Summary: Turvatarkastajien lakko Saksassa vaikuttaa arviolta 100 000 ihmisen matkustussuunnitelmiin torstaina.

Saksassa perutaan lähes 640 lentoa, koska turvatarkastajat ovat aloittaneet torstaiaamuna päivän kestävän lakon, joka kohdistuu kolmeen lentokenttään. Düsseldorfin, Köln-Bonnin ja Stuttgartin kentälle torstaiksi suunnitelluista 1 050 lennosta perutaan yli puolet.
 Eniten lentoja perutaan Düesseldorfissa, missä 350 lentoa jää lentämättä.
 Turvatarkastajia edustava Verdi-ammattiliitto vaatii turvatarkastajien tuntipalkan nostoa 17 eurosta 20 euroon kaikille. Työnantajaliiton mukaan joissakin tapauksissa vaatimus tarkoittaisi jopa 30 prosentin korotusta. Se on tarjonnut 2 prosentin nostoa, joka toteutuisi kahden vuoden aikana.
 Kolmeen kenttään kohdistuvalla lakolla on heijastusvaikutuksia lentoliikenteeseen muillakin kentillä. Esimerkiksi Berliinin Tegelin kentällä on peruttu 90 lentoa.
 Lentoliikennettä sotkee lakon ohella Saksassa myös luminen sää. Sen vuoksi Münchenissa perutaan torstaina arviolta satakunta lentoa.

Saksassa turvatarkastajien lakko peruu satoja lentoja – kohdistuu Düsseldorfiin, Kölniin ja Stuttgartiin


Summary: Suomessa on tapahtunut viime aikoina useita ulkomaalaisten aiheuttamia kuolonkolareita.

Liikennevakuutuskeskuksen Venäjä-asiantuntija Seija Väyrynen kuuli ulkomaalaisten autoilijoiden vaarallisesta käyttäytymisestä työmatkallaan Inarin Raja-Joosepissa pari vuotta sitten.
 – Siellä oli revontulia ihastelevia kiinalaisturisteja, jotka pysäyttivät auton keskelle tietä ja sammuttivat valot, koska ne haittasivat valokuvaamista, Väyrynen kertoo.
 Hän alkoi kysellä Lapin matkailuyrityksiltä lisää kokemuksia ulkomaalaisten kuljettajien käyttäytymisestä Suomen talvioloissa. Ilmeni, että auton parkkeeraamista keskelle tietä esiintyi jopa alueilla, joilla nopeusrajoitus oli sata kilometriä tunnissa. Revontulien lisäksi pysähdyksen syynä saattoi porojen katselu tai kartanluku. Jotkut ajoivat keskellä tietä.
 – Autoilijat ovat myös ajaneet kelkkareiteillä tai hiihtoladuilla luullen ajavansa tietä pitkin.
 Jotkut luulevat, ettei täällä voi edes liikkua muulla kuin maasturilla.  Tomi Heikkilä
 Osa kuljettajista ei osannut laittaa ajovaloja päälle, ja auton lämmityslaitteiden käyttö aiheutti pulmia.
 – Ikkunoiden lämmitystä ei osattu käyttää, minkä takia ikkunat olivat huurussa ja näkyvyys nolla. Yksi huomio oli, että kannattaisi olla talvivaatteet mukana. Joku kesävaatteissa ajanut oli ilmeisesti päätynyt penkkaan.
 Lumi on tuntematon käsite
 Liikennevakuutuskeskus ja Liikenneturva ovat nyt laatineet matkailuyritysten kokemusten pohjalta ulkomaalaisille autoilijoille suunnatun ajo-ohjeen. Siinä muistutetaan oikeanpuoleisesta liikenteestä, lämpimien vaatteiden tärkeydestä ja puhaltimien pitämisestä päällä, jotta ikkunoista näkee ulos.
 Noin vuosi sitten julkaistu ohjeistus muistuttaa myös Suomen nopeusrajoituksista ja vaikeista ajo-olosuhteista talvella. Sen suosiosta ei ole koottua tietoa, mutta viime aikoina Suomessa on tapahtunut useita ulkomaalaisten kuolonkolareita.
 Oulussa viime vuoden lopulla tapahtuneessa  onnettomuudessa  kuoli venäläisperhe. Viime  viikonloppuna  puolestaan venäläinen kuljettaja ja kyydissä ollut lapsi kuolivat Sodankylässä.
 Poliisin mukaan tänä talvena on sattunut myös onnettomuus, jossa kuoli Euroopan ulkopuolelta Suomeen muuttaneita ihmisiä. Kaikkiaan ulkomaalaiset ovat vuosittain osallisina 5-10 kuolonkolarissa.
 Voi olla, että yritetään ajaa vähän kuin suomalaiset.  Heikki Ihalainen
 Poliisin mukaan etenkin Euroopan ulkopuolelta tulevien aiheuttamat kolarit johtuvat usein siitä, että kuljettaja ei huomioinut Suomen talvioloja.
 – Lumi voi olla täysin tuntematon käsite ja liukkaus yllättää, eikä heillä välttämättä ole varaa ostaa uusia autoja. Sohjoinen keli oli selvä tekijä ainakin yhdessä viime aikoina sattuneista kuolonkolareista, toteaa poliisitarkastaja Heikki Ihalainen Poliisihallituksesta.
 Ihalainen viittaa myös Liikenneviraston tilastoihin, joissa irakilaisten ja somalien aiheuttamat liikennevahingot ovat korkealla.
 – Ulkomaalaisten osuus onnettomuuksissa kasvaa, kun keli on huono. Voi olla, että yritetään ajaa vähän kuin suomalaiset, mutta takana ei ole tarpeeksi pitkää ajokokemusta talvioloissa. Ei osata ajaa tai suhteuttaa nopeutta keliin.
 Ulkomaalaisille suunnatussa ajo-ohjeessa muistutetaan muun muassa Suomen nopeusrajoituksista. Liikenneturva
 Virolaiset kovimpia kaahareita
 Vuonna 2017 ulkomaalaiset aiheuttivat noin 1700 liikenneonnettomuutta Suomessa. Poliisin mukaan määrä ei ole kovin huolestuttava.
 Ylivoimaista kärkipaikkaa pitävät virolaiset. Liikennevakuutuskeskuksen tilaston mukaan virolaisten onnettomuuslukema oli lähes 800, kun perässä tulevilla Ruotsilla ja Venäjällä se oli 200-300 välillä.
 Auto saattoi pyöriä siinä saman porukan käsissä. Kuski vaihtui, mutta oli aina kännissä.  Heikki Ihalainen
 Poliisin mukaan virolaiset ajavat usein ylinopeutta.
 – Se on selvää piittaamattomuutta. Joitakin vuosia sitten oli isompi ilmiö, että virolaiset rakennustyöläiset ajoivat humalassa. Auto saattoi pyöriä siinä saman porukan käsissä. Kuski vaihtui, mutta oli aina kännissä, Ihalainen kertoo.
 Ennakkotietojen mukaan venäläisten osuus kolareista pysyi viime vuonna suunnilleen samalla tasolla tai jopa väheni hiukan toissa vuodesta. Venäläisten ajotyyli sen sijaan on poliisin mukaan yleisesti ottaen parantunut takavuosista. Lisäksi he maksavat sakkonsa kuuliaisesti, koska muuten ei tule viisumia.
 – Nyt venäläisten turistien määrä on vähentynyt, mutta he ovat itärajalla tapahtuvan valvonnan ansiosta myös paremmin kontrollissa kuin virolaiset, jotka voivat tulla rajan yli miten vain.
 Igluja ja huskyjä
 Ulkomaalaisille suunnattua ajo-ohjetta on jaettu muun muassa raja-asemille ja Lapin autovuokraamoihin. Se on käännetty seitsemälle kielelleä. Ainakin Lapissa ohjeistus on koettu hyödylliseksi, kun autoa vuokraavien kiinalaisturistien määrä on kasvanut. Kiinalaisella ajokortilla on saanut ajaa Suomessa viime vuoden helmikuusta lähtien.
 – Jotkut luulevat, ettei täällä voi edes liikkua muulla kuin maasturilla. Että täällä on igluja ja huskyjä ja 20 senttiä lunta tiellä. Olemme panostaneet tosi paljon tiedottamiseen, kertoo Scandia Rovaniemen toimipistevastaava Tomi Heikkilä.
 Asiakkaille kerrotaan auton luovutusvaiheessa, millainen ajotapa Suomessa on ja miten auton ilmastointi toimii. Heikkilän mukaan etenkin kiinalaiset kyselevät ohjeita jo ennakkoon sähköpostitse. Tiedottaminen on kantanut hedelmää.
 – Tänä talvena ei ole ollut kuin pari tapausta, joissa auto on mennyt pahaan kuntoon. Aiempina vuosina niitä on saattanut olla jopa kahdeksan.

Näin Suomen talvi saa ulkomaalaiset sekoilemaan liikenteessä: Luulevat latuja teiksi ja ajavat ikkunat huurussa kesävaatteet päällä


Summary: Kokkolalainen säiliöauto ei ole marraskuussa sammuttanut tulipaloa Ruotsissa, mutta ruuhkaverolappu tuli postissa.

Suomalaisia paloautoja oli sammuttamassa Ruotsin metsäpaloja viime kesänä, mutta marraskuussa yhdelläkään suomalaispalokunnalla ei ollut keikkaa Tukholmassa.
 Siitä huolimatta Keski-Pohjanmaan ja Pietarsaaren alueen pelastuslaitoksen pelastusjohtaja  Jaakko Pukkinen  sai tällä viikolla hyväksyttäväkseen laskun, jonka mukaan Kokkolan pääpaloaseman säiliöyksikkö olisi marraskuussa Tukholmassa ajellut.
 – Olen aivan sataprosenttisen varma, ettei ole.
 Pukkinen ihmetteli asiaa myös Twitterissä.
 Pelastusjohtaja Pukkinen aikoo maksaa reilun kahden euron laskun omalta tililtään.
 – Kyllä sen omistani maksan, ja maksan ihan piruuttani. Siinä uhataan 500 kruunun sakkomaksulla, jonka saa periä sitten takaisin. Ajattele mikä työmäärä siinä on julkishallinnossa, kun se kirjataan tuloksi, sitten kirjataan menoksi ja sitten tuloksi ja tehdään valituksia. Siinä menee yksi työpäivä, kun pitää vielä kuvata autoja ja liittää niitä siihen oikaisupyyntöön.
 Eikä Vantaaltakaan tehty koulutuskeikkaa Tukholmaan
 Hiukan halvemmalla pääsi Keski-Uudenmaan pelastuslaitos. Pelastusjohtaja  Jyrki Landstedt  on kuitenkin yhtä hämillään 1,07 euron laskusta.
 – Rupesi ihmetyttämään, kuka on ollut Tukholmassa. Siksi kiinnitin tähän huomiota. Tässä on ohjeet, miten sähköisesti voidaan tehdä reklamaatio. Olemme tehneet sähköisen reklamaation, mutta siitä huolimatta tämä pitää maksaa 500 kruunun uhkamaksulla.
 Landstedtin työpöydällä oleva maksulappu koskee pelastuslaitoksen turvallisuuskouluttajan käytössä olevaa autoa. Laskun mukaan auto olisi marraskuun 13. päivänä ajellut Tukholmassa. Pelastusjohtajan tietojen mukaan auto on kuitenkin ollut tuolloin tukevasti Vantaalla.
 Kokkolassa pelastusjohtaja Jaakko Pukkinen suhtautuu ruuhkaverolappuun tässä vaiheessa vielä huumorilla.
 – Mutta kansalaisten oikeusturvan kannalta tämä on aikamoinen epäkohta. Jos tällaisia tulee, niin Suomessa pitäisi olla yhtenäinen käytäntö. Tämä on hirvittävän stressaavaa ihmiselle. Siinä on kuitenkin se uhkaus siitä sakosta.
 Ja vääriä maksuja on tullut myös yksityishenkilöille. Ruotsin ruuhkamaksuasemat ovat automaattisia. Ajoneuvon omistajalle lähetetään lasku, kun automatiikka rekisteröi maksuaseman ohittamisen.
 Ruotsin veroviraston laskuttavana yrityksenä toimiva Parktrade Europe lähettää laskut Suomeen suomen kielellä. Laskun tilinumerokin on suomalainen.

Suomalaiset paloautot ovat saaneet ruuhkamaksulappuja Ruotsista, vaikka ne eivät ole siellä olleet – ”pitää maksaa 500 kruunun uhalla”


Summary: Häirintäilmoituksen antamisen aikaan alueella on lentänyt monia koneita.

Pohjois-Norjassa lentäjiä on varoitettu jälleen gps-häirinnästä, kertoo arktista aluetta seuraava  norjalainen Barents Observer -media . Sen mukaan varoitus annettiin keskiviikkona ennen puoltapäivää. Varoituksen on ilmoitettu kestävän tammikuun loppuun saakka.
 Barents Observerilla ei ole tietoa siitä, mikä taho huomasi omituisuudet gps-signaalissa. Alueella on häirintäilmoituksen antamisen aikaan kulkenut useita lentoja.
 Venäjän epäillään häirinneen Norjan ja Suomen gps-signaaleja Naton Trident Juncture -sotaharjoituksen yhteydessä loka–marraskuun vaihteessa.
 Lue myös:   Venäjän ulkoministeriön edustaja GPS-syytöksistä Ylelle: Miksi pitää mennä megafonidiplomatiaan?

Lentäjiä varoitetaan jälleen gps-häirinnästä Norjan ja Venäjän rajalla, norjalaismedia kertoo


Summary: Verkkokaupan nopea kasvu muuttaa suomalaista kaupankäyntiä lähivuosina rajusti. Vähittäiskaupan on mentävä vahvemmin verkkokauppaan, joka puolestaan tekee tuloa kivijalkaaan.

Suomalainen kaupankäynti on isossa murroksessa. Verkkokauppa kasvaa hurjaa tahtia. Viime vuonna tavaraa ostettiin verkosta jo arviolta 4,5 miljardin euron edestä. Summa vastaa lähes sadan keskikokoisen hypermarketin myyntiä.
 Verkossa käytävän kaupan arvo on hieman vaikeasti arvioitavissa.  YouGov-verkkoyhteisö teki vuoden 2018 keväällä Pohjoismaissa sähköiseen kaupankäyntiin liittyvän kuluttajakyselyn . 7 000 vastaajasta 2 000 asuu Suomessa.
 Tutkimuksen perusteella arvioitiin, että suomalaiset ostivat verkosta yli 12 miljardilla eurolla vuonna 2018. Matkailu haukkaa summasta lähes puolet, mutta tavarakaupan arvokin nousee 4,5 miljardin euron tuntumaan.
 Nämä ovat 10 seuraavaa askelta verkkokaupassa  Ajasta ja paikasta riippumaton ostaminen lisääntyy jatkuvasti - matkalla, kotona ja viihteellä ja missä vain, vaikkapa kotisohvalta. Seuraavia ilmiöitä. Lähde: Professori Lasse Mitronen, Aalto-yliopisto 1. Perinteiset kivijalkakaupat perustavat kilvan verkkokauppoja ja alkavat kilpailla menestyksellisesti globaalien verkkokauppojen (kuten Amazon, Alibaba ja Rakuten) kanssa 2. Globaalit verkkokaupat perustavat omia kivijalkakauppoja tai noutopisteitä sekä pakettiautomaatteja Suomeen 3. Pakettiautomaatit tulevat sinne missä ihmisetkin ovat, esim. liikenneasemat, kauppakeskukset ja myös tavalliset kaupat sekä Japanin tapaan kerrostaloihin 4. Verkkokauppaa kasvattaa jatkuvasti kasvava uusi tarjonta, kuljetusten nopeutuminen ja maksamisen helppous, vuosikasvu n. 15-20% vuodessa 5. Verkkokaupan kielteiset piirteet kiusaavat ihmisiä, kuten esimerkiksi pakkausjätteet, muovit, hankalat tuotepalautukset sekä asiakastietojen väärinkäyttö. Kivijalkakaupoilla on tällöin uusi mahdollisuus saavuttaa asiakkaiden luottamuksen 6. Mobiili- ja muu ostamista helpottava teknologia (esim. Amazon Alexa, Googlen pääte) kehittyy nopeasti ja mm. uudet biometriset, ihmisten aisteihin perustuvat tunnisteet tulevat nopeasti käytettäväksi tilausten teossa ja maksamisessa (ääni, katse, silmät, sormet) 7. Kauppakuolemat uhkaavat nykyajasta jälkeen jääneille kaupoille ja ostos- ja kauppakeskuksille 8. Brändien ja tuotetunnettuuden merkitys kasvaa – pelkkä hinta ei verkkokaupassa useinkaan riitä, tarvitaan houkuttelevaa esittelyä ja toisten asiakkaiden suosittelua 9. Asiakassuosittelun rooli korostuu – kaupan mainonta on tarpeen, mutta ei aina riitä ostajan vakuuttamiseksi 10. Ajasta ja paikasta riippumaton ostaminen lisääntyy, esim. matkalla, kotona ja viihteellä ja missä vain, vaikkapa kotisohvalta
 Tavarakaupan määrä kasvoi tutkimuksen mukaan 2,8 miljardista 4,4 miljardiin euroon. Eniten verkosta ostetaan edelleen matkoja, 5,7 miljardilla eurolla.
 – Luvut saattavat kuulostavat suurilta, mutta samansuuntaista se on maailmallakin. Yhdysvalloissa kasvu on jo hieman hidastunut, mutta siellä rahamäärät ovat suurempia ja kasvu on jatkunut pidempään, Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun professori  Lasse Mitronen  pohtii.
 Mitronen on seurannut muun muassa verkkokauppajätti Amazonin sekä maailman suurimman vähittäiskaupan Wallmartin kehityskulkua Yhdysvalloissa, viimeksi joulukuussa vieraillessaan Piilaaksossa.  Myös muiden kansainvälisten jättien tekemisiä on seurattu ja tutkittu Suomessa mielenkiinnolla.
 Suurin kaupan muutos sitten maaltamuuton
 Suomessa verkkokauppa on kehittynyt Yhdysvaltoihin ja muutamiin Keski-Euroopan maihin nähden hitaasti. Vuonna 2018 verkkokauppa harppasi kerralla arviolta 20 prosentin kasvuaskeleen. Lasse Mitrosen mukaan verkkokaupan läpimurtoon on useita samaan aikaan vaikuttavia syitä.
 – Parissa kolmessa vuodessa ja erityisesti viime vuonna on tapahtunut paljon. Verkon toimintamalli on helpottunut ja nopeutunut. Valikoimat ovat kasvaneet. Meillä on hyvät tietoliikenneyhteydet ja ostaminen onnistuu missä ja milloin huvittaa, Lasse Mitronen sanoo.
 Lasse Mitronen arvioi, että verkkkokaupan suomalaiselle vähittäiskaupalle tuomasta murroksesta tulee todennäköisesti suurin sitten 1960-luvun maaltamuuton. Tuolloin Pohjois- ja Itä-Suomi tyhjeni asiakkaista, mutta kaupat jäivät. Niiden lopettaminen oli pitkä ja tuskallinen tie.
 – Muihin suuriin murroksiin kuten vaikkapa 1990-luvun lamaan tai digitalisaatioon verrattuna verkkokaupan tulo tapahtuu nopeasti.Yksi kaupparyhmäkin oli lähellä mennä konkurssiin, Mitronen muistuttaa.
 Petri Vironen / Yle
 Perinteisen kaupan ja verkkokaupan roolit menevät ristiin
 USA:ssa arvioidaan verkkokaupan osuudeksi 15 prosenttia. Amazonin osuus siitä on puolet. Suomessa käytävän verkkokaupan luvut tarkentuvat kevään tulosjulkistusten myötä.
 – Suomessa suuret kaupparyhmät ovat olleet hitaanlaisia verkkokaupassa, sillä se kannibalisoi heidän nykyistä bisnestä. Mutta selvää on, että verkkokauppa tulee joka paikkaan. Heillä on valikoimaylivoima. Jos hypermarketissa on 50 000 tuotetta, verkkokaupassa niitä on kaksi miljoonaa, Lasse Mitronen sanoo.
 Entinen vähittäiskaupan konsultti, Espoossa nykyisin ruokaverkkokauppaa pyörittävä  Arhi Kivilahti  on tutkinut vähittäiskauppa Aalto- yliopistossa ja Oxfordin yliopistossa Englannissa.
 Kivilahti ei pidä Suomen verkkokaupan nopeaa kasvutahtia yllätyksenä. Suomessa ollaan edelleen perässä Euroopan kärkimaita, kuten Englantia ja erityisesti Hollantia. Niissä verkkokaupan osuus on reilut 20 prosenttia.
 – Verkkokauppa muuttuu koko ajan. Amazon on laajentanut halpojen teollisuusalueiden isojen varastojen valtavista valikoimista pienemmän valikoiman varastoihin keskeisille paikoille, kuten keskelle Manhattania. Tavara voidaan toimittaa lähialueen asiakkaalle tunnissa tai kahdessa.
 Lasse Mitronen. Petri Vironen / Yle
 Kauppa tulee takaisin keskustoihin
 Arhi Kivilahti muistuttaa,että murros vaikuttaa väistämättä kaupan tilatarpeeseen tulevaisuudessa. Kauppa tarvitsee edelleen isoja varastotiloja, mutta samaan aikaa myös vankkaa kivijalkaa.
 – Verkkokauppojen valtti on se, että ne avaavat joko kivijalkamyymälöitä tai varastoja keskustoihin, mutta heillä ei ole tarvetta avata myymälää joka niemen nokkaan kuten K- tai S-ryhmällä.
 – Kauppakeskusten kohdalla on aina puhuttu, että tärkeintä on sijainti, sijainti ja sijainti. Se ratkaisee edelleen, mutta millainen on hyvä sijainti tulevaisuudessa. Kauppakeskusten valtteja ovat palvelut ja elämykset kuten on jo nähty. Ravintolapalvelut kasvavat. On asioita, joita verkkokauppa ei pysty toimittamaan.
 Lasse Mitronen arvioi, että kotimaisilla kaupparyhmillä alkaa olla kiire ehtiä mukaan verkkokaupan kehitykseen. Arhi Kivilahti vastaa diplomaattisesti.
 – Entisenä keskolaisena vastaan poliitikkomaisesti, että aina kun tulee uusia liiketoimintatapoja, niitä voi olla vaikea yhdistää vanhaan ja toistaiseksi kannattavampaan liiketoimintaan.
 – Nykyisin asiakas tekee kaiken työn. Kauppa hoitaa tavaran varastomaiseen myymälään, jonne asiakas menee, kiertää kaupan, maksaa ja kantaa ostokset kotiin. Jos kauppa ottaa osan siitä työstä itselleen, se ei ole kovin kannattavaa
 Läpimurtovuosi takana
 Vuosi 2018 oli eräänlainen verkkokaupan läpimurtovuosi. Verkossa tehtävä kauppa vastaa jo lähes sadan hypermarketin, Prisman tai Citymarketin myyntiä. Entistä useampi suomalainen asioi verkkokaupassa. Myös keskiostos kasvaa.
 Tietoa verkkokaupan volyymeista on huonosti saatavilla. Paketteja kuitenkin Suomen teillä kulkee enemmän kuin koskaan aiemmin. Metsäteollisuus ruuvaa entisiä paperikoneita tuottamaan pakkauskartonteja.
 Pakettijakelun markkinajohtaja Posti kertoi joulukuussa kaksi uutista, jotka osin hukkuivat uutisvirtaan. Marras-joulukuun taitteessa yritys kuljetti Blackfridayn jälkeisen viikon aikana 1,3 miljonaa aikana, enemmän kuin koskaan aiemmin. Joulukuun 17. päivä tuli seuraava tiedoet: Yhtenä päivänä asiakkaille jaettiin lähes 300 000 pakettia, kaikkien aikojen ennätys sekin.
 Pörssiyhtiönä Posti Oyj kertoo vuoden 2018 luvut ja eurot helmikuussa, mutta jo tammi-syyskuun julkistetut luvut kertoivat 18 prosentin kasvusta kuluttajapaketeissa.
 – Sen voi sanoa, että kasvu jatkui loppuvuonna samansuuntaisena, mutta luvut tosiaan tulevat helmikuussa, Postin verkkokaupasta vastaava johtaja  Turkka Kuusisto  sanoo.
 Turkka Kuusisto. Petri Vironen / Yle
 Maanantai viikon kiireisin päivä
 Postin logistiikkakeskus Vantaan Tikkurilassa tammikuun ensimmäisenä maanantaiaamuna täydellä höyryllä. Paketteja, rullakoita ja työntekijöitä on silmänkantamattomiin, vaikka eletään joulukuun kulutusjuhlien jälkeistä seesteisempää.
 Maanantaina on viikon kiireisimpiä päiviä, kun suomalaisten viikonloppuna verkosta tilaamat tavarat tulevat lajitteluun. Osa paketeista tulee läheltä ketjujen Suomen keskusvarastoista, osa lentämällä ja suuri osa laivalla Turkuun.
 Verkkokaupasta on tullut nopeassa tahdissa Postille iso bisnes. Vuonna 2017 yrityksiltä kuluttajielle (B2C) pakettien määrä kasvoi kahdeksan prosenttia, viime vuoden luku tulee olemaan lähellä kahtakymmentä.
 – Tuntuu siltä, että Suomessa verkkokauppa on löytämässä nyt jalansijaa. Seuraavan kolmen-viiden sisällä kasvu jatkuu ja volyymi kaksinkertaistuu, Turkka Kuusisto arvioi.
 Posti kuljettaa jo keskimäärin lähes miljoona pakettia viikossa Tämän vuoden luku asettuu 45 miljoonan paketin tietämille. Yritysten kuluttajille lähettämien pakettien määrä kasvaa lähes 20 prosentin vuositahdilla.
 Posti on panostanut verkkokauppabisnekseen rajusti. Kirjepostin määrä on 2010-luvulla puolittunut. Pakettiautomaattien määrä on kaksinkertaistunut vuodessa tuhannen tuntumaan. Jatkoa on luvassa.
 –Vuoden lopussa niitä on tarkoitus olla 1 500. Niitä on kohta lähes jokaisessa marketissa, Postin paketti- ja verkkokauppaliiketoiminnasta vastaava Turkka Kuusisto sanoo.
 Yksi verkkokaupan kansainvälisista trendeistä on toimitusnopeus. Posti on jo muutaman kuukauden kokeillut Helsingissä jakelua saman päivän aikana.
 – Olemme laajentamassa saman ja seuraavan päivän toimituksen Uudellemaalle ja Turun aluella. Joulukuussa testasimme yhden-kahden tunnin toimituksia. Pyrimme vastaamaan nopeushaasteeseen.
 – Kapasiteettimme riittää ja lisätään sitä kun markkinatilanne sitä vaatii.
 – Tämä on meille todella tärkeä painopistealue, johon investoimme voimakkaasti. Haluamme olla kehittämässä suomalaista verkkokauppaa ja verkkokaupan toimituksia.
 Pakettiautomaatteja taloyhtiöiden sisätiloihin
 Pakettiautomaatteja on rakennettu pääkaupunkiseudulla 80 kerrostaloyhtiöön. Niitä on tarkoitus tehdä uusiin rakennuksiin jatkossa. Vanhoihin kerrostaloihin pakettiautomaatin sijoittaminen on haastavampaa.
 – Taustalla on monta asiaa. Suomalaiset ovat alkaneet luottaa verkkokauppaan. Valikoimat ovat parantuneet, jakelu on nopeutunut ja maksutavat ovat monipuolistuneet. Kuluttajakäyttäytymisen muutos johtaa siihen, että saamme verrokkimaita kiinni, Turkka Kuusisto arvioi.
 Keski-Euroopassa verkkokaupan volyymit ovat kaksin- tai jopa kolminkertaisia Suomeeen verrattuna. Esimerkiksi Englannissa ja Hollannissa verkkokauppa on nostanut suosiotaan nopeasti. Ruotsissa ollaan lähellä Suomen tasoa.
 Verkkokaupassa kehitys seuraa kansainvälisistä esimerkkiä. USA:n, Aasian ja Englannin toimintamallit rantautuvat nopeasti Suomeen. Toimitusnopeus on yksi verkkokaupan tämän hetken suurimpia valtteja.
 – Jos vielä hetki sitten puhuttiin 1-2 päivän toimitusajoista, nyt puhutaan kaupungeissa tunnin tai kahden toimitusajoista, Aalto yliopiston professori Lasse Mitronen sanoo.
 Mitronen oli joulukuussa Yhdysvalloissa ja seurasi muun muassa verkkokauppajätti Amazonin toimintaa.
 – Ennen Amazon rakensi jättivaraston keskelle ei mitään, jossa oli halpaa tonttimaata tarjolla. Nyt ne tuovat pienen valikoiman kivijalan keskustaan, joka toimii noutopisteenä ja josta voidaan tehdä tunnin tai kahden toimituksia.
 –Joulukaupassa nähtiin jo tilanne, että jos asiakkaalle oli luvattu tuote klo 11 ja se tuli vasta 11.30, asiakas sai tuotteen ilmaiseksi. He satsaavat isosti asiakaspalveluun. Toisaalta tuotteiden palautusprosessi on yrityksille kalliimpi kuin lähettäminen.
 Amazon tulossa pian Suomeen?
 Suomessa on viime kuukausina huhuttu Amazonin verkkokaupan rantautumisesta Suomeen. Lasse Mitrosen mukaan huhu lähti liikkeelle Ruotsissa tehdyistä tonttikaupoista. Ruotsiin rakennetaan kuitenkin palvelinkapasiteettia, jota yritys myy hyvällä hinnalla eteenpäin.
 – Jos ja kun Amazon tulee Pohjoismaihin, se tapahtuu todennäköisesti Tukholman kautta. Ruotsi on Pohjoismaiden suurin kansantalous ja se on myös pisimmällä verkkokaupassa. Sinne rakennetaan jättimäinen logistiikkakeskus, joka ruokkisi pienellä valikoimalla toimivaa kivijalkakauppaa Helsingissä. Se olisi noutopiste ja kivijalkakauppa.
 – Myös Helsinkiin tulisi sitten ehkä logistikkakeskus, jos halutaan mennä tunnin, kahden, toimituksiin, Mitronen tuumii.
 –Tietoa mahdollisesta tulosta minulla ei ole, mutta sen tiedän, että meidän opiskelijoita rekrytoidaan kansainvälisten verkkokauppojen palkkalistoille.
 Verkkokauppa Suomessa on tilastollinen raportti, jossa analysoidaan yksityiskohtaisesti sähköisen kaupankäynnin markkinoita Suomessa ja Pohjoismaissa. Raportti perustuu YouGov-tutkimuslaitoksen vuoden 2018 toisella neljänneksellä tekemään kyselyyn. Tutkimus perustuu yli 7 000 kuluttajan haastatteluun Suomessa, Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa. 2 000 vastaajista asuu Suomessa

Entistä useampi ostaa kotisohvalta: Vuosikasvu jo 20 prosenttia –vähittäiskaupalla edessä suuri myllerrys


Summary: Atanas Aleksovski tuomittiin seitsemän kuukauden ehdolliseen vankeuteen luottamusaseman väärinkäytöstä.

Tamperelainen kunnallispoliitikko  Atanas Aleksovski  (sd.) tuomittiin keskiviikkona seitsemän kuukauden ehdolliseen vankeuteen luottamusaseman väärinkäytöstä. Tuomio on hyvin harvinainen poliitikkojen joukossa.
 Pirkanmaan käräjäoikeuden mukaan Aleksovskin teosta aiheutui hyvin suuri vahingonvaara ja lopulta hyvin suuri vahinko.
 Atanas Aleksovski on tunnettu tamperelainen poliitikko. Hän on ollut muun muassa sdp:n valtuustoryhmän puheenjohtaja ja kaupunginhallituksen kolmas varapuheenjohtaja.
 Rikostutkinnan taustalla olivat tonttikauppajärjestelyt asuntoja ikäihmisille tarjoavassa Tampereen Kotilinnasäätiössä, jonka toiminnanjohtaja Aleksovski on.
 Kotilinnasäätiön hallituksen puheenjohtaja  Matti Järventie  arvioi, että Aleksovski saanee pitää työnsä toistaiseksi. Atanas Aleksovski aikoo todennäköisesti valittaa päätöksestä.
 – En tule tätä kyllä hyväksymään. Edelleen koen, että olen syytön asiassa. Mennään seuraavaan oikeusasteeseen todennäköisesti, Atanas Aleksovski kertoi Ylelle keskiviikkona.
 Matti Järventien mukaan edellinen hallitus linjasi, että niin kauan kuin oikeusprosessi on kesken, Aleksovski voi jatkaa työssään.
 – Luulen, että tämä hallitus päätyy samaan, Järventie sanoo.
 Kotilinnasäätiön hallituksen kokous on ensi viikon tiistaina, jolloin asiaa käsitellään.
 Päätös yllätti säätiön hallituksen puheenjohtajan
 Aleksovskin luottamustoimien kohtaloa pohditaan lähipäivinä sekä sdp:n valtuustoryhmässä että kaupunginhallituksessa.
 Sdp:n valtuustoryhmän puheenjohtaja  Pekka Salmi  sanoi keskiviikkona, että hänen mielestään Aleksovskin tulisi erota kaupunginhallituksesta ja kaupunginhallituksen konsernijaostosta.
 Aleksovski ei ole osallistunut kokouksiin syytteiden nostamisen jälkeen.
 Jos tuomio jää tällaisenaan lainvoimaiseksi, pitää Aleksovskin Salmen mielestä erota myös valtuustosta.
 – Sitä on syytä harkita nytkin, mutta se on keskusteltava asia.
 Järventien mukaan ansiotyö on eri asia kuin luottamustoimet.
 – Kotilinnasäätiön toiminnanjohtajuus on eri asia. Se menee eri uriaan, eikä siihen liity poliittisia elementtejä.
 Käräjäoikeuden päätös oli Järventiestä yllättävä. Hänen mukaansa säätiö on hyvässä kunnossa.
 – En tuomitse hänen ammattitaitoaan.
 Kiista koski tonttijärjestelyjä
 Kiista koski sitä, kun Tampereen kaupunki vuokrasi Kotilinnasäätiölle Muotialantien tontin. Säätiö myi 1,15 miljoonalla eurolla vuokraoikeuden eteenpäin rakennusyhtiö Lehto Groupiin kuuluvalle Rakennusyhtiö Rakennuskartio Oy:lle, eikä tähän ollut kaupungin mukaan lupaa.
 Tampereen kaupunki pyysi Kotilinnasäätiötä maksamaan alun perin 1,8 miljoonaa euroa sopimuksen rikkomisesta. Summasta neuvoteltiin pitkään ja asiaa soviteltiin Pirkanmaan käräjäoikeudessa. Lopulta sovittiin, että Kotilinnasäätiö maksaa kaupungille 775 000 euroa korvausta.
 Oikeudessa oli riitaa siitä, kuinka tietoinen kaupunki oli järjestelystä.
 Pirkanmaan käräjäoikeuden mukaan Aleksovski tiesi, ettei kaupunki ollut antanut suostumusta vuokraoikeuden siirrolle säätiöltä sen perustamalle asunto-osakeyhtiölle. Oikeuden mukaan Aleksovski tiesi myös sopimussakkoa koskevasta ehdosta.
 Aleksovski vetosi oikeudessa siihen, ettei hänellä ollut motiivia aiheuttaa vahinkoa. Hän ei saanut teosta mitään hyötyä.
 Aleksovski ja puolustus väittivät Tampereen kaupungin olleen tietoinen, että Kotilinnasäätiö ei itse rakenna tontille. Aleksovskin mukaan myös kaupunki oli sitä mieltä, että hyvän ratkaisun löytyminen pitkään tyhjänä seisseelle tontille olisi hyväksi molemmille.
 Oikeuden mukaan hankkeen epäonnistuminen olisi ollut Aleksovskille arvovaltatappio. Hän oli oikeuden mukaan ilmoittanut toimessa aloitettuaan hankkivansa säätiölle miljoonan euron tulot.
 Käräjäoikeuden ratkaisu ei ole lainvoimainen eli siitä voi valittaa hovioikeuteen.
 Lue lisää:
 Tampereen keskeinen poliitikko tuomittiin seitsemän kuukauden ehdolliseen vankeuteen – taustalla tonttijärjestelyt
 Syytetään lähes miljoonan euron vahingosta: Tamperelainen vaikuttaja Atanas Aleksovski kiistää syytteet
 Oikeuskäsittely alkoi: Tampereen keskeistä vaikuttajaa syytetään 775 000 euron vahingon aiheuttamisesta
 Poliisi vahvistaa: Atanas Aleksovskia kuultiin rikoksesta epäiltynä jo ennen kuin hänet valittiin Finnparkin hallituksen puheenjohtajaksi

Tampereella keskeinen poliitikko sai tuomion: Saa todennäköisesti pitää työnsä toistaiseksi


Summary: Kaakkois-Suomen rajanylityspaikkojen kautta tehtiin viime vuonna 7,2 miljoonaa rajanylitystä.

Vuodenvaihteen rajanylitysliikenne Suomen ja Venäjän välillä on ollut hieman rauhallisempaa Kaakkois-Suomessa edelliseen vuodenvaihteeseen verrattuna.
 Rajanylityspaikoilla kirjattiin 26. joulukuuta 2018 ja 8. tammikuuta 2019 välisenä aikana runsaat 350 000 rajanylitystä. Määrä on muutaman prosentin edellistä vuodenvaihdetta pienempi.
 – Liikenne on ollut ennusteen mukaista, kapteeni  Ossi Fonselius  Kaakkois-Suomen rajavartiostosta kertoo.
 Rajanylitysten määrä väheni lähes kaikilla Kaakkois-Suomen rajanylityspaikoilla. Ainoastaan Vainikkalassa rajanylitysten määrä kasvoi muutamalla prosentilla. Vainikkalan kautta kulkevat Suomen ja Venäjän väliset junat.
 Vilkkaimpana päivänä kaikilla Kaakkois-Suomen rajanylityspaikoilla kirjattiin yhteensä noin 35 000 rajanylitystä. Vuosi sitten vilkkaimpana päivään rajanylityksiä oli 38 000.
 Venäjältä Suomeen suuntautuva liikenne oli vilkkainta 3.–6. tammikuuta. Parhaillaan meneillään on paluuliikenne.
 – Paluuliikenne jakautuu koko viikolle, Fonselius sanoo.
 Viime vuonna yli 7 miljoonaa rajanylitystä
 Kaakkois-Suomen rajanylityspaikoilla kirjattiin koko vuoden 2018 aikana 7 238 000 rajanylitystä.
 Määrä on likimain samalla tasolla kuin vuonna 2017, jolloin rajanylityspaikkojen kautta tehtiin 7 213 000 rajanylitystä.
 Vilkkainta oli Lappeenrannan Nuijamaan rajanylityspaikalla, missä kirjattiin viime vuonna lähes 2,7 miljoonaa rajanylitystä. Toiseksi vilkkainta oli Virolahdella sijaitsevalla Vaalimaan rajanylityspaikalla, missä kirjattiin 2,4 miljoonaa rajanylitystä.
 Kaakkois-Suomen rajavartiosto valvoo myös Imatran ja Vainikkalan rajanylityspaikkoja sekä Parikkalan tilapäistä rajanylityspaikkaa.
 Lisäksi kokonaisliikennemäärässä ovat mukana Lappeenrannan, Mikkelin ja Savonlinnan lentoasemien sekä Nuijamaan ja Lappeenrannan satamien matkustajat.
 Tuontirajoitusten vaikutusta liikennemääriin seurataan
 Venäjällä astui vuoden alussa voimaan  aiempaa tiukemmat tuontirajoitukset . Niiden takia yksi henkilö saa viedä Venäjälle tullitta aiempaa vähemmän tavaraa.
 Eteläkarjalaisista kaupoista  kerrottiin aiemmin Ylelle , että muutoksen takia venäläisiä on käynyt huomattavasti odotettua vähemmän ostoksilla tammikuun alkupäivinä.
 Rajavartiostossa seurataan uusien tuontirajoitusten vaikutuksia rajanylitysliikenteeseen. Kaakkois-Suomen rajavartiosto arvioi, että muutos lisää liikennemäärää rajanylityspaikoilla, kun tavaramäärä jaetaan useammalle ihmiselle.
 – Venäläisillä on edelleen tarve viedä tavaraa. Erityisesti kuskaus voi näkyä Nuijamaan ja Vaalimaan rajanylityspaikoilla, kapteeni Ossi Fonselius sanoo.

Vuodenvaihteen rajanylitysliikenteessä pieni notkahdus Kaakkois-Suomessa – viime vuoden rajanylitykset edellisvuoden tasolla


Summary: Laukaalainen Erkki Kalmari on tehnyt biokaasun eteen töitä yli 20 vuotta. Välillä homma on ollut vastatuuleen tarpomista, mutta nyt alan tulevaisuudennäkymät ovat lupaavat.

Biokaasu Suomessa Biokaasun tuotanto Suomessa noin 1 TWh vuodessa. Eri kokoisia biokaasulaitoksia on maassamme kymmeniä. Kotimaista biokaasuteknologiaa tarjoaa alle 10 yritystä. Tuotantopotentiaalia viiden ydinvoimalan verran.
 Jäniksenjäljet halkovat pellonreunan muuten koskematonta hankea. Lumen alla biokaasureaktorissa käy kuitenkin kova kuhina, kun lukematon määrä  arkkieliöitä (Solunetti) tekee työtään ja tuottaa tilalle biokaasua.
 – Näyttää siltä, että mitään ei tapahdu ja kuitenkin tapahtuu paljon. Itse ei tarvitse tehdä mitään. Sehän tässä on niin innostavaa, naurahtaa  Erkki Kalmari .
 Laukaalainen Kalmari tutustui biokaasuun jo 90-luvulla. Sysäyksen antoi EU:n säädös, joka rajoitti karjanlannan levittämistä pelloille entiseen tapaan. Maitotilan isäntä totesi, että lanta on jotenkin hygienisoitava, jotta sitä voi levittää ilman tautiriskiä myös lehmien laidunalueille.
 Ensimmäinen  biokaasulaitos nousi sukutilalle vuonna 1998  (Moottori).
 – Lannan hygienisoinnin sivutuotteena tullut energia muuttui aika nopeasti päätuotteeksi, sanoo Kalmari.
 Biokaasulla maatila voi olla omavarainen energian ja lannoitteiden suhteen. Asmo Raimoaho / Yle
 Vuonna 2001 perustettiin Metener Oy, joka kehittää ja rakentaa biokaasun tuotantolaitoksia ja puhdistimia. Laitteita on toimitettu maailmalle parikymmentä Meksikoa ja Kiinaa myöten.
 Kalmarin tilalla on myös Suomen historian ensimmäinen julkinen biokaasun tankkausasema.  Vuonna 2004 avattu asema  (Maaseudun Tulevaisuus) pysyi maamme ainoana yleisenä kaasuntankkaupaikkana kahdeksan vuoden ajan.
 Tällä hetkellä Kalmarin tilalla tuotettu biokaasu liikuttaa noin sataa kaasuautoilijaa kuukaudessa ja lämmittää viisi taloa.
 – Maidon alhaisen hinnan takia liikennebiokaasu tuottaa nyt paremmin kuin tuo 30 lehmän navetta, kertoo Kalmari.
 Luonnon luoma prosessi
 Biokaasu on luonnossa esiintyvän prosessin tuotos, jonka hyödyntäminen ei ole mikään uusi keksintö. Suomessa Rajasaaren ja Kyläsaaren  jätevedenpuhdistamo tuotti biokaasua  (Liikennebiokaasu) Helsingin kaupungin kaasuverkostoon jo 1930-luvulla.
 Periaate kaasuntuotannossa on yksinkertainen: hapettomassa tilassa eloperäinen aines alkaa mädäntyä ja tuottaa metaanikaasua. Työn tekevät arkkieliöt eli arkit, jotka ovat maailman vanhimpia elämänmuotoja.
 Biokaasuprosessi muistuttaa kahvinkeitintä, jossa vesi kiertää. Asmo Raimoaho / Yle
 Metenerillä tutkimuksesta vastaava  Juha Luostarinen  kertoo, että biokaasulaitoksen toimintaperiaate muistuttaa kahvinkeitintä, jossa vettä kierrätetään biomassan läpi. Arkkieliöt syövät massaa ja "piereskelevät" metaanikaasua, joka otetaan talteen.
 Energian tuotto vaihtelee biomassan mukaan. Yksi hehtaari nurmea vastaa 1 500–4 000 litraa polttoöljyä vuodessa riippuen pellon satotasosta.
 Vastatuuleen tarpomista
 Vaikka biokaasua syntyy jopa kiinni solmitussa muovipussissa, ei teknologian kehittäminen ja biomateriaalien testaaminen ole aina ollut helppoa. Joskus reaktorista ei ole tullut ulos mitään, toisinaan taas putken päästä on kaasun sijaan tursunnut vaahtoa.
 – Mitä enemmän tässä kertyy tietoa, sitä paremmin ymmärtää, ettei tiedä mitään, nauraa Kalmari.
 Huumorilla ja sinnikkyydellä Kalmari on mennyt hankalien aikojen yli. Alkuvuosina valtiovalta ei juurikaan ymmärtänyt biokaasun potentiaalia esimerkiksi uusiutuvan energian tuotannossa.  Suomen ensimmäisen biokaasuauton  Kalmari hankki vuonna 2002.
 – No sehän oli ihan pakko ostaa, kun lainsäädäntö ei tuntenut biokaasua polttoaineena. Jos biokaasulla ajamisesta olisi jäänyt kiinni, olisi sakkomaksu ollut yli 30 000 euroa.
 Kalmari sai kuitenkin tuolloin valtiovarainministerinä toimineelta  Suvi-Anne Siimekseltä  kirjallisen luvan ajaa autollaan ilman rangaistusta.
 Kalmarin tilan traktori käy myös biokaasulla. Jaana Polamo / Yle
 Kaasuauton julkistamistilaisuuden jälkeen Kalmarin tilalla käyneet ympäristötarkastajat haistelivat auton pakoputkea ja pohtivat, voisiko kaasuautossa olla kyseessä mahdollisesti jätteenpoltto, jonka päästöille on aivan oma lainsäädäntönsä.
 Ilmastonmuutos ja päästövähennystavoitteet ovat sittemmin saaneet ihmisten päät kääntymään, ja biokaasu on nyt vakavasti otettava energian lähde.
 Innostus synnyttää myös tähdenlentoja
 Kilpailijoita biokaasun pariin on Metenerille vuosien mittaan tullut – ja osa myös mennyt.
 – Onhan noita tähdenlentoja ollut useita. Biokaasusta on helppo innostua, mutta toimivan teknologian kehittäminen vaatii kärsivällisyyttä ja oikeanlaisia osaajia, toteaa Erkki Kalmari.
 Viimeisin ja toistaiseksi näkyvin yritys BioGts kaatui  konkurssiin  vuoden 2018 loppupuolella. Useampi  asiakas jäi  (Uusiouutiset) taistelemaan toimimattomien laitteiden kanssa.
 Kalmarin mukaan BioGts:n konkurssi aiheutti markkinoille väliaikaisen häiriötilan.
 Polttoaineeksi käytettävästä biokaasusta poistetaan hiilidioksidi puhdistimella. Epäpuhdas kaasu aiheuttaa ajan kanssa korroosiota auton moottoriin.  Jaana Polamo / Yle
 Uusiutuvan energian asiantuntijapalveluita tarjoavan Envitecpolis Oy:n johtava asiantuntija  Toni Taavitsainen  harmittelee BioGts:n kaatumista, mutta ei näe investointihalukkuuden biokaasuun vähentyneen. Rahoituspuolelle se on kuitenkin tuonut varovaisuutta.
 – BioGts sai ihmiset kiinnostumaan biokaasusta ja toi esille sen erilaisia mahdollisuuksia, sanoo Taavitsainen.
 Kalmarin vahvuus on ollut Metenerin perustamisesta lähtien tehty tiivis yhteistyö yliopistojen ja tutkimuslaitosten kanssa. Yhteistyön kautta yritykseen on löytynyt myös asiaan vihkiytyneet työntekijät.
 Maaseudulla muhii miljoonabisnes
 Mahdollisuuksia biokaasusta löytyy monelle toimialalle. Kaasutus on hyvä tapa hyödyntää erilaiset biomassat energiana tai liikennepolttoaineena. Kun biomassasta on otettu kaasu pois, jäljelle jäävä mädäte on sopivaa lannoitetta viljelyyn.
 Suurin hyödyntämätön potentiaali löytyy kesantopelloista, joiden tuottamaa kasvimassaa ei nyt käytetä hyväksi mitenkään. Luonnonhoitopelloista, ympäristönurmista ja suojavyöhykkeistä maksetaan maanomistajille tukia, vaikka pellot eivät tuota mitään.
 – Hömppäheinät kannattaisi ottaa mukaan viljelykiertoon ja hyödyntää energian sekä luomulannoitteiden tuottamiseen. Niiden hyödyntäminen ei olisi millään lailla pois ruoantuotannosta, sanoo Kalmari.
 Maatalouden sivuvirroissa on paljon käyttämätöntä energiapotentiaalia. Jaana Polamo / Yle
 Maatalouden  laskennallinen biokaasupotentiaali  (ResearchGate) on yli 21 terawattituntia eli viiden Loviisan ydinvoimalan verran. Arvo verottomana nestemäisenä polttoaineena olisi 0,9 miljardia euroa. Biokaasutuksella syntyvissä luomulannoitteissa arvioidaan olevan 0,2–0,3 miljardin euron bisnes.
 Viljelemättömien peltojen kasvien ja lannan kaasuttamisella pystyttäisiin korvaamaan jopa yli puolet Suomeen tuotavista väkilannoitteista. Esimerkiksi Hyvinkäällä käynnistetyn  Palopuron symbioosin  biokaasulaitoksen yksi päätuotteista on luomulannoite viljatilalle.
 Suomen Biokaasuyhdistyksen toiminnanjohtaja  Anna Virolainen-Hynnä  kertoo, että kierrätyslannoitteiden liiketoimintapotentiaali on kehittymässä koko ajan. Muun muassa Keski-Euroopassa luomulannoitteille on kysyntää.
 – Kun tarkasteluun otetaan kiertotalous ja maatalouden päästöjen hallinta, kierrätyslannoitteet tukevat vahvasti biokaasun asemaa, toteaa Virolainen-Hynnä.
 Omakotitalo energiaomavaraiseksi heinällä
 Kalmarin tilan rehuvaraston isosta ovesta sisään puhaltava kylmä tuuli rapisuttaa vihreää pressua. Sen alla työtään tekee Metenerin uusin innovaatio: omakotitalon biokaasureaktori.
 Yhden kotitalouden kokoiset biokaasulaitokset ovat maailmalla tuttuja, mutta ne eivät toimi Suomen ilmastossa. Jaana Polamo / Yle
 Polttoaineeksi reaktoriin ladataan maataloudesta tuttu pyöröpaali. Sen tuottama energia vastaa 100 litraa polttoöljyä.
 Osittain maan alle piilotettavan reaktorin lisäksi täytyy vain vaihtaa öljylämmitteisen talon öljypoltin kaasupolttimeksi.
 Laitoksesta voi lisäksi myös tankata kaasuauton.
 – Reaktorien täyttö ja tyhjennys toisivat lisätöitä koneurakoitsijoille ja asukkaat voisivat olla energiaomavaraisia, sanoo Kalmari.
 Kalmarin maatila on ollut energian suhteen omavarainen jo 15 vuotta.
 Pelkkä hyvä mieli ei riitä tuottajille
 Suomen  energia- ja ilmastostrategia vuoteen 2030  (valtioneuvosto) sisältää biokaasulle useita linjauksia. Yksi tavoitteista on edistää maatalouden biomassojen kaasupotentiaalin nykyistä parempaa hyödyntämistä.
 Kalmari tavoittelee Suomeen biokaasun hajautettua tuotantoa, jolla voisi muuttaa maatalouden päästölähteestä hiilensitojaksi.
 – Hyödyntämättömän peltobiomassan ja lannan prosessointi pitäisi ottaa hallituksen kärkihankkeisiin ja tuet ohjata hajautettuun tuotantoon, ei suuryrityksille.
 Suomen ensimmäinen julkinen biokaasun tankkausasema on toiminut jo 15 vuotta. Jaana Polamo / Yle
 Kalmarin ajatuksena on, että energia tuotetaan siellä, missä polttoaine syntyy ja loppumassa saadaan helposti takaisin peltoon.
 Biokaasulaitos on yhdelle toimijalle iso investointi, eikä hiilensidontaan panostaminen hyödytä maatiloja taloudellisesti.
 – Hiilinegatiivisesti tuotetulle lihalle, leivälle tai maidolle pitäisi saada lisähintaa, jotta tilat innostuisivat muuttamaan tuotantoaan.
 Teknologia hiilinegatiiviselle maataloudelle on jo olemassa.
 Kun Erkki Kalmarilta kysyy biokaasun huonoja puolia, innostunut puhe taukoaa ja huoneeseen laskeutuu hiljaisuus.
 Pitkän pohdinnan jälkeen tulee jykevä vastaus:
 – Ei niitä ole.

Joutoheinässä on miljardin euron mahdollisuus – biokaasupioneeri taistelee uusiutuvalla energialla ilmastonmuutosta vastaan


Summary: Juontajaksi jo valittu näyttelijä Kevin Hart vetäytyi tehtävästä homokammoisista tviiteista johtuneen kohun seurauksena.

Elokuva-alan  ammattilehti Variety  kertoo, että ensi kuussa pidettävä Oscar-gaala tekee tahtomattaan radikaalin uudistuksen. Palkintojen jako aiotaan viedä läpi ilman seremonioita yhteen vetävää juontajaa.
 Asiasta Varietylle ovat kertoneet suunnitelmasta perilla olevat nimettömät lähteet.
 Oscar-galan juontajaksi valittiin joulukuussa näyttelijä ja koomikko  Kevin Hart . Hän kuitenkin vetäytyi tehtävästä vain tunteja valinnan jälkeen. Syynä oli kohu, joka nousi hänen Twitter-tilillään vuosia sitten olleista homofobisista kommenteista. Hart kieltäytyi silloin pyytämästä niitä anteeksi ja mielummin vetäytyi tehtävästä.
 Keskiviikkona Hart lopullisesti katkoi välinsä Oscar-juhlaan sanomalla, että hänellä ei ole enää aikaa valmistautua tehtäväään, vaikka sitä pyydettäisiinkin.
 – En isännöi Oscar-juhlaa tänä vuonna. Se ei kuulunut Jumalan suunnitelmaan, Hart sanoi keskiviikkona kireäksi käyneessä haastattelussa yhdysvaltalaisen ABC-tv-kanavan aamuohjelman haastattelussa.
 Hart on  puhdistanut sosiaalisen median tilinsä  homovastaisiksi tulkituista viesteistä.
 Juontajatehtäviä jaetaan useille tähdille
 Varietyn mukaan Oscar-gaalan tuottajat eivät puolestaan aio yrittää löytää korvaavaa juontajaa Kevin Hartille. Varietyn tietojen mukaan tuottajat aikovat koota ykkösluokan Hollywood-tähdistä ryhmän, jotka vuorotellen kuljettavat ohjelmaa eteenpäin illan aikana.
 Oscareiden tv-lähetys on vain kerran toteutettu ilman juontajaa 30 vuotta sitten vuonna 1989. Silloin gaalan yleensä avaavan juontajamonologin korvasi 11-minuuttinen tanssi- ja musiikkiesitys, jossa päätähtenä oli näyttelijä  Rob Lowe .
 Aiemmin Oscar-gaalan juontajina ovat toimineet viime vuosina muun muassa talkshow-juontaja  Ellen DeGeneris , koomikko  Jon Stewart , näyttelijä  Whoopi Goldberg  ja näyttelijä  Hugh Jackman . Viime vuonna gaalaa isännöi koomikko  Jimmy Kimmel .

Elokuva-alan lehti: Oscarit jaetaan ilman juontajaa – näin on käynyt vain kerran aiemmin


Summary: Lännen Media uutisoi keskiviikkona komentaja Lindbergin tienneen Lemmenjoen tapauksesta kuukausia ennen tutkintaa.

Puolustusvoimain komentaja  Jarmo Lindbergin  toiminnasta Karjalan lennoston ex-komentajan tapauksessa harkitaan esiselvityksen aloittamista. Asiasta kertoo Valtakunnansyyttäjänviraston neuvotteleva virkamies  Sampsa Hakala  STT:lle.
 Hakala kertoo, että asia tuli harkittavaksi keskiviikkoisen Lännen Median uutisen ( tässä Kainuun Sanomien verkkosivuilla ) myötä. Lännen Media kertoi, että Lindberg sai tietoa Lemmenjoen vapaaehtoisen kertausharjoituksen rikosepäilyihin johtaneesta tapauksesta kuukausia ennen esitutkinnan aloittamista.
 Syytteessä esitutkinnan aloittamisen viivyttelystä on Lindbergin alainen, mutta Hakalan mukaan Lindbergin osuutta ei ole asiassa tutkittu. Esitutkinnan rikosepäilyissä teki Puolustusvoimat. Lindberg ei ole kommentoinut asiaa STT:lle.
 Lue lisää:
 Syyttäjä: Karjalan lennoston entistä komentajaa ja Ilmavoimien komentajaa epäillään sotilasrikoksista – Ilmavoimien komentaja saa jatkaa toistaiseksi tehtävässään
 Esitutkinta Karjalan lennoston entisen komentajan toimista valmistui – epäillään käyttäytyneen sopimattomasti vapaaehtoisessa harjoituksessa Lapissa

Syyttäjä harkitsee esiselvitystä Puolustusvoimain komentajan toiminnasta Karjalan lennoston ex-komentajan tapauksessa


Summary: Eduskunnan hyväksymä alkoholiuudistus tuli voimaan vuoden 2018 alusta.  Lakimuutos salli muun muassa vahvan lonkeron myynnin myös muille kuin Alkolle.

Alkoholilain kokonaisuudistus myllersi Alkon myydyimpien tuotemerkkien kärkipään uusiksi. Vuosia ja taas vuosia litramyynnin ykkösenä komeillut Original Gin Long Drink putosi kerralla neloseksi Alkon myyntilistalla, kun viime vuoden alusta voimaan tullut lakimuutos salli muun muassa vahvan lonkeron myynnin myös muille kuin pelkästään Alkolle.
 Eduskunta hyväksyi alkoholilain uudistuksen 17. 12.2017 äänin 124–65. Poissa oli kahdeksan edustajaa ja tyhjää äänesti kaksi.
 Kun lonkeromyynti romahti puoleen (-49%), nousivat kirkkaat viinat myyntikärkeen Leijona viinan johdolla. Muutenkin viinat korostuvat menekkimerkeissä nyt aiempaa vahvemmin, koska samainen lakimuutos romautti myös nelosoluen myynnin Alkoissa, kun sen myynti sallittiin myös muulle vähittäiskaupalle. Nyt tuotemerkkien top ten -listalla on ainoastaan yksi olutmerkki, kun niitä 2017 oli vielä kolme.
 Portugali ponnahti
 Punaviinisuosikit laivataan Suomeen tutusta osoitteesta: Chilestä. Kymmenen myydyimmän pullotteen joukossa on peräti 5 chileläistä. Chileläiset ovat jo vuosia paistatelleet myyntikärjessä ja nytkin kärkikaksikko on sama kuin 2017.
 Sen jälkeen rintaman rikkoo yllätysnousija, portugalilainen 2u Duas Uvas. Se oli vielä 2017 kärkikymmenikön ulkopuolella, 11:s. RanskalainenJP. Chenet putosi samalla yhden sijan vuoden takaisesta. Kymmenen kärjessä on nyt chiläisten lisäksi kaksi merkkiä Portugalista ja yksi tuote Ranskasta, Australiasta ja Espanjasta.
 Valkoviinikärki Afrikasta
 Eteläafrikkalainen Pearly Bay Dry White nousi valkoviinitilaston ykköseksi 2017, mutta tipahti nyt kakkoseksi Gato Negron taakse. Chileläinen oli puolestaan toisena 2017 tilastossa.
 Viime vuoden kärkikymmenikkö koostuu useamman maan tuotteista kuin punaviineissä. Valkkarisuosikkeja tuodaan myös Australiasta, Italiasta, Saksasta, Unkarista ja Yhdysvalloista.
 Kuohuviinisuosikit ovat jo pitkään olleet espanjalaisia, eikä viime vuosi muuttanut suuntaa. Väkevien viinien kärjessä ovat Valdemar, Hehkuviini ja Marabello.
 Olut ja lonkero syöksyivät – näin rajua myyntiromahdusta Alkossa ei ole nähty neljännesvuosisataan
 Nyt se on varmaa: Nelosolut ja limuviinat tulevat kauppoihin –
 Eduskunta hyväksyi alkoholilain uudistuksen

Viinat syrjäyttivät lonkeron myyntikärjestä – katso listat myydyimmistä alkoholijuomista


Summary: Kokemus on opettanut maaseudulla asuvia varautumaan. Kuva ei kuitenkaan ole mustavalkoinen.

Suomalaiset ovat yleisesti ottaen melko hyvin varautuneet häiriötilanteisiin, kuten sähkökatkoksiin, uskoo Suomen Pelastusalan Keskusjärjestön tutkija  Heikki Laurikainen.
 Iso osa suomalaisista asuu pientaloissa, joissa on tulisijoja. Mökkielämä ja sitä kautta eläminen ilman sähköä on monelle tuttua. Armeijan käyneiden osuus on suuri, joten turvallisuustaitoja on jaossa monelle sitäkin kautta.
 Karkeasti maan voi varautumisen suhteen jakaa kahtia, sanoo tutkija Laurikainen. Maaseudulla riskit häiriötilanteisiin ovat suuremmat, varsinkin jos sähkölinjat kulkevat vielä ilmassa. Siellä toisaalta asiakkaat ovat sopeutuneet riskeihin ja osaavat toimia melko hyvin kokemustenkin pohjalta.
 Sen sijaan osa kaupunkiväestöstä ei ole tottunut häiriötilanteisiin eikä siksi osaa tai hoksaa niihin varautuakaan.
 – Meitä hiukan huolestuttaa se, että on jonkun verran totuttu häiriöttömyyteen, koska kaikki tuntuu aina toimivan. On kuitenkin täysin mahdollista, että jonain päivänä tulee häiriö, joka pimentää myös kaupungin. Epätodennäköistä kyllä, mutta mahdollista, ja siksi siihen pitäisi varautua.
 Pullovesi ja kannelliset astiat veden säilymistä varten ovat ensiarvoisen tärkeitä. Kalle Niskala / Yle
 Esimerkiksi omakotitalot viilenevät käyttökelvottomaan kuntoon reilussa vuorokaudessa, elementtikerrostalot parissa päivässä ja jykevät kivitalot kolmessa.
 Jos suurkaupunkiin sattuisi vakava häiriötilanne, yhtäkkiä voisikin olla iso määrä autettavia, jotka eivät ole varautuneet siihen, että asiat eivät toimi.
 Kuva ei silti ole mustavalkoinen, sillä kaupungeistakin löytyy varautuneita ja maaseudulta puutteita, muistuttaa Laurikainen.
 Palomestari  Antti Kätevä  Keski-Pohjanmaan ja Pietarsaaren pelastuslaitokselta yhtyy näkemykseen siitä, että kotitalouksien varautumisessa on vaihtelua.
 – Kaupunkilaiset ovat ehkä tottuneet liian hyvään. Maaseudulla on tutumpaa, että kaikki ei aina toimi.
 Kansalaistaidot ja kotivara ovat maaseudulla kaupunkeja paremmalla tolalla, samoin yhteisöllisyys, uskoo Kätevä.
 Maaseudulla aggregaatit ovat yleistyneet. Timo Leponiemi / Yle
 Kaupunkien kotitalouksia yritetään saada parantamaan varautumistaan niin, että  ne selviäisivät kolmesta vuorokaudesta häiriötilanteessa  (www.72tuntia.fi). Maaseudulla varautumisen pitää olla kattavampaa ja tähdätä pidempiaikaisempiinkin ongelmiin.
 Oma haasteensa ovat haavoittuvat ryhmät, kuten vähävaraiset, maahanmuuttajat ja he, joiden toimintakyky on rajoittunut. Riskiryhmiin voivat kuulua myös itsenäistä elämää aloittelevat.
 – Jos nuori on juuri muuttanut omilleen esimerkiksi soluun, elämäntyyli voi olla sellainen, että kotivara on hyvin minimaalinen. Perheillä kriisinkestävyyttä voi olla enemmän, sanoo Laurikainen.
 Kokkolalainen  Tuija Biskop  havahtui pari vuotta sitten ajattelemaan fiktiivisen kirjan maalaamaa kuvaa sähköttömästä Suomesta. Se sai pohtimaan omankin perheen tilannetta: kerrostalosasuntoa ilman tulisijaa ja muita vaihtoehtoja, jos häiriö oikeasti iskisi. Parhaaksi vaihtoehdoksi nousi mielessä mökki.
 Hän suositteleekin miettimään varautumisesta juuri omasta tilanteesta ja harrastamaan joskus ajatusleikkiä siitä, miten oma perhe toimisi jos sähköä ei olisikaan. Myös kouluissa ja päiväkodeissa voisi miettiä, miten arki sujuisi, mitä leikittäisiin, missä valossa tehdään läksyt.
 Tuija Biskop uskoo, että ei vain ruuan vähyys, vaan kännyköiden ja pelikoneiden pimeneminen haastaisi monta perhettä ison häiriötilanteen sattuessa.
 Marttojen toiminnanjohtajana työskentelevä Biskop uskoo, että suurin osa meistä ei ole varautunut häiriötilanteisiin juuri mitenkään.
 – On tuudittauduttu siihen, että puhdasta vettä tulee hanasta ja ruokaa on jääkaapissa ja sitä saa kaupasta lisää. Ja jos ei halua tehdä, menee ravintolaan syömään.
 Hänkin arvioi, että eroa on kaupungin ja maaseudun välillä. Ero syntyy esimerkiksi siitä käytännön faktasta, että kauempana kaupoista asuva ostaa todennäköisemmin kerralla enemmän ruokaa kotiin muutenkin.
 Jos ei harrasta kotona kokkaamista eikä ole pohtinut poikkeavia oloja, alkuun pääsee ostamalla kotiin edes vesipulloja, iskukuumennettua maitoa ja pussikeittoja – tummaa suklaata ja muita herkkuja unohtamatta. Valmisruuat saavat häiriötilanteessa armon myös ruokaihmisen silmissä, vaikka aineksetkin joutuu pahimmillaan sekoittamaan kylmään veteen.
 Kaupantekokin kärsii sähköttömyydestä. Kuva Porvoosta sähkökatkon aikaan kesällä 2017. Yle / Petter Blomqvist
 Yli puolet suomalaisista ei halua lisätietoa tai valistusta varautumisesta. SPEKin ja työtä tekevien järjestöjen haasteena onkin saada viestiä kullekin kohderyhmälle sopivalla tavalla.
 – Itse tilanteen tullessa tiedonjano on kyllä kova, silloin tietoa etsitään. Ongelmia voi silti tulla, jos silloin vasta alkaa tutkia asiaa, eikä ehkä enää pääsekään kauppaan ostamaan tarvitsemaansa, sanoo SPEKin tutkija Heikki Laurikainen.
 Suomalaisia on koetettu totuttaa ajatukseen kotivarasta riittävästä määrästä nesteitä, ruoka-aineita, joditabletteja, paristoja radiota varten ja niin edelleen. Ajatusta myös tuodaan nykypäivään; kotivara tarkoittaa sitä, ettei elä kädestä suuhun, vaan kotona on ylimääräistäkin ruokaa – sitä mikä muutenkin maistuu.
 Eikä varautuminen ole pelkkää eloonjäämistä, vaan kannattaa muistaa myös viihtyminen, muistuttaa tutkija Heikki Laurikainen.
 – Psyykkisesti stressaavassa tilanteessa on kiva olla jotain kivaa mieltä piristämässä. Jos on pitkä sähkökatkos, voiko tehdä jotain kivaa, vaikka kaivaa lautapelit esiin.

Kaupunkilaiset varautuvat häiriöihin huonommin, koska eivät osaa pelätä niitä – "On mahdollista, että jonain päivänä myös kaupunki pimenee"


Summary: Kiinalaismatkailijoille yöpymisiä kertyi kolmanneksen vuodentakaista enemmän.

Suomi kiinnosti brittejä matkailukohteena marraskuussa, kertovat  Tilastokeskuksen ennakkotiedot . Britanniasta saapuneet matkailijat viettivät Suomessa marraskuussa useampia öitä kuin ruotsalaiset. Brittimatkailijoiden yöpymisten määrä kasvoi noin 14 prosentilla.
 Lapissa brittikasvua oli marraskuussa varsin reippaasti, 27 prosenttia, vaikka kuun lopulla brittilehdet  maalasivat suuria otsikoita  Lapin lumettomuudesta ja kertoivat Lapin-lentoja jopa perutun. Joulusesongista kattavampia tietoja saadaan toki vasta joulukuun tilastosta.
 Tilastokeskuksen mukaan ulkomaiset matkailijat viipyivät Suomen majoitusliikkeissä marraskuussa 2018 lähes 435 000 yötä. Kokonaismäärä on suunnilleen vuodentakaisella tasolla.
 Venäläiset edelleen suurin ryhmä
 Venäläiset olivat marraskuussa ylivoimaisesti suurin ulkomaisten matkailijoiden ryhmä, joka yöpyi maassa 60 500 vuorokauden verran. Kolmen kärki olivat vuotta aiemmin Venäjä, Ruotsi ja Saksa, nyt siis Venäjä, Britannia ja Ruotsi.
 Eniten kasvua tuli kiinalaisista matkailijoista, joiden yöpymisten määrä kasvoi poikkeuksellisenkin paljon – kolmanneksen suuremmaksi kuin vuosi sitten marraskuussa. Reippaasti vuodentakaista useampia öitä viipyivät myös japanilaiset. Koko alkuvuoden ajan japanilaisten yöpymisten määrä on kuitenkin ollut laskussa.
 Kotimaisille matkailijoille yöpymisiä kirjattiin marraskuussa runsaat miljoona. Yhteensä yöpymisvuorokausia kertyi Suomen majoitusliikkeissä noin 1,5 miljoonaa eli 1,5 prosenttia enemmän kuin vuotta aiemmin.
 Tilastokeskuksen tiedot on kerätty majoitusliikkeiltä, joissa on vähintään 20 vuodepaikkaa tai sähköpistokkeella varustettua matkailuvaunupaikkaa.

Britit rynnivät ruotsalaisten ohi Suomeen – ulkomaiset matkailijat viettivät täällä marraskuussa yli 430 000 yötä


Summary: Yritys alkaa myös kehittää uudentyyppisiä, vähemmän polttoainetta vaativia moottoreita Nokialla.

Agco Power laajentaa Nokian moottoritehdasta. Maailman johtava maatalouskoneiden ja -palveluiden suunnittelija ja myyjä investoi yli sata miljoonaa euroa Nokian Linnavuoren tehtaaseen.
 Investoinnit jakautuvat viidelle vuodelle. Summalla esimerkiksi laajennetaan kokoonpanotehdasta. Yritys alkaa myös kehittää uudentyyppisiä, vähemmän polttoainetta vaativia moottoreita.
 – AGCO Power on tärkeä osa AGCO-konsernia ja tulemme lisäämään AGCO Powerin moottoreiden käyttöä AGCO:n traktoreissa, leikkuupuimureissa ja muissa koneissa. Investointi myös parantaa mahdollisuuksia tarjota AGCO Powerin moottoreita konsernin ulkopuolisille asiakkaille, sanoo moottoreista vastaava AGCO:n varapääjohtaja  Helmut Endres  tiedotteessa.
 AGCO Power valmistaa moottoreita neljällä tehtaalla: Nokian Linnavuoressa, Changzhoussa Kiinassa, Mogi das Cruzesissa Brasiliassa ja General Rodriguez Argentiinassa. Tehtaat tekevät yli 100 000 moottoria vuodessa.
 AGCO Powerin toimitusjohtaja  Juha Tervala  sanoo, että moottorit muuttuvat yhä ympäristöystävällisemmiksi päästömääräysten ja uusiutuvien polttoaineiden myötä.
 – Uudet moottorimme soveltuvat myös hybridi- ja sähkökäyttöön. Meillä Linnavuoren moottoritehtaalla tämä investointi nähdään suurena luottamuksen osoituksena ja se vahvistaa uskoamme tulevaisuuteen.

Moottorivalmistaja Agco investoi yli sata miljoonaa euroa Nokian tehtaalle


Summary: Neuvottelut koskevat koko henkilöstöä.

Mobiilipelejä kehittävä ja julkaiseva Next Games on ajautunut vaikeuksiin. Yhtiö aloittaa yt-neuvottelut, jotka koskevat yhtiön koko henkilökuntaa, yli 140 ihmistä.
 Yt-neuvotteluissa voidaan yhtiön mukaan päätyä henkilöstövähennyksiin tai merkittäviin muutoksiin työtehtävissä ja toimintamallissa.
 Next Games kertoo, että yhtiön kassa oli kuivunut joulukuun lopussa 7,3 miljoonaan euroon vuoden takaisesta 26,3 miljoonasta eurosta. Käyttökate jäi loka–joulukuussa 1,3 miljoonaa euroa euroa miinukselle.
 Liikevaihto nousi kuitenkin 70 prosenttia 11,3 miljoonaan euroon.
 Lue lisää:
 Analyysi: Taas myytiin hyvä suomalaisyhtiö ulkomaille… Onneksi ei myyty halvalla

Mobiilipeliyhtiö Next Games vaikeuksissa – aloittaa yt-neuvottelut


Summary: Asuntolainojen korot nousevat ja asuntojen rakentaminen vähenee.

Vuokralla asuminen yleistyy koko maassa siitäkin huolimatta, että omistusasuminen on edelleen edullisempaa, todetaan Pellervon taloustutkimuksen tuoreessa asuntomarkkinaennusteessa.
 PTT:n mukaan viimeisten kymmenen vuoden aikana vuokra-asuntokuntien määrä on lisääntynyt selvästi nopeammin kuin omistusasujien. Ennusteessa arvioidaan, että vuokra-asumisen suosio kasvaa edelleen, jopa vuosikymmeniä.
 Vuokra-asuminen yleistyy varsinkin suurissa kaupungeissa. Helsingissä vuokralla asuvien kotitalouksien määrä ylitti omistusasujien määrän jo vuonna 2012. Lähivuosina sama tapahtuu myös Tampereella ja Turussa, todetaan PTT:n ennusteessa.
 Omistusasunto ei kiinnosta entiseen tapaan
 Vuokra-asumisen suosion taustalla on useita syitä, ja trendi on ollut sama monissa muissakin Euroopan maissa.
 PTT arvioi taustalla olevan kaupungistumiseen liittyvät tekijät: vuokra-asuntoja on tarjolla ja niissä on valinnanvaraa, suhtautuminen asumiseen on muuttunut ja omistusasuntojen hinnat ovat nousseet kasvukeskuksissa, eli vuokra-asunto on pakon sanelema.
 Kerrostalojen rakentaminen on kiihtynyt vuodesta 2010 alkaen ja yhä useampi asunto päätyy sijoittajien omistukseen. Markkinoille on tullut myös ulkomaisia sijoittajia. Vuokra-asumisen tarjontaa on lisännyt sekin, että sijoittajat ostavat myös vanhoja asuntoja.
 Mikko Airikka | Yle
 Kaupungistuminen lisää vuokra-asuntojen kysyntää, sillä kasvukeskuksiin muuttaville vuokra-asunto on helppo, turvallinen ja joustava valinta. Moni haluaa asua kaupungin sykkeessä lähellä kahviloita ja ravintoloita.
 – Pääkaupunkiseudulla ja Tampereella halutaan keskusta-alueille, vaikka työpaikka sijaitsisi keskustan ulkopuolella, sanoo PTT:n ekonomisti  Lauri Viita  tiedotteessa.
 Vuokra-asunto on myös joustava ratkaisu työelämän koventuneisiin vaatimuksiin, sillä työtilanne voi muuttua nopeastikin. Lisäksi omistusasunto ei ole enää yhtä tärkeä nuorille kuin se on vanhemmille ikäpolville.
 Omistusasuntojen hinta on merkittävä tekijä vuokra-asumisen suosiossa. Halutuimmilla asuinalueilla hintataso on niin kova, että moni ei pysty sieltä asuntoa hankkimaan.
 Pääkaupunkiseudulla ja Tampereella asuntojen hinnat ovat nousseet selvästi tuloja nopeammin. Sama kehitys jatkuu PTT:n ennusteen mukaan tänä vuonna.
 Ketkä asuvat vuokralla?
 Yleisimmin vuokralla asuvat pienituloiset taloudet, joissa on yksi tai kaksi alle 35-vuotiasta.
 Lisäksi yksinhuoltajataloudet ja yksin asuvat, yli 35-vuotiaat asuvat usein vuokralla. Vuokra-asuntomarkkinoille on myös vuoden 2011 jälkeen tullut pareja, joilla on alle kouluikäisiä lapsia. Muutoin lapsiperheet suosivat omistusasuntoa.
 PTT:n selvityksen mukaan vuokra-asuntojen kysyntään on vaikuttanut myös se, että ensiasuntojen ostajien määrä on vähentynyt ja keski-ikä noussut.
 Vuokra-asuminen keskittyy matalimpaan tuloviidennekseen, jonka tulot ovat viime vuosina nousseet suhteellisen hitaasti. Samalla vuokrakulut ovat kasvaneet suhteessa tuloihin.
 Vuokrat vievät yhä isomman osan tuloista
 Vapaarahoitteiset vuokrat ovat nousseet tällä vuosikymmenellä selvästi asuntojen hintoja ja muita kuluttajahintoja nopeammin. Vuoden 2016 jälkeen vuokrien nousu on rauhoittunut hieman.
 Viime vuonna vapaarahoitteiset vuokrat nousivat 1,6 prosenttia. Tänä vuonna PTT ennustaa vuokrien nousevan 1,8 prosenttia. Vuokrien nousu on edelleen nopeinta pääkaupunkiseudulla ja Tampereella, missä myös asuntojen hinnat nousevat vuokriakin nopeammin.
 Vapaarahoitteisten vuokrien osuus käytettävissä oleviin tuloihin nähden on kasvanut tuntuvasti koko maassa, ja vuokralla olevat kotitaloudet ovat joutuneet tinkimään neliöistä. Esimerkiksi Helsingissä, Jyväskylässä ja Tampereella vuokrien suhde tuloihin on hieman yli kolmanneksen.
 Sama kehitys jatkuu, sillä tänä vuonna vuokra haukkaa tuloista vielä enemmän. PTT:n arvion mukaan vuokralaisten tulojen kasvu ei riitä kattamaan vuokrien nousua.
 Valtion lainoittamien ARA-asuntojen vuokrat nousivat myös rajusti vuosikymmenen alussa, mutta sittemmin nousu on lieventynyt. Tällä hetkellä ARA-vuokrat ovat vain pääkaupunkiseudulla oleellisesti vapaarahoitteisia edullisemmat.
 Mikko Airikka | Yle
 Asuntosijoittamiseen liittyy riskejä
 PTT arvioi, että uusien asuntojen suuri määrä tasaa asuntojen ja vuokrien hintapaineita. Hiljentyneestä rakentamisesta huolimatta PTT laskee, että uusia asuntoja valmistuu jatkossakin enemmän kuin 2000-luvulla keskimäärin.
 Markkinat pysyvät vakaina, jos rakentaminen on vilkasta. PTT:n mukaan tämä edellyttää riittävästi tontteja, kaupunki-infran rakentamista sekä maankäytön ja rakentamisen sääntelyn järkevöittämistä.
 Suomen vuokra-asuntomarkkinoita PTT pitää toimivina mutta varoittaa asuntosijoittamiseen liittyvistä uhista, sillä vakaa kehitys voisi häiriintyä, jos sijoittajat yhtäkkiä vetäytyisivät asuntomarkkinoilta.
 Korot nousevat, samoin neliöhinnat
 PTT ennustaa asuntomarkkinoilla alueellisten erojen kasvavan edelleen. Kaupungistumisen vuoksi erityisesti pääkaupunkiseudulla ja Tampereella asuntojen hintojen nousu jatkuu, mutta joillakin alueilla hinnat voivat laskeakin.
 Koko maassa vanhojen kerrostalojen hinnat nousevat 1,2 prosenttia eli saman verran kuin viime vuonna. Tampereella asuntojen hintojen PTT arvioi nousevan 3,2 prosenttia. Myös pääkaupunkiseudulla nousu on yli kolme prosenttia. Muissa kaupungeissa nousu jää kahteen prosenttiin tai sen alle.
 Asuntotuotannon huippu on PTT:n mukaan saavutettu ja asunnoille myönnetyt rakennusluvat ovat laskussa.
 Uusien asuntolainojen keskikorko oli viime vuonna 0,76 prosenttia. Tänä vuonna vastaava luku on PTT:n mukaan 1,25 prosenttia.
 Lue lisää:
 Vanhojen asuntojen kauppa hyytymässä – alan konkarikin ihmeissään: "Kyllä siellä on mysteeriä taustalla"
 Analyysi: Rakennusfirmoilta satelee tulosvaroituksia ja kurssit tippuvat kuin kivi – miten hurja buumi päättyy?

PTT: Vuokralaisten tulojen kasvu ei kohta enää riitä kattamaan vuokrien nousua – asuntojen hinnat nousevat jyrkimmin tutuilla alueilla


Summary: Lakimuutos heilautti Alkon koko vuoden litramyynnin ennätyspakkaselle: -8,5 prosenttia.

Alkoholi- ja muiden juomien vähittäiskauppa

Elintarvikkeiden, juomien ja tupakan vähittäiskauppa

Vuoden 2018 alusta voimaan astunut uusi alkoholilaki kavensi Alkon monopolia merkittävästi ja romautti valtiomonopolin litramyyntiä alaspäin enemmän kuin yli 25 vuoteen: -8,5 prosenttia vuonna 2018 ja puhtaana alkoholina -5,4 prosenttia.
 Vielä suurempi sukellus koettiin Alkoissa edellisen kerran 1990-luvun alussa, kun Suomi rypi vuosisadan lamassa. 1992 litramyynti romahti lähes 11 prosenttia puhtaalla alkoholilla laskettuna ja markkoina vielä hitusen enemmän.
 Tätäkin jyrkempi lovi alkon litramyyntiin iski 1969, kun Alko menetti yksinoikeutensa keskiolutkauppaan ja kansa siirtyi salamana hankkimaan oluensa lähinnä ruokakaupasta. Silloin syypää oli sama kuin nytkin eli lakimuutos.
 Yle
 Nyt suurin Alkon myynninpudottaja on aiempaa vahvempien lonkeroiden, oluiden ja siidereiden kaupan salliminen marketeille ja muille vähittäismyyjille. Kun ennen yläraja oli 4,7 prosentissa eli keskioluen vahvuisissa juomissa, nousi se vuoden alusta 5,5 prosenttiin eli nelosoluen tymäkkyyteen.
 Eivätkä asiakkaat aikailleet, vaan iso osa siirtyi ostamaan ruokakaupasta etenkin lonkeronsa. Sen vähittäismyynti muualta kuin Alkosta kasvoi Valviran tammi-elokuun tilaston mukaan 67 prosenttia. Erikoista siinä on se, että lonkeroa ei ruokakaupasta ole uuden lain aikaan saanut yleensä kuin hitusen edullisemmin kuin Alkosta.
 Suurimmat pakitukset vuoteen 2017 verrattuna nähtiin lonkeroissa (-49%), oluissa (-31%) ja siidereissä (-19%). Muista juomista ei ollut juuri apua Alkolle, koska moni keskeinen juomaryhmä miinusti myös, joskin vähemmän. Näitä ovat muun muassa kirkkaat puna- ja valkoviinit. Ilonaihe ovat roseeviinit, joiden litramyynti hyppäsi peräti 31 prosenttia.
 Edellinen plussavuosi 2007
 Alkolle viime vuosi oli sikäli jatkoa edellisille, että Alkon litramyynti on laskenut pitkään muutenkin, 11 vuotta putkeen. Tosin lasku on ollut selvästi nyt nähtyä maltillisempaa, puolesta prosentista noin kolmeen vuosittain. Alkon edellinen plussavuosi oli 2007 ja se oli samalla yhtiön historian paras myyntivuosi. Silloin juomia myytiin 113,5 miljoonaa litraa. Ennätysvuodesta on tultu alas 28 miljoonaa litraa eli noin 25 prosenttia.
 Viime vuonna juomia kannettiin ulos pitkäripaisesta 85 miljoonaa litraa.
 1969 järisi viimeksi
 Edellinen Alkoa voimakkaasti ravistellut lakimuutos tuli voimaan vuoden 1969 alusta. Yhtiön vuosikertomus vuodelta 1969 kertoo, kuinka lakimuutoksen seurauksena  "keskioluen myynti siirtyi Alkoilta miltei kokonaan vähittäiskaupoille ja ravintoloille.  Pudotusta tuli kolmosoluille huimat 96 prosenttia edellisvuoteen verrattuna.
 Kokonaisuudessaan Alkon myymälöiden vuoden 1969 litramyynti kyykkäsi 35 prosenttia, mutta markkoina miinusta tuli vain nelisen prosenttia, koska muut, etenkin hinnakkaat tuotteet, vetivät hyvin. Myyntinousua kirjattiin muun muassa viinoille, konjakeille, viskeille, viineille ja lonkeroille.
 Tilikauden voitto pieneni kuitenkin viidenneksen, vaikka yhtiö oli tehnyt räväkän vastaiskun: se oli avannut vuodenaikana 30 uutta myymälää ympäri Suomen. Myymälöitä oli vuoden 1969 lopussa 161, vajaa puolet nykyisestä.
 Suomalaisten alkoholinkulutus kohosi keskioluen vapautuksen vuoksi merkittävästi. Keskioluen myynti yli kolminkertaistui vuonna 1969 edellisvuodesta, mutta se ilahdutti lähinnä vain vähittäiskauppoja, ei Alkoa.
 Muutos aiheutti ison loven kulutustilastoihin. Alkoholijuomien kulutus asukas kohden nousi 4,2 litraan 100-prosenttista alkoholia vuonna 1969, kun se edellisvuonna oli 2,9 litraa. Nyt kulutus on noin 10 litraa asukasta kohti.
 Lue myös:
 Alkoholikuolemat vähenivät viime vuonna yli 200:lla, mutta niin niiden pitikin – uusi alkoholilaki ei tilastoissa vielä näy
 Kiistelty uusi alkoholilaki voimassa puoli vuotta – Valviran tilastot kumoavat pahimmat pelot: kulutus laski alkuvuonna

Olut ja lonkero syöksyivät – näin rajua myyntiromahdusta Alkossa ei ole nähty neljännesvuosisataan


Summary: Pohjoisessa sää voi muuttua jopa erittäin huonoksi. Kelistä pitää huolen lännestä saapuva matalapaine lumisateineen.

Sää on tänään torstaina ennusteiden mukaan monin paikoin hyvin tuulinen ja keli on huono pohjoisessa. Yöllä keli muuttuu huonoksi myös idässä.
 Kaikilla merialueilla tuuli voimistuu asteittain kovaksi, pohjoisilla merialueilla jopa myrskylukemiin. Ennusteen mukaan kovinta myräkkää on luvassa Perämerelle, jossa tuulten nopeus voi yltää torstaina jopa noin 23 metriin sekunnissa.
 Muuten tuulten nopeudet jäävät läntisillä merialueilla hieman alle 20 metriin sekunnissa.
 Huomenna perjantaina sää on tuulista varsinkin länsiosassa maata. Pohjanlahden alueella tuuli voi puhaltaa lännestä 21 metrin sekuntivauhdilla. Samalla merkitsevä aallonkorkeus nousee Selkämerellä varoituslukemien yläpuolelle.
 Eteläisillä merialueilla tuulen nopeus jää noin 17 metriin sekunnissa.
 Ajokeli voi olla kamala
 Parin lähipäivän aikana nopeasti vaihteleva sää johtuu lännestä tulevasta voimakkaasta matalapaineesta.
 Rintama liikkuu Suomen pohjoisosien yli itään. Sen myötä lunta sataa Lapissa jo tänään torstaina, paikoin jopa hyvin sakeasti ja ajokeli voi olla paikoin jopa erittäin huono. Samalla sää lauhtuu selvästi.
 Torstai-iltana lumisadealue leviää länteen ja kulkee jo yön aikana Etelä- ja Itä-Suomen yli kaakkoon.
 Huomenna perjantaina etelässä ja keskiosissa maassa on selvästi lauhempaa ja sää on monin paikoin jopa aurinkoinen. Sen sijaan tuuli on rapsakkaa.
 Viikonlopusta on ennusteen mukaan tulossa vähäsateinen ja pilvisyydeltään vaihteleva. Pakkasta on koko maassa.

Kova tuuli ja huono ajokeli kiusaavat Lapissa, perjantaina on osassa maata aurinkoista


Summary: Päivittäin syötävän kuitumäärän pitäisi olla ainakin 25 grammaa.

Ravintokuitujen lisääminen ruokavalioon voi auttaa veren sokeritasojen ja diabeteksen hallinnassa, tuore tutkimus vahvistaa. Tutkimuksessa käytettiin kuituvalmisteita, mutta kuituja on luonnostaan täysjyväviljassa sekä monissa kasviksissa, hedelmissä ja marjoissa.
 Diabetes Care -lehden  julkaisemat tulokset perustuvat 28 tutkimuksen ja 1 400 osallistujan tietoihin, ja niiden perusteella yhteydet näkyvät yli 13 gramman päiväannoksilla. Tämän verran liukoista kuitua sisältävät valmisteet paransivat veren sokeritasoja kuvaavan HbA1c:n tasoja, paastossa mitattuja veren glukoosipitoisuuksia sekä insuliiniresistenssiä.
 Ravinnosta saatavat kuidut on tiedetty terveellisiksi tätäkin ennen, mutta tulokset vahvistavat näyttöä ja osoittavat myös kuitulisien voivan parantaa veren sokeritasapainoa. Kuitu on yhdistetty myös pienempään riskiin sairastua diabetekseen ja sydän- ja verisuonitauteihin.
 Päivittäin nautitun ruoan kuitumäärän pitäisi suositusten mukaan olla ainakin 25 grammaa. Parhaiten kuituja saa, jos syö viljoja ja varsinkin täysjyväviljoja ja palkokasveja. Sadassa grammassa ruisleipää on 10–12 grammaa kuitua, vastaavassa määrässä papuja tai pähkinöitä on noin 5–8 grammaa.

Kuidun lisääminen parantaa sokeritasapainoa


Summary: Vuonna 2016 suljetulla sivustolla jaettiin muun muassa salaa kuvattuja videoita naisista.

Etelä-Korean suurimman pornosivuston Soranetin perustajiin kuuluva nainen on tuomittu neljäksi vuodeksi vankeuteen avunannosta säädyttömän materiaalin levittämiseen. Lisäksi naiselle määrättiin reilun miljoonan euron sakot.
 45-vuotiaan naisen ja hänen kumppaniensa perustamalla sivustolla jaettiin muun muassa salaa kuvattua materiaalia, jossa naisia oli filmattu ilman heidän suostumustaan. Sivustolla oli myös seksivideoita, joissa esiintyi alaikäisiä.
 Britannian yleisradioyhtiö  BBC:n  mukaan monet sivuston videoista oli kuvattu salaa vessoissa ja pukuhuoneissa. Joukossa oli myös videoita, joita katkerat ex-kumppanit olivat ladanneet kostoksi sivustolle.
 BBC:n mukaan jotkut salakuvauksen uhreiksi joutuneet ovat surmanneet itsensä.
 Pornografian tuottaminen ja levittäminen on laitonta Etelä-Koreassa. Usein eteläkorealaiset kiertävät kieltoa ylläpitämällä pornosivustoja ulkomaisilla palvelimilla.
 Kymmenet tuhannet naiset osoittivat viime kesänä mieltään viime vuosina yleistynyttä salakuvausta vastaan. Vuonna 2010 Etelä-Korean poliisin tietoon tuli noin 1 100 salakuvaustapausta. Vuonna 2017 salakuvauksia ilmoitettiin yli 6 500 kappaletta.
 Muut sivuston omistajat pakoilevat
 Laajaa pahennusta aiheuttanut Soranet suljettiin vuonna 2016. Sivustolla oli yli miljoona käyttäjää. Tuomion saanut nainen, hänen aviomiehensä ja kaksi muuta perustivat sivuston vuonna 1999.
 Nainen pakoili Etelä-Korean viranomaisia vuosien ajan Uudessa-Seelannissa. Hän palasi kotimaahansa kesäkuussa, kun hänen passinsa oli peruutettu.
 Naisen aviomiehellä ja kahdella muulla pornosivuston entisellä omistajalla on ulkomaiset passit. He oleskelevat Etelä-Korean ulkopuolella.

Etelä-Korean suurimman pornosivuston perustaja tuomittiin vankeuteen – Salaa kuvatut videot suuri ongelma


Summary: Tunnuslukusovelluksella tai tunnuslukulaitteella ei voi tällä hetkellä kirjautua eri palveluihin.

Nordean verkkopalveluissa on häiriö, joka haittaa käyttöä laajalti.
 Häiriön vuoksi Nordean tunnuslukusovelluksella tai tunnuslukulaitteella ei voi tunnistautua lainkaan. Tämä koskee sekä verkko- ja mobiilipankkia että ulkopuolisia palveluntarjoajia.
 Nordea kertoo korjaavansa vian mahdollisimman pian.

Nordean palveluissa vika: ei pääse verkkopankkiin, ei toimi tunnistautuminen


Summary: Eettisen kaupan asiantuntijan mukaan ostolakot kertovat siitä, että ihmisiä ahdistavat ympäristön tila ja tavaran määrä.

Neljä vuotta sitten tamperelainen musiikkialan yrittäjä  Maiju Asikainen  törmäsi sosiaalisessa mediassa uudentyyppiseen haasteeseen. Yhä useampi aikoi olla vuoden ilman uusien vaatteiden ostamista.
 Maiju Asikainen oli juuri muuttanut miehensä kanssa puutaloon Tampereella. Muutto oli yhtä jätesäkkien kierrättämistä.
 Samoihin aikoihin tuli järkyttäviä uutisia Bangladeshista. Tehtaan romahduksessa oli kuollut yli tuhat ihmistä.
 – Ajattelin, mikä järki tässä on ostaa hikipajoista yhtään mitään, mitä en tarvitse.
 Asikainen päätti olla vuoden ostamatta uusia vaatteita tai kenkiä Vaatevallankumous-haasteessa. Vaatteiden ostolakko oli niin onnistunut kokemus, että hän aloitti sen uudestaan vuoden 2017 juhannuksena.
 Maiju Asikainen on kirjoittanut ostolakostaan suositussa ja palkitussa  Asikaine-blogissaan .
 Lupa ostaa hammastahnaa
 Opettaja  Noora Patokoski  istui viime kesänä junassa ja luki juttua ostolakossa olevista naisista. Hän alkoi seurata aiheesta kertovaa blogia.
 – Ostolakko alkoi kertaistumalla. Päätin siinä junassa helteisenä heinäkuun päivänä, että aloitan.
 Vuoden ostolakko ei koske Patokosken lapsia tai miestä, mutta itselleen hän on tiukka.
 – Ruuat tietenkin ostetaan. Ajattelin alun perin, että saan ostaa vain hammastahnaa, Patokoski kertoo.
 Noora Patokoski yllättyi ostolakon vaikutuksista. Noora Patokosken albumi
 Sitten nälkä kasvoi syödessä. Noora Patokoski halusi puolittaa oman bensan kulutuksensa ja alkoi pyöräillä sähköpyörällä joka päivä kotoaan Lempäälästä Tampereelle ja takaisin. Matkaa kertyy yhteen suuntaan 15,8 kilometriä.
 – Pyörään on täytynyt ostaa nastarenkaat. Olen ostanut myös takavalon ja pyöräilyä varten lasit. Hammastahnaa olen ostanut yhden tuubin. Siinä on tämän hetken ostokset.
 Ja on Noora Patokoski ostanut yhden muunkin asian, josta seurasi heti huono omatunto.
 Ostolakot ovat jo ilmiö
 Kansalaisjärjestö Eettisen kaupan puolesta ry:n toiminnanjohtaja  Lotta Staffans  sanoo, että lakkoilmiö kertoo siitä, että suomalaiset heräävät ympäristön tilaan.
 – Ihmisiä kiinnostaa yhä enemmän tuotteiden alkuperä. Seuraava askel tästä on, että on saavutettu saturaatiopiste, miten paljon tavaroita ihmiset haluavat koteihinsa, Staffans sanoo.
 Staffansin mukaan ei ole sattumaa, että ostolakossa ovat nyt etenkin naiset ja nuoremmat ikäluokat. Osassa ostolakoista ostetaan vain kotimaista, osassa sallitaan kirpputoreilta vaatteiden hankkiminen.
 – Nämä aiheet kiinnostavat eniten nuoria naisia. Usein nuoret naiset shoppailevat eniten vