Summary: Ravintosuositukset eli ruokaympyrät täyttävät 70 vuotta. Nyt punaisen lihan ylensyönnistä pyristellään tosissaan eroon.

Pääsiäisruokien äärellä voi miettiä näitä sanoja:
 "Marjojen, vihannesten ja kasvisten vähäinen käyttö on ongelma. Turmiollista kehitystä on sokerin, valkeiden vehnäjauhojen ja rasvan käytön lisääntyminen."
 Arvio koskee suomalaisten ruokavaliota ja sopisi täydellisesti nykypäivään. Sen esittivät kuitenkin jo vuonna 1951 nobelisti  A.I. Virtanen  ja ravintokemian professori  Paavo Roine .
 68 vuotta myöhemmin ollaan yhä samassa tilanteessa.
 Ensimmäinen lautasmalli. Yhdysvaltain maatalousministeriö
 Ruokaympyrä tuli Suomeen 70 vuotta sitten
 Suomalaisia on kannustettu syömään oikein jo noin 70 vuotta.
 Ensimmäinen ruokaympyränä tunnettu malli tuotiin meille Yhdysvalloista vuosina 1949–50. Talousopettaja  Tellervo Hakkarainen  otti pohjaksi vuonna 1946 julkaistun "The Basic Seven" -mallin, suomensi sen ja nimesi "perusseitsikoksi".
 Hakkaraisen versio esiteltiin syyskuun 1950 Kotiliesi-lehdessä, ja sen leviäminen alkoi.
 Alku oli osin kömpelö. Ensimmäinen suomalainen ruokaympyrä sisälsi kyllä perunaa ja lihaa, mutta myös sellaisia kasviksia ja hedelmiä, joista suomalaiset eivät olleet kuulleetkaan: artisokkaa, parsaa, melonia ja vesimelonia.
 Tämä ruokaympyrä tuli suomalaisille tutuksi 1950-luvulla. Ella Kitunen: Ravintomme raikkaammaksi (1950)
 Malli huomattiin kuitenkin hyväksi ja havainnolliseksi, ja sen kehittäminen otettiin valtion huomaan. Vuonna 1954 perustettiin Valtion ravitsemusneuvottelukunta, joka otti huolehtiakseen suosituksista ja tekee ne edelleen.
 Malli jalostui sitä mukaa, kun elintason kasvun mukana monipuolistuneet ruoka-aineet valtasivat tilaa. 1970-luvun alussa kuusikulmaisenakin esitetyssä mallissa olivat jo mukana öljyt, jäätelöt ja jogurtit.
 Kuusikulmainen versio esitteli muun muassa öljyt muiden rasvojen rinnalle. Paavo Roine ja Maija Pekkarinen: Ihmisen ravitsemus (1975)
 Vuoden 1977 ruokaympyrä oli monessa mielessä käänteentekevä.
 Se sisälsi valokuvat ruoka-aineista ja antoi suositukset niiden määristä. Mikä tärkeintä, voi- ja rasvasektori kapeni muihin verrattuna laihaksi terveystavoitteiden mukaisesti.
 Tämänlaisen lautasmallin moni suomalainen muistaa. Valtion ravitsemusneuvottelukunta
 Kohti 2020-lukua: DASH ja kestävä kehitys
 Nyt valmistellaan uusia 2020-luvun ravitsemussuosituksia. Yhteispohjoismainen työ alkoi tämän vuoden alussa, ja valmista pitäisi olla vuosina 2022–2023.
 Pohjana ovat  vuoden 2014 suositus  ja ainakin kaksi perussuuntaa: DASH ja kestävä kehitys.
 DASH ( Dietary Approaches to Stop Hypertension  eli  verenpaineen alentaminen ruokavaliolla ) on 2010-luvun tieteilijöiden lemmikki ja tiivistys siitä, mitä juuri nyt pidetään terveellisenä. Se painottaa muun muassa hedelmiä, kasviksia ja täysjyväviljoja. Punaisen lihan, sokerin ja suolan käyttöä se kehottaa vähentämään.
 Kestävän kehityksen ruokavalio taas lähtee siitä, että ravinto ei saa kuormittaa ympäristöä liiaksi.
 Mallit tähtäävät yhteen ja samaan maaliin.
 – Mikä on hyvä ympäristön kannalta, on pitkälti hyvä myös terveyden kannalta, sanoo Itä-Suomen yliopiston ravitsemusterapian professori  Ursula Schwab.
 Liha- ja ympäristötietoisuus ovat lyömässä ryminällä läpi. Haittavaikutuksista varoittavat nyt kaikki: Suomi, Pohjoismaat, EU ja YK.
 Vuoden 1998 mallissa korostuvat kasvikset, marjat ja hedelmät. Valtion ravitsemusneuvottelukunta
 Suomalaisten tutut helmasynnit...
 Hedelmille, kasviksille ja marjoille olisi todella tarvetta.
 Syömme niitä yhä keskiarvona ihan liian vähän. Punaista lihaa, sokeria ja rasvaa sen sijaan kuluu liikaa, etenkin miehillä.
 Suomalaiset miehet syövät punaista lihaa keskimäärin 750 grammaa viikossa ja naisetkin 400 grammaa, kun suositus on korkeintaan 500 grammaa.
 Suositellun määrän kasviksia eli vähintään 500 grammaa päivässä syö vain harva. Suomalaisista aikuisista noin 80 prosenttia, miehistä 86, jää tämän alle.
 Liikaa suolaa saavat lähes kaikki, liian vähän kuitua 95 prosenttia miehistä. Luvut ovat peräisin Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) tammikuussa julkistamasta  FinRavinto-tutkimuksesta .
 Kansainvälisen EAT-Lancet tutkijakomission tuoreen  suositukse n mukaan punaisen lihan syöntiä pitäisi vähentää rajusti, Euroopassa 77 prosenttia. Punaista lihaa, lihavalmisteita ja kanaa saisi syödä yhteensä korkeintaan 300 grammaa viikossa, eli vain muutamalla aterialla.
 Samoin tuore  Itä-Suomen yliopiston tutkimus  vahvistaa käsitystä siitä, että runsaalla lihansyönnillä on yhteys kuolleisuuden lisääntymiseen.
 2010-luvulla alaa on vallannut havainnollinen ravintokolmio. Valtion ravitsemusneuvottelukunta
 ... mutta myös paljon hyvää
 Se grammasulkeisista.
 Itse asiassa professori Schwab ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) tutkimuspäällikkö  Satu Männistö  ovat kannustavia. Pitkällä aikavälillä suomalaisten ruokavalio on kehittynyt hyvään suuntaan ja sisältää menestystarinoita.
 – Uskon, että suurin osa suomalaisista on sitä mieltä että suositukset on hyvä asia ja yrittää noudattaa niitä. Eri asia sitten on, jaksaako niitä ihan aina toteuttaa arjessa, Männistö sanoo.
 Kuolleisuus sydän- ja verisuonitauteihin on 1970-luvulta  laskenut selvästi .
 Mutta vielä pitäisi jaksaa vähän skarpata.
 Schwab hoitaa sepelvaltimotautipotilaita, eikä tauti ole hävinnyt Suomesta mihinkään. Potilaita on yhä niin paljon, että Schwab hoitaa heitä ryhmissä.
 – Moni sanoo, että olisi aikaa sitten muuttanut ruokailutottumuksiaan, jos olisi ymmärtänyt miten niitä pitää muuttaa, hän sanoo.
 Tiede edellä, vaikka teollisuus painostaa
 Tutkijat tekevät ravitsemussuositusten eteen raakaa työtä.
 Pohjoismaiset ravitsemustieteilijät ovat varsin yksimielisiä hyvästä ruokavaliosta ja sen taustalla olevasta tieteellisestä näytöstä.
 Tuoreimpia, vuoden 2013–2014 ravitsemussuosituksia varten pohjoismaiset tutkijat kävivät läpi satoja tutkimuksia. Professori Schwab johti "rasvaryhmää", ja pelkästään sen suositukset pohjattiin 173 tutkimukseen.
 – Siihen tehtiin tosi iso työ. Meillä on nyt hyvin tarkka tieteelliseen tutkimusnäyttöön pohjautuva suositus, Schwab sanoo.
 Elintarviketeollisuuden epäillään pääsevän sanelemaan ravintosuosituksia. Tämän näkemyksen suomalaistutkijat ovat tyrmänneet kautta linjan.
 – Pohjoismaisia ravitsemussuosituksia tehtäessä koettiin jonkin verran teollisuuden vaikuttamisyrityksiä. Varsinkin ruotsalaiset kollegat kokivat, että suositusten sisältöön yritettiin vaikuttaa. Mutta tällaisissa asioissa ei anneta periksi, Schwab sanoo.
 THL:n tutkimuspäällikkö Männistö on mukana 2020-luvun suositusten ohjausryhmässä. Työvaliokunnassa ovat mukana Schwab ja  Maijaliisa Erkkola  Helsingin yliopistosta.
 – Viimeksi tutkijat kävivät koko 2000-luvun kirjallisuuden läpi. Ihan niin isoa työtä ei tällä kertaa tarvita, Männistö sanoo.
 Nettipöhinä sekoittaa pakkaa
 Netin trendienhaistelupöhinässä tieteellistä pohjaa ei aina nähdä saati tajuta.
 Ottaako tutkijoita päähän, että pikatahdilla vellova ravintokeskustelu sekoittaa ja hämärtää tieteellistä näyttöä?
 – Harmittaa se joskus potilaiden puolesta, että julkisuudessa olevat mitä erilaisimmat trendit sekoittavat ihmisiä, Schwab sanoo.
 – Yksi notkahdus tapahtui kymmenen vuotta sitten, kun karppaus tuli muotiin. Voi ei kuulunut alkuperäiseen amerikkalaiseen karppaukseen, mutta tuli jostain syystä meillä mukaan. Se oli karppauksessa hyvää, että kasvisten syönti lisääntyi, Männistö jatkaa.
 Männistö uskoo, että netin ruokakeskusteluja lukemalla saa väärän kuvan koko ilmiöstä. Kaikki suomalaiset eivät ryntäile sokeina ruokatrendien perässä.
 – Uskon, että iso osa suomalaisista on ihan tolkun ihmisiä. Ei tavallinen suomalainen ala keskustella ruoastaan somessa.
 Männistön ja Schwabin mukaan avain on maltissa ja monipuolisuudessa. Onneen ei ole oikoteitä.
 – Minullekin tulee välillä pyyntöjä medialta, että mainitse kymmenen terveellisintä marjaa, kasvista tai hedelmää. Minusta se on väärä lähtökohta. Pitäisi lähteä siitä, että niitä ylipäätään syödään, Schwab sanoo.

Ravintotieteilijät raapivat päätään, kun kansa syö mitä haluaa – mutta parannamme koko ajan, ja 2020-luvulla DASH:in pitäisi kuulua kaikkien arkeen


Summary: Vanhemmat eivät halua tehdä lastensa puolesta päätöstä kuulua kirkkoon.

Tästä on kyse Kasteen suosio on laskenut pitkään Jos toinen vanhemmista vastustaa, lasta ei kasteta Kummeja on vaikea löytää, kun moni ei kuulu kirkkoon
 Pastori  Saara Palmunen  asettelee varovasti kastekynttilää keskiajalta lähtöisin olevan kastemaljan viereen. Malja on niin iso, että veteen on aikoinaan voitu upottaa vauva kokonaan. Nykypäivän kasteita varten vanhan maljan päälle on valettu tinasta pienempi astia, josta vettä kauhaistaan kämmenellä vauvan pään pesuun.
 700-vuotias, kauniisti koristeltu ja intiimin pienikokoinen Maarian kirkko on Turun suosituimpia kastekirkkoja. Kastetilaisuuksia järjestetään Turussakin entistä vähemmän. Viime vuonna kastettiin enää 51,5 prosenttia ikäluokasta, kun vuonna 2001 luku oli vielä 79 prosenttia. Viime vuonna Turun ja Kaarinan seurakuntayhtymän alueella syntyi 2 044 lasta ja heistä kastettiin 1 113.
 Saara Palmusen mukaan yksi syy on väestörakenteen muuttuminen.
 – Lapsen saaneet eivät kuulu kirkkoon tai he tunnustavat muuta uskontoa.
 Kirkon tutkimuskeskuksen helmikuussa toteutetun  kastekyselyn  mukaan iso syy kastamattomuudelle on, etteivät vanhemmat halua tehdä päätöstä kasteesta tai kirkkoon kuulumisesta lapsen puolesta. Yli puolet vanhemmista ei myöskään tunne itseään uskonnollisiksi. Samoin jos toinen vanhemmista vastustaa kastetta, sitä ei toimiteta.
 Yhteisöllisyydellä ei perheillä ole enää ole niin suurta merkitystä kuin aiemmin. Toisaalta kirkkoon taas halutaan liittyä juuri kasteen takia.
 – Monista tuntuu tärkeältä jatkaa suvun perinteitä. Suvussa saattaa esimerkiksi olla useilla sukupolvilla käytössä ollut kastemekko tai kastemalja, selventää Saara Palmunen.
 Asuinpaikka vaikuttaa kasteeseen
 Kastettavien määrän väheneminen on huolestuttanut kirkkoa jo vuosia. Kirkon tutkimuskeskuksen kastekyselyssä asuinpaikka nousi kastamiseen tärkeimmäksi vaikuttavaksi tekijäksi.
 Helsingissä lapsi jää todennäkoisimmin kastamatta. Helsinkiläisistä lapsista kastetaankin enää runsaat 40 prosenttia. Pienemmillä paikkakunnilla luvut ovat isommat, esimerkiksi runsaan kahdentuhannen asukkaan Pyhärannassa kastetaan 90 prosenttia ikäluokasta.
 Tampereella alettiin vuonna 2012 järjestää Aamukaste-yhteiskastetilaisuuksia, jonne kutsuttiin kastettavaksi seurakunnan jäsenten lapsia. Heitä ei aikoinaan oltu kastettu erinäisistä syistä. Yleensä toinen vanhemmista ei kuulunut kirkkoon, eikä lasta haluttu kastaa.
 Aamukaste-yhteiskastetilaisuudessa  seurakunta järjestää tilat, lainaa kastemekon, hankkii tarvittaessa jopa kummit ja tarjoaa juhlaväelle kakkukahvit.
 Turun ja Kaarinan seurakuntayhtymässä kutsu lähti 1500 lapselle, joiden vähintään toinen vanhempi kuuluu kirkkoon. Ensimmäiseen yhteiskasteeseen Turun tuomiokirkossa huhtikuun alussa osallistui parikymmentä lasta, pääasiassa 2–6-vuotiaita.
 Lapset päättävät itse
 Raisiolaisen Kivisaaren perheen kuopus pukeutui ristiäispäivänään isoäidin isänisän äidin vuonna 1901 valmistamaan kastemekkoon. Perheelle oli itsestään selvää kastaa lapset.
 – Haluamme lapsille kristillisen kasvatuksen ja kaste on yksi kristinuskon peruste, sanoo  Ilona Kivisaari .
 Kastettavan lapsen kummeiksi valittujen pitää kuulua kirkkoon ja tähän ongelmaan törmää moni vanhempi.
 Atte ja Ilona Kivisaari toivovat poikiensa Elielin ja Emilin pysyvän isoinakin kirkon jäseninä. Tarja Hiltunen / Yle
 – Oli hankala löytää kummeja, kun ystäviä ja sukulaisia on kirkosta eronnut. Onneksi molemmille lapsille on kuitenkin löytynyt hyvät kummit, iloitsee  Atte Kivisaari .
 Lapsi voi saada kummeja myös nimiäisjuhlissa. Salolaisen Suurnäkin perheen vanhemmat eivät kuulu kirkkoon, eikä kolmea tytärtä ole kastettu.  Pirita Suurnäkki  ei kuitenkaan halunnut lapsilleen kummeja.
 – Meidän mielestämme kummit kuuluvat enemmänkin kastetoimitukseen. Lähipiirimme aikuiset tulevat tukemaan lapsiamme kummien tavoin.
 Pirita Suurnäkki kirjoitti jokaisen tyttärensä nimiäisjuhlaan runon. Tarja Hiltunen / Yle
 Kumpikaan perhe ei pane pahakseen, jos perheiden lapset haluavat kasvaessaan valita toisin kuin vanhempansa.
 – Lapset saavat tehdä omat päätöksensä esimerkiksi rippikoulun käymisestä, sanoo Pirita Suurnäkki.
 Pappia toivotaan nimiäisiin
 Seurakuntien papeille tulee yhä enemmän pyyntöjä tulla siunaamaan lapsi nimiäisiin.
 – Kyseessä saattaa olla kahden kulttuurin perhe, jossa kristitty vanhempi kokee tärkeäksi saada papilta siunauksen lapselle, sanoo pastori Saara Palmunen Turun ja Kaarinan seurakuntayhtymästä.
 Kirkko suhtautuu pyyntöihin varauksella, koska kaste on toinen kirkon pyhistä sakramenteista. Saara Palmusen mielestä kaste on muutakin kuin merkintä rekisterissä, mutta.
 – Kyllä papin on melkein pakko sanoa, että siunaamatta en jätä, naurahtaa Palmunen.

