Summary: Jos cocktailhammasta kolottaa, muttet halua juoda alkoholia, nauti mocktail!

Alkoholittomat cocktailit eli mocktailit kasvattavat suosiotaan samaan aikaan, kun  muidenkin alkoholittomien juomien suosio nousee.
 Enää ei todellakaan tarvitse tyytyä pelkkään vissyyn, jos haluaa pitää pään selvänä. Kaupoissa on myynnissä alkoholittomia oluita, viinejä, kuohuviinejä ja jopa salmiakkikossua. Uutuus on Alkossa myytävä alkoholiton viina, jota voi käyttää drinkeissä alkoholin sijaan.
 Baarimestari Alina Laaksonen on mocktailien maailmanmestari vuodelta 2017. Lisäksi hän pitää hallussaan Vuoden baarimestari -titteliä vuodelta 2018.
 – Mocktaileja tehdessä voi makumaailmoja yhdistellä rohkeasti ja tehdä villejäkin kokeiluja.
 Mocktailien makumaailmaa voi varioida yhtä laajasti kuin perinteisten cocktailienkin. Kirpeiden ja kitkerien juomien sijaan Alina Laaksonen valmisti Puoli seitsemän pyynnöstä kolme makeaa drinkkiä.
 Näitä voit juoda koko illan ja ajaa autolla kotiin!
 MANGOMOJITO
 Klassikkojuoma mojito onnistuu hyvin myös alkoholittomana ja sen makumaailmaa on helppo muuttaa. Jos saatavilla ei ole siirappia, mangomehu kelpaa aivan yhtä hyvin.
 1/2 lime
 Noin 6 mintunlehteä
 3 cl mangosiirappia
 Soodaa tai mehua
 Jäitä
 Murskaa lasissa lime ja minttu. Lisää sen jälkeen siirappi ja sooda. Sekoita ja lisää jäät.
 ROYAL RUBY
 Tällä mocktaililla Alina Laaksonen voitti maailmanmestaruuden vuonna 2017. Juoma sopii mainiosti myös lapsille – ja kimaltaa ihanasti.
 Royal Ruby on näyttävä juoma, jonka hohtava salaisuus piilee kiiltävässä kakkupulverissa.  Rinna Härkönen / YLE
 25 g vadelmia
 7 mintunlehteä
 3 cl ananasmehua
 10 cl soodaa
 2 cl raparperisiirappia
 Kimaltavaa kakkupulveria
 Jäitä
 Murskaa vadelmat ja mintunlehdet ananasmehussa. Lisää sooda ja jäitä. Sekoita ja tuplasiivilöi tarjoilulasiin. Lisää siirappi sekä hieman kimaltavaa kakkupulveria.
 PUOLI SEITSEMÄN -MOCKTAIL
 Puoli seiskan oma nimikkomoctail on Alina Laaksosen mukaan "vähän erilainen, koska niin on myös Puoli seitsemän".
 Puoli seitsemän -mocktail sopii erityisen hyvin nautittavaksi ma-pe klo 18.30.  Rinna Härkönen / YLE
 4 tl hilloa (esim. sekamarjoista tehtyä lettuhilloa)
 2 cl sitruunamehua
 3-4 tippaa tabascoa
 10 cl omenamehua
 Jäitä
 Murskaa lasissa hillo ja lisää tabasco ja sitruunamehu. Lisää jäitä ja omenamehu, sekoita hyvin. Koristele vielä appelsiinisuikaleella.

Glitteriä, hilloa ja tabascoa – näin teet maailmanmestarin mocktailit!


Summary: Katoavien kahvilajien joukossa on myös suomalaisten suosiman Arabican villimuoto.

Maailman 124:stä kahvilajista jopa 60 prosentin arvellaan olevan sukupuuton partaalla tulevaisuudessa, kertoi  BBC  torstaina.
 Lajien joukossa on kaksi kasvia, joita käytetään maailman kahvintuotannossa.
 Yli 100 kahvilajia kasvaa villinä metsissä. Villeistä lajeista 75 on uhattuna, 35 ei ole uhattuna ja tutkimattomia on vielä 14.
 Tutkijoiden mukaan tilanne on huolestuttava, sillä villikahvia pidetään kriittisenä maailmanlaajuisen kahvinviljelyn ylläpitämiseksi.
 Tutkimuksessa havaittiin myös, että 28 prosenttia kahvin villilajeista kasvaa alueilla, joita ei ole suojeltu ja niistä vain puolet on talletettu siemenpankkiin.
 Kahvinviljelymaista Madagaskarin tilanne näyttää huolestuttavimmalta.
 Tutkimus julkaistiin  Science Advances  -lehdessä.
 Myös Arabican kohtalo epäselvä
 Global Change Biology  -julkaisussa toinen tutkimus puolestaan kertoo, että villinä kasvava arabica-laji on uhattuna.
 Tutkimuksen mukaan Etiopiassa kasvavien kahvipensaiden määrä on vaarassa tippua jopa yli 50 prosenttia vuoteen 2088 mennessä ilmastonmuutoksen takia. Tutkimuksessa oli otettu huomioon eri ennusteet ilmastonmuutoksen etenemisestä.
 Villin Arabican siemeniä käytetään tuotannossa sekä sitä kerätään myös sellaisenaan.
 Arabica  on myös suomalaisten suosima kahvipapu.
 BBC:n mukaan suuri osa maailman kahvinjuojista ei tiedä oman kahvinsa papujen tulevan kahdesta tai useasta kahvilajista.
 Muista maailman kasveista esimerkiksi tee- ja mangolajeista 50 prosenttia, hasselpähkinöistä 6 prosenttia ja pistaasilajikkeista 9 prosenttia on uhattuina.
 Lue myös:
 Kolumbian kahvipensailla soi pian kuin savotassa – Sadonkorjuu kokee tärisyttävän muutoksen uuden laitteen ansiosta
 Suosituinta kahvipapua yritetään suojella ilmastonmuutokselta – "Epäilen puiden ehtivän sopeutua"
 Ugandalaisviljelijä saa kahvikupillisestasi vain pari senttiä

Kahvien maailma on uhattuna, kertovat asiantuntijat kahdessa eri julkaisussa


Summary: Puolue ei pysty yksin esittämään välikysmystä, koska siihen tarvitaan 20 kansanedustajaa.

Perussuomalaisten eduskuntaryhmä virittää uudelleen välikysymystä Suomen sisäisestä turvallisuudesta. Ryhmä on kutsunut muun opposition välikysymysneuvotteluihin ensi tiistaina.
 Perussuomalaisten ryhmä yritti samansisältöistä välikysymystä joulukuussa. Yritys tyssäsi siihen, että muu oppositio ei lähtenyt mukaan.
 Välikysymys vaatii vähintään 20 kansanedustajan tuen. Perussuomalaisilla on 17 edustajaa.
 Välikysymys koskisi hallituksen onnistumista muun muassa turvapaikkapolitiikassa, yhteiskuntarauhan säilyttämisessä ja erityisesti lasten suojelemisessa.
 Perussuomalaisten eduskuntaryhmän puheenjohtaja Leena Meri katsoo, että hallitus on surkeasti epäonnistunut sisäisen turvallisuuden takaamisessa.

Perussuomalaiset yrittävät jälleen välikysymystä turvallisuudesta


Summary: Kaupat ovat joutuneet rajoittamaan käteisen nostamista Ilomantsissa.

Ilomantsin ainoa pankkiautomaatti on ollut rikki jo noin viikon verran. Asiakkaat ovat nostaneet tavallista enemmän käteistä paikallisten kauppojen kassoilta, mutta nyt myös kaupat ovat joutuneet rajoittamaan käteisen nostamista.
 – Ainakin viikonloppuna jouduttiin rajoittamaan nostoja. Kaupalla ei ole kovin suurta käteiskassaa, kertoo K-market Ilomantsin myyjä  Päivi Hassinen .
 Hassisen mukaan käteisen puute on ollut viikon puheenaihe kylällä.
 – Kyllä se nostattaa tunteita, kun automaatti on ollut jo niin pitkään poissa käytöstä, Päivi Hassinen sanoo.
 Automatia pankkiautomaatit -yhtiön mukaan laitteessa on vika, joka edellyttää automaatin purkamista.
 – Tämä palvelukatkos paikkakunnan ainoalla automaatilla on ollut poikkeuksellinen ja sietämättömän pitkä, kommentoi johtaja  Harri Pennanen  Automatia pankkiautomaatit -yhtiöstä  paikallislehti Pogostan Sanomille .
 Asiasta kertoi ensimmäisenä Pogostan Sanomat.

Käteinen raha on loppumassa itärajan pikkukunnassa – ainoa pankkiautomaatti on ollut rikki yli viikon


Summary: Puolustusministeri Jussi Niinistö sanoi aiemmin, ettei  esiselvitys estä komentajaa jatkamasta työssään.

Valtakunnansyyttäjänvirasto on pyytänyt keskusrikospoliisia tekemään esiselvityksen puolustustusvoimain komentajan  Jarmo Lindbergin  menettelystä  Lemmenjoen harjoitukseen liittyen .
 – Kyse on puolustusvoimain komentajan menettelystä Karjalan lennoston komentajan ylempänä kurinpitoesimiehenä, neuvotteleva virkamies Sampsa Hakala valtakunnansyyttäjänvirastosta sanoo.
 KRP selvittää, miten komentaja toimi Lemmenjoen harjoituksen yhteydessä.
 Esiselvityksessä komentaja ei ole rikoksesta epäillyn asemassa. Esiselvityksen perusteella valtakunnansyyttäjän virasto arvioi, onko syytä aloittaa tai olla aloittamatta esitutkintaa.
 Valtakunnansyyttäjänviraston mukaan esiselvityksen tarkoitus on, että kukaan ei aiheettomasti joudu rikoksesta epäillyn asemaan.
 Esiselvitys on tarkoitus tehdä mahdollisimman ripeästi.
 Tapahtumat liittyvät Karjalan lennoston vapaaehtoiseen kertausharjoitukseen syyskuussa 2017.  Valtakunnansyyttäjänvirasto on nostanut syytteet  kertausharjoitusten tapahtumista ilmavoimien komentajaa sekä Karjalan lennoston entistä komentajaa vastaan.
 Ilmavoimien komentajaa  Sampo Eskelistä  epäillään palvelusrikoksesta. Karjalan lennoston entistä komentajaa  Markus Päiviötä  epäillään esimiesaseman väärinkäyttämisestä, palvelusrikoksesta ja kunnianloukkauksesta.
 Puolustusministeri  Jussi Niinistö  (sin.) on  aiemmin sanonut, ettei mahdollinen esiselvitys  estä komentajaa jatkamasta työssään.
 Lännen Media uutisoi viime viikolla  komentaja Lindbergin tienneen Lemmenjoen tapauksesta kuukausia ennen tutkintaa.
 Keskustelu jutusta on suljettu, koska emme pääsääntöisesti avaa rikosuutisia kommentoinnille.
 Lisää aiheesta:
 Ilmavoimien komentaja vaihtuu – Rikossyytteen saanut Sampo Eskelinen ei hakenut jatkoa määräaikaiseen kenraalin virkaansa
 Lemmenjoen jälkipyykki jatkuu – puolustusministeriö kuulee ilmavoimien komentajaa ja harkitsee, voiko tämä jatkaa huhtikuuhun
 Mitä tapahtui Lemmenjoella ja miten Puolustusvoimat toimi  syytteisiin johtaneen harjoituksen jälkeen – Jussi Niinistö haluaa selvityksen

Valtakunnansyyttäjänvirasto pyytää KRP:tä esiselvittämään Puolustusvoimain komentajan menettelyn Lemmenjoen harjoitukseen liittyen


Summary: Syyttäjän mukaan suostumuksen vaatiminen on johtanut kovempiin tuomioihin Ruotsissa. Miehillä ja naisilla on edelleen usein eri käsitys siitä, mikä tarkoittaa suostumusta seksiin.

Oulun epäillyt seksuaalirikokset lapsia kohtaan ovat kirittäneet poliitikkoja lakimuutoksissa. Suunnitelluissa muutoksissa pohditaan myös suostumuksen puutetta yhdeksi raiskauksen tunnusmerkiksi.
 Tällaista muutosta on ajettu myös  kansalaisaloitteella , joka 50 000 allekirjoituksen ansiosta etenee eduskuntaan. Suomi ottaa lakimuutoksissa huomioon Ruotsin tuoreet kokemukset, oikeusministeri  Antti Häkkänen  (kok.) totesi jo keväällä 2018.
 Häkkänen on yksi keskustelijoista tänään  A-talk-ohjelmassa , joka käsittelee seksuaalirikoksiin puuttumista TV1:llä klo 21.05.
 Ruotsin entistä tiukempi raiskauslaki tuli voimaan heinäkuussa 2018. Laki edellyttää, että seksille on molempien osapuolien suostumus. Suostumus voidaan antaa joko sanoin tai teoin.
 Ruotsin uusi laki mahdollistaa siis raiskaustuomion myös niissä tapauksissa, joissa tekijä ei ole käyttänyt väkivaltaa tai uhannut sillä. Perusteena voi olla se, että uhri on ollut erityisen haavoittuvassa asemassa.
 Mitä Ruotsissa on puolen vuoden aikana opittu?
 Ruotsin radion Ekot-toimitus  kävi marraskuun lopussa läpi 20 oikeustapausta , jotka on ratkaistu uuden raiskauslainsäädännön perusteella. Useimmissa tapauksissa langettava tuomio olisi annettu vanhankin lain puitteissa, selvityksessä todettiin.
 Neljässä tapauksessa lakimuutoksella oli ratkaiseva vaikutus. Kolmessa näistä tuomio annettiin sillä perusteella, että tuomittu ei ollut varmistanut naisen suostumusta seksiin. Yhdessä tapauksessa tuomittu sai yhden vuoden vankeusrangaistuksen “tuottamuksellisesta raiskauksesta”, joka on uusi rikosnimike Ruotsissa.
 Selvityksen perusteella lakimuutos on vaikuttanut myös niin, että raiskauksista tuomitaan pidempiä rangaistuksia kuin ennen etenkin tapauksissa, joissa on uhkailtu tai käytetty väkivaltaa.
 Syyttäjä  Christina Voigt  kertoi haastattelussa yhdestä tapauksesta. Raiskaus tapahtui juhlien jatkoilla. Nainen oli nukahtanut sohvalle. Hän heräsi siihen, että mies, jonka hän oli torjunut useasti illan aikana, riisui häntä ja oli sukupuoliyhteydessä.
 – Tällainen ei ole mikään harvinainen tilanne. Hän (nainen) oli väsynyt, hieman humalassa, hän yllättyi ja meni hieman shokkiin siitä mitä tapahtui, oikeudenkäynnissä syyttäjänä toiminut Voigt kertoi.
 – Hän ei ehtinyt sanoa kunnolla “lopeta”, sillä hän ei voinut uskoa, mitä oli tapahtumassa. Se tapahtui niin nopeasti. Mies sai kahden vuoden vankeusrangaistuksen.
 Voigt arvioi, että ennen lakimuutoksesta tästä tapauksesta olisi tullut tuomio vain seksuaalisesta hyväksikäytöstä.
 Uutta lakia arvostelevat juristit epäilevät, että lakimuutos johtaa syyttömyysolettaman heikkenemiseen; he pelkäävät, että lakimuutoksen vuoksi epäillyn pitää todistaa syyttömyytensä. Länsimaisessa rikoslainsäädännössä on keskeisenä periaatteena, että epäilty on syytön, kunnes toisin todistetaan.
 Syyttäjä Voigt ei usko syyttömyysolettaman heikkenevän.
 – Sama todistetaakka on kuin ennenkin.
 Onko seksiin suostuttu, jos sitä ei vastusta?
 Nais- ja ihmisoikeusjärjestöt ovat Suomessa ja Ruotsissa vaatineet suostumusta mukaan samoin perustein: suostumus seksin edellytyksenä on osa ajatusta naisen tai miehen itsemääräämisoikeudesta. Vanhoissa lakimuotoiluissa nais- ja ihmisoikeusjärjestöt näkevät kaiun siitä, että seksi on sallittua, kunhan nainen ei kaikin voimin vastusta sitä.
 Ruotsin termi  samtyckeslagen , yhteisymmärryslaki ilmaisee vielä suomen kielen suostumus-sanaa vahvemmin sen, että kyse ei ole siitä, että mies ottaa ja nainen antaa (jos ei pane hanttiin). Seksin pitäisi olla yhteisymmärrykseen perustuvaa, ei painostuksen tulos.
 Ruotsissa on käynnistetty esimerkiksi laaja  Av Fri vilja  -kampanja (Vapaasta tahdosta) raiskausten ehkäisemiseksi. Sen pohjaksi teetettiin selvitys, joka paljasti merkittäviä eroja nuorten miesten ja naisten tulkinnoissa.
 Myönteisimmin lakiin suhtautuvat nuoret naiset . 18–25-vuotiaista naisista 90 prosenttia kannattaa lakia, mutta miehistä 62 prosenttia. Eniten sitä vastustavat nuoret kaupunkilaismiehet, kävi ilmi Sifo-tutkimuslaitoksen selvityksestä. Useampi kuin joka viides nuori mies (22 prosenttia) vastustaa lakia.
 Nuorilla ruotslaismiehillä ja -naisilla on myös usein eri näkemykset siitä, mitä voi pitää suostumuksena seksiin.
 Ruotsalaisista miehistä 17 prosenttia piti kyselyssä suostumuksena sitä, että lähtee toisen kotiin illalla. Naisista näin ajatteli 7 prosenttia. Kolmasosa miehistä piti suostumuksena myös sitä, että riisuutuu alasti toisen kanssa. 18–25-vuotiaista naisista näin ajatteli 16 prosenttia.
 A-talkissa keskustellaan seksuaalirikosten ehkäisystä tänään torstaina 17. tammikuuta klo 21.05. TV1:llä. Keskustelemassa Antti Häkkäsen lisäksi Katri Kulmuni (kesk.), Sanna Marin (sd.), Leena Meri (ps.) ja Krista Mikkonen (vihr.) Juontajana Olli Seuri.
 Lue lisää:
 Raiskauslait remonttiin: Sukupuoliyhteys lapsen kanssa halutaan muuttaa raiskaukseksi
 Seksin pitää olla vapaaehtoista, mutta miksi suostumuksen puutteen lisääminen lakiin on “elämälle vierasta”?

