Summary: Alexi Laihon elämäkerta piirtää värikkään kuvan lahjakkaasta taiteilijasta.

Vuonna 1986 tuolloin seitsemänvuotiaan  Alexi Laihon  käteen pistetään viulu. Pari vuotta aiemmin alkanut pianonsoitto ei oikein ole maistunut ja viulu tuntuu musikaalisen lapsen näkökulmasta huomattavasti kiinnostavammalta vaihtoehdolta. Viulun soittaminen etenee sujuvasti, ja siinä sivussa Laiho suorittaa tutkintoja musiikin teoriasta.
 Ei ole mikään ihme, että Alexi Laiho laitettiin soittotunneille jo esikouluikäisenä ja että suonissa virtaa musikaalista verta. Laihon isä takoi 1960-luvulla Hammond-urkuja The Beggars -yhtyeessä, jonka ohjelmistoon kuului muun muassa The Rolling Stonesin ja The Beatlesin kappaleita. Äiti taas soitti pianoa ja huilua, lauloi kuorossa ja oli jonkin aikaan mukana myös sinfoniaorkesterissa – kunnes väärästä suunnasta tullut vaskipuhaltimen törähdys tuhosi toisesta korvasta kuulon. Niin ikään Laihon sisar  Anna  soitti pianoa viisivuotiaasta lähtien.
 – Kaikesta soittamisesta on hyötyä jollekin toiselle instrumentille. Viulun kohdalla varsinkin vasemman käden toiminnoissa on samaa meininkiä kuin kitarassa, ja veikkaan että tämä auttoi minua helvetin paljon, kun ryhdyin kitaraa soittamaan. Olen myös ollut onnekas: satun olemaan musiikillisesti lahjakas ja minulla on ollut ymmärtävät vanhemmat, Alexi Laiho pohtii.
  Alexi Laiho vuonna 2018 esiintymässä Hyvinkään Rockfestissä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Koskaan ei voi olla tarpeeksi hyvä
 Kukaan ei tiedä, mitä olisi tapahtunut, jos lappilais-pohjalaiseen perheeseen vuonna 1979 syntynyt Markku Uula Aleksi Laiho olisi jatkanut viulunsoiton ja klassisen musiikin parissa, mutta sähkökitarasta hän on ottanut ja saanut irti kaiken mahdollisen.
 Alan julkaisut ovat valinneet hänet vuonna 2009 maailman parhaaksi kitaristiksi ja kaksi vuotta myöhemmin maailman parhaaksi metallikitaristiksi. Lisäksi Laoihoon päässyt kärkisijoille useissa kotimaisissa äänestyksissä ja kerännyt meriittejä myös soittonopeudellaan. Listaa voisi vielä jatkaa usealla eri kunnianosoituksella, maininnalla ja listasijoituksella.
 – Olen sitä mieltä, että koskaan ei voi olla tarpeeksi hyvä. Totta kai tuollaiset tunnustukset ovat palkitsevia, mutta ei kannata ottaa sellaista asennetta, että enää ei tarvitse treenata tai että kukaan ei ole parempi kuin minä. Onhan tässä toisaalta duunia paiskottu, eli tuollaisia juttuja on toki hauska kuulla, Laiho toteaa.
 Laihon ensimmäinen kitaristi-idoli oli Dire Straits -yhtyeen  Mark Knopfler  ja sittemmin kuvioihin astuivat mukaan muun muassa  Steve Vai  ja  Zakk Wylde.  Laihon ja siinä samalla Suomen kansainvälisesti menestyneimpiin metalliyhtyeisiin kuuluvan Children of Bodomin musiikillisten vaikutteiden skaalakin on varsin laaja.
 – Voi kiesus, Laiho pähkäilee.
 – Kaikki mahdollinen glamin ja black metallin, Poisonin ja Darkthronen väliltä voidaan kyllä tässä yhteydessä ottaa huomioon.
 Poisonista Laiho sanoo tulevansa edelleen hyvälle tuulelle ja mainitsee samalla olevansa bläkkismiehiä, mistä kertoo jo parin vuoden mittainen pesti Impaled Nazarenen riveissä. Lisäksi hän vihjaa kuuntelevansa vieläkin silloin tällöin Mozartia ja Beethovenia.
 Kaikki tämä ei voi olla heijastumatta tavalla tai toisella Children of Bodomin musiikkiin, jonka säveltämisestä Laiho vastaa.
 – En ole ikinä jaksanut yrittää etsiä mitään lokeroa Children of Bodomin musiikille, minun mielestäni se on vain pelkkää metallia. Ja se riittää minulle.
 Minulta lähti ääni jo parin keikan jälkeen, enkä pystynyt edes kuiskaamaan.   Alexi Laiho
 Laihon musiikillisesta urasta tekee mielenkiintoisen ja ehkä ristiriitaisenkin se, että vaikka kitaransoiton tekninen taituruus on viety huippuunsa, hän ei ole koskaan opiskellut laulamista tai ottanut laulutunteja. Alkuaikojen kiertueilla tämä vaati veronsa.
 – Minulta lähti ääni jo parin keikan jälkeen, enkä pystynyt edes kuiskaamaan, saati sitten puhumaan. Laulutekniikkani oli vääränlainen : käytin liikaa kurkkua, vaikka olisi pitänyt laulaa vatsasta. Opin oikeanlaisen laulutavan vahingossa. Ääni ei ole alkuaikojen jälkeen enää kiertueilla kadonnut, vaikka olen huutanut jo kahdenkymmenen vuoden ajan helvetin lujaa, melkein joka ilta.
 Children of Bodom esiintymässä Helsingin Circuksessa vuonna 2017.  Jussi Mankkinen / Yle
 Elähtäneitä naisia ja Kallion räkälöitä
 Vaikka Alexi Laihon elämää on leimannut ammatillinen menestys,  Petri Silaksen  kirjoittama tuore  Kitara, kaaos & kontrolli  -elämäkerta maalaa kuvan taiteilijasta, jonka vaiheista ei dramatiikkaa, nopeita käännöksiä tai sysimustia hetkiä ole puuttunut.
 Kirjassa muun muassa kerrotaan, kuinka Laiho joutui 1990-luvun puolivälissä pakenemaan henkensä edestä kotikonnuiltaan Espoon Mankkaalta. Mustasukkaisuusdraaman takia "umpihullut piripäät" latelivat Laiholle tappouhkauksia ja pitelivät veistä tämän kurkulla. Tilanne eskaloitui lopulta niin pahaksi, että maisemia oli pakko vaihtaa.
 Piti valita joko mielisairaala tai psykiatri, ja valitsin jälkimmäisen.  Alexi Laiho
 Täysi-ikäisyyden hujakoilla Laiho löysi itsensä nuhjuisen Kallion nuhjuisimmista kapakoista.
 – Luuhasin tuolloin yhden kaverini nurkissa, mutta aina ei ollut varmaa, mistä löytyisi yösija. Menin Kallion pahimpiin räkälöihin ja suuntasin siellä elämää nähneiden ja elähtäneiden keski-ikäisten rouvien pöytiin. Olin sitten heidän seuralaisenaan bissepalkalla. Tämä niin sanottu mieshuorausvaihe oli tosin aikaa, jolloin kävimme treeneissä ja tein musiikkia, joten kyse oli lähinnä iltaisin tapahtuneesta aktiviteetista ja ilmaisesta bissestä, ei suinkaan täyspäiväisestä dokaamisesta. Olihan se mielenkiintoinen elämänvaihe.
 Alexi Laiho Jussi Mankkinen / Yle
 Samoihin aikoihin Laiho oli ahdistunut ja vihainen, viilteli itseään ja sai lopulta lähetteen psykiatrille.
 – Piti valita joko mielisairaala tai psykiatri, ja valitsin jälkimmäisen. Kävin keskustelemassa kerran viikossa vuoden ajan, ja kyllä siitä apua oli. Pääsin ainakin sen verran jaloilleni, että tuli sellainen fiilis, etten halua kokea tällaista tunnetta enää koskaan. En tiedä, monilla teineillä voi olla tällaisia tuntemuksia, eikä niihin koskaan löydetä varsinaista syytä.
 Vihasta ja vihaamisesta Laiho ei ole päässyt eroon – eikä ole välittänytkään: viha kun voi toimia polttomoottorina myös luovuudelle.
 – Olen ja en ole vihainen persoona. Totta kai kaikki ihmiset suutahtavat välillä, mutta minulla on sellaista ylimääräistä vihaa ja ehkä myös ylimääräinen pimeä puoli. Se mistä se tulee – siis helvetti kun itsekin tietäisi! Kaiken vihan ja kiukun pystyn kuitenkin purkamaan musiikkiin.
 Vihasta puheenollen, Children of Bodomin dramaattisimpiin vaiheisiin kuuluu vuosi 2015, jolloin yhtyeen pitkäaikainen kitaristi  Roope Latvala  sai yhtyeestä kenkää. Latvalan tarina kerrottiin Ylen  artikkelissa , joka puhuttiin muun muassa selkäänpuukottamisesta.
 Elämäkerrassaan Alexi Laiho kertoo tapahtuneesta oman versionsa. Laihon mukaan Latvala ei esimerkiksi saapunut viikkoon Children of Bodomin uuden levyn äänityksiin. Ja kun hän lopulta ilmestyi paikalle, soitto ei sujunut kuten olisi pitänyt.
 – Oli vaihe, jolloin olisin ottanut Latvalan bändiin takaisin, mutta sen verran se on jauhanut paskaa meistä ja varsinkin minusta, että en enää. Se oli siinä.
 Alexi Laiho Jussi Mankkinen / Yle
 Shotteja ja verisiä oksennuksia
 Kitara, kaaos & kontrolli  -kirjassa käsitellään Laihon vauhdikasta elämää varsin avoimesti. Poikuus katosi 13-vuotiaana heti yläasteelle siirtymisen jälkeen. Vuotta vanhempi tyttöystävä oli paitsi hauskaa seuraa, myös "ehtinyt jo harrastaa kaikenlaista".
 Samoihin aikoihin kuvioihin tuli mukaan kaljoittelu, joka kasvoi Laihon kohdalla myöhemmin megalomaanisiin mittasuhteisiin. Holtiton viinan kittaaminen nivoutui oleelliseksi ja normaaliksi osaksi kiertue-elämää.
 – Aina aamulla kun heräsin, piti ottaa pari shottia, jotta sai tärinän loppumaan. Päivän mittaan nappasin välillä bissen, välillä shotin. Kyse ei ollut kännäämisestä, mutta niin sanottu normaalitilani vaati tiettyä päivittäistä alkoholimäärää. Tällainen elämäntapa ei tuntunut mitenkään kummalliselta tai oudolta, koska sitä noudatettiin ympärilläni jatkuvasti.
 Lähes joka ilta oksensin verta, ennen kuin astuin lavalle.  Alexi Laiho
 Raja tuli vastaan vuonna 2012, jolloin jo aiemmin vatsahaavoista kärsinyt Laiho passitettiin sairaalaan ja Children of Bodomin keikkoja jouduttiin perumaan.
 – Siinä alkoivat silmät avautua, että ei helvetti, tämä tällainen ei ole oikein. Lähes joka ilta oksensin verta ennen kuin astuin lavalle. Keikan jälkeen piti ottaa vodkaa – olihan se synkkää. Päätin että nyt tämä saa loppua, en jaksa tätä enää. Kivoin kännikokemus oli varmaan sellainen, josta en muista mitään.
 Nykyisin Laiho käyttää alkoholia maltillisesti.
 – Kiertueilla en juo alkoholia enää ollenkaan. Kiertueiden ulkopuolella saatan käydä baarissa ja vetää kännit kavereiden kanssa, mutta minkäänlaisia dokausputkia en enää harrasta.
 Alexi Laiho Jussi Mankkinen / Yle
 Alamaailman jumalien ja jumalattarien huomassa
 Children of Bodomin tänä vuonna ilmestyneen uuden levyn nimi on  Hexed , mikä viittaa Alexi Laihon kiinnostuksen kohteisiin. Laiho on kauhufani, ja esimerkiksi yhtyeen tuore  Platitudes and Barren Words  -video on kuvastoltaan silkkaa horroria.
 – Tunnen viehtymystä noituuteen ja alamaailman jumaliin ja jumalattariin, mutta en ole mikään satanisti tai mikään muukaan isti. Olen aina kokenut tuollaisen maailman hyvin mielenkiintoiseksi, Laiho toteaa.
 Mutta joutuuko ihminen sitten jossakin vaiheessa kohtaamaan nuo alamaailman jumalat ja jumalattaret?
 – Ensimmäisenä tulee mieleen, että kuoleman jälkeen ei seuraa mitään. Toisaalta haluaisin kyllä ajatella, että sitä syntyy uudestaan jossakin toisessa formaatissa. Syynä tähän on se, että tuollainen on paljon viihdyttävämpää kuin ei mitään -juttu, se olisi jotenkin tylsää.
 Alexi Laiho on kierrellyt manteretta jos toistakin ja asunut Kaliforniassa sekä Australiassa. Suomi hänestä ei kuitenkaan lähde pois kulumallakaan: Laiholla esimerkiksi on Suomen leijona -tatuointi, jolla hän haluaa kunnioittaa isovanhempiaan ja kokonaisen sukupolven ponnistuksia.
 – Tavallaan olen isänmaallinen henkilö. Koska olen asunut niin paljon muualla, Suomi ei välttämättä maana ole minulle tärkeä juttu, mutta suomalaisuus on. Ja suomalaisuudella tarkoitan sitä, että ollaan itsepäisiä ja mennään läpi harmaan kiven. Ärsyttää käyttää tätä sanaa, mutta sisustahan tässä on kyse.

Viinaa, vihaa ja "mieshuoraamista Kallion räkälöissä": uusi elämäkerta paljastaa hevilegenda Alexi Laihon rajun elämän


Summary: Lentokielto on seurausta koneturmasta Etiopiassa.

Yhdysvaltain viranomaiset aikovat asettaa Boeing 737 Max -koneen 8- ja 9-mallit lentokieltoon.
 Asiasta kertoi presidentti Donald Trump. Hänen mukaansa päätös tehdään hätätilamääräyksellä.
 Trumpin kertoi tiedotustilaisuudessaan, että viranomaisiin kohdistuu valtava poliittinen paine. Hän sanoi kuitenkin pitävänsä Boeingia erinomaisena yhtiönä.
 Lentokielto johtuu viime viikolla tapahtuneesta Ethiopian Airlinesin Boeing 737 MAX 8 -koneen tuhosta, jossa kuoli yli 150 ihmistä.
 Monet maat ovat jo asettaneet koneet lentokieltoon, kunnes turman syy saadaan selville. Koneen mustat laatikot lähetetään tutkittaviksi Ranskaan.
 Etiopian turmakonetyyppi hyllytetty jo useissa maissa – USA vaatii päivitystä koneen ohjelmistoihin
 Uutista korjattu 13.3. klo 22.20. Mustat laatikot lähetetään tutkittaviksi Ranskaan, ei Saksaan.

Trump: Yhdysvallat asettaa Boeing 737 MAX -koneille lentokieltoja


Summary: Nuorten osuus eduskuntavaalien ehdokkaista näyttää jäävän entistäkin pienemmäksi. Ehdokkaiden keski-ikä on jo 46 vuotta.

