Summary: Syksyn kuohut tuntuvat laantuneen ja hallitus saa vihdoin työrauhan, arvioi Markku Jokisipilä.

Politiikan vuosi ja erityisesti syksy ovat olleet  käänteitä täynnä . Kahdet vaalit, yhdet hallitusneuvottelut, kolme pääministeriä, ainakin kaksi hallituskriisiä, useita välikysymyksiä, kaatunut sote-uudistus ja al-Hol-jupakka.
 Millainen tulee tulevasta vuodesta?
 Rauhallisempi, arvioi Eduskuntatutkimuksen keskuksen johtaja  Markku Jokisipilä  Turun yliopistosta.
 – Voisi ajatella, että pikku hiljaa päästään näiden monien käänteiden jälkeen kohti normaalimpaa tilannetta. Ehditään vihdoin alkaa toteuttaa hallitusohjelmaa ja muuttaa ohjelman kirjauksia hallituksen esityksiksi. Hallitus voi lähteä tavoittelemaan esimerkiksi ohjelmaan kirjattuja 75 prosentin työllisyysastetta ja kunnianhimoisia ilmastotoimia.
 Osa syksyllä kuohuttaneista asioista on vielä kuitenkin kesken. Kymmenen perussuomalaisten, kokoomuksen ja kristillisdemokraattien kansanedustajaa vaatii ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.)  toiminnan laillisuuden tutkimista  al-Hol-asiassa. Perustuslakivaliokunta käsittelee asiaa tammikuussa.
 – Jää nähtäväksi, mihin se johtaa, Jokisipilä sanoo.
 Hän ei kuitenkaan usko, että pinnan alla kytisi kovin suuria asioita, jotka voisivat vuodenvaihteen jälkeen roihahtaa.
 – En näe, että välittömästi siellä ainakaan tämän mittaluokan pommeja olisi odottamassa, mihin  Antti Rinteen  (sd.) hallitus kaatui tai mistä  Sanna Marin  (sd.) al-Hol-asiassa ehti kertaalleen selvitä.
 Taloustilanne luo paineita ja tasapainottelua
 Markku Jokisipilä arvioi, että tulevan vuoden kiinnostavimpia asioita politiikassa on tämän vuoden puolella takkuisesti alkanut työmarkkinakierros. Työnantaja- ja palkansaajaliittojen pitäisi sopia tänä talvena parin miljoonan suomalaisen palkankorotuksista, mutta kierroksen avaussopimusta  ei ennen joulua saatu tehtyä .
 Hylätty esitys teollisuuden palkoista ihmetyttää palkansaajia: "Supistaisi ostovoimaa tässä taloustilanteessa" – Työnantajat täysin eri linjoilla
 Jokisipilän mukaan työmarkkinakierrokseen saattavat liittyä hallituksen seuraavat kovat haasteet.
 Esimerkiksi  Tehy on esittänyt , että naisvaltaisilla julkisen puolen aloilla pitäisi tehdä 100–150 miljoonan euron tasa-arvoeräkorotuksia. Jokisipilän mielestä hallituksella on todellinen pähkinä purtavaksi siinä, miten mahdolliset korotukset rahoitetaan, jos sellaisiin päätetään ryhtyä.
 – Jos lähdetään hyvin laajalle palkankorotuslinjalle, syntyy paineita hintojen korottamiseen. Silloin saattaa käydä niin, että hallituksen työllisyystavoitteiden takana olleet laskelmat eivät pädekään, ja hallitus joutuu asettamaan hallitusohjelman eri tavoitteita vastakkain ja kenties luopumaan jostain, Jokisipilä sanoo.
 Hankalat talousnäkymät aiheuttavat vielä suurempaa tasapainottelua. Suomen Pankin  joulukuun puolivälissä  julkaiseman ennusteen mukaan Suomen talouskasvu hidastuu tulevana vuonna alle yhteen prosenttiin. Se on reilusti vähemmän kuin Antti Rinteen hallitusneuvotteluissa määrittelemä  kahden prosentin “normaali talouskasvu” .
 Kiinnostavaa on Jokisipilän mukaan myös SDP:n ja pääministeri Sanna Marinin rooli työmarkkinaneuvotteluissa. Puolue, jolla on vahvat kytkennät ammattiyhdistysliikkeeseen, on haastavassa asemassa.
 – Luulisin, että pääministeri Sanna Marin on tarkkaan seurannut, mitä hänen edeltäjälleen Antti Rinteelle tapahtui. Nimenomaan tämä työmarkkina-asioihin puuttuminen oli varmaan suurin yksittäinen syy, joka sai keskustan vetämään Rinteeltä luottamuksensa.
 Jokisipilä uskoo, että Marin punnitsee hyvin tarkkaan, millaisen roolin hän ja hänen kauttaan hallitus tulevissa työmarkkinaneuvotteluissa ottaa.
 – Pystyykö hän olemaan asettumatta tukemaan kumpaakaan osapuolta? Jokisipilä pohtii.
 Lue myös:
 Pääministeri Marin uudenvuoden tervehdyksessä: "Yhteiskunnan vahvuutta ei mitata vauraimpien vahvuudella"
 "Katri Kulmuni on äärimmäisen hankalan tehtävän edessä" – onnistuuko vakiovastauksiin turvaava asiapoliitikko katkaisemaan keskustan syöksyn?
 Eduskunta jäi joulutauolle – näin kansanedustajat kuvailevat politiikan villiä vuotta: Kinastelua ja kovaa vauhtia

Mennyt vuosi oli politiikassa vauhdikas, tuleva lienee rauhallisempi – Tutkija Jokisipilä: Työmarkkinakierros on hallituksen seuraava haaste


Summary: Ilotulitefirmoista enteillään, että vuodenvaihteen myynti voi jopa nousta viime vuodesta. Urheiluseuramies uskoo silti, että tämä rahakaivo on hiljalleen ehtymässä.

Jalkapallon alempien sarjatasojen joukkueita

Kokkolalainen jalkapalloseura GBK myy raketteja neljässä paikassa Kokkolassa ja yhdessä Ylivieskassa. Myyntivuoroja kertyy miltei sata, eikä talkooväen saaminen niihin ole aivan helppoa.
 – Onnistuu se aina lopulta, mutta saa siinä muutaman puhelinsoiton tehdä, sanoo rakettimyynnin vastuuhenkilö  Stefan Thylin .
 Ilotulitemyynti on vähentynyt viime vuosina: kaikki kaupat eivät enää myy ilotulitteita ja ja yleinen mielipide on kääntymässä paukuttelua vastaan. Viime uutenavuotena tuulinen, sateinen ja kylmä sää söi osaltaan kauppaa.
 – Rakettimyynnissä ei varmaan ole tulevaisuutta. Itse uskon, että tämä pienenee vielä tästäkin, povaa Thylin.
 Stefan Thylin laittaa ilotulitteita esille hyllyyn.  Kalle Niskala / Yle
 Ilotulitefirmoilla riittää uskoa
 Suomen Ilotulitus Oy:llä on 300 myyntipistettä, joista urheiluseurat hoitavat peräti 90 prosenttia. Vaikka trendi on kääntymässä paukuttelua vastaan, myyntipaikkoja tuli tälle vuodelle 110 lisää.
 Myyntipisteiden välillä on isoa vaihtelua tuotossa. Kaikkiaan vuodenvaihteen ilotulitemyynnistä maksetaan seuroille vuosittain 3–4 miljoonaa euroa, sanoo markkinointijohtaja  Harri Karlsson .
 Seurat saavat pohjakorvauksen ja provision myymistään ilotulitteista. Myynti edellyttää Tukesin tenttiä ja vastaavan hoitajan tutkintoa.
 Suomen Rakettitukun 187 pisteestä noin puolet hoituu urheiluseurojen voimin.  Antti Aitto-Oja  arvioi, että kokonaismyynnistä tulee tänä vuonna jopa selvästi viimevuotista parempi.
 Yksi päivä voi muuttaa koko näkymän: tiistaina tilanne näytti jo monessa paikassa aivan toisenlaiselta kuin maanantaina.
 Työssä on myös yhteisöllinen puoli
 Pohjanmaalla raketteja myyvät esimerkiksi Seinäjoen taitoluistelijat, GBK, FC United, Vaasan Kiisto, VIFK ja Mailattaret.
 Vaasan Kiiston junioripäällikkö  Kari Allila  muistuttaa, että taloudellisen merkityksen lisäksi ilotulitekaupalla on myös yhteisöllinen puoli.
 – Yhtään et tiedä, kenen kanssa olet työvuorossa eikä siinä viitsi olla selkä seinää vasten hiljaa. Kyllä juttu lentää ja hauskaa pidetään.
 Myös Kiistolla alku oli myyntitiskin takana nihkeä, mutta kauppa on kiihtynyt loppua kohden. Tuotosta suurin osa menee joukkueelle ja pieni osa jaostolle, joka pyörittää organisaatiota.
 Työtunnin hinta jää vaatimattomaksi
 GBK:n varainhankinnassa rakettikauppa on yksi pienistä puroista, joista iso virta toisaalta muodostuu. Stefan Thylin ei viitsi edes laskea, millainen tuotto kaupasta kertyy, jos sen suhteuttaa tehtyihin työtunteihin.
 – Pitää ottaa vähän huumorilla tämä, että pääsee myymään raketteja.
 Myyntipaikoissa on niissäkin eroja: parhaiten kauppa käy siellä, missä perheet liikkuvat. Raketteja ostetaan vähemmän, mutta parhaiten myyvät padat ja muut pienemmät paukuteltavat.

Urheiluseurat saavat ilotulitekaupasta miljoonia, mutta tulevaisuus arveluttaa – "Pitää ottaa vähän huumorilla, että pääsee myymään raketteja"


Summary: Marketteja on suljettu vauhdilla viimeiset kaksikymmentä vuotta. Lähikaupoille olisi jo tilausta.

Elintarvikkeiden, juomien ja tupakan vähittäiskauppa

Tieto siitä, että keskustan K-Supermarket laittaa ovensa säppiin Forssasta, pysäytti monet kuluttajat. Ihmetystä on herättänyt ainakin se, miten kymmenien kerrostalojen keskellä oleva ruokakauppa saattaa mennä kiinni, kun ostovoimaa kerrostaloissa luulisi olevan. Kesko kuitenkin ilmoitti ykskantaan, että Supermarket on päätetty sulkea kannattamattoman liiketoiminnan johdosta.
 Forssan tapauksessa keskustassa asuu runsaasti ikäihmisiä, ja ainakin autottomille kaupan sulkeminen merkitsee sitä, että kauppamatka venyy melkoisesti. Seuraavaksi lähimpään kauppaan kertyy matkaa mennen tullen parisen kilometriä pitkin talvisohjoisia kevyenliikenteen väyliä.
 Lähikaupasta apua autottomien tuskaan?
 Päivittäistavarakauppa ry tuntee ongelman. Päivittäistavarakauppa katsoo, että kaupan palveluiden on oltava kaikkien kuluttajien helposti saavutettavissa koko maassa. Ruokaupan palvelut on turvattava maan asuttavuuden ja huoltovarmuudenkin säilyttämiseksi, toteaa yhdistys.
 Yhdistys laskee, että markettien määrä on maassa laskenut selvästi. Vuonna 1995 myymälöitä oli noin 4 600, vuonna 2017 enää reilut 2 800.
 – Pienille lähikaupoille näyttää olevan jatkossa tilausta kauppaverkossa, kun ihmisten keski-ikä nousee ja kotitaloudet pienenevät, sanoo päivittäistavarakauppa ry:n toimitusjohtaja  Kari Luoto .
 Ongelman tunnistaa myös Suomen Kuluttajaliitto. Kuluttajaliiton pääsihteeri  Juha Beurling-Pomoell  sanoo, että kaupunkien keskustojen elävöittäminen on tärkeää ja erityisen tärkeää on miettiä, miten juuri keskustoihin saadaan asukkaita. Beurling-Pomoel muistuttaa, että ihmiset lähtevät usein esimerkiksi halvempien hintojen perässä kauemmaksi ostoksille.
 – Kauppias tietenkin haluaa euromääräisesti isompaa liikevaihtoa. Pitäisikö lopettavien myymälöiden tilalle kuitenkin harkita pienempiä kauppoja, kysyy Juha Beurling-Pomoell.
 Kyläkauppatuki myös kaupunkeihin?
 Lääkekin Suomen Kuluttajaliitosta irtoaa. Pääsihteeri Juha Beurling-Pomoell ehdottaa, että valtion kyläkauppatukea myönnettäisiin sellaisille kaupunkikeskustojen kaupoille, jotka eivät taloudellisesti pärjää.
 Kyläkauppatuki jo puhtaasti kyläkaupoillekin näyttää vain olevan kiven alla. Vastikään päättyneessä haussa kantahämäläiset kyläkaupat jäivät ilman kyläkauppatukea. Esimerkiksi Päijät-Hämeeseen tukea tipahti kyläkaupoille Hartolassa ja Padasjoella. Koko maassa Ruokavirasto myönsi nyt ensimmäistä kertaa jaossa ollutta tukea yli 80 kyläkaupalle.
 Suurin osa hylätyistä päätöksistä johtui siitä, että tukea hakenut kauppa ei sijaitse Suomen ympäristökeskuksen luokituksen mukaisella harvaan asutulla maaseudulla. Valtion suunnitelmissa on kuitenkin tarkastella ongelmaa lähemmin. Maa- ja metsätalousministeriö aikonee tilata selvityksen siitä, voiko kyläkauppatukea mahdollisesti laajentaa.
 Forssan ongelmaan on jo löydetty pieni paikallinen ratkaisu, vaikka se ei fyysistä kauppaa korvaa. K-Citymarket aikoo avata pikapuoliin oman verkkokaupan. Se tulee kattamaan koko Lounais-Hämeen.

Yhä useampi marketti sulkee ovensa, koska kauppa ei käy edes keskustassa – Kuluttajaliitto: "Pitäisikö tilalle harkita pienempiä kauppoja?"


Summary: Kameramme seurasivat hotellin purkutöitä Turun kauppatorin laidalla. Videolla suururakka sujuu hujauksessa.

Kuluneen vuoden ykköspuheenaihe Turussa on ollut kaupungin ydinkeskustan myllerrys. Kauppatorin tilalla on kuoppa, johon rakentuu vuosikymmeniä kiistelty toriparkki.
 Kaupunkilaiset ovat saaneet seurata myös torin laidalla sijainneen hotelli Hamburger Börsin katoamista katukuvasta.
 Maineikkaan majoitusliikkeen purkutyöt käynnistyivät korttelin sisäsosista jo viime kesänä, ja etenivät  julkisivuun lokakuun puolivälissä .
 Yle Turku laittoi kamerat seuraamaan urakkaa vastapäisen Mehiläisen katolle sekä Wiklundin Walo-kattobaariin. Videolta näet nopeutettuna, kuinka purkajat nakersivat hotellia pala palalta.
 Noin puolitoista minuuttia kestävältä videolta on leikattu pois yöt ja viikonloput.
 Edellisen Hamburger Börsin purku ajoi turkulaiset barrikadeille
 Purettu rakennus oli vain 40 vuoden ikäinen. Se valmistui vuonna 1979 paikalla aiemmin sijainneen  Frithiof Strandellin  suunnitteleman hotellirakennuksen tilalle.
 Turkulaiset innostuivat osoittamaan mieltään vuonna 1909 valmistuneen jugendtyylisen rakennuksen purkamista vastaan vuonna 1976. Tapaus teki osaltaan vanhaa tuhoavasta "Turun taudista" valtakunnallisestikin tunnetun syndrooman.
 Hamburger Börsin vanhin osa Kauppiaskadun varrella säilyy nykyisessäkin myllerryksessä.
 Hotellin vanhimman osan julkisivu on vuodelta 1895. Kalle Mäkelä / Yle
 Hotellin juuret ulottuvat vuoteen 1894, jolloin paikalle avattiin ravintola Hamburger Bierhalle. Tuolloin paikalla sijaitsi kaksikerroksinen, 1830-luvulta peräisin oleva kivitalo, joka sai nykyisen jugendasunsa vuosisadan lopulla.
 Ravintolan 1898 ostanut, vasta 28-vuotias  Wallina Valtin  aloitti hotellitoiminnan vuonna 1904.  Persoonallisena ja tomerana johtajana tunnettu virolais-ruotsalaistaustainen Valtin  myi vuonna 1947 hotellin Turun Osuuskaupalle.
 Vanhimman osan vieressä sijaitsevan "Börsin pöheikön" puut on suojeltu, ja puistikko muodostaa aukion uuden pääsisäänkäynnin edustalle. Schauman arkkitehdit Oy
 Uuden Börsin pitäisi valmistua vuonna 2021 samaan aikaan uuden ilmeen saavan Turun kauppatorin laidalle. Schauman arkkitehdit Oy
 TOK ilmoitti pari v uotta sitten luopuvansa  Hamburger Börsin hotellitoiminnasta. Toimintaa jatkaa hotelliketju Scandic Hotels syksyllä 2021 valmistuvassa uudisrakennuksessa.
 Kiinteistön omistava vakuutusyhtiö Lähitapiola totesi  kokonaan uuden hotellin rakentamisen kustannustehokkaammaksi kuin vanhan korjaamisen .
 Uudisrakennuksen on suunnitellut Schauman Arkkitehdit, ja pääurakoitsijana toimii rakennusliike YIT. Hankkeen kustannusarvio on noin 43 miljoonaa euroa.
 Onko sinulla muistoja yöpymisestä tai juhlimisesta Turun Hamburger Börsissä? Syttyikö rakkaus? Voit keskustella aiheesta jutun alla kello 22:een asti.
 Lue lisää:
 Hamburger Börsin julkisivun purku alkanut Turun ydinkeskustassa
 Turun perinteikkäin hotelli uudistuu – TOK luopuu Hamburger Börsistä, tilalle Scandic

Video näyttää, kuinka perinteikäs Hamburger Börs nakerrettiin pala palalta Turun kaupunkikuvasta – kerro omat hotellimuistosi


Summary: Tälläiset levähavainnot ovat varsin tavanomaisia lumettomaan aikaan Suomenlahden rannoilla.

