Summary: Poliisi teki viime viikolla kotietsintöjä ja kiinniottoja, joiden taustoista on kerrottu toistaiseksi vain vähän.

Keskusrikospoliisi kertoo tänään lisätietoa viime viikolla huomiota herättäneistä poliisioperaatioista.
 Yle lähettää tiedotustilaisuuden suorana Areenassa. Voit katsoa lähetystä klikkaamalla jutun pääkuvaa. Päivitämme myös tämän jutun tekstiä tiedotustilaisuuden edetessä.
 Poliisi teki viime viikon torstaina  Porvoossa  ja Tuusulassa kotietsintöjä ja viisi kiinniottoa. Kyseessä on törkeisiin huumausainerikoksiin liittyvä esitutkinta.
 Näyttävät poliisioperaatiot ovat herättäneet huomiota myös sivullisissa, mutta poliisi on toistaiseksi  kertonut niiden taustoista vain vähän . Ne eivät kuitenkaan liity Porvoon loppukesän poliisiampumisiin.
 KRP:n mukaan tiedotustilaisuudessa avataan operaatioiden taustoja erityisesti järjestäytyneen rikollisuuden osalta. Viimeviikkoisten kiinniottojen ei ole vielä vahvistettu liittyvän järjestäytyneeseen rikollisuuteen. Poliisi on kuitenkin aiemmin tänä vuonna kertonut olevansa  huolissaan muun muassa ulkomaisten jengien rantautumisesta Suomeen .
 Ylen tietojen mukaan paikalla on edustajia myös ainakin Lounais-Suomen ja Hämeen poliisista.

Poliisi kertoo, mistä viime aikojen huomiota herättäneissä operaatioissa oli kyse – katso suorana kello 17 alkaen


Summary: Seuraa suoraa lähetystä Britannian parlamentista klo 17.30 alkaen.

Britannian brexit-vääntö jatkuu kovilla kierroksilla.
 Maan parlamentti antanee tänään lopullisen sinettinsä laille, joka vahvistaisi sen, että Britannia ei voi erota Euroopan unionista ilman sopimusta.
 Samalla maan pääministeri  Boris Johnson  on ilmoittanut, ettei tule noudattamaan päätöstä.
 Samalla Johnsonin tiedottaja ilmoitti, että Britannian parlamentin toiminta keskeytetään tämän päivän istunnon jälkeen.
 Lue Ylen Lontoon-avustajan Pasi Myöhäsen analyysi parlamentin toiminnan keskeyttämisestä  täältä .
 Yle lähettää suoraa lähestystä parlamentista klo 17.30 lähtien. Voit seurata lähetystä  täältä .

Brexit-panokset kovenevat: Parlamentin toiminta keskeytetään, mutta se aikoo vielä viime töikseen sitoa Boris Johnsonin kädet


Summary: Keskusta tiedotti eilen, että Kulmuni nousee myös puolueen ministeriryhmän uudeksi puheenjohtajaksi.

Mihin kannatusalhoon vaipunut keskusta suuntaa nyt, kun vahvaan aluepolitiikkaan vetonut elinkeinoministeri  Katri Kulmuni  ottaa johdon?
 Kulmuni on tänään Politiikan toimittajat ry:n tentattavana klo 12.15. Yle näyttää tentin suorana ja seuraa sitä hetki hetkeltä myös tässä artikkelissa.  Voit katsoa tilaisuutta klikkaamalla jutun pääkuvaa.
 Keskusta tiedotti eilen, että Kulmuni nousee puolueen ministeriryhmän uudeksi puheenjohtajaksi. Muita muutoksia ministerien tehtäviin ei ole tulossa, vaan keskustan viisi ministeriä jatkavat nykyisissä tehtävissään.
 Kulmuni toisti valintansa jälkeen Kouvolan puoluekokouksessa, ettei hän ole aikeissa heti ottaa valtiovarainministerin salkkua  Mika Lintilältä .
 – Sillä asialla ei kannata hötkyillä. Tärkeintä on saada keskustan kannatus nyt nousuun. Puheenjohtajan täytyy olla valmis ottamaan vastaan kaikki tehtävät, joita vastaan tulee, mutta ministeriruletti ei ole nyt ajankohtainen, Kulmuni  sanoi Ylen haastattelussa .
 Lue lisää:
 Katri Kulmuni lupaa keskustan tuovan ratkaisuja ihmisten "epätoivoon ja ahdistukseen" eri puolilla Suomea
 Analyysi: Katri Kulmuni keskustan johdossa tuo säpinää Rinteen hallitukseen
 Katri Kulmuni on keskustan uusi puheenjohtaja: "Nyt alkaa työt, keskusta ei voi olla 10 prosentin puolue" – Yle seurasi Kouvolan puoluekokousta

Miten Katri Kulmunin ote näkyy hallituksen ensimmäisessä budjetissa? Keskustan tuore puheenjohtaja politiikan toimittajien tentissä klo 12.15


Summary: Pitkäksi venynyt palkkakiista on pysäyttänyt lennot brittikentillä.

Ainakin neljä Helsingin ja Lontoon välistä lentoa on peruutettu British Airways (BA) -lentoyhtiön lentäjien työnseisauksen takia.
 Kyseessä ovat molempina päivinä lennot BA794 ja BA799. Normaalioloissa BA794 saapuu Helsinkiin klo 13.20 ja BA799 lähtee Helsingistä klo 14.10, Finavian viestinnästä kerrotaan.
 Britannian yleisradioyhtiö BBC:n  mukaan lentoyhtiö on peruuttanut arviolta 1 700 lentoa työkiistan takia.
 Uutistoimisto AFP:n mukaan lähes kaikki yhtiön Britannian sisäiset lennot on peruttu lakon takia.
 Taustalla kuukausien palkkakiista
 BA ja sen 4 300 lentäjää ovat kiistelleet palkoista yhdeksän kuukauden ajan. Lentäjälakon on määrä jatkua myös huomenna ja lentäjät uhkaavat lakkoilla myös 27. syyskuuta. Lakkoja on määrä jatkaa joulun alla, ellei sopua ole syntynyt sitä ennen.
 Lentoyhtiön mukaan kapteeneille tarjotaan "maailmanluokan" palkkaa ja palkkioita, jotka nousevat yhteensä jopa 220 000 euroon vuodessa. Yhtiön muita työntekijöitä edustavat liitot ovat hyväksyneet tarjouksen, joka tuo heille 11,5 prosentin palkankorotuksen kolmen vuoden aikana.
 Lentäjiä edustava BALPA huomauttaa vuorostaan, että lentojen perämiesten keskipalkat ovat noin 78 000 euroa vuodessa. Nuorimpien perämiesten palkat jäävät alle 30 000 euroon. Monet velkaantuvat syvästi, koska lentäjäkoulutus tulee maksamaan noin 110 000 euroa.
 Liitto huomauttaa, että BA:n emoyhtiö IAG:n voitto ennen veroja kasvoi viime vuonna lähes kymmenen prosenttia.

British Airwaysin lentäjien työnseisaus vaikuttaa myös Helsinki-Vantaalla – ainakin neljä lentoa peruttu


Summary: Jonojen poistuminen vei mukanaan myös etuilun ja ilkeän kommentoinnin.

Rauman seudun katulähetyksessä on aloitettu uudenlainen käytäntö ruoka-avun jakamisessa. Käytössä on puolisen vuotta ollut vuoronumerojärjestelmä, joka on lopettanut jonossa tönöttämisen kokonaan.
 Aiemmin katulähetyksen sokkeloisessa rakennuksessa kiemurteli pitkä jono ihmisiä ja tunnelma saattoi sähköistyä. Huoli ruuan riittämättömyydestä sai jotkut käyttämään kyynärpäätaktiikkaa ja etuilemaan.
 Nyt asiakkaat voivat odottaa vuoroaan rauhassa istuen.
 – Aikaisemmin tässä oli vähän sellaista häsläämistä ja hermostuneisuutta. Jotkut myös etuilivat, kertoo ruoka-apua hakemassa ollut  Aapo .
 Vaimonsa  Leenan  kanssa paikalla ollut Aapo sanoo, että ruokalahjoituksista on heille suuri apu.
 – Tämä on erittäin tärkeä apua meille, joilla on pienet eläkkeet.
 Aapo ja Leena esiintyvät jutussa etunimillään. Kuvattaviksi he uskaltautuivat, mutta aihe on sittenkin vähän arka. Siksi he eivät halua sukunimiään julkisuuteen.
 Ruoka-avun jonoista on pyritty eroon myös muualla Suomessa. Esimerkiksi Helsingissä ruokajonot ovat jopa kilometrien mittaisia ja niissä jonottaminen kestää tunteja.  Helsingissä onkin kehitetty mallia  (Talentia-lehti), joka lyhentäisi jonotusaikaa.
 Ruoka-apuna jaettavia tuotteita saadaan lahjoituksina paikallisilta kaupoilta ja ravintoloilta. Tapio Termonen / Yle
 Kohdataan ihmiset ihmisinä
 Kipinä jonotussysteemistä luopumiseen lähti tilojen ahtaudesta. Ihmiset joutuivat jonottamaan pitkään, ja suuret joukot muodostivat jo turvallisuusriskin.
 – Halusimme myös kohdata ihmiset oikeasti. Jonottaessa se oli hankalaa. Nyt ihmiset istuvat täällä yhdessä ja juttelevat. Nyt voimme mahdollisesti auttaa joitakin myös eteenpäin, kertoo ruoka-avusta vastaava  Sanna Malin  Rauman seudun katulähetyksestä.
 Avunhakijoiden sosiaaliset kontaktit saattavat myös lisääntyä.
 – Osalle kävijöistä nämä ovat varmaankin ainoita hetkiä, kun he juttelevat muiden kanssa. Kun istuu vieraaseen pöytään, voi myös syntyä uusia tuttavuuksia.
 Vanha jonotussysteemi oli melko konfliktiherkkä etuilemisineen. Jonossa saatettiin myös kyseenalaistaa, miksi joku on jonottamassa ruoka-apua.
 Miten avun tarve saadaan vähentymään?
 Sanna Malin Rauman seudun katulähetyksestä uskoo, että kaikilla sektoreilla voitaisiin tehdä enemmän, jotta avuntarvitsijoita ei olisi niin paljon.
 Esimerkiksi kaupoissa ja sosiaalipuolella tarvittaisiin lisää toimia. Mutta millaisia?
 – Me yritämme olla mahdollisimman matalan kynnyksen paikka, jota kautta voi pyytää apua vaikka te-toimiston tai sosiaalitoimen kanssa asioimiseen, kertoo Sanna Malin.
 Malin ei osaa suoralta kädeltä sanoa, onko ruoka-avun tarve lisääntynyt viime aikoina.
 – Voisin kuvitella, että ainakin osittain ympäristökeskustelu vaikuttaa hakijoiden määrään, ei haluta heittää ruokaa roskiin. Osa tarvitsee apua tullakseen toimeen. Meillä käy myös paljon ihmisiä, jotka vievät ruokaa esimerkiksi naapurille tai tutulle vanhukselle, joka ei itse pääse liikkumaan.
 Lue lisää:
 Leipäjonossa kävijät kertovat mikä auttaisi heitä: "Pari sataa lisää kuussa" – seuraava hallitus päättää, uudistetaanko sosiaaliturvaa poikkeuksellisen isosti
 Ruoka-avun tarve kasvaa ja leipäjonot pitenevät – Tutkija vaatii nostamaan perusturvaa: "Ihmiset sinnittelevät hyväntekeväisyysavulla vuodesta toiseen"
 Raju uudistus leipäjonoihin? Köyhät halutaan syömään yhdessä, leipäjonot putsataan pääkaupunkiseudun kaduilta

Ruoka-apua ei enää jonoteta Raumalla – vuoronumeroihin siirtyminen paransi tunnelmaa: "Osalle nämä ovat ainoita sosiaalisia kontakteja"


Summary: Onnettomuus tapahtui Raaseporissa vuoden 2017 syksyllä.

Raaseporissa kaksi vuotta sitten sattuneen  tasoristeysonnettomuuden  käsittely on alkanut Länsi-Uudenmaan käräjäoikeudessa.
 Kolme varusmiestä kuoli syksyllä 2017, kun henkilöjuna törmäsi Puolustusvoimien miehistönkuljetusautoon Skogbyn tasoristeyksessä Raaseporissa.
 Kuorma-autoa kuljettaneen varusmiehen epäillään syyllistyneen liikenneturvallisuuden vaarantamiseen ja kolmeen kuolemantuottamukseen.
 Kuljettaja on kiistänyt kaikki syytteet.
 Käräjäoikeus tekee tänään iltapäivällä katselmuksen onnettomuuspaikalle.
 Kihklakunnansyyttäjä oli aiemmin päättänyt, että tapauksesta ei nosteta syytteitä. Apulaisvaltakunnansyyttäjä kuitenkin  kumosi päätöksen  keväällä.
 Turman käsittely jatkuu käräjäoikeudessa myös myöhemmin tällä viikolla.
 Päivitämme uutista.

Kolmen varusmiehen kuolemaan johtaneen tasoristeysturman käsittely alkoi käräjillä – kuljettaja kiistää syytteet


Summary: Teuvalaisen koiranomistajan päivitys on jo ehtinyt johtaa erilaisiin varotoimiin.

Etelä-Pohjanmaalla leviää epäilyjä koirien Norjan taudin leviämisestä. Teuvalainen koiranomistaja päivitti Facebookissa eilen omien koiriensa tilanteesta.
 Toinen koira menehtyi rajuun ripulitautiin puolitoista viikkoa sitten, ennen kuin eläinlääkäriin ehdittiin. Vajaa viikko myöhemmin toinen koira sairastui samalla tavalla, mutta onnistuttiin hoitamaan kuntoon.
 Julkinen päivitys on lähtenyt leviämään nopeasti ja seinäjokelainen Lillvet-eläinlääkäriasema päätyi eilen ohjeistamaan erityiseen varovaisuuteen: koirat on pidettävä autossa, kun tulee ilmoittautumaan vastaanotolle, kontaktit minimoitava ja hygieniasta pidettävä erityishuolta.
 Myös Ruokavirastoon on tullut tänä aamuna kyselyitä Etelä-Pohjanmaan tapauksesta, mutta mitään tietoa niistä ei vielä ole eikä asiaan voi näin ollen ottaa kantaa. Ylitarkastaja  Virva Valle  arvioi, että kyse voi olla aivan mistä tahansa äkillisestä sairaudesta. Asiaa kuitenkin seurataan tarkoin,
 Teuvalla kunnallisena eläinlääkärinä toimiva  Tarja Väisänen  on hänkin vain nähnyt koiranomistajan Facebook-päivityksen. Muita vastaavia tapauksia alueella ei ole tiedossa. Väisäsen mukaan Teuvalla viikoittain järjestetyt junior handler-tapaamiset on nyt peruttu varotoimenpiteenä. Väisänen toteaa Vallen tavoin, että koirilla on monenlaisia ripuli- ja oksennustauteja.
 Norjassa yli 20 koiraa on menehtynyt sairauteen, jonka alkuperä on vielä hämärän peitossa. Sairastuneita koiria on tiettävästi kymmeniä. Ruokavirasto päätyi viime perjantaina tiedotteessa suosittelemaan koiranomistajille Norjaan matkustamisen välttämistä.
 Kerromme kohta lisää.
 Lue lisää:
 Norjassa on kuollut yli 20 koiraa tuntemattomaan tautiin – Ruokavirastolta ja Kennelliitolta varoituksia Suomeenkin

Etelä-Pohjanmaalla leviää epäilys koirien "Norjan taudista" – Ruokavirasto: kyse voi olla mistä tahansa äkillisestä sairaudesta


Summary: Finnairin koulutuspäällikön mukaan turbulenssia esiintyy monilla alueilla ja eri korkeuksissa.