Rahan ei pitäisi suomalaisessa demokratiassa määrätä menestystä, mutta ainakin nuorten ehdokkaiden mukaan juuri se romuttaa monen vaalihaaveet.
 – Aivan varmasti. Monelle, joka lähtee ensimmäistä kertaa ehdolle, raha ratkaisee, sanoo empimättä  Elisa Gebhard , 25-vuotias SDP:n ehdokas.
 Hänen vaalibudjettinsa on 12 000 euroa.
 Kokoomuksen 20-vuotias ehdokas  Matias Pajula  varautuu vaalikentille 20 000 euron budjetilla. Myös hän uskoo, että vaalibudjettien koot karsivat monen nuoren ehdokkaan pois kisasta.
 – Ehdokkaaksi lähteminen on tosi kallista, hän sanoo.
 SDP:n ehdokas Elisa Gebhard. Terhi Liimu / Yle
 Mutta raha ei ole hänen mukaansa ainoa syy, joka johtaa nuorten ehdokkaiden hupenemiseen.
 – Ehdokkuus leimaa. Loppuelämän ajan kun sinua googlataan, näkyy että olet ollut vaaleissa ehdolla ja olet tietyn puolueen asioihin sitoutunut.
 Nuoria vähemmän, naisia enemmän
 Ylen huomenna julkaistavan vaalikoneen taustatiedot kertovat, että ehdokkaista on nuoria enää kolmetoista prosenttia. Se on kaksi prosenttiyksikköä vähemmän edellisiin eduskuntavaaleihin verrattuna.
 Kokoomuksen ehdokas Matias Pajula. Terhi Liimu / Yle
 Naisten osuus ehdokkaista on sen sijaan kivunnut jo 42 prosenttiin. Vielä vuoden 2015 vaaleissa naisehdokkaita oli 39 prosenttia.
 Ehdokkaiden keski-ikä on jälleen yhden vuoden lähempänä viittäkymppiä. Keskimäärin ehdokas on nyt 46-vuoias.
 Neljän vuoden muutos
 Entä mitä on tapahtunut kannattusmittauksen perusteella kuuden suurimman puolueen ehdokkaille vaalikauden aikana?
 Antti Parviala / Yle
 SDP:llä naisten osuus on noussut puoleen ja vihreillä yli 60 prosenttiin. Nykyisillä perussuomalaisilla se on puolestaan laskenut alle 30 prosenttiin.
 Antti Parviala / Yle
 Antti Parviala / Yle
 Keskustalla nuorten osuus on noussut neljä prosenttiyksikköä. Vasemmistoliitolla nuorten osuus on puolestaan laskenut viisi prosenttiyksikköä.
 "Vaikuttamisesta tehty mörkö"
 Mutta mikä nuorten ehdokkaiden mukaan selittää heidän osuutensa hiipumista? Raha ei ole ainoa syy.
 – Puoluehommat on ylipäätään vähän vanhempien ihmisten touhuja. Politiikka voidaan nuorten ihmisten keskuudessa mieltää tosi vaikeaksi, pohtii 23-vuotias perussuomalaisten ehdokas  Liina Veronica Isto
 Myös vihreän 20 vuotiaan  Alina Heywoodin  mukaan ehdolle asettumista rajoittavat asenteet.
 Vihreiden ehdokas Alina Heywood. Kimmo Gustafsson / Yle
 – Vaikuttamisesta tehdään mörkö ja tavallaan maalataan nuorille kuvaa, että vaikuttaminen on vaikeaa ja että sitä ei kannata tehdä.
 Vihapuhe
 Myös erilaiset häirikköilmiöt vähentävät politiikan houkuttelevuutta. Erityisesti moni naisehdokas pitääkin puhelinnumeronsa salassa, vaikka yleensä ehdokkaat pyrkivät olemaan alati mahdollisten äänestäjien tavoitettavissa.
 – Vihapuhe kaventaa sananvapautta tosi paljon, ei kukaan ehdokas saisi joutua pelkäämää sitä, millaista vihaa sieltä tulee vaikka sosiaalisen median kautta, sanoo Gebhard.
 Myös Pajula näkee suuren periaatteelisen ongelman siinä, että nuoria asettuu ehdokkaaksi yhä niukemmin.
 – Jos mietitään edustuksellista demokratiaa, niin meillä pitäisi olla edustusta jokaisesta ihmisryhmästä, myös nuorista ja opiskelijoista. On aika huono juttu, jos on ehdokkaaksi päästäkseen on pitänyt päästä tiettyyn taloudellisen asemaan.
 Eduskuntaan päässeiden vaalibudjetit ovat olleet  keskimäärin 38-tuhatta  euroa. Se on vaikkapa opiskelijalle paljon. Tai liian paljon.
 Ehdokasmaksuihin nuorten ale
 Gebhardin mukaan vaikuttaa siltä, että puolueet eivät kiinnitä asiaan riittävää huomiota.
 – Nykyään puolueet katsovat tarkasti että sukupuolet ovat edustettuna tasaisesti, mutta sukupolvien osalta on parantamisen varaa.
 Mutta nuorilla ehdokkailla on tarjolla myös lääke siihen, jos puolueet haluavat listoilleen monipuolisuutta ja nuoria ehdokkaita: Puolueelle kerättäviin, satojen tai lähes tuhannen euron ehdokasmaksuihin sopisi muotoilla nuorisoalennus.
 Lisäys 13.3. klo 21.53 Lisätty ehdokkaista kertova grafiikka.

Nuoret vaaliehdokkaat vähenivät entisestään: "Vaikuttamisesta tehdään mörkö ja raha ratkaisee..."


Summary: Ääniero oli erittäin niukka.

Britannian parlamentti on niukasti torjunut mahdollisuuden, että maa eroaisi Euroopan unionista ilman sopimusta.
 Äänet jakautuivat 312 – 308 sopimuksettoman eron estämisen puolesta.
 Ehdotuksen oli tehnyt konservatiivien kansanedustaja  Caroline Spelman . Hänen ehdotuksensa mukaan parlamentti estää sopimuksettoman eron kaikissa olosuhteissa.
 Käytännössä määräys on epäselvä, koska Britannia on joka tapauksessa eroamassa EU:sta 29.3. Sillä ei ole nyt suunnitelmaa, miten ero toteutettaisiin, sillä parlamentti torjui pääministeri  Theresa Mayn  EU:n kanssa neuvotteleman erosopimuksen maanantaina.
 Parlamentti äänesti myös niinsanotusta Malthousen kompromissista, jonka mukaan EU-eropäivää lykättäisiin 22. toukokuuta saakka. Tarkoituksena oli, että hallitukselle annettaisiin aikaa neuvotella hallittu ero. Ehdotus kaatui äänin 164 – 374.
 Sopimuksettoman eron vaihtoehto torjuttiin vielä toisessa äänestyksessä, jossa äänet jakautuivat entistäkin selvemmin, eli 321 – 278. Uusi äänestys tarvittiin, koska äänestys Spelmanin esityksestä oli vain neuvoa-antava.
 Britannian parlamentti äänestää huomenna torstaina, yrittääkö maa hakea lykkäystä EU-eroonsa. Lykkäys edellyttää EU:n hyväksyntää.
 Brittiparlamentti torjui sopimuksettoman EU-eron

Britannian parlamentti torjui sopimuksettoman brexitin


Summary: Helsingin valtuusto keskusteli keskiviikkona sotesta. Kuntapohjainen malli olisi valtuutetuille mieleen.

Koska sotesta ei enää keskustella eduskunnassa, päätti Helsinki, että aiheesta keskustellaan Helsingissä.
 Helsingin valtuuston keskiviikkoinen kyselytunti oli täynnä helpottuneita valtuutettuja. Heidän ääntään oli kuultu: Juha Sipilän johtaman hallituksen sote-uudistus kaatui viime perjantaina. Samalla  kaatui myös hallitus .
 Helsinki ja muut pääkaupunkiseudun kunnat olivat jo pitkään ajaneet soten kaatumista ennen kuin se oikeasti kaatui.
 Nyt Helsingin valtuustossa oli ilmassa pientä riemua. Samalla katsottiin jo tulevaan.
 Vapaavuori vastasi valtuutetuille
 Helsingin valtuutetut tankkasivat keskiviikkona pormestari  Jan Vapaavuorelta  (kok.) miten Helsinki lähtee edistämään uutta sote-uudistusta niin, että se ottaa suurten kaupunkien erityispiirteet huomioon.
 Jan Vapaavuori toisteli paljon samaa, mitä hän oli sanonut jo kuuden suurimman kaupungin johtajien kanssa.
 Maanantaina  kuuden suurimman kaupungin johtajat sopivat yhteisistä sote-linjauksistaan  tulevaa hallitusta varten. Kaupunkien tavoitteena on, että sote-uudistusta jatkettaisiin kuntapohjaisesti, hallitusti ja vaiheittain sekä alueelliset lähtökohdat huomioiden.
 Pormestari Jan Vapaavuoren mukaan tulevassa sotessa tärkeintä olisi keskittyä vain sosiaali- ja terveyspalveluiden uudistamiseen. Maakuntamallit voi unohtaa.
 Vapaavuoren mukaan uusi sote määrittelisi lainsäädännöllä terveydenhoitoalueiden väestöpohjia sekä sen millaista hoitoa noilla aluille pitäisi saada.
 – Myös Helsingin kaupungin sisällä pitäisi pitää huolta näistä valtakunnallisista kriteereistä, Vapaavuori huomautti.
 Ei erillisratkaisua
 Kuntapohjaisella mallilla Helsinki ei Vapaavuoren mukaan tarvitsisi mitään omaa erillisratkaisua.
 – Päästäisiin heti liikkeelle. Sellainen malli olisi joustava. Siihen voitaisiin tehdä joustoa ja muutoksia helposti, Vapaavuori kuvaili ajatuksiaan valtuustolle.
 Helsingin valtuusto tuntui olevan hellyttävän yksimielinen kuntapohjaisesta sote-mallista. Vain vihreiden  Osmo Soininvaara  huomautti, että erikoissairaanhoito ei hänen mielestään voi perustua kuntapohjalle.
 Sipilää ei uskottu
 Helsingin valtuutetut olivat huomanneet myös Keskustan  Juha Sipilän  ulostulon, jossa hän nyt myönsi, että Helsinki voisi saada Keskustan sote-mallissa oman erillisratkaisunsa.
 SDP:n  Eveliina Heinäluoma  (SDP) sanoi epäilevänsä Sipilää.
 – En usko, että helsinkiläiset lankeavat tähän lankaan. Uskon, että tämä on vaalisumutusta, Heinäluoma sanoi.
 Pormestari Jan Vapaavuori taas oli maltillisempi.
 – Ehkä hän on herännyt huomaamaan pääkaupunkiseudun erikoisaseman.
 Vapaavuori myös vakuutti valtuutetuille, että lähimpien viikkojen agendalla Helsingillä on se, että kaupunki vaikuttaa seuraavan hallituksen sote-linjaukseen.
 Lue myös:
 Suomen kuusi suurinta kaupunkia sopivat sote-linjauksistaan
 Helsingin pormestari Jan Vapaavuori helpottui soten kaatumisesta: "Saatiin vihdoin piste tälle onnettomalle harjoitukselle"
 Apua, hallitus kaatui, sote kaatui! Vaikuttaako se minun elämääni? Kokosimme vastaukset kahdeksaan kysymykseen
 Sote kaatui, mitä seuraavaksi? Tässä 5 avainkohtaa työstä, joka jatkuu kaikesta huolimatta
 Soten projektijohtaja Päivi Nerg: 200 miljoonaa euroa valmistelurahaa ei mennyt hukkaan
 Kiuru: Sote-uudistusta pitää edistää ilman laajoja maakunta- ja markkinamalleja

Pormestari Vapaavuori iloitsi, että Sipilä heräsi Helsingin tilanteeseen – pääkaupunki odottaa nyt kuntapohjaista Sotea


Summary: Raide-Jokerin kustannukset ovat nousseet 93 miljoonaa euroa alkuperäisestä. Espoo otti hankkeessa aikalisän.

Pääkaupunkiseudun halki suunniteltu pikaraitiotie Raide-Jokeri otti askeleen kohti toteutumistaan, kun Helsingin kaupunginvaltuusto hyväksyi hankkeen kohonneen hintalapun kokouksessaan keskiviikkoiltana.
 Tammikuussa kerrottiin , että Raide-Jokerin kustannukset olivat nousseet 93 miljoonaa huhtikuun 2015 hintatasossa. Tuolloin tavoitteena oli, että rakentaminen voitaisiin aloittaa kesäkuussa 2019.
 Pikaraitiotietä varten rakennettavat suuret sillat tulevat Lahdenväylän, Turunväylän, Kehä I:n ja Vantaanjoen yli. Lisäksi Pajamäkeen louhitaan radalle täysin uusi kalliotunneli. Yle Uutisgrafiikka
 Pikaraitiotien kokonaiskustannusarvio on yhteensä 386 miljoonaa euroa. Helsingin kaupungin osuus kustannuksista on 209 miljoonaa euroa.
 Espoo ilmoitti aiemmin tässä kuussa, että se  palauttaa Raide-Jokerin tarkennetun hankesuunnitelman uudelleen valmisteltavaksi .
 Keskiviikon kokouksessa Helsingin kaupunginvaltuusto hyväksyi samalla Raide-Jokerin varikon hankesuunnitelman, jonka kokonaishinnaksi arvioidaan lähes 70 miljoonaa euroa. Varikkoa suunnitellaan Helsingin Roihupeltoon.
 Lue lisää:
 Espoo haluaa aikalisän Raide-Jokerissa – uhkaako miljoonahanke nyt viivästyä? "Ei tämä aikataulua ainakaan nopeuta"
 Tässäkö uusi länsimetro, pohtivat poliitikot – Raide-Jokerin hinta pullistui kymmenillä miljoonilla jo ennen rakentamisen aloittamista
 Raide-Jokerin liikennöinti voisi alkaa kesäkuussa 2024 – Hinta hyppäsi 90 miljoonalla ylöspäin

Raide-Jokeri nytkähti eteenpäin: Helsingin kaupunki hyväksyi korkeammaksi karanneen hintalapun


Summary: Uusi raportti maapallon tilasta antaa synkän, mutta ei lohduttoman kuvan.

YK on julkaissut uuden raportin maapallon tilasta ympäristön ja luonnon näkökulmasta.
 Uusi  Global Environment Outlook  on järjestyksessään kuudes. Sitä laatimassa on ollut 250 arvostettua tutkijaa 70 maasta.
 Raportti antaa maapallon tilasta erittäin huolestuttavan kuvan. Maapallon tilaa rasittavat ilmastonmuutos, västönkasvu, joka ylittää pian kymmenen miljardin rajan, eliölajien laajamittainen sukupuutto, maaperän laadun heikkeneminen, ilmansaasteet sekä muovijätteen, myrkyllisten aineiden ja hormoneja muuttavien kemikaalien päätyminen vesistöihin.
 Ihmisen aiheuttamat mullistukset ovat muuttaneet maapallon epäterveelliseksi paikaksi elää, ja erilaisten ekosysteemin häiriöiden kietoutuminen yhteen pahentavat tilannetta entisestään.
 Tutkijat kiinnittävät erityisesti huomiota siihen, että saasteet ja ihmisen aiheuttamat luonnontuhot aiheuttavat jo joka neljännen ennenaikaisen kuolemantapauksen.
 Tutkijat luettelevat monia tekijöitä, joita ihmiskunnan on saatava nopeasti kuntoon, sillä ihmiskunnan nopea kasvu voi muussa tapauksessa johtaa rajuihin seuraamuksiin.
 Raportissa on ryhmitelty pahimmat ongelmaryhmät. Ne ovat ilmaston lämpeneminen, eliölajien katoaminen, ilman ja veden saasteet, antibioottiresistentit bakteerit sekä maaperän kunnon heikkeneminen ja metsien tuhoutuminen.
 Toivoa on
 YK:n raportti ei ole täysin toivoton. Tutkijoiden mukaan ihmisillä on hallussaan tieto, teknologia ja rahat, joiden avulla kehitys saataisiin kestävälle uralle.
 Se, mikä puuttuu, on riittävä tuki yrityksiltä, poliittisilta päättäjiltä ja myös kansalta.
 Tutkijat huomauttavat, että väkimäärän kasvaessa maapallon on kyettävä lisäämään ruuantuotantoa, mutta ei suinkaan väkimäärän kasvun suhteessa.
 Tällä hetkellä kolmasosa tuotetusta ruuasta päätyy hävikkiin, ja hävikistä yli puolet tapahtuu teollisuusmaissa.
 Raportin mukaan kasvava kaupungistuminen on haaste, mutta se tuo mukanaan myös mahdollisuuksia parantaa ihmisten hyvinvointia samalla kun ihmisen ympäristölle aiheuttama haitta pienenee.
 Toisaalta järkevät investoinnit maaseudulle vähentävät maaseudun asukkaiden tarvetta lähteä pois asuinseuduiltaan.
 Tutkijat kannustavat poliitikkoja suuntamaan katseensa kokonaisiin järjestelmiin, kuten energian- ja ruuantuotantoon sekä jätehuoltoon.

YK: Saasteet ja luonnon tuhoutuminen aiheuttavat miljoonia kuolemantapauksia


Summary: Vaikka Britannian parlamentti torjui sopimuksettoman EU-eron, mikään ei ole silti varmaa paitsi epävarmuus kirjoittaa Ylen toimittaja Pasi Myöhänen Lontoosta.