Suomessa suunnitellaan raiskauslakien muutoksia – Miten rikoslain muutos Ruotsissa vaikutti?


Summary: Asiantuntijoiden mukaan eläke voisi joustaa ylöspäin, kun tilanne on hyvä. Tai alaspäin, kun näyttää huonolta. Eläkejohtajat panostaisivat maahanmuuttoon.

Suomalaisten syntyvyyden nopea lasku sai asiantuntijat hämilleen. Tilastokeskuksen tuoreimman ennusteen mukaan Suomessa on tulevaisuudessa työntekijöitä  paljon vähemmän kuin mitä vielä viime kesänä arvioitiin .
 Kuka maksaa tulevaisuudessa eläkkeemme?
 Eläketurvakeskus julkaisi torstaina kirjan  Työeläkevarat ja eläkkeiden rahoitus.  Sen ensimmäinen luku päättyy huolestuttavasti:
 “Erittäin heikon talous- tai väestökehityksen oloissa nykyisen suuruiset työeläkevarat ja niille ennakoitu tuotto eivät riitä paikkaamaan potentiaalista maksutulovajetta.”
 Koukeroista kieltä, mutta viesti on selvä. Jos huonosti käy, eläkkeiden maksajia ei ole tarpeeksi.
 Edellisestä eläkeuudistuksesta ei ole kuin pari vuotta. Joko taas on aika virittää keskustelua seuraavasta uudistuksesta?
 Mikko Kautto. Mårten Lampén / Yle
 Sukupolvikeskustelun aika
 Eläketurvakeskuksen johtaja  Mikko Kautto  rauhoittelee.
 – Meillä on vakaat näkymät ja hyvä rahoituksellinen pohja. Ei ole akuuttia syytä lähteä muuttamaan työeläkejärjestelmän toimintaperiaatteita, Kautto sanoo.
 – Mutta jos matala syntyvyys on tulevaisuudessa perustila, se vaikuttaa eläkejärjestelmän ja julkisen talouden rahoitukseen pitkällä aikavälillä.
 Kauton mukaan alhaisen syntyvyyden vaikutukset näkyisivät noin parinkymmenen vuoden kuluttua. Ja mitä pidemmälle mennään, sitä suurempia muutokset olisivat.
 Siksi juuri nyt, kun piru ei vielä ole merrassa, on hyvä hetki aloittaa keskustelu. Kauton mukaan keskustelua on syytä käydä myös sukupolvinäkökulmasta.
 – Yksi luonnollinen pohdinnan aihe on se, voisiko eläke joustaa. Ylöspäin, kun eläkkeiden rahoituksellinen tilanne on hyvä – tai alaspäin, kun tilanne näyttää huonolta.
 Etlan tutkimusneuvonantaja Jukka Lassilan mukaan väestöennuste voi muuttua nopeastikin. "Vielä ei tiedetä, onko syntyvyyden lasku pysyvä ilmiö", hän sanoo. Mikko Koski/Yle
 Eläke ei jousta – vielä
 Aivan ensimmäiseksi on syytä kerrata pari perusasiaa eläkkeistä. Ensinnäkin, eläkkeet kustannetaan pääosin nykyisten työntekijöiden palkoista – ja vain pieneltä osin eläkerahastoista.
 Toiseksi, Suomessa on käytössä ns.  etuusperusteinen eläkejärjestelmä . Se tarkoittaa, että eläkkeen taso on määrätty etukäteen ja tuon eläke-etuuden rahoittamiseksi kerätään rahaa tarpeen mukaan.
 Maksussa olevat eläkkeet eivät jousta.  Lue tarkemmin eläkejärjestelmästä täältä .
 Sillä ei ole merkitystä, vaikka suomalaiset eläisivät aiempaa pidempään, lapsia syntyisi uskottua vähemmän tai eläkerahastojen tuotto jäisi kehnoksi. Jos olet eläkkeellä, järjestelmä ei muutoksiin reagoi. Eläke on ennalta sovittu.
 Muutoksia tehdään vain suurten "eläkeuudistusten" yhteydessä. Viime aikoina näin on tapahtunut noin kerran vuosikymmenessä – mikä on ollut omiaan vähentämään eläkejärjestelämän ennustettavuutta.
 1990-luvulla esiteltiin taitettu indeksi, seuraavalla vuosikymmenellä elinaikakerroin ja toissa vuonna elinikään sidottiin myös eläkeikä. Vanhempi väki muistelee vieläkin katkerasti indeksimuutosta, nuoremmat epäilevät, ettei toissa vuonna määritelty eläkeiän nosto jää viimeiseksi.
 Taitetusta indeksistä “joustava indeksi”?
 Etlan tutkimusneuvonantajat  Jukka Lassila  ja  Tarmo Valkonen  esittävät kirjassa vaihtoehtoja, miten eläkejärjestelmään voitaisiin tuoda joustoa. Lassilan mukaan ongelma on se, että nykyisin järjestelmän joustavin osa ovat työeläkemaksut.
 – Suurin osa eläkejärjestelmän rahoitukseen liittyvistä riskeistä kohdistuu työeläkemaksuihin. Ja ne riskit voivat olla erittäin suuria, hän kuvaa.
 Valkonen ja Lassila nostavat esiin vaihtoehtoa, jossa työeläkeindeksi vaihtelisi työeläkemaksujen tason vaihtuessa. Nykyisin yleisen hintatason muutoksen osuus työeläkeindeksissä on kiinteä 80 prosenttia ja palkansaajien ansiotason kiinteä 20 prosenttia.
 Kuulostaa suomalaisittain vieraalta. Lassila kuitenkin muistuttaa , että Ruotsissa, Tanskassa ja Hollannissa on yleisesti hyvänä pidetyt eläkejärjestelmät ja noissa maissa riskejä on siirretty eläkemaksuista eetuuspuolelle.
 – Mahdollisuudesta tulisi ainakin keskustella, Lassila sanoo.
 Eläkepomot: Järjestelmä kestää
 Mårten Lampén / Yle
 Yle kysyi työeläkeyhtiöiden johtajilta, kuinka lähellä Suomi on tilannetta, jossa nykyinen eläkejärjestelmä alkaisi piiputtaa.
 Hyvin kaukana, johtajat vakuuttavat.
 – Nopeasti laskevasta syntyvyydestä ei pitäisi tehdä liian äkkinäisiä johtopäätöksiä eläkejärjestelmän kehittämisessä. Syntyvyyden lasku vaikuttaa eläkekertymiin vasta kahdenkymmenen vuoden kuluttua, Kevan toimitusjohtaja  Timo Kietäväinen  kirjoittaa.
 – Vuoden 2017 alussa voimaan tulleen eläkeuudistuksen tuomat muutokset paransivat sitä, miten järjestelmä sopeutuu taloudessa ja väestössä tapahtuviin muutoksiin, muistuttaa työeläkeyhtiö Elon  Satu Huber .
 – Maksunkorotuspaineita ei ole lähivuosina näköpiirissä, sanoo Ilmarisen toimitusjohtaja  Jouko Pölönen .
 Työeläkeyhtiö Varman toimitusjohtaja  Risto Murto  komppaa kollegojaan, mutta toteaa samalla syntyvyyden olevan nyt järjestelmän suurin riski.
 – Maksutulon kehityksessä voi olla vajetta, jos talous- ja väestökehitys on erityisen heikkoa.
 Jos ongelmat odottavat 20 vuoden päässä, mitä Suomen tulisi tehdä nyt?
 Maahanmuutto kaksinkertaistettava
 Eläkejohtajat eivät innostu järjestelmämuutoksista. Sen sijaan he kääntävät katseensa työperäiseen maahanmuuttoon.
 – Eläkejärjestelmän laskelmat perustuvat 17 000 henkilön suuruiseen nettomaahanmuuttoon. Jos syntyvyys pysyisi viime vuosien tasolla, tarkoittaisi se tarvetta kasvattaa nykyistä maahanmuuttoa merkittävästi, nykyisten laskelmien mukaan noin 2,5-kertaiseksi, Elon Satu Huber toteaa.
 Nettomaahanmuutto tarkoittaa sitä, kuinka paljon enemmän on maahan muuttavia kuin maasta pois muuttajia.
 – Suomi tarvitsee lisää maahanmuuttoa, joka ainakin osin konvertoituu aktiiviseksi työtätekeväksi väestöksi, toteaa myös Veritaksen  Carl Petterson .
 Eläketurvakeskuksen Mikko Kautto arvioi, että alentuneen syntyvyyden paikkaamiseen riittää, jos nettomaahanmuutto kasvaisi kuudella seitsemällä tuhannella hengellä nykyisestä noin 15 000 muuttajasta.
 Parempi aikaisin
 Miksi Eläketurvakeskuksen johtaja ja Etlan eläkeasiantuntijat herättelevät keskustelua eläkejärjestelmän uudistamistarpeesta vain pari vuotta edellisen uudistusprojektin jälkeen?
 Etlan Jukka Lassilan mukaan ei ole ollenkaan varmaa, että nyt todettu syntyvyyden lasku jatkuu myös tulevaisuudessa. Mutta jos niin käy, siihen on syytä varautua mahdollisimman varhain. Silloin riski voidaan jakaa mahdollisimman monen sukupolven kesken.
 Väestöennusteisiin liittyvä epävarmuus houkuttelee kuitenkin lykkäämään uudistuksia. Aivan kuten niitä on aiemminkin lykätty.
 – Yli 50 vuoden ajan oli näkymä, että tulevaisuudessa eläkemaksuja pitää nostaa. Ja vasta toissa vuoden eläkeuudistuksen jälkeen näytti siltä, että eläkemaksut ovat suunnilleen riittävällä tasolla.
 Eläkerahastoja olisi Lassilan mukaan pitänyt kehittää menneinä vuosikymmeninä voimakkaammin kuin mitä tuolloin tehtiin. 68-vuoden ikään ehtinyt mies toteaa, että suuret ikäluokat pitivät eläkeasioissa hyvin puolensa.
 Tai kuten Jukka Lassila ja Tarmo Valkonen Eläketurvakeskuksen kirjan sivuille muotoilivat:
 "Vaikka nykyisten nuorten kannattaa olla iloisia siitä mitä on rahastoitu, he voivat siis hyvin syyttää vanhempia polvia siitä, ettei rahastoitu enemmän."
 Lue Lisää :
 Analyysi: Suomen matala syntyvyys on globaali ilmiö, mutta poliitikot riitelevät perhevapaista tai vauvatonneista, vaikka niillä ei ole syntyvyyteen juuri merkitystä

Vauvakriisi: Jos sama meno jatkuu, maahanmuutto on kaksinkertaistettava – ja eläkkeiden on joustettava


Summary: Amerikkalaisia surmannut itsemurhaisku asetti vetäytymisen perustelut kyseenalaiseksi.

