi nöyränä arvostaa. On vain erilaisiin olosuhteisiin sopeutuvia luonnon olioita ja prosesseja.
 Useimmille meistä sateenkaari on  enemmän kuin kaunis, mutta van Gogh rakastui marraskuiseen kyntömaahan, jossa ensilumen vaippa sulaa liejuksi.
 Aistit valtaavan luonnon vastaansanomaton ihmeellisyys erehdyttää mielen antamaan kohteilleen itseisarvon, jota ei ole siinä mikä on annettua.
 Arvokasta voi olla vain se, minkä ihminen on luonut, muokannut tai omakseen ottanut.
 Luonto sinänsä on tuskin muuta kuin lumoavaa aineiden vaihduntaa.
 Voin surutta syödä suloisen peuran, mutta  Osmo Rauhalan  teokset jätän rauhaan, koska hän on maalannut niihin kauneuden ja totuuden itseisarvoa.
 Toisille tällainen ihmiskeskeinen arvokäsitys  voi olla raskasta kantaa, mutta Jumalan kuoleman jälkeiseen ihmislajin vastuuseen heränneille se on mielekkään elämän lähtökohta.
 Eettisen ihmisyyden ehtona on vapautta tavoittelevan kulttuurievoluution voitto olemassaolon taistelua käyvästä luonnonevoluutiosta, sillä maailmassa ei ole muita päämäärän asettajia kuin ihminen. Me tavoittelemme paitsi hyötyä myös puhtaita itseisarvoja kuten kauneutta, totuutta ja hyvyyttä.
 Luonnonpalvonta sopii alkuperäiskansoille, mutta tieteellisen maailmankuvan jalostama korkeakulttuuri kohoaa aistilumouksen yläpuolelle. Darwinin ja evoluutiotutkimuksen jälkeen on kiistatonta, että luonto vain sopeutuu muuttuviin olosuhteisiin eikä sen seasta voi löytää tavoitteitaan vapaasti harkitsevaa henkeä.
 Kun ruska hivelee silmää, tiedän, että sopeutuvassa biomassassa ei ole mitään pyhää.
 Viimeisten vuosisatojen aikana  olemme edistyneet tieteellisen tiedon korvatessa uskonnollista ilmoitusta.
 Pyhitetyt tekstit ja Luoja-keskeinen maailmankuva ovat silti jääneet käsikassaraksi niille jotka eivät hyväksy yksilöllistä itsemääräämisoikeutta ja luonnon käyttämistä ihmisen tarpeisiin täysin vapaasti.
 Tässä kohtaa dogmaattiset jumaluskovaiset ja biouskovaiset kulkevat samaa harhapolkua.
 Valistuneen ihmisyyden kannalta on yhtä hullua pyhittää ekosysteemejä kuin demonisoida seksuaalisia vähemmistöjä.
 Muitakin menneiden käsitystapojen aineksia  on jäänyt riesaksemme, vaikka maailman ja ihmisen selityksessä uskon asiat ovat muuttuneet tiedon asioiksi.
 Esimerkiksi me tiedämme, että Luoja ei luonut maailmaa, elämää eikä ihmistä. Silti koko liberaali yhteiskuntamuoto ja ihmisoikeuksien julistus nojaavat uskomukseen, että jokaiselle ihmiselle on lajiolemuksessa annettu järki, vapaus ja omatunto.
 Koska vapaa tieteellinen tutkimus ihmislajista kumoaa tämän uskomuksen, läntinen ihmisyys on uuden edessä. Mukavuudenhalumme vuoksi me välttelemme karua totuutta, jossa ihmisluonnon synnyinlahjoiksi uskotut kyvyt paljastuvatkin vaikeasti saavutettaviksi kulttuuri-ihmisen taidoiksi.
 Ennemmin tai myöhemmin läntisen ihmisen on hyväksyttävä, että mahdollisuuksien on tultava vaatimuksiksi. Vain siten voimme vahvistaa itsenäisten ja vapaiden yksilöiden yhteiskuntaa.
 Vastaavasti myös kuva luonnosta  muuttuu. Ei ole mitään Luojan luomaa koskematonta luontoa jota tulisi nöyränä arvostaa. On vain erilaisiin olosuhteisiin sopeutuvia luonnon olioita ja prosesseja.
 Arvot ja arvostukset ovat kulttuurisia luomuksia kuten niitä vaaliva ihminen. Me voimme pitää aarnimetsää arvokkaana, mutta se on vain mielipide, ei tosiasia.
 Olen itse taipuvainen ajattelemaan , että luonnonolosuhteet ovat jo alkaneet asettaa rajoja ihmispopulaation kasvulle.
 Kun väki vähenee, pidot paranee.
 Nyt uhkaavaksi koettu ilmastonmuutos sopeutumishaasteineen saattaakin paljastua onnekkaaksi tekijäksi, joka pysäyttää ja kääntää laskuun väestönkasvun.
 Mikään ei silti horjuta homo sapiensin asemaa luonnon voittoisana valtiaana. Tästä voisin lyödä vaikka vetoa  Pentti Linkolan  kanssa, mutta se veto olisi niin pitkä, että elinajan odotteeni vuoksi joudun heittämään ennusteeni ilmaan.
 Jari Ehrnrooth
 Kirjoittaja on kirjailija ja filosofisesti suuntautunut kulttuurin tutkija. Hän on kulttuurihistorian ja sosiologian dosentti. Syntyi Koitereella, kirjoittaa Munkkiniemessä, juoksee Keskuspuistossa. Palautetta kirjoittajalle voi lähettää myös suoraan osoitteeseen   palaute.ehrnrooth@gmail.com
 Kolumnista voi keskustella 21.10. klo 16.00 asti.
 Lue myös
 Kati Kelolan kolumni: Puolet maapallosta pitäisi poistaa ihmisen käytöstä, esittää tutkija –  missä viipyy keskustelu oikeudestamme luontoon?
 Janne Saarikiven kolumni: Kulutusboikottien sijaan ilmastokysymyksen voi ratkaista vanhaa työväenliikettä muistuttava kansainvälinen liike
 Pekka Juntin kolumni: Minua ei kiinnosta, miten Greta Thunberg jaksaa

Jari Ehrnroothin kolumni: Turha pyhittää luontoa


Summary: Pelkästään kaukolämpöä tuottavalla pienydinvoimalalla haetaan ratkaisua lämmityksen hiilidioksidipäästöihin. Reaktori voisi  tyydyttää keskisuuren suomalaiskaupungin koko kaukolämmöntarpeen.

