Summary: Metsäteollisuudelle riittää myös sellupuuta, kun puuta on enemmän myytävänä ja myyjiä on lisää.

Metsätaloudessa voidaan uusien tutkimuksien mukaan lyödä monta kärpästä yhdellä iskulla lähes unohtamalla avohakkuut.
 Esimerkiksi hömötiaiskannat voisivat elpyä, kun metsistä löytyy aina vähän vanhempia pesäpuita. Myös metsänomistajat tienaisivat puukaupoilla enemmän kuin nyt.
 Lisäksi puut sitoisivat enemmän ilmastomielessä enemmän hiiltä, kun niiden annetaan kasvaa nykyistä isommiksi.
 Itä-Suomen yliopistossa tehdyn eri kasvatustavoista tehdyn mallinnuksen mukaan kaikki mukana olleet mallit olivat parempia kuin vallitseva avohakkuun kautta kasvatettava metsä. Tutkimuskohteena oli kymmeniä tuhansia hehtaareja ikärakenteeltaan tavallisen tasaista, mutta tavallista järeämpää metsää Pohjois-Karjalassa.
 Metsätalouden suunnittelun professori  Timo Pukkalan  mukaan tutkimus on osoitus siitä, että avohakkuisiin pohjautuva nykyinen kasvatus on vastoin metsänomistajien etua, mutta myös metsän luonto- ja virkistysarvoja.
 – Jos maksimoidaan melkein mitä hyvänsä, avohakkuita olisi kannattavaa tehdä hyvin paljon vähemmän kuin nyt tehdään. Se olisi kaiken tuotannon kannalta hyvä asia, myös puun määrällisen tuotannon kannalta.
 Puuta riittäisi myös sellukattilaan
 Pukkalan tutkimusten ja hänen metsähoitajakokemuksen mukaan ilman avohakkuita tai ne lähes lopettamalla voidaan lisätä myös puun tuotantoa.
 Avohakkuiden vähentäminen ei Pukkalan mukaan tarkoita sitä, että se leikkaisi sellunkeittämiseen perustavan metsäteollisuuden uutta nousua. Sellunkeittoon tarvittavan puun osuus mahdollisesti tippuisi, mutta kuitupuun määrät eivät silti vähenisi. Kaupan olisi enemmän tukkipuuta.
 Metsänomistajat ainakin kiittäisivät, sillä Pukkalan ja monen muun metsänomistajan tavoitteena on saada metsästä hyvät tuotot. Kuitupuun hinnat ovat olleet kovan kysynnän takia nousussa, mutta metsänomistajat ovat jo pidemmän aikaa menettäneet jopa satoja miljoonia euroja vuosittain, kun leimikoita on myyty sellupuuna harvennushakkuissa.
 Mikko Airikka | Yle
 Tiliä metsänomistaja tekee harvennushakkuiden sijaan tukkipuukaupoilla. Monet metsänomistajat saavat nyt rahansa vain kerran elämänsä aikana. Metsänomistajille annettavissa urakoiden tarjouksissa hinnat voivat olla korkeita, mutta lopullinen tili voi professori Pukkalan mukaan jäädä sitten toiseksi.
 – Tukkipuusta tarjotaan hyvä hinta, mutta metsässä hakataan sitten tukkia mahdollisimman vähän ja kuitua mahdollisimman paljon.
 Pukkala sen sijaan tekee tiliä useamman kerran elämänsä aikana, kun hänen kannattamassa kasvatusmallissa metsistä kaadetaan vain kasvuvauhtinsa menettäneet rungot. Hyvässä kasvukunnossa olevat puut jätetään metsään ja sillä välin kun ne järeytyvät, tilalla voi tehdä pienaukkohakkuita, harvennuksia ja tarvittaessa myös isomman avohakkuun.
 Nykyinen metsänhoito on paljon taistelua luontaisesti syntyvää taimiainesta vastaan  Timo Pukkala
 Pukkala kehottaa omien esimerkkien kautta metsänomistajia keskittymään yhä enemmän metsästä saatavaan tuottoon. Puiden kasvu on siinä sinällään sivuseikka, koska kannattavuuteen vaikuttaa ratkaisevasti avohakkuun jälkeen vaadittavat kalliit taimien istutukset ja muut työt yleensä ulkopuolisilla.
 – Nykyinen metsänhoito on paljon taistelua luontaisesti syntyvää taimiainesta vastaan.
 Pukkalan mallissa tai niin kuin hän sitä kutsuu, vapaassa mallissa, avohakkuu ei ole kiellettyä. Sitä voidaan tarvita, jos kaadettujen puiden tilalle ei jostain syystä ja luontaisten vaihteluiden takia synny uusia puunalkuja.
 Pukkalan kannattamalla vapaalla mallilla, jossa ei olla lukkiuduttu tiettyyn malliin tai hakkuutapaan, saatiin myös Itä-Suomen yliopiston tutkimuksessa parhaimmat tulokset. Malleja vertailtiin esimerkiksi nettotulon, hiilitaseen, lahopuun ja puuntuotoksen suhteen.
 Mikko Airikka | Yle
 Professori Pukkala ei ole vielä itse tehnyt metsissään avohakkuuta. Myös tutkimuksessa Pukkalan vapaassa mallissa avohakkuiden määrä pieneni niin sanottuun tasaikäisen metsän alaharvennusmalliin verrattuna noin kymmenesosaan.
 Kaikkein huonoin malli tutkimuksen joka kohdassa oli sellukattilaan päätyvän alaharvennuksen hakkuut, jossa metsät kasvavat tasa-ikäisinä kohti avohakkuuta. Sellupuun kysyntä on ollut hyvä, joten avohakkuita on tehty valtakunnan metsien inventointitietojen mukaan entistä nuoremmissa metsissä.
 Tutkimuksen mukaan metsät koko ajan puupeitteisenä pitävässä jatkuvan kasvatuksen mallissa ei saavutettu esimerkiksi niin hyvää nettotuottoa kuin Pukkalan kannattamassa vapaassa mallissa. Pukkalan mallin ja jatkuvan kasvatuksen mallin erot ovat pieniä sillä erotuksella, että jatkuvassa kasvatuksessa ei tehdä laisinkaan avohakkuita.
 Sen sijaan ilmastomielessa jatkuvassa kasvatuksen malli on vielä parempi kuin Pukkalan malli. Molemmissa pyritään kasvattamaan puiden järeyttä ja pitämään metsässä hyvä varasto tulevia tukkipuita myös hiilimielessä. Näihin metsiin ei synny ison avohakkuun jälkeistä jopa useita vuosikymmeniä kestävää isoa hiilikuoppaa tai vajetta, joka vaikeuttaa Suomen  mahdollisuuksia  tehdä isompia päästövähennyksiä.
 Avohakkuiden  lopettamista  etenkin valtion mailla ovat vaatineet useat ympäristöjärjestöt
 Uutta tapaa on vastustettu väärin perustein
 Metsäteollisuusyritykset ovat professori Pukkalan mukaan vastustaneet väärin perustein jatkuvaa kasvatusta sen takia, että se tuottaisi puuta selvästi nykyistä vähemmän.
 – Väitteet siitä, että malli tuottaisi 20 prosenttia vähemmän puuta ei perustu mihinkään oikein tehtyyn vertailuun.
 Samaan mieltä on Helsingin yliopiston metsäekonomian professori  Olli Tahvonen . Hän ihmettelee sitä, että metsien kasvu on ollut sadan vuoden ajan metsäntutkimuksen tutkituin aihe, mutta se on keskittynyt avohakkuupohjaiseen malliin. Näitä tutkimuksia ei suoraan voi käyttää muiden kasvatusmallien tutkimiseen, puhumattakaan vertailusta.
 Pukkalan tutkimusten ja Luonnonvarakeskuksen kenttäkokeiden perusteella myös tuulituhojen määrässä pelot ovat osoittautuneet päinvastaisiksi. Tuuli ei pääse tunkeutumaan ja tekemään tuhojaan peitteiseen metsään niin hyvin, kuin esimerkiksi isojen avohakkuuaukkojen reunoille.
 – Tuulikaatoja on ollut paljon vähemmän kuin on luultu. Vahingot ovat paljon pienemmät kuin tasaikäisessä metsässä, kertoo erikoistutkija  Sauli Valkonen  Luonnonvarakeskuksesta.
 Alan tutkijat ovat professori Pukkalan mukaan jo yhtä mieltä siitä, että metsiköissä pitää pyrkiä ilmastonmuutoksen takia vaihtelevaan metsänhoitoon. Tämä tarkoittaa eri puulajien ja latvuskerrosten yhtä aikaista suosimista. Metsät pystyvät näin paremmin sopeutumaan koko ajan muuttuviin olosuhteisiin.
 Peitteinen metsä voi muistuttaa luonnonmetsiä
 Professori Pukkala myöntää, että hänenkin ajattelunsa perustuu metsänhoidon kannattavuuteen ja hakkuisiin. Siksi myös hän joutuu ajattelemaan erikseen, mitä metsäluonnon monimuotoisuuden eteen pitää tehdä. Kyse ei ole metsien suojelusta.
 – Jatkuva kasvatus ei automaattisesti lisää lahopuun määrää, vaan niitä pitää jättää hakkaamatta ja kuolemaan.
 Lahopuun puute on yksi  keskeinen syy  sille, että suurin osa uhanalaisista lajeista on metsälajeja.
 Viitteitä on olemassa siihen, että peitteinen metsä voisi olla parempi paikka useille lajeille. Kuten ennen yleiselle hömötiaiselle. Myös metsälajeissa on paljon vaihtelua, joten peitteinen metsä ei sovi kaikille lajeille. Näistä esimerkkinä on hirvi. Kuukkelikannat voisivat sen sijaan vahvistua.
 Kuukkeli kevätauringossa. Jouni Liukkonen
 – Jatkuva kasvatus tuo uuden elinympäristötyypin, joka voi muistuttaa rakenteeltaan vanhoja luonnonmetsiä. Ekologisista vaikutuksista ei voi vielä varmasti sanoa, kertoo metsäekologian dosentti  Timo Kuuluvainen  Helsingin yliopistosta.
 Metsälaki toi ison muutoksen metsänhoitoon
 Peitteisen metsänkäsittelyn aloista ei ole tarkkaa tietoa. Alat ovat mahdollisesti muutaman prosentin luokkaa koko talousmetsistä.
 Määrät ovat kuitenkin kasvussa, jos alalle syntyneitä yrityksiä kuuntelee. Pukkalakin on ollut perustamassa Arvometsää, joka tarjoaa palveluja metsänomistajille. Pukkala puhuu käynnissä olevasta metsäalan murroksesta.
 – Viidessä vuodessa on tapahtunut enemmän kuin 50 vuodessa, Pukkala vertaa ja viittaa viisi vuotta sitten voimaan tulleeseen metsälakiin, joka vapautti metsänomistajat kasvattamaan metsiään oman harkinnan mukaan.
 Luonnonsuojelujärjestö WWF:n tekemien  kyselyiden  mukaan peitteisen metsänkasvatuksen melko verkkaiselle kasvulle voi löytyä syy siitä, että metsänomistajille ei metsäneuvontapuolelta tuoda vielä esille vaihtoehtoja avohakkuupohjaiselle kasvatuksella.
 Professori Pukkalan mukaan enemmistö metsänomistajista suhtautuu joustavasti eri metsänkäsittelyn tapoihin, kunhan siitä saa tuottoa. Ehdottomia avohakkuun puolesta puhujia ja vastustajia löytyy molempia noin 15 prosenttia metsänomistajista. Tämän lisäksi omistajat arvostavat myös sitä, miltä metsässä näyttää ja että sieltä saa esimerkiksi marjoja ja riistaa.
 – Monimuotoinen metsänhoito, missä metsän peitteisyys lisääntyy saattaa olla eliölajiston kannalta se kaikkein paras.
 Ismo Pekkarinen / AOP
 Pukkala ottaa mustikan esimerkiksi varmojen vastausten antamisen vaikeudesta siihen, mihin tai mille lajeille pysyvä peitteisyys sopii. Mustikka viihtyy väljissä ja valoisissa kangasmetsissä. Peitteinen metsä ei saa olla liian tiheä, jotta mustikka menestyy jatkossa. Tosin avohakkuissa mustikan juuristo tuhoutuu kymmeniksi vuosiksi.
 Teollisuudessa suhtaudutaan luottavaisesti
 Professori Pukkala ei näe metsänkäsittelytapojen muutoksista uhkia metsäteollisuudelle. Järeämmän ja mahdollisesti laadukkaamman puun määrän lisääntyminen on tervetullut lisä sahateollisuudelle. Pukkalan mukaan puukaupassa voidaan tarvittaessa muuttaa runkojen latvaläpimitan vaatimuksia, jotta myös kemiallinen metsäteollisuus saa tarvittavat puunsa.
 Stora Enson ostopäällikkö  Jarmo Tuovisen  mukaan eri metsänhoitotapoja ei pitäisi nähdä vastakkainasetteluna. Hän ei näe ongelmia sovittaa jatkuvan kasvatuksen puita nykyisille puumarkkinoille.
 – Tukki- ja kuitupuun hinnan ero varmaan säilyy hyvin samantyyppisenä. Näissähän normaalisti poistetaan isompaa puuta ja sitä kautta metsänomistajalle jää parempi tili.
 Stora Ensolla jatkuvan kasvatuksen metsät rinnastetaan Tuovisen mukaan harvennushakkuisiin, ei päätehakkuisiin. Hän sanoo, että jatkuvan kasvatuksen alat voisivat kasvaa kymmeneen prosenttiin tarjottavista kohteista ennen kuin niiden käsittelyä puumarkkinoilla pitäisi miettiä jollakin tavalla uudestaan.
 Professori Pukkalan mukaan uudet metsänhoitotavat saavat myös ne metsänomistajat, jotka ovat vastustaneet avohakkuita, myymään puuta.
 Erikoistutkija Sauli Valkosen epäilyt jatkuvasta kasvatuksesta tai muista vastaavista malleista liittyvät siihen, miten hakkuiden jälkeen metsiin kasvaa uusia taimia ja kuinka nopeasti taimet kasvavat avohakkuun istutustaimiin verrattuna. Vaihtelu taimettumisessa on ollut suurta kenttäkokeiden perusteella ja kasvu riippuu paljon valon määrästä. Ongelmia taimettumisessa on ollut erityisesti Etelä-Suomen rehevissä kuusimetsissä.
 UPM
 Lue myös:
 Tuhannet lajit hakevat lahopuuta talousmetsistä, turhaan – Huippuekologi: Hiljainen tappaja lähempänä
 Suomen laskelmat metsien hiilinieluista eivät kelpaa sellaisenaan EU-työryhmälle
 Metsätieteilijät palkitsivat professori Mikko Mönkkösen: ”Hakkuiden lisääminen edellyttää merkittävää lisäystä suojelualueisiin”

Ilmastohyötyjä, rikkaampi luonto ja metsänomistajille lisää rahaa – Metsäprofessori: avohakkuut voidaan lähes unohtaa menettämättä mitään


Summary: Toisin kuin Suomessa, Ranskassa sirkusta voi opiskella yliopistossa. Anniina Peltovako saa opinnoistaan myös palkkaa.

