Summary: Hallituksen päätös ei juuri muuta aiempia linjauksia.

Pääministeri  Sanna Marinin  (sd.)  hallitus puolusti tiistaina eduskunnassa  linjaustaan kotiuttaa Syyrian al-Holin leirin suomalaisia lapsia.
 Linjaus tehtiin maanantaina,  koska oppositio vaati tänään käsitellyssä välikysymyksessään tietoa siitä, onko Suomi kotiuttamassa Isis-taistelijoiden perheenjäseniä. Tätä aiemmin hallitus ei ollut kertonut aikeistaan selvästi.
 Tämän tiedämme hallituksen linjauksesta nyt.
 Mitä hallituksen linjaus tarkoittaa?
 Hallituksen linjaus ei juuri muuta aiempaa tilannetta. Se muistuttaa hyvin paljon linjauksia, joista ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.)  kertoi jo joulukuun alussa.
 Hallituksen mukaan Suomella on velvollisuus auttaa leirillä olevia lapsia mutta ei heidän vanhempiaan.
 Päätökset tehdään tapauskohtaisesti, ja etusijalla on lapsen etu eli heidän pelastamisensa hengenvaaralliselta leiriltä.
 Lapsia ja heidän äitejään on hyvin vaikea erottaa toisistaan. Leiriä hallinnoivat kurdiviranomaiset eivät suostu hajottamaan perheitä,  eikä sille ole perusteita Suomen lainsäädännössäkään.
 Käytännössä hallituksen linjaus näyttäisi siis mahdollistavan kokonaisten perheiden kotiuttamisen al-Holin leiriltä.
 Samalla päätös mahdollistaa myös sen, että osa suomalaisista jää leirille. Jos leirillä olevan aikuisen todetaan uhkaavan Suomessa asuvien turvallisuutta, häntä ei hallituksen linjauksen mukaan koituteta.
 On epäselvää, mitä käy niille lapsille, joiden äitiä ei kotiuteta. Löytyisikö sittenkin keino kotiuttaa lapsi ilman äitiään, vai jäisikö koko perhe leirille?
 Lue hallituksen linjaus kokonaisuudessaan.
 Kuka tekee päätöksiä kotiuttamisesta?
 Hallituksen mukaan poliitikkojen ei pidä tehdä päätöksiä, joissa otetaan kantaa yksittäisten ihmisten kohtaloon.
 Siksi päätöksistä on vastuussa ulkoministeriö ja ulkoministerin nimittämä erityisedustaja. Erityisedustaja arvioi jokaisen tapauksen yksilöllisesti ja päättää, keitä Suomeen lopulta kotiutetaan.
 Hän joutuu punnitsemaan sekä lapsen etua että aikuisten aiheuttamaa mahdollista turvallisuusuhkaa. Erityisedustaja saa tietoa päätökseensä muilta viranomaisilta, muun muassa suojelupoliisilta.
 Suojelupoliisin mukaan naisten paluu nostaa terrorismin uhkaa Suomessa. Yksilöllisistä arvioista ei ole kuitenkaan julkista tietoa.
  Onko Suomi palauttamassa “terroristeja”? 5 olennaista kysymystä al-Holin suomalaisten synnyttämästä turvallisuusuhasta
 Kuinka monta suomalaista al-Holista kotiutetaan?
 Leirillä on noin kymmenen suomalaisnaista ja noin 30 lasta, joista ainakin kaksi on menehtyneen suomalaisäidin orpoja. Aikuiset on otettu kiinni terroristijärjestö Isisin alueelta, ja he ovat oletettavasti Isis-taistelijoiden perheenjäseninä.
 Ei ole tiedossa, kuinka monen naisen paluun estää arvioitu turvallisuusuhka.
 Äitejä tuskin palautetaan vastoin heidän tahtoaan. Ylen viikonloppuna tekemien haastattelujen mukaan  ainakin viisi naista haluaisi palata Suomeen, yksi heistä taas ei.
 Tässäkin tapauksessa on epäselvää, mitä tapahtuu lapsille, joiden äiti ei halua Suomeen.
 Milloin kotiutus toteutetaan?
 Pääministeri Sanna Marinin mukaan hallitus pyrkii kotiuttamaan lapset mahdollisimman pian. Tarkempaa aikataulua ei ole kerrottu.
 Ylen tietojen mukaan ulkoministeriöllä oli alun perin tarkoitus kotiuttaa  halukkaat suomalaiset al-Holin leiriltä jo viime viikolla.
 Toisaalta  Helsingin Sanomien leirillä käynyt toimittaja  arvioi, että kotiutusoperaatio näyttää olevan vasta alkutekijöissään eikä leirillä ole käynyt suomalaisia viranomaisia.
 Kotiutuksesta tuskin kerrotaan julkisuuteen sen ollessa käynnissä. Julkisuus vaarantaisi virkamiesten ja kotiutettavien turvallisuuden.
 Päättyykö poliittinen kiista tähän?
 Ei. Oppositiolle ei kelvannut hallituksen vastaus välikysymykseen, vaan se esitti epäluottamusta ulkoministeri Pekka Haavistolle.
 Perussuomalaisten puheenjohtajan  Jussi Halla-ahon  mukaan kotiutusaikeet osoittavat, ettei hallitus ei ole ottanut suojelupoliisin uhka-arviota vakavasti.
 Halla-ahon mukaan al-Holin naiset ovat uhka paitsi muille suomalaisille myös lapsilleen. Hänen mukaansa lapset voivat uhata Suomen turvallisuutta, koska heitä on voitu kasvattaa ääri-ideologiaan ja he ovat voineet osallistua taistelutoimintaan.
 Lisäksi oppositio syyttää ulkoministeri Haavistoa kotiutusoperaation salailusta, ulkoministeriön virkamiesten painostuksesta ja eduskunnan ulkoasiainvaliokunnan harhaanjohtamisesta.
 Kotiutusaikeista saatiin vihiä joulukuun alussa. Ilta-Sanomat kertoi Haaviston painostaneen ulkoministeriön konsulipäällikkö  Pasi Tuomista , joka oli kieltäytynyt koitiuttamasta leirin suomalaisia. Haavisto kiisti painostuksen mutta  pyysi myöhemmin Tuomiselta anteeksi.
 Hallituksen luottamuksesta äänestetään keskiviikkona.
 Lue myös:
 Suomalainen Minna al-Holin leirillä: "Menen mieluummin sharia-valtioon kuin Suomeen" – Muut naiset toivovat paluuta kotimaahan

Suomi päätti kotiuttaa al-Holin lapset, mutta milloin ja tulevatko äidit mukaan? Tämän tiedämme hallituksen linjauksesta


Summary: Grand Hansa Hotel avautuu  parin vuoden päästä Seurahuoneen ja Uuden ylioppilastalon välisessä korttelissa.

Vanhan hotelli Seurahuoneen ja Uuden ylioppilastalon väliseen kortteliin tulee uusi luksusluokan hotelli.
 Grand Hansa Hotel avautuu vuonna 2022 ja siihen tulee 224 huonetta, laaja ravintolatarjonta sekä juhla- ja kokoustiloja.
 Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan kiinteistöomaisuutta hoitava ja kehittävä Ylva osti hotelli Seurahuoneen talon syksyllä 2018.
 Tänään Ylva kertoi vuokranneensa tilat suomalaiselle Primehotelsille, joka kuuluu kansainväliseen Hyatt-hotelliketjuun.
 Primehotels on Pohjoismaiden ensimmäinen Hyatt-ketjun hotelli, ja se toimii kiinteistön hotellioperaattorina.
 "Helsinkiin mahtuu mielenkiintoisia hotelleja"
 Helsingin keskustassa on menossa tai vireillä useita hotelli-investointeja.
 Esimerkiksi Seurahuoneen kiinteistössä toimintansa lopettanut  Scandic Hotels on avaamassa uutta hotellia  Helsingin päärautatieasemalle parin vuoden kuluessa.
 Päärautatieaseman vieressä sijaitseva Sokos hotelli Vaakunassa on meneillään remontti. Myös Vaakunan lähellä Yrjönkadulla sijaitseva  Sokos hotelli Torni aikoo remontoida kiinteistönsä .
 Primehotelsin toimitusjohtajan Tomi Peitsalon mielestä uusia hotelleja Helsinkiin mahtuu edelleen, vaikka kilpailu on kireää.  Kristiina Lehto / Yle
 Primehotelsin toimitusjohtaja  Tomi Peitsalo  uskoo kuitenkin, että alueella on edelleen markkinarakoa uudelle hotellille.
 – Uskon siihen, että Helsinkiin mahtuu mielenkiintoisia hotelleja. Jos pystyy tarjoamaan jotain uutta, erilaista ja uniikkia, niin tästä se markkinapaikka löytyy.
 Valmistuessaan Grand Hansa Hotel yhdistää kaksi merkittävää rakennusta, Uuden ylioppilastalon ja Seurahuoneen talon. Vuonna 1833 avattu Seurahuone oli vanhin Helsingissä yhtäjaksoisesti toiminut hotelli.
 Vuonna 1910 rakennetun Uuden Ylioppilastalon rakennuksessa toimi Hotelli Hansa vuosina 1924-1968. Tätä ennen tiloissa on toiminut myös Ylioppilaskoti sekä lähetyshotelii.
 Seurahuoneen talo puolestaan on yksi Helsingin parhaiten säilyneitä arvokiinteistöjä ja sen tiloissa on toiminut hotelli yhtäjaksoisesti jo vuodesta 1912 lähtien.
 Koko kortteliin tulossa isoja muutoksia
 Seurahuoneen talon ja Uuden Ylioppilastalon muodostamaan kortteliin on tulossa merkittäviä muutoksia.
 Kortteli on kooltaan 42 000 neliötä, josta remontti ulottuu 17 000 neliön alueelle. Remontin kokonaiskustannus nousee noin 50 miljoonaan euroon.
 Hotelliprojekti käsittää Uuden Ylioppilastalon, Seurahuoneen talon ja sisäpihalta Hansa talon. Näihin tiloihin tulee lähinnä hotellitoimintaa.
 Uuden hotellin tilat ulottuvat Kaivopihan äärelle. Kristiina Lehto / Yle
 Uuden Ylioppilastalon ravintolatilasta on tulossa uuden hotellin pääaula. Ravintola Virgin Oilin  vuokrasopimus  päättyy.
 Kolmen sepän patsaalta Kaivopihalle tultaessa kaikki liiketilat uusitaan. Myös Vanha kellari uudistuu. Lisäksi entisiin kirjakaupan tiloihin tulee muun muassa useita kahviloita.
 Kiinteistössä on paljon historiallisesti arvokkaita rakenteita.
 Historiallisten rakenteiden ennallistaminen tehdään tiiviissä yhteistyössä Helsingin kaupungin museon kanssa, sanoo Ylvan toimitusjohtaja Antti Kerppola.  Kristiina Lehto / Yle
 – Teemme tiivistä yhteistyötä kaupungin museon kanssa muun muassa siinä, miten Uudella Ylioppilastalolla ennallistetaan vanhoja rakenteita, sanoo Ylvan toimitusjohtaja  Antti Kerppola .
 Samoin Seurahuoneella alemman kerroksen ravintolatilat on tarkoitus säilyttää pääosin entisellään.
 Näkymä Seurahuoneen talon Englantilaisesta huoneesta. Kristiina Lehto / Yle
 – Katsomme yhdessä museon asiantuntijoiden kanssa, mikä tyyli säilytetään, kun harkitsemme esimerkiksi huonekokoja tai ikkunoiden yksityiskohtia. Tosi kiinnostava työ meillä on edessä, Kerppola sanoo.
 Lue myös:
 Helsingin yliopiston ylioppilaskunta osti Seurahuoneen talon – Ydinkeskustaan syntyy uusi iso hotelli

Taas uusi hotelli Helsingin ydinkeskustan kilpaillulle alueelle – Kaivopihan korttelissa tapahtuu muutoksia, mutta historia pyritään säilyttämään


Summary: Herättäjä-Yhdistys julkaisee joulukuussa yhdeksän seuravideota, jotka ovat saaneet innoituksensa Star Wars -elokuvista.

Seikkailut kauan sitten, kaukaisessa galaksissa saavat päätöksensä, kun  Star Wars: The Rise of Skywalker  saa Suomen ensi-iltansa keskiviikkona 18. joulukuuta.
 Tähtien Sota  -elokuvat ovat aikojen saatossa kirvoittaneet erilaisia hengellisiä pohdintoja. Nyt elokuvasaaga on innoittanut körttiläisiä videoseurojen tekoon.
 Star Wars  -elokuvien ja körttiläisyyden yhdistäminen ei ollut edes vaikeaa, sanoo Herättäjä-Yhdistyksen järjestösihteeri  Hanna Tuura .
 – Jos on sekä körtti että  Star Wars  -fani, niin se syntyy ihan luonnostaan.
 Tähtien sota  -videoseurat sisältävät yhdeksän videota, jotka koostuvat lyhyestä seurapuheesta sekä vastausvirsisäkeistöstä. Aiheen pariin johdattaa tutun tuntuinen avaruuteen vyöryvä keltainen johdantoteksti.
 Herättäjä-Yhdistys kuvasi jo viime kesänä seuravideoihin taistelukohtauksia. Herättäjä-Yhdistyksen kuva-arkisto
 “Star Wars on viihteen jättiläinen, jonka ihmiset kokevat vahvasti”
 Tuurasai idean körttiseuravideoihin jo pari vuotta sitten automatkansa aikana. Kun Herättäjä-Yhdistyksestä löytyi useampi elokuvasaagan fani, ryhdyttiin suunnittelemaan videoseuroja. Seuravideoiden taistelukohtaukset on kuvattu jo viime kesänä.
 Yhdistyksen työntekijöiden ja muun seuraväen tekemät videot eivät välttämättä ole Hollywood-laatua, mutta välittävät hengellistä sanomaa senkin edestä.
 Videoiden kautta pidettävät seurat tai viihdemaailman hyödyntäminen ei ole sille aivan tavatonta. Hanna Tuuran mukaan esimerkiksi Ylistaron ja Isonkyrön paikallisosastot Etelä-Pohjanmaalla ovat pitäneet yhteisiä elokuvaseuroja jo pidemmän aikaa.
 – Siellä katsotaan joku elokuva. Elokuvan jälkeen pidetään lyhyet seurat, joissa pidetään lyhyt seurapuhe, veisataan, keskustellaan elokuvasta ja sen sisällöistä, Tuura kertoo.
 Herättäjä-Yhdistyksen vs. toiminnanjohtaja  Kalle Hiltusen  mukaan hengelliseen puheenparteen on aina liittynyt elämälähtöisyys eli se, mitä ihmiset elävät ja kokevat.
 –  Star Wars  on viihteen jättiläinen, jonka ihmiset kokevat aika vahvasti. Miksi ei siitäkin voisi nousta hengellisen puheen ajatusta ja tarvetta, Hiltunen pohtii.
 Hiltunen löytää paljon yhtymäkohtia esimerkiksi uskonnosta ja jedeistä.
 – Jedit irrottautuvat omasta suorittamisestaan ja heittäytyvät Voiman virtaan. Elämä ei riipu vain ihmisen omista suorituksista. Se muistuttaa monien uskontojen mystiikan elementtejä ja kristillisen Jumala-käsityksen ja armo-opetuksen oppeja.
 Tähtien sota -elokuvat ovat aikojen saatossa
kirvoittaneet erilaisia hengellisiä pohdintoja. 2019 ILM and Lucasfilm Ltd
 Hyvän ja pahan taistelua
 Åbo Akademin tutkija  Sofia Sjö  on tutkinut  Tähtien sodan  uskontoa, mytologioita ja messiasmyyttejä. Tutkimustensa kautta hän ymmärtää uskonnon ja scifin yhteiselon.
 – Esimerkiksi  Star Wars  -elokuvissa on hyvin vahva pelastusteema ja sieltä löytyy messiashahmoja. On hieman hankalaa sanoa, että kuka on se pelastaja, Sjö kertoo.
 Tähtien Sota  -elokuvissa käydään ihmisen omassa sisimmässä taistelua hyvän ja pahan välillä. Tämä vastakkainasettelu tarjoaa Herättäjä-Yhdistyksen Hanna Tuuran mukaan hyvän lähtökohdan kristillisille seurapuheille.
 –  George Lucas  on itse todennut, että ei halunnut luoda uskontoa, vaan kuvata uudella tavalla uskontoja, jotka ovat jo olemassa, Hanna Tuura sanoo.
 Sofia Sjön mukaan elokuvat sisältävät myös apokalyptisiä piirteitä.
 – Ei nyt ihan maailmanlopun piirteitä, mutta ei tiedetä mitä tapahtuu ja voiko maailman vielä pelastaa.
 Seuravideoiden virsiosuuksia on kuvattu muun muassa Lapualla. Kuvassa taustalla Kalle Hiltunen ja Hanna Tuura. Edessä istuvat (vasemmalta oikealle) Heikki Keisala, Maiju Lemettinen, Pentti Lemettinen. Merja Siirilä / Yle
 Aiemminkin videoseuroja
 Herättäjä-Yhdistyksen seuravideoiden tavoite ei ole julkisuus tai nuorempien yleisöjen houkutteleminen.
 – Jos niin pääsee kuitenkin käymään, niin ei se tietenkään haittaa. Meillä oli tarkoituksena hauskuuttaa osin itseämme, kun huomasimme, että herännäisyyden piirissä on paljon  Star Wars  -ihmisiä, Kalle Hiltunen toteaa.
 Näkyvyyttä yhdistys on jo saanut: körttien videoprojektista on uutisoinut muun muassa elokuviin erikoistunut  Episodi-lehti.
 Vaikka videoissa yhdistyvätkin uskonto ja viihde, on seurapuheet tehty Hanna Tuuran mukaan vakavin mielin.
 – Niissä puhutaan ihan kristillisistä sisällöistä, vaikka innoitus tuleekin elokuvista. Heränneet ovat myös tottuneet kokoontumaan yhteen ja yhdistämään asian kuin asian hengelliseen yhteyteen.
 Sofia Sjön mukaan uskontojen ja populaarikulttuurin raja on häilyvä. Osa uskonnollisista tahoista vastustaa näiden kahden sekoittumista, mutta monet ovat myös käyttäneet uskontoa hyväkseen ja löytäneet populaarikulttuurista kiinnostavia teemoja.
 – Myös elokuvan tekijät ovat tarttuneet hengellisiin teemoihin ja ottaneet niitä mukaan elokuviinsa, Sjö sanoo.
 Ensimmäiset kuusi  Star Wars  -seuravideota on jo julkaistu  Herättäjä-Yhdistyksen  sivuilla. Loput kolme julkaistaan vielä joulukuun aikana.
 Hanna Tuura eläytyneenä Star Wars-seuravideoiden tekoon. Viestintäsuunnittelija Kaisa Viitala toimii seuravideoiden kuvaajana.  Merja Siirilä / Yle
 Voima eri puolilla maailmaa
 Tähtien Sota  -elokuvat ovat kiehtoneet uskonnollisia tahoja.
 Star Wars: The Force Awakens  -elokuvan julkaisun aikaan evankelisluterilainen kirkko järjesti Saksassa  Star Wars  -messun. Aiheesta  kirjoitti Iltalehti .
 Uudessa Seelannissa jedi-ritarien filosofian ja heidän hallitsemansa Voiman ympärille on muodostunut uskonto.  Jedismiin  uskoo pari kuukautta sitten  julkaistun tilaston  mukaan Uudessa-Seelannissa reilu 20 000 ihmistä. Jedismin kannattajia löytyy Uuden Seelannin lisäksi myös Kanadasta, Australiasta ja Isosta-Britanniasta.
 Herättäjä-Yhdistyksen edustajat eivät myönnä uskovansa Voimaan, vaan käyttävät  Star Wars  -elokuvia kristillisten ajatusten vertauskuvina.
 Yleisökadosta kärsivä kirkko keräsi Berliinissä vuonna 2015 Star Wars-jumalanpalvelukseensa noin 500 ihmistä. Määrä oli kaksinkertainen normaaliin sunnuntaihin. JOERG CARSTENSEN / EPA

