Summary: Sosiaali- ja terveysalan pitkäaikainen virkamies muuttaisi kansliapäälliköiden nimitykset avoimen poliittisiksi.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Sosiaali-ja terveysministeriön kansliapäällikkö  Päivi Sillanaukee  istuu viimeisiä viikkoja huoneessaan Etelä-Helsingissä. Hän on tyytyväinen menneisiin virkavuosiin siitä huolimatta, että ministeriö tuo suomalaisten mieleen surullisen kuuluisan sote-uudistuksen, jota on yritetty saada kasaan monen hallituksen aikana. Viimeinen sote-sotkuksi ristitty ponnistus kaatui keväällä.
 Sillanaukee muistuttaa, että ministeriössä on tehty paljon muutakin kuin sote-uudistusta.
 – Puhutaan pehmoministeriöstä, vaikka täällä työskentelevillä on paljon osaamista, joka on kovaa yhteiskuntapolitiikan ydintä. Täällä tehdään töitä ihmisten elämän ja monenlaisten elämäntilanteiden parantamiseksi.
 STM ei ole pehmoministeriö vaan kovaa yhteiskuntapolitiikan ydintä, sanoo Sillanaukee. Antti Haanpää / Yle
 Sosiaali- ja terveydenhuollon päätöksiin vaikuttavat yhä enemmän kansainväliset sopimukset kuten EU-säädökset vaikka suurin osa päätöksistä tehdään lopulta kansallisesti eduskunnassa.
 Kansainvälinen verkottuminen on ollut ollut Sillanaukeelle tärkeää: hän kutsuu sitä toimintansa punaiseksi langaksi.
 – Se ei ole ollut ylimmän johdon toimintatapa ennen minua, vaan on keskitytty enemmän oman hallinnonalan asioihin. Me teemme jokainen tästä työstä oman näköistämme.
 Sillanaukee valittiin Maailman terveysjärjestön WHO:n hallintoneuvostoon kaudelle 2018–2021.
 Hän pyrki STM:n kansliapäälliköksi uudelle viisivuotiskaudelle, mutta laajasta kokemuksesta ja kansainvälisestä ansioista huolimatta häntä ei nimitetty.
 Mitä tapahtui?
 Sote sotki tekijöiden mielenrauhan ja urat
 Juha Sipilän  (kesk.) hallituksen sote-ratkaisun kaatuminen alkuvuodesta 2019 väsytti monet soten kanssa tekemisissä olleet. Ministereitä ja virkamiehiä kutsuttiiin leikkisästi sote-veteraaneiksi, mutta myöhemmin sana muistutti käydystä taistelusta.
 Sillanaukeen haastatteluaamuna entinen sote-ministeri ja eduskunnasta pudonnut  Juha Rehula  (kesk.)  kertoo Iltalehdessä  unettomuudestaan ja siitä, miten kaverit hävisivät. Rehulan paras työtarjous on tullut mansikanmyynnistä torilla.
 Sillanaukee sanoo ymmärtävänsä hyvin Rehulan tuntoja, vaikka hän ei itse ollut suorassa operatiivisessa vastuussa sotesta. Madame Soteksi kutsuttiin projektia vetänyttä  Päivi Nergiä  tai osastopäällikkö  Kirsi Varhilaa . Sillanaukee keskittyi ministeriön strategiseen johtamiseen ja osin kansainvälisiin tehtäviin.
 – Se oli ministerin päätös. Soteen haluttiin oma projektipäällikkö. Minä tein tehtäviä, joita ministeri ohjasi.
 Sote-paineet ryöpsähtivät kuitenkin Sillanaukeen pöydälle ja nostivat hänet otsikoihin vuosi sitten joulun alla. "Ylikuormitus on täällä ihan hysteeristä",  otsikoi Helsingin Sanomat juttunsa  STM:n uupuneesta työilmapiiristä marraskuussa 2018. Vaikka jutussa puhuttiin monikossa virkamiesjohdosta ja esimiehistä, kritiikin kärki kohdistui ylimpään virkamieheen, kansliapäällikköön.
 – Se liittyi sote-valmisteluun, Sillanaukee muistelee.
 – Se oli hektistä ja aikataulut olivat tiukkoja. Henkilöstö oli erittäin sitoutunutta ja halusi palvella ministereitä. Ministeri kysyi usein suoraan valmistelijalta, pystytkö tekemään tämän, ja virkamies vastasi kyllä.
 Ministeriöllä ei ollut Sillanaukeen mielestä riittävästi resursseja, tuottavuusohjelman säästöt nakersivat henkilöstöbudjettia ja kaikki halusivat soten valmiiksi. Se vaikutti kaikkeen lainvalmisteluun. Kohun jälkeen ministeriöön tehtiin suunnitelma siitä, missä järjestyksessä lait kulkevat valmisteluun.
 – Nyt voidaan vastata ministerille, että henkilöt ovat kiinni, tämän enempään ei pystytä.
 Kansliapäällikön virka meni alaiselle
 Viime syksynä ministeriöissä valmistauduttiin kevään eduskuntavaaleihin ja mahdolliseen hallituksen vaihtumiseen. Sote kompuroi valiokunnissa eteenpäin, mutta sen läpimenoon eivät uskoneet enää monet ministeritkään.
 STM:n kansliapäällikön virka pantiin yllättäen marraskuussa auki, lähes vuosi ennen viran päättymistä. Julkisuudessa Sipilän porvarihallituksen arveltiin haluavan varmistaa itselleen sopivan ehdokkaan eli kokoomustaustaisen Sillanaukeen jatkokausi.
 Sosiaalidemokraaatit kantelivat viran täyttämisestä oikeuskansleri  Tuomas Pöystille .
 – Olin ehdottamassa ministerille, että paikka avataan. Edessä olivat EU-puheenjohtajuuskausi ja mahdollisesti pitkittyvät hallitusneuvottelut. Organisaation jatkuvuuden ja ylimmän johdon piti olla kunnossa, Sillanaukee perustelee omaa kantaansa viran aikaiseen avaamiseen.
 STM:n kansliapäällikön paikan avaamisesta nousi kohu.  Antti Haanpää / Yle
 Nimitys siirtyi kuitenkin uudelle hallitukselle kun Sipilän hallitus hajosi ennen vaaleja.  Antti Rinteen  (sd.) hallitus nimitti Sillanaukeen vahvimman vastaehdokkaan, demaritaustaisen  Kirsi Varhilan  elokuussa STM:n kansliapäälliköksi 1. lokakuuta 2019 alkaen.
 Nimitysmuistiossa todetaan, että Varhilalla on parhaat valmiudet ja motivaatio johtaa tuoreeseen hallitusohjelmaan sisältyvien suurten uudistushankkeiden läpivienti. Tämä ihmetyttää Sillanaukeeta.
 Sosiaali- ja terveysministeri  Anna-Kaisa Pekosella  (vas.) on laaja harkintavalta virkojen täyttämisessä, mutta kuultuaan toisen hakijan esittämisestä Sillanaukee halusi muistuttaa valitsijoita laajasta kokemuksestaan kunnan ja valtion tehtävissä.
 Hän soitti oikeuskanslerille ja kertoi lähettävänsä kirjelmän huomioitavaksi nimityksen yhteydessä. Oikeuskanslerin mielestä sille ei ollut estettä.
 Kirjelmistä ja yhden viestin kellonajasta nousi kohu. Sitä ei Sillanaukee aavistanut.
 Poliittiset vai objektiiviset virkanimitykset?
 Kansliapäällikön viran täyttöprosessista ja erityisesti Päivi Sillanaukeen oikeuskanslerille lähettämistä kirjelmistä on kysytty muiden muassa hallinto-oikeuden professorin  Olli Mäenpään  näkemystä. Hän on pitänyt Sillanaukeen viestittelyä oikeuskanslerille poikkeuksellisena.  Lännen Median haastattelussa  aiemmin tällä viikolla hän totesi, että Sillanaukeen toiminta kuulostaa "jännittyneeltä".
 Sillanaukee ei mieltänyt kirjelmiä kanteluksi vaan halusi täydentää viranhakua.
 – Minusta on mielenkiintoista, että Mäenpään mielestä virkamies ei voi laittaa kirjettä oikeuskanslerin virastoon. Oikeuskansleri ei nähnyt sille estettä, Sillanaukee ihmettelee.
 Hän kertoo lähettäneensä täydennykset kirjelmiin sähköpostilla ja muistutuksen Whatsapp-viestillä eikä pidä kellonaikaa 00.27 mitenkään kummallisena.
 – Virkamiehet pääsevät usein sähköpostin kimppuun vasta illalla.
 Sillanaukee ei kyseenalaista ministerin laajaa harkintavaltaa mutta haluaa herättää keskustelua hakukriteerien täyttymisestä ja pätevyysvaatimuksista.
 – On reilua kansalaisia ja virkamiehiä kohtaan, että on selkeää, millä perusteella virkaa haetaan ja täytetään, hän toteaa.
 Nyt tehtyä kansliapäällikkönimitystä hän pitää poliittisena.
 – Totta kai se oli poliittinen, Sillanaukee sanoo.
 Sillanaukee jatkaa STM:n osastopäällikkönä lokakuussa. Antti Haanpää / Yle
 Hallinto-oikeuden professori Mäenpää totesi vuosi sitten Ylelle , että hakijan sopivuus istuvalle hallitukselle ei saisi vaikuttaa virkanimityksiin.
 – Sitä varten ovat poliittiset valtiosihteerit, joita kulloinkin istuva hallitus voi nimittää niin kuin haluaa. Virkamiespaikat on tarkoitus ja niistä pitäisi päättää objektiivisin perustein, professori Mäenpää sanoi.
 Sillanaukee on jäänyt nimityskuvioiden jälkeen pohtimaan, pitäisikö kansliapäälliköiden nimitysten olla avoimen poliittisia. Sitä on myös mietitty useiden vuosien ajan valtionhallinnon kehittämishankkeiden yhteydessä, mutta aina on päädytty nykyisiin, ei-poliittisiin virkamiesnimityksiin.
 – En näe tässä dramatiikkaa, mutta nimitykset pitäisi tehdä toisella tavalla, jos lopulta muut kuin pätevyyteen perustuvat kriteerit vaikuttavat, Sillanaukee sanoo.
 Sosiaali-ja terveysministeriön kansliapäällikön paikka ei ole ensimmäinen, jonka poliittisuudesta syntyi jälkipuheita.
 Vuonna 2013 silloinen  peruspalveluministeri  Maria Guzenina-Richardson  (sd.) nimitti  kansliapäälliköksi siirtyneen Päivi Sillanaukeen paikalle STM:n osastopäälliköksi demaritaustaisen Kirsi Varhilan (tuolloin sukunimeltään Paasikoski). Tämä koki julkisuudessa esitetyt väitteet poliittisesta virkanimityksestä loukkaaviksi.
 – Olen huolissani jos virkamiehellä ei saa olla poliittista kantaa, Varhila totesi tuolloin.
 Porvaritaustainen Sillanaukee nousi itse sosiaali- ja terveysministeriön virkamieheksi ja myöhemmin kansliapäälliköksi kokoomusministeri  Paula Risikon  nimittämänä.
 Myös Rinteen hallituksen nimittämien valtiosihteerien ja poliittisten avustajien määrää on arvosteltu julkisuudessa. Ne ovat avoimen poliittisia nimityksiä, joihin nostettiin kesällä useita eduskunnasta pudonneita kansanedustajia. Etenkin ministeriöiden valtiosihteereillä on mahdollisuus toimia virkamiesjohdon päällystakkina.
 Sillanaukee haluaa, että kansliapäälliköiden ja poliittisten valtiosihteerien työnjaosta ja rooleista uskallettaisiin käydä avoin keskustelu.
 Hän tietää, ettei oman hakuprosessinsa kyseenalaistamisesta saa välttämättä kiitosta, vaikka tavoitteena olisi keskustelu laajemmasta avoimmuudesta ja virkanimitysten poliittisuudesta.
 Hän aikoo siirtyä lokakuun alusta vanhaan kansliapäällikkyyttä edeltävään virkaansa, STM:n osastopäälliköksi.
 – Sitten olen kädet savessa sote-uudistuksen kanssa tekemisissä. Toivottavasti nyt ei enää keskitytä vain järjestelmiin ja mietitä vain niitä vaan sitä, tuleeko ihmisen asia ratkaistua.
 Hän myöntää, että viime hallituskaudella yritettiin viedä läpi liian suurta pakettia. Kiistelty valinnanvapauskin olisi voitu yrittää jo alunperin toteuttaa toisin.
 – Nythän siellä on tehty rajujakin linjauksia siitä mitä valinnanvapaus voi tulevaisuudessa olla. On mielenkiintoista miettiä, olisiko se voitu viedä portaittain läpi. Veikkaan, että olisi.
 Koukkuniemen ryöpytys
 Sillanaukee pitää itseään esimerkkinä suomalaisen hyvinvointiyhteiskunnnan antamista mahdollisuuksista. Hän tulee kolmilapsisesta perheestä, jossa vanhemmilla ei olisi ollut varaa kolmen tytön koulutukseen ilman yhteiskunnan tarjoamaa koulutusjärjestelmää.
 Hän sanoo oppineensa perheessään yltiörehelliseksi ja onkin joutunut toistuvasti kohun keskelle suorapuheisuutensa takia.
 Vuonna 2006 Suomi kohisi Koukkuniemen vanhainkodista. Vanhusten hoito oli puutteellista ja laitoksen arvioitiin tarvitsevan jopa sata hoitajaa, jotta asiat saataisiin hyvälle tolalle.
 Päivi Sillanaukee oli tuore Tampereen apulaiskaupunginjohtaja vastuualueenaan sosiaali- ja terveydenhuolto. Hän osallistui Ylen A-talk-ohjelmaan ja tyrmistytti katsojat puheillaan. Keskustelupalstoilla häntä haukuttiin kylmäkiskoiseksi.
 – Sain ihan hirveän ryöpyn. Minusta tuli syyllinen kaikkeen, hän muistelee.
 Sillanaukee uskoi puolustavansa omia työntekijöitään selittämällä ohjelmassa, ettei kaikki ole niin huonosti kuin väitetään. Hän ei myöskään luvannut nopeita muutoksia.
 – Minun on hirveän vaikea sanoa sellaista, joka ei ole mahdollista, luvata, että ilman muuta tähän otetaan tuhat hoitajaa lisää.
 Hän myös kysyi ohjelmassa, että eihän tässä vaan olla ostamassa hyvää omaatuntoa keskiluokalle. Sen taustalla oli Sillanaukeen kokemus muunmuassa Mänttä-Vilppulan vanhusten hoitolaitoksista.
 – Olin suivaantunut siitä, että laitoksissa olevien vanhusten omaisista osa tuli kerran kesässä haukkumaan ne hoitajat ja lähti sen jälkeen taas pois.
 Sillanaukee sanoo oppineensa Koukkuniemen jälkeisestä ryöpytyksestä paljon.
 Hän uskoo, että tulevaisuudessa tarvitaan yhä enemmän avointa keskustelua siitä mikä on yksilön vastuu ja mikä yhteiskunnan vastuu.
 – Näillähän ei saada ääniä ja ehkä siksi olenkin enemmän virkamiespuolella.
 Suorapuheisella Sillanaukeella saattavat olla uudet koettelemukset edessä. Lokakuun alusta virkamiesura jatkuu sosiaali- ja terveysministeriön uudistushankkeita ja vanhusmitoituksia valmistellessa.

STM:n kansliapäällikön nimityksessä sivuutettu Päivi Sillanaukee: “Totta kai nimitys oli poliittinen”


Summary: Kuuden tunnin työpäivän lyhyt historia Suomessa.

