Psykedeeleistä etsitään apua mielenterveysongelmiin, mutta on Suomessa erikoistumassa vasta yksi lääkäri – "Vanha huumepropaganda elää vahvana"
 Yhä useampaan mielenterveyden häiriön ja sairauden hoitoon  etsitään apua psykedeeleistä.  Kansainvälisesti tutkimuskohteina ovat muun muassa masennus, posttraumaattinen stressihäiriö, päihdeongelmat ja uusimpana anoreksia.
 Suomessa kuitenkin vain yksi lääkäri käy tällä hetkellä kansainvälisiä koulutuksia psykedeeliavusteiselle terapialle. Hän peräänkuuluttaa lääkehyötyjen selvittämisen tärkeyttä vanhoista huumeasenteista riippumatta.
 Sairaanhoitajaksi tai insinööriksi pyrkivälle samat kysymykset uudessa pääsykokeessa
 Minna Rinta-Tassi / Yle
 Ammattikorkeakoulut ottavat tänä syksynä käyttöön  kaikille yhteisen valintakokeen . Samalla kokeella voi siis hakea myyjäksi, kokiksi tai sairaanhoitajaksi.
 Kaikille yhteisissä osissa mitataan hakijan päätöksentekotaitoja sekä kieli- ja viestintätaitoja. Uusi koe korvaa aiemmin käytössä olleet alakohtaiset kokeet.
 Mikä ajaa venäläisiä koululaisia kaduille opposition mielenosoituksiin?
 Fjodor Hudokormov kertoo, että vajaa vuosi sitten tapahtunut välikohtaus koulussa muutti hänen elämänsä suuntaa. Grigori Vorobjov / Yle
 Venäjällä äänestetään tänään useilla alueilla ja kaupungeissa paikallisvaaleissa.
 Moskovassa viranomaiset sulkivat opposition kärkiehdokkaita vaaleista ja opposition mielenosoitukset ovat vetäneet runsaasti ihmisiä kaduille, myös aivan nuoria.
 Yksi mieltään osoittaneista on Fjodor Hudokormov, joka  haukuttiin sen takia koulussa ja passitettiin poliisin kuulusteluihin .
 Mitä arktisesta identiteetistä jää, kun kylmä katoaa – Klemolan sisarusten näytelmässä ollaan ihmiskunnan viimeisellä rannalla
 Kylmä on aina kiehtonut Klaus ja Leea Klemolaa. Mårten Lampén / Yle
 Kulttuurivieraat Leea ja Klaus Klemola joutuivat tekemään  arktiseen näytelmätrilogiaansa vielä neljännen osan , koska maailma muuttui.
 Kylmää intohimoisesti kaipaava päähenkilö Marja-Terttu Zeppelin kaipaa kuollessaankin jäälautalle, mutta ilmasto lämpenee ja vesi nousee. Sisarusten mielestä tilanne ei kuitenkaan ole niin lohduton kuin äkkiä katsoen näyttäisi: toivo on toisissa ihmisissä.
 Kommentti: Huuhkajien EM-karsinnoissa tarjolla harvinaista luksusta – jopa Italia kunnioittaa Suomen voittoputkea
 Paulus Arajuuri odottaa jo innolla seuraavia maajoukkuepelejä. Tomi Hänninen
 Suomen miesten jalkapallomaajoukkue  kohtaa tänään EM-karsintaottelussa  Italian. Peli pelataan loppuunmyydyllä Tampereen Ratinan stadionilla ja pelistä tekee erityisen se, että Suomi on pelannut karsinnoissa tähän mennessä erinomaisesti.
 Sateita Lapissa ja Pohjanmaalla
 Yle
 Sunnuntaina tulee sadekuuroja Lapissa ja Pohjanmaalla. Monin paikoin päivällä on kuitenkin poutaista ja aurinkoista ennenkuin illalla etelästä leviää seuraava sadealue. Lue lisää  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Psykedeeleistä etsitään apua mielenterveysongelmiin, ammattikorkeakoulun pääsykokeet yhtenäistyvät, Suomi kohtaa Italian jalkapallossa


Summary: Energiaministerin paikka on yksi merkittävimmistä öljyrikkaassa kuningaskunnassa.

Saudi-Arabian kuningas  Salman  on nimennyt poikansa, prinssi  Abdulaziz bin Salmanin  maan energiaministeriksi.
 Kyseessä on yksi tärkeimmistä asemista kuningaskunnassa. Uusi energiaministeri on Saudi-Arabian kruununprinssin  Mohammed bin Salmanin  vanhempi velipuoli. Veljesten ei tiedetä olevan läheisissä väleissä keskenään.
 Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun  Al Saud  -hallitsijasuvun jäsen toimii energiaministerinä, kertoo  The Guardian .
 Prinssi Abdulaziz bin Salmanilla on pitkäaikainen kokemus öljyalalta ja hän on ollut merkittävässä roolissa muun muassa Saudi-Arabian OPEC-delegaatiossa.
 Prinssi korvaa tehtävissään  Khalid al-Falihin .
 Lue myös:
 Guardian: Saudi king names son Abdulaziz to key post of energy minister
 Saudi-Arabian energiaministeri Ylelle: Saudit tulossa mukaan Venäjän arktisen alueen maakaasuntuotantoon     (3.5.2019)

Saudi-Arabian kuningas nimesi poikansa maan energiaministeriksi


Summary: Terveysliikunnan viesti on Suomessa melko nuori, vain 20-30 vuotta vanha. Terveysliikunnan yleisviesti on enemmän naisille suunnattu, kun miesten liikunta on pohjautunut liikaa kilpaurheiluun, sanoo KKI-ohjelman kehittämispäällikkö Miia Malvela.

Valtakunnallinen  Kunnossa kaiken ikää -ohjelma  kiersi Suomea vuosina 2007–2016 ja tapasi noin 60 000 suomalaista, joista valtaosa oli miehiä.
 Rekka torille ja mies terveystarkastukseen -tyyli puri, ja monet vaikeasti tavoitettavat miehet saivat tietoa omasta terveydestään.
 Miehet tarvitsevat tukea saadakseen liikunnan pysyväksi osaksi omaa elämäänsä. Ville Välimäki / Yle
 – Kävi ilmi, että suomalainen mies on omasta terveydentilastaan varsin tietoinen, mutta tarvitsee apua liikunnan saamiseksi osaksi omaa arkea, kertoo kehittämispäällikkö  Miia Malvela  KKI-ohjelmasta.
 1. Muuta arkea, älä pakota
 Älä aloita liian lujaa, fätistä fitiksi -metamorfoosi tarvitsee aikaa. Anna itsellesi mahdollisuus omaksua uutta omaan tahtiin. Elämäntapamuutosta toteuttavat miehet tarttuvat toimeen joskus liian rivakasti ja projektiluontoisesti.
 – Liikunnan ja ruokailutottumusten muuttaminen tulee miettiä siten, että uusia tapoja jaksaa toteuttaa vielä viidenkin vuoden kuluttua, neuvoo Miia Malvela.
 Anne Kaikkonen sanoo, että miesten jumppatunnille tulee joka vuosi myös uusia kasvoja. Ville Välimäki / Yle
 2. Urheilutaustainenkin voi hyytyä - hae vertaistukea porukasta
 Peli ei ole menetetty, vaan aina on hyvä hetki aloittaa liikunnan harrastaminen. Vaikka taustalla olisi mitalisadetta, on urheiluun voinut tulla pitkäkin tauko.  Erkki Ekholm  Hämeenlinnasta antaa vertaistukea.
 – Uin kilpaa koko 1960-luvun, jonka jälkeen valmensin uimareita reilut parikymmentä vuotta. Mutta sen jälkeen liikuntaan tuli noin kymmenen vuoden mittainen tauko. Kyllähän tuolla miesten jumpparyhmässäkin on paljon minua notkeampia miehiä, mutta täältä tullaan. Kausi on vasta alussa, Erkki Ekholm kannustaa.
 Erkki Ekholm on entinen uimari ja nykyinen jumppari.  Hän pitää porukassa jumppaamisesta. Ville Välimäki / Yle
 3. Peili ei kerro kaikkea - etsi peilistä myönteiset asiat
 Sinussa saattaa olla enemmän lihasta kuin luulet. Älä anna ulkoisen olemuksen hämärtää myönteistä kokonaiskuvaa. Vaikka puntari näyttää liikaa kaakkoon, voi kehossa olla paljonkin lihasta.
 – Tämän osoittivat lukuisat SuomiMies seikkailee -rekassa tehdyt kehonkoostumusmittaukset, jossa vatsakas korkean painoindeksin omaava mies saattoi olla hyvinkin lihaksikas, kertoo KKI- ohjelman kehittämispäällikkö Miia Malvela.
 4. Vaadi tukea perheeltä, pomolta ja ystäviltä - älä kuuntele naureskelijoita
 Puuttuuko kotoa rakas raipanheiluttaja? Älä anna parin puuttumisen haitata liikunnan aloittamista. Monia lajeja voi harrastaa yksin tai miesporukassa.
 Esimerkiksi tanssissa pistetään töihin molemmat aivopuoliskot, se parantaa muistia ja saa hien virtaamaan. Ryhmäliikunta lisää sosiaalisia kontakteja ja voit saada uusia kavereita.
 Pekka Kujansuu  ja  Lea Autero  ovat harrastaneet tanssia koko ikänsä ja vetävät myös senioritanssikursseja.
 – Parin puute ei saa estää tanssiharrastusta. Senioritansseissa ei tarvita paria, ja tämä harrastus torjuu yksinäisyyttä. Moni harrastaja sanoo meidän tanssipäivän olevan viikon tärkein päivä, kertoo Lea Autero.
 Lea Autero ja Pekka Kujansuu opettavat myös senioritansseja, jonne voi tulla tanssimaan myös ilman paria. Ville Välimäki / Yle
 – Se on niin tärkeää, ettei jää yksin. Meistä vanhoista aina sanotaan, että kun me ei enää opita uutta. Mutta tanssissa aina oppii uuden kuvion, ja huomaa - opinpa tämänkin vielä, kannustaa Pekka Kujansuu.

Mies, koskaan ei ole liian myöhäistä löytää vinot vatsalihakset


Summary: Kiina on syyttänyt Yhdysvaltoja ja Britanniaa Hongkongin tilanteeseen sekaantumisesta.

Tuhannet mielenosoittajat kerääntyivät sunnuntaina Hongkongissa Yhdysvaltain-konsulaatin edustalle kaupungin keskustassa. He vaativat demokratiaa ja kantoivat kylttiä, jossa pyydettiin Yhdysvaltain presidentti  Donald Trumpia  ”vapauttamaan” Hongkong.
 Pariisissa eilen vieraillut Yhdysvaltain puolustusministeri  Mark Esper  kehotti Kiinaa pidättyväisyyteen jo kolme kuukakutta jatkuneissa mielenosoituksissa, jotka ovat äityneet väkivaltaisiksi lukuisina viikonloppuina.
 Kiina on syyttänyt sekä Yhdysvaltoja että Britanniaa Hongkongin tilanteeseen sekaantumisesta ja alueellisen epävakauden lietsomisesta.
 Mellakkapoliisit vartioivat eilen Hongkongin kansainvälistä lentokenttää sen jälkeen, kun protestoijat olivat kannustaneet tukkimaan lentokentälle johtavaa raide- ja tieliikennettä. Poliisit onnistuivat turvamaan lentokentän toiminnan.
 Hongkongin kiistelty hallintojohtaja  Carrie Lam  ilmoitti viime keskiviikkona hylkäävänsä lakiesityksen, josta mielenosoitusliike sai alkunsa. Lakiesitys olisi mahdollistanut rikoksesta epäillyn luovutuksen Hongkongista Manner-Kiinaan oikeudenkäyntiin.
 Lisää aiheesta:
 27-vuotias Leung ikuistaa Hongkongin vallankumousta kamerallaan — "Taistelu tulee vaatimaan uhreja"
 Mellakkapoliisit valvovat Hongkongin lentokenttää – protesteille ei näy loppua

Hongkongin protestoijat pyysivät presidentti Trumpia ”vapauttamaan” kaupungin


Summary: Poliisi takavarikoi valvonnan yhteydessä kannabista, amfetamiinia, MDMA:ta, ekstaasia ja LSD-lappuja.

Seinäjoella on kirjattu kahden viime päivän aikana kaiken kaikkiaan lähes 50 huumausainerikosta, kertoo Pohjanmaan poliisi tiedotteessaan.
 Poliisi oli tehostanut huumausainevalvontaa viikonloppuna SHHF 2019 -hiphopfestivaalin vuoksi. Valvonnassa paljastui yhteensä 38 huumerikosta, joista 34 oli käyttörikoksia ja neljä huumausainerikoksia. Käyttörikoksesta epäillyistä kaksi oli alle 18-vuotiaita.
 Poliisi takavarikoi valvonnan yhteydessä kannabista, amfetamiinia, MDMA:ta, ekstaasia, LSD-lappuja ja erilaisia huumausaineeksi luokiteltuja lääkkeitä.
 Lisäksi poliisi tapasi festivaalialueen läheisyydestä kolme henkilöauton kuljettajaa, joiden epäillään käyttäneen huumausaineita ennen ajoa tai ajon aikana.
 Viikonlopun aikana muualta Seinäjoen keskustan alueelta paljastui lisäksi viisi huumausainerikosta, joihin epäillään liittyvän huumausaineiden myyntiä, huumausaineen käyttörikoksia ja huumaantuneena ajamisia.
 Huumausainerikosten määrä moninkertainen
 Huumausainerikosten määrä Seinäjoella on ollut moninkertainen verrattuna normaaliin viikonloppuun.
 – Kyllähän se on ihan selvä asia, että mitä enemmän valvontaan panostetaan, sitä enemmän saadaan myös tulosta ja se näkyy tilastoissa, Pohjanmaan poliisin tilannekeskuksen yleisjohtaja komisario  Pauli Latvanen  kertoo STT:lle.
 – Tuo kyseinen tapahtuma on ollut poliisin näkökulmasta aiempinakin vuosina ongelmatapahtuma, ja sen vuoksi siihen on kiinnitetty erityistä huomiota tuossa huumausainevalvonnassa.
 Latvasen mukaan tavanomaisena viikonloppuna huumausainerikoksia on viitisen kappaletta.

Poliisi tehosti huumevalvontaa Seinäjoella hiphop-festivaalin vuoksi: Lähes 40 huumausainerikosta paljastui


Summary: Yhtä valtavaa ja ainutlaatuista pohjavesiesiintymää ei ole Suomessa muualta vielä tavattu.