Ohut teräsvaijeri väreilee ilmassa, ja nuori nainen tasapainoilee keskittyneesti sen päällä. Kädessä hänellä on ilmanvastusta antava viuhka.
 – Vie jalka hitaasti toisen taakse. Keskity mikroskooppisen pieniin liikkeisiin, ohjeistaa ranskalainen opettaja  Isabelle Brisset .
 Suomalainen  Anniina Peltovako , 22, kuuntelee ja etenee rytmikkään konemusiikin tahdissa. Vaijeria pitkin kävely näyttää helpolta, vaikka on tietenkin kaikkea muuta.
 Peltovako on toisen vuoden opiskelija l’Académie Fratellini -sirkuskoulussa. Pariisin pohjoispuolella Saint-Denis’n esikaupungissa sijaitseva koulu on Ranskan kuuluisin sirkusalan oppilaitos.
 Ranskaan Peltovako lähti, sillä hän halusi sirkusammattilaiseksi. Tähtäimessä on pitkä ura esiintyvänä taitelijana. Suomessakin olisi voinut opiskella, mutta Ranskassa on tarjolla sirkusalan yliopistotasoista koulutusta.
 Myös sirkusalan työmarkkinat ovat Keski-Euroopassa Suomea isommat.
 – Sirkuksessa kaikki rajat rikkoutuvat! Minusta tuntuu usein, että voin tehdä ihan mitä vaan – mikään ei ole väärin tai mahdotonta, Peltovako sanoo.
 Anniina Peltovako aloitti sirkusharratuksen kuusivuotiaana. Hän kertoo lumoutuneensa lajista sen monipuolisuuden takia. Juha Nurminen
 Sirkusoppia hakee muualta Euroopasta  vuosittain parikymmentä suomalaista. Heidän lisäkseen tasaisesti kasvava joukko muita opiskelijoita lähtee Suomesta suorittamaan kokonaista tutkintoa ulkomaille.
 Suomen ulkopuolella Euroopassa, etupäässä EU-maissa, opiskeli lukuvuonna 2017–2018 jo lähes 8 500 suomalaista tutkinto-opiskelijaa. Se on yli kaksi kertaa enemmän kuin vielä kymmenen vuotta sitten.
 Suomalaisia kiinnostavat varsinkin lääketiede, kaupallinen ala sekä humanistiset ja taideaineet, kertoo Opetushallituksen korkeakoulujen kansainvälistymisestä vastaava asiantuntija  Irma Garam .
 – Etenkin lääketiede ja eläinlääketiede ovat kasvattaneet viime vuosina suosiotaan, Garam sanoo.
 Lääketiedettä lähdetään tyypillisesti opiskelemaan sen takia, että haluttua opiskelupaikkaa ei ole irronnut Suomesta. Yhteiskuntatieteet, humanistiset alat ja kauppatieteet taas vetävät usein niitä, jotka haluavat esimerkiksi rakentaa kansainvälistä uraa.
  Nuorallatanssi vaatii ketteryyttä, tasapainoa ja paljon voimaa. Juha Nurminen
 Kohdemaista selvästi suosituimpia ovat Ruotsi ja EU:sta parhaillaan eroa tekevä Britannia. Ranska kiinnostaa sekin, joskin selvästi vähemmän. Hidasteena on kieli: ranskalaisissa yliopistoissa opiskelevilta edellytetään yleensä hyvää ranskan kielen suullista ja kirjallista taitoa.
 Kokonaisen tutkinnon opiskelun lisäksi myös Eramus-vaihdon suosio on noussut tasaisesti koko 2000-luvun – joskin lukuvuonna 2017–2018  vaihto-opiskelijoiden lukumäärä  hieman laski. Suomesta Erasmus+-opiskelijavaihtoon lähti tuolloin runsaat 4 500 opiskelijaa.
 Euroopan komissio on ehdottanut, että Erasmus-ohjelman rahoitus tuplataan ensi budjettikaudella 30 miljardiin euroon.
 Anniina Peltovako kuuli ranskalaisesta  Fratellini-sirkuskoulusta opettajaltaan Tampereella.
 – Hän vinkkasi, että koulu oli tunnettu hyvästä opetuksestaan etenkin nuorallatanssissa eli omassa lajissani, Peltovako kertoo.
 Hakemiseen Peltovakoa rohkaisi se, että yksi hänen ystävistään oli jo käynyt saman koulun.
 Peltovaon kurssikaveri harjoittelee uutta koreografiaa. Juha Nurminen
 Peltovako ei ole sirkusperheestä, kuten sirkusammattilaiset tyypillisesti vielä joitain vuosikymmeniä sitten, vaan lumoutui lajista sen monipuolisuuden takia. Hän aloitti harrastuksen kuusivuotiaana Sorin sirkuksessa. Ensin treenejä oli kerran viikossa, mutta tekeminen ammattimaistui nopeasti.
 Nuorallatanssi valikoitui lajiksi, kun Peltovako oli 12. Neljänä viimeisenä vuotenaan Sorin sirkuksessa Peltovako oli esiintyvässä ryhmässä, ja sirkus vei kaiken lukio-opinnoilta jääneen ajan.
 Ulkomaille tutkinto-opiskelijaksi hakeminen vaati lukiolaiselta melkoista paperisotaa, Peltovako muistelee. Kaikki todistukset piti esimerkiksi käännättää ranskan kielelle.
 Peltovako kokosi lukuisat todistuskopiot ja teki pyydetyt videoliitteet. Vaivannäkö kannatti, sillä hänet kutsuttiin pääsykokeisiin ja valittiin niiden jälkeen l’Académie Fratellinin valmistavalle luokalle. Vuoden opintojen jälkeen Peltovako jatkoi pääsykokeiden kautta koulun ensimmäiselle varsinaiselle luokalle.
 Portailla temppuilu muistuttaa puujaloilla kävelyä. Juha Nurminen
 Harjoitussalin katosta roikkuu trapetseja,  ja seiniä reunustavat temppuilulaitteet. Tunnelma on hikinen, kun opiskelijat treenaavat yhtä aikaa omia sirkuslajejaan.
 Pitkä nuori mies kävelee eteenpäin terästikkailla, tasapainottelee ja tekee nopeita hyppyjä. Kiharatukkainen nainen roikkuu renkaasta ja harjoittelee keksimäänsä uutta temppua, johon kuuluu näyttävä voltti.
 Anniina Peltovaolla on seuraavaksi musiikkitunti. Sitä varten hänen pitää valmistella esitelmä kokeellista musiikkia tekevän brittisäveltäjän  David Toopin  tuotannosta. Tarkoitus on yhdistää musiikin teoriaa sirkuksen liikekieleen ja tehdä oma sävellys sekä lyhyt koreografia.
 – Varsinkin opintojen alussa tämän kaltaiset tehtävät tuntuivat todella vaikeilta, mutta ovathan ne myös tosi kiinnostavia. Suomessa sirkuskoulussa ei tehty mitään vastaavaa, Peltovako sanoo.
 Koulupäivät ranskalaisessa sirkuskoulussa kestävät aamuyhdeksästä iltakuuteen. Opetusohjelma on laaja. Peltovaon lukujärjestyksestä löytyy muun muassa akrobatiaa, tanssia, teatteria, dramaturgian opintoja ja anatomian kursseja.
 Perinteikäs Académie Fratellini -sirkuskoulu toimii Pariisin pohjoispuolella Saint-Denis’ssä. Juha Nurminen
 Puitteet ovat hienot: koululla on useita suuria harjoitussaleja sekä 2 000-paikkainen sirkussali, jossa esityksiä järjestetään. Kyseessä on valtava pyöreä areena eli maneesi, jota ympäröivät nousevat katsomot. Esitysiltoina sali on aina viimeistä paikkaa myöten täysi.
 Suurin osa opiskelusta tapahtuu koulun tiloissa, mutta luentoja pidetään myös läheisessä Paris 8 -yliopistossa. Valmistuvat saavat yliopistotutkinnon, joka vastaa taidealan kandidaattia.
 Suomessa tarjolla on toisen asteen koulutusta ja ammattikorkeakoulussa lisäksi sirkuspedagogiikan opetusta. Suomalaisia vetääkin muun Euroopan sirkuskouluihin nimenomaan halu saada sellaista opetusta, jota Suomessa ei saa.
 – Suomalainen sirkuskoulutus on teknisesti valtavan korkeatasoista, mutta opetus ei anna dramaturgisia työkaluja. Opiskelijat lähtevät hakemaan taiteellista oppia muualta Euroopasta, sanoo Uuden sirkuksen keskus Cirkon toiminnanjohtaja  Riku Lievonen .
 Peltovaon mielestä opetus Pariisissa  on erinomaista. Opettajat ovat alansa huippuja ja paneutuvat huolella oppilaidensa taiteellisen ilmaisun kehittämiseen. Sekin auttaa, että koulu on arvostettu ja sen verkostot laajat.
 – Me oppilaat voimme esimerkiksi pyytää yhteistyötä jonkun tietyn koreografin kanssa, ja koulu järjestää hänet sitten paikalle. En voisi toivoa mitään parempaa, Peltovako sanoo.
 Opetus on myös varsin yksilöllistä, sillä Peltovaon vuosikurssilla on vain kahdeksan opiskelijaa. Koulutus kestää kolme vuotta – tai neljä, jos mukaan laskee valmentavan luokan, jonka Peltovakokin kävi.
  Koulun ylpeys on 2 000-paikkainen sirkusmaneesi, jossa koulun nykyiset ja entiset oppilaat esiintyvät. Juha Nurminen
 Kaikki Fratellini-akatemian sirkusoppilaat opiskelevat oppisopimuksella, mikä takaa heille pienen kuukausipalkan. Suomessa tällaista mahdollisuutta ei olisi ollut.
 – Kieltämättä olen välillä haaveillut, että vitsi, jos tällainen koulu olisi ollut Suomessa! Toisaalta Ranskassa opiskelu on opettanut paljon. En enää valita täällä olosta, Peltovako nauraa.
 Pariisi ei nimittäin ole helpoin kaupunki asua: kliseet kalliista ja kylmistä vuokrahuoneista, usein myöhästyvistä junista ja toistuvista lakoista pitävät paikkansa. Samalla Pariisi on kuitenkin inspiroiva ja vireä kulttuuri- ja sirkuskaupunki.
 Peltovaon vuosikurssilla on vain kahdeksan opiskelijaa, ja ryhmä on tiivis. Juha Nurminen
 Musiikkitunti on päättynyt,  ja oppilaat kokoontuvat salin reunalle. Päivän puheenaihe on seuraavalle päivälle suunniteltu opiskelijamielenosoitus, johon osallistumista sirkuskoululaiset harkitsevat.
 Mielenosoittajat vastustavat Ranskan hallituksen aikeita nostaa Euroopan ulkopuolelta tulevien opiskelijoiden lukukausimaksuja.
 Kohti eurovaaleja! Stephanie Lecoqo / EPA Eurovaalien varsinainen vaalipäivä on Suomessa sunnuntai 26. toukokuuta. Nämä jutut avaavat Euroopan parlamentin toimintaa ja tulevia vaaleja. Tilaa Ylen kirjeenvaihtajien viikottainen Eurooppa-uutiskirje tästä Löydä ehdokkaasi eurovaaleissa vaalikoneen avulla Voiko EU romahtaa? Onko Saksan ja Ranskan valta-asema uhattuna? Petri Raivio vastasi yleisön kysymyksiin EU-vaalien lähestyessä Pimeyden ytimessä – Ylen erikoisartikkeli kertoo, miksi hyljeksitystä Euroopan parlamentista pitäisi puhua paljon enemmän kuin siitä puhutaan Näin ääriryhmien vaalivoitto voi vaikuttaa EU-parlamentin työhön
 Peltovakoa suunnitelmat ärsyttävät, koska ne merkitsisivät monelle opiskelukaverille taloudellista katastrofia.
 – Meidänkin vuosikurssillamme on opiskelijoita Ranskasta, Italiasta, Argentiinasta, Israelista ja [Ranskalle kuuluvasta] Uudesta-Kaledoniasta. Tuntuu epäreilulta, että osan koulumaksut voisivat nousta yhtäkkiä valtaviin summiin, Peltovako sanoo.
 Suomalaisella opiskelijalla ei ole tästä huolta, sillä EU-kansalaisilla on oikeus hakeutua koulutukseen muihin jäsenmaihin samoilla ehdoilla kuin niiden kansalaiset. Britannian tilanne tosin on epäselvä, sillä vireillä oleva EU-ero voi vaikuttaa ulkomaalaisten opiskelijoiden lukukausimaksuihin.
 Anniina Peltovako puhuu myös poliitiikkaa sujuvasti ranskaksi. Nasaali- ja suhuäänteet soljuvat niin oikeaoppisesti, että on vaikea uskoa, ettei Peltovako kolme vuotta sitten osannut sanaakaan ranskaa.
 Ranska oli kuitenkin Academie Fratellinin opetuskieli, eikä moni opettajista ja kurssikavereista edes ymmärtänyt englantia.
 Kielen opettelu onkin ollut ulkomailla opiskelun ehdottomasti vaikein asia, Peltovako sanoo.
 – Opiskelin aluksi itse, mikä ei ehkä ollut tehokkain vaihtoehto. Toisaalta kaikki ympärilläni puhuivat koko ajan ranskaa, ja kyllähän siinä väkisinkin oppi, hän muistelee.
 – Olin koko ensimmäisen vuoden todella väsynyt, kun pääsin iltaisin koulusta kotiin.
 Taiteilija Adele Fame esiintyi Cirque Arlette Gruss -sirkuksen näytöksessä Bordeaux'ssa tammikuussa 2015. Caroline Blumberg / EPA
 Ranskassa sirkuksella ja myös sirkuskouluilla  on pitkät perinteet. L’Académie Fratellini -koulu perustettiin yli 40 vuotta sitten. Sen tarkoituksena oli jakaa sirkusosaamista myös perinteisten sirkussukujen ulkopuolisille lahjakkuuksille.
 Koulun opettajat ovat kaikki pitkän linjan ammattilaisia. Nuorallatanssista vastaava Isabelle Brisset on sirkusperheen kasvatti, joka on todistanut sirkustaiteen kehittymistä ja ammattimaistumista.
 – Sirkusammattilaisuus on mahdollista yhä useammalle nuorelle, toisin kuin joskus uskallettiin haaveillakaan. Kun itse aloitin työt sirkuksessa, meihin suhtauduttiin kuin rosvojoukkoon, Brisset sanoo.
 Sirkuskoulutus myös kansainvälistyy, sillä Ranskan sirkuskouluihin hakeutuu koko ajan enemmän opiskelijoita ulkomailta.
 FMX-näytös Arlette Gruss -sirkuksessa Bordeaux'ssa tammikuussa 2015. Caroline Blumberg / EPA
 Sirkuksen huippumaassa arvostetaan suomalaista sirkusosaamista, jota pidetään omaleimaisena. Suomalaiset sirkuslahjakkuudet saavat kehuja sinnikkyydestään.
 – Suomalaiset ovat valmiita tekemään työtä. He ovat todella sisukkaita ja aikamoisia perfektionisteja, Brisset naurahtaa.
 Hän uskoo, että nuorten kykyjen lähteminen maailmalle on suomalaiselle sirkukselle hyvä asia: Anniina Peltovaon tapaiset kyvyt vievät sirkusosaamista eteenpäin.
 Fratellini-koulun opettaja Isabelle Brisset on itse kokenut sirkusammattilainen. Juha Nurminen
 Peltovako itse haaveilee siitä, että löytäisi Fratellini-koulusta valmistuttuaan kiinnostavia projekteja Suomesta.
 – Unelmoin siitä, että voisin palata Suomeen. Haluaisin luoda jotain niillä työkaluilla, joita olen Ranskasta saanut, Peltovako sanoo.
 Millaisia kokemuksia sinulla tai läheisilläsi on muissa EU-maissa opiskelusta? Tule mukaan keskustelemaan! Kommenttien jättäminen on mahdollista klo 18 asti.
 Lue Ylen tärkeimmät eurovaalijutut  täältä . Ehdokkaasi voit etsiä  Ylen vaalikoneella .
 Tilaa Ylen  Eurooppa-kirje  – Ylen Eurooppa-toimittajien henkilökohtaiset vinkit ja tunnelmat unionin ytimestä.
 Lue myös:
 Katriina Talaslahti teki jo 13-vuotiaana urasiirron, joka voi viedä hänet nyt Euroopan huipulle: "Kun kaikki meidän jengissä ovat maailman parhaita pelaajia, se tuo kilpailuhenkeä"
 Arasta suomalaistytöstä sirkustähdeksi – Camilla Bäckman voisi opettaa viulunsoittoa, mutta valitsi kiertue-elämän maailman tunnetuimmassa sirkuksessa
 Brexit tuo epävarmuutta ensi vuonna aloittaville suomalaisopiskelijoille – Erasmus ehkä uhattuna jo keväällä?  Asiantuntijat vastasivat kysymyksiin

"Vitsi, jos tällainen koulu olisi ollut Suomessa!" – Yhä useampi suomalainen opiskelee tutkinnon muualla Euroopassa


Summary: Viisumien haussa on ruuhkia myös muualla Euroopassa.