Suomessa etsitään yhä kiivaammin ratkaisuja kasvihuonepäästöjen nopeaan vähentämiseen. Yhtenä mahdollisuutena siihen olisi teholtaan 20–30 megawatin pienydinvoimala, joka tuottaisi pelkästään kaukolämpöä.
 Tällaista kehitetään parhaillaan Lappeenrannan–Lahden teknillisessä yliopistossa.
 – Lämmittäminen tuottaa Suomessa paljon enemmän hiilidioksidipäästöjä kuin sähköntuotanto. Tämän vuoksi kehitämme juuri lämpöä tuottavaa reaktoria. Sen avulla voidaan tehokkaasti vähentää Suomen kasvihuonepäästöjä, ydinvoimatekniikan mallintamisen professori  Juhani Hyvärinen  kertoo.
 Lappeenrannassa kehitettävällä kaukolämpöreaktorilla voitaisiin tuottaa suomalaisen keskisuuren kaupungin koko kaukolämmön tarve.
 Ydintekniikan mallintamisen professori Juhani Hyvärinen. Kalle Purhonen / Yle
 Osa pienreaktoribuumia
 Lappeenrannassa kehitettävässä pienydinreaktorissa on kysymys niin sanotusta pienestä modulaarisesta ydinvoimalasta. Tällaisten SMR-voimaloiden suunnittelu on  kovassa vauhdissa maailmalla .
 Länsimaista erityisesti Yhdysvallat on alan kärjessä. Alalla katsotaan, että pienet voimalat vastaavat kahteen suureen kysymykseen ydinvoimarakentamisessa, nimittäin taloudellisuuteen ja turvallisuuteen.
 Taloudellisuus saavutettaisiin sarjatuotannolla. Ydinvoimalat rakennettaisiin lähes valmiiksi tehtaassa ja tuotaisiin koottavaksi rakennuspaikalle.
 Turvallisuus tulisi reaktorin pienestä koosta ja passiivisista turvajärjestelmistä, jotka toimivat ilman ulkopuolisia virtalähteitä esimerkiksi painovoiman avulla.
 Pienreaktoreiden testilaitteiston reaktoriydin ylhäältä katsottuna. Polttoainesauvoja lämmitetään sähköllä.. Kalle Purhonen / Yle
 Professori Juhani Hyvärisen mukaan Lappeenrannassa suunnitteilla olevassa kaukolämpöreaktorissa nämä ominaisuudet vielä korostuisivat, koska ilman sähköntuotantoa laitos voidaan tehdä yksinkertaisemmaksi.
 Laitos olisi käytännössä ydinvoimalla toimiva vedenkeitin.
 – Lämmöntuotannossa pärjätään paljon pienemmillä paineilla ja lämpötiloilla, kuin mitä sähköntuotannossa tarvitaan. Näin voimme suunnitella reaktorin paljon yksinkertaisemmaksi ja suuremmilla turvallisuusmarginaaleilla, Hyvärinen korostaa.
 Yksinkertaisempi rakenne tuo myös kustannussäästöjä ja mahdollistaa suomalaisen teollisuuden mahdollisimman suuren mukaantulon reaktoreiden rakentamiseen.
 – Näen, että Suomessa voitaisiin tehdä kaikki tai ainakin melkein kaikki tärkeät osat, Hyvärinen sanoo.
 Suunnittelu alkuvaiheessa
 Kaukolämpöreaktorin kehittäminen on Lappeenrannassa vasta alkuvaiheessa. Hankkeelle ei ole haettu vielä edes rahoitusta.
 – Olemme halunneet ensin varmistaa, että tietyt ideat, joihin tämä perustuu, ovat teoriassa toteutuskelpoisia. Nyt alamme olla siinä vaiheessa, että voimme esitellä tätä ja hakea teknologian kehitysrahoitusta, professori Juhani Hyvärinen sanoo.
 Hyvärinen uskoo, että teknologian kehittely ei kuitenkaan kestä kovin kauan.
 – Tässä on lopulta kyse aika yksinkertaisesta teknologiasta. Voimme käyttää paljon osia, joita on jo tehty tai suunniteltu suurempiin reaktoreihin. Uskon, että reaktorimalli voisi valmistua 5–6 vuodessa.
 Suomi eturintamassa
 Lappeenrannan sijaitseva ydinvoimatekniikan mallinnuksen laboratorio on Suomessa eturivissä tutkimassa SMR-teknologiaa. Lappeenrantaan on juuri valmistunut koelaitteisto, jolla voidaan testata eri SMR-mallien järjestelmiä.
 – Voimme tehdä kokeita, joilla voidaan riippumattomasti varmentaa, että valmistajien antamat tiedot pitävät paikkaansa. Näin voimme varmistaa, että kaikki osapuolet ovat ymmärtäneet asiat samalla tavalla ja oikein, professori Juhani Hyvärinen kertoo.
 Laboratorio on tarjonnut samanalaisia isompia ydinreaktoreita koskevia tutkimuksia jo 1970-luvulta lähtien. Hyvärisen mukaan uutta mallinnuslaitteistoa voidaan käyttää myös oman kaukolämpöreaktorin kehittämisessä.
 – Voimme hyvin käyttää tätä laitteistoa myös oman reaktorimme turvallisuusominaisuuksien testaamiseen, Hyvärinen sanoo.
 Uudella koelaitteistolla voidaan simuoida oikean pienydinvoimalan toimintaa. Kalle Purhonen / Yle
 Teollisuus selvittää kannattavuutta
 Energiateollisuudessa selvitetään jo pienten modulaaristen reaktoreiden kilpailukykyä kaukolämmöntuotannossa.
 – Meillä on äskettäin julkaistu diplomityö, jossa vertailtiin kaukolämmön eri energialähteitä. Pienet ydinreaktorit olivat siinä varsin kilpailukyinen teknologia, energiayhtiö Fortumin ydinvoimatutkimuksen ja tuotekehityksen päällikkö  Eero Vesaoja  kertoo.
 Fortumin ydinvoimatutkimuksen ja tuotekehityksen päällikkö Eero Vesaoja tutustumassa LUT:in koelaitteistoon. Kalle Purhonen / Yle
 Fortum seuraa tarkasti nopeasti kehittyvää, pienten modulaaristen ydinvoimaloiden eli SMR-reaktoreiden markkinaa. SMR-teknologiaa kehittävät useat yhtiöt erityisesti Yhdysvalloissa, jossa ensimmäinen malli saa näillä näkymin viranomaisten hyväksynnän ensi vuonna.
 Fortum ei ole ainoa yhtiö Suomessa, joka on kiinnostunut SMR-teknologiasta. Suomessa on käynnistynyt teollisuuden ja tutkimustahojen yhteinen  EcoSMR-hanke , jossa selvitetään mahdollista ekosysteemia SMR-reaktoreille.
 – Suunnitteilla on tutkimushanke, jossa selvitetään esimerkiksi SMR-teknologian taloudellisuutta, lisensiointia ja bisnesmalleja. Tämän lisäksi yrityksillä on omia projekteja EcoSMR-hankkeen puitteissa, Fortumin ydinvoimatutkimuksen ja tuotekehittelyn päällikkö Eero Vesaoja kertoo.
 Suomi pyrkii edistämään SMR-teknologiaa myös Euroopan unionin tasolla. VTT koordinoi EU:n  ELSMOR-projektia , jossa kehitetään SMR-reaktoreiden lisensiointijärjestelmää Euroopan unioniin.
 Kunnissa kiinnostusta
 Kunnat etsivät Suomessa nyt kiihkeästi ratkaisuja kasvihuonepäästöjensä vähentämiseen. Kivihiilestä luopuminen on jo selvää, mutta jopa puupohjaisten polttoaineiden käyttäminen voi olla ongelmallista tulevaisuudessa, koska puun polttamisessa ilmaan päästetyn hiilidioksidin sitoutuminen takisin metsään kestää liian kauan.
 Pienydinvoimat nähdään mahdollisuutena vähentää nopeasti hiilidioksidipäästöjä. Alaa tarkkaillaan esimerkiksi Helsingin seudulle energiaa tuottavassa Helen Oy:ssä.
 – Seuraamme kiinnostuneena tätä markkinaa, sanoo Helen Oy:n asiantuntija  Heidi Harle .
 Helen Oy:n asiantuntija Heidi Harle. Kalle Purhonen / Yle
 Helsinki on tehnyt päätöksen luopua kivihiilestä vuonna 2029 ja hiilineutraalisuuden saavuttamisesta vuonna 2035. SMR-reaktoreiden markkinoille tulo saattaa myöhästyä tästä aikataulusta.
 – Aikataulu näyttää haastavalta ainakin vuoden 2029 suhteen. Pidemmälle tulevaisuuteen sijoittuvana ratkaisuna tämä voi olla mahdollinen, Harle sanoo.
 Poliittinen käännös
 Pienten ydinvoimaloiden rakentaminen asutuskeskusten lähelle on suuri poliittinen kysymys, joka herättänee jakolinjoja jopa puolueiden sisälle. Ydinvoimaa on pitkään vastustettu erityisesti ympäristöliikkeessä ja vihreissä.
 Nopeita ratkaisuja vaativa ilmastokriisi on kuitenkin muuttamassa asenteita myös ympäristöliikkeessä. Suomeen on jopa perustettu ydinvoimaan myönteisesti suhtautuva ympäristöliike  Ekomodernistit ry.
 – Näemme ydinvoiman yhtenä erinomaisena keinona hillitä ilmastonmuutosta ja rakentaa puhdasta energiantuotantoa. Totta kai jokainen hanke pitää kuitenkin arvioida erikseen, Ekomodernistit yhdistyksen perustajajäsenen  Rauli Partanen  kertoo.