Värikkäät leväesiintymät ovat hämmästyttäneet ulkoilijoita Suomenlahden rannalla.
 Viime viikonloppuna  Marja Kukkonen  yllättyi kävelylenkillään Kotkan Santalahden luontopolulla. Kummallinen turkoosin värinen levä hämmästytti häntä.
 – Lenkkeilen alueella usein. En ole koskaan aikaisemmin nähnyt vastaavaa talviaikaan, Kukkonen kertoo.
 Kotkan ympäristökeskuksen ympäristönsuojelupäällikkö  Heli Ojala  vahvistaa, että kyseessä on sinilevähavainto. Ojalan mukaan talviset sinilevähavainnot eivät ole tavattomia Kotkassa. Talviaikaan meren ollessa sula, sinilevää voi havaita erityisesti tuulettomilla rantapaikoilla.
 – Meille on tullut talviaikaan levähavaintoja samasta paikasta aikaisemminkin. Ihmiset luulevat välillä sinilevää rannalle levitetyksi maaliksi ja soittavat meille sen vuoksi, Ojala kertoo.
 Sinilevä vaihtaa väriä kuollessaan
 Kotkan Santalahden rannalta löydettyä sinilevälajiketta on mahdotonta nimetä pelkän kuvan perusteella, mutta mistä johtuu levän voimakas väri? Suomen ympäristökeskuksen tutkijan  Sirpa Lehtisen  mukaan väri johtuu siitä, että levä on kuollut. Kuolleista sinileväsoluista vapautuu turkoosia fykosyaniini-pigmenttiä.
 – Tällaiset havainnot ovat varsin tavanomaisia syksyisin ja alkutalvesta lumettomaan aikaan Suomenlahden rannoilla, Lehtinen sanoo.
 Viime vuosien leudot ja lumettomat talvet ovat edesauttaneet talvisia levähavaintoja. Tutkija Sirpa Lehtinen kertoo, että osa lajikkeista menestyy toisia paremmin talvella.
 – Tietyt sinilevälajit voiva esiintyä runsaana myös viileässä vedessä, vaikkakin sinilevien kasvunopeudet ovat tyypillisesti suurimpia lämpimässä vedessä.
 Marja Kukkonen
 Viileässä viihtyvä levä hammästyttänyt aiemminkin
 Talvella esiintyvistä sinilevälajeista on kerätty jokin verran tietoa.
 Suomen ympäristökeskukseen ilmoitettiin  viime talvena lukuisia sinilevähavaintoja.  Tammikuussa ihmiset ilmoittivat sinivihreäksi värjäytyneestä jäästä Suomenlahdella. Pernajanlahdelta otetut jää- ja vesinäytteet varmistivat, että värin aiheutti Itämeressä yleisen Aphanizomenon-sinilevän massaesiintymä.
 Aphanizomenon-sinilevä pystyy muodostamaan massaesiintymiä eli sinileväkukintoja myös viileässä vedessä ja jopa jään alla. Runsaimpana se esiintyy kuitenkin lämpimän veden aikaan heinä-elokuun vaihteessa yhdessä maksalle myrkyllisen Nodularia spumigena -sinilevälajin kanssa.
 Kotkan ympäristökeskus muistuttaa, että sinileväiseen veteen on syytä suhtautua aina varoen. Lapset ja lemmikkieläimet on pidettävä erossa sinileväisestä vedestä.

Rannan värjännyt turkoosi mönjä yllätti lenkkeilijän – olikin kuollutta sinilevää: "En ole koskaan nähnyt vastaavaa talviaikaan"


Summary: Listasimme 2010-luvun suurimpia ulkomaanuutisia. Kurkista myös, miten Yle niistä kertoi.

2010: Tuhkapilvi pysäyttää lennot
 Keväällä 2010 Suomessakin tapailtiin erään islantilaisen jäätikön monimutkaista nimeä: Eyjafjallajökull. Jäätikön alla olevan tulivuoren purkaus oli saanut aikaan valtavan tuhkapilven, joka pysäytti Euroopan lentoliikenteen lähes kokonaan. Lentokiellot kestivät lopulta noin viikon.
 Videolle on koostettu Ylen tv-juttuja tuhkapilvestä vuodelta 2010.

 Vuosi muistetaan myös Haitin maanjäristyksestä, joka runteli rutiköyhää maata pahoin. Jälkikäteen on arvioitu, että järistys vaati noin 200 000 kuolonuhria.
 Näin Ylen  Paula Vilén  kuvaili Haitin pääkaupungin Port-au-Princen oloja  vajaa viikko maanjäristyksen jälkeen:
 "Monen hautausmaa on yhä raunioissa, sillä rakennuksista iso osa on vielä täysin pääsemättömissä raivauskaluston uupuessa.
 Miljoona ihmistä on jäänyt kodittomiksi, mikä on helppo uskoa, kun näkee kaupungin kaduilla ja puistoissa yöpyvien ihmisten määrän.
 Saastaisuus ja löyhkä ovat jos mahdollista jo sunnuntaitakin kuvottavammat. On aivan selvää, että pidemmän päälle tällaiset olot käyvät sietämättömiksi."
 Egyptiläisten mielenosoittajien julisteessa ovat Syyrian presidentin Bashar al-Assadin, Libyan Muammar Gaddafin, Jemenin Ali Abdullah Salehin, Egyptin entisen presidentin pojan Gamal Mubarakin ja Egyptin entisen presidentin Hosni Mubarakin kuvat. Kuva on Kairosta Tahririn aukiolta heinäkuulta 2011. Khaled Elfiqi / EPA
  2011: Arabikevät mullistaa Lähi-itää
 Tunisiasta alkanut mielenosoitusten aalto riepotti arabimaita ja repi itsevaltiaita vallasta. Egyptiä kymmeniä vuosia johtanut  Hosni Mubarak  menetti asemansa, Libyassa  Muammar Gaddafi  myös henkensä. Myös Syyriassa alkoi arabikeväänä 2011 rauhanomainen vastarinta presidentti  Bashar al-Assadin  hallintoa vastaan. Assad vastasi asein, ja Syyrian sisällissota sai alkunsa.
 Ylen radiosarja vuodelta 2011 selittää,  mistä arabikevät kumpusi.  Vuonna 2017 julkaistussa jutussa   Aishi Zidan  kertoo, mitä arabikevään horjuttamille diktaattoreille tapahtui kuohunnan jälkeen.
 Ulkomaanuutisten hulluna vuotena 2011 tapahtui paljon muutakin. Yhdysvallat ilmoitti surmanneensa 9/11-iskujen pääarkkitehdin  Osama bin Ladenin . Norjassa 77 ihmistä kuoli Utøyan ja Oslon terrori-iskuissa. Valtaosa kuolleista oli sosiaalidemokraattisen puolueen kesäleirille osallistuneita nuoria.
 Japanissa maanjäristyksen aiheuttama tsunami vahingoitti Fukushiman ydinvoimalaa, ja sen lähialueilta evakuoitiin 170 000 ihmistä. Sittemmin on selvitetty, että ihmisten saamat säteilyannokset  jäivät lopulta vähäisiksi.
 Barack Obama saapui perheineen demokraattien vaalivalvojaisten yleisön eteen Chicagossa Mitt Romneyn myönnettyä tappionsa 6. marraskuuta 2012. Tannen Maury / EPA
  2012: Obama saa neljä lisävuotta
 Yhdysvaltain presidentti  Barack Obama  valittiin toiselle kaudelleen marraskuussa 2012. Obaman demokraatit säilyttivät enemmistön senaatissa, mutta kongressin edustajainhuone pysyi republikaaneilla.
 – Amerikkalaiseen yhteiskuntaan on aika pysyvästi pesiytynyt polarisoituminen ja kahtiajako. Ei siitä helppoa tule, Ylen silloinen Yhdysvaltain-kirjeenvaihtaja  Olli-Pekka Sulasma   arvioi puolueiden yhteistyötä vaalituloksen selvittyä .
 Kaksi vuotta myöhemmin republikaanit saivat enemmistön myös senaatissa, ja Obama oli loppukautensa ajan ”rampa ankka”, presidentti, jolta puuttui kongressin tuki.
 Euroopan hiukkasfysiikan tutkimuskeskuksessa Cernissä tutkijat kertoivat löytäneensä vakuuttavat todisteet pitkään etsityn alkeishiukkasen, Higgsin bosonin, olemassaolosta. Hiukkasen ominaisuuksia jo 1960-luvulla ennustaneet  Peter Higgs  ja  François Englert  saivat seuraavana vuonna fysiikan Nobelin.
 Kesällä 2013 demokratia-aktivistit osoittivat Berliinissä mieltään sen puolesta, että Edward Snowdenille olisi myönnetty turvapaikka Saksasta. Kay Nietfeld / EPA
  2013: Snowden paljastaa verkkovakoilun
 Vakavakasvoinen  Edward Snowden  kertoi maailmalle sen, mitä jotkut olivat jo aavistelleet. Yhdysvaltain tiedustelupalvelut olivat pystyneet seuraamaan ihmisten toimintaa verkossa huomattavan laajasti.
 Snowdenin paljastuksia tipahteli julkisuuteen koko loppuvuoden 2013, ja myös tietovuotajan itsensä kohtaloa seurattiin intensiivisesti.  Snowden haki turvapaikkaa Suomestakin.  Hän jäi Venäjälle  ja elää siellä yhä .
 Toinen vuoden henkilöistä oli  Jorge Mario Bergoglio.  Bergoglio tunnetaan paremmin nimellä, jonka hän sai Vatikaanissa maaliskuussa 2013 valkoisen savun pöllähdettyä: paavi Franciscus.
 Syyrian Raqqassa Isis teki keskustan puistosta joukkohaudan. Ennen sotaa ihmiset kävivät puistossa piknikillä, nyt puistossa on lukuisia pieniä hiekkakumpuja, joiden alla makaa Isisin uhreja. Antti Kuronen / Yle
  2014: Isisin musta lippu levittää kauhua
 Kevään 2014 uutisjutuissa lyhennettä Isis seurasi usein vielä selitys siitä, mikä on tämä Irakissa ja Syyriassa toimiva ääri-islamilainen ryhmittymä. Mutta pian esittelyä ei enää tarvittu. Isis valtasi suurkaupunkeja. Isis julisti kalifaatin. Isis surmasi länsimaisia toimittajia ja levitti videoita teoistaan.
 Pohjois-Irakissa Isisin vainon kohteeksi joutui jesidivähemmistö. Miehiä murhattiin, naisia alistettiin seksiorjiksi. Kun  Tom Kankkonen   tapasi jesidipakolaisia elokuussa 2014 , yksi haastateltavista ei tiennyt, mitä hänen puolisolleen oli tapahtunut. Toinen purskahti itkuun kesken haastattelun.
 – En itke sitä, että minut yritettiin tappaa, vaan siepattujen jesidinaisten kohtaloa,  Khalid Shammo Rasho  sanoi.
 Euroopassa suurimmat mullistukset tapahtuivat Ukrainassa, jonka Venäjä-mielinen hallinto kaatui kansannousussa. Venäjä miehitti Krimin niemimaan ja liitti sen itseensä. Itä-Ukrainassa alkoi sota, jossa kapinalliset ovat saaneet tukea Venäjältä.
 Yhä jatkuvan konfliktin kauhistuttavin hetki koettiin heinäkuussa, kun Itä-Ukrainan yli lentänyt matkustajakone ammuttiin alas ilmatorjuntaohjuksella. Lähes 300 ihmistä kuoli.
 Ylen kirjeenvaihtaja  Marja Manninen  saapui turmapaikalle, kun hätätilaministeriön työntekijät ryhtyivät merkitsemään ruumiita.
 – Näkymä pellolla on lohduton. Tiedän, että se jää mieleeni vuosikausiksi,  Manninen kuvasi näkemäänsä.
 Rikostutkijat totesivat myöhemmin, että käytetty ohjus oli venäläisvalmisteinen Buk, joka tuotiin Venäjältä ja vietiin sinne takaisin. Kolme venäläistä ja yksi ukrainalainen on asetettu teosta syytteeseen. Venäjä on syyttänyt tutkintaa puolueelliseksi.
 Länsi-Afrikassa vuotta leimasi taistelu ebolaa vastaan. Pahin tunnettu ebolaepidemia surmasi tuhansia ihmisiä etenkin Guineassa, Liberiassa ja Sierra Leonessa.
 Pakolaisia ja siirtolaisia Idomenin kylässä Pohjois-Kreikassa joulukuun alussa 2015. Nikolas Giakoumidis / EPA
  2015: Turvapaikanhakijat matkaavat Euroopan läpi
 Syksyllä 2015 Suomessa perustettiin kiireellä vastaanottokeskuksia turvapaikanhakijoille, joita saapui maahan ennennäkemätöntä tahtia. Heistä valtaosa oli matkannut henkensä kaupalla Turkista Kreikan saarille ja sieltä kohti pohjoista.
 EU-maat yrittivät päästä sopuun siitä, mitä näille ihmisille pitäisi tehdä. Lopulta EU:n ja Turkin sopimus pysäytti turvapaikanhakijoiden tulon.
 Tämä laaja kooste  kertaa kuvien, videoiden ja grafiikan avulla kriisin käännekohdat.
 Marraskuussa Pariisissa tapahtui hirveitä: yli 130 ihmistä kuoli terrori-iskuissa, jotka Isis otti pian nimiinsä. Uhreista suurin osa sai surmansa Bataclan-musiikkiklubilla, jonne rynnäkkökiväärein aseistautuneet miehet hyökkäsivät kesken rock-keikan.
 Vain muutamaa viikkoa myöhemmin Pariisin ilmastokokouksessa koettiin iloinen yllätys. Kokouksen viimeinen täysistunto alkoikin nopealla ilmoituksella siitä, että Pariisin ilmastosopimus on syntynyt. Vasta nuijan kopaus pöytään herätti paikallaolijat juhlimaan.
 Kokousta Pariisissa seurannut  Jaana Kanninen   kuvasi kirjoituksessaan , millaisen "diplomaattisen akrobatian" päätteeksi sopimus syntyi. Yhdysvallat on sittemmin eronnut sopimuksesta.
 Presidenttiehdokkaat Donald Trump ja Hillary Clinton toisessa suuressa vaaliväittelyssä St. Louisin yliopistossa 9. lokakuuta 2016. Gary He / EPA
  2016: Trumpin suuri yllätys
 Donald Trumpia  pidettiin pitkään jonkinlaisena protestivaihtoehtona, joka lopulta häviäisi Yhdysvaltain republikaanien presidenttiehdokkuuden jollekin vakavammin otettavalle henkilölle. Niin ei käynyt.
 Ennen vaaleja Ylen silloinen Yhdysvaltain-kirjeenvaihtaja  Pirkko Pöntinen  arvioi, että Trumpin ehdokkuus toi Yhdysvaltain valtaeliitin tietoon kansan syvän pettymyksen johtajiinsa ja järjestelmään.
 – Näissä vaaleissa uurnille lähtee suuri joukko äänestäjiä, jotka ehkä tämän ainoan kerran elämässään haluavat saada äänensä kuuluviin,  hän kirjoitti.
 Vielä vaalipäivänä demokraattien  Hillary Clinton  oli ennakkosuosikki. Ääntenlaskun edistyessä amerikkalaiset uutiskanavat vitkuttelivat eivätkä julistaneet voittajaa, ennen kuin ei ollut erehtymisen mahdollisuutta: Trumpista tuli Yhdysvaltain 46. presidentti.
 Britanniassa pääministeri  David Cameron  piti vaalilupauksensa ja järjestytti äänestyksen Britannian EU-jäsenyydestä. Brittiäänestäjät yllättivät Cameronin ja Euroopan: brexitin kannattajat voittivat prosentein 52–48.
 Metoo-liikkeen mielenosoitus New Yorkissa 9. joulukuuta 2017. AOP
  2017: Metoo tekee vaietusta julkista
 Ensin on kaksi lehtijuttua amerikkalaisesta elokuvamogulista  Harvey Weinsteinista  ja siitä, miten hän on ahdistellut ja jopa raiskannut naisia ja aina päässyt pälkähästä rahalla ja vallalla. Sitten on näyttelijä  Alyssa Milano , joka pyytää Twitterissä, että seksuaalista häirintää kokeneet naiset julkaisisivat kaksi pientä sanaa omalla sosiaalisen median tilillään.
 Sen jälkeen alkoi vyöry, ja yhä enemmän naisia eri maissa astui esiin kertomaan kokemuksistaan. Ruotsissa #metoo-liike ravisteli etenkin Ruotsin akatemiaa, joka valitsee kirjallisuuden nobelistit.
 Yhdysvalloissa alkoi myös erikoissyyttäjä  Robert Muellerin  johtama tutkinta, jossa selvitettiin Venäjän vaikuttamista presidentinvaaleihin ja Trumpin kampanjan yhteyksiä Venäjälle.
 Tutkinta tuli valmiiksi vuonna 2019. Oikeusministerin mukaan Trumpin väärinkäytöksistä ei löytynyt todisteita. Mueller sanoi myöhemmin, että olisi kertonut, jos olisi varma siitä, ettei Trump syyllistynyt rikokseen.
 Luolasta pelastetut thaimaalaiset jalkapallojuniorit vierailivat Bangkokissa sijaitsevan buddhalaisen temppelin alueella 7. syyskuuta 2018. Rungroj Yongrit / EPA
  2018: Luolapojat pelastuvat sittenkin
 Kun Suomessa vietettiin juhannusta, thaimaalainen juniorijalkapallojoukkue meni valmentajansa kanssa pitämään sadetta pohjoisthaimaalaiseen luolaan. He jäivät luolaan loukkuun, ja sukeltajat löysivät nuoret elossa vasta yli viikko katoamisen jälkeen.
 Pelastusoperaatio osoittautui tulvavesien takia äärimmäisen vaikeaksi, mutta kaikki 12 loukussa ollutta poikaa ja heidän valmentajansa saatiin pelastettua hengissä. Viimeisenä ulos viedyt  joutuivat viettämään luolassa 18 vuorokautta .
 Pelastustöihin osallistui myös suomalaissukeltaja  Mikko Paasi .  Tuoreessa dokumentissa  hän palaa luolille ja tapaa pelastettuja poikia.
 Helsingissä presidentti  Sauli Niinistö  isännöi vuoden merkkitapaamista, Donald Trumpin ja Venäjän presidentin  Vladimir Putinin  huippukokousta. Huippukokouksen jälkeisessä tiedotustilaisuudessa Trump kohautti sillä, että hän vaikuttaa olevan valmis uskomaan ennemmin Putinia kuin omia tiedustelupalvelujaan.
 Lokakuussa saudiarabialainen toimittaja  Jamal Khashoggi  meni Saudi-Arabian Istanbulin-konsulaattiin järjestämään paperiasioita avioitumistaan varten, eikä häntä enää koskaan nähty elossa. Morsian odotti ulkona tunteja, turhaan. Pian julki vuodettiin ääninauhoja, jotka paljastivat, että Khashoggi oli murhattu.
 Jotkin länsimaat ovat lopettaneet aseviennin Saudi-Arabiaan, mutta esimerkiksi Yhdysvallat on pysynyt sen liittolaisena.
 Greta Thunberg saapumassa Madridin ilmastokokoukseen tiistaina 10. joulukuuta 2019. Cristina Quicler / AFP / Lehtikuva
  2019: Nuorten ilmastoliike vaatii tekoja
 Ilmastomielenosoitusten alullepanija  Greta Thunberg  on vuoden kiistaton megajulkkis, joka herättää suuria tunteita sekä tukijoissaan että niissä, jotka vastustavat hänen sanomaansa.
 Thunbergin yksinäisistä mielenosoituksista Tukholman valtiopäivätalon portailla on kasvanut kansainvälinen liike. Hän on se, jonka kanssa edistysmielisinä itseään pitävät johtajat haluavat selfien. Mutta toistaiseksi nuorten ilmastoliikkeen vaatimuksiin ei ole vastattu.
 Kuvat palavasta Notre-Damen katedraalista kuuluvat tämän vuoden mieleenpainuvimpiin.  Annastiina Heikkilä   haastatteli paloa seuranneena yönä  järkyttyneitä pariisilaisia, jotka seurasivat monumenttinsa tuhoa.
 – Toivottavasti katedraali suojelisi meitä jatkossakin, mittavista tuhoista huolimatta. Toivottavasti se pystytään kunnostamaan parhaalla mahdollisella tavalla, sanoi  Ghyslaine Nordin , joka oli tullut paikalle rukoilemaan.
 Tulipalot ovat pysyneet otsikoissa myös loppuvuonna. Aiemmin syksyllä paloi Amazon, nyt roihuaa Australia.
 Australian palojen ja Hongkongin mielenosoitusten seuraamista Yle jatkaa tulevalla vuosikymmenellä.

