Summary: Vaikeasti liikuntavammaiset Raila ja Miika Riikonen tarvitsevat toisen ihmisen apua kaikessa, myös seksissä.

Sähköpyörätuolit ovat vieri vieressä olohuoneessa.  Raila  ja  Miika Riikonen  ovat asettuneet niin lähelle toisiaan kuin mahdollista.
 Aviopari tapittaa televisiota. Välillä, kun tekee mieli tarttua kumppania kädestä, he kutsuvat paikalle avustajan.
 – Minä pyydän, että minun käteni lasketaan Miikan polvelle tai Miikan käsi laitetaan minun käteeni, Raila sanoo.
 Raila Riikosella on hermoperäinen lihassairaus SMA2. Hän on ollut koko elämänsä toisten avun varassa.
 Miika Riikonen on ollut pyörätuolissa reilut kymmenen vuotta. Perinnöllinen lihasrappeuma Beckerin lihasdystrofia heikentää lihaksia hitaasti.
 Molemmat tarvitsevat apua ympäri vuorokauden.
 Fyysinen läheisyys on heille työlästä, mutta se on on aina ollut tärkeä osa Riikosten parisuhdetta. Ilman sitä he tuskin edes olisivat yhdessä.
 – Minusta ainakin tuntuu, että hakisin läheisyyttä ja seksiä sitten jostain muualta, jos en sitä tässä parisuhteessa saisi, Raila Riikonen sanoo.
 Riikosten arkeen kuuluu halaaminen sanoilla, koska fyysinen läheisyys on niin vaikeaa. ”Saatan sanoa, että kapsahtaisin sun kaulaan, silittäisin poskesta tai tulisin syliin istumaan”, Raila sanoo. Matias Väänänen / Yle
 Avusteinen seksi oli avustajalle uusi asia
 Kun Raila ja Miika Riikonen haluavat harrastaa seksiä, on otettava kalenteri esiin.
 Heille seksi on nimittäin mahdollista vain silloin, kun sopiva henkilökohtainen avustaja on työvuorossa.
 – On hankalaa, kun seksille ei yksinkertaisesti ole aina aikaa silloin, kun tekisi mieli, Raila sanoo.
 Tällä hetkellä Riikosilla on yhteensä seitsemän vakituista henkilökohtaista avustajaa, joista kaksi avustaa heitä myös seksissä.
 – Ei sitä kaikkien avustajien kanssa ole otettu edes puheeksi. Se on niin intiimi, henkilökohtainen ja herkkä asia, että se vaatii juuri sen määrätynlaisen luottamuksen avustajan ja meidän välillä, Raila sanoo.
 Useimmiten seksissä avustaa Miikan henkilökohtainen avustaja  Jannina Tallberg.
 "Olen ajatellut sen niin, että jos olisin itse vammautunut ja tarvitsisin apua seksissä, niin kyllä mä sitä haluaisin ja varmaan vaatisin."  Jannina Tallberg, henkilökohtainen avustaja
 Aloittaessaan avustajana puolitoista vuotta sitten Tallberg ei osannut kuvitella olevansa Riikosten apuna seksissä.
 Hän ei ollut törmännyt avusteiseen seksiin lähihoitajakoulutuksessaan tai aiemmin työelämässä.
 – Kaikki on tullut tietoon pikkuhiljaa, kun aloitin Miikan avustajana. Meillä on alusta asti synkannut todella hyvin, ja on rentoa olla läsnä avustamistilanteissa, Tallberg kertoo.
 Kun Jannina oppi tuntemaan Riikoset paremmin, hän ilmaisi itse olevansa valmis auttamaan heitä myös seksissä.
 – Olen ajatellut sen niin, että jos olisin itse vammautunut ja tarvitsisin apua seksissä, niin kyllä mä sitä haluaisin ja varmaan vaatisin.
 Avusteisessa seksissä tarvittava luottamussuhde Tallbergin ja Riikosten välille rakentui askel kerrallaan.
 – Aluksi saatoin ojentaa jonkun apuvälineen tai vaihtaa paristoja. Pikku hiljaa aloin olla enemmän mukana. Levitän esimerkiksi liukuvoiteen tai autan nostolaitteen hytkyttämisessä, että saadaan se tahti, Tallberg sanoo.
 Joskus kun Tallberg auttaa Railan ja Miikan sopivaan asentoon, hän poistuu paikalta ja antaa pariskunnalle kahdenkeskistä aikaa.
 Toisinaan hän on seksitilanteessa mukana liikuttamassa jommankumman kättä tai vartaloa. Silloin hän kääntää katseen sivuun.
 – Minulla pyörii tosi paljon omia ajatuksia päässä. Mietin esimerkiksi, että mitä täytyy tehdä työpäivän jälkeen. Pystyn sulkemaan itseni pois siitä tilanteesta jollain tapaa, Tallberg sanoo.
 Raila ja Miika Riikosella on yhteensä seitsemän vakituista avustajaa. Jannina Tallberg (vas.) on pariskunnan apuna myös seksissä. Matias Väänänen / Yle
 Seksissä avustaminen ei ole seksipalvelun toteuttamista
 Suomessa avusteiselle seksille ei ole selkeitä sääntöjä tai määritelmiä, vaikka se on monille henkilökohtaisille avustajille ja avunsaajille arkipäivää.
 Käytännössä avustajat ja avunsaajat sopivat keskenään, mitä seksissä avustamiseen kuuluu.
 – On tullut tilanteita, että avustaja on sanonut, että hän ei mene tämän pidemmälle, mikä on tosi hyvä. On tärkeää, että niistä asioista puhutaan etukäteen, Raila Riikonen sanoo.
 Etukäteen sopimisen tärkeyttä peräänkuuluttaa myös erityistason seksuaaliterapeutti (NACS) ja seksuaalikasvattaja (SSS)  Tanja Roth . Vuonna 2016 Suomessa julkaistiin Rothin kirjoittama opas seksissä avustamisesta.
 – Kuka menee töihin, joissa asioista ei sovita etukäteen? Minä kannustan tekemään työsopimuksesta erillisen, kirjallisen sopimuksen siitä, mitä seksissä avustaminen sisältää, Roth sanoo.
 Hänen mukaansa sopimus takaa sen, että avusteinen seksitilanne on kaikille osapuolille turvallinen.
 – Ketään ei tietenkään voi pakottaa avustamaan toista seksissä. Myös avustajilla on seksuaalioikeudet, Roth sanoo.
 Avusteinen seksi jaetaan passiiviseen ja aktiiviseen avustamiseen. Passiivinen avustaminen on esimerkiksi vaatteiden riisumista, seksivälineiden ojentamista tai niiden pesemistä käytön jälkeen.
 Aktiivisessa avustamisessa avustaja on enemmän mukana seksitilanteessa.
 – Mutta se ei kuitenkaan tarkoita sitä, että avustaja lähtee harrastamaan seksiä heidän kanssaan. Seksissä avustaminen ei siis ole seksipalvelun toteuttamista, Tanja Roth selventää.
 Jannina Tallberg aloitti puolitoista vuotta sitten Miika Riikosen henkilökohtaisena avustajana. Matias Väänänen / Yle
 Riikoset ja Tallberg eivät ole tehneet kirjallista sopimusta siitä, mitä seksissä avustaminen sisältää. He luottavat siihen, että suullinen sopimus toimii ja vuorovaikutus pelaa.
 Suullinen sopimus mahdollistaa heidän mukaansa myös joustavuuden seksin aikana.
 – Ei sitä välttämättä voi kauhean tarkasti kirjoittaa mihinkään, mitä se käytännön apu on. Siinä eletään aina tilanteen mukaan, Raila sanoo.
 Orgasmi lievittää kipuja
 Riikosten seksi vie paljon aikaa. Jo pyörätuolista nostolaitteeseen siirtyminen voi kestää vartin.
 Nostolaite on tarkoitettu liikuntavammaisen ihmisen siirtymiseen esimerkiksi pyörätuolista sänkyyn, suihkuun tai wc-istuimille.
 Riikoset käyttävät nostolaitetta myös seksin apuvälineenä, sillä sen avulla pääsee paremmin toisen lähelle, kun pyörätuoli ei ole tiellä.
 – Olemme molemmat roikkuneet nostolaitteessa lukuisia tunteja erilaisia seksiasentoja etsien ja kokeillen, Riikoset kertovat.
 Yleensä, kun Riikoset harrastavat seksiä, he antavat vuoron perään toisilleen nautintoa esimerkiksi seksivälineiden avulla tai antamalla suuseksiä.
 Raila kärsii päivittäin hermosäryistä, ja hänelle orgasmi on yksi parhaista kivunlievittäjistä.
 – Olisi mukavaa, jos pystyisimme saamaan yhtä aikaa nautintoa, mutta emme ole vielä löytäneet siihen hyvää asentoa, Raila sanoo.
 "Seksuaalikasvatus kuuluu kaikille ihmisille, oli ihminen vammainen tai ei. "  Tanja Roth, erityistason seksuaaliterapeutti ja seksuaalikasvattaja
 Haastetta seksiin tuo myös se, että asennon vaihtamiseen menee aina useita minuutteja. Se taas syö tunnelmaa.
 – Seksi keskeytyy joka kerta, kiihottuminen pitää aloittaa aina alusta ja pitää löytää tunnelma uudestaan, Riikoset kertovat.
 “Ei ole olemassa mitään vammaisseksuaalisuutta”
 Tanja Roth toimii yrittäjänä ja kiertää kouluttamassa oppilaitoksissa, sairaanhoitopiireissä, palvelutaloissa ja yksityisissä tilaisuuksissa seksuaalisuudesta, myös avusteisesta seksistä.
 10 vuotta alalla työskennelleen Rothin mukaan asiat muuttuvat Suomessa hitaasti.
 Hän ei ihmettele, että avusteinen seksi on edelleen Suomessa tabu, sillä seksuaalisuus ja vammaisuuskin ovat yhä edelleen tabuja.
 – Vammaisten ihmisten seksuaalioikeudet ovat vielä lapsenkengissä. Usein seksiin liittyvät asiat jätetään kokonaan kertomatta, Roth sanoo.
 Seksuaalioikeuksien toteutumista voisi hänen mukaansa edesauttaa parhaiten yhdenvertaista ja kokonaisvaltaista seksuaalikasvatusta lisäämällä.
 – Tiedon avulla ihmiset voivat tehdä valintoja omassa elämässään. Seksuaalikasvatus kuuluu kaikille ihmisille, oli ihminen vammainen tai ei. Hyvä on kertoa myös avusteisesta seksistä.
 "Monet vammaiset ihmiset eivät välttämättä edes tiedä, että heilläkin on oikeus seksuaaliseen nautintoon."  Raila Riikonen
 Myös sosiaali- ja terveysalan ihmisiä täytyy kouluttaa lisää.
 – Tärkeintä on muistaa, että ei ole olemassa mitään vammaisseksuaalisuutta. On vain seksuaalisuus ja erilaisia ihmisiä. Kaikilla ihmisillä on oikeus saada yhdenvertaisesti omalla kommunikointitavalla ja kielellä kokonaisvaltaista tietoa, Roth sanoo.
 Myös Raila Riikonen työskentelee vammaisten ihmisten seksuaalioikeuksien ja avusteisen seksin parissa.
 Seksuaalikasvattajana hän pitää yrityksille luentoja ja antaa yksityishenkilöille neuvontaa. Hän toimii myös kokemusasiantuntijana, eli käyttää omaa elämäänsä esimerkkinä.
 – Monet vammaiset ihmiset eivät välttämättä edes tiedä, että heilläkin on oikeus seksuaaliseen nautintoon.
 Se tekee Railan yhtäältä surulliseksi, mutta toisaalta saa työskentelemään entistä kovemmin.
 Hänelle itselleen oman seksuaalisuuden toteuttaminen on suuri osa elämää.
 – Jos niille omille seksuaalisille tarpeille ei pystyisi tekemään mitään, niin kyllähän se aika ahdistavaa olisi. En minä ainakaan voisi kuvitella itseäni ihmisenä ilman sitä, Raila Riikonen sanoo.
 Perjantai-dokkari: Tarvitsemme apua seksissä nyt Areenassa:

 Lue myös:
 Avustettu seksi on suuri luottamuksen osoitus – "Seksuaalisuus on äärettömän iso tekijä"
 Kaisa Ojalalle ei ikinä puhuttu seksuaalisuudesta: nyt Instagramin boss lady muistuttaa, että vammaisillakin voi olla yhden illan juttuja
 Kuka saa haluta seksiä?

Avustaja Jannina Tallberg on vieressä, kun Miika ja Raila Riikonen harrastavat seksiä: “Pystyn sulkemaan itseni pois siitä tilanteesta”


Summary: Japanin viranomaiset ovat pelastaneet jo yli kymmenen pohjoiskorealaisia kalastajaa merestä.

Pohjoiskorealainen kalastusalus ja Japanin kalastusviraston partioalus törmäsivät maanantaina Japaninmerellä, kertoo Japanin rannikkovartiosto.
 Pohjoiskorealainen alus kaatui osittain ja alkoi täyttyä vedellä törmäyksen jälkeen. Noin 20 pohjoiskorealaista miehistön jäsentä joutui veden varaan.
 Japanin rannikkovartioston tiedottajan mukaan japanilaiset ovat pelastaneet jo yli kymmenen pohjoiskorealaista merestä.
 – Lähetämme pelastusaluksia ja lentokoneita alueelle. Mutta emme tiedä tarkempia yksityiskohtia asiasta, Japanin rannikkovartioston tiedottaja  Kazuma Nohara  sanoi aiemmin uutistoimisto AFP:lle.
 Onnettomuus tapahtui noin 350 kilometriä luoteeseen Noton niemimaalta, joka sijaitsee Japanin keskiosassa. Japanin maatalous-, metsätalous- ja kalastusministeriön mukaan pohjoiskorealainen alus oli Japanin talousalueella törmäyksen tapahtuessa.
 Japani on lisännyt partiointia alueella, koska pohjoiskorealaisten harjoittama salakalastus on lisääntynyt.

Pohjoiskorealainen kalastusalus ja japanilainen partiovene törmäsivät, pelastusoperaatio käynnissä


Summary: Korkeakoulujen hakijasuma painottuu suomenkielisiin koulutuksiin. Åbo Akademiin hakijoita toivotaan jopa lisää.

