Summary: Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen johdossa maalikuussa aloittava Aki Kangasharju sanoo, että Suomi välttänee taantuman, mutta töitä talouspolitiikassa riittää.

– Seuraavan hallituksen pitäisi palauttaa usko talouteen. Eli pistää pystyyn uskonpalautustalkoot, Etlan tuleva toimitusjohtaja  Aki Kangasharju  sanoo.
 Hänen mukaansa Suomesta puuttuu tuotannollisia investointeja. Maahan tarvittaisiin niin kone- ja laiteinvestointeja, mutta myös t&k-investointeja. Molempiin liittyy olennaisella tavalla uusi teknologiaa ja tuottavuus.
 – Ja niitä me tehdään aivan liian vähän verrattuna muihin maihin eli verrattuna meidän kilpailijamaihimme, Kangasharju selvittää. Myös alhainen syntyvyys on osoitus tietynlaisesta uskon puutteesta.
 Kangasharju pitää Etlaa niin hyvänä tutkimuslaitoksena, ettei sen toimintaan ole tarve tehdä juuri mitään muutoksia.
 – Ehkä hiukan tarkemmin katsomme ja mietimme, minkälaista tietoa elinkeinoelämä tarvitsee. Ilman muuta tieteellinen riippumattomuus tulee säilymään, ja sitä vaalitaan huolella.
 Kangasharju on tyytyväinen Suomen talouden tilaan. Ennen kaikkea siihen, että työllisyys paranee.
 – Taloudessa ei ole näköpiirissä taantumaa, mutta joitakin huolestuttavia piirteitä on näkyvissä. Kasvuvauhti hiipuu todella voimakkaasti ja työllisyyden paraneminen näyttää pysähtyvän.
 Emilia Kullas Sasha Silvala / Yle
 EVAn johtoon astuva  Emilia Kullas  sanoo puolestaan, että pitkällä jänteellä Suomi on ollut aivan loistava menestystarina.
 – Mutta lyhyemmällä aikajänteellä meillä on edessämme aikamoisia haasteita, jotka liittyvät muun muassa siihen, että Suomen kansa ikääntyy aika nopeasti, Kullas huomauttaa,
 Hänen mukaansa me tarvitsemme avoimempaa yhteiskuntaa, avoimempaa kilpailua ja rohkeutta ryhtyä niihin muutoksiin, jotka ovat olleet viime vuosina aika vaikeita tehdä.
 Elinkeinoelämän tutkimuslaitos tekee soveltavaa taloustieteellistä tutkimusta Suomen ja elinkeinoelämän kannalta tärkeistä kysymyksistä. Elinkeinoelämän valtuuskunta EVA on ajatuspaja, jonka tavoitteena on edistää suomalaisen yhteiskunnan pitkän aikavälin menestystä.
 Lue myös
 Etlan toimitusjohtajaksi Aki Kangasharju, Evan johtoon Emilia Kullas

Taantuma tuskin uhkana – Etlan tuore nokkamies patistelee seuraavaa hallitusta palauttamaan uskon talouteen


Summary: Nuorisovaltuutettujen mielestä jokaisen nuoren pitää saada olla sellainen kuin on.

Oriveden nuorisovaltuusto vastustaa kohua herättänyttä valtuustoaloitetta, jonka mukaan Orivedellä pitää tehdä linjaus, että sukupuolia on kaksi.
 Nuorisovaltuutettujen mielestä jokaisen nuoren pitää saada olla sellainen kuin on, vaikkapa muunsukupuolinen. Nuorten mukaan muunsukupuolisuus ei ole mikään "trendi".
 – On todellinen asia, että jotkut kokevat syntyneensä väärään sukupuoleen nyky-yhteiskunnassamme. Ja kyse ei ole vain nuorista! Varmasti joku koki samoin teidänkin nuoruudessa. Silloin yhteiskunta ei antanut vain mahdollisuuksia olla oma itsensä, nuoret kirjoittavat.
 Yle kertoi keskiviikkona seitsemän oriveteläisen eri puolueiden valtuutetun jättämästä valtuustoaloitteesta , jonka mukaan Oriveden kaupungin toiminnassa pitäisi tukea "terveitä sukupuolirooleja".
 Valtuustoaloite sai Setan kimpaantumaan ja se on myös herättänyt laajaa huomiota sosiaalisessa mediassa.
 Nuorisovaltuusto vetoaa yhdenvertaisuuslakiin.
 – Eikö teidän mielestä aloitteenne syrji sukupuolivähemmistöjä kouluympäristössä, joka kuuluu julkiseen toimintaan? Mielestämme tämä olisi valtava harppaus taaksepäin tasa-arvoisen Oriveden luomisessa, nuorisovaltuusto kysyy.
 Oriveden kaupunki sanoo, että opetuksessa noudatetaan tasa-arvolakia ja Opetushallituksen ohjeita sukupuolten tasa-arvon edistämisestä.
 Opetushallitus  kertoo verkkosivuillaan , millaista sukupuolitietoinen opetus on.
 – Kyllä sukupuolten tasa-arvo kattaa myös sukupuolen moninaisuuden eli hyväksyy ajatuksen, että sukupuolia on enemmän kuin kaksi, totesi Opetushallituksen perusopetuksen ja varhaiskasvatuksen yksikön päällikkö  Ulla Laine  keskiviikkona Ylelle.
 Lue myös:
 Seitsemän valtuutettua vaatii, että lapsille opetetaan, että tyttö on tyttö ja poika poika – Seta syyttää transfobiasta   Tommi Kinnusen kolumni: Koululaisen sukupuoli ei poliitikolle kuulu

Nuorisovaltuusto vastustaa seitsemän oriveteläisvaltuutetun kohuesitystä "terveistä" sukupuolirooleista: "Olisi valtava harppaus taaksepäin"


Summary: Land Roveria kuljettanut Philip, 97, kolaroi viime kuussa Sandringhamin kartanon lähellä.

Britanniassa kuningatar  Elisabet II:n  97-vuotias puoliso prinssi  Philip  ei saa syytettä autokolarista, jossa kaksi naista loukkaantui viime kuussa. Syyttäjät kertoivat asiasta torstaina.
 Tammikuussa Philipin kuljettama Land Rover törmäsi toiseen autoon lähellä kuninkaallisten omistamaa Sandringhamin kartanoa.
 – Otimme huomioon kaikki tapauksen olosuhteet, kuten syyllisyyden asteen, ajajan iän ja ajokortista luopumisen, syyttäjänlaitoksen  Chris Long  sanoi tiedotteessa uutistoimisto Reutersin mukaan.
 – Olemme päättäneet, että ei ole yleisen edun mukaista nostaa syytettä.
 Britannian hovi ilmoitti viime viikonloppuna, että prinssi Philip luopuu ajokortistaan "harkittuaan asiaa huolellisesti".
 Lisää aiheesta:
 Prinssi Philip luopuu ajokortistaan "harkittuaan asiaa huolellisesti"
 Britannian prinssi Philip, 97, kolaroi lähellä kuninkaallisten kartanoa – BBC: prinssi ajoi itse autoa

Britanniassa syyttäjät päättivät: Prinssi Philip ei saa syytettä autokolarista


Summary: Poliisi voi itse keskeyttää ja lopettaa tutkintoja. Osan lopettamispäätöksistä tekevät syyttäjät.

Ylen saamien ja aiemmin julkaisemattomien tilastojen mukaan poliisi lopetti ja keskeytti viime vuonna hurjan määrän esitutkintoja.
 Poliisi keskeytti viime vuonna 106 000 esitutkintaa.
 Tämän lisäksi poliisi lopetti omalla päätöksellään 11 000 tutkintaa. Syyttäjän päätöksellä lopetettiin tai jätettiin tutkimatta noin 20 000 tutkintaa.
 Poliisi siis “tappoi” viime vuonna yhteensä 137 000 esitutkintaa eli keskimäärin vuoden jokaisenä päivänä 375 juttua.
 Viime vuonna poliisi kirjasi 319 000 rikosilmoitusta. Tässä luvussa sekä edellä mainituissa keskeyttämis- ja lopettamisluvuissa ei ole mukana liikennerikoksia.
 Miten poliisi "tappaa" esitutkintoja?
 Poliisihallituksen mukaan suuri osa 106 000 keskeytetystä tutkinnasta oli omaisuus- ja väkivaltarikostutkintoja.
 – Lähtökohtaisesti ne voivat olla mitä tahansa rikosnimikkeitä. Esitutkinta voidaan keskeyttää, jos epäilty tekijä ei ole tiedossa, eikä ole tiedossa seikkoja, joilla esitutkintaa voidaan viedä eteenpäin, sanoo Ylelle poliisitarkastaja  Jyrki Aho  Poliisihallituksesta.
 Ahon mukaan keskeytetyt omaisuustutkinnat ovat usein niin sanottuja massarikoksia kuten vaikkapa polkupyörävarkauksia. Väkivaltarikosepäilyistä tutkimatta jäävät esimerkiksi usein sellaiset "nakkikioskipahoinpitelyt", joissa epäiltyä ei helposti saada selville.
 Poliisi voi myös lopettaa tutkintoja.
 Viime vuonna poliisi lopetti 11 000 tutkintaa omalla päätöksellään. Poliisi voi lain mukaan lopettaa esitutkinnan esimerkiksi silloin, jos teosta seuraisi sakkorangaistus tai asianomainen ei vaadi rangaistusta epäillylle tekijälle.
 Esitutkintoja voidaan lopettaa myös syyttäjän päätöksellä. Syyttäjä voi lisäksi poliisin pyynnöstä tehdä ratkaisun, ettei esitutkintaa tehdä lainkaan.
 Näitä prosesseja kutsutaan tutkinnan rajaamiseksi.
 Viime vuonna syyttäjä rajasi poliisin esityksestä noin 20 000 esitutkintaa.
 Markku Pitkänen / Yle
  "Nyt tää maksaa niin paljon, että tutkinta ei ole järkevää"
 Lain mukaan syyttäjä voi lopettaa esitutkinnan tai päättää, ettei tutkintaa tehdä esimerkiksi sellaisessa tapauksessa, jos rikoksesta epäilty on alle 18-vuotias.
 Yksi peruste tutkinnan rajaamiseen on niin sanottu kustannusperusteinen rajoittaminen.
 Se tarkoittaa sitä, että tutkinta voidaan jättää tekemättä tai se voidaan lopettaa, jos poliisin tutkinnan arvioidaan olevan liian kallis tutkittavana olevaan tekoon nähden.
 Poliisin mukaan kustannukset ovat merkittävä asia.
 – Poliisi yksilöi syyttäjälle esimerkiksi tulkkauskustannukset, kansainväliset oikeusavut ja kuultavien määrän. Eli käytännössä työn määrän suhteessa siihen yksittäiseen tekoon. Ja tietyissä tilanteissa poliisi sanoo, että nyt tää maksaa niin paljon, että se (tutkinta) ei ole järkevää, poliisitarkastaja Jyrki Aho kertoo.
 Syyttäjien tekemät lopettamispäätökset huimassa kasvussa
 Yle pyysi ja sai tilastoja tutkintojen keskeyttämisistä, lopettamisista ja rajaamisista Poliisihallituksesta ja Valtakunnansyyttäjänvirastosta.
 Poliisihallitus antoi tilastoja vain kahdelta vuodelta. Viime vuonna tutkintoja keskeytettiin 106 000 ja edellisenä vuonna 13 000 enemmän.
 Valtakunnansyyttäjänvirasto kaivoi lukuja kymmenen vuoden ajalta. Niistä tilastoista käy ilmi, että poliisin syyttäjille esittämät tutkinnanrajaamiset  ovat olleet kovassa kasvussa  viime vuosina.
 Vuonna 2009 juttuja jätetiin tutkimatta tai tutkinta lopetettiin syyttäjän päätöksellä 6 600 tapauksessa, viime vuonna luku oli jo 20 000.
 Viime vuonna jätettiin tutkimatta tai tutkinta lopetettiin esimerkiksi seuraavissa rikosilmoituksissa: omaisuusrikokset (8600 kpl), henkeen ja terveyteen kohdistuneet rikokset (3700 kpl), seksuaalirikokset (352 kpl)
 Lähes 140 000 juttua jäi tutkimatta viime vuonna 106 000 esitutkintaa keskeytettiin poliisin päätöksellä. 11 000 esitutkintaa lopetettiin poliisin päätöksellä. 20 000 tutkintaa lopetettiin tai jätettiin tutkimatta poliisin esityksestä syyttäjän päätöksellä. Poliisi "tappoi" 375 juttua/päivä. Poliisi kirjasi viime vuonna 319 000 rikosilmoitusta pois lukien liikennerikokset. Poliisilla on tällä tutkinnassa noin 84 000 selvittämätöntä rikosepäilyä.
  "On järkevää, että tehokkuutta on heti tutkinnan alkuvaiheessa"
 Poliisi on perustanut eri puolille Suomea esikäsittely-yksiköitä, joissa tutkinnanjohtajat käyvät läpi rikosilmoituksia.
 Tutkinnanjohtajat pyrkivät tekemään keskeyttämis- ja lopettamispäätöksiä tutkinnan alkuvaiheessa.
 – Kyse on siitä, että poliisin prosessit on saatu yhtenäisempään ja parempaan tilaan. Esikäsittely-yksiköitä on perustettu, ja niitä on poliisilaitosten alueella yhdestä kahteen. Kun resursseja on vähennetty, on järkevää, että tehokkuutta on heti tutkinnan alkuvaiheessa, poliistarkastaja Jyrki Aho sanoo.
 Onko kyse myös siitä, että tilastoja halutaan saada paremman näköisiksi?
 – No ei sinänsä. Se on tärkeää tilastollisesti, että avoimia juttuja ei roiku siellä vuosikausia. Pitää olla selvillä, mitä tutkitaan ja mitä kannattaa tutkia, Aho toteaa.
 Poliisilla on tällä hetkellä tutkinnassa noin 84 000 selvittämätöntä rikosepäilyä.
 Lue myös:
 Sisäministeri Mykkänen omaisuusrikosten tutkinnasta: "Yllättävän isot erot poliisilaitosten välillä"
 Näistä rikoksista tekijä pääsee seuraamuksitta – Yhä useampi pikkurikos jää poliisilta tutkimatta
 Poliisin tehtävänä ottaa rosvot kiinni – mökkimurto tai polkupyörävarkaus voi jäädä tutkimatta
 Helsingin Sanomat: Helsingin poliisi ja syyttäjänvirasto ovat sopineet, että rikoksia jätetään tutkimatta – ”Sydäntä suojellaan ja lopulta raajat kylmenevät”

Yle sai hurjat tilastot: Poliisi keskeytti ja lopetti viime vuonna 140 000 tutkintaa – katso tästä, millaiset jutut jätettiin tutkimatta


Summary: Eduskunnan puhemies Paula Risikko (kok.) pani eilen jo suureen saliin äänestykseen menossa olleen tiedustelulakipaketin jäihin ja pikaisen virkamiestarkasteluun.