Venäläiset hakevat viisumeita Suomeen ennätystahtiin, uutisoi Lännen Media.
 Huhtikuussa Suomen pääkonsulaatissa Pietarissa viisumihakemusten määrä kasvoi 37 prosenttia verrattuna viime vuoden huhtikuuhun. Pietarissa vastaanotettiin kuukauden aikana viisumihakemuksia Suomeen noin 63 000 kappaletta. Luvut käyvät ilmi maahantulolupa-asioiden palvelukeskuksen tiedoista.
 Venäläisten viisumihakemusten määrä on lisääntynyt huomattavasti myös monissa muissa EU-maissa, kuten Tshekissä, Ranskassa ja Espanjassa.
 Viisumihakemusten määrä ennakoi vilkasta venäläisten matkailijoiden kesäsesonkia Suomeen.
 Venäjä on Suomen matkailun suurin ja tärkein yksittäinen maa. Venäläiset tekevät Suomeen eniten yöpymisiä, eniten rajanylityksiä ja he käyttävät vierailuillaan eniten rahaa.

Lännen Media: Venäläiset hakevat viisumeita ennätystahtiin – Luvassa vilkas matkailukesä


Summary: Pohjoismaiden sisäministerit ovat sopineet, että aikuisia ei auteta palaamaan. Lasten kohtalo on edelleen auki.

Uusi lapsiasiavaltuutettu  Elina Pekkarinen  vaatii Suomea järjestämään suomalaisten vierastaistelijoiden lapset kotimaahan turvaan, kirjoittaa Uutissuomalainen. Lehden mukaan Pekkarinen toisi lapset Suomeen mahdollisesti jopa väkisin.
 – Nähdäkseni näillä lapsilla on samat oikeudet erityiseen suojeluun kuin kaikilla muillakin suomalaislapsilla. Tulisi selvittää, suostuvatko vanhemmat lastensa siirtoon, ja jos eivät, on harkittava tahdonvastaisia toimenpiteitä, Pekkarinen sanoo.
 Pekkarinen perustelee kantaansa myös YK:n lapsen oikeuksien sopimuksella. Sopimusvaltiot ovat sitoutuneet takaamaan lapselle hänen hyvinvoinnilleen välttämättömän suojelun ja huolenpidon riippumatta lapsen ja tämän huoltajien taustoista. Sopimusvaltioiden pitää myös varmistaa, että lasta ei syrjitä eikä rangaista esimerkiksi huoltajiensa toiminnan ja mielipiteiden takia.
 – Lasten jättäminen heitteille vieraalle maalle huoltajiensa laiminlyötyä hoivavastuunsa rikkoo sopimusta.
 Lisäksi YK:n lapsen oikeuksien komitea on korostanut lapsen oikeutta suojeluun tilanteessa, jossa hän on vieraassa maassa ilman huoltajiaan.
 Suojelupoliisi on arvioinut, että Syyrian ja Irakin konfliktialueille on matkustanut Suomesta yli 80 tunnistettua henkilöä. Heistä noin 30 on lapsia. Osa on ehtinyt täysi-ikäiseksi. Alueella on myös syntynyt lapsia, joilla on kytkös Suomeen.
 Pohjoismaiden sisäministerit ovat sopineet, että aikuisia ei auteta palaamaan, mutta lasten kohtalo on auki.

Uutissuomalainen: Lapsiasiavaltuutettu toisi Isis-taistelijoiden lapset Suomeen


Summary: Altistavia tekijöitä ovat muun muassa tupakka ja ylipaino.

Erilaiset veritulpat ovat Suomessa kohtalaisen yleisiä. Veritulpat voivat olla joko laskimoiden tai valtimoiden tulppia tai sydämen sisäisiä tulppia, joista jokaisella on erilaiset syntymekanismit ja riskitekijät.
 Laskimoveritulpat jaotellaan pinnallisiin ja syviin tukoksiin. Vaarallisimpia ovat syvien laskimoiden tulpat, jotka voivat edetä keuhkoveritulpiksi, lääkärikeskus Mehiläisestä kerrotaan.
 Helsingin yliopistollisen sairaalan mukaan syviä laskimoveritulppia ja keuhkoveritulppia diagnosoidaan Suomessa yhteensä vuosittain noin 1–2 tapausta tuhatta henkilöä kohden. Noin puolella potilaista, joilla on syvä laskimoveritulppa, on myös samanaikainen keuhkoveritulppa.
 – Laskimoveritulppia syntyy useimmiten alaraajoihin. Tyypillisin altistava tekijä on pitkäaikainen lentokoneessa istuminen, mutta ylipäätään raajojen pitkä liikkumattomuus altistaa laskimoveritulpille, Mehiläisen kardiologian ja sisätautien erikoislääkäri  Tapio Aalto  sanoo.
 Laskimoveritulpan tunnistaa Aallon mukaan useimmiten siitä, että jompikumpi jalka on turvonnut ja kipeä. Laskimoveritulppa voi kuitenkin olla myös kokonaan oireeton. Aallon mukaan huomattava osa tulpista jääkin havaitsematta lievien oireiden tai oireiden puuttumisen takia.
 – Myös oireeton veritulppa voi olla vaarallinen. Laskimoveritulpan vaarallisin seuraus on se, että laskimotukos irtoaa ja kulkeutuu sydämen kautta keuhkovaltimoon aiheuttaen keuhkoveritulpan.
 Helsingin yliopistollisen sairaalan hyytymishäiriöyksikön hematologian erikoislääkärin  Aino Lepäntalon  mukaan pienet, pinnalliset laskimoveritulpat eivät yleensä vaadi hoitoa, mutta on kuitenkin hyvä muistaa, että jopa 20 prosenttia pinnallisista laskimoveritulpista etenee syviksi laskimoveritulpiksi.
 – Tästä syystä myös suuremmat, pinnalliset laskimotukokset on tärkeää hoitaa lääkityksellä. Juurikin hoitamattomiin syviin laskimotukoksiin liittyy riski keuhkoveritulpaksi etenemisestä, Lepäntalo huomauttaa.
 Keuhkoveritulpan oireita ovat äkillinen hengenahdistus ja rintakipu. Siihen voi liittyä heikentynyt rasituksensietokyky, vaikea yskä tai mahdollisesti myös kuumeilua.
 Tupakointi ja ylipaino altistavat
 Lepäntalon mukaan laskimoveritulpille voivat altistaa sekä erilaiset ohimenevät tekijät että potilaskohtaiset pidempiaikaiset ja pysyvät tekijät. Yleisin ohimenevä tekijä on pitkäaikainen paikoillaan pysyminen.
 Potilaskohtaisia altistavia tekijöitä ovat esimerkiksi pitkäaikaiset tulehdukselliset sairaudet, syövät, diabetes ja maksakirroosi. Pysyviä tekijöitä ovat erilaiset perinnölliset tukosalttiudet.
 – Myös elämäntapatekijät kuten tupakointi ja ylipaino altistavat laskimoveritulpille, minkä lisäksi esimerkiksi korkeaan verenpaineeseen ja kolesteroliin olisi tärkeä puuttua.
 Ehkäisypillerit ja vaihdevuosien estrogeenikorvaushoito lisäävät laskimoveritulppien riskiä. Niitä naisia, joilla on suurentunut veritulppariski, suositellaankin välttämään estrogeenivalmisteita.
 Myös kuivuminen esimerkiksi riittämättömän juomisen, ripulin, oksentelun tai voimakkaan fyysisen rasituksen seurauksena voi Lepäntalon mukaan lisätä veritulppariskiä.
 – Tiedetään myös, että potilailla, jotka ovat kerran sairastaneet laskimoveritulpan, on jatkossa normaaliväestöä suurempi riski uudelle veritulpalle.
 Laskimoveritulppia hoidetaan veren hyytymisherkkyyttä vähentävällä lääkityksellä. Jos ensimmäinen tukos on ollut hengenvaarallinen tai potilaalla on merkittäviä uudelle tukokselle altistavia riskitekijöitä, lääkitys jää usein pysyväksi.
 Keuhkoveritulpissa aina kuoleman riski
 Lepäntalon mukaan suurin osa laskimoveritulpista löydetään ajoissa. Hän kuitenkin lisää, että keuhkoveritulpaksi asti edenneisiin syvien laskimoiden tulppiin liittyy aina kuoleman riski.
 – Noin viisi prosenttia kaikista keuhkoveritulpista on vaikeaoireisia, ja niihin liittyy merkittävä kuoleman riski. Noin puolessa keuhkoveritulpista kuoleman riski on pieni ja lopuissa keskisuuri.
 Lepäntalo kertoo tutkimusten osoittavan, että runsaat neljä prosenttia keuhkoveritulppapotilaista kuolee sairaalassa ja vajaat 20 prosenttia kuuden kuukauden sisällä keuhkoveritulpan ilmaantumisesta. Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että keuhkoveritulppa suoraan aiheuttaisi kaikki nämä kuolemat. Usein keuhkoveritulppaan sairastuneilla on muitakin vakavia sairauksia, kuten syöpä.
 – Tämä johtaa siihen, että potilas saa herkemmin keuhkoveritulpan ja saattaa kuuden kuukauden seuranta-ajan aikana kuolla myös muiden vakavien sairauksiensa aiheuttamana.

Moni laskimoveritulppa jää havaitsematta – voi olla vaarallinen myös oireettomana


Summary: Alkuvuoden aikana Välimereen on hukkunut jo yli 160 ihmistä.

YK:n pakolaisjärjestön, UNHCR:n mukaan ainakin 65 maahanmuuttajaa on kuollut Tunisian rannikolla heitä kuljettaneen veneen kaaduttua, kertoo  Britannian yleisradioyhtiö BBC . Kuusitoista ihmistä pelastettiin, UNHCR kertoo.
 Eloonjääneet sanovat, että vene lähti Zuwarasta Libyaan torstaina ja joutui vaikeuksiin voimakkaiden aaltojen aikana. Matkustajat olivat todennäköisesti Saharan eteläpuolisesta Afrikasta.
 Noin 164 ihmistä on kuollut Libyan ja Euroopan välisellä reitillä vuoden 2019 neljän ensimmäisen kuukauden aikana.
 Tuhannet siirtolaiset yrittävät joka vuosi matkata Välimeren yli Eurooppaan. Libya on keskeinen lähtömaa. Usein Eurooppaan pyrkivät liikkuvat huonokuntoisilla veneillä, joihin on otettu liikaa matkustajia.
 Tammikuussa julkaistussa YK:n raportissa kerrottiin, että viime vuonna kuoli joka päivä kuusi siirtolaista ylittäessään Välimerta. vuoden 2017 puolivälistä lähtien maahanmuuttajien matkojen määrä on kuitenkin vähentynyt dramaattisesti.

Kymmenet hukkuivat maahanmuuttajaveneen kaaduttua lähellä Tunisian rannikkoa


Summary: Yhdysvallat aloittaa valmistelut tariffien asettamiseksi jäljelle jääneelle 300 miljardin dollarin Kiinan tuonnille.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Kiina ja Yhdysvallat ovat sopineet jatkavansa kauppaneuvotteluja Pekingissä, kertoo varapääministeri  Liu Liu . Samalla hänkuvaili Yhdysvalloissa käytyjä neuvotteluja rakentaviksi.
 Liu sanoi, että hän ei usko mahdollisen kauppasopimuksen hajoamiseen, mutta pienet takaiskut olivat väistämättömiä.
 Kiina ei voi tehdä myönnytyksiä periaatteellisiin kysymyksiin, mutta Liu sanoi olevansa varovaisen optimistinen tulevaisuuden suhteen. Liu kommentoi  Bloombergille  keskusteluiden menneen varsin hyvin.
 Uutiskanava  CNBC:n mukaan  on epäselvää, koska neuvotteluja kauppasopimuksesta jatketaan.
 Kiina vastustaa voimakkaasti Yhdysvaltojen tariffin viimeisintä korotusta ja Kiina aikoo tehdä vastatoimia. Tarkempia yksityiskohtia mahdollisista vastatoimista hän ei kuitenkaan kertonut.
 Yhdysvallat puolestaan ilmoittaa aloittavansa valmistelut tariffien asettamiseksi jäljelle jääneelle 300 miljardin dollarin Kiinan tuonnille, joihin ei vielä kohdistu tuontitulleja. Presidentti Donald Trump haluaa jatkaa tiukkaa talouspolitiikkaansa Kiinaa vastaan.
 Lue myös:
 Suomi olisi isoimpia kärsijöitä jos USA:n ja Kiinan kauppakiista etenee välirauhasta jatkosotaan – 10 kysymystä ja vastausta talousjättien kinasta
 Kiina ja Yhdysvallat päättivät neuvottelupäivänsä, Mnuchin kuittasi keskustelut "rakentaviksi"
 Yhdysvalloissa kuluttaja kärsii, mutta Trump juhlii – kaksi voittajaa ja kolme häviäjää Kiinan ja Yhdysvaltain kauppasodassa
 USA:n ja Kiinan tullikiistassa ei ratkaisua – raju tullikorotus astui voimaan
 Onnistuvatko Kiina ja USA löytämään sovun kärjistyneeseen kauppakiistaansa? Neuvottelut käynnissä Washingtonissa

Liu: Kiina ja Yhdysvallat aikovat jatkaa kauppaneuvotteluja Pekingissä – Trump aikoo asettaa lisää tuontitulleja


Summary: Tauti on harvinainen Norjassa, menehtynyt oli saanut tartunnan lomamatkallaan Filippiineillä.

Norjalainen nainen on kuollut vesikauhuun saatuaan tartunnan koiran puremasta Filippiineillä, uutisoi  Britannian yleisradioyhtiö BBC.  Kyseessä on ensimmäinen raivotautiin liittyvä kuolema Norjassa yli 200 vuoteen.
 24-vuotias norjalainen oli lomalla ystäviensä kanssa, kun he löysivät koiranpennun kadulta, kuolleen perhe kertoo. Koiralla oli raivotauti.
 Nainen sairastui pian Norjaan palattuaan ja kuoli maanantaina sairaalassa, jossa hän työskenteli. Hän ei saanut apua riittävän ajoissa.
 Vesikauhu on hoidettavissa, mutta hoitamattomana se voi aiheuttaa ihmisen aivojen ja hermoston hengenvaarallisen infektion. Sairaus tappaa vuosittain tuhansia ihmisiä, pääasiassa Aasiassa ja Afrikassa.
 Raivotautirokotteet eivät ole norjalaisen lainsäädännön mukaan pakollisia, mutta Norjan kansanterveyslaitos suosittelee niitä tietyille alueille suuntautuville matkoille, myös Filippiineille.
 Terveyden ja hyvinvoinninlaitoksen THL:n mukaan rabies on aivotulehdus, jonka aiheuttaja on hermohakuinen lyssavirus. Useat nisäkkäät voivat saada rabiestartunnan ja välittää tartuntaa toisiin eläimiin ja ihmisiin. Ihmisen taudista käytetään nimitystä vesikauhu ja eläimen taudista raivotauti.

BBC: Nuori nainen kuoli vesikauhuun Norjassa – ensimmäinen tapaus 200 vuoteen


Summary: Venetsian taidebiennaali kokoaa taiteilijoita ja yhteiskunta-aktiiveja ympäri maailmaa Italian Venetsiaan.