Lentokoneessa matkustavat kokevat kauhunhetkiä, jos reitille sattuu turbulenssia. Silloin on paras olla turvavyöt kiinni ja viinilasit poissa pöydiltä, sillä heittelehtiminen voi olla rajua.
 Turbulenssia aiheuttavat monet tekijät. Matalalla sen saa aikaan tuuli, joka alkaa pyörteilemään maanpinnan epätasaisuuksien vuoksi. Kesällä lämpövirtaukset aiheuttavat turbulenssia.
 Myös ukkospilvet ja lentokorkeuksien suihkuvirtaukset aiheuttavat turbulenssia.
 Ylen aamu-tv:ssä vierailleen Finnairin kapteenin ja koulutuspäällikkö Juho Sinkkosen mukaan ennustemallit ja ohjaamon reaaliaikainen säätiedotus auttavat lentäjiä välttämään pahimpia turbulenssivyöhykkeitä.
 Turbulenssialueita vältellään
 Maailmassa on muutamia alueita, missä turbulenssia esiintyy muita yleisemmin. Atlantin yläpuolella on usein suihkuvirtauksia , myös Japaninmeren ja Intian yläpuolella ilmiö on yleinen. Näitä pystytään Finnaisin Sinkkosen mukaan huomioimaan lentoreittejä suunniteltaessa.
 Turbulenssin aiheuttama koneen heittelehtiminen vähentää matkustusmukavuutta, mutta lentokone itsessään kestää hyvin ankariakin sääilmiöitä.
 Väillä koneen heilahtelu on loivaa, mutta pahimmillaan kone hypähtää tai putoaa kymmeniä metrejä. Pieni lentokone heiluu turbulenttikelillä enemmän kuin iso.

Turbulenssi heiluttaa lentokoneita jopa kymmeniä metrejä


Summary: Osittain vaarallisen huonoon kuntoon päässyttä 40 kilometrin pätkää aletaan kunnostaa talvella.

Kunnat ovat ottaneet harteilleen osan Suomenselällä kulkevan Peuran polun retkeilyreitistön ehostamisesta.
 Metsähallitus ei pysty enää ylläpitämään 115 kilometriä pitkää Suomenselällä kulkevaa reitistöä yksin säästösyistä. Nyt kolme kuntaa eli Lestijärvi, Reisjärvi ja Kinnula kunnostavat huonokuntoista reitistöä 40 kilometrin matkalta yhdessä. Työ kestää vuoteen 2022.
 – Osuus on rapistunut paikoin jopa vaaralliseen kuntoon. Reitti on tärkeä alueen matkailulle ja kuntalaisilla, joten se on saatava kuntoon, sanoo Kaustisen seutukunnan kehittämispäällikkö  Minna Kauppinen .
 Reitti kulkee Lestijärven Lehtosenjärveltä Reisjärven Petäjänmäelle.
 Talvella alkavassa urakassa luontoreitistöä raivataan, tulipaikat kunnostetaan ja matkalle rakennetaan kaksi laavua sekä lisää opasteita. Lisäksi kolme kilometriä pitkospuita uusitaan.
 Urakkaan on saatu EU-rahaa 200 000 euroa, lisäksi alueen kunnat maksavat kunnostuksesta osan.  Kolmisen vuotta sitten Peuran polkua ehostettiin Perhossa joukkorahoituksella.  Se on ensimmäinen joukkorahoituksella kunnostettu kohde Suomessa.
 Nyt kunnostettava pätkä on osa 115 kilometrin mittaista Peuran Polkua, joka on Suomen toiseksi pisin yhtäjaksoinen retkeilyreitti.

Kunnat ehostavat osaa Peuran polun reiteistä nyt omin voimin – Metsähallitus ei pysty työhön yksin


Summary: Nuorten kielitaito on kohentunut, mikä voi kasvattaa ammatillisen koulutuksen opiskelijoiden intoa lähteä vaihtoon.

Joensuulainen matkailuvirkailijaksi opiskeleva  Tanja Gromov  pakkasi viime keväänä laukkunsa ja suuntasi Itävaltaan Slovenian rajalle Villach-nimiseen kaupunkiin. Siellä odotti harjoittelupaikka hotellissa.
 – Ensimmäiset kaksi viikkoa oli sellainen olo, että on ihan hukassa. Osa hotellin työntekijöistä puhui englantia ja loput yrittivät parhaansa mukaan auttaa minua selviämään askareista. Olihan siinä oma työnsä alussa, mutta äkkiä se alkoi tuntua kodilta ja kielenkin oppi.
 19-vuotias Tanja Gromov oli työharjoittelussa hotellissa pari kuukautta. Puitteet olivat mainiot, sekä työpaikalla että sen ympäristössä.
 Hotelli oli pienen nyppylän laella sijaitseva entinen luostari, joka huokui vanhaa, hyvin säilynyttä arkkitehtuuria.
 Myös hotellin henkilökunta otti uuden työntekijän lämpimästi vastaan.
 Ammattioppilaitokset kansainvälistyvät
 Matkailuvirkailija Tanja Gromoville päätös lähteä opiskelun aikana työharjoitteluun ulkomaille oli hyvin luonteva. Rajojen ylittäminen samalla tavalla kiinnostaa nykyisin yhä useampaa ammattioppilaitoksen opiskelijaa.
 Kansainvälinen toiminta on vilkasta muun muassa Pohjois-Karjalassa. Ammattioppilaitos Riveriasta lähtee vuosittain ulkomaille joko työharjoitteluun tai opiskelemaan parisataa nuorta, kertoo kansainvälisyyden kehittäjä  Ara Hayrabedian .
 Suosituimmat maat ovat Saksa, Espanja, Slovenia ja Venäjä. Näiden maiden lisäksi oppilaat suuntaavat myös kaukomaille, muun muassa Intiaan, Japaniin ja Kiinaan.
 – Meillä on tavoitteena, että ulkomaille voisi lähivuosina lähteä vuosittain noin 350 nuorta. Tämän mahdollistaa oppilaitosten lisääntyvä yhteistyö sekä nuorten kohentunut kielitaito.
 Myös Ammattiosaamisen Kehittämisyhdistyksessä ollaan toiveikkaita nuorten liikkuvuuden lisääntymisestä.
 Opiskelijoiden innostus lähteä ulkomaille notkahti hivenen viime vuosina , mutta nyt väheneminen on pysähtynyt, sanoo asiantuntija  Saku Lehtinen  AMKE ry:stä.
 – Europarlamentti ja -komissio ovat osoittaneet kiinnostusta ERASMUS-rahoituksen nostamiseen, joten taloudellista tukea olisi tulossa enemmän.
 Nuorten into lähteä ulkomaille ei ole kiinni pelkästään rahasta. Siihen vaikuttavat myös opintojen eteneminen, perhesyyt, kielitaito sekä kotimaan työtilanne.
 Tanja Gromov pääsi leipomaan Itävallassa perinteisiä pääsiäisleivonnaisia. Elena Wurmitzer
 Tippikulttuuri kukoistaa alppimaassa
 Tanja Gromov teki itävaltalaisessa hotellissa monenlaisia töitä. Hän tarjoili ravintolassa sekä työskenteli hotellin leipomossa ja keittiössä.
 Työtehtäviin kuului muun muassa jälkiruokien valmistus ja buffetin laittaminen. Erityisesti työskentely ravintolassa jäi hyvin mieleen.
 – Tarjoilijana sai aina hyvää tippiä. Tippikulttuuri on siellä aina läsnä ja se näkyy asiakaspalvelussa. Tarjoilijat ovat kohteliaampia kuin Suomessa ja ottavat asiakkaan paljon paremmin huomioon.
 Ulkomailla ollessa saattaa nuorelle sattua myös epämiellyttäviä tilanteita. Tanja Gromov kehottaakin ottamaan selvää kohdemaan kulttuurista, tavoista ja etiketistä.
 – Minulle sattui esimerkiksi niin, että en ravintolassa muistanut aina teititellä tai puhutella asiakkaita rouviksi ja herroiksi. Silloin saattoi saada pitkiä katseita vanhemmilta ihmisiltä.
 Kaiken kaikkiaan kokemukset kahden kuukauden harjoittelusta olivat niin hyviä, että lokakuussa on jälleen pakattava matkalaukku. Itävaltalaisessa hotellissa odottaa työ ja rakkaus.
 – Sain töitä samasta paikasta talveksi ja sitten talvisoppari vaihtuu kesäsoppariksi. Ja kun samalta työpaikalta löytyi rakkauskin niin takaisin on päästävä mahdollisimman pian.
 Käytännön asioiden lisäksi ulkomaille lähtevällä nuorella kannattaa olla asenne ja motivaatio kohdallaan.
 – Maan kulttuuriin ja tapoihin kannattaa tutustua etukäteen ja kaikesta kannattaa olla kiinnostunut. Eikun reippaalla asenteella menoksi, juuri valmistunut Gromov vinkkaa.
 Lue lisää:
 Ammattiopiskelijoiden into lähteä työharjoitteluun ulkomaille laskee – opiskelija Juuso Lehtomäen mukaan opintojen pitäisi joustaa enemmän

Harjoittelu ulkomailla poiki 19-vuotiaalle amisopiskelijalle töitä ja rakkauden – ammattiopistoissa povataan vaihto-opiskelun suosion kasvua


Summary: MIELI ry:n kyselyn mukaan itsetuhoisiin ajatuksiin haetaan apua vaihtelevasti. Kriisipuhelimeen voi soittaa nimettömästi.

Joka kolmas 18–34-vuotiaista suomalaisista kertoo harkinneensa vakavasti itsemurhaa jossain elämänsä vaiheessa. Kaikenikäisistä sitä on harkinnut lähes joka viides.
 MIELI Suomen Mielenterveys ry:n kyselytutkimuksen mukaan itsemurhaa vakavasti harkinneista viisi prosenttia kertoo yrittäneensä itsemurhaa vuoden sisällä. Heistä moni on nuori aikuinen.
 MIELI ry:n kriisiauttamistoimintojen johtaja  Outi Ruishalme  kehottaa kysymään asiasta suoraan, jos itselle nousee huoli jonkun ihmisen mahdollisista itsemurha-ajatuksista tai -aikomuksista.
 – Itsemurha-ajatuksista kysyminen ei aiheuta itsemurhaa. Päinvastoin, se voi olla juuri se tapa, jolla pystytään menemään väliin ja ehkäisemään itsemurha-aikomus, Outi Ruishalme sanoo.
 Tilastokeskuksen mukaan  itsemurhien määrä on Suomessa pitkällä aikavälillä vähentynyt selvästi, mutta aivan viime vuosina niiden määrä on taas hieman lisääntynyt.
 Nuorten kohdalla itsemurhat eivät ole pitkälläkään aikavälillä vähentyneet yhtä paljon kuin muissa ikäryhmissä. Outi Ruishalmeen mukaan juuri nuorten tilanne huolettaa.
 – Kullakin on oma tarinansa ja taustansa. Esimerkiksi niin sanotut kympin tytöt voivat menestyä koulussa tai opinnoissa eikä heillä ulkoapäin katsottuna uskoisi olevan paineita. Mutta ihmisen oma kokemus voi olla, ettei hän riitä, Outi Ruishalme sanoo.
 Masennus on kyselyyn vastanneilla selvästi yhteydessä itsemurha-ajatuksiin. Itsensä masentuneiksi kokeneista vastaajista jopa 77 prosenttia sanoo harkinneensa viimeisimmän vuoden aikana oman henkensä riistämistä.
 Apua haetaan vaihtelevasti
 Itsetuhoisiin ajatuksiin haetaan apua vaihtelevasti.
 MIELI ry:n kyselyn mukaan noin viidesosa apua hakeneista kokee, että on saanut hyvää apua itsetuhoisten ajatustensa hoitoon ja niiden käsittelyyn. Avun riittämättömyys korostuu nuorissa vastaajissa. Heissä on muita ikäryhmiä enemmän niitä, jotka eivät ole kokeneet saamaansa apua riittäväksi.
 – Valitettavasti terveydenhuoltojärjestelmässämme ei ole edelleenkään tavatonta, että erityisesti nuorten itsetuhoisuutta voidaan tulkita vain huomionhauksi eikä sitä oteta vakavasti. Sitä tulee jonkin verran esiin nuorten kommenteissa, Outi Ruishalme sanoo.
 Yli 40 prosenttia itsetuhoisia ajatuksia kokeneista vastaajista kertoo, ettei ole hakenut apua lainkaan. Outi Ruishalme korostaa, että vaihtoehtoja on, vaikka avun hakeminen tuntuisi vaikealta. Esimerkiksi matalan kynnyksen palveluissa, kuten kriisipuhelimessa tai  Sekasin-chatissa , voi keskustella ajatuksistaan nimettömästi.
 Kysy suoraan, auta avun hakemisessa
 Outi Ruishalme antaa ohjeita auttamiseen.
 Jos olet huolissasi, kysy itsemurha-ajatuksista suoraan. Kuuntele ajan kanssa. Älä tuomitse toisen ajatuksia. Auta avun hakemisessa. Kysy, mikä voisi auttaa juuri kyseisen ihmisen tilanteessa.
 MIELI ry:n kriisipuhelin: 09 2525 0111. Päivystys arkisin klo 09.00-07.00. Päivystys viikonloppuisin ja juhlapyhinä klo 15.00-07.00.
 Apua erityisesti nuorille:  Sekasin.fi  (Sekasin-chat)
 MIELI Suomen Mielenterveys ry:n teettämään kyselytutkimukseen vastasi 1 000 suomalaista. Otos vastaa suomalaista väestöä iän, sukupuolen ja asuinpaikan mukaan. Kysely tehtiin kesäkuussa internet-paneelina. Tulosten virhemarginaali on runsaat 3 prosenttiyksikköä molempiin suuntiin.

Kysely: Joka kolmas nuori aikuinen on harkinnut itsemurhaa – uskalla kysyä suoraan, jos epäilet läheiselläsi itsetuhoisia ajatuksia


Summary: 32-vuotias elinkeinoministeri sanoi, että toistaiseksi ei ole näkyvissä salkkujen pyöritystä ministerien kesken.

Suomen eri alueiden puolustaminen näytti olevan keskustan tuoreen puheenjohtajan, elinkeinoministeri  Katri Kulmunin  tehtävälistan kärjessä, kun häntä haastateltiin Ylen aamu-tv:ssä maanantaina. Teema toistui Kulmunin vastauksissa useaan otteeseen.
 – Minua huolettaa, miten ihmiset kokevat epätoivoa ja ahdistusta. Keskustan tehtävä on luoda ratkaisuja, toivoa ja uskoa tulevaisuuteen riippumatta siitä, missä he asuvat, Kulmuni esimerkiksi sanoi.
 Toisen kauden kansanedustaja Lapin vaalipiiristä, 32-vuotias Kulmuni vertasi huoleaan kansainväliseen tilanteeseen, alueiden tasa-arvon eriytymiseen, joka on hänen mukaansa näkyvissä esimerkiksi Yhdysvalloissa, Isossa-Britanniassa ja Ranskassa.
 – Meille kotiseudut ovat hirvittävän rakkaita, olivat ne missä tahansa tässä maassa. Joka ihmisen kotiseutu pitää olla maailman paras paikka asua, Kulmuni mainitsi haastattelun aikana.
 Kulmuni myös sanoi uskovansa puolueen säilyttävän ja saavan vaaleissa nuoria äänestäjiä.
 Haastattelussa Kulmunilta kysyttiin, onko luvassa salkkukierrätystä ministereiden välillä ja hamuaako hän valtionvarainministerin pestiä. Tähän Kulmuni vastasi, että salkkukierrätykseen ei ole tarvetta – ainakaan toistaiseksi.
 Keskustan tuore puheenjohtaja lupasi, että tulevaisuudessa hän aikoo pyhittää viikossa kaksi päivää puolueen puheenjohtajan tehtäviin: torstait puolueen asioille ja lauantait kiertelyyn maakunnissa kysymässä, mikä ihmisiä huolettaa tulevaisuudesta.
 Keskustan puheenjohtajakisa ratkesi lauantai-iltana puoluekokouksessa Kouvolassa. Kulmuni pesi  Antti Kaikkosen  äänin 1092 - 829.
 Kilpailun juuri ratkettua Kulmuni sanoi  Ylen haastattelussa , että keskustan tavoitteena on nostaa kannatus 20 prosentin tasolle.
 – Keskustalla on yksi tehtävä, nousta Suomen suurimmaksi puolueeksi, ja sen aion tehdä.
 Ylen  tuoreessa kyselyssä  keskustan kannatus oli 11,6 prosenttia.