Joka vuosi yli 150 000 hakijaa tavoittelee opiskelupaikkaa suomalaisesta yliopistosta tai ammattikorkeakoulusta. Heistä joka kolmas saa paikan.
 Ruotsia äidinkielenään puhuvista hakijoista puolet saa paikan.
 Mistä erot sisäänpääsyprosenteissa johtuvat?
 Ruotsinkielisen korkeakoulutuksen opiskelijamääriä mitoitetaan esimerkiksi sen mukaan, kuinka paljon eri ammattiryhmissä tarvitaan ruotsin kieltä taitavia, kertoo opetus- ja kulttuuriministeriön korkeakoulupolitiikan vastuualueen johtaja  Birgitta Vuorinen .
 – Meillä on vastuu siitä, että Suomessa koulutetaan myös ruotsinkielisiä osaajia eri aloille, Vuorinen sanoo.
 Hänen mukaansa on tiedossa, että korkeakouluun päässeiden kielitaidon suhdeluvuissa on eroja.
 – Ruotsinkieliseen koulutukseen voi hakea, vaikka ei olisi äidinkielenään ruotsinkielinen, Vuorinen lisää.
 Etu kielitaidosta työmarkkinoilla ratkaisi valinnan
 Vuorisen kanssa samoilla linjoilla on myös 21-vuotias helsinkiläinen  Sonja Alkio . Hän opiskelee toista vuotta kauppatieteitä Svenska Handelshögskolanissa (Hanken).
 – Koska Suomessa puhutaan ruotsia suhteessa vähemmän kuin suomea, niin on selvää, että ruotsinkielisille linjoille hakijoita ei ole yhtä paljon.
 Alkion perhetausta on suomenkielinen, mutta alakoulussa alkanut ruotsin opiskelu ja oma isä rohkaisivat häntä hakemaan opiskelemaan toisella kotimaisella kielellä. Hän ei ota kantaa siihen, onko ruotsinkielisten tilastollisesti helpompi sisäänpääsy korkeakouluun reilua vai ei.
 – Jos jostakin ihmisestä tuntuu, että se ei ole reilua, ihan yhtä lailla hänkin voi hakea tänne.
 Alkion opiskelupaikan valintaan vaikuttivat avoimet yliopisto-opinnot, joita hän suoritti Hankenissa välivuotenaan. Syitä valintaan eivät olleet sujuva sisäänpääsy ja Hankenin eteläisen Suomen muita kauppakorkeakouluja pienempi hakupaine, vaan ajatus kielitaidon eduista tulevaisuuden työmarkkinoilla.
 Sonja Alkion kielitaito on kehittynyt jo vuodessa paljon. Mikko Koski / Yle
 – On tietenkin hyödyllistä minulle, että osaan monia eri kieliä, mutta myös työnantajalle, että on työntekijöitä, jotka pystyvät asioimaan eri kieltä puhuvien asiakkaiden tai kollegojen kanssa.
 Kielitaitoa testattiin jo hakuvaiheessa. Vuodessa se on kehittynyt paljon, Alkio sanoo.
 – Mitä kauemmin täällä opiskelee, sitä luonnollisemmalta kielen käyttö tuntuu. Totta kai välillä tulee hankaluuksia, kun ruotsi ei ole oma äidinkieli. Aina voi tosin vetää kaveria hihasta tai ottaa sanakirjan kauniiseen käteen ja katsoa sieltä.
 Enemmän suomenkielisiä hakijoita toivotaan
 Vuosittain Alkion tavoin ruotsinkieliseen korkeakoulutukseen hakee joitakin satoja suomea äidinkielenään puhuvia. Enemmänkin mahtuisi mukaan, sanoo Åbo Akademin tutkimus- ja opintoasioiden johtaja  Mats Lindfelt .
 – Me haluamme kasvattaa hakupainetta eli saada entistä enemmän motivoituneita opiskelijoita, Lindfelt sanoo.
 Åbo Akademin opiskelijoista noin viidesosa on suomenkielisiä. Lindfeltin mukaan tänä syksynä tarkoitus on käydä markkinoimassa yliopistoa myös suomenkielisissä lukioissa. Hakijoita toivotaan enemmän myös muista Pohjoismaista.
 Tilanne on nurinkurinen, sillä muissa eteläisen Suomen yliopistoissa hakupaineet ovat kovia.
 Tänä vuonna psykologiaa Tampereen yliopistoon haki opiskelemaan 27 ensisijaista hakijaa yhtä aloituspaikkaa kohden. Åbo Akademissa hakijoita oli 11 yhtä aloituspaikkaa kohden.
 Kauppatieteissä Åbo Akademiin pääsi joka toinen ensisijainen hakija, Hankenin Helsingin-toimipisteeseen joka kolmas ja Aalto-yliopistoon joka yhdestoista. Voit lukea lisää yliopistojen kilpailluimmista kohteista  tästä Ylen artikkelista .
 Hankenissa opiskelevan Sonja Alkion mukaan Suomessa ei ole juuri merkitystä, mistä yliopistosta tutkinnon saa – kunhan tutkinto on.
 – Pääasia on mielestäni siinä, että jokainen ihminen pääsee opiskelemaan sitä alaa, joka tuntuu omalta. Kun haetaan töitä, päätekijä siinä varmasti on se, millainen ihminen hakija on, miten hyvin opinnot on suoritettu ja millainen palo hakijalla on omaa alaa kohtaan. Ei se, onko valmistunut suomen- vai ruotsinkielisestä korkeakoulusta.
 Sonja Alkio ajattelee, että Suomessa ei ole väliä, mistä yliopistosta tutkinnon saa. Muut asiat painavat työnhaussa enemmän. Mikko Koski / Yle
 Sisäänpääsy nuorena johtaa valmistumiseen nuorena
 Ruotsinkielisen korkeakoulutuksen korkeampi sisäänpääsyprosentti näkyy tilastoissa myös nuorempina valmistumisikinä. Opiskeluajat ovat ruotsin- ja suomenkielisillä yhtä pitkät, mutta ruotsinkieliset aloittavat korkeakouluopintonsa suomenkielisiä nuorempina.
 Alle on laskettu vuosina 2010–2017 ammattikorkeakoulusta valmistuneiden ja yliopistosta valmistuneiden maistereiden mediaani-ikä. Jos kaikki tuolla aikavälillä valmistuneet asetettaisiin riviin suuruusjärjestykseen, olisi mediaani keskimmäisen valmistuneen ikä.
 Lähde: Opetushallitus / tilastopalvelu Vipunen
 Åbo Akademin Mats Lindfeltiä luvut eivät yllätä.
 – Meille päästään opiskelemaan nuorempina ja meillä on paljon suoraan lukiosta tulleita ja ensikertalaisia hakijoita. Noin 60 prosenttia tulee suoraan lukiosta, Lindfelt sanoo.
 Tavoite: korkeakoulututkinto puolelle nuorista aikuisista
 Suomalaisen koulutuspolitiikan pyrkimykset ovat selkeät. Siirtymiä toisen asteen opinnoista korkeakouluun pitäisi nopeuttaa. Lisäksi opiskelijoiden tulisi valmistua korkeakouluista tavoiteajassa ja työllistyä aiempaa nuorempina, jotta työurat pitenisivät.
 Hallitusohjelmaan on kirjattu tavoite siitä, että vuonna 2030 puolella 25–34-vuotiaista olisi korkeakoulututkinto. Nyt osuus on 41 prosenttia. Kymmenen viime vuoden aikana osuus on kasvanut 3 prosenttiyksikköä.
 Tahti näyttää hitaalta.
 Ruotsinkielinen väestö on monissa koulutustavoitteissa suomenkielisiä edellä: korkeakouluopinnot sekä aloitetaan että saadaan valmiiksi nuorempana. Lisäksi ruotsinkielisestä väestöstä suurempi osa on korkeakoulutettuja.
 Yksiselitteistä selitystä eroille on vaikea antaa, sanoo Vuorinen. Taustalla voi vaikuttaa koulutustarjonnan määrä, toisaalta koulutuksen osittainen periytyvyys.
 Koko väestön koulutustasoa ruotsinkielisten korkeampi koulutustaso ei riitä nostamaan, sillä ruotsinkielisten osuus Suomen väestöstä on viiden prosentin luokkaa. Vuorisen mukaan kehitys on kuitenkin parin viime vuoden aikana ollut myönteinen: vuosien 2017 ja 2019 välillä uusien korkeakoulussa aloittaneiden opiskelijoiden määrä on kasvanut yli tuhannella.
 Tässä yhteydessä uusilla tarkoitetaan heitä, joilla ei ole ollut ennestään opiskelupaikkaa tai korkeakoulututkintoa.
 Koulutusmääristä neuvotellaan taas
 Korkeakoulujen tulossopimusneuvottelut vuonna 2021 alkavasta nelivuotiskaudesta käydään ensi vuonna. Niissä ministeriö sopii korkeakoulujen kanssa tutkintotavoitteista, eli siitä, kuinka paljon tutkintoja korkeakoulujen tulisi tuottaa. Neuvotteluja pohjustetaan jo tämän syksyn aikana.
 – Ruotsinkielisen koulutuksen tutkintotavoitteiden määrä tulee varmaan siinä myös tarkasteluun, Vuorinen sanoo.
 Tutkintotavoitteista neuvoteltaessa tarkastellaan esimerkiksi eri hakualojen kysyntää ja työmarkkinatilannetta. Pelkkä hakukohteen suuri suosio hakijoiden keskuudessa ei tarkoita sitä, että alan koulutusmääriä kannattaisi kasvattaa.
 – Ei ole mitään järkeä kouluttaa jonkun alan ammattilaisia pelkästään sen takia, että siihen on kiinnostusta, jos ei ole työpaikkoja ja työtehtäviä. Kaikki eivät voi työllistää itseään esimerkiksi yrittäjinä. Koulutus ei siis voi olla pelkästään kysyntälähtöistä, Vuorinen sanoo.
 Tilastoissa kirittävää
 Mitä suomenkieliset voisivat tehdä kiriäkseen ruotsinkieliset kiinni tilastoissa?
 Lindfeltin mukaan kaikkien, myös ruotsinkielisten korkeakoulujen, on lähivuosina keskityttävä siihen, että yhä useampi korkeakouluopinnot aloittava myös valmistuu.
 – Onhan yliopistoissa kirjoilla jonkin verran sellaista porukkaa, joka ei ole ottanut tutkintoja ulos, Lindfelt sanoo.
 Se ei kuitenkaan ratkaise koko ongelmaa. Lindfelt arvelee, että koulutusasteen nostamiseksi korkeakoulujen aloituspaikkoja olisi lisättävä sekä suomen- että ruotsinkielisellä puolella.
 Sonja Alkio uskoo, että vieraalla kielellä opiskelu on eduksi työmarkkinoilla. Mikko Koski / Yle
 Syyskuun budjettiriihessä hallitus ei luvannut aloituspaikkojen lisäämiseen erillistä rahoitusta. Korkeakoulut saivat kyllä lisäyksen perusrahoitukseensa, mutta esimerkiksi ammattikorkeakoulujen rehtorineuvosto Arene  on arvioinut , että aloituspaikkojen lisäämisen myötä tutkintokohtainen rahoitus jopa vähenisi.
 Vielä on siis epäselvää, kuinka paljon, millä aikataululla ja millä rahoituksella aloituspaikkoja voitaisiin lisätä.
 Sitä odotellessa Lindfelt toivottaa suomenkieliset hakijat tervetulleeksi hakemaan myös Åbo Akademiin.
 Myös Sonja Alkio haluaa omalla esimerkillään madaltaa suomenkielisten nuorten kynnystä hakeutua ruotsinkieliseen koulutukseen.
 – Jos on pienikin tunne siitä, että haluaisi lähteä kokeilemaan kokeilemaan opiskelua jollain uudella kielellä, josta on jo perustuntemus, niin ilman muuta kannattaa kokeilla. Se avaa paljon mahdollisuuksia, Alkio sanoo.
 Lue lisää:   Korkeakoulutettuja tarvitaan tulevaisuudessa lisää, lähihoitajistakin tulee kova pula – Mihin koulutusrahat pitäisi käyttää?
 Säätiöiden rahoilla on pystytty paikkaamaan viimeisten hallituskausien leikkauksia tieteestä – Mutta nyt rahavirrat ovat kuihtumassa

Sonja Alkio opiskelee suomenkielisenä ruotsinkielisessä yliopistossa – Kielitaito voi avata uusia ovia korkeakouluun kotimaassakin


Summary: Sotkamon ahmakanta on kasvanut kymmenessä vuodessa jopa kymmenkertaiseksi.

