Summary: Oikeusministeri William Barr sai oikeudet käyttää mitä tahansa salaiseksikin julistettua materiaalia.

Yhdysvalloissa on alkanut tutkimus, jonka tarkoituksena on selvittää, miksi presidentti  Donald Trumpin  vaalikampanjan väitettyjä Venäjä-yhteyksiä tutkitaan.
 Presidentti Trump antoi eilen torstaina määräyksen, jonka mukaan maan kaikkien tiedusteluelinten on annettava tutkimukselle täysi tuki.
 Oikeusministeri  William Barrille  annettiin valtuudet purkaa minkä tahansa dokumentin salaisuusluokitus, jotta sen sisältämää informaatiota voidaan hyödyntää.
 Oikeusministeri Barr johtaa tutkimusta. Hän on jo aiemmin keväällä nimittänyt päätutkijaksi Connecticutissa toimivan asianajajan  John Durhamin . Hän keskittyy aikaan ennen vuoden 2016 presidentinvaaleja, kertoo esimerkiksi  Fox News .
 Presidentti Trump on moneen otteeseen sanonut, että hänen kampanjaansa vakoiltiin. USA:n tiedustelupalvelut ovat seuranneet kampanjaväen tekemisiä, mutta tiedustelupalvelujen mukaan tämä tapahtui laillisesti ja niille annettujen tehtävien mukaisesti.
 Erikoistutkija  Robert Mueller  on myös tutkinut Trumpin kampanjan Venäjä-yhteyksiä. Hänen tutkimustensa tuloksia ei ole kokonaisuudessaan julkistettu. Tähän mennessä julkistettujen tietojen perusteella näyttää siltä, ettei kampanjassa olisi rikottu USA:n lakeja, vaikka yhteyksiä venäläisiin olikin paljon.

Trump määräsi tutkimuksen, miksi hänen vaalikampanjansa Venäjä-yhteyksiä tutkitaan


Summary: Ohikulkijat ovat paitsi ihailleet mielenosoittajien sitkeyttä myös epäilleet heidän asiaansa.

Tampereen raatihuoneen portailla on syksystä saakka istunut perjantai-iltapäivisin väkeä ilmastoaiheisten kylttien kanssa. Jokaviikkoisilla parituntisilla tempauksilla  tuetaan 16-vuotiaan ruotsalaisen Greta Thunbergin aloittamaa liikettä , jolla vaaditaan tehokkaampia toimia ilmastonmuutoksen pysäyttämiseksi.
 Luontoliiton Tampereen ilmastoryhmän yhteyshenkilö  Emma Pohja  ja muut mielenosoittajat ovat tottuneet siihen, että ohikulkijat eivät kulje ohi äänettöminä.
 – Aina kun istumme osoittamassa mieltä, tulee kommentteja. Osa näyttää peukkua, osa huutelee, Pohja sanoo.
 Kevään mittaan raatihuoneen portailla virisi ajatus siitä, että kommentit kerätään tuoreeltaan talteen.
 ”Jyväskylässä kukkivat sinivuokot maaliskuussa 1965. Silloinkin oli välillä lämmintä, ei ole ilmasto muuttunut.”
 "Vau, olette oikealla asialla!”
 Perjantaina 24.5. lakkoillaan ja marssitaan taas ilmaston puolesta ympäri maailmaa.
 Nämä kyltit pääsevät jälleen mukaan ilmastomarssille. Anna Sirén / Yle
 Raatihuoneen portailla on reilun puolen vuoden aikana istunut kaikenlaista väkeä aina alakoululaisista lähtien. Paikalla on oltu niin kauniina päivinä kuin sateessakin.
 Erityisen paljon yleisöä mielenosoittajilla riitti kevään eduskuntavaalien alla, kun Keskustorille raatihuoneen eteen nousi vaalimökkikylä kampanjahulinoineen. Humusta otettiin ilo irti.
 – Kävimme kojuilla juttelemassa ehdokkaiden kanssa. Muutama alakoululainenkin tuli mökeille mukaan kyselemään. Ihailin heitä kovasti, Emma Pohja hymyilee.
 ”Lopettakaa hengittäminen, teistähän tulee päästöjä!”
 ”En tiennyt ennen, että ilmastonmuutos on iso kusetus, mutta sitten menin Facebookiin ja se selvisi.”
 ”Tulee ihan kyynel silmään.”
 Miksi tallentaa kommentit?
 Välillä perjantai-iltapäivisin kajautetaan ilmoille vanhoja kansanlauluja uusin sanoin. Siitäkin on saatu sanallista palautetta.
 – Joku kommentoi, että on käynyt kymmenen vuotta karaokessa, eikä ole koskaan kuullut niin huonoa laulua, Emma Pohja nauraa.
 Mielenosoittajat istuivat ilmastolakkoilemassa myös eduskuntavaaliviikolla.  Anna Sirén / Yle
 Miksi ohikulkijoiden kommenteilla ja niiden tallettamisella on merkitystä portailla istujille?
 – Minusta on mielenkiintoista nähdä läpileikkaus kansasta ja siitä, millaisia ajatuksia ilmaston muuttuminen ihmisissä herättää, Emma Pohja sanoo.
 ”Jalankulkijoista syntyy kyllä ne pahimmat päästöt. Kun jalankulkija menee suojatielle niin autot joutuvat hidastamaan tai peräti pysäyttämään ja sitten taas kiihdyttämään uudelleen. Se vie kauheasti bensaa.”
 Hyviä keskusteluja
 Raatihuoneen ohi kiiruhtaa usein paikallispoliitikkoja, joista osaa jää juttelemaan. Myös tavallisten kadunkulkijoiden kanssa syntyy hyviä keskusteluja esimerkiksi päästövähennyksistä tai talouspolitiikasta.
 Emma Pohja uskoo, että keskusteleminen kannattaa sellaisenkin ihmisen kanssa, joka lähestyy negatiivisella asenteella.
 – Joku saattaa ensin huutaa kovaan ääneen, että ilmastonmuutos on kovan rahan huijaus, jota ei oikeasti ole olemassa. Jos hänen kanssaan jää juttelemaan pidemmäksi aikaa saattaa paljastua, että taustalla onkin huoli ilmastosta, mutta oma elämä on niin rempallaan, ettei yksinkertaisesti jaksa ajatella koko asiaa.
 Kursivoidut kohdat ovat ilmastomielenosoittajien ohikulkijoilta talteen keräämiä kommentteja.

”Lopettakaa hengittäminen, teistähän tulee päästöjä!” – Tällaisia kommentteja ilmaston vuoksi lakossa olevat joutuvat kuulemaan


Summary: Berliinin ja Brandenburgin osavaltion uusi lentokenttä BER kaavaillaan avattavaksi ensi vuoden lokakuussa.

Berliinin uuden lentoaseman piti alun perin avautua kesäkuussa 2012. Toisin kävi. Lukuisien suunnittelu- ja rakennusvirheiden takia avajaisia on siirretty kerta toisensa jälkeen. Viime viikolla lentoaseman johtaja vakuutti, että kentän toiminta voidaan aloittaa 2020.
 Yle listasi viisi kysymystä ja vastausta berliiniläisiä ärsyttävästä ja huvittavasta rakennusfarssista.
 1. Miksi BER ei ole vielä valmis?
 Suurimmat rakennusvirheet liittyvät paloturvallisuuteen ja kaapelointiin. Lentoaseman sprinklerijärjestelmä ei toiminut suunnitellusti. Lisäksi 600 paloseinää jouduttiin purkamaan ja rakentamaan uudestaan, koska ne eivät täyttäneet paloturvallisuusmääräyksiä.
 Viestintäkaapelit oli vedetty sähkökaapeleiden viereen. Lopulta yli 40 kilometriä kaapelia jouduttiin asentamaan uudestaan.
 Myös lujuuslaskelmat menivät pahasti pieleen. Kattoon asennetut savunpoistopuhaltimet painoivat neljä tonnia, kun kattorakenteet oltiin suunniteltu kestämään vain puolet tästä painosta. Sisäkatto oli vaarassa romahtaa.
 Berliinin uusi lentoasema näyttää lähes valmiilta, mutta siltä se näytti jo vuonna 2012 kun avajaiset lykättiin. Uwe Tautenhahn
 Lentoasemaa on myös vaivannut suuri määrä pienempiä rakennusvirheitä.
 Esimerkiksi rullaportaat olivat liian lyhyet. Ne eivät ylettyneet lentoaseman toiseen kerrokseen. Automaattiset ovet olivat nekin menneet rikki rakennusvaiheessa.
 Lisäksi rakentamismääräykset ehtivät tiukentua pitkäksi venyneen rakentamisvaiheen aikana, mikä aiheutti lisää päänvaivaa urakoitsijoille.
 2. Paljonko rakentaminen on maksanut?
 Kymmenen vuotta sitten arvioitiin, että uusi lentoasema maksaisi enimmillään 2,5 miljardia euroa. Nyt kustannukset ovat nousseet kuuteen miljardiin euroon. Ne nousevat ehkä vielä enemmän.
 Jokaisen ylimääräisen rakentamisvuoden on arvioitu maksavan noin 400 miljoonaa euroa.
 Uutta lentokenttää odotellessa Berliini joutuu myös investoimaan Tegelin ja Schönefeldin vanhoihin lentoasemiin, jotka vaativat jatkuvaa korjaus- ja huoltotyötä. Tegelin lentoasema, jonne esimerkiksi Finnair ja Easyjet lentävät, piti alun perin sulkea jo 2012.
 3. Kuka kantaa vastuun virheistä?
 Rakennusprojektia vetää nyt jo neljäs johtaja.  Engelbert Lütke Daldrup  on ollut tehtävässä vuodesta 2017 ja hän on yrittänyt siivota muiden sotkuja.
 Lütke Daldrup ei halua julkisesti analysoida edeltäjiensä tekemiä virheitä, vaan yrittää saada lentoaseman valmiiksi.
 BER-lentoaseman johtaja Engelbert Lütke Daldrup lupaa, että lentoasema avataan lokakuussa 2020. Uwe Tautenhahn
 Pääurakoitsija on vaihtunut virheiden takia, mutta rakennusyhtiön vaihtamiseen liittyy myös riskejä. Berliinin osavaltion pääministeri ja kaupungin ylipormestari  Klaus Wowereit  erosi tehtävästään vuonna 2014. Lentoasemajupakka oli osasyy aikaisiin lähtöpasseihin.
 4. Miten kentän viivästyminen vaikuttaa Berliiniin?
 Saksan pääkaupunki on myös maan suurin kaupunki, jossa asuu lähes neljä miljoonaa ihmistä. Sen lisäksi Berliiniä ympäröivässä Brandenburgin osavaltiossa elää noin kaksi miljoonaa ihmistä.
 Näillä asukkailla on huonot liikenneyhteydet. Suoria lentoja kaukaisempiin kohteisiin ei ole juuri tarjolla. Berliiniläiset joutuvatkin usein lentämään Frankfurtin tai Münchenin kautta, kun he lähtevät kaukomaihin.
 Berliinin talouskasvu on ollut viime vuosina nopeaa, eikä kaupunki ole enää niin köyhä kuin aikaisemmin. Berliinin elinkeinoelämä vaatiikin parempia lentoyhteyksiä.
 Tänä vuonna arvioidaan, että 35,5 miljoonaa matkustajaa lentää Berliiniin tai kaupungista muualle.
 Lentoaseman alta löytyy aaverautatieasema. Uwe Tautenhahn
 5. Mitä mieltä berliiniläiset ovat tästä jupakasta?
 Vuonna  2017 tehdyssä mielipidemittauksessa kysyttiin , uskoivatko ihmiset siihen, että uusi lentoasema avataan seuraavana vuonna.
 Vastaajista yli puolet piti avajaisia melko tai erittäin epätodennäköisenä asiana. Vain kaksi prosenttia sanoi olevansa vakuuttunut, että lentoasema avataan.
 Pessimistit olivat oikeassa. Avajaiset lykättiin vuoteen 2020. Lentoaseman johtaja Engelbert Lütke Daldrup vakuutti viime viikolla, että lentoasema avataan liikenteelle ensi vuoden lokakuussa. Hän sanoi myös ymmärtävänsä, että ihmiset suhtautuvat tällaisiin ilmoituksiin epäillen.
 Aikakauslehti Der Spiegel raportoi , että kuntotarkastus- ja sertifiointiyhtiö TÜV on todennut 11 581 vikaa rakennustyömaalla.
 Spiegelin mukaan avajaiset saattaa vielä lykkääntyä. Tätä lentoasema ei vahvista.
 Lue lisää:
 Lufthansa uumoilee jo Berliinin uuden lentokentän purkamista
 Guten Tag! Berliinin Olkiluoto
 Jälleen uusi takaisku Berliinin uuden lentokentän rakennustöille
 Berliinin lentokenttä myöhästyy jälleen kerran lisää

Berliinin uusi lentoasema avattaneen 2020, yli kahdeksan vuotta myöhässä – Yle vieraili farssiksi muuttuneella rakennustyömaalla


Summary: Tutkijan mukaan tieto oman sekajätteen määrästä ja mahdollisuus säästää jätemaksuissa kannustavat kierrättämiseen.