Presidentti  Donald Trump  ilmoitti joulukuun 19. päivänä, että Yhdysvaltain sotilaat vedetään pois Syyriasta, koska "Isis on voitettu". Amerikkalaisten lehtitietojen mukaan hän käski, että joukot tulevat kotiin 30 vuorokaudessa.
 Ilmoituksesta alkaa olla tuo kuukausi, eikä amerikkalaisten vetäytyminen Syyriasta ole alkanut.  Viikko sitten kerrottiin , että kymmenisen ajoneuvoa oli siirtynyt Irakin puolelle, mutta ei sotilaita.
 Tulkinnanvaraiset lausunnot joukkojen lähdöstä ja sen aikataulusta alkoivat pian Trumpin ilmoituksen jälkeen. Nyt arvellaan, että joukkojen vetämiseen menee neljä kuukautta tai enemmän. Aikataulu ja vetäytymissuunnitelma ovat salaisia.
 Ensi alkuun Yhdysvaltain sotilaiden määrä todennäköisesti kasvaa muutamalla sadalla, kun paikalle tuodaan joukkoja turvaamaan toisten vetäytymistä. Lähivesillä on  Yhdysvaltain maihinnousutukialus  ja 4 500 merijalkaväen sotilasta.
 Manbijissa tehtiin itsemurhaisku ravintolaan, missä amerikkalaissotilaat kävivät usein syömässä.  AFP
 Isis on lyöty, vai onko?
 Trumpin väite siitä, että ääri-islamilainen terroristijärjestö Isis olisi voitettu, joutui kyseenalaiseksi keskiviikkona. Manbijin kaupungissa Pohjois-Syyriassa tehtiin itsemurhaisku, jossa kuoli neljä amerikkalaista: kaksi sotilasta, yksi tiedusteluvirkamies ja yksi tulkki.
 Isis sanoi tehneensä iskun. Sitä ennen oli amerikkalaisten Syyrian-sotaretken aikana, vuodesta 2015 lähtien, kuollut vihollisen vaikutuksesta vain kaksi amerikkalaissotilasta – molemmat tienvarsipommin räjähdyksessä.
 Iskun jälkeen jotkut Yhdysvaltain  poliitikot vaativat  presidentti Trumpia peruuttamaan joukkojen vetämisen Syyriasta. Varapresidentti  Mike Pence  toisti eilen, että joukot vedetään kotiin. Mutta hän lisäsi:
 – Emme koskaan salli Isisin jäännösten pystyttää uudelleen pahaa ja murhanhimoista kalifaattiaan.
 Pencen puhuessakin Yhdysvallat jatkoi ilmaiskuja Isisin asemiin. Yhdysvaltain tukemat Syyrian demokraattiset joukot (SDF) valtaavat viimeisiä kyliä Isisiltä Irakin rajalla. Kylistä on viime päivinä kuljetettu satoja Isis-taistelijoita ja tuhansia siviilejä heille rakennettuihin leireihin.
 Isis ei enää pidä suuria maa-alueita hallussaan, mutta tuhansia sen taistelijoita arvellaan edelleen olevan Syyriassa ja Irakissa.
 Yle Uutisgrafiikka
 Erikoisjoukkoja ja merijalkaväkeä
 Amerikkalaisia joukkoja lähetettiin Syyriaan  Barack Obaman  presidenttikaudella marraskuussa 2015 auttamaan taistelussa Isisiä vastaan – aluksi vain muutamia kymmeniä erikoisjoukkojen sotilaita.
 Vuoden kuluttua erikoisjoukkojen määrä oli noussut jo yli kolmeensataan. Ne tukivat ja kouluttivat kurdeista ja arabeista koostuvia SDF-joukkoja, jotka valmistautuivat valtaamaan Isisin "pääkaupungin" Raqqan.
 Raqqan hyökkäystä tukemaan tuotiin maaliskuussa 2017 myös 400 Yhdysvaltain merijalkaväen sotilasta. Joukkoon kuuluu pieni kenttätykistöosasto.
 Nyt Syyriassa sanotaan olevan runsaat 2 000 amerikkalaissotilasta.
 Amerikkalaisjoukkoja on Pohjois- ja Itä-Syyriassa, alueilla jotka ovat SDF:n hallussa. Heitä on myös at-Tanfin tukikohdassa Jordanian rajan lähellä. Presidentin turvallisuusneuvonantajan  John Boltonin  mukaan vetäytyminen ei koske at-Tanfin tukikohtaa.
 Koulutustehtävä jää kesken
 Bolton näytti pari viikkoa sitten asettavan muidenkin amerikkalaisjoukkojen vetäytymiselle ehtoja, jotka voivat viivyttää sitä.
 Lähi-Idän matkallaan Bolton sanoi, että Yhdysvaltain joukot pysyvät Syyriassa kunnes Isisin viimeisetkin jäänteet on lyöty ja että Turkin on annettava takuut siitä ettei se hyökkää Yhdysvaltain liittolaisina sotineita kurdeja vastaan.
 Yhdysvallat on siis tukenut Syyriassa SDF-joukkoja, joita johtavat ja joiden ytimenä ovat Syyrian kurdien YPG-nimiset joukot. Tarkoitus on valmentaa niitä pitämään Isisiltä takaisin vallattu alue hallussa ja vakauttamaan tilanne siellä.
 Yhdysvaltain puolustusvoimien komentajan, kenraali  Joseph Dunfordin  mukaan kyseiseen tehtävään tarvitaan vajaat 40 000 paikallista sotilasta, mutta vain viidennes tuosta määrästä on ehditty kouluttaa.
 Turkkilaiset osoittavat mieltään, kun Yhdysvallat kielsi Turkkia hyökkäämästä Syyrian kurdien kimppuun. Olga Bozogolu / EPA-EFE
 Kurdiliittolaiset ovat huolissaan
 Amerikkalaisten lähdöstä ovat huolissaan sekä SDF:n ytimenä olevat kurdit että joukkoihin kuuluvat kristityt assyrialaiset.
 Kurdeja uhkaa Turkki, jonka presidentti  Recep Tayyip Erdoğan  pitää Syyrian kurdien YPG:tä yhtä pahana vihollisena kuin Turkissa toimivaa aseellista kurdijärjestöä PKK:ta. Erdoğan on uhannut hyökätä YPG:tä vastaan, ja kurdit pelkäävät näin tapahtuvan Yhdysvaltain lähdön jälkeen.
 Erdoğan haluaa luoda Syyrian pohjoisosaan Turkin rajan taakse 32 kilometrin syvyisen "turvallisuusvyöhykkeen", jolla arvatenkaan ei saisi olla kurditaistelijoita. Trump ei ole ainakaan vastustanut vyöhykettä.
 Kurdijohtoinen SDF on eilen ilmoittanut tukevansa turvallisuusvyöyhykkeen perustamista – sillä ehdolla, että kaikille uskonnollisille ja etnisille ryhmille taataan suojelu tuhoamiselta. Kurdit haluavat nimenomaan kansainväliset takuut.
 Syyrian kurdialueita haluavat monet tahot. Venäläisiä sotapoliiseja Manbijin kaupungin länsipuolella. George Ourfalian / Lehtikuva
 Turkki ei ole ainoa uhka. Pohjois- ja Itä-Syyriaa tavoittelee haltuunsa myös Syyrian hallitus, jota tukevat Venäjän ja Iranin joukot. SDF:n nyt hallitsemalla alueella ovat Syyrian öljyvarat ja paljon maanviljelysseutua.
 Jotta hämmennys Yhdysvaltain aikeista olisi riittävä, ulkoministeri  Mike Pompeo  sanoi viime viikolla, että viimeinenkin Iranin sotilas häädetään Syyriasta. Miten Yhdysvallat sen tekee, jäi epäselväksi.

Yhdysvaltain joukkojen lähtö Syyriasta on salamyhkäinen operaatio, jonka aikataulusta ei ole tietoa


Summary: Autoilua ilmastoystävällisempi lähijunaliikenne kiinnostaa erityisesti kaupunkialueilla.

Tästä on kyse Lähijunaliikenteestä toivotaan apua ilmastonmuutoksen hillintään päästövähennysten muodossa. Ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi raideliikenteen käytön tulisi kasvaa 143 prosenttia. Lähijunaliikenteen mahdollisuuksia selvitetään eri puolilla Suomea.
 Lähijunaliikenteen mahdollisuuksia ja hyötyjä selvitetään ympäri Suomea. Liikennemuodon etuna nähdään sen tuomat päästövähennykset, jotka sopivat  ilmastonmuutoksen hillitsemiseen asetettuihin päästötavoitteisiin .
 Liikenteen päästöjen vähentämiseen kohdistuu entistä suurempi paine. Yksi keskeisimpiä ratkaisuja on asiantuntijan mukaan junainfrastruktuurin kehittäminen.
 – Siinä mielessä on ihan luontevaa, että erilaisia junahankkeita pohditaan eri puolilla Suomea yhtenä vaihtoehtona liikenteen päästöjen vähentämiseksi, sanoo kiertotalouden asiantuntija  Heikki Sorasahi  Suomen itsenäisyyden juhlarahasto Sitrasta.
 Päästöt nollaan 2045 mennessä
 Lähijunien avulla liikenteen päästöjä voitaisiin vähentää erityisesti silloin, kun raideliikenteen kasvu tulisi fossiilisia polttoaineita käyttävästä tieliikenteestä.
 Esimerkiksi 100 kilometrin matka bensiinikäyttöisellä henkilöautolla tuottaa hiilidioksidipäästöjä noin 15 000 grammaa henkilöä kohden. Neljällä matkustajalla päästöjä syntyy enää noin 3 800 grammaa per henkilö.
 Linja-autolla sama matka, täyttöasteesta riippuen, tuottaa noin 1 700-4 200 grammaa päästöjä henkilöä kohden.
 Sähköautolla ja sähkökäyttöisellä junalla päästöjen laskennallinen arvo on Sorasahin mukaan pyöreä nolla.
 – On tietenkin hyvä muistaa, että kunkin liikkumismuodon osalta olisi aina hyvä vertailla koko elinkaaren aikaisia päästöjä. Eli mitä esimerkiksi teihin ja raideinfrastruktuuriin liittyviä päästöjä on syntynyt rakennusvaiheessa.
 Liikenne- ja viestintäministeriön asiantuntijaryhmän ehdottaman  toimenpideohjelman  (Liikenne- ja viestintäministeriö) mukaan kotimaan liikenteen kasvihuonekaasupäästöt voidaan poistaa vuoteen 2045 mennessä. Käytännössä ohjelma kaksinkertaistaisi raide- ja linja-autoliikenteen sekä pyöräilyn ja kävelyn yhteenlasketun käytön.
 – Raideliikenteen osalta se tarkoittaisi 143 prosentin kasvua. Merkittävää kasvua ja investointeja tarvittaisiin myös raide- ja lähijunapuolelle, Sorasahi sanoo.
 Mallia maailmalta
 Laaja-alaista lähijunaliikennettä on Suomessa toistaiseksi vain pääkaupunkiseudulla. Julkisiin ja yksityisiin raideinfrastruktuurin projekteihin erikoistuneen Proxion Oy:n suunnittelija  Aki Korkeamaan  mukaan Euroopasta löytyy hyviä esimerkkejä toimivista lähijunaratkaisuista.
 – Saksassa on useita kaupunkeja, joissa yhdistyy lähijuna- ja raitiotieliikenne. Näitä kutsutaan duo-raitiokaupungeiksi. Esimerkiksi Karlsruhen kaupunki on hyvä esimerkki, siellä ihmiset pääsevät vaihdotta ympäryskunnista ja -alueilta kaupunkikeskukseen.
 Proxion Oy:n Heidi Sunnari (vas.) ja Aki Korkeamaa uskovat lähijunien yleistyvän Suomessa. Paulus Markkula / Yle
 Pyrkimys ympäryskuntien ja kaupunkialueiden yhdistämiseen on myös Suomessa tehtävien selvitysten taustalla. Oulussa ja lähikunnissa aloitettiin lähijunaliikenteen selvityshanke viime viikolla.
 – Olemme päättäneet alueen kuntien kanssa lyödä hynttyitä yhteen ja lähteä lisäämään kierroksia, jotta saisimme lähijunaliikennettä laajennettua Oulun seudulla muuallekin kuin Kempeleeseen, sanoo Kempeleen kunnanjohtaja  Tuomas Lohi .
 Reilun kymmenen kilometrin etäisyydellä Oulun eteläpuolella sijaitsevan Kempeleen vanha rautatieasema avattiin uudelleen liikenteelle vuonna 2016. Nykyinen junaliikenne ei täysin palvele Oulussa töissä käyviä kuntalaisia, sillä sopivia vuoroja kulkee harvakseltaan.
 Lohen mukaan raideliikenteen lisääminen on tärkeää alueen elinvoiman takaamiseksi.
 – Kun ajattelemme Oulun seutua ja koko maakuntaa tulevaisuudessa, niin raideliikenne ja riittävä ratakapasiteetti ovat aivan keskiössä alueen kasvusta, elinvoimasta ja hyvinvoinnista puhuttaessa.
 Myös esimerkiksi  Tampereen seudulla on selvitetty  laajasti lähijunamahdollisuuksia ja toiveissa on, että Pirkanmaan raiteille saataisiin jo ensi vuonna uusia lähijunavuoroja.
 Investoinnit avainasemassa
 Lähijunaliikenteen aloittaminen vaatii suuria investointeja ja muutoksia olemassa olevassa infrastruktuurissa.
 Oulussa tämä tarkoittaisi käytännössä kaksoisraiteen toteutumista Ylivieska-Oulu välille, sillä nykyinen ratakapasiteetti on jo nyt kovassa käytössä.
 – Sinne kaksoisraiteen tarve on suuri, mutta myös asema-alueet ja -seudut eivät välttämättä ole enää samassa paikassa kuntakeskusten kanssa. Maankäytön tiivistämistä asema-alueilla varmaan edellytettäisiin jonkin verran, sanoo Proxionin ryhmäpäällikkö  Heidi Sunnari .
 Osa junista pysähtyy jo Kempeleen rautatieasemalla, mutta lähijunista toivotaan lisää liikennettä. Paulus Markkula / Yle
 Lähijunaliikenteen selvityshankkeet ovat ajankohtaisia myös siksi, että raideliikenteen kilpailu vapautuu Suomen hallituksen päätöksen mukaan viimeistään vuonna 2024. Päätöksiä tarvittaisiin Sorasahin mukaan myös mittavista investoinneista raideliikenteen infrastruktuuriin.
 – Ilman niitä junaliikennettä ei saada kasvuun. Toisaalta tarvitaan myös laajan kokonaisuuden puntarointia, että löydetään budjettineutraaleja ratkaisuja näiden asioiden edistämisen isossa kuvassa.

Lähijunilla ajetaan ilmastonmuutosta vastaan – raideliikenteen mahdollisuuksia selvitetään eri puolella Suomea


Summary: Verkosto toivoo eduskuntaryhmien pyytävän valtioneuvoston kansliaa käynnistämään selvityksen mm. kuurojen pakkosterilisaatioista.

Tästä on kyse Eduskunnan viittomakieliverkosto vaatii selvitystä kuuroihin kohdistuneista vääryyksistä Vääryksinä verkosto nimeää Suomen historiassa kuuroihin on kohdistetut avioliittorajoitukset, lasten huostaanotot ja pakkosterilisaatiot
 Eduskunnan viittomakielten verkosto vaatii selvitystä kuurojen kokemista vääryyksistä. Verkosto on lähettänyt eduskuntaryhmille kirjeen, jossa niiden toivotaan pyytävän valtioneuvoston kansliaa käynnistämän asiaa koskevan selvityksen.
 Verkoston vaatimuksessa selvitettäviksi luetellaan kuuroihin Suomen historiassa kohdistuneet avioliittorajoitukset, lasten huostaanotot sekä pakkosterilisaatiot.
 Eduskunnan viittomakielten verkostoon kuuluu kymmenen eri puolueiden kansanedustajaa.

Viittomakielten verkosto vaatii selvitystä kuurojen kokemista vääryyksistä


Summary: Ensitietojen mukaan kuolleita on ainakin viisi.

Kolumbian pääkaupungissa Bogotássa räjähti autopommi paikallisen poliisikoulun pihalla torstaina aamulla puoli kymmeltä paikallista aikaa. Uutistoimisto AP:n mukaan ainakin yhdeksän ihmistä kuoli ja yli 50 loukkaantui.
 Syyttäjä  Nestor Martinezin  mukaan poliisi on tunnistanut pommittajan. Poliisin epäilemä mies ajoi avolava-Nissanin poliisikoulun pihalle mukanaan 80 kiloa räjähteitä, kun pihalla oli käynnissä koulun oppilaiden ylennystilaisuus. Autoa ajanut mies kuoli myös itse iskussa.
 Maan presidentti  Ivan Duque  oli myös paikalla tiedotustilaisuudessa räjähdysalueella. Hän sanoi, että kaikki mahdollinen tullaan tekemään, jotta pommi-iskun takana olleet saadaan kiinni.
 – Tämä ei ollut vain isku nuoria poliiseja vastaan, vaan se oli myös isku yhteiskuntaa vastaan. Tämä hullu terroriteko ei jää rankaisematta, Duque sanoi.
 Viranomaiset eivät ole osanneet selittää, miten pommilastissa ollut auto on päässyt sisään tarkasti vartioidulle poliisikoulun alueelle. AP:n mukaan porttia vartioi taukoamatta vahvasti aseistetut vartijat pommikoirineen ja turvakameroineen.
 Tilanne paikan päällä oli räjähdyksen jälkeen kaoottinen: ambulansseja ja helikoptereita kiirehtii alueelle, jota valvotaan normaalisti tarkoin. Silminnäkijät ovat kuvanneet, että räjähdyksen voima rikkoi naapuritalojen ikkunoita. Sosiaalisessa mediassa levisi videoita, joissa järkyttyneet poliisikoululaiset kantoivat loukkaantuneita tovereitaan.
 Iskun tekijäksi ei ole ilmoittautunut kukaan
 Mikään ryhmä ei ollut vielä torstai-iltaan Suomen aikaa mennessä ilmoittautunut iskun tekijäksi eivätkä myöskään viranomaiset ole julkistaneet omia arveluitaan.
 Vasemmistolainen sissijärjestö ELN eli Kansallinen vapautusarmeija on viime aikoina lisännyt hyökkäyksiään poliisikohteita vastaan. ELN ja konservatiivinen presidenttiIvan Duque ovat erimielisiä siitä, miten pysähdyksissä olevat rauhanneuvottelut voitaisiin käynnistää uudelleen.
 ELN:ää ei ole pidetty Farc-sissien kaltaisena uhkana, mutta viime aikoina se on vahvistunut varsinkin maan itäosissa lähellä Venezuelan rajaa. Toisena mahdollisena vaihtoehtona iskun tekijäksi on mainittu Usugan huumekartelli, joka on kokenut kovia takaiskuja poliisin toiminnan vuoksi.
 Bogotássa elettiin vuosikymmeniä pommi-iskujen pelossa joko marxilaisen Farc-sissiliikkeen tai Pablo Escobarin huumekartellien vuoksi. Maan hallitus ja Farc kuitenkin sopivat rauhasta kesällä 2016, minkä jälkeen turvallisuustilanne on parantunut.