Suomessa kehitetään omaa ydinreaktoria – pieni ydinvoimala voisi tulla vaikka joka kaupunkiin


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Valtavassa pyramidihuijauksessa yllättävä loppukäänne
 Reilut kymmenen vuotta sitten pyramidihuijaus Wincapitan uhreiksi joutuneet ja rahansa menettäneet  voivat hakea rahojaan takaisin  Oikeusrekisterikeskukselta. Hakemuksia on tullut 1 431. Korvaushakemusten rahasummat vaihtelevat suuresti. Pienimmät summat ovat muutamia tuhansia euroja, suurimmat jopa satoja tuhansia. Yhteensä korvauksia on haettu on reilun 29 miljoonan euron edestä.
 Papilloomarokotteen kattavuudessa suuria alueellisia eroja
 Osa ihmisen papilloomaviruksista on vaarattomia. Vakavimmasta päästä ovat HPV-virukset, joilla on yhteys muun muassa kohdunkaulan syöpään.  AOP
 Noin 70 prosenttia vuonna 2006 syntyneistä tytöistä on saanut HPV-rokotteen. Rokote tuli osaksi kansallista rokotusohjelmaa vuonna 2013, ja se annetaan tytöille alakoulun viidennellä luokalla. Valtakunnallisen rokotusrekisterin tuoreimmat tiedot kertovat, että alueelliset  erot rokotuskattavuudessa  ovat edelleen suuret.
 Suomalainen nimi on valtava etu Suomen työmarkkinoilla
 Helsingin yliopiston sosiologian tutkija Akhlaq Ahmad oli mukana tekemässä uutta nimitutkimusta, jonka tulokset ovat hätkähdyttäviä. Henrietta Hassinen / Yle
 Suomalaisella nimellä pääsee paljon helpommin  työhaastatteluun, vaikka hakijalla ei olisi muita enempää koulutusta, kokemusta tai kielitaitoa. Tutkimuksessa lähetettiin tuhansia työhakemuksia erilaisilla hakijaprofiileilla. Kaikista epätodennäköisimmin haastatteluun kutsutaan mies, jolla on somalialainen nimi.
 Suomalainen kybertutkija jäljittää verkon alamaailmaa Aasiassa
 Darknetiin mennään muun muassa Tor-selaimella. Käyttäjän henkilöllisyyden salaavaa selainta käytetään hyödyksi myös rikollisessa toiminnassa. AOP
 Kyberspesialisti  Mikko S. Niemelä  tutkii darknetin eli  internetin pimeän puolen rikollista toimintaa  YK:n huume- ja rikosviraston UNODC:n projektissa. Kenttänä ovat Kaakkois-Aasian maat. Singaporen yliopistossa hän kehitti tutkimusalustan, jonka avulla Interpol sekä Singaporen ja Hongkongin poliisit ovat löytäneet todistusaineistoa ja pidättäneet jo noin sata rikollista viime vuosina.
 Viikko alkaa poutasäässä
 Yle
 Sateet ovat väistyneet Suomen yltä aamuksi itään, joten viikkomme alkaa poutaisena. Maan itäosissa on satanut yön aikana viitisen senttiä lunta. Etelässä on pilvistä ja lämmintä, pohjoisessa selkeää ja kylmää. Tiistaina tulee kuitenkin jo uusia sateita. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Wincapitan uhrit saavat rahojaan takaisin, rasismi paljastuu työnhaussa, suomalaistutkija narauttaa Aasian kyberrikollisia


Summary: Valtakunnallisen rokotusrekisterin tuoreimmat tiedot kertovat, että alueelliset erot rokotuskattavuudessa ovat edelleen suuret.

Noin 70 prosenttia vuonna 2006 syntyneistä tytöistä on saanut HPV-rokotteen. Rokote tuli osaksi kansallista rokotusohjelmaa vuonna 2013, ja se annetaan tytöille alakoulun viidennellä luokalla.
 Rokotuskattavuus on edelleen heikointa Pohjanmaan rannikkoalueella.  Valtakunnallisen rokotusrekisterin  tietojen mukaan esimerkiksi Raahessa, Porissa ja Pietarsaaressa alle puolet vuonna 2006 syntyneistä tytöistä on saanut HPV-rokotteen.
 Tilanne vaihtelee voimakkaasti eri puolilla maata. Suomessa on useita paikkakuntia, joissa yhdeksän tyttöä kymmenestä on saanut HPV-rokotteen. THL:n mukaan tällaisia ovat esimerkiksi Naantali, Siilinjärvi, Inari ja Hanko.
 Suurin osa meistä saa elämänsä aikana papilloomaviruksen, jossa piilee syöpäriski – Tiesitkö nämä 9 asiaa HPV-rokotteesta?
 Suurista kaupungeista rokotuskattavuus on korkein Vantaalla, 75 prosenttia. Lähes samassa tilanteessa ollaan Helsingissä, jossa 74 prosenttia vuonna 2006 syntyneistä tytöistä on saanut rokotteen. Suurista kaupungeista alhaisin rokotuskattavuus on jo pitkään ollut Oulussa, noin 65 prosenttia ikäluokan tytöistä.
 Papilloomaviruksia tunnetaan yli sata erilaista tyyppiä
 Ihmisen papillooma- eli HPV-viruksista osa on vaarattomia, kuten lapsille syyliä aiheuttavat virustyypit.
 Vakavimmasta päästä ovat HPV-virukset, joilla on yhteys muun muassa kohdunkaulan syöpään. Sekä naisille että miehille papilloomavirus voi aiheuttaa pään ja kaulan alueen sekä peräaukon syöpiä, miehille myös penissyöpää.
 HPV-rokote suojaa hyvin valtaosalta niitä HPV-tyyppejä, jotka aiheuttavat pahanlaatuisia muutoksia.
 Tällä hetkellä HPV-rokote annetaan vain tytöille, mutta hallituksen talousarvioesityksen mukaan myös pojat saavat rokotteen ensi vuonna.
 Lue myös:
 Skotlantilaistutkimus: HPV-rokotukset vähentäneet kohdunkaulasyöpiä yli 80 prosenttia

Pohjois-Savossa HPV-rokotteen saa yli 80 prosenttia tytöistä, Pohjanmaalla osuus on vain 54 prosenttia


Summary: Kansanvalistuksesta nettiaikaan taivaltanutta satavuotiasta kuuntelee viikottain yli 90 prosenttia suomalaisista.