Niko Putkinen  hörppää kouralla havainneputkesta pulppuavaa vettä Kurikassa peltojen ympäröimällä pohjavesialueella.
 – Kyllä, tässä on sitä Suomen puhtainta pohjavettä! Geologian tutkimuskeskuksessa erikoistutkijana työskentelevä Putkinen hihkaisee.
 Kurikan maaperä on poikkeuksellinen, mikä on  aiheuttanut ongelmia  muun muassa Kurikan keskustan rakennuksille. Kallion päällä on paksu savi-silttikerros, joka ei ole kovin kantavaa ja sitä on paljon, jopa kolmekymmentä metriä.
 Savi-silttikerroksesta on kuitenkin hyötyäkin, sillä se ei läpäise vettä. Haitta-aineet eivät siis kulkeudu esimerkiksi pelloilta niiden alla sijaitseviin pohjavesiin.
 Erikoistutkija Niko Putkinen kehuu Kurikan pohjavettä kenties Suomen puhtaimmaksi. Pasi Takkunen/Yle
 Putkinen mainitsee, että pohjaveden puhtautta kuvaa sekin, ettei Kurikan kaupungin tarvitse sitä Kuusistonloukon ympäristön kaivoilla juurikaan puhdistaa ennen sen siirtymistä käyttövedeksi kurikkalaisten koteihin.
 Näillä seuduilla, maan syvyyksissä, piilottelee poikkeuksellisen laaja pohjavesiesiintymä.
 Syväpohjavesiesiintymä löytyi vähän kuin vahingossa vuonna 2010. Geologian tutkimuskeskus GTK aloitti koeporauksia Kuusistonloukossa Kurikan Vesihuollon kanssa ja jo ensimmäisissä porauksissa huomattiin, ettei kyseessä olekaan aivan tavallinen pohjavesialue.
 – Se oli selvää oikeastaan jo ensimmäisellä syvällä reiällä.
 Arviolta 1,5 miljardia vuotta sitten syntyneissä valtavissa rotkoissa oletetaan olevan niin paljon vettä, että sillä katetaan tulevaisuudessa Vaasan ja Kurikan kaupunkien vesitarpeet.
 Mistä vesi tulee?
 Kakkurin lähteillä Kyrönjoen varressa Kurikassa vesi pulppuaa pohjaveden havaintoputkista maanpinnalle niin sanotusti vapaasti, eli Putkisen mukaan puhutaan tuolloin arteesisista pohjavesistä.
 – Kun savien ja moreeneiden läpi porataan reikä, vesi purkautuu sieltä luonnollisesti omalla paineella, hän kuvailee ilmiötä.
 Kurikan Kyrönjokilaakson pohjavedessä on jonkin verran rautaa ja mangaania, jotka värjäävät ajan kuluessa virtauspaikkoja ruskeiksi. Vesi on kuitenkin hyvin kirkasta pulputessaan havaintoputkesta ylös. Mirva Ekman/Yle
 Vastaavanlaisia pohjaveden havaintoputkia on porattu Kurikan ympäristöön noin 130 kappaletta. Porausten ja pumppausten on tarkoitus selvittää muun muassa se, kuinka laaja syväpohjavesiesiintymä todellisuudessa on ja minkä verran sieltä voidaan vettä kestävästi tulevaisuudessa kuluttaa ja hyödyntää.
 – Sanotaan näin, että viiden vuoden päästä meillä on käsitys siitä, mitä tämä muodostuma sisältää.
 Tällä hetkellä kysymyksiä aiheuttaa myös se, mistä vesi kulkeutuu syväpohjavesimuodostumaan. Koska savikerros ei läpäise vettä, suoraan maan päälle satava vesi ei kerry esiintymään normaalisti.
 Lehtivuori on Kurikan korkein paikka. Muun muassa sieltä veden arvellaan laskevan laaksoon ja edelleen syväpohjavesimuodostumaan.  Mirva Ekman/Yle
 Yksi tutkimuksen kohde ovatkin alueet, jotka ovat yli sata metriä merenpintaa korkeammalla. Yksi näistä on Lehtivuorten alue, josta veden oletetaan laskeutuvan laaksoon otollisen maaperän edesauttamana.
 – Tätä [pohjavesiesiintymää] voi jo kutsua geologiseksi ihmeeksi. Savikoitten alla on vanha syväksi kulunut kallioperän ruhjesysteemi, joka on täyttynyt jääkausien aikaan sopivilla sedimenteillä. Ja nimenomaan pohjavesiä ajatellen sopivilla sedimenteillä, eli siellä on hiekkoja ja soria, joihin vettä voi varastoitua, Putkinen kuvailee.
 Minne vesi menee?
 Vaasan Vesi on ollut mukana Kurikan tutkimuksessa GTK:n, Etelä-Pohjanmaan Ely-keskuksen ja Kurikan Vesihuollon kanssa vuodesta 2014. Vaasa haaveilee kattavansa tulevaisuuden vesitarpeensa nimenomaan tuosta samaisesta pohjavesiesiintymästä.
 Vettä on löydetty nyt noin puolet tarvittavasta määrästä, eli lisää työtä on vielä edessä.
 Vaasa ottaa tällä hetkellä raakavetensä Kyrönjoen pintavesistä. Veden puhdistaminen on kallista, koska jokiveden laatu on epätasaista. Pilvilammessa Vaasan Vedellä on lisäksi noin kahden kuukauden käyttövarastot.
 Erikoistutkija Niko Putkinen esittelee pohjavesialuetta.  Pasi Takkunen/Yle
 – Meidän on löydettävä vaihtoehto, koska Vaasassa ei ole vettä, jos näille kahdelle edellä mainitulle tapahtuu jotakin. Kurikasta tulisi siis meidän päälähteemme tulevaisuudessa, sanoo Vaasan Veden verkostopäällikkö  Jari Jantunen .
 Alkuperäinen haave oli, että kurikkalaista vettä saataisiin Vaasaan asti jo vuonna 2025. Näyttää kuitenkin siltä, että tavoitteesta hieman myöhästytään, koska luvituksetkin vievät lopulta oman aikansa.
 Tutkimuksia jatketaan koko ajan ja ensi kesänä alueella siirrytään koepumppauksiin ja pohjaveden virtausmallinnuksiin. Erikoistutkija Niko Putkinen kertoo hakevansa apua mallinnusvaiheeseen muun muassa kanadalaisilta kollegoilta, joilla on asiantuntemusta vastaavanlaisen esiintymän tutkimisesta.
 Miksi vesi kiinnostaa?
 Toista samanlaista tai yhtä laajaa kalliopainanteisiin syntynyttä pohjavesiesiintymää ei ole Suomessa muualla tavattu. Vaikka Kurikan alla lepäävän muodostuman laajuus on vielä kokonaisuudessaan salaisuus, vettä maaperän kerrostumissa on paljon.
 Tällä hetkellä tutkittavan alueen koko on noin 10 x 15 kilometriä. Havainneputket yltävät syvimmillään lähes 110 metriin saakka kalliovarmistuksen kanssa.
 Järeät maaperäkairakoneet ja niiden käyttäjät ovat tehneet omaa työtään Kurikassa jo kahden vuoden ajan. Jokaiseen reikään asennetaan pohjaveden havaintoputki, joka varustellaan pohjaveden pintaa tarkkailevalla anturilla ja ”purkilla”, joka hoitaa mittausjärjestelyn, tietojen tallennuksen ja lähetyksen langattomasti tietokantoihin.
 Porarit Jarno Moilanen ja Petri Pehkonen Rambollilta poraamassa pohjaveden havaintoputkea Kurikassa lähellä Ilmajoen rajaa. Pasi Takkunen / Yle
 Kurikassa käytetään GTK:n innovaatioon perustuvaa tekniikkaa pohjavedenpintojen seuraamiseen – tulevaisuudessa kuka tahansa voi seurata nettisivuilta pohjavesitilannetta alueella melkein reaaliaikaisesti.
 Yhteistyötä suomalaiset geologit tekevät tekniikan suhteen brittiläisten kollegojen kanssa, ja siksi esimerkiksi  BBC kävi tutustumassa Kurikan tilanteeseen  vuosi sitten.
 Niko Putkisen innostus geologiaa kohtaan ei jää huomaamatta. Hän kiittelee omassa työssään myös sen sosiaalista puolta ja paikallisia ihmisiä.
 GTK:n erikoistutkija Niko Putkinen tekemässä muistiinpanoja Kurikan Lehtivuorella. Muun muassa täältä veden oletetaan laskeutuvan syväpohjavesiesiintymään saakka. Mirva Ekman / Yle
 – Taidan tuntea joka ainoan isännän näillä alueilla, kun täällä ihmisten pihoillakin tosiaan porataan. Täällä suullinen sana on suullinen sana ja siitä kurikkalaiset saavat olla ylpeitä, vakuuttaa Putkinen.

Kurikan paksun savimaan alla lepää geologinen ihme – 1,5 miljardia vuotta vanhassa rotkossa on valtava pohjavesiesiintymä, josta pulppuaa kenties Suomen puhtainta vettä


Summary: Yksi ainoa terästehdas aiheuttaa seitsemän prosenttia Suomen koko hiilijalanjäljestä. Tämä voi kuitenkin muuttua.

Kyse on valtavan suuresta ja merkittävästä asiasta. Tämä käy hyvin nopeasti ilmi, kun kuuntelee asiantuntijoiden puhetta Pohjois-Ruotsissa pian alkavasta kokeilusta, jonka tarkoituksena on lähes kokonaan poistaa teräksen valmistamisen hiilijalanjälki.
 Terästeollisuus tuottaa 7–9 prosenttia maailman hiilidioksidipäästöistä. Se on noin kolme kertaa enemmän kuin lentoliikenne maailmanlaajuisesti aiheuttaa.
 Helsingin yliopiston ympäristöekonomian professori  Markku Ollikainen  ei säästele kehujaan arvioidessaan teräsyhtiö SSAB:n Suomessa ja Ruotsissa valmistelemaa teknologista muutosta.
 – Kyseessä on oppikirjaesimerkki siitä, mitä ihmiskunnan pitäisi tehdä ilmaston lämpenemisen ehkäisemiseksi.
 Sillä tulee Ollikaisen mukaan olemaan suuri merkitys maailman hiilitaseeseen eli siihen, kuinka paljon hiilidioksidia ilmakehässä on.
 Raahen terästehtaan omistava ruotsalaisyhtiö aikoo muuttaa Suomen ja Ruotsin terästuotannon kokonaan fossiilivapaaksi. Jos menetelmä osoittautuu toimivaksi ja se tulee käyttöön, Suomen päästöistä lähtisi noin seitsemän prosenttia. Sen verran nimittäin nykyään aiheuttaa Raahen terästehdas.
 Terästeollisuus on merkittävin hiilidioksidilähde sekä Suomessa että Ruotsissa. Asmo Raimoaho / Yle
 Teknologia hyödyntää vetyä, ja se on sinänsä jo olemassa. Vielä on kuitenkin paljon ratkaistavia kysymyksiä. Valtava päästövähennys edellyttää etenkin sitä, että terästä valmistavat maat kuten Suomi, Ruotsi ja Kiina mullistaisivat koko sähköntuotantonsa ja sähköverkkonsa.
 Vanha teknologia tuottaa enemmän hiilidioksidia kuin terästä
 Rautaa on valmistettu nykyisin käytössä olevalla masuunitekniikalla yli tuhat vuotta.
 Uusi teknologia siirtää hiiltä syövän, tuhatvuotista teknologiaa edustavan,  SSAB:n masuunin historian romukoppaan. Timo Nykyri / Yle
 Samalla kun valmistetaan rautaa ja terästä, syntyy hiilidioksidia. Terästehtaat tuottavat itse asiassa enemmän hiilidioksidia kuin terästä: yhtä terästonnia kohti syntyy 1,6 tonnia hiilidioksidia.
 Vaikka teknologia on ikivanhaa ja kaipaa uudistamista, teräksen tarve ei ole katoamassa mihinkään.
 Teräs on ihmiskunnan tärkein materiaali Terästä käytetään lähes 200 kiloa jokaista maapallon asukasta kohden vuodessa. Teollistuneissa maissa teräksen kulutus on vielä suurempi, Suomessa 400 kiloa asukasta kohti. Kiina on nykyisin maailman suurin teräksen tuottaja ja käyttäjä. Teräksen kulutus kasvaa myös voimakkaasti Intiassa sekä suurissa Etelä-Amerikan ja Afrikan maissa. Tuotannon lisääntymisen vuoksi terästeollisuuden hiilidioksidipäästöt kasvavat 25 prosentilla vuoteen 2050 mennessä, jollei uutta tuotantotapaa onnistuta kehittämään.
 Sitä tarvitaan erityisen paljon kehittyvissä maissa nykyaikaisen infran rakentamiseen. Myös kehittyneissä maissa teräksen tarve kasvaa. Se tulee tulevaisuudessa korvaamaan heikommin kestäviä materiaaleja esimerkiksi rakentamisessa ja jopa luonnonsuojelussa:  esimerkiksi suojelualueiden pitkospuina  ja portaina teräs on ylivertainen materiaali.
 Puuta huomattavasti pitkäikäisemmät ja halvemmat teräsrakenteet lisääntyvät luonnonsuojelualueilla. Kuvassa Luoston uudet teräsportaat.  Annu Passoja / Yle
 Yksi tehdas tuottaa valtavat päästöt
 SSAB:n Raahen terästehdas on 7 prosentin osuudella Suomen hiilijalanjäljestä maan ylivoimaisesti suurin hiilidioksidilähde. Se on pahempi kuin Suomen kaksi seuraavaksi suurinta co2-lähdettä, Nesteen Porvoon jalostamo ja Hanasaaren B-voimalaitos yhteensä.
 Terästeollisuuden muuttaminen päästöttömäksi uuden teknologian avulla auttaa yrityksiä säästämään esimerkiksi päästökaupassa valtavia summia.
 – Se on hillitön kilpailuetu sitä kehittävälle yhtiölle. Ja jos teknologia leviää muualle maailmaan, se on globaali ratkaisu isoon ongelmaan, sanoo Helsingin yliopiston ympäristöekonomian professori, Suomen ilmastopaneelin puheenjohtaja Markku Ollikainen.
 Toissa vuonna tehdyn selvityksen mukaan raakaraudan tuottaminen uudella menetelmällä oli 20–30 prosenttia kalliimpaa kuin hiilellä. Sen jälkeen päästökaupassa hinnat ovat kuitenkin koventuneet, joten nykyään ero ei ole yhtä suuri.
 Masuunista rauta siirretään Raahessa sulaton kautta valssaamolle, missä siitä tehdään teräslevyjä ja teräskeloja.  Marko Väänänen / Yle
 Myös Lappeenrannan teknillisen yliopiston sähkönkäyttötekniikan professori  Juha Pyrhönen  korostaa että, mikään yhtiö ei ryhdy tällaiseen hyvää hyvyyttään, vaan näkee siinä paremman liiketoiminnan mahdollisuuksia.
 – Tämän parempaa uutista ei voi ollakaan, sanoo Pyrhönen.
 Myös yhteiskunnassa tarvitaan vallankumousta
 SSAB:n Luulajassa testaama teknologia perustuu vetyä ja sähköä hyödyntävään uuteen teknologiaan. Hiilidioksidin sijasta prosessissa syntyy sivutuotteena vettä
 SSAB:n ympäristöjohtaja  Harri Leppänen  luonnehtii muutosta vallankumoukseksi.
 Vallankumous ei kuitenkaan tarkoita vain hiilidioksidipäästöjen katoamista. Uusi menetelmä vaatii valtavia määriä nimenomaan hiilineutraalisti tuotettua sähköä, jos koko menetelmän halutaan olevan päästötön.
 – Tulevaisuuden fossiilivapaassa yhteiskunnassa hiilidioksidivapaan sähkön saatavuus merkitsee samaa kuin kivihiili ja öljy nykyisessä fossiilisiin polttoaineisiin perustuvassa yhteiskunnassa, sanoo Leppänen.
 Sähköä vaaditaan yhden ydinvoimalan verran
 Raahen tehtaan rautamäärän tuottamiseen vedyn avulla tarvitaan noin kymmenkertainen määrä sähköä nykyiseen verrattuna, eli noin 10–12 terawattituntia vuodessa. Se on noin kuudesosa koko Suomen sähköntuotannosta.
 Sähköä tarvitaan enemmän kuin Raahen terästehtaan viereen Pyhäjoelle kaavaillun ydinvoimalan vuosituotanto on ja suurin piirtein saman verran kuin mitä Olkiluodon kaksi toiminnassa olevaa reaktoria tuottavat vuodessa.
 Rajusti kasvava sähkön tarve sopii hyvin SSAB:n sähköntoimittajalle, hankkeessa mukana olevalle Vattenfallille.
 Vetyreaktiolla toimiva pilottilaitos SSAB:n tehdasalueella on jo rakentumassa. Taustalla näkyy nykyinen masuuni.  Timo Sipola / Yle
 Ruotsi vie tällä hetkellä sähköä ulkomaille noin Olkiluodon nykyisen tuotannon verran eli 15 terawattituntia vuodessa.
 Käytännössä Ruotsin sähkö on lähes fossiilivapaata jo nyt. Suomessa 79 prosenttia sähköntuotannosta oli fossiilivapaata eli hiilidioksidineutraalia viime vuonna.
 Uudessa raudantuotantoprosessissa tarvittava vety tehdään sähköllä. Vattenfallia asia kiinnostaa myös toisin päin.
 Se toivoo, että samalla ratkeaisi se, miten vaikkapa tuulivoimalla tuotettua sähköä saisi varastoitua tyynten päivien varalle.
 Vedyn uskotaan ratkaisevan monta ongelmaa
 Talvella tuulee enemmän kuin kesällä, ja talvella myös kulutetaan enemmän sähköä kuin kesällä. Vuodenaikojen kesken sähkö siis jakaantuu melko hyvin, mutta ongelma onkin esimerkiksi viikkotasolla, kertoo Vattenfallin tuotekehitysjohtaja  Mikael Nordlander .
 Silloin kun tuulee ja paistaa, mutta kaikki uusiutuva sähkö ei mene kaupaksi, sen voisi hänen mukaansa varastoida vetyyn pilvisiä ja tuulettomia päiviä varten.
 – Akkujen käyttö on hyvin kallista, joten näemme vetytekniikan tässä suhteessa mielenkiintoisena, sanoo Nordlander.
 Suurimmat hyödyt uudesta teknologiasta Teräksen valmistamisen hiilidioksidipäästöt poistuvat käytännössä kokonaan. Nykyään niiden osuus on 7–9 prosenttia maailman co2-päästöistä. Uusiutuvan energian varastointi helpottuu ja sen käyttöaste nousee olennaisesti. Vetyä voidaan käyttää myös liikennepolttoaineena. Siitä voidaan lisäksi valmistaa synteettisiä polttoaineita yhdistämällä siihen ilmasta hiilidioksidia.
 Käytännössä varastointi tapahtuisi siten, että päivinä, jolloin energiaa on reilusti saatavilla, sitä käytettäisiin erottamaan vedessä olevat vetyatomit happiatomeista. Vety säilyisi joitakin viikkoja varastossa, ja prosessissa se muutettaisiin takaisin vedeksi. Näin valmistettava vety sopii myös sähkön varastointiin, koska se voidaan muuttaa myös takaisin sähköksi.
 Professori Markku Ollikainen sanoo, että jos terästeollisuudessa kehitetään hyviä käytäntöjä vedyn hyödyntämiseksi, se on askel kohti vedyn hyödyntämistä muillakin aloilla.
 Paljon on vielä ratkaistava
 Koska kyseessä on täysin uudenlainen menetelmä, moni siihen liittyvä asia on vielä ratkomatta.
 Yksi esimerkki on se, että fossiilivapaan teräksen valmistuksessa käytettävän rautapelletin pitää olla entistä laadukkaampaa ja myös pelletin tuotannon pitää olla hiilivapaata. Valmista teknologiaa tähän ei ole.
 SSAB kuitenkin uskoo, että tarvittavat ratkaisut löytyvät. Luulajan tehdasalueelle rakennettava pilottilaitos otetaan käyttöön ensi kesänä.
 Laitosta ovat pystyttämässä SSAB:n tytäryhtiön Ruukki Constructionin pohjoispohjalaiset asentajat.
 Noin 150 miljoonan euron hintaisen pilottivaiheen suurin investointi on parhaillaan rakennettava 50 metrin korkeuteen kohoava pilottilaitos. Timo Nykyri / Yle
 SSAB:lla on Pohjoismaissa masuuneja Raahessa, Luulajassa ja Oxelösundissa. Uuden teknologian myötä nämä masuunit jäävät historiaan. Tämä kuitenkin tapahtuu vaiheittain, ja päästöttömyyteen päästään kokonaan vasta vuosien päästä.
 Uutta teknologiaa kokeillaan pilottimittakaavassa noin kolmen vuoden ajan. SSAB:n on suunnitellut olevansa kokonaan fossiilivapaa vuonna 2045.
 Suomen hallitus on kuitenkin asettanut tavoitteeksi, että Suomi olisi hiilineutraali jo 2035. SSAB aikoa tutkia, voiko se nopeuttaa muutosta Suomen osalta.
 Suomi ja Ruotsi kilpailuun sähkön hinnasta
 Pilottivaiheen jälkeen SSAB miettii erikseen, mihin vetylaitokset sijoittuisivat – Ruotsiin, Suomeen vai jonnekin muualle.
 Käytännössä edessä on kahden maan kilpailuttaminen. Hiilivapaalla sähköllä kun ei ole maailmanmarkkinahintaa, vaan sen hinta muodostuu alueellisesti. Tällä hetkellä sähkö on SSAB:lle Ruotsissa huomattavasti halvempaa kuin Suomessa.
 Teräksen valmistamiseen vedyn avulla tarvitaan kuitenkin todella paljon sähköä. Se tarkoittaa uusien sähköverkkojen rakentamista ja monenlaista muutakin infrastruktuuria. Pelkästään korkeajänniteverkon rakentaminen on pitkä prosessi.
 Uudelleen lähes sulaksi kuumennettujen teräaihioiden käsittely nauhavalssaamolla valmiiksi teräskeloiksi on näyttävää toimintaa. Valssaamo on Raahen tehtaan suosituin tutustumiskohde. Marko Väänänen / Yle
 SSAB:n mukaan sähkön saatavuus on hyvin olennaista vetyreaktorin sijoituspaikan kannalta.
 Käytännössä siis SSAB edellyttää sen suunnitelmia tukevaa energia- ja ilmastopolitiikkaa, riittävää hiilidioksidivapaan sähkön saantia ja alhaista sähkön verotusta.
 – Nyt tarkastelemme, millä meidän toimipaikallamme on parhaat edellytykset reaktorin sijainniksi. Nopea lupaprosessi on myös tärkeä näkökulma, sanoo SSAB:n teknologiajohtaja  Martin Pei.
 Vetyreaktorin sijaintipaikka ei välttämättä ole sama kuin paikka tai paikat, joissa tapahtuu sitä seuraava teräksen valmistaminen.
 Mitä tekee Kiina?
 Ruotsi, Suomi ja SSAB ovat maailman mittakaavassa todella pieniä tekijöitä. Raahen tehtaan tuotanto on vain noin 2 promillea maailman teräksen tuotannosta. Lisäksi pohjoismaalainen terästeollisuus on jo nyt maailman ympäristöystävällisintä.
 Puolet maailman terästeollisuudesta sijaitsee Kiinassa, missä on paljon myös suhteellisen vanhoja ja saastuttavia terästehtaita. Kiinan hiilidioksidipäästöistä peräti 25–30 prosenttia tulee terästeollisuudesta. Isoja teräksentuottajia ovat myös Japani, Intia, Yhdysvallat ja Venäjä.
 Kiinassa terästeollisuus tuottaa yli neljänneksen hiilidioksidipäästöistä. Asmo Raimoaho / Yle
 Vetyteknologiaan voidaan siirtyä vain siellä, missä hiilineutraalia sähköä on saatavilla.
 Nykyisessä tuotannossa tarvittavalla hiilellä on maailmanmarkkinahinta, joka on sama kaikille. Vetyreaktoriteknologiassa keskeisen tuotannontekijän, sähkön, hinta taas määräytyy alueellisesti.
 Kiina ja Intia  ovat kehittäneet viime vuosina  uusiutuvaa energiantuotantoa (Maailma.net) voimakkaasti.
 Se tarkoittaa myös sitä, että niiden edellytykset ottaa käyttöön myös vetyteknologiaa terästeollisuudessa paranevat koko ajan.
 Sekä SSAB:n teknologiajohtaja Martin Pei että SSAB Europen ympäristöjohtaja Harri Leppänen uskovat Kiinankin pystyvän modernisoimaan tehtaitaan.
 Aikaa se kuitenkin vie.
 Uusi teknologia hävittää hiilidioksidipäästöt terästuotannosta kokonaan. Vedystä odotetaan ratkaisijaa aikamme suurimpaan ongelmaan.  Asmo Raimoaho / Yle
 Voit keskustella aiheesta kello 22:een saakka!