Britannian parlamentti muistuttaa tätä nykyä kiukustunutta lasta, joka on heittäytynyt lattialle eikä mikään maanittelu kelpaa. Se on nyt sanonut ei pääministeri  Theresa Mayn  erosopimukselle ja sopimuksettomalle erolle.
 Ongelma on se, että Mayn diili tai sopimukseton ero olivat ainoat pöydällä olleet brexit-vaihtoehdot.
 Nyt täytyisi löytää uusia ratkaisuja pikavauhdilla, sillä Britannian EU-eropäivän odottaa jo kahden viikon päässä.
 Britannian valtiovarainministeri  Philip Hammond  patisti eilen kansanedustajia brexit -umpisolmun avaamisen “puoluerajat ylittävällä yhteistyöllä”. Tämä voidaan tulkita näpäytykseksi pääministeri Theresa Maylle, joka on pitänyt kynsin ja hampain kiinni omasta EU-eromallistaan.
 Yksi vaihtoehto, joka parlamentille voisi kelvata olisi Theresa Mayn EU-eromallia “pehmeämpi” brexit. Siinä Britannia säilyttäisi läheiset Norjan mallia muistuttavat suhteet Eurooppaan.
 Theresa May ei ole tällaiseen valmis, sillä se voisi johtaa kovan linjan EU-eromielisten joukkopakoon konservatiivipuolueesta. Hän ei halua jäädä historiaan puolueensa särkeneeksi johtajaksi.
 Vaihtoehdoksi jää se, että parlamentin alahuone riistää EU-eroprosessin aloitteen hallituksen käsistä. Lähiaikoina jännitetään pystyykö parlamentti siihen.
 Jos selvää tukea erilaiselle EU-erolle tai esimerkiksi uudelle kansanäänestykselle EU-jäsenyydestä ei löydy voi Theresa May yrittää herätellä jo kahteen kertaan kuopatun eromallinsa henkiin.
 Brexitin jatkoajasta ei ole takeita
 Britanniassa supermarketketju Morrisons kertoi eilen, että kansalaiset ovat alkaneet hamstraamaan tiettyjä tuotteita kun WC-paperia ja kipulääkkeitä sopimuksettoman eron varalta.
 Aiemmin tämä olisi tuntunut hölmöläisen hommalta, mutta tätä nykyä Britanniassa asuvan kannattaisi kenties napata kauppareissulta pari ylimääräistä säilyketölkkiä mukaan.
 Huolimatta parlamentin keskiviikkona tekemästä päätöksestä tahdosta, eroprosessi on käynnistetty ja taloudellisesti tuhoisa sopimukseton ero on oletusvaihtoehto. Se toteutuu jos muuta ei keksitä.
 Ei Britanniassa nyt nälänhätää tarvitse pelätä, mutta tietyistä tuontiherkuista ainakin voisi tulla sopimuksettoman eron myötä pulaa. Aivan tavallisen tonnikalapurkinkin hinnan lasketaan sopimuksettoman eron myötä nousevan neljänneksellä.
 Brexitin lykkääminen näyttää nyt todennäköiseltä vaihtoehdolta, mutta lisäajan toteutuminen ei ole kirkossa kuulutettua.
 Torstaina parlamentin täytyy äänestää EU-eron lykkäämisen puolesta ja sellaiseen täytyy saada lopulta lupa EU:lta. Muuten Britannia on ulkona ilman sopimusta maaliskuun 29. päivän iltana.

Analyysi: Hamstraaminen ei ole enää hölmöläisen hommaa Britanniassa - sopimukseton ero lähestyy uhkaavasti parlamentin tahdosta huolimatta


Summary: Umpirakastunut pariskunta vahvistaa parisuhdettaan joka päivä rakkausrituaaleilla.

Jutta  ja  Juha Larm  ovat monille kasvoina tuttuja, mutta nimi saattaa kohottaa monen kulmakarvat - keitä he ovat?  Gustafsberginä  tunnettu hyvinvointiyrittäjä Jutta ja  Suomen Bachelorista  ison yleisön tietoisuuteen ponnahtanut  Juha Rouvinen  vaihtoivat yhteiseen sukunimeen hiljattain.
 Monista vaihtoehdoista valikoitui Juhan äidin nimi Larm.
 – Jutan ex-mies  Harri  sanoi, että mahtuisin hyvin myös Gustafsbergien klaaniin. Sen arvelin kuitenkin menevän hieman liian pitkälle, virnistää Juha.
 – Isäni sanoi, että älä hyvä tyttö vaihda Gustafsbergiä miksikään, mutta päätin vaihtaa. Lupasin tosin isälle, että enää en vaihda, vaan Larm on ja pysyy, nauraa puolestaan Jutta.
 Kuten sukunimikeskustelusta käy ilmi, välit entisiin kumppaneihin ovat kunnossa.
 – Me puhumme usein, että meillä on laajennettu perhe. Arki sujuu helpommin, kun kaikki esimerkiksi auttavat toisiaan lastenhoidossa, kertoo Jutta.
 Ystävyydestä rakkauteen
 Vasta muutaman vuoden yhdessä ollut pariskunta aloitti suhteensa ystävinä, ja parisuhteeseen ryhdyttiin sopimalla. Molemmat pelkäsivät nimittäin hukkaavansa uskomattoman ystävyyden.
 Kosinta tapahtui Juhalle tärkeässä paikassa, luonnon helmassa.
 – Löysin Seitsemisen kansallispuistosta laavun, jonne vein Jutan. Vietettiin ilta siinä ja kun olimme laittamassa nuotiota sammuksiin, kysyin Jutalta, tuleeko hän vaimokseni. Onneksi hän sanoi kyllä. Aamulla joutsenet olivat tervehtimässä meitä. Se oli aika kaunista, muistelee Juha tapahtumaa.
 Naimisiin Puoli seitsemän pariskuntaperjantaissa vieraillut pari meni lähipiirin kesken viime kesänä Italiassa.
 Parasta on arki
 Molemmat kertovat oppineensa edellisistä suhteistaan ja voivansa nyt olla aitoja itsejään toistensa kanssa.
 Parisuhde ei silti voi hyvin ilman tekoja kiireisessä arjessa.
 – Kun heräämme, sanomme aina "hyvää huomenta, rakas". Sen jälkeen jompikumpi laittaa kahvin tulemaan. Sitten kippistämme aamukahvikupeilla. Se on meidän rakkausrituaali, joka varmistaa, että päivä alkaa parisuhdepäivänä, kertovat he yhteen ääneen.
 Rakkausjäähyssä taas kyse on on siitä, että riidan nostaessa päätään ja kiukun noustessa vähemmän kiukkuisella on lupa halata.
 – Riitelemme todella harvoin, mutta tottakai sen aistii, jos toinen on kireä. Silloin toinen ottaa halaukseen ja alkaa laskea numeroita yhdestä kymmeneen. Yleensä kiukku katkeaa nelosen-vitosen kohdalla, nauraa Jutta.
 Rituaaleja löytyy arjesta muitakin, sillä molemmat pitävät läsnäoloa, ajan antamista ja toisen huomioimista yhtenä parisuhteen tärkeimmistä asioista.
 – Meillä on tapa, että toisen tullessa töistä toinen tulee aina vastaan eteiseen. Siinä halataan rauhassa noin minuutti. Tunnelma on koko loppupäivän aivan erilainen, kuin jos toinen olisi esimerkiksi läppärillä hoitamassa omia asioitaan, kertoo Juha.
 Katso Jutta ja Juha Larmin koko haastattelu  Areenasta  – siellä paljastuu mm. se, miten lakanoiden viikkaus pariskunnalta sujuu.

Jutta ja Juha Larm: “Skoolamme aamukahveilla, ja se on päivän paras hetki”


Summary: Britannian kahden valtapuolueen järjestelmä on liian mustavalkoinen ja se näkyy nyt EU-eron umpikujassa, kirjoittaa Ylen EU-erikoistoimittaja Susanna Turunen.

Britanniassa käynnissä oleva kahden leirin, konservatiivien ja työväenpuolueen taistelu vallasta ja johtajuudesta on saarivaltion lähihistoriassa vailla vertaansa.
 Ruusujen sota (1455–1487) saattaa tuntua kaukaiselta vertailukohdalta nykypäivään. Tuolloin Lancasterin ja Yorkin suvut kävivät lukuisia taisteluja, kun molemmat sukuhaarat tavoittelivat kruunua. Kuten yli 500 vuotta sitten, nytkin taistelu vallasta on johtamassa merkittäviin sosiaalisiin ja taloudellisiin ongelmiin.
 On olemassa lukuisia selvityksiä siitä, että Britannian irtautuminen suurimmasta kauppakumppanistaan ja poliittisesta viitekehyksestään Euroopan unionista johtaa bruttokansantuotteen laskuun ja työttömyyden kasvuun. Tästä on varoittanut muun muassa Englannin keskuspankki.
 Luvassa on myös yhä enemmän investointien ja yritysten pakoa muualle. EU-eron ennustetaan johtavan myös lisääntyviin sosiaalisiin häiriötiloihin ympäri maata. Nämä voivat liittyä esimerkiksi maahanmuuttajiin – yksi erokampanjan tavoitteistahan oli pysäyttää maahanmuutto Britanniaan.
 Itkua ja hammastenkiristystä Westminsterissä
 Merkillinen draama on ottanut vallan Westminsterissä. Olemme katsoneet tarinaa, jolla ei tunnu olevan käsikirjoittajaa.
 Hallituksen ja oman puolueensa luottamusäänestyksistä niukasti selvinneen pääministeri  Theresa Mayn  asema on paperinohut. Tästä huolimatta  Mayn neuvottelema ja kahdesti kumoon äänestetty erosopimus tulee vielä kolmanteen parlamentin äänestyksen  ensi viikon alussa.
 Miksi? Siksi, että vaihtoehtoja ei ole.
 Mayn sopimus äänestettiin nurin tiistaina jälleen murskaluvuin. Keskiviikkona parlamentti äänesti kumoon myös sopimuksettoman eron mahdollisuuden, ja parlamentin EU-eroleirin johtaja ja pääpiiskuri  Jacob Rees-Mogg  pelästyi. Tässähän voi käydä niin, ettei Britannia lähdekään EU:sta.
 Torstaina pääministeri May  toi istuntosaliin ehdotuksen jatkoajan hakemisesta EU-erolle . Tämän version mukaan May hakee EU:lta lisäaikaa kesäkuun loppuun, mikäli parlamentti hyväksyy hänen neuvottelemansa erosopimuksen ensi viikon keskiviikkoon mennessä.
 Jos sopimus ei ensi viikollakaan mene läpi,  May joutuu hakemaan EU:lta pidempää jatkoaikaa,  ehkä vuoden tai kaksi, koska parlamentti hylkäsi mahdollisuuden erota EU:sta ilman sopimusta.
 Tässä tapauksessa Maylla on oltava suunnitelma, jonka EU voi hyväksyä. Muussa tapauksessa laki erosta lyö päälle klo 23 Britannian-aikaa 29. maaliskuuta.
 Britannian pääministerin Theresa Mayn asema brexit-kuohunnassa on paperinohut. Patrick Seeger / EPA
 Ennen erosopimuksen toista äänestystä tiistaina brittimediassa kiersi huhuja, joiden mukaan Mayn niskuroivat ministerit olisivat painostaneet pääministeriä. Mayn olisi pitänyt luvata erota vastineeksi sille, että ministerit tukevat erosopimusta.
 Ilmeisesti sellaista lupausta May ei antanut, sillä useat ministerit äänestivät sopimusta vastaan. Yksi heistä erosi heti. Kaiken kaikkiaan Mayn hallituksesta on lähtenyt 15 ministeriä brexit-riitojen vuoksi Mayn aloitettua pääministerinä.
 Nyt huhut ovat jälleen liikkeellä. Saadakseen kovan linjan eroa kannattavat konservatiivit sopimuksensa taakse, May saattaa joutua antamaan periksi ja eroamaan kunhan sopimus vain saadaan satamaan.
 Syy Mayn painostamiseen on, että euroskeptinen tory-siipi ei halua Mayn neuvottelevan Britannian ja EU:n tulevaa sopimusta.
 Lisäksi oikeuskansleria  Geoffrey Coxia  on painostettu vilkaisemaan sopimusta vielä kerran. Jospa Irlannin ja Pohjois-Irlannin välinen rajajärjestely ei olekaan oikeudellinen ansa, joka pitää Britannian kiinni EU:ssa loputtomasti.
 Cox arvioi juuri ennen sopimuksen toista äänestystä,  että Mayn neuvottelemat vakuudet eivät olleet hälventäneet sopimuksen oikeudellisia heikkouksia. Arvio vaikutti tietysti osan äänestyspäätökseen.
 Palosammuttimet valmiina mantereen puolella
 EU:n valtiojohtajat kokoontuvat Brysseliin huippukokoukseen ensi viikon torstaina. Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tusk  on etukäteen vedonnut johtajiin ja pyytänyt heitä pitämään kaikki vaihtoehdot auki, myös pitkän lisäajan myöntämisen.
 Kaikki ovat yhtä mieltä siitä, että Britannian lähtö sopimuksen kera on kaikkien etu. Kaikkein mieluimmin Britannia pidettäisiin jäsenenä.
 Lyhyen lisäajan myöntämisestä on suhteellisen laaja yksimielisyys EU:ssa. Ehtona on, että se ei häiritse Euroopan parlamentin toukokuisia vaaleja. Niihin Britannia ei enää pääministeri Mayn mukaan osallistu.
 Jäsenmaiden johtajat kuitenkin painottavat, että lisäajalle pitää olla vahva perustelu. Sitä ei anneta sisäpoliittiseen kinasteluun. Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  on ollut erityisen tiukka lisäajan ehdoista.
 Päätös lisäajan myöntämisestä vaatii EU-maiden yksimielisen hyväksynnän.
 Britannian EU-jäsenyyden jatkoa kannattavia mielenosoittajia parlamenttitalolla 14. maaliskuuta. Parlamentti äänesti torstaina lisäajasta EU-erolle. Andy Rain / EPA
 EU-eroa ajaneen Britannian Itsenäisyyspuolueen Ukipin entinen johtaja ja europarlamentaarikko  Nigel Farage  myönsi BBC:n haastattelussa tällä viikolla tekevänsä kaikkensa, jotta joku jäsenmaa käyttäisi veto-oikeuttaan ja siten kaataisi lisäajan myöntämisen.
 Samassa haastattelussa Fragelta kysyttiin, onko hän lobannut Italiaa puolelleen. Vastaus oli hiljainen virne.
 Italian EU-kriittinen hallitus on paraikaa tukkanuottasilla komission kanssa budjettisäännöistä. Olisiko kiistassa tarpeeksi painava syy pääministeri  Giuseppe Conten  johtamalle Viiden tähden liikkeelle tai hallituskumppani  Matteo Salvinin  Lega Nordille laukaista laajempi kriisi?
 EU ei voi korjata sitä, mikä on rikki Britanniassa
 Jos Mayn sopimus menee parlamentissa vihdoin läpi ensi viikolla, May saa varmasti haluamansa lyhyen lisäajan pelkin teknisin perustein. Brittiparlamentti tarvitsee aikaa viedäkseen läpi eroon liittyvät tarpeelliset lait.
 Yhtä lailla ero pitää hyväksyttää vielä EU-parlamentissa.
 Mutta jos May joutuu hakemaan pidempää lisäaikaa – mikäli parlamentti kaataa sopimuksen vielä kolmannen kerran – on hänen kyettävä vihdoin vastaamaan kysymykseen: Mitä britit haluavat?
 Yli 500 vuotta sitten Ruusujen sodan lopputulemana valtaansa vahvistanut Tudorien hallitsijalinja sammui kuningatar  Elisabet I:n  kuoltua lapsettomana 1609. Tämän päivän Britannia kaipaa uudistusta aivan eri keinoin.
 Nykyinen parlamentaarinen järjestelmä on auttamattoman vanhanaikainen vastaamaan nyky-yhteiskunnan ja kansalaisten tarpeisiin ja vaatimuksiin. Kahden valtapuolueen järjestelmä on liian mustavalkoinen.
 Vertailussa Suomen koalitiohallitukset eivät ehkä kaikista ongelmistaan huolimatta ole olleet niin surkeita kuin annetaan ymmärtää.
 Hallitusten tehtävä on etsiä ratkaisuja, jotka hyödyttävät kaikkia kansalaisia. Se tarkoittaa, että kimurantissa tilanteessa on etsittävä vähintään se pienin yhteinen nimittäjä päätöksenteon perustaksi. Britanniassa pyöritään nyt vain kahden vaihtoehdon ympärillä – "my way or the highway".
 Britanniassa on toki yritetty uudistaa vaalijärjestelmää aikaisemminkin, huonolla menestyksellä. Perinteisiin vahvasti nojaavassa yhteiskunnassa vastustus on aina raivoisaa. Mutta vaihtoehtona on nyt hiipuminen, kuten kaikki tähänastiset imperiumit ovat jo kokeneet.
 Se, mikä Britanniassa on vialla, ei ole Euroopan unionin syy. Se, miten vika korjataan, ei ole EU:n käsissä.
 Britannia eroaa Euroopan unionista 29. maaliskuuta ilman sopimusta, jos se ei hyväksy sitä ennen ensi viikolla Mayn erosopimusta tai esitä uutta, hyväksyttävää suunnitelmaa jatkotoimista. Näitä voivat olla uudet vaalit tai kansanäänestys.
 Lue myös:
 Analyysi: Jatkoajan hakeminen ei riitä – sopimukseton ero uhkaa Britanniaa ellei brexit-suosta päästä ylös
 Vaikuttaako brexit ihan pähkähullulta? – Tässä 5 selitystä Britannian EU-eron umpisolmuun

Analyysi: Kuka Britanniaa oikein johtaa? – Valtataistelu vaarantaa jo tulevaisuuden


Summary: Kaunis Veera seisoo suihkualtaan keskellä katse suunnattuna Lappeenrannan satamaan.

