Summary: Koodauksen perusteita halvalla luokkahuoneeseen tuova startup-yritys voitti ensimmäisen katselmuksen Beirutissa.

Startup-tohtori  Jukka-Pekka Heikkilä  herätti muutama vuosi sitten huomiota viemällä yrittäjyysoppia Pohjois-Koreaan.
 Sen jälkeen Suomen Akatemian ja Aalto-yliopiston yrittäjyyden tutkijatohtori on suunnannut toimintaansa Lähi-itään ja Libanoniin.
 Heikkilä ja Hankenissa väitöstutkimusta tekevä  Fouad-Philippe Saade  ovat aloittaneet yhteistyössä libanonilaisten kumppaneidensa kanssa hankkeen, jonka tavoitteena on tukea paikallisten naisten perustamia startup-yrityksiä. Saade on itsekin kotoisin Libanonista.
 Viime viikolla pohjoismainen 15-henkinen vapaaehtoisista koostuva asiantuntijaryhmä oli Beirutissa järjestetyssä  Women Tech Startup Beirut (WTSUP!) -tapahtumassa  koulimassa kahtatoista aloittavaa yritystä.
 Kaksi parhaaksi valittua kasvuyritystä pääsevät osallistumaan Slush-tapahtumaan Helsingissä ensi syksynä.
 Koodausopetusta tarjoava yritys valittiin parhaaksi
 Paikallisten yhteistyökumppaneiden valitsemista kahdestatoista naisten perustamasta yrityksestä osa on jo tuotteineen markkinoilla, osa vasta kehittämässä yritysideaansa.
 Slush-viikolle Suomeen raati valitsi  TeensWhoCoden , joka kehittää kouluille alustaa, jossa nuoria opetetaan koodaamaan.
 – Koodauksen perusteita halvalla luokkahuoneeseen tuovalla TeensWhoCodella on todella suuri potentiaali. Näitä alustoja ei ihan hirveästi ole tai ne ovat todella kankeita, Heikkilä toteaa.
 Beirutissa parhaana palkitun TeensWhoCoden perustaja Nour Atrissi (vas.), Societe Generalen pankkiiri Jimmy El-Azar ja ohjelmistokehittäjä Firas Koussa.   Jukka-Pekka Heikkilä
 Niin ikään Slush-tapahtumaan valittiin kakkossijalle arvioitu  Poyze -sovellus, joka ohjaa käyttäjäänsä tarvitsemansa kaltaiseen kauneussalonkiin.
 – He voivat saada paljon apua siihen, miten kehittää applikaatiota. Yritysidea on kuitenkin aika kulttuurisidonnainen, koska kysymys on kauneussalongeista.
 Slush-viikolle valittuja naisyrittäjiä valmennetaan ennen tapahtumaa, jotta nämä saavat yrittäjien ja rahoittajien kohtaamisesta mahdollisimman paljon irti.
 – Matka ei ole palkinto. Tänne tullaan saamaan kokemusta muun muassa Slushin sisarorganisaation ja projektimme partnerin The Shortcut:n toiminnasta.
 Tarkoituksena kasvattaa hanketta
 Libanon on tasa-arvoindekseissä maailman häntäpäätä. Jukka-Pekka Heikkilä uskoo, että naisten mahdollisuudet toimia yrittäjinä kuitenkin tulevat parantumaan.
 – Libanonissa on suuri aivovuoto myös maan sisäisesti. Siellä valmistuu paljon todella lahjakkaita naisia, mutta he eivät löydä paikkaansa työmarkkinoilla.
 Yrittäjyys elää Heikkilän mukaan Libanonissa kukoistuskautta, mutta lainsäädäntö aiheuttaa usein hankaluuksia. Esimerkiksi Beirutin startup-puistossa Beirut Digital Districtissä toimii satakunta uusyritystä.
 Tarkoituksena on kasvattaa toimintaa ensi vuonna. Silloin mukaan otetaan mahdollisesti myös pakolaisten perustamia startup-yrityksiä sekä paikallisia pidemmälle kehittyneitä teknologiayrityksiä ja kestävän kehityksen teemoja.
 – Ei me mennä sanomaan, miten mikäkin asia on. Luomme alustan, jossa paikalliset naiset kouluttavat paikallisia kykyjä. Teemoina meillä on Suomesta tuotavana tasa-arvo ja tasa-arvoiset mahdollisuudet kaikille. Pyrimme myös tuomaan esiin vapaaehtoistoiminnan merkitystä sekä "giving back -kulttuuria", jossa autetaan toisia ilman rahallista vastiketta.
 Portti molempiin suuntiin
 Heikkilän mukaan tavoitteena on avata kasvuyrityksille portti Lähi-idästä Pohjoismaihin ja toisin päin. Pyrkimyksenä on muistuttaa libanonilaisia Euroopan markkinoista ja pohjoismaalaisia Lähi-idän markkinoista.
 – Me unohdamme usein Lähi-idän markkinat. Luomme alustaa ja startup-kulttuuria sille, että lahjakkaat startup -tiimit voivat lähteä sieltä tänne ja täältä sinne.
 Myöhemmin tavoitteena on Heikkilän mukaan suunnata toimintaa Libanonista muualle Lähi-itään.
 Lisää aiheesta:
 Suomen koulutusviennin huikein harppaus: Startup-oppia Pohjois-Koreaan

Suomalainen startup-tohtori suuntaa Pohjois-Korean jälkeen Lähi-itään – Tavoitteena tukea libanonilaisten naisten perustamia yrityksiä


Summary: Nykyinen liikenne- ja viestintäministeri Anne Berner on ensimmäisen kauden kansanedustaja

Keskustan kansanedustaja sekä liikenne- ja viestintäministeri  Anne Berner  ei pyri huhtikuun vaaleissa eduskuntaan.
 Berner on ehdolla SEB-pankin hallitukseen kertoo ruotsalainen elinkeinoelämän aiheisiin keskittyvä  Dagens industri . Hänen lisäksi pankin hallitukseen esitetään  Lars Ottersgårdia , joka on Nasdaqin markkinateknologian johtaja.
 Bernerin esitys käy ilmi SEB:n vuosikokouskutsusta. Vuosikokous järjestetään 26.3.2019 Tukholmassa.
 Anne Berner on ensimmäisen kauden kansanedustaja ja nousi eduskuntaan viime vaaleissa keväällä 2015 Uudenmaan vaalipiiristä saadessaan 9 691 ääntä.
 SEB (Skandinaviska Enskilda Banken) on pohjoismainen rahoitus- ja omaisuudenhoitopalvelujen tarjova pankki.
 Juttua korjattu kello 21.05. Berneriä esitetään SEB-hallitukseen vuosikokouksessa 26.3.2019

Anne Berner ei hae jatkokautta eduskuntaan – ehdolla SEB-pankin hallitukseen


Summary: Sote-tulppa heijastuu moneen: Apteekkikilpailun lisääminen olisi voinut edetä, mutta nyt käsittelyaika alkaa käydä vähiin.

Entistä varmemmalta alkaa näyttää, että apteekkialan remontti jää tälläkin kerralla vain aikeeksi.
 Tarkoituksena oli helpottaa apteekkien perustamista, lisätä niiden lukumäärää ja parantaa suomalaisten saamaa palvelua.
 Hallitus antoi  esityksensä  aiheesta heinäkuussa. Nyt esitys on sosiaali- ja terveysvaliokunnan pöydällä – siellä tv-kuvissa näkyvässä paperipinossa, joka ei voi olla herättämättä sääliä kansanedustajan työtaakasta.
 Vaikka ei vedäkään vertoja perustuslakivaliokunnan paperivuorille.
 Valiokunnan puheenjohtaja Krista Kiuru ja sosiaali- ja terveysvaliokunnan kokous. Mikko Stig / Lehtikuva
 Valiokunnan puheenjohtaja  Krista Kiuru  (sd.) ei juuri anna toivoa siitä, että esitys ehdittäisiin käsitellä enää tällä vaalikaudella.
 – Käsittelyyn on hyvin ohut mahdollisuus, jos valiokunnalle vapautuu aikaa syystä tai toisesta, Kiuru sanoo.
 Ei ensimmäinen yritys
 Apteekkien keskinäistä kilpailua on haluttu lisätä ennenkin, mutta edellisen hallituksen loppukaudella 2015 tehty esitys hautautui sekin sosiaali- ja terveysvaliokuntaan.
 Nyt valiokunta varautuu ottamaan työn alle sote-uudistuksen heti kun siihen liittyvä lausunto valmistuisi perustuslakivaliokunnasta. Mutta sitä odotellessa ei ole paljonkaan tehtävissä.
 Antti Parviala / Yle
 Apteekkilakien lisäksi monet muutkin esitykset seisovat valiokunnan paperipinoissa. Vammaislaki, lastensuojelu, asiakasmaksut – kaikki ovat sidoksissa soteen, eikä niitä haluta ottaa erilliseen käsittelyyn.
 Valiokunnassa käsiteltäviä asioita laitettiin tärkeysjärjestykseen viime vuoden lopulla. Silloin apteekit eivät nousseet kärkisijoille, vaikka verrattain kiistaton esitys olisi voitu saada valmiiksi ja eduskunnan lopullisesti päätettäväksi.
 Sen jälkeen työlistalle otettiin vielä sairaanhoitajien lääkkeenmääräämisoikeuden laajentaminen yksityiseen kotisairaanhoitoon.
 Olisiko toinen järjestys kannattanut?
 Sosiaali- ja terveysministeri  Pirkko Mattila  (sin.) varoo moittimasta lainsäätäjän työjärjestystä.
 – Ei ole suotavaa ministerin kellottaa valiokunnan työtä. Otan eduskunnan aikataulun sellaisena kuin se on.
 Olisiko ministeriön esitys voitu saada eteenpäin jo aikaisemmin?
 – Ministeri ei voi kellottaa eduskuntatyötä, sanoo sosiaali- ja terveysministeri Pirkko Mattila Emmi Korhonen / Lehtikuva
 – Kyllä valmistelulle pitää olla säädyllinen aika. Eikä nyt ole aikakonetta, jolla voi matkata taaksepäin.
 Apteekkarit valmiita kilpailuun
 Esityksen ytimessä on tavoite lisätä kilpailua apteekkien kesken muun muassa lisäämällä niiden lukumäärää. Se tarkoittaa käytännössä suoraan nykyisten apteekkarien leivän kaventumista. Tai ainakin voin ohentumista.
 Siitäkin huolimatta apteekkarit ovat itsekin taipuneet kilpailun lisäämisen kannalle.
 – Uusia apteekkeja maahan kyllä mahtuu, Apteekkariliiton toimitusjohtaja  Merja Hirvonen  sanoo.
 Apteekkien määrää “kannattaa lisätä siellä, missä niille katsotaan olevan tarvetta”, kuten liiton omassa  tulevaisuusohjelmassa  muotoillaan.
 AOP
 Lakiesityksen muotoilu lupaa kohtalaisen varovaista muutosta. Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimea saisi nykyistä laajemman mahdollisuuden harkita uusien apteekkien perustamisesta.
 Käytäntö osoittaisi, kuinka paljon uusia apteekkeja lopulta tulisi, mutta niiden tuoman verokertymän arvioinnissa puhutaan 60:n lisäyksestä nykyiseen yli 800 apteekin verkostoon.
 – Kyllä tämä esitys kokonaisuutena muuttaa alan perusrakennetta, Hirvonen sanoo.
 Uusi apteekki – vanhalta pois?
 Jokainen uusi apteekki syö myyntiä nykyisiltä.
 Nollasummapeli voitaisiin välttää vain, jos lääkkeiden kokonaismyynti kasvaisi. Apteekkiuudistuksen takia reseptilääkkeissä niin tuskin käy, mutta itsehoitolääkkeissä mahdollisuus on suurempi.
 Eduskunnassa oleva, niin sanottu  apteekki II  -laki avaisi itsehoitolääkkeet hintakilpailulle. Siinä apteekeille annetaan mahdollisuus kilpailla itsehoitolääkkeiden hinnoilla, toisin kuin nyt.
 Hintakilpailu voisi kasvattaa myyntiä, sillä asiakkaan maksamat hinnat voisivat laskea, kun apteekeille annettaisiin oikeus tinkiä omasta katteestaan asiakkaan eduksi.
 Tosin sote-tulppa saattaa pitää huolen siitä, että tämäkin uudistus siirtyy tuonnemmaksi.

Sote-tulppa heijastuu moneen: Nyt jopa apteekkarit ovat valmiita kaventamaan leipäänsä, mutta eduskunta ei pysty päättämään apteekkien määrää lisäävästä muutoksesta


Summary: Presidentti Emmanuel Macron vieraili juutalaisella haustausmaalla, missä kymmeniä hautoja oli tärvelty hakaristein.

Tuhannet ihmiset osoittivat Pariisissa tiistai-iltana mieltä antisemitistisiä hyökkäyksiä vastaan.
 Tuorein esimerkki tästä paljastui aiemmin päivällä Strasbourgin lähellä sijaitsevassa Quatzenheimin kunnassa, jossa liki sata hautakiveä oli häväisty juutalaisella hautausmaalla. Hautakivet oli turmeltu hakaristein.
 Vastaavanlaisia mielenosoituksia järjestettiin myös monissa muissa Ranskan kaupungeissa.
 Presidentti  Emmanuel Macron  vieraili Quatzenheimin hautausmaalla aiemmin tiistaina.
 – Me toimimme, me säädämme lakeja, me rankaisemme, Macron sanoi juutalaisten johtohenkilöille hautausmaalla.
 Macron myös laski valkoisen ruusun hautakivelle, joka kunnioittaa niiden juutalaisten muistoa, jotka lähetettiin Saksaan toisen maailmansodan aikana.
 Joulukuussa Quatzenheimin lähellä olevassa Herrlisheimin kunnassa häväistiin nelisenkymmentä hautaa ja holokaustin uhrien muistomerkki.

Pariisissa osoitettiin mieltä antisemitistisiä hyökkäyksiä vastaan


Summary: Henkilöauton kuljettaja kuoli, kun auto ajautui päin aura-autoa Hurukselantiellä Kotkassa tiistai-iltana.

Turma sattui puoli kymmenen aikaan illalla. Kummassakin ajoneuvossa oli vain kuljettaja.
 Päivystävä palomestari ei pystynyt tiistai-iltana vahvistamaan vainajan ikää tai sukupuolta.
 Poliisi tutkii onnettomuutta ja tiedottaa siitä myöhemmin. Palomestarin mukaan tieosuudella oli illalla talvinen ajokeli.

Henkilöauto kolaroi aura-auton kanssa Kotkassa – yksi kuoli


Summary: Tuhannet ihmiset osoittivat tiistaina Ranskassa mieltään juutalaisvastaisia hyökkäyksiä vastaan.