Ruotsissa testataan ratkaisua, joka mullistaisi yhteiskunnan ja romauttaisi päästöt – ja idea voi tulla käyttöön ensimmäisenä Suomessa


Summary: Turkki haluaa lähettää vyöhykkeelle miljoonia Syyrian pakolaisia, mutta tätä on pidetty epärealistisena.

Turkki on siirtänyt panssaroituja ajoneuvoja Pohjois-Syyriaan alueelle, jonne maa on suunnitellut "turvavyöhykettä". Alueella sijaitsee jo Yhdysvaltojen sotakalustoa.
 Turkki on suunnitellut sijoittavansa turvavyöhykkeelle Syyrian pakolaisia, joita Turkissa asuu lähes neljä miljoonaa. Maat sopivat elokuun alussa vyöhykkeen perustamisesta, mutta sopimuksen yksityiskohdat ovat vielä olleet peitossa.
 Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdogan  on uhannut avata portit Eurooppaan Syyrian pakolaisille, jos Turkin tahtoon turvavyöhykkeestä ei suostuta.
 Painetta kurdeja kohtaan
 Turvavyöhyke on myös Turkin keino luoda painetta Syyrian rajaseudun kurdeille.
 Turkki on pelännyt kurdialueen muodostumista Syyrian vastaisella rajalleen, minkä vuoksi turvavyöhyke on määrä avata Turkin ja Syyrian kurdien YPG-järjestön hallinnoimman alueen välille. Turkki pitää YPG:ta terrorijärjestönä.
 Yhdysvaltojen kanssa YPG on taas tehnyt yhteistyötä esimerkiksi Isisin vastaisessa taistelussa, mikä on kiristänyt Turkin ja Yhdysvaltojen välejä. Turkki on uhkaillut hyökkäyksellä YPG:ta vastaan, jos turvavyöhykkeeseen ei suostuta.
 Miljoonia pakolaisia vastaanottanut Turkki on viime aikoina tiukentanut otteitaan Syyrian pakolaisia kohtaan. Mediatietojen mukaan maa on palauttanut väkipakolla ihmisiä takaisin Syyriaan. Istanbulissa asuvia rekisteröimättömiä syyrialaisia on myös häädetty Istanbulista Turkin maakuntiin.
 Erdogan on toivunut, että turvavyöhykkeelle voitaisiin sijoittaa Turkista ja Syyriasta miljoonia syyrialaisia, mutta tätä on pidetty epärealistisena.
 Lisää aiheesta:
 Turkki uhkaa jälleen avata rajansa Eurooppaan pyrkiville pakolaisille ja siirtolaisille

Turkki siirsi sotakalustoa suunnittelemalleen "turvavyöhykkeelle" Syyriaan


Summary: Itä-Suomesta kerättiin viime vuonna lähes 90 prosenttia kaikista Suomessa myyntiin tulevista luonnonsienistä.

Polvijärveläinen  Voitto Voutilainen , 72, on kerännyt herkkutatteja jo parinkymmenen vuoden ajan.
 Voutilainen laskee poimineensa kaikkiaan 14 300 kiloa tatteja ja tonnin verran haaparouskuja. Hän arvioi tatteja kertyneen sinä aikana noin 150 000 kappaletta.
 – Tatin edessä on joutunut kyykistymään ja nöyristymään, jopa polvistumaan, hän nauraa.
 Kerätyt kilomäärät ovat tarkkoja, sillä Voutilainen pitää kirjaa keräämistään sienistä. Ensin päivittäinen saldo, sitten viikoittainen saalis, ja lopuksi koko sienikauden yhteenveto.
 Huippuvuosi oli vuonna 2016, jolloin Voutilaisen koriin kertyi 1 555,5 kiloa tatteja. Se puolestaan tarkoitti sievoista tiliä.
 – 4 500 euroa, eli sata euroa päivässä.
 Nuorempana metsässä otsalampun kanssa
 Tattivuosien välillä on kuitenkin suuria eroja, ja esimerkiksi Itä-Suomessa tattikausi on vasta nyt alkamassa. Se taas tarkoittaa sitä, että kilpailu tateista ja sen myötä euroista käy kiivaana.
 Voitto Voutilaisen mukaan kilpailu tattimetsässä on kiivasta erityisesti kauden alussa, kun sieniä on vähän. Antti Karhunen / Yle
 Tästä on esimerkkinä polvijärveläinen mäntymetsä, jossa Voutilaisen mukaan on aamulla ihmisiä jo "ihan tungokseen asti". Tuohtumuksen aiheuttajana on kaksi muuta tattien perässä olevaa autokuntaa, mutta nekin ovat tattikauden tässä vaiheessa liikaa.
 – Olen itse ollut nuorempana jopa otsalampun kanssa maastossa. Viime vuonna, kun kilpailu oli kovaa, olin metsässä jo kuuden aikaan, hän virnistää.
 – Nyt kun olen tullut vanhemmaksi, yritän olla metsässä jo viimeistään seitsemältä.
 Kilpakumppanit kohtaavat
 Mestaripoimija ei olisi kuitenkaan mestaripoimija, jos hän ei löytäisi tatteja myös sieltä, josta muut ovat niitä jo etsineet.
 – Joidenkin kerääjien jäljiltä voi löytää kilokaupalla tavaraa. Täälläkin on jo aamusta lähtien pyörinyt porukkaa, Voutilainen myhäilee ja rapsuttaa multaa löytämästään männynherkkutatista.
 Voutilainen itse pyrkii hävittämään metsästä kaikki käyntinsä jäljet. Maahan ei jää edes kuoppaa merkiksi poimitusta sienestä, jotta metsä ei houkuttelisi muita poimijoita.
 Tällä kertaa varovaisuus on kuitenkin turhaa, sillä samassa metsässä liikkuu  Mauno Lavikainen , 82, jota Voutilainen pitää kovimpana kilpakumppaninaan.
 Miehet pysähtyvät vaihtamaan muutaman sanan. Ensin verrataan hirvikärpäshavaintoja, sitten sienikorien kokoa, ja lopuksi edellisenä päivänä kerättyjä tattikiloja.
 Lavikainen kertoo saaneensa yhteensä 27,6 kiloa, kun taas Voutilaiselle oli kertynyt hieman vähemmän eli 27,25 kiloa sieniä.
 – No, koetahan etsiä, Lavikainen huikkaa jatkaessaan matkaa.
 Tatit luokitellaan kolmeen luokkaan niiden kunnon mukaan. Antti Karhunen / Yle
 "Päivässä vähintään 50 tattia ja enintään 100 kilometriä"
 Ruskealakkiset männynherkkutatit sulautuvat kuivaan kangasmetsään, ja niiden löytäminen vaatii harjaantunutta silmää.
 Voutilainen kertoo, että kori voi parhaimmillaan täyttyä tateista jo kymmenessä minuutissa.
 Keräämiseen tulee kuitenkin aina taukoja, sillä tatteja ei ole metsässä suinkaan tasaisesti.
 – Paljon pitää kävellä.
 Herkkutatin löytäminen vaatii usein harjaantunutta silmää. Antti Karhunen / Yle
 Kaikki Voutilaisen koluamat paikat ovat sellaisia, joissa hän on sienestänyt jo useiden vuosien ajan.
 – Ne ovat tulleet tutuiksi jo ensimmäisten vuosien aikana.
 Voutilaisen mielestä tattimetsään meneminen on mielekästä silloin, kun päivän aikana löytyy vähintään viisikymmentä tattia, ja kun automatkaa kertyy korkeintaan sata kilometriä.
 Loreno Dalla Valle: "Kyseessä on riskibisnes"
 Voutilainen tuo keräämänsä sienet Polvijärven Sotkumassa sijaitsevaan Dalla Vallen pääkonttorille.
 Dalla Vallen perheyhtiö on suuri metsäsienten ostaja, jolla on ostopisteitä ympäri maata. Yhtiön liikevaihto oli viime vuonna 1,6 miljoonaa euroa.
 Loreno Dalla Vallen johtama yhtiö osti viime vuonna 350 000 kiloa sieniä.  Antti Karhunen / Yle
 Itä-Suomesta on puolestaan tullut koko maan sieniaitta, sillä esimerkiksi viime vuonna siellä kerättiin lähes 90 prosenttia kaikista Suomessa myyntiin tulevista luonnonsienistä.
 – Itä-Suomi on Suomen sydän. Täällä on paljon kerääjiä ja täällä tulee eniten sieniä, toimitusjohtaja  Loreno Dalla Valle  kiittelee.
 Hänen mukaansa sienibisnes on kuitenkin aina riskibisnestä.
 – Luonto määrää mitä tulee, mitä laatua tulee, miten paljon sitä tulee, ja milloin kausi alkaa.
 Dalla Valle vie tatteja erityisesti Italiaan, jossa sienten hinta riippuu markkinatilanteesta.
 – Jos koko Eurooppa on täynnä herkkutatteja, hinta totta kai laskee aika paljon. Jos ei ole, se nousee, Dalla Valle selittää.
 Zara Dalla Valle arvioi ja punnitsee Voitto Voutilaisen tuomat sienet. Antti Karhunen / Yle
 Tämän saa huomata myös Voitto Voutilainen, joka saa aamun keruutyöstään tuntipalkaksi neljä euroa.
 – Tattikauden alussa aaltoliike on normaalia. Tulee huonoja päiviä, ja vähän parempia päiviä, hän lohduttautuu.
 Kauden lopulla tilanne kuitenkin yleensä tasoittuu.
 – Se on minulla silloin 20–25 kiloa päivässä.