Kasteperinteet eivät enää kiinnosta kaikkia vanhempia – kirkkoon voidaan silti liittyä vaikka vain suvussa kiertävän kastemekon takia


Summary: Uusien mielipidetutkimusten mukaan Zelenskyin kannatus on jo yli 70 prosenttia. Presidentinvaalien toinen kierros pidetään huomenna sunnuntaina.

Jo ensimmäisen vaalikerroksen tulos osoitti, että koomikon ja näyttelijän  Volodymyr Zelenskyin  etumatka Ukrainan presidentinvaaleissa oli hurja.
 Hän sai silloin yli 30 prosenttia äänistä, kun taas istuva presidentti  Petro Porošenko  sai vähän alle 16 prosenttia.
 Odessan alueella Ukrainan eteläosassa Zelenskyin tuki oli vielä vahvempi: hän sai siellä yli 40 prosenttia äänistä.
 Työttömyys ja näköalattomuus painavat mieltä
 Odessan kaupungin kupeessa sijaitsee pieni Latovkan kylä. Sen asukkaista harvalla on työtä, ja he viljelevät vihanneksia ja pitävät eläimiä saadakseen ruokaa.
 Kyläläiset kuvaavat elämäänsä raskaaksi.
 – On henkisesti raskasta kun ei tiedä, miten selviämme maksuista, eikä ole hyviä tulevaisuudennäkymiä, sanoo  Zaur Zvarahadze .
 Zvarahadze on 38-vuotias ja työtön. Korutehdas, jossa hän ehti työskennellä seitsemän vuotta, on suljettu. Perheeseen kuuluvat vaimo ja kolme pientä tytärtä.
 Zaur tekee tilapäisiä töitä, jos sattuu pääsemän sellaisiin. Välillä hän on ollut rakennustöissä, välillä hän ajaa epävirallista taksia perheen autolla. Vaimo tekee käsitöitä ja ompelee kangasleluja myyntiin. Tällä tavalla perhe pärjää jotenkin. Mihinkään ylimääräiseen ei ole varaa.
 – Emme voi edes käydä sukulaisten luona kylässä noin kahdensadan kilometrin päässä ilman, että säästämme ja suunnittelemme sitä etukäteen.
 Zaur Zvarahadze toivoo uudelta presidentiltä muutosta. Kerstin Kronvall / Yle
 Zelenskyi saa työttömän isän äänen
 Perheen presidenttiehdokas on Volodymyr Zelenskyi, eikä hänen poliittinen kokemattomuutensa häiritse.
 – Itsekin olin alussa kokematon työssäni, mutta vastuullisuus, rehellisyys, ja halu tehdä parhaansa ajavat kokemuksen yli, Zvarahadze sanoo.
 Hän sanoo pitävänsä Petro Porošenkosta vielä vähemmän kuin hän pitää naapurimaan presidentistä  Vladimir Putinista , eli hän ei laisinkaan arvosta Ukrainan nykyistä presidenttiä.
 Odessa on tärkeä satamakaupunki. Kerstin Kronvall / Yle
 Hyvistä uudistuksista ei ole osattu kertoa
 Odessan keskustassa toimii  väestön itsehallintoa ja paikallisdemokratiaa edistävä järjestö  ASSN. Järjestön analyytikko  Aleksandra Kalašnikova  seuraa tarkalla silmällä presidenttivaaleja.
 Hän toivoo, ettei vaalitulos tuhoa niitä hyviä uudistuksia, joita on aloitettu Porošenkon presidenttikaudella. Erityisesti hän kehuu koulutuksen, terveyshuollon ja hallinnon hajauttamisen uudistuksia.
 Ukrainalaiset suhtautuvat yleisesti kielteisesti näihin uudistuksiin. Ihmiset eivät näe niiden hyviä puolia, ja se johtuu Kalašnikovan mukaan päättäjien kykenemättömyydestä kertoa siitä, mitä on tekeillä.
 – Presidentti Porošenko ja hänen hallintonsa ei ole kyennyt kertomaan kansalaisille uudistusten myönteistä merkitystä, eikä sitä, että ne eivät toteudu hetkessä, Aleksandra Kalašnikova sanoo.
 Vaalien toisen kierroksen alla presidentti Petro Porošenko on pyrkinyt tiiviimpään yhteyteen kansalaisiin, mutta tämä ei enää auta. Hän on menettänyt pelin, ja kansalaisten pettymys ja turhautuminen näkyvät Volodymyr Zelenskyin tukena.
 Analyytikko Aleksandra Kalašnikova toivoo, että tärkeät uudistukset jatkuvat myös vaalien jälkeen. Hänestä on sääli, ettei nykyinen presidentti ole osannut keskustella kansan kanssa. Kerstin Kronvall / Yle
 Pettymys ja muutoshalu ohjaavat äänestäjiä
 Kahden lapsen isä, 33-vuotias odessalainen  Vladimir Kogud  kuuluu hänkin Zelenskyin kannattajiin. Hän toivoo, että uusi presidentti toisi muutoksen maahan.
 – Jos hän vaikka taltuttaisi korruption, Kogud sanoo.
 Kogud menetti työnsä mekaanikkona meriteollisuustehtaalla, ja on sen jälkeen aloittanut uudelleenkouluttautumisen. Hänestä tulee konemestari. Opiskelun ohella hän työskentelee laivoilla. Tämä tarkoittaa, että hän on useita kuukausia kerrallaan poissa kotoa. Se on rankkaa koko perheelle.
 Kogud, kuten niin moni muu, ei pidä Zelenskyin kokemattomuutta esteenä presidentiksi tulolle.
 – Maatamme ovat jo 28 vuotta hallinneet kokeneet poliitikot, eikä siitä ole seurannut mitään hyvää, Vladimir Kogud sanoo.
 Kogudin perhe Odessassa aikoo äänestää Volodymyr Zelenskyiä. Kerstin Kronvall / Yle
 Raharikas oligarkki Zelenskyin takana
 Vaikka Volodymyr Zelenskyi itse on kokematon, hänen taustallaan toimii vahva ja kokenut poliittinen vaikuttaja, nimittäin oligarkki  Ihor Kolomoiskyi .
 Kolomoiskyi on Petro Porošenkon pahimpia vihamiehiä. Hänen omistamansa Ukrainan suurimpiin kuuluva pankki Privatbank valtiollistettiin Porošenkon aikana.
 Presidentti Petro Porošenko keskusteli Ihor Kolomoiskyin kanssa vuonna 2015. Sittemmin miesten välit katkesivat, ja nyt Kolomoiskyi tukee Porošenkon vastaehdokasta presidentinvaaleissa. Mikhail Palinchak / Pool / EPA
 Kolomoiskyi asuu tällä hetkellä Israelissa, mutta hän on sanonut muuttavansa takaisin Ukrainaan presidentinvaalien jälkeen. Tämä voi tarkoittaa, että Zelenskyin tuleva politiikka on Kolomoiskyin sanelemaa.
 Zelenskyi ei ole esittänyt yksityiskohtaista poliittista ohjelmaa ennen vaaleja ja hän on vältellyt vaaliväittelyjä.
 Vasta eilen perjantaina Zelenskyi ja Porošenko kohtasivat väittelyssä Kiovan olympiastadionilla.
 Mielipidekyselyt ennustavat vaalivoittoa Volodymyr Zelenskyille, joka nousi Ukrainassa kuuluisuuteen tv-komediasarjan presidenttinä. Stepan Franko / EPA
 – Minä en ole poliitikko. Olen vain tavallinen ihminen, joka on tullut murskaamaan tämän järjestelmän, Zelenskyi sanoi.
 Porošenko puolestaan kyseenalaisti kokemattoman Zelenskyin kyvyn toimia ylipäällikkönä ja sanoi, ettei Zelenskyi pärjäisi Putinille.
 – Meillä on vain kaunis ja korea karkkipaperi, josta jokainen voi löytää sen, mitä haluaa, Porošenko syytti.
 Torstaina julkistetun mielipidemittauksen  mukaan Zelenskyi olisi saamassa noin 73 prosenttia äänistä, kun taas Porošenko saisi vain 27 prosenttia äänistä.

Koomikko Volodymyr Zelenskyi on Ukrainan presidentinvaalien vahva suosikki – Odessalaiset odottavat uudelta presidentiltä muutosta


Summary: Päiväkoteja uhkaa työvoimapula, koska hakijamäärät lastentarhanopettajakoulutukseen ovat romahtaneet.

Koko Suomessa alan hakijamäärä putosi 40 prosentilla vuosien 2013-2018 aikana. Itä-Suomessa hakijamäärä putosi samana ajanjaksona vielä enemmän, 60 prosenttia, uutisoi Sunnuntaisuomalainen.
 Itä-Suomessa ilmiötä selittää osin Savonlinnan kampuksen lakkauttaminen ja koulutuksen siirto Joensuuhun. Opettajankoulutus lakkautettiin Savonlinnassa syksystä 2018 alkaen. Lakkauttamista perusteltiin muun muassa sillä, ettei Savonlinna houkuttele tarpeeksi opiskelijoita.
 Tämän kevään yhteishaussa varhaiskasvatuksen koulutukseen hakeneita oli Itä-Suomen yliopistossa 323, vähemmän kuin kertaakaan tällä vuosikymmenellä. Pudotusta vuoden takaisesta oli seitsemän prosenttia.
 Lastentarhanopettajakoulutuksen aloituspaikkoja lisättiin työvoimapulan takia 2010-luvun alussa. Vuonna 2013 hakijamäärät olivat paikkalisäyksen vuoksi suurimmillaan. Tämän jälkeen hakijamäärät ovat jatkuvasti vähentyneet.
 Yliopiston mukaan hakijakadossa on kysymys muun muassa valtakunnallisesta trendistä sekä yliopistojen ja koulutusalojen kilpailusta.
 Heikko vetovoima vaikeuttaa Itä-Suomen päiväkoteja vaivaavaa työvoimapulaa.
 Vetovoimaa lisätäkseen Itä-Suomen yliopisto on aloittamassa varhaiskasvatuksen maisteriohjelman syksyllä 2020, se pätevöittäisi esimerkiksi päiväkodin johtajaksi.
 Yliopisto aikoo myös avata avoimen yliopiston kautta mahdollisuuden päästä varhaiskasvatuksen koulutukseen vuoden 2020 haussa.

Sunnuntaisuomalainen: Lastentarhanopettajaksi ei enää vetoa


Summary: – Minua kuvottaa se, kuinka laajaa ja kokonaisvaltaista epärehellisyyttä ja harhaanjohtamista maan korkeimmissa viroissa olevat henkilöt, presidentti mukaan lukien, ovat harjoittaneet, Romney sanoi tiedotteessa.

Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  niskaan sataa kritiikkiä erikoissyyttäjä  Robert Muellerin  tutkinnan paljastusten seurauksena.
 Republikaanisenaattori ja entinen presidenttiehdokas  Mitt Romney  kuvailee Trumpin ja tämän avustajien käytöstä kuvottavaksi. Romney kertoi tyrmistyneensä Muellerin tutkinnan paljastuksista.
 - Minua kuvottaa se, kuinka laajaa ja kokonaisvaltaista epärehellisyyttä ja harhaanjohtamista maan korkeimmissa viroissa olevat henkilöt, presidentti mukaan lukien, ovat harjoittaneet, Romney sanoi tiedotteessa.
 Romney tyrmistyi myös siitä Muellerin raportin paljastuksesta, että Trumpin kampanjaväki tiesi hyötyvänsä Venäjän vaalivaikuttamisesta.
 - Kukaan heistä ei mennyt kertomaan siitä Yhdysvaltain viranomaisille. Ja kampanjapäällikkö edisti aktiivisesti Venäjän intressejä Ukrainassa, Romney sanoi viitaten  Paul Manafortiin .
 Muellerin raportin mukaan Trump ja hänen kampanjaväkensä eivät vehkeilleet venäläisten kanssa. He kuitenkin ottivat vastaan sen hyödyn, jonka saivat Venäjän toiminnasta.
 Raportti kertoi myös Trumpin yrittäneen keskeyttää Muellerin tutkinnan. Muellerin mukaan Trumpin yritykset vaikuttaa tutkintaan epäonnistuivat enimmäkseen siksi, että ihmiset presidentin ympärillä kieltäytyivät tottelemasta tämän käskyjä.
 Romney on ainoa merkittävä republikaani, joka on kritisoinut Trumpia torstaina julkaistun Muellerin raportin perusteella. Romney on aiemminkin ollut kriittinen presidenttiä kohtaan, ja hänen on jopa arvailtu pyrkivän presidentiksi 2020. Hän itse on kiistänyt tämän.
 Demokraattien leiristä Trumpia on ryöpytetty olan takaa Muellerin raportin takia, ja nyt myös virkasyytteen mahdollisuus on nostettu keskusteluun.

Republikaanien Mitt Romney kertoo tyrmistyneensä paljastuksista


Paavi Franciscus johti perinteistä pitkänperjantain ristisaattoa Roomassa. Tämän vuoden teemana oli moderni orjuus, ihmiskauppa ja prostituutio, joka näkyy myös Italian kaduilla. Via Crucis päättyi ikoniselle amfiteatterille, Colosseumille.
 Ristisaattoa oli saapunut paikalle seuraamaan noin 20 000 ihmistä. Useimmat heistä pitelivät käsissään kynttilöitä ja kuuntelivat seremoniaa hiljaa. Kristityt muistavat ristisaatossa Jeesuksen ristiinnaulitsemista, ja tapahtumaa vietetään osana pääsiäistä eri puolilla maailmaa, myös Suomessa.
 Roomassa nuorten ilmastomarssi
 Roomassa järjestettiin perjantaina myös nuorten ilmastomarssi, jossa oli mukana ruotsalainen aktivisti Greta Thunberg. Paavi ja 16-vuotias Thunberg tapasivat toisensa keskiviikkona Pietarinkirkon aukiolla Franciscuksen jokaviikkoisella audienssilla. Paavi kehotti tuolloin ruotsalaisnuorta jatkamaan samaan malliin.

