Summary: Fazerin Konserttitoimiston johtaja kuvaa kansainvälisten agentuurien liiketoimintaa pitkälle viilatuksi.

Ylen  tiistaina julkaisema selvitys  kansainvälisten agentuurien vallankäytöstä suomalaisen klassisen musiikin kentällä kirvoittaa mielipiteiden vaihtoa alan piireissä.
 Kotimaisen taiteilija-agentuurin, Fazerin Konserttitoimiston toimitusjohtaja  Aino Turtiainen-Visala  on sitä mieltä, että aihetta oli jo aikakin purkaa sekä yleisölle että klassisen musiikin parissa työskenteleville.
 – Aiheeseen liittyy aika tavalla irrationaalisina eläviä ilmiöitä, kuten tähtikultti ja siihen liittyvä taiteilijoiden mystifiointi. Tähtikultti on mitä kaupallisin ilmiö, jolla ratsastaa esimerkiksi uusi musiikkimuseo Fame.
 Agentuurit tekevät bisnestä, joka elää pitkälti klassisen musiikin tähdistä. Rahaliikenne on herkullinen spekulaation aihe. Pinnan alla on väreillyt pitkään.
 "Tunnen Harrison & Parrottin hyvässä ja pahassa"
 Turtiainen-Visala on 30-vuotisen uransa aikana nähnyt, kuinka agentuuribisnes on muuttunut ja kenttä polarisoitunut.
 Aiemmin pienillä resursseilla pyöritettävät paikalliset agentuurit saattoivat hyötyä yhteistyöstä kansainvälisten agentuurien kanssa, mutta kuluneiden viidentoista vuoden aikana hyvä vuorovaikutus on murtunut, hän sanoo.
 – Suurten agentuurien toiminta on nyt todella pitkälle viilattua, yhtään väheksymättä sitä, että taustalla on myös aitoja taiteellisia motiiveja. Tiukka bisnes joka tapauksessa imuroi markkinat, ja paikallisagentteja käytetään koko ajan vähemmän. Siinä syrjäytyy myös suuri joukko taiteilijoita.
 Fazerin johtajan mukaan kansainvälisille agentuureille ei riitä edes rusinat pullasta.
 – Myös keskitasolla ollaan aktiivisia siksi, että halutaan kasvualusta kansainvälistä uraa rakentaville taiteilijoille. Tarvitaan siis myös volyymiltaan suurta mutta rahaliikenteeltään pientä bisnestä, jotta taiteilijat oppivat ammattinsa. Tämäkin tehdään mielellään ilman paikallisia toimijoita.
 – Sinänsä ilmiö on tietenkin loistavaa, jopa ihailtavaa liiketoimintaa, mutta se polarisoi markkinoita ja vähentää moniarvoisuutta.
 Aino Turtiainen-Visalalla on vankka kokemus agentuuribisneksestä. Fazer Konserttitoimisto
 Suomessa näkyvin kansainvälinen agentuuri on brittiläinen Harrison & Parrott. Sen listoilla ovat muun muassa kolmen suurimman sinfoniaorkesterimme ylikapellimestarit.
 – Kaikki nämä vuodet olemme tehneet enimmäkseen oikein hyvää yhteistyötä myös HP:n kanssa. Tunnen toimiston hyvässä ja pahassa, Turtiainen-Visala sanoo.
 Fazerilla ja HP:lla on historiallisista syistä yhteisiä taiteilijoita. Aiemmin agentuuriverkoston perustana olivat paikallisista ja kansainvälisistä asioista vastaavat toimistot, jotka tekivät tiivistä yhteistyötä parhaimmilla osaamisalueillaan. Local Management ja General Management olivat eri yrityksiä.
 Järjestely auttoi pieniä agentuureja, joiden resurssit eivät riitä kansainväliselle kentälle. Fazerilla ja HP:lla on edelleen muutama yhteinen taiteilija.
 – Heidän kohdallaan yritämme pitää itsemme tarpeellisina.
 Orkestereiden kiertueet ovat hyvä bisnes agentuurille
 Savonlinnan Oopperajuhlien taiteellinen johtaja ja Jyväskylä Sinfonian ylikapellimestari  Ville Matvejeff  kuvailee aihepiiriä Facebookissa moniulotteiseksi ja monimutkaiseksi.
 Pitkässä päivityksessään hän toteaa, että on agentuurien edun mukaista saada oman listan kapellimestareille arvokkaita ylikapellimestarisopimuksia.
 – On triviaali itsestäänselvyys, että ne ovat samalla keskeinen avain solisti- ja vierailijakiinnityksiin.
 Ville Matvejeff on tutustunut agentuurien toimintaan niin tilaajana kuin taiteilijana. Kati Rantala / Yle
 Sekä Matvejeff että Turtiainen-Visala nostavat esiin, että sinfoniaorkestereiden kiertuejärjestäjänä agentuurit kirjaavat yksinoikeussopimuksia ylikapellimestarin osalta. Järjestelyllä varmistetaan agentuurille siivu myös kiertueen kapellimestarin palkkiosta.
 – Kiertueet ovat iso bisnes, kunnon liiketoimintaa. Kenellepä agentuurille tällainen ei kelpaisi, Turtiainen-Visala sanoo.
 – Ei ole sattumaa, että jutussa mainitut kolme HP-orkesteria kiertävät aktiivisimmin maailmalla, ja solistina on usein – ei toki aina – HP:n taiteilija. Kyseessä oleva agentuuri on kiertuemanageroinnin kärkeä koko maailmassa, Matvejeff kirjoittaa.
 HP:n lonkerot ulottuvat Music Finlandin tapahtumiin
 Turtiainen-Visala nostaa esiin yksityiskohdan, joka mainittiin myös alkuperäisen jutun taustahaastatteluissa. Fazerin pomo on sitä mieltä, että Music Finland nojaa liiaksi juuri Harrison & Parrottin asiantuntijuuteen.
 Music Finland on osittain julkisin varoin rahoitettu etujärjestö, jonka tehtävänä on edistää suomalaisen musiikin elinvoimaisuutta ja kansainvälistymistä. Turtiainen-Visala on sitä mieltä, ettei sen soisi tapahtuvan yksittäisen jätin ehdoilla.
 – Olen puhunut heille siitä, että asiat pitäisi nähdä laajemmin. Kaikki asiantuntijuus ei asu Parrottilla, Turtiainen-Visala toteaa.
 – Läpinäkyvyyteen kuuluu pyrkimys monimuotoisuuteen, hän lisää.
 HP on ollut vahvasti esillä osassa Music Finlandin järjestämistä klassisen musiikin tapahtumista tänä vuonna.
 Alkusyksystä Music Finland järjesti keskustelutilaisuuden, jossa HP:n perustaja ja johtaja  Jasper Parrott  puhui suomalaiselle alan väelle agentin roolista kansainvälisessä kiertuetoiminnassa.
 Harrison & Parrottin perustaja Jasper Parrott on agentuuribisneksen grand old man. Katriina Laine / Yle
 Musiikki & Media -tapahtumassa lokakuussa kansainväliset klassisen musiikin kaksi agentuurivierasta olivat HP:lta.
 Lisäksi Music Finland on järjestänyt yhdelle suomalaiselle lyhyen työharjottelupaikan Harrison & Parrottille.
 – He tuntevat bisneksen ja ovat onnistuneet siinä. Olemme pyytäneet heitä kertomaan toimintatavoistaan, sillä ne kiinnostavat suomalaisia taidemusiikin ammattilaisia, sanoo Music Finlandin toiminnanjohtaja  Kaisa Rönkkö .
 – Olen pahoillani, jos se koetaan ongelmana, koska tarkoitus on ollut viattoman hyvä. Kyse ei ole siitä, että yrittäisimme toimia minkään yrityksen lähettiläänä Suomessa tai ottaa kantaa valta-asetelmiin.
 Music Finland tekee yhteistyötä satojen kansainvälisten musiikkialan yritysten kanssa. Tulevina vuosina asiantuntijavieraina voivat olla toiset yritykset, Rönkkö sanoo.
 – Tarkoituksena ei ole käyttää vain yhtä firmaa vaan nimenomaan hakea eri puolilta erilaisia näkemyksiä.
 Yritysmaailman lait pätevät agentuuribisneksessä
 Agentuuribisnes klassisen musiikin alalla on kaupankäyntiä, jossa pätevät yritysmaailman lait, summaa Ville Matvejeff Facebook-päivityksessään.
 – Ilman agentuureja klassinen musiikkibisnes ei pyörisi niin sujuvasti kuin se nyt tekee, ja kuten yritysmaailmassakin, näyttäisivät parhaat kasvavan ja syövän heikommat pikkuhiljaa pelistä pois.
 – Tällöin on luonnollista, että niin taiteilijat kuin taiteellinen päätösvalta keskittyvät – olipa se valta tilanteesta riippuen sitten orkesterilla, taiteilijalla tai agentuurilla.
 Fazer Konserttitoimisto edustaa Matvejeffia kapellimestarina ja pianistina Suomessa. Edustus ei koske työtä Savonlinnan Oopperajuhlien taiteellisena johtajana. Vuosina 2013–2018 Matvejeff oli lontoolaisen HazardChasen maailmanlaajuisessa edustuksessa. Nykyisin hän neuvottelee kansainväliset sopimuksensa itse. Fazerilla on listallaan noin 80 taiteilijaa eri maista. Heitä Fazer edustaa pääosin Suomessa.

Kotimaiset klassisen musiikin agentuurit ovat pulassa, kun kansainväliset jätit valtaavat markkinaa – "Heille ei riitä edes rusinat pullasta"


Summary: Takaa-ajettu pakettiauton kuljettaja aiheutti vaaratilanteita ajamalla moottoritiellä vastaantulevien kaistalla.

Poliisilla oli keskiviikkoiltana takaa-ajo Vantaalla ja Porvoossa, kertoo Itä-Uudenmaan poliisi  Twitterissä . Takaa-ajossa oli mukana useita poliisipartioita.
 Takaa-ajo alkoi kahdeksan aikaan Vihdintiellä. Poliisin mukaan partio oli pysäyttämässä pakettiauton kuljettajaa, kun kuski lähti ajamaan karkuun.
 Pakettiauto aiheutti useita vaaratilanteita moottoritiellä muun muassa ajamalla vastaantulevien kaistaa. Kuski saatiin lopulta kiinni iltayhdeksän aikaan, kun hän ajoi piikkimattoon Porvoon itäpuolella.
 Poliisi epäilee, että kuljettaja oli päihtynyt. Tapausta tutkitaan törkeänä rattijuopumuksena, törkeänä liikenneturvallisuuden varantamisena ja virkamiehen väkivaltaisena vastustamisena.

Poliisilla oli suuri operaatio Vantaalla ja Porvoossa – takaa-ajettu ajoi lopulta piikkimattoon


Summary: Poliisi kertoi tutkivansa tapausta keskiviikkona.

Amsterdamissa Schipholin lentokentällä olevassa lentokoneessa tapahtui vahinko, kun lentäjä laukaisi vahingossa hälytyksen kaappausyrityksestä. Kone oli lähdössä Madridiin.
 Hollannin poliisi kertoi keskiviikkona selvittävänsä lentokentällä "epäilyttävää tilannetta". Matkustajat ja miehistö oli saatu turvallisesti ulos koneesta.
 Espanjalainen Air Europa -lentoyhtiö kertoi myöhemmin illalla lentäjän vahingosta ja pyysi anteeksi viivästystä matkustajilta. Ilmeisesti koneen lentäjä painoi kaappauksesta ilmoittavaa hätänappia siinä vaiheessa, kun koneessa oli 27 ihmistä sisällä.
 Poliisi ei kertonut tapauksesta yksityiskohtia. Hollantilaisen NPO televisio-kanavan ehti uutisoita, että kyseessä oli kaappausyritys. NPO viittasi omiin poliisilähteisiinsä.
 Myös Hollantilaisen  De Telegraaf  -lehden lähteiden mukaan kyse oli mahdollisesti kaappausyrityksestä.
 Hollantilaisen ANP-uutistoimisto kertoi puolestaan, ettö lentokenttä oli ilmoittanut vakavasta tilanteesta, jolla voi olla merkittäviä vaikutuksia.
 Tapauksen vuoksi lentokentän toimintaa rajoitettiin lähtevien lentojen osalta. Myöhemmin lennot saivat lähteä normaalisti.
 Schiphol on yksi Euroopan vilkkaimmista lentokentistä.

Lentäjän virhe aiheutti suuren hälytyksen ja poliisioperaation Amsterdamin lentokentällä


Summary: Hollywoodissa järjestettyyn ensi-iltaan kutsuvieraina osallistuneet saamelaiset ovat tyytyväisiä historiallisen yhteistyön tulokseen.

Maailmanlaajuisesti suurta suosiota saavuttanut Frozen-elokuva sai viimein jatkoa, kun  Frozen II  -elokuvan maailmanensi-ilta järjestettiin Hollywoodissa aikaisin perjantaiaamuna Suomen aikaa.
 Frozen II on jatko-osa vuoden 2013 elokuvalle  Frozen – huurteinen seikkailu . Jatko-osassa kuningatar Elsa haluaa selvittää, miksi hän sai syntyessään taikavoimat.
 Frozenin jatko-osaan on haettu inspiraatiota pohjoisen luonnosta ja saamelaiskulttuurista. Walt Disney Animations Studios teki syksyllä historiallisen  sopimuksen  Suomen, Ruotsin ja Norjan Saamelaiskäräjien sekä Saamelaisneuvoston kanssa siitä, että elokuvassa käsitellään saamelaiskulttuuria kunnioittavasti ja hyväksyttävästi. Samalla elokuvasta luvattiin pohjoissaameksi puhuttu versio.
 Animaation tekijöiden neuvonantajana on toiminut  saamelaisten itsensä nimeämä saamelaisasiantuntijoiden ryhmä .
 Saamelaisten edustajat olivat tyytyväisiä näkemäänsä
 Saamelaisten edustajat olivatkin kunniavieraina Frozen II -elokuvan maailmanensi-illassa Hollywoodissa.
 Punaiselle matolle saamenpuvuissaan astelivat Suomen, Norjan ja Ruotsin Saamelaiskäräjien puheenjohtajat  Tiina Sanila-Aikio ,  Aili Keskitalo  ja  Per-Olof Nutti  sekä Saamelaisneuvoston puheenjohtaja  Åsa Larsson Blind .
 Saamelaisten puheenjohtajat olivat tuoneet ensi-iltaan toiselle puolen maailmaa myös Frozenia fanittavat tyttärensä.
 Saamelaiskäräjien puheenjohtajat Per-Olof Nutti Ruotsista ja Aili Keskitalo Norjasta, Saamelaisneuvoston puheenjohtaja Åsa Larsson Blind sekä Suomen Saamelaiskäräjien puheenjohtaja Tiina Sanila-Aikio tyttärineen Frozen II -elokuvan ensi-illassa. Siv Eli Vuolab / Sámediggi
 Yhteistyö saamelaisten kanssa tulee uudessa elokuvassa esille muun muassa pohjoisten maisemien ja saamelaisia muistuttavan kansan myötä. Norjan Saamelaiskäräjien puheenjohtaja oli tyytyväinen näkemäänsä.
 – Saamelaiskulttuurista on inspiroiduttu meitä kunnioittaen, toteaa Aili Keskitalo tuoreeltaan ensi-iltanäytöksen jälkeen.
 Suomen Saamelaiskäräjien puheenjohtaja, inarilainen Tiina Sanila-Aikio kertoo olleensa otettu saamelaisten saamasta huomiosta ensi-illassa. Hän paljastaa, että animaatio pitää sisällään Disney-elokuvalle tyypillisiä elementtejä: suuria tunteita, kauniita lauluja ja mieleenpainuvan tarinan. Elokuva ylitti odotukset.
 – En osannut odottaa näkemääni. Se oli enemmän, kuin osasin unelmoidakaan.
 Ruotsin saamelaiskäräjien puheenjohtaja Per-Olof Nutti kiinnitti elokuvan ensi-illassa erityistä huomiota todentuntuisiin yksityiskohtiin.
 – Pienet yksityiskohdat, kuten porotokan liikkuminen ja heinien taipuminen tuulessa, oli kuvattu hyvin todenmukaisesti, juuri niin kuin asiat luonnossakin tapahtuvat.
 Saamelaiskäräjien puheenjohtajat Tiina Sanila-Aikio ja Aili Keskitalo myöntävät, että saamelaisten käsissä jotkut yksityiskohdat olisi toteutettu eri tavalla. He kuitenkin painottavat, että kyse on ensikädessä Disneyn omasta tarinasta.
 – Elokuva tuntui kuitenkin sen verran tutulta, että siitä jäi hyvä mieli, kertoo Aili Keskitalo.
 Elokuva saa Suomen ensi-iltansa joulupäivänä
 Frozen II -elokuvan pohjoismainen ensi-ilta on joulupäivänä 25.12.
 Suomenkielisen version ääninäyttelijöinä toimivat muun muassa  Katja Sirkiä  (Elsa),  Saara Aalto  (Anna),  Petrus Kähkönen  (Kristoff),  Tero Koponen  (Olaf) sekä  Suvi Teräsniska  (Annan ja Elsan äiti).
 Frozen II on ensimmäinen saameksi dubattava Disney-elokuva. The Walt Disney Company Nordic
 Ensimmäistä kertaa historiassa pohjoismaisten kieliversioiden kanssa ensi-iltansa saa myös pohjoissaamenkielinen elokuva. Tämä on ensimmäinen kerta, kun Disney-elokuva dubataan saameksi. Walt Disneyltä ei vielä paljasteta saamenkielisen  Jikŋon 2  -elokuvan ääninäyttelijöitä.

