Summary: Skotlannin luonto on kärsinyt vuosisatojen ajan hakkuista ja liian suuresta kaurismäärästä.

Skotlannissa on käynnissä suuria hankkeita alueen luonnon kohentamiseksi.
 Suurimman yksittäisen hankkeen ovat käynnistäneet tanskalainen miljardööripariskunta  Anders  ja  Anne Holch Povlsen . He omistavat Skotlannin Ylämaata 80 000 hehtaaria.
 Povlsenit ovat Asos-muotiliikeketjun suurimmat omistajat. Heidän maaomistuksensa jakaantuu 12 tilalle, joilla sijaitsee useita huviloita ja metsästysmajoja.
 Skotlanti oli 2 000 vuotta sitten pääosin metsän peitossa. Roomalaiset sotilaat, jotka tuolloin yrittivät vallata Skotlantia, kertoivat suurista ongelmista, joita tiheä metsä heille aiheutti.
 Myöhempinä vuosisatoina Skotlannin metsät suurelta osin katosivat, kun puut kaadettiin talon- ja laivanrakennukseen sekä polttopuiksi. Ylämaa on muuttunut kanervanummeksi ja istutetuiksi, yksilajisiksi puupelloiksi, Povlsenit sanovat  Telegraph-lehden  mukaan.
 Povlsenien, samoin kuin skotlantilaisten luonnonsuojelijoiden mukaan alueen luonnon suurin ongelma on liian suureksi paisunut lampaiden ja kauriiden määrä. Lampaita kasvatetaan villan ja lihan vuoksi, kauriit ovat suositun metsästysharrastuksen kohteita.
 Povlsenien suunnitelma on pitkän ajan, kymmenien, jopa satojen vuosien kuluessa vähentää radikaalisti kauriiden ja lampaiden määrää, jotta nyt sirpaleiksi kutistunut alkuperäinen luonto pääsee taas elpymään, kertoo  The Guardian -lehti .
 Kanervikon muuttaminen alkuperäiseksi metsäksi auttaisi lukuisia harvinaistuneita eliölajeja, kuten Brittein saarilta lähes kadonnutta Euroopan oravaa, villikissaa ja metsoa.
 Suuria suunnitelmia ja vastalauseita
 Povlsenit eivät ole ainoita, jotka pyrkivät elvyttämään Skotlannin luontoa. Viime syksynä julkistettiin suunnitelma, jonka puitteissa jopa 600 neliökilometriä maaseutua elvytettäisiin luonnonmukaisemmaksi.
 Suojelutoimien erityinen tavoite on luoda ekologisia käytäviä, jotta nyt hajallaan ja eristyksissä olevat eliöyhteisöt pääsevät kosketuksiin toistensa kanssa ja lisääntymään, kertoo Britannian kuninkaallisen lintujensuojelujärjestön RSPB:n edustaja  Jeremy Roberts .
 Luonnonsuojeluhankkeiden vastustajiksi ovat nousseet metsästäjät. Isokauriin (_Cervus elaphus) _metsästys on Skotlannissa paitsi harrastus, myös merkittävää liiketoimintaa. Kauriiden määrän raju vähentäminen uhkaa työpaikkoja.
 Isokauris AOP
 Povlsenit ilmoittavat, että heidän ohjelmaansa kuuluu myös antaa tukea paikalliselle yritystoiminnalle.
 Oma lukunsa suojeluohjelmassa on Skotlannin hallinnon aikomus pilkkoa suuria maatiloja. Hallituksen mukaan maanomistus on keskittynyt hyvin harvoihin käsiin. Maata omistavat Skotlannissa harvalukuinen joukko yksityishenkilöitä, hyväntekeväisyysjärjestöjä ja julkisia laitoksia.
 Hallituksen mielestä keskittynyt maanomistus muodostaa monopolin kaltaisen tilan. Hallitus suosittaa maanomistuksen jakamista suuremmalle joukolle kansalaisia.
 Povlsenit vastustavat ajatusta tilusten pakkomyynnistä. Heidän mukaansa luonnonsuojeluohjelma on helpompi toteuttaa, jos maa on yhdellä, asiaan suopeasti suhtautuvalla omistajalla.

Tanskalaiset miljardöörit haluavat palauttaa valtavan alueen Skotlantia luonnontilaan – kauriinmetsästäjiltä vastalauseita


Summary: Pääsykokeet ovat jatkossa toissijainen sisäänpääsy ammattikorkeakouluihin ja yliopistoihin.

Tästä on kyse Korkeakoulujen yhteishaku alkoi 20. maaliskuuta ja päättyy 3. huhtikuuta. Haussa ovat mukana kaikki 36 yliopistoa ja ammattikorkeakoulua Tarjolla on 47 600 aloituspaikkaa. Näistä 25 000 on varattu ensimmäistä korkeakoulupaikkaa hakeville. Hakuun osallistuu noin 150 000 opiskelijaa Ensikertalaiseksi katsotaan, jos ei ole suorittanut ammattikorkeakoulu- tai yliopistotutkintoa eikä vastaanottanut näissä olevaa opiskelupaikkaa
 Santeri Lempiäinen  valmistui ylioppilaaksi Turun Suomalaisen Yhteiskoulun lukiosta viime vuonna. Takana on välivuosi, sillä nuori mies ei päässyt opiskelemaan lääketiedettä. Yhteishaun toissijainen vaihtoehto ei tullut kyseeseen.
 – Ei kiinnostanut, koska halusin säilyttää ensikertalaiskiintiön.
 Nyt Lempiäinen on korottamassa ylioppilaskirjoituksissa fysiikan ja kemian arvosanaa, ja yrittää keskiviikkona alkaneessa kevään yhteishaussa uudelleen lääkikseen.
 Hän on valmis pitämään toisenkin välivuoden, ellei sisäänpääsy aukea tälläkään kertaa.
 – Pidän maksimissaan kaksi välivuotta. Sitten pitää miettiä jotain muuta.
 Todistuksen merkitys kasvaa
 Ylioppilastodistuksen arvosanojen parantaminen on perinteisesti ollut yksi keino päästä sisälle korkeakouluun. Jatkossa se tulee näyttelemään yhä suurempaa roolia, sillä ammattikorkeakoulut ja yliopistot  uudistavat opiskelijavalintojaan .
 – Olemme korkeakoulujen kanssa sopineet, että vähintään puolet korkeakouluissa aloittavista valittaisiin todistusten perusteella, sanoo opetus- ja kulttuuriministeriön johtaja  Birgitta Vuorinen .
 Uudistus astuu voimaan ensi vuonna . Tällä hetkellä todistusten perusteella opiskelijoista valitaan vain pieni osa. Esimerkiksi Turun yliopistossa määrä on ollut muutaman prosentin luokkaa.
 Santeri Lempiäinen haluaa opiskella lääketiedettä. Yrjö Hjelt / Yle
 Santeri Lempiäinen pitää uudistusta hyvänä asiana.
 – Se on hyvä, että ylioppilastodistuksesta on jotain hyötyä. Nyt siitä ei ole ollut kauheasti apua. On hyvä, että todistuksella voi sitten suoraan päästä opiskelemaan.
 Samaa mieltä on myös toinen Turun Suomalaisen Yhteiskoulun lukion oppilas, tämän kevään abiturientti  Antti Laakso .
 – Niille, jotka ovat nähneet sen vaivan kolme vuotta, on ehdottomasti hyvä juttu, että heidät palkitaan.
 Pääsykokeet eivät ole enää sellaiset, joihin pitäisi valmistautua kovin pitkään.  Riitta Pyykkö
 Turun Suomalaisen Yhteiskoulun lukion apulaisrehtori  Virpi Lieri  näkee asiassa myös toisen puolen. Jatkossa päästötodistuksen arvo tulee kasvamaan, ja epäonnistuminen kirjoituksissa voi haitata sisäänpääsyä korkeakouluun.
 – Ihan varmasti oppilaiden stressi lisääntyy. Ylioppilaskirjoitusten arvosanat ovat aina olleet tärkeitä, mutta tämän jälkeen ne ovat vielä entistä tärkeämpiä.
 Pääsykokeet säilyvät edelleen
 Todistusvalinnan lisäksi korkeakouluihin on edelleen mahdollista päästä myös valintakokeen perusteella. Pääsykoe on kuitenkin ensi vuodesta lähtien toissijainen vaihtoehto sisäänpääsylle.
 Pääsykokeet on myös tarkoitus uudistaa: oppikirjojen ulkoa pänttäämisen aika on ohi.
 – Pääsykokeet eivät ole enää sellaiset, joihin pitäisi valmistautua kovin pitkään. Ne mittaavat kykyä opiskella ja korkeakoulukelpoisuutta, sanoo Turun yliopiston vararehtori  Riitta Pyykkö .
 Antti Laakso pyrkii opiskelemaan tuotantotaloutta. Yrjö Hjelt / Yle
 Tältä opetus- ja kulttuuriministeriön  sivustolta  voit etsiä tietoa, miksi valintauudistus tehtiin. Sivustolla kerrotaan esimerkiksi pääsykokeista ja todistuksen pisteytyksestä.
 Ensikertalaiskiintiöt säilyvät
 Kolme vuotta sitten ammattikorkeakouluissa ja yliopistoissa otettiiin käyttöön ensikertalaiskiintiöt. Esimerkiksi tämän vuoden  yhteishaussa on tarjolla 47 600 aloituspaikkaa . Näistä 25 000 on varattu ensimmäistä korkeakoulupaikkaa hakeville.
 Ensikertalaiskiintiön ajatuksena on ollut nopeuttaa opiskelujen aloittamista. Kiintiöt eivät ole kuitenkaan toimineet kovin hyvin. Välivuosikikkailun lisäksi monikaan ei ole hyötynyt kiintiöstä.
 – Vuositasolla 200–300 ensikertalaista on kiintiön avulla ohittanut muun kuin ensikertalaisen hakijan, sanoo johtaja Birgitta Vuorinen opetus-ja kultuuriministeriöstä.
 Määrä on noin puoli prosenttia kaikista sisäänpäässeistä. Toisin sanoen lähes kaikki sisäänpäässeet ensikertalaiset olisivat päässeet sinne joka tapauksessa.
 Valtaosan opojen mielestä ensikertalaiskiintiö aiheuttaa liikaa stressiä lukion päättäville nuorille.  Virpi Lieri
 Monet toivovatkin, että ensikertalaiskiintiöistä luovuttaisiin kokonaan.
 – Se on aiheuttanut paljon huolestuneisuutta lukiolaisissa. Jos suoraan sanotaan, niin siitä voisi vaikka luopua, sanoo Turun yliopiston vararehtori Riitta Pyykkö.
 Virpi Lierin mukaan valtaosa opoista ajattelee, että ensikertalaiskiintiö aiheuttaa liikaa stressiä lukion päättäville nuorille.
 – Omakin mielipiteeni on, että kiintiöt voisi ottaa pois, sanoo TSYKin apulaisrehtori ja opinto-ohjaaja Virpi Lieri.
 Kakkosvaihtoehto ei kaikkia kiinnosta
 Vaikka ensikertalaiskiintiöiden vaikutukset ovat olleet varsin vähäiset, monet nuoret ovat kokeneet ne tärkeiksi. Myös todistusvalinnan paikoista valtaosa on tarkoitus varata ensikertalaisille.
 Jos en yhteishaussa pääse eläinlääkikseen pidän välivuoden ja työskentelen sitten jossain.  Antti Lonki
 Oppilaat uskovat, että keplottelu eli siis se, ettei kakkosvaihtoehdon opiskelupaikkaa oteta vastaan, tulee jatkumaan.
 – Todennäköisesti näin tulee käymään monessa tapauksessa, sanoo Antti Laakso.
 TSYKin lukion abiturientti  Antti Lonki  sanoo suoraan, että eläinlääketiede on ainoa, mikä häntä kiinnostaa.
 – Jos en yhteishaussa pääse eläinlääkikseen, pidän välivuoden ja työskentelen sitten jossain.
 Toissijainen opiskelupaikka ei kiinnosta?
 – Ei, koska siinä menee sitten ensikertalaiskiintiö, jos sen paikan ottaa vastaan.
 Antti Lonkia kiinnostaa eläinlääketiede. Yrjö Hjelt / Yle
 Antti Laaksoa kiinnostaa tuotantotalouden opiskelu Aalto-yliopistossa. Häntä harmittaa ensikertalaiskiintiössä se, että se rajoittaa kokeilemasta eri vaihtoehtoja.
 – Esimerkiksi yhdelle tutulleni kävi niin, että hän halusi lääkikseen, mutta ei päässyt. Hän otti sitten kakkosvaihtoehdon eli kemian ja totesikin, että se oli se oma ala.
 Muutkin kuin ällät kelpaavat
 Turun yliopiston vararehtori Riitta Pyykkö toivoo, että nuoret eivät jumittuisi liiaksi yhteen ainoaan vaihtoehtoon. Pyykkö sanoo, että yliopiston sisällä on edelleen mahdollisuus vaihtaa opiskelualaa.
 – Pitäisi miettiä myös sitä kakkosvaihtoehtoa, koska meillä on sitä ilmiötä, että haetaan vuodesta toiseen sille ihannealalle. Se johtaa yhä useampiin välivuosiin.
 Todistusvalintojen lisääntymisen on pelätty aiheuttavan sen, että tytöt valtaavat korkeakoulut, koska heillä on parempi koulumenestys.
 Opetus- ja kulttuuriministeriön johtaja Birgitta Vuorinen pitää huolta turhana. Kauppatieteissä, jossa todistusvalinta on ollut jo käytössä,  valintatapa ei ole vaikuttanut sukupuolijakaumaan .
 – Ihan samalla tavalla tyttöjä ja poikia on päässyt suhteellisesti sisälle kuin edellisinäkin vuosina.
 Minkälaiset paperit sitten jatkossa pitää olla, että korkeakoulujen ovet aukevat? Monet nuoret ovat pelänneet, että ovet aukeavat yliopistoon vain huippupapereilla.
 Turun yliopiston vararehtori Riitta Pyykkö rauhoittelee.
 – Kaikilla ei tarvitse olla ällän papereita. Sellaisilla hyvän keskitason papereillakin voi saada opiskelijapaikan.
 Lue lisää:
 Natalia Lindholm halusi lääkäriksi, mutta lukee kemiantekniikkaa: "Mietin, teenkö hirveän virheen" – Katso, minne on ollut helpointa päästä opiskelemaan
 Korkeakoulujen yhteishaku alkaa – Xamkissa tarjolla kybertekniikkaa ja peliohjelmointia
 Avoimen yliopiston hakuväylä voi ohittaa pääsykokeet, osa laajentaa jo ensi vuodeksi – "Yliopistoissa perinteisesti kummallisen nihkeä suhtautuminen"
 Tatu Kurkinen on hakenut oikeustieteelliseen kuusi kertaa – vielä ei tärpännyt, mutta kiertotie löytyi: "8– 10 kertaa olisin ollut valmis yrittämään"

Todistuksen merkitys yhä tärkeämpi korkeakoulujen opiskelijavalinnoissa – "On hyvä, että ylioppilastodistuksesta on jotain hyötyä"


Summary: Esitimme kahdeksan kiperää kysymystä vihreiden puheenjohtajalle Pekka Haavistolle. Katso video klikkaamalla kuvaa ja tentti suorana kello 21!