Kansainvälisen oikeuden ja ihmisoikeuksien professori  Martin Scheinin  Eurooppalaisesta yliopistollisesta instituutista seuraa  eduskunnan kompurointia tiedustelulakipakettinsa  kanssa apein mielin.
 Scheinin kiteyttää tiedustelulakipaketin kipeimmät kohdat juuri nyt Yle Uutisille näin:
 1) Hakuehdot – portti auki massavalvonnalle?
 Itse pidän kaikkein kipeimpänä tiedustelulakipaketin perustuslaillisena ongelmana tietoliikennetiedustelun hakuehtoja.
 Perustuslakivaliokunta edellytti, että hakuehdon perusteista tietoliikennetiedustelussa säädetään laissa. Valiokuntakäsittelyssä tuo kirkas alkuperäisajatus on sumentunut tyhjäksi tautologiaksi, jonka mukaan hakuehtojen tulee olla mahdollisimman täsmällisiä. Minkäänlaisia sisällöllisiä kriteereitä hallintovaliokunta ei lakiin ehdota.
 Muodostuuko tietoliikennetiedustelusta massavalvontaa, riippuu olennaisesti siitä, mitkä ovat ne hakuehdot, joiden perusteella algoritmit sitten hakevat meidän kaikkien tietoliikenteestämme niitä epäilyttäviä viestejä.
 Uskon, että hakuehtoja ovat esimerkiksi näppäimistön kieli, tietokoneen käyttöjärjestelmän kieli, viestissä käytetty kieli ja kirjaimisto, ehkä myös salausohjelmat ja jotkut sisällölliset tunnussanat siinä viestin otsikkokentässä.
 Kun perustuslakivaliokunta edellytti, että lakiin kirjataan selkeä ja kattava massavalvonnan kielto, hallintovaliokunta kirjasi asian mietintöönsä hyvin ylimalkaisin sanakääntein. Alkuperäinen ajatus kattavasta kiellosta on väännetty sekavaan muotoon "on toteutettava syrjimättömästi".
 Hallintovaliokunta ei määrittele syrjintätilanteita eikä perusteita, joilla syrjintä on kielletty.
 2) Puhemies Risikon ratkaisu – hätäinen virkamiesarviointi
 Puhemies Paula Risikon ratkaisu aikalisästä on sinänsä tervetullut. Muutoin suuri sali olisi joutunut äänestämään ja hyväksymään tiedustelulait silmät ummessa.
 Tämä tiedustelulakipaketin perustuslainmukaisuuden sysääminen pikaiseen virkamiesvalmisteluun kuitenkin hämmentää minua. Pannaanko tässä nyt eduskunnan virkamiesten vastuulle koko perustuslakiarviointi?
 Ei valiokuntaneuvoksilla ole minkäänlaista ylhäältä annettua perustuslain tulkinta-auktoriteettia. Kyllä se asia kuuluu vain ja ainoastaan perustuslakivaliokunnalle.
 On selvää, että ennemmin tai myöhemmin myös nämä Suomen tiedustelulait löytävät tiensä Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen. Silloin ei välttämättä kenelläkään ole kivaa.
 Lisää aiheesta:
 Eduskunta selvittää tiedustelulaeista syntynyttä soppaa, perustuslakivaliokunta hikoilee sote-lausunnon parissa – Yle seuraa päivän käänteitä
 Analyysi: Risikko antoi laiskanläksyn hallintovaliokunnalle ja ojensi perustuslakioppineita – kenen syytä tiedustelulakisotku on?
 Risikko: "Jos epäily herää, se myös perataan", tiedustelulait vedettiin poikkeuksellisesti pois täysistunnosta

Professori Scheinin: Tiedustelulakikriisin polttavin kipupiste – portti yhä auki massavalvonnalle


Summary: 51 suomalaista kuoli viime vuonna tulipalossa.

Suomessa kuoli viime vuonna tulipaloissa 51 ihmistä. Palokuolemista tapaturmaisia oli 38. Molemmat luvut ovat ennätysalhaisia. Menehtyneistä 13 oli naisia.
 Luvut selviävät Kuopiossa toimivan Pelastusopiston kokoamista tilastoista. Tapaturmaisia palokuolemia on tilastoitu Pelastusopiston mukaan vuodesta 1952 ja kaikkia palokuolemia vielä pidempään.
 Pelastusopiston mukaan palokuolemien määrää on saatu laskettua muun muassa lainsäädännön muutosten ja viranomaisten parantuneen turvallisuusviestinnän avulla.
 2010-luvulla on lisätty muun muassa vaatimuksia palovaroittimien määrästä. Myös savukkeet ovat nykyisin  itsestään sammuvia .
 Ikääntyminen ja alkoholin liikakäyttö näkyvät tilastoissa
 Tahallaan sytytetyissä tulipaloissa kuoli viime vuonna 13 ihmistä. Alkoholin katsottiin vaikuttaneen 14 palokuolemaan. Ikääntymisestä johtuva toimintakyvyn aleneminen vaikutti 16 kuolemantapaukseen, näistä neljässä oli merkintä muistisairaudesta.
 Savuke oli yhä yleisin tulipalon syttymissyy palokuolemissa. Niitä oli 13 eli yhtä paljon kuin tahallaan sytytettyjä paloja. Avotulen huolimattomasta käsittelystä ja sähkölaitteen vikautumisesta aiheutui molemmista kuusi kuolemantapausta.
 Uhri on usein tapahtuhetkellä yksin. Viime vuonna 39 palokuoleman uhria asui yhden hengen taloudessa.
 Kuopiossa toimiva Pelastusopisto on seurannut palokuolemia nykysysteemillä vuodesta 2007. Pontimena oli vuosi 2006, jolloin Suomessa kirjattiin peräti 109 tapaturmaista palokuolemaa. Se oli Pelastusopiston tutkimusjohtajan  Esa Kokin  mukaan asukaslukuun suhteutettuna noin kaksinkertainen määrä länsieurooppalaiseen keskitasoon verrattuna.
 Pelastusopiston tiedot ovat peräisin pelastulaitosten toimenpiderekisteristä ja ne on varmistettu poliisilta.

Suomessa oli viime vuonna ennätysvähän palokuolemia – tupakka yhä yleisin syttymissyy


Summary: Etelä-Suomessa vesi- ja räntäsateet lisääntyneet tammi- ja helmikuussa.

Suomessa keskimääräinen lumensyvyys on laajalti pienentynyt vuosina 1961–2014, kertoo  Ilmatieteen laitos . Lisäksi pysyvä lumikausi alkaa myöhemmin ja päättyy aikaisemmin.
 Vuotuiset suurimmat lumensyvyydet pienenivät tutkimusaikana etelä- ja länsiosissa ja paikoin myös maan keskivaiheilla laajalti keskimäärin 2–4 senttiä vuosikymmenessä. Pohjois-Suomessa lumen maksimisyvyys ei muuttunut tilastollisesti merkittävästi.
 Lounais-Suomessa lumensyvyys oli tutkimusaikana enimmillään tyypillisesti 20–40 senttiä, Lapissa monin paikoin yli metrin.
 – Vuotuinen maksimilumensyvyys saavutettiin yleensä maaliskuun aikana, maan lounaisosassa ja länsirannikolla jo helmi-maaliskuun vaihteessa, kertoo tutkija Anna Luomaranta Ilmatieteen laitoksen tiedotteessa.
 Pysyvä lumipeite saapui vuosina 1961–2014 lounaisimmassa Suomessa ja etelärannikolla keskimäärin vasta 22. joulukuuta jälkeen, Pohjois-Suomessa ennen lokakuun 22. päivää. Pysyvä lumikausi päättyi lounaisrannikolla maaliskuun loppuun mennessä ja Pohjois-Lapissa vasta toukokuun 20. päivän jälkeen.
 Etelä-Suomessa kokonaissademäärän huomattiin kasvaneen tammi- ja helmikuussa, ei kuitenkaan lumen vaan vesi- ja räntäsateiden karttumisen takia.
 – Vesi- ja räntäsateiden lisääntyminen ja lämpötilojen nousu tammi- ja helmikuussa selittävät sitä, miksi lumensyvyys on pienentynyt talvikuukausina. Kevätkuukausina lumipeitteen oheneminen liittyi lähinnä lämpötilan nousuun, Luomaranta tarkentaa.
 Pohjois-Suomessa talven lumisateet lisääntyivät, mutta lumensyvyydet eivät silti kasvaneet. Talvella myös vesi- ja räntäsateet kasvoivat pohjoisessa, jolloin lumisateiden osuus kokonaissademäärästä pysyi pääosin ennallaan ja helmikuussa pieneni. Vesi- ja räntäsateiden lisääntyminen todennäköisesti kumosi kasvaneiden lumisateiden vaikutuksen lumensyvyyteen.

Lumipeite ohentunut ja lumikausi lyhentynyt Suomessa


Summary: Suomenlahden pohjalle muodostunut poikkeuksellisen voimakas suolakerros.

Suomenlahden happitilanne on nyt poikkeuksellisen huono, kertoo Suomen ympäristökeskus Syke tiedotteessaan.
 Sykkeen mukaan Suomenlahtea vaivaa voimakas suolakerrosteisuus. Se johtuu Suomenlahdelle virranneesta Itämeren pääaltaan suolaisesta ja vähähappisesta syvävedestä. Sen vuoksi alueelle on tullut myös paljon myös fosforia.
 Suolaisuus lisää veden tiheyttä ja painoa. Siksi  suolaisempi vesi pyrkii  meren pohjalle.
 Tällä hetkellä Suomenlahden syvät pohjat ovat monin paikoin vähähappisia tai täysin hapettomia. Paikoin esiintyy myös myrkyllistä rikkivetyä.
 Ympäristökeskuksen mukaan näin huono happitilanne tavataan Suomenlahdella kerran tai kaksi kertaa vuosikymmenessä. Viime kesä oli Suomenlahdella  pahin sinilevän osalta  vuosikymmeneen.
 Selkämerellä syvien osien happitilanne on heikentynyt Sykkeen mukaan hitaasti. Pintakerroksen fosforipitoisuudet puolestaan olivat korkeampia kuin aiempina vuosina, mikä on osoitus Selkämeren hitaasta rehevöitymisestä.
 Saaristomeren ulko-osissa happitilanne on vuodenaikaan nähden normaali. Suomen ympäristökeskuksen tiedot perustuvat tutkimusalus Arandan tammikuun lopussa tekemän tutkimusmatkan tuloksiin.

Suomenlahden happitilanne poikkeuksellisen huono – meren pohja paikoin täysin hapeton


Summary: Tiedustelulait vedettiin yllättäen pois keskiviikon eduskuntakäsittelystä.

Eduskunnassa käsitellään tänään tiedustelulaeista syntynyttä soppaa.
 Eduskunnan johto otti  harvinaisen aikalisän tiedustelulakien  käsittelyssä keskiviikkona.
 Sekä sotilas- että siviilitiedustelulakiesitysten piti olla ensimmäisessä käsittelyssä eduskunnan täysistunnossa, mutta puhemiesneuvosto veti ne pois päivän asialistalta viime hetkillä.
 Syynä oli epäily, että hallintovaliokunta ei olisi mietinnössään siviilitiedustelulaista ottanut huomioon kaikkia perustuslakivaliokunnan esiin nostamia huolia.
 Epäilyt nousivat erityisesti perustuslakioppineiden kommenteista sosiaalisessa mediassa.
 Puhemies  Paula Risikko  (kok.) pisti eduskunnan virkamiehet käymään läpi hallintovaliokunnan mietinnön ja selvittämään, onko epäilyissä todenperäisyyttä.
 Virkamiesten raportti valmistuu tänään. Sen perusteella puhemiesneuvosto linjaa jatkosta. Silloin selviää esimerkiksi se, tarvitaanko hallintovaliokunnan mietinnöstä vielä perustuslakivaliokunnalta lausunto.
 Perustuslakivaliokunta on hyvin ruuhkainen. Se  käsittelee tällä hetkellä  hiki hatussa sosiaali- ja terveydenhuollon uudistusta.
 Eerola: Odotellaan virkamiesraporttia
 Hallintovaliokunta on parhaillaan koolla. Valiokunnan puheenjohtaja  Juho Eerola  (ps.) sanoi Ylelle kokoukseen mennessään, että hallintovaliokunta odottaa virkamieskunnan raporttia.
 – Odotetaan, mitä virkamieskunta saa aikaiseksi. Eli löytävätkö jotain, minkä pohjalta tarvitaan lisälausuttavaa.
 On mahdollista, että sotku nousee esille myös  eduskunnan kyselytunnilla iltapäivällä .
 Yle seuraa päivä käänteitä tässä artikkelissa.
 Lisää aiheesta:
 Risikko: "Jos epäily herää, se myös perataan", tiedustelulait vedettiin poikkeuksellisesti pois täysistunnosta
 Analyysi: Risikko antoi laiskanläksyn hallintovaliokunnalle ja ojensi perustuslakioppineita – kenen syytä tiedustelulakisotku on?

Tiedustelulaeista syntynyttä erikoista soppaa selvitellään tänään eduskunnassa – Yle seuraa päivän käänteitä


Summary: Pyysimme kahta lakiasiantuntijaa kertomaan, mitä esimerkiksi lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö tarkoittaa käytännössä.

Tästä on kyse Yle aukaisi Oulun seksuaalirikosten epäillyt rikosnimikkeet ja niiden rangaistusasteikot. Artikkelissa käydään läpi, mitä tarkoittaa lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö, lapsen törkeä seksuaalinen hyväksikäyttö, raiskaus, törkeä raiskaus, lapsen houkutteleminen seksuaalisiin tarkoituksiin, seksuaalipalvelujen ostaminen nuorelta henkilöltä ja pahoinpitely. Sekä seksuaalirikoksissa että kaikissa rikoksissa syyllisen tuomitseminen maksimirangaistukseen on suhteellisen harvinaista.
 Oulun seksuaalirikoksista epäiltyjä miehiä epäillään tapauksesta riippuen  useista eri rikoksista .
 Miehiä epäillään tapauksesta riippuen muun muassa lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja lapsen törkeästä seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Osaa heistä epäillään myös törkeästä raiskauksesta, pahoinpitelystä, seksuaalipalvelujen ostamisesta nuorelta henkilöltä ja lapsen houkuttelemisesta seksuaalisiin tarkoituksiin.
 Ensimmäinen syyte  tapauksista nostettiin eilen keskiviikkona.
 Mutta mitä lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö tai lapsen törkeä seksuaalinen hyväksikäyttö tarkoittaa? Yle aukaisi muun muassa nämä lakitermit yhdessä käräjätuomari, mediatuomari ja Oulun rikososaston johtaja  Janika Kasken  ja vanhemman rikoskonstaapeli  Milla Kynkäänniemen  kanssa. Lisäksi Kynkäänniemi on myös työskennellyt kahdeksan vuotta lapsiin kohdistuneiden väkivaltarikosten tutkinnassa.
 Lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö
 Lainsäädännön mukaan lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö on esimerkiksi lapsen koskettelemista vaatteiden päältä tai alta. Se voi olla myös lapsen pakottamista katsomaan seksuaalista sisältöä. Myös väkisin suuteleminen voidaan katsoa lapsen seksuaaliseksi hyväksikäytöksi, jos siinä tapahtuu ihokontakti.
 – Lapsen seksuaalisessa hyväksikäytössä kyse on yleensä jostain muusta kuin sukupuoliyhteydestä, mutta kuitenkin seksuaalisesta teosta, Janika Kaski kertoo.
 Laki määrittelee sukupuoliyhteyden niin, että se on sukuelimellä tehtävää sukupuolielimeen tai peräaukkoon kohdistuvaa seksuaalista tunkeutumista toisen kehoon. Sukupuoliyhteys voi olla myös toisen sukupuolielimen väkisin ottamista omaan kehoon.
 Joissain tapauksissa lapsen seksuaalisessa hyväksikäytössä voi tapahtua myös sukupuoliyhteys, mutta tekoa ei kokonaisuutena arvosteltaessa pidetä törkeänä.
 – Esimerkiksi jos sukupuoliyhteydessä olleet henkilöt ovat suhteellisen samanikäisiä, mutta heidän iässään on sen verran eroa, että katsotaan kyseessä olevan rikos, Kaski sanoo.
 Lapsen seksuaalisen hyväksikäytöstä saa vähintään neljä kuukautta vankeutta, ja enintään siitä voidaan tuomita neljä vuotta vankeutta.
 Lapsen törkeä seksuaalinen hyväksikäyttö
 Lapsen törkeän seksuaalisen hyväksikäytön rikosnimike täyttyy, mikäli on sukupuoliyhteydessä alle 16 vuotta nuoremman lapsen kanssa. Teko voi olla kuitenkin törkeä, vaikka sukupuoliyhteyttä ei olisi tapahtunut.
 Lapsen törkeän seksuaalisen hyväksikäytön kriteerit voivat täyttyä myös, jos teko aiheuttaa uhrille hänen iän tai kehitystasonsa vuoksi erityistä vahinkoa tai jos teko tehdään erityisen nöyryyttävällä tavalla.
 – Teko on nöyryyttävä esimerkiksi silloin, jos tekijöitä on useampia tai jos tapaukseen liittyy kuvaamista, Milla Kynkäänniemi kertoo.
 Rikos voi olla törkeä myös silloin, jos teon tekee lapselle sellainen henkilö, johon lapsi luottaa tai josta lapsi on riippuvainen. Kyse voi olla esimerkiksi lähisukulaisesta tai vaikkapa valmentajasta.
 Lisäksi törkeä lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö edellyttää sitä, että se on myös kokonaisuutena arvostellen törkeä.
 Oulun epäillyt seksuaalirikokset Oulussa on paljastunut  useita lapsiin kohdistuneita epäiltyjä seksuaalirikoksia . Kahdeksan miehen epäillään hyväksikäyttäneen lasta törkeästi useiden kuukausien ajan Oulussa. Tapaukseen liittyy useita rikosnimikkeitä, yhden miehen osalta epäillään myös sesuaalipalvelujen ostamista nuorelta henkilöltä. Lisäksi Oulussa on tapahtunut kaksi muuta epäiltyä alaikäiseen kohdistunutta seksuaalirikosta Tuiran kaupunginosassa. Joulukuussa poliisi kertoi myös tutkivansa kahta erillistä tapausta, jotka eivät viranomaisten mukaan liity aikaisempiin tapauksiin. Tammikuussa poliisi kertoi tutkivansa vielä  neljää muuta  alaikäiseen kohdistunutta seksuaalirikosta Oulussa. Helmikuussa poliisi on kertonut  tutkivansa kolmea  muuta alkuvuodesta tapahtunutta alaikäiseen kohdistunutta seksuaalirikosepäilyä, joista on vangittu yksi mies. Raahessa tutkittiin muun muassa törkeää raiskausta, mutta tämä ilmianto osoittautui vääräksi. Tapausta tutkitaan nyt lapsen houkuttelemisena seksuaalisiin tarkoituksiin. Epäillyt tekijät ovat ulkomaalaistaustaisia. Kaikki uhrit ovat alaikäisiä.
 Törkeässä lapsen seksuaalisessa hyväksikäytöstä voidaan tuomita vähintään vuosi vankeutta ja enintään kymmenen vuotta.
 Suomessa on  valmisteilla lakimuutos , jolla sukupuoliyhteys nuoren lapsen kanssa säädetään rangaistavaksi raiskausrikoksena. Nykyään sukupuoliyhteydestä lapsen kanssa rangaistaan vain lapsen törkeänä seksuaalisena hyväksikäyttönä. Myös lapsen seksuaalisen hyväksikäytön rangaistuksia on tarkoitus ankaroittaa.
 Milla Kynkäänniemi on sitä mieltä, että kun lapseen kohdistuu törkeää seksuaalista hyväksikäyttöä, pitäisi puhua automaattisesti raiskauksesta. Silloin oikeuden ei tarvitsisi arvioida sitä, onko lapsi ymmärtänyt, mitä on tapahtunut tai onko hän ollut esimerkiksi alisteisessa asemassa.
 – Kun puhutaan pienestä lapsesta, ei hän välttämättä ymmärrä, mitä tapahtuu. Sitten oletetaan, että hänen pitäisi kertoa jälkeen päin siitä, miten hän on kokenut tapahtuneet asiat. Mielestäni se on liikaa vaadittu.
 Raiskaus
 Raiskauksessa toinen ihminen pakotetaan sukupuoliyhteyteen väkivallalla tai sen uhkaamisella.
 Raiskauksesta voidaan tuomita myös, mikäli ihminen on sukupuoliyhteydessä henkilön kanssa, joka on tiedottomassa tilassa, sairauden, vammaisuuden, pelkotilan tai muun avuttoman tilan vuoksi eikä näin ollen pysty puolustamaan itseään tai ilmaisemaan omaa tahtoaan.
 – Kun puhutaan raiskauksesta, se ei pelkästään tarkoita niin sanotusti perinteistä sukupuoliyhteyttä. Raiskaus voi olla myös muunlaista tunkeutumista toisen kehoon, esimerkiksi jos työntää vasten toisen tahtoa vaikkapa sormen sisään, se on raiskausta, Kynkäänniemi kertoo.
 Raiskauksesta tuomitaan vähintään vuosi vankeutta ja enintään kuusi vuotta.
 Helmikuun alussa asetetaan  työryhmä raiskauslainsäädännön uudistamiseksi . Työryhmän tehtävä on säätää lakeja niin, että sukupuoliyhteys vastoin toisen tahtoa ja suostumusta on tulevaisuudessa rangaistavaa.
 Törkeä raiskaus
 Kuten raiskauksessa myös törkeässä raiskauksessa käytetään väkivaltaa tai uhataan väkivallalla.
 Raiskaus muuttuu kuitenkin törkeäksi, jos raiskauksessa aiheutetaan tahallisesti toiselle vaikea ruumiinvamma, vakava sairaus, hengenvaarallinen tila tai siinä aiheutetaan tuntuvaa henkistä kärsimystä. Milla Kynkäänniemen mukaan henkinen väkivalta on aina haastavaa näyttää toteen.
 – Henkistä väkivaltaa voisi olla vaikkapa nöyryyttäminen, jos uhri esimerkiksi sidotaan käsistä ja pidetään alastomana. Toinen esimerkki voisi olla sellainen, jossa uhri joutuu tekemään jotakin nöyryyttävää tai uhrin läheistä uhataan väkivallalla.
 Raiskauslainsäädännön uudistamisesta on ollut viime aikoina puhetta, ja lainsäädännön selvittämiseen on tulossa työryhmä. Tiina Jutila / Yle
 Raiskaus on törkeä myös silloin, jos rikoksen tekevät useat henkilöt tai rikos tehdään erityisen raa'alla, julmalla tai nöyryyttävällä tavalla tai raiskauksessa käytetään ampuma- tai teräasetta tai muuta hengenvaarallista välinettä tai muuten uhataan vakavalla väkivallalla.
 – Törkeä raiskaus voi olla esimerkiksi rajuimmillaan sellainen teko, jossa on mukana useampia henkilöitä, uhataan teräaseella tai muulla hengenvaarallisella välineellä ja teko esimerkiksi kuvataan, Kynkäänniemi kertoo.
 Viime kädessä syyttäjä määrittelee rikosnimikkeen, yleensä poliisin tutkinnanjohtajan kanssa keskusteltuaan. Lopulta käräjäoikeus katsoo, onko teko kokonaisuutena arvostellen törkeä.
 Törkeästä raiskauksesta tuomitaan vähintään kaksi vuotta ja enintään 10 vuotta vankeutta.
 Lapsen houkutteleminen seksuaalisiin tarkoituksiin
 Lapsen houkuttelemisesta seksuaalisiin tarkoituksiin tarkoittaa sitä, että tekijä ehdottaa lapselle tapaamista tai muuta seksuaalista kanssakäymistä, jonka tarkoituksena on kohdistaa lapseen seksuaalista tai törkeää seksuaalista hyväksikäyttöä tai ostaa häneltä seksuaalipalveluja.
 Milla Kynkääniemen mukaan kyseinen rikosnimike on hyvin harvoin käytetty, sillä yleensä tällaiset tapaukset kirjataan lapsen seksuaalisen hyväksikäytön yrityksenä.
 Kynkäänniemi vertaa lapsen houkuttelemista seksuaalisiin tarkoituksiin paljon  esillä olleeseen groomingiin , mikä tosin usein kirjataan seksuaalisen hyväksikäytön yrityksenä. Groomingissa aikuinen pyrkii luomaan luottamussuhteen, joka mahdollistaa lapsen hyväksikäytön myöhemmässä vaiheessa.
 Kynkäänniemi ei pidä lapsen houkuttelemisesta seksuaalisiin tarkoituksiin -rikosnimikettä kovin onnistuneena.
 – Rikosnimikkeen on ehkä ajateltu olevan seksuaalisen houkuttelun lievä muoto. Käytännössä kuitenkin seksuaalisen hyväksikäytön yritys täyttyy useimmiten. Esimerkiksi jos tekijä lähettää seksuaalisia viestejä tai kuvan omasta alapäästään, se todennäköisesti kirjataan lapsen seksuaaliseksi hyväksikäytöksi tai sen yritykseksi.
 Lapsen houkuttelemisesta seksuaalisin tarkoituksiin voidaan antaa sakkoja tai tuomita enintään vuosi vankeutta.
 Seksuaalipalvelujen ostaminen nuorelta henkilöltä
 Seksuaalipalvelujen ostamisella nuorelta henkilöltä tarkoitetaan jonkinlaista korvausta, jonka antamalla tai lupaamalla nuori saadaan houkuteltua sukupuoliyhteyteen tai muunkaltaiseen seksuaaliseen tekoon.
 Kyseiseen rikokseen ei syyllisty, mikäli tekijä päättää antaa nuorelle vasta jälkikäteen korvauksen. Tässä tapauksessa korvauksesta ei ole ollut mainintaa tai edes ajatusta ennen tekoa.
 Korvauksen antaminen tai lupaaminen itsessään ei vielä täytä rikoksen tunnusmerkkejä, vaan edellytyksenä on myös, että alaikäinen on ryhtynyt seksuaaliseen tekoon. Rikoksen yritys on kuitenkin rangaistavaa.
 Groomingiksi kutsuttu ilmiö ei ole asiantuntijoiden mukaan uusi asia, mutta sosiaalisen median sovellusten lisääntyessä myös mahdollisuudet lasten ja nuorten houkutteluun ovat lisääntyneet. AOP
 Milla Kynkäänniemen mukaan joissain tapauksissa rikoksen näyttäminen toteen on hankalaa. Vaikeaa voi olla näyttää toteen se, onko esimerkiksi raha vaihtanut omistajaa. Houkuttimena voidaan käyttää myös jotain muuta kuin rahaa, esimerkiksi matkan kustantamista tau opintosuorituksen hyväksymistä.
 Myös tämä rikosnimike on harvoin käytetty.
 – Voi olla, että niitä on enemmän, muttei tapauksia tule ilmi.
 Milla Kynkäänniemen mukaan seksuaalipalvelujen ostaminen nuorelta henkilöltä -rikosnimike ei kuitenkaan aina tule tutkinnassa esiin, jos esimerkiksi uhri tai epäilty ei kerro asiasta.
 Seksuaalipalvelujen ostamisesta nuorelta henkilöltä voidaan antaa sakkoja tai tuomita enintään kaksi vuotta vankeutta. Myös teon yritys on rangaistava.
 Pahoinpitelyt
 Pahoinpitelyjä on olemassa lievää pahoinpitelyä, pahoinpitelyä ja törkeää pahoinpitelyä. Milla Kynkäänniemen mukaan lapsiin kohdistuvaa väkivaltaa on paljon.
 – Lievää pahoinpitelyä eli tällaista kuritusväkivaltaa on ja se elää yhä. Tähän voidaan laskea esimerkiksi tukistaminen ja luunappien antaminen.
 Niin sanottu tavallinen pahoinpitely lapsen kohdalla voi olla esimerkiksi sellainen, jossa lasta lyödään kämmenellä
 – Pahoinpitelyjä, joista lapselle tulee selkeitä näkyviä vammoja, esimerkiksi mustelmia, on niitäkin valitettavan paljon.
 Puolestaan tyypillinen törkeä pahoinpitely on sellainen, jossa käytetään teräasetta. Lapsen kohdalla törkeä pahoinpitely on sellaista, jossa käytetään esimerkiksi vyötä, remmiä tai teräasetta. Vyön ja remmin käyttäminen eivät kuitenkaan laissa rinnastu teräaseeseen, eivätkä suoraan johda siihen, että tekoa voitaisiin pitää törkeänä pahoinpitelynä.
 – Nämä ovat tapauksia, jossa lasta halutaan nöyryyttää, Kynkäänniemi sanoo.
 Maksimirangaistukset eivät todellakaan ole nyt käytössä.  Milla Kynkäänniemi
 Vauvoihin ja taaperoihin kohdistuvia törkeitä väkivallan tekoja ovat esimerkiksi lapsen ravistelu ja hänen raajojensa vääntely.
 Pahoinpitely voi olla törkeä myös, jos siinä aiheutetaan vaikea ruumiinvamma, vakava sairaus tai hengenvaarallinen tila tai, jos rikos tehdään erityisen raa’alla tai julmalla tavalla. Lisäksi teon pitää olla kokonaisuutena arvostellen törkeä.
 Janika Kasken mukaan lapsiin kohdistuva kuritusväkivalta tuomitaan usein pahoinpitelynä. Tilanne arvioidaan tapauskohtaisesti: mitä on tapahtunut, kuinka monta kertaa ja missä olosuhteissa.
 Lievästä pahoinpitelystä rangaistuksena on sakkoja. Myös pahoinpitelystä voidaan antaa sakkoja tai tuomita enintään kaksi vuotta vankeutta. Puolestaan törkeästä pahoinpitelystä tuomiona on vähintään vuosi vankeutta ja enintään 10 vuotta.
 – Karkeasti voi sanoa, että jos sama teko kohdistettuna lapseen ja aikuiseen, siitä seuraa tekijälle ankarampi rangaistus, jos teko kohdistuu lapseen, Kaski sanoo.
 Rangaistukset
 Janika Kasken mukaan sekä seksuaalirikoksissa että kaikissa rikoksissa maksimirangaistukseen syyllisen tuomitseminen on suhteellisen harvinaista.
 Samaa mieltä on myös Milla Kynkäänniemi. Hänen mukaansa esimerkiksi seksuaalirikoksien maksimituomiot ovat hyvinkin korkeita, mutta rangaistusasteikkoa ei käytetä kovinkaan laajasti. Kynkäänniemi ajattelee, että esimerkiksi 10 vuotta on pitkä tuomio.
 – Mutta jos emme pääse siihen, että maksimeja käytetään, niin varsinkin suuri yleisö kokee, että rikoksista ei saa mitään tuomioita. Maksimirangaistukset eivät todellakaan ole nyt käytössä.
 Mediatuomari ja Oulun rikososaston johtaja Janika Kasken mukaan sekä seksuaalirikoksissa että kaikissa rikoksissa maksimirangaistukseen syyllisen tuomitseminen on suhteellisen harvinaista. Juha Kivioja / Yle
 Hän arvelee, että oikeuskäytäntö muuttuu, jos syyttäjät hakevat kovempia tuomioita. Muutos on kuitenkin hyvin hidasta.
 Jos rikoksia on useampia, niistä tuomitaan yhteinen rangaistus. Se muodostuu rikoslain mukaan siten, että rikoksesta, josta tulisi tuomittavaksi ankarin vankeusrangaistus, otetaan niin sanottu pohjarangaistus. Yhteisen rangaistuksen muodostuksessa tarkastellaan myös sitä, että se on oikeudenmukaisessa suhteessa myös rikosten lukumäärään, vakavuuteen ja keskinäiseen yhteyteen.
 – Se voi tarkoittaa esimerkiksi sitä, että noin kolmasosa toisten tekojen rangaistuksista lisätään pohjarangaistukseen ja sitä kautta muodostuu lopullinen rangaistus, Oulun rikososaston johtaja, käräjätuomari ja mediatuomari Janika Kaski kertoo.
 Lue myös:
 Mistä syystä joku raiskaa lapsen? Voiko ihminen syyllistyä hyväksikäyttöön vain kulttuuritaustan takia? Psykologit pohtivat, miksi jotkut päätyvät hirveisiin tekoihin
 "Herättää jo kysymyksiä siitä, mistä nyt on kysymys" – Kertaamme, mitä tiedämme Oulun seksuaalirikosepäilyistä
 Tuhat tutkintaa, joista ei kerrota – Ylen selvitys kokoaa tietoa seksuaalirikosepäilyistä eri puolilta Suomea ja valottaa, mikä tekee Oulun tapauksesta “ilmiön”

Mikä erottaa raiskauksen törkeästä seksuaalisesta hyväksikäytöstä? Yle kertoo, mistä Oulun seksuaalirikosnimikkeissä on kyse


Summary: Viimevuotisessa kyselyssä kaksi kolmasosaa alle 60-vuotiaista vastaajista kannatti sukupuolineutraalin avioliiton sallimista.

Japanissa 13 samaa sukupuolta olevaa paria vaatii oikeusteitse oikeutta avioitua.
 Ystävänpäivänä jätetyissä kanteissa parit perustelevat, että sukupuolineutraalin avioliiton kieltäminen loukkaa heidän perustuslaillista oikeuttaan tasa-arvoon. He vaativat myös korvauksia tästä hyvästä.
 Kanteet ovat lajissaan Japanin ensimmäiset. Mukana on viisi naisparia ja kahdeksan miesparia.
 Tokiossa oikeustalolle marssi kuusi pariskuntaa, heidän joukossaan  Kenji Aiba , 40, ja  Ken Kozumi , 45. Hääjuhlissaan vuonna 2013 he allekirjoittivat avioliittotodistuksen, mutta Japanin lain edessä he ovat vain ystäviä.
 Japani on G7-maista ainoa, jossa ei ole laillistettu samaa sukupuolta olevien avioliittoa tai rekisteröityä parisuhdetta.
 – Tällä hetkellä olemme molemmat terveitä ja voimme tehdä töitä, mutta mitä jos toinen meistä joutuu onnettomuuteen tai sairastuu? Emme voi taata toistemme hoitokuluja emmekä periä toisiamme, Kozumi sanoi uutistoimisto AP:n äskettäisessä haastattelussa.
 Kaupungit ruvenneet myöntämään pareille todistuksia
 Jotkin japanilaiskaupungit myöntävät samaa sukupuolta oleville pareille todistuksia, jotka helpottavat esimerkiksi asunnon vuokraamista yhdessä. Nämä todistukset eivät kuitenkaan ole juridisesti sitovia.
 Japanin perustuslain mukaan "avioliiton voi solmia vain molempien sukupuolien suostumuksella". Perinteisen laintulkinnan mukaan tämän on katsottu tarkoittavan, että avioliitto on mahdollinen vain miehen ja naisen välillä.
 Nyt avioitumisoikeutta vaativien parien asianajajien ja eräiden muiden oikeusoppineiden mukaan perustuslaissa ei ole mitään, mikä estäisi sukupuolineutraalin avioliiton. Heidän mukaansa vuonna 1947 kirjoitetun perustuslain sanamuotojen tarkoituksena oli vain taata aviopuolisojen tasa-arvoinen asema ja estää pakkoavioliitot.
 Mainostoimisto Dentsun lokakuussa 2018 tekemässä kyselyssä 70 prosenttia 20–59-vuotiaista vastaajista sanoi kannattavansa sukupuolineutraalin avioliiton laillistamista.

Ystävänpäivän vetoomus Japanissa: Samaa sukupuolta olevat parit vaativat oikeutta mennä naimisiin


Summary: Turun uutta psykiatrista sairaalaa suunnitellaan Kupittaalle.

Turkuun suunnitellaan uutta psykiatrista sairaalaa.
 Sairaalan tarkoituksena on Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin mukaan tuottaa palveluita koko Varsinais-Suomen alueen väestölle.
 Sairaala rakennetaan Turun yliopistollisen keskussairaalaan viereen Kupittaalle, niin sanotulle Mikron tontille, jossa purkutyöt ovat jo käynnissä.
 – Turun kaupunki käytti etuosto-oikeuttaan ja osti tontin itselleen. Sairaanhoitopiiri vuokrasi maatontin ja rakentaa sille nyt sairaalarakennuksen, kertoo hankejohtaja  Timo Seppälä .
 Sairaalaan suunnitellaan runsaasti erilaisia palveluita erikoissairaanhoidon lisäksi. Sairaanhoitopiirin suunnitelmissa on, että sairaalasta löytyy myös esimerkiksi posti, kauppa ja apteekki.
 – Uuden psykiatrisen sairaalan kautta haluamme vähentää potilaiden stigmaa eli häpeäleimaa lisäämällä mielenterveysosaamista ja sosiaalista kanssakäymistä. Tarkoituksena on tarjota sairaalassa muutakin kuin erikoissairaanhoidon palveluita. Siellä tulee olemaan esimerkiksi posti-, apteekki- ja kauppapalveluita, varattavia ryhmätiloja järjestöille ja muille toimijoille sekä ravintolapalveluita, hankkeen projektipäällikkö  Pekka Makkonen  kertoo tiedotteessa.
 Sairaalasta on käynnissä nyt toiminta- ja tarvesuunnittelu. Hankepäätös on tarkoitus tehdä kesällä, jolloin selviää myös tarkempi kustannusarvio.
 Sairaalan on tarkoitus valmistua vuonna 2023.

Turkuun suunnitellaan uutta psykiatrista sairaalaa – rakennuksesta löytyisi myös kauppa ja posti


Summary: Onko kokoomus yhä sitoutunut soten läpiviemiseen? Aika käy vähiin, erikoistoimittaja Tiina Merikanto kirjoittaa.

Tässä soten 11 kohtalokasta käännettä ja yhä erikoisemmalta näyttävä loppuratkaisu.
 1. Kokoomus ja keskusta tekevät kuuluisan lehmänkauppansa marraskuussa 2015: hallituskriisi sinetöi maakuntien lukumäärän ja valinnanvapauden toisiinsa
 Marraskuussa 2015 kokoomus ja keskusta tekevät kuuluisan sopimuksensa, jossa keskusta saa 18 maakuntaa ja kokoomus valinnanvapauden.
 Maakuntien suuri määrä on vastoin sitä, mitä esimerkiksi silloinen  Valtiontalouden tarkastusviraston pääjohtaja   Tuomas Pöysti  työryhmineen elokuussa 2015 ehdottaa, eli 9–12 aluetta.
 Tuomas Pöystin johdolla tehdyn raportin julkistamisesta kuluu vain muutama viikko, kun hänestä tulee sote-uudistuksen valmistelun projektijohtaja. Eikä nimittämisestä kulu kuin pari kuukautta, kun maakuntien määräksi tulee kahdeksantoista.
 Kokoomus saa vastineeksi lupauksen valinnanvapaudesta hyväksyessään maakuntien lukumäärän. Sitä ei ole ennen poliittista päätöstä virkavalmisteltu. Professori  Mats Brommelsin   työryhmä nimitetään  vasta joulukuussa 2015 selvittämään valinnanvapautta.
 Näillä päätöksillä hallitus pyörtää oman toukokuisen hallitusohjelmansa. Sen mukaan sotessa olisi pitänyt edetä kuvan esittämässä järjestyksessä.
 Yle Uutisgrafiikka
 Hallitusohjelman pyörtäminen tulee osoittautumaan soten ratkaisevaksi käänteeksi. Sillä tulee olemaan merkittävät seuraukset soten etenemisvauhdille.
 2. Uudistusta ei valmistella parlamentaarisesti – oppositio on sotajalalla
 Hallitus on alusta asti ajatellut voivansa tehdä uudistuksen nopeasti, eikä usko sen parlamentaarisella valmistelulla onnistuvan.
 Se kuitenkin takaisi esitykselle opposition tuen, mikä on usein edellytys näin suurten hankkeiden onnistumiselle. Nyt ei tiedetä, onnistuuko soten tekeminen edes hallitukselta.
 Monet ovatkin alkaneet loppumetreillä puhua parlamentaarisen valmistelun puolesta.
 3. Huhtikuussa 2016 hallitus kertoo uudesta yhtiöittämislinjauksestaan, joka myöhemmin puretaan
 Huhtikuussa 2016  hallitus kertoo uudesta linjauksestaan : markkinoilla toimivat sote-palvelut täytyy yhtiöittää. Päätös tehdään jälleen ilman kunnollista virkavalmistelua.
 Yhtiöittämisvaatimuksesta joudutaan kuitenkin luopumaan perustuslakivaliokunnan kesäkuussa 2017 antaman lausunnon jälkeen. Niinpä uudesta hallituksen syksyllä 2017 laatimasta valinnanvapauslakiluonnoksesta se poistetaan.
 4. Valittu monituottajamalli sysää sosiaalipalvelut pois sote-keskuksesta maakunnan liikelaitokseen – palvelujen yhteensovittamisesta tulee vaikeaa
 Hallituksen valitsemassa monituottajamallissa myös yritykset voivat tuottaa sosiaali- ja terveyskeskuspalveluja. Perustuslain mukaan julkinen hallintotehtävä voidaan kuitenkin antaa yritykselle vain, jos sille on erityiset perusteet.
 Kesän 2017 perustuslakivaliokunnan lausunnon jälkeen hallitus ratkaisee tämän niin, että sote-keskuksista ei voi lähtökohtaisesti saada sosiaalipalveluja. Siellä voi olla vain sosiaalihuollon ohjausta ja neuvontaa.
 Tämä puolestaan vaikeuttaa yhden uudistuksen keskeisen tavoiteen eli yhtenäisten hoitoketjujen ja sosiaali- ja terveyspalvelujen toimivan yhteensovittamisen toteutumista.
 5.Hallituksen yritys tuoda asiakasseteli erikoissairaanhoitoon jää yritykseksi
 Hallituksen syksyllä 2017 valmistelema uusi valinnanvapauslakiluonnos sisältää yrityksen laajentaa asiakasseteli erikoissairaanhoitoon.
 Uusi lakiluonnos on lausuntokierroksella joulukuun 2017 puoliväliin asti. Sosiaali- ja terveysministeriön lausuntoyhteenvedon mukaan pääosa lausunnonantajista katsoo, että ehdotettu asiakasseteli on sisällöltään ja laajuudeltaan liian laaja. Sen katsotaan uhkaavan palveluverkon toimivuutta erityisesti erikoissairaanhoidossa ja päivystyksessä.
 Myös erikoissairaanhoidon edustajat vastustavat laajennusta kiivaasti.
 Joulukuussa 2017 hallitus päättää luopua velvoitteesta käyttää asiakasseteliä erikoissairaanhoidossa
 6. Uudistusta vaivaa jatkuva kiire ja liian kireä toteuttamisaikataulu
 Soten toteuttamisaikataulut ovat vuodesta toiseen epärealistisia.
 Taulukosta näkyy, miten sekä vastuun siirto kunnilta maakunnille että maakuntavaalien ajankohta siirtyvät myöhemmäksi vuodesta toiseen.
 Samoin sote-keskusten, hammashoitoloiden, asiakassetelin ja henkilökohtaisen budjetin aiottua käyttöönottoa myöhennetään toistuvasti.
 Yle Uutisgrafiikka
 7. Sotesta tulee liian suuri elefantti yhdellä kertaa syötäväksi – varoituksia ei uskota
 Vasta vuosien jälkeen moni on havahtunut siihen kuinka suurta uudistusta ollaan tekemässä, vaikka varoituksia on kuultu vuodesta toiseen.
 Jo syksyllä 2016  Aalto-yliopiston taloustieteen professorit  ovat varoittaneet siitä, että koko Suomesta ei saa tehdä sote-markkinoiden koelaboratoriota.
 Professorit ovat sanoneet, että ennen koko markkinoiden avaamista pitää ymmärtää, miten eri osapuolet markkinoilla käyttäytyvät. He ovat huomauttaneet, että uusi malli pitäisi välttämättä ottaa ensin käyttöön esimerkiksi yhdessä maakunnassa, jotta markkinoiden pelisäännöt saadaan järkeväksi.
 8. Sote-valiokunnan työ on valtava ja riitaisa: perustuslaillisia kysymyksiä jää ratkaisematta
 Perustuslakivaliokunta antaa lausuntonsa 1.6.2018. Se velvoittaa eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokuntaa tekemään tarvittavat muutokset.
 Perustuslakivaliokunta myös edellyttää, että sosiaali- ja terveysvaliokunnan mietintöluonnokset on vielä lähetettävä tarkastettavaksi valiokuntaan.
 Sosiaali- ja terveysvaliokunnan työmäärä on valtava ja työskentely poliittisesti vaikeaa.  Valiokunnassa väännetään  esimerkiksi Vaasan sairaalasta ja itketään käytävillä. Oppositio syyttää hallituspuolueita “härskistä” politikoinnista ja hallitus oppositiota viivyttelystä.
 Sote-valiokunta saa mietintöluonnoksensa valmiiksi 7.11.2018. Lopputuloksessa kuuluu hallituspuolueiden ääni: esimerkkinä vaikkapa kysymys notifikaatiosta eli siitä, pitääkö valinnanvapauslaista tehdä valtiontukia koskeva ennakkoilmoitus EU:lle.
 Mietintöluonnoksen notifiointia käsittelevän osion alkuosa myötäilee asiantuntijoiden näkemyksiä ja siinä tunnistetaan notifiointiin liittyviä huolia. Sen sijaan valiokunnan johtopäätökset mukailevat hallituksen kantaa: notifikaatiota ei ole tarpeen tehdä.
 9. Helmikuu 2019: Muuttuuko perustuslakivaliokunta poliittiseksi taistelutantereeksi?
 Paluu nykyhetkeen, helmikuuhun 2019.
 Perustuslakivaliokunnan lausuntoa on odotettu maanantaista asti, koska viime viikolla valiokunta tiedotti, että  “perustuslakivaliokunta pitää maanantaina 11.2. ylimääräisen kokouksen klo 12 alkaen. Valiokunnan tavoitteena on saada valmiiksi lausuntonsa sote- ja maakuntauudistuksesta. Mahdollisesta asian valmistumisesta ilmoitetaan maanantain aikana.“
 Mistä tämä kertoo? Siitäkö, että valiokunnan pitkäaikaiset parlamentaarikot, puheenjohtaja  Annika Lapintie  (vas.) ja varapuheenjohtaja  Tapani Tölli  (kesk.) olisivat kenties olleet valmiit hyväksymään valiokuntaneuvosten kriittisen lausuntoluonnoksen?
 Olisiko se ollut myös huolen ilmaisu siitä, että valiokunnan työ voi olla vaarassa politisoitua? Voiko käydä niin, että sote-uudistuksen käsittely vahingoittaa perustuslakivaliokunnan arvoa ja asemaa: yksimielistä lausuntoa ei saada synnytettyä vaan lopputulos on hallituspuolueiden äänellä synnytetty paperi, jossa on eriävä tai eriäviä mielipiteitä?
 10. Pelataanko perustuslakivaliokunnassa poliittista peliä? Jarruttaako osa kokoomuksesta tai oppositiosta? Sotkeutuvatko asiat entisestään?
 Lausunnon viivästyminen on synnyttänyt monenlaista spekulaatiota kokoomuksen tahtotilasta.
 Virallisesti kokoomus vakuuttaa yhä täyttä tukea uudistukselle, mutta toisenlaisetkin huhut lisääntyvät.
 Onko puolue sittenkin päättänyt, että se ei halua Suomeen uutta hallinnon tasoa eli maakuntia, joilla on niin moninaisia tehtäviä?
 Vai voisiko kokoomus pelätä, että heidän ajamansa valinnanvapauden toteutuminen jää liian kauaksi tulevaisuuteen tai peräti romuttuu vuosien kuluessa?
 Entä jos valinnanvapauslain pykälä 90 on vaarassa kadota perustuslakivaliokunnan käsittelyssä? Siis juuri se kohta, joka mahdollistaa sote-keskusten aiemman aloituksen. Riittääkö kokoomukselle se, että sote-keskukset aloittaisivat vasta 2023, juuri ennen seuraavia eduskuntavaaleja?
 Miten kokoomuksen innostukseen vaikuttaa viime viikkojen vanhuspalvelukeskustelu? Puolueessa joku voi miettiä, alkavatko äänestäjät vieroksua yritysten kasvavaa roolia sote-palveluissa ja pitäisikö tästä syystä ottaa askelia taaksepäin.
 Kokoomuksen kantaan voi myös vaikuttaa se, jos yritysten näkökulmasta vanhuspalvelut eivät enää näyttäydykään niin hyvänä bisneksenä. Maakuntien kilpailuosaaminen voi olla parempaa ja toiminnassa voi myös ryvettyä pahasti, kuten viime viikot ovat osoittaneet.
 Ei edes sote-uudistuksella saisi murtaa keskeisimpiä oikeusvaltion turvan takeita. Nyt ei pitäisi tehdä sellaista, mitä on vaikea korjata myöhemmin.
 Tai jos kyseessä onkin keskustan ja kokoomuksen keskinäinen vääntö ehkä jostain laajemmasta kokonaisuudesta?
 Vai ovatko hallituspuolueitten rivit suorassa? Jarruttaako käsittelyä osa oppositiosta?
 Mitä perustuslakivaliokunnassa tapahtuu? Ovatko asiat menossa entistä pahempaan sotkuun?
 11. Loppuuko sote-uudistukselta aika?
 Päivien kuluessa aikataulu alkaa näyttää yhä vaikeammalta. Paitsi jos perustuslakivaliokunta lausunnon julkistaessaan kertoo myös, miten mahdolliset korjaukset on tehtävä.
 Sosiaali- ja terveysvaliokunnan pitäisi saada mietintönsä valmiiksi helmi-maaliskuun vaihteessa, jotta asia ehditään käsitellä suuressa salissa ennen maaliskuun puoliväliä, jolloin eduskunta jää vaalivapaalle.
 Tosin keskustan puoluesihteeri  Riikka Pirkkalainen   kertoi tiistaina omana  kantanaan, että eduskunnan tulisi tarpeen vaatiessa jatkaa kevään istuntokautta, jotta sote-lait saataisiin eduskunnan saliin äänestettäväksi.
 12. Kuinkas sitten käykään?
 Sote-uudistusta on tehty toistakymmentä vuotta. Alku voidaan sijoittaa kunta- ja palvelurakenneuudistukseen 2006.
 Hallituksen paineet saada uudistus tehtyä ovat kovat.
 Valiokunnan työn pitkittyminen voi johtaa siihen, että vähitellen osa valiokunnasta on yhä valmiimpi synnyttämään lausunnon äänestämällä. Yksimielisyyttä ei enää ehkä tavoitella.
 Tämä ei ole ollut perustuslakivaliokunnan normaali toimintatapa, vaikka se on normaali käytäntö useimmissa muissa eduskunnan valiokunnissa.
 Perustuslakivaliokunnan ei pitäisi olla politiikan teon paikka. Sen lausuntojen pitää ankkuroitua sekä perustuslakiasiantuntijoiden lausuntoihin että valiokunnan aiempiin kannanottoihin.
 Tästä ei pitäisi poiketa sen enempää opposition kuin hallituksen. Ei edes sote-uudistuksella saisi murtaa keskeisimpiä oikeusvaltion turvan takeita. Nyt ei pitäisi tehdä sellaista, mitä on vaikea korjata myöhemmin.
 Lisäksi jokaisen on hyvä muistaa se, että vaikka sote-lait läpäisisivät eduskunnan, se mitä seuraavina vuosina tapahtuu riippuu merkittävästi myös eduskuntavaalien lopputuloksesta.
 Menneeseen ja nykyhetkeen pätee: minkä taakseen jättää, sen edestään löytää.
 Lue myös:
 Analyysi: Sote-keskuksista on tulossa lääkäriasema, asiakassuunnitelmasta merkillinen hallintohimmeli – unohtuiko sotesta so?   Analyysi: Hallitus haluaa rakentaa vajan ilman lupaa – pelaako hallitus sotessa liian kovalla riskillä?

Analyysi: Sote-matkan 11 käännettä ja tulos – vai ulos? Onko perustuslakivaliokuntakin vaarassa tahraantua politikoinnista?


Summary: Palvelukotiensa hoivan laiminlyönneistä kiinni jäänyt Attendo selitti tulostiedotteessaan laajasti myös Suomen tilannetta.

Attendon osake on pudonnut Tukholman pörssissä noin 13 prosenttia heti kaupankäynnin alettua. Yhtiön viimeisen vuosineljänneksen tulos viime vuodelta oli selvästi edellisvuotta pienmpi.
 Tulostiedotteessaan yhtiön johto kävi laajasti läpi Suomen toiminnoissa havaittuja puutteita ja kertoi ottavansa vakavasti viranomaisten moitteet sekjä Alavuden Pelimanni-hoivakodin sulkemisen.
 Päivitämme juttua.

Hoivayhtiö Attendon osake syöksyy pörssissä viime vuoden tulosjulkistuksen jälkeen


Summary: Palkittu elokuvaohjaaja on tuttu myös kannanotoista ja protesteistaan.

Elokuvaohjaaja Aki Kaurimäki luopuu taiteen akateemikon arvonimestä. Hän kertoo tiedotteessaan, että päätös on protesti hallituksen harjoittamaa metsä- ja kaivospolitiikkaa vastaan.
 Tasavallan presidentille lähettämässään kirjeessä Kaurismäki kirjoittaa metsäpolitiikasta kärkevästi:
 "Hallitus on kymmenien asiantuntijoiden varoituksista huolimatta nostanut Suomen vuotuiset metsähakkuut kestämättömälle tasolle, joka toteutuessaan pienentää metsien hiilinielut kuudesosaan nykyisestä."
 "Ainoana perusteena tälle on se, että selluloosan, joka on puutavaran alin mahdollinen jalostustaso, hinta on Kaukoidän maiden kasvavan pehmopaperin kysynnän vuoksi korkealla."
 Myös harjoitettu kaivospolitiikka saa Kaurismäeltä täyslaidallisen.
 Hän kritisoi sitä, että hallitus ei uudista kaivoslakia, joka Kaurismäen sanoin "sallii minkä tahansa ulkomaisen kaivosjätin tehdä valtauksen mihin tahansa Suomen maaperällä ja luvan saatuaan hyödyntää kaivamiaan malmeja ja mineraaleja ilman minkäänlaista verotusta Suomen valtion taholta ja sen tehtyään halutessaan käytännössä jättää pilatun maiseman ja saastuneet järvet veronmaksajien hoidettavaksi."
 Kaurismäki tiivistää näkemyksensä kaivospolitiikasta lyhyesti näin: "maa on myynnissä, vähiten tarjoavalle.”
 Taiteen akateemikko on korkea-arvoinen arvonimi, jonka tasavallan presidentti myöntää ansioituneelle taiteentekijälle. Taiteen akateemikkoja voi olla kerralla yksitoista ja  määrä oli tätä ennen täynnä . Kaurismäen luopuminen vapauttaa siis yhden akateemikkopaikan taiteen kentällä.
 Protesti ei ole Kaurismäen ensimmäinen. Hän on ottanut useasti kantaa tarjottujen palkintojen tai arvonimien kautta.
 Täydennämme uutista

Aki Kaurismäki luopuu taiteen akateemikon arvonimestä: Protesti hallituksen metsä- ja kaivospolitiikkaa vastaan


Summary: Laulaja kiistää viestineensä netissä seksuaalissävytteisesti sellaisen henkilön kanssa, jonka hän tiesi olevan alaikäinen.

Seitsemän naista syyttää muusikko  Ryan Adamsia  hyväksikäytöstä. Asiasta kertoi keskiviikkona sanomalehti  The New York Times .
 Naiset kertoivat lehdelle, että 44-vuotias Adams tarjoutui auttamaan heitä heidän musiikkiurillaan. Naisten mukaan Adams alkoi lähennellä heitä seksuaalisesti.
 20-vuotias muusikkonainen kertoi, että Adams kävi hänen kanssaan sopimattomia keskusteluja, kun hän oli 15–16-vuotias. Naisen mukaan Adams myös paljasti sukuelimensä hänelle videopuhelun välityksellä.
 Adamsin asianajaja  Andrew Brettler  kiisti naisen syytökset.
 – Herra Adams yksiselitteisesti kiistää, että hän olisi ikinä ottanut osaa sopimattomaan seksuaaliseen viestintään netissä sellaisen henkilön kanssa, jonka hän tiesi olevan alaikäinen, Brettler sanoi.
 Adamsin ex-vaimo, laulaja-näyttelijä  Mandy Moore  sanoi, että Adams harjoitti henkistä väkivaltaa häntä kohtaan koko heidän avioliittonsa ajan. Pariskunnan avioero astui voimaan vuonna 2016.
 – Musiikki oli hallintakeino hänelle, Moore sanoi The New York Timesille.
 Laulajan mielestä artikkelin faktoissa vikaa
 Lehden artikkelin julkaisun jälkeen Adams otti kantaa asiaan viestipalvelu Twitterissä.
 – En ole täydellinen mies ja olen tehnyt monia virheitä. Pyydän syvästi ja varauksettomasti anteeksi kaikilta, joita olen koskaan tahattomasti loukannut, Adams kirjoitti.
 Adams jatkoi toisessa tviitissä, että artikkelin maalama kuva on hänen mielestään järkyttävän epätarkka. Hänen mukaansa juttu sisältää yksityiskohtia, jotka ovat liioiteltuja tai täysin vääriä.
 – En koskaan olisi epäsopivassa vuorovaikutuksessa sellaisen henkilön kanssa, jonka uskon olevan alaikäinen.
 Adams aloitti musiikkiuransa Whiskeytown-bändissä. Hän julkaisi ensimmäisen sooloalbuminsa  Heartbreaker  vuonna 2000. Hän on ollut ehdolla Grammy-palkinnon saajaksi seitsemän kertaa.
 Tuottajana ja lauluntekijänä Adams on työskennellyt monien musiikkitähtien kuten  Willie Nelsonin  ja  Norah Jonesin  kanssa.

The New York Times: Useat naiset syyttävät laulaja Ryan Adamsia hyväksikäytöstä – Adams pyysi anteeksi ja arvosteli artikkelia epätarkaksi


Summary: Kuka kiteyttää kouluvuoden puheenaiheet oivaltavimmin penkkariauton kylkeen? Lähetä ehdotuksesi ja valitse myöhemmin äänestämällä paras.

Abiturientit lähtevät tänään torstaina perinteisille penkkariajeluilleen useimmilla Suomen lukiopaikkakunnilla. Esimerkiksi Helsingissä ja Kuopiossa kuorma-autot lähtevät liikkeelle kello 13 ja Oulussa 13.30.
 Muutamilla paikkakunnilla abit  ovat heittäneet hyvästit opinahjolleen jo viime viikolla . Jyväskylässä penkkariajelu oli viime viikolla, jolloin lakanoissa muun muassa  muistettiin alkuviikosta menehtynyttä Matti Nykästä .
 Yle seuraa torstaina  penkinpainajaisia eli penkkareita suorana Helsingissä ja Joensuussa .
 Tänä vuonna metsästämme penkinpainajaisten parasta lakanaa, plakaattia tai banderollia. Voit lähettää kuvan klikkaamalla alla olevaa nappia. Valitsemme kuvista lupaavimmat – ja sen jälkeen te saatte valita niistä kaikkein parhaan!
 Lue  Ylen kuvajoukkoistusten pelisäännöt täältä . Äänestys avataan myöhemmin torstaina. Tarvitset äänestämiseen  ilmaisen yle.fi-sovelluksen .

Lähetä kuva penkkarilakanasta – valitaan niistä yhdessä päivän paras!


Summary: Metsästyskoira on harrastuksessa tärkeä työkalu, josta täytyy pitää hyvää huolta. Moni nainen lähtee metsästämään koiransa innoittamana.

Loppilaiset mäyräkoirat Elsa, Aada ja Helmi ottavat vieraat vastaan riemulla ja suurin odotuksin. Voi vain kuvitella, millaista on meno silloin, kun  Viivi Skogberg  alkaa viritellä ylleen metsästyskamppeitaan. Parketti rapisee, kun kolmikko vetää riemuympyrää pitkin olohuonetta. Kuvaajan liikuskelu koirien keskellä keskeytyy haukkumiseen. Ollaanko tässä nyt lähdössä johonkin?
 – Koirien ehdoton suosikkipaikka on takan edessä. Kun takassa on tuli, kaikki menevät riviin lämmittelemään ja aika mielikuvituksellisia asentoja ne saavat aikaiseksi, kertoo Viivi Skogberg.
 Skogberg on harrastanut metsästystä perheensä kanssa nuoresta saakka. Ensimmäinen oma koira on nyt kuusivuotias Aada, ja myöhemmin joukon jatkoksi syntynyt Helmi.
 – Metsästyskoira on ystävä ja paras metsästyskaveri. Metsässä liikkuminen on yhteistä ajanviettoa, joka palkitsee paljon muullakin tavoilla kuin pelkällä saaliilla, kuvaa Viivi Skogberg.
 Aada ja Helmi ovat lähteneet Viivin kanssa luontoon jo muutaman kuukauden ikäisenä. Nykyisin Viivi harrastaa koirien kanssa ajokokeita ja metsästystä.
 – Myös metsästyskoiran kouluttaminen on aloitettava pennusta pitäen. Ajokokeissa onnistuminen ja onnistuneet metsäpäivät koirien kanssa ovat olleet parhaimpia yhteisiä hetkiä, kertoo Viivi Skogberg Etelä-Lopen Eränkävijöistä.
 Koira on aito ja rehellinen
 Sanna Aalto  on niin ikään harrastanut metsästystä pitkään. Kolmen lyhytkarvaisen saksanseisojan kanssa käydään pääsääntöisesti metsästämässä kanalintuja. Ensimmäisen oman koiran Sanna hankki parikymmentä vuotta sitten.
 Sanna sanoo, että parasta koirissa on niiden aitous ja rehellisyys.
 Assi ja Kaisa ovat Sanna Aallon metsästyskaverit. Heidi Kononen / Yle
 – Ihmisten kanssa on välillä paljon hankalampaa. Helpommalla pääsee, kun lähtee omien koirien kanssa metsään, hän pohtii.
 Koiran tehtävät metsästyksessä vaihtelevat rodun mukaan. Koira on metsästäjälle tärkeä työkalu. Siitä kannattaakin pitää erityisen hyvä huoli.
 – Ihmiset ovat erilaisia, mutta kyllä työkoira on perheenjäsen siinä missä muutkin. Jos on ollut rankka päivä metsässä, niin ei se ole kivaa, että koira heitetään konttiin asenteella "koeta pärjätä", Sanna pohtii.
 Koira vetää naisen mukaan metsästykseen
 Naisten määrä metsästyksessä on kasvanut hitaasti mutta määrätietoisesti kymmenen viime vuoden aikana. Viime vuonna metsästäjätutkinnon suoritti lähes 1 800 naista. Vielä viisi vuotta sitten naisia oli neljäsataa vähemmän.
 Yhä useammin oma koira tuo naisen mukaan metsästyksen pariin. Naisten osuus kaikista metsästäjistä on kahdeksan prosenttia, mutta uusista metsästäjistä jo noin joka neljäs on nainen, kertoo riistasuunnittelija  Jouni Tolvanen  Suomen riistakeskuksesta.
 Metsästysseurat ovat heränneet vaihtelevasti naisten tuloon metsälle. Naisille suunnattuja metsästystapahtumia on järjestetty ainakin parikymmentä vuotta.
 – Metsästyksen lisäksi naisten määrä on kasvanut esimerkiksi metsästysseurojen puheenjohtajina, kertoo Jouni Tolvanen.
 Viivi Skogberg sanoo, että ainakin Etelä-Lopen Eränkävijöissä vastaanotto oli asiallinen.
 – Ei ole kukaan tytötellyt. Samoja metsästäjiä ollaan kaikki, hän toteaa.
 Kerro omista kokemuksistasi  koiran kanssa metsällä! Näin ystävänpäivänä olisi myös hienoa kuulla, millaista on metsästäjän ja hänen koiransa ystävyys ja yhteistyö parhaimmillaan. Luo  Yle Tunnus  ja osallistu keskusteluun!

Koirat tuovat naisia jahteihin: "Metsästyskoira on ystävä ja paras metsästyskaveri"


Summary: Tutkijat selvittävät raskaana olevien äitien käyttämien SSRI-lääkkeiden vaikutusta.

Turun ylipiston ja New Yorkin Columbian yliopiston yhteistutkimus on saanut 1,5 miljoonan dollarin rahoituksen.
 Rahoituksen myönsi Yhdysvaltain terveysvirasto. Nelivuotisesta rahoituksesta noin puolet ohjautuu Turun yliopiston lastenpsykiatrian tutkimuskeskukseen.
 Tutkijat selvittävät lasten riskiä sairastua masennukseen, kun raskaana olevan äidin masennusta hoidetaan selektiivisillä serotoniinin takaisinoton estäjillä, eli SSRI-masennuslääkkeillä. Lääkitystä käyttää lähes 4 prosenttia odottavista äideistä.
 Lisäksi selvitetään, onko sikiö jossakin raskauden vaiheessa erityisen herkkä SSRI-lääkkeiden vaikutuksille, ja onko masennuslääkkeiden välillä eroja sikiön turvallisuuden kannalta.
 Tutkimukset ovat osoittaneet, että kaikista mielenterveyden häiriöistä nimenomaan masennus on lisääntynyt nuorilla ja nuorilla aikuisilla.

Miten raskaana olevan masennuslääkitys vaikuttaa lapsen masennuksen todennäköisyyteen? Tutkimukselle miljoonarahoitus Turkuun ja Columbiaan


Summary: Rahan keräämiseen Youtubessa pitäisi olla lupa. Sellaista ei kuitenkaan myönnetä, jos tubettaja kerää rahaa itselleen.

Neljän pojan äiti  Jonna-Emilia Mikkonen  sai jokin aika sitten ystävältään puhelun, joka sai hänet järkyttymään.
 – Ystäväni alle 10-vuotias poika oli rikkonut kaverinsa kanssa säästöpossun ja mennyt ostamaan rahoilla kaupasta Googlen Play-lahjakortin. Poika oli lahjoittanut rahat jollekin pelitubettajalle, Mikkonen kertoo.
 Kävi ilmi, että poika oli jo aiemmin laittanut pieniä muutaman euron lahjoituksia kyseiselle tubettajalle. “Palkkioksi” poika sai nimensä hetkeksi ruutuun.
 Lapsi oli ollut sitä mieltä, että tubettajalla on hätä, on pakko auttaa.  Jonna-Emilia Mikkonen
 Mikkoselle asia oli uusi, ja hän kirjoitti tapauksesta  blogiinsa Poikien äidit -verkkosivustolle . Hän jakoi tekstinsä myös Facebookissa ja löysi paljon kohtalotovereita.
 – Eräs äiti kirjoitti, kuinka joku tubettaja oli kertonut olevansa masentunut ja tarvitsevansa rahaa. Lapsi oli ollut sitä mieltä, että tubettajalla on hätä, tätä on pakko auttaa. He osaavat taitavasti vedota lasten tunteisiin, Mikkonen sanoo.
 Huoli on todellinen, sillä suuri osa pelejä striimaavien tubettajien yleisöistä on alaikäisiä.
 "Donaa mulle"
 Pelitubettajat puhuvat “donauksista”. Kun Google-hakuun kirjoittaa “donaaminen pelissä”, esiin pomppaa pitkä lista pelitubettajia. Donaaminen tarkoittaa pelin sisäisten elementtien tai rahan lahjoittamista toisen käyttöön. Osa pelistriimaajista ilmoittaa ottavansa vastaan tai jopa pyytää suoraan "donaamaan" rahaa. Suuri osa heistä on alaikäisiä itsekin, mutta joukossa on myös aikuisia.
 Jonna-Emilia Mikkonen uskoo, että donaus-käsite on monille vanhemmille epäselvä.
 – En ole itse aiemmin kiinnittänyt ilmiöön huomiota, koska olen mieltänyt donaamisen juuri virtuaalirahan tai joidenkin pelimerkkien tai -pisteiden siirtämiseksi toiselle, Mikkonen toteaa.
 Play-lahjakortteja myydään ruokakaupoissa ja kioskeissa. Satu Krautsuk / Yle
 Lasten kannalta ongelmallisia ovat etenkin kaupasta ostettavat fyysiset Play-lahjakortit, sillä lahjakortin voi ostaa vanhempien tietämättä. Netissä tapahtuviin ostoksiin lapsi tarvitsee vanhempansa luottokorttitiedot, joten vanhemmalle menee ostoksesta viesti. Lahjakortteja myydään esimerkiksi ruokakaupoissa ja R-kioskeilla.
 Lahjakortin takana olevan ohjeistuksen mukaan käyttäjän oletetaan oston yhteydessä tietävän, että kortti voi kadota ja sitä voidaan käyttää väärin. Ohjeistuksessa on mainittu myös 13 vuoden ikäraja, mutta käytännössä lahjakortteja sekä myydään että annetaan lahjaksi myös pienemmille lapsille.
 Arvon siirtäminen tubettajan pelitilille onnistuu, kun lapsi raaputtaa lahjakortin koodin esiin ja antaa sen tubettajalle. Summan voi käyttää Play-kaupassa, mutta rahat voi periaatteessa saada myös “ulos” pelitililtä, jos koodin myy eteenpäin jollekin kolmannelle.
 Laitonta vai ei?
 Sosiaalisen median juridiikkaan ja markkinointiin erikoistunut asianajaja  Emilia Lasanen  tunnistaa ilmiön. Hän sanoo, että nuoret tubettajat tuntevat sosiaalista mediaa koskevan lainsäädännön hyvin huonosti.
 – Kyse voi olla puhtaasti tietämättömyydestä, Lasanen toteaa.
 Lain mukaan  vastikkeettoman rahan keräämiseen yleisöön vetoamalla tarvitaan pääsääntöisesti rahankeräyslupa, joka on haettava viranomaiselta. On myös poikkeustilanteita, joissa lupaa ei vaadita. Niissä ihmisjoukon, jolta apua pyydetään, tulee olla kuitenkin pieni.
 – Silloin kyse on esimerkiksi naapuriavusta. Youtubessa vedotaan kuitenkin laajaan yleisöön, jonka vastaanottajajoukko ei oo millään lailla rajattu. Silloin tarvitaan mielestäni rahankeräyslupa, Lasanen toteaa.
 On erittäin vaikeaa ajatella, että nimen mainitseminen olisi vastike.  Emilia Lasanen
 Lasasen mukaan tubettaja ei voi saada rahankeräyslupaa, jos hänen tarkoituksenaan on kerätä rahaa itselleen. Sen sijaan esimerkiksi yhdistykselle tai säätiölle lupa on mahdollista myöntää. Silloinkin rahaa pitää kerätä yleishyödylliseen tarkoitukseen. Aivan yksiselitteinen asia ei kuitenkaan ole.
 – Julkisuudessa on esitetty sellaisiakin väitteitä, että pelistriimauksessa järjestäjän roolin voisi rinnastaa kerjäyksellä elannon hankkimiseen. Tämä on kuitenkin erittäin epävarma tulkinta eikä varmaa ratkaisulinjaa asiasta tällä hetkellä ole.
 Rahaa lahjoittava lapsi saa hetkeksi nimensä ruutuun. Ruutukaappaus Youtubesta
 Tubettajille voi antaa myös  viiden euron kuukausilahjoituksia . Silloin katsoja saa lisäpalveluja kuten emojeita ja sisältöä, joka näkyy vain maksaville katsojille. Hiukan tulkinnanvaraa rahanpyynnöissä jättääkin se, onko kyseessä rahankeräys vai kaupankäynti.
 Rahaa lahjoittava lapsi saa yleensä vastineeksi nimensä ja lahjoitetun summan ruutuun. Jotkut lapset maksavat tubettajille myös päästäkseen pelaamaan heidän kanssaan.
 – Siinä ostetaan tavallaan julkisuutta. On erittäin vaikeaa ajatella, että nimen mainitseminen olisi vastike. Tästä ei kuitenkaan ole mitään tulkintalinjausta.
 Peliala tuomitsee rahankerjuun lapsilta
 Jonna-Emilia Mikkonen on hyvin huolissaan siitä, että lapset ovat tubettajille helppo kohde.
 – Lapset fanittavat heitä. He haluavat miellyttää tubettajia ja olla yhteydessä heihin.
 Lahjakorttien käytön valvonta voikin olla vanhemmille hankalaa.
 – Omatkin lapseni ovat saaneet kaupan Play-lahjakortteja lahjaksi enkä ole seurannut, mihin he ne käyttävät. Olen olettanut, että he ostavat rahoilla jonkin pelin. En tiedä, ostavatko he jonkin pelin sisällä jotain. Periaatteessa hekin ovat voineet antaa rahaa tubettajille.
 Pelifirmat tekevät markkinoinnissaan yhteistyötä tubettajien kanssa. Pelialan kattojärjestön Neogamesin mukaan ongelma syntyy siinä vaiheessa, kun donaamisella vedotaan lapsiin. Neogamesin arvion mukaan ilmiö on olemassa, mutta se ei ole kovin laaja.
 – Pelifirmat eivät halua käyttää markkinoinnissaan tubettajaa, joka kerjää rahaa lapsilta, linjaa Neogamesin johtaja  KooPee Hiltunen .
 Kuluttajansuojalai n mukaan alaikäisille suunnattua tai alaikäiset yleisesti tavoittavaa markkinointia pidetään hyvän tavan vastaisena, jos siinä käytetään hyväksi alaikäisen kokemattomuutta ja hyväuskoisuutta. Asianajaja Emilia Lasanen muistuttaa, että lasten taloudellista päätösvaltaa on myös laissa rajoitettu. Lapset saavat kuitenkin tehdä esimerkiksi pieniä ostoksia.
 – Voidaan miettiä, menevätkö parin euron lahjoitukset sen piiriin. Jonkun tubettajan kuukausimaksulliseen lahjoitusohjelmaan osallistuminen vaatinee kuitenkin jo huoltajan suostumuksen, Lasanen pohtii.
 Lahjakortin arvo siirtyy raaputettavan koodin avulla Play-tilin saldoon. Satu Krautsuk / Yle
 Moni vanhempi hyväksyy
 Jotkut äidit kertovat Facebook-ryhmissä, että omalla lapsella on lupa antaa tubettajille pieniä summia rahaa. Osa blogitekstiin tulleista palautteista on yllättänyt Jonna-Emilia Mikkosen.
 – Osa kirjoitti pilkkaavaan sävyyn, että etkö seuraa lastesi sosiaalisen median käyttöä. Ikävää, jos vanhempia aletaan syyllistää. Ei kukaan voi koko ajan istua vieressä vahtimassa, mitä lapsi tekee.
 Mikkonen on neuvonut omia lapsiaan käyttämään rahansa ennemmin itse kuin lahjoittamaan niitä toiselle. Hän kuitenkin tietää, ettei aikuisen sana välttämättä mene perille.
 – Ystävälläni on taistelu yhä menossa lapsensa kanssa. Poika ei ymmärrä, miksei voisi antaa rahaa tubettajalle.

Tubettajat kerjäävät lapsilta rahaa netissä, ja moni myös maksaa: "Vetoavat taitavasti lasten tunteisiin"


Summary: Suuri journalistipalkinnon voittajat paljastetaan 13. päivä maaliskuuta.

Bonnierin Suuren journalistipalkinnon voittajaehdokkaat on julkistettu. Palkintoja jaetaan neljässä kilpailukategoriassa, joita ovat vuoden juttu, vuoden journalistinen teko, vuoden kirja sekä vuoden journalisti.
 Palkinnon perusteena on merkittävä journalistinen teko edeltäneen vuoden aikana. Jokaisen palkinnon rahallinen arvo on 7 500 euroa.
 Katso kaikki ehdokkaat täällä Kaikki voittajaehdokkaat Suuren journalistipalkinnon sivuilla
 Ylen A-studion toimittaja  Sara Rigatellin  juttu professori  Lauri Törhöseen  kohdistuneista ahdistelusyytöksistä on ehdolla vuoden jutuksi.
 Katso kaikki ehdokkaat täällä Kaikki voittajaehdokkaat Suuren journalistipalkinnon sivuilla
 Yle
 "Luottamuksen saavuttaminen on tärkein ja vaikein juttu"
 Elettiin vuoden 2018 alkua, ja keskustelu seksuaalisesta häirinnästä kävi kuumana. Varsinkin elokuva-alalta kuului huhuja epäasiallisesta käytöksestä.
 Ylen A-studion toimittaja Sara Rigatelli sai tehtäväkseen tarkistaa huhuja. Siitä alkoi intensiivinen parin – kolmen viikon työrupeama, jonka aikana ei työtunteja laskettu ja haastatteluja tehtiin lähes mihin vuorokauden aikaan tahansa.
 – Ei ollut läpihuutojuttu saada jutussa haastateltuja esiintymään nimellään ja kasvoillaan. Kaikessa henkilölähteisiin nojaavassa journalismissa luottamuksen saavuttaminen on tärkein ja vaikein juttu.
 Rigatelli käyttikin paljon aikaa saadakseen haastateltavien luottamuksen. Hän haluaa vielä kerran kiittää kaikkia jutun tekemiseen osallistuneita naisia.
 – Vaatii tosi paljon rohkeutta käydä valta-asemissa olevia ja valtionpalkittuja henkilöitä vastaan. Kannattaa muistaa, että tällaisista asioista avautuvilla henkilöillä ei ole pelkästään voitettavaa.
 Sara Rigatelli koki, että asian arkaluontoisuudesta ja vaikeudesta huolimatta hänellä oli työn alla juttu, joka vaan piti tehdä. Jos vaikeista asioista ei puhuta, mikään ei muutu.
 Rigatelli on tyytyväinen oman ja kollegoiden aiheesta kirjoittamien juttujen aikaansaamiin muutoksiin elokuva-alan työkulttuurissa. Kulttuuriministeri teetti selvityksen alan epäasiallisista käytännöistä ja elokuvasäätiö alkoi kiinnittää huomiota turvalliseen ja häirinnästä vapaaseen työympäristöön.
 – Moni elokuva-alalla työskentelevä nainen kertoi, että alalla on käynnistynyt historiallinen muutos. Ja jos on voinut olla mukana käynnistämässä tällaista muutosta, niin sehän motivoi jatkamaan tätä työtä, jotta maailmasta saataisiin lisää vääryyksiä loppumaan.
 Juttua täydennetään.
 Naiset elokuva-alalla kertovat professori Lauri Törhösen vuosia jatkuneesta ahdistelusta – "Häirinnästä tuli sukupolvikokemus"

Suuri journalistipalkinto -ehdokkaat julki – Ylen Sara Rigatellin juttu seksuaalisesta häirinnästä elokuva-alalla ehdolla vuoden jutuksi


Summary: Ylen Uutis- ja ajankohtaistoiminta alkaa tutkia ja rakentaa välineitä, joiden avulla sinä kansalaisena voisit paremmin ymmärtää, miten sinuun vaikutetaan.

Digitaaliset ympäristöt – saitit, somefiidit, kännykän aloitusruudun ilmoitukset – vaikuttavat ihmisten jokapäiväisiin ajatuksiin, tunteisiin ja jopa päätöksiinkin.
 Mitä ostat? Mitä äänestät? Miten mielipiteesi asioihin muodostuu?
 Nopeasti kehittyvien ja algoritmisesti ohjautuvien digipalvelujen vaikutusta ihmisten käytökseen on yhä vaikeampi hahmottaa. Me kaikki tarvitsemme uusia keinoja digitaalisten vaikutuskeinojen ymmärtämiseksi.
 Uutistalojen perustehtävä on tehdä näkyväksi se kuinka meitä hallitaan.
 Aloitamme Ylen Uutis- ja ajankohtaistoiminnassa projektin, jossa yritämme löytää keinoja miten uusia vallan käytön ja ajatuksiiin vaikuttamisen keinoja voisi tehdä näkyväksi ja ymmärrettävämmäksi meille kaikille. Koska demokratia toimii vain silloin, jos ihmiset ymmärtävät, miten heihin vaikutetaan.
 Meidän ei pidä ”vahtia” itse algoritmeja vaan keskittyä ymmärtämään toimijoita, jotka hyödyntävät ja manipuloivat niitä.
 Kaiken ytimessä on medialukutaidon edistäminen konkreettisin keinoin. Tavoitteenamme ei ole suunnitella ja rakentaa täydellisiä kaiken kattavia ratkaisuja vaan luoda lisää tietoisuutta algoritmeista ja niiden vaikutuksista digitaalisten kokemusten avulla.
 Näin sinuun vaikutetaan algoritmeilla: some, vaalit ja valeuutiset
 Julkisessa keskustelussa esimerkiksi Facebook on ihan syystä saanut kovaa kritiikkiä toiminnastaan. ”Facebookin algoritmistä” on tullut melkein kirosana.
 Teknojättiläisten suosittelualgoritmien ja tekoälysovelluksien vaikutukset ovat edelleen suurimmaksi osaksi  hämärän peitossa .
 Osin sen takia, että algoritmit ja niiden käyttö on liikesalaisuus. Se on somejättien ydinbisnes.
 ”Algoritmi” ei kuitenkaan ole mitään muuta kuin pätkä matemaattista koodia. Niitä algoritmeja hyödyntävät ihan tavalliset ihmiset – niinkuin sinä ja minä.
 Siksi yritämme Yle News Labissa nyt kehittää menetelmiä, jotka auttavat kansalaisia ja toimittajia ymmärtämään paremmin algoritmien vaikutuksia elämäämme. Tuomme työssä yhteen uudet tarinankerronnan muodot, käyttäjäymmärryksen ja koneoppimisen.
 Kyse on kansainvälisen luokan journalistisesta pioneerikokeilusta algoritmisen todellisuutemme avaamiseksi: tarkoituksemme ei ole kirjoittaa perinteisiä juttuja tai laatia tutkimuksia, vaan tulemme rakentamaan erilaisia digitaalisia prototyyppejä, joita voimme kehittää ja kokeilla yhdessä käyttäjien ja mahdollisten yhteistyötahojen kanssa.
 Emme vielä tiedä onnistummeko. Mutta tätä on pakko kokeilla. Koska tällaisesta maailmasta on tullut uusi normaali.
 Tätä alamme rakentaa
 Uutis- ja ajankohtaistoiminnassa on koottu monialainen, palvelumuotoilijoista, koneoppimisasiantuntijoista, tarinankertojista ja palvelukehittäjistä koostuvan tiimin, joka pureutuu konseptien ja prototyypien avulla kolmeen tärkeäksi tunnistettuun pääteemaan:
 Näin sinuun vaikutetaan somessa
 Kokeilemme kuinka voimme tehdä ymmärrettävästi näkyväksi sen mitä somepalvelut saattavat sinusta tietää ja kuinka niiden algoritmit vaikuttavat arkisiin päätöksiin.
 Kohdennettu poliittinen viestintä
 Vaalien lähestyessä testaamme mitkä menetelmät auttaisivat tulevaisuudessa ihmisiä ymmärtämään paremmin algoritmisesti personoitua ja siten henkilökohtaisella tasolla puhuttelevaa poliittista viestintää ja mainontaa.
 Valeuutisten tunnistaminen
 Kartoitamme menetelmiä, joiden avulla voimme tehdä valeuutissoinnista entistä tunnistettavampaa.
 Ajatuksena on, että kun ymmärrys algoritmien käytöstä lisääntyy, ihmiset voivat tehdä entistä sujuvammin itselleen sopivia ja hyödyllisiä päätöksiä esim. siitä, millaisia digipalveluja he käyttävät, millaisin perustein he jakavat somessa leviäviä sisältöjä tai suhtautuvat heille henkilökohtaisesti kohdennettuun mainontaan.
 Ja näin meistä kaikista voi tulla yhä valistuneempia kansalaisia. Ja silloin demokratia toimii.
 Kutsumme projektia Vallan vahtikoira 2020 -projektiksi. Kerromme hankkeen etenemistä - onnistumisistamme ja epäonnistumisistamme –  Yle News Labin blogissa .
 Kirjoittaja on Yle News Labin päällikkö.

Toimittajalta: Miten sinuun vaikutetaan seuraavissa vaaleissa – ja nettikaupassa?


Summary: Verkkokaupan myynti kehittyi hyvin koko vuoden ajan.

Stockmannin oikaistu liiketulos oli loka–joulukuussa 23,5 miljoonaa euroa. Vuotta aiemmin se oli hienoisesti enemmän, 24,2 miljoonaa euroa.
 Konsernin viime vuoden oikaistu liiketulos puolestaan parani 28,4 miljoonaan euroon, kun se toissa vuonna oli 12,3 miljoonaa euroa.
 Parannus johtui Stockmannin mukaan pääosin vaateketju Lindexistä. Stockmannin mukaan Lindex onnistui kasvattamaan markkinaosuuttaan päämarkkinoillaan ja verkkokaupan myynti kehittyi hyvin koko vuoden ajan.

Lindex kohensi Stockmannin tulosta viime vuonna


Summary: Alueiden väliset erot ovat kasvaneet. Parhaiten menestyvät läntisessä Suomessa sijaitsevat seudut.

Tästä on kyse Elinkeinoelämän keskusliitto EK:n joka toinen vuosi tekemä Kuntaranking mittaa Suomen eri alueiden vetovoimaisuutta yritystoiminnan kannalta. Seinäjoen seutu on sijoittunut ykköseksi jo neljä kertaa peräkkäin Vuoden 2019 Kuntarankingin toisena oli Rauman seutu, kolmantena Turun seutu
 Seinäjoen seutu on Suomen paras paikka yrityksille. Tämä käy ilmi Elinkeinoelämän keskusliitto EK:n tekemästä Kuntaranking-selvityksestä.
 Kahden vuoden välein toteutettava Kuntaranking mittaa Suomen eri alueiden vetovoimaisuutta yritystoiminnan kannalta. Tutkimuksessa hyödynnetään aluekohtaisia kuntatalous- ja yrittäjyystilastoja sekä yritysjohtajille suunnattua kyselyä.
 Seinäjoen seutu sijoittui rankingin ykköseksi jo neljättä kertaa. Yritysjohtajien mielipiteet alueesta olivat aikaisempaakin myönteisempiä.
 – Seutu menestyy hyvin tasaisesti kaikilla tutkimuksessa mukana olevilla osa-alueilla, kertoo johtava asiantuntija  Jari Huovinen  EK:sta.
 Seinäjoen vanavedessä kirivät Rauman ja Turun seudut.
 Paula Collin / Yle
 Rauma kovin nousija
 Raudoitteita valmistava Pintos toimii Eurassa ja Rauman Lapissa – seudulla, joka oli Kuntarankingin kakkonen ja kovin nousija. Edellisessä selvityksessä Rauma sijoittui viidenneksi, sitä edellisessä kahdeksanneksi.
 Pintoksen toimitusjohtaja  Tuomas Pere  kertoo, että Rauman seudulla on tehty hyvin paljon töitä sen eteen, että alue olisi yrityksille hyvä paikka. Se näkyy tuloksissa.
 – Täällä on tehty hyvin pitkäjänteistä työtä, kauppakamarit ovat aktiivisia ja on saatu hyvä yhteishenki tänne. Yritysten ja kuntien välillä käydään erittäin hyvää vuoropuhelua, Pere sanoo.
 Teollisuus on mennyt hyvin paljon eteenpäin, joten totta kai se näkyy näissä tilastoissa.   Tuomas Pere
 Raumalla telakka  on tehnyt paluun laivanrakentajien kärkikastiin, ja Euraan on tullut paljon tontteja pk-yrityksille. Raumalla kaupungin rooli on ollut aktiivinen kaavoituksessa. Muun muassa nämä ovat asioita, jotka ovat Kuntarankingin sijoituksen taustalla.
 Lounais-Suomen positiiviset tuuletkin varmasti vaikuttavat, uskoo Pere. Rauman vanavedessä Kuntarankingissa tulee Turun seutu, joka sijoittui kärkikolmikkoon toista kertaa peräkkäin.
 – Muutaman vuoden aikana yritykset ovat saaneet merkittäviä voittoja, on tullut tilauksia. Teollisuus on mennyt hyvin paljon eteenpäin, joten totta kai se näkyy näissä tilastoissa.
 Idän ja lännen erot kasvaneet
 Elinkeinoelämän keskusliitto EK:n tekemästä selvityksestä käy ilmi, että Suomen itä- ja länsipuolten väliset erot näyttävät kasvaneen. Rankingin kymmenen parhaan joukossa on paljon läntisen Suomen seutukuntia. Ne ovat viime vuosien nousukauden selkeitä hyötyjiä.
 – Länsi-Suomen alueet ovat päässeet paremmin kiinni viime vuosien talouskasvuun. Itä-Suomessa on ollut enemmän haastetta tässä suhteessa, Jari Huovinen EK:sta sanoo.
 Saman suuntaista jakoa on ollut nähtävissä myös aikaisemmissa Kuntarankingeissa, mutta nyt jako on selvästi voimakkaampi kuin aikaisemmin.
 – Kuilu on leventynyt. Tietysti on hyvä muistaa, että kun kyse on moniulotteisesta vertailusta, jossa hyödynnetään sekä tilastomuuttujia että yrityskyselyn vastauksia, yksikään seutu ei ole paras tai heikoin kaikilla osa-alueilla. Kaikilta löytyy vahvuuksia ja kehityskohteita, Huovinen sanoo.
 Hän nostaa esimerkiksi Itä-Suomen. Siellä monilla seuduilla on vahvasti alueeseen sitoutuneita yrittäjiä, jotka haluavat olla mukana alueen kehityksessä. Se on seuduille arvokas voimavara.
 Yleissävy kriittinen
 Selvityksen mukaan yritysten näkemykset paikallisesta elinkeinopolitiikasta, sijainnin sopivuudesta, kuntapäätöksenteon yrityslähtöisyydestä ja yleisestä yritysilmapiiristä ovat koko maan tasolla plussan puolella.
 Kaiken kaikkiaan yrityskentässä näkyy kuitenkin kriittisyyttä. Eniten kehitettävää on kuntien yrityspalveluissa sekä julkisen ja yksityisen sektorin välisessä palvelutuotannon työnjaossa.
 – Yleissävy yrityskyselyn puolella on kohtuullisen kriittinen. Paikallisia toimintaympäristöjä arvioidaan kohtuullisen toimiviksi, kuntapäättäjien toiminta on tyydyttävällä tasolla. Paljon on kehitettävää myös niillä seuduilla, jotka menestyvät kyselyssä hyvin, Jari Huovinen sanoo.
 Meillä on työpaikkoja ja hyvää kehitystä, mutta meidän pitäisi uskaltaa kertoa se koko Suomelle.  Tuomas Pere
 Kehitettävää on Rauman seudullakin. Parannettavaa olisi muun muassa liikennejärjestelyissä, jotka ovat etenkin teollisuudessa elintärkeät.
 Pintoksen toimitusjohtaja Tuomas Pere nostaa kaikkein tärkeimmäksi vetovoimaisuuden. Sitä pitäisi lisätä.
 – Rauman seutu on muuttotappioaluetta ja se on iso haaste. Yritysten, kuntien ja kaupunkien pitäisi miettiä, miten saisimme ihmisiä muuttaman tänne. Meillä on työpaikkoja, hyvää kehitystä, hyvä asua ja elää, mutta meidän pitäisi uskaltaa kertoa se koko Suomelle, Pere sanoo.
 Kuntaranking-kyselyyn vastasi joulu–tammikuussa yhteensä 1 134 yritysjohtajaa eri puolilta Suomea. Vastaajat edustavat suomalaisia työnantajayrityksiä, joita on vajaat 85 000.

EK:n selvitys: Seinäjoen seutu on jälleen vetovoimaisin alue yrityksille – Rauman seutu tekee huimaa nousua


Summary: Virve Rissasen idean ansiosta hänen kavereilleen on tiedossa kymmenet mahdolliset treffit.

Tiedottaja ja toimittaja  Virve Rissanen  jutteli maanantaina taas kerran kavereidensa kanssa, miksi ihmisten on niin vaikea tutustua toisiinsa.
 Moni ystävä oli sinkku, eikä tuntunut löytävän kumppania yrityksestä huolimatta.
 – On niin paljon hyviä tyyppejä ja suututtaa, jos omat kaverit ovat tapailleet vääränlaisia tyyppejä. Tulee olo, miksi nämä hyvät tyypit eivät kohtaisi.
 Rissasella on laaja ystäväpiiri. Aikaisemmin hän oli auttanut ihmisiä löytämään ystäviä ja asuntoja.
 – Yhdistelin sosiaalisen median kautta, jos joku etsii asuntoa ja jollain on asunto tarjolla. Tänä syksynä kaverini muutti Hongkongiin asumaan, toinen ystävä asui siellä jo valmiiksi. Yhdistin heidät ja sain kuvan, kun he olivat hengailleet yhdessä. Tällaisesta tulee hyvä mieli, kun saa hyvät ihmiset tapaamaan toisensa.
 Sitten Rissanen keksi, että hänhän voisi yhdistää ihmisiä myös deittailumielessä. Hän päivitti Facebookiin tekstin:
 – Sinkkunainen! Sinkkumies! Ilmoittaudu mulle. Tunnen sikana kivoja tyyppejä ja tuli sellainen olo, että haluaisin auttaa niitä löytämään toisiaan.
 Viestin vastaanotto oli yllätys.
 Tinder on ulkonäkökeskeinen
 31-vuotiaan Virve Rissasen ystäväpiirissä moni oli tuskastunut Tinderiin. Sen ansiosta on ehkä helpompi tavata nykyään kumppaniehdokkaita, mutta moni ei tunne saavan, mitä haluaa.
 – Tinder on niin ulkonäkökeskeinen ja antaa tietynlaisen kuvan ihmisestä. Ihmiset huomaavat, että valikoivat väärin perustein ihmisiä.
 Myös ihmismäärästä voi tulla ahdistus.
 – Ei se sovi kaikille, että pitää valita 200 ihmisestä, jotka tulevat vastaan. Ihmisen mieli ei toimi niin. Silloin ei anna yhdellekään mahdollisuutta oikeasti tutustua.
 Ongelma on yleinen, sillä  Suomessa  yli miljoona ihmistä asuu yksin.
 Kymmenet treffit
 Virve Rissanen laittoi viestin Facebookiin hetken päähänpistosta. Suosio yllätti hänet täysin. Postilaatikko alkoi täyttyä viesteistä.
 Kahdessa päivässä Rissaseen on ottanut yhteyttä 34 tuttavaa.
 – Kymmenet potentiaaliset treffit ovat jo tulossa, hän sanoo.
 Virve Rissasen albumi
 Naisia on enemmän, joten miehet ja naiset voivat tapailla useampia, jos joku ei natsaa.
 Virve Rissanen sai viestejä jopa vanhoilta koulukavereilta, joihin hän ei ole pitänyt yhteyttä.
 – Määrä yllätti. Ja se, että ihmiset uskalsivat kertoa. Vaatii hullua rohkeutta ja luottamusta minuun.
 Määrä kertoo Virve Rissasen mukaan myös siitä, että tarve tutustua on valtava.
 – Tai sitten ihmiset ovat ennakkoluulottomia ja ovat kokeilleet muita väyliä, hän pohtii.
 Suosio yllätti
 Koska kaikki alkoi yhdestä ideasta, Rissanen ei ollut ehtinyt miettiä käytännön asioita.
 – Yhtäkkiä postilaatikko alkoi täyttyä. Miten me nyt nähdään, onko meillä jokin tietty paikka, ihmiset kysyivät. En ollut ajatellut, miten ihmiset tunnistavat toisensa. Sanoin, että laittakaa vaikka jokin kreisi asuste päälle, hän naurahtaa.
 – Tästä on vain kaksi päivää aikaa ja päivätyötkin ovat olemassa. En ole brändännyt asiaa, hän lisää.
 Koska suosio oli yllättävän suurta, sanottakoon myös tämä: Rissanen ei ala järjestää treffejä muille kuin omille kavereilleen.
 Toiset Rissasen tuttavista halusivat ottaa itse yhteyttä mahdolliseen treffikumppaniin. Jotkut halusivat tavata sokkona.
 – Olen lähinnä kysynyt, onko ehdottomia rajauksia. Etsitkö miehiä, naisia vai sekä että tai jos on arvomaailmajuttuja. Minulla on jonkin verran ystäviä kristillisistä piireistä. Siellä jotkut haluavat, että kumppanilla on kristillinen arvomaailma.
 Virve Rissanen ei ala välittää sen enempää tietoa kavereistaan.
 – Idea on, että ihmiset tapaavat ja sitten katsovat. Luottoni on, että kaverini ovat kivoja ihmisiä. Mutta minulla on yli tuhat Facebook-kaveria. En ole kuulustellut jokaista heistä.
 Treffejä jo tällä viikolla
 Osa Virve Rissasen yhteen saattamista ihmisistä tapaa jo tällä viikolla.
 – Pelkään vähän sitä, että toivottavasti ihmiset eivät odota liikaa. Etteivät he odota, että minulla on jokaiselle täydellinen "match", osuma.
 Rissanen uskoo, että on pienempi paine tavata, kun kokeiluun on ilmoittautunut peräti 34 ihmistä.
 – Joku kommentoi, että hän on mukana arvonnassa. Uskon, että tässä koostuu vähemmän painetta yhdelle parille tai henkilölle kuin perinteisissä yhdelle henkilölle järjestetyissä sokkotreffeissä.
 Tommi Parkkinen / Yle
 Osa ilmoittautuneista ei ole Tinderissä ja haluaa nyt kokeilla uudentyyppistä keinoa tutustua.
 Koska Tinderistä on tullut valtavirtaa, kavereiden kautta tutustuminen ei ehkä ole niin yleistä kuin ennen nettideittailua. Rissanen toivoisi, että se yleistyisi.
 – Olisi ihana, jos muutkin alkaisivat tehdä tällaista, miksi tätä voisi sanoa, vaikka kevytparitusta.
 "Sekin olisi voitto"
 Virve Rissanen ei ole itse ollut sokkotreffeillä. Hänellä on Tinderistäkin ihan hyviä kokemuksia.
 – Minulla ei ole totaalisia kauhujuttuja. Olen ollut aika valikoiva. Sellaiseen kyllästyy kuitenkin nopeasti, että selittää uudelle ihmiselle samat lätinät. Onhan se puuduttavaa puuhaa.
 Rissanen ei ole parisuhteessa ja voisi itsekin lähteä treffeille, jos joku kaveri järjestäisi vastaava.
 – Kyllä minä voisin lähteä. Jossain määrin tässä on parempi todennäköisyys viihtyä kuin Tinder-treffeillä. Täysin säkästähän se on kiinni joka tapauksessa. Jos joku on katsonut, että voisin viihtyä jonkun kanssa, se on todennäköisempää kuin jos itse on valinnut Tinderistä pelkän ulkonäön perusteella.
 On vain yksi mutta.
 Virve Rissanen on töissä Suomen Lähetysseuran tiedottajana Afrikassa, Tansaniassa. Hän on vain käymässä Suomessa.
 – Joku kysyi, syötkö itse kuormasta. Sanoin, että jos joku on muuttamassa perässäni Tansaniaan, voin syödä kuormasta, mutta muuten se ei ollut tässä se juttu.
 Mikä se juttu on?
 – Olisi ihanaa, jos edes yhdellä olisi kivaa ja he näkisivät uudestaan. Sekin olisi voitto. Jos on halunnut pysyvää parisuhdetta ja saa sen tätä kautta, se olisi kyllä mahtavaa. Tansaniasta käsin on voi jännittää, mitä pareilleni Suomessa kuuluu, Rissanen sanoo.
 Ihmiset ylittävät itsensä jo, kun uskaltavat tavata toisiaan.
 – En ala kysellä perään. Saavat kertoa jos haluavat, mutta en halua alkaa tiedustella, miten se nyt sitten meni. Nämä ovat kuitenkin herkkiä asioita.
 Lue lisää:
 Kolmikymppiset sinkkumiehet kyllästyivät Tinderiin ja päättivät hakea rakkautta lyhtypylväsilmoituksilla – "Kokeiltiin tätä ja se ainakin toimi"
 "Kun sä oot landelta..." – kolme sinkkua murtaa myyttejä maaseudun poikamiehistä
 Helsinki on pullollaan Katja Onkamon, 28, kaltaisia korkeakoulutettuja sinkkuja: "Puhumme yksinäisyydestä ja eroista"
 Kuhmoisista tuli ylpeästi sinkkutilaston ykkönen – 21-vuotias Arttu Kaunistoinen nauttii vapaudesta: "Ei tässä mitään hätää ole"

Nainen päätti toimia hetken päähänpistosta kavereilleen amorina ja sai idean – postilaatikko täyttyi vastauksista


Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Työministeri Jari Lindström (sin.) oli saattaa Suomen välimiesoikeuteen oikeusministeriaikanaan laittamalla nimensä paperiin, jonka sisältöä hän ei täysin käsittänyt.
 Vastapuolena Suomen valtiolla olisi ollut niin sanottujen Kouri-kauppojen bulvaanina toiminut liikemies Peter Fryckman. Lindström antoi Fryckmanille huhtikuun lopulla 2017 viralliseen muotoon kirjoitetun suostumuksen, että Kouri-kauppojen veroseuraamuksia koskevat erimielisyydet voidaan ratkaista välimiesoikeudessa.
 Liikemies Fryckman toimi Kansallis-Osake-Pankin välikätenä Suomen Yhdyspankin nurkanvaltauksessa 1980-luvun lopulla. Hänen määräysvallassaan olevat yhtiöt nettosivat euroissakin laskettuna miljoonia.
 Fryckman sai tuomion talousrikoksista, ja hänelle mätkäistiin roppakaupalla veroja tekemästään myyntivoitosta. Fryckmanin mukaan veroja perittiin liikaa ja perusteettomasti.
 Oikeus- ja työministerinä toiminut Jari Lindström antoi liikemies Peter Fryckmanille luvan Kouri-kauppojen veroseuraamuksien käsittelyyn Haagin pysyvässä välitystuomioistuimessa huhtikuussa 2017. Tuomioistuimen pääsihteerin tekemässä päätöksessä viitataan ministerin suostumukseen.  Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Lindströmin antaman suostumuksen mukaan välitystuomioistuin olisi saanut luvan käsitellä Fryckmanin tuomioita sekä niihin liittyviä verotus- ja perintätoimia. Fryckmanin avustajana asiassa toimivan, talousrikoksista niin ikään tuomitun oikeustieteen tohtori Kari Uotin mukaan Fryckman olisi vaatinut valtiolta oikeudessa kymmeniä miljoonia euroja.
 Välitystuomioistuimessa ratkotaan tavallisesti valtioiden välisiä kiistoja, mutta se voi ottaa käsiteltäväkseen myös yksityishenkilöiden ja valtioiden välisiä riitoja. Tällöin hakija tarvitsee kuitenkin valtion suostumuksen päästäkseen välimiesmenettelyyn.
 Peter Fryckman Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 "Minulle tuli heikko hetki, että menköön"
 Lindström kertoo STT:lle tehneensä suostumuksen antamisessa virheen ja pitää erehdystään ikävänä ja turhana. Osaansa kuviossa näytteli Lindströmin mukaan perussuomalaisten viestintävastaava Matti Putkonen. He olivat vielä tuohon aikaan samassa puolueessa.
 – Erityisavustajaani painostettiin puoluetoimistolta erittäin paljon tässä asiassa. Aika usein Putkonen tästä puhui, että asialle voisi tehdä jotain. Kun painostus kohdistui avustajaani, niin minulle tuli heikko hetki, että menköön. Tosiaan se oli kyllä virhearviointi, Lindström sanoo STT:lle.
 Ministeri kertoo huonon kuntonsa vaikuttaneen päätöksentekokykyyn. Kahta ministerinsalkkua hoitanut Lindström oli vain reilua kuukautta aiemmin noin viikon kestävällä sairauslomalla työuupumuksen vuoksi. Hän ehti toimia oikeus- ja työministerinä noin kaksi vuotta. Työtaakkaa kevennettiin toukokuussa 2017, josta alkaen Lindström on ollut työministeri.
 – Jos olisin ollut nykyisessä tilanteessa, olisin arvioinut tilanteen eri tavalla. Varmaan kymmenen minuuttia siitä, kun olin sen allekirjoittanut, tulin katumapäälle. Ihan varmasti sillä jatkuvalla kuormalla ja paineella oli tekemistä oman arviointikyvyn kanssa.
 Putkonen tuntee Fryckmanin pitkältä ajalta ja kertoo käyneensä keskustelua asiasta Lindströmin kanssa. Hän sanoo STT:lle, että kysyi aina välillä Lindströmin erityisavustajalta, miten asia etenee. Putkosen mukaan kyse ei ollut Fryckmanin toimeksiannosta, vaan hän luotti Fryckmanin tapausta arvioineisiin asiantuntijoihin ja piti tapauksen mittaamista oikeudessa tärkeänä.
 – En koe, että mitenkään olisin painostanut häntä. En varsinaista keissiä tuntenut paremmin, koska siinä oli korkeita veroasiantuntijoita. Tässähän oli kyse verottajan toimesta Fryckmanin yritykseen. Lähdin perustelemaan, että olisi hyvä että katsottaisiin, mikä oli tämä homma, Putkonen sanoo.
 Putkonen ja Lindström ovat nykyään eri leireissä. Putkonen on perussuomalaisten eduskuntavaaliehdokas ja Lindström kuuluu perussuomalaisista kesäkuussa 2017 irtaantuneeseen siniseen tulevaisuuteen.
 Ulkoministeriö sai suostumuksen peruutettua
 Ulkoministeriössä tehtiin hartiavoimin töitä, jotta ministerin suostumus saatiin peruutettua. Lopulta välitystuomioistuimen pääsihteeri päätti reilut puolitoista vuotta Lindströmin allekirjoittaman suostumuksen jälkeen viime joulun alla, ettei oikeus käsittele juttua.
 Myös Lindström itse osallistui talkoisiin, jotta Suomi välttäisi oikeusprosessin. Hän lähetti välitystuomioistuimen pääsihteerille viime marraskuussa kirjeen, jossa kertoo yrittäneensä monta kertaa perua antamaansa suostumusta ja vakuuttelee, ettei kyse ole virallisesta suostumuksesta. STT sai kirjeen ulkoministeriöstä pyydettyään kaikki juttua koskevat paperit.
 – Allekirjoitukseni siihen saatiin viekkaudella, se oli puoleltani erhe ja kaduin sitä pian allekirjoittamisen jälkeen, kirjeessä lukee.
 Heinäkuussa 2017 Lindströmillä oli kuitenkin toinen ääni kellossa. Hän puolusti STT:lle ja Iltalehdelle antamissaan kommenteissa suostumusta sillä, että piti asiaa poikkeuksellisena. Tuolloin hän kertoi pitävänsä hyvänä sitä, että asia saadaan ratkottua EU-tasolla.
 Lindström kertoo, että sanoi lehdistölle näin, vaikka oli jo tajunnut virheensä. Syynä oli se, että hänen piti perustella toimintaansa itsellensäkin, ja tämä oli "selitys joka jäi päälle".
 – Mutta kun ymmärsin, että tässä on paljon isommasta asiasta kysymys, niin tulin katumapäälle, Lindström sanoo nyt.
 Tuomioistuimelle lähetettyyn vetoomuskirjeeseen on liitetty myös Lindströmin Fryckmanille huhtikuussa 2018 lähettämä sähköposti, jossa hän vetoaa Fryckmaniin, ettei tämä käyttäisi suostumusta.
 – Vetoan, ettei aikanaan allekirjoittamaani kirjettä Haagin vetoomustuomioistuimeen käytettäisi mihinkään. Se oli oman kokemattomuuteni syytä, Lindström kirjoittaa Fryckmanille sähköpostissa.
 Kirjeessään hän perustelee, että ei edes olisi voinut tällaista suostumusta antaa, sillä asiaa ei ollut ratkaistu lain edellyttämässä esittelymenettelyssä. Tätä mieltä oltiin myös ulkoministeriössä.
 "Asian voisi hoitaa siistimmin maksamalla"
 Fryckmanin kanssa yritti neuvotella myös Lindströmin silloinen erityisavustaja Leena Riekkola, joka toimitti alun perin ministerin kirjallisen suostumuksen Fryckmanille. Fryckman ehdotti Riekkolan Lindströmille lähettämän sähköpostin mukaan, että asian voisi hoitaa siistimmin maksamalla Fryckmanille häneltä viety omaisuus takaisin.
 Lindström ei koe, että tämä olisi ollut kiristystä. Hän toteaa, ettei hänellä tietenkään voinut olla valtuuksia mitään maksuja hyväksyä.
 – Kiristys on ehkä aika vahva sana, mutta pidin sitä kyllä aika epämiellyttävänä kaiken kaikkiaan, Lindström sanoo.
 Ministerin suostumus poiki oikeusministeriölle myös muita vastaavia tapauksia, joissa valtiota vaadittiin suostumaan välimiesmenettelyyn. Oikeusministeriö epäsi pyynnöt.
 Yksi hakijoista valitti oikeuskanslerille ministeriön toiminnasta vedoten Fryckmanille annettuun suostumukseen. Hän näki, että hänen olisi yhdenvertaisen kohtelun vuoksi saatava pyytämänsä suostumus.
 Oikeuskansleri Tuomas Pöysti kuitenkin totesi, että Lindström ei antanut suostumustaan säädetyssä esittelymenettelyssä ja päätyi ministeriön kannalle.

Ministeri Lindström oli vähällä viedä valtion miljoonakorvauksiin talousrikolliselle – "Allekirjoitukseni saatiin viekkaudella"


Summary: Sairastumisen taustalla on ulkomaanmatka.

Järvenpäässä on aikuisella todettu tuhkarokko. Tapaus varmistui eilen.
 – Eilen on saatu näytteistä tulokset ja varmistettu tuhkarokkotapaus, joka koskee aikuista henkilöä. Taustalla on ulkomaanmatka, Keski-Uudenmaan sote-kuntayhtymän terveyspalveluiden ja sairaanhoidon avopalveluiden päällikkö  Susanna Pitkänen  kertoo.
 Pitkänen ei osaa kertoa, missä päin tuhkarokkoon sairastunut henkilö on ollut matkalla. Sairastunut on saanut hoitoa ja on tällä hetkellä kotihoidossa.
 Pitkänen kertoo, että sairastunut kuuluu ikäluokkaan, jota ei ole rokotettu tuhkarokkoa vastaan. Suomessa kansalliset tuhkarokkorokotukset on aloitettu vuonna 1975.
 – Tätä nuorempien henkilöiden oletetaan sairastaneen tuhkarokko luonnollisesti ja saaneen vastuskyvyn sitä kautta. Eli meillä on edelleen Suomessa joukko aikuisia ihmisiä, jotka eivät ole saaneet MPR-tuhkarokkorokotteita eivätkä sairastaneet tuhkarokkoa, Pitkänen sanoo.
 Pitkäsen mukaan sairastuneen kanssa lähikontaktissa olleiden henkilöiden kartoitukset ja kontaktoinnit on saatu tehtyä lähes loppuun.
 Keski-Uudenmaan sote-kuntayhtymä Keusote tekee asiassa yhteistyötä HUS infektiotautien vastaavien kanssa.
 Ylen saaman tiedon mukaan tuhkarokolle ovat voineet altistua esimerkiksi ne henkilöt, jotka ovat olleet sunnuntai-iltana koiranäyttelyharjoituksissa JAU Areenalla.
 Talven aikana useita tapauksia ympäri Suomea
 Viime aikoina on tullut ilmi useita tuhkarokkotartuntoja. Alkuvuodesta tuhkarokkoa todettiin aikuisella potilaalla  Espoossa . Kotkalaisessa päiväkodissa taas tuli  tammikuun lopulla ilmi  rokottamattoman lapsen saama tuharokkotartunta.
 Joulun alla puolestaan luotolaislapsen tuhkarokkotartunta aiheutti  mittavia varautumistoimia , sillä altistuneita oli runsaasti ja alueella on paikoittain matala rokotekattavuus. Myös  Tampereella  oli joulukuussa tuhkarokkotapaus, tuolloin sairastuneina oli kolme aikuista.
 Tuhkarokko on poikkeuksellisen tarttuva, huoneilmassa leviävä sairaus. Ensioireita ovat korkea kuume ja hengitystieoireet.
 Jos oireita ilmenee, on syytä ottaa yhteyttä omaan terveyskeskukseen.
 Lisää aiheesta:
 Tuhkarokkotartunnat kolminkertaistuivat Euroopassa viime vuonna – Tauti leviää rajusti Ukrainassa
 Uudenmaan lapsia rokotettu tuhkarokkoa vastaan vähemmän kuin esimerkiksi Lapissa – THL ei tiedä suoraa syytä
 THL varoittaa tuhkarokosta Ruotsin-laivalla – sairastunut matkusti Silja Serenadella
 Aikuisella todettu tuhkarokko Espoossa – tartunta peräisin Aasian-matkalta
 Tuhkarokon rokotekattavuus on nyt 96 % – Paikalliset erot silti huolena
 "Rokotekriittisyys jakaa Suomen itä- ja länsiosiin" – Katso oman alueesi rokotuskattavuus tuhkarokon ja muiden vakavien tautien osalta

Aikuisella on todettu tuhkarokko Järvenpäässä