Autopommi räjähti poliisikoulun pihalla Kolumbian pääkaupungissa – ainakin yhdeksän kuollut


Summary: Eläkejärjestelmässä miljardit eurot ovat perusyksikkö, mutta kuka maksaa ja kenelle?

Kun maksan palkastani työeläkemaksuja, saanko rahat aikanaan takaisin eläkkeenä? Ajatus kuulostaa ehkä loogiselta, mutta työeläkeaparaatti ei ole aivan näin yksinkertainen.
 Tällä hetkellä eläkkeellä oleville ihmisille maksettavat eläkkeet rahoitetaan valtaosin maksuilla, jotka kerätään nykyisiltä työnantajilta ja työntekijöiltä.
 Eläkejärjestelmän rahavirroista tuoreimmat luvut ovat vuodelta 2017. Silloin eläkkeitä maksettiin 27 miljardia euroa. Summasta valtaosa on vanhuuseläkettä, mutta mukana on myös muita eläkemuotoja – esimerkiksi työkyvyttömyys- ja perhe-eläkkeitä.
 Mistä nuo miljardit tulevat?
 Mikko Airikka | Yle
 Nyt maksetut eläkkeet eivät ole nykyisten eläkeläisten työaikana keräämää rahaa, vaan valtaosa summasta, 18 miljardia, tulee nykyisiltä työnantajilta, työntekijöiltä ja yrittäjiltä.
 Lisäksi valtion osuus maksetuista eläkkeistä oli viime vuonna vajaa neljä miljardia. Tämän lisäksi työttömyysvakuutusrahastosta tuli vajaa miljardi, jolla kustannetaan muun muassa työttömyysjaksoilta kertynyt eläke.
 Mutta yhteensä näistä maksutuloista kertyy vasta 22,7 miljardia.
 Vielä tarvitaan siis 4,3 miljardia, jotta koko 27 miljardin eläkepotti saadaan kustannettua.
 Puuttuva summa otetaan vuosien varrella kerätyistä eläkevaroista, joita eläkeyhtiöt paimentavat. Tästä massiivisesta 200 miljardin euron potista piti viime vuonna ottaa 4,3 miljardin viipale.
 Ovatko eläkerahat kohta syöty?
 Onko syytä huoleen, eli hupenevatko eläkevarat tätä menoa olemattomiin? Tilanne ei näytä suinkaan hälyttävältä. Eläkevaroja pystyttiin kartuttamaan viime vuonna lähes 14 miljardia euroa sijoitustuotoilla.
 Mutta mitä on tapahtunut vuoden 2017 jälkeen?
 Viime vuoden tietoja ei ole vielä ehditty laskea yhteen, mutta Eläketurvakeskuksen arvion mukaan sekä eläkemeno että maksutulot kasvoivat molemmat noin miljardin verran.
 Tasapaino siis säilyy tältä osin.
 Sen sijaan sijoitustuotoilta ei enää kukaan uskalla toivoa edellisvuoden hohtoa.
 Tulevaisuuden eläkejärjestelmän kannalta on ratkaisevan tärkeää, miten eläkeyhtiöt saavat tuottoa yli 200 miljardin euron eläkerahastoilleen.
 Mutta sitäkin tärkeämpää on, että Suomessa on tulevaisuudessa riittävästi työntekijöitä ja yrityksiä, jotka kartuttavat työeläkemaksuja.
 Lue myös:
 Myytit ja faktat tarkastelussa – Nämä asiat jokaisen tulisi tietää Suomen eläkejärjestelmästä
 Vauvakriisi: Jos sama meno jatkuu, maahanmuutto on kaksinkertaistettava – ja eläkkeiden on joustettava

"Itse maksettu eläke" on sitkeästi elävä harhaluulo – näin toimii suomalainen eläkejärjestelmä


Summary: Yle tutustui viime viikolla Helsingin käräjäoikeudessa annettuun lasten hyväksikäyttötuomioon. Tuomitun toiminta on tyypillinen esimerkki siitä, millaista grooming verkossa voi olla.

Ayman suuteli tyttöä heti, kun he tapasivat Helsingin Hakaniemen metroasemalla. Sieltä Ayman kuljetti tytön asunnolleen.
 Kaksikko istui Aymanin sohvalla, kun mies suuteli tyttöä uudestaan.
 Myöhemmin tyttö kertoi yllättyneensä Aymanin nopeasta toiminnasta.
 Ayman ja tyttö olivat viestitelleet kahden päivän ajan verkossa, tarkemmin sanottuna kuvapalvelu Instagramissa.
 Siellä Aymanilla oli kaksi erillistä profiilia, joiden kautta hän tykkäili ja lähetteli viestejä tytöille.
 Aymanin toisen tilin profiilikuvassa istui mies mustissa kolmiraitaverkkareissa. Toisen profiilin pääkuvassa mies kurkisti kirsikankukkien takaa.
 Netissä Ayman oli kertonut joillekin tytöille olevansa 17-vuotias, toisille 18 ja joillekin jopa 29. Viestien vastaanottajat olivat 14–15-vuotiaita tyttöjä.
 Todellisuudessa Ayman oli 33-vuotias.
 Kehumista kauniiksi
 Ennen Hakaniemessä tapaamaansa tyttöä Ayman oli ottanut yhteyttä ainakin neljään muuhun alaikäiseen.
 Lastenmetsästys eli grooming ei ole uusi ilmiö, mutta siitä on puhuttu paljon sen jälkeen, kun  Oulun ja Helsingin poliisit tiedottivat epäillyistä seksuaalirikoksista julkisuuteen . Yleensä grooming saa alkunsa verkossa.
 Groomingissa aikuinen pyrkii luomaan luottamussuhteen, joka mahdollistaa lapsen hyväksikäytön myöhemmässä vaiheessa.
 Helsingin käräjäoikeus antoi  Aymanille tuomion viime viikolla. Tämä juttu perustuu tuomioistuimen ratkaisuun.
 Tuomioistuin totesi, että Aymanilla oli kahdeksan uhria. Tapahtumat etenivät suurin piirtein näin:
 Ayman ryhtyi seuraamaan tyttöjä Instagramissa. Hän saattoi tykätä tai kommentoida tyttöjen kuvia.
 Pian Ayman alkoi lähetellä tytöille yksityisviestejä. Aluksi hän kehui ja kyseli kuulumisia.
 Miten koulussa menee?
 Olet kaunis. Sinulla on ihania kuvia. Pidän kuvistasi. Rakastan kuviasi.
 Haluaisin olla kaverisi.
 Tytöt vastailivat Aymanin lähettämiin viesteihin. Ayman saattoi lähettää uhreilleen päivän aikana satoja viestejä.
 Kovemmat keinot käyttöön
 Pelastakaa Lapset ry:n erityisasiantuntija Nina Vaaranen-Valkonen on seurannut vuosien ajan lasten hyväksikäyttöä verkossa.
 Vaaranen-Valkosen mukaan lapsen koulupäivästä kysyminen, kehuminen ja kaverina esittäytyminen ovat hyvin tyypillinen esimerkki siitä, miten aikuinen yrittää luoda luottamussuhdetta lapseen.
 Varsinkin viime vuosina asiantuntijat ovat kiinnittäneet huomiota siihen, että toiset tekijät ovat ottaneet kovemmat keinot käyttöön viemällä keskustelun heti seksuaalisiin asioihin tai lähettämällä ensimmäisenä yhteydenottona esimerkiksi kuvan sukupuolielimestä.
 Osassa tapauksista niin teki myös Ayman.
 Tuomittu ehdotti lähes kaikille uhreille tapaamista
 Joidenkin uhrien kohdalla Ayman meni suoraan asiaan. Hän alkoi kysellä ja kommentoida henkilökohtaisia asioita.
 OIetko sinkku? Onko sinulla poikaystävää? Minä olen sinkku ja etsin tyttöystävää.
 Sinulla on ihanat rinnat. Vartalosi on täydellinen.
 Voitko halata minua?
 Rakastan sinua tavalla, jolla kukaan muu ei ole ennen rakastanut.
 Oletko neitsyt?
 Lähes kaikille uhreilleen Ayman ehdotti tapaamista.
 Kaipaan sinua. Voisimmeko tavata?
 Milloin voisimme tavata? Käytkö joskus Helsingissä? Voisimme mennä Linnanmäelle.
 Peniskuvat aiheuttavat lapsessa hämmennystä
 Ainakin yhden uhrinsa kanssa Ayman meni saman tien asiaan.
 Hän lähestyi 15-vuotiasta tyttöä Instagramissa yksityisviestillä ja kertoi, että on kuuma mies. Samana päivänä hän lähetti tytölle kolme kuvaa, joissa jokaisessa oli erektiossa oleva penis.
 Ensimmäisen kuvan lähettämisen jälkeen Ayman lähetti seuraavat viestit.
 Kiinnostaako? Mulla on ihana kalu.
 Se on iso.
 Kiinnostaisiko testit?
 Vaaranen-Valkosen mukaan suoraan asiaan mentäessä lapsi hämmentyy niin paljon, että saattaa vastata kutsuun myöntävästi.
 Ayman lähetti peniskuvia myös muille uhreilleen. Muissa uhreille lähetetyissä kuvissa oli hänen kotiaan ja yhdessä kuvista mies suuteli naisen sukupuolielintä.
 En etsi seksiä, vaan rakkautta, Ayman kirjoitti yhdelle uhreista.
 Osalle tytöistä Ayman myös ehdotti seksin harrastamista.
 Pidän seksistä. Kiinnostaako seksin harrastaminen?
 Kaikki viestien vastaanottajat olivat 14–15-vuotiaita tyttöjä.
 Tekijä kiisti tienneensä tyttöjen iän
 Ayman ehti viestitellä kevään ja kesän 2018 aikana yhteensä kahdeksan tytön kanssa. Heistä kolme suostui tapaamiseen.
 Helsingin käräjäoikeus katsoi tammikuussa, että Ayman syyllistyi seitsemään lapsen seksuaaliseen hyväksikäyttöön ja yhteen törkeään lapsen seksuaaliseen hyväksikäyttöön. Tuomio ei ole vielä lainvoimainen.
 Ayman kiisti tienneensä, että tytöt ovat niin nuoria.
 Hän kertoi ryhtyneensä keskustelemaan tyttöjen kanssa, koska oli ollut ahdistunut ja lääkäri oli suositellut häntä etsimään kavereita.
 Pitkäkestoiset seuraukset uhrille
 Ayman tapasi törkeän seksuaalisen hyväksikäytön uhrin ainakin yhdeksän kertaa. Tapaamisten aikana he ainakin suutelivat, hyväilivät toisiaan sekä harrastivat suu- ja anaaliseksiä.
 Tapaamisten jälkeen Ayman viestitti tytölle.
 Kulta, älä kerro yksityisiä asioita kellekään. Älä kerro siitä, että harrastimmeko seksiä vai emme tai mitään muutakaan.
 Myöhemmin Ayman lähetti useita viestejä, joissa hän kielsi tyttöä kertomasta muille heidän kahden välillä tapahtuneista asioista.
 Oikeuskäsittelyn aikana uhri kertoi, että keskittyminen kouluun ja muihin asioihin oli kadonnut.
 Uhri kertoi myös, että hän näkee painajaisia, kouluarvosanat ovat laskeneet ja häntä on kiusattu. Uhrin mukaan hän ei enää luota miehiin.
 Muiden uhrien kanssa Ayman viestitteli seksuaalisista asioista verkossa. Kahden kanssa hän tapasi ja toista heistä hän yritti suudella.
 Jutun viestit on käännetty suomen kielelle ja suomenkielisistä viesteistä on korjattu kirjoitusvirheet. Aymanin nimi on muutettu uhrien suojelemiseksi.
 A-Talkissa Yle TV1:ssä käsitellään torstaina 17.1. kello 21:05 sitä, miksi poliitikot heräsivät seksuaalirikoksiin vasta nyt.
 Lue myös:
 Kriisichat aukeaa lasten seksuaalisesta nettihoukuttelusta: Asiantuntijat kehottavat rauhallisuuteen nuorten kanssa keskusteltaessa
 Miten toimia, kun lapsi tai nuori törmää sosiaalisessa mediassa seksuaalisiin kuviin? Katso tästä vinkit vanhemmille ja lapsille

Tuore tuomio valottaa, miten lapsen metsästäjä toimii verkossa: Olet kaunis ja ihana tyttö, rakastan sinua tavalla, jolla kukaan muu ei ole ennen rakastanut


Summary: Lasse Laurilan mitta tuli täyteen ihmisten ennakkoluuloja sähköautoa kohtaan. Keskiviikkona hän kirjoitti kiukuspäissään tekstin, joka osui ja upposi.

Helsingissä työskentelevä teknologiayrittäjä  Lasse Laurila  vaihtoi 1,5 vuotta sitten sähköautoon nopean harkinnan jälkeen. Siitä lähtien hän on saanut kuulla mitä erinäisempiä väitteitä, miksi sähköautolla ei pärjää Suomessa.
 Laurilalla ei omien sanojensa mukaan ole ollut mitään ongelmia autonsa kanssa. Sähköauto on nyt Laurilan perheen ainoa auto. Elämä on Laurilan mukaan sähköauton myötä helpottunut.
 Keskiviikkona Lasse Laurila  päivitti Facebookin tekstin , joka muistutti autolehtien koeajojuttuja. Lempeä teksti on niin aidon tuntuinen kuvaus koeajosta polttomoottoriautolla, että lukija ei voi kuin korkeintaan aavistaa, että sen kirjoittaja on ollut raivon vallassa.
 ”Koska polttomoottorin toiminta perustuu jatkuvaan pyörimisliikkeeseen, on moottori kuitenkin käynnistettävä ennen kuin autoa voi ajaa. Tämä tuppaa aluksi aina unohtumaan, mutta myöhemmin käynnistämisestä tulee refleksi” , Laurila kirjoittaa koeajotekstissään.
 Laurila tunnustaa, että tekstissä on kyse 1,5 vuoden patoutuman purkautumisesta.
 Laukaisevana tekijänä oli  Tekniikan Maailma  -lehteen tulossa oleva talviautovertailu. Kun jutun ennakkomainonnassa kerrottiin, kuinka sähköauto Tesla oli hyytynyt matkalle, Laurila heittäytyi kuvitteelliseksi autotoimittajaksi.
 – Se asia rupesi korpeamaan niin paljon, että kirjoitin kaiken ihan suoralta kädeltä alusta loppuun noin vartissa. Sitten menin kahville rauhoittumaan. Kun tulin takaisin, niin hyvin pienin muutoksin päätin, että tämä on sellainen, minkä haluan julkaista.
 Laurilan kirjoitus naurattaa monessa kohtaa. Bensiiniauto on saatu tuntumaan tekstissä suorastaan historialliselta jäänteeltä.
 ”Koeajon aikana kävikin kertaalleen niin, että aamulla töihin ajellessa polttoaine loppui kesken ja auto hyytyi hankeen tien vierustalle ja jouduttiin hinaamaan huoltoasemalle. Huoltoasemakäynteihin varmasti kyllä tottuu ajan myötä.”
 – Yritin kasata siihen tekstiin kaikki ne kliseet, joita sähköautoista liioitellaan, mutta käänteisessä muodossa, Laurila sanoo.
 Nolo sekaannus kirjoittajasta
 Lasse Laurilan nimellä kirjoitettu ”koeajo” aiheutti heti keskiviikkona palautteiden ryöpyn oikealle Lasse Laurilalle. Mutta myös Lappeenrannan teknillisen yliopiston sähkökäyttötekniikan laboratoriossa soi torstaina puhelin.
 Yliopistossa sähkötekniikan tutkijaopettajana työskentelevä  Lasse Laurila  sai vasta tuolloin kuulla täyskaimansa tekstistä. Moni tekstin lukenut luuli tekstin kirjoittajan olevan Lappeenrannan Laurilan. Miehen, jonka luulisi luonnollisesti tietävän sähköauton tekniikasta kaikenlaista ja, jolta tutkijan mopo on hetkeksi lähtenyt käsistä.
 Teknologiayrittäjä Laurilaa nimien yhteensattuma huvittaa.
 – Aikaisemmin on kerran käynyt niin, että Saksasta kustannusyhtiö kysyi, saako se julkaista minun väitöskirjani. Silloin oli kyllä pakko heitä oikaista, Laurila kertoo.
 Sähköautomies Lasse Laurila ei edes yritä kirjoittaa tekstiinsä teknisiltä yksityiskohdiltaan virheetöntä koeajokertomusta. Tärkeintä oli itse tarina. Suurin osa lukijoista on ymmärtänyt ottaa tekstin huumorilla. Sitä Laurila ainakin tekstillään tavoitteli.
 – Kirjoittaessani tekstiä olin ärtynyt, mutta sitten kun luin sitä uudestaan, niin hymähtelin. Ehkä juuri sen takia sen julkaisinkin. Tarkoitushan ei ole suututtaa, vaan ennemminkin viihdyttää ja siinä samalla vähän valistaa.
 ”Polttoaine maksetaan huoltoasemalla tyypillisesti itsepalveluna ja mutkattomasti pankki- tai luottokortilla. Hankaluudeksi muodostuikin se, että polttoainetta oli saatavilla neljää eri lajia. Kaikki polttoainepistoolit eivät sopineet täyttöaukkoon ja kaikissa oli erilainen kirjain/numerokoodi. Soitto auton omistajalle ja oikea aine selvisi” , Laurila kirjoittaa koeajoartikkelissaan.