Kiistellylle Kaunis Veera -patsaalle on vihdoin löytynyt paikka Lappeenrannassa. Liikemies Ossi Vilhun kaupungille lahjoittama, kuvanveistäjä Markku Hirvelän toteuttamaa teosta Kaunis Veera ollaan sijoittamassa Lappeenrannan satamaan Kasinonpuistoon.
 Pronssista ja teräksestä valmistettu veistos on altaineen noin kolme metriä korkea. Suihkualtaan keskellä seisova Kaunis Veera – veistos on sijoitettu siten, että teoksessa esiintyvän hahmon katse on suunnattu satamaan ja häntä kannattelee kädenmuotoinen, kiiltävästä teräksestä valmistettu jalusta. Kokonaisuus lepää graniittitason päällä.
 Patsaan paikasta päättää ensi keskiviikkona Lappeenrannan kaupunkikehityslautakunta.
 Kerromme kohta lisää.

Kiistellylle Kaunis Veera -patsaalle löytyi paikka – patsas tulossa Lappeenrannan satamaan Kasinonpuistoon


Summary: Onko Teillä liikaa veroja? Vähemmän setiä eduskuntaan!  Ikinuoret konkarit. Eduskunnan kirjastossa on esillä vaalimainoksia 1950-luvulta 2010-luvulle.

Menneinä vuosikymmeninä sukupuoli oli näkyvä osa vaalimainontaa. Sekä miehet että naiset saattoivat korostaa sukupuolen merkitystä. Vanha vihreiden mainos kuului: "Valitse mies, joka puolustaa heikompia, valitse mies, joka ymmärtää nuoria, valitse mies luonnon puolesta". Toisaalta haluttiin osoittaa, että tässä olisi nainen paikallaan.
 – Oikeastaan naisehdokkaat ovat vedonneet enemmän sukupuoleen 1970-luvun lopulta lähtien. Naiset olivat haastajina. Miehet harvemmin vetosivat sukupuoleen, koska politiikassa miessukupuoli oli normi, kertoi tutkija  Joni Krekola  Eduskunnan kirjastosta  Radio Suomen Päivä  -ohjelmassa.
 Yle
 Eduskunnan kirjaston johtava tietoasiantuntija  Kristiina Hakala  uskoo, että iskulause "Vähemmän setiä eduskuntaan" saattaisi toimia vaalimainoksena nykyisinkin, koska nuoria ehdokkaita on vähemmän kuin aikaisemmin.
 Aika näkyy monella tapaa vaalimainoksissa. Verotus on ollut kuitenkin ajankohtainen teema kauutta vuosikymmenten.
 Yle
 Kristiina Hakala uskoo, että nykyisin äänestäjä haluaa myös parempia perusteluja sille, mistä rahat otetaan, jos niitä luvataan johonkin.
 Joni Krekola kertoo, että varsinkin 1970-luvulla ajettiin tietyissä puolueissa keskiluokan asiaa ja haluttiin tietoisesti veroja alas.
 – Se oli trendi siihen aikaan.
 Eduskunnan kirjaston mukaan vaalimainokset ovat edustuksellisen demokratian ITE-taidetta. Vaalimainokset muuttuivat 1950-luvulla henkilökohtaiseksi mainonnaksi. Tärkeintä mainoksissa on ollut erottuminen.
 Yle
 Eduskunnan kirjaston näyttelystä löytyy myös räväkkä vaalimainos, jossa luvataan farkut alennuksella. "Olli lupaa, että tällä vaalimainoksella saa 20 prosenttia alennusta kaikista farkuista. Olli, tulenkestävä porvari." Jos äänestäjä lupasi antaa äänensä Ollille, hän sai peräti 40 prosenttia alennusta. Tarina ei kerro, kuinka moni sai farkut 40 prosentin alennuksella.
 – Olli ei ole vielä päässyt eduskuntaan, Joni Krekula toteaa.
 Vaalimainonnassa on käytetty myös eläimiä ja vedottu eläinten oikeuksien puolesta.
 Yle
 Mainoksissa esiintyy koiria, hevosia, joutsenia, kaloja ja leppäkerttuja.
 - Eläimiä voisi olla nykyisinkin eläinten oikeuksien puolustajien mainoksissa ja varmasti onkin, kertoo Kristiina Hakala.
 RKP:n mainoksessa on ollut parittelevia leppäkerttuja. Slogan kuului: "Tillsammans blir vi flera, tillsammans kan vi göra mera."
 Eduskunnan kirjaston vaalimainosnäyttely on avoinna 12.4. 2019 saakka.
 Lue myös:
 Puolueet räätälöivät vaalimainontaa valituille ryhmille – Tutkija patistaa kertomaan, miksi mainos näkyy verkossa tai somessa juuri sinulle

Kaikkea hyvää kaikille - vaalijulisteet lupasivat ennenkin paljon: esimerkiksi alennusta farkuista


Summary: Fenestra Suomi osti konkurssipesältä Domus Yhtiöiden tehtaan Loimaalla.

konkurssiin mennyt ikkunavalmistaja Domus Yhtiöt on myyty.
 Fenestra Suomi osti yhtiön tänään. Kauppa allekirjoitettiin Turussa Fenestra Suomi Oy:n ja Domuksen omistajan Domus Yhtiöiden konkurssipesän kesken. Kauppa käsittää Loimaalla sijaitsevan tehtaan.
 Domus yhtiöiden Kouvolan Korian tehdas on vielä myymättä.
 Domus Yhtiöt ajautui konkurssiin viime joulukuussa. Loimaan tehtaan noin 130 työntekijää ja Korian noin sata työntekijää irtisanottiin tuolloin. Konkurssipesä on aikaisemmin sanonut toivovansa myyvänsä tehtaat kokonaisuutena.
 Fenestra Suomi aikoo aloittaa tuotannon uudestaan Loimaalla jo huhtikuun alkupuolella. Toimitusjohtaja Lauri Laast kertoo, että rekrytoinnit on aloitettu.
 – Suurin osa työntekijöistä menetti työnsä konkurssissa. Olemme tiedottaneet heille tilanteesta ja olemme aloittaneet rekrytoinnit uudelleen. Aikomuksemme on kasvaa myynnin kasvun myötä ja siirtyä tuotannossa kaksivuorotyöhön asteittain, Laast kertoo yhtiön tiedotteessa.
 Päätuotteet tulevat olemaan puualumiini- ja puuikkunat.
 Kaupan jälkeen Fenestralla on nyt kaksi tehdasta, toinen sijaitsee Harjumaassa Virossa.
 Lue lisää:
 Domuksen tehtaille etsitään ostajaa pikaisesti  – konkurssipesän hoitaja: "Kiinnostuneilta on saatu hyvin yhteydenottoja"
 Domus Yhtiöiden konkurssi menetys myös Loimaan kaupungille – irtisanotuille pohditaan jo uusia uria
 Ovia, ikkunoita ja kalusteita valmistanut Domus Yhtiöt irtisanoo lähes 230 ihmistä
 Oikeus asetti Domus Yhtiöt konkurssiin – velkojat peräävät satoja tuhansia euroja   Domus Yhtiöt hakeutuu konkurssiin – Loimaan tehtaan pääluottamusmies: "Jos pesänhoitaja tulee huomenna, niin hän irtisanoo meidät kaikki"

Konkurssiin ajautunut Domus Yhtiöt myyty – Fenestra Suomi aloittaa tuotannon uudelleen Loimaalla


Summary: Alle kolme prosenttia talvikelin henkilöautojen kuolonkolareista ajetaan enää kitkarenkailla. Syitä nopeaan muutokseen ei tiedetä.

Nastarenkaat ovat selvästi yliedustettuna talvikauden kuolemaan johtaneissa liikenneonnettomuuksissa, selviää tutkivan viestintäkonsultin  Jouko Lahden  OTIN:n eli Onnettomuustietoinstituutin onnettomuustietorekisteristä laskemasta aineistosta.
 OTI toimitti Lahdelle aineistoa henkilöautojen aiheuttamista kuolemaan johtaneista liikenneonnettomuuksista joulukuun ja helmikuun väliseltä ajalta vuosina 2000-2017. Nukahtamiset, sairauskohtaukset ja itsemurhat oli rajattu aineistosta pois.
 Mikko Airikka | Yle
 Siivotuista tilastoista selvisi, että henkilöautoilla ajettiin vuoden 2017 loppuun mennessä kaikkiaan 532 kuolemaan johtanutta talvirengasonnettomuutta. Näistä onnettomuuksista 358 tapahtui talvikelissä.
 Koko tarkastelujakson 2010-2017 aikana kitkarenkailla ajettiin 53 kuolemaan johtanutta onnettomuutta. Se on kymmenen prosenttia kokonaismäärästä.
 Aivan viime vuosina on kuolemaan johtaneissa talvirengasonnettomuuksissa kitkarenkaita esiintynyt enää erittäin harvoin. Kolmen vuoden tarkastelujaksolla 2015-2017 kaikista onnettomuuksista vain 3,6 prosenttia ajettiin kitkarenkailla. Talvikelissä onnettomuuksista ajettiin kitkarenkailla enää vain 2,6 prosenttia.
 Tarkkaa tietoa kitkarenkaiden osuudesta henkilöautoissa joulu-helmikuun välisen talvirengaspakon aikana ei ole olemassa. VTT:n talvirengastutkimuksessa vuonna 2001 kitkarenkaiden osuudeksi ilmoitettiin 11,7 prosenttia.
 Viime vuonna Trafin eli nykyisen Traficomin talvirengastutkimuksessa kitkarenkaiden osuus henkilöautoissa oli noussut 13,7 prosenttiin. Vuonna 2017 arvioitiin, että pääkaupunkiseudulla kitkarenkaat olisivat jopa joka viidennessä henkilöautossa.
 Jouko Lahden mukaan kehityskulku onnettomuustilastoissa on ollut viimeisen kymmenen vuoden ajalta hätkähdyttävä. Vielä ei kuitenkaan tiedetä, mistä näinkin nopea muutos on johtunut.
 – Ensimmäisenä tulee mieleen, että ajonvakauden yleistyminen on auttanut nimenomaan kitkarengasautoilijoita. Viime kädessä kyse lienee myös ajotavasta eli, kuinka otetaan huomioon olosuhteet ja renkaiden suorituskyky.
 Muutos turvallisuudessa poikkeuksellisen nopea
 VTT julkaisi vuonna 2014  tutkimuksen , jonka mukaan kitkarenkaat olisivat hieman yliedustettuna talvikauden ja erityisesti jäisen kelin kuolonkolareissa.
 Vielä tuolloin tutkijat päätyivät pelkän tilastoanalyysin perusteella arvioon, että nastarenkailla olisi vältetty jopa 83 prosenttia kitkarenkailla aiheutetuista paljaan jään onnettomuuksista.
 Viime vuonna julkaistussa VTT:n  tutkimuksessa  tilanne näytti muuttuneen, mutta tarkempaa analyysiä ei silloin vielä tehty. Jouko Lahti esittääkin, että kuolemaan johtaneet onnettomuudet analysoitaisiin tapauskohtaisesti.
 – Siinä on epävarmuustekijä, jos katsellaan pelkästään tilastollisesti. Sieltä jää selkeitä huomioita tekemättä kuten esimerkiksi se, kuinka monella ajonvakautus on ollut käytössä. Se voisi selittää paljonkin näitä tapauksia.
 – Tilastollisen tarkastelun lisäksi pitäisi arvioida, millainen merkitys renkaisiin liittyvillä puutteilla oli kussakin tapauksessa. Näin voitaisiin tehdä päätelmiä rengastyyppien ja onnettomuuksien välisestä yhteydestä.
 Lahti on ehdottanut Traficomille, että talvirengasvalintojen vaikutuksista niin liikenneturvallisuuteen kuin ilmanlaatuun, meluun ja teiden ylläpitoon tehtäisiin laajempi yhteiskunnallinen analyysi.
 – Sen perusteella tehtäisiin sitten johtopäätöksiä, pitäisikö kitkarenkaiden käyttöä suositella selkeämmin uudempiin ajonvakautuksella varustettuihin henkilöautoihin.
 Parempaa tutkimusta ei ole tulossa
 Sekä OTI, Traficom että Väylävirasto ovat tutustuneet huolellisesti Jouko Lahden materiaaliin. Tuoreita laskelmia pidetään luotettavina. Trafi on tilannut Lahdelta renkaisiin liittyvän tutkimusraportin  viime vuonna  sekä vuonna  2017 .
 Mutta Traficomin erityisasiantuntija  Keijo Kuikka  vahvistaa, että Lahden toivomaa laajempaa analyysia talvirengasvalintojen vaikutuksista ei ole tulossa lähivuosina.
 Ennen uuden tieliikennelain voimaantuloa kesäkuun alussa 2020 ei siis ainakaan pystytä selvittämään, miksi nastarenkaat ovat selvästi yliedustettuna talvikauden liikenneonnettomuuksissa. Uuden lain mukaan talvirengaspakko muuttuu keliin perustuvaksi, jolloin autoilijoiden vastuu rengasvalinnoista kasvaa.
 Jouko Lahti muistuttaa, että autolehtien rengastesteissä nastarenkaat ovat perinteisesti päihittänet kitkarenkaat mennen tullen.
 – Renkaiden suorituskykyerot kuitenkin tasoittuvat kulumisen myötä, joten liittyisikö nastarenkaiden käyttöön vääränlaista turvallisuuden tunnetta? Nastoituksen kunnossa ja rengastuntemuksessa on todettu suuria puutteita viimeaikaisissa tutkimuksissa.
 Samaan johtopäätökseen tuli vuonna 2016  myös tuolloin Aalto-yliopistossa renkaiden kitkatutkimuksia vetänyt  Ari Tuononen . Nastarenkaat voivat kuluessaan muuttua vaarallisiksi.
 Tuonosen tutkimusryhmä havaitsi suuria eroja etu- ja takarenkaiden nastaulkonemien välillä varsinkin sellaisissa etuvetoisissa autoissa, joilla ajetaan pääosin paljaalla asfaltilla.
 Pitoero etu- ja takarenkaiden välillä kasvaa, kun eturenkaiden nastat työntyvät ulospäin ja takarenkaiden nastat painuvat vastaavasti syvemmälle renkaan sisään.
 Lue myös:
 ”Itse ostaisin kitkarenkaan tai alle 100-nastaisen nastarenkaan”

Uutta tietoa talvirenkaista: Kitkarenkailla ajetaan huomattavasti vähemmän kuolonkolareita kuin nastarenkailla


Ylläs on valittu Vuoden Retkikohteeksi 2019. Voittaja ratkesi yleisöäänestyksessä, johon osallistui yli 7300 retkeilijää.
 Voittaja saa palkinnoksi Suomen Messusäätiön myöntämän 5 000 euron stipendin, jolla on tarkoitus kehittää alueen retkeilypalveluja.
 Tämänkertaisen retkikohde-kilpailun teemana oli maastopyöräilyreitit. Kilpailussa haettiin reittikokonaisuutta, joka koostuu metsäpoluista, ulkoilureiteistä ja hiekkateistä, joilla pyöräily on sallittu – ei päällystetyistä pyöräteistä. Reitillä pitää myös olla retkeilyä tukevia palveluja, kuten taukopaikkoja, pyöräily-ystävällisiä majoitusmahdollisuuksia ja mieluusti vuokraus- ja opastustoimintaa.
 – Tämä oli todella iloinen uutinen, sillä olemme panostaneet maastopyöräilyn kehittämiseen jo usean vuoden ajan, Visit Ylläksen toimitusjohtaja  Janne-Juhani Haarma  sanoo Messukeskuksen tiedotteessa.
 200 kilometriä pyöräreittejä
 Maastopyöräilyreittejä Ylläksellä on yhteensä 200 kilometriä ja säännöllisesti huollettuja talvipyöräilyreittejä 100 kilometriä
 Vuoden Retkikohde -kilpailu järjestettiin nyt 15. kerran. Voittajaa sai äänestää netissä ammattilaisraadin valitsemien kymmenen finalistin joukosta.
 Palkinto julkistettiin GoExpo-messuilla Helsingin Messukeskuksessa perjantaina.

Ylläs valittiin Vuoden Retkikohteeksi


Summary: Arviolta sata eduskuntavaaliehdokasta asuu muualla kuin missä on ehdolla. Esimerkiksi turkulaisia on ehdolla useassa vaalipiirissä.

Kaksi turkulaista, kuusi espoolaista, nokialainen ja rovaniemeläinen. Koti Norjassa tai Islannissa. Tällaisia ovat tämän kevään eduskuntavaaleissa Helsingissä ehdolla olevat.
 Eduskuntavaalien ehdokkaista moni asuu ja on kirjoilla toisessa vaalipiirissä kuin missä on ehdolla.
 Ja tämä on täysin sallittua. Eduskuntavaaleissa saa asettua ehdolle missä tahansa vaalipiirissä kotikunnasta riippumatta.
 Kuntavaaleissa sen sijaan saa olla ehdolla vain kotikunnassaan. Tämä ero ehkä lisää hämminkiä.
 Oikeusministeriön vaalijohtaja  Arto Jääskeläinen  sanoo, että eduskuntavaalien käytäntö voi tulla monille yllätyksenä, vaikka menettely on ollut voimassa vuosikymmeniä.
 – Tällaisia tapauksia on ollut aina. Se voi olla osalle yllätys.
 Ehdokkaiden muualla kuin vaalipiirissä asumista ei tilastoida. Jääskeläisen valistuneen arvion mukaan heitä on satakunta.
 Vaeltelua vaalipiirien välillä
 Eduskuntavaaleissa vaalipiireistä ja asuinkunnasta puhutaan usein puoluejohtajien kannalta. On tavallinen luulo, että puoluejohtaja on vaihtanut kirjat vaalien ajaksi, vaikka näin ei tarvitse tehdä.
 Ehdokkaan ei tarvitse asua edes Suomessa, koska näissäkin vaaleissa monen kotikunta on Virossa.
 Kuinka yleistä tämä on?
 Yle laski asiaa usean vaalipiirin osalta ehdokaslistoilta. Ehdokaslistat löytyvät  oikeusministeriön sivuilta .
 Jo Helsingissä, Pirkanmaalla, Uudellamaalla, Varsinais-Suomessa ja Lapissa tällaisia ehdokkaita on yli sata.
 Vaalijohtaja Jääskeläinen arvioi etukäteen, että etenkin Helsingin ja Uudenmaan vaalipiirin välillä on vaeltelua.
 Helsinkiläisiä Uudellamaalla
 Helsingissä vajaasta 300 ehdokkaasta liki 20:n kotikunta on muualla. Helsingissä ehdokkaina on esimerkiksi turkulaisia. Yhden ehdokkaan kotikunta on Reykjavikissa Islannissa ja toisen Oppegårdissa Norjassa.
 Uudellamaalla ilmiö on vielä yleisempi, peräti yli 50 ehdokkaan kotikunta on muualla. Erityisen paljon on helsinkiläisiä.
 Mutta Uudellamaalla on ehdolla myös ihmisiä esimerkiksi Pirkkalasta, Valkeakoskelta, Kaustiselta – ja Virosta.
 Valtiopäivien avajaiset 1976. Kahvitilaisuus, ministeri Paavo Väyrynen kurottelee toisten yli. Kalle Kultala
 Tunnetuista helsinkiläisistä Uudellamaalla ehdolla ovat puolustusministerinä toimitusministeristössä oleva  Jussi Niinistö  (sin.), kansanedustaja  Timo Harakka  (sd.), viihdetaiteilija  Pirkka-Pekka Petelius  (vihr.) ja seitsemän tähden liikkeen puheenjohtaja  Paavo Väyrynen  (tl.)
 Väyrynen tunnettu esimerkki
 Helsingissä nykyään kirjoilla oleva Väyrynen on esimerkki siitä, miten monessa vaalipiirissä voi olla ehdolla. Väyrynen pääsi eduskuntaan 1970-luvulla Lapin vaalipiiristä. Vuonna 1991 hän vaihtoi Uudenmaan vaalipiiriin, mutta oli sen jälkeen kaksi kautta edustajana Lapin vaalipiiristä.
 Pirkanmaan vaalipiirissä 250 ehdokkaasta 15 ilmoittaa kotikunnakseen kunnan Pirkanmaan ulkopuolelta. Ehdokkaita on esimerkiksi Oulusta ja Vantaalta. Myös Riihimäki, Porvoo, Pori, Kuopio ja Ranua ovat edustettuina. Ja Turku.
 Turkulaiset ovat ahkeria olemaan ehdolla muualla, mutta on liikettä myös toisinpäin. Vihreiden Helsingissä asuva puoluesihteeri  Lasse Miettinen  on ehdolla Turussa.
 Varsinais-Suomen vaalipiiri on muuten varsin "omavarainen". Kymmenkunta ehdokasta asuu muualla kuin vaalipiirissään. Asuinkuntia on muun muassa Helsingissä, Porissa, Saksassa, Virossa ja Tampereella.
 Vielä omavaraisempi on Lapin vaalipiiri, jossa on vain muutamia ehdokkaita muualta.
 "Ilmiö on ollut tiedossa"
 Vaalitutkija, yliopistonlehtori  Sami Borg  Tampereen yliopistosta sanoo, että eduskuntavaaliehdokas voi asua ulkomailla. Ehtona on, että ehdokas on Suomen kansalainen.
 – Tätä ei ole tutkittu, mutta ilmiö on ollut tiedossa. Asumisjärjestelyt ovat sellaisia, että ne voi muuttaa tarpeen tullen.
 Sami Borg. Mikko Kuusisalo / Yle
 Borg ei ole yllättynyt siitä, että ilmiö on olemassa. Siitä on puhuttu etenkin nimekkäiden poliitikkojen osalta.
 Vielä 1950-luvulle asti Suomessa pystyi olemaan useassa vaalipiirissä yhtä aikaa ehdolla, Borg sanoo.
 Ainakin kolme syytä
 Borg löytää kolme syytä ilmiölle. Henkilö saattaa olla asunut pitkään toisessa vaalipiirissä, eikä halua tehdä kampanjaa uudella paikkakunnalla.
 Helsingin ja Uudenmaan välillä on niin lyhyet etäisyydet, että vaalipiirien välillä voi liikkua sujuvasti.
 Tämä näkyy myös Ylen selvityksessä. Mitä pohjoisemmassa ollaan, sitä harvemmin kotikunta on muualla kuin vaalipiirissä.
 Ylen selvityksen mukaan kotikunta on muualla etenkin pienillä puolueilla. Nekin haluavat saada ehdokaslistat täyteen, mikä ei ole ihan helppoa.
 – Puolueilla on intressiä saada tietyntyyppisiä ehdokkaita, esimerkiksi tietystä ammattiryhmästä, Borg kuvaa toista syytä, miksi kaikki ehdokkaat eivät asu vaalipiirissä.
 Kolmanneksi, jos tunnettu kansanedustaja jää pois, puolueet voivat etsiä vetovoimaisia ehdokkaita muista vaalipiireistä säilyttääkseen edustajan paikan.
 Borgin mielestä asia ei ole kikkailua, koska lain mukaan vaalipiirin valinta on mahdollista.
 – Kansalaiset päättävät, ketä äänestävät, Borg sanoo.
 Lue lisää:
 Etkö tiedä kenelle annat äänesi eduskuntavaaleissa? Ylen vaalikone auttaa
 Piirakka kuplii uunissa oudosti, ovella on kaksi tuntematonta poliitikkoa ja kamera käy – Nyt katsottavissa oleva Yle Vaalisohva yllättää

Ehdolla Helsingissä, mutta koti Norjassa tai Lapissa: Moni yllättyy, että eduskuntavaalien säännöt sallivat kikkailun – "Ilmiö on tiedossa"


Eduskunta päätti täysistunnossaan hylätä kansalaisaloitteen, jossa vaadittiin ympärivuorokautisen päivystyksen säilyttämistä Vaasassa.
 Asiasta käytiin eilen torstaina pitkä, lähes 40 puheenvuoron keskustelu. Myös äänestyso oli äärimmäisen tiukka. Kansalaisaloitetta puolustavan  Veronica Rehn-Kiven  (r.) vastaesitys hävisi tänään perjantaina äänin 92–91.
 Rehn-Kivi totesi eilen täysistunnossa, että Vaasan keskussairaala on ainoa aidosti kaksikielinen keskussairaala Suomessa ja että kielellisten oikeuksien toteutuminen onnistuu parhaiten sillä, että siellä järjestetään laaja päivystys.
 Täydennämme juttua.

Eduskunta torppasi kansalaisaloitteen: laaja päivystys lähtee Vaasan sairaalasta


Summary: Saarivaltiossa on nähty äärioikeistolaista liikehdintää, mutta ryhmät ovat olleet varsin pieniä.

Uuden-Seelannin  tuhoisan moskeijaiskun tausta  on vielä pitkälti hämärän peitossa. Mitään ilmeistä selitystä ei ole toistaiseksi löytynyt sille, että isku tapahtui juuri Uudessa-Seelannissa ja Christchurchin kaupungissa. Voi olla, että selitys loppujen lopuksi paljastuu täysin irrationaaliseksi, vaikkapa kaupungin nimeen liittyväksi.
 Uudessa-Seelannissa ei ole laajaa äärioikeistolaista liikehdintää tai suurta muslimiväestöä. Maahanmuutto on kuitenkin ollut jo pitkään kuuma aihe politiikassa.
 Uuden-Seelannin äärioikeistoryhmät pieniä
 Moskeijaan hyökännyt mies  julkaisi ennen iskua manifestin,  jossa hän kirjoitti olevansa etnonationalisti ja rasisti. Hän kiisti kuuluvansa mihinkään järjestöön tai ryhmään, mutta myönsi lahjoittaneensa rahaa nationalistiryhmille.
 Uudessa-Seelannissa toimii uusnatsiryhmiä, kertoo analyytikko  Paul Buchanan  Uuden-Seelannin radiolle.
 Christchurchissakin on aktiivinen valkoisten ylivaltaa ajava ryhmä, joka on hyökännyt useasti pakolaisia ja tummaihoisia vastaan viimeisten kahdenkymmenen vuoden aikana.
 Lisäksi Uudessa-Seelannissa on noussut viime aikoina pieniä, sosiaalisessa mediassa syntyneitä äärioikeistolaisia ryhmiä. Ne levittävät maahanmuuttoa ja islamia vastustavia valeuutisia ja salaliittoteorioita,  The Spinoff -verkkosivusto kertoo.
 Sivuston haastatteleman tutkijan  Paul Spoonleyn  mukaan Uuden-Seelannin ääriryhmiä eivät motivoi niinkään taloudelliset ongelmat vaan huolet monikulttuurisuudesta ja valkoisten miesten aseman heikkenemisestä.
 Ääriryhmät ovat yhä verrattain pieniä. Esimerkiksi helmikuussa YK:n maahanmuuttosopimusta vastustaneeseen mielenosoitukseen oli ilmoittautunut vain satoja ihmisiä.
 Politiikassa maahanmuutto on kuuma aihe
 Valtavirtapolitiikassa maahanmuutosta on väitelty kiihkeästi. Etenkin pienehkö populistinen Uusi-Seelanti ensin -puolue kampanjoi maahanmuuton vähentämisen puolesta.
 Puolue on muun muassa vaatinut, että maahanmuuttajien ja pakolaisten pitäisi läpäistä heidän arvojaan mittaava koe. Puolueen johtajan ja nykyisen ulkoministerin  Winston Petersin  mukaan Uudesta-Seelannista tulee "helvetinkolo", jos maan omat arvot menetetään maahanmuuton myötä,  Radio New Zealand kertoo.
 Hallituksessa mukana oleva, populistinen Uusi-Seelanti ensin -puolue kampanjoi maahanmuuton vähentämisen puolesta. Puolueen puheenjohtaja Winston Peters toimii varapääministerinä sekä ulkoministerinä. Lukas Coch / EPA
 Puolue on hallituksessa yhdessä suuremman Työväenpuolueen kanssa. Hallitus on luvannut vähentää tuntuvasti maahanmuuttoa Uuteen-Seelantiin, mutta tavoitteeseen ei ole päästy,  televisiokanava News Now kertoo.
 Muslimiväestö on kasvanut viime vuosina
 Uuden-Seelannin asukkaista noin prosentti oli islaminuskoisia  vuonna 2013 tehdyn väestölaskennan mukaan.  Heitä on noin 46 000.
 Muslimien määrä on kuitenkin kasvanut viime vuosina maahanmuuton myötä. Valtaosa heistä on kotoisin Aasiasta, Lähi-idästä tai Afrikasta,  verkkosivusto Stuff kertoo.
 Christchurch on Uuden-Seelannin kolmanneksi suurin kaupunki, jonka kaupunkialueella elää  Uuden-Seelaniin tilastokeskuksen mukaan  noin 400 000 ihmistä.
 Kaupungin asukkaista muslimeita oli vain 0,7 prosenttia vuonna 2013. Kaupungissa on kaksi moskeijaa ja islamilainen keskus. Molempiin moskeijoihin hyökättiin perjantaina.
 Uuden-Seelannin suurin vähemmistöryhmä on alkuperäiskansa maorit, joita oli väestöstä 15 prosenttia vuonna 2013. Aasialaistaustaisia oli noin 12 prosenttia, kun taas noin seitsemällä prosentilla juuret ovat Tyynenmeren saarilla.
 Uudessa-Seelannissa on melko tiukat aselait
 Uudessa-Seelannissa on noin 250 000 aseluvan omistajaa,  joilla on arviolta 1,5 miljoonaa asetta .
 Perinteisesti kansalaisilla on varsinkin maaseudulla ollut metsästysaseita runsaasti. Poliisi kuitenkin liikkuu enimmäkseen aseettomana.
 Vuonna 1983 säädetty aselaki edellyttää aseen ostajalta poliisin myöntämän luvan.
 Aselaki syntyi molempien pääpuolueiden, keskustaoikeistolaisen Kansallisen puolueen ja Työväenpuolueen tuella. Säädöksiin on tehty useita muutoksia vuosien varrella, viimeksi viime vuonna.
 Viime vuosina aselain kiristäminen on  kuitenkin politisoitunut , kun aseiden käyttö esimerkiksi ryöstöjen yhteydessä on yleistynyt.
 Poliisiyhdistyksen mukaan  poliiseja uhkaillaan aseella yhä useammin. Virallisten tilastojen mukaan aseet ovat silti osallisena vain noin 1,4 prosentissa Uuden-Seelannin väkivaltarikoksista.
 Rikostausta ratkaistaan aseoston yhteydessä
 Kun lupa on myönnetty, aseita ei erikseen rekisteröidä. Lupa myönnetään kymmeneksi vuodeksi kerrallaan, mutta se voidaan tarvittaessa perua. Asekauppiaiden luvat myönnetään vuodeksi kerrallaan.
 Luvan myöntämisen yhteydessä poliisi tarkistaa ostajan rikostaustan ja terveystiedot sekä aseen käyttötarkoituksen ja säilytyspaikan.
 Luvan hakijan on oltava vähintään 16-vuotias. Hänen täytyy käydä kurssi aseturvallisuudesta ja läpäistä testi. Poliisi haastattelee hakijan sekä kaksi suosittelijaa.
 Poliisi ei käytännössä hyväksy itsepuolustusta käyttötarkoitukseksi, vaikka aselaki ei täsmennäkään, mitkä ovat hyväksyttäviä syitä aseen ostolle.
 Lupa koskee aina tiettyä aseluokkaa. Enemmistö luvista koskee A-luokkaa, muiden aseluokkien aseiden osto vaatii luvan laajennuksen.
 Esimerkiksi puoliautomaattiset aseet, joissa on yli seitsemän patruunan lipas, vaativat harvinaisemman E-luokan luvan.

Moskeijaiskun tausta: Uudessa-Seelannissa on kiihkeä maahanmuuttokeskustelu, mutta vähän muslimeja ja tiukat aselait


Summary: Angel Gurrian mukaan eri vauhtia kehittyvät alueet vaikeuttavat terveyspalveluiden tasa-arvoista tuottamista.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Sosiaali- ja terveyspalveluiden rahoittamisen vuoksi sote-uudistus on Suomelle välttämätön, sanoo Suomessa vieraileva talousjärjestö OECD:n pääsihteeri  Angel Gurria  STT:lle.
 Gurrian mukaan kunnat eivät kykene takaamaan tasapuolista rahoitusta, vaan kustannukset on jaettava laajempien alueiden kesken.
 Myös kaatuneen sote-uudistuksen esittämät 18 maakuntaa kuulostavat Gurriasta liian pieniltä palveluiden rahoittamiseksi.
 Gurria vierailee Suomessa juhlistaakseen Suomen 50:tä vuotta OECD:n jäsenenä.
 – Suomen kehitys on ollut vaikuttava menestystarina, joka kertoo sisukkaasta kansasta ja päättäjistä, Gurria kuvailee Suomen muuttumista OECD-vuosien aikana.
 Gurria sanoo, että Suomen liittyessä talous- ja kehitysjärjestöön vuonna 1969 maa oli pitkälti maatalousvetoinen, mutta nyt se on kehittymässä kovaa vauhtia tietotaloudeksi.
 – Nokian menestys on toiminut esimerkkinä, joka innostaa nuoria suomalaisia perustamaan startup-yrityksiä ja pyrkimään alalle.
 Haasteena alueellinen eriytyminen ja ikääntyminen
 Gurria kuvailee Suomea yhteiskunnaksi, joka on tulonsiirtojen jälkeen yksi maailman tasa-arvoisimmista.
 – Mallinne toimii, mutta ongelmiakin on.
 Hän nostaa esiin Suomen eriytymisen eri vauhtia kehittyviin alueisiin. Haasteeksi tulee terveyspalveluiden tasa-arvoinen tuottaminen.
 – Pienet itsehallinnolliset kunnat kuulostavat elegantilta hallintomallilta, mutta pystyvätkö ne rahoittamaan tasa-arvoiset palvelut? Vastaus on ei.
 Gurria pitää välttämättömänä, että rahoituksen kerääminen järjestetään kuntia laajemmalle pohjalle. Hän on kuullut myös kaatuneesta sote-uudistuksesta ja sen maakuntajaosta.
 – 18 aluetta kuulostaa Suomen kokoisessa maassa yhä liian monelta, mutta se olisi sentään alku.
 Sosiaali- ja terveyspalveluiden uudistaminen on tarpeen myös väestön ikääntymisen vuoksi. Gurria huomauttaa kuitenkin, ettei ongelma koske ainoastaan Suomea vaan monia muitakin länsimaita.
 Yhdeksi ratkaisuksi Gurria näkee uuden teknologian tarjoamat mahdollisuudet.
 – Tekniikka on mahtava asia, mutta sillä on myös pimeä puoli.
 Digitalisaatio uhkaa työpaikkoja
 Gurria varoittaa, että digitalisaatio uhkaa jopa puolta nykyisistä työpaikoista.
 – Arviomme mukaan suoraan vaarassa on 14 prosenttia työpaikoista, minkä lisäksi kolmannes tehtävistä on muuttumassa merkittävästi digitalisaation ja automatisoinnin takia. Suuri kysymys on, mitä teemme näille ihmisille, joiden työpaikat ovat vaarassa.
 Parhaassa asemassa ovat Gurrian mielestä lapset, jotka oppivat jo nuoresta käyttämään uusia teknologioita. Menestyminen koululaisten Pisa-vertailussa ei riitä, vaan ratkaisuja tarvitaan aikuisten osaamisen kehittämiseen.
 – Keskeistä ovat taidot, taidot ja taidot. Niiden oppimiseen tarvitaan sekä koulutusta että työssä oppimista. Tässä avainasemassa ovat yritykset, joiden on koulutettava työntekijöitään. Lisäksi tarvitaan myös julkisia kannustimia ja viisaita poliittisia päätöksiä.
 Gurria uskoo, että digitalisaatio ja tuotannon robotisoituminen on avain parempaan tulevaisuuteen. Ne parantavat tuottavuutta ja auttavat ikääntymisestä johtuvan työvoimapulan ratkomisessa.
 "Näyttäkää maailmalle suuntaa"
 OECD perustettiin edistämään liberaalien demokratioiden kehittymistä Euroopassa toisen maailmansodan jälkeen. Viime vuosina on nähty autoritaarisen Kiinan nousu maailmantalouden suurmaaksi. Euroopassa epädemokraattiset liikkeet nostavat päätään.
 Vieläkö pohjoismaisella, vapaamielisellä hyvinvointivaltiolla on tulevaisuus tässä maailmassa, OECD:n pääsihteeri Angel Gurria?
 – Sillä ei ole pelkästään tulevaisuus, vaan sen on näytettävä muulle maailmalle suuntaa, Gurria sanoo.
 – Pohjoismaisessa mallissa keskiössä on yksilö ja hänen hyvinvointinsa. Suunnitelmat, jotka takaavat talouden kasvua mutta eivät yksilön mahdollisuuksia, eivät ole sen paperin arvoisia, jolle ne on kirjoitettu.
 Suomessa on Gurrian mukaan onnistuttu yhdistämään markkinatalous ja valtion rooli hyvinvointierojen tasoittajana.
 – Tutkimusten mukaan te olette maailman onnellisin kansa, tai vähintään kärkiviisikossa. Jotain te olette tehneet oikein, pitäkää siitä kiinni!

OECD:n pääjohtaja: Sote-uudistus on Suomelle välttämätön


Summary: Perjantain aiheena on tänään vaihdevuodet. Vieraina Pirkko Arstila, Salla Paajanen ja vaihdevuositutkija Riina Katainen.

– Vain ihmisellä ja pallopäävalailla on vaihdevuodet. En tiedä, miten pallopäät pärjäävät, mutta naisille vaihdevuodet ovat hankala vaihe. Nykynaiset joutuvat kokemaan kaksi murrosikää, ensimmäisen teini-iässä ja toisen keski-iässä,  Pirkko Arstila  veistelee.
 Arstila hurmasi vuosia MTV:n uutistoimittajana. Sanavalmis 80-vuotias pohtii vaihdevuosia kirjoissaan ja kolumneissaan. Hän on vieraana tämän illan  Yle Perjantain suorassa vaihdevuosilähetyksessä.
 Arstila ihmettelee, miksi monet naiset syyllistävät toinen toisiaan vaihdevuosista.
 – Kanssasisaret syyttävät hoitojen käyttäjiä turhamaisuudesta, ikuisen nuoruuden tavoittelusta ja pelottelevat syöpäriskeillä. Toiset rehvastelevat, ettei heillä muka mitään oireita ole ja kehottavat hörppimään lisää yrttiteetä.
 – Vaihdevuosillekin pitäisi saada emoji, jotta tämäkin mörkö katoaisi, Arstila naurahtaa.
 Salla Paajanen toivoisi vaihdevuosista kärsiville naisille menopaussineuvoloita. Jyrki Valkama / Yle
 "Naiset tarvitsevat menopaussineuvolan"
 Rosa Kettumäen  ja  Sean Ricksin  vieraana nähdään myös toimittaja  Salla Paajanen , joka puhuu hyvin avoimesti omista vaihdevuosistaan.
 Paajanen postasi viime syyskuussa Facebook-seinälleen jutun uusimmista hormonihoitoihin liittyvistä tutkimuksista ja käynnisti vilkkaan keskustelun, johon on tullut satoja kommenteja.
 – Miksei naisille ole menopaussineuvolaa? Lastenneuvolan, perhesuunnitteluneuvolan ja äitiysneuvolan ohella olisi selkeästi tarvetta naisten vaihdevuosiin erikoistuneelle neuvolatoiminnalle.
 – Mitä hittoa tällä vanhenemisen kiihdytyskaistalla oikein tapahtuu? Ei hormonitoiminnan hiipumisen vuoksi ole varaa mennä kerran kuussa gynekologin vastaanotolle. Onneksi edes somesta saa vertaistukea, toimittaja Salla Paajanen sanoo.
 Riina Katainen on tutkinut väitöskirjassaan muun muassa elämäntapojen vaikutusta vaihdevuosioireisiin.
 Hormonihoito jakaa naiset kahteen kastiin
 Perjantain suoraan lähetykseen tulee vieraaksi myös lääketieteen tohtori, gynekologi  Riina Katainen , joka on tutkinut väitöskirjassaan muun muassa elämäntapojen ja sairauksien yhteyttä vaihdevuosioireisiin.
 – Esimerkiksi runsaampi vaihdevuosioireiden esiintyminen on yhteydessä tupakointiin ja ylipainoon. Lisäksi tupakoitsijoille tulee vaihdevuodet 1-2 vuotta aikaisemmin.
 Naisia pohdituttaa paljon, kannattaako tai tarvitseeko vaihdevuosioireita hoitaa. Hormonihoito jakaa naiset kahteen kastiin, Katainen sanoo.
 – Osa uskoo hormonihoidon olevan ikuisen nuoruuden lähde, osa kammoaa hormoneja ja haluaisi muita hoitoja.
 – Hormonihoidot ovat tuskin ikuisen nuoruuden lähde, mutta nykykäsityksen mukaan sillä on enemmän terveyshyötyjä kuin haittoja, Katainen sanoo.
 Perjantaissa tänään: Vaihdevuodet tulevat, oletko valmis? Vieraina toimittajat Salla Paajanen ja Pirkko Arstila sekä lääketieteen tohtori, gynekologi Riina Katainen. Perjantai-dokkari: Menov*tunpaussi. Yle TV1 klo 21.05. Ohjelma on nähtävissä myös suorana Yle Areenassa ja tallenteena lähetyksen jälkeen täällä:

 Ohjelma uusintana TV1:ssä sunnuntaina klo 15.05 ja tiistaina klo 23.30.
 Lue myös:
 Susanna Suomelan vaihdevuosioireet käynnistettiin 19-vuotiaana endometrioosin takia: “Tuntuu kuin iso osa seksuaalisuutta olisi viety pois”
 Naiset toivovat, että vaihdevuosista ei enää vaiettaisi eikä niille naureskeltaisi: “En tiedä, millainen olisin ilman hormonikorvaushoitoa”
 Lisää Yle Perjantain sisältöä: yle.fi/perjantai

Pirkko Arstila: Vaihdevuotiset naiset, lakatkaa syyllistämästä toisianne: "Oireilevia käsketään hörppimään lisää yrttiteetä"


Summary: Esimerkiksi rajoittamistoimenpiteiden käytössä, lääkehoidossa ja hoitosuunnitelmissa löytyi epäkohtia.

Vanhusten hoitokodin toiminnasta on löytynyt vakavia puutteita Sallassa. Sallan kunnan omistamassa Kinttalakodissa paljastui epäkohtia rajoittamistoimenpiteiden käytössä ja kirjaamisessa, lääkehoidossa toteutuksissa sekä hoitosuunnitelmissa.
 – Rajoittamistoimenpiteet ovat esimerkiksi sängyn laitojen nostaminen tai potilaan sitominen tai huoneen oven lukitseminen. Rajoittamistoimenpiteiden on oltava määräaikaisia ja niihin on oltava lääkärin lupa. Lisäksi nämä on joka kerta oltava kirjattuna. Näin ei kaikissa tapauksissa Kinttalakodissa oltu tehty, sanoo Sallan kunnan sosiaali- ja terveysjohtaja  Annukka Marjala .
 Marjalan mukaan henkilökunnalla kaikki lääkeluvat eivät olleet kunnossa, eikä kaikkia lääkkeitä oltu merkitty oikein. Kaikkien potilaiden hoito- ja palvelusuunnitelmat eivät myöskään olleet ajan tasalla.
 Vanhukset ulkona viimeksi kesällä
 – Lisäksi vanhuksille ei oltu järjestetty lainkaan viriketoimintaa ja he olivat päässeet ulos viimeksi kesällä, Marjala lisää.
 Sosiaali- ja terveysjohtajan mukaan puutteet eivät ole kuitenkaan huonontaneet palvelukodin asiakkaiden terveydentilaa.
 Epäkohtien takia kunta siirtää kuusi vanhusta Kinttalakodista Attendon Hopeaharjun yksikköön. Asiakkaiden mukana Hopeaharjuun siirretään yksikön esimies ja kolme lähihoitajaa. Kunta aikoo palkata Kinttalakotiin lähihoitajia, joko kolme tai neljä. Kinttalakodissa on 13 paikkaa muistisairaille ja yhdeksän hoitajaa.
 Lisäksi kunta siirtää Kinttalakodin lähiesimieheksi esimieskokemusta omaavan työntekijän omasta organisaatiosta.
 Hoivakodin toiminta Attendolle
 Sallan kunta on aiemmin päätetty, että Kinttalakodin toiminta siirretään Attendon uuteen vanhusten hoitokotiin.
 – Attendon mummola valmistuu vuodenvaihteessa. Asiasta käytiin yt-neuvottelut viime vuonna ja on sovittu, että Kinttalakodin työntekijät siirtyvät liikkeenluovutuksella kunnalta Attendon palvelukseen, Marjala lisää.
 Kinttalakodin ongelmat alkoivat paljastua, kun Marjala kävi yksikössä tammikuun lopussa. Sen jälkeen sovittiin valvontakäynti, joka tehtiin helmikuussa. Valvontakäynnillä olivat Marjalan lisäksi johtava läääkäri, osastonhoitaja ja Kinttalakodin vastaava sairaanhoitaja.
 Valvontakäynnillä todettiin myös, että Kinttalakodin tilat ovat ahtaat ja epätarkoituksenmukaiset. Lisäksi työntekijöillä on runsaasti poissaoloja, minkä takia vaihtuvia sijaisia on ollut poikkeuksellisen paljon. Sen sijaan henkilökuntaa oli riittävästi. Hoitajia on yhdeksän, hoitoapulaisia kaksi ja yksi laitosapulainen.
 Sallan kunta on ulkoistanut  lähes 30 prosenttia sote-palveluistaan.

Vanhusten hoitokodista vakavia puutteita Sallassa – vanhuksia ja hoitajia siirretään toiseen yksikköön


Tohmajärvellä poliisia moottorisahalla uhkailleelle miehelle vaaditaan 7 vuoden vankeusrangaistusta. Syyttäjä katsoo 42-vuotiaan kontiolahtelaisen miehen syyllistyneen  joulun alla kahteen murhan yritykseen ja pahoinpitelyyn .
 Haastehakemuksen mukaan tapahtumaketju sai alkunsa, kun mies oli pahoinpidellyt puolisoaan vapaa-ajan asunnolla Tohmajärvellä. Poliisin tultua paikalle mies oli tullut vastaan moottorisaha kädessä. Poliisi oli päästänyt poliisikoiran irti, minkä jälkeen mies oli käynnistänyt sahan ja yrittänyt lyödä sahalla koiraa. Lyönnit olivat menneet vain vähän ohi.
 Tämän jälkeen mies oli uhkaillut käynnissä olevalla sahalla poliisipartiota. Poliisi pysäytti miehen ampumalla tätä ylävartaloon.
 Tapauksen käsittely on alkanut tänään Pohjois-Karjalan käräjäoikeudessa. Aiemmissa poliisikuulusteluissa mies on kertonut, ettei muista uhkailleensa poliisia.
 Valtakunnansyyttäjänvirasto teki arvion poliisin aseenkäytöstä ja totesi tammikuun alussa, ettei asiasta käynnistetä esitutkintaa.

Syyttäjä vaatii pohjoiskarjalaiselle miehelle 7 vuoden vankeutta murhan yrityksestä: "yritti tappaa poliisin moottorisahalla"


Summary: Riski talouskasvun nopealle hidastumiselle Kiinassa on lisääntynyt selvästi.

European Commissioner for Economic and Monetary Affairs and the Euro

Suomen Pankin pääjohtajan  Olli Rehnin  mukaan Euroopan keskuspankin (EKP) uudet päätökset vahvistavat rahapolitiikan elvyttävää vaikutusta entisestään.
 – Ne ylläpitävät kevyitä rahoitusoloja, tukevat luotonantoa yrityksille ja kotitalouksille ja kohentavat talouskasvua ja työllisyyttä, sanoi Rehn Suomen Pankin tiedotustilaisuudessa.
 Viimeviikkoisessa kokouksessaan EKP:n neuvosto arvioi euroalueen talousnäkymien heikentyneen. Neuvosto ilmoitti muun muassa, että ohjauskorkojen odotetaan nyt pysyvän nykyisellä tasolla ainakin tämän vuoden loppuun saakka. Aikaisemmin ohjauskorkojen odotettiin pysyvän tällä tasolla ensi kesän yli.
 Finanssikriisin jäljiltä rahapolitiikassa on oltu uusilla vesillä viime vuodet, ja samalla esimerkiksi asuntovelalliset ovat saaneet nauttia erittäin matalista koroista.
 Suomen Pankin mukaan luonnollinen korkotaso on laskenut. Inflaationäkymät ovat jääneet aikaisempaa alhaisemmalle tasolle.
 – Olen ehdottanut, että neuvosto arvioisi EKP:n rahapoliittista strategiaa uudelleen uusimman taloustieteellisen tutkimuksen ja muuttuneen rahapolitiikan toimintaympäristön valossa. Tarkastelu tukisi sitä, että EKP:n rahapolitiikka on tehokasta ja uskottavaa myös talouden muuttuneessa ympäristössä, Rehn sanoi.
 Erittäin korkea velka-aste asettaa rajoja elvytykselle Kiinassa
 Tänään julkaistiin myös tuoreet ennusteet Venäjän ja Kiinan talousnäkymistä. Suomen Pankin siirtymätalouksien tutkimuslaitos Bofit ennustaa Venäjän bruttokansantuotteen kasvavan lähivuodet noin 1,5 prosentin vauhtia.
 Arvonlisäveron korotus ja inflaation lievä kiihtyminen hidastavat kotitalouksien kulutuksen kasvua etenkin tänä vuonna, ja kasvun odotetaan jäävän selvästi viime vuotta hitaammaksi. Tutkimuslaitoksen mukaan valtion roolin kasvu ja markkinoiden toimintaa tukevien uudistusten vähäisyys hidastavat talouden kasvunäkymiä.
 Kiinassa puolestaan talouskasvu heikkeni viime vuonna ja hidastuminen on jatkunut tänä vuonna. Hallitus on vastannut tilanteeseen lisäämällä elvytystä entisestään.
 Bofitin mukaan Kiinassa jo ennestään löysä talouspolitiikka ja erittäin korkea velka-aste asettavat kuitenkin rajoja elvytykselle. Kiinan ja Yhdysvaltojen kauppasodan myötä talouteen liittyvät epävarmuudet ovat kasvaneet.
 Heikentyneen suhdannenäkymän ohella odotettua talouskasvua painavat rakenteelliset tekijät kuten demografia ja se, että talousuudistukset on jätetty viime vuosina taka-alalle. Talouskasvun odotetaan jatkavan hidastumista vuosina 2019–2021, mutta pysyttelevän maailmantalouden kasvuvauhtia nopeampana.
 Riski talouskasvun nopealle hidastumiselle on lisääntynyt selvästi. Epäluotettavat viralliset bruttokansatuotetilastot vaikeuttavat todellisen tilannekuvan hahmottamista.

Rehn EKP:n tuoreista päätöksistä: Vahvistavat rahapolitiikan elvyttävää vaikutusta entisestään


Summary: Merisääpeliä voi merkkipäivän kunniaksi pelata myös englanniksi.

Merisää kuullaan Yle Radio Suomessa viidesti päivässä. Itse merisää on kuitenkin vanhempi kuin Yleisradio, sillä ensimmäinen merisää lähetetiin Hanko Radiossa 15. maaliskuuta vuonna 1926. Yleisradiolle merisää siirtyi saman vuoden syyskuussa. Merisää on osa Yleisradion julkisen palvelun tehtävää.
 Merisääpeli on julkaistu ensimmäisen kerran juhannuksena 2018. Se sisältää kymmenen hauskaa minipeliä, joiden avulla voit testata paitsi sorminäppäryyttäsi, myös tietosi Suomen rannikon luonnosta, säästä ja historiasta.

Suomen tunnetuin radiomantra täyttää 93 vuotta — testaa tietosi ja taitosi Merisääpelissä


Summary: Rukoilemassa ollut Mahmood Nasir pakeni ampujaa moskeijan takaovesta.

Moskeijahyökkäyksen silminnäkijä  Mahmood Nasir  kertoo uusiseelantilaisen TVNZ:n haastattelussa, että tulitus alkoi muutamia minuutteja seremonian alkamisen jälkeen.
 – Kuulimme taistelun ääniä. Äänet kuuluivat pääsisäänkäynniltä. Kaikki pakenivat takaoville pelastautuakseen.
 Nasir kertoo, että he piiloutuivat ensin autojen taakse ja alle, sitten naapuritalon suojiin.
 – Kun tulitus loppui, näin yhden tyypin, joka vaihtoi asetta. Hän oli pysäköinyt moskeijan viereen. Hän otti uuden aseen ja tulitus jatkui taas.
 Toimittaja kysyi vielä Nasirilta, näkikö hän todella ampujan vaihtavan asetta.
 – Kyllä, niin uskon, mutta en muista tarkasti, koska tilanne oli tosi jännittävä ja pelkäsin. Vaimoni ja nelivuotias lapseni olivat sisällä, enkä tiennyt tilannetta.
 Nasir oli myöhemmin saanut ystävältään tiedon, että vaimo ja lapsi ovat nyt turvassa.
 Hyökkäykset kohdistuivat kahteen eri moskeijaan.
 Aivan Masjid Al Noorin moskeijan naapurissa asuva silminnäkijä  Len Peneha  on kertonut uutistoimisto AP:lle, että hän näki mustiin pukeutuneen miehen menevän sisään Christchurchin keskustassa sijaitsevaan moskeijaan. Sen jälkeen hän kuuli kymmeniä laukauksia, ja näki ihmisten juoksevan peloissaan ulos.
 Peneha sanoi AP:lle nähneensä, miten ampuja juoksi ulos moskeijasta, pudotti puoliautomaattisen näköisen aseensa hänen ajotielleen ja pakeni.
 Peneha sanoi, että sen jälkeen hän meni moskeijaan auttamaan.
 – Näin kuolleita ihmisiä kaikkialla. Eteisessä oli kolme, moskeijaan johtavalla ovella, moskeijan sisällä.
 – Tämä on uskomattoman hullua. En ymmärrä, miten kukaan voisi tehdä näin näille ihmisille, kenellekään.
 Peneha kertoo auttaneensa kotonaan viittä ihmistä, joista yksi oli lievästi haavoittunut. Hänen mukaansa ampuja oli valkoihoinen ja sonnustautunut kypärään, johon oli kiinnitetty jonkinlainen laite.
 Lue myös:
 Yle seuraa: Uudessa-Seelannissa ammuttu kahdessa moskeijassa – kuolleita on jo 49, loukkaantuneita liki 50, yksi saanut murhasyytteen
 Tämän tiedämme nyt: Uuden-Seelannin moskeijaiskuissa kuoli 49
 Uuden-Seelannin moskeija-ampuja julistuksessaan: Halusin kostaa Tukholman terrori-iskussa kuolleen pikkutytön puolesta
 Suomi tuomitsee Uuden-Seelannin "pelkurimaisen terroriteon"

"Hän otti uuden aseen ja tulitus jatkui taas"– Näin Christchurchin iskujen silminnäkijät kertovat hyökkäyksistä


Summary: Puukotuksista epäillystä miehestä on tehty eurooppalainen pidätysmääräys jo viime viikolla.

Haagan puukotuksista epäillyn  Hayder Abduljabbar Al-Hmedavin  epäillään paenneen Ruotsiin.  MTV Uutiset  kertoi eilen ruotsalaisen tv3-kanavan Eftelys-ohjelman saaneen Suomen poliisilta tietoa ja kuvia jaettavaksi Ruotsissa.
 Poliisi uskoo Al-Hmedavin lähteneen Ruotsiin Pohjois-Suomen kautta.
 – Uskomme epäillyn poistuneen maasta Haaparannan kautta Ruotsi puolelle, vahvistaa tapauksen tutkinnanjohtaja rikoskomisario  Pekka Hätönen  Helsingin poliisista.
 Hätönen kertoo Suomen poliisin olleen asiasta yhteydessä Ruotsin poliisiin.
 Puukotuksista epäillystä miehestä on tehty eurooppalainen pidätysmääräys jo  viime viikolla .
 Puukotukset tapahtuivat Helsingin Haagassa maaliskuun alussa. Poliisi kertoi tuoreeltaan, että kahta aikuista oli puukotettu ja vammoja oli aiheutettu myös kolmelle lapselle.
 Poliisin mukaan uhrit ovat miehen ex-puoliso, ex-puolison ystävä sekä epäillyn ja ex-puolison yhteiset lapset.
 Helsingin käräjäoikeus on tuominnut miehen poissaolevana todennäköisin syin murhan yrityksestä sekä tapon yrityksestä epäiltynä. Poliisi toteaa, että sen jälkeen nimitys tapon yritys on koventunut murhan yritykseksi.
 Yle on päättänyt julkaista rikoksista epäillyn nimen ja kuvan jo ennen mahdollista tuomiota, koska rikokset ovat vakavia ja häntä etsitään eurooppalaisella pidätysmääräyksellä.
 Poliisin etsimä Hayder Abduljabbar Al-Hmedavi. Hänestä on tehty eurooppalainen pidätysmääräys. Helsingin poliisilaitos
 Aiheesta aiemmin:
 Haagan puukotusjutussa rikosepäilynä jo kaksi murhan yritystä – epäiltyä etsitään Turusta
 Käräjäoikeus on vanginnut Haagan puukotuksista epäillyn poissaolevana
 Poliisi: Haagan puukotuksia tutkitaan murhan yrityksenä – tekijä edelleen karkuteillä
 Poliisi: Mies puukotti kahta aikuista Helsingissä, aiheutti vammoja myös kolmelle lapselle – epäilty kateissa

Poliisi vahvistaa – Haagan epäilty perhepuukottaja mahdollisesti paennut Ruotsiin


Summary: Jan Vapaavuori sanoo, että kaupungilla on kehitettävää lupaprosesseissa.

Rakennusten tai niiden osien rakentaminen

Helsingin kaupunki on saanut valmiiksi pormestari  Jan Vapaavuoren  alkuvuodesta tilaaman päiväkotien rakennuslupaselvityksen, jossa käytiin läpi sekä yksityisten että kaupungin omien päiväkotien rakennuslupia.
 Rakennusluvan avulla pystytään varmistamaan tilojen turvallisuus ja sulkemaan pois terveyshaittojen mahdollisuus.
 Selvityksen tarve kävi ilmi alkuvuodesta, jolloin paljastui, että  Ankkalampi-päiväkotiyrityksellä on seitsemän luvatonta päiväkotia , joilta puuttuu rakennuslupa.
 Akuutin tilanteen hoitoon perustetun task force -työryhmän perjantaina 15. maaliskuuta julkaiseman selvityksen mukaan yhteensä 43 päiväkodille ei ollut lainkaan haettu rakennuslupaa.
 Puutteita löytyi myös kaupungin omista päiväkodeista.
 Puutteita on havaittu muun muassa päiväkotitilojen ilmastoinneissa ja varauloskäytävissä.
 Valmisteltu esitutkintapyyntöön on työn alla ainakin Ankkalampi Oy:stä.
 Kaikki kaupungin tilat on käyty läpi
 Tuoreen selvityksen mukaan Helsingin yhteensä 703 päiväkotitilasta löytyi kaikkiaan 107 tilaa, joissa oli joko rakennuslupapuutteita tai joiden rakennusluvan tilanne oli epäselvä.
 Selvityksen aikana 36 tilan status muuttui selväksi, koska rakennuslupa oli olemassa tai se myönnettiin selvitetyksi.
 Selvitys jatkuu edelleen 77 yksityisen palveluntuottajan päiväkotitilan kohdalla. Kaikki kaupungin tilat on käyty läpi.
 Yhteensä 71 päiväkotitilaa tunnistettiin sellaisiksi, jotka olivat käytössä ilman rakennusvalvonnan hyväksyntää.
 43 kohteessa rakennuslupaa ei ollut ollenkaan voimassa, 16 kohteessa rakennuslupa oli vireillä ja 12 kohteelle rakennuslupa oli myönnetty, mutta vaadittavaa käyttöönottokatselmusta ei ole tehty ennen päiväkodin käyttöönottoa.
 Kiireellisiä päiväkodin sulkemista vaativia turvallisuusriskejä ei havaittu yhdessäkään päiväkodissa.
 – Yksittäisten päiväkotien tilanteen osalta on tärkeää, että tiedotamme ensin perheitä sekä toisaalta päiväkotiyrittäjiä ja päiväkotien johtajia, pormestari sanoo.
 Vapaavuori: "Kaikki tilat kuntoon syksyyn mennessä"
 Selvityksen tarkoituksena oli selvittää puutteiden lisäksi perusteellisesti, mistä havaitut ongelmat varhaiskasvatustilojen rakennuslupakysymyksissä johtuvat.
 Pormestari Jan Vapaavuoren mukaan mikään yksittäinen asia tai organisaatiouudistus ei ole syynä.
 – Kaupungin prosessit ovat pettäneet sekä kasvatuksen ja koulutuksen että kaupunkiympäristön toimialoilla. Puutteita on ilmennyt aivan hiljattain perustetuissa päiväkodeissa kuten myös vuosikymmeniä sitten perustetuissa yksiköissä, Vapaavuori sanoo tiedotteessa.
 Vapaavuori sanoo olevansa vakuuttunut siitä, että kaikki kaupungin tilat saadaan syksyyn mennessä kuntoon. Jos on jokin yksittäinen tila, jossa se ei ole mahdollista, kaupunki tulee hankkimaan korvaavan tilan.
 – Kaupungilla on paljon kehitettävää lupaprosesseissa. Tätä asiaa ei ole kuitenkaan vaikea saada kuntoon ja korjaustoimet on jo aloitettu.
 Vapaavuori lupaa kaupungin myös varmistavan riittävät resurssit rakennuslupahakemusten kuntoon laittamiseen ja puutteellisten lupien käsittelyyn sekä valvontaan. Tarkoituksena on myös kehittää tiedonkulkua kaupungin eri toimijoiden välillä.
 Lue myös:
 Helsinki sulkee Ankkalampi-yhtiön päiväkodin Pursimiehenkadulla
 Ankkalampi-päiväkotien lupasotkuista alkanut vyyhti laajenee – Helsingistä on löytynyt lisää luvattomia päiväkoteja
 Vanhemmat moittivat Helsinkiä käsienpesusta Ankkalampi-päiväkotien lupasotkussa – "Koko tilanteen on aiheuttanut julkisen puolen kyvyttömyys tarjota päivähoitopaikkoja"
 Useita yksityisiä päiväkoteja toiminut ilman asianmukaista rakennuslupaa Helsingissä – listasimme päiväkodit, joilla ei ole rakennuslupaa

Helsingissä 71 päiväkotia, joiden rakennusluvissa on puutteita – Kiireellisiä sulkemisia ei kuitenkaan ole tiedossa


Summary: Nettiin ladatussa manifestissa ampuja kuvailee itseään valkoiseksi etnonationalistiksi.

Uuden-Seelannin moskeijaiskuista epäilty mies avaa nettiin ladatussa pitkässä manifestissa motiivejaan hyökkäykselle.
 Christchurchissa perjantaina kahteen moskeijaan kohdistuneissa iskuissa kuoli ainakin 49 ihmistä ja yli 20 haavoittui vakavasti. Iskusta epäiltynä on pidätetty kolme miestä ja yksi nainen.
 Uuden-Seelannin viranomaiset tutkivat hyökkäystä terrori-iskuna.
 Ampujaksi epäilty mies ilmoitti teostaan etukäteen keskustelupalstalla netissä. Viestissä oli linkkejä manifestiin sekä miehen Facebook-sivulle, jonka kautta hän sanoi lähettävänsä live-videon hyökkäyksestä.
 Viranomaiset eivät ole toistaiseksi vahvistaneet manifestin ja hyökkäyksestä kuvatun videon aitoutta.
 Manifestin mukaan kyseessä kosto
 Hän kertoo olevansa valkoihoinen 28-vuotias mies, joka syntyi Australiassa tavalliseen työväenluokkaiseen perheeseen. Hän sanoo eläneensä normaalin lapsuuden.
 Mies kuvailee manifestissaan olevansa etnonationalisti. Hän kiistää kuuluvansa suoraan mihinkään järjestöön tai ryhmään. Hän myöntää lahjoittaneensa rahaa eri nationalistiryhmille ja olleen niiden kanssa tekemisissä.
 Epäilty kirjoittaa, että hän halusi kostaa islamilaisten hyökkääjien tekemissä terrori-iskuissa kuolleiden eurooppalaisten puolesta.
 Erityisesti mies ilmoitti haluavansa kostaa Tukholman terrori-iskussa huhtikuussa 2017 kuolleen 11-vuotiaan pikkutytön surman. Iskussa uzbekistanilainen mies ajoi ihmisten päälle kuorma-autolla Drottninggatanilla.
 Mies kertoo radikalisoituneensa vuonna 2017, jolloin hän matkusteli turistina eri Euroopan maissa. Viimeiseksi niitiksi hän kuvailee kokemuksiaan Ranskasta. Hän ei voinut sulattaa sitä, että maahanmuuttajia oli kaikissa kaupungeissa, joissa hän vieraili.
 Hän kertoo aloittaneensa iskun suunnittelun noin kaksi vuotta sitten. Christchurchin kohteet hän sanoo valinneensa kolme kuukautta ennen tekohetkeä.

Uuden-Seelannin moskeija-ampuja julistuksessaan: Halusin kostaa Tukholman terrori-iskussa kuolleen pikkutytön puolesta


Summary: Yle toivoo saamenkielisen Muumilaakson omalta osaltaan tukevan saamen kielten elinvoimaa lasten ja perheiden keskuudessa.

Kevään tv-uutuus,  Muumilaakso  tehdään myös saameksi.
 Tove Janssonin  hengessä toteutettu Muumilaakso-animaatio on koko perheen draamanautinto. Nyt Muumilaakso tehdään myös saameksi siten, että ääniversiossa huomioidaan kaikki Suomessa puhutut kolme saamen kieltä, pohjois-, inarin- ja koltansaame.
 Saamenkielisen tuotannon suunnittelu käynnistetään pian ja tavoitteena on, että ohjelma saadaan Yle Areenaan vielä loppuvuoden 2019 aikana.
 Moomin Characters & Gutsy Animations
 Saamelaiskäräjät esitti vuodenvaihteessa , että Yle tekisi suomen- ja ruotsinkielisten versioiden lisäksi Muumilaaksosta myös saamenkielisen ääniversion. Yle ja sarjasta vastaava tuotantoyhtiö Gutsy Animations ovat selvittäneet saameksi ääninäytellyn tuotannon toteuttamisen mahdollisuuksia sekä sitä, millaisella aikataululla se voisi onnistua.
 Saameksi dubattuja animaatioita on niukasti tarjolla. Kolmen Suomessa puhutun saamen kielen huomioiminen tekee projektista tavallistakin haasteellisemman. Ylen julkaisujohtaja  Ismo Silvo  iloitsee kuitenkin mahdollisuudesta osallistua vähemmistökielten tukemiseen.
 – Olemme Ylessä iloisia voidessamme kertoa, että myös saamenkielinen Muumilaakso on tulossa Yle Areenaan. Ylen tehtävä on palvella kaikkia Suomessa. YK:n kansainvälisenä alkuperäiskielien teemavuonna toivomme, että saamenkielinen Muumilaakso osaltaan tukee saamen kielten elinvoimaa lasten ja perheiden keskuudessa.
 Moomin Characters & Gutsy Animations
 Tällä hetkellä Muumilaakso on myyty Suomen lisäksi Britanniaan, Japaniin, Kiinaan ja Etelä-Koreaan. Jatkossa sarja nähdään useilla kielialueilla.
 Myös Muumilaakson luova johtaja  Marika Makaroff  on ilahtunut saamenkielisen ääniversion toteutumisesta.
 – Vähemmistöjen huomioiminen on ollut todella tärkeää Muumilaakso-tuotannossa alusta alkaen, joten olen todella iloinen, että pääsemme tekemään ohjelmasta myös saamenkielisen version. On hienoa, että mahdollisimman monet perheet ympäri maailmaa voivat nauttia sarjasta omalla äidinkielellään.
 Muumilaakso on yksi Ylen kaikkien aikojen satsauksista. Sarjaa on kiitetty muun muassa upeasta, kolmiulotteisesta visuaalisuudesta, tuttuudesta ja tunnistettavuudesta, mutta myös yllätyksistä ja hyvästä särmästä. Ohjelma on nähtävissä  Yle Areenassa . Sarjan uudet suomenkieliset jaksot nähdään aina maanantaisin klo 20.00 Yle TV2:lla ja tiistaisin 17.25 Yle Fem -kanavalla.

Uusi Muumilaakso-sarja tehdään myös saameksi – tavoitteena on saada ohjelma nähtäville Yle Areenaan vuoden 2019 aikana


Summary: Konginkankaan suuronnettomuuden tuhosta kertominen ei ollut toimittaja Jonna Karjalaiselle ihan tavallinen työkeikka. Hän joutui laskemaan ammatin tuoman suojamuurin haastateltavien tuskan edessä.

Suljen silmäni bussin neljännellä penkkirivillä. En voi olla ajattelematta aihetta, jonka tutkiminen on ollut kipeä matka 15 vuoden taakse.
 Maaliskuun pilkkopimeässä yössä 23 ihmistä kuoli ja 14 loukkaantui  Suomen tieliikennehistorian synkimmässä onnettomuudessa , kun rekka ja linja-auto törmäsivät Konginkankaalla.
 Bussin matkustamoon vyöryneet paperirullat särkivät monta nuorta elämää, eikä sen jälkeen mikään ollut entisensä. Konginkangas repi perheet rikki pahemmin kuin voimme ikinä ymmärtää.
 Jutun valmistelu alkoi kuukausia sitten. Työryhmässä tehtäväni oli kuulla ja kirjoittaa sanoiksi uhrien ja heidän omaistensa sekä muiden onnettomuudessa tavalla tai toisella läsnä olleiden tunteita.
 Osa kuulemistani tarinoista  oli niin raakoja, ettei niiden kuvaamiselle ole sanoja.
 Haastattelujen aikana pintaan noussut tuska oli hetkittäin sen verran pohjatonta, ettei sen edessä voinut suojautua toimittajan roolin taakse. Oli laskettava kaikki ammatin tuomat suojamuurit. Oli oltava ihminen.
 Kuopuksensa menettäneen äidin silmänurkkiin nousivat kyyneleet. Haastattelun päättyessä hän halusi näyttää minulle jotain henkilökohtaista ja tärkeää. Käänsimme valokuva-albumin sivut yksi kerrallaan.
 Kyyneleet muuttuivat kahvipöydässä pieneksi hymyksi, kun äiti kertoi lukiolaistytön vilkkaasta luonteesta ja unelmista.  “Ehkä hän olisi tänä päivänä eläinlääkäri.”
 Olen itsekin ollut aina kyltymätön haaveilija.  Siksi onnettomuuden musertamat unelmat olivat itselleni raskain asia käsittää.
 Silmänräpäys muutti nuorten opiskelu- ja urasuunnitelmat. Ylioppilaskokeiden suorittamisen sijaan olikin opeteltava uudelleen kävelemään.
 Jo rakennetun uran sijaan olikin ymmärrettävä aivovamman tuoma väsymys ja voimien rajallisuus. Oli kohdattava kohtuutonta kohtelua, käytävä taistelu toimeentulosta ja saatava kouraansa eläkepaperit.
 Äiti ei enää koskaan voinutkaan kaapata laskettelumatkalla palannutta lastansa syliinsä.
 Moni onnettomuuden uhri ja omainen on vaihtanut numeronsa salaiseksi.
 Ymmärrän, miksi. Meidän takiamme: toimittajien ja muuten uteliaiden ihmisten.
 Koimme maaliskuun turma-aamuna uutisten välityksellä ensin kollektiivisen surun. Meidän tuskallemme kävi, kuten kuluneissa fraaseissa. Aika korjaa. Bussissa olleille, omaisille ja pelastajille Konginkangas on heidän elämänsä loppuun saakka onnettomuus, joka ei unohdu.
 Miksi arpien avaaminen  vereslihalle on tarpeellista vielä näin 15 vuotta onnettomuuden jälkeen?
 Alkusyy löytyy Konginkankaan käynnistämistä muutoksista.
 Selvitimme, mikä maanteillä muuttui. Konginkankaan tapahtumien merkitys suomalaiselle tieliikenteelle on suuri. Liikenneturvallisuus on parantunut, mutta paljon on vielä tekemättä. Myös ensihoito ja pelastustyö ovat mullistuneet.
 En väitä, että pitkän juttuprojektin jälkeen tietäisin kaiken tuskasta, joka bussin kyydissä olleiden osaksi tuli kantaa. Nyt ymmärrän siitä murto-osan.
 Tajuamme nyt, miten he haluavat tulla kohdatuksi.
 Ne, jotka haluavat kertoa kokemuksensa, kertovat sen, kun aika on oikea. Kokemuksen jakaminen vaatii luottamuksen. Siihen pakottaminen saa aikaan vain pahaa mieltä.
 Uhrit eivät halua olla eläviä muistomerkkejä.
 He ovat löytäneet vaikeuksien kautta keinon elää uutta, näköistänsä elämää. Kasanneet unelmiensa palaset. Rakentaneet hiljalleen uusia.
 Ylimääräiset sanat, sääli ja utelut kannattaa unohtaa. Läsnäolo riittää.

Toimittajalta: Onnettomuus murskasi unelmat ja teki sen uhreista eläviä muistomerkkejä


Summary: Terrori-iskussa kuoli ainakin 40 ihmistä ja haavoittui 20.

Suomi tuomitsee Uuden-Seelannin moskeija-ampumiset. Ulkoministeriö kertoo Twitterissä, että Suomi tuomitsee voimakkaasti pelkurimaisen terroriteon.
 Samalla Suomi lähettää syvimmät surunvalittelut uhrien perheille ja ystäville sekä kaikille niille, joita tragedia on koskettanut.
 Ainakin 40 ihmistä on kuollut ja 20 haavoittunut kahteen moskeijaan tehdyissä iskuissa. Kolme miestä ja yksi nainen on pidätetty tapaukseen liittyen.

Suomi tuomitsee Uuden-Seelannin "pelkurimaisen terroriteon"


Summary: Metsähallitus päällystää myös sorapolun Saanatunturilta Mallan luonnonpuiston reunalle asti.

Enontekiöllä Kilpisjärven Saanan uusien graniittiportaiden rakentaminen alkaa. Ensimmäisessä vaiheessa tunturiin viedään rakennusmateriaalit; tämä tehdään lumipeitteen aikana maalis–huhtikuussa.
 Varsinaisiin rakennustöihin Metsähallitus pääsee kesä–heinäkuussa.
 Saanan huonokuntoiset puuportaat purettiin jo lähes kaksi vuotta sitten.
 Uusi reitti portaille
 Saanan huipulla vierailee noin 25 000 henkilöä vuodessa. Kävijämäärän yhä kasvaessa myös luonnon kulumista halutaan vähentää yhä tehokkaammin.
 Esimerkiksi portaiden reitti on suunniteltu kulutusta kestävämmän maaperän alueelle. Kiviportaat rakennetaan sata metriä puuportaita idemmäksi.
 Uudet rakenteet tehdään niin, ettei käyttäjälle tulisi edes houkutusta kävellä portaiden vieressä. Kiviportaissa mennään maanpinnan tasolla, aiemmat portaat nousivat irti maasta.
 – Puuportaiden vieressä käveltiin aika paljon, miettii Tunturi-Lapin puistonjohtaja  Pekka Sulkava  Lapin Luontopalveluista.
 Metsähallitus rakentaa uudet portaat osin itse, materiaalit ja kaivinkonetyöt tulevat ulkopuolisilta. Kokonaisurakkaan ei saatu viime syksynä tyydyttäviä tarjouksia, jolloin Metsähallitus päätyi tähän ratkaisuun.
 Lisäksi Metsähallitus tekee soralla päällystetyn polun Saanalta Mallan luonnopuiston reunaan lokakuun loppuun mennessä.
 Kaikkiaan Saanan ulkoilureittien rakentamiskustannukset ovat noin 183 000 euroa.

Kilpisjärven Saanan kiviportaat valmistuvat syyskuussa – reitti on suunniteltu tarkoin suojelemaan haurasta luontoa


Summary: Yksi vaunumalli määrättiin myyntikieltoon ja yhden vaunun lisäosa määrättiin vedettäväksi pois markkinoilta.

Turvallisuus- ja kemikaalivirasto (Tukes) on  testauttanut  lastenvaunujen ja -rattaiden turvallisuutta. Testatuista seitsemästä tuotteesta yksi vaunumalli sai myyntikiellon. Lisäksi yhden vaunun lisäosa määrättiin kerättäväksi pois kuluttajilta.
 Vaunut testattiin siten, että Tukes hankki seitsemän lastenvaunua ja -ratasta lastentarvikemyymälöistä ja lastentarvikkeita myyvistä verkkokaupoista.
 Mukana oli sekä edullisia että kalliimpia merkkejä ja malleja. Tukesin asiantuntija valitsi näytteet riskiperusteisesti. Lisäksi kuluttajat saivat osallistua testattavien tuotteiden valintaan.
 Lastenvaunujen turvallisuudessa ja laadussa puutteita
 Tuotteet testattiin lastenvaunuja koskevan turvallisuusstandardin mukaan SGS:n laboratoriossa Englannissa. Lisäksi testattiin niiden mekaanisen turvallisuuden osalta ja myös käyttöohjeet tarkastettiin.
 Kahden tuotteen autokaukalot testattiin myös lastenvaunuvaatimusten osalta, mutta ei turvaistuimena autossa.
 Testatuista seitsemästä tuotteesta yksi vaunumalli määrättiin myyntikieltoon ja yhden vaunun lisäosa määrättiin vedettäväksi pois markkinoilta. Lisäksi kolmen mallin lievemmät puutteet kehotettiin korjaamaan.
 Kunert VIP yhdistelmävaunut autokaukalolla saivat myyntikiellon. Yhdistelmävaunun turvavaljaat irtosivat selkänojasta ja pehmeästä vaunukopasta puuttui kiinnitysmekanismi, jolla se pysyy rungossa tai rattaissa kiinni. Vaarana on, että lapsi voi pudota rattaista tai vaunusta ja loukkaantua. Myös tuotteen merkinnöissä oli puutteita. Lisäksi tuotteessa oli muutamia lievempiä turvallisuus- ja laatupuutteita.
 Milla & Måns SoHo -yhdistelmävaunujen jalkapeite määrättiin kerättäväksi pois kuluttajilta. Vaunujen jalkapeitteestä irtosi testeissä tukehtumisvaaraa aiheuttava kiinnitysnappi. Tuotteessa tai sen merkinnöissä ei havaittu muita puutteita.
 Lasten turvallisuus on ykkösasia
 Lastenhoitotarvikkeet ovat tuoteryhmä, joiden turvallisuuteen kiinnitetään erityistä huomiota. Tukes valvoo jatkuvasti lapsille tarkoitettuja tuotteita, kuten lastenvaunuja.
 Tukesin lastenvaunuja koskevien valvontaprojektien perusteella on havaittavissa, että puutteellisia tuotteita on edelleen markkinoilla.
 Vastuu lastenvaunujen ja -rattaiden turvallisuudesta kuuluu valmistajalle maahantuojalle ja jakelijalle. Maahantuojat ja myyjät ovat vastuussa lastenvaunujen rakenteellisen turvallisuuden lisäksi siitä, että varoitukset ja käyttöohjeet ovat suomeksi ja ruotsiksi.
 – Vaunujen turvallinen käyttö on aina vanhempien ja muiden lasta hoitavien aikuisten vastuulla, muistuttaa Tukesin ylitarkastaja  Anja Merenkivi .
 Vaunuja ja rattaita käytettäessä on noudatettava käyttöohjeita ja vaunuja on huollettava säännöllisesti.

Puutteellisia lastenvaunuja ja -rattaita markkinoilla – yksi kokonaan myyntikieltoon