Neljännes Suomen ahmahavainnoista on tehty tänä syksynä Vuokatin ja Sotkamon keskustojen alueella. Petoyhdyshenkilölle on kertynyt jo 28 näköhavaintoa ahmoista, kun koko maassa niitä on tullut 113.
 Sotkamon Riistanhoitoyhdistyksen toiminnanohjaaja ja petoyhdyshenkilö  Jari Korhonen  arvioi Sotkamossa elelevän 30 ahmaa. Tänäkin vuonna Sotkamoon on syntynyt kolmen tai neljän pennun pesueita.
 Tämä syksy on itse asiassa jo toinen, jolloin ahmat ovat liikkuneet Sotkamossa asutuksen keskellä. Viime vuonna havaintoja alkoi tulla syys-lokakuun taitteessa, mutta tänä vuonna ahmahavaintoja tehtiin jo elokuun alussa.
 Ahmojen käytös kummastuttaa
 Korhosen mukaan Sotkamon keskustan läheisellä Rauramon asuinalueella liikkuu ahmapariskunta, jolla on kaksi pentua. Ne eivät ole ihmisarkoja tai käyttäydy ahmalle tyypillisellä tavalla.
 – Jotkut vanhemmat ovat kertoneet, etteivät uskalla antaa lasten olla pihalla tai nukuttaa vauvaa rattaissa. Varmasti varovaisuus on aiheellista, sillä ahma on utelias ja röyhkeäkin eläin, Korhonen sanoo.
 Ahma on kuitenkin lajiluokitukseltaan erittäin arka ja välttelee ihmistä. Rauhoituksen ja metsästyksen loppumisen epäillään vaikuttaneen ahman käyttäytymiseen siten, että luontainen ihmispelko on hävinnyt. Lisäksi Itä-Suomen luontokuvauskojujen on epäilty vaikuttavan ahmaan.
 – Niiden käyttäytyminen on muuttunut 15 vuodessa täysin, ja ne vaikuttavat jo ihan eri lajilta, Korhonen kertoo.
 Kaikki eivät kuitenkaan ole jääneet vain odottamaan kotieläintensä syömistä, vaan ahmoja pidetään loitolla jo hieman erikoisinkin keinoin.
 Radio soi ahman pelotteena
 Sotkamon Pohjavaaralla asuvan  Anne Kiiskisen  pihassa ahma on ollut tuttu syksyinen vieras. Kolmena peräkkäisenä syksynä ahma kävi syömässä perheen kaneja ja kanoja.
 Lue myös:   "Viime vuonna se tappoi kaikki" – Sudet pelottavat, mutta ahmat syövät kanat ja kaivavat lemmikit haudasta
 Viime syksynä Kiiskinen sai tuttavaltaan vinkin laittaa radion soimaan pihamaalle. Ahma pysyikin pihasta poissa, kunnes radion patterit pääsivät loppumaan. Siitä ei mennyt kuin kaksi päivää, ja ahma iski jälleen.
 – En ole uskaltanut jättää radiota pois, ja ainakaan vielä tälle syksylle ei ole ahmavahinkoja tullut. Liekö sitten radion tehoa vai sattumaa, Kiiskinen kertoo.
 Petoyhdyshenkilö Jari Korhonen ei oikein usko radion tehoon ahmankarkotuksessa.
 – Äänillä voi jonkin verran petoeläimiä häiritä, mutta se voi aiheuttaa häiriötä enemmän naapureille kuin ahmalle, Korhonen kertoo.
 Naapurit ovat Kiiskisen pihasta kuitenkin sen verran kaukana, ettei radion soittaminen aiheuta heille häiriötä.
 Pihalla pidetään radion lisäksi välillä myös ulkovaloja, ja kanalalla on liiketunnistimella toimiva valo. Kiiskinen ei pidä nykytilannetta kovin hyvänä, sillä radio pitää muistaa laittaa päälle, eivätkä pihan eläimetkään välttämättä pidä jatkuvasta metelistä.
 Ahmojen joissain ihmisissä aiheuttamaan pelkoon on jo reagoitu Sotkamon kunnassa.  Kunnanhallitus on vaatinut  ahmojen poistamista taajama-alueelta. Ahman metsästäminen tai siirtäminen pois asuinalueelta ei onnistu kuitenkaan kovin helposti.
 Suuren reviirin takia ahma täytyisi siirtää kauas nykyisestä olinpaikastaan, jottei se palaa takaisin.
 – Jos virkamiehiltä sellainen päätös tulee, loukuttaminen on todennäköisesti ensimmäinen vaihe, eli eläin yritetään saada kiinni. Sen jälkeen toimitaan sen mukaan, mitä päätösmääräys oikeuttaa, Korhonen kertoo.
 Miksi ahma siirtyi korvesta kotien läheisyyteen?
 Sotkamon Riistanhoitoyhdistyksen toiminnanohjaaja Jari Korhosen mukaan ahmat liikkuvat asutuksen läheisyydessä todennäköisesti sen takia, koska kanta vahvistuu kaiken aikaa ja elintila vähenee.
 Varsinkin urosahmojen laajat reviirit voivat ajaa eläimiä lähemmäs ihmisasutusta. Uroksen elinpiiri saattaa olla  jopa tuhansia neliökilometrejä  (WWF). Normaalisti ahma välttelee asuttuja seutuja.
 Pohjoisten havumetsien raadonsyöjä Ahmoja arvioidaan olevan Suomessa nykyisin 270–300 yksilöä. Laji on erittäin uhanalainen. Sen suurin uhka Suomessa on laiton metsästys ja lisäksi ilmaston lämpeneminen uhkaa sitä. Ahma rauhoitettiin 38 vuotta sitten ja niiden määrä on kasvanut moninkertaiseksi viimeisen kolmenkymmenen vuoden aikana Kainuussa, Pohjois-Savossa ja Pohjois-Karjalassa. Lajin täysrauhoitus kumottiin muutama vuosi sitten, kun maa- ja metsätalousministeriö myönsi ahmankaatoon poikkeuslupia poronhoitoalueelle. Ministeriön mukaan laji aiheuttaa eniten suurpetovahinkoja poroille. Ensimmäiset ahmat saapuivat Sotkamon alueelle noin 15 vuotta sitten. Kanta on todennäköisesti peräisin Suomenselän alueelle siirtoistutetuista ahmoista, eikä Lapista tulleista yksilöistä.
 Raadonsyöjänä ahma on riippuvainen muista suurpetoeläimistä. Ilveskanta on ollut jo pitkään laskussa Kainuussa, eikä susiakaan ole montaa kymmentä. Tämä voi osaltaan vaikuttaa ahmojen käytökseen.
 Ihmisasutuksen piiristä ahmat ovat nyt löytäneet tongittavaa ja saalistettavaa. Sen takia ahmat kulkevat yhä enemmän pihapiirissä niin syrjäkylillä kuin taajama-alueellakin.
 Sotkamossa havainnot ovat syyskuun lopussa harventuneet siitä, mitä ne olivat vielä elokuussa ja syyskuun alussa. Korhonen kuitenkin epäilee, että havaintoja ahmoista tulee lisää heti, kun maa saa lumipeitteen.
 – Silloin havaintojen teko on monipuolisempaa, koska nyt olemme olleet vain näköhavaintojen varassa.
 Keskustele aiheesta kello 22:een saakka.

Sotkamolaisnainen huudattaa radion listahittejä läpi yön pitääkseen ahmat loitolla – kunnassa on nähty enemmän ahmoja kuin missään muualla


Summary: Koulukiusaamiseen pitää ja siihen voidaan puuttua nykyistä tehokkaammin, kirjoittaa Ylen oikeustoimittaja Päivi Happonen.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja kirjoittaa joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki uutisten blogit löydät täältä
 Jokelan ja Kauhajoen   koulusurmissa  kuoli yhteensä 20 henkilöä.
 Heitä , jotka menettivät omaisensa ja rakkaimpansa on hyvin paljon enemmän.
 Tuska ja suru seuraavat loppuelämän ajan.
 Myös  heitä , joiden läheiset olivat näiden julmien tekojen takana.
 Vakavien rikosten valmistelulain myötä poliisille on tullut aiempaa paremmat mahdollisuudet puuttua kouluiskujen valmisteluun.
 Voiko järkyttävistä  teoista oppia jotain?
 Kyllä voi.
 Sen takia Onnettomuustutkintakeskus kävi perin pohjin läpi Jokelan ja Kauhajoen kouluampumistapaukset ja antoi niistä suosituksia.
 Ohjeistuksia yhteiskunnalle, miten voisimme yrittää tulevaisuudessa estää koulusurmia.
 Osa suosituksista on toteutunut.
 Suomeen on saatu esimerkiksi laki henkeen tai terveyteen kohdistuvan rikoksen valmistelusta. Se tarkoittaa sitä, että esimerkiksi koulusurmaa tai -iskua valmisteleva henkilö voi joutua oikeuteen ja hänet voidaan tuomita.
 Näin kävi esimerkiksi joitakin vuosia sitten olleessa oikeudenkäynnissä, jossa syytettyinä olivat  Helsingin yliopistoon iskua suunnitelleet mies ja nainen .
 Vakavien rikosten valmistelulain myötä poliisille on tullut aiempaa paremmat mahdollisuudet puuttua kouluiskujen valmisteluun.
 Poliisi on kertonut, että se on estänyt vuosittain kymmeniä kouluiskuja.
 Onnettomuustutkintakeskus kiinnitti  kymmenen vuotta sitten antamissaan suosituksissa huomiota myös koulusurmien ja nuorten pahoinvoinnin niin sanottuihin juurisyihin.
 Onnettomuustutkintakeskus totesi hyvin selkeästi, että nuorten syrjäytymiseen ja koulukiusaamiseen on puututtava.
 Lisäksi mielenterveyspalvelut on kyettävä tarjoamaan kaikille, jotka niitä tarvitsevat.
 Useita työryhmiä on perustettu ja kokousviinereitä syöty. Hurja määrä erilaisia raportteja on kirjoitettu.
 Mitä kymmenessä vuodessa  on saatu aikaan?
 Useita työryhmiä on perustettu ja kokousviinereitä syöty. Hurja määrä erilaisia raportteja on kirjoitettu.
 Mutta mitä ihan oikeasti on saatu aikaan?
 Nuorten pahoinvoinnin vähentämiseksi on tehty paljonkin.
 Tosiasia kuitenkin on, että jälleen tällä viikolla monen nuoren syrjäytymiskierre syvenee. Kouluissa kiusataan ja psyykkiset ongelmat jäävät monilta hoitamatta.
 On helppoa osoitella sormella sinne ja tänne. Ja varsinkin sinne.
 Paljon vaikeampaa on esittää keinoja, joilla ongelmiin voitaisiin puuttua.
 Kahden rikosilmoituksen jälkeen poliisi pyysi apuun Aseman Lapset - yhdistyksen.
 Joskus ratkaisu saattaa  löytyä yllättävänkin helposti.
 Eräs sellainen hanke syntyi joitakin vuosia sitten, kun Aseman Lapset -yhdistyksen hankepäällikkö  Heikki Turkka  mietti, miten koulukiusaamiseen voisi puuttua tehokkaasti.
 Turkka kehitteli tiiminsä kanssa toimintamallin, jolla vaikeisiin ja pitkittyneisiin koulukiusaamistapauksiin puututaan.
 Yle uutisoi tästä toimintamallista sunnuntaina.
 Lue tästä  juttu koulukiusatusta Rosasta, jota Aseman Lapset -yhdistys auttoi.
 Rosa oli jättänyt koulun kesken, koska hän ei enää kestänyt kiusaamista.
 Rosan koulun ulkopuoliset kaverit olivat pahoinpidelleet kostoksi Rosan kiusaajia. Tilanne oli pahasti solmussa, eikä sitä kyetty ratkomaan helsinkiläiskoulussa.
 Kahden rikosilmoituksen jälkeen poliisi pyysi apuun Aseman Lapset - yhdistyksen.
 Vähintään sata koulukiusaamisen uhria. Vähintään sata kiusaajaa.
Vähintään sata surullista kotia.
 Yhdistys kokoaa yhteen  kiusatut, kiusaajat, opettajat, rehtorit ja muut viranomaiset.
 Vanhemmille pidetään erikoisvanhempainiltoja, joihin kutsutaan nuoret mukaan.
 Joskus luokkaan hommataan toinen opettaja kriisivaiheen ajaksi, joskus selvitellään koulun ja vanhempien tulehtuneita välejä.
 Lähes kaikki tapaukset päätyvät rikosoikeudelliseen sovitteluun.
 Aseman Lapset on ollut hoitamassa noin sata vaikeaa koulukiusaamistapausta muutaman viime vuoden aikana.
 Tulokset ovat olleet erittäin hyviä.
 – Olemme saaneet muutoksia yleiseen turvallisuuteen koulussa ja vapaa-ajalla. Koulun keskeyttäneitä nuoria on saatu takaisin kouluun. Ja koulujen ja kotien välejä paremmaksi, Heikki Turkka kertoi Ylen haastattelussa.
 Vähintään sata koulukiusaamisen uhria. Vähintään sata kiusaajaa. Vähintään sata surullista kotia.
 Heitä kaikkia on voitu auttaa.
 Se on hieno uutinen.
 Aseman Lapset on toiminut  Helsingissä, Järvenpäässä ja Lohjalla. Tavoite on, että toiminta saataisiin leviämään koko maahan.
 Useassa koulussa kiusaamistapauksiin osataan puuttua hyvin, mutta ei kaikissa.
 Suurin virhe kouluissa on, että siellä puututaan vain yhteen lyöntiin tai potkuun. Näin sanoi minulle kiusaamistapausten asiantuntija Heikki Turkka, kun haastattelin häntä.
 On äärimmäisen tärkeää selvittää taustat ja kokonaisuus. Se, miksi lapsi tai nuori potkii tai harjoittaa henkistä väkivaltaa.
 Olisi tärkeää päästä selvittämään riittävän ajoissa, miksi joku hautoo koulusurmaa. Miksi joku haluaa surmata koulukavereitaan.
 Jos minä olisin kaupungin tai valtion vastuuhommissa, minä suorastaan repisin rahat mistä tahansa tällaiseen toimintaan.
 Parhaillaan jotkut kaupungit  pohtivat, riittäisikö heidän budjeteistaan rahoitusta Aseman Lapset -yhdistyksen työhön.
 Jos minä olisin kaupungin tai valtion vastuuhommissa, minä suorastaan repisin rahat tällaiseen toimintaan mistä tahansa.
 Aseman Lapset ei ole ainoa yhdistys, joka tekee tärkeää työtä nuorten auttamiseksi.
 Nämä yhdistykset eivät voi toimia, ellei niiden työhön anneta resursseja.
 On täysin selvää, ettei nuorten pahoin- ja hyvinvointia voida jättää kolmannen sektorin vastuulle.
 Julkisen terveydenhuollon on kyettävä tarjoamaan nykyistä paremmin mielenterveyspalveluita nuorille.
 Syrjäytymiseen on pystyttävä puuttumaan nykyistä tehokkaammin.
 Vaikka mitä tehtäisiin , kaikkia pahoja tekoja ei voida koskaan torjua.
 On myös hyvä muistaa, että koulusurmien taustalla on usein monta syytä.
 Mutta niiden estämiseksi on tehtävä kaikki mahdollinen. Eli paljon enemmän kuin nyt tehdään.
 Nuoria voidaan auttaa, jos ihan oikeasti halutaan.
 Päivi Happonen
 Kirjoittaja on Ylen oikeustoimittaja. Hän tekee rikos- ja oikeusuutisia Ylen verkkosivuille, radioon ja televisioon. Hän on ollut paikan päällä uutisoimassa Myyrmäen ostoskeskuksen pommin räjähdyksestä, Kauhajoen kouluampumistapauksesta ja Turun puukotuksista.
 Lue lisää:
 Kymmenen vuotta sitten Suomi-sydän pysähtyi kahdesti Jokelan ja Kauhajoen koulusurmien myötä – Tutkija: Nykyään toimimme paremmin, mutta parantaa voi
 5 syytä miksi koulusurmaajat ovat lähes aina nuoria miehiä – "Se on se tarina mitä heille annetaan"
 Nämä asiat tiedämme Kuopion kouluhyökkäyksen tekijästä: Epäilty on vuonna 1994 syntynyt suomalainen mies ja koulun oppilas
 Taina Rantalan tytär kuoli Kauhajoen kouluammuskelussa 11 vuotta sitten – äidin mieltä piinaavat yhä monet kysymykset