Paavin johtaman Via Crucis -ristisaaton teemana moderni orjuus


Summary: Tuhannet ukrainalaiset seurasivat Poroshenkon ja Zelenskyn mittelöä.

Ukrainan presidentinvaalien finalistit kohtasivat väittelytaistossa Kiovan stadionilla.
 Tunnelma tiivistyi perjantaina presidentinvaalien ratkaisevan toisen kierroksen alla. Kiovan stadionilla toisistaan mittaa ottivat kisan ennakkosuosikki, koomikko  Volodymyr Zelensky  ja istuva presidentti  Petro Poroshenko . Tämä oli ainoa finalistien välinen vaaliväittely.
 – En ole poliitikko. Olen vain tavallinen ihminen, joka on tullut murtamaan tämän järjestelmän, sanoi keskustelun avannut 41-vuotias Zelensky.
 – Olen tulosta erehdyksistänne ja toiveistanne, hän lisäsi.
 53-vuotias Poroshenko puolestaan hyökkäsi vastaehdokkaansa poliittista kokemattomuutta vastaan ja kyseenalaisti tämän kyvyn toimia puolustusvoimien komentajana.
 – Meillä on vain kaunis ja kirkkaankultainen käärepaperi, josta jokainen voi löytää sitä, mitä on etsinyt, Poroshenko sivalsi.
 Poroshenko ei esimerkiksi uskonut, että Zelenskystä olisi vastusta Venäjän presidentille Vladimir Putinille.
 Presidentinvaalien toinen kierros järjestetään sunnuntaina.
 Vaalien panokset kovat
 Torstaina julkistetun mielipidekyselyn mukaan Zelenskyn kannatusprosentti oli 73 ja Poroshenkon 27.
 Vuonna 2014 valtaan nousseen Poroshenkon kannattajat kiittelevät häntä toteutuneista talousuudistuksista, armeijan uudistamisesta, Ukrainan ortodoksikirkon itsenäisyydestä Venäjän ortodoksikirkosta sekä mahdollisuudesta matkustaa Eurooppaan ilman viisumia.
 Panokset vaaleissa ovat kovat, sillä monet näkevät Ukrainan puskurivaltiona EU:n ja Venäjän välissä.
 Ukraina on jumiutunut sotaan Venäjän tukemien kapinallisten kanssa maan itäosassa. Sodan on kerrottu vaatineen jo 13 000 kuolonuhria.
 Kremlin tiedottaja Dmitri Peskov sanoi perjantaina ryhmänsä nauhoittavan Zelenskyn ja Poroshenkon vaaliväittelyn, jotta Putin voisi katsoa sen.
 - Me katsomme varmasti sen, Peskov sanoi.
 Venäjä ilmoitti torstaina rajoittavansa muun muassa hiilen ja öljyn vientiä Ukrainaan, joka on niistä riippuvainen.

Ukrainan presidentinvaalien finalistit vaaliväittelyssä Kiovan stadionilla


Summary: Pääsiäisen menoliikenne oli Suomen pääteillä hieman odotettua hiljaisempaa pitkäperjantaina, kerrottiin Tampereen tieliikennekeskuksesta.

Kiirastorstain hyvä ajokeli oli houkutellut suuren osan pääsiäisen matkustajista tien päälle jo torstaina, tieliikennekeskuksesta arvioitiin.
 Pääsiäisen tieliikenteessä ei ole selvitty vailla kuolonuhreja. Keski-ikäinen mies kuoli henkilöauton törmättyä hirveen Lappeenrannassa pitkäperjantain iltana, pelastuslaitos kertoi.
 Päijät-Hämeessä Hartolassa noin 50-vuotias mies on loukkaantunut vakavasti törmättyään mönkijällä sekä puuhun että kiveen. Hämeen poliisin tilannekeskuksesta kerrotaan, että miehen epäillään olleen juovuksissa. Tapausta tutkitaan törkeänä rattijuopumuksena. Pelastuslaitos sai ilmoituksen onnettomuudesta noin kello yhdeksältä illalla.
 Kiirastorstaina puolestaan kuoli Nurmijärven Klaukkalassa alaikäinen poika mopon ja henkilöauton kolarissa. Samoin torstaina menehtyi mies, kun hän oli saanut vakavia vammoja törmättyään moottoripyörällä auton perään Sipoossa Lahdenväylällä.
 Pitkäperjantaina oli eniten autoja maanteillä heti puolenpäivän jälkeen. Vilkkaimmat tieosuudet olivat tutusti valtatiet 3, 4, ja 5 pohjoisen suuntaan. Pahemmin ei ruuhkautunut perjantaina myöskään valtatie 9:n liikennesumppu Tampereen ja Oriveden välillä.

Pitkäperjantain liikenne rauhallista - mies kuoli hirvikolarissa


Summary: Sovitteluun päätyy vuosittain noin 15 000 rikosasiaa, mutta miksi uhrin pitäisi antaa anteeksi, pohtii Ylen oikeustoimittaja Päivi Happonen

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja kirjoittaa joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki uutisten blogit löydät täältä
 Valitettavasti hyvin monilla  on kokemusta pahoinpitelystä.
 Jos sinulla ei ole, kuvittele seuraavanlainen tilanne.
 Kävelet myöhään illalla kotisi lähellä. Yhtäkkiä joku hyökkää puskan takaa ja kaataa sinut maahan.
 Ehdit ajatella kuolevasi, kun hän hakkaa ja potkii sinua. Ohikulkija puuttuu tilanteeseen. Käyt lääkärissä, vammasi ovat hoidettavissa.
 Tuon päivän jälkeen  vilkuilet ympärillesi aina kun kuljet hämärässä. Usein päivälläkin.
 Öisin katselet painajaisia. Vihaat pahoinpitelijääsi enemmän kuin mitään muuta.
 Sitten eräänä päivänä soittaa poliisi.
 Hän kysyy, haluaisitko nähdä sen hirviön? Sovitella hänen kanssaan pahoinpitelyä?
 Poliisi ja syyttäjä voivat ehdottaa sovitteluun mitä tahansa rikosepäilyä, jonka katsotaan olevan sellainen, jota sovittelussa voitaisiin käsitellä.
 Rikosten ja riita-asioiden sovittelu  on ollut mahdollista Suomessa vuodesta 2006 lähtien.
 Sovittelun järjestämisestä vastaa Terveyden ja hyvinvoinnin laitos. Sen tuorein tilasto kertoo, että toissa vuonna sovitteluun päätyi noin 15 000 rikosasiaa.
 Puolet jutuista oli väkivaltajuttuja. Niiden lisäksi rikoksen tekijä ja uhri sovittelivat uhkauksia, anastuksia, vahingontekoja, kotirauhan rikkomisia ja kunnianloukkauksia.
 Sovitteluun päätyvien rikosjuttujen määrä on ollut viime vuosina kasvussa. Sovittelu on esitutkinnan, syyteharkinnan tai oikeudenkäynnin ohessa käytävä erillinen prosessi, jossa osapuolet voivat kohdata toisensa.
 Rikoksen uhri tai epäilty  voivat itse niin sanotuissa asianomistajarikoksissa viedä rikosjutun sovitteluun.
 Poliisi ja syyttäjä voivat ehdottaa sovitteluun mitä tahansa rikosepäilyä, jonka katsotaan olevan sellainen, jota sovittelussa voitaisiin käsitellä.
 Väkivaltatapausten vieminen sovitteluun ei ole aina hyvä vaihtoehto uhrin kannalta.
 THL:n tekemästä selvityksestä  käy ilmi, että tekijä voi selvitä ilman rangaistusta vakavastakin väkivallasta. Erityisesti ongelmana on pidetty lähisuhdeväkivaltatapausten viemistä sovitteluun. Toisaalta sovittelun onnistuessa molemmat osapuolet  voivat saada apua .
 Lähtökohta sovittelussa on aina se, että rikoksesta epäilty myöntää tekonsa.
 Sovittelun aluksi selvitetään, onko osapuolilla edellytyksiä sovitteluun. Jos näin on, sen jälkeen uhri ja rikokseen syyllistynyt istuvat kahden sovittelijan kanssa samaan pöytään.
 Jos uhri luopuu sovittelussa  rangaistusvaatimuksistaan, poliisi voi lopettaa tutkinnan. Syyttäjä voi luopua syytteestä tai vaatia syytetylle oikeudessa lievempää rangaistusta, jos tämä on osallistunut sovitteluun.
 Sovittelussa voidaan myös sopia vahingonkorvauksista, jonka jälkeen itse rikos käsitellään tuomioistuimessa.
 Sovittelu ei automaattisesti tarkoita sitä, että rikoksen tehnyt selviäisi vähäisemmällä rangaistuksella, jos hän on tavannut uhrinsa.
 Miksi pahoinpitelyn uhri haluaa kohdata hirviönsä? Entä miksi pahoinpitelijä haluaa kohdata uhrinsa?
 Mikä saa uhrin kohtaamaan henkilön , joka on tehnyt hänelle pahaa?
 Miksi esimerkiksi pahoinpitelyn uhri haluaa kohdata hirviönsä? Entä miksi pahoinpitelijä haluaa kohdata uhrinsa?
 – Jos syntyy hyvä kohtaaminen, molemmat osapuolet voivat kertoa oman näkökulmansa asioihin. Ja tämä lisää ymmärrystä tapahtuneeseen, kertoo THL:n erityisasiantuntija  Mari Kaltemaa-Uurtamo .
 Nähdäänkö sovittelupöydän ympärillä aitoa katumusta? Pyydetäänkö ja annetaanko anteeksi?
 – Kyllä sitä tapahtuu. Yksi iso motivaatiotekijä näihin kohtaamisiin se, että uhrilla on tarve tavata väärintekijä. Toisaalta syyllisyys on voimakas tunne, johon halutaan saada helpotusta. Usein uhrille riittää anteeksipyytäminen ja aito katumus, Kaltemaa-Uurtamo sanoo.
 Varmaa on, että elämä tuo pian uuden mahdollisuuden, jossa puolisolta tai työkaverilta on mahdollisuus pyytää anteeksi.
 Sovittelun taitoja kaivattaisiin  kipeästi muuallakin kuin rikosten sovittelupöydissä. Liian monessa kodissa ja työpaikalla sovittelutaidot ovat unohtuneet.
 On helppoa sanoa sorry, kun ruuhkabussissa törmää vieressä seisovaan. Mutta kun pitäisi ihan oikeasti pyytää anteeksi, se onkin usein äärettömän vaikeaa. Eikä se anteeksiantaminenkaan aina ihan helppoa ole.
 Kun seuraavan kerran tekee tiukkaa tehdä sovintoa lähimmäisen kanssa, ei lannistuta. Varmaa on, että elämä tuo pian uuden mahdollisuuden, jossa puolisolta tai työkaverilta on mahdollisuus pyytää anteeksi.
 Tai antaa hänelle anteeksi.
 Joskus on yritettävä antaa anteeksi, vaikka kukaan ei tajuaisi edes pyytää. Joissakin tapauksissa hyvin vakavien rikosten uhriksi joutuneet ovat kertoneet, että he eivät selviä elämästään, jos he eivät kykene koskaan antamaan anteeksi.
 Anteeksipyytämisellä ja anteeksiantamisella on valtavan suuri voima.
 Tehdäänkö näin pääsiäisen kunniaksi lupaus?
 Yritetään ihan oikeasti kohdella toisiamme hyvin. Ja sitten kun epäonnistumme, me tiedämme, mitä tehdä.
 Anteeksipyytämisellä ja anteeksiantamisella on valtavan suuri voima.
 Päivi Happonen
 Kirjoittaja on Ylen oikeustoimittaja. Hän ei ole aviomiehensä mielestä kaikissa tilanteissa maailman paras anteeksipyytäjä, mutta kehitystäkin on onneksi tapahtunut.

Päivi Happonen: Mitä järkeä on antaa anteeksi? – Yhä useampi rikollinen haluaa kohdata uhrinsa ja sovitella tekoaan


Summary: Takuusäätiön mukaan myös työssäkäyvien voi olla vaikea päästä luottokorttilaskuista pysyvästi eroon.