Itä-Suomesta tullut koko maan sieniaitta – Voitto Voutilainen jahtaa taas herkkutatteja, palkka ollut parhaimillaan 100 euroa päivässä


Summary: Hallitus haluaa kaksinkertaistaa palkkatuen käytön. Työministeri Timo Harakan mukaan se loisi 20 000 uutta työpaikkaa. Tuen suuri käyttäjä SPR ei usko tuntuvaan muutokseen.

Maria Rokka  on tyytyväinen tilanteeseensa
 Hän puhdistaa ja hinnoittelee SPR:lle lahjoituksena tulleita käsilaukkuja. Laukut tulevat myyntiin SPR:n myymälään eli Kontti-kierrätyskeskukseen.
 Rokka tekee nyt töitä palkkatuen turvin SPR:ssä Vantalla. Hän työtilanteensa on parempi kuin vuosiin. Se vaikuttaa perusteellisesti elämään.
 Tämä on työnantajalle ja -tekijälle win-win -tilanne, sanoo SPR:n Kontti kierrätysmyymälässä palkkatuella työskentelevä Maria Rokka.  Antti Haanpää / Yle
 – Henkisesti tällä on iso merkitys. Se nostaa omanarvontuntoa ja tuntuu, että kelpaan vielä jonnekin.
 Rokka on yksi niistä sadoista ihmisistä, jotka ovat saaneet lähteä Postista yhtiön vuosia jatkuneessa irtisanomisvirrassa. Häneltä työt loppuivat kymmenen vuotta sitten, kun Sonera lopetti sisäisen postipalvelun ostamisen Postilta.
 SPR:n kierrätysmyymälään
 Potkuihin tyssäsi 42 vuotta kestänyt työura. Rokka jäi työttömäksi keskellä synkintä syksyä, marraskuussa 2009. Suomen työttömyys oli silloin noussut yli kahdeksaan prosenttiin.
 Työuraa olikin kestänyt peruskoulusta lähtien. Vain äitiysloma ja hoitovapaa olivat siihen mennessä katkaisseet töiden painamisen.
 Alkoi töiden hakeminen – tai vuoristorata, kuten Rokka itse luonnehtii.
 – Töiden hakeminen on yhtä vuoristorataa. Toiveikkuus nousee, kun lähettää hakemuksen, ja sitten taas pettymys ja alamäki… Ja taas uudestaan. On se aika rankkaa.
 SPR:n kahdessatoista Kontti-kierrätystavaratalossa työskentelee noin 1500 henkilöä. Heistä  1408 saa työllistämistukea.  Antti Haanpää / Yle
 Seurasi työkokeiluiden ja palkkatuettujen työjaksojen kausi. Työttömyyskaudella tulot olivat niukat ja piti turvautua toimeentulotukeen.
 Aktiivisen naisen onnistui kuitenkin lopulta, kesällä 2017 päästä palkkatuettuun työhön SPR:ään. Se oli iso helpotus.
 Tuettu työllistyminen paransi asemia
 Palkkatukikausi voi kestää korkeintaan 24 kuukautta 28 kuukauden kuluessa.
 Miltä näyttää Maria Rokan jatko työelämässä?
 – Hirveän vaikea sanoa, se ei ole puhtaasti omissa käsissä.
 Rokka suorittaa nyt oppisopimuskoulutuksella liiketoiminnan erikoisammattitutkintoa. Sen jälkeen hän voisi toimia esimerkiksi myymäläpäällikkönä.
 Hänestä palkkatuki ei ole vain “kikkatyöllistämistä”. Rokka katsoo tulevaisuuteen jälleen luottavaisemmin. Hän uskoo työsuhteen - vaikka tuettunakin - parantavan hänen asemiaan työmarkkinoilla.
 – Toivon, että täältä ei täydy enää lähteä työttömäksi. Täällä autetaan työnhaussa ja etsitään työtä yhdessä. On vähän tuurista kiinni miten käy, mutta on erittäin hyödyllistä, että olen päässyt tähän taloon töihin, hän kiittelee.
 Hallituksella kovat odotukset
 Palkkatuen voimaan uskotaan myös uudessa hallituksessa. Työministeri  Timo Harakka  (sd.) patistelee yrityksiä ja järjestöjä entistä laajempaa palkkatuen käyttöön.
 –Minusta lähtökohdan täytyy olla vähintään niin kunnianhimoinen, että palkkatuen käyttö kaksinkertaistuu, joka tarkoittaa jo 20 000 uutta työpaikkaa.
 Työministeri Timo Harakka sanoo, että palkkatuen käyttö voidaan kaksinkertaistaa. Se tarkoittaisi 20 000 uutta työpaikkaa. Jussi Nukari / Lehtikuva
 Palkkatukea voidaan myöntää yrityksille, kunnille, järjestöille ja muille yhteisöille, kun ne palkkaavat työttömän henkilön. Työvoimatoimisto arvioi tarvittavan tuen suuruuden henkilön osaamisen puutteiden tai osatyökykyisyyden perusteella.
 Yritys voi saada valtiolta tukea 30 - 50 prosenttia henkilön palkkakuluista. Järjestöillä tuen osuus voi olla jopa täydet sata prosenttia. Silloin koko palkka tulee valtion kassasta.
 Rinne purkaa Sipilän katon
 Edellinen, Juha Sipilä (kesk.) hallitus rajoitti palkkatuen käyttöä niin, että järjestöt voivat saada täyden tuen korkeintaan 3 000 henkilötyövuodelta. Hallituskauden lopulla kattoa nostettiin neljään tuhanteen.
 Työ- ja elinkeinoministeriön hallitusneuvos  Tiina Korhonen  kertoo, että järjestöjen sadan prosentin palkkatuelle haluttiin edellisellä hallituskaudella asettaa katto muun muassa siksi, että täyden palkkatuen vaikuttavuus on heikompaa verrattuna palkkatuettuun työhön yrityksissä.
 Tutkimukset osoittavat , että käytännössä tukityöllistynyt henkilö pääsee jatkamaan työelämään ilman tukea useammin yrityksestä kuin järjestöstä. Joulukussa julkaistun tutkimuksen mukaan tuki johtaa kuitenkin melko heikosti pysyvään työllistämiseen.
 Nykyinen Antti Rinteen (sd.) hallitus aikoo silti poistaa järjestöille asetetun rajan.
 SPR ei pysty lisäämään palkkatuen käyttöä
 Katon poistaminen avaa mahdollisuudet tuen entistä laajemmalle käytölle esimerkiksi työttömien yhdistyksille ja Punaiselle ristille. Ne ovat palkkatuen suurimpia saajia tällä hetkellä.
 SPR:n kaksitoista Kontti-myymälää työllistää lähes 1 500 ihmistä. Heistä 1 408 on palkkatuen tai muiden työllistämistukien piirissä.
 Mutta SPR:n työllistämistoiminnan päällikkö  Ari Montonen  sanoo, että oleellisesti tämän suurempaan työllistämiseen SPR:llä ei ole enää mahdollisuutta, vaikka tukien käyttämiseltä poistuukin yläraja.
 SPR on palkkatuen suurimpia käyttäjiä, mutta työllistämistoiminnan päällikkö Ari Montonen arvioi, että kovin paljon sen käyttöä ei voida enää lisätä.  Antti Haanpää / Yle
 – En usko, että meille tulee enää merkittävästi lisää. Se ehkä tasaa ihmisten virtaa, mutta määrällisesti tuskin kasvaa. Meillä määrä perustuu siihen, kuinka monelle voi tarjota laadukasta palvelua.
 Montonen sanoo, että katon poistaminen voi kuitenkin lisätä palkkatukea hyödyntävien muiden, pienempien järjestöjen määrää. Palkkatuen käytön kaksinkertaistumiseen hän ei oikein jaksa uskoa.
 Näin hän vastaa kysymykseen siitä, onko hallituksen tavoite realistinen.
 – On... kun viisaammat niin sanovat, Montonen muotoilee kohteliaasti, mutta ei yritä olla kovin vakuuttava.
 Harakka: Maksaa itsensä takaisin eri valuutassa
 Ministeri Harakka korostaa että palkkatuella on merkitystä, vaikka se ei johtaisikaan pysyvään työllistymiseen. Hänen mukaansa tuki kohdistuu juuri niihin, jotka olisivat täysin sosiaalitukien varassa.
 – Silloin kiinnittymien yhteiskuntaan, osallistuminen, merkityksen tunteminen ja myös tarvittavan työpanoksen antaminen jäisivät saamatta. Kyllä palkkatuesta on merkittävää hyötyä yhteiskunnalle.
 Palkkatuki on myös yritystuki eli osa juuri sitä miljardipottia, jonka leikkaamista on yritetty vuodesta, selvitysmiehestä ja hallituskaudesta toiseen.
 Mutta niin kuin kaikilla tuilla, tälläkin on etunsa.
 – Palkkatuki maksaa itsensä takaisin, mutta joskus eri valuutassa kuin mihin sitä on käytetty, Harakka tiivistää.
 Harppaus hallituksen työllisyystavoitteessa
 Tukirahan kasvattamisella annetaan lisäpotkua myös hallituksen keskeisimmälle tavoitteelle.
 Rinteen hallitusohjelmassa luvataan että  työllisyysaste nousee(siirryt toiseen palveluun)  75:ään prosenttiin ja työllisten määrä kasvaa 60 000:lla henkilöllä hallituskauden loppuun mennessä. Tästä 30 000 työpaikkaa pitäisi syntyä "päätösperustaisesti" eli hallituksen toimien ansiosta talouskasvun tuoman lisäyksen päälle.
 Palkkatuen lisääminen täyttäisi siis työllistämistavoitteesta jo kaksi kolmasosaa.
 Työ- ja elinkeinoministeriö ehdottaa tukeen 18 miljoonan euron lisäystä. Valtiovarainministeriö on lupaillut kymmentä miljoonaa. Sopu haarukoidaan hallitusriihessä.
 Rokka siistii SPR:lle lahjoitetut käsilaukut myyntikuntoon.  Antti Haanpää / Yle
 Yksimielisyys vallitsee ainakin siitä, että tuen sääntöjä yritetään yksinkertaistaa.
 – Olennaista on että palkkatuesta tulee houkuttelevampi järjestöille, yrityksille ja yksin yrittäjille, Harakka kiteyttää.
 Tämä yritystuki ei innosta yrityksiä
 Tänä vuona palkkatukeen arvioidaan kuluvan 200-250 miljoonaa euroa. Budjetoitua rahaa on aiemmin jäänyt siirrettäväksi seuraavalle vuodelle, sillä yritykset eivät ole olleet siitä järin innostuneita.
 Elinkeinoelämän keskusliiton johtavan asiantuntijan  Vesa Rantahalvarin  mukaan palkkatukeen oikeutettu henkilö jää usein palkkaamatta lisätyön tarjoamisvelvoitteen takia. Se tarkoittaa työnantajan velvollisuutta tarjota lisätyötä ensi sijassa nykyisille työntekijöille.
 Rantahalvarin mukaan esimerkiksi kauppa-, hotelli- ja ravintola-alalla voisi olla kiinnostusta palkkatuetun työvoiman käyttämiseen, mutta työn tarjoamisvelvoite laimentaa mielenkiintoa.
 Lisäksi TE-keskusten rooli herättää arvostelua.
 Se voi tarjota yritykselle työntekijöitä. Palkkatukea saava henkilö voi olla myös itsenäisesti yhteydessä yrityksiin, jonka jälkeen työnantaja tekee hakemuksen palkkatuesta TE-keskukseen.
 EK:ssa koetaan, että TE-keskuksilla on asiassa liian määräävä rooli.
 – Yleensä työnantaja haluaa olla itse ajurin paikalla. Palkkatuella ei ole hyvä kaiku, Rantahalvari tiivistää työnantajien tunnelmia.
 Uuden työntekijän kouluttamista
 Tukea siis pyritään suuntaamaan entistä enemmän yrityksen lisäksi järjestöille.
 Tavoitteena on, että nykyiseen järjestöjen palkkatukeen liitetään yksilöllistä tukea, joka helpottaa siirtymistä avoimille työmarkkinoille.
 Mutta SPR:n Montonen muistuttaa, että jopa sadan prosentin valtion tuki kattaa työvoimakulut korkeintaan 65 prosentin työaikaan saakka.
 Työllistäminen siis maksaa, mutta vähintään yhtä merkittävä este tuen käytölle on uusien työntekijöiden perehdyttäminen uusiin tehtäviin.
 SPR:n Vantaan Kontti-myymälän varastossa lajitellaan ja siistitään myyntiin menevä lahjoitustavara. Antti Haanpää / Yle
 Kontissa se on työjohdon keskeisin tehtävä. Koulutettavia ei saa olla liikaa.
 – Palkkatuettujen työtekijöiden määrää ei voi lisätä suuresti, koska heille pitää tarjota palveluita. Ylikansoittaminen ei ole järkevää, Montonen sanoo.
 Myös Rokka on samoilla linjoilla.
 – Tärkeää on, että ei tarvitse pyöritellä peukaloita, vaan pääsee tekemään töitä.
 Lue lisää:   Palkkatuki työllistää yrityksissä, mutta sielläkin vain vähän – Yrittäjä: Se on kuin pitkä työhaastattelu, jossa voi näyttää kykynsä

Työllisyystilastoihin tehdään iso harppaus: Valtio maksaa työntekijän palkan kokonaan – “Tämä maksaa itsensä takaisin, mutta eri valuutassa”


Summary: Oppositiojohtaja Navalnyi kehotti äänestäjiä tukemaan ehdokkaita, joilla on parhaimmat mahdollisuudet lyödä valtapuolue.