Yle testasi pääministeriehdokkaiden reagointi- ja kuuntelukykyä videotentissä. Tällä kertaa vuorossa oli vihreiden  Pekka Haavisto .
 Nauroin kunnolla viimeksi, kun...
 katsoin joitain elokuvia kotona ja aika usein, kun katson Pitääkö olla huolissaan -sarjaa.
 Minusta tuli vihreä, koska...
 ympäristön tila ja maailman tilanne 1970- ja 80-luvulla oli sellainen, että oli pakko perustaa vihreä liike.
 Kenet suurvaltajohtajan haluaisitte tavata, ja mitä haluaisitte sanoa hänelle?
 Varmaan Putinin ja Trumpin. Sanoisin, että Euroopan keskimatkan ohjusten rajoittavaa INF-sopimusta pitää kunnioittaa.
 Olisin paras pääministeri, koska...
 minulla on sovittelutaitoa ja pystyisin pitämään hallituksen kasassa.
 Toiseksi paras pääministeriehdokas olisi...
 sitä on vaikea tässä vaiheessa sanoa. Katsotaan vaalit ensin.
 Ryhmä Isis-taistelijoiden perheenjäseniä pyrkii Suomeen. Mitä teette?
 ISIS-taistelijoiden on kohdattava oikeus. Jos he ovat syyllistyneet rikoksiin, heidän pitää jossakin Euroopan maassa saada tuomionsa.
 Kaksi tärkeintä arvoa elämässäni ovat...
 rehellisyys ja oikeudenmukaisuus.
 Kadun elämässäni eniten sitä,...
 että aikaa elämässä ei ole enempää. Maailmassa on niin paljon kiinnostavia kirjoja, joita haluaisin lukea.
 Lue lisää:
 Pekka Haavisto pelastaa vaalit, mutta kuka johtaa vihreitä vaalien jälkeen? Tällainen puolue on suurten sarjaan pyrkivä vihreät
 Ylen vaalikone
 Yle Areenan vaalisivu

Erilainen pääministeritentti: Pekka Haavisto panisi paluutaan suunnittelevat Isis-taistelijat kohtaamaan oikeuden – video


Summary: Eurooppaan mieliviä siirtolaisia ja turvapaikanhakijoita on sullottu niin pieniin tiloihin, etteivät he voi istua tai maata.

Libyan säilöönottokeskusten tilanne on lohduton. Esimerkiksi Sabaan pidätyskeskuksessa Tripolissa neljännes siirtolaisista on aliravittuja tai alipainoisia. Pahimillaan he joutuvat olemaan päiväkausia ilman ruokaa, kertoo Lääkärit ilman rajoja -järjestö.
 Libyaan perustettiin säilöönottokeskuksia sen jälkeen kun yhä useammat alkoivat pyrkiä Libyan kautta Eurooppaan. Esimerkiksi Välimereltä  pelastettuja siirtolaisia on viety takaisin  Libyaan.
 Lääkärit ilman rajoja kutsuu tuoreessa raportissaan Sabaan pidätyskeskuksen oloja epäinhimillisiksi. Ihmisiä on lukittu niin ahtaisiin huoneisiin, että heillä on ollut vain 0,7 neliömetriä liikkumatilaa henkilöä kohden.
 Sabaassa pidettiin samassa huoneessa 31:tä ihmistä yli viikon ajan. He eivät pystyneet istumaan tai makaamaan. Vessoja ei ollut. Pidätyskeskuksessa on pidetty myös yli sataa lasta.
 Siirtolaisten ahdinko Libyassa Lähes 500 000 siirtolaista on saapunut Eurooppaan Libyan kautta Keski-Välimeren reittiä pitkin vuosina 2015–18. Syksyllä 2017 CNN uutisoi siirtolaisten kauppaamisesta Libyassa orjamarkkinoilla. YK:n pakolaisjärjestö UNHCR ja Kansainvälinen siirtolaisuusjärjestö IOM alkoivat joulukuussa 2017 järjestää vankeuteen joutuneiden siirtolaisten evakuointeja pois Libyasta EU:n, YK:n ja Afrikan unionin tuella. Tähän mennessä lähes 2 500 ahdinkoon joutunutta siirtolaista on lennätetty YK:n lennoilla pois Libyasta. Neljä viidestä on siirretty Nigeriin väliaikaiskeskuksiin, noin 300 Italiaan ja joitain kymmeniä Romaniaan. Tilanne Libyassa on ollut sekasortoinen vuodesta 2011, kun presidentti Muammar Gaddafi syöstiin vallasta Naton johtamassa sotilasoperaatiossa ja maahan syntyi valtatyhjiö. Epävakaus on saanut aikaan pitkäaikaisen humanitaarisen kriisin. YK:n mukaan vesi- ja sanitaatiojärjestelmä on romahduksen partaalla osissa Libyaa ja yli 800 000 ihmistä tarvitsee hätäapua. Lähteet:  UNHCR ,  Frontex , Yle
 Lääkärit Ilman Rajoja vastustaa siirtolaisten mielivaltaisia pidätyksiä Libyassa. Järjestö tuomitsee EU:n jäsenmaiden politiikan, joka mahdollistaa ihmisten palauttamisen epäinhimillisiin, fyysiselle ja mielenterveydelle vaarallisiin oloihin.
 Myös YK:n pakolaisjärjestö UNHCR on vedonnut sen puolesta, ettei Libyaan enää tehtäisi palautuksia.
 Lue myös:
 Libyassa siirtolaiset viettävät jopa kuukausia varastoissa epäinhimillisissä oloissa – Rajavalvonta on siirtänyt ongelman mereltä maalle

Lääkärit ilman rajoja: Libyan pidätyskeskuksissa nähdään nälkää


Summary: Käyttökelpoisiakaan ajokkeja ei kaivata. Turussa varikolle hinatuista autoista valtaosa menee purettavaksi.

Tästä on kyse Kaduille hylätyt autot hinataan kaupunkien varikoille. Jos omistaja ei nouda autoa, se päätyy kaupungin omistukseen Turussa varikolle hinataan keskimäärin auto päivässä, ja niistä 90 prosenttia menee kierrätykseen Tampereella romutettiin viime vuonna 261 autoa ja Helsingissä noin 1 100
 Arviolta 50 autoa seisoo vierekkäin aidatun alueen sisäpuolella, yksinäisinä ja onnettoman näköisinä. Uusin tulokas on sininen Ford Ka, joka on juuri hetkeä aiemmin hinattu varikolle Turun Saramäkeen.
 Ford on viettänyt kadunvarressa ainakin kaksi viikkoa. Jos ajoneuvon omistaja ei hae sitä 67 päivän kuluessa, auto saa viimeisen leposijansa Kuusakosken kierrätyslaitokselta.
 Auto niin sanotusti paalataan. Sitä ennen menopeleistä puretaan kaikki kierrätykseen kelpaava.
 Varikolla olevien autojen takalasinpyyhkijään tai antenniin on kiinnitetty punainen lappu minigrip-pussin sisällä. Sen tarkoitus on ollut välittää omistajalle vielä viimeinen viesti siitä, että ajoneuvo siirretään lähitulevaisuudessa pois kadunvarresta.
 Auton omistajaa muistutetaan mahdollisesta siirrosta muun muassa autoon kiinnitettävällä kehotuksella.  Dani Branthin / Yle
 Kun katutarkastajat huomaavat auton, jota ei saa säilyttää Turun katualueella, autoon kiinnitetään siirtokehotus. Havaintoja hylätyistä autoista tulee myös sivullisilta.
 Auton omistajalle lähtee myös siirtokehotuskirje kotiin.
 Autot menevät kierrätykseen
 Varikonhoitaja  Olli Laine  astuu ulos sinisestä työmaakontista, joka on Saramäen varikon toimisto. Hänen mukaansa auton omistajaa kyllä muistutetaan siirrosta. Osa jättää auton kuitenkin kadunvarteen tahallaan.
 Osa varikolle tuotavista autoista on silkkaa romua, osa ajokuntoisia. Kiertelemme juuri hinatun Ford Kan ympärillä.
 – Ihmettelin, kun auton etupenkki oli täynnä lunta. Sitten huomasin, että etulasi oli yläreunastaan irti. Meidän piti lippusiimalla sitoa lasi kiinni, ettei se lennä hinausauton lavetilla pois, Laine naurahtaa.
 Varikolle hinataan tavallisesti yksi auto vuorokaudessa.
 – Tuntuu, että ihmiset välittävät koko ajan vähemmän siitä, mihin autonsa jättävät. Nykyään ihmisillä saattaa olla yhä enemmän minä minä -asennetta, Laine pohtii.
 Jos autot osaisivat puhua, niillä jokaisella olisi oma elämäntarinansa kerrottavanaan. Osa on kärsinyt kolhuista. Ulkokuoren saisi kuitenkin nätiksi pienellä puunauksella ja ehostuksella.
 Moni kuitenkin on hylännyt nelipyöräisen perheenjäsenensä lopullisesti.
 Tampere myy hylättyjä autoja
 Noin 90 prosenttia Saramäen varikkohäkkiin joutuneista autoista lähtee Kuusakoskelle kierrätykseen. Näin käy siitä huolimatta, että suuri osa autoista on täysin toimivia ja ehjiä. Asiaan saattaa tosin tulla muutos vielä tämän vuoden aikana.
 – Harkitsemme järjestelmää, jonka kautta parempikuntoisia autoja voisi myydä ulos. Huonompikuntoiset voisi myydä varaosina, Turun kaupungin valvontakoordinaattori  Teemu Peltonen  sanoo.
 Kaupungin pitää ensin selvittää, mitä laki sanoo kauppojen ehdoista.
 Helsingissäkään ei ole ryhdytty suoraan myymään romuautoja. Helsingin kaupunki toimittaa ajoneuvot viralliseen vastaanottopisteeseen.
 – Kyseessä on autopurkamo. He ottavat autosta myytäväksi soveltuvat osat ja varusteet. Nesteistä kuivattu, renkaaton ja pääsääntöisesti osittain purettu auto toimitetaan autopurkamosta murskattavaksi ja edelleen teollisuuden raaka-aineeksi, Helsingin kaupungin vt. siirtopäällikkö  Harri Räisänen  kertoo.
 Helsingissä romutettiin viime vuonna noin 1 100 autoa.
 Tampereen kaupungin katupäällikön  Pasi Halmeen  mukaan vuonna 2018 romutettavaksi meni 261 autoa. Tampere myy autoja, kunhan ne ovat siirtyneet kaupungin omistukseen. Kiinnostus on kuitenkin ollut vähäistä. Vuonna 2018 autoja myytiin kymmenen.
 Saramäkeen ei tuoda ainoastaan autoja, vaan kalustosta löytyy myös kaksipyöräisiä.  Dani Branthin / Yle
 Banaanilaatikot talteen
 Jos autossa on arvotavaraa, pitää niitä säilyttää 67 vuorokauden sijasta 97 vuorokautta. Kurkistus autojen sisätiloihin varikolla tukee sanontaa ”toisen roska voi olla toisen aarre”.
 Turussa Olli Laine on kuusivuotisen varikonhoitajan uransa aikana ehtinyt nähdä elämän kirjon autojen sisätiloja tarkastelemalla. Elämän nurjasta puolesta kertoivat taannoin autosta löytyneet pesäpallomaila ja voimapihdit.
 – Yhdessä autossa oli kokonainen aikuisviihdekokoelma. Kerran taas eräs mies myöhästyi päivän autonsa lunastuksesta täältä. Hänellä oli kuitenkin tärkeää tavaraa: iso kasa banaanilaatikoita. Hän tokaisi, että auto menköön paaliin, mutta laatikot hän haluaa itselleen, Laine nauraa.
 Ennen varikkoa Laine työskenteli kaksi vuotta pysäköinnintarkastajana. Rauhallisesti aitojen sisällä odottavat autot eivät käyttäydy uhkaavasti, toisin kuin kimpaantuneet sakon saaneet.
 – Ei varsinaisesti kukaan silmille tullut, mutta uhattiin minut tappaa, työntää auton alle ja ajaa ylitse, Laine tokaisee lakonisesti.
 Laineella on ohje kaikille heille, jotka suunnittelevat jättävänsä autonsa tahallaan kadunvarteen siirtäjien huoleksi.
 – Ajakaa mieluummin auto itse paaliin. Siitä jopa maksetaan auton omistajalle. Me jos joudumme työhön, joutuu maksamaan meille.
 Turun katujen kevätsiivoukset alkavat viikolla 14. Siirtokehotuksiin voi varautua tilaamalla  tietoa puhdistussuunnitelmista kännykkään .

Sadat hylätyt autot päätyvät kaupunkien varikoille ja sieltä kierrätykseen – ”Kerran löysin autosta kokonaisen aikuisviihdekokoelman”


Summary: Hallituksen päätöksestä kanneltiin oikeusasiamiehelle.

Kaakkois-Suomeen sijoitettavan uuden lääkärihelikopterin sijoituspaikka pysyy Kouvolan Utissa. Hallituksen päätöksestä oli kanneltu eduskunnan oikeusasiamiehelle. Asiantuntijaryhmä oli aiemmin esittänyt paikaksi Lappeenrantaa.
 Oikeusasiamies Petri Jääskeläinen toteaa, että eduskunta on hyväksynyt hallituksen esitykseen vuoden 2019 lisätalousarvioksi sisältyvän rahoituksen Kouvolaan ja Seinäjoelle perustettavien uusien lääkärihelikopteritukikohtien rakentamiseen.
 Eduskunnan päätöksellä on siten linjattu valtion rahoituksen edellytyksenä olevat tukikohtien sijaintipaikat. Eduskunnan päätöksenteko ei kuulu oikeusasiamiehen toimivaltaan. Näistä syistä kantelut eivät johda enempiin toimenpiteisiin.
 Kerromme kohta lisää

Oikeusasiamies: Lääkärihelikopterin sijoituspaikka pysyy Utissa


Summary: Populistipuolueen johtaja seuraa teemoissaan Donald Trumpin viitoittamalla tiellä.

Äärioikeistolaisen populistipuolueen voitto Hollannin aluevaaleissa sotkee maan hallituksen kuvioita.
 Alustavat tulokset näyttivät torstaina aamulla, että vasta vuonna 2016 politiikkaan astellut Foorumi demokratialle -puolue nousee Hollannin senaatissa suurimmaksi puolueeksi. Jos tulos vahvistuu, pääministeri  Mark Rutten  VDD-puolue putoaa senaatin kakkoseksi.
 Tämä tarkoittaisi, että Rutten keskustaoikeistolaisen hallituskoalition täytyy hakea ulkopuolelta tukea, jos se mielii saada lakeja läpi.
 Foorumi demokratialle -puoluetta johtaa 36-vuotias  Thierry Baudet , joka seuraa poliittisissa teemoissaan Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  jalanjäljissä. Hän vastustaa maahanmuuttoa ja korostaa Hollanti ensin -teemaa kulttuuri- ja talousasioissa. Lisäksi hän vastustaa euroa ja haluaa Hollannin eroon Euroopan unionista.
 Rutten koalition enemmistön katoamista oli ennustettu jo viikkoja. Utrechtin  mahdollinen terrori-isku aiemmin tällä viikolla  näyttää kuitenkin innoittaneen eritoten maahanmuuton vastustajia uurnille, arvioi mielipidekyselyitä tekevä  Maurice de Hond  uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Raitiovaunuammuskelusta on pidätetty 37-vuotias turkkilaissyntyinen mies. Hänen motiivinsa teolle on yhä epäselvä.
 Tukea vihreiltä?
 Ennusteet näyttävät, että Rutten VDD putoaisi 13 paikasta kahteentoista ja hänen hallituskoalitionsa kokonaisuudessaan putoaisi 38 paikasta 31:een.
 Senaatissa on 75 paikkaa. Foorumi demokratialle olisi ottamassa niistä 12 paikkaa.
 Oletuksena on, että Rutte yrittää hakea hallitukselleen tukea vihervasemmistolta ja työväenpuolueelta.
 Hollannin vaalilautakunta julkaisee lopulliset tulokset 25. maaliskuuta.
 Senaatin tehtävä on tarkistaa päätökset, jotka suuremmalla vallalla varustettu alahuone hyväksyy. Senaatin kokoonpanon määrittävät aluevaalit.

