Summary: Näyttelijä Tatu Mönttinen joutuu lisäämään kuoleman Matti Nykäsestä kertovaan monologiin, jota esitetään nyt eri puolilla Suomea.

Näyttelijä  Tatu Mönttinen  järkyttyi mäkihyppylegenda  Matti Nykäsen  kuolemasta. Tatu Mönttinen esittää parhaillaan Nykäsen elämästä kertovaa esitystä Matti Nykänen – hyppy sumuun.
 Monologi kertoo Nykäsen mäkihyppyuran jälkeisistä ajoista. Ensi-ilta oli viime marraskuussa, jonka jälkeen Helsingissä oli kuusi esitystä.
 Suomen kiertue alkoi viime viikonloppuna Oulusta.
 – Kyllä tässä on jonkinlaisessa shokissa ja tärinässä oltu. Tämä tuli aika yllättäen mutta toisaalta ei yllättäen, näyttelijä Tatu Mönttinen kertoo.
 Näytelmän muuttamisesta kertoi ensin tänään  Tamperelainen .
 Tatu Mönttinen kertoo Ylelle, että Matti Nykänen oli tietoinen monologista. Näyttelijä oli lähettänyt hänelle kutsun ja toivoi, että Matti Nykänen saapuisi katsomoon.
 – Hän ei valitettavasti nyt sitten ehtinyt, Mönttinen sanoo.
 Noin 30 esitystä
 Tatu Mönttinen kertoo miettineensä, voiko näytelmää enää esittää. Kiertueella on vielä noin 30 esitystä eri puolilla Suomea.
 Seuraava esitys on jo huomenna tiistaina. Lisäksi esitys on menossa Tukholmaan, Portugaliin ja Espanjan Fuengirolaan.
 – Hetken pähkäilin, voiko sitä esittää. Sitten tulin siihen tulokseen, että esitys on kunnianosoitus Matti Nykäselle ja se on käsitellyt kunnioittavasti Matti Nykäsen elämän värikkäitä vaiheita.
 Näyttelijä joutuu tekemään muutoksia näytelmään. Hän aikoo muuttaa esimerkiksi kohtaa, missä hän itse puhuu näyttelijänä yleisölle ja paria visa-aiheista kysymystä. Lisäksi kuolema pitää sisällyttää näytelmään.
 – Näytelmässä puhuttiin jo ennenkin kuolemasta, mutta siihen pitää lisätä, että Matti on poistunut keskuudestamme. Olisi tyhmää esittää näytelmää ilman, että se olisi ajankohtainen.
 "Hän joutui maailman tietoisuuteen yhdessä yössä"
 Näytelmä rakentuu suurimmaksi osaksi Matti Nykäsen puheista.
 – Lähes kaikki, mitä sanotaan on Matti Nykäsen tai hänen läheistensä elämää. Siinä puhutaan Matin uran jälkeisestä elämästä ja miltä mediaryöpytys on tuntunut, Mönttinen kertoo.
 Nykäsestä kertovaa näytelmä ehdotti alun perin Tatu Mönttisen ystävä. Mäkihyppääjän elämä avautui Mönttiselle eri tavalla näytelmän kautta. Hänen mukaansa näytelmä kuvaa sellaista Nykästä, jota ei välttämättä mediasta tunneta.
 – Rupesin kiinnittämään huomiota Matin vilpittömyyteen, aitouteen ja herkkyyteen. Ajattelin, että tämä voisi olla mielenkiintoinen näkökulma. Minua koskettivat hänen aitoutensa, ujoutensa ja herkkyytensä. Hän joutui maailman tietoisuuteen yhdessä yössä.
 Lue lisää:
 Nämä Matti Nykäsen lentävät lauseet tullaan muistamaan: "Elämä on ihmisen parasta aikaa"
 Näin Matti Nykästä on kunnioitettu ympäri Suomea ja maailmaa – Yle Urheilu keräsi muistoja hetki hetkeltä
 Nykänen oli showmies, joka otti yleisönsä mäkimontussa ja laulukeikalla
 Täältä löydät Matti Nykäsen uroteot Oslosta Calgaryyn – palaa mäkilegendan unohtumattoman uran vaiheisiin Ylen arkistojen aarteiden avulla

Näyttelijä kuuli suru-uutisen kesken kiertueen: Mäkikotka Matti Nykäsestä kertova näytelmä menee osittain uusiksi


Summary: Työtaistelutoimet ulottuvat pian myös yöaikaan.

Lennonjohtajat valmistautuvat jälleen laajentamaan työnseisauksiaan. Lauantaista 16. helmikuuta alkaen työnseisaukset on tarkoitus toteuttaa maanantaista lauantaihin puolenyön ja aamuyhdeksän välisenä aikana ja lisäksi torstaisin kello 13-15, kertoo valtakunnansovittelijan toimisto.
 Suomen lennonjohtajien yhdistys SLJY ja Palvelualojen työnantajat Palta jatkavat työriitansa sovittelua valtakunnansovittelijan johdolla tämän viikon torstaina.
 Työtaistelutoimiin on turvautunut myös Palta, jonka ilmoittama lennonjohtoon kohdistuva työsulku alkoi lauantaina aamuyöstä. Paltan työsulku on voimassa kahden viikon ajan. Se toteutetaan kuutena päivänä viikossa ja pääosin kuuden tunnin kestoisina jaksoina. Sulun piirissä on kahdeksan suurinta lentoasemaa.
 SLJY:n työnseisaukset puolestaan alkoivat alkuvuonna ja olivat ensin voimassa kaksi tuntia torstai-iltapäivisin. Tammikuun lopulla lennonjohtajat laajensivat seisauksia tiistain ja lauantain aamuyön ja varhaisaamun tunteihin.
 Lennonjohtajien työriita on ollut pitkä ja monipolvinen. SLJY:n ja Paltan välinen työehtosopimus päättyi marraskuun lopussa vuonna 2017, jonka jälkeen lennonjohtajat ovat olleet sopimuksettomassa tilassa.
 Valtakunnansovittelija antoi riitaan sovintoehdotuksen puolitoista viikkoa sitten. Se olisi kelvannut Paltalle, mutta SLJY hylkäsi ehdotuksen.
 SLJY:n pääluottamusmiehen mukaan lennonjohtajien työnseisauksista ei toistaiseksi ole ollut haittaa lentoliikenteelle eikä lentomatkustajille eikä sellaista ole myöskään tarkoitus aiheuttaa.


Summary: Useimmat puolueet ovat halukkaita karsimaan yritystukia ja nostamaan haittaveroja.

Valtiovarainministeriöstä (VM) saatiin aamulla  tyly arvio  siitä, mitä seuraavan hallituksen pitäisi maan taloudelle tehdä.
 Ministeriön raportin mukaan kestävyysvajetta pitäisi ensihätään nujertaa kahden miljardin sopeutuksilla jo ensi hallituskaudella. Virkamiesraportti ei ota kantaa siihen mitä tarkalleen ottaen pitäisi tehdä, jotta tavoite täyttyisi, joten kysyimme asiaa yhdeksältä eduskuntapuolueelta.
 Pyysimme puolueiden edustajia kertomaan, yhtyvätkö he arvioon kahden miljardin sopeutustarpeesta.
 Lisäksi kysyimme, mitä mahdolliset menoleikkaukset ensisijassa olisivat ja mitä veroja ennen muuta tulisi kiristää.
 Tässä tiivistelmät puolueiden vastauksista.
 SDP:n puheenjohtajan sijainen Sanna Marin
 Sanna Marin  ei ota kantaa kahden miljardin sopeutustarpeeseen.
 Hän puhuu mieluummin työllisyyttä pitkällä aikavälillä parantavista uudistuksista, koska ne ovat hänen mukaansa myös VM:n virkamiesraportin "iso kuva". Tarvitaan perhevapaauudistus, oppivelvollisuuden laajentaminen, varhaiskasvatusuudistus, työllisyyttä tukeva sosiaaliturvauudistus, aktiivisempaa työllisyyspolitiikkaa ja työllisyyttä vahvistava verouudistus.
 SDP:n mielestä yritystukia voidaan leikata. Pienituloisiin ei sen sijaan pidä kohdistaa uusia leikkauksia.
 Veropohjaa on SDP:n mukaan tiivistettävä, mikä tarkoittaisi esimerkiksi lähdeveroa institutionaalisille sijoittajille. Valtion tuloja on lisättävä lisäksi verosuunnitteluun ja harmaaseen talouteen puuttumalla.
 Valtiovarainministeri, kokoomuksen puheenjohtaja Petteri Orpo. Martti Kainulainen / Lehtikuva
 Kokoomuksen puheenjohtaja Petteri Orpo
 Kokoomuksen  Petteri Orpo  sanoo yhtyvänsä valtiovarainministeriön raporttiin "kokonaisuutena".
 Kasvuvuosien jälkeen on edessä uusi velkaantuminen, ellei tiukka talouspolitiikka jatku. Myös Orpo painottaa rakenteellisia uudistuksia, joilla nostetaan työllisyyttä. Hänen mukaansa leikkaukset ja veronkorotukset voidaan välttää, jos "rohkeilla uudistuksilla" saavutetaan korkeampi, 75 prosentin työllisyysaste.
 Jos leikkauksiin on mentävä, Orpo lähtisi etsimään niitä ennen muuta yritystuista. Hän korostaa, että mitään jakovaraa ei valtiontaloudessa ole, ei vaikka työllisyys olisi korkeampi. Varoja voidaan kohdentaa uudelleen esimerkiksi koulutukseen, mutta tarvittavat varat on otettava muista menoista.
 Kokoomus jatkaisi työn verotuksen maltillista keventämistä ja siirtäisi verotuksen painopistettä ympäristöveroihin ja haittaveroihin.
 Keskustan varapuheenjohtaja Antti Kaikkonen
 Keskustan  Antti Kaikkonen  ei suoraan yhdy valtiovarainministeriön näkemykseen kahden miljardin sopeutustarpeesta.
 Hän katsoo valtiovarainministeriön arvioivan työllisyyden kehittymistä liian pessimistisesti. Tulevan hallituksen on jatkettava nykyistä hyvää työllisyyspolitiikkaa, jolloin sillä on Kaikkosen mukaan mahdollisuus myös panostaa jonkun verran lisää perusturvaan ja esimerkiksi koulutukseen. Valtiontalouden tiukan yleislinjan on kuitenkin jatkuttava.
 Kaikkosen mukaan mitään leikkauslistoja ei tarvita, jos työllisyysaste nousee 75:een tulevalla vaalikaudella.
 Jos verotukseen tehdään muutoksia, sen painopistettä on siirrettävä työn ja pk-yritysten verotuksesta haittaveroihin
 Vihreiden puheenjohtaja Pekka Haavisto. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Vihreiden puheenjohtaja Pekka Haavisto
 Vihreiden  Pekka Haavisto  ei halua ottaa selvää kantaa näkemykseen kahden miljardin sopeutustarpeesta, vaan korostaa rakenteellisia uudistuksia.
 Hyvässä taloussuhdanteessa on tärkeää varautua huonompiin aikoihin, mutta leikkauslistoille ei ole nykytilanteessa tarvetta. Työllisyysasteen nostaminen, sote-säästöjen toteutumisen varmistaminen ja "turhien verotukien" karsiminen ovat raportin oleellisinta antia ja Haaviston mukaan myös vihreille tärkeitä.
 Vihreät ovat valmiit leikkaamaan "ympäristölle haitallisia ja valtiontaloudelle kalliita" yritystukia.
 Vihreät ei kiristäisi tuloveroja ja pitäisi veroasteen nykyisellään. Ympäristölle haitallisia kulutusveroja voidaan kiristää.
 Vasemmistoliiton puheenjohtaja Li Andersson
 Li Andersson  sanoo, että julkisen talouden mahdollinen sopeutustarve riippuu siitä, miten talous ja työllisyys kehittyvät.
 Jos noususuhdanne jatkuu ja työllisyys paranee, on perusteita kireämmälle finanssipolitiikalle. Julkista taloutta pitäisi vahvistaa verotuksella.
 Leikkauspolitiikkaa ei kuitenkaan pidä jatkaa, Andersson sanoo. Hänen mukaansa suomalainen tasa-arvo ja koulutusjärjestelmä eivät kestä uusia leikkauksia. Jos jostain on leikattava, niin ympäristölle haitallisista yritystuista.
 Vasemmistoliitto kiristäisi omistamisen verotusta, esimerkiksi listaamattomien yhtiöiden osinkojen veroa.
 Perussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-aho. Jari Kovalainen / Yle
 Perussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-aho
 Jussi Halla-aho  jakaa valtiovarainministeriön näkemyksen julkisen talouden suurista haasteita.
 Hän toteaa kuitenkin kahden miljardin sopeutustarpeesta, että "tarkoista euromääristä voidaan keskustella". Avain ongelmien ratkaisuun on yritysten toimintaedellytysten parantaminen niin, että työllisyys paranee ja tulonsiirtojen tarve vähentyy.
 Halla-aho säästäisi ennen kaikkea maahanmuuton kokonaiskustannuksista, jota perussuomalaisten laskelmien mukaan ovat "miljardiluokkaa". Myös tuulivoiman tuet voitaisiin poistaa, Halla-aho toteaa esimerkkinä tehokkaista säästöistä.
 Verotusta ei Halla-ahon mukaan pidä kiristää, vaan keskituloisten verotusta on kevennettävä.
 Kristillisdemokraattien puheenjohtaja Sari Essayah
 Sari Essayah  katsoo, että valtiovarainministeriön arvio sopeutustarpeesta "pitää varmasti paikkansa".
 Hänen mukaansa leikkaukset tai veronkorotukset eivät kuitenkaan ole ensisijainen keino tilanteen korjaamiseksi, vaan työllisyyttä on ennen kaikkea nostettava. Tarvitaan rakenteellisia uudistuksia, onnistunut sote-ratkaisu ja lisää joustavuutta työmarkkinoille.
 Kristillisdemokraatit katsoisivat kriittisesti kaikkia menoja ja etsisivät tehokkuutta eri hallinnonaloilta. Asumistuen kokonaisuus pitäisi "arvioida uudelleen".
 Kristillisdemokraatit eivät nostaisi kokonaisveroastetta, mutta painottaisivat nykyistä enemmän haittaverotusta, kuten sokeri, tupakka- ja alkoholiveroja. Ay-jäsenmaksujen verovähennysoikeus tulisi puolittaa ja työnantajajärjestöjen jäsenmaksun verovähennysoikeus lopettaa kokonaan.
 RKP:n puheenjohtaja Anna-Maja Henriksson . Antti Aimo-Koivisto / Lehtikuva
 RKP:n puheenjohtaja Anna-Maja Henriksson
 RKP:n  Anna-Maja Henrikssonin  mielestä kahden miljardin sopeutustarve on suuruusluokaltaan "jotakuinkin oikea", mutta virkamiesraportti on otettava ennen kaikkea keskustelun avauksena. Työllisyyden nostaminen on kaikista oleellisin asia julkisen talouden kannalta.
 Leikkauskeskusteluun RKP:n johtaja ei halua lähteä lainkaan. Sen sijaan on ajattava työllisyyttä edistäviä uudistuksia. On saatava aikaan esimerkiksi perhevapaauudistus ja panostettava työhyvinvointiin.
 Työn verotusta ei pidä kiristää, vaan on katsottava välillisiä veroja ja ympäristöveroja.
 Sinisen tulevaisuuden puheenjohtaja Sampo Terho
 Kahden miljardin sopeutustarve on sinisten  Sampo Terhon  arvion mukaan "oikeansuuntainen".
 Jos suhdanne kääntyy kansainväliseksi taantumaksi ensi hallituskaudella, näkymä voi synkentyä entisestään. Terhon mukaan valtiovarainministeriön raportti on terve muistutus todellisuudesta ja realismista, joka on aivan muuta kuin "sosialistioppositiopuolueiden unelmahöttöpuheet ja miljardilupaukset".
 Terho ei halua tässä vaiheessa kertoa, mistä puolue ensi sijassa leikkaisi. Hän uskoo kuitenkin, että seuraava hallitus pystyy päättämään yritystukien karsimisesta.
 Jos verotusta on kiristettävä, kiristykset on tehtävä haittaveroihin, ei missään tapauksessa työn verotukseen.

Puolueet eivät suostu laatimaan leikkauslistoja – Näin puheenjohtajat arvioivat valtiovarainministeriön kehotusta kahden miljardin sopeutuksiin


Summary: Nostalgisesta ryijystä on taas tullut suosittu sisustustekstiili. Ryijyn voi tehdä itse myös ilman kangaspuita, sillä yhä useampi ryijy ommellaan nykyään neulalla ja langalla.

Tästä on kyse Ryijy on pitkänukkainen villainen seinävaate. Ryijyjä valmistetaan nykyään useimmiten ompelemalla nukat valmiiseen pohjakankaaseen. Ryijyt ovat taas suosittuja kodinsisustuksessa.
 Vaalean ja kiiltävän kauden jälkeen sisustuksessa käytetään tekstiilejä nyt aikaisempaa enemmän, joten myös ryijy löytyy yhä useammasta kodista.
 – Ryijyn akustiset ominasuudethan ovat tosi huippuluokkaa, se pehmentää kodin pintoja hyvin ja myös julkisissa tiloissa on sama juttu. Harva tekstiili on niin pehmeä kuin ryijy, sanoo sisustusarkkitehti  Tinja Sarkanen  hämeenlinnalaisesta Sarka Designista ja silittelee vaaleansävyistä pienikokoista ryijyä.
 Ryijy tulee taloon usein perintönä tai löytönä kirpputorilta. Perinteisten ryijyjen lisäksi myös miniryijyt ovat haluttuja kodin koristeita.
 – 1950-luvun ryijyt sopivat tietynlaisiin koteihin tällä hetkellä hyvin, samoin 60-luku ja 70-luku ovat tulossa. Mutta myös moderneista ryijyistä ollaan kiinnostuneita. Niistä, jotka on suunniteltu mitoitukseltaan enemmän nykypäivän tilohin, kertoo Sarkanen.
 Isoäidin perintöryijy tai kirpputorilöytö
 Perinteiset ryijyt tuovat monelle meistä mieleen lapsuuden. Osastovastaava  Jaana Rantanen  Wetterhoff Oy:stä Hämeenlinnasta on huomannut työssään ryijytarvikkeiden myyjänä, että ryijyt herättävät paljon muistoja. Ryijy ei ole pelkästään tekstiili, vaan siinä on mukana runsaasti tunne-elementtejä.
 – Ryijy tuo mieleen mummolan seinät tai äidin tekemässä sitä ryijyä, kertoo Rantanen.
 Tinja Sarkanen on tehnyt saman huomion ryijyistä tunteisiin vetoavina esineinä.
 – Kun seuraa blogeja, niin tunneperustainen ryijyjen esiintuonti on tällä hetkellä iso trendi. Hyvin usein kuvatussa ryijyssä on tarina taustalla, että tässä on äidin ja isän tai mummon ja papan vihkiryijy, hymyilee Sarkanen.
 Suomen käsityön museossa on niin ikään huomattu ryijyjen noste. Museon asiantuntijoilta kysytäänkin nyt vilkkaasti kirpputorilta löytyneiden tai isovanhemmilta perittyjen ryijyjen alkuperästä. Moni haluaa saada tietoa perintöryijyn suunnittelijasta tai kuulla arvion sen rahallisesta arvosta.
 – Perintöryijyä halutaan kunnioittaa. Toisaalta vanhat ryijyt käyvät tällä hetkellä hyvin kaupaksi kirpputoreilla, miettii  Sari Jantunen  Suomen käsityön museosta.
 Tekeminen koukuttaa
 Ryijy ei enää valttämättä ole suuri, painava seinävaate. Nykyaikainen ryijy saattaa olla miniryijy, jonka muotokin voi olla totutusta poikkeava. Hämeen ammattikorkeakoulun muotoilun lehtori  Juha Laurikainen  suunnitteli vastikään suorakaiteen muotoisen miniryijyn.
 Laurikainen kertoo havainneensa, että nuoret ovat kiinnostuneita nimenomaan ryijyn tekemisestä. Ammattilaisten mukaan ryijyjen tekeminen on varsin koukuttavaa ja ryijykursseja järjestetäänkin tänä talvena runsaasti eri puolilla maata.
 – Tarjolla olevien ryijyjen ja ryijypakettien aihemaailmat on tuotu lähemmäksi tätä päivää, arvioi Laurikainen innostuksen syitä.
 Ryijyn tekijöiden joukko on ammattilaisten mukaan kirjava, vaikka joukko koostuukin edelleen pääsääntöisesti naisista.
 Ryijyn tekemisen tapa on selvästi keventynyt aikaisemmasta. Suurin osa ryijyistä tehdään nykyäään neulalla ja langalla. Kangaspuita ei kovin moneen kotiin nykyään enää saisikaan mahtumaan.
 – Ne tehdään valmiille pohjakankaalle ommellen eli tekninen tekeminen on muuttunut, selittää Rantanen.
 Ryijy tehdään tänä päivänä ekologisesti villalangasta. Keinokuituisista langoista valmistettujen ryijyjen aika on auttamatta ohi.
 Ryijy kertoo kirkkoon lähtijöitten tarinaa Kalle Niskala / Yle
 Ryijy hyppää lattialle
 Pitkään ryijytarvikkeiden ja ryijyjen kanssa töitä tehnyt Jaana Rantanen myöntää ryijyjen olevan mediassa tällä hetkellä nosteessa, mutta jatkaa heti perään, että ryijyt ovat olleet aina Suomessa suosittuja.
 – Ryijy istuu syvään suomalaisissa ihmisissä ja se elää ajassa, pohtii Rantanen.
 Rantasen mukaan tiettävästi Suomi on ainut maa, jossa ryijy perinteisesti on ripustettu seinälle. Nyt sitä uskalletaan käyttää rohkeammin, kertoo sisustusarkkitehti Tinja Sarkanen.
 – Ryijy on otettu alas seinältä. Se näkyy aika paljon sellaisissa uusissa innovaatioissa, että ryijyjä suunnitellaan käytetäväksi myös paljon muualla kuin seinällä.
 Myös perinneryijyt ovat mediassa hypänneet esimerkiksi lattialle makuuhuonetiloihin ja sellaisiin tiloihin, missä ei kuljeta paljon.

Tuttu mutta moderni perinnetekstiili on taas suomalaisten suosikki: "Ryijy tuo mieleen mummolan seinät"


Summary: Matti Nykänen oli poliitikko vain hetken, mutta  laulajana hän jatkoi elämänsä loppuun saakka. Uraansa stripteasetaiteilijana mäkikotka katui myöhemmin.