Maksan luottokorttilaskuista minimin. Ei ole järkeä maksaa enempää, koska rahat eivät riitä. Olen kovasti yrittänyt päästä luottokorttilaskuista eroon. Olen esimerkiksi pistänyt luottokortteja poikki.
 Näin kertoo helsinkiläinen  Riia Ahola , 43. Hän sanoo eläneensä niin sanotussa luottokorttikierteessä 20 vuotta työssäkäynnistä huolimatta.
 Takuusäätiön kehittämispäällikkö  Minna Markkasen  mukaan myös työssäkäyvillä voi olla vaikea päästä luottokorttilaskuista pysyvästi eroon, vaikka niitä lyhentäisikin. Usein mukana on luottokorttien lisäksi myös erilaisia osamaksuja, luottolimiittejä ja kulutusluottoja.
 Pahimmillaan laskut voivat johtaa velkaantumiseen ja luottotietojen menetykseen. Yle kertoi aikaisemmin, että  velkakierteeseen  joutuminen ei ole ainoastaan pienituloisten ongelma.
 Tuoreiden ulosottotilastojen valossa naisten  velkaongelmat  ovat lisääntyneet miehiä enemmän.
 Markkasen mukaan maksu- ja velkaongelmissa suuremmassa riskissä ovat kuitenkin miehet. He ovat enemmistönä maksuhäiriötilastoissa kaikissa ikäluokissa ja myös ulosotossa on enemmän miehiä kuin naisia.
 – Naiset ottavat varhaisemmassa vaiheessa yhteyttä kuin miehet. Miehillä tilanne ehtii mennä jo pahemmaksi ennen kuin apua tyypillisesti haetaan.
 Tässä jutussa kerrotaan neljän työssäkäyvän kokemukset luottokorttilaskuista. Juttua varten etsittiin myös miehiä haastateltaviksi, mutta työssäkäyvistä ainoastaan naiset ottivat yhteyttä. Kolmen haastateltavan nimet on muutettu heidän omasta pyynnöstään aiheen arkaluontoisuuden vuoksi.
 Riia Ahola, 43: Välillä tulee epätoivoinen olo
 Olen neljän lapsen äiti. Olin pitkään yksinhuoltaja ja nyt olen parisuhteessa.
 Olen elänyt luottokorttikierteessä 20 vuotta. Työskentelen palvelusihteerinä ja tällä hetkellä minulla jää palkasta käteen noin 2 100 euroa. Palkka on sen verran pieni, että joudun käyttämään luottokorttia.
 Arjessani rahat riittävät tilipäivän jälkeen 2-3 viikkoa, kunnes luottokorttilasku alkaa taas kasvamaan.
 Kun minulla tulee lisäkuluja, kuten vakuutusmaksu, hammaslääkäri, lääkekuluja tai lapsen toppahaalarin ostaminen, silloin luottokorttia joutuu käyttämään enemmän. Keskimäärin lasku kasvaa kuukausittain 100-300 euroa.
 Sorruin nuorempana maksamaan luottokorteilla ja otin myös joustoluottoa kymmenisen vuotta takaperin, että pystyin antamaan lapsilleni sen, mitä he tarvitsevat esimerkiksi vaatehankinnoissa ja harrastuksissa. Silloin olin töissä vaateliikkeessä ja palkkani oli huonompi.
 Tällä hetkellä minulla on yksi luottokortti täynnä ja siinä luottoraja on 1 500 euroa. Toisella luottokortilla raja on 1 000 euroa. Näiden kahden luottokortin lisäksi minulla on joustoluotto, missä on 3 000 euroa lainaa. Lisäksi minulla on luottokortteja, joiden käytön olen lopettanut. Toisessa lasku on 700 euroa ja toisessa 1 200 euroa.
 Ympärilläni on ystäviä samassa tilanteessa ja tämä on aiheuttanut monia keskusteluja vuosien varrella.   Riia Ahola
 Tämä puurtaminen ja työssäkäyminen, koulut, päiväkodit ja kaikki. Minusta on epäreilua, että työssäkäyvällä ihmisellä ei rahat riitä. Välillä tulee epätoivoinen olo. En pysty tekemään mitään ylimääräistä. Kun käyn kaupassa, kaikki ostokset ovat tarkkaan harkittuja.
 Ympärilläni on ystäviä samassa tilanteessa ja tämä on aiheuttanut monia keskusteluja vuosien varrella. Laskimme jo kymmenen vuotta sitten, että jos jäisi kolmetuhatta euroa käteen, sillä voisi elää kerryttämättä lisää luottoja ilman tukia.
 Jos saisin luottokorttilaskut yhdistettyä, voisin lyhentää yhtä könttäsummaa. Haluaisin yhdistää nämä laskut ensi jouluun mennessä. Onneksi luottotietoni ovat kunnossa.
 Takuusäätiö: Mitä useampi luottokortti, sitä haastavampi tilanne
 Takuusäätiön Minna Markkasen mukaan luottokorttilaskuista täytyy huolestua silloin, jos on käytössä useita luottokortteja, jonne kertyy velkaa. Tänä päivänä luoton saanti on helppoa, eikä välttämättä vaadi maksukykyä.
 – Se lähtee siitä, että on yksi kortti tapissa ja sitten ei pystytä sitä maksamaan. On hirveän loogista ottaa uusi kortti. Sitten onkin tilanteessa, että laskut kasvavat.
 Useamman luottokortin kanssa laskut kasvavat helposti.  Timo Jaakonaho / Lehtikuva
 Ninan, 34, tarina: Lyhennys pienin mahdollinen
 Olen 34-vuotias matalapalkkaisella alalla työskentelevä nainen. Työelämässä olen ollut vuodesta 2005. Palkasta minulla jää käteen noin 1 500 euroa.
 Käytän luottokorttia lähinnä matkoihin. Kymmenisen vuotta sitten hankin luottokortin yhtä isompaa hankintaa varten. Kortti on sen jälkeen ollut melkein aina tapissa. Vaikka olen välillä maksanut isomman lyhennyksen, niin raha ei riitä elämiseen ja minun on yleensä käytettävä korttia kuun lopussa.
 Laskun suuruus on ollut 1 200 euroa ja lyhennys on ollut pitkään pienin mahdollinen. Oli pakko ottaa myös toinen luottokortti ja tarkoitus oli maksaa lasku kokonaisuudessaan pois. On ollut kuitenkin pakko käyttää tätäkin korttia elämiseen, kuten ruokaan ja muihin yllättäviin kuluihin.
 Minua ärsyttää, etten ole päässyt luottolaskusta eroon. Tilanne ei ole ollut täysin hallinnassa. Olen kuitenkin kiinnittänyt huomiota kulutukseeni ja karsinut kaiken ylimääräisen pois. Säästän myös puskurirahastoa. Kesällä minun on tarkoitus maksaa ainakin toinen luottokorttilasku pois.
 Matalapalkka-alalla luottokorttikierre on yleisempää
 Takuusäätiön Minna Markkasen mukaan erityisesti matalapalkka-aloilla on tyypillistä, että luottokorttilaskut kasvavat. Yksi näistä on hoiva-ala. Sen sijaan logistiikka-alalla työskentelevät miehet ovat riskiryhmässä velkaantua luottokorttilaskuista.
 Markkasen mukaan erilaisilla luotoilla kuluttaminen on yleistynyt. Etenkin silloin, kun tulee yllättäviä menoja, luottokorttien käyttö voi riistäytyä käsistä.
 Moni haluaa esimerkiksi hyödyntää alennuksia, mutta maksaa ostoksiaan luotolla. Silloin tulee pettäneeksi itseään.
 Myös pienistä toistuvista maksuista kertyy helposti vuositasolla isompia summia, joita ei välttämättä itse edes huomaa.
 Luotoilla kuluttaminen on yleistynyt.  AOP
 Kaisan, 32, tarina: Yrittäjyys heikensi taloudellista tilannettani
 Olen 32-vuotias nainen ja valmistunut ammattikorkeakoulusta. Olen tehnyt viimeiset kaksi vuotta töitä toiminimellä. Koen, että yrittäjyys on heikentänyt taloudellista tilannettani.
 Asumiskustannuksia minulla ei ole, mutta lyhennän auto- ja opintolainaa.
 Tämän vuoden alussa hankkimassani luottokortissa on 5 000 euron "laina", josta pystyn nostamaan tililleni rahaa laskujen maksua varten. Kallis hevosharrastus vie suuren osan rahoista. Tiedän, mihin raha menee, mutta tarvitsen maksuaikaa.
 Joskus maksan ruokaostokset, matkat ja hotellit luottokortilla. Myös esimerkiksi Netflix toimii sen kautta. Nyt nostan rahaa luottokortiltani, sillä edellinen palkka ei riittänyt isojen laskujen jälkeen muuhun ja esimerkiksi verottajan kanssa sovitut maksut täytyy hoitaa aikataulussa.
 Minulla on aurinkoinen näkymä tulevaisuuteen, koska tiedän, että minulla tulee olemaan töitä.   Kaisa
 Olen pitänyt aina itseäni järkevänä rahankäyttäjänä, mutta säästämisessä olen huono. Jos minulla jää ylimääräistä rahaa, olen maksanut luottolaskua pois enemmän kuin minimilyhennyksen.
 Minulla on varallisuutta metsätilasta, joten taka-ajatuksena on katkaista luottokorttien "tapissa oleminen" siihen hetkeen, kun saan myyntituotot. Tämä päivä koittaa ensi kuussa.
 Minulla on aurinkoinen näkymä tulevaisuuteen, koska tiedän, että minulla tulee olemaan töitä. Enemmän minua ahdistaisi, jos olisi sadantuhannen laina pankista. Uskon pääseväni eroon 5 000 euron luottokorttilaskusta. Asun maalla ja pyrin omavaraisuuteen. En myöskään tuhlaa vaatteisiin. Jos tulee hankala tilanne, voin myydä tavaraa.
 Elinan, 42, tarina: Säästöt hupenivat miehen ollessa työtön
 Työskentelen IT-alan yrityksessä asiakaspalvelupäällikkönä. Olen kahden lapsen 42-vuotias äiti ja naimisissa.
 Käytän luottokorttia perustarpeisiin, kuten ruokaan ja bensaan ja toisinaan myös juna- tai bussilippuihin. Jos satun löytämään jonkun hyvän tarjouksen tuotteesta, jota meillä tarvitaan oikeasti, saatan myös turvautua luottokorttiin ja hyödyntää tarjouksen. Mitään turhaa en hanki.
 Luottorajan olen onnistunut pitämään 1 000 eurossa, vaikka olenkin vakavasti joutunut pohtimaan rajan nostamista. Aluksi luottokortti oli meille vain hätävara, jos esimerkiksi pesukone hajosi. Nyt tilanne on mennyt toisenlaiseksi.
 Asumme omakotitalossa, jossa on omat kulunsa. Taloudessamme asuu myös koira, joka saattaa aiheuttaa välillä yllättäviä kuluja. Isomman lapsen harrastus puhumattakaan teini-ikäiseen kohdistuvista muista kustannuksista tai ruokaan menevästä rahasta kuluttaa myös talouttamme. Meillä oli säästöjä, mutta ne hupenivat miehen ollessa työtön.
 Emme osaa oikein sanoa, miksi laskusta on vaikea päästä eroon.  Elina
 Laskut maksetaan aina ensin ja sitten katsotaan, mihin loput rahat riittävät. Laitan käyttötililtä sivuun aina kuun alussa erääntyvän asuntolainaerän ja joitakin satasia. Rahat eivät riitä, kun samalle kuukaudelle osuu iso pino laskuja ja yllätyskuluerä.
 Vaikka ollaan mieheni kanssa töissä ihan hyvillä, kohtuullisilla palkoilla, emme osaa oikein sanoa, miksi laskusta on vaikea päästä eroon.
 En salaile asiaa, mutta en myöskään lähde kertomaan siitä kaikille. Tulee hieman sellainen olo, etten osaa hoitaa raha-asioitani tarpeeksi hyvin, vaan elän yli varojeni.
 Takuusäätiö: Tee tietoisia päätöksiä kulutuksesta
 Takuusäätiön Minna Markkanen sanoo, että omien menojen tiedostaminen on kaiken A ja O, kun haluaa päästä luottokorttiveloista eroon.
 Hän kehottaa tekemään tavoitteellisen lyhennyssuunnitelman. Kulujen seuraaminen ja kirjaaminen auttavat. Samalla pienenkin vararahaston säästäminen on tärkeää. Voi laittaa esimerkiksi kympin kuussa erilliselle säästötilille.
 On myös hyvä pysähtyä miettimään, mitä kuluttaminen ja rahankäyttö itselle merkitsee.
 – Hakeeko esimerkiksi hetkellistä iloa ja nautintoa shoppailulla. Taustalla voi oikeasti olla esimerkiksi yksinäisyyttä, mitä peitetään kuluttamisella.
 Luo  Yle Tunnus  ja ota kantaa aiheeseen alla. Keskustelu on auki iltakahdeksaan asti.
 Lue myös:
 Nyt velkaantuvat naiset – ulosottovelallisten määrä jatkaa kasvuaan
 "Velkamme menivät kulissien ylläpitämiseen" – 4 tarinaa siitä, miten työssäkäyvä ajautuu häijyyn velkakierteeseen
 “Olen jo monta kertaa joutunut sanomaan lapsille, että tänään ei ole ruokaa” – Vähävaraisissa perheissä eletään nyt vuoden tiukinta aikaa
 Sofia Holmberg, 34, on yrittänyt säästää vuosia onnistumatta: "Nettikirppikset ovat täynnä lastenvaatteita" – lue asiantuntijan viisi säästövinkkiä

"Vaikka ollaan mieheni kanssa töissä ihan hyvillä palkoilla, laskusta on vaikea päästä eroon" – 4 tarinaa työssäkäyvien luottokorttikierteestä


Summary: Suomen ortodoksisella kirkolla ei ole ollut omaa kanonisoitua ja kansallisuudeltaan suomalaista pyhää.