Päivi Happonen: Miksi 10 vuoden takaisista koulusurmista ei otettu riittävästi oppia? – Nuoria voidaan auttaa, jos ihan oikeasti halutaan


Summary: Presidentti Donald Trumpin ja demokraattien vastakkainasettelu syvenee.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  hyökkäsi sunnuntaina edustajainhuoneen puhemies  Nancy Pelosia  vastaan.
 Trump kirjoitti viestipalvelu Twitterissä, että Pelosi on saattanut syyllistyä maanpetokseen Ukraina-tutkintaan liittyvässä asiassa.
 – Nancy Pelosi tiesi kaikista epäluotettavan  Adam Schiffin  valheista ja massiivisista kongressiin ja Amerikan kansaan kohdistuneista petoksista, Trump tviittasi.
 Demokraatti Adam Schiff on Yhdysvaltain edustajainhuoneen tiedusteluvaliokunnan puheenjohtaja. Trumpin mielestä Schiff on johtanut amerikkalaisia harhaan Ukraina-tutkinnassa.
 Demokraatit aloittivat virkarikostutkinnan Trumpista Ukrainan presidentin  Volodymyr Zelenskyin  kanssa käydyn puhelinkeskustelun takia.
 Trump pyysi Zelenskyitä tutkimaan demokraattien presidenttiehdokkuutta tavoittelevan  Joe Bidenin  ja tämän pojan  Hunterin  toimia Ukrainassa.
 Trumpin ja Zelenskyin puhelu nousi esille, kun siitä tehtiin nimetön ilmianto. Demokraatit haluavat selvittää, rikkoiko Trump lakia Zelenskyille esittämällä pyynnöllään.
 Trump on kiistänyt väärinkäytökset ja kutsunut  virkarikostutkintaa noitavainoksi .
 Lue myös:
 Ilmiantaja: Trumpin puhelun vakavuuden ymmärtänyt Valkoinen talo salaili, Tiedustelujohtaja: Ei ole tehtäväni arvioida asiaa
 Kiukkuinen Trump: Tutkinta pitäisi lopettaa, noitavaino – Lehti: Ilmiantaja on CIA:n Ukraina-asiantuntija

Trump syyttää edustajainhuoneen puhemiestä Nancy Pelosia maanpetoksesta


Summary: Turkin oloja tai presidentti Erdoğania arvostelevat somepäivitykset voivat johtaa ongelmiin. Taustalla myös ilmiantoja.

Ylen eri lähteistä saamien tietojen mukaan Turkki on epäselvin perustein estänyt Suomen kansalaisia poistumasta maasta. Pulaan joutuneet henkilöt ovat kaksoiskansalaisia, eli heillä on myös Turkin kansalaisuus. Ongelmat näyttävät alkaneen vuoden 2016 vallankaappausyrityksen jälkeen.
 Ulkoministeriö vahvistaa, että kaksoiskansalaisia koskevia maastapoistumisrajoituksia on ollut viime vuosina, mutta ei ota kantaa ongelmiin joutuneiden tarkkaan lukumäärään tai syihin.
 – Näitä suomalaisia koskevia tapauksia on ollut muutamia. Tapausten tarkempaa lukumäärää en voi kommentoida, sanoo ulkoministeriön konsuliyksikön päällikkö  Antti Putkonen .
 Ulkoministeriö muistuttaa matkustustiedotteessaan kaksoiskansalaisia siitä, että Turkki ei huomioi Suomen kansalaisuutta, eli Suomen mahdollisuudet auttaa ovat hyvin rajalliset.
 – Totta kai he ovat meidän näkökulmastamme Suomen kansalaisia ja yritämme heitä avustaa. Heillä on kuitenkin myös Turkin kansalaisuus ja paikalliset viranomaiset voivat kohdella heitä pelkästään Turkin kansalaisina, Putkonen sanoo.
 "Tykkäykset voivat johtaa rikostutkintaan"
 Myös jotkut muut maat Euroopassa ovat kertoneet, että lomalle Turkkiin lähteneitä turkkilaistaustaisia kansalaisia on estetty palaamasta kotiin. Saksan  ulkoministeriö varoittaa , että esimerkiksi sosiaalisessa mediassa esitetyt mielipiteet voivat johtaa ongelmiin. Varoituksen mukaan jopa tykkäys tai yksittäisen uutisen jakaminen voi johtaa ikäviin seurauksiin.
 Saksan ulkoministeriö on varoittanut Turkkiin matkustavia siitä, että sosiaalisessa mediassa esitetyt mielipiteet tai jopa pelkät muitten tekemien somepäivitysten tykkäykset voivat johtaa ongelmiin. AOP
 Turkissa annettujen maastapoistumiskieltojen taustalla on usein ollut Turkin oloja tai presidentti  Recep   Tayyip   Erdoğania  arvostelevien päivitysten julkaiseminen sosiaalisessa mediassa. Arvostelu saatetaan tulkita rikokseksi, mikä johtaa esitutkintaan ja mahdollisesti oikeudenkäyntiin.
 Julkisuuteen tulleissa tapauksissa ihmisiä on lisäksi epäilty  Kurdistanin työväenpuolueen PKK:n  tai vuoden 2016 vallankaappausyrityksestä syytetyn Fethullah Gülenin tukemisesta.
 Tapahtumien kulku on ollut samanlainen useissa tapauksissa. Ongelmat ovat ilmenneet passintarkastuksessa, joko maahan saapumisen yhteydessä tai kun henkilö jo on ollut poistumassa Turkista. Vaikeuksiin joutuneet henkilöt ovat joissakin tapauksissa jääneet jumiin Turkkiin useiksi kuukausiksi.
 Taustalla myös ilmiantoja Suomesta
 Suomesta on myös lähetetty yksittäisiä ilmiantoja Turkkiin. On kuitenkin epäselvää missä määrin tämä on organisoitua ja onko esimerkiksi Turkin suurlähetystö tai Turkkia lähellä olevat järjestöt mukana toiminnassa.
 Ainakin yksi Turkkiin matkustanut henkilö on aiemmin otettu kiinni lyhyeksi aikaa Suomesta lähetetyn ilmiannon perusteella. Tiettävästi muutama muu turkkilaistaustainen Suomen kansalainen on joutunut vaikeuksiin ilmiantojen takia.
 Myös kiinniotettuja on painostettu ilmiantamaan toisia turkkilaisia. Turkissa käynnissä olevan oikeudenkäynnin asiakirjojen joukosta löytyy kuulustelupöytäkirja, jossa kiinniotettu turkkilaistaustainen helsinkiläismies ilmiantaa useita Suomessa asuvia "terrorismista".
 Osaa Turkissa kiinniotetuista epäillään vuoden 2016 vallankappausyrityksestä syytetyn imaami Fethullah Gülenin seuraajiksi. Yle
 Turkissa kymmeniä Saksan kansalaisia jumissa
 Samantyyppiset ongelmat koskevat  useiden maiden  kansalaisia.
 Elokuun lopulla Saksan liittopäiville annetussa tiedonannossa  Saksan ulkoministeriö kertoi,  että Turkin vankiloissa on 62 Saksan kansalaista. Turkissa on jumissa kotiarestia muistuttavissa oloissa 38 Saksan kansalaista. Maastapoistumiskieltoon määrätyt joutuvat ilmoittautumaan säännöllisesti poliisiasemalle, kerran tai kaksi viikossa.
 Turkin epäillään keräävän tietoja ulkomailla Turkkia arvosteleviin mielenilmaisuun osallistuvista. Saksassa Frankfurtissa kurdimieliset ryhmät järjestivät elokuussa presidentti Recep Tayyip Erdoğanin vastaisen mielenosoituksen. Ralph Peters / AOP
 Saksan ulkoministeriön tiedoista ei käy ilmi mistä kiinniotettuja ja kotiarestiin määrättyjä epäillään. Saksalaisten  lehtitietojen mukaan  osassa tapauksista kyse on Turkin hallitusta arvostelevista kannanotoista sosiaalisessa mediassa.
 Turkin  tiedetään keräävän tietoja  ulkomailla asuvista turkkilaisista, joten on mahdollista, että viranomaisilla on tietoja myös mielenosoituksista, joissa on arvosteltu Turkkia.
 Aiheesta lisää:   Yhä useampi pakenee Turkin puhdistuksia: terroristiksi leimattu pormestari sai turvapaikan Suomesta
 Erdoğanin kostoretki

Suomen kansalaisia jäänyt jumiin Turkkiin: Lyhyt lomamatka saattaa muuttua pitkäksi kotiarestiksi


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Suomessa leikattu satoja steriloituja naisia outojen oireiden vuoksi
 Sadat naiset ovat käyneet  poistattamassa Essure-implanttinsa , joilla heidät on aiemmin steriloitu. Ylen sairaaloista keräämien tietojen mukaan poistoleikkauksia on tehty viimeisten kolmen vuoden aikana ainakin 250. Valviran tilastot paljastavat, että todellinen lukema saattaa olla vielä paljon suurempi. Naiset ovat hakeutuneet leikkaukseen saatuaan erilaisia oireita, jotka he ovat yhdistäneet implantteihin. Lääkeyhtiö Bayer lopetti implanttien myynnin Suomessa vuonna 2017.
 Ammattikoulussa herättiin yleistyvään verkkovilppiin
 Opettajat ovat huolissaan  ammattikouluissa yleistyvästä vilpistä . Kun verkko-opetus korvaa vähentyvää lähiopetusta, syntyy opiskelijalle uudenlainen houkutus huijata koulutehtävissä. Vilppi voi pahimmillaan olla kokonaisten opintojen teettämistä jollakin ulkopuolisella.
 Ammattioppilaitos Riveriassa Joensuussa on nyt herätty tähän ilmiöön ja laadittu ohjeistus opiskelijoille siitä, mitä verkkovilppi on, miten sitä selvitellään ja mitä siitä opiskelijalle seuraa.
 Verkkovilppi voi olla tahatonta tai tahallista. Nuori voi esimerkiksi syyllistyä tietämättään kopioimaan netistä tekstiä ilman lähdeviitteitä. Kuvituskuva. Kimmo Hiltula / Yle
 Lennokki auttaa poliisia löytämään eksyneitä, pian avuksi ehkä konenäkö
 Poliisi on kehittänyt  lennokkien käyttöä  poikkeuksellisen pitkälle Suomen sallivan lainsäädännön suojissa. Lapin poliisille lennokki on arkipäiväinen apu, jolla etsitään eksyneitä retkeilijöitä, valaistaan öisiä onnettomuuspaikkoja ja selvitetään ympäristörikoksia. Lähiaikoina lennokin kautta voidaan myös puhua eksyneen kanssa.
 Kadonneiden retkeilijöiden etsinnät ovat arkipäivää Lapin poliisille. Jarmo Honkanen / Yle
 Loma Turkissa voi pitkittyä, jos kaksoiskansalaisella on vääriä mielipiteitä
 Turkki on  Ylen saamien tietojen mukaan estänyt  joitain Suomen kansalaisia poistumasta maasta. Pulaan joutuneilla henkilöillä on ollut Suomen ja Turkin kaksoiskansalaisuus.
 Suomen ulkoministeriö vahvistaa, että maastapoistumisrajoituksia on ollut viime vuosina muutamia, ja ministeriö muistuttaakin kaksoiskansalaisia siitä, ettei Turkki huomioi Suomen kansalaisuutta. Samoja ongelmia on joillain muillakin Euroopan mailla ja Saksa varoittaa, että esimerkiksi sosiaalisessa mediassa esitetyt mielipiteet tai jopa yksittäisen uutisen jakaminen voi johtaa ongelmiin.
 Turkin viranomaiset eivät tunnusta Suomen kansalaisuutta esimerkiksi rikosepäilyjen yhteydessä, jos henkilö on myös Turkin kansalainen. AOP
 Viikko alkaa kuten loppuikin
 Säässä ei tapahdu alkuviikosta suuria muutoksia, vaan se jatkuu edelleen tavallista kylmempänä. Koko maassa pysytään maanantaina alle kymmenen asteen lämpötiloissa. Hajanaisia vesisateita nähdään siellä sun täällä, ja tiistaina maan itäosissa alkaa tupruttaa lunta. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .
 Yle

Herätys: Sterilisaatio johti vuosien piinaan, ammattikouluissa herättiin verkkovilppiin ja Turkki on estänyt suomalaisia poistumasta maasta


Summary: Yle pyysi sairaaloilta tiedot naisten sterilointiin käytettyjen Essure-implanttien poistoleikkauksista. Johanna Kortesluoma kertoo päässeensä kaikista oireistaan, kun implantit poistettiin.

Sängyllä lepäävän kirjekuoren postileima on huhtikuulta 2017. Johanna Kortesluoma ei ole vieläkään avannut kuorta, vaikka se putosi postiluukusta yli kaksi vuotta sitten.
 – En ole uskaltanut. Ajattelin, että kuitenkin tiedän mikä kirjeen sisältö on. En halunnut masentua siitä, Kortesluoma kertoo.
 Kirjekuoressa on vastaus viestiin, jonka Kortesluoma kirjoitti Turun yliopistolliselle keskussairaalalle jäätyään siellä ilman hoitoa. Hän kertoo kirjoittaneensa sen muiden vastaavassa tilanteessa olevien naisten puolesta.
 – Tekstini oli pitkä ja tunteikas. Sillä ei ollut tarkoitus edistää omaa asiaani, koska olin jo hakeutunut hoitoon toiseen kaupunkiin. Halusin puhtaasti antaa palautetta.
 Kirjeeseen liittyvistä tapahtumista on kulunut aikaa jo vuosia, mutta Kortesluomalla ne ovat tuoreessa muistissa. Kaikki alkoi, kun hänelle tehtiin sterilisaatio vuonna 2015.
 Vatsa turposi heti
 Päätös sterilisaatiosta kypsyi vuonna 2014. Johanna Kortesluoman lapsiluku oli täynnä, ja ikääkin 39 vuotta.
 Lääkärin vastaanotolla Kortesluoma sai valita, haluaako hän sterilisaation perinteiseen tapaan klipseillä vai uudemmalla Essure-menetelmällä. Essuressa naisen munatorviin asennetaan kohdun tähystyksessä pienet mikroimplantit.
 Kortesluoma valitsi ensin klipsit.
 – Asennuksessa kysyttiin, että haluanko muuttaa tätä vielä. Päädyin sittenkin Essureen, koska siinä ei tarvittu nukutusta.
 Sterilisaatio tehtiin Loimaalla. Kortesluoma kertoo, että oireet alkoivat heti kun hän pääsi kotiin.
 – Vatsa oli turvoksissa. Ajattelin ensin, että se kuuluu asiaan. Turvotus ei kuitenkaan alkanut laskea.
 Kaikki kunnossa
 Parin viikon kuluttua Kortesluomasta alkoi tuntua, että alavatsassa oli jokin tulehdus. Oli vatsakipuja, jatkuva vessahätä ja huono olo. Laboratoriokokeissa ei kuitenkaan löytynyt mitään tulehdukseen viittaavaa.
 – Lääkäri sanoi jälkitarkastuksessa, ettei ole koskaan kuullut tällaisista oireista. Kaikki oli kuitenkin lääkärin mielestä kunnossa.
 Sitten Kortesluoma törmäsi  Ylen uutiseen , jossa kerrottiin muidenkin naisten saaneen erilaisia oireita Essuren asennuksen jälkeen.
 – Sain ahaa-elämyksen ja soitin siltä istumalta Tyksiin. Taas lääkäri sanoi, että kuuli näistä oireista ensimmäistä kertaa.
 Vasemmalla Johanna Kortesluoma ennen Essure-implantteja, oikealla niiden asennuksen jälkeen. Kun kasvot turposivat, hän pelkäsi näyttävänsä alkoholistilta. Johanna Kortesluoma
 Essure on mikroimplantti, joka kiinnittyy munatorveen metallista valmistetulla kierteellä. Sen ideana on tukkia siittiön tie munasolun luo arpeutumalla kudokseen. Essure tuli markkinoille 2000-luvun alkuvuosina.
 Julkisuuteen alkoi vuosien mittaan pulpahdella ulkomailla ja myös Suomessa uutisia, joissa Essurella steriloidut naiset kertoivat kärsivänsä erilaisista oireista. Oli alavatsakipuja, voimakasta turvotusta, runsaita kuukautisia ja mielialan vaihteluita.
 Lääkeyhtiö Bayerin mukaan Essure oli turvallinen. Suuri osa lääkäreistä kiisti oireiden yhteyden Essure-implantteihin. Myöhemmin esimerkiksi Suomen gynekologiyhdistys on epäillyt, että oireilu johtuisi Essuren nitinolista, joka on nikkelin ja titaanin sekoitus.
 Ylen MOT selvitti , ettei Essuren pitkäaikaisvaikutuksia oltu tutkittu kattavasti ennen sen käyttöönottoa. Tutkimukset keskittyivät implanttien ehkäisytehoon.
 Essure-implantit  vedettiin myynnistä Suomessa  vuonna 2017. Bayer ilmoitti, että myynnin lopettamisen syynä oli vähentynyt kysyntä. Sittemmin myynti on loppunut myös Euroopassa ja Yhdysvalloissa, eikä Bayer enää valmista Essurea.
 Monet oireita saaneet naiset alkoivat selvittää mahdollisuutta poistattaa implantit. Johanna Kortesluoma oli yksi heistä.
 Kuumeilua ja tärinäkohtauksia
 Kortesluoma ei hakeutunut poistoleikkausarvioon heti, koska hänellä oli todettu jo vuosia sitten kilpirauhasen liikatoiminta. Sen hoitoon oli juuri kokeiltu radiojodia, joka voi aiheuttaa kilpirauhasen vajaatoimintaa ja sitä kautta erilaisia oireita.
 – Minulle oli selvää, että turvotus johtui Essuresta. Se alkoi heti asennuksesta ennen radiojodihoitoa, joten siinä ei tarvinnut kummoinenkaan sherlokki olla. Pelkäsin kuitenkin sitä, että lääkäri yhdistäisi oireilun kilpirauhaseen.
 Vuonna 2016 turvotus paheni. Huonon olon lisäksi tuli kuumeilua ja tärinäkohtauksia. Verenpaine sahasi.
 – Näytin siltä kuin olisin ollut kuudennella kuukaudella raskaana, välillä jopa viimeisilläni. Turvotus tuli ja meni, mutta vatsa ei ollut koskaan litteä.
 Essure-implantti, joka on poistettu leikkauksessa.  Henrik Leppälä / Yle
 Kortesluoma liittyi Facebookissa ryhmään, jossa steriloidut naiset jakoivat kokemuksiaan Essureista. Jotkut heistä olivat käyneet poistattamassa implanttinsa ja kertoivat, että oireilu oli sen jälkeen loppunut.
 Kortesluoma pääsi Tyksiin naisten poliklinikalle. Hän epäili, että implanteissa oleva nikkeli aiheuttaisi oireet ja halusi, että implantit poistetaan.
 – Lääkäri kumartui eteenpäin ja puhui hitaasti kuin lapselle. Hän sanoi, ettei Essuressa ole nikkeliä. Se tuntui täystyrmäykseltä. Lähdin vastaanotolta tyhjin käsin.
 "Tärkeintä on hoitaa potilaan vaiva"
 Turun yliopistollisesta keskussairaalasta kerrotaan, että useimmiten Essure-implantit ja munatorvet poistetaan, jos potilas niin haluaa. Sairaalan mukaan leikkausarvioon on hakeutunut myös joitakin naisia, joilta implantteja ei lopulta ole poistettu.
 – Potilaan oireet käydään aina tarkkaan läpi ja mietitään, voivatko ne johtua Essureista vai kenties jostain muusta. Jos potilaalla on leikkausriskejä, poistoon ei välttämättä kannata lähteä, kertoo naistentautien ja synnytysten erikoislääkäri  Pia Heinonen .
 Tänä vuonna poistoja on tehty kymmenkunta. Luvussa on mukana muutama kohdunpoisto, johon on päädytty lääketieteellisistä syistä. Heinonen painottaa, että tärkeintä on hoitaa potilaan vaiva.
 – Jos hänellä on vuotohäiriö, sitä voi hoitaa esimerkiksi asettamalla hormonikierukka.
 Johanna Kortesluoma avasi Tyksin vastauksen muistutukseensa vasta kaksi vuotta sen jälkeen, kun se oli pudonnut postiluukusta. Johanna Kortesluoma
 Johanna Kortesluoma kävi ruuansulatuselimistön tutkimuksissa. Sieltä ei kuitenkaan löytynyt vikaa. Hän kertoo soittaneensa uudestaan Tyksin naistenpoliklinikalle, koska lääkäri oli luvannut miettiä jatkoa tutkimusten valmistuttua.
 – Hoitajan mukaan asiani olikin kirjattu päättyneeksi. Varasin soittoajan, mutta lääkäri ei koskaan soittanut. Myöhemmin selvisi, ettei soittopyyntöä oltu edes kirjattu mihinkään.
 Kortesluoma soitti Tyksin naistenpoliklinikalle useita kertoja. Hän koki, että häneen suhtauduttiin tylysti. Työterveyslääkäri oli Kortesluoman mukaan ainoa, joka ymmärsi yskän.
 – Hän ei koskaan sanonut, ettei oireilu voisi johtua Essuresta vaan totesi, että kaikesta voi tulla sivuvaikutuksia.
 Lääkkeet eivät auttaneet
 Työterveydestä saadut kipulääkkeet eivät auttaneet lantion alueen kipuihin tarpeeksi. Kivut pahenivat ja alkoivat herättää öisin. Kortesluoman papereihin on kirjattu, että hänen vatsansa oli vastaanotolla yhtä suuri kuin synnyttämään tulevilla naisilla.
 – Se oli ihan hirveää, koska se vain jatkui ja jatkui. Myös kasvoni ja silmäni turposivat ja punoittivat. Lapseni kanssa liikkuessani pelkäsin, että minua luultiin alkoholistiksi.
 Facebook-ryhmästä Kortesluoma löysi monia kohtalotovereita. Hän huomasi, että monet heistä olivat matkustaneet toiseen sairaanhoitopiiriin poistattamaan Essurensa.
 – Aloin tutkailla, mihin kaupunkiin lähtisin.
 Suvi Talvitie, Sanna Pohjaniemi ja Kirsi Somervuori ovat ajaneet Essuren ongelmista joukkokannetta 161 naisen puolesta. Kuluttaja-asiamies päätti, ettei joukkokanteeseen ole perusteita. Henrik Leppälä / Yle
 Essure on asennettu Suomessa noin 8000 naiselle. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen mukaan tarkkoja lukuja toteutuneista poistoleikkauksista ei ole saatavilla, koska niitä on alettu eritellä vasta äskettäin.
 Yle pyysi yliopistosairaaloista ja lisäksi useista keskussairaaloista tiedot viimeisten kolmen vuoden aikana tehdyistä Essure-poistoleikkauksista. Lisäksi kysyimme poistoleikkauksessa ja leikkausarviossa käyneiltä naisilta kokemuksia.
 Kyselyyn vastasivat kaikki yliopistosairaalat ja lisäksi viisi keskussairaalaa.
 Ainakin 250 naista leikattu
 Sairaaloiden toimittamien lukujen mukaan ainakin 250 naista on poistattanut implanttinsa vuoden 2017 alusta lähtien. Todellinen luku voi olla paljon suurempi. Valvira on saanut Essuren valmistajalta, terveydenhuollon ammattilaisilta ja kansalaisilta samassa ajassa yhteensä yli 500 vaaratilanneilmoitusta.
 Valvira on ohjeistanut lääkäreitä tekemään vaaratilanneilmoituksen, jos Essuret poistetaan potilaan kokemien oireiden vuoksi. Valviran mukaan myynnin lopettamisen jälkeen valtaosa ilmoituksista on koskenut implanttien poistoa.
 Sairaaloissa on kuitenkin eroja sen suhteen, ketkä leikkaukseen pääsevät. Joissakin sairaanhoitopiireissä leikkauksen perusteeksi riittää se, että nainen kokee Essuren aiheuttavan heille oireita.
 Esko Jämsä / AOP
 Esimerkiksi Kuopiossa kaikkia halukkaita ei leikata. Kun potilas oireilee, implanttien sijainti tarkistetaan ultraäänellä. Jos ne on asennettu väärin, poistoa harkitaan.
 – Jos implantit ovat oikeassa paikassa, leikkauksen hyödyt ja haitat punnitaan tarkoin. Potilasta informoidaan, ettei poisto välttämättä auta. Oireet ovat usein moninaisia ja on vaikea päätellä, mikä johtuu Essuresta, kertoo urogynekologi  Kaisa Raatikainen  Kuopion yliopistollisesta sairaalasta.
 Implanttien poisto ei ole teknisesti helppoa, jos implantit ulottuvat oikeaoppisesti kohtuonteloon ja sijaitsevat osittain kohtulihaksen sisällä. Suomen gynekologiyhdistys laati kesällä 2018 suosituksen, jonka mukaan poistoleikkauksessa on varottava implantin katkeamista ja rikkoontumista.
 Lisääntymiskyky ei palaudu
 Synnytysten, naistentautien ja gynekologisen sädehoidon erikoislääkäri  Eila Suvanto  Oulun yliopistollisesta sairaalasta huomauttaa, ettei pelkkiä implantteja voida poistaa. Mukana lähtevät aina munatorvet.
 Implanttia ei saa vetää irti, koska sen ideana on arpeutua kudokseen ja sitä kautta estää siittiön ja munasolun kohtaaminen.
 – Osalla potilaista on ollut ajatus, että munatorvi säästyy ja sterilisaatio voidaan purkaa. Kun se kerrotaan potilaalle, hän saattaa muuttaa mieltään poistoleikkauksesta, toteaa Suvanto.
 Urogynekologi Kaisa Raatikainen Kuopiosta muistuttaa, että implantit saadaan varmuudella kokonaisuudessaan pois vain poistamalla kohtu. Kohdunpoistoon taas ei lähdetä koskaan kevyin perustein vaan siihen tarvitaan lääketieteellinen syy.
 – Kun kohtua ei poisteta eikä kohdun cornuja eli kulmia leikata, osa Essurea voi jäädä potilaaseen, Raatikainen sanoo.
 Naiset keräsivät joukkokannehakemukseen kolme mapillista aineistoa. Henrik Leppälä / Yle
 Eniten Essureja on poistettu vajaan kolmen vuoden aikana Helsingin yliopistollisessa keskussairaalassa, jossa poistoleikkauksia on tehty yli sata.
 – Potilasmäärät ovat vaihdelleet sen mukaan, mikä mediajuttu on julkaistu. Potilaat, jotka haluavat Essuret ehdottomasti pois, olemme operoineet, kertoo naistentautien ja synnytysten ylilääkäri  Jari Sjöberg  Hyksistä.
 Myös Pirkanmaalla implantteja on poistettu kymmeniltä naisilta. Tampereen yliopistollisesta sairaalasta arvioidaan, että Taysissa on käynyt poistoleikkauksessa ainakin noin 50 naista.
 Heistä 5-10 on saapunut poistoon jostakin muusta sairaanhoitopiiristä. Tampereelle matkusti maaliskuussa 2017 myös Johanna Kortesluoma. Implantit poistettiin Taysissa toukokuussa 2017.
 – Tampereella minuun suhtauduttiin asiallisesti ja lääkärit ja hoitajat olivat ystävällisiä. Oli iso asia, ettei alettu irvailla tai oltu vihaisia.
 Samoihin aikoihin hän kirjoitti Tyksiin pitkän tekstin kohtelustaan.
 – Vaikka ongelmia olisi vain osalla steriloiduista naisista, se ei saisi olla syy vähätellä oireita tai jättää hoitamatta. Vieläkin ihmetyttää, miten näin voi käydä Suomessa, Kortesluoma sanoo.
 "Lääkäri vertasi minua gorillaan"
 Yle haastatteli neljää poistoleikkauksessa käynyttä naista. Lisäksi kysyimme leikkaukseen halunneilta naisilta kokemuksia Suomen Essure Problems -ryhmässä Facebookissa.
 Noin 70 naista kertoo, että heillä on ollut vaikeuksia päästä poisto-operaatioon. Suuri osa heistä on poistattanut implantit yksityislääkärillä tai toisessa sairaanhoitopiirissä. Jotkut naisista eivät ole päässeet leikkaukseen vieläkään.
 Sanna Pohjaniemi poistatti Essure-implanttinsa jo vuonna 2015. Sitä ennen oireet veivät hänet psykiatriseen hoitoon. Sanna Pohjaniemi
 Alla olevat kommentit on poimittu ryhmän keskusteluista, ja niiden julkaisuun on pyydetty lupa.
 “Minulle ei annettu lähetettä leikkaukseen omasta sairaanhoitopiiristä, koska Essuret eivät lääkärin mukaan aiheuta väsymystä ja uupumusta.”
 “On todella ollut hankaluuksia. Lähete torpattiin tylysti ja merkinnät tehtiin niin, että julkisella puolella ei enää ollut mitään mahdollisuuksia poistoon. Yksityisellä puolella pääsin poistoon, kun olin valmis maksamaan siitä.”
 Monet naiset, joilta leikkaus on evätty, kokevat saaneensa omalla alueellaan tylyä ja vähättelevää kohtelua.
 “Ensin kolme yksityislääkäriä nauroi oireilleni. Keskussairaalassa tuli kaksi täystyrmäystä. Ensimmäisellä kerralla nuori naisgynekologi huusi minulle somehysteriasta niin, että aloin itkeä.”
 “Keskussairaalan lääkäri vertasi minua gorillaan vatsani muodon perusteella. Hän näytti kännykästään gorillan kuvia osoittaakseen, että vatsan turvotus on ihan normaalia.”
 Vertailevaa tutkimusta ei ole
 Osa Ylen kyselyyn vastanneista lääkäreistä on sitä mieltä, että keskeisin Essuren aiheuttama oire on kipu.
 – Implantit eivät aiheuta painonnousua, haluttomuutta, päänsärkyä tai mielialamuutoksia. Kaikki kivutkaan eivät johdu Essuresta. Jotkut potilaat ovat asiallisia ja informaation saatuaan päätyvät pitämään implanttinsa, kertoo naistentautien ja synnytysten ylilääkäri Jari Sjöberg Hyksistä.
 Osa lääkäreistä on epäileväisiä sen suhteen, mitä oireilun takana todellisuudessa on.
 – Joidenkin potilaiden oireet ovat alkaneet jo ennen Essure-implanttien laittoa. Uupumus, väsymys tai masennus ei riitä syyksi leikkaukseen, sanoo naistentautien ja synnytysten ylilääkäri  Jaana Fraser  Pohjois-Karjalan keskussairaalasta.
 – Onneksi Essure-hysteria ei ole levinnyt alueellemme, toteaa vs. ylilääkäri  Liisa Tikkala  Kymenlaakson keskussairaalasta.
 – Oireilu on usein alkanut vasta vuosien kuluttua implanttien laitosta. Potilas on saattanut ottaa yhteyttä vasta, kun on törmännyt uutisiin aiheesta. Lisäksi ikääntymiseen voi liittyä samanlaisia oireita kuten painonnousua ja vuotohäiriöitä, huomauttaa Pia Heinonen Tyksistä.
 Ongelma on, ettei sterilisaation jälkeisistä oireista ole juurikaan vertailevaa tutkimustietoa. Monet Ylen haastattelemat lääkärit toteavat, että syy-yhteyksien tutkiminen on mahdotonta.
 Johanna Kortesluoman kivut loppuivat sen jälkeen, kun Essure-implantit poistettiin. Johanna Kortesluoma
 Essuren jälkeen oireita saaneet naiset keräsivät kolme mapillista materiaalia nostaakseen joukkokanteen lääkeyhtiö Bayeria vastaan. Mukana joukkokannehakemuksessa oli 161 naista.
 Kuluttaja-asiamies päätti tämän vuoden alussa, ettei joukkokannetta voida nostaa. Perustelujen mukaan prosessi olisi liian kallis ja liian pitkä. Vaikka naiset kertoivat kärsineensä samanlaisista oireista, kuluttaja-asiamiehen päätöksen mukaan ne eivät olleet yhdenmukaisia.
 Suomen Essure Problems -ryhmän ylläpito on tehnyt oireista kärsiville naisille kyselyn, jossa selviteltiin poistoleikkauksen vaikutuksia. Kyselyyn vastasi noin 140 naista.
 Kyselyn mukaan oireet ovat poistuneet leikkauksen jälkeen kokonaan yli puolella vastaajista.
 Noin 10 prosenttia vastaajista koki, ettei leikkauksella ollut vaikutusta oireisiin.
 Kirjeen sävy yllätti
 Lopuilla vastaajista oireet olivat poistuneet osittain tai he eivät osanneet sanoa, oliko leikkauksella vaikutusta. Johanna Kortesluoman oireet loppuivat kokonaan leikkauksen jälkeen.
 – Huomasin heti heräämössä, että ylävatsa oli hävinnyt johonkin. Myös kaikki kivut jäivät pois.
 Kotona odotti vastaus muistutukseen, jonka Kortesluoma oli tehnyt Tyksiin. Hän siirsi avaamattoman kirjeen muiden terveyspapereidensa joukkoon ja työnsi ne kaappiin.
 Syksyllä 2019 aikaa on vihdoin kulunut sen verran, että hän pystyy avaamaan kirjeen. Hän lukee kirjettä hetken hiljaa ja hiukan yllättyy. Kirjeen sävy onkin ymmärtäväinen.
 – Ajattelin, että oireiden yhteys Essureen kiellettäisiin suorasanaisemmin. Toisaalta tämä on monen kohdalla pelkkää sanahelinää. Facebook-ryhmäläiset taistelevat edelleen samojen asioiden kanssa kuin minä kaksi vuotta sitten.
 Jutussa on käytetty lähteinä Valviran ja THL:n tilastoja, Johanna Kortesluoman potilaskertomuksia ja hänen Tyksille tekemäänsä muistutusta. Lisäksi lähteenä on ollut Suomen gynekologiyhdistyksen hoitosuositus tilanteissa, joissa Essure-implantit ottanut nainen oireilee. Yle on myös nähnyt 161 naisen joukkokannehakemuksen liitteineen ja kuluttaja-asiamiehen päätöksen, jonka mukaan joukkokannetta ei nosteta.