"Olkoon voima kanssasi" – Hanna Tuura on Star Wars -elokuviin hurahtanut körtti, joka saa Siionin virret soimaan jedi-hengessä


Summary: Neulamäen koulun yläkoululaiset ovat tehneet lahjoituksen Kuopion yliopistolliseen sairaalaan jo vuosien ajan.

Vuosi sitten joulun alla 12-vuotias kuopiolainen  Olivia Renkas  joutui Kuopion yliopistolliseen sairaalaan. Hän sai siellä yllättävän lahjan.
 – Minulle annettiin pieni piparkakkutalo. Olin tosi yllättynyt, kun sain sen, muistelee aivotärähdyksen takia potilaana ollut Renkas.
 Lahja oli osa lähes 100 piparkakkutalon lahjoitusta, jonka oli valmistanut ja tuonut kuopiolaisen Neulamäen koulun oppilaat.
 Piparkakkutalo ilahdutti potilasta. Tuolloin Renkaalla ei ollut vielä hajuakaan, että vuoden kuluttua hän olisi itse valmistamassa lahjoituksena annettavia piparkakkutaloja.
 "Nuorista löytyy uskomattomia voimavaroja"
 12 vuotta sitten kuopiolaisen Neulamäen koulun kotitalousluokassa syntyi perinne, joka on kantanut tähän päivään asti.
 Kotitalouden ja terveystiedon lehtori  Saara Miilunpohja  kertoo, kuinka kaikki sai alkunsa pojista, joiden olisi pitänyt viedä tunneilla valmistetut suuret piparkakkutalot koteihinsa. He eivät kuitenkaan halunneet raahata niitä.
 – Ryhdyimme yhdessä miettimään, että voisiko ne lahjoittaa jonnekin ja päädyimme Kysin lasten osastolle, Miilunpohja muistaa.
 Joka vuosi yhdeksäsluokkalaiset valmistavat piparkakkutaloja, jotka paketoidaan kauniisti.
 Mukaan jokaiseen pakettiin laitetaan seitsemäsluokkalaisten kuvaamataidon tunneilla askartelema joulukortti.
 Lahjoitus viedään lastenosastolle joulun alla ja samalla lapset laulavat pienille potilaille iloisia joululauluja. Miilunpohja pitää nuorilta syntynyttä ideaa huikeana.
 Hän muistuttaa, että nuorilla on paljon halua auttaa ja tuoda hyvää oloa.
 – Aina ajatellaan, että eihän nuoret, mutta kyllä nuorista löytyy ihan uskomattomia voimavaroja, iloitsee Miilunpohja.
 Kuopiolaisen Neulamäen koulun kotitalouden ja terveystiedon lehtori Saara Miilunpohja iloitsee nuorten auttamishalusta. Antti Karhunen / Yle
 Oppia hyvän tekemisestä
 Itsekin lahjaksi piparkakkutalon saanut Olivia Renkas aloitti tänä syksynä sattumalta juuri Neulamäen yläkoulun seiskaluokalla.
 Hän on ollut nyt muiden seitsemäsluokkalaisten tapaan tekemässä esimerkiksi kortteja lahjoitukseen.
 – On ollut mukava panostaa siihen, että saa muille ihmisille hyvän mielen, sanoo Renkas.
 Hän arvelee, että lahjoittamisesta voisi oppia esimerkiksi sen, että jos tekee muille ihmisille hyvää, niin voi itsekin saada.
 – Sitten on taas kiva jatkaa sitä kiertoa, Renkas pohtii.
 Kotitalouden ja terveystiedon lehtori Saara Miilunpohjan mukaan oppi on juuri tämä.
 – Tässä opetetaan, miten toimitaan toisten hyväksi ja millä tavalla oppii tekemään hyvää toiselle ja auttamisen mieltä.
 Oppilaat käyvät joulun alla lahjoittamassa piparkakkutalot Kysille. Miilunpohja kuvailee hetkien olleen tunteikkaita.
 – Erityisesti syöpäosastolla käyminen on ollut oppilaille koskettava.
 Kuopiolainen Kari Rissanen otti tyttövauvansa kanssa vastaan piparkakkutalon Olivia Renkaalta. Antti Karhunen / Yle
 Nuoret tuovat kaivattua joulutunnelmaa
 Tiistaiaamuna vauvateholta kotiutumassa olleelle Rissasen perheelle piparkakkutalo ja yläkoululaisten esittämät joululaulut olivat iloinen yllätys.
 Tuoreen isän  Kari Rissasen  mielestä sairaalassa vierailu voi olla nuorille hyvä kokemus.
 – Meille tästä jää hyvä muisto, kiittelee Rissanen.
 Kuopion yliopistollisessa sairaalassa nuorten joulutervehdys otetaan vuosittain lämmöllä vastaan. Kysin varhaiskasvatuksen opettajan  Heli Woutersin  mukaan nuoret tuovat kaivattua joulutunnelmaa lastenosastoille.
 – Se on tosi koskettavaa, että nuoret haluavat tulla joka vuosi uudestaan. Uskon, että vierailusta on molemmin puolin paljon iloa.
 Yli tusina tempausta – KYSin lapsipotilaita hemmotellaan joulun alla monin tavoin

Kuopiolaiskoulu leipoo joka vuosi piparkakkutaloja lastenosastolle – aiemmin potilaana ollut Olivia Renkas sai nyt itse lahjoittaa lapsille


Summary: Kiinalainen somekansa uskoo, että tutkija on Kiinan hallintoa kritisoineen salanimen takana.

Suomen ulkoministeriö on vaitonainen Ilmatieteen laitoksella työskennelleen tutkijan  Wang Zhanin  tapauksesta. Wang pidätettiin lokakuussa Kiinassa, kertoo radiokanava  Radio Free Asia  kiinankielisillä sivuillaan. Hänen epäillään yllyttäneen ihmisiä valtionvastaiseen toimintaan.
 Ulkoministeriö kertoo olevansa tietoinen tapauksesta, mutta se ei kommentoi yksityiskohtia asiasta.
 – Tällä hetkellä ulkoministeriö seuraa tätä tapausta, kertoo ulkoministeriön viestintäpäivystäjä  Reetta Purontakanen .
 Purontakasen mukaan tämä on kaikki, mitä asiasta voidaan kertoa. Hän ei tarkentanut sitä, millä tavalla, missä tai miksi seurantaa tehdään.
 Wangin muista mahdollisista kytköksistä Suomeen on saatavilla niukalti tietoa.
 Wang on tiettävästi Kiinan kansalainen. Yle kysyi Purontakaselta, pitääkö tämä paikkaansa.
 – Tästä en osaa sanoa yhtään sen enempää, Purontakanen sanoo.
 Syytetään yllyttämisestä valtionvastaiseen toimintaan
 Radiokanava Radio Free Asian mukaan Wangia syytetään valtionvastaiseen toimintaan yllyttämisestä. Hänet pidätettiin lokakuussa sen jälkeen kun hän saapui Kiinaan. Wang vietiin 15. lokakuuta Koillis-Kiinan Liaoningin maakunnassa Shenyangissa sijaitsevaan tutkintavankilaan numero 1.
 Radio Free Asian  lähteiden mukaan kyse voi olla viranomaisten pelottelusta niille, jotka kritisoivat maan hallintoa ulkomailla.
 Ihmisoikeusjärjestöjen arvioiden mukaan Kiinassa on satoja ihmisiä, joita on vangittu ja tuomittu vankilaan hallinnon kritisoinnista. Myös Nobelin rauhanpalkinnon saanut  Liu Xiaobo   tuomittiin aikoinaan 11 vuodeksi vankeuteen  valtion vastaiseen toimintaan yllyttämisestä.
 Kyseiseen toimintaan syyllistyneet voivat saada kymmenen vuoden vankilatuomion, merkittävissä tapauksissa enemmänkin.
 Sama syytenimike esiintyy myös useiden ihmisoikeusaktivistien ja -asianajajien tapauksissa.
 Kun aktiivisesti poliittiseen keskusteluun osallistunut ihmisoikeusjuristi  Qin Yongpei  pidätettiin joulukuun alussa, hänen vaimonsa  Deng Xiaoyun  sanoi uutistoimisto AFP:lle, että ”kyseessä on syyte, joka on helpoin antaa”.
 Qin tunnetaan aktiivisena Kiinan hallinnon kriitikkona, joka on jakanut mielipiteitään ahkerasti sosiaalisessa mediassa.
 Ilmatieteen laitos "tietoinen tapauksesta"
 Ilmatieteen laitos ei pysty vahvistamaan tietoja pidätyksestä.
 – Olemme tietoisia asiaan liittyvästä julkisesta keskustelusta, mutta yksittäiseen henkilöön liittyviä seikkoja emme kommentoi, Ilmatieteen laitoksen hallintojohtaja  Marko Viljanen  kertoo sähköpostitse Ylelle
 Viljasen mukaan Ilmatieteen laitos on toiminut asiassa ”työnantajan mahdollisuuksien rajoissa” eli se on ottanut asiassa yhteyttä Suomen viranomaisiin.
 Aloitti tutkijana alkuvuodesta
 Wangin tutkijanpesti Ilmatieteen laitoksella alkoi helmikuussa 2019.
 Hänen osaamisalueisiinsa kuuluvat muun muassa maajärjestelmän mallinnus, kaukokartoitus, ikirouta ja maaperän hiili, käy ilmi hänen  ansioluettelostaan  Ilmatieteen laitoksen sivuilla.
 Wang on työskennellyt tutkijana myös Yonsein yliopistossa Soulissa Etelä-Koreassa.
 Hän väitteli meteorologian tohtoriksi australialaisessa Monashin yliopistossa vuonna 2016.
 Kiinalaisessa mediassa Wangin pidätystä ei ole uutisoitu.
 Asian ovat huomioineet muutamat ihmisoikeusjärjestöt, ja esimerkiksi kiinalaisia ihmisoikeusaktivisteja tukeva verkosto Chinese Human Rights Defenders on kertonut asiasta Twitterissä.
 Kytköksiä hallinnonvastaisiin kirjoituksiin?
 Wang Zhanin omalla nimellä ei tiistaina löytynyt merkintöjä kiinalaisesta sosiaalisesta mediasta.
 Joissain verkkokeskusteluissa hänet on yhdistetty salanimeen, jolla on tilejä kiinaisisissa sosiaalisen median kanavissa, Zhihussa ja Doubanissa sekä Twitterissä. Tilien kautta on julkaistu Kiinan kommunistisen puolueen syrjäyttämiseen ja joidenkin alueiden itsenäisyyden tukemiseen keskittyneitä kirjoituksia.
 Wang liitetään myös historioitsija  Liu Zhongjingiin . Liu muutti Yhdysvaltoihin vuonna 2016. Liulla on kytköksiä Mantšurian itsenäisyysliikettä tukevaan verkkosivustoon. Liu on kommentoinut Wangin tapausta Twitterissä usealla tviitillä.
 Wangin pidätyksestä uutisoi Suomessa ensimmäisenä  Helsingin Sanomat .
 Lue myös :
 Kiina kiristää otettaan ihmisoikeusaktivisteista Tiananmenin verilöylyn 30-vuotispäivän lähestyessä
 Kiinan suurlähettiläs laukoi poikkeuksellisen kovia uhkauksia ruotsalaisministereille, mutta ei saanut toivomaansa vastakaikua
 Hongkongissa yhteiskuntaopin väitetään radikalisoivan nuoret ja koulukirjat joutuvat syyniin – "Puhumme asioista, joista Manner-Kiinassa ei voi puhua"

Ulkoministeriö seuraa Ilmatieteen laitoksen kiinalaistutkijan tapausta – tutkijaa syytetään Kiinassa valtionvastaisista toimista


Summary: Rick Gatesin tiedot olivat tärkeässä osassa Robert Muellerin tutkimuksissa.