Katri Kulmuni lupaa keskustan tuovan ratkaisuja ihmisten "epätoivoon ja ahdistukseen" eri puolilla Suomea


Summary: Kesällä rikottiin lämpöennätyksiä – elohopea kipusi Ranskassa pahimmillaan lähes 46:een.

Ranskassa on kuluneen kesän aikana kuollut arviolta noin 1 500 ihmistä lämpöaaltojen takia, kertoo maan terveysministeri  Agnès Buzyn   The Guardianin mukaan . Maassa koettiin kaksi voimakasta lämpöaaltoa kesä- ja heinäkuussa ja lämpöennätyksiä murskattiin useaan otteeseen. Maan  eteläosissa mitattiin  kesäkuussa lähes 46 asteen lukemat.
 Viranomaisten mukaan maassa on otettu oppia vuoden 2003 katastrofista, jolloin 20 päivää kestänyt helleaalto vei arviolta 15 000 ihmisen hengen.
 Britannian yleisradioyhtiö BBC:n  mukaan kuumimpien ajanjaksojen aikana useat koulut sulkivat ovensa ja yleisötapahtumia peruttiin. Viranomaiset ovat myös pitäneet julkisia tiloja sekä puistoja ja uima-altaita avoinna vaarallisen kuumien hellepäivien aikana.
 Lämpöennätykset paukkuivat rikki tänä kesänä myös muissa Euroopan maissa, kuten Belgiassa, Britanniassa, Saksassa ja Alankomaissa. BBC:n mukaan muut maat eivät ole julkaisseet kokonaistilastoja helteiden aiheuttamista kuolemista.
 Lue myös :
 Nyt se on varmaa: Heinäkuu oli mittaushistorian kuumin kuukausi
 Ovatko superhelteet uusi normaali?
Viisi kysymystä ja vastausta yhä kuumemmista helleaalloista

Ranskassa lämpöaallot ovat tappaneet tänä kesänä arviolta 1 500 ihmistä


Summary: Kuluneella viikolla nähtiin J'ouvert-katujuhla, polttoainemellakka Haitissa ja hyttysten savuttamista Nepalissa. Katso viikon vaikuttavimmat uutiskuvat.

Mielenosoittajia Honkongissa 2. syyskuuta. Jeon Heon-Kyun / EPA
 Polttoaineesta johtuvat mellakat näkyivät Port-au-Princen kaduilla, 2. syyskuuta Haitissa. Jean Marc Herve Abelard / EPA
 Katmandussa on todettu poikkeuksellisen paljon dengue-virukseen sairastuneita potilaita. Työntekijä savustaa alueita tappaakseen hyttysiä Nepalissa 5. syyskuuta. Narendra Shrestha / EPA
 Ensimmäistä koulupäivää juhlistetaan Minskissä 2. syyskuuta. Isä taluttaa tyttärensä kouluun ensimmäisenä koulupäivänä. (Valokuvaaja on kääntänyt kuvan ylösalaisin.) Tatyana Zenkovich / EPA
 Ihmiset poimivat omenoita National Fruit Picking Days -tapahtuman aikana Hollannissa 6. syyskuuta.  Sem Van Der Wal / EPA
 Kampung Jawassa harjoitettiin perinteistä kalastusta verkolla rannalta käsin 5. syyskuuta Indonesiassa..  Hotli Simanjuntak / EPA
 Palomiehet ja paikalliset asukaat taistelivat metsäpaloa vastaan Veiga -kylässä 5. syyskuuta Portugalissa. Paulo Novais / EPA
 Kulutuselektroniikkamessut IFA avautuivat Berliinissä, Saksassa. Felipe Trueba / EPA
 Atlantti ja Nags Head kuvattuna Yhdysvaltain North Carolinassa Dorian-hurrikaanin alla 6. syyskuuta.  Jim Lo Scalzo / EPA
 Malleja catwalkilla Pierre Cardinin Spring-Summer 2020 collection -näytöksessä Changlissa Kiinassa 5. syyskuuta.  Noel Celis / AFP

Orjuudesta vapautumisen juhlintaa New Yorkissa ja viikon muita uutiskuvia


Summary: Uudessakaupungissa jatketaan autojen valmistusta ainakin 50 vuotta, uskoo valmistuksesta vastaava johtaja. Tuotanto palaa entiselle tasolle tammikuussa.

Uudenkaupungin autotehtaalle on tarvittu tuhansia uusia työntekijöitä viime vuosina. Nyt viilentävä suihku kuumaan kasvuun valuu niskaan.
 Valmet Automotive ilmoitti elokuun lopulla  aloittavansa yhteistoimintaneuvottelut . Tavoitteena on lomauttaa henkilöstöä enintään 90 päiväksi.
 Tuotannon vähentämistarpeen syistä ei ole sen tarkemmin kerrottu julkisuuteen.
 Tehtaasta on tullut Suomen suurin ja sen henkilöstön määrän kasvu on ollut historian nopeinta. Edes Nokian parhaiden vuosien kasvutahti ei yllä tähän.
 – Vuodesta 2013 alkaen Valmet Automotiven henkilöstömäärä on viisinkertaistunut ja meitä on nyt noin 4500, sanoo Valmet Automotive valmistusliiketoiminnan johtaja  Pasi Rannus .
 Miten se keikahti näin päin?
 Yt-neuvotteluista yllättynyt Metalli 268:n puheenjohtaja  Jouni Varjonen  ihmettelee, kuinka autojen kysyntä voi näin nopeasti keikahtaa. Ensin ilmoitetaan uuden väen tarpeesta ja pari kuukautta myöhemmin alkavatkin lomautusneuvottelut.
 – Pidemmän aikaa tehtaalla olleet työntekijät ottavat tämän ihan rauhallisesti, mutta ulkomailta tulleille tilanne on outo, Varjonen sanoo.
 – Heille on selitettävä, ettei tämä tarkoita työn loppumista, vaan kyse on väliaikaisesta tilanteesta. Monen lähtömaassa ei tunneta lomautusvaihtoehtoa ollenkaan, Jouni Varjonen sanoo.
 Myös Pasi Rannus on havainnut tilanteen aiheuttaneen ainakin jonkin verran hämmennystä tehtaalla.
 – Ilmoitus yt-neuvotteluiden alkamisesta on herättänyt kysymyksiä, joihin me olemme vastanneet aktiivisella sisäisellä tiedottamisella. Tilanne tehtaalla on rauhallinen ja odottava, sillä neuvottelut eivät johda irtisanomisiin ja ne koskevat tilapäisesti lyhyttä aikaa.
 Pasi Rannus on ylpeä autotehtaan menestyksestä. Jari Hakkarainen / Yle
 Tekeminen vähentyy 260 henkilötyövuoden verran.
 – Me vähennämme loppuvuoden tuotantoa suunnitelmallisesti, tästä syntyy tilapäinen vajaatyöllisyystilanne. Tässä vaiheessa emme lähde kommentoimaan sitä, millä tavoin vähennystarve toteutetaan, Pasi Rannus sanoo.
 Yt-prosessi on minimissään kahden viikon mittainen, eli neuvottelut jatkuvat ainakin syyskuun 13. päivään. Sen jälkeen tiedetään, kuinka moni joutuu ja milloin palkattomalle pakkolomalle.
 – Me odotamme palaavamme suunnitellulle tasolle tammikuussa 2020, Pasi Rannus vakuuttaa.
 Tavoiteltu taso tarkoittaa yli 100 000 auton valmistusta vuodessa. Myös kuluvasta vuodesta on tulossa ennätysvuosi.
 Valmet Automotive tekee eri merkkisiä autoja sopimuksesta. Tärkeä käänne tehtaan kasvulle oli Mercedes-Benzien tuotannon aloittaminen vuonna 2013.
 – Uusia tuotteita emme kommentoi, mutta Valmet Automotive tulee olemaan Suomessa ja Uudessakaupungissa seuraavat 50 vuotta, Pasi Rannus lupaa.
 Kaupunginjohtaja luottaa tehtaan kasvuun
 Elokuun 30. päivänä Uudenkaupungin kaupunginjohtajan  Atso Vainion  puhelin soi.
 – Sain tehtaan johdolta puhelun, jossa he kertoivat tilanteesta. Yhdessä totesimme, kuinka hyvät mahdollisuudet on siihen, että lomautuksista päästään nopeasti ylös.
 Kaupunginjohtaja Atso Vainio iloitsee Uudenkaupungin vilkastumisesta. Jari Hakkarainen / Yle
 – He toimivat syklisellä toimialalla, jossa on nousuvaiheita ja välillä vaikeimpia aikoja. Siksi tuntuu hyvältä, että he aloittavat samaan aikaan suuret uudet rekrytoinnit. Se tuo meille lisää valoa jatkon kannalta, Atso Vainio sanoo.
 – Kaupungin käsitys on se, että tehtaan liiketoiminta on tällä hetkellä lupaavaa, näkymät ovat ehkä paremmat kuin koskaan.
 Kaupunki investoi ja palvelut lisääntyvät
 Tehtaan huippunopea kasvu näkyy Uudessakaupungissa päivittäisenä vilkastumisena. Palvelut ovat lisääntyneet ja esimerkiksi kauppojen aukioloaikoja on pidennetty tehtaan rytmiin sopiviksi.
 Tehtaalla on työvuoroja kuutena päivänä viikossa. Osa kaupoista on auki aamuvarhaisesta puolenyön tuntumaan.
 Kauppojen aukioloissa on otettu huomioon autotehtaan työajat.  Keskellä päivääkin riittää asiakkaita parkkialueen täydeltä. Jari Hakkarainen / Yle
 Autotehtaan imussa Uusikaupunki rakentaa kouluja ja päiväkotia. Uusi uima- ja monitoimihalli on kaupungin historian suurin investointi.
 Asuntopulaa helpottamaan rakenteilla on kuusi uutta kerrostaloa.
 – Kaupungista on tullut vilkkaampi. Tuntuu itsestäkin oikein mukavalta, kun on välillä ruuhkaa ja joutuu jonottamaan, kaupunginjohtaja Atso Vainio toteaa.
 Lue lisää:
 Uudenkaupungin autotehdas käynnistää yt-neuvottelut
 Uudenkaupungin autotehtaalle lisälinja – rekrytointeja lisätään reilusti tälle vuodelle
 Valmet Automotive rekrytoi tänä vuonna tuhat uutta työntekijää – Salon akkutehtaan rekrytoinnit jo alkaneet

Suomen suurin tehdas palkkaa ja lomauttaa autonrakentajia – "Ulkomailta tulleille tilanne on outo"


Summary: Lihansyönnin vastustus ei näy suomalaisen ruokalautasella. Lihaa syödään entiseen malliin eli 81 kiloa vuodessa.

Lähes kaikki suomalaiset syövät punaista lihaa. Vain noin kolme sadasta jättää lihalautasen väliin.  Luonnonvarakeskuksen (Luke) mukaan  suomalaiset söivät viime vuonna keskimäärin 81,3 kiloa lihaa henkeä kohti. Mukaan on laskettu myös riista ja syötävät elimet.
 Ruokalautaselle otetaan eniten sian lihaa , jota suomalainen popsii vuodessa keskimäärin noin 32,5 kilogrammaa. Seuraavaksi suosituin on siipikarjan liha (25,6 kg) ja kolmanneksi naudanliha (19,3 kg).
 Siat ovat kuuluneet sikafarmari  Arvo Marttilan  elämään hänen syntymästään lähtien. Metsärannan Liha on vuonna 1995 perustettu lähiruoan tuottaja Punkalaitumelta. Tila työllistää Marttisen perheen lisäksi kymmenkunta työntekijää.
 - Possut ovat uteliaita, älykkäitä ja sosiaalisia eläimiä, mutta niiden elinkaari päättyy teurastukseen. Jotta possun voi syödä, se pitää kasvattaa ja teurastaa, sikafarmari Arvo Marttila pohtii. Matias Väänänen
 – Toiset ovat hirveästi lihansyöntiä vastaan. Minun puolestani saavat olla, se on jokaisen ihmisen oma asia, mitä hän syö, sikafarmari Arvo Marttila toteaa.
 – Mielestäni ruokaympyrään kuitenkin kuuluu liha samoin kuin kasvikset ja hedelmät. Tärkeintä on, että syödään kohtuudella puhdasta, terveellistä ja kotimaista lihaa, Marttila sanoo.
 Osta kotimainen joulukinkku
 Sikatilojen määrä on vähentynyt rajusti  viimeisen kymmenen vuoden aikana. Vuonna 2008 Suomessa oli noin 2 500 sikatilaa. Tällä hetkellä sikatiloja on jäljellä enää arviolta noin 970.
 Vuonna 2008 Suomessa tuotettiin sianlihaa noin 217 miljoonaa kiloa. Sen jälkeen tuotanto on vähentynyt merkittävästi. Viime vuonna tuotettiin enää noin 169 miljoonaa kiloa. Kulutuksen kotimaisuusaste oli 80,0 prosenttia.
 Lähde: Lihatiedotus Waltteri Lahti
 – Mikäli haluamme syödä jatkossakin kotimaisen joulukinkun, niin kannattaisi suosia kotimaisia lihatuotteita, Suomen Sikayrittäjien toiminnanjohtaja  Ari Berg  sanoo.
 Arvo Marttilan Metsärannan Liha on tullut tunnetuksi omien possujen ja lähimetsien valkohäntäpeurojen lihanjalostuksesta. Tilalla tehdään muun muassa grillimakkaroita, palvilihaa, säilykkeitä ja maalaishyytelöitä.
 – Possut tulivat elämääni jo äidinmaidossa. Heti kun aloin kävellä, menin isän mukana sikalaan hoitamaan possuja. Sukupolvenvaihdoksen jälkeen laajensin tilaa ja monipuolistin toimintaa.
 – Possun liha on hyvää. Ruhon eri osia voi monipuolisesti käyttää hyväksi. Itse olen kova syömään makkaraa, perinteistä suomalaisen vihannesta. Pari ruisleipää ja makkaraa, niin taas jaksaa.
 Sikojen hyvinvointiin satsataan
 Arvo Marttilalle siat eivät ole tuotantoeläimiä, vaan possuja. Hänen tilallaan kasvaa kerralla 400–500 possua, joiden hyvinvointi on Marttilalle kaikki kaikessa. Jos possut voivat huonosti, niin sikatilalla ei ole tulevaisuutta.
 – Laissa on määrätty sikojen vähimmäiselintila, mutta me pidämme possuja tosi väljästi. Siitä hyötyvät sekä possut että hoitajat.
 – Possuilla on oma arvojärjestyksensä. Karsinassa on kunkkupossu, joka saa kävellä ensiksi ja muut väistävät. Kun possulla on tilaa, se etsii karsinasta vessapaikan. Tällöin possun makuupaikka pysyy puhtaana ja kuivana.
 - Totta kai sikatilan pitämiseen liittyy riskejä. Pitää ottaa lainaa ja investoida, mutta en minä tulevaisuutta pelkää, sanoo sikafarmari Arvo Marttila. Matias Väänänen
 Suomen Sikayrittäjien toiminnanjohtaja Ari Berg kertoo, että sikatilat ovat viime vuosina satsanneet paljon sikojen terveyteen ja hyvinvointiin. Bergin mielestä tämän pitäisi näkyä nykyistä paremmin kotimaisen lihan arvostuksessa.
 – Suomalaiset siat ovat terveitä, ja niille annetaan hyvin vähän lääkkeitä. Kotimaisella sialla on hyvin tilaa liikkua ja touhuta, tilavaatimus ylittää Suomessa EU:n lainsäädännön. Lisäksi meillä ei typistetä sikojen saparoita, mikä on hyvin yleinen toimenpide monissa muissa maissa. Sikojen ehjä saparo kertoo eläimen hyvinvoinnista ja stressittömyydestä, Berg sanoo.
 – Kyllä possun ilme kertoo, onko sitä hoidettu hyvin. Kun possulle antaa hyvää ruokaa, puhdasta vettä, virikemateriaaleja karsinaan ja riittävästi tilaa, niin possu on iloinen, Arvo Marttila naurahtaa.
 Metsärannan Lihan tilalla possut saavat omalla tilalla viljeltyä ruokaa, ja possut kasvatetaan, teurastetaan ja jatkojalostetaan samassa paikassa.  Matias Väänänen
 Lihan yhteys eläimeen on hävinnyt
 Monelle lihansyöjälle liha on ruoka-aine, jota ei yhdistetä eläimeen. Moni nauttii lihan syömisestä, mutta sulkee silmänsä eläimen tappamiselta ja teurastukselta.
 – Possut ovat uteliaita, älykkäitä ja sosiaalisia eläimiä, mutta niiden elinkaari päättyy teurastukseen. Jotta possun voi syödä, se pitää kasvattaa ja teurastaa.
 – Minua voidaan pitää kylmänä ihmisenä, kun kasvatan possuja ja pystyn vielä itse teurastamaan ne. Tämä toiminta on kuitenkin minulle ihan luonnollista. Näin on elämässä aina ollut ja toivottavasti on myös jatkossakin, sanoo sikafarmari Arvo Marttila.
 Metsärannan Liha lähetti possua syötäväksi Ypäjänkylän porsasjuhliin. Matias Väänänen
 Ekopossua
 Lihansyönnin vähentäminen on hallitustenvälisen  ilmastopaneeli IPCC:n mukaan  yksi keskeisistä keinoista, jotta ilmaston lämpeneminen saataisiin rajoitettua 1,5 asteeseen.
 Marttilan mukaan hänen sikatilansa hiilijalanjälki on varsin pieni. Possut saavat omalla tilalla viljeltyä ruokaa, ja possut kasvatetaan, teurastetaan ja jatkojalostetaan samassa paikassa. Lihaa myydään myös suoraan tilalta.
 – Kaikki tapahtuu tiiviisti yhdellä maatilalla. Isot lihatehtaat ovat joka välissä ja moneen kertaan pyörien päällä. Me teemme todellista lähiruokaa, ekopossua, Marttila toteaa.
 – Sika-alan tulevaisuus näyttää mielestäni valoisammalle. Suomessa on tehty kovasti kehitystyötä, jotta alan kilpailukyky ja kannattavuus parantuisivat, Suomen Sikayrittäjien toiminnanjohtaja Ari Berg sanoo. Ari Bergin kotialbumi
 Ari Berg korostaa, että sika-ala suhtautuu vastuullisesti ympäristö- ja ilmastonmuutosasioihin. Hänen mielestään suomalaisen lihansyönnin vähentäminen ei ole yksiselitteinen ratkaisu ilmastonmuutoksen hillintään.
 – Esimerkiksi kaukaa tuotavan riisin hiilijalanjälki on huomattavasti suurempi kuin lähellä tuotetun kotimaisen sianlihan.
 Läheltä vai kaukaa
 Ympäristöjärjestö WWF:n suojeluasiantuntija  Stella Höynälänmaan  mukaan kotimaisuutta ei voi pitää ekologisuuden nyrkkisääntönä.
 – Kuljetuksen osuus ympäristövaikutuksesta on vain noin viisi prosenttia, hän sanoo.
 Sijaintia tärkeämpää on, millaiselta tilalta liha tulee. Luomu- ja luonnonlaidunliha ovat Höynälänmaan mukaan ympäristön kannalta paras valinta lihan ostajalle, sillä torjunta-aineettoman rehun kasvatus ylläpitää viljelymaan kasvukuntoa muuta rehua paremmin.
 Ekologista lihaa etsivän kuluttajan kannattaa kiinnittää erityistä huomiota siihen, mitä eläin on syönyt.
 – Käytännössä rehu on isoin asia, joka aiheuttaa lihassa ympäristövaikutuksia, sanoo Höynälänmaa.
 Lähde: Luonnonvarakeskus Waltteri Lahti
 Tuotantoeläimien rehu sisältää usein soijaa. Vastuuttomasta lähteestä tulevan soijan viljely tuhoaa metsiä, jolloin myös tuotantoeläimen ympäristövaikutukset kasvavat. Kotimainen sika on voinut syödä Etelä-Amerikassa kasvatettua rehua.
 Moni suomalainen yritys on sitoutunut käyttämään vastuullista soijaa. Kuluttaja voi valita myös suomalaisia tuotteita, joiden rehussa on soijan sijasta käytetty esimerkiksi kotimaista rypsiä.
 Höynälänmaan mukaan tärkeintä on kulutuksen vähentäminen.
 – Punaisen lihan syöminen tulisi laskea yhteen kertaan viikossa ja broilerin muutamaan kertaan.
 Monimutkaiset ympäristövaikutukset
 WWF on koonnut eri tuotteiden ympäristövaikutuksia  Lihaoppaaseen . Tuotteista on arvioitu ilmaston lisäksi niiden vaikutus luonnon monimuotoisuuteen ja rehevöitymiseen sekä torjunta-aineiden käytön vaikutukset.
 Suomalaiset suosivat nautaa, broileria ja sianlihaa. Nauta on pelkkiä kasvihuonekaasupäästöjä tarkasteltaessa niistä kuormittavin. Broilerin syöminen taas on kolmikosta ilmastoystävällisin valinta. Sianliha sijoittuu näiden kahden välimaastoon.
 – Jos katsotaan pelkkiä ilmastopäästöjä, ovat naudan päästöt suuret. Ympäristövaikutukset ovat kuitenkin moninaiset, emmekä voi ratkaista ruuantuotannon haasteita vain siirtymällä yhdestä eläintuotteesta toiseen, sanoo Höynälänmaa.
 Perjantai-dokkari: Oodi possulle nyt Areenassa:

 Lue myös:
 Ravitsemustieteilijä uskoo kasvisruokavalion olevan tulevaisuuden megatrendi – mutta pärjääkö ihminen kokonaan ilman lihaa?
 Maailmankuulu ruokakriitikko Andrea Petrini: "Lihasta nauttiminen ei tee minusta paskiaista!"
 Teuraslehmän hätääntynyt katse sai Janica Karastin luopumaan lihansyönnistä – "Tajusin, että kohta se kuolee"
 Sikafarmari puolustaa työtään vegaanille Kuplat-sarjassa: "Se on hyvin hiljainen toimitus se hengenpäästö"

”Sika kuuluu lautaselle siinä kuin vihannekset ja hedelmät” – sikafarmari Arvo Marttilan mielestä kotimaisen lihan syömistä ei pidä hävetä


Summary: Suomen hallitukselta odotetaan kuumeisesti tietoa isojen ratahankkeiden toteutumisesta ja käynnistämisestä. Samaan aikaan pintaan on noussut ajatus vanhojen ratojen hyödyntämisestä uudella kalustolla.

Yrittäjä  Päivi Strömmer  muutti seitsemän vuotta sitten Helsingistä Heinolaan. Hän halusi pois pääkaupungin hälystä, ja idyllinen Heinola oli sopivan lähellä, mutta riittävän etäällä lähtöpisteestä.
 Liikkeenjohdon konsulttina toimiva Strömmer käy asiakkaidensa luona pääkaupunkiseudulla pari kertaa viikossa. Heinola sijaitsee vain noin 130 kilometrin päässä Helsingistä, valtatien varrella, lähellä Lahtea ja nopeaa Oikorataa. Silti yrittäjä joutuu turvautumaan työreissuilla omaan autoon.
 Työvälineet kulkevat Päivi Strömmerin mukana. Hän käyttäisi mieluusti matka-ajan työskentelyyn läppärillä. Sini Ojanperä / Yle
 Bussit kulkevat Heinolan läpi Helsinkiin, mutta aamuvuoro puuttuu kokonaan. Heinolasta pääsee bussilla etelään aamuyöllä, mutta pikavuoro on perillä Helsingissä jo puoli seitsemän aikaan. Seuraava linja-auto kulkee vasta aamupäivällä.
 – Niitä menee niin harvakseltaan. Minun ei ole mitään järkeä jäädä odottelemaan tuntikausiksi Helsingin päässä, kun bussi saapuu sinne epämääräiseen aikaan, Strömmer harmittelee.
 Strömmerin kaltaisiin, työn vuoksi autoileviin suomalaisiin kohdistuu entistä enemmän painetta, kun valtiovalta pohtii keinoja päästöjen vähentämiseksi.  Vaihtoehtojen listalla  ovat öljypohjaisten polttoaineiden korvaaminen biopolttoaineilla tai sähköllä ja yksityisautoilun vähentäminen sekä korvaaminen joukkoliikenteellä.
 Selvityksiä tilattu eri puolille maata
 Strömmer ei ole ainoa heinolalainen, jota heikot joukkoliikenneyhteydet harmittavat. Pikavuorojen harventuminen nähdään kaupungissa jo niin suurena ongelmana, että kaupunki aikoo lähestyä liikennöitsijöitä ja pyrkiä keskustelemaan siitä, olisiko pulmaan jokin ratkaisu.
 Pitkällä tähtäimellä Heinolalla voisi olla toinenkin mahdollisuus saada paremmat joukkoliikenneyhteydet. Vaikka Heinolaan ei kulje tällä hetkellä henkilöjunia, kaupunkiin tulevat raiteet, joita hyödynnetään vain tavaraliikenteeseen. Näiden raiteiden tulevaisuuden käytöstä matkustajaliikenteessä on valmistunut vastikään selvitys.
 Proxion on hakenut mallia duojunaliikenteestä Keski-Euroopasta. Duojunat voivat kulkea sekä tavallisilla raiteilla että katuraitioteillä. Proxion Oy
 Selvityksessä on arvioitu, miten Heinola–Lahti–Orimattila -välille voisi saada jokapäiväisen, jopa tunnin välein kulkevan junayhteyden. Proxion-yhtiön ajatuksena on, että kaupunkien välillä sahaisivat niin kutsutut duojunat, jotka pystyvät kulkemaan myös katuraiteilla, jos niille sellaiset rakennetaan.
 Proxionilta on tilattu vastaavia selvityksiä myös muualla Suomessa. Jyväskylän seudulle sellainen valmistui keväällä 2019. Syksyllä valmiiksi saadaan  selvitys Pohjois-Savoon , ja myöhemmin duojunamahdollisuutta tarkastellaan  Pohjanmaan ja Etelä-Pohjanmaan näkökulmasta .
 Rahapula painaa kuntia
 Proxionin mukaan Heinola–Lahti–Orimattila-välin nykyisille raiteille saisi matkustajaliikenteen aluilleen  80–90 miljoonalla eurolla . Summa kasvaisi, jos välille tehtäisiin lisää pysäkkejä ja pistoraiteita.
 Rahapulassa olevissa kunnissa ajatus junaliikenteen kustantamisesta on etäinen, mutta Proxion haluaa rakentaa päättäjille ja virkamiehille vision tulevaisuudesta, jossa yhä useampi suomalainen haluaisi vähentää tuottamiaan päästöjä vaihtamalla auton bussiin tai junaan. Ilmastonmuutoksen torjuminen on jo puskenut poliittisen agendan kärkeen, ja joukkoliikenteen vahvistaminen mainitaan hallitusohjelmassa.
 Proxion Oy
 Ylemmässä kuvassa duojuna on saksalaisen Sinisheimin päärautatieasemalla. Alemmassa kuvassa saman linjan vaunu ajaa Kaiserstrassella Heilbronnissa. Proxion Oy
 Paikallisjunaliikenteestä tehtiin vuonna  2010 selvitys Keski-Suomessa , ja tuolloin todettiin, että se olisi kannattamatonta. Jyväskylän kaupungilta arvioidaan, ettei käyttäjäpotentiaali näytä kovin suurelta myöskään Proxionin selvityksen valossa.
 Matkustajia löytyisi kyllä – kunhan aikataulut toimivat
 Proxionin asiantuntijan  Marko Nybyn  mukaan suhtautuminen raideliikenteeseen on kuitenkin selvästi myönteisempää kuin parikymmentä vuotta siten.
 Jos yksityisautoilua alettaisiin rokottaa esimerkiksi tiemaksuilla, tilanne muuttuisi edelleen. Lahden seudulla junia on totuttu käyttämään lyhyilläkin matkoilla.
 – Siellä ihmisiä ei tarvitse houkutella erikseen käyttämään raideliikennettä, toteaa Nyby.
 Heinolassa uskotaan, että palvelut ja edullinen asuminen voisivat houkuttaa uusia asukkaita muualta. Junayhteys olisi tervetullut lisä pakettiin.  Mika Halme / Yle
 Paikallisjunaliikenteeseen pitäisi kuitenkin laittaa riittävästi rahaa, jotta se olisi kiinnostava vaihtoehto. Proxionin mukaan matkustajia pitäisi riittää, jos yhteydet palvelisivat heidän tarpeitaan ja palvelu olisi laadukasta.
 – Vuorivälin ja matka-ajan tulee olla riittävän houkutteleva, matkustamisen mukavaa ja junalla päästävä sinne, minne suuret ihmisryhmät haluavat matkustaa päivittäin, Nyby luettelee.
 Toimitusjohtaja  Timo Savolaisen  mukaan Proxion olisi kiinnostunut olemaan mukana perustamassa duojunia operoivaa yhtiötä ja tarjoamassa palvelua.
 Raiteita pitkin lisää työvoimaa
 Heinolan kaupungin tekninen johtaja  Harri Kuivalainen  uskoo, että useat heinolalaiset olisivat valmiita vaihtamaan auton junaan, jos vaihtoehto tulisi tarjolle. Pääteasema tulisi Heinolan keskustan lähistölle, mutta pysäkkejä kannattaisi Kuivalaisen mukaan rakentaa myös muihin asutuskeskittymiin.
 Yksi tärkeimmistä seisakkeen paikoista olisi Vierumäki, jossa sijaitsee toimintaansa kasvattava urheiluopisto ja matkailukeskus.
 – Sehän on Etelä-Suomen merkittävin matkailu- ja virkistymiskeskus. Siinäkin mielessä imago siitä, että olisi tällaista kestävää liikennettä, olisi hyvin tärkeää, Kuivalainen katsoo.
 Heinolan teknisen toimen johtaja Harri Kuivalaisen mukaan Vierumäki olisi tärkeä pysäkki junayhteyden varrella. Sini Ojanperä / Yle
 Hän muistuttaa, että Heinolassa on myös työvoimapulaa, ja lisää tekijöitä voisi löytyä Lahdesta, jos työmatkat naapurikaupunkiin taittuisivat helposti.
 Kaupunki ei pystyisi yksin maksamaan  duoliikenteen tarvitsemia investointeja  ja kalustohankintaa. Lahden seudulla yhtenä vaihtoehtona rahoituksen järjestämiseen pidetäänkin  valtion saamista mukaan  hankkeeseen.
 Proxion näkee, että jos useat maakunnat lähtisivät mukaan duojunahankkeeseen, ne voisivat esimerkiksi kilpailuttaa kaluston yhdessä, jolloin hankintakustannukset eivät nousisi mahdottomiksi.
 "Kunhan voisin luottaa, että se toimii kuten pitää"
 Päivi Strömmerin olisi nykyisinkin mahdollista matkustaa myös ensin autolla Lahteen ja siitä junalla Helsinkiin. Strömmerillä on kuitenkin huonoja kokemuksia junien aikataulujen pettämisestä. Myöhästyminen syö turhaan sekä asiakkaan että konsultin aikaa. Joskus junat ovat olleet tupaten täynnä.
 Jos laatu olisi taattu, Stömmer voisi hyvin vaihtaa auton junaan.
 – Aivan varmasti, kunhan voisin luottaa, että se toimii kuten pitää ja että sinne sopii.
 Rantamaisema on yksi niistä tekijöistä, joka Heinolassa vetoaa Päivi Strömmeriin.  Sini Ojanperä / Yle
 Virkamiehet arvioivat, että duojunahanke voisi toteutua Lahden seudulla runsaan kymmenen vuoden kuluttua. Siihen saakka heinolalaiset joutuvat tyytymään bussitarjontaan, jonka tosin  ounastellaan paranevan  lähiaikoina.

Raiteet halkovat Heinolaa, mutta niitä pitkin ei pääse mihinkään – pikkukaupunkeihin visioidaan junayhteyksiä ja ratikkalinjoja


Summary: Suomen kulttuurirahasto on antanut miljoona euroa nuorten lukutaidon tukemiseen.