Äärioikeiston ennakoitu voitto aluevaaleissa pakottaa Hollannin pääministerin etsimään uusia tukijoita


Summary: Monissa tapauksissa lapsi oli siirretty turvaistuimesta aivan liian aikaisin pelkän turvavyön varaan.

Turvaistuimen käytöstä lipsutaan liian usein,  varoittaa Liikenneturva . Viime viikon turvaistuinratsioissa ilmeni erittäin huolestuttavia puutteita, vaikka valtaosa lapsista matkustikin asianmukaisesti.
 Poliisi ja Liikenneturva kirjasivat ratsioissa tapauksia, joissa turvaistuimesta oli luovuttu liian aikaisin ja pieni lapsi matkusti vain auton turvavöissä, muutamassa tapauksessa ei edes niissä. Pienimpien lasten kohdalla korostui riski, että lapsi oli käännetty matkustamaan kasvot menosuuntaan aivan liian nuorena.
 Liikenneturvan koulutusohjaaja Ari-Pekka Elovaara tähdentää, että lapsen keho on huomattavasti hauraampi kuin aikuisen ja tarvitsee siksi parhaan suojan mahdollista törmäystä vastaan.
 Turvaistuinratsioihin osui yhteensä liki 1 100 lasta.
 Lue lisää:
 Puutteellisia lastenvaunuja ja -rattaita markkinoilla – yksi kokonaan myyntikieltoon

Liikenneturva: Turvaistuin jää liian usein käyttämättä


Summary: Alkuperäinen arvio vähentämistarpeesta oli 106 henkilöä.

Postin hallinnollisia tehtäviä koskevat yt-neuvottelut ovat päättyneet, ja yhtiö irtisanoo enintään 59 työntekijää. Yhtiön mukaan neuvottelujen taustalla oli postin määrän raju vähentyminen.
 Yhtiö tähtää 150–200 miljoonan euron kustannussäästöihin seuraavien kolmen vuoden aikana. Posti myös ennakoi, että tulevina vuosina postin määrä vähenee edelleen. Yt-neuvotteluissa yhtiö teki uudelleenjärjestelyjä, joilla pyritään varmistamaan Postin asema sähköisen viestinnän aikana.
 – Asiakkaamme edellyttävät meiltä digitaalista kyvykkyyttä ja nopeutta reagoida myös heidän nopeasti muuttuviin tarpeisiinsa, sanoo Postin talous- ja rahoitusjohtaja  Tom Jansson .
 Posti näkeekin kasvun mahdollisuuden verkkokaupassa ja logistiikkapalveluissa.
 Uusia työpaikkoja Tallinnaan
 Yhtiön mukaan uudelleenjärjestelyjen myötä syntyi myös uusia työtehtäviä, joiden myötä alkuperäistä yli sadan työtekijän vähentämistarvetta pystyttiin alentamaan. Postin palvelukeskukseen Tallinnaan syntyy Janssonin mukaan 14 uutta tehtävää.
 – Haluamme tukea henkilöstöämme muutoksessa ja tarjoamme tukea usealla tavalla muun muassa Uusi polku -ohjelmamme kautta. Tarjoamme lisäksi tuetun mahdollisuuden siirtyä työskentelemään Tallinnaan, jos se henkilöstömme elämäntilanteeseen sopii, Jansson sanoo.

Paperipostin määrän vähentyminen johtaa lähes 60 Postin työntekijän irtisanomiseen


Summary: HMD Globalin mukaan kyse on yhdessä valmistuserässä olleesta virheestä, joka on jo korjattu.

HMD Globalin valmistama Nokia 7 Plus -puhelinmalli on välittänyt tietoja kiinalaiselle palvelimelle, kertoo Norjan yleisradioyhtiöön NRK:hon kuuluva  NRKbeta-sivusto .
 NRK:n mukaan kiinalaispalvelimelle olisi siirtynyt myös norjalaisen käyttäjän henkilökohtaisesti yksilöiviä tietoja. HMD kuitenkin kiistää tämän. NRK kertoo Norjan tietosuojaviranomaisen uskovan, että myös henkilön yksilöivää tietoa on voinut siirtyä palvelimelle.
 Epäily Kiinaan lähtevistä tiedoista sai alkunsa toimitukselle vinkin antaneelta henkilöltä, joka oli tarkkaillut puhelimensa tietoliikennettä. Hän huomasi puhelimen lähettävän tietyn datapaketin salaamattomana kiinalaispalvelimelle puhelimen käynnistyksen yhteydessä. Paketissa välittyi sijaintitieto, SIM-kortin numero ja puhelimen sarjanumero.
 Nokia 7 Plus -puhelinmalli on ollut suosittu Kiinassa. Malli julkaistiin viime vuoden alkupuolella.
 HMD Globalin mukaan yhdessä puhelinmallin valmistuserässä oli virhe, jonka vuoksi laite on yrittänyt lähettää virheellisesti aktivointidataa Kiinassa olevalle palvelimelle. HDM:n vastauksen mukaan käyttäjää ei ole voinut tunnistaa tietojen perusteella.
 HMD kirjoittaa vastauksessaan, että vika on korjattu ja korjaus asennettu päivityksen yhteydessä lähes kaikkiin laitteisiin, joita ongelma on koskenut.
 Suomen tietosuojavaltuutettu  Reijo Aarnio  selvittää NRK:n mukaan tapausta ja harkitsee asiantuntijoiden kuulemisen jälkeen, onko aiheesta syytä aloittaa tutkinta.
 HMD Global on suomalainen yritys, jolle on lisensoitu Nokian puhelinten tavaramerkki.
 Lue myös
 Tässä se on, hirviökamerapuhelin Suomesta – HMD:n nokialainen ottaa viisi kuvaa kerralla
 Kodin älylaitteet yleistyvät vauhdilla, mutta tietoturva ja lainsäädäntö laahaavat perässä – "Kameralla varustettua laitetta voidaan seurata"

NRK: Nokia-puhelinmalli lähetti säännöllisesti puhelimen tietoja kiinalaiselle palvelimelle


Summary: Kuluttaja-arvioiden mukaan kasveja voi hyvin käyttää esimerkiksi smoothieissa tai välipalatuotteissa.

Turun yliopiston tutkijat kehittivät kvinoasta ja lupiinista uusia tuoteideoita, jotka he antoivat kuluttajien arvioitaviksi.
 Kvinoa ja lupiini soveltuvat kuluttaja-arvioiden perusteella hyvin esimerkiksi smoothieen tai välipalatuotteisiin.
 Turun yliopiston ja Luonnonvarakeskuksen hankkeessa haluttiin selvittää ravintoarvoiltaan ja toiminnallisilta ominaisuuksiltaan mielenkkintoisten viljelykasvien hyödyntämistä.
 Lupiini on ravintoarvoiltaan rikas kasvi, jossa on runsaasti proteiinia ja hyviä rasvoja. Kvinoa on myös ravintorikas raaka-aine, jonka sisältämä tärkkelys soveltuu hyvin erilaisiin tuotteisiin.
 Tutkimus toteutettiin yhteistyössä Perun La Molinan maatalousyliopiston ja Chilen Valparaison yliopiston kanssa. Mukana oli myös elintarviketeollisuuden yrityksiä.
 – Hankkeemme on vahvistanut tutkimuslaitosten välistä tiedon vaihtoa ja vuorovaikutusta elinkeinoelämän toimijoiden kanssa, kertoo Turun yliopiston elintarvikekemian ja elintarvikekehityksen yliopistonlehtori  Jukka-Pekka Suomela  Turun yliopiston tiedotteessa.

Tutkimus: lupiini ja kvinoa sopivat hyvin elintarvikekasveiksi


Summary: Suojelupoliisin vuosikirjassa arvioidaan kansalliseen turvallisuuteen kohdistuvia uhkia.

Suomessa on edelleen maan kokoon suhteutettuna varsin suuri määrä ulkomaisten tiedustelupalveluiden henkilöstöä, Suojelupoliisin vuosikirjassa arvioidaan. Suomi kiinnostaa erityisesti Venäjää ja Kiinaa.
 Viime vuonna varsinkin valtiollinen kybervakoilu oli Supon mukaan aktiivista, mutta tiedustelupalvelut käyttävät edelleen myös perinteisempiä keinoja. Näihin kuuluvat henkilötietolähteiden hankkiminen ja sellaisten avustajien värvääminen, joiden avulla on mahdollista vaikuttaa poliittiseen päätöksentekoon sekä yleiseen mielipiteeseen.
 Supon mukaan ulkomaiset tiedustelupalvelut Suomessa ovat vuodesta toiseen kiinnostuneita Nato-keskustelusta, ulko- ja turvallisuuspoliittisista linjauksista, Suomen asemasta EU:n pakotepolitiikassa sekä Itämeren alueen turvallisuustilanteesta. Viime vuonna tiedustelupalveluiden seurannassa olivat myös valmisteilla ollut tiedustelulainsäädäntö, Suomen kansainvälinen sotilasyhteistyö ja toiminta Arktisen neuvoston puheenjohtajana.
 Terrorismin uhka säilynyt kohonneella tasolla
 Suojelupoliisin arvion mukaan terrorismin uhka Suomessa säilyi viime vuonna kohonneella tasolla, eli tasolla kaksi neliportaisella asteikolla. Merkittävimmän uhan muodostavat yksittäiset toimijat tai pienryhmät, joilla on yhteyksiä radikaali-islamistisiin verkostoihin tai järjestöihin.
 Supolla on seurannassa 370 terrorismin torjunnan kohdehenkilöä. Kohdehenkilöiden määrässä näkyy Syyrian ja Irakin konflikteihin liittyvä vierastaistelijailmiö. Heistä yhä suurempi osa on Supon mukaan joko osallistunut aseelliseen konfliktiin, ilmaissut halua osallistua aseelliseen toimintaan tai vastaanottanut terroristista koulutusta. Suomesta lähteneitä vierastaistelijoita on Supon mukaan noussut merkittäviin asemiin terroristijärjestö Isisissä.
 Suojelupoliisi kiittelee vuosikirjassaan uutta tiedustelulainsäädäntöä. Supon mukaan eduskunnan juuri hyväksymät lait antavat paremmat mahdollisuudet torjua vieraiden valtioiden tiedustelun tai terrorismin kaltaisia kansallisen turvallisuuden uhkia.
 * Juttua päivitetään.

Supo: Suomessa on suuri määrä ulkomaisten tiedustelupalveluiden henkilöstöä – erityisesti Venäjä ja Kiina aktiivisia


Summary: Traficomin kyselytutkimuksessa vertailtiin kokemuksia uuden ja vanhan taksilain välillä.

Uusi taksilaki jakaa taksia käyttävien kansalaisten mielipiteitä, kertoo Liikenne- ja viestintävirasto  Traficomin kyselytutkimus .
 Esimerkiksi taksia usein käyttävien erityisryhmien mielestä taksien saatavuus on heikentynyt viime heinäkuussa voimaan tulleen lakimuutoksen jälkeen. Traficomin kyselytutkimus tehtiin elo-syyskuussa 2018, jotta vertailu vanhaan taksilakiin olisi vastaajien tuoreessa muistissa.
 Erityisryhmiin kuuluvat taksiasiakkaat, kuten vammaiset ja liikuntarajoitteiset vanhukset, kokivat taksien turvallisuuden ja saatavuuden heikentyneen aiemmasta. Taksinkuljettajien tietoisuus asiakkaiden erityistarpeista koettiin aiempaa heikommaksi.
 Taksien turvallisuus katsottiin yleisesti ottaen hyväksi ja 85 prosenttia vastaajista katsoi tason säilyneen myös lakimuutoksen jälkeen. Pääkaupunkiseudulla kuitenkin viidennes vastaajista koki turvallisuuden heikentyneen ja esimerkiksi hinnalla huijaamista pelättiin.
 Toisaalta kyselytutkimukseen vastanneista kansalaisista lähes 90 prosenttia oli tyytyväisiä taksipalvelun laatuun kokonaisuutena. Taksien saatavuutta piti hyvänä kolme neljästä vastaajasta.
 Juttu täydentyy.

Uusi taksilaki jakaa mielipiteitä – erityisryhmät pettyneitä taksien saatavuuteen


Summary: Turvapaikanhakijoiden joukosta ihmiskaupan uhrit tunnistetaan, mutta kantasuomalaisista huonosti, kertoo tuore raportti.