Presidentti  Donald Trumpin  vaalikampanjan apulaisjohtaja  Rick Gates  on saanut 45 päivän vankilatuomion.
 Syyttäjä ei oikeudessa vaatinut hänelle ehdotonta vankeutta, koska Gates oli auttanut tutkijoita "poikkeuksellisella tavalla". Tutkimuksen alussa hänen tuomiokseen arvioitiin 46 – 57 kuukautta vankeutta.
 Gatesia, samoin kuin hänen esimiestään Trumpin vaalikampanjassa,  Paul Manafortia , syytettiin valehtelemisesta Yhdysvaltain kongressille. He eivät kertoneet työskentelevänsä Ukrainan entisen presidentin  Viktor Janukovitšin  hyväksi. He myös piilottivat veroviranomaisilta 75 miljoonaa dollaria, jonka he olivat saaneet palkkiona lobbaustyöstään.
 Manafort istuu jo yli seitsemän vuoden vankeustuomiotaan.
 Gates yritti viimeiseen saakka välttää vankilatuomion. Hän todisti monia entisiä liikekumppaneitaan ja Trumpin avustajia, muun muassa Manafortia vastaan. Osittain Gatesin todistusten ansiosta he kaikki ovat joko saaneet vankilatuomion tai odottavat sitä, kuten Trumpin hallinnon entinen turvallisuusneuvonantaja  Michael Flynn  ja Trumpin avustaja  Roger Stone .
 Gatesin kerrotaan tavanneen syyttäjiä ja FBI:n tutkijoita yli 50 kertaa ja hän vastaili heidän kysymyksiinä yhteensä noin 500 tuntia.
 Hänen kertomuksensa oli suuressa roolissa Trumpin kampanjan Venäjä-yhteyksiä tutkineen  Robert Mullerin  raportissa.
 Tuomari  Amy Berman Jackson  kertoi oikeudessa pohtineensa kovasti Gatesin tuomiota. Hän totesi, että poliisin avustaminen on erittäin arvokasta, mutta pienemmistäkin rikoksista tuomitut ihmiset ovat saaneet ehdottomia tuomioita, vaikka ovat auttaneet tutkimuksissa.
 Gates voi suorittaa vankila-aikansa osissa ja viikonloppuisin. Hänen ehdonalaisuusaikansa kestää kolme vuotta, hän sai 20 000 dollarin sakot ja lisäksi hänen on suoitettava 300 tuntia yhdyskuntapalvelua.
 Lisää aiheesta :
 Cohen ja Manafort eivät ole ainoita – Myös nämä Trumpin avustajat ovat epäiltyinä rikoksista Venäjä-tutkinnan sivutuotteena
 Trumpin ex-kampanjapäällikön liikekumppani myönsi rikokset

Trumpin kampanja-avustajalle lyhyt vankilatuomio – Innokas yhteistyö poliisin kanssa lyhensi tuomiota


Summary: Pakotteet näyttävät tässä vaiheessa koskevan lähinnä yhtä sveitsiläistä yritystä.

Yhdysvalloissa kongressi on päättänyt pakotteista yrityksille, jotka työskentelevät Itämeren läpi rakennettavan Nord Stream 2 -kaasuputken parissa. Kongressin ylähuone eli senaatti äänesti asiasta tänään. Päätöksen käytännön merkitys on epäselvä.
 Sanktioiden on määrä estää Itämeren läpi kulkevan kaasuputken rakentaminen. Yhdysvaltain kongressin edustajien mukaan projekti hyödyntäisi Venäjän presidentti  Vladimir Putinin  hallintoa ja lisäisi Venäjän vaikutusvaltaa Euroopassa.
 Saksan tulkinnan mukaan putkihanke ei ole poliittinen kysymys vaan ensisijaisesti taloudellinen asia. Venäjän valtion kaasuyhtiö Gazprom on kaasuputken suurin omistaja.
 Sveitsiläisen Allseas-yhtiön laiva, Pioneering Spirit on ollut laskemassa kaasuputkea Itämerellä. Lex van Lieshout / EPA
 Sveitsiläisyritys voi joutua pakotelistalle – Uniper ei
 Ylen tietojen mukaan sanktioiden odotetaan vaikuttavan lähinnä sveitsiläiseen Allseas-yritykseen, joka on vastannut putken laskemisesta mereen.
 Kaasuputken rakennustyöt ovat loppusuoralla ja on epäselvää onko pakotteilla käytännön merkitystä putken valmistumisen kannalta.  Kongressin päätös edellyttää , että Yhdysvaltain ulkoministeriö listaa kahden kuukauden sisällä ne tahot, jotka osallistuvat putken rakentamiseen. Sen jälkeen pakotelistalle joutuneilla yrityksillä on kuukausi aikaa sopeuttaa toimintaansa, jos ne haluavat välttää sanktioita. Allseas-yhtiön alukset laskevat parhaillaan putkea Tanskan talousvyöhykkeellä.
 Näillä näkymin päätös ei vaikuta putken rahoittajiin, kuten Uniper-yhtiöön, joka suureksi osaksi on suomalaisen Fortumin omistuksessa. Presidentti  Donald Trumpin  on vielä allekirjoittava laki pakotteista, jotta se astuisi voimaan

Yhdysvaltain kongressi hyväksyi Nord Stream-pakotteet – käytännön vaikutukset epäselviä


Summary: Entinen toimitusjohtaja Maija Palonheimo ja hallituksen ex-puheenjohtaja Tytti Tuppurainen kiistävät väitteet, ettei ongelmiin olisi puututtu.

