Summary: Los Angelesissa elää asunnottomana noin 60 000 ihmistä. Vuokrat ovat kovia, eikä asuntoloita ole tarpeeksi.

Brownin perheen auto näyttää siltä kuin lapsiperhe olisi lomamatkalla. Takakontti tursuaa tavaraa, ja dvd-soittimessa pyörii Disneyn piirretty.
 Mutta perhe ei ole menossa mihinkään.
 Brownien parikymmentä vuotta vanha katumaasturi on pysäköity Los Angelesin keskustaan, vartioidulle parkkialueelle. Edessä on jälleen yksi yö kodittomana. Sellaiselle matkalle ei halua kukaan.
 Nelihenkinen perhe sai huhtikuussa häädön vuokrahuoneistostaan syistä, joista perheenäiti  Helen Brown  on niukkasanainen.
 – Meille tuli erimielisyyksiä naapureiden kanssa. Mieheni tupakointi aiheutti ongelmia, hän sanoo.
 Helen Brownin mukaan häätö oli epäoikeudenmukainen, koska vuokrarästejä ei ollut.
 Häädön jälkeen Brown on asunut miehensä  Josephin  sekä kahden kouluikäisen tyttärensä, 12-vuotiaan  Angelican  ja 10-vuotiaan  Esthelan  kanssa jo seitsemän kuukautta autossa.

 Helen Brown pitää perheensä tavarat hyvässä järjestyksessä takakontissa. Ruokatarvikkeille ja dvd-levyille on omat laatikkonsa, vaatteille omansa. Perheen huonekaluja säilytetään vuokravarastossa. Nina Svahn
 Los Angelesin piirikunnassa elää asunnottomana  noin 60 000 ihmistä. Asunnottomuus on vajaan vuosikymmenen aikana lisääntynyt roimasti: vuodesta 2011 kodittomien määrä on  kasvanut yli 50 prosenttia . Tilanne kuuluu Yhdysvaltain vaikempiin, ja sitä luonnehditaan kriisiksi.
 Los Angelesin kodittomuus on erityisen raakaa siksi, että kolme neljästä asunnottomasta viettää yönsä kadulla tai autossa, koska  yömajoja ja asuntoloita ei ole tarpeeksi .
 Kalifornian auringosta ja lämmöstä tunnetussa kaupungissa  paleltui viime vuonna kuoliaaksi enemmän kodittomia  kuin New Yorkissa. New Yorkissa kodittomia suojaa laki, joka  takaa jokaiselle oikeuden yömajaan . Jos asuntolassa ei ole tilaa, kaupunki vuokraa vaikka huoneen hotellista.
 Kaliforniassa  tutkitaan parhaillaan mahdollisuutta  alkaa toteuttaa samankaltaista politiikkaa.
 Kello on iltakymmenen,  ja 12-vuotias Angelica nukkuu jo. Hänestä ei näy täyteen pakatun auton takaosan uumenista hiustupsuakaan. Tyttö on ahtautunut makaamaan takapenkin ja peräkontin väliin, tavarakuormien ja takapenkin selkänojan puristukseen.
 Isäpuoli Joseph lepää punaisen viltin alla takapenkillä astetta väljemmissä oloissa. Tosin perheen kissanpennun, Mr. Brownin hiekkalaatikko jalkatilassa asettaa hänellekin omat akrobaattiset haasteensa.
  Esthela Brown on asunut perheensä kanssa kaupunkimaasturissa jo seitsemän kuukautta.  Nina Svahn
 – Mieheni ja tyttäreni vaihtelevat nukkumispaikkoja. Minä olen aina kuskin paikalla, ellen sitten ole aivan kuolemanväsynyt, Helen Brown kertoo.
 Esthela pääsee nukkumaan äitinsä viereen kartanlukijan paikalle.
 Pysäköintialueella on toistakymmentä autoa, joista monissa ikkunat on peitetty sisältäpäin. Myös Brownit ovat virittäneet sivuikkunan eteen pyyhkeen verhoksi.
 Yksityisyyden toive on ilmeinen. Kukaan ei pysäköi suoraan kenenkään viereen.
 Yöpysäköintipaikka on Brownin perheelle tärkeä turvasatama. Alue on vartioitu ja aidattu. Palvelun tarjoaa yksi Los Angelesin monista järjestöistä, jotka järjestävät kodittomille turvallisia yöparkkeja.
 Tähän yöparkkiin pääsy edellyttää, että auto on rekisterissä ja joko kodittoman oma tai hänelle todistettavasti käyttöön annettu. Auton on myös oltava ajokunnossa, sillä pysäköintialueelta on lähdettävä aamuseitsemältä pois. Päivisin pysäköintialue on muidenkin käytössä.
 Browneille se sopii, sillä Esthela menee kouluun seitsemäksi, Angelica puoli kahdeksaksi.
 Helen Brown uskoo tyttäriensä selviävän kodittomuudesta paremmin, kun hän pysyy vahvana. Esthela ei ole kertonut autossa asumisesta yhdellekään koulukaverilleen. Nina Svahn
 Esthela painaa päänsä äitinsä kainaloon.  Kujeilevan ja iloisen 10-vuotiaan mieli näyttää nukkumaanmenon hetkellä menevän toviksi matalaksi.
 – Olen surullinen, että meidän pitää asua autossa, Esthela sanoo hiljaa.
 Äiti halaa tytärtään, ja Esthela lähtee kapuamaan auton etupenkille kissa kainalossaan.
 Esthelan ja Angelican kaltaisia alle 18-vuotiaita on Los Angelesin kodittomista  alle kymmenesosa . Los Angelesissakin viranomaisten kiireellisyysasteikossa lapsiperheiden majoittaminen on kärkipäässä, mutta järjestelmä ei ole aukoton.
 Brownin perhe on pienituloisuutensa vuoksi oikeutettu julkiseen asumistukeen. Perheellä on silti ollut vaikeuksia löytää sopivaa asuntoa ja saada elämänsä järjestykseen.
 Asumistuen jälkeen vuokrasta jää itse maksettavaksi 30 prosenttia. Sekin on paljon, sillä Brownin perheessä kumpikaan aikuisista ei tällä hetkellä ole säännöllisessä päivätyössä. Joseph tekee satunnaisia keikkatöitä sähköasentajan opintojen ohella.
 Asuntoministeriön myöntämän  asumistuen ehtona on , että tukea saava kotitalous ei saa käyttää tuloistaan enempää kuin 40 prosenttia asumiseen.
 Kodittomia auttavan The Shower of Hope -järjestön johtaja  Mel Tillekeratne  tietää, että Los Angelesin vuokratasolla se on paljon vaadittu.
 – Los Angelesissa 600 000 ihmistä käyttää vuokraan vähintään 90 prosenttia tuloistaan. Suurin pelkomme on, että nämä ihmiset joutuvat kadulle, jos heidän asumisensa tukemiseksi ei tehdä mitään, Tillekeratne sanoo.
 Keith Jones on kiitollinen parkkipaikalla saamastaan illallisesta. Hän kuitenkin toivoisi, että pääsisi kesään mennessä omaan kotiin, jossa voisi kokata itse. Nina Svahn
 Rekka-auton kuljettaja Keith Jonesille kävi juuri niin.  Palkka ei riittänyt vuokraan, ja hän joutui kodittomaksi nelisen kuukautta sitten.
 Vastamäki alkoi, kun lääkäri totesi Jonesilla liian korkean verenpaineen eikä antanut enää lupaa ajaa isoa rekkaa. Kokopäiväinen työ vaihtui pienempiin, osa-aikaisiin kuljetushommiin. Takaisin rekan rattiin ei Jonesilla ole asiaa ennen kuin verenpaine laskee, ja sairauden hoito on vielä kesken.
 64-vuotias Jones asuu 1990-luvulla valmistetussa Honda-henkilöautossaan. Auto on Jonesin silmäterä, koska se on paitsi hänen kotinsa, myös hänen pääsylippunsa turvallisempaan yöpymispaikkaan ja töihin.
 – Pidän tätä autoa kuin kukkaa kämmenellä. Jos jotain menee rikki, kiirehdin äkkiä pennosistani korjausrahat kasaan, jotta saan pidettyä tämän liikenteessä, Jones sanoo.
 Ajokin mittariin on kertynyt jo yli 400 000 kilometriä, joten huoli auton kestämisestä lienee aiheellinen.
 Jones ei ole paljastanut tilannettaan työtovereilleen. Hän pakkaa yön jälkeen vilttinsä ja muut vähäiset tavaransa takakonttiin. Ulospäin autosta ei voi päätellä, että se on myös Jonesin koti.
 64-vuotias Jones jäi kodittomaksi, kun työt loppuivat sairastumisen vuoksi eivätkä rahat riittäneet vuokraan.  Nina Svahn
 Los Angelesin onneton asuntotilanne kismittää Jonesia valtavasti.
 – Kaikki on ihan poskellaan. Vuokrat nousevat, mutta palkat eivät. Vuokrataso on karannut hulluksi, ja nykyään tarvittaisiin kaksi, jopa kolme ihmistä maksamaan yhtä vuokraa, hän sanoo.
 Jones laskee, että pikkuyksiön vuokraan hän tarvitsisi 1 100–1 200 dollaria kuussa. Se on osa-aikatyötä tekevälle perheettömälle Jonesille paljon rahaa. Hän toivoo saavansa vuokranmaksuun asumistukea.
 Jones haluaa uskoa pääsevänsä ensi kesään mennessä kylmästä autosta oikeaan kotiin.
 – Minulle riittäisi pienikin huone. Haluaisin katon pääni päälle, paikan jossa käydä suihkussa ja tehdä ruokaa silloin, kun itse haluan.
 Keith Jones sanoo nukkuvansa levollisemmin, kun auto on valvotulla ja aidatulla parkkialueella. Nina Svahn
 Päättäjät ovat havahtuneet liian myöhään  asunnottomuusongelman vakavuuteen, sanoo The Shower of Hope -järjestön johtaja Mel Tillekeratne.
 Kaliforniassa tarvittaisiin viranomaislaskelmien mukaan noin  180 000 uutta kotia vuodessa , jotta asunnontarve saataisiin täytettyä.
 Huutavasta asuntopulasta huolimatta rakentamisen tahti on Kaliforniassa hidastunut. Uusien rakennuslupien määrä on laskenut viime vuodesta 16 prosenttia 93 000:een. Useiden perheiden asuintaloihin haettujen  rakennuslupien määrä väheni  eniten.
 Eikä rakentamisen määrä itsessään vielä takaa helpotusta kodittomuuteen, jos uudisrakennukset ovat kalliita loistohuoneistoja. Mel Tillekeratnen mukaan Los Angelesissa rakennuttajat ovat keskittyneet lähinnä niihin ja purkaneet luksushuoneistojen tieltä matalamman vuokran asuntoja.
 Rakennuttamista jarruttaa Kaliforniassa myös työvoimapula.  Los Angeles Times -lehden  mukaan se on pahentunut paperittomien maahantulijoiden tiukentuneen valvonnan vuoksi. Lisäksi materiaalikustannukset ovat nousseet, ja taantuman pelko hillitsee rakennuttajien päätöksentekoa.
 Samaan aikaan Kalifornian uudet, kerrostalojen rakentamiseen ohjaavat määräykset ovat törmänneet asukkaiden vastustukseen. Mel Tillekeratne on tilanteesta pahoillaan.
 – Los Angelesissa asuu valtavasti superrikkaita, pari sataa tuhatta miljonääriä. Meidän on ymmärrettävä, että autossa ja teltoissa nukkuvat voisivat olla ihan jossain muualla, jos kaikki olisimme valmiita luopumaan jostain.
 The Shower of Hope -järjestön vapaaehtoiset jakavat asunnottomille illallista. Nina Svahn
 Tillekeratne toivoisi rakentamisen lisäksi nopeampia keinoja  tilanteen helpottamiseen: työsuhdeasuntoja, vuokrakattoja ja jopa vuokrien jäädyttämistä.
 Jotain sen suuntaista onkin jo tulossa. Kaliforniassa hyväksyttiin tänä syksynä laki, joka tammikuusta alkaen  rajoittaa vuokrankorotukset osassa asunnoista  enintään viiteen prosenttiin vuodessa.
 Uudistus rajoittaa myös vuokranantajan häätöoikeutta silloin, kun vuokralainen on asunut asunnossa yli vuoden eikä hän ole rikkonut vuokrasopimusta tai jättänyt vuokria maksamatta.
 – Viimein päättäjät näyttävät tajunneen, että tästä kriisistä ei päästä rakentamalla. He odottivat kuitenkin liian pitkään, Tillekeratne sanoo.
 Kodittomuutta vuosia seurannut Tillekeratne arvioi, että ongelma pahenee lähivuosina entisestään.
 Los Angelesin päättäjät kuvittelivat pitkään virheellisesti, että pelkällä rakentamisella voitaisiin päästä asunnottomuudesta, sanoo kodittomia auttavan järjestön johtaja Mel Tillekeratne. Nina Svahn
 Koko Kalifornian osavaltion alueella  elää asunnottomana 130 000 ihmistä. Heistä yli kaksi kolmannesta on vailla yösuojaa.
 – Moni tulee Los Angelesiin suurin toivein, että menestyisi näyttelijänä tai muusikkona. Mutta tosiasiassa vain äärimmäisen harva onnistuu, Tillekeratne sanoo.
 Toisessa metropolissa San Franciscossa kodittomuutta ovat välillisesti ruokkineet Piilaakson teknologiayhtiöt. Korkeasti palkattujen it-osaajien myötä vuokrahinnat ovat nousseet monen palveluammatissa työskentelevän ulottumattomiin.
 San Franciscossa meni viime vuoden vaaleissa läpi lakialoite, jolla yli 50 miljoonan liikevaihtoa tekeviltä yrityksiltä aletaan periä  niin sanottua kodittomuusveroa . Sen tavoitteena on kerätä vuosittain 300 miljoonaa kaupungin kodittomien auttamiseen ja asuttamiseen.
 Lain puolustajien mukaan menestyneiden teknologiayhtiöiden moraalinen velvollisuus on auttaa ratkaisemaan ongelma, jonka pahenemista ne ovat itse edesauttaneet.
 Mel Tillekeratne tapaa työssään myös ihmisiä, jotka niin sanottu alustatalous on pakottanut yrittäjyyteen ilman vakituisia tuloja ja työsuhde-etuja. Hän mainitsee esimerkkinä kyytipalvelu Uberin.