Monta tietä pyhäksi
 Vihdoinkin se tapahtui:  Konstantinopolin Ekumeenisen patriarkaatin Pyhä Synodi  on yksimielisesti hyväksynyt Suomen ortodoksisen kirkon aloitteen skeemaigumeni  Johanneksen  ja  Johannes Karhapään  liittämisestä pyhien joukkoon nimillä  Pyhittäjä Johannes Valamolainen  ja  Pyhä marttyyri ja tunnustaja Johannes Ilomantsilainen .
 Pyhä vastaa läntisen katolisen kirkon käsitettä pyhimys ja tiet nimitykseen ovat pitkiä ja joskus kiemuraisia.
 Viime vaiheessa ortodoksisen kirkon piispainkokous asetti jo huhtikuussa 2014 työryhmän selvittämään, löytyykö Suomessa eläneiden joukosta pyhiä.
 Piispainkokous myös vahvisti myöhemmin samana vuonna myös perusteet, joilla pyhiä etsittiin.
 ”Hän on saanut aikaan suuren positiivisen muutoksen, jota voidaan kutsua ihmeeksi. Henkilö tekee yleisesti ihmeteltävää hyvää. Henkilö luo lohduttamalla, opettamalla tai ohjaamalla pysyvästi hyvää. Pyhä on kärsinyt marttyyrikuoleman tai osoittanut kestävyyttä ankarassa vainossa.”
 Pyhien etsintä saatiin päätökseen helmikuussa 2016.
 Sadan vuoden ajalta löytyi kahdeksan mahdollista henkilöä, joista päädyttiin kahteen.
 Katolisen kirkon vaatimusten eli marttyyrikuoleman ja ihmeiden tekemisen lisäksi itäisen kirkon pyhyyden kriteereihin kuului muutakin, myös se, että  ”henkilön muisto on säilynyt kristittyjen piirissä, muodostunut pysyväksi ja kunnioitusta herättäväksi. Kirkko pitää saavutuksia esimerkillisinä ja pyhää niiden vuoksi esirukoilijana”.
 – Molemmat pyhät ovat olleet Suomessa ja myös muualla hyvin kunnioitettuja ja jääneet ihmisten mieliin. Jumala nostaa näin joskus pyhiä ihmisiä esille tällä tavalla, sanoo Valamon luostarin johtaja arkkimandriitta  Sergei .
 Arkkimadriitta Sergei,Uuden Valamon luostarin johtaja ,pitää uusia pyhiä kunnioituksen osoituksena Suomen ortodoksiselle kirkolle ja koko Suomelle. Jari Pussinen
 Tätä kuvaa hyvin se, että vaikka molemmat Johannekset eivät ole tähän mennessä olleet virallisesti pyhien joukossa, on skeemaigumeni Johanneksen puolesta toimitettu muistopalveluksia jo kuusikymmentä vuotta ja Johannes Karhapään puolesta sata vuotta.
 Vaikka nimitys tehtiin jo marraskuussa, virallisesti heidät liitetään pyhien joukkoon eli kanonisoidaan jumalanpalveluksissa touko- kesäkuun vaihteessa.
 Pyhä marttyyri ja tunnustaja Johannes Ilomantsilainen
 Valamon luostarin arkistot
 Pyhä marttyyri ja tunnustaja  Johannes Ilomantsilainen  eli  Ivan Vasilinpoika Karhapää  syntyi heinäkuun 13. päivänä vuonna 1884 Joensuun ja Ilomantsin välillä sijaitsevassa Sonkajanrannassa.
 Johannes omaksui jo nuorena syvän ortodoksisen vakaumuksen ja hänestä kasvoi aikalaiskuvausten mukaan lempeä ja hyväntahtoinen, mutta määrätietoinen ja komeasta ulkomuodostaan tunnettu nuori mies, joka oli kaiken lisäksi myös hyvä puhuja.
 Venäjän keisarikuntaan kuuluvassa Suomen suuriruhtinaskunnassa elettiin tuolloin kiihkeää murroskautta. Ortodoksien asema oli hankala, sillä kirkon usko liitettiin usein venäläisuhkaan.
 Johannes oli kotipaikkakunnallaan Ilomantsissa merkittävä sivistystyön edistäjä, jonka toiminta herätti "ryssänuskon" levittäjänä vihaa suomalaisissa nationalisteissa. Sisällissodan alla Johannesta alettiin nimitellä yhä kiivaammin sekä tsaarivallan kätyriksi ja nuuskijaksi että bolsevikiksi.
 Sekavissa olosuhteissa pidätetty Johannes kuljetettiin vuoden 1918 huhtikuun taitteessa muiden vangittujen kanssa Joensuun Siilaisten kaupunginosaan, jossa heidät teloitettiin.
 Surmattavat komennettiin riviin ja viisi teloittajaa ampuivat yhteislaukauksen.
 Perimätiedon mukaan Johannes ei saanut surmaansa heti, minkä vuoksi ammuttiin uusi yhteislaukaus.
 Tämän jälkeen ammuttiin luultavasti varmistuslaukaus lähietäisyydeltä.
 Johannes oli kuollessaan 33-vuotias.
 Herjapuheet ja kirjoitukset Johannesta vastaan jatkuivat vielä teloituksen jälkeenkin. Johanneksen hautaan kohdistui ilkivaltaa ja hautakivi heitettiin kahdesti järveen. Lopulta kivi valettiin sementtijalustaan.
 Pyhittäjä Johannes Valamolainen
 Ivan Aleksejevitš Aleksejev,  josta myöhemmin tuli  skeemaigumeni Johannes,   syntyi Tverin läänissä 14. helmikuuta vuonna 1873 pienessä Gubka-nimisessä kylässä.
 Ivan-pojan kotitalo sijaitsi kylän toisten talojen rintamassa päätyikkunat tilavalle keskusaukiolle päin. Gubka oli pieni venäläinen kylä, aivan tavallinen, elämältään ja hengeltään samankaltainen lukemattomien pienten venäläisten kylien joukossa.
 Valamon luostari puolestaan eli 1900-luvun alussa ulkoisen suuruuden aikaa. Luostarin asukkaiden väkiluku munkkeineen, noviiseineen ja harrastajineen nousi peräti tuhanteen neljäänsataan. Tähän suureen perheeseen liittyi myös Ivan Aleksejev.
 Venäjän vuoden 1917 vallankumous ja Suomen valtion itsenäistyminen sulkivat rajan itään, ja samalla loppuivat kaikki yhteydet Venäjän kirkkoon. Valamon luostari jäi yksin kamppailemaan saarelleen, mutta toisin kuin Venäjän luostareita sitä ei suljettu eikä vainottu.
 Isä Johannes määrättiin muutamaksi vuodeksi luostarin johtajaksi Petsamoon, josta hän palasi Vanhaan Valamoon, jonka veljeskunta vietiin talvisodan pommitusten tieltä evakkoon. Koti löytyi lopulta Heinävedeltä, uudesta Valamosta.
 Vaikka Uusi Valamo oli vain häivähdys menetetystä luostarista, mieltyi isä Johannes paikkaan, sen luonnonkauneuteen ja rauhaan.
 Erityisen merkittävä asema skeemaigumenilla oli Suomen ja Venäjän valtakunnan välille kumpaankin suuntaan muuttaneiden ihmisten keskuudessa, koska varsinkin Venäjän vallankumouksen jälkeen nämä ihmiset jäivät kielellisesti ja kulttuurillisesti omaksi, syrjäytetyksi ryhmäkseen Suomessa, ja isä Johannes itse oli myös osa heitä. Tämän väestön jälkeläiset muodostavat tänään osan Suomen ortodokseista.
 Lopulta skeemaigumeni Johannes varttui merkittäväksi ja Suomen kirkossa aivan poikkeukselliseksi ohjaajavanhukseksi, jonka luo tultiin kaukaakin kuulemaan lohdutuksen sanoja ja neuvoja elämään.
 Isä Johanneksen lohdutuskirjeet julkaistiin jo hänen elinaikanaan. Sittemmin hänen kirjekokoelmansa on käännetty useille kielille ja Valamon vanhuksesta on tullut suuresti kunnioitettu, jopa käsite.
 Hänen rippilapsiaan oli muun muassa kirjailija  Tito Colliander . Hänen poikansa, isä  Sergius Colliander , tapasi Johanneksen lapsuudessaan monesti.
 "Minun mielessäni hän on aina ollut pyhä!"
Isä Sergius Colliander muistaa Valamon vanhusta kunnioituksella ja lämmöllä. Jari Pussinen
 – Hän oli ensimmäinen ihminen, joka otti minulta vastaan synnintunnustuksen kun olin seitsemän vuotias, kertoo isä Sergius.
 – Hänellä oli isot kädet ja ruumiilliseen työhön tottuneen jäntevä olemus. Hän oli turvallinen ja kohteli minua aina lempeästi.
 – Minun mielessäni ei koskaan ole ollut epäilystä, etteikö hän kuulu laskettavaksi pyhien joukkoon. Sillä, että se tapahtuu vasta nyt, ei ikuisuus-perspektiivin kannalta ole mitään merkitystä.
 Skeemaigumeni Johannes kuoli Uuden Valamon luostarissa 84 vuoden ikäisenä 1958 elettyään luostarielämää lähes 60 vuotta.
 Pyhäinjäännökset ja haudastanosto
 Pyhittäjä Johanneksen kanonisointi tapahtuu Valamon kirkossa kesäkuun ensimmäisenä päivänä. Tähän liittyvät juhlalliset jumalanpalvelukset ja monet rituaalit.
 Sitä ennen luostarissa odotetaan aluehallintovirastolta lupaa tulevan pyhän haudan avaamiseksi. Tarkoitus on nostaa haudasta reliikit eli pyhäinjäännökset.
 – Tämä on ensimmäinen avaaminen ja nostaminen Suomen tasavallan aikana ja meille hyvin merkityksellinen, sanoo arkkimandriitta Sergei.
 Juha Roiha
 – Sieltä löytyy todennäköisesti jotain luita, jotka puhdistetaan valkoviinin ja veden sekoituksella ja sitten vielä huuhdotaan huolella ruusuvedellä ja vedellä. Valkoviiniä käytetään siksi, että luut eivät tummuisi. Sitten luut kuivataan ja asetellaan tekeillä olevaan puiseen ja koristeltuun reliikkiarkkuun.
 – Jos luita ei löytyisi, niin meillä on myös Pyhittäjän käyttämiä munkin vaatteita, jotka ovat niin sanottuja kosketus-reliikkejä ja myös pyhiä ja meille arvokkaita.
 Pyhittäjä Johannes Valamolaisesta on myös tekeillä ikoni, jonka prototyyppiä maalaa parhaillaan Kuopion ja Karjalan piispa, metropoliitta Arseni.
 Valamon luostariin on myös tulossa muistohuone.
 Rukoiltavasta rukoilijaksi
 Suomen ortodoksinen kirkko on ollut autonominen jo 1900-luvun alusta. Uudet, pitkään odotetut omat pyhät ovat kirkolle osoitus, että oma yhteisö on elävä ja toimiva.
 Nimitykset ovat myös kunnianosoitus koko Suomelle uskotokunnasta riippumatta.
 – Pyhä henki vaikuttaa myös pyhien esimerkkien kautta, toteaa arkkimandriitta Sergei.
 Kun pyhäksi julistaminen eli kanonisointi on virallisesti suoritettu, uusien pyhien nimet liitetään kirkossa luettaviin jumalanpalvelusteksteihin.
 Juha Roiha
 Siihen asti heidän puolestaan rukoillaan, sen jälkeen he ortodoksisen uskon mukaan muuttuvat taivaallisiksi esirukoilijoiksi ja heitä voi pyytää rukoilemaan meidän puolestamme.
 Sanan kaiku kuuluu silloin kirkkorakennuksia kauemmaksi.

Suomi saa vihdoin omat pyhimyksensä eli pyhänsä: Johannes Valamolaisen ja Johannes Ilomantsilaisen


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Rökäletappio eduskuntavaaleissa leikkaa keskustan puoluetukea miljoonilla
 Keskustan historiallisen huono tulos eduskuntavaaleissa pakottaa puolueen kovalle kulukuurille. Keskusta menetti vaaleissa 18 kansanedustajapaikkaa, joten puolueelle maksettava puoluetuki vähenee yli  2,5 miljoonalla eurolla vuodessa . Vaalien voittajat SDP, vihreät ja vasemmistoliitto puolestaan kasvattavat tukipottiaan roimasti.
 Siirtotyöläiset puurtavat Qatarin stadion-rakennustyömailla
 Kaikkien Qatarin jalkapallostadionien on määrä valmistua kaksi vuotta ennen MM-kisojen alkua. Jari Kärkkäinen / Yle
 Qataria on arvosteltu vuoden 2022 jalkapallon MM-kisoja rakentavien siirtotyöntekijöiden huonosta kohtelusta. Nyt he kertovat  Ylelle arjestaan  harvinaisessa haastattelussa. Olosuhteet ovat karut, kuumuus piinaa, lääkäriin on vaikea päästä – ja koti-ikäväkin vaivaa.
 Neljä tarinaa työssäkäyvien luottokorttikierteestä
 Jopa työssäkäyvien voi olla vaikea päästä luottokorttilaskuista eroon.  AOP
 Myös työssäkäyvillä voi olla vaikea päästä luottokorttilaskuista pysyvästi eroon, vaikka niitä lyhentäisikin. Tuskaa lisää luottokorttien lisäksi erilaiset osamaksut, luottolimiitit ja kulutusluotot. Pahimmillaan laskut voivat johtaa velkaantumiseen ja luottotietojen menetykseen. Yle kertoo  neljän vaikeuksissa painivan  ihmisen tarinan.
 Sää viilenee aavistuksen
 Yle
 Perjantai on hieman edellisiä päiviä viileämpi. Pilvisyys lisääntyy, kun lännestä lähestyy säärintama. Etelässä lämpötila on 15 asteen molemmin puolin ja pohjoisessa lämpötila kohoaa päivällä parhaimmillaan 10 asteeseeen. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Rökäletappio vie keskustalta miljoonia, neljä tarinaa työssäkäyvien luottokorttikierteestä, sää viilenee hetkellisesti


Summary: Vanhoilliselta vaikuttavassa kirkossa olisi tilaa moderneille nuorille naisille, sanoo tuore piispa Kaisamari Hintikka.

Suomen evankelis-luterilaisen kirkon piispa

Kaisamari Hintikasta  tuli pääsiäisihminen jo nuorena. Häntä kosketti juhlan äärimmäisyys. Pimeys ja valo.
 Nykyisin Hintikan perinteisiin kuuluvat pitkäperjantain kalakeitto ja pääsiäislammas. Tänä vuonna hän saarnaa piispana pääsiäisyön messussa Espoon keskiaikaisessa kivikirkossa.
 Kun Kaisamari Hintikka vihittiin Espoon piispaksi, hän sai johdettavakseen yhden Suomen maallistuneimmista hiippakunnista. Siihen kuuluu 19 seurakuntaa Hangosta Mäntsälään.
 Espoolaisista kirkkoon kuuluu 58 prosenttia ja vauvoista alle puolet kastetaan.
 Hintikan lapsuudessa 1970-luvulla oli toisin.
 Silloin kirkkoon kuului 95 prosenttia suomalaisista, myös Hintikan perhe. Espoon piispa ei ole lähtöisin pappissuvusta tai kristillisestä kodista.
 Hänet tutustuttivat Jeesukseen Hyvä paimen -tarrat, joita jaettiin Käpylän seurakunnan päiväkerhossa. Pian hän osasi ulkoa kristillisen lastenlaulun " Pikkulintu riemuissaan lauleleepi oksallaan".
 Uskon siemen kylvettiin tulevan piispan sydämeen sen ajan yhteiskunnallisessa todellisuudessa, jossa äitiysloma kesti pari kuukautta.
 Silloin lapsia kasvatettiin muun muassa seurakuntien päiväkerhoissa. Eikä Hyvä Paimen -tarroissa ja kristillisissä lastenlauluissa ollut mitään ihmeellistä.
 Nyt on toisin.
 Tasa-arvoinen avioliittolaki hyväksyttiin Suomessa kaksi vuotta sitten, ja naispappeus sukupolvi sitten. Silti kirkko ei vihi homo- ja lesbopareja ja naispappeuden vastustajia löytyy edelleen.
 Onko vanhoillisuus yksi syy siihen, ettei hengellisyyttä etsivä moderni nainen koe kirkkoa omakseen – edes pääsiäisenä?
 Sitä on kysyttävä piispalta.
 Enkelit pop – ehtoollisleipä ei
 Hengellisyys kiinnostaa nuoria naisia enemmän kuin uskonto. Nella Nuora / Yle
 Kaisamari Hintikka avautui taivasta kohti vähitellen: ensin lapsena ja lopulta 15-vuotiaana rippikoululaisena. Hän ei ole koskaan “tullut uskoon” ja muistuttaa siinä nykyisiä nuoria naisia.
 Heistä aniharva on nimittäin kokenut elämässään uskonnollisen käännekohdan. Silti puolet 25–34-vuotiaista naisista on kiinnostunut pyhistä ja yliluonnollisista asioista ja pitää itseään hengellisenä, kertoo Kirkon tutkimuskeskuksen helmikuussa julkaisema kyselytutkimus.
 Mummoihinsa verrattuna 1980-luvulla ja 1990-alussa syntyneet ovat etääntyneet perinteisestä kristinuskosta. Nämä niin sanonut milleniaalit ovat kasvaneet yksilökeskeisyyteen.
 Heitä kiinnostavat itämaiset uskonnot, henkiparannus ja mindfullness. Uskonto on heille kuin valintamyymälä.
 Kysyimme asiasta kauppakeskuksessa ostoksilla olevilta nuorilta naisilta. Esimerkiksi kolmekymppinen  Marjaana  sanoo etsivänsä joogasta omaa aikaa ja rauhaa.
 Kristinuskolla on yli 2000 vuoden historia hiljaisuuden viljelystä. Jeesus kehotti ihmisiä menemään autioon paikkaan ja levähtämään vähän. Silti Marjaanakin on eronnut kirkosta.
 Piispan mielestä instituution olisi syytä katsoa peiliin.
 – Hiljaisuuden liike ja retriitit ovat juuri sitä, mitä ihmiset hakevat, mutta silti niitä ei löydetä kirkosta. Hukkuvatko ne tapahtumien massaan? hän kysyy.
 Hintikan mukaan kirkko voi tarjota etsivälle polun, jolla kohdataan Jumala. Samalla voi löytää itsensä.
 Raamatussa olisi paljon tartuntapintaa myös yliluonnollisista asioista kiinnostuneille, hän muistuttaa. Esimerkiksi kertomus, jossa enkeli ilmestyy Neitsyt Marialle.
 – Miksi kirkko lyö oven kiinni heiltä, jotka uskovat enkeleihin ja sanoo, että väärin uskottu?
 "Homohäillä on kiire"
 Kirkko ei vihi homoja ja lesboja.  Nella Nuora / Yle
 1980-luvun alussa Hintikka oli aktiivinen seurakuntanuori. Tuleva piispa haaveili teologian opinnoista, vaikka isä sanoi, ettei tyttärestä ole papiksi. Siihen aikaan homot pysyivät kaapissa.
 Nyt tasa-arvoinen avioliittolaki on ollut voimassa kaksi vuotta. Kun laki tuli voimaan, Kirkon tutkimuskeskus kysyi suomalaisilta, pitäisikö kirkon alkaa vihkiä homo- ja lesbopareja.
 Nuorista naisista neljä viidestä vastasi kyllä.
 Kauppakeskuksessa päiväkoti-ikäisen poikansa kanssa liikkuva  Leena  sanoo, että kirkon pitäisi tulla lähemmäs ihmistä.
 Myös Hintikan mielestä homohäillä on kiire. Ihmisten takia.
 – Kaikessa kirkon ei pidä juosta maailman mukana, mutta tämä asia on saatava ratkaistua mahdollisimman pian.
 Asia on kirkolle vaikea: homopareja vihkinyt pappi sai vuonna 2017 tuomiokapitulilta vakavat moitteet, koska hänen katsottiin toimineen vastoin pappislupaustaan.
 Hintikan mielestä yksittäisillä papeilla pitäisi olla oikeus kieltäytyä toimituksesta, mutta päätös tasa-arvoisista kirkkohäistä kaikille kihlapareille olisi uskallettava tehdä.
 – Se olisi irtipäästämistä sellaisista seksuaaliseen suuntautumiseen liittyvistä uskomuksista, joihin on saatu uutta tietoa perinteiseen raamatuntulkintaan verrattuna.
 Tasa-arvon takatalvi
 Papeista lähes puolet on naisia.  Nella Nuora / Yle
 Suomen ensimmäiset naispapit vihittiin virkoihinsa kevättalvella 1988. Kaisamari Hintikka oli silloin toisen vuoden teologian opiskelija ja unelmoi lähetystyöstä Afrikassa.
 Siitä on kulunut 31 vuotta.
 Kauppakeskuksessa jututtamamme parikymppisen  Annikan  mukaan on päivänselvää, että naiset ja miehet ovat samalla viivalla työelämässä. Tasa-arvon pitäisi olla selviö myös kirkossa.
 Silti naispapit ovat edelleen joillekuille punainen vaate.
 Otetaan esimerkki. Viime vuoden Arkkipiispan vaalissa  naispappeutta vastustava Ville Auvinen  sai 13 prosenttia äänistä.
 Ja toinen.  Kolmisenkymmentä kirkolliskokousedustajaa vetosi  loppuvuodesta 2018 piispoihin, että kirkoissa voitaisiin järjestää erillisiä naispapittomia messuja.
 Hintikka tekee selväksi, että se ei käy hänen hiippakunnassaan.
 – Sosiaalisessa mediassa naispappeuden vastustajat rummuttavat näkemyksiään. Siksi voi näyttää, että ilmiö on lisääntynyt. Minusta se on harha.
 Espoon piispa ja piispan sauva.  Nella Nuora / Yle
 Mutta onko se?
 Vastikään julkaistun “ Taantuvan tasa-arvon kirkko”  - kirjan mukaan teologisissa tiedekunnissa opiskelevista nuorista miehistä joka neljäs vastustaa naispappeutta. Vastustajista puolet ei suostuisi tekemään töitä naisen kanssa.
 Tieto on peräisin vuonna 2013 julkaistusta  “Teologiksi kasvamassa” - kyselytutkimuksesta.  Sen tekijä, nykyinen Itä-Suomen yliopiston professori  Kati Tervo-Niemelä  sanoo, että sellaisten opiskelijoiden määrä, jotka ajattelevat, että vain mies voi toimia pappina, ei ole noista ajoista vähentynyt.
 Myös Espoon piispa tunnistaa ilmiön. Hänen mielestään takertuminen perinteisiin on selviytymiskeino. Se kumpuaa samasta lähteestä kuin nuorten naisten kaipuu hengellisyyteen.
 Tai samasta, josta sai alkunsa brexit ja Trumpin valinta Yhdysvaltain presidentiksi.
 – On ilmastonmuutos, tekoäly, kansallisvaltioiden murros. Jotkut hakevat turvaa mustavalkoisesta ajattelusta: olet joko meidän puolellamme tai meitä vastaan.
 Ihmisyys hukkuu Välimereen
 Kaisamari Hintikan edellinen työpaikka sijaitsi keskellä Eurooppaa.   Nella Nuora / Yle
 51-vuotiaan Kaisamari Hintikan edellinen työpaikka oli Genevessä. Hän oli lähes kymmenen vuotta korkeassa virassa muun muassa Luterilaisessa Maailmanliitossa.
 Sinä aikana Suomen evankelis-luterilaisen kirkon jätti vapaaehtoisesti yli puoli miljoonaa ihmistä. Samaan aikaan monissa eurooppalaisissa kirkoissa pyyhki konservatismin aalto.
 Esimerkiksi Puolassa katolinen kirkko tukee nationalistista puoluetta. Myös Unkarissa EU:n perusarvot ovat koetuksella. Hintikan mielestä kirkkojen pitäisi uskaltaa puuttua kehitykseen.
 – Pimeän kansallisajattelun maita ei saisi jättää yksin. Muuten ihmisoikeuksien kyseenalaistaminen voi muuttua uudeksi normaaliksi.
 Piispan mukaan vastuu siitä, että Välimereen hukkuu ihmisiä, kuuluu kaikille. Myös keskustelussa hoitajamitoituksesta ja lattialla makaavista vanhuksista on kyse samasta asiasta. Ihmisarvosta.
 – Meistä on tullut sokeita joidenkin ihmisten ihmisyydelle. Onko se ollut vähittäinen prosessi vai tarkoituksellinen valinta? hän kysyy ja puhaltaa kynttilän sammuksiin Espoon keskiaikaisen Tuomiokirkon rujon krusifiksin alla.
 Pitkäperjantaina liekki ei lepata. Silloin on kirkkovuoden mustin päivä. Mutta pääsiäisyönä valo voittaa.
 Nella Nuora / Yle
 Juttua varten on haastateltu tutkija Kimmo Ketolaa Kirkon tutkimuskeskuksesta, tohtori Anni Tsokkista, joka on toimittanut kirjan Taantuvan tasa-arvon kirkko ja käytännöllisen teologian professori Kati Tervo-Niemelää Itä-Suomen yliopistosta.