EU:ssa ollaan hyvin huolissaan juutalaisvastaisten tekojen lisääntymisestä, sanoo Helsingin yliopiston kirkkohistorian dosentti  Mikko Ketola .
 – Tämä on hyvä ilmapuntari siitä, että demokraattisia yhteiskuntajärjestelmiä uhkaavat suuremmat vaarat kuin ennen, Ketola sanoi tiistaina Ylen A-studiossa.
 Juutalaisvastaiset hyökkäykset ovat lisääntyneet viimeisen vuoden aikana etenkin Ranskassa. Tiistain vastaisena yönä Strasbourgin kaupungin lähellä sijaitsevalla juutalaisella hautausmaalla töhrittiin lähes sata hautaa hakaristeillä.
 Tiistaina tuhannet ihmiset Ranskan eri kaupungeissa ovat  osoittaneet mieltään juutalaisvastaisia hyökkäyksiä vastaan .
 "Juutalaiset ajateltiin kapitalisteiksi"
 Syynä juutalaisvastaisuuden lisääntymiseen on Ketolan mukaan erilaisten ääriryhmien aktivoituminen. Juutalaisvastaista liikehdintää on ollut äärioikeiston, uusnatsien ja äärimuslimien lisäksi myös äärivasemmistossa.
 – Sosialismiin on alusta lähtien, 1800-luvulta, kuulunut juutalaisvastaisuus. Se johtuu siitä, että juutalaiset ajateltiin kapitalisteiksi, Ketola selitti.
 Hänen mukaansa antisemitismi eli vahvana Neuvostoliitossa.
 – Nyt se on siirtynyt aatteellisena perintönä erilaisille vasemmistolaisille ryhmille.
 Mikko Ketolan mukaan juutalaisvastaisuuden lisääntymisen syynä on erilaisten ääriryhmien aktivoituminen. Yle
 Ketolan mukaan yhä useammat juutalaiset tuntevat olonsa turvattomiksi Euroopassa ja moni on ainakin harkinnut muuttamista pois kotimaastaan.
 – Ranska ja Saksa ovat kärjessä näissä turvattomuuden tunteissa. Kuten myös näissä konkreettisissa antisemitistisissä teoissa.
 Hyökkäykset lisääntyivät viime vuonna
 Tutkijan mukaan juutalaisiin kohdistuneita hyökkäyksiä oli viime vuonna enemmän kuin pitkään aikaan. Ranskassa juutalaisvastaisia välikohtauksia raportoitiin viime vuonna 541, kun vuotta aiemmin niitä oli vain 311.
 Kehitykseen voi vaikuttaa lähinnä valistuksella ja koulutuksella, Ketola sanoo.
 – Ei tässä minkäänlaisia pakkokeinoja oikein voi käyttää. Täytyy yrittää lisätä asiasta puhumista eri tahoilla.
 Lue myös:
 Pariisissa osoitettiin mieltä antisemitistisiä hyökkäyksiä vastaan
 Katso tiistain koko A-studio täältä
 ”Puolalaiset imevät antisemitismin äidinmaidossaan” – israelilaisministerin kommentit raivostuttavat Puolassa
 CNN:n kysely: Juutalaisvastaisuus yhä voimissaan Euroopassa – juutalaisten valtaa pidetään liian suurena

Tutkija juutalaisvastaisten hyökkäysten lisääntymisestä: Ääriryhmät ovat aktivoituneet oikealla ja vasemmalla


Summary: Puhemies tapasi perustuslakivaliokunnan jäseniä ja asiantuntijoita illalla eduskunnassa.

Tiedustelulait toivat eduskunnan eteen uuden ilmiön, kun osa perustuslakiasiantuntijoista huomasi ongelmia hallinto- ja puolustusvaliokunnan mietinnöissä.
 Professorit  Juha Lavapuro  ja  Martin Scheinin  kritisoivat mietintöjä perustuslain vastaiseksi Twitterissä, jonkan jälkeen puhemies  Paula Risikko  (kok.) palautti lait perustuslakivaliokuntaan uudelleenarvioitavaksi.
 Risikko arvioi, että asiassa pitäisi olla parempi tapa toimia kuin viestiminen sosiaalisen median kautta. Illan suussa puhemies tapasi asiantuntijoita puhuakseen perustuslakivaliokunnan toiminnasta.
 – Me emme käsitelleet tätä yksittäistä tapausta erikseen. Totesimme tosin, että tiedustelulait ovat hyvin poikkeuksellinen lainsäädäntöpaketti, jossa on hyvin monia ulottuvuuksia ja se on hyvin perusoikeusherkkää, Risikko sanoi tilaisuuden jälkeisessä tiedotustilaisuudessa.
 Aiemmin tällä viikolla Risikko totesi haastattelussa, että viestimistä pitäisi parantaa jotenkin eduskunnan ja asiantuntijoiden kesken.
 – Asiantuntijoilla on oma asiantuntijuus ja heidän pitää pystyä siitä puhumaan. Emme lähteneet ketään suitsimaan. Lähdimme siitä, että kaikilla on sananvapaus.
 Risikko soimii Niinistöä
 Puolustusministeri  Jussi Niinistö  (sin.) kutsui blogissaan osaa perustuslakiasiantuntijoita talebaneiksi, jotka "verhoavat ideologiset tavoitteensa asiantuntijuuden valekaapuun".
 Nimittely liittyi tilanteeseen, jossa Lavapuro ja Scheinin olivat löytäneet tiedustelulakimietinnöistä perustuslaillisia ongelmia.
 – Minä en pidä sitä hyvänä, koska asiantuntijat tekevät vain työtään. Jokainen tietysti valitsee sanansa, mutta mielestäni se ei ollut korrektia.
 Risikko pitäisi hyvänä sitä, että isoja lakipaketteja kierrätettäisiin perustuslakivaliokunnan kautta nykyistä matalammalla kynnyksellä. Tällöin suureen saliin ei päätyisi perustuslain vastaisia lakeja.
 Tai ainakaan puhemiehen ei niitä tarvitsisi viedä valiokuntiin uudelleenarvioitavaksi.

Puhemies Risikko ei lähtenyt suitsimaan perustuslakiasiantuntijoiden viestimistä – ”Asiantuntijoiden pitää pystyä puhumaan”


Summary: Vahinko on aiheutunut väliaikaisen, rakennustöitä palvelevan vesijohdon rikkoutumisesta talon neljänneksi ylimmässä kerroksessa.

Artikkelia täydennetään pian.

Helsingin Kalasatamaan rakenteilla olevassa tornitalo Majakassa laaja vesivahinko


Miestä syytetään törkeästä petoksesta ja useista identiteettivarkauksista. Asianomistajina on peräti 21 henkilöä ja pikavippiyritys.
 Tapausta käsitellään Pirkanmaan käräjäoikeudessa.
 Syyttäjän mukaan mies hankki itselleen pikavippiyhtiöltä 40 500 euron arvosta lainoja esiintymällä toisten henkilöiden henkilötiedoilla.
 Epäillyt teot tapahtuivat tammikuussa 2016 Tampereella.
 Syyttäjä vaatii miehelle ehdotonta vankeusrangaistusta 21 identiteettivarkaudesta ja törkeästä petoksesta.
 Useita lainapyyntöjä päivässä
 Syytehakemuksen mukaan epäilty suorastaan tehtaili petoksia lyhyessä ajassa. Epäilty haki kerrallaan aina 2 000 euron lainaa ja näitä lainapyyntöjä tuli useita päivässä.
 Syyttäjän mukaan mies avasi pikavippiyhtiön lainapalveluun toisen henkilön henkilötietoja käyttäen 2 000 euron luottotilin, jolta epäilty siirsi rahat omalle tililleen samana päivänä.
 Syyttäjän mukaan mies käytti kirjautuessaan omia verkkopankkitunnuksiaan. Tunnistautumisen jälkeen epäilty muutti lainahakemukseen toiset henkilötiedot.
 Yle ei ole tavoittanut pikavippiyhtiötä kertomaan, miten tämä on mahdollista.
 Epäillyllä on ollut maksuhäiriömerkintöjä, eli hän ei olisi saanut itse lainaa.
 Syyttäjän mukaan epäilty avasi useita eri pankkitilejä, jotta sai suunnittelemansa rikoksen toteutettua.

Epäilty otti pikavippejä yli 40 000 eurolla muiden nimiin: Syytetään 21 identiteettivarkaudesta


Summary: Palkinto on jaettu yli 50 vuoden ajan pohjoismaisella kielellä kirjoitetusta kaunokirjallisesta teoksesta.

Kolme suomalaista romaania,  Marianne Kurton  Tristania (2017),  Lars Sundin  Där musiken började (2018) ja  Liselott Willénin  Det finns inga monster (2017) ovat ehdolla tämän vuoden Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinnon saajiksi.
 Palkintoa tavoittelee 13 pohjoismaista romaania ja runo- ja novellikokoelmaa. Palkinnon saaja julkistetaan Tukholmassa 29. lokakuuta.
 Palkinnonsaajalle myönnetään ”Nordlys”-palkintopatsas ja noin 47 000 euroa.
 Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinto on jaettu vuodesta 1962 lähtien kaunokirjalliselle teokselle, joka on kirjoitettu jollakin Pohjoismaiden kielistä.

Marianne Kurton, Lars Sundin ja Liselott Willénin romaanit ehdolla Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinnon saajiksi


Summary: Viikon aikana on kertynyt jälleen tukku aiheita eduskunnan kyselytunnille.

Oppositio saa jälleen mahdollisuuden hiillostaa aitiossa istuvia ministereitä kun eduskunta kokoontuu viikottaiselle kyselytunnille.
 Viikon aikana pinnalla ovat olleet esimerkiksi ministeri  Anne Bernerin  (kesk.)  päätös siirtyä ruotsalaispankin hallitukseen , puolustusministeri  Jussi Niinistön  (sin.) hyökkäykset perustuslakiasiantuntijoita kohtaan sekä sote-uudistuksen takkuinen eteneminen perustuslakivaliokunnassa.
 Aiemmin päivällä neljä oppositiopuolueen eduskuntaryhmän  puheenjohtajaa moitti puolustusministeri Niinistön kannanottoja  pääministeri  Juha Sipilälle  (kesk.) lähetetyssä avoimessa kirjeessä. Niinistö on nimittänyt perustuslakivaliokunnan kuulemia asiantuntijoita muun muassa ”perustuslakitalebaneiksi”.
 Voit seurata kyselytuntia suorana  Yle Areenassa  tai yllä olevaa kuvaa klikkaamalla kello 16 alkaen.

Nousevatko Bernerin urasuunnitelmat ja perustuslakitalebanit keskusteluun? Seuraa kyselytuntia suorana klo 16


Summary: Suurten raideliikenneinvestointien edistämisestä vastaava Pohjolan Rautatiet Oy perustettiin keskiviikkona.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Valtioneuvosto päätti torstaina valtuuttaa valtioneuvoston kanslian pääomittamaan Pohjolan Rautatiet Oy:tä. Pääomitus päätettiin tehdä Neste Oyj:n osakkeilla.
 Valtio luovuttaa Nesteen osakkeita oman pääoman ehtoisesti enintään 107 miljoonalla eurolla Pohjolan Rautatiet Oy:lle.
 Pohjolan Rautatiet Oy perustettiin virallisesti keskiviikkona rautatietoimialan kehittämiseksi ja suurten raideliikenneinvestointien edistämiseksi. Hanke toimia aiemmin työnimellä Suomen Oy Rata Ab.
 Liikenne- ja viestintäministeriö tiedotti hankkeesta 1. helmikuuta.
 Lue myös:
 Valtio perusti uuden yhtiön edistämään rataverkon kehittämistä

Valtio pääomittaa raideyhtiötään Nesteen osakkeilla


Summary: Liikaa soittoja, liian vähän hoitajia. Seurasimme henkilökunnan arkea uuden päivystysapunumeron parissa.