Sunnuntain ja maanantain välisenä yönä kuolleen Matti Nykäsen elämään mahtui ilmalentoa ja mahalaskuja myös mäkimontun ulkopuolella.
 Kultamitalien lisäksi suomalaisten mieliin ovat jääneet Nykäsen kuolemattomat lausahdukset, Matti-siideri ja nuotin virestä laulettu musiikki, mutta myös alkoholismi ja rikokset.
 Yle kokosi yhteen Nykäsen elämänvaiheita urheilu-uran jälkeen.
 Debyyttialbumi myi kultaa: "Jossain asiassa onnistutaan, jossain ei"
 Joulukuussa 1992 oli edessä mäkimatka Sapporoon, mutta käytännössä ura ammattilaishyppääjänä oli jo ohi.
 Toimittaja  Heli Nevakare  tapasi  Matti Nykäsen  Äksön-messuilla Espoossa saman vuoden elokuussa. Nykänen oli juuri esiintynyt ensimmäisiä kertoja laulajana.
 Oletko ammatiltasi laulaja vai hyppääjä vai molemmat,  toimittaja kysyi .
 – Mieluummin mun ammatti ei oo hyppääjä, koska en halua, että mut rankataan vielä ammattilaiseksi, Nykänen vastasi.
 Japanissa hyppy ei enää kulkenut. Upea ura ammattilaishyppääjänä oli virallisesti paketissa.
 Äksön-messuilla ihailijat piirittivät Nykästä, maailman parasta mäkihyppääjää. Toimittajalle kerrottiin, että Mattia tullaan katsomaan, koska “hän on kuin yksi meistä”.
 – Matti on hyvä jätkä, joka on omilla ansioillaan saanut kuuluisuutensa. Hän on alan miehiä, toimittajalle sanottiin.
 Hyväntuulinen Nykänen oli suosiostaan hämillään.
 – Kyllä tämä mulle ainakin oli yllätys. Kuulin, että tämä on kova tapahtuma, mutta tällaiselle yleisömäärälle… Melkein pyörryin tuossa, Nykänen hymyili.
 Samassa haastattelussa selvisi, että laulu-ura sai alkunsa yllättäen.
 – Oikeastaan tämä alkoi aivan yhtäkkiä. Toivottavasti se ei lopu yhtäkkiä. Jossain asiassa onnistutaan, jossain ei, Nykänen totesi.
 Matti Nykänen esiintymässä vuonna 2014. Nykänen teki keikkaa laulajana kuolemaansa saakka.  Juha Metso / All Over Press
 Mäkikotkan debyyttialbumi julkaistiin samana vuonna ja se myi kultaa. Levyltä löytyivät muun muassa urheilu-uraan viittaavat kappaleet  V-tyyli  ja  Vain mäkimies voi tietää sen .
 Viimeisen keikkansa laulajana Nykänen teki perjantaina 1. helmikuuta Helsingissä. Ura viihdetaiteilijana jatkui siis lopulta neljännesvuosisadan.
 Toisinaan meno yltyi hurjaksi. Vuonna 1998 Nykänen ilmoitti siirtyvänsä seksibisnekseen. Taustalla vaikutti erotiikkabaareja pyörittävä Ismo Oksanen.
 Nykänen kokeili siipiään stripparina. Yksityisshow’ta varten hänellä oli huone Järvenpään Casinolla. Seksikohtauksia kuvattiin myös nettiin, ja Matti kertoi tuolloin suunnittelevansa pornotähden uraa Hollywoodissa.
 Myöhemmin Nykänen sanoi katuvansa stripteasen värittämää elämänvaihettaan.  Radio Rockin haastattelussa vuonna 2015  Nykänen kertoi olleensa 1990-luvun lopulla helposti houkuteltavissa.
 – Kyllä vietiin paikasta toiseen. Totuushan on, että jossain vaiheessa ihminen itse päättää mitä tekee. Olin totta vie vietävissä, Nykänen toisteli.
 Matti Nykänen ja tanssitytöt esiintyvät Ylen ohjelmassa "Rififi - musiikin kevyt kosketus" vuonna 1993. Antero Tenhunen
 Meno laulavana stripparina äityi pahimmillaan metoo-henkiseksi häirinnäksi.
 – Naisfani repi housut päältä väkisin. Oikeasti, Nykänen muisteli.
 Strippilava tuntui Nykäsestä alusta saakka vieraalta paikalta.
 – Kaduttaa aivan helvetisti. Sen keikan jälkeen sanoin, että nyt mulle riittää, Nykänen kertasi.
 Nykänen hyppäsi politiikkaan – “Minä saan ääniä nuorisolta, keski-ikäisiltä ja vanhuksilta”
 Nykänen kokeili siipiään myös politiikassa. Hän asettui ehdolle vuoden 1995 eduskuntavaaleihin  Veikko Vennamon  SMP:n riveissä. Nykänen sai kuitenkin vain 525 ääntä, eikä päässyt eduskuntaan.
 Vuonna 1996 Nykänen asettui ehdolle kunnallisvaaleissa Perussuomalaisten riveissä. Hän pääsi Uuraisten kunnanvaltuustoon 49 äänellä, mikä oli kunnan 8. suurin äänipotti. Tuolloin Nykänen tosin ei ollut nimeltään Nykänen vaan Paanala, sen hetkisen aviovaimonsa  Sari Paanalan  mukaan.
 – Minä saan (ääniä) nuorisolta, keski-ikäisiltä ja vanhuksilta, Nykänen  arvioi  suosionsa syitä.
 Paikallispolitiikka ei Nykästä tosin juuri kiinnostanut.  Keskisuomalaisen  mukaan Nykänen osallistui ensimmäisenä valtuustovuotenaan kahteen valtuuston kokoukseen, toisena vuonna ei yhteenkään. Nykänen esitti Uuraisille muun muassa pikkupoikien harjoitushyppyrimäkeä, jäähallia ja terveyskeskuksen ympärivuorokautista päivystystä.
 Nykänen istui Uuraisten valtuustossa ja vapaa-aikalautakunnassa pari vuotta, kunnes muutti 1998 pois Uuraisilta.
 Tammikuussa Nykänen kertoi, että Perussuomalaiset olivat kysyneet häntä ehdolle myös 2019 eduskuntavaaleihin.
 – Pitäisikö piru vieköön lähteä. Istua eduskunnassa kuin tatti kaksi kautta ja saada sillä tavalla eläke, Nykänen pohti Aamulehden  haastattelussa .
 Arka mies haki rohkeutta pullosta – "mullahan on hirveä pelko olla ihmisten ilmoilla"
 Nykänen tuli tunnetuksi alkoholismistaan jo mäkihyppyaikoina. Nykänen itse arvioi juomista seurannutta krapulaa jopa yhdeksi syyksi menestykseensä mäkihyppääjänä.
 – Se morkkis, minkä se alkoholi joskus toi ja loi mulle. Se morkkis pisti treenaamaan niin paljon kovempaa kuin muut, Nykänen sanoi  Ilta-Sanomille  vuonna 2017.
 Nykäsen alkoholismista tehtiin myös kansalle viihdettä. Hän raportoi juomisestaan säännöllisesti etenkin juorulehti Seiskan toimittaja  Kai Merilälle , joka oli tutustunut Nykäseen pian urheilu-uran päätyttyä, vuonna 1993.
 Hyöty oli molemminpuolinen: Nykäsen ryyppyreissuista kertovat otsikot myivät lehtiä ja Nykänen sai tuotoista osuuden.
 Merilän mukaan Nykänen oli kuitenkin riippuvainen myös julkisuudesta.
 – Matille julkisuus on huume, Merilä sanoi Helsingin sanomien  haastattelussa  vuonna 2007.
 Nykänen esittelemässä nimikkosiideriään Matti-siideriä ja kirjoittamassa nimikirjoituksia vuonna 2002. Mika Kanerva
 Nykänen yritti useaan otteeseen päästä irti alkoholista. Vuonna 2015 hän osallistui Ylen raittiuskampanjaan ja lupasi olla sata päivää juomatta.
 Kampanjan aikana Nykänen arveli juomisensa pohjimmaiseksi syyksi yksinäisyyden. Hän kertoi olevansa arka ihminen, jolle alkoholi antoi rohkeutta tavata ihmisiä.
 – Mullahan on hirveä pelko olla ihmisten ilmoilla. Mutta alkoholin voimalla aikanaan pystyi liikkumaan ja olemaan kuin muutkin. Vaikkei sitten ollutkaan kuin muut, Nykänen mietti.
 Nykänen oli raittiina lopulta 114 päivää.
 – Ehkä mun elämä olis parempaa ilman alkoholia, Matti pohti haasteen päätyttyä.
 Nykänen ei kuitenkaan jättänyt alkoholia.  "Kaljahana aukesi"  heti haasteen päätyttyä.
 Rikostuomiot ja vankila – "vankila pelasti henkeni"
 Matti Nykänen syyllistyi elämänsä aikana useisiin eriasteisiin rikoksiin, joita käsiteltiin laajasti julkisuudessa.
 Elokuussa 2004 Nykänen puukotti 59-vuotiasta miestä Nokian Tottijärvellä. Tekoa oli edeltänyt kiista sormikoukun vedosta, jonka Nykänen oli hävinnyt. Nykänen ja uhri olivat vahvasti humalassa.
 Nykänen  tuomittiin  törkeästä pahoinpitelystä yli kahdeksi vuodeksi vankilaan, mutta istui tuomiostaan ensikertalaisena vain puolet.
 Nykänen tuomittiin 2004 vankeuteen törkeästä pahopinpitelystä. Media seurasi oikeudenkäyntiä ja vankeusaikaa tiiviisti. Lehtikuva
 Vapauduttuaan vankilasta Nykänen pahoinpiteli vaimonsa  Mervi Tapolan . Syyttäjä vaati Nykäselle ehdotonta vankeusrangaistusta. Hovioikeus kuitenkin  lyhensi  tuomiota ja muutti sen lopulta 57 tunnin yhdyskuntapalveluun.
 Nykänen pahoinpiteli vaimoaan  toistamiseen  joulupäivänä 2009, jolloin Nykänen riidan päätteeksi puukotti Tapolaa. Tällä kertaa Nykänen tuomittiin törkeästä pahoinpitelystä vuoden ja neljän kuukauden ehdottomaan vankeustuomioon.
 Matti Nykänen oikeudessa helmikuussa 2006, jolloin häntä syytettiin ensimmäistä kertaa Mervi Tapolan pahoinpitelystä.
 Nykänen näki vankeustuomioissaan myös hyviä puolia. Vankilassa oli aikaa rauhoittua ja miettiä elämälle suuntaa, Nykänen kertoi lehdille.
 – Vankila pelasti ennen kaikkea henkeni, mutta niinä aikoina kylvettiin myös se henkisen kasvun siemen, joka on nyt viimein alkanut näkyä konkreettisesti elämässäni. Tänään uskallan jo luottaa itseeni, Nykänen  sanoi  Ilta-Sanomille vuonna 2017.
 Kuusi avioliittoa, viisi avioeroa
 Matti Nykänen avioitui kuusi kertaa viiden eri naisen kanssa.
 Nykäsen kolme ensimmäistä aviovaimoa olivat  Tiina Hassinen ,  Pia Hynninen  ja Sari Paanala. Kukin avioliitoista kesti noin kaksi vuotta.
 Myrskyisin parisuhde Nykäsellä oli Mervi Tapolan kanssa. Nykänen ja Tapola menivät ensimmäisen kerran naimisiin 2001. Myös tämä avioliitto päättyi pian solmimisen jälkeen, vuonna 2003. Tapola ja Nykänen menivät uudestaan naimisiin vuonna 2004 ja erosivat toistamiseen 2010.
 Matti Nykänen ja Mervi Tapola kotinsa edustalla vuonna 2004. Mika Kanerva
 Nykäsen viimeinen avioliitto  Pia Talonpojan  kanssa alkoi 2014 ja kesti Matin kuolemaan saakka.
 Nykäsellä oli kolme lasta. Ensimmäinen tytär  Anniina  syntyi parisuhteessa  Tarja Jokisen  kanssa. Poika  Sami  syntyi 1987 avioliitossa Tiina Hassisen kanssa. Tytär  Eveliina  syntyi 1990 kun Nykänen oli naimisissa Pia Hynnisen (nyk. Mäntykangas) kanssa.
 Nykäsen lapset eivät olleet läheisissä väleissä isäänsä. Nykäsen viimeiseksi jääneessä  haastattelussa  hän kertoi yrittäneensä ottaa yhteyttä lapsenlapsiinsa, mutta vanhemmat eivät olleet sallineet sitä.
 Nykänen veteraanihyppääjänä: "Näillä mennään"
 Nykänen ei malttanut pysyä kokonaan poissa mäkihyppytornista. Hän osallistui veteraanien MM-kisoihin Taivalkoskella 2008.
 K-50 mäessä Nykänen sijoittui viidenneksi, mutta pikkumäessä tuli kultaa molempien kierrosten pisimmillä hypyillä. Nykäsen edelle K-50 mäessä yltäneet hyppääjät eivät tosin osallistuneet pikkumäen kilpailuun.
 Vuonna 2010 Nykänen kiipesi hänelle jo nuoruusvuosilta tuttuun Ounasvaaran mäkitorniin Rovaniemellä. Miehellä oli mäkihyppyyn yhä kova palo.
 – En pyri edes omaan huippusuoritukseeni, vaan tavoite on hypätä ja tulla turvallisesti alas. Onhan siellä kavereita, joilla on intoa enemmän kuin älyä, mutta se kuuluu veteraanisysteemiin, innostunut Nykänen totesi  Ylen haastattelussa .
 Pohjoisessa oli tiedossa myös laulukeikkoja. Ohjelma oli tiivis siitäkin huolimatta, että Nykäsen terveys oli ollut koetuksella.
 – Olen sairastellut ja sydänfilmejä ja verikokeita on otettu, mutta nyt alan pikku hiljaa tervehtyä ja viikonloppuna aion hypätä, Nykänen vakuutti.
 Maaliskuussa 2011 Nykänen voitti veteraanien MM-kultaa yli 45-vuotiaiden sarjassa Tšekin Harrachovissa. Tätä kisaa varten mäkikotka valmistautui hyppäämällä veteraanien kansallisen tason kilpailussa Karijoella. Nykänen voitti oman sarjansa.
 – Sanotaan nyt näin, että vähän niin kuin laskemisen puolella tuo oli, mutta ihan hyvin hyppy kulkee, Nykänen irvaili piskuiselle mäelle (K37).
 Matti Nykänen ja Susanna Ruotsalainen Karijoella. Helena Peltonen
 Nykänen esiintyi erittäin hyväntuulisena  Ylen haastattelussa .
 – Näillä mennään, että ei tässä enää ole mitään tehtävissä, että hyppy on hyvässä iskussa ja ukko on hyvässä kunnossa ja näin pitää ollakin ja näin mennään.
 Veteraanikilpailujen järjestäjille Nykäsen osallistuminen oli lottovoitto.
 – Missä Matti liikkuu, siellä liikkuu paljon porukkaa, vuoden 2010 Rovaniemen kisojen järjestäjä  Markus Malvalehto  sanoi.
 Vuonna 2013 Nykänen palkittiin elämänurastaan Urheilugaalassa.
 Nykänen Matti-elokuvasta: "Taas kerran minua käytettiin hyväksi"
 Nykänen oli elämänmakuinen mies hyvässä ja pahassa. Toisaalta mäkikotka oli asioihin rehdisti suhtautuva humoristi, toisaalta äkkipikainen riitapukari, jolle alkoholi tuotti harmia.
 Kuvaavaa on, että  Aleksi Mäkelän  ohjaama  Matti -elokuva (2006) sai ensialkuun Nykäseltä täydet pisteet. Pari vuotta myöhemmin hän oli sitä mieltä, että elokuvan ainoa hyvä asia oli häntä itseään näytellyt  Jasper Pääkkönen .
 Vuonna 2012 Nykänen oli jo vaihtanut täysin mielipidettään elokuvasta.
 – Myös se minusta tehty elokuva oli pelkkää negatiivishakuista paskaa. Olin sitä tehtäessä kaljapäissäni täysin vietävissä. Taas kerran minua käytettiin hyväksi, Nykänen latasi Ilta-Sanomien haastattelussa.
 Vuonna 2012 Nykänen päätyi tosi-tv-sankariksi ohjelmassa  Nykäsen Matti . Siinä kuvattiin mäkikotkan arkea. Syyskuussa 2016 julkaistiin  Kim Finnin  ohjaama dokumentti  Nykänen omin sanoin . Nykänen vieraili myös monissa viihdeohjelmissa, kuten  Se on siinä  -kilpailussa sekä  Suomen Pelkokertoimessa .
 Nykänen ja Iso-Britannian "mäkikotka" Eddie Edwards (keskellä) Se on siinä -ohjelmassa vuonna 2001. Juontajina Antero Mertaranta ja Karita Tuomola. Antero Tenhunen
 Nykänen muistetaan myös suurena humoristina. Toimittaja  Juha Veli Jokinen  on koonnut Nykäsen sutkautuksista kaksi kirjaa. Elämänviisauksia on koottu myös muun muassa  tähän uutiseen .
 Nykänen oli monessa mukana. Yhteensä miehestä on kirjoitettu kahdeksan kirjaa, ja olipa hän myös keittokirjan tekijänä. Näyttelijänä mäkikotka kunnostautui esittämällä itseään  Matti Nykänen – Show Not!  -revyyssä.
 "Elämä on laiffii."
"Se on ihan fifty-sixty miten käy."
"Lahti on mesta paikka."
"Ehkä otin, ehkä en, so not, kunhan hyppy kulkee."
Matti Nykänen on poissa, mutta hänen kansaa naurattaneet lausahduksensa jäävät elämään.
 Lue myös:
 Elävä arkisto: Nykäsestä Paanalaksi
 Elävä arkisto: Viihdettä v-tyylillä
 Matti Nykänen voitti mäkihypyssä kaiken – katso videoita urheilu- ja viihdetähden elämän varrelta
 Yle Areena: ”Ylämäet ja alamäet ovat olleet aika jyrkkiä”

Kultalevy, kuusi avioliittoa, alkoholismia ja vankeustuomioita – Matti Nykäsen myrskyisä elämä urheilu-uran jälkeen


Summary: Tekijät ovat kateissa eikä saaliista ole tietoa.

Belgiassa hämmästellään pankkimurtoa, jonka tekijöistä tai mahdollisesta saaliista ei ole vielä hajuakaan. Eikä aluksi ollut aivan selvää, että murtoa oli edes tapahtunut.
 Poliisi sai sunnuntaina iltapäivällä hälytyksen timanttikaupastaan kuuluisalle alueelle Antwerpenissä Pohjois-Belgiassa. BNP Paribas -pankin konttorin turvajärjestelyistä vastaava yhtiö ilmoitti poliisille, että konttorin turvaholviin oli murtauduttu.
 Poliisi totesi paikalle saapuessaan hälytyksen kyllä lauenneen, mutta holvin oven olevan edelleen lukittuna. Vasta kun holviin mentiin sisään voimatoimin, totuus paljastui: Holvista löytyi noin 30 tyhjää tallelokeroa, reikä lattiassa ja viemäriverkostoon johtava tunneli.
 Murtovarkaiden saaliista ei ole vielä tietoa, sillä lokeroiden haltijat eivät ole vielä päässeet tarkastamaan omaisuuttaan.
 Ahdas ja vaarallinen reitti
 Murto oli varsin monimutkainen operaatio. Ensin muutaman sadan metrin päässä konttorista sijaitsesta asuintalosta oli kaivettu tunneli viemäriverkostoon.
 Sitten varkaiden oli ahtauduttava viemäriputkiin, jotka saattavat täyttyä koska tahansa vedellä tai myrkyllisillä kaasuilla. Antwerpenin jätevesihuollosta vastaavan yhtiön insinöörin mukaan putket ovat pienimmillään halkaisijaltaan vain 40 senttiä. Suurimmatkin putket ovat vain 1,3 metriä korkeita ja 80 senttiä leveitä soikioita.
 – Joko ryöstäjien on täytynyt varautua todella hyvin tai heillä on täytynyt olla paljon onnea selvitäkseen hengissä, sanoo insinööri  Els Liekens   belgialaiselle yleisradioyhtiö VRT:lle (ranskaksi) .
 Liekensin mukaan putkissa on erittäin vaikea pysyä pystyssä, ja todennäköisesti varkaat ovat joutuneet ryömimään vatsallaan.
 Lopulta oli vielä kaivettava toinen tunneli viemäristä pankkiholviin. Brittiläisen  Guardian-lehden mukaan  kummassakin päässä oli kaivettu nelimetrinen tunneli.
 Varkaat näyttävät selviytyneen hankalasta reitistään, sillä syyttäjien mukaan yhtään epäiltyä ei ole toistaiseksi otettu kiinni, eikä ketään ole tiettävästi löytynyt viemäreistäkään.
 Etelä-Ranskan Nizzassa tehtiin samantyyppinen viemärimurto vuonna 1976. Ranskalaispankki Société Générale  kertoo verkkosivuillaan (englanniksi) , että sen Nizzan-konttorin tallelokeroista vietiin tuolloin nykyrahassa 31 miljoonan euron edestä omaisuutta.

Uskomaton pankkimurto Belgiassa: Pitkin viemäreitä ryömineet varkaat tyhjensivät kymmeniä tallelokeroita


Summary: Brittiparlamentaarikkojen mukaan naisia kidutetaan saudivankiloissa.

Laulaja  Mariah Carey  on ensimmäinen kansainvälinen naisesiintyjä, jolle konserttilava on avautunut Saudi-Arabiassa.
 Saudilehdistön mukaan  paikallisista ja ulkomaalaisista koostunut yleisö oli ylitsevuotavan innostunut näkemästään viime torstaina. Heille esiintyi vaaleat hiukset hulmuten, täyspitkään ja ranteet peittävään mustaan asuun pukeutunut tähti.
 Careyn esiintymispaikaksi oli annettu uusi talouselämän keskus, King Abdullah Economic Center. Se sijaitsee paikallisesti vapaamielisen Jeddan satamakaupungin pohjoispuolella, kaukana vanhoillisesta pääkaupungista Riadista. Economic Center on muusta valtiosta eristetty alue, jonne pääsee vain erityisluvalla.
 Careyn ohjelmatoimiston mukaan laulaja halusi esiintymisellään antaa myönteisen viestin yhteiskuntaan, jossa noudatetaan tiukkaa sukupuolten välistä erottelua.
 Kulttuuripiireissä ja ihmisoikeusjärjestöissä Saudi-Arabian ulkopuolella Careyn konsertin vaikutusta ei nähdä yhtä myönteisesti.
 Lehtikirjoituksissa  ja  vetoomuksissa  sanotaan, että Carey lähti mukaan Saudi-Arabian johdon kampanjaan, jolla yritetään valkopestä kurjia ihmisoikeusoloja ja väitetään naisten aseman parantuneen kruununprinssi  Mohammed bin Salmanin  hallintokaudella.
 Kruununprinssi Mohammed bin Salman. Emilio Naranjo / EPA
 Naispidätettyjä kohdellaan kaltoin
 Naiset saivat viime kesänä ajo-oikeuden, mutta silti heidän elämäänsä säätelee yhä miesten ja poikien ehdoton valta-asema perheessä.
 Tiukimmin Careyn  esiintymistä vastaan vetosi  Kanadasta  Walid Alhathoul,  jonka sisar  Loujain  on ollut pidätettynä kymmenen muun naisaktivistin kanssa viime vuoden toukokuusta lähtien.
 Ryhmä vaati ponnekkaasti naisille muun muassa ajo-oikeutta, mutta heidän julkiset tempauksensa olivat liikaa itsevaltaiselle monarkialle. Jo ennen yleisen ajoluvan saantia Loujain Alhathloul ajoi autolla Arabiemiraateista Saudi-Arabiaan.
 Veljen mukaan hänen sisarensa on järjestelmällisen kidutuksen uhri vankilassaan Jeddan lähistöllä.
 Saudi-Arabian naisaktivistien pidätyksiin perehtyneet kolme brittiparlamentaarikkoa julkistivat tänään maanantaina  raporttinsa pidätettyjen naisten asemasta.
 Raportissa ei eritellä, kuinka tiedot on hankittu, mutta siinä sanotaan, että naisia pidetään kidutuksenomaisissa oloissa. Heitä pidetään eristyksissä, heitä uhkaillaan ja heidän unen saantiaan rajoitetaan.
 Raportissa päätellään, että jos pidätettyjä naisia ei pian päästetä lääkärinhoitoon, heille voi jäädä pysyviä vammoja.
 Raportin mukaan väkivallan käytöstä voi periaatteessa syyttää Saudi-Arabian korkeinta johtoa.
 Brittiparlamentaarikot olivat pyytäneet Saudi-Arabian viranomaisilta lupaa tavata pidätetyt naisaktivistit, mutta lupaa ei saatu.
 Keskustelu aiheesta on auki kello 22 asti.

Mariah Careyn konsertista suuttuneet aktivistit: Saudi-Arabia ostaa  vapaamielistä mainetta


Summary: Keskus ei ole saanut Zimbabwen viranomaisilta pyytämiään tietoja

Suomen Onnettomuustutkintakeskus (Otkes) harkitsee keskeyttävänsä Zimbabwessa sattuneen lentoturman tutkinnan, keskuksen johtaja Veli-Pekka Nurmi kertoo STT:lle. Syynä harkinnalle on se, että Otkes ei ole saanut Zimbabwen viranomaisilta tarvitsemiaan tietoja useista yrityksistä huolimatta.
 Viime marraskuussa tapahtuneessa maahansyöksyssä kuoli neljä suomalaista miestä ja pienlentokoneen ohjaaja.
 – Näyttää siltä, että emme saa sieltä mitään kaipaamiamme vastauksia kysymyksiimme. Olemme nyt ensimmäistä kertaa sellaisessa tilanteessa, että lopetamme ehkä yrittämisen tähän, Nurmi kertoo.
 Yle Uutisgrafiikka
 Tilanne on erikoislaatuinen kahdestakin syystä. Otkes keskeyttää aloittamiaan tutkintoja erittäin harvoin. Lisäksi Nurmen mukaan tiedonsaantioikeuksissa ei pitäisi olla mitään epäselvää.
 – Pelisäännöt tällaisissa tapauksissa ovat hyvin selkeät siitä, mitkä ovat kenenkin velvollisuudet, oikeudet ja vastuut. Zimbabwe on mukana kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön niin sanotussa Chicagon sopimuksessa, joka raamittaa tällaisten vakavien onnettomuuksien tutkintaa, hän kertoo.
 Siitä, mikä Zimbabwen viranomaisten viestintää on jarruttanut, Nurmi ei osaa sanoa mitään. Sama ongelma on vaivannut myös Otkesin yhdysvaltalaisia kollegoita, jotka tekevät omaa selvitystään turmasta.
 Nurmi kertoo, että Otkes tekee asiassa lopullisen päätöksen lähiaikoina keskusteltuaan ulkoministeriön ja yhdysvaltalaisten kanssa.
 Kuolleet suomalaiset olivat pääosin liikemiehiä, jotka tiettävästi olivat metsästysmatkalla. Koneen lentäjä oli zimbabwelainen ammattimetsästäjä. Maahansyöksy tapahtui Masvingon alueella.
 Lue lisää:
 Zimbabwen poliisi ei epäile rikosta lento-onnettomuudessa – Näitä asioita ei vielä tiedetä

Suomen Onnettomuustutkintakeskus harkitsee keskeyttävänsä Zimbabwen lentoturman tutkinnan


Summary: Lesken mukaan ainoastaan perustaja pääsi käsiksi lompakkoihin, joissa yhtiö säilyttää suurinta osaa asiakkaiden kryptovaluutoista.

Kanadan suurimman kryptovaluuttapörssin QuadrigaCX:n ympärille on kehittymässä erikoinen fiasko, kun asiakkaat epäilevät palvelun perustajan lavastaneen kuolemansa ja varastaneen heiltä miljoonien arvosta kryptorahakkeita.
 Vakaviin taloudellisiin vaikeuksiin ajautunut Quadriga on tuhansille asiakkailleen velkaa yhteensä noin 166 miljoonaa euroa. Yhtiö haki tammikuun lopussa velkojansuojaa Nova Scotian korkeimmalta oikeudelta, kertoo  Kanadan yleisradioyhtiö CBC .
 Quadriga on sulkenut kryptovaluuttapörssinsä. Palvelun  sivulla on viesti , jonka mukaan oikeuden on määrä käsitellä yhtiön asiaa tiistaina 5. helmikuuta.
 Ennen sulkemista Quadrigan asiakkailla oli ollut jo kuukausien ajan ongelmia nostaa rahojaan ja kryptojaan välityspalvelusta.
 CBC:n mukaan Quadrigan ongelmat alkoivat vuoden 2018 alussa, kun Canadian Imperial Bank of Commerce -pankki jäädytti 26 miljoonaa Kanadan dollaria kryptopörssin varoja.
 Pankki perusteli varojen jäädytystä sillä, että se ei pystynyt varmistamaan, kenelle rahat kuuluivat. Pankki aloitti asiasta tutkinnan.
 QuadrigaCX kertoo verkkosivullaan, että yhtiö yrittää palauttaa asiakkaiden kryptovaluutat säilöstä niin sanotuista kylmistä lompakoista. quadrigacx.com
 Kuolema Intiassa
 Quadriga tiedotti tammikuun puolivälissä, että yhtiön 30-vuotias perustaja ja toimitusjohtaja  Gerald Cotten  oli kuollut yllättäen Intiassa 9. joulukuuta. Asiasta kertoi hänen leskensä.
 The Globe and Mail  -lehden mukaan Quadrigan julkaisemassa tiedottessa kerrottiin, että Cotten oli rakentamassa Intiaan orpokotia. Lehti kertoo, että oikeuteen jätettyjen asiakirjojen mukaan Cotten kuoli suolistosairaus Crohnin tautiin liittyviin komplikaatioihin.
 Kanadan viranomaiset ovat vahvistaneet CBC:lle, että kanadalainen on kuollut Intiassa ja että he ovat tarjonneet apua vainajan perheelle. Yksityisyydensuojan takia viranomaiset eivät kertoneet asiasta enempää.
 Intialainen media ei ole ilmeisesti uutisoinut Cottenin tapauksesta, vaikka se tavallisesti kertoo länsimaalaisten kuolemista Intiassa.
 Cotten oli vain parisen viikkoa ennen kuolemaansa laatinut testamentin, jossa hän määritteli, kuinka hänen perintönsä tulisi jakaa. Hän muun muassa testamenttasi runsaat 66 000 euroa kahden koiransa hoitoon, kertoo  The Globe and Mail .
 Kanadalaisen Bull Bitcoin -yhtiön perustaja  Francis Pouliot  julkaisi Cottenin kuvan Twitterissä tammikuussa.
 Yli satatuhatta asiakasta jäi nuolemaan näppejään
 Cottenin leski kertoo Brittiläisen Kolumbian korkeimmalle oikeudelle antamassaan valaehtoisessa todistuksessa, että hänellä on hallussaan Cottenin tietokone. Hän ei kuitenkaan ole saanut käynnistettyä konetta salauksen takia.
 Lohkoketju- ja kryptovaluutta-alaa seuraava  Coindesk-sivusto  on julkaissut lesken valaehtoisen todistuksen.
 Lesken mukaan Quadriga oli joulukuussa 2018 asiakkailleen velkaa 70 miljoonaa Kanadan dollaria ja 180 miljoonan Kanadan dollarin arvosta kryptovaluuttoja kuten bitcoineja, ethereitä ja litecoineja.
 Quadrigan hallussa on hallussaan yli 115 000 asiakkaan varoja. Heillä on yhtiöltä saatavia yhteensä noin 166 miljoonan euron arvosta.
 Kryptoja säilytetään erityisissä kryptovaluuttalompakoissa. Nettiin kytketyillä tietokoneilla sijaitsevia niin sanottuja kuumia lompakoita käytetään nopeisiin arvonsiirtoihin.
 Netistä eristetyissä varastojärjestelmissä sijaitsevia niin sanottuja kylmiä lompakoita puolestaan käytetään kryptovaluuttojen turvalliseen säilytykseen. Hakkerit eivät pääse verkon kautta varastamaan niissä olevia rahakkeita.
 Cottenin lesken mukaan Quadriga on toistaiseksi päässyt käsiksi vain yhtiön kuumiin lompakoihin, koska Cotten oli ainoa henkilö, jolla oli hallussaan avaimet yhtiön kylmiin lompakoihin.
 Lesken mukaan valtaosa asiakkaiden kryptovaluutoista on kylmissä lompakoissa. Jos avaimia niihin ei löydy, niin lompakoissa olevat rahakkeet uhkaavat jäädä lukituiksi.
 Epäilykset huijauksesta leviävät
 Monet Quadrigan asiakkaat epäilevät keskustelupalsta  Redditillä , että toimitusjohtaja Gerald Cotten ei olisi oikeasti kuollut, vaan hän olisi lavastanut kuolemansa ja vienyt asiakkaiden rahat.
 He pitävät Cottenin kuolinpaikkaa ja ajankohtaa epäilyttävinä. Intiassa jotkin korruptoituneet lääkärit ja viranomaiset myyvät väärennettyjä kuolintodistuksia. Paikalliset rikolliset käyttävät niitä muun muassa  vakuutuspetosten toteuttamiseen .
 Cottenin leski kertoo joutuneensa uhkailun kohteeksi tapauksen takia.
 Nyt huijausta epäilevät pyrkivät selvittämään Quadrigan lompakoiden osoitteet, jotta he voisivat seurata niissä olevien rahakkeiden liikkeitä lohkoketjun analysointiin tarkoitetuilla työkaluilla.
 Jos Quadrigan kylmissä lompakoissa olevien kryptojen havaittaisiin siirtyvän toisiin osoitteisiin, niin se olisi todiste, että jollakin taholla on avaimet lompakoihin.
 Myös amerikkalaisen kryptovaluuttapörssi Krakenin toimitusjohtaja  Jesse Powell  epäilee, että Quadrigan toimintaan ja Gerald Cottenin kuolemaan liittyy jotakin hämärää.
 Powell kertoi viestipalvelu Twitterissä, että Krakenin tiedossa on tuhansia Quadrigan käyttämien lompakoiden osoitteita.
 – Tutkimme outoa ja suoraan sanottuna epäuskottavaa tarinaa perustajan kuolemasta ja avainten katoamisesta, Powell kirjoittaa.
 Hän myös kehottaa Kanadan poliisia olemaan yhteydessä Krakeniin, jos tapauksesta on aloitettu tutkinta.
 Toisessa tviitissään Powell kyseenalaistaa Cottenin kuolintodistuksen aitouden. Hän toteaa, että siitä ei ole varmuutta, onko kuolemalla todistajia, onko vainajalle tehty ruumiinavausta tai ovatko Kanadan viranomaiset nähneet ruumista ja varmistaneet vainajan henkilöllisyyttä.

Kanadalaiselta kryptopörssiltä kateissa yli 100 miljoonaa euroa – käyttäjät epäilevät, että perustaja lavasti kuolemansa Intiassa


Summary: Matti Nykänen muutti Lappeenrantaan rauhalliselle omakotitaloalueelle, jossa hän asui kuolemaansa saakka.

Tästä on kyse Matti Nykänen muutti Lappeenrannan Joutsenoon vuonna 2013. Joutsenolaiset ottivat Matti Nykäsen nopeasti omakseen. Matti Nykänen kuoli sunnuntain ja maanantain välisenä yönä kotonaan Lappeenrannan Joutsenossa.
 Kevättalvella 2013 Lappeenrannan Joutsenosta alkoi kuulua erikoista supinaa. Koko kansan tuntema mäkihyppylegenda  Matti Nykäsen  huhuttiin muuttaneen yhteen omakotitaloon.
 Pian huhut osoittautuivat todeksi. Nykänen näkyi ostoksilla lähikaupassa tai isossa automarketissa. Siellä hän liikkui kuin kuka tahansa ostoskärryään täyttävä lappeenrantalainen.
 Lappeenrantaan Nykäsen toi rakkaus  Pia Talonpoikaan , jonka kanssa hän avioitui heinäkuussa 2014. Vihkiminen tapahtui uljaan valkoisessa, vuonna 1921 valmistuneessa Joutsenon kirkossa.
 – Silloin minä Matin tapasin, kun hän meni sen Pian kanssa naimisiin. Ja tässä kaupalla olemme haastelleet kaikenlaisia. Matti oli mukava keskustelukaveri, kertoo joutsenolainen  Jorma Luukka  muutama tunti kuolinuutisen jälkeen.
 Joutsenolainen kuuluisuus
 Vaikka Matti Nykänen oli henkilöitynyt jyväskyläläiseksi, ottivat joutsenolaiset ja lappeenrantalaiset hänet nopeasti omakseen. Meidän Matti -sanat kuuluivat usein lappeenrantalaisten keskusteluissa.
 – Joutsenolaiset pitivät hänestä, kun oli sellainen iloluonteinen ja pystyi ihmisten kanssa keskustelemaan, kertoo Jorma Luukka.
 Tämä on sellainen leppoisa, kiva kylä  Matti Nykänen
 Matti Nykäsen tutut kasvonpiirteet paljastivat suuruuden liikkumisen. Yllättäen kaupassa saattoi kuulla tutun äänen, kun Matti Nykänen keskusteli vaimonsa kanssa.
 Vasta muutama päivä sitten Matti Nykäsen tapasi myös joutsenolainen  Päivi Miettinen .
 – Me oltiin hirveen ylpeitä, kun hän tänne Joutsenoon muutti. Minusta tuntui, että hän viihtyi täällä. Matti sanoi aina päivää tai terve, vaikka ei tuntenutkaan, kertoo Miettinen.
 Matti Nykänen kotonaan Joutsenossa joulukuussa 2015 Yle
 Joutsenossa Matti Nykäsen ei tarvinnut piiloutua tai hakea suojaa. Hän sai olla omissa oloissaan ja viettää aikaa perheensä kanssa.
 – Muutaman kerran hänet tässä kaupalla tapasin. Asiallinen mies, toteaa joutsenolaisen kaupan edustalla  Pentti Klemettinen .
 Klemettinen huomaa, että Matti Nykänen ei pitkään aikaan ole ollut lehtien otsikoissa.
 – Varsin nuori mies vielä. Elämää olisi pitänyt vielä olla, pohtii Klemettinen.
 Omakotitaloasujan arkea
 Matti Nykänen asui Joutsenon Ahvenlammella rauhallisella omakotitaloalueella. Vielä reilut 10 vuotta sitten Joutseno oli itsenäinen kaupunki, kunnes se vuoden 2009 alusta liittyi Lappeenrantaan. Joutsenon keskustaan Matti Nykäsen kodista oli matkaa reilut kolme kilometriä ja Lappeenrannan keskustaan parisenkymmentä kilometriä.
 Ylen haastattelussa keväällä 2015 Matti Nykänen kertoi todella viihtyvänsä Joutsenossa.
 – Tämä on sellainen leppoisa, kiva kylä, kertoi Nykänen tuolloin.
 Jyväskylään verrattuna Joutseno on todella pieni. Ravintoloita on vähän ja iltaelämä rauhallista. Päivälläkään ei ruuhkaa keskustassa ole.
 – Minä kaipaan rauhallisuutta, ja minun mielenikin on rauhoittunut, kun tänne muutin. Kyllä minä koen olevani ihan joutsenolainen, sanoi Matti Nykänen vuonna 2015.
 Matti Nykänen viihtyi omien sanojensa mukaan Joutsenossa todella hyvin.  Tommi Parkkinen/Yle
 Naapurusto näki Matti Nykäsen usein leikkaavan omakotitalon nurmikkoa tai pesevän autoaan. Talvella Matti Nykänen teki ahkerasti lumitöitä, pihasaunan piipusta nousi savu vähän väliä.
 – Kyllähän omakotitalossa aina joku nurkka on rempsallaan. Varsinkin kun tällaiseen vanhempaan taloon muuttaa. Mutta tuntuu luontevalta tehdä omaa kotia ja laittaa kuntoon, kertoi Matti Nykänen Ylen haastattelussa.
 Silloin kun Matti Nykänen ei ollut työmatkoillaan, oli hän usein kävelemässä perheen koiran kanssa. Juoksulenkkejä ne eivät olleet, pikemminkin rauhallista ulkoilua.
 Mukavia ihmisiä
 Julkisuuden henkilönä Matti Nykänen oli tottunut siihen, että katseet kääntyvät, kun ihmiset hänet huomaavat. Joutsenon kaupoissa moni uskaltautui juttusillekin.
 – Täytyy sanoa, että ihan mukavasti tulevat ihmiset juttelemaan. Ei ole mitään väkinäisyyttä. Täällä on mukavia ihmisiä. Se on semmoista keskustelua ja kuulumisia kysellään. Minä olen ollut jo monta kymmentä vuotta suurennuslasin alla, joten ei se nyt silleen, naurahti Nykänen Ylen haastattelussa.
 Joutsenolaisen kaupan pihalla  Jari Savolainen  jää kaipaamaan miestä, jolla aina oli aikaa tarinoida. Matti Nykäsen kanssa hän pystyi keskustelemaan kaikista tavallisista asioista. Oikeastaan kaikesta muusta he juttelivat, paitsi ei mäkihypystä.
 – Mukava mies, erittäin mukava. Matti kätteli aina, kun tavattiin, kertoo Savolainen.
 Savolaisen mukaan joutsenolaiset ottivat Matti Nykäsen heti omakseen, kun tämä kuusi vuotta sitten kylälle muutti. Maanantaiaamuna hän oli kotona katsomassa uutisia, kun suru-uutinen Nykäsen kuolemasta hänet saavutti.
 – Kyynel vierähti poskelle.
 Lue myös:
 Miksi Matti Nykänen nousi Suomen suurimpien urheilulegendojen joukkoon? Läheltä seuranneet toimittajat korostavat kykyä, jota suuri yleisö ei aina ymmärtänyt

Suuri suru laskeutui Matti Nykäsen kotiseudulle: "Me oltiin hirveen ylpeitä, kun Matti muutti tänne"


Summary: Aino-Kaisa Saarisen monoihin hypännyt näyttelijä Sanna-June Hyde puhkaisi oman kulttuurikuplansa ja löysi urheilusta saman täydellisen omistautumisen omalle asialle kuin teatterista.

Ankaran hiihtokuurin läpikäynyt näyttelijä  Sanna-June Hyde  loistaa Helsingin kaupunginteatterin  Tahto -näytelmässä hiihtokuningatar  Aino-Kaisa Saarisen  roolissa.
 Näytelmää varten Sanna-June Hyde katsoi ja luki kaiken mahdollisen Aino-Kaisa Saarisen kilpaurasta. Nenätysten päähenkilö ja hänen elämäänsä näyttämöllä kuvaava päätyivät sattumalta.
 Tanssii tähtien kanssa  -ohjelmassa pyörähdellyt Aino-Kaisa Saarinen rohmusi kuvausten tauolla perunalastuja samasta kulhosta, jossa oli myös studioyleisöön saapuneen Sanna-June Hyden käsi.
 .
 Jokainen urheilija on? Narsisti! Hiihtokuningatar Aino-Kaisa Saarinen puhuu suunsa puhtaaksi Helsingin kaupunginteatterin Tahto-näytelmässä. Aikun roolin näyttelee Sanna-June Hyde, jonka mielestä teatteria ja urheilua yhdistää täydellinen omistautuminen asialleen.  YLE / Jari Pussinen
 – Suu täynnä sipsiä sanoin, moi meidän taloon tulee näytelmä sinusta. Aino-Kaisa vastasi yhtä lailla sipsit suussa, että joo siitä tulee makee.
 Kantateksti hakee muotoaan
 Helsingin kaupunginteatterin  Tahto -näytelmä perustuu  Pekka Holopaisen  kirjoittamaan kirjaan Aino-Kaisa Saarisen urasta. Näyttämösovituksen on käsikirjoittanut  Aina Bergroth  ja ohjannut  Sini Pesonen .
 Kantateksti vaatii tekijöiltä paljon. Kohtauksien järjestystä täytyy arvioida eri tavalla kuin vakiintuneissa klassikoissa. Repliikkien sanavalinnat elävät vielä ensi-illan kynnyksellä
 .
 "Kaikki tietävät, kenestä on kyse, joten päätimme näytellä roolit esikuviensa oikeilla nimillä." Tässä Virpi Kuitunen (Linda Zilliacus kultaisessa haalarissa) onnistuu horjuttaa Aino-Kaisa Saarisen (Sanna-June Hyde) keskittymistä ennen tärkeää kilpailua. YLE / Jari Pussinen
 Päärooli esiintyi alun perinkin aidolla nimellään, mutta muiden hahmojen roolinimet olivat keksittyjä. Viime metreillä tekijät päättivät kuitenkin puhua kaikista oikeilla nimillä, joten kilpasisko  Siiri Heikkisestä  tuli  Virpi Kuitunen  ja valmentaja  Jamppa Vuoresta Jarmo Riski.
 – Vielä viime esityksessäkin lipsahti valmentajan vanha nimi, mutta korjasin nopeasti.
 Mieshahmon raivo ihastuttaa, naisroolissa täytyy pidätellä
 Suurmiesten näköiskuvaelmissa sivuosia esittänyt Sanna-June Hyde ihmettelee, miksi raivo ja viha näyttämöllä sallitaan mieshahmoille, muttei naisrooleille.

 Tahto-näytelmän Fantasia-Aikku on voimakas hahmo, jolla on voimakkaita tuntemuksia. Mutta niitä on tarvinnut hillitä.
 – Naisen viha näyttämöllä on tabu. Mietimme paljon, kuinka vihainen Aikku voi olla ennen kuin se alkaa etäännyttää yleisöä.
 Hattu hanskat tai kengät
 Sanna-June Hyde haluaa säilyttää kaikista teoksistaan jonkin muiston. Garderoobista saattaa jäädä pusero tai huivi.
 Ensi-illan voi painaa mieleensä myös omilla ostoksilla. Useimmiten mukaan tarttuvat hattu, hanskat tai kengät – mieluiten kierrätetyt.
 Hattu, hanskat tai kengät. Näyttelijä Sanna-June Hyde ottaa jokaisen teoksensa puvustuksesta muiston. Tai sitten hän käy ostoksilla. Tahto-näytelmän ensi-illan kunniaksi hän löysi käytetyn karvahatun. "Nyt kun osaan hiihtää, niin voin myös pitää perisuomalaista karvalakkia," perustelee suomalais-brittiläinen näyttelijä.   YLE / studiokuva
 Tahto -näytelmän muistoksi löytyi karvahattu, joka alleviivaa kaksikulttuurisen näyttelijättären suomalaisuutta.
 – Nyt kun osaan hiihtää, voin pitää myös karvalakkia.
 Kulttuurikuplan kasvatti löysi vieraaksi jääneen urheilun
 Britti-isän ja suomalaisen äidin ainoa lapsi kasvoi omien sanojensa mukaan kulttuurikuplassa. Isä kokkasi kalacurrya, radiosta kuunneltiin BBC:tä eikä urheilua seurattu kotona lainkaan.
 Näyttelijäksi Lontoossa opiskellut Hyde piti urheilijoita takakireinä tyyppeinä. Hän arveli myös, että vastavuoroisesti urheilijat pitävät taiteilijoita laiskoina.
 – Nyt huomaan, etteivät nämä ennakkokäsitykset pidä yhtään paikkaansa. Niissä on mielettömästi samaa, esimerkiksi täydellinen omistautuminen.
 Katso koko ohjelma tästä:

Fantasia-Aikun näyttelijä Sanna-June Hyde: "Kuvittelin että urheilijat ovat takakireitä"


Talven pakkasennätys on mennyt rikki Utsjoen Kevojärvellä, jossa lämpötila käväisi tänään -39,0 asteessa, kertoo Ylen meteorologi  Joonas Koskela . Ennätyslukema mitattiin Ilmatieteen laitoksen asemalla hieman ennen iltakymmentä.
 Koskela pitää epätodennäköisenä, että Kevojärvellä tehtäisiin uutta pakkasennätystä enää lähipäivien aikana, sillä pakkanen on lähtenyt lauhtumaan ennätyslukeman jälkeen. Ilmatieteen laitoksen ennusteen mukaan pilvisyys lisääntyy Pohjois-Lapissa tulevina päivinä, mikä saa lämpötilan kohoamaan.
 Tämän talven edellinen pakkasennätys on viikon takaa 27. tammikuulta, jolloin Sodankylän Tähtelässä oli -38,7 astetta.
 Koko tilastohistorian hyisin lukema on vuodelta 1999. Tuolloin Kittilän Pokassa oli -51,5 astetta.
 Uutinen päivitetty kello 21.49 uudella ennätyslukemalla.
 Lue lisää:
 Pokan kylä pitää yhä hallussaan Suomen pakkasennätystä -51,5 asteellaan – mutta uusia ennätyksiä ei enää synny
 Sodankylässä -38,7 astetta: "Meillä on nyt Euroopan kylmin ilmamassa" – Yle seurasi pakkasennätyksen rikkoutumista
 Talven pakkasennätys rikkoutui: Ilmatieteen laitos varoittaa koko maata jääkylmästä – ravit peruttu, talvirieha peruttu, juna kulkee

Talven pakkasennätys rikki Lapissa: Kevojärvellä -39,0 astetta


Summary: Pelastuslaitoksen saapuessa paikalle rakennus oli täydessä tulessa.

Moottoriajoneuvojen osien ja varusteiden kauppa

Teollisuushalli palaa Helsingin Konalassa. Päivystävän palomestarin mukaan Malminkartanonkujalla sijaitseva halli on ilmiliekeissä ja parhaillaan yritetään estää palon leviämistä viereisiin rakennuksiin.
 – Rakennus oli täyden palon vaiheessa, kun saavuimme paikalle. Puolet rakennuksesta on menetetty, sanoo päivystävä palomestari.
 Tulipalosta on levinnyt reilusti savua lähiympäristöön. Palon sammuttamisen arvioidaan kestävän useita tunteja.
 maps4news
 Youtubeen ladatussa silminnäkijän videossa näkyy, kuinka lieskat lyövät korkealle ja iso savupaasi kohoaa taivaalle.  Katso video täältä .
 Silminnäkijä  Markku Suokon  mukaan teollisuushalli palaa kattoa myöten. Suokon mukaan tulessa oleva rakennus on Konalan jäähallin naapurissa. Päivystävä palomestari ei osannut kertoa tarkemmin, missä käytössä rakennus on ollut.
 Alue on teollisuuskäytössä eikä välittömässä läheisyydessä ole asutusta. Helsingin pelastuslaitos varoittaa kuitenkin Twitterissä, että savun hajua voi tuntua alueella.
 Hätäkeskus sai hälytyksen tulipalosta vaille yhdeksän illalla Malminkartanonkujalle. Pelastuslaitos kertoo Twitterissä, että kohteeseen on hälytetty 23 yksikköä, myös Länsi-Uudenmaan ja Keski-Uudenmaan pelastuslaitoksista.
 Uutista korjattu kello 21.29: Silminnäkijän ensitiedon mukaan kyseessä olisi ollut Rengasmaailman liike, mutta tässä vaiheessa hallista ei ole tarkempaa tietoa.

Teollisuushalli ilmiliekeissä Helsingin Konalassa – Palo on vaarassa levitä viereisiin rakennuksiin


Summary: Silppuriin valunut teos oli juuri huudettu yli miljoonalla eurolla.

Taidemaailma kohahti lokakuussa, kun Lontoon arvostetussa Sotheby's-huutokaupassa myyty taulu alkoi silputa itseään heti kauppojen synnyttyä. Nokkelista ja kantaaottavista graffiteistaan tunnetun  Banksyn  teoksen kehykseen oli asennettu silppuri.
 Rakkaus on roskakorissa -niminen taulu on nyt lainassa ja esillä Saksan Baden-Badenissa sijaitsevassa Frieder Burda Museumissa. Nimi oli alun perin Tyttö ja ilmapallo, mutta Banksy nimesi sen itse uudelleen silppuriperformanssin jälkeen. Hän myös kertoi, että teoksen oli tarkoitus tuhoutua kokonaan eikä vain puolittain.
 Alkuperäisen teoksen samasta aiheesta Banksy maalasi jo vuonna 2002 Waterloo Bridge -siltaan Lontoossa.
 Museo toivoo keskustelua taidemarkkinoista
 Johtaja  Henning Schaper  kertoo uutistoimisto Reutersille museon varmistaneen, että silppuri on sittemmin tehty vaarattomaksi.
 Schaperin mukaan olisi väärin veloittaa katutaiteesta tunnetun taiteilijan näyttelystä pääsymaksua.
 – Halusimme omaksua hänen filosofiansa. Ihmiset voivat kokea Banksyn taidetta maksutta ja osallistua kriittiseen keskusteluun taidemarkkinoiden kehityksestä, Schaper sanoo.
 Lokakuinen tempaus herätti kysymyksiä paitsi taiteen olemuksesta, myös siitä, oliko taiteilija huijannut huutokauppaa tai huutokauppa ostajaa. Huutokaupan edustajat ottivat nopeasti tilanteen haltuun toteamalla, että myytävä taideteos syntyi ensi kertaa kesken huutokaupan ja arvioimalla teoksen hinnan nousevan jatkossa.
 Taulusta lähes 1,2 miljoonaa euroa maksanut asiakaskin päätti suhtautua puoliksi silppuuntuneeseen teokseen osana taidehistoriaa. Omistajasta tiedetään vain, että hän on eurooppalainen taidekeräilijä.
 Uutistoimisto AP:n mukaan maaliskuussa teos siirretään pysyvästi lainaksi Stuttgartiin Baden-Württembergin osavaltion Staatsgalerie-taidemuseoon.
 Aiemmin aiheesta:
 Banksyn itsetuhoutuneen taideteoksen ostaja hyväksyy kaupat
– Teoksen arvon uskotaan nousevan
 Lontoon Sothebyn taidehuutokaupassa myytiin itsetuhoutuva taideteos - video

Muistatko Lontoossa itsensä tuhonneen taideteoksen? Banksyn miljoonataulu suikaleineen päätyi Saksaan näytille


Summary: Viime kuussa uutistoimisto kertoi, että Qatarissa oli saatu aikaan sopimusluonnos Afganistanin sodan lopettamiseksi.

Yhdysvallat ei ole sopinut aikarajasta, jolloin sen joukot jättäisivät Afganistanin, kertoi maan ulkoministeriö.
 Ministeriön tiedottajan mukaan nyt etsitään ratkaisua sotilaallisen läsnäolon muutokselle "jos olosuhteet sen sallivat".
 Tiedottaja ei myöskään kommentoinut maiden diplomaattien keskusteluja aiheesta.
 Viime kuun lopussa Reuters kertoi,  että talibanien edustajat ja Yhdysvaltain erikoislähettiläs valmistelivat sopimusluonnoksen. Sen mukaan ulkomaiset joukot vedetään Afganistanista 18 kuukauden kuluessa sopimuksen hyväksymisestä.
 Joulukuussa  CNN kertoi,  että Yhdysvallat aikoo vetää puolet joukoistaan pois Afganistanista. Asiasta medialle tuolloin kertoneen viranomaisen mukaan suunnitelmissa on vetää pois lähes 7 000 sotilasta alueelta.
 Tuhansien sotilaiden poistuminen Afganistanista voi kestää kuukausia. Suuri osa yhdysvaltalaisista joukoista on Afganistanissa mukana Naton komennuksissa, joissa koulutetaan ja avustetaan maan turvallisuusjoukkoja.
 Lue myös:
 Afganistanin rauhanneuvotteluissa edistystä – Taliban-liike kertoo luonnostelleensa Yhdysvaltain lähettilään kanssa rauhansopimuksen
 Yhdysvallat aikeissa vetää tuhansia sotilaita Afganistanista

Yhdysvaltain ulkoministeriö: Afghanistanista vetäytymiselle ei sovittua aika-rajaa


Summary: Yhdysvaltain presidentin vuotuisessa puheessa hyvä show on vähintään yhtä tärkeä kuin asiasisältö.

Yhdysvaltain presidentin pitämä, vuotuinen liittovaltion tilaa käsittelevä puhe on mediatapaus, jonka aikana voi tapahtua mitä tahansa.
 Puhe on toki poliittinen linjanveto , mutta kuulijoiden reaktioita, välihuutoja ja presidentin sanattomia viestejä seurataan vähintään yhtä tarkasti kuin puheen sisältöjä.
 Nämä asiat jäivät mieleen  Donald Trumpin  varhain aamulla Suomen aikaa pitämästä puheesta.
 1. Vino solmio
 Kun presidentti käveli kongressisaliin, kaikkien huomio näytti kiinnittyvän yhteen asiaan: punaiseen solmioon, joka oli sujahtanut vinoon takin alle.
 Sana solmio nousi Twitterissä jo käytetyimpien aihesanojen joukkoon Yhdysvalloissa.
 – Hänen kravattinsa yrittää piiloutua, twiittasi Pod Save America -podcastin juontaja  Jon Lovett .
 Moni twitter-koomikko myös innostui kutsumaan solmiota termillä crooked (kiero). Samaa sanaa Trump käyttää mielellään entisestä presidenttikilpakumppanistaan  Hilary Clintonista.
 – Uutinen: presidentin kravatti on jälleen suorassa, twiittasi  Greg Chandler .
 2. Nancy Pelosin pelottava hymy
 – Mutta meidän pitää torjua poliittisen koston ja vastustamisen politiikka ja omaksua ne rajattomat mahdollisuudet, jotka liittyvät yhteistyöhön, kompromisseihin ja yhteiseen hyvään, sanoi presidentti Trump.
 Presidentin takana seissyt kongressin demokraattipuhemies  Nancy Pelosi  alkoi taputtaa. Näyttää siltä, kuin Trump tuntisi Pelosin tuijotuksen niskassaan. Trump kääntyy. Pelosi suo hänelle historiallisen sarkastisen hymyn.
 Internetmaailmaan uusin meemi oli syntynyt.
 Pelosin reaktioita seurattiin erityisen tarkkaan, sillä tämä oli Trumpin ensimmäisen esiintyminen kongressissa sen jälkeen kun edustajainhuome siirtyi demokraattien haltuun.
 Pelosin reaktioiden odotettiin kertovan jotain kongressin ja Trumpin uudesta suhteesta sekä tulevasta kahdesta vuodesta. Pitkän linjan poliitikon tavoin Pelosi käytti tilanteen hyväkseen.
 Vaikka osa piti Nancy Pelosin reaktiota lapsellisena, jatkossa lienee turvallista viitata vuoden 2019 liittovaltion tila -puheeseen sanomalla: "Se oli silloin kun Pelosi hymyili".
 3. Yhdysvaltain "täpärä pelastuminen sodalta"
 Yksi puheen kiistanalaisimmista osuuksista oli presidentti Trumpin lausunto Pohjois-Korean tilanteesta.
 – Jos minua ei olisi valittu Yhdysvaltain presidentiksi, me olisimme mielestäni juuri nyt isossa sodassa Pohjois-Korean kanssa.
 Väite on erikoinen, koska Yhdysvaltojen ja Pohjois-Korean välejä kiristi runsas vuosi sitten nimenomaan Trumpin oma raju kielenkäyttö,  huomauttavat sanomalehti the Washington Postin faktantakastajat.
 Vaikka "pieni rakettimies" ei enää vilahtelekaan Trumpin twiiteissä, lehden mukaan  Pohjois-Korean uhka ei ole väistynyt .
 Trump tapasi viime kesänä Pohjois-Korean johtajan  Kim Jong-unin  ja allekirjoitti hänen kanssaan ydinaseita koskevan asiakirjan. Washington Postin mukaan Pohjois-Korea on kuitenkin jatkanut ydinohjelmaansa tästä huolimatta.
 4. Totuuksia vai vaihtoehtoisia totuuksia?
 Lausunto Pohjos-Koreasta ei ollut ainoa asia, joka sai faktantarkistajat varpailleen. Washington Post totesi, että Trump käyttää – esimerkiksi työllisyydestä ja siirtolaisuudesta puhuessaan – samoja, useasta vääriksi todistettuja väitteitä.
 Ennen kuulemattomia vääriä väitteitä puheessa oli vähemmän.
 Verkkolehti Politico puolestaan  tarkisti 15 väitettä, joista 12 oli joko epätarkkoja, liioiteltuja tai irrallaan asiayhteydestä. Monesti kyse oli luvuista ja niiden käytöstä. Trump väitti esimerkiksi, että useampi nainen tekee töitä Yhdysvalloissa kuin koskaan ennen.
 Tämä pitää paikkansa siinä mielessä, että myös Yhdysvaltojen väkiluku on kasvanut.
 Olennaisempaa olisi kuitenkin kertoa, mikä on naisten  osuus  työvoimasta. Se on nykyään noin 57,5 prosenttia – vähemmän kuin se oli vuosituhannen alkupuolella, Politico kirjoittaa.
 5. Valkoasuiset naiset
 Moni kongressin naisedustajista otti presidentin vastaan valkoisiin pukeutuneena. Sen tulkittiin olevan vastalause esimerkiksi Trumpin aiemmin laukomiin naisvihamielisiin kommentteihin.
 Washington Postin haastattelema  kirjailija  Rebecca Boggs Roberts piti  valkoisen värin valintaa kunnianosoituksena amerikkalaisille naisasianaisille sekä keinona saada median huomio heidän tapaansa.  Lue lisää kongressin valkoisista naisista täältä.
 6. Yhteisen sovun hetket
 Trump oli silmin nähden mielissään, kun demokraattinaiset hurrasivat seisten, kun hän puhui siitä, miten naiset ovat saaneet suuren osan uusista työpaikoista vuonna 2018.
 – Teidän ei pitänyt tehdä noin, sanoi hymyilevä Trump ja sai palkkioksi yhteisnaurun.
 – Älkää vielä istuko, sillä te pidätte seuraavasta kohdasta, Trump jatkoi naurattamistaan. Sitten hän onnitteli kongressia siitä, että siellä on enemmän naisia kuin koskaan ennen.
 Tästä hänet palkittiin USA, USA -kuorohuudoilla. Hetken tunnelma oli jopa lämmin.
 Mutta jo huutokuoron aikana Nancy Pelosin hymy muuttui väkinäiseksi.
 Lue myös:
 Analyysi: Trump ojensi yhteistyön kättä demokraateille, mutta samalla piti kiinni muurista ja arvosteli "järjettömiä tutkintoja"
 Video: Trump nosti puheessaan esiin naisten aseman – Somessa kiinnostivat naisedustajien valkoiset asut ja Nancy Pelosin sarkastiseksi tulkittu taputus

Vino solmio ja puhemiehen sarkastiset aplodit – nämä kuusi asiaa jäivät mieleen presidentti Trumpin puheesta


Summary: Brexitin kannattajan mielestä ero kuulostaa pikemminkin taivaalta.

Eurooppa-neuvoston johtaja  Donald Tusk  suomi keskiviikkona täpäkästi heitä, jotka ajoivat Britannian EU-eroa ilman suunnitelmaa sen toteuttamisesta.
 Tusk sanoi Brysselissä pohtineensa, minkälainen on se erityinen paikka helvetissä niille, joilla ei ollut edes hahmotelmaa siitä, miten brexit toteutettaisiin turvallisesti. Tusk myös tviittasi asiasta.
 Tusk esitti kommenttinsa tavattuaan Irlannin pääministerin  Leo Varadkarin . Torstaina hän tapaa Britannian pääministerin  Theresa Mayn , joka yrittää vielä neuvotella muutoksia Britannian ja unionin väliseen erosopimukseen. Brittiparlamentti on kieltäytynyt hyväksymästä suunnitelmaa.
 EU ei ole antamassa Britannialle uutta ehdotusta. Tuskin mukaan EU odottaa sen sijaan Maylta realistista ehdotusta siitä, miten umpikujasta päästään eteenpäin. Britannia on eroamassa EU:sta 50 päivän kuluttua, 29. maaliskuuta.
 Brexitin puolesta kampanjoinut  Nigel Farage  vastasi pian Tuskille, että brexitin jälkeen britit ovat vapaita ylimielisistä kiusaajista, joita kukaan ei ole äänestänyt ja saavat johtaa itse maataan.
 – Kuulostaa enemmän taivaalta, kommentoi Farage.

EU:n Tusk ryöpytti holtittoman brexitin ajajia: Helvetissä erityinen paikka heille


Summary: Nopeimmillaan Lotta-patsas voisi olla Hämeenlinnassa jo alkukesästä.

Kuvanveistäjä  Tiina Torkkelin  Lotta-patsas, teos nimeltä  Sota ja rakkaus , on hiljainen, puhutteleva työ, joka sisältää eläinlääkintälotan lisäksi vakavan hevosen hahmon. Lotta kantaa sylissään myös pyöreää, hevosenkengistä koottua väylää tulevaan ja sodasta pois.
 Teos on taiteilijalle hyvin henkilökohtainen.
 – Hevonen on ollut lotan ystävä. Aika on ollut silloin rankkaa, molemmille, kertoo Torkkeli.
 Hämeenlinnan kaupungilta odotetaan nyt sijoituspaikkaa patsaalle. Taiteilija itse on vielä hieman odottavainen ja epäileväinen teoksensa sijoittumisen suhteen. Teos on polttanut kuntapäättäjien sormia – minne sitä sitten on tarjottukin. Kohut ovat olleet yllättäviä, sillä teos on hyvin optimistinen, vakava ja samalla tulevaan katsova.
 Hämeenlinnassa patsashankkeen on laittanut liikkeelle kokoomuksen kaupunginvaltuutettu  Antti Ahonen  valtuustoaloitteella viime kesäkuussa. Hänen mukaansa patsas voisi juurtua ja kotiutua hyvin esimerkiksi Museo Militarian tuntumaan.
 Museo Militariaan on koottu runsaasti niin viestinnän, pioneeritoiminnan kuin tykistönkin materiaalia.
 Hevosenkengät edustavat toivoa
 Tiina Torkkelin  Lotta-patsas sijaitsee nyt Taidekeskus Salmelassa  Mäntyharjulla. Kesänäyttelyssä se on ollut veden rannassa. Hieman samanlaisia paikkoja voisi olla tarjolla Hämeessäkin Vanajaveden varrella kansallisessa kaupunkipuistossa.
 Patsas on sinkitty kierrätysmetalliteos. Lotta-patsaan lotan sylissä olevat veistoksen hevosenkengät ovat pitkiä matkoja kopisseet rauhattomissakin maastoissa, mutta löytäneet eläinlääkintälotan sylistä turvan, kertoo Torkkeli.
 – Hevosenkengät edustavat suuria askelia ja toivoa tulevaisuuden suuntaan, taiteilija pohtii teostaan.
 Hevosenkengistä tehty pallo kuvastaa myös sodan ihmisiin jättämiä jälkiä, sanoo taiteilija. Esa Huuhko/Yle
 Patsas tulisi pääosin säätiön lahjoituksena
 Taidekeskus Salmelassa oleva patsas maksaa 35 000 euroa. Suurimman osan summasta patsaan hankkimiseen lahjoittaa Lotta Svärd Säätiö.
 Hämeenlinnassa Lotta-patsas on saanut jo tuekseen myös vastikään perustetun yhdistyksen nimeltä Lotta-patsas Hämeenlinnaan -valtuuskunta ry. Ahonen toimii sen puheenjohtajana.
 Yhdistys on aloittelemassa hankkeen osarahoituksen kokoamista, kertoo Ahonen. Hämeenlinnalaisten toimijoiden kerättäväksi jää vajaa 10 000 euroa.
 Patsasta Hämeenlinnaan kotiuttava Antti Ahonen toivoo, että nopeimmillaan se voisi olla jo kesäkuussa Hämeenlinnassa.
 Monet kunnat kiinnostuivat patsaasta
 Hyvinkääläisen Torkkelin Lotta-patsas nosti loppuvuodesta 2017 Forssassa kohun. Patsasta  oltiin sijoittamassa  toisen näkyvän naishahmon eli Kehrääjätyttö-patsaan tuntumaan. Forssan kuntapolitiikassa alettiin asia nähdä punaisten ja valkoisten aatelasien lävitse, ja Torkkelin  patsaan tulo Forssaan tyssäsi .
 Alkuvuodesta 2018 monet kaupungit, kuten  Helsinki ,  Riihimäki , Lahti ja Rovaniemi, ilmoittivat kiinnostusta patsasta kohtaan, mutta hankkeet eivät ole juuri edenneet.
 Hämeenlinnassa myös 35 kaupunginvaltuutettua 51:stä halusi kesällä 2018 selvitettäväksi patsaan sijoitusmahdollisuuksia kaupunkiin. Ylen saamien tietojen mukaan patsas tarvitsisi Hämeenlinnassa kaupungilta ainoastaan sijoituspaikan osoittamista teokselle.
 Kulttuuripäällikkö  Janne Nieminen  esittää keskiviikkona kokoontuvalle sivistys- ja hyvinvointilautakunnalle, että patsaan hankkimisen ja sijoituspaikan valmistelua jatketaan.

Tiina Torkkelin kohuttu ja kiistelty Lotta-patsas Museo Militarian tuntumaan Hämeenlinnaan?


Summary: Teosto-palkinnosta kisaa tänä vuonna seitsemän teosta.

Ehdokkaina Teosto-palkinnon saajiksi ovat  Stina Koistisesta  ja  Nicolas Rehnistä  tutun Color Dolor -yhtyeen levy  Love,  saamelaiset  Hilda Länsman  ja  Ulla Pirttijärvi  sekä  Samuli Laiho n ja  Teho Majamäki  Soljun levystä  Ođđa Áigodat.
 Sebastian Hill  sävellyksestään  Snap Music  sekä  Litku Klemetti  levystä  Taika tapahtuu.
 Tuomas Palonen  samannimisestä levystään ja  Alex Freeman  kuoroteoksesta  Under the Arching Heavens  sekä  Kasperi Laine  ja  Pekka Luostarinen  Kasperi Laineen levystä  Vihapuheita ja rakkauslauluja.
 Teosto-palkinnon esiraadin mukaan sekä taidemusiikki että omintakeinen pop korostuivat viime vuoden tuotannossa, josta ehdokkaat valittiin.
 Raatiin kuuluivat muusikko-musiikkitoimittajat  Arttu Tolonen  (esiraadin pj),  Tuuli Saksala  ja  Amanda Kauranne , Pori Jazzin taiteellinen johtaja  Mikkomatti Aro , musiikkitoimittaja  Wilhelm Kvist , muusikko  Eriikka Maalismaa  sekä  dj Bunuel .
 Palkinnon saajan tai saajat valitsee nelihenkinen tuomaristo, johon kuuluvat viime vuoden voittajat  Astrid Swan  ja  Joona Toivanen  sekä professori  Tuija Hakkila-Helasvuo  (Taideyliopiston Sibelius Akatemia) ja  musiikkipäällikkö Jussi Mäntysaari  (Nelonen Median radiot).
 Teosto-palkinnon voittaja julkistetaan 25. huhtikuuta. Palkintosumma on 25 000 – 40 000 euroa sen mukaan, miten monen teoksen kesken summa jaetaan.

Kuka saa messevän musiikkipalkinnon? – kisassa mukana Litku Klemetti ja Laineen Kasperi


Summary: Hattulan ja Lopen kunnat ovat ymmällään Pihlajalinnan aikeista järjestää julkista terveydenhuoltoa Lopella.

kunnalliset palvelut (julkiset palvelut)

Loppi on ennakkotapaus, jossa punnitaan se, voiko Pihlajalinna yksityisenä terveysfirmana tuoda Hattulan kunnan nimissä julkiset terveyspalvelut Lopelle – ilman, että kunnat ovat sopineet asiasta.
 Pihlajalinna ryhtyi tammikuun alussa markkinoimaan Hattulan terveyspalveluita Lopella. Se ilmoitti tarjoavansa kiireetöntä hoitoa Lopen keskustassa niille loppilaisille, jotka valitsevat terveyspalvelujen tuottajaksi Hattulan Terveyden. Pihlajalinna tuottaa Hattulan kunnan terveyspalvelut ja käyttää siellä nimeä Hattulan Terveys.
 Kokeileeko Pihlajalinna kepillä jäätä?
 Pihlajalinnan suunnitelmat tulivat Hattulan ja Lopen kunnille täytenä yllätyksenä. Pihlajalinnan tarjous koskee julkisia terveyspalveluita. Kuntien mielestä nykylainsäädäntö ei anna mahdollisuutta tarjota näitä palveluja toiseen kuntaan ilman kuntien välistä sopimusta.
 Hattulan ja Lopen kunnat sekä terveyskeskuskuntayhtymä haluavatkin nyt selvityttää, onko Pihlajalinnan toiminta lainmukaista.
 – Me olemme keskustelleet ministeriön virkamiehen ja Valviran edustajien kanssa. Molemmilta on tullut sellainen näkemys, ettei se olisi tässä muodossaan lain mukaan tällä hetkellä mahdollista, sanoo Hattulan kunnanjohtaja  Katariina Koivisto .
 Koivisto on tyytyväinen niihin palveluihin, joita Pihlajalinna Hattulassa tarjoaa. Jos toiminta laajenee Lopelle, hattulalaisten palvelut eivät saa huonontua, korostaa Koivisto.
 Valtakunnallinen ennakkotapaus
 Sosiaali- ja terveysministeriö seuraakin Lopen tapausta kiinnostuneena. Sosiaali- ja terveysministeriön neuvotteleva virkamies  Maria Porko   kertoi jo aiemmin , että toiminta ei ole tällä tavalla mahdollista. Myös seudun julkisessa terveydenhuollossa tilanne on hämmentänyt.
 – Eihän tämmöistä järjestelyä ole toteutettu missään päin Suomea. Sen takia onkin tärkeätä, että tämän laillisuus selvitetään, jotta tästä saadaan ohjeet jatkoa ajatellen. Kyllä tämä on merkittävä ennakkotapaus, katsoo yhtymäjohtaja  Jussi Savola  Riihimäen seudun terveyskeskuksen kuntayhtymästä.
 Yhtymäjohtaja Jussi Savola pitää Pihlajalinnan toimintaa Lopella valtakunnallisena ennakkotapauksena, jonka lainmukaisuus on selvitettävä. Timo Leponiemi / Yle
 Riihimäen seudun terveyskeskuksen kuntayhtymä tarjoaa julkiset terveydenhuoltopalvelut Riihimäellä, Hausjärvellä ja Lopella. Jos Hattulan Terveys antaa julkista terveydenhoitoa Lopella, epäselvyyttä on siitä, kuka hoitokustannukset maksaa.
 Hattulan kunnanjohtaja Katariina Koivisto on ilmoittanut, ettei loppilaisten potilaiden laskutukseen voida käyttää Hattulassa käytössä olevaa potilastietojärjestelmää. Riihimäen seudun terveyskeskus puolestaan aikoo riitauttaa mahdolliset hoitolaskut. Tällä hetkellä Lopen kunta maksaa terveyskeskukselle asukaslukuun suhteutetun osuuden loppilaisten hoidoista.
 Lopella vain kiireetöntä hoitoa
 Pihlajalinnan Väli-Suomen liiketoimintajohtaja  Teija Kulmala  pitää ainoana epäselvänä asiana sitä, voidaanko osa perusterveydenhuollon palveluista tarjota myös fyysisenä lähipalveluna Lopella.
 Lopella julkisia lääkärin palveluja ei ole ollut tarjolla enää moneen vuoteen, kun Riihimäen seudun terveyskeskuksen kuntayhtymä keskitti toimintaansa Riihimäelle. Tällä hetkellä terveyskeskus tarjoaa Lopella vain hammaslääkärin ja neuvolan palvelut.
 Maaliskuussa Lopella tosin alkaa kolmen kuukauden kokeilu, jossa Riihimäen seudun terveyskeskuskuntayhtymän lääkäri ottaa vastaan iäkkäitä pitkäaikaissairaita vuosikontrolleja varten kahtena päivänä viikossa.
 Hattulan Terveyden lupaus terveyspalveluista koskee vain kiireetöntä hoitoa. Hattulan Terveyden asiakkaina loppilaiset joutuisivat hakemaan esimerkiksi suun terveydenhuollon ja neuvolan palvelut Hattulasta. Sinne on paljon pidempi matka kuin terveyskeskuksen palveluihin Riihimäellä, huomauttaa yhtymäjohtaja Savola.
 Lainmukaisuus selvitetään
 Hattulan ja Lopen kunnat, terveyskeskuskuntayhtymä ja Pihlajalinna sopivat maanantaina pidetyssä yhteisessä kokouksessa, että Hattulan kunta selvityttää Hattulan Terveyden toiminnan lainmukaisuuden.
 Pihlajalinnalla on jo Lopen keskustassa toimitilat, jossa se tarjoaa nyt työterveyspalveluita, mutta luvattua kiireetöntä hoitoa sieltä ei ainakaan toistaiseksi saa.
 Pihlajalinna on kertonut, että kymmenkunta loppilaista on ilmoittanut vaihtavansa terveyspalveluiden tuottajakseen Hattulan Terveyden. Kun toiminnan lainmukaisuus on kyseenalainen, heidän vaihtoilmoituksiaan ei ole toistaiseksi toimitettu sen paremmin Hattulaan kuin Riihimäen seudun terveyskeskuskuntayhtymälle.

Pihlajalinna mittaa julkisen terveyspalvelun rajoja: saako toiseen kuntaan mennä ilman sopimusta? "Kyllä tämä on merkittävä ennakkotapaus"


Summary: Barents Observer julkaisu kertoi viime viikolla saaneensa painostuskirjeen Venäjän televiestintävalvonnasta.

– Teillä on 24 tuntia aikaa poistaa artikkeli netistä tai sivustonne estetään Venäjällä, siteerasi norjalainen nettilehti  Independent Barents Observer  viestiä, jonka se oli saanut Venäjän tietoverkkoja valvovalta Roskomnadzor-viranomaiselta.
 Useat venäläismediat ovat kirjoittaneet asiasta. Lehti kirjoittaa juttuja pohjoisen raja-alueilta.
 Yhdessä sivuston jutussa oli kerrottu tarina  Ruotsin-saamelaisesta Dan Erikssonista  ja hänen tiestään homoseksuaalisuutensa löytämiseksi. Jutussa kerrottiin myös miehen itsemurha-aikeista. Juttu on julkaistu englanniksi ja venäjäksi.
 Venäläisviranomaisten mukaan jutussa lakia rikkoivat kohdat, jotka käsittelivät itsemurhaa.
 Myös homoseksuaalisuudesta kirjoittaminen on Venäjällä hankalaa. Venäjällä on ollut vuodesta 2013 voimassa tiukka homopropagandalaki, joka kieltää "ei-perinteisten seksuaalisuhteiden propagoinnin” alaikäisille.
 Seksuaali- ja sukupuolivähemmistöihin kohdistuvat viharikokset ovat yleistyneet lain myötä.
 Lehden mukaan televalvontaviranomaisten viesti on painostusta, johon he eivät aio suostua.
 – Roskomnadzorilla, FSB:llä tai millään viranomaisella Venäjällä tai Norjassa ei ole mitään vaikutusta siihen mistä kirjoitamme, kirjoitti lehden päätoimittaja  Thomas Nilsen .
 Hänen mukaansa artikkeli pysyy jatkossakin sivustolla.  Nielsen sai vuonna 2017  viiden vuoden matkustuskiellon Venäjälle.
 Navalnyikin oli huomannut
 Myös oppositiopoliitikko  Aleksei Navalnyi  kiinnitti huomiota lehden saamaan painostukseen Twitterissä.
 – Kansalaiset maksavat Roskomnadzorin virkamiesten palkat, jotta nämä voivat pitää silmällä norjalaisia sivustoja ja vaatia uutisten poistamisia sivustolta. Meillä on rikas maa, kirjoitti Navalnyi.
 navalnyin tviitti
 Vuonna 2018 Venäjän televiestintäviranomainen sulki muun muassa Navalnyin sivuston ja oligarkki  Mihail Hodorkovskin  rahoittaman MBK Median sivuston.
 Viime aikoina Roskomnadzor on myös lähettänyt viestejä amerikkalaisyhtiöille, Facebookille ja Twitterille, kun nämä eivät ole suostuneet jakamaan käyttäjien tietoja viranomaisille Venäjällä.
 Peskov: Venäjällä ei ole sensuuria
 Keskiviikkona Kremlin tiedottaja  Dmitri Peskov  puhui Venäjän kannasta sensuuriin ja ulkomaalaisten uutistahoihin omassa tiedotustilaisuudessaan.
 – Venäjällä ei ole sensuuria, se on selvää, sanoi Peskov.
 Hänen mukaansa  muiden maiden mediaomistusten ja kansalaisten rajoitukset ovat normaalia toimintaa myös muualla maailmassa.
 Peskov toisti myös Venäjän linjan, että journalisteilla on sanavapaus, mutta heidän tulisi ottaa huomioon vastuu yleisen mielipiteen muokkauksesta.
 – Olisi väärin hyväksyä, että ulkomaiden kansalaisilla olisi tällaisia resursseja käytössään nykyisenkaltaisessa ympäristössä, sanoi Peskov.
 Lue lisää:
 Venäjän televiestintävalvoja aloittaa toimet Facebookia ja Twitteriä vastaan
 Venäjän turvallisuuskoneisto otti nuoret erityistarkkailuun – Ihmisoikeusaktivistit syyttävät ääriliikkeiden tehtailusta
 Poliittinen vitsi vei oikeuteen – Venäjällä pohditaan nyt somejakojen rangaistavuutta
 Analyysi: "Venäjän WhatsAppissa" pilkataan Putinia ja juorutaan hallinnosta – mutta mitä yritys sulkea Telegram merkitsee venäläisille?
 Venäjä kielsi suositun viestipalvelu Telegramin – yhtiö ei suostunut päästämään FSB:tä viestien kimppuun

Norjalainen nettilehti joutui venäläisviranomaisten hampaisiin – oli julkaissut jutun homoseksuaalista saamelaismiehestä


Rekka ja linja-auto ovat kolaroineet Tuusulan moottoritiellä, kerttoo pelastuslaitos. Linja-autossa oli onnettomuushetkellä 19 matkustajaa, joista neljä on loukkaantunut lievästi.
 Onnettomuus tapahtui etelään vievillä kaistoilla.
 Pelastuslaitos on raivannut onnettomuustilanteen.
 Kerromme lisää hetken kuluttua.

Rekka ja linja-auto kolaroivat Tuusulan moottoritiellä – neljä loukkaantunut lievästi


Summary: Ruotsissa laki velvoittaa hoitohenkilökuntaa ilmoittamaan vanhusten hoidon puutteista.