La Biennale di Venezia, Venetsian biennaali avautuu yleisölle tulevana viikonloppuna.  Venetsian biennaali  on yksi maailman suurimmista nykytaiteen tapahtumista, joka kokoaa taiteilijoita, artisteja ja yhteiskunta-aktiiveja ympäri maailmaa Italian Venetsiaan. Tapahtuma on myös maailman vanhin kansainvälinen nykytaidenäyttely.
 Tapahtuma järjestetään joka toinen vuosi, ja tänä vuonna jo 58. kerran.
 Venetsian biennaalissa nähdään tällä kertaa myös saamelaista taidetta. Taiteilija  Outi Pieski  ja dokumenttiohjaaja-tarinankertoja  Suvi West  ovat mukana  Suomen Alvar Aalto -paviljongissa  nähtävässä Miracle Workers -kollektiivin ensimmäisessä yhteisnäyttelyssä  A Greater Miracle of Perception.
 Outi Pieskin paikkasidonnainen teos  Ovdavázzit – Forewalkers  (2019) nostaa esiin saamelaisten kansallisvaltioiden rajojen yli käymää kamppailua itsemääräämisoikeudesta elinalueensa maihin ja vesiin. Teos painottaa, että elämän ja liikkuvuuden tulee perustua kestävään rinnakkaiseloon alueen luonnontarpeiden kanssa.
 Suomen paviljongissa on esillä myös sarja ihmeiden kokemuksellista poetiikkaa luotaavia lyhytelokuvia. Elokuvat ovat käsikirjoittaneet ja ohjanneet kollektiivin jäsenet  Maryan Abdulkarim ,  Khadar Ahmed ,  Hassan Blasim ,  Sonya Lindfors ,  Leena Pukki ,  Martta Tuomaala ,  Christopher L. Thomas  ja Suvi West.
 The Killing of Čáhcerávga  (2019) on viidestä lyhytelokuvasta koostuva teos, jossa kerrotaan hajanaisia yhteisöllisiä tarinoita, ja se kuljettaa katsojansa läpi unimaisemien, yksinäisten lumisten lakeuksien, absurdististen kapitalististen merenalaisten syvyyksien, kasvipuutarhojen ja autiomaiden.
 Suvi West on ensimmäistä kertaa mukana Venetsian biennaalissa. Yle Areena
 Suvi Westin mukaan lyhytelokuvissa on haluttua tarkastella maailmaa monesta eri näkökulmasta. Elokuvissa käsitellään ihmettä, mutta ihme voi tarkoittaa jokaiselle ihmisille eri asiaa.
 – Joidenkin mielestä kaikki asiat ovat ihmeitä. Ja toiset taas ovat sitä mieltä, että jos kaikki asiat ovat ihmeitä, niin oikeastaan mikään ei voi olla ihme. Itse olen sitä mieltä, että ihme on jotain erityistä. Meidän elokuvan tekijäjoukkiossa on mukana kahdeksan henkilöä, joten on selvää, että meillä kaikilla on vähän erilainen näkemys siitä, mikä se ihme on, sanoo West.
 Venetsian biennaalissa on esillä myös videotaidetta. Frame Contemporary Art Finland
 "Tuntuu hurjalta olla mukana"
 Venetsian biennaali järjestettiin ensimmäisen kerran jo vuonna 1895. Aluksi esillä oli kuvataidetta, mutta ajan mittaan siitä on kehittynyt yksi nykytaiteen tärkeimmistä tapahtumista.
 Dokumenttiohjaaja Suvi West ei olisi koskaan osannut ajatella olevansa joskus mukana tapahtumassa. Biennaaliin kutsutaan taiteilijoita ja tekijöitä, jotka tuovat taiteessaan esille yhteiskunnallisia aiheita.
 – Tulen elokuvamaailmasta, joten en osaa oikein ajatellakaan, mistä biennaalissa on kyse. Mutta taiteilijoille taidemaailma on tuttu ja heille tämä biennaali on todella suuri asia.
 – On suuri kunnia, että videotaiteeni ensimmäinen esityspaikka on Venetsian biennaali. Toisaalta se tuntuu aika hurjalta. Olen hyvin kiitollinen tästä mahdollisuudesta, sanoo West.
 Moratorioajattelua maailmalle
 Venetsian biennaaliin osallistuu eri taiteenalojen edustajien lisäksi myös yhteiskunta-aktiiveja. Yksi heistä on nuori saamelaisaktivisti  Petra Laiti . Laiti esittää biennaalissa Moratoriotoimisto-performanssin, jolla haluaa tuoda esille itsemääräämisoikeutta.
 Performanssin taustalla on  Outi Pieskin ,  Jenni Laitin  ja  Niillas Holmbergin  aloittama moratoriotoimisto, joka sai alkunsa _Ellos Deatnu -_liikkeen yhteydessä vuonna 2017. Tuolloin paikalliset aktiivit osoittivat kovaa vastustusta Tenojoen uusia kalastussääntöjä kohtaan ja  julistivat moratorion Tenojoen Tiirasaaren ympäristöön Utsjoella.
 – Performanssin tarkoituksena on markkinoida itsemäärämisoikeutta ja moratorioajatusta. Pyrimme herättelemään ajatuksia itsemäärämisoikeudesta ja myöskin näyttämään, miten helppoa itsemäärämisoikeuden vieminen omaan yhteisöön on ja minkälaisia muotoja sillä voi olla, kertoo Laiti.
 Petra Laiti toivoo herättelevänsä ajatuksia itsemäärämisoikeudesta. Ville-Riiko Fofonoff / Yle
 Petra Laiti pyrkii performanssillaan kertomaan saamelaisten nykypäivän haasteista.
 – Kerron hyvin avoimesti Tenon sopimuksesta ja Jäämeren radasta. Ne toimivatkin hyvänä esimerkkinä siitä, minkälaisissa asioissa itsemääräämisoikeus voisi olla ratkaisu. Paikalliset eivät tarvitse ulkopuolisia auttajia vaan heiltä löytyy valta itseltään, sanoo Laiti.
 Venetsian kansainvälinen taidebiennaali on nähtävillä 11.5.–24.11.2019.

Maineikas Venetsian biennaali esittelee tänä vuonna myös saamelaistaidetta


Summary: ANC ei ole saanut alle 60 prosentin äänisaalista sitten vuoden 1994.

Etelä-Afrikan vaalien ääntenlaskennan loppusuoralla näyttää, että vanha valtapuolue ANC jatkaa edelleen maan johdossa.
 Tulokset kuitenkin paljastavat, että  Nelson Mandelan  puolueen kannatus laskee.
 Kun äänistä oli perjantaina iltapäivällä laskettu 86 prosenttia, ANC oli kerännyt 57 prosenttia äänistä. Pääoppositiopuolue DA:n kannatus oli 21 prosenttia ja vasemmistolaisen EFF:n 10 prosenttia.
 Edellisissä vaaleissa vuonna 2014 ANC keräsi vielä 62 prosenttia äänisaaliista. Puolue ei ole voittanut alle 60 prosenttia äänistä sitten vuoden 1994.
 ANC ei kuitenkaan ole entisensä monen silmissä entisensä. Monia äänestäjiä ärsyttävät ANC:n jatkuvat korruptioskandaalit: esimerkiksi entistä presidentti  Jacob Zumaa   syytetään sadoista korruptiotapauksista .
 Eteläafrikkalaiset äänestivät keskiviikkona.
 Lue myös:
 "Nelson Mandela kuoli pettyneenä miehenä" – nyt hänen puolueensa saa viimeisen mahdollisuuden näyttää eteläafrikkalaisille, että se oikeasti tuo muutosta

Mandelan puolue näyttää jatkavan vallassa Etelä-Afrikassa, mutta kannatus hiipuu


Summary: Uponneessa veneessä oli ihmisiä ainakin Bangladeshista ja Marokosta.

Ainakin 60 siirtolaista on hukkunut Välimereen Tunisian rannikolla. Tunisian valtiollisen uutistoimiston mukaan siirtolaisia kuljettanut vene upposi kansainvälisillä vesillä.
 Uutistoimiston mukaan hukkuneita on ainakin 70, YK:n mukaan ainakin 60–70 ja Tunisian viranomaisten mukaan ainakin kolme.
 Kalastusalukset ovat onnistuneet pelastamaan merestä elossa 16 ihmistä.
 YK:n mukaan veneessä oli ainakin bangladeshilaisia ja marokkolaisia.

Kymmeniä ihmisiä hukkui Välimereen Tunisian edustalla


Oulun Puolivälinkankaan eilisen ampumisen epäilty henkilö ilmoittautui itse tänään poliisille.
 Ampumisvälikohtauksessa loukkaantui mies, joka vietiin sairaalahoitoon.
 Ampujaa etsittiin useamman partion voimin.
 Poliisi tutkii tapausta tapon yrityksenä.
 Teon motiivista ei ole tietoa.

Oulun Puolivälinkankaan epäilty ampuja antautui poliisille


Summary: Uberin kohtalo pörssissä kertoo paljon myös siitä, onko vuosikausia jatkunut osakeralli tullut tiensä päähän, kirjoittaa taloustoimittaja Antti Parviala.

Vain kymmenen vuotta sitten perustettu Uber on herättänyt sijoittajien luottamuksen poikkeuksellisella tavalla.
 Perjantaina pörssiin listautuva jättiyhtiö keräsi sijoittajilta yli 7 miljardia euroa osakeannissaan, jossa yhden osakkeen hinnaksi määriteltiin 45 dollaria.
 Eikä sijoittajien luottamusta ole rahastettu ensimmäistä kertaa. Reutersin kokoamien tietojen mukaan Uber on kerännyt vuoden 2010 jälkeen rahoituskierroksillaan noin 20 miljardia euroa.
 Uberin keräämät investoinnit vuodesta 2010 lähtien.  Mikko Airikka | Yle
 Sijoittajilta heruu rahaa kaikkialta maailmasta. Houkuttelevuuden taustalla on Uberin saama laaja julkisuus, käsitettävä yritysidea ja tarjottujen kyytien kova kasvu.
 Pörssikaupan alettua vaikkapa suomalainen sijoittaja voi laittaa rahansa kiinni kyytiosakkeeseen.
 Uberin palvelussa mukana olevat kuljettajat voivat tarjota kyytejä kännykkäsovelluksen kautta. Muutama vuosi sitten Uber laajensi palveluaan ruoka-annosten kuljettamiseen.
 Lisäksi rahdin kuljettaminen aloitettiin Euroopassa maaliskuussa ja Yhdysvalloissa toissa vuonna.
 Kasvu ei ole muuttunut rahaksi
 Uber kertoo , että viime vuonna maailmassa tehtiin yli viisi miljardia matkaa sen palvelun kautta. Vuotta aiemmin matkoja oli alle neljä, sitä ennen alle kaksi miljardia.
 Myös asiakkaiden määrän kasvu on kunnioitettava. Viime vuonna heitä oli 91 miljoonaa, vuotta aiemmin 68 ja kaksi vuotta aiemmin 45 miljoonaa.
 Toimitusjohtaja Dara Khosrowshahi uskoo Uberin mullistavan liikkumis- ja kuljetuspalvelut, vaikka toistaiseksi yhtiö tekee raskasta tappiota. Etienne Laurent / EPA
 Kasvuluvut ovat vaikuttavia, mutta rahaksi ne eivät ole muuttuneet.
 Uber tekee edelleen tappiota, joka lasketaan miljardeina. Tappio on pienentynyt, mutta käyttökate oli viime vuonna 1,7 miljardia euroa tappiolla. Se on vähän enemmän kuin Suomen valtion käyttämä raha liikenneverkkoon tänä vuonna.
 Sijoittajille kasvu on tärkeää. Se antaa ainakin uskoa siihen, että tappioputki ei ole loputon.
 "Voitollisuutta ei ehkä saavuteta"
 Milloin yhtiö lupaa kääntyä voitolliseksi? Yhdysvaltojen arvopaperimarkkinoiden valvojalle annettu näkymä ei ole kovin rohkaiseva.
 Uberin mukaan “toimintakulut kasvavat merkittävästi näköpiirissä olevassa tulevaisuudessa, eikä voitollisuutta ehkä saavuteta”.
 Uberillä voi olla vaikea hakea säästöjä ainakaan kuljettajien saamasta osuudesta. Kuljettajat ovat jo nyt olleet Lontoossa ja amerikkalaiskaupungeissa lakossa liian pienten korvaustensa takia.
 Jos liiketoiminta ei muutu kannattavaksi, saattaa yhtiö olla omistajien lompakolla uudelleen ennen pitkää.
 Hinnasta piti tinkiä
 Sijoittajien uskon varaan jää siis paljon. Osakeannissa yhden osakkeen hinnaksi määriteltiin 45 dollaria eli aikaisemmin kerrotun 44-50 dollarin hintahaarukan alalaitaan.
 Hinnan varovaisella määrittelyllä halutaan varmistaa, että pörssikaupan alkaessa osakkeen hinta mieluummin nousee kuin laskee.
 Joka tapauksessa tälläkin hinnalla Uberin omistajat tienasivat runsaan seitsemän miljardia euroa. Se tekee Uberin osakeannista maailman suurimman sitten vuoden 2014. Koko yhtiön arvoksi tulisi tällä osakehinnalla 73 miljardia euroa.
 Vertailun vuoksi, esimerkiksi Nokian markkina-arvo on tästä kolmasosa, vajaa 25 miljardia euroa.
 Osakerallin ratkaiseva virstanpylväs
 Uberin hinnoittelua seuraavat muutkin kuin siihen rahansa laittavat sijoittajat.
 Uberin arvo perustuu paljolti odotuksiin ja tulevaisuuden lupauksiin. Jos osake päätyy pörssissä alamäkeen, se tietää vaikeuksia myös tuleville listauksille.
 Muun muassa toisen alustatalousyhtiön, majoituspalveluyhtiö AirBnB:n odotetaan listautuvan Yhdysvalloissa piakkoin.
 Mutta Uber toimii kuumemittarina myös laajemmin osakemarkkinoilla.
 Kymmenen vuotta kestänyt osakekurssien nousuputki ei voi olla ikuista. Uberin pörssikohtalo antaa yhden kiinnostavan merkin siitä, onko harvinaisen pitkä osakeralli tullut tiensä päähän.

Analyysi: Miljarditappiota tekevä Uber listautuu pörssiin, mutta riittääkö sijoittajien usko kyytifirman tulevaisuuden lupauksiin?


Summary: Jokisipilän mukaan neuvotteluissa löytyy paljonkin poliittista tahtoa löytää yhteinen sävel.