Kolme pahvilaatikkoa nostetaan innolla Tampereen Vuoreksen koulun kirjaston pöydille. Seitsemäsluokkalaiset ja opettajat haluavat nähdä, mitä lahjapaketit pitää sisällään.
 Kirja toisensa jälkeen nousee esiin.
 – Tää kuulostaa ihan sairaan hyvältä!
 – Mä haluun lukee tän!
 Kirjapaketit ovat saapuneet täydellisellä ajoituksella, sillä Vuoreksen yhtenäiskoulussa ovat aloittaneet juuri ensimmäiset yläkoululaiset uusissa tiloissa. Kirjastokin on uusi, ja sen varustaminen kesken.
 Milla Mäkinen (oik.) pääsi muiden Vuoreksen koulun seitsemäsluokkalaisten kanssa kurkistamaan, millaisia kirjoja he pääsevät lukemaan tulevana lukuvuonna. Mäkinen valitsi lahjakirjoista kiinnostavimmaksi Sarah Crossanin kirjan Yksi. Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Suomen Kulttuurirahasto on antanut miljoona euroa yläkouluikäisten lukutaidon tukemiseen. Lahjoitettavat kirjat on valittu Lastenkirjainstituutissa.
 – Kaikista mahtavimmalta tuntui nuorten reaktio. Siellä on aitoa iloa ja intoa näiden kirjojen saamisesta. Moni tarttui heti johonkin kirjaan ja kysyi, koska näitä saa lainata, hankekoordinaattori  Lotta Luukila  Lastenkirjainstituutista sanoo.
 Kirjalahjoituksen taustalla on huoli nuorten ja erityisesti poikien lukutaidon rapistumisesta.
 Romaanien ja sarjakuvien lisäksi Lukuklaani-paketeista löytyy muun muassa novelleja.  Päivi Haanpään ja Marika Riikosen toimittama novellikokoelma Tusina tarjoaa nuorille monipuolisen kattauksen erilaisiin genreihin. Mandi Nummela (kesk.) haluaa lukea lahjakirjoista ainakin Kirsti Kurosen runoteoksen Likkojen lipas.  Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Alakoulut ovat saaneet omat Lukuklaani-pakettinsa jo aiemmin.
 Siemenet lukuintoon kylvetään tosin jo ennen kouluikää. Kirjapaketteja aukova  Milla Mäkinen  kertoo lukevansa pikkusiskolleen, joka pitää erityisesti Nalle Puh -kirjoista. Ne olivat myös Mäkisen omia suosikkeja lapsuudessa.
 – Saatan lukea ihan mitä vaan.
 Myös  Mandi Nummela  kertoo lukevansa monenlaisia kirjoja. Harry Potter -kirjasarja on hänen suosikkinsa.
 – Iltasin luen noin 20 sivua, niin kuukaudessa tulee luettua ehkä kirja tai kaksi. Jos on vaikka stressiä, niin tähän pystyy uppoutumaan ja unohtamaan muun hetkeksi.
 Lukuklaani-paketeista löytyy kirjojen lisäksi myös erilaisia tehtäviä, joita opettajat voivat halutessaan hyödyntää.  Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Jiro Matikainen  arvelee lukeneensa nuoren elämänsä aikana ehkä sata kirjaa.
 – Sarjakuvat on aika hyviä.
 Opettajan mielestä kannustaminen ja lukutaidon mukaan valitut kirjat ovat tärkeitä avaimia lukemisen iloon.
 – Ei laitetakaan sitä isointa kirjaa sille, josta tiedetään, että on lukijana vähän heikompi, sanoo suomen kielen ja kirjallisuuden opettaja  Terhi Metsälä , joka toimii Vuoreksen koulussa myös luokanopettajana.
 Seitsemäsluokkalaiset löysivät laatikoista kirjat, joita haluaisivat lukea. Ensin ne pitää kuitenkin muovittaa. Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Lue myös:
 Kolmasluokkalaiset pyörittävät rapistunutta koulun kirjastoa Piikkiössä – "Hyvät asiat etenevät, kun oppilaat ovat itse niistä innostuneita"
 Kun rahaa on vähän, oppikirjat hankitaan ensin – koulukirjastot sinnittelevät jopa nollan euron budjetilla

Suomen jokainen yläkoulu saa lahjaksi yli 100 kirjaa – näin paketti otettiin vastaan Tampereella: "Kuulostaa sairaan hyvältä!"


Summary: Tylsistyminen on luksusta, johon ei nykypäivänä ole varaa. Se voi myös toimia kapinana, kirjoittaa toimittaja Anton Vanha-Majamaa.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Istuin penkillä ja katsoin tuulessa väpättänyttä voikukkaa.  Nappasin kukasta kiinni, polvet painuivat rintaani. Pyörittelin kukkapohjusta etusormeni ja peukaloni välissä, tunsin heteiden puristuvan toisiinsa terälehtien sisällä.
 Siirsin kättä alemmas ja rutistin vartta. Vieno rasahdus, ja pystyin tuntemaan varren sisässä liikahtaneen kitkerän märän.
 Kukan anatomia tuntui tutulta, vaikka en ole 20 vuoteen tehnyt kukille muuta kuin napsaissut varresta kymmenen senttiä saksilla ja läntännyt maljakkoon. Se johtui siitä, että lapsena olin rutistellut, riuhtonut, pörröttänyt ja puhallellut voi- ja muita kukkia päivät pitkät. Mummolassa, päiväkodin pihassa, lähimetsässä.
 Olin mökillä keskellä kansallispuistoa. Oli hiljaista, ja huomasin sen, koska puhelimessani ei toiminut netti. Jos olisi toiminut, en olisi näprännyt voikukkaa.
 Löysin sisästäni tunteen, jossa velloin viimeksi lapsena: tylsistymisen. Se tuntui ihanalta.
 Työ haukkaa vapaa-ajasta isoja suullisia ja sylkee ulos burnoutin oireita.
 Elämme hektisiä aikoja.  Internet on kiihdyttänyt teknologian kehitystä, kaupungistumista, taloutta, aatteita, asenteita.
 Työssä on kiire. Täytyy parantaa kilpailukykyä, tuottaa contentia, brändätä itseä ja olla tavoitettavissa 24/7 somekanavissa. Ansioluetteloon kerätään natsoja kuin judoleirillä.
 Työ haukkaa vapaa-ajasta isoja suullisia ja sylkee ulos burnoutin oireita.
 Moni herraskerholainen haluaa köyhien hyysäämisen loppuvan.
 Anu Kantolan  ja  Hanna Kuuselan  tietokirjassa  Huipputuloiset – Suomen rikkain promille  yritysjohtajat puhuvat kiristyvästä kilpailusta, johon täytyy heittäytyä, mikäli haluaa menestyä. Ei miljardeja louhita lorvimalla kisu sylissä torkkupeitolla.
 Moni herraskerholainen haluaa köyhien hyysäämisen loppuvan. Nopeat syövät hitaat, ja niin on heidän mielestään oikein.
 Pontus Purokuru kirjoittaa kirjassaan Täysin automatisoitu avaruushomoluksuskommunismi siitä,  kuinka kapinoida suorituskeskeistä uusliberalistista yhteiskuntaa vastaan.
 Hyvä tapa on muuttua tylsäksi. Kiinnostavuus auttaa brändäämistä, joka helpottaa pirstoutuneilla työmarkkinoilla räpiköintiä. Mitä, jos et minglatessasi listaisikaan cv:si kulmakiviä ja puuskuttaisi siitä, kun on kiirettä? Jos et puhuisi mistään – tai jos jostain, niin Forecan säätiedotteista?
 "Jos kerran työelämä pakottaa tekemään itsestään kiinnostavan ihmisen, tylsät tyypit voi nähdä kapinallisina, joiden mitäänsanomattomuus on vastarintaa nykyisyydelle", Purokuru kirjoittaa.
 Kieltäytymisen myötä vapautuu aikaa sille, mitä Purokuru pitää tärkeimpänä. Laiskottelulle, lorvimiselle, lonkan vetämiselle. Istumiselle, makaamiselle, hajamieliselle raajojen ojentelulle.
 Olemiselle.
 Lorviminen on yhteiskunnassa tabu.  Pahoittelen, jos olen toimeton. Jos luen lehteä työajalla tai olen viikonlopun vapaalla. Aivojen oletetaan käyvän koko ajan kierroksilla, ja miksi ei oletettaisi, kun älylaitteet myllyttävät niitä aamusta iltaan.
 Joutilaisuus on kiellettyä, vaikka tutkimukset osoittavat, että tylsistyminen ruokkii luovuutta ja tuotteliaisuutta.
 Silloinkin, kun lepuuttamiseen kannustetaan, motiivit liittyvät kilpailuyhteiskunnallisiin piirteisiin. Joogaamme ja meditoimme, jotta emme menisi työelämän mankelissa aivan lituskoiksi. Kehitämme ja käytämme mindfulness-appeja, joissa ruksailemme harjoitteita suoritetuiksi kuin mitäkin matopelikenttiä.
 Lepäämisestä tulee pelaamista, mielen tyhjentämisestä lämmittelyä ennen seuraavaa huippusuoritusta.
 Haaveilen laiskottelusta,  johon ei liity tulostavoitteita ja joka ei tee minusta tuottavampaa yhteiskunnan jäsentä, ahkerampaa työntekijää, parempaa kolumnistia.
 Laiskottelusta, joka johtaa täyteen, kaikennielevään tylsyyteen. Semmoiseen, jossa ehtii puristella voikukan vartta ja miettiä: voi, kun tämä kesä jo loppuisi!
 Ehkä aloitan laiskottelun tästä ja nyt, kunhan kolumnin merkkimäärä on täynnä.
 Vielä kaksi sanaa.
 Kas noin.
 Anton Vanha-Majamaa
 Kirjoittaja on journalisti ja kirjailija, joka maksoi 50 dollaria meditaatiosovelluksesta ja yrittää nyt pelata sen läpi.
 Aiheesta voi keskustella maanantaina 09.09. klo 16.00 asti.
 Lue myös:
 Mona Mannevuon kolumni: Kun työuupumus on normaali olotila – maaninen työkulttuuri kasvattaa tahattomasti työnarkomaaneja
 Tuukka Tervosen kolumni: Jos et saa töissä aikaiseksi, syö sipsejä ja pelaa tietokonepelejä työajalla
 Anton Vanha-Majamaan kolumni: Ahdistus on aikamme sitkein trendi, ja nyt sillä mainostetaan kaikkea sihijuomista pakastepihveihin

Anton Vanha-Majamaan kolumni: Tylsyys on ihanaa kapinaa aikana, jolloin ansioluetteloon kerätään natsoja kuin judoleirillä


Summary: Poliisi ja lentokentän johto vahvistavat, että poikkeustilanne johtui nimenomaan matkalaukun sisällöstä.

Poliisi ei aio kertoa, mitä Vaasan lentoaseman evakuointiin johtaneessa matkalaukussa oli sisällä. Lentokenttä suljetiin tilapäisesti kaksi viikkoa sitten, kun matkustajan laukku herätti epäilyksiä läpivalaisussa.
 Paikalle kutsuttiin räjähteisiin ja pommeihin erikoiskoulutuksen saanut poliisi, joka tutki laukun. Matkalaukusta ei kuitenkaan löytynyt mitään epäilyttävää, joka olisi aiheuttanut poliisille jatkotoimenpiteitä asiassa.
 Poikkeustilanne kesti noin kaksi tuntia. Helsingistä Vaasaan tulossa ollut lentokone joutui kääntymään takaisin Helsinkiin ja muita lentoja viivästyi.
 Poliisi kertoi aiemmin, että evakuoinnilta olisi vältytty, jos laukun omistaja olisi kertonut laukun sisällöstä etukäteen lentokenttävirkailijoille. Poliisi ja lentokentän johto vahvistavat, että poikkeustilanteen järjestäminen johtui nimenomaan laukun sisällöstä, eikä tapahtumiin liity esimerkiksi järjestyshäiriöitä.
 – Lentokenttäviranomaiset toimivat tilanteessa omien sääntöjensä ja turvallisuusohjeistuksiensa mukaisesti. Olemme harjoitelleet tällaisia tilanteita yhdessä heidän kanssaan, kertoo komisario  Pasi Sillanpää  Pohjanmaan poliisilaitokselta.
 – Se oli normaali prosessi. Evakuointipäätös perustui matkalaukun sisältöön. Päätöstä ei olisi tehty kevyin perustein, sanoo puolestaan Vaasan lentoaseman päällikkö  Petri Lampi .
 Matkalaukun sisällöstä osapuolet kuitenkin vaikenevat. Tiedotusvastuu on poliisilla, jonka mukaan laukun sisällöstä kertominen ei ole tarkoituksenmukaista.
 – Olemme tehneet asiassa omaa harkintaa, Sillanpää sanoo.
 Poliisilla ei ole käynnissä tapaukseen liittyvää tutkintaa.
 Lisää aiheesta:  "Harvinainen ja ikävä tilanne" - Vaasan lentoaseman uhkatilanne ja evakuointi saatiin hoidettua rauhallisesti

Poliisi vaikenee Vaasan lentoaseman evakuointiin johtaneen matkalaukun sisällöstä


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Voimakas taifuuni riepotteli Tokion metropolialuetta Japanissa
 Tokioon rantautui voimakas  Faxai-taifuuni kello 5 aamulla paikallista aikaa.  Toistaiseksi ei ole tiedossa kuolonuhreja, mutta ainakin kymmenen ihmistä on loukkaantunut ja lähes miljoona kotitaloutta on ilman sähköä. Japanin viranomaiset ovat varoittaneet korkean aallokon, tulvan ja maanvyöryjen uhasta ja kehottaneet yli 100 000:ta ihmistä lähtemään evakkoon Kanagawassa, Shizuokassa ja Tokion metropolialueella. Taifuuni on aiheuttanut laajoja häiriöitä metropolialueen liikenteeseen, ja paikallisilla lentokentillä on peruttu yli 100 lentoa.
 Vapaaehtoinen sovittelu huoltajuuskiistoissa on parantanut erolasten arkea
 Sovittelussa voidaan ratkaista lapsen arkeen liittyviä asioita.
 Oikeudenkäynti lasten huoltajuudesta on vähentynyt merkittävästi  vapaaehtoisen sovittelun tultua  mahdolliseksi koko maassa. Eniten sovitteluja on toteutettu Helsingin, Oulun ja Keski-Suomen käräjäoikeuksissa. Sovinto turvaa tuomioistuimen ratkaisua paremmin lapsen suhteen säilymisen kumpaankin vanhempaan. Sovittelussa voidaan ratkaista monia lapsen arkeen liittyviä asioita, joita ei voida käsitellä oikeudessa.
 Puhemies Vanhanen muutti kansalaisaloitteiden vastaanottoa eduskunnassa
 Eduskunnan puhemies Matti Vanhanen kuvattuna eduskunnassa 7. kesäkuuta. Karoliina Simoinen / Yle
 Eduskuntavaalien jälkeen puhemieheksi valittu  Matti Vanhanen  (kesk.)  on kaikessa hiljaisuudessa muuttanut kansalaisaloitteiden vastaanottoa eduskunnassa . Hänen kaudellaan aloitteet luovutetaan eduskunnassa lainsäädäntöjohtajalle eikä enää puhemiehelle. Vanhanen perustelee ratkaisuaan sillä, että hän haluaa saman kohtelun kansalaisaloitteille ja kansanedustajien lakialoitteille.
 Yhdysvaltain aseteollisuuden etujärjestö NRA on ajautunut vaikeuksiin
 Aseenkanto-oikeuden uudistuksia ajavia mielenosoittajia NRA:n päämajan edustalla Fairfaxissa Virginiassa 14. elokuuta 2019. Michael Reynolds / Epa
 Yhdysvalloissa maan suurin aseteollisuuden etujärjestö, kansallinen kivääriyhdistys  on ajautunut yllättäviin vaikeuksiin . Järjestön rahankäytöstä on aloitettu tutkinta Washingtonissa ja New Yorkissa. Aseet ovat tappaneet tänä vuonna jo yli 10 000 yhdysvaltalaista, ja vaatimukset lakien tiukentamiseksi ovat kasvaneet. Aseteollisuuden puolesta Washingtonissa lobbaava NRA on tähän asti ollut yksi Yhdysvaltain suurimmista vaalirahoittajista, mutta todennäköisesti se ei enää ensi vuoden presidentinvaaleissa sitä ole, kirjoittaa Yhdysvaltain-kirjeenvaihtaja  Mika Hentunen .
 Italia kukisti Suomen 2–1 jalkapallon EM-karsinnoissa
 Päävalmentaja Markku Kanerva lohduttaa hyökkääjä Teemu Pukkia Suomen tappion jälkeen. Markku Ulander / Lehtikuva
 Suomen miesten jalkapallomaajoukkue  hävisi Italialle J-lohkon kärkikamppailussa 1–2 . Suomen osumasta vastasi jälleen  Teemu Pukki , joka osui Kreikka-ottelun tapaan rangaistuspotkusta. Italian ratkaisuosuma syntyi rangaistuspotkusta 79. minuutilla, kun  Jorginho  upotti pallon upean ottelun pelanneen  Lukas Hradeckyn  taakse toisen kerran Ratinan illassa.
 Viikko alkaa hyvin lämpimänä – paikoin jopa hellettä
 Anniina Valtonen / Yle
 Etelästä saapuu tänään hajanainen sadealue maan etelä- ja keskiosan ylle . Päivällä sade- ja ukkoskuuroja tulee paikoin maan etelä- ja keskiosassa. Pohjoisessa on aurinkoista. Etelästä virtaa hyvin lämmintä ilmaa. Tiistaina osat vaihtuvat ja sateet liikkuvat pohjoisen ylle, kun taas maan etelä- ja keskiosassa päivä on poutainen ja aurinkoinen. Sää on kesäisen lämmin, kaakossa voi olla jopa hellettä. Keskiviikosta eteenpäin sää muuttuu tuuliseksi ja sateiseksi, samalla lämpötilat laskevat. Lue lisää  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Taifuuni iski Tokion liepeille, vapaaehtoinen sovittelu auttaa erolapsia, viikko alkaa lämpimänä


Summary: Miehistönkuljetusauton kuljettajan epäillään syyllistyneen muun muassa kolmeen kuolemantuottamukseen.