Jyväskylässä Kankaan asuinalueella roskis tietää, miltä asunnolta roskapussi tuli. Uudet jäteastiat saa auki avainlätkillä, jotka on koodattu asuntokohtaisesti. Samanlaista älykästä jätehuoltoa ei ole kerros- tai rivitaloasumisen yhteydessä käytössä vielä missään muualla Suomessa.
 Roskisdataa kerätään siitä, millä lätkällä mikäkin jäteastia avataan ja kuinka usein.
 ‒ Tiedämme, mikä lätkä kuuluu mihinkin asuntoon, mutta meillä ei ole tietoa, kuka siellä asuu. Se, mitkä jäteastiat ovat suosituimpia, kiinnostaa meitä nyt, koska sen avulla jätehuollon logistiikka pystytään suunnittelemaan paremmin, projektipäällikkö  Tanja Oksa  Jyväskylän kaupungilta kertoo.
 Kankaalla älyroskiksia käyttävät  Iina Tiihonen  ja  Merja Syvänoro  pitävät datan keräämistä hyvänä tapana kannustaa kierrättämään.
 ‒ Minusta se on aika mielenkiintoista. Varsinkin, jos itse pääsee käsiksi siihen dataan ja voi seurata vaikka kuukausi- tai vuositasolla omaa roskien määrää. Se konkretisoisi sitä, paljonko roskaa tulee ja voisiko tehdä itse parempia valintoja oman kierrättämisen suhteen, Tiihonen pohtii.
 Lukossa oleva sensori rekisteröi roskiskäynnin järjestelmään. Jarkko Riikonen / Yle
 Syvänoro arvioi, että nuorempi sukupolvi on ympäristöön vaikuttavista asioista jo hyvin tietoinen, mutta osa väestöstä kaipaa edelleen kannustusta kierrättämiseen.
 ‒ Olen huomannut, että kaikille kierrätys ei ole ihan itsestäänselvää. Se varmaan on ihan oikea suunta, että jätteen määrää ja kierrättämistä jollain tavalla rekisteröidään, hän toteaa.
 Tavoitteena sekajätteen vähentäminen
 Tanja Oksan mukaan tarkoitus on, että Kankaan jäteastioiden keräämä data saadaan näkymään asukkaille verkkopalvelussa, josta jokainen voi itse seurata kierrättämistään.
 Tällä hetkellä neljässä sekajäteastiassa Kankaalla on pinnanmittaussensori, jonka avulla jäteastia osaa itse ilmoittaa olevansa täynnä. Asukkaiden roskikseen kiikuttamien roskapussien kokoa ei pystytä vielä mittaamaan, mutta siihen pyritään.
 Kun jätteen määrää pystytään mittaamaan asuntokohtaisesti, myös asuntokohtainen laskutus on mahdollista.
 ‒ Haluamme testata, mikä olisi sellainen laskutustapa, jolla olisi vaikutusta ihmisten kierrätysasteen nostoon. Yksi tapa voisi olla vesimaksun tyyppinen perusmaksu, josta osa maksettaisiin takaisin, jos sekajätettä kertyy vähemmän, Oksa kertoo.
 Keinot perustuvat tuuppausajatteluun
 Kulutustutkija, Jyväskylän yliopiston professori  Terhi-Anna Wilskan  mukaan sekä datan kerääminen nettiportaaliin että mahdollisuus vaikuttaa omaan jätemaksuun ovat hyviä keinoja kierrättämiseen motivointiin.
 ‒ Molemmat keinot perustuvat käyttäytymistaloustieteelliseen tuuppausajatteluun, jossa tarkoitus on kannustaa ihmisiä toimimaan tietyllä tavalla ikään kuin tuuppaamalla heitä tiettyyn suuntaan.
 Nettiportaali toimii Wilskan mukaan pelillistämisen tapaan. Jätteiden määrää ja kierrättämistä voisi seurata samaan tyyliin, kuin omaa kehoa monitoroidaan älykellojen avulla urheilusuorituksissa tai unen määrässä.
 ‒ Ihmisiä kiinnostaa seurata omaa edistymistään, ja osaan ihmisistä sellainen toimii todella hyvänä kannustimena. Arvioisin, että se on hyvä keino etenkin nuoremman väestön motivoimisessa.
 Toisia kannustaa oman toiminnan seuranta ja kehittäminen, toisia taas mahdollisuus säästää rahaa. Wilskan mielestä on hyvä, että käytössä on useita keinoja, jotka vetoavat eri ihmisryhmiin.
 Jos kierrättäminen on helppoa, sitä tehdään
 Jyväskylän kaupungin projektipäällikkö Tanja Oksan mukaan uudistuksessa on otettava huomioon se riski, että kaikki eivät toimi vastuullisesti. Joku ei ehkä halua maksaa tuottamistaan jätteistä, ja ne päätyvät jonkun toisen taloyhtiön roskikseen tai pahimmassa tapauksessa luontoon.
 ‒ Se on riski, joka ei saisi missään nimessä toteutua, ja sen ehkäisemistä täytyy pohtia, Oksa toteaa.
 Tutkija Terhi-Anna Wilska ei näe suurta vaaraa siinä, että jätemaksut saisivat osan ihmisistä heittämään roskansa jonnekin muualle.
 ‒ Suomessa on vahva sosiaalinen kontrolli, ja olemme sosiaalistuneet yleiseen sääntöjen noudattamiseen. Emme tee helposti sellaisia asioita, joita emme kehtaa kertoa muille.
 Todennäköisemmin ihmiset Wilskan mukaan jopa varastoivat ongelmajätteet kotiinsa ja ihmettelevät niitä siellä, kuin lähtevät kiikuttamaan niitä johonkin, minkä tietävät vääräksi paikaksi.
 ‒ Se on aina ylimääräinen vaiva, jos omia roskiaan lähtee viemään johonkin muualle kuin omaan lähimpään jätepisteeseen. Jos kierrätys on tehty helpoksi, on todennäköistä, että myös kierrätetään.
 Älykäs jätehuolto Jyväskylässä on osa valtakunnallista Suomen ympäristökeskuksen Circwaste-hanketta, jonka rahoittajia ovat muun muassa Sitra, Ympäristöministeriö ja Maa-ja metsätalousministeriö. Hanke on saanut EU:n rahoitusta 11 miljoonaa euroa, ja sen puitteissa pyritään valtakunnallisen jätesuunnitelman ja kiertotalouden tavoitteisiin.

Jätteen määrä voi näkyä pian myös kerrostaloasujan lompakossa ‒ Jyväskylässä käyttöön asuntokohtaista dataa keräävät jäteastiat


Summary: Omaisten hätä on suunnaton, vanhukset joutuvat virumaan joskus täysin epäinhimillisissä oloissa, kirjoittaa Sanna Ukkola.

laki ikääntyneen väestön toimintakyvyn tukemisesta sekä iäkkäiden sosiaali- ja terveyspalveluista

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja kirjoittaa joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki uutisten blogit löydät täältä
 Pieniä tositarinoita Suomesta:
 Tuttu, yhdeksänkymppinen mummo yrittää lääkärin pakeille. Jalan keinonivel sattuu kipeästi ja käveleminen on hankalaa. Mummo tulee yliopistolliseen sairaalaan, yrittää köpöttää lääkärin luokse puhumaan tilanteesta. Mummo ei ehdi edes istumaan vastaanotolle, kun lääkäri jo kommentoi:
 “Hyvä rouva. Teidän jalassanne ei ole mitään vikaa.”
 Apua toivonut mummo palaa kotiin. Seuraavat vuodet hän viettää sohvalla istuen.
 Iäkäs professori on joutunut sairaalaan  vuodeosastolle. Keskellä yötä hän soittaa hädissään läheiselleni, entiselle työkaverilleen ja pyytää apua. Hänellä on kakat housussa ja kukaan ei tule vaihtamaan vaikka hän on soittanut hälytintä jo monta tuntia. Läheiseni ei edes tunne professoria kovin hyvin – mutta alkaa keskellä yötä soitella tälle apua.
 Kaverin 91-vuotias pappa  taas sairastaa Alzheimeria ja perhe yrittää saada häntä ympärivuorokautiseen hoitoon samaan hoivakotiin, jossa hänen vaimonsa on. Papalla on harhoja, hän unohtaa syödä kunnon ruokaa yksin, ei osaa käydä suihkussa eikä siivota asuntoaan. Toinen silmä ei näe lainkaan, toisessa on näköä jäljellä enää kymmenen prosenttia. Hoivakodin henkilökunnan mukaan paikkoja olisi vapaina, mutta siitä huolimatta kunnalta tarjotaan eioota.
 Papan luona käy hoitaja neljä kertaa päivässä, mutta hoidon taso vaihtelee rajusti.
 Minimihoitoajan kuuluisi olla 15 minuuttia, mutta yksi hoitaja saattaa olla paikalla vain viisi minuuttia, toinen taas vain kaksi.
 “Käytännössä he käyvät katsomassa, että hengittääkö hän, onko hän enää elossa”, miehen tytär (kaverini äiti) kertoo.
 Pappa ei aina ymmärrä syödä, mutta Alzheimerin takia hän väittää hoitajille, että on jo syönyt. Välillä ruoat ovat koskemattomana jääkaapissa, kun pappa on unohdettu syöttää.
 Kaverini äiti on täysin tuskastunut tilanteeseen:
 “Isä saattaa nähdä yöllä pikku-ukkoja ja on kerran jopa riehunut pitkin yötä lapion kanssa. Näytimme lääkärille jopa valokuvia siitä, kuinka hän oli riehunut yöllä kotona ja tehnyt muka sähkötöitä: pöytä oli lattialla ylösalaisin, sähköpatteri irti, hän oli hakannut rautanauloja eteiseen, kaikki ihan sikinsokin. Mutta edes valokuvat eivät auttaneet – isä ei pääse hoivakotiin”, tytär suree.
 Kaverini pappa ei suinkaan ole ainoa samassa tilanteessa oleva vanhus: ikäihmisten hoito on järkyttävällä tolalla. Nykyinen vanhuspalvelulaki korostaa hoidon järjestämistä ensisijaisesti kotona. Päättäjät hokevat, että jokainen ihminen haluaa asua kotonaan niin kauan kuin se on mahdollista.
 Sivistysvaltion mitta on se, kuinka hyvin heikoimmista pidetään huolta. Sopii kysyä, onko Suomi enää sivistysvaltio.
 Olen itse joutunut  tutustumaan vanhushoivan tilanteeseen muistisairaan läheiseni takia. Hänelle määrättiin selkäkipuun holtittomasti erittäin vahvoja lääkkeitä, jotka sitten johtivat Alzheimerin puhkeamiseen. Nyt yritän etsiä muistisairaalle vanhukselle palvelutaloa pääkaupunkiseudulta.
 Jo pelkästään palvelutalon valinta pääkaupunkiseudulta on vaikeaa. Helsingin seudulla vanhusten hoitokoteja ja palvelutaloja on runsaasti, mutta en halua lähettää vanhustani paikkaan, jossa häntä makuutetaan lattialla omissa ulosteissaan.
 Mutta mistään ei edes löydy vertailua siitä, minkälaista hoivaa palvelutaloista saa ja kuinka tyytyväisiä esimerkiksi asiakkaat ja omaiset ovat hoidon tasoon.
 Samaan aikaan kun väki vanhenee , palveluita on leikattu joka puolella. Vanhukset kärsivät kotonaan, samalla heidän omaisensa joutuvat kohtuuttomaan tilanteeseen. Sivistysvaltion mitta on se, kuinka hyvin heikoimmista pidetään huolta. Sopii kysyä, onko Suomi enää sivistysvaltio.
 Esperi Care toi esille  lukemattomia kertomuksia vanhushoivan järkyttävästä tilasta Suomessa 2019. Omaisten hätä on suunnaton, vanhukset joutuvat virumaan joskus täysin epäinhimillisissä oloissa.  Suomessa vanhushoiva onkin heikommalla tolalla  kuin missään muussa Pohjoismaassa. Jopa 40 prosenttia laitoksissa työskentelevistä ihmisistä ei haluaisi vanhana ottaa vastaan oman työpaikkansa hoitoa.
 Ja vanhusten määrä  ei tästä pienene, päinvastoin suurimmat ikäluokat ovat vasta tulossa vanhusikään. Meillä on kirjaimellisesti käsissämme tikittävä aikapommi.
 Kaverini äidin sanoin: “Olisin toivonut omalle läheiselleni vähän erilaista vanhuutta. Hän on ollut koko ikänsä töissä ja maksanut veroja. Nyt vanhana hän ansaitsisi paljon parempaa.”
 Kirjoittaja on Ylen toimittaja ja   Sannikka & Ukkolan   juontaja, joka tykkää makaroonilaatikosta ja maailman katselemisesta vähän vinosti.
 Blogista voi keskustella pe 24.5. klo 16.00 asti.
 Lue myös:
 Analyysi: Vanhukset pääsivät kerrankin Säätytalon pöytiin –
 hoitajamitoitus noussee, eihän kotona asuva mummo unohdu?
 Sanna Ukkola: Uuspuritanisti valvoo jokaista liikettäsi, suihkuhetkesi pituutta ja patonkia, jonka syöt

Sanna Ukkola: Murheellisten vanhusten maa


Summary: Itä-Suomen kaupungit tekevät kovasti töitä, jotta Helsingistä rakennettaisiin uusi junarata Porvooseen ja sieltä edelleen Kouvolaan. Sen pitäisi pelastaa tyhjentyvä itä.