Turun yliopiston eduskuntatutkimuksen keskuksen johtaja  Markku Jokisipilä  ennakoi, että hallitusneuvottelut voivat olla ohi nopeastikin.
 – Minulla on olo, että tässä saatetaan saada valmista aika nopeastikin. Tuntuu, että poliittista tahtoa löytyy hallitustunnusteluissa mukana olevilla ryhmillä.
 Hallitusneuvottelut ovat jatkuneet tänään Säätytalossa SDP:n, keskustan, vihreiden, vasemmistoliiton ja RKP:n kesken. SDP:n  Antti Rinne  arvioi torstaina illansuussa hallitusneuvottelujen lähteneen kulkemaan suunnitellun mukaisesti.
 Jokisipilän mukaan hallitustunnustelijoiden motivaatio selittyy sillä, että muita vaihtoehtoja hallituspuolueiksi ei oikein ole.
 – Jos joku hallitustunnustelijoista marssii ulos tai passitetaan ulos, niin käytännössä ainoa vaihtoehto on kokoomus. Kokoomuksen sisääntulo neuvotteluihin taas tarkoittaisi sitä, että Vasemmistoliitto joutuisi myös poistumaan.
 Jokisipilän mielestä tilanne menisi silloin vaikeaksi.
 – Pidän todennäköisenä, että mitään vaihtoehtoista hallituspohjaa ei ole. Tämän kaikki Säätytalossa olevat puolueet kyllä tiedostavat. Perusuomalaisethan on käytännössä julistettu muiden puoleiden toimesta hallituskelvottomaksi, Jokisipilä sanoo.
 Katso suorana kello 17.15, kun Antti Rinne kertoo ensimmäisestä hallitusneuvotteluviikosta
 Varsinais-Suomesta kaksi ministeriä?
 Jokisipilä ennakoi Varsinais-Suomeen ainakin kahta ministeripaikkaa. Jokisipilän mukaan Varsinais-Suomesta löytyy useampi osaaja, mutta ei hallitustunnustelijapuolue SDP:stä.
 – Pääministeripuolue SDP on poikkeus. SDP:n varsinaissuomalaisista kansanedustajista kenelläkään ei ole itsestäänselvästi tällaista senioriteetin tuomaa oikeutta ministerisalkkuun. Toinen kysymys on, että jos lähdetään sosiaali- ja terveysuudistuksessa hakemaan kovan luokan osaajaa, niin nostetaanko  Aki Lindén  kokeneempien ohi. Se on tietysti mahdollista. Esimerkiksi Juha Sipilä teki yllättäviäkin ratkaisuja neljä vuotta sitten. En ehkä ihan usko tähän kuitenkaan, Jokisipilä arvioi pääministeripuolueen varsinaissuomalaisia kansanedustajia.
 Vasemmistoliiton puheenjohtaja  Li Andersson  on ilmiselvä ministeri, jos hallitustunnustelut tuottavat tulosta, linjaa Markku Jokisipilä.
 – Jos yhdenkin ministerisalkun vasemmistoliitto saa, niin sen ottaa tietenkin puheenjohtaja.
 Toiseksi vahvaksi ministerisalkun ottajaksi Jokisipilä nostaa keskustan  Annika Saarikon . Saarikko oli Sipilän hallituksessa perhe- ja peruspalveluministerinä vuodesta 2017. Sitä ennen pestiä hoiti  Juha Rehula  (kesk.).
 – Pidän häntä aika varmana ministerinä. Toki lapsen syntymä syksyllä voi mutkistaa tätä asiaa jonkun verran. Luulen, että keskusta tekee tässä saman kuin viimeksikin, eli joku ottaa ministerisalkun ensin ja sitten sen ottaa Saarikko.
 Lue lisää:
 Hallitusneuvotteluiden ensimmäinen viikko on takana – Rinne: "Ensi viikolla alkaa vaikein vaihe, kun hintalappuja aletaan laskea yhteen"
 Entä jos Antti Rinteen "uusi punamulta" ei toteudukaan? Kokeile, millaisella kokoonpanolla voisi jatkaa

Tutkija Markku Jokisipilä povaa hallitusneuvotteluista lyhyitä: "Pidän todennäköisenä, että mitään vaihtoehtoista hallituspohjaa ei ole"


Summary: Verkkojätti Amazonin perustaja Jeff Bezos kertoi uusimmasta avaruushankkeestaan.

Maailman rikkain mies  Jeff Bezos  sanoo lähettävänsä lähivuosina miehitetyn avaruusaluksen kuuhun.
 Amazonin perustaja esitteli torstaina Washingtonissa mallin kuulaskeutujasta, jonka myöhemmän version pitäisi viedä ihminen kuuhun mahdollisesti vuoteen 2024 mennessä.
 Kuun valloittamisesta tulee heinäkuussa kuluneeksi 50 vuotta ja kiinnostus miehitettyihin kuulentoihin on taas kasvanut.
 Presidentti  Donald Trumpin  tavoitteena on miehitetty kuulento vuoteen 2024 mennessä. Bezosin mukaan hänen avaruusyhtiönsä Blue Originin on tässä vauhdissa.
 – Me voimme auttaa tavoitteen saavuttamisessa. Se onnistuu koska aloitimme jo kolme vuotta sitten, Jeff Bezos sanoi esittellessään Blue Moon -aluksen mallin suureellisessa show:ssa.
 Aikataulusta ristiriitaisia tietoja
 Blue Moon on pienen talon kokoinen. Se painaa tyhjänä kolme tonnia ja täyteen tankattuna 15 tonnia. Lastia neljäjalkainen alus kykenee kuljettamaan 3,6 tonnin verran.
 Sitä kuinka monta astronauttia modifioituun versioon mahtuu, ei vielä kerrottu.
 Ensimmäisen version pitäisi pystyä kuljettamaan kuuhun muun muassa tutkimuslaitteistoa ja neljä robottiautoa. Seuraava versio kuljettaisi myös astronautteja.
 Miehitetyt kuulennot Yhdysvaltojen Apollo 11 oli ensimmäinen miehitetty kuulento. Astronautti Neil Armstrong astui kuun kamaralle ensimmäisenä ihmisenä 11.7.1969. Yhdysvallat on tehnyt kuusi miehitettyä kuulentoa, joista viimeisin oli Apollo 17 vuonna 1972. Merkittävä syy miehitetyistä kuulennoista luopumiseen oli niiden kalleus. Nasa aloitti miehitettyjen kuulentojen suunnittelemisen uudelleen vuonna 2005.
 – Tämä on uskomaton laite ja se matkaa vielä kuuhun, Bezos julisti.
 Multimiljardööri ei puhunut tarkemmin suunnitellun lennon aikataulusta. Siitä avaruusyhtiö on antanut hieman ristiriitaisia tietoja.
 Blue Originin varapresidentti  Clay Mowry  sanoi uutistoimisto AP:lle, ettei vuosi 2024 ole konkreettinen tavoite miehitetylle lennolle. Hän totesi asian riippuvan Nasan osallistumisesta hankkeeseen.
 Avaruusyhtiön konsultti  Robert Walker  puolestaan kertoi, että miehittämätön kuulento voitaisiin tehdä vuonna 2023.
 Bezos haluaa avaruuteen siirtokuntia ja teollisuutta
 Jeff Bezos maalaili tunnin puheessaan suuria tulevaisuudenkuvia avaruusasemilla asuvista siirtokunnista.
 – Minun sukupolveni tehtävänä on rakentaa infrastruktuuri. Me rakennamme tien avaruuteen.
 – On aika palata kuuhun, tällä kertaa jäädäksemme.
 Avaruussiirtokuntia tarvitaan Bezosin mielestä siksi, koska kuumatkat ovat kalliita. Toinen syy on kuussa olevien resurssien hyödyntäminen.
 – Yksi tärkeimmistä asioista, mitä tiedämme kuusta on se, että siellä on vettä jäätyneessä muodossa.
 Blue Originin tavoitteena on hyödyntää vettä aluksen polttoaineen tuottamisessa.
 Bezos tunnetaan myös siitä, että hän on haaveillut teollisuustuotannon siirtämisestä kuuhun.
 Trump ja Bezos eivät ole ylimpiä ystäviä
 Bezos perusti Blue Originin vuonna 2000. Hän käyttää hankkeeseen rahaa vuosittain noin miljardi dollaria ja haluaa Nasan alihankkijaksi. Nasan kanssa yhteistyöhön on kuitenkin pyrkimässä Blue Originin lisäksi useita muitakin yhtiöitä.
 Bezos on johtavia pelureita avaruusbisneksessä, mutta hänen välinsä Donald Trumpiin ovat viileät. Trump on muun muassa kutsunut Bezosia pilkkanimellä "Bozo" (typerys).
 Bezos nimittäin omistaa kriittisesti Trumpista kirjoittavan the Washington Post -sanomalehden.
 Blue Originin avaruushanke on myös New Shepard -alus, jonka on määrä kuljettaa turisteja avaruuteen. Bezosin mukaan ensimmäiset ihmiset lennätetään aluksella tämän vuoden aikana.

Video: Maailman rikkain mies esitteli uuden kuualuksen – Tavoitteena on miehitetty kuulento viiden vuoden päästä


Summary: Nelostien liikenne ohjataan maanantaista alkaen kiertotielle.

Jyväskylän pohjoispuolella on kevään aikana kaadettu paljon puuta. Metsää on parturoitu tieliikenteen tarpeisiin: Nelostie Jyväskylän Kirristä Laukaan Vehniälle muuttuu uuden väylän myötä moottoritieksi.
 Parinkymmenen kilometrin mittaista moottoritieosuutta on valmisteltu vuosikymmeniä ja rakennustyöt kestävät kolme ja puoli vuotta. Liikenteen pitäisi päästä uudelle moottoritielle vuoden 2022 taittuessa vuoteen 2023.
 Moottoritien rinnalle rakennetaan rinnakkaistie
 Ennen kuin varsinaista moottoritietä päästään rakentamaan, täytyy tehdä toinen tie: se, jota pitkin liikenne kulkee, kun moottoritietä rakennetaan. Rinnakkaistielle vanhan nelostien liikenne siirtyy puolentoista vuoden päästä syksyllä 2020.
 Moottoritien valmistuttua rinnakkaistie jää paikallisen liikenteen käyttöön.
 Tulevana kesänä rinnakkaistietä rakennetaan Puuppolasta pohjoiseen sekä Tikkakoskelta pohjoiseen ja etelään. Kesän aikana tehdään myös vesijohto-, viemäri- ja kaapelisiirtoja.
 Rinnakkaistien linjaus närästää osaa Tikka-Mannilan kylän asukkaista. Kyläläiset olisivat halunneet rinnakkaistien pari sataa metriä suunniteltua pohjoisemmaksi mutta esitys ei toteutunut. Rinnakkaistien alle jää peltomaata ja tielinjaus pilkkoo joidenkin tontteja.
 Rakennustöistä aiheutuu haittaa liikenteelle ja asukkaille
 Autoilijat huomaavat moottoritietyömaan ensimmäiset vaikutukset liikenteeseen tulevana maanantaina, jolloin Nelostien liikenne ohjataan Puuppolassa kiertotielle. Syynä tähän on Matinmäen risteyssillan rakentamisen valmistelu. Uudelle moottoritielle tulee kaikkiaan kuusi eritasoliittymää.
 Kevyen liikenteen tarpeisiin rakennetaan 25 kilometriä uusia väyliä. Suurin osa uusista kevyen liikenteen väylistä tulee rinnakkaistien yhteyteen ja ne valmistuvat ennen moottoritietä.
 Rakennustöiden hinnaksi on arvioitu 139 miljoonaa euroa ja se on saanut valtion rahoituksen. Jyväskylän kaupungin rahoitusosuus on noin 770 000 euroa. Urakoitsijana on Destia.
 Uusi tie parantaa liikenneturvallisuutta  (tiehankkeen kuvaus Väylän sivuilla). Liikennemäärä Nelostiellä Kirrin kohdalla on noin 20 000 ajoneuvoa vuorokaudessa ja määrä on kasvussa. Raskaan liikenteen osuus on suuri jo nyt ja se kasvaa muun muassa Metsä Groupin Äänekoskella sijaitsevan biotuotetehtaan tarpeiden vuoksi.
 Rakennustöistä aiheutuu väistämättä haittaa sekä liikenteelle että asukkaille. Projektipäällikkö  Jarmo Niskanen  valtion tieverkosta vastaavasta Väylästä toivoo pitkämielisyyttä.
 –Rakennustyöt alkavat nyt näkyä tiellä liikkujille. Toivomme kaikilta liikkujilta kärsivällisyyttä ja malttia työmaan kohdalla.
 Lue lisää:
 Vuosikymmenten odotus päättyy vuonna 2022:  Nelostien ruuhkasumppu pannaan kuntoon 139 miljoonalla
 Päättyykö 30 vuoden odotus? LVM haluaa Kirrin ja Tikkakosken välisen nelostien moottoritieksi

Kapea ja kulunut 20 kilometriä historiaan – raskaan liikenteen ruuhkauttama Nelostie Jyväskylän pohjoispuolella remontoidaan moottoritieksi


Summary: Kysyimme Siikalatvan kunnanvaltuutetuilta ja kunnan asukkailta, mitä he ajattelevat avin päätöksestä ottaa kunnan sote-palvelut tarkkailuun.

Tästä on kyse Mehiläinen on tuottanut Siikalatvan kunnan kaikki sote-palvelut vuodesta 2017 lähtien. Valvova viranomainen avi on antanut toistakymmentä kuntaa tai Mehiläistä koskevaa päätöstä, joissa on kehotettu korjaamaan havaitut epäkohdat. Lopulta avi päätti ensimmäistä kertaa ottaa yksittäisen kunnan koko sote-palvelujen järjestämisen ja valvonnan tarkkailtavaksi.
 Siikalatvan kunnanvaltuuston puheenjohtaja  Kaisa Louet-Similälle  (kesk.) tuli yllätyksenä, että kunnassa on toimittu lainvastaisesti.
 – Kenellekään ei ole syytä missään nimessä tehdä asioita väärin, koska sote-palvelut ovat arvokkaita asioita. Ihmisiähän varten palveluja tuotetaan, Louet-Similä jatkaa.
 Yle  kertoi eilen , että Pohjois-Pohjanmaalla Siikalatvan kunta on siirtänyt lainvastaisesti yksityiselle terveysalan yritykselle tehtäviä, jotka kuuluvat kunnan vastuulle.
 Kunnissa erilaisista erityishuollon päätöksistä ovat vastuussa viranhaltijat, kuten sosiaalityöntekijät. Siikalatvalla päätöksiä ovat kuitenkin valmistelleet ja esitelleet Mehiläisen työntekijät.
 Mehiläinen on myös tehnyt sopimuksia omaishoitajien kanssa, vaikka sopimukset pitäisi solmia omaishoitajien ja kunnan välillä.
 Pohjois-Suomen avi on ottanut Siikalatvan koko sosiaali- ja terveyspalveluiden järjestämisen ja valvonnan tarkkailuunsa. Kyseessä on ensimmäinen kerta Suomessa, kun avi ottaa yksittäisen kunnan koko sote-palvelut valvontaansa.
 Tietämättömyyttä ja resurssipulaa?
 Myös kunnanvaltuutettu  Seppo Kallio  (vas.) kertoo, että kunnan lainvaistainen toiminta tuli hänelle täytenä yllätyksenä.
 – Kunnanjohtokaan ei ole osannut ajatella, että mennään lain väärälle puolelle. Onneksi asia tuli ilmi eikä menty tämän pidemmälle.
 Kunnanvaltuutettu  Asko Alasalmi  (sdp.) uskoo, että näin on käynyt tietämättömyyden vuoksi.
 – Kokonaisulkoistuksia ei ole hirveän paljoa Suomessa tehty. Ei ole ehkä tiedetty, mitkä asiat Mehiläinen voi hoitaa ja mitkä vaativat kunnalta viranhaltijapäätöksiä. Kunnalla on ollut myös resurssipula, mikä on voinut vaikuttaa. Sitä asiaa on korjattu, Alasalmi sanoo.
 Avi on antanut toistakymmentä kuntaa tai Mehiläistä koskevaa päätöstä, joissa on kehotettu korjaamaan havaitut epäkohdat. Seppo Kallion mukaan avin ratkaisu ottaa sote-palvelut haltuunsa tuli silti yllätyksenä, sillä epäkohtiin on reagoitu, esimerkiksi palkkaamalla lisää sosiaali- ja terveysalan työntekijöitä.
 – Emme selvästi ole reagoineet tarpeeksi. Näin jälkiviisaana voi sanoa, että asiaa olisi pitänyt hoitaa ponnekkaammin ja ottaa lain tulkinta mukaan. Laki on laki ja sitä on noudatettava, Kallio sanoo.
 Avin mukaan Mehiläisen työntekijät ovat hoitaneet julkisen vallan käyttöön kuuluvia tehtäviä. Derrick Frilund / Yle
 Asko Alasalmi ei ole yllättynyt siitä, että avi otti kunnan sote-palvelut tarkkailuun.
 – Sen tarkoitus on tarkkailla ja valvoa, että asiat hoituu, Alasalmi sanoo.
 – Varmaan moni muukin kunta joutuu katsomaan omia toimintojaan tarkemmalla syynillä, kunnanvaltuutettu Seppo Kallio sanoo
 Avin mukaan Siikalatvan viranhaltijoiden päätökset vaikuttavat Mehiläisen etuihin. Päätösten riippumattomuus voi vaarantua, jos niitä valmistelevat Mehiläisen työntekijät. Mehiläinen on siis voinut hyötyä siitä, että sen edustajat ovat valmistelleet Siikalatvan virkamiehille kuuluvia päätöksiä.
 Kallio ei ole tietoinen, että niin olisi päässyt käymään.
 – Mehiläinen on iso toimija. Jos hyötyä on jostain tullut, niin mielestäni se on ollut varsin pieni. Ja onko henkilöllä, joka näin olisi mahdollisesti tehnyt, ollut tarkoituksen hakuisuutta siinä?
 Kallio kuitenkin tiedostaa sen, että usein henkilöstö on työnantajan puolella.
 – Kenen leipää syöt, sen lauluja laulat.
 "Nyt ei ole onnistuttu ihan kaikessa"
 Siikalatvan kunta päätti ulkoistaa sote-palvelunsa terveysjätti Mehiläiselle vuonna 2017, sillä kunnan talous oli kuralla.
 Vaikka kunta ulkoistaisi sote-palvelunsa, se ei voi sanoutua irti kaikista sote-asioista. Ulkoistuksen jälkeenkin kunta on vastuussa siitä, että palvelut myös järjestetään asianmukaisesti.
 Kunnan sosiaali- ja terveydenhuollossa on paljastunut monia muitakin vakavia ja pitkäaikaisia puutteita. Niitä on tullut ilmi sen jälkeen, kun kunta ulkoisti sote-palvelunsa terveysjätti Mehiläiselle vuonna 2017.
 Välillä asiat luistaa hyvin, välillä takkuaa pahastikin.  Paavo Alasalmi
 Siikalatvan kunnanvaltuuston puheenjohtaja Kaisa Louet-Similän mukaan avi tulee nähdä kumppanina, ei taisteluparina. Hän toivoo, ettei kunnan sote-palveuissa olisi jatkossa yhtään epäkohtaa.
 – Kyllä heillä avissa on asiantuntemus. Jos he näkevät, että joku asia menee väärin, niin silloin se menee. Tietenkin aina halutaan onnistua mahdollisimman hyvin, mutta nyt ei ole onnistuttu ihan kaikessa. Se on harmi.
 Hän toivoo, että tiivis yhteistyö avin kanssa jatkuu. Louet-Similän mielestä avi voisi käydä useamminkin kunnissa.
 – Se on vähän mennyt niin, että alussa myönnetään luvat, jonka jälkeen on hiljaisempaa. Jos epäkohtia ilmenee, niin tullaan paikalle. Tykkäisin, että valvonta jatkuisi koko ajan ja keskustelua olisi puolin ja toisin.
 Myös kuntalaiset ihmeissään
 Kunnanvaltuutettu Seppo Kallio (vas.) ei ole kuullut, että kuntalaiset olisivat kärsineet tai kokeneet vahinkoa sote-palveluiden ongelmien vuoksi.
 Kysyimme myös kuntalaisten mielipiteitä asiasta.
 Pulkkilalaisella  Paavo Alasalmella  on ristiriitaisia kokemuksia Siikalatvan kunnan ja Mehiläisen yhteistyöstä.
 – Välillä asiat luistaa hyvin, välillä takkuaa pahastikin.
 Alasalmea huolestuttaa, että Mehiläinen on hoitanut kunnan vastuulle kuuluvia tehtäviä.
 – Ei se hyvältä kuullosta. Hyvä kuitenkin, että asiaa valvotaan. Bisnes on bisnestä, mutta ei se oikein terveydenhuollolta kuullosta.
 Ihmisiähän varten palveluja tuotetaan.  Kaisa Louet-Similä
 Myös piippolalaisella  Hilkka Alholla  on sekä hyviä että huonoja kokemuksia kunnan ja Mehiläisen välisestä yhteistyöstä. Hän kävi vasta terveydenhoitajan vastaanotolla.
 – Hoitaja teki minulle muutaman testin, se meni ihan mukavasti. Muuten kylläkin lääkärit vaihtuu ja toiminta on vähän sellaista epämääräistä.
 Alhola on hieman kummissaan siitä, että Mehiläiselle on siirtynyt kunnan tehtäviä.
 – Mutta hyvä, että edes jotain tarkkaillaan.
 Pulkkilalainen  Kaarina Forsström  on ollut erittäin tyytyväinen Siikalatvan kunnan terveydenhuoltoon. Hänen mukaan etenkin hammashoito on pelannut hyvin ja lääkäriin on päässyt, kun tarve on vaatinut.
 Forsström oli itse aikanaan mukana kunnanhallituksessa, kun Siikalatvan kunnan sote-palveluiden ulkoistamisesta päätettiin.
 – Aivan oudolta kuulostaa, että Mehiläinen lähtee ohjailemaan asioita. Tämä oli minulle uutta. Palveluissa en kuitenkaan ole tällaista havainnut.
 Mitä ajatuksia uutinen herättää? Keskustele aiheesta kello 22:00 saakka.
 Muokkaus 10.5. klo 18:52: Juttuun tarkennettu, että Pohjois-Suomen avi on ottanut Siikalatvan koko sosiaali- ja terveyspalveluiden järjestämisen ja valvonnan tarkkailuunsa.
 Lue myös:
 Suomessa otettu ensimmäistä kertaa kunnan koko sote-palvelut valvontaan – valitusten kierre alkoi yhteistyöstä Mehiläisen kanssa

Siikalatvan päättäjät eivät tienneet, että kunnan sote-palveluita hoidettiin lainvaistaisesti: "Onneksi asia tuli ilmi eikä menty tämän pidemmälle"


Summary: Oireet voivat viitata myös noro-vatsatautiin, ja sairastuneiden näytteitä tutkitaan, kertoo Helsingin kaupunki.

Kalasataman päiväkodin lapsilla ja ala-asteen oppilailla sekä useilla henkilökuntaan kuuluvilla on todettu ruokamyrkytykseen sopivia oireita. Sairastuneilla oireet ovat alkaneet eilen torstaina.
 Helsingin kaupunki kertoo, että sairastuneet ovat oksennelleet ja heillä on ollut vatsakipuja sekä joillakin korkeaa kuumetta. Oireet voivat viitata myös noro-vatsatautiin, jonka takia sairastuneilta otetaan tarvittavat näytteet.
 Kaupunki on ottanut myös näytteitä pinnoilta ja elintarvikkeista. Tuloksista kerrotaan myöhemmin.
 Tilojen tehosiivous on aloitettu ja sitä jatketaan vielä ensi viikolla.
 Sairastuneiden tulee olla pois päiväkodista ja koulusta vähintään kaksi vuorokautta oireiden loppumisen jälkeen.
 Sairastuneita lapsia ja koululaisia on noin 40.

Kalasataman päiväkodissa ja ala-asteella 40 lapsen epäillään saaneen ruokamyrkytyksen


Summary: Kesän lomakuukaudet täyttävät Euroopan suosittujen lomakohteiden nähtävyydet.  Neuvokas löytää myös vaihtoehtokohteet.

Kesälomamatkailijan ei kannata luottaa hyvään tuuriin ja spontaaneihin ratkaisuihin, mikäli mielii lomamatkallaan tunnetuimpiin matkakohteisiin. Vaikka suomalaiset ovat sitkeitä ilmaisen ämpärin jonottajia, ei kukaan halua viettää lomaansa seisomalla jonossa kesäkuumalla vain nähdäkseen kirkon, kaupungin komeimman näköalan tai monumentin.
 Suosituimpiin kohteisiin voi joutua varaamaan pääsylippunsa jo parikin kuukautta etukäteen. Toukokuussa voi olla siis jo todella myöhässä!
 Pariisin Eiffel-torni, Rooman Colosseum, Lontoon Big Ben ja Vatikaanivaltion Pietarinkirkko? Kohteet sykähdyttävät ulkokuoreltaankin, mutta sisään ei pääsekään hetken mielijohteesta. Pariisin kävijät tietävät, että Eiffel-tornin alla kiemurteleva jono on jo melkein kuin osa tornia.
 Ylen Pariisin-kirjeenvaihtaja  Annastiina Heikkilä  kertoo vuosien Ranskassa asumisen kokemuksellaan, että varsinkin kesäsesonkina Eiffel-torniin kannattaa mennä jo aikaisin aamulla. Hän suosittelee, että tuntien jonottamisen voi välttää kärkkymällä paikalla jo ennen tornin aukeamista.
 – Toisaalta torni on erityisen upea iltavalaistuksessa, eli myöhäinen ilta on toinen hyvä vaihtoehto.
 Supersuositulle Louvren taidemuseolle Heikkilältä löytyy vaihtoehtokohde.
 – Musée de l’Orangerie Tuileries'n puistossa. Se on hyvä ja vähemmän tunnettu vaihtoehto viereiselle Louvren taidemuseolle. Pyöreissä saleissa on ihana istua ja ihastella esimerkiksi  Claude Monet'n  suurtyötä eli valtavaa lummelampea.
 Pariisin ikoninen Eiffel-torni on varmasti yksi kuvatuimpia kohteita Euroopan nähtävyyksistä.  Jouni Koutonen / Yle
 Pariisi on ajaton kaupunki ja sen klassikot, kuten Louvre ja Versailles'n palatsi vetävät puoleensa suurimmat massat vuodenajasta riippumatta. Notre Damen tulipalon vuoksi kuhina nimenomaan katedraalin ulkopuolella on varmasti vilkasta sisätilojen ollessa suljettuina yleisöltä.
 Matkatoimisto Heta Oy:n yrittäjä  Kirsi-Marja Salonen  kertoo, että Euroopan kaupungeissa turistimassat ovat paikoittain jo liiankin suuria.
 – Roomassa ei tietyillä kaduilla pääse edes kulkemaan ja nähtävyyksien ympäristöt ovat tupaten täynnä. Romanttiset kuvat Fontana di Trevin suihkulähteeltä pariskunnan heittäessä olan yli kolikkoa lähteeseen ovat todella kaukana todellisuudesta. Ihmismassojen ohi voi yrittää saada edes jonkinlaisen kuvan napattua.
 Teimme koeostoja muutamiin kohteisiin nähdäksemme miten lippuja on saatavilla.
 Museokamaa
 Monen kuuluisan kirjailijan tai taiteilijan koti toimii nykyään museona. Maailman myydyimmän päiväkirjan,  Anne Frankin  päiväkirjan, tarinat heräävät eloon hänen entisen kotitalonsa huoneissa. Amsterdamissa sijaitseva rakennus on nykyään suosittu matkailukohde.
 Museoon pääsee ennakkoon ostetulla lipulla kello 9–15.30 ennakkoon sovittuna aikana. Tämän jälkeen lipun voi ostaa paikan päältä, mutta ennakkolippujenkin kanssa täytyy varautua jonottamaan.
 Osoite: Prinsengracht 263-267, 1016 GV Amsterdam, Alankomaat
 Monet ,  Renoir ,  Matisse . Voiko Venäjän Pietarissa käydä ilman, että vierailisi Eremitaasissa? Keskiviikkona ja perjantaina museolla on pisimmät aukioloajat. Joka kuukauden ensimmäisenä torstaina sisäänpääsy on ilmainen, joten silloin voi varautua jonoihin. Myös opiskelijat ja lapset pääsevät sisälle ilmaiseksi.
 Paikan etu on sen suuruus, sillä tupa ei heti täyty turistimassasta. Toki kaikkea on mahdotonta nähdä yhdellä vierailulla. Jos kiertäisi kaikki huoneet tulisi askelmittariin noin 24 kilometriä.
 Eremitaasin verkkosivuilta lippua ostettaessa kannattaa huomioida, että englanninkielisellä sivulla lippu on aavistuksen kalliimpi kuin venäjänkielisellä sivulla, mutta edullisemmat liput ovat vain Venäjän kansalaisille.
 Osoite: Palace Square, 2, Sankt-Peterburg, Venäjä, 190000
 Egyptiläistä  Nefertiti -kuningatarta esittävä rintakuva löytyy yllättäen Berliinin Neues Museumista eikä Egyptistä. 3 300 vuotta vanhaa rintakuvaa on sanottu maailman kauneimmaksi patsaaksi. Egyptiläiset toki haluaisivat kuningattaren takaisin kotiin, mutta saksalaiset pitävät tiukasti kiinni museonsa vetonaulasta.
 Osoite: Bodestraße 1-3, 10178 Berlin, Saksa
 Mona Lisan mystinen hymy kiinnostaa turisteja ja vain onnekkaimmat pääsevät kuvaamaan sitä lähietäisyydeltä.  Jouni Koutonen / Yle
 Euroopan taideaarteita
 Maailman yksi tunnetuimmista taidegallerioista sijaitsee Italian Firenzessä, Uffizin palatsissa. Taidenälkäiset turistit jonottavat Uffizin taidegalleriaannähdäkseen  Sandro Botticellin ,  Leonardo da Vincin  ja  Michelangelon  siveltimenvetoja. Taidegalleriaan voi ostaa lipun, joka oikeuttaa sisäänpääsyn erikoissisäänkäynnin kautta. Erikoislipun ostaneilla on oma sisäänmenoaikansa.
 – Pääsiäisenä Uffiziin oli aivan järkyttävät jonot lippuluukulle, mutta ennakkoon netistä lipun ostaneiden jono oli siedettävä, kertoo paikanpäällä käynyt Kirsi-Marja Salonen.
 Osoite: Piazzale degli Uffizi, 6, 50122 Firenze, Italia
 Santa Maria delle Grazien kirkon ruokasalissa Italian Milanossa on nautittu viimeistä ehtoollista jo vuodesta 1498. Leonardo da Vincin ehtoolliselle kutsu ei tule kuin Manulle illallinen, vaan pahimmillaan pääsylipun joutuu varaamaan jo kolme kuukautta etukäteen ennen vierailua.
 Toukokuun alkupuolella tehty koeosto lipuille osoittaa, että kesä-heinäkuussa lippuja on hajapäiville, elokuussa vielä useammalle päivälle.
 Osoite: Piazza di Santa Maria delle Grazie, 20123 Milano, Italia
 Legopalikoistaan tunnetulla Tanskalla on tarjota myös kovan luokan taidetta. Louisiana Museum for Moderne Kunst on tanskalainen modernin taiteen museo Humlebækissä ja nähtävillä on muun muassa  Pablo Picasson  ja  Andy Warholin  taideteoksia.
 Kohde on lapsiystävällinen, sillä siellä on lapsille oma siipi. Bonuksena taiteellisille nähtävyyksille myös upea näkymä lahden yli kohti Ruotsia.
 Sähköpostikyselyyn lipputilanteesta museolta vastattiin, että vilkkaimmat museopäivät ovat yleensä lauantai ja sunnuntai.
 – Arki-illat ja iltapäivät ovat yleensä väljempiä. Lippuostoksen voi jättää paikan päälle, mutta lippukassajonoa välttääkseen voi lipun tilata ennakkoon älypuhelimeen, vastasi museon työntekijä  Rikke Næsted .
 Osoite: Gl Strandvej 13, 3050 Humlebæk, Tanska
 Tarunhohtoinen Alhambran palatsi
 Espanja on muutakin kuin kastanjettien kopsetta. Maan tunnetuimpia nähtävyyksiä on tarunhohtoinen Alhambran palatsi. Se on yksi Unescon maailmanperintökohteista.
 Koeosto toukokuun alussa kahden  aikuisen pääsylipulle  yllätti, sillä seuraavat vapaat ajat olivat vasta kesäkuun puolenvälin jälkeen. Toki kannattaa seurata lippukauppaa myös muilta sivustoilta. Ainakin koesivun lippukauppa hoituu siten, että nettivaraus vaihdetaan varsinaisiin pääsylippuihin paikan päällä Granadassa. Jos haluaa välttää Alhambran lipputoimiston jonot, kannattaa liput lunastaa kaupungin muista lippuautomaateista.
 Tarjolla olisi sitä kuuluisaa ei oota, kun yrittää alkukesälle lippuja Alhambran palatsiin.  Yle
 Kirkot keskellä kylää
 Vatikaanivaltion Pietarinkirkko ja Sikstuksen kappeli vaativat usein tuntien jonottamisen. Ennakkolipulla luvataan muutama tunti vähemmän jonotusta.
 Palaneen Notre Damen sijaan voisi suositella vierailua läheisessä kappelissa. Goottilaistyylinen kappeli Sainte-Chapelleon vähemmän tunnettu, mutta suosittu turistikohde. 1240-luvulla kuninkaalliseksi kappeliksi rakennetun Sainte-Chapellen suurin houkutin ovat sen upeat lasimaalaukset.
 Kappelin osalta saa varautua jonottamiseen, mutta ostamalla yhdistelmälipun Sainte-Chapelleen ja läheiseen Conciergerien vankilaan pääset kappeliin jonon ohi.
 Espanjan Barcelonan varmasti tunnetuin nähtävyys on basilika Sagrada Familia. Jonottamista karsastavat tyytyvät seuraamaan upeaa kirkkorakennusta ulkoa. Sisätiloihin kannattaneekin mennä vasta 2026, jolloin 130 vuotta seisoneiden rakennustöiden  povataan valmistuvan.
 Sainte-Chapellen kappeli Pariisissa. Jouni Koutonen / Yle
 Elämyksiä
 Harry Potter  -fanitus ei ota loppuakseen ja siksi Harry Potter & Warner Bros. - studiokierroksellekin kannattaa ehdottomasti varata liput etukäteen. Esimerkkivarauksena kokeilimme lippuja suosituimmille lomakuukausille ja kaikille toukokuusta elokuuhun oli vielä lippuja saatavilla.
 Osoite: 258 Vauxhall Bridge Road, Lontoo
 Harry Potter -faneille vinkkinä, että myös Portugalin Portossa pääsee Potterin maailmaan käsiksi.
 Maailman kauneimmaksi kirjakaupaksi sanottu Livraria Lello Portossa Portugalissa vetää puoleensa erityisesti Harry Potter -faneja. Sen uskotaan inspiroineen Potter-sarjan kirjoittajaa  J.K. Rowlingia , joka asui muutamia vuosia ennen hittikirjojensa ilmestymistä portugalilaisessa satamakaupungissa.
 Tylypahkan oppilaiden kurssikirjaostokset hoidettiin Säilä & Imupaperi- kirjakaupassa. Livraria Lellon uskotaan antaneen kipinän kirjassa mainitulle kirjakaupalle.
 Kaupan ovet käyvät tiheään, mutta ei suinkaan aina lukutoukkien ansiosta. Potter-fanit käyvät usein vain filmaamassa paikkaa ja siksi vuodesta 2015 asiakkailta on peritty pääsymaksu. Pääsylipun hinnan saa takaisin kirjaostoksesta. Lippu on hankittava ennen liikkeeseen astumista verkon kautta tai läheisestä lippukojusta.
 Livraria Lelloon ei kannata lähteä kiireellä, sillä ennen ensimmäisenkään niteen näkemistä joutuu todennäköisesti jonottamaan.
 Osoite: R. das Carmelitas 144, 4050-161 Porto, Portugali
 Berliinin valtiopäivärakennuksen kupoli, Die Kuppel, tarjoaa näkymät Berliinin ylle.  Jouni Koutonen / Yle
 Berliinissä vieraillessa ilmaista iloa tarjoaa valtiopäivärakennus, jonka katolla sijaitseva kupoli, Die Kuppel, tarjoaa upeat näkymät muun muassa Brandenburgin portille ja keskuspuistoon, Tiergarteniin. Kupoliin ei ole sisäänpääsymaksua, mutta sinne on hankittava etukäteen  kutsu parlamentista .
 Madridin päärautatieasema Atochaon kuin astuisi viidakkoon. Rautatieasemaa koristavat lukuisat troopiset puut ja pensaat. Aseman entiset asukkaat, noin hylättyä 300 kilpikonnaa, on tiettävästi viime vuonna siirretty muualle.
 Huomioitavia asioita
 Vaihtoehdot:
 Italian Venetsiassa vierailevat saattavat haaveilla romanttisesta gondoliajelusta. Huomattavasti edullisempi vaihtoehto on paikallisten käyttämä traghetto. Kyyti on pikainen Grand Canalin ylitys, mutta huomattavasti edullisempi noin 80 euron gondoliajeluun verrattuna: turisteilta kaksi euroa, paikallisilta 70 senttiä. Vähän pidemmälle ajelulle, edelleen gondolia edullisemmin, voi mennä esimerkiksi vaporetolla, eli paikallisella vesibussilla.
 Pariisi tallentuu vielä paremmin filmille kantakaupungin ainoan pilvenpiirtäjän,  Tour Montparnassen  huipulta, sillä sieltä Pariisi-kuviin tallentuu myös ikoninen Eiffel. Komeita kuvia rakkauden kaupungista voi napsia myös Le Printemps-tavaratalon kattorerassilta. Viimeisin tieto on, että pääsy kattoterassille olisi maksuton.
 Yhdistelmäliput:
 Suuremmissa kaupungeissa muutamiin suosituimpiin nähtävyyksiin voi ostaa yhdistelmäliput. Tällaisella lipulla voi välttää jonottamisen lippukassalle ja säästää jopa 40 prosenttia lippujen hinnasta. Esimerkkinä yhdistelmä Madame Tussaudin vahakabinetti ja Coca-Cola London Eye-maailmanpyörä.
 Lippukassajonot ohittavan lipun lunastaneen on oltava paikalla sovittuna aikana ja näistä sisäänmenoajoista ollaan yleensä todella tarkkoja.
 Venetsia on suosittu matkakohde ympäri vuoden. Paula Collin / Yle
 Patsaat eivät pyydä pääsylippua
 Pissaavaa poikaa esittävä patsas Belgian Brysselissä jaksaa kiinnostaa yhä. Manneken Pis-patsasta vähemmän tunnettu on Jeanneke Pis. Idea on sama, mutta patsaassa pissailee tyttö. Vähemmän tunnetun Jeanneken ympärillä on vähemmän turistien kuhinaa.
 Osoite: Impasse de la Fidélité 10-12, 1000 Bruxelles, Belgia
 Edvard Eriksenin  veistämä Pieni merenneito -veistos Tanskan Kööpenhaminassa on todellakin pieni. Varaudu siihen, että et ole merenneidon kanssa yksin.
 Svend Wiig Hansenin  Man Meets the Sea onkin sitten täysi vastakohta pikkuruiselle merenneidolle. Tanskan Esbjergissä sijaitseva neljän hahmon veistos näkyy 10 kilometrin päähän ja mittaa miestä kohden on yhdeksän metriä.

Et ole ainoa, joka haluaa nähdä Mona Lisan, Sagrada Famílian tai Rooman ihmeet – ennakoi, ja kiidät Euroopan turistirysissä jonon ohi


Summary: Yhdysvaltain ja Kiinan kauppasota uhkaa hidastaa koko maailman talouskasvua.

Yhdysvaltain ja Kiinan kauppakiista on ottanut entistä vakavamman käänteen, kun Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  määräsi  tuhansille kiinalaistuotteille 25 prosentin tuontitullit.  Maiden neuvottelijat yrittävät vielä perjantaina ratkaista kauppakiistaa, joka näyttää jo täydeltä kauppasodalta.
 Perinteisen viisauden mukaan kauppasodissa ei ole voittajia. Pieniä erävoittoja on kuitenkin saatu, mutta tappioista voi tulla tuntuvia.
 Voittaja: Donald Trump
 Presidentti Donald Trump voi esiintyä omille kannattajilleen kovana neuvottelijana, joka toteuttaa uhkauksensa. Trump lupasi vaalikampanjassaan neuvotella kauppasopimuksia uusiksi ja väitti Kiinan hyötyvän epäreilusti Yhdysvaltain kustannuksella.
 Tulleilla uhkailu on myös tuottanut tulosta. Esimerkiksi Meksikolta ja Kanadalta Trump sai myönnytyksiä, kun hän uhkasi maita kovilla tulleilla vapaakauppaneuvotteluissa viime vuonna.
 Laajentuvat kauppasodat voivat silti tuoda ongelmia Trumpille. Asiantuntija-arvoiden mukaan tullisota voi rokottaa Yhdysvaltain talouskasvua 0,4–1,0 prosenttia.
 Eurooppa ja Kiina ovat suunnanneet vastatulleja erityisesti aloille, jotka työllistävät ihmisiä Trumpin vahvoilla kannatusalueilla.
 Häviäjä: Yhdysvaltalainen kuluttaja
 Tuontitullit nostavat kiinalaisten tuotteiden ja raaka-aineiden hintoja. Valmistajat ja kauppiaat siirtävät yleensä kustannusten nousun tuotteiden hintaan, ja näin kuluttaja joutuu maksamaan aiempaa enemmän.
 Esimerkiksi tiskikoneiden hinnat ovat nousseet Yhdysvalloissa 12 prosenttia sen jälkeen, kun Trumpin hallinto asetti niille entistä korkeampia tuontitulleja viime vuonna,  televisiokanava CBS kertoo.  Uudet tullit uhkaavat nostaa kuluttajahintoja tuntuvasti.
 Toisaalta tullit myös suojelevat joitain kotimaisia yrityksiä ja tuovat suoria tuloja valtiolle.  The Economist-lehden  siteeraaman tutkimuksen mukaan Trumpin hallinnon tullit ovat tähän mennessä hidastaneet Yhdysvaltain reipasta talouskasvua vain 0,04 prosenttia.
 Häviäjä: Xi Jinping
 Kiinan presidentti  Xi Jinping  on hankalassa paikassa, arvioi  yhdysvaltalaislehti New York Times.  Yhdysvallat on Kiinan tärkein kauppakumppani, ja kauppasota uhkaa hidastaa Kiinan talouskasvua 0,6–1,5 prosenttia.
 Kauppasodan rauhoittaminen vaatisi kuitenkin Kiinalta nöyryyttäviksi koettuja myönnytyksiä. Vahvana johtajana esiintyvä Xi näyttäisi heikolta.
 Kiinan presidentti Xi Jinping ei ole antanut periksi kauppaneuvotteluissa.  Wu Hong / EPA
 Yhdysvallat on vaatinut Kiinaa esimerkiksi avaamaan talouttaan yhdysvaltalaisyrityksille ja muuttamaan lakejaan, jotta ne suojelisivat paremmin ulkomaalaisten yritysten aineetonta omaisuutta, kuten patentteja ja tekijänoikeuksia.
 Kiina onkin ilmoittanut, että se vastaa Yhdysvaltain tulleihin sopiviksi katsomillaan vastatoimilla. Jos neuvottelut kaatuvat, kauppasota luultavasti yltyy.
 Voittajia: Osa Euroopan vientiyrityksistä
 Kun kiinalaiset tuotteet ja raaka-aineet kallistuvat, yhdysvaltalaiset yritykset etsivät korvaavia materiaaleja muualta. Jos Kiina asettaa vastatulleja, sama pätee kiinalaisyrityksiin.
 YK:n kauppa- ja kehitysjärjestö UNCTAD arvioi, että  korvaavia tuotteita etsitään etenkin Euroopasta.  EU:n vienti voi kasvaa noin prosentin, jos myös Kiina toteuttaa uhkauksensa uusista 25 prosentin tulleista.
 Toisaalta UNCTAD muistuttaa, että  hyödyt kalpenevat verrattuna riskeihin.  Jos Yhdysvaltain ja Kiinan taloudet kärsivät kauppasodan takia, se iskee pahasti myös EU:n vientiin.
 Häviäjä: Maailmantalous
 Maailman talouskasvu on osoittanut hiipumisen merkkejä viime aikoina. Kauppasodat ja uudet tullit lisäävät epävarmuutta ja uhkaavat heikentää kasvua entistään.
 Maailman pörssikurssit ovat laskeneet tällä viikolla, kun Yhdysvaltain ja Kiinan kauppaneuvottelut menivät yhä pahempaan solmuun. Yhteensä maailman pörssit menettivät arvostaan lähes 1 900 miljardia euroa,  taloussivusto Bloomberg kertoo.
 Kauppasodilla on tapana laajentua, ja presidentti Trump käy niitä monilla rintamilla. Hän on esimerkiksi nostanut EU:sta tuotavan teräksen ja alumiinin tuontitulleja, ja EU on vastannut asettamalla tulleja bourbon-viskille ja muille kulutustuotteille.
 Yhdysvaltain ja EU: n kauppakiista on edelleen ratkaisematta. Yhdysvallat uhkaa Eurooppaa 25 prosentin autotulleilla, ja EU on luvannut vastata samalla mitalla.
 Lue myös:
 USA:n ja Kiinan tullikiistassa ei ratkaisua – raju tullikorotus astui voimaan
 USA ja Kiina aloittamassa tullikiistansa purkua – Jos neuvottelu epäonnistuu "riski talousmarkkinoiden romahduksesta kasvaa selvästi"

Yhdysvalloissa kuluttaja kärsii, mutta Trump juhlii – kaksi voittajaa ja kolme häviäjää Kiinan ja Yhdysvaltain kauppasodassa


Summary: Helsingin väitteet Pisaran välttämättömyydestä vaikuttavat selvitysten valossa hatarilta, kirjoittaa toimittaja Timo-Pekka Heima