Juuri avatun yksityisen hoitokodin toiminta ei ollut sellaista kuin  Sarah Wägnert  oli odottanut.
 Oli syksy 1997 ja Wägnert työskenteli vanhusten hoitokodissa Polhemsgårdenissa Solnassa, noin kymmenen kilometrin päässä Tukholman keskustasta. Työ vanhusten perushoitajana oli Wägnertin ensimmäinen määräaikainen työsuhde.
 Ongelmia oli paljon. Vanhuksilla oli vaikeita makuuhaavoja ja kipuja eikä heidän avunpyyntöihinsä vastattu. Henkilökuntaa ei ollut riittävästi. Ruokailu oli puutteellista.
 Wägnert ja hänen kollegansa yrittivät puhua asioista yksityiselle omistajalle ISS Carelle, ammattiyhdistykselle ja kunnalle – tuloksetta. Asiaa käsiteltiin eri puolilla, mutta toimintaan johtava valitusreitti puuttui.
 – Yritimme ilmoittaa puutteista, mutta ei ollut mitään tahoa, joka olisi ottanut asian vastaan, rekisteröinyt puutteet ja auttanut.
 Ruotsin television uutistoimitus Rapport sai vihiä ongelmista ja tuli kutsumatta paikalle. Elettiin television kulta-aikaa ja Sarah Wägnertin haastattelu iltauutisissa sai Ruotsin järkyttymään.
 – En koskaan laittaisi omaisiani tänne, en koskaan, nuori nainen tokaisi haastattelussa.
 Kunta puuttui Polhemsgårdenin toimintaan ja muutos lähti liikkeelle myös valtakunnallisesti.
 Kaksi vuotta myöhemmin Ruotsissa astui voimaan sosiaalipalvelulain pykälä Lex Sarah, joka velvoittaa henkilökuntaa ilmoittamaan havaitsemistaan puutteista tai väärinkäytöksistä omalla työpaikallaan.
 Lex Sarah koskee hoiva-alaa, kuten vanhusten, vammaisten tai lastenhuollossa työskenteleviä. Vastaava lakipykälä, Lex Maria, säädettiin myöhemmin potilasturvallisuuslakiin koskemaan terveyden- ja sairaudenhoitoa.
 Riikka Uosukainen / Yle
 “Ilmoittaminen on meidän velvollisuutemme”
 Nykyisin nelikymppinen Sarah Wägnert työskentelee Keski-Ruotsissa Västeråsin keskustassa, Västmanlandin läänin keskussairaalassa. Työvuosiin on mahtunut vanhusten hoitoa ja sairaalatyötä perushoitajana.
 Tällä hetkellä Sarah Wägnert paikkaa lyhytaikaisia poissaoloja ja työtehtävät vaihtelevat sairaalan eri osastoilla. Hänen ei ole ollut vaikea työllistyä, vaikka koko Ruotsi tuntee  visselblåsaren , ilmiantajan.
 – Olen aina ajatellut niin, että jos jokin yhtiö ei palkkaa minua Lex Sarahin takia, meillä ei ole samat arvot enkä halua työskennellä siellä.
 Lex Sarahin mukaisia ilmoituksia sosiaalipalvelujen ongelmista on tehty sosiaalilautakuntien kautta IVO:lle, hoidon ja hoivan tarkastuslaitokselle viime vuosina noin tuhat. Niistä noin puolet koskee vanhusten hoivaa eri puolilla maata.
 Ilmoituksen tekemistä helpottaa netissä julkaistu käsikirja. Yli satasivuisessa oppaassa kerrotaan perusteellisesti miten ilmoitus tehdään ja miten sitä käsitellään.
 Siitä huolimatta monelle työntekijälle työkaverin tai esimiehen ilmiantaminen on vaikeaa. Wägnertin mielestä hoitotyö velvoittaa ilmoituksen tekemiseen.
 – Pitää olla ennen kaikkea ylpeä omasta ammatista. Meillä on työpaikka, jossa tehtävämme on auttaa ihmisiä. Toiminnan pitää olla kunnossa. On itsestään selvää, että meidän pitää ilmoittaa puutteista.
 Valtaosa ruotsalaisista on kyselyissä tyytyväisiä vanhustenhoitoon, mutta vanhusten huonoa hoitoa ja laiminlyöntejä on paljastunut sekä hoivakodeissa että kotihoidossa Lex Sarahin jälkeenkin.
 Ruotsissa, kuten Suomessakin, vanhukset pyritään hoitamaan kotona mahdollisimman pitkään. Vanhusten hoitokodeista noin kolmannes on yksityisiä ja vanhuspalveluiden valinnanvapaus vaihtelee kunnittain.
 Sarah Wägnert ei näe hoidon laadussa selkeää eroa yksityisen ja julkisen välillä.
 – Minusta kumpikaan ei ole huonompi tai parempi, vaan kaikki on kiinni hyvästä johtamisesta. Pitää toimia järjestelmällisesti potilaiden turvallisuuden hyväksi. Henkilökunnan on oltava hyvin koulutettua ja pätevää, hän sanoo.
 Västmanlandin keskussairaala Västeråsissa. Riikka Uosukainen / Yle
 Ei matematiikkaa vaan parempaa palkkaa ja johtamista
 Viime päivinä suomalaismediassa vanhustenhoidosta julkaistuille jutuille Sarah Wägnert pyörittää päätään. Niissä kerrotaan, että vanhusten huonosta kohtelusta järkyttynyt Suomi aikoo säätää lailla minimihenkilöstön määrästä.
 Wägnertin mielestä hoitajamitoitus ei ratkaise ongelmia, koska vanhusten tarpeet vaihtelevat suuresti.
 – En usko, että sitä voidaan alkaa laskea matemaattisesti, kun on kyse ihmisistä. Onko se 0,5% tai 0,7% , se on kiinni hoidontarpeesta.
 Hänen mukaansa vanhuspalvelujen pitäisi perustua hoidontarpeeseen ja järjestelmälliseen työhön potilaiden turvallisuuden hyväksi. Hyvään johtamiseen ja parempiin palkkoihin tarvittaisiin nykyistä enemmän rahaa, mutta siihen Suomella ja Ruotsilla on Wägnertin mielestä varaa.
 Vanhustyö on alipalkattua, työympäristö ja vuorotyö ovat henkisesti ja fyysisesti raskaita. Perushoitajan keskipalkka on noin 2 500 euroa.
 – Vanhusten hoito ei ole tuottavaa työtä, vaan siinä kulutetaan rahaa. Me maksamme korkeita veroja Ruotsissa, jotta saamme sen mitä tarvitsemme elämän loppupuolella.
 Sarah Wägnert ei olisi laittanut läheistään 1990-luvulla omaan työpaikkaansa hoitoon. Tuskin mennyt sinne itsekään. Nykyään, muutosten jälkeen, Polhemsgården on hyvämaineinen hoivapaikka.
 Wägnert luottaa siihen, että Ruotsissa panostetaan parempaan johtamiseen ja vanhusten turvallisuuteen. Hän on itsekin valmis muuttamaan tulevaisuudessa hoivakotiin.
 – Tottakai! Mutta minä olisin hyvin hankala asukas tai potilas, hän nauraa.
 Hän uskoo, että uusien sukupolvien vanhukset, ovat entistä vaativampia. Kyse on sukupolvien välisestä erosta.
 – Nykyinen vanhusten sukupolvi ei koskaan valita. Kymmenen, parinkymmenen vuoden kuluttua on enemmän niitä, jotka eivät ole tyytyväisiä, jos puutteita ei nyt paranneta.
 Yksi iso parannus, Lex Sarah, toteutettiin rohkean Wägnertin ansiosta.
 Juttu on auki keskustelulle ja voit keskustella aiheesta tänään 6.2 klo 22:00 saakka.
 Lue myös:
 Analyysi: Sängystä putoilevat vanhat ihmiset ansaitsevat parempaa kuin silmänkääntötemppuja – nyt tarvitaan rahaa
 Oppositio iskee hallitusta vastaan "vaalikauden tehokkaimmalla välikysymyksellä" – katso keskustelu vanhustenhoidon kriisistä suorana klo 14

Ruotsi järkyttyi, kun 23-vuotias Sarah Wägnert paljasti vanhusten huonon kohtelun – Nyt työntekijöiden ilmoitusvelvollisuudesta huolehtii laki


Summary: Julkisissa huutokaupoissa, taidegallerioissa ja yksityisessä kaupassa liikkuu laitonta kulttuuriesineistöä, kertoo kulttuuriesineiden palauttamista tutkinut Tini Peterzens Radio Suomen Päivä -ohjelman haastattelussa.

Kulttuuriesineiden laiton kaupankäynti ja esineiden palautusvaatimukset ovat lisääntyneet, toteaa oikeustieteen tohtori  Tini Peterzens . Hän on tehnyt hiljattain väitöskirjansa laittomien kulttuuriesineiden palauttamisesta ja seuraa kansainvälistä tilannetta.
 Siirtomaavallan aikana oli tyypillistä siirtää taideaarteita tai etnografisia esineitä alusmaista emämaihin.
 Esimerkiksi  Kreikka ja Britannia ovat taistelleet  jo yli 200 vuotta antiikin klassisen kauden taideaarteista, Ateenassa sijaitsevan Parthenon-temppelin marmorifriiseistä. Nykyisin marmoripatsaat ovat näytillä Lontoossa, British Museumissa.
 Kreikkalaiset pitävät patsaita kansallisena kulttuuriperintönään, mutta British Museum pitää kiinni omistusoikeudestaan eikä halua neuvotella niiden palauttamisesta.
 Sodat, konfliktit, laittomat kaivaukset ja ryöstelyt kulttuurihistoriallisesti arvokkaissa paikoissa liikuttavat esineitä eri puolille maailmaa.
 – Köyhät valtiot, kohteiden syrjäinen sijainti tai vaikeakulkuinen maasto tarjoavat helposti houkutuksia esihistoriallisten hautojen ja muiden kohteiden ryöstämiseen,  sanoo Peterzens Radio Suomen Päivä -ohjelman haastattelussa keskiviikkona.
 Laittomasta kaupasta on nopeassa tahdissa muodostunut yksi nykyajan suurimmista uhkista kulttuuriperinnön säilymiselle. Laiton kaupankäynti on lisännyt ryöstelyä ja laitonta maastavientiä.
 – Esineistöä siirtyy paljon keräilijöiden ostettaviksi suuriin huutokauppavaltioihin kuten Britanniaan ja Yhdysvaltoihin. Julkisissa huutokaupoissa, taidegallerioissa ja yksityisessä kaupassa liikkuu laitonta esineistöä.
 Tini Peterzens nostaa esimerkiksi Haitissa vuonna 2010 tapahtuneen tuhoisan maanjäristyksen, jonka jälkeen havaittiin laitonta kulttuuriesineiden kauppaa. Esineistön maastaviennin estämiseksi kulttuuriasiantuntijat kokosivat tulliviranomaisia varten listan, jonka avulla viranomaiset ja muut toimijat oppivat tunnistamaan esineitä.
 Palautusvaatimukset voimistuneet
 Yhä useammin museot ja keräilijät joutuvat arvioimaan esineistönsä alkuperää.
 – Viime aikoina palautusvaatimukset ovat saaneet julkisuutta. Vaatimukset ovat saaneet pontta kansallisen kulttuuri-identiteetin voimistumisesta maailmalla, Peterzens sanoo.
 Marraskuussa Ranskan presidentti Emmanuel Macron ilmoitti , että maa palauttaa länsiafrikkalaiseen Beniniin "välittömästi" 26 kiistanalaista esinettä, jotka kuuluivat Beninin alueelta vietyyn, noin 5 000 esineen kokonaisuuteen.
 Peterzens pitää mahdollisena, että Macronin päätöksellä voi olla vaikutusta jatkossa myös muiden maiden päätöksiin.
 Jo aiemmin Egypti ja Saksa ovat kiistelleet Egyptin kuuluisimmista taideteoksesta, faarao Tutankhamonin anopin tai äitipuolen kuningatar Nefertitin rintapatsaasta, joka on näytillä Berliinin Neues Museumissa. Saksa haluaa pitää kiinni omistusoikeudesta, vaikka Egyptin mielestä veistos vietiin siltä vuonna 2012 epärehellisin keinoin.
 – Valtioiden näkemyksiin vaikuttaa 1900-luvulla kaivauksilla noudatettu periaate, jossa isäntävaltiot jakoivat esinelöydöt usein kaivauksiin osallistuneiden ulkomaalaisten osapuolten kanssa tai ainakin sallivat heidän ostaa löydettyjä esineitä. Nefertitin tapauksessa kyse on siitä, kuinka tämä jako on tapahtunut.
 Egypti on vaatinut takaisin myös Rosettan kiveä, joka on British Museumin kuuluisimpia vetonauloja.
 Myös Suomi on vaatinut kulttuuriesineistöään palautettavaksi. 1990-luvulla kenraalimajuri  Aaro Pajarin  kunniamerkit vietiin Lontooseen Sotheby`sin huutokauppaan myytäväksi. Kunniamerkit palautettiin Suomeen sen jälkeen, kun Pajarin omaiset ja Museovirasto vaativat esineitä palautettaviksi.
 Suomi on myös palauttanut kulttuuriesineistöä. Kansallismuseo ilmoitti vuonna 2017 palauttavansa yli 2 000 saamelaisesinettä sisältävän kokoelman Lappiin, Inarissa sijaitsevaan saamelaismuseo Siidaan.
 Kuuntele Tini Peterzensin haastattelu Radio Suomen Päivä -ohjelmasta (toimittaja Kaija Kellman)
 Lue lisää:
 Afrikka haluaa takaisin osan sieltä ryövätyistä miljoonista siirtomaaesineistä – uusimpana kiistakapulana Brysselin verinen Afrikka-museo

Museot ja keräilijät joutuvat yhä useammin pohtimaan kokoelmiensa alkuperää


Summary: Sarjan tosifaneja varten myös kaikkien 802 jakson käsikirjoitukset löytyvät nyt netistä.

Ylen  Uusi päivä  -sarja julkaistaan uudestaan.
 Kaksi ensimmäistä tuotantokautta julkaistaan Yle Areenassa perjantaina 15.2. Kesällä Areenaan julkaistaan myös sarjan kolmas ja neljäs tuotantokausi.
 Uusi päivä  palaa myös televisioon. Sarjaa seurataan 18.2. alkaen Yle TV2:ssa maanantaista torstaihin klo 10. Saman päivän pikauusinta nähdään klo 16.30 ja viikon kaikkien osien uusintaputki perjantaisin klo 9.50.
 Ylen tuottamaa draamasarja nähtiin televisiossa vuosina 2010 - 2018. Puolituntisia jaksoja esitettiin kolme viikossa ja jaksoja kertyi kaikkiaan 802. Viimeinen jakso nähtiin joulukuun 18. päivä.
 – Meille tulee katsojatoiveita  Uudesta päivästä  enemmän kuin mistään muusta sarjasta. Sarja tuli päätökseensä joulukuussa 2018, mutta sillä on vankkumaton fanijoukko, joka toivoo pääsevänsä näkemään sarjaa yhä – alusta asti, Yle Areenan ohjelmapäällikkö  Cilla Lönnqvist  kertoo.
 – Haluamme tarjota UP:tä nautittavaksi kokonaisina kausina, monet kuluttavat sarjoja nykyään kuten kirjoja, ottavat kirjan joka ilta yöpöydältä ja jatkavat siitä, mihin viimeksi jäivät. Katsovat sitten niin pitkälle kun jaksavat, ennen kuin uni tulee silmään.
 Uuden päivän tosifaneja hemmotellaan lisäksi käsikirjoituksilla. Kaikki 802 jakson käsikirjoitukset on julkaistu  Uuden päivän nettisivuilla . Yle ei ole koskaan ennen julkaissut kokonaisen sarjan käsikirjoitusarkistoa.
 Uudessa päivässä  seurataan Virtaus-nimisen pikkukaupungin ja sen asukkaiden elämää. Sarjan aloittaessa mukana on 27 vakiohenkilöä. Näyttelijöiden joukossa ovat muiden muassa  Antti Majanlahti, Inga Sulin, Lari Halme, Hanna-Riikka Siitonen, Valtteri Lehtinen, Juuso Pekkinen, Anu Niemi  ja  Sanni Haahdenmaa .

Uusi päivä -sarja julkaistaan uudestaan – Kaksi ensimmäistä kautta Areenassa ensi viikolla