Sähköautoilijan ”koeajo” polttomoottoriautolla naurattaa suomalaisia Facebookissa: ”Ajon päätyttyä moottori pitää muistaa sammuttaa”


Summary: Nuori mies katosi ravintolareissulla Ilomantsissa elokuussa 2005. Äiti toivoo enää, että pääsisi hautaamaan poikansa.

Yhteensä yhdeksän vuotta ja kuusi kuukautta vankeutta Jari Tapani Pesosen taposta sekä pontikan myynnistä, huumeiden kasvatuksesta, luvattomasta pistoolista ja sillä uhkailusta.
 Näin tuomitsi joulukuussa 2018 Pohjois-Karjalan käräjäoikeus 41-vuotiaan ilomantsilaisen miehen. Lisäksi oikeus määräsi hänet maksamaan oikeudenkäyntikuluja ja kärsimyskorvauksia omaisille yhteensä liki 30 000 euroa korkoineen.
 Tapaus on poikkeuksellinen, koska Jari Pesosen ruumista ei ole vieläkään löydetty. Hän lähti elokuisena yönä ilomantsilaisesta ravintolasta tutun seurueen autoon. Poliisitutkimusten mukaan 27-vuotias Pesonen surmattiin matkalla Joensuuhun. Sen jälkeen surmaaja kätki ruumiin syrjäseudulle Ilomantsissa.
 Minun mielestä tuomiota pitäisi koventaa.  Eeva Pesonen
 Ilomantsilaismies on valittanut tappotuomiostaan Itä-Suomen hovioikeuteen. Mies vaati samalla, että hänet on päästettävä heti vapaaksi. Hovioikeus kuitenkin päätti keskiviikkona, että mies pysyy vankilassa odottamassa valitusasian ratkaisua.
 – Minun mielestä tuomiota pitäisi koventaa, elinkautinen olisi sopiva, Jarin äiti  Eeva Pesonen  tuumaa keittiön pöydän ääressä Ilomantsissa.
 Poliisi julkaisi tämän kuvan Jari Pesosesta katoamisen jälkeen. Yle
 Isä  Jorma Pesonen  ei jää purkamaan tuntojaan toimittajalle, vaan laittaa kättelyn jälkeen ulkovaatteet päälle ja lähtee kylälle.
 Katselemme valokuvia Jarin albumista. Vauvakuvia sairaalasta lähtien, kastejuhla, ensimmäinen joulu, syntymäpäiviä, kesäkuvia, uusia jouluja, ulkoleikkejä, pikkusiskon syntymä, luokkakuvia, Särkänniemen retki, teinipojan koulukuvia tukka jo sivuun kammattuna.
 Kuvia katsellessa äiti hymyilee toisinaan hetken. Niin paljon muistoja pojasta, jota ei enää ole.
 Pojan katoaminen vei äidin työkyvyn
 Koulut ja armeijan käytyään Jari Pesonen muutti parikymppisenä Joensuusta Ilomantsiin. Kadotessaan ravintolaillan jälkeen 19. elokuuta 2005 hän oli 27-vuotias.
 – Jarin perheen piti tulla syömään meille tuona päivänä, mutta eivät sitten ehtineet, äiti Eeva Pesonen muistelee.
 Nuorella miehellä oli perhe ja muita läheisiä, työtä turvesuolla ja lähiajan suunnitelmissa ostaa isän kotitila Ilomantsin Naurisvaarassa. Siellä oli tilat tärkeälle harrastukselle, autojen rakentelulle. Esikoinen oli syntynyt vain kahta kuukautta aiemmin kesäkuussa.
 Jarin katoaminen mullisti läheisten elämän. Tuore äiti menetti puolisonsa ja jäi pienen vauvan kanssa, joka ei ehtinyt tutustua isäänsä. Vanhemmat menettivät ainoan poikansa, sisar veljensä.
 Eeva Pesonen sanoo, että ei pysty ikinä antamaan anteeksi poikansa surmaan osallistuneille.  Marja-Liisa Kämppi / Yle
 Tuolloin 53-vuotias Eeva-äiti oli työskennellyt Mölnlycken tehtaalla Ilomantsissa ja perheen muutettua Joensuuhun tullivalvojana ja toimistosihteerinä poliisilaitoksella.
 Syyskuussa 2005 hänen oli määrä aloittaa uusi pesti lääninhallituksessa, mutta Jarin katoaminen muutti loppuelämän.
 – Jouduin turvautumaan lääkärin apuun, kun oli niin suuri hätä, mitä Jarille on tapahtunut. Se hätä ei ole loppunut, joka päivä on vatvottu asiaa, nyt 66-vuotias Eeva Pesonen toteaa.
 Paluu työelämään tyssäsi lopullisesti, kun hänellä todettiin nivelrikon lisäksi vakava keuhkosairaus.
 Oli niin suuri hätä, mitä Jarille on tapahtunut.  Eeva Pesonen
 Epätietoisuus Jarin kohtalosta jäyti vanhempia. Välillä oli pakko päästä toisiin maisemiin ja silloin Pesoset lähtivät reissuun matkailuautolla.
 – Ei voitu jäädä paikoilleen, Eeva Pesonen kertoo.
 Vanhemmat palasivat synnyinseuduilleen Ilomantsiin, kun Jorma siirtyi eläkkeelle kirvesmiehen työstään.
 Äiti oli jo luopunut toivosta Jarin löytymisen suhteen. Vuonna 2013 hän päätti hakea Jarin kuolleeksi julistamista.
 – Sairastuin vielä syöpään ja pelkäsin, että jos kuolen siihen, Jarin kohtalo jää hoitamatta.
 Jarin isä sen sijaan elätteli sitkeästi toivoa, että poika tulisi vielä elossa kotiin. Äidissäkin heräsi toivonkipinä, kun keskusrikospoliisi aloitti katoamisen tutkinnan uudelleen vuonna 2017. Tiedot Jarin kohtalosta eivät kuitenkaan osoittautuneet hyviksi.
 Oikeudenkäynti ei päättänyt läheisten piinaa
 Isovanhemmat ovat reilun 13 vuoden aikana ehtineet katsella lukuisat kerran herkkää valokuvaa nuorista vanhemmista ja valkoiseen kastemekkoon puetusta tyttövauvasta. Hyllykön päällä on kehystettyjä kuvia kaikista lastenlapsista.
 Kuvat lohduttavat, mutta läheisten piina ei päättynyt Joensuussa loppuvuonna 2018 pidettyyn oikeudenkäyntiin. Vaikka oikeussalissa käytiin yksityiskohtaisesti läpi Jarin katoamisyön tapahtumia, äidille jäi yhä kysymyksiä.
 – Sen kesän aikana oli tapahtumia, jotka kaivavat minun mieltä. Voisiko niillä olla osuutta Jarin tappamiseen, oliko se suunniteltu teko, Eeva Pesonen aprikoi edelleen.
 Jari Pesonen ei koskaan palannut kotiinsa sen jälkeen, kun hän lähti autokyytiin Ilomantsin keskustassa sijainneesta ravintola Montusta elokuisena yönä reilut 13 vuotta sitten. Kellariravintolan entinen sisäänkäynti kuvan oikeassa laidassa on nyt peitetty umpeen. Marja-Liisa Kämppi / Yle
 Syyttäjän mukaan kyse oli kostosta, kahnauksesta Jari Pesosen ja erään miehen välillä. Kun Jari oli mennyt paikalliseen ravintolaan, riitakumppanin veli oli hakenut hänet pöytäänsä. Seurasi kohtalokas automatka, jonka aikana sama mies kuristi Jarin hengiltä.
 Vanhemmille oli raskasta kuulla oikeussalissa, miten Jaria oli kohdeltu kuoleman jälkeen.
 Että ruumis on edelleen kateissa, se painaa mieltä.  Eeva Pesonen
 – Kauhealla tavalla ruumista oli riepoteltu paikasta toiseen, siitä tulee paha mieli. Ja että ruumis on edelleen kateissa, se painaa mieltä, äiti kertoo hiljaisella äänellä.
 Myös Ilomantsissa velloneet huhut Jarin päätymisestä milloin kaivoon, milloin löytymisestä jostakin ovat raastaneet vanhempia.
 – En jaksa enää kuunnella huhuja. Ja on aikoja, ettei jaksa kuunnella toisten ihmisten puheitakaan, miettii vaan miten itse haluaa. Näin kauan kun on kestänyt, on pyrkinyt vaan pärjäämään jollakin tavalla ettei vajoaisi hyvin alas, Eeva Pesonen huokaisee.
 Poliisi lopetti etsinnät, mutta omaiset jatkavat
 Vuosia jäytäneen surun keskellä ilonaiheita Jarin vanhemmille ovat lastenlapset ja tytär, joiden kanssa he ovat yhteydessä päivittäin.
 Eeva Pesonen on hakenut helpotusta oloonsa myös marja- ja sienimetsästä sekä muusta liikunnasta ulkona. Jarin kohtalon suhteen helpottaisi kuitenkin vain yksi asia.
 – Saisi käydä haudalla, äiti toivoo.
 Hän myöntää laskevansa aina, minkä ikäinen poika olisi.
 Kun ei ole hautaa minne viedä.  Eeva Pesonen
 – Kun on Jarin syntymäpäivä tai nimipäivä, vien aina kukkia ja kynttilän palamaan minun vanhempien haudalle, kun ei ole hautaa minne viedä. En osaa laittaa sinne muualle haudattujen muistelupaikalle, äiti tunnustaa.
 Poliisi on toistaiseksi lopettanut Jari Pesosen ruumiin maastoetsinnät käytyään tuloksetta läpi useita paikkoja.
 Vanhemmat uskovat, ettei Jarin ruumis ole kaukana itärajan pinnassa sijaitsevasta lapsuuskodista.
 – Ne vaatteet on Keskusrikospoliisin etsintöjen perusteella piilotettu ihan siihen lähelle. Käytiin jo niitä itsekin etsimässä, äiti kertoo.
 Poika tai jotakin on löydyttävä.  Eeva Pesonen
 Omaiset aikovat jatkaa etsintää Keskusrikospoliisin merkitsemien paikkojen tienoilla.
 – Heti kun kevät tulee, meitä on jo porukka koossa. Jok'ikinen paikka kyllä kolutaan. On tarvittaessa itsellä kaivinkonekin, tarvitsee vain maanomistajan luvan. Periaate on, että poika tai jotakin on löydyttävä, äiti sanoo päättäväisenä.
 Eeva Pesonen uskoo, että Jarikin olisi halunnut heidän jatkavan.
 – Varmasti tykkäisi, että hänet löydettäisiin ja saisi olla oman perheen kanssa.

Yli 13 vuotta sitten kadonneen Jari Pesosen omaiset eivät luovuta, vaikka taposta tuomittu mies ei puhu – porukka kasassa jo maastoetsintöihin


Summary: Kuraattoria ei enää tarvitse mennä tapaamaan, kun hänelle voi puhelimella kirjoittaa nimettömänä.

Tästä on kyse Onks tää normaalia? -palvelu on käytössä  Etelä-Karjalassa, Kainuussa, Keravalla, Kouvolassa sekä Pohjois-Karjalassa. Chatissä vastaajina on terveyden- ja hyvinvoinnin ammattilaisia. Nuori voi keskustella aikuisen kanssa anonyyminä.
 Maanantaina kello 14 imatralaiskoulun kuraattori  Heidi Pietinen  on asettautunut pinkkiin säkkituoliin tietokone sylissään. Edessä on kahden tunnin chattailu alueen nuorten kanssa.
 Kysymykset ja nuorten huolet ovat Pietiselle tuttuja, mutta anonyymi keskustelutapa verkossa vielä suhteellisen uusi.
 Chatissa keskustelut liikkuvat kavereiden puutteesta aina kysymyksiin raskauden mahdollisuudesta. Monia nuoria myös ahdistaa.
 Samassa huoneessa tällä chattivuorolla istuu myös Pietisen kollega  Tea Savolainen . Molemmat ovat olleet Onks tää normaalia? -palvelun chattivastaajina pian vuoden verran. Kuraattorit ovat kiinnostuneita näkemään, miten tällainen uudenlainen keskustelualusta toimii verrattuna perinteiseen kuraattorin tapaamiseen, jossa kuraattori ja koululainen ovat samassa huoneessa kasvokkain.
 Toiveissa on, että nimettömyys toisi ammattilaisten luo sellaisiakin nuoria, joille muuten kynnys hakea apua on liian korkea.
 Etelä-Karjalassa chat on avoinna maanantaisin ja torstaisin kello 14–16. Kun nuoret löytävät chatin ja käyttö lisääntyy, laajennetaan palveluaikoja tarpeen mukaan.  Mikko Savolainen / Yle
 Nuorilta innostunut vastaanotto
 Onks tää normaalia? -palvelu on käytössä Suomessa Etelä-Karjalan lisäksi Kainuussa, Keravalla, Kouvolassa sekä Pohjois-Karjalassa. Sivustolla nuoret voivat myös tehdä huolitestin, joka tarvittaessa ohjaa nuoren muiden palveluiden pariin. Jo aiemmin esimerkiksi Mannerheimin Lastensuojeluliitto on ylläpitänyt auttavan puhelimen lisäksi valtakunnallista chattia.
 Luumäellä Taavetin yhtenäiskoulun 9.-luokkalaiset pitivät uudenlaista chattailua loistavana ideana.
 – Kuulostaa tosi hyvältä. On aika paljon ihmisiä, jotka tarvitsisivat tuollaista apua, mutta eivät uskalla mennä puhumaan siitä, kuvailee  Pinja Venäläinen .
 Venäläisen luokkatoveri  Kasperi Tamminen  arvottaa anonyymin keskustelun korkeammalle kuin perinteisen kuraattorin tapaamisen. Perusteluina on helppous.
 – Kuraattorille pitää mennä käymään, kun puhelimella voi käydä keskustelun juuri siellä, missä itse on. Paljon mukavampi suoraan kirjoittaa, kuin jutella jollekin kasvotusten, arvelee Kasperi Tamminen.
 Yhteiskunta ei löydä kaikkia nuoria
 Ympäri Suomen käytössä olevaa Onks tää normaalia? -sivustoa tuottavat lastenpsykiatrian erikoislääkäri  Janna Rantala  sekä digipalveluihin uskova yrittäjä  Janne Vepsäläinen .
 Vepsäläinen kertoo, että tavoitteena on saada apua myös huonoiten voiville nuorille.
 – Kaikista kurjimmassa tilanteessa olevat nuoret eivät kykene hakemaan apua itselleen, eikä yhteiskunta osaa heitä kotoaan löytää.
 Vepsäläisen mukaan palvelun käyttäjiltä kerätty palaute kertoo, että sille on tilausta.
 – Suurin osa Onks tää normaalia? -palvelussa vierailevista nuorista kertoo, että he eivät saa apua ongelmiinsa keneltäkään tai jos saavat joltakin, niin se on kaveri. Aikuisten rooli nuorten auttajina on pieni.
 Riidat, ulkopuolisuus ja ahdistus
 Reilun puolen vuoden aikana pelkästään Etelä-Karjalassa jo useat sadat nuoret ovat lähestyneet kuraattoria chatin kautta. Heistä suurinta osaa on pystytty auttamaan nopeasti pelkästään keskustelemalla. Osa taas on ohjattu eteenpäin muihin sosiaali- ja terveyspalveluihin.
 –Joukossa voi olla tosi nuoriakin keskustelijoita, joten esimerkiksi näissä raskauteen liittyvissä asioissa ohjaamme heidät koulun terveydenhoitajan luo ja rohkaisemme puhumaan asiasta myös jollekin turvalliselle aikuiselle, kertoo Heidi Pietinen.
 Chatissa nuoria puhuttaneet teemat olivat luumäkeläisten nuorten mielestä helposti arvattavia.
 – Varmaan murrosikään liittyy suurin osa, ja mielenterveyteen, esimerkiksi masennukseen, veikkaa Taavetin koulun oppilas  Noora Parkko .
 Tilastoinnin mukaan yleisimmät nuoria painavat aiheet ovat kaverisuhteisiin liittyvät riidat tai yksinäisyys, masennuksen ja ahdistuksen kokeminen sekä perheen asiat.
 Heidi Pietiselle chatanneista nuorista valtaosa on ohjattu jonkun toisen Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiirin palveluun. Monia voidaan myös auttaa pelkällä keskustelulla.  Mikko Savolainen / Yle
 Nuoret juttelisivat mieluiten toimistoajan ulkopuolella
 Kello on muutaman minuutin yli neljätoista, kun kuraattori Heidi Pietinen saa ensimmäisen yhteydenoton tälle päivälle. Hän keskittyy muutamaksi minuutiksi juttelemaan nimettömän nuoren kanssa.
 Kuraattori Tea Savolaisen päivän ensimmäinen nettikeskustelu liittyy nuoren ahdistukseen.
 Etelä-Karjalassa Onks tää normaalia? -chatti on auki ainoastaan kahdesti viikossa, kahden tunnin ajan. Vastaajina ovat Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiirin työntekijät. Tiedossa on, että toimistoaikaan sidottu aukiolo ei ole ihanteellinen. Tavoitteena onkin nyt vuoden käynnistelyn jälkeen laajentaa aukioloja pidemmiksi ja painottaa mahdollisesti ilta-aikoja.
 Esimerkiksi luumäkeläiselle Kasperi Tammiselle nykyiset chattailuajat eivät toimisi.
 – Pääsen kolmelta koulusta ja olen kotona neljältä, kertoo koulukyydillä kulkeva yhdeksäsluokkalainen.