Aikamerkki piippaa suomalaiselle radiolle tänä vuonna pyöreät sata vuotta.
 Kulttuurisen vallankumouksen käynnistävä radiolaki eli laki "langatonta sähköttämistä ja puhelemista varten" säädettiin vuonna 1919. Suomen Yleisradio aloitti hiukan myöhemmin eli vuonna 1926.
 Kunnioitettavaan ikään päässyt media kerää kuulolle joka päivä huikean määrän suomalaisia.
 Kansallinen Radiotutkimus kertoo  kesän mittauksissaan, että radiota kuuntelee päivittäin 3,4 miljoonaa eli 69 prosenttia 9 vuotta täyttäneistä suomalaisista. Viikon aikana radio tavoittaa keskimäärin 91 prosenttia suomalaisista. Radiota kuunnellaan keskimäärin 2 tuntia 41 minuuttia päivässä.
 Epävarman tiedon ja valeuutisten maailmassa myös Ylen radio- ja tv-uutisten korkeat luottamusluvut kertovat, että radiolla ei ole häpeämistä.
 Salon elektroniikkamuseon tutkija Leena Järvelä luottaa radioon ja Ylen uutisiin. Dani Branthin / Yle
 Kunnallisalan kehittämissäätiön tutkimus  kertoo, että Ylen tv- ja radiouutiset koetaan luotettavimmiksi uutislähteiksi.
 Radio on myös kovissa uutistilanteissa usein nopein uutisten välittäjä.
 "Kuuntelimme radiosta Kaleidoskooppia, kun esitys keskeytettiin Kennedyn murhan vuoksi marraskuussa 1963."  Ote Salon elektoniikkamuseon radiotarinoista
 Salon elektroniikkamuseon tutkija  Leena Järvelä  kuuntelee uutiset päiväsaikaan useimmiten juuri Ylen radiokanavilta.
 – Netistä voi aina hakea tietoa, mutta sieltä ei voi yleensä tarkistaa tiedon luotettavuutta. Valeuutisten ja harhatiedon aikaan radiouutiset ja monet asiaohjelmat ovat luotettavia tiedonlähteitä. Olen sielultani "yleläinen".
 Kansanvalistusta ja kimppakuuntelua
 Saloran radio- ja tv-tehtaalla työskennellyt tekniikan lisensiaatti ja Salon Elektroniikkamuseon Ystävät -yhdistyksen aktiivi  Raimo Jokinen  tuntee radion historian.
 – Aivan alussa vaikutti kansanvalistusajatus. Radiosta lähetettiin klassista musiikkia ja toki myös urheilua. Suorat lähetykset olivat vallankumouksellisia.
 Entinen saloralainen, suunnittelija Raimo Jokinen tunnistaa "puumerkkinsä" usean tv- ja radiolaitteen kyljestä.   Dani Branthin / Yle
 Ula-taajuudet paransivat kuuluvuutta ja äänenlaatua 1950-luvulla. Myös matkaradiot mullistivat kuuntelua ja tiedonvälitystä saman vuosikymmenen lopulla.
 Radion myötä olympialaistenkaan tuloksia ei joutunut enää odottamaan. Aiemmin niistä oli luettu seuraavan päivän lehdestä, mutta nyt urheilun voittokulkua pystyi seuraamaan reaaliajassa.
 Jokisen lempiohjelma oli Lauantain toivotut levyt.
 – Sitten on joitakin urheilukisoja tullut kuunneltua. Meille kotiin tuli radio aika myöhään. Olin jo ehtinyt kuuden vuoden ikään.
 "Radiosta kuunneltiin aamuhartauksia ja kuunnelmia. Kuunnelmat keräsivät kaikki radion ääreen. Tämä radio oli äidin, ja siihen isä ei saanut omaa harrastustaan, radion ropaamista ulottaa."  Ote Salon elektroniikkamuseon radiotarinoista
 Salon elektroniikkamuseon tutkija Leena Järvelä pohtii radion kuuntelua aikain saatossa ja vertaa sitä nykypäivään. Nyt kuuntelu on usein yksinäistä kuulokekuuntelua vaikkapa autossa, lenkillä tai askareiden ohessa.
 – Kun radiolaitteita oli vielä harvassa, saattoi puoli tupaa täyttyä vierailevista kuuntelijoista. Porukalla kuunneltiin vaikkapa Kankkulan kaivolla - ja Pekka Lipponen -kuunnelmia.
 Radioviihteen perustyyppejä 1950-luvulla olivat esimerkiksi jännityskuunnelmat ja sketsiohjelmat.
 Salon elektroniikkamuseossa radioita on lattiasta kattoon.  Laitteiden linjoissa voi havaita vuosikymmenten muodin.  Dani Branthin / Yle
 Valta norsunluutorneissa ja luupin alla
 Sotien aikana radio oli tärkeä uutiskanava, mutta myös sensuurin kohde. Presidenttien puhetta on keräännytty kuuntelemaan kansakunnan kriiseissä.
 Koko Suomea liikuttanut radiopuhe oli esimerkiksi presidentti  Kyösti Kallion puhe itsenäisyyspäivänä 1939 . Talvisodan syttymisestä oli tuolloin kulunut vain viikko.
 Nykyisin televisio yleensä omii "vallan puhuvat päät", mutta yksi instituutio on ollut omiaan juuri radioon:  Pääministerin haastattelutunti.
 Radio Suomessa kerran kuukaudessa lähetettävää ohjelmaa kutsutaan Suomen vanhimmaksi talk showksi. Vuodesta 1962 lähetetyn ohjelman formaatin katsotaan olevan myös ainoa laatuaan jopa koko maailmassa.
 Yle Areenasta voit katsoa vuosikymmenten varrella taltioituja haastattelutunteja.
 Toimittajien ja samalla kansan tentissä ovat istuneet vuosien myötä vuorollaan esimerkiksi pääministerit  Mauno Koivisto  (sd.) ja vaikkapa  Harri Holkeri  (kok.)

 Alun perin ohjelmaa kaavailtiin presidentin haastattelutunniksi, kertoi ohjelmaa sen alussa vetänyt toimittaja  Niilo Ihamäki   haastattelussa vuonna 2012 .
 –  Urho Kekkonen  kuitenkin kieltäytyi. Hän katsoi, että pääministeri on politiikan käytännön toimija ja että presidentti saa milloin vain radio- ja tv-aikaa, jos hänellä on asiaa.
 Myös kaiken kansan kokoava Turun joulurauhan julistus on  lähetetty radiossa vuodesta 1935 . Yhteisöllinen julistus on jäänyt vaille radiointia vain vuonna 1939, kun koko joulurauhan julistus jäi väliin ilmapommitusten pelon vuoksi.
 "Paimion parantolan linjat"
 Radiolaitteet ovat kulkeneet kehitystien, jossa kokoerokin on valtaisa esimerkiksi nykykännykkään. Nykypuhelinhan on lukuisten toimintojensa ohella myös radio.
 Radiotehtaatat kukoistivat varsinkin 1930-luvulla: Turussa laitteita tehtiin Asan tehtaalla, Helsingissä Helvar-osakeyhtiössä sekä Fenno Radiossa.  Dani Branthin / Yle
 Radioteollisuus kasvoi varsinkin 1930-luvulla. Radioita puskettiin hihnalta kiihtyvään tahtiin turkulaisessa Asa Radiossa, Helsingissä Helvar-osakeyhtiössä sekä Fenno Radiossa. Saloran tv- ja radiotehdas Salossa toimi aina 1990-luvulle.
 Radion alkutaipaleella alkeellisin radiovastaanotin oli ilman erillistä virtalähdettä toimiva kidekone.
 Nykyradiot ovat pieniä, linjakkaita ja usein kuulokkeilla kuunneltavia matkamalleja.
 Radioiden lähetysvirran rinnalle on tullut audioiden kuuntelu esimerkiksi Yle Areenasta.
 Kuuntelu voi olla myös niin sanottua  podcast-kuuntelua . Se tarkoittaa digitaalisesti jaettava sarjaa, jonka kuuntelija voi tilata ja ladata esimerkiksi puhelimeen tai tietokoneelle.
 Tekniikan Maailma julkaisi hiljattain  artikkelin radiotekniikan värikkäästä historiasta  (artikkeli tilaajille).
 "Olimme 1950-luvun lopulla Pirkkolan uimapaikalla Helsingissä. Sininen Bambi-matkaradio oli meillä mukana. Kun radiolupatarkastajat kiersivät rannalla, täytyi radio laittaa piiloon viltin alle. Koskaan ei jääty kiinni."  Ote Salon elektroniikkamuseon radiotarinoista
 Salon elektroniikkamuseossa ollaan ylpeitä vuosikymmenten mukaan järjestetyistä radiohyllytorneista.
 Radioita ja tv-vastaanottimia suunnitellut Raimo Jokinen sanoo, että myös itse radiolaitteissa näkyvät menneiden vuosikymmenten muotivirtaukset.
 – Radioiden muotoilu seuraa muun muassa arkkitehtuurin muotivirtauksia. Joistakin Salon elektroniikkamuseon laitteista tulee mieleen esimerkiksi Paimion parantolan linjat. Museon radiorivistöistä saa siis käsitystä myös muotivirtauksista.
 Kerro omista radiomuistoistasi. Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu kello 18.00.