 The Shower of Hope -järjestön liikutteltavat konttisuihkut helpottavat asunnottomien pesupaikkapulaa. Suihkukopit pestään ja desinfioidaan jokaisen käyttäjän jälkeen. Nina Svahn
 Kodittomia Uber-kuljettajia Tillekeratne näkee säännöllisesti järjestönsä yöparkeissa ja liikuteltavilla suihkupaikoilla.
 Järjestön konttisuihkuissa peseytyy viikoittain useita satoja ihmistä. Neljän suihkupaikan kontteja kierrätetään eri puolilla Los Angelesia.
 Kodittomille peseytymispaikan löytäminen on iso ongelma, ja hygienian puute altistaa terveysongelmille.  Nina Svahn
 Brownin perheen yöparkkialueelta ei suihkua löydy.  Autossa nukutun yön jälkeen unihiekat pyyhitään kosteuspyyhkeillä.
 Äiti Helen pitää huolen, että tytöistä ei huomaa kodittomuutta. Heillä on puhtaat vaatteet ja muodikkaat silmälasit. Esthelan luokkakavereista yksikään ei tiedä, että perhe asuu autossa.
 Helen Brown sanoo haluavansa katsoa eteenpäin sen sijaan, että jäisi katkeruuteen vellomaan. Hän ajattelee, että tyttäret kestävät kodittomuuden paremmin, kun saavat sitkeyden mallin äidiltään.
 Tänä aamuna ilmassa on toiveikkuutta. Brown on sopinut seuraavaksi päiväksi asuntonäytön. Talossa olisi omaa pihaa lasten leikkiä ja kissan kirmata.
 – Ensimmäistä kertaa vuosikausiin pääsisimme taloon kerrostalohuoneiston sijaan. Selitin vuokranantajalle rehellisesti tilanteemme, ja hän kuulosti siltä, että voisi antaa meille mahdollisuuden, Brown iloitsee.
 Päiväksi Brown ajaa auton puiston parkkialueelle. Lampea ympäröivä puisto on valikoitunut perheen päiväpysäköintipaikaksi paristakin syystä.
 Puistossa on hyvä tehdä pienellä kaasukeittimellä ruokaa, ja syödä saa puiston pöytien ääressä. Tärkeää on myös, että puistossa on ilmainen langaton nettiyhteys. Sillä äiti voi etsiä asuntoa ja tytöt katsella eteläkorealaisia poikabändejä.
 Brownien auto on päivisin usein pysäköity puistoon, jossa on ilmainen wifi.  12-vuotias Angelica viettää aikaa katselemalla musiikkivideoita.  Nina Svahn
 Muutamaa päivää myöhemmin Helen Brown kertoo puhelimessa, miten asuntonäytössä oli mennyt. Asuntoa havitteli useita muitakin perheitä, eikä vuokranantaja valinnut vuokralaisikseen Browneja.
 Tyttöjen kerrossänky jää vielä varastoon odottamaan pääsyä uuteen kotiin.
 – Etsintä jatkuu, Helen Brown sanoo.

Kalifornialaisella Esthelalla, 10, on salaisuus, jota ei tiedä yksikään luokkakaveri: hänen kotinsa on autossa


Summary: 80 vuotta sitten Neuvostoliitto hyökkäsi Suomeen. Alkoi talvisota.

Ensimmäiset laukaukset kajahtivat Karjalankannaksella torstaiaamuna 30. marraskuuta klo 6.50.
 Pentti Poutasen  kotitilalla Parikkalan Lamminsalossa talvisodan syttyminen näkyi heti ensimmäisestä päivästä lähtien. Sodan syttyminen oli järkytys ja osin myös yllätys, vaikka merkit olivat olleet ilmassa jo kuukausia.
 – Koko syksy oli ollut painostavaa aikaa ja sitten ykskaks huomattiin, että kylä oli tyhjentynyt miesväestä. Vain vanhukset, naiset ja me keskenkasvuiset jäätiin jäljelle, Poutanen muistelee.
 Vaikka Lamminsalon kylältä Laatokan luoteiskulmassa oli matkaa silloiselle rajalle kymmeniä kilometriä, sota kuului ja näkyi välittömästi. Lähellä sijaitseva Elisenvaaran risteysasema oli pommitusten kohteena.
 – Päivisin näimme venäläisten lentokoneiden välkähtelevän kirkkaalla taivaalla, yöllä tulivat pommitukset. Talomme ikkunat helisivät, vaikka matkaa Elisenvaaran asemalle oli kymmenisen kilometriä.
 Sota toi pienen kylän arkeen lentokoneiden ja pommien lisäksi evakot ja kuolinuutiset.
 – Joka kerta kun näimme vieraan lähestyvän kotiamme, pelkäsimme, että tulee kuolinuutinen. Pienellä kylällä kun joku kuoli, se meistä nuoristakin tuntui kuin perheenjäsen olisi lähtenyt, Poutanen muistelee.
 Tulevassa päämajakaupungissa rauha loppui sireenien ulvontaan
 Pentti Poutasen nykyisessä kotikaupungissa Mikkelissä oli torstaiaamuna vielä näennäisen rauhallista. Ihmiset toimittelivat pikkupakkasessa asioitaan kaupungilla tavalliseen tapaan. Sitten rauha järkkyi.
 – Klo 12:27 alkoivat sireenit ulvomaan ja ihmiset olivat kummissaan, että mitä tämä tarkoittaa, historioitsija  Pia Puntanen  kertoo.
 Mikkelissä oli toki varauduttu kuumeisesti alkavaan sotaan, mutta se tapahtui pitkälti suuren yleisön tietämättä. Jo kesällä Mannerheim oli päättänyt, että sodan syttyessä päämaja sijoitetaan Mikkeliin.
 Neuvostoliitto oli esittänyt syyskuussa Baltian maille vaatimuksen sotilastukikohdan perustamisesta näiden alueelle. Kutsu vastaavan neuvotteluun tuli Suomelle 5. lokakuuta.
 – Heti seuraavana päivänä alkoi viestiyhteyksien rakentaminen päämajaan Mikkelissä. Ne valmistuivat jo lokakuun puolivälissä, Pia Puntanen kertoo.
 Sotilaat ja valtiojohto valmistautuivat sodan mahdollisuuteen, mutta kansalaisille sodan puhkeaminen saattoi tulla jopa yllätyksenä.
 – Ehkä ei osattu ajatella, miten nopeasti sota leviää kaukaisesta Euroopasta, vaikka asiasta lehdissä ja radiossa kerrottiin. Toisaalta miehet olivat lähteneet ylimääräiseen harjoitukseen lokakuussa ja siviiliväestöä oli evakuoitu maaseudulle.
 Päämaja siirtyi Mikkelin yläkansakoululle neljäntenä sotapäivänä 3. joulukuuta. Koulut olivat loppuneet jo lokakuussa, jolloin miehet kutsuttiin ylimääräiseen harjoitukseen.
 Pentti teki halkoja ja varjeli kylää desanteilta
 Parikkalan Lamminsalossa arki jatkui sodan varjossa. Evakoita vaelsi kylän läpi, neuvostokoneet näkyivät ilmatilassa ja pommitusten äänet kantautuivat kylälle tuon tuosta.
 Poutasen pientilalla äiti hoiti karjaa ja pyöritti arkea, isä ja 17-vuotias Pentti tekivät täyttä päivää halkometsässä. Illalla nuoret miehet osallistuivat iltaisin partiointiin.
 – Meistä nuorista oli koottu partioita, joiden tehtävä oli tehdä havaintoja mahdollisista desanteista. Kuljimme teiden varsia ja ehdimme mahdollisia jälkiä vieraista kulkijoista, Pentti Poutanen kertoo.
 Mikkelissä tuhoisat pommitukset
 Talvisodan pommituksen jälkiä Mikkelin Mikonkadulla. SA-kuva
 Päämajakaupunki Mikkeli koki sodan kauhut loppiaisena, 5. tammikuuta 1940. Neuvostokoneet pommittivat keskustan ydinkortteleita keskellä päivää kahden tunnin ajan.
 Loppiaisen pommituksissa kuoli 30 henkeä ja tuhoutui yli 60 rakennusta. Pommitus yllätti mikkeliläiset. Kaupungin suojaksi hankittuja ilmatorjunta-aseita ei ehditty saada toimintakuntoon.
 Pommitus yllätti Mikkelissä kaupunkilaiset, jotka olivat sodan alkuviikkoina tottuneet sireenien "turhiin" hälytyksiin.
 Yli 40 punakonetta teki viisi erillistä hyökkäystä. Tuhot olivat mittavat ja iso osa mikkeliläisistä muutti maaseudulle turvaan. Myös päämaja hajasijoitettiin pääosin lähiseudun kartanoihin.
 Mikkeliä pommitettiin talvisodan aikana vielä 20. helmikuuta sekä 2., 5. ja 11. maaliskuuta. Tuhoisin pommitus 5. maaliskuuta tappoi 34 henkeä.
 Suomalaisten käsittämätön taistelu ylivoimaista vihollista vastaan päättyi 105 sotapäivän jälkeen 13. maaliskuuta. Talvisodan ihme oli tapahtunut, mutta rauhanneuvotteluista tuli Lamminsaloon karuja uutisia.
 – Kylällä oli kaksi radiota ja siellä oli lueteltu Suomenlahdelta alkaen niiden pitäjien nimet, jotka joudutaan luovuttamaan Neuvostoliitolle. Pettymys oli kova.
 Poutasilla oli kymmenen päivää aikaa kerätä omaisuus ja siirtyä sukulaisten luo Parikkalaan uuden rajan Suomen puolelle.
 – Me ehdittiin kahdella hevosella viedä tavarat, eläimet ja jopa eläinten rehut kymmenen päivän aikana. Vanhan rajan luota evakuoidut saivat aikaa vain muutaman tunnin, Pentti Poutanen muistuttaa.
 Evakkotaival vei Humppilaan, Somerolle ja lopulta Rantasalmelle
 Evakuoitavia Elisenvaarassa lähellä Pentti Poutasen kotikulmia. SA-kuva
 Poutasen perheen evakkotaival Parikkalan sukulaisten luota jatkui pian kohti läntistä Suomea.
 – Muu perhe meni matkustajajunalla, minä matkustin karjan, maatalouskoneiden, vähien huonekalujen ja eläinten rehujen kanssa perässä. Matka oli hidasta ja vei useita päiviä.
 Poutaset olivat väliaikaisessa evakossa Humppilassa ja Somerolla, kunnes helpottava kirje tuli Mikkelin suunnalta.
 – Kirjeessä oli kerrottu paljonko asutustilaan kuuluu pelto ja minkä verran metsää, mutta rakennusten kohdalla oli pelkkä viiva. Selvisi, että kyse oli niin sanotusta kylmästä tilasta, Pentti Poutanen kertoo.
 Poutaset ehtivät rakentaa Rantasalmen Tuusmäen kylälle saunarakennuksen, jossa perhe asui ensimmäiset kuukaudet.
 – Piti raivata ensin pellot, jotta saatiin eläimille ruokaa ja elinkeinon itsellemme.
 Kesällä 1941 Poutaset muuttivat monien muiden evakoiden tavoin takaisin kotitiloilleen. Karu paluu oli edessä Neuvostoliiton suurhyökkäyksen aikoihin kolme vuotta myöhemmin.
 Pentti Poutanen on vieraillut synnyinseudullaan useita kertoja, viimeksi tyttären ja tämän lasten kanssa.
 – Leukaperät oli kaksi viikkoa kipeänä, niin paljon piti selittää asioita, Poutanen virnistää.
 97 -vuotias Poutanen on elänyt värikkään ja vaiherikkaan elämän. Nykyinen koti yksityisessä hoivakodissa sijaitsee Mikkelin keskustan tuntumassa. Ikkunassa avautuu näkymä Saimaalle. Ajatukset viivähtävät usein Lamminsalon kotitilalla.
 – Jos mie täällä vaikka herään yöllä niin minulle aina tulee mieleen millaista oli siellä lapsuuskodissa. Siellä on kaikkein rakkaimmat muistot. Elettiin vaatimatonta elämää. Kuten joku viisas on sanonut - ei se ole köyhä, jolla on vähän vaan se, jolta puuttuu paljon, Poutanen sanoo.
 Poutasen toinen elämänohje on sekin karjalaista perua.
 – Ilo pintaan, vaikka sydän märkänisi.
 Pentti Poutanen kotonaan Mikkelissä. Jaana Polamo / Yle

Pentti Poutanen muistaa talvisodan ensimmäisen päivän, pommit putosivat kotikylän liepeille, keväällä lähdettiin evakkoon: "Koko ajan sai pelätä, tuoko vieras kuolinuutisen"


Summary: Yli 40 prosenttia seksuaali- ja sukupuolivähemmistöihin kuuluvista nuorista kokee kotonaan myös henkistä väkivaltaa.

Syksyllä julkaistun kouluterveyskyselyn tulokset seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen osalta ovat karua luettavaa. Kokemukset kiusaamisesta, seksuaalisesta häirinnästä ja väkivallasta ovat muihin nuoriin verrattuna huomattavasti yleisempiä.
 Kouluterveyskyselyyn vastasi kaikkiaan yli 19 000 seksuaali- ja sukupuolivähemmistöön kuuluvaa nuorta. Erityisen korkeita luvut olivat näihin vähemmistöihin kuuluvilla yläkouluikäisillä, joiden syrjintäkokemuksia on tarkasteltu tänä vuonna ensimmäistä kertaa.
 Esimerkiksi sukupuolivähemmistöön kuuluvista yläkouluikäisistä 23 prosenttia koki koulukiusaamista vähintään kerran viikossa, kun vastaava osuus muilla saman ikäisillä oli kuusi prosenttia.
 Seksuaalivähemmistöihin kuuluvista nuorista 40 prosenttia oli kokenut seksuaalista häirintää, kun kaikista muista vastaajista vastaavaa oli kokenut keskimäärin joka viides.
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Lapsiasiavaltuutettu  Elina Pekkarisen  mukaan tulokset kertovat yhteiskunnan epäonnistumisesta.
 – Meillä on ollut paljon erilaisia hankkeita, joilla on pyritty vähentämään kiusaamista ja lisäämään suvaitsevaisuutta vähemmistöjä kohtaan, mutta silti luvut ovat näin heikot. Se kertoo siitä, että on tavalla tai toisella epäonnistuttu paitsi kiusaamisen ehkäisyssä, myös ihmisten asenteiden muokkaamisessa.
 Nuoret eivät välttämättä ole turvassa kotonaan
 Sen lisäksi, että seksuaali- ja sukupuolivähemmistöihin kuuluvat nuoret kokevat muita enemmän kiusaamista koulussa, he kokevat sitä enemmän myös kotona. Yli 40 prosenttia heistä oli kokenut henkistä väkivaltaa vanhempiensa tai muiden huoltapitävien aikuisten taholta.
 Sukupuolivähemmistöihin kuuluvista yläkoululaisista henkistä väkivaltaa kertoi kokeneensa peräti 46 prosenttia ja seksuaalivähemmistöihin kuuluvista 45 prosenttia, kun muista samanikäisistä näin kertoi kokeneensa 28 prosenttia.
 Fyysistä väkivaltaa kotona kertoi kokeneensa joka neljäs seksuaali- ja sukupuolivähemmistöön kuuluva yläkouluikäinen, kun samanikäisistä vastaavaa oli kokenut noin joka kymmenes.
 Lukioissa ja ammatillisissa oppilaitoksissa opiskelevista seksuaali- ja sukupuolivähemmistöön kuuluvista fyysistä väkivaltaa kotona oli kokenut keskimäärin 15 prosenttia. Muilla samanikäisillä luku oli 7 prosenttia.
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Setan pääsihteeri  Kerttu Tarjamo  on luvuista todella huolissaan.
 – Luvut kertovat seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen erityisestä haavoittuvuudesta. He eivät välttämättä ole turvassa kotona. Nuoret voivat jäädä aika lailla yksin ja olla haavoittuvampia muulle väkivallalle ja syrjinnälle, jos ei kotona ole tukea saatavilla.
 Vähemmistöön kuuluminen ei välttämättä ole ainoa syy väkivallan kohteeksi joutumiselle, mutta jos näin on, se on Pekkarisen mukaan erityisen huolestuttavaa.
 – Jos vanhemmat ovat osa kiusaamisprosessia, meillä on erittäin vakava asenneongelma perheissä ja tarvitaan todella napakkaa asennekasvatusta myös vanhemmille, Pekkarinen sanoo.
 Asennekasvatusta pienestä pitäen
 Setan Tarjamon mukaan erityisen tärkeää olisi varmistaa, että kaikissa paikoissa, joissa tehdään töitä lasten ja nuorten parissa, olisi osaamista sukupuolen ja seksuaalisen suuntautumisen moninaisuudesta ja perheiden moninaisuudesta.
 Tässä on Tarjamon mukaan suuria puutteita tällä hetkellä.
 – Hyvin harvoissa ammattilaisten koulutuksissa on yhdenvertaisuus- ja tasa-arvokoulutusta, joka kattaisi seksuaalisen suuntautumisen ja sukupuolen moninaisuuden. Se tarkoittaa sitä, että meillä on kasvatus-, opetus- ja nuorisosektorilla henkilöstöä, jolla ei ole minkäänlaisia työkaluja edistää yhdenvertaisuutta ja kohdata sateenkaarinuoria. Vaikka olisi halu ja motivaatio, siihen tarvitaan myös tietoa.
 Ongelma on myös se, että nuorten oma kokemus itsestään helposti kyseenalaistetaan eikä heitä välttämättä osata kohdata asiallisesti.
 – Sen lisäksi, että he saattavat kohdata väkivaltaa jossain muodossa kotona, he saattavat kohdata sitä vielä muiltakin tahoilta. Jos kouluissa ei ole osaamista kohdata näitä nuoria tai sellaista ilmapiiriä, jossa uskalletaan hakea apua, silloin he helposti putoavat tuen ja turvaverkkojen piiristä, Tarjamo sanoo.
 "Asennekasvatuksen ja kiusaamisen ehkäisyn pitäisi alkaa jo varhaiskasvatuksessa."  Elina Pekkarinen
 Pekkarisen mukaan olisi hyvä lisätä ihmisten tietoisuutta vähemmistöihin kuuluvien tilanteesta, sillä tieto yleensä vähentää syrjintää ja lisää toleranssia erilaisuutta kohtaan. Pekkarisen mielestä on aivan liian myöhäistä aloittaa ihmisoikeuksien opettaminen vasta yläkoulussa.
 – Asennekasvatuksen ja kiusaamisen ehkäisyn pitäisi alkaa jo varhaiskasvatuksessa. Myös vanhempia pitäisi ohjata siihen, että he osaavat kasvattaa lapsensa sellaisiksi, jotka eivät kiusaa toisia, jotka osaavat ottaa vastaan erilaisia ihmisiä ja ymmärtävät ihmisarvon ja ihmisoikeuksien merkityksen.
 Perheet, niin lapset ja nuoret kuin vanhemmatkin, tarvitsisivat tiedon lisäksi enemmän tukea, Pekkarinen sanoo.
 – Itsemurha-alttius näiden lasten ja nuorten keskuudessa on suurempaa. Ihmisen yksi suurimpia perustarpeita on olla hyväksytty siinä yhteisössä, jossa hän elää. Jos ihmiseltä riistetään se tarve ja oikeus, sillä voi olla tosi dramaattisia vaikutuksia.
 Voit keskustella aiheesta 30.11. klo 21.00 saakka.