"Paljon mukavampi suoraan kirjoittaa, kuin jutella jollekin kasvotusten" – kuraattorit menivät chattiin auttamaan nuoria


Summary: Turistitilastoa Rovaniemeltä: lokakuu +23 %, marraskuu +12 %, joulukuu +?? %. Matkailuväki odottaa jännittyneenä joulukuun lukujen valmistumista.

Rovaniemen talven vetovoima on ylivoimaista muuhun Lappiin verrattuna, kun katsotaan rekisteröityjen yöpymisten määrää loppuvuonna 2018. Koko Lapissa kasvua oli edellisvuoden lokakuuhun verrattuna 10,5 prosenttia, kun Rovaniemellä luku oli 22,7 prosenttia.
 Sama meno jatkui myös marraskuussa: Rovaniemellä kasvua 12,3 prosenttia, muualla Lapissa vain 1,3 prosenttia.
 Tammikuu-marraskuu välin luvut ovat melko lailla tasaisemmat, koko Lapissa matkailijoiden yöpymiset kasvoivat 2,7 prosenttia ja Rovaniemellä 4 prosenttia. Kasvu kahteen edellisvuoteen verrattuna näyttää hiipuneen merkittävästi.
 Mikä on koko vuoden todellinen tilanne, se selviää helmikuun alkupuolella, kun joulukuun yöpymistilastot saadaan valmiiksi. Näppituntuma on, että luvut ovat Rovaniemellä komeat.
 Loppuunmyyty joulukuu
 – Joulukuu oli vilkas, se oli ennätyksellinen. En usko, että ihan tällaista joulukuuta on Rovaniemen matkailussa ennen nähty. Näyttää, että joulukuu on ollut kaupallisesti varsin hyvä, sanoo Visit Rovaniemen toimitusjohtaja  Sanna Kärkkäinen .
 Seuraava jännittämisen kohde voisikin olla, kuinka hyvä kuukausi on Rovaniemen hotelleille ollut. Eräästä keskustahotellista kerrotaan, että koko joulukuu oli käytännössä loppuunmyyty, käyttöaste oli 99 prosenttia.
 Ja hintakin on ollut tapissa. Rovaniemellä yhden yön majoituksen keskihinta oli viime vuonna kovimmillaan tammikuussa 178 euroa. Viidakkorumpu kertoo, että joulukuun keskihinnan voi odottaa nousevan vieläkin ylemmäs.
 Turistikevät voi olla tavallista pitempi
 Perinteisesti majoitusliikkeiden käyttöasteet suorastaan romahtavat Lapissa huhtikuussa, näin myös Rovaniemellä. Tänä keväänä on merkkejä, että majoittujia voisi riittää tavallista paremmin myös vähän pitemmälle.
 – Tammikuusta maaliskuulle eletään kovan sesongin kautta ja meillä on paljon uusia asiakkuuksia. Israelista tulevat matkat käynnistyvät parin viikon päästä ja muuta kansainvälistä talviloman viettäjää on aika runsaasti tuonne maaliskuulle asti.
 – Myös kokouksia ja tapahtumia on mukavasti. Oikeastaan kausi päättyy meillä tänä vuonna toukokuulle, kun sinne tulee ihan viimeisenä vielä arktisen puheenjohtajakauden huippukokouksia, toimitusjohtaja Sanna Kärkkäinen sanoo.

Rovaniemi vetää matkailijoita – joulukuussa hotellissa jopa 99 % käyttöaste


Summary: Ella Järvi ja Della McLoud eivät ole kohdanneet häirintää, mutta tietävät, mitä sellaisessa tilanteessa voi tehdä .

Kahdeksasluokkalainen  Ella Järvi  käyttää Instagramia päivittäin. Kahden Kiinan-vuoden jäljiltä hänen seuraajajoukkonsa on kansainvälistä, mutta valtaosaa Järvi ei tunne. Toisaalta hän seuraa vastavuoroisesti heistä valtaosaa itsekin.
 Järven käyttäjä on välillä ollut yksityinen, nyt se on julkinen. Niinpä kuka tahansa sovelluksen käyttäjä voi nähdä hänen julkaisunsa. (Lue  tästä jutusta , miten nuorilla voi olla kahdenlaisia käyttäjätilejä erilaisiin tarkoituksiin.)
 Valintaan julkisen ja yksityisen välillä vaikuttavat esimerkiksi kuvissa näkyvät kaverit ja heidän julkisuusasetuksensa, mutta myös ympäröivät tapahtumat.
 Ella Järvelle Insta on paikka, jossa hän näyttää muille, mitä arjessa tapahtuu. Kuvaamista ja editointia rakastava nuori haluaa myös inspiroida muita sellaisissa asioissa, jotka tekevät hänet onnelliseksi.
 Profiilissa on paljon kuvia Ellasta itsestään ja paikoista, joissa hän on käynyt.
 – Se voi tietysti olla riski tällaisissa tilanteissa, myöntää Järvi ja viittaa viimeaikaisiin tapahtumiin, joissa hänen ikäisiään tyttöjä on lähestytty sosiaalisessa mediassa, varsinkin Instagramissa.
 AOP
 Ainakin osaa Oulun uhreista, nuorista tytöistä, oli  lähestytty sosiaalisen median kautta . Viime perjantaina taas Helsingin käräjäoikeus  tuomitsi kolmekymppisen miehen vankeuteen  useista lapsiin kohdistuneista seksuaalirikoksista. Mies oli löytänyt uhrinsa ainakin Instan kautta.
 Myös valtakunnallisen Sekasin-chatin saamissa yhteydenotoissa groomingiksi kutsuttu ilmiö on tuttu. Grooming tarkoittaa valmisteluja, joita aikuinen tekee saadakseen houkuteltua lapsen tai nuoren hyväksikäytön uhriksi.
 Sekasin-chatin keskusteluissa tapahtumat ovat useimmiten alkaneet niin, että tuntematon lähettää nuorelle viestin, yleisimmin Instagramissa.
 Jos en halua puhua epäilyttävälle ihmiselle, voin estää sen. Hän ei saa edes tietää sitä, joten se on helppo valinta  Ella Järvi
 Kokkolalainen kahdeksasluokkalainen  Della McLoud  pitää Insta-profiilinsa yksityisenä. Jos siis haluaa nähdä hänen kuvansa, pitää lähettää seurantapyyntö. McLoud hyväksyy tai hylkää sen.
 Outokin pyytäjä tulee silti usein hyväksytyksi, sillä kyseessä voi olla vaikka joku Amerikan-sukulaisen tuttu. Ensin McLoud käy läpi, ketä seuraajia pyynnön lähettäjällä on, ja jos joukossa on joku tuttu, se riittää luottamukseen.
 – Mutta jos minulla ei ole mitään hajua, kuka tämä on ja sillä on vaikka hämärä profiilikuva, en hyväksy sitä, sanoo McLoud.
 Hän julkaisee Instassa oikeastaan melko harvoin. Pääasiassa se on viihdyke, jota selata.
 Myös Ella Järvi on yleensä hyväksynyt yksityisenä olleen käyttäjätilinsä saamat pyynnöt, sillä lähettäjä voi olla jonkun kaverin kaveri.
 – Minulla ei ole aikaa selvittää kaikkien taustoja, sanoo Järvi.
 Epämiellyttäviä kommentoivan voi estää ja ilmiantaa. Sari Vähäsarja / Yle
 Järvi ja McLoud eivät ole huolissaan Instagramin mahdollisista lähestymisyrityksistä. He eivät ole sellaisiin törmänneet, mutta tietävät, miten toimia. Jos kuviin tulee epämiellyttäviä kommentteja, kommentoijan voi ilmiantaa ja estää. Silloin estetty ei enää näe käyttäjän julkaisuja.
 Muutenkin henkilön voi estää ja ilmiantaa, jos tilillä tapahtuu jotain epäilyttävää.
 – Kunhan vain tajuaa, että se ei ole ihan normaalia, sanoo Della McLoud.
 Jos tarpeeksi moni ilmiantaa saman henkilön, käyttäjä voidaan poistaa.
 Jos joku tuntematon yrittää lähettää viestiä, käyttäjä tekee jo ennakkoon päätöksen siitä, voiko tämä lähettää viestit vai ei eli hyväksyy tai hylkää yrityksen.
 – Jos en halua puhua epäilyttävälle ihmiselle, voin estää sen. Hän ei saa edes tietää sitä, joten se on helppo valinta, sanoo Ella.
 Osa nuorista julkaisee Instagramissa paljonkin kuvia, toisille se on paikka, jossa selaillaan toisten sisältöjä. Sari Veikkolainen / Yle
 Ella Järvi seuraa myös muutamaa kymmentä julkkista. Pari kertaa kuuluisan henkilön kuvien kommentointi ja kommentin saama suosio on tuonut kertarysäyksellä parikymmentä uutta seuraajaa. Heistä pari laittoi viestiäkin, mutta häiritseviksi Järvi ei yhteydenottoja kokenut.
 Jos epäilyttävää lähestymistä tulisi, Järvi ilmiantaisi ja estäisi yrittäjän. Vanhemmille hän kertoisi vain, jos kommentit olisivat tosi pahoja.
 Sekasin-chatissa on kuultu kertomuksia, joissa nuori on viehättynyt esimerkiksi kannustuksista ja kehuista ja aloittaa yhteydenpidon, joka myöhemmin ahdistaa. Vanhemmille kertomiseen on korkea kynnys, ja  aikuisten arvellaankin tietävän vain murto-osan tapauksista .
 Työn alla olevan väitöstutkimuksen mukaan  nuoret eivät kerro edes seksiin viittaavista viesteistä aikuisille , saati poliisille. Tutkijan mukaan he eivät pidä viestejä niin vakavina ja kokevat, että henkilön blokkaaminen riittää. Psykologi neuvoo silti kertomaan asiasta, sillä usein kalastelija jatkaa niin kauan, että saa jonkun suostumaan kontaktiin.
 Kokkolalaisissa yläkouluissa jututetuista oppilaista jotkut kertovat välttävänsä vanhemmille kertomista lähestymisyrityksistä siksi, että pelkäävät näiden suuttuvan ja ottavan kännykän pois.
 Ella Järvi uskoo, että hänen vanhempansa vain pyytäisivät tekemään käyttäjästä yksityisen. Vanhemmat ovat itsekin sosiaalisessa mediassa, eikä tuo maailma siis ole heille outo.
 Myös Della McLoud kertoisi kotona, jos törmäisi huolestuttaviin ilmiöihin. Hän uskoo silti, että on myös tiukempia perheitä – ja että tiukkuus voi johtua siitä, etteivät aikuiset tiedä, miten vaikkapa Instagram toimii.
 – Silloin halutaan ehkä suojella käskemällä vain pois sieltä.
 Snapchatissa kuva säilyy vain aikansa
 Oulun poliisi julkaisi Instagram-storyssaan neuvoja  siitä, mitä tehdä, jos saa somessa epäilyttävän yhteydenoton. Samalla poliisi toivoo, että vanhemmat hankkisivat edes perustiedot siitä, miten sosiaalinen media toimii.
 Ella Järvi ja Della McLoud tietävät, ettei kenen tahansa kanssa aleta mihinkään. Jos joku outo lähestyy, hänestä tehdään taustatutkimusta.
 – Ilmeisesti se ei ole kaikille itsestäänselvyys., ja nehän voivat olla tosi hyviäkin peittämään totuutta. Itselle on ihan selvää, ettei voi mennä juttelemaan kenelle tahansa, sanoo McLoud.
 Snapchatin riskit ovat Instaa pienemmät, arvioivat Järvi ja McLoud. Instassa postaus pysyy niin kauan, kunnes käyttäjä poistaa kuvan. Jos joku ottaa siitä screenshotin eli kuvakaappauksen, kuvan julkaisija ei edes tiedä sitä.
 – Snapiin laitetut kuvat taas häviävät 24 tunnin sisällä ja saat tietää, jos kuvastasi otetaan näyttökuva tai kuva katsotaan uudelleen. Eli jos tulee jotain epäilyttävää, huomaat sen.
 Artikkelia muutettu kello 21.23: korjattu Della McLoudin nimen kirjoitusasu.

Epäilyttävät lähestymiset voi estää ja ilmiantaa Instagramissa, ja monelle nuorelle se on arkea – "On ihan selvää, ettei voi mennä juttelemaan kenelle tahansa"


Summary: Venäjä ei ole osoittanut halua vaikeuttaa Serbian EU-pyrkimyksiä. Veljesmaan pääsystä EU:hun saattaisi olla Venäjälle jopa hyötyä.

Serbian ilmavoimien koneet saattoivat  Vladimir Putinin  konetta sen lähestyessä Belgradia. Näky oli presidentille kotoisa, sillä Venäjä lahjoitti hiljattain Serbialle kuusi käytettyä MiG-29-hävittäjää.
 Sotakalustohankinnat ovat yksi esimerkki Venäjän ja Serbian tiiviistä suhteista, joita Putin halusi torstain vierailulla vahvistaa.
 Vastaanotto oli ylitsevuotava: Venäjän liput liehuivat, kirkkojen kellot kumisivat ja kansa hurrasi. Isännälleen presidentti  Aleksandar Vučićille  Putin kehui kasvanutta kauppaa ja suhteiden monipuolistumista.
 – Olen tyytyväinen saadessani tilaisuuden vierailla ystävällismielisessä veljesmaassa, jotta voimme keskustella tulevasta yhteistyöstä, Putin sanoi uutistoimisto Tassin mukaan.
 Kaasua ja öljyä Serbia ostaa Venäjältä jo paljon, mutta suunnitelmissa on muun muassa ydinvoimayhteistyötä. Vučić on entinen nationalisti, joka nyt kannattaa hakeutumista EU:n jäseneksi.
 Ulkopoliittisen instituutin vanhemman tutkijan  Emma Hakalan  mukaan Serbia pyrkii tasapainoilemaan idän ja lännen välillä.
 – Serbian EU-pyrkimys on nähdäkseni ihan aito, mutta samalla ajatellaan, ettei se saa sulkea pois sitä, että pidetään hyvät välit Venäjään, Hakala sanoo.
 Venäjä ei ole vastustanut Serbian EU-pyrkimyksiä
 Venäjä on ollut käärmeissään lännelle, joka Putinin mukaan juoni Montenegron Naton jäseneksi ja näyttää vaikuttavan samaan suuntaan Makedoniassa.
 Serbia ei Natoon pyri, eikä Venäjä ole osoittanut halua vaikeuttaa maan EU-pyrkimyksiä.
 – Venäjä voisi ehkä sopeutua siihen, että Serbia liittyisi EU:hun ja toimisi siellä jonkinlaisena Venäjän äänitorvena, Hakala pohtii.
 Lännen kannalta huolestuttavia olivat tiedot, joiden mukaan Vucic oli kutsunut Putinia tapaamaan myös Montenegron Venäjä-mielistä oppositiota sekä Bosnian serbitasavallan separatistihenkisen presidentin  Milorad Dodikin .
 Putin: Kosovon armeijan perustaminen laitonta
 Venäjän läheinen suhde Serbiaan pohjaa slaavilaisuuteen ja ortodoksiseen uskoon. Tärkeä tekijä on myös se, että Venäjä ei ole tunnustanut serbeille traumaattista Kosovon itsenäistymistä.
 Torstaina Belgradissa Putin soimasi Kosovoa jännitteiden lietsomisesta.
 – Ensisijaisesti tarkoitan heidän päätöstään perustaa niin kutsuttu Kosovon armeija 14. joulukuuta, hän sanoi Tassin mukaan.
 Putin sanoi pitävänsä Kosovon armeijan perustamista laittomana ja arvioi, että se voi aiheuttaa epävakautta Balkanilla.
 Putin on kyselyiden mukaan ylivoimaisesti suosituin ulkomainen poliitikko Serbiassa.
 Suurmielenosoituksia demokratian puolesta
 Itsevaltaisista otteista ja lehdistönvapauden rajoittamisesta syytetty Vučić on ollut kotimaassaan ahtaalla häntä vastaan viikkoja jatkuneiden suurmielenosoitusten takia. Protestoijat eivät ole erityisesti Venäjän tai EU:n puolella, mutta jäsenyyspyrkimysten kannalta mielenosoitusten syyllä on merkitystä.
 Hakalan mukaan unioni ei ole toistaiseksi kovin ärhäkästi nostanut esiin Serbian epädemokraattisia piirteitä.
 – Mitä lähemmäs EU-liittymistä tullaan, niin kyllä varmaan jossain vaiheessa niitä täytyy käsitellä, jotta vältettäisiin aiempia virheitä ja opittaisiin aiemmista arveluttavista laajentumisista, hän sanoo.
 Lisää aiheesta:
 Kosovo perusti oman armeijan – ja välit Serbian kanssa huononivat entisestään

Putin sai sankarin vastaanoton idän ja lännen välillä tasapainoilevassa Serbiassa – syytti Kosovoa jännitteiden lietsomisesta


Summary: Seksuaalioikeuksia ajava Sexpo toivoo parempaa seksuaalikasvatusta ja seksuaalisuuden monimuotoisuuden ymmärtämistä.

Voi ei, taas puhetta ja juttu seksuaalisuudesta! Tarvitseeko siitä koko ajan huudella, sehän on jokaisen ihmisen yksityisasia, saattaa moni meistä ajatella.
 – Kunpa se olisikin yksityisasia, huudahtaa Sexpon toiminnanjohtaja  Tommi Paalanen  hieman huvittuneena.
 Lainsäädäntö on täynnä säännöksiä, jotka vaikuttavat seksuaalisuuteemme ja sen ilmaisemiseen. Myös vakiintuneet käytännöt määrittelevät seksuaalisuuttamme. Kun näistä asioista keskustellaan, ei yksityisyydestä ole tietoakaan.
 – Keskustelu seksuaalisuutta koskevista laeista tai käytännöistä on suorastaan raivokasta sekä hyvässä että pahassa, Paalanen sanoo.
 Keskustelun raivokkuus johtuu osittain siitä, että sekoitamme helposti seksuaalisuuden ja seksin. Seksi saakin olla yksityisasia, mutta seksuaalisuus on paljon laajempi kokonaisuus, sanoo Sexpon puheenjohtaja  Tiia Forsström .
 – Seksuaalisuus liittyy aivan kaikkeen politiikkaan, sosiaali- ja terveyspolitiikasta talouspolitiikkaan. Seksuaalipolitiikka tarkoittaa meidän kehollisuuteen ja sukupuoleen liittyviä kysymyksiä, perheen perustamiseen liittyviä kysymyksiä ja niin edelleen.
 Haaveena seksipositiivinen yhteiskunta
 Tänä vuonna 50 vuotta täyttävä  Sexpo  kokosi juhlavuoden kunniaksi seksuaalipoliittiset linjauksensa kirjaksi. Paalasen, Forsströmin ja  Anni Ahtolan  kirjoittaman teoksen nimi  Nautinnon aika  tiivistää hyvin Sexpon tavoitteet.
 – Meidän tulevaisuudenvisiomme on yhteiskunta, jossa seksuaalisuuden ympärillä olisi vapautta, Tommi Paalanen sanoo.
 Vaikka yhteiskunta on 50 vuodessa vapautunut ja muuttunut paljon suvaitsevaisempaan suuntaan, on vapaaseen ihanneyhteiskuntaan vielä matkaa.
 Jaani Lampinen / Yle
 – Meillä Suomessa mättää yhä kielteinen suhtautuminen seksuaalisuuden toteuttamiseen. Siitä puhutaan useimmiten vaaran ja kieltojen kautta, sanoo Tiia Forsström.
 Myös päätöksenteossa on Sexpon mukaan yhä puutteita. Seksuaalisuuden tärkeyttä ei täysin ymmärretä eikä oteta huomioon päätöksenteossa. Seksuaalineuvojanakin työskentelevä Forsström muistuttaa, että kyseessä on kuitenkin hyvin keskeinen osa ihmisenä olemista ja hyvinvointia. Siksi seksuaalisuuden pitäisi olla myös oleellinen osa hyvinvointipolitiikkaa.
 Ymmärrys seksuaalisuudesta laajemmaksi
 Nautinnon aika  -kirja herättelee hyvinvointi- ja kasvatustyötä tekeviä sekä päättäjiä näkemään seksuaalisuuden ja ihmissuhteiden moninaisuuden työssään. Ihmiset pitäisi kohdata avoimin mielin, eikä esimerkiksi olettaa kaikkien olevan heteroseksuaaleja.
 Myös ihmissuhteiden moninaisuuden ymmärtäminen olisi tärkeää, jotta kaikki ihmiset tulisivat esimerkiksi sosiaali- ja terveyspalveluissa kohdatuiksi tasa-arvoisesti ja kunnioittavasti.
 Asennemuutosten toivomisen lisäksi Sexpon seksuaalipoliittinen ohjelma sisältää lukuisia vaatimuksia koulujen seksuaalikasvatuksen parantamisesta seksityön dekriminalisointiin. Helpoiten toteutettavissa ovat yksinkertaiset lainsäädäntömuutokset, jotka ovat jo vireillä tai suunnitteilla. Tällainen on esimerkiksi translain muutos  (sanomalehti Karjalaisen kysely kansanedustajille aiheesta) .
 Jaani Lampinen / Yle
 Myös tietoa ja osaamista seksuaalisuusasioista viedään jo nyt esimerkiksi kouluihin ja vammaispalveluyksiköihin.
 – Työ etenee koko ajan, vaikka se on hidasta. Esimerkiksi seksuaalikasvatuksessa työ tehdään tänään, mutta tulokset voivat näkyä vasta vuosikymmenen kuluessa, Tommi Paalanen kertoo.
 Tiia Forsström kannustaa kuntia tekemään pilottikokeiluja vaikka koulujen tai vammaisten seksuaalineuvonnan parantamiseksi. Kokeilut eivät maksa kunnalle paljon, mutta voivat tuottaa paljon seksuaalista hyvinvointia.
 Haaveena seksuaalisuuden huomioiminen kaikessa päätöksenteossa
 Miltä Suomen seksuaalipolitiikka sitten näyttäisi 50 vuoden päästä, jos Sexpo saisi päättää? Sekä toiminnanjohtaja Tommi Paalanen että puheenjohtaja Tiia Forsström hymyilevät kysymykselle muikeasti.
 – Minun fantasiani on, että seksuaaliseen hyvinvointiin liittyvät asiat eivät olisi pelkästään kolmannen sektorin, kuten järjestöjen hoidettavana, sanoo Forsström.
 Paalanen nyökyttelee vieressä.
 – Unelmoin jonkinlaisesta seksuaalioikeuksien keskuksesta, jossa näitä asioita keskitetysti hoidettaisiin. Ja että siellä olisi töissä enemmän kuin yksi puolipäiväinen, stressaantunut työntekijä.
 – Kaikesta mekin fantasioimme, Paalanen nauraa.

Haaveena seksimyönteinen Suomi – 50 vuotta täyttävä Sexpo vaatii seksuaalisuuden huomioimista kaikessa päätöksenteossa


Summary: Lihaa ja maitotuotteita ei raportissa kielletä täysin, mutta niiden syömistä pitäisi vähentää länsimaissa rajusti.

The EAT-Lancet -komission  juuri julkaistun tutkimuksen mukaan sen määrittelemillä ravintosuosituksilla voitaisiin pelastaa miljoonia ihmishenkiä, taata terveellinen ruokavalio koko maapallon kasvavalle väestölle ja välttää ympäristökatastrofi.
 Raportin pääviesti on se, että ihmisten olisi alettava syömään yhä kasvispainotteisemmin ja terveellisemmin väestön kasvaessa ja ilmastonmuutoksen edetessä. Raportissa katsotaan vuoteen 2050, jolloin maapallolla elää ennusteiden mukaan 10 miljardia ihmistä.
 Täältä voit lukea tiivistelmän raportista , jonka tavoitteena on ohjata maailmaa paitsi terveelliseen ruokavalioon myös kestävään ruoantuotantoon.
 Vihanneksia puolet enemmän, lihaa puolet vähemmän
 Tutkijoiden mukaan terveysongelmat sekä väestönkasvuun liittyvät haasteet voitaisiin ratkaista korvaamalla eläinperäinen ravinto suurelta osin kasviksilla.
 Lancetin raportti tiivistää, että ihmisten pitäisi syödä vihanneksia, hedelmiä, pähkinöitä ja palkokasveja kaksi kertaa nykyistä enemmän. Punaisen lihan ja sokerin syömistä pitäisi vähentää yli puolella.
 Puolet lautasesta olisi oltava kasviksia ja hedelmiä, kolmannes täysjyväviljaa. Kaloreita kasvispainotteisessa dieetissä on 2 500 päivässä.
 Lähde: EAT–Lancet Commission Yle Uutisgrafiikka
 Lancet-komission mukaan tällainen  Planetary health diet  (vapaasti suomennettuna  planetaarinen eli koko planeetan terveellinen ruokavalio ) ratkaisisi epäterveellisen ruoan ongelman ja ehkäisisi vuosittain 11 miljoonan ihmisen ennenaikaisen kuoleman.
 Nykyisin 820 miljoonaa ihmistä elää puutteellisella ravinnolla ja suurempi joukko syö joko huonolaatuista ruokaa tai syö liikaa.
 Raportin mukaan epäterveellinen ruoka tappaa enemmän ihmisiä kuin sukupuolitaudit, alkoholi, huumeet ja tupakka yhteensä.
 Ravitsemuksen erikoistutkija  Heli Kuusipalo  Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselta pitää tutkimusta merkittävänä.
 – On hienoa, että tutkimusraportissa on paljon konkretiaa. Juuri tällaista tietoa tarvitaan. En voisi olla enempää samaa mieltä raportin kanssa, Kuusipalo arvioi.
 Kieltojen tie ei ole tehokkain
 Suositellun ruokavalion noudattaminen vaatisi paljon ponnistelua vauraiden maiden ihmisiltä. Lihaa ja maitotuotteita ei Lancetin raportissa kielletä täysin, mutta niiden syömistä pitäisi vähentää rajusti.
 Amerikkalaisten ja kanadalaisten pitäisi hillitä punaisen lihan syömistä 84 prosenttia ja eurooppalaisten 77 prosenttia.
 Suuri osa maailman väestöstä syö punaista lihaa jo nykyisellään suosituksen mukaisesti tai suosituksia vähemmän. Sen sijaan Aasiassa pitäisi vähentää kalan kulutusta.
 Suositeltua ruokavaliota noudattamallakin voisi vielä syödä suunnilleen yhden naudanlihahampurilaisen ja kaksi pientä annosta kalaa tai kanaa viikossa.
 Länsimaalaisten pitäisi tutkijoiden mukaan hillitä reippaasti punaisen lihan syömistä.  Jyrki Lyytikkä / Yle
 Suomessa tämän hetkinen suositus, on että punaista lihaa ei syötäisi yli 500 grammaa viikossa. Suomalaismiehet syövät lihaa kuitenkin keskimäärin viikoittain yli 800 grammaa.
 Raportin suositukset ovat paljon alhaisemmat. Kieltojen tie ei tutkijan mukaan kuitenkaan ole paras tie vaikuttaa tottumuksiin.
 – Siitä tulee vaikeaa, jos lähdetään siitä, mitä kaikkea ei saa tehdä. Ei pidä keskustella siitä, saako grillijuhlissa syödä viisi pihviä, vaan sen sijaan pitäisi miettiä asiaa toista kautta eli sitä mitä voitaisiin tehdä toisin, toteaa Heli Kuusipalo.
 "Terveellinen ruoka kaikille on realismia"
 Erikoistutkija Heli Kuusipalo THL:stä arvioi, että kymmenen miljardin ihmisen ruokkiminen terveellisesti on mahdollista.
 – Kyllä se on realismia. Tiedämme jo nyt, että tapamme tuottaa ruokaa on tehotonta ja hävikki liian suurta. Niihin puuttumalla voidaan päästä tuloksiin.
 Ruokahävikin vähentäminen olisi merkittävä askel.
 Vihannekset ovat monille liian kalliita. Tutkijoiden mukaan kasvisten tuotantoon ja kuluttamiseen pitäisi kannustaa esimerkiksi veroratkaisuilla.  AOP
 – Globaalissa pohjoisessa jopa 40 prosenttia ruoasta menee hävikkiin edes käymättä lautasella. Etelässä sadoista saman verran menee pilalle ennen kuin se päätyy ruokapöytiin tai tuotantoon.
 Yhtenä keinona ruokailutottumusten muuttamisen Lancetin raportissa esitetään punaisen lihan kovempaa verotusta. Erikoistutkija Heli Kuusipalo pitää tätä pohtimisen arvoisena.
 Kasvisten tuotantoon ja kuluttamiseen taas voitaisiin hintapolitiikalla kannustaa, hän sanoo.
 – Vaikkapa makeisveron vastapainoksi pitäisi miettiä sitä, että ilmastoystävällinen ja terveellinen ruoka olisi myös edullista.
 Raportissa kiinnitetään huomiota maatalouden ja erityisesti lihatalouden ympäristövaikutuksiin. Tutkijat linjaavat, ettei viljeltyä alaa saisi nykyisestä kasvattaa, vaan tuotantoa olisi muutettava nykyistä kestävemmäksi ja tehokkaammaksi.
 Tutkimusta aletaan seuraavaksi jalkauttaa päättäjille.
 Tutkimukseen osallistui 37 asiantuntijaa eri puolilta maailmaa. Mukana oli niin ravitsemuksen, ilmaston kuin maataloudenkin asiantuntijoita.
 Aiheesta muualla:
 Summary Report of the EAT-Lancet Commission
 The Guardian: New plant-focused diet would ‘transform’ planet’s future, say scientists
 BBC: The diet to save lives, the planet and feed us all?