Nuoret naiset istuvat mieluummin lootusasennossa kuin kirkon penkissä – Espoon uuden piispan mielestä kirkon pitää katsoa peiliin


Summary: Rahaa, ympäristöä ja vaivaa säästyisi, jos puuöljyä maltettaisiin levittää tarpeeksi vähän. Mutta harva malttaa.

Maalien, lakan, painovärien yms. valmistus

Tikkurila lopetti viisi vuotta sitten Valtti Non-Slip puuöljyn valmistuksen. Ulkoportaisiin tai terassilaudoille tarkoitettu puuöljy sisälsi karhennusainetta, joka vähensi puun pinnan liukkautta.
 Tuote oli hyvä, mutta kuluttajat levittivät sitä paksusti kuin maalia. Se tahmasi jalkapohjiin ja ensimmäisen talven jälkeen öljy hilseili irti. Asiakkaat kävivät kuumana, vaikka vika oli levittäjässä.
 Puuöljyjen valmistajat tietävät, että kevätaurinko tekee ihmisistä malttamattomia. Käyttöohjeita ei muisteta lukea. Samat virheet tehdään vuodesta toiseen, ja ne periytyvät usein sukupolvelta toiselle.
 Puuöljyn levittämisessä vähemmän on kuitenkin enemmän. Se koskee niin ulkokalusteita kuin painekyllästettyjä terassilautojakin. Puuöljyn pitää imeytyä, eikä muodostaa puun pintaan kalvoa.
 Ensin puhdistetaan ja se saattaa riittää
 Suomessakin trendinä on, että yhä useampi kuluttaja haluaa kovapuusta kuten tiikistä, tammesta, saarnista, eukalyptuksesta tai setristä valmistettuja ulkokalusteita.
 Kovapuulaadut ovat yleensä sen verran öljyisiä omasta takaa, että ne eivät välttämättä tarvitse muuta kausihuoltoa kuin putsausta harjaamalla tai pyyhkimällä.
 Kuluttajat eivät kuitenkaan usein tiedä, mitä puuta kalusteet ovat. Nyrkkisääntönä on, että jos pöytä tai tuoli tuntuu kevyeltä, niin sitten se ei ole kovapuuta.
 Tiiviiden kovapuulaatujen solukkoon vettä ei pääse tunkeutumaan samalla tavalla kuin pehmeisiin puulaatuihin. Ne eivät ole yhtä herkkiä säärasitukselle kuin mänty, kuusi tai pyökki.
 Kovapuulaatujen säännöllinen öljyäminen aloitetaan vasta siinä vaiheessa, kun öljy alkaa imeytyä puuhun. Ja siinä voi mennä monta vuotta.
 – On hyvä testi kokeilla vesitipalla. Jos se vesi imeytyy puuhun, niin kyllä se öljykin sitten imeytyy sinne, sanoo Tikkurilan tekninen asiantuntija  Marianne Anttila .
 Hyvä esimerkki on lehtikuusi. Sitä ei välttämättä tarvitse öljytä ollenkaan. Siihen ei edes imeydy öljyä kuin vasta muutaman kauden jälkeen.
 Yhä useampi ulkokaluste on nykyään kovapuuta.  Moni kovapuulaji on itsessään öljyinen. Huolloksi voi riittää pelkkä puhdistus.   Ismo Pekkarinen / EOP
 Painepesurilla pestään vain naapurin kalusteet
 Ennen öljyämistä ulkokalusteet puhdistetaan. Luonnonystävä voi käyttää vaikkapa luonnonsaippuaa. Se sisältää kasviperäisiä öljyjä, jotka puhdistavat puun pinnan, mutta edesauttavat puun luontaisen öljyn säilymistä. Puuvillarätti on parempi puhdistaja kuin öljyä imevä mikrokuituliina.
 Hyvä puhdistaminen kannattaa, sillä puukalusteiden vihollinen on mustapilkkuhome. Vaarallista mustapilkkuhome ei ole. Ikävältä se kuitenkin näyttää.
 – Juuri siihen likaan tulee helposti hometta, sanoo puu- ja terassiöljyjä valmistavan Uula Colorin liiketoimintajohtaja  Sari Uunila .
 Siksi puhdistus olisi hyvä muistaa ja jaksaa tehdä myös syksyllä ennen kalusteiden talvisäilytystä. Myös terassipesuaineita on olemassa. Ne pehmentävät puussa olevaa vanhaa öljyä, jolloin uuden puuöljyn pitäisi imeytyä paremmin.
 Vaikka terassin pesussa painepesuri on nopea käyttää, ei puisia puutarhakalusteita pitäisi mennä korkeapaineella pesemään. Raju suihkutus nukkaa pinnan. Vanha vitsi onkin, että painepesurilla pestään vain naapurin kalusteet.
 Nopeudesta ei ole muutenkaan hyötyä, mikäli kalusteet on pesun jälkeen tarkoitus öljytä. Samana päivänä ei voi sekä pestä että öljytä. Puun on ensin kuivuttava kunnolla.
 – Tarvitaan pari kolme aurinkoista ja kuivaa päivää. Muuten se öljy jää siihen pintaan ja tekee kalvoa. Ihmiset eivät malta odottaa, Tikkurilan Marianne Anttila tietää.
 Jos öljyttävien kalusteiden pinta on päässyt kärsimään, voi pintaa ensin kevyesti hioa koneella puolikarkealla hiomapaperilla. Kalusteet kannattaa pestä kertaalleen jo ennen hiontaa, niin ei hio likaa mukana.
 Kovan mekaanisen kulutuksen alla olevilla terasseilla puuöljyä saatetaan tarvita vuosittain. Terassilautoja ei kuitenkaan kannata lakata tai maalata, sillä lakka tai maali halkeilee. Marcus Ziemann / Yle
 Osta iso purkki ja kaada pienempään
 Puuöljypurkista löytyy valmistajan merkintä aineen riittoisuudesta.
 Valmistaja saa määritellä puuöljyn riittoisuuden itsenäisesti. Mitään yhteistä standardia ei ole, joten eri tuotteita keskenään verratessa kuluttajan on luotettava valmistajan ilmoitukseen ”käytännön” riittoisuudesta. Se kannattaa huomioida, että puuöljyä imeytyy vähemmän hyväkuntoiselle kuin kuluneemmalle puupinnalle.
 Puuöljyissä on isoja hintaeroja. Moni hintavertailija tekee salapoliisityötä selvittäessään tuotteiden laatueroja. Netistä löytyvistä tarkemmista tuoteselosteista saatetaan esimerkiksi verrata, kuinka korkea eri tuotteiden kuiva-ainepitoisuus on.
 Mutta puuöljyn kohdalla korkeampi kuiva-ainepitoisuus ei kuitenkaan suoraan kerro, että tuote olisi öljyisempi ja sen vuoksi parempi kuin pienemmän kuiva-ainepitoisuuden tuote.
 Vertailua vaikeuttaa, että valmistajat eivät yleensä paljasta, mistä ainesosista puuöljy on valmistettu. Puuöljyn hinnasta suurin osa muodostuu käytetyistä sideaineista ja niiden laadusta. Liika öljyisyys voi jopa heikentää tuotteen käyttöominaisuuksia.
 Teknos Groupin tuotepäällikkö  Sini Puonti  ilmoittaa, että puuöljy on yleisnimitys kaikille öljymäisille puupinnoitteille, ja ne voivat sisältää eri määrän erilaisia öljyjä ja muita raaka-aineita.
 – Tyypillisesti puuöljyissä käytetään mänty- ja pellavaöljyä. Tarkkaa puuöljyn koostumusta voi selvittää tuotteen valmistajalta. Usein reseptejä kuitenkin käsitellään liikesalaisuuksina eikä niitä luovuteta yrityksen ulkopuolelle.
 On valmistaja kuka tahansa, hyvä rahansäästövinkki on ostaa mahdollisimman iso öljypurkki.
 Esimerkiksi yhdeksän litran purkin litrahinta on yleensä aina pieniä purkkeja edullisempi. Kun kausi on ohi, kannattaa ylijäämäöljy siirtää pienempään astiaan. Öljy säilyy hyvänä pitkään, kun täydessä purkissa ei ole ylimääräistä happitilaa.
 Puuöljyä ei kannata levittää varmuuden vuoksi tai tottumuksesta. Vesitippatestillä kannattaa ensin kokeilla, imeekö puu vettä. Jos puu ei ime vettä, ei se ime öljyäkään. Puu itsessään ei vaadi öljykäsittelyä. Puuöljyn vaikutus on ennen kaikkea esteettinen. Marcus Ziemann / Yle
 Vesi- ja öljyohenteisia puuöljyjä voi käyttää ristiin
 Saksassa ympäristö- ja hintatietoisia kuluttajia neuvotaan käyttämään erikoisöljyjen sijaan huomattavasti halvempaa pellavaöljyä.
 Suomessa lisäaineettoman pellavaöljyn käyttöä puutarhakalusteiden hoitoon ei kuitenkaan suositella. Pellavaöljy lisää ulkokäytössä puun pinnan homehtumista.
 – Puuöljy vaatii aina homeenestollisia aineita ja ne ovat yleensä kalliita, Uulan Sari Uunila mainitsee.
 Puuöljyä myydään sekä vesi- että liuotinohenteisena. Molemmilla on omat vannoutuneet käyttäjänsä.
 Vesiohenteista pidetään ympäristölle parempana tuotteena. Esimerkiksi laitureihin suositellaan vesiohenteista puuöljyä. Vesiohenteinen on sikäli erikoinen tuote, että luontaisestihan öljy ja vesi eivät liukene toisiinsa. Siksi sekaan tarvitaan saippuamaisia lisäaineita.
 Vesiohenteista puuöljyä saa nyt myös biopohjaisina. Tyypillistä bioöljyille on, että öljy levitetään ohuesti vain kertaalleen. Se kannattaa huomioida purkkien hintoja vertailtaessa.
 Nykyisin puuöljyn levittämiseen suositellaan siveltimen sijaan sientä. Sienellä öljyn saa painettua paremmin puuhun kiinni. Sekin säästää öljyä ja ympäristöä.
 Vesiohenteinen puuöljy vaatii enemmän taitoa ja sillä tulee helpommin läikikäs pinta, tietää Tikkurilan tekninen asiantuntija Marianne Anttila.
 – Liuotinohenteinen puuöljy antaa enemmän aikaa työstää, vesiohenteinen kuivuu nopeammin.
 Mutta tuotteita voi käyttää ristiin. Jos on viime keväänä käyttänyt liuotinohenteista puuöljyä, ei mikään estä vaihtamasta nyt vesiohenteiseen – tai toisin päin.
 Puuöljypurkissa valmistaja ilmoittaa muun muassa öljyn riittoisuuden. Eri valmistajien tuotteiden hintaa vertailtaessa, kannattaa vertailla myös valmistajan ilmoittamia tietoja riittoisuudesta. Osa valmistajista ilmoittaa tiedot erikseen kuluneelle ja uudelle puupinnalle. Kulunut pinta saattaa imeä kaksinkertaisen määrän öljyä. Marcus Ziemann / Yle
 Vain sävytetty öljy suojaa puuta auringolta
 Suomessa painekyllästetty puu on edelleen suosituin terassien ja portaiden rakenteissa. Tuore painekyllästetty lauta on kuitenkin märkä. Sen kuivumista pitää jaksaa odottaa mielellään seuraavaan kevääseen ennen ensimmäistä öljyämistä. Kevät ja alkukesä ovat parasta öljyämisaikaa, sillä ilmankosteus on silloin matalimmillaan.
 Lämpökäsitelty puu voidaan öljytä heti uutena. Ilman käsittelyä sen väri haalistuu nopeasti. Yleensä yksi ja sama puuöljy käy kaikille puulaaduille.
 Ulkokalusteet kannattaa suojata auringolta sävytetyllä puuöljyllä. Ainakin ensimmäisellä käsittelykerralla puuöljyssä olisi oltava mukana väriä.
 – Se pigmentti suojaa auringolta. Kirkkaasta öljystä se UV-säteily menee läpi, Tikkurilan Anttila sanoo.
 Puuöljyn pitäisi siis päästä tunkeutumaan puun sisälle, eikä jättää kalvoa. Valmistajat tietävät, että suomalaiset ovat vuodesta toiseen kalusteiden ”ylihoitajia”. Öljyä levitetään liikaa ja yleensä vielä liian usein.
 Valmistajien asiantuntijat saavat puhelimessa jatkuvasti kuulla, kuinka asiakkaat kuvailevat, että he ”maalaavat” puuöljyllä. Moni levittää sävytettyä puuöljyä aivan liikaa tummempaa ja tasaisempaa värisävyä toivoessaan.
 Imeytymätön puuöljy pitää pyyhkiä puun pinnasta pois. Se on kalliin puuöljyn tuhlausta.
 Ja vielä yksi tyypillinen virhe.
 Kevätauringon innostamat suomalaiset levittävät puuöljyä usein auringonpaisteessa. Öljyn sideaineet haihtuvat auringossa liian nopeasti, jolloin lopputulos kärsii. Haihtuvien yhdisteiden hengittäminenkään ei ole terveellistä.
 Vastaöljyttyjen kalusteiden on järkevää antaa kuivua varjossa muutamia tunteja. Sen jälkeen pinnan voi halutessaan kiillottaa liinalla.