Suunnitelmat Helsingin keskustan alle kaavaillusta Pisara-radasta saivat alkuviikolla erikoisen käänteen, kun hankkeesta julkaistiin uusi  selvitys .
 Siinä ratahankkeesta  nousi esiin uusia ongelmia . Junaliikenne olisi kaavaillulla mallilla herkkää häiriöille. Siksi uusi selvitys ehdottaa Pisaraan muutoksia: junien pitempi ajoaika, ajantasausasema Vantaalle Lapinkylään ja uusia varikoita.
 Toinen ongelma oli, että Pisara voisi joissain tapauksissa vähentää matkustajia lähijunista, eikä kasvattaisi matkustusmääriä juuri ollenkaan.
 Uusimman Pisara+ -selvityksen tulokset liikenteen ongelmista näyttäytyvät erikoisina, sillä ratahanke oli jo vuonna 2015 hyvin lähellä toteutua.
 Alexander Stubbin  (kok.) hallitus kertoi  helmikuussa 2015 , että Pisararadan kustannusarvio on 956 miljoonaa euroa. Valtion osuus rakentamiskustannuksista olisi 80 prosenttia, tosin EU-rahoitus saattaisi pienentää osuutta.
 Pisara oli jo etenemässä, kunnes vuoden 2015 syksyllä uusi  hallitus perui  rataan varatun 330 miljoonan rahoituksen ja siirsi rahat kärkihankkeisiinsa.
 Pisara olisi Helsingin keskustan alittava rautatieyhteys, joka yhdistäisi Huopalahdesta ja Tikkurilasta tulevat kaupunkiradat. Keravan ja Rantaradan kaupunkijunat (nykyiset A, I, P, K ja N -junat) ajaisivat Helsingin keskustan läpi tunnelissa  Yle Uutisgrafiikka
 Länsimetron hinnannousu kalpenee Pisaran rinnalla
 Nyt neljä vuotta myöhemmin hinnaksi on uudessa Pisara+ -selvityksessä arvioitu 1,6–1,8 miljardia euroa, kun liikenteen häiriöiden hallinnasta tulevat kulut on laskettu mukaan. Pelkkä Pisara-tunneli maksaisi tämänhetkisen arvion mukaan 1,3 miljardia euroa.
 Länsimetro oli rakentamisensa aikana otsikoissa odotettua suuremmiksi nousseista kustannuksista.
 Vuonna 2008 Länsimetron Ruoholahdesta Matinkylään arvioitiin maksavan 714 miljoonaa euroa. Vuonna 2017 hinnaksi oli tullut 1 186 miljoonaa euroa. Vajaassa kymmenessä vuodessa metrolinjan hinta nousi siis yli 470 miljoonaa euroa.
 Yle kävi marraskuussa 2017 läpi , mitä kaikkea Länsimetro pitää sisällään.
 Pisaran hinta-arvio on neljässä vuodessa noussut toteuttamismallista riippuen noin 350–850 miljoonaa euroa. Ilman varikoita ja liikenteen täsmällisyysongelman ratkaisujakin hinta on vuoden 2015 arvioon nähden noussut 350 miljoonaa euroa.
 Halvimmillaankin kilometri Pisaraa maksaa lähes tuplasti sen, mitä yhtä pitkä matka Länsimetroa on maksanut. Jos Pisaran hinta nousee edelleen arvioidusta ja yltää 2 miljardiin euroon, tulee kilometrihinta noin kolminkertaiseksi Länsimetroon verrattuna.
 Koko ajan ympyrää ajava linja on ongelmallinen
 Miksi Pisaran liikenne ei sitten onnistuisi, kuten aiemmin on ajateltu?
 Tuoreessa selvityksessä todetaan näin:  “Muihin ympyräjärjestelmiin verrattuna Pisaratunnelin ja Kehäradan muodostaman ympyräradan tavoiteltu 70 minuutin kierrosaika olisi erittäin kunnianhimoinen.”
 Tämä tarkoittaisi, että suunnitellulla aikataululla junaliikenteessä voisi olla usein häiriöitä ja myöhästymisiä, eikä liikenne palautuisi helposti normaaliksi.
 Keskeinen ongelma on, että Pisaran myötä I- ja P-junat ajaisivat koko ajan ympyrää, eikä junilla olisi kääntöpaikkaa, jossa myöhästymiset saisi tasattua ja kuljettajan vaihdettua, kuten nyt Helsingin asemalla. Tämän takia ympyrälinja on häiriöherkkä vaihtoehto.
 Ongelmaa voi ratkaista pidentämällä kierrosaikaa, josta taas seuraa matka-aikojen kasvu koko reitin varrella.
 Toisena vaihtoehtona on ajantasaus Vantaalla lentoaseman länsipuolella uudella Lapinkylän asemalla. Sen huono puoli on, että tuolloin matkustajat joutuisivat vaihtamaan junaa Lapinkylässä. Kun juna saapuisi asemalle, matkustajat kävelisivät laiturin yli junaan, joka lähtee pian.
 Yhteys katkeaa, jos saapuva juna on myöhässä. Tämä hankaloittaisi merkittävästi kulkemista Tikkurilan ja lentoaseman alueiden asemilta Länsi-Vantaalle ja päinvastoin.
 Lapinkylän uusi ajantasausasema hankaloittaisi yhteyksiä lentoasemalta junalla länteen. Ella Mikkola / Yle
 Täytenä yllätyksenä tilanne ei tullut, sillä vuodelta 2014 olevassa Pisaran  hankearvioinnissa  todettiin näin:
 "Lähijunaliikenteen suunnitelmaa tulisi tarkentaa ja täsmentää, koska liikennöinnin toteuttamiskelpoisuuteen voi liittyä toiminnallisia ja taloudellisia riskitekijöitä koko hankkeen toteuttamisen kannalta."
 Pisara saattaisi vähentää joukkoliikenteen käyttöä
 Uusin selvitys kävi läpi myös Pisaran liikenteellisiä vaikutuksia, eli kuinka rata vaikuttaisi muun muassa lähijunien suosioon suhteessa henkilöautoiluun.
 Hyötyjä tulisi Espooseen ja Helsinkiin, mutta Vantaa saisi riesakseen haitat, kun alle neljä vuotta sitten avatun kehäradan liikenne huononisi.
 Tulokset eivät ole Pisaralle mairittelevia.
 Parhaaksi vaihtoehdoksi osoittautui malli, jossa kehäradan junat eivät aja Pisara-tunneliin ollenkaan, vaan liikennöivät Helsingistä kuten ennenkin. Pisara-lenkkiä ajaisivat vain Keravan ja Espoon suunnan kaupunkiratojen junat, jolloin junia ajaisi tunnelissa kymmenen minuutin välein.
 Tässä vaihtoehdossa radan vaikutus olisi myönteinen, mutta vaikutus ylipäänsä olisi hyvin vähäinen, kun tunneliin siirtyisi vähän junaliikennettä.
 Jos I- ja P-junien kierrosaika venytettäisiin 80 minuuttiin häiriöiden vähentämiseksi, myös matka-ajat kasvaisivat. Kun junayhteydet huononisivat, siirtyisi matkustajia oman auton käyttöön ja Pisara jopa vähentäisi julkisen liikenteen käyttöä. Töölö ja Hakaniemi saisivat paremmat julkisen liikenteen yhteydet, mutta Vantaalla kävisi päinvastoin.
 Vaihtoehdoissa ei ollut mukana mahdollisuus ajaa Pisaralla junia 70 minuutin kierrosajalla, koska tätä pidetään jatkuvasti häiriöille herkkänä vaihtoehtona.
 Tällaiset Pisaran liikennöintivaihtoehdot hyvin karkeasti uuden selvityksen mukaan ovat:
 1. "Kansainvälisesti kunnianhimoinen", aiemmin kaavailtu kierrosaika (70 minuuttia).  Pisara-lenkkiä ajavat Kehäradan ja Espoon ja Keravan kaupunkiratojen junat. Junien matka-aika pysyy samana kuin nytkin, mutta Pisaraa käyttävät junat voivat myöhästellä usein. Kaukoliikenteelle tulee lisää tilaa Helsingin asemalle ja se voi olla täsmällisempää. Silti hintana on lähes kaikkien HSL:n lähijunien myöhästely entistä useammin.
 2. Täsmällisyyden parantaminen Pisara+ -ehdotuksella (esim. ajantasausasema Vantaan Lapinkylään, uusia varikoita).  Lähijunien liikenne on täsmällisempää, mutta kehäradan matkustajia siirtyy omiin autoihin Lapinkylässä odottelun ja toisinaan katkeavan vaihtoyhteyden takia. Kaukoliikenteelle tulee lisää tilaa Helsingin asemalle ja se voi olla täsmällisempää, vantaalaisten kustannuksella.
 3. Ei laiteta kehäradan junia Pisara-tunneliin ollenkaan . Radan voi mahdollisesti rakentaa 1,3 miljardilla eurolla ja siellä kulkee lähijuna kymmenen minuutin välein Espoon ja Keravan suuntiin. Vantaalaisten kehärata toimii entiseen tapaan, mutta sen junat käyttävät edelleen Helsingin ratapihaa, eikä sinne tule niin paljoa lisää tilaa kuin muissa malleissa. Lisäksi junien risteäminen Pasilan eteläpuolella voi olla teknisesti vaikeaa.
 Kuinka ahdasta Helsingin ja Pasilan välillä on nyt?
 Helsingin ja Pasilan välillä on ollut viime vuodet käynnissä HELRA-hanke, jossa on muun muassa rakennettu välille uusia vaihdeyhteyksiä ja lisäraide Pasilan aseman länsipuolelle.
 Väyläviraston mukaan  HELRA-hankkeen valmistuttua Helsingin ja Pasilan välillä kulkevien junien kapasiteettia voidaan kasvattaa 74 junasta lähes 90 junaan tunnissa. Tämä tarkoittaa jopa 200 junan lisäystä vuorokaudessa.
 Pisaran hankearvioinnissa vuonna 2014 arvioitiin kasvu tätäkin suuremmaksi:  "Pasila–Riihimäki -hankkeen jälkeen Pasilan läntinen lisäraide ja HELRA mahdollistavat junamäärän kasvun nykyisestä 74 junasta 104 junaan tunnissa siten, että liikenne on vielä häiriönsietokykyinen."
 Viime vuosina on tehty monia asioita, joilla ruuhkaisuutta Helsingin ratapihalla on vähennetty: esimerkiksi vetureiden siirtelyä huomattavasti vähentäneiden ohjausvaunujen tulo käyttöön ja lähijunien kääntöaikojen lyhentäminen.
 Kuinka kauan Helsingin kasvava junaliikenne mahtuu nykyiselle asemalle?
 Tätä on vaikea arvioida, sillä junaliikenteen määrän kasvusta on erilaisia näkemyksiä. Esimerkiksi tuoreimmassa Pisara-selvityksessä oletetaan, että uuden Lentoradan kautta junamäärä pääradalta peräti tuplaantuu nykyisestä kymmenestä junasta kahteenkymmeneen ruuhkatunnissa.
 Samalla todetaan, että tämä oletus 20 junasta tunnissa " ei perustu kysyntäennusteeseen tai operaattorien arvioimaan liikennöintitarpeeseen ".
 Vuodelta 2017 olevassa Liikenneviraston Etelä-Suomen junaliikenteen kehityskuva  -raportissa  Helsinkiin kulkevien junien määrästä on erilainen arvio. Tuossa selvityksessä junien kokonaismäärä Helsingissä aamuruuhkatunnissa on nykyisin 78.
 Vuoteen 2040 mennessä junamäärä raportin mukaan kasvaa, kun arvioidaan Lahden suunnan junamäärän tuplaantuneen, Riihimäen lähijunien määrän kasvaneen, Tampereelle kulkee kolmas kaukojuna tunnissa, ja Turkuun kaukojuna kahdesti tunnissa. Silti junamäärä Helsingissä ruuhkatunnissa vuonna 2040 on vain 85.
 Antti Kolppo / Yle
 Pisara alkaa olla välttämätön vuonna 2040
 Junaliikenteen kehityskuva - selvityksessä  arvioidaan, että Pisara tai vastaava maanalainen yhteys Helsingin ratapihan ruuhkien takia on välttämätön vuonna 2040.
 Tätä ennen on arvioitu tarpeellisemmaksi toteuttaa kaupunkirata Leppävaarasta Espooseen tai Kauklahteen.
 Toinen Pisaran edelle menevä hanke on Pasila-Riihimäki -välin  toinen vaihe . Siinä Keravan ja Jokelan välille rakennettavien lisäraiteiden myötä muodostuu yhtenäinen noin 20 kilometrin pituinen neliraiteinen osuus, jossa lähijunat ja kaukojunat voivat kulkea omilla raiteillaan ja liikenteen täsmällisyys paranee.
 Muillekaan pääradan korjauksille, kuten junaliikenteen nopeutukselle ja lisäraiteille Riihimäen ja Tampereen välillä, Pisara ei vaikuta olevan edellytys.
 Pisara+ -selvityksessä on pohdittu radalle vaihtoehtoa, jossa Helsingin aseman itäreunalle Kaisaniemen puistoon tehdään kaksi lisäraidetta. Puiston kaventaminen herättänee Helsingissä vastustusta, vaikka toisaalta alueella on nytkin osin parkkipaikkoja.
 Junien määrä Espoosta pysynee pitkään ennallaan
 Helsinki on rakentanut mielikuvaa, että mitään nopeita ratahankkeita ei ilman Pisaraa voisi viedä eteenpäin.
 Kuitenkaan Turun toivoma "tunnin juna" eli oikorata Espoosta Saloon ja siihen liittyvä Espoon/Kauklahden kaupunkirata ei näytä lisäävän Helsingin ratapihan junien määrää.
 Muuallakin Suomessa junaliikennettä voi lisätä ilman, että se välttämättä tarkoittaa uusia vuoroja Helsingin ratapihalle.
 Tämä onnistuu jatkamalla nyt esimerkiksi Tampereelle päättyviä vuoroja edelleen Poriin, Vaasaan tai Ouluun ja päinvastoin, eikä tämä tuo liikenteen lisäystä Helsingin ratapihalle.
 Helsinki lobbaa Pisaraa koko maan hankkeena
 Helsinki on lobannut Pisaraa railakkaasti ja antaa esimerkiksi  esitteessään ymmärtää , että " Pisararata on suurten valtakunnallisten ratahankkeiden kuten Suomiradan, Turun tunnin junan ja Itäradan edellytys ."
 Helsingin ajama näkökulma on ymmärrettävä, koska muuten on vaikea perustella, miksi valtion pitäisi maksaa jopa 80 prosenttia kolmen lähiliikenteen aseman rakentamisesta Helsingin keskustaan, jossa on muutenkin maan parhaat julkisen liikenteen yhteydet.
 Esimerkiksi Tampereen raitiolinjan kustannuksiin valtio osallistuu korkeintaan 30 prosentin osuudella.
 Helsingin viljelemää mielikuvaa ei juuri tue Pisaran hankearvion johtopäätelmä vuodelta 2014:
 " Pisararadan vaikuttavuus liittyy erityisesti Helsingin seudun joukkoliikenneyhteyksien kehittämistä koskevaan tavoitteeseen. [...] Kaukoliikenteen hyödyt saadaan kehittämällä Pasila–Riihimäki -rataosaa, toteuttamalla Pasilan läntinen lisäraide sekä parantamalla Helsingin ratapihan toiminnallisuutta, jotka on tässä työssä oletettu toteutettaviksi ennen Pisararataa ."
 Helsinki toivoo Pisaran etenevän käynnistyneissä hallitusneuvotteluissa. Keskusta oli vuonna 2015  tyytyväinen hankkeen kaatumiseen .
 SDP on ollut vankemmin Pisaran kannalla, mutta liikenneverkolla on lukuisia rahaa kaipaavia kohteita eikä ole helppo perustella, miksi Pisara ohittaisi ne. Myös SDP:n vahvalla alueella Vantaalla kehäradan liikenteen heikennys herättänee närää.
 Lue myös:
 Kaksi kaupunkia unelmoi omasta tunnin junasta lähivuosina – lobbaus täydessä vauhdissa Turussa ja Tampereella
 Ministeriö: tunnin juna Turusta Helsinkiin voi toteutua ennen nopeaa yhteyttä Tampereelle – asiantuntija kritisoi rahankäyttöä
 Itärata Porvoosta Kouvolaan nopeuttaisi matkaa Itä-Suomeen vain vähän – selvitys: kallis hanke ei kannata

Analyysi: Helsingin jättihanke ongelmissa – Pisara-radan kilometrillä jo tuplahinta Länsimetroon verrattuna


Summary: Maya Bayn ranta tuli kuuluisaksi Leonardo DiCaprion The Beach -elokuvasta. Rannan annetaan toipua kansainvaelluksesta vielä pari vuotta.

Hollywood-elokuvan tunnetuksi tekemä ranta pysyy kiinni ainakin kesäkuuhun 2021.
 Maya Bayn ranta Ko Phi Phi Leen saarella suljettiin kesäkuussa 2018, koska saaren luonto kärsi niin pahoin suurista vierailijamääristä. Alun perin ranta oli tarkoitus sulkea vain neljäksi kuukaudeksi, mutta sulkua on pidennetty toistuvasti.
 Ranta nousi kuuluisuuteen  Leonardo DiCaprion  tähdittämästä The Beach -elokuvasta. Se sai ensi-iltansa vuonna 2000.
 Thaiviranomaiset kertoivat torstaina uutistoimisto AFP:n mukaan, että ranta on päätetty pitää kiinni vielä kaksi vuotta, jotta alueen korallit ja muu luonto saavat rauhassa toipua.
 Krabin maakunnassa sijaitseva ranta on suosittu päiväretkikohde.
 Ennen sulkua rannalla vieraili jopa 5 000 turistia joka päivä. Kun ranta avataan uudelleen, turistien päivittäistä määrää rajoitetaan. Uutiskanava  CNN:n mukaan  saarelle päästetään tulevaisuudessa noin 1 200 turistia päivässä, neljässä ryhmässä.
 Suuret vierailijamäärät irrottivat kasvien juuria ja aiheuttivat eroosiota sekä vaurioita koralleille.
 Krabin matkailualan yrittäjien yhdistyksen puheenjohtaja  Wattana Rerngsamut  pitää sulun jatkamista epäreiluna.
 – Maya Bay on matkailualan sydän, hän kommentoi uutistoimisto AFP:lle ja kehotti sulusta päättäneitä viranomaisia järjestämään julkisia kuulemisia, joissa sovitella rannan käyttöä.
 Viime heinäkuussa Phuketin lähellä upposi lautta. Turmassa kuoli 47 kiinalaista matkailijaa. Se oli osaltaan hiljentämässä Thaimaan matkailualaa viime vuonna.
 CNN:n mukaan Maya Bayn rantaa saa käydä ihailemassa veneestä, mutta sinne ei saa tällä hetkellä mennä.

Turistitantereeksi muuttunut thaimaalaisranta pysyy kiinni vielä kaksi vuotta