– Päivystysapu, sairaanhoitaja Rita.
 Sairaanhoitaja  Rita Angelbach-Heinaru  vastaa puheluihin Helsingin Töölön terveysaseman tiloissa, Kivelän sairaalan viidennessä kerroksessa kuulokemikrofoni päässään.
 Puheluja tulee päivystysapunumeroon 116 117 taukoamatta. Koko ajan.
 Hoitaja ehtii vastaamaan murto-osaan puheluista: yhdeksän puhelua kymmenestä jää vastaamatta, mutta hoitaja soittaa takaisin koneelle tallentuneeseen numeroon. Sitten kun ehtii. Tammikuun tilastojen mukaan hoitaja ehtii soittamaan asiakkaalle keskimäärin reilun puolen tunnin päästä, mutta hoitajat sanovat, että viikonloppuruuhkan aikaan takaisinsoitossa saattaa kestää useita tunteja.
 Yhteensä hoitajia on kaksitoista: he vastaavat taukoamattomaan puheluvirtaan kolmessa vuorossa, ympäri vuorokauden. Yhdessä vuorossa on vain muutama hoitaja kerrallaan.
 Sairaanhoitaja Rita Angelbach-Heinaru toivoo lisää hoitajia Helsingin päivystysapunumeroon. Antti Lähteenmäki / Yle
 Puheluita tuli tänne Helsingin päivystysapuun tammikuussa 10 000, kun kesällä vasta avattuun päivystysapuun soitettiin tuhat kertaa kuukaudessa. Määrä on siis kymmenkertaistunut puolessa vuodessa, koska helsinkiläiset ovat löytäneet palvelun ja heitä on kehotettu soittamaan siihen ennen päivystykseen lähtöä.
 Pitäisikö puhelimeen olla yksinkertaisesti vastaamassa enemmän hoitajia?
 – Pitäisi, Angelbach-Heinaru vastaa empimättä.
 Päivystysapunumeroon kehotetaan soittamaan äkillisissä terveysongelmissa ennen kuin lähtee päivystykseen. Tarkoitus on vähentää ruuhkia päivystyksissä.
 – Päivystysapu, sairaanhoitaja Rita.
 Soittaja kertoo pienen lapsensa olevan viidettä päivää 40 asteen kuumeessa.
 – Teidän pitää ehdottomasti viedä lapsi lääkärin arvioitavaksi.
 Seuraavaa soittajaa Angelbach-Heinaru neuvoo antamaan vatsataudissa olevalle vauvalle nestettä mahdollisimman paljon.
 – Mutta jos se tulee kaaressa ulos, niin teidän täytyy tarkkailla kuivumisen merkkejä ja lähteä päivystykseen.
 Osa tarvitsisi kiireellistä apua – miten heidän käy, jos takaisinsoitto venyy?
 Viereisessä huoneessa soittoihin vastaa sairaanhoitaja  Riku Hakala .
 Vaikka Hakala on vastannut monta vuotta helsinkiläisten puheluihin, ensin terveysneuvonnassa ja viime kesästä lähtien päivystysavussa, viime aikojen jonot ja oma voimattomuus vastata kaikkiin puheluihin tarpeeksi nopeasti mietityttävät.
 Hakalan kokemuksen mukaan moni soittaa päivystysapunumeroon 116 117, vaikka pitäisi soittaa suoraan hätänumeroon eli 112:een. Kaikki eivät osaa arvioida omaa tilaansa, ja he haluavat kysyä neuvoa päivystysavusta.
 Hakala myöntää miettivänsä välillä, mitä soittajalle on tapahtunut, jos tämä ei ole saanut apua heti eikä hän saa enää kiinni soittajaa.
 – Meille soittaa paljon ihmisiä, jotka tarvitsisivat välittömästi kiireellistä apua. Meillä on paljon ihmisiä, jotka ihan keskeytetään ja joille pitää sanoa, että soittakaa 112:een. Jos takaisinsoitto venyy kahden tunnin pituiseksi, niin ei tiedä, kuinka monta siellä soittajien joukossa on tällaisia ihmisiä.
 – Kun puheluiden määrä kasvaa ja takaisinsoitto viivästyy, niin ihan varmasti niitä jää sinne. Ei sitä voi sulkea aina pois mielestään.
 Aina jos on epävarma olo, pitää lähteä päivystykseen, neuvoo sairaanhoitaja Riku Hakala. Antti Lähteenmäki / Yle
 Riku Hakala on elänyt helsinkiläisten kanssa lukemattomia viikonloppuöitä. Hän tietää, mitä kaupungissa yön pimeinä tunteina tapahtuu.
 Hakalan kokemuksen mukaan iltayöstä soittavat vanhemmat, jotka ovat huolissaan lapsistaan, jotka eivät nuku, ja epäilevät, että he ovat kipeitä.
 Puolenyön jälkeen aamuyötä kohti humalaisten soitot lisääntyvät, kun ravintolat menevät kiinni. Varhain aamulla heräävät vanhukset, jotka ovat yksinäisiä tai tuntevat oireita, esimerkiksi sydämessään.
 Sitten tulee myös niitä soittoja, että ihminen on niin ahdistunut, että ei enää kestä. Sellaiselle ihmiselle ei voi sanoa, että ota buranaa ja odota huomiseen.
 – Terapiapuheluitahan tässä ei voi alkaa pitää, mutta yleensä pyritään löytämään joku kontakti, johon voi olla yhteydessä. Välillä sanon, että käy näyttäymässä päivystyksessä.
 "Löysään hirteen ei kannata jäädä odottamaan"
 Hakala ymmärtää ihmisten närkästyksen siitä, että heitä neuvotaan soittamaan päivystysapuun, jotta he eivät menisi turhaan tekemään jonoa päivystykseen. Ja jos päivystyspuhelimeenkaan ei vastata ja takaisinsoittoa ei kuulu, niin monella saattaa herätä huoli siitä, minne pitäisi tai saa ylipäätään mennä.
 Minne tavallinen helsinkiläinen on enää tervetullut hoitoon?
 – Se on ihan totta, että ihmisille lanseerataan kaikenlaisia palveluita ja neuvotaan tekemään sitä sun tätä, ja jos mistään sitä palvelua ei sitten kuitenkaan saa, niin onhan se taatusti turhauttavaa, ja ymmärrän sen.
 Sairaanhoitaja muistuttaa kuitenkin, että kaupunkilaisjärkeä saa edelleen käyttää ja hätätilanteessa puhelimia ei tarvitse jäädä näppäilemään ja odottelemaan soittoa.
 – Aina jos on epävarma siitä, tarvitseeko apua, niin pitää lähteä päivystykseen. Ei kannata jäädä löysään hirteen mitään puhelinsoittoa odottamaan, Riku Hakala sanoo.
 Johto: Hoitajia tulee lisää, mutta resursseja ei ole loputtomasti
 Menemme kuvaajan kanssa kysymään Helsingin terveysasemien johtajalääkäri  Timo Lukkariselta , mitä mieltä hän on päivystysavun tilanteesta. Hän on vastuussa kaikista Helsingin terveysasemista ja voi myös päättää lisätä hoitajia päivystysapuun.
 Lukkarinen ottaa meidät vastaan Kallion virastotalon yhdennessätoista kerroksessa. Hän ei ole tyytyväinen päivystysavun tilanteeseen.
 – Kaikille soitetaan takaisin vuorokauden sisällä, mutta voisihan se paremminkin toimia, hän myöntää.
 – Nyt siellä on ruuhkaa.
 Johtajalääkäri Timo Lukkarinen vastaa kaikista Helsingin terveysasemista. Antti Lähteenmäki / Yle
 Vuorokausi on pitkä aika odottaa sellaiselle, joka on sairastunut äkillisesti ja miettii, pitääkö lähteä päivystykseen, soittaa ambulanssi vai voiko odottaa kotona.
 Tilanne ei ole ehkä kovin hyvä, jos takaisinsoittoa joutuu odottamaan monta tuntia?
 – Ei todellakaan. Me tavoittelemme kymmeniä minuutteja takaisinsoittopalvelussa, mutta tähän ei ole ihan pystytty. Puheluiden määrä on noussut niin paljon tämän vuoden puolella, Lukkarinen sanoo.
 Kerromme johtajalle, että tapaamamme hoitajat ovat hukkumassa päivystysapupuheluiden alle ja heidän mielestään hoitajia tarvittaisiin lisää.
 – Kyllä tämä on tunnustettu asia ja me olemme kuunnelleet hoitajien huolta koko ajan, Lukkarinen vakuuttaa.
 – Siellä on nyt 12 hoitajaa, eli kahdeksasta hoitajasta lukumäärää on nostettu jo neljällä viime vuoden puolella ja maaliskuusta lähtien tulee neljä lisää.
 Mutta riittääkö 16 hoitajaa, jos soittoja tulee kymmenentuhatta kuukaudessa? Soittajia tulee jatkuvasti myös lisää: päivystysapunumeroa markkinoidaan, ja ihmisiä kehotetaan soittamaan siihen. Myös helsinkiläisiä tulee joka päivä lisää.
 Lukkarinen lupaa, että hoitajia voidaan lisätä jatkossakin tarpeen mukaan.
 – Mutta loputtomasti meillä ei ole resursseja.
 Ymmärtääkö Lukkarinen kaupunkilaisten tunteen siitä, että he eivät ole minnekään tervetulleita vaivoinensa: ensin heidät ajetaan pois päivystyksiä ruuhkauttamasta ja käsketään soittamaan numeroon, josta ei sieltäkään välttämättä saa apua.
 – Totta kai ihmiset sellaista miettivät, Lukkarinen sanoo.
 – Toki meillä on päivystyspisteet, joihin voi hakeutua suoraankin, vaikka toki toivomme, että ihmiset soittavat päivystysapuun ja että sieltä pystytään kertomaan, missä on vähiten ruuhkaa.
 Johtajalääkärin mukaan 116 117 -päivystyspua kehitetään Helsingissä siten, että siellä hoidetaan vaivoja, annetaan reseptejä ja jatkossa järjestetään ehkä videovastaanottoja eli että se on osa laajempia digitaalisia palveluita.
 Tällä hetkellä päivystysavun kautta ei voi saada reseptiä, mutta Lukkarinen lupaa hoitajille avuksi lääkärin jo muutaman kuukauden sisällä, jotta reseptinkirjoitus onnistuu.
 Hus: "Jos yksikin työntekijä on remmistä pois, jonot pitenevät heti"
 Vaikka  Haartmanin ja Malmin päivystyspisteet ovat vuodenvaihteessa siirtyneet Helsingin kaupungilta Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin Husin alaisuuteen , kaupunki vastaa omasta päivystysapunumerostaan.
 Sen sijaan kaikki muut Uudenmaan kuntien päivystysapumeroon vastaavat hoitajat ovat Husin alaisuudessa.
 Eli kun vaikkapa espoolainen, hankolainen, järvenpääläinen tai porvoolainen soittaa päivystysapunumeroon 116 117 ja valitsee Uudenmaan alueen palvelun mutta ei Helsingin palvelua, hänen puheluunsa vastaavat hoitajat Lohjalla, Hyvinkäällä ja Porvoossa.
 Ruuhkaa on myös Husin järjestämässä palvelussa.
 Ruuhkat alkoivat ennen joulua ja jatkuvat yhä, erityisesti viikonloppuisin. Vielä ennen vuodenvaihdetta takaisinsoittoa saattoi joutua odottamaan tunteja, tämän vuoden puolella ruuhkahuippujen aikaan sitä saattaa joutua odottamaan yhä yli tunnin.
 – Yli tunnin viiveet eivät ole sääntö joka viikonloppu, mutta joku hetki saattaa olla, että tuleekin 200 puhelua tunnissa, kun normaalisti puheluita tulee alle sata. Kun tällainen ennakoimaton piikki tulee, niin silloin saattaa joutua odottamaan takaisinsoittoa muutaman tunnin, sanoo päivystysaputoiminnasta vastaava ylilääkäri  Leena Soininen  HUS Akuutista.
 Soininen kertoo, että vaikka hoitajia on lisätty ja lisätään jatkossakin, määrä ei ole vielä riittävä. Ja vaikka sijaisiakin hänen mukaansa on, niin aina heitä ei saada tarpeeksi nopeasti langoille.
 – Nyt on paljon infleunssaa, flunssaa ja vatsatautia liikkeellä, ja myös työntekijät sairastuvat. Jos yksikin henkilö putoaa remmistä pois, niin se tuntuu heti jonotusajoissa.
 Husin tuottamassa 116 117 -palvelussa on otettu käyttöön ruuhkatilannenauhoite.
 – Siinä sanotaan, että palvelussa on ruuhkaa ja että jos asia on kiireinen, on hakeuduttava suoraan päivystykseen, Soininen toteaa.
 "Miesflunssa" ja pöpökammo kuormittavat päivystysapua
 Päivystysapunumeroon tulee paljon sellaisia puheluita, jotka eivät välttämättä sinne kuuluisi.
 Mutta kun sairaanhoitaja saa puhelun, hän ei voi tietää, kuka langan päässä on: onko soittaja hengenhädässä, jolloin häntä pitää käskeä soittamaan hätänumeroon, vai onko soittaja niin sanottu ei-kiireellinen tapaus.
 Helsinkiläisiä on kehotettu soittamaan päivystysapunumeroon ennen päivystykseen lähtöä. Antti Lähteenmäki / Yle
 Hoitajalle jokainen soittaja on tärkeä, ja kaikkiin soittoihin täytyy suhtautua vakavasti.
 – Päivystysapu, sairaanhoitaja Rita.
 Soittaja kertoo kävelleensä ulkona oksennuksen ohi, ja nyt hän epäilee, että on saanut norovirustartunnan. Soittaja epäilee, että oksennusta on lentänyt tuulen mukana hänen naamalleen.
 Sairaanhoitaja Rita Angelbach-Heinaru kertoo, että norovirus tarttuu pisaratartuntana ja on toki mahdollista, että soittaja on saanut tartunnan, jos tällä ei ole ollut hengityssuojainta.
 Hän kuitenkin muistuttaa, että kaikki vatsataudit eivät ole noroviruksen aiheuttamia. Päivystykseen ei tarvitse lähteä, vaan hoitaja suosittelee soittajaa käymään varmuuden vuoksi suihkussa ja pesemään jatkossa kädet ennen ruokailua.
 Angelbach-Heinarun mukaan pöpökammoisten lisäksi linjoilla on usein myös niin sanottua  miesflunssaa  potevia soittajia. Eli jos lämpöä on hetken ollut 37 astetta, saatetaan soittaa ja kysyä, täytyykö lähteä päivystykseen.
 – Joskus he eivät kuuntele, kun vaimo sanoo, että pitää ottaa särkylääkettä. He haluavat varmistuksen sille, onko kotihoito ehdottomasti oikea paikka vai pitäisikö käydä päivystyksessä.
 – Päivystysapu, sairaanhoitaja Rita.
 Töölössä puhelin pirisee tänäänkin tauotta.
 Voit keskustella aiheesta jutun lopussa tänään torstaina kello 22 asti.
 Lue myös:
 "Täällä mummot huutavat, tämä ei ole inhimillistä" – Pelätty uudistus toteutui Helsingissä, potilaiden mielestä päivystys ajautui kaaokseen  (8.1.2019)
 Kiireestä ja venymisestä on tullut pysyvä tila helsinkiläisessä päivystyksessä – hoitajien mukaan potilasturvallisuus vaarantuu jatkuvasti ja heitä kehotetaan "hallittuun rimanalitukseen"  (11.12.2018)
 Uusi valtakunnallinen päivystysnumero 116 117 laajenee koko maahan ensi vuonna – Mutta millaisissa tilanteissa siihen pitäisi soittaa?  (27.11.2018)

Uusi päivystysapunumero on pahasti ruuhkautunut, avun saa pahimmillaan vasta tuntien päästä – Hoitaja miettii, mitä soittajalle on tapahtunut, jos tämä ei enää vastaa


Summary: Valvira käsittelee hoivayhtiö Esperi Caren selvityksen tammikuussa suljetun Ulrika-hoivakodin toiminnasta tällä ja ensi viikolla.

Hoivayhtiö Esperi Care on toimittanut keskiviikkona sosiaali- ja terveysalan lupavirasto Valviralle  selvityksen  Kristiinankaupungissa sijaitsevan Ulrika-hoivakodin toiminnasta.
 Selvityksessään Esperi Care vastaa Valviran esittämiin selvityspyyntöihin esimerkiksi hoitajamitoitukseen, lääkelupiin ja lääkehoitoon liittyen.
 Valviran lakimies  Reija Kauppi  ei ota kantaa Esperi Caren tekemän selvityksen sisältökysymyksiin, koska kysessä on keskeneräinen valvonta-asia. Hänen mukaansa selvitystä käydään läpi tällä viikolla ja työ jatkuu ensi viikolla.
 – Selvitystyö jatkuu ensi viikolla, jolloin arvioimme huolellisesti palveluntuottajan edellytyksiä jatkaa toimintaa selvityksen perusteella, sanoo Kauppi.
 Reija Kauppi vastasi Ylen lähettämiin kysymyksiin sähköpostitse.
 Tarvittaessa Valvira pyytää asiassa lisäselvityksiä.
 Esperi vakinaistaa ja kokoaikaistaa tuntityöntekijöitä
 Valvira  keskeytti  Esperin toiminnan Ulrikassa tammikuun lopulla, koska viranomaisten tarkastuskäynneillä oli havaittu laiminlyöntejä. Tällä hetkellä hoivakodin toiminnasta vastaa Kristiinankaupunki.
 Esperi Caren aluejohtaja  Kimmo Karvosen  mukaan Ulrikassa työskentelee tällä hetkellä kaupungin työntekijöiden lisäksi myös Esperin työntekijöitä.
 Karvosen mukaan Esperissä on aloitettu prosessi, jossa vakinaistetaan ja kokoaikaistetaan tuntityöntekijöitä. Esimiesten työpanosta on kohdennettu yli puoliksi hallinnon puolelle kaikissa yksiköissä. Lisäksi Karvosen mukaan kaikkien yksiköiden mitoitusta vastaavaa hoitajamäärä on tarkistettu ja tarvittavat korjaavat toimenpiteet tehty, jos niihin on ollut tarvetta.
 Karvosen mukaan konsernin lääkehoitosuunnitelmaa päivitetään ja uusi päivitetty lääkehoitosuunnitelma otetaan käyttöön maaliskuun aikana. Tällä hetkellä Esperissä on käytössä yhteinen, THL:n Turvallinen lääkehoito -oppaan mukainen lääkehoitosuunnitelmapohja.
 Päätöksiä mahdollisimman pian
 Esperi Caren aluejohtaja Kimmo Karvosen mukaan yhtiön tavoite on, että Ulrikan toiminta siirtyy takaisin Esperin vastuulle.
 Valviran lakimies Reija Kauppi toteaa, tärkeintä on varmistua siitä, että toiminta hoivakodissa jatkuu asiakasturvallisesti ja laadukkaasti siten, kuin lainsäädännön mukainen ikäihmisten hyvä hoito ja hoiva edellyttää.
 – Mikäli arvioimme, että Esperi Care voi jatkaa toimintaa, tulee ns. siirto tehdä hallitusti, jolloin valvontaviranomainen tekee tiivistä yhteistyötä kaupungin ja palveluntuottajan kanssa.
 Aikatauluun Kauppi ei ota kantaa, mutta toteaa että päätös pyritään tekemään mahdollisimman pian.
 Esperi Caren vt. toimitusjohtaja A-studiossa: Parannuksia hallintoon ja työvuorolistoihin – ei suoraa lupausta lisätyövoimasta
 Näin kaikki tapahtui Kristiinankaupungissa – Esperin hoivakodin toiminnan keskeyttämisen taustalta paljastuu vastuunpakoa ja piittaamattomuutta
 Valvira keskeytti Esperi Caren hoivakodin toiminnan Kristiinankaupungissa – yhden asiakkaan epäillään kuolleen hoitovirheen takia

Esperi Care antoi selvityksen Kristiinankaupungin hoivakodista – Valvira: Selvitystyö käynnissä, päätökset mahdollisimman pian


Summary: Viranomaiset ovat huolissaan järjestäytyneeseen rikollisuuteen kytkeytyvien ihmisten työskentelystä lentokentällä.

Ruotsissa julkisuuteen vuotanut poliisiraportti on paljastanut lukuisia turvallisuusriskejä Arlandan lentokentällä Tukholmassa.
 Raportin mukaan monilla lentokentän työntekijöillä on yhteyksiä järjestäytyneeseen rikollisuuteen ja joitain työntekijöitä onkin jo tuomittu muun muassa huumeiden salakuljetuksesta. Esimerkiksi Helvetin enkeleiden täysjäsenellä on ollut työnsä puolesta pääsy lentokentän kiitoradalle.
 Iltapäivälehti Expressenin näkemässä  raportissa todetaan, että rikollisliigoihin yhteyksissä olevia ihmisiä työskentelee lentokentän turvatarkastuspisteissä. Tämä kasvattaa viranomaisten mukaan riskiä siitä, että kiellettyjä esineitä tai materiaalia päätyy lennoille.
 Raportin mukaan myös passintarkastuksessa ja lentokentän kameravalvonnassa on parannettavaa. Poliisi katsookin, että nämä puutteet tekevät Arlandan kentästä haavoittuvaisen terroriuhille.
 Vuosittain noin 25 miljoonaa matkustajaa kulkee Arlandan lentokentän kautta. Ruotsin sisäministeri  Mikael Damberg  ei ole toistaiseksi kommentoinut väitteitä kentän turvallisuuspuutteista. Ruotsin poliisin tiedottajan mukaan poliisi ei voi kommentoida tiedusteluyksikön kokoamaa raporttia, koska se on salainen.
 Lue lisää:
 Expressen: Polisrapport avslöjar Hells Angels grepp om Arlanda

Ruotsin poliisi selvitti: Rikollisliigojen jäseniä töissä Arlandan lentokentällä


Summary: Ostettava Evolved Sea Sparrow -ohjusjärjestelmä on jo käytössä useissa länsimaissa.