Aikamerkki! Radio täyttää Suomessa 100 vuotta ja kuuluu yhä kaikille – kerro oma muistosi


Summary: Mikko Niemelä johtaa YK:n huume- ja rikosviraston darknet-tutkimusta Singaporessa

Norsunluuta, Syyrian passeja, ukrainalaisia käsikranaatteja ja miljardien eurojen arvosta pestävää rahaa. Kaikkea tätä löytyy internetin alamaailman markkinatoreilta.
 Kyberspesialisti  Mikko S. Niemelä  tutkii darknetin rikollista toimintaa YK:n huume- ja rikosviraston UNODC:n projektissa. Kenttänä ovat Kaakkois-Aasian maat.
 – Yllätyin siitä, miten laaja kirjo rikollisuutta darknetistä löytyi: kiellettyjen eläinosien kuten norsunluun kaupasta huumeisiin. Erittäin paljon on erilaisia rahanpesuoperaatioita, Niemelä kertoo puhelimitse asuinmaastaan Singaporesta.
 Darknet on internetin pimeä puoli, jossa rikolliset toimivat. Darknetiin mennään muun muassa Tor-selaimella. Selain kierrättää tietoliikenteen niin monen pisteen kautta, että sen alkuperää on lähes mahdotonta jäljittää.
 Niemelä muistuttaa, että Tor-selain on hyvä työkalu niille, jotka haluavat olla tarkkoja yksityisyydestään. Oman identiteetin salaaminen verkossa tai Tor-selaimen käyttö ei itsessään ole rikollista, mutta ne mahdollistavat laittoman toiminnan.
 Mikko Niemelä on tutkinut darknetiä jo vuosia. Hänen Silverskin Information Security Oy -yrityksensä perusti Suomeen kyberhyökkäyslaboratorion, joka auttaa yrityksiä suojautumaan verkkohyökkäyksiltä.
 Puolustusalan Patria-konserni osti osan yhtiöstä kolme vuotta sitten ja Niemelä lähti Singaporeen.
 Singaporen yliopistossa hän kehitti tutkimusalustan, jonka avulla Interpol sekä Singaporen ja Hongkongin poliisit ovat löytäneet todistusaineistoa ja pidättäneet jo noin sata rikollista viime vuosina.
 Niemelän kehittämä alusta tähtää siihen, että rikolliset eivät pääse piiloon viranomaisilta edes verkon pimeimpiin syvyyksiin.
 Nyt YK:n huume- ja rikosvirasto UNOCD tutkii Niemelän menetelmän avulla, miten laajaa järjestäytynyt rikollisuus on verkossa ja miten tekijät saadaan kiinni.
 – Kiinnostuin darknetin tutkimisesta, koska sieltä pystyy näkemään etukäteen, onko kyberhyökkäyksen valmistelu käynnissä. Sieltä voi myös löytää tietoa siitä, onko hyökkäys jo tehty, Niemelä kertoo.
 Kyberasiantuntija Mikko S. Niemelä tutkii YK:n projektissa Singaporessa salatussa darknetissä toimivaa järjestäytynyttä rikollisuutta.  Mikko S. Niemelä
 Tarjolla käsikranaatteja ja Syyrian passeja
 Singaporen valtio on sijoittanut yli kolme miljoonaa dollaria Niemelän Cyber Intelligence House -yritykseen, joka on tutkinut hämärähommia darknetissä jo kuuden vuoden ajan.
 Darknetissä näkyvät rikollisuuden ja talouden globaalit trendit.
 – Joka kuukausi tulee hämmentäviä tapauksia. Ukrainassa käsikranaatit olivat alennuksessa, 12 kappaletta 500 dollarilla. Syyrian passit ovat kallistuneet tuhansiin dollareihin. Norsunluun hinnasta huomaa, että salametsästys on vaikeutumassa, Niemelä kertoo.
 Myös Suomessa huumeiden "katukauppa" on siirtynyt pitkälti salattuun Tor-verkkoon. Kuvassa Itä-Uudenmaan poliisin takavarikoimaa MDMA-huumausainetta tammikuussa 2019. Itä-Uudenmaan poliisi
 YK-operaatiossa kymmenen asiantuntijan tiimi tekee yhteistyötä Kaakkois-Aasian talousyhteisön ASEANin maiden viranomaisten kanssa. Projektissa selvitetään kyberrikollisuuden määrää ja viranomaisten valmiuksia. Kansainvälinen tutkimusryhmä vierailee kohdemaissa, haastattelee oikeuslaitoksen ja poliisin edustajia ja valmentaa viranomaisia toimimaan verkossa.
 – Rikollisuutta ilmenee maissa, joissa internet toimii hyvin ja teknologiaa on enemmän. Toisaalta rikollisia houkuttelevat maat, joissa ei ole ollut paljon viranomaisvalvontaa tai yhteenkään tapaukseen ei ole koskaan puututtu, Niemelä kertoo.
 Kaakkois-Aasiassa löytyy maita, joissa pätee molemmat tekijät. Maat ovat tehneet nopean digiloikan, mutta viranomaisresurssit eivät ole pysyneet tahdissa.
 Projekti vie Mikko Niemelän kymmeneen Kaakkois-Aasian maahan. Hän ei voi kertoa yksittäisten valtioiden tilanteesta ennen kuin tulokset julkaistaan ensi vuonna. Mutta yhdistäviä tekijöitä löytyy.
 – Darknetin rikollisjärjestöt ovat tyypillisesti samoja, jotka olivat olemassa jo ennen darknetin syntymää. Ne ovat vain siirtyneet digitaaliseen muotoon. Darknet on tarjonnut niille salaisuuden verhon, Niemelä kertoo.
 Rahanpesu ja kryptovaluuuta darknetin trendejä
 Darknetissä löytyy markkinapaikkoja samalla lailla kuin tavallisessa internetissä. Myytävät tuotteet ja palvelut ovat vain laittomia.
 Toreilla näkyy rikollisuuden koko toimintaketju. Rikolliset myyvät esimerkiksi haittaohjelmia tai järjestävät kuljetuksia laittomalle tavaralle tai järjestävät lahjakortteja ja pankkiyhteyksiä rahanpesua varten.
 – Jotkut rikolliset ostavat esimerkiksi listan kohteita, jonne voi hyökätä. He ostavat toiselta rikollisjoukolta palvelun haittaohjelmista, joilla voi kiristää rahaa. Kolmas porukka hoitaa rahanpesun. Nämä ovat aika spesialistiryhmiä, Mikko Niemelä kertoo.
 Kryptovaluutta muistuttaa käteistä rahaa siinä, että sen alkuperää on lähes mahdotonta varmistaa aukottomasti. Rahanpesussa pyritään luomaan uskottava tarina rahan alkuperälle. Alex Hofford / EPA
 Darknetissä Niemelä on nähnyt miljardien dollarien arvosta rahanpesua. Aasiassa pankit ottavat vastaan kryptovaluuttaa, mutta niiden täytyy todistaa viranomaisille, että rahalla on laillinen alkuperä. Niemelä on auttanut pankkeja selvittämään juuri tätä.
 – Kryptovaluutan avulla rikollisen pystyy jäljittämään kohtuullisen helposti. Rikolliset jäävät kiinni, kun he unohtavat jossain vaiheessa piilottaa identiteettinsä. Huono puoli on, että toiminta on nopeaa. Miljoonien dollareiden siirtämisessä toiselle puolen maailmaa ei kulu välttämättä monta minuuttia, hän arvioi.
 Niemelän mukaan markkinapaikkojen määrä kasvaa jatkuvasti. Kun yksi jää kiinni ja suljetaan, tilalle syntyy jo parikymmentä uutta. Rikollisten nappaaminen verkon syvyydestä on hankalaa.
 – Darknetissä tieto on saatavilla vain lyhyen ajan. Tietovuodon keskimääräinen elinikä on seitsemän minuuttia. Markkinapaikalla tietoa on kauemmin saatavilla. Isoin haaste on se, että pitää olla paikalla kun jotain tapahtuu. Muuten se on pian ohi, Niemelä kertoo.
 Lue lisää:
 18-vuotiaan epäillään pyörittäneen laajaa huumekauppaa Tor-verkossa – "TeknoJeesus" myi huumeita ympäri Suomen Lappia myöten
 Poliisi sai kiinni tuhansia Subutex-tabletteja Tor-verkossa myyneet
 Puolustusvoimien ex-työntekijälle syytteitä törkeistä rikoksista – anasti patruunoita ja räjähteitä, myi Tor-verkon kautta

Suomalainen kybertutkija jäljittää verkon alamaailman huume- ja asekauppiaita Aasiassa: "Joka kuukausi tulee hämmentäviä tapauksia"


Summary: Lähes 34 miljoonaa euroa WinCapitassa huijatuista rahoista on saatu perittyä takaisin. Osa huijatuista saa kaikki menettämänsä rahat takaisin.

Maaliskuun alussa 2008 Suomen rikoshistorian suurin petosvyyhti WinCapita pysähtyi kuin seinään. Poliisi aloitti rikostutkinnan, sillä klubia epäiltiin pyramidihuijauksesta.
 Viidessä vuodessa WinCapita, aiemmin GiiClub ja WinClub, oli onnistunut keräämään arviolta 10 000–12 000 jäsentä.
 Sijoituskerhona itseään mainostanut WinCapita väitti käyvänsä tuottoisaa valuuttakauppaa. Jäseneksi pääsi vain entisen jäsenen suosituksella.
 Todellisuudessa Wincapita oli pyramidihuijaus, jonka tulot tulivat ainoastaan uusien jäsenten tekemistä sijoituksista ja vanhojen jäsenten lisäsijoituksista.
 WinCapitan päähahmo oli  Hannu Kailajärvi .  Hänet tuomittiin törkeästä petoksesta ja rahankeräysrikoksesta viiden vuoden ehdottomaan vankeuteen.
 Rikostuomioita jaettiin lopulta lukumääräisesti vähän, kymmenkunta, mutta yhteensä 626 kerhon jäsentä  tuomittiin maksamaan rikoshyötynä valtiolle  yhteensä lähes 64 miljoonaa euroa. Vuosien kuluessa Oikeusrekisterikeskus on onnistunut perimään niistä takaisin 33,6 miljoonaa euroa.
 WinCapitaan liittyviä asiakirjakansioita Oikeusrekisterikeskuksessa. Oikeusrekisterikeskus / Suvi Saarinen
 Osa saa kaikki menettämänsä rahat takaisin
 Huijatuksi tulleet ja rahansa menettäneet voivat hakea rahojaan takaisin Oikeusrekisterikeskukselta. Hakemuksia on tullut 1 431. Niiden yhteissumma on reilut 29 miljoonaa euroa.
 Oikeusrekisterikeskus on aiemmin kertonut, että korvauspäätökset tehtäisiin joulukuussa. Viimeisimmän tiedon mukaan päätöksiä on luvassa maaliskuussa 2020.
 Korvaushakemusten rahasummat vaihtelevat suuresti. Pienimmät summat ovat muutamia tuhansia euroja, suurimmat satoja tuhansia euroja.
 Oikeusrekisterikeskus tutkii jokaisen hakemuksen oikeellisuuden. Korvauksen saamisen lähtökohta on, että hakijalla on esittää vahingonkorvaustuomio tai tuomioistuimen vahvistama sovinto, jonka perusteella hakijalla on oikeus saada vahingonkorvausta rikoksen tekijältä.
 – Jokainen tapaus ja hakemuksen perusteet käydään erillisenä läpi, ja päätökset korvausten maksamisesta tehdään samalla kertaa, Oikeusrekisterikeskuksen rikoshyötyasiantuntija  Jaakko Haaparanta  sanoo.
 Kun rikoshyötynä peritty summa on vahingonkorvausten yhteissummaa suurempi, voi hakija saada koko hakemansa korvauksen itselleen.
 Tutkittavia rahansiirtoja sekä jutun esitutkinta- ja oikeudenkäyntiasiointikirjasivuja on kymmeniä tuhansia. Rahaa liikkui pankkitilien ja ulkomaisen moneybookers-tilien lisäksi paljon myös käteisenä.
 – Joudumme käymään kaikki rahansiirrot läpi ennen korvauspäätösten tekemistä. Se vie aikaa, Jaakko Haaparanta sanoo.
 Rikoshyötyjen perintä jatkuu edelleen ja summa karttuu koko ajan. Ulosottoviranomaiset tilittävät perittyjä rikoshyötyjä Oikeusrekisterikeskukselle.
 – Rahaa tulee ulosottojen myötä koko ajan, mutta tahti on hidastunut, Haaparanta kertoo.
 Rikosoikeuden professori Matti Tolvanen Itä-Suomen yliopistosta Jouni Immonen / Yle
 Rikosoikeuden professori: Poikkeuksellinen kokonaisuus
 WinCapitaa on kuvailtu Suomen rikoshistorian suurimmaksi petokseksi ja myös maan kaikkien aikojen suurimmaksi rikosjutuksi.
 Rikosoikeuden professori  Matti Tolvanen  sanoo, että WinCapita on monellakin tavalla poikkeuksellinen rikosvyyhti.
 – Mukana oli suuri joukko ihmisiä, siinä tavoiteltiin ja saatiin suurta taloudellista hyötyä ja toisaalta aiheutettiin merkittävää taloudellista vahinkoa, hän listaa.
 Myös rikoskokonaisuuden uhrijoukko on poikkeuksellinen. Klubiin haksahti mukaan yhteiskunnallisesti merkittävässä asemassa olevia ihmisiä, lähes kaikista ammattikunnista.
 – Yleensä ajatellaan, että nettihuijausten ja siihen verrattavien rikosten kohteeksi joutuu ihmisiä, joilla ei ole tietoa, jotka ovat hölmöjä.
 Rikoshistoriaan juttu jää myös Hannu Kailajärven viiden vuoden vankeustuomion vuoksi.
 – En muista, että koskaan aiemmin olisi varallisuusrikoksesta annettu enimmäisrangaistusta.
 Tavanomaisesta petosrikoksesta WinCapita poikkeaa myös siinä, että huijatuista rahoista iso osa onnistuttiin perimään valtiolle.
 – Jos jotain pitää kehua niin viranomaisten toimintaa. Poliisi, syyttäjä ja tuomioistuinlaitos saivat kaiken oleellisen tutkittua ja tuomiot tulivat kohtuuajassa. Tapaus osoittaa, että isotkin jutut saadaan tutkittua, kun niihin osoitetaan resursseja.
 Osa Wincapitan avainhenkilöistä vietti aikaa Thaimaassa. Epäillyltä takavarikoitiin toistakymmentä luottokorttia, passi, henkilöllisyystodistus ja matkapuhelin. Kuva poliisin tiedotustilaisuudesta Pattayalla. MCOT
 Tällainen oli WinCapita
 – Klubin tilille kertyi sijoituksia hieman yli 100 miljoonaa euroa.
 – Jäseniä hankittiin kaveripiiristä suoraan sekä järjestämällä värväystilaisuuksia eri huoltoasemien ja ravintoloiden kokoustiloissa
 – Jäsen sai liittymisen yhteydessä pääsyn nettisivuille, jossa pystyi seuraamaan oman sijoituksensa kehittymistä.
 – Kailajärvi palautti rahaa kotiutuspyyntöjen perusteella. Eniten rahaa tienasivat klubin aikaisessa vaiheessa liittyneet jäsenet.
 – Oikeus arvioi, että noin 2 000 jäsentä sai klubilta 57 miljoonaa euroa enemmän kuin oli siihen sijoittanut

Kaikkein aikojen suurimmalle suomalaishuijaukselle  yllättävä loppukäänne – WinCapitan uhrit saamassa sittenkin rahojaan takaisin


Summary: Työmarkkinoiden arvojärjestyksen huipulla on suomalaistaustainen nainen ja pohjimmaisena somalialaistaustainen mies.

“Ei nimi miestä pahenna ellei mies nimeä”, sanoo suomalainen sananlasku.
 Käytännössä nimi ratkaisee paljon. Esimerkiksi Abdirashid Mohamedin on Aino Hämäläistä vaikeampi saada Suomessa työpaikka, vaikka Abdirashid ja Aino olisivat täsmälleen yhtä päteviä.
 Tähän johtopäätökseen päätyy  Koneen säätiön rahoittama tutkimus , jossa selvitettiin Suomen työmarkkinoilla piilevää syrjintää.
 – Tätä tapahtuu Suomessa hyvin perustasolla, matalapalkkaisissa töissä. Jos on tarjolla työntekijä, jolla on suomenkielinen nimi, todennäköisesti hänet palkataan, sanoo Helsingin yliopiston sosiologian tutkija  Akhlaq Ahmad .
 Väitteen tukena on perusteellinen käytännön koe. Vuosina 2016–2017 Ahmad lähetti 5 000 työhakemusta, suomalaisilla ja ulkomaalaisilla nimillä. Tutkijan tarkoitus oli selvittää, vaikuttaako nimi siihen kenet kutsutaan työhaastatteluun.
 Nyt Ahmad analysoi tuloksia. Ne ovat hätkähdyttäviä.
 Juttu on avattu keskustelulle klo 7-12.
 Työmarkkinoilla on hierarkia, ja se on karua luettavaa ei-eurooppalaisille
 Ahmad loi tutkimustaan varten viisi työnhakijaryhmää, jotka edustivat viittä etnistä taustaa: suomalainen, englantilainen, venäläinen, irakilainen ja somalialainen.
 Sitten tutkija lähetti jokaisesta ryhmästä työhakemuksen tuhanteen avoimeen työpaikkaan te-toimiston sivujen kautta. Alat olivat ravintolatyö ja pitopalvelu, vähittäiskauppa, toimistotyö, siivoustyö ja asiakaspalvelu.
 Kuvitellut työnhakijat olivat tasavahvoja: Sama koulutus, saman verran työkokemusta. Kaikki olivat käyneet koulunsa Suomessa mikä vihjasi, että he olivat joko syntyneet Suomessa, tai muuttaneet Suomeen alle kouluikäisenä. Kaikki puhuivat erinomaista suomea. Puolet hakijoista oli naisia ja puolet miehiä.
 "Olen oma-aloitteinen, huolellinen ja minulla on tiimityöskentelytaitoa, rehtiä ja reipasta asennetta työtä kohtaan. Minulla on sujuva suomen- ja englanninkielentaito. Äidinkieleni on Somali. Toivoisin, että saisin mahdollisuuden tulla työhaastatteluun ja näyttää mihin oikeasti pystyn. Ystävällisin terveisin, Abdirashid Mohamed”.  Ote tutkimuksessa lähetetystä työhakemuksesta.
 Tutustu esimerkkihakemuksiin  täältä .
 Jos työnhaussa ratkaisisi vain hakijan pätevyys, jokaisella ryhmällä olisi kuulunut olla yhtä hyvät mahdollisuudet tulla kutsutuksi työhaastatteluun.
 Erot olivat kuitenkin suuret.
 Suomalaisnimiset työnhakijat saivat haastattelukutsuja ylivoimaisesti eniten: tuhat työhakemusta poiki 390 haastattelukutsua.
 Irakilaisten saldo oli 134. Somalialaisten vain 99.
 – Mahdollisesti ei-eurooppalaisista maista tulevat nähdään työpaikkojen viejinä tai yhteiskunnan taakkana, kun länsimaista tulevat nähdään kulttuuria rikastuttavina kosmopoliitteina. Ei siten yllätä, että juuri somalialaiset ja irakilaiset näyttäytyivät vähiten haluttuina työnhakijoina, Ahmad pohtii.
 Ahmadin tutkimustulos on vertaisarvioitu ja  julkaistu alan tiedejulkaisussa . Hän on siis joutunut arvioimaan huolellisesti tutkimustulosta selittäviä syitä.
 Työsektori, jolta työpaikkaa haettiin: ei merkittävää vaikutusta. Työpaikan maantieteellinen sijainti: ei merkittävää vaikutusta. Työnantajan sukupuoli: ei merkittävää vaikutusta. Hakemuksen lähetysaika: ei merkittävää vaikutusta.
 Hakijan nimi ja äidinkieli: erittäin suuri vaikutus.
 – Se millä on väliä, on hakijan nimi. Kyse ei siis ole vain maahanmuuttajien omasta tuntemuksesta.
 Myös sukupuoli vaikutti työnhakijan menestykseen. Naiset menestyivät miehiä paremmin kaikissa hakijaryhmissä. Suomalaisnaisten 500 työhakemusta poikivat peräti 221 haastattelukutsua. Somalialaisten miesten vastaava luku oli vaivaiset 34.
 – Ehkä naisia pidetään Suomessa enemmän sääntöjä noudattavina työntekijöinä? Tai ehkä maahanmuuttajamiehet nähdään naisia suurempana uhkana, Ahmad arvioi.
 Haetut työpaikat olivat ravintolatyöntekijän ja siivoojan kaltaisia matalapalkkaisia töitä, joita Suomessa tekee nimenomaan suuri määrä maahanmuuttajia.
 Tutkijan mukaan seikka ei ole ristiriidassa tutkimustuloksen kanssa. Pikemminkin se osoittaa, miten vähäinen into kantasuomalaisilla on näihin töihin, Ahmad sanoo.
 – Jos kantasuomalaisia työntekijöitä on tarjolla, muita aletaan syrjiä. Työvoimapula onkin maahanmuuttajan paras ystävä.
 Entä olisiko tulos erilainen, jos vastaava koe tehtäisiin korkeakoulutusta vaativille aloille?
 – Vaikea sanoa, ennen kuin asia on tutkittu. Mutta voidaan kysyä, miksi nämä työsektorit olisivat immuuneja työsyrjinnälle?
 Tutkimustulos ei järkytä asiaan perehtyneitä. Se on linjassa muiden  Suomessa  ja  muissa Euroopan maissa tehtyjen kokeiden  kanssa.
 Myös Suomessa tehdyt kansalaiskyselyt tukevat tulosta.
 Esimerkiksi  taloustutkimuksen tuoreen kyselyn mukaan 28 prosenttia suomalaista on sitä mieltä , että kahdesta tasavahvasta ehdokkaasta pitäisi palkata syntyperäinen vaaleaihoinen suomalainen tummaihoisen sijaan.  2015 tehdyn kyselyn mukaan  15 prosenttia suomalaisista on enemmän tai vähemmän sitä mieltä, että “mustien afrikkalaisten henkiset kyvyt ovat heikommat kuin länsimaissa elävän valkoisen rodun”. Näin ajattelivat etenkin perussuomalaisten äänestäjät.
 Ahmad oli silti hieman yllättynyt erojen suuruudesta.
 – En odottanut hakijan taustan olevan näin merkittävä tekijä. Kuvittelin, että asiat olisivat 20 vuoden aikana parantuneet. Eivät ole.
 Ennen kuin Ahmad alkoi tutkia työsyrjintää Suomessa, hän törmäsi siihen itse.
 Tutkijan kiinnostus lähti omista työnhakuongelmista: "Se oli ensimmäinen kerta, kun ymmärsin mitä tarkoittaa olla ulkomaalainen"
 20 vuotta sitten Ahmad oli juuri Pakistanista Suomeen muuttanut opiskelija. Hän oli nuori, idealistinen ja rahanpuutteessa.
 Maahanmuuttaja kuvitteli osa-aikatyön löytämisen olevan “ihmisoikeuksilla ja suvaitsevaisuudella ylpeilevässä pohjoismaassa” pikkujuttu. Hän totesi pian olleensa väärässä.
 – Kuin olisi etsinyt neulaa heinäsuovasta. Se oli ensimmäinen kerta kun ymmärsin, mitä tarkoittaa olla ulkomaalainen.
 Ahmad ei ole kokemuksensa kanssa yksin. Etenkin ne joiden juuret ovat Euroopan ulkopuolella  pitävät syrjintää tosiasiana . Arabiankielisistä yli puolet ajattelee, että heitä syrjitään työmarkkinoilla. Somalinkielisistä 89 prosenttia. Romanien kokemukset syrjinnästä ovat kyselyiden perusteella  vielä yleisempiä  kuin ulkomaalaistaustaisilla.
 Valtaväestön keskuudessa väitteet syrjinnästä saatetaan kuitenkin kuitata yksittäistapauksina. Tai sitten syy vieritetään hakijalle itselleen.
 – Voidaan aina väittää, että he eivät osaa kieltä tai eivät tunne paikallisia sääntöjä ja tapoja.
 Siksi Ahmad rajasi kaltaisensa maahanmuuttajat pois tutkimuksesta. Hän keskittyi heidän Suomessa syntyneisiin tai täällä kasvaneisiin lapsiinsa, joita ei voi syyttää kielitaidon tai tapatuntemuksen puutteesta.
 Siis niihin, joiden  pitäisi  olla "kantasuomalaisten" kanssa samalla viivalla.
 – On aika ajatella tämän ryhmän tulevaisuutta. He ovat nuoria, he ovat juuri astumassa työmarkkinoille ja heitä on paljon.
  “Maahanmuuttajien lapset eivät tule hyväksymään esteitä joihin heidän vanhempansa ovat törmänneet”
 Etninen syrjintä Suomessa ei välttämättä ole lisääntynyt, mutta se koskettaa nopeasti kasvavaa suomalaisten joukkoa.
 Maahanmuutto Suomeen alkoi kasvaa voimakkaasti 90-luvulla. Seurauksena ulkomaalaistaustaisten määrä on kymmenkertaistunut 30 vuodessa.
 Maahanmuuttajien Suomessa syntyneiden lasten keski-ikä on nyt 11 vuotta ja merkittävä osa aikuistuu parhaillaan. Puolet heistä on aasialaistaustaisia tai afrikkalaistaustaisia.
 Toisin sanoen Suomi on ensimmäistä kertaa astumassa tilanteeseen, jossa suuri joukko ei-valkoihoisia tai vieraskielisen nimisiä suomalaisia on astumassa työmarkkinoille.
 Ahmad on huolissaan heidän tulevaisuudestaan.
 – On hyvin surullista, jos heidän taustansa muodostuu ongelmaksi. Heidän esteekseen tulee “kotimaa” jossa he eivät ole välttämättä ikinä käyneetkään.
 Jos nuori kokee taustansa ongelmaksi, hänen intonsa panostaa koulutukseen voi laskea, Ahmad sanoo. Vaikka näin ei kävisikään, toistuva epäonnistuminen työnhaussa ajaa aloille joissa on pulaa työvoimasta.
 Se johtaa siihen, että maahanmuuttajien lapset päätyvät samoille matalapalkkaisille aloille kuin vanhempansa. Ahmad on todennut ilmiön tutkimuksissaan ja näkee sen myös käytännössä: pakistanilaistaustaisessa ystäväpiirissään.
 – Uudet tyypit päätyvät niille aloille, joissa heidän sosiaalinen verkostonsa on. Kuten ravintoloihin, vaikka he kykenisivät muuhunkin. Siitä kierteestä on vaikea päästä eroon.
 Korkeakoulutetut maahanmuuttajat saattavat tyytyä osaansa ravintolatyöntekijöinä. Heidän lapsensa kuitenkin odottavat elämältään jotain muuta, Ahmad muistuttaa.
 – Maahanmuuttajien lapset eivät tule hyväksymään esteitä joihin heidän vanhempansa ovat törmänneet. Jos heitä kuitenkin toistuvasti muistutetaan siitä, että heidän taustansa on ongelma, heistä tulee katkeria ja turhautuneita.
 Jos nuori alkaa pitää yhteiskuntaa epäoikeudenmukaisena, se voi johtaa siihen että nuori alkaa hylkiä sitä.
 – Ei ole tervettä, jos yksilö ei koe olevansa osa yhteiskuntaa eikä halua olla osa sitä. Siksi työsyrjintä voi johtaa yhteiskunnalliseen levottomuuteen.
 Anononyymi rekrytointi – pikaratkaisu ongelmaan?
 Ahmad toivoo tutkimustuloksen avaavan suomalaisten silmiä syrjinnästä. Valtaväestön edustajan on vaikea nähdä ongelman mittakaavaa, koska hän ei törmää ongelmaan itse.
 – Pitää kokea henkilökohtaisesti miltä tuntuu kun tuntee, ettei selvästikään ole tervetullut. Muuten sitä on vaikea ymmärtää. Etuoikeus voi sumentaa käsityksemme todellisuudesta.
 Ahmad toivoo myös yhteiskunnallista keskustelua mahdollisista ratkaisuista. Suomessa on jo tehty paljon hyvää työtä syrjinnän ehkäisyksi, tutkija muistuttaa.
 Esimerkiksi anonyymin rekrytoinnin kokeilut ovat yleistyneet. Siinä työnhakijoiden nimet ja mahdollisesti myös iät ja sukupuoli on peitetty hakupapereista, jotta ne eivät vaikuttaisi rekrytointiin. Kokeiluja ovat tehneet esimerkiksi Espoon, Helsingin, Vaasan ja Vantaan kaupungit, S-ryhmä sekä oikeusministeriö.
 Anonyymi rekrytointi ehkä tasoittaa työnhakijoiden mahdollisuuksia päästä haastatteluun, mutta työpaikkaa se ei kenellekään varmista.
 Se on pikemminkin ensiapua ongelmaan, eikä lääke ongelman juurisyyhyn: syrjiviin asenteisiin.
 – Punjabin kielessä on sanonta: Jos vieraalle on tilaa sydämessäsi, sitä on helppo tehdä myös kotiisi.
 Jutussa esiintyvät nuoret ovat kaikki syntyneet Suomessa.

 Keskustele aiheesta:   Onko ulkomaalainen nimi koitunut ongelmaksi työnhaussa? Miten toimit tilanteessa? Mitä ehdotat ratkaisuksi ongelmaan? Onko sinulla jotain kysyttävää jutusta ja siinä esitellystä tutkimuksesta?
 Jutusta voi keskustella maanantaina klo 7-12 välillä. Toimittaja vastaa kysymyksiin ja moderoi keskustelua.

Suomalainen nimi on valtava etu Suomen työmarkkinoilla – tutkija lähetti tuhansia työhakemuksia eri nimillä ja tulokset hätkähdyttävät