Oulun kaupunginteatteri oli vuosia pahoinvoiva työpaikka, kertoo iso joukko Ylen haastattelemia työntekijöitä. Siellä oli niin paha olla, että näyttelijät lähettelivät toisilleen kuvia rauhoittavista lääkkeistä, joita osa oli alkanut käyttää selvitäkseen näytöksistä.
 Yli kolmekymmentä ihmistä on kertonut Ylelle kärsineensä työpahoinvoinnista  Kari-Pekka Toivosen  ollessa Oulun kaupunginteatterin taiteellisena johtajana 2014–2019.
 Haastattelujen perusteella muodostuu yhtenäinen kuva siitä, millaista teatterissa oli tuohon aikaan. Ilmapiiriongelmia oli ollut jo vuosia, mutta haastateltavien mukaan tilanne paheni, kun Toivonen ja hänen näyttelijävaimonsa  Merja Larivaara  työskentelivät teatterissa.
 – Koskaan tilanne ei ole ollut niin paha kuin se Toivosen aikana oli, Oulun kaupunginteatterissa yli 20 vuotta näytellyt  Timo Reinikka  kertoo.
 Ennen kaikkea henkilökunta kuitenkin ihmettelee sitä, miksi kukaan ei puuttunut tilanteeseen, josta työntekijät viestivät teatterin hallitukselle. He kokivat, että toimitusjohtajan sijainen  Maija Palonheimo  ja teatterin hallituksen silloinen puheenjohtaja, nykyinen ministeri  Tytti Tuppurainen  (sd.) katsoivat tilannetta täysin läpi sormiensa.
 Ensisijaisesti vastuu ilmapiiriasioista on toimitusjohtajalla, mutta hallituksen tehtävänä on puuttua ilmapiiriongelmiin, jos toimitusjohtaja ei jostain syystä niin tee.
 Tiedot ilmapiiriongelmista perustuvat kymmeniin haastatteluihin ja useisiin dokumentteihin 37 ihmistä on kertonut Ylelle Oulun kaupunginteatterin ilmapiiriongelmista Kari-Pekka Toivosen kaudella. Heistä 32 kokee, että toimitusjohtaja Maija Palonheimo tai Tytti Tuppuraisen johtama hallitus eivät puuttuneet niihin tarpeeksi, loput eivät ottaneet asiaan kantaa. 37:stä yksi sanoo, että teatterin ilmapiiriongelmat eivät olleet pahentuneet Toivosen kaudella. Teatterissa on noin sata työntekijää, ja Yle on tarjonnut heistä kaikille mahdollisuutta kommentoida juttua varten. Jutussa nimeltä mainittujen työntekijöiden lisäksi Yle on haastatellut 19 teatterin entistä ja nykyistä työntekijää. Yle on myös haastatellut muita Oulun kaupunginteatterin ilmapiiriongelmiin perehtyneitä lähteitä sekä tutustunut moniin dokumentteihin, jotka kertovat teatterin ilmapiiriongelmista. Tällaisia dokumentteja ovat muun muassa erilaiset sähköpostiketjut, teatterissa tehtyjen työhyvinvointimittausten tulokset, Näyttelijäyhdistyksen kirje teatterin hallitukselle vuodelta 2016 ja henkilökunnan uudelle hallitukselle tekemä 59 työntekijän kirjoittama kirje vuodelta 2018.
 Etenkin Tuppuraisen toiminta saa voimakasta kritiikkiä haastatelluilta teatterin nykyisiltä ja entisiltä työntekijöiltä. Tuohon aikaan Tuppurainen työskenteli sosiaalidemokraattien kansanedustajana, nykyään hän on eurooppa- ja omistajaohjausministeri.
 – Koin, että silloinen Tytti Tuppuraisen johtama hallitus ei halunnut ymmärtää henkilökunnan hätäviestejä ja pelkoa, sanoo näyttelijä  Timo Pesonen .
 Näyttelijä  Tuula Väänänen  muistelee Kari-Pekka Toivosen kautta seuraavasti:
 – Kari-Pekka Toivosen nimike oli johtaja, mutta mielestäni hän otti pikemminkin hallitsijan roolin. Tytti Tuppurainen touhusi taustalla kannustavana kuninkaantekijänä, kuvaa Väänänen.
 Työntekijät eivät ole aiemmin uskaltaneet puhua teatterin ilmapiiriongelmista uralle koituvien seurausten pelossa.
 Nyt he kuitenkin haluavat kertoa kokemuksistaan, jotta muissa työpaikoissa vastaaviin tilanteisiin puututtaisiin aiemmin. He kokevat, että kulttuurilaitos on erityisen herkkä johtamisongelmille, koska lähes kaikkia päätöksiä voidaan perustella taiteellisilla mielipide-eroilla ja johtajan perinteisesti vahvalla roolilla.
 – Uskon, että laajemmasta kuvasta voi olla hyötyä myös muille organisaatioille. Valtaa pitää vahtia ja siinä tehtävässä hallitus ja hallituksen puheenjohtaja ovat avainasemassa, kuvaa näyttelijä  Merja Pietilä , joka on myös näyttelijöiden edustajana teatterin hallituksessa.
 Toivonen oli vakinaistettu ongelmista huolimatta
 Kun Tytti Tuppuraisen johtama hallitus valitsi syksyllä 2013 Kari-Pekka Toivosen teatterin määräaikaiseksi taiteelliseksi johtajaksi, hallituksen näyttelijäjäsenet irtisanoutuivat. Toivonen oli valittu taiteelliseksi johtajaksi, vaikka mukana valintaprosessissa olleet näyttelijäjäsenet eivät olleet häntä puoltaneet. Hallituksen näyttelijäjäsenet kokivat, että hallitus oli pettänyt heidät.
 Erimielisyys taiteellisesta johtajasta ei sinänsä ollut poikkeuksellista – henkilöstö oli vastustanut myös useita Toivosen edeltäjiä. Toivosessa heitä häiritsi muun muassa se, että tällä oli johtamiskokemusta ainoastaan pienestä Turun Linnateatterista.
 Työntekijät kuitenkin yllättyivät positiivisesti, kun Toivonen aloitti työnsä. Hän vaikutti rennolta ja mukavalta.
 – Ilmapiiri oli aluksi hirveän hyvä, mutta se muuttui, kertoo Oulun kaupunginteatterissa 2014–2016 näytellyt  Lotta Vaattovaara .
 Kari-Pekka Toivonen toimi Oulun kaupunginteatterin taiteellisena johtajana vuosina 2014–2019. Tammikuussa hän aloittaa Hämeenlinnan kaupunginteatterin taiteellisena johtajana. Arkistokuva. Antti Pylväs / Yle
 Syksyllä 2016 Kari-Pekka Toivonen oli työskennellyt johtajana kaksi vuotta.
 Muutos huonompaan oli työntekijöiden mielestä jo tapahtunut. Myös aluehallintovirasto antoi elokuussa 2016 Oulun kaupunginteatterille huomautuksen ja kehotuksen puuttua henkiseen kuormitukseen. Raportin mukaan teatterilaiset kokivat muun muassa epäselvyyttä vastuissa, ja myös työnjakoon liittyi kuormitusta aiheuttavia tekijöitä.
 Teatterin hallitus oli ongelmista huolimatta vakinaistamassa Toivosta.
 Teatterin näyttelijöitä edustava Näyttelijäyhdistys lähetti hallitukselle kannanottonsa, joka oli vakinaistamista vastaan. Näyttelijäyhdistys lausuu aina kantansa valinnoista, joten kannan ilmaisemisessa ei ollut mitään poikkeuksellista.
 Poikkeuksellisia sen sijaan olivat kirjeessä luetellut ongelmat. Näyttelijöiden mukaan Toivonen syyllisti ihmisiä sairauslomista ja työuupumuksesta, jakoi rooleja epätasaisesti ja vei töitä niiltä, jotka uskalsivat kyseenalaistaa hänen päätöksiään.
 Kirjeestä huolimatta hallitus vakinaisti Toivosen.
 Henkilökunnan mukaan ongelmat eivät sen jälkeen jatkuneet samanlaisina kuin kirjeessä oli kerrottu. Ne pahenivat.
 Joku myös vuoti Näyttelijäyhdistyksen kirjeen Toivoselle.
 Työntekijät pelkäsivät johtajaansa
 Työntekijät kertovat, että taiteellisen johtajan Kari-Pekka Toivosen kanssa ei uskaltanut olla eri mieltä. Niille, jotka uskalsivat, siitä seurasi nöyryyttämistä, huutamista ja töiden hankaloittamista.
 – Vaikka minua kohtaan ei kohdistettu suoranaista epäasiallista käytöstä, pelkoa ja ahdistusta aiheutti, kun joutui seuraamaan kaltoin kohdeltujen työtoverien kärsimystä, näyttelijä Timo Pesonen sanoo.
 Myös tuotannonsuunnittelija  Sirkku Sommarberg  koki asian hyvin samalla tavalla.
 – Epäluottamus ja silmätikuksi joutumisen uhka ajoivat ihmiset pelkoon ja hiljaisuuteen.
 Useiden haastateltavien mukaan silmätikuksi joutui esimerkiksi yksi esimiesasemassa ollut henkilö, joka irtisanoutui lopulta. He kertovat, että Toivonen ohjeisti taiteellisen henkilökunnan kokouksessa ihmisiä pysähtelemään turhanpäiten hänen huoneensa ovelle.
 Myös viime vuonna 59 työntekijän uudelle hallitukselle kirjoittamassa kirjeessä mainitaan, että taiteellinen johtaja olisi kehottanut taiteellisen henkilökunnan kokouksessa paikalla olevia painostamaan hänen epäsuosiossaan olevaa henkilöä.
 Taiteellisena johtajana ollessaan Kari-Pekka Toivonen jätti jotkut näyttelijät ilman rooleja kuukausiksi tai jopa yli vuodeksi. He olivat siis ilman töitä, vaikka palkka juoksi. Samaan aikaan teatteriin palkattiin freelance-näyttelijöitä. Sinänsä ei ole täysin poikkeuksellista, että näyttelijöille tulee joskus lyhyitä kausia ilman harjoiteltavia rooleja, mutta Näyttelijäliiton mukaan vuosi ilman mitään roolia on poikkeuksellista. Oulun kaupunginteatterissa moni koki, että Toivonen ei halunnut antaa rooleja niille, jotka olivat joutuneet epäsuosioon.
 Näyttelijä Timo Reinikka oli yksi niistä, jotka aikanaan erosivat teatterin hallituksesta Toivosen valinnan jälkeen. Hän kokee joutuneensa vainon kohteeksi eron vuoksi mutta myös siksi, että hän oli ollut Toivosen käytöksen takia yhteydessä hallitukseen ja toimitusjohtajaan. Hän oli puoli vuotta ilman rooleja.
 Moni kertoo, että Toivonen ei sietänyt sairauspoissaoloja, vaan esimerkiksi nöyryytti poissa olleita muiden kuullen. Yksi kertoo ottaneensa esitykseen mukaansa kaksi muovipussia, koska oli tuntenut vatsataudin oireita ennen näytöstä, ja Toivonen oli kehottanut ratkaisemaan ongelman muuten kuin olemalla näytöksestä pois.
 Ilmapiiriä kiristi myös se, miten Toivonen toistuvasti hankki teatteriin palveluita hänen ja vaimonsa yrityksen kautta, eikä tarkkoja rahasummia kerrottu aluksi edes hallitukselle.
 Julkisuudessa on aiemmin kerrottu, että Toivonen ja Larivaara  näyttelivät useita päärooleja  (Kaleva) ja  heidän tyttärensä näytteli Peppi Pitkätossun pääroolin  (Kaleva). Tämän lisäksi myös pariskunnan kaksi nuorempaa poikaa pääsivät näyttämölle. Toinen poika näytteli lapsipääosan  Kaiken kirja  -näytelmässä. Toinen taas palkattiin soittamaan rumpuja eri näytelmiin.
 Toivonen ei halunnut kommentoida Ylelle hänen johtamiseensa liittyviä väitteitä useista pyynnöistä huolimatta.
 Kati Leinonen
 Taiteellinen johtaja osti perheensä palveluita järjestelyllä, johon tilintarkastaja puuttui Kari-Pekka Toivonen tilasi kautensa aikana 152 163 eurolla palveluita vaimonsa kanssa omistamaltaan yhtiöltä Samasamalta. Kun ulkoinen tilintarkastaja huomautti järjestelystä, sitä alettiin tutkia vuonna 2016. Tuolloin silloinen kaupunginjohtaja Matti Pennanen totesi, että järjestely on laillinen, mutta se ei ole eettisesti hyväksyttävä ja pitäisi lopettaa. Kokouksessa teatteria edustivat Tytti Tuppurainen ja Maija Palonheimo. Muun muassa tarkat summat ja ulkoisen tilintarkastajan moitteet pidettiin salaisina yleisöltä ja teatterin hallitukselta.  Kalevan  toimittaja vei asian oikeuteen, ja korkein hallinto-oikeus määräsi asiakirjat julkisiksi viime talvena. Samasaman palveluiden ostamista kuitenkin jatkettiin huomautuksen jälkeen. Niistä kuitenkin alettiin ilmoittaa hallitukselle eikä teatteri enää ostanut Samasamalta täysin samoja palveluita kuin mitä Toivosen ja Larivaaran palkkatyöhönkin kuului kuten Larivaaran kohdalla näyttelemistä ja Toivosen kohdalla ohjaamista. Huomautuksen jälkeen Larivaaralta alettiin ostaa muun muassa ohjaustöitä ja Toivoselta käännöstöitä. Palveluiden ostaminen taiteellisen johtajan perheeltä lopetettiin vuonna 2018 aloittaneen hallituksen päätöksellä.
 Teatterin lavastemaalari  Elisa Koivupuro  tuo esiin, että ongelmat koskivat lähinnä taiteellista henkilökuntaa eivätkä koko teatteria.
 – Totta kai teatterissa näkyy, jos on johtamiseen liittyvät ongelmia. Mutta ei pidä unohtaa, että ne eivät koskeneet samalla tavalla kaikkia ammattiryhmiä. En koe, että ne olisivat vaikuttaneet minun ja työkaverieni väleihin, Koivupuro sanoo.
 Ylen haastattelemista työntekijöistä noin kaksi kolmasosaa on taiteellista henkilökuntaa.
 Tuppurainen ei ota kantaa, liittyivätkö ongelmat Toivoseen
 Vaikka Kari-Pekka Toivonen oli Oulun kaupunginteatterin taiteellinen johtaja, oli hänen yläpuolellaan sekä toimitusjohtaja että teatterin hallitus.
 Suurimman osan Toivosen kautta hallituksen puheenjohtajana oli Tytti Tuppurainen. Maija Palonheimo taas sijaisti toimitusjohtajaa kahden vuoden ajan Toivosen kauden keskivaiheilla. Heidän näkemyksensä Toivosen johtamisesta ovat hyvin erilaiset kuin haastatelluilla työntekijöillä.
 Tytti Tuppurainen (sd.) toimi teatterin hallituksen puheenjohtajana 2014–2018. Nykyisin hän on eurooppa- ja omistajaohjausministeri. Valtioneuvosto
 Tytti Tuppurainen ei halua kommentoida, liittyivätkö teatterin ilmapiiriongelmat Toivosen johtamiseen. Hänen mukaansa Toivonen teki toimitusjohtajan kanssa työtä, jolla teatterin toimintaa vietiin voimakkaasti eteenpäin.
 – Talo nostettiin vakavista talousvaikeuksista kestävälle pohjalle ja myös taiteellisesti korkealle tasolle, Tuppurainen sanoo.
 Oulun kaupunginteatterin hallituksen nykyinen puheenjohtaja  Matti Karhula  (kesk.) pitää väitettä talousvaikeuksien selättämisestä yliampuvana.
 Oulun kaupungin tilinpäätöksistä selviää, että Toivosen aloitusvuonna 2014 liikevoitto laski edellisen vuoden yli 200 000 eurosta alle 150 00 euroon ja painui 2015 miinukselle. Tappiota tehtiin myös vuosina 2016 ja 2018. Kuitenkin vuonna 2017 tulos oli yli 250 000 euroa plussalla. Karhulan mukaan tämän vuoden tulos on jäämässä nollaan. Tuloksia osin laskee se, että Toivosen kaudella tehtiin isoja investointeja, muun muassa viime vuonna suuren näyttämön ohjausjärjestelmä uusittiin noin miljoonalla eurolla.
 Palonheimon mukaan ongelmat olivat vanhaa perua
 Toimitusjohtajan perhevapaan sijaiseksi tuli vuonna 2015 Maija Palonheimo, joka oli työskennellyt Toivosen kanssa jo Turun Linnateatterissa.
 Palonheimo kuvaa välejään Toivoseen hyviksi ja avoimiksi. Hän ei koe, että teatterilla olisi ollut erityisen pahoja ilmapiiriongelmia juuri Toivosen kauden aikana, vaan hänestä ongelmat olivat varhaisempaa perua.
 – Minun on vaikea uskoa, että yksi ihminen voi tehdä yli sadan ihmisen työilmapiirin huonoksi, täytyy siinä vähän muutakin olla.
 Teatterin keskeiset vallankäyttäjät Kari-Pekka Toivosen kaudella Kari-Pekka Toivonen työskenteli Oulun kaupunginteatterin taiteellisena johtajana 2014–2019. Joulukuussa 2019 hänet valittiin  Hämeenlinnan kaupunginteatterin taiteelliseksi johtajaksi . Maija Palonheimo toimi Oulun kaupunginteatterin toimitusjohtajan Tuija Hyppösen sijaisena 2015–2017 ja sen jälkeen vielä muutaman kuukauden ajan konsulttina. Nykyään hän on eläkkeellä mutta toimii Turun Linnateatterin hallituksen jäsenenä. Teatteri on Oulun kaupungin omistama osakeyhtiö, jonka hallituksen jäsenet yhtä näyttelijäjäsentä lukuun ottamatta edustavat poliittisia puolueita. Kokouksissa on läsnäolo-oikeus jäsenten lisäksi yhdellä taiteellisen henkilöstön ja yhdelle teknisen henkilöstön edustajalla. Tytti Tuppurainen oli Oulun kaupunginteatterin hallituksen puheenjohtajana 2014–2018. Nykyään hän on eurooppa- ja omistajaohjausministeri.
 Palonheimo ei tunnista Ylen haastateltavien väitteitä esimerkiksi siitä, että Toivonen olisi jakanut rooleja epäoikeudenmukaisesti. Hänen mukaan näyttelijöiden kesken oli ristiriitoja, joten roolituksessa Toivonen pyrki varmistamaan työryhmän toimivuuden.
 Palonheimo sanoo, että hänelle kuitenkin tuli joskus Näyttelijäyhdistykseltä viestejä Toivosen toiminnasta, kun joku ei ollut siihen tyytyväinen.
 – Silloin käytiin yhdessä (Toivosen kanssa) niin kertoneiden henkilöiden luona.
 Palonheimo kertoo, että hän kävi kautensa aikana ilmapiiriasioista lukemattomia keskusteluja henkilökunnan kanssa.
 Muutama työntekijä vahvistaa olleensa tällaisissa keskusteluissa Palonheimon ja Toivosen kanssa. He tosin eivät kokeneet niitä keskusteluina vaan kuulusteluina. Lisäksi osa kertoo pelänneensä, milloin oma vuoro koittaa.
 Lähes kaikki Ylen haastattelemat työntekijät kokivat vahvasti, että Palonheimo tuki Toivosta silloinkin, kun hänen olisi pitänyt puuttua hänen käytökseensä.
 – Kokemukseni on, että Palonheimon tullessa taloon johtaminen muuttui entistä enemmän suljetuin ovin pienessä piirissä tapahtuvaksi ja hyvin jyrkästi ylhäältä alaspäin suuntautuvaksi, kuvaa dramaturgi  Jukka Heinänen .
 Maija Palonheimo toimi Oulun kaupunginteatterin vs. toimitusjohtajana 2015–2017 ja sen jälkeen konsulttina joidenkin kuukausien ajan. Nykyisin hän on eläkkeellä mutta toimii Turun Linnateatterin hallituksessa. Arkistokuva. YLE / Sami Tammi
 "Teattereiden johtamista mystifioidaan"
 Kari-Pekka Toivonen ja Merja Larivaara ovat teatteripiireissä tunnettuja ja arvostettuja. Juuri tämän takia henkilökunta arvelee tilanteen saaneen jatkua niin pitkään: kahden näin kuuluisan henkilön toiminnassa ei haluttu nähdä puutteita.
 – Tytti halusi Ouluun julkkiksia, ei johtajaa teatterille, sanoo näyttelijä ja hallituksen entinen jäsen Timo Reinikka.
 Myös valtakunnallisessa Näyttelijäliitossa tunnistetaan teattereiden haavoittuvuus johtamisongelmille. Alalla johtajien huonoa käytöstä on totuttu sietämään.
 – Ongelma on siinä, että teattereiden johtamista mystifioidaan, sanoo toiminnanjohtaja  Elina Kuusikko .
 Oulun kaupunginteatterin ilmapiiriongelmat Toivosen kaudella ovat olleet liiton tiedossa jo pitkään.
 – Ihan ehdottomasti toimitusjohtajan ja hallituksen olisi pitänyt puuttua tähän huomattavasti paljon aikaisemmin. Eli jo vuosia sitten, Kuusikko sanoo.
 Moni teatterin työntekijöistä kokee, että Oulun kaupunginteatterin isoimpia ongelmia oli puhumattomuuden ja puuttumattomuuden kulttuuri. Entinen tekninen päällikkö  Ari Törmä  sanoo, että hänestä teatterissa siedettiin törkeääkin käytöstä ja siihen oli totuttu. Hänestä sekä teatterin johto, hallitus että työyhteisö vaikenivat ongelmista.
 – Tilanteisiin ei puututtu heti, vaan toivottiin, että kun ollaan hiljaa, ongelmat eivät ole todellisia, Törmä sanoo.
 Tuppurainen ja Palonheimo kiistävät väitteet, että eivät olisi puuttuneet
 Tytti Tuppurainen tai Maija Palonheimo sanovat puuttuneensa kaikkiin kuulemiinsa ongelmiin. Tuppurainen korostaa, että hänellä oli myös kaupungin tuki koko kautensa ajan.
 – Sain tietoa pitkään jatkuneista eritasoisista ilmapiiriongelmista, kun aloitin työni. Niitä lähdettiin heti korjaamaan, Tuppurainen sanoo.
 Tästä hyvin eri mieltä on esimerkiksi näyttelijä  Joose Mikkonen , joka on ollut myös Tuppuraisen johtamassa hallituksessa varajäsenenä.
 – Ei pidä paikkaansa, että Tuppurainen olisi puuttunut ilmapiiriongelmiin. Hän mitätöi asiat huhupuheiksi tai taiteilijoiden änkyröinniksi, tulivat pyynnöt sitten henkilöstöltä tai hallitukselta.
 Tuppurainen huomauttaa, että hallituksessa on poliittisesti valittujen jäsenten lisäksi myös työntekijöitä – Näyttelijäyhdistyksen nimeämä varsinainen jäsen ja hänen varajäsenensä, ja lisäksi teknisen ja taiteellisen puolen henkilöstöedustajat voivat olla kokouksissa läsnä.
 Joose Mikkonen koki, että kukaan työntekijöistä ei uskaltanut pitää ilmapiiriongelmista meteliä hallituksessa, koska taiteellinen johtaja Kari-Pekka Toivonen ja toimitusjohtaja Maija Palonheimo olivat paikalla.
 Nykyinen hallituksen puheenjohtaja Matti Karhula oli aiemmin yksi hallituksen poliittisesti valituista rivijäsenistä. Hän sanoo, ettei hän aiemmassa hallituksessa ollessaan edes tiennyt teatterin ilmapiiriongelmista.
 – Silloinen hallitus oli saanut asialliset raportit, joiden mukaan mitään ilmapiiriongelmia ei esiintynyt.
 Karhulan käsitys kuitenkin muuttui, kun hänestä tuli Tuppuraisen seuraaja hallituksen puheenjohtajana.
 – Kävi ilmi, että ongelmia oli ollut. Vakavia ongelmia.
 Karhula ei haluaisi suoraan arvostella edeltäjänsä työtä ilmapiiriongelmien hoidossa.
 – Mutta tuloksia voi arvioida, ja ne tulokset yhteisön työkyvyn kannalta ovat aika surkeita.
 Sekä Tytti Tuppurainen että Maija Palonheimo sanovat antaneensa hallitukselle kaiken tarpeellisen tiedon.
 Miksi hallituksen jäsenet eivät sitten havahtuneet edes vuodenvaihteen 2016–2017 työhyvinvointimittausten hälyttäviin tuloksiin – kuten siihen, että vain yksi neljäsosa näyttelijöistä koki saavansa lähiesimieheltään tukea? Osin asiaa voi selittää se, että teatterissa oli ollut yt-neuvottelut syksyllä 2016.
 Ylellä on tiedossa, että hallituksen jäsenet kuitenkin ainakin kerran yrittivät ottaa ilmapiiriongelmat esiin. Vuonna 2017 poliitikkojäsen kertoi sähköpostissaan muille hallituksen jäsenille kuulleensa, että teatterissa olisi ilmapiiriongelmia ja kysyi, miten tietoon pitäisi reagoida.
 Tuppurainen vastasi hallituksen sähköpostikeskusteluun, että teatterin valitettaviin lieveilmiöihin on kuulunut jo vuosia huhupuheiden levittäminen.
 Tätä juttua varten antamassaan haastattelussa hän sanoo, että vastuu ilmapiiriongelmiin ja huhuihin puuttumisesta on toimitusjohtajalla.
 Tuppurainen on oikeassa siinä, että ensisijaisesti vastuu ilmapiiriongelmista yleisestikin on toimitusjohtajalla. Helsingin yliopiston hallinto-oikeuden professori  Olli Mäenpää  ei halua ottaa suoraan kantaa Oulun kaupunginteatterin tilanteeseen. Hän kuitenkin kommentoi, että lähtökohtaisesti vastuu on vastaavassa organisaatiossa ensisijaisesti toimitusjohtajalla mutta viime kädessä hallituksella, jos toimitusjohtaja ei jostain syystä niihin puutu.
 Haastatellut työntekijät: Osakeyhtiölakiin vetoaminen hiljensi kritiikin
 Teatteri muuttui osakeyhtiöksi vuonna 2012. Tuppurainen nostaa esiin, että hänen aikanaan teatteri oli vasta muutettu osakeyhtiöksi, mikä on voinut aiheuttaa henkilöstössä monenlaisia tunnereaktioita.
 Haastateltavista lähes kaikki kokevat, että Kari-Pekka Toivosen aikana osakeyhtiölakia käytettiin heidän hiljentämiseensä ja pahoinvoinnin salaamiseen.
 Toivonen viittasi osakeyhtiölakiin, kun hän sanoi henkilökunnalle tarkoitetussa kokouksessa, että kielteisten asioiden puhuminen teatterista olisi irtisanomisperuste. Tämän takia moni ei ole uskaltanut puhua aiemmin pahoinvoinnistaan.
 – Meitä varoitettiin toistuvasti ja painokkaasti vahingoittamasta teatteria negatiivisilla puheilla. Tämän kerrottiin olevan irtisanomisen peruste, dramaturgi Jukka Heinänen kertoo.
 Myös johtajan puolison käytös aiheutti hämmennystä
 Vaikka muu henkilökunta ei ole aiemmin juuri kertonut Oulun kaupunginteatterin ilmapiiriongelmista, Merja Larivaara kertoi oman näkemyksensä viime vuonna  Forum24 -lehdessä ja tänä syksynä  Me Naisten  kansijutussa sekä ET-lehdessä.
 Näissä jutuissa kerrottu näkemys on hyvin erilainen kuin Ylen haastattelemilla teatterilaisilla. Larivaara on kokenut tulleensa kiusatuksi ja että teatterin työntekijät olivat kateellisia hänelle ja hänen miehelleen Kari-Pekka Toivoselle.
 – Taisimme olla liian näkyviä ja tekeviä, se varmaan herätti kateutta. Tienasimme liikaa, meillä oli liikaa lapsia, olimme olleet yhdessä liian onnellisesti ja liian kauan, Larivaara sanoi Me Naisissa.
 Merja Larivaara työskenteli Oulun kaupunginteatterissa vuosina 2014–2019. Oulun kaupunginteatteri
 Muun muassa Oulun kaupunginteatterin entinen näyttelijä  Lotta Vaattovaara  ei tunnista Larivaaran väitettä.
 – Päällimmäinen tunne teatterissa oli pelko. Ei kateus, vaan pelko.
 Moni kertoo pelänneensä Larivaaraa. Työntekijät olivat varpaillaan, koska jos Larivaara oli paikalla, tieto kulki nopeasti taiteelliselle johtajalle. He kertovat, että heidän oli vaikea hahmottaa, kuka on johtaja: Kari-Pekka Toivonen vai hänen puolisonsa.
 – Koin, että Merja Larivaara ei suvainnut miehensä johtamiseen liittyviä kysymyksiä tai keskustelua, näyttelijä Tuula Väänänen sanoo.
 Vuonna 2016 tehty Näyttelijäyhdistyksen lausunto Toivosen vakinaistamisesta päätyi myös Larivaaralle. Larivaaraa ei ollut mainittu lausunnossa, mutta silti työntekijät kertovat hänen palanneen siihen yhä uudelleen ja uudelleen.
 Näyttelijä  Heli Haapalainen  kertoo, että lausunnon vuotamisen jälkeen hän koki oman asemansa työyhteisössä vaikeutuneen ja Larivaaran käytöksen muuttuneen tylyksi. Syy ei jäänyt salaisuudeksi. Larivaara kertoi Haapalaiselle, että Näyttelijäyhdistyksen kirje oli luokaton ja loukkaava ja se oli loukannut häntäkin.
 Larivaaran toimenkuva laajeni pian hänen tulonsa jälkeen, kun hän alkoi tuottaa vanhuksille suunnattuja  Seniorisoppa -näytelmiä. Moni näyttelijä kertoo kokeneensa, että  Seniorisoppa -töistä ei uskaltanut kieltäytyä, kun Larivaara niihin kysyi.
 Myös nykyinen hallituksen puheenjohtaja Matti Karhula tunnistaa, että Larivaaran toiminta aiheutti hämmennystä.
 – Larivaara otti johtoonsa ja vastuulleen taiteellisen toiminnan, joka ei hänelle kuulunut.
 Larivaara ei halunnut antaa haastattelua tätä juttua varten Ylen pyynnöstä huolimatta. Hän sanoo, että ei halua jatkaa julkista nokittelua.
 Muutos alkoi tapahtua
 Ylen haastattelemat nykyiset teatterilaiset kokevat, että muutos parempaan alkoi hiljalleen, kun nykyinen toimitusjohtaja Tuija Hyppönen palasi vanhempainvapaalta elokuussa 2017 ja Maija Palonheimo siirtyi konsultiksi.
 Palonheimo sanoo, että hän on tyytyväinen omaan kauteensa ja teatterin kehitykseen sen aikana, mutta kritiikki jälkeenpäin harmittaa, vaikkakaan ei yllätä.
 – Tiesin jo Ouluun mennessäni, että siellä ei ole tervetullut, varsinkaan, jos tulee etelästä.
 Toivonen ja Larivaara eivät tulleet Hyppösen kanssa toimeen, toisin kuin tätä sijaistaneen Palonheimon.
 Moni työntekijä kertoo pelänneensä, joutuisiko Hyppönen siksi lähtemään.
 Yksi aiemman hallituksen jäsen kertoo Tytti Tuppuraisen soittaneen hänelle ja halunneen keskustella Hyppösen asemasta ja jatkon mahdollisuuksista. Hallituksen jäsen tulkitsi asian niin, että Tuppurainen halusi pohtia ääneen, voisiko toimitusjohtajaa siirtää toisiin tehtäviin.
 Ylen useammasta lähteestä varmistaman tiedon mukaan Tytti Tuppurainen kutsui myös hallituksen poliitikkojäsenet koolle erään hallituksen kokouksen jälkeen keskustelemaan Hyppösen ja Toivosen hankalasta yhteistyöstä. Tilaisuudessa Kari-Pekka Toivonen kertoi, että hän ei tule toimeen Hyppösen kanssa. Ylen tietojen mukaan tilaisuus loppui, koska osa paikalla olevista piti epäasiallisena, että ristiriitoja käsiteltiin kuulematta Hyppöstä.
 Hyppönen sai jatkaa.
 Haastatellut työntekijät: Ilmapiiri on parantunut
 Keväällä 2018 Tytti Tuppuraisen nelivuotiskausi Oulun kaupunginteatterin hallituksen puheenjohtajana tuli päätökseensä.
 Uusi hallitus sai heti alkajaisiksi kirjeen. Sen oli allekirjoittanut 59 teatterilaista. Viesti oli, että monella on paha olla ja johtamisessa nähtiin ongelmia.
 Se, että vuonna 2016 tehty näyttelijöiden kirjelmä päätyi Toivoselle ja Larivaaralle, oli jättänyt syvän epäluottamuksen Tytti Tuppuraisen johtamaan hallitukseen.
 – Luottamuspulan vuoksi vasta hallituksen vaihduttua henkilökunta rohkeni kirjelmöidä ongelmista, tekninen tuottaja  Marko Häikiö  sanoo.
 Kirjeestä alkoi muutos.
 Hallituksen puheenjohtaja Matti Karhula, toimitusjohtaja  Tuija Hyppönen  ja taiteellinen johtaja Kari-Pekka Toivonen laativat kahdeksan kohdan toimenpideohjelman tilanteen ratkomiseksi. Siinä käsiteltiin muun muassa roolituksen pelisääntöjä.
 Toivonen ei tullut paikalle, kun ohjelmaa esiteltiin teatterin henkilökunnalle. Hänen vaimonsa tuli ja kehotti puheessaan henkilökuntaa häpeämään.
 Myöhemmin, syksyllä 2018, Toivonen päätti erota. Hänen työsuhteensa loppui tänä keväänä. Merja Larivaaran määräaikainen työsopimus loppui viime kesänä. Hän kuitenkin ohjaa vielä yhden näytelmän Oulun kaupunginteatterissa, jota esitetään vuodenvaihteessa.
 Nykyisin teatterissa työskentelevät haastateltavat kokevat, että tilanne on parantunut: enää töihin meno ei ahdista tai pelota. Nykyisen toimitusjohtajan ja hallituksen puheenjohtajan mukaan sama näkyy ilmapiirimittauksissa. Näin kuvaa näyttelijä Merja Pietilä:
 – Tällä hetkellä työilmapiiri on ainakin itselläni helpottunut, toiveikas ja innokas. Tämänhetkinen hallitus on dialoginen ja luotettava.
 Uusi taiteellinen johtaja  Alma Lehmuskallio  aloittaa vuodenvaihteessa. Hänen valintaansa henkilökunta ei vastustanut.
 – Kun päätös tehtiin, minusta vaikutti, että Oulussa pidettiin juhlia. Tiettävästi avattiin myös kuohuviinipulloja, sanoo hallituksen puheenjohtaja Matti Karhula.
 Teatterissa moni odottaa uutta johtajaa innolla.
 – Ilmapiiri on rakentava, toiveikas, mutta ei täysin vapautunut tai luottava. Harmaat pilvet eivät ole täysin poistuneet vielä, tuottaja  Sari Tanner  sanoo.