Raaseporissa syksyllä 2017 sattunutta  kolmen varusmiehen kuolemaan johtanutta tasoristeysonnettomuutta  aletaan käsitellä tänään maanantaina käräjäoikeudessa.
 Turmassa henkilöjuna törmäsi Puolustusvoimien miehistönkuljetusautoon Skogbyn tasoristeyksessä.  Onnettomuustutkintakeskus vaati tasoristeystä tuoreeltaan suljettavaksi  ja sanoi sen olevan erityisen vaarallinen.
 Onnettomuudessa menehtyneiden lisäksi myös Puolustusvoimien miehistönkuljetusautoa kuljettanut henkilö oli suorittamassa varusmiespalvelustaan.
 Kihlakunnansyyttäjä päätti aluksi, ettei tapauksesta nosteta syytteitä, mutta apulaisvaltakunnansyyttäjä kumosi päätöksen  aiemmin keväällä .
 Miehistönkuljetusauton kuljettajan epäillään syyllistyneen liikenneturvallisuuden vaarantamiseen ja kolmeen kuolemantuottamukseen. Syyttäjän mukaan sää oli tapahtuma-aikaan erittäin hankala ja kuorma-auton rakenne rajoitti näkyvyyttä ohjaamosta.
 Tasoristeyksen läheisyyteen tuotiin kynttilöitä onnettomuuden jälkeen. Turma sattui lokakuussa 2017. Pia Santonen / Yle
 Vammoja saaneet eivät vaatineet kuljettajalle rangaistusta
 Onnettomuudessa kuoli myös yksi junan matkustaja, mutta kuolemalle ei löydetty oikeuslääkärin tutkimuksissa syy-yhteyttä törmäykseen.
 Puolustusvoimien ajoneuvon kuljettajaa epäiltiin esitutkinnassa myös neljästä vammantuottamuksesta. Ne eivät kuitenkaan siirtyneet syyttäjälle, koska vammoja saaneet varusmiehet eivät vaatineet kuljettajalle rangaistusta.
 Tutkinnanjohtaja, komisario  Ilkka Kantola  kertoi STT:n mukaan, että tutkinnassa ei noussut esille muita rikosepäilyjä.
 – Tutkinnassa on tehty yhteistyötä muun muassa Puolustusvoimien oikeudellisen yksikön kanssa. Yhteistyössä on käyty läpi Puolustusvoimien määräykset, ohjeet, marssisuunnitelma ynnä muuta sellaista. Niiden noudattamatta jättämisestä ei ole saatu viitteitä, Kantola sanoi.
 Apulaisvaltakunnansyyttäjä: Kuljettajan olisi pitänyt toimia varovaisemmin
 Apulaisvaltakunnansyyttäjä  Jukka Rappe  kumosi siis Länsi-Uudenmaan kihlakunnansyyttäjän aiemmin tekemän päätöksen syyttämättä jättämisestä.
 Hän määräsi syytteen nostettavaksi kuorma-auton kuljettajaa vastaan liikenneturvallisuuden vaarantamisesta, kolmesta kuolemantuottamuksesta sekä palvelusrikoksesta.
 Apulaisvaltakunnansyyttäjän päätöksen mukaan tasoristeystä ylitettäessä kuljettajalta edellytetään suurempaa varovaisuutta kuin tieliikenteessä yleensä. Kuljettajalla oli ollut mahdollisuus ja hänen olisi myös pitänyt toimia varovaisemmin.
 Päätöksen mukaan on todennäköisiä syitä epäillä, että kuljettaja on rikkonut tieliikennelakia ja aiheuttanut kolmen henkilön kuoleman ja että hän on samalla rikkonut Puolustusvoimien liikenneturvallisuusmääräystä.
 Lue lisää:
 Tasoristeys suljettiin myöhemmin onnettomuuden jälkeen. Yle / Monica Slotte
 Vuosi Raaseporin tasoristeysonnettomuuden jälkeen – uusi "hätänumero" ja neljä muuta asiaa, joihin Raaseporin tasoristeysonnettomuus vaikuttaa
 Tältä näyttää Raaseporin turmapaikka – Katso, miten tasoristeykseen tullaan ja miten juna on lähestynyt takaviistosta
 Toimittajalta: Ensimmäinen talvipäivä muuttui murheen päiväksi

Raaseporin traaginen tasoristeysturma tänään käräjillä – kolme varusmiestä kuoli, kun henkilöjuna törmäsi Puolustusvoimien ajoneuvoon


Summary: Aseet ovat tappaneet tänä vuonna jo yli 10 000 yhdysvaltalaista ja vaatimukset lakien tiukentamiseksi ovat kasvaneet.

WASHINGTON  Yhdysvaltain kansallinen kivääriyhdistys NRA on menettämässä rautaista otettaan, joka sillä maan politiikkaan on viime vuosikymmeninä ollut. Aseteollisuuden puolesta Washingtonissa lobbaava NRA on tähän asti ollut yksi Yhdysvaltain suurimmista vaalirahoittajista, mutta todennäköisesti se ei enää ensi vuoden presidentinvaaleissa sitä ole.
 Viiden miljoonan jäsenen NRA on  tuottanut tappiota jo kolme vuotta , yhteensä arviolta noin 58,7 miljoonaa euroa. Viime vuoden toiminnallinen tappio oli vajaat  9,8 miljoonaa euroa .
 Heikko tulos näkyy kyvyssä toimia vaalirahoittajana. NRA keräsi  Donald Trumpin  vuoden 2016 presidentinvaalikampanjaan 30 miljoonaa dollaria eli reilut 27 miljoonaa euroa. Viime vuoden vaaleissa NRA tuki mieleisiään ehdokkaita Bloomberg Businessweekin mukaan kymmenellä miljoonalla dollarilla, mikä on 64 prosenttia vähemmän kuin edellisissä kongressivaaleissa.
 Väärinkäytösepäilyjä ja salaliittoja
 NRA on joutunut viime kuukausina luupin alle monellakin tapaa. New Yorkin ja Washingtonin syyttäjävirastot tutkivat sen rahankäyttöä. Järjestöllä on kesken useita oikeudenkäyntejä, muun muassa entistä viestintä- ja PR-toimistoaan vastaan.
 Johtoportaassa rivit ovat rakoilleet valtataistelun takia. Hallituksen puheenjohtaja  Oliver North  joutui keväällä jättämään tehtävänsä sen jälkeen, kun toimitusjohtaja  Wayne LaPierre  syytti häntä salaliitosta.
 Yhdysvaltojen presidentti Donald Trump ilmoitti huhtikuussa NRA:n kokouksessa, että Yhdysvallat vetäytyy YK:n asekauppasopimuksesta. Tannen Maury / Epa
 Trump alkanut kannattaa taustaselvityksiä
 Yhdysvalloissa on arviolta 390 miljoonaa asetta. Asekuolemia on ollut  tänä vuonna  jo yli 10 000.  Joukkoampumisissa  on kuollut lähes 300 ihmistä.
 Ilmapiiri on muuttunut kriittisemmäksi aseita kohtaan. Suurin tavarataloketju Walmart kertoi viime viikolla rajoittavansa ammusten myyntiä myymälöissään.
 Presidenttikin on kääntänyt kelkkansa. Heti kautensa aluksi Trump höllensi presidentin määräyksellä aseenostajien kontrolleja. Hän poisti  Barack Obaman  hallinnon määräyksen, jonka mukaan mielenterveysongelmista todistetusti kärsivälle ei saa myydä aseita – Trumpin käskystä niistä ei tarvinnut enää tehdä selkoa.
 Nyt Trump kannattaa tiukempia taustaselvityksiä.
 – Ostajien taustojen selvittäminen on tärkeää, Trump sanoi viime viikolla.
 Kongressi käsittelee tällä viikolla aselakeja. Nopeita muutoksia ei ole luvassa, mutta myyntirajoituksia voi tulla lisää.
 ”Kotimainen terroristijärjestö”
 San Franciscon kaupunki antoi viime viikolla harvinaisen julkilausuman, jossa se nimitti NRA:ta ”kotimaiseksi terroristijärjestöksi.”
 – NRA:n tehtävänä on levittää asepropagandaa ja antaa aseita niiden käsiin, jotka haluavat vahingoittaa ja terrorisoida meitä. Mikään muu taho ei ole levittänyt aseväkivallan liekkejä NRA:n tavoin, San Franciscon kaupungintarkastaja  Catherine Stefani  sanoi lausunnossaan.
 NRA tyrmäsi San Franciscon julkilausuman yhdysvaltalaisten kansalaisoikeuksia rajoittavien vasemmistolaisten kampanjoinniksi.
 Lue myös :
 USA:n vaikutusvaltainen asejärjestö varoittaa Trumpia aselakien tiukennuksesta

Yhdysvaltain aseteollisuuden etujärjestö NRA on ajautunut vaikeuksiin – Trumpin vaalirahoittaja riitelee sisäisesti ja oikeussaleissa


Summary: Marko Juusela on opiskellut viime vuodet Vaganovan balettiakatemiassa Pietarissa.

Naantalilaislähtöinen balettitanssija  Marko Juusela  on kiinnitetty ensimmäisenä suomalaisena maailmankuuluun, pietarilaiseen Mariinski-teatteriin.
 Juusela on opiskellut viimeiset neljä vuotta pietarilaisessa Vaganovan balettiakatemiassa ja sieltä hän sai kiinnityksen.
 – Yksi unelma on toteutunut. Olen harjoitellut niin kovaa kuin olen pystynyt ja onnistuin. Seuraavaksi tavoittelen solistirooleja, kertoo Juusela päättäväisesti.
 Hän on tanssinut kuusivuotiaasta asti balettia. Vaganovan balettikouluun hänet pyydettiin yllättäen Mikkelissä pidetyltä balettileiriltä.
 – Venäjällä opettajan merkitys korostuu. Oma opettajani  Nikolai Tsiskaridze  on arvostettu henkilö. Hän kokee kunnia-asiakseen, että hänen oppilaansa menestyy, kertoo Juusela.
 Marko Juusela hyppää harjoitussalissa. Taustalla ihailee ensimmäinen opettaja Raija Lehmussaari. Minna Rosvall / Yle
 Rajua kilpailua pääsystä huipulle
 Venäläisellä balettilla on kurinalainen maine. Marko Juusela myöntää, että toiminta eroaa suomalaisesta työskentelystä.
 Hän aloitti tanssiopintonsa  Raija Lehmussaaren  balettikoulussa Naantalissa vuonna 2006 ja siirtyi 14-vuotiaana Suomen kansallisoopperan balettioppilaitokseen nuorisoasteelle  Satu Soldanin  oppilaaksi.
 Vaganovan balettiakatemiaan otettiin Juuselan kanssa samaan aikaan 60 opiskelijaa. Hakijoita oli 3 000.
 Marko Juusela Balettitanssija Marko Juusela, 19, aloitti baletin 6-vuotiaana Naantalissa. 14-vuotiaana hän siirtyi Suomen kansallisoopperan balettiin opiskelemaan. Vuonna 2015 Juusela kutsuttiin Vaganovan balettiakatemiaan Pietariin. Lokakuussa 2018 Juusela voitti Vaganova Prix Internatonal -kilpailun yli 18-vuotiaiden miesten sarjan. Maaliskuussa 2019 hän tuli toiseksi Moskovassa nuorten tanssijoiden kilpailussa. Syksyllä 2019 Juusela kiinnitettiin ensimmäisenä suomalaistanssijana Mariinski-teatteriin.
 – Vaganovassa on paljon enemmän tunteja ja opettajat vaativat enemmän. Siellä tähdätään maailmantähdiksi, mikä näkyy ammattimaisuutena. Täyttä tanssia voi olla joinakin päivinä jopa kahdeksan tuntia, kertoo Juusela.
 Juuselan mukaan baletti otetaan vakavasti, mutta raakaa toiminta ei hänen mukaansa ole. Opettajat yrittävät motivoida oppilaitaan mahdollisimman paljon.
 – Suomalaiset saattavat ajatella, että opettajat eivät pidä oppilaistaan. Se ei pidä paikkaansa, vaan opettajat tekevät tosi paljon töitä oppilaidensa vuoksi, kertoo Juusela.
 Varsinkin viimeisenä opiskeluvuoteenaan Juusela huomasi tämän, kun hänen opettajansa opasti häntä  Pähkinänsärkijän  prinssin rooliin.
 Juusela esitti sen koulun jouluesityksissä vuosina 2017 ja 2018 ja osan siitä myös venäläisten, nuorten tanssijoiden balettikilpailussa Moskovassa maaliskuussa.
 Hän sijoittui kilpailussa toiseksi.
 Balettitanssija Marko Juusela ehti viettää aikaa Turun seudulla myös kesällä ennen töiden alkamista Pietarissa. Minna Rosvall / Yle
 – Rooleja harjoiteltaessa saa yksityisopetusta. Opettaja näyttää, millaiset eleet ja yksityiskohdat kuuluvat rooliin. Siinä oppii todella paljon. Olen kiitollinen opettajilleni Vaganovassa, ilman heitä en olisi nyt tällä tasolla, kertoo Juusela.
 Haaveena solistiroolit
 Nuori balettitanssija joutuu taistelemaan rooleista, vaikka on päässyt arvostettuun teatteriin. Mariinski-teatterissa Juusela toivoo saavansa solistirooleja.
 Teatterin baletissa on yli 250 tanssijaa, mikä tekee siitä myös yhden suurimmista balettiseurueista maailmassa.
 – Unelmaroolini vaihtuvat usein, mutta tällä hetkellä se on  Romeo ja Julia  -baletin päärooli. Olen nähnyt sen nyt pari kertaa. Tarina on niin koskettava, traaginen ja vahva, pohtii Juusela.
 Opettaja ja koreografi Raija Lehmussaari on ylpeä oppilaansa Marko Juuselan saavutuksista. Minna Rosvall / Yle
 Juuselan ensimmäisen opettajan Raija Lehmussaaren mielestä Juuselalla on tarvittavat ominaisuudet maailmantähdeksi.
 – Hänellä on sekä fyysisiä että henkisiä lahjoja. Hän on hyvä tulkitsija. Luonteeltaan hän on ystävällinen ja hänellä on tarvittavaa ulkonäköä suuriin rooleihin, kertoo Lehmussaari silmin nähden ylpeänä oppilaastaan.
 – Kun pääsin kouluun, vahvuuteni oli tekniikka. Kouluvuosien aikana Pietarissa olen saanut koulutusta tulkintaan ja samalla on esiinnytty paljon. Pikku hiljaa alkaa taiteellisuus tulla esille, pohtii Juusela.
 Tanssijan on motivoitava itsensä väsymyksen yli
 Aivan kuten huippu-urheilijallakin tanssijalla on parempia ja huonompia päiviä. Marko Juusela kertoo kouluaikana pyrkineensä antamaan kaikkensa joka päivä.
 Hän kokee, että tanssijan on pystyttävä motivoimaan itsensä väsymyksen yli.
 – Se motivoi eniten, että työskentelen itselleni, oman urani eteen, ja pidän siitä, mitä teen. Tiedän, mihin pystyn. Kun olin nuorempi, baletti oli keino purkaa energiaa ja tehdä asioita musiikin kanssa, pohtii Juusela.
 – Nyt olen ymmärtänyt, miten monialaista ja syvää baletti on. Taiteellisuus, esiintyminen ja tarinankerronta liittyvät kaikki yhteen.
 Lue lisää:
 Baletti on kuin huippu-urheilua – parhaaksi pääsee vain intohimolla

Marko Juusela, 19, kiinnitettiin ensimmäisenä suomalaistanssijana Mariinski-teatteriin Pietariin – "Yksi unelma on toteutunut"


Summary: Oikeudenkäynti lapsen huoltajuudesta on vähentynyt merkittävästi vapaaehtoisen sovittelun tultua mahdolliseksi koko maassa.

