Summary: Poliiseja epäillään työturvallisuusrikoksista ja virkavelvollisuuden rikkomisesta sekä toista poliisia lisäksi työsyrjinnästä.

Lounais-Suomen poliisilaitoksen poliisipäällikköä  Tapio Huttusta  ja apulaispoliisipäällikköä  Teijo Ristolaa  epäillään useista rikoksista. Heidän toimistaan on aloitettu esitutkinta. Tutkittavat tapahtumat liittyvät Turun poliisilaitoksen toimintaan.
 Miehiä epäillään työturvallisuusrikoksista ja virkavelvollisuuden rikkomisesta. Tekojen epäillään tapahtuneen useiden vuosien aikana. Ristolaa epäillään lisäksi työsyrjinnästä.
 Tapio Huttunen on tutkinnasta vaitonainen.
 – Hyvä, että asia tutkitaan, kun tällaisia väitteitä esitetään, Huttunen sanoo.
 Huttunen ei ota kantaa siihen, voiko hän jatkaa poliisipäällikkönä esitutkinnan aikana.
 – Minun jatkamiseni ratkaistaan sisäministeriössä.
 Poliisipäällikkö Tapio Huttunen. Linus Hoffman / Yle
 Teijo Ristolaa ei tavoitettu kommentoimaan esitutkintaa.
 Avi tutkinut myös Turun poliisilaitoksen toimintaa
 Ylen saamien tietojen mukaan Lounais-Suomen kahden korkeimman poliisimiehen epäillään olleen puuttumatta ja mahdollistaneen Turun poliisilaitoksella tapahtuneen työntekijöiden epäasiallisen kohtelun ja häirinnän eli työpaikkakiusaamisen.
 Tutkinnanjohtajana toimii Sisä-Suomen syyttäjänviraston kihlakunnansyyttäjä  Antti Virtanen . Hän ei ole vahvistanut esitutkinnan aloittamista. Yle on saanut tiedon asiasta muista lähteistä.
 Esitutkinnassa on kyse samoista asioista, joita myös Lounais-Suomen aluehallintovirasto selvitti viime vuonna. Kaksi poliisimiestä teki viime kesänä valvontapyynnön Aviin työpaikkakiusaamisesta Turun poliisiasemalla. Miesten mukaan kiusaajana oli juuri apulaispoliisipäällikkö Teijo Ristola.
 Apulaispoliisipäällikkö Teijo Ristola. Adrian Perera / Yle
 Avin työsuojelutarkastusten mukaan Turun poliisilaitoksella esiintyi häirintää ja epäasiallista kohtelua. Avi epäili, että poliisin työnjohto on kohdellut alaisia epäasiallisesti. Avi otti omatoimisesti esiin myös naisten huonon kohtelun laitoksella, vaikka kumpikin kantelijoista on miehiä.  Avi ohjeisti poliisilaitosta  kitkemään kiusaamisen pois.
 Turun poliisilaitoksen huonosta työilmapiiristä ja kiusaamisepäilyistä ovat kirjoittaneet aiemmin muun muassa  Yle Turku  ja  Ylen tutkivan journalismin ohjelma MOT . Tuolloin poliisipäällikkö Tapio Huttunen ihmetteli puheita huonosta työilmapiiristä ja kiisti työpaikkakiusaamisen.
 Yle haastatteli viime vuonna useita Turun poliisilaitoksella työskennelleitä poliiseja, jotka kertoivat joutuneensa joko kiusatuksi tai todistamaan kiusaamista. Monissa kertomuksissa toistui se, että poliisit eivät yleensä uskalla kannella esimiehistään seuraamuksien pelossa.
 Haastateltavien mukaan laitoksen johto myös tiesi, että kiusaamista tapahtui ja osin osallistui epäasialliseen kohteluun.
 Taustalla talokauppa
 Samaan aikaan kun kaksi poliisia kanteli työpaikkakiusaamisesta Aville, he tekivät asiasta myös rikosilmoituksen. Yle tavoitti toisen näistä miehistä. Hän ei halunnut kommentoida käynnissä olevaa esitutkintaa millään tavalla.
 Lounais-Suomen poliisilaitoksen johtoa vastaan käynnistetty esitutkinta liittyy osaltaan myös kahden poliisilaitoksella työskennelleen poliisin väliseen talokauppaan. Talon ostaneen poliisin mukaan hänelle myytiin epäkelpo talo. Asiasta on riidelty sekä riita- että rikosasiana useita vuosia.
 Talon myynyt poliisi hävisi riidan käräjäoikeudessa mutta voitti hovioikeudessa. Tämän jälkeen talokauppaa alettiin puida rikosasiana. Talonsa myynyttä poliisia vastaan nostettin petossyyte. Syyte hylättiin käräjäoikeudessa. Nyt asia on hovioikeuskäsittelyssä.
 Epäasiallista kohtelua jo pitkään
 Ylen haastattelemien useiden poliisien mukaan yksi apulaispoliisipäällikkö Teijo Ristolan epäasiallisen kohtelun kohde olisi juuri tämä kyseinen talonsa myynyt poliisi. Hän on toinen Aviin Ristolasta kannelleista. Ilmeisesti Ristolan työsyrjintäepäily liittyy kyseisen poliisimiehen kohteluun.
 Poliisien kertoman mukaan myös poliisipäällikkö Tapio Huttunen on tiennyt epäasiallisesta kohtelusta, mutta ei ole puuttunut siihen. Taloriita ja sen seuraamukset ovat olleet Turun poliisilaitoksella yleisessä tiedossa jo vuosia.
 Huttunen on pidättänyt talonsa myyneen poliisin virasta viime kesästä lähtien tämän saaman petossyytteen vuoksi. Virastapidätys jatkuu yhä, vaikka mies sai käräjäoikeudessa vapauttavan tuomion.
 Ylen haastattelemien poliisien mukaan talonsa myynyttä poliisia on kohdeltu epäasiallisesti ja erittäin rankasti jo vuosia. Syynä pidetään epäonnista talokauppaa. Teijo Ristola ei ole talon ostanut poliisi, mutta tuntee tämän hyvin, sillä hän on tämän entinen esimies.
 Viime syksyllä esitetyn  MOT-ohjelman  mukaan Ristola johti aluksi myös talokaupan rikostutkintaa kahden todistajan osalta. Ohjelman asiantuntijahaastateltava piti ratkaisua outona, sillä tutkintaa ei saisi suorittaa sillä laitoksella, jossa asianomistaja työskentelee.
 Myös muiden korkea-arvoisten poliisien toimia tutkittu
 Lounais-Suomen poliisilaitoksen tapaus on lyhyen ajan sisällä jo toinen, jossa korkea-arvoisten poliisien epäillään syyllistyneen laittomuuksiin.
 Valtakunnansyyttäjä  Raija Toiviainen  nosti viime keväänä  syytteet virkavelvollisuuden rikkomisesta  entistä poliisiylijohtajaa  Mikko Paateroa  ja Helsingin poliisilaitoksen entistä poliisipäällikköä  Jukka Riikosta  sekä nykyistä poliisipäällikköä  Lasse Aapiota  vastaan. Poliisipäälliköt ovat kiistäneet virkarikossyytteet.
 Poliisijohdon tutkinnassa on kyse tietolähdetoiminnan valvonnasta, ei työpaikkakiusaamisesta. Asia on parhaillaan Helsingin käräjäoikeuden käsittelyssä.
 Lue lisää:
 Epäily työpaikkakiusaamisesta Lounais-Suomen poliisilaitoksella – AVI ja syyttäjänvirasto selvittävät asiaa
 Kiusaamistapaukset Turun poliisissa selvitetään – väitteet ihmetyttävät poliisipäällikköä: "Meillä ei ole naisiin kohdistuvaa häirintää merkittävässä määrin"
 Avi ohjeistaa Lounais-Suomen poliisia laittamaan työpaikkakiusaamisen kuriin
 "Vaikea vedota siihen, että eivät olisi lakia tunteneet" – Professori jyrähtää poliisijohdon virkarikossyytteistä
 Poliisiylijohtaja Kolehmainen: Virkarikostutkinta on "poliisin historian vakavin paikka" – kolmelle korkea-arvoiselle poliisimiehelle syytteet virkarikoksista

Poliisipäällikkö ja apulaispoliisipäällikkö epäiltyinä useista rikoksista Lounais-Suomessa – kyse työpaikkakiusaamisesta, esitutkinta alkoi


Tästä on kyse Suuri osa ikäihmisistä syö suosituksia vähemmän proteiinia. Porilaisessa tutkimuksessa selvitettiin, millaisia vaikutuksia proteiinin syömisellä on ikäihmisten toimintakykyyn. Tutkimuksen tulokset olivat rohkaisevia: Riittävästi proteiinia syöneet ikäihmiset liikkuivat ja nukkuivat aiempaa enemmän.
 Rahkapurkit tulivat kahdeksankymppisen  Lauri Laineen  ostoslistalle jäädäkseen viime syksynä. Silloin hän sai kotiin kannettuna proteiinipitoista ruokaa ja välipaloja kahdeksan viikon ajan.
 Vaimo, Mirjami Laine on pitänyt huolen siitä, että ruokavalio on pysynyt kuosissa tämän jälkeenkin. Vaikka ravintoarvoja tarkkaan seuraava rouva viihtyy keittiössä ja tekee ruuat mielellään itse, ovat purkeissa tulleet välipalat kelvanneet myös hänelle.
 – Rouva niistä rahkoista innostui minua enemmän, vaikka ei osallistunut edes tutkimukseen. Hän maisteli minun annoksiani ihan mielenkiinnosta, Lauri Laine kertoo.
 Selkeitä tuloksia
 Lauri Laine osallistui lähes 70 muun ikäihmisen kanssa Fazerin ja Porin perusturvan yhdessä toteuttamaan Power Meals -tutkimukseen. Siinä selvitettiin kotiateriapalveluiden vaikutusta kotona asuvien seniori-ikäisten toimintakykyyn ja hyvinvointiin.
 – Halusimme kiinnittää huomiota kotiateriapalvelujen sisältöön. Etsimme tähän sopivaa yhteistyökumppania, joka voisi tehdä kokeilun kohderyhmään kuuluvien ihmisten kanssa. Fazerin kanssa palaset loksahtivat kohdalleen, kertoo Porin perusturvajohtaja  Terttu Nordman .
 Testiryhmiä oli kolme. Yksi ryhmä söi kuten ennenkin. Toinen ryhmä sai kotiinsa päivittäin tavanomaisen kotipalveluaterian. Myös kolmas ryhmä söi kotipalveluaterioita, mutta heidän annoksensa sisälsivät normaalia enemmän proteiinia.
 Päivi Meritähti / Yle
 Proteiinipitoista ruokaa syöneet ikäihmiset erottuivat pian joukosta.
 Ravitsemustieteiden tohtori ETT  Marika Laaksonen  Fazer Labista kertoo, että tutkimusryhmän jäsenet selviytyivät tavanomaisista toiminnoista aiempaa paremmin, heidän testituloksensa paranivat toimintakykyä mittaavassa tuoliltanousutestissä muita selkeämmin, heidän vatsansa toimi paremmin ja he nukkuivat öisin keskimäärin lähes puoli tuntia muita enemmän.
 – Sekä syvän että kevyen unen määrä lisääntyi proteiinipitoisia aterioita ja välipaloja saaneella ryhmällä vajaan vartin verran yötä kohti. Eli he saivat yhteensä lähes puoli tuntia unta lisää, Laaksonen kertoo.
 Prosentuaalinen muutos unen määrässä on merkittävä. Tutkimukseen osallistuneiden ikäihmisten kokonaisunimäärä oli unimittauksen mukaan keskimäärin vain 5,74 tuntia.
 Liian vähän proteiineja
 Tutkimuksen päätavoitteena oli lisätä proteiinia ikäihmisten ruokavalioon. Heidän pitäisi saada sitä suomalaisten suositusten mukaan päivittäin vähintään 1,2 grammaa painokiloa kohti.
 Muun muassa  Gerontologinen ravitsemus -yhdistys  on pyrkinyt lisäämään tietoisuutta asiasta. Se pohjaa tietonsa kahteen viime vuosina julkaistuun väitöstutkimukseen. Niissä tutkituista ikäihmisistä jopa 75 prosenttia söi proteiinia suositeltua vähemmän.
 Lauri Laine uskoo, että vaimo on pitänyt hänet hyvin proteiineissa jo vuosikymmenten ajan. Entinen aktiiviurheilija kokee silti saaneensa uutta virtaa viime syksynä toteutetusta porilaistutkimuksesta.
 – Se herätteli minut jälleen liikkumaan. Olin päässyt vähän rapistumaan, mutta nyt jaksan taas käydä kävelemässä ja uimassa.
 Tutkimus ei pysty tarkkaan kertomaan, mistä Laine lisävirtaa sai, mutta hänen jo lähtökohtaisesti hyvä proteiininsaantinsa lisääntyi kahdeksan viikon tutkimusjakson aikana. Sen jälkeenkin välipalarahkat ovat tuoneet lisäpontta arkeen.
 Välipalalla on väliä
 Välipalat olivat merkittävässä roolissa porilaistutkimuksessa. Tavalliseen kotipalveluateriaan ne eivät kuulu, mutta tutkimuksessa proteiinipitoisia aterioita syöneet ikäihmiset saivat kaupan päälle myös jonkin proteiinipitoisen välipalan.
 – Usein ikäihmiset syövät välipalaksi pullaa tai leipää, mutta me tarjosimme heille rahkaa ja pirtelöä. Välipala on helppo tapa lisätä proteiinia ruokavalioon, Marika Laaksonen kertoo.
 Vaikka makuelämykset olivat monelle uusia, osoittautuivat ne useimpien mielestä maittaviksi.
 Välipala on helppo tapa lisätä proteiinia ruokavalioon.  Marika Laaksonen
 Laaksonen toivoo tämän helpottavan pysyvän ruokavaliomuutoksen tekemistä.
 – Proteiinitutkimuksia on tehty ennenkin, mutta niissä proteiinilisät on annettu muun muassa jauheina. Ja sitten ihmetellään, kun suurella osalla on vaikeuksia nauttia niitä. Me halusimme tarjota lisäproteiinit ruokamuodossa, jotta niiden nauttiminen jäisi pysyväksi olotilaksi.
 Hintalappua ei vielä ole
 Power Meals –tutkimuksen tulokset julkistettiin Yhdysvalloissa kansainvälisessä ICFSR-konferenssissa viime viikolla. Nyt tutkijat pohtivat, miten ne jalkautuisivat arkeen.
 – Haluamme tuoda asian yleiseen keskusteluun. Ravitsemukseen panostamalla voitaisiin tukea ikäihmisten kotona asumista, Marika Laaksonen toteaa.
 Vielä hän ei osaa sanoa, minkä hintaiseksi ruokailuun panostaminen tulisi palveluntarjoajalle, kunnalle tai asiakkaalle.
 Tämä on valtava kysymys sekä asenne että kustannuspuolella. Mihin rahaa käytetään?  Marika Laaksonen
 Lauri Laine oli kahdeksan viikon ateriatarjontaan niin tyytyväinen, että olisi valmis maksamaan yhdestä päivittäisestä ruoka-annoksesta ja välipalasta 8 – 10 euroa. Mutta riittääkö se?
 – Tämä on valtava kysymys sekä asenne että kustannuspuolella. Mihin rahaa käytetään? Teemme seuraavaksi tutkimuksiin perustuvia laskelmia, minkä verran ruokaan ja sen myötä ravitsemustilaan ja toimintakykyyn panostamalla voisi säästää esimerkiksi sairaskuluissa, Laaksonen kertoo.
 Päivi Meritähti / Yle
 Porin perusturva aikoo huomioida tämän ajatuksen tulevien kotipalveluaterioiden suunnittelussa.
 – Teemme kevään aikana ratkaisuja siitä, miten ateriapalveluita jatkossa tuotetaan. Siinä yhteydessä pohdimme, mitä vaikutuksia syntyy, jos kotiin viety tai laitoksissa tarjottu ateria maksaa vaikkapa 25 senttiä nykyistä enemmän, Terttu Nordman toteaa.
 Kotipalveluaterioiden valmistajia on Suomessa lukematon määrä. Palveluja tarjoavat sekä kunnat että yksityiset toimijat.
 Syötkö sinä kotipalveluaterioita? Millaisia ne mielestäsi ovat? Tutkimukseen osallistuneet ikäihmiset saivat esittää toiveitaan muun muassa annosten sisältöön ja pakkauksiin liittyen. Myös sinä voit esittää toiveesi kommenttikentässä.
 Voit myös ottaa kantaa tutkimuksen tuloksiin ja kertoa omat kokemuksesi proteiinin vaikutuksista uneesi ja toimintakykyysi.
 Keskustelu on auki kello 17.00 asti.

Porissa kokeiltiin proteiinin lisäämistä ikäihmisten ruokavalioon: Testiryhmän yöunet pitenivät puolella tunnilla


Summary: Suurista kaupungeista hinnat nousivat vain Vantaalla.

Vanhojen osakeasuntojen hinnat laskivat joulukuusta tammikuuhun koko maassa,  kertoo Tilastokeskus . Pääkaupunkiseudulla laskua oli 1,9 prosenttia ja muualla maassa 3,3 prosenttia.
 Vantaa oli suurista kaupungeista ainoa, jossa hinnat nousivat. Helsingissä asuntojen hintojen nousu tasaantui viime vuonna, ja tammikuussa hinnat laskivat noin kaksi prosenttia.
 Hinnat ovat olleet kovassa nousussa myös Turussa, mutta tammikuussa nousu näyttäisi taittuneen. Suurista kaupungeista hinnat ovat laskeneet vuoden aikana eniten Oulussa.
 Viime vuoden tammikuuhun verrattuna hinnat nousivat pääkaupunkiseudulla hieman yli prosentin ja laskivat muualla Suomessa reilut kaksi prosenttia.
 Aiemmin aiheesta:
 Nyt alkavat ostajan markkinat – Hintakone kertoo asuntokaupan tilanteen postinumeroalueellasi
 Vanhojen asuntojen kauppa hyytymässä – alan konkarikin ihmeissään: "Kyllä siellä on mysteeriä taustalla"

Vanhojen asuntojen hinnat laskivat tammikuussa


Summary: Kashmirissa tykkituli on jatkunut ja sodan varalle on tehty valmisteluja molemmin puolin.

Intian ja Pakistanin välille Kashmirissa leimahtanut aseellinen yhteenotto ei ole laajentunut keskiviikon jälkeen.
 Maiden asevoimat tulittivat toisiaan Kashmirissa torstaiaamuna raskain asein. Tulitus laantui kestettyään noin tunnin. Kumpikaan osapuoli ei ole kertonut tappioista. Lentotoimintaa rajan yli ei ole ollut.
 Keskiviikon ilmataistelussa Pakistan menetti yhden F-16-hävittäjän. Intian ilmavoimat menettivät yhxden MiG-21-hävittäjän ja mahdollisesti toisenkin koneen.
 Pakistan otti kiinni MiGin lentäjän. Häntä on esitelty tiedotusvälineissä. Intiassa tämä on nostattanut suuttumusta, sillä lentäjän kasvot näyttivät olevan veressä.
 – Vastustamme jyrkästi Pakistanin julkeaa tapaa esitellä vammautunutta Intian ilmavoimien henkilökunnan jäsentä. Pakistan rikkoo kaikkia kansainvälisten ihmisoikeussopimusten normeja, sanoi Intian hallitus lausunnossaan.
 Sodan merkkejä
 Brittiläisen The Guardian- uutissivuston  mukaan sekä Intiassa että Pakistanissa nähdään merkkejä siitä, että maat valmistautuvat laajempaankin sotaan.
 Pakistanin pohjoisessa Khyber Pakhtunkhwan provinssissa poliisien ja terveydenhoitohenkilöstön lomat on peruttu. Ihmiset hamstraavat elintarvikkeita.
 Intian armeijan päämaja Srinagarissa oli pimennetty ja hävittäjät kiertelivät kaupungin yllä. Kaupungin suurimman sairaalan katolle oli maalattu suuri punainen risti, jotta sitä ei pommitettaisi vahingossa.
 Intian tiedotusvälineet, muiden muassa  Times of India -uutissivusto  kertoivat, että ilmavoimille oli annettu määräys hankkia runsaasti lentopolttoainetta.
 Pakistan on toistaiseksi lakkauttanut Samjhauta Expressin, eli Lahoren ja Delhin välillä kulkevan junan liikennöinnin. Pakistan pitää myös torstain ilmatilansa suljettuna, mikä haittaa matkustajalentoliikennettä.
 Rauhoittavia ääniä
 Ulkovallat ovat vedonneet osapuoliin, ettei sotatoimia enää jatkettaisi. Erityisesti entinen siirtomaaisäntä Britannia on harjoittanut aktiivista diplomatiaa.
 Pakistanin pääministeri  Imran Khan  vetosi keskiviikkona Intiaan neuvottelujen aloittamiseksi. Intia ei ole vastannut.
 The Guardianin haastattelema entinen upseeri ja nykyinen poliittinen asiantuntija  Arun Sahgal  arvioi, että konflikti on laantumassa.
 – Tämän päivän [keskiviikon] tapahtumat osoittavat, että Pakistanin halu vastatoimiin on tyydytetty.
 – Molemmat maat ovat menettäneet lentokoneen, joten jonkinlainen tasapaino on saavutettu. Poliittiselta näkökannalta Intian pääministeri [ Narendra Modi ] on voinut näyttää olevansa päättäväinen johtaja. Muuta ei juuri olekaan saavutettavissa.
 Lue lisää:
 Pitäisikö huolestua, kun kaksi ydinasevaltaa ampuu kovilla? Neljä kysymystä Intian ja Pakistanin selkkauksesta
 Pakistan on sulkenut ilmatilansa ja tehnyt ilmaiskuja Intiaan – kaksi Intian hävittäjää pudotettu

Intian ja Pakistanin kahakka näyttää rauhoittuvan, mutta ei ole vielä ohi


Summary: Myös viikonlopputyöt voivat masentaa.

Yli 55-tuntisia työviikkoja painavat naiset ovat muita suuremmassa masennuksen vaarassa, tuore tutkimus osoittaa. Myös viikonlopputyöt liittyvät masennusriskiin.
 Journal of Epidemiology & Community Health  -lehden julkaisemat tulokset perustuvat 12 000 naisen ja 11 000 miehen terveystietoihin vuosilta 2010–2012.
 Tulosten perusteella yli 55 tuntia viikossa työskentelevät potivat masennusoireita todennäköisemmin kuin 35–40-tuntisia työviikkoja tekevät, mutta tämä havaittiin vain naisilla. Viikonlopputyöt liittyivät masennusriskiin sen sijaan niin miehillä kuin naisilla.
 Aineistosta ei voi suoraan päätellä, miksi pitkät työviikot lisäsivät vain naisten riskejä, mutta tutkijat pitävät useita vaihtoehtoja mahdollisina. Naiset joutuvat esimerkiksi kantamaan suuremman vastuun kotitöistä, jolloin heidän palautumisensa ja lepo jäävät vähäisemmäksi kuin miesten.
 Pitkät työviikot on aiemmin yhdistetty myös suurentuneeseen riskiin sairastua sydän- ja verisuonitauteihin ja aivoverenkiertohäiriöihin.
 Aiheesta muualla:
 Lisää tietoa Britanniassa tehdystä tutkimuksesta Journal of Epidemiology & Community Health -julkaisun verkkosivuilla

Tutkimus: Ylipitkät työviikot masennusriski naisille


Summary: Parran hoitamisesta on tullut monelle suoranaista välineurheilua

Parran kasvattaminen ja isot parrat tulivat Suomessa muotiin kymmenisen vuotta sitten. Partamuodin edelläkävijät ovat kuitenkin pienentäneet partansa jo jonkin aikaa sitten. Nyt vapaasti kasvavien pöheikköjen ja rehottavien metsuripartojen aika alkaa tällä erää olla ohi muidenkin kuin muotia etunenässä seuraavien trendsetterien naamoissa.
 Tämän hetken suomalaismiehen standardiparta on edelleen kokoparta, mutta viime vuosiin verrattuna se on vähän pienempi, kertoo kymmenen vuotta suomalaismiesten partoja ajellut parturi  Tiina Sarja . Olennaista on groomaus eli parran pitää olla huolellisesti siistitty ja hoidetun näköinen.
 Parran groomaukseen kuuluu parturissa myös öljyäminen, vahaus ja föönaus. Jari Pussinen / YLE
 – Leikkaamisen, trimmaamisen ja sheivaamisen lisäksi parta föönataan, öljytään ja vahataan sekä viimeistellään, esittelee Sarja parturissa tyypillisesti tehtävää groomausta.
  Luvassa ehkä härskimpää hulluttelua
 Parran muodolla ei tällä hetkellä ole niin väliä. Usein muoto määräytyy kunkin miehen yksilöllisen parrankasvun perusteella. Suomalaiset eivät myöskään ainakaan vielä juuri osaa kysellä vaikkapa käytetyimmille partamalleille Amerikassa annettujen partanimitysten ja perään.
 – Täällä korkeintaan puhutaan, että pistetäänkö  Lemmyt  vai  Dalit ?
 Erilaisia partamalleja kirjassa The Quintessential Grooming Guide for the Modern Gentleman. Jari Pussinen / YLE
 Pelkästään viiksien ja partojen joka toinen vuosi järjestettävien  maailmanmestaruuskisojen lähes 20 sarjaa  osoittavat, että erilaisia vaihtoehtoja kyllä löytyy roiseista naamakampauksista hienostuneempiin luomuksiin. Sarja arveleekin, että seuraava partatrendi olisi aikaisempaan verrattuna rohkempi massasta erottautuminen.
 – Uskoisin, että mennään vähän semmoiseen härskimpään, hulluttelevampaan suuntaan, hän povaa.
 Parran pitämisestä on tullut välineurheilua
 Groomauksen tultua muotiin parran pitämisestä ja  hoidosta  on tullut monelle miehelle suoranaista välineurheilua. Vermeet hankitaan usein nettikaupoista, mutta perustarvikkeita löytyy jo myös ympäri Suomen isojen markettien kosmetiikkaosastoilta.
 – Nykyään on arsenaalia! Suurin osa miehistä tietää, että pitää olla esimerkiksi partaöljyt ja -vahat, Tiina Sarja iloitsee.
 Partatilpehöörejä erilaisiin tarpeisiin on nykyisin tarjolla runsaasti. Jari Pussinen / YLE
 Todella pitkälle harrastuksessa pääsee, jos öljyn ja vahan oheen hankkii asianmukaiset parranajovälineet, partasaippuan, -kamman ja -sakset. Tosiharrastajille on tarjolla kaikenlaista tilpehööriä partabalmeista ja -pomadeista partaseerumeihin ja -silottajiin. Värjääminen ja partakorujen käyttö on Suomessa ollut toistaiseksi harvinaista.
  Iso bisnes partatuotteista
 Kauppiaille parrasta on tullut miljoonabisnes. Muutaman suuren nettikaupan ohella lukuisat pienemmät yrittäjät houkuttelevat asiakkaita eri tavoin ja moni vieläpä omilla tuotteillaan. Esimerkiksi erilaisia öljyjä ja vahoja on eri nettikaupoissa tarjolla yhteensä satoja.
 Tarkkoja lukuja nimenomaan partaan liittyvien välineden ja kosmetiikkatuotteiden myynnin kasvusta Suomessa ei ole mahdollista saada, koska tilastoissa eivät ole mukana kaikkien alan toimijoiden luvut. Osa tuotteista tilataan vieläpä suoraan ulkomailta ja suomalaisetkaan tilastot eivät erittele partatuotteta riittävällä tarkkuudella muista miehille myydystä kosmetiikasta.
 Parturit käyttävät yleensä partaveistä, johon jokaiselle asiakkaalle vaihdetaan kertakäyttöinen terä hygieniasyistä. Jari Pussinen / YLE
 Partatuotteiden myynnin kasvuluvut ovat joka tapauksessa kaksinumeroisia. Pelkästään Suomessa partoihin liittyviä selviä hifistelytilpehöörejä myydään useilla miljoonilla euroilla, eikä tässä summassa ole mukana peruspartakoneet, -höylät ja -vaahdot.
 Myös parturissa käyminen yleistynyt
 Niin ikään parran ajattaminen parturilla on yleistynyt Suomessa selvästi. Alalla on muutama isompi ketju ja myös yksityisten yrittäjien määrä on kasvanut selvästi. Tämän voi huomata esimerkiksi suurempien kaupunkien keskustojen kivijalkojen liiketiloissa.
 Tämän jutun pääkuvana olevalla videolla toukokuussa järjestettäviin viiksien ja partojen MM-kisoihin osallistuva vuoden 2011 Dali-viiksien sarjan maailmanmestari  Juhana Helmenkalastaja  kertoo oman salaisuutensa onnistuneeseen viiksien muotoiluun.

Kokoparran suosio jatkuu, mutta nyt naamakarvat pitää groomata – "Luvassa härskimpää hulluttelua"


Summary: Kristinuskon erityispiirre on synnintunnossa piehtarointi. Seksi on väärin ja vaatii kieltoja.  Kirkkoa tuntuu kiinnostavan vain se, miten seksihalut parhaiten kielletään, kirjoittaa Kari Enqvist.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Katolinen kirkko on maailman mahtavin uskonnollinen instituutio. Ranskalaisen sosiologin  Frédéric Martelin  upouuden kohukirjan mukaan se on myös maailman väkilukuisin homoyhteisö. Teoksen nimi on ytimekäs ”Sodoma”.
 Martel on tehnyt neljä vuotta kenttätutkimusta  sekä Vatikaanissa että kymmenissä maissa. Hän väittää, että tukahdutettu homoseksuaalisuus on avain katolisen kirkon ymmärtämiseen viime vuosikymmeninä.
 21. helmikuuta Vatikaanissa alkoi  paavi Franciscuksen  koolle kutsuma huippukokous. Paikalle kerääntyi satayhdeksänkymmentä korkeaa kirkonmiestä ympäri maailmaa pohtimaan katolisen kirkon pedofiliaskandaaleja.
 Edellinen vuosi on ollut  katolisen kirkon kannalta häpeällinen. Uusia lasten hyväksikäyttötapauksia on tullut ilmi tuhansia. Helmikuun alussa  paavi tuli paljastaneeksi , että on myös pappeja, jotka ovat raiskanneet nunnia ja pitäneet näitä suoranaisessa seksiorjuudessa.
 Silmien ummistaminen tuntuu olevan yhtä kiinteä osa Vatikaania kuin Pietarinkirkko.
 Lisäksi julkisuuteen ovat vuotaneet  salassa pidetyt ohjeet , joiden mukaan isäksi tulleen papin tulisi luopua pappiudestaan ja omistautua lapsensa kasvatukselle. On vaikea ymmärtää, miksi moinen ohje pitäisi kätkeä, mutta silmien ummistaminen tuntuu olevan yhtä kiinteä osa Vatikaania kuin Pietarinkirkko.
 Tämä onkin Martelin pääargumentti. Homoseksuaalisuus ei liity mitenkään pedofiliaan, mutta Vatikaanin pappien homoseksuaalisuuden piilottelu on Martelin mukaan luonut salailun kulttuurin, jossa mitään ei tunnusteta. Tieto seksuaalisista väärinkäytöksistä lakaistaan maton alle.
 Paavi Franciscuksenkaan paperit eivät ole täysin puhtaat.
 Esimerkkinä tahrasta  on lasten ja aikuisten seksuaalisesta hyväksikäytöstä tuomittu yhdysvaltalaiskardinaali  Theodore McCarrick , jolta helmikuussa viimein  riistettiin pappisoikeudet . Hän on ensimmäinen seksirötösten vuoksi erotettu kardinaali milloinkaan.
 Metoo-liikehdintä on paljastanut, miten helposti vallan ja seksuaalisen halun cocktail tulehtuu.
 Todisteita McCarrickia vastaan oli esitetty jo 1990-luvulta alkaen. Peräti kolmen kardinaalivaltiosihteerin eli Vatikaanin ulkoministerin uskotaan olleen tietoisia hänen puuhistaan. Edellinen paavi asetti lopulta rajoituksia miehen toiminnalle, mutta paavi Franciscus kumosi ne. Nyt paavia syytetään vakavan asian vähättelystä.
 Metoo-liikehdintä on paljastanut, miten helposti vallan ja seksuaalisen halun cocktail tulehtuu. Uskonnollisen vallan ja seksin sekoitus on erityisen myrkyllinen.
 Uskonnollinen auktoriteetti  ei nimittäin perustu rahaan, urheilusuorituksiin tai lavakarismaan. Se nojaa kuvitelmaan tuonpuoleisesta, kaikkivaltiaasta voimasta. Uskonnollinen johtaja on tuon kuvitellun voiman edusmies. Ja kuten tiedetään,  suomalaisissakin uskonnollisissa liikkeissä  nämä edusmiehet ovat tehneet törkeyksiä.
 Selibaattisääntö on sekä järjetön että luonnonvastainen. On vaikea nähdä, miten siitä voisi seurata mitään hyvää.
 Kristinuskon erityispiirre on synnintunnossa piehtarointi. Seksi on väärin ja vaatii kieltoja. Katolisten pappien selibaattia perustellaankin eräänlaisella synnittömyydellä: papilla on jo ikään kuin toinen jalka valmiiksi taivaassa. Mutta selibaattisääntö on sekä järjetön että luonnonvastainen. On vaikea nähdä, miten siitä voisi seurata mitään hyvää. Ilmeistä on, että siitä on seurannut paljon pahaa.
 Alkukirkon papit saivat olla naimisissa. Viralliseksi säännöksi selibaatti nostettiin vasta vuoden 1139 kirkolliskokouksessa. Paavi Franciscus on itse asiassa vihjannut, että siitä voitaisiin luopuakin.
 Ja miksipä ei. Aika ja maailmankuvan muutokset ovat ajaneet monien peruskristillisinä pidettyjen uskomusten ohitse. Ei ole kauan siitä, kun kirkon mielestä orjuus oli aivan normaali, luonnonjärjestyksen mukainen olotila. Nykyään edes moni pappi ei usko ruumiin ylösnousemuksen kaltaisiin oppeihin, joiden alkusynnyn voi ymmärtää ihmiskunnan aamuhämärällä mutta jotka nykytiedon valossa ovat tolkuttomia.
 En ole uskonnollinen , mutta en silti toivo pahaa katoliselle kirkolle. Kaikilla kirkoilla olisi mahdollisuus toimia moraalisina kompasseina ellei niiden oma magneettinen pohjoisnapa olisi hukassa. Niitä tuntuu kiinnostavan vain se, kuka makaa kenenkin kanssa ja miten seksihalut parhaiten kielletään.
 Seurauksena on maailmanlaajuinen ahdistus.
 ”Kuunnelkaamme pikkuisten tuskanhuutoja”, paavi vetosi kuulijoihinsa pedofiliakokouksen avatessaan ja toivoi, että Pyhä Henki ohjaisi kirkkoa puhdistusprosessissa. Viime vuosikymmenien valossa Pyhä Henki ei valitettavasti vaikuta toimeliaalta eikä oikeamieliseltä. Kokouksen lopuksi paavi tosin lupaili muutosta. Epäillä sopii, uskaltaako kirkko olla riittävän radikaali.
 Ensimmäinen homoliittoon avoimesti vihitty katolinen – tai miksei myös luterilainen – pappi olisi raikas avaus.
 Kari Enqvist
 Kirjoittaja on kosmologian professori Helsingin yliopistossa ja tietokirjailija. Hän on kiinnostunut ihmisen paikasta maailmankaikkeudesta ja kaikesta siitä, mikä on liikuttavaa tai ihmeellistä.

Kari Enqvistin kolumni: Katolisen kirkon seksikriisit näyttävät mitä tapahtuu kun uskonnollinen valta ja seksi sekoittuvat


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Mitä Trump ja Kim saavat aikaan kokouksessaan?
 Yhdysvaltain ja Pohjois-Korean johtajien tapaaminen on käynnissä Vietnamin Hanoissa. Kokouksen päätteeksi valtiojohtajat allekirjoittavat sopimuksen, minkä jälkeen presidentti Trumpin odotetaan pitävän tiedotustilaisuuden. Onnistuvatko  Donald Trump  ja  Kim Jong-un  sopimaan vaikkapa Pohjois-Korean ydinaseohjelman purkamisesta tai Koreoiden sodan päättävästä rauhanjuhlistuksesta? Seuraa tapaamista  Ylen mukana täällä .
 Ahdistava kokemus voi johtaa liikuntaharrastuksen lopettamiseen
 AOP
 Uuden tutkimuksen mukaan  31 prosenttia lapsista ja nuorista on kokenut kiusaamista, syrjintää tai epäasiallista käytöstä liikuntaharrastusten parissa. Huonoja kokemuksia on enemmän joukkueista kuin yksilölajeista. Pojat kokevat kiusaamista tyttöjä enemmän.
 Lapsiasiavaltuutettu vaihtuu
 Tuomas Kurttilaa ei olla esittämässä lapsiasiavaltuutetun tehtävään. Vesa Toppari / Yle
 Valtioneuvosto nimittää tänään uuden lapsiasiavaltuutetun. Nykyinen valtuutettu Tuomas Kurttila  vahvisti illalla  Facebookissa, että häntä ei olla esittämässä tehtävään. Asiasta kertoi aiemmin Keskisuomalainen. Kurttila haki tehtävää uudelleen ja pyrkii samanaikaisesti kansanedustajaksi SDP:n listoilta. Lapsiasiavaltuutettu nimitetään tehtävään viiden vuoden määräajaksi.
 Miten se menikään, oliko Aino Joukahaisen vai Lemminkäisen sisko?
 AOP
 Tänään vietetään Kalevalan ja suomalaisen kulttuurin päivää. Kalevala on maamme kansalliseepos, joten se olisi syytä tuntea. On tietenkin vaka vanha Väinämöinen, seppä Ilmarinen ja Louhi Pohjolan emäntä, mutta ovatko kaikki sankarit ja tapahtumat painuneet mieleesi?  Nyt voit testata tietojasi  Kalevalasta ja ehkä myös sivistää itseäsi.
 Pakastuvaa pohjoisesta alkaen, etelässä sateista
 Yle Sää
 Lapissa pakkanen kiristyy ja koko Pohjois-Suomessa on pääosin poutaista. Ylen meteorologin Toni Hellisen mukaan maan keskiosassa on pilvistä ja muutama aste pakkasta. Etelässä liikkuu lumi- ja räntäsateita, joiden jälkeen lämpötila painuu pakkaselle. Perjantaiksi on luvassa koko maahan pakkaspäivä. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Trumpin ja Kimin kokous käynnissä, joka kolmatta lasta kiusataan liikuntaharrastuksissa, sää kylmenee


Summary: Tänään vietetään Kalevalan ja suomalaisen kulttuurin päivää. Nyt voit testata tietojasi Kalevalasta ja ehkä myös sivistää itseäsi.

Kalevala on maamme kansalliseepos, joten kaikkihan sen tuntevat. On tietenkin vaka vanha Väinämöinen, seppä Ilmarinen ja Louhi Pohjolan emäntä, mutta ovatko kaikki sankarit ja tapahtumat painuneet mieleesi?
 Onko Kalevala sinulle suomalaisuuden perusteos, koulussa pakkoluettu tiiliskivi, inspiroiva fiktio, kaikuja menneisyydestä vai jotain ihan muuta? Kuinka testissä kävi? Osallistu keskusteluun jutun alapuolella. Kommentointi on auki klo 22 saakka.
 Katso myös:   Kioski esittää: Kalevala noin 100 sekunnissa

Oliko Aino Joukahaisen vai Lemminkäisen sisko? Tuliko Marjatta raskaaksi puolukasta vai mustikasta? Testaa tunnetko Kalevalan


Summary: Hämeentien remontti tulee vaikeuttamaan alueella liikkumista seuraavat pari vuotta. Tässä tärpit, miten remontti vaikuttaa.

Helsingin tähänastisen elämän kaikkien aikojen suurin katuremontti alkaa pian Hämeentiellä, kun kadun peruskorjaus aloitetaan maaliskuun 4. päivänä.
 Helsingin kaupungin viestintäsuunnittelijan  Lauri Hännisen  mukaan kyse on jopa isommasta remontista kuin paljon parjattu Mechelininkadun remontti.
 – Hämeentien remotti on kuin iso putkiremontti. Se tehdään sen takia, että Kalliossa ihmiset saavat myös jatkossa vettä ja sähköä, Hänninen sanoo.
 Vanhin vesiputki onkin Hämeentien alla jo yli 130-vuotias. Vesiputkien lisäksi on tarkoitus uusia myös viemäreitä, sähkö-, kaasu- ja kaukolämpöputkia.
 – Myös teleoperaattoreille on viestitetty, että nyt kannattaisi uusia kaapeleita, Hänninen sanoo.
 Yle Uutisgrafiikka
 Hämeentien remontti Urakkahinta noin 17 miljoonaa euroa. Remontti valmistuu syksyllä 2020. Vanhin vaihdettava putki vuodelta 1889. Ratikkakiskoja uusitaan 6 km verran. Uutta pyöräkaistaa 4 km. Uutta vesijohtoa vaihdetaan 2 km. Uutta viemäriä 4 km. Uutta kaapelia yli 50 km. Uusia puita tulee 7 kpl. Uusia hortensioita istutetaan 9 kpl. Uusia kartiomarjakuusia 28 kpl. Urakan toteuttaa Destia.
 Putkien lisäksi uudet raiteet
 Samalla suuren putkiremontin yhteydessä myös remontoidaan kadun maanpäällinen osuus.
 Tielle rakennetaan uudet raitiotiekiskot, lisäksi jalankulkijat ja pyöräilijät saavat omat kaistansa.
 Autokaistoja on tulevaisuudessa vain yksi suuntaansa.
 Läpiajo yksityisautolla Kurvin ja Hakaniementorin välillä kielletään remontin aikana ja jatkossa.
 Hänninen sanoo, että Hämeentiellä pyritään tekemään pidempää päivää, jotta  remontti valmistuisi nopeammin kuin Mechelininkatu.  Jos vain luvat saadaan pidempiin päiviin, Hänninen täsementää.
 1. Ratikat siirtyvät poikkeusreiteille
 Remontissa korjataan Hämeentien ratikkakiskot. Ratikat joutuvat tämän takia remontin ajaksi poikkeusreiteille.
 Viestintäsuunnittelija Lauri Hänninen olettaa tämän nousevan pahimmaksi ongelmaksi.
 Sturenkadulle ilmestyy maaliskuun alusta neljä ratikkalinjaa: 1,6,7,8, kun nyt sieltä ei kulje yhtään ratikkaa.
 Tämä saattaa hidastaa autoilua Sturenkadulla ja ruuhkauttaa alueen liikennettä.
 Toinen ongelma on, että Sörnäisistä Töölöön kulkeva liikenne lakkaa vajaaksi vuodeksi kokonaan. Kaupunki pohtii korvaavaa bussia.
 Pahin tilanne kestää vajaan vuoden. Vuoden 2020 alussa samassa remontissa uusittava Kurvin metroaseman lippuhallin katto valmistuu ja silloin ratikat pääsevät taas kulkemaan Kurvin kautta.
 Hämeentie Kurvista Hakaniementorille pysyy suljettuna ratikoilta kuitenkin syksyyn 2020 asti.
 Yle Uutisgrafiikka
 2. Bussit ja taksit - ei muutoksia
 Bussiliikenne Hämeentiellä hidastuu remontin aikana, mutta bussi- ja taksiliikenne pysyy Hämeentiellä koko remontin ajan.
 Kaistojen paikkaa joudutaan toki muuttamaan, sillä tien kaivuu osuu aina eri aikana eri kohdalle.
 Bussipysäkkien paikat tulevat siis myös muuttumaan remontin aikana tilanteen mukaan.
 Uusia bussipysäkkejä ei kuitenkaan tule. Sen sijaan bussiliikenne Helsinginkadulla, välillä Hämeentie-Pengerkatu, suljetaan kaikelta ajoneuvoliikenteeltä.
 3. Pyöräilijät ja jalankulkijat saavat kulkea alueella
 Remontin yksi tavoite on lisätä jalankulkijoiden ja pyöräilijöiden turvallisuutta.
 Pyöräilijöille rakennetaan remontissa omat kaistat.
 Remontin aikana kävellen pääsee kaikkiin rakennuksiin ja liikkeisiin koko remontin ajan. Kaikki alueen yritykset ovar remontin ajan auki normaalisti.
 Pyöräilykin onnistuu koko remontin ajan - bussien seassa.
 4. Autoilta kielletään läpiajo
 Yksityisautolla läpiajo Kurvista Hakaniemeen kielletään remontin alusta alkaen.
 Yksityisautot joutuvat etsimään läpiajolle uuden reitin.
 Autokaistoja säilyy yksi kumpaakin suuntaan myös remontin jälkeen. Taloihin, kylään ja kauppoihin ajo on siis sallittua niin remontin aikana kuin sen jälkeenkin. Myös kaverin pudottaminen liiketilan eteen tai kotiin on luvallista, sanoo viestintäsuunnittlija Lauri Hänninen.
 Ainoastaan läpiajo yksityisautolla on kielletty. Sitä valvotaan kameroilla. Taksit saavat ajaa myös läpi.
 Läpiajon kieltämisen odotetaan vievän 7 500 autoa pois Hämeentieltä jonnekin muualle.
 Näin Hämeentielle jäisi enää 2500 ajoneuvoa vuorokauteen.
 Suurimman osan autoilijoista odotetaan siirtyvän Sörnäisten rantatielle.
 Tämän odotetaan onnistuvan, silllä vielä 2000-luvun alussa Sörnäisten rantatiellä oli yli 50 000 autoilijaa päivässä. Nyt autoilu on vähentynyt niin, että Sörnäisten rantatiellä on ollut enää 40 000 autoa vuorokaudessa.
 Jos siis 7 500 autoilijaa siirtyy Hämeentieltä Sörnäisten rantatielle, sen odotetaan vetävän kasvava autoilijamäärä hyvin, sanoo Hänninen.
 Kaiken kaikkiaan Hämeentien remontin valmistuttua autoilun odotetaan hidastuvan iltaruuhkien aikana Sörnäisten-Kumpulan-Vallilan -alueella. Kaupunki on laskenut, että iltaruuhkan aikana liikenne hidastuisi jatkossa noin 5 prosenttia. Tämä tarkoittaa alle minuuttia vartin matkaan.
 Voit keskustella aiheesta asiallisesti tämän jutun lopussa tänään torstaina kello 22 asti.

Helsingin kaikkien aikojen suurin katuremontti repii yli satavuotiaat vesiputket päivänvaloon – Poikkeustila voimassa kaksi vuotta, kun Hämeentie uudistuu


Summary: Vähemmistöihin kuuluvista lapsista ainakin joka toista on kiusattu treeneissä.

Vähättelyä, pilkkaamista ja ryhmästä eristämistä.
 Liikuntaharrastus on lapsen vapaa-aikaa, vastapainoa koululle ja digielämälle. Mutta aikuisista ohjaajista huolimatta siellä kiusataan.
 Nuorisotutkimusseuran vapaa-aikatutkimuksen mukaan 31 prosenttia lapsista ja nuorista on kokenut kiusaamista, syrjintää tai epäasiallista käytöstä liikuntaharrastuksensa yhteydessä.
 – Monet pitävät tapoja harrastaessaan normaaleina ja ymmärtävät vasta myöhemmin, että kyse on saattanut olla kiusaamisesta, vastaava tutkija  Mikko Salasuo  Nuorisotutkimusseurasta pohtii.
 Ikävistä kokemuksista kertominen oli selvästi yleisempää tutkimuksen yli 15-vuotiailla vastaajilla kuin sitä nuoremmilla.
 Vähemmistöillä synkimmät kokemukset
 Lasten joukkuelajeista on huonoja kokemuksia enemmän kuin yksilölajeista.
 – Yksilölajeissa tehdään enemmän kaksin kasvokkain. Siinä ei niin tule ryhmän painetta olla jonkin normin mukainen, Mikko Salasuo arvioi.
 Pojat kokevat kiusaamista tyttöjä enemmän. Ja etnisten ja sukupuolivähemmistöjen nuorista ainakin puolia on kiusattu harrastaessa.
 – Se voi olla huutelua, homottelua. Aikuisesta se voi kuulua normaaliin kielenkäyttöön. Mutta silloin ei ymmärretä, että pilkka saattaa osua ihmisen sisälle aika pahasti.
 Suurin osa vapaa-aikatutkimuksen vastaajista kertoi epäasiallisen kohtelun tulevan ikätovereilta eikä aikuisilta.
 Kaikenikäisistä vastaajista kuusi prosenttia kertoi kokeneensa fyysistä väkivaltaa ja viisi prosenttia kertoi kokeneensa seksuaalista ahdistelua. Jälkimmäisestä kertoivat pääosin 15 vuotta täyttäneet ja sitä vanhemmat. Kyselyn vastaajajoukkoon kuului myös yli 20-vuotiaita liikkujia.
 Aikuisen oivallus voi riittää kiusaamisen torjumiseen
 Onko kiusaaminen sitten vähentynyt tai yleistynyt liikuntapiireissä? Kunnollista vertailutietoa ei ole, sillä tutkimustuloksia ilmiöstä on kerätty Suomessa vasta tällä vuosikymmenellä.
 Mannerheimin lastensuojeluliitto kokosi keväällä 2018 lasten ja nuorten ajatuksia muun muassa siitä, mitä valmentajien pitäisi tehdä, että ketään ei kiusattaisi:
 "Pitää kannustaa kaikkia. Ei pelkästään parhaita pelaajia - vaan ihan kaikkia."
 "Ja kysellä vähän ajan välein, mitä kuuluu."
 "Valmentajien pitää puuttua ihan aina, jos jotain kiusataan."
 Se kuitenkin tiedetään, että omaehtoisessa, ohjaajattomassa, vapaa-ajanvietossa lapset ja nuoret eivät kiusaa yhtä paljon toisiaan kuin liikunta- ja urheiluharrastuksissa.
 Nuorisotutkimusseuran uusi tutkimus asettaa liikunnan huonon kohtelun paikkana samaan kastiin koulun ja internetin kanssa.
 Yle, Henrik Leppälä
 Tutkija Mikko Salasuo kuitenkin uskoo, että tilanne on helposti ratkaistavissa. Aikuisen vetäjän oivallus voikin kantaa pitkälle.
 – Se vaatii harrastuksen ohjaajalta vain pientä pysähdystä miettimään, onko hän kiinnittänyt lasten kanssa huomiota asialliseen käytökseen treeneissä. Lopulta aikuinen on se, joka luon pelisäännöt yhteiseen tekemiseen.
 Oikeus liikkua – Lasten ja nuorten vapaa-aikatutkimus 2018 Nuorisotutkimusseuran julkaisu. Kysymykseen liikuntaharrastuksessa kiusaamisesta vastasi 1 260 mannersuomalaista 10-29-vuotiasta.
 Oletko törmännyt kiusaamiseen nuorten liikuntaharrastuksen yhteydessä? Entä hyviin tapoihin estää kiusaamista? Miten valmentajat toimivat, entä muut nuoret? Entä sinä? Osallistu keskusteluun jutun alapuolella. Kommentointi on auki klo 22 saakka.
 Lue lisää:
 Suomen ratsastajista alle viisi prosenttia on miehiä – Äijäleirillä pyritään muuttamaan kitkemään kiusaamista
 "Se oli hirveää" – Liikuntatuntien huutojakoon törmää yhä
 Syömishäiriöliitto huolissaan voimistelun lajikulttuurista – "Voitaisiinko keskittyä suorituskykyyn ja taitoihin?"
 Kymmenet maajoukkuepelaajat  kokeneet seksuaalista häirintää   jalkapallossa ja jääkiekossa
 Kolumni: Urheiluharrastuksissa kiusataan enemmän kuin haluamme uskoa (Urheilu-Suomi, Yle)
 "Jos siel ois joku kaveri" (Mannerheimin lastensuojeluliitto)

Uusi tutkimus: Kiusaamista tai syrjintää on kokenut joka kolmas liikuntaa harrastava nuori


Summary: Syntyykö Hanoin huippukokouksessa julistusta Koreoiden rauhasta? Mitä tapahtuu ydinasekysymyksille? Yle seuraa.

Tänään on Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  ja Pohjois-Korean johtajan  Kim Jong-unin  tapaamisen pääpäivä.
 Seuraamme tapaamista, kertaamme taustoja ja kerromme tapaamisen synnyttämistä reaktioista tässä koostejutussa.
 Seuranta alkaa alta:

Syntyykö Vietnamissa diili? Yle seuraa Trumpin ja Kimin huippukokousta


Summary: Hallituksen ja opposition keskusteluiden on määrä jatkua torstaina.

Nicaraguan hallitus vapautti keskiviikkona 100 vankia, jotka opposition mukaan on olleet poliittisia vankeja, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Hallituksen ja opposition edustajat tapasivat keskiviikkona tavoitteenaan saada Nicaraguaa vaivannut kriisi loppumaan. Tilanne eskaloitui viime vuoden huhtikuussa, kun hallituksen joukot pysäyttivät väkivalloin maan eläkeuudistusta ja presidentti Daniel Ortegaa vastustaneet mielenosoittajat.
 Ihmisoikeusjärjestöjen mukaan lokakuulle jatkuneissa levottomuuksissa on kuollut yli 300 ihmistä. Lisäksi AFP:n mukaan yli 750 ihmistä on vangittu terrorismista epäiltynä.
 Ihmisoikeusjärjestöjen mukaan osa vapautetuista vangeista jatkaa kuitenkin kotiarestissa.
 Opiskelijajärjestön ja opposition edustajan  Valeska Vallen  mukaan kotiarestiin pääseminen on positiivinen ele, mutta ei tarpeeksi.
 – Heidät on asetettu kotiarestiin, me vaadimme heille vapautta, Valle sanoi  BBC :lle.
 Televisokanavat kuvasivat keskiviikkona maan pääkaupungin Managuan kaduilla kulkeneita minibusseja, joissa oletettavasti kuljetettiin juuri vapautettuja vankeja.
 Marraskuussa vangittu maratoonari  Alex Vanegas  oli yksi vapautetuista.
 – Aion jatkaa juoksemista vapaan Nicaraguan puolesta. En välitä, vaikka he pistäisivät minut uudestaan vankilaan, Vanegas huusi bussin ikkunasta Reutersin mukaan.
 hallituksen edustajat, opposition poliitikot sekä opiskelijoiden ja liike-elämän edustajat kokoontuivat katolisen kirkon läsnäollessa etsimään ratkaisua kriisiin. Presidentti Ortega ei osallistunut neuvotteluihin.
 Kirkon edustaja Waldemar Stanislaw Sommertag antaman lausunnon mukaan osapuolet keskustelivat kahdestatoista aiheesta ja pääsivät sopuun yhdeksästä. Sommertag ei antanut yksityiskohtia, mistä oltiin päästy sopuun. Keskustelujen on määrä jatkua torstaina.
 Helmikuun puolivälissä luettiin  tuomiot kolmelle oppositiojohtajalle . Heistä kaksi sai yli 200 vuotta vankeutta ja yksi 159 vuotta. Nicaraguan lain mukaan vankeusrangaistus voi kuitenkin kestää pisimmillään vain 30 vuotta.
 Lue myös:
 Kahdelle Nicaraguan oppositiojohtajalle yli 200 vuoden vankeustuomiot  (18.2.)
 Nicaraguan korkeimman oikeuden tuomari erosi – varoittaa maan ajautuvan sisällissotaan  (13.1.)

Nicaragua vapautti 100 ihmistä vankilasta – oppositio ja hallitus neuvottelevat kriisin lopettamiseksi


Summary: "Se on vienyt minulta ystävyyssuhteita, maineen, kunnian, toimeentulon ja perheeni onnellisuuden".

Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  entinen asianajaja  Michael Cohen  sanoo, että hän seurasi presidenttiä sokeasti ja hänen uskollisuutensa presidentille on vienyt häneltä kaiken.
 Cohen oli koko päivän edustajainhuoneen valvontakomitean kuultavana.  Yle Uutiset seurasi kuulemista hetki hetkeltä .
 – Uskollisuuteni Trumpille on vienyt minulta kaiken – perheeni onnellisuuden, ystävyyssuhteita, oikeuden työskennellä asianajajana, yritykseni, elinkeinoni, kunniani, maineeni ja pian myös vapauteni, Cohen sanoi.
 Cohen sanoo rukoilevansa, ettei Yhdysvallat tee samoja virheitä kuin hän eikä maan tarvitse maksaa sitä kallista laskua, joka hänen ja hänen perheensä täytyy maksaa.
 Cohen päätti kuulemisen kiittämällä mahdollisuudesta kertoa oman totuutensa.
 – Toivon, että se auttaa Yhdysvaltoja parantumaan.
 Cohen kertoi kuulemisessa aiemmin, että Trumpin ja Venäjän presidentin  Vladimir Putinin  tapaaminen Helsingissä viime kesänä oli yksi hetkistä, joka sai hänet puhumaan totta julkisuudessa.
 Cohen kutsui Trumpia huijariksi ja rasistiksi
 Komitean jäsenet pommittivat Cohenia niin kysymyksillä kuin kovalla arvostelullakin, ja julkinen kuuleminen esitettiin suorana monissa medioissa.
 Kuulemisen aluksi Cohen luki ääneen 20-sivuisen, tunteikkaan lausunnon, jossa hän kertoi kokemuksiaan Trumpin kanssa työskentelystään. Cohen toimi Trumpin asianajajana ja luottomiehenä vuosikymmenen ajan.
 Amerikkalaismediat julkaisivat etukäteen poimintoja Cohenin lausunnosta, jossa hän kertoi muun muassa Trumpin tienneen neuvonantajansa  Roger Stonen  puhuneen vuotosivusto Wikileaksin kanssa demokraattien sähköpostivuodosta ennen kuin vuoto tapahtui.
 Lausunnossa ei muutenkaan säästelty entistä pomoa. Cohen kutsui Trumpia muun muassa huijariksi ja rasistiksi, joka osaa olla mukava, antelias ja uskollinen, mutta ei luonnostaan ole mitään niistä. Cohen kertoi useita esimerkkejä Trumpin suusta kuulemistaan rasistisista kommenteista.
 Cohen sanoi myös uskovansa, että Venäjä sekaantui vaalikampanjaan, vaikka hänellä ei ole esittää asiasta todisteita. Hän epäilee, että Trump tiesi etukäteen poikansa  Donald Trump Juniorin  ja venäläisten tapaamisesta Trump Towerissa New Yorkissa ennen vaaleja.
 Cohenin mukaan Trump pyysi valehtelemaan myös Melania Trumpille
 Cohen lisäksi sanoi kuulemisessa, että Trump ohjeisti häntä valehtelemaan pornonäyttelijä  Stormy Danielsina  tunnetun  Stephanie Cliffordin  hyssyttelyrahoista. Cohenin mukaan Trump oli pyytänyt häntä sanomaan, ettei Trump tiennyt Cliffordille maksetuista rahoista. Clifford on väittänyt, että hänellä oli salasuhde Trumpin kanssa vuonna 2006.
 Cohenin mukaan Trump oli presidenttinä, kun tämä esitti valehtelupyynnön.
 Lisäksi Cohen väittää, että Trump pyysi häntä valehtelemaan  Melania Trumpille  Cliffordille tehdyistä maksuista.
 Todisteita ja todistamattomia väitteitä
 Cohenin uskottavuus on kyseenalaistettu, koska hän sai joulukuussa kolmen vuoden vankeustuomion muun muassa kongressille valehtelusta ja veronkierrosta. Monet edustajat huomauttelivatkin, että Cohen valehtelee väittäessään, ettei ole valehtelija, koska on aiemminkin valehdellut.
 Jotkut parjasivat myös koko komiteaa siitä, että kongressille valehtelusta tuomittu on yleensä edes tuotu komitean eteen todistamaan yhtään mitään.
 Kuulemisessa Cohen esitti todisteita joidenkin väitteidensä tueksi. Eriskummallisimmasta päästä olivat kirjeet, joita Cohen kertomansa mukaan kirjoitti Trumpin käskystä presidentin entisiin opinahjoihin. Niissä kouluja varoitettiin julkistamasta Trumpin aikanaan saamia arvosanoja.
 Esimerkiksi Trumpin sanomaksi väittämiään rasistisia kommentteja Cohen ei kuitenkaan voinut todistaa, mitä eräs edustaja ihmetteli.
 – Olet äänittänyt kaikkia muitakin, miksei sitten presidenttiä?
 Jo ennen kuin varsinaiset kysymykset alkoivat lausunnon lukemisen jälkeen, komitean puheenjohtaja  Elijah Cummings  kovisteli Cohenia ja kysyi, ymmärtääkö tämä todella asian vakavuuden.
 – Me emme suvaitse kongressille valehtelua, hän korosti.
 Lue myös:
 Trumpin ex-asianajaja Michael Cohen oli valvontakomitean kuultavana seitsemän tuntia – seurasimme hetki hetkeltä

Trumpin ex-asianajaja Cohen: "Uskollisuuteni Trumpille on vienyt minulta kaiken"


Summary: Kurttila kertoo Facebookissa, että viimeinen työpäivä lapsiasiavaltuutettuna on 30. huhtikuuta.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Lapsiasiavaltuutettu vaihtuu. Tehtävää hoitanut  Tuomas Kurttila  kertoo  Facebookissa , että häntä ei olla esittämässä tehtävään, kun valtioneuvosto nimittää lapsiasiavaltuutetun tänään.
 Asiasta kertoi aiemmin  Keskisuomalainen . Lapsiasiavaltuutetun virka täytetään aina viiden vuoden määräajaksi, ja Kurttilan kausi on pian loppumassa. Hän haki tehtävää uudelleen ja pyrkii samanaikaisesti kansanedustajaksi Keski-Suomen piiristä SDP:n listoilta. Kurttila kertoo Facebookissa, että hänen viimeinen työpäivänsä lapsiasiavaltuutettuna on 30. huhtikuuta.
 Lapsiasiavaltuutetun tehtävänä on edistää lapsen edun ja oikeuksien toteutumista.
 Syksyn taksiajelut herättivät huomiota
 Kurttilan taksinkäytöstä nousi loppuvuodesta keskustelua, kun Uutissuomalainen uutisoi, että hän oli käyttänyt syksyllä kolmen kuukauden aikana taksimatkoihin noin 5 000 euroa.
 Lapsiasiavaltuutetun toimisto kommentoi matkoja kertomalla, että Kurttila on pitänyt vuosittain noin 150 esitelmää tai luentoa ympäri Suomen eikä ole käyttänyt työssään omaa autoa. Hän ei myöskään nosta esiintymisistään palkkioita. Lisäksi toimistosta kerrottiin, että toimiston työsuojelun toimintaohjelman mukaisesti työmatkoilla käytetään sujuvinta ja vähiten työntekijää kuormittavaa matkustustapaa.
 Oikeusministeriö selvitti matkakulujen perusteita tulosohjaajan roolissa. Ministeriön kansliapäällikkö Pekka Timonen kommentoi tuolloin, että laillisuusvalvonta on asia erikseen. Ministeriö löysi taksinkäytöstä huomautettavaa mutta totesi, että matkat olivat liittyneet virkatehtäviin ja tilaisuuksiin, jotka kuuluvat valtuutetun itsenäiseen harkintaan.
 Ministeriö ei siksi ottanut kantaa yksittäisten taksimatkojen asianmukaisuuteen tai valtuutetun tilaisuuksiin osallistumisen perustelujen sisällön arviointiin.
 Lue myös:
 Oikeusministeriö lapsiasiavaltuutetun taksimatkoista: Matkustusmääräyksiä tulee noudattaa poikkeuksetta (17.12.18)
 Taksikulujaan puolusteleva lapsiasiavaltuutettu: "Tapaamiset ovat luonnollinen osa työtäni" – Uutissuomalainen: Oikeusministeri selvityttää kulut (12.12.18)
 Uutissuomalainen: Lapsiasiavaltuutettu on ajellut taksilla kolmessa kuukaudessa noin 5 000 euron edestä (12.12.18)

Lapsiasiavaltuutettu vaihtuu – Tuomas Kurttilan viimeinen työpäivä on vappuaattona


Summary: Lapsi vietti tokiolaisessa sairaalassa viisi kuukautta.

Japanissa kotiin on päässyt pieni ihme: tiettävästi pienin koskaan kotiutettu keskonen.
 Poikavauva syntyi 24-viikkoisena vain 268 gramman painoisena. Lapsen pientä kokoa voi hahmottaa vaikkapa ajattelemalla, että avokado painaa noin 200–300 grammaa, keskikokoinen appelsiini noin 300 grammaa.
 Lapsi mahtui syntyessään aikuisen kämmenelle. Viiden kuukauden sairaalahoidon jälkeen hänet on kuitenkin nyt kotiutettu tokiolaisesta sairaalasta. Pojalla on painoa nyt 3 kiloa ja 238 grammaa, raportoi uutistoimisto AFP.
 Lapsi pääsi kotiin Keion yliopistollisesta sairaalasta viikko sitten, kaksi kuukautta lasketun aikansa jälkeen.
 Tässä vauva on jo valmiina lähtemään kotiin. Painoa on runsaat 3,2 kiloa. Keio University Hospital
 Uutiskanava  BBC:n mukaan  lapsi syntyi hätäkeisarinleikkauksella viime elokuussa. Hänet päätettiin tuoda maailmaan ennen aikojaan, kun hän lakkasi kasvamasta kohdussa.
 Sairaala uskoo, että poika on historian pienin keskonen, joka on päässyt kotiin sairaalasta hyvässä kunnossa.
 Sairaala siteerasi arviossan Iowan yliopiston keräämiä tietoja. Niiden mukaan ennätystä piti aiemmin hallussaan Saksassa vuonna 2009 syntynyt poika. Hän oli syntyessään vain 274 gramman painoinen.
 Vuonna 2015 Saksassa syntyi 252 gramman painoinen tyttövauva.

Avokadon painoinen "mini-ihme" pääsi kotiin – Japanissa ihastellaan tiettävästi pienintä sairaalasta päässyttä keskosta


Summary: Presidentti kommentoi hiihdon MM-kisoja ja shakinpelaamistaan.

Lonkkaleikkauksessa ollut tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  kirjoitti sairaalapediltä huomiota herättäneen päivityksen Twitter-tililleen keskiviikkoiltana.
 Niinistö kertoi hävinneensä lääkkeiden vaikutuksen takia useita shakkiotteluja tietokoneelle, ja siksi pitävänsä "mömmöjen syöntiä" turhana.
 Presidentti käsitteli persoonallisella tyylillään myös sotea toteamalla saaneensa hienoa hoitoa Ortonilla, jonka osake-enemmistön omistaa HUS.
 Aiemmin päivällä presidentti kommentoi Itävallan Seefeldissä käynnissä olevia MM-kisoja heti heräämöstä käsin Twitterissä.
 – Heräämössä: kyllä hiihtoväellä lonkat liikkuu luontevasti. Samaan pyritään, urheilumiehenä tunnettu presidentti kirjoitti.
 Tasavallan presidentin kanslia  tiedotti maanantaina , että Niinistö hoitaa tehtäviään leikkauksesta huolimatta lähtökohtaisesti normaalisti. Lentomatkustamista ei kuitenkaan suositella noin kuukauteen leikkauspäivästä.
 Niinistöllä todetusta nivelkulumasta kerrottiin julkisuuteen  viime vuoden toukokuussa . Niinistön terveydentilaa koskevassa lausunnossa sanottiin tuolloin, että kulumamuutosten etenemistä seurataan säännöllisesti.

"Turhaa on mömmöjen syönti", lonkkaleikkauksesta toipuva presidentti Niinistö vitsaili sairaalapediltä


Summary: "Olin 12 minuuttia kokouksen lopusta pois, kun tämä käänne tapahtui", sote-valiokunnan puheenjohtaja Krista Kiuru kertoi.

Eduskunnan oppositiopuolueet ovat raivostuneet hallituksen toimintatavoista sote-lakien valmistelussa.
 Sosiaali- ja terveysvaliokunta istui tänään useita tunteja tutustumassa  hallituksen ratkaisuesityksiin  lakien perustuslaillisuuden varmistamiseksi.
 Äänestyspäätöksellä valiokunta päätti, ettei se käytä enää uusia asiantuntijakuulemisia työstäessään lakiesitystä hallituksen vastineiden pohjalta.
 Valiokunnan puheenjohtaja  Krista Kiuru  (sd.) tosin ei enää ollut paikalla, kun päätös tehtiin. Hänet oli kutsuttu eduskunnan puhemiesneuvostoon selvittämään sote-työn aikataulutilannetta.
 – Jouduin olemaan noin 12 minuuttia tämän kokouksen lopusta pois, ja tämä käänne on nyt tässä 12 minuutin aikana tapahtunut, Kiuru totesi kokouksen jälkeen.
 Kiuru kehotti toimittajia kääntymään asiassa valiokunnan varapuheenjohtajan  Hannakaisa Heikkisen  (kesk.) puoleen. Tämä sanoo Ylelle, ettei asiassa tapahtunut mitään erikoista.
 – Asiantuntijakuulemisten päättämisestä voidaan sopia vaikka minuutissa. Tässä ei ole mitään epänormaalia. Se on aivan normaali osa prosessia ja tässä kokonaisuudessa olemme jo kuulleet toista tuhatta asiantuntijaa, Heikkinen sanoo.
 Ylen tietojen mukaan valiokunnassa äänenpainot olivat välillä kiivaita.
 Oppositioedustajat sylkivät myrkkyä
 Illansuussa sote-valiokunnan oppositioedustajat pitivät eduskunnassa tiedotustilaisuuden.
 SDP:n  Anneli Kiljunen  sanoi opposition "kantavan suurta huolta" tilanteesta. Kiljusen mukaan ulkopuolisten asiantuntijoita kuulemista pitäisi harkita, jotta ollaan varmoja, että lait ovat perustuslainmukaisia.
 – Me emme kannata sellaista, että tästä syntyisi uudelleen tilanne, että me veisimme eduskuntaan perustuslainvastaisen mietinnön, hän sanoi.
 Kiljunen viittasi taannoiseen tiedustelulakiepisodiin.
 Eduskunnan puhemies  Paula Risikko  (kok.) päätti, että  tiedustelulait lähetetään uudelleen hallintovaliokunnan ja puolustusvaliokunnan käsittelyyn , sillä niiden perustuslainmukaisuudesta oli syntynyt epäilyksiä.
 Tällaisen menettelyn ei pitäisi tulla eduskunnassa tavaksi, Kiljunen sanoi.
 Vihreiden  Outi Alanko-Kahiluodon  mukaan erityisesti  hallituksen valitsemasta ratkaisusta EU-notifioinnin suhteen eli oikeusvarmuusmenettelystä  tarvittaisiin valtiosääntö- ja EU-asiantuntijoiden näkemys.
 – Tähän hallituspuolueiden edustajat sanoivat, että se ei heille käy. Että viime kesänä on kuultu riittävästi asiantuntijoita.
 Tilanne on hirveän ongelmallinen, Kahiluoto sanoi.
 Perussuomalaisten  Arja Juvosen  mielestä päivä kertoo siitä, kuinka "paniikinomaisesti uudistusta ollaan viemässä läpi".
 Heikkinen: Ei estä yhteistyötä
 Puheenjohtaja Krista Kiurun mukaan myös puhemiesneuvostolle tänään esitelty "virkakanta" on, että sote-valiokunnan olisi hyvä kuulla vielä ainakin perustuslakivaliokunnan johtoa.
 – Nämä korjaukset, jotka perustuslakivaliokunta edellytti tehtäväksi on tehtävä. Millä tavalla ne tehdään ja millä asiantuntemuksella, niin sehän tietenkin on nyt valiokunnan se kaikkein keskeisin kysymys, Kiuru sanoi.
 Heikkisen mielestä laajan asiantuntijakuulemisen lopettaminen ei estä yhteistyötä eduskunnan valiokuntien välillä. Hän toteaa, että asiantuntijakuulemisten lopettaminen nopeuttaa valiokunnan työtä.
 – Jos laaja asiantuntijakuuleminen olisi avattu, olisi se uhannut totta kai koko prosessia, Heikkinen sanoo.
 Eduskunta ei vielä saanut lisäaikaa
 Kiuru kertoi sote-valiokunnan kokousrupeaman päätteeksi, että kovin pitkälle ei vielä tänään päästy.
 – Hallitukselta on nyt nuotit ja joudumme sitten paineistamaan sen, että riittävätkö nämä nuotit. Tässä vaiheessa valiokunta ei ole vielä ehtinyt muuta kuin kuulla sen, että mitä näissä vastineissa on.
 Eduskunnan puhemiesneuvosto ei keskiviikkona tehnyt uusia päätöksiä eduskunnan aikatauluista.
 Eilen  eduskunta ehti tiedottaa , että istuntokauden pidentämiseen ja muihin aikataulujärjestelyihin ollaan jo varautumassa. Myöhemmin eduskunnan tiedotus tarkensi, että asiasta käydään vasta keskustelua.
 Uusi puhemiesneuvoston kokous mahdollisista muutoksista istuntosuunnitelmaan järjestetään huomenna torstaina.
 Sote-valiokunnan varapuheenjohtaja Hannakaisa Heikkinen sanoi STT:lle, että hänen käsittääkseen puhemiesneuvosto harkitsee, että 5. maaliskuuta ei sote-mietintöjen kohdalla olisikaan takaraja, kuten tähän asti on sanottu.
 Heikkisen mukaan sote-valiokunta tarvitsee mahdollisesta takarajan venyttämisestä huolimatta lisää aikaa kokouksille. Se tarkoittaisi iltakokouksia ja mahdollisesti myös viikonloppuna kokoustamista.
 Myös puheenjohtaja Krista Kiuru totesi toivonsa, että valiokunta saa lisäaikaa laajan lakipaketin käsittelyyn.
 Lisää aiheesta:
 Sote-uudistus vaatii entistä enemmän aikaa – lakipaketin molemmat osat hyväksyttävä ennen kuin uudistus voi astua voimaan
 Asiantuntijoilta kylmää kyytiä eloonjäämistaistelua käyvälle sotelle – "Ehkä 10 prosentin todennäköisyys läpimenoon"
 Ministeriöt toimittivat viimeisen vastineensa valiokunnalle – "Notifioinnista ei estettä lain hyväksymiselle"
 Juttua täydennetty klo 16.24: Lisätty kappale eduskunnan aikatauluista.
 Juttua täydennetty klo 19.17: Lisätty opposition näkemykset.

Sote-valiokunnassa syntyi heti riita – oppositio pillastui päätöksestä, ettei asiantuntijoita enää tarvitse kuulla: "Kertoo paniikista"


Summary: Rautatieasemaan törmänneen veturin polttoainesäiliö räjähti.

Egyptissä ainakin 25 ihmistä sai surmansa ja yli 50 loukkaantui, kun juna törmäsi keskiviikkona Kairon päärautatieasemaan.
 Veturi ajoi laiturin päätyesteeseen, jolloin sen polttoainesäiliö syttyi tuleen ja räjähti.
 Onnettomuuden syy ei ole toistaiseksi selvä. Viranomaisten mukaan veturi liikkui kovaa vauhtia törmätessään radan päätyesteeseen.
 – Kun juna saapui asemalaiturialueelle, näin miehen viittovan veturista ja huutavan "Jarrut on rikki! Jarrut on rikki!". Tämän jälkeen hän hyppäsi pois veturista, sanoi silminnäkijä  Ibrahim Hussein  uutistoimisto Reutersille.
 Onnettomuuspaikalla vieraillut Egyptin pääministeri  Mostafa Madbouli  vannoi, että tapaus selvitetään perin pohjin ja vastuussa olevia rangaistaan. Maan liikenneministeri  Hisham Arafat  erosi tehtävästään muutama tunti onnettomuuden jälkeen.
 Egyptissä junaonnettomuudet ovat verrattain yleisiä. Maan rautatieverkoston ylläpidossa ja junaliikenteen hallinnassa on vakavia puutteita. Virallisten tilastojen mukaan vuonna 2017 maassa tapahtui 1 793 junaonnettomuutta, uutistoimisto AP raportoi.

Juna törmäsi rautatieasemaan Kairossa – ainakin 25 kuollut


Summary: Surman tunnustaneen parkanolaismiehen lisäksi vangittuna on yhä vuonna 2001 syntynyt nainen.

Poliisi on purkanut keskiviikkona puolenpäivän jälkeen Parkanon aseman läheisyydestä ylöjärveläismiehen surmaan liittyvän rikospaikan kaikki eristykset. Rikoskomisario  Pasi Niemisen  mukaan tutkimukset alueella on nyt saatu päätökseen.
 – Tapahtumapaikka on nyt purettu ja tutkinnat siellä on saatettu maaliin ja saatu valmiiksi. En mene yksityiskohtiin, mutta poliisi sai tarvittavat toimenpiteet tehtyä, Nieminen kertoo.
 Poliisin tutkimukset ja kuulustelut jatkuvat yhä. Kuultavina on muun muassa todistajia ja kaksi epäiltyä.
 Poliisi vapautti tiistaina kaksi viime perjantaina vangittua miestä. Molemmat olivat vangittuina epäiltynä rikoksentekijän suojelemisesta ja hautarauhan rikkomisesta.
 Yhä vangittuna on pääepäillyn lisäksi vuonna 2001 syntynyt nainen.
 Yle Tampere
 Poliisille on tutkimusten aikana muodostunut kuva siitä, mitä surmailtana 28. joulukuuta 2018 on tapahtunut. Motiivi teolle on kuitenkin edelleen epäselvä.
 – Yksityiskohdat ja motiivi tarkentuvat aikanaan oikeudessa, Nieminen toteaa.
 Pääepäilty, 32-vuotias parkanolaismies tunnusti surman maanantaina. Rikoskomisario Niemisen mukaan uhri ja tekijä tunsivat toisensa monen kuukauden takaa.
 Tekoa tutkitaan murhana, sillä poliisi epäilee surmaa suunnitelmalliseksi.
 Parkanon juna-aseman läheltä löytyi viime viikon torstaina vainaja. Poliisin tietojen mukaan vainaja on tammikuun alussa kadonneeksi ilmoitetty ylöjärveläismies.
 Lue lisää:
 Rikosnimikkeinä murha ja hautarauhan rikkominen: Parkanosta löydetty vainaja surmattu jo joulukuussa

Poliisi epäilee Parkanon surmatyötä murhaksi suunnitelmallisuuden vuoksi – eristykset purettiin keskiviikkona rikospaikan ympäriltä


Summary: Poliisi selvittää hämeenlinnalaiskoululla viime torstaina sattunutta epäiltyä pahoinpitelyä.

Poliisi selvittää viime torstaina hämeenlinnalaisella alakoululla sattunutta tapahtumaa, jonka vuoksi oppilas on joutunut sairaalahoitoon.
 Ilmoitus poliisille on kirjattu pahoinpitelynä. Asiasta kertoi ensimmäisenä  Hämeen Sanomat .
 – Kyse on alle 15-vuotiaista, jotka eivät ole rikosoikeudellisessa vastuussa. Tällaisessa tapauksessa kyseessä on moniviranomaisasia eli mukana ovat lastensuojelu, sosiaalitoimi sekä poliisi, sanoo tutkinnanjohtajan sijainen  Marko Mäkinen  Hämeen poliisista.
 – Esimerkiksi ketään opettajaa ei ole vielä puhutettu, sanoo Mäkinen.
 Tarkempia yksityiskohtia poliisi ei kerro.
 Hämeen Sanomien mukaan oppilas löi poikaa yllättäen takaapäin niskaan tai takaraivoon kesken oppitunnin.
 Tämän seurauksena poika menetti tasapainonsa tai meni hetkeksi tajuttomaksi. Hän oli kuitenkin ryhtynyt oirehtimaan muutaman päivän kuluttua tapahtuneesta ja joutunut sairaalahoitoon.
 Jutipumppu-leikkiin puututtu koulussa
 Oppilaat olivat aiemmin leikkineet leikkiä, jossa lapset lyövät toisiaan käteen ja aiheuttavat tunteen niin sanotusta puukädestä.
 Oppilaiden kanssa on selvitetty leikkiä nimeltä jutipumppu, kertoo koulun rehtori Ylelle. Pojat ovat kertoneet leikistä, jossa lyödään nyrkillä olkapään sivuun keskisormi koukistettuna muita sormia ylemmäksi.
 Rehtorin kertoo, että leikkiin on puututtu heti ja sanottu, ettei tällainen leikki ole sallittua. Rehtorin mukaan koulussa on nollatoleranssi väkivallan suhteen.
 Rehtorin mukaan koulun oma selvitys asiasta on kesken ja sitä jatketaan edelleen yhteistyötahojen kanssa.

Leikki johti pahoinpitelyepäilyyn Hämeenlinnan alakoululla


Summary: Opposition ehdokas kiisti tuloksen heti.

Nigerian presidentti  Muhammadu Buhari  on valittu toiselle nelivuotiskaudelle selvin luvuin.
 Tulosten ilmoituksesta ei kulunut kauankaan, kun opposition ehdokas  Atiku Abubakar  kiisti tuloksen ja sanoi vievänsä asian oikeuteen.
 Abubakarin mukaan vaalien väärinkäytökset olivat ennalta harkittuja ja että äänestämistä tukahdutettiin hänen vahvoilla kannatusalueillaan.
 – Useiden tarkkailijoiden, sekä paikallisten että ulkomaisten, kommenttien perusteella on selvää, että vaalit olivat sekä vapaat että reilut, vastasi Buhari puhuessaan keskusvaalilautakunnalle.
 Nigerian korkein oikeus ei ole koskaan muuttanut presidentinvaalin tulosta.
 Presidentti Buhari lupaa nyt hallintonsa kiihdyttävän yrityksiään ratkoa turvallisuuden, talouden ja korruption ongelmia ja vakuutti, että hallitus ei syrji ja pitää ovensa auki.
 Nigerian keskusvaalilautakunnan mukaan Buhari sai 15,1 miljoonaa ääntä eli 55 prosenttia äänistä. Abubakarin saalis oli 11,2 miljoonaa eli 41 prosenttia. Valtakunnallinen äänestysprosentti oli 35,6.
 Nigeriassa on runsaat 203 miljoonaa asukasta, eniten Afrikassa.
 Vaalien aikaisissa väkivaltaisuuksissa kuoli ainakin 53 ihmistä. Osa uhreista tuli terroristijärjestö Isisin iskussa.
 Vaaleja  lykättiin viime tipassa  viikolla. Syyksi sanottiin logistiset ongelmat.

Toiselle kaudelle valittu Nigerian presidentti vakuuttaa vaalien olleen rehelliset


Summary: Kaksipäiväinen Pohjois-Korean ja Yhdysvaltain johtajien tapaaminen Hanoissa, Vietnamissa alkoi tänään.

Pohjois-Korean johtaja Kim Jong-un matkusti Vietnamiin junalla Kiinan halki. Tämän hermosauhuttelun kuvasi japanilainen tv-ryhmä Nanningissa tiistaina aamuyöllä. Reuters-TV
 Presidentti Donald Trump vilkutti lentokentällä toimittajille saapuessaan maahan tiistaina. EPA
 Hanoilaiset ja turistit poseerasivat tiistaina Melia Hanoi -hotellin edustalla panssaroidun miehistönkuljetusvaunun luona. Pohjois-Korean johtaja Kim Jong-un on majoittunut hotelliin. AOP
 Hanoilaisen lastentarhan lapsella on Pohjois-Korean lippu tarrana poskessaan. Pohjois-Korean johtajan, Kim Jong-unin oli määrä vierailla lastentarhassa keskiviikkona, ennen varsinaisia huippuneuvotteluita. Fazry Ismail / EPA
 Hanoilaisen lastentarhan innokkaat lapset heiluttelivat lippuja odottaessaan Pohjois-Korean johtajaa vierailulle. Fazry Ismail / EPA
 Presidentti Trump matkalla presidentinpalatsiin keskiviikkona.  Wallace Woon / EPA
 Media seurasi tiiviisti tapahtumia jo aamulla, kun presidentti Trump tapasi vietnamilaisen virkaveljensä, Nguyễn Phú Trọngin presidentinpalatsissa. Luong Thai Linh / EPA
 Presidentti Trump tapasi myös Vietnamin pääministerin, Nguyễn Xuân Phúcin. AOP
 Huippukokous järjestetään Sofitel Legend Metropole Hanoi -hotellissa.  Turvatoimet olivat hotellin ympärillä tiukat. Wallace Woon / EPA
 Toimittajia ja uteliaita kansalaisia kerääntyi hotellin edustalle nähdäkseen vilauksen Kimistä ja Trumpista. Noel Celis / AFP
 Sotilaita vartiossa. AOP
 Kimin autosaattue matkalla kokouspaikalle keskiviikkona illansuussa paikallista aikaa. Ye Aung Thu / AFP
 Kädenpuristus ja lyhyt keskustelu ennen illallista. Saul Loeb / AFP
 Kim Jong-unin ja Donald Trumpin ilmeet olivat illallisilla jo hilpeät. Saul Loeb / AFP

Kim hermosauhuilla, Trump limusiinissa – katso kuvakooste huippukokouksen alkamisesta


Summary: Turun joukkoliikennejohtaja pitää Föli-busseissa alkuvuonna tapahtuneita lasten vaaratilanteita vakavina.

Tästä on kyse Turun joukkolikenteessä on alkuvuonna tapahtunut ainakn kolme lapsille aiheutunutta vaaratilannetta Joukkoliikennepalvelujohtaja Sirpa Korten mukaan tapaukset on selvitettävä tarkkaan Kaupunki voi tarvittaessa asettaa liikennöitsijöille sanktioita
 Pienille lapsille tapahtui Turun joukkoliikenteessä kaksi vaaratilannetta tiistaina. Tapaukset nousivat esiin nuorten äitien keskustelupalstalla sosiaalisessa mediassa.
 Linja-autoasemalta Föli-bussin kyytiin pyrkinyt  Heidi Ojanperä  kertoo jääneensä lastenvaunujen kanssa pysäkille, kun edeltä mennyt kolmevuotias jäi puristuksiin auton oveen väliin.
 – Kolmevuotias oli nousemassa bussin kyytiin ja minä vauvan ja vaunujen kanssa perässä, kun bussin ovet menivät kiinni. Lapsi kaatui ja jalka jäi oven väliin, ja bussi lähti menemään eteenpäin. Lapsi huutaa ja minä huudan ulkopuolella hysteerisesti, että pysäyttäkää se bussi, kuvailee Ojanperä.
 Myös bussissa olleet matkustajat reagoivat tilanteeseen, ja linja-auto pysähtyi ajettuaan joitakin metrejä.
 – Näin vain lapsen jalan bussin ulkopuolella. Äitinä on kamala voimattomuuden tunne, ei pysty mitään tekemään kun on toinen pieni vaunuissa. Ainoa mitä voi tehdä, on huutaa.
 Päästyään linja-autoon Heidi Ojanperä yritti puhuttaa kuljettajaa tilanteesta, mutta tämä ei pahoitellut vaaratilannetta.
 Turun keskustaan päästyään Ojanperä kävi joukkoliikennetoimistossa antamassa palautetta ja oli yhteydessä myös kyseisen linjan liikennöitsijään. Liikennöitsijän toimistolta luvattiin korvata lapsen lääkärikuluja.
 – Lapsi voi tilanteeseen nähden ihan hyvin, uskalsi aamulla tulla bussiin. Tosin katsoi minua tarkkaan ja sanoin, että rohkeasti vain. Päästyään kyytiin hän sanoi iloisesti, että ei äiti käynyt kuinkaan. Sanoin ettei yleensä kuulukaan käydä, toteaa Heidi Ojanperä.
 Tapauksesta kertoi julkisuudessa ensimmäisenä  Turun Sanomat  (tilaajille).
 Lapsi jäi pysäkille, äiti juoksi vilkasliikenteisellä tiellä
 Toisessa tiistaina tapahtuneessa vaaratilanteessa pikkulapsi jäi yksin TYKS:n T-sairaalan pysäkille ennen kuin tämän äiti ehti poistua kyydistä.
 Äiti huusi hädissään ja paineli kaikkia stop-nappeja.  Tanja, silminnäkijä
 Tilanteen silminnäkijä kertoo Ylelle auton pysähtyneen seuraaviin liikennevaloihin Hämeentieltä Helsinginkadulle johtavan rampin kohdalla.
 – Äiti huusi hädissään ja paineli kaikkia stop-nappeja. Kuljettaja pysähtyi vasta seuraavissa liikennevaloissa, avasi ovet ja äiti lähti juoksemaan täysillä. Sitten kuljettaja vain tyynen rauhallisesti sulki ovet ja jatkoimme matkaa, kertoo kyydissä ollut  Tanja , joka haluaa esiintyä pelkällä etunimellään julkisuudessa.
 Lapsen lisäksi Tanjaa huoletti tilanteessa äidin turvallisuus, sillä tämä joutui juoksemaan takaisin pysäkille pitkin vilkasliikenteistä Hämeentietä.
 – Mietin, että toivottavasti perässä ei tule yhtään autoa. Tietenkään kenelläkään ei tule mieleen, että yhtäkkiä keskellä tietä bussista hyppää nainen ulos.
 Pikkutyttö oli jäädä ovien väliin
 Sosiaalisen median keskusteluissa nuoret äidit ovat nostaneet esiin muitakin, jo aiemmin lapsille tapahtuneita vaaratilanteita Turun joukkoliikenteessä.
 Minä ja muut matkustajat huusimme.  Nimetön äiti
 Nimettömänä pysyttelevä äiti kertoo Ylelle alkuvuonna Aurakadulla tapahtuneesta läheltä piti -tilanteesta. Lastenvaunujen kanssa liikkeellä ollut nainen nousi itse linja-auton keskiovesta sisään samaan aikaan kun hänen miehensä pyrki kolmevuotiaan lapsen kanssa kyytiin etuovesta.
 – Juuri kun mieheni sai tyttäremme nostettua bussiin, laittoi kuljettaja oven kiinni ja lähti liikkeelle. Mieheni sai onneksi napattua tytön oven välistä pois. Minä ja muut matkustajat huusimme, ja kuljettaja pysäytti ja päästi heidät kyytiin. Mieheni sanoi, että ei pitäisi niin kiire olla ettei ehdi kaikkia matkustajia ottaa kyytiin. Bussin kuljettaja ei sanonut yhtään mitään, ei pahoitellut tilannetta.
 Naisen mukaan bussin etuosassa ei ollut niin paljon ihmisiä, että kuljettajan näköyhteys etuovelle olisi estynyt.
 – En todellakaan tiedä, miten hän ei nähnyt. Sen ymmärrän paremmin, että keskiovesta tuleviin näköyhteys on peilien kautta huomattavasti hankalampi.
 Tapaukset tarkkaan käsittelyyn
 Turun joukkoliikennepalvelujohtaja  Sirpa Korte  kuulee tapauksista Yleltä ja pitää niitä vakavina.
 – Kyllä nämä kuulostavat todella pahalta. Kaikki asiakkaamme ovat todella tärkeitä, ja pienimpiä pitää erityisellä huolella kohdella. Pieniä lapsia on bussien kyydissä oikeastaan aina, ja se vaatii erityistä tarkkaavaisuutta.
 Korte sanoo ottavansa tapaukset esiin jo keskiviikkona kaupungin ja liikennöitsijöiden kuukausittaisessa kokouksessa.
 – Ilman muuta nämä menevät normaaliprosessin mukaan liikennöitsijöiden kommentoitaviksi, mutta haluan itsekin nähdä, mitä kaikkea siellä on. Sattuvatko nämä palautteet tietylle linjalle tai liikennöitsijälle? Asiat täytyy selvittää kunnolla.
 Turun kaupungin joukkoliikennepalvelujohtaja Sirpa Korte Petra Ristola / Yle
 Normaalisti palautepalvelun kautta tulevat viestit esimerkiksi huonosta asiakaspalvelusta toimitetaan liikennöitsijöiden käsiteltäviksi. Tarvittaessa Turun kaupunki asettaa palvelun tilaajana liikennöitsijöille sanktioita.
 – Sanktioita annetaan useampia joka kuukausi. Siinä totta kai kuullaan molempien näkökantoja, ja halutaan olla kaikille osapuolille oikeudenmukaisia.
 Turun joukkoliikenne on syksystä alkaen kulkenut poikkeusreiteillä keskustan mittavien työmaiden takia. Linja-autoilla on ollut hankaluuksia pysyä aikataulussa keskustan liikennesumpussa.
 – Varmasti se aiheuttaa kuljettajilla turhautumista, mutta ammattikuljettaja ei pura sitä asiakkaisiin. Keskustan liikenteen sujumattomuus ei voi olla syy tällaisiin tapauksiin, sanoo joukkoliikennepalvelujohtaja Sirpa Korte.

"Näin vain pojan jalan bussin ulkopuolella" – pikkulapsilla useita vaaratilanteita Turun busseissa


Summary: Kilpailua seuranneet iliahtuivat pronssimitalista, vaikka Niskanen itse oli tulokseen pettynyt.

Parisataa katsojaa jännitti Kuopion torilla, kun  Iivo Niskanen  avasi Suomen mitalitilin hiihdon MM-kisoissa Seefeldissä keskiviikkona. Miesten 15 kilometrin perinteisen tyylin kilpailu näytettiin isolta screeniltä torilla Niskasen kotikaupungissa Kuopiossa.
 Niskanen oli pitkään mitalien ulkopuolella, mutta huikea loppurutistus nosti suomalaishiihtäjän parin sekunnin turvin pronssille. Yksi torilla kilpailua seuranneista oli  Harri Hartikainen , joka arvosti pronssimitalin heti korkealle.
 – Se voi olla ainut mitali näistä kisoista. Sauli [Niinistö] saa tarjota Iivolle taas kahvit, hän veisteli.
 Hartikaisen papereissa kisan suurin ennakkosuosikki oli Venäjän  Aleksandr Bolshunov , joka hyytyi lopulta kahdeksanneksi.  Iivo Niskasta  hän veikkasi ennen kisaa hopealle. Nyt kultaa hiihti  Martin Johnsrud Sundby  ja hopealle  Ivan Bessmertnykh .
 – Miehet oli kaikki kovia. Pitopohjilla lähteneet tulivat alussa hyvin. Iivolla ja Norjan pojilla oli liisterit, he tulivat lopussa hyvin.
 Iivo Niskanen  kertoi Ylen tv-haastattelussa , että maailmanmestaruus karkasi väärään suksivalintaan. Häntä pronssille jääminen harmitti.
 Niskanen on varttunut Pohjois-Savossa Vieremällä, mutta hän asuu nykyään Kuopiossa ja edustaa Puijon Hiihtoseuraa.
 15 kilometrin perinteinen kilpailu oli Iivo Niskasen päämatka Seefeldissä. Kaksi vuotta sitten Niskanen voitti samalla matkalla MM-kultaa Lahdessa.
 Lauantaina Niskanen sijoittui neljänneksi 15+15 kilometrin yhdistelmäkilpailussa.

Video: Iivo Niskasen hirmuinen loppurutistus sai toriyleisön riehaantumaan Kuopiossa – "Sauli saa tarjota Iivolle taas kahvit"


Summary: Jehovan todistajia koskeva laki ehti olla voimassa yli kolme vuosikymmentä.

Eduskunta hyväksyi keskiviikkona Jehovan todistajien vapautuslain kumoamisen. Näin ollen Jehovan todistajat ovat pian velvollisia suorittamaan ase- tai siviilipalveluksen.
 Eduskunta äänesti päätöstä tehdessään vasemmistoliiton kansanedustaja  Silvia Modigin  lausumaehdotuksesta. Modig esitti, että eduskunta olisi velvoittanut hallitusta valmistelemaan esityksen, jossa siviilipalveluksen kestoa lyhennettäisiin ja luovuttaisiin aseistakieltäytyjille langetettavista vapausrangaistuksista.
 Modigin ehdotus hävisi äänestyksessä luvuin 153–27. Poissa oli 19 edustajaa.

 Vapautuslaki on nähty ristiriitaisena perustuslain yhdenvertaisuusvaatimuksen kannalta.
 Jehovan todistajien erityiskohtelusta heräsi keskustelu, kun Helsingin hovioikeus hylkäsi helmikuussa 2018 syytteen siviilipalveluksesta kieltäytymisestä. Mies kertoi pitävänsä syrjintänä sitä, että vain Jehovan todistajilla on mahdollisuus vapautua kokonaan palveluksesta.
 Seuraavaksi vapautuslain kumoaminen siirtyy presidentin vahvistettavaksi. Samalla määrätään myös sen voimaantulosta.
 Laki Jehovan todistajien vapauttamisesta on ollut voimassa vuodesta 1987.
 Lue lisää:
 Kymmenisen totaalikieltäytyjää selvinnyt ilman tuomiota helmikuun jälkeen – Helsingin hovioikeuden ratkaisu johti oikeudelliseen "oravanpyörään"
 KKO:lta ei valituslupaa kohutussa siviilipalvelusjutussa – hovi päätti, että tuomitseminen siviilipalveluksesta kieltäytymisestä on syrjivää kohtelua
 Hallitus esittää Jehovan todistajien vapautusta ase- tai siviilipalveluksesta lakkautettavaksi
 Työryhmä esittää: Jehovan todistajien vapautus asepalveluksesta pitäisi lakkauttaa – Jehovan todistajat: "Aseistakieltäytyminen jokaisen omantunnon kysymys"
 Hovioikeus: Jehovan todistajien vapautus asepalveluksesta syrjii totaalikieltäytyjiä – Professori toivoo, että linjaus johtaisi lakimuutoksiin

Jehovan todistajat ovat pian velvollisia suorittamaan ase- tai siviilipalveluksen – eduskunta kumosi vapautuslain


Summary: Saaren palvelut käytössä viimeistään kesäkuun alussa.

Saaristomeren kansallispuistossa sijaitsevan Örön uusi yrittäjä on valittu. West Coast Seaservice vastaa jatkossa vierasvene-, ravintola- ja majoituspalveluista.
 Yrityksen toimitusjohtaja  Teemu Knuutila  lupaa, että saaren palvelut pyritään saamaan käyntiin toukokuun aikana mutta viimeistään kesäkuun alussa. Edellinen yritys jätti maksamatta vuokria Metsähallitukselle, joten Metsähallitus hääti sen saarelta.
 West Coast Seaservice toimii muun muassa Kylmäpihlajan majakkahotellissa, Kuuskajaskarin loma- ja linnakesaarella ja Vepsän ulkoilusaarella. Lisäksi yhtiö liikennöi kolmea matkustaja-alusta Raumalla.
 – Olemme iloisia, että löytyi kokenut yrittäjä, joka oli valmis sitoutumaan kestävän luontomatkailun periaatteisiin ja toimimaan verkostomaisesti osana Kemiönsaaren matkailupalveluja, toteaa aluejohtaja  Henrik Jansson  Metsähallituksesta.
 Auringonlasku Örön saarella Minna Rosvall / Yle
 Työntekijöiden haku käynnissä
 Örön saaren omistaa Suomen valtio ja sitä hallinnoi Metsähallituksen Luontopalvelut. Örö oli Puolustusvoiminen käytössä vuoden 2014 loppuun saakka. Metsähallitukselle siirtymisen jälkeen saari avautui yleisökäyttöön 2015. Metsähallitus on investoinut yli 5 miljoonaa euroa saaren kehittämiseen
 – Örö sopii konseptiimme mainiosti ja on luonnollinen lisä yrityksemme toimintaan matkailusaarilla. Kohteena saari on erittäin mielenkiintoinen ja suosittu matkailukohde. Tähtäämme voimakkaasti kotimaan matkailun lisäksi kansainvälisille markkinoille muun muassa majoitusmyynnin kautta, kertoo West Coast Servicen toimitusjohtaja Teemu Knuutila.
 Yritys on aloittanut rekrytoinnin saarelle. Työpaikkoja voi katsoa TE-palveluiden sivujen kautta.

Örön linnakesaarelle uusi yrittäjä – West Coast Service hoitaa myös majakkasaaria


Summary: Opetusneuvos Leena Nissilä näkee yhtenä ratkaisuna vaikeaan oppimateriaalitilanteeseen pohjoismaisen yhteistyön.

Yle kertoi tiistaina, että  Suomen saamelaislapset ja -nuoret opiskelevat jopa yli 20 vuotta vanhoilla oppikirjoilla , jonka vuoksi oppimateriaalien sisältö ei usein ole nykytiedon ja uuden opetussuunnitelman tasalla.
 Syynä on Saamelaiskäräjien oppimateriaalitoimiston mukaan rahan puute: oppimateriaalisihteeri  Hannu Kangasniemen  mukaan Saamelaiskäräjät voisi tuottaa oppimateriaalia enemmänkin, mutta ilman valtion lisärahoitusta se on mahdotonta.
 Saamenkielisessä oppikirjassa Pluto on edelleen yksi planeetoista. Kirsti Länsman / Yle
 Saamenkielisen oppimateriaalin tuotantoon myönnetään rahaa valtion budjetista, koska oppimateriaalituotantoa on muuten hyvin vähän. Saamelaiskäräjät saa oppimateriaalirahoituksensa Opetushallitukselta, joka myöntää valtion budjetissa määritellyn summan eteenpäin Saamelaiskäräjille. Opetushallitus ei kuitenkaan tee päätöstä rahoituksen suuruudesta, vaan siitä vastaa eduskunta.
 Opetushallituksen opetusneuvos  Leena Nissilä  huomauttaa, että saamenkielisen oppimateriaalityön rahoitus on tuplaantunut viime vuosien aikana, mutta myöntää tilanteen olevan edelleen haastava.
 – Saamenkielisen oppimateriaalin tuotantoon osoitetun määrärahan osalta on sillä tavalla iloinen tilanne, että rahoitus on kaksinkertaistunut viimeisen kymmenen vuoden aikana. Saamenkielisten oppimateriaalien rahoitus on aiemmin 2000-luvulla pyörinyt 227 000–250 000 eurossa vuosittain. Viimeisen neljän vuoden aikana vuosittainen rahoitus on ollut 500 000 euroa, joten sillä tavalla kehitys on ollut hyvin positiivista. Rahoituksen lisäämisellä on pyritty vastaamaan opetussuunnitelmauudistusten tuomaan paineeseen tuottaa uusia oppimateriaaleja.
 – Mutta toki, on tunnustettava, että tarve on saamenkielisissä oppimateriaaleissa iso, koska rahoituksen tulee vastata eri asteiden oppimateriaalipulaan. Puhumme lisäksi kolmesta eri saamen kielestä ja tilanteesta, jossa kaupalliset kustantajat eivät ole samalla tavalla kiinnostuneita vähäisten markkinoiden vuoksi. Rahoituksen suuruuteen vaikuttavat monet tekijät, totta kai myös tarve. Mutta niukkuutta kun jaetaan, niin se on tasapainoilua eri tahojen tarpeiden välillä, Nissilä kertoo.
 Kustannusten pienentämiseen haetaan ratkaisuja
 Saamelaiskäräjät on esittänyt oppimateriaalivarojen tuntuvaa korottamista vuosille 2020–2023. Oppimateriaalisihteeri Hannu Kangasniemen mukaan Saamelaiskäräjät pääsisi huomattavasti paljon pidemmälle 800 000–1 000 000 eurolla.
 Saamelaiskäräjien  Aletta Lakkala / Yle
 Koska rahaa ei kuitenkaan tällä hetkellä ole luvassa enempää, saamenkielisen oppimateriaalityön painopistettä on päätetty siirtää yhä enemmän digitaalisiin materiaaleihin, joita on helpompi uusia ja päivittää. Myös Opetushallitus on kehottanut Saamelaiskäräjiä siirtymään uusiin ratkaisuihin.
 – Olemme Opetushallituksen taholta kehottaneet Saamelaiskäräjiä käyttämään jatkossa enemmän sähköisiä välineitä erityisesti oppimateriaalien jakamiseen, jolloin painokustannukset pienenevät, Nissilä kertoo.
 Saamelaiskäräjät tarjoaa oppimateriaalia maksutta opetuksen järjestäjille, kunnille. Opetusneuvos Leena Nissilä näkee, että oppimateriaalien maksullisuus toisi lisää rahaan tuotantoon, mutta toisaalta materiaali saavuttaa oppilaat varmemmin näin.
 – Saamelaisten kotiseutualueen kunnat ovat äärimmäisen tyytyväisiä, koska materiaali on heille ilmaiseksi saatavilla. Se on hieno tilanne. Muunkielisissä materiaaleissa tällaista tilannetta ei ole. Jos oppimateriaaleista oltaisiin valmiita perimään maksua, niin se toisi eri lailla rahaa tuotantoon, mutta saavutettavuuden näkökulmasta on katsottu, että näin kaikki saavat tuotetun materiaalin käyttöönsä.
 Ville-Riiko Fofonoff / Yle
 Opetusneuvos Leena Nissilä on kuitenkin toiveikas, sillä hän näkee saamenkielisen oppimateriaalitilanteen edenneen hyvään suuntaan viimeisen vuosikymmenen aikana. Kustannusten alentamisen suhteen hän näkee tulevaisuudessa mahdollisuuksia digitaalisuuden ohella pohjoismaisessa yhteistyössä.
 – Olen henkilökohtaisesti hurjan iloinen siitä, että saamen kielen ja saamenkieliseen opetukseen on saatu isoja edistysaskeleita viime vuosina. Suomi ei ole ainoa maa, jossa on saamenkielistä opetusta, ja siinä mielessä mahdollisuuksia avaa myös yhteistyö muiden pohjoismaiden kanssa.

Opetusneuvos saamelaislasten vanhentuneista oppimateriaaleista: "Niukkuutta kun jaetaan, niin se on tasapainoilua eri tahojen tarpeiden välillä"


Summary: Eero Mäntyrannan hiihtäjäpatsas koristaa nyt Seefeldin kunnantaloa.

Hiihtäjälegenda  Eero Mäntyranta  on palannut Itävallan Seefeldiin. Hiihtäjät  Juha Mieto  ja  Sami Jauhojärvi  sekä Pellon kunnanjohtaja  Eero Ylitalo  lahjoittivat keskiviikkona Eero Mäntyrannan patsaan Seefeldin pormestari  Werner Frießerille.
 Lahjoitettu patsaas on pienoismalli Pellon kuntakeskuksessa olevasta,  Ensio Seppäsen  tekemästä Mäntyrannan hiihtäjäpatsaasta.
 Seefeldillä on ollut merkittävä asema Eero Mäntyrannan elämässä. Hänen uransa huipentumana voidaan pitää Seefeldin Olympiahiihtoja vuonna 1964. Mäntyranta voitti ylivoimaisesti 30 ja 15 kilometrin hiihtomatkat. Lisäksi Suomen viestijoukkue hiihti hopealle.
 Seefeldin pormestari Werner Frießer kannattelee Mäntyranta-patsasta. Kuvassa myö Pellon kunnanjohtaja Eero Ylitalo sekä Sami Jauhojärvi ja Juha Mieto. Pekka Viinikka / Yle
 Lisänimensä Mr. Seefeld Mäntyranta sai kuitenkin ulkourheilullisista syistä. Seefeldin olympiakylässä järjestettiin juhlat, jossa Mäntyranta kruunattiin illan päätteeksi Mr. Seefeldiksi.
 – Siinä piti poseerata, twistata ja näyttää karvaisia sääriä, on Eero Mäntyranta myöhemmin muistellut iltamia.
 Hyväkäytöksisen ja välittömän lappilaishiihtäjän sanotaan olleen ensimmäinen urheilun superjulkkis, osuihan menestys samoihin vuosiin television yleistymisen kanssa.
 Vaikka ajan talvet tuiskuttavat menneet ladut, pronssiin ikuistettu hiihtäjä jatkaa matkaansa urheiluhistorian lehdillä ja tarinoissa.

Vuoden 1964 Olympialaisten kuningas Eero Mäntyranta palasi Seefeldiin


Summary: Ydinsodan uhka on hillinnyt yhteenoton osapuolia ainakin toistaiseksi, arvioi tutkija Xenia Zeiler.

Tästä on kyse Intia ja Pakistan ovat käyneet ilmataisteluja ja vaihtaneet tykkitulta Kashmirissa. Kiista muslimienemmistöisen Kashmirin hallinnasta on jatkunut vuodesta 1947. Toistaiseksi ydinsodan uhka on saattanut estää konfliktia laajenemasta. Pääministerien on vaikea sivuuttaa konfliktia, joka on saanut valtavasti huomiota.
 Intia ja Pakistan ovat ottaneet rajusti yhteen Kashmirin rajaseudulla. Osapuolet ovat  tehneet ilmaiskuja, käyneet ilmataisteluja ja vaihtaneet tykkitulta.  Pakistan on vanginnut ainakin yhden intialaislentäjän.
 Panokset ovat korkeita, kun kaksi ydinasevaltaa vaihtavat laukauksia. Selvitimme selkkauksen taustoja ja sitä, miten vakavaksi se uhkaa laajentua.
 Kysymyksiin vastasi myös Helsingin yliopiston alue- ja kulttuuritutkimuksen apulaisprofessori  Xenia Zeiler . Hän on erikoistunut Intian ja Etelä-Aasian tutkimukseen.
 1. Mistä selkkaus sai alkunsa?
 Uusimmat väkivaltaisuudet alkoivat 14. helmikuuta, kun hyökkääjä surmasi  ainakin 40 intialaispoliisia itsemurhaiskussa  Intian hallitsemassa osassa Kashmiria.
 Iskun tekijäksi ilmoittautui Pakistanissa toimiva jihadistiryhmä Jaish-e-Mohammad. Intian mukaan Pakistan suojelee terroristiryhmää, minkä Pakistan on kiistänyt.
 Apulaisprofessori Xenia Zeilerin mukaan Intian pääministeri  Narendra Modi  lupasi heti kovia vastaiskuja.
 – Intian johto sanoi kirjaimellisesti, että Intian vastaus murskaa vastustajan leuan, Zeiler sanoo Ylen puhelinhaastattelussa.
 Pakistanin pääministeri  Imran Khan  taas ilmoitti, että  Pakistan kostaa, jos Intia hyökkää.
 Väkijoukko ihmetteli kopterin hylkyä Intian hallitsemassa Kashmirissa. Farooq Khan / EPA
 Tiistaina 26. helmikuuta Intia tekikin ilmaiskun Pakistanin hallitsemalle alueelle Kashmirissa. Intia sanoo tuhonneensa Jaish-e-Mohammedin koulutusleirin ja tappaneensa jopa 300 taistelijaa. Pakistanin mukaan isku hävitti vain metsää.
 Keskiviikkona Intia ja Pakistan ovat käyneet ilmataisteluja ja ampuneet tykeillä. Pakistan on sulkenut ilmatilansa kokonaan, ja Intia on sulkenut Kashmirissa sijaitsevan Srinagarin lentokentän.
 2. Miksi Intia ja Pakistan kiistelevät Kashmirista?
 Taisteluja on käyty toistaiseksi vain Kashmirissa, jonka hallinnasta Intia ja Pakistan ovat kiistelleet koko itsenäisyytensä ajan. Brittiläinen Intia jakautui vuonna 1947 hinduenemmistöiseen Intiaan ja muslimienemmistöiseen Pakistaniin.
 – Enemmistö kashmirilaisista on muslimeja, mutta hindulainen maharadža päätti liittää valtakuntansa Intiaan. Pakistanissa tästä ei pidetty, Xenia Zeiler kertoo.
 Yle Uutisgrafiikka
 Ensimmäinen sota Kashmirista alkoi jo samana vuonna. Intia ja Pakistan sotivat Kashmirista uudelleen vuonna 1965, ja vuonna 1999 maat taistelivat Kashmirissa Kargilin vuoristoseuduilla.
 Nykyään Pakistan hallitsee Kashmirin länsiosaa ja Intia itäosaa. Alueen välissä kulkee hallintoraja, jota kumpikaan ei tunnusta viralliseksi rajaksi.
 Intian puolella on ollut jatkuvasti pienempiä ja suurempia selkkauksia Intian joukkojen ja Kashmirin irtaantumista vaativien ryhmittymien välillä.
 Zeilerin mukaan osapuolet käyttävät uskontoa omien poliittisten tavoitteidensa edistämiseen. Hän kuitenkin korostaa, että historiallisesti hindut ja muslimit ovat eläneet Kashmirissa sovussa ja perinteitään sekoittaen.
 – Hindut ja muslimit ovat rukoilleet Kashmirissa samoissa pyhäköissä ja kunnioittaneet jopa samoja pyhimyksiä, Zeiler sanoo.
 3. Voiko selkkaus laajentua ydinsodaksi?
 Intian ja Pakistanin selkkauksen tekee erityisen vakavaksi se, että molemmilla valtioilla on hallussaan yli sata ydinkärkeä. Arvion on tehnyt  Tukoholman kansainvälinen rauhantutkimusinstituutti SIPRI.
 Pakistan on varautunut tekemän ydinaseillaan ensi-iskun, jos se jää tappiolle tavanomaisessa sodassa. Ydinohjukset yltäisivät Intiaan neljässä minuutissa.
 Tutkija Zeilerin mukaan ydinsodan uhka on ainakin tähän asti saattanut hillitä osapuolia.
 – Konflikti olisi voinut laajentua jo monta kertaa laajamittaiseksi sodaksi, mutta niin ei ole käynyt, Zeiler sanoo.
 Intia olisi vahvoilla tavanomaisessa sodassa. Intia on kasvattanut vauhdilla sotilasbudjettiaan, joka oli viime vuonna noin 50 miljardia euroa. Intian asevoimien palveluksessa on noin 1,4 miljoonaa sotilasta.
 Pakistan taas käytti viime vuonna aseisiin hieman alle 10 miljardia euroa, ja sen asevoimien vahvuus on 650 000 sotilasta. Luvut perustuvat tutkimuslaitos IISS:n arvioihin.
 4. Saadaanko jännitteitä purettua?
 Pakistanin pääministeri Imran Khan sanoi keskiviikkona haluavansa neuvotella Intian kanssa tilanteen rahoittamisesta. Hän muistutti, että sotahistoria on täynnä virhearvioita.
 – Kun ottaa huomioon aseemme, onko meillä varaa virhearvioihin? Khan kysyi televisiopuheessaan.
 Intia taas vaatii, että Pakistanin tulee palauttaa välittömästi vangittu lentäjä.
 Mielenosoittajat polttivat Intian lippuja Pakistanin Peshawarissa. Arshad Arbab / EPA
 Intian ilmaiskut määräsi hindunationalistinen pääministeri Narendra Modi. Joidenkin tutkijoiden mukaan hän saattaa hyötyä kovista otteista parlamenttivaaleissa, jotka pidetään myöhemmin keväällä.
 Tutkija Xenia Zeilerin mukaan selkkausta on vaikea sivuuttaa kummassakaan maassa, koska se on herättänyt valtava huomiota tiedotusvälineissä.
 – Jännitteitä on mahdollista lievittää, mutta tilanne on hälyttävä.
 Intian ja Pakistanin konflikti 1947  Intia ja Pakistan itsenäistyvät Britannian siirtomaavallasta. Ensimmäinen sota Kashmirista. 1965  Intia ja Pakistan sotivat toisen kerran Kashmirista. 1971  Intia tukee Itä-Pakistanin (nyk. Bangladesh) itsenäistymistä ja pommittaa Pakistania. 1999  Pakistanin sotilaat miehittävät Intian hallitsemia alueita Kashmirissa. Intia karkotaa sotilaat ilmaiskuilla. 2001  Iskuja Intian hallitseman Kashmirin alueparlamentissa ja Intian parlamentissa Delhissä. Yhteensä 52 kuollutta. 2008  Hyökkääjät surmaavat 166 ihmistä Intian Mumbaissa. Intia syyttää Pakistanissa toimivaa Lashkar-e-Taiba-islamistijärjestöä. 2016  Hyökkäyksiä Intian sotilastukikohtiin Punjabissa ja Kashmirissa. Intia kertoo tehneensä ilmaiskuja Pakistanin Kashmiriin. Pakistan sanoo, ettei iskuja ole tehty. 14.2.2019  Itsemurhaisku Intian turvallisuusjoukkoja vastaan surmaa ainakin 40 ihmistä Kashmirissa. Pakistanissa toimiva jihadistijärjestö Jaish-e-Mohammed väittää tehneensä iskun. 26.2.2019  Intia tekee ilmaiskun Pakistanin puolelle. Intian mukaan se tuhosi Jaish-e-Mohammedin tukikohdan, Pakistanin mukaan vain metsää. 27.2.2019  Pakistan ja Intia käyvät ilmataisteluja ja vaihtavat tykkitulta. Molemmat sanovat ampuneensa alas toistensa sotilaskoneita. Lähde:  BBC
 Lue myös:
 Pakistan on sulkenut ilmatilansa ja tehnyt ilmaiskuja Intiaan – kaksi Intian hävittäjää pudotettu
 Pakistanin pääministeri varoitti Intiaa hyökkäämästä – sanasota Kashmirista käy kuumana
 Keskustelu on avoinna 27.2. klo 21 asti.

Pitäisikö huolestua, kun kaksi ydinasevaltaa ampuu kovilla? Neljä kysymystä Intian ja Pakistanin selkkauksesta


Summary: Poliisi kertoo STT:lle, että ryöstön epäillään tapahtuneen kerrostalon rapussa tai piha-alueella.

Poliisilla oli keskiviikkona alkuillasta operaatio Tapulikaupungintiellä Helsingin Suutarilassa. Poliisi on ottanut etsimänsä henkilön kiinni asunnosta.
 Poliisi oli alkuun varsin niukkasanainen operaation luonteesta ja kertoi lyhytviestipalvelu Twitterissä, että etsii ilmoituksen mukaan aseellisen ryöstön tehnyttä henkilöä. Poliisin mukaan sivullisille ei aiheutunut vaaraa operaatiosta.
 Aiemmin poliisi kertoi Twitterissä, että asiasta ei ole toistaiseksi mahdollista kertoa enempää ja lisätietoja annetaan vasta myöhemmin.
 Yle tavoitti Helsingin poliisin yleisjohtajan, mutta hän ei ehtinyt kommentoida tapahtunutta.
 Aamulehden  mukaan lähialueen asukkaat eivät päässeet koteihinsa operaation ollessa kesken.
 Uutistoimisto STT:n mukaan poliisi aloitti operaation keskiviikkona kello 17.30. Päivystävä komisario kertoo STT:lle, että ryöstön epäillään tapahtuneen kerrostalon rapussa tai piha-alueella.

Poliisilla operaatio Helsingin Suutarilassa – otti kiinni aseellisesta ryöstöstä epäillyn, sivullisille ei vaaraa


Summary: Ammatillinen intohimo ja ahkera penkkiurheilu yhdistyvät kuopiolaisen Meri Hyvärisen digitaalisissa muotokuvissa.

Kun NBA-tähti  Lauri Markkanen  peukuttaa kommenteissa tai autourheilija  Valtteri Bottas  jakaa kuvan seuraajilleen, kuopiolaisen  Meri Hyvärisen , 21, rinnassa läikähtää.
 Saattaa tuntua monen mielestä pikkujutulta, mutta innokkalle penkkiurheilijalle ele merkitsee paljon.
 Pian graafiseksi suunnittelijaksi valmistuva Hyvärinen piirtää tietokoneeseen yhdistetyllä piirtotaulullaan digitaalisia muotokuvia suomalaisista ja ulkomaalaisista huippu-urheilijoista. Kuvat Hyvärinen julkaisee  Instagram-tilillään .
 – Yksikin tykkäys tai kommentti merkitsee hirveästi ja motivoi tekemään lisää. Kuva ei jää unohduksiin, vaan sen kohde näkee sen. Se on tosi kiva tunne, Hyvärinen tunnustaa.
 Sosiaalisen media on jo pitkään luonut uudenlaista fanikulttuuria, joka tuo idolit ja ihailijat lähemmäksi toisiaan. Taiteilijalle some tarjoaa mahdollisuuden saada omat työnsä esille.  Yle kertoi viime vuonna myös Akke Saaresta , joka julkaisee käsin piirtämiään, valokuvamaisen tarkkoja muotokuvia somessa.
 Musadiggarista penkkiurheilijaksi
 Lapsuudessa Meri Hyvärisen koti täyttyi rock'n'rollista ja rockabillystä. Ne ovat hänen lapsuuden soundtrackejaan. Kun Hyvärinen piirtää vuonna 2019, kaiuttimissa voi soida vaikkapa Melrose tai Francine.
 Jo pienenä omaksutusta musiikkimausta kertovat cd-levyistä notkuvat hyllyt lapsuudenkodissa, joka sijaitsee vain kivenheiton päässä Niiralan montusta.
 Ruotsalaisen NHL-tähden Erik Karlssonin muotokuva on alkutekijöissään. Takana on noin yksi työtunti. Ulriikka Myöhänen / Yle
 Urheiluintoilu ei ole vanhemmilta opittua, sillä Hyvärisen kotijoukot eivät juuri seuraa kaukaloiden ja kenttien tapahtumia. Ehkä juuri siksi pienen tytön kokemusmaailma mullistui, kun sukulainen vei hänet katsomaan ensimmäistä KalPan ottelua.
 Hyvärinen kertoo huomanneensa, että oli yhtäkkiä "vähän enemmän innoissaan jääkiekosta kuin kaikki muut". Hyvärisellä itsellään ei ole urheilutaustaa.
 – Ei koskaan löytynyt harrastusta, joka täysillä nappaisi. Penkkiurheilu on ollut minun juttuni. Sitä kautta löytyi myös ammatillinen intohimo.
 Jääkiekkopiireistä tuli lopulta kuin toinen koti ja kannattajayhteisöstä löytyivät läheisimmät ystävät. Voi sanoa, että vuosien mittaan moni merkittävä asia on tapahtunut jäähallilla.
 – Suurinpiirtein kaikki on jollain tavalla kytköksissä KalPaan ja jääkiekkoon. Toivottavasti tulevaisuudessa ammattikin. Koulussa minulle naureskellaan, että "sinulla on aina nuo keltamustat värit, teet aina jotain urheiluaiheista". Se on ollut minulle hyvä tapa yhdistää omat ammatilliset intohimoni, lähes koko elämänsä piirtänyt Hyvärinen pohtii.
 Iivon veikeä hymy oli oma lukunsa
 Markkanen ja Bottas ovat toistaiseksi harvinaisuuksia Hyvärisen kollaasissa. Vasta viime aikoina Hyvärinen on laajentanut reviiriään lempilajinsa, jääkiekon, ulkopuolelle.
 Kuvan saama huomio merkitsee tekijälle mielettömästi. Kun Valtteri Bottas jakoi Meri Hyvärisen tekemän kuvan omalla Instagram-tilillään, Hyvärinen marssi kehystämöön ja hankki muotokuvalle raamit. Ulriikka Myöhänen / Yle
 Se on tuonut myös piirtämiseen uutta haastetta. Jääkiekkoilijoita ikuistaessaan Hyvärinen tottui piirtämään kypäriä ja visiirejä. Nopeimmillaan kuva jääkiekkoilijasta syntyy kuudessa tunnissa. Lauri Markkasen yksityiskohtia Hyvärinen viimeisteli jopa 20 tuntia.
 Myös savolaishiihtäjä  Iivo Niskasen  leveä hymy ja mäkikotka  Matti Nykäsen  sukset olivat piirtopöydällä oma, uusi lukunsa.
 Lapsena ja nuorena Hyvärinen piirsi perinteisellä kynällä perinteiselle paperille. Jo lapsuudessa aiheina olivat urheilijat. Jossakin vaiheessa innostus lopahti. Kului pari vuotta, eikä Hyvärinen piirtänyt kuvan kuvaa.
 Moni varmasti joutuu punnitsemaan omia haaveitaan näin keväällä. Nyt jälkikäteen tuntuu, että päätös oli omalla kohdallani ihan ilmiselvä.   Meri Hyvärinen
 Graafisen alan opinnot kulttuurialan ammattiopisto Ingmanedussa auttoivat näkemään vanhan harrastuksen uudessa valossa.
 – Digitaalisuuden myötä vanha taito ja into ovat löytyneet uudelleen. Tekemiseen löytyi rentous tietokoneella. Ei ole koko ajan paniikkia siitä, että jos tekee yhden virheen, puolet pitää kumittaa pois, Hyvärinen perustelee.
 Inspiraatio puskee yöuniinkin
 Inspiraatio tuntuu siltä, ettei oikein osaa keskittyä mihinkään muuhun. Niin Hyvärinen luonnehtii hetkeä, jolloin ajatus alkaa itää.
 – Se on minulle sellainen asia, joka vie välillä yöunetkin. Odotan vain, että saan kynän käteeni ja koneen eteeni, Hyvärinen havainnollistaa.
 Noin kuukausi sitten inspiraatio tuli hiihtäjän muodossa. Meri Hyvärisen tekemältä videolta näet, miten Iivo Niskasen piirteet löysivät paikoilleen. Ensin syntyvät ääriviivat. Sitten pääpiirteet. Seuraavaksi isommat valot ja varjot. Lopuksi pienet yksityiskohdat.

 Hyvärinen rakentaa muotokuvansa kerros kerrokselta. Piirtotaulu toimii paperina ja sen oma kynä on kuin perinteinen lyijykynä. Lopputulos näkyy näytöllä Photoshop-ohjelmassa.
 Ideansa Hyvärinen ammentaa ajakohtaisista urheilijoista ja tapahtumista, usein somea selaamalla. Joskus ajatus lähtee muovautumaan yksittäisen kuvan pohjalta. Tähän asti Hyvärinen on piirtänyt kuvista, mutta saman voisi tehdä toki elävästäkin mallista.
 Toisaalta aktiivisen urheilijan istuttaminen penkkiin tuntikausiksi tuntuu Hyvärisestä erikoiselta ajatukselta.
 Vaakakupissa haaveet ja tulevaisuuden vaateet
 Toistaiseksi Hyvärinen ei ole ansainnut töillään, vaikka somen kautta pyydetään muotokuvia milloin kenestäkin.
 – Kun kysyn, oletko valmis maksamaan siitä, niin yhtäkkiä ei kuulukaan mitään. Se on valitettavaa. Monesti ehkä ajatellaan, että "sinä kuitenkin mielelläsi piirtelet, niin teepä tuo". Kyllä tämä käy ihan työstä välillä, Hyvärinen miettii.
 Keväällä Hyvärinen valmistuu graafiseksi suunnittelijaksi. Tie tähän pisteeseen ei ole kuitenkaan ollut mutkaton. Lukion jälkeen Hyvärinen piti välivuotta ja kävi päässään taistelua tulevaisuudesta.
 Ulriikka Myöhänen / Yle
 Puntarin toista päätä keikautti koulutus, jolla tienaisi tulevaisuudessa varmat rahat. Hyvärinen kertoo ajatelleensa, että niillä rahoilla voisi sitten tehdä mitä haluaa. Kun Hyvärinen kaksi vuotta sitten avasi tradenomikoulutuksen pääsykoekirjat, järkytys oli suuri.
 – Mietin, miten voin motivoitua opiskelemaan tätä, jos en pysty motivoitumaan edes pääsykokeisiin. Kaikki tuntui niin kaukaiselle.
 Vaa'an toisessa kupissa painoivat kuvataiteet ja grafiikka. Sen valitsemalla Hyvärinen saisi jatkuvasti toteuttaa haaveitaan.
 – Moni varmasti joutuu punnitsemaan omia haaveitaan näin keväällä. Nyt jälkikäteen tuntuu, että päätös oli omalla kohdallani ihan ilmiselvä. Toiveissa on edelleen työ, jossa pystyisin yhdistämään sekä piirtämisen että urheilun, Hyvärinen kaavailee.

Meri Hyvärinen, 21, piirtää huipputarkkoja fanikuvia urheilijoista someen – video: näin syntyy muotokuva hiihtosankari Iivo Niskasesta