Joka neljäs seksuaali- ja sukupuolivähemmistöön kuuluva yläkoululainen kokee kotonaan fyysistä väkivaltaa


Summary: Tutkijat: Tähän asti ei ole tullut ilmi sellaista, jonka voisi olettaa johtavan pääministerin vaihtumiseen.

Posti-kohun  viimeisimmät käänteet  ovat saaneet perussuomalaiset ja kokoomuksen vaatimaan pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) eroa. Saman puolueen omistajaohjausministeri  Sirpa Paatero  ilmoitti eroavansa perjantaina.
 Miksi postiministeri Paatero sai lähteä? Ota tilanne haltuun 100 tai 400 sanassa
 Suomen historiasta  tunnetaan vain kaksi tapausta , jossa pääministeri on jättänyt tehtävänsä poliittisen skandaalin vuoksi. Kuinka vahvalla pohjalla on opposition tämänkertainen erovaatimus? Kysyimme kahdelta politiikan tutkijalta.
 Johanna Vuorelma, tutkijatohtori, Tampereen yliopisto:
 Johanna Vuorelma on kirjoittanut muun muassa politiikasta faktojen jälkeisenä aikana. Tapio Rissanen / Yle
 "On hyvin vaikea sanoa mitään siitä, kuinka todennäköisesti tilanne voi johtaa Rinteen eroon. Moniin muihin poliittisiin skandaaleihin verrattuna Posti-kohu on arvaamattomampi, koska siinä on niin monia eri osapuolia: mukana eivät ole pelkästään eri puolueet.
 Sinänsä hallituksen eron vaatiminen on oppositioretoriikassa tyypillinen keino. Tähän asti julkisessa keskustelussa ei ole minusta tullut esille mitään sellaista, jonka voisi olettaa johtavan eroon.
 Tiedotustilaisuudessa Rinne perusteli Paateron eroa puhumalla epäluottamuksesta Postin hallitusta kohtaan. Siinä oli ristiriita perustelun ja päätöksen välillä. Ajattelin, että siinä siirrettiin vastuuta moneen eri suuntaan.
 Minusta kysymys ei kuitenkaan ole Rinteen pääministeriydestä, vaan laajemmasta asiasta.  Johanna Vuorelma
 Monet analysoivat tilannetta siten, että Rinne on halunnut pelastaa oman asemansa. Minusta kysymys ei kuitenkaan ole Rinteen pääministeriydestä, vaan laajemmasta asiasta.
 Juha Sipilän  hallitus oli rikkomassa Suomessa pitkään vallassa ollutta kolmikantaista mallia. Rinne pyrkii palauttamaan sitä, eivätkä kaikki hyväksy sitä. Siinä mielessä tämä on paluuta hyvin vanhoihin ideologisiin jakolinjoihin työntekijöiden asemaa puolustavan vasemmiston ja työnantajien asemaa puolustavan oikeiston välillä.
 Pohjimmiltaan kyse on siis ideologian paluusta politiikkaan – ei siitä, valehteliko joku vai ei. Rinteen puheesta saa kuvan, että Paatero ei edustanut tarpeeksi johdonmukaisesti ja voimallisesti työntekijöiden asemaa ja tehnyt Postin hallitukselle selväksi, että palkkaheikennykset eivät yksinkertaisesti tule kysymykseen."
 Ville Pitkänen, valtiotieteiden tohtori, e2 Tutkimus:
 Ville Pitkänen on tutkijana riippumattomassa e2-tutkijayhteisössä. Aiemin hän on tutkinut muun muassa poliittisia mediakohuja. e2 Tutkimus
 "Poliittiset kohut ovat yksilöllisiä, mutta ne eskaloituvat usein samalla tavalla. Oppositio antaa painetta, media ruokkii sitä ja kohun silmään joutuneet poliitikot puhuvat epävarmasti.
 Oppositiolle on poliittisesti järkevää painottaa Posti-keskustelussa sitä, että pääministeri on antanut eduskunnalle väärää tietoa. Sellaisesta on rokotettu ministereitä aikaisemminkin – jos muistellaan vaikkapa  Alexander Stubbin   omasta päästä keksimiä numeroita . Siitä nousi aikanaan valtava kohu.
 Suomalaisessa politiikassa pääministerin asema on aika vahva.  Ville Pitkänen
 En usko tähän asti tulleiden tietojen perusteella, että oltaisiin menossa tilanteeseen, jossa pääministerin ero on oikeasti mahdollinen. Suomalaisessa politiikassa pääministerin asema on aika vahva.
 Ja niin kauan kun hallituksen rivit pysyvät yhtenäisinä, oppositio saa vaatia eroa niin paljon kuin haluaa. Vasta jos hallituksessa ruvettaisiin puoluetasolla pohtimaan vakavasti, onko luottamus pääministeriin mennyt, se olisi kriisin paikka.
 Rinteen kohdalla tässä keskustelussa on kuitenkin paljon avoimia kysymyksiä. On niin paljon asioita, joista emme ehkä vielä tiedä kaikkea. Uskon, että keskustelu jatkuu ja uusia käänteitä voi tulla viikonlopun aikanakin."

Voiko Posti-kohu todella kaataa pääministerin? Politiikan tutkijat arvioivat, kuinka vahvalla pohjalla opposition vaatimus Rinteen erosta on


Summary: Fujimorin epäillään ottaneen vuoden 2011 presidentinvaalikampanjaansa 1,2 miljoonaa dollaria laitonta vaalitukea.

Perun oppositiojohtaja  Keiko Fujimori  on vapautettu 13 kuukautta kestäneestä tutkintavankeudesta. Fujimori on osallisena korruptiotutkinnassa, joka liittyy brasilialaiseen rakennusalan yritykseen Odebrechtiin.
 Fujimorin epäillään ottaneen vuoden 2011 presidentinvaalikampanjaansa 1,2 miljoonaa dollaria laitonta vaalitukea Odebrechtiltä.
 Fujimori pääsi pois vankilasta perjantai-iltana Perun pääkaupungissa Limassa. Paikalla oli Fujimorin kannattajia sekä median edustajia, joille Fujimori kommentoi vankilassa vietettyä aikaansa.
 – Tämä oli elämäni tuskallisin tapahtuma, Fujimori sanoi.
 Perun perustuslakituomioistuin määräsi maanantaina, että Fujimori on vapautettava tutkintavankeudesta. Korruptiotutkinta jatkuu edelleen.
 Keiko Fujimori on oikeistolaisen Fuerza Popular -puolueen johtaja ja Perun entisen presidentin  Alberto Fujimorin  tytär.
 Aiheesta lisää:
 Presidentti yrittää hajottaa parlamentin, parlamentti haluaa erottaa presidentin – Peru syöksyi erikoiseen kriisiin, jonka taustalla on korruptio
 Perun parlamentti ja presidentti taistelevat vallasta, poliittinen kriisi syvenee
 Perun oppositiojohtaja Fujimori pidätetty kolmeksi vuodeksi korruptiotutkinnassa

Perun oppositiojohtaja Fujimori vapautui vankeudesta – korruptiotutkinta jatkuu


Summary: Moralesia on myös syytetty terrorismista ja kansankiihottamisesta.

Bolivian väliaikainen hallinto aikoo nostaa kanteen maan entisestä presidentistä  Evo Moralesista  Haagin kansainväliseen rikostuomioistuimeen, uutistoimisto AFP kertoo.
 Väliaikainen hallinto syyttää Moralesia ihmisoikeusrikkomuksista.
 Sisäministeri  Arturo Murillon  mukaan väliaikainen hallinto aikoo nostaa kanteen lähipäivinä.
 Hollannin Haagissa toimivalla kansainvälisellä rikostuomioistuimella on toimivalta tuomita henkilöitä rikoksista ihmisyyttä vastaan.
 Viime viikolla Murillo nosti Moralesia vastaan syytteen terrorismista ja kansankiihottamisesta, koska Moralesin väitettiin pyytäneen kannattajiaan sulkemaan kulkuyhteyksiä kaupunkeihin ja katkaisemaan polttoaineen ja elintarvikkeiden saannin.
 Bolivian armeija painosti Moralesin eroamaan marraskuun alkupuolella vaalivilppisyytösten jälkeen. Morales on syyttänyt tapahtumia vallankaappaukseksi. Hän pakeni Meksikoon, josta hän sai turvapaikan.
 Aiheesta lisää:
 Boliviassa Moralesin hallituksen jäseniä hakee turvaa Meksikon suurlähetystöstä – syytteitä kansankiihottamisesta ja terrorismista
 Bolivia etenee kohti uusia vaaleja – senaatti hyväksyi vaalien järjestämisen, tiesulkuja purettiin
 Bolivian väliaikainen presidentti ehdottaa uusia vaaleja
 Bolivia epävarman tulevaisuuden edessä – Oikeistokonservatiivit täyttämässä Evo Moralesin jättämää valtatyhjiötä

Bolivian väliaikainen hallinto vaatii ex-presidentti Evo Moralesia tilille ihmisoikeusrikoksista


Summary: Talvisodan muistopäivä näkyy ja kuuluu kattavasti Ylen uutisissa sekä ohjelmistossa.

Tänään lauantaina 30. marraskuuta tulee kuluneeksi tasan 80 vuotta siitä, kun talvisota Suomen ja Neuvostoliiton välille syttyi.
 Valtionjohto kunnioittaa vuosipäivää laskemalla seppeleen talvisodan kansalliselle muistomerkille Helsingin Kasarmintorilla. Yle näyttää klo 13 alkavan tilaisuuden suorana Areenassa ja TV1:ssä. Voit seurata lähetystä tässä jutussa.
 Muistohetkeen osallistuvat tasavallan presidentti  Sauli Niinistö , eduskunnan varapuhemies  Tuula Haatainen  (sd.), puolustusministeri  Antti Kaikkonen  (kesk.), Helsingin pormestari  Jan Vapaavuori  (kok.) ja pääesikunnan päällikkö, kenraaliluutnantti  Eero Pyötsiä .
 Seppeleen laskun jälkeen muistomerkille sytytetään 105 kynttilää: yksi sodan jokaiselle päivälle. Kynttilöillä kunnioitetaan talvisodan ajan suomalaisia sekä ulkomaisia vapaaehtoisia sekä Suomen ystäviä maailmalla.
 Karjalan Liiton valtakunnallinen muistotilaisuus vuosipäivän kunniaksi järjestetään Lappeenrannassa Maasotakoululla. Tilaisuus on kunnianosoitus Suomen itsenäisyydestä taistelleille sotaveteraaneille, lotille ja sotien seurauksena kotinsa menettäneille karjalalaisille evakoille.
 Muistotilaisuudessa pääpuhujana on Puolustusvoimain komentaja, kenraali  Timo Kivinen .
 Dokumentteja, elokuvia ja toivekonsertti
 Talvisodan vuosipäivä näkyy ja kuuluu kattavasti myös Ylen muussa ohjelmistossa niin television kuin radion puolella.
 Esimerkiksi TV1 näyttää lauantaina talvisota-aiheisia dokumentteja ja viisiosainen draamasarja  Talvisota  uusitaan kokonaisuudessaan päivän aikana.
 Radiossa talvisotaa muistetaan etenkin Yle Radio 1 -kanavalla. Kanavalla kuullaan esimerkiksi Kenttäpostin toivekonsertti, joka on kooste rintamalle lähteneiden sotamiesten toivemusiikista ja terveisistä kotiväelle.
 Muistopäivän ohjelmalistan kokonaisuudessaan ja tarkemmat tiedot ohjelmista voi lukea  täältä .
 Aiheesta lisää:
 Kannatko vielä mummisi ja ukkisi sotatraumoja – vai ovatko lapsesi ensimmäinen sukupolvi, joka on vapaa sotien haamuista?
 Talvisodan ensimmäisen sotavangin traaginen tarina kirjaksi – Veikko Salkion muistelmat syntyivät jo 70-luvulla, matka kansiin kesti 50 vuotta
 Talvisota on venäläisille tuntematon – siksi pietarilaisnuoria viedään retkille Mannerheim-linjalle, "jonka valtaaminen otti niin koville"

Talvisodan syttymisestä tulee tänään kuluneeksi 80 vuotta – seuraa suoraa lähetystä vuosipäivän muistotilaisuudesta Helsingistä klo 13 alkaen


Summary: Presidentti Niinistöltä kysyttiin myös kommenttia hallituksen ympärillä vellovaan Posti-kohuun. Niinistö sanoi tavanneensa pääministeri Antti Rinteen, mutta ei halunnut muuten kommentoida asiaa.

Linnan juhlien tämän vuoden teema on  tieto ja yhteiskunnallinen keskustelu .
 Presidentti  Sauli Niinistön  mukaan tieto on valittu tämän vuoden itsenäisyyspäivän vastaanoton teemaksi sen vuoksi, että tietoa on saatavilla enemmän kuin koskaan. Kehityksen mukana yhteiskunnalliseen keskusteluun on kuitenkin tullut lisää myös puolitotuuksia ja suoranaisia valheita. Niinistö viittasi myös  maalittamiseen  viime vuosien ilmiönä.
 – Ja jos siihen suuntaan mennään, tästä tulee vaikea paikka elää kaikille. Ehkä huolestuttavinta on loukkaava tapa keskustella: kun hyökätään yksilöitä vastaan. Se on aikamoinen tuskan tila kohteelle.
 Niinistön mukaan jokainen on paitsi maansa, myös tiedon ja yhteiskunnallisen keskustelun puolustaja. Hän totesi "kannattavansa kovasti" kriittistäkin väittelyä.
 Presidentin kanslian mukaan on harvinaista, että presidentti pitää itsenäisyyspäivän vastaanoton teemasta erillisen puheenvuoron, kuten tänä vuonna. Voit katsoa Niinistön puheen klikkaamalla jutun pääkuvana olevaa videota.
 Viime vuonna itsenäisyyspäivän vastaanoton teema oli  ympäristö .
 Ruoka ja musiikki: luomuteemalla jatketaan, kappalevalinnassa kunnianosoitus Reijo Taipaleelle
 Presidentin puheenvuoron jälkeen tiedotustilaisuudessa kerrottiin myös muista yleisöä Linnan juhlissa kiinnostavista asioista, kuten tarjoiluista, koristeluista ja musiikista.
 Itsenäisyyspäivän vastaanoton ruokatarjoiluissa näkyy myös tänä vuonna ympäristö. Palveluesimies  Berit Mäkisen  mukaan tarjoilut ovat, jos mahdollista, vieläkin luonnonmukaisempia kuin viime vuonna. Esimerkiksi perinteinen Linnan booli on kokonaan luomua.
 – Kenties aiemmin Linnassa vierailleet huomaavat pienen eron. Se on vielä parempaa kuin aiemmin, Mäkinen kehuu.
 Täysin luonnonmukaisia ovat myös vastaanotolla tarjoiltavat vegaaniset viinit ja luomutee. Juomapuolta edustaa myös hävikkileipäolut.
 Ruokia tulee tyypillisesti maakuntien pieniltä tuottajilta. Linnan järjestäjät eivät kuitenkaan halua kertoa tuottajien nimiä.
 – Tänä vuonna uutuutena on esimerkiksi makea salmiakkileivos. Myös voileipäkakuissa on uusia täytteitä, muun muassa kylmäsavulohi-hauki, kertoo keittiömestari  Jyrki Jääskeläinen .
 Juhlavastaanoton kukat on saatu lahjoituksena satavuotiaalta Kauppapuutarhaliitolta. Linnan juhlien koristeluissa näkyykin tavallista enemmän kukkia, kuten ruusuja, gerberoita, ritarinkukkia ja krysanteemeja.
 Vastaanoton musiikkiesitysten solistit ovat  Laura Voutilainen  ja  Lauri Mikkola , jotka esiintyvät Kaartin soittokunnan kanssa Valtiosalissa. Cantores Minores esiintyy veteraaneille ja lotille Keltaisessa salissa. A cappella -yhtye Club for Five esiintyy kolmannen kerroksen salongissa.
 Ensimmäinen valssi on  Raimo Roihan  säveltämä  Maailman kaunein maa . Kappalevalinnalla halutaan kunnioittaa keväällä menehtyneen laulajan,  Reijo Taipaleen  muistoa. Taipale esitti laulua usein.
 Niinistö ei pistänyt lusikkaansa Posti-soppaan
 Presidentiltä kysyttiin tiedotustilaisuudessa myös, onko hän tavannut tänään pääministeri  Antti Rinnettä  Posti-kohun tiimoilta. Niinistön mukaan hän tapasi Rinteen ennen valtioneuvoston esittelyä, kuten aina perjantaisin. Muuten hän ei omassa puheenvuorossaan ottanut kantaa hallituksen ympärillä vellovaan keskusteluun.
 – Omistajaohjaus on kokonaisuudessaan parlamentaarisen kentän, hallituksen ja eduskunnan asioita, joihin en halua tässä yhteydessä puuttua.
 Presidenttipari Sauli Niinistö ja  Jenni Haukio  ovat kutsuneet Presidentinlinnaan tänä vuonna kaikkiaan 1 700 vierasta.
 Kunniavieraina on noin 30 veteraania, lottia sekä veteraanijärjestöjen edustajia. Veteraanit alkavat olla jo sen verran iäkkäitä, että tänä vuonna heillä on kaikilla myös avustajat mukana.
 Korjaus 29.11. 17.12: Säveltäjä Roihan etunimi on Raimo eikä Rauno, kuten artikkelin alkuperäisessä versiossa virheellisesti luki.

Presidentti Niinistö: Jos valheet ja maalittaminen yleistyvät, tästä tulee vaikea paikka elää – tieto on Linnan juhlien teema tänä vuonna


Summary: Antila työskentelee tällä hetkellä sosiaali- ja terveysministeriön ylijohtajana.

Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  on nimittänyt Kansaneläkelaitoksen (Kela) pääjohtajaksi sosiaali- ja terveysministeriön ylijohtaja  Outi Antilan . Työt Antila aloittaa tammikuussa, kun Kelan nykyinen pääjohtaja  Elli Aaltonen  jää eläkkeelle.
 Kelan valtuutetut esittävät Antilaa Kelan johtoon jo marraskuun alussa, mutta esitykselle tarvittiin kuitenkin vielä presidentin vahvistus, joka nyt tänään saatiin.
 Antila oli ehdolla Kelan johtajan virkaan myös kolme vuotta sitten, mutta tuolloin valittiin nyt eläköityvä Elli Aaltonen. Tuolloin äänet menivät tasan Antilan ja Aaltosen välillä. Valinnan ratkaisi arpa.
 Antila on oikeustieteen kandidaatti ja varatuomari. Sosiaali- ja terveysministeriössä hän on työskennellyt vuodesta 2010 saakka, ennen ylijohtajan virkaa muun muassa osastopäällikkönä. Lisäksi Antila on toiminut muutoksenhakulautakuntien johto- ja esimiestehtävissä.
 Kelan hallituksen jäsen Antila on ollut vuodesta 2017.
 Kansaneläkelaitoksen pääjohtajan virkaa haki 40 henkilöä, joista kuusi pääsi haastatteluun.
 29.11.2019 Juttua korjattu: Täsmennetty Antilan nykyinen virka sosiaali- ja terveysministeriössä.
 Lue lisää:
 Outi Antila Kelan johtoon äänin 8–4 – SDP ja vasemmistoliitto äänestivät vastaehdokasta

Presidentti nimitti Outi Antilan Kelan pääjohtajaksi – Virkaa haki 40 henkilöä


Summary: Porilainen Aki Nummelin on ajautunut täydelliseen välirikkoon puolueensa vasemmistoliiton kanssa. Nummelin itse kiistää jyrkästi häntä kohtaan esitetyt väitteet.

Vasemmistoliitto aikoo erottaa porilaisen, valtakunnallistakin julkisuutta saaneen poliitikon ja tämän yhdistyksen Porin vasemmistoyhdistyksen. Syynä on puolueenvastainen toiminta.
 Porin vasemmistoyhdistys on pieni porilainen yhdistys, jota johtaa entinen varakansanedustaja ja entinen kaupunginvaltuuston jäsen  Aki Nummelin . Nummelin on ajautunut puolueen kanssa täydelliseen välirikkoon.
 Tradeka ja asukasyhdistys kiistan ytimessä
 Nummelin joutui eroamaan useista poliittisista luottamustehtävistään  kolme vuotta sitten  osuuskunta Tradekan vaaleissa syntyneiden  epäselvyyksien  takia. Nummelinin väitettiin ostaneen ääniä Tradekan edustajistovaaleissa.
 Vasemmistoliiton piiri vaati keväällä Porin vasemmistoyhdistystä erottamaan Nummelinin jäsenyydestään puolueenvastaisen toiminnan takia. Piiri vetosi Tradeka-epäselvyyksien lisäksi sen tietoon tulleisiin uusiin väärinkäytösväitteisiin, jotka koskevat Nummelinin toimintaa Pormestarinluodon asukasyhdistyksessä.
 Nummelin itse katsoo oikeudelle antamassaan vastineessa, ettei puoluepiiri antanut hänelle mahdollisuutta vastata syytöksiin. Tradekan osalta piiri ei Nummelinin mukaan esittänyt tarkempia tietoja puolueenvastaisesta toiminnasta. Asukasyhdistyksen osalta Nummelin kertoi joutuneensa erotetuksi yhdistyksen johdosta ja asian olevan nyt hänen lakimiehensä hoidettavana.
 Aki Nummelin on Porissa tunnettu poliitikko ja kansalaisjärjestötoimija. Yle
 Satakunnan vasemmistoliitto ei ollut Nummelinin vastineeseen tyytyväinen. Piirihallitus päätti elokuussa yksimielisesti erottaa koko Nummelinin yhdistyksen.
 Oikeus asettui Nummelinin kannalle – piiri vetoaa postilakkoon
 Aki Nummelin valitti puoluejärjestön päätöksestä oikeuteen. Hän katsoi, että piirihallitus oli toiminut lain- ja puolueen sääntöjen vastaisesti.
 Käräjäoikeus julisti torstaina erottamispäätöksen laittomaksi. Syynä oli se, että Satakunnan vasemmistoliitto ei ollut antanut oikeudelle vastinetta Nummelinin valitukseen. Vasemmistopiiri joutuu myös maksamaan Nummelinin oikeuskulut, 510 euroa.
 Vasemmistoliiton Satakunnan-piirin toiminnanjohtaja  Misha Dellinger  kertoo Ylelle, että piiri on lähettänyt vastineen oikeuteen, mutta todennäköisesti se ei ole mennyt perille postilakon takia.
 Piirillä on kolmenkymmenen päivän sisällä oikeus vaatia oikeutta ottamaan asia uuteen käsittelyyn. Tätä oikeutta piiri aikoo käyttää. Dellinger uskoo, että oikeus asettuu lopulta tukemaan erottamispäätöstä.
 Piiri ei taivu: "Luottamus kadonnut täysin"
 Toiminnanjohtaja vakuuttaa, että puoluepiirillä on erittäin vahvaa, useilta tahoilta saatua näyttöä Nummelinia vastaan. Väärinkäytökset ovat Dellingerin mukaan erittäin vakavia, mutta hän ei halua avata niitä julkisuudessa tarkemmin.
 – Luottamus Aki Nummeliniin on kadonnut täysin. Seuraavaksi hänen erottamistaan käsittelee puoluehallitus viimeistään alkuvuodesta, Dellinger sanoo.
 Dellingerin mukaan kolmen vuoden takaiset asiat nousivat esille vasta tänä vuonna muun muassa siksi, että vasemmistoliiton piirijohto vaihtui. Uusi puheenjohtaja  Petri Salminen  otti asian tarkasteluun.
 Tapauksen käsittelyä lykättiin myös kevään eduskuntavaalien takia, jotta asia ei nousisi julkisuuteen juuri vaalien alla.
 Nummelin vie asian oikeuteen
 Aki Nummelin on tehnyt Satakunnan vasemmistopiiristä ja sen toiminnanjohtajasta Misha Dellingeristä tutkintapyynnön poliisille. Nummelinin mielestä hänen poliittisia oikeuksiaan ja kunniaansa on saatettu loukata.
 Nummelin kiistää Ylelle jyrkästi epäselvyydet Pormestarinluodon asukasyhdistyksessä. Hänen mukaansa kyse on kavallussyytöksistä. Asia on menossa oikeuteen, mutta Nummelin itse ei ole syytettyjen penkillä: Kavallusväitteitä esittänyt henkilö on joutumassa syytteeseen kunnianloukkauksesta. Väitteiden esittäjä kiistää rikoksen.
 Yle on nähnyt asiaa koskevan haastehakemuksen ja varmistanut sen paikkansapitävyyden Satakunnan käräjäoikeudesta. Syytekirjelmässä todetaan, että Nummelin ei koskaan ole ollut kavallusasiasta poliisikuulustelussa eikä asiasta ole tehty edes tutkintapyyntöä.
 Pitkäaikainen, kiistelty vaikuttaja
 Nummelin on vasemmistoliiton perustajajäsen, puoluevaltuuston entinen pitkäaikainen varajäsen, Porin vasemmistoliiton kunnallisjärjestön entinen puheenjohtaja ja varakansanedustaja vuosilta 2007–2011. Porin kaupunginvaltuustossa hän istui pitkään, myös varapuheenjohtajana.
 Nummelin on ollut vasemmistoliitossa sivuraiteella jo usean vuoden ajan. Hän erosi Porin kaupunginvaltuustosta 2016 Tradeka-kohun siivittämänä.
 Vasemmistoliiton pää-äänenkannattajassa  Kansan Uutisissa  nostettiin äskettäin esille hänen toimintansa vasemmistonuorten puheenjohtajavaalissa vuonna 1999.
 Lehden mukaan Nummelin tuli nuorisojärjestön liittokokoukseen ison kannattajajoukon kanssa, joista "osa oli kielitaidottomia venäläisiä maahanmuuttajia". Myöhempi vasemmistoliiton puheenjohtaja  Paavo Arhinmäki  kertoi lehdelle, että Nummelinia ei haluttu valita järjestön johtoon. Nummelin hävisi tuolloin vaalin  Sanna-Kaisa Salmiselle .
 Nummelin: Törkeä loukkaus
 Aki Nummelin on vakaumuksellinen vasemmistolainen, joka on kirjoittanut muun muassa sosialismin teoreetikon  Karl Marxin  yhteiskunnallisia näkemyksiä käsittelevän  teoksen . Hän pitää vasemmistoliiton erottamispyrkimyksiä käsittämättöminä.
 – Tämä on törkein loukkaus, joka minua kohtaan on koskaan tehty. Ja se on paljon, Nummelin sanoo.
 Nummelin vakuuttaa, ettei hän aio antaa periksi. Jos puoluehallitus erottaa hänet, hän kertoo jatkavansa oikeusprosessia loppuun asti.

Vasemmistoliitto aikoo erottaa perustajajäsenensä puolueenvastaisen toiminnan takia – erikoista kiistaa käsitellään käräjillä


Summary: Hovioikeus hylkäsi syytteen, joka koski perhesurman valmistelua.

Rovaniemen hovioikeus on tuominnut upseerin useista vakavista rikoksista vankeuteen. Hovioikeus totesi, että 35-vuotias ammattisotilas oli vienyt rynnäkkökiväärin ja 31 patruunaa työpaikaltaan Rovaniemen varuskunnasta kotiinsa ja säilyttänyt asetta patruunoineen viisi viikkoa ennen kiinni jäämistä. Lisäksi mies oli muun muassa uhkaillut, vainonnut ja pahoinpidellyt entistä vaimoaan.
 Syyte perhesurman valmistelusta hylättiin hovioikeudessa.  Lapin käräjäoikeus tuomitsi miehen myös törkeästä henkeen tai terveyteen kohdistuvan rikoksen valmistelusta , mutta hovioikeus katsoi, ettei asiassa ole näytetty syytetyn tehneen päätöstä entisen puolisonsa surmaamisesta. Hovioikeus katsoi, että vaikka syytetty oli aiemmin harkinnut ja useaan kertaan uhannut surmaavansa entisen puolisonsa, hän oli luopunut ajatuksesta.
 Hovioikeudessa tuomioksi tuli kaksi vuotta ja kaksi kuukautta vankeutta. Vaikka yksi syytteistä hylättiin, rangaistus oli samanpituinen kuin käräjäoikeudessa. Mies tuomittiin menettämään yliluutnantin sotilasarvo.
 Hovioikeus tuomitsi upseerin seitsemästä rikoksesta: törkeästä palvelusrikoksesta, törkeästä kavalluksesta, törkeästä ampuma-aserikoksesta, vainoamisesta, laittomasta uhkauksesta, pahoinpitelystä sekä pakottamisesta seksuaaliseen tekoon. Viimeisen syytteen käsittely salattiin oikeudessa.
 Rikokset tapahtuivat Rovaniemellä vuosina 2017–2018
 Syyttäjä valitti hovioikeuteen ja vaati upseerille muun muassa ankarampaa rangaistusta ja sotilasarvon menettämistä. Myös miehen työnantaja Puolustusvoimat vaati kovempaa rangaistusta.
 Syytetty puolestaan vaati, että syyte törkeän henkeen ja terveyteen kohdistuvan rikoksen valmistelusta hylätään. Lisäksi hän katsoi muun muassa, että oli syyllistynyt törkeän ampuma-aserikoksen sijaan ampuma-aserikokseen. Syytetty vaati rangiastuksensa alentamista ja sen määräämistä ehdollisen vankeuden ja oheissakon tai ehdollisen vankeuden ja yhdyskuntapalvelun yhdistelmärangaistukseksi.
 Hovioikeuden ratkaisusta käy myös ilmi, että syytetty on vapautettu tiistaina 26. marraskuuta. Hän oli pidätettynä ja myöhemmin vangittuna lähes vuoden ajan.
 Hovioikeus antoi ratkaisun perjantaina.

Rynnäkkökiväärin varastanut, ex-vaimoaan pahoinpidellyt ja vainonnut upseeri tuomittiin yli kahdeksi vuodeksi vankeuteen


Summary: HUSin asema on ratkaistava ennen kuin Uudenmaan sotesta voidaan tehdä päätös.

Terveydenhuollon, opetuksen, kulttuurin ja muiden yhteiskuntapalvelujen hallinto

Hallitus on luvannut, että se tekee esityksen Uudenmaan sairaanhoidon järjestämisestä vuoden 2019 loppuun mennessä.
 Antti Rinteen  (sd.) hallitus kirjasi ohjelmaansa, että 18 itsehallinnollista maakuntaa ottavat vastuun suomalaisten sosiaali- ja terveyspalveluista. Uudellemaalle sorvataan oma erillisratkaisu.
 Helsingin Sanomat  kertoi marraskuun alussa , että yhtenä vaihtoehtona on jakaa jättimäinen Uusimaa viiteen osaan: neljä maakuntaa ja Helsingille annetaan maakunnan tehtäviä.
 Myös alueen suurten kaupunkien, Helsingin, Espoon ja Vantaan johtajat ovat  kannattaneet yhtä maakuntaa pienempiä alueita .
 Sote-maakuntia ja maakuntaan rinnastettavia kaupunkeja tulisi tässä mallissa siis lopulta 22, ei 18.
 Ensin pitäisi kuitenkin ratkaista Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin, HUSin, kohtalo.
 Yle on saanut käsiinsä sosiaali- ja terveysministeriön HUS-työryhmässä esiteltyjä vaihtoehtoisia malleja, joilla erikoissairaanhoito voitaisiin järjestää Suomen väkirikkaimmassa maakunnassa. Kolmannes suomalaisista asuu Uudellamaalla.
 Kutsumme niitä malleiksi A, B, C ja D.
 Mallit eroavat toisistaan siinä, millainen rooli HUSilla on niissä, mikä taho vastaa palvelujen järjestämisestä ja miten HUSin nykyiset tehtävät on jaettu.
 A. HUS lakkautetaan ja sen tehtävät jaetaan
 HUS ei enää olisi erillinen oikeushenkilö. Erikoissairaanhoidon järjestämisvastuu on maakunnilla tai Helsingillä. Sairaalat siirtyvät sen maakunnan/kunnan toiminnaksi, jonka alueella ne sijaitsevat. Nykyisen HUSin alueella erikoissairaanhoidon tehtäväjako määritellään lailla muuta maata huomattavasti yksityiskohtaisemmin. Tällä tavoin turvataan nykyinen työnjako eri sairaaloiden välillä ja ympärivuorokautisen päivystyksen ylläpito sekä muut HUSin lakisääteiset tehtävät.
 Ehdotusta voi kuvailla HUSin “pahimmaksi painajaiseksi”, eikä se ole kovin todennäköinen, koska poliitikoilla on tuskin haluja ajaa alas toimivaa järjestelmää.
 B. Osa HUSin tehtävistä siirtyy maakunnille tai Helsingille
 HUS säilyy erillisenä oikeushenkilönä. HUSille säädetään erikoissairaanhoidon järjestämisvastuu. Osa HUSin tehtävistä voidaan kuitenkin siirtää erillisellä järjestämissopimuksella maakunnalle/Helsingin alueen maakunnille.
 HUSille kelpaisi palvelujen järjestämisvastuu, mutta ovatko politiikot halukkaita antamaan sille määräysvallan alueen palveluihin?
 C. Osa maakuntien tehtävistä voidaan siirtää HUSlle
 HUS säilyy erillisenä oikeushenkilönä. Maakunnat/Helsinki vastaavat pääosin erikoissairaanhoidon järjestämisestä. Laissa määrättyjen tehtävien järjestämisvastuu säilyy HUSilla. Maakunnat/Helsinki voivat siirtää osan tehtävistä HUSin vastuulle sopimuksella.
 Tämä malli veisi HUSilta vallan, maakunnat päättäisivät.
 D. Jaettu järjestämisvastuu HUSin ja maakuntien välillä
 Malli vastaisi monilta osin nykytilannetta, järjestämisvastuu olisi kaksitasoinen. Maakunnat vastaisivat ensisijaisesti sosiaali- ja terveyspalveluiden järjestämisestä (kuten kunnilla on nykyisin). HUSilla olisi toissijainen laissa määritelty vastuu erikoissairaanhoidon palveluista. HUSin järjestämisvastuu kattaisi Uudenmaan kiireellisen erikoissairaanhoidon ja muun erikoissairaanhoidon siltä osin, kuin maakunnat eivät sitä hoida. HUSiin olisi keskitetty lailla esimerkiksi Uudenmaan päivystystoiminta ja synnytykset. Maakuntien ja HUSin välille tehtäisiin järjestämissopimus, jolla hoidon painopistettä siirrettäisiin erityistasolta perustasolle eli nykyisiin terveyskeskuksiin. Järjestelyllä on tarkoitus vähentää kallista erikoissairaanhoidon käyttöä. Sopimuksen tavoitteista ja sisällöllisistä vaatimuksista säädettäisiin laissa. Erikoissairaanhoidon lisäksi järjestämissopimuksessa voitaisiin sopia esimerkiksi Uudenmaan yhteisistä tukipalveluista, kuten kuvantamisesta, lääkehuollosta ja tietohallinnosta. Tavoite on, että potilaan saamat perus- ja erityistason palvelut muodostaisivat yhden toiminnallisen kokonaisuuden Uudellamaalla, eikä vastuissa olisi aukkoja.
 Tämä on HUSin ehdottama välimalli B:n ja C:n välillä.
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin alueella asuu 1,7 miljoonaa ihmistä. Uudenmaan päättäjät ovat ajaneet maakuntaan muista maakunnista poikkeavaa omaa sote-ratkaisua. Kalevi Rytkölä / Yle
 Poliittinen päätös HUSista pian
 Edellinen  Juha Sipilän  (kesk.) hallitus halusi muodostaa Uudestamaasta yhden sote-alueen, mitä erityisesti Helsinki vastusti kiivaasti.
 Yhden jättimäisen maakunnan pelättiin vaarantavan sujuvat hoitoketjut eli yhden sote-uudistuksen keskeisistä tavoitteista – palveluiden integraation.
 Nykyinen hallitus on perustanut Uudenmaan sote-ratkaisua varten seuranta- ja ohjausryhmät.
 Selvityshenkilö  Kari Nenonen  pohtii parhaillaan erillisratkaisua. Nenonen on HUSin entinen toimitusjohtaja ja Vantaan ex-kaupunginjohtaja. Selvitys tehdään yhteistyössä alueen kaupunkien ja kuntien kanssa.
 Poliittista päätöstä Uudenmaan sosiaali- ja terveyspalveluiden järjestämisestä odotetaan vuoden loppuun mennessä.
 Lokakuussa perustettiin vielä erillinen HUS-työryhmä, jonka toimiaika loppuu jo marraskuussa.
 Sen tehtävä on ratkaista HUSin asema Uudenmaan erillismallissa. Työryhmän tehtävänannossa on esitetty nämä reunaehdot:
 1. HUS olisi erillinen oikeushenkilö, jonka tehtävistä säädettäisiin lailla.
 2. Soten järjestämisvastuu olisi kokonaan maakunnilla ja HUS vastaisi palvelujen tuottamisesta.
 3. Järjestämisvastuu olisi nykyiseen tapaan osittain jaettu.
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri on nykyisin 24 kunnan omistama kuntayhtymä, jonka vastuulla on jäsenkuntien asukkaiden erikoissairaanhoito. Tämän lisäksi HUSiin on keskitetty koko maasta monien harvinaisten ja vaikeiden sairauksien hoito.
 HUSin tehtäviin kuuluu myös erikoissairaanhoidon opetus ja tutkimus, jotka on myös turvattava sote-mallissa.
 Lue lisää:
 Analyysi:  Ministeriöt kiistelevät ja taas on kiire – vääntö pääkaupunkiseudun erityiskohtelusta aloittaa soten uuden tuotantokauden tänään
 Uudenmaan soten erillisratkaisun sorvaaminen alkoi – Vapaavuori: "En edelleenkään näe järjellistä syytä, miksi maakuntamalliin pitäisi mennä."
 Pääkaupunkiseudun sote-kapina kiihtyy: Ministeriö käynnistämässä erillisselvityksen – "Kompasteluista opittava, että on tehtävä yhteistyötä"

Ylen tiedot: HUSin kohtalon hetki lähestyy – Pilkotaanko HUS, siirretäänkö tehtäviä maakunnille vai jatkuuko rinnakkaiselo?


Summary: Irakin korkein šiialainen uskonoppinut tuomitsi väkivallan prostestoijia vastaan ja varoitti sisällissodan uhasta.

Perjantaina Irakissa surtiin kymmeniä kuolleita mielenosoittajia muun muassa Nasirijan kaupungissa, jossa tuhannet kerääntyivät kaduille.
 Torstai oli protestien verisin päivä viikkoihin, kun 46 ihmistä kuoli osoittaessaan mieltä hallintoa vastaan.
 Ainakin 400 on kuollut ja 15 000 loukkaantunut lokakuussa alkaneiden mielenosoitusten aikana.
 Irakin korkein šiialainen uskonoppinut  Ali al-Sistani  kehotti lainsäätäjiä pohtimaan uudelleen tukeaan hallinnolle ja varoitti sisällissodan uhasta. Samalla hän tuomitsi väkivallan mielenosoittajia vastaan.
 Hän myös muistutti, etteivät mielenosoittajat saa prosteissaan hyökätä omaisuutta tai muita ihmisiä vastaan. Mielenosoittajat hyökkäsivät keskiviikkona Najafissa Iranin konsulaattia vastaan.
 Torstaina kymmeniä kuoli kuollut ja satoja haavoittui poliisin avattua tulen mielensoittajien joukkoon. Välikohtaus sattui varhain aamuyöllä, kun poliisi alkoi vallata mielenosoittajien hallussa olleita siltoja Irakin eteläosan Nasirijan kaupungissa.
 Myös perjantaina Nasirijassa poliisi ja mielenosoittajat ovat ottaneet yhteen. Sairaalalähteiden mukaan yksi mielenosoittajat kuoli ja useita mielenosoittajia on loukkaantunut perjantaina, kertoo AFP.
 Perjantaina  Irakin pääministeri   Adel Abdul Mahdi  ilmoitti eroavansa tehtävästään.
 Irakin eri osissa  on vaadittu mielenosoituksissa maan johdon eroa. Protestoijat vastustavat myös korruptiota ja työttömyyttä.
 Irakilaiset ovat viime viikkoina osoittaneet mieltään paitsi omaa hallitustaan myös Iranin kasvavaa vaikutusvaltaa vastaan. Ahmed Jalil / EPA
 Iranin tukemat shiiat ovat pitäneet Irakissa valtaa, sen jälkeen kun kansainvälinen Yhdysvaltain ja Britannian johtama liittouma syrjäytti vallasta sunni-diktaattori  Saddam Husseinin  vuonna 2003.
 Lue lisää:
 Irakissa väkivaltainen yö – Kymmeniä kuoli ja satoja haavoittui poliisin avattua tulen mielenosoittajien joukkoon
 Levottomuudet Irakissa jatkuvat  – ainakin viisi ihmistä saanut surmansa
 Katso Areenasta Tom Kankkosen A-studion raportti:  Irakissa mielenosoitukset jatkuvat – mitä mielenosoittajat haluavat?
 Bagdadissa jälleen väkivallan päivä – ainakin neljä kuollut ja kymmeniä loukkaantunut

Irakissa haudataan protesteissa kuolleita – torstai oli väkivaltaisin päivä viikkoihin


Summary: Heitteillepano tapahtui Posiolla lokakuussa 2017.

Lapin käräjäoikeus on tuominnut kolme Coronia Hoitoketjun naistyöntekijää sakkoihin heitteillepanosta. He työskentelivät yhtiön asumispalveluyksikössä vuonna 2017. Kullekin määrättiin 20 päiväsakkoa, joiden summa vaihteli 140-500 euroa, todistelukustannuksia kertyi jokaiselle 215,10 euroa.
 Valvontakameran mukaan kolme naistyöntekijää oli ohjannut rollaattorilla muistisairasta, 78-vuotiasta naisasiakasta. Matkalla tapahtui välikohtaus, jonka seurauksena yksi työntekijöistä käänsi rollaattoria nopeasti ja vanhus menetti tasapainonsa. Hän kaatui lattialle ja oikeanpuoleisen reisiluun varsi murtui.
 Syytteen mukaan yksi Coronaria Hoitoketju Oy: työntekijöistä auttoi asiakkaan istumaan, jonka jälkeen he poistuivat. Työntekijöiden esimies löysi liikuntakyvyttömän uhrin yhdentoista minuutin kuluttua kaatumisesta.
 Käräjäoikeuden tuomio ei ole vielä lainvoimainen.

Coronaria Hoitoketju Oy:n työntekijöille sakot heitteillepanosta


Summary: Peppi-loikissa eivät päde samat lainalaisuudet kuin klassisen baletin höyhenenkevyissä liitohypyissä.

Peppi Pitkätossu ja baletti. Yhdistelmä tuntuu aluksi oudolta. Sitä se oli myös balettitanssija  Salla Eerolan  mielestä. Etenkin liian suurilla nahkanilkkureilla tanssiminen vaati harjoittelua. Niillä piti löytää aivan uusi tapa tanssia.
 – Kyllä Peppi kokeilee myös kärkitossuja yhdessä kohtauksessa, mutta se ei selvästikään ole Pepin juttu, naurahtaa Eerola, joka tanssii Pepin roolin.
 Huh, Peppi Pitkätossu ei siis ole klassista balettia tutuineen. Kansallisbaletin Peppi näyttää paljon alkuperäiseltä hahmolta letteineen ja tilkuista tehtyine vaatteineen. Pienen Suomi-leiman tuo tilkunpalasissa vilahteleva Unikko-kuosi.
 Peppi Pitkätossun roolissa vuorottelevat kuvassa näkyvä Linda Haakana sekä Salla Eerola ja Abigail Sheppard. Annikana tanssii Valeria Quintana ja Tommina Atte Kilpinen. Mirka Kleemola / Kansallisooppera
 Tanssijoilta Peppi-baletti on kuitenkin vaatinut monien tanssityylien harjoittelua. Koreografiassa on mukana liikkeitä muun muassa katutanssista ja capoeirasta.
 – Meille on annettu aika paljon vapauksia. Totta kai on raamit, mutta koska liikekieli ei ole klassista, voi oma kehon ja liikekielen avulla luoda omaa tyyliä Pepin ilmaisuun.
 Tanssijat hikoilevat apinapuvuissa
 Baletti koostuu kahdesta Peppi-kirjasta. Ensimmäinen näytös pohjaa ensimmäiseen Peppi-kirjaan, jossa ollaan Huvikummussa ja kaupunkimiljöössä. Peppi tutustuu naapureihinsa Tommin ja Annikaan ja näyttämöllä ovat tietenkin myös Herra Tossavainen ja Pikku-Ukko.
 Toinen näytös perustuu  Peppi Pitkätossu Etelämerellä  -kirjaan. Siinä mukaan tulevat havaijilaisvaikutteiset Etelämeren saaren asukkaat ja muun muassa lauma apinoita. Tanssijat saavat hikoilla kunnolla paksuissa karvaturkeissaan.
 Peppi-baletti vaatii tanssijoilta erilaisten tyylien hallintaa. Herra Tossavaisen roolissa on Allen Kento Jacobs. Mirka Kleemola / Kansallisooppera
 Esityksen visuaalinen ilme on hyvin perinteinen. Kun kyseessä on Pepin kaltainen brändi, ovat tekemisen ehdot säädeltyjä.
 Idea Pepin tuomisesta balettinäyttämölle syntyi jo viitisentoista vuotta sitten. Suomen kansallisbaletin johtaja ruotsalainen  Madeleine Onne  työskenteli silloin Tukholman kuninkaallisessa baletissa taiteellisena johtajana ja hän halusi hieman tuulettaa perinteikästä taloa.
 – Ideaa ei tarvinnut kauan miettiä. Peppi jos kuka saa kaiken ylösalaisin. Halusin Peppi-baletilla toivotta kaikki tervetulleeksi baletin maailmaan.
 Onne otti yhteyttä  Astrid Lindgrenin  perikuntaan ja muutamien puheluiden jälkeen homma oli selvä. Peppi pääsi tanssimaan Tukholman baletin lavalle.
 – Keskusteltuamme jonkin aikaa he olivat sitä mieltä, että idea oli loistava. Tietenkin heillä oli selvät raamit, jonka mukaan libretto tehtiin. Myös meidän koreografi ja visuaalinen työryhmä tekivät kaiken kunnioittaen alkuperäistä tekstiä.
 Lisää suomalaisia satuhahmoja balettinäyttämölle?
 Peppi sai ensi-iltansa Tukholmassa vuonna 2005. Sitä on esitetty Ruotsissa, mutta ei juuri muualla maailmassa. Kansallisbaletin taiteellisen johtajan mukaan Peppi pääsi ohjelmistoon täällä, koska kalenterissa oli aukko perhebaletille.
 – Se oli helppo tuoda tänne, koska tiedän, että se on hieno esitys. Se sopii kaikenikäisille ja perheet voivat joulun tienoilla mennä yhdessä balettiin ja pitää hauskaa.
 Onnea viehättää myös ajatus, että tanssin keinoin kaikki voivat ymmärtää tarinan, kielestä välittämättä.
 – Tanssi on upea ilmaisun muoto. Ei ole väliä mistä on kotoisin, mitä kieltä puhuu. Kaikki voivat ymmärtää. Se on hienoa.
 Pepin tuominen balettimaailmaan oli baletinjohtaja Madeleine Onnen idea. Roni Rekomaa / Lehtikuva
 Ruotsista löytyy useita rakastettuja satuhahmoja. Aikooko Onne tuoda heitä Suomen kansallisbaletin näyttämölle?
 – Nyt aion katsoa suomalaisten satujen, suomalaisen historian ja suomalaisten koreografien suuntaan.
 Peppiä esitetään joka paikassa, sillä se on suosituimpia lastennäytelmiä
 Näyttämöillä Peppiä on nähty paljon. Maailman vahvin tyttö pääsi näyttämölle pian kirjan ilmestymisen jälkeen. Vuonna 1949 Peppi nähtiin jo Lahden kaupunginteatterissa. Siitä lähtien se on ollut lastennäytelmien kestosuosikki, sillä se pyörii melkein koko ajan teatterissa jossain päin Suomea.
 Helsingin kaupunginteatterin Peppi-musikaali oli menestys, joka palasi uudelleen ohjelmistoon. Peppinä Anna-Riikka Rajanen. Yle
 Helsingissä Peppi on vielä tuoreessa muistissa, sillä se nähtiin musikaalina vuonna 2015. Kaupunginteatterin esitys oli huikea menestys ja se tuli ohjelmistoon uudestaan vuonna 2017. Kaikkiaan esityksiä oli 93 kertaa ja katsojia oli lähes 75 000.
 Tänä vuonna Peppi on nähty ainakin Oulun kaupunginteatterin lavalla ja ensi keväänä näytelmä on tulossa Seinäjoen kaupunginteatteriin.
 Pepistä on tekeillä myös  uusi elokuva  (Variety). Sen takana ovat samat tuottajat kuin Harry Potter -elokuvissa.
 Madeleine Onne ei kuitenkaan usko, että yleisö olisi saanut jo yliannostuksen Peppiä. Hän pitää maailman vahvimman tytön tarinaa aina ajankohtaisena. Hänen mukaansa meissä kaikissa on hieman Peppiä.
 – Kaikissa meissä on pientä kapinallista, jonka mielestä olisi mukava välillä nukkua jalat tyynyllä. Peppi on viisas pieni tyttö. Nyt kun aikuisena lukee niitä kirjoja huomaa, mitä viisauksia Peppi päästelee suustaan. Niissä on paljon pohdittavaa.
 "Kuin palaisi entisen rakastettunsa luo"
 Peppiin koreografian luonut  Pär Isberg  on istunut tiukasti harjoituksissa muutamien viikkojen ajan. Arvostettu ruotsalaiskoreografi myöntää, ettei ole helppoa palata takaisin teoksen pariin, jonka on tehnyt 15 vuotta sitten.
 – Se on vähän kuin palaisi entisen rakastettunsa luo. Ilmassa on monenlaisia ajatuksia. Maailma on muuttunut ja itse on muuttunut.
 Kansallisbaletin lavalle ei sentään tuoda oikeaa hevosta. Pikku-Ukkona pyörähtelevät Linas Kavaliauskas ja Maksim Tšukarjov. Mirka Kleemola / Kansallisooppera
 Kun Isberg työsti koreografiaa 15 vuotta sitten, katutanssin ja erilaisten tyylien tuominen balettinäyttämölle oli vielä uutta. Nyt siitä on tullut arkipäivää. Isberg ei ole kuitenkaan ryhtynyt päivittämään teosta, koska Pepin käyttöoikeuksissa on ehtonsa ja myös Isbergin mielestä Peppi sopii nykyaikaan.
 – Nyt jos koskaan tarvitaan rohkeutta ajatella toisin ja tehdä toisin. Ilahduttavaa on, että yksi nykypäivän Pepeistä,  Greta Thurnberg , tulee myös Ruotsista.
 Pär Isberg on entinen balettitanssija, joka on sittemmin siirtynyt tekemään koreografioita. Hän on tehnyt teoksia muun muassa Kööpenhaminan kuninkaalliseen balettiin ja Kiinan valtionbalettiin. Suomen kansallisbaletissa nähtiin vuonna 2006 Isbergin  Bachspace , jossa tanssi  Minna Tervamäki .
 Isberg kehuu Kansallisbaletin tanssijoita. He ovat koreografin mukaan omaksuneet hyvin teoksen erilaiset tanssityylit.
 – Tärkeintä on hyvä roolitus. Täällä oli paljon valinnanvaraa.
 Ensi vuonna Peppi juhlii
 Peppi on ajankohtainen myös siksi, että hahmo viettää ensi vuonna 75-vuotisjuhlia. Astrid Lindgren (1907–2002) keksi Pepin, kun hän kertoili sairaalle lapselleen tarinoita.
 Lindgren lähetti Peppi-käsikirjoituksen kustantamoihin ja muutaman hylkäyskirjeen jälkeen Peppi vihdoin julkaistiin vuonna 1945. Siitä lähtien Peppi on valloittanut maailmaa. Nykyään sitä on käännetty ainakin 70 kielelle ja kirjoja on myyty noin 65 miljoonaa kappaletta. Peppi-sarjaan kuuluvat myös kirjat  Peppi Pitkätossu astuu laivaan  ja  Peppi Pitkätossu Etelämerellä.
 Peppi Pitkätossu elokuvissa ja tv-sarjoissa Peppiä esitti Inger Nelsson. Yle
 Astrid Lindgren loi Pepin jälkeen lukuisia muitakin rakastettuja hahmoja, mutta Peppi on ylivoimainen suosiossaan. Ruotsalaiset ovat äänestäneet sen muun muassa arvostetuimmaksi kulttuuri-ilmiökseen. Dagens Nyheterin järjestämässä neljän vuoden takaisessa äänestyksessä taakse jäi muun muassa Abba.
 Peppi Pitkätossu-baletti saa ensi-iltansa Kansallisbaletissa 29. marraskuuta.
 Peppi Pitkätossu -baletti nähdään suorana lähetyksenä Yle Areenassa 14. joulukuuta klo 12. Yle Teema & Fem esittää baletin 29. joulukuuta klo 13.40. Lisäksi ruotsalainen SVT ja eurooppalainen kulttuurikanava Arte näyttävät tallenteen baletista ensi vuoden puolella.
 Kuuntele:   Peppi Pitkätossu -kuunnelma Yle Areenassa.

"Kärkitossut eivät ole Peppi Pitkätossun juttu" – Katso kuinka baletti sujuu liian suurilla kengillä


Summary: Torstain hallintoa ja korruptiota vastustavissa mielenosoituksissa kuoli 46 ihmistä.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Irakin pääministeri  Adel Abdul Mahdi  on ilmoittanut eroavansa tehtävästään. Mahdi on kertonut päätöksestään julkisessa lausunnossaan.
 Ainakin 400 on kuollut ja 15 000 loukkaantunut lokakuussa alkaneiden mielenosoitusten aikana. Tilanne kärjistyi torstaina, kun 46 ihmistä kuoli osoittaessaan mieltä hallintoa vastaan. Mielenosoittajat ovat vaatineet maan johdon eroa ja vastustaneet korruptiota ja työttömyyttä.
 Mahdi on kertonut jättävänsä eroilmoituksensa parlamentillle. Ilmoitus tuli pian sen jälkeen, kun Irakin korkein šiialainen uskonoppinut  Ali al-Sistani  perjantain seremoniassaan kehotti lainsäätäjiä pohtimaan uudelleen tukeaan hallinnolle. Al-Sistani varoitti samalla myös sisällissodan uhasta.
 Uutistoimisto AP:n mukaan mielenosoittajat ovat aloittaneet juhlinnan Bagdadin keskustassa sijaitsevalla Tahririn aukiolla pääministerin ilmoituksen jälkeen.
 Lisää aiheesta:
 Irakissa haudataan protesteissa kuolleita – torstai oli väkivaltaisin päivä viikkoihin
 Katso Areenasta Tom Kankkosen A-studion raportti:  Irakissa mielenosoitukset jatkuvat – mitä mielenosoittajat haluavat?
 Irakin kovia kokeneilla sunnialueilla hallituksen vastaisia mielenosoituksia seurataan sivusta – Pelko pitää väestön kurissa toistaiseksi

Irakin pääministeri eroaa tehtävästään


Summary: Toimittajamurhan tutkinta on ottanut harppauksia eteenpäin viime viikkojen aikana.

Maltan pääministeri  Joseph Muscat  valmistautuu ilmoittamaan erostaan välittömästi, kertoo  Times of Malta.
 Uutistoimisto Reutersin mukaan Muscatin tiedottaja ei ole vahvistanut eikä kiistänyt tietoa. Pääministerin oma työväenpuolue on kuitenkin peruuttanut tapahtuman, jossa Muscatin oli tarkoitus pitää puhe sunnuntaina.
 Tapahtumien taustalla toimittaja  Daphne Caruana Galizian  murhasta ja sen tutkimuksista seurannut poliittinen ja laillinen kriisi. Oppositio ja Galizian omaiset ovat jo pitkään pitäneet Muscatia sopimattomana pääministerin tehtävään ja vaatineet hänen eroaan.
 Galizia  murhattiin autopommi-iskussa  vuonna 2017. Hän oli tutkinut epäiltyjä korkean tason korruptiotapauksia ja tehnyt tutkimuksistaan juttuja.
 Galizia muun muassa paljasti Maltan johdon epäiltyjä yhteyksiä veroparatiisiyhtiöihin Panaman tietovuodon yhteydessä vuonna 2016. Galizia myös syytti pääministeri Muscatia rikollisten suosimisesta.
 Maltan pääkaupungissa Valletassa osoitettiin mieltä tiistaina. Julisteessa on murhatun toimittajan, Daphne Caruana Galizian kuva. Domenic Aquilina / EPA
 Tutkinta on edennyt viime päivinä
 Toimittajamurhan tutkinnasta on syntynyt Maltalla monimutkainen soppa, joka on junnannut pitkään paikallaan.
 Tutkinta sai uusia käänteitä viime viikolla, kun poliisi otti kiinni liikemies  Yorgen Fenechin  tapaukseen liittyen. Fenechin kerrotaan yrittäneen pakoa saarelta varhain aamulla.
 Sittemmin Fenech on vapautettu takuita vastaan, mutta hän on edelleen poliisin tiukassa valvonnassa ja häntä kuullaan oikeudessa tapaukseen liittyen.
 Times of Maltan lähteiden mukaan pääministeri Muscat on pitämässä televisioidun puheen sen jälkeen, kun Fenech on ollut oikeudessa murhatapaukseen liittyen.
 Pääministerin ex-esikuntapäällikkö vapautettiin
 Aiemmin tällä viikolla tapaukseen liittyen kuulusteluihin haettiin myös pääministeri Muscatin esikuntapäällikkö  Keith Schembri , joka vapautettiin myöhemmin.
 Schembri otettiin ilmeisesti kiinni siksi, että liikemies Fenech oli kertonut hänestä tietoja kuulustelussa. Fenech yritti tiedoillaan saada aikaiseksi sopimuksen, joka vaikuttaisi hänen mahdolliseen tuomioonsa. Myöhemmin on kuitenkin ilmoitettu, ettei Fenech ole saanut syytesuojaa tiedoillaan.
 Poliisi teki Schembrin kotiin myös kotietsinnän. Schembri erosi tehtävästään kiinnioton yhteydessä. Myös kaksi Muscatin hallituksen ministeriä on eronnut tehtävistään tällä viikolla.
 Times of Maltan lähteiden mukaan Maltalla voisi olla uusi pääministeri tammikuuhun mennessä. Muscat on ollut pääministerinä vuodesta 2013 lähtien.
 Lisää aiheesta:
 Toimittajan murha ravistelee Maltan hallitusta – pääministerin esikuntapäällikkö ja turismiministeri erosivat
 Maltan toimittajamurhan tutkinnassa kiinniotto – Paikallinen suurliikemies yritti pakoa huvijahdillaan

Times of Malta: Maltan pääministeri Muscat eroaa – taustalla toimittajamurhasta seurannut poliittinen ja laillinen kriisi


Summary: Kokoomuksen puheenjohtaja Petteri Orpo ja PS:n puheenjohtaja Jussi Halla-aho vaativat pääministeri Antti Rinteen eroa.

Kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  tuli iltapäivällä median eteen vakavana.
 – Tämä näyttäytyy meille niin, että pääministeri on antanut eduskunnalle virheellistä tietoa. Ministeri  Sirpa Paateron  (sd.) syrjään siirtäminen ei poista tätä tosiasiaa, Orpo sanoi eduskunnassa.
 Orpo katsoo, että pääministeri  Antti Rinne  (sd.) on ollut selkeän tietoinen Postin toimiin liittyvistä asioista.
 – Hän (Rinne) on itse ollut aktiivinen toimija koko ajan tässä tilanteessa. Viimeistään tämän aamun Postin tiedote kertoo karulla tavalla, että pääministeri on siis antanut väärää tietoa eduskunnalle, Orpo sanoi.
 Kokoomuksen mielestä pääministeri ei nauti eduskunnan luottamusta.
 – Hänen pitäisi erota, Orpo sanoi.
 Orpon mitta täyttyi lopullisesti, kun hän katsoi  tänään pääministerin tiedotustilaisuutta .
 – Siitä välittyi voimakkaasti ajatus, että omia virheitä paikataan sillä, että uhrataan yksi SDP:n ministeri, Orpo totesi.
 Kokoomuksessa katsotaan, että ministeri Sirpa Paateron ero oli kuitenkin perusteltu.
 – Paatero on selkeästi tehnyt virheitä. Posti-case on kestänyt viikkoja. Hallitus ja omistajanohjaus ovat toimineet huonosti. Kaikki näkevät sen. Se on aiheuttanut yhteiskunnalle miljoonien tappioita.
 Orpo: Minä uskon siihen, mitä Postin hallitus on tänään viestinyt
 Orpo katsoo Postin toimineen hyvin.
 – Postin hallitus on toiminut johdonmukaisesti. Minä uskon siihen, mitä  Postin hallitus on tänään viestinyt . He ovat informoineet omistajanohjausyksikköä useaan otteeseen. He ovat informoineet ministeriä ja tämän esikuntaa. Postin hallitusta ei voi tässä moittia, Orpo sanoo.
 Orpon mukaan ongelma on se, että maan hallituksen toiminta on ollut sekavaa ja sen linja muuttuu jatkuvasti.
 Halla-aho: Jos Rinne tietoisesti valehtelee, hänen tulisi tehdä johtopäätökset
 Perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  sanoi Ylelle jo aamulla, että Rinteen pitäisi erota, jos hän tietoisesti valehtelee.
 – Jos pääministeri Rinne tietoisesti valehtelee, niin hänen tulisi myös tehdä henkilökohtaiset johtopäätöksensä.
 Mitä tarkoitatte tällä?
 – Erota, sanoi Halla-aho Ylelle aamulla.
 Lue myös:
 Ministeri Sirpa Paatero eroaa, oppositio vaatii jo Rinteen eroa – Yle seuraa hetki hetkeltä

Oppositio vaatii pääministeri Antti Rinteen eroa, kokoomuksen Petteri Orpo: "Omia virheitä paikataan sillä, että uhrataan yksi SDP:n ministeri"


Summary: Pääministeri syytti Postia virheellisestä ja vastoin valtio-omistajan tahtoa menneestä toiminnasta.

Kuohunta Postin työehtokiistan ympärillä sai perjantaina uuden käänteen, kun ministeri  Sirpa Paatero  (sd.) päätyi eroamaan. Paatero vastasi omistajaohjauksesta, ja Posti on valtionyhtiö.
 Paateron erosta kertoi pääministeri  Antti Rinne  (sd.) tiedotustilaisuudessa iltapäivällä. Rinteen mukaan Paatero ei ole noudattanut hänen antamiaan ohjeita siitä, miten Postin omistajaohjausta on tehtävä.
 Rinne katsoo, että Paatero ei viestinyt valtio-omistajan tahtoa pakettilajittelijoiden työehtosopimuksesta ja liikkeenluovotuksesta Postille.  Yle on seurannut Rinteen tiedotustilaisuutta ja päivän tapahtumia hetki hetkeltä .
 Rinne korosti olleensa johdonmukaisesti sitä mieltä, että työehtoshoppailu on torjuttava. Työehtoshoppailu tarkoittaa sitä, että työntekijöiden sopimukset siirretään sellaisen ammattiliiton piiriin, jossa ehdot ovat työntekijälle huonommat.
 Rinne: Posti toimi vastoin valtio-omistajan tahtoa
 Rinne syytti Postia toimimisesta valtio-omistajan tahtoa vastaan.
 Tätä virheellistä toimintaa oli pyrkimys siirtää 700 pakettilajittelijaa Postin perustamaan yhtiöön, joka noudattaisi lajittelijoihin eri työehtosopimusta kuin aiemmin. Näin lajittelijoiden palkka olisi laskenut.
 Kiista johti Postin lakkoon ja suuriin tukilakkoihin.
 Tilanne ratkesi aiemmin tällä viikolla, kun saadun sovun myötä Posti Palvelut Oy siirtyy Paltan jäseneksi 700 hengen osalta ja pakettilajittelijoille tulee uusi työehtosopimus Paltan ja PAUn välillä.
 Posti: Valtio-omistaja ei vastustanut suunnitelmia
 Perjantaina aamulla Postin hallituksen puheenjohtaja  Markku Pohjola  kertoi tiedotteessa, että Postin suunnitelmilla on ollut omistajaohjauksen tuki.
 Pohjolan mukaan Postille ei missään vaiheessa valmistelun aikana ole esitetty, että omistaja vastustaisi pakettilajittelijoiden siirtämistä uuten yhtiöön.
 – Kuten julkisuudessakin on todettu, Posti on informoinut ministeriä liikkeenluovutusta koskevista suunnitelmista valmistelun aikana. Jos omistajalla olisi ollut eriävä kanta ja sellainen olisi tuotu esille, olisimme siihen ehdottomasti reagoineet, vaikka kysymys onkin hallituksen päätösvaltaan kuuluvasta asiasta, totesi Pohjola tiedotteessa.
 Pohjolan viesti oli ristiriidassa pääministeri Rinteen eilisten lausuntojen kanssa.Rinne totesi eduskunnan kyselytunnilla, että ministeri Sirpa Paatero oli kieltänyt Postia siirtämästä pakettilajittelijoita huonomman työehtosopimuksen piiriin. Rinteen mukaan Posti oli toiminut suorasanaista kieltoa vastaan.
 Omistajaohjausministeri Paatero (sd.) taas on sanonut aiemmin, että Posti informoi maan hallitusta aikeistaan siirtää työntekijöitä uuteen työehtosopimukseen. Sen sijaan päätös asiasta tuli yllätyksenä.
 Aiemmin  Rinne on todennut , että Posti on kuitenkin noudattanut hallituksen kieltoa siirtää toiseen työehtosopimukseen peräti 9 000 työntekijäänsä.
 Petteri Sopanen / Yle
 Oppositio: Paateron ero ei riitä, Rinne antoi eduskunnalle väärää tietoa
 Oppositiopuolueissa ei pidetä ministeri Paateron eroa riittävänä.
 Kokoomuksen puheenjohtajan  Petteri Orpon  mielestä Rinne paikkaa omia virheitään uhraamalla yhden ministerinsä.
 – Se ei kuitenkaan poista sitä tosiasiaa, että eduskunnalle selkeästi on annettu väärää tietoa pääministerin suulla, Orpo sanoi toimittajille eduskunnassa.
 Myös perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  totesi, että Rinteen on erottava, jos hän on valehdellut.
 Rinne itse kommentoi, että hallitus istuu normaalisti.
 Hallituspuolue vihreät vaati puheenjohtajansa  Maria Ohisalon  suulla tarkkaa selvitystä tapahtumien kulusta.
 – Tähän asti saadut selvitykset eivät ole olleet aukottomia. Niin ei saisi olla. Epäselvyydet selvitettävä nopeasti, Ohisalo totesi Twitterissä.
 Lue myös
 Oppositio hermostui Posti-sopan uudesta käänteestä: Halla-aho väläyttää Rinteen eroa, Orpon mukaan pääministeri "ei ansaitse luottamusta"
 Oppositio vaatii pääministeri Antti Rinteen eroa, kokoomuksen Petteri Orpo: "Omia virheitä paikataan sillä, että uhrataan yksi SDP:n ministeri"
 Analyysi: Omistajaohjausministeri sai lähteä, mutta se ei vielä rauhoita kuplivaa eduskuntaa
 Emeritusprofessori: Postin työntekijöiden jakautuminen
kahden kerroksen väeksi muodostuu omistajaohjauksen ongelmaksi

Posti-kiista sai uuden uhrin: Näin politiikan perjantai eteni Postin vastaiskusta Paateron eroon


Summary: Niin opposition kuin hallituskumppaneidenkin katseet kääntyvät pääministeri Antti Rinteeseen (sd.), kirjoittaa Ylen politiikan toimittaja Robert Sundman.

Viimeinen niitti viikkojen ajan velloneeseen Posti-kiistaan oli yhtiön aamuinen tiedote.
 Posti vakuutti hallituksen puheenjohtajansa   Markku Pohjolan  suulla, ettei valtio-omistaja vastustanut missään vaiheessa suullisesti eikä kirjallisesti sen kaavailemaa liikkeenluovutusta.
 Vielä eilen pääministeri  Antti Rinne  (sd.)  todisti eduskunnan kyselytunnilla, että Posti toimi omistajan tahdon vastaisesti . Siitäkin huolimatta, että tahto oli selvästi viestitty.
 Liikkeenluovutus on ollut kiistan ytimessä, sillä käytännössä se uhkasi aiheuttaa noin 700 pakettilajittelijan siirtymisen edullisemman työehtosopimuksen piiriin. Rinne on julkisuudessa useaan otteeseen todennut, ettei hänen johtamansa hallitus voisi tällaista hyväksyä.
 Tämä  ei ollut ensimmäinen ristiriitaisuus Postin ympärillä käytävässä keskustelussa . Kun uusia ristiriitoja paljastuu toistuvasti, eivät kaikki voi selvitä kuivin jaloin.
 Omistajaohjauksesta vastaava ministeri  Sirpa Paatero  (sd.) joutui tänään lähtemään. Samalla hän jäi sairauslomalle.
 Paateroa on pidetty Rinteen tukijana ja läheisenä poliittisena kumppanina.
 Päivällä tiedotusvälineiden edessä  nähtiin vakava pääministeri. Paateroa on pidetty Rinteen tukijana ja läheisenä poliittisena kumppanina.
 Pääministerin mukaan Paatero ei ollut välittänyt riittävän selkeästi valtio-omistajan näkemystä Postille. Samaan aikaan Rinne kuitenkin totesi, että ero oli nimenomaan Paateron ehdotus. Hän itse kertoi kuulleensa siitä hetkeä ennen tiedotustilaisuutta.
 Rinne myös toisti aiemmat väitteensä siitä, miten Posti on koittanut häivyttää oleellista tietoa matkan aikana.
 Avoimia kysymyksiä vailla vastauksia on edelleen ilmassa:
 Miten Rinne saattoi eilen eduskunnassa sanoa valtio-omistajan kannan olleen selkeästi välitetty Postin tietoon, jos tänään se ei enää ollutkaan?
 Jos valtio-omisteisen yhtiön hallitus pimittää tietoa maan hallitukselta, eikö se ole vakava asia? Pitäisikö sen johtaa yhtiön hallituksen eroon?
 Entä kuka todella määrittää valtio-omistajan näkemyksen? Rinteen puheista jää kuva, jossa hallituksen omistajapolitiikan linjan tulisi olla täysin yhteneväinen pääministerin henkilökohtaisen linjan kanssa.
 Postin hallituksen vaihtaminen ei olisi riittänyt vastaukseksi poliittiseen paineeseen ja kysymyksiin ristiriitaisista lausunnoista.
 Miksi Paatero sitten  sai lähteä?
 Voi ajatella, ettei jäljellä ollut muuta vaihtoehtoa. Postin hallituksen vaihtaminen ei olisi riittänyt vastaukseksi poliittiseen paineeseen ja kysymyksiin ristiriitaisista lausunnoista. Politiikassa lopulta poliitikot, usein juuri ministerit, kantavat vastuun.
 Rinne syytti tiedotustilaisuudessa epäsuorasti Paateron esikuntaa, mutta esikuntakin toimii ministerin alaisuudessa.
 Valtion omistajaohjaus näyttää aiheuttavan päänvaivaa ministerille toisensa jälkeen. Ministeriltä ei kysytä kuittausta yhtiöiden asioille yksi kerrallaan. On oltava itse hereillä ja aloitteellinen, oman toimivallan rajoissa.
 Kuten Pohjola niin ikään aamulla viestitti: moni operatiivinen asia kuuluu suoraan yhtiöiden omaan toimivaltaan. Toisaalta valtionyhtiöt toimivat ensisijaisesti virkamiesten kanssa.  Talouselämän tuoreessa haastattelussa omistajaohjauksen päällikkö puolustaakin Postin hallitusta . Toisinaan ministeri joutuu menemään siis vastahankaan.
 Mutta yhtä kaikki: jos jotain epätoivottua tapahtuu, ministeri vastaa.
 Kumppanit ovat tähän asti olleet hiljaisia, mutta tänään vihreät ja keskusta ovat vaatineet SDP:ltä "selkeytystä".
 Rinteen kannalta ongelmana  on, että hän on itse ollut kiistassa toisinaan jopa Paateroa aktiivisempi. Eilen hän otti näkyvän roolin eduskunnan kyselytunnilla.
 Vielä tänäänkin Rinteelle oli tärkeää toistaa kantaansa Postin toiminnasta. Rinne haluaa näyttää, että hänen hallituksensa esti "työehtoshoppailun". Voikin olla, ettei Paateron ero pelasta Rinnettä kovalta poliittiselta prässiltä. Pääministeri on nyt yksin tulilinjalla.
 Opposition hiillostus on itsestäänselvää. Kokoomus, kristillisdemokraatit ja nyt-liike ovat jättäneet välikysymyksen, johon hallitus saa vastata tiistaina. Myös perussuomalaiset vaativat pääministerin eroa. Se on opposition tehtävä.
 Ministerit pysyvät pystyssä omien puolueidensa ja hallituskumppaneiden äänillä. Kumppanit ovat tähän asti olleet hiljaisia, mutta tänään vihreät ja keskusta ovat vaatineet SDP:ltä "selkeytystä".
 Kriisiviestinnässä sääntö kuuluu, ettei vastauksien ja anteeksipyyntöjen pidä olla vaillinaisia. On annettava selkeä vastaus, eikä vastaus saa muuttua. Jos jotain ei tiedetä, se kannattaa myöntää ääneen ja luvata palata pian vastauksen kera.
 Nyt on Rinteen vuoro antaa pitkän kaavan mukainen vastaus omille hallituskumppaneille.
 Juttua on päivitetty klo 16.03 lisäämällä 11. tekstikappale.
 Lue myös:
 Oppositio hermostui Posti-sopan uudesta käänteestä: Halla-aho väläyttää Rinteen eroa, Orpon mukaan pääministeri "ei ansaitse luottamusta"
 Ministeri Sirpa Paatero erosi, oppositio vaatii Rinteen eroa, Rinne: osaavan ministerin ero on vaikea paikka – Yle seuraa hetki hetkeltä
 Pääministeri Rinne kyselytunnilla: Posti ei noudattanut omistajaohjausministerin kieltoa työntekijöiden siirrossa – "Paatero totesi, ettei tämä käy"
 Analyysi: Postin riita ratkesi, mutta edessä on jälkipyykki – Rinteen ja Paateron tarinat kohun eri vaiheista eivät kaikilta osin täsmää

Analyysi: Omistajaohjausministeri sai lähteä, mutta se ei vielä rauhoita kuplivaa eduskuntaa


Summary: Koulu-uhkaus tapahtui keskiviikkona Hollolassa.