Frozen II -elokuva sai maailmanensi-iltansa – elokuvaan haettiin onnistuneesti inspiraatiota pohjoisen luonnosta ja saamelaiskulttuurista


Oulun läpi kulkevan valtatie 4:n eli tuttavallisemmin Pohjantien yli kaksi vuotta kestänyt remontti on koetellut hetkittäin autoilijoiden pinnaa.
 Tiellä on koettu alennettuja nopeusrajoituksia, poikkeavia kaistajärjestelyjä ja  pahentuneita ruuhkia .
 Kolariherkkää Pohjantietä on verrattu jopa pääkaupunkiseudun kehäteihin, mutta remontin aikana liikenne on sujunut yllättävän hyvin. Esimerkiksi onnettomuustilastoissa ei näy merkittävää piikkiä remontin takia – toisaalta Pohjantiellä on rymissyt aina.
 Siltaremontti ruuhkauttaa vuoteen 2021
 Liikenteen sujumisen on pannut merkille myös poliisi.
 Oulun poliisilaitoksen liikenneyksikön johtaja, komisario  Pasi Rissanen  sanoo, että ennalta pelättiin onnettomuuksien määrän lisääntyvän remontin aikana. Kuitenkin hyvin tehdyt suunnitelmat, alennetut nopeusrajoitukset ja ennen muuta tehostettu valvonta ovat pitäneet onnettomuusluvut suurin piirtein ennallaan.
 Poliisi keräsi Ylen pyynnöstä tiedot tehtävistä, jotka ovat liittyneet tieliikenneonnettomuuksiin Pohjantiellä.
 Poliisin mukaan tieliikenneonnettomuustehtäviä oli vuonna 2016, ennen Pohjantien remontin alkua, tammi-lokakuun välisenä aikana 101 kappaletta. Remontin alettua vastaavina kuukausina tehtäviä oli viime vuonna 84 kappaletta ja tänä vuonna 107 kappaletta.
 Kasvaneita onnettomuuslukuja voisi osaltaan selittää Oulujoen siltaremontin alkaminen kesällä. Liikenne on ohjattu aiempaa kapeampaan kulkuväylään, ja pelti onkin rytissyt useasti syksyn aikana.
 Siltatyö kestää vuoteen 2021  saakka. Molemmat sillat joudutaan rakentamaan kokonaan uusiksi.
 Sosiaalista painetta nopeusnäyttötauluilla
 Liikenneturvan aluepäällikkö  Rainer Kinisjärvi  korostaa poliisin tehostetun valvonnan merkitystä onnettomuuksien ehkäisyssä.
 Hänen mukaansa Pohjantiellä poliisivalvontaa on tarvittu huomattavasti enemmän kuin monilla muilla tietyöpätkillä jo senkin takia, että alueella pystyisi työskentelemään turvallisesti.
 Poliisivalvonnan lisäksi Kinisjärvi ehdottaa, että tietyöalueilla voitaisiin ottaa käyttöön nopeusnäyttötauluja hillitsemään ylinopeuksia.
 Automaattinen nopeusnäyttötaulu luo Kinisjärven mukaan sosiaalista painetta. Se toimii eräänlaisena häpeärangaistuksena, kun muut tiellä liikkujat näkevät selvästi, millä nopeudella auto esimerkiksi alennetun nopeusrajoituksen alueella kulkee.
 Uusi tieosuus käyttöön ensi viikolla
 Pohjantien remontissa saavutetaan pian seuraava etappi, kun Oulun pohjoispuolella aukeaa liikenteelle kokonaan uusi moottoritieosuus ensi viikolla.
 Uuden tien nopeusrajoitus säilyy edelleen 80 kilometrissä, mutta Kellon liittymän pohjoispuolella avautuu liikenteelle kaksi kaistaa molempiin suuntiin Kiiminkijoelle saakka.
 Jatkossa Oulun moottoritiellä paikoin rajoituksia  saatetaan nostaa jopa 120 kilometrin tuntinopeuteen .
 Keskustele aiheesta kello 22:een saakka!

Ennakkopelot eivät toteutuneet – kolariherkän Pohjantien suurremontti ei ole aiheuttanut onnettomuuspiikkiä


Summary: Helene Schjerfbeckiltä on listattuna 730 aiemmin tunnettua työtä. Tyttö Barösundista (1885–1890) ei ole niiden joukossa.

Ateneumin näyttelykuraattori  Anna-Maria von Bonsdorff  saattoi hieraista silmiään viime kesänä. Sähköpostiin kilahti viesti koskien taiteilija  Helene Schjerfbeckiä  ja hänen aiemmin tuntematonta teostaan.
 Ei sillä, etteikö vastaavia viestejä olisi tullut ennenkin. Usein tuntemattomiksi esitellyt teokset ovat kuitenkin jo olleet Ateneumin tiedossa, tai sitten teos ei ole aito.
 Tällä kertaa pisti silmään sähköpostiin liitetty valokuva. Pienessä maalauksessa nähdään kotimaan maisema, jossa talonpoikaistyttö seisoo hirsiaitan edessä polulla.
 – Kiinnostuin heti, sillä aihe oli Schjerfbeckille aika poikkeuksellinen. Alkukesän heleässä vihreydessä ja luonnon yksityiskohtaisessa kuvaamisessa on jotain herkkää ja siinä voi jopa nähdä kauan ulkomailla asuneen taiteilijan kotimaan kaipuuta, von Bonsdorff toteaa Ateneumin museonjohtajan  Marja Sakarin   perjantaina julkaisemassa blogissa .
 Schjerfbeck lahjoitti teoksen kiitoksena
 Teoksen aihe poikkeaa von Bonsdorffin mukaan Schjerfbeckin henkilökuvista tai maisemateoksista. Hän lähti konservaattori  Kirsi Hiltusen  kanssa tapaamaan omistajaa ja tutkimaan teoksen.
 Pian päätettiin, että maalaus otetaan osaksi Ateneumissa marraskuussa avautuvaa Schjerfbeck-näyttelyä.
 – Teos haettiin Ateneumiin hyvissä ajoin ennen näyttelyä ja totesimme sen Hiltusen kanssa aidoksi Schjerfbeckiksi. Teos puhdistettiin ja se sai heleämmät värinsä takaisin, von Bonsdorff kertoo blogissa.
 Schjerfbeckin (1862–1946) taiteellinen ura kesti yli 70 vuotta. Alussa tyylissä oli hillittyä realismia ja vaikutteita impressionismista. Myöhemmin taiteilija siirtyi kohti naturalismia ja tyyliteltyä modernismia.
 Helene Schjerfbeck: Omakuva (1912) Kansallisgalleria / Hannu Aaltonen
 Loppuvaiheessa kankaalle syntyi pelkistettyjä kuvia, omakuvia ja asetelmia, joissa oli abstrakteja piirteitä.
 Tyttö Barösundista ajoittuu Ateneumin arvion mukaan vuosille 1885–1890.
 – Pienikokoinen maalaus on peräisin Schjerfbeckin ulkomaan matkavuosien ajalta, kun Schjerfbeck vietti kesiään Suomen länsirannikolla.
 Barösund oli 1800-luvun lopulla vilkas kesäsatama ja monen kesävieraan lomakohde. Teoksen omistaja kertoi Ateneumin väelle, että Schjerfbeck oli heillä vieraillessaan antanut pienen teoksen lahjaksi kiitoksena.
 – Toki olimme tienneet, että Ranskan ja Iso-Britannian matkojen välillä Schjerfbeck vieraili kotimassa ja työskenteli joitakin kesiä maalaten eri paikoissa, von Bonsdorff toteaa.
 Hiljattain löydettiin tuntematon teos myös Edelfeltiltä
 Aiemmin tuntematon teos nähdään Ateneumin seinällä ensi viikolla avautuvassa näyttelyssä. Teoksen löytymisen ja näytteille panon välissäkin on ehtinyt taidemaalausrintamalla tapahtua.
 Lokakuussa Helanderin huutokauppa julkisti löytäneensä Albert Edelfeltin samoina aikoina maalaaman teoksen kuolinpesästä. Kaukolanharju auringonlaskun aikaan on ajoitettu vuosille 1889–1890.
 Teos huutokaupattiin lokakuussa 51 000 eurolla.
 Schjerfbeckin aiemmin tuntemattomasta maalauksesta  uutisoi ensimmäisenä Helsingin Sanomat .

Tuntematon Schjerfbeck esille Ateneumiin – teos löytyi yksityisomistuksesta


Summary: Paljastuskirjan nimetön kirjoittaja ei todista väitteitään. Valkoisen talon mukaan se on nimettömän pelkurin sepitettä.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on joutunut oman hallintonsa korkea-arvoisen virkamiehen rankan ryöpytyksen kohteeksi.
 Nimettömänä esiintyvän virkamiehen laatimassa uudessa paljastuskirjassa Trumpin kykyjä ruoditaan toinen toistaan värikkäämmin vertauksin. Presidenttiä nimitetään muun muassa ilkeäksi, epäpäteväksi ja vaaraksi kansakunnalle.
 The Washington Post on julkaissut  ennakkotietoja tulevasta  Varoitus -nimisestä kirjasta, jossa esitetään lukuisia kovia väitteitä, muttei todisteita niiden tueksi. Tässä jutussa esitetyt lainaukset kirjasta ovat peräisin Washington Postista.
 Kirjoittajan tyyliä kuvaa hyvin, että hän vihjailee ensin presidentin mahdollisista henkisistä ongelmista mutta toteaa heti perään, ettei hänellä ole pätevyyttä diagnosointiin.
 Valkoinen talo on kiistänyt paljastuskirjan väitteet ja kutsuu kirjoittajaa pelkuriksi.
 Perui väitteensä vastarintaliikkeestä
 Kirjan kirjoittajan kerrotaan olevan sama nimetön Valkoisen talon virkamies, joka herätti syyskuussa 2018 huomiota  kirjoitettuaan Trumpia rankasti arvostelleen mielipidekirjoituksen The New York Times -sanomalehteen.
 Myös New York Times sanoo  julkaisemassaan kirja-arvostelussa , että kyseessä on sama henkilö.
 Tuolloin hän sanoi olevansa osa Trumpin hallinnossa toimivaa hiljaista vastarintaliikettä, joka pyrkii estämään presidentin vahingollisimpien ajatusten toteutumisen.
 Kirjassa hän myöntää olleensa väärässä kirjoittaessaan hiljaisesta vastarintaliikkeestä. Enää hän ei usko byrokraattien ja hallinnon nimittämien työntekijöiden saavan Trumpia oikealle tielle tai muuttamaan ilkeää johtamistyyliään.
 – Hän [Trump] on se mikä hän on, kirjoittaja tokaisee.
 Ankkadynastia-tositelevisiosarjan Phil Robertson ja Willie Robertson (oikealla) osoittivat tukensa Trumpille Keep America Great -tilaisuudessa Louisianan Monroessa 6.11. Larry W. Smith / EPA
 – Aamuisin korkeat virkamiehet heräävät täydessä paniikissa nähdessään villit lausunnot, joita presidentti on julkaissut Twitterissä.
 "Kuin pihalla ilman housuja säntäilevä setä"
 Nimetön virkamies ei säästele kirjassaan tylyjä vertauksia yrittäessään maalata mahdollisimman epäedullista kuvaa epäpätevänä ja jopa vaarallisena pitämästään presidentistä.
 – Ihan kuin menisi aamun sarastaessa hoitolaitokseen ja huomaisi huolestuneiden hoitajien jahtaaman vanhan sedän säntäilevän pihalla ilman housuja haukkuen suureen ääneen kahvilan ruokia.
 – Tilanteesta on yhtä aikaa sekä ällistynyt, huvittunut että häpeissään. Erona tosin on, ettei setä todennäköisesti tekisi sitä ihan joka päivä, hänen sanojaan ei lähetettäisi yleisölle eikä hänen tarvitsisi johtaa Yhdysvaltain hallitusta saatuaan housut jalkaansa, kirjoittaja maalailee.
 Nimettömänä esiintyvä Valkoisen talon virkamies vertaa Trumpia muun muassa lennonjohtotorniin päästettyyn 12-vuotiaaseen lapseen. Kuva on otettu puhetilaisuudessa keskiviikkona. Larry W. Smith / EPA
 Kirjassa presidentin väitetään myös singahtelevan yhdestä itseaiheutetusta kriisistä toiseen kuin 12-vuotias lennonjohtotornissa.
 – Hän painelee nappuloita umpimähkäisesti piittaamatta kiitoradalla rullaavista lentokoneista ja lennoista, jotka hädissään kääntyvät muille kentille, kirjoittaja kärjistää omiin kokemuksiinsa ja havaintoihinsa perustuen Washington Postin mukaan.
 Kirjoittaja vakuuttaa useiden nykyisten ja entisten presidentinhallinnon työntekijöiden jakavan hänen näkemyksensä. Hän ei kuitenkaan kuvaile kirjassa yksittäisiä esimerkkitapauksia perustellen sitä henkilöllisyytensä suojaamisella.
 Useat virkamiehet suunnittelivat "keskiyön joukkoitsetuhoa"
 Nimetön korkea virkamies esittää kirjassaan myös väitteitä Trumpin kulissien takana esittämistä rasistisista ja naisvihamielisistä kommenteista.
 – Olen istunut ja kuunnellut kiusallisessa hiljaisuudessa kuinka hän [Trump] puhuu naisten ulkonäöstä tai suorituksista. Hän kommentoi meikkiä, vitsailee painosta ja arvostelee vaatteita.
 Kirjoittajan mukaan Trump on siirtolaisista puhuessaan yrittänyt imitoida latinalaisamerikkalaista ääntämystä.
 Kirja väittää, ettei Trump kuuntele omia tiedustelu- ja turvallisuusasiantuntijoitaan. Kuva on otettu torstaina Valkoisessa talossa. MediaPunch / Backgrid / AOP
 Virkamies kirjoittaa uskovansa Trumpin olevan kykenemätön johtamaan maataan suuren kansainvälisen kriisin sattuessa, sillä hän ei kuuntele omia tiedustelu- ja turvallisuusasiantuntijoitaan sekä on perso mielistelylle ja sen vuoksi ulkomaiden helposti manipuloitavissa.
 Presidentille on kirjoittajan mukaan tyypillistä välinpitämättömyys lain asettamia rajoituksia kohtaan. Hän väittää Trumpin esimerkiksi kysyneen lakimiehiltään, voisiko liittovaltion tuomareista hankkiutua eroon.
 Kirjassa väitetään useiden Trumpin hallinnon korkeiden virkamiesten olleen niin huolissaan presidentin toiminnasta, että he suunnittelivat viime vuonna joukkoirtisanoutumista.
 Kirjoittajan keskiyön joukkoitsetuhoksi kutsuman toimen tavoitteena olisi ollut suuren julkisen huomion kiinnittäminen Trumpin toimintatapoihin.
 Joukkoirtisanoutuminen kuitenkin peruttiin, sillä kapinamieliset virkamiehet pelkäsivät sen horjuttavan jo valmiiksi horjuvaa hallitusta, kertoo kirjan väitteitä siteeraava Washington Post.
 Valkoisen talon lehdistösihteerin Stephanie Grishamin mukaan Varoitus-kirja on fiktiota ja sen nimetön kirjoittaja on valehtelija. Kuva on otettu presidentin työhuoneessa 4. syyskuuta. MediaPunch / Backgrid / AOP
 Valkoinen talo: Oikea kirjailija tarkastaisi faktat
 Valkoinen talo on tyrmännyt paljastuskirjan väitteet lehdistösihteeri  Stephanie Grishamin  suulla,  kertoo Huffington Post -uutissivusto .
 – Kirjan kirjoittanut pelkuri ei ole pannut siihen nimeään, sillä siinä on pelkkiä valheita. Oikeat kirjailijat ottavat yhteyttä käsittelemäänsä henkilöön tarkistaakseen faktat, mutta tämä henkilö piileskelee tehden tämän todellisen kirjailijan työhön kuuluvan perusasian mahdottomaksi, Grisham tylyttää.
 – Toimittajilla, jotka päättävät kirjoittaa tästä farssista, pitäisi olla sen verran journalistista tinkimättömyyttä, että he käsittelisivät kirjaa sepitteenä, Grisham ohjeisti torstaina.
 Varapresidentti  Mike Pence  on puolestaan  Fox News -uutiskanavan mukaan  tyrmännyt kirjan väitteen siitä, että hän saattaisi olla valmis harkitsemaan astumista Trumpin tilalle presidentiksi käyttämällä hyväksi perustuslain 25. lisäystä. Lisäys koskee tilannetta, jossa presidentti on kykenemätön hoitamaan tehtäväänsä.
 Fox Newsin toimittaja  Paul Steinhauser  on julkaissut Twitterissä videon, jolla Pence kommentoi kirjaa tyrmistyttäväksi ja sanoo, ettei hän ole tietoinen mistään presidentin syrjäyttämistä koskevista keskusteluista. Kirjan kirjoittaneelle nimettömälle virkamiehelle hän suosittelee irtisanoutumista presidentinhallinnosta.
 Nimetön kirjailija on vastannut arvosteluun sanomalla olevansa myöhemmin ehkä valmis astumaan nimellään julkisuuteen. Hänen mielestään nimettömyys on juuri nyt tärkeää, jotta keskustelu ei pyörisi kirjoittajan vaan Yhdysvaltain presidentiltä vaadittavien ominaisuuksien ympärillä.
 259-sivuinen  A Warning  -kirja tulee myyntiin 19. marraskuuta.  Uutiskanava CNN:n mukaan  Yhdysvaltain oikeusministeriö on jo varoittanut kustantajaa, että nimetön virkamies saattaa tekstillään rikkoa salassapitovelvollisuuttaan.
 Lue myös:
 Analyysi: Osa presidentti Trumpin virkakunnasta toimii vastoin presidentin tahtoa –  Onko Yhdysvalloissa tapahtunut hiljainen vallankumous?
 Trump haluaa oikeusministerin tutkivan haamukirjoittajan henkilöllisyyden – The New York Timesin mukaan kyse on vallan räikeästä väärinkäytöstä

Trumpin hallinnon korkea virkamies ampuu kovilla: Presidentti on kuin 12-vuotias lennonjohtotornissa tai pihalla säntäilevä housuton setä


Summary: Asia liittyy Iisalmen ortodoksisen seurakunnan vahingonkorvauskiistoihin.

Suomen ortodoksisen kirkon johtaja arkkipiispa  Leo  käy tänään perjantaina oikeutta entistä alaistaan vastaan. Asiaa käsitellään Pohjois-Savon käräjäoikeudessa.
 Arkkipiispa Leo syyttää Iisalmen seurakunnan entistä kirkkoherraa  Elias Huurinaista  pakottamisesta. Syytteen mukaan Huurinainen olisi uhkauksella pakottanut arkkipiispa Leon julkistamaan Konstantinopolin patriarkalta saamansa kirjeen kaksi vuotta sitten koko kansalle.
 Kirjeessä ortodoksisen kirkon ylin johtaja patriarkka  Bartolomeus  pyysi, että arkkipiispa Leo lopettaisi käynnissä olevat oikeusprosessit Elias Huurinaista vastaan ja luopuisi tulevista oikeustoimista.
 Oikeudenkäynnit liittyivät Iisalmessa Huurinaisen johtaman Evakkosäätiön taloudenpitoon. Vyyhteen liittyen juttuja on käsitelty  käräjäoikeudessa  sekä  hallinto-oikeudessa  (Seurakuntalainen.fi).
 Huurinainen oli syytteen mukaan välittänyt arkkipiispa Leolle lakimiehen kautta viestin, että hän julkistaa kirjeen, ellei arkkipiispa Leo luopuisi oikeustoimista. Arkkipiispa Leo ei toiminut Huurinaisen vaatimuksen mukaan.
 Nyt syyttäjä vaatii Huurinaiselle väitetystä pakottamisesta 30–50 päiväsakon suuruista sakkorangaistusta.
 Uhkana diplomaattinen selkkaus
 Patriarkka Bartolomeuksen kirje julkaistiin ortodoksisen kirkon nettisivuilla kirkolle aiheutuvan mainehaitan minimoimiseksi. Kirjeen sisältö julkaistiin muun muassa  Ylen verkkosivuilla , Savon Sanomissa ja Iisalmen Sanomissa 13. lokakuuta 2017.
 Syytteen mukaan arkkipiispa Leo tapasi vuoden 2017 marraskuussa patriarkka Bartolomeuksen. Tapaamisen ja saamansa selostuksen jälkeen patriarkka Bartolomeus luopui vaatimuksestaan lopettaa kaikki oikeustoimet Huurinaista vastaan.
 Ilman tapaamista tilanne olisi voinut johtaa diplomaattiseen selkkaukseen patriarkaatin pyhän synodin ja Suomen ortodoksisen kirkon välille. Ortodoksisessa maailmassa patriarkan pyynnön noudattamatta jättäminen on vastoin kanonisen oikeuden säännöksiä.
 Oikeudenkäynnistä kertoi ensimmäisenä  Savon Sanomat .

Suomen ortodoksisen kirkon johtaja käräjöi entistä alaistaan vastaan – syytteen mukaan arkkipiispa pakotettiin julkistamaan patriarkan kirje


Summary: Kolmosreaktorin polttoaine piti asentaa heinäkuisen arvion mukaan tammikuussa ja sähköntuotanto olisi alkanut ensi kesänä.

Areva-Siemens konsortio on päivittänyt OL3-projektin aikataulua. Käytännössä se tarkoittaa jälleen uutta viivästystä ydinvoimalan valmistumisen aikatauluihin. Areva-Siemens toimittaa uuden aikataulun TVO:lle joulukuussa.
 Teollisuuden Voiman saaman tiedon mukaan projekti on tällä hetkellä aikataulusta myöhässä kuusi viikkoa. TVO:n tiedotteessa todetaan laitostoimittajan ilmoittaneen, että viimeisetkin mekaaniset-, sähkö- ja automaatiojärjestelmien tarkastukset on tehtävä loppuun huolellisesti ja laadukkaasti.
 Polttoaineen asennus piti tehdä  heinäkuisten  suunnitelmien mukaan tammikuussa 2020, laitosyksikkö olisi liitetty valtakunnan verkkoon huhtikuussa ja säännöllinen sähköntuotanto olisi alkanut heinäkuussa 2020.

Olkiluodon uudessa ydinvoimalassa jälleen viivästys: Projekti arviolta kuusi viikkoa myöhässä


Summary: Ihmiskauppaa esiintyy Suomessa, mutta sen tunnistaminen on vaikeaa. Lappeenrannassa tehdään työtä uhrien auttamiseksi ja koulutetaan viranomaisia.

Lento Kaakkois-Aasiasta Suomeen kesti toistakymmentä tuntia. Nainen lähti sukulaistädin avuksi hoitamaan perheen pieniä lapsia ja kotia. Hän tuli Suomeen vapaaehtoisesti. Kiitollisuudenvelassa tietysti, olihan sukulaistäti auttanut kotimaassa.
 Nainen asui puoliksi suomalaisen perheen luona lastenhuoneessa. Työpäivät venyivät pitkiksi, lomia ei pidetty. Pian Suomeen saapumisen jälkeen naisen passin voimassaoloaika päättyi. Kun perhe muutti toiselle puolelle Suomea, nainen kulki mukana.
 Palkkaa naiselle ei maksettu, mutta hän sai taskurahaa ja pääsi ulos halutessaan. Muualle nainen ei voinut lähteä töihin, sillä turistiviisumin umpeutuessa hän oleskeli maassa laittomasti. Suomea nainen ei osannut.
 Poliisi alkoi epäillä ihmiskauppaa, kun nainen halusi uusia passinsa. Nainen oli toiminut perheen taloudenhoitajana silloin 13 vuotta.
 Ihmiskaupassa uhri on tilanteessa, josta hänellä ei ole tosiasiallista mahdollisuutta irtautua. Kuvituskuva. Marja Väänänen / Yle
 Tuntematon haaste
 Ihmiskaupan todellista määrää Suomessa on vaikea sanoa, sillä ilmiö on hankalasti tunnistettava eivätkä tapaukset nouse herkästi esiin.
 Vuoteen 2015 asti Joutsenon vastaanottokeskuksesta Lappeenrannasta koordinoitava ihmiskaupan uhrien auttamisjärjestelmässä oli vuositasolla noin 50 asiakasta. Tänä vuonna määrä on jo parisataa.
 Yhteensä järjestelmän piirissä on lähes 500 asiakasta, jonka lisäksi palveluiden piirissä on noin 130 alaikäistä lasta. Viranomaisten koulutus ja tietoisuuden lisääminen on parantanut uhrien tunnistamista. Se on kasvattanut asiakasmääriä auttamisjärjestelmässä. Paljon olisi silti vielä tehtävä.
 Kasvu ei suoraan näy paikallisten poliisilaitosten tutkintojen määrissä. Vaikka auttamisjärjestelmä toimii Lappeenrannasta käsin, kattaa se koko Suomen. Osa uhreista on joutunut ihmiskaupan kohteeksi myös Suomen rajojen ulkopuolella, eivätkä tapaukset aina päädy Suomen poliisin tutkittavaksi.
 Rikoskomisario Jyrki Hänninen työskentelee Kaakkois-Suomen poliisin ulkomaalaisyksikössä, jonka tutkittavaksi tulee vuosittain useita ihmiskauppaepäilyjä. Kare Lehtonen / Yle
 ‒ Meidän tietoon tulee aika usein seksuaalirikoksia tai työn tekemiseen liittyviä rikoksia. Aika usein tekopaikkana ovat ulkomaat, mutta on niitä myös Suomessa tutkittu. Kaakkois-Suomen poliisilaitoksella kirjattiin noin 15 tapausta tänä ja viime vuonna, Kaakkois-Suomen poliisin rikoskomisario  Jyrki Hänninen  kertoo.
 Turvapaikanhakija on esimerkiksi saattanut joutua ihmiskaupan uhriksi kotimaassaan tai matkalla Suomeen. Kun tapaus tulee poliisin tietoon esimerkiksi auttamisjärjestelmän kautta, etenee se valtakunnan syyttäjälle, joka voi tehdä syytemääräyksen. Kansainvälisissä rikostutkinnoissa esitutkinnan johdosta vastaa syyttäjä.
 Suomessakin tapahtuvissa ihmiskaupparikoksissa uhri on usein ulkomaalaistaustainen.
 ‒ On mahdollista, että ihmiskauppaa tapahtuu myös suomalaisten kesken. Mutta suomalaisilla on hyvä osaaminen ja tietämys omista oikeuksista ja apua osataan paremmin hakea. Siksi sitä tapahtuu enemmän ulkomaalaisille, kun osaamista, tietämystä ei ole, uhriutuminen on todennäköisempää, Hänninen kertoo.
 Työ, josta ei pääse pois
 Ihmiskauppa on vakavaa hyväksikäyttöä, jossa uhrilla ei ole todellista mahdollisuutta päästä pois. Rikoksessa on usein kyse sarjasta tekoja, joilla uhri päätyy ihmiskaupan uhriksi.
 Ihmiskaupassa uhri on tekijään haavoittuvassa riippuvuussuhteessa. Uhrin ja tekijän suhde ei pääty arkisin virka-aikaan, vaan se jatkuu ympäri vuorokauden, vuoden jokaisena päivänä. Kyse ei ole pelkästään työstä vaan rikos ulottuu uhrin elämään kokonaisvaltaisesti.
 ‒ Saatetaan ajatella, että miksi uhri ei vain kävellyt pois. Laki ruotii sitä, oliko hänellä omista lähtökohdistaan mahdollista kävellä pois. Valitettavasti ihmiskauppa kohdistuu usein henkilöihin, joilla on jo valmiiksi haavoittuvuuksia. Heitä on helpompi hyväksikäyttää, ylitarkastaja  Katri Lyijynen  ihmiskaupan uhrien auttamisjärjestelmästä sanoo.
 Ihmiskaupan uhri on usein valmiiksi haavoittuvassa elämäntilanteessa. Uhri voidaan houkutella mukaan esimerkiksi paremman elämän toivossa. Kuvituskuva. AOP
 Ihmiskaupassa uhrin ja tekijän valtasuhde on epätasapainoinen. Uhria voidaan myös uhkailla tai pelotella. Tekijä voi esimerkiksi väittää tuntevansa kaikki poliisit tai vaikka presidentin. Tunnusmerkistö ei silti edellytä esimerkiksi väkivaltaa. Joskus sitäkin on, mutta silloin kyse on törkeästä ihmiskaupasta.
 Ihmiskauppaa esiintyy monessa eri muodossa. On seksuaalista hyväksikäyttöä ja prostituutioon pakottamista. Vakavaa työvoiman hyväksikäyttöä, rikollisuuteen ja kerjäämiseen pakottamista sekä pakkoavioliittoja. Auttamisjärjestelmän piirissä on ollut myös henkilöitä, jotka ovat olleet elinkaupan uhreja, mutta teot ovat tapahtuneet Suomen ulkopuolella.
 Ihmiskaupan tunnistamista on pyritty parantamaan esitutkintaviranomaisten kouluttamisella. Maahanmuuttovirasto koulutti poliiseja ja rajavartiolaitoksen työntekijöitä tunnistamaan ilmiötä ja myös kohtaamaan ihmiskaupan uhreja.
 ‒ Meidän velvollisuutemme on suorittaa esitutkinta aina kun edellytykset on, ja antaa se apu, joka uhrille on annettavissa, rikoskomisario Jyrki Hänninen sanoo.
 Katri Lyjyinen työskentelee Joutsenon vastaanottokeskuksessa Lappeenrannassa ihmiskaupan uhrien auttamisjärjestelmässä. Kare Lehtonen/Yle
 Koti työnantajan luona
 Ravintolamaailmaan liittyvä ihmiskauppavyyhti alkoi purkautua, kun mies otti yhteyttä ihmiskaupan uhrien auttamisjärjestelmään. Sitä ennen oli ollut vaikeaa. Työpäivät lahtelaisessa ravintolassa olivat uuvuttavia. Kun ovi kävi, sisään astui muukalaisia, jotka puhuivat vierasta kieltä. Eihän siitä mitään ymmärtänyt. Töitä paiskittiin kellon ympäri.
 Ravintolassa oli kaksi työntekijää, joille maksettiin työstä pieni korvaus. Työehtosopimuksesta ei puhuttu, eivätkä työntekijät sellaisesta tienneetkään. Kun työpäivä päättyi, miehet lähtivät kotiin, joka sekin oli ravintoloitsijan. Kaksiossa asui miesten lisäksi ravintoloitsija ja hänen perheensä.
 Toinen työntekijöistä ehti työskennellä ravintolassa vajaat 1,5 vuotta, jonka aikana hän sai yhdeksän lomapäivää. Uudempi työntekijä oli saanut viiden kuukauden työsuhteen aikana yhden vapaapäivän.
 Ihmiskaupan uhrilla ja tekijällä on epätasapainoinen valtasuhde. Uhreja myös pelotellaan niin, etteivät he uskalla tai pysty hakemaan apua. Kuvituskuva. Yle
 Koulutus on avainasemassa
 Ihmiskaupan uhrien auttamisjärjestelmä toimii koko Suomessa ja Lappeenrannan lisäksi yksiköitä on myös Helsingissä ja Oulussa. Uhreja autetaan yksiköstä suoraan, mutta sieltä myös koordinoidaan palveluiden järjestämistä muualla Suomessa.
 Hallitusohjelmaan on merkitty tavoite ihmiskaupan kitkemisen työkaluista, mutta rahaa ei ole poliisille korvamerkitty. Paljastavalle toiminnalle olisi myös tarvetta.
 ‒ Näkemyksemme on, että suurin haaste ovat resurssit. Tutkinta vaatii myös poliisilta erityisosaamista. Tyypillistä on, että jos jollekin poliisilaitokselle tulee yksi keissi ja se saadaan maaliin asti, myös uusi tapaus lähtee herkemmin tutkintaan, toteaa ylitarkastaja Katri Lyijynen ihmiskaupan uhrien auttamisjärjestelmästä.
 Uhrien auttamisjärjestelmässä on ollut ennätysmäärä asiakkaita tänä vuonna.  Kare Lehtonen/Yle
 Esitutkintaviranomaisten koulutuksessa käydään läpi ihmiskaupan uhrien kohtaamista. Se muistuttaa kohtaamisia seksuaalisen hyväksikäytön uhrien kanssa. Uhri voi olla traumatisoitunut eikä sen vuoksi osaa välttämättä kertoa kokemuksistaan heti loogisesti ja yhdellä kertaa.
 ‒ Hartaasti toivoisimme, että jos on joku, joka uskaltaa hakea apua, asia tutkittaisiin. Ettei tahattomasti vahvisteta tekijöiden viestiä, että on ihan turha kertoa kun ei sille mitään voi, Lyijynen sanoo.
 Lapsi myynnissä
 ‒ Miten aiot osallistua taloudellisiin kustannuksiin? Nelikymppinen mies kysyi nuorelta tytöltä.
 Prostituutio ei ollut se, mitä tyttö osasi ajatella viestitellessään miehen kanssa ensimmäisen kerran netissä. Tyttö oli vasta 14-vuotias ja hirvittävän yksinäinen. Kotona tilanne oli mahdoton, oli mielenterveysongelmia ja päihteitä. Mies oli ystävällinen, kohtelias ja kehui tyttöä. Kukaan ei koskaan aiemmin ollut kiinnostunut tytöstä samalla tavalla.
 Tyttö alkoi tavata miestä säännöllisesti ja 15-vuotiaana muutti miehen kanssa asumaan saman katon alle. Samoihin aikoihin mies alkoi kaupata tyttöä netissä.
 Sitä ennen mies oli tehnyt tytölle seksuaalista väkivaltaa. Tytön oma tahto mureni, ja mies käytti hyväksi tytön turvatonta tilaa.
 Vuosia tyttö kiersi ympäri Suomea tapaamassa asiakkaita. Muita vaihtoehtoja mies ei antanut. Valtaosan rahoista tyttö antoi miehelle.
 Rikollisuuteen pakottaminen on yksi muoto, jota on on todennäköisesti enemmän kuin mitä tilastot kertovat. Monet ihmiskauppatapaukset eivät tule ilmi.  Kuvituskuva. Yle
 Suuria ongelmia
 Kun ihminen tarvitsee auttamisjärjestelmältä kiireellistä apua, lähdetään liikkeelle perusasioista. Uhrille järjestetään majoitus, ruokaa, terveydenhoitoa.
 ‒ Tarve ohjaukselle on massiivinen, koska uhri on ymmällään ja peloistaan. Yksi tärkeä seikka on, voiko tähän ihmiseen kohdistua jotain turvauhkaa. Se otetaan huomioon, Katri Lyijynen kuvailee.
 Ihmiskauppa jättää jälkensä. Osa pystyy palaamaan normaaliin elämään, mutta aina se ei ole mahdollista. Uhrit voivat kärsiä monenlaisista oireista, esimerkiksi unettomuudesta ja ahdistuksesta.
 ‒ Paljon riippuu siitä, minkälaisesta ja kuinka pitkäkestoisesta hyväksikäytöstä on kysymys. Ihmiskaupan jäljistä ei välttämättä koskaan toivu kokonaan. Etenkään tapauksissa, joissa psyykkisiä ongelmia on ollut jo entuudestaan, Lyijynen sanoo.
 Ihmiskauppatapauksissa on annettu Suomessakin tuomioita. Aina rikoksesta ei ole tarpeeksi näyttöä. Kuvituskuva. Isto Janhunen / Yle
 Vankeutta ja syytteiden hylkäämistä
 Kaikki jutussa kerrotut tapaukset ovat aitoja ja ovat tapahtuneet Suomessa 2010-luvulla. Tekstit perustuvat eri oikeusasteiden tuomioihin ja poliisin antamiin tietoihin.
 13 vuotta sukulaisperheessä työskennellyt nainen ei saanut korvauksia. Ihmiskauppasyytteet kaatuivat ensin käräjillä, sitten hovioikeudessa. Nainen muutti perheen luota toiselle puolelle Suomea.
 Ravintolassa työskennelleiden miesten tapauksen esitutkinta on valmistunut ja se on syyteharkinnassa. Esitutkinnan mukaan pidempään ravintolassa työskennelleellä miehellä on palkkasaatavia 77 000 euroa, toisella miehellä 23 000 euroa.
 Alaikäistä tyttöä kaupannut mies tuomittiin törkeästä ihmiskaupasta yli 100 000 euron korvauksiin ja 11 vuodeksi ehdottomaan vankeuteen. Tuomio koveni hovioikeudessa.
 Tuomiossa kerrotaan tytön kärsivän vaikeista psyykkisistä ongelmista. Hänellä ei ole mitään tulevaisuuden suunnitelmia.

Viranomaisia ryhdyttiin kouluttamaan ihmiskaupan uhrien tunnistamiseksi – tapaukset moninkertaistuivat


Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Ukraina aloittaa joukkojensa vetämisen Donetskin alueelta Itä-Ukrainasta lauantaina puolilta päivin, kertoo Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö Etyj.
 Ukraina olisi aloittanut joukkojensa vetämisen jo tänään, mutta separatistit vaativat toimille vuorokauden lykkäystä.
 Ukraina ja Venäjän tukemat separatistit ovat sopineet joukkojensa asteittaisesta vetämisestä Itä-Ukrainasta ennen Ukrainan, Venäjän, Ranskan ja Saksan johtajien huippukokousta, jossa on tarkoitus käsitellä Itä-Ukrainan tilannetta. Huippukokouksen aikataulu on yhä auki.
 Ukrainan hallitus sanoo, että maa on täyttänyt kaikki huippukokouksen pitämistä edellyttävät ehdot sen jälkeen, kun se on vetänyt lauantaina joukkonsa Petrivsken kylästä Donetskissa.
 Ukraina, Venäjä, kapinalliset ja Etyj sopivat lokakuun alussa askelmerkeistä Itä-Ukrainan pitkittyneen aseellisen konfliktin lopettamiseksi. Vuonna 2014 alkaneessa konfliktissa on kuollut yli 13 000 ihmistä.

Ukraina  aloittaa joukkojensa vetämisen Donetskin alueelta huomenna


Summary: Fazerin myllyn viereen nouseva tehdas tuottaa vuodessa 4 000 tonnia ksylitolia.

Euroopan investointipankki rahoittaa ksylitolitehtaan rakentamista Lahteen. Fazer-konserni käyttää myönnetyn 40 miljoonan euron lainan toimintaansa Vantaalla, Lahdessa ja osin myös Ruotsissa. Rahaa käytetään ksylitolitehtaan lisäksi muuhun tutkimus- ja tuotekehitystyöhön.
 Fazer rahoittaa lainalla erityisesti uuden, ksylitolia kauran kuoresta valmistavan tehtaan rakentamista. Ksylitolitehdas nousee Fazerin Lahden myllyn viereen. Uuden tuotantolaitoksen odotetaan tuottavan vuodessa 4 000 tonnia ksylitolia.
 Tehdas hyödyntää Fazerin Lahden myllyliiketoiminnan sivuvirtoja ja tukee siten kiertotalouden tavoitteita, kertoo  yhtiö tiedotteessaan .
 Ksylitolitehtaassa syntyvä kaurankuorimassa toimii polttoaineena viereen rakennettavalle biolämpölaitokselle, joka puolestaan tekee siitä uusiutuvaa lämpö- ja sähköenergiaa Fazerin Lahden tehdasalueelle.
 Euroopan investointipankin rahoitus tukee myös Fazerin leipomo- ja makeistuotteiden, keksi- ja viljatuotteiden, kasvipohjaisten aterioiden sekä maidottomien tuotteiden tuotekehitystä.

Kauran kuoresta valmistetaan pian ksylitolia – Lahden tehtaalle rahoitusta Euroopan investointipankilta


Summary: Roosa nauhan pitäminen ei ollut riittävä syy potkuihin.

Roosa nauhaa kantaneen lentoaseman turvatarkastajan irtisanominen oli laiton. Käräjäoikeuden mukaan työnantajalla eli Airprolla ei ollut riittävän painavaa syytä irtisanomiseen.
 Helsinki-Vantaan lentokentän turvatarkastaja  Patrik Leppänen   sai vuosi sitten potkut  pidettyään työasunsa rintapielessä Roosa nauhaa. Leppänen perusteli nauhan käyttämistä läheisen sairaudella.
 Syöpäsäätiön järjestämä Roosa nauha -keräys tukee naisten syöpien tutkimusta ja syöpään sairastuneita. Kuukauden mittainen hyväntekeväisyyskampanja järjestetään kerran vuodessa lokakuussa.
 Airpro määrättiin maksamaan Leppäselle kolmen kuukauden palkkaa vastaava summa ja tämän oikeudenkäyntikulut.

Roosa nauhaa kantanut irtisanottiin laittomasti – Airpro tuomittiin korvauksiin


Summary: Tulleja lykättiin toukokuussa puolella vuodella.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  ei aio määrätä tuontitulleja Euroopasta Yhdysvaltoihin vietäville autoille, uskoo Euroopan komission väistyvä puheenjohtaja  Jean-Claude Juncker .
 Juncker kommentoi asiaa saksalaisen Süddeutsche Zeitung -lehden haastattelussa. Hän kertoi olevansa asiasta "täysin perillä".
 – Trump kritisoi hieman, mutta autoille ei tule tulleja, Juncker sanoi lehdelle.
 Trumpin hallinto on kaavaillut 25 prosentin tullien asettamista Yhdysvaltoihin tuotaville autoille. Tulliuhka on herättänyt huolta muun muassa EU-maissa ja Japanissa.
 Toukokuussa Trump päätti kuitenkin lykätä päätöstä asiasta puolella vuodella. Hän sanoi pohtivansa asiaa sen perusteella, miten neuvottelut esimerkiksi EU:n ja Japanin kanssa sujuvat.
 Puolen vuoden lykkäys päättyy marraskuun puolivälissä. Viime sunnuntaina Yhdysvaltain kauppaministeri  Wilbur Ross  kehui käytyjä neuvotteluja.
 – Olemme käyneet erittäin hyviä keskusteluja eurooppalaisten kumppaniemme, japanilaisten kumppaniemme ja korealaisten kumppaniemme kanssa, hän sanoi AFP:n mukaan.
 Mahdolliset autotullit iskisivät myös Suomeen, sillä merkittävä osa Uudenkaupungin autotehtaan valmistamista autoista myydään Yhdysvaltoihin.
 Edellisistä lisätulleista vain viikkoja
 EU:n ja Yhdysvaltain kauppasuhteet kiristyivät viimeksi lokakuun puolivälissä, kun Yhdysvallat asetti EU-tuonnille tulleja yli 6,7 miljardin euron arvosta.
 Uudet maksut koskivat muun muassa eurooppalaista lentokonevalmistajaa Airbusia, ranskalaisia viinejä ja skotlantilaisia viskejä.
 Elinkeinoelämän keskusliiton EU- ja kauppapolitiikasta vastaava johtaja  Petri Vuorio  arvioi tuolloin STT:lle, että Trumpilla on autotullien suhteen kolme vaihtoehtoa. Presidentti voi lykätä tulleja uudelleen, asettaa maksun yhdysvaltalaisten autojen tulleja EU:ssa vastaavaan 10 prosenttiin tai asettaa uhatut tullit täysimääräisenä.

Juncker: Trump ei aio määrätä pelättyjä tulleja tuontiautoille


Summary: KKV:n johtavan asiantuntijan mukaan Veikkaukselle olisi nyt hyvä hetki parantaa vapaaehtoisesti mainontansa vastuullisuutta.

Kilpailu- ja kuluttajaviraston (KKV)  selvityksen  mukaan Veikkaus ei aina noudata omia markkinoinnin vastuullisuusperiaatteitaan.
 Raportin laatineen KKV:n johtavan asiantuntijan  Helena Tuorilan  mielestä tuntuu tragikoomiselta, että Veikkauksen mainonta on sellaista, että yhtiö ei itse noudata kirjoittamiaan periaatteita.
 Veikkaus korostaa toimivansa vastuullisesti, mutta Tuorilan mukaan käytännössä Veikkauksen mainonta kyseenalaistaa sen, miten vastuullisesti Veikkaus toimii.
 – Veikkauksen tuotteet ovat sellaisia, että ne aiheuttavat riippuvuutta. Ne aiheuttavat erilaisia sosiaalisia, taloudellisia ja yhteiskunnallisia haittoja samaan tapaan kuin alkoholi ja tupakka, Tuorila sanoo.
 Varoitustekstit mainoksiin ja pelikoneisiin
 Siksi Veikkauksen tulisi KKV:n mielestä mainostaa entistä enemmän erilaisia vastuullisuustoimenpiteitä eli sitä, miten rahapelaamisen kanssa ongelmiin ajautuneet ihmiset voisivat saada apua tai vähentää pelaamistaan.
 Tuorilan mukaan käytännössä Veikkauksen mainoksista voitaisiin rajata esimerkiksi kolmasosa varoitusteksteille, joissa kerrottaisiin rahapelaamisen aiheuttavan riippuvuutta ja mistä peliongelmaan saa apua.
 Pelikoneisiin varoitustekstit voisi toteuttaa siten, että pelaajan käynnistäessä pelin, ruudulle tulisi ensin varoitustekstit ja vasta hetken kuluttua voisi aloittaa pelaamisen.
 – Sitten sopivissa kohdissa vaikka kesken pelaamisen tulisi muistutus, että rahapelaaminen aiheuttaa riippuvuutta ja apua saat näistä ja näistä paikoista.
 Veikkauksen vastuullisuusperiaatteissa todetaan myös, ettei yhtiö kohdista pelien markkinointia alaikäisille.
 KKV:n johtavan asiantuntijan Helena Tuorilan mukaan jo pelikoneiden sijoittelu kaupoissa näkyville paikoille muistuttaa pelaamisesta ja voidaan siten katsoa mainostamiseksi esimerkiksi alaikäisille.
 Pelikoneet, arvat ja kupongit pois näkyvistä
 Siksi pelikoneet voitaisiin siirtää sivummalle aulasta, esimerkiksi piiloon sermin taakse tai erilliseen valvottuun tilaan, jonne alaikäiset eivät pääsee.
 Tupakkatuotteiden tapaan kassoilla olevat rahapelit, kuten arvat ja Lotto-kupongit voitaisiin siirtää pois näkyvistä lukittuihin kaappeihin. Asiakas saisi niitä erikseen myyjältä pyytämällä.
 Tuorilan mukaan Veikkauksen mainonnassa on ongelmallista myös yhteisen hyvän korostaminen. Eli sen painottaminen, että hävityt rahat menevät suomalaisten hyväksi.
 – Rahapelaamisesta on tehty tietynlainen kansalaisvelvollisuus ja muistutetaan, että muistithan tehdä Loton ja Eurojackpotin. Miksi yhtälailla ei muistuteta, että rahapelaaminen voi aiheuttaa myös haittoja?
 Tuorila katsoo, että nyt olisi hyvä tilanne Veikkaukselle ottaa opiksi virheistään. Veikkaus voisi parantaa markkinointinsa vastuullisuutta vapaaehtoisesti esimerkiksi yllä mainittujen keinojen avulla.
 Lisäksi Tuorilan mukaan arpajaislainsäädäntöä tulisi tarkentaa markkinointi- ja mainontasäännösten osalta. Samaten poliisihallituksen ohjeet pitäisi päivittää vastaamaan nykyhetkeä.
 Lue lisää:
 KKV:ltä rankat pyyhkeet: Veikkauksen markkinointi ei noudata omia vastuullisuusperiaatteitaan – kannustaa pelaamaan

Varoitustekstit mainoksiin ja pelikoneiden ruuduille, arvat piiloon kassoilta – näin asiantuntija suitsisi Veikkauksen markkinointia


Summary: Ylen Eurooppa-kirjeenvaihtaja Suvi Turtiainen pohjustaa historiallista vuosipäivää Brandenburgin portilta suorassa lähetyksessä, jossa pohditaan Berliinin muurin murtumisen merkitystä Euroopalle laajemminkin.

Berliinin muurin murtumisesta tulee kuluneeksi 30 vuotta huomenna lauantaina. Miten kaikki kävikään, ja toteutuivatko 30 vuoden takaiset toiveet?
 Tätä kaikkea puidaan kello 15 käynnistyvässä suorassa lähetyksessä Brandenburgin portilta, jossa vuosipäivän vietosta ja muurin murtumisen seurauksista kertoo Ylen Eurooppa-kirjeenvaihtaja  Suvi Turtiainen . Lähetyksen toimittaa EU-erikoistoimittaja  Petri Raivio .
 Muurilla kuoli vuosina 1961–1989 ainakin 140 länteen pyrkijää. Viimeinen heistä oli  Chris Gueffroy , jonka  Itä-Saksan rajavartijat ampuivat vain muutamaa kuukautta ennen muurin murtumista.
 Murtuminen oli osa tapahtumasarjaa, jonka myötä itäisen Euroopan sosialistimaat lähtivät lännen viitoittamalle markkinatalouden ja liberalismin tielle. Tutkija  Ivan Krastev  arvioi Ylen haastattelussa , että liberaalin demokratian ylivallan aika on sittemmin jo päättynyt.
 Berliinin muurin säännöllinen muistelu peittää usein taakseen sen, että  rautaesiripun repeäminen alkoi itse asiassa Unkarista  1988 sen jälkeen kun maan vanhoillinen kommunistijohto oli nostanut pääministeriksi nuoren ja uudistusmielisen  Miklós Némethin .
 Berliinin muurin historiaan voit tutustua tämän videon avulla:

Katso Ylen suora lähetys Brandenburgin portilta kello 15: Berliini valmistautuu muurin murtumisen 30-vuotispäivään


Summary: Sairaalat aikovat soittaa tavallista enemmän potilaille.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri

Tampereen yliopistollinen sairaala TAYS on laskenut, että uumoillun postilakon aikana pelkästään sieltä lähtee 22 000 kirjettä.
 Kirjeissä on kahden viikon ajalta kutsuja hoitoon, laskuja ja tietoa potilaan sairauksista.
 Jos postilakko kestää tämän kaksi viikkoa, näin monen kirjeen kohtalo on vaakalaudalla.
 – Erittäin todennäköisesti kirjeistä valtaosa jää jakamatta lakon aikana, TAYSin viestintäasiantuntija  Anni Vähälä  pelkää.
 Lakko alkaa maanantaina
 Posti- ja logistiikka-alan unionin lakko alkaa maanantaina, ellei käännettä tapahdu. Lakko voi viivästyttää kirjeiden kulkua useita viikkoja ja paketteja useita päiviä. Lakkoon on menossa noin 9 000 työntekijää. Kiista koskee työehtosopimusta.
 TAYS kuten muut sairaanhoitopiirit ovat varautuneet lakkoon. HUS kertoo, että sen yksiköissä on pyritty purkamaan jonossa olevien varauksia heti marraskuun alusta lähtien.
 Lääkäreitä on ohjeistettu käsittelemään kiireelliset lähetteet mahdollisimman pian, jotta potilaille on voitu lähettää tieto ajanvarauksista.
 HUS ja monet sairaalat soittavat kiireelliset ajat potilaalle.
 – Haluamme turvata potilaiden hoidon Postin lakosta huolimatta, ja siksi olemme varautuneet tilanteeseen jo ennalta, hallintoylilääkäri  Teppo Heikkilä  sanoo HUSin tiedotteessa.
 Myös TAYS ottaa puhelimitse yhteyttä potilaisiin, joilla voi olla pikapuoliin avautumassa esimerkiksi tutkimus- tai leikkausaika.
 Omakannasta voi katsoa
 Paperiset epikriisit eli hoitopalautteet eivät todennäköisesti kulje postilakon aikana. Hoitopalautteet voi kuitenkin katsoa sähköisessä muodossa Omakannasta,  omakanta.fi .
 Omakantaan kirjaudutaan pankkitunnuksilla, mobiilivarmenteella tai sähköisellä henkilökortilla.
 Myös paperiset laskut todennäköisesti viivästyvät lakon takia. Esimerkiksi TAYS pidentää laskujen maksuajan tavallisesta 14 päivästä 30 päivään.
 Esimerkiksi TAYS suosittelee sähköisen omatays.fi-palvelun käyttöönottoa. OmaTaysista asiakas näkee esimerkiksi sen, onko hänelle varattu aika poliklinikoille tai tehty lähete laboratorioon.
 Palveluun kirjaudutaan pankkitunnuksilla tai mobiilivarmenteella. Röntgenin ja muiden kuvantamistutkimusten aikoja, leikkausaikoja tai osastolle saapumisen aikoja ei palvelusta vielä näy.
 Posti kertoi aiemmin, että PAU on rajannut lakon ulkopuolelle turvallisuuteen ja terveyteen liittyvät työt, kuten esimerkiksi lääkelähetykset.
 Lue lisää, miten eri sairaanhoitopiirit varautuvat:
 Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiri varautuu postin lakkoon – ajanvarauksista tiedotetaan puhelimitse, laskujen maksuaikaa venytetään
 Postilakko vaikuttaa myös Keski-Suomen sairaanhoitopiirin toimintaan
 Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymä pidentää laskujen maksuaikaa postilakon ajaksi
 Vaasan keskussairaalasta saatetaan soitella postilakon aikana
 Hus varautunut jo ennakkoon mahdolliseen postilakkoon: jonossa olevien varauksia purettu, lakon alkaessa tietoa potilaille puhelimitse
 Postilakko iskee Lapin sairaanhoitopiiriin – ajanvaraukset ja aikojen perumiset soitetaan puhelimella
 KYS varautuu uhkaavaan postilakkoon – aikoo olla asiakkaisiin tarvittaessa yhteydessä puhelimitse
 Näin postin lakko vaikuttaa: Paketit uhkaavat viivästyä useita päiviä, kirjeet menevät perille ehkä vasta ensi vuonna

Yhdestä sairaalasta lähtee uumoillun postilakon aikana 22 000 kirjettä: Näin sairaalat varautuvat poikkeustilaan


Summary: Teot ovat syytteen mukaan tehty 11 päivän aikana Pirkanmaalla.

Yli 70-vuotias mies on tuomittu lapsen seksuaalisista hyväksikäytöistä 5 vuoden 6 kuukauden vankeusrangaistuksiin.
 Rikoksen uhreina oli seitsemän lasta, jotka olivat tekoaikaan 6–13-vuotiaita.
 Hyväksikäytöt tapahtuivat viime kesänä Pirkanmaalla. Teot ovat syytteen mukaan tehty 11 päivän aikana.
 Pirkanmaan käräjäoikeus tuomitsi miehen kolmesta törkeästä ja neljästä perusmuotoisesta lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä.
 Asianomistajille tuomittiin korvauksia yhteensä noin 38 000 euroa ja oikeudenkäyntikuluja noin 13 000 euroa.
 Yle ei julkaise tuomitun nimeä uhrien suojelemiseksi. Oikeudenkäyntiasiakirjat ovat salaisia.
 Tuomio on lainvoimainen.

Yli 70-vuotias mies tuomittiin seitsemän lapsen hyväksikäytöstä, uhrit 6–13-vuotiaita


Summary: Energian keräysmahdollisuus yleistyy hiljalleen aurinkosähköjärjestelmissä.

Atrian Nurmon ruokatehtaan ympäristöön asennettiin yli 22 000 aurinkopaneelia pari vuotta sitten. Aurinko tuottaa noin viisi prosenttia koko tehtaan sähkön tarpeesta eli noin 5 600 megawattituntia.
 Nyt Atria ryhtyy myös varastoimaan aurinkosähköä Nurmon tehtaalla. Juuri asennettu yhden megawatin akku mahdollistaa sen, että Atria voi tuottaa sähköä yli omien tarpeidensa ja myydä sitä eteenpäin sähkömarkkinoille.
 Eniten sähköä saadaan valoisana aikana ja jatkossa kesähuippuja voidaan tasata akuston avulla. Suurin asia on kuitenkin Atrian tilaus-toimitusketjun johtaja Tapani Potkan mukaan se, että myös kantaverkkoyhtiö Fingrid hyödyntää resurssia.
 – He hyödyntävät osaltaan akkukapasiteettia sähkön kysynnän ja tarjonnan vaihteluiden hetkelliseen tasapainottamiseen.
 Akustojen käyttö tuo myös Atrialle lisää hyötyä.
 – Saamme tasalaatuisempaa ja parempaa sähköä Nurmon tehtaan käyttöön. Varavoimalana sitä ei voida kuitenkaan pitää, koska tehtaan kulutus suhteessa akuston varauskykyyn on niin suuri.
 Aurinkopaneeleihin investoiminen on ollut kannattava päätös. Yhtiö aikoo jatkossa käyttää aurinkoenergiaa ainakin uudiskohteissa. Nurmon lisäksi paneeleita on myös Koskenkorvan ja Varkauden rehutehtailla, tosin vähemmän.
 – Tietyssä mittakaavassa aurinkovoima toimii täydentävänä tekijänä hyvin, mutta tilaahan nämä paneelit vaativat, sanoo Tapani Potka.
 Atria tilaus-toimitusketjun johtaja Tapani Potka on tuttu näky Atrian aurinkosähköpuiston laidalla. Kokoa puistolla on 9 jalkapallokentän verran.  Antti Kettumäki / Yle
 Aurinkosähkön kesähuiput verkkoon
 Suomessa sähkömarkkinat on avattu kilpailulle ja kaikilla toimijoilla on mahdollisuus myydä sähköä verkkoon. Tämä mahdollisuus on teollisuuden lisäksi myös yksityisillä aurinkoenergian tuottajilla. Oleellista on, että sähkömarkkinat toimivat, toteaa Fingridin toimitusjohtaja  Jukka Ruusunen .
 – Sähkö tulee ensin jakeluverkkojen kautta, mutta päätyy yhteiseen käyttöön eli myös Fingridin kantaverkkoon. Periaatteessa myös tuotanto on mahdollista kotitalouksista lähtien, mutta isojen teollisten toimijoiden merkitys sähköntuotannossa on suurempi.
 Aurinkojärjestelmissä yleistyy hiljalleen energian keräysmahdollisuus. Etenkin teollisuuden tuottamissa laitoksissa, joissa on akkuvarasto.
 – Yksi hyvä esimerkki on kauppakeskus Sello, jota kutsutaan virtuaaliseksi voimalaitokseksi. Kaikki energia on yhdistetty yhden energianhallinnan alle ja sitä myydään markkinoille. Kiinteistö ansaitsee hyvän summan rahaa.
 Ruususen mukaan aurinkoenergia on jatkossakin hyvä vaihtoehto ja tilannetta parantaa se, että ylimääräistä sähköä voi myydä pois. Teollisuudessa tuotantojärjestelmä voidaan mitoittaa omaa tarvetta suuremmaksi.
 Atrian yhden megawatin akustoa Ruusunen pitää merkittävänä.
 – Se on jo paikallisesti kunnon yksikkö. Fingridin näkökulmasta se ei ole valtakunnan tasolla paljon, mutta jos vastaavia tulee lisää niin se alkaa näkyä.
 Yritykset tyytyväisiä aurinkosähköön
 Atrialla ollaan todella tyytyväisiä aurinkoenergian hyödyntämiseen. Samoin myös meijeriyhtiö Juustoportissa Jalasjärvellä. Juustoportissa meijerin katolle asennettiin pari vuotta sitten 500 paneelia ja lisää on tulossa.
 – Tässä oli monia syitä, miksi mekin lähdimme satsaamaan aurinkoenergiaan. Ympäristösyyt ovat yksi seikka, mutta myös taloudelliset asiat vaikuttavat. Pitkällä aikavälillä tämä on kannattavaa, kertoo tehtaanjohtaja  Marko Viitala .
 Auringosta saadaan eniten hyötyä irti maaliskuun ja lokakuun välillä - eli juuri silloin, kun Juustoportissa on tarvetta sähkön kulutuksen kannalta. Aurinko tuottaa vuositasolla noin kymmenen prosenttia vuotuisesta sähkönkulutuksesta, Viitala kertoo.
 – Me pystymme leikkaamaan sähkön kulutushuippuja. Jäähdytyskoneisto eli elintarvikkeiden kylmänä pitäminen tarvitsee eniten sähköä kesällä.
 Juustoportin tehtaanjohtaja Marko Viitalan mukaan lisää aurinkopaneeleita on tulossa.
 Jukka Ruusunen arvelee, että maailman mittakaavassa aurinkoenergia on voittava muoto. Varastointiongelmaa ei vielä pystytä hallitsemaan, mutta aurinkoenergian hinta on hurjassa laskussa.
 – Alueilla jossa aurinko paistaa, on hyvin valoisa tulevaisuus. Suomessa aurinko tuottaa noin 100 megaa sähköä ja uskon, että se kasvaa myös meillä.
 Lue lisää:
 Sähkölasku pian nolla euroa – mies irrotti omakotitalonsa sähköverkosta ja alkoi tuottaa sähkönsä itse: "Muut ajattelivat, että hulluhan tuo on"
 Sähkön varastointi tulee pientaloihin – "Kahden vuoden sisällä aurinkojärjestelmistä taloudellisesti kannattavia"
 Sikalinja saa jo aurinkoenergiaa – ensimmäiset aurinkopaneelit käytössä Atrialla

Atria ottaa käyttöön yhden megawatin akuston aurinkosähkön varastoimiseen – Fingrid: "Se on jo paikallisesti kunnon yksikkö"


Summary: Lahdessa on suurten kaupunkien pahin työttömyystilanne. Nyt kaupunki haluaa heikosti työllistyvät työelämään tehokkaammin.

Lahden kaupunki on tiukentanut kantaansa työllistämistoimiin. Kaupunki on linjannut, että kuntouttava työtoiminta ei voi viedä kenenkään muun työtä. Siksi kaupunki on ajamassa alas tuotannollisia työpajoja. Samalla on vaarassa suosittu kierrätyskeskus Patina.
 Kaupungin työllistämispalveluita tuottavan yhtiön liiketoimintaan ovat kuuluneet muun muassa metalliteollisuuden alihankinta, ilmanvaihtosuodattimien valmistus ja kierrätystoiminta.
 Lahtelaiset eivät ymmärrä yhtälöä: työttömyyden kanssa kamppaileva kaupunki on lopettamassa kierrätyskeskuksen, joka tarjoaa työttömille mielekästä tekemistä ja ylläpitää kaupungin mainetta ympäristöpääkaupunkina. Monien mielestä verorahoja voi käyttää nimenomaan tällaiseen yleishyödylliseen toimintaan.
 Kierrätyskeskus Patinassa viikottain asioiva  Hanna Viitanen  on hämmentynyt lopettamisuhasta.
 – Järkyttävä uutinen. Patinaan on paljon satsattu ja tämä pääsi juuri muuttamaan uusiin, isompiin tiloihin.
 Kaupunki perustelee Työnpaikan alasajoa kahdella syyllä.
 Ensiksikin toiminta on ollut raskaasti tappiollista koko sen ajan, kun yhtiö on ollut Lahden kaupungin omistuksessa. Toinen syy on se, että työttömät eivät ole työllistyneet toivotulla tavalla.
 Työpaja ei voi toimia tuotannollisin perustein
 Ainoan kerran yhtiö on päässyt lähelle nollatulosta sinä vuonna, kun  se myi hittituotteensa Mölkky-pelin valmistuksen.  Nyt Mölkystä saadut rahat on syöty eikä toiminta ole noussut taloudellisesti kannattavaksi. Valtuusto on aiemmin päättänyt, että tappiollisia yhtiöitä ei loputtomasti tueta.
 Työttömät eivät ole edenneet työpajoilta eteenpäin koulutukseen tai avoimille työmarkkinoille yhtä hyvin kuin kaupungin muissa työpajoissa.
 Vuosihinta asiakasta kohden on Työnpaikassa noin 6 400 euroa vuodessa, kun se kaupungin omassa ympäristöpajassa on 2 400 euroa. Työnpaikasta kolmannes etenee työmarkkinoilla tai lähtee opiskelemaan, ympäristöpajassa vastaava luku on miltei tuplat. Pajat ovat vertailukelpoisia, sillä asiakkaiden taustat ovat samanlaisia.
 Kaupungin työllisyysasioiden päällikön  Sami Kuikan  mukaan kyse on myös isosta periaatteesta. Kuntouttavaa työtoimintaa ei saa käyttää bisneksen tekoon eikä se saa viedä keneltäkään muulta työtä.
 Lahden ympäristöpaja haluaisi ottaa vastaan enemmän työttömiä työnhakijoita. Yli puolet pajalla työskennelleistä pääsee työmarkkinoilla eteenpäin. Meeri Niinistö / Yle
 Rajan veto voi olla vaikeaa, mutta toimintaa valvoo aluehallintovirasto. Tänä syksynä  Sastamalassa on käyty keskustelua siitä,  mitä töitä kuntouttavassa työtoiminnassa voi teettää.
 – Paja sinällään ei ole mikään itseisarvo, vaan se, että kuntoutettavien työllistämispolku edistyy. Pajan "tuote" on ihminen ja hänen työllistymisensä, sanoo Kuikka.
 Kierrätyskeskus Patinan kohtalo on vielä auki. Kaupunki tutkii, voisiko kaupunkilaisille tärkeää toimintaa jollain tavalla jatkaa. Työllistämistoimintaan Lahdella on sen sijaan jo muita suunnitelmia.
 Ympäristöpaja laajenee muualla Lahteen
 Kun Työnpaikan toiminta loppuu, valmistautuu kaupungin oma ympäristöpaja laajentamaan toimintaansa. Paja tarjoaa työkokeilupaikkoja ja kuntouttavaa työtoimintaa Nastolassa, keskustassa ja Liipolassa. Ryhmiä aiotaan perustaa myös muihin kaupunginosiin.
 Työhön valmennettavat tekevät somistuksia, ottavat vastaan kierrätystavaraa ja tekevät kunnostustöitä muun muassa retkeilyalueilla. Työtehtäviä on laidasta laitaan riippuen työhön valmentautujan kiinnostuksesta. Nämä työt jäisivät muuten tekemättä.
 Pajassa kuukauden työskennelleen  Anne Sorsan  tähtäimessä on erikoisammattitutkinto. Parhaillaan hän tekee koristeita pikkujouluihin.
 – Tarkoitus olisi kolmisen kuukautta kokeilla näitä hommia, sen jälkeen opiskelen erikoisammattitutkinnon. Mulla oli sellainen sairaus minkä takia ammattillisesti uudelleen suuntautuminen oli tarpeen.
 Sorsa kertoo, että päivät pajalla vaihtelevat. Joskus paikalla on ravitsemusterapeutti, joskus tehdään ruokaa yhdessä, kerran päivässä käydään kävelylenkillä. Pääperiaate ympäristöpajassa on se, että asiat etenevät valmennettavan tahtiin.
 Ympäristöpajan tuotemyynti on niin pienimuotoista, ettei se kiinnosta verottajaa. Meeri Niinistö / Yle
 Vastaava työvalmentaja  Henna Kilpinen  kertoo, että valmennettavien kanssa mietitään yhdessä mitä he tarvitsevat päästäkseen eteenpäin.
 – Meidän paikan pitää elää sen mukaan mitä ihminen meiltä tarvitsee - ei niinkään, että ihmiset eläisivät meidän tarpeiden mukaan.
 Kaupungin työllistämispalveluiden periaatteen mukaisesti tavoite on saada työpajan ihmiset seuraavalle askelmalle, vaikka se veisikin aikaa.
 – Kukaan ei meiltä lähde enää himaan nysväämään. Täältä lähdettyä pitäisi olla jo seuraava askel tiedossa, ettei ainakaan takapakkia enää oteta. Jotain kehitystä ja jotain uutta ihmisen pitää meiltä saada, sanoo työvalmentaja Henna Kilpinen.
 Kuntouttava työtoiminta Kuntouttava työtoiminta on sosiaalihuoltolain mukainen sosiaalipalvelu. Samalla se on myös työttömyysturvalain mukainen työllistymistä edistävä palvelu. Kuntien pitää järjestää kuntouttavaa työtoimintaa niille pitkään työttöminä olleille henkilöille, jotka saavat työmarkkinatukea tai toimeentulotukea ja jotka eivät työ- ja toimintakykynsä takia kykene osallistumaan TE-hallinnon ensisijaisiin palveluihin. Kuntouttavan työtoiminnan sisältöä ei ole laissa määritelty. Palvelun täytyy vahvistaa asiakkaan elämän- ja arjenhallintaa sekä työ- ja toimintakykyä. Kuntouttavan työtoiminnan asiakkaiden työpanosta ei saa käyttää yritysten taloudellisen voiton tuottamiseen. Lähde: Finlex, THL, STM
 Työllisyyden kuntakokeilusta kovat odotukset
 Lahti on hakemassa Rinteen hallituksen työllisyyden kuntakokeiluun, joka alkaisi ensi vuonna. Kokeilun tavoitteena on parantaa erityisesti heikossa työmarkkina-asemassa olevien pääsyä työmarkkinoille.
 Lahden seudulla kokeiluun pääseminen tarkoittaisi 8 000 työttömän siirtymistä TE-toimistosta Lahden kaupungin asiakkaiksi. Joukossa olisi nuoria työnhakijoita, maahanmuuttajia ja muita, joiden pääsy avoimille työmarkkinoille ei ole helppoa.
 Kaupunginhallitus on jo myöntänyt työllisyyspalveluille 1,5 miljoonan euron lisämäärärahan palvelutason nostamiseen. Vaikka Lahti ei kuntakokeiluun pääsisikään, aiotaan heikosti työllistyvistä ottaa parempi ote.
 Työnpaikan alasajokin maksaa, kaikkiaan kaupunki varautuu kirjaamaan 1,5–2 miljoonan euron alaskirjaukset ja lisäksi toiminnan päättämisen kustannukset voivat olla miljoonan euron tasolla.
 Työllisyysasioiden päällikkö Sami Kuikka kuitenkin uskoo, että toiminnan uudistamisella kaupunki pääsee selättämään pahenevaa ongelmaa – työttömien työnhakijoiden määrästä huolimatta avoimiin työpaikkoihin ei tahdo löytyä osaajia.
 – Meillä on paljon avoimia työpaikkoja ja paljon työttömiä työnhakijoita, joiden osaaminen ja työkunto eivät aina riitä työpaikkojen vaatimuksiin. Oli se sitten osaamistason nostoa, koulutusta mitä tahansa valmennusta, iso tavoite tässä on kohtaanto-ongelman selättäminen mahdollisimman hyvin.
 Lue lisää:  TEM:n synkkä työmarkkinaennuste on kylmä suihku hallituksen työllisyystavoitteille

Kovasta työttömyydestä kärsivässä Lahdessa lopetetaan tehottomat työpajat – työttömät eivät etene ja toiminta on liian kallista


Jopa 30 ihmisen kerrotaan jääneen loukkuun kaivokseen itäisessä Saksassa kaivoksessa sattuneen rähjähdyksen jälkeen, kertoo sanomalehti Mitteldeutsche Zeitung.
 Onnettomuus sattui kaivoksessa Teutschenthalin kaupungissa arviolta 150 kilometrin päässä Berliinistä lounaaseen.
 Loukkuun jääneet työntekijät ovat kaivoksen turvatussa osassa.
 Päivitämme uutista .

Jopa 30 ihmistä loukussa kaivoksessa Saksassa


Summary: Ministeri on saanut paljon yhteydenottoja siksi, että koulujen tarjoamat tukitoimet vaihtelevat ja eivät ole riittäviä.

Opetusministeri  Li Andersson  (vas.) sanoo, että Ylen viikonloppuna julkaisema artikkeli oireilun vuoksi tutkimuksiin lähetettyjen alakouluikäisten lasten määrän rajusta kasvusta herättää huolta.
 Artikikelissa kerrottiin, että terveydenhuoltotaho on kiinnittänyt huomiota koulussa  lapsille asetettujen vaatimusten ja ADHD:n tai muiden neuropsykiatristen oireiden vuoksi tehtyjen lähetteiden  määrän kasvun yhteyteen.
 Andersson toteaa olevansa perillä siitä, että oppilaiden kuormittuminen näkyy koulumaailmassa ja saaneensa koko ministerikautensa niin vanhemmilta kuin opettajiltakin viestejä etenkin oppimisen tuen puutteista.
 – Meillä on pitkiä jonoja sairaalakouluopetukseen eri puolilla maata ja keskustelua erityisen tuen toteutumisesta käydään paljon.
 Tarkoitus on, että tulevaisuudessa pystytään osoittamaan enemmän resursseja samanaikaisopetukseen ja erityisopetukseen.  Opetusministeri Li Andersson
 Vanhempien suuriin ryhmäkokoihin, avotilohin ja itseohjautuvuusvaatimuksiin liittyvissä peloissa Andersson uskoo olevan kyse siitä, että vanhemmat haluavat viime kädessä vain lapsilleen parasta.
 – Suuria ryhmiä koskevat huolenaiheet liittyvät siihen, miten opettajat ja aikuiset pystyvät huomioimaan kaikkia oppilaita omine tarpeineen koulupäivän aikana.
 – Aikuisten määrä on keskeisessä asemassa tilasta riippumatta, Andersson näkee.
 Muun muassa psykologian emeritaprofessori  Liisa Keltikangas-Järvinen  on kiinnittänyt aiemmin huomiota  oppilaiden eriarvoisuuden lisääntymiseen itseohjautumisvaateiden kasvaessa.  Nykyjärjestelmässä pärjäävät hänen mukaansa ne, joiden vanhemmat ovat koko ajan mukana lastensa koulunkäynnissä.
 "Rakentamisratkaisuista keskusteltava myös opettajien kanssa"
 Andersson muistuttaa, että opetussuunnitelman perusteet eivät määrää ryhmien kokoja tai minkälaisia kouluja kuntien pitäisi rakentaa.
 – Kuntatasolla tärkeä muistisääntö on se, että kouluista on tehtävä sellaisia, että ne soveltuvat kaikille lapsille. Kun päätetään rakentaa uutta tai remontoida vanhaa, rakentamisratkaisuista on käytävä keskustelua paikallisesti myös opettajien kanssa.
 Andersson sanoo, että parhaimmat hänen näkemänsä koulutilat ovat olleet muunneltavia.
 – On mahdollisuus olla pienissä ryhmissä silloin, kun se on lapsille sopivinta ja välillä taas yhdessä isommalla porukalla, kun lapset tekevät yhteistyötä vaikkapa ilmiöviikkojen aikana, Andersson sanoo.
 Opetusministeri korostaa, että opettajia pitäisi pystyä tukemaan heidän päivittäisessä työssään. Hänen mukaansa täytyy huolehtia siitä, että resurssit, työvälineet ja muut puitteet ovat sellaiset, että kaikkien oppilaiden perusoikeus riittävään tukeen toteutuu myös käytännössä.
 Andersson lupaa, että hallitus tekee jotain resurssien saamiseksi paremmalle tolalle.
 – Ensi vuonna alkaa perusopetuksen laadun ja tasa-arvon hanke, ja oppilaiden kouluissa saaman tuen arviointi on yksi osa sitä. Tarkoitus on, että tulevaisuudessa pystytään osoittamaan enemmän resursseja samanaikaisopetukseen ja erityisopetukseen, hän sanoo.
 Hei alakoulun opettaja - teemme jatkojuttua.   Kerro meille kokemuksiasi: millä tavoin koulun uudistukset näkyvät työssäsi, esimerkiksi oppimisympäristöjen tai erilaisten uusien opetusmetodien osalta. Keräämme kommentteja sähköpostilla 18.11.2019 saakka:   jaana.hevonoja@yle.fi  .  Yle Uutiset ei luovuta eteenpäin viestejä eikä niiden lähettäneiden nimiä tai yhteystietoja. Emme myöskään julkaise viestejä ilman, että olemme ensin yhteydessä lähettäjään.
 Aiemmin aiheesta:
 Liikaa vastuuta liian varhain? “Nykykoulussa järjestelmästä putoavat sellaiset, jotka aiemmin selvisivät pää pinnalla”
 Koulu aloitti huippumodernin opetuksen, jossa opettajat päivystävät "torilla" ja lapset opiskelevat yksin – jo useampi lapsi vaihtamassa koulua
 Peruskoulun uusi opetussuunnitelma saa myös puolustajia – Vimpelin Aapiskujan koulussa kokeillaan maltilla ja keskitytään olennaiseen

Opetusministeri Andersson huolestui Ylen uutisesta oireilevista lapsista – "Sairaalakoulujonot kertovat kuormittumisesta"


Summary: Microblading-tekniikalla tehty värjäys on lähempänä tatuointia kuin meikkiä.

Näyttävät ja huolitellut kulmakarvat ovat varsinkin nuorten naisten suosiossa. Kulmia värjätään ja meikataan monin eri tavoin, ja yksi keino saada kasvoille ilmettä on teettää microblading-kulmat. Siinä väripigmentti viedään ihon pintakerrokseen ohuilla terillä. Kyseessä onkin itse asiassa kestomeikin sijaan kosmeettinen tatuointi.
 Microbladingin suosio on viime vuosina kasvanut meillä ja maailmalla. Samalla esiin on noussut myös ongelmia kuten eri tavoin pieleen menneitä operaatioita ja yliherkkyysreaktioita. Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukes katsookin, että värjäystekniikkaan liittyy samankaltaisia riskejä kuin tatuointeihin.
 Tukes on tänä ja viime vuonna tehostetusti valvonut microblading-palveluiden turvallisuutta Suomessa. Laaja valvontaprojekti selvitti, millaisia turvallisuuskäytäntöjä alalla on. Virasto  kertoo tiedotteessaan , että valvonnassa tarkastettiin 37 palveluntarjoajaa. Lisäksi tehtiin 30 tarkastusta, jotka kohdistuivat turvallisuusasiakirjoihin.
 Tukesin mukana puutteita löytyi kahdessa asiassa: lakisääteisissä asiakirjoissa ja palveluntarjoajien ymmärryksessä siitä, mitä käytetyt väriaineet sisältävät.
 Nikkelille allerginen voi saada väreistä pitkäaikaisen riesan
 Koska menetelmä voidaan rinnastaa tatuointiin, täytyy palveluntarjoajan laatia siitä turvallisuusasiakirja, jossa kerrotaan miten palvelun turvallisuus on järjestetty. Tukesin valvonnassa paljastui, että monelta microbladingiä tarjoavalta tällainen asiakirja puuttui kokonaan tai siinä oli puutteita.
 Lain mukaan palveluntarjoan velvollisuus on antaa asiakkaalle kaikki palvelun turvallisuuden kannalta oleelliset tiedot. Lisäksi palveluntarjoaja on vastuussa siitä, että värjäyksessä käytetyt aineet ovat turvallisia.
 Osa palveluntarjoajista ei kuitenkaan Tukesin tarkastuksen mukaan tiennyt tarpeeksi käyttämistään väriaineista. Pigmentointi- ja tatuointivärit eivät ole kosmetiikkaa, vaan kemikaaleja, joita säädellään EU:n kemikaalilainsäädännöllä.
 Jotkut värit sisältävät muun muassa rautaoksidia, joka on sallittu väriaine, mutta joka voi vapauttaa ihoon nikkeliä. Tämä on riski nikkeliallergiselle asiakkaalle. Kun väri on laitettu ihoon, sen haittavaikutukset voivat kestää pitkään.
 Tukes ehdottaa, että microblading-kulmia tekevät kysyisivät asiakkailta mahdollisesta nikkeliallergiasta ja ottaisivat paremmin selvää, mitä aineita väreissä on. Vastuullinen tekijä myös kertoo asiakkaalle toimenpiteestä huolellisesti ennen sitä sekä antaa ohjeet jälkihoitoon ja toimintatapaan mahdollisten komplikaatioden esiintyessä.

Kulmakarvojen microblading-värjäyksestä löytyi turvallisuuspuutteita – Tukes vaatii asiakkaiden parempaa informoimista


Summary: Traficomin mukaan jos saariin kulkee aikataulutettu lauttayhteys, niin postinjakelua pitää jatkaa viitenä päivänä viikossa myös jatkossa.

Liikenne- ja viestintävirasto Traficom on osittain torpannut Postin suunnittelemat postijakelun harvennukset Turun saaristoon.
 Posti kertoi aikaisemmin tänä vuonna, että suunnittelee muutoksia Turun saariston postinjakeluun. Posti ilmoitti tuolloin siirtyvänsä jakamaan postia yhteysalusreittien varrella sekä muutamilla postinumeroalueilla kerran viikossa.
 Posti perääntyi suunnitelmista kritiikin jälkeen, ja kertoi odottavansa viranomaisten näkemystä.
 Nyt Traficom kertoo, että se edellyttää Postin jakavan myös jatkossa yleispalvelukirjeet saarille viitenä arkipäivänä viikossa alueilla, joissa on arkipäivisin vähintään kaksi aikataulutettua lauttayhteyttä. Viraston mukaan lauttayhteykselliset saaret eivät ole postilaissa tarkoitettuja vaikeakulkuisia alueita.
 Postin suunnittelemat jakelumuutokset eivät Traficomin näkemyksen mukaan kohdistu vain vaikeakulkuisille alueille.
 Traficomin päätöksen perusteella viisipäiväistä jakelua tulee jatkaa ainakin Velkualla, Hiittisissä, Rosalassa ja Högsårassa. Iniössä jakelua pitää myös jatkaa viitenä päivänä viikossa, mutta ei Kvarnholmin, Perkkalan, Salmisen ja Åselholmin saarissa, koska näissä saarissa ei ole ikataulutettua lauttayhteyttä kahdesti arkipäivässä.
 Traficomin mukaan postin jakelua on mahdollista harventaa noin 170 talouden osalta. Posti suunnitteli harvennus noin 550 talouteen.
 Posti perustel suunnitelmaansa jakelupäivien vähentämistä jakelukustannusten alentamisella ja digitalisaatiolla.
 Lue lisää:
 Posti lykkää saariston postinjakeluun suunniteltua harvennusta – kuulee sittenkin saariston asukkaita asiasta
 Posti harventaa jakelua Turun saaristossa – postia luvassa jatkossa vain kerran viikossa

Postin suunnittelemat harvennukset Turun saariston postinjakeluun torpattiin – jos saareen on aikataulutettu lauttayhteys, ei kulku ole vaikeaa


Kahden joen kalastusluvat ylittyivät Utsjoella viime kesänä. Metsähallituksen mukaan syynä oli inhimillinen erehdys. Metsähallitus ilmoitti asiasta perjantaina Utsjoen kuntakohtaisessa neuvottelukunnassa.
 Metsähallituksen oman kiintiöpäätöksen mukaan Kuoppilasjokeen sai myöntää 20 lupavuorokautta ja Vetsijokeen 100 lupavuorokautta. Metsähallituksen mukaan myyntiin tuli kaksinkertainen määrä lupavuorokausia lupamyyntijärjestelmään tulleen inhimillisen erehdyksen vuoksi.
 Ylimääräinen kiintiö myös käytettiin.
 Erehdys koski vieraspaikkakuntalaisille myytäviä vuorokausilupia. Paikalliset kalastajat ovat voineet viime kevään lakimuutoksen ansiosta lunastaa oman kunnan jokikohteet kattavan edullisen kausiluvan, joiden määrä ei ole kiintiöity.
 Muilla Ylä-Lapin kalastuskohteilla järjestelmä toimi oikein, eikä ylityksiä päässyt syntymään.
 – Tämä on erittäin paha erhe. Tilanne Ylä-Lapissa on ollut herkkä viime vuosien kalastuslain muutosten myötä. Toivottavasti tämä virheemme ei pilaa sitä hyvää yhteistyötä, joka Ylä-Lapissa on onnistuttu saavuttamaan, erätalousjohtaja  Jukka Bisi  Metsähallituksesta sanoo tiedotteessa.
 Bisin mukaan Metsähallitus käy läpi lupamyynnin valmisteluun liittyvät asiat, jotta vastaavaa ei jatkossa pääsisi tapahtumaan. Hänen mukaansa sisäistä ohjeistusta on täsmennettävä ja tulevia lupamääriä voidaan myös arvioida uudelleen.
 Seuraavaksi Metsähallitus odottaa Luonnonvarakeskukselta yhteenvetoa kesän saalis- ja lupamääristä, joissa ovat mukana tiedot myös muilta vesialueiden omistajilta. Tämän jälkeen virheen vaikutusta voidaan arvioida ensi vuoden kalastuksen suunnitteluun.

Kalastuskiintiö ylittyi kahdella joella Utsjoella – syynä "inhimillinen erehdys"


Summary: Viiden asunnon talo tuhoutui asuinkelvottomaksi.

Nikkilän rivitalopalon sytyttäjäksi epäilty on otettu kiinni Sipoossa. Poliisi nappasi hänet tapahtumapaikalta heti yöllä.
 Viiden asunnon rivitalo Lukkarintiellä tuhoutui tulipalossa, joka syttyi puolenyön jälkeen. Poliisipartio ehti ennen pelastuslaitosta paikalle ja sai heräteltyä rivitalon asukkaat ulos.
 Kukaan ei loukkaantunut vakavasti. Neljä henkilöä hengitti kuitenkin savua, ja yksi vietiin sairaalaan tarkastettavaksi.
 Paloa epäillään tahallaan sytytetyksi, ja sitä tutkitaan Itä-Uudenmaan poliisissa törkeänä tuhotyönä.

Sipoon rivitalopalosta epäilty on otettu kiinni


Summary: Uudessa Etelä-Walesissa maastopalot ovat roihunneet taukoamatta syyskuusta lähtien.

Kaakkois-Australiassa viranomaiset ovat julistaneet hätätilan useille alueille Uuden Etelä-Walesin osavaltiossa poikkeuksellisen laajalle levinneiden maasto- ja pensaspalojen vuoksi.
 Osavaltiossa roihuaa parhaillaan yli 90 erillistä paloa. Kuivuus, 35 asteen kuumuus sekä kovat tuulet pahentavat tilannetta.
 BBC: n saamien tietojen mukaan asukkaita on loukussa kodeissaan eri puolilla osavaltiota. Tulipalojen voimakkuuden vuoksi pelastustyöt ovat paikoin mahdottomia.
 Viranomaiset kuvailevat tilannetta ennennäkemättämäksi:
 – Emme ole koskaan nähneet näin montaa samanaikaista tulipaloa, jotka on luokiteltu vaarallisiksi, kertoo paikallinen palopäällikkö  Shane Fitzsimmons .

 Hätila on asetettu lisäksi useille eri alueille Queenslandin osavaltiossa sekä läntisessä Australiassa. Queenslandissa poliisi on määrännyt vajaan 5 000 asukkaan Tewantin kaupungin tyhjennettäväksi kokonaan palojen takia.
 Tilanne on kuitenkin vakavin Uudessa Etelä-Walesissa, missä palot ovat roihunneet taukoamatta syyskuusta lähtien. Lokakuussa kaksi ihmistä menehtyi heidän yrittäessään suojella kotejaan paloilta.
 Viime viikolla  palot kärvensivät 2 000 hehtaarin kokoisen koaloiden rauhoitusalueen. Satojen eläimien pelätään kuolleen tulipaloissa.
 Savu leviää tuulten mukana ilmassa pitkiä matkoja – esimerkiksi Sydney peittyi viime viikolla savusumuun, joka oli lähtöisin lähes 400 kilometrin päässä roihuavista maastopaloista. Viranomaiset ovat antaneet kaupungissa terveysvaroituksia huonon ilmanlaadun vuoksi.
 Sydneyn ja Brisbanen välillä kulkeva maantie on jouduttu osin sulkemaan palojen takia.
 Paloihin ei ole odotettavissa helpotusta ennen sateita. Tutkijoiden mukaan Australiaa piinaava maastopalokausi uhkaa pidentyä tulevaisuudessa ilmastonmuutoksen vuoksi. Lisäksi palojen ennustetaan muuttuvan yhä voimakkaammiksi.
 Lue myös:
 BBC: Australia bushfires: Record number of emergencies in New South Wales

Video: Maastopalot korventavat Kaakkois-Australiaa – viranomaiset kuvailevat tilannetta ennennäkemättömäksi


Summary: Maakuntajohto karsisi ministeriöiden ohjaamia kehityshankkeita ja panisi aluekehitysmiljoonia uusiin maakuntien omiin riski- ja kehitysrahastoihin.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Kainuun maakuntajohtaja  Pentti Malisella  on takanaan tiukka viikko Helsingissä. Mies on sukkuloinut elinkeinoministeriössä ja tavannut muiden maakuntien johtajia tiiviisti.
 Syynä ovat miljoonat eurot, joita EU jakaa Suomelle rakennerahastojensa – aluekehitysrahaston ja sosiaalirahaston – kautta.
 Aluekehityksestä vastaava elinkeinoministeri  Katri Kulmuni  (kesk.) on toivonut maakuntajohtajilta yhteistä näkemystä siitä, miten kiisteltyjä aluekehitysrahoja tulisi jakaa ja tukien jakamista myös kehittää siten, että niillä saataisiin mahdollisimman hyvää tulosta aikaan.
 Maakuntajohtajien ryhmän puheenjohtajana toimiva Malinen kertoo, että aluekehitysrahoitukseen ollaan toivomassa isoa remonttia.
 Ministerin virallista toimeksiantoa neuvotteluihin yhä odotellaan, mutta maakuntajohdossa on jo pohdittu uusien, maakuntien omien riski- ja kehitysrahastojen perustamista.
 Aluekehityksestä vastaava elinkeinoministeri Katri Kulmuni (kesk.) tuo esityksensä rahojen alueellisesta jaosta hallituksen päätettäväksi mahdollisesti jo lähikuukausien aikana. Pekka Tynell / Yle
 Maakuntajohtajat toivovat isoa remonttia rahan jakoon
 Maakuntajohtajat haluaisivat lakkauttaa keskushallinnon eli ministeriöiden vetämiä suuria valtakunnallisia aluekehityshankkeita.
 Mitä rakennerahastot ovat? Suomi saa EU:lta tukea kahdesta rakennerahastosta: Euroopan aluekehitysrahasto Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) tavoite on parantaa työllisyyttä sekä lisätä alueiden kilpailukykyä ja elinvoimaisuutta. Rahaston ohjelmien avulla työllisyyttä pyritään parantamaan erityisesti maamme heikoimmin työllistyvillä alueilla. Euroopan sosiaalirahasto Euroopan sosiaalirahaston (ESR) tuella voidaan edistää tasa-arvoa, ehkäistä syrjäytymistä, kehittää osaamista, työoloja ja henkilöstön hyvinvointia. Rahaston varoilla voidaan helpottaa työmarkkinoiden toimintaa sekä aktivoida ihmisiä osallistumaan ja tekemään työtä.
 Näistä vapautuvat miljoonat pantaisiin uusiin, varta vasten perustettaviin maakuntien omiin riski- ja kehitysrahastoihin.
 Osa rahastojen varoista voitaisiin käyttää ylimaakunnallisten hankkeiden toteuttamiseen ja osa jätettäisiin yllättävien muutostarpeiden varalle.
 Maakuntajohtajat näkevät, että ministeriöiden ohjaamien hankkeiden lakkauttaminen ja uusien maakunnallisten riski- ja kehitysrahastojen perustaminen tehostaisi aluekehitysrahojen käyttöä.
 Maakuntajohtajien mielestä riskirahastot toisivat paremman tuloksen maakuntien tasa-arvoisessa kehittämisessä ja elinvoiman kasvattamisessa.
 – Aluekehitysrahoissa on kyse todella suuresta potista, joten ei ole suinkaan yhdentekevää, miten nämä rahat jaetaan ja käytetään. Kaikki viisaus ei suinkaan ole Helsingin keskushallinnon ministeriöissä, Malinen lataa.
 Rakennerahastoista  syntyi jo alkusyksystä lihava riita , kun Etelä- ja Länsi-Suomen maakuntaliitot katsoivat, että aluekehitysrahoja tulisi ohjata nykyistä enemmän Etelä- ja Länsi-Suomeen. Nykyisin Itä- ja Pohjois-Suomi saavat kaksi kolmasosaa aluekehitystuista, vaikka alueilla asuu vain neljännes väestöstä.
 Riskirahoitusta työllisyyttä kasvattaville yrityksille
 Rahastoja voisivat perustaa yksittäiset maakunnat tai useammat maakunnat yhdessä. Suomessa on 18 maakuntaa.
 – Rahastoja voisi olla yksittäisillä maakunnilla, mutta näin vaikuttavuuden kannalta voisin kuvitella, että esimerkiksi Itä-Suomen tai Pohjois-Suomen tai vaikkapa muutaman maakunnan yhdessä perustamat rahastot voisivat olla tarkoituksenmukaisia, Malinen selventää.
 Malisen mukaan riskirahoitusta voisivat saada esimerkiksi työllisyyttä kasvattavat pienet ja keskisuuret yritykset sekä start up -yritykset, jotka aidosti tarvitsevat riskirahoitusta.
 – Sellaista rahoitusta, jota ei pankeista saa, Malinen sanoo.
 Riskirahoitusta voisivat saada yritykset, joiden on vaikea saada tavallista pankkilainaa.  Mårten Lampén / Yle
 Malinen toteaa, että esteenä yritysten rahoitukselle voivat olla esimerkiksi ongelmat lainan vakuuksien kanssa.
 Ministeriökin pitää yritysten rahoituksen saatavuuden parantamista tärkeänä
 Elinkeinoministeriön aluekehitysjohtaja  Johanna Osenius  sanoo pitävänsä tärkeänä, että rakennerahastoista tulevia varoja ohjataan pk-yritysten rahoituksen saatavuuden parantamiseen.
 Maakunnallisiin riskirahastoihin ministeriössä suhtaudutaan kuitenkin varauksellisesti. Näin siksi, koska maakuntakohtaiset rahastot olisivat kooltaan pieniä.
 Pääomasijoitustoiminta vaatii myös erityisosaamista ja myös siksi toimintaa tulisi ministeriön mukaan tehdä maakuntaa leveämmillä hartioilla.
 Tulevalla, vuonna 2021 alkavalla ohjelmakaudella Suomessa pyörii aluekehitystukea kokonaisuudessaan 4–5 miljardia euroa, joka koostuu sekä EU:n, valtion, kuntien ja yritysten rahoituksesta.
 Aluekehityksestä vastaava elinkeinoministeri Katri Kulmuni (kesk.) tuo esityksensä rahojen alueellisesta jaosta hallituksen päätettäväksi mahdollisesti jo lähikuukausien aikana.
 Rahastojen lisäksi tarvitaan uusia työllisyystoimia
 Malisen mukaan rahastojen lisäksi tarvetta on muillekin uusille, alueiden elinvoimaa ja tasa-arvoisuutta lisääville keinoille ja käytännöille.
 – Uudet riskirahastot ovat osa pohdinnassa olevista uudistustoimista. Näiden lisäksi tarvitaan varmasti myös uusia keinoja esimerkiksi osaavan työvoiman saamiseksi, Malinen sanoo.
 EU:n Suomelle jakamia rakennerahastojen varoja käytetään muun muassa heikossa työmarkkina-asemassa olevien koulutus- ja työllistymisvaihtoehtojen lisäämiseen.
  Aluekehitysrahojen jakoperusteiden muuttamista on perusteltu myös sillä, että maahanmuuttajista suurin osa on Uudellamaalla. Mikael Crawford/Yle
 Vaatimuksia aluekehitysrahojen käytännön muuttamisesta on perusteltu muun muassa sillä, että esimerkiksi maahanmuuttajista suurin osa on Uudellamaalla ja kasvaviin kustannuksiin on varauduttava.
 Toimintaympäristöjen maakunnissa katsotaan ylipäätään muuttuneen. Itä- ja Pohjois-Suomi ovat kirineet kehitystä kiinni. Työttömyys, nuorten syrjäytyminen ja koulupudokkaat ovat arkea monin paikoin myös Etelä- ja Länsi-Suomessa.
 Uudenmaan maakuntajohtaja  Ossi Savolainen  vaati jo alkusyksyllä Ylen haastattelussa aluekehitysrahojen suuntaamista nykyistä enemmän Etelä- ja Länsi-Suomeen pohjoisen sijaan.
 Savolaisen mukaan maan hallituksen pitäisi pyrkiä parantaman työllisyyttä siellä missä oikeasti on töitä ja tekijöitä tarjolla. Savolainen keskittäisi myös tutkimushankkeita etelän huippuyliopistoihin.
 Itä- ja Pohjois-Suomen maakuntaliitot eivät Savolaisen näkemyksiä purematta niele.
 – Jokainen maakunta ajaa neuvotteluissa omaa etujaan ja kompromissiahan tässä rahanjaossa parhaillaan haetaan, Malinen sanoo.
 Ratkaistavana on kaksi kiistaa
 Ratkaistavana on, miten EU:n Suomelle myöntämät aluekehitysrahat jaetaan eri maakuntien kesken ja myös se, aiotaanko ministeriöiden ohjaamia aluekehityshankkeita karsia ja korvata esimerkiksi uusilla maakunnallisilla rahastoilla.
 Maakuntajohtajien puheenjohtajan Pentti Malisen näkemyksen mukaan on täysin selvää, että vuonna 2021 alkavaan rahoitusohjelmakauteen pitää lähteä uudelta pohjalta.
 – Jotta varmasti pystyisimme kohdentamaan toimet ja rahat relevantteihin ja nopeasti muuttuviin alueiden tarpeisiin.
 Malinen toteaa, että myös ylimaakunnallisten hankkeiden rakennerahastovarojen pitäisi kulkea ministeriöiden sijaan uusien maakunnallisten riskirahastojen tai esimerkiksi paikallisten ELY-keskusten kautta.
 Maakuntajohdossa katsotaan, että päätäntävaltaa aluekehityshankkeista pitäisi siirtää ministeriöiltä maakuntiin. Linda Söderlund / Yle
 Malinen uskoo, että uudistus vahvistaisi myös valtakunnallisten aluekehityshankkeiden asemaa. Hänen mukaansa maakunnat rahastoineen voisivat tehdä sujuvasti yhteistyötä ja veisivät nykyistä ministeriövetoista mallia liukkaammin eteenpäin myös valtakunnan laajuisia projekteja.

Aluekehitysmiljoonat uusjakoon? Maakunnat haluavat ministeriöiden hankkeita silppuriin ja rahat omiin työllisyyttä vauhdittaviin riskirahastoihin


Summary: Seppo ja Liisa Laine lahjoittivat arvokkaan lasilintukokoelmansa Haminan kaupungille. Heille hintaa suurempi merkitys on ollut tunteilla, jotka lintuihin kiteytyvät.

Sisääntulijaa tervehtii valtava parvi lintuja. Pöllöjä, kurkia, ankkoja sekä kymmeniä muita lajeja. Vitriinien suojista kajastava värikirjo on pysäyttävä.
 Yhteensä lintuja on 606 – ja ne ovat kaikki lasia. Ne on suunnitellut edesmennyt muotoilija  Oiva Toikka , ja valtavan kokoelman on kerännyt eläköitynyt haminalainen yrittäjäpariskunta  Seppo  ja  Liisa Laine .
 – Se on ollut rakas harrastuksemme, joka on tuonut paljon iloa eläkepäivillemme, Liisa Laine sanoo hymyillen hieman kaihoisasti.
 Haikeuteen on syynsä: pariskunta on juuri luovuttanut valtaisan kokoelmansa Haminan kaupungille. Keskiviikosta alkaen heidän keräämänsä linnut ovat olleet kaikkien nähtävillä kaupungin kirjaston Kasper-salissa.
 Sitä rakkainta lintua lukuun ottamatta.
 Liisa ja Seppo Laine ovat nauttineet lasilintukeräilyn tuomasta jännityksestä. Tiina Karppi / Yle
 Jännitystä eläkepäiville
 Kaikki alkoi vuonna 1988, kun Seppo ja Liisa Laine saivat lahjaksi ensimmäiset lintunsa. Niiden kauneus lumosi heti.
 – Linnut ovat upeaa taidetta. Ei niitä tarvitse kuin vain katsoa, että ymmärtää niiden viehätyksen. Siitä se keräilyintokin lähti, hiljakseen, Seppo Laine myhäilee.
 Kokoelmaan kuuluu paljon eri lajeista inspiraationsa saaneita lintuja.  Tiina Karppi / Yle
 Keräilyharrastus on tuonut kaivattua jännitystä  eläkepäiville.
 – Jos joku lintu on ollut kiikarissa, niin se on myös pitänyt saada.
 Esimerkiksi Haikaraemoa pariskunta metsästi 15 vuotta. Kiikkurista he puolestaan maksoivat 1500 euroa, jotta saivat sen osaksi kokoelmaansa.
 – Keräily on vaatinut monia antiikkimessureissuja ja ahkeraa huutokauppasivustojen selailua.
 Osa lasilinnuista on pikkiriikkisiä. Osa puolestaan on useiden kymmenien senttimetrien korkuisia. Tiina Karppi / Yle
 Lintujen kauneus pääsee vihdoin oikeuksiinsa
 Iän karttuessa pariskunta alkoi pohtia, mitä tekisi yli 600 linnun kokoelmalleen. Siihen asti ne olivat olleet esillä vitriinissä heidän kotinsa olohuoneessa.
 – Monet sanoivat, että näidenhän pitäisi olla kaikkien nähtävillä! Siitä idea kaupungille lahjoittamiseen lähti, Seppo Laine kertoo.
 Samalla ratkesi heidän toinen huolenaiheensa, kokoelman mahdollinen hajoaminen.
 Kokoelmassa on myös paljon samoja lintuja eri väreissä. Tiina Karppi / Yle
 – Halusimme pitää linnut yhdessä, minkä vuoksi emme tahtoneet laittaa niitä myyntiin. Toivomme, että kaupunki pitää kokoelman eheänä, Liisa Laine sanoo.
 Sadat linnut on nyt jaoteltu Kasper-saliin neljään eri vitriiniin. Liisa ja Seppo Laine ovat haltioituneita näkemästään.
 – Täällä lintujen kauneus pääsee todella oikeuksiinsa, sillä ne mahtuvat olemaan esillä paljon väljemmin kuin meillä kotona.
 Lasilintunättely on avoinna kaikille kirjaston aukioloaikoina. Tiina Karppi / Yle
 Satojen tuhansien arvoinen kokoelma
 Legendaarinen lasimuotoilija Oiva Toikka kuoli tämän vuoden keväällä. Taiteilijan kuoleman jälkeen myös hänen teostensa hinta kasvoi.
 Seppo ja Liisa Laineen lasilintukokoelman arvoksi arvioitiin heti Toikan kuoleman jälkeen 250 000 euroa.
 Arvo on parhaillaan uudelleenarvioitavana.
 Lasilintujen loiste on herättänyt ihastusta Laineiden tuttavapiirissä jo vuosia. Tiina Karppi / Yle
 Kun Laineet aloittivat lasilintuharrastuksensa 30 vuotta sitten, Suomessa oli vielä käytössä markat.
 – Siihen aikaan verrattuna hinnat ovat nykyään aivan pilvissä, Liisa Laine henkäisee.
 Seppo Laine nyökyttää.
 – Joidenkin lintujen hinta on ollut 10-kertainen alkuperäisestä, kun olemme ostaneet sen.
 Hintaa suurempi merkitys on kuitenkin ollut tunteilla, jotka lintuihin kiteytyvät.
 Oiva Toikan teokset ovat kasvattaneet arvoaan taiteilijan kuoleman jälkeen. Tiina Karppi / Yle
 Yksi ylitse muiden
 Muotoilija Oiva Toikka oli kotoisin Viipurista, aivan kuten Seppo ja Liisa Lainekin. He tuntevat sitä kautta erityistä yhteyttä Toikkaan – ja etenkin yhteen hänen töistään: Karjalan laulujoutseneen.
 – Me olemme sieltä lähtöisin, ja laulujoutsen on meille rakkain lintu, ylitse muiden. Se jäi meille kotiin, Liisa Laine sanoo.
 Sitten hänen suupielensä kääntyvät veikeään hymyyn.
 – Se – ja kymmenkunta muuta. Ettei tule aivan tyhjä olo!

Pariskunta keräsi satoja lasilintuja, joiden arvo on 250 000 euroa – luovuttavat nyt lähes kaikki pois: "Yksi on ylitse muiden"


Summary: Poliisi vastustaa huumeiden laillistamista. Eduskuntaan on tulossa kansalaisaloite kannabiksen käytön rangaistuksen poistamisesta.

Sosiaali- ja terveysministeri  Aino Pekonen  (vas.) on sitä mieltä, ettei kannabishuumeen käytöstä tulisi määrätä rangaistusta.
 – Kannatan sitä, että kannabiksen käytöstä ei rangaistaisi, Pekonen sanoo Ylelle.
 Ministeri uskoo, että hoitoa tarvitsevat pääsevät paremmin hoitoon, jos heille ei tulisi rikosoikeudellisia seuraamuksia kannabiksen käytöstä.
 – Jos tämmöisestä käytöstä ei tulisi tuomiota, niin se edesauttaa hoitoon hakeutumisen osalta, Pekonen toteaa.
 Eduskunnan käsittelyyn on tulossa  kansalaisaloite, jonka mukaan kannabiksen käytöstä ei tulisi rangaista .
 Aloiteen mukaan rangaistusta ei pitäisi myöskään tulla muutaman kannabiskasvin kasvattamisesta omaan käyttöön.
 Myös sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.)  kertoi viime viikolla kannattavansa kansalaisaloitetta .
 Poliisi vastustaa huumeiden laillistamista
 Poliisiylijohtaja  Seppo Kolehmainen  sanoi viime viikolla  MTV:n Uutisextrassa, että huumeiden käytön rangaistavuutta ei pidä poistaa .
 – Poliisi näkee huumausaineisiin liittyvässä maailmassa kuolemaa, väkivaltaa, hyväksikäyttöä, prostituutiota, perheiden hätää, vanhempien tuskaa ja ylipäätään rikoksia. On hirveän vaikea hyväksyä mitään liberalisointia, mikä liittyy huumausaineisiin, Kolehmainen sanoi MTV:lle.
 Mitä mieltä sosiaali- ja terveysministeri on poliisiylijohtajan näkemyksestä?
 – Tästä on erilaisia näkökulmia. Meidän täytyy käydä varmasti isompi päihdepoliittinen keskustelu, jossa voidaan miettiä meidän päihdeongelmaa. Itse suhtaudun kriittisesti päihteisiin ja päihteiden käyttöön. Näen, että meillä on erityisesti nuorten keskuudessa ongelma, mutta katsoisin enemmän sinne päihdehuollon näkökulmaan, Pekonen sanoo.
 Vasemmistopuolueella ei yhteistä kantaa
 Sosiaali- ja terveysministeri Aino-Kaisa Pekosen mukaan vasemmistopuolueella ei ole yhteistä kantaa kannabiksen käyttöä koskevaan kansalaisaloitteeseen.
 – Tämä on minun henkilökohtainen näkemykseni asiaan, hän sanoo.
 Lue myös:
 Jäitkö kiinni kannabiksen poltosta? Nämä 7 asiaa siitä voi seurata
 Ohisalo: Vihreät kannattaa huumeiden käytön rangaistavuudesta luopumista
 Poliisiylijohtaja jyrkkänä MTV:n Uutisextrassa: Huumeiden käytön rangaistavuutta ei pidä poistaa
 50 000:n allekirjoituksen raja ylittyi – Kansalaisaloite kannabiksen käytön rangaistavuuden poistamiseksi etenee eduskunnan käsittelyyn

Sosiaali- ja terveysministeri Aino Pekonen kannabikseksesta: "Kannatan sitä, ettei käytöstä rangaistaisi"


Summary: Postin työkiistasta ei ole jätetty sovintoesitystä, ja seuraava tapaaminen on ensi keskiviikkona.

Postin maanantaina alkava lakko voi myöhästyttää Kelan etuuksia. Myöhästymisvaarassa ovat Kelan mukaan erityisesti työttömyysetuudet ja toimeentulotuki.
 Toimeentulotuki on viimesijainen tukimuoto, jonka tarkoitus on turvata ihmisarvoisen elämän kannalta välttämätön toimeentulo.
 Myöhästymiset johtuvat siitä, että lakko voi viivästyttää asiakkaiden Kelaan lähettämien asiakirjojen saapumista. Kela puolestaan ei voi tehdä päätöksiä, jos sillä ei ole tarvittavia papereita.
 – Tämä vaikuttaa etuuksiin joissa hakemusten käsittely on kesken, odotetaan joko lisäselvitystä tai varsinainen hakemus on postissa matkalla meille, sanoo Kelan ryhmäpäällikkö  Matti Happonen
 Hakemukset ja liitteet kannattaakin täyttää ja lähettää Kelan verkkopalvelussa.
 Jos verkkoasiointi ei syystä tai toisesta onnistu, Kelan palvelunumeroihin voi tehdä hakemuksen tai työttömyysajan ilmoituksen. Hakemukset ja muut paperit voi toimittaa myös suoraan Kelan palvelupisteisiin.
 – Verkkopalvelut on se ensimmäinen, kaikissa muissa tulee olemaan ruuhkaa, sanoo Happonen.
 Verkon kautta voi hakea lähes kaikkia Kelan etuuksia ja lähettää hakemusten liitteitä. Liitteeksi käy myös valokuva paperisesta liitteestä.
 Kela on laatinut verkkopalvelun käytöstä  kohta kohdalta -ohjeet  (pdf).
 Lue myös:   Valtakunnansovittelija: Postin lakko alkamassa maanantaina
 Näin postin lakko vaikuttaa: Paketit uhkaavat viivästyä useita päiviä, kirjeet menevät perille ehkä vasta ensi vuonna

Postin maanantaina alkava lakko voi viivästyttää Kelan etuuksia – vaarassa erityisesti työttömyysturva ja toimeentulotuki