Väärä valinta lääkärissä käynnisti vuosien piinan – Suomessa leikattu satoja steriloituja naisia outojen oireiden vuoksi


Summary: Nainen löytyi kuolleena kotoaan sunnuntaiaamuna. Teon motiivista ei poliisilla ole vielä tietoa.

Poliisi on ottanut kiinni kaksi miestä epäiltynä nuoren naisen taposta Pohjanmaalla Pietarsaaren keskustassa.
 Nainen löytyi kuolleena kotoaan kerrostaloasunnosta hieman ennen kello viittä sunnuntaiaamuna. Poliisi oli hälytetty paikalle, ja samassa yhteydessä poliisi otti kiinni kaksi miestä.
 Miehet ovat pietarsaarelaisia ja syntyneet vuosina 1985 ja 1971. Heitä molempia epäillään tässä vaiheessa tutkintaa taposta, kertoo tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Ove Storvall .
 Miehet tunsivat ainakin jollain tavalla naisen. Teon motiivista poliisilla ei ollut vielä tässä vaiheessa tietoa.

Kahta miestä epäillään nuoren naisen taposta Pietarsaaressa


Summary: Lähiopetusta on vähennetty, mutta nuorilla ei välttämättä ole taitoja etäopiskeluun verkossa.

Opettajat ovat huolissaan verkkovilpistä ammattikouluissa.
 Verkko-opinnot ovat lisääntyneet ja perinteinen lähiopetus on vähentynyt ammatillisissa oppilaitoksissa. Tämä voi houkutella opiskelijaa huijaamaan tehtävissä.
 Opiskelu on pitkälti opiskelijan omalla vastuulla, kun tehtäviä tehdään netissä. Tämä saattaa olla kova paikka erityisesti juuri peruskoulunsa päättäneelle nuorelle.
 Verkkovilppi voi olla tahatonta tai tahallista. Nuori voi esimerkiksi syyllistyä tietämättään kopioimaan netistä tekstiä ilman lähdeviitteitä.
 Tahallinen vilppi voi olla räikeimmillään kokonaisten opintojen teettämistä jollakin ulkopuolisella.
 Ammattioppilaitos Riveriassa Joensuussa on nyt herätty tähän ilmiöön ja laadittu ohjeistus opiskelijoille siitä, mitä verkkovilppi on, miten sitä selvitellään ja mitä siitä opiskelijalle seuraa.
 Kuluneen vuoden aikana selvittelyihin johtaneita vilppitapaksia on Riveriassa ollut alle 50.
 – Lähes kaikki epäilyt on todettu aiheellisiksi ja johtaneet jonkinlaisiin jatkotoimiin. Valtaosa tapauksista ja jatkotoimista on ollut lieviä, kertoo Riverian verkkopedagogiikan asiantuntija  Ilkka Eronen.
 Verkko-opintoja suorittaa eRiveriassa parhaillaan yli 4 000 opiskelijaa. Heistä monet tekevät useampia opintoja, joten yksittäisten verkko-opintosuoritusten määrä on useita tuhansia.
 Verkkopedagogiikan asiantuntija Ilkka Eronen on tyytyväinen oppilaitoksen avoimeen linjaan. Ari Haimakainen / Yle
 Yhteiset pelisäännöt tarpeen
 Suomen Ammattiin Opiskelevien Liiton SAKKI ry:n pääsihteeri  Hanna Huumonen  korostaa oppilaitoksen vastuuta tarjota riittävästi opetusta ja ohjausta myös verkkomaailmassa.
 – Ammatillisen koulutuksen reformin myötä yhä useampi opiskelija opiskelee itsenäisesti ja voi siksi riittävän ohjauksen puutteessa sortua esimerkiksi tekstin kopioimiseen ilman lähteitä.
 Ammattiosaamisen kehittämisyhdistys AMKE ry:n toimitusjohtaja  Veli-Matti Lamppu  kaipaa kentälle yhteisiä pelisääntöjä.
 – Tähän toimintaan on tärkeää saada yleinen, yhteisesti sovittu toimintamalli, ohjeistus verkkovilpin ehkäisemiseksi ja siihen reagoimiseksi.
 Lamppu antaa kiitosta ammattioppilaitos Riverian laatimalle ohjeistukselle, koska se lisää opiskelijan oikeusturvaa ja neuvoo myös opettajaa, miten vilppitilanteessa täytyy toimia.
 – Tärkeää on, että opiskelijat tietävät pelisäännöt. Nuoren saattaa olla vaikeaa hahmottaa oikean ja väärän välistä eroa. Tärkeää on myös, että opiskelijat ymmärtävät, mikä on plagioinnin ja tietolähteen ero, muistuttaa Veli-Matti Lamppu.
 Verkossa tehtävät opinnot ovat lisääntyneet kaikilla kouluasteilla.  Ari Haimakainen / Yle
 Verkkovilpissä vanhaa ja uutta
 Ammattioppilaitos Riveriassa selvitettyjen vilppitapausten määrä on viime aikoina ollut kasvussa, vaikka vilppiin syyllistyykin vain pieni osa opiskelijoista.
 – Kyllä se periaatteiltaan on aika pitkälle samanlaista kuin ennenkin eli vastauksia kopioidaan kaverilta tai netistä. Tietysti tiedonhaku netistä on luvallista, mutta ei ilman asianmukaisia lähdeviitteitä, korostaa Riverian verkkopedagogiikan asiantuntija Ilkka Eronen.
 Toisessa ääripäässä ovat sellaiset tapaukset, joissa opiskelija on teettänyt kokonaisia opintoja jollakin ulkopuolisella taholla. Tällaistakin on tapahtunut, myöntää Eronen.
 – Kyllä on tapahtunut, ei sitä voi kaunistella. Se on jo huomattavasti isompi petos. Kaikkea kokeillaan, eikä siinä enää riitä opiskelijan ohjaaminen, vaan tarvitaan kovempia sanktioita.
 Avoimuuden uskotaan kuitenkin karsivan huijausyrityksiä.
 – Tähän päädyttiin juuri nyt, koska haluamme olla puolin ja toisin avoimia, eli että organisaation puolelta myös kerrotaan asiasta, Ilkka Eronen Riveriasta sanoo.
 Huijari jää helposti kiinni
 Verkkovilppiin houkuttelee opiskelijoita sen helppous. Myös kiinnijäämisen riskiä pidetään vähäisenä.
 Verkkovilpistä jää asiantuntijan mukaan kuitenkin helpommin kiinni kuin perinteisessä lähiopetuksessa tehdystä vilungista. Opettajilla on silmää ja omat keinonsa saada huijari kiinni.
 – Jos on helppoa toimia väärin verkossa niin, kyllä se on helppo myös huomata. Kyllä sieltä ne täysin identtiset vastaukset hyppäävät silmille, vakuuttaa Riverian verkkopedagogiikan asiantuntija Ilkka Eronen.
 Opettajat myös vertaavat esimerkiksi kirjoitustyyliä ja vastausten tasoa aikaisempiin opintoihin. Käytössä on myös nykytekniikan suomia keinoja ja konsteja.
 – Meillä on teknisiä keinoja, joita en tässä lähde tarkkaan avaamaan, esimerkiksi erilaisia lokitietoja ja muuta, mitä pystytään kaivelemaan esiin, paljastaa Eronen.
 Verkkovilpistä vaietaan
 Isabella Alan mukaan vain harva huijaa opinnoissaan.  Ari Haimakainen / Yle
 Opiskelijoiden keskuudessa ei juurikaan puhuta ääneen verkkovilpistä, kertoo leipuri-kondiittoriksi opiskeleva  Isabella Ala .
 – Ei se ole kovin yleistä eikä se tule esille tuolla opiskelijamaailmassa, koska oletetaan, että kaikki tekevät opintonsa rehellisesti. Henkilökohtaisesti en sitä hyväksy.
 Puhumattomuuteen on Isabella Alan mukaan syynä se, että vilppiä tekevät häpeävät tekosiaan.
 Lähihoitajaksi valmistuva aikuisopiskelija  Ari Mononen  on myös sitä mieltä, että vilppi on väärin sellaisia opiskelijoita kohtaan, jotka opiskelevat rehellisesti.
 – Siinä on kysymys muiden opiskelijoiden oikeusturvasta ja siihen pitää puuttua asianmukaisin toimenpitein.
 Mononen ei lähde veikkailemaan, miten yleistä verkkovilppi opinnoissa on, mutta arvelee sen olevan yleisempää juuri peruskoulunsa päättäneiden nuorten keskuudessa.
 Isabella Ala on sitä mieltä, että siihen turvaudutaan silloin, kun jotkut opinnot eivät kiinnosta ja niistä halutaan päästä äkkiä eroon.
 Rangaistukset vaihtelevat
 Vilpin seuraukset ja rangaistukset vaihtelevat teon vakavuuden mukaan opiskelijan opintosuorituksen mitätöinnistä kirjalliseen varoitukseen ja jopa määräaikaiseen oppilaitoksesta erottamiseen.
 – Etenkin lievissä tapauksissa ohjataan opiskelija toimimaan oikein ja tekemään tehtävät uudestaan. Jos väärinkäytös on tahallinen, niin sitten järjestetään kuuleminen. Myös kirjallisia varoituksia on annettu ja muistiin nousee myös yksi erottaminen, kertoo Ilkka Eronen.
 Ari Mononen valmistuu lähihoitajaksi loppuvuodesta. Ari Haimakainen / Yle
 Lähihoitajaksi valmistuva  Ari Mononen  muistuttaa, että verkkovilpillä voi olla pitkät jäljet. Hän haluaakin aikuisopiskelijana antaa muutaman vinkin erityisesti nuoremmille opiskelijoille.
 – Ei se vilppi pitkälle kanna. Jos siitä tulee joku merkintä tai sanktio, niin sehän jää sinne näkyviin. Se voi haitata jatkossa opiskelua ja myös työn saantia tulevaisuudessa.
 Lue myös:
 Uusia reittejä avataan yliopistoihin: Ilmainen verkkokurssi korvaa pääsykokeen Tampereella, Helsingissä käytäntö laajenee ja Itä-Suomi tarjoaa verkossa maksuttomia oikisopintoja
 Etäopetus ei ole enää kakkosvaihtoehto – "Joustavuus on varmasti avaintekijä"