Koko itäinen Suomi on kovan paikan edessä. Nuoret muuttavat pois, syntyvyys on alamaissa ja väki vähenee uhkaavaa vauhtia. Edes yliopistokaupungit Joensuu, Kuopio ja Lappeenranta eivät saa vastavalmistuneita opiskelijoita  pysymään kaupungeissa .
 Ratkaisuksi ongelmaan haetaan uutta nopeaa rautatieyhteyttä Helsingistä itään.
 Suomessa on tällä hetkellä pohdinnassa kolme uutta suurta ja kallista raideyhteyttä: Helsingistä Turkuun, Helsingistä Tampereelle ja Helsingistä itään. Ne kaikki olisivat miljardiluokan rakennusurakoita.
 Kaikkiin ei ehkä ole varaa, joten kilpailu uudesta junaradasta käy kuumana.
 Junaradasta pelastus
 Itä-Suomen kaupungit odottavat kuumeisesti uuden hallituksen syntymistä.  Juha Sipilän  hallitus oli jo aikeissa ratkaista ratalinjauksia liikenne- ja viestintäministeri  Anne Bernerin  johdolla. Hallituksen kaatuminen laittoi suunnitelmat kokonaan jäihin.
 Kun uusi liikenneministeri aloittaa työnsä, kolkuttavat ministerin ovea todennäköisesti ensimmäisenä kaupunkien edustajat, jotka haluavat uuden radan Helsingistä Itä-Suomeen.
 Hallitusneuvotteluista  tihkuneiden tietojen mukaan  seuraava hallitus olisi käynnistämässä nopeiden junaratojen suunnittelun Helsingistä Turkuun, Tampereelle sekä itäiseen Suomeen mahdollisesti Porvoon ja Kouvolan kautta.
 Ratavaihtoehtoja on ollut esillä kolme.
 Helsingistä itään on kaavailtu kolmea eri ratavaihtoehtoa. Itäisen Suomen kunnat kannattavat reittiä, joka kulkee Helsingistä Porvoon kautta Kouvolaan.  Yle
 Vaihtoehdoista yksi kulkisi Helsingistä lentokentän kautta Porvooseen ja sieltä Kouvolaan. Toinen veisi Helsingistä Porvooseen ja edelleen rantaa pitkin Kotkaan ja sieltä Lappeenrannan kupeeseen Luumäelle.
 Kolmas vaihtoehto kulkisi Lahdesta Mikkeliin.
 Itä-Suomen suurilla kaupungeilla on suuri usko siihen, että uusi rata voisi pysäyttää tai edes hidastaa väestökatoa. Toiveena on, että ihmiset voisivat asua Itä-Suomessa, mutta kävisivät töissä vaikka Vantaalla tai muualla pääkaupunkiseudulla.
 Kaikilla ratavaihtoehdoilla on muhkea hintalappu.
 Itäsen Suomen kuntien kannattama reittivaihtoehto maksaisi 1,7 miljardia euroa. Yle
 Ajatuksena on ollut, että valtio perustaisi niin sanotun hankeyhtiön, joka rakennuttaisi radan. Kunnat lupaavat pienen summan sen pesämunaksi, mutta kyse on pikemminkin sadoista tuhansista kuin miljoonista euroista.
 Suurin osa rahoista pitäisi tulla valtion kassasta ja kenties EU:lta ja elinkeinoelämältä.
 Kuopio
 Kuopion kaupunginjohtajan  Jarmo Pirhosen  mukaan itäradalla olisi suuri merkitys sekä käytännölliseltä että henkiseltä kantilta.
 Käytännön merkitys liittyy saavutettavuuteen, jonka perusteella ihmiset valitsevat asuinpaikkansa ja yritykset investointikohteensa.
 Hänestä Kuopiolle on kohtuuton haitta, että junamatka Helsinkiin kestää neljä tuntia.
 – Jos verrataan vaikka Seinäjokeen, niin se on Suomen kartalla samalla korkeudella kuin Kuopio, mutta sieltä pääkaupunkiseudulle pääsee kolmessa tunnissa.
 Henkinen puoli liittyy itäsuomalaisten tulevaisuuden uskoon.
 – Itärata olisi vahva signaali siitä, että tulevaisuus on valoisampi. Itä-Suomeen uskotaan ja itäsuomalaisilla on lupa uskoa itseensä. Se myös yhdistää Itä-Suomea.
 Pirhosen mukaan Kuopion tulisi olla suunnitellussa hankeyhtiössä raideliikenteen termein "ensimmäisessä vaunussa, ellei peräti veturinkuljettajana". Euromääristä Pirhonen ei vielä osaa sanoa.
 – Mallista riippuen puhutaan ehkä enemmän sadoista tuhansista kuin miljoonista euroista. Selvää on, ettei koko hanketta kaupunkien varoilla toteuteta, vaan haetaan alkuvaiheeseen uskottava pohja, josta jatkaa suunnittelua ja rahoituksen hakemista.
 Kuopio on vahvasti Porvoon kautta Kouvolaan kulkevan itäradan kannalla, koska se on kaupunginjohtaja Jarmo Pirhosen mukaan realistisin vaihtoehto ja toisi hyötyä koko Itä-Suomelle.
 – Sen vaikutuspiiri ulottuu sekä Karjalan että Savon radalle, ja myös Pietari-yhteys pääkaupunkiseudulta nopeutuisi. Jos kannattaisimme vain Savon rataa hyödyttävää vaihtoehtoa, menettäisimme poliittista voimaa.
 Mikkeli
 Itärata on paras ja kenties ainoa keino parantaa Itä-Suomen kehitystä isossa mittakaavassa, tiivistää Mikkelin kaupunginjohtaja  Timo Halonen . Hänen mukaansa myös koulutus on Itä-Suomen elinvoimaisuuden kannalta oleellinen asia, mutta sekin tarvitsee liikenneyhteyksiä.
 – Elinkeinoelämän, asumisen, työpaikkaliikenteen edellytykset ja kansainväliset yhteydet parantuvat itäradan myötä. Se on se perustekijä, jonka ansiosta yhteiskunnan eri osa-alueet voivat toimia paremmin.
 Halonen nostaa esiin myös ilmastonmuutoksen ja matkailun. Hän uskoo, että tulevaisuudessa myös matkailijat käyttävät yhä enemmän junaa.
 – Välttämättä lentokoneet ja kumipyörät eivät tule olemaan se tapa, jolla Saimaan rannalle tullaan mökkeilemään.
 Myös Mikkeli kannattaa rahoitusmalliksi hankeyhtiötä, joka alkupääoman voimin lähtisi keräämään ulkopuolista rahoitusta hankkeelle.
 – Silloin puhuttaisiin kuntien ja kaupunkien osalta ykkösmiljoonista, ei sen suuremmista summista.
 Mikkelin näkökulmasta radalle ei ole muita vaihtoehtoja kuin Helsinki–Porvoo–Kouvola-reitti.
 – Se on se yhteys, joka mahdollistaa Mikkelin ja Savon suunnan yhteyksien nopeutumisen.
 Pieksämäki
 Itä-Suomen saavutettavuus ja sen kehityksen turvaaminen, tasapuolisuus muihin alueisiin nähden, työpaikka- ja tavaraliikenne sekä yhteydet pääkaupunkiseudulle ja Pietariin. Näiden asioiden vuoksi itärata on tärkeä, summaa Pieksämäen vs. kaupunginjohtaja  Ulla Nykänen .
 – Meidän näkökulmasta parhaiten saavutettavuutta pääkaupunkiseudulle ja lentoasemalle palvelee vaihtoehto, jossa rata menisi Kouvolan ja Porvoon kautta Helsinkiin.
 Pieksämäki on Nykäsen mukaan sitoutunut hankeyhtiön valmisteluun. Kaupungille on tärkeää olla mukana yhteisessä rintamassa edistämässä alueelle tärkeää asiaa.
 Hankeyhtiön rahoituksesta ei ole kuitenkaan tehty vielä päätöksiä. Arvioitakaan ei Nykäsen mukaan voi esittää, koska liian moni asia, kuten valtion osuus, EU-rahoitus ja muiden pääomittajien osuus, on vielä auki.
 – Rahoitusosuus pitää suhteuttaa kaupungin taloudelliseen tilanteeseen ja myös siihen, kuinka suuren hyödyn se tuo.
 Iisalmi
 Iisalmen kaupunginjohtaja  Jarmo Ronkainen  tarjoaa yllätyksen Savon kuntien joukossa. Henkilökohtaisesti hänen suosikkinsa Itä-Suomen junayhteyksien nopeuttamiseksi onkin Mikkeli–Lahti-oikorata.
 – Ajattelen asiaa täältä Iisalmesta päin henkilöliikenteen osalta ja matka-aikojen lyhenemisen kannalta.
 Ronkainen kuitenkin korostaa, että myös Iisalmi on Pohjois-Savon liiton virallisen kannan eli Helsinki–Porvoo–Kouvola-reitin kannalla. Iisalmi ei siis ole lipeämässä muiden kuntien rintamasta.
 Myös Ronkainen korostaa, että itärata on Itä-Suomen elinvoimaisuuden kannalta ehdoton edellytys. Iisalmessa ei ole kuitenkaan vielä ehditty miettiä kantaa suunniteltuun hankeyhtiöön ja sen rahoitukseen.
 – Peruslähtökohta on, että suhtaudumme hankkeeseen myötämielisesti ja pidämme sitä ehdottoman tärkeänä.
 Joensuu
 Joensuun kaupunginjohtaja  Kari Karjalainen  huokaisee syvään kertoessaan ennusteita Itä-Suomen asukasmäärästä.
 – Nykyisen junaradan vaikutuspiirissä on nyt 930 000 asukasta. Parinkymmenen vuoden kuluttua meitä on 140 000 vähemmän, jos ei mitään tehdä.
 Siksi myös 76 000 asukkaan Joensuu on Karjalaisen sanoin täysillä mukana haluamassa uutta itärataa.
 Joensuusta Helsinkiin on matkaa liki 450 kilometriä, minkä vuoksi erityisesti liikematkustajat käyttävät ensisijaisesti lentokonetta.
 – Kyllä tässä aina välillä miettii tätä lentoliikenteen tulevaisuutta, että kuinka kauan tässä vielä lennellään. Siksikin toimiva ja hyvä junayhteys ovat meille elintärkeitä, pohtii Karjalainen.
 Nykyisin Helsingistä Joensuuhun pääsee junalla nopeimmillaan neljässä ja puolessa tunnissa.
 – Jos juna saataisiin kolmeen tuntiin Joensuusta tai Kuopiosta Helsinkiin, voitaisiin maan sisäisiä lentoja vähentää radikaalisti.
 Uutta rataa eivät Joensuun kaupunginjohtaja Kari Karjalaisen mukaan tarvitse vain matkustajat, vaan entistä enemmän myös elinkeinoelämä. Pohjois-Karjalassa on isot puuvarat, joita pitää pystyä kustannustehokkaasti kuljettaman teollisuuden palvelukseen.
 – Se biomassa pitää saada kuljetettua taloudellisesti, ja se on tulevaisuudessa koko ajan tärkeämpää koko valtiolle ja vientiteollisuudelle. Junaliikenne on todella kilpailukykyinen.
 Joensuu kaupunginjohtaja Kari Karjalainen muistuttaa, että kaupungit eivät voi paljoa rahaa uuteen junarataan laittaa.
 – Kaupungeilla on korjausvelkaa ja omaa rakentamista. Totta kai siihen sitoudutaan, mutta ei tällaiset miljardihankkeet voi olla kuntien vastuulla. Jokainen kaupunki tulee mukaan mahdollisuuksiensa mukaan.
 Joensuulaisten mielestä paras linjaus itäradalle on Helsingistä Porvoon kautta Kouvolaan kulkeva reitti. Silloin se hyödyttäisi myös Itä-Suomesta Pietarin ja Pietarista Itä-Suomeen tulevia ihmisiä.
 – Ei se linjaus tarkoita, että Kotka tai Lahti jätetään pussiin, vaan niitä tulee myös kehittää, sanoo Karjalainen.
 Joensuuta helpottaisi merkittävästi jo se, että Imatralta Joensuuhun kulkeva junarata saataisiin peruskorjattua, jolloin matka-aikaan tulisi jo merkittävä parannus.
 – Sitähän pitäisi jo olla tekemässä, toteaa Karjalainen.
 Lappeenranta
 Lappeenrannan kaupunginjohtaja  Kimmo Jarvan  mielestä uusi itärata on elintärkeä niin Lappeenrannalle kuin koko Itä-Suomelle.
 – Jos rata- ja liikenneyhteyksiä Itä-Suomeen ei pidetä hyvässä kunnossa, jää tämä alue entistä enemmän paitsioon ja joutuisi heikompaan asemaan muuhun Suomeen verrattuna.
 Tällä hetkellä juna kulkee Lappeenrannasta Helsinkiin noin kahdessa tunnissa. Pääkaupunkiseudulta Porvoon ja Kouvolaan kautta kulkeva uusi rata voisi parhaimmillaan nopeuttaa matkaa puolella tunnilla.
 –Se voisi olla henkisesti ratkaiseva kynnys siihen, että ihmiset voisivat asua täällä ja käydä pääkaupunkiseudulla töissä.
 Koska uuden junaradan suunnitteluun ja rakentamiseen kuluu aikaa yli 10 vuotta, toivoisi kaupunginjohtaja Kimmo Jarva jo nyt parannuksia Karjalan rataan, jotta junien nopeuksia voitaisiin kasvattaa. Myös lisää junavuoroja on Jarvan toivelistalla.
 Lappeenrannan kaupunginjohtaja Kimmo Jarva uskoo, että niin sanottu hankemalli olisi paras ja realistisin tapa rahoittaa uusi rata. Kaupungeilta ei suuria summia tule.
 – Kyllä me toivotaan yrityselämää mukaan rahoittajaksi, jolloin rata tarjoaisi yrityksille pitkälle aikavälillä tasaista tuottoa.
 Uutta raidetta käyttäisivät Jarvan mukaan niin elinkeinoelämä kuin tavalliset kansalaisetkin
 – Tämä alue on metsäteollisuuden suurimpia keskittymiä Suomessa, kertoo Jarva.
 Jarva korostaa, että uusi rata on koko Itä-Suomen yhteinen asia. Kaikki kaupungit ja kunnat ovat siinä mukana ja puhaltavat yhteen hiileen.
 Lappeenranta kannattaa Kimmo Jarvan mukaan uutta rataa, joka kulkisi Helsingistä Porvoon kautta Kouvolaan. Se palvelisi parhaiten suurinta osaa Itä-Suomea.
 – Tiedän, että Lahti ja Kotka eivät ole siitä vaihtoehdosta hirveän innostuneita.
 Kouvola
 Kouvolan kaupungin kehitysjohtaja  Petteri Portaankorva  kertoo, että realismia on saada vain yksi nopea raidelinjaus Helsingistä itäiseen Suomeen. Hänen mielestään uudella sillä pitää saada mahdollisimman suuri hyöty pääkaupunkiseudulle, itäiselle Suomelle sekä kansainväliselle raideliikenteelle.
 – Siksi linjaus Helsingistä Porvoon Kouvolaan kautta on fiksuin. Sillä tavoitetaan itäisessä Suomessa melkein miljoona ja Pietarista kuusi miljoonaa ihmistä.
 Keskeisin syy uudelle junaradalle Kouvolan näkökulmasta on yhteys Helsinki–Vantaan lentokentälle ja sieltä edelleen Pasilan kautta Helsingin keskustaan. Suunnitelmissa on ollut rakentaa Helsingistä kokonaan uusi rata lentoasemalle, jolloin nykyinen junanvaihto Tikkurilassa jäisi pois.
 – Silloin Kouvolasta pääsisi lentokentälle 45 minuutissa ja Helsinkiin alle tunnissa.
 Portaankorva muistuttaa, että kaikki eivät suinkaan ole menossa lentokentälle, vaan lentokentän läheisyydestä on tullut merkittävä työpaikka-alue. Silloin Kouvolassa asuvat voisivat käydä helposti Vantaalla töissä. Myös Pasilan seutu kehittyy suureksi työpaikka-alueeksi.
 Kouvolan kaupungin kehitysjohtaja Petteri Portaankorvan mielestä yksi mahdollinen rahoitusmalli olisi valmistelussa ollut hankeyhtiömalli, johon kaikki kunnat antaisivat pienen pesämunan. Pääasiassa rahoituksen pitäisi tulla valtiolta ja mahdollisuuksien mukaan kenties EU:lta tai kotimaisilta julkisesti omistetuilta yhtiöiltä.
 Aikaa kuluu
 Vaikka uuden itäradan radan suunnittelu alkaisi tänään, olisi valmista vasta joskus 2030-luvulla. Siksi useiden kaupunkien toive olisi saada esimerkiksi Karjalan radan perusparannus nopeasti käyntiin.
 Jos idän suuntaan päädytään rakentamaan uusi junarata, pitäisi siihen itäisen Suomen mielestä saada mahdollisimman nopeat junat. Niiden pitäisi kulkea jopa 300 kilometriä tunnissa, jotta esimerkiksi Kuopiosta tai Joensuusta pääsisi kolmessa tunnissa Helsinkiin. Se puolestaan vaatisi myös täysin uuden, nopeita vauhteja kestävän junakaluston.
 MIkä reitti kulkisi itäisen Suomen kuntien toivolla tavalla Helsingistä Porvoon kautta Kouvolaan, lyhenisi matka-aika Väyläviraston selvityksen mukaan Helsingistä Kouvolaan 13 minuuttia, kun juna kulkee nopeusrajoituksella 220 kilometriä tunnissa.
 Nopeusrajoituksella 300 kilometriä tunnissa matka-aikasäästö olisivat 19 minuuttia.
 Matkustusajat lyhenisivät merkittävästi, jos kaikki toiveet nopeista junista, oikoradasta ja nykyisten ratojen perusparannuksesta toteutuisivat. Yle
 Vaikka Itä-Suomen kaupungit toivovat nopeiden junien olevan yksi ratkaisu väestökadon torjumiseen, ei  Väylävirasto omassa selvityksessään  ole yhtä optimistinen. Se on arvioinut, että pelkkä ratalinjaus Helsingistä Porvoon kautta Kouvolaan hyödyttäisi pääasiassa porvoolaisia.
 Toista mieltä on Konsulttitoimisto MDI:n itäisen Suomen maakunnille sekä Kouvolan ja Porvoon kaupungille tekemä selvitys.  Sen mukaan  nopeammat yhteydet houkuttelisivat uusi asukkaita ja yrittäjiä.
 Kouvolan jälkeen matka-aika on jo sen verran pitkä, ettei sillä työvoiman liikkuvuuteen olisi Väyläviraston mielestä suurtakaan merkitysta.

Idän kaupungeilla ratkaisu suureen hätään – maksaa 1,7 miljardia euroa


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Näin pääset turhan aggressiivisesta ajotavasta eroon
 Hyökkäävä ajotapa säästää vain vähän aikaa, mutta nostaa onnettomuusriskiä selvästi.  Ylen testin avulla  voit arvioida omaa aggressiivisuuttasi liikenteessä. Liika aggressiivisuus tien päällä on asia, josta pystyy psykologin mukaan oppimaan pois.
 Leijonilla uskomaton nousu, Ruotsi kotimatkalle
 Martin Divisek / EPA
 Suomi kaatoi  Ruotsin jääkiekon MM-kilpailujen  puolivälierässä uskomattoman nousun jälkeen. Ruotsi johti ottelua pahimmillaan jopa kahdella maalilla, mutta Leijona-ryhmä nousi rinnalle. Jatkoajalle vieneen osuman teki joukkueen kapteeni  Marko Anttila  vain 1,5 minuuttia ennen varsinaisen peliajan loppumista. Jatkoaikaa ehdittiin pelata vajaat kaksi minuuttia, kun ottelun sankari,  Sakari Manninen  iski välieriin vieneen 5-4-osuman. Välierässä Suomi kohtaa lauantaina Venäjän.
 Hallitusneuvotteluissa rutistetaan päivä ennen lyhyttä vaalitaukoa
  Hallitusneuvotteluiden vetäjä, SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne ja Vihreiden puheenjohtaja Pekka Haavisto saapuvat hallitusneuvotteluihin Säätytalolle Helsingissä 15. toukokuuta. Marrkku Ulander / Lehtikuva
 Hallitusneuvotteluissa piti saada hallitusohjelma valmiiksi tänään perjantaina, mutta jo aiemmin viikolla selvisi, että ohjelma valmistuu vasta myöhemmin. Torstaina hallitusneuvottelujen vetäjä  Antti Rinne  (sd.) arvioi, että ohjelma valmistuisi ensi viikolla.  Tämän päivän rutistuksen  jälkeen neuvotteluissa on lyhyt vaalitauko. Eurovaalit järjestetään sunnuntaina.
 Testaa, miten pärjäisit mepin saappaissa
 Eetu Pietarinen/ Yle
 Kansa äänesti sinut europarlamenttiin.  Testaa Ylen pelissä , olisitko kansainvälisessä seurassa kuin kala vedessä vai kuin rantakalliolla sätkivä särki?
 Nuoret protestoivat ilmaston puolesta
 Nuoret osoittivat mieltään ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi Brysselissä. Julien Warnand / EPA
 Nuoret  ympäri maailman järjestävät tänään toisen kansainvälisen ilmastolakon  ilmastonmuutoksen estämiseksi. Ilmastolakkoilijoiden esikuva  Greta Thunberg  on kertonut Twitterissä, että tempaus järjestetään yli 1 620 paikkakunnalla yli 119 maassa. Helsingissä lakkoilijat luovuttavat aamulla vetoomuksen tulevalle hallitukselle Säätytalolla ja kerääntyvät sen jälkeen eduskuntatalolle.
 Päivä alkaa monin paikoin sateisena
 Yle Sää
 Perjantai alkaa sateisena maan etelä- ja keskiosissa sekä paikoin Pohjois-Pohjanmaalla ja Kainuussa. Päivän mittaan sää poutaantuu lännestä alkaen. Illalla sateet painottuvat itä-Suomeen. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Rattiraivosta voi oppia pois, Leijonat paineli välieriin, eurovaalit pakottavat hallitusneuvottelut tauolle


Summary: Tutkimuksen mukaan aggressiivinen ajotapa moninkertaistaa kolaririskin, eikä oikeastaan edes säästä aikaa.

Rattiraivosta puhutaan paljon, vaikka harva meistä oikeasti on kohdannut tai tuntenut liikenteessä suoranaista raivoa. Paljon yleisempää onkin lievempi aggressiivisuus.
 Esimerkiksi ylinopeuksiin ja perässä roikkumiseen syyllistyy suuri osa autoilijoista, vaikka ne lisäävät onnettomuusriskiä moninkertaisesti.
 Nyt kysymme sinulta yhdeksän kysymyksen sarjan, joka mittaa aggressiivisuutta ajotavoissasi, tunteissasi ja asenteissasi muita kohtaan liikenteessä. Vastaa rehellisesti! Testin jälkeen saat vinkkejä, miten liiasta aggressiivisuudesta voi päästä liikenteessä eroon.
 Näin pääset eroon haitallisesta käytöksestä liikenteessä
 Mitä enemmän pisteitä sait, sitä enemmän sinulla on syytä tarkastella itseäsi autoilijana. Sinun on myös hyvä tietää, että aggressiivisuus ratissa on asia, jota pystyy muuttamaan.
 Liikenneturva pyrkii ravistelemaan suomalaisten ajokäyttäytymisestä turhaa aggressiivisuutta kolmen T-kirjaimen avulla: tavat, tunteet, tulkinnat. Myös tekemäsi testin yhdeksästä kysymyksestä kolme ensimmäistä keskittyi tapoihin, seuraavat tunteisiin ja viimeiset tulkintoihin.
 Liikenneturvan psykologi  Jyrki Kaistisen  mukaan jopa 40 prosenttia ihmisten hereillä tekemistä toimista on automatisoituja, ja sama pätee ajamiseen. Jotta tapoja voi muuttaa, ne pitää tiedostaa.
 Jos tapanasi on esimerkiksi ajaa lievää ylinopeutta, kysy itseltäsi mitä siitä saat. Sinua voi palkita tuntu siitä, että pääset nopeammin perille. Tavasta voi päästä eroon, kun selvität ärsykkeen, joka saa sinut ajamaan ylinopeutta. Jos ärsyke on esimerkiksi kiireen tunne, mieti, voitko ehkäistä sen jotenkin. Yksinkertainen tapa on päättää lähteä aikaisemmin liikkeelle, jolloin kiireen tunnetta ei synny.
 Muiden tulkitaan tekevän virheitä ikään kuin pahuuttaan. Kun itse tekee virheen, sille löytyy aina jokin selitys.  Jyrki Kaistinen
 Käyttäytymismallin muuttaminen vaatii tiedostamista ja kärsivällisyyttä. Suunnilleen kuukaudessa aikaisemmin liikkeelle lähtemisestä tulee kuitenkin automaattinen tapa, jolloin voi keskittyä seuraavaan asiaan. Tällä tahdilla puolessa vuodessa ehtii tehdä jo melkoisen taparemontin.
 Myös tunteita voi opetella hallitsemaan. Kenenkään ei tarvitse olla liikenteessä tunteeton zombi, mutta suuttuneena ajamisesta ei ole hyötyä. Kiukun hallitsemisessa toimivat liikenteessä samat keinot kuin muuallakin elämässä: hengitä syvään, keskity ajamiseen, laske kymmeneen. Voit yrittää myös jo ajamaan lähtiessä päättää, että tällä kertaa et suutu liikenteessä.
 – Jos vaikka huomaat provosoituvasi muiden virheistä, voit keskittyä olemaan provosoitumatta. Senkin voi muuttaa tavaksi ja kohta huomaat, että sitä ei tarvitse enää ajatella, sanoo Liikenneturvan koulutusohjaaja  Erkka Savolainen  Kuopiosta.
 Autoilijaa vaivaa kaksi tyypillistä harhaa
 Muita autoilijoita voi myös opetella ajattelemaan enemmän ihmisinä kuin persoonattomina. Hidasteleva kuljettaja on jonkun isä, äiti, sisko, veli, lapsi, mummo tai vaari. Hänen ajonopeuttaan ei toisesta autosta käsin muuteta.
 – Yksi tapa on miettiä, miltä tämä maailma näyttää edessä tai takana olevan autoilijan näkökulmasta, Kaistinen ehdottaa.
 Tavallista suomalaista autoilijaa vaivaa myös positiivisuusharha. Kaikki ovat joskus kuulleet kyselystä, jonka mukaan suurin osa autoilijoista arvioi olevansa keskimääräistä parempia kuljettajia. Liikenneturvan kyselyn mukaan autoilijat kuvittelevat myös  huolehtivansa muun muassa turvavälistä, jalankulkijoiden ja pyöräilijöiden oikeuksista ja paremmin kuin ne muut .
 – Lisäksi muiden tulkitaan tekevän virheitä ikään kuin pahuuttaan eli jonkin pysyvän ominaisuuden vuoksi. Vastaavasti kun itse tekee virheen, sille löytyy tilanteesta aina jokin selitys, Kaistinen sanoo.
 Hän korostaa, että liikenne on sosiaalinen verkosto, jossa olemme mukana yhtenä muiden joukossa. Jokainen voi valita, levittääkö verkostossa hyviä vai huonoja asioita.
 Tutkimukset: Hyökkäävän ajotyylin hyödyt vähäiset, mutta riskit huomattavat
 Vuonna 2014 julkaistussa tutkimuksessa  simuloitiin aggressiivisen ajotavan vaikutuksia onnettomuusriskiin ja matka-aikaan . Aggressiivinen ajotapa (ylinopeus, perässä roikkuminen ja kaistalta toiselle puikkelehtiminen) säästi vain 1–2 prosenttia matka-aikaa. Samaan aikaan se nosti kolaririskin 3,1–5,9-kertaiseksi muihin kuskeihin verrattuna. Lisäksi kolarit olivat tavallista vakavampia.
 Toisessa vuonna 2014 julkaistussa tutkimuksessa vertailtiin erilaisten aggressiivisten tapojen yleisyyttä liikenteessä. Hieman yli puolet amerikkalaisista autoilijoista myönsi  vähintään kerran roikkuneensa edellä ajavan auton perässä .
 Huutaminen tai tööttääminen mielenosoituksellisesti oli lähes yhtä yleistä. Lisäksi neljännes autoilijoista tunnusti joskus yrittäneensä estää toista autoa vaihtamasta kaistaa.
 Amerikkalaistutkimuksen mukaan aggressiivinen käytös liikenteessä oli yleisintä 25–39-vuotiaille miehille. Samansuuntaisia tuloksia saatiin vuonna 2005 Australiassa: sekä aggressiivinen käytös että suoranainen liikenteessä esiintyvä väkivalta  olivat tyypillisesti nuorten miesten toisiin nuoriin miehiin kohdistamia tekoja .
 Voit keskustella aiheesta perjantaina kello 20 asti. Tarvitset osallistumiseen  Yle Tunnuksen .

Testaa 9 kysymyksellä, käytkö liian kuumana ratissa – psykologi neuvoo, miten vaarallisista ajotavoista pääsee eroon


Summary: Kahden viikon ajan jatkuneet hallitusneuvottelut alkoivat 8. toukokuuta seminaarilla.

Hallitusneuvottelija  Antti Rinteen  (sd.) tavoitteena oli saada hallitusohjelma valmiiksi tänään perjantaina, mutta  jo viikolla selvisi, että  näin ei käy.
 Kuvaa klikkaamalla pääset katsomaan, kun Antti Rinne kommentoi aamulla neuvottelutilannetta Säätytalossa. Tarkka aika ei ole tiedossa, mutta lähetyksemme alkaa noin klo 9.05. Yle seuraa tähän artikkeliin päivän neuvottelujen antia. SDP:n lisäksi hallitusneuvotteluissa ovat mukana keskusta, vihreät, vasemmistoliitto ja RKP.
 Hallitusneuvottelujen lisäksi puoluejohtajien aikaa ovat vieneet viikon eurovaalitentit. Lauantai on varattu vaalikampanjointiin. Eurovaalit järjestetään Suomessa tämän viikon sunnuntaina.
 Torstaina illansuussa  Rinne arvioi, että eri kysymyksiä pohtivat  työryhmät ovat saaneet työnsä siihen asentoon, että neuvotteluissa päästään pian tarkemmin ratkomaan taloutta eli tuloja ja menoja.
 Rinteen mukaan verotuksessakin päästiin eteenpäin, mutta etenkin yrittämiseen ja omistamiseen liittyvässä verotuksessa on auki olevia kohtia. Yksityiskohtiin hän ei suostunut menemään, vaan korosti, että kyse on lopulta kokonaisuudesta.
 Miljardin euron pysyvät uudet valtion menot olisi tarkoitus rahoittaa työllisyyttä parantamalla ja veromuutoksilla. Rinne on vakuuttanut, että palkka- ja eläketulojen verotusta ei kiristetä.
 Jo torstaiaamuna Rinne ilmoitti puheenjohtajien  päässeen sopuun sosiaali- ja terveydenhuoltouudistuksen rakenteista.
 Ennen lyhyttä vaalitaukoa neuvottelijat saavatkin rutistaa paketin siihen asentoon, että valmista tulisi ensi viikolla. Näin Rinne arvioi torstaina, vaikka ensin vastasi “joskus” toimittajien kysymykseen hallitusohjelman valmistumisesta.
 Lisää aiheesta:
 Rinne tapaa illalla häntä hoitaneita hoitajia: "Moni on tyytyväinen, etteivät pörriäiset pörrää soten ympärillä kuten aiemmin"
 Analyysi: Rinteen sote-pakasta pullahti voitto keskustalle, demarit näyttivät yksityisille firmoille kaapin paikan
 Hallitusneuvottelujen sote-sopu julkaistiin – lue linjaus tästä

Rinteen hallitusohjelman piti valmistua tänään, nyt rutistetaan mikä ehditään ennen lyhyttä vaalitaukoa, Yle seuraa


Summary: Trumpin mukaan Huawein tilanne voi ratketa osana Yhdysvaltojen ja Kiinan kauppaneuvotteluja.

Radio-, televisio- ja tietoliikennevälineiden valmistus

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on vihjannut, että kiinalaisen teknologiajätti Huawein tilanne saattaa ratketa osana Yhdysvaltojen ja Kiinan välisiä kauppaneuvotteluja.
 Presidentti linkitti nyt ensimmäistä kertaa yhteen Huawei-kiistan ja kauppaneuvottelut. Trumpin mukaan on hyvät mahdollisuudet, että osapuolet löytävät neuvotteluissa sovun ja että Huawei sisällytetään siihen.
 Huawei on ajautunut hankalaan tilanteeseen, kun Yhdysvallat on kieltänyt amerikkalaisia yhtiöitä käymästä kauppaa sen kanssa turvallisuussyihin vedoten. Maa on pitkään epäillyt, että Kiinan hallitus käyttää Huawein tuotteita vakoiluun. Trump jatkoi samaa teemaa tavatessaan toimittajia Valkoisessa talossa.
 – Huawei on jotain hyvin vaarallista. Kun katsotaan, mitä he ovat tehneet turvallisuusnäkökulmasta, sotilaallisesta näkökulmasta. Hyvin vaarallista, presidentti toisteli.
 Huawei on kiistänyt vakoiluväitteet. Kiina syyttää Yhdysvaltoja kiusanteosta ja on esittänyt sille virallisen vastalauseen Huawein kohtelusta. Kiinan mukaan Yhdysvaltojen pitää korjata väärät tekonsa ja olla vilpitön, jos se haluaa jatkaa kauppaneuvotteluja.
 Pompeo aivan eri linjoilla
 Presidentti Trumpin kommentit ovat ristiriidassa ulkoministeri  Mike Pompeon  puheiden kanssa. Pompeo sanoi vain hieman aiemmin, että Huawei ja kauppaneuvottelut eivät ole yhteydessä toisiinsa.
 Pompeo korosti  CNBC-televisiokanavan  haastattelussa, että asiassa on olemassa kaksi erillistä elementtiä: kansallinen turvallisuus ja yritykset "luoda reilu, vastavuoroinen ja tasapainoinen kauppasuhde kahden maan välille".
 Ulkoministeri myös tyrmäsi Huawein lausunnot, joissa kiistettiin yhteistyö Kiinan hallituksen kanssa. Pompeon mukaan kaikki yhtiön käsittelemä data on vaarassa joutua vääriin käsiin.
 – On virheellinen lausunto väittää, että he eivät toimi yhteistyössä Kiinan hallituksen kanssa. Huawei on vahvasti yhteydessä paitsi Kiinaan myös Kiinan kommunistiseen puolueeseen.
 Lisää aiheesta:
 Huawei-kiista leviää Suomenkin kauppojen hyllyille – DNA: Tuskin aloitamme uusien mallien myyntiä
 Näin Huawein kriisi on edennyt – Yhdysvaltojen painostus Kiinan lippulaivayhtiötä kohtaan on koventunut kuukausi kuukaudelta

Presidentti Trumpilla ja ulkoministeri Pompeolla eriävät kannat Huawein roolista USA:n ja Kiinan kauppakiistassa


Summary: Presidentti Donald Trumpin avustajat todistivat kukin vuorollaan presidentin rauhallisuudesta.

Presidentti  Donald Trump  jatkaa vakuuttelujaan siitä, ettei hän missään nimessä saanut raivokohtausta tavatessaan keskiviikkona demokraattien johtoa Valkoisessa talossa.
 Tapaamisessa oli määrä käsitellä kahden tuhannen miljardin dollarin arvoista infrastruktuurin korjaushanketta.
 Silminnäkijöiden mukaan Trump saapui paikalle jo valmiiksi suuttuneena. Hän ei silminnäkijälähteiden mukaan kätellyt vastapuolia eikä edes istuutunut ennen kuin poistui paikalta.
 Edustajainhuoneen puhemies  Nancy Pelosi  kertoi lyhyeksi jääneen tapaamisen jälkeen, että Trump uhkasi lopettaa kaiken yhteistyön demokraatteja vastaan, mikäli häneen kohdistuvia tutkintoja ei lopeteta. Lisäksi hän kuvaili presidentin saaneen raivokohtauksen.
 Trump on lukuisissa tapaamisen jälkeen julkaisemissaan Twitter-posteissaan syyttänyt Pelosia valehtelusta ja korostanut olleensa tapaamisessa hyvin ystävällinen ja rauhallinen.
 Torstai-iltapäivänä nämä vakuuttelut saivat kokonaan uuden muodon, kun Trump piti lehdistötilaisuutta Valkoisessa talossa. Presidentti pyysi vuorotellen avustajiaan vahvistamaan tv-kameroille, että presidentti toden totta oli ollut rauhallinen eikä ollut saanut raivokohtausta.
 Presidentin rauhallisuudesta todistivat kameroille muun muassa Valkoisen talon lehdistösihteeri  Sarah Sanders , viestinnän johtaja  Mercedes Schlapp , presidentin avustaja  Kellyanne Conway  sekä Trumpin taloudellinen neuvonantaja  Larry Kudlow .
 Erikoinen näytös tapahtui lehdistötilaisuudessa, missä Trump esiintyi maanviljelijöiden kanssa. Trump kertoi tilaisuudessa 16 miljardin dollarin lisätukiaisista maatalouteen helpottamaan tilojen taloudellista ahdinkoa.
 Yhdysvaltojen ja Kiinan pitkittynyt kauppakiista on kurittanut kovalla kädellä amerikkalaisviljelijöitä.

Erikoinen näytös Valkoisessa talossa: Trump pisti vuoron perään avustajansa vahvistamaan tv-kameroille, ettei hän ollut saanut raivokohtausta


Summary: Maaliskuussa vastaava tempauspäivä keräsi järjestäjien mukaan yli miljoona osanottajaa.

Nuoret ympäri maailman järjestävät tänään toisen kansainvälisen ilmastolakon ilmastonmuutoksen estämiseksi.
 Ilmastolakkoilijoiden esikuva  Greta Thunberg  on kertonut Twitterissä, että tempaus järjestetään yli 1 620 paikkakunnalla yli 119 maassa.
 Helsingissä lakkoilijat luovuttavat aamulla vetoomuksen tulevalle hallitukselle Säätytalolla ja kerääntyvät sen jälkeen eduskuntatalolle.
 Järjestäjien mukaan ensimmäinen ilmastolakkotapahtuma maaliskuussa keräsi yli miljoona osanottajaa maailmanlaajuisesti.
 Lue lisää:
 Kuinka Greta Thunbergin  ilmastoprotesti vaikuttaa Ruotsissa? Muuttuuko ruotsalainen elämäntapa?  Kirjeenvaihtaja Riikka Uosukaisen vastaukset yleisön kysymyksiin

Nuoret ympäri maailman ovat tänään toista kertaa ilmastolakossa


Summary: Julian Assangen asianajajan mukaan Yhdysvaltain toimet merkitsevät uhkaa kaikille journalisteille.

Yhdysvaltain oikeusministeriö on ilmoittanut 17 uudesta syytteestä WikiLeaksin perustajaa  Julian Assangea  vastaan.
 Ministeriön mukaan Assange syyllistyi vakoiluun liittyvän asetuksen rikkomiseen julkaisemalla lainvastaisesti nimiä salassa pidettävästä aineistosta vaarantaen kyseisten ihmisten hengen. Lisäksi Assangen syytetään avustaneen Yhdysvaltain armeijan entistä analyytikkoa  Chelsea Manningia  pääsemään käsiksi hallinnon salassa pidettävään aineistoon.
 Reilu kuukausi sitten oikeusministeriö julkaisi suppeamman syytekirjelmän. Siinä Manningin todettiin luovuttaneen Assangelle osan puolustusministeriö Pentagonin tietokonejärjestelmien salasanoista vuonna 2010, jonka jälkeen WikiLeaks julkaisi satojatuhansia salaisiksi luokiteltujen Pentagonin viranomaisasiakirjoja Irakin ja Afganistanin sotiin liittyen.
 Assangen asianajajan mukaan hänen asiakastaan nostetut syytteet merkitsevät uhkaa kaikille journalisteille, jotka yrittävät tehdä työtään. Niin ikään Wikileaks julkaisi Twitterissä postin, missä se totesi, että kansallista turvallisuutta koskeva journalismi, kuten myös Yhdysvaltain perustuslain ensimmäinen lisäys, ovat tulleet tiensä päähän.
 Britanniassa parhaillaan 50 viikon tuomiota istuva Assange ei halua tulla luovutetuksi Yhdysvaltoihin ja taistelee sitä vastaan tuomioistuimessa. Asianajajan mukaan Yhdysvaltoihin karkotus olisi Assangelle hengenvaarallinen.
 Assangelle langetttiin vappuna 50 viikon vankeustuomio takuuehtojensa rikkomisesta, kun hän hakeutui vuosikausiksi oikeuden ulottumattomiin Ecuadorin Lontoon-lähetystöön vuonna 2012.
 Yhdysvaltojen on toimitettava virallinen karkotuspyyntö 12. kesäkuuta mennessä.

Yhdysvallat kertoi 17 uudesta syytteestä WikiLeaksin Assangea vastaan


Summary: Rupert Murdochin News Corp -yhtiö aikoo valittaa oikeuden päätöksestä.

Australialainen sanomalehti on tuomittu maksamaan miljoonakorvaukset Hollywood-näyttelijä  Geoffrey Rushille .
 Daily Telegraph julkaisi vuonna 2017 useita artikkeleita, joissa Rushin väitettiin käyttäytyneen sopimattomasti naispuolista kollegaansa kohtaan teatteriproduktiossa Sydneyssä kaksi vuotta aiemmin.
 Lehden mukaan teatteri oli saanut asiasta nimettömän valituksen. Rush kiisti kaikki lehden väitteet.
 Tuomioistuin katsoi, että artikkelit olivat vastuutonta sensaatiojournalismia ja tuomitsi Daily Telegraphin Rushin kunnianloukkauksesta 2,9 miljoonan Australian dollarin (noin 1,2 miljoonan euron) korvauksiin.
 Rushin asianajaja kertoo tähden ehdottaneen lehdelle ensin sovitteluratkaisua, jossa lehti pyytäisi anteeksi ja maksaisi korvauksina 50 000 Australian dollaria (reilut 30 000 euroa) ja näyttelijälle koituneet kulut. Asianajajan mukaan lehti ei kuitenkaan vastannut ehdotukseen.
 Jos korvaussumma jää voimaan, se on suurin, mitä kunnianloukkauksesta on Australiassa määrätty. Rushia koskevat artikkelit kirjoittanut toimittaja ja Daily Telegraphin omistava  Rupert Murdochin  News Corp -yhtiö aikovat kuitenkin valittaa oikeuden päätöksestä.
 Jutun kommentointiosuus on auki klo 22.00 saakka.

Hollywood-näyttelijä Geoffrey Rush saa australialaislehdeltä miljoonakorvaukset metoo-kirjoittelusta


Poliisihallitus ja Liikenne- ja viestintävirasto Traficom kertovat tehostavansa yhteistyötä televisiossa ja radiossa esitettävän rahapelimarkkinoinnin valvonnassa. Ainoastaan Veikkaus voi panna toimeen ja markkinoida rahapelejä Suomessa. Muu rahapelien markkinointi on kielletty, kun se tapahtuu Suomessa tai on suunnattu Suomessa asuville kuluttajille.
 Markkinointikielto koskee rahapelien toimeenpanijan lisäksi myös televisio- ja radiokanavia, jotka eivät saa esittää esimerkiksi ulkomaalaisia rahapelituotteita markkinoivia ohjelmia tai mainoksia.
 – Sen lisäksi, että muiden kuin yksinoikeusyhtiön markkinointi on lähtökohtaisesti lainvastaista, se on lähes yksinomaan erityistä haittaa aiheuttavien rahapelien markkinointia, sanoo Poliisihallituksen arpajaishallintopäällikkö  Saaramia Varvio .
 Jos tv- tai radiotoimija rikkoo toistuvasti rahapelien markkinointikieltoa, Liikenne- ja viestintävirasto Traficom voi peruuttaa yrityksen ohjelmistotoimiluvan.
 THL puhunut myös Veikkauksen mainonnan rajoittamisesta
 Myös Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksella on kaivattu tiukempaa sääntelyä rahapelien markkinoinnille. THL:ssä halutaan Veikkauksen markkinointiviestintä samoille linjoille valtion terveyspoliittisen viestinnän kanssa.
 – Veikkauksen mainossloganit ovat ristiriidassa kansanterveydellisen viestinnän kanssa. Veikkauksen markkinointiviestintä lähettää hyvin erilaista viestiä kuin rahapelihaittoja koskeva viestintä. Niiden pitäisi olla enemmän yhdenmukaisia, THL:n erikoistutkija  Jani Selin  totesi huhtikuussa.
 THL:n mukaan rahapelien markkinoinnin sääntelyn olisi hyvä olla lähtökohdiltaan samanlaista kuin muilla haittaa aiheuttavilla tuotteilla.
 – Voisi olla hyvä ottaa pohdinnan alle, että pitäisikö rahapelien markkinoinnin sääntelyä pohdittaessa ottaa oppia tupakan ja alkoholin markkinoinnista, Selin sanoi.
 Lue lisää:
 THL: Rahapelien mainontaa pitäisi rajoittaa – Veikkaus: Valvonta on jo nyt tarkkaa

Poliisi ja Traficom tehostavat rahapelien markkinoinnin valvontaa


Summary: Sote-ratkaisu jättää vielä monet asiat avoimeksi, erikoistoimittaja Tiina Merikanto arvioi.

Seuraavasta mahdollisesta sote-ratkaisusta on saatu nyt ensimmäiset tiedot. Keskusta näyttää saavan 18 maakuntaansa, tosin moni asia jää vielä epäselväksi. Demarien selkeä voitto on se, että yksityisille yrityksille jää sosiaali- ja terveydenhuollossa täydentävä rooli.
 Hallitusneuvottelujen vetäjä  Antti Rinne  (sd.) kertoi tiistaina alustavasta sote-sovusta.
 Julkinen sektori on järjestäjä ja päätuottaja
 Sosiaali- ja terveyspalvelut kootaan kuntaa suuremmille itsehallintoalueille eli 18 maakuntaan. Maakuntien toiminnasta ja taloudesta ja hallinnosta säädetään erillisellä lailla.
 Palvelut, eli vaikkapa terveyskeskukset, ovat pääosin julkisia palveluja.
 Viime hallituskauden valinnanvapausseikkailu jää yhtenä kummallisuutena soten historiaan.
 Tämä ratkaisu toivottavasti tarkoittaa sitä, että valinnanvapautta laajennetaan maltillisesti ja järkevästi siten, että huolehditaan julkisen vallan mahdollisuudesta toimia. Tähän perustuslakivaliokunta kiinnitti toistuvasti huomiota.
 Miten kuntien rooli tuottajina ratkaistaan?
 Vuoden 2019 loppuun mennessä on tarkoitus selvittää, voisivatko kaupungit ja kunnat toimia tuottajana.
 Kuntien rooli tuottajana voidaan käytännössä toteuttaa monin eri tavoin.
 Ratkaistavaksi tulee se, miten kuntien tuottajan tehtävästä säädettäisiin lailla. Mitä tehdään julkiselle sote-omaisuudelle kuten sairaaloille, terveyskeskuksille ja niissä käytettäville laitteille sekä henkilöstölle?
 Erittäin ongelmallista voi olla se, jos mikään ei lopulta käytännössä muutu, vaan syntyy vain yksi uusi hallinnon taso.
 Jotta uudistukselle eri vaiheissa asetetut tavoitteet palvelujen saatavuuden parantamisesta sekä kustannusten kasvun hillinnästä voitaisiin saavuttaa, pitää maakunnalla olla riittävästi päätösvaltaa ja osaamista. Sen pitäisi pystyä organisoimaan toimintaa uudella tavoin siten, että perus- ja erikoissairaanhoito sekä sosiaalihuolto toimivat yli kunta- ja hallintorajojen.
 Maakunnan pitää pystyä ohjaamaan kokonaisuuden rahoitusta ja henkilökuntaa sekä vaikkapa sosiaali- ja terveyskeskusten sijaintia.
 Yksi vaihtoehto voisi olla, että kunnat niin halutessaan toimisivat markkinoilla yritysten kanssa kilpaillen. Tämä kuitenkin voisi olla kunnalle melkoinen taloudellinen riski.
 Aivan oleellista sote-mallin onnistumiselle on, minkälainen rooli kunnille ja kaupungeille selvitystyössä annetaan.
 Pääkaupunkiseudun erillisratkaisu - otetaanko mallia liikenteestä?
 Sote-ratkaisuun kuuluu myös se, että hallitus selvittää Uudenmaan, pääkaupunkiseudun tai Helsingin alueen erillisratkaisun yhteistyössä alueen kaupunkien ja kuntien kanssa vuoden 2019 loppuun mennessä.
 Pääkaupunkiseudulla on tähän mennessä löytynyt erillisratkaisu jätehuollosta ja joukkoliikenteestä. Eli perustuslaillisesti pääkaupunkiseudun erillisratkaisu voisi ehkä olla mahdollista. Muistettava kuitenkin on, että sosiaali- ja terveydenhuolto on kokonaisuutena paljon suurempi kuin jätehuolto tai joukkoliikenne.
 Pääkaupunkiseudun erillisratkaisun selvittäminen nostaa esiin myös kysymyksen muiden suurten kaupunkien asemasta ja kuntien tasapuolisesta kohtelusta. Tuleeko tästä tulevassa lainvalmistelussa ongelma?
 Lopputuloksen löytäminen ei ole helppoa, ja siksi vuoden takaraja selvitykselle varmasti onkin asetettu.
 Kun erillisratkaisua pohditaan, joudutaan myös miettimään HUS:n eli Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin asema. Varsin yhteneväinen näkemys on ollut, että sitä ei pidä pilkkoa.
 Kaikkien puolueitten yhteiseen pöytään esimerkiksi työterveyshuolto
 Maakuntien verotusoikeus ja monikanavarahoituksen purkaminen valmistellaan parlamentaarisessa komiteassa vuoden 2020 loppuun mennessä. Samoin ratkaistaan, millaisia tehtäviä kunnilta, kuntayhtymiltä ja valtiolta siirretään maakunnille.
 Verotusoikeus ja monikanavarahoitus olivat myös viime hallituskaudella työlistalla.
 Verotuksessa ei käytännössä päästy mihinkään. Ja sen selvittäminen vie aikaa.
 Monikanavarahoituksen selvittäminen taas osoittautui vaikeammaksi tehtäväksi kuin osattiin kuvitella. Helppoa se ei tule olemaan nytkään, koska esimerkiksi työterveyshuollon asema ja tehtävät joudutaan ottamaan jälleen kerran pohdittavaksi.
 Vielä syntymättömän hallituksen ensimmäiset sote-askeleet on sovittu
 Keskusta laittoi kynnyskysymykseksi hallitukseen osallistumiselleen sen, että sote-uudistus rakennetaan 18 maakunnan pohjalta ja niistä tehdään kaatuneen esityksen tapaan monialaisia eli niille tulisi muitakin kuin sote-palveluihin liittyviä tehtäviä.
 Keskustan tahto näyttää toteutuvan, ainakin osin. Ainakin se sai maakunta-nimen. Lisäksi pelastustoimi ja ensihoito näyttävät siirtyvän maakuntien hoidettavaksi.
 Tarkemman arvion voi tehdä vasta, kun tiedetään minkälaiseksi maakunnat muodostuvat: Mikä tarkalleen ottaen on niiden tehtävä, mitä muita tehtäviä niillä mahdollisesti on soten lisäksi ja toisaalta mikä on kuntien rooli.
 Sote-historia on näyttänyt sen, että piru piilee yksityiskohdissa. Toivottavasti historia ei toista itseään.
 Suomi tarvitsee kipeästi sote-uudistuksen ja kuntaa suuremmat alueet, joilla sosiaali- ja terveyspalvelut järjestetään. Palveluiden yhteensovittaminen on helpompaa, jos järjestäjiä on vähän. Samoin ihmisten yhdenvertaisuus sekä informaatioteknologiaratkaisut kuten tietojärjestelmät, tekoäly ja robotiikka edellyttävät nykyistä suurempia kokonaisuuksia.
 Tällaisella tiellä näytetään nyt olevan.
 Lue myös:
 Hallitusneuvottelujen sote-sopu julkaistiin – lue linjaus tästä
 Analyysi: Juuri kun luulit, että se on ohi – soten paluu
 Rinne tapaa illalla häntä hoitaneita hoitajia: "Moni on tyytyväinen, etteivät pörriäiset pörrää soten ympärillä kuten aiemmin"

Analyysi: Rinteen sote-pakasta pullahti voitto keskustalle, demarit näyttivät yksityisille firmoille kaapin paikan


Summary: Tor-verkon anonymiteetti ei estä tutkimasta rikosten määrää ja rikollisten toimintatapoja, huomasi väitöstutkija Juha Nurmi.

Tamperelainen tutkija  Juha Nurmi  alkoi ihmetellä viisi vuotta sitten, miksi netin huumekaupan sanotaan olevan hämärää ja piilossa.
 Huumekauppa oli siirtymässä Tor-verkkoon. Tor-verkko on internetissä toimiva verkko, joka takaa yksityisyyden ja anonymiteetin. Verkkoliikenne kiertää Tor-verkossa vapaaehtoisten ylläpitämien reitittimien kautta, joten henkilöllisyydet pysyvät piilossa.
 Tor-verkolla on käyttäjiä joka hetki yli kaksi miljoonaa maailmalla, Suomessakin yli 10 000.
 Nurmi alkoi tutkia, voisiko Tor-verkon huumekauppaa jotenkin mitata. Suomen huumekauppa kulki Silkkitie-nimisellä kauppasivustolla.
 – Menin katsomaan Silkkitie-sivustoa ja totesin, että ei se huumekauppa nyt kyllä piilossa ole. Tämä on näkyvämpää kuin koskaan.
 Nurmi huomasi, että sivulta pystyi laskemaan suoraan esimerkiksi, mikä on päivän keskimääräinen myyntihinta eri huumeille. Hän alkoi tutkia asiaa.
 – Yllättävintä oli, että rikollisia ilmiöitä pystyi mittaamaan näin kätevästi. Niitä on helpompi tutkia kuin koskaan. Kuka tahansa voi tietää selaamalla tilastoja läpi, mikä on huumeen keskihinta. Aiemmin ei ole saanut tällaista tietoa.
 Nurmen väitöskirja aiheesta tarkastetaan perjantaina Tampereen yliopistossa.
 Tarkkuus on uutta
 Juha Nurmi kehitti Tor-verkon .onion-päätteisille piilopalveluille ahmia.fi -hakukoneen, joka on Googlea vastaava hakukone Tor-verkon sisällölle.
 Tämän jälkeen hän alkoi kerätä tutkimusaineistoa Tor-verkossa tapahtuvasta rikollisuudesta hyödyntäen kehittämiään hakurobotteja. Näin hän pystyi laskemaan esimerkiksi arvion huumausaineiden myyntimäärästä.
 Vastaavaa on tehty myös ulkomailla, mutta tarkkuus, jolla Nurmi asian tekee, on uutta. Juha Nurmi pystyi nimittäin rajaamaan maakohtaisesti, minkä verran huumeita myydään Suomessa.
 Väitöskirjan tulos on, että suomalaiset ostivat laittomia päihteitä arviolta yli kahdella miljoonalla eurolla vuonna 2015 pelkästään Silkkitie-markkinapaikalta. Kasvu oli seurantahetkellä kovaa, joten voidaan olettaa kaupan vain lisääntyneen.
 Katukauppaan verrattuna nettihuumekauppa ei ole suurta. Tullin ja Tilastokeskuksen takavarikkomääriin perustuvien arvioiden mukaan suomalainen huumausainekauppa olisi kaikkiaan sata miljoonaa euroa.
 Nimimerkkejä ja bitcoineja
 Huumekauppa Silkkitiellä käy Nurmen mukaan kuten verkkohuutokaupoissa.
 – Myyjät ja ostajat tekevät tilejä, ja he käyttävät nimimerkkejä. Myyjillä näkyy maine, miten ostajat ovat antaneet palautetta. Ostaja valitsee tuotteen ja maksaa sen järjestelmään. Sen jälkeen ostaja antaa viestillä myyjälle osoitteen. Toimitukset ovat yleensä postilla, Nurmi kuvaa.
 Tor-verkossa maksetaan usein bitcoineilla.  Damien Loverso  / AOP
 Laiton kauppa käy yleensä virtuaalivaluutoilla. Huumeet maksetaan bitcoineilla, ja ne toimitetaan asiakkaille postitse tai maastokätköihin.
 Silkkitien ohella Sipulikanava on ollut Tor-verkon merkittävin suomalainen huumeiden kauppasivusto. Tulli sulki Tor-verkossa toimineen Sipulikanavan yhteistyössä keskusrikospoliisin kanssa viime syksynä.  Sivuston perustaja  on tuomittu vankilaan käräjäoikeudessa, mutta tuomio ei ole vielä lainvoimainen.
 – Huomasin kaksi viikkoa sitten, että on noussut Silkkitie-kauppapaikkaa vastaava uusi suomenkielinen sivusto. Siellä näyttää käynnistyvän kaupankäynti. Kun yksi markkinapaikka suljetaan, ei mene montaa päivää kun seuraava paikka nousee.
 Nurmen tutkimus on kiinnostanut päihdetutkijoita ja poliiseja niin Suomessa kuin ulkomailla.
 – Tutkimuksia on luettu ja niistä on ollut uutisia englanninkielisissä medioissa. Käsitykseni mukaan Suomen viranomaiset ovat lukeneet tutkimuksia mielenkiinnolla.
 Hyvään ja pahaan
 30-vuotias Juha Nurmi työskentelee nyt Cyber Intelligence House -nimisessä yrityksessä. Yhtiö kartoittaa yrityksiin kohdistuvia uhkia. Se varoittaa, jos yrityksen tietoja on esimerkiksi vuodettu tai myyty.
 Yritys myös varoittaa, jos yritystä vastaan suunnitellaan hakkerointikampanjaa tai hyökkäystä.
 – Tor-verkko tarjoaa vahvaa anonymiteettiä, jota voidaan käyttää hyvään tai pahaan. Ihmiset haluavat suojautua vakoilulta ja urkinnalta. Toisaalta rikollisetkin hyödyntävät samaa vahvaa anonymiteettiä. Anonymiteetti ei kuitenkaan estä tutkimasta rikosten määrää ja rikollisten toimintatapoja, Nurmi tiivistää väitöstyönsä.

Huumekauppa ei olekaan netissä niin piilossa kuin luulisi – tamperelainen tutkija keksi tavan mitata sitä:
"Näkyvämpää kuin koskaan"


Summary: Hiilitulleista olisi enemmän haittaa kuin hyötyä, yksi Suomen johtavista ilmastoasiantuntijoista arvioi Ylelle.

Pitäisikö EU:n määrätä hiilitulli Kiinasta tai Yhdysvalloista tuotaville tavaroille, joiden tuotannossa on käytetty hiiltä?
 Ajatuksen kannattajien mukaan hiilitullit voisivat auttaa Euroopan unionin ilmastopolitiikan tiukentamista. Hiilitullit voisivat vähentää huolta siitä, että tuotantoa siirtyy EU:sta maihin, joissa päästöpolitiikka on löysempää.
 Eurovaalikampanjoissaan useat ehdokkaat ja puolueet ovat näyttäneet ajatukselle vihreää valoa. Hiilitullia kannattavat ainakin perussuomalaiset, vasemmistoliitto ja Sdp.
 Ympäristöministeriön asiantuntijaa  Outi Honkatukiaa  ajatus hiilitulleista huolettaa.
 – Hiilitullit ovat hyvä pelote, kunhan niitä ei laiteta toteen, hän sanoo Ylelle.
 Ympäristöneuvoksena työskentelevä Honkatukia oli Suomen pääneuvottelija YK:n ilmastokokouksessa Puolan Katowicessa viime joulukuussa.
 – Suomi pienenä vientivetoisena avotaloutena kärsisi hiilitulleista enemmän kuin EU-maat keskimäärin. Teollisuuden kilpailukyky laskisi ja kuluttajien ostovoima pienenisi.
 Suomea hiilitullit rasittaisivat erityisesti, koska Suomen vienti koostuu pitkälti investointihyödykkeistä eli esimerkiksi koneista ja laitteista. Niiden raaka-aineena käytetään usein terästä.
 Hiilitullit kallistaisivat Suomen maailmalle myymien tuotteiden raaka-aineita. Esimerkiksi Ruotsin tai Ranskan vienti on monipuolisempaa ja palvelualat isommassa roolissa kuin teollisuus.
 Outi Honkatukia Antti Lähteenmäki / Yle
 "Tulkintaongelmia ratkottaisiin raastuvassa asti"
 Jos hiilitulleihin päädytään, ollaan nopeasti kauppasodassa, Honkatukia arvioi.
 Jos EU määräisi hiilitullit Kiinalle, voisi Kiina vastaiskuna määrätä tullimaksuja EU:sta tuotaville tuotteille.
 – Se eskaloituisi nopeasti, Honkatukia arvelee.
 Hiilitullien toteuttaminen olisi myös käytännössä mutkikasta. Tullien määrääjän tulisi erikseen määritellä, mitä tuotteita, päästöjä ja teknologioita sekä mitä maita tullimaksut koskisivat.
 – Se edellyttäisi hyödykekohtaista laskentaa, mikä toisi merkittäviä hallinnollisia kustannuksia. Tulkintaongelmia ratkottaisiin varmasti raastuvassa asti.
 Honkatukia korostaa, että ilmastotoimia on tärkeä edistää ja päästöjä vähentää nykyistä ripeämmin. Hiilitulleja hän ei silti kannata.
 – Haitat olisivat isommat kuin hyödyt, hän sanoo.
 Hiillitulleista on julkaistu myös teoreettista tutkimuskirjallisuutta. Esimerkiksi  Jere Lehtomaan  vuonna 2017 tekemän tutkielman perusteella hiilitullin vaikutus Suomen kansantalouteen olisi haitallinen.
 Erityisesti hiilitullista näyttäisivät tutkielman mukaan kärsivän ne vientivetoiset prosessiteollisuuden alat, joiden kilpailukyvyn suojaamiseksi tulleja alun perin esitetäänkin.
 On toisaalta asiantuntijoita, jotka suhtautuvat ajatukseen myönteisemmin. Esimerkiksi Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen Etlan tutkimusjohtaja  Niku Määttänen  totesi  Turun Sanomissa  huhtikuussa, että hiilitullit on “varteenotettava idea, mutta parempiakin löytyy". Määttänen näki samoja riskejä kuin Honkatukia.
 Määttäsenkin mielestä parempi ratkaisu olisi, että yhä useammat maat ottaisivat käyttöön päästökaupan tai johdonmukaisen hiiliveron.

Asiantuntija: EU:n hiilitullit iskisivät Suomen talouteen


Summary: Tutkijat etsivät keinoja vähentää lääkejäämien ympäristökuormitusta. Tutkimus koskee lääkkeen koko elinkaarta.

Professori  Mika Mänttäri  nostaa noin metrin pituisen, kapean suodattimen käsiinsä. Tarkemmin ottaen kyseessä on membraanisuodatin.
 Olemme Lappeenrannan–Lahden teknillisen yliopiston erotus- ja puhdistustekniikan osastolla Lappeenrannan Skinnarilassa. Täällä tutkitaan, miten uusilla puhdistusmenetelmillä saataisiin poistettua jätevesissä olevia haitallisia aineita, joita ovat esimerkiksi torjunta-aineet.
 Nyt tutkimuksen kohteena ovat jätevesiin päätyvät lääkejäämät, jotka vesistöön päätyessään saattavat  aiheuttaa vakavaakin vahinkoa .
 – Tarkoitus on pyrkiä kehittämään menetelmiä, joilla lääkeaineita voidaan poistaa. Toisaalta pyrimme kehittämään ymmärrystä, miksi joku menetelmä tehoaa jollekin lääkeaineelle ja toinen menetelmä ei tehoa, Mänttäri kiteyttää.
 Tutkittavia puhdistuskeinoja on kolme. Membraanisuodatuksessa lääkeaineet erotetaan vedestä, jolloin lopputuloksena on lähes täysin lääkeaineetonta vettä.
 Toinen keino on sitoa lääkeaineet vedestä kiinteään aineeseen eli adsorbentiin. Tähän voidaan käyttää esimerkiksi aktiivihiiltä tai yliopiston kehittämää sahanpuruadsorbentia.
 Kolmas tutkittava tapa on lääkeainemolekyylien hajottaminen pienemmiksi yhdisteiksi yliopistossa kehitetyllä koronapurkausmenetelmällä. Menetelmä pilkkoo lääkeainemolekyylejä hapettamalla.
 Yksi lääkeaine poistuu hyvin, toinen ei
 Lappeenrannan–Lahden teknillinen yliopisto on tutkinut erilaisia vedenpuhdistusmenetelmiä jo pitkään. Aikaisempien tutkimusten pohjalta tiedetään, minkä tyyppiset yhdisteet poistuvat nykyisin käytössä olevilla biologis-kemiallisilla puhdistusmenetelmillä.
 – Esimerkiksi ibuprofeenia sisältäviä särkylääkkeitä voi syödä huoletta siinä mielessä, että se poistuu erittäin hyvin, professori Mika Mänttäri sanoo.
 Sitten on lääkejäämiä, jotka eivät poistu ollenkaan nykyisissä puhdistusprosesseissa. Kipugeeleissä käytettävä diklofenaakki on yksi esimerkki tällaisesta lääkejäämästä.
 Näihin yhdisteisiin yliopisto keskittyy laajassa monitieteellisessä tutkimuskokonaisuudessa, joka alkoi viime vuoden lopulla.
 Tutkimuksen tavoitteena on tuottaa tietoa, jonka perusteella lääketeollisuus voisi käyttää ympäristölle ystävällisempiä ainesosia tai sellaisia ainesosia, joiden puhdistus jätevesistä onnistuu paremmin.
 Ensimmäisessä näytepurkissa on virtsaa ja toisessa suodattimen läpi mennyt "lopputuote". Kolmas purkki sisältää suodattimeen jäänyttä, väkevöitettyä lääkeainetta. Riitta Väisänen/Yle
 Lääkeaineiden ympäristövaikutuksia ei täysin tiedetä
 Lääkeaineiden jäämiä päätyy vesistöihin pääasiassa kotitalouksien, sairaaloiden, hoitolaitosten ja lääketeollisuuden jätevesien kautta. Eli kun ihminen ottaa lääkkeen, päätyy siitä osa virtsan ja ulosteen mukana vessanpöntöstä viemäriin, sieltä jätevedenpuhdistamolle ja sieltä edelleen vesistöön.
 Lääkejäämien ekologisia vaikutuksia ei vielä täysin tunneta. Tutkimuksissa on havaittu, että tietyt lääkeaineet  muuttavat uroskaloja naaraiksi . Lääkeaineita kutsutaan myös hormonihäiriköiksi. Yksi niistä on ehkäisypillereistä virtsan mukana vesistöihin kulkeutuva keinotekoinen estrogeeni.
 Tiede-lehti  puolestaan siteerasi reilu vuosi sitten Environmental Science & Technology -lehdessä julkaistua  tutkimusta , jonka mukaan masennuslääkkeitä kertyy kalojen aivoihin. Lääkkeet voivat tehdä kaloista rohkeampia, jolloin ne eivät esimerkiksi pelkää saalistajiaan.
 Osa lääkejäämistä päätyy vesistöjen ohella muualle ympäristöön jätevedenpuhdistamoilla syntyvän lietteen mukana.
 Nyt tutkijat etsivät ratkaisuja, joilla lääkkeiden ympäristöhaittoja voitaisiin vähentää jo ennen jätevesiin päätymistä.  SUDDEN-hanke  koskee lääkkeen koko elinkaarta.
 Helsingin yliopiston professorin  Jari Yli-Kauhaluoman  mukaan lääkeaineet muuntuvat ihmisen kehossa ja ympäristössä. Tutkimuksen tarkoitus on arvioida muun muassa lääkkeiden ja niiden muuntumistuotteiden ympäristövaikutuksia.
 – Tähän meillä on tarkoitus tuottaa työkaluja, kuten tietokantoja. Ehkä tulevaisuudessa lääketeollisuus voisi niiden avulla suunnitella ja valita ympäristölle vähemmän haitallisia lääkeaineita, Yli-Kauhaluoma sanoo.
 Lääketeollisuudesta ei hankkeessa ole mukana varsinaista tutkimuskumppania. Tutkijat kuitenkin kuulevat lääketeollisuuden edustajia sekä muita lääkealan asiantuntijoita monissa sidosryhmätilaisuuksissa.
 Tutkimuksen rahoittaa Suomen Akatemian yhteydessä toimiva strategisen tutkimuksen neuvosto.
 Jätevesiin päätyy runsaasti ihmisten käyttämien lääkkeiden ainesosia. Nykyiset puhdistustekniikat eivät pysty poistamaan kaikkia lääkejäämiä. Mikko Savolainen/Yle
 Lääkepakkaukset paremmin kiertoon
 Lääkkeiden ympäristövaikutusten selvittämisen ohella tutkimuksen tavoitteena on pohtia lääkkeiden ympäristöpäästöihin liittyviä sääntelymekanismeja sekä parantaa lääkevalmistuksen läpinäkyvyyttä.
 – Tavallaan edistetään ympäristöystävällistä päätöksentekoa ja tuetaan lääketeollisuuden kestävää toimintaa ja kasvua, sanoo professori Jari Yli-Kauhaluoma.
 Kolmas tavoite liittyy kiertotalouteen. Lääkkeiden läpipainopakkaukset valmistetaan muovista ja alumiinimetallista. Kun pakkaus on tyhjennetty, päätyy se tätä nykyä poltettavaksi.
 – Alumiinimetallia ei pysty poistamaan jätteenpolttolaitoksella syntyvästä tuhkasta kustannustehokkaasti. Aalto-yliopiston tutkimusryhmä pohtii, miten alumiinimetalli saataisiin läpipainopakkauksista mahdollisimman puhtaana metallina talteen ja suoraan kiertotalouden käyttöön, kuvailee Yli-Kauhaluoma.
 Pakkausjätettä syntyy paljon sairaaloissa ja lääkkeiden annosjakelua hoitavissa yrityksissä. Tällä hetkellä sääntely ei mahdollista sitä, että annosjakeluyritykset voisivat ostaa isompia lääkkeiden pakkauksia.
 – He joutuvat ostamaan pienempiä läpipainopakkauksia, mistä syntyy paljon jätettä. Jos ne saisi kiertotalouden käyttöön, voisi se osaltaan parantaa lääkkeiden kestävää kehitystä, kertoo professori Jari Yli-Kauhaluoma.
 Pohdittavana on myös, voisiko Suomessa ottaa käyttöön mallin, jossa lääkäri voi lääkettä määrätessään valita ympäristöystävällisemmän lääkevaihtoehdon. Tällainen malli on jo Ruotsissa ja Norjassa käytössä.
 Paras puhdistusmenetelmä haussa
 Kestävää lääkekehitystä koskeva tutkimus on ajankohtainen. Euroopan unioni  julkaisi maaliskuussa  lääkkeiden ympäristövaikutuksia koskevan strategian. Se kattaa lääkeaineiden koko elinkaaren eli suunnittelun, valmistuksen, pakkaamisen, myynnin, käytön ja lääkejäämät.
 – EU-tasolla tähän tulee varmaan paljon uutta lähitulevaisuudessa, Yli-Kauhaluoma pohtii.
 Lääkejäämiä tuskin koskaan saadaan aivan täysin pois vesistöistä. Kaupungistuminen, väestön kasvu ja myös väestön ikääntyminen lisäävät lääkkeiden käyttöä.
 Yli-Kauhaluoman mukaan olisi voitto, jos edes haitallisimmat lääkeaineet saataisiin pois vesistöistä.
 – Jos pystyisimme tunnistamaan vesiympäristölle riskipitoisimmat lääkeaineet, voisimme valita parhaimmat jätevedenpuhdistusmenetelmät, sanoo Yli-Kauhaluoma.
 Palaamme siis vielä yliopistolle Lappeenrantaan. Yliopiston tutkimia puhdistusmenetelmiä voisi professori Mika Mänttärin mukaan asentaa nykyisille jätevedenpuhdistamoille tehostamaan puhdistusta.
 – Toisaalta voisimme mennä kohteisiin, joissa lääkeaineita vapautuu viemäriverkostoihin. Esimerkiksi sairaaloissa tai hoivakodeissa voisi tehdä täsmäpuhdistusta, kertoo Lappeenrannan–Lahden teknillisen yliopiston professori Mika Mänttäri.
 Lappeenrannan–Lahden teknillisen yliopiston erotus- ja puhdistustekniikan osastonjohtaja, dosentti  Mari Kallioinen  toivoo keskusteluun ratkaisukeskeisyyttä.
 – Uusia jätevedenpuhdistuskeinoja on jo käytettävissä. Olemmeko valmiita maksamaan esimerkiksi korkeampaa jätevesimaksua, jotta ne voisi ottaa käyttöön, Kallioinen pohtii.

Suomi saattoi ratkaista koko maailmaa piinaavan ongelman, jonka vuoksi kalat joutuvat käyttämään masennuslääkkeitä – mutta se maksaa


Summary: Lindroos työskentelee tällä hetkellä Seinäjoen kaupunginteatterin taiteellisena johtajana ja aloittaa Porissa viimeistään vuoden 2021 alussa.

Porin Teatterisäätiön hallitus on valinnut Porin teatterin uudeksi johtajaksi  Christian Lindroosin . Nykyinen johtaja  Patrik Drake  on siirtymässä eläkkeelle.
 Espoolainen teatteritaiteen maisteri, näyttelijä-ohjaaja Lindroos aloittaa työnsä Porissa viimeistään 1.1. 2021.
 Teatterisäätiön hallitus sanoo tiedotteessaan, että Lindroosin pitkäaikainen johtajakokemus ja taiteelliset näkemykset tekivät vaikutuksen.
 Lindroosilla on aiempaa näyttöä ohjauksista Porissa.
 Hänen aikuisille suunnattuja ohjaustöitään Porin teatterissa ovat olleet muun muassa  Kuninkaan puhe ,  The Producers   ja  Tuntematon sotilas.  Koko perheelle suunnattua tuotantoa edustavat  Aladdin ja taikalamppu ,  Koirien Kalevala  ja  Iso Kiltti Jättiläinen.
 Christian Lindroos toimii tällä hetkellä Seinäjoen kaupunginteatterin taiteellisena johtajana.

Christian Lindroos Porin teatterin johtoon – Patrik Drake jäämässä eläkkeelle


Summary: Arvostelijoiden mielestä pääministeri May on antanut liikaa periksi.

Britannian hallitus on joutunut perumaan aikeensa äänestyttää parlamenttia brexit-sopimuksesta kesäkuun ensimmäisellä viikolla. Kyseessä olisi ollut jo neljäs äänestys samasta asiasta.
 Äänestystä päätettiin lykätä kovan linjan EU-eroa kannattavien konservatiivipoliitikkojen vastustuksen vuoksi. Kovaa linjaa ajavien mielestä pääministeri  Theresa May  on tehnyt liikaa myönnytyksiä. Mayn mukaan kyseessä on viimeinen mahdollisuus varmistaa järjestäytynyt ero EU:sta.
 Äänestyksen lykkäämisen vuoksi lakiesitystä EU-erosta ei esitellä parlamentille huomenna perjantaina, toisin kuin pääministeri May oli jo ehtinyt ilmoittaa.
 Pääministeri Mayn odotetaan eroavan tehtävästään lähipäivinä.
 Lisää aiheesta:
 Britanniassa spekulointi Mayn erosta kiihtyy – Times: Pääministeri aikoo ilmoittaa lähdöstään huomenna
 Brittimedia: Osa ministereistä haluaa Mayn ulos – alahuoneen johtaja erosi protestina pääministerin toiminnalle
 Haaveet nopeasta brexitistä tai uudesta kansanäänestyksestä vaihtuivat eurovaaleihin – Britanniassa vaaleista toivotaan selvyyttä brexit-kaaokseen
 Pääministeri May: parlamentti saa päättää toisesta kansanäänestyksestä, jos ensin hyväksyy brexitin

EU-eron kannattajat nostivat niin ison metelin, ettei brittiparlamentti voi äänestää brexitistä kesäkuun alussa


Summary: Koirasudet on määritelty haitallisiksi vieraslajeiksi ja niiden maahantuonti on jo nyt kiellettyä.

Valtioneuvosto on hyväksynyt  asetuksen muutoksen , jolla kielletään villin suden ja kesyn koiran risteymän eli koirasuden myynti, markkinointi sekä hallussapito ja pentutehtailu.
 Asetus kieltää suden ja kesykoiran risteymiä neljässä ensimmäisessä sukupolvessa.
 Suomessa on arvioitu olevan noin tuhat koirasutta tällä hetkellä, joista osa on jalostettu jo kauan sitten ja hyväksytty koiraroduiksi, kuten Ceskoslovensky vlcak.
 Villimmät koirasudet, joita on ollut lemmikkieläiminä ennen asetuksen voimaantuloa, voitaisiin pitää niiden luonnolliseen kuolemaan saakka.
 Näin todetaan asetuksessa, joka tulee voimaan 1. kesäkuuta.
 Ministeri  Jari Leppä  (kesk.) sanoo, että koirasusien kiellolla suojellaan myös Suomen villiä susikantaa.
 – Meillä on esimerkkejä siitä, että koirasusia on päässyt luontoon tavalla tai toisella. Se ei ole villin suden näkökulmasta missään nimessä hyvä asia, jos koirasusia siellä joukossa on. Ne saattavat olla hyvin eri tavalla käyttäytyviä kuin normaali susi, Jari Leppä sanoo.
 – Ne muokkaavat suden genetiikka ja siksi on otettu tiukemmat otteet.
 Haitallisiksi vieraslajeiksi määriteltiin myös useita muita eläin- ja kasvilajeja, muun muassa kurtturuusu. Koska kurtturuusua käytetään yleisesti koriste- ja hyötykasvina, lajin kasvatuskielto tulee voimaan kolmen vuoden siirtymäajan jälkeen.
 Muutoksia tuli myös hirvijahtiin
 Samassa yhteydessä hirvieläinjahdin ajavien koirien sallittu säkäkorkeus nostettiin aiemmasta 28 sentistä 39 senttiin. Tarkoituksena on tehostaa etenkin voimakkaasti lisääntyneen valkohäntäpeurakannan metsästystä.
 Tämä mahdollistaa esimerkiksi dreeverien käytön sorkkaeläinten metsästyksessä.
 Hirvieläintä ajavan koiran säkäkorkeusrajan korottaminen tehostaisi asetuksen mukaan metsästystä ja toisi uusia koirarotuja ja harrastajia mukaan hirvieläinten metsästykseen.
 Ministeriöllä on mahdollisuus kieltää yksittäisiä rotuja, jos metsästyksessä tulee ongelmia.
 Mietinnässä ollut hirvien jousimetsästys sen sijaan ei toteutunut, vaan asiasta kaivataan vielä lisäselvityksiä.
 Lue myös:
 Pyyntisäännöksiin muutoksia 1. kesäkuuta alkaen
 Poliisi joutui lopettamaan yli 30 koiraa Kanta-Hämeessä – taustalla koirasusien kasvattaminen
 Poikkeuksellinen kotietsintä: Naisen epäillään piilotelleen susia
 Metsästyslaki muuttumassa: Hirviä saa kohta metsästää jousella ja ajokoirina saa käyttää isompia koiria
 Mäyräkoiramafia murtuu – myös korkeammat koirat pääsemässä peurajahtiin

Koirasudet kielletään ja aiempaa isompien metsästyskoirien käyttö sallitaan hirvieläinjahdissa


Summary: Uudellemaalle on tulossa koko maakunnan, pääkaupunkiseudun tai Helsingin kattava sosiaali- ja terveyspalveluiden hallintomalli. Helsingin pormestari Jan Vapaavuori vastustaa maakuntamallia edelleen.

Hallitusneuvotteluissa muotoiltu linjaus tuo Suomeen 18 itsehallinnollista maakuntaa, jotka huolehtivat muun muassa sosiaali- ja terveyspalveluista.
 Helsingin pormestari  Jan Vapaavuori  (kok) tyrmää maakuntamallin Twitter-tilillään. Vapaavuoren mukaan energiaa menee hallinnon kimpussa eikä palveluiden järjestämiseen.
 Uudellemaalle on tarkoitus muodostaa erillinen sosiaali- ja terveyspalveluiden hallintomalli vuoden loppuun mennessä. Ratkaisua etsitään yhteistyössä alueen kaupunkien ja kuntien kanssa.
 Helsingin sosiaali- ja terveystoimen apulaispormestari  Sanna Vesikansa  (vihr) kuvailee tuoreinta sote-käännettä lupaavaksi pääkaupunkiseudun kannalta.
 – Uudenmaan kuntajohtajat ovat yhdessä HUS:n kanssa tuoneet esille, että Uudellamaalla löytyisi tahtoa myös kuntapohjaiseen ratkaisuun. Mielestäni nyt kannattaisi tarkastella kaikkia vaihtoehtoja ja miettiä, että mikä on se malli, joka tällä alueella toimii parhaiten.
 Vantaan kaupunginjohtaja Ritva Viljanen iloitsee sote-sovusta ja toivoo uudistuksen etenevän nyt maaliin asti. Terhi Liimu / Yle
 Vantaan kaupunginjohtaja  Ritva Viljanen  tervehtii niin ikään ilolla mahdollisuutta selvittää kuntapohjaista toimintamallia.
 – Käsittääkseni kunnat voivat jatkossakin olla myös järjestämisvastuussa ja tätä pidän hyvänä asiana. Kuntapohjainen malli on nimenomaan se, mitä me olemme toivoneetkin.
 Viljasella on myös toinen sote-toive: uudistuksen eteneminen lopulliseen ratkaisuun asti.
 – Sosiaali- ja terveystoimen kohtalo on ollut avoin jo vuosien ajan ja kyllä se esimerkiksi meillä Vantaalla hidastaa kehitystä. Nyt jää nähtäväksi, että miten tämä etenee. Toivon, että tämä asia nyt myös ratkeaa eikä vain selvitetä.
 Viljanen on puoluetaustaltaan demari.
 Myös Espoon kaupunginjohtaja Jukka Mäkelä kannattaa kuntapohjaista toimintamallia. Ronnie Holmberg / Yle
 Myös Espoon kaupunginjohtaja  Jukka Mäkelä  toivoo Uudellemaalle kuntapohjaista toimintamallia.
 – Kuntapohjainen malli olisi ehdottomasti järkevin. Meillä on pitkä kokemus ja osaaminen sote-palveluiden järjestämisestä ja tuottamisesta. Toivotaan, että tällä kertaa vuoropuhelu hallituksen ja kuntien välillä on parempaa kuin aikaisemmin.
 "18 on hyvä luku, jos pienempään ei päästä"
 STT:n haastatteleman sosiaali- ja terveysministeriön ylijohtajan  Kirsi Varhilan  mukaan Suomessa on tällä hetkellä noin 180 sote-palveluiden järjestäjää. Lain mukaan sote-palveluiden järjestämisvastuu on kunnilla, joita Suomessa on lähes 300.
 – 18 on iso määrä, mutta kaikki, mikä menee alle 180:n, on selkeä parannus. 18 on hyvä luku, jos pienempään ei päästä, mutta nykytilanne on kestämätön.
 Uudenmaan liiton muutosjohtaja  Timo Aronkytö  näkee tilanteessa tukun ratkaisemattomia ongelmia. Hän ei pidä esimerkiksi kuntien itse rahoittamaa sote-mallia mahdollisena.
 – Raha ei voi tulla "alhaalta". Suurin kunta on yleensä se rikkain, mutta haluaako se kustantaa köyhän naapurin palveluita? Ei. Ei suomalaisessa kuntakentässä ole sellaista solidaarisuutta, että naapurit maksaisivat toistensa laskuja. Rahoituksen pitäisi siis tulla valtiolta, maakunnilla pitäisi olla verotusoikeus tai sekä-että.
 Sote-uudistusta on tarkoitus valmistella parlamentaarisesti, jolloin myös oppositiopuolueet pääsevät sanomaan asiassa sanansa. Sosiaali- ja terveysministeriön Varhila ei usko, että sote-alueiden määrä muuttuu parlamentaarisessa valmistelussa, sillä viidellä hallituspuolueella on valmistelussa enemmistö.
 Maakuntiin siirtyisi sote-palveluiden lisäksi myös palo- ja pelastustoimi.
 Yle sai nähtäväksi hallitusneuvottelujen sote-sovun – lue linjaus tästä
 Juttua muokattu 23.5.2019 klo 15:32. Lisätty Jukka Mäkelän kommentti.

Helsingin pormestarin Jan Vapaavuoren painajainen jatkuu – Muut pääkaupunkiseudulla iloitsevat sote-sovusta


Summary: Yle on Suomen suurin mediatalo, kaikkien kaveri ja usein se joutuu myös syntipukiksi, kuten muukin media. Miten voi sananvapaus Suomessa?  TV1:n Ykkösaamun vieraana on Ylen toimitusjohtaja Merja Ylä-Anttila.

Ylä-Anttila aloitti Ylen toimitusjohtajana syyskuun alussa. Mikä on yllättänyt Ylessä, hyvässä ja pahassa?
 Entä miten Yle on onnistunut julkisen palvelun tehtävässään? Toimiiko yhteistyö kaupallisen median kanssa?
 Verkko ja kännykät muuttavat suomalaisten tapaa seurata tiedotusvälineitä. Miten muutos vaikuttaa suomalaiseen mediakenttään?
 TV1:n Ykkösaamun vieraana lauantaina 25.5. klo 10.05 on Ylen toimitusjohtaja Merja Ylä-Anttila. Seija Vaaherkumpu haastattelee.
 Ylä-Anttilalle voi lähettää kysymyksiä osoitteeseen tv1.ykkosaamu@yle.fi tai alla olevalla lomakkeella.

TV1:n Ykkösaamussa Merja Ylä-Anttila: Mitä haluat kysyä?


Summary: Otteet ovat tiukentuneet samaa tahtia, kun kiinalaisyhtiön liikevaihto on paisunut.

Kiinalainen älypuhelinvalmistaja Huawei on joutunut ahdinkoon Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  hallinnon painostuksen takia.
 Yhdysvaltalainen ohjelmistoyhtiö Google ilmoitti alkuviikosta kieltävänsä Huaweilta Android-käyttöjärjestelmän päivitykset. Sen jälkeen moni muukin yhtiö – kuten  japanilainen Panasonic  – on katkonut siteitä Huaweihin.
 Myös suomalainen  DNA kertoo , ettei aloita Huawein uusien puhelinmallien myyntiä.
 Näin yhtiön kriisi on edennyt:
 Huawein perustaja ja toimitusjohtaja Ren Zhengfei. Christophe Bott / EPA
 1987  Kiinan kansanarmeijan insinööri  Ren Zhengfei  perustaa Huawein Shenzhenissä. Hän johtaa yritystä edelleen.
 2012  Yhdysvaltain kongressin tiedusteluvaliokunta toteaa Huawein ja toisen kiinalaisyrityksen ZTE:n olevan uhka kansalliselle turvallisuudelle.
 Heinäkuu 2017  Kiinassa tulee voimaan tiedustelulaki, joka velvoittaa kaikki kansalaiset ja organisaatiot tukemaan kansallista tiedustelua.
 Leena Luotio / YLE Lähde: GN Graphic News
 Heinäkuu 2018  Huawei ohittaa Applen ja siitä tulee maailman toiseksi suurin matkapuhelinten valmistaja Samsungin jälkeen.
 Elokuu 2018  Australia sulkee Huawein pois maan tulevan 5G-verkon rakentajien joukosta tietoturvaepäilyjen takia.
 Huawein talousjohtaja Men Wanzhou oikeudessa Kanadassa maaliskuussa. Rich Lam / EPA
 Joulukuu 2018  Huawein talousjohtaja, toimitusjohtaja Zhengfein tytär  Meng Wanzhou  pidätetään Kanadassa Yhdysvaltojen pyynnöstä.
 Tammikuu 2019  Yhdysvallat nostaa syytteitä Mengia vastaan Iranin talouspakotteiden rikkomisesta.
 Maaliskuu 2019  Huawei haastaa Yhdysvallat oikeuteen siitä, että liittovaltion virastoja on kielletty käyttämästä yhtiön tuotteita.
 Toukokuu 2019  Yhdysvallat asettaa Huawein kieltolistalle, jolle joutuneet yhtiöt eivät voi ostaa yhdysvaltalaista teknologiaa ilman erillistä lupaa. Vientikiellon voimaantuloa kuitenkin lykätään elokuulle.
 Toukokuu 2019  Ohjelmistoyhtiö Google ilmoittaa, ettei enää tarjoa Huawein puhelimiin Android-käyttöjärjestelmän päivityksiä. Siruvalmistaja ARM vetäytyy yhteistyöstä. Panasonic lopettaa liiketoimet Huawein kanssa.

Näin Huawein kriisi on edennyt – Yhdysvaltojen painostus Kiinan lippulaivayhtiötä kohtaan on koventunut kuukausi kuukaudelta


Summary: Puolitoistavuotias lapsi oli kuolla aliravitsemukseen. Hän painoi vain kuusi kiloa sairaalaan tuotaessa.

Ruotsissa annettiin torstaina tuomio maata ravisuttaneessa tapauksessa, jossa vanhemmat aiheuttivat vakavan aliravitsemustilan tyttärelleen. Lapsi oli 17 kuukautta vanha, kun hänet vietiin sairaalaan kuoleman kielissä helmikuussa 2018.
 Vanhemmat saivat kolmen kuukauden vankeustuomion törkeästä ruumiinvamman tuottamisesta. Lisäksi heidät määrättiin maksamaan 5 500 euroa vahingonkorvauksia tyttärelleen, kertoo  Ruotsin yleisradio SVT .
 Lääkärin arvion mukaan lapsen eloonjäännissä oli kysymys vain tunneista. Tyttö painoi ainostaan 6,3 kiloa, kun hänet tuotiin sairaalaan.
 Vanhemmat ovat koko ajan kieltäneet olevansa syypäitä lapsen aliravitsemukseen ja sanoneet, että tämän huono tila johtui vatsataudista. Oikeuden mukaan on täysin yksiselitteistä, että lapsi kärsi aliravitsemuksesta.
 "Aurinko ja nauru korvaavat vitamiinit"
 Vanhemmat olivat antaneet tytölle pääasiassa rintamaitoa höystettynä riisillä, perunalla, hedelmillä ja kasviksilla. Äiti on kertonut kuulusteluissa, että ihminen voi elää pelkästään ilmalla.
 Aftonbladetin mukaan  isä on sanonut kuulusteluissa, ettei lapsi tarvinnut vitamiinilisiä, koska hän sai aurinkoa, naurua ja halauksia. Lasta ei myöskään ole käytetty neuvolassa, vaan isä on huolehtinut hänen terveydestään opaskirjojen avulla.
 Perheellä ei ole pysyvää asuntoa, vaan se on viettänyt kiertolaiselämää. Äidin mukaan universumi on huolehtinut perheen tarpeista.
 Lapsi oli sairaalassa kolme viikkoa ja on ollut sen jälkeen huostaanotettuna sijaisperheessä. Sairaalassa hänen painonsa lähti heti reippaaseen nousuun. Vielä on epäselvää, saiko hän aliravitsemuksesta pysyviä vammoja.

"Ihminen voi elää pelkällä ilmalla" – lapsensa näännyttäneet vanhemmat saivat tuomion Ruotsissa