Puolustusvoimat hankkii rakennettaviin neljään Pohjanmaa-luokan korvettiin ilmatorjuntaohjusjärjestelmän Yhdysvalloista. Järjestelmä saa Suomessa nimen ITO20, mutta kansainvälisesti se tunnetaan nimellä Evolved Sea Sparrow.
 Hankinnalle annettiin  puolustusministeriön valtuutus  torstaina.
 Kaupan veroton hinta on 83 miljoonaa euroa. Toimitukseen kuuluvat ohjusten lisäksi niiden laukaisuyksiköt, varaosat ja ohjelmistot.
 Ohjusten määrää ei kerrota. Ilmatorjuntajärjestelmä asennetaan jokaiselle neljälle uudelle, Laivue 2020 -hankkeen myötä rakennettavalle sota-alukselle. Kyseinen järjestelmä ei ole tällä hetkellä käytössä Suomessa.
 Täydennämme uutista.

Merivoimien tuleviin korvetteihin ilmatorjuntaohjukset Yhdysvalloista


Summary: Hausjärvellä kuoli puutteellisen hoidon seurauksena noin 30 nautaa ja kymmenkunta vuohta.

Hausjärveläistilalta  paljastui kymmeniä kuolleita nautoja ja vuohia  viime toukokuussa.
 Kanta-Hämeen käräjäoikeus antoi tänään ratkaisunsa törkeästä eläinsuojelurikoksesta. Noin 50-vuotias hausjärveläismies tuomittiin vuoden ja kuuden kuukauden ehdolliseen vankeuteen. Koeaika päättyy 21. helmikuuta 2021.
 Tekijä määrättiin myös pysyvään eläintenpitokieltoon, joka koskee tuotantoeläimiä. Tuomio ei ole vielä lainvoimainen.
 Tuomion mukaan tilalla on kuollut ainakin 33 nautaa ja useita vuohia. Tuomittu on kertonut, että rahat olivat ajoittain loppuneet ja mies oli menettänyt toimintakykynsä. Hän ei ollut saanut itse säilöttyä rehua, eikä tullut yrittäneeksi ostaa sitä velaksi.
 Raatoja pellolla
 Tilalla olleet naudat ja vuohet todettiin valvontaeläinlääkärin molemmilla tarkastuksilla laihoiksi tai melko laihoiksi. Nuoret naudat olivat kitukasvuisia. Naudoilla ei ollut rehua.
 Naudat olivat lantaisia, naudoilla ja vuohilla oli ylipitkiä sorkkia ja nautojen kylmäpihaton kuivike oli suurelta osin märkä ja lantainen.
 Pihatossa oli yksi naudan raato elävien nautojen seassa. Pellolla oli peiteltyjä raatoja, jotka olivat pitkälle maatuneita.
 Tarkastuksien jälkeen elävät 19 nautaa toimitettiin teuraaksi ja loput elävät 7 vuohta kävi metsästäjä ampumassa. Raadot toimitettiin Honkajoelle eläinkierrätyskeskukseen asianmukaisesti hävitettäväksi.

Hausjärven törkeästä eläinsuojelurikoksesta ehdollinen vankeustuomio: kymmeniä eläimiä nälkiintyi ja kuoli


Summary: Poliisi on saanut uudella tutkatekniikalla varustetut nopeusvalvontakamerat. Kameratolppiin niitä asennetaan ennen vappua.

Valtatie 6:lle Koskenkylän ja Kouvolan välille sekä nelostielle Heinolan Lusista Jyväskylän Vaajakoskelle asennetuissa hoikissa ruotsalaismallisissa kameratolpissa ei ole vielä kameroita.
 Poliisihallitus lupaa tiedottaa kansalaisille myöhemmin päivämäärän, jolloin nopeusvalvonta uusilla kameratolpilla alkaa. Tarkka päivä ei ole vielä edes tiedossa.
 Uusista kameratolpista puuttuu vielä osia ja myös tiedonsiirron osalta tekniikka on vielä kesken. Tolppiin asennettavat kamerat ovat kuitenkin jo poliisille saapuneet.
 Sen verran kuitenkin tiedetään, että poliisilla on 8. huhtikuuta automaattivalvontaseminaari. Siinä yhteydessä poliisi saa kameroiden asennus- ja säätökoulutuksen. Ennen sitä toiminta ei käynnisty.
 Tracking radar -tutkatekniikalla  toimivat kameratolpat seuraavat ajoneuvon aikaa, nopeutta, etäisyyttä, suuntaa ja osaavat myös tunnistaa väärällä ajokaistalla ajavat. Uuden tekniikkansa vuoksi ne vaativat poliisilta enemmän opettelua kuin vanhat peltipoliisit.
 Nelos- ja kutosteiden kaikki tolpat tullaan aluksi varustamaan kameroilla. Poliisilla on nyt 40 uusiin tolppiin käyvää kameraa ja uusia tolppia on huhtikuussa 39.
 Myöhemmin kameroiden ja tolppien suhde on sellainen, että noin joka viidennessä uudessa tolpassa on kamera. Nyt hankitut 40 kameraa voidaan kierrättää ainakin 150 tolpan välillä.
 Kameroiden määrä ei lopulta kovinkaan tärkeä, sillä poliisin mukaan peltipoliisien pelotevaikutus toimii, kunhan kamera on tolpassa paikoillaan edes 15 prosenttia ajasta.
 Lue myös:
 Analyysi: Peltipoliisit ovat tuomassa veronmaksajille niin suuria säästöjä, että niitä tulisi rakastaa
 Ennätysmäärä peltipoliiseja Helsinkiin – Katso Ylen kartoista, mihin 70 uutta tolppaa tulevat
 Ensimmäiset uudet peltipoliisit ilmestyivät tienvarteen: väistely ja äkkijarrutus eivät enää pelasta välähdykseltä
 Autoilijat tyrmistyivät uusista peltipoliiseista – liikennetutkija tyrmää väitteet rahastuksesta ja listaa 4 asiaa, miksi niitä tarvitaan

Uudet peltipoliisit otetaan käyttöön huhtikuussa – nopeusvalvontakamera tulossa aluksi jokaiseen tolppaan nelos- ja kutostiellä


Summary: Perustuslakivaliokunta jatkaa huomenna sote- ja maakuntauudistusta koskevan lausunnon valmistelua.

Perustuslakivaliokunnan puheenjohtajan  Annika Lapintien  (vas.) mukaan sote-lausunto valmistuu huomenna.
 – Huomenna saadaan valmista. Nyt aion uskoa itsekin siihen, Lapintie sanoi perustuslakivaliokunnan kokouksen jälkeen.
 Perustuslakivaliokunta kokoontuu käsittelemään lausuntoa aamulla. Mikäli lausunto ei tule valmiiksi, jatkaa valiokunta työtään perjantaina iltapäivällä kello 13.30 alkavassa ylimääräisessä kokouksessa.
 Perustuslakivaliokunnan lausunnon jälkeen sote-paketin on tarkoitus palata takaisin sosiaali- ja terveysvaliokuntaan, joka viimeistelee mietintönsä. Valiokunta ottaa huomioon perustuslakivaliokunnan esittämät korjausehdotukset. Niiden määrästä ja laajuudesta riippuu, kuinka kauan sosiaali- ja terveysvaliokunnan työssä vielä menee.
 Vasta tämän jälkeen paketti voi mennä suureen saliin äänestettäväksi.
 Aika on loppumassa kesken, sillä eduskunta jää vaalien takia istuntotauolle 15. maaliskuuta.
 Katso myös:
 Analyysi: Sote-matkan 11 käännettä ja tulos – vai ulos? Onko perustuslakivaliokuntakin vaarassa tahraantua politikoinnista?

Perustuslakivaliokunnan puheenjohtaja Lapintie: Sote-lausunto valmistuu huomenna


Summary: Poliisin mukaan ryhmän nimi on 3tuntimerkinnät. Ryhmiä on todennäköisesti myös lisää.

Poliisi on paljastanut satojen lasten suosiman, avoimen Whatsapp-ryhmän, jossa on jaettu rikollista ja raakaa kuvamateriaalia.
 Ryhmässä on jaettu muun muassa äärimmäisen väkivaltaista sekä pornografista aineistoa, jonka lisäksi usea henkilö on jakanut kuvatallenteita, joissa sukupuolisiveellisyyttä loukkaavasti esitetään lasta.
 Poliisi kertoi  asiasta Facebookissa keskiviikkkona .
 Rikoskomisario  Sakari Tuominen  Sisä-Suomen poliisista kertoo, että vihje ryhmästä tuli Tampereen poliisille. Ryhmässä on ollut pääosin 9–13-vuotiaita lapsia.
 – Poliisi on yleisvalvonnan kautta saanut tietoon ryhmästä, jossa on kuvia ja videoita, jotka ovat äärimmäisen väkivaltaisia ja pornografisia. Ryhmässä oli paljon alaikäisiä lapsia.
 Kerrallaan ryhmässä 250 lasta
 Whatsapp-ryhmään on ollut mahdollista liittyä  Instagram-profiilissa mainostetun linkin kautta. Jäseniä ryhmässä on ollut kerrallaan noin 250 eri puolilta Suomea. Osa on poistunut ja osa tullut uusina ryhmään.
 Avoimen Whatsapp-ryhmän nimi on Tuomisen mukaan ollut 3tuntimerkinnät. Linkkiä tähän ryhmään on jaettu suositulla Tuntimerkinnät-Instagram-tilillä.
 Tällä tilillä on lähes 32 000 seuraajaa. Linkki on Tuomisen mukaan nyt poistettu.
 – Meidän tietojamme mukaan tämä on ollut lasten keskinäistä viestintää. Ryhmän ylläpitäjä on meillä tiedossa.
 Ryhmän ylläpitäjä on Tuomisen mukaan alaikäinen.
 Rikosseuraamukset voivat olla vakavat
 Asiasta on kirjattu useita rikosilmoituksia rikosnimikkeellä sukupuolisiveellisyyttä loukkaavan kuvan levittäminen. Poliisin käsityksen mukaan kaikki rikollisista teoista epäillyt ovat alle viisitoistavuotiaita.
 Poliisi kehottaa huoltajia keskustelemaan vakavasti lasten ja nuorten kanssa toiminnasta sosiaalisessa mediassa, pikaviestipalveluissa sekä internetissä.
 Huoltajien toivotaan erityisesti kiinnittävän lasten ja nuorten huomion myös aineiston jakamisen mahdollisiin rikosoikeudellisiin seuraamuksiin.
 – Vanhempien on syytä valvoa, mitä lapset tekevät sosiaalisessa mediassa. Tämä ei ole ainoa tällainen ryhmä. Kannustan vanhempia olemaan perillä, mitä jälkikasvu puuhaa.
 Ryhmiä on mahdollisesti myös lisää.
 – Toistaiseksi on tämä ryhmä tarkastettu ja tiedetään, että ryhmiä on maailmassa kuinka paljon tahansa, Tuominen kertoo.
 Rikoslain mukaan sukupuolisiveellisyyttä loukkaavan kuvan levittämisestä säädetty rangaistus on enintään kaksi vuotta vankeutta.
 Sukupuolisiveellisyyttä loukkaavan lasta esittävän kuvan hallussapidosta säädetty rangaistus on enintään vuosi vankeutta. Rangaistusvastuun edellytyksenä on, että tekijä on teon hetkellä täyttänyt viisitoista vuotta ja on syyntakeinen.

Poliisi paljasti satojen lasten suosiman Whatsapp-ryhmän, jossa on jaettu raakoja ja rivoja kuvia: Näin lapsia houkuteltiin ryhmään


Summary: Autoilusta on tulossa kovaa vauhtia suomalaisen ilmastopolitiikan kipein kysymys, kirjoittaa taloustoimittaja Antti Koistinen.

Me autoilevat äänestäjät olemme melkoisia veijareita. Ratin takaa ikävästi mulkaisemalla etälamautamme valtakunnan ykköspoliitikot hiljaisiksi.
 Pelotevaikute näkyy  Ylen ilmastokyselyssä .
 Selvä enemmistö puolueista torppaa fossiilisen bensan ja dieselin tuntuvat veronkorotukset seuraavalla hallituskaudella.
 Me autoilevat äänestäjät voimme murista tyytyväisinä tankilla. Mutta silti on perusteltua kysyä, antavatko puolueet äänestäjille realistisen kuvan lähivuosista ja autoilun veroista?
 Suomi on sitoutunut  muiden EU-maiden tavoin tiukkoihin päästövähennystavoitteisiin ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi.
 Lisäksi Suomi on päättänyt ajaa puheenjohtajakaudellaan EU:n vuoden 2030  päästövähennystavoitteen kiristämistä  40 prosentista vähintään 55 prosenttiin.
 Tämä tarkoittaa sitä, että myös kotimaassa on pantava uusi vaihde silmään.
 Liikenne aiheuttaa kokonaisuutena Suomen kasvihuonekaasupäästöistä noin viidesosan. Tieliikenne tuottaa tästä leijonanosan.
 Liikenteen kokonaispäästöt eivät ole laskeneet juuri lainkaan  30 vuodessa . Nyt ne pitäisi puolittaa reilussa vuosikymmenessä.
 Polttoainevero  on urakassa yksi tärkeimmistä työkaluista.
 Bensan ja dieselin verojen selvää nostoa ovat esittäneet esimerkiksi liikenne- ja viestintäministeriön johtama  asiantuntijatyöryhmä , Suomen itsenäisyyden juhlarahasto  Sitra  sekä johtavista ilmastotutkijoista koostuva  Suomen ilmastopaneeli .
 Silti kuusi puoluetta yhdeksästä sanoo Ylen kyselyssä, että polttoaineveroja ei nosteta.
 Kokoomus ja RKP puolustavat kalliilla autolla ajavaa. Siniset ja Perussuomalaiset puolustavat halvalla autolla ajavaa.
 Keskusta ja Kristillisdemokraatit puolustavat maaseudulla autolla ajavaa. Gallup-johdon menetystä pelkäävä SDP ei osaa päättää, ketä se puolustaa.
 Vain Vasemmistoliitto ja Vihreät ilmoittavat kyselyssä kannattavansa fossiilisen bensan ja dieselin verojen korotusta.
 Tosin puheenjohtajat Li Andersson ja Pekka Haavisto voivat huoletta vaatia verojen nostoa, sillä molempien mahdollisuudet päätyä valtiovarainministeriksi – ja vastuuseen sanoistaan – ovat  tuoreimpien kannatusmittausten  valossa pienet.
 Sekin auttaa, että puolueiden ympäristötietoiset kannattajat asuvat isojen kaupunkien keskustoissa, joukkoliikenneyhteyksien varrella.
 Suurten puolueiden venkoilu  viittaa siihen, että autoilusta on tulossa kovaa kyytiä suomalaisen ilmastopolitiikan kipein kysymys.
 Auto- ja ajoneuvoveron muuttaminen pienipäästöisiä autoja suosivaan suuntaan sai kyselyssä kannatusta. Polttoainevero on selvästi vaikeampi rasti. Suomi verottaa jo tätä nykyä bensaa ja dieseliä kansainvälisesti katsottuna suht ankarasti. Lisäksi polttoainevero on tasavero, joka kirpaisee koviten pienituloista.
 Sitra  ja  LVM  ovatkin ehdottaneet, että kulujen nousu voitaisiin hyvittää pienituloisille könttäsummakorvauksina tai veronkevennyksinä.
 Yritysten kuljetuskustannusten nousua pitkien välimatkojen maassa voitaisiin kompensoida esimerkiksi laskemalla yhteisöveroa.
 Polttoaineveron korotukset ovat osa liikenteen verojen mylläystä, jolla tuupataan suomalaisia vaihtamaan bensa- ja dieselautot vähäpäästöisempiin.
 Vuoden 2025 tienoilla  tilanteen pitäisi helpottaa selvästi.
 Tuohon mennessä  autotehtaat kykenevät  suoltamaan tuotantolinjoiltaan laajan malliston sähköautoja. Noihin aikoihin sähköauton arvioidaan halpenevan polttomoottoriauton tasolle.
 Vety- ja kaasuautojakin lienee saatavilla rutkasti nykyistä enemmän.
 EU:n autovalmistajille asettamat päästömääräykset ovat kiristyneet entisestään, joten polttomoottoriautojen ominaispäästöt ovat pienentyneet.
 Uusiutuvia biopolttoaineita on saatu markkinoille selvästi nykyistä enemmän.
 Joukkoliikenneyhteyksiä on toivottavasti parannettu nykyisestä ja erilaiset kyytien jakamispalvelut ovat kenties arkipäivää.
 Piinaavimmat vuodet  liikenteen päästövähennyksissä osuvat seuraavaan kahteen vaalikauteen.
 Lue myös:
 Puolueet linjasivat: EU:n ja Suomen kiristettävä selvästi ilmastotavoitteita – päästöjä leikattava 55 prosenttia jo 2030 mennessä
 Analyysi: Suomi aikoo ajaa EU:n ilmastotavoitteiden kiristämistä – Lupaako pääministeri liikoja?
 Valtio niistää autoilijoilta miljardiverot, mutta liikenteen päästöt eivät laske – Tutkijat: Bensaveroihin pakko tehdä raju korotus, joiltakin autoilta autovero pois
 Ministeriön työryhmä ehdottaa: uusien bensa- ja dieselhenkilöautojen myynti pitäisi lopettaa vuonna 2035
 Autoilu mullistuu täysin jo ihan kohta, jos Suomi ottaa tosissaan 1,5 asteen ilmastotavoitteen – Ilmastopaneeli listaa järeät keinot
 Lupaukset jäävät täyttymättä: öljyn kulutuksessa on rikottu haamuraja, eikä kasvun rajaa näy

Analyysi: Polttoaineveroja pitää korottaa roimasti, mutta päättäjät eivät uskalla sanoa sitä ääneen – Pelkona autoilevan äänestäjän kosto


Summary: Syyttäjä on tehnyt päätöksen tapauksessa, jossa parikuinen vauva sai vakavia vammoja kovakouraisesta käsittelystä.