Ammattikoulussa herättiin yleistyvään verkkovilppiin: räikeimmillään kokonaisten opintojen teettämistä ulkopuolisilla


Summary: Suomen poliisi on droonien käytössä kansainvälistä kärkeä. Uusia tapoja niiden hyödyntämiseen keksitään jatkuvasti.

Lennokeista on tullut parissa vuodessa poliisien arkinen työkalu. Lapissa lennokki otetaan avuksi esimerkiksi silloin kun etsitään tunturiin kadonnutta retkeilijää. Ruska-aikaan Lapin poliisilla on maastoetsintöjä viikoittain.
 Lennokilla tarkastetaan erityisesti soiden kaltaisia avaria, mutta hankalasti kuljettavia seutuja, kertoo Lapin poliisissa droonien käyttöä kehittänyt ylikonstaapeli  Jari Seppälä . Samalla koirapartioita säästyy tiheikköjen haravointiin.
 Jos eksyneeseen on puhelinyhteys ja hänet on saatu paikannettua muutaman neliökilometrin sisälle, eksynyt voi auttaa lennokkia löytämään itsensä.
 – Puhelimessa voidaan kysyä että näetkö valoa tai kuuletko ääntä. Kun lennokin valo ja ihmisen katse kohtaa, niin sanomme että nyt sinut on löydetty. Aiemmin eksynyttä on yritetty paikallistaa huudattamalla poliisiauton sireeniä, Seppälä kertoo.
 Kadonneiden retkeilijöiden etsinnät ovat arkipäivää Lapin poliisille. Jarmo Honkanen / Yle
 Jos eksyneen omat jalat vielä kantavat, välkkyvä lennokki voi johdattaa hänet ihmisten ilmoille. Esimerkiksi Posion Riisitunturilla eksynyt retkeilijä saatiin tällä keinoin paikkaan, josta hänet haettiin moottorikelkalla. Jos eksynyt ei pysty liikkumaan, lennokki jää ilmaan "majakaksi" merkkaamaan kohtaa, jossa odotetaan pikaista apua.
 Lennokin avulla on löydetty myös maastoon menehtyneitä.
 Lennokki kiidättää pelastusrenkaan
 Poliisin droonien käyttö sai pari vuotta sitten niin paljon vauhtia halventuneista hinnoista, että se Seppälän mukaan suorastaan "räjähti käsiin". Uusia käyttötarkoituksia etsitään jatkuvasti.
 Lennokilla voidaan kuljettaa pelastusrengas hukkumisvaarassa olevalle tai lämpöpeite eksyneelle, tai lennokin led-valoilla voidaan valaista yöllinen onnettomuuspaikka. Seppälä pitää todennäköisenä, että pian droonin avulla voidaan puhua hädässä olevan kanssa silloin, kun puhelinyhteyttä ei ole.
 – Voidaan kysyä, mikä on hätänä, mitä tarvitset ja sitten välittää apua. Toki nytkin voidaan puhua laitteen kautta kadonneelle henkilölle, mutta vielä ei kuulla mitä hän vastaa.
 Myös keinoäly on tulossa lennokkeihin niin että keinoäly avustaa poliisia etsimään mahdollista ihmishahmoa metsän keskeltä. Laite tunnistaa ihmisen ja osoittaa ruutua tuijottavalle poliisille, että etsintä on tuottanut tulosta.
 Ympäristötuhot havaitaan parhaiten ilmasta
 Suomen poliisi on kansainvälistä kärkeä lennokkien käytössä ja Lapissa lennokkeja käytetään suhteellisesti eniten, kertoo droonien käytön kehittämisestä vastaava ylikomisario  Sami Hätönen  Poliisihallituksesta. Kaikkiaan poliisilla on 170 lennokkia ympäri maata.
 Lapissa on parikymmentä lennokkia partioautoissa ympäri maakuntaa ja jokaisessa vuorossa lennättämiseen koulutettu poliisi.
 – Me olemme valtakunnallisesti pisimmällä juuri sen vuoksi, että meillä on eniten maastoon katoamisia, Lapin poliisin ylikonstaapeli Jari Seppälä toteaa.
 Lennokkien käyttöä selittää Suomen poikkeuksellisen salliva lainsäädäntö. Poliisilla on myös oikeus lentää näkökentän ulkopuolella ja lentokieltoalueilla. Ensi kesänä voimaan astuva EU-asetus kiristää tavallisten lennättäjien valvontaa, mutta ei vaikuta poliisin toimintaan.
 Ylikonstaapeli Jari Seppälä kertoo, että muiden Euroopan maiden poliiseja on käynyt tutustumassa lennokkien käyttöön Lapissa.  Annu Passoja / Yle
 Lennokkia on käytetty aktiivisesti myös rikostutkinnassa, esimerkiksi ympäristörikosten selvittelyssä.
 – Jos on esimerkiksi kaivettu paikassa, jossa ei olisi saanut tai on valumia vesistöön, niin ylhäältä saadaan kuvaa jota on paljon helpompi tulkita. Nähdään se yleistilanne, että mitä on todella tapahtunut, Seppälä sanoo.
 Seppälän mukaan myös oikeuslaitos arvostaa lennokkikuvien havainnollisuutta tuomioita pohtiessaan.
 Pelastuslaitos vasta aloittelee lennokkien käyttöä
 Myös Lapin pelastuslaitos on huomannut lennokkien hyödyt, vaikka sillä itsellään on vasta yksi lennokki. Palopäällikkö  Jyri Keränen  kehuu lennokkia "hyväksi kapistukseksi", jota on käytetty esimerkiksi maastopalojen paikantamisessa.
 Taivaalta nähdään myös helpommin, onko lähellä lampia tai muita vesilähteitä.
 – Ennen vanhaan lähdettiin metsään etsimään, kun nähtiin että savu nousi. Nyt kun lähdetään taivasta kohti niin nähdään heti missä palo on, päästään mahdollisimman suoraa reittiä eikä lähdetä metsän keskelle haahuilemaan, Keränen sanoo.
 Osassa drooneista on myös lämpökamera, joka helpottaa kadonneen ihmisen etsimistä. Annu Passoja / Yle
 Pelastuslaitos aikoo hankkia lisää koptereita ja kouluttaa henkilökuntaa niiden käyttöön ensi vuoden aikana.
 – Tarkoitus on saada droonien käyttö meilläkin sille tasolle, missä sen kuuluisi olla, Keränen toteaa.
 Onnettomuustilanteissa droonien välittämä reaaliaikainen kuva olisi hyödyksi pelastustoiminnan johtajalle, joka voi olla toimistolla ja kaukana onnettomuuspaikasta.
 – Tilannekuvan muodostaminen helpottuu huomattavasti, kun ei tarvitse niin paljon mielikuvitusta käyttää, sanoo palopäällikkö Jyri Keränen Lapin pelastuslaitokselta.
 Voit keskustella aiheesta klo 22 asti.
 Lue myös:
 Rajavartioston uusi valvova silmä asuu peräkärryssä Venäjän rajalla – pian se näyttää, ylittääkö rajan salaa ihminen vai hirvi
 Ilmatieteen laitos etsii drooneista tarkkuutta sääennusteisiin: "Tavoite on, että ennusteet pitäisivät paremmin paikkansa"
 Kotipihan lennättäjät ja drooniharrastajat ruotuun – robottilennokin käytöstä tulee laitonta ilman verkkokurssia

Lennokki auttaa poliisia löytämään maastoon eksyneitä, pian ihmissilmän avuksi voidaan saada myös konenäkö – "Ollaan kehityksen kärjessä"


Summary: Britannia haluaa EU:lta keskusteluja, luovuutta ja joustavuutta – EU suhtautuu nuivasti neuvotteluihin.

Britannian pääministeri  Boris Johnson  kertoi sunnuntaina Ranskan presidentille  Emmanuel Macronille , ettei hän aio lykätä Britannian EU-eroa lokakuun loppua myöhemmäksi.
 Britannian parlamentti äänesti viime kuussa läpi lain, joka velvoittaa pääministerin hakemaan lykkäystä, jos erosopimusta ei synny viimeistään 17.-18. lokakuuta järjestettävän EU-kokouksen loppuun mennessä.
 Johnson kuitenkin kertoi Macronille sunnuntaisen puhelun aikana, ettei hän aio hakea lykkäystä.
 Pääministerin edustajan mukaan Johnson on sitä mieltä, ettei EU:n tule olla siinä virheellisessä uskossa, että Britannia olisi vielä osa unionia lokakuun lopun jälkeen.
 Pääministeriä lähellä olevan korkea-arvoisen lähteen mukaan lykkäystä vaativa laki heikentää neuvotteluja.
 – Jos EU-johtajat luottavat siihen, että se (laki) estää sopimuksettoman eron, olisi se historiallinen väärinymmärrys, lähde kertoi.
 – Britannia on tehnyt suuren ja tärkeän tarjouksen, mutta myös Euroopan komission on aika osoittaa halukkuutensa kompromissien tekemiseen. Jos näin ei käy, Britannia lähtee ilman sopimusta.
 Barnier: Sopu mahdollinen, mutta vaikea saavuttaa
 Johnsonin sunnuntainen varoitus alleviivaa sitä, että hänen viimeisimmät ehdotuksensa ovat samalla viimeinen mahdollisuus saavuttaa erosopimus.
 Britannia kehotti sunnuntaina EU:ta kiihdyttämään neuvotteluja Britannian toimittamien brexit-suunnitelmien pohjalta. Britannian brexit-ministerin  Stephen Barclayn  mukaan unionin olisi syytä osoittaa "luovuutta ja joustavuutta".
 EU on halunnut Britannialta uusia avauksia tulevan viikon aikana. Barclayn mukaan pääministeri Boris Johnsonin Brysseliin jo toimittamat ideat tarjoavat vain "karkeita suuntaviivoja", joiden pohjalta olisi syytä lähipäivinä käydä intensiivisiä neuvotteluja.
 EU ei ole neuvotteluista innostunut. Britannia olisi halunnut neuvotella koko viikonlopun, mutta EU:n kanta oli, että pöytään palataan maanantaina.
 Komission pääneuvottelija  Michel Barnier  sanoi Ranskassa järjestetyssä tilaisuudessa lauantaina, että brexit-sopu on edelleen mahdollinen, mutta erittäin vaikea saavuttaa.

Britannian pääministeri Boris Johnson ei aio hakea lykkäystä brexitiin, vaikka laki niin velvoittaisi


Summary: Maata kymmenen vuotta hallinneet puolueet ovat jäämässä vähemmistöön parlamentissa.

Kun 80 prosenttia parlamenttivaalien äänistä on laskettu Kosovossa, niin kaksi oppositiopuoluetta on selvässä johdossa.
 Ensimmäisenä on vasemmistolais-nationalistinen puolue Vetevendosje noin 26 prosentin äänisaaliilla.
 Keskustalais-oikeistolainen LDK on toisena vähän reilun 25 prosentin äänimäärällä.
 Viimeisen vuosikymmenen Kosovon politiikkaa ovat hallinneet niin sanotut sotapuolueet. Näiden puolueiden johdossa on entisiä sissejä, jotka taistelivat serbialaisia vastaan vuosien 1998–1999 sodassa.
 Vuonna 2008 Kosovo julistautui itsenäiseksi Serbiasta. Itsenäisen valtion on tunnustanut noin sata valtiota. Serbia ei kuitenkaan ole Kosovoa tunnustanut, vaan pitää sitä omana maakuntanaan. Kosovolaiset haluaisivatkin neuvotella Serbian kanssa, jotta maiden välit saataisiin normalisoitua.
 Äänestysprosentti Kosovossa jäi alhaiseksi. Uurnilla kävi äänestämässä vain 44 prosenttia 1,9 miljoonasta äänioikeutetusta. Tosin äänestysaktiivisuus oli hieman korkeampi kuin edellisissä parlamenttivaaleissa.