Arabikeväästä ilmastoliikkeeseen, Trumpista brexitiin – Näistä maailman tapahtumista päättyvä vuosikymmen muistetaan


Summary: Kansalaisaloite vaatii ilotulitusten kieltämistä, mutta lasershow on kallis tapa korvata raketit.

Espoon kaupungin vuoden takainen  uudenvuoden lasershow  innosti useita kuntia pohtimaan perinteisen ilotulituksen korvaamista vastaavalla show'lla. Pohdintaa pidemmälle asiassa ei sitten edettykään.
 Esimerkiksi Oulussa ilotulituksen korvaamista lasershow'lla selvitettiin valtuustoaloitteen pohjalta. Lopputulos oli, että ilotulitus toteutetaan perinteiseen tapaan kauppatorin rannassa.
 Oulun tapaan samaan ratkaisuun päädyttiin myös esimerkiksi Porissa. Porilaisten laskelmien mukaan halvimmillaankin lasershow maksaisi  neljä kertaa perinteistä ilotulitusta enemmän .
 Myös Oulussa ratkaisevaksi osoittautui hintalappu.
 – Se olisi maksanut niin paljon enemmän kuin ilotulitus, ettei siihen katsottu olevan varaa, sanoo ilotulitusten tilaajan Oulun liikekeskuksen toiminnanjohtaja  Jarmo Hagelberg .
 Lue lisää :  MT: Lähes puolet suomalaisista kieltäisi ilotulitteet kuluttajilta – Bauhaus ja Hong Kong lakkasivat jo myymästä raketteja
 Lasershow vaatii ilotulitusta enemmän työtä
 Lasershow'n hintaa nostaa sen erilainen toteutustapa, joka vaatii laitteiden kuljetuksia ja asentamista ihan eri tavalla kuin perinteinen ilotulitus.
 – Myös suunnitteluun pitää varata aikaa, koska valojen lisäksi mukaan tulee yleensä myös musiikkia. Sitä ei siis voi toteuttaa yhtä helposti kuin ilotulitusta, kertoo Espoon viime vuotisen lasershow'n tuottaja  Mats Hästbacka .
 Vaikka Suomessa ei juuri lasershow'sta innostuttu, Ruotsissa laservaloilla korvataan tänä vuonna uudenvuodenjuhlintaa ainakin parillakymmenellä paikkakunnalla.
 – Ruotsissa ollaan asiassa vähän meitä edellä, mutta toisaalta siellä on jo pitempi kokemus asiasta.
 Hästbacka on ollut Suomessa tuottamassa myös  Kokkolan Venetsialaisten valoshow'ta . Hänen mielestään lasershow ei varsinaisesti kilpaile perinteisen ilotulituksen kanssa.
 – Molemmille on varmasti paikkansa. Ei kannata unohtaa, ettei sekään kovin ekologista ole, jos meillä olisi varastoissa isot määrät laitteita, joita käytettäisiin vain kerran vuodessa eri puolilla Suomea.
 Myös Lahdessa ekologinen pohdiskelu päätyi siihen, että perinteisen ilotulituksen korvaaminen lasershow'lla  ei välttämättä ole aivan yksiselitteinen juttu . Myös sen järjestäminen kuormittaa ympäristöä.
 Vuoden takainen show synnytti kyselyjen tulvan
 Espoon tapahtuma- ja kulttuuripäällikön  Lea Rintalan  mukaan kyselyjä lasershow'sta on vuoden mittaan tullut paljon ja niissä on udeltu kokemuksia.
 – Lasershow'n saama julkisuus oli aivan poikkeuksellisen laajaa ja se poiki todella paljon yhteydenottoja pitkin vuotta. En kuitenkaan ole kuullut, että käytännön päätöksiä olisi tehty, Rintala kertoo.
 Espoossa vuodenvaihteen ilotulitus ei ole ollut enää vuosikausiin perinne, joten viime vuoden lasershow'kin oli poikkeus. Tänä vuonna uutta vuotta juhlitaan pienimuotoisemmin, sillä Espoossa ei oikein edes ole keskusta, jossa iso massatapahtuma voitaisiin järjestää.
 – Viime vuoden lasershow'unkin odotimme vain kolmasosaa siitä väkimäärästä, joka lopulta paikalle tuli. Käytännössä meillä ei kuitenkaan ole sopivaa paikkaa niin ison tapahtuman järjestämiseen.
 Pidätkö enemmän ilotulituksista vai lasershow'sta uutena vuotena? Keskustele aiheesta kello 22:een saakka!

Lasershow ei hypestä huolimatta syrjäyttänyt ilotulitusraketteja – syynä työläs toteutus ja hintalappu


Summary: Liikennesäännöt unohtuvat etenkin Laitilassa ja Kokemäellä.

Poliisin tuoreen selvityksen mukaan pienten kuntien nuoret aikuiset eli 18–24-vuotiaat syyllistyvät erilaisiin liikennerikkomuksiin huomattavasti yleisemmin kuin ikätoverinsa suurissa kaupungeissa. Vertailussa rikkomukset on suhteutettu samanikäisten ajokorttimääriin.
 – Tyypillisin on ylinopeus. Pienet ylinopeudet on hyvin edustettuina liikennerikkomuksissa ja myös turvavyön käyttämättä jättämiset ja matkapuhelimen käyttö (ajon aikana), sanoo poliisin liikenneturvallisuuskeskuksen johtaja, ylikomisario  Dennis Pasterstein  Helsingin poliisista.
 Pastersteinin mukaan myös vakavammissa tapauksissa löytyvät ylinopeudet sekä eritasoiset rattijuopumukset.
 Seppo Suvela / Yle
 Poliisin selvityksen mukaan Laitilan ja Kokemäen parikymppisistä kortinhaltijoista joka viidennelle on tilastoitu liikennerikkomus. Luku on maan kärkeä ja on kolme kertaa enemmän kuin Jyväskylässä ja Helsingissä, joissa tilanne taas on maan paras.
 Ajetaan enemmän
 Ylipäätäänkin nuoret syyllistyvät liikennerikkomuksiin suurissa kaupungeissa huomattavasti harvemmin kuin pienemmissä kunnissa. Laitilan ja Kokemäen tapaan liikennerikkomukset ovat nuorilla yleisiä myös Harjavallassa, Uudessakaupungissa, Parkanossa ja Säkylässä, kaikki Länsi-Suomen kuntia.
 Laitilalaisen Mauri Taurénin mukaan paikallisilla nuorilla autoilijoilla "pakkaa renkaat vinkua".  Paula Collin / Yle
 Laitilalaisen  Mauri Taurénin  mukaan paikallisilla nuorilla autoilijoilla "pakkaa olemaan näyttöhaluja".
 – Nuorilla pakkaa renkaat vinkua kaarteissa, eivätkä ole niin tarkkoja liikennenopeuksissa ja ohituksissa, Taurén arvioi.
 Pastersteinin mukaan liikennerikkomusten yleisyys maaseudulla voi johtua siitä, että siellä nuoret ajavat enemmän, auto on käytössä kaupunkilaisia yleisemmin ja liikenne on vähäistä.
 – Taajamien ulkopuolella nuoret varmaan ajavat enemmän, koska julkinen liikenne ei ole samalla tasolla kuin suurissa kaupungeissa. Ja kun tulee enemmän kilometrejä, se helposti näkyy liikennerikkomuksien määrissä.
 – Maaseudun suorilla pitkillä teillä on ehkä helpompi rikkoa liikennesääntöjä kuin kaupungeissa, joissa on ruuhkaa ja infraa, jotka rajoittavat mahdollisuutta ajaa esimerkiksi ylinopeutta, Pasterstein sanoo.
 Dennis Pastersteinin mukaan liikennerikkomusten yleisyys maaseudulla voi johtua siitä, että siellä nuoret ajavat enemmän kuin kaupunkilaiset. YLE
 Jonoajelu rajoittaa
 Juuri liikennetiheys vähentääkin rikkeitä isojen kaupunkien teillä.
 – Ihmiset joutuvat ajamaan enemmän muun liikennevirran mukana ja ei pääse sillä tavalla sitten revittelemään kuin pienemmillä paikkakunnilla, arvioi Tietoanalyytikko  Mika Sutela  Helsingin poliisilaitokselta
 Poliisin mukaan nuorten ajelun kohentamisessa on iso vastuu edelleen vanhemmilla, vaikka nuoret ovatkin jo täysi-ikäisiä. Kodin esimerkki vaikuttaa. Mutta peiliin saavat kurkistaa nuoretkin.
 – Kyllä nuorten pitää itsekin miettiä, miten liikutaan ja muistaa, että kyse ei ole vain omasta hengestä, Pasterstein muistuttaa.
 Hänen mukaansa nuorten kuskien olisi muistettava myös muut autossa olevat ja teillä liikkuvat.
 – Kuljettajalla on erittäin suuri vastuu, Pasterstein lisää.
 Lisää aiheesta:
 Varoitus kaasujalat! Poliisi aikoo kirjoittaa yli 60 000 ylinopeussakkoa enemmän kuin viime vuonna
 Monellako on heijastin ja kuka hidastaa ennen suojatietä? Eteläsavolaiset koululaiset osallistuivat liikenteen tarkkailukampanjaan
 Kännykkää saa kohta räplätä liikennevaloissa – "Helposti voi tulla päälleajojakin"

Pikkukunnissa nuorilla paljon liikennerikkomuksia, isoissa kaupungeissa vähiten – Jopa joka viides syyllistynyt rikkomuksiin


Summary: Tulipalon muistoksi suunniteltu Feeniks-sviitti syntyy entisen hotellin paikalle vasta ensi jouluksi.

Vuoden takaisen tulipalon  jälkeen Hotelli Iso-Syötteen omistajan  Juha Kuukasjärven  ja hänen vaimonsa  Katariina Kuukasjärven  tunnelmat olivat jonkin aikaa melko synkät. Palossa puolet hotellirakennuksesta tuhoutui täysin, ja savuvahinkoja kärsi myös palolta säästynyt osa.
 Vaikka aluksi vahinkojen arvioitiin olevan joitakin satoja tuhansia euroja, niiden määrä kipusi lopulta lähemmäs kymmentä miljoonaa. Tulipalo tuli kalliiksi sekä yritykselle että vakuutusyhtiölle.
 Takkavuodosta alkanut hotellipalo  vaikutti myös kymmeniin yrittäjiin.
 – Välillä on ollut sellaisia tunteita, että lyödäänkö kinttaat tiskiin ja aletaan tehdä jotain muuta, sanoo Kuukasjärvi.
 Hotelli perustettiin yli 30 vuotta sitten Ison Syötteen laskettelukeskus avattiin vuonna 1980 ja hotelli rakennettiin neljä vuotta myöhemmin. Juha Kuukasjärvi on pyörittänyt Hotelli Iso-Syötettä muutamaa välivuotta lukuun ottamatta vuodesta 1997. Hotelli Iso-Syöte paloi 21.12.2018. Tulipalon aiheutti takassa ollut vuoto.
 Tulipalon seurauksena yrityksen vuodepaikat putosivat puoleen entisestä. Nyt Iso-Syötteelle kuuluu kuitenkin hyvää. Majoitustoiminta ei loppunut kokonaan missään vaiheessa, ja nyt vuodenvaihteessa toiminta pyörii jo ravintolaa lukuun ottamatta lähes entisellä volyymillä.
 Tunturirinteiden tykkylumisten puiden ympäröimän hotellin majoituskapasiteetti on sama 250 vuodepaikkaa kuin ennen reilun vuoden takaista tulipaloa. Joulu ja uusivuosi myytiin ihan täyteen.
 Takana on vaiherikas vuosi
 Keskitalven asiakkaat tulevat pääasiassa Ranskasta, Belgiasta, Hollannista ja Brittein saarilta. Kevättalvella, kesällä ja syksyllä asiakkaat ovat pitkälti suomalaisia.
 Aasialaisten asiakkaiden määrä on nousussa. Venäläisiä tunturihotellissa käy aika vähän, mutta Syötteen alueella heitä on paljon nimenomaan uudenvuoden aikaan.
 Takana on vaiherikas ja haasteellinen vuosi. Vakuutusasioiden selvittyä Kuukasjärvi päätti vaimonsa kanssa tehdä uuden hotellin vähän eri pohjalta kuin entisen.  Sen mahdollistivat 450 000 euron tuki EU:n aluekehitysrahastosta  ja lainanotto.
 Rakennusvaiheessa aikainen talvi kuitenkin yllätti ja on hidastanut uuden osan valmistumista.
 Lunta on tullut poikkeuksellisen paljon ja Kuukasjärvi kertoo, että työmaanosturista on pitänyt lähes päivittäin poistaa sinne tonnikaupalla kertynyttä tykkyjäätä.
 Maiju Rumpunen vastasi evakuoinnista paloyönä
 Samaan aikaan rakentamisen kanssa on pitänyt myös pyörittää varsinaista hotellitoimintaa. Hotellin yhteydessä olevat mökit ovat olleet käytössä koko ajan. Omistaja kiittelee työntekijöidensä kykyä ottaa vastuuta asioista.
 Hyvä esimerkki tästä oli vuoropäällikkö  Maiju Rumpusen  toiminta reilun vuoden takaisena paloyönä. Kun Rumpunen huomasi savun hajun, hän lähti tarkistamaan sen lähdettä ja havaitsi rakennuksen olevan tulessa.
 Hälytysnumeroon soittamisen ja asiakkaiden evakuoinnin aloittamisen jälkeen hän päästi ulko-ovesta apuun myös rinnetyöntekijät, jotka olivat havainneet liekit ulkopuolelta.
 Majoituslistojen kanssa hän huolehti, että kaikki pääsivät varmasti turvaan evakuointitiloiksi alueella varattuihin mökkeihin.
 Hotelli Iso-Syötteen väliaikaisessa ravintolassa Romekievarissa nyt työskentelevä vuoropäällikkö Maiju Rumpunen huomasi hotellin tulipalon ensimmäisenä, hälytti palokunnan ja aloitti asukkaiden evakuoinnin.  Timo Sipola / Yle
 Ravintola valmistuu kesäksi
 Uuden hotellin rakennustyöt alkoivat viime kesänä.  Tähän mennessä on rakennettu kokonaan uusiksi huoneet ja sviitit, jotka riisuttiin betonipinnalle palon aiheuttamien savuvahinkojen jäljiltä.
 Massiivihirrestä rakennettavan hotellin ylimpään kerrokseen tuleva ravintola on määrä saada auki ensi kesään mennessä. Silloin voidaan luopua asiakkaiden bussikuljetuksista aamiaiselle läheiseen ravintolaan.
 Kokonaan uudet majoitustilat ja sauna- ja kylpyläosasto valmistuvat syksyyn mennessä, ja seuraavaan jouluun mennessä myös  uusi Feeniks-sviitti  on määrä saada valmiiksi.
 Feeniks oli egyptiläisessä tarustossa kanelipuun tuhkasta yhä uudelleen syntyvä pyhä tulilintu. Feeniks-sviitti on suunniteltu palon muistoksi.
 Keskustelu on auki kello 22:een saakka.

Vuosi sitten palaneessa Hotelli Iso-Syötteessä on jälleen asiakkaita – vakuutuskorvaukset nousivat kymmeneen miljoonaan euroon


Summary: Valtavien kasvinsyöjäsauruksien hammaskalusto kului sitä vauhtia, että uudelle oli tarvetta tuon tuosta. Lihaa syöneellä dinosauruksella yhtä kova vauhti havaittiin ensi kertaa.

70 miljoonaa vuotta sitten nykyisen Madagaskarin alueella tömisteli dinosaurus, joka piti hammaskeijun todella kiireisenä. Yhdysvaltalaisen  Adelphin yliopiston  paleontologit otus hämmensi heidän tuoreessa tutkimuksessaan:  Majungosaurus Crenatissimuksen  kaikki hampaat uusiutuivat parin kuukauden välein.
 Vaikka muutkin lihansyöjäsaurukset saivat elinaikanaan jopa kymmeniä kertoja uudet hampaat kovan käytön kuluttamien tilalle,  Majungosauruksella  hampaiden kasvuvauhti oli kolmetoistakertainen verrattuna muihin tutkittuihin lajeihin.
 Yhtä rivakka vauhti ei ollut edes kaikilla suurimmilla kasvinsyöjäsauruksilla, vaikka niiden suu jauhoi tauotta riittävän ravinnon hankkimiseksi.
 Ehkä  Majungosauruksen  hampaita kulutti luiden jyrsiminen, pohdiskelee  PLOS ONE -lehdessä  ilmestyneen tutkimusartikkelin pääkirjoittaja, apulaisprofessori  Michael D'Emic .
 Luunsyöntiin viittavat vertailut, joita tutkijat tekivät hampaisiin jääneiden naarmujen ja kuoppien ja toisaalta todennäköisten saaliseläinten luiden fossiileista löydettyjen jälkien välillä.
 Rotalla ja muilla jyrsijöillä, jotka nykyisin hankkivat ravinteita nakertamalla luita, on hyvin lujat hampaat. Tutkijoiden hypoteesin mukaan  Majungosauruksen  hampaat eivät olleet läheskään yhtä kestävät, joten evoluutio oli kehittänyt niille toisen keinon.
 Majungosaurus käytteli hampaitaan ahkerasti, mikä näkyi mikroskooppitutkimuksissa. Michael D'Emic / Adelphin yliopisto
 Majungosaurus Crenatissimus  oli noin kuusimetrinen liitukauden dinosaurus, josta on löytynyt poikkeuksellisen paljon fossiileja, jopa useita kokonaisia luurankoja. Hampaita on löydetty kymmeniätuhansia.
 Vertailun vuoksi D'Emicin tutkimusryhmä tarkasteli myös ceratosasuruksiin ja allosauruksiin kuuluneiden dinosaurusten hampaita. Niillä on ikää noin 150 miljoonaa vuotta.
 Hampaat siivutettiin timanttisahalla, jotta mikroskooppitutkimuksessa päästiin laskemaan hammasluun kasvurenkaat. Kukin on vain noin viidenneksen ihmisen hiuksen paksuudesta.
 Kasvua kertyi puun lustojen tavoin, mutta siinä missä lustot kertovat vuosista, dinosauruksen hampaista on luettavissa päiväkasvu. Näistä tiedoista tutkijat laativat matemaattisen mallin hampaiden uusiutumisvauhdista.
 Leukaluiden fossiileista puolestaan paljastuivat tomografiakuvauksissa hampaat, joita oli päällekkäin odottamassa puhkeamisvuoroaan. Nykyeläimistä sama pätee haihin ja krokotiileihin.
 Määrä korvasi laadun
 D'Emic toivoo, että uusi tutkimus innostaa muita paleontologeja selvittämään lisää siitä, mitä dinosaurusten suussa tapahtui. Hän on varma, etteivät yllätykset jää tähän.
 – Tulokset lisäisivät tietojamme siitä, miten dinosaurukset saattoivat kehittyä niin menestyksekkäästi niin pitkään, hän uskoo.
 Hän on  aiemmin tutkinut kasvinsyöjäsaurusten purukaluston uusiutumista  ja tullut siihen tulokseen, että se oli ratkaisevaa jättiläismäisten sauropodien menestystarinalle.
 Tansaniasta löytynyt, Ohion yliopiston tutkimuksessa alkuvuonna esitelty uusi titanosauruslaji Mnyamawamtuka moyowamkia. Fossiilien joukossa on myös useita hampaita.   Mark Witton
 Painavimmat sauropodit arvioidaan jopa 59-tonnisiksi. Pieni pää keikkui 26 metrin korkeudella, jossa suu hamusi puiden latvuksia ravinnoksi. Suussa oli pieniä tappihampaita ruoan silppuamiseksi. Jauhamiseen aikaa ei tuhlattu.
 Paleontologit ovat pitkään yrittäneet selvittää, miten moinen ravinto riitti paitsi yksilöiden hengenpitimiksi niin myös polttoaineeksi evoluutiolle, joka teki sauropodeista maapallon historian suurimpia maaeläimiä.
 Suurimmat, titanosaurukset, menestyivät aivan erityisen hyvin. Ne olivat sauropodeista lajimäärältään suurimpia ja laajimmalle levinneitä.
 Hampaiden erityiseen merkitykseen uskova D'Emic sanoo niiden määrän korvanneen laadun. Niin näyttää olleen yllättäen myös  Majungosaurus Crenatissimuksella.

Petodinosauruksen suusta löytyi yllätys: uudet hampaat kuusi kertaa vuodessa


Summary: Vetoomus on kerännyt adressit.comissa alle kolmessa kuukaudessa lähes 12 000 nimeä.

Raaseporin tasoristeysturman oikeuskäsittelyn lopettamista vaativa  nettiadressi on ollut vuoden suosituin  adressit.com-sivustolla oleva vetoomus.
 Kokkolalaisen  Anne Yrjänän avaama vetoomus  on alle kolmessa kuukaudessa kerännyt reilut 11 700 nimeä. Se on selvästi enemmän kuin toiseksi eniten nimiä kerännyt, noin 8 000 allekirjoitusta saanut, vetoomus  Tuen ilmaus Päivi Räsäselle .
 Oikeusprosessin jatkuminen on  herättänyt voimakkaita tunteita  turma-autoa kuljettaneen varusmiehen puolesta.
 Anne Yrjänä  perustelee adressia sillä, että on epäinhimillistä jättää turma-autoa kuljettanut nuorimies yksin vastuuseen onnettomuudesta. Se nousi vahvasti esille myös vetoomuksen kommenteissa.
 Niitä onkin kertynyt alle kolmessa kuukaudessa yli sata sivua.
 – Kävin läpi jopa 7 000 allekirjoituksen kommentit. Joukossa oli ihmisiä, jotka ovat huolestuneita oikeuslaitoksesta ja oikeudentajusta. Seassa oli myös turmassa menehtyneiden ja puolustusvoimien harjoituksessa olleiden omaisia. Lisäksi adressin oli allekirjoittanut joukko turmajunassa olleita, kertoo Yrjänä.
 Hän toivoo, että vetoomuksen saama laaja huomio herättelisi myös oikeusoppineita.
 Valtaosa vetoomuksen allekirjoittajista on Helsingistä, Kokkolasta ja Espoosta.
 "Päivystän barrikadeilla"
 Yrjänä ei toimita adressia eteenpäin, mutta aikoo pitää asiaa esillä hovioikeuskäsittelyyn saakka.
 – Aion päivystää leikkimielisesti "täällä barrikadeilla" ja odotan, mitä voidaan tehdä seuraavassa vaiheessa, jos se etenee hoviin. Toivon, ettei tällaista tapahdu enää tulevaisuudessa, tiivistää Yrjänä.
 Kahden vuoden takainen Raaseporin tasoristeysturma kosketti vahvasti Pohjanmaalla, sillä yksi kuolleista varusmiehistä oli Kokkolasta, toinen Pedersörestä. Onnettomuudessa kuoli kolme varusmiestä.
 Käräjäoikeus vapautti puolustusvoimien kuorma-autoa ajaneen varusmiehen syytteistä. Kuitenkin lokakuun alussa apulaisvaltakunnansyyttäjä  Jukka Rappe päätti valittaa  tasoristeysturmasta hovioikeuteen.
 Rappen mukaan syytteiden hylkäämisperusteet eivät olleet hyväksyttävät.
 Lue myös:
 Raaseporin tasoristeysturmassa kuolleen nuoren äiti: "Toivon, että autoa kuljettanut nuori mies saisi jatkaa omaa elämäänsä"
 Netissä kerätään nimiä Raaseporin tasoristeysturman oikeuskäsittelyn lopettamiseksi
 Raaseporin tasoristeysturman puinti oikeudessa jatkuu – syyttäjä valittaa ratkaisusta hovioikeuteen
 Raaseporin tasoristeysturmakuskin syytteet kumoon käräjäoikeudessa: ei tuomiota eikä rangaistusta

Raaseporin tasoristeysturma meni kansan tunteisiin: oikeuskäsittelyn lopettamista vaativa adressi keräsi tänä vuonna eniten nimiä


Summary: Tuotannon vaje nostaa sähkön hinnan Suomessa selvästi Ruotsia kalliimmaksi.

Sähkön tukkuhinta laski vuonna 2019 lähes kuusi prosenttia eli vajaat kaksi euroa megawattitunnilta, kertoo Energiateollisuus. Lasku ei näy suoraan kuluttajien sähkölaskuista, sillä kuluttajahinnat riippuvat energiayhtiöiden kanssa tehdyistä sopimuksista.
 Tukkuhinta on pohjoismaisessa sähköpörssissä muodostuva hinta, jota energiayhtiöt ja teollisuus maksavat.
 Pohjoismaisesta sähköpörssistä huolimatta sähkö on Suomessa noin 15 prosenttia kalliimpaa kuin Ruotsissa. Ero johtuu siitä, että Ruotsissa sähköä tuotetaan enemmän kuin kulutetaan. Suomessa kulutus on taas tuotantoa suurempaa, ja maiden välinen siirtoyhteys ei ole riittävä.
 Uuden siirtoyhteyden rakentaminen Lappiin on suunnitteilla, ja sen arvioidaan valmistuvan vuonna 2025.
 Energiateollisuuden markkinoista vastaava johtaja  Pekka Salomaa  toteaa, että hintaero maiden välillä vaikuttaa teollisuuden investointeihin.
 – Teollisuuden on sähkön hinnan puolesta edelleen kannattavampaa investoida Ruotsiin kuin Suomeen, Salomaa sanoo tiedotteessa.
 Lisää tuulivoimaa tarvitaan
 Salomaan mukaan Suomeen tarvittaisiin lisää kotimaista uusiutuvaa ja muuta päästötöntä tuotantoa. Tuulivoiman luvitusprosessit pitäisi saada joustaviksi, ja sen rakentamiselle pitäisi löytää alueita.
 – Myös muun päästöttömän sähköntuotannon, kuten vesivoiman ja ydinvoiman sekä bioenergian, toimintaedellytyksistä on pidettävä hyvää huolta, Salomaa jatkaa.
 Suomen päästötöntä sähköntuotantoa kasvattamaan on jo monta vuotta odotettu Olkiluodon kolmosreaktoria, mutta joulun edellä kerrottiin, että säännöllisen sähköntuotannon aloitus viivästyy taas puolella vuodella. Nyt tuotannon on määrä alkaa maaliskuussa 2021.
 Koko vuoden ajalta teollisuuden sähkön kysyntä laski 1,7 terawattituntia, josta metsäteollisuuden osuus oli noin kaksi kolmannesta. Kotitaloudet käyttivät suunnilleen saman verran sähköä kuin vuonna 2018.
 Päästöoikeuksien hinta pysyi vuoden 2019 lähes ennallaan, samalla kun sähkön hinta laski.

Sähkön tukkuhinta laski vuonna 2019


Summary: Satoja litroja ammoniakkivettä valui voimalaitoksen säiliöstä suoja-altaaseen sunnuntaina Porin Aittaluodossa.

Pori Energian Aittaluodon voimalaitoksen sunnuntaisen ammoniakkivesivuodon syyksi on varmistunut tiivistevuoto. Vuoto sattui laitetoimittajan vastuulla olevan uuden säiliön koekäyttövaiheessa. Tiivistevuodon seurauksena satoja litroja 24,5 prosenttista ammoniakkivesiliuosta valui säiliön suoja-altaaseen.
 Vuoto ei aiheuttanut henkilö- tai ympäristövahinkoja. Voimalaitoksen energiantuotanto jatkui normaalisti koko ajan.
 Säiliö ja varoallas on nyt tyhjennetty. Laitetoimittaja selvittää vielä tarkemmin tiivistevuodon syytä ja tekee korjaustöiden jälkeen säiliön tiiveyskokeen ennen säiliön koekäyttöä.

Porin kemikaalivuodon syyksi varmistui tiivistevuoto uudessa säiliössä


Summary: Seuraamme tässä artikkelissa vuoden vaihtumista eri puolilla maailmaa 24 tunnin ajan.

Uutta vuosikymmentä 2020 päästiin viettämään ensimmäisenä Kiribatin saarivaltiossa jo puoliltapäivin Suomen aikaa.
 Viimeisenä vuosikymmen vaihtuu Yhdysvaltain Tyynenmeren saarilla, jossa se tapahtuu vasta keskiviikkona klo 14 Suomen aikaa. Vuoden vaihtuminen  kestää yhteensä 26 tuntia aikavyöhykejaon takia.  Aikavyöhykkeitä on 39.
 Luvassa on suosittuja ja näyttäviä ilotulituksia muun muassa Australian Sydneyssä ja Yhdistyneiden arabiemiirikuntien Dubaissa.
 Seuraamme vuoden vaihtumista pitkin päivää ja näytämme videoita sekä kuvia eri puolilta maailmaa.

Kiribati astui ensimmäisenä uudelle vuosikymmenelle, katso ensimmäiset uudenvuoden ilotulitukset Uudesta-Seelannista klo 13:00


Suomen kauppataseen alijäämä on tänä vuonna pienentynyt tuntuvasti verrattuna viime vuoteen. Tullin mukaan kauppatase oli 838 miljoonaa euroa alijäämäinen tammi-lokakuussa, kun se viime vuoden vastaavalla jaksolla oli 2,5 miljardia euroa miinuksella.
 Lokakuun tilastojen mukaan tavaraviennin arvo laski lokakuussa 2,1 prosenttia vuoden takaisesta ja oli lähes 5,7 miljardia euroa. Tuonnin arvo laski kuusi prosenttia ja se oli myös noin 5,7 miljardia. Lokakuun kauppataseen alijäämää oli neljä miljoonaa euroa.
 Koneiden ja laitteiden vienti kasvoi lokakuussa tasaisesti. Kasvua vauhditti paperiteollisuuden koneiden osien viennin jyrkkä kasvu. Myös henkilöautojen viennin arvo kasvoi nopeaa tahtia. Metsäteollisuuden ja kemianteollisuuden tuotteiden vienti laski lokakuussa.
 Teräksen ja raudan viennin arvo laski lokakuussa 29 prosenttia vuoden takaisesta vientimäärien laskun myötä. Laskua selittää se, että lokakuussa 2018 vientilukuja kasvatti Nord Stream 2 -putken rakentamiseen käytettävien kaasuputkien vienti.
 Elintarvikkeiden viennin arvo nousi kymmenen prosenttia ja kojeiden ja mittarien 13 prosenttia verrattuna vuoden takaiseen.

Suomen kauppataseen alijäämä kutistunut kolmannekseen tämän vuoden aikana


Summary: Syyteharkinnan kohteena oli kuusi poliisilaitoksella työskennellyttä henkilöä.

Epäilyt epäasiallisesta kohtelusta Lounais-Suomen poliisilaitoksella eivät johda syytteisiin. Länsi-Suomen syyttäjäalueen syyttäjä on tehnyt syyttämättäjättämispäätökset kaikkien epäiltyjen osalta.
 Kuudessa ratkaisussa perusteena oli todennäköisten syiden puuttuminen ja kahdessa vähäisyysperuste. Kahden henkilön osalta tehtiin kaksi päätöstä.
 Syyteharkinnassa ollut epäily koski epäasiallista kohtelua Lounais-Suomen poliisilaitoksella vuosina 2014–2019. Käytännössä epäilyissä oli kyse työpaikkakiusaamisesta.
 Epäiltyinä oli kuusi poliisilaitoksella työskennellyttä henkilöä, joista viisi on toiminut johtavassa tai esimiesasemassa.
 Epäiltyjä rikosnimikkeitä olivat työturvallisuusrikos, virkavelvollisuuden rikkominen tai tuottamuksellinen virkavelvollisuuden rikkominen, kunnianloukkaus, työsyrjintä sekä pahoinpitely tai vammantuottamus.
 Lounais-Suomen poliisilaitoksen päälliköitä oli työsyrjintä- ja työturvallisuusrikosepäilyjen kohteina myös alkuvuonna, mutta  epäilyt eivät tuolloin edenneet edes syyteharkintaan .
 Lue lisää:
 Kuusi epäiltynä työpaikkakiusaamisesta Turun poliisilaitoksella, mukana myös ylintä johtoa – tapaus siirtyy syyteharkintaan
 TS: Turun poliisilaitoksen kiusaamisvyyhtiin liittynyt poliisi irtisanottu
 Lounais-Suomen poliisilaitoksen päälliköiden kiusaamisepäilyt eivät etene syyttäjälle

Lounais-Suomen poliisilaitosta koskevat kiusaamisepäilyt eivät johda syytteisiin


Summary: Aiemmin parisuhteen rekisteröinti on ollut mahdollista vain samaa sukupuolta oleville pareille.

Tuhansien heteroparien odotetaan rekisteröivän parisuhteensa tänään Englannissa ja Walesissa sen jälkeen, kun tämän mahdollistava lakimuutos astui voimaan.
 Useat britit valittivat maan korkeimpaan oikeuteen siitä, ettei heteropareilla toisin kuin samaa sukupuolta olevilla pareilla ole Britanniassa mahdollisuutta rekisteröityyn parisuhteeseen. Tämän koettiin asettavan kansalaiset epätasa-arvoiseen asemaan ja olevan Euroopan ihmisoikeusjulistuksen vastainen.
 Korkein oikeus  linjasi viime vuonna , että Britannian on taattava oikeus rekisteröityyn parisuhteeseen myös heteropareille.
 Englanti ja Wales sallivat sen tästä päivästä lähtien, Skotlanti ja Pohjois-Irlanti myöhemmin.
 Miten rekisteröity parisuhde eroaa siviilivihkimisestä?
 Ennen lakimuutosta heteroparit ovat voineet solmia avioliiton joko kirkollisen vihkimisen taikka siviilivihkimisen kautta. Käytännössä muuta vaihtoehtoa, joka takaisi pareille avioliitonomaisia oikeuksia,  ei ole ollut olemassa .
 Monet parit ovat kuitenkin kokeneet siviilivihkimisen vanhanaikaisena ja kankeana. Esimerkiksi seremoniassa, jolla siviilivihkiminen suoritetaan, on tietty kaava, jota ei saa muuttaa.
 Siinä vihittävä puoliso  on velvoitettu sanomaan  todistajien läsnä ollessa "ottavansa toisen henkilön aviomiehekseen tai vaimokseen".
 – Tämä uusi liitto takaa meille saman taloudellisen suojan kuin avioliitto, mutta ilman avioliiton mukanaan tuomia muodollisuuksia, taakkaa ja kustannuksia, puolisonsa  Claire Bealen  kanssa rekisteröidyssä parisuhteessa elävä  Martin Loat   sanoi Financial Times -sanomalehdelle .
 Rekisteröity parisuhde takaa parille lähes identtiset oikeudet avioliiton kanssa.
 Britannian viranomaiset  arvioivat , että 84 000 heteroparia tulee rekisteröimään parisuhteensa.

"Ilman avioliiton muodollisuuksia, taakkaa ja kustannuksia" – Heteroparit saavat nyt rekisteröidä parisuhteensa Englannissa ja Walesissa


Summary: Suurlähetystön sulkemista vaativat mielenosoittajat ovat polttaneet Yhdysvaltojen lippuja.

Irakin pääkaupungissa Bagdadissa useita tuhansia mielenosoittajia on rynninyt Yhdysvaltain suurlähetystölle.
 Uutistoimisto Reutersin mukaan Yhdysvaltojen suurlähettiläs ja lähetystön henkilöstö on evakuoitu suurlähetystöltä.
 Mielenosoittajat marssivat tarkastuspisteiden läpi suurlähetystölle polttaen Yhdysvaltain lippuja ja kantaen kylttejä, joissa vaaditaan suurlähetystön sulkemista.
 Yhdysvaltain viikonloppuisista ilmaiskuista raivostuneet mielenosoittajat ovat myös repineet turvakameroita seinistä irti.
 BBC:n mukaan Yhdysvaltojen viikonloppuna tekemissä iskuissa kuoli Irakissa yli 20 ihmistä. Iskuja tehtiin sekä Irakissa että Syyriassa, ja niiden kohteina oli Iranin tukema shiiaryhmä. Ryhmää on syytetty iskusta, jossa kuoli yhdysvaltalainen siviiliurakoitsija.
 Lue myös :
 Irakin levottomuudet jatkuvat – AFP: Shiiajohtajan kotia pommitettiin lennokista

Reuters: Irakissa Yhdysvaltojen suurlähetystö evakuoitu, tuhansia mielenosoittajia marssinut lähetystölle


Summary: Enteitä uudesta vuodesta etsitään jälleen tinaa valamalla. Mutta miksi onni liitetään juuri hevosenkenkään?

Vaikka taannoin kohistiinkin tinanvalannan kieltämisestä, sulavat hevosenkengät monessa valinkauhassa tässäkin vuodenvaihteessa.  Lyijyhöyryt vain eivät enää käryä kotikeittiöissä .
 Eri puolilla maailmaa elävän uskomuksen mukaan hevosenkenkä tuo onnea löytäjälleen. Nimenomaan löytäjälleen, ehdoin tahdoin onnenkenkää ei tule etsiä.
 Jos entisaikaan hevosenkengän löytäminen oli harvinaista, nykyään se on vielä harvinaisempaa, ellei satu kuljeskelemaan hevostallien kulmilla. Onnea tuova vaikutus liittyi juuri harvinaisuuteen, aivan kuin nelilehtisen onnenapilankin kohdalla.
 Onni tulee tietenkin korjata talteen, toteaa tutkija  Leena Vuorio  Turun museokeskuksesta.
 – Jos löysi hevosenkengän, se piti ottaa mukaan ja ripustaa oven yläpuolelle. Se toi onnen taloon.
 Siitä oli kahta koulukuntaa, kumminpäin onnenkalun oven ylle kiinnitti.
 – Toiset laittoivat sen suupuoli alaspäin, jolloin se on portti onneen. Toiset taas ripustivat sen suupuoli ylöspäin, jolloin onni ei valu ulos, selvittää Vuorio.
 Kulahtanut kenkä toi varmemmin onnea kuin vasta taottu. Kati Turtola / Yle
 Mitä enemmän kengässä oli nauloja tallella, sen parempi. Kulunut kenkä oli kiiltävää tehokkaampi onnentuoja.
 Rautaisessa kengässä oli voimaa, raudan uskottiin suojelevan pahoilta hengiltä. Myös kuunsirppiä muistuttavalla muodolla on oma sijansa kansanuskomuksissa.
 Kengän kantajakin on aina ollut arvostettu eläin. Joissain kulttuureissa hevonen on jopa pyhä.
 Onnesta on jokaiselle osansa
 Jos jostain syystä löytämäänsä hevosenkenkää ei voinut tai halunnut korjata talteen, tuli saksalaisen uskomuksen mukaan sen päälle polkaista kolme kertaa. Näin esti onnen karkaamisen.
 – Ennen oli käsitys, että onnen määrä maailmassa on vakio, ja jokaiselle on oma osansa. Onnea piti turvata, sanoo Leena Vuorio.
 Irlantilainen taru onnenkengän syntyhistoriasta kertoo pyhästä Dunstanista. Monen muun ansion ohella hän oli taitava kengitysseppä.
 Eräänä päivänä itse Paholainen tuli valepuvussa Dunstanin luo, ja pyysi tätä kengittämään kavionsa. Dunstan kuitenkin tunnisti sielunvihollisen, ja vangitsi tämän ruuvipuristimeen.
 Dunstan kengitti Paholaista niin voimallisesti, että pian tämä parkui armoa.
 – Dunstan päästi Paholaisen pinteestä sillä ehdolla, että tämä lupaa olla menemättä taloon, jonka oven yläpuolella on hevosenkenkä.
 Onko Paholainen pitänyt lupauksensa, sitä tutkija Leena Vuoriokaan ei varmuudella tiedä.
 Lue lisää:
 Hamstrasitko sinäkin viime vuonna kiellettyjä tinoja kaapin perukoille? Toimittajamme testasi kauppaan ilmestyneet uudet lyijyttömät "hevosenkengät"

Hevosenkenkä on onnenpotku löytäjälleen – Paholainen parkui armoa kovakouraiselta kengittäjältään


Summary: Lintujen elämästä ja niiden ympäristöstä on satelliittiseurannan avulla paljastunut monta ennen tuntematonta seikkaa.

Haluatko nojatuolimatkalle mehiläishaukan tai merihanhen siivillä Afrikkaan ja Eurooppaan? Klikkaamalla auki Lajitietokeskuksen  nettisivuilta löytyvän linkin , pääset seuraamaan kahdeksan lintulajin matkoja niin kotimaassa kuin muuttomatkoilla ja talvehtimisalueilla.
 Tarkkojen kartta-aineistojen ansiosta löytää helposti ne alueet, jonne Suomesta muuttavat linnut lähtevät. Matkalle piirtyvät myös muuttoreittien levähdysalueet, jotka toimivat etappeina satojen ja tuhansien kilometrien muuttomatkoilla.
 Lintututkijoille kyse ei kuitenkaan ole nojatuolimatkoista. Lintujen mukanaan kuljettamien lähettimien tiedot kertovat paitsi linnuista niin myös ympäristön muutoksista. Esimerkiksi Afrikan sarven eräs etappi oli vielä muutama vuosi sitten laaja kosteikko, kunnes se yllättäen katosi. Syyksi epäillään alueen kuivattamista viljelysmaaksi.
 Patrik Byholm ja Jari Valkama asentavat lähetintä mehilaishaukan selkään. Ari Rantamäki
 Minne linnut lentävät talveksi?
 Luonnontieteellisen keskusmuseo Luomuksen ylläpitämän lajitietokeskuksen sivuille ei kerry aivan kaikki tieto satelliittilinnuista, sillä data saadaan kultakin tutkijalta. Biologi  Markus Piha  availee eri lintujen tiedostoja ja reitit alkavat piirtyä esiin tietokoneen näytölle.
 – Meillä on monen lajin kohdalla ollut sellainen tilanne, ettemme ole tienneet niiden muuttoreiteistä tai -aikatauluista ja talvehtimisalueista juuri mitään. Tällaisia lajeja, joista uutta tietoa kertyy, tulee koko ajan enemmän, Piha kertoo.
 Runsaasti uutta tietoa on tullut esimerkiksi kurkien ja kalasääskien elämästä.
 – Esimerkiksi hyvin mystinen ja salaperäinen kehrääjä on tutkimuksen kohteena, ja kaikille tuttu haarapääsky, Markus Piha luettelee.
 Aiemmin tietoja kertyi vain rengaslöytöjen ja havainnoinnin ansiosta. Yleistyneen satelliittiseurannan ongelmana on sama kuin muillakin tutkijoilla: satelliittilähetinten käyttö ei ole halpaa ja vaatii kullekin lajitutkimukselle oman hankerahoituksensa.
 Kalasääski Eikka sai satelliittirepun selkäänsä Paltamossa vuonna 2011. Juhani Koivu
 Ruotsalaiset seuranneet mm. tervapääskyjä, suomalaiset mehiläishaukkoja
 Ruotsalaistutkijat ovat satelliittiseuranneet tervapääskyjen elämää. Lähettimien tiedoista on päätelty, etteivät linnut laskeudu kertaakaan maahan muuttomatkoillaan ja talvehtiessaan. Tervapääskyt siis pysyvät ilmassa noin 180 vuorokautta yhtämittaisesti. Lisäksi niiden on havaittu liikkuvan odotettua enemmän Afrikan talvehtimisalueillaan.
 Suomalaiset puolestaan ovat seuranneet muun muassa mehiläishaukkojen liikkumista. Suomessa pesivien mehiläishaukkojen määrä on tasaisesti laskenut 1980-luvulta alkaen. Novia ammattikorkeakoulun lehtori  Patrick Byholm  on seurannut näitä Afrikkaan muuttavia haukkoja satelliittilähettimien avulla vuodesta 2011.
 Lähetin on kiinnitetty mehiläishaukan selkään ja se toimii vuosia linnun muuttoreiteillä Suomen ja Afrikan välillä. Annika Rossi
 Ennen Patrik Byholmin tutkimuksia vanhoissa metsissä asustava mehiläishaukka oli ehkä vähiten tunnettu haukkalaji. Nyt tietoa on kertynyt runsaasti.
 Tällä hetkellä toiminnassa on enää yksi aurinkokennolla latautuva lähetin, joka käynnistyi vuonna 2015. Tuo Mohammediksi ristitty mehiläishaukka lentelee nyt Afrikassa Kamerunin sademetsissä.
 – Haukan nimi juontuu siitä, että Mohammed-niminen kaveri kävi etsimässä pysähtyneen lähettimen, joka oli menehtyneen Kirsi-nimisen mehiläishaukan selässä, Byholm kertoo.
 Linnun datapaketti välittyy kohti Suomea matkapuhelinverkkojen kautta, eikä niitä ole kaikilla seuduilla tiheässä. Tiedot kuitenkin kertyvät ja tulevat datapakettina perille myöhemmin.
 Mehiläishaukat kertovat ympäristön muuttumisesta
 Joka neljäs seuratuista haukoista on kuollut ihmisen toiminnan takia. Tämä selittää osaksi lajin taantumaa, sillä mehiläishaukka lisääntyy hitaasti ja saavuttaa sukukypsyyden myöhään.
 Vanhat haukat lähtevät aikaisin syysmuutolle, mutta nuoret linnut jopa kuukautta myöhemmin.
 – Yllätys oli, että etenkin nuoret linnut muuttavat niinkin reippaasti Välimeren yli. Ehkä ne ovat sen verran hömelöitä, Byholm naurahtaa.
 Nousevat tuulet meren yllä saattavat auttaa lintuja. Toisaalta tuulet puhaltavat myös mutkia muuttoreitteihin ja haukat päätyvät eri puolille Afrikkaa talvehtimaan. Yllättävästi ne suuntaavat myös laajan Saharan autiomaan yli.
 Mehiläishaukat talvehtivat yhä enemmän eteläisessä Afrikassa. Tätä on selitetty sillä, että trooppisella sademetsäalueella on tuhottu paljon haukkojen vanhoja elinympäristöjä.
 Suomeen tulevien mehiläishaukkojen muuttomatkaa tämä puolestaan pidentää ja heikentää lintujen kuntoa. Muutto myös myöhentyy ja saattaa helpommin johtaa pesinnän epäonnistumiseen.
 Myös merimetsojen elämää seurataan nyt satelliittilähettimien avulla. Joakim Lax / Yle
 Patrik Byholm tutkii parhaillaan kollegansa  Andreas Lindénin  kanssa satelliittilähettimillä myös merimetsoja ja niiden saalistusalueita.
 Nykyiset lähettimet välittävät esimerkiksi tiedot merimetsojen sukelluksista, lentotyylistä ja korkeudesta. Suomenlahden merimetsot näyttävät muuttavan ympäri Eurooppaa. Osa merkityistä on Itämeren eteläosissa, osa Italiassa ja Espanjassa Välimerellä.
 Merihanhilla kaksi muuttoreittiä
 Suomessa pesivien merihanhien seuranta aloitettiin vime kesänä ensimmäistä kertaa satelliittilähetinten avulla.
 Tohtorikoulutettava  Antti Piironen  merkitsi 29 hanhea Suomenlahden ja Pohjanlahden rannikolta. Seuranta kertoo, että neljä niistä on kuollut, kolme päätyi metsästäjien saaliiksi ja yhden söi luultavasti joku peto.
 Jo ensimmäisenä syksynä kävi ilmi, että merihanhilla on kaksi toisistaan poikkeavaa muuttoreittiä. Eteläisestä Suomesta hanhet lähtevät yleensä kohti Unkaria. Pohjoisempaa, Perämeren pohjukasta, ne lähtevät länteen.
 – Etelä-Suomessa pesivät merihanhet näyttävät käyttävän keskistä muuttoreittiä Itämeren itäpuolelta. Perämereltä hanhet lentävät kohti Ruotsia ja Tanskaa, ja siitä sitten edelleen Alankomaihin ja Ranskaan, Piironen kertoo.
 Talvehtimisalueilla nuoret linnut pariutuvat ja koiraat seuraavat naaraslintuja näiden kotiseuduille. Näin samoilla alueilla talvehtivat kannat siis sekoittuvat keskenään. Mutta miten, se selviää tulevaisuudessa, jos lintujen perimää tutkitaan. Tällöin voi selvitä tietoja myös lintujen populaatioiden geneettisestä yhtenäisyydestä tai eroista.
 Merihanhien muuttoreittejä ja talvehtimista tutkitaan parhaillaan. Antti Saarenmaa/Droptine Creative Group
 Merihanhia lähtee silti samoiltakin seuduilta eri reiteille. Tämä askarruttaa vielä Antti Piirosta, mutta hän epäilee vaihtelun lopulta vahvistavan säännöllisyyden.
 Merihanhien lähettimet viestivät 10 minuutin välein tietoja lintujen liikkumisesta. Varsinkin Unkariin matkanneet linnut yllättivät liikkumisellaan.
 – Kun lintu nousi Kirkkonummelta, seuraava pysähdys oli Unkarissa. Vajaassa vuorokaudessa hanhi lensi yli tuhat kilometriä ja keskinopeus oli yli 80 kilometriä tunnissa, Piironen hämmästelee muuttovauhtia.
 Nyt osa linnuista on siirtynyt lähelle Venetsiaa Adrianmeren perukkaan. Merihanhia voi seurata Luonnontieteellisen keskusmuseon  lajitietokeskuksen sivuilta  koko ajan.
 Lisää merihanhia saa satelliittipaikantimen ensi kesänä ja Piironen valmistelee tuloksista väitöskirjaa Turun yliopistoon.
 Lue myös:   Merihanhet saavat radiolähettimen kaulaansa – luvassa on ainutlaatuista tietoa lintujen elämästä
 Lähettimiä asennetaan yhä pienempiin lintuihin
 Kun tekniikka kehittyy, voidaan yhä pienemmille linnuille laittaa lähetin.
 – Meillä on aikamoinen joukko kauempana talvehtivia lintuja, joiden talvehtimisalueet eivät ole tarkkaan selvillä, intendentti  Jari Valkama  sanoo.
 Luonnontieteellisen keskusmuseon satelliittiseurannassa olevan Ilmari-kalasääksi lähti muuttomatkalleen 17. syyskuuta vuonna 2012. Juhani Koivu
 Satelliittilähettimien avulla saadaan tietoa erityisesti lintujen muuttoreiteistä ja lepäily- ja ruokailualueista. Valopaikannin rekisteröi auringon nousu- ja laskuajat. Näiden perusteella saadaan selville linnun elinalue sadan kilometrin tarkkuudella.
 Kertyvien tietojen perusteella voidaan havaita, miten muuttoreitin ympäristö muuttuu ja ehkä suojella tärkeitä kohteita.
 – Muuttoreittien varren kosteikkoja tuhotaan tai kuivataan ja tehdään linnuille käyttökelvottomiksi. Se vaikuttaa lintujen talvehtimisesta selviytymiseen ja palaamiseen takaisin Suomeen seuraavana keväänä, Valkama arvioi.
 Uusia seurattavia lajeja ovat esimerkiksi kehrääjä ja käki sekä monet varpuslinnut, kuten erittäin uhanalainen peltosirkku, josta on saatu paljon tietoa valopaikantimien avulla.
 Peltosirkkukannat ovat romahtaneet viime vuosikymmenillä. Yle
 Peltosirkun kanta on romahtanut muutamassa vuosikymmenessä muun muassa maanviljelyn muutoksen takia. Peltosirkkua on myös pyydystetty ruoaksi esimerkiksi Ranskassa.
 Huuhkajien etsikkoajat
 Suomessa on seurattu erityisesti suurten petolintujen, kuten maa- ja merikotkien, saalistuslentoja esimerkiksi tuulivoimaloiden rakentamisen kannalta.
 Myös Luomuksen intendentti Jari Valkama on seurannut erityisesti petolintujen elämää Suomessa. Huuhkajien selkään valjailla kiinnitetyt lähettimet ovat tuottaneet vuosien varrella mielenkiintoista tietoa näiden isojen pöllöjen liikkeistä.
 Hyvin paikallisena pidetty huuhkaja ei olekaan niin kotipaikkauskollinen kuin on aiemmin rengaslöytöjen perusteella oletettu.
 – Kun huuhkajille asennettiin satelliittipaikantimia, havaittiin niiden liikkuvan hyvin suurella alueella ensimmäisen elinvuotensa aikana, Jari Valkama sanoo.
 Vaikka pöllö lopulta tekee oman pesänsä ehkä 50 kilometrin päähän kasvupaikastaan, se saattaa liikkua jopa 500–600 kilometriä ensimmäisen syksynsä ja talvensa aikana. Myös jo pesivät linnut liikkuvat reviirinsä ulkopuolella saalistamassa.
 – Esimerkiksi Turun lähellä olevan reviirin huuhkajakoiras kävi talven aikana monta kertaa Topinojan kaatopaikalla ruokailemassa. Se teki noin 30–40 kilometrin lenkkejä säännöllisesti, Valkama kertoo.
 Huuhkaja ei olekaan niin paikkalintu kuin on oletettu. Mika Honkalinna
 Lähettimet eivät Valkaman mukaan haittaa lintujen elämää. Laitteen paino ei saa ylittää kolmea prosenttia linnun painosta ja kiinnityksen pitää olla vaivaton.
  Rengastustoiminta jatkuu edelleen
 Vaikka uusi tekniikka on tullut vauhdilla lintujen seurantaan, ei yli sata vuotta jatkunut lintujen rengastaminen ole vähentynyt. Esimerkiksi vuonna 2018 noin 300 000 lintua sai merkin jalkaansa.
 – Meillä on sama ongelma kuin muillakin, eli porukka vanhenee, intendentti Jari Valkama sanoo.
 Rengastus jatkuu, sillä se on edullista uuteen tekniikkaan verrattuna.
 – Satelliittiseuranta ei tee tyhjäksi rengastuksesta saatuja tietoja. Se on sitä paitsi kallista ja luvanvaraista, joten sitä ei ihan kaikki voi tehdä, Valkama korostaa.
 Kaikki satelliittipaikantimien tiedot eivät näy lajitietokeskuksen sivuilla. Tietyt tiedot salataan, koska esimerkiksi petolintujen pesät pystyisi paikannustietojen perusteella löytämään liian helposti.
 Vaikka kotkat ja haukat on rauhoitettu, niiden pesät kiinnostavat myös laittomia lintuharrastajia.
 – Voi tulla tarpeetonta häirintää. Valitettavasti munankeräysrikollisuutta ja vastaavaa on todettu, Markus Piha sanoo.
 Lue myös:
 Tutut suomalaiset lintulajit katoavat ja seuraavana muutokset saattaa kokea ihminen
 Suomesta varastetaan uhanalaisten lintujen munia ja poikasia – arabimaissa pohjoisen haukoista maksetaan kymppitonneja
 Kuinka hyvin tunnistat lintuja? Testaa Yle Luonnon lintutestissä

Satelliittiseuranta paljastaa lintujen vaihtelevat reitit ja levähdysalueiden tuhoutumiset – osa paikannustiedoista on pakko salata


Summary: Alma Media kirjaa ulkoistuksesta arviolta kahdeksan miljoonan euron myyntivoiton.

Posti alkaa jakaa Aamulehteä ja Satakunnan Kansaa Pirkanmaalla ja Satakunnassa. Molemmat lehdet kuuluvat pörssiyhtiö Alma Mediaan.
 Ulkoistuksessa Alma Manun noin 780 jakeluliiketoiminnan työntekijää siirtyy Posti Groupille 1.1.2020 alkaen.
 Alma Media konsernin sisäisen jakeluliiketoiminnan liikevaihto oli vuonna 2018 noin 18,1 miljoonaa euroa. Pörssiyhtiö arvioi saavuttavansa ulkoistuksella 5–6 miljoonan euron vuotuiset kustannussäästöt. Alma Media kirjaa kaupasta arviolta 8 miljoonan euron myyntivoiton.
 Alma Media kertoi ulkoistuksesta jo viime kesänä.
 Alma Manun Pirkanmaan jakajien pääluottamusmies  Petri Virtanen   sanoi silloin , että uutinen on ollut odotettavissa. Hänen mukaansa tuntipalkkaan ei tullut muutoksia.
 Lue lisää:
 Posti alkaa jakaa Aamulehteä ja Satakunnan Kansaa: 800 työntekijän pomo vaihtuu

Posti alkaa jakaa Aamulehteä ja Satakunnan Kansaa: Lähes 800 työntekijän pomo vaihtuu


Summary: Vuoden vaihtuessa saimaannieriän rauhoitusalueen pinta-ala kasvaa Isoselällä, tiedossa olevat saimaannieriän lisääntymisalueet kuuluvat rauhoitusalueeseen ja verkkokalastus, viehekalastus ja pilkkiminen on kielletty Morruuvuorenselän syvännealueilla.

Kuolimolle saimaannieriän suojelemiseksi asetut kalastusrajoitukset  astuvat voimaan  huomenna keskiviikkona.
 Isoselän rauhoitusalueen pinta-ala kasvaa ja tiedossa olevat saimaannieriän lisääntymisalueet kuuluvat rauhoitusalueeseen.
 Morruuvuorenselälle perustettiin myös laajat syvännealueet kattava rauhoitusalue, jossa kielletään verkkokalastus, viehekalastus ja pilkkiminen.
 Kalastusrajoitukset ovat voimassa vuoden 2021 loppuun saakka. Rajoituksia voidaan muuttaa tarpeen mukaan.
 Vuodesta 2022 alkaen kalastusrajoitukset todennäköisesti lisääntyvät Morruuvuorenselällä, jotta nieriän poikasten elossa säilyminen tehostuu.
 Saimaannieriä olisi kadonnut jo luonnosta, jos paikalliset vesialueen omistajat eivät olisi vuosikymmeniä rajoittaneet kalastusta Isoselällä ja Morruuvuorenselällä.

Kalastusrajoitukset tehostuvat saimaannieriän suojelemiseksi Kuolimolla – muutokset voimaan vuodenvaihteessa


Summary: Erityisesti loppuvuonna liikenteessä näyttäisi tapahtuneen poikkeuksellisen vähän kuolemaan johtaneita onnettomuuksia.

Päättyvä vuosi on ollut tieliikenteessä ennätysturvallinen, kertoo Liikenneturva tekemänsä ennakkoarvion perusteella.
 Tieliikenteessä arvioidaan kuolleen tänä vuonna 204 ihmistä. Arvio perustuu Tilastokeskuksen ennakkotietoihin tammi–marraskuulta ja Liikenneturvan keräämiin lehtitietoihin joulukuulta.
 – Näyttää siltä, että turvallisuustaso on parantunut edellisvuoteen verrattuna, ja tästä voi tulla ennätysvuosi. Viimeisten tietojen mukaan liikenteessä kuolleiden määrä on tänä vuonna 15 ihmistä pienempi kuin viime vuoden lopussa, sanoo Liikenneturvan tutkimuspäällikkö  Juha Valtonen  tiedotteessa.
 Erityisesti marras- ja joulukuussa liikenteessä näyttäisi tapahtuneen poikkeuksellisen vähän kuolemaan johtaneita onnettomuuksia, Liikenneturva kertoo tiedotteessa.

Liikenneturva: Tieliikenteessä ennätysturvallinen vuosi


Summary: Puukotuksesta epäillyn asianajajan mukaan hän kärsii mielenterveysongelmista.

Yhdysvalloissa viranomaiset ovat nostaneet viharikossyytteet juutalaisten hanukkajuhlaan iskenyttä miestä vastaan. Epäillyn on kerrottu viitanneen päiväkirjoissaan natsi-Saksan johtajaan  Adolf Hitleriin .
 Epäilty sai jo aikaisemmin syytteen viidestä murhan yrityksestä.
 Mies tunkeutui lauantaina Monseyssa lähellä New Yorkin kaupunkia rabbin kotona pidettyyn hanukkajuhlaan ja puukotti viittä ihmistä.
 Tuomioistuimelle jätetyssä kanteessa kerrotaan, että 37-vuotias mies oli kirjoittanut päiväkirjamerkintöihinsä antisemitistisiä eli juutalaisvastaisia näkemyksiä, viitannut natsikulttuuriin ja piirtänyt hakaristejä.
 New York Timesin mukaan epäilty on kärsinyt mielenterveysongelmista, ja asianajaja aikoo pyytää mielentilatutkimusta. Asianajaja on aiemmin sanonut, että epäillyllä ei ole antisemitististä taustaa eikä hän kuulu mihinkään viharyhmään.
 Yhdysvalloissa juutalaisvastaiset hyökkäykset ovat lisääntyneet selvästi viime viikkojen aikana.
 Lue lisää :  Yhdysvalloissa antisemitistisen väkivallan aalto, juutalaisyhteisö kauhuissaan – Mukana viharyhmä, jonka mielestä mustat ovat "Jumalan valittu kansa"
 Poliisiviranomaiset ovat New Yorkissa lisänneet läsnäoloaan alueilla, joilla asuu paljon juutalaisia.
 Jotkin vanhoilliset ortodoksijuutalaistahot ovat ilmaisseet huolensa siitä, että he joutuvat helposti maalitauluiksi erottuvan pukeutumistapansa vuoksi.
 Lue myös :
 New Yorkin pormestari ryhtyy kitkemään antisemitismiä vastauksena pahenevaan kriisiin
 New Yorkin esikaupunkialueella viittä ihmistä puukotettiin kesken hanukkajuhlan – juutalaisvihamielinen väkivalta lisääntynyt New Yorkissa
 Kaksi pidätetty Saksassa juutalaisen hautausmaan vandalisoimisesta

New Yorkissa hanukkajuhlaan iskeneelle miehelle syytteet viharikoksesta – viittasi päiväkirjamerkinnöissään Hitleriin


Summary: Helsingin ja Pietarin välillä kulkevan Allegro-junan matkustajamäärä on kasvanut 15 prosenttia edellisvuodesta. Uudenvuoden ajaksi on juniin on lisätty asiakaspaikkoja.

Tästä on kyse VR on varautunut venäläisten joulun ja uudenvuoden sesonkiin lisäämällä Pietarin ja Helsingin välillä kulkeviin Allegro-juniin asiakaspaikkoja. Sesongin aikana kahdella junarungolla ajetaan Pietarista Helsinkiin yhteensä viisi kysytyintä Allegro-vuoroa. Uudenvuodenaattona ja -päivänä kahdella rungolla ajetaan aamupäivän vuorot. Suosituimpana matkustuspäivänä, 2. tammikuuta kahdella rungolla ajetaan sekä aamuvarhaisen että iltapäivän vuorot. Vuodenvaihteen viimeinen tuplarunkovuoro Pietarista ajetaan 3. tammikuuta aamupäivällä. Paluuliikenteen suosituin matkustuspäivä on 8. tammikuuta, jolloin iltapäivällä klo 15 Helsingistä Pietariin lähtevä vuoro ajetaan kahdella rungolla.
 Venäläiset viettävät parhaillaan joulun ja uudenvuoden lomakautta. Suomeen saapuu vuodenvaihteen aikana 60 000 venäläisturistia.
 VR ennakoi, että matkamäärät Pietarin ja Helsingin välillä kulkevilla Allegro-junilla tulevat kasvamaan. Viime vuodenvaihteessa Suomen ja Venäjän välillä tehtiin noin 57 000 matkaa. Nyt VR odottaa matkamäärien kasvavan yli 60 000:een.
 VR:n Venäjän liikenteen päällikkö  Viktoria Hurri  kertoo tiedotteessa, että VR on varautunut sesonkiin lisäämällä Pietarin ja Helsingin välillä kulkeviin Allegro-juniin asiakaspaikkoja.
 – Suosituimmat Allegro-vuorot ajetaankin kahdella junarungolla, jolloin istumapaikkojen määrä kasvaa 330:sta noin 660:een, Hurri kertoo.
 Lisäksi Venäjän rautateiden RZD:n Moskovan ja Helsingin välillä liikennöimä Tolstoi-juna saa vuodenvaihteessa yhteensä 20 lisävuoroa. Ensimmäinen lisävuoroista saapui Moskovasta Helsinkiin lauantaina 28. joulukuuta.
 Venäjän matkustus on kasvussa ja yhteensä Helsingin ja Pietarin välillä kulkevalla Allegro-junalla tehdään vuonna 2019 yli 550 000 matkaa. Kasvua on peräti 15 prosenttia edellisestä vuodesta.
 Noin puolet Allegron matkustajista on venäläisiä, 30 prosenttia suomalaisia ja 20 prosenttia turisteja muista maista.

Allegro-juniin lisätään asiakaspaikkoja vuodenvaihteessa – Suomeen saapuu 60 000 venäläisturistia


Summary: Vuosituhannen vaihde tiesi murrosta niin teknologiassa kuin musiikissa, muodissa ja tv:ssäkin.

Millenniumista on jo kaksikymmentä vuotta! Juhlan kunniaksi kokosimme yhteen ysärin lopun ja uuden vuosituhannen alun parhaat palat.
 Vuosituhannen vaihteessa Linda-siiderit ostettiin markoilla, presidenttinä oli  Ahtisaari,  radiossa soi Bomfunk MC's ja televisio oli analoginen.
 Tältä Suomi näytti ja kuulosti kaksi vuosikymmentä sitten.
 Nämä nuorukaiset myivät vuosituhannen vaihteen juhlijoille ilotulitteita univormusta päätellen Citymarketissa tai kenties Anttilassa. Geelitukka oli juuri nousemassa muotiin. Lehtikuva
 Näin me pukeuduimme
 1990-luvun kukkakuosit, vyölaukut, napapaidat ja trumpettilahkeet vilkkuvat taas kaduilla. Millenniumina nuoriso oli siirtynyt vyölaukuista ja Adidaksen nappiverkkareista jo eteenpäin.
 Paksupohjaiset lenkkarit, muovinen "tatuointikaulakoru" ja sinipastellinen luomiväri kuuluivat yhteen. Hurjimmilla nuorilla oli pikkuletit päässä ja napakoru matalavyötäröisten housujen rinnalla. Mallia otettiin muun muassa  Christina Aguileralta  ja  Britney Spearsilta , joiden menestysalbumit oli juuri julkaistu.
 Hiuksissa piti olla kreppejä ja mieluiten niin, että suurin osa tukasta vedettiin taakse ja eteen jätettiin kiharoita kasvoja kehystämään. Kuvassa koululaisia Helsingin itsenäisyyspäivän juhlassa vuonna 1999. Huomaa myös muodikas "tatuointikaulakoru". Lehtikuva
 Nuorukaiset alkoivat roikottaa housujaan ja hyppyritukat tulivat muotiin. Karl Kanin joukkueteltan kokoiset farkut, huppari ja pipot myös sisällä kuuluivat uskottavaan tyyliin. Skeittivaatteet ja skeittarikengät kuuluivat monen nuoren asustukseen, vaikka skeittauksesta ei ollut tietoakaan.
 Massiiviset käsikorut, löysät housut ja tiukka toppi yhdistettynä traktorinpohjakenkiin oli varma ja kuuma kokonaisuus. Krepattu tukka kuului myös ysärin lopun hiustrendeihin.
 Silvia Modig ja Mikko Peltola juonsivat 90-luvulla Ylen nuortenohjelmia Summeria ja Tiikeriä. Nähtävillä ysärin lopun trendinä Peltsin tukkatyyli ja puuhelmet kaulassa myös pojilla. Yle kuvapalvelu
 Joillain nuorukaisilla oli kalastajanhattu tai Nick Carter -tukka. Yin ja Yang -kuviot, tribaalit ja lohikäärmeteemat koristivat vaatteita ja joillain myös ihoa.
 Ysärimuoti vaihtui Suomessa silti varsin hitaasti uuden vuosituhannen tyyliin. Kaduilla tuli vastaan vielä vuoden 1999 lopussa niin toppatakkeja, perusfarkkuja kuin supisuomalaisia karvalakkejakin.
 Vuosituhannen vaihteessa nähtiin vielä lätkälippiksiä, hikipantoja ja verkkatakkeja. Hietakummun koulun tokaluokkalaiset oppilaat ihailivat vuonna 1999 uusinta ihmettä: matkapuhelinta. Lehtikuva
 Tuttu Juttu Show'ssa esiintyi myös Riki Sorsa vuonna 2000. Antero Tenhunen / Yle
 Näitä ohjelmia katsoimme
 Vielä 20 vuotta sitten Suomi eli yhtenäiskulttuurin aikaa populaariviihteessä. Koska vaihtoehtoja kanavissa tai ohjelmissa ei juuri ollut, samoja sarjoja katsottiin yhdessä.
 Laman jälkimainingeissa TV täyttyi lämpimistä viihdeohjelmista ja saippuaoopperoista.  Napakymppi ,  Speden spelit ,  Tuttu juttu show ,  Kokkisota  ja  Bumtsibum  keräsivät perheitä saman sohvan ääreen. Osa samoista sarjoista tehtiin sittemmin uudelleen ja ne alkoivat pyöriä jälleen televisiossa, ehkäpä vuonna 2008 alkaneen taantuman helpottajina.
 Kauniit ja rohkeat  tahkosi jatkuvasti miljoonayleisöjä. Katsojien ikäjakauma oli laaja teineistä eläkeikäisiin.
 Mafiaperheen elämää seuraava Sopranos rikkoi perinnettä, jossa tv-sarjojen päähenkilöinä ovat urotekoja tekevät, virheettömät sankarit. Yle kuvapalvelu
 Muistatko, kun Suomessa näkyi vain kolme valtakunnallista televisiokanavaa? Vasta 1990-luvun lopulta alkoi television murros. Ensin Nelonen-kanava aloitti toimintansa vuonna 1997. Nelonen alkoi esittää rapakon takana kriitikoiden ja katsojien ylistämää HBO:n  Kylmä rinki  -sarjaa.
 Sitten tuli  Sopranos . Maikkarin esittämä  Sinkkuelämää  keräsi puolen miljoonan katsojaluvut jakso toisensa perään.
 Nuoret seurasivat myös  Dawson's Creekin  ihmissuhdekiemuroita.  Beverly Hills 90210  esitteli amerikkalaista nuorten aikuisten elämää auringossa.
 Muun muassa  Kova laki ,  NYPD Blue ,  Teho-osasto  ja  Chicago Hope  koukuttivat aikuisia television ääreen.
 Summerin nuortensarja Klaani teki lähtemättömän vaikutuksen moneen. Vihdoinkin myös nuorille ihan oikeaa sisältöä! Yle kuvapalvelu
 Salatut elämät alkoi vuonna 1999 eikä loppua näy. Kalle, Ismo ja Miia Laitela kuuluivat alkuaikojen suosikkiperheisiin. Esko Koveron Ismo on yhä 20 vuotta myöhemmin tiukasti kuvioissa mukana. MTV3
 1990-luvun lopussa Buffy metsästi jo vampyyreitä suomalaistenkin televisiossa, ja Mulder ja Scully etsivät totuutta MTV3:n esittämässä  X Files  -sarjassa.
 Suomalaiset ryhmittyivät sohville katsomaan myös amerikkalaista tilannekomediaa. Muun muassa jenkkisarjat  Kolmas kivi auringosta ,  Frendit, Frasier ,  Will ja Grace  tuntuivat tuoreilta ja mullistivat kansainvälistä komediantekoa.
 Ally McBeal oli jo nopeine leikkauksineen ja erikoistehosteineen tehnyt selväksi, että Metsoloiden aikakauteen ei ollut Suomessakaan enää paluuta. Yle kuvapalvelu
 Vuonna 1999 maailmalla julkaistiin useita elokuvia, jotka mullistivat elokuvateollisuutta.  Matrixin  näyttävät erikoistehosteet loksauttivat leukoja, ja  Fight Club  hämmensi katsojat ällistyttävällä juonenkäänteellään. Samana vuonna  Notting Hill  ruokki romantiikannälkäiset sielut, ja teinit saivat mallia sekoiluun ensimmäisestä  American Pie  -elokuvasta.
 Kotimaisista elokuvista menestyivät muun muassa  Häjyt , lähes sukupolvikokemukseksi noussut  Pitkä kuuma kesä  ja  Rukajärven tie .
 Bomfunk MC's -yhtyeen In Stereo-levy julkaistiin vuonna 1999. Seuraavana vuonna Freestyler-sinkku nousi kymmenien maiden listaykköseksi. Freestylerin Hakaniemen metroasemalla kuvatusta musiikkivideosta tuli ikoninen. Yle kuvapalvelu
 Tätä me kuuntelimme
 Ysärimusiikki oli grungea, elektropoppia, tyttö- ja poikabändejä, metallia sekä räppiä. Musiikkia seurattiin muun muassa MTV3:n  Jyrkistä  ja Ylen  Lista Top 40 -ohjelmasta .
 Britney Spears ja Christina Aguilera nousivat maailmanlaajuisille listoille. Backstreet Boysin vuonna 1999 julkaistusta  Millenniumista  tuli vuoden kansainvälisesti myydyin albumi. Kukapa voisi unohtaa esimerkiksi hitin  Larger Than Life .
 Millenniumin juhlissa kuunneltiin varmasti myös elektropopyhtye Eiffel 65:n kappaletta  Blue (Da Ba Dee ).
 Vuonna 1999 julkaistu Valehtelija-albumi vei Nylon Beatin suoraan Suomen virallisen listan ykköseksi. Lavalla ja yleisössä nähtiin kesällä 2000 taattua vuosituhannen vaihteen muotia bandana-huivista ja kalastajanhatusta alkaen. Mika Kanerva / Yle kuvapalvelu
 Niin Tehosekoitin, Nylon Beat kuin Ultra Brakin julkaisivat vuonna 1999 albumit, jotka jäivät suomalaisen musiikin aikakirjoihin. Tiktak nousi listoille komeetan tavoin albumilla  Frendit  ja myi heti kahdessa viikossa kultaa ja parin kuukauden päästä platinaa.
 Kaisaniemi Pop -konsertissa vuonna 1999 Lauri Ylönen oli vielä blondi ja yhtye tunnettiin ilman etuliitettä, pelkkänä Rasmuksena. Yhtyeen suurin hitti Liquid soi kaikkialla. Yle kuvapalvelu
 Samaan aikaan alkoi suomalaisbändien kansainvälisten hittilistojen valloitus.
 Pohjolan melankolia jalostui uudenlaisiin genreihin. Nightwish yhdisti metallin ja oopperan, Apocalyptica sellot ja hevin. HIMistä tuli yksi suurimmista suomalaisista yhtyeistä rakkausmetallillaan.
 Bomfunk MC's -yhtyeen vuonna 1999 julkaistu  In Stereo  soi jo Suomessa cd-levyillä kotibileissä. Vuosituhannen vaihteen jälkeen sinkku  Freestyler  nousi Euroopan myydyimmäksi.
 Ja sitten meidät suomalaiset yhdisti vuosituhannen suurin tanssihitti, Daruden  Sandstorm .
 Vuosituhannen vaihteessa Jorma Ollilaan henkilöityi Nokian ja samalla "koko Suomen" menestys. Yle kuvapalvelu
 Y2K herätti meissä pelkoa
 Suomi oli 1990-luvun lopussa siirtynyt laman kurjuudesta teknologiavetoiseen nousukauteen. Nokiaan uskottiin kuin vuoreen, eikä suotta. Yhtiö oli vuosituhannen vaihteessa maailman kännykkämarkkinoiden suvereeni ykkönen.
 Nokia 3210 oli vuonna 1999 uusinta uutta. Ennakoiva tekstinsyöttö helpotti tai vaikeutti viestittelyä jo silloin. Yle kuvapalvelu
 Internet-palveluja myyvät yhtiöt menestyivät pörssissä meillä ja maailmalla. Perusteettomien odotusten paisuttama it-kupla romahti vasta millenniumin jälkeen.
 Nettiyhteydet olivat yleistyneet myös kodeissa. Vuosituhannen vaihteessa monissa perheissä tapeltiin siitä, käytetäänkö puhelinlinjaa soittamiseen vai netissä surffaamiseen.
 Vaikka kännykät olivat yleistyneet, useimmista kodeista löytyi vuosituhannen taitteessa edelleen lankapuhelin. Karoliina Kemppainen / Yle
 Helsingissä oli jo vuonna 2000 nettikahviloita, joissa asiakas pääsi verkkoon maksamalla siitä rahaa. Yle kuvapalvelu
 Maailma oli entistä riippuvaisempi tietokoneista, ja siirtymä 2000-luvulle herätti myös pelkoa. Joutuisiko ihmiskunta kokemaan ennennäkemättömän kaaoksen tietojärjestelmien romahtaessa?
 Y2K:na tunnettua ongelmaa puitiin niin kahvipöydissä kuin mediassakin. Esimerkiksi Ylen  Ajankohtaisessa kakkosessa  pohdittiin, jumiuttaako Y2K rahaliikenteen, pysähtyvätkö autot ja sekoaako televisio.

 Pahimmissa uhkakuvissa tietokoneiden tilttaaminen aiheuttaisi ydinvoimalaonnettomuuden.
 Vaikka kauhuskenaarioille myös naureskeltiin, moni suuntasi kaiken varalta joulukuussa 1999 apteekkiin. Ylen  Elävässä arkistossa  muistellaan joditablettien ostoryntäystä. Muutamassa päivässä myytiin yli miljoona tablettia.
 Yökerho vuonna 1999 on kuin aikaikkuna millenniumin bileisiin ja muotiin. Yle kuvapalvelu
 Taloyhtiöissä muun muassa varotettiin käyttämästä hissiä vuosituhannen vaihteen hetkellä. Lukijan kuva
 Näin vuosituhat sitten vaihtui
 Kun odotettu ja pelätty uudenvuodenaatto lopulta koitti, millenniumia ja vuosituhannen vaihteen uhkakuvia oli hehkutettu mediassa jo kuukausia.
 Jälkikäteen katsottuna merkittävin tapahtuma taisi olla se, että Neuvostoliiton hajoamisesta lähtien Venäjää johtanut presidentti  Boris Jeltsin  erosi uudenvuodenaattona 1999. Valtaan nousi suomalaisille vielä silloin tuntematon  Vladimir Putin .
 Väistyvä presidentti Boris Jeltsin ja tuleva presidentti Vladimir Putin virkaanastujaisseremoniassa 7. toukokuuta 2000. ITAR-TASS / EPA
 Meillä vuosituhat vaihtui lopulta melko tavanomaisesti, ainakin kaikkeen kohkaamiseen verrattuna. Kansa karvalakeissaan kommentoi Ylelle, että aika samalta tuntuu.
 Muutamaa päivää myöhemmin  Helsingin Sanomat  uutisoi, että tuhannet ihmiset olivat silti nostaneet puolenyön jälkeen lankapuhelimen luurin ja kuunnelleet, toimiiko puhelinverkko edelleen. Toimihan se, eivätkä tietokoneetkaan seonneet.

 Lue lisää:   Jos synnyit 1980-luvulla, muistat ehkä – Sinun tarinasi
 Näkökulma: Suomi on nyt hyvin erilainen kuin 30 vuotta sitten – mutta arki kulkee samoja latuja

Salkkarit alkoi, Nokia jyräsi ja HIM soi kaikkialla – Vieläkö muistat, miltä Suomi näytti ja kuulosti millenniumin aattona?


Summary: Helsinki sai joulukuussa lähes 30 tuntia auringonpaistetta, kun Rovaniemellä sitä ei mitattu ollenkaan.

"Sää on hyvin lauhaa, lämpötila on tänään Keski- ja Pohjois-Lappia lukuunottamatta plussan puolella, ja etelässä tulee paikoin vesi- tai tihkusadetta."
 Näin kuului  Ilmatieteen laitoksen  säätiedote joulukuun 30. eli vuosikymmenen toiseksi viimeiselle päivälle. Tiedote on ollut lähes koko joulukuun hyvin saman tyyppinen.
 Moni on kuluneen joulukuun aikana kaivannut pakkasta, lunta – ja auringonvaloa. Eikä syyttä, sitä ei nimittäin liikaa ole saatu.
 Eniten auringonvaloa on joulukuussa mitattu Helsingin Kumpulassa, 29,2 tuntia, ja vähiten Rovaniemellä: pyöreät nolla tuntia auringonvaloa.
 – Sodankylässä ja Utsjoella on myös mittausasemat, mutta aurinko ei tällä hetkellä nouse siellä tarpeeksi korkealle, jotta saataisiin mittaustulos, kertoo Ilmatieteen laitoksen meteorologi  Jari Tuovinen .
 Auringonvalon määrä 1.–29. joulukuuta Ilmatieteen laitoksen mittauspisteillä:
 Normaalia lauhempi sää
 Säätyyppi on tällä hetkellä selvästi normaalia lauhempi, sanoo meteorologi Jari Tuovinen.
 Se vaikuttaa myös auringonvalon määrään.
 – Lauha säätyyppi on naimisissa pilvisyyden ja vähäisen auringonpaisteen kanssa.
 Jos lämpötila kylmenee, päivä myös kirkastuu. Mikäli tammikuu jatkuu yhtä lauhana kuin joulukuu, myös harmautta on odotettavissa.
 Lauha sää ja runsaat sateet ovat saaneet muun muassa Porissa Kokemäenjoen tulvimaan. Rami Koivula / Yle
 Alkava tammikuu tuntuu jatkuvan samoissa plusmerkkisissä lämpötiloissa. Esimerkiksi Poriin on luvattu tämän viikon perjantaille seitsemän lämpöastetta. Se ei Tuovisen mukaan ole vielä ennätyslukema.
 – Joulu-tammikuun ennätys on noin +11 astetta. Tämän vuosikymmenen aikana on ollut varsin lauhoja vuosia.
 Lue myös:
 Uusivuosi vaihtuu pikkupakkasessa ja kirkkaassa säässä
 Lapissa rikottiin talven pakkasennätys
 Tuore tutkimus paljastaa: arktinen alue on lämmennyt pari astetta jo nyt – aiheuttaa sään ääri-ilmiöitä ja porojen joukkokuolemia

Auringonvalosta saadaan yhä vain haaveilla: "Lauha säätyyppi on naimisissa pilvisyyden ja vähäisen auringonpaisteen kanssa"


Summary: Satakunnan ammattikorkeakoulu virittelee vanhustyön koulutusvientiä Kiinaan Changzhoun alueelle. Koulutusviennin tavoitteena on saada myös kiinalaisia opiskelijoita Suomeen.

Suomalaisten opit ikääntyneiden hoitoon kiinnostavat kiinalaisia. Satakunnan ammattikorkeakoulu on viritellyt jo useiden vuosien ajan vanhustyön koulutusvientiä Kiinaan.
 Ensimmäiset viikon mittaiset koulutuspaketit järjestettiin Kiinassa vuonna 2018 ja koulutukset saivat jatkoa myös tänä vuonna. Parhaillaan SAMK neuvottelee kahdesta viikon mittaisesta koulutusjaksosta vuodelle 2020.
 – Nimiä ei ole vielä papereissa, mutta tällaisella tiellä ollaan, vahvistaa SAMKin terveys- ja hyvinvointialan johtaja  Tiina Savola .
 Koulutusvientiprojekti alkoi vuonna 2015, kun Satakunnan ammattikorkeakoulu perusti oman toimistonsa vajaan viiden miljoonan asukkaan Changzhounin kaupunkiin. Kiinalaiset kertoivat tulevaisuuden haasteistaan Satakunnan ammattikorkeakoulun vanhemmalle Kiina-asiantuntijalle  Markku Paukkuselle .
 – Kiinassa ikääntymisen haaste on valtava. Heidän haasteensa ovat isoja. Kiinalainen yhteiskunta haluaa hoitaa vanhuksensa hyvin.
 Vanhemman Kiina-asiantuntijan Markku Paukkusen mukaan SAMKin osaaminen tunnetaan jo hyvin Changzhoun alueella. Jari Pelkonen / Yle
 Matka Kiinaan paljasti koulutustarpeet
 Vuonna 2016 kaksi Satakunnan ammattikorkeakoulun opettajaa kävi viikon ajan tutustumassa kiinalaiseen hoitotyöhön Changzhoun alueen hoitokodeissa ja sairaaloissa. Matkan tarkoituksena oli kartoittaa, minkälaista hoitotietoa Kiinassa kaivataan.
 Vanhustyön yliopettaja  Sari Teeri  näki jo tuolloin, kuinka valtavat haasteet maalla on. Vanhustyön koulutusta on Kiinassa tarjolla todella vähän, ja hoitolaitoksissa ikääntyneiden hoito oli pääasiassa hoitoapulaisten vastuulla.
 Tarve hoitotyön perusteiden koulutukselle on suuri.
 – Suurin osa tiedosta on heille täysin uutta. Heillä on tavallaan pintatietoa asioista. Todella innostuneesti he ottivat vastaan uutta tutkimustietoa ja perusteita, miksi jotkut asiat tehdään tietyllä tavalla.
 Lehtori Päivi Kankaanranta (kuvassa vasemmalla) ja vanhustyön yliopettaja Sari Teeri ovat käyneet Kiinassa kouluttamassa vanhustyötä. Jari Pelkonen / Yle
 Osaaminen muistisairaiden hoidossa keihäänkärkenä
 Ensimmäinen viikon koulutuspaketti vuonna 2018 rakennettiin muistisairaiden kohtaamiseen ja hoitoon. Markku Paukkusen mukaan koulutuspaketin valinta osui nappiin.
 – Kiinalaiset ovat jopa itse myöntäneet sen, että he eivät tunnista muistisairasta ihmistä, ja se johtaa siihen, että he eivät osaa muistisairasta ihmistä hoitaa. Se on meidän erityisosaamisalue, jossa olemme eksperttejä.
 Lehtori  Päivi Kankaanrannan  mukaan itse koulutusviikko Kiinassa olikin hyvin antoisa. Opiskelua leimasi tarve löytää uusia tapoja käytännön työhön. Ikääntymisen haasteet ovat samantyyppisiä kaikkialla.
 – Periaattessa ryhmäläisiltä tuli samoja kysymyksiä kuin Suomessakin, Kankaanranta kertoo.
 Yliopettaja Sari Teerin mielestä kiinalaisen yhteiskunnan sulkeutuneisuus ei näkynyt millään tavalla koulutuksissa. Opiskelijat olivat hyvin avoimia keskustelemaan kaikista asioista ja keskustelu sujui hyvässä hengessä molemmissa viikon mittaisissa koulutusjaksoissa.
 – Voimme puhua täysin vapaasti hoivaan liittyvistä asioista, ihmisten kohtaamisista ja myös eettisistä kysymyksistä.
 Lisää tutkinto-opiskelijoita Suomeen
 Satakunnan ammattikorkeakoulun koulutusviennin ensisijaisena tavoitteena on houkutella kiinalaisia opiskelijoita Suomeen. SAMKin mukaan paras tapa esitellä suomalaisten opinahjojen osaamista Kiinassa on juuri koulutusvienti.
 Varsinaista bisnestä viikon mittaisista koulutuspaketeista ei ainakaan vielä tavoitella.
 Terveys- ja hyvinvointialan johtajan Tiina Savolan mukaan koulutuspaketit on hinnoiteltu niin, että ammattikorkeakoulu saa sillä kulut katettua. Varsinaiset tavoitteet ovat oppilaitoksen maineen kasvattamisessa Kiinassa.
 – Emme tee tätä perusrahoituksella. Olemme rakentaneet tätä pikkuhiljaa ja varmasti nimenomaan laadun kautta. Haluamme tehdä hyvää koulutusvientiä.
 Satakunnan ammattikorkeakoulu haluaa koulutusviennillä saada jalkaansa oven väliin maan mittavilla opiskelijamarkkinoilla. Kasvattamalla oppilaitoksen mainetta voidaan Suomeen houkutella lisää motivoituneita tutkinto-opiskelijoita.
 – Siellä on tunnistettu Satakunnan ammattikorkeakoulun osaaminen ikääntymisen teknologioissa, ikääntymisen ymmärtämisessä erityisesti muistisairauksissa, Markku Paukkunen kertoo.
 Englanninkielinen koulutusohjelma alkoi vuonna 2017
 Juuri koulutuksen tason ja laadun uskotaan houkuttelevan opiskelijoita Suomeen. Kiinalaisten tutkinto-opiskelijoiden halutaan myös jäävän Suomeen soveltamaan oppejaan.
 Satakunnan ammattikorkeakoulun nursing-koulutusohjelmassa opiskelee noin 150 opiskelijaa. Jari Pelkonen / Yle
 Esimerkiksi Satakunnassa on tarvetta myös ulkomaalaisille hoiva-alan osaajille. Tätä varten SAMK on aloittanut englanninkielisen nursing-koulutusohjelman vuonna 2017. Ensimmäiset kansainväliset sairaanhoitajaopiskelijat valmistuvat vuonna 2020.
 – Meillä on pitkä historia sairaanhoidon koulutuksesta, yli 80 vuotta. Se tukee sitä, että olemme voineet tehdä englanninkielisen koulutuksen. On mielenkiintoista seurata, miten valmistuneet lopulta integroituvat Satakuntaan.
 Koulutusohjelmassa opiskelee noin 150 opiskelijaa.
 Simin Cao haluaa jäädä Suomeen opiskelujen jälkeen
 Yksi Poriin kansainväliseen sairaanhoitajakoulutukseen tullut opiskelija on Kiinan Nanjingistä kotoisin oleva  Simin Cao . Opinnot ovat edistyneet hyvin ja kokemusta vanhustyöstä hänelle on karttunut harjoitteluista paikallisissa hoivakodeissa.
 Simin Caon tavoitteena on jäädä opiskelujen jälkeen Suomeen töihin.
 – Suomalaiset vanhukset ovat hyvin koulutettuja, ystävällisiä ja rauhallisia. Hoidan mielelläni heitä.
 Simin Caon mukaan työ vanhainkodissa ei aiheuta stressiä eikä ole niin kiireistä. Hän kokee, että voi tehdä työnsä täällä hyvin ja myös nauttia siitä.
 Opiskelijoiden työllistymistä Suomessa helpottaa olennaisesti kielitaito. Harjoittelujaksoilla vanhusten parissa Simin Cao kertoo pärjäävänsä hyvin käyttäen yksikertaisia lauseita, eikä hän ole kokenut ongelmia kommunikaatiossa. Hän on kuitenkin asettanut itselleen tavoitteen oppia suomea joka päivä lisää.
 – Jos haluan jäädä Suomeen, pitää minun opiskella suomen kieltä. Se on tärkeää.

Suomalaisella vanhustyön osaamisella on kysyntää Kiinassa – "Ovat itsekin myöntäneet, etteivät tunnista muistisairaita"


Kustantaminen, painaminen ja tallenteiden jäljentäminen

Suomen Kuvalehden päätoimittaja Ville Pernaa on irtisanoutunut tänään tiistaina tehtävästään. Lehti kertoo asiasta Twitterissä.
 Hän aloitti lehden päätoimittajana vuonna 2014. Lehden päätoimittajana on toistaiseksi toimituspäällikkö Jarmo Raivio.

Suomen kuvalehden päätoimittaja Ville Pernaa irtisanoutui