Kuusituntinen työpäivä teki 90-luvulla tehdyssä kokeilussa  "tuottavuusloikan" , mutta vajaan kolmen vuoden kokeilun jälkeen kuusituntisuus ei juurtunutkaan suomalaiseen työelämään.
 Miten se on mahdollista, vaikka tuottavuus, jaksaminen ja työhyvinvointi vain paranivat?
 Kokeilun hyytymiseen oli useita syitä: työnantajien ja työntekijöiden epäluulo ja vastustus, monenlaiset sosiaaliset paineet, pelot palkkatulojen vähenemisestä tai palkkamenojen kasvamisesta, yhteiskunnan eritahtisuus ja kuntapuolella rahoituksen loppuminen.
 Ja lopulta muuttui maailma: lama meni ja nousukausi tuli. Töitä löytyi jakamattakin ja tuottavuuskin oli kohdillaan.
 Vanha kokeilu
 Nykyistä lyhyempi työviikko nousi jälleen otsikoihin, kun liikenne- ja viestintäministeri  Sanna Marin  (sd.)  visioi  viime viikonvaihteessa ihmisille uudenlaista ajankäyttöä.
 – Mielestäni ihmiset ansaitsevat enemmän aikaa perheidensä, harrastusten ja muunkin elämän parissa, sivistyksen parissa, Marin perusteli SDP:n 120-vuotisjuhlassa.
 Ratkaisuksi hän esitti vanhaa ideaa lyhyemmästä, kuusituntisesta työpäivästä. Vaihtoehtoisesti työviikko voisi olla nelipäiväinen.
 Idea on vanha, koska Suomessa todellakin kokeiltiin lyhyempää työaikaa vajaat kolme vuotta 1996—98.
 Liikenne- ja viestintäministeri Sanna Marin SDP:n eduskuntaryhmän kansalaistapaamisessa Helsingissä varhain aamulla 15. elokuuta. Markku Ulander / Lehtikuva
 Mukana kuntia ja yksityisiä yrityksiä
 Alkuperäinen ajatus perustui sosiologian professorin  Paavo Seppäsen  ajatukseen, jonka mukaan tuottavan organisaation tulisi toimia 12 tuntia päivässä kahdeksan tunnin sijaan. 12 tuntia jaettaisiin kahteen kuusituntiseen työvuoroon. Mallin nimeksi tuli havainnollisesti 6+6.
 Kolmisenkymmentä vuotta myöhemmin Euroopan sosiaalirahaston pilottiprojekti "Flexibility through 6-hour shifts" eli "Joustavuutta kuusituntisten työvuorojen avulla" testasi 6+6-mallia kuntatasolla Espoossa, Jyväskylässä ja Naantalissa.
 Hanke laajeni useihin muihin kuntiin työministeriön omana projektina. Sitä rahoitettiiin osittain työllistämistuella.
 Kaikkiaan 20 kuntaa osallistui työaikakokeiluun. Yhteensä 1 320 työntekijää lyhensi työviikkonsa keston 30 tuntiin. Samalla 580 uutta työntekijää palkattiin paikkaamaan syntynyttä työvoiman tarvetta.
 Syntyi työtä ja toisaalta työuupumus hieman hellitti.
 Yksityisillä "tuottavuusloikka"
 Mukana oli myös 12 yksityistä yritystä, jotka eivät saaneet minkäänlaisia tukia. Niissä työskenteli yhteensä 200 henkilöä, joista 40 oli saanut työajan lyhentämisestä johtuen työpaikan ja sen lisäksi 15 henkilön irtisanomisesta oli voitu luopua.
 Malliesimerkkeinä on kerrottu kuinka kokeiluun osallistuneiden Nokian Renkaiden tuottavuus kohosi 33 prosenttia ja putkiyhtiö KWH-Pipe kasvatti tuottavuuttaan 42,2 prosenttia.
 Muita kokeilun yrityksiä olivat muun muassa linssinvalmistaja Essilor, muoviyritys Orthex, lämmitinvalmistaja Wallas-Marin, teräsyhtiö Imatra Steel Billnäs, rakennusyhtiö Ou-Ra, kustannusyhtiö Otava ja komponenttivalmistaja MFG-components.
 Yrityksistä yksikään ei liene enää aivan entisen kaltainen erilaisten yritysjärjestelyjen, myyntien ja fuusioiden jäljiltä.
 Useita motiiveja
 Työelämätutkija ja Jyväskylän yliopiston yliopistolehtori  Timo Anttila  seurasi aikanaan kokeilua ja sen tuloksia tarkkaan ja teki niistä vuonna 2005 julkaistun  väitöstutkimuksensa .
 Anttila kertoo, että lyhennettyyn työaikaan johti monta eri vaikutinta: kuntapuolella enimmäkseen oli laman ja työttömyyden aikana tarve jakaa töitä ja työllistää, yksityisillä lyhentäminen taas palveli tuotannon uudelleen organisoimista ja tuottavuuden kasvattamista.
 Tosin jotkut yrityksetkin olivat työn jakamisen tiellä, jolla ne pyrkivät torjumaan laman vaikutuksia. Jos kysyntä lopahti, lyhyt työaika merkitsi pienempiä palkkoja tai sitten torjuttiin lomauttamisia ja irtisanomisia.
 Timo Anttila Marko Melto / Yle
 Tuottavuuden kasvulla sitoutettiin
 – Kokeiltiin fiksua työajan lyhentämistä ja työn organisointia – miten sillä voisi paremmin ratkaista tuotannon ongelmia.
 – Useimmiten maksettiin entinen kahdeksan tunnin palkka ja työ tehtiin esimerkiksi kahdessa kuuden tunnin vuorossa. Tuottavuutta saatiin nostettua sen verran, että se myös teki mahdolliseksi entisen suuruisten palkkojen maksun.
 Anttilan mukaan yrityksissä myös keskityttiin tuottavuuteen uudella tavalla. Maksettiin tuloksesta eikä tunneista ja sitoutettiin työntekijät uudella tavalla työhön.
 Avain oli siinä, että kalliit investoinnit, kuten koneet – ja vaikka hammaslääkärien tuolit kuntapuolella – olivat pidempään yhtäjaksoissa käytössä ja tuottivat siten enemmän suhteessa pääomaan.
 Hammaslääkäri ja hammashoitaja työssään tammikuuussa 1998. Juha-Pekka Inkinen / Yle
 Monta kompastuskiveä
 Miksi hyväksi havaittu kehitys ei sitten jatkunut?
 – Lama-aika pikku hiljaa hiipui eikä lyhyelle työajalle ollut tilausta työn jakamisen takia.
 Anttilan mukaan myös työnajantajajärjestöt olivat penseitä työaikakokeilua kohtaan.
 – Ongelmia aiheutti myös se, että yhteiskunta elää kello kahdeksasta viiteen -rytmissä.
 Kun tästä poiketaan 06–12 -työajalla, se aiheuttaa vaikeuksia vaikkapa lastenhoidossa. Toisille taas kello 18 loppuva vuoro ei sovi harrastusten takia.
 Anttila havaitsi tutkimuksessaan myös selvän sukupuolijaon. Jos työajan lyhennys merkitsi palkan alenemista, kyseessä olivat enimmäkseen naisvaltaiset työpaikat.
 Kateutta, pelkoa ja palkanalennuksia
 Kun työpaikalla kaikki eivät ole kuusituntisessa työvuorossa, se aiheuttaa kateutta niiden joukossa, jotka joutuvat tekemään pari tuntia enemmän saman palkan eteen.
 Anttila kertoo myös, että työntekijät saattoivat pelätä kokeilun kuusituntisen muuttuvan normiksi: pian vaaditaan samaa tehokkuutta kahdeksantuntisilta työpäiviltä.
 – Onnistuminen vaati lujaa luottamusta työntekijöiden ja työnantajan välillä, Anttila kertoo.
 Kunnallisella puolella lyhyttä työaikaa kompensoimaan olisi pitänyt palkata lisää tekijöitä. Se olisi lisännyt työvoimakustannuksia tai vastaavasti palkkatasoa olisi pitänyt alentaa. Pienipalkkaisilla aloilla se on vaikeaa.
 Työpäivän pituus vireillä usein
 Alkiolaisen keskustaryhmän perustanut kansanedustaja  Sulo Aittoniemi  teki vuonna 2001  kirjallisen kysymyksen  kuusituntiseen työpäivään siirtymiseksi. Perusteena oli työn jakaminen työttömyyden vaivaamassa Suomessa.
 Työministeri  Tarja Filatovin  (sd.) vastauksessa viitattiin 90-luvun kokeilun hyviin tuloksiin kannattavuuden ja jaksamisen suhteen, mutta todettiin samalla ettei työaikaa voida lyhentää ilman työmarkkinaosapuolten sopimista – ovathan kyseessä aina palkat.
 Vuonna 2012 eduskunnan työelämävaliokunta kannatti lyhennetyn työajan kokeilua uudelleen, mutta SDP:n työministeri  Lauri Ihalainen  tyrmäsi ajatuksen, eikä rahaa enää herunut 90-luvun tavoin.
 Vuonna 2016 vasemmistoliitto teki eduskuntaan  toimenpidealoitteen  kuusituntisen työpäivän kokeilusta.
 Vasemmistoliiton puheenjohtaja  Li Andersson  esitti  viime talvena , että tulevalla vaalikaudella pitäisi tehdä lyhyempien työviikkojen tai työpäivien kokeilu.
 Vasemmistoliiton puheenjohtaja Li Andersson on puhunut myös kuusituntisen työpäivän puolesta. Andersson eduskuntavaalien tulosillassa Pikkuparlamentissa. Tuomo Björksten / Yle
 Ja nyt keskustelu pulppuaa Marinin ehdotuksen jälkimainingeissa.
 Anttila uskoo, että tulevaisuudessa lyhyttä työpäivää tullaan ehdottamaan lisääntyvästi.
 – Jos esimerkiksi robotisaatio vie työpaikkoja merkittävästi – jota ei juuri nyt näy – niin sitten ehdotuksia kuullaan lisää.
 Työaika vähenee koko ajan
 Anttila huomauttaa, että työviikon lyheneminen on perustunut tuottavuuden kasvuun. Siihen perustui viisipäiväiseen työviikkoon siirtyminen 1960-luvulla. Nyt tuottavuuskasvu on ollut vähäistä ja kasvu on siirtynyt työajan lyhenemisen sijaan palkkoihin ja kulutukseen.
 Alati kasvava elinajanodote tosin toimii toiseen suuntaan.
 – Meillä työaika lyhenee aika merkittävästi koko ajan, jos sitä ajatellaan elinkaarella. Meidän elinikämme koko ajan pitenee ja suhteessa siihen työaikamme lyhenee.
 Kun 50 vuotta sitten miehen eliniästä 70 prosenttia oli työuraa, nykyään töitä paiskitaan alle puolet elämästä.
 – Tätä ei usein huomata. Ajatellaan vain viikkotyöaikaa ja että se ei ole lyhentynyt, mutta sehän on lyhentynyt koko ajan, Anttila sanoo.
 Lue myös:
 Keskustelu kuuden tunnin työpäivästä käy kuumana: “Se kertoo tästä ajasta, että muutos herättää tunteita"

Kuusituntista työpäivää kokeiltiin Suomessa jo 90-luvulla ja kaikki tuntuivat hyötyvän siitä – miten ihmeessä kokeilu ei jatkunut tähän päivään?


Summary: Hannu Medina kannustaa yrityksiä homoystävällisyyteen, mutta varoittaa näitä sortumasta pinkkipesuun.

Vielä nelisen vuotta sitten  Hannu Medina  eli hyvin tavallista arkea perheensä, vaimon ja kolmen lapsen kanssa. Sitten kaikki muuttui.
 – Tulin niin sanotusti kaapista ulos, ensin ex-vaimolle ja sitten pikkuhiljaa läheisimmille ja lopulta koko maailmalle. Se oli tietenkin iso muutos elämässä.
 Medina, tuolloinen  Virtanen , tapasi aviossa ollessaan miehen, jonka kanssa keskustelu johti vääjäämättömään ketjureaktioon.
 – Tutustuin 46-vuotiaana mieheen, jolle ensimmäistä kertaa puhuin näistä tunteista. Se oli sellainen tunnekuohu, että ensimmäistä kertaa puhuin jollekin ihmiselle asiasta.
 Hannu Medina toteaa nyt, että kiinnostus samaan sukupuoleen on ollut läsnä hänen elämässään aina, mutta nuorempana sitä ei osannut nimetä.
 Ulostulo ei luonnollisestikaan ollut helppoa. Mielen täyttävät monet pelot, jotka loppujen lopuksi eivät toteudu.
 – Ne peikot ovat tavallaan ihmisen pään sisällä. Ei se ikinä ole helppoa, varsinkin kun elämää ja perhettä, ja tiedät joutuvasi luopumaan tietyistä asioista. Oli se valtava suru samaan aikaan kuin se oli valtavan iso myönteinen asia.
 Perheen hajoaminen ja avioero olivat ymmärrettävästi shokki ex-vaimolle. Lapset olivat tuolloin teini-ikäisiä, nyt jo aikuisuuden kynnyksellä.
 – Minulla on sellainen olo, että olen huomattavasti parempi isä nyt, kun olen ihan kokonainen, oma itseni. Siitä olen ihan varma, sanoo Hannu Medina painokkaasti.
 Rakkaus heitti suunnitelmat uusiksi
 Tulevan miehensä  Hannu Medina sai ensin seuraajakseen Instagramissa. Keskustellessaan  Raul Medinan  kanssa sosiaalisessa mediassa hän tajusi haluavansa lähteä tapaamaan tätä Meksikoon.
 Raul Medinan elämä oli ollut jo 15 vuotta Kalifornian auringon alla Yhdysvalloissa, mutta hän oli tapaamassa perhettään Etelä-Amerikassa.
 Miehet matkustelivat ympäri Meksikoa muutaman viikon ajan. Molempien elämä sai uuden suunnan.
 – Hänen oli tarkoitus muuttaa Vancouveriin, Kanadaan. Viimeisenä päivänä päätimme, että hän muuttaakin Turkuun.
 Turku oli pitkään Hannu Medinan kotikaupunki, mutta nyt hän asuu miehensä kanssa Espoossa. Jouni Koutonen / Yle
 Sopeutuminen Suomeen ei ollut aivan helppoa valoon, vilinään ja moninaisuuteen tottuneelle Raul Medinalle. Kolmessa vuodessa täkäläiset tavat, muun muassa pidättäytyvämpi small talk -kulttuuri ovat kuitenkin tulleet tutuksi.
 Nykyään Espoossa elävän parin arki on tavallista kahden miehen yhteistä elämää.
 – Arjessamme ei ole mitään sen kummallisempaa kuin kenenkään muunkaan. Toki joudumme kulttuurieroja välillä miettimään, mikä johtuu kulttuurista ja mikä persoonastani, kun sitä ei ikinä tiedä, virnistää Hannu Medina.
 Asenteissa yhä korjattavaa
 Homoseksuaalisuuteen liittyy Hannu Medinan mukaan Suomessa yhä stigma.
 Edellisessä elämässään hänen ei tarvinnut hetkeäkään empiä julkisia hellyydenosoituksia silloiselle puolisolleen.
 – Ei Suomessa voi kaksi miestä kävellä käsi kädessä samalla lailla kuin esimerkiksi Espanjassa, missä asiat ovat jotenkin luontevampia. Suomessa ei tietysti muutenkaan ehkä niin näytetä tunteita, mutta kyllä kahden samaa sukupuolta olevan pitää aina miettiä, otetaanko kädestä kiinni ja mitä muut ajattelevat.
 Miespari saa Hannu Medinan mukaan miettiä julkisia hellyydenosoituksia kadulla kahteen kertaan. Jouni Koutonen / Yle
 Asenteissa on Hannu Medinan mielestä vielä paljon parannettavaa. Siksi moninaisuutta esiintuovat Pride-viikot ovat tarpeen. Helsingin teemaviikko oli jo alkukesästä, Turku Pride huipentuu tänä lauantaina.
 Medinan mukaan enemmistö seksuaali- ja sukupuolivähemmistöistä piilottelee vielä itseään työelämässä.
 – Vain reilu kymmenen prosenttia uskaltaa avoimesti olla itsensä. Nuorilla seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen edustajilla itsemurhariski on huomattavasti suurempi, listaa Medina muutamia syitä Pride-tapahtumien tarpeellisuudelle.
 Seksuaali- ja sukupuolivähemmistöt ja työelämä (Pride.fi) Sateenkaariväkityöelämässä ja asiakkaina (FIBS, Seta ry, Accenture & IBM)
 Gay friendly tarkoittaa turvallisuutta
 Googlaillessaan sopivia lomakohteita aviomiehensä kanssa Hannu Medina havaitsi, että haku ”gay friendly Turku” tuotti tulokseksi tasan nolla osumaa.  Sukupuoli- ja seksuaalivähemmistöille suunnattu matkailu ja muu palvelutarjonta  on Suomessa yhä vähäistä.
 Medina lanseerasi vuonna 2018 Helsingin Matkamessuilla Gay Travel Finland -sivuston. Tällä hetkellä We Speak Gay -yhteisöön kuuluu noin 40 yritystä.
 Gay friendly ei Medinan mukaan tarkoita mitenkään erikoisesti homoille kohdennettuja palveluja. Potentiaalisille ulkomaalaisvieraille on tarpeen kertoa, että  Suomi on yhdenvertainen ja turvallinen maa  (Statista.com)
 – Gay friendly tarkoittaa, että kaikki ovat turvallisesti tervetulleita. Mutta se pitää sanoa ääneen. Suurin osa maailman väestöstä ja seksuaali- ja sukupuolivähemmistöistä asuu maissa, joissa tilanne oikeuksiemme suhteen on ihan toista kuin meillä.
 Suomi sijoittuu useissa vertailussa korkealle homomyönteisyydessä.  Tuoreessa eurooppalaisjärjestöjen julkaisemassa tilastossa  Suomi on neljäntenä.
 Pinkkiä rahaa jää monilta yrityksiltä yhä saamatta leimaantumisen pelossa, pahoittelee Hannu Medina. Jouni Koutonen / Yle
 Yrityksillä on yhä tekemistä asian ymmärtämisessä, ja  niin kutsuttu ”pinkki raha”  jää saamatta. Edelleen pelätään leimautumista ja muiden asiakkaiden reaktioita.
 Esimerkiksi Yhdysvalloissa monet suuret lentoyhtiöt ja hotelliketjut panostavat kohderyhmään.
 – Maailmallahan tämä on valtava markkina. Lasketaan, että seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen muodostama matkailumarkkina on yli 200 miljardin dollarin arvoinen, kertoo Medina.
 Moninaisuus saisi näkyä nykyistä paremmin etenkin yritysten kuvallisessa viestinnässä, jota paljon seurataan sosiaalisessa mediassa. Hannu Medina huomauttaa seksuaali- ja sukupuolivähemmistöihin kuuluvan varovaistenkin arvioiden mukaan kuutisen prosenttia suomalaisista.
 – Eri ikäiset ja väriset, seksuaali- ja sukupuolivähemmistöt sekä sateenkaariperheet eivät oikeastaan näy viestinnässä tällä hetkellä. Yritysten pitäisi panostaa siihen, jotta kaikki suomalaiset, ja myös ulkomaalaiset kokisivat olevansa osallisia tässä yhteiskunnassa. Siitä on kyse.
 Pinkkipesulla katteettomia markkinointihyötyjä
 Monet yritykset toki julistautuvat vähemmistöjen ystäviksi Pride-viikon kunniaksi. Sosiaalinen media täyttyy sateenkaaren sävyistä, mutta Hannu Medinan mukaan se on vasta ensimmäinen askel.
 Seksuaali- ja sukupuolivähemmistötkin saisivat Medinan mielestä olla vaativampia, eivätkä tyytyä pelkkään väri-iloitteluun. Kuluttajilla pitäisi olla tarkempi tieto, miten yritys oikeasti toimii arjessaan.
 – Logon vaihtaminen sateenkaariväreihin tai lipun laittaminen ikkunaan Priden aikaan on helppoa, koska kaikki muutkin tekevät niin. Mutta mitä yritys tekee lokakuun pimeinä viikkoina tai keskellä talvea asian eteen?
 Termi pinkkipesu onkin kesän aikana noussut esiin Hannu Medinan luotsaamassa  We Speak Gay -podcastissa (Gay Travel Finland)  . Viherpesun tavoin yritykset saattavat syyllistyä katteettomaan arvojen hyödyntämiseen markkinoinnissaan.
 – Jos yritys vaan puhuu ympäristöteoista eikä tee mitään, niin menisikö se läpi? Sanotaan, että Itämeren suojelu on tärkeää ja kannatamme sitä, mutta yritys ei tee mitään ympäristötekoja tai lahjoita varoja suojeluun. Pinkkipesussa on samasta asiasta kyse.
 Ympäristöosaamistaan yritykset voivat todentaa monenlaisin sertifikaatein.
 Hannu Medina onkin lähiaikoina lanseeraamassa vastaavaa sateenkaarimarkkinointiin. Sertifikaatti kertoo, että moninaisuus on huomioitu yrityksessä ja asiaan saatu koulutusta. Yritys myös tekee jollain tapaa hyvää LGTBIQ-yhteisölle.
 – Jos oletat rakentavasi sellaista imagoa, että otat seksuaali- ja sukupuolivähemmistöt huomioon, niin sen pitää näkyä yrityksen arjen tekoina myös, toteaa Hannu Medina.

Perheenisä löysi itsensä kaapista liki viisikymppisenä – nyt hän houkuttelee gay-turisteja Suomeen


Summary: Trump vakuuttaa, että hänellä on oikeus määrätä yhdysvaltalaiset yritykset ulos Kiinasta.

Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  päätös uusista tulleista kiinalaisille tuotteille saa ankaraa kritiikkiä yhdysvaltalaisilta yrittäjäjärjestöiltä.
 2 200 kulutusteknologiayritystä edustava Consumer Technology Association sanoo lausunnossaan, että Trumpin tullipäätös on "pahin talouspoliittinen virhe sitten vuonna 1930 tehdyn ns. Smoot-Hawley-päätöksen, jolla tulleja korotettiin juuri ennen suurta lamaa".
 Järjestö toteaa, että Yhdysvaltain ja Kiinan välisen kauppakiistan kiihdyttämisessä "liika on liikaa".
 Kaksi autonvalmistajien järjestöä toteavat, että tullit ovat huono asia kuluttajille. Autoala menestyy vahvan ja kilpailullisen kaupankäynnin kautta, järjestöt sanovat.
 Rangaistustullien kierre ilman merkityksellisiä neuvotteluja vaarantaa yhdysvaltalaiset työpaikat, sanoo Association of Global Automakers -järjestön johtaja  John Bozella .
 Presidentti Trump sanoi eilen perjantaina "täten määräävänsä", että yhdysvaltalaiset yhtiöt lopettavat toimintansa Kiinassa ja etsivänsä uudet markkinat. Trump perusteli määräystään sillä, että Kiina on hänen mukaansa varastanut Yhdysvalloilta biljoonien dollarien arvosta teollisuussalaisuuksia.
 Puheet kauppasodasta kovenevat – Trump määräsi Twitterissä yhdysvaltalaisyrityksiä etsimään vaihtoehtoja Kiinalle välittömästi
 Määräys herätti ihmetystä kaupan alan järjestöissä. Yhdysvaltain vähittäiskaupan yrityksiä edustava National Retail Federation piti määräystä mahdottomana noudattaa.
 – On epärealistista odottaa, että yhdysvaltalaiset kauppayritykset lähtisivät pois maailman toiseksi suurimmalta talousalueelta, sanoi järjestön apulaisjohtaja  David French .
 Tiedotusvälineissä on pohdittu, onko presidentillä ylipäätään oikeutta antaa yrityksille määräystä lähteä pois jostain maasta, jossa ne toimivat.
 Trump vastasi tähän lähettämällä Twitter-viestin, jossa hän viittasi vuonna 1977 laadittuun lakiin presidentin taloudellisista valtaoikeuksista poikkeusoloissa.
 Laissa presidentille annetaan oikeus säädellä kansainvälistä kauppaa julistamalla hätätilan, jos maata kohtaa "poikkeuksellinen uhka".
 Korkokäyrä ennakoi taantumaa
 Tullipäätösten tultua julki Yhdysvaltain keskuspankin johtaja  Jay Powell  ilmoitti, ettei keskuspankilla ole keinoja helpottaa kauppasodan vaikutuksia.
 Yhdysvaltain presidentti Donald Trump ja Kiinan presidentti Xi Jinping kuvattuna Pekingissä marraskuussa vuonna 2017. Nicolas Asfouri / AFP
 Trump vastasi tähän rajulla tviitillä, jossa hän sanoi keskuspankin olevan heikko. Hän myös pohti, kumpi on Yhdysvalloille pahempi vihollinen; Kiinan presidentti  Xi Jinping  vai Jay Powell.
 Trump haluaisi keskuspankin löysentävän rahapolitiikkaa talouskasvun kiihdyttämiseksi.
 Talouslehti  Financial Timesin haastattelemat  asiantuntijat muistuttavat, ettei keskuspankin tehtävä ole hoitaa kauppapolitiikan aiheuttamia sotkuja.
 Tullipäätösten jälkeen Yhdysvaltain pörssikurssit putosivat voimakkaasti. Esimerkiksi S&P-indeksi laski enimmillään 2,59 prosenttia ja Nasdaq-teknologiaindeksi kolme prosenttia.
 Sijoittajat säikähtivät erityisesti USA:n valtion joukkovelkakirjojen korkojen laskua. Esimerkiksi kahden vuoden joukkovelkakirjan korko laski 1,51 prosenttiin, kun kymmenen vuoden arvopaperin korko oli hieman sen alle.
 Financial Times  kiinnittää huomiota Yhdysvaltain joukkovelkakirjojen korkotasoon, jota kuvataan ns. korkokäyrällä (yield curve). Tätä pidetään parhaana mittarina ennustamaan, onko maahan tulossa parin vuoden kuluessa taloustaantuma.
 Korkokäyrässä verrataan lyhyiden ja pitkän aikavälin arvopapereiden korkotasoa. Olennaista on, jos lyhyen aikavälin arvopapereiden korot ovat korkeammalla kuin pitkien. Tämä osoittaa, että sijoittajien odotukset maan talouskehityksestä ovat negatiiviset.
 Nyt tämä tilanne vallitsee. Samoin on ollut 80-luvulta saakka viisi kertaa ja joka kerta Yhdysvallat on vaipunut taloustaantumaan parin vuoden sisällä.
 Lehti painottaa tosin, ettei korkokäyrä ole varma merkki. Maan talous on edelleen erittäin vahva. Työllisyys ja palkkojen nousu ovat hyvällä tolalla.

USA:n teknologiajärjestö Trumpin tullipäätöksistä: Huonointa talouspolitiikkaa sitten 30-luvun laman


Summary: Kyseessä oli ensimmäinen Suomeen tullut päävoitto tänä vuonna.

Eurojackpotin yli 90 miljoonan euron jättivoitto meni perjantai-iltana Pohjois-Savoon, kertoo Veikkaus. Voiton tuonut peli pelattiin Siilinjärvellä K-Supermarket Herkkupadassa.
 Lähes 92 miljoonan euron voitto oli Eurojackpotin kaikkien aikojen suurin potti.
 Kyseessä oli Suomen 16. Eurojackpotin päävoitto ja ensimmäinen Suomeen tullut päävoitto tänä vuonna. Veikkauksen mukaan voitto lunastetaan rahapeliyhtiön pääkonttorilta Helsingistä.
 Kaikki Suomeen osuneet päävoitot suuruusjärjestyksessä
 92 M€ Siilinjärvi, kierros 34/2019 90 M€ Loimaa, kierros 6/2018, 5 osuuden porukka 87 M€ Tampere, kierros 15/2017, 3 osuuden porukka 61,2 M€ Espoo, kierros 37/2014 57,3 M€ Akaa, kierros 14/2014, 10 osuuden porukka 46,5 M € Tampere, kierros 27/2017 46,2 M € Turku, kierros 30/2015 41,6 M € Savonlinna, kierros 42/2017 38,9 M € Suomi, kierros 36/2015 (10 osuuden nettiporukka eri puolilla Suomea) 29,5 M€ Seinäjoki, kierros 4/2013 23,3 M€ Kotka, kierros 23/2015 21,3 M€ Teuva, kierros 39/2013 19,4 M€ Raasepori, kierros 3/2016 18 M€ Espoo, kierros 46/2018 17,8 M€ Jämsä kierros 52/2014, 10 osuuden porukka 10 M€ Espoo kierros 19/2016

Eurojackpotin kaikkien aikojen suurin päävoitto Pohjois-Savoon – Voittajalle lähes 92 miljoonaa euroa


Summary: Nuuskaa muistuttavat tupakattomat nikotiinipussit eivät poista nikotiiniriippuvuuden ongelmaa, sanoo tutkija.

Tupakattomia nikotiinituotteita koskevaa lainsäädäntöä pitäisi selkeyttää Suomessa. Nuuskaa muistuttavia nikotiinipusseja kaupataan Ruotsissa ja niiden  maahantuonti on kasvussa  vaikka se onkin useimmiten laitonta. Suomessa ne rinnastetaan lääkkeisiin.
 Sekä sosiaali- ja terveysministeriö että alan tutkijat suhtautuvat Ruotsissa vapaasti kaupattaviin nikotiinituotteisiin suurella varauksella. STM:n neuvotteleva virkamies  Meri Paavola  muistuttaa, että Suomen tavoitteena ei ole päästä eroon vain tupakasta vaan kaikista nikotiinia sisältävistä tuotteista.
 – Nikotiinin ja nikotiinituotteiden haitallisista terveysvaikutuksista tulee koko ajan enemmän tutkimustietoa, joten niihin on syytä suhtautua kriittisesti, sanoo Paavola.
 Tällä hetkellä Suomen tupakkalakia ei sovelleta nikotiinipusseihin, koska ne eivät sisällä tupakkakasvia. Tupakkalain kokonaisuudistus tuli voimaan vuonna 2016 – nuuskateollisuus alkoi tuoda värikkäästi pakattuja ja maustettuja nikotiinipusseja markkinoille voimalla noin pari vuotta sitten.
 – Voisi olla valmiutta reagoida lainsäädännön osalta markkinoilla tapahtuvaan muutokseen. Mutta korostan, että poliittista päätöstä lain muuttamisesta ei ole, Paavola sanoo.
 "Yksi annos voi johtaa riippuvuuden kehittymiseen"
 Nikotiiniriippuvuutta tutkinut Helsingin yliopiston dosentti  Tellervo Korhonen  suhtautuu kriittisesti nikotiinituotteisiin, jotka eivät ole läpäisseet lääkkeiltä edellytettyjä testejä.
 – Tällaisten tuotteiden nikotiinipitoisuudet voivat olla merkittävästi korkeampia kuin lääkkeellisten korvaushoitotuotteiden. Jos yhden annoksen pitoisuus on 10 milligrammaa tai yli, pitäisi kyllä jo hälytyskellojen soida, Korhonen sanoo.
 Hänen mukaansa nuuskan tapaan suun limakalvojen kautta käytetyistä tuotteista nikotiini imeytyy hitaammin kuin esimerkiksi savukkeita poltettaessa. Pitoisuus pysyy pitkään korkeana, jolloin paljon nikotiinipusseja käyttävillä tai nuuskaavilla nikotiinipitoisuus voi kohota hyvinkin korkeaksi päivän mittaan.
 Tupakkateollisuus puhuu haittojen vähentämisestä, mutta käytännössä kyse on siitä, että halutaan löytää uusia kuluttajia.  Kristiina Patja
 Erityisen vaarallisina Korhonen pitää nikotiinituotteita nuorten kannalta.
 – Osalla ihmisistä on korkeampi geneettinen alttius nikotiiniriippuvuudelle. Teinin vielä kehittyvät aivot ovat herkät riippuvuuden kehittymiselle. Jopa yksi huippukorkean nikotiinipitoisuuden sisältävä annos voi johtaa riippuvuuden kehittymiseen, sanoo Tellervo Korhonen.
 Tarjonta lisää kulutusta
 Ruotsissa myytävät nikotiinipussit on pakattu värikkäisiin rasioihin ja niitä myydään esimerkiksi inkiväärin, appelsiinin ja mustaherukan makuisina. Nuuskateollisuus kiistää, että markkinointi olisi kohdennettu erityisesti nuorille ja naisille, mutta sosiaali- ja terveysministeriössä väitettä ei niellä.
 – Se, että teollisuus väittää toisin, ei muuta sitä asiaa että nämä tuotteet on selvästi suunnattu uusille käyttäjäryhmille kuten tytöille, neuvotteleva virkamies Meri Paavola sanoo.
 Yliopistonlehtori  Kristiina Patja  Helsingin yliopiston kansanterveystieteen osastolta muistuttaa, että nikotiinipussien kohdalla toimii sama markkinalogiikka kuin esimerkiksi makeisten: mitä enemmän niitä on tarjolla, sitä enemmän niitä kulutetaan.
 – Tupakkateollisuus puhuu haittojen vähentämisestä, mutta käytännössä kyse on siitä, että halutaan löytää uusia kuluttajia ja uusia tapoja voimakkaasti riippuvuutta aiheuttavan nikotiinin jakelemiseen, Patja sanoo.
 Yliopistolehtori Kristiina Patjan mukaan tupakkateollisuus markkinoi tupakattomia nikotiinituotteita haitattomina, mutta todellisuudessa ne eivät sitä ole. Nikotiini on myrkky, jonka haitoista kertyy koko ajan lisää tietoa, sanoo Patja. Toni Pitkänen / Yle
 Lisää tietoa nikotiinin vaaroista kertyy koko ajan
 Tupakan vaarat ovat olleet tiedossa jo pitkään. Tupakattomista nikotiinituotteista, kuten nikotiinipusseista tai sähkötupakasta voi syntyä käsitys siitä, että ne olisivat jotenkin vaarattomia. Tätä käsitystä markkinoi myös tupakkateollisuus.
 Tässä mennään pieleen, sanoo Kristiina Patja. Nikotiini on myrkky, jolla  tiedetään olevan  monia terveydelle haitallisia vaikutuksia ja lisätietoa tulee koko ajan.
 – Nikotiini on esimerkiksi voimakkaasti verisuonia supistava aine ja se nostaa sydämen sykettä. Tämä lisää sydämen ja verisuonten kuormitusta. Nikotiini myös heikentää insuliinin toimintaa ja nämä vaikutukset yhdessä lisäävät kakkostyypin diabeteksen riskiä, Patja sanoo.
 Ruotsalaisen Karoliinisen  instituutin tutkimuksessa  (artikkeli KI:n sivuilla) nuuskan käytön on todettu lisäävän kuolleisuutta sydän- ja aivoinfarkteihin sairastuneilla.
 Nikotiinipussit voitaisiin ottaa tupakkalakiin
 Tällä hetkellä Ruotsin nikotiinipussit luokitellaan Suomessa lääkevalmisteiseksi ja ne rinnastetaan meillä myyntiluvalliseen nikotiiniriippuvuuden itsehoitolääkkeeseen. Lääkevalmisteena ruotsalaisten nikotiinipussien maahantuonti on laillista käytännössä vain siinä tapauksessa että nikotiinipitoisuus on korkeintaan sama kuin Suomessa myytävän vastaavan korvaushoitolääkkeen.
 Kuluttajan kannalta tilanne on hankala, sillä nikotiinipitoisuutta ei saa EU-alueella mainita tuotteen pakkauksessa. Tämä teettää töitä myös Tullille, joka selvittää matkustajatuonnista haltuunottamiensa nikotiinipussien pitoisuudet laboratoriossaan.
 Jos tupakkalakia uudistettaisiin niin, että se koskisi myös tupakkaa sisältämättömiä nuuskan kaltaisesti käytettäviä nikotiinipusseja, niiden maahantuontia voitaisiin säännellä samaan tapaan kuin muitakin tupakkalain alaisia tuotteita, kuten nuuskaa. Sitä voi tuoda omaan käyttöön kilon verran.
 Nikotiinipussien kohdalla lain muuttaminen olisi merkittävästi helpompaa kuin nuuskan, sillä siihen riittäisi kansallinen päätös. Nuuskan myynnin vapauttaminen vaatisi EU-direktiivin muuttamista, mikä on nykytilanteessa käytännössä mahdotonta, arvioi neuvotteleva virkamies Meri Paavola sosiaali- ja terveysministeriöstä.
 – Ruotsin politiikka tupakkatuotteiden suhteen lähtee haittojen vähentämisestä. Meillä politiikan tavoitteena on käytön lopettaminen, eli isossa kuvassa tässä on ero. Se näkyy muun muassa suhtautumisessa nikotiinituotteisiin, muistuttaa Meri Paavola.
 Mitä ajatuksia juttu herätti? Keskustele aiheesta klo 22 asti.
 Lue myös:
 Yllättävä käänne: Nuorten läpi 2000-luvun jatkunut raitistuminen pysähtyi, ja erityisesti tyttöjen nuuskankäyttö lisääntyy
 Nuuskakauppa sai mainostaa Oulun Kärppien otteluissa mainontakiellosta huolimatta – Valvira: “Toiminta on epäeettistä”
 Suomi yritti lopettaa hyvänmakuisen sähkötupakan myynnin, mutta siitä tulikin kissa ja hiiri -leikki: "Älyttömän kauan kestää"

Nikotiinipussit voitaisiin ottaa tupakkalakiin, mutta paranisiko kansanterveys? Tutkija: "Jopa yksi annos voi johtaa riippuvuuden kehittymiseen"


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Teollisuusmaiden G7-kokouksen alla myrskyn merkkejä
 Maailman rikkaimpien teollisuusmaiden johtajat kokoontuvat tänään G7-huippukokoukseen Biarritziin, Etelä-Ranskaan. Johtajien on määrä keskustella ajankohtaisista talous- ja turvallisuuskysymyksistä. Kokouksessa noussevat päällimmäisiksi aiheiksi Yhdysvaltain ja Kiinan  kiihtynyt kauppasota  sekä ilmasto-ongelmat, joista päivänpolttavin on Brasiliassa laajentunut sademetsän kulotus.
 Brasilian presidentti lupaa lähettää sotilaita sammutustöihin
 Ilmakuva Porto Velhosta Rondoniasta Amazonin sademetsän eräältä paloalueelta Brasiliassa 23. elokuuta.  Joedson Alves / EPA
 Brasilian presidentti  Jair Bolsonaro  lupaa lähettää sotilaita  sammuttamaan Amazonin sademetsäpaloja . Bolsonaro vahvisti maan hallituksen olevan tietoinen tilanteen vakavuudesta ja aikovansa taistella ympäristörikoksia vastaan samalla tavalla kuin tavallista rikollisuutta vastaan. Viranomaisten tietojen mukaan tammikuun ja elokuun välisenä Brasiliassa aikana on havaittu lähes 73 000 paloa, mikä on eniten sitten vuoden 2013.
 Pikkukaupungissa kehitettiin vastalääkkeeksi nopean hoidon linja
 Riihimäen terveyskeskuksessa on kokeiltu nopean hoidon linjaa keväästä saakka. Kokemukset ovat olleet rohkaisevia. Ville Välimäki / Yle
 Riihimäen terveyskeskuksen jonoista löytyi pikaista hoitoa vaativia potilaita, jotka jäävät kiireellisempien tapausten jalkoihin. Niinpä Riihimäelle perustettiin  nopean hoidon linja , joka on säästänyt kaikkien aikaa. Julkinen terveydenhuolto kehittää nyt palveluitaan kautta maan.
 Sari Essayah kukitetaan jatkamaan kristillisdemokraattien johdossa
 Sanders Ilves / AOP
 Oulussa kokoontuva kristillisdemokraattien puoluekokous valitsee tänään kansanedustaja  Sari Essayahin   jatkamaan puoluejohtajana seuraavat kaksi vuotta . Essayah kertoo Ylen haastattelussa saaneensa valtavasti puolueväeltä toiveita jatkaa sairaudestaan huolimatta. 52-vuotias Essayah on puolueensa nuorin kansanedustaja.
 Uzbekkeja pyrkii Suomeen töihin väärennetyillä koulutodistuksilla
 Karoliina Simoinen / Yle
 Uzbekistanilaisia työmiehiä on karkotettu  keväästä lähtien Uudenmaan rakennustyömailta. Maahanmuuttovirasto on perunut heille myönnettyjä oleskelulupia tekaistujen koulutodistusten takia. Karkotuspäätöksen on saanut tänä vuonna jo 219 uzbekkia.
 Saksan maaseudulla ja pikkukaupungeissa muhii tyytymättömyys
 Treuenbrietzen on 7 000 asukkaan pikkukaupunki Brandenburgissa.  Uwe Tautenhahn
 Pienessä Treuenbrietzenin kaupungissa eletään erilaista arkea kuin 70 kilometrin päässä Berliinissä. Työttömyys on alhaalla ja talous vahvaa – mutta kännykkäyhteys pätkii, joukkoliikenne ei toimi ja  tyytymättömyys valtaapitäviin kasvaa . Syyskuun alussa Brandenburgin ja Saksin osavaltiossa järjestetään osavaltiovaalit, ja lokakuussa äänestetään Thüringenissä. Kaikki ovat aiemmin Itä-Saksan osana olleita alueita, joissa oikeistopopulistisen AfD-puolueen suosio kasvaa.
 Viikonloppuna sää poutaantuu
 Sääennuste lauantaille 24. elokuuta.  Yle
 Lauantaiksi matalapaine väistyy itään. Sadekuurot ovat kuitenkin vielä mahdollisia maan itä- ja pohjoisosassa. Lännessä, etelässä ja pohjoisessa on laajalti aurinkoista.
 Sunnuntaiksi etelästä kurkottaa korkeapaineen selänne, ja maan etelä- ja keskiosassa poutaantuu, selkenee ja lämpenee. Samalla pohjoisen Suomen ylle leviää uusia vesisateita.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Sotilaat sammuttamaan Amazonia, uzbekkeja pyrkii yhä Suomeen töihin väärennetyillä todistuksilla, pikkukaupunkiin nopean hoidon linja


Summary: Helsingin päärautatieaseman yhteydessä sijaitseva metroasema suljettiin perjantaina vesivahingon vuoksi.

Aamun metroliikenne on käynnistynyt Helsingissä muuten normaalisti, mutta metrot ajavat Rautatientorin aseman ohitse pysähtymättä. Helsingin kaupungin liikennelaitos HKL tiedottaa asiasta pikaviestipalvelu Twitterissä.
 Helsingin päärautatieaseman yhteydessä sijaitseva  metroasema suljettiin perjantaina vesivahingon vuoksi . Metroliikenne oli perjantaina poikki Helsingin yliopiston ja Ruoholahden asemien välillä. Helsingin seudun liikenteen mukaan häiriö johtui vedestä Rautatientorin metroaseman teknisissä tiloissa.
 Vielä ei ole tietoa siitä, kuinka pitkään Rautatientorin metroasema on poissa käytöstä.
 Lue lisää:
 Metro kulkee lauantaina päästä päähän, Rautatientorin metroasema pysyy kiinni – Uusia vesivahinkoja ei ole syntynyt

Helsingin metroliikenne palaamassa normaaliksi tulvimisen jälkeen: Metro ei pysähdy tänään Rautatientorin asemalla


Summary: Yksityisten toimijoiden rynniminen terveysmarkkinoille pisti liikettä julkisen puolen kehittämiseen.

Viime keväänä Riihimäellä ryhdyttiin kartoittamaan, löytyykö terveyskeskuksen jonosta potilasryhmiä, jotka jäävät kiireellisimpien jalkoihin.
 Kävi ilmi, että heitä oli.
 – Löytyi pieniä, mutta merkittäviä tapauksia, joissa hoito piti saada pikaisesti, mutta tilanne ei ollut kriittinen. Tällaisia ovat muun muassa lapsen silmätulehdukset, lievät ihotulehdukset tai vaikka röntgenlähetettä odottavat, ylihoitaja  Auli Anttila  kertoo.
 Niinpä Riihimäellä perustettiin nopean hoidon linja. Vastaanotolla asiakas tapaa sairaanhoitajan, ja lääkäriä konsultoidaan tarvittaessa. Tähän mennessä kokemus on osoittanut, että kaikkien aikaa säästyy.
 Osastonhoitaja Outi Luoma on tehnyt hoitotyötä neljänkymmenen vuoden ajan. Ville Välimäki / Yle
 Osastonhoitaja  Outi Luoman  mukaan mallia ovat kiitelleet sekä potilaat, lääkärit että sairaanhoitajat.
 – Potilailta on tullut erityisesti kiitosta jonotusajan lyhenemisestä. Seuraamme ja analysoimme palautetta jatkuvasti, hän sanoo.
 Valinnanvapauden jälkimainingeissa
 Soten kaatuminen edellisessä hallituksessa ei ole pysäyttänyt kehitystyötä. Kanta-Häme on seitsemän maakunnan joukossa kehittämässä perusterveydenhuoltoa Sitran osarahoittamassa Huomisen terveyskeskus -hankkeessa. Riihimäen nopea linja on osa hanketta.
 Valinnanvapauskokeilun jälkipuintia kuitenkin riittää. Kokeilun aikana liki neljä tuhatta asiakasta vaihtoi julkiselta yksityiselle, mutta julkisen puolen jonot eivät kuitenkaan merkittävästi lyhentyneet. Miksi?
 Hämeenlinnan valinnanvapauskokeilun aikana projektipäällikkönä työskennellyt  Hanni Joronen  sanoo, että jonot eivät lyhentyneet odotetusti. Esimerkiksi Hämeenlinnaan kuuluvalle pienelle Lammille oli aluksi vaikea saada työntekijöitä, mutta nyt vakanssit on täytetty. Jorosen mukaan ennen valinnanvapauskokeilua oli patoutunutta hoidontarvetta, joka purkaantui valinnanvapauden alettua.
 – Valinnanvapauskokeilun alettua asiakasmäärät nousivat 14 prosenttia, mutta sen jälkeen tilanne on tasoittunut. Kokonaisuutena kokeilusta voi sanoa, että asiakastyytyväisyys oli korkealla ja hoitoonpääsy helpompaa, toteaa Hanni Joronen.
 Valinnanvapauskokeilu päättyy – suurperheen isä ja lukuisat muut odottavat pelonsekaisin tuntein paluuta julkisen terveydenhuollon piiriin
 Valinnanvapauden opettamat
 Nykyisen hallituksen aikana laajaa valinnanvapautta tuskin tulee, uskoo sotesopassa vuosia keitetty Hämeenlinnan sosiaali- ja terveysjohtaja  Jukka Lindberg.  Hän sanoo, että jos asiakkaat saavat valita, heistä ainakin kolmannes valitsee yksityisen toimijan.
 – Valinnanvapauskokeilu osoitti, että ainakin digipuolella yksityiset toimijat menevät ohi oikealta ja vasemmalta. Vaikka laajaa valinnanvapautta ei välttämättä tule, on Rinteen hallitusohjelma luvannut hoitoonpääsyn viikossa, Lindberg toteaa.
 Lindbergin mukaan nykyinen hallitus puhuu perusterveydenhuollon vahvistamisesta, ja siihen huutoon Huomisen terveyskeskus- hankkeessa yritetään vastata.
 Kymmeniä kehityskohteita
 Tähän mennessä on tehty kymmeniä erilaisia toimenpiteitä, jolla julkista terveydenhoitoa voi parantaa.
 Terveyskeskuksissa on kokeiltu aulassa vastaanottavaa "opasta", erilaisia lääkäri-hoitaja -työpareja ja kehitetty valmisteltua vastaanottoa. Keskeinen tavoite on parempi tavoittavuus ja tyytyväisempi potilas.
 Toimivat mallit kannattaa jakaa kaikkien käyttöön.
 Esimerkiksi pitkäaikaissairauksien seurantaan kehitetty taulukko ohjaa sairauden eri vaiheissa samankaltaiseen hoitoon paikasta riippumatta. Taulukko jaetaan kaikkiin kokeilussa mukana oleviin terveyskeskuksiin Kanta-Hämeessä.
 – Se on osa valmisteltua vastaanottoa. Lääkäri pääsee käsiksi potilaan tietoihin etukäteen, ja vastaanotolla päästään heti eteenpäin. Tavoitteena on saada potilaalle käsitys siitä, miten sairautta hoidetaan jatkossa, toteaa perusterveydenhuollon ylilääkäri  Tiina Merivuori .
 Ylilääkäri Tiina Merivuori ja projektipäällikkö Johanna Hämäläinen iloitsevat Huomisen terveyskeskus- hankkeen hyvistä kokemuksista. Ville Välimäki / Yle
 Hankkeessa jatketaan työtä sekä saatavuuden että asiakaskokemuksen parantamiseksi. Jatkossa kehitetään myös johtamista ja tuetaan työntekijöiden itseohjautuvuutta.
 Huomisen terveyskeskus- hankkeessa työskentelevä projektipäällikkö  Johanna Hämäläinen  sanoo, että nykyisenkään hallituksen sotelinjauksia ei kehitystyö aio odottaa.
 – Yhteistyö ei ole tuijottanut kuntarajoja ja muutostyössä on ihmisiä niin sairaalan johdosta kuin osastoiltakin. Olen hyvin tyytyväinen tästä yhteishengestä, toteaa Hämäläinen.

Kun lääkärillä on kiire, tulehduspotilaat jäävät helposti muiden jalkoihin – pikkukaupungissa kehitettiin vastalääkkeeksi nopean hoidon linja


Summary: Oikeistopopulistinen AfD-puolue on nousemassa Itä-Saksan osavaltiovaalien voittajaksi. Yksi syy on maaseudun ja pikkukaupunkien tyytymättömyys.

TREUENBRIETZEN Lucie Halling  on seitsemäntoistavuotias abi itäsaksalaisessa Brandenburgin osavaltiossa. Kun koulu päättyy tasan puoli neljältä, hän kävelee punaisen skootterinsa luo Treuenbrietzenin pikkukaupungissa.
 Näytöllä on vielä palkkeja eli kännykkäyhteys pelaa. Koti on noin viiden kilometrin päässä Bardenitzin kylässä. Siellä matkapuhelinverkkoa ei enää ole.
 – Jos pitäisi soittaa isälle tai äidille nopeasti kännykällä, se ei aina onnistu. Pitää odottaa, että yhteys taas löytyy, Halling sanoo.
 Kotona on lankapuhelin, jota Halling käyttää yhä säännöllisesti. Ja kiinteä nettiyhteys, jota kautta voi soittaa nettipuheluita, kun kännykkä tuuttaa tyhjää. Hallingilla jatkuvasti käytössä olevat sosiaalisen median sovellukset Whatsapp, Instagram ja Snapchat toimivat vasta kodin langattomassa verkossa.
 Lucie Halling (oik.) ja Klara Schumann käyvät koulua Treuenbrietzenissä. Schumann huomasi kielimatkalla Englannissa, että siellä saksalainen liittymä toimi paremmin kuin kotiosavaltiossa Brandenburgissa. Uwe Tautenhahn
 Saksan pääkaupunki, eurooppalainen valtakeskus Berliini sijaitsee noin 70 kilometrin eli tunnin ajomatkan päässä. Silti 7 000 asukkaan Treuenbrietzenissä eletään toisenlaisessa todellisuudessa monen muun brandenburgilaisen alueen tavoin.
 Hajaseutujen asukkaiden arkea on matkapuhelinverkko täynnä aukkoja, riittämätön joukkoliikenne ja nyt myös lisääntyvä tyytymättömyys vallassa olevia poliitikkoja kohtaan.
 Treuenbrietzenin pääkadun varret  ovat täynnä vaalimainoksia, joissa luvataan parempaa tulevaisuutta.
 Syyskuun 1. päivänä Brandenburgissa pidetään merkittävät osavaltiovaalit. Samana päivänä äänestetään myös viereisessä Saksin osavaltiossa ja lokakuussa Thüringenissä. Kaikki kolme olivat aiemmin osa Itä-Saksaa.
 Vaalit vavisuttavat koko Saksaa siksi, että mielipidetiedustelujen mukaan maahanmuuttovastainen nationalistipuolue Vaihtoehto Saksalle, AfD, saattaa nousta Brandenburgin suurimmaksi puolueeksi.
 Myös Saksissa ja Thüringenissä sille on luvassa suuri vaalivoitto.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Kristillisdemokraattisen CDU:n ja sosiaalidemokraattisen SPD:n kannatuksen odotetaan laskevan selvästi vuoden 2014 vaaleihin verrattuna. Saksassa pohditaan, mikä tekee brandenburgilaisista niin tyytymättömiä perinteisiä valtapuolueita kohtaan.
 Työttömyys on matala,  talous on vahva  ja on viime vuodet kasvanut Saksan keskiarvoa nopeammin. 2,5 miljoonan asukkaan Brandenburg ympäröi pääkaupunkia Berliiniä, joka on erillinen osavaltio.
 Silti moni reunaseutujen asukas kokee olevansa poliittisesti katvealueella.
 Treuenbrietzenin vapaapalokuntaa  johtava  Matthias Klatt  hyppää palokunnan autoon ja lähtee näyttämään läheistä metsää. Tai aluetta, jossa metsä aiemmin oli.
 Vuosi sitten elokuussa suuri metsäpalo tuhosi noin neljäsataa hehtaaria metsää aivan Treuenbrietzenin kupeessa, lähellä abiturientti Lucie Hallingin kotia. Siellä, missä metsää vielä paloalueella on, puiden rungot ovat mustia ja latvat kuivia.
 Osa puista paloi juuria myöten, mikä jätti hiekkamaastoiseen mäntymetsään syviä koloja.
 Treuenbrietzenissä paloi vuosi sitten noin neljäsataa hehtaaria metsää. Uwe Tautenhahn
 Palo oli kahdesta syystä vaikea aluksi rajata. Ensinnäkin alue on täynnä yhä toisen maailmansodan aikana metsään hautautuneita ammuksia. Pelastustyöntekijät eivät voineet mennä metsään sammuttamaan paloa, vaan sammutustyöt piti rajata metsäteille.
 Toinen ongelma oli kännykkäyhteyksien puuttuminen.
 Palo ehti levitä sillä aikaa, kun yhteyksiä selvitettiin.
 – Suurin ongelma pelastustöiden alussa oli se, ettemme saaneet toisiimme yhteyttä, Klatt sanoo mustuneen metsän reunalla.
 Matthias Klatt on ammattipalomies ja Treuenbrietzenin vapaapalokunnan johtaja. Hän oli mukana sammuttamassa vuosi sitten riehunutta metsäpaloa. Uwe Tautenhahn
 Kännykän virkaa toimitti moottoripyörälähetti, joka välitti tietoa ajamalla pelastustyöntekijöiden välillä. Mutta moottoripyörä pystyi kulkemaan vain noin 30–40 kilometrin tuntinopeudella, ja etäisyyttä oli viitisen kilometriä. Siinä ajassa palotilanne ehti muuttua.
 Lopulta saksalainen puhelinoperaattori parkkeerasi metsäpaloalueen laidalle siirrettävän kännykkämaston. Palomiesten ja -naisten taskuissa olevat puhelimet alkoivat piipata kilpaa, kun läheisiltä tulleet huolestuneet viestit viimein pääsivät perille.
 – Kännykkäyhteyden puuttumista voi jo pitää turvallisuusriskinä, sanoo vapaapalokunnan johtaja Klatt.
 Metsäpalon sammutustöitä vaikeutti se, että alueella on yhä paljon ammuksia toisen maailmansodan jäljiltä. Kyltti varoittaa metsässä liikkujia mahdollisesta vaarasta. Uwe Tautenhahn
 Saksassa kännykkämastojen  rakentaminen kuuluu teleoperaattoreille. Haja-asutusalueilla on vähemmän potentiaalisia asiakkaita, joten mastoja rakennetaan mieluummin kaupunkikeskuksiin. Treuenbrietzeniin on tulossa uusi lisämasto ehkä ensi vuonna.
 Vaikka päätös ei sinänsä ole suoraan poliittinen, kännykkäverkon kaltaisen perusasioiden puuttuminen luo syvää tunnetta epätasa-arvosta, sanoo Treuenbrietzenin pormestari  Michael Knape .
 Hän ottaa vastaan työhuoneessaan pienessä kaupungintalossa. Knape on poliittisesti sitoutumaton ja johtanut Treuenbrietzeniä vuodesta 2002.
 Knapen mukaan reuna-alueiden asukkaat eivät vaadi mitään ihmeellistä vaan perusasioita, jotka tekevät arjesta toimivaa.
 – Toimivan kännykkäyhteyden – myös silloin, kun lähtee metsään kävelylle. Mahdollisuuden jättää auton parkkiin ja käyttää joukkoliikennettä. Täysin normaaleja asioita, Knape luettelee.
 Pormestari Michael Knape sanoo Saksan politiikan keskittyneen kaupunkikeskusten kehittämiseen ja jättäneen reuna-alueet katveeseen. Uwe Tautenhahn
 Knapen mukaan Saksan tulevaisuus on nähty pitkään kaupungeissa. Maaseutu on jätetty kehittämättä. Hän ei suoraan vaadi lisää rahaa talousvaikeuksista kärsivään kaupunkiinsa, vaan nykyistä enemmän vapautta kehittää aluetta. Knapen mukaan byrokratia ja säädökset ovat lisääntyneet, mikä estää innovatiivisuutta.
 – Leipzigissa, Berliinissä, Dresdenissä ja Potsdamissa ihmisillä menee paremmin. Mutta maaseudulla on usein sellainen käsitys, että ihmiset tuntevat osittain olevansa toisen luokan kansalaisia, Knape sanoo.
 Tämä näkyy myös vaalituloksissa, jotka jakavat nyt Saksaa uudella tavalla.
 Poliittinen jakolinja ei kulje enää Itä- ja Länsi-Saksan välillä, vaan kaupunkien ja maaseudun välillä.
 Itä-Saksan suurissa kaupungeissa  Leipzigissa, Dresdenissä ja myös Berliinissä vihreät ovat nostaneet viime aikoina suosiotaan ripeästi, sanoo politiikan tutkija, professori  Hans Vorländer.  Oikeistopopulistinen AfD taas on Vorländerin mukaan kasvattanut juuret maaseudulle ja syrjäseuduille, joiden asukkaat ovat kokeneet olleensa muiden puolueiden hylkäämiä ja osin ovat olleetkin.
 –AfD:n suosio ei selity pelkällä protestilla, Vorländer sanoi puhuessaan ulkomaisille toimittajille Berliinissä. Vorländer johtaa perustuslain ja demokratian tutkimuskeskusta Dresdenin teknisessä yliopistossa.
 – Poliittinen jakautuminen erottaa nyt kaupungit maaseudusta ja kaupunkien reuna-alueista.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Ilmiö koskee koko Eurooppaa.
 Esimerkiksi Itävallan presidentinvaaleissa vuonna 2016 kaupunkilaisten äänet nostivat sitoutumattoman, mutta vihreätaustaisen ehdokkaan  Alexander van der Bellenin  presidentiksi. Oikeistopopulistista vastaehdokasta äänestettiin erityisesti maaseudulla. Britanniassa EU-eroa pääosin kannatettiin syrjäseuduilla ja vastustettiin suurissa kaupungeissa.
 Suomessa muun muassa Helsingin yliopiston aluesuunnittelun ja -politiikan professori  Sami Moisio  kirjoitti ilmiöstä eduskuntavaalien yhteydessä. Hän totesi Helsingin Sanomissa julkaistussa  kirjoituksessaan  perussuomalaisten lisänneen kannatustaan erityisesti suurimpien kaupunkien väliin jäävillä perifeerisillä vyöhykkeillä.
 – Kun tulevaisuuden julistetaan olevan tiiviisti rakennetuissa suurissa kaupungeissa, yhä useampi suomalainen ajattelee asuvansa alueella, jolla ei ole tulevaisuutta, Moisio kirjoitti.
 Saksassa vihreät ja AfD ovat  onnistuneet puhuttelemaan ihmisiä aiheista, joita juuri nyt pidetään ajankohtaisina. Vihreitä nostaa alati kasvava huoli ilmastosta ja profiloituminen oikeistopopulistien vastavoimana. AfD taas on maahanmuuttovastainen puolue, joka vastustaa jyrkästi liittokansleri  Angela Merkeliä .
 Treuenbrietzenissa palomies ja vapaapalokuntalainen Matthias Klatt on aluksi varovainen puhuessaan tulevista osavaltiovaaleista. Palomiehen työhön ei kuulu politiikka.
 Treuenbrietzenin vapaapalokunta harjoittelee. Saksassa moni syrjäseudun kylä ja pikkukaupunki nojaa pelastustehtävissä vapaapalokuntaan. Samalla vapaapalokunta on ihmisiä yhdistävä harrastus. Uwe Tautenhahn
 Mutta 34-vuotias Klatt on myös treuenbrietzeläinen yksityishenkilö. Hän sanoo ymmärtävänsä AfD:tä äänestäviä ja niitä, joita huolestuttaa siirtolaisten tuleminen Saksaan.
 Hänen mukaansa moni ihmettelee sitä, miten yhtäkkiä oli varaa ottaa vastaan suuria joukko turvapaikanhakijoita, kun samaan aikaan maaseudulla vähenevät palvelut.
 Jos Treuenbrietzenistä haluaa lähteä seuraavaan suureen kaupunkiin Potsdamiin juhlimaan, pitää odottaa baarista palatessa aamukuuden junaa. Yöjunia ei enää ole.
 Talouden keskittyminen suurkaupunkeihin vaikuttaa myös vapaapalokunnan toimintaan. Yhä useampi palokuntalainen käy Berliinissä töissä, eikä sieltä päästä nopeasti onnettomuuspaikalle hälytyksen tultua.
 Samaan aikaan vahvistuva ilmastopuhe herättää pelkoja siitä, että reuna-alueiden elämää halutaan vaikeuttaa entisestään. Treuenbrietzenissä liikkuminen ilman omaa autoa on hankalaa.
 Treuenbrietzen on 7 000 asukkaan pikkukaupunki Brandenburgissa.  Uwe Tautenhahn
 Treuenbrietzenin keskusta ei varsinaisesti  näytä kärsivältä ja kuolevalta. Kaupunginraitti on hyvin hoidettu ja vanhat talot kauniisti entisöity. Pääkadulla on tyhjentyneitä liiketiloja, mutta kaupungissa on myös tasokkaita ravintoloita ja uudehko, aurinkopaneelein lämpenevä maauimala.
 Keskuskoulussa on lapsia ekaluokkalaisista abeihin. Nykyään sinne tuodaan myös oppilaita kymmenistä lähialueen kylistä.
 Tässä on pormestari Michael Knapen mukaan yksi selitys ihmisten tyytymättämyyteen: palvelut ja poliittinen päätöksenteko karkaavat keskuksiin.
 Oppilaat on keskitetty kyläkouluista keskuskouluun, lähikylien pormestarien virkoja on lakkautettu ja hajaseutujen joukkoliikennettä supistettu. Kuntaliitoksia tehtiin Brandenburgissakin 2000-luvun alussa.
 Poliitikot istuvat nyt fyysisesti kauempana kansasta kuin aiemmin.
 Treuenbrietzenissä luetaan siitä, miten Berliiniin ja muihin lähistön kaupunkikeskuksiin rakennetaan uusia joukkoliikenneväyliä tai avataan päiväkoteja. Samaan aikaan kotiseudun bussilinjoja lakkautetaan, ja päiväkotiin on 2–3 vuoden jono.
 – Kun palveluita on keskitetty kaupunkeihin, on ajateltu, että siten elämä on helpompi organisoida, Knape sanoo.
 – Mutta pitäisi muistaa myös maaseudun tarjoama elämänlaatu, mahdollisuus rentoutua sekä luonto ja rauha.
 Lucie Halling taittaa viiden kilometrin koulumatkan skootterilla. Busseja kulkee harvakseltaan. Uwe Tautenhahn
 Erityisesti nuorille työikäisille  sosiaalinen infrastruktuuri on tärkeä. Jos ei ole päiväkotipaikkoja, hyviä junayhteyksiä kaupunkikeskuksiin tai nettiyhteyttä, pikkukaupunkiin on vaikea muuttaa. Tai jäädä.
 17-vuotiaan Lucie Hallingin kaverit ovat jo kadonneet koulun pihalta. Hengailemaan ei voi jäädä, sillä bussi vie takaisin kotikyliin heti koulupäivän jälkeen. Seuraavaa bussia joutuu odottamaan pitkään.
 Hallingilla on aikaa puhua, koska hän kulkee skootterilla. Hän sanoo tottuneensa jo heikkoon kännykkäyhteyteen eikä pidä sitä kovin suurena ongelmana. Välillä vain ärsyttää, kun ei pysty soittamaan niin nopeasti kuin haluaisi, vaan yhteyttä pitää etsiä.
 Entä jos pitää soittaa hätänumeroon, eikä yhteyttä ole? Yhteiskunnan tukiverkosto on silloin kaukana.
 – Onneksi en ole vielä ollut siinä tilanteessa. Koska sitten on vain huonoja vaihtoehtoja, Halling sanoo.

Berliinin lähiseudulla asuva 17-vuotias Lucie Halling soittaa yhä lankapuhelimella – Saksassa poliittinen kuilu repeää nyt kaupunkien ja reunaseutujen välille


Julkisessa terveydenhuollossa hoidettujen keskenmenojen määrät ovat vähentyneet. Vielä vuoden 2000 aikana Suomessa hoidettiin noin 12 000 keskenmenoa, kun toissa vuonna niitä hoidettiin enää noin 9 700, kertoo Helsingin yliopiston professori  Oskari Heikinheimo .
 – Keskenmenojen määrät kulkevat käsi kädessä suunniteltujen ja toivottujen raskauksien kanssa – nämä ovat vähentyneet ja siten myös keskenmenot, Heikinheimo toteaa.
 Oulun yliopistollisen sairaalan dosentti ja synnytys- ja naistentautien erikoislääkäri  Maarit Niinimäki  kuitenkin kertoo, että tuoreen, vielä julkaisemattoman suomalaisen rekisteritutkimuksen mukaan keskenmenojen osuus raskauksista näyttäisi pienentyneen myös yli 40-vuotiailla naisilla.
 – Syy tähän on epäselvä, mutta se voi liittyä siihen, että ihmisten yleinen terveydentila on parantunut, Niinimäki sanoo.
 Tutkimuksessa on mukana 130 000 naista ja kaikki Suomessa rekisteröidyt keskenmenot 19 vuoden ajalta.
 Äidin korkea ikä lisää keskenmenoriskiä, sillä kromosomipoikkeavuuksien riski nousee ikääntyessä. Iän myötä naisen munasolujen laatu heikkenee ja sukusolujen jakautumisessa tapahtuu helpommin häiriöitä. Heikinheimon mukaan 40-44-vuotiaiden naisten raskauksista noin 40 prosenttia päättyy keskenmenoon.
 – Iän lisäksi esimerkiksi erilaiset kohdun rakennepoikkeavuudet, vuorotyö ja kofeiinipitoisten juomien runsas käyttö voivat lisätä keskenmenon riskiä, Heikinheimo kertoo.
 Niinimäki lisää riskilistaan myös tupakoinnin, runsaan alkoholin käytön, hoitamattomat perussairaudet sekä ylipainon. Vähintään 60-70 prosenttia kaikista keskenmenoista johtuu kromosomivioista.
 "Yleisempää kuin oppikirjoissa"
 Merkittävä osa kaikista raskauksista päättyy niin pian alkamisen jälkeen, ettei nainen välttämättä ole edes tiennyt olleensa raskaana.
 – Oppikirjoissa kerrotaan aina, että noin 15 prosenttia kliinisesti todetuista raskauksista jää kesken. Kuitenkin (asiantuntijoiden parissa) ajatellaan, että jopa puolet kaikista raskauksista on näitä hyvin varhain päättyviä raskauksia, joista ei välttämättä ole oltu vielä edes tietoisia, sanoo Heikinheimo.
 Niinimäen mukaan 80-90 prosenttia keskenmenoista tapahtuu ensimmäisen kolmen raskauskuukauden aikana. Myöhemmin tapahtuvissa keskenmenoissa tarkempi syy pyritään selvittämään kromosomi-, tulehdus- ja rakennetutkimuksilla.
 Varhaisissa keskenmenoissa sikiön tutkiminen on hankalaa, joten suurimmassa osassa niistä raskauden päättymisen syy jää epäselväksi. Heikinheimon mukaan yleinen näkemys on, että varhaiset keskenmenot päättyvät alkion tai sikiön poikkeavuuden takia.
 – Tämän takia naisella pitää olla kolme kliinisesti todettua keskenmenoa ennen kuin pariskuntaa lähdetään tutkimaan toistuvien keskenmenojen takia.
 Niinimäen mukaan kahdella kolmasosalla keskenmeno aiheuttaa oireita, joiden vuoksi osataan hakeutua tutkimuksiin. Tyypillisimmät oireet ovat alavatsakivut ja verinen vuoto. Heikinheimo lisää, että kaikille vuotoja tai kipuja ei tule, mutta monet aiemminkin raskaana olleet naiset aavistavat keskenmenonsa, kun raskaustuntemukset ja -oireet päättyvät.
 Loput keskenmenot havaitaan yleensä vasta ensimmäisessä raskausajan ultraääniseulonnassa.
 Kaavinta tarvitaan vain harvoin
 Suuressa osassa keskenmenoja kohtu tyhjentyy joko osittain tai täysin ilman mitään hoitotoimenpiteitä.
 – Varhaisessa keskenmenossa, jossa kuukautiset ovat olleet alle kuukauden myöhässä, oireet lakkaavat nopeasti ja jos vointi on hyvä, ei hoitoon tarvitse hakeutua, kertoo Heikinheimo.
 Jos keskenmenon jälkeisessä ultraäänitutkimuksessa kohdussa näkyy yhä selkeästi raskauskudosta, eloton sikiö tai tyhjä raskauspussi, annetaan naiselle Niinimäen mukaan yleensä lääkkeitä, jotka saavat kohdun supistelemaan ja tyhjenemään. Kaavinta, eli kohdun tyhjentäminen instrumentilla, tehdään nykyisin vain muutamassa prosentissa keskenmenoista. Kaavinta tapahtuu sairaalassa ja vaatii potilaan nukutuksen.
 Lääkkeellinen keskenmenon hoito tapahtuu useimmiten potilaan kotona. Edellytyksenä kotihoidolle on vähintään 18 vuoden ikä, annettujen ohjeiden selkeä ymmärtäminen sekä se, että joku aikuinen on koko ajan tavoitettavissa. Palaute kotona tapahtuneista keskenmenon hoidoista on Niinimäen mukaan pääsääntöisesti myönteistä.
 – Tavalliset kipulääkkeet riittävät yleensä hyvin, ja suurin osa naisista kokee kivun siedettäväksi. Monet arvostavat tähän hoitomuotoon liittyvää yksityisyyttä, jolloin muutenkin raskasta kokemusta ei tarvitse käydä läpi sairaalaolosuhteissa.
 Heikinheimon mukaan valtaosa keskenmenon lääkkeellisistä hoidoista sujuu ongelmitta, mutta joissakin tapauksissa tarvitaan lisäksi kaavinta. Jos raskaus on kestänyt yli 12 viikkoa, tehdään myös lääkkeellinen hoito yleensä osastolla - mitä suurempi sikiö tai istukka on, sitä enemmän tulee usein myös vuotoa.
 Siinä missä aiemmin keskenmenon seurauksena peruttiin automaattisesti kaikki etukäteen sovitut neuvola-ajat, tänä päivänä näin ei Heikinheimon mukaan monessa kunnassa enää tehdä. Kun varattuja aikoja ei peruta, nainen saa halutessaan käyttää niitä esimerkiksi keskenmenoon liittyvien tuntemusten läpikäyntiin terveydenhuollon asiantuntijan kanssa.

Keskenmenot ovat vähentyneet suomalaisnaisilla – Professori: "Syy tähän on epäselvä"


Summary: Maahanmuuttoviraston mukaan on vaikea selvittää, ovatko asiakirjat aitoja vai eivät.

Suomeen pyrkii edelleen uzbekistanilaisia, jotka liittävät oleskelulupahakemuksiinsa väärennettyjä koulutodistuksia. Kaikille ei ole kiirinyt tieto siitä, että viranomaiset ovat huomanneet väärennökset.
 Lisäksi on paljastunut, että muutamat uzbekit ovat keväällä yrittäneet saada oleskeluluvan Suomeen väärennettyjen työtodistusten avulla.
 Alun perin juuri tekaistut koulutodistukset ovat johtaneet siihen, että uzbekistanilaisia työmiehiä on keväästä lähtien joutunut lähtemään Uudenmaan rakennustyömailta. Maahanmuuttovirasto (Migri) on perunut heille myönnettyjä oleskelulupia.
 Yle kertoi heinäkuussa 2019  ensi kerran uzbekkien massakarkotuksista. Silloin 139 uzbekkia oli saanut karkotuspäätöksen.
 Kesän mittaan karkotukset ovat jatkuneet – tänä vuonna jo 219 uzbekistanilaista on määrätty poistumaan Suomesta.
 Lisäksi Migri on nuijinut 258 kielteistä päätöstä, kun uzbekit ovat hakeneet ulkomailla ensimmäistä oleskelulupaa tullakseen tänne töihin. Tänä vuonna myönteisiä päätöksiä on annettu vain 42.
 Myös näiden päätösten taustalla ovat lähes poikkeuksetta väärennetyt koulutodistukset.
 Ennen kuin viranomaiset kiinnittivät väärennöksiin huomiota, ehti kulua vuosia.
 Väärä koulutodistuskin harhauttamista
 Pyysimme Migriä tarkistamaan, kuinka pitkään väärennettyjen koulutodistusten tehtailu ehti jatkua, ennen kuin se tuli ilmi.
 Perutuista ensimmäisistä oleskeluluvista löytyi yksi väärennetty koulutodistus vuodelta 2015, ja muutama vuodelta 2016. Pääosin niitä alkoi esiintyä vuodesta 2017 lähtien.
 Satoja uzbekistanilaisia on tullut Suomeen viime vuosina pääasiassa maalaus- ja tasoitetöihin. Useimmat heistä ovat työskennelleet aiemmin rakennuksilla Moskovassa tai Pietarissa. Karoliina Simoinen / Yle
 Vuoden 2018 lopulla uzbekkien hakemuksia alkoi tulla ruuhkaksi asti.
 Samoihin aikoihin Migri sai vihiä, että osa uzbekeista olisi liittänyt hakemuksiinsa väärennettyjä koulutodistuksia. Migrin mukaan vinkki tuli työnantajalta.
 Vanhoja oleskelulupia liitteineen on käyty läpi siitä lähtien. Migri suhtautuu väärennöksiin vakavasti, koska hakuprosessissa on harhautettu viranomaisia.
 Ratkaiseva hetki havaita väärennökset olisi ilmeisesti ollut heti, kun oleskelulupahakemuksia on otettu vastaan Suomen suurlähetystöissä ja pääkonsulaatissa, Venäjällä ja Kazakstanissa.
 Väärennökset olivat heikkolaatuisia
 Oleskeluluvan hakija voi jättää hakemuksen Suomen ulkopuolella paperisena tai sähköisesti. Kummassakin tapauksessa hänen on käytävä Suomen edustustossa tunnistautumassa ja näyttämässä myös hakemuksen alkuperäiset liitteet.
 Kun Rajavartiolaitos vuodenvaihteessa 2018–19 tarkisti koulutodistusten aitoutta, se totesi ne pian tökeröiksi väärennöksiksi. Niitä oli kopioitu, jolloin niissä esiintyi keskenään samoja todistusnumeroita ja myöntäjän virallinen leimakin oli tulostettu.
 Paperilla uzbekit halusivat todistaa hankkineensa ammattitutkinnon alalle, jolle olivat hakeutumassa Suomeen töihin.
 Todistuksen myöntäjäksi oli mainittu Training School TMGS- tai Training Center TMSG -niminen oppilaitos. Sellaista ei ole Uzbekistanissa ollut olemassa 26 vuoteen eikä välttämättä Neuvostoliiton aikanakaan. Rajavartiolaitos
 Pari sataa nyt karkotettua uzbekkia on esittänyt samankaltaisen koulutodistuksen Suomen edustustoissa, mutta ne eivät ole herättäneet huomiota. Väärennöksiä on ollut mukana hakemuksissa, jotka oli jätetty Suomen Moskovan-suurlähetystöön, Pietarin-pääkonsulaattiin ja Nur-Sultanin-suurlähetystöön Kazakstanissa.
 – Edustustot tutkivat liitteet, mutta tässä tutkinnassa ei ole havaittu, että liitteet ovat väärennettyjä, toteaa konsulipäällikkö  Pasi Tuominen  ulkoministeriöstä.
 Sen jälkeen edustusto kirjasi hakemukset liitteineen UMA-järjestelmään (ulkomaalaisasioiden sähköinen asiankäsittelyjärjestelmä).
 Sieltä hakuprosessin seuraavat viranomaiset eli TE-toimisto ja Migri pääsivät vuorollaan tarkastelemaan dokumentteja.
 Moneen kertaan ei tarkisteta
 Keskeinen kohta prosessissa oli oleskelulupahakemusten vastaanotto, sanoo työ- ja elinkeinoministeriön hallitusneuvos  Olli Sorainen .
 – Sen jälkeen kun edustusto tallentaa paperit UMA-järjestelmään, muut viranomaiset lähtökohtaisesti toimivat niiden kirjausten perusteella. Ei säännönmukaista moninkertaista tarkastusta ole, Sorainen kertoo.
 Lopulta väärennetyt koulutodistukset läpäisivät seulan myös Migrissä, jossa oleskeluluvista päätetään. Migrin mukaan liitteet katsotaan sielläkin läpi, mutta ei enää niin tarkkaan.
 – Kyllä viranomaiset luottavat toisiinsa, siihen että asiat on tarkistettu niin hyvin kuin on ollut mahdollista, sanoo Migrin maahanmuuttoyksikön tulosalueen johtaja  Anna Hyppönen .
 Hänen mukaansa Migri ei lähde syyttämään ketään tapahtuneesta. Vaikka ketjussa on monta toimijaa, kokonaisvastuu prosessista on Migrillä.
 Uzbekistanilaiset ovat saaneet tänä vuonna ylivoimaisesti eniten karkotuspäätöksiä Suomesta muihin kansallisuuksiin verrattuna. Harri Vähäkangas / Yle
 – Onhan tämä toki noteerattu, että meiltä menee väärennettyjä dokumentteja läpi. Eihän sitä voi menestyksenä pitää, konsulipäällikkö Tuominen myöntää.
 Edustustoissa on nyt liian vähän työntekijöitä hoitamaan oleskelulupa-asioita.
 Uudessa hallitusohjelmassa siihen kuitenkin luvataan parannusta.
 – Oleskelulupaprosessia on tarkoitus sujuvoittaa ja myös resursoida sitä paremmin, työ- ja elinkeinoministeriön Sorainen vahvistaa.
 Aitoutta tutkimaan yritys
 Väärennösten läpimenon riskiä vähentäisi merkittävästi, jos siirryttäisiin käyttämään ulkopuolista verifikaatiopalvelua, uskotaan ulkoministeriössä.
 – Palveluntarjoaja tarkastaisi, ovatko asiakkaan esittämät liitteet oikeita, onko esimerkiksi oppilaitoksen todistus oikea ja oppilaitos olemassa, konsulipäällikkö Tuominen selventää.
 Palvelu olisi valtiolle ilmainen, sillä sen kustantaisi hakija itse tai hänen tuleva työnantajansa.
 Lopullisen arvion dokumenteista tekisivät Tuomisen mukaan edelleen Suomen edustustot. Hänen mielestään palvelun käyttöön olisi syytä siirtyä pian, jo tänä vuonna.
 Tapaus on osoittanut, että oleskelulupaprosessia hoitavien viranomaisten yhteistyössä on parantamisen varaa. Migrin mukaan tietoa ja huomioita tulisi välittää paremmin viranomaiselta toiselle.
 Monet työnantajat ovat karkotusten vuoksi olleet huolissaan työmaiden jatkumisesta. Uzbekit hoitavat merkittävän osan uudisasuntojen tasoitetöistä Uudellamaalla. Karoliina Simoinen / Yle
 Tähän mennessä viranomaisille on uzbekkien oleskelulupahakemuksiin liittyen esitetty lähemmäs 500 väärennettyä koulutodistusta.
 Rakennusliiton tietojen mukaan  työperäisillä oleskeluluvilla olisi käyty myös kauppaa. Yrityksistä on kerrottu, että jotkut uzbekit ovat painostaneet työnantajia hankkimaan ylimääräisiä lupia.
 Rakennusliitossa kaivataan asian perusteellista selvittämistä.
 Väärennösten tehtailija saattaa silti jäädä pimentoon, sillä tällä tietoa asiaa ei ole tutkimassa kukaan.
 – Meillä (Maahanmuuttovirastossa) ei ole siihen välttämättä keinoja, ellei sitten joku kerro asiasta totuutta, Migrin Hyppönen sanoo.