Tutkijat kehittivät planetaarisen ruokavalion – Se estäisi miljoonia ennenaikaisia kuolemia ja ruokkisi terveellisesti koko maapallon väestön


Summary: Toni Piispanen on paralympiavoittaja, jonka tarina motivoi myös työyhteisöjä

Urheilu on antanut mutta myös ottanut. Näin sanoo 42-vuotias  Toni Piispanen , jolla on takanaan pitkä ja menestyksekäs urheilu-ura. Piispanen on edelleen aktiiviurheilija ja tähtää Tokion 2020 paralympialaisiin ratakelauksessa.
  Periksiantamattomuus on itsensä tuntemista
 Piispanen käyttää itseään esimerkkinä pitäessään yleisöluentoja tai yrityskoulutuksia periksiantamattomuudesta. Hän halvaantui 17- vuotiaana karatenäytöksessä ja on kulkenut pitkän tien paralympiavoittajaksi.
 Kuntoutuminen ja urheilu-uran luominen on opettanut tavoitteiden asettamista ja työtä niiden saavuttamiseksi. Samoja asioita, joita pyöritellään myös yrityksissä ja työyhteisöissä päivittäin.
 – Periksiantamattomuuteen ja tavoitteisiin liittyy vahvasti itsensä tunteminen. Viidellä kysymyksellä saa selville, ovatko ihmiset onnellisia ja sinut itsensä kanssa.
 Piispasen kysymykset ovat:
 Kuka olet? Mitä teet? Kenelle teet? Mihin tekemisellä vaikutetaan? Mikä vaikuttamisen lopputulos on?
 – Näihin kysymyksiin vastaamalla tietää, onko löytänyt paikkansa esimerkiksi työyhteisössä ja mikä ihmistä motivoi. Sitten voidaan miettiä, mikä on tavoitteiden tai onnellisuuden esteenä.
 Yhdellä positiivisella ajatuksella päivässä on suuri merkitys
 Puoli seitsemän -ohjelmassa vieraillut Piispanen uskoo, että periksiantamattomuus on ominaisuus, jota voi opetella ja siihen liittyy vahvasti positiivisuus.
 – Kun makasin onnettomuuteni jälkeen sairaalassa kallovedossa kuusi viikkoa huomasin, että yksikin positiivinen ajatus päivässä loi myös lähiympäristössä lisää positiivisuutta. Tajusin, että jos jokainen hoitaa oman tonttinsa ja tuo positiivisuutta esille, minäkin olen positiivisempi ja kuntoudun takaisin urheilun pariin ja elämässä eteenpäin.
 Katso Toni Piispasen koko haastattelu  täältä .

Yhdellä positiivisella ajatuksella päivässä on suuri merkitys – Toni Piispanen nousi kallovedosta motivaatiopuhujaksi


Summary: Valtiosääntöoikeuden professori Tuomas Ojanen toteaa, että palautuskielto kuuluu  ehdottomien ihmisoikeuksien joukkoon ja on kaikissa keskeisissä kansainvälisissä ihmisoikeussopimuksissa.

Valtiosääntöoikeuden professori Tuomas Ojanen Helsingin yliopistosta arvostelee sinisten avausta turvapaikanhakijoiden karkottamisperusteiden helpottamisesta ja perustuslain muuttamisesta niiden osalta.
 – Tämä on räikeä ja vakavin ylilyönti, mitä keskustelussa julkisuudessa on tullut vastaan, Ojanen totesi torstain A-talkin haastattelussa.
 Perustuslain pykälässä yhdeksän todetaan: ”Ulkomaalaista ei saa karkottaa, luovuttaa tai palauttaa, jos häntä uhkaa kuolemanrangaistus, kidutus tai muu ihmisarvoa loukkaava kohtelu”
 – Palautuskielto kuuluu ehdottomien ihmisoikeuksien joukkoon ja siitä ei voida missään tilanteessa poiketa. Se ei ole pelkästään perustuslaissamme vaan kaikissa keskeisissä ihmisoikeussopimuksissamme, kuten Euroopan ihmisoikeussopimuksessa ja YK:n ihmisoikeussopimusjärjestelmässä.
 – On erittäin vakavaa, jos hallituspuolue, josta muun muassa ulkoministeri tulee, esittää tällaista, mikä kyseenalaistaa perus- ja ihmisoikeusjärjestelmän ytimessä olevia asioita, Ojanen painotti.
 Hyvää sanottavaa, myös perustuslain näkökulmasta, on Ojasen mielestä lapsiin kohdistuvien seksuaalirikosten ja niiden rangaistusasteikkojen kiristämisestä sekä seksuaalirikossäädännön kokonaisuudistuksesta.
 Kansalalaisuuden menettämisen perusteet löytyvät valtion elintärkeitä etuja uhkaavasta toiminnasta
 Kansalaisuuden menettämisen ympärille kietoutuva lisäehdotus onkin sitten Ojasen mukaan vaikeampi asia.
 – Kansalaisuuden menettämisen perusteisiin halutaan esityksessä lisätä valtio- ja maanpetosrikokset ja terrorismirikokset. Se on helpommin hyväksyttävissä siksi, että kansainväliset sopimusvelvoitteet kansalaisuuden menettämiseen liittyvissä asioissa sallivat, että kun on kysymys valtion elintärkeitä etuja vaarantavasta toiminnasta, kansalaisuus voidaan perua.
 Ojasen mukaan on huomattava, että vakava rikos ei siis riitä, vaan rikoksen on vaarannettava valtion elintärkeitä etuja.
 – Seksuaalirikokset eivät näitä kynnyksiä ylitä. Sopimuksista tulee myös muita asioita esille, kuten se, ettei voida taannehtivin vaikutuksin säätää kansalaisuuden menettämiseen liittyvää lainsäädäntöä eikä alaikäisten tekemien vakavienkaan rikosten osalta kansalaisuutta saa menettää.
 Aiheesta aiemmin :
 Suomessa suunnitellaan raiskauslakien muutoksia – Miten rikoslain muutos Ruotsissa vaikutti?
 Raiskauslait remonttiin: Sukupuoliyhteys lapsen kanssa halutaan muuttaa raiskaukseksi

Valtiosääntöoikeuden professori pitää sinisten avausta karkottamisperusteista vakavana ylilyöntinä


Summary: Kolarissa mukana olleen toisen auton kaksi ihmistä loukkaantui lievästi.

Britannian kuningattaren  Elisabetin  aviomies prinssi  Philip , 97, selvisi säikähdyksellä auto-onnettomuudesta torstaina lähellä kuningasperheen omistamaa Sandringhamin kartanoa. Onnettomuus tapahtui kolmen aikaan iltapäivällä paikallista aikaa.
 Brittihovin edustaja kertoi uutistoimisto AFP:lle, että prinssi Philip kävi varmuuden vuoksi lääkärintarkastuksessa, jossa varmistettiin, että Edinburghin herttuan arvonimeä kantavalle Philipille ei ollut käynyt kuinkaan.
 Hovin mukaan toisessa autossa olleet kaksi matkustajaa loukkaantuivat lievästi.
 Onnettomuus tapahtui, kun prinssi oli kääntymässä yksityiseltä ajotieltä isommalle tielle. Silminnäkijät kertoivat  BBC:lle , että prinssi Philip oli itse ajanut Land Rover -merkkistä autoa. Silminnäkijät auttoivat miehen ulos autosta. Hänen kerrottiin olleen tajuissaan, mutta hyvin järkyttyneessä mielentilassa.
 Hovista ei kerrottu, oliko hän autossa kolarin sattuessa yksin.

Britannian prinssi Philip, 97, kolaroi lähellä kuninkaallisten kartanoa – BBC: prinssi ajoi itse autoa


Summary: Presidentti vaatii edelleen 5,7 miljardia dollaria tavoittelemalleen muurille.

Yhdysvaltojen presidentti  Donald Trump  ehdottaa, että laittomasti maahan tulleiden lasten suojelemiseksi luotu Daca-ohjelma saisi kolmen vuoden jatkoajan.
 Lisäksi presidentti haluaa, että Yhdysvaltain etelärajalle palkataan 2750 uutta rajavartijaa.
 Vastineeksi presidentti haluaa 5,7 miljardia dollaria tavoittelemalleen muurille.
 Trump ilmoitti uudesta tarjouksestaan puheessaan lauantai-iltana Suomen aikaa.
 Osa Yhdysvaltojen hallinnosta on suljettuna jo viidettä viikkoa Meksikon rajamuurin rahoitusta koskevan kiistan takia.
 Kerromme aiheesta pian lisää.

Trumpilta uusi tarjous muurikiistan ratkaisemiseksi


Summary: Tänä iltana selviää, millaisen vastatarjouksen Trump tekee demokraateille, jos tekee. Trumpin puhe alkaa kello 23 Suomen aikaa.

Yhdysvaltain presidentti Donald Trump on luvannut antaa vielä tänään merkittävän ilmoituksen.
 Hänen puheensa kärki on siinä, miten kuukauden kiinni ollut liittovaltion hallinto saadaan taas auki. Kiinnostavaa on myös se, tekeekö hän uuden tarjouksen demokraateille Meksikon muurin rahoituksesta.
 Trump haluaa yli viiden miljardin dollarin rahoituksen Meksikon vastaiselle muurille. Hän arvioi muurin vähentävän laitonta siirtolaisuutta Yhdysvaltoihin. Trumpin mukaan siirtolaiset tuovat väkivallan ja huumekaupan ongelmia tullessaan.
 Demokraattienemmistöinen kongressi ei ole taipunut Trumpin vaatimukseen muurista. Demokraatit pitävät sitä liian kalliina ja lopulta myös tehottomana estämään siirtolaisuutta.
 Rahoituskiistan vuoksi osa liittovaltion hallinnosta on ollut jo lähes kuukauden kiinni. Hallinnon sulun vuoksi noin 800 000 hallinnon työntekijää on ollut tuon ajan palkatta.
 Yhtenä vaihtoehtona Trump on väläyttänyt hätätilalakien käyttöönottoa. Tällöin hän voisi tehdä muurin rahoituksesta päätöksen kuulematta kongressia.

Trump puhuu, avautuvatko solmut – hallinto ollut kuukauden kiinni ja muuri vailla rahaa


Summary: Suomalaistähti korvaa Victoria Beckhamin, joka ei osallistu yhtyeen uudelle konserttikiertueelle.

Suomalainen laulajatähti  Saara Aalto  on pyydetty mukaan takavuosien suosikkiyhtyeen Spice Girlsin paluukiertueelle. Asiasta kertoo brittiläinen  juorulehti The Sun .
 Aalto korvaisi  Victoria Beckhamin , joka ei osallistu kiertueelle.
 Lehden tietojen mukaan Aalto on kysynyt Sporty Spiceltä,  Melanie C:ltä , voisiko tulla mukaan kuudenneksi spiceksi. Melanie oli vastannut, että Saara voisi olla viides.
 – Hän sanoi, että heillä on tilaa laulajalle, joka todella osaa laulaa. Minusta oli aivan uskomatonta, että hän todella sanoi niin, Aalto kertoo The Sunin haastattelussa.
 Aallon mukaan Victorian korvaaminen olisi hänelle helppoa.
 – Posh oli minun suosikkini ja hänellä ei ole kovin paljon laulettavaa.
 Aalto paljasti haastattelussa myös saaneensa apua  Geri Hornerilta , Ginger Spiceltä, joka on kirjoittanut Aallolle laulun, joka on määrä ottaa mukaan Aallon tulossa olevaan albumiin.
 – Tämä menee entistä hullummaksi! Geri kirjoitti sen ja haluaa, että laulan sen, Aalto kertoo.
 Spice Girlsin on määrä pitää kesällä kuusi stadionkonserttia. Saara Aalto osallistuisi ainakin osaan niistä.
 Saara on tällä hetkellä mukana Dancing on Ice -jäätanssikilpailussa. Tänä viikonloppuna hänen on määrä tehdä vaikutus yleisöön laulamalla luisteluesityksensä aikana.
 Saara Aalto nousi kansainväliseen maineeseen menestymällä Britannian X-Factor -ohjelmassa sekä Suomen edustajana Euroviisu-kilpailuissa.
 Aallon Spice Girls -kutsusta kertoi Suomessa ensin Ilta-Sanomat.

The Sun: Saara Aallosta uusi Spice Girl


Summary: Ylen kyselyn mukaan neljä puoluejohtajaa olisi valmiita vähentämään hävittäjien määrää. Nykyisiä Hornetteja on 64 kappaletta.

Puolustusministeri  Jussi Niinistön  (sin.) mukaan Suomessa pitäisi olla hävittäjiä sata. Hän sanoo Yle TV1:n Ykkösaamussa, että määrä riittäisi koko maan jatkuvaan puolustamiseen, mutta se vaatisi myös huomattavasti enemmän rahaa.
 Ylen tänään julkaiseman kyselyn mukaan SDP, vasemmistoliitto, vihreät ja perussuomalaiset ovat valmiita vähentämään hävittäjien määrää.
 Suomi valmistautuu suureen puolustusinvestointiin. Nykyiset Hornet-hävittäjät, joita aikanaan hankittiin 64 kappaletta, on päätetty korvata uusilla. Tarjouspyynnöt näistä on lähetetty.
 – Aika yllättävä tieto, ainakin siinä mielessä, että perussuomalaiset ovat mukana punavihreän opposition kanssa. Tässä on kyse siitä halutaanko puolustaa koko maata. Jos hävittäjien määrästä tingitään niin sitten pitää määritellä alue, jota puolustetaan. Mielestäni se on vastuutonta politiikkaa.

Puolustusministeri Niinistö Ykkösaamussa: Hyvä hävittäjämäärä  sata


Valkeakoskella Pirkanmaalla tutkitaan kahden miehen kuolemaa henkirikoksena, kertoo poliisi.
 Miehet löytyivät kerrostaloasunnosta, johon tuli palohälytys puoli kahdentoista aikaan yöllä. Asunnossa oli pelastuslaitoksen saapuessa kytevä palo, poliisi kertoo.
 Poliisin mukaan ei ole vielä selvinnyt, ovatko miehet kuolleet palossa vai ennen sitä. Uhrit ovat paikalliset, vuonna 1980 ja 1989 syntyneet miehet.
 Tutkinta on vasta alkanut, eikä tutkinnanjohtaja Jari Kinnunen Sisä-Suomen poliisista vielä tarkenna, miksi tapausta tutkitaan henkirikoksena. Epäillystä tekijästä ei ole toistaiseksi tietoa eikä poliisi ole ottanut ketään kiinni, Kinnunen kertoi noin puoli kahdeksan aikaan lauantaiaamuna.
 Kerrostaloasunto sijaitsee Lempääläntiellä. Poliisin mukaan asunnon irtaimistoa paloi ja sinne tuli savuhaittaa, mutta naapuriasunnoille ei aiheutunut vaaraa.

Poliisi epäilee kahden miehen surmaa Valkeakoskella – löytyivät kytevästä kerrostaloasunnosta