Kymmenet työntekijät kertovat vuosia jatkuneista ilmapiiriongelmista Oulun teatterissa: "Päällimmäinen tunne oli pelko"


Summary: Pyhimys kertoi olleensa koulussa huono äidinkielessä ja musiikissa, kuitenkin hänestä tuli suosittu rap-artisti.

Pyhimys-artistinimellä räppäävästä  Mikko Kuoppalasta  piti tulla matematiikanopettaja, mutta musiikkihommat veivät mukanaan opintojen loppusuoralla. Kuoppala sanoi Puoli seitsemän -ohjelmassa, että opettajuus ei ollut hänelle niinkään itsetarkoitus, vaan hän piti korkeakoulututkintoa tärkeänä.
 – Ne taidot, mitä olen yliopistossa saanut, ovat olleet hyödyllisiä myös tässä musiikkibisneksessä.
 Kuoppalan mukaan matematiikassa kaikkein kiehtovinta ja tärkeintä on oivaltaminen ja ajattelutapa. Hän karsastaa ajatusta, että joku ei vain ole lahjakas matematiikassa.
 – En usko siihen, että joku ei ole lahjakas.
 – Minä olen kirjoittanut tosi huonosti äidinkielessä ylioppilaskokeessa ja ajattelin, että en osaa kirjoittaa. Olen ollut myös huono musiikissa ja nyt olen kuitenkin pärjännyt näissä hommissa.
 Hän arvelee, että etenkin matematiikassa kokemus osaamattomuudesta imaistaan helposti osaksi identiteettiä.
 – Matematiikan kohdalla ihminen ajattelee, että hänen älykkyydessään on jotain vikaa ja tämän vuoksi hän ei edes pääse sinne oivaltamisvaiheeseen. Kun taas esimerkiksi biologian kohdalla ajatellaan, että henkilö ei vaan osaa niitä asioita.
 Kuoppala viittaa siihen, että virheellinen ajatus lahjattomuudesta saattaa jumittaa ihmisen jo matematiikan opintojen alkuvaiheessa.
 – Nykyään on jo olemassa erilaisia pedagokisia tekniikoita, joilla voi opettaa matematiikkaa ilman että mennään ensin matemaattisiin symboleihin.
 Kuoppala kertoi Puoli seitsemän -ohjelmassa myös oman tyttärensä ideoimasta nerokkaasta aineettomasta lahjasta.
 Koko haastattelu katsottavissa Yle Areenasta:

Rap-artisti Pyhimys on lähes valmis matikanopettaja ja tyrmää yleisen matikkaväitteen: "En usko ajatukseen, että joku ei ole lahjakas "


Summary: Izvestija-lehden mukaan ainakin kolme ihmistä on kuollut.

Moskovan ydinkeskustassa on meneillään ammuskelu.
 MK-lehden mukaan  mies avasi tulen turvallisuuspalvelu FSB:n rakennuksen vastaanotossa Lubjanka-aukion laidalla. Sitten mies pakeni kadulle ja linnottautui toiseen rakennukseen. Hän on jatkanut tulitusta.
 Lehti kertoo, että kaksi ihmistä on haavoittunut. Sanomalehti Izvestija  kertoo verkkosivuillaan , että ainakin kolme ihmistä on kuollut. Izvestijan mukaan kuolleet ovat kaikki liittovaltion turvallisuusvirasto FSO:n työntekijöitä.
 Tietoja täydennetään.

Moskovan keskustassa ammuskelu – Mies avasi tulen FSB:n päämajan vastaanotossa


Summary: Ylen tietojen mukaan ratkaisu toisi Uudellemaalle viisi itsenäistä sote-hallintoaluetta.

Pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) hallituksen hallitusohjelman mukaan sosiaali- ja terveydenhuollon uudistuksessa ja palvelujen järjestämisessä aiotaan ottaa huomioon alueelliset erityispiirteet. Viime vaiheessa suurin ratkaistava kysymys on ollut, miten sote järjestetään Uudellamaalla.
 Erillisselvitys Uudenmaan sote-ratkaisusta on valmistunut ja sitä esitellään tänään tiedotustilaisuudessa.
 Yle näyttää tiedotustilaisuuden suorana alkaen klo 18.55. Voit seurata sitä jutun pääkuvaa klikkaamalla. Seuraamme tiedotustilaisuuden keskeisen annin tähän juttuun.
 Ylen tietojen mukaan uudistus toisi Uudellemaalle viisi sote-itsehallintoaluetta. Alueet olisivat Helsinki ja neljä muuta maakuntaa.  Tästä voit lukea tarkemmin asiasta.
 Selvityksessä on arvioitu erillisratkaisun mahdollisuuksia sote-kokonaisuuten nähden siten, että enää ei syntyisi ongelmia muun muassa perustuslain kanssa.
 Selvitysraportissa tarkastellaan eri vaihtoehtoja ja esitetään näistä yhtä jatkovalmisteltavaksi.
 Tiedotustilaisuudessa ovat läsnä perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) ja kuntaministeri  Sirpa Paatero  (sd.). Lisäksi tilaisuuteen osallistuvat Helsingin pormestari  Jan Vapaavuori,  Espoon kaupungin hallinto- ja kehitysjohtaja  Markus Syrjänen ,Vantaan kaupunginjohtaja  Ritva Viljanen , Porvoon kaupunginjohtaja  Jukka-Pekka Ujula , Mäntsälän kaupunginjohtaja  Esko Kairesalo  sekä HUSin toimitusjohtaja  Juha Tuominen .
 Lue lisää:
 Kansliapäällikkö Varhila: Uudenmaan sote-erillisratkaisu etenemässä – uudistus toisi viisi sote-itsehallintoaluetta

Millainen sote-ratkaisu saadaan Uudellemaalle? – Katso suorana kello 18.55 alkaen


Summary: Ilmoitus poistettiin, kun huvittuneita yhteydenottoja alkoi tulla ministeriöön.

Yhdysvalloissa on noussut hilpeä kohu maan maatalousministeriön nettisivuista, joilla on ollut ilmoitus Wakandan kuningaskunnan vapaakauppaoikeudesta.
 Wakanda on mielikuvitusmaa, joka esiintyy Marvel-yhtiön tuottamissa Musta pantteri (Black Panther) -elokuvissa. Wakandan kerrotaan sijaitsevan Itä-Afrikassa ja se on Mustan pantterin, eli  T'Challan  kotimaa.
 Ensimmäisen kerran Wakanda mainitaan jo vuonna 1966 ilmestyneissä Fantastic Four (Ihmeneloset) -sarjakuvissa.
 Maatalousministeriön sivuilla ilmoitettiin, että Wakallasta saa tuoda lukuisia tuotteita verovapaasti, muun muassa ankkoja, aaseja ja lypsylehmiä, kertoo  Britannian yleisradio BBC .
 Wakandan ilmestymisen ministeriön sivuille huomasi ensimmäisenä New Yorkissa työskentelevä tietokoneinsinööri, joka haki tietoa maataloustuotteiden tullista. Hän laittoi asiasta maininnan Twitteriin, kertoo esimerkiksi  Washington Post .
 NBC News -uutiskanava otti yhteyttä ministeriöön, missä hämmennyttiin kovasti.
 Pian maininta poistettiin sivuilta. Ministeriö kommentoi asiaa kertoen, että Wakanda oli päätynyt sivuille henkilökunnan käyttämistä testitiedostoista, joita ei ollut tarkoitus julkaista.
 Myös vapaakauppa-ilmoituksen poistaminen herätti hilpeyttä. Twitterissä kyseltiin heti, onko Yhdysvallat nyt aloittanut kauppasodan Wakandaa vastaan.

USA:n maatalousministeriö hämmästytti: Antoi vapaakauppaoikeuden Musta pantteri -elokuvien Wakandan kuningaskunnalle


Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Ulkoministeriö kertoo, että viranomaiset valmistelevat kahden suomalaisen lapsen kotiuttamista Syyrian al-Holin leiriltä.
 Lasten turvallisuuden ja yksityisyyden suojan vuoksi ulkoministeriö ei anna julkisuuteen lapsia koskevia tietoja.
 Kerromme kohta lisää.

Ulkoministeriö: Kaksi lasta kotiutetaan al-Holin leiriltä


Summary: Keskiviikkona uutisoitiin, että kurdiviranomaiset ovat hakeneet kaksi suomalaista orpolasta al-Holin leiriltä Syyriasta.

Eduskunnassa on tänään vuorossa vuoden viimeinen kyselytunti. Kyseessä on myös ensimmäinen kyselytunti, johon tuore pääministeri  Sanna Marin  (sd.) osallistuu viime tiistain hallitusvaihdoksen jälkeen.
 Viime torstaina Marinia tuurasi kyselytunnilla pääministerin sijainen, valtiovarainministeri  Katri Kulmuni  (kesk.).
 Tällä viikolla politiikassa on puhuttanut erityisesti Syyriassa al-Holin leirillä olevien suomalaisten naisten ja lasten tilanne. Keskiviikkona  uutisoitiin , että kurdiviranomaiset ovat hakeneet kaksi suomalaista orpolasta al-Holin leiriltä Syyriasta.
 Hallitus teki maanantaina  periaatepäätöksen , jonka mukaan leirillä olevat lapset pyritään kotiuttamaan niin pian kuin mahdollista. Aikuisten avustamiseen ei ole velvoitetta.
 Hallituksen ja opposition välillä käytiin tiukkasanainen  välikysymyskeskustelu  al-Holista tiistaina. Moni oppositiokansanedustaja arvosteli välikysymyskeskustelussa hallituksen al-Hol-linjan olevan yhä epäselvä. Hallitus ja ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) saivat eduskunnan luottamuksen välikysymysäänestyksessä keskiviikkona.
 Kymmenen kansanedustajaa  jätti kuitenkin tänään  perustuslain mukaisen muistutuksen, jossa pyydetään perustuslakivaliokuntaa tutkimaan Haaviston toimien laillisuus.
 Voit seurata kyselytuntia suorana  Yle Areenassa  tai yllä olevaa kuvaa klikkaamalla kello 16 alkaen. Yle näyttää kyselytunnin myös TV1:ssä kello 16–17.
 Lue myös:
 Al-Hol-leiriläisen omainen kertoo Ylelle: Nainen pyysi apua ulkoministeriöstä jo vuosia sitten päästäkseen Isisistä – on tarvittaessa valmis salakuljetuksiin
 Myös Isis-leirin naiset Ylelle: Kurdiviranomaiset kutsuivat al-Holin suomalaiset kokoon ja hakivat orpolapset
 Haavisto Ylelle: Operaatio al-Holissa menossa, lapsia ei vielä Suomen viranomaisilla – "En osaa sanoa, ketä pystytään auttamaan ensimmäisenä"
 Al-Holin leirillä on kaksi kuolleen suomalaisnaisen lasta – orpojen omaiset ovat vedonneet viranomaisiin, jotta heidät noudettaisiin Suomeen

Katso suorana klo 16: Nouseeko al-Holin orpolasten evakuointioperaatio puheenaiheeksi kyselytunnilla? Yle seuraa


Summary: Maksutonta joukkoliikennettä lastenvaunujen kanssa liikkuville on kokeiltu tämän vuoden ajan.

Lastenvaunujen kanssa kulkeva pääsee jatkossakin matkustamaan ilmaiseksi Porin paikallisliikenteessä. Maksuttomuus on tulossa ensi vuodesta eteenpäin pysyväksi käytännöksi.
 Maksuttomuutta kokeiltiin helmikuun ja joulukuun välisenä aikana ja se on antanut positiivisia tuloksia.
 – Kokeilun aikana paikallisliikenteen vuoroilla matkusti noin 17 000 henkilöä lastenvaunujen tai -rattaiden kanssa. Edellisenä vuotena vaunujen tai rattaiden kanssa matkustettiin noin 3 300 kertaa, joten matkustajien määrän nousu on ollut huima, sanoo suunnittelija  Merika Lanne  tiedotteessa.
 Kuljetuista matkoista on kerätty dataa rahastuslaitteiden tuottaman nousupysäkkitiedon avulla. Sen perusteella eniten lasten kanssa matkustettiin Porin keskustaan. Suosituimpia nousupysäkkejä olivat Satasairaala, matkakeskus, Keskusaukio, Teljäntori, kauppatori ja Puuvilla.
 Aiheesta aiemmin:
 Bussilippujen hinnat uusiksi Porissa: Esitys poistaisi kilometriperusteisen kertalipun ja tekisi lasten matkustamisesta halvempaa
 Porin kaupunginjohtaja: Ilmaiset bussimatkat lastenrattaiden kanssa kulkeville olisi hyvä vakinaistaa
 Maksuttomat matkat lastenvaunujen kanssa matkustaville Porissa ja Ulvilassa helmikuusta alkaen

Porin paikallisliikenne pysyvästi maksuttomaksi lastenvaunujen kanssa liikkuville


Summary: Raha-automaatteja on myös kaupunkien liikuntapaikkojen yhteydessä. Oulun uimahallissa tuotto menee urheiluseuroille.

Kasinot, uhkapelit ja rahapeli- ja vedonlyöntipalvelut

Veikkauksen rahapeliautomaateista on tänä syksynä puhuttu kiivaasti, ja esimerkiksi automaattien poistaminen kauposta  jakaa mielipiteitä . Viimeisimpänä Twitterissä on herättänyt ihmetystä oululaisen Raksilan uimahallin kahviossa sijaitseva peliautomaatti.
 Kun  Senja Larsen  törmäsi Twitterissä keskustelun rahapeliautomaatista, hän päätti kommentoida asiaa itsekin. Larsen kummastelee, miksi automaatti on sijoitettu paikkaan, jossa liikkuu paljon lapsia ja nuoria.
 – Oulun uimahallin pelikone oli vieläpä sijoitettu syöttötuolien ja mikroaaltouunin viereen, eli siihen missä lapsiperheet viettävät aikaansa, Larsen sanoo Ylelle sähköpostivastauksessaan.
 Larsen ei ymmärrä, miksi rahapeliautomaatteja on Suomessa arkisissa ympäristöissä. Hänen mielestään niitä pitäisi olla ainoastaan pelihalleissa ja kasinoissa.
 Myös Oulun kaupunginjohtaja  Päivi Laajala  oli nähnyt Twitter-keskustelun. Hänestä kaupungin liikuntapaikka ei ole sopiva paikka automaatille.
 – Olen ollut yhteydessä sivistys- ja kulttuurijohtajaan ja liikuntajohtajaan tavoitteena, että rahapeliautomaatti tulisi ottaa uimahallista pois, Laajala kertoo sähköpostitse.
 Rahapeliautomaatti on nyt poistettu uimahallista.
 Nallikari Oy:n toimitusjohtaja  Tuula Väntti  kertoo, että Raksilan uimahallin rahapeliautomaatti on hankittu kauan sitten, kun kahviossa oli myös muita veikkauspalveluita. Niistä on jo vuosia sitten luovuttu, mutta peliautomaatti jäi. Väntin mukaan se oli tarkoitus poistaa vuoden vaihteen jälkeen, mutta se päätettiin tehdä suunniteltua aiemmin.
 – Se on sellainen muinaisjäänne.
 Väntin mukaan kahvion asiakkailta ei ole tullut suoraa palautetta peliautomaatista.
 Peliautomaatti ei ole yleinen näky uimahallissa
 Veikkauksen Pohjois-Suomen myyntipäällikkö  Tapani Kippo  kertoo, että rahapeliautomaatit päätyvät kahviloihin yrittäjän aloitteesta. Automaatteja on hänen mukaansa uimahalleissa vain muutamia koko Suomessa. Raksilan uimahallin raha-automaatti olikin ainut uimahallissa sijaitseva automaatti Pohjois-Suomessa.
 – Automaatteja on kuitenkin monissa muissa kahviloissa. Raksilassa on yksityinen kahvilayrittäjä, jonka yritys sijatsee uimahallin kiinteistössä.
 Kippo ei sinänsä näe ongelmaa uimahalleissa sijaitsevissa rahapeliautomaateissa, kunhan henkilökunta valvoo, etteivät alaikäiset pääse pelaamaan.
 Voitoilla tuetaan paikallisia urheiluseuroja
 Peliautomaateista saatavalla tuotolla on iso merkitys monille  pienille ruokakaupoille ja kioskeille .
 Raksilan uimahallin kahvilalle automaatti toi voittoa muutaman kympin kuukaudessa. Rahat on käytetty yhtiön omistamien urheiluseurojen toimintaan.
 Veikkaus kertoi aiemmin syksyllä vähentävänsä  ensi vuonna 3 500 raha-automaattia  ja ottavansa käyttöön pelaajien tunnistautumisen. Vuoteen 2025 mennessä automaattien määrä vähenee yhteensä 8 000 kappaleella.
 Keskustele kello 22:een saakka!

Oululaisessa uimahallissa oli vuosia raha-automaatti – kun sen huomasivat some ja kaupunginjohtaja, automaatti poistettiin


Summary: Muovikuusi on aitoa parempi vaihtoehto vain, jos sitä jaksaa katsella olohuoneessaan pitkään.

Lähialueelta löytyvä oikea kuusi on ympäristöystävällisin vaihtoehto joulupuulle.
 Viljeltyjen tuontikuusten torjunta-aine- ja lannoitepäästöt sekä kuljetukset heikentävät kuusen ekologisuutta. Muovikuusi muuttuu ekologisemmaksi vaihtoehdoksi, kun sitä käytetään lähemmäs kaksikymmentä vuotta.
 Muovikuusen ja aidon kuusen ekologisuuden vertailu on haastavaa.
 Jyväskylän kestävä kehitys JAPA ry:n toiminnanjohtajan  Anna Sarkkisen  mukaan aito kuusi kuitenkin voittaa ekologisuudessa, vaikka muuttujia riittääkin.
 – Kuinka pitkään muovikuusta on käytetty, onko oikea kuusi ulkomailta vai kotimainen, onko kasvatettu vai omasta metsästä ja millä haettu. Sekin merkitsee, miten se hävitetään.
 Anna Sarkkisen mukaan oikea kuusi on muovikuusta ympäristöystävällisempi. Simo Pitkänen / Yle
 Jyväskylän yliopiston bio- ja ympäristötieteiden laitoksen tutkija  Atte Komonen  liputtaa myös aidon kuusen puolesta, kunhan kuusi löytyy läheltä. Päästöjen näkökulmasta 20 kilometriä on raja, jota kauempaa kuusta ei ole ekologista hakea.
 – Oli se luonnonkuusi tai mikä tahansa, ei kannata lähteä hakemaan 200 kilometrin päästä mökiltä.
 Kuluttajan kannattaa myös harkita, hankkiiko ulkomailta tuotua viljeltyä kuusta. Ulkomaisilla kuusiviljelmillä käytetään yleisesti lannoite- ja torjunta-aineita sekä mekaanista heinänpoistoa. Kotimaassa tuotetuista kuusista tietoa on paremmin saatavilla.
 Atte Komosen mukaan muovikuusen valmistusprosessista on vaikeaa saada tietoa.  Simo Pitkänen / Yle
 Muovikuusen osalta ostaja on vielä enemmän pyörryksissä ekologisuudesta, sillä tietoa ei Komosen mukaan löydy mistään.
 – Kuluttajan on mahdotonta tietää, kuinka ympäristöystävällisesti se on tuotettu.
 Muovikuusikin puoltaa paikkaansa, jos valitsemaansa ei kyllästy nopeasti. Kansainvälisten tutkimusten mukaan muovikuusta pitäisi käyttää 10–20 vuotta, jotta se muuttuu aitoa ekologisemmaksi.
 Suomessa on keskusteltu koko vuosi hiilinieluista. Kuluttaja voi vaikuttaa asiaan omilla valinnoillaan. JAPA ry:n Sarkkinen muistuttaa, että kuusi sitoo hiiltä parhaiten kasvukautena eli kasvava kuusi on aina hyvä hiilinielu.
 – On parempi ottaa latvakuusi tai esimerkiksi kuoleva kuusi varjoisasta paikasta eikä kasvuvaiheessa olevaa pientä kuusta.
 Joulupuu voi kasvaa myös ruukussa. Simo Pitkänen / Yle
 Sarkkinen on itse päätynyt ruukkukuuseen, joka on kesät pihalla ja jouluna olohuoneessa. Sen symbolinen merkityskin on kirkastunut hoitajalleen.
 – Se ohjaa ajatukset yleisemminkin huolenpitoon ja muistuttaa, että asiat eivät ole kertakäyttöisiä. Ruukkukuusi tuottaa iloa pidempään.
 Tänäkin jouluna suomalaiset hankkivat koteihinsa noin 1,5 miljoonaa kuusta. Näistä reilu neljä viidesosaa tulee kotimaisilta viljelmiltä.
 Joulupuita tuodaan myyntiin myös esimerkiksi Puolasta, Ruotsista ja Tanskasta. Ulkomailta tuotujen puiden määrä on vaihdellut runsaasti viime vuosina, muutamasta tuhannesta lähes 150 000 yksilöön.
 Joulupuita myydään Suomessa tänä jouluna arviolta 32 miljoonan euron arvosta.
 Joulukuusen ympäristörasitus on kuitenkin marginaalista muuhun kulutukseen verrattuna. Joulukuusen hiilidioksidipäästö on  tutkitusti  keskimäärin kaksi kiloa, kun ihminen arkielämässään tuottaa hiilidioksidipäästöjä joka päivä 30 kiloa.

Lähellä kasvanut joulukuusi on muovipuuta ympäristöystävällisempi vaihtoehto: "Kuusta ei kannata hakea mökiltä 200 kilometrin päästä"


Summary: Uusi hallitus oli viikon ikäinen, kun se jo vastasi ensimmäiseen opposition välikysymykseen. Onko Suomesta tullut poliittisesti epävakaa maa? Ykkösaamun vieraana on pääministeri Sanna Marin.

Oppositio arvosteli välikysymyskeskustelussa hallitusta ja sen ulkoministerin toimia. Kestääkö hallituksen yhtenäisyys opposition paineen alla? Miten Suomen historian nuorin pääministeri aikoo hyödyntää maailmalla saamaansa huomiota Suomen hyväksi?
 TV1:n Ykkösaamun vieraana lauantaina 21.12. klo 10.05 on pääministeri Sanna Marin. Seija Vaaherkumpu haastattelee.
 Marinille voi lähettää kysymyksiä osoitteeseen tv1.ykkosaamu@yle.fi tai alla olevalla lomakkeella.

TV1:n Ykkösaamussa Sanna Marin: Mitä haluat kysyä?


Summary: Aiemmassa kuvassa Henriksson puuttui, koska hän oli työmatkalla Yhdysvalloissa.

Tätä kuvaa onkin jo odoteltu: koko hallituksen johtoviisikko on nyt ikuistettu samaan kuvaan. Valtioneuvosto julkisti kuvan Twitterissä torstaina iltapäivällä.
 Kuvassa ovat pääministeri  Sanna Marin  (sd.), valtiovarainministeri  Katri Kulmuni  (kesk.), sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.), opetusministeri  Li Andersson  (vas.) ja oikeusministeri  Anna-Maja Henriksson  (r.)
 Aiemmasta kuvasta Henriksson puuttui, koska hän oli työmatkalla Yhdysvalloissa.
 Suomen hallituksen kokoonpano herätti laajaa valtakunnallista huomiota.

Tätä kuvaa on odoteltu: Suomen hallituksen naisviisikko vihdoin samassa kuvassa


Summary: Ulkoministeriö toimitti omaisen mukaan naisen telttaan lääkettä, kun tämän lapsi lapsi sairastui al-Holin leirillä.

Ainakin yksi al-Holin leirin suomalaisnainen on ollut tiettävästi yhteydessä Suomen viranomaisiin jo vuosia päästäkseen pois Isisin alueelta.
 – Hän on lähettänyt aktiivisesti viestejä Suomeen, pyytänyt apua ja kertonut olosuhteista. Hän lähetti jopa [edelliselle ulkoministerille]  Timo Soinille  (sin.) sähköpostia, naisen omainen kertoo.
 Omaisen mukaan nainen on ollut valmis turvautumaan myös salakuljettajiin alueelta poistumiseksi. Reitti on kuitenkin aina paljastunut tai jotain muuta on mennyt mönkään, ennen kuin hän on lähtenyt vaaralliseen yritykseen.
 Yle ei kerro yksityiskohtaisia tietoja naisesta, jotta hän ei ole tunnistettavissa. Al-Holin leirillä naiset ovat yhä Isisin tarkkailussa.
 – Hän on ollut selvästi tarkkailun alla kun on kirjoittanut meille Whatsappissa. Sen huomaa edelleenkin, että hän varoo sanomasta mitään pahaa ryhmästä, omainen kertoo.
 Salakuljetus on vaihtoehto myös al-Holista poistumiseksi, jos suomalaisviranomaiset eivät päädy hakemaan perheitä pois leiriltä, omainen sanoo. Salakuljetukset sisältävät kuitenkin erittäin paljon riskejä ja ovat erittäin kalliita.
 – Me olemme koko hänen Syyriassa olonsa ajan yrittäneet kannustaa, että jos tulee tilaisuus, lähde. On tiedetty, että jos vain pääsee Syyrian alueelta, Suomen valtio auttaa.
 Omaisen mukaan nainen ryhtyi katumaan Syyriaan menoaan pian sinne lähtönsä jälkeen.
 – Tuli sitten ilmi, että asia ei olekaan niin yksinkertainen, että sieltä voi lähteä pois. Hän on ollut loukussa siinä maassa monta vuotta, omainen sanoo.
 Ulkoministeriö ei ota kantaa väitteeseen, että leirillä oleva nainen on pyytänyt heiltä apua vuosien ajan. Ministeriö on kertonut  jo vuonna 2014 , että heille on  tullut avunpyyntöjä  Syyrian sota-alueella olevilta suomalaisilta.
 Yle ei ole pystynyt varmistamaan naisen kertomusta riippumattomasta lähteestä, mutta on saanut vastaavanlaisia tietoja hänen pyrkimisestään pois alueelta jo vuosia sitten.
 Omainen: UM toimitti lapselle lääkettä leiriin
 Omaisen mukaan nainen sai apua ulkoministeriön kautta, kun hänen lapsensa kunto heikkeni al-Holin leirillä. Koska nainen ei ollut saanut leiriä hallinnoivilta kurdeilta lääkkeitä sairaalle lapselleen, omainen lähetti sähköpostitse avunpyynnön Suomen ulkoministeriöön.
 Seuraavana päivänä naisen teltalle ilmestyi omaisen mukaan kansainvälinen avustustyöntekijä lääkityksen kanssa.
 – Ulkoministeriöstä on tullut viestiä, että kaikissa akuuteissa tilanteissa olkaa yhteydessä heihin ja he yrittävät auttaa, omainen sanoo.
 Ulkoministeriö ei kommentoi tapausta.
 – Meiltä konsuliyksiköstä on kuluneina kuukausina todettu, että Suomi on pyrkinyt kansainvälisten järjestöjen kautta avustamaan leirillä olevia, mutta en voi mennä yksityiskohtiin, sanoo  Antti Putkonen , UM:n konsuliasioiden yksikön päällikkö.
 – Ulkoministeriö on kaiken aikaa pyrkinyt saamaan tietoa alueelta avustusjärjestöjen kautta. On selvää, että järjestöt toimivat humanitaarisen avun ja omien toimintaperiaatteidensa mukaisesti ja mitään erityispyyntöjä on vaikea toteuttaa heidän kauttaan, Putkonen kommentoi.
 Mikä al-Hol? Syyriassa sijaitseva pakolaisleiri, jonne on koottu tuhansia ihmisiä terroristijärjestö Isisin entisiltä alueilta. Leirillä on noin 40 suomalaista: kymmenkunta naista ja noin 30 lasta. Heidän paluunsa kotimaahan on arka kysymys, koska suojelupoliisi pitää naisia ja mahdollisesti myös lapsia turvallisuusuhkana. Leiriä valvovan kurdihallinnon mukaan sen resurssit eivät riitä leirin hallintaan.
 Nainen valmis palaamaan huostaanoton ja rikostutkinnan riskistä huolimatta
 Nainen pelkää lastensa huostaanottoa mutta on omaisen mukaan silti valmis palaamaan Suomeen. Hän on valmis myös siihen, että häntä tutkitaan rikoksesta epäiltynä.
 Omainen luottaa siihen, että viranomaiset osaavat erotella eri naisten ja perheiden tilanteita.
 – Kyllähän he ministeriössä sanoivat, että katsovat näitä tapauksia yksilöllisesti. Uskon, että he tekevät myös niin.
 Omainen oli kesällä  tapaamassa  silloista pääministeriä  Antti Rinnettä  (sd.) ja ulkoministeri  Pekka Haavistoa  (vihr.). Hän kertoo, että osa omaisista on halunnut itse lähteä al-Holiin hakemaan perheenjäseniään, mutta suomalaisviranomaiset ovat kehottaneet olemaan menemättä alueelle.
 – Meidän perheestämme ei kukaan uskalla mennä. Eri asia olisi, jos olisi joku viranomainen mukana, hän sanoo.
 Ruotsalainen isoisä  kävi  keväällä hakemassa seitsemän lapsenlastaan leiriltä ruotsalaisviranomaisten avustuksella.
 Nainen tekstiviestissä: En välitä mitä ihmiset ajattelevat minusta
 Leirillä oleva nainen viestitti itse Ylelle viikonloppuna pohtivansa, miten suomalaiset suhtautuvat heihin, jos he palaavat.
 – Minä henkilökohtaisesti en välitä siitä, mitä ihmiset ajattelevat minusta, hän kirjoitti.
 – Uskon että suurin osa suomalaisista, jos ei kaikki, haluavat takaisin. Kuka nyt haluaa elää leirillä (vankilassa)?
 – Leirillä on ihan kurjaa ihan oikeesti. Ette voi ikinä ymmärtää.
 Toinen leirillä oleva nainen, joka myös on halukas palaamaan, kirjoitti Ylelle pitävänsä lasten erottamista äideistään epäinhimillisenä.
 – Monia meitä lähinnä huolestuttaa se, että julkisuudessa on paljon puhetta lasten huostaanottamisesta ja lapsen erottamisesta äideistään, hän kirjoitti viestissään.
 – Lapsen erottaminen vanhemmastaan on epäinhimillistä. Suorastaankin sairasta, ottaen huomioon sen, että lapset ovat läpikäyneet kauhean sodan. Lasta ei pidä tämän enempää traumatisoida.
 Al-Holin leirillä on Ylen tietojen mukaan 11 Suomesta lähtenyttä naista, joilla on noin 30 lasta. Yle on tavoittanut näistä naisista viime päivinä seitsemän joko suoraan tai omaisten kautta. Heistä kuusi olisi halukkaita tulemaan Suomeen. Yksi on viestittänyt haluavansa jäädä Syyriaan.
 Kahden orpolapsen  hakuoperaatio Suomeen on jo alkanut.
 Lue lisää:
 Isis-leirin naiset Ylelle: Kurdiviranomaiset kutsuivat al-Holin suomalaiset kokoon ja hakivat orpolapset
 Näin al-Holin lapset aloittavat elämänsä Suomessa – sodan keskellä opitun ideologian purkaminen voi viedä vuosia
 Suomi päätti kotiuttaa al-Holin lapset, mutta milloin ja tulevatko äidit mukaan? Tämän tiedämme hallituksen linjauksesta
 Psykologiliitto: Al-Holin lapsia ja äitejä ei pidä erottaa toisistaan
 Onko Suomi palauttamassa “terroristeja”? 5 olennaista kysymystä al-Holin suomalaisten synnyttämästä turvallisuusuhasta
 Ainakin viisi al-Holin leirillä olevaa naista haluaisi palata Suomeen, kertovat Ylen tavoittamat omaiset ja leirillä olevat naiset
 Putositko tyystin kärryiltä Haavisto–al-Hol-jupakassa? Ota homma haltuun nopeasti ja lue tämä juttu

Al-Hol-leiriläisen omainen kertoo Ylelle: Nainen pyysi apua ulkoministeriöstä jo vuosia sitten päästäkseen Isisistä – on tarvittaessa valmis salakuljetuksiin


Summary: Saamelaiskäräjät ja Muumilaakso-sarjan tuotantoyhtiö Gutsy Animations aloittavat saamenkielisten dubbaajien kouluttamisen heti vuodenvaihteen jälkeen.

Osa  Muumilaakso -animaatiosta dubataan sittenkin myös inarin- ja koltansaamen kielille. Vielä marraskuussa Yle ilmoitti, että  sarja dubataan vain pohjoissaameksi ja tekstitetään inarin- ja koltansaameksi.
 Yle Draama, Muumilaakso-animaation tuotantoyhtiö Gutsy Animations ja Saamelaiskäräjät ovat viime viikkojen aikana neuvotelleet uudelleen sarjan dubbauksesta ja sopineet, että Muumilaakso-animaatio dubataan osittain kaikille Suomessa puhutuille saamen kielille.
 Muumilaakso-sarjan ensimmäinen tuotantokausi dubataan kokonaan pohjoissaamen kielelle. Toisen tuotantokauden jaksoista taas puolet dubataan inarinsaameksi ja puolet koltansaameksi.
 Ensimmäinen tuotantokausi pohjoisaamenkielisine jaksoineen alkaa pyörimään Yle TV2:ssa 13.4. lähtien. Muumilaakso-sarja nähdään saamenkielisen lastenohjelman Unna Junnán ohjelmapaikalla klo 8.35. Saamenkieliset Muumilaakso-ohjelmat tulevat nähtäville myös Yle Areenaan.
 Toinen tuotantokausi inarin- ja koltansaamenkielisine jaksoineen nähdään televisiossa syksyllä 2020. Saamenkielisiä Muumilaakso-jaksoja ei tekstitetä suomeksi.
 Yle Sápmin päällikkö  Maiju Saijets  on erittäin tyytyväinen siihen, että Muumilaakso-sarja nähdään myös televisiossa.
 – Aluksi tarkoituksena oli, että sarja on katsottavissa vain Yle Areenassa. Sarja tavoittaa nyt enemmän katsojia, koska se nähdään Areenan lisäksi myös televisiossa, sanoo Saijets.
 Moomin Characters & Gutsy Animations
 Uusia ääninäyttelijöitä koulutetaan vuoden alussa
 Ajatus saamenkielisestä Muumilaaksosta lähti saamelaisilta itseltään. Saamelaiskäräjät esitti viime vuodenvaihteessa, että Yle tekisi suomen- ja ruotsinkielisten versioiden lisäksi Muumilaaksosta myös ääniversiot kolmella Suomessa puhutulla saamenkielellä.
 Saamelaiskäräjien kieliturvasihteeri  Anne Kirste Aikio  on hyvin iloinen siitä, että sarja dubataan osittain kaikille saamen kielille.
 – Saamelaiskäräjien päämääränä on kuitenkin, että sarja dubattaisiin kokonaisuudessaan kaikille kolmelle saamen kielelle, sanoo Aikio.
 Yle perusteli marraskuista päätöstään sillä, että inarin- ja koltansaamenkielisiä ääninäyttelijöitä on hankala löytää.
 Saamelaiskäräjät ja Muumilaakso-animaation tuotantoyhtiö Gutsy Animations aikovatkin järjestää jo ensi vuoden tammikuussa yhteisen työpajan, jossa koulutetaan saamenkielisiä ääninäyttelijöitä. Työpajassa on tarkoitus opettaa niin ääninäyttelyä, dubbaustekniikkaa kuin myös dubbauksen kääntämistä.
 Saamelaiskäräjät haluaa tukea ja lisätä saamelaisten osaamista dubbauksen saralla.
 – Sille on tarvetta, ja erityisesti sen vuoksi, kun on sanottu, että inarin- ja koltansaamenkielisiä ääninäyttelijöitä ei ole. Emme halua, että tämä työ pysähtyy tähän. Siksi olemmekin sopineet yhteistyöstä, jotta saamme kaikki kieliversiot tehtyä, sanoo Aikio.
 Saamelaiskäräjät tiedottaa tammikuun dubbaustyöpajoista myöhemmin.
 Saamelaiskäräjien päämääränä on, että sarja dubattaisiin kokonaisuudessaan kaikille kolmelle saamen kielelle, sanoo kieliturvasihteeri Anne Kirste Aikio. Anneli Lappalainen / Yle
 Ääninäyttelijöiltä vaaditaan laulutaitoa
 Yleisradion Muumilaakso-animaatio on maksanut yli 20 miljoonaa euroa. Tässä mittakaavassa se on Suomen historian suurin ja kallein tv-tuotanto.
 Muumilaakso-animaation tuotannosta vastaa suomalainen Gutsy Animations.
 Vielä marraskuussa ei ollut tietoa saamenkielisen Muumilaakso-sarjan ohjaajasta. Nyt Gutsy Animations, Saamelaiskäräjät ja BTI-käännöstoimisto ovat päätyneet siihen, että ne ohjaavat sarjan yhteistyössä kolmestaan.
 Gutsy Animationsin kehitysjohtaja  Reetta Ranta  kertoo, että viime viikkoina osapuolet ovat neuvotelleet tiiviisti siitä, mikä sarjan dubbauksessa on mahdollista ja mikä on ideaaleinta saamelaisyhteisön kannalta.
 – Olemme tekemässä dubbauksia nyt kaikille kolmelle Suomessa puhutulle saamen kielelle. Sekään vaihtoehto ei ole tulevaisuuden osalta suljettu pois, että kaikki kolme kieltä pystyttäisiin dubbaamaan kummallekin kaudelle. Toistaiseksi tämä on nyt kuitenkin se, mihin meillä on rahkeita rahallisesti ja ajallisesti, kertoo Ranta.
 Ranta toivoo tuotantoyhtiön ja Saamelaiskäräjien yhteisen dubbaustyöpajan tuottavan tuloksia.
 – Tekijöitä, jotka olisivat aikaisemmin tehneet dubbauksia inarin- ja koltansaamen kielillä, löytyy hirveän vähän. Muumilaakso-sarjassa on parikymmentä hahmoa kummallakin kaudella. Voi olla, että yksi näyttelijä joutuu näyttelemään useampiakin hahmoja, arvelee Ranta.
 Ääninäyttelijän taitojen lisäksi dubbaajilta vaaditaan myös laulutaitoa.
 – Olen ymmärtänyt, että laulutaito on saamelaisessa kulttuurissa äidinmaidossa saatu juttu. Eli sen ei pitäisi olla haaste, uskoo Ranta.
 Lue myös:
 Miljoonayleisön kerännyt Muumilaakso jatkuu toisella tuotantokaudella – luvassa suuria seikkailuja ja uusia hahmoja

Osa Muumilaakso-animaatiosta dubataan sittenkin myös inarin- ja koltansaamen kielille – sarja nähdään Areenan lisäksi myös televisiossa


Summary: EU-tuomioistuin antoi tuomion – Airbnb ei ole kiinteistöfirma.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

EU-tuomioistuimen mukaan lyhytaikaista majoitusta tarjoava Airbnb voi jatkaa toimintaansa Ranskassa ilman kiinteistöyhtiöiden velvoitteita. Ratkaisu on erävoitto amerikkalaisjätille ja häviö Ranskan perinteiselle majoitusalalle, joka oli pyytänyt ratkaisua oikeudelta.
 Tuomioistuimen mukaan Airbnb ei ole kiinteistönvälitysyritys, vaan "tietoyhteiskunnan palvelu".
 Vuonna 2008 perustettu yhtiö aikoo listautua ensi vuonna pörssiin. Airbnb:n markkina-arvo lasketaan useissa miljardeissa.
 Airbnb-vuokrauksen suosio on heilutellut perinteistä majoitus- ja matkailualaa monessa turistien suosimassa kohteessa. Muun muassa New York ja Pariisi ovat pyrkineet rajoittamaan vuokrausta.
 Ranskassa matkailualan etujärjestö on tehnyt Airbnb Irelandista rikosilmoituksen. Sen mielestä irlantilaisyhtiö harjoittaa kiinteistönvälitystoimintaa ilman toimilupaa, eikä pelkästään saata alustallaan majoittajaa ja matkailijaa yhteen.

Airbnb sai erävoiton Ranskassa – EU-tuomioistuimen mukaan yhtiön ei tarvitse rekisteröityä kiinteistöfirmaksi


Summary: Kolmen vuoden vankeustuomio törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä pysyi ennallaan Rovaniemen hovioikeudessa.

Oulun seksuaalirikosvyyhdin ensimmäinen hovioikeustuomio on annettu. Ensimmäisenä käsiteltiin  Osman Humadin  tapaus.
 Rovaniemen hovioikeus piti ennallaan Humadille langetetun kolmen vuoden vankeustuomion. Rangaistusseuraamuksien osalta hovioikeus alensi asianomistajalle kivusta ja särystä maksettavaksi tuomittua korvausta 1 500 euroon. Käräjäoikeuden tuomiossa summa oli 2 000 euroa.
 Käräjäoikeus tuomitsi  Humadin kesäkuussa kolmen vuoden vankeuteen törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja lapsen houkuttelusta seksuaalisiin tarkoituksiin.
 Humad valitti tuomiosta hovioikeuteen ja on koko ajan kiistänyt tekonsa. Uhri ja syyttäjä eivät valittaneet käräjäoikeuden tuomiosta hoviin. Uhrin asianajaja  Jani Vuoti  kertoi tuomion jälkeen, että he olivat tyytyväisiä käräjäoikeuden tuomioon.
 Humad ja uhri olivat tutustuneet Facebookissa miehen ottaessa yhteyttä uhriin. He olivat pitäneet yhteyttä Messenger- ja Snapchat -palvelujen välityksellä.
 Oikeus piti rikosta kokonaisuutena arvostellen törkeänä, koska asianosaisten välinen ikäero on suuri. Tekijä on ollut tekohetkillä 22–23-vuotias. Uhri oli tapahtumien aikaan 13-vuotias.
 Teot tapahtuivat kesäkuun ja lokakuun 2018 välisenä aikana yksityisasunnossa.
 Kaikki kahdeksan seksuaalirikoksista käräjäoikeudessa tuomittua vastaajaa valittivat käräjäoikeuden antamista ratkaisuista hovioikeuteen, tosin yksi perui valituksen myöhemmin.
 Lue lisää :  Oulun poikkeuksellisen seksuaalirikosvyyhdin hovioikeuskäsittelyt alkavat tänään – seitsemän tekijää valitti hoviin, uhri ei
 Oulun seksuaalirikosvyyhdissä kolmas tuomio: kolme vuotta vankeutta 13-vuotiaan lapsen törkeästä seksuaalisesta hyväksikäytöstä

Oulun seksuaalirikosvyyhdin ensimmäinen hovioikeustuomio:
korvauksia alennettiin, muuten tuomio pysyi ennallaan


Summary: Ammuskelu tapahtui viime kesänä Helsingin ydinkeskustassa keskellä päivää.

Helsingin keskustassa Hietalahdenkadulla viime heinäkuussa tapahtuneesta ampumistapauksesta on annettu tuomio tänään torstaina.
 Helsingin käräjäoikeus tuomitsi kosovolaistaustaisen, 32-vuotiaan miehen kymmenen vuoden vankeuteen. Tuomio tuli muun muassa kolmesta murhan yrityksestä.
 32-vuotias tuomittu avasi tulen iltapäiväruuhkassa keskellä katua. Hänen kohteenaan oli kolme veljestä, joista kaksi sai ampumisessa vakavia vammoja.
 Mies on ollut vangittuna heinäkuusta asti. Poliisi otti hänet kiinni melko pian tapahtuneen jälkeen.
 Tuomio ei ole vielä lainvoimainen.
 Näin tapahtumat etenivät
 Heinäkuun lopulla sattuneessa ampumistapauksessa oli poliisin esitutkinnan ja syyttäjän mukaan kyse kahden suvun välienselvittelystä.
 Syyttäjä kertoi  marraskuussa tapauksen käsittelyn alkaessa, että asianomaiset, eli ampuja ja kolme veljestä, ovat kaikki kotoisin samasta kaupungista Kosovosta. Sukujen välit olivat olleet kireät jo aiemmin ja syyttäjän käsityksen mukaan painostamista oli ollut molemmin puolin.
 Ampuja oli pahoinpidelty kolmesti ennen ampumistapausta. Syyttäjän mukaan näistä viimeisin pahoinpitely oli tapahtunut läheisellä työmaalla vain muutama tunti ennen ampumista. Tässä oli ollut osallisena yksi veljeksistä.
 Pahoinpitelyn jälkeen ampuja oli hakenut kotoaan Vantaalta pistoolin ja lähtenyt takaisin Helsinkiin. Syyttäjän mukaan miehellä oli ollut ase juuri sitä varten, jos hän törmäisi pahoinpitelijäänsä ja tämän kahteen veljeen.
 Miehet kohtasivatkin Helsingin ydinkeskustassa iltapäiväruuhkan aikaan. Aseen hakenut mies törmäsi pakettiautollaan henkilöautoon, jossa kolme veljestä olivat. Hän ampui kahta karkuun juossutta miestä kohti ja osui heistä toiseen.
 Tämän jälkeen ampuja meni auton luo, missä hän ampui ja puukotti takapenkillä ollutta miestä. Syyttäjä on kuvaillut ampumisen kohteeksi joutuneiden miesten vammoja hyvin vakaviksi.
 Kiisti yrittäneensä murhata ketään
 Puolustus vetosi  tapauksen oikeuskäsittelyssä siihen, ettei 32-vuotiaan miehen ollut tarkoitus surmata tai vahingoittaa ketään, ainoastaan pelotella.
 Mies kiisti syytteet murhan yrityksistä, mutta myönsi teot kahtena hätävarjoittelun liioitteluna tehtynä törkeänä pahoinpitelynä ja yhtenä vaaran aiheuttamisena.
 Tuomittu on asunut viime vuosina pääkaupunkiseudulla, viimeisimpänä Vantaalla. Hän on toiminut vuonna 2014 perustetun rakennusalan yrityksessä toimitusjohtajana.
 Uutista täydennetään.
 Aiheesta aiemmin:
 Oikeus kuuli ampujaa paenneita veljeksiä: Helsingin Hietalahdessa ammuttiin kesällä keskellä päivää – Ampuja kiistää yrittäneensä murhata  (26.11.2019)
 Helsingin Hietalahdessa ammuttiin viime kesänä keskellä päivää – Ampuja kiistää syytteet kolmesta murhan yrityksestä: "Tarkoitus oli vain pelotella"  (22.11.2019)
 Poliisi: Helsingin keskustan viimekesäinen ampumistapaus selviämässä – Taustalla kahden suvun välinen riita  (23.10.2019)
 Helsingin Hietalahdessa ammuttiin viime kesänä keskellä päivää – Ampuja kiistää syytteet kolmesta murhan yrityksestä: "Tarkoitus oli vain pelotella"  (23.07.2019)

Hietalahden heinäkuisesta ammuskelusta 10 vuoden tuomio


Summary: Piispan mielestä kirkkoherran tehtävä ei ole ennustaa maailmanlopun ajankohtaa.

Suomen evankelis-luterilaisen kirkon piispa

Lauritsalan kirkossa Lappeenrannassa järjestettyyn perinteiseen Kauneimmat joululaulut -tilaisuuteen oli kokoontunut viime sunnuntai-iltana täysi kirkkosalillinen seurakuntalaisia. Tunnelma oli mukavan jouluisa, kunnes muutaman joululaulun jälkeen Lauritsalan seurakunnan kirkkoherra  Pentti Berg  aloitti puheensa.
 Puheen kantava teema oli maailmanloppu. Berg muun muassa ilmoitti, että maailmanloppu tulee vuonna 2040. Kaikki ennusmerkit sen kirkkoherra Bergin mukaan kiistatta osoittavat. Berg myös kertoi, että tiedemiehetkin ovat päätyneet maailmanlopun tulevan vuonna 2040.Kirkkoherra kannusti useaan kertaan ihmisiä lukemaan Vanhaa testamenttia, jossa maailmanlopun ennusmerkit on kerrottu.
 Kauneimpia joululauluja laulamaan tulleet ihmisetvaikuttivat olevan kirkkoherra Bergin maailmanlopun ilmoituksesta varsin hämmentyneitä.
 – Minulla ainakin joulufiilis latistui. Ensimmäistä kertaa tuli sellainen olo, että pitäisikö erota kirkosta kokonaan, jos tämä meininki tällaista on, kertoi lappeenrantalainen nainen tilaisuuden jälkeen.
 Kauneimmat joululaulut -tilaisuudessa mukana olleiden korvaan oli erityisesti jäänyt paatoksellisuus, jolla kirkkoherra noin vartin ajan sanomaansa julisti. Lisäksi ihmetystä herätti tapa korostaa vuotta 2040, jolloin maailmanloppu kirkkoherran mukaan tulee.
 – Siellä oli paljon lapsia. Toivottavasti he eivät kovin tarkalla korvalla kuunnelleet, koska paniikkihan siinä muuten iskee. Näin raskas meininki ei kauneimpiin joululauluihin kuulu, toteaa tilaidessa ollut nainen.
 Kirkkoherra pysyy sanassaan
 Lauritsalan seurakunnan kirkkoherra Pentti Berg vahvistaa, että oli puhunut Kauneimmat joululaulut -tilaisuudessa maailmanlopusta juuri kuvatunkaltaisesti. Hän on edelleen sitä mieltä, että maailmanloppu tulee vuonna 2040.
 – Ei se ole mikään uusi asia, että maailmanloppu tulee. Me kristityt olemme tienneet sen aina, sanoo Berg.
 Bergin mukaan raamatussa on 120 asiaa, joiden pitää toteutua ennen kuin Jeesus tulee toisen kerran.
 – Nyt ne ovat lähestulkoon kaikki tapahtuneet, sanoo Berg.
 Yhtenä esimerkkinä Berg kertoo evankeliumin leviämisen maapallolla.
 – Teknologian keksinnöt ovat mahdollistaneet sen, että evankeliumi leviää nyt aika vauhdikkaasti. Esimerkiksi radioita on järjestetty kyliin joka puolilla maailmaa, jotta ihmiset voivat kuunnella evankeliumia radioaaltojen välityksellä.
 Lauritsalan seurakunnan kirkkoherra Pentti Berg puhui kauneimmat joululaulut -tilaisuudessa viime sunnuntaina.  Lappeenrannan ev.lut. seurakunnat
 Kirkkoherra Pentti Berg myös kertoo näkevänsä ympärillään asioita, jotka viestittävät maailmanlopusta. Kehitys on hänen mukaansa mennyt niin nopealla vauhdilla eteenpäin, että jotain on tapahtumassa.
 – Näyttää siltä, että pahasti ollaan menty huonoille teille. Luonto iskee takaisin, tuumii Berg.
 Berg: tiedemiehet samoilla linjoilla
 Kirkkoherra Pentti Berg korostaa, että hän ei ole maailmanlopun kanssa yksin, vaan että hänen mukaansa maailmanlopun tulemisesta vuonna 2040 vallitsee tieteellinen näkemys.
 – Ei se minun keksintöni ole. Sen asian ovat tiedemiehetkin saaneet selville, sanoo Berg.
 Pentti Berg viittaa  Suomen Kuvalehdessä alkuvuodesta julkaistuun  laajaan artikkeliin, jossa kerrottiin maapalloa kohdanneista maailmanlopuista. Artikkelin mukaan maailmanloppuja on tähän mennessä ollut viisi, viimeksi 65 miljoonaa vuotta sitten, kun valtava asteroidi iskeytyi maapalloon. Sen seurauksena muun muassa dinosaurukset kuolivat sukupuuttoon.
 Mutta kaikista maailmanlopuista elämä on tähän mennessä selvinnyt.
 Artikkeli kertoo tutkijaryhmästä. Se on päätynyt olettamukseen, että nykyisellä vauhdilla ihminen kuluttaa luonnonvarat loppuun ja valtaa maapallon niin, että vuonna 2040 maailma voisi keikahtaa täysin toisenlaiseksi, nopeasti ja peruuttamattomasti.
 – Nyt myös tiedemiehet ovat astuneet samoille linjoille, joilla me kristityt olemme olleet jo kauan aikaa. Ei tämä sen kummempaa ole, sanoo kirkkoherra Pentti Berg.
 Kirkkoherra Pentti Bergillä on myös keino välttää maailmanloppu. Ihmisen pitää tehdä sovinto jumalansa kanssa. Sitä seuraa vaatimaton elämäntyyli, joka ottaa myös luonnon kantokyvyn huomioon.
 – Euroopan kehitys on nyt aika sekavaa. Päätöksiä esimerkiksi ilmastokokouksissa ei pystytä tekemään. Meillä on edessä epävakautta ja isoja ongelmia, sanoo Berg.
 Piispan kehottaa harkitsemaan
 Mikkelin hiippakunnan piispa  Seppo Häkkinen  kertoo, ettei ole kuullut Lauritsalan seurakunnan kirkkoherra Pentti Bergin puhetta.Hän aikoo kuitenkin keskustella asiasta kirkkoherran kanssa.
 Piispa Häkkinen on vahvasti sitä mieltä, että kauneimmat joululaulut ja maailmanloppu eivät oikein samaan tilaisuuteen kuulu.
 – Papin ammattitaitoa on, että osaa valita oikein tilaisuuden, ottaa huomioon kuulijajoukon ja sovittaa sanat siihen tilanteeseen.
 Häkkisen mukaan kirkon kannalta on turha kertoa tarkkaa vuosilukua, jolloin maailmanloppu tulee. Häkkinen kertoo Jeesuksen sanoneen, että vain yksin Isä sen tietää.
 – Tuskin yksi kirkkoherra tai piispa maailmanlopun ajankohtaa tietää, sanoo Häkkinen.
 Mikkelin hiippakunnan piispa Seppo Häkkisen mielestä papin pitää tunnistaa, mistä asioista kussakin tilaisuudessa puhuu.  Mikko Savolainen / Yle
 Lauritsalan kirkon Kauneimmat joululaulut -tapahtumasta oli paikalla olleiden mukaan poistunut paikoin hämmentyneitä ja ahdistuneita ihmisiä. Niin ei piispa Häkkisen mukaan saisi tapahtua.
 – Toki toivon, että seurakunnan tilaisuudesta ei ahdistuneena kenenkään tarvitsisi lähteä.
 Seppo Häkkisen mukaan Kauneimmat joululaulut on papille ja piispallekin yksi vaikeimmista paikoista puhua.
 – Siellä on kirkko täynnä väkeä. Tunnelma on aivan erityinen, ja kuulijajoukkoa on lapsista vanhuksiin.
 Ilmaston muuttuminen vakavasti
 Maailmanloppu käsitteenä tarkoittaa maailmankaikkeuden, maapallon, elollisen luonnon tai ihmiskunnan tuhoutumisista. Piispa Seppo Häkkinen haluaa selventää sitä kirkon kannalta.
 – Kristillisen ajattelussa maailmanloppu tarkoittaa, että tämä maailman aika, sellaisena kuin me sen ymmärrämme, loppuu. Se ei tarkoita sitä, että elämä loppuu, vaan sen jälkeen on viimeinen tuomio, iänkaikkinen kadotus ja elämä. Meidän on vaikea sitä ymmärtää, koska meidät on sidottu tähän aikaan ja tähän ulottuvuuteen, jossa me nyt elämme, kertoo piispa Seppo Häkkinen.
 Piispan mukaan on myös hyvä, että kirkkoherra Pentti Bergin puhe on herättänyt ajatuksia. Myös tieteen tekijöiden on Häkkisen mukaan hyvä herättää ihmisiä pohtimaan vakaviakin kysymyksiä maapallon tulevaisuudesta.
 – Meillä on elämässä liian paljon itsestäänselvyyksiä ja ehkä liian vastuuttomasti suhtaudumme maapallon tulevaisuuteen.
 Häkkinen kannustaa myös kirkkoa omassa opetuksessaan kannustamaan kohtuulliseen elämäntapaan.
 – Jatkuvaan kulutukseen ja kasvuun perustuva elämäntapa ei ole kestävää maailman tukevaisuuden kannalta. Meidän ei tule kuitenkaan ahdistua näitten kysymysten ääressä, koska se lamauttaa. Sen sijaan meidän pitää nähdä, että voimme muuttaa tulevaisuutta, vaikuttaa siihen ja että meillä on se toivoa.

Kauneimmat joululaulut sai kirkossa yllättävän käänteen: kirkkoherra julisti maailmanlopun tulevan vuonna 2040