Venäjällä on tänään sunnuntaina äänestetty useissa alueellisissa ja kunnallisissa vaaleissa.
 Suurin mielenkiinto kohdistuu kuitenkin Moskovaan, jossa valitaan kaupunginduuma. Sekä presidentti  Vladimir Putin  että oppositiojohtaja  Aleksei Navalnyi  kävivät päivällä antamassa äänensä pääkaupungissa. Muut äänioikeutetut eivät ole olleet yhtä aktiivisia.
 – Täällä Moskovassa äänestysaktiivisuus näyttää jääneen hyvin alhaiseksi, kuten edellisissäkin vaaleissa. Äänestysaktiivisuus jäänee reiluun 20 prosenttiin. Päivän aikana on tullut paljon tietoa vaalivilpistä niin riippumattomassa mediassa kuin vaaleja valvovalta organisaatiolta Golosiltakin, Yle Uutisten Moskovan-kirjeenvaihtaja  Erkka Mikkonen  kertoo.
 Vaalituloksia odotetaan maanantaina.
 Moskovassa on vaalien alla järjestetty mielenosoituksia, koska vaaliviranomaiset ovat estäneet useita oppositiopoliitikkoja asettumasta ehdolle. Poliisi on hajottanut mielenosoituksia poikkeuksellisen kovakouraisesti. Lisäksi useita oppositiopoliitikkoja ja heidän kannattajiaan on pidätetty ja vangittu.
 Oppositiojohtaja Aleksei Navalnyi äänesti sunnuntaina Moskovassa.  Sergei Bobylev/ AOL
 Oppositiojohtaja Navalnyi on kehottanut äänestäjiä rankaisemaan Kremliä ja tukemaan niitä ehdokkaita, joilla on parhaimmat mahdollisuudet lyödä Yhtenäinen Venäjä -valtapuolueen ehdokkaat.
 Pietarin vaaleissa äänestetään tänään kuvernööristä. Vaalit ovat herättäneet paljon huomiota, sillä Venäjän hallinto on antanut tukensa virkaa tekevälle kuvernöörille  Aleksandr Begloville . Beglov on kuitenkin pietarilaisten keskuudessa epäsuosittu.
 Lisää aiheesta:
 "Meitä ei voi enää pelotella" – Nuoret rynnivät Venäjää ravisteleviin protesteihin, opettajien painostuksesta huolimatta

Moskovan paikallisvaaleissa havaittu vaalivilppiä – äänestysprosentti jäämässä hyvin pieneksi


Summary: UM kehottaa suomalaisia tekemään matkustusilmoituksen.

Japanin pääkaupunki Tokio valmistautuu taifuunin saapumiseen. Puoliltaöin paikallista aikaa taifuuni oli Izu Oshiman saaren kohdalla eli noin sadan kilometrin päässä Tokiosta. Myrsky liikkuu tunnissa noin 20 kilometriä.
 Viranomaiset ovat varoittaneet korkean aallokon, tulvan ja maanvyöryjen uhasta ja kehottaneet yli 100 000 ihmistä lähtemään evakkoon Kanagawassa, Shizuokassa ja Tokion metropolialueella.
 Lisäksi 2,4 miljoonalle ihmiselle on annettu kehotus valmistautua mahdolliseen evakuointimääräykseen Kanagawassa, Shizuokassa ja lähialueilla,  kertoo Japanin yleisradioyhtiö NHK .
 Faxai-taifuunin on määrä saapua Tokioon maanantaiaamun mennessä.  Japanin Ilmatieteen laitoksen mukaan  tuulennopeus on nyt 45 metriä sekunnissa ja puuskissa 60 metriä sekunnissa.
 Japanin Ilmatieteen laitoksen mukaan taifuuni voi tuoda mukanaan jopa ennätysmäiset sateet ja tuulen. Hirmumyrskyn on arvioitu nostavan dramaattisesti vedenpintaa Tokionlahdella.
 – Tässä taifuunissa erityistä on se, että päivällä se voimistui hyvin nopeasti kategoriasta yksi kategoriaan neljä. Nyt se on rantautumassa kategoriassa kaksi. Sadetta voi tulla jopa 150–400 millimetriä, sanoo Ylen meteorologi  Kerttu Kotakorpi .
 Hirmumyrskyn tuloon on varauduttu perumalla juna- ja lentovuoroja. Monet kaupat ja huvittelukeskukset sulkivat ovensa tavallista aikaisemmin. Näiden joukossa oli myös Tokion Disneyland-huvipuisto.
 Taifuunin reitti näkyy tästä Suomen Ilmatieteen laitoksen julkaisemasta animaatiosta. Tviitin julkaisuhetkellä taifuuni oli kolmoskategoriassa.
 Ulkoministeriö kehottaa tekemään matkustusilmoituksen
 Suomen ulkoministeriö pyytää alueella olevia suomalaisia seuraamaan viranomaisten tiedotteita ja paikallista mediaa sekä tekemään matkustusilmoituksen  osoitteessa matkustusilmoitus.fi .
 Tokion suurlähetystön facebook-sivulla kerrotaan, että Taifuuni Faxai on lähestymässä Japanin pääsaari Honshun kaakkoisosaa ja Ogasawaran saariryhmää, ja sen odotetaan lähestyvän Kanton aluetta ja suur-Tokiota sunnuntain-maanantain aikana. Suurlähetystö seuraa tilannetta.
 Hätätilanteessa ulkoministeriö pyytää ottamaan yhteyttä sen päivystyskeskukseen +358 9 160 55 555 tai lähettämään sähköpostia osoitteeseen paivystys.um@formin.fi.
 Taifuunin kulkua voi seurata ja lisätietoja myrskystä saa muun muassa  Japanin meteorologian laitos JMA :lta ja  Japanin yleisradioyhtiö NHK:n uutissivustolta .
 Finnairin Japanin-lennot lähtevät suunnitellusti
 Useat kansainväliset lentoyhtiöt, kuten American Airlines ja Cathay Pacific Airways, ovat peruneet lentonsa Japaniin tänään sunnuntaina ja huomenna maanantaina.
 Suomesta on lähdössä illansuussa useita lentoja kohti Honshun saarta Japanissa. Finnairin mukaan sen molemmat Tokion-lennot sekä lennot Osakaan ja Nagoyaan lähtevät aikataulun mukaan.
 – Lentoaika on noin 12 tuntia ja lähempänä täsmentyy onko syytä käyttää varalaskeutumispaikkaa kovien tuulten vuoksi lähinnä Tokion Naritan kentän osalta, kertoo  Johanna Joutsiniemi  Finnairin viestinnästä.
 Lennot ovat laskeutumassa Japaniin varhain aamulla Suomen aikaa.
 Lisää aiheesta:
 NHK: Typhoon Faxai approaches eastern Japan

Tokio valmistautuu taifuunin saapumiseen – ennustetaan nostavan dramaattisesti vedenpintaa


Summary: EU-komission tulevasta salkkujaosta kiertää nyt listoja Brysselissä. Urpilaiselle olisi tulossa taloussalkku.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Ensin Suomen pankin pääjohtajan  Olli Rehnin  tai ex-pääjohtajan  Erkki Liikasen   piti saada  Euroopan keskuspankin pääjohtajan paikka. Sitten Rehnin  piti päästä  Kansainvälisen valuuttarahaston IMF:n pääjohtajaksi.
 Nyt on vuorossa  Jutta Urpilainen . Suomi tavoittelee hänelle vaikutusvaltaista taloussalkkua pian työnsä aloittavassa komissiossa. Mahdollisia vastuualueita olisivat pääministeri Antti Rinteen mielestä  budjetti ja Afrikka-asiat .
 "Vuodetut" listat ovat osa peliä
 Brysselissä kiertää tuttuun tapaan listoja uuden komission vastuunjaosta. Esimerkiksi yhdellä, lauantaina Twitterissä laajasti levinneellä listalla Suomen komissaariehdokas Jutta Urpilainen olisi saamassa saman talous- ja rahakomissaarin salkun kuin Olli Rehn aikoinaan.
 Se on yksi komission tärkeimpiä salkkuja. Nyt talouskomissaarina on Ranskan  Pierre Moscovici .
 Toisilla listoilla talouskomissaarin kohdalla on Italian  Paolo Gentilonin  nimi, ja Urpilainen vastaisi sisämarkkinoista ja/tai teollisuuspolitiikasta. Taloussalkkua havittelevien nimet kiertävät listoilla myös budjettiasioiden rivillä.
 Ja niin edelleen.
 Kyse on pelistä, jota Brysselissä käydään aina ennen uuden komission nimitystä. Yksi lista esitellään täällä, heti seuraavaksi toinen tuolla. Tuolileikki on valmis tiistaina, jolloin komission uuden puheenjohtajan  Ursula von der Leyenin  on tarkoitus julkistaa uuden komission työnjako.
 Von der Leyen joutuu kokoamaan pakan EU-parlamentin ja jäsenmaiden hallitusten ristitulessa. Hän joutuu kuuntelemaan jäsenmaita ja parlamentin valiokuntia tarkalla korvalla.
 Siksi listoja kierrätetään ja salkkuja sommitellaan aivan viime metreille asti. Taktisista syistä pääministeri  Antti Rinteen  esikunnasta ei hiiskuta tässä vaiheessa sanaakaan Urpilaisen asemasta tai prosessin etenemisestä.
 Tavallista vaikeampi nimityspaketti
 Esimerkiksi  vuonna 1999  Suomessakin kerrottiin nimilistasta, jonka mukaan  Erkki Liikanen  oli saamassa kehitysministerin salkun. Kulisseissa kuohui, muutaman päivän kuluttua komission puheenjohtaja  Romano Prodi  nimitti Liikasen teollisuus- ja tietoyhteiskuntakomissaariksi.
 Tällä kertaa komissaarinimityksiä edeltänyt huippuvirkojen täyttämisprosessi oli  poikkeuksellisen vaikea , ja ilman edustajia jääneet maat vaativat nyt komissiosta mahdollisimman vaikutusvaltaisia asemia.
 Keväällä valittu EU-parlamentti taas on selvästi hajanaisempi kuin aiemmat parlamentit. Mepit voivat estää komissaarien valintoja. Kuten tuolileikissä myös komission salkkujaossa yleensä joku jää ilman paikkaa, sillä parlamentti on hylännyt komissaariehdokkaita.
 Lähiviikkoina kokelaat esittäytyvät parlamentissa, jonka valiokunnat tenttaavat heidät huolellisesti. Koko parlamentti äänestää nimistä lokakuussa. Uusi komissio aloittaa tehtävässään marraskuun alussa.
 Suomea saattaa auttaa tällä kierroksella se, että se on puheenjohtajamaa, jota kuunnellaan tarkasti. Toisaalta myös jäsenmaan koolla on merkitystä. Isojen maiden ehdokkaat ovat saaneet painavampia salkkuja kuin pienten.
 Urpilaisen taakka talouskomissaarivalinnassa voivat olla kuuluisat Kreikka-vakuudet,  joita Suomi vaati kriisivuosina . Eteläisissä EU-maissa ei pidetä talouskurilla profiloituneista ehdokkaista.
 Von der Leyen on kertonut haluavansa komissioonsa yhtä paljon miehiä kuin naisia. Nimilistassa on nyt 14 miestä ja 13 naista – naisia on ehdolla enemmän kuin koskaan ennen.
 Lisää aiheesta:
 EU-komissaariksi nouseva Jutta Urpilainen sai Antti Rinteeltä jättipotin – Kreikan kriisi toi Urpilaiselle "Täti Tiukan" maineen .

Kovaa peliä EU:n kulisseissa – Jutta Urpilaisen komissaarinsalkku selviää tiistaina


Summary: Itäisen Suomenlahden saarista on julkaistu kirja. Saariston asukkaat kertovat Ylelle, miksi oma saari on heille niin rakas.

"Saaret ovat saaneet muotonsa aikojen saatossa. Jääkausi on hionut saaria ja tyrskyt ovat murtaneet niiden rapakivigraniittisista pinnoista lohkareita.
 Saaret ovat jatkuvassa muutoksessa. Huomenna yksikään niistä ei ole samanlainen kuin tänään."
 Ajan tuomat muutokset näkyvät saarten luonnossa ja arjessa itäisellä Suomenlahdella, Kotkan ja Haminan edustalla. Harva asuu niissä enää vuoden ympäri, ja työntäyteinen arki on vaihtunut leppoisaksi lomailuksi.
 Tätä murrosta kuvaa kuvin ja tekstein kirja  Murtuvan aallon harjalla – Saaristolaistarinoita Suomenlahdelta . Kirjan keskiössä ovat Kaunissaari, Ristisaari, Kuutsalo, Haapasaari, Rankki, Kirkonmaa, Tammio ja Kuorsalo.
 Osalle saari on koti, osalle lomakeidas. Kaikkia kuitenkin yhdistää yksi asia: saari on paikka, jonne he kuuluvat.
 Monet tulevat saaristoon nauttimaan sen kauniista luonnosta. Mika Rokka
 Osa yhteistä historiaa
 "Itäisen Suomenlahden saarista kerrotaan lukemattomia tarinoita. Olivat ne sitten totta tai legendoja, tarinat tekevät saariin matkaamisesta seikkailun.
 Katson myös itse olevani osa saarten tarinaa."
 – Suhteeni saaristoon ja mereen on hyvin lämmin. Sukuni kesämökki on Karhusaaressa, johon vaarini rakensi mökin. Se oli vasta toinen mökki saaressa. Olen käynyt siellä vauvasta saakka, kertoo Kotkan Sapokassa asuva  Kai Savolainen .
 Miehen parhaat lapsuusmuistot saarilta ovat veneilyretket isän kanssa. Yhdessä he kävivät katsomassa, oliko verkkoihin jäänyt kaloja.
 – Isä toimi myös hinaajien päällikkönä Kotkassa, ja pääsin seuraamaan hänen työtään saariston sokkeloisilla väylillä.
 Isä oli Kai Savolaisen sankari.
 Kai Savolainen on viettänyt aikaa vesillä jo pienestä lapsesta saakka. Meri ja saaristo ovat edelleen hänen intohimonsa.  Juha Metso.
 Kai Savolainen luo lempeän katseen matkustaja-alus Jaanaan. Sen ansiosta hän voi yhä 43-vuotiaana viettää aikaa vesillä.
 – Ajan kesäisin matkustajia Lehmäsaareen, Kirkonmaalle ja Rankkiin. On mahtavaa päästä tarjoamaan kesäpäivän viettäjille tämä mahdollisuus.
 "Kun käännän MS Jaanan keulan Kotkan Sapokan satamasta kohti ulappaa, tiedän Ruotsinsalmen taistelujen hylkyjen lepäävän veden alla. Aika on toinen, mutta maisema on pysynyt ennallaan.
 Se on minun sielunmaisemani."
 Sukupolvet ja elinkeinot saarella ovat vaihtuneet ja painumassa historiaan. Nykypäivänä Kai Savolaista tervehtii maisema täynnä turisteja, retkeilijöitä ja mökkeilijöitä.
 – Ihminen on tullut entistä mukavuudenhaluisemmaksi. Mökit varustellaan juoksevalla vedellä ja saunat toimivat sähköllä. Kaikki muokkaavat saaristokulttuuria omannäköisekseen. Se on hienoa.
 Eniten Savolaista kiehtoo saaren kallioihin hioutunut historia. Se pysyy.
 – Pääsemme kulkemaan samoilla jalanjäljillä kuin kalastajat, sotilaat, hylkeenpyytäjät ja kuninkaat aikoinaan. Näin voimme kaikki olla osa yhteistä tarinaa.
 Suomenlahti kuvattuna ylhäältä päin. Juha Metso
 “Saari on koti”
 "Saaressa eletään säiden ja luonnon armoilla eikä saareen pääsy ole talvisin ja kelirikkoaikoina itsestäänselvyys. Huoltokuljetus voi jäädä myrskyn vuoksi tulematta eikä kaupan hyllyille saada täydennystä.
 Minulla on aina varastoituna ruokaa pahimman varalle. Jos sapuska sattuisi loppumaan, Haapasaareen olisi turha tilata pizzaa.
 Myös se jäisi tulematta."
 On kulunut 27 vuotta siitä, kun  Aarne “Apa” Valtonen  lastasi veneensä ja suuntasi Kotkasta kohti Haapasaarta.
 – Kalastus oli silloin suurta huutoa, ja sen perässä muutin saareen. Sillä tiellä olen vieläkin, mies virnistää.
 Eläkepäiviään viettävän Valtosen arki saarella on leppoisaa.
 – Kauppapäivinä käyn kaupassa, tapaan saarelaisia ja vaihdamme kuulumisia. Hienointa saarella on juuri sen tiivis yhteisö. Ollaan eri mieltä ja samaa mieltä, mutta toimeen tullaan aina.
 Apa Valtonen on asunut Haapasaaressa yli kolmasosan elämästään. Juha Metso
 Pysyviä asukkaita Haapasaaressa  ei montaa ole . Kesämökkejä siellä on kuitenkin lukuisia.
 – Moni kehuu, kuinka kaunista Haapasaaressa on. Itse kuvailisin sitä kivikoksi. Oma silmäni on niin tottunut saareen, ettei se näytä minusta niin ihmeelliseltä, Apa Valtonen sanoo.
 Se ei kuitenkaan tarkoita, etteikö hän olisi kiintynyt maisemaan.
 – Saari on minulle koti.
 "Yritän olla ajattelematta sitä, että olen ehkä joskus niin huonossa kunnossa, etten tule enää yksin kotonani toimeen. Tuskin elämä mantereella paremmaksi muuttuisi. Joutuisi kyyhöttämään jossain pienessä kopissa, josta ei pääse edes kuistille tupakalle.
 Tai jos on tarpeeksi huonossa kunnossa, ajatteleeko silloin toisella tavalla?
 Koti Haapasaaressa ei ehkä ole tärkein asia maailmassa.
 Ehkä elämä on tärkeämpi."
 Murtuvan aallon harjalla – Saaristolaistarinoita Suomenlahdelta -kirjan kuviin on tahdottu taltioida hetkiä, jotka herättävät tunteita. Juha Metso
 Pakopaikka, jonne kuuluu
 "Suomalaiset matkustavat arkielämästä vetäytyäkseen maapallon toisella puolella järjestettäviin retriitteihin.
 Minä olen onnekas, koska voin viettää aikaani Kuorsalon saaressa."
 Saari Haminassa on Vantaalla asuvan, talouspäällikkönä työskentelevän  Hanna Saarniahon  pakopaikka. Sieltä löytyy hänen isoäitinsä suvulle kuulunut asunnoksi muutettu vanha kauppa.
 Siellä Saarniaho viettää kesänsä.
 – Elämä saarella on hidasta, mikä opettaa nöyryyttä arkeen. Kaikkea ei voi aina kellottaa. On ihanaa vain kuunnella lintuja ja aaltoja auringonlaskua katsellessa.
 Kuorsalon saari on Hanna Saarniahon lomaparatiisi. Juha Metso
 Saarniahon parhaat muistot saaresta liittyvät siellä vietettyihin lapsuuden kesiin.
 – Kävimme mummin ja vaarin kanssa kalassa, poimimassa mustikoita ja veneilemässä. Vietimme sen ajan perinteistä saaristolaiselämää.
 "Juoksen sisareni ja naapurin tytön kanssa pitkin rantakalliota. Keräilemme heinistä kimppuja ja teemme käpylehmiä. Vaari veistää meille pajupillit.
 Kun pilliin puhaltaa oikein, lintu vastaa pillin vihellykseen."
 Nyt 40-vuotias Hanna Saarniaho näkee Kuorsalon etenkin kesänviettopaikkana – eikä hän ole ainoa.
 – Tänne tullaan rauhoittumaan ja olemaan yksin, eikä samanlaista yhteisöllisyyttä enää ole. Ennen ihmiset kokoontuivat postirannassa, mutta postin kulun loputtua nämä pakolliset kokoontumiset ovat jääneet.
 Tästä huolimatta Saarniaho aistii suurta yhteenkuuluvuuden tunnetta saareen ja muihin saarelaisiin.
 – Minulla on vahva tunne siitä, että Kuorsalo on paikka jonne kuulun. Pääkaupunkiseutu ei ole koskaan tuntunut samalta.
 Murtuvan aallon harjalla – Saaristolaistarinoita Suomenlahdelta -kirjaan on kuvattu luonnon kauneutta ja armottomuutta. Juha Metso
 "Hetkiä, jotka ovat heti historiaa"
 Kai Savolainen, Apa Valtonen ja Hanna Saarniaho kertovat tarinansa kirjassa  Murtuvan aallon harjalla – Saaristolaistarinoita Suomenlahdelta . Sitä varten haastateltiin yhteensä 17 henkilöä, joilla on vahva tunneside saariin.
 Tunteet välittyvät  Ville Vanhalan  kirjoittamin tekstein sekä kuvin, jotka ovat ottaneet  Mika Rokka  ja  Juha Metso .
 – Kuvilla on paljon kauneusarvoa, mutta tahdoin ujuttaa niihin myös kevyttä kritiikkiä siitä, mitä saarissa tänä päivänä tapahtuu. Suomenlahdella liikkuu paljon niin sanottuja kelluvia aikapommeja, jotka uhkaavat alueen haavoittuvaista ympäristöä. Viime vuonna sen kautta kulki kelluva ydinvoimala Pietarista Murmanskiin, kuvatoimittaja Juha Metso sanoo.
 Mika Rokka, Ville Vanhala ja Juha Metso halusivat taltioida kirjaansa itäisen Suomenlahden kauneuden. Tiina Karppi / Yle
 Valtaosa kirjan valokuvista on otettu viimeisten 20 vuoden aikana. Niihin on taltioitu herkkiä maisemia, saarelaisten hymyjä ja luonnon armottomuutta.
 – Ne ovat hetkiä, jotka ovat heti historiaa. Ne me halusimme ikuistaa tuleville sukupolville.
 Kursivoidut lainaukset ovat otteita kirjasta Murtuvan aallon harjalla  –  Saaristolaistarinoita Suomenlahdelta (Docendo Oy, 2019).