Kaksi oppositiopuoluetta on johdossa Kosovon vaaleissa


Summary: Hallitusneuvotteluista odotetaan vaikeita.

Sunnuntaiset parlamenttivaalit Tunisiassa näyttävät johtavan pirstaleiseen parlamenttiin.
 Ovensuukyselyjen mukaan maltillinen islamistinen puolue Ennahda on ykkössijalla ja se on saamassa 17,5 prosenttia äänistä.
 Mediamoguli  Nabil Karouin  puolue Qalb Tounes (Tunisian sydän) on saamassa äänistä 15,6 prosenttia. Tosin tämäkin puolue väittää voittaneensa vaalit.
 Puolueen johtaja Karoui on tällä hetkellä vangittuna. Häntä epäillään rahanpesusta ja veropetoksista.
 Tunisiassa parlamentin suurimman puolueen johtaja nimitetään pääministeriksi. Koska parlamentista on tulossa hyvin pirstaleinen, niin hallitusneuvotteluista odotetaan vaikeita.
 Äänestysaktiivuus vaaleissa jäi matalaksi. Äänestämässä kävi vain 41 prosenttia äänioikeutetuista.
 Tunisian talous on heikossa jamassa. Työttömyysaste on korkea. Koko maassa työttömänä on 15 prosenttia työikäisistä, joissakin kaupungeissa jopa 30 prosenttia.
 Vaalien lopullisten tulosten odotetaan valmistuvan tämän viikon keskiviikkona.

Tunisian parlamentista on tulossa pirstaleinen


Summary: Nuoren miehen kuljettaman henkilöauton nopeus oli 190 kilometriä tunnissa satasen rajoitusalueella.

Poikkeusluvalla ajokortin 17-vuotiaana saanut nuori mies ajoi lauantai-iltana huomattavalla ylinopeudella tutkaan Limingassa Pohjois-Pohjanmaalla, kertoo Oulun poliisi.
 Ulkopaikkakuntalaisen nuoren miehen kuljettaman henkilöauton nopeus oli 190 kilometriä tunnissa satasen rajoitusalueella.
 Kuljettajaa epäillään tässä vaiheessa törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta ja hänen ajokorttinsa jäi poliisi haltuun, poliisi kertoo tiedotteessa.
 Oulun poliisin liikenneyksikkö valvoi seudulla tehostetusti liikennettä lauantain ja sunnuntain välisenä yönä.
 Oulun Haukiputaalla poliisi tavoitti lauantai-iltana toisen, moottoripyörällä liikkuneen nuoren miehen. Mies ajoi tietyöalueella 155 kilometrin tuntivauhtia, vaikka rajoitus määräsi nopeudeksi 60 kilometriä tunnissa.
 23-vuotiasta miestä epäillään törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta, ja hänenkin ajokorttinsa otettiin poliisin haltuun.
 Haukiputaalla poliisin haaviin jäi myös 21-vuotias virolaismies, jonka epäillään kuljettaneen henkilöautoa päihtyneenä.
 Mies puhalsi alkometriin rattijuopumuksen rajan ylittävän lukeman. Hän oli hetkeä aiemmin ajanut autoa enimmillään reilua satasta ajoreitillä, jonka nopeusrajoitus oli alimmillaan 50 kilometriä tunnissa, poliisi kertoo.
 Miehellä ei ollut voimassaolevaa ajo-oikeutta. Häntä epäillään rattijuopumuksesta, törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta ja kulkuneuvon kuljettamisesta oikeudetta.
 Muoniossa ylinopeudesta "sievoinen" sakko, poliisi varoittaa poroista
 Lapissa Muoniossa poliisipartio puolestaan kohtasi yöllä ulkomaalaisen henkilöauton kuljettajan, jonka ajonopeudeksi mitattiin 148 kilometriä tunnissa satasen rajoitusalueella.
 Poliisin mukaan mies sai "sievoisen" sakon ja hänet määrättiin Suomessa väliaikaiseen ajokieltoon.
 Poliisin mukaan tilanteesta teki erityisen vaarallisen se, että ylinopeutta ajettiin yöllä ja Kolari–Muonio-tiellä on runsaasti poroja. Myös hirvet liikkuvat alueella aktiivisesti.

Poliisi: Poikkeusluvalla ajokortin 17-vuotiaana saanut ajoi lähes kahtasataa tutkaan Limingassa


Summary: Nuuska ällöttää ja aiheuttaa terveyshaittoja, mutta sen myynnin laillistamista kannattaisi silti harkita. Nykytilanne kun luokittelee "kunnon suomalaisetkin" rikollisiksi, kirjoittaa Ina Mikkola.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Olin Ruotsissa reissussa ja sain puhelun tutulta, joka tiesi minun olevan siellä.
 Ennen kun edes vastasin, tiesin, mitä soittaja aikoi kysyä.
 “Voitko tuoda nuuskaa?”
 Kun sain puhelun, tiesin  nuuskasta  vain sen verran, miltä yksi yleisesti käytetty purkki näyttää. Olin nähnyt sitä esimerkiksi sullottuna työpaikan pakastimeen jäätelön sijaan. En edes tiennyt paljonko nuuskaa saa tuoda maahan tai paljonko se maksaa. Pian minut oli kuitenkin briiffattu perustiedoilla.
 Ahne pikkurikollinen minussa heräsi.  Mietin, kuinka helposti voisin tienata satasia roudaamalla muutaman tornin Suomeen. Leikittelin ajatuksella, ettei minua ja rikoskumppaniani todellakaan luultaisi nuuskan salakuljettajiksi viattomine vintage-ostoskasseinemme.
 Lainkuuliaisuus vei kuitenkin voiton, enkä täyttänyt kasseja laittomalla määrällä nuuskatorneja – oikeasti vihaan tupakkatuotteita röökistä nuuskaan. Koko bisnes, hajut ja niistä tuleva roska, ällöttää.
 Aloin kuitenkin kelaamaan, kuinka älyttömäksi ilmiöksi vuosia jatkunut  kymmenien miljoonien eurojen arvoinen nuuskaralli  on muodostunut.
 Nuuskaa diilataan täysin avoimesti  somessa, kouluissa ja työpaikoilla, urheiluseuroissa ja armeijassa.  Oulun Kärppien kotihallissa mainostajana toimii  Haaparannassa tupakkatuotteita myyvä tukku. Nuorisovaikuttajien Instagram-stooreissa voi ihastella nuuskabuffettia eli laudanpätkään kiinnitettyä valikoimaa erilaisista nuuskapurkeista. “Ruotsista” löytyy jopa selkeästi suomalaisille nuuskaajille suunnattu Sisu Extreme Nuuska, jonka pakkausta koristaa sinivalkoinen leijonavaakuna.
 Viranomaiset voivat puuttua salakuljetukseen, mutta  poliisi on todennut , että rajalliset resurssit kannattaa nuuskabisneksen valvomisen sijaan suunnata vahingollisempaan rikollisuuteen. Nuuskan käyttäjät ja diilerit tietävät tämän. Nuuskan laiton myyminen on suhteellisen tuottavaa touhua pienellä kiinnijäämisen riskillä.
 Niin tuottavaa ja vähäriskistä, että minussakin heräsivät hetkeksi pikkurikolliset ajatukset.
 Nuuskan kohdalla nykytilanteen ongelma on, että vaikka nuuskan myyminen on laitonta, ei sen ostaminen ole kovin vaikeaa.
 Nuuskaa fiilistelevät erityisesti nuoret , jotka eivät tupakoi ja dokaa niin kuin edeltävä sukupolvi.
 Nuuska on tupakkaa kätevämpi: se ei haise samalla tavalla kuin rööki, eikä pilaa keuhkoja ja siksi sitä haippaa myös moni jääkiekkoilija. Sitä voi käyttää huomaamattomasti niin sisällä kuin ulkona, eikä siitä jää samalla tavalla kiinni kuin tupakoinnista. Eikä nuuskaa ostaessa tarvitse näyttää edes papereita.
 Itsekin siedän mieluummin terassin täydeltä nuuskasuita kuin röökihuulia, koska tupakansavu haittaa ympärillä olevia, mutta biitti huulessa ei vahingoita kuin käyttäjän omia ikeniä.
 Silti nuuska on haitallista. Kansanterveydestä ja erityisesti  nuorten käytöstä  pitää syystä olla huolissaan.
 Mutta onko nykytilanne kuitenkaan paras tapa taklata tätä kansanterveyshaittaa? Nyt nuuskasta on kansanterveydelle haittaa, se luo rikollisuutta, jonka valvominen työllistää viranomaisia – eikä laittomasta nuuskasta tietenkään tule senttiäkään verotuloja.
 Uskon yksilön oikeuteen  aiheuttaa itselleen suusyöpä yhtä lailla kuin uskon siihen, että on täysin jees, että valtio ohjailee kulutustottumuksiamme ja käyttäytymistämme, tässä tapauksessa siis pyrkien estämään yksilöä aiheuttamasta itselleen suusyöpää.
 Esimerkiksi tupakanpolttoa on Suomessa onnistuttu vähentämään hienosti, kun sisätiloissa polttaminen kiellettiin ja röökin myyminen piilotettiin tiskien taakse. Minusta tärkeintä kuitenkin on, ettei röökaamista kokonaan kielletty, siitä vaan tehtiin vaikeampaa.
 Nuuskan kohdalla nykytilanteen ongelma on, että vaikka nuuskan myyminen on laitonta, ei sen ostaminen ole kovin vaikeaa. Mitä jos tehtäisiin siitä helppoa valtion ehdoilla? Mitä jos nuuskan myyminen sallittaisiin Suomessa samoilla ehdoilla kuin tupakan myyminen?
 Äkkiseltään voi ajatella, että ostomahdollisuus Suomessa kasvattaisi nuuskan käyttöä ja täten lisäisi terveyshaittoja, ainakin  THL:n arvion mukaan , mutta tästä ei toki ole varmuutta. Ennustettiinhan uuden alkoholilainkin lisäävän käyttoä,  mutta toisin kävi . Tavallaan voisi ajatella, että keinovalikoima nuuskan käytön vähentämiseen olisikin sitten laajempi, kun nuuskasta voisi puhua täysin avoimesti ilman, että siihen liittyisi enää mitään laittomuutta.
 Näennäinen laittomuus luo välinpitämättömän ilmapiirin, jonka keskiössä ovat  käyttäjien nuuskan haittoja vähättelevät asenteet .
 Yksi nykytilanteen ongelmista on myös se, että  Suomeen roudattavissa nuuskamerkeissä suositaan sellaisia, jotka pärisevät eniten . Päriseminen tarkoittaa, että niissä on paljon nikotiinia. Niihin jää siten myös helpommin koukkuun. Myynnin laillistaminen voisi kenties saada ihmiset siirtymäään miedompien merkkien käyttöön.
 Varmaa on ainakin se, että myynnin laillistamisella yhteiskunnan resursseja ei tarvitsisi pistää salakuljetuksen valvomiseen ja miljoonabisneksen verotulot tulisivat Suomeen.
 Vapauttamisen sijaan toinen keino olisi  kieltää nuuskan myynti kokonaan Ruotsilta. Sitten nuuskaa ei valuisi Ruotsista tänne. Näin nuuskan saamisesta tehtäisiin oikeasti vaikeaa. Tämä vaihtoehto ei varmasti innosta nuuskaajia, ruotsalaisia, saati nuuskan valmistajia.
 Valitettavasti tuntuu, että ainoa keino, jota suomalaisessa nuuskakeskustelussa tosissaan väläytellään, on  “valvonnan lisääminen ja helpottaminen” . Ja sitten samalla valvontaa ei kuitenkaan voida lisätä, koska “resurssit ovat rajalliset”.
 En itse näe, että ongelma ratkeaisi valvontaa lisäämällä, koska valvonta on vain laastaritoimintaa, joka ei poista ydinongelmaa.
 Toimenpiteitä kuitenkin tarvitaan, koska nykytilanne on järjetön ihan jo perusnuuskailijankin kannalta. Ajatella sitä määrää ihan “kunnon kansalaisia”, jotka voidaan tällä hetkellä luokitella rikollisiksi, kun he iskevät kaverin tarjoaman pussukan ikeneen! Lain mukaan nuuskan ostaja tai vastaanottaja syyllistyy “laittomaan tuontitavaraan ryhtymiseen”. Maksimirangaistus siitä on vuosi ja kuusi kuukautta vankeutta.
 Isot puolueet tosin tuntuvat nössöilevän aiheen kanssa. Muutamia yksittäisten edustajien lausuntoja lukuunottamatta mitään ei sanota painokkaasti, koska ei haluta profiloitua koko aiheeseen. Tai vaihtoehtoisesti vedotaan siihen, että nuuskaaminen on “EU-tason kysymys”. Puolueiden nuorisojärjestöissä on erilaista rohkeutta. Viime eduskuntavaalien Nuorten vaalitentissä  kaikki puolueiden nuorisojärjestöt keskustaa lukuun ottamatta olisivat laillistaneet nuuskan myynnin . Tarvitaanko sukupolvenvaihdos, että tämä asia johonkin etenee?
 Ina Mikkola
 Kirjoittaja on Ina <3 Suomi -ohjelman toimittaja. Hän rakastaa politiikkaa yhtä paljon kuin vintage-vaatekokoelmaansa eli paljon.
 Aiheesta voi keskustella 06.10. klo 17.00 asti.
 Lue myös:
 Suomi joutui vaikeuksiin taistelussa nuuskaa vastaan – ja siksi moni nuuskaa vastustanut kansanedustaja haluaisi nyt laillistaa sen
 Tuore kouluterveyskysely: tyttöjen nuuskaaminen yleistyy hurjaa vauhtia – ammattikouluissa käyttö lähes kolminkertaistunut parissa vuodessa
 Ina Mikkolan kolumni: Rakastan veroja – maksan mielelläni oman osuuteni toisten sosiaalietuuksista ja yritystuista

Ina Mikkolan kolumni: Nuuskan myymisen voisi laillistaa Suomessa tai kieltää Ruotsissa – tarvitsemme "valvonnan lisäämistä" radikaalimpia toimenpiteitä