Viranomaiset luottivat toisiinsa, ja huijaus sai jatkua vuosia – uzbekkeja pyrkii yhä Suomeen töihin väärennetyillä koulutodistuksilla


Summary: Oulussa kokoontuva kristillisdemokraattien puoluekokous valitsee tänään kansanedustaja Sari Essayahin jatkamaan puoluejohtajana seuraavat kaksi vuotta.

Kristillisdemokraatteja neljä vuotta johtanut kansanedustaja  Sari Essayah  säikäytti puolueväen elokuun alussa. Rintasyöpään sairastunut Essayah  kertoi harkitsevansa jatkoaan puoluejohtajana .
 Essayahin ilmoitus kiihdytti liikehdintää puolueen kentällä. Kansanedustaja ja kristillisdemokraattien kolmas varapuheenjohtaja  Sari Tanus  ilmoitti runsas viikko ennen puoluekokousta, että hän asettuu jälleen ehdolle varapuheenjohtajaksi.
 Tanus ennakoi, että jos Essayah vetäytyy puheenjohtajan paikalta, niin seuraaja valitaan todennäköisimmin puolueen kansanedustajien joukosta.  Vaihtoehdoiksi hän listasi  itsensä lisäksi  Peter Östmanin ,  Päivi Räsäsen  ja  Antero Laukkasen .
 Viime kevään eduskuntavaalien jälkeen eduskuntaryhmän johtoon valittu Räsänen johti kristillisdemokraatteja ennen Essayahia vuosina 2004–15. Östman toimi eduskuntaryhmän johdossa vuosina 2011–2019.
 Essayah: Toipuminen sujunut hyvin
 Essayah puhalsi puheenjohtajapelin poikki ilmoittamalla kolme päivää Tanuksen tiedotteen jälkeen, että  hän hakee Oulun puoluekokouksesta jatkokautta puoluejohtajana .
 – Erittäin paljon on puolueväeltä tullut toiveita, että pystyisin jatkamaan. Tietenkin tässä tilanteessa puntaroin ennen kaikkea omaa toipumista ja sitä, että pystyn sitten toimimaan tässä tehtävässä, Essayah kertoo päätöksensä perusteista.
 Sari Essayah kertoo, että rintasyöpäleikkauksesta toipuminen on edennyt hyvin.  Roni Rekomaa / Lehtikuva
 Essayah viestitti, että Kuopiossa tehty leikkaus onnistui eikä syöpä ole levinnyt. Myös toipuminen leikkauksesta on Essayahin mukaan sujunut hyvin.
 – Jatkohoidoista päätetään myöhemmin ja ne alkavat syksyllä. Palaan töihin eduskuntaan syyskuun alussa, kun eduskunnan istunnot alkavat. Suhtaudun optimistisella, hyvällä mielellä tulevaisuuteen. Essayah sanoo.
 Essayah kiitollinen lähimmäisten tuesta
 Essayah kiittää sairauden aikana saamastaan laajasta tuesta.
 – Valtava rohkaisun määrä on ollut kantava voima. Tiedän, että valtava joukko ihmisiä on rukoillut puolestani. Monet ovat laittaneet viestiä, että heidän seurakunnissaan on muistettu minua rukouksissa.
 – Täysin tuntemattomat ihmiset ovat kertoneet omista syöpä- tai muista sairauksistaan ja niistä selviämisistä. Viestien määrä on ollut ihan valtava ja niistä kaikista olen ihan äärimmäisen kiitollinen, Essayah kertoo.
 Perheen tuki on ollut erityisen tärkeää.
 – Kyllä tässä erityisesti haluan kiitosta antaa puolisolle ja koko perheelle. Läheisten tuki on todella tärkeää kaikissa tilanteissa, mutta ennen kaikkea tämän kesän aikana se on ollut tosi, tosi, tosi tärkeää, Essayah kuvaa tunteitaan.
 Puoluejohdon tehtävät kiinnostavat edustajia
 Pian Essayahin jatkoilmoituksen jälkeen kansanedustaja Peter Östman tiedotti, että  hän asettuu ehdolle puolueen varapuheenjohtajaksi.
 – Varapuheenjohtajana haluan osaltani auttaa Sari Essayahia ja KD-puoluetta menestymään kuntavaaleissa, Östman ilmoitti.
 Essayah ei ole huolissaan siitä, että kristillisdemokraateissa valta olisi keskittymässä, vaikka eduskuntaryhmän jäsenet ovat nyt valtaamassa myös puoluejohdon.
 – On erittäin hyvä, että siellä on iso joukko hakemassa varapuheenjohtajaksi ja siinä joukossa on paljon osaamista ja kokemusta puolueorganisaatiosta. Tämä on pelkästään vain positiivinen ja hyvä asia, Essayah korostaa.
 Essayah puolustaa Räsäsen sananvapautta
 Entinen puoluejohtaja ja entinen ministeri Päivi Räsänen palasi keväällä kristillisdemokraattien eturiviin, kun hänet valittiin eduskuntaryhmän johtoon.
 – Vaalien jälkeen Peter Östman sanoi, että hän on ollut kahdeksan vuotta eduskuntaryhmän puheenjohtajana, ja nyt olisi varmaan ihan hyvä hakea taas uutta henkilöä paikalle. Päivi oli valmis tarttumaan siihen toimeen, Essayah kertoo valinnan taustoista.
 Essayah on tyytyväinen, että Räsäsellä riittää vielä seitsemännen kauden kansanedustajana virtaa ja halua toimia puolueen eteen.
 Kesällä otsikoihin nousi  Räsäsen Pride-twiittiin kohdistuva poliisitutkinta . Poliisin mukaan Räsäsen kirjoitusta voidaan pitää seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjä loukkaavana.
 Essayah korostaa, että Räsänen on esiintynyt Pride-kannanotoissaan nimenomaan oman kirkkokuntansa jäsenenä ja myös kirkollisena vaikuttajana.
 – Me emme puolueessa käsittele kirkkokuntien asioita, vaan Päivi on tässä roolissaan toiminut. Hän on toteuttanut omaa sananvapauden ja myöskin vakaumuksen vapauttaan, mikä meillä Suomessa on perinteisesti ollut kyllä hyvin laaja ja tästä näkökulmasta hän on toiminut, Essayah puolustaa Räsäsen toimintaa.
 Puoluejohtaja Sarin Essayah ja ryhmäjohtaja Päivi Räsänen muodostavat KD:n oppositionyrkin.  Pekka Sipola / AOP
 Essayah palaa vielä keskusteluun sukupuolineutraalista avioliitosta.
 – Olemme halunneet tuoda suomalaisessa yhteiskunnassa esille uskonnonvapauden tärkeyden. Esimerkiksi, jos ajatellaan avioliittokysymystä, niin meille on tärkeää, että kirkkokunnat saavat itse päättää oman avioliittokäsityksensä pohjalta muun muassa sen, ketä he vihkivät ja ketä eivät, Essayah linjaa.
 Essayah: "Saadut paikat ja harmin paikat"
 Puoluejohtaja Essayahin mielestä kristillisdemokraattien tulevaisuus näyttää valoisalta. Essayah iloitsee puolueen nuorisojärjestön jäsenmäärän kasvusta, ja  Oulun puoluekokoukseen  on tulossa reilut 400 osallistujaa.
 Eduskuntaryhmässä jatkavat kuitenkin tutut naamat. 52-vuotias Essayah on edelleen ryhmän nuorin.
 Vaikka viime kevään eduskuntavaaleissa ei tullut lisäpaikkoja, niin Essayah on tyytyväinen äänimäärän kasvuun. Kuntavaaleista alkanut nousu jatkui ja  äänisaalis kasvoi  vuoden 2015 vaaleista yli 15 000 äänellä
 – Siellä oli saadut paikat ja harmin paikat. Meillähän jäi kaksi paikkaa 600 äänen päähän. Toinen harmin paikka oli Kaakkois-Suomi ja toinen Varsinais-Suomen vaaliliitto, jossa jäätiin täpärästi rannalle, Essayah harmittelee vaalijärjestelmän oikkuja.
 Toukokuun eurovaaleissa  äänimäärä hieman tippui vuoden 2014 vaaleista ja paikka Euroopan parlamentissa jäi haaveeksi.
 Perussuomalaiset korjasivat sadon
 Kristillisdemokraatit olivat Varsinais-Suomessa vaaliliitossa perussuomalaisten kanssa, ja Essayah harmittelee, että  vaaliliiton viimeinen paikka lipsahti  perussuomalaisille. Vaaliliitto perussuomalaisten kanssa nosti Essayahin vuonna 2009 viideksi vuodeksi Euroopan parlamenttiin.
 Perussuomalaiset ovat pystyneet räjäyttämään pankin jo kolmissa eduskuntavaaleissa, mutta Essayah ei ole kateellinen
 – En koskaan ajattele, että minkään puolueen vaalimenestystä pitäisi kadehtia. On pidettävä huolta siitä, että tekee omaa vaalityötä hyvin ja keskittyy siihen. Omalla ohjelmalla ja omilla tavoitteilla haetaan menestystä, Essayah linjaa.
 Sari Essayah vakuuttaa, että KD tekee räväkkää oppositiopolitiikkaa. Sanders Ilves / AOP
 Essayahin mukaan kristillisdemokraatit eivät vilkuile oppositiossa perussuomalaisten suuntaan.
 – Ei perussuomalaisten tai kokoomuksen olo oppositiossa ole se, mikä sparraa oppositiopuoluetta, vaan ennen kaikkea se hallituspolitiikka, Essayah asemoi kristillisdemokraatteja syksyn poliittiseen keskusteluun.
 Oppositiossa paukut Rinteen hallitusta vastaan
 Essayah uskoo, että tällä vaalikaudella kristillisdemokraattien on helppo osua hallitukseen. Viime vaalikaudella  Juha Sipilän  (kesk.) keskustaoikeistolainen hallitus oli KD:lle vaikeampi pala.
 – Nyt meillä on ideologisesti hyvin vasemmalla oleva, osin myös hyvin liberaali hallitus, ja talouspolitiikaltaan hataralla pohjalla oleva hallitus, niin kyllähän se antaa oppositiossa paremman asetelman tehdä vahvaa oppositiopolitiikkaa, Essayah luonnehtii politiikan asetelmia.
 Essayah hämmästelee  Antti Rinteen  (sd.) viiden puolueen hallituksen riitaisia alkutahteja.
 – Tuntuu, että ei oikein vieläkään ole selvä, mitä siellä Säätytalolla sitten loppujen lopuksi tuli oikeastaan sovittua, Essayah virittelee oppositioasentoa.
 Kristillisdemokraattien johdon liipasimella on erityisesti hallituksen talouspolitiikka.
 – Kyllähän se on hyvin hataralle pohjalle rakennettua. Etenkin nyt tässä tilanteessa, kun jo maailman taloudessa suhdanteet ovat selkeästi kääntyneet ja nyt viimeisimmät luvut osoittavat, että myös Suomen taloudessa suunta on kääntynyt.
 –Ja kun koko tämä talouspolitiikka on rakennettu pitkälti näihin työllisyystavoitteisiin, niin herääminen todellisuuteen voi kyllä olla sitten karu, Essayah ennustaa kauppatieteiden maisterin varmuudella.
 Opposition kisa ei jää vain  Jussi Halla-ahon  (ps.) ja  Petteri Orpon  (kok.) kaksintaisteluksi. Areenalle pyrkii myös KD:n kaksikko: Essayah ja Räsänen.

Syöpäleikkauksesta toipuva Sari Essayah jatkaa KD:n johdossa, punnitsi puolueen toiveet ja oman jaksamisen: Hoidot jatkuvat, suhtaudun optimismilla


Summary: Trump kertoi Twitterissä, että hän oli keskustellut Bolsonaron kanssa ja tarjonnut tälle apua.

Yhdysvallat on valmis auttamaan Brasiliaa Amazonin sademetsäpalojen sammuttamisessa, kirjoittaa Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  Twitterissä.
 Trump kertoi keskustelleensa Brasilian presidentin  Jair Bolsonaron  kanssa ja tarjonneensa tälle apua.
 Bolsonaro ilmoitti perjantaina televisioidussa puheessa, että hän on määrännyt asejoukkoja auttamaan sademetsäpalojen sammutustöissä. Hän ilmoitti myös, että joukkoja värvätään sammutustöihin hallituksen pitämän kriisikokouksen jälkeen.
 Amazonin alueella syttyi pelkästään keskiviikon ja torstain välillä 700 uutta metsäpaloa, kertoo Brasilian avaruustutkimukskeskus (INPE). Brasilian viranomaisten tietojen mukaan tammikuun ja elokuun välisenä aikana Brasiliassa on havaittu lähes 73 000 paloa, mikä on eniten sitten vuoden 2013.
 Lisää aiheesta:
 Brasilian presidentti lähettää asejoukkoja sammuttamaan Amazonin metsäpaloja – Bolsonaro pistää palot kuivuuden piikkiin
 Amazonin hiilivarasto ei palaudu palojen jälkeen entiselleen – tässä viisi syytä, miksi sademetsän tuhot uhkaavat koko maailmaa
 Brasilian presidentti syyttää kansalaisjärjestöjä Amazonin maastopaloista

Trump tarjosi Brasilialle apua Amazonin metsäpalojen sammuttamisessa


Summary: Pohjois-Korean laukaisemat tunnistamattomat ammukset laskeutuivat jälleen mereen.

Pohjois-Korea on ampunut jälleen kaksi tunnistamatonta ammusta mereen. Etelä-Korean puolustusvoimat havaitsi ammukset varhain lauantaina, kertoo uutistoimisto Yonhap.
 Myös Japanin rannikkovartiosto ilmoitti havainneensa ammukset ja vahvisti niiden pudonneen Japanin aluevesien ulkopuolelle, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Pohjois-Korean viime viikkojen asetestit ovat vaikeuttaneet Yhdysvaltojen ja Pohjois-Korean yrityksiä käynnistää Pohjois-Korean ydinaseriisuntaa uudelleen.
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  oli aikaisemmin tässä kuussa saanut Pohjois-Korean johtajalta  Kim Jong-unilta  kirjeen, jossa tämä ilmaisi halukkuutensa jatkaa ydinaseriisuntaa koskevia neuvotteluja.
 Pohjois-Korean ulkoministeri  Ri Yong-ho  kuitenkin haukkui perjantaina Yhdysvaltojen ulkoministerin  Mike Pompeon . Ri kutsui Pompeon olevan myrkyllinen mies, jonka kanssa voi hädin tuskin neuvotella.
 – Hän ei osaa hävetä, eikä hänellä ole omaatuntoa, Ri sanoi.
 Ri oli tuohtunut Washington Examiner -lehdessä julkaistusta haastattelusta, jossa Pompeo vaati Pohjois-Koreaa aloittamaan ydinaseriisunnan. Muussa tapauksessa Yhdysvallat jatkaisi pakotteiden tiukentamista.
 – Tulemme pysymään Yhdysvaltain pahimpana uhkana vielä pitkään, Ri toteaa.
 Lisää aiheesta:
 Etelä-Korea: Pohjois-Korea laukaissut jälleen ammuksia Japaninmereen
 KCNA: Kim valvoi Pohjois-Korean tuoreinta ohjuskoetta, jossa testattiin "uudentyyppistä asetta"
 Trump kertoo saaneensa Pohjois-Korean Kimiltä torstaina hyvin kauniin kirjeen – "Minäkään en ole koskaan pitänyt sotaharjoituksista"

Pohjois-Korea jatkaa asekokeitaan – maan ulkoministeri oli aikaisemmin haukkunut yhdysvaltalaiskollegansa


Summary: Kiina julkisti omia tuontitulleja vastauksena Yhdysvaltojen aiemmin asettamiin tulleihin.