Päijät-Hämeessä tutkittu vauvan ravistelutapaus ei mene käräjäoikeuden käsiteltäväksi.
 Poliisitutkinnan  ja sairaalan arvion perusteella lapselle ei voinut aiheuttaa vakavia vammoja kukaan muu kuin toinen vanhempi. Asiassa jäi kuitenkin selvittämättä, kumpi vanhemmista oli syyllinen, joten syytettä ei voi nostaa.
 Lapsi oli tekoaikana parin kuukauden ikäinen. Vammat ja oireet viittasivat niin sanottuun shaken baby -syndroomaan. Vauvan ravistelu tapahtui alkuvuodesta 2018.
 Syyttämättäjättämispäätöksestä kertoi ensin Etelä-Suomen Sanomat  verkkosivuillaan .

Ravistellun vauvan vanhemmat välttyvät syytteiltä


Summary: Mikkeliläinen bussiyhtiö irtisanoo lehden mukaan 55 linja-autonkuljettajaa ja 19 toimihenkilöä.

Mikkeliläinen bussiyhtiö Savonlinja irtisanoo 74 työntekijää,  kertoo Ilta-Sanomat .
 Savonlinjan liiketoimintajohtaja Harri Leskinen kertoo Ilta-Sanomissa yhtiön irtisanovan 55 linja-autonkuljettajaa ja 19 toimihenkilöä.
 Savonlinja vähensi vuodenvaihteessa päivittäin ajettavien kaukoliikenteen vuorojen määrää 120 vuorosta 70 vuoroon.
 Leskinen kertoo lehdelle kuljettajien irtisanomisten olevan ehdollinen varotoimenpide. Irtisanomiset voivat peruuntua, mikäli yhtiön tilanne kohentuu.
 Lisää aiheesta:
 Savonlinja karsii linja-autovuoroja kovalla kädellä, liikenne Kouvolaan loppuu kokonaan
 Bussialan myllerryksen vuosi: linjoja lakkautettu ja firmoja yhdistynyt – ahkeraa matkustajaa kiinnostaa nyt, kuinka käy hintojen

IS: Savonlinja irtisanoo 74 työntekijää


Summary: Ruotsalaispankin yhtiökokoukselle esitetään Bernerin valintaa maaliskuun lopussa.

Ministeri  Anne Bernerin  (kesk.) aloittamisaikataulu ruotsalaisen suuren pankin hallitustyössä on täsmentynyt. Skandinaviska Enskilda Bankenistä kerrotaan Ylelle, että Bernerin työ ei ala heti yhtiökokouksen jälkeen.
 Liikenne- ja viestintäministeri Anne Berneriä esitetään SEB:n hallituksen jäseneksi yhtiökokouksessa 26. maaliskuuta.
 – Olemme iloisia että Anne Berner on ottanut vastaan ehdokkuuden SEB:n hallitukseen. Ehdotamme että hänet valitaan vuosikokouksessa 26. maaliskuuta mutta sillä lisäyksellä, että hän astuu tehtävään vasta 1. kesäkuuta, SEB:n viestintäjohtaja  Frank Hojem  sanoo Ylelle.
 Osallistuuko Berner pankin toimintaan jotenkin ennen kesäkuuta?
 – Ei, vaan hän aloittaa aktiivisesti hallitustyössä kesäkuun alussa. Hän ei tule osallistumaan hallituksen kokouksiin ennen sitä.
 Tiistaina pankki kertoi julkisuuteen, että Berneriä ehdotetaan hallituksen jäseneksi. Suomessa tämä herätti kysymyksen Bernerin toiminnan esteellisyydestä. Valtioneuvoston jäsen ei yleensä voi olla pörssiyhtiön hallituksen jäsen.
 Oikeuskansleri  Tuomas Pöysti  kuitenkin arvioi eilen, että koska kyse on tehtävästä, johon Berner astuisi vasta eduskuntavaalien jälkeen eli hän ei toimisi tuolloin varsinaisena ministerinä, juridista estettä ei ole.
 Epäselvyyttä oli siitä, koska pankin hallitus kokoontuu ensimmäisen kerran, ja Berner varsinaisesti aloittaa luottamustehtävänsä.
 Nyt ruotsalaispankista vahvistetaan, että yhtiökokoukselle ehdotetaan Bernerin aloittavan vasta kesäkuussa.
 – On osakkeenomistajien tehtävä ottaa kantaa tähän yhtiökokouksessa 26.3., viestintäjohtaja Hojem sanoo.

SEB vastaa kysymykseen ministeri Anne Bernerin hallitusjäsenyydestä: Aloittaa työn vasta kesäkuussa


Summary: Kuulusteluissa mies on kertonut, ettei muista tapahtumia.

Tohmajärvellä joulun alla poliisiin kohdistuneen murhan yrityksen esitutkinta on valmistunut. 42-vuotias kontiolahtelainen mies uhkasi poliisipartiota moottorisahalla, ja poliisi pysäytti miehen ampumalla tätä ylävartaloon.
 Tapahtumat saivat alkunsa myöhään illalla 21. joulukuuta, kun poliisi hälytettiin paikalle vapaa-ajan kiinteistöön Tohmajärvellä. Hätäkeskuksen saamien tietojen mukaan asunnolla oli tapahtunut pahoinpitely. Paikalla oli useita henkilöitä.
 Poliisi tavoitti pahoinpitelystä epäillyn miehen talon pihalta. Miehellä oli käsissään moottorisaha, jolla hän uhkaili poliisia eikä totellut käskyjä. Mies myös löi moottorisahalla poliisikoiraa. Tämän jälkeen mies käynnisti moottorisahan ja jatkoi uhkailuaan. Poliisi pysäytti miehen ampumalla virka-aseella. Ennen laukausta miehen ja poliisien etäisyys oli muutamia metrejä.
 Epäilty loukkaantui laukauksesta vakavasti ylävartaloon. Hän pääsi sairaalasta tammikuun alussa ja on ollut siitä lähtien vangittuna. Kuulusteluissa mies on kertonut, ettei muista uhkailleensa poliisia. Tapaus siirtyy nyt syyteharkintaan.
 Valtakunnansyyttäjänvirasto teki arvion poliisin aseenkäytöstä ja totesi tammikuun alussa, ettei asiasta käynnistetä esitutkintaa.

Mies uhkasi moottorisahalla Tohmajärvellä, poliisi pysäytti ampumalla – esitutkinta poliisiin kohdistuneesta murhan yrityksestä valmistui


Summary: Vanhemmat ja Kuopion kaupunki ovat yrittäneet turhaan saada selvyyttä kahden paikallisen Touhula-päiväkodin laskutusperusteista.

Suuri osa yksityisistä päiväkodeista perii perheiltä ylimääräistä maksua palvelusetelin päälle. Kaikissa tapauksissa lisämaksun perusteet eivät kuitenkaan ole vedenpitäviä.
 Kuopiossa kolmisenkymmentä vanhempaa on kirjelmöinyt Touhula-päiväkotiketjulle sen perimästä lisämaksusta. Ketjun kahdessa kuopiolaisessa yksikössä peritään kuukausittain 37 euron lisämaksua jokaisesta hoidossa olevasta lapsesta.
 Vanhemmat eivät ole yrityksistä huolimatta saaneet selville, mistä lisämaksua peritään. Heidän mielestään siitä pitäisi luopua. Asian kanssa on tuskaillut myös Kuopion kaupunki, jonka käyttämiin yksityisiin palveluntarjoajiin Touhula-päiväkodit kuuluvat.
 – Emme ole havainneet Touhulan toiminnassa eroa, joka näyttäisi lisämaksun tarpeen. Sellaista selvitystä, joka selittäisi lisän, en ole saanut Touhulalta pyynnöstäni huolimatta, toteaa päiväkotihoidon ja esiopetuksen palvelupäällikkö  Tuula Nuotio  Kuopion kaupungilta.
 Pastilleihin, retkiin vai kiinteistökuluihin?
 Lisää peritään Saaristokaupungissa sijaitsevissa Touhula Ankkurin ja Touhula Märssykorin päiväkodeissa. Nuotion mukaan Touhula on perustellut lisää vanhempainillassa esimerkiksi lapsille tarjottavilla ksylitolipastilleilla ja muutamilla retkillä per vuosi. Mutta voiko siihen kulua vuosittain yli 400 euroa per lapsi?
 – Pastillit ja retket ovat ihan tavallisia asioita, jotka hoituvat myös kunnallisella puolella. Kuopion palveluseteli on valtakunnallisesti ihan kilpailukykyinen. Sen lisäksi päiväkodilla ei pitäis olla hirveästi tarvetta periä mitään lisämaksuja, Nuotio sanoo.
 Palvelusetelin ja perheen omavastuun pitäisi kattaa päiväkodin perustoiminta. Lisämaksu tulee kyseeseen, jos sen päälle tarjotaan jotain lisää.  Jarkko Lahtinen, Kuntaliitto
 Touhulan viestintäjohtaja  Ossi Ahto  ei suostu erittelemään yksittäisten päiväkotien kustannuksia myöskään Ylelle.
 – Meillä on eri hintoja, jotka perustuvat päiväkodin toiminnan järjestämiseen ja sen aiheuttamiin kustannuksiin, esimerkiksi vuokriin, kiinteistöihin, henkilöstöön ja muihin asioihin. Näissä on luonnollisesti päiväkotikohtaisia eroja, Ahto kertoo.
 Kun kerroimme, että Kuopion kaupungin mukaan maksua on perusteltu pastilleilla ja retkillä, Touhulasta vastattiin, että lisähinta liittyy "isompiin toiminnan järjestämisen kustannuksiin kuten kiinteistökuluihin".
 – Lisähinta ei liity retkiin tai pastilleihin. Retket kuuluvat kaikkiin Touhuloihin, Ahto kirjoittaa sähköpostitse.
 "Seikkailulisä" on jäänne aiemman päiväkodin ajoilta
 Kuopiossa on niin vähän kunnallisia päiväkoteja, että monien vanhempien on käytännössä  pakko käyttää yksityisiä palveluita.  Kaupunki myöntää perheille palveluseteleitä hoitoa varten.  Palveluseteliä koskevan sääntökirjan  mukaan yksityisen päiväkodin on palvelusopimusta tehdessään kerrottava, miksi lisämaksua peritään.
 Touhula Ankkurissa ja Märssykorissa perittävä lisä oli olemassa jo aiemmin, kun päiväkodit kuuluivat Aarresaari-ketjuun. Touhula  osti päiväkodit vuonna 2015.  Aarresaaren aikana päiväkoti oli niin kutsuttu seikkailupäiväkoti, jonka henkilökunnalla oli myös seikkailukasvatusosaamista.
 – Tietomme mukaan Aarresaaren aikana maksu on perustunut siihen, että kyseisissä yksiköissä on varmistettu kaksi lastentarhanopettajaa jokaiseen ryhmään. Sen vuoksi siellä on ollut suuremmat menot kuin normaalissa päiväkotiyksikössä, Nuotio taustoittaa.
 En ala erikseen erittelemään sitä, että mitä esimerkiksi teeman mahdolliset kustannukset ovat.  Ossi Ahto
 Nuotio kertoo kaupungin jääneen siihen käsitykseen, että seikkailukasvatus jatkuu ja suurempi henkilöstömitoitus säilyy.
 – Sehän ei kuitenkaan enää pidä paikkaansa. Touhulan aikana lisää ei ole poistettu, Nuotio kertoo.
 Nuotion mukaan 37 euron lisämaksun pitäisi näkyä panostuksissa osaamisessa, pedagogisessa painotuksessa tai henkilöstömitoituksen ulkopuolisessa henkilöstössä.
 – Nämä eivät täyty Märssykorissa ja Ankkurissa sen tiedon valossa, mitä minulla on, Nuotio sanoo.
 Lisämaksun on perustuttava johonkin
 Touhulan viestintäjohtaja Ossi Ahto myöntää, että jotkut vanhemmat ovat kyselleet Ankkurin ja Märssykorin lisästä päiväkodin johdolta.
 Touhula Ankkurin  verkkosivut  lupaavat, että seikkailuteemaisesta päiväkodista käydään viikoittaisilla retkillä metsässä. Meneekö lisä seikkailuteemaan ja mitä seikkailuteema käytännössä tarkoittaa?
 – Kyseessä ei ole "seikkailulisä". En ala erikseen erittelemään sitä, että mitä esimerkiksi teeman mahdolliset kustannukset ovat, Ossi Ahto toistaa.
 Selvästi on tullut tarve tätä asiaa vähän penkoa, että me olisimme näistä paremmin kärryillä.  Tuula Nuotio
 Kuntaliiton kehittämispäällikkö  Jarkko Lahtinen  ei tunne Kuopion Touhuloiden tilannetta, mutta pitää kuukausittaista ja lapsikohtaista 37 euroa isona lisäsummana yksikölle.
 – Palvelusetelin ja perheen maksaman omavastuun pitäisi kattaa päiväkodin perustoiminta. Lisämaksu tulee kyseeseen, jos sen päälle tarjotaan jotain lisää, Lahtinen vahvistaa.
 Kilpailu- ja kuluttajaviraston lakimies  Jukka Kaakkola  on samaa mieltä: lisämaksun on perustuttava johonkin.
 – Jos palvelu ei vastaa sitä, mitä on luvattu, asian voi viedä eteenpäin. Kuluttaja voi riitauttaa asian kuluttajasuojan kautta ja viedä kuluttajariitalautakuntaan. Sitä kautta voi tehdä hinnanalennusvaatimuksen, Kaakkola ohjeistaa.
 Kaupunki haluaa tietää jatkossa tarkemmin
 Valtaosa kuopiolaisista yksityisen päivähoidon tarjoajista  perii lisämaksua . Perheet saavat tiedon siitä palvelusopimusta tehdessään, ja yleensä peruste käy selvästi ilmi
 – Esimerkiksi musiikkipäiväkoti Priimissä lisämaksu tarvitaan, koska päiväkodissa on mitoituksen mukaisen henkilöstön lisäksi musiikkikasvatusta antava musiikkipedagogi. Lisäksi on helppo ymmärtää, että Englantilaisessa päiväkodissa lisämaksu tulee kielipainotteisuudesta, palvelupäällikkö Tuula Nuotio kertoo.
 Toisaalta esimerkiksi Pilke-päiväkotien tieteeseen, taiteeseen ja musiikkiin erikoistuneissa päiväkodeissa maksua ei peritä. Nuotio kertoo, ettei hänen tiedossaan ole, että muiden kuopiolaisten päiväkotien lisämaksujen perusteet olisivat herättäneet keskustelua.
 Nuotion mukaan yksityisten päiväkotien lisämaksuja käsitellään kaupungin puolesta silloin, kun yritys on perustamassa yksiköitään Kuopioon. Tähän mennessä päiväkotien ei ole tarvinnut raportoida lisämaksuistaan kaupungille säännöllisesti.
 – Selvästi on tullut tarve tätä asiaa vähän penkoa, että me olisimme näistä paremmin kärryillä, Nuotio pohtii.
 Voisivatko päiväkodit jatkossa raportoida kaupungille, miten teemat ja lisämaksujen käyttö toteutuvat päiväkodin arjessa?
 – Se on ainakin tutkittavan arvoinen idea. Sitä voisi miettiä yhdessä päiväkotien kanssa, miten toimintaa voitaisiin tehdä läpinäkyvämmäksi, kun kaikki ainakin sanovat haluavansa olla läpinäkyvämpiä, Nuotio kertoo.
 Kuopion kaupunki kokoustaa Touhulan johdon kanssa perjantaina. Palaverissa keskustellaan palvelun järjestämiseen liittyvistä asioista ja myös lisämaksuista.
 – Aion ehdottaa, että yksiköissä, joissa on havaittu ongelmia ja puutteita tässä palvelunjärjestämisessä, lisämaksua ei perittäisi, Nuotio sanoo.

Yksityinen päiväkoti perii vanhemmilta yli 400 euroa vuodessa ekstraa, eikä edes kaupunki tiedä, miksi – "Selvästi on tarve vähän penkoa"


Summary: Jumbon Laatukorun ryöstöstä syytetyt kiistävät olleensa paikalla.

Syyttäjä vaatii kahdelle miehelle ehdotonta vankeutta Vantaan kauppakeskus Jumbossa lokakuun lopussa tehdystä koruliikemurrosta, selviää haastehakemuksesta. Koruliikemurtoa alettiin torstaina käsitellä Itä-Uudenmaan käräjäoikeudessa. Suomeen lokakuussa tulleet syytetyt kiistävät edes olleensa paikalla kauppakeskus Jumbossa.
 Syyttäjän mukaan miehet veivät Laatukorun liikkeestä lähes 800 000 euron arvosta omaisuutta. He kiipesivät syytteen mukaan katolle ja rikkoivat kauppakeskuksen katolla olevan ikkunan. Miehillä oli syyttäjän mukaan köysi, jonka he kiinnittivät kauppakeskuksen sisäpuolen kattopalkkiin. He laskeutuivat köyden avulla kauppakeskuksen tiloihin Laatukorun myymälän viereen.
 – Tekijät ovat rikkoneet mukanaan olleella lekalla Laatukorun myymälän lasi-ikkunan ja menneet rikotun ikkunan kautta myymälään kaataen samalla myyntihyllyjä. Myymälässä tekijät ovat rikkoneet vitriinejä ja anastaneet 792 916 euron arvosta koruja ja kelloja.
 Tämän jälkeen miehet pakkasivat syyttäjän mukaan omaisuuden kasseihinsa ja poistuivat myymälästä kauppakeskukseen. Matka jatkui vaateliikkeen ikkunan läpi hätäuloskäynnille ja ulos kauppakeskuksesta.
 Suurin osa omaisuudesta saatiin myöhemmin takaisin, mutta osa siitä oli myyntikelvotonta.
  Todisteena DNA-tunnisteet ja matkavaraukset
 Haastehakemuksesta selviää, että lokakuussa maahan tulleet miehet olivat oleskelleet Vantaalla soluasunnossa. Poliisi takavarikoi asunnosta koruliikkeestä vietyä omaisuutta ja epäillyssä teossa käytettyjä vaatteita, joista otetuilla DNA-näytteillä syyttäjä muun muassa pyrkii näyttämään miesten syyllisyyden.
 Haastehakemuksessa myös viitataan poliisin esitutkintamateriaaliin, johon on liitetty miesten matkustusvaraukset. Syyttäjän mukaan kumpikin oli varausten perusteella poistumassa maasta murtoa seuraavana päivänä. Miehet kuitenkin jäivät kiinni jo murtopäivänä puolenpäivän aikaan.

Syyttäjä: Koruliikkeen ryöstö oli kuin elokuvasta – saalis 800 000 euron arvoinen


Summary: Parlamentin ulkoasianvaliokunta hyväksyi mietinnön, jossa vaaditaan Turkin EU-jäsenyysneuvotteluiden keskeyttämistä.

Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmä

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Turkki on kritisoinut kärjekkäästi Euroopan parlamentissa parhaillaan valmisteltavaa ulkopoliittista mietintöä.
 Europarlamentin ulkoasianvaliokunta hyväksyi keskiviikkona mietinnön, jossa vaaditaan EU-jäsenyysneuvotteluiden keskeyttämistä Turkin kanssa muun muassa maan ihmisoikeusrikkomusten vuoksi.
 Mietintö täytyy vielä hyväksyä Euroopan parlamentin täysistunnossa.
 – On täysin sopimatonta, että tämä ei-sitova, neuvoa-antava raporttiluonnos vaatii liittymisneuvotteluiden täydellistä keskeyttämistä, Turkin ulkoministeriön tiedotteessa todetaan.
 – Odotamme, että tarvittavat korjaukset tehdään ja lopullinen raportti on todenmukaisempi, puolueeton ja kannustava. Ainoastaan tällaisen raportin maamme voi tunnustaa, Turkin hallinto jatkoi.
 Neuvottelut venyneet
 Turkille EU-jäsenyys on ollut pitkään strateginen päämäärä. Turkki hyväksyttiin Euroopan unionin viralliseksi hakijamaaksi vuonna 1999, mutta hakuprosessi on edennyt hyvin verkkaisesti.
 Käytännössä neuvottelut ovat junnanneet paikoillaan jo vuosia. Tähän mennessä EU ja Turkki ovat päässeet sopuun vasta yhdestä neuvotteluluvusta ja 34 teemaa on edelleen auki tai kokonaan avaamatta.
 Jotkut EU-johtajat ovatkin vaatineet neuvotteluiden muodollista keskeyttämistä, uutistoimisto Reuters kirjoittaa.
 – Odotan, että kahden viikon kuluttua suuri enemmistö Euroopan parlamentista tulee äänestämään neuvotteluiden keskeyttämisen puolesta, mietinnön esittelijänä toiminut europarlamentaarikko  Kati Piri  (S&D) tviittasi keskiviikkona.

Turkki haluaa jatkaa neuvotteluita EU-jäsenyydestä – tuomitsee Euroopan parlamentissa valmisteltavan mietinnön


Summary: Puolueet jakautuvat ilmastohuolissa. Suomen ilmastopaneelin puheenjohtajan mukaan kaikki puolueet eivät ole ymmärtäneet, millaisia toimia ilmastonmuutoksen jarruttaminen vaatii.

Suurin osa eduskuntapuolueista on sitä mieltä, että autoilun verotusta pitää muuttaa niin, että pienipäästöisten autojen ostaminen ja käyttö halpenisivat. Samalla isopäästöisten autojen käyttö kallistuisi.
 Iso osa puolueista ei halua korottaa polttoaineveroa.
 Useimmat puolueet korostavat sitä, että pienituloiset eivät saa kärsiä kiristyksistä ilmaston vuoksi.
 Osa haluaa Suomen olevan edelläkävijä. Puolueista SDP, vihreät, vasemmistoliitto ja RKP haluavat Suomen olevan ilmastopolitiikan eturintamassa. Kokoomus, keskusta, siniset, kristillisdemokraatit ja perussuomalaiset vastustavat ajatusta. Ne eivät halua, että Suomi lähtisi vähentämään päästöjä tavoitteen mukaan ilman EU-maiden sopimusta.
 Seuraavalla hallituksella on edessään liuta ilmastopolitiikkaan liittyviä haasteita. Yle kysyi yhdeksältä eduskuntapuolueen puheenjohtajalta, mitä nämä ajattelevat keskeisistä ilmastopolitiikkaan liittyvistä kysymyksistä. Kysymyksiä oli kaksitoista.  Puoluejohtajien kaikki vastaukset perusteluineen löytyvät tästä jutusta.
 Lähivuodet ovat luultavasti tärkein ajanjakso koko ihmiskunnan historiassa, YK:n alainen ilmastopaneeli IPCC arvioi syksyllä  julkaistessaan jättimäisen ilmastoraportin.
 Maapallon lämpeneminen pitää raportin mukaan pysäyttää 1,5 asteeseen aiemmin turvallisena rajana pidetyn kahden asteen sijaan. Keskilämpötilan nousulla on vakavia seurauksia, kuten merenpinnan nousu, napajäätiköiden sulaminen ja koralliriuttojen tuhoutuminen. Toimiin pitää raportin mukaan ryhtyä välittömästi.
 Raportti vaikutti herättävän suomalaiset poliitikot.  Joulukuussa kahdeksan eduskuntapuoluetta linjasi , että Suomi aikoo ajaa EU:n tulevana puheenjohtajamaana nykyistä kovempia päästöleikkauksia unionissa.
 Ylen kyselyn mukaan puolueet myös haluavat, että päästövähennysten saavuttamiseksi tehtävät veronkorotukset korvataan pienituloisille.
 Sen sijaan polttoaineverojen korottaminen ei saa kannatusta muilta kuin vihreiltä ja vasemmistoliitolta.
 Vastauksia arvioi Suomen ilmastopaneelin puheenjohtaja, ympäristöekonomian professori  Markku Ollikainen . Hän sanoo vastausten paljastavan, että kaikki puolueet eivät ole täysin sisäistäneet, mitä puolueiden joulukuussa sopimat ilmastolinjaukset vaativat.
 – Mitä enemmän ilmastopolitiikka koskee yksittäisen kansalaisen toimintaa, sitä enemmän puolueet katsovat, että siihen liittyy poliittisia riskejä ja sitä varovaisempia ollaan.
 Puoluejohtajat vastasivat Ylen esittämiin väitteisiin sen perusteella, mikä vastausvaihtoehto on lähimpänä puolueen kantaa.
 Puoluejohtajien vastaukset perusteluineen näet täältä.  Puoluejohtajat saivat itse kirjoittaa vastauksensa.
 Yle Uutisgrafiikka
 Hallituspuolueet, perussuomalaiset ja kristillisdemokraatit haluttomia ottamaan ilmastotoimissa etunojaa
 Suomi aikoo ajaa puheenjohtajakaudellaan EU:n yhteisen päästövähennystavoitteen tuntuvaa kiristämistä nykyisestä. Kun omien päästöjen vähentämisestä kysytään, osa puoluejohtajista alkaa venkoilla.
 Suomen virallisen linjan mukaan  EU-maiden päästöjä tulisi leikata vähintään 55 prosenttia 2030 mennessä vuoden 1990 tasolta. Näin EU mitoittaisi ilmastotoimensa niin kutsutun 1,5 asteen ilmastotavoitteen mukaisesti.
 Nykyinen vähennystavoite on 40 prosenttia.
 Yle kysyi puolueilta, pitääkö Suomen sitoutua 55 prosentin tavoitteeseen myös siinä tapauksessa, että asiasta ei päästäisi sopuun EU:ssa.
 Tuleeko Suomen siis ottaa ilmastotoimissa edelläkävijän roolia? Kysymys jakaa puolueet kahteen leiriin.
 Puolueista SDP, vihreät, vasemmistoliitto ja RKP ovat tähän valmiita.
 Kokoomus, keskusta, siniset, kristillisdemokraatit ja perussuomalaiset puolestaan vastustavat ajatusta. Ne eivät halua, että Suomi lähtisi vähentämään päästöjä tavoitteen mukaan ilman EU-maiden sopimusta.
 Kokoomuksen  Petteri Orpo  korostaa kokoomuksen sitoutuneen EU:n päästötavoitteen kiristämiseen 55 prosenttiin päästökauppaa painottamalla. Kokoomus ei kuitenkaan kannata kansallista päästövähennystavoitetta.
 – Päästökauppa perustuu ajatukselle, että EU-tason tavoitteeseen päästään, mutta ei erikseen määrätä, missä maassa päästövähennykset tapahtuvat. Tämän takia Suomen ei ole tarkoituksenmukaista asettaa erillistä kansallista päästövähennystavoitetta vuodelle 2030, Orpon vastauksessa perustellaan.
 Monissa Suomen päästötavoitetta vastustavissa puolueissa perusteluna on huoli kilpailukyvystä.
 – Suomen yksipuoliset toimet eivät vaikuttaisi ilmastoon millään tavalla, mutta ne haittaisivat kilpailukykyämme, jos muut EU-maat eivät toimisi samoin, sinisten  Sampo Terho  kirjoittaa.
 Ilmastopaneelin Markku Ollikainen tyrmää argumentin, jolla kansallisesta tavoitteesta kieltäydytään EU:n päästökauppaan vedoten. Hänen mukaansa Pariisin ilmastosopimus edellyttää Suomelta kunnianhimoisia toimia.
 Pariisin sopimuksessa vuonna 2015 kaikki maailman maat sitoutuivat vähentämään omia päästöjään.
 – Suomi ei voi mennä EU:n selän taakse, vaan pitää katsoa, mikä on se globaalisti reilu osuus, jonka Suomi tekee. Paneelin omien laskelmien mukaan se tarkoittaa noin 60 prosentin vähennystavoitetta Suomelle ja kansallisesti kunnianhimoisempia toimia kuin välttämättä sieltä EU-markkinoilta tulisi, Ollikainen sanoo.
 Ollikainen huomauttaa, että tällainen ajattelu sisältyy myös puolueiden  viime syksyn julkilausumaan .
 Myös Suomen päästötavoitteen puolesta liputtavat puolueet pitävät EU-maiden yhteistä päästötavoitetta tärkeinä, mutta mikäli tässä ei onnistuta, ovat puolueet valmiita kansallisiin ratkaisuihin.
 – Kunnianhimoiset kansalliset toimet synnyttävät painetta kunnianhimoisiin toimiin myös kansainvälisellä tasolla, vasemmistoliiton  Li Andersson  perustelee.
 Vihreiden  Pekka Haaviston  mielestä muita maita tiukemmat tavoitteet eivät ole uhka kilpailukyvylle, vaan niiden voi nähdä tuovan uusia mahdollisuuksia.
 – Ilmasto- ja ympäristöteknologia voi luoda Suomeen uusia työpaikkoja ja lisätä Suomen vientiä. Uuden teknologian käyttöönotto tulee nähdä mahdollisuutena.
 Puoluejohtajien kaikki vastaukset perusteluineen näet täältä.

 Polttoaineverojen korottaminen ei saa kannatusta
 Liikenne aiheuttaa viidesosan Suomen kasvihuonekaasupäästöistä. Tästä ylivoimaisesti isoin osa aiheutuu fossiilisen bensiinin ja dieselin käytöstä tieliikenteessä.
 Pulmana on, että liikenteen päästöt ovat pysyneet liki ennallaan 30 vuoden ajan.
 Liikenne- ja viestintäministeriön  asiantuntijaraportin  mukaan polttoaineveroja pitää nostaa seuraavalla hallituskaudella, jotta fossiilisilla polttoaineilla autoilu muuttuu vähitellen kannattamattomaksi.
 Öljyä käytetään jonkin verran edelleen myös pientalojen lämmityksessä.
 Yle kysyi puolueiden suhtautumista lämmitys- ja liikennepolttoaineiden verojen tuntuviin korotuksiin.
 Puolueista vain vasemmistoliitto ja vihreät ilmoittavat selkeästi kannattavansa verojen korotusta.
 SDP:n kanta jää epäselväksi, mutta perusteluissa puolueen varapuheenjohtaja  Sanna Marin  jättää portin auki mahdollisille veronkorotuksille.
 – Seuraavan hallituksen on luotava selkeä suunnitelma fossiilisista polttoaineista luopumiseksi siirtymäaikojen avulla. Verotus on keskeinen ohjauskeino siirryttäessä vähähiiliseen yhteiskuntaan, Marin kirjoittaa.
 Toisaalta Marinin mukaan polttoaineiden verotuksen osalta on huomioitava, että eduskunta on juuri päättänyt tiukentaa biopolttoaineiden sekoite- ja jakeluvelvoitetta asteittain 2020-luvun aikana.
 Tämä tarkoittaa sitä, että polttoainetta myyvien yhtiöiden on  sekoitettava bensan ja dieselin joukkoon vuosi vuodelta enemmän biopolttoainetta . Muutokset tulevat nostamaan polttoaineiden hintaa.
 Polttoaineiden veronkorotuksia vastustavien puolueiden mukaan korotukset osuisivat pahiten pienituloisiin sekä kaupunkien ulkopuolella asuviin.
 – Merkittävillä korotuksilla lämmitys- ja liikennepolttoaineisiin olisi suuria vaikutuksia pienituloisten arkeen ja aluepoliittisesti se vääristäisi yhdenvertaisuutta, kristillisdemokraattien  Sari Essayah  kirjoittaa.
 Vasemmistoliiton Li Andersson korostaa vastauksissaan sitä, että veronkorotuksista koituvia kustannuksia pitäisi kompensoida pienituloisille eri keinoin.
 – Samalla kun lämmitys- ja liikennepolttoaineiden verotusta korotetaan, tulee huolehtia siitä, että esimerkiksi öljykattilasta luopumiseen tarjottaisiin energiaremonttitukea sosiaalisin ja alueellisin perustein, ja että oman auton muuntamiseen biokaasulla kulkevaksi voi saada tukea.
 Ilmastopaneelin Ollikaiselta riittää ymmärrystä puolueille, joista monelle kysymys polttoaineverojen korottamisesta on vaikea. Päästöjen vähentäminen liikenteessä on monitahoinen kysymys, jonka ratkaisut liittyvät verotuksen lisäksi esimerkiksi yhdyskuntarakenteeseen.
 – Yleisesti ottaen julkisen liikenteen kehittäminen ja hintasuhteiden muuttaminen edullisemmaksi vähäpäästöisemmille ja päästöttömille autoille on järkevää. Kun katsotaan vain veroja ilman muita liikenteeseen liittyviä ilmastotoimia, niin ymmärtää, että vastauksissa ollaan varovaisia.
 Puoluejohtajien kaikki vastaukset perusteluineen näet täältä.

 Puolueet haluavat hyvityksiä pienituloisille
 Polttoaineverot ovat tasaveroja, jotka iskevät koviten pienituloisiin.
 Esimerkiksi  Suomen itsenäisyyden juhlarahasto Sitra on ehdottanut , että päästövähennysten vuoksi tehtävät polttoaineverojen nostot pitäisi hyvittää kaikista pienituloisimmille esimerkiksi maksamalla könttäsummakorvauksia.
 Eriarvoisuus nousi näkyvästi julkisuuteen Ranskan keltaliivien mielenosoitusten myötä.
 Rajujen mielenosoitusten yhtenä sytykkeenä  on pidetty presidentti  Emmanuel Macronin  hallinnon päätöstä korottaa bensan ja dieselin veroa samaan aikaan kun öljyn maailmanmarkkinahinnat nousivat.
 Lähes kaikki puolueet ovat valmiita hyvittämään elinkustannusten nousua pienituloisille. Perussuomalaiset vastaavat kysymykseen “ei”, mutta kielteinen kanta perustuu siihen, että puheenjohtaja  Jussi Halla-ahon  mukaan hyvityksille ei pitäisi olla tarvetta alun alkaenkaan.
 – Pienituloisiin kohdistuvia veronkiristyksiä, kuten polttoaine- ja sähköveron korotuksia, ei tule tehdä lainkaan. Päinvastoin näitä veroja tulee leikata.
 Keskustan  Juha Sipilän  mukaan ilmastonmuutoksen torjuminen edellyttää muutoksia kaikkialla yhteiskunnassa, mutta ilmastotoimien aiheuttamat kustannukset eivät saa koitua kohtuuttomaksi.
 – Näin suuret muutokset eivät ole koskaan helppoja ja ne tulee toteuttaa sosiaalisesti oikeudenmukaisella tavalla.
 Vihreiden mukaan ilmastonmuutoksen torjunta onnistuu vain, jos muutos on reilu ja oikeudenmukainen kaikille.
 – Ympäristöverot osuvat saman suuruisina kaikkiin ihmisiin, joten on välttämätöntä, että pienituloisia tuetaan esimerkiksi sosiaaliturvaa parantamalla, erilaisilla hankintatuilla tai muilla tulonsiirroilla, vihreiden Haaviston vastauksessa kirjoitetaan.
 Kokoomus tarjoaa yhdeksi ratkaisuksi pienituloisten kotitalouksien tukemista energiaremonteissa, joissa öljylämmitteisiin taloihin vaihdettaisiin lämpöpumppu.
 Ilmastopaneelin Ollikaisen mukaan kompensointiin on olemassa useita keinoja verotuksen maaseutuvähennyksestä verotuksen progression keventämiseen, mutta toistaiseksi Suomen ilmastopolitiikka ei ole aiheuttanut kansalaisten lompakoissa tuntuvaa kustannusten kasvua.
 – Tähän saakka ollaan oltu tilanteessa, jossa Suomessa tehdyt päästövähennykset eivät ole juuri kustannuksia lisänneet. Pikemminkin jos valtio ei olisi nostanut veroja, niin sähkön hinta olisi laskenut. Tukkuhintahan on tullut alaspäin ilmastopolitiikan ansiosta, uusiutuvan energian ja ennen muuta tuulivoiman myötä.
 Puoluejohtajien kaikki vastaukset perusteluineen näet täältä.

 Bensa- ja dieselautoille myyntikielto vai ei?
 Suomessa nousi viime vuoden lopulla kohu, kun  liikenne- ja viestintäministeriön vetämä työryhmä ehdotti  uusien bensa- ja dieselkäyttöisten henkilöautojen myynnin lopettamista vuonna 2035.
 Ehdotus teilattiin epärealistisena melko laajasti.
 Aihe nousi kuitenkin uudestaan esiin, kun  Ruotsin uusi hallitus julisti tavoittelevansa uusien bensa- ja dieselautojen myyntikieltoa jo 2030 .
 Myös Tanska ja Islanti ovat tehneet vastaavanlaiset linjaukset.
 Yle kysyi puolueilta, pitääkö Suomen seurata muiden Pohjoismaiden esimerkkiä.
 Vihreät ja vasemmistoliitto ovat tähän valmiita. SDP ja RKP eivät osaa sanoa. Muiden puolueiden mielestä myyntikieltoa ei ainakaan tällä aikataululla tarvita.
 Kokoomuksen mielestä kielto olisi hyödytön, sillä Suomi on osa EU:n sisämarkkinaa.
 – Vaikka Suomi asettaisi tällaisen kiellon, suomalaiset voisivat silti ostaa uusia bensa- ja dieselkäyttöisiä autoja muista EU-jäsenvaltioista, joissa niiden myyminen on sallittua, kokoomuksen Orpo perustelee.
 Kokoomuksessa uskotaan, että suurin osa uusista autoista tulee vuonna 2030 olemaan joka tapauksessa sähköautoja tai muita vähäpäästöisiä autoja.
 SDP ole valmis sitoutumaan kieltoon vuonna 2030, mutta puolue haluaa laatia seuraavalla hallituskaudella aikataulun ja suunnitelman uusien myytävien polttomoottoriautojen kieltämiseksi henkilöliikenteessä ja biopolttoaineisiin siirtymiseksi raskaassa liikenteessä. Demareiden toivoma aikataulu jää vielä auki.
 – Aikataulullisesti puhumme ennemmin vuoden 2030 jälkeisestä ajasta kuin lähivuosista, SDP:n Marin kirjoittaa.
 Kantaansa empivän RKP:n mukaan paljon riippuu teknisestä kehityksestä lähivuosina.
 – Liikenne- ja viestintäministeriön työryhmä esitti kieltämistä vuoteen 2035 mennessä, joten 2030 voi olla liian aikaista, RKP:n  Anna-Maja Henriksson  kirjoittaa.
 Puoluejohtajien kaikki vastaukset perusteluineen näet täältä.

 Kannatusta autoilun verotuksen päästökiristyksille
 Suomen liikenteen päästöt junnaavat paikallaan osaltaan siksi, että Suomessa ajetaan yhä vanhemmilla autoilla.
 Rekisterissä olevien henkilöautojen keski-ikä on noussut  Autoalan tiedotuskeskuksen mukaan  jo yli 12 vuoteen.
 Liikenne- ja viestintäministeriön raportin mukaan auto- ja ajoneuvoveron päästöperustaista verotusta tulisi muuttaa niin, että pienipäästöisten autojen ostaminen ja niillä ajaminen halpenisivat. Vastaavasti paljon polttoainetta kuluttavien isopäästöisten autojen ostaminen ja käyttäminen kallistuisi selvästi nykyisestä.
 Yle kysyi puolueiden kantaa siihen, tulisiko auto- ja ajoneuvoveron päästöporrastusta jyrkentää rajusti nykyisestä.
 Enemmistö puolueista olisi valmiita rukkaamaan päästöporrastusta selvästi. Tätä vastustavat vain keskusta, perussuomalaiset ja siniset.
 Sinisten mukaan porrastus ohjaa jo nyt hankkimaan vähäpäästöisiä autoja.
 – Liikenteen päästöjä tulee vähentää ennemmin porkkanan kuin kepin kautta, sinisten Terho kirjoittaa.
 Perussuomalaisten Halla-ahon mukaan huomioon pitää ottaa myös autojen elinkaaripäästöt.
 – On parempi käyttää nykyinen autokanta elinikänsä päähän kuin korvata se nopeasti uusilla autoilla, joiden valmistaminen ei suinkaan ole päästötöntä.
 Kokoomuksen Orpo olisi valmis poistamaan päästöttömien ja vähäpäästöisten autojen autoveron seuraavan vuosikymmenen aikana. Samalla keski- ja suuripäästöisten autojen käytön verotus nousisi. Orpo esittää, että verouudistuksen valmistelu aloitettaisiin seuraavalla hallituskaudella.
 Vihreiden Haaviston mukaan sähköautojen yleistymistä kaupunkiliikenteessä voitaisiin tukea poistamalla niiltä auto- ja ajoneuvovero väliaikaisesti.
 SDP:n Marin on “kyllä” vastauksestaan huolimatta kysymyksen muotoilun kanssa eri mieltä siitä, pitäisikö porrastusta jyrkentää erittäin rajusti. SDP:n mukaan päästöporrastusta on “kiristettävä jatkossakin ennustettavasti”.
 Ollikaisen mukaan verotuksen hiilidioksidiporrastuksen kiristäminen on tarpeellinen keino, jolla Suomessa voidaan uudistaa autokantaa vähäpäästöisemmäksi ja vähentää ilmastoa kuormittavia tuontiautoja.
 – Liikenteen suunnittelussa on tärkeä ajatella, että horisontti on suunnilleen vuodessa 2030. Tuontia on hankala kieltää, mutta korkeapäästöisiä tuontiautoja on syytä rokottaa.
 Ollikaisen mukaan on totta, että myös vähäpäästöisten autojen valmistaminen tuottaa päästöjä, mutta autot menevät hyvin kiertoon. Autot tulisivat siis käytettyä elinkaarensa loppuun todennäköisesti myös siinä tapauksessa, että Suomessa autokanta uusiutuisi nopeammin.
 – Jos autokanta meillä uusiutuisi kerran viidessä vuodessa kuten Keski-Euroopassa, johonkin ne autot menisivät. Ei kukaan romuta autoa viiden vuoden jälkeen. Eteenpäin myytävät autot syrjäyttävät vanhaa autokantaa toisaalla.
 Sähköautojen valmistuksen päästöjen Ollikainen arvioi tulevan Suomen oloissa kuitatuksi noin kahden vuoden ajolla, minkä jälkeen seuraavat vuodet ovat puhdasta päästöjen vähenemistä.
 Puoluejohtajien kaikki vastaukset perusteluineen näet täältä.

 Hakkuutavoitteesta ovat erimielisiä sekä tutkijat että poliitikot
 Ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi ei enää riitä pelkästään päästöjen ripeä leikkaaminen nollaan.
 Tämä lisäksi hiilidioksidia pitää alkaa poistaa ilmakehästä selvästi nykyistä enemmän esimerkiksi vahvistamalla hiilen sitoutumista metsiin.
 Suomessa kuitenkin runkopuun hakkuut ovat kasvaneet ennätystasolle 72 miljoonaan kuutiometriin. Taustalla on metsäteollisuuden tuotteiden kova kysyntä maailmalla.
 Suomelle tärkeän metsätalouden ja ilmastotavoitteiden ristipaineessa metsien hiilinielut ovat tulikuuma poliittinen kysymys.
 Kansallisessa metsästrategiassa tavoitellaan hakkuiden nostamista 80 miljoonaan kuutiometriin.
 Yle kysyi puolueilta, pitäisikö metsästrategian tavoitteesta tinkiä ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi.
 Vasemmistoliitto ja vihreät olisivat tähän valmiita.  SDP:n epäselväksi haukuttu hakkuukanta  sen sijaan ei ole selkiytynyt, vaan vastaus on tälläkin kertaa “en osaa sanoa”.
 – Metsäsektorin kestävyyttä tulee tarkastella nimenomaan hiilinielun koon kautta. Jos nielut kasvavat, myös hakkuita voidaan maltillisesti lisätä, Marin perustelee.
 Suurin osa puolueista pitää nykyistä puunkäyttötavoitetta sopivana. Keskustan Sipilä vetoaa siihen, että Suomen metsät kasvavat tällä hetkellä paremmin kuin koskaan. Hänen mukaansa hiilinieluja tulisi kuitenkin vahvistaa pitkäjänteisesti muun muassa metsittämällä uusia alueita ja hillitsemällä turvemaiden päästöjä.
 – Puun käyttöä lisätessä on tärkeää huolehtia myös metsäluonnon monimuotoisuudesta ja metsien virkistyskäytön edellytyksistä, Sipilä kirjoittaa.
 Sekä hakkuutavoitetta puolustavat että vastustavat sanovat päätöksensä perustuvan tieteelliselle tiedolle.
 Vasemmistoliiton Anderssonin mukaan paras käytössä oleva tieteellinen tieto sanoo nykyisen hakkuutason olevan vielä kestävä, mutta metsästrategian mukaisen 80 miljoonan kuutiotavoitteen heikentävän hiilinieluja ja vaarantavan luonnon monimuotoisuuden.
 Kokoomuksen mukaan taas Suomen hakkuutavoite perustuu tutkittuun tietoon kestävästä hakkuiden tasosta.
 Asia on vaikea, sillä tutkijoiden esittämät tulokset ovat osin keskenään ristiriitaisia ja käytetyt ennusteet hiilinielujen kehityksestä ovat epävarmoja.  Ilmastopaneelin alkuviikosta julkistaman vertailuraportin mukaan  suurin osa malleista pitää 80 miljoonan kiintokuution hakkuutasoa korkeana, mikäli Suomen tavoitteena on kasvattaa hiilinieluja.
 Puoluejohtajien kaikki vastaukset perusteluineen näet täältä.

 Kasvisten määrää lautasella halutaan kasvattaa valistuksella
 Hallitustenvälisen ilmastopaneelin IPCC:n mukaan myös kulutustottumusten on muututtava selvästi nykyisestä, mikäli keskilämpötilan nousu halutaan pitää edes siedettävällä tasolla.
 Länsimaissa punaisen lihan ja maitotuotteiden runsas kuluttaminen aiheuttaa merkittävän määrän ilmastopäästöjä.
 Yle kysyi puolueilta, pitäisikö valtion pyrkiä vähentämään punaisen lihan ja maitotuotteiden kulutusta poliittisin toimin.
 Vihreiden mielestä valtiovallan ja kuntien on edistettävä kasvisruoan käyttöä muun muassa kouluissa ja laitoksissa esimerkiksi kasvisruokapäivien avulla. Vasemmistoliitto haluaisi laatia kansallisen lihankulutuksen vähentämisohjelman ja SDP esittää arvonlisäveron uudistamista kestävää kehitystä tukevaksi.
 Myös kysymykseen kielteisesti vastanneista puolueista moni on valmis siihen, että ihmisten ruokailutottumuksia ohjattaisiin valistuksen keinoin.
 – Ihmisiä on syytä ohjata valistuksella syömään terveellisemmin. Kasvisten käyttöä voidaan pyrkiä lisäämään kohtuullistamalla niiden hintaan vaikuttavia veroja, perussuomalaisten Halla-aho kirjoittaa.
 Keskustan Sipilän mukaan liha kuuluu tärkeänä osana monen suomalaisen ruokavalioon, eikä keskusta halua sen vuoksi lähteä ohjaamaan sen kulutusta ylhäältä käsin.
 Kokoomuksen mukaan on kohtuullista, että ympäristön kuormittavuus näkyy ruoan hintalapussa. Samalla kokoomus korostaa, että kotimainen liha ja maito on yleensä kestävämpi valinta ulkomaiseen nähden.
 Puoluejohtajien kaikki vastaukset perusteluineen näet täältä.

 Kysymys ydinvoimasta tuskin tulee eteen
 Hallitustenvälisen ilmastopaneelin IPCC:n mukaan keskilämpötilan nousun rajaaminen 1,5 asteeseen vuosisadan loppuun mennessä vaatisi huomattavan määrän uusia ydinvoimaloita globaalisti.
 Suomessa uusien ydinvoimaloiden suunnittelu ja rakentaminen on sujunut takkuillen – aikataulut ovat paukkuneet ja kustannusarviot paisuneet rutkasti alkuperäisestä niin Olkiluoto 3:n Fennovoiman kohdalla.
 Eduskuntaan ei ole näillä näkymin tulossa uusia ydinvoimalupia käsiteltäväksi seuraavalla vaalikaudella. Fortumin odotetaan sen sijaan jättävän työ- ja elinkeinoministeriölle hakemuksen Loviisan kahden reaktorin jatkoajasta tai käytöstä poistosta.
 Yle selvitti kysymyksellä puolueiden suhtautumista ydinvoiman lisärakentamiseen Suomessa.
 Uutta ydinvoimaa jo päätettyjen hankkeiden lisäksi vastustavat keskusta, vihreät ja vasemmistoliitto.
 Myönteisen kannan ottavat kokoomus, perussuomalaiset, kristillisdemokraatit ja siniset.
 Kannastaan epävarmoja ovat RKP ja SDP, joiden mielestä asia tulee arvioida tapauskohtaisesti.
 – Mikäli kysymys Loviisan nykyisten reaktoriyksiköiden pidentämisestä tulee ajankohtaiseksi, tulisi tähän lähtökohtaisesti suhtautua myönteisesti, RKP:n Henriksson kirjoittaa.
 Vihreiden mukaan ydinvoima ei tuo nopeita ratkaisuja ilmastopäästöjen vähentämiseen, sillä sen rakentaminen on osoittautunut hitaaksi ja hankalaksi.
 Kristillisdemokraattien mukaan näköpiirissä ei ole uusien hankkeiden aloittamista, mutta pienydinvoiman käyttö voi olla tulevaisuudessa teknisesti ja taloudellisesti mahdollista, joten kategorisesti ydinvoimaa ei voi sulkea pois.
 Keskustan mukaan olemassa oleva ja suunnitteilla oleva ydinvoima on siirtymävaiheen ratkaisuna tärkeä, mutta lisäydinvoimalle ei ole tarvetta.
 – Jos suunnitteilla ja rakenteilla olevat ydinvoimalahankkeet toteutetaan, Suomeen ei tule tämän jälkeen rakentaa uutta ydinvoimaa, keskustan Sipilä kirjoittaa.
 Ilmastopaneelin Ollikaisen mukaan kysymys lisäydinvoimasta ei ole Suomessa tällä hetkellä ajankohtainen.
 – Tällä hetkellä näyttää siltä, että yhdistetty sähkön ja lämmön tuotanto on vapaa kivihiilestä kymmenen vuoden sisällä, eli sitä asiaa ydinvoima ei ratkaisisi muutenkaan.
 Keskustelussa ovat vilahdelleet  sarjatuotantona valmistettavat pienet modulaariset reaktorit. Niiden kehittämisessä kestää kuitenkin arviolta noin 20 vuotta, eivätkä ne ehdi Ollikaisen mukaan tarjoamaan ratkaisuja Suomen energiapaletin valintaan.
 Puoluejohtajien kaikki vastaukset perusteluineen näet täältä.

 Osa puolueista haluaa vauhdittaa turpeesta luopumista
 Turve on kotimainen polttoaine, jolla on tärkeä rooli lämmityksessä monissa maakunnissa. Turpeen käytöstä täytyy kuitenkin luopua sen ilmastopäästöjen vuoksi.
 Energiateollisuus on arvioinut, että turve poistuu päästökaupan ohjausvaikutuksen vuoksi markkinoilta 2030-luvun kuluessa.
 Suomen Ilmastopaneeli on kuitenkin arvioinut , että turpeen energiakäytöstä tulisi luopua jo aiemmin, mikäli Suomi haluaa mitoittaa ilmastotoimet 1,5 asteen tavoitteen mukaiseksi.
 Yle kysyi puolueilta, pitäisikö turpeen poistumista vauhdittaa kieltolailla.
 Kieltämisen kannalla ovat SDP, kokoomus, vihreät ja vasemmistoliitto. Sitä vastustavat keskusta, siniset, perussuomalaiset, RKP ja kristillisdemokraatit.
 Keskustan Sipilän mukaan nykyisellä päästöoikeuksien hinnan kehityksellä turpeen energiakäyttö tulee katoamaan markkinaehtoisesti 2030-luvun aikana ja se tulee korvautumaan metsähakkeella.
 Kokoomus pyrkii Orpon mukaan hillitsemään turpeen käyttöä ensisijaisesti EU:n päästökaupan ja verotuksen kiristämisen avulla, mutta mikäli nämä keinot eivät toimi, on turpeen käytön lopettamisesta säädettävä lailla.
 SDP olisi valmis luopumaan fossiilisten polttoaineiden ja turpeen energiakäytöstä siirtymäaikojen avulla.
 Vihreiden vastauksessa korostetaan turpeen haitallisuutta. Vihreiden Haavisto olisi valmis kieltämään turpeen käytön jo ennen 2030-lukua.
 – Turve on jopa kivihiiltä saastuttavampi polttoaine, jonka käyttö pilaa myös vesistöjämme. Turpeen poltto ja uusien turpeenkaivuualueiden avaaminen tulee kieltää jo vuoteen 2025 mennessä.
 Puoluejohtajien kaikki vastaukset perusteluineen näet täältä.

 Ilmastolle haitallisia tukia kannattaa enää harva – tukiremonttia yritetään taas
 Suomessa tuetaan epäsuorasti fossiilisten polttoaineiden käyttöä. Esimerkiksi dieselpolttoaineella, työkoneissa käytetyllä kevyellä polttoöljyllä sekä turpeella on tavallista alempi verokanta.
 Yle kysyi puolueiden kantaa ilmastolle haitallisten tukien poistamiseen yleisellä tasolla. Puolueista ainoastaan kristillisdemokraatit ilmoittavat suoraan vastustavansa ajatusta.
 – Alennetut verokannat muun muassa liikennepolttoaineissa ovat myös kilpailukykytekijä pitkien välimatkojen maassa. Varsinaisia suoria tukia on vähän, kristillisdemokraattien Essayah perustelee.
 Vihreiden mukaan seuraavan hallituksen tulee aloittaa ilmastolle haitallisten tukien alasajo ja tuet tulisi ajaa alas kymmenen vuoden kuluessa.
 Useiden puolueiden mukaan yritystukia olisi rukattava kokonaisuutena ensi vaalikauden aikana. SDP:n mukaan ilmastovaikutukset ovat tärkeä lähtökohta yritystukien arvioinnille, mutta kokonaisuudessa on huomioitava myös vaikutukset esimerkiksi työllisyyteen.
 Kokoomus olisi valmis siirtämään yritystukien painopistettä tuotekehitystä ja päästöttömiä ratkaisuja tukevaan suuntaan. Fossiilisten polttoaineiden energiaveropalautus tulisi kokoomuksen mukaan poistaa ensi vaalikauden aikana asteittain.
 Keskusta sanoo olevansa valmis kehittämään yritystukijärjestelmää ja poistamaan tukia asteittain. Keskustan mukaan yksi poistettava tuki voisi olla niin kutsuttu energiaveroleikkuri, jolla tarkoitetaan noin 200 miljoonan euron vuotuisia verohelpotuksia paljon sähköä kuluttavalle teollisuudelle. Samalla teollisuuden sähköveroa olisi kuitenkin keskustan mukaan alennettava kansainvälisen kilpailukyvyn ylläpitämiseksi.
 Yritystukia yritettiin myös tällä hallituskaudella uudistaa keskustan  Mauri Pekkarisen  vetämässä parlamentaarisessa työryhmässä,  mutta lopputulos jäi pannukakuksi .
 Puoluejohtajien kaikki vastaukset perusteluineen näet täältä.

 Puolueet näyttävät vihreää valoa tuotteiden ilmastomerkille
 Ilmastonmuutoksen hillitsemisessä kulutuksella on iso merkitys. Kuluttajien ostokäyttäytymistä voidaan pyrkiä ohjaamaan vähäpäästöisempään suuntaan erilaisilla sertifikaateilla.
 Etelä-Koreassa on käytössä  tuotteiden hiilijalanjälkeä mittaava sertifikaatti  esimerkiksi erilaisille kotitaloustarvikkeille.
 Yle kysyi puolueiden kantaa siihen, tarvitaanko Suomessa kuluttajatuotteisiin pakollinen merkintä tuotteen hiilijalanjäljestä.
 Suurin osa puolueista pitää sertifikaattia hyvänä ajatuksena. Puolueista kristillisdemokraatit kuitenkin vastustaa ja vasemmistoliitto empii, sillä hiilijalanjäljen määrittely ei olisi helppo harjoitus.
 – Hiilijalanjäljestä kertova merkintä olisi hallinnollisesti raskas ja vaikea toteuttaa tuotekohtaisesti luotettavalla tavalla, vasemmistoliiton Andersson vastaa.
 Vasemmistoliiton mielestä parempi keino ohjata kuluttajien käyttäytymistä olisi esimerkiksi uusi valmistevero, joka perustuisi tuotteiden ympäristö- ja terveysvaikutuksiin ja kohtelisi kaikkia tuotteita samalla tavalla.
 Kokoomuksessa myönnetään, että hiilijalanmerkintä olisi haastava toteuttaa, mutta Orpon mukaan kuluttajatuotteiden hiilijalanjäljen mittaamiseen tulisi silti pyrkiä.
 Vihreiden mukaan hiilijalanjäljen laskenta voisi tulevaisuudessa toimia pohjana hiilidioksidipäästöihin perustuvalle verotukselle.
 Puoluejohtajien kaikki vastaukset perusteluineen näet täältä.
 Mitkä ovat puolueiden mielestä tärkeimmät toimenpiteet ensi hallituskaudelle?
 Yle kysyi myös, mikä olisi kunkin puolueen mielestä keskeisin konkreettinen toimenpide, josta pitää päättää seuraavalla hallituskaudella ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi.
 SDP :n mukaan ilmastolakia on päivitettävä ja ilmastovaikutusten arviointi tulee ottaa osaksi normaalia lainvalmistelua niin, että ilmastolle haitallisista päätöksistä luovutaan tai ne kompensoidaan jollain muulla toimeenpiteellä.
 Kokoomus  siirtäisi verotuksen painopistettä työn ja yrittämisen verotuksesta haittaveroihin niin, että ilmastolle ja ympäristölle haitallista toimintaa verotettaisiin aiempaa enemmän.
 Keskusta  panisi käytäntöön joulukuussa sovitun kahdeksan eduskuntapuolueen listan yhteisistä ilmastopolitiikan tavoitteista ja suuntaisi lisää rahoitusta hiilenkaappausteknologioiden kehittämiseen.
 Vihreät  asettaisi selvät eräpäivät fossiilisten polttoaineiden käytölle. Kivihiilestä, turpeesta ja polttoöljystä vihreät luopuisi 2020- luvulla ja öljystä liikenteessä ja maakaasusta 2030-luvulla.
 Perussuomalaiset  keskittyisi estämään hiilivuotoa. Hiilivuodolla tarkoitetaan tilannetta, jossa kireät päästövaatimukset ajaisivat teollisuutta Suomesta löysempien päästövaatimusten maihin.
 Vasemmistoliitto  loisi koko vaalikauden kattavan ohjelman tehtävistä päästövähennyksistä ja toimenpiteistä hiilinielujen kasvattamiseksi, jotta Suomen ilmastopolitiikka olisi linjassa Pariisin ilmastosopimuksen kanssa.
 RKP  mainitsee yhtenä konkreettisena toimenpiteensä tutkimuksen ja innovaation määrärahojen lisäämisen, joka puolueen mielestä tukisi Suomen siirtymistä ilmastoystävällisempään suuntaan.
 Kristillisdemokraattien  mielestä olennaisinta on myöntää jatkolupa olemassa oleville ydinvoimaloille niiden omistajien sitä pyytäessä.
 Sinisten  mukaan seuraavan hallituksen on lisättävä ydinvoimaa ja alennettava autoveroa, jotta autokanta uusiutuisi ja liikenteen päästöt pienenisivät.
 Puoluejohtajien kaikki vastaukset perusteluineen näet täältä.
 Lisää aiheesta:
 Ylen kysely: Suomalaisilla on taas varaa olla huolissaan ilmastonmuutoksesta

Ylen kysely ilmastopolitiikasta: Enemmistö puolueista valmiita autoilun verotuksen isoon remonttiin


Summary: Aktivistit kritisoivat tuoretta esitystä, sillä laissa avioliitto on yhä miehen ja naisen välinen.

Taiwanissa esitetään samaa sukupuolta olevien liittojen laillistamista. Hallitus julkisti asiaa koskevan lakiesityksen torstaina. Se keräsi heti kritiikkiä vähemmistöjen oikeuksia ajavilta aktivisteilta, sillä lakiesitys on kompromissi.
 Taiwanin korkein oikeus teki  vuonna 2017  päätöksen, jonka mukaan on perustuslain vastaista estää samaa sukupuolta olevia ihmisiä menemästä naimisiin. Ratkaisu oli ensimmäinen laatuaan Aasiassa.
 Viime vuoden lopulla Taiwanissa järjestettiin kuitenkin sarja kansanäänestyksiä, joissa äänestäjät  vastustivat tasa-arvoista avioliittoa .
 Nyt Taiwanin hallitus esittää, että yksityisoikeudellisesti avioliitto pysyy määritelmällisesti miehen ja naisen välisenä, mutta samaa sukupuolta oleville annetaan samanlainen oikeudellinen suoja kuin heteropareille.
 Samaa sukupuolta olevat parit voisivat tulevaisuudessa adoptoida puolisonsa lapsia, periä toisensa ja olisivat velvoitettuja elättämään toisensa.
 Taiwanissa tasa-arvoista avioliittoa edistävän järjestön koordinaattori  Jennifer Lu  huomautti heti uutistoimisto Reutersille, että lakiesitys ei silti takaa täysin samoja oikeuksia samaa sukupuolta oleville pareille. Adoptio-oikeus olisi rajoitettu.
 Taiwanin pääministeri  Su Tseng-chang  kommentoi esitystä sanomalla, että se ei ehkä täytä kaikkia odotuksia, mutta on alku.
 Taiwanin parlamentin odotetaan äänestävän esityksestä toukokuussa.

Taiwan laillistamassa samaa sukupuolta olevien liitot, mutta samalle viivalle heteroparien kanssa on vielä matkaa