Suomessa tapahtuu lapsiin ja nuoriin kohdistuvaa ihmiskauppaa. Se on tänään julkaistun raportin hätkähdyttävä pääviesti.
 Raportin ovat tehneet Euroopan kriminaalipolitiikan instituutin tutkijat Elina Kervinen ja Natalia Ollus.
 Raportin mukaan lapsia ja nuoria pakotetaan ja houkutellaan prostituutioon, seksuaaliseen hyväksikäyttöön sekä tekemään rikoksia. Heitä myös pakotetaan avioliittoon.
 Uhreiksi joutuvat niin kantasuomalaiset kuin taustaltaan ulkomaalaiset. Ihmiskaupan uhreja on yleisesti myös turvapaikanhakijoiden joukossa.
 Moni uhri jää ilman apua
 Tutkija Elina Kervinen herättelee lasten kanssa työskenteleviä ammattilaisia näkemään mahdolliset ihmiskaupan uhrit. Pekka Koli / Yle
 Raportin toinen hätkähdyttävä viesti on se, että todennäköisesti vain pieni osa lapsiin ja nuoriin kohdistuvista ihmiskaupparikoksista huomataan. Etenkin suomalaiset uhrit näyttävät jäävän ilman apua.
 – Meillä ei ole herätty suomalaisten lasten osalta tähän asiaan, raportin toinen kirjoittaja Elina Kervinen sanoo.
 Raportin on tilannut ihmiskaupan uhrien auttamisjärjestelmän projektipäällikkö Veikko Mäkelä. Sisäministeriön alainen, vuonna 2006 perustettu, auttamisjärjestelmä on valtakunnallinen uhrien tukiorganisaatio.
 Projektipäällikkö Veikko Mäkelä työskentelee Ihmiskaupan uhrien auttamisjärjestelmässä. Mäkelä ihmettelee sitä, että alaikäiset rikosten uhrit eivät juurikaan ohjaudu järjestelmän tuen piiriin. Pekka Koli / Yle
 Projektipäällikkö Mäkelä on huolestunut siitä, että uhreja ei tunnisteta.
 – Ihmiskauppa ei näy päällepäin, Mäkelä sanoo.
 Turvapaikanhakijoiden kohdalla asia on raportin mukaan toisin.
 – Heidät osataan tunnistaa paremmin kuin suomalaiset uhrit, Mäkelä kertoo.
 Raportin mukaan poliisi, lapsia auttavat koulutetut sosiaaliviranomaiset tai edes oikeusoppineet eivät osaa hahmottaa, että jotkin seksuaalisen hyväksikäytön tapaukset ovat ihmiskauppaa. Tai että varasteleva nuori on pakotettu tekemään rikokset ja joku toinen hyötyy niistä.
 Heikossa asemassa olevat suurimmassa vaarassa
 Valmiiksi heikossa asemassa olevat lapset ja nuoret ovat erityisessä vaarassa joutua jopa ihmiskaupan uhreiksi.
 Uuden raportin mukaan vaarassa ovat esimerkiksi huostaanotetut lapset tai nuoret, jotka karkaavat sijoituspaikastaan. He saattavat esimerkiksi joutua maksamaan asuinpaikastaan seksillä tai rikoksilla.
 Elina Kervinen kertoo, että alaikäisen kohdalla hyväksikäyttö voi olla ihmiskauppaa, jos hyväksikäyttäjä luo ensin luottamussuhteen uhriinsa. Sen jälkeen tekijä käyttää lapsen luottamusta hyväkseen tarkoituksenaan esimerkiksi pakottaa hänet myymään seksiä muille tai tekemään rikoksia.
 Toinen esimerkki ovat päihderiippuvaiset. Etenkin huumeiden käyttäjät velkaantuvat herkästi huumeiden välittäjille. Velassa oleva päihderiippuvainen lapsi tai nuori voidaan pakottaa varastelemaan tai myymään seksiä maksaakseen velkansa.
 Kolmas esimerkki liittyy pakkoavioliittoihin. Raportin tekijät huomasivat, että Suomessa asuu ulkomaalaistaustaisia miehiä, jotka hankkivat itselleen vaimon mahdollisesti lähtömaastaan. Raportin mukaan nuoria naisia tuodaan Suomeen pakkoavioliittoa varten.
 Myös Suomessa asuvia ulkomaalaisia naisia saatetaan pakottaa avioliittoon ulkomaille.
 Projektipäällikkö Veikko Mäkelä painottaa, että kuka tahansa voi joutua ihmiskaupan uhriksi. Rikoksen tekijät ovat Mäkelän mukaan usein lapsen tai nuoren tuttuja – vanhempia, opettajia, sukulaisia, kavereita. Lapsi luottaa heihin ja on riippuvainen heistä. Rikosta tehdessään tuttu ihminen käyttää valtaansa väärin lasta kohtaan.
 Kuusi hyväksikäyttäjää tuomittu ihmiskaupasta
 Suomessa on annettu kaiken kaikkiaan kuusi tuomiota lapsiin tai nuoriin kohdistuvasta ihmiskaupasta. Tapauksista viisi koski kantasuomalaisia lapsia tai nuoria.
 Ihmiskauppa on kriminalisoitu Suomessa vuonna 2004.
 Aivan kaikki rikolliset teot eivät siis jää pimentoon.
 Yksi tuomioista tuli tapauksesta, jossa  keski-ikäinen mies pakotti  teini-ikäisen tytön prostituutioon. Mies houkutteli huonoissa kotioloissa eläneen 14-vuotiaan tytön asumaan kanssaan ja alkoi myydä tyttöä muiden miesten käyttöön. Mies sai tuomion törkeästä ihmiskaupasta.
 Toisessa oikeustapauksessa  viisi samassa huumepiirissä ollutta henkilöä  pakotti 18-vuotiaan nuoren prostituutioon tekaistun velan vuoksi. Tekijäjoukko jopa piti tyttöä vankina tekijöiden asunnoissa ja kellarissa.
 Moni turvapaikanhakija kokenut kauheuksia
 Selvityksen kirjoittaja Elina Kervinen pitää tuomioiden määrää vähäisenä.
 – Ne ovat vai jäävuoren huippu, Kervinen sanoo.
 Raportin tekijät eivät pysty antamaan tarkkaa lukua siitä, kuinka paljon ihmiskaupaksi luokiteltavia rikoksia Suomessa tapahtuu.
 Ihmiskaupan uhrien auttamisjärjestelmään on ohjautunut kaikkiaan lähes 200 lasta tai 18–21-vuotiasta nuorta. Järjestelmä on toiminut vuodesta 2007 sisäministeriön alaisuudessa.
 Kervinen arvelee avuntarvitsijoiden todellisen määrään olevan suurempi.
 Turvapaikkaa hakeneet lapset ja nuoret ovat suurin auttamisjärjestelmästä tukea saanut ryhmä.
 – He ovat saattaneet kokea kauheita asioita ja monenlaista hyväksikäyttöä, Veikko Mäkelä sanoo.
 Osa turvapaikkaa hakeneista on kokenut hyväksikäyttöä niin kotimaassa, matkalla kuin vielä Suomessakin. Yleisimmin heitä on käytetty hyväksi seksuaalisesti ja pakkotöissä.
 "Sokerideittailu” on riski
 Tutkija Elina Kervinen ja projektipäällikkö Veikko Mäkelä toivovat, että ihmiskaupan riskiin herättäisiin Suomessakin. Tutkija Kervinen pitää tärkeänä, että lasten ja nuorten epäasialliseen kohteluun puututtaisiin herkästi.
 A-studiossa kerrottiin viime syksynä niin sanotusta  “sokerideittailu”-ilmiöstä .
 Siinä vanhemmat miehet solmivat seksisuhteita nuoriin naisiin ja jopa lapsiin nettipalvelujen kautta. Nuoret ja lapset saavat miehiltä lahjoja tai rahaa.
 Kervisen mukaan nuoret ja lapset voivat olla vaarassa joutua ihmiskaupan uhreiksi myös tällaisessa toiminnassa.

Myös suomalaisia lapsia ja nuoria joutuu ihmiskaupan uhreiksi – “Emme ole heränneet tähän asiaan”


Summary: Human Rights Watchin mukaan köyhissä oloissa olevia houkutellaan Kiinaan töihin. Todellisuudessa he päätyvät seksiorjiksi.

Nuori nainen houkutellaan matkustamaan Kiinaan työn perässä. Vaihtoehtoisesti hänen siepataan.
 Kiinassa nainen myydään kiinalaisen miehen perheelle. Panttivanki laitetaan lukkojen taakse ja raiskataan, toiveena saada aikaan lapsi. Jos nainen lopulta pääsee pakoon, hänen on pakko jättää lapsensa taakseen.
 Tämäntyyppiset kohtalot ovat täyttä totta Kachinin osavaltiossa eläville myanmarilaisnaisille, kertoo ihmisoikeusjärjestö Human Rights Watchin tuore raportti.
 HRW haastatteli raporttiaan varten 37 salakuljettajien käsistä selvinnyttä.
 Naiset oli kaupattu kiinalaisperheille noin 2 600–11 400 euron hintaan. Haastatelluista 12 oli alaikäisiä hyväksikäytön alkaessa. Nuorin heistä oli 14-vuotias. Haastatelluista 22 joutui olemaan vankina vuoden tai pidempään.
 He kokivat usein väkivaltaa. Useimmat oli lukittu huoneeseen ja raiskattu toistuvasti siinä toivossa, että nainen tulee raskaaksi.
 16-vuotiaana kälynsä kaupittelemaksi joutunut nainen kertoi HRW:lle olleensa lukitussa huoneessa kuukauden tai kaksi.
 – Joka kerta, kun kiinalaismies toi minulle ruokaa, hän raiskasi minut.
 Selviytyneiden mukaan kiinalaisperheet tuntuivat usein olevan kiinnostuneempia jälkikasvun saamisesta kuin "morsiamesta".
 Yle Uutisgrafiikka
 Pois saattaa päästä, mutta kovalla hinnalla
 Joskus naiset pääsivät pakoon synnytettyään, mutta hintana saattoi olla lapsen jättäminen vangitsijoille. Toivoa lapsen näkemisestä uudelleen ei juuri ole.
 Vaikka palaamaan pääsisi, kaikki saattaa olla mennyttä. Uutistoimisto AP siteeraa raportin haastateltavaa, joka kertoi tulleensa siepatuksi maatöissä Kiinassa.
 Neljän lapsen äitiä pidettiin vankina Kiinassa kaksi vuotta. Sillä aikaa puolison sukulaiset olivat myyneet hänen talonsa ja laittaneet yhden lapsen orpokotiin. Toinen lapsi oli kuollut.
 HRW: Ilmiö tilastoja laajempi
 Vuodelta 2017 on raportoitu 226 tämäntyyppistä salakuljetustapausta. Vuoden 2018 tammi–heinäkuussa Myanmarin viranomaiset kertovat hoitaneensa 130 salakuljetustapausta, joista 96 koski naisia.
 HRW uskoo kuitenkin, että ilmiö on todellisuudessa huomattavasti laajempi. HRW:n mukaan monet uhrit häpeävät tai eivät uskalla kertoa kokemuksistaan viranomaisille. Asiaa ei auta viranomaisten tuen puute.
 Salakuljettajat pystyvät houkuttelemaan naisia valheellisilla työpaikkalupauksilla, sillä Kachinin osavaltiossa asuu paljon pakolaisia. Leireillä elinolosuhteet ovat huonot. Syyskuussa Kachinissa laskettiin olevan 100 000 maan sisäistä pakolaista.
 Kachinin itsenäisyyttä tavoitteleva aseellinen ryhmä on kamppaillut laajemman itsemääräämisoikeuden puolesta vuosikymmeniä.
 Viranomaisilta heikosti apua
 Kiinassa vuosina 1979–2015 käytössä ollut yhden lapsen politiikka johti poikalasten suosimiseen, ja naisten prosentuaalinen osuus Kiinan väestöstä on laskenut tasaisesti vuodesta 1987.
 Ennusteiden mukaan vuoteen 2030 mennessä 25 prosenttia kolmekymppisistä kiinalaismiehistä ei ole koskaan ollut naimisissa.
 Pahimmillaan kiinalaisperheet ovat ratkaisseet vaimopulan turvautumalla salakuljetettuihin "morsiamiin".
 Human Rights Watch suomii raportissaan sekä Myanmarin että Kiinan viranomaisia haluttomuudesta auttaa uhreja ja heidän perheitään.
 Voit lukea   koko raportin täältä .

Myanmarin nuoria naisia kaupataan "vaimoiksi" ja lapsentekokoneiksi naispulasta kärsivään Kiinaan, sanoo ihmisoikeusjärjestö


Summary: Demarit ja vihreät ovat myötätuulessa Hämeessäkin, sen sijaan keskustalle mielipidetiedustelut lupaavat synkkiä aikoja.

Ylen ja eri lehtien mielipidetiedustelut lupaavat sosialidemokraateille selvää voittoa. Hämeessä tuo voitto olisi demareille erityisen makea. Ennusteiden mukaan puolue kerää äänistä yli neljänneksen ja nousee vaalipiirin suurimmaksi puolueeksi, selvästi kokoomusta suuremmaksi. Viime vaaleissa kokoomus pääsi jo uhkaamaan demareiden ykköspuolueen asemaa.
 Hämeen vaalitulokset poikkeavat valtakunnan luvuista. Aiempien vaalien perusteella on Hämeessä laskettava oma kerroin, jotta valtakunnallisia gallupeja voidaan soveltaa Hämeeseen.
 Hämeessä erityisesti demarit, mutta myös kokoomus ja kristillisdemokraatit ovat keränneet suhteellisesti enemmän ääniä kuin valtakunnassa, vihreät ja keskusta puolestaan selvästi vähemmän. Perussuomalaisilla ja vasemmistoliitolla ero on ollut pienempi.
 Muutoksia luvassa
 Kanta- ja Päijät-Hämeen maakuntien muodostamassa Hämeen vaalipiirissä valitaan 14 kansanedustajaa. Tällä hetkellä ns. suuret puolueet ovat Hämeessä tasavahvoja. Sosialidemokraateilla, kokoomuksella, perussuomalaisilla ja keskustalla on kaikilla kolme kansanedustajaa. Kristillisdemokraatit ja vasemmistoliitto saivat viime vaaleissa yhden kansanedustajan.
 Kun valtakunnalliset mielipidetiedustelut muutetaan ”hämekertoimella”, saavat demarit tulevaan eduskuntaan neljä hämäläistä kansanedustajaa. Vihreät palaa eduskuntaan kahdeksan vuoden tauon jälkeen.
 Kokoomus näyttää säilyttävän kolme paikkaansa ja sekä vasemmistoliitto että kristillisdemokraatit yhden paikkansa Arkadianmäellä.
 Sen sijaan perussuomalaiset, viimeaikaisesta kannatuksen kasvamisesta huolimatta, on menettämässä yhden paikan nykyisestä kolmesta.
 Keskustan tilanne on pahin. Varmalta näyttää se, että yksi paikka lähtee, mutta pieni mahdollisuus jopa kahden paikan menetykseen on olemassa. Näin tapahtuu, jos keskustan alamäki jatkuu. Tässä ennusteessa toinen keskustan menettämistä paikoista menee joko demareille tai vihreille.
 Asmo Raimoaho / Yle
 Varmoja päätelmiä gallupeista on kuitenkin uskaliasta tehdä.
 – Viime vaalit ovat osoittaneet, että melko lähellä vaalejakin tehdyt mielipidetiedustelut ovat menneet ainakin osittain pieleen, sanoo dosentti, valtiotieteiden tohtori  Ville Pitkänen  e2 tutkimuksesta.
 – Yleensä on myös niin, että mitä aiemmin tutkimus on tehty, sitä epävarmempaa mielipidetiedustelun tulos on. Iso osa äänestäjistä päättää ehdokkaastaan vasta ihan viime metreillä.
 Kaksi poistuu, kaksitoista yrittää lunastaa paikkansa uudestaan
 Eduskunnasta luopuvat vapaaehtoisesti keskustan veteraanipoliitikko forssalainen  Sirkka-Liisa Anttila  ja perussuomalaisista sinisiin loikannut hollolalainen  Anne Louhelainen . He keräsivät viime vaaleissa yhdessä lähes 12 000 ääntä.
 Valtapuolueen sosialidemokraattien ehdokkailla on luvassa tiukka kisa. Etukäteen arvioituna viime vaalien äänikuningatar hämeenlinnalainen  Tarja Filatov  uusii paikkansa helposti. Näin tehnee myös lahtelainen kansanedustaja  Mika Kari .
 Jos puolue saa neljä paikkaa, ovat vahvimmin ehdolla eduskuntaan nykyinen kansanedustaja  Ville Skinnari  Lahdesta ja paluuta eduskuntaan tekevä entinen kansanedustaja ja ministeri, hämeenlinnalainen  Johannes Koskinen .
 Forssalainen  Kaisa Lepola  kerää paljon ääniä, mutta kärsii siitä, että kaupungista on toinenkin naisehdokas,  Emmi Lintonen . Vahvasta demarikaupungista Riihimäeltä on vain yksi ehdokas  Miia Nahkuri , jolla on mahdollisuus yllättää, mutta pelkät Riihimäen seudun äänet eivät riitä.
 Asmo Raimoaho / Yle
 Kokoomuksen tilanne vaikuttaa selvältä
 Kokoomuksen kaikki kolme kansanedustajaa ovat vahvoilla ennakkoveikkauksissa. Forssalainen ministeri  Sanni Grahn-Laasonen  oli jo viimeksi puolueen äänikuningatar. Loppilaisella  Timo Heinosella  on vakaa ja iso kannattajakunta.  Kalle Jokinen  Orimattilasta on saanut eduskuntaryhmän puheenjohtajana julkisuutta.
 Haastajiakin on. Hollolalainen  Kristiina Hämäläinen  saa omiensa lisäksi tukea hieman yllättävältä taholta. Väistyvä sinisten kansanedustaja Anne Louhelainen on Hämäläisen taustajoukoissa. Lahtelainen  Milla Bruneau  on käynyt näkyvää vaalikampanjaa ja saattaa yrittäjäehdokkaana kerätä paljonkin kannatusta.
 Louhelaisen Hämäläiselle antaman tuen merkitys voi jäädä pieneksi.
 Dosdentti ja valtiotieteiden tohtori Ville Pitkäsen mukaan noin puolet äänestäjistä antaa äänensä puolueen, puolet henkilön perusteella.   Turun yliopisto
 – Kun Louhelainen valittiin Perussuomalaisena, loikkasi sinisiin ja nyt tukee kokoomuslaista ehdokasta, niin epäilen, että kovinkaan moni häntä aiemmin äänestäneistä seuraisi mukana, miettii dosentti Ville Pitkänen.
 Perussuomalaisilla ja keskustalla kova kisa toisesta paikasta
 Jos perussuomalaiset saavat kaksi paikkaa Hämeestä, on kansanedustaja  Rami Lehto  Lahdesta vahvoilla. Hän sai viime vaaleissa yli 6 700 ääntä. Toisesta paikasta käydään kova kisa. Kansanedustaja  Jari Ronkainen  Hollolasta saa taistella paikastaan, kun hänet haastaa hämeenlinnalainen vahvaa kampanjaa käyvä  Lulu Ranne .
 Ranne hävisi kansanedustajapaikan viime vaaleissa Ronkaiselle vain 205 äänellä.
 Sotekuvioissa meritoitunut keskustan ex-ministeri ja nykyinen kansanedustaja  Juha Rehula  Hollolasta uusinee paikkansa helposti. Jos keskusta saa toisen paikan Hämeestä, kuten näyttää, joutuu nykyinen kansanedustaja, lahtelainen  Martti Talja  tiukalle. Entinen kansanedustaja  Timo Kaunisto  ja forssalainen  Johanna Häggman  hamuavat molemmat Sirkka-Liisa Anttilan jättämää äänipottia. Myös  Hilkka Kemppi  Asikkalasta kannattaa ottaa etukäteisveikkauksissa huomioon.
 Kristillisdemokraateilla ja vasemmistoliitolla selvät asetelmat, vihreillä tiukkaa
 Kristillisdemokraateilla tuskin kukaan uhkaa entisen puheenjohtajan ja ministerin, nykyisen kansanedustajan riihimäkeläisen  Päivi Räsäsen  asemaa. Aivan yhtä selvä on vasemmistoliiton ryhmäpuheenjohtajan niin ikään Riihimäellä asuvan kansanedustaja  Aino-Kaisa Pekosen  asema omassa puolueessaan.
 Todennäköisellä vaalivoittajalla vihreillä eduskuntapaikasta taistelee todennäköisimmin kaksi naista Hämeenlinnasta.  Kirsi Ojansuu-Kaunistolla  on kokemusta eduskunnasta.  Mirka Soinikoski  puolestaan voitti piirin jäsenäänestyksen selvästi. Riihimäkeläinen  Sari Jokinen  voi yllättää.
 Muilla ei juuri mahdollisuuksia
 Hämeessä muut ryhmät eivät ole vuosikausiin päässeet lähellekään kansanedustajapaikkaa. Nyt yrittäjiä on paljon, peräti 20 puoluetta tai ryhmittymää on asettanut ehdokkaita.
 Seitsemän tähden liikkeellä on lähes täysi lista, mutta ehdokkaat ovat sen verran tuntemattomia, että perinteisten puolueiden haastaminen tuskin onnistuu.
 Liike Nyt sai listoilleen vain kuusi nimeä Hämeessä. Se ei riitä, kun ehdokkaatkin ovat lähinnä paikallisesti tunnettuja. Piraateilla on listallaan kahdeksan nimeä, mutta olemattomat mahdollisuudet eduskuntaan.
 Nouseeko rata vai väestökato ykkösaiheeksi
 Sote-ikuisuusaiheen rinnalle ja ohikin saattaa Hämeen vaalikeskusteluissa nousta rautatieverkoston kehittäminen. Sekä Riihimäen-Hämeenlinnan että Lahden seudulla on omia ratatoiveita.
 Toinen puheenaihe hämäläisissä vaalikeskusteluissa on tieliikenne, eivätkä ympäristökysymykset jää Hämeessäkään huomiotta.
 Maakuntia uhkaavan väestökadon luulisi myös puhuttavan vaalien alla.
 – Kyllä paikalliset aiheet ovat vaalikampanjassa tärkeitä. Äänestäjille soten kaltaiset hallintohimmelit saattavat olla vieraita, arvioi dosentti, valtiotieteiden tohtori Ville Pitkänen e2 tutkimuksesta.

Analyysi: Demareilla valttikortit käsissään myös Hämeessä


Summary: Poliisi on pyytänyt naiselta anteeksi.

Uuden-Seelannin poliisi syytti  viime perjantain moskeijaiskuista  epäiltyä miestä elossa olevan naisen murhasta.
 Poliisi on pyytänyt anteeksi naiselta, joka vahingossa listattiin oikeudelle toimitetuissa syytepapereissa murhan uhriksi. Nainen liittyy ampumatapaukseen, mutta on yhä elossa,  kertoo New Zealand Herald .
 Terroriepäiltyä vastaan on nostettu syyte yhden naisen murhasta. Uhrin nimi oli peitetty oikeudelle toimitetuissa papereissa.
 Syytteet miestä vastaan nostettiin viime viikolla pian iskun jälkeen. Nyt poliisi kuitenkin vahvistaa tehneensä virheen ja sanoo, että murhatuksi listattu nainen on yhä elossa.
 Poliisin mukaan syytepapereissa oli väärä uhrin nimi.
 Syytepaperit korjataan seuraavassa oikeuden istunnossa. Se on tarkoitus järjestää huhtikuun 5. päivä, New Zealand Herald kertoo.
 Lue lisää:
 Uusi-Seelanti kieltää puoliautomaattiaseet – laki tulossa voimaan jo huhtikuun alussa
 Pikkupaikkakunnan poliisit pysäyttivät Uuden-Seelannin terroristin, mutta eivät pidä itseään sankareina – "Aika vaatimattomia kavereita"
 Christchurchin terrori-iskun uhrit: Syyriasta paennut perhe oli juuri saanut uuden elämän

Uuden-Seelannin poliisi teki virheen: syytti moskeijaterroristia elossa olevan naisen murhasta


Summary: Torstaina kuullaan myös Helsingin poliisilaitoksen entisen johtajan loppulausunto. Ylen oikeustoimittaja Päivi Happonen seuraa tapahtumia Helsingin käräjäoikeudessa.

Poliisijohdon virkarikosoikeudenkäynti on loppusuoralla.
 Oikeudenkäynnissä on kyse Helsingin huumepoliisin tietolähteiden käytöstä ja niiden valvonnasta vuosina 2009–2013.
 Puolustus pääsee ääneen torstaina, kun puolustuksen loppulausunnot alkavat.
 Ensimmäisenä loppulausuntonsa pitää keskusrikospoliisin päällikkö  Robin Lardot . Hän on virkarikossyytteiden vuoksi hyllytytettynä krp:n päällikön tehtävästään.
 Syyttäjä katsoo Lardotin tienneen Poliisihallituksessa työskennellessään, että Helsingin poliisilaitos ei ole sitoutunut tietolähdetoimintaa koskevien määräysten noudattamiseen. Syyttäjän mukaan Lardot on laiminlyönyt valvonta- ja selvitysvastuunsa.
 Lardot on kiistänyt esitutkinnassa ja oikeudessa jyrkästi virkarikossyytteet. Hän katsoo, että hän on nimenomaan pyrkinyt selvittämään Helsingin huumepoliisin toimintaa ja tietolähteiden käyttöä siellä.
 Torstaina oikeus kuulee kaksi loppulausuntoa
 Helsingin käräjäoikeudessa kuullaan torstaina myös Helsingin poliisilaitoksen entisen komentajan  Jukka Riikosen  loppulausunnot. Syyttäjä katsoo myös hänen laiminlyöneen valvontavastuunsta tietolähteiden käytössä. Myös Riikonen on kiistänyt alusta lähtien virkarikosepäilyt.
 Virkarikoksista ovat syytteessä myös entinen poliisiylijohtaja  Mikko Paatero , Helsingin poliisilaitoksen päällikön tehtävästä hyllytetty  Lasse Aapio,  Helsingin poliisilaitoksen entinen komentaja  Jukka Riikonen  ja Helsingin huumepoliisin entinen päällikkö  Jari Aarnio . Myös he kiistävät virkarikossyytteet.
 Syyttäjän loppulausunto kuultiin oikeudessa tiistaina.  Lue tästä hetki hetkeltä -seuranta  syyttäjän loppulausuntopäivästä.
 Tästä jutusta näet , mistä nykyisiä ja entisiä poliisijohtajia syytetään
 Poliisipomojen viimeinen taisto tietolähdekäräjillä alkaa, loppulausunnot aloittaa KRP:n päällikkö Robin Lardot – Yle seuraa hetki hetkeltä
 Yle seuraa kello 9 alkaen hetki hetkeltä oikeudenkäyntiä torstaina Helsingin käräjäoikeudessa.
 Seuranta päivittyy tähän artikkeliin.
 Lue myös:
 Syyttäjä poliisipomoista käräjillä: "Se että komentaja piti mykkäkoulua, se ei poista apulaisjohtajan vastuuta" – Yle seurasi hetki hetkeltä
 Historian suurin poliisirikosoikeudenkäynti alkaa – Katso tästä, mistä poliisipäälliköitä syytetään
 Päivi Räsänen: Poliisi ei suostunut antamaan sisäministerille selvitystä tietolähteiden käytöstä
 Poliisijohtajien vastuista kinataan ja kiistellään oikeudessa kuukausia – Näihin neljään kysymykseen törmättiin jo ensi metreillä
 Kohukäräjien ensimmäinen päivä päättyi tuomarin kysymykseen: "Lardot, miten teidän nimenne lausutaan?" – Poliisijohtajat kiistivät virkarikossyytteet, Yle seurasi hetki hetkeltä oikeudenkäyntiä


Summary: Vehreimmillä alueilla asuvat sairastuivat infarktiin jopa neljänneksen harvemmin kuin vähiten vihreillä alueilla asuvat .

Puut, pensaat ja puistoalueet voivat tuoreen tutkimuksen mukaan edistää kaupunkilaisten terveyttä ja mahdollisesti ehkäistä sydän- ja verisuonitautien kehittymistä. Puistot ja viheralueet voivat muun muassa vähentää stressiä ja tarjota liikuntamahdollisuuksia.
 Tulokset perustuvat yhdysvaltalaistutkimukseen, jossa 250 000 yli 65-vuotiaan asuinseutujen vehreys pääteltiin satelliittivalokuvista. Tiedot sairastumisista ja terveysriskeistä saatiin rekistereistä.
 Verrattuna vähiten vihreillä alueilla asuviin kaikista vehreimmillä seuduilla asuvat sairastuivat sydäninfarktiin 25 prosenttia, iskeemiseen sydänsairauteen 20 %, sydämen vajaatoimintaan 16 % ja eteisvärinään 6 % epätodennäköisemmin.
 Tarkemmassa analyysissa yhteys selittyi pitkälti sydän- ja verisuonitautien biologisilla riskitekijöillä, joita viheralueiden lähellä asuvilla oli vähemmän. Näitä olivat kohonnut verenpaine, korkea kolesteroli ja diabetes. Asukkaiden sosiaalinen asema ja asuinalueen tulotaso eivät selittäneet tuloksia.
 Yhdysvaltalaisten havainnot tukevat vuosien varrella kertynyttä tutkimusnäyttöä luonnon ja viheralueiden terveyshyödyistä. Metsä ja viheralueet voivat muun muassa vähentää stressiä, parantaa mielialaa ja laskea sydämen sykettä.
 Tutkimus julkaistiin  Journal of the American Heart Journal -lehdessä .

Viheralueiden lähellä asuvilla vähemmän sydänsairauksia


Summary: Tyksissä uniapnealähetteiden määrä on kolminkertaistunut.

Tästä on kyse Uniapnealähetteiden määrä on lisääntynyt rajusti lähiaikoina Asian arvellaan liittyvän uniapneaa sairastaneen Olli Lindholmin kuolemaan Uniapneaa sairastaa useita satoja tuhansia suomalaisia
 Uniapneatutkimuksiin lähetettävien potilaiden lukumäärä on kasvanut jyrkästi viime viikkoina.
 Esimerkiksi Turun yliopistolliseen keskussairaalaan lähetteitä tulee kolminkertainen määrä aikaisempaan verrattuna. Se tarkoittaa 30 lähetettä viikossa.
 Vs. ylilääkäri  Tarja Saaresranta  Tyksistä arvioi, että suuren kasvun syynä on uniapneaa sairastaneen artisti  Olli Lindholmin  kuolema ja asian saama julkisuus.
 – Pari viikkoa uutisista lähetteiden määrä jyrkästi kasvoi. Tämä on tapahtunut myös muualla Suomessa, ei pelkästään meillä, Saaresranta sanoo.
 Aiemmin saman havainnon on tehnyt julkkislääkäri  Pippa Laukka . Hän kirjoitti  kolumnissaan Helsingin Sanomissa , että moni mies on pyytänyt päästä terveystarkastukseen ja esimerkiksi pelännyt sairastavansa uniapneaa.
 Uniapnea on yleinen sairaus
 Muun muassa Ilta-Sanomat uutisoi Olli Lindholmin sairastamasta uniapneasta helmikuun puolivälissä. Uutinen on otsikoitu:  Näin vakava sairaus on uniapnea, joka vaivasi myös Olli Lindholmia – keho huutaa happea ja sydän kuormittuu .
 Tarja Saaresranta haluaa korostaa, että uniapnea ei ole niin tappava tauti kuin julkisuudessa on viime aikoina puhuttu. Hän kuitenkin kertoo, että tutkimusten mukaan uniapnea lisää riskiä sydäninfarktiin, aivoinfarktiin ja muun muassa sydämen rytmihäiriöihin.
 – Uniapneaan sinänsä ei kuole. Vaikka tulee pitkiäkin hengityskatkoksia, luonto on järjestänyt niin, että jossain vaiheessa herää ja havahtuu. Jos uniapneapotilaalla on muita sairauksia, kuten usein on, niiden kautta riski kuolemaan suurenee.
 Uniapneaa sairastaa noin 200 000–300 000 suomalaista. Saaresrannan mukaan suurin osa tapauksista on vielä diagnosoimatta. Vs. ylilääkäri kertoo, että koska väestön ylipaino on lisääntynyt, myös uniapnea on lisääntynyt. Lääkäriin hakeudutaan entistä enemmän.
 – Olisi tärkeää, että jos uniapneaan on määrätty hoitolaite, sitä myös käytettäisiin. Yhtä tärkeitä olisivat myös terveelliset elämäntavat: ravinto, liikunta ja uni sekä painonhallinta, jos ylipainoa on kertynyt. Usein uniapneaa sairastavilla on myös muita kansantauteja, joten niidenkin hoito olisi tärkeää, Saaresranta sanoo.
 Aiheesta voi keskustella kommenttikentässä torstaina 21.3. kello 18 asti.
 Lue lisää:
 Sari Mäkistä hoidettiin vuosia unettomana, sitten väsymyksen syyksi paljastui vakava uniapnea – "Norsunkärsästä on tullut paras petikaverini"

Uniapnea-lähetteiden määrä kasvoi rajusti – lääkäri arvioi liittyvän Olli Lindholmin kuolemaan


Summary: YK:n onnellisuusraportista huolimatta suomalaiset eivät ole välttämättä onnellisia, vaan ihan mihin tahansa tyytyviä, kirjoittaa Pekka Seppänen.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Vuosi sitten se alkoi. Suomi on maailman onnellisin maa. Näin kerrottiin YK:n raportissa, ja media siteerasi ahkerasti. Viesti meni erinomaisesti perille. Muun muassa presidentit  Sauli Niinistö  ja  Barack Obama  ovat sittemmin  toistaneet ilosanomaa . Suomi on maailman onnellisin maa.
 Tämän vuoden  tulokset julkistettiin eilen . Suomi voitti jälleen. Suomi on maailman onnellisin maa.
 Paitsi että ei ole, ei edes YK:n onnellisuusraportin mukaan.
 Ennen kuin alkaa levitellä  moninaisten raporttien, kyselyjen ja tutkimusten otsikoita, kannattaa ottaa selvää, mitä oikein on tutkittu. Kyselyjen tuloksia esittelevät toimittajat voisivat ainakin tehdä niin, etteivät johtaisi presidenttejä harhaan.
 On aivan totta, että Suomi sijoittui YK:n niin sanotussa onnellisuusvertailussa kärkisijalle. Mutta mitä oikein vertailtiin? Onnellisuutta mitattiin seuraavalla tavalla: vastaajia pyydettiin arvioimaan omaa elämäänsä asteikolla 0–10, jossa 0 on huonoin mahdollinen elämä ja 10 on paras mahdollinen elämä.
 Mitattiinko tällä kysymyksellä onnellisuutta? Mielestäni ei.
 Mitä sitten mitattiin?  Tarkkaan ottaen sitä, kuinka lähelle parasta mahdollista elämää ihmiset ovat omasta mielestään päässeet. Mietitäänpä hetki, mitä erittäin onnellinen, mutta aina vain parempaan pyrkivä optimisti vastaisi. Hän todennäköisesti ajattelisi, että elämä voi olla vieläkin parempaa, ja antaisi sen takia omalle elämälleen ehkäpä arvosanan 7.
 Entä mitä vastaisi ihminen, joka ei varsinaisesti ole onnellinen, mutta joka ei usko, että elämä tästä pystyisi parempaankaan muuttumaan. Hän antaisi, jos olisi looginen, arvosanan 10.
 Olisi osuvampaa tulkita, että Suomi on maailman tyytyväisin maa.
 En kutsuisi tuollaista kympin ihmistä onnelliseksi, vaan pikemminkin tyytyväiseksi. Ehkä jopa vähään tyytyväiseksi. Suomalaiseksi.
 Olisi osuvampaa tulkita, että Suomi on maailman tyytyväisin maa.
 Tulee mieleeen  Vexi Salmen  kirjoittama Pieni iltasatu, jonka  Irwin Goodman  lauloi aikoinaan seuraavin sanoin:
 "Näin onnellista kansaa ei löydy päältä maan,
 On nurkumatta tyytynyt se aivan mihin vaan.
 Se hurraten on purrut vain pelkkää silakkaa
 Kun hovissa on juhlittu ja juotu shamppanjaa."
 Tämän ironisen laulun sanoma on kirkas. Suomalaiset eivät ole onnellisia, vaan ihan mihin tahansa tyytyviä. Tyytyväisiä. Mikään ei ole muuttunut Irwinin ajoista.
 Mutta takaisin YK:n onnellisuusraporttiin.  Suomalaiset ovat siis sellainen kansa, joka ei usko, että elämä voisi olla tämän parempaa. Ehkä tuo ei ole edes tyytyväisyyttä, vaan pikemminkin toivottomuutta? Ellei lohduttomuutta tai näköalattomuutta.
 Ei tästä kuitenkaan mitään tule. Pitäkää tunkkinne. Noin sanoo Suomen kansa.
 Onnellisuuskyselyn tulokset voisi kiteyttää myös siten, että suomalaiset ovat kansa, joka uskoo kaikkein vähiten siihen, että voisi tulla nykyistä onnellisemmaksi.
 Joka kuuseen kurkottaa se katajaan kapsahtaa. Ei tästä kuitenkaan mitään tule. Pitäkää tunkkinne. Noin sanoo Suomen kansa. Suomen  pääministeri sanoo , että pessimisti ei pety.
 On totta, että optimisti voi pettyä, mutta optimisti voi toisaalta saada jotakin aikaan. Esimerkiksi sen paremman elämän, joka pessimistin eli suomalaisen mielestä on mahdoton.
 Siitä olemme YK:n kanssa varmaan samaa mieltä , että suomalaiset ovat maailman eniten kansainvälisistä vertailuista tykkäävä kansa.
 Tilastokeskus on koonnut  näitä Suomea suitsuttavia vertailuja verkkosivuilleen. Suomi osoittautuu kerta kerran jälkeen maailman parhaaksi maaksi.
 Olen varmaan tosikko , sillä en pidä näitä vertailuja pelkkänä viihteenä. Koska olen tosikko, haluan aina selvittää, mitä on mitattu. Suosittelen samaa kaikille muillekin tosikoille.
 Joskus Suomi valitaan maailman parhaaksi pelkästään sillä perusteella, että Suomi on suomalaisten itsensä mielestä paras. Esimerkiksi kansainvälinen korruptiovertailu perustuu osittain haastatteluihin. Kun Suomi menestyy tässä vertailussa, se voi johtua siitä, että kyselyyn osallistuvat suomalaiset talouspamput sumeilematta valehtelevat olevansa korruptoitumattomia. Tai sitten he eivät edes tunnista sitä korruptiota, niitä hyväveliverkkoja ja niitä sullemullesekäpuntunpaavollejärjestelmiä, joita pitävät yllä.
 "Näin onnellista kansaa ei löydy päältä maan,
 On nurkumatta tyytynyt se aivan mihin vaan.
 Se hurraten on purrut vain pelkkää silakkaa
 Kun hovissa on juhlittu ja juotu shamppanjaa."
 Kirjoittaja on espoolainen kirjailija, hallitustyöskentelijä, valmentaja tai laiskottelija, päivästä riippuen.
 Lue myös
 Suomi on maailman onnellisin maa jo toista vuotta peräkkäin, nyt selvällä erolla muihin
 Aiheesta voi keskustella 21.03.2019 klo 16.00 asti.

Pekka Seppäsen kolumni: Maailman onnellisin vai maailman lohduttomin maa?


Summary: Somejulkkisten videoiden tai kuvapäivitysten takaa voi löytyä kuntien isoja rahallisia panostuksia.

Visit Finland (Matkailun edistämiskeskus)

Tästä on kyse Kiinalaisen somevaikuttajan Mr Wang Kain video Sotkamon maisemista on herättänyt huomiota. Videota on katsottu jo 18 miljoonaa kertaa. Kiinassa menestyneen somevaikuttajan vierailu Suomessa maksoi yhteensä 100 000 euroa. Somevaikuttajien käyttö matkailumarkkinoinnissa on arkipäivää. Nyt yritykset ovat kiinnostuneet mikrovaikuttajista, joilla ei ole valtavasti seuraajia.
 Sosiaalisessa mediassa pyörii tällä hetkellä video, jota on kuvattu viime vuoden lopulla Sotkamossa.
 Videolla kiinalainen somevaikuttaja  Mr Wang Kai  seuraa kiinalaisten urheilijoiden hiihtotaitojen kehittymistä, vierailee paikallisella huskytilalla ja istuskelee nuotion äärellä. Reilun 13 minuutin mittaista videota on katsottu jo 18 miljoonaa kertaa.
 Sotkamon kunnan hankejohtaja  Arto Asikaisen  mukaan Wang Kain vierailu Suomessa liittyy Vuokatin ja Visit Finlandin yhteistyöhön. Asikainen laskee, että Mr Wang Kain vierailu maksoi Sotkamolle 25 000 euroa. Summan sijoittaminen perinteiseen mainostamiseen ei olisi antanut kunnalle vastaavanlaista näkyvyyttä.
 – Koko summa oli karkeasti 100 000 euroa, kun Kiinasta saapui tänne 30 hengen kuvausryhmä kolmeksi yöksi. Tästä Visit Finland maksoi puolet, Sotkamo 25 000 ja Ruka, jossa myös kuvattiin, maksoi 25 000 euroa.
 Somevaikuttajia käyttävät kaikki, jotka tekevät tavoitteellista työtä matkailun parissa.   Sanna Tarssanen
 37-vuotias Mr Wang Kai on näyttelijä, joka on kerännyt itselleen suuren somenäkyvyyden. Wang Kai on ollut useamman vuoden ajan suosittu Kiinassa, ja hänellä on yli 21 miljoonda seuraajaa Weibossa, joka Kiinan vastine Twitterille.
 Wang on saavuttanut näkyvyyttä itselleen muodin, musiikin ja näyttelemisen kautta. Lisäksi hän tekee paljon hyväntekeväisyyttä.
 – Näimme, että hänessä on laajemman tempauksen kautta hyvä yhteistyön mahdollisuus. Hän sopii myös talviurheilun teemaan, sanoo business Finlandin kansainvälisen median vastaava  Hetta Huittinen .
 Suomen ja Kiinan talvimatkailuun keskittyvä yhteistyö näkyi jo tammikuussa,  kun presidentti Sauli Niinistö kävi Kiinassa edistämässä Suomen talviurheilumainetta .
 Suomi löydetään somesta
 Visit Finland tekee paljon yhteistyötä somevaikuttajien kanssa. Se on keino saada näkyvyyttä kanavissa, joilla on paljon seuraajia. Somepäivitykset luovat Suomesta kansainvälisesti kuvaa haluttavana matkakohteena.
 – Saamme matkailijoita somevaikuttajien kautta. Pitää luonnollisesti paikkansa, että kotimaiset ja ulkomaiset somevaikuttajat saavat elantonsa tekemisestä. Palkka tulee yhteistöistä, joita oman kanavan puitteissa tehdään, sanoo Hetta Huittinen.
 Ison luokan sometähdillä on hintalappu, yleensä Visit Finland korvaa heille majoitukset ja lennot. Ennen yhteistyötä arvioidaan, palveleeko yhteistyö suomalaisen matkailun tarpeita, eli ovatko vaikuttajan seuraajat kiinnostuneita Suomeen matkustamisesta.
 Mr Wang Kailla on Weibo-tilillään yli 21 miljoonaa seuraajaa.  Mimmi Nietula / Yle
 Somevaikuttajien käyttö  matkailumarkkinoinnissa on siis arkipäivää  ja olennainen osa tavoitteellista sosiaalisen median markkinointia, kun halutaan tavoittaa uusia asiakasryhmiä.
 – Erityisesti Kiinan markkinoilla somevaikuttajilla on iso vaikutus, sanoo House of Laplandin toimitusjohtaja  Sanna Tarssanen .
 – Somevaikuttajia käyttävät kaikki, jotka tekevät tavoitteellista työtä matkailun parissa. Aikaisempina vuosina on käytetty niitä, joilla on mahdollisimman suuri määrä seuraajia, mutta nyt heidät mielletään jopa liian kaupallisiksi, Tarssanen jatkaa.
 Somevaikuttaja voi vaikuttaa seuraajan matkustuspäätökseen
 Matkailualalla puhutaankin nyt mikrovaikuttajista. Heidän seuraajakuntansa ei ole suuri, mutta he ovat silti isoja vaikuttajia pienemmän ryhmän keskuudessa.
 – Heidän avullaan saavutetaan juuri toivottu kohderyhmä. Usein kohderyhmä kokee vaikuttajien päivitykset aidommiksi kuin isojen sometähtien vastaavat viestit.
 Matkailuvinkit myös koetaan henkilön kautta kerrottuina kiinnostavampina kuin perinteisen markkinointiorganisaation kertomana.
 – Somevaikuttaja voi tarjota vahvistuksen seuraajiensa matkustuspäätökseen, sanoo Tarssanen.
 Yhteistöistä maksettavat palkkiot eivät ole julkista tietoa.  Sanna Tarssanen
 Viime kesänä House of Lapland teki yhteistyötä kolmen suomalaisen ja yhden kansainvälisen Instagram-vaikuttajan kanssa. Yhteistyön tavoitteena oli kertoa Lapista kesämatkailukohteena vaikuttajien silmin ja tavoittaa heidän kauttaan uusia kohderyhmiä.
 Kampanjassa Instagram-vaikuttajat ja luontokuvaajat  Eeva Mäkinen ,  Daniel Taipale  ja  Konsta Punkka  sekä  Nude Yoga Girl  kiersivät viikon ajan Lappia ja julkaisivat kuvia Instagramissa.
 – Yhteistöistä maksettavat palkkiot eivät ole julkista tietoa ja sopimusten sisällöt ovat tapauskohtaisia. Esimerkiksi ison  julkisuuden saanut Shakiran vierailu  ei tiettävästi ollut kaupallinen yhteistyö, kertoo Tarssanen.
 Oletko matkustanut jonnekin somevaikuttajan suosituksesta? Kokemuksia voi jakaa jutun keskusteluosiossa kello 22.00 saakka.
 Lue lisää:
 Tubetähti Mike Bäckillä, 19, on neljännesmiljoona seuraajaa – yhdestä yhteistyövideosta voi kilahtaa tilille useita tonneja, mutta aivan kaikkeen ei hänkään lähde mukaan
 Sometykkäykset sen kertovat: nyt halutaan luontoon – Marinella Himari ja muut bloggaajat inspiroivat retkeilemään

Sometähtien saapuminen Suomeen ei ole sattumaa – kiinalaisnäyttelijän vierailu maksoi 100 000 euroa


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Humalassa tehtyjen tappojen määrä kasvoi viime vuonna selvästi
 Humalapäissä tehtiin viime vuonna kymmeniä surmia aiempaa enemmän, ilmenee Kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutin eli Krimon ennakkotiedoista. Yliopistotutkija  Martti Lehti   pitää kasvua yllättävän suurena .
 Uusi-Seelanti tiukentaa aselakiaan moskeijaiskujen takia
 Ihmiset vetoavat puoliautomaattiaseiden kieltämiseksi Uuden-Seelannin pääkaupungissa Wellingtonissa 21. maaliskuuta. Dave Lintott / AFP
 Uusi-Seelanti  kiristää aselakiaan . Maassa kielletään rynnäkkökiväärit ja sotilastyyliset puoliautomaattiaseet. Lisäksi maassa kielletään korkean kapasiteetin ammuslippaat ja niin kutsuttujen bump-stockien kaltaiset lisävarusteet. Aselakia tiukennetaan, koska 28-vuotias australialaismies hyökkäsi viime viikon perjantaina kahteen moskeijaan Christchurchissa tappaen 50 ihmistä.
 Vihreiden Pekka Haavisto Ylen puheenjohtajatentissä
 Ylen puheenjohtajatentissä on tänään vuorossa Pekka Haavisto. Kalevi Rytkölä / Yle
 Ylen puheenjohtajatentissä on tänään vuorossa vihreiden puheenjohtaja  Pekka Haavisto . Tentti näytetään suorana Areenassa ja TV1:llä kello 21 tänä iltana. Ennen tenttiä kerromme verkossa,  mistä asetelmista vihreät lähtee  vaalikamppailuun.
 FBI mukaan Boeing-tutkintaan
  Joe Raedle / AFP
 Yhdysvaltain liittovaltion keskusrikospoliisi FBI  on liittynyt mukaan  Boeingin 737 Max -koneita koskevaan rikostutkintaan. Myös oikeusministeriö tutkii asiaa. Rikostutkimuksissa on selvitelty muun muassa Boeingin turvallisuus- ja sertifiointimenettelyjä sekä lentokoneen markkinointia. Kaksi samankaltaista lentoturmaa samalla konetyypillä ovat vaatineet viime kuukausien aikana lähes 350 ihmisen hengen.
 Näin valmistuu ruoka yhdessä Suomen suurimmista keittiöistä
 Vuorovastaava työskentelee linjaston loppupäässä. Hänen työhönsä kuuluu tarkastaa, että ruoka tarjottimella vastaa potilaskortin tietoja. Virheitä ei saisi tulla.
 Monella on mielipide sairaalaruoasta, mutta mistä se oikein tulee? Turun yliopistollisen keskussairaalan yhteydessä olevassa keittiössä tehdään ruoka päivittäin yli 1 500 ihmiselle. Lukuisien erikoisruokavalioiden valmistaminen  ei ole aina ihan yksinkertainen juttu .
 Loppupäiväksi sateita
 Yle Sää
 Päivä alkaa pääosin poutaisena ja aurinkoisena, kertoo Ylen meteorologi  Matti Huutonen . Maan eteläosassa lämpötila voi kohota 5–7 asteeseen. Loppupäivästä Pohjois-Pohjanmaalle ja Etelä-Lappiin saapuu lumisateita. Päivällä pilvisyys lisääntyy myös etelässä, ja illalla voi tulla vesikuuroja. Pohjoistuuli voimistuu illalla puuskaiseksi maan keskiosassa, Pohjois-Pohjanmaalla ja Kainuussa.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Humalassa tapettiin aiempaa enemmän, Uusi-Seelanti kiristää aselakiaan, Haavisto vierailee Ylen tentissä


Summary: Sairaalaruoan valmistus on kuin palapelin rakentamista: perusruoan lisäksi valmistetaan lukuisia erikoisruokavalioita.

Turun yliopistollisen keskussairaalan U-sairaalan vieressä on rakennus, jonka sisällä tapahtuvista asioista ei moni tiedä. Vaatimattoman näköisessä kiinteistössä toimii kuitenkin yksi Suomen suurimmista keittiöistä.
 Siellä valmistetaan päivittäin kolme lämmintä ateriaa Tyksin kansasairaalan 800 potilaalle ja lisäksi henkilöstöruokailu noin 1 400 työntekijälle.
 Yhteensä annoksia siis lähtee Kaarean keittiöstä lähes 4 000 päivittäin.
 Yleistunnelma sairaalan keittiössä on rauhallinen. Tilaa hallitsevat linjastot, joissa ruoka-annokset kootaan ja joilta tarjottimet lähtevät osastoille.
 Varsinainen keittiön puoli – se, jossa ruoka valmistetaan – on yllättävän pieni.
 Ruoanvalmistuksen parissa häärii muutama työntekijä. Yksi heistä laittaa valmiiksi päivällisellä tarjottavaa kasviskiusausta. Toinen mittaa makaronia vuokaan gramman tarkkuudella. Pöydällä odottaa valtava pino tomaattimurskaa. Makaroneista ja tomaateista on tulossa lasagnette seuraavalle päivälle.
 Sairaalan keittiössä kuviot on hiottu kuntoon viimeistä piirtoa myöten. Se näyttäytyy ulkopuoliselle rauhallisena työskentelynä, vaikka todellisuudessa olisikin kiire.

 Sairaalan keittiössä on hyvin hallittu kaaos.  palveluesimies Sanna Lainela

 Sairaalassa ruokalista kiertää kuuden viikon syklissä. Kierto on kuitenkin merkityksellinen ennen kaikkea sairaalan henkilöstöruokaloissa syöville työntekijöille. Potilaat viettävät akuuttisairaalassa aikaa keskimäärin alle neljä päivää, joten samat ruoat eivät pääsisi lyhyemmänkään kierron aikana toistumaan.
 Ruokalistassa huomioidaan myös juhlapäivät. Laskiaistiistaina tarjolla on laskiaispullia.
 Lihapullia 220 kg, maitoa 100 litraa
 Sairaalassa ruokamäärät ovat valtavia. Perunoita tarvitaan pelkästään potilaille päivittäin noin sata kiloa. Maitoa menee ruoanvalmistukseen noin sata litraa päivässä, vaikkei ruokalistalla edes olisi mitään varsinaisesti maitopohjaista ruokaa. Kun listalla on maitokiisseliä, kuluu maitoa 200 litraa.
 Suuret määrät asettavat vaatimuksia myös sille, millaisia raaka-aineita sairaalassa voidaan käyttää. Monet potilaat kysyvät lähiruokaa ja pyytävät listalle Turun saaristosta kalastettua kalaa.
 Tällaisia toiveita on vaikea sairaalan mittakaavassa toteuttaa. Harva pientuottaja pystyy sitoutumaan niin suuriin määriin, mitä sairaalassa tarvitaan.
 Suomalaista kuitenkin suositaan, mahdollisuuksien mukaan. Lihat tulevat sairaalaan valmiiksi kypsennettyinä ja salaatti paloiteltuna. Se säästää työntekijöiden aikaa, sillä esimerkiksi lounaalle tarvitaan aikamoinen kasa salaattia.

 Moni moittii sairaalaruokaa mauttomaksi. Se voi johtua suolan määrästä, sillä sairaalakeittiössä ruokien suolapitoisuutta tarkkaillaan aivan eri tavalla kuin kotikeittiössä tai ravintolassa.
 Sairaalaruoalle ohjeet antaa Ruokaviraston  ravitsemushoitosuositus  (pdf). Suosituksessa kerrotaan, että esimerkiksi suolaa potilaan tulisi saada 5–7 grammaa vuorokaudessa. Suola- ja rasvapitoisuudet on määritelty myös erilaisien ruokatyyppien osalta. Ohjeistus kertoo, kuinka paljon suolaa saa olla esimerkiksi laatikkoruuassa tai keitoissa.
 Tämä vaikuttaa raaka-aineiden valintaan. Siinä painotetaan suolapitoisuuden lisäksi myös kuitu- ja rasvapitoisuutta sekä rasvan laatua.
 Esimerkiksi leivässä suolaa saisi olla korkeintaan 0,9 prosenttia. Toisinaan sopivien raaka-aineiden löytäminen on hankalaa, sillä monissa leivissä suolaa on tätä enemmän. Suomen suosituimmaksi leiväksi tituleeratuissa Vaasan Ruispaloissa suolaa on 1,1 prosenttia.
 Leivät ja leikkeleet ovat haastavia tuoteryhmiä.
Me toivomme vähäsuolaisia leipiä ja potilas maistuvia leipiä.
Suolaa pitäisi olla jonkin verran, jotta leipä olisi maistuvaa.  vuorovastaava Kati Mäkinen

 Mausteita ei sairaalakeittiössä karteta – paitsi ehkä maustesekoituksia, jotka ovat helposti allergisoivia.
 Tärkeintä sairaalaruoalle olisi, että se tulisi syötyä. Sairaana ruokahalu on usein heikompi kuin tavallisesti, ja ruoan rooli paranemisessa voi olla merkittävä.

 Palapeli dieettikeittiössä
 Yhdessä osassa sairaalan keittiötä tehdään pikkutarkkaa työtä. Jos muualla määrät ovat isoja, täällä yhtä laatua voidaan tehdä melko vähänkin.
 Yksi kokeista sekoittelee kastiketta ihan tavallisessa muutaman litran kattilassa, sellaisessa, jossa ruokaa voisi tehdä kotonakin.
 Seinällä on suuri määrä erilaisia ruokalistoja.

 Todennäköisesti missään muualla ei ole yhtä paljon erikoisruokavalioita kuin sairaalassa. Jopa 60 prosenttia sairaalassa olevien potilaiden ruoasta on jotain muuta kun perusruokaa.
 Perinteiset allergiat ja yliherkkyydet ovat yleisiä, ja varsinkin laktoosittomuus ja gluteenittomuus arkipäivää. Tyksin keittiössä valtaosa ruuista pyritään tekemään laktoosittomiksi ja gluteenittomiksi, tai ainakin helposti muunneltaviksi.
 Sairaalassa erikoisruokavaliot eivät jää allergioihin. Osa potilaista tarvitsee sairauteensa tai sen hoitoon sopivaa ravintoa.
 Jotkin potilaat ovat tehostetulla ruokavaliolla, mikä tarkoittaa ruokaa, johon on lisätty tavallista enemmän energiaa. Lapsille puolestaan voidaan tarjota jotain erityisen maistuvaa, kuten vaikkapa pitsaa.
 Vasemmalla on tehostetun ruokavalion lista, oikealla dialyysipotilaalle tarjottavaa ruokaa.
 Sairaalassa ruoan rakennemuutokset ovat tavallisia. Ruokaa voidaan tarjota pehmeänä, karkeana soseena, sileänä soseena tai nestemäisenä.
 Rakennemuunnettua ruokaa voivat tarvita esimerkiksi potilaat, joilla on suun tai nielun sairauksia tai neurologisia sairauksia. Myös ikääntyneillä ruoan koostumuksen muuttaminen voi helpottaa syömistä.
 Koostumukset vaativat välillä mielikuvitusta. Kaikkea ruokaa ei ole järkevä yrittää puristaa soseeksi tai nesteeksi. Rakennemuunnetuissa ruoissa seurataan tarkasti ravintoarvoja. Ne eivät saa laskea, vaikka nesteen osuutta lisättäisiin.
 Laskiaistiistaina oli listalla laskiaispullaa, mutta sitä ei voida nestemäisessä tai sosemaisessa muodossa tarjota.  ravitsemusasiantuntija Katja Mäkelä

 Toisaalla sairaalakeittiössä täytetään iltapalaleipiä valmiiksi. Leivät voidellaan koneella, joka annostelee jokaiseen leipään oikean määrän margariinia. Samalla työntekijä säästyy yksipuolisesti kuormittavalta liikkeeltä.
 Kun iltapalaleipiä on voideltavana 450, koneen tuoma helpotus on suuri.

 On aika jakaa päivällistä
 Työntekijät kokoontuvat kahden linjaston ympärille. Kullakin on paikkansa ja roolinsa päivällisjaossa. Hihnan päästä tarjottimelle laitetaan ruokailuvälineet ja potilaskortti, johon on tulostettu kullekin potilaalle tulevan annoksen tiedot.
 Hihnan vieressä olevista lukuisista astioista annostellaan ruokaa tarjottimille sen mukaan, mitä potilaskortissa lukee.

 Linjastoilla hoidetaan niin sanottu keskitetty jakelu. Se tarkoittaa, että ruoka annostellaan valmiiksi kullekin syöjälle sopivaksi. Tyksin potilaat kuuluvat pääosin keskitettyyn jakeluun.
 Loput ruoasta lähtee keittiöltä hajautetussa jakelussa, eli isommissa astioissa, ja ruoka annostellaan syöjille vasta osastolla tai missä ruokaa sitten tarvitaankaan.
 Vuorovastaava työskentelee linjaston loppupäässä. Hänen työhönsä kuuluu tarkastaa, että ruoka tarjottimella vastaa potilaskortin tietoja. Virheitä ei saisi tulla.
 Perinteinen kotiruoka on potilaiden suosiossa. Lihamakaronilaatikko ja muut tutut ruoat pitävät pintansa.  vuorovastaava Elisa Tuominen

 Ruoka kuljetetaan osastoille huoltokäytäviä pitkin.
 Osastoilla ruokailu rytmittää päivän kulkua.
 Kun ruoka-annokset saapuvat, häärii aterioiden kimpussa parhaimmillaan kuusikin hoitajaa tai laitoshuoltajaa. Tohina on kova, ja annokset jaetaan nopeasti.
 Tyksin sydänosaston päivällisen jakaminen on ohi kolmessatoista minuutissa.

 Salolainen  Heikki Hirvonen  ottaa vastaan laitoshuoltajan tuoman tarjottimen. Päivälliseksi on kasviskiusausta. Hirvonen maistaa annostaan ja kertoo sen olevan ihan hyvää, mutta vähän mautonta, niin kuin kasvisruoka hänen mukaansa usein on.
 Hirvosen mielestä sairaalaruoka on yleensä ihan kelvollista, normaalia kotiruokaa.

 Ei tämä niin huonoa ole, että Aihisen pitäisi tulla paikalle.  potilas Heikki Hirvonen
 Samaan aikaan keittiössä
 Keittiössä valmistaudutaan seuraavaan aamuun. Puuron ainekset laitetaan suuriin patoihin aamua varten. Sairaalan hurjista määristä kertoo se, että mitta-astiana käytetään metallista ämpäriä.
 Puuroa tehdään noin 200 litraa, vaihdellen kaurasta, vehnästä, neljästä viljasta ja rukiista. Tämän päälle tulevat erikoispuurot: gluteenitonta ja tehostettua maitopohjaista.
 Tekniikka on myös sairaalan keittiössä apuna. Iltapäivällä ajastimeen näpytellään kellonaika 4.10. Laitteet käynnistyvät aamyöstä itsekseen, ja kun ensimmäiset työntekijät tulevat paikalle 5.15, he tarkistavat puuron koostumuksen.

 Erikoisruokavaliot näkyvät myös puuroissa, jotka on laitettu dieettikeittiön puolella odottamaan aamua.
 Astiahuollolla riittää töitä pisimpään. Tarjottimet astioineen palaavat osastolta keittiöön, jossa ruoantähteet tyhjennetään ja astiat ladotaan tiskiin.
 Paljon puhuttua ruokahävikkiä syntyy myös sairaalassa, eikä siltä voi täysin välttyä. Ruoka ei vain aina maistu potilaille.
 Toisinaan astioiden mukana tulee muutakin: esimerkiksi terveisiä servettiin kirjoitettuna. Se on suora ja nopea tapa antaa keittiöön palautetta.
 Usein servettiin kirjoitettu palaute on kehuja. Joskus ruoka on ollut niin hyvää, että potilas haluaisi saada reseptin.
 Sitä ei valitettavasti anneta, sillä sairaalankin keittiöllä on liikesalaisuuksia.
 Kiitokset menevät kuitenkin perille.

