Summary: Suurimmista puolueista kaikki muut paitsi perussuomalaiset haluavat Suomelta kunnianhimoista ilmastopolitiikkaa.

Eri puolueiden eduskuntavaaliehdokkaat ovat eri linjoilla siitä, mitä Suomessa pitäisi tehdä ilmastonmuutoksen torjumiseksi.
 Periaatteen tasolla lähes kaikki puolueet haluavat, että Suomi olisi kansainvälisesti etulinjassa ilmastopolitiikassaan, vaikka se olisi taloudellisesti raskasta. Suuremmista puolueista vain perussuomalaiset on eri linjoilla.
 Useimpien puolueiden ehdokkaat ovat kuitenkin haluttomia rajoittamaan kansalaisten elämää, kun puhutaan konkreettisista toimista ilmaston lämpenemisen hillitsemiseksi.
 Tiedot käyvät ilmi ehdokkaiden Ylen Vaalikoneeseen antamista vastauksista. Vaalikone on avattu tänään torstaiaamuna.
 Tästä pääset tekemään Vaalikoneen ja tutkimaan, miten ehdokkaiden kannat muun muassa ilmastokysymyksiin vastaavat näkemyksiäsi.
 Keskiarvo vaaliehdokkaiden vastauksista. Ehdokkaiden vastaukset pisteytettiin: Täysin eri mieltä (1), jokseenkin eri mieltä (2), jokseenkin samaa mieltä (4), täysin samaa mieltä (5).  Arvo 3 tarkoittaa, että ehdokkaiden mielipiteissä on hajontaa kannattajiin ja vastustajiin. Yle Uutisgrafiikka
 Vaalikoneeseen on vastannut noin 2 200 ehdokasta. Kun ehdokkaiden antamista vastauksista lasketaan keskiarvot, päästään tarkastelemaan sitä, mitä puolue kokonaisuutena on mieltä. Kyseessä ei siis ole puolueen virallinen kanta, vaan sen ehdokkaiden keskimääräinen mielipide.
 Ylen Vaalikoneessa muut kuin vihreät ja vasemmiston ehdokkaat olivat keskimäärin vastaan kaikkia kolmea vaalikoneessa kysyttyä ilmastotoimenpidettä.
 Useimpien puolueiden riveissä katsotaan, että bensa- ja dieselautojen myynnin kieltämisellä ei ole kiire:

 Ruotsi ja Tanska ovat kieltämässä uusien bensa- ja dieselautojen myynnin vuonna 2030. Suomessa kokoomus on ennen vaaleja halunnut profiloitua automyönteiseksi puolueeksi  isoilla tienvarsimainoksilla . Puolue on myös  lupaillut tekevänsä ilmastotoimet  siten, etteivät ne vie kohtuuttomasti rahaa tavallisen ihmisen kukkarosta.
 Ylen Vaalikone pähkinänkuoressa
 Ei lihaverolle, metsiä voi hakata lisää
 Vihreät ja vasemmistoliiton ehdokkaat katsovat, että suomalaisten lihansyöntiä voisi vähentää vaikka verottamalla. Muiden puolueiden ehdokkaat eivät suitsisi kansan lihankulutusta ainakaan veroilla.

 Lihankulutusta voitaisiin vähentää muun muassa nostamalla eläinperäisten tuotteiden veroa ja/tai keventämällä kasviperäisten tuotteiden verotusta.
 Ruoan ilmastovaikutus on kuluttajilla samaa luokkaa kuin liikenteen tai asumisen, ja lihan tuotanto kuormittaa ilmastoa raskaammin kuin kasvisruoan tuottaminen.
 Ehdokkaiden vaalikoneeseen antamissa perusteluissa verokepin vaihtoehdoiksi tarjotaan esimerkiksi tukea vähäpäästöisten, kasvisperäisten proteiinilähteiden tutkimukselle ja kotimaisen lihan syömistä.
 Vihreät ja vasemmistoliitto jäävät kaksin myös kysymyksessä, hakataanko Suomessa metsiä liikaa. Kansanedustajaehdokkaiden enemmistö ei pidä nykyisiä metsien hakkuita ylimitoitettuina.

 Kiista hakkuista  leimahti maaliskuun alussa , kun vihreiden kansanedustaja  Ville Niinistö  syytti pääministeri  Juha Sipilää  (kesk.) valehtelusta. Eri puolueilla on oma näkemyksensä siitä, ovatko hallituksen 80 miljoonan kuutiometrin hakkuutavoite kestävän kehityksen mukainen.
 "Kuinka tosissaan puolueet ovat?"
 Sitran hiilineutraali kiertotalous- teeman johtaja  Mari Pantsar  muistuttaa, että kaikki eduskuntapuolueet perussuomalaisia lukuunottamatta ovat  vastikään sitoutuneet  kiristämään Suomen ja EU:n päästövähennystavoitteita.
 – Vaalikonevastaukset herättävät kysymyksen, kuinka tosissaan puolueet ovat itse asiassa sitoutuneet  1,5 asteen tavoitteen  saavuttamiseen, Pantsar sanoo.
 Pantsarin mielestä puolueilta on unohtunut, että tavoitteen saavuttaminen vaatii päästöjen karsimista nollaan joka sektorilla.
 Meidän kaikkien pitää muuttaa kulutustottumuksia ja myös sitä, miten liikutaan.  Sitran Mari Pantsar
 Jos kansalaisten kukkaroa ja elintapoja kirpaisevia päätöksiä ei tehdä nyt, tottumukset tulevat muuttumaan joka tapauksessa radikaalisti myöhemmin.
 – Meidän kaikkien pitää muuttaa kulutustottumuksia ja myös sitä, miten liikutaan. Jos ilmastonmuutos ryöstäytyy käsistä, puhutaan maailmasta, jossa ruokaturva on heikentynyt, talouskasvu hidastunut ja ilmastopakolaisia on paljon, Pantsar sanoo.
 Mari Pantsar. Retu Liikanen / Yle
 Hän arvioi, että lihan hinta ja auton hankinta menevät niin syvälle kansalaisten arkielämään, että kansanedustajaehdokkaat varovat äänestäjien suututtamista vaalikonevastauksillaan. Hän ennakoi, että seuraavalla hallituksella on edessään kovia ilmastopäätöksiä.
 Suomessa on konsensus siitä, ettei sitouduta mihinkään tiettyyn ilmastolupaukseen  Politiikan tutkija Johanna Vuorelma
 Tutkijatohtori  Johanna Vuorelman  mielestä vaalikonevastaukset paljastavat sen, miten ilmastonmuutoksesta on soveliasta puhua Suomessa.
 Tampereen yliopiston tutkijakollegiumissa työskentelevän Vuorelman mukaan vastauksista piirtyy kaksi Suomen politiikassa laajasti hyväksyttyä, mutta keskenään ristiriitaista kantaa.
 – Ollaan valmiita sitoutumaan tavoitteseen, eli siihen, että Suomi on edelläkävijä. Mutta löytyy konsensus myös siitä, että ei sitouduta mihinkään tiettyyn lupaukseen, hän toteaa.
 Kuva Suomesta ilmastoasioiden edelläkävijänä ei siis toteudu varsinaisissa politiikkakysymyksissä. Tämä ei ole politiikassa mitenkään poikkeuksellista.
 – Kun pitäisi eritellä, mistä leikataan – se on politiikan ydintä, josta löytyvät politiikan kamppailut.
 Vaalikonevastausten perusteella Suomen käsitys itsestään Ilmastonmuutoksen torjumisen edelläkävijänä ei toteudu, sanoo tutkijatohtori Johanna Vuorelma. Tapio Rissanen / Yle
 Perussuomalaisten tai vihreiden ja osin vasemmistoliiton erot suhteessa enemmistöön eivät Vuorelman mukaan muuta kokonaiskuvaa suomalaisesta konsensuksesta. Pikemminkin yksittäisten puolueiden erot alleviivaavat keskimääräistä kantaa.
 – Muuten kaikki suuret puolueet ovat sen takana, että ei lähdetä tekemään radikaaleja päätöksiä siitä, miten tavoitteita ja edelläkävijyyttä voitaisiin toteuttaa, Vuorelma toteaa.
 Keskustan ja kokoomuksen kenttä ja johto eri mieltä ilmastoperiaatteesta
 Tuhansien vaaliehdokkaiden vastauslinja on kiinnostava varsinkin, kun sitä vertaa  hiljattaiseen Ylen ilmastokyselyyn puoluejohtajille .
 Vaikka vaalikonevastauksissa näkyy lähes joka puolueessa liikuttava yksimielisyys ilmastopolitiikan periaatteellisessa edelläkävijyydessä, helmikuun ilmastokyselyssä myös kokoomus ja keskusta vastustivat Suomen sooloilua yhdessä perussuomalaisten kanssa.
 Puoluejohtajilta kysyttiin tuolloin näin: "Tuleeko Suomen päästöjä leikata vähintään 55 prosenttia 2030 mennessä vuoden 1990 tasolta vaikka muut EU-maat eivät tästä sopisi?" Kysymys on toki tarkempi kuin vaalikoneessa.
 Eduskuntatalon pylväisiin kiipesi Greenpeacen ilmastomielenosoittajia Helsingissä 6. maaliskuuta. Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Näin suurpuolueet ratkaisisivat
 Jos vaalikoneessa ehdotetut ilmastoteot eivät sovi, mitä puolueet sitten tekisivät?
 Helmikuun ilmastokyselyssä puoluejohtajilta pyydettiin tärkeintä toimenpidettä ensi vaalikaudella.
 Kokoomus halusi siirtää verotuksen painopistettä työn verotuksesta haittaveroihin. Verotetaan enemmän sitä, mikä haittaa ilmastoa tai ympäristöä, ja vähemmän hyvinvointiamme eli työtä ja yrittämistä, vastasi puheenjohtaja  Petteri Orpo .
 Keskusta tavoittelisi lähes päästötöntä sähkön ja lämmön tuotantoa 2030-luvun loppuun mennessä.
 Perussuomalaiset estäisi hiilivuodon eli teollisuuden karkaamisen Suomesta itään. Suomalainen savupiippu on ympäristöteko, sanoi puheenjohtaja  Jussi Halla-aho .
 SDP tekisi ilmastovaikutusten arvioinnista normin lainvalmistelussa. Esimerkiksi jos joku valtion budjettipäätös lisäisi päästöjä, se kompensoitaisiin aina toisella toimenpiteellä.
 Lue lisää:
 Tee Ylen vaalikone täällä
 Kaikki vaaleista päivä päivältä: Tässä täydellinen opas politiikan superkevääseen
 Toimittajalta: Vaalikoneessa ministeri ja lähikiskan Möttönen ovat samalla viivalla, ja siksi tuloksen pitääkin yllättää
 Omistatko bensasyöpön auton? Ylen ilmastokysely puolueille paljastaa, että se voi tulla vieläkin kalliimmaksi

Ylen vaalikone on avattu – Vastaukset paljastavat puolueiden ilmastokannat: Kyllä ilmastokamppailulle, ei lihaverolle ja bensa-autojen kiellolle


Summary: Tarkastuksia tekevät kunnat joko oma-aloitteisesti tai aluehallintoviraston määräyksestä.

Kunnat ovat hoivakoteja koskevan kohun aikana tehneet muutamia satoja tarkastuksia vanhusten hoitokoteihin, kertoo Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontaviraston Valviran ylijohtaja  Markus Henriksson . Erittäin vakavia tapauksia on löytynyt joitakin kymmeniä.
 Tarkkaa määrää tarkastuksista Henrikssonilla ei ole tiedossa, koska niitä tekevät ensisijaisesti kunnat, jotka vastaavat palvelujen järjestämisestä.
 – Kunnat ovat tehneet joko oma-aloitteisesti tai aluehallintovirastojen määräyksestä hyvin paljon tarkastuksia, Henriksson sanoo.
 Kuntaliiton sosiaali- ja terveysasioista vastaava johtaja  Tarja Myllärinen  kertoo, että kunnat ovat tehostaneet valvontaansa.
 – Kohu on aiheuttanut mittavan lisääntymisen valvonnassa, Myllärinen sanoo.
 Henrikssonin mukaan tarkastuksia tehdään usealla tasolla. Palveluja tarjoavien laitosten pitää itse valvoa toimintaansa. Seuraavaksi tulee kuntien valvonta ja sitten valvontaviranomaisten eli aluehallintovirastojen ja Valviran valvonta.
 Henriksson kertoo, että Valvira on tehnyt yhteistyössä aluehallintovirastojen kanssa joitakin kymmeniä tarkastuksia.
 Vanhustenhoito on noussut esille, kun lukuisissa yksityisten yritysten hoitolaitoksissa on ilmennyt vakavia puutteita. Viimeksi esiin on noussut hoivayhtiö Attendon hoivakoti Siilinjärvellä Pohjois-Savossa.
 Attendo kertoi tiistaina, että se keskeyttää osittain tehostetun palveluasumisen hoivakoti Vänrikissä. Kaikki 21 vanhusta siirtyivät keskiviikkona Siilinjärven kunnan ja Kuopion kaupungin asumisyksiköihin.
 Tarkastukset tehdään riskien perusteella
 Henrikssonin mukaan tarkastuksia on tehty sen perusteella, minkälaiseksi riski arvioidaan eri yksiköissä. Tiedot eivät ole sen vuoksi kattavia.
 – Meillä on riskitietoa, missä yksiköissä saattaisi löytyä epäkohtia. Merkittävässä osassa niistä todella löytyy epäkohtia, jotka pitää korjata, hän kertoo.
 Myllärisen mukaan Valviran ja aluehallintovirastojen resurssit hoitaa valvontaa ovat pienet. Sen sijaan jokaisessa kunnassa on nimetty vastuuhenkilö.
 – Miten paljon valvontaa tosiasiallisesti tehdään vaihtelee kunnittain, koska esimerkiksi yritysten määrä vaihtelee paljon, hän kertoo.
 Paljon moitteettomia hoivakoteja
 Henriksson arvioi, että Suomessa on paljon hoivakoteja, jotka toimivat hyvin. Myös riskiperusteisissa tarkastuksissa on löytynyt moitteettomia yksiköitä.
 Hänen mukaansa tarkastukset ovat viimeisen puolentoista kuukauden aikana painottuneet yksityisiin hoitokoteihin. Ongelmia on kuitenkin ollut myös julkisen sektorin ylläpitämissä laitoksissa. Tarkkaa vertailutietoa ei kuitenkaan ole.
 Myllärinen kertoo, että kuntien itsensä hoitamissa yksiköissä ei ole ulkopuolista valvontaa. Kunnat tekevät itse omavalvontaa koskevia ohjelmia.

Vanhusten hoitokoteihin on tehty satoja tarkastuksia – erittäin vakavia tapauksia löytynyt joitakin kymmeniä


Ainakin neljä yhdysvaltalaista lentäjää raportoi Boeingin turmakonemallin ongelmista edellisen onnettomuuden jälkeen viime vuoden lopulla. Uutistoimisto AFP kertoo asiasta käytyään läpi Yhdysvaltain ilmailuviraston ylläpitämän vapaaehtoisen tietokannan dokumentteja.
 Nimettömänä jätetyt valitukset koskivat ongelmaa, jossa koneen nokka kallistui yllättäen alaspäin pian nousun jälkeen.
 Boeingin 737 Max -konetyyppi on määrätty laajaan käyttökieltoon Etiopiassa viikonloppuna sattuneen tuhoisan lento-onnettomuuden jälkeen. Sama konemalli putosi myös Indonesiassa viime lokakuussa. Kumpikin maahansyöksy tapahtui pian nousun jälkeen.

Lentäjät raportoivat Boeingin turmakonemallin ongelmista jo edellisen onnettomuuden jälkeen


Summary: Poliittiset vangit olivat tuoreen presidentin edeltäjän peruja.

Kongon demokraattisen tasavallan poliitikot

Kongon demokraattisen tasavallan poliittiset puolueet

Kongon demokraattisen tasavallan politiikka

Tammikuussa Kongon demokraattisen tasavallan presidenttinä aloittanut  Félix Tshisekedi  on armanut noin 700 poliittista vankia kertoo uutistoimisto AP.
 Tshisekedi allekirjoitti keskiviikkona asetuksen, joka liittyy hänen lupaukseensa predintinvaaleissa. Hän lupasi vapauttaa poliittisia vankeja sadan ensimmäisen päivän aikana maan presidenttinä toimiessaan.
 Vapautettavien vankien joukossa on edellistä presidentti  Joseph Kabilaa  arvostelleita opposition henkilöitä.
 Félix Tshisekedi julistettiin presidentinvaalien voittajaksi viime vuoden lopulla, mikä johti Kongon demokraattisen tasavallan esimmäiseen rauhanomaiseen vallansiirtoon maan itsenäistyttyö Belgiasta lähes 60 vuotta sitten.
 Hänen edeltäjän Joseph Kabila toimi presidenttinä 18 vuotta.

Kongon presidentti armahdaa noin 700 poliittista vankia


Summary: Päivän kielivalikoimaan kuuluu yhteensä yhdeksän eri kieltä.

Ylioppilaskirjoituksissa on tänään vuorossa lyhyen vieraan kielen koe.
 Kokelaiden päivän kielivalikoima on englanti, ranska, espanja, saksa, venäjä, italia, portugali, latina ja saame.
 Abiturientit aloittivat kevään yo-kirjoituksensa tiistaina.
 Ylioppilastutkintoon ilmoittautui nyt liki 40 300 kokelasta. Määrä on noin 600 pienempi kuin viime keväänä.

Yo-kirjoituksissa tänään lyhyen vieraan kielen koe


Summary: Senaatti päätti asiasta äänin 54–46.

Yhdysvalloissa senaatti on äänestänyt sen puolesta, että Yhdysvallat lopettaa Saudi-Arabian toimien tukemisen Jemenissä.
 Saudi-Arabia ja Yhdysvallat ovat pitkäaikaisia liittolaisia, ja Saudi-Arabian johtama liittouma tukee Jemenin sodassa maan hallitusta.
 Asiaa käsitellään seuraavaksi demokraattienemmistöisessä edustajainhuoneessa. Presidentti  Donald Trump  on uhannut käyttää asiassa veto-oikeuttaan. Yhdysvallat on perustellut Jemenin tilanteeseen sekaantumistaan sillä, että se pyrkii estämään Iranin vaikutusvallan kasvua alueella.

USA:n senaatti kannattaa tuen vetämistä Saudi-Arabian toimilta Jemenissä


Summary: Boeing 737 Max -koneella lentäminen on kielletty suurimmassa osassa maailmaa.

Etiopiassa viikonloppuna 157 ihmisen kuolemaan johtaneen lento-onnettomuuden koneen mustat laatikot lähetetään tutkittaviksi Ranskaan, kertoi Ranskan ilmailuonnettomuusviranomainen keskiviikkona.
 Ranskan viranomaisten mukaan laatikot lähetetään Eurooppaan torstaina. Ethiopian Airlines kertoi aiemmin keskiviikkona, ettei Etiopialla ole tarvittavia laitteita, joilla se pystyisi analysoimaan onnettomuuskoneen viimeiset hetket tallentaneita mustia laatikoita.
 Etiopiassa maahan syöksynyt lentokone oli Boeingin tuliterä 737 Max 8, jolla lentäminen on nyt toistaiseksi kielletty suuressa osassa maailmaa. EU-maiden lisäksi lentomallin käyttö oli keskiviikkoiltaan mennessä kielletty myös Kanadassa ja Yhdysvalloissa.
 Alkuviikosta konemallille lätkäisivät lentokiellon myös monet muut maat, kuten Australia, Kiina, Intia, Etelä-Korea, Indonesia ja Singapore.
 Myöhään keskiviikkona myös lentokonevalmistaja Boeing itse suositti, ettei 737 Max -koneilla toistaiseksi lennettäisi. Yhtiö päätyi ratkaisuun keskusteltuaan eri maiden ilmailuviranomaisten kanssa.
 Myös Yhdysvallat kielsi lentämisen
 Boeingin mukaan kyse on varotoimesta. Yhtiö kertoo tiedotteessaan luottavansa yhä täysin lentokoneen turvallisuuteen.
 Boeing kertoi ratkaisusta samoihin aikoihin kuin Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  ilmoitti, että maa kieltää 737 Max 8 ja Max 9 -mallien lentämisen alueellaan. Trump kertoi aikeistaan toimittajille Valkoisen talon ulkopuolella.
 – Me annamme hätätilamääräyksen, joka kieltää kaikki lennot 737 Max 8- ja 9-malleilla, Trump sanoi.
 Nairobiin Addis Abebasta matkalla ollut matkustajakone syöksyi sunnuntaina maahan pian nousun jälkeen. Sama konemalli oli kyseessä viime vuoden lokakuussa Indonesiassa tapahtuneessa lentoturmassa, jossa Lion Air -lentoyhtiön kone syöksyi Jaavanmereen ja vei mukanaan kyydissään olleet 189 ihmistä.
 Indonesian onnettomuus tapahtui niin ikään vain muutamia minuutteja koneen nousun jälkeen.

Etiopia lähettää turmakoneen mustat laatikot Ranskaan –  onnettomuuden syystä ei vielä selvyyttä


Summary: Britannia neuvotteli EU-erosta ilman selvää näkemystä parhaasta mahdollisesta lopputuloksesta.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Kolme asiantuntijaa arvioi Ylelle, miksi brexitistä sukeutui niin pitkä ja vaikea prosessi.
 1. Briteillä ei ole yhteisymmärrystä päämäärästä
 Kesäkuussa 2016 pidetyssä kansanäänestyksessä 51,9 prosenttia äänestäneistä ilmoitti kannattavansa Britannian eroamista Euroopan unionista. Kansalaisilta ei kuitenkaan kysytty, minkälainen EU:n ja Britannian suhde pitäisi eron jälkeen olla. Tämä epäselvyys brexitin luonteesta on heijastunut eroneuvotteluihin.
 Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen tutkimuspäällikkö  Katariina Nilsson Hakkala :
 – Britannia on poliittisesti hyvin jakautunut, mikä on vaikuttanut EU:n kanssa käytyihin neuvotteluihin. Kun briteillä ei ole ollut selvää käsitystä parhaasta mahdollisesta tuloksesta, myös välimallin ratkaisun löytäminen on ollut vaikeaa.
 Ulkopoliittisen instituutin Euroopan unioni -tutkimusohjelman ohjelmajohtaja  Juha Jokela :
 – EU-kansanäänestyksen piti ratkaista Britannian suhde EU:hun, mutta se ei siinä onnistunut. Sen sijaan EU-ero politisoitui entistä enemmän. Yhteistä rintamaa ei löydetty ja neuvottelut eivät edenneet toivotusti. Oppositiossa oleva työväenpuolue ei ole sekään onnistunut esittämään selkeää vaihtoehtoa brexitille.
 2. EU ei halua päästää Britanniaa helpolla
 Britannia jätti maaliskuun lopulla 2017 EU:lle virallisen eroilmoituksensa. Tästä ilmoituksesta käynnistyi kahden vuoden määräaika eroneuvotteluille. Nyt neuvottelut ovat ohi, mutta molempien osapuolten hyväksymää sopimusta ei ole saatu aikaan. Britannian parlamentti tyrmäsi tiistaina  pääministeri  Theresa Mayn  neuvotteleman sopimuksen .
 Katariina Nilsson Hakkala:
 – EU:lle on tärkeä osoittaa, että eroaminen unionista ei ole aivan helppoa ja täysin riskitöntä. Toisaalta Britanniaa ei haluta tieten tahtoen vahingoittaa, koska myös EU:n talous on riippuvainen siitä. Britannia on EU:lle tärkeä kauppakumppani myös tulevaisuudessa.
 Elinkeinoelämän keskusliiton Brysselin toimiston johtaja  Taneli Lahti :
 – Neuvottelut ovat olleet haastavat, mutta ei ole näyttöä siitä, että EU olisi ollut jotenkin erityisen tiukka tai ankara Britanniaa kohtaan. Johdonmukainen EU on kyllä ollut. Britannian päätös lähteä EU:sta perustui tunteisiin. Tässä prosessissa faktoilla oli kovin vähän sijaa. Nyt britit eivät itsekään tiedä, mitä he oikeastaan haluavat. He vastustavat sopimusta ilman selvää käsitystä vaihtoehdosta.
 3. Pohjois-Irlannin tilanne on haastava
 Britannian erotessa EU:sta  ainoa maaraja Britannian ja unionin välillä kulkee Pohjois-Irlannissa . Enemmistö brittiparlamentaarikoista ei halua Pohjois-Irlannin ja Irlannin tasavallan välille kovaa tullirajaa, jonka sopimukseton brexit toisi tullessaan.
 Mayn hallitus neuvotteli EU:n kanssa niin kutsutun backstop-vakuusjärjestelmän. Backstopin tarkoituksena oli taata, että raja pysyy avoimena, vaikka Britannia ja EU eivät onnistuisi sopimaan raja-asiasta kahden vuoden siirtymäajan aikana. Mayn sopimusta ei kuitenkaan hyväksytty.
 Katariina Nilsson Hakkala:
 – Yksittäisenä asiana Pohjois-Irlannin tilanne on osoittautunut erityisen hankalaksi sopia. Britannia haluaa eroon EU:sta, mutta samalla Pohjois-Irlanti halutaan pitää osana Britanniaa ilman kovaa rajaa. Tätä ristiriitaa on on vaikea sopia.
 Juha Jokela:
 – Pohjois-Irlannin tilanne on haastava, mutta itse mietin, olisiko senkään ratkaiseminen riittänyt pääministeri Mayn kriitikoille. Kun ensimmäinen sopimus tyrmättiin, pääministeri itse nosti Pohjois-Irlannin vakuusjärjestelyn keskeiseksi ongelmaksi, mutta todellisuudessa sopimukseen kohdistuva kritiikki oli tätä laaja-alaisempaa.
 .
 Ilkka Kemppinen / Yle

Miksi brexitistä tuli niin vaikea? Asiantuntijat antavat kolme selitystä


Summary: Boeing 737 MAX -peruutuksissa ei kuitenkaan sovelleta vakiokorvausehtoja.

Päätökset  keskeyttää liikennöinti  Boeing 737 MAX -koneilla eivät vapauta lentoyhtiöitä vastuusta lipun ostaneita matkustajia kohtaan.
 Kilpailu- ja kuluttajavirastosta kerrotaan, että jos lento olisi lähtenyt miltä tahansa Euroopan lentoasemalta ja sitä lentää EU-maan lentoyhtiö tai Norjan tai Sveitsin lentoyhtiö, niin korvausten suhteen sovelletaan EU-asetusta.
 – Se tarjoaa tällaisessa tilanteessa aina matkustajalle mahdollisuuden valita, ottaako hän lipun hinnan takaisin vai ottaako hän uudelleenreitityksen matkakohteeseen mahdollisimman pian vastaavilla kuljetusehdoilla, vai ottaako hän uudelleenreitityksen joskus myöhemmin hänelle sopivana aikana, jos paikkoja on saatavana, vahvistaa KKV:n ryhmäpäällikkö  Satu Toepfer.
 Valmismatkoissa viivästyminenkin voi olla virhe
 Vakiokorvaukset  eivät tässä tilanteessa tule kyseeseen, kun kyse on poikkeuksellisista olosuhteista. Niiden mukaan lennon viivästymisestä voi vaatia huolenpitoa ja pitkästä viivästyksestä vakiokorvausta.
 – Vakiokorvaukset eivät tule maksettaviksi, mutta jos valitsee lipun hinnan palautuksen, se on mahdollista saada, hän jatkaa.
 Lentoyhtiöiden reittilentojen ohella myös valmismatkojen järjestäjillä on vastuunsa.
 – Kannattaa seurata, järjestääkö matkanjärjestäjä korvaavan lennon tai matkan, ja jos se ei onnistu, niin sitten rahojen palautus. Jos sitten tulee viivästystä, että joudutaan etsimään korvaavaa kuljetusta, niin pakettimatkan ostajalla on mahdollisesti virheen perusteella oikeus hinnan alennukseen mutta ei vakiokorvauksiin.
 Lennot kannattaa maksaa luottokortilla
 Myös EU:n ulkopuolisten lentoyhtiöiden peruutuksissa kuluttajan kannattaa olla vaatimuksineen yhteydessä suoraan lentoyhtiöön tai matkanjärjestäjään.
 Usein yhtiöiden asiakaspalvelut ovat ruuhkaisia. Kuluttajan etujensa valvomiseksi yhtiön nettilomakkeen tai sähköpostin kautta tekemä vaatimus on kuitenkin riittävä.
 Lisäsuojaa kuluttaja saa silloin, jos hän on maksanut peruuntuneen lennon luottokortilla.
 – Jos lentoyhtiö on maksukyvytön tai haluton, kuluttaja voi osoittaa saman vaateen, joka hänellä on lentoyhtiötä kohtaan, luottokorttiyhtiölle, sanoo Toepfer.
 Lentoyhtiöiden ja Boeingin korvauksista kiista
 Lentoyhtiöiden ja Boeingin kesken on odotettavissa todennäköisesti pitkä ja pulmallinen vääntö lentoyhtiöille aiheutuneista taloudellisista menetyksistä. Halpalentoyhtiö  Norwegian on jo vaatinut  Boeingia maksamaan sille täysimääräisesti aiheutuneet vahingot.
 Norwegian on ollut alkuvuonna otsikoissa muutoinkin tiuhaan tahtiin.  Yhtiön talous  on ollut tiukan syynin alla, ja kuluttajat ovat olleet huolissaan asemastaan lipun ostajina.
 Markkinoilla on arvioitu, että yhtiön on pakko tehdä erittäin voimakkaita uudelleenjärjestelyjä.
 Liikennetekniikan professori, johtaja  Jorma Mäntynen  WSP Finland Oy:stä pitää Boeingin lentokonekieltoa monelta osin poikkeuksellisena.
 – Toki korvauksia voi aina vaatia. Mutta sitten pitää pystyä osoittamaan hyvin tarkasti se tekninen vika, Mäntynen sanoo.
 Uusissa koneissa on aika usein joitakin tyyppivikoja, jotka joudutaan sitten korjaamaan. Nyt selkeää tyyppivikaa ei Mäntysen mukaan ole pystytty osoittamaan.
 Lentokiellosta kovat tappiot
 – Onnettomuustutkinta on vielä pahasti kesken. Tässä on harvinaista se, että lentokieltoja ryhdyttiin asettamaan ensin Aasian maissa, sitten vähitellen tuli Euroopan maita mukaan ja sitten myöhemmin Euroopan lentoturvallisuusvirasto laittoi koko Euroopan alueen lentokieltoon tämän konetyypin vuoksi, professori Jorma Mäntynen.
 Tällainen menettelytapa on harvinaista, sillä yleensä asetetaan tietty konetyyppi kokonaan lentokieltoon ja kaikkialla maailmassa, jos siinä havaitaan ihan selkeästi jokin tekninen vika. Esimerkiksi Yhdysvaltojen ja Boeingin mukaan 737 MAX 8-koneet ovat lentokelpoisia.
 Tällä seikalla voi olla merkitystä myös mahdollisten korvausten saamisen kannalta. Miten voidaan vaatia korvauksia, vaikka koneella voidaan jossakin päin maailmaa lentää?
 Lentokoneen määrääminen pysymään maassa on aina jokaiselle lentoyhtiölle iso taloudellinen menetys ja taakka.
 – Jos joudutaan seisottamaan kallista konekantaa maassa, kun koneen pitäisi olla ilmassa suurimman osan vuorokauden ajasta, on rahan menetys selvää, professori Jorma Mäntynen selvittää.
 Kilpailutilanne voi muuttua
 Mäntynen huomauttaa, että myös korvaavaan kaluston etsiminen on työlästä ja kallista. Lisäksi koneiden vaihdot merkitsevät yleensä niiden reitittämistä uudelleen.
 – Tappioita voi syntyä myös kysynnän kautta. Ihmiset voivat alkaa välttää lentämistä tietyllä yhtiöllä, hän huomauttaa.
 Lentokielto vaikuttaa ainakin jollakin tapaa myös lentoyhtiöiden väliseen kilpailutilanteeseen. Sellaiset yhtiöt, joilla tätä konetyyppiä ei ole, saavat suhteellista etua.

Boeingin ja lentoyhtiöiden välille voi tulla pitkä ja rahakas kiista koneongelmien takia – Matkustaja saa rahat takaisin, mutta ei korvausta


Summary: Brexitiä tukevat vaikuttajat ovat saaneet suhteettoman paljon twiittijakoja EU-eroa vastustaviin verrattuna.

Twitteristä ja muualta sosiaalisesta mediasta on löytynyt merkkejä maailmanlaajuisesta vaikuttamisyrityksestä Britannian EU-eroa kannattavien tukemiseksi.
 Tieto löytyi tietoturvayhtiö  F-Securen asiantuntijoiden analysoitua  liki 24 miljoonaa twiittiä. Twiitit valikoitiin tutkittavaksi sen perusteella, että niissä mainittiin sana Brexit.
 Analysoinnin perusteella asiantuntijat kertovat useiden Ison-Britannian ulkopuolelle rekisteröityjen, vahvasti oikeistolaisten Twitter-tilien haltijoiden yrittäneen tukea ja vahvistaa Brexitin kannalla olevia.
 – Tutkimuksemme osoittaa ainakin sen, että verkossa on meneillään globaali vaikuttamisyritys, joka tukee Brexitiä kannattavan puolen sanomaa, kertoo F-Securen vanhempi tutkija  Andy Patel  yhtiön tiedotteessa.
 F-Secure kertoo saaneensa todisteita muun muassa siitä, että kaksi suosituinta eroa kannattavaa Twitter-vaikuttajaa on saanut suhteettomasti enemmän twiitti-jakoja verrattuna ero vastustaviin vaikuttajiin. Lisäksi keskusteluihin ja jakoihin on osallistunut useita Ison-Britannian ulkopuolisia käyttäjätilejä.
 Aineisto sisälsi noin 24 miljoonaa twiittiä noin 1,65 miljoonalta tililtä.
 Koko tutkimus löytyy F-Securen  News trom the Labs  -blogista (englanniksi).
 Lue myös:   Brittiparlamentti torjui sopimuksettoman EU-eron

F-Secure: Oikeistoryhmät yrittävät vahvistaa Brexit-puolta – Twitter tulvillaan vaikuttamisviestejä


Summary: Talossa sijaitsi koulu, jossa oli paikallisten mukaan noin sata oppilasta.

Jopa sadan lapsen ja lukuisten aikuisten pelätään jääneen loukkuun romahtaneen kerrostalon raunioihin. Joukossa on paljon lapsia, sillä rakennuksessa sijaitsi koulu.
 Tietoa kuolonuhreista ei heti ollut.
 Uutistoimisto Reutersin toimittaja näki, kuinka raunioista nostettiin yksi lapsi. Hän oli pölyn peitossa, mutta vaikutti fyysisesti vahingoittumattomalta. Yleisö hurrasi, kun esiin nostettiin myös toinen lapsi.
 Reutersin mukaan paikalliset kertovat, että raunioista on pelastettu kahdeksan lasta. Uutistoimisto AP:n tuorein uutinen puhuu jo paristakymmenstä pelastetusta lapsesta.
 AP:n mukaan raunioista kannettiin yleisön hurratessa yksi pölyn peittämä lapsi. Toinen lapsi vedettiin raunioista ja nostettiin pelastajan olalle. Lapsi oli veltto.
 Paikallisten asukkaiden mukaan koulussa oli noin sata oppilasta.
 Pelastuslaitoksen edustaja  Ibrahim Farinloye  kertoi uutistoimisto Reutersille, että yksityiskoulu sijaitsi kolmikerroksisen rakennuksen ylimmässä kerroksessa.
 Rakennus romahti noin kello 10 paikallista aikaa.
 Romahtanut talo sijaitsee Ita-fajin alueella Lagosin saarella. Alue on laguunissa paikassa, jossa Lagos sijaitsi ennen kuin se alkoi laajentua mantereelle.
 Huonot materiaalit aiheuttavat romahduksia
 Rakennuksen romahtaminen ei ole Nigeriassa mitenkään harvinaista. Syynä ovat huonolaatuiset rakennusmateriaalit ja löysä valvonta.
 Vuonna 2016 yli sata ihmistä kuoli, kun kirkko romahti Nigerian kaakkoisosissa. Samana vuonna Lagosissa romahti rakenteilla ollut talo. Turmassa kuoli 30 ihmistä.
 Lagosissa asuu noin 20 miljoonaa ihmistä.

Jopa sadan lapsen ja useiden muiden pelätään jääneen romahtaneen talon alle Nigeriassa


Summary: Historiallisesti merkittävän talon on omistanut 1940-luvulta lähtien Herättäjä-Yhdistys.

Herättäjä-Yhdistyksen kirjakauppa lopettaa toimintansa Etelä-Pohjanmaalla Lapualla tänä keväänä. Samalla yhdistys luopuu 40-luvun lopulta asti omistamastaan niin sanotusta Kosolan talosta, jossa kirjakauppa on toiminut.
 Lapuan keskustassa sijaitseva Kosolan talo tunnetaan Lapuan liikkeen perustajan ja IKL:n puheenjohtajan Vihtori Kosolan talona. Se toimi aikanaan muun muassa jääkäreiden värväyspaikkana ja Lapuan liikkeen päämajana.
 Lapualla on nyt virinnyt keskustelu Kosolan talon kohtalosta, kun Herättäjä-Yhdistys etsii talolle uutta omistajaa nettihuutokaupassa.
 Taloa ei ole suojeltu asemakaavalla, mutta se on Museoviraston ylläpitämässä valtakunnallisesti merkittävien rakennettujen kulttuuriympäristöjen  luettelossa .
 Tiukempaa suojelua
 Kosolan talon naapurissa asuva arkkitehti  Hilkka-Maija Antila  toivoo, että Lapualla ymmärretään talon historiallinen arvo. Hän toivoisi talolle tiukempaa suojelua.
 – Mielestäni asemakaava pitäisi uudistaa ja suojella talo asemakaavalla. Mielelläni näkisin myös sen, että talo suojeltaisiin rakennuslailla. Silloin se täytyisi pitää kunnossa ja siihen tarvittaisiin tietysti oikeasti ymmärrystä, tahtoa ja pääomaa.
 Hilkka-Maija Antila uskoo talon pysyvän kuitenkin pystyssä nykysuojelullakin. Siitä pitävät Antilan mukaan huolen niin paikallinen kotiseutuyhdistys kuin Etelä-Pohjanmaan museo ja Museovirastokin.
 Lapuan liikkeen museo?
 Lapualla on jo käynnistynyt keskustelu talon tulevasta käytöstä. Sitä on toivottu kunnostettavan asuntokäyttöön ja taloa on ehdotettu myös kievariksi.
 Hilkka-Maija Antila ehdottaa, että Kosolan talosta tulisi kaupunkilaisten yhteinen olohuone ja kokoontumispaikka erilaisille yhdistyksille ja kuppikunnille.
 – Toivon, että löytyy joku paikallinen taho, joka pystyy hankkimaan sen omistukseensa.
 Ajatus museotoiminnasta saa myös kannatusta Antilalta:
 – Ehdottomasti. Rakennuksessahan on tilaa - jonkun lähteen mukaan päärakennuksessa on ollut 21 huonetta. Lapualla ei ole paljon sellaista, mikä tekisi siitä kansallisesti kiinnostavan matkailukohteen, joten Lapuan liikkeen museo - mikä ettei!
 Lapuan tuomiokirkko ympäristöineen luokitellaan valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi Antti Kettumäki / Yle
 Pohjahinta 50 000 euroa
 Herättäjän Kirjakauppa on toiminut Lapualla yli 70 vuoden ajan. Kosolan talossa on myös Herättäjä-Yhdistyksen toimisto. Kirjakaupan lopettamisen takia Herättäjä-Yhdistys kertoi noin kuukausi sitten laittavansa toimitalonsa myyntiin.
 – Tässä Kosolan talossa on enemmän neliöitä kuin yhdistys tarvitsee, kertoi yhdistyksen  tiedotteessa  toiminnanjohtaja  Simo Juntunen .
 Taloa kaupitellaan nyt nettihuutokaupassa toista päivää. Sen pohjahinta on 50 000 euroa.
 Myynnistä huolehtivan Kirkkopalvelut ry:n kiinteistöpäällikön  Antti Kervisen  mukaan yhteydenottoja mahdollisilta ostajilta ei vielä ole tullut, mutta uteliaisuus on selvästi herännyt.
 – Sen näkee siitä, miten vilkkaasti netissä olevaa ilmoitusta on käyty katsomassa, toteaa Kervinen.
 Kervinen luottaa siihen, että ostaja Kosolan talolle löytyy, koska kohde on kiinnostava ja paikka on hyvä keskellä kaupunkia. Aika näyttää, minkälaiseen käyttöön historiallinen talo tulee.
 – Taloa ei saa purkaa eikä julkisivua muuttaa, mutta asemakaavassa tontti on määritelty asuin- ja liikerakennusten rakennuspaikaksi, joten ehkä talo tulee sellaiseen käyttöön, pohtii Kervinen.

Entistä Lapuan liikkeen päämajaa kaupitellaan nettihuutokaupassa – Kosolan talon kohtalo puhuttaa


Summary: Oikeudenkäynti alkoi suljetuin ovin. Toimittajat ja diplomaatit jätettiin istuntosalin ulkopuolelle.

Saudi-Arabiassa on alkanut oikeudenkäynti kymmentä naisaktivistia vastaan.
 Osa naisista on ollut vankilassa vuoden 2018 toukokuusta lähtien.
 Syyttäjät eivät ole etukäteen kertoneet, mistä rikoksista oikeutta käydään. Aiemmin viranomaiset kertoivat, että aktivistien epäiltiin yrittäneen horjuttaa "kuningaskunnan turvallisuutta, vakautta ja kansallista yhtenäisyyttä".
 Syytteessä on myös miehiä, joita on valtion mediassa luonnehdittu "pettureiksi ja lähetystöjen agenteiksi".
 Brittiläinen  The Guardian-lehti arvioi , että pidätykset saattavat olla konservatiivisen hallinnon viesti oppositiolle liian jyrkistä uudistusvaatimuksista.
 Ihmisoikeusjärjestöt ovat arvioineet, että aktivisteja saattaa uhata jopa vuosikymmenten vankeus. Kolmisenkymmentä maata, mukaan lukien EU, vaati maaliskuun alussa aktvistien vapauttamista. Myös Yhdysvaltain ulkoministeri Mike Pompeo otti asian esille vierailullaan Saudi-Arabiassa.
 Naisten oikeuksia ajaneet aktivistit vangittiin vain muutamaa viikkoa ennen kuin paljon julkisuutta saanut naisten ajokielto kumottiin Saudi-Arabiassa. Monet vangituista olivat kampanjoineet autonajo-oikeuden puolesta.
 Lue myös:
 Saudi-Arabiassa ajokieltoa uhmanneet naisaktivistit oikeuteen –  saattavat joutua jopa vuosikymmeniksi vankilaan

Naisaktivistien oikeudenkäynti alkoi Saudi-Arabiassa


Summary: Ampujat tekivät iskunsa jälkeen itsemurhan.

Kahdeksan ihmistä on kuollut kouluampumisessa Brasiliassa.
 Kuolleet ovat kuusi koululaista ja kaksi koulun opettajaa, kertoo uutistoimisto Reuters. Ampujat surmasivat itsensä ammuskelun jälkeen.
 São Paulon poliisin mukaan ammuskelu Raul Brasilin koulussa alkoi noin 9.30 paikallista aikaa. Kahden naamioituneen nuoren miehen nähtiin menevän rakennukseen ja avaavan tulen.
 Ammuskelussa loukkaantui noin 15 ihmistä.
 Ammuskelu tapahtui Suzanon kaupungissa São Paulon laitamilla.
 Ammuskelun syytä ei tiedetä. Ampujilla oli mukanaan useita aseita ja he olivat peittäneet kasvonsa hupuilla.
 Myös toinen ammuskelu – onko tapahtumilla yhteys?
 Poliisi kertoi paikalliselle Globo TV:lle, että ennen koulusurmia noin 500 metrin päässä tapahtui toinen ammuskelu. Heti ei ollut selvää, onko tapauksilla yhteyttä.
 Kouluammuskelut ovat harvinaisia Brasiliassa, vaikka Brasiliassa tehdään henkirikoksia enemmän kuin missään muualla.
 Edellinen suuri kouluammuskelu tapahtui vuonna 2011. Tuolloin entinen oppilas ampui kuoliaaksi 12 oppilasta Rio de Janeirossa sijaitsevassa koulussa.

Kahdeksan kuoli luoteihin koulussa Brasiliassa –  Kouluampumiset ovat väkivaltaisessa Brasiliassa harvinaisia


Summary:
Vaalit voittajaneen reformipuolueen mukaan keskustan on turha odottaa, että reformi tarjoaa
 sille pääministerin salkkua.

Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä (ALDE)

Viron keskustavasemmistolaisen keskustapuolueen valmius hallituskumppanuuteen oikeistopopulistisen EKRE:n kanssa riepottelee puolueen rivejä ja aiheuttaa huolta myös liberaalidemokraattisessa europarlamenttiryhmässä ALDE:ssa
 Keskusta hävisi toissa sunnuntain vaalit oikeistoliberaalille reformipuolueelle, mutta puoluejohtaja  Jüri Ratas  sanoi vaali-iltana tekevänsä kaikkensa, jotta keskusta on vastakin hallitusvastuussa. Perjantaina keskusta torjui hallitusneuvottelut reformin kanssa.
 ALDE:n johtaja  Guy Verhofstadt  on lähettänyt Ratasille sähköpostin, jossa hän pyytää vakavasti, että Ratas luopuisi hallitushankkeesta EKRE:n kanssa, kertoo  Politico -lehti.
 Vielä marraskuussa Ratas sanoikin yleisradioyhtiö  ERR:n  radiohaastattelussa, ettei yhteistyö EKRE:n kaltaisen puolueen kanssa ole mahdollista.
 Verhofstadt kutsuu EKRE:ä äärioikeistolaiseksi puolueeksi, joka tuo mieleen Euroopan fasistiset hallitukset. Yhteistyö EKRE:n kanssa olisi vaaraksi Viron yhteiskunnalle ja sen geopoliittiselle asemalle ja aiheuttaisi korvaamatonta vahinkoa liberaalien yhteistyölle, hän sanoi.
 Sekä keskustan yksi että reformin kaksi euroedustajaa ovat ALDE:n jäseniä.
 Nykyinen hallituspohja on liian pieni
 EKRE:n lisäksi keskusta neuvottelee Isänmaa-puoleen kanssa. Se on niin ikään konservatiivinen ja kansallismielinen, mutta linjauksissaan EKRE:ä hillitympi.
 Isänmaa on myös nykyisessä hallituksessa keskustan kumppani, kuten myös sosiaalidemokraatit.
 Niiden yhteinen paikkamäärä ei kuitenkaan enää riitä enemmistöön 101-paikkaisessa parlamentissa.
 Raimond Kaljulaid Esa Syväkuru/Yle
 Neljä keskustan 17-jäsenisen hallituksen jäsentä äänesti neuvotteluja vastaan.  Raimond Kaljulaid  pitää mahdollisena, että kiista hajottaa puolueen. Hänen mukaansa sekin olisi parempi kuin hallitusyhteistyö EKRE:n kanssa. Omana protestinaan hän erosi puoluehallituksesta.
 Millaisen hallituksen voisi muodostaa sellaisen puolueen kanssa, joka on toistuvasti muun muassa vähätellyt Hitlerin rikoksia ja jonka edustaja on sanonut, että lapsettomat naiset ovat "yhteiskunnalle haitallinen elementti", Kaljulaid kysyy  blogissaan .
 – Etenkin nuorista äänestäjistä mahtaa nyt tuntua samalta kuin Britannian nuorista Brexit-äänestyksen jälkeisenä aamuna tai Yhdysvaltain nuorista Trumpin voiton jälkeen, Kaljulaid arveli  ERR :lle.
  Reformi: Ovet auki muille paitsi EKRE:lle
 Reformipuolue on useaan otteeseen sanonut, ettei se ryhdy yhteistyöhön EKRE:n kanssa. Puolue toisti kantansa keskiviikkona puituaan uutta tilannetta. Reformi ilmoitti myös, että vaalivoittajana se pitää kiinni oikeudestaan pääministerinsalkkuun.
 Reformi sai toissa sunnuntain vaaleissa 34 edustajaa parlamenttiin. Keskustalla on 26 paikkaa, EKRE:llä 19, Isänmaalla 12 ja sosiaalidemokraateilla 10 paikkaa.
 Reformin puheenjohtajan  Kaja Kallaksen  mukaan puolueen tavoite vaalien jälkeen oli muodostaa hallitus keskustan kanssa tasavertaiselta pohjalta. Tarjousta pääministerinsalkusta keskustan on kuitenkin aivan turha odottaa, Kallas sanoi.
 Keskustan kieltäytymisen jälkeen todennäköisenä hallituspohjana pidettiin reformia, Isänmaata ja sosiaalidemokraatteja, kunnes keskusta sekoitti pakan omilla neuvotteluillaan EKRE:n ja Isänmaan kanssa.
 Kallaksen mukaan reformilla on avoimet ovet puolueille, jotka ovat valmiit neuvotteluihin, EKRE:ä lukuun ottamatta.
 Kristiina Kallas Esa Syväkuru/Yle
 Niukasti viiden prosentin vaalikynnyksen alle ja siksi ilman parlamenttipaikkoja jääneen uuden Viro 200 -puolueen johtaja  Kristiina Kallas  sanoo olevansa hyvin pettynyt kaikkien parlamenttipuolueiden johtajiin.
 Hänen mukaansa kaikki keskittyvät Viron edun sijasta tavoittelemaan vain puolueensa ja sen jäsenten etua.
 Valtakamppailu on vahingoittanut vakavasti kansan uskoa hallitukseen siitä riippumatta, millaiseen hallituspohjaan lopulta päädytään, Kallas sanoo  ERR:n  uutisessa.
 Lue myös: Viron suurimmista puoleista ei syntynyt hallituspohjaa – vaalivoittaja uumoilee salaisia sopimuksia

Viron keskustapuolueen ja oikeistopopulistien hallitustunnustelut  kuohuttavat Virossa ja europarlamentissa – "EKRE tuo mieleen fasistiset hallitukset"


Summary: Kanadalainen metsä- ja ilmastotutkija Werner Kurz arvioi, että metsien lisäkasvu voi tyrehtyä paloihin ja kuivuuteen.

Kanadan länsiosissa Brittiläisessä Kolumbiassa on viimeisen kahden vuoden aikana palanut yli miljoona hehtaaria metsää vuosittain.
 Vancouverissa työskentelevä tutkija  Werner Kurz  on arvostettu ilmastoraporttien ja metsien hiilitaseen laskennan tekijä. Hänen mukaansa Kanadan länsirannikon metsistä on metsäpalojen myötä tullut päästölähteitä hiilinielujen sijaan.
 Palaessa puista irtoaa runsaasti hiilidioksia. Kasvava metsä taas sitoo hiiltä ilmasta.
 Sama kehitys voi kohdata myös Suomea, sillä Kurzin mukaan hyönteistuhot, metsäpalot ja kuivuus uhkaavat metsiä myös täällä ilmaston lämmetessä. Osa puista hyötyy lisälämmöstä, mutta toiset kuolevat pystyyn.
 – Jos ilmasto lämpenee 5, 8 tai 10 astetta. Silloin puut stressaantuvat eivätkä voi lainkaan hyvin.
 Miten tämä kehitys etenee, sitä tutkitaan ympäri maailmaa.
 – Ymmärrys siitä missä, milloin ja miten ilmastonmuutos vaikuttaa metsiimme, on suuri haaste tieteelle, Kurz sanoo.
 Canadian Forest Service -laitoksessa työskentelevä Kurz sanoo, että Kanadassa ja muissa maissa on nähty, että ilmastonmuutokset voivat olla hyödyllisiä. Metsien hoidolla on myös onnistuttu kasvattamaan niiden kykyä sitoa hiiltä.
 Hän katselee ympäröivää suomalaista metsää ja miettii, miten männyt selviävät ilmaston lämpenemisestä. Jokaisella puulajilla on oma mukaavusalueensa ilmaston suhteen.
 – Nämä männyt kasvavat paremmin, kun kasvuaika pitenee. Jos maa on tarpeeksi paksu sitoakseen tarpeeksi vettä, niin puut voivat kasvaa paremmin. Näin ei kuitenkaan käy jos ilmasto lämpenee liikaa, Werner Kurz arvioi.
 Ilmasto- ja metsätutkija Werner Kurz sanoo, että metsien rooli ilmastonmuutoksen hillinnässä pitää arvioida myös niiden käyttötarpeiden mukaan. Markku Pitkänen / Yle
 Voiko Suomen metsiä hakata entistä enemmän?
 Suomessa mietitään parhaillaan, kestävätkö metsämme hakkuiden nostamisen 80 miljoonaan kuutioon vuodessa.
 Werner Kurz arvioi Suomen metsien kasvavan yli 100 miljoonaa kuutiota vuodessa, joten parikymmentä miljoonaa kuutiota puuta tulisi silti lisää hakkuiden jälkeenkin.
 Hän muistuttaa kuitenkin, että enemmän pitää miettiä, mitä hakatulla puulla tehdään. Pystytäänkö sillä esimerkiksi korvaamaan runsaasti kasvihuonekaasupäästöjä aiheuttavia terästä, betonia ja muovia.
 – Miettimällä ainoastaan näitä voimme päätellä, onko metsänhoitotavoilla ja puun käytöllä hyötyjä ilmastonmuutoksen hillinnässä.
 Ilmastonmuutos tuo joka tapauksessa muutoksia metsien kasvuun ja siksi metsänhoidolla ja hakkuilla on merkittävä vaikutus ilmastonmuutoksen hillinnässä.
 Svante Arrhenius havaitsi tutkimuksissaan vuonna 1896, että lisäämällä hiilidioksidia ilmaan maan lämpötila nousee.  Werner Kurz, tutkija, Canadian Forest Srervice
 – Meidän pitää myös tajuta, että metsät kilpailevat ruoantuotannon ja muun maankäytön kanssa, joten meidän on löydettävä tasapaino metsien käytössä ilmastonmuutoksen hillinnässä ja ihmisten tarpeiden kanssa, Kurz painottaa.
 Hallitustenvälinen ilmastopaneeli IPCC valmistelee parhaillaan raporttia ilmastonmuutoksen ja maankäytön yhteyksistä. Tänä vuonna julkaistavan erikoisraportin pääkohtia ovat maankäyttösektorilla tehtävien ilmastonmuutoksen hillintätoimien tasapaino ja vaikutukset.
 Hillinnällä voidaan vähennetää päästöjä tai luoda hiilinieluja. Raportissa pohditaan myös, miten eri valinnat vaikuttavat muun muassa ruokaturvallisuuteen ja eroosioon.
 Ilmastonmuutoksen kiistäjille Suomessa Metsäteollisuus ry:n kutsumana vieraileva Werner Kurz muistuttaa, että hiilidioksidin kasvun vaikutukset löydettiin jo 125 vuotta sitten ja tutkimustieto lisääntyy koko ajan.
 – Katso ympärillesi, lue tieteellisiä julkaisuja ja näe todisteet itse.  Svante Arrhenius  havaitsi tutkimuksissaan vuonna 1896, että lisäämällä hiilidioksidia ilmaan maan lämpötila nousee.
 Jo 125 vuoden ajan olemme Kurzin mukaan tienneet tieteellisesti, että näin käy ja tutkimustieto tästä lisääntyy joka vuosi.
 Lue myös:
 Ilmastopaneeli: Ennusteet metsien hiilinielun kehittymisestä poikkeavat valtavasti toisistaan
 Tuore suomalaistutkimus: Metsillä voi olla luultua suurempi rooli ilmastonmuutoksen torjunnassa
 Suomen hakkuut ovat nyt ennätystasolla – metsät yhä tärkeämmässä asemassa ilmastonmuutoksen torjunnassa

Huippututkija: Metsät voivatkin muuttua päästölähteiksi – ilmaston lämpenemisen vaikutuksissa vielä paljon kysymysmerkkejä


Summary: Ruotsi saattaa lopettaa kansaneläkkeen maksun ulkomaille.

Ruotsissa pohditaan, maksetaanko asumisperustaista takuueläkettä enää tulevaisuudessa eläkeläisille Suomeen. Eläkkeen nimi on Ruotsissa takuueläke eli garantipension.
 17 000 suomalaisen paluumuuttajan takuueläke on vaakalaudalla , jos Ruotsissa päätetään lopettaa kansaneläkkeen maksu ulkomaille. Pahimmillaan sen maksamisen lopettaminen kurittaisi Ruotsista pientä eläkettä saavia suomalaisia.
 Yli 20 vuotta Ruotsissa asuneen ja nykyään torniolaisen pariskunnan  Antero  ja  Sylvi Peltosen  Ruotsista saatavasta eläkkeestä lähtisi pois yhteensä noin 350 euroa. Vaimo Sylviltä leikkaantuisi peräti puolet Ruotsin eläkkeestä.
 – Jos olisi normaali eläke, sen ehkä saattaisi sulattaa. Mutta kun me ollaan pienellä eläkkeellä kituutettu, niin meille se olisi paljon. Vaimon eläke putoaisi alle minimieläkkeen. Jos 850 euroa on tällä hetkellä ja siitä otetaan 260 pois, niin eihän siitä jää edes kuuttasataa euroa, sanoo Antero Peltonen.
 Takaisin Ruotsiin?
 Moni Ruotsissa osan työuraa tehnyt suomalainen tuntee kokevansa vääryyttä, jos ennestäänkin pientä eläkettä leikataan. Yksi ratkaisu välttää mahdollinen eläkkeenmenetys olisi muuttaa takaisin Ruotsiin, mutta se on tuskin monellakaan paluumuuttajalla ensimmäisenä mielessä, kertoo Antero Peltonen.
 – Kun on erehtynyt Arpelaan rakentamaan talon, niin eihän täältä pysty lähtemään Ruotsiin takaisin.
 Peltoset ovat yrittäneet vaikuttaa siihen, että takuueläkkeen maksamiskäytäntöä ei muutettaisi. Apuja tähän ei ole löytynyt Suomesta eikä Ruotsista. Esimerkiksi Eduskunnan oikeusasiamiehen toimistosta vastattiin, ettei asia kuulu heidän toimialaansa. Ruotsin ammattiliittojen keskusjärjestöltä hän sai myötämielisemmän vastauksen, että asiaan pyritään vielä vaikuttamaan.
 Ruotsin takuueläkettä maksetaan ainakin tämän vuoden loppuun saakka.

Ruotsissa työskennelleet pelkäävät takuueläkkeen loppuvan:
"Eihän siitä jää edes kuuttasataa euroa"


Summary: Metsäjänisten määrä Suomessa vähenee, kun rusakkokanta kukoistaa.  Lajit myös risteytyvät keskenään.

Metsäjänisten määrä on pienentynyt koko Suomessa radikaalisti. Samaan aikaan rusakoiden määrä on kasvanut voimakkaasti, erityisesti Etelä-Suomessa. Muutos on nähtävissä luonnonvarakeskuksen riistakolmiolaskemista, joita on kerätty jo 30 vuotta.
 Syynä ei ole rusakon ylivoimainen elinvoimaisuus metsäjänikseen verrattuna, vaan ilmastonmuutos. Tähän lopputulokseen tuli väitöskirjassaan filosofian maisteri  Riikka Levänen  Itä-Suomen yliopistosta. Hän kertoo, että ilmaston lämpenemisen myötä yleistyneet vähälumiset alkutalvet ovat myrkkyä metsäjäniskannoille. Jänisten karva nimittäin muuttuu alkutalvesta valkoiseksi, vaikka lunta ei olisikaan maassa.
 – Metsäjänis on silloin valkoinen huutomerkki tummassa maastossa, ja pedot pystyvät sitten saalistamaan niitä entistä helpommin, Levänen kertoo.
 Väitöskirjatutkija Riikka Levänen ja rusakon jäljet. Hän kertoo, että metsäjänisten ja rusakoiden risteytymistä tapahtuu kevättalvella, lisääntymisaikaan. Anton Rinta-Jouppi / Yle
 Ongelma johtuu siitä, että karvan vaihtumista valkoiseksi säätelee valon määrän muuttuminen, eikä lumen määrä.
 Petoeläinten määrän kasvu ja metsästyksen vaikutus metsäjäniksen kantojen pienentymiseen on pystytty sulkemaan pois tilastollisten tutkimusten avulla, luonnonvarakeskuksen tutkijatohtori  Markus Melin  kertoo.
 Jänisten määrää arvioidaan seuraamalla niiden jälkiä talvella.
 – Pahimmillaan Kainuun ja Oulun korkeuksilla jäljet ovat pudonneet puoleen siitä, mitä ne olivat vielä 30 vuotta sitten.
 Melinin alustavat tutkimustulokset viittaavat myös siihen, että lumettomat alkutalvet ovat harventaneen metsäjänisten määrää.
 – Valkoinen jänis mustaa maata vasten on naurettavan helppo saalis pedoille.
 Luonnonvarakeskuksen Markus Melin kertoo, että valkoinen jänis on helppo saalis erityisesti ilmasta saalistaville pedoille, kuten pöllöille ja haukoille.  Anton Rinta-Jouppi / Yle
 Rusakko porskuttaa ilmaston lämmetessä
 Tumman karvan talvella säilyttävä rusakko puolestaan hyötyy vähälumisesta alkutalvesta, sillä se löytää paremmin ruokaa itselleen. Rusakon liikkuminen on myös helpompaa vähälumisessa maastossa, koska siltä puuttuvat metsäjänisten lumikenkämäiset käpälät. Niiden avulla lumessa on helpompi liikkua.
 Molempien lajien levinneisyydet ovat joka tapauksessa muuttuneet. Metsäjänis vetäytyy kohti pohjoista, kun rusakko puolestaan levittäytyy samaan suuntaan. Väitöskirjatutkija Levänen rauhoittelee, että metsäjänikset eivät ole vielä häviämässä koko Suomesta.
 – Suomi on onneksi pitkä maa.
 Talvikarvan vaihtanut metsäjänis erottuu lumettomasta maastosta helposti. Mervi Kunnasranta / Luonnonvarakeskus
 Levänen myös painottaa, että rusakko ei ole uhka jänikselle. Kyseessä on luonnollinen kehitys, jossa vallitseviin olosuhteisiin paremmin sopeutuva laji menestyy ja huonommin sopeutuva kärsii. Myös muut talviolosuhteisiin sopeutuneet lajit kärsivät ilmaston lämpenemisestä.  Esimerkiksi naali on yksi häviäjä . (HS).
 Rusakko ja jänis risteytyvät – hyötyjä jälleen rusakko
 Väitöskirjaansa varten Levänen seurasi GPS-pantojen avulla metsäjänisten ja rusakoiden liikkumista Joensuussa. Rusakko näytti viihtyvän ihmisasutuksen lähellä, kun metsäjänis puolestaan liikkui enemmän metsässä.
 – Mutta lajien elinpiirit menivät kuitenkin päällekkäin, ja erityisesti lisääntymisaikaan, Levänen tarkentaa.
 Tämä johtaa lajien väliseen risteytymiseen. Risteytymistä tapahtuu paljon juuri Joensuun seudulla, sillä alueella molempien lajien kannat ovat vahvat. Risteymät ovatkin kaikkein yleisimpiä rusakon pohjoisen levinneisyysrajan tuntumassa, jossa jopa 30 prosentilla rusakoista on havaittu metsäjäniksen perimää. Etelä-Suomessa tämä osuus on vain noin kaksi prosenttia
 Riikka Levänen tutki yhteensä 1200 näytettä jäniksistä ja rusakoista sekä niiden risteymistä. Näytteitä toimittivat metsästäjät eri puolilta Suomea. Mervi Kunnasranta / Luonnonvarakeskus
 Risteytymisestä hyötyy erityisesti rusakko. Se saa metsäjänikseltä perimäänsä pohjoisessa ilmastossa hyödyllisiä geenejä, jotka vaikuttavat tautien vastustuskykyyn ja aineenvaihduntaan. Nämä geenit voivat edesauttaa rusakon sopeutumista ja selviämistä yhä pohjoisemmassa.
 Levänen selittää risteytymisen tapahtuvan siten, että rusakkouros parittelee metsäjänisnaaraan kanssa. Tästä syntyvä ensimmäisen sukupolven risteymä on välimuoto, jossa on kummankin lajin piirteitä. Kun se lisääntymiskykyisenä risteytyy uudestaan rusakoiden kanssa, käy niin, että metsäjäniksen piirteet häviävät. Lopputuloksena on rusakon näköinen eläin, jolla on metsäjäniksen geenejä perimässään.
 Risteymän erottaminen rusakosta on hankalaa ammattilaiselle ja vielä vaikeampaa asiaan perehtymättömälle.

Ilmastonmuutos on hävittämässä metsäjäniksen, mutta rusakko hyötyy – Tutkija: valkoinen jänis on huutomerkki pedoille


Summary: Viime vuoden merkittävimmät journalistiset teot palkittiin keskiviikkoiltana.

Vuoden jutuksi valitun, VW-konsernin autojen vaarallisesta turvavyöviasta kertovan jutun kirjoittajat Velimatti Honkanen, Jari Kujala ja Aimo Niemi. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Palkinnon perusteluissa jutun ja sitä seuranneen jatkojutun todetaan todennäköisesti pelastaneen ihmishenkiä. Juttujen seurauksena satoja tuhansia autoja jouduttiin kutsumaan takaisin.
 Näin toimittajat kertovat jutun tekoprosessista.
 Muut ehdokkaat vuoden jutuksi olivat Ylen A-studion toimittaja  Sara Rigatellin  juttu professori  Lauri Törhöseen  kohdistuneista ahdistelusyytöksistä sekä Urheilulehden toimittajien  Marika Lehdon ,  Mikko Marttisen ,  Tuomo Heitin  ja  Petri Lahden   reportaasi  joukkuevoimistelun valmennuskulttuurin varjopuolista.
 Lue Rigatellin ajatuksia ehdokkudesta ja juttuprosessista  täältä . Ehdokkuuden tuonut juttu puolestaan  löytyy täältä .
 Vuoden jutun kirjoittaneet Jari Kujala, Aimo Niemi (pahvihahmona) ja Velimatti Honkanen voittajaehdokkaiden julkaistustilaisuudessa Helsingissä 14. helmikuuta. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Vuoden journalisti Vappu Kaarenoja
 Vuoden journalistiksi on valittu Suomen Kuvalehden toimittaja  Vappu Kaarenoja .
 Palkintoperusteluissa todetaan näin: "Kaarenoja on melko lyhyessä ajassa noussut suomalaisen aikakauslehtijournalismin kärkikaartiin. Hän osaa kehittää persoonallisia jutunaiheita ja löytää tuttuihin aiheisiin uusia näkökulmia. Hänen yksinkertaista, tarkkaa ja elävää kieltään on myös ilo lukea."
 Ehdolla olivat myös freelancer-piirtäjä  Ville Ranta  ja Helsingin Sanomien toimittaja  Teppo Sillantaus .
 Journalistinen teko -palkinto lehdistönvapauskampanjalle
 Vuoden journalistisena tekona palkittiin Helsingin Sanomien  Land of Free Press  -kampanja, joka nosti esille lehdistönvapauden merkityksen  Donald Trumpin  ja  Vladimir Putinin  Helsingin huippukokouksen alla.
 Vuoden Journalistinen Teko -palkinnon saivat Helsingin Sanomien Alo Valtere (vas.), Veera Siivonen ja Kaius Niemi Land of Free Press -kampanjasta. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Kun Trump ja Putin saapuivat Helsingin huippukokoukseen, oli heitä vastassa lehden mainoskampanja. Saapumisreittiä oli reunustettu julisteilla, joissa presidenttejä piikiteltiin lehdistönvapauden rikkomuksista ja joissa heidät toivotettiin tervetulleiksi vapaan lehdistön valtakuntaan. Kampanja sai maailmanlaajuisen mediahuomion ja kohotti myös Suomen profiilia sananvapauden puolustajana, todetaan palkintoperusteluissa.
 Näin toimittajat kertovat kampanjan tekoprosessista.
 Samassa kategoriassa kisasi myös poikkeuksellinen ehdokas: suomalainen oikeusvaltio. Ehdokkuusperusteluissa asiaa avattiin näin: "Suomen laki ja oikeusvaltio asettuivat puolustamaan uhkailun, väärien ilmiantojen ja vihakirjoittelun kohteeksi joutunutta suomalaista mediaa ja toimittajia. Järjestelmä osoitti toimivuutensa, kun vale- ja vihasivustojen rikokset saivat tuomion. Työtään tekevien toimittajien vainoamiselle piirrettiin selvä raja."
 Lisäksi ehdolla oli Haaga-Helian koululaisten medialukutaitoa vahvistanut  Faktana kiitos!  -kiertue sekä vastuullisia toimittajien suojeleva ja valejournalismin tuomitsevat suomalainen oikeusvaltio.
 Minna Rytisalon Rouva C valittiin vuoden kirjaksi. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Minna Canthista kertova romaani vuoden kirja
 Vuoden kirjaksi valittiin  Minna Rytisalon   Rouva C.  Vaikuttava romaani avaa ikkunan historiallisen henkilön yksityiseen maailmaan, todetaan palkintoperusteissa.
 Vuoden kirjaksi olivat ehdolla myös  Juha Itkosen   Ihmettä kaikki  ja  Mia Kankimäen   Naiset joita ajattelen öisin .
 Kaikki Suuri Journalistipalkinto -ehdokkaat esittelyineen löydät  Suuren Journalistipalkinnon sivuilta .
 Bonnierin Suuret journalistipalkinnot jaettiin keskiviikkoiltana MTV:n järjestämässä gaalassa.
 Palkintoja jaetaan neljässä kategoriassa, joita ovat vuoden juttu, vuoden journalistinen teko, vuoden kirja sekä vuoden journalisti. Palkinnon perusteena on merkittävä journalistinen teko edeltäneen vuoden aikana. Jokaisen palkinnon rahallinen arvo on 7 500 euroa.
 Suuren Journalistipalkinnon saajat valitsee kymmenpäinen palkintolautakunta, jonka puheenjohtajana toimi MTV Uutisten vastaava päätoimittaja  Tomi Einonen . Lautakunnan jäsenet eivät saa osallistua edustamansa tiedotusvälineen piiristä tulleiden ehdotusten arviointiin.
 Lue myös:
 Naiset elokuva-alalla kertovat professori Lauri Törhösen vuosia jatkuneesta ahdistelusta – "Häirinnästä tuli sukupolvikokemus"
 Älä tuhoa uraasi kertomalla raiskauksesta, teatteriopettaja varoitti – vasta #metoon myötä tajusin, miksi vaikeneminen oli väärin
 Suuri journalistipalkinto -ehdokkaat julki – Ylen Sara Rigatellin juttu seksuaalisesta häirinnästä elokuva-alalla ehdolla vuoden jutuksi

Vuoden juttu paljasti VW-konsernin autojen vaarallisen turvavyövian – Vuoden journalistiksi valittiin Vappu Kaarenoja


Summary: Juha Sipilän johtama hallitus on tehnyt monia asioita, joista hänen seuraajansa ei kannata ottaa mallia.

1) Älä suututa oman puolueesi eliittiä
 Jokaista kunnianhimoista poliitikkoa ajaa eteenpäin erityinen vietti: vallanhimo. Poliitikot ovat ihmisiä, jotka haluavat päättää paitsi omista, myös kanssaihmistensä ja koko maan asioista.
 Varo siis astumasta miinaan pääministerikautesi alkumetreillä. Joka ainoa puolueesi asiantunteva ja kokenut kansanedustaja haaveilee hallitukseen pääsystä. Varo, ettet käännytä heitä itseäsi vastaan ja politiikkasi jarruiksi.
 Keskustan eduskuntaryhmästä levisi hallituskauden alussa huhu, jonka mukaan Juha Sipilä olisi ilmoittanut, ettei nimittäisi hallitukseensa yhtään itseään iäkkäämpää henkilöä. Tämä jäi kismittämään montaa keskustan kansanedustajakonkaria. Pääministeri  kiisti väitteen  myöhemmin puolueen lehdessä.
 Lisäksi Sipilä otti hallitukseen vaalien alla Keskustan jäseneksi houkuttelemansa yritysjohtajan, Anne Bernerin, jolla ei ollut aiempaa poliittista kokemusta.
 Keskusta maksaa yhä noista puheenjohtajansa virheiksi luetuista asioista. Puolue ei ole saanut näissä eduskuntavaaleissa listoilleen kaikkia potentiaalisia ääniharaviaan.
 2) Älä rakenna hallituksen tulevaisuutta näennäisen kannatuksen varaan
 Juha Sipilän hallitus  oli kaatua  kesällä 2017, kun valta perussuomalaisissa siirtyi Jussi Halla-aholle ja tämän kannattajille.
 Tilanne muuttui, kun perussuomalaisten eduskuntaryhmästä irtautui yli 20 kansanedustajaa, heidän joukossaan kaikki puolueen ministerit. Sipilän hallitus  päätti jatkaa  entisellä kokoonpanolla, alkuperäistä hallitusohjelmaa noudattaen, puolueloikkareihin tukeutuen.
 Perussuomalaisista irtautuneet kansanedustajat perustivat uuden puolueen, Sinisen tulevaisuuden. Sinisillä on ollut kohtuuttoman paljon ministereitä puolueen kannatukseen nähden.
 Tämä heikensi Sipilän hallituksen uskottavuutta, samoin se, että sinisistä loikkasi hallituskauden aikana useita kansanedustajia muihin eduskuntaryhmiin. Hallituskauden lopulla myös sinisten kansanedustajien  irtiotot  alkoivat uhata hallituksen ajaman sote-uudistuksen läpimenoa.
 Vastaavanlaiseen hallituksen tekohengitykseen ei vastedes pidä ryhtyä. Sellainen sisältää liikaa riskejä ja on myös demokratian hengen vastaista.
 3) Älä haukkaa liian suurta palaa, ettet tukehdu
 Muista kansanviisaus: Ahneella on paskainen loppu. Älä yritä toteuttaa montaa jättiuudistusta yhden vaalikauden aikana.
 Pilko sosiaali- ja terveydenhuollon uudistus  mielekkäisiin osiin ja pane niistä vain osa toimeen seuraavalla vaalikaudella. Jos hallitus onnistuu tekemään edes toimivan osauudistuksen, se on voitto.
 Etene samoin myös sosiaaliturvan uudistuksen kanssa. Roomaakaan ei rakennettu yhdessä päivässä.
 4) Suostu laajapohjaiseen lainvalmisteluun suurissa hankkeissa
 Älä pelkää yhteistyötä opposition kanssa. Koko kansakuntaa koskevissa, jättimäisissä uudistushankeissa on syytä tavoitella laajaa poliittista konsensusta  parlamentaarisella valmistelulla .
 Tällöin on mahdollista saada aikaan ratkaisuja, joiden perusteet kestävät yli useiden vaalikausien. Ei pidä kuvitella, että kaikki viisaus löytyy yhdestä puoluetoimistosta.
 5) Älä rakenna uudistuksia ristiriitaisten sulle-mulle-sopimusten perusteella
 Keskustan ja kokoomuksen ideologiset näkemyserot ja puolueiden sote-uudistukseen kytkemät strategiset tavoitteet haittasivat Sipilän hallituksen työtä koko hallituskauden ajan.
 Keskusta halusi toteuttaa sote-uudistuksen maakuntamallin pohjalta, kokoomus inhosi tuota ideaa. Kokoomus puolestaan halusi sote-palveluihin laajan valinnanvapauden, keskustalle se ajatus oli vastenmielinen.
 Keskusta ja kokoomus muokkasivat uudistuksen perusrakenteet  keskinäisen kaupankäynnin kautta . Priimaa piti tulla, mutta sutta ja sekundaa tuli. Puolueet kyräilivät toisiaan epäillen siitä pitäen, kuin ne olivat lehmänkauppaan päätyneet.
 Varmista siis, että jokainen hallituspuolue hyväksyy kaikki perustavat elementit valmisteilla olevista uudistuksista. Muista myös katsoa peiliin tätä asiaa tarkistaessasi.
 6) Älä hosu ja hätäile lainvalmistelussa
 Juha Sipilän hallitus  perui monia lakihankkeitaan  ja joutui palauttamaan aloitteitaan usein uudelleenvalmisteltaviksi. Kiihkeä ja hätäinen lainvalmisteluralli tuli kalliiksi ja teetti valtavasti turhaa työtä virkamieskunnalla.
 Toistuva uudistusten peruminen söi hallituksen uskottavuutta melkoisesti. Etenkin sote-uudistuksen valmistelun käänteissä syntyi tämän tästä vaikutelma, että hallitus yritti “kiivetä peppu edellä puuhun”. Tämä johtui siitä, että monet uudistuksen osat osoittautuivat perustuslain vastaisiksi.
 Anna siis lainvalmistelulle aikaa ja tutkituta perustuslain vaatimukset kunnolla jo siinä vaiheessa, kun virkamiehet valmistelevat hallituksen esityksiä ministeriössä.
 7) Älä uhkaile erolla, ellei ole tosi kyseessä
 Poliitikkojen ei pidä heittäytyä amatöörinäyttelijöiksi. Dramaattisia, teatraalisia näytöksiä ei kannata medialle järjestää, ellei niihin ole aidosti aihetta. Bluffi paljastuu yleensä aina melko pian.
 Vaalikauden aikana hallituskumppaneita ei kannata montaa kertaa  uhkailla erolla . Sellaisessa pelissä menettää pian omat kasvonsa.
 8) Älä harjoita sanelupolitiikkaa
 Oli hallitus väriltään millainen tahansa, sen on järkevää pyrkiä rakentavaan yhteistyöhön kaikkien merkittävien eturyhmien kanssa. Suomessa on saavutettu merkittäviä tuloksia laajaan kansalliseen yhteisymmärrykseen tähtäävällä konsensuspolitiikalla.
 Päättyvän vaalikauden aikana maan hallituksen ja palkansaajajärjestöjen suhteet ovat muuttuneet lähes jäätäviksi. Työmarkkinajärjestöjen ja hallituksen perinteisen kolmikantayhteistyön edellytykset heikkentyivät oleellisesti.
 Ratkaiseva käänne hallituksen ja palkansaajajärjestöjen suhteissa tapahtui sen jälkeen kun kilpailukykysopimuksella oli leikattu huomattavasti palkansaajien ja työttömien etuja.
 Sopimuksen synnyttyä ay-liike katsoi palkansaajien ja työttömien tehneen osansa valtakunnallisissa säästötalkoissa.
 Ay-liike sanoo hallituksen jatkaneen sen jälkeenkin  yksipuolisilla päätöksillä än muun muassa työttömyysturvan leikkauksia. Palkansaajajärjestöt ovat kokeneet hallituksen yrittäjä- ja työnantajajärjestöjen asianajajaksi.
 On selvää, että yhteiskunnan rakenteita ja pelisääntöjä pitää korjata ja tarkistaa koko ajan. Sitä ei kuitenkaan pidä tehdä hallituksen yksipuolisella sanelupolitiikalla. Sellainen rikkoo yhteiskuntarauhan.
 Yhteiskuntarauha on arvokas. Se synnyttää säästöjä, helpottaa eri eturyhmien sitoutumista kansallisiin tavoitteisiin ja vakauttaa poliittista ilmapiiriä. Tämä kaikki lisää hallituksen pelitilaa.
 9) Älä tee hallituksesta eturyhmäpolitiikan työkalua
 Valtaosa poliittisista puolueista on syntynyt ajamaan jonkin yhteiskunnallisen eturyhmän asiaa. Tuosta roolista maan hallituksessa istuvien puolueiden pitäisi pystyä irtautumaan ainakin jossain määrin.
 Maan hallituksen pitäisi palvella koko Suomen kansaa ja ajaa Suomen kansallista etua. Kukin puolue katsoo epäilemättä pyrkivänsä juuri tähän.
 Puolueiden ideologisista eroista johtuen niillä on kuitenkin varsin erilaisia näkemyksiä esimerkiksi siitä, millaiset talouspoliittiset ratkaisut ovat milloinkin maan onneksi.
 Jos hallitus mielii säilyttää kansalaisten luottamuksen, sen pitäisi kyetä harjoittamaan politiikkaa, jonka eri kansalaisryhmät kokevat oikeutetuksi.
 Näin kansalaiset saattavat tuntea esimerkiksi silloin, jos säästötoimet ja etuisuuksien leikkaukset kohdistuvat tasapuolisesti erilaisiin kansalaisryhmiin. Kansalaisten enemmistö odottanee myös, että hallitus muistaa olla heikkojen puolella.
 10) Muista keitä edustat ja mistä tulet
 Pääministerin suurin ongelma on siinä, että hänen pitää pystyä täyttämään yhtä aikaa monia vastakkaisia odotuksia.
 Hän onnistuu tehtävässään erinomaisesti vasta silloin, kun hallitus palvelee hyvin sekä koko kansakuntaa että pääministerin oman puolueen kannattajia. Jollei pääministeri tässä onnistu, hänen on turha haaveilla toisesta kaudesta maan johdossa.

Analyysi: Kymmenen neuvoa uudelle pääministerille –
Opi näistä Juha Sipilän kokemuksista


Summary: Legendaarinen Päitsi ajetaan viikonloppuna. Eemil Helander ja Eemil Pohjola tavoittelevat voittoa haastavassa endurokisassa.

Päijänteen ympäriajo ajetaan viikonloppuna 84 kerran. Yle kävi seuraamassa endurokuljettajien harjoittelua Asikkalassa ennen kisoja. Salpausselän moottorikerhoa edustava  Eemil Helander  kertoo, että enduro vie paljon tunteja hänen arjestaan.
 – Se on muutakin kuin ajamista, kuten pyörän laittoa ja kulkemista. Myös kunnosta on pidettävä huoli.
 Päijänteen ympäriajoon, tuttavallisemmin Päitsiin, Helander osallistuu nyt viidennen kerran. Tähän saakka huippusuoritukset ovat jääneet Helanderin osalta ajamatta Päitsissä, mutta maaliin hän on päässyt joka kerta. Tavoitteena Helanderilla on voittaa kilpailu, saavuttaa SM-mestaruus ja sen jälkeen ajaa MM-sarjassa.
 Eemil Pohjola ajaa Jämsän seudun moottorikerhon riveissä. Petri Niemi / Yle
 Kisaan osallistuu myös  Eemil Pohjola  Jämsän seudun moottorikerhosta. Hän on ajanut tänä vuonna EM-sarjassa. Pohjolalla on kokemusta Päijänteen talvisista maisemista monelta vuodelta.
 – Voitto on ollut muutaman kerran lähellä. Päitsi ollut iso juttu ja nyt tarkoitus on voittaa.
 Päijänteen ympäriajo ajetaan 16.–17. maaliskuuta. Heinolan Vierumäeltä käynnistyvään kisaan osallistuu noin 150 kuljettajaa.
 Päitsi on poikkeuksellisen haastava endurokilpailu: kuljettajat ajavat talvisissa olosuhteissa kaksi päivää ja niiden aikana jopa 800 kilometriä. Maastokokeita on parisenkymmentä, joissa ajetaan yli 200 kilometriä, loppuajo muodostuu siirtymätaipaleista.
 Maastokokeissa ajetaan paljon spooreissa eli lumisissa urissa. Menestys Päitsissä riippuu pitkälti kuljettajan spooriajotekniikasta.
 Lue myös:
 MM-Päitsin taival jäi lyhyeksi – lajin kattojärjestön päätös herättää hämmennystä
 Kylmää, lunta ja pimeää – Päijänteen ympäriajon 700 kilometriä vie mehut MM-kilpailijoilta

Katso kuinka hurjapäät ajavat kahdeksaakymppiä puiden välissä – Päijänteen ympäriajon lumiset spoorit ovat valmiina


Summary: Porvoon riistanhoitoyhdistyksen mukaan kyseessä saattaa olla sama yksilö, josta on tehty havaintoja Sipoossa ja Itä-Helsingissä.

Porvoon Sandvikissä on tehty mahdollinen susihavainto keskiviikkona alkuillasta, noin kello 17. Useat ihmiset tekivät saman havainnon Nesteen öljynjalostamon alueella.
 Porvoon Sandvikissä kuvattu tassun jälki lumessa. Timo Huovinen / Yle
 Porvoon riistanhoitoyhdistyksen toiminnanohjaaja  Joa Bergqvist  arvioi, että kyseessä saattaa olla sama yksilö, joka  havaittiin Itä-Helsingissä  aiemmin ja josta on havaintoja myös eiliseltä Sipoosta.
 – Todennäköisesti kyseessä on nuori yksilö, joka etsii kumppania ja omaa reviiriä, Bergqvist sanoo.
 Bergqvistin tietoon on tullut useita havaintoja Sipoosta tällä viikolla, mutta Sandvikin havainnosta hänelle ei ole vielä tullut tietoa ennen Ylen puhelua.
 – Yksittäisiä havaintoja tulee joka vuosi, mutta varsinaista susireviiriä ei ole vielä tiedossa Porvoon alueella, hän kommentoi.
 Bergqvist pyytää havaintoja tekeviä ilmoittamaan kaikista havainnoista oman alueen petoyhdyshenkilöille. Tämä mahdollistaa tilanteen seuraamisen ja susien liikkeiden kartottamisen. Riistanhoitoyhdistykset seuraavat, jäävätkö havaitut yksilöt alueelle.
 – Mikäli susi tulee pihapiiriin, silloin on syytä ottaa yhteyttä poliisiin, Bergqvist kommentoi.
 Lue myös:
 Video: Itä-Helsingissä liikkunut eläin oli todennäköisesti susi, vahvistaa poliisi
 Pääministeri Sipilä oli jyrätä rautakauppaan matkalla olleen suden

Susi jolkotteli Itä-Helsingissä ja Sipoossa, nyt uusia havaintoja Porvoosta – miten harvinaisesta tapauksesta on kyse?


Summary: Tuomarin mielestä Manafort ei ansaitse tuomioonsa lievennystä.

Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  entinen kampanjapäällikkö  Paul Manafort  on saanut uuden rikostuomion. Washingtonissa toimiva tuomari määräsi hänelle 3,5 vuoden vankeustuomion edellisen 47 kuukauden tuomion päälle.
 Manafort sai tuomionsa vehkeilystä Yhdysvaltain valtiota vastaan. Tapaus liittyy hänen toimintaansa Venäjä-mielisten ukrainalaisten poliitikkojen avustajana.
 Rikokset paljastuivat oikeusministeriön erikoistutkjian Robert Muellerin tekemissä tutkimuksissa, joiden kohteena on presidentti Trumpin vaalikampanjan mahdolliset yhteydet Venäjään.
 Manafort sai noin viikko sitten talousrikoksista 47 kuukauden eli vajaan neljän vuoden tuomion.
 Trumpin ex-kampanjapäällikkö Manafort sai vajaan neljän vuoden vankeusrangaistuksen
 Manafort kärsii uuden ja vanhan tuomion osittain yhtä aikaa. Lisäksi tuomiosta vähennetään yhdeksän kuukautta, jotka hän on jo istunut tutkintavankeudessa. Kaikkiaan hänellä on vielä edessään vankila-aikaa kuusi vuotta ja yhdeksän kuukautta.
 69-vuotias Manafort pyysi oikeudessa anteeksi tekojaan. Hänet tuotiin oikeussaliin pyörätuolissa, koska hän kärsi ankarasta kihdistä.
 – Tämä tapaus on vienyt minulta kaiken. Omaisuuteni, käteisvarani, eläkkeeni, lapsilleni ja lapsenlapsilleni rahastoimani varat ja muuta, hän valitti.
 Tuomari  Amy Berman Jackson  ei kuitenkaan osoittanut armoa. Tuomarin mukaan Manafort oli tehnyt sopimuksen syyttäjän kanssa, mutta käyttänyt sitä väärin ja valehdellut oikeudelle toistuvasti.
 – "Olen pahoillani, että jäin kiinni" ei innosta lieventämään tuomiota, tuomari totesi.
 Uusia syytteitä
 New Yorkin osavaltio julkaisi tänään keskiviikkona uuden syytteen Manafortia vastaan. Syytteet koskevat epäiltyjä asuntoluottopetoksia, joiden avulla Manafortin uskotaan ansainneen miljoonia dollareita.
 Uutistoimisto AP:n mukaan syytteiden taustalla on osittain myös halu estää presidentti Trumpia armahtamasta Manafortia, mitä Trump on joskus väläyttänyt. Presidentti ei voi armahtaa osavaltiotason tuomioista.

Manafortille uusi tuomio – lähes kolme vuotta lisää vankilaa


Summary: Kuumat aallot ovat osa Susanna Suomelan elämää, mutta suurin vaikutus vaihdevuosioireilla on kuitenkin psyykkeeseen.

Tästä on kyse Endometrioosi on sairaus, jossa kohdun limakalvon kaltaista kudosta kasvaa esimerkiksi munasarjoihin, munanjohtimiin sekä kohdun, suolen ja virtsarakon pinnoille. Endometrioosia sairastaa jopa 10-15 % hedelmällisessä iässä olevista naisista, eli Suomessa jopa 200 000 naista. Krooninen sairaus  aiheuttaa kipua, heikentää elämänlaatua ja aiheuttaa lapsettomuutta.
 Järkyttävä kuumuus iski pankkijonossa. 21-vuotiaan  Susanna Suomelan  oli pakko riisuutua keskellä talvea t-paitasilleen. Parin minuutin päästä kuuma aalto oli ohi, ja nihkeä iho nousi kananlihalle.
 Kuumuuden tilalle tuli kylmyys. Suomela puki hytisten sylissään olevan vaatekasan takaisin ylleen; hupparin, pipon, kaulaliinan ja toppatakin, jonka vetoketjun hän veti ylös asti.
 Ja taas kerran Suomelasta tuntui, että kaikki muut tuijottivat häntä.
 Tunne siitä, että hän on katseiden kohteena, on kulkenut mukana siitä asti kun Suomelalla puolitoista vuotta sitten käynnistettiin keinotekoiset vaihdevuosioireet.
 – Hikipuuskat eivät todellakaan ole riippuvaisia kellonajasta tai paikasta, Suomela sanoo.
 Kivut aisoihin, vaihdevuosioireet tilalle
 Susanna Suomela sairastaa vaikeaa endometrioosia, jonka aiheuttama kipu on vienyt hänet usein sairaalahoitoon.
 Koska endometrioosi, eli kohdun limakalvon sirottumatauti on hormoniriippuvainen sairaus, sitä voidaan hoitaa vaikuttamalla kehon omaan hormonitoimintaan.
 Hormonihoidon tavoite on aiheuttaa kehossa joko raskautta tai vaihdevuosia muistuttava tila, jolloin endometrioosi ei pääse kasvamaan.
 Kaikista raskain hoitomuoto on kehon oman hormonitoiminnan alasajo, joka tarkoittaa siis keinotekoisten vaihdevuosioireiden aiheuttamista. Nyt Suomela on ollut lähes vuoden kivuton, mutta lääkkeen myötä tilalle ovat tulleet vaihdevuosioireet.
 – Se tuli aika sokkina, kun lääkäri sanoi, että meidän pitää aloittaa tällainen hoito, Suomela muistelee liki kahden vuoden takaista lääkärikäyntiä.
 Ajattelin, että en ole sitten enää tarpeeksi nainen ja että se lääke jotenkin pilaa minut.  Susanna Suomela
 “Silloin 19-vuotiaalle Susannalle ajatus oli kammottava. Minua pelotti, ahdisti, oksetti ja kuvotti samaan aikaan. Miten mulla voi olla vaihdevuodet?”  Suomela kirjoittaa hiljattain julkaistussa  blogitekstissään .
 Keinotekoisten vaihdevuosien aloittaminen tuntui Suomelasta niin pelottavalta, että hän ei uskaltanut syödä hänelle määrättyä lääkettä ensimmäiseen kuukauteen.
 – Ajattelin, että en ole sitten enää tarpeeksi nainen, ja että se lääke jotenkin pilaa minut. Nykyäänkin huonona päivänä pyörii sellaisia ajatuksia päässä, että olen tavallaan 30 vuotta vanhemman kehossa. Pakostakin se lamauttaa naisellisuuden tunnetta. Tuntuu, kuin iso osa omaa seksuaalisuutta olisi viety pois, Suomela sanoo.
 Nykyään Suomela saa hikipuuskan useana päivänä viikossa, ja huonona päivänä kuuma aalto yllättää hänet monta kertaa päivässä.
 Öisin Suomela herää siihen, että yöpaita on liimautunut märkään ihoon ja hiukset ovat kiinni niskassa. Ennen paksut hiukset ovat myös ohentuneet lääkkeen myötä.
 – Kun lääke aloitettiin, hikoilin joka ikinen yö, nyt vähän harvemmin, Suomela kertoo.
 “Kipu on polttavaa, repivää ja pistävää”
 Endometrioosi koskettaa joka kymmenettä naista. Yleisyyteensä nähden endometrioosin hoidossa on nykyään verrattain harvinaista turvautua keinotekoisiin vaihdevuosioireisiin.
 Ensin koitetaan kevyempiä hormonaalisia hoitoja, kuten ehkäisypillereitä, ehkäisylaastareita tai ehkäisyrengasta. Ne vähentävät kipuja, tasoittavat vuotoja ja monesti myös estävät endometrioosin pahenemisen.
 – Nykyään vaikeita tautimuotoja pääsee kehittymään harvemmin, koska kuukautiskipujen hoito hormonaalisesti jo nuorena on lisääntynyt, gynekologian ylilääkäri ja synnytysten ja naistentautien erikoislääkäri  Sari Ahonkallio  sanoo.
 Susanna Suomela söi ehkäisypillereitä 16-vuotiaasta asti, mutta niistä ei ollut apua endometrioosin aiheuttamiin koviin kipuihin.
 – Se kipu on polttavaa, repivää ja pistävää. Kaikkia inhottavia tuntemuksia, joita voi kehossa kuvitella yhtä aikaa ja samassa paikassa, Suomela kuvailee.
 Vuonna 2017 Suomela joutui kolme kertaa kuukautisten aikaan sairaalaan kivunhoitoon. Siellä hän sai vahvoja suonensisäisiä kipulääkkeitä.
 Samana vuonna häneltä myös leikattiin kerran mahaontelosta endometrioosikasvustoa. Samalla Suomelalle asennettiin hormonikierukka, joka jouduttiin myöhemmin poistamaan kehon hylkimisreaktion takia.
 Susanna Suomela on ollut lääkityksen ansiosta melkein vuoden kivuton.  Päivittäisiin puuhiin kuuluu ulkoilu Milo-koiran kanssa.
 Keväällä 2017 Suomelan sairautta alettiin hoitaa aiheuttamalla keinotekoisia vaihdevuosioireita, ensin pistoksilla ja sitten suun kautta otettavalla lääkkeellä, jota hän syö edelleen.
 – Lääkkeen aiheuttamat sivuvaikutukset ovat tavanomaisia vaihdevuosioreita: kuumat aallot, seksuaalisen halukkuuden heikkeneminen, univaikeudet, limakalvojen kuivuus, Sari Ahonkallio sanoo.
 Sivuvaikutuksia lieventää lääkkeen kanssa yhtä aikaa syötävä, estrogeenia sisältävä e-pilleri, jonka Suomelakin ottaa joka päivä.
 – Etenkin sillon, kuin kyseessä on pitkäaikainen hoito, sitä on pakko syödä, koska muuten lääke johtaa luun tiheyden alenemiseen, Ahonkallio sanoo.
 Hoidon jälkeen oma hormonitoiminta palautuu
 Endometrioosin lisäksi keinotekoisesti aiheutettuja vaihdevuosioireita voidaan käyttää muidenkin hormoniriippuvaisten sairauksien, kuten joidenkin rintasyöpien, hoidossa.
 Kohdun ja munasarjojen poistaminen on endometrioosissa radikaalein hoitomuoto.
 Ja se on myös Susanna Suomelan pahin pelko.
 Suomela on koko elämänsä halunnut olla vanhempi, ja lapsettomaksi jääminen pelottaa häntä, vaikkei siihen lääkäreiden mukaan ole hänellä mitään akuuttia syytä.
 – Endometrioosin hoito varjelee hedelmällisyyttä sillä mekanismilla, että se vähentää sairautta. Kun keinotekoiset vaihdevuosioireet lopetetaan, kehon oma hormonitoiminta palautuu normaaliksi. Nopeimmillaan kuukautiset voivat tulla jo neljän viikon kuluttua, mutta viimeistään 10 viikon kuluttua hoidon lopettamisesta, Sari Ahonkallio sanoo.
 Pelkään ihan äärettömän paljon sitä, että jään lapsettomaksi.   Susanna Suomela
 “Vähintään kerran viikossa mieleeni juolahtaa ajatus siitä, että entä jos munasarjani eivät herääkään vaan vaipuvat ikiuneen? Entä jos mitään ei tapahdu, kun haluan, että ne toimivat?”  Suomela kirjoittaa  blogitekstissään.
 Yleensä hoitojakso kestää puoli vuotta, mutta Suomelan tilanne oli lääkkeen aloittamisen aikaan sen verran vakava, että hänellä hoito on ollut käynnissä jo puolitoista vuotta.
 Suomelan on tarkoitus lopettaa vaihdevuosioireita aiheuttavan lääkkeen syöminen tulevana kesänä, kun kaksi vuotta käyttöä tulee täyteen. Sitten endometrioosin hoitoa jatketaan vahvalla keltarauhashormonilla.
 – Pelkään ihan äärettömän paljon sitä, että jään lapsettomaksi. Minusta tuntuu, että elämäni ei ole kokonainen ennen kuin minulla on oma pieni lapsi, Suomela sanoo.
 Puhuminen auttaa asian käsittelyssä
 Suomela on taistellut sisällään asuvaa häpeän tunnetta vastaan puhumalla sairaudestaan ja sen hoidosta avoimesti.
 Uudet opiskelukaverit olivat ensin ihmeissään, mutta kyselivät sitten kiinnostuneina, kun Suomela kertoi kärsivänsä kuumista aalloista. Äidin syntymäpäivillä vaihdevuosi-ikäiset naiset eivät meinanneet uskoa, että Suomelan on istuttava ikkunan ääressä, koska hänelläkin on hikipuuskia.
 Rento suhtautuminen on auttanut asian käsittelyssä. Suomela haluaa tehdä omista vaihdevuosioireistaan helpomman asian sekä itselleen että muille.
 – En halua, että kukaan tuntee seurassani epävarmuutta siitä, mitä voi kysyä tai sanoa. Olen huomannut, että minun on koko ajan helpompi puhua tästä, Suomela sanoo.
 Kaikesta huolimatta Suomela kokee edelleen päivittäin valtavaa hämmennystä siitä, että hän syö vaihdevuosioireita aiheuttavaa lääkettä.
 – Se tuntuu samaan aikaan siltä, että minulle yritetään antaa elämää takaisin, että voin elää ja olla, niin kuin mun ikäisen kuuluu. Ja samaan aikaan tuntuu tosi epäreilulta, että tarvitsen siihen näin vahvoja lääkkeitä.
 Lue myös:
 Lääkäri: Endometrioosi on yhtä yleinen kuin astma ja diabetes
 Moni lääkärikään ei tunnista endometrioosia – Dana Paredesin kivut alkoivat 14-vuotiaana, mutta oikeaa hoitoa hän sai vasta lähes nelikymppisenä
 "Polvista rintakehään sattuu koko ajan" – Endometrioosista kärsivä Hanna Kuivala käy töissä ja harrastaa kipujen kanssa

Susanna Suomelan vaihdevuosioireet käynnistettiin 19-vuotiaana endometrioosin takia: “Tuntuu kuin iso osa seksuaalisuutta olisi viety pois”


Summary: Miten vanhempi voi puuttua ongelmaan, kun poissaoloja koulusta tulee paljon? Listasimme 11 vinkkiä.

Vanhemmasta ei ole ikinä kiva kuulla, että oma lapsi on luvatta poissa koulusta. Jos nuori pinnaa jatkuvasti, se voi  herättää aikuisessa kaikenlaisia tunteita aina suuttumuksesta täyteen neuvottomuuteen .
 Miten vanhempi voi puuttua ongelmaan, kun poissaoloja koulusta tulee paljon? Tapaukset ovat niin erilaisia, että mitään nyrkkisääntöä ei voi antaa. Listasimme kuitenkin 11 neuvoa, joista on useissa tilanteissa hyötyä.
 Juttua varten on haastateltu auttavien puhelinten päällikkö  Tatjana Pajamäkeä  Mannerheimin lastensuojeluliitosta, kasvatustieteen tohtori  Heta Tuomista  Helsingin yliopistosta ja yläkoululaisten poissaoloja ehkäisevän Komiasti kotona ja opintiellä -hankkeen tiimipäällikkö  Anne Mariaporia .
 1. Yritä selvittää syyt.  Yläkouluikäinen on vielä lapsi. On tavallista, ettei hän itse osaa sanoa, miksi hän ei halua kouluun. Haluttomuudelle on kuitenkin aina olemassa jokin syy ja sen selvittämiseen tarvitaan usein aikuista.
 2. Hae apua, jos tarvitset.  On tavallista, että lapsen koulunkäyntivaikeudet aiheuttavat perheessä uupumusta ja voimattomuutta. Jos tuntuu, että et ehkä selviä tilanteesta itse, hae apua. Tukea voi saada esimerkiksi koulun oppilashuollosta, perheneuvolasta tai lastensuojelusta. Monesti ammattilainen osaa katsoa nuoren tilannetta eri kulmasta kuin oppilas tai hänen perheensä.
 3. Pysähdy, ole läsnä, kuuntele.  Kerro, että haluat auttaa, koska olet nuoresta huolissasi. Yritä rakentaa luottamusta. Nuorella voi olla korkea kynnys kertoa ongelmistaan vanhemmille.
 4. Älä häpeä.  Koulunkäynnin vaikeuksia on nuorilla kaikissa sosiaaliluokissa, eikä ulkopuolisen avun tarvitseminen ja pyytäminen tee kenestäkään huonompaa ihmistä.
 5. Tee se yhdessä.  Älä ohita nuorta, vaan toimi läpinäkyvästi. Jos tarvitsette apua, keskustele nuoren kanssa, mistä apua haetaan.
 6. Älä viivyttele.  Jos nuori tarvitsee ulkopuolista apua koulunkäyntinsä tueksi, apu on sitä tehokkaampaa, mitä aikaisemmin sitä saa. Kun oppilaalla on takana 200–300 tuntia luvattomia poissaoloja, auttaminen alkaa olla jo hyvin vaikeaa.
 7. Älä luovuta.  Koulunkäynti on nuoren oikeus ja velvollisuus. Alaikäinen nuori ei voi itse päättää siitä, että hän ei käy koulua. Tästä aikuisen tulee pitää kiinni tiukasti, mutta lämmöllä.
 8. Älä raivoa.  Jos nuori on paljon pois koulusta luvatta, se voi aivan ymmärrettävästi herättää suuttumusta vanhemmissa. Raivoaminen ja huutaminen ovat kuitenkin monesti huonoja tapoja ohjata nuorta toimimaan. Laske kymmeneen. Joskus nuoren poissaoloissa on kyse myös rajojen puutteesta kotona, mutta jos nuori välttelee koulua aikuisen tietämättä esimerkiksi kiusaamisen tai oppimisvaikeuksien vuoksi, rankaisemisesta tuskin on hyötyä.
 9. Älä lahjo.  Joskus voi tuntua siltä, että vain lahjomalla nuoren saa skarppaamaan koulussa. Se on kuitenkin vain lyhytaikainen ratkaisu. Monesti nuoren huono koulumotivaatio on kasaantunut vuosien varrella, kun hänelle on tullut kielteisiä kokemuksia koulusta. Jokaiselle nuorelle pitäisi löytää koulussa asioita, joissa hän voi onnistua.
 10. Älä valehtele lapsen puolesta.  Vanhemmalla voi olla kiusaus suojella koulusta pinnaavaa lasta, ainakin aluksi. Sillä tekee kuitenkin pidemmän päälle vain karhunpalveluksen kaikille.
 11. Älä tee lapsen kyydittämisestä tapaa.  Koulupoissaoloja ehkäisevissä hankkeissa saatetaan joskus varmistaa nuorten meneminen kouluun soittamalla hänelle tai jopa kyydittämällä kouluun. Myös vanhempi voi turvautua näihin konsteihin, jos tilanne on päässyt pahaksi. Pitkällä aikavälillä koululaisen pitää kuitenkin pystyä ottamaan vastuuta omasta päivärytmistään.
 Tuntuuko siltä, että mikään näistä vinkeistä ei toimi teidän perheessä?  Koululaisten poissaolojen taustat ja perheiden tilanteet ovat hyvin erilaisia. Joskus hyvää tarkoittava aikuinen saattaa saada vastaansa haistattelevan tai jopa väkivaltaisen nuoren. Silloin monet yllä olevista keinoista voivat tuntua idealistisilta. Niissäkin tapauksissa on hyvä palata listan kohtiin 1 ja 2.
 Onko sinulla hyviä neuvoja tämän listan jatkoksi? Kerro mietteesi jutun kommenttiosiossa alla. Tarvitset keskusteluun Yle Tunnuksen. Keskustelu on auki keskiviikkona kello 22 saakka.

Pysähdy, selvitä syyt, hae apua – toimi näin, kun olet huolissasi lapsen poissaoloista koulussa


Summary: Talvisota on elänyt ihmisten mielissä lähes 80 vuotta. Nuorille talvisodan henki merkitsee omien juurien tuntemista.

Tästä on kyse Talvisodan päättymisestä on kulunut 79 vuotta. Talvisodan henki elää yhä sodan käyneiden muistoissa. Kajaanilainen sotaveteraani Pauli Kukko oli talvisodan syttyessä 15 vuotias. Hän osallistui jatkosotaan lähettinä. Kukon mukaan nuorille pitäisi edelleen opettaa talvisodan henkeä.
 Pauli Kukolla  oli talvisodan syttyessä ikää 15 vuotta. Aika oli nuorelle miehelle jännittävää, sillä Kukon koti sijaitsi Karjalankannaksella, niin sanotulla Mannerheimin linjalla. Kodin lähialueet, pellot ja metsät oli linnoitettu. Sinne oli asetettu tankkiesteitä ja monenlaisia kaivantoja. Komppanian esikunta majoittautui Kukon lapsuudenkodissa.
 – Ne olivat helsinkiläisen S-rykmentin miehiä. Heidän kanssaan oli mukava nuoren pojan seurustella, nykyään Kajaanissa asuva Kukko kertoo.
 Tuolloin syntynyt talvisodan henki oli karjalaiselle lapselle kuin itsestäänselvyys.
 – Kun Stalin yritti saada maa-alueita venäläisille, ajattelin heti, että tästä ei luovuta ollenkaan. Eikä tuumaakaan anneta periksi, sanoo Kukko.

 Samanlaisia ajatuksia on myös kajaanilaisella  Kari Lappeteläisellä . Hän on talvisodan päättymisen muistotilaisuuden järjestelytoimikunnan puheenjohtaja Kajaanissa. Lappeteläinen kertoo, että sodassa kaveria ei jätetty ja tiukassa paikassa heistä huolehdittiin. Jos kaveri kaatui rintamalla, hänet tuotiin haudattavaksi kotiseurakunnan multiin.
 – Omaiset tiesivät, että pojista pidetään huolta, vaikka päällä oli kauhea tilanne.
 Vaikka olisi yltäkylläisyyden aika, ei pitäisi tuhlata eikä mässätä.  Pauli Kukko
 Lappeteläinen toivoo, että tämän päivän nuoret saisivat samanlaisen talvisodan hengen päälle ja hyödyntäisivät sitä.
 – Silloin koulukiusaamiset loppuisivat. Kaikista välitettäisiin, heikommat otettaisiin mukaan leikkeihin, eikä ketään syrjäytettäisi pois, sanoo Lappeteläinen.
 Talvisodan henki on nykypäivänä ongelmien voittamista
 Kajaanilaiset 9. luokkalaiset  Tuomas Haverinen  ja  Roosa Samelin  tunnistavat talvisodan hengen itsessään. Se on suomalaista identiteettiä.
 – Arjessakin tulee vastaan piirteitä talvisodan hengestä, joka ilmenee muun muassa yhteisöllisyytenä, sanoo Haverinen.
 – Se on myös nöyryyttä, yhteen kerääntymistä ja arjen ongelmien voittamista, jatkaa Samelin.
 Molempien mielestä talvisodan henki auttaa ymmärtämään itsenäisyyden merkitystä sekä avartaa oman maan historiaa. Samelin ja Haverinen uskovat, että nuoret haluaisivat kuulla enemmän sodasta ja sen vaikutuksista.
 – On tärkeää muistuttaa siitä, että asumme omassa maassa emmekä jonkun toisen valtion alla, sanoo Haverinen.
 Roosa Samelin ja Tuomas Haverinen uskovat, että tänä päivänä talvisodan henki näkyy yhteisöllisyytenä ja sisuna.  Mimmi Nietula / Yle
 Pauli Kukolle sodasta on jäänyt monenlaisia muistoja. Mieleenpainuvin liittyy jatkosodan loppuvaiheisiin, kesään vuonna 1944. Runsaat puoli vuotta aikaisemmin Kukko oli saanut kutsun sotaväkeen. Koulutus tapahtui Suomenlahden rannalla Koiviston Saarenpäässä, joka oli rannikkotykistön koulutuspaikka.
 Kesäkuun alussa joukot perääntyivät Terijoelta tuttuun Saarenpään saareen. Siellä rykmentti oli motissa viikon verran. Juhannuksen aattoyönä joukot ohjattiin saaren pohjoisrantaan, josta heidät kuljetettiin tihkusateessa useilla moottoroiduilla veneillä Viipurinlahden yli. Kukolla oli mukana sota-aikaan harvinainen polkupyörä, jonka hän onnistui salakuljettamaan veneen kätkössä mantereelle. Veneeseen oli sallittua ottaa vain reppu ja ase.
 – Muutama päivä myöhemmin polkupyörästä tuli minulle elämäni tärkein esine, kertoo 93-vuotias sotaveteraani Kukko.
 Harmitus ja välähdys säästivät hengen
 Kukon rykmentin seuraava sijoituspaikka oli Säkkijärven Vilaniemessä. Kukko oli viestiryhmässä majuri Tulikouran alaisuudessa. Esikunnan vääpeli kutsui Kukon puheilleen ja sanoi, että pyörä pitää antaa majurin lähetille, koska pommitusten vuoksi yhteydet eivät toimineet kunnolla. Tämä harmitti Kukkoa, sillä pyörä oli ainut mitä hän oli saanut Karjalankannaksella sijaitsevasta kodista mukaansa.
 Silloin hänellä välähti. Kukko kertoi vääpelille tarinansa polkupyörästä ja sen hankinnasta. Hän pyysi, että hänet pantaisiin lähetin tehtävään polkupyörän kanssa. Kertomus teki vaikutuksen ja Kukosta tuli majuri Tulikouran lähetti. Muut joukkueen miehet siirrettiin Parikkalan lähellä sijaitseville saarille, muun muassa Teikariin ja Melansaareen.
 – Tapaus oli henkeni pelastus, sillä lyhyen ajan sisällä Teikari-Melansaaren taisteluissa kaatui ja haavoittui yli 800 miestä, kertoo Kukko.
 Pauli Kukko oli vasta nuori mies, kun hän sai kutsun sotaan.  Mimmi Nietula / Yle
 Sota opetti Kukolle muun muassa niukkuuden hallintaa. Kaikesta oli puutetta ja elämä piti sovittaa sen hetkisen tilanteen mukaan. Sota-ajan elämä opetti arvoja, joista on ollut hyötyä myös sodan jälkeen.
 – Vaikka olisi yltäkylläisyyden aika, ei pitäisi tuhlata eikä mässätä. Sota-ajan oppi kantaa pitkälle, sanoo Kukko.
 Nuorille pitäisi Kukon mielestä edelleen opettaa talvisodan henkeä. Hänen mukaansa nuorten pitää tuntea sodan todellinen luonne ja tietää, että jatkosodassa kuolleiden määrä oli talvisotaa suurempi. Nykyajan nuoria Kukko arvostaa ja pitää heitä valistuneina.
 – Hieman he ovat vallattomia ja jättävät jälkeensä paperiroskia, mutta olen heistä aina pitänyt. Nuoret ovat iloisia ja terveen näköisiä, sanoo jatkosodan veteraani Pauli Kukko.
 Elääkö talvisodan henki sinussa? Miten se näkyy? Jutun keskusteluosio on auki kommentoinnille kello 22.00 saakka.
 Lue lisää:
 Talvisota 13-vuotiaan silmin: "Aina oli tähtikirkas yö ja tulipalopakkanen"
 Isotädin albumista löytyi talvisodan aikainen valokuva-aarre – katso kuvat pommikoneiden murjomasta Tampereesta

Salakuljetettu polkupyörä pelasti nuoren sotilaan rintamalla – nykynuorille talvisodan henki tarkoittaa arkisten ongelmien voittamista


Summary: Taipalsaaren kunnanvaltuusto perui kunnan tasapainottamisohjelman käsittelemisen, koska ohjelman pohjalla olevat laskelmat muuttuivat huomattavasti.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Terveydenhuollon, opetuksen, kulttuurin ja muiden yhteiskuntapalvelujen hallinto

Taipalsaaren kunnanvaltuuston kokous sai yllättävän käänteen keskiviikkoiltana. Puheenjohtaja ilmoitti heti alkuun, että esityslistalla ollut kunnan talouden tasapainottamisohjelman käsittely perutaan. Peruuttamisen syy selvisi kunnanhallituksen puheenjohtaja  Taisto Pitkäsen  pitämässä puheenvuorossa.
 Pitkänen ilmoitti saaneensa aamulla puhelun Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiristä. Puhelussa ilmoitettiin, että kunnan tasapainottamisohjelman pohjalla olevat laskelmat ovat muuttuneet radikaalisti.
 – Eksotelta ilmoitettiin jäsenkuntamaksun oikaisusta, jonka seurauksena kunnan vuoden 2018 alijäämä laskee yli 1,7 miljoonaa euroa, kunnanhallituksen puheenjohtaja Taisto Pitkänen ilmoitti.
 Arvioitu alijäämä laskee siis noin 2,7 miljoonasta eurosta noin 990 000 euroon. Pitkäsen mukaan kunnan tasapainottamisohjelman laskelmat on tämän vuoksi tehtävä uudelleen.
 Kunnanvaltuuston kokous Taipalsaarella sai dramaattisen käänteen. Emma Pietarila/Yle
 Vehkataipaleen koulu säilytetään
 Kunnanjohtaja  Kari Kuuramaa  ilmoitti, että uudet alijäämälaskelmat merkitsevät lakkauttamisuhan alla olleen Vehkataipaleen koulun säilyttämistä kouluverkossa.
 – Tällä hetkellä voisin arvioida, että Vehkataipaleen koulu säästetään. On ihan selvä juttu, että ei ole tarvetta lähteä sitä ainakaan ensimmäiseksi lakkauttamaan., kunnanjohtaja Kari Kuuramaa ilmoitti.
 Kuuramaan mukaan säästöjä haetaan nyt muualta kouluverkosta ja varhaiskasvatuksesta.
 – Kysymykseen voi tulla varhaiskasvatuksen keskittäminen Satulaivaan. Perusopetuksessa Saimaanharjun väistötilojen ongelma pitää ratkaista jotenkin. Olisi aika järkevää siirtää alakoulu kirkonkylälle, kunnanjohtaja Kari Kuuramaa sanoo.
 Hän korostaa, että ratkaisuja etsitään nyt uudelta pohjalta, mutta säästötarve on joka tapauksessa olemassa.
 Eksotelta vaaditaan vastauksia
 Kunnanjohtaja haluaa myös vastauksen Eksotelta siihen, miten laskelmiin on voinut tulla näin suuri muutos.
 – Nyt pitää kyllä tarkkaan analysoida, että mistä johtuu tämä hirvittävä ero mikä meidänkin kunnassa on ollut ennakkotietojen ja lopullisten lukujen välillä. Sille pitää kyllä joku selitys löytyä.
 – Meidän kunta ei kyllä kestä tällaisia heilahteluja, Kunnanjohtaja Kari Kuuramaa sanoo.
 Kouluaktivistit iloisia
 Vehkataipaleen koulun puolustajat ovat keränneet lyhyessä ajassa pienen kansanliikkeen Taipalsaarelle. Koulun puolustajat olivat jopa tehneet kunnalle vaihtoehtoisen säästöohjelman koulun säästämiseksi. Koulun puolesta kamppailleiden tunnelmat olivat helpottuneet valtuuston kokouksen jälkeen.
 – Vehkataipaleen koulun puolustus on näyttänyt mihin kuntalaiset pystyy, jos he puhaltavat yhteen hiileen. Tämä voimavara kannattaa nyt keskittää Taipalsaaren kehittämiseen, sanoi  Lauri Kauppinen  Vehkataipaleen vaihtoehto-ryhmästä.

Dramaattinen viime hetken puhelu Eksotelta pelasti Vehkataipaleen koulun Taipalsaarella – Eksote rukkasi yllättäen kunnan maksuosuutta roimasti alaspäin


Summary: Näyttelijäntyön professorina toimineen Björkmanin mukaan näyttämö on vapauden manifesti.

Hannu-Pekka Björkman  on kysytty ja kiireinen näyttelijä. Viime vuonna hän aloitti vakituisella kiinnityksellä Suomen Kansallisteatterissa ja oli mukana neljässä kotimaisessa elokuvassa. Silti ei tarvinnut juuri houkutella, kun  Tommi Korpela  ja  Jani Volanen  kysyivät häntä mukaan M/S Romantic -sarjaan.
 – No ei yhtään! Tiesin että kun Jani ja Tommi käsikirjoittavat ja ryhtyvät tekemään, niin siitä tulee spesiaalia.
 Minisarja on saanut osakseen poikkeukselisen paljon huomiota ja ylistäviä arvioita. Björkmankin yllättyi sarjan saamasta huomiosta. Ja myös sarjan tapahtumien ympärille syntyneistä spekulaatioista.
 – Ei tuollaista voinut odottaa, se on tullut ihan nurkan takaa. Siellä on monenlaisia spekulaatiota. En niitä yleensä lue, mutta kuuleman mukaan pohditaan, että kuka lopussa putoaa laivalta – onko se Jocke vai Gusu vai kettu. Ja kaikkia pysäytyskuviakin on pohdittu.
 Jocke on hyväntahtoinen yltiöpedantti
 Björkmanin herkullinen roolihahmo, risteilyisäntä Jocke voi tuntua hyvinkin näyttelijän omalta luomukselta, mutta on todellisuudessa tarkasti käsikirjoitettu.
 – Salaisuushan tässä on erittäin hyvä käsikirjoitus, jota on kirjoitettu vuosien ajan. Ja se näkyy. Jonkin verran improvisaatiota kyllä on, mutta ei paljon.
 Roolihenkilöään Jockea kuvailee seuraavasti:
 – Hän on yltiöpedantti. Ammattiylpeä. Hyvin joustamaton. Siis hyvin rasittava henkilö, mutta kauhean hyväntahtoinen. Hän vain osuu sosiaalisesti sille puolelle, että eihän kukaan kestä tuommoista.
 Risteilylaivalla turisteja neuvomassa
 Sarjaa kuvattiin muun muassa viiden Ruotsin-risteilyn aikana oikealla laivalla. Niillä matkoilla Björkman pääsi kokemaan risteilyisännän töitä myös todellisuudessa.
 – Minähän liikuin siellä risteilyisännän puku päällä. Vein välillä venäläisiä ja kiinalaisia turisteja diskoon ja opastin ravintoloihin, koska eiväthän he tienneet, että ollaan kuvauksissa.
 Erityisen miellyttävää Björkmanille oli tutustua kuvausten aikana laivan oikeaan henkilökuntaan.
 – He olivat kauhean ystävällisiä meille. Oli kiva kuulla niitä tarinoita vuosikymmenten varrelta, että mitä se risteily on ollut. Ja Jockehan koko ajan haikailee, että ennen se oli hienompaa.
 Vapauden manifesti
 Bjärkman oli viisi vuotta näyttelijäntyön professorina Teatterikorkeakoulussa. Siinä tehtävässä hän pääsi myös jakamaan omaa osaamistaan näyttelijäksi opiskeleville.
 – Minä aina korostin opiskelijoille, että näyttämö on vapauden manifesti – siellä näyttelijä on vapaa. Niin minä koen sen myös itse.
 Katso Hannu-Pekka Björkmanin koko haastattelu  Yle Areenasta .

M/S Romantic -sarjan suursuosio yllätti näyttelijä Hannu-Pekka Björkmanin täysin: "Pitää olla spesiaalia, ja siitähän tuli spesiaalia"


Summary: Häiriöt ovat estäneet muun muassa uusien sisältöjen lataamista palveluun.

Mainosrahoitteisella yhteisöpalvelu Facebookilla raportoidaan olevan teknisiä ongelmia. Myös samaan emoyhtiöön kuuluvien Instagramin, Whatsappin ja Messengerin käytössä on ollut häiriöitä,  kertoo uutissivusto CNBC .
 Monissa maissa käyttäjillä on ollut vaikeuksia niin palveluun kirjautumisessa kuin sisältöjen lataamisessa.
 Muun muassa vikailmoituksia kokoavan downdetector – sivuston mukaan Facebookin häiriöilmoitusten määrä kasvoi voimakkaasti illalla Suomen aikaa.
 Myös Facebookin omalla teknisellä sivustolla on kerrottu häriöstä. Suomessa Facebookin ongelmista kertoi ensimmäisenä Iltalehti.

Facebookilla, Whatsappilla ja Instagramilla teknisiä ongelmia – monilla käyttäjillä ongelmia kirjautumisessa ja sisältöjen lataamisessa