Sovittelut järjestään käräjäoikeuksien tiloissa vapaamuotoisina neuvotteluina. Vanhempien lisäksi läsnä ovat käräjätuomari, asianajajat ja asiantuntija-avustaja.
 Keskisuomalainen pariskunta päätyi sovitteluun kesäkuussa - kaksi vuotta eronsa jälkeen. Perheessä oli erohetkellä useampia lapsia, joista kaksi on edelleen alaikäisiä. Asian arkaluontoisuuden ja alaikäisten lasten vuoksi pari esiintyy lainanimillä  Jaana ja Seppo .
 – Halusimme saada nopean ja rauhanomaisen ratkaisun, jotta lasten elämä muuttuisi normaaliksi ja pystyisi miettimään myös omaakin tulevaisuutta, kertoo Seppo.
 – Tilanne kriisiytyi, kun lapset ja etenkin nuorimmainen alkoivat oireilla koulussa enemmän ja sieltä tuli viestiä. Olimme käyneet jo perheneuvolassa, lastenvalvojan luona ja perheasiain neuvottelukeskuksessa ja saaneet joitakin asioita sovittua, muistelee Jaana.
 Suomessa noin 30 000 lasta vuodessa kohtaa vanhempiensa avioeron. Valtaosa vanhemmista sopii lapsen huoltojärjestelyistä keskenään. Käräjäoikeuksissa ratkotaan noin 2 000 huoltajuuskiistaa vuodessa. Niistä jo yli puolet sovitellaan vapaaehtoisesti ilman oikeudenkäyntiä.
 Koko maassa sovitellaan
 Sovitteluja tehdään kaikissa Suomen 20:ssä käräjäoikeudessa. Ensimmäiset niistä testasivat sovittelua jo vuonna 2012. Koko maan kattavaksi järjestelmäksi tuomioistuinsovittelut vahvistettiin vuoden 2015 alussa.
 Sovittelumäärät vaihtelevat suuresti alueittain. Eniten sovitteluja on toteutettu Helsingin, Oulun ja Keski-Suomen käräjäoikeuksissa.
 Vuonna 2018 Suomessa kirjattiin yli tuhat sovitteluistuntoa. Määrä kasvoi parilla sadalla edellisvuodesta. Helsingissä soviteltiin 220 istunnossa. Tälle vuodelle arvio on noin 250. Helsingin käräjäoikeudessa on kymmenen sovitteluun erikoistunutta tuomaria ja sovitteluja on enimmillään ollut kymmenen viikossa.
 Vuonna 2018 Keski-Suomessa järjestettiin 104 sovitteluistuntoa ja Oulussa 97. Varsinais-Suomessa sovitteluja toteutui 75, Satakunnassa ja Päijät-Hämeessä 70 ja Pirkanmaalla 68 sovittelua. Ahvenanmaalla yllettiin neljään sovitteluun.
 Toki ennen sovittelujärjestelmääkin lasten huoltajuuksista on sovittu pääsääntöisesti ilman oikeudenkäyntiä tai oikeudenkäynneissä jo suullisessa valmisteluistunnossa ilman pääkäsittelyä.
 Oikeusasteen ja sosiaalitoimen koulutuksen ja yhteistyön ansiosta yhä suurempi osa huoltajuusjutuista saadaan ratkaistua jo ennen käräjävaihetta. Sovittelusta on tullut väylä lisätä vanhempien ja asianajajien tietämystä lapsia koskevissa erimielisyyksissä.
 Sovittelut kestävät yhdestä kolmeen päivään. Jos ensimmäisessä neuvonpidossa ei päästä sopuun, on mahdollisuus lisäsovitteluun. Esimerkiksi Varsinais-Suomen 75:stä sovittelusta 26 eteni vielä jatkosovitteluun.
 Sovittelu tuntui kahvitilaisuudelta
 Jaanaa ja Seppoa kesäkuinen sovittelu käräjäoikeudessa Jyväskylässä jännitti ennakkoon. Ensi kertaa oikeustaloon tulleelle Jaanalle jännittävintä oli perusteellinen turvatarkastus aulassa. Seppoa pelotti mielikuva käräjäsalista.
 – Pelotti, että siellä istuu tuomari korkean pöydän takana ja nuijii vasaralla pöytään, mutta siellä olivatkin kaikki tasa-arvoisia mielipiteineen. Se tuntui ihan kahvitilaisuudelta.
 Psykologi ja psykoterapeutti  Tuija Kuusinen  Jyväskylän perheneuvolasta on toiminut asiantuntija-avustajana sovitteluissa seitsemän vuotta. Kuusinen kuvailee sovittelupäivän etenevän rakentavalla tavalla.
 – Aamupäivällä annetaan tilaa parisuhteen historian kaunojen purkamiselle. Jos ei niille anneta tilaa, niin ne ovat koko ajan taustalla haittaamassa.
 Jaana vahvistaa, että ensin kartoitettiin perheen tämän hetkinen tilanne.
 – Olimme asuneet erillään jo pari vuotta, joten siinä sai purkaa omia tuntemuksia. Siihen kului kyllä aikaa.
 Käräjätuomari  Topi Kilpeläinen  Keski-Suomen käräjäoikeudesta arvioi, että vanhemmat eivät helposti tiedosta kaikkia parisuhteen jälkeisiä tunnetiloja.
 – Monesti se auttaa, kun ihminen kokee tulleensa kuulluksi. Tavallaan se järki tulee mukaan jossain vaiheessa sovittelua.
 Valta vanhemmilla eikä tuomarilla
 Seppo kuvailee tuomarin tehneen tapaamisen neuvottelupöydän ääressä tuttavalliseksi.
 – Meillä oli asioita, joista olimme eri mielisiä. Jos eteen tuli vaikea aihe, se jätettiin odottamaan parempaa hetkeä. Jossain vaiheessa päivää todettiin, että kyllähän nämä kaikki ovat sovittavissa olevia asioita.
 – Nythän kaikki valta sovittelussa oli meillä vanhemmilla eikä suinkaan tuomarilla, korostaa Jaana.
 Vapaaehtoinen sovinto turvaa tuomioistuimen ratkaisua paremmin lapsen suhteen säilymisen kumpaankin vanhempaan. Sovittelussa voidaan ratkaista monia lapsen arkeen liittyviä asioita, joita ei voida käsitellä oikeudessa, vaikkapa soittotuntien käytännön järjestelyt. Oikeudenkäynnissä vaarana on riitelyn kärjistyminen ja kilpailullinen lähestymistapa.
 – Sovittelun suurin etu on, että vältetään pitkä käräjöinti. Lisäksi se on nopeampi ja edullisempi, sanoo pitkään sovitteluasianajajana toiminut  Riikka Artimo .
 Sovittelussa voidaan päättää pienistäkin asioista, esimerkiksi siitä, että isä ja äiti tervehtivät toisiaan.
 – Usein tehdään kokeilusopimuksia, joiden yhtenä tavoitteena on vanhempien välisen luottamuksen rakentaminen. Jos vanhemmat omaksuvat yhteisvanhemmuuden, se suurella todennäköisyydellä vähentää konflikteja jatkossa ja parantaa lapsen asemaa, perustelee käräjätuomari  Kari Turtiainen  Oulun käräjäoikeudesta.
 Jo yli puolet huoltajuuskiistoista ratkeaa ilman oikeudenkäyntiä.
 Sovitella voi useamminkin
 Sovittelussa aikaansaadut sopimukset ovat yleensä oikeudenkäyntiratkaisuja kestävämpiä. Silti sovittelussa kertaalleen sovitut asiat voivat myöhemmin päätyä oikeudenkäyntiin.
 – Tavanomaista on, että lapsen olosuhteet muuttuvat, lapsi kasvaa, vanhempi muuttaa toiselle paikkakunnalle ja elämäntilanne muuttuu tavalla tai toisella. Tällöin tilanteen uudelleen arviointi sovittelussa tai oikeudenkäynnissä on tarpeen, kertoo Turtiainen.
 Onnistuneiden sovitteluiden takaa löytyvät erikoiskoulutetut asianajajat, tuomarit ja avustajat. Kaikkein tärkeintä on kuitenkin vanhempien halu muutokseen. Psykologi Tuija Kuusisen mukaan keskeisin tekijä on se, pystyvätkö vanhemmat erottamaan vanhemmuuden ja parisuhteen toisistaan.
 – Kommunikoinnin puute ja väärät uskomukset toinen toisistaan siinä tulevat esiin. Oikeudenkäynnissä haetaan aina sitä, että toinen on oikeassa ja toinen väärässä, mutta sovittelussa haetaan sitä, että kumpikin voi vähän voittaa ja vähän ehkä hävitä.
 – Sovittelussa pyritään saamaan vanhempien ajatukset tulevaan. Oikeudenkäynneissä puolestaan näyttö liittyy usein menneisyyteen ja tämä voi ylläpitää vanhempien mielissä kipeitä ja raskaita asioita ja jatkaa konfliktia, pohtii käräjätuomari  Tomi Mäkelä  Päijät-Hämeen käräjäoikeudesta.
 Jaanalla ja Sepolla tarkasti laadittu sopimus on pitänyt toistaiseksi.
 – Kyllä sovittelu auttoi eteenpäin. Tilanne on ollut oikeastaan tähän asti kohtuullisen hyvä, arvioi Seppo.
 – Ainahan tilanteet muuttuvat ja niitä riita- tai väittämistilanteita tulee jatkossakin olemaan. Sitten on vaan yritettävä kasvaa ihmisinä.
 Oulussa sovittelun esilläolo ja hyvät kokemukset ovat johtaneet siihen, että käräjäoikeudessa sovitellaan nyt runsaasti myös laajoja riita-asioita.
 – Tietoisuus sovittelusta on levinnyt asianajajien, oikeusavustajien ja kansalaistenkin piirissä hyvin, arvioi käräjätuomari Kari Turtiainen.
 Uusi lapsenhuoltolaki joulukuussa
 Joulukuun alussa voimaan tuleva uusi lapsenhuoltolaki parantaa lapsen asemaa oikeudenkäynneissä. Lakiin on myös kirjattu muun muassa uusperheet ja lasten asuminen vuoroviikoin molempien vanhempien luona.
 – Uskon, että laki selkeyttää tiettyjä vanhempien juridisia asioita, mutta vanhempien välisiin suhteisiin laki ei vaikuta millään tavalla, arvioi sovittelun läpikäynyt Seppo.
 Samoilla linjoilla on psykologi Tuija Kuusinen.
 – Ihmisen tunteita ei voi määrätä lailla. Uudessa laissa on hyvää, että vuoroviikkoasuminen on mainittu. Lapsen kuuleminen oikeudessa - se taas on ristiriitainen ajatus itselle. Minkä ikäisenä lapsi osaisi jo sanoa mielipiteensä?
 Käräjätuomari Topi Kilpeläinen toivoo, että oikeuslaitos yhä enemmän näkisi ihmiset ihmisinä eikä vaan juridisina olentoina tai ongelmina.
 – Pelkästään pykälillä ei asioita saada kuntoon. Se vaatii asennemuutosta eronneissa ihmisissä ja valtaosa onneksi siihen kykenee.

"Halusimme saada nopean ja rauhanomaisen ratkaisun, jotta lasten elämä muuttuisi normaaliksi"  – Vapaaehtoinen sovittelu huoltajuuskiistoissa on parantanut erolasten arkea


Kansalaisaloitteiden luovuttamista eduskunnan käsiteltäväksi on muutettu merkittävästi aiemmasta.
 Puhemies  Matti Vanhanen  (kesk.) on kaikessa hiljaisuudessa päättänyt, että aloitteet luovutetaan nykyään eduskunnassa lainsäädäntöjohtajalle eikä näyttävästi puhemiehelle, kuten aiempina vaalikausina on ollut tapana.
 Hän on myös siirtänyt aloitteiden vastaanottopaikan pois puhemiehen työhuoneesta kansalaisinfon tiloihin Pikkuparlamenttiin.
 Syynä muutokseen on Vanhasen mukaan pyrkimys yhtenäiseen ja tasapuoliseen tapaan kaikkien lakialoitteiden jättämisessä.
 Vanhanen huomauttaa, että vaikka kyseessä olisi suurenkin kansanedustajajoukon tekemä lakialoite, puhemiehellä ei ole ollut tapana ottaa niitä vastaan toisin kuin kansalaisaloitteita.
 – Kansalaisaloite ja kansanedustajien lakialoite ovat rinnasteisia aloitteentekomuotoja, hän näkee.
 Vanhanen kertoo heränneensä pohtimaan luovuttamiskäytännöissä olleita eroavaisuuksia vaalikauden alussa kesäkuussa, kun hän kuuli kansalaisaloitteiden lukumäärän voimakkaasta kasvusta.
 – Silloin ajattelin, että erityiskohtelua tälle aloitemuodolle ei ole enää tarvetta jatkaa. Alkuaikojen tapa, jossa puhemies otti hyvin harvoin tulevat kansalaisaloitteet vastaan, on vanhentunut.
 Hanna Markkula-Kivisilta luovutti Maksuton toinen aste -kansalaisaloitteen puhemies Paula Risikolle toukokuussa 2018. Yle
 "Aloitteita ei missään nimessä liikaa"
 Vanhanen korostaa, että uudella käytännöllä ei ole mitään vaikutusta aloitteiden käsittelyyn: aloitteet saavat täysin saman arvon kuin aikaisemminkin. Hän korostaa myös, että uusi linjaus koskee vain hänen puhemiesaikaansa. Seuraava puhemies harkitsee uudelleen omat menettelytapansa.
 Vanhanen kertoo, että eduskunnassa kukaan ei ole vielä kritisoinut muutosta. Hän sanoo kertoneensa asiasta eduskunnalle kahdessa eri yhteydessä.
 Vanhanen sanoo, että vaikka kansalaisaloitteita on vireillä nykyään paljon, "niitä ei ole kuitenkaan missään nimessä liikaa”.
 – Aloitteidentekomahdollisuus perustuu lakiin ja kansalaisilla on oikeus tehdä aloite, joten silloin niitä ei voi olla koskaan liikaa.
 Vanhanen näkee myös, että kansalaisaloitelain muuttamiseen ei ole erityistä tarvetta tällä vaalikaudella. Hän muistuttaa, että nykyinen aloitteiden käsittelyjärjestys antaa mahdollisuuden valiokunnille harkita aloitteiden painoarvoa ja käsittelyä.
 – Hyvin usein käy niin, että jos on aloite, jonka aihetta on käsitelty tuoreeltaan eduskunnassa, valiokunta harkitsee, ottaako se aloitteen käsittelyyn vai ei. Sama koskee myös aloitteen teknistä tasoa, eli onko se teoriassa mahdollisuus ottaa osaksi lainsäädäntöä. Tällaiset seikat vaikuttavat siihen, minkälaisen käsittelyn aloite eduskunnassa saa.
 50 000 nimeä täyttyy nykyään hetkessä
 Myös kansalaisaloitteeseen vaadittujen allekirjoitusten vähimmäismäärä, 50 000, on Vanhasen mielestä sopiva. Hän kuitenkin uskoo, että allekirjoitusten vähimmäismäärän nostaminen nousee jossain vaiheessa jälleen keskusteluun.
 – 50 000 allekirjoituksen raja ei ole nykyteknologian aikana erityisen vaativa, Vanhanen pohtii.
 Vanhanen kertoo, että tällä hetkellä on 12 kansalaisaloitetta, jotka ovat saavuttaneet 50 000 allekirjoituksen rajan ja odottavat toimittamista eduskunnan käsiteltäväksi. Vanhasen puhemieskaudella kesäkuun alusta lukien eduskuntaan on ehditty toimittaa jo neljä kansalaisaloitetta.
 Kansalaisaloitelaki keksittiin ja pantiin valmisteluun juuri Vanhasen pääministerikaudella. Vanhanen myöntää, että arvio kansalaisaloitteiden suosiosta meni tuolloin pahasti pieleen.
 – Lähtöoletus oli, että kansalaisaloitteita tulee silloin tällöin erityisen päivänpolttavista aiheista. Yksittäisten aloitteiden lukumäärä on ollut ainakin itselleni yllätys.
 Kansalaisaloitelaki tuli voimaan maaliskuussa 2012, jonka jälkeen aloitteita on tullut vireille eduskunnassa kaikkiaan 30 kappaletta. Kaikkiaan aloitteita on pantu tähän mennessä vireille runsaat tuhat.
 Aloitteista toistaiseksi vain kaksi on päässyt lainsäädäntöön saakka: laki sukupuolineutraalista avioliitosta ja äitiyslaki, joka sallii naisparin lapselle kaksi äitiä jo ennen syntymää.
 Eduskunnan puhemies Maria Lohela vastaanotti 16. kesäkuuta 2015 ensimmäistä kertaa kansalaisaloitteen. Aloitteessa vaadittiin muuttamaan päivystysasetusta synnytysten osalta. Yle
 Lue myös:
 Kansalaisaloitteiden tekijöille lisää keinoja taktikoida – aloitteiden jättämisajan pidennyksestä huolimatta niitä voi yhä jäädä käsittelemättä
 Eduskunnan puhemies Paula Risikko pitää kansalaisaloitteen allekirjoittajarajaa sopivana
 KSML: Eduskunnan puhemiesneuvostossa keskusteltu kansalaisaloitteen alarajasta

Kansalaisaloitteita ei enää luovuteta puhemiehelle – Vanhanen lopetti näyttävän käytännön ensitöikseen kesän alussa


Summary: Sunnuntain paikallisvaaleissa valittiin kaikkiaan 13 alueparlamentin päättäjät. Opposition mukaan vaaleissa on tapahtunut laajaa vilppiä.

Valtapuolue Yhtenäinen Venäjä on saavuttamassa äänten enemmistön suurimmalla osalla alueista Venäjän paikallisvaaleissa, puolue kertoo uutistoimisto Tassin mukaan.
 Sunnuntain paikallisvaaleissa valittiin kaikkiaan 13 alueparlamentin päättäjät. Yhtenäinen Venäjä ilmoitti saaneensa enemmistön 11:ssä niistä 12:sta alueesta, joilla se asetti ehdokkaita. Vain Habarovskin alueella puolue ei saavuttanut enemmistöä. Moskovan kaupunginduuman vaaleihin Yhtenäinen Venäjä ei osallistunut.
 Vaaleja on pidetty mittarina presidentti Vladimir Putinin suosiolle. Opposition mukaan vaaleissa on tapahtunut laajaa vilppiä.
 Lue lisää:
 Moskovan paikallisvaaleissa havaittu vaalivilppiä – äänestysprosentti jäämässä hyvin pieneksi
 Venäjällä keskusvaalilautakunnan puheenjohtaja pahoinpideltiin kodissaan
 Moskovan demokratiaa vaativat mielenosoitukset säikäyttivät viranomaiset – Kovat otteet kertovat Venäjän hallinnon haluttomuudesta uudistuksiin
 "Meitä ei voi enää pelotella" – Nuoret rynnivät Venäjää ravisteleviin protesteihin, opettajien painostuksesta huolimatta

Yhtenäinen Venäjä kertoo saaneensa enemmistön useimmilla alueilla paikallisvaaleissa


Summary: Iskut tapahtuivat maan pohjoisosassa, jota jihadistiväkivalta on piinannut viime vuosina.

Ainakin 20 ihmistä kuoli sunnuntaina kahdessa iskussa länsiafrikkalaisessa Burkina Fasossa, kertovat uutistoimisto AFP:n sotilaslähteet.
 Ensimmäisessä iskussa tienvarsipommi tappoi ainakin kymmenen ihmistä, kun se räjäytti ihmisiä ja tavaroita kuljettaneen auton. Valtaosa kuolonuhreista oli kauppiaita.
 Toisessa iskussa noin 50 kilometrin päässä ensimmäisestä, aseistautuneet hyökkääjät surmasivat kymmenen ruokatarvikkeita kuljettaneen ajoneuvon kuljettajat. Jonossa ajaneet autot olivat viemässä ruokaa ihmisille, jotka ovat joutuneet jättämään kotinsa levottomuuksien takia.
 Molemmat iskut tapahtuivat maan pohjoisosassa, jota jihadistiväkivalta on piinannut viime vuosina. Yli 500 ihmistä on kuollut Burkina Fasossa vuodesta 2015, jolloin jihadistien iskut levisivät maahan naapurimaa Malista.
 Aiemmin tässä kuussa 24 ihmistä kuoli jihadistien iskussa armeijan tukikohtaan. Armeija on yrittänyt suitsia jihadistien valtaa maan pohjoisosassa.
 Lauantaina Länsi-Afrikan valtionjohtajat keskustelevat alueen turvallisuustilanteesta huippukokouksessa Burkina Fason pääkaupungissa Ouagadougoussa.
 Lue lisää:
 Kirkkoisku Burkina Fasossa: Asemiehet surmasivat kuusi ihmistä ja polttivat kirkon
 Ranska lähetti sotilaat pelastamaan panttivankeja Burkina Fasosta – kaksi kuoli
 Länsi-Afrikassa useimmat pakenevat lähelle, mutta ilmastonmuutos voi ajaa miljoonat kohti Eurooppaa – kolme syytä, jotka saavat ihmiset liikkeelle

Ainakin 20 ihmistä kuoli iskuissa Burkina Fasossa


Summary: Vierailun aikana Graziano tapaa muun muassa presidentti Sauli Niinistön.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

EU:n sotilaskomitean puheenjohtaja, kenraali  Claudio Graziano  aloittaa maanantaina työvierailun Suomessa. Vierailu jatkuu torstaihin saakka. Isäntänä on puolustusvoimain komentaja, kenraali  Timo Kivinen .
 Kenraali Graziano osallistuu Helsingissä järjestettävään EU:n sotilaskomitean epäviralliseen kokoukseen sekä syventyy Suomen sotilaalliseen maanpuolustukseen.
 Vierailun aikana Graziano tapaa muun muassa tasavallan presidentti  Sauli Niinistön .

EU:n sotilaskomitean puheenjohtaja Claudio Graziano vierailulle Suomeen


Summary: Lyz Jaakola on yksi Yhdysvalloissa ja Kanadassa asuvien suomalaissiirtolaisten ja Amerikan alkuperäisväestön jälkeläisistä.

Lyz Jaakola, 50 Isä suomalais-amerikkalainen ja äiti ojibwa-intiaani. Opettaja Fond du Lac Tribal and Community Collegessa. Fintiaaneja asuu Minnesotan lisäksi Wisconsinissa, Michiganissa sekä Kanadassa. Tarkkaa lukumäärää ei ole tiedossa.
 Lyz Jaakola  ottaa pussukasta hyppysellisen rauhanpiipussa poltettavia tupakanlehtiä ja yrttejä. Käsi ojentuu kohti nuotiota ja Jaakola pudottaa tupakan ja yrtit nuotioon.
 Tämä on rituaali, jolla Jaakola valmistautuu ojibwa-laulun esittämiseen. Pian hän alkaa lyödä pientä rumpua rytmillä, joka muistuttaa sydämenlyöntejä.
 Ennen laulamista ja soittamista Lyz Jaakola ripottelee nuotioon tupakanlehdistä ja yrteistä tehtyä sekoitusta. Kalle Purhonen / Yle
 Seuraavaksi Jaakola alkaa laulaa kovalla äänellä. Ensimmäistä kertaa sitä kuuleva hätkähtää.
 Kieltä osaamaton ei ymmärrä, mistä Jaakola laulaa. Se ei haittaa. Laulu tuntuu tulevan syvältä Jaakolan ruumiista. Se tuntuu myös kuulijan luissa ja ytimissä.
 Kohta laulu loppuu ja rumpu vaikenee.
 – Lyhyesti sanottuna kutsuin ihmisiä laululla koolle, Lyz Jaakola kertoo esityksen jälkeen englanniksi.
 Käsirumpua soitetaan rytmillä, joka muistuttaa sydämenlyöntejä. Kalle Purhonen / Yle
 Olemme Venäjän rajan tuntumassa Parikkalan Uukuniemellä leirintäalueella. Alue on metsän keskellä. Vieressä aaltoilee Pyhäjärvi.
 – Tämä paikka muistuttaa kotiani. Meillä on samankaltaista luontoa ja paljon vettä. Ymmärrän, miksi perheeni muutti Suomesta alueelle, missä asun nyt, Jaakola kertoo.
 “Suomalaiset ja intiaanit kommunikoivat samalla tavalla”
 Yhdysvaltain Minnesotassa asuva Lyz Jaakola on fintiaani. Hänen isänsä on suomalais-amerikkalainen ja äiti ojibwa-intiaani.
 Jaakolan suomalaiset esivanhemmat muuttivat Ylivieskan seudulta Yhdysvaltoihin työn perässä. Jaakolan esivanhempien tavoin Suomesta lähti 1800- ja 1900-lukujen taitteessa noin 370 000 siirtolaista Pohjois-Amerikkaan  etsimään parempaa elämää .
 Suomalaissiirtolaiset asettuivat asumaan Amerikan alkuperäiskansan läheisyyteen. Metsää kunnioittavat suomalaiset ja intiaanit lähentyivät. He opettivat maanviljelyä, käsitöitä ja rakentamista toisilleen.
 Syntyi liittoja ja niistä jälkeläisiä, joita kutsutaan fintiaaneiksi.
 – Suomalaiset ja intiaanit kommunikoivat samalla tavalla. Kieli ei ole sama, mutta sanaton viestintä on samanlaista. Kunnioitamme luontoa ja toisiamme. Luulen, että fintiaaneja syntyi näistä syistä, pohtii Jaakola.
 Intiaaneja ja suomalaisia yhdistää Jaakolan mukaan taito kuunnella toisia hiljaa ja antaa toiselle mahdollisuus kertoa asiansa loppuun.
 – Amerikkalaisten kanssa se ei onnistu. He vain puhuvat, puhuvat ja puhuvat. Hiljainen hetki täytetään heti puheella.
 Jaakolan asu on nimeltään regalia. Hän käyttää sitä erikoistilaisuuksissa.  Kalle Purhonen / Yle
 Opettajana ja muusikkona työskentelevä Jaakola asuu Fond du Lac -reservaatissa lähellä Yläjärveä (Lake Superior), joka on yksi Yhdysvaltojen ja Kanadan rajalla sijaitsevista Suurista järvistä. Reservaatti perustettiin vuonna 1854.
 – Intiaani-sukuni on asunut siellä aina. Isäni kasvoi reservaatin keskellä noin viiden mailin päässä nykyisestä asuinpaikastani. Hänellä oli paljon ojibwa-intiaaneja ystävinä.
 Jaakolan mukaan alueella asui paljon suomalaisia. Myös jotkut Jaakolan äidin tädit ja siskot menivät suomalaisten miesten kanssa naimisiin.
 – Myös isäni sisarukset ovat tehneet lapsia ojibwa-intiaanien kanssa, joten Minnesotassa asuu jonkin verran fintiaani-Jaakoloita, hän naurahtaa.
 Hikimaja on intiaanien "sauna"
 Miten suomalaisuus tai intiaaniperintö sitten näkyvät Jaakolan elämässä?
 Reservaatin asukkaat tekevät edelleen samoja asioita kuin esi-isänsä, kuten keräävät vaahterasiirappia tai metsästävät peuroja. Jaakolalla on kolme lasta.
 – Poikani metsästävät. Olen siitä kiitollinen, koska he tuovat kotiin hyvää riistaa.
 Sen sijaan mielikuvat tiipii-teltoissa tai wigwam-majoissa asuvista intiaaneista voi heittää romukoppaan. Nykypäivän reservaatin asukkailla on talot.
 – Joillakin on edelleen pihallaan perinteinen asumus. Harkitsen itsekin sellaisen pystyttämistä, jotta voin opettaa lapsille perinteisiä tapoja, Jaakola sanoo.
 Fintiaanit pitävät yllä suomalaista saunakulttuuria. Kalle Purhonen / Yle
 Suomalaista perintöä ovat saunat, joita löytyy fintiaanien kodeista.
 – Pidämme saunakulttuurista kiinni.
 Itse asiassa sauna on yksi suomalaisia ja intiaaneja yhdistävä asia. Alkuperäisväestöllä on hikimajat, joihin kannetaan kuumennettuja kiviä. Niiden päälle kaadetaan vettä, jolloin syntyy höyryä. Tulta ei hikimajassa käytetä.
 Hikimaja on tunnettu lähes kaikissa intiaanikulttuureissa. Fyysisen puhdistautumisen lisäksi hikimajaa käytetään henkiseen puhdistautumiseen.
 Sveriges Radion suomenkielisen  Sisu Radion sivuilta  voi esimerkiksi lukea lakota-intiaanien hikimajoista.
 Haussa Suomessa asuvat Jaakolat
 50-vuotias Lyz Jaakola kertoo tulleensa tietoiseksi identiteetistään melko nuorena.
 – Kun olin pieni, kuljin bussilla kaupunkiin kouluun. Kaupungissa minua sanottiin alkuperäisasukkaaksi. Reservaatissa minua sanottiin suomalaiseksi.
 Vanhemmiten Jaakola on huomannut tekevänsä asioita, jotka hän yhdistää joko suomalaisuuteen tai ojibwa-intiaaneihin.
 – Asiat, joista pidän tai jopa tapa, miltä kuulostan eri tilanteissa.
 Suomessa hän tuntee olevansa kotona.
 – Tunnen yhteyttä tähän maahan ja ihmisiin.
 Jaakolan suomen kielen taito rajoittuu muutamaan tervehdykseen ja numeroon.
 “Olen alkanut pitää perinteisiä asusteita myös töissä, koska ne auttavat säilyttämään kultuuri-identiteettiäni”, sanoo Lyz Jaakola. Kalle Purhonen / Yle
 Parikkala-vierailu on Jaakolalle kolmas kerta Suomessa. Jaakoloita hän ei ole vielä tavannut Suomessa eikä hän ole käynyt sukunsa juurilla Ylivieskassa.
 Hän etsii suomalaisia sukulaisiaan Facebookin kautta. Etsintä ei ole vielä tuottanut tulosta.
 – Haluan joskus mennä Ylivieskaan ja tavata muita Jaakoloita. Ehkä se joskus onnistuu.
 Jaakola tuli Parikkalaan kutsuttuna tapahtumaan, joka juhlistaa luontoa, saunaa ja suomalaista tangoa. Hän löytää jotain yhteistä perinteisen ojibwa-musiikin ja tangon välillä.
 – Suomalaisissa tangokappaleissa on tarinoita, jotka voivat kertoa hyvinkin surullisista tunteista. Meidän musiikissamme on paljon samaa. Myös melodia on samankaltaista.
 Lyz Jaakola työskentelee opettajana ja muusikkona. Vapaa-ajan täyttää vapaaehtoistyö ympäristön parantamiseksi sekä ojibwa-naisten ja -lasten oikeuksien parantamiseksi. Kalle Purhonen / Yle
 Yle Areenassa  on katsottavissa dokumentti, jossa seurataan fintiaanien elämää reservaatissa.

Fintiaani etsii sukulaisiaan Suomesta – tuntee vahvaa yhteyttä hiljaiseen kansaan: "Amerikkalaiset vain puhuvat ja puhuvat"