3 asukasta kertoo rakkaudestaan saariin: "Kuljemme kalastajien, sotilaiden ja kuninkaiden jalanjäljilllä – olemme kaikki osa yhteistä tarinaa"


Summary: Pelastuslaitos kertoi aiemmin, että tulipalo ei ole levinnyt laajalle.

Kauppakeskus Metropolissa oli sunnuntai-iltapäivällä tulipalo, joka on nyt sammutettu. Savutuuletus on parhaillaan käynnissä.
 Pelastuslaitoksen mukaan palossa ei loukkaantunut kukaan.
 Myös palon syttymisyy ei ole vielä tiedossa.

Kauppakeskuksessa paloi Joensuun keskustassa – savutuuletus käynnissä


Summary: Lingling-hirmumyrsky aiheutti aiemmin tuhoa Etelä-Koreassa, jossa se vaati kolmen ihmisen hengen.

Ainakin viisi ihmistä on kuollut ja kolme loukkaantunut taifuunin iskettyä Pohjois-Koreaan. Hirmumyrsky on vaurioittanut Pohjois-Korean valtiollisen uutistoimiston KCNA:n mukaan lähes 500 kotia ja useita julkisia rakennuksia.
 Sato on tuhoutunut yli 46 000 hehtaarin suuruisella viljelysalueella. Pohjois-Korean yksinvaltainen johtaja  Kim Jong-un  arvosteli maansa viranomaisia avuttomuudesta jo ennen taifuunin saapumista.
 Etelä-Korean Soulissa seurattiin taifuunin kulkua televisioruudulta.  Kim Hee-Chul / EPA
 Aiemmin taifuuni aiheutti tuhoa naapurimaassa Etelä-Koreassa.  Siellä myrskyn vuoksi kuoli ainakin kolme ihmistä . Ainakin 13 ihmistä loukkaantui. Yli 160 000 kotia menetti sähköt myrskyn vuoksi.
 Etelä-Koreassa Linglingiksi ja Pohjois-Koreassa taifuuniksi numero 13 kutsuttu myrsky on yksi voimakkaimmista Korean niemimaalle koskaan iskeneistä hirmumyrskyistä. Sunnuntaiaamuna paikallista aikaa myrsky suuntasi kohti Venäjän Vladivostokia.

Pohjois-Koreaan iskenyt taifuuni tuhosi satoja rakennuksia ja vaati ainakin viiden ihmisen hengen


Summary: Satoja marssijoita koonnut pride sujui ilman välikohtauksia.

Bosnia-Hertsegovinan pääkaupungissa Sarajevossa on järjestetty maan historian ensimmäinen seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen pride-marssi. Marssijoita arvioidaan olleen useita satoja.
 Marssireitin varrella olevien talojen ikkunoihin ja parvekkeille oli kokoontunut paljon marssijoita kannustavia ihmisiä.
 Sarajevon marssilla muistettiin 50 vuotta sitten puhjennutta Stonewallin mellakkaa, joka toimi alkusysäyksenä pride-liikkeelle. Fehim Demir / EPA
 Tänään sunnuntaina järjestettyä marssia turvaamassa oli suuri määrä poliiseja, sillä niin konservatiivisten muslimien kuin jalkapallohuligaanienkin pelättiin yrittävän häiritä marssia.
 Yli tuhat poliisia oli komennettu turvaamaan tilaisuutta, ja pride sujuikin ilman välikohtauksia.
 Pridea turvaamassa oli paljon poliiseja, sillä konservatiivisten muslimien ja jalkapallohuligaanien pelättiin häiritsevän marssijoita. Fehim Demir / EPA
 Kymmenet konservatiiviset muslimit osoittivat sunnuntaina mieltään Sarajevossa ja julistivat priden olevan syntiä ja häpeäksi muslimienemmistöiselle kaupungille.
 Seksuaalivähemmistöt raportoivat kohtaavansa konservatiivisessa Bosnia-Hertsegovinassa usein häirintää ja väkivaltaa. Nämä tapaukset johtavat vain erittäin harvoin rikossyytteisiin.
 Perheiden päivän tapahtuma kokosi lauantaina kirjavan joukon pride-marssin vastustajia Sarajevon kaduille.  Fehim Demir / EPA
 Pride-marssin vastustajat olivat Sarajevossa liikkeellä suurin joukoin jo lauantaina, jolloin järjestettiin marssi perinteisten arvojen puolesta.
 Lauantain marssi pridea vastaan keräsi satoja osanottajia, jotka ilmaisivat ajatuksiaan kylteissä ja ilmapalloissa.
 Lauantaina Sarajevossa marssivat Bosnian ensimmäisen pride-marssin vastustajat. Marssijoiden julisteissa muistutettiin perinteisistä arvoista. Fehim Demir / EPA
 Sarajevo oli viimeinen Balkanin alueen pääkaupunki, jossa ei vielä ennen tätä päivää ollut järjestetty pride-marssia.
 Lisää aiheesta:
 Kymmenet tuhannet marssivat rakkauden puolesta eri puolilla Eurooppaa – Tältä pride näytti Lontoossa, Madridissa, Budapestissa, Genevessä ja Portossa
 Pride-liikkeen sytyttäjä Ylelle: ”Ennen Stonewallin kapinointia homot elivät kuin salaseurassa”
 New Yorkin poliisi pyysi anteeksi homobaariin vuonna -69 tehtyä ratsiaa – Stonewallin mellakka 50 vuotta sitten aloitti Pride-liikkeen
 Paula Tiessalo: Homomarsseja tarvitaan niin kauan kuin artot ja juhot pitävät minun seksuaalisuuttani vääränä

Bosnian ensimmäinen pride-kulkue marssi vahvassa poliisisuojelussa – muslimiryhmä syytti marssijoita synnin ja häpeän tuomisesta Sarajevoon


Summary: Ruoholahden metroaseman tuntumassa on liikkunut useita partioita.

Helsingin poliisi tviittasi sunnuntaina iltapäivällä Helsingin Jätkäsaaressa tapahtuneesta aseellisesta ryöstöstä.
 Parikymmentä minuuttia myöhemmin poliisi kertoi kirjanneensa tapahtuneesta törkeän ryöstön yrityksen ja jatkavansa tapauksen tutkintaa.
 Poliisi ei halua kertoa tässä vaiheessa, missä ryöstö on tapahtunut ja, onko se kohdistunut liikehuoneistoon vai yksittäiseen henkilöön.
 Ilta-Sanomat  kertoo, että paikalle olleen silminnäkijän mukaan useita poliisipartioita on liikkunut Ruoholahden metroaseman tuntumassa ja Lauttasaaressa.
 Ilta-Sanomien valokuvaajan mukaan poliisi tutkii Selkämerenkadulla sijaitsevan R-kioskin sisätiloja ja liikkeen edessä on useita poliisiautoja.

Helsingin Jätkäsaaressa törkeä ryöstön yritys – poliisi vaitonainen


Summary: Luitko jo nämä? Kokosimme sinulle viikon kiinnostavimpia juttuja, jotka saatoit arjen kiireessä ohittaa.

"Ensin loppui miehen ja sitten lasten tavaroiden pakkaaminen" – Arjen näkymätön työ jää heterosuhteissa naisten harteille
 Lastenjuhlien järjestäminen, läksyistä huolehtiminen ja jumppakassien tyhjentäminen, pieneksi käyneiden kurahousujen uusiminen, joulukorttien lähettäminen sekä yhteydenpito sukulaisiin ja lasten ystäväperheisiin vaativat aikaa ja energiaa. Henkistä kuormitusta, jonka arjen loputon tehtävälista aiheuttaa, kutsutaan metatyöksi.
 Deepfake-tekniikalla toteutettu presidentti Sauli Niinistön puhe. Niinistön kasvot on tietokoneavusteisesti siirretty imitaattori Jarkko Tammisen kasvojen päälle. Taneli Arponen / Yle
 Tämän jutun jälkeen katsot liikkuvaa kuvaa uusin silmin
 Yle teki niin kutsutun deepfake-videon, jolla  Sauli Niinistö  haaveilee kolmannesta kaudesta. Todellisuudessa video on deepfake-väärennös, tekoälyn avulla luotu huijaus.
 Suomen varuskunnissa nautitaan päivittäin yli 70 000 ateriaa. Katriina Laine / Yle
 Kolme ulkomailla asuvaa nuorta saapui Suomeen armeijaan – inttislangi olikin liian vaikeaa: "Alikersantti istui viereeni ja selitti"
 Varusmiespalveluksen suorittaa vuosittain 100–150 ulkosuomalaista.
 Rikostutkijat tarkastelevat Bodominjärven surmatelttaa kesäkuussa 1960. Keskusrikospoliisi
 Tahra tyynyliinassa voisi jo paljastaa Bodominjärven murhaajan kasvot silmien ja hiusten väriä myöten – esteenä on Suomen laki
 Geneettisen sukututkimuksen suosio on koko ajan kasvussa. Suomessa poliisi ei saa hyödyntää dna-tietokantoja rikostutkinnassa.
 Liaon aikuinen lapsi kuoli, ja nyt hän hoitaa 2-vuotiasta kasvattitytärtään yksin. Moni pitää viisikymppistä äitiä outona, Liao sanoo. Jenny Matikainen / Yle
 “Ilman lapsia ei ole toivoa” – Kiinassa elää yli miljoona perhettä, joiden ainoa lapsi on kuollut
 Kiinassa yhden lapsen politiikka rajoitti perheiden lapsilukua vuodesta 1980 aina vuoteen 2015 asti. Politiikalla on synkkä kääntöpuoli, joka heijastuu pitkälle tulevaisuuteen. Jos perheen ainokainen kuolee, kiinalaisvanhemmat ikääntyvät vailla tietoa toimeentulosta. Ylen Aasian-kirjeenvaihtaja  Jenny Matikainen  tapasi ainoa lapsensa menettäneen perheen, joka päätti adoptoida pienen tyttären.

Viisi kiinnostavaa juttua sunnuntai-iltaan: Arjen työ jakautuu epätasaisesti perheissä, teimme deepfake-videon ja lue myös ulkosuomalaisista armeijassa


Summary: Yksin lasta odottavien asema on parantunut Suomessa,. Alueellisia eroja saattaa kuitenkin olla.

Viimeisillään raskaana oleva  Camilla Alaspää  esittelee ihaillen äitinsä tekemiä pieniä villatöppösiä ja pipoa. Hempeä vaaleanpunainen väri paljastaa, että Alaspään odottama esikoinen on tyttö.
 Syyskuun loppupuolella syntyvä lapsi on erittäin rakastettu, vaikkakaan ei suunniteltu. Alaspää odottaa lasta ilman kumppania.
 Tuleva äitiys ei kuitenkaan pelota. Alaspäällä on hyvä tukiverkosto, johon kuuluvat perhe, työkaverit ja ystävät. Paras kaveri on lupautunut mukaan synnytykseen.
 – Olin kahdeksannella viikolla raskaana, kun soitin hänelle ja sanoin, että sinä tulet mukaan synnytykseen. Hän oli puhelun aikaan itsekin raskaana ja nyt hänellä on puolen vuoden ikäinen lapsi. Hän pystyy antamaan vinkkejä, kun tietää, että mitä tapahtuu, Alaspää kertoo.
 Aborttia 27-vuotias lapualainen ei harkinnut.
 – En hetkeäkään.
 Isoäidin kutomat töppäset ja pipo odottavat jo uutta tulokasta. Merja Siirilä / Yle
 Ennakkoluuloja esiintyy vielä pienillä paikkakunnilla
 Camilla Alaspää pelkäsi raskauden alkuvaiheessa ulkopuolisten arvostelua. Tästä syystä asiasta ei uskaltanut kertoa julkisesti. Kesäkuussa, kun raskaus oli jo yli puolen välin, hän kertoi vauvasta sosiaalisessa mediassa.
 – Aloitin kirjoituksen, että en tiedä, miten aloittaisin tai miten kertoisin. Pelkäsin ihmisten tuomiota, kun ryhdyn yksinhuoltajaksi. Ihmiset ovat kuitenkin kertoneet minulle, että hattua pitää nostaa ja monesta ei tähän olisi. Kukaan ei ole sanonut minulle mitään negatiivista.
 Ensimmäisellä neuvolakäynnilläkään Alaspää ei uskaltanut aluksi kertoa isän puuttuvan lapsen elämästä. Asiasta kertomisen jälkeen tulevalla äidillä on ollut todella rauhallinen olo.
 – Neuvolan ammattilaiset ovat olleet koko ajan minun puolellani ja lähteneet muodostamaan minulle tukiverkkoa ulkomaailmasta. He ovat ohjanneet minulle kaikki mahdolliset avut. Olen tosi tyytyväinen, Alaspää kertoo.
 Yhden Vanhemman Perheiden Liiton puheenjohtaja  Susanna Kavoniuksen  mukaan neuvolan terveydenhoitaja on avainasemassa äidin kohtaamisessa.
 Terveydenhoitaja muun muassa kertoo äidille, onko paikkakunnalla yksinodottavien ryhmiä tai mistä löytyvät äiti-lapsi -kahvilat. Kuuntelee ja auttaa.
 Yksinodottavien asema on liiton mukaan parantunut huomattavasti ja asia ei ole enää moraalinen kysymys. Poikkeuksia kuitenkin löytyy. Kavonius vastaanottaa jäseniltä viestejä erityisesti pienemmiltä paikkakunnilta, joissa yksinodottajia kyseenalaistetaan.
 – Tämä on kuitenkin harvinaista.
 Yhden vanhemman lapsiperheiden yleisyydessä on melko suuria  maakuntakohtaisia eroja . Vähiten yhden vanhemman lapsiperheitä oli vuonna 2017 juuri Pohjanmaan maakunnissa.
 Camilla Alaspää ei ole kohdannut ennakkoluuloja yksinodottajana. Merja Siirilä / Yle
 Odottajat pyritään kohtaamaan yksilöinä
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen Lapset, nuoret ja perheet -yksikön tutkimuspäällikkö  Tuovi Hakulisen  mukaan jokainen vanhempi pyritään kohtaamaan neuvolassa yksilönä.
 Vastaanotolle voi tulla niin tulevan isovanhemman, kummin kuin ystävänkin kanssa.
 – Vertaistuki on arvossaan. Jokainen vanhempi tarvitsee tässä elämänvaiheessa ulkopuolista tukea, Hakulinen kertoo.
 Terveydenhoitajan koulutukseen kuuluu opintoja asiakkaan kohtaamisesta ja vuorovaikutuksesta, sekä perheiden monimuotoisuudesta, psykologiasta ja etiikasta. Vaikka vuorovaikutusta käsitellään koulutuksessa, on asiakkaan yksilöllinen kohtaaminen esimerkiksi valtakunnallisten neuvolapäivien kestoaiheita.
 Neuvolassa pyritään kartoittamaan yksilöllisesti odottajan tuen tarve. Tarpeen mukaan lasta odottava ohjataan keskustelemaan psykologille tai vertaisryhmiin. Kotiin voidaan järjestää lapsen synnyttyä perhetyöntekijän apua tai lapsiperheiden kotipalvelua.
 Hakulinen korostaa yhteisöllisyyttä ja tuen tärkeyttä.
 – Omaa väsymystä ei tarvitse salata, vaan kannustamme puhumaan asioista avoimesti ja pyytämään apua. Yksin ei kannata jäädä huolineen. Yksikin hoivaa-antava, riittävän hyvä vanhempi riittää turvaamaan lapsen hyvän kasvun ja kehityksen.
 Äiti tarvitse niin tukea raskausaikana kuin vauvan syntymänkin jälkeen AOP
 Henkistä valmistautumista tulevaan
 Camilla Alaspään odotusaika on sujunut alkuvaiheen pahoinvoinnin jälkeen ongelmitta. Hän antaa kiitosta läheisilleen, joille on voinut soittaa pitkiä, tuntejakin kestäviä puheluita. Aina on löytynyt joku, joka on auttanut.
 – Joskus olen kyllä pohtinut, että viitsinkö tilittää yhdelle ihmiselle kaikkea, että kuormittuuko se liikaa. Onneksi kaveripiirini on kuitenkin laaja.
 Vaikka Alaspää katsoo tavallisesti elämää pitkälle tulevaisuuteen, elää hän nyt vahvasti hetkessä. Vauva-arjesta yksinhuoltajana selviäminen ei häntä pelota.
 – En ole voinut luoda itselleni mielikuvaa siitä, että "onneksi meitä on kaksi". Olen koko ajan henkisesti valmistautunut siihen, että olen yksin ja en näe tässä mitään, mitä pitäisi jännittää.
 Ainut toive hänellä on, että ystävät, jotka ovat olleet läsnä raskausaikana, eivät häviä vauva-arjen koittaessa.
 Alaspään vauvan elämästä ei tule rakkautta puuttumaan.  Merja Siirilä / Yle
 Rajoja, rakkautta ja tukea
 Raskauden viimeiset päivät ovat kiireisiä. Camilla Alaspää muuttaa parhaillaan uuteen asuntoon ja päivät sujuvat pahvilaatikoita täyttäen ja purkaen. Kaikki on muutosta huolimatta valmista vauvaa varten.
 Mikäli lapsi kysyy tulevaisuudessa isästään, ei Alaspää aio sitä salata.
 – Sitten kun lapsi ymmärtää vähän enemmän ja pystyy käsittelemään asioita, aion kertoa, kuka hänen isänsä on.
 Lapselleen Alaspää haluaa olla luotettava ja rakastava vanhempi, joka asettaa rajat.
 – Haluaisin, että lapsi saisi hyvin samanlaisen lapsuuden kuin mitä itselläni on ollut. Pitää pyytää omaa isääni soittamaan kitaraa hänelle ja silittelemään hänen jalkojaan. Sellaista mukavaa yhdessäoloa.
 Lue lisää:
 Yksinhuoltajan isoin huoli on arki – "Luulin aiemmin, että täytyy pärjätä yksin"
 Odotatko lasta yksin? Tässä kokeneiden totaaliyhäreiden vinkit sinulle!

Camilla Alaspää on pian pienen tyttövauvan yksinhuoltajaäiti: "Olen koko ajan henkisesti valmistautunut siihen, että olen yksin"


Summary: Tutkijan mukaan siirtyminen vihreään sähköön vähentää päästöjä 7 kertaa enemmän kuin kotimaisen naudanlihansyönnin lopettaminen.

Tässä on suomalainen lypsylehmä Aula, joka tuottaa maitoa Luonnonvarakeskuksen Maaningalla sijaitsevassa tutkimusnavetassa. Aulan ja sen lajitovereiden avulla tutkitaan suomalaisen naudan ympäristö- ja ilmastovaikutuksia.
 Suomessa  yli 80 prosenttia  naudanlihasta tulee ruokapöytiin maidontuotannon sivutuotteena. Aula on poikinut 9 kertaa. Sonnivasikat on lähetetty kasvamaan lihakarjatilalle, lehmävasikoilla uudistetaan karjaa. Myös Aula päätyy aikanaan ruokalautaselle.
 Aula on tämän jutun päähenkilö, sillä naudanlihaan ja maitotuotteisiin liittyvä ilmastokeskustelu on käynyt viime vuodet kuumana.
 Aula-lehmä on nostettu ilmastokeskustelussa syytetyn penkille. Mistä suomalaista Aulaa voidaan syyttää? Sami Takkinen / Yle
 YK:n alainen Kansainvälinen ilmastopaneeli IPCC julkaisi elokuussa  raportin , jossa korostetaan lihansyönnin vaikutusta ilmastonmuutokseen. Erityisen haitallisena pidetään nautojen metaanipäästöjä ja sademetsän raivausta soijarehun kasvattamisen ja lihakarjan laiduntamisen tieltä.
 Brasilia on maailman toiseksi suurin naudanlihantuottaja heti Yhdysvaltojen jälkeen. Maa on lisäksi maailman suurin naudanlihan viejä. Maa on isossa roolissa, kun puhutaan naudanlihan ilmastovaikutuksista.
 Finnwatchin raporttissa  kirjoitettiin jo vuonna 2011, että karjankasvatus ja soijanviljely ovat suurimmat syyt Amazonin sademetsätuhoihin. Nautojen ja soijan tarvitsemat viljelypinta-alat ovat myös Brasiliassa parhaillaan roihuavien  metsäpalojen taustalla .
 Samaan aikaan suomalaiset maanviljelijät ovat tuoneet esille  toista näkökulmaa . Viljelijöiden mukaan suomalaista nautaa ei voi syyttää globaaleista ympäristöongelmista, kuten sademetsien hakkuusta tai soijan syöttämisestä. Julkisuudessa käytyä keskustelua on pidetty  maanviljelijöitä syyllistävänä .
 Suomessa kulutetun naudanlihan kotimaisuusaste on noin  75 prosenttia . Eniten lihaa tuodaan Puolasta, Tanskasta ja Saksasta. Brasilialaista naudanlihaa tuodaan  hyvin vähän .
 Marketin kylmäaltaan edessä seisova kuluttaja on ison valinnan edessä. Onko naudanlihasta ja maitotuotteista luopuminen suomalaiselle paras tapa vaikuttaa ilmastonmuutokseen? Mistä Aulaa voidaan syyttää? Annetaan tutkijoille puheenvuoro.
 Metaani on merkittävä globaali ongelma
 Lypsylehmä syö päivässä keskimäärin 50–55 kiloa säilörehua ja tarvitsee vettä yli 100 litraa. Aula on laitumella ja syö tällä hetkellä pääosin tuoretta nurmea.
 Aulan ruoansulatuksessa syntyy metaania, joka lämmittää ilmastoa. Kansainvälisissä tutkimuksissa ollaan oltu huolissaan juuri metaanipäästöjen kasvusta.
 Maapallolla elää yli miljardi nautaa, joiden arvioidaan hönkivän keskimäärin 500 litraa metaania päivässä. Kyseessä on keskiarvo, sillä yksilöiden väliset erot voivat olla suuria.
 Luonnonvarakeskuksen erikoistutkija  Alireza Bayatin  mukaan suomalainen korkeatuottoinen lypsykarjalehmä hönkii keskimäärin 680 litraa metaania päivässä. Tämä luku laskettiin sadasta lehmästä, joiden edellisestä poikimisesta oli kulunut 90–240 päivää. Naudat tuottivat maitoa keskimäärin 34 litraa päivässä ja painoivat keskimäärin 658 kiloa.
 Näillä luvuilla on merkitystä, sillä ne kaikki vaikuttavat yksilön metaanintuotantoon.
 – Mitä korkeampi tuottavuus, sitä korkeammat metaanin kokonaispäästöt ovat. Metaanin osuus rehusta tai maidontuotannosta kuitenkin vähenee korkeammilla tuotantotasoilla, Bayatin kertoo.
 Viime vuonna suomalaisen lypsylehmän keskituotos oli ProAgrian tuotosseurannassa 9 795 kiloa maitoa vuodessa. Vielä 80-luvulla keskituotos oli alle 6 000 kiloa vuodessa. Tuotanto on tehostunut, ja se tarkoittaa, että yksi metaania hönkivä lehmä tuottaa nyt aiempaa selvästi enemmän maitoa ja lihaa.
 Ayrshirerotuinen Aula raaputtaa päätään puun oksaan. Aula odottaa vasikkaa, eikä sitä lypsetä tällä hetkellä. Sami Takkinen / Yle
 12-vuotiaan Aulan elinikäistuotos on yli 94 000 kiloa maitoa. Parhaalla kaudellaan se tuotti yli 12 000 kiloa ja edellisellä kaudellaankin vielä 8 900 kiloa. Nyt Aula odottaa vasikkaa ja on niin sanotusti ummessa.
 Jos Aulan tuottamat metaanit lasketaan sen maidontuotantoajalta, on se hönkinyt 10 vuodessa yli 2 miljoonaa litraa metaania. Luvun arviointia vaikeuttavat tuottavuuden vaihtelut ja kuukaudet, jolloin lehmää ei lypsetä.
 Aulan tuottaman metaanin määrä kuulostaa suurelta ja nautojen metaanintuotantoon kiinnitetään huomiota myös kansainvälisissä tutkimuksissa.
 Jos Aula ja kaikki muut suomalaiset naudat teurastettaisiin laidunkauden päätteeksi ja karjatalous ajettaisiin Suomessa samalla alas, olisiko sillä globaaleja vaikutuksia?
 Luonnonvarakeskuksen johtava tutkija  Perttu Virkajärvi  ja erikoistutkija  Kirsi Järvenranta  pyörittelevät päitään.
 – Ei sillä olisi käytännössä minkäänlaista huomattavaa vaikutusta. Se ei näkyisi millään tavalla ilmastossa, Järvenranta sanoo.
 – Ei se näkyisi. Kyllä meidän pitäisi tehdä jotain isompaa, Virkajärvi sanoo.
 – Se saattaisi itse asiassa vaikuttaa pahemmin, koska silloin me toisimme lihan tänne ulkomailta, Järvenranta lisää.
 Erikoistutkija Kirsi Järvenranta tutkii Maaningalla nautatilojen vesistövaikutuksia. Sami Takkinen / Yle
 Virkajärvi ja Järvenranta ovat käyttäneet laskelmissaan Tilastokeskuksen (2016) ja FAOSTATin (2014) tilastoja. Heidän mukaansa Suomen osuus märehtijöiden ruoansulatuksen globaaleista päästöistä on 0,14 prosenttia.
 Luku laskettiin Maataloustieteen päivillä pidettyä  esitystä  varten.
 – Kritiikki on kohtuutonta, suhteessa suomalaisen tuotannon osuuteen tästä syyllisyydestä. Mutta globaalilla tasolla kritiikki on aiheellista, Virkajärvi sanoo.
 Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestö FAO on laskenut, että karjatalouden suurimmat ilmastopäästöt aiheutetaan  Etelä-Amerikassa, Pohjois-Amerikassa ja Aasiassa . Päästöihin vaikuttavat tuotantotavat ja nautojen suuri määrä.
 Julkinen keskustelu ohjaa kuluttajia
 Suomalaisten nautojen osuus märehtijöiden ruoansulatuksen globaaleista päästöistä on aika paljon vähemmän kuin julkisessa keskustelussa annetaan ymmärtää.
 Toisaalta ilmastonmuutos on globaali, ja on ihan sama, missä kasvihuonekaasu vapautuu. Suomalaisen kuluttajan vaikutus on ihan yhtä suuri kuin minkä tahansa rikkaan länsimaan kuluttajan vaikutus.
 – Mutta onko lihantuotannon vähentäminen Suomessa paras keino? Perttu Virkajärvi kysyy.
 Virkajärven mukaan julkisen keskustelun painoarvoilla on merkitystä, koska niillä pyritään ohjaamaan kuluttajien valintoja. Kuluttajan kannalta vaikutuskeinoista pitäisi puhua samalla painoarvolla kuin mikä niiden vaikutusarvo on.
 – Vaikka kaikki suomalaiset luopuisivat kotimaisesta naudanlihasta, ilmastonmuutos ei hyödy siitä niin paljon kuin julkisen keskustelun perusteella odotettaisiin, hän sanoo.
 Johtava tutkija Perttu Virkajärvi toivoo, että kuluttajia ohjattaisiin sellaisten valintojen pariin, joilla olisi todellista merkitystä ilmaston kannalta. Sami Takkinen / Yle
 Virkajärven mukaan kuluttajan tulisi kiinnittää enemmän huomiota siihen, millaista sähköä hän ostaa ja kuinka paljon sitä kuluttaa. Uusiutuvan energian käyttäminen liikenteessä olisi merkittävä teko.
 – Esimerkiksi siirtyminen vihreään sähköön on suomalaiselle kuluttajalle seitsemän kertaa niin tehokasta päästöjen vähennystä kuin kotimaisen naudanlihansyönnin lopettaminen, Virkajärvi kertoo.
 Hänen mukaansa länsimaista kulutusta olisi vara kohtuullistaa. Ruokahävikin ja lentämisen vähentämiseen pitäisi niin ikään kiinnittää huomiota.
 Ensi viikolla järjestettävä  Ruokahävikin vastainen viikko  vie ilmastokeskustelua kuluttajan kannalta oikeaan suuntaan.
 Vesijalanjälki ja muut ympäristövaikutukset
 Luonnonvarakeskuksen Maaningan tutkimusyksikkö sijaitsee keskeisellä maidon- ja lihantuotannonalueella Pohjois-Savossa. Sijaintinsa vuoksi yksikkö pystyy tutkimaan suomalaisten nautatilojen ympäristövaikutuksia siellä, missä niitä eniten on.
 Aiheen tutkiminen on tärkeää, sillä ilmastovaikutusten lisäksi naudoilla on paljon ympäristövaikutuksia.
 Naudat aiheuttavat maailmalla eroosiota ylilaidunnuksen vuoksi. Ne kuluttavat vesivaroja, etenkin alueilla, joilla käytetään  pohjavettä nautojen rehun kasteluun.
 Rehuntuotantoon käytetty vesi on Luonnonvarakeskuksen tutkijoiden mukaan karjatalouden globaali ongelma.
 – Jos alue on kuiva jo valmiiksi, ongelma eskaloituu. Meillä ei ole veden riittävyyden kanssa tällaista ongelmaa ollenkaan, erikoistutkija Kirsi Järvenranta sanoo.
 Suomalaisessa tuotannossa yli 80 prosenttia naudanlihasta kasvaa maidontuotannon sivutuotteena. Metaanin osuus Suomessa kasvatettavan sonnin ilmastovaikutuksista on noin 44 prosenttia.
 Väkirehupohjainen ruokinta tarkoittaa sitä, että pääosa nautojen käyttämästä ravinnosta tulee väkirehuista, kuten soijasta ja maissista. Soija ja maissi tarvitsevat nurmea enemmän teollisia kasvinsuojeluaineita.
 Suomessa nautojen ruokinta on karkearehupohjaista ja Aulankin ruokinta perustuu nurmeen.
 – Kasvinsuojeluaineisiin liittyvä kritiikki kohdistuu ennen kaikkea soijanviljelyyn, joka on käytetyin valkuainen eläinten ruokinnassa. Suomessa naudoille ei enää syötetä soijaa, johtava tutkija Perttu Virkajärvi kertoo.
 Virkajärven mukaan maanviljelyyn on helpompi vaikuttaa, kun se tapahtuu kotimaan rajojen sisällä. Suomessa pitäisi keskittyä siihen, miten nautakarjatalous vaikuttaa luonnon monimuotoisuuteen ja vesistöjen tilaan.
 Luken tutkimustilalla sijaitsevan olosuhdesäädeltävän pintavaluntasimulaattorin avulla voidaan tutkia, millaisia vesistövaikutuksia nautatiloilla on. Erikoistutkija Kirsi Järvenranta esittelee valuma-altaita. Sami Takkinen / Yle
 Suomen Ympäristökeskuksen ja Luonnonvarakeskuksen vasta päättyneessä  KiertoVesi-hankkeessa selvisi , että nurmipelloilta tuleva fosforikuorimitus on tällä hetkellä vain puolet siitä, mitä on aiemmin luultu.
 Tutkimustulos kertoo siitä, että suomalaisessa maataloudessa on onnistuttu vähentämään nautojen lietteestä tulevaa vesistökuormitusta. Suunta on oikea, mutta  toimia  tarvitaan lisää.
 – Meidän haasteemme vesiensuojelussa on peltojen fosforikuormituksen rajoittaminen. Siinä uudet lannankäsittelyteknologiat tulevat olemaan tärkeässä roolissa, Järvenranta kertoo.
 Aula lisää luonnon monimuotoisuutta
 Aula kävelee laitumellaan ensin puiden alle ja raaputtaa päätään oksaan. Sen jälkeen se saa turkinhoitoa samalla laitumella olevalta lajitoveriltaan.
 Kaikista syytteistä huolimatta Aulalla ei ole luonnolle ja ympäristölle pelkästään huonoja vaikutuksia. Oikeanlainen laiduntaminen ja lietteen käyttö ylläpitävät ja parantavat luonnon monimuotoisuutta.
 Ympäristöjärjestö  WWF:n Lihaopas  on koottu osana Syö Itämeri puhtaaksi -hanketta. Sen suosituksissa painotetaan torjunta-aineiden vähäistä käyttöä, luonnon monimuotoisuutta, sekä ilmasto- ja vesistövaikutuksia.
 Lihaoppaan mukaan suomalainen kuluttaja voi kohtuudella nauttia kotimaista luomu- ja luonnonlaidunlihaa.
 – Naudalla on isot ilmastovaikutukset, mutta luonnonlaitumien laidunnuksella on tärkeä merkitys luonnon monimuotoisuudelle, kertoo WWF:n ohjelmapäällikkö  Jussi Nikula .
 Siitä huolimatta hän kohtuullistaisi lihan kulutusta.
 – Meidän tärkein viestimme asian suhteen on, että ruoan pitäisi olla kasvispainotteista, koska se säästää eniten luontoa ja ilmastoa, Nikula painottaa.
 Aula saa rapsutuksia holsteinrotuiselta kaveriltaan. Aulan odotetaan poikivan lokakuussa. Sami Takkinen / Yle
 Voit keskustella aiheesta jutun lopussa klo 22 saakka. Millaisia keinoja suosit kuluttajana ilmastopäästöjen vähentämiseksi?
 Lue myös:
 Voiko ruokaa tuottaa kestävästi? Maatalousmaan hiilivarannot hiipuvat ja pölyttäjät vähenevät
 Suomalaiset maanviljelijät mukana ainutlaatuisessa kokeessa – tavoitteena pysäyttää ilmastonmuutos

Onko kotimaisesta naudanlihasta luopuminen paras tapa vaikuttaa ilmastonmuutokseen? "Ei" vastaa tutkija: "Pitäisi tehdä jotain isompaa"


Summary: Mediatutkijan mukaan sosiaalinen media on muuttanut suhtautumista reality-ohjelmiin.

Maajussille morsian ,  Love Island ,  Atlantin yli ,  Fort Boyard ,  Ensitreffit alttarilla ,  Yksin kotona ,  Suurin pudottaja  ja  Selviytyjät . Tässä vain osa syksyllä suomalaisilla tv-kanavilla nähtävistä tosi-tv-ohjelmista.
 Suurin yllätys oli se, että viisi vuotta tauolla ollut  Big Brother  kaivettiin esiin naftaliinista. Tampereen yliopiston mediatutkija  Mikko Hautakangas  ei pidä hittiformaatin paluuta yllättävänä.
 – Välillä vanhat formaatit ovat jääneet uusien jalkoihin, mutta nyt on retrokierros käynnissä.  Love Island  toi  Big Brother  -tyyppisen tekemisen ja katsomisen tavan takaisin ja se onnistuttiin tekemään ensiksi hitiksi Briteissä.
 Big Brother tekee tällä kertaa yhteistyötä kauppakeskus Redin kanssa, missä ohjelma myös tehdään. Nelonen Media
 Uudelleen lämmitelty  Big Brother  pyrkii palaamaan siihen, mistä 20 vuotta sitten kehitellyssä formaatissa oli kyse. Ohjelman on tarkoitus olla ihmiskoe, missä jännite syntyy erilaisten ihmisten kohtaamisesta.
 – Nyt on pyritty panostamaan monipuolisiin keskusteluihin ja viedään sitä formaatin perusideaa kohti. Erilaisten ihmisten kohtaaminen ja keskustelu olisi katseen kohteena, eikä vaan mahdolliset romanssit ja bileet.
 Kaikesta huolimatta  Big Brotherissa  on jo peitto heilunut muutaman päivän jälkeen, kuten kertoo esimerkiksi  Ilta-Sanomat .
 "Tv on arkea ihmeellisempää"
 Kun tosi-tv löi läpi vuosituhannen alussa, se sai osakseen rankkaa kritiikkiä. Ohjelmiin osallistuvat leimattiin julkisuutta hamuaviksi tyrkyiksi ja niiden tekijät tavallisia ihmisiä hyväksikäyttäviksi julmureiksi.
 Vuosien varrella tosi-tv:n törkyleima on haalistunut, sillä sosiaalinen media on tehnyt ihmisistä oman elämänsä reality-tähtiä.
 – Itsestään kertominen ja kuvaaminen on sosiaalisen median puolella tuttua. Tosi-tv ei ole enää niin törkyistä ja nyt on nähty empatiaan vetoavia formaatteja. Tosi-tv katsoo kohteitaan lempeämmin. Tämä on luonnollinen pitkän aikavälin kehityskulku. Alun kauhistelu on haalistunut empaattisemmaksi, Hautakangas sanoo.
 Love Island Suomen ensimmäinen kausi oli menestys etenkin nuorten naisten keskuudessa. Kuvassa syksyllä nähtävän toisen kauden osallistujia. MTV
 Vaikka ihmisillä on mahdollisuus esitellä elämäänsä sosiaalisessa mediassa, televisiossa näkyminen kiehtoo edelleen.
 – Ehkä televisiolla on sellainen oikean julkisuusuuden aura. Se on enemmän kuin normaali julkisuus tai sosiaalisen median julkisuus. YouTubessa esiin nousevat tavisjulkkikset, niin esiintyminen tosi-tv:ssä nostaa julkkisten A-sarjaan. Televisio on jotain arkea ihmeellisempää.
 Häpeilemätöntä mainontaa
 Osa tosi-tv:tä ja erityisesti  Big Brotheria  on ollut tuotesijoittelu. Ohjelman alkuaikoina Suomessa se haluttiin häivyttää ja jopa peitellä. Nykyisin se tuodaan rohkeammin esille. Kaupallinen yhteistyö on jo itsestäänselvyys.
 – Kaupallisuus on entistä selvemmin ja häpeilemättömämmin osa tosi-tv-tuotantoja ja ylipäätään television tekemistä. Jos aikoineen tuotesijoittelua ja kaupallisia yhteistöitä peiteltiin ja toivottiin, ettei yleisö niitä huomaa, niin nyt niistä on tullut luonteva osa mediatuotantoja, Mikko Hautakangas sanoo.
 Selviytyjät-ohjelman suomalaista versiota on nähty vuodesta 2013 lähtien. Syksyllä esitettävällä neljännellä kaudella kisaavat julkkikset kuten Tommi Läntinen, Arttu Lindeman ja Sara Sieppi. Nelonen Media
 Tosi-tv-formaatteihin on kuulunut alusta lähtien se, että ne ovat muutakin kuin pelkkä televisiossa näkyvä ohjelma. Tavoitteena on päästä lööppeihin ja kahvipöytäkeskusteluihin. Älypuhelimien aikana on tullut entistä tärkeämmäksi yleisön aktivointi.
 – Yleisön osallistaminen ja sen kietominen kaupallisiin yhteistöihin on sellainen elementti, joka ei ole ainakaan heikkenemään päin. Tosi-tv kuluttajien arkeen kurottelevana tuotesijoittelun alustana tulee olemaan osa televisiotuotantoja jatkossakin.

Tosi-tv puhdistautui törkyleimasta – Love Islandin suosio toi Big Brotherin takaisin


Summary: Viikon puolivälin jälkeen sää alkaa viiletä kohti tavanomaisempia lukemia.

Sää jatkuu alkavalla viikolla jopa kesäisen lämpimänä, mutta epävakaisena, kertoo Ylen meteorologi  Kerttu Kotakorpi .
 Aamusumut ovat tyypillisiä lämpimässä, mutta syksylle tavanomaisessa kosteassa säässä.
 – Maanantaina lämpötila kohoaa maan eteläosissa 20 asteen tuntumaan. Lapissa on aurinkoista, muualla maassa saattaa esiintyä sadekuuroja ja paikoin ukkosta, sanoo.
 Viikon lämpimin päivä on tiistai, jolloin lämpötila kipuaa laajasti Etelä- ja Keski-Suomessa yli 20 asteen, Oulun korkeudellekin ennustetaan 20 asteen lämpötilaa.
 – Lämpimintä on Kaakkois-Suomessa, jossa saatetaan mitata jopa hellelukemia. Tämä on poikkeuksellisen myöhäinen ajankohta hellelukemille, Kotakorpi kertoo.
 Kotakorven mukaan kuitenkin kerran aiemmin syksyllä, lämpötilojen mittaushistorian aikana, on helleraja ylitetty vielä myöhempään, 17 syyskuuta vuonna 1947.
 Lapissa on tiistaina sateista ja lämpötila jää 15 ja 20 asteen välille. Pohjois-Lapissa, missä on poutaisempaa, lämpötila nousee viikon puolivälissä lähelle 20 astetta.
 Viikon puolivälin jälkeen sää alkaa viiletä kohti tavanomaisia lukemia.
 Loppuviikon ajan Pohjois-Euroopan yllä on laaja matalapaineen alue ja sää on sateista ja tuulista. Myös rippeitä Gabrielle-hurrikaanista saadaan Eurooppaan asti, Kotakorpi sanoo.

Hellettä pukkaa: Ensi viikolla saattaa rikkoutua 25 asteen raja – sää on tavanomaista lämpimämpää


Summary: Elokuun alussa lääkärit pitivät keisarinna emeritaa liian heikkona leikattavaksi.

Japanin 84-vuotias entinen keisarinna  Michiko  on ollut rintasyöpäleikkauksessa. Lääkäreiden mukaan sunnuntaiaamuna tehdyn leikkauksen yhteydessä ei löydetty merkkejä siitä, että syöpä olisi levinnyt.
 Leikkaus sujui tokiolaisen sairaalan mukaan hyvin ja Michiko voidaan kotiuttaa ehkä jo lähipäivien aikana,  uutisoi Japanin yleisradioyhtiö NHK .
 Keisarinna emeritana nykyisin tunnetun Michikon  sairastumisesta varhaisessa vaiheessa olevaan rintasyöpään kerrottiin julkisuuteen elokuun alussa . Vielä tuolloin Michiko oli lääkäreiden mukaan liian hauraassa kunnossa leikattavaksi. Hovi kertoi hänen laihtuneen viime kuukausina ilmeisesti miehensä  Akihiton  kruunusta luopumiseen liittyvien kiireiden vuoksi.
 85-vuotias Akihito, joka nyt on keisari emeritus, luopui huhtikuun viimeisenä päivänä asemastaan poikansa  Naruhiton  hyväksi.
 Lisää aiheesta:
 Luistelua, opiskelua ja prinsessa Diana – Japanin väistyvä keisari Akihito päästi kamerat myös arkeensa
 Japanin keisari Akihito luopui vallasta
 Suomalaisperhe on ollut vuosikymmeniä kirjeenvaihdossa Japanin keisarinnan kanssa – "Sydämellisempää henkilöä en ole tavannut"

Japanin entinen keisarinna Michiko rintasyöpäleikkauksessa – Lääkärit: syöpä ei ole levinnyt