Päijät-Hämeen käräjäoikeus vangitsi hollolalainen 38-vuotias miehen todennäköisin syin kahdesta laittomasta uhkauksesta ja vahingonteosta.
 Mies meni keskiviikkona kesken päivän Hollolassa sijaitsevan Heinsuon koulun tiloihin ja esitti koulun henkilökunnalle sekä oppilaille henkeen ja terveyteen kohdistuvia uhkauksia.
 Miestä epäillään myös päivää aiemmin Hollolan Prismassa tehdystä vahingonteosta ja laittomasta uhkauksesta. Hänen epäillään rikkoneen tuotesuojaportin ja uhkailleen vartijoita.
 Poliisi pyytää väkivaltaisten uhkausten saaneita ottamaan yhteyttä poliisin vihjenumeroon. Myös muut kuluvan syksyn aikana tehdyt havainnot Hollolassa tehdyistä uhkauksista ovat virkavallan mukaan tervetulleita.
 Poliisi haluaa tällä pyynnöllä kartoittaa Hollolan turvallisuustilannetta. Samalla poliisi selvittää, ovatko nyt ilmitulleet teot osa laajempaa kokonaisuutta.
 Vangittu 38-vuotias mies on kantasuomalainen, noin 185 senttimetriä pitkä ja hänellä on tummat pitkät hiukset. Havainnot ja vihjeet pyydetään antamaan sähköpostitse  vihjeet.hame@poliisi.fi  tai soittamalla numeroon 0295 414 222.

38-vuotias mies tunkeutui koulun tiloihin ja esitti uhkauksia – käräjäoikeus vangitsi, poliisi kaipaa vihjeitä


Summary: Poliisi ampui miehen London Bridgen alueella. Välikohtausta tutkitaan terrorismina.

Kaksi ihmistä on puukotettu kuoliaaksi veitsi-iskussa Lontoossa London Bridgen alueella, kertovat  Britannian yleisradioyhtiö BBC  ja brittilehti  The Guardian.
 Lisäksi poliisi on ampunut yhden miehen, jonka epäillään olevan tekijä, Lontoon poliisipäällikkö  Cressida Dick  kertoi lehdistötilaisuudessa.
 Useita ihmisiä on myös loukkaantunut puukotuksessa, kertoo Lontoon poliisi. Lontoon pormestarin  Sadiq Khan  mukaan osa välikohtauksessa loukkaantuneista on loukkaantunut vakavasti.
 Britannian terrorismin torjunnasta vastaava poliisiyksikkö on vahvistanut, että tapausta tutkitaan terrorismina. Viranomaisen mukaan tekijällä oli yllään valeräjähdevyö.
 Alueella rajoitetaan liikkumista pidemmän aikaa, kertovat viranomaiset. Myös poliisipartiointia lisätään Lontoossa. Pormestari Khan on kuitenkin sanonut, ettei poliisi enää tällä hetkellä etsi tapaukseen liittyviä henkilöitä.

 Poliisin mukaan tapahtumien kulku on edelleen epäselvä. Tapahtumat saivat alkunsa noin kahden aikaan paikallista aikaa iltapäivällä. Paikan päällä kuvatuista videoista näkyy, miten sivulliset taltuttavat epäiltyä tekijää ennen kuin poliisi on ehtinyt paikalle. Yksi tilanteeseen puuttuneista on saanut tekijän veitsen haltuunsa.
 Britannian pääministeri  Boris Johnson  ja Lontoon pormestari Khan ovat molemmat kertoneet olevansa pahoillaan tapauksesta, mutta kehuneet tapahtumapaikalla olleiden ripeää toimintaa tilanteessa. Khanin mukaan kansalaiset osoittivat "huikeaa sankarillisuutta" välikohtauksessa.
 Sisäministeri  Priti Patel  sanoo olevansa huolissaan välikohtauksesta. Myös työväenpuolueen johtaja  Jeremy Corbyn  on kertonut Twitterissä olevansa järkyttynyt ja pahoillaan tapauksesta.
 Lontoon poliisi vahvisti aiemmin, että sillä on operaatio meneillään keskustan alueella. Poliisin mukaan heidät kutsuttiin paikalle puukotuksen takia. Poliisi kertoo myös, että yksi mies on pidätetty.
 BBC:n toimittajan mukaan laukauksia oli useita ja ampumiseen oli osallistunut miesjoukko. Toimittaja näki myös henkilön makaavan maassa. Poliisi on eristänyt alueen.
 Lontoon ambulanssipalvelu on kertonut Twitterissä, että myös se on määritellyt tapauksen suureksi välikohtaukseksi.
 Videot ja valokuvat Twitterissä näyttävät, että alueella on useita poliisiautoja ja liikenne seisoo sillalla. Myös ambulansseja on paikalla useita.
 BBC:n  silminnäkijän mukaan läheiseen ravintolaan oli juossut sisään ihmisiä ja osa ruokailijoista oli pyydetty pois ikkunan luota. Ihmiset olivat olleet rauhallisia, mutta osa oli saanut tukea henkilökunnalta.
 Britanniassa on ollut monta terrori-iskua viime vuosina
 London Bridge on Thames-joen ylittävä silta Lontoon Cityn ja Southwarkin välillä Lontoossa. Välikohtaus tapahtui  BBC:n mukaan  sillan pohjoispäädyssä Adelaide Housea vastapäätä.
 Sama silta oli tapahtumapaikkana, kun kesäkuussa 2017 kolme hyökkääjää ajoi autolla väkijoukkoon. Tuolloin lähistölle tehtiin veitsi-iskuja, joissa kuoli kahdeksan ja loukkaantui melkein 50. Isis ilmoitti olevansa vastuussa iskusta.
 Vuonna 2017 Britanniassa tapahtui myös neljä muuta iskua. Niin ikään kesäkuussa mies ajoi pakettiautolla moskeijasta poistuneiden ihmisten päälle Finsbury Parkissa Lontoon pohjoisosassa. Iskussa kuoli yksi ihminen ja loukkaantui 11. Mies kertoi motiivikseen muun muassa halun kostaa islamistien terrori-iskut.
 Maaliskuussa mies ajoi autolla jalankulkijoiden päälle Westminsterin sillalla. Viisi ihmistä kuoli ja yli 50 loukkaantui. Pommi-iskussa Parsons Greenin metroasemalle Lontoossa syyskuussa 2017 haavoittui 30 ihmistä. Tekijä oli nuori irakilainen turvapaikanhakija.
 Toukokuussa 2017 itsemurhapommittaja räjäytti itsensä Manchester Arenan läheisyydessä. Yhdysvaltalainen pop-tähti  Ariana Grande  oli juuri lopettanut konserttinsa areenalla. Iskussa kuoli 22 ihmistä kuoli ja 116 haavoittui. Uhreista seitsemän oli alle 18-vuotiaita.
 Vuonna 2005 itsemurhapommittajat iskivät Lontoossa kolmeen metroon ja yhteen bussiin. Iskuissa kuoli 52 ja loukkaantui jopa 700. Hyökkääjät olivat saaneet innoituksen äärijärjestö al-Qaidalta.

Brittimediat: Lontoon veitsi-iskussa on kuollut kaksi, lisäksi poliisi ampui hyökkääjän – katso video puukottajan kiinniotosta


Summary: Koko Suomi uhkasi pysähtyä lakkoiluun. Yksi syy oli se, että omistajaohjausministeri Sirpa Paatero teki joukkoineen hommansa huterasti.

Valtion omistamista yrityksistä vastaava ministeri  Sirpa Paatero  (sd.) pyysi tänään eroa tehtävästään pääministeri  Antti Rinteeltä  (sd.). Kaksikolla ei käytännössä ollut enää muuta tietä ulos tilanteesta.
 Taustalla on Postin suunnittelema 700 pakettilajittelijan työehtojen heikennys ja sitä seurannut lakko.
 Lakko päättyi keskiviikkona työntekijäpuolen voittoon. Nyt kyse oli siitä, ovatko Paatero ja Rinne puhuneet totta.
 1.  Tiesikö Paatero Postin suunnitelmista etukäteen enemmän kuin kertoi?
 2.  Miksi Antti Rinne väitti vielä eilen eduskunnalle, että Paatero on kieltänyt Postia siirtämästä työehtosopimuksia ja pienentämästä palkkoja?
 3.  Postin johtajien mukaan tällaista käskyä ei ole heille annettu.
 Tänään kukaan ei tunnustanut valehdelleensa.
 Antti Rinne on omien sanojensa mukaan vaatinut koko ajan, että valtionyhtiöissä ei poljeta työehtoja. Hän antoi ymmärtää, että Paateron johtama ministeriö ei pitänyt huolta, että tästä vaatimuksesta pidetään kiinni.
 Tämän johdosta Sirpa Paatero ilmoitti eroavansa.
 Tässä ovat postikohun keskeisimmät henkilöt.
 Jos sinulla hetki aikaa, niin jatketaan vielä vähän syvemmälle.
 Kuten henkilögalleriasta käy selville, Rinteen ankarin kritiikki ei kohdistu omistajaohjaukseen. Kovimman läksytyksen saa Posti.
 Postin johto on Rinteen mukaan antanut harhauttavaa tietoa, kun se on väittänyt kilpailijoiden käyttävän halvempia työehtosopimuksia. Rinteen mukaan tilanne on päinvastainen – kilpailijat ovat käyttäneet koko ajan pääosin kalliimpia työehtosopimuksia kuin Posti.
 Lisäksi Rinne sanoo Postin pyrkineen viestinnässään häivyttämään tietoa siitä, milloin liikkeenluovutuksen ja työehtosopimusten siirron oli määrä tapahtua. Tämä päivämääräkysymys on olennainen. Sirpa Paateroa on ahdistettu kysymyksillä, miksi valtio-omistaja ei puuttunut tilanteeseen aikaisemmin.
 Antti Rinne osoitti siis syvää epäluottamusta Postin hallitusta kohtaan. Tämä tulee mitä suurimmalla todennäköisyydellä johtamaan Postin hallituksen vaihtoon.
 Yhtiöiden hallitusten on nautittava omistajien luottamusta, eikä postilla ole muita omistajia kuin valtio.
 Vain toinen hallitus vaihtuu
 Myös Suomen hallituksen on nautittava luottamusta, nimittäin eduskunnan luottamusta. Oppositiopuolueet kokoomus, kristillisdemokraatit ja kansanedustaja Harry Harkimon Liike Nyt aikovat äänestyttää eduskuntaa ensi viikolla hallituksen luottamuksesta.
 Hallituspuolueilla on enemmistö eduskunnassa, joten Rinteen hallituksen kaatuminen äänestyksessä on epätodennäköistä.
 Hallituspuolueet eivät nimittäin toivo uusia eduskuntavaaleja, sillä Perussuomalaiset ovat tällä hetkellä kannatusmittauksissa Suomen ylivoimaisesti suurin puolue.
 Palataan alkuun. Mitä tekemistä tämän päivän tapahtumilla on Postin pakettilajittelijoiden kanssa?
 Ei suoranaisesti mitään. Se kiista ratkesi sovittelun kautta.
 Toisaalta, keskiviikkona päättynyt lakko uhkasi pysäyttää koko Suomen, kun postilaiset saivat tukea bussikuskeilta, ahtaajilta ja esimerkiksi rautatieläisiltä. Näyttää siltä, että suuri syy tähän on se, että Postin viestintä ja pääministerin vaatimukset eivät saavuttaneet toisiaan.
 Tämä nostaa esiin huolen siitä, miten Suomen kymmeniä valtionyhtiöitä ylipäätään hoidetaan.
 Ministerinsalkkunsa jättänyt Sirpa Paatero ilmoitti jäävänsä kahden viikon sairauslomalle. Antti Rinteen mukaan Paatero pyysi itse eroa puhelinkeskustelun aikana. Käytännössä molemmille oli selvää, että ministerin ero on ainoa ulospääsy tilanteesta.
 Pääministeri Antti Rinne on Ylen tv-uutisten suorassa lähetyksessä haastateltavana klo 20.30.
 Lue myös:
 Ministeri Sirpa Paatero erosi, oppositio vaatii Rinteen eroa, Rinne: osaavan ministerin ero on vaikea paikka – Yle seuraa hetki hetkeltä
 Analyysi: Omistajaohjausministeri sai lähteä, mutta se ei vielä rauhoita kuplivaa eduskuntaa
 Oppositio vaatii pääministeri Antti Rinteen eroa, kokoomuksen Petteri Orpo: "Omia virheitä paikataan sillä, että uhrataan yksi SDP:n ministeri"

Miksi postiministeri Paatero sai lähteä? Ota tilanne haltuun 100 tai 400 sanassa


Summary: Satakunnan vaalipiirissä saatu demarien vaalivoitto ratkaisi Antti Rinteen nousun pääministeriksi. Nyt piiristä esitetään Rinteelle vahva toive Postin ympärille syntyneen sekasotkun siivoamisesta.

SDP:n Satakunnan-piirin pitkäaikainen puheenjohtaja  Harri Lehtonen  vaatii puoluejohtoa myöntämään virheet, joita Postin ympärillä  vellovassa kohussa  on tehty.
 Tilanne hallituksen ympärillä on kärjistynyt perjantaina, ja esimerkiksi  Ilta-Sanomissa  on jo verrattu pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) tilannetta  Anneli Jäätteenmäen  (kesk.) asemaan vuonna 2003 ennen kuin tämä  joutui jättämään  pääministerin tehtävän.
 Rinne  ilmoitti päivällä  omistajaohjauksesta vastanneen ministeri  Sirpa Paateron  (sd.) jättäneen kohun takia eroanomuksensa. Hän arvosteli myös Postin johtoa.
 "Ei mennyt pelikirjan mukaan"
 Satakunnan demaripiiriä johtava Harri Lehtonen sanoo puoluekentän toivovan, että tilanne käydään läpi mutta kukaan ei tee liian hätäisiä johtopäätöksiä. Tilanne on hänen mielestään nyt sekasortoinen ja se pitäisi rauhoittaa.
 Lehtonen arvioi, että demarit ovat tehneet Posti-asian hoitamisessa useita virheitä.
 – Eihän tämä mennyt ihan pelikirjan mukaan. Näkökulmani tällä hetkellä on kuitenkin se, että Rinne voi hyvin jatkaa pääministerinä. Virheet on myönnettävä ja niistä on opittava, Lehtonen sanoo.
 Satakunta nosti Rinteen pääministeriksi
 Satakunta on sosiaalidemokraattien vahvinta kannatusaluetta koko Suomessa. Eduskuntavaaleissa puolue sai vaalipiirissä keväällä  25,2 prosenttia äänistä , ja puolue nosti maakunnasta valittujen kansanedustajiensa lukumäärän kahdesta kolmeen.
 Koska SDP voitti vaalit vain yhden paikan erolla perussuomalaisiin, Satakunnan demarit olivat käytännössä nostamassa Antti Rinteen pääministeriksi.
 SDP valitsee uuden ministerin Sirpa Paateron tilalle lähiaikoina. Lehtosen mielestä paikalle on useita hyviä nimiä, mutta hän ei suostu sanomaan omaa suosikkiaan julkisuuteen.
 Uutisesta voi keskustella 29.11.2019 klo 22 saakka.

SDP:n vahvimman piirin puheenjohtaja: "Nyt on myönnettävä virheet"