Yhdysvallat nostaa tuontitulleja Kiinasta tuotaville tuotteille viimeisimpänä vastauksena maiden välisessä kauppasodassa.
 Presidentti  Donald Trump  ilmoitti, että olemassa olevat 250 miljardin arvoiseen kiinalaistuontiin kohdistuvat Yhdysvaltain tullit nousevat lokakuun alussa 25 prosentista 30 prosenttiin.
 Lisäksi syyskuun alussa voimaan tulevat uudet tullit 300 miljardin arvoiselle tuonnille nousevat 10:stä 15 prosenttiin.
 Trumpi ilmoitti tuontitullien korotuksista viestipalvelu Twitterissä ja kuvaili toimia Yhdysvaltojen ja Kiinan epäreilun kauppasuhteen tasapainottamiseksi.
 Trumpin päätös on vastaus Kiinalle, joka ilmoitti aiemmin viiden ja kymmenen prosentin tuontitulleista yhdysvaltalaisille tuotteille, joiden tuonnin arvo Kiinaan on noin 75 miljardia dollaria vuodessa. Kiinan julkistamat tuontitullit vuorostaan olivat vastaus Yhdysvaltojen aiemmin asettamiin tulleihin.
 Lisää aiheesta:
 Puheet kauppasodasta kovenevat – Trump määräsi Twitterissä yhdysvaltalaisyrityksiä etsimään vaihtoehtoja Kiinalle välittömästi
 Kiinalta tullikosto Yhdysvalloille – Aikaisemmat hyvän tahdon eleet pyyhkäistään pois

Trump vastasi Kiinan nokitteluun kauppasodassa – tuontitullit nousevat entisestään


Summary: Putin varoitti Venäjän aikovan turvata omat etunsa.

Venäjän presidentti  Vladimir Putin  kertoi perjantaina määränneensä Venäjän puolustusministeriön, ulkoministeriön ja muita tahoja analysoimaan Venäjälle Yhdysvaltain toimista koituvaa uhkaa.
 Putinin mukaan Yhdysvaltain ohjuskoe alkuviikosta osoitti, että Yhdysvallat aikoi sijoittaa aiemmin kiellettyjä ohjuksia eri puolille maailmaa ja Venäjän läheisyyteen.
 Putin myös määräsi Venäjän turvallisuus- ja ulkopoliittista johtoa suunnittelemaan Venäjän vastausta ohjustestille. Putin kuitenkin toisti jälleen, että Venäjä ei halua lähteä kalliiseen asevarustelukilpaan.
 Yhdysvaltain puolustusministeriö kertoi maanantaina  Yhdysvaltojen testanneen keskimatkan ohjusta Los Angelesin edustalla.
 Puolustusministeriön mukaan testattu ohjus oli maasta laukaistu risteilyohjus, joka osui kohteeseensa yli 500 kilometrin päässä.
 Putin kertoi johtamalleen Venäjän turvallisuusneuvostolle perjantaina, että Venäjä ei voinut vain seurata vierestä Yhdysvaltain toimia.
 Putinin mukaan Yhdysvaltojen aikeet sijoittaa lisää ohjuksia Aasian ja Tyynenmeren alueelle olivat Venäjän keskeisten etujen vastaista.
 Aiemmin tällä viikolla Putin valitti, että Yhdysvallat saattoi nyt sijoittaa uusia maasta laukaistavia ohjuksia Romaniaan ja Puolaan. Yhdysvaltojen mukaan sillä ei ole aikeita sijoittaa uusia ohjuksia Eurooppaan.
 Yhdysvallat jatkaa testejä marraskuussa
 Yhdysvallat teki testin vain muutama viikko sen jälkeen, kun Yhdysvallat oli irtautunut keskimatkan ohjuksia sääntelevästä INF-sopimuksesta. Yhdysvallat ja Venäjä olivat solmineet sopimuksen kylmän sodan aikana.
 Sopimus kielsi kaikki maasta laukaistavat ohjukset, joiden kantama oli 500–5 500 kilometriä.
 Yhdysvaltain ohjustestiä on pidetty merkkinä siitä, että pelot Yhdysvaltojen ja Venäjän kiihtyvästä asevarustelusta saattavat olla perusteltuja.
 Yhdysvallat on kertonut olevansa yhä kiinnostunut aserajoitussopimuksista, mutta se on kyseenalaistanut Venäjän halukkuuden sitoutua sopimusten ehtoihin.
 Venäjä kieltää rikkoneensa INF-sopimusta ja syyttää Yhdysvaltojen rikkoneen sopimusta ensin.
 Yhdysvallat aikoo jatkaa keskimatkan ballististen ohjusten testaamista marraskuussa.
 Lisää aiheesta:
 Yhdysvallat testasi keskimatkan ohjusta – INF-sopimuksesta irtautuminen lopetti vuosikymmenien tauon
 [Analyysi: Niinistö tasapainottelee Putinin kaltaisten pelurien ja sääntöjä kunnioittavan maailman välillä]( https://yle.fi/uutiset/3-10932567 )
 Kiina varoitti vastatoimista, jos Yhdysvallat jatkaa Aasian ja Tyynenmeren alueen ohjussuunnitelmiaan
 INF-sopimus päättyi – mitä tapahtuu ydinasesopimuksen raukeamisen jälkeen?

Putin: Venäjä vastatoimiin Yhdysvaltain ohjuskokeen vuoksi


Summary: Veritas kasvatti yrittäjien työeläkevakuutusmyyntiään vuoden alkupuoliskolla noin kahdeksalla prosentilla.

Pienten ja keskisuurten yritysten työeläkevakuutuksia hoitavan Veritaksen sijoitukset tuottivat alkuvuonna 5,1 prosenttia. Omaisuuslajeista paras tuotto, 8,5 prosenttia, oli osakesijoituksilla. Sijoitustoiminnan nettotuotot olivat yhteensä 172,8 miljoonaa euroa.
 Eläketurvakeskuksen pitkän aikavälin laskelmissa eläkesijoitusten oletetaan vuodessa saavuttavan keskimäärin 3,5 prosentin reaalituoton.
 Veritaksen TyEL- ja YEL-eläkevakuutuksia ottaneiden määrä kasvoi vuoden ensimmäisellä puoliskolla noin kahdeksan prosenttia.
 Yrittäjien YEL-vakuutuksen ottaneiden lukumäärä kasvoi tänä aikana 12 641:een ja TyEL-vakuutusten ottaneiden lukumäärä vastaavasti 8 759:een.
 Lisää aiheesta:
 Työeläkeyhtiö Elo vastasi kilpailijoidensa tulokseen – sijoitusten tuotto alkuvuonna yli 7,2 prosenttia

Yrittäjien työeläkevakuuttaja Veritaksen sijoitukset tuottivat alkuvuonna 5,1 prosenttia


Summary: Varsinkin vegaanin täytyy olla tarkkana ruokavalionsa koostamisessa.

Lihansyönnin vähentämisestä ja kasvisruuan lisäämisestä puhutaan kiivaasti ja moni harkitsee muutoksia omalle lautaselleen.
 Elokuun alussa julkaistun  ilmastoraportin mukaan syömisen on muututtava kasvispainoitteisempaan suuntaan . Terveydenkin kannalta kasvisten runsaalla syömisellä on monia hyviä vaikutuksia.
 Kasvissyöjäksi ryhtyessä täytyy tietää muutamia asioita ravintoaineista. Varsinkin vegaanin eli yksinomaan kasvikunnan tuotteita syövän on oltava tarkkana siitä, että kaikkia välttämättömiä ravintoaineita tulee tarpeeksi.
 Kasvisten runsaalla syömisellä on paljon terveyttä edistäviä vaikutuksia.  Laura Hyyti / Yle
 Itä-Suomen yliopiston ravitsemusterapian professorin  Ursula Schwabin  neuvot koskevat terveitä aikuisia.
 Jos lopetat lihan syömisen
 Jos haluat karsia lautaseltasi punaisen lihan tai kaiken muunkin lihan, se onnistuu ilman mullistavia muutoksia muuhun ruokavalioon.
 – Liha ei ole meille mitenkään välttämätöntä, Ursula Schwab sanoo.
 Lihassa on proteiinia, jonka voi korvata esimerkiksi kalalla, maitotuotteilla, kananmunalla ja kasviproteiineilla. Kasvikunnassa hyviä proteiinin lähteitä ovat esimerkiksi pavut, linssit, herneet, täysjyvävilja, siemenet, pähkinät ja mantelit.
 Ursula Schwabin mukaan suomalaisilla ei yleensä ole vaikeuksia saada riittävästi proteiinia, varsinkaan silloin kun ruokavalioon kuuluu eläinkunnan tuotteita.
 Muutkin lihasta saatavat ravintoaineet voi hankkia muista ruuista. Liha on hyvä raudanlähde, mutta rautaa saa myös esimerkiksi täysjyväviljasta.
 Jos syöt kasvisruuan lisäksi maitotuotteita
 Kasvispainotteisesta ruokavaliosta on monenlaisia versioita.
 Ruokavalio on melko helppoa saada ravitsemuksellisesti monipuoliseksi esimerkiksi silloin, kun syö kasvispainotteisesti, mutta mukana on maitotuotteita.
 – Maitotuotteet monipuolistavat ruokavaliota hyvin paljon. Käytännössä voi olla, että mitään täydennyksiä ei tarvita, Ursula Schwab sanoo.
 Schwab suosittelee tällaisessa ruokavaliossa D-vitaminoituja tuotteita. Lisäksi maitotuotteiden rasvan määrään kannattaa kiinnittää huomiota. Maitovalmisteista kannattaa valita vähärasvaisia tai rasvattomia. Sama neuvo koskee sekasyöjiä.
 Jos ryhdyt vegaaniksi
 Vegaanin eli pelkästään kasviperäisiä ruokia syövän ruokavalio täytyy koostaa huolella.
 – Vegaanilla pitää olla tietyt täydennykset. Vegaanin on myös tärkeää huolehtia siitä, että proteiinin lähteet ovat riittävän monipuolisia, Ursula Schwab toteaa.
 Laura Hyyti / Yle
 Proteiinin lähteiden  on oltava monipuolisia, jotta vegaani saa riittävästi kaikkia välttämättömiä aminohappoja. Se tarkoittaa sitä, että vegaanin on syötävä vaihtelevasti esimerkiksi soijaa, muita papuja, linssejä, herneitä, täysjyväviljaa, siemeniä, pähkinöitä ja manteleita.
 B12-vitamiinin  vegaani tarvitsee pillerinä tai elintarvikkeista, joihin sitä on lisätty. Joissakin kasvikunnan ruoka-aineissa on sen kaltaisia aineita, mutta elimistö ei pysty käyttämään niitä hyväkseen.
 – Käytännössä vegaaniruokavaliossa ei ole B12-vitamiinia, Ursula Schwab toteaa.
 B12-vitamiini on ihmiselle kuitenkin välttämätön. Sen puute voi pitkällä aikavälillä aiheuttaa esimerkiksi anemiaa ja hermostollisia vaurioita.
 Jodi  voi myös jäädä vegaanin ruokavaliossa vähäiseksi. Schwabin mukaan suurin osa vegaaneista tarvitseekin myös jodilisän. Myös  D-vitamiinin  saannissa on oltava tarkkana. Sitä saa esimerkiksi D-vitamiinilla täydennetyistä margariineista.
 Liian vähäisiksi täysin kasviperäisessä ruuassa saattavat jäädä myös  kalsium ,  rauta ,  B2-vitamiini eli riboflaviini ,  sinkki  ja  seleeni .
 Laura Hyyti / Yle
 Raudan lähteitä vegaanille ovat täysjyvävilja ja jotkut kasvikset.
 – Kasvikunnan rauta on hyvin huonosti imeytyvää. Pitää huolehtia siitä, että aterialla on aina jotain C-vitamiinipitoista, sillä se lisää raudan imeytymistä. Samaan aikaan ei kannata juoda teetä, sillä se taas ehkäisee raudan imeytymistä.
 Ursula Schwabin mukaan vegaanin kannattaa käyttää täydennettyjä kasvimaitoja. Niistä saa esimerkiksi kalsiumia ja D-vitamiinia. Hän suosittelee valitsemaan tuotteita, jotka on täydennetty mahdollisimman monipuolisesti.
 Kasvisruokavalio sopii yleensä lapsille ja nuorille, kunhan vastuu on vanhemmilla
 Ursula Schwabin mukaan olisi tärkeää, että varsinkin tiukkaa vegaaniruokavaliota noudattavat kävisivät ruokavalionsa läpi laillistetun ravitsemusterapeutin kanssa. Vegaaniruokavalioon perehtynyt ravitsemusterapeutti pystyy arvioimaan, tuleeko ruuasta riittävästi kaikkia välttämättömiä ravintoaineita ja millaisia täydennyksiä tarvitaan.
 Kasvisruokavalio sopii yleensä lapsillekin, jos se koostetaan huolellisesti ja tarpeellisista täydennyksistä huolehditaan. Yleensä sitä voi noudattaa raskaudenkin aikana.
 Vegaanin kannattaa käydä ruokavalionsa läpi laillistetun ravitsemusterapeutin kanssa. Laura Hyyti / Yle
 Nuorten kohdalla ravitsemusterapian professori korostaa vanhempien vastuuta. Jos nuori päättää ryhtyä vegaaniksi, myös vanhempien täytyy olla kärryillä ravintoaineiden saannista.
 – Olen huolissani siitä, saavatko nuoret riittävästi tietoa ja onko ruokavalio riittävän monipuolinen. Esimerkiksi luuston kannalta voi tulla myöhemmin elämässä isoja ongelmia, jos vaikkapa kalsiumin saanti on minimaalista teini-iässä ja varhaisaikuisuudessa, Ursula Schwab sanoo.
 Ursula Schwabin mukaan hyvin erilaiset ruokavaliot voivat olla hyviä, kunhan niistä saa tarvittavat ravintoaineet. Ravitsemusterapian professorin näkökulmasta ilmastokeskustelussa pahikseksi noussutta lihaakin saa olla lautasella, kunhan määrä pysyy  ravitsemussuositusten  mukaisesti kohtuullisena.
 Lue lisää:
 Ilmastoraportti rajoittaisi lihansyöntiä, mutta poliitikoille ruoka on yhä henkilökohtainen valinta: "Kuluttaja päättää, mitä pöytään kannetaan"
 Olisiko Suomi valmis kasvispitoisempaan ruokaan? Liha on monille intohimo, mutta asiantuntijat huomaavat arvojen myös muuttuneen
 Ravitsemustieteilijä uskoo kasvisruokavalion olevan tulevaisuuden megatrendi – mutta pärjääkö ihminen kokonaan ilman lihaa?
 Vatsat täyttyvät nyt tavalla, jota aiemmat sukupolvet ihmettelisivät – Näin liha valloitti suomalaisten lautaset
 Tutkijat kehittivät planetaarisen ruokavalion – Se estäisi miljoonia ennenaikaisia kuolemia ja ruokkisi terveellisesti koko maapallon väestön
 Uusi tutkimus osoittaa: Suomalainen mies syö aivan liikaa punaista lihaa eikä naistenkaan ruokavaliossa ole hurraamista

Harkitsetko siirtymistä kasvisruokaan? Muista nämä asiat, niin saat tarpeelliset ravintoaineet