 Juttua varten on haastateltu siinä esiintyvien henkilöiden lisäksi seuraavia:
 Kaarean palvelujohtaja Sanna Malaska, Kaarean ruokapalvelupäällikkö Sari Markkola-Niemi, Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin huoltopalveluiden päällikkö Kari Kandelberg
 Lähteenä on käytetty myös Ruokaviraston ravitsemushoitosuositusta

200 litraa aamupuuroa ja 220 kiloa lihapullia on sairaalassa arkipäivää – näin valmistuu ruoka yhdessä Suomen suurimmista keittiöistä


Summary: EU-maiden johtajisto kokoontuu tänään huippukokoukseen Brysseliin. Nyt pitäisi päättää, kuinka pitkälle Britannian ja EU:n eroa halutaan lykätä. Lue tästä, mistä asetelmista kokoukseen lähdetään.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Tunnelma EU-maiden johtajien niin kutsutun huippukokouksen eli Eurooppa-neuvoston alla on synkkä.
 Huippukokousta hallitsee isolta osin Britannian EU-ero, jonka suhteen lukuisia kertoja kuultu lause pitää yhä paikkaansa: varmaa on vain epävarma.
 Brysseliin tänään kokoontuvan Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan  Donald Tuskin  postilaatikkoon  kilahti Britanniasta eilen odotettu kirje . Siinä maan pääministeri  Theresa May  kertoi pyytävänsä lykkäystä erosopimukseen 30. kesäkuuta saakka.
 Muutamia tunteja kirjeen julkistamisen jälkeen kameroiden eteen asteli Donald Tusk.
 Donald Tusk Olivier Hoslet / EPA
 Tuskin viesti vetäisi brexit-umpisolmua jälleen aavistuksen tiukemmalle:  jotta lisäaikaa myönnettäisiin, olisi brittiparlamentin tuettava erosopimusta  ensi viikolla.
 Tämän jälkeen Theresa May piti oman tiedotustilaisuutensa Lontoossa ja vetosi brittiparlamenttiin sopimuksen hyväksymiseksi.
 Mitä EU ajattelee Mayn pyynnöstä?
 Jo ennen kuin Tusk oli ehtinyt kommentoida Mayn kirjettä kertoi uutistoimisto Reuters, ettei Mayn ehdottama päivämäärä  sen tietojen mukaan  ollut Euroopan komission mieleen. Osin samaa linjaa jatkoi Tuskin kommentti: ehdotus lykkäyksestä kesäkuun loppuun eli eurovaalien yli nostaa "poliittisia ja laillisia" kysymyksiä.
 Tusk sanoikin, että lisäajan pituus on auki keskustelulle. Toisaalta, brexitin lykkäämisessä kesäkuun loppuun on Tuskin mukaan etunsa.
 Se, että May pyytää lisäaikaa juuri kesäkuun loppuun ei sinänsä ollut yllätys. Mayn alkuperäinen suunnitelma tosin sisälsi toiveen siitä, että parlamentti hyväksyisi hänen neuvottelemansa erosopimuksen eiliseen eli keskiviikkoon mennessä.
 Euroopan komission puheenjohtaja  Jean-Claude Juncker. Stephanie Lecocq / EPA
 Pakkaa sotki eilen myös komission puheenjohtaja  Jean-Clauden Junckerin  kommentti siitä,  etteivät EU-maiden johtajat luultavasti saisi  vielä tämän ja huomisen aikana päätettyä lisäajasta. Tämän kommentin Juncker tosin ehti antaa ennen Mayn kirjettä.
 Olisi kuitenkin hieman yllättävää, jos EU-johtajat todella palaisivat ensi viikolla Brysseliin päättämään brexitin jatkoajasta, sillä erilaisista vaihtoehdoista on tarkoitus keskustella Brysselissä jo tänään ja huomenna. Myös Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Tusk sanoi illalla pitävänsä uutta huippukokousta epätodennäköisenä.
 Tästä linkistä pääset lukemaan Mayn Tuskille lähettämän kirjeen.
 Antaako Eurooppa-neuvosto lykkäystä?
 Jotta May voi palata selvittämään vyyhtiä kotimaassa, täytyy EU:n jäsenmaiden eli tänään kokoontuvan Eurooppa-neuvoston antaa hyväksyntänsä lykkäykselle yksimielisesti. Lissabonin sopimuksen artikla 50. mukaan eroneuvottelut voivat nimittäin kestää vain kaksi vuotta.
 Theresa May Britannian parlamentissa 20. maaliskuuta. Mark Duffy / UK Parliament
 EU-maiden johtajien uskotaan antavan Britannialle jatkoaikaa, sillä sopimukseton EU-ero ei ole muidenkaan EU-maiden edun mukainen.
 Komission puheenjohtaja Juncker sanoi jo helmikuussa, ettei kukaan Euroopassa panisi vastaan, jos Britannia päätyisi pyytämään lisäaikaa. Pelin henkeen toki kuuluu, että esimerkiksi Ranskan presidentinkansliasta on vuodettu uutistoimistoille kuiskailuja, joiden mukaan lisäaikaa ei tule, jos brittiparlamentti ei ole hyväksynyt erosopimusta.
 EU on kuitenkin sanonut useaan otteeseen, ettei lisäaikaa kuitenkaan anneta noin vain. Mayn on pystyttävä kertomaan, miten sopimus aiotaan viedä läpi. Tähän Donald Tusk tarjosi askelmerkkejä.
 Tilanne ei kuitenkaan ole yksinkertainen. Donald Tuskin asettamien ehtojen myötä Mayn pitää pystyä vakuuttamaan EU-johtajat siitä, että kahdesti torpattu sopimus menee brittiparlamentissa läpi ensi viikolla.
 Lue Ylen Lontoon-avustajan juttu:  Vaikuttaako brexit ihan pähkähullulta? – Tässä 5 selitystä Britannian EU-eron umpisolmuun
 Voiko sopimuksettoman brexitin jo sulkea pois vaihtoehdoista?
 – Sopimukseton ero on parempi vaihtoehto kuin huono sopimus, mutta huono sopimus on parempi kuin EU:ssa pysyminen, totesi tiukkaa brexit-linjaa ajava konservatiiviedustaja  Jacob Rees-Mogg  alkuviikosta.
 Theresa May on toistuvasti sanonut, että sopimukseton EU-ero olisi Britannialle kehno vaihtoehto. Kuten Jacob Rees-Moggin kommentti kertoo, kaikki eivät kuitenkaan ole tästä samaa mieltä.
 Jacob Rees-Mogg Facundo Arrizabalaga / EPA
 Selvää on sekin, ettei nykyinen erosopimus ole brittiparlamentin mieleen. Se torppasi brexit-sopimuksen viime viikolla jo toistamiseen.
 Keskiviikkoiltana May sanoi, että Britannialla on nyt kolme vaihtoehtoa: lähteä EU:sta sopimuksen kanssa, ilman sopimusta tai päättää olla lähtemättä lainkaan.
 Viimeisin vaihtoehto rapauttaisi Mayn mukaan kansan luottamuksen poliitikkoihin. Brittipääministerin viesti on pysynyt pitkin matkaa samana: Britannian tulee lähteä Euroopan unionista, sillä se on kansan tahto.
 Eilen illalla May sysäsi vastuuta parlamentille ja sanoi, että nyt on korkea aika tehdä päätöksiä.
 Kirjeessään Tuskille May totesi muun muassa, että hänen aikeenaan oli viedä erosopimus parlamentin äänestykseen vielä kolmannen kerran. May jatkaa, ettei näin tapahtunut, koska parlamentin puhemiehen  John Bercow'n  mukaan äänestäminen ei onnistu ennen kuin sopimusta on selvästi muutettu.
 EU:ssa pelko brittien sopimuksettomasta EU-erosta on koko ajan korkeampi eropäivän lähestyessä.
 Lue juttu:  Puhemies luki 1800-luvun sääntökirjaa ja brexit meni jälleen sekaisin – brittiparlamentissa jöötä pitää mies, jonka kissankin nimi on Order
 Entä jos neuvoteltaisiin uusi brexit-sopimus?
 Erosopimuksesta neuvoteltiin kaksi vuotta. Niiden päättymisen jälkeen EU on toistuvasti sanonut, ettei itse sopimusta enää avata. Viimeksi näin sanoivat eilen keskiviikkona Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Tusk sekä komission puheenjohtaja Juncker.
 Vaikkei itse sopimusta avata neuvotteluille, on mahdollista että brexitiin liittyvää poliittista julistusta muotoillaan uudelleen – kuten ennen brittiparlamentin toista äänestyskertaa erosopimuksesta tehtiin.
 May pyysikin kirjeessään, että EU:n hänelle Strasbourgissa viime viikolla antamat lailliset myönnytykset voitaisiin virallistaa. Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Tusk sanoi olevansa valmis tähän brittiparlamentin tuen takaamiseksi.

 Milloin Britannian oli määrä erota EU:sta?
 Alkuperäinen brexit-päivä oli 29. maaliskuuta eli ensi viikon perjantai. Jos kävisi niin, etteivät EU-johtajat pääsisi yksimielisyyteen lisäajan antamisesta, eroaisi Britannia Euroopan unionista runsaan viikon kuluttua ilman sopimusta.
 Lue myös:
 Brexit käy kalliiksi muiden EU-maiden veronmaksajille, Suomessakin pitää säätää monta yksityiskohtaa
 Pimeyden ytimessä: Euroopan parlamentin toiminta on meille suomalaisille yhä täysi mysteeri. Mutta mitä sitten?
 Analyysi: Kuka Britanniaa oikein johtaa? Valtataistelu vaarantaa jo tulevaisuuden

Brexit-solmua setvitään tänään Brysselissä: pääsevätkö EU-johtajat sopuun Mayn lykkäyspyynnöstä?


Summary: Ryyppyriidoissa kuoli kymmeniä miehiä aiempaa enemmän. Alkoholin kulutus ei ole kuitenkaan kasvanut merkittävästi.

Humalassa tehdyt surmat lähtivät rajuun nousuun viime vuonna. Kasvua oli vuoteen 2017 verrattuna 25–30 prosenttia, selviää Kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutin Krimon ennakkotiedoista.
 – Kasvu on huima, yli 20 surmattua enemmän kuin toissa vuonna, ja rikollisuustilastossa tämä merkitsee yli 30 prosentin kasvua. Tämä ei mene normaalin vuotuisen vaihtelun piikkiin, sanoo yliopistotutkija  Martti Lehti  Krimosta.
 Naisten kuolleisuus henkirikoksissa laski hieman, mutta miesten kuolleisuus lähes kaksinkertaistui.
 Humalassa tehtyjen henkirikosten uhreina kuoli viime vuonna 91 ihmistä ja toissa vuonna 67. Lehden mukaan viime vuoden ennakkotiedot voivat vielä hieman muuttua, kun tutkinnat saadaan loppuun.
 Väkivallan kasvu on jatkunut myös alkuvuonna kiihtyvään tahtiin.
 Kasvu on mysteeri
 Henkirikosten määrä on ollut pitkään laskussa, ja nopean kasvun syyt ovat vielä pimeän peitossa. Aina kun alkoholisidonnainen väkivalta näin rajusti kasvaa ja alkoholin saanti samalla helpottuu, herää kysymys, olisiko näillä asioilla yhteys.
 Alkoholin kokonaiskulutuksen kasvu oli viime vuonna vain  0,6 prosentin  luokkaa. Vahvat oluet, siiderit ja long drink -juomat tulivat ruokakauppoihin viime vuoden alussa.
 Martti Lehti Sasha Silvala / Yle
 – Vaikka alkoholin kokonaiskulutuksen kasvu on ollut maltillista, kulutus on saattanut kasvaa enemmän väkivallan korkean riskin ryhmässä, Lehti arvelee.
 Hänen mukaansa rikoksia ja niiden tekijöitä pitää kuitenkin tutkia tarkemmin ennen kuin tästä voi tehdä lopullisia päätelmiä. Ennenaikaista on myös sanoa, onko henkirikosten määrä nyt jostain syystä kääntymässä pysyvämmin nousuun.
 Alkoholin saatavuuden ja henkirikosten määrän yhteyttä tukee myös Krimossa viime vuonna julkaistu tutkimus, jossa selvitettiin henkirikosten ja alkoholin kulutuksen vaihteluita 1800-luvun alusta 2000-luvun alkuun.
 Siinä havaittiin, että aina kun alkoholin kokonaiskulutus on noussut, myös henkirikosten määrä on noussut.
 Henkirikosten määrässä on ollut viime vuoden kaltaisia rajuja nousuja esimerkiksi alkoholiveron alennuksen yhteydessä vuonna 2004. Silloin alkoholin kulutus kasvoi 10 prosenttia.
 Kun keskiolut tuli ruokakauppoihin 1969, alkoholin kulutus kasvoi lähes 40 prosenttia.
 Yle Uutisgrafiikka
 Reunalta tippuu nopeammin
 Kun alkoholin kokonaiskulutus nousee, kaikki kuluttajaryhmät kasvattavat kulutustaan. Etenkin suurkuluttajilla pienikin muutos voi olla dramaattinen.
 – Reunalta tippuu nopeammin. Vaikka kulutuksen kasvu olisi pientä, se on huolestuttavaa erityisesti suurkuluttajien kohdalla. Moni suurkuluttaja on riippuvainen alkoholista ja kun saatavuus huomattavasti lisääntyy, entistä suurempi osa tuloista kuluu alkoholiin, selvittää toimitusjohtaja  Olavi Kaukonen  A-klinikkasäätiöstä.
 Alkoholin kulutus on Suomessa hyvin kasautunutta.  Kymmenen prosenttia  väestöstä eli noin puoli miljoonaa suomalaista, juo puolet kulutetusta alkoholista.
 – Henkirikokset kasautuvat ja kohdentuvat muutaman kymmenen tuhannen hengen huono-osaiselle porukalle, jolla ei ole elämässä tulevaisuuden näkymiä, A-klinikkasäätiön Kaukonen arvioi.
 Hänen mielestään näihin ihmisiin ei ole Suomessa viime vuosina paljoa kiinnitetty huomiota, vaikka sotesta on puhuttu.
 Rajoja tarvitaan
 Kaukonen kritisoi alkoholin saatavuutta helpottavaa alkoholipolitiikkaa.
 – Kun yksilön omaa vastuuta juomisesta kasvatetaan, se tarkoittaa, että huono-osaisten ryhmään tulee koko ajan uusia ihmisiä, Kaukonen selvittää.
 Olavi Kaukonen Sasha Silvala / Yle
 Alkoholi ei ole tasa-arvoinen  tappaja.  Kaukosen mukaan pienituloinen kuolee todennäköisemmin alkoholisairauksiin kuin suurituloinen, vaikka molemmat joisivat yhtä paljon.
 Suomalaisen rankan kulttuurisen juomaperinteen katkaiseminen ei Kaukosen mielestä tulisi kalliiksi.
 – Hoitoon ja kuntoutukseen pääsyä helpottamalla ja päihdehaittoja ehkäisemällä päästäisiin pitkälle, Kaukonen uskoo.
 Taustalla ryyppyriitoja
 Krimon selvitysten mukaan henkirikoksen tapahtuessa niin tekijä kuin uhri ovat yleensä noin kahden promillen humalassa.
 – Kyse on syntyperäisten suomalaismiesten syntyperäisiin suomalaismiehiin kohdistuneista teoista, Krimon Martti Lehti kertoo.
 Tekijät ovat työelämän ulkopuolella olevia keski-ikäisiä miehiä. Humalapäissä selvitellään välejä ja tartutaan keittiöveitseen, kohtalokkain seurauksin.
 Henkirikosten kasvu keskittyi viime vuonna Etelä- ja Pohjois-Suomeen. Vuonna 2017 humalapäissä tehdyt henkirikokset keskittyivät Lappiin, Keski-Suomeen ja Kymenlaaksoon.

Humalassa tehdyt puukotukset ovat rajussa kasvussa –
Tutkija: "Ei mene normaalin vaihtelun piikkiin"