Taas öljytään! Puisten pihakalusteiden öljyämisessä tehdään aina samat virheet – Opettele ainakin vesitippakikka


Summary: Tuhannet suomalaiset seuraavat sosiaalisessa mediassa eläimiä.

Sisu-kissa ottaa suuhunsa vanhan villasukan. Se on Sisun vauva. Kissa kuljeskelee ympäri asuntoa sukan kanssa ja laskee sen lopuksi maahan. Sitten alkaa laulu.
 – Villasukan sisällä on rapiseva kissanlelu. Kun Sisu leikattiin, se alkoi hoitaa sitä kuin vauvaa. Pitkä laulu alkaa aina, kun Sisu laskee villasukan suustaan. En tiedä, mikä se juttu on, kertoo Sisun omistaja  Mari Peippo .
 Sisun laulua on katsottu ja kuunneltu Facebookissa jo 55 000 kertaa. Mainittakoon, että Sisu on nimestään huolimatta tyttökissa. Oikea sukupuoli selvisi eläinlääkärikäynnillä sen jälkeen, kun Peippo oli pelastanut sen kadulta. Siksi Sisu sai toiseksi nimekseen Sisutar.
 Sisu oli pieni takkuinen pallo, kun Mari Peippo löysi sen. Terveysongelmat on nyt selätetty. Mari Peippo
 Sisu sai  oman Facebook-sivun  pari vuotta sitten.
 – Kun Sisu tuli minulle, aloin jakaa sen kuulumisia omaan Facebookiini ja kissaryhmiin. Tuli ihan hirveästi pyyntöjä, että perusta Sisulle oma sivu.
 Sivu lähti elämään omaa elämäänsä. Ensin Sisu sai joitakin kymmeniä seuraajia. Äkkiä heitä oli sata, sitten tuhat. Suosio oli Peipolle yllätys. Se on ollut niin kovaa, että monet ovat halunneet tulla Sisun kotiin katsomaan sitä.
 – Heitä oli kymmeniä. Yksi kävi Helsingistä asti. Vedin siihen sitten jossain vaiheessa rajan, kun tulijoita olisi ollut ihan jatkuvasti.
 Murtunut katse vei sydämen
 Peippo kirjoittaa päivityksiä kissan näkökulmasta. Sivulla esiintyy Sisun lisäksi myös Peipon toinen kissa Viivi. Eivät tosin omasta tahdostaan.
 – Ne eivät ole sydänystäviä. On aika yleistä, ettei kaksi tyttökissaa tule toimeen keskenään. Viivi oli tottunut olemaan talon kuningatar, ja Sisu tuli niin yllättäen.
 Sisu ja Viivi eivät pidä toisistaan. Mari Peippo
 Sisu tuli haminalaisen Peipon elämään talvella 2016. Silloin hän näki kaupasta tullessaan, kuinka pieni takkuinen karvapallo vilahti pihalla seisseen kontin alle. Peippo ei voinut unohtaa pikkukissan murtunutta katsetta. Hän polki monena päivänä pyörällä ympäri Haminaa etsimässä sitä.
 Lopulta kissa saatiin loukutettua. Kova pakkanen oli kuitenkin tehnyt tuhojaan. Sisun häntä ja toinen korvalehti menivät kuolioon. Korvalehti putosi, ja hännästä piti leikata puolet pois.
 Sisulla oli pitkään terveysongelmia, mutta ne on nyt selätetty. Se viettää tätä nykyä varsin tavallista kissanelämää. Aivan tavallinen kissa se ei kuitenkaan ole.

 Murisee kuin koira
 Mari Peippo pukee Sisulle joka päivä valjaat ja lähtee sen kanssa ulos. Yleensä kissat ovat valjaissa melko rauhallisia ja haistelevat ympäristöä. Mutta ei Sisu.
 – Se vetää minua tuolla pitkin metsiä. Ihan kuin olisi lenkillä koiran kanssa. Sisu myös murisee, jos kuuluu epäilyttäviä ääniä tai askelia.
 Sisu on myös hyvin energinen ja mukana kaikessa, mitä Peippo kotona tekee. Se haluaa myös paljon huomiota ja ottaa sen hyvällä tai pahalla.
 – Se on tosi mustasukkainen minusta, vaikka yritän antaa molemmille huomiota tasapuolisesti. Se voi olla peruja jostain pentuajoilta, kun se ei hellyyttä saanut.
 Päivitysten tekeminen Facebookiin ei ole aina helppoa, mutta onneksi Sisu on hyvin ilmeikäs kissa. Yhdessä kuvassa Sisu seisoo pihalla leijonanharja päässään. Näyttää siltä, kuin se kuvittelisi oikeasti olevansa leijona.
 Mari Peippo julkaisee Sisun Facebookiin sisältöä lähes päivittäin. Satu Krautsuk / Yle
 Mari Peippo törmäsi leijonahattuun etsiessään nettikaupasta itselleen kissa-aiheisia vaatteita. Hattu oli kissoille tarkoitettu ja hän ajatteli, että se näyttäisi hauskalta Sisun päässä.
 Kun hattu tuli postissa, Peippo yritti ensin laittaa hattua Sisulle sisätiloissa.
 – Neiti pyyhkäisi tassulla oitis sen pois. Vein Sisun takapihalle, koska siellä on aina jotain mielenkiintoista tiirattavaa. Sisu suostui pitämään hattua ehkä kymmenen sekuntia, että sain otettua kuvan, Peippo kertoo.
 Kuva keräsi nopeasti satoja reaktioita.
 Sisu perusti eduskuntavaalien alla Facebookissa myös oman puolueen, jonka ainoa ehdokas se oli. Mäy-puolue ajaa luonnollisesti kissojen etuja.
 Sisu ajaa kissojen oikeuksia vaatimalla kaikille kissoille rakastavaa kotia. Ja rauhallisia päiväunia ilman imurihirviötä. Mari Peippo
 Sisu ja Viivi saavat myös fyysistä fanipostia. Sisulle sitä tulee enemmän. Ihmiset lähettävät ruokaa, herkkuja ja lahjakortteja eläinkauppoihin.
 – Jouluna ja Sisun syntymäpäivinä tulee kortteja. Yllätyslahjoja tulee pitkin vuotta, Mari Peippo kertoo.
 Talvella Sisu valitteli Facebook-sivullaan kovia pakkasia. Yksi ihailijoista ompeli sille tassuihin töppöset.
 Maailmallakin ihastellaan
 Kovimmat fanit ovat eläkeikäisiä naisia, joilla on omiakin kissoja. Sivuprofiilin mukaan muutkin seuraajat ovat aikuisia, sekä naisia että miehiä.
 – Seuraajia on myös pitkin Eurooppaa ja jopa Afrikassa. He eivät varmaan edes ymmärrä, mitä kirjoitan.
 Sosiaalisessa mediasta on paljon lemmikeille perustettuja tilejä kuten Twitteristä esiintyvät Seppo-koira ja Topi The Dog. Facebookista löytyy myös Martti The Hanhi.
 Mari Peippo
 Tilit keräävät tuhansia seuraajia, vaikka sisältö on yksinkertaista: loikoilua, syömistä, ihmiselämän ihmettelyä pilke silmäkulmassa. Mediatutkija  Paula Haara  Tampereen yliopistosta uskoo, että se juuri on suosion takana.
 – Se vastaa samaan tarpeeseen kuin kissavideo-ilmiö. Ihmisen perspektiivistä sisältö ei ole kovin kiinnostavaa eikä varmaan edes ylittäisi julkaisukynnystä, mutta lemmikkitileillä tyhjänpäiväisyys on se pihvi, Haara toteaa.
 Vaikuttamispyrkimyksiä
 Seuraajat ovat aktiivisia reagoimaan kuviin tai videoihin ja jakamaan niitä. Siksi osa lemmikkitilien ylläpitäjistä yrittää myös vaikuttaa eläimen kautta. Taustalla voi olla ammatillisia, kaupallisia tai ideologisia tavoitteita. Haara on kiinnittänyt huomiota siihen, että poliitikot esittelevät välillä lemmikkejään julkisuudessa.
 – Petteri Orpon Pessi-koiralla on ollut oma Facebook-tili, mikä on aika kiinnostavaa. Ihmisiä voi aktivoida ja saada sitoutumaan lemmikin kautta. Kaupallisuus olisi aika päälleliimattua. Itse uskon, että ihmiset arvostavat nimenomaan arkisuutta ja aitoutta.
 Orpon Pessi-koiran tili katosi Facebookista vaalien jälkeen.
 Fanit muistavat Sisua merkkipäivinä ja muulloinkin korteilla ja lahjoilla. Satu Krautsuk / Yle
 Järkeään tai arvostelukykyään ihmiset eivät ole menettäneet, vaan todennäköisesti he hakevat eläimistä kevennystä kovien uutisten keskelle ja vastapainoa sosiaalisen median kärkkäälle keskustelukulttuurille. Erilaisen mielipiteen ilmaiseva ihminen teilataan somessa helposti, mutta eläin saa olla hassu ja höhlä ja tyhmäkin.
 – On kiinnostavaa, kuinka ihmiset puhuvat eläimelle suoraan. Kielenkäyttö on vähän höpsähtävää ja kommentit hirveän positiivisia ja empaattisia.
 Sisällön tuottaminen koiran tai kissan nimissä voi tarjota mielekkäitä haasteita omalle luovuudelle ja teknisille taidoille. Mari Peippo on saanut paljon kiitosta Sisun Facebook-sivusta. Häntä on pyydetty jopa kirjoittamaan Sisusta kirja.
 – Käyn itsekin muiden lemmikkien sivuilla, koska ne tuovat tauon päivään ja piristystä elämään. Olen niin henkeen ja vereen kissaihminen, että kaikki kissat ovat ihania.
 Satu Krautsuk / Yle

Kadulta pelastettu Sisu-kissa on nyt somejulkkis ja laulaja – tuntemattomat ihmiset pyrkivät jopa kotiin


Summary: Demokraattien mielestä tutkinnan löydökset ovat paljon luultua vakavampia. Presidentin vieminen valtakunnanoikeuteen kuitenkin jakaa ja epäilyttää demokraatteja.

Yhdysvalloissa  julkaistiin torstaina lyhennetty versio  erikoissyyttäjä  Robert Muellerin  Venäjä-tutkinnan kiistellystä loppuraportista. Demokraatit pitävät presidentti  Donald Trumpia  koskevia löydöksiä raportissa vakavina, mutta he ovat yhä erimielisiä mahdollisten virkasyytteiden ajamisesta.
 Kokosimme pääkohdat raportin jälkipuinnista.
 Mitä uutta julkaisu paljasti?
 Maaliskuussa valmistunut raportti keskittyi presidentti Trumpin vuoden 2016 presidentinvaalikampanjaan ja sen Venäjä-kytköksiin. Lisäksi raportti selvitti, oliko presidentti yrittänyt estää oikeuden toteutumista ja tutkintaa.
 Yhdysvaltain oikeusministeri  William Barr  oli jo aiemmin toimittanut julkisuuteen oman tulkintansa ja tiivistelmänsä raportin annista, mutta demokraatit olivat syyttäneet Barria raportin päätelmien kaunistelusta.
 Nyt muokattuna julkaistu raportti arvioi, että Trumpin kampanjaväki toivoi saavansa vetoapua Venäjältä mutta ei syyllistynyt salaliittoon. Trump itse pyysi toistuvasti kampanjan aikana alaisiaan etsimään käsiinsä hänen vastaehdokkaansa, demokraattien  Hillary Clintonin  kadonneet sähköpostit.
 William Barr Erik S. Lesser / AOP
 Raportin mukaan Trumpin yritykset vaikuttaa Venäjä-tutkintaan epäonnistuivat lähinnä siksi, että hänen alaisensa kieltäytyivät tottelemasta Trumpin käskyjä.
 Raportti ei tee lopullista johtopäätöstä siitä, syyllistyikö Trump oikeudenkäytön estämiseen Venäjä-tutkinnassa vai ei. Mueller listaa raportissa kymmenen tapausta, joissa Trump pyrki estämään oikeuden toteutumista.
 Hän ei löytänyt riittävästi näyttöä Trumpin syyttämiseksi oikeuden estämisestä, mutta hän ei myöskään vapauttanut tätä epäilyistä. Mueller huomauttaa, että kongressi voi edelleen todeta Trumpin syylliseksi oikeudenkäytön estämiseen.
 Raportin värikkäimpiin kohtiin kuuluu kuvaus, jossa kerrotaan Trumpin reaktiosta hänen saadessaan tietää erikoissyyttäjän nimittämisestä.
 – Hyvä jumala. Tämä on kauheaa. Tämä on presidenttikauteni loppu. Olen kusessa, Trump oli sanonut.
 Trumpin huoli vaikuttaa raportin mukaan liittyneen siihen, että pitkäkestoinen tutkinta todennäköisesti veisi tilaa julkisuudessa ja haittaisi siten hänen muuta politiikkaansa.
 Miten presidentti Trump reagoi?
 Presidentti Trump kommentoi raportin julkistusta uhmakkaasti Twitterissä.
 – Ei vehkeilyä. Ei estämistä. Vihaajille ja radikaaleille vasemmistodemokraateille: Peli ohi, Trump tviittasi.
 – Olisin voinut erottaa kaikki, myös Muellerin, Trump julisti.
 Nancy Pelosi Andy Rain / AOP
 Miten Trumpin vastustajat reagoivat raporttiin?
 Demokraattien mielestä tutkinnan löydökset ovat paljon vakavampia kuin mitä alunperin on luultu.
 Kongressin demokraattijohtajien  Nancy Pelosin  ja  Chuck Schumerin  mukaan raportti antaa "häiritsevän kuvan presidentistä, joka on punonut petoksen, valheiden ja epäsopivan käytöksen verkkoa ja toiminut kuin laki ei koskisi häntä".
 Trumpin hallinto yritti ennakolta vaikuttaa puolueellisesti yleisön näkemyksiin Muellerin raportista, edustajainhuoneen puheenjohtaja Pelosi arvosteli.
 Pelosi syytti suoraan oikeusministeri Barria. Barrin julkisuuteen aiemmin toimittaman lyhyen tiivistelmän mukaan presidentti ei ollut syyllistynyt oikeuden estämiseen, vaikka näin suoraviivaista päätelmää Mueller itse ei tee.
 Demokraatit haluavat kuulla Muellerilta itseltään, miksi hän ei täysin vapauttanut Trumpia epäilyistä oikeuden estämisestä.
 Demokraatit ovat epäilleet Valkoista taloa lähellä olevan Barrin tulkintoja ja vaatineet toistuvasti koko raporttia nähtäväkseen tai julki.
 Onko Venäjä kommentoinut raporttia?
 Venäjän mukaan raportti ei todista, että Venäjä olisi puuttunut Yhdysvaltojen presidentinvaaleihin. Kremlin tiedottaja  Dmitri Peskov  arvioi, että raportissa ei esitetä mitään uutta tietoa tai uskottavia todisteita vaalihäirinnästä.
 Muellerin raportin mukaan Venäjä pyrki vaikuttamaan Yhdysvaltojen presidentinvaaleihin monin tavoin, muun muassa hakkeroimalla demokraattipuolueen sähköposteja
 Miksi raporttia ei ole vieläkään saatu julkaistua kokonaisuudessaan?
 Oikeusministeri Barr ei ole ollut halukas julkaisemaan raporttia sellaisenaan suurelle yleisölle, koska raportissa on salassapidettävää tietoa. Raportista julkaistiin nyt karsittu versio.
 Esimerkiksi  yhdysvaltalaislehti New York Times on kuvannut jutussaan , mitä kaikkea karsitusta versiosta on siistitty.
 Eräät kongressin jäsenet, kuten puolueiden johtohahmot ja kongressin oikeus- ja tiedustelukomiteat, saavat tutustua Muellerin raportin julkisuudelta salassa pidettyyn versioon ensi viikolla.
 Mitä tapahtuu seuraavaksi?
 Pallo on nyt kongressilla.
 Suhtautuminen eri jatkotoimiin, kuten virkarikossyytteiden ajamiseen presidenttiä vastaan, jakaa demokraatteja. Asiantuntijat eivät kuitenkaan pidä virkarikossyytteitä todennäköisinä.
 Demokraattien vasen siipi on ollut virkarikossyytteiden kannalla. Demokraattijohtaja Pelosi on kuitenkin toistuvasti torjunut virkasyytteiden ajamisen, jos perusteet niille eivät ole riittävän raskauttavia.
 Demokraattien johtohahmo kongressissa  Steny Hoyer   kertoi uutiskanava CNN:lle , ettei valtakunnanoikeusprosessi juuri nyt kannata.
 – Vaalit järjestetään puolentoista vuoden päästä. Amerikan kansa antaa oman arvionsa, hän sanoi.
 Yhdysvaltain seuraavat presidentinvaalit järjestetään ensi vuonna. Myös Trump saattaa pyrkiä hyödyntämään raporttia omassa kampanjassaan.
 Oikeusministeri Barrin on määrä todistaa lakivaliokunnalle toukokuun alussa. Demokraatit haluvat myös Muellerin todistamaan Barrin jälkeen.
 Yhdysvalloissa on vireillä myös muita Trumpin toimiin liittyviä tutkintoja. New Yorkissa liittovaltion syyttäjät perkaavat Trumpin liiketoimia.
 Lue myös:
 Trump: "Olisin voinut erottaa kaikki, myös Muellerin"  – Yle seurasi raportin julkistamista
 Muellerin raportti julkaistaan – kiinnitä huomio näihin viiteen kohtaan

Trump ei saanut puhtaita papereita Venäjä-raportista, demokraatit harkitsevat seuraavaa siirtoaan – lue tästä raportin jälkipuinnin pääkohdat


Summary: Pohjois-Irlannin poliisi tutkii 29-vuotiaan naistoimittajan murhaa terroritekona. Mellakka Derryssä alkoi poliisien asuntoratsioista.

Pohjois-Irlannissa poliisi tutkii 29-vuotiaan naistoimittajan murhaa terroritekona. Toimittaja  Lyra McKee  sai surmansa Derryssa puhjenneissa mellakoissa torstai-iltana, kun häntä kohti ammuttiin autosta.
 Hän menehtyi Irish Times-lehden mukaan myöhemmin sairaalassa.
 Mellakka Derryssä alkoi poliisien asuntoratsioista.
 Toimittaja Lyra McKee Jess Lowe / AOP
 Veriteosta epäillään katolilaisia tasavaltalaisia, jotka kannattavat Irlannin tasavallan ja Britanniaan hallinnollisesti kuuluvan Pohjois-Irlannin yhdistymistä.
 Vuonna 1998 solmitun pitkänperjantain rauhansopimuksen piti lopettaa unionistien ja tasavaltalaisten vuosikymmeniä jatkunut vihanpito ja vaientaa aseet polittisesta väkivallasta kärsineessä Pohjois-Irlannissa. Toisin kävi.
 Protestantit eli unionistit kannattavat Pohjois-Irlannin säilymistä osana Yhdistynyttä kuningaskuntaa. Tasavaltalaisten ääriryhmät eivät hyväksy pitkänperjantain eli Stormontin rauhansopimusta. Sopimuksen tarkoituksena oli taata rauha alueelle.
 Brexit kiristänyt ilmapiiriä Pohjois-Irlannissa
 Protestanttien ja katolilaisten väkivaltaisuudet vaativat 1960–90-luvuilla yli 3 000 ihmisen hengen. Sopimuksen avulla levottomuudet rauhoittuivat, vaikka epäluulo on kytenyt pinnan alla. Kiirastorstain iltana ilmapiiri kiristyi Londonderryssä ja poliisia heiteltiin polttopulloilla. Ajoneuvoja sytytettiin tuleen.
 Britannian lähestyvä brexit on kiristänyt ilmapiiriä Pohjois-Irlannissa. Epävakaus on eroprosessin aikana lisääntynyt. Enemmistö Pohjois-Irlannin asukkaista kannatti Britannian pysymistä unionin jäsenenä.
 Voit kommentoida uutista kello 20 saakka  Yle Tunnuksella .
 Lue myös:
 Pohjois-Irlannissa kasvaa itsenäisyystaistelijoiden uusi sukupolvi – "Britannia miehittää meitä edelleen"
 Journalist shot dead in Derry during riots

Pohjois-Irlannin hauras pääsiäisrauha rikkoutui – toimittaja ammuttu levottomuuksissa


Summary: PS:n puheenjohtajana Halla-aho ei ollut vielä kertaakaan aiemmin kirjoittanut polemiikkia nostattaneeseen blogiinsa.

Perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  on torstaina  päivittänyt Scripta-blogiaan . Kärkevää blogia lukevat tuhannet seuraajat ja juuri sen avulla Halla-aho valoi takavuosina perustan tämänpäiväiselle kansansuosiolleen.
 Edellisen kerran Halla-aho on julkaissut alustalla kaksi vuotta sitten huhtikuussa 2017, ennen puheenjohtajaksi nousemistaan seuraavana kesänä.
 Loikkarille ottaa politiikassa melkein aina ohraleipä.  Jussi Halla-aho
 Halla-aho purkaa eduskuntavaalien tulosta ja kirjoituksen kärjekkäimmässä kohdassa kerää yhteen puolueestaan loikanneiden kohtalon. Osuus on otsikoitu "Pettäjän tie":
 – Loikkarille ottaa politiikassa melkein aina ohraleipä.
 Halla-aho toteaa, että kaikki vuonna 2017 lähteneet putosivat eduskunnasta niin sinisten kuin kokoomuksenkin listoilla. Perussuomalaisista irtautunut Sininen tulevaisuus sai sunnuntain vaaleissa tasan yhden prosentin kannatuksen.
 Halla-aho itse oli eduskuntavaalien äänikuningas, minkä hän tuo kirjoituksessaan muistutuksen omaisesti esiin.
 Blogin päivittämisestä kertoi perjantaina ensin  Iltalehti .
 Vanhat tekstit kummittelevat hallitusneuvotteluissa
 Eilen torstaina Halla-aho oli haluton vastaamaan kysymyksiin vanhoista blogikirjoituksistaan, mikä johti erikoiseen tilanteeseen perussuomalaisten tiedotustilaisuudessa. Korkein oikeus  tuomitsi hänet sakkorangaistukseen  uskonrauhan rikkomisesta ja kiihottamisesta kansanryhmää vastaan koskien yhtä blogipäivitystä.
 Eilisessä tilaisuudessa blogimenneisyydestä tivannut toimittaja keskeytettiin ja häneltä  vietiin mikrofoni  suorassa verkkolähetyksessä.
 Aktiivisimmin Halla-aho on kirjoittanut blogiinsa  Scripta – kirjoituksia uppoavasta lännestä  vuosina 2005–2009. Yhteensä runsaat 400 julkaistua tekstiä keskittyvät paljolti arvostelemaan maahanmuuttoa ja monikulttuurisuutta.
 Median lisäksi muista puolueista on kyseenalaistettu, edustaako Jussi Halla-aho edelleen poleemisimpia blogikirjoituksiaan. Hallitustunnustelija  Antti Rinne  (sd.) on vaalien jälkeisissä haastatteluissa tuonut esiin henkilökohtaiset "ihmisyyteen liittyvät näkemyserot" ( MTV ,  Helsingin Sanomat ).
 Lue myös:
 Video: Perussuomalaisten tiedotustilaisuus kuumeni – toimittaja kysyi Halla-aholta vanhoista blogiteksteistä, Putkonen keskeytti

Jussi Halla-aho kirjoitti blogiinsa kahden vuoden hiljaiselon jälkeen – kokosi tylyt luvut loikkareista


Summary: Dingo oli raahannut taaperon yöllä perheen asuntoautosta suositulla lomasaarella. Viranomaiset ovat varoittaneet matkailijoita suojelluista dingoista.

Australiassa perheenisä onnistui pelastamaan pikkulapsensa dingon hampaista leirintäalueella Queenslandin Fraser Islandin hiekkasaarella.
 Dingo eli australianvillikoira oli onnistunut pääsemään yöllä perheen asuntoautoon suositulla lomasaarella. Se oli käynyt kiinni vuoden ja kahden kuukauden ikäiseen taaperoon ja raahannut hänet ulos.
 Autossa nukkumassa olleet vanhemmat heräsivät lapsensa huutoon. Pelastusviranomaisten mukaan isä karkotti tiehensä useita lähellä pyörineitä dingoja ja sai napattua lapsensa turvaan.
 Taapero kiidätettiin pelastushelikopterilla sairaalahoitoon. Hänellä oli pään ja kaulan alueella syviä haavoja sekä kallonmurtuma.
 Pelastusviranomaisten mukaan kyseessä oli kolmas kerta, kun dingo on hyökännyt lapsen kimppuun saarella tänä vuonna.
 Metsänvartijat tutkivat tapausta ja partioivat saarella.
 Fraser Island on osa Great Sandy National Park -kansallispuistoa ja Unescon maailmanperintökohde. Sen luonto, sademetsät ja hiekkadyynit houkuttelevat vuosittain runsaasti matkailijoita.
 Dingot ovat saarella suojeltuja. Fraser Islandilla arvioidaan olevan noin 200 dingoa, jotka liikkuvat enimmillään 30 eläimen laumoissa. Viranomaiset ovat varoittaneet matkailijoita dingoista ja kehottaneet pysyttelemään niistä etäällä.

Isä pelasti pikkulapsensa dingon hampaista Australiassa – useita villikoirien hyökkäyksiä alueella tänä vuonna


Summary: Pääsiäispyhät osuivat kalenterissa tänä vuonna pitkälle. Eteläisimmät avoimet hiihtokeskukset ovat Himos ja Sappee.

Kymmenet laskettelukeskukset ovat vielä pääsiäisenä auki aivan eteläisintä Suomea lukuunottamatta. Suomen hiihtokeskusyhdistyksen mukaan 37 laskettelukeskusta on auki pääsiäisenä. Tämä on noin puolet kaikista.
 Pääsiäistä on perinteisesti pidetty laskettelukauden kruununa. Tänä vuonna pyhät osuvat kalenterissa muihin vuosiin verrattuna varsin myöhään. Monet keskukset varsinkin Lapissa ovat auki vielä vappunakin.
 – Viime vuonna pääsiäinen oli pari viikkoa aiemmin ja Etelä- ja Keski-Suomen rinteissä oli tosi paljon väkeä. Tänä vuonna moni lopetti kauden jo aikaisemmin, vaikka lunta vielä rinteessä olisikin, kertoo rinteestä tavoitettu toiminnanjohtaja  Harri Lindfors .
 Esimerkiksi Pirkanmaalla Sappeella reilut puolet laskettelurinteen mäistä ovat auki pyhien ajan. Kausi päättyy pääsiäismaanantaihin. Sappee on Jämsän Himoksen ohella eteläisimpiä laskettelukeskuksia, jotka ovat auki tänä keväänä vielä tähän aikaan vuodesta.
 Rinneliiketoimintajohtaja  Kosti Puurunen  uskoo, että rinteissä käy muutamia tuhansia laskettelijoita pääsiäisen aikana.
 – Se on ihan mukava määrä. Ruuhkia ei pääse syntymään, Puurunen sanoo.
 Laskettelijoille on tiedossa lämmin ja poutainen viikonloppu. Esimerkiksi Sappeella lämpötila kohoaa ennusteen perusteella jopa 16 asteeseen. Auki olevat rinteet ovat Puurusen mukaan hyvässä kunnossa, vaikka päivällä hieman pehmenevät auringon lämmittäessä.
 Myöhäinen pääsiäinen ei ole Puurusen mukaan aiheuttanut erityisiä toimenpiteitä rinteiden kunnossapidossa.
 – Ei varsinaisesti. Normaali sulkemisaika on huhtikuun puolivälin paikkeilla. Vähän enemmän on laitettu lunta lumetusvaiheessa tiettyihin paikkoihin eli on varauduttu, että pystytään kausi jatkamaan tänne asti.

Pääsiäinen on huippusesonki, nyt puolet rinnekeskuksista kiinni – Sappeella +16: "On varauduttu, että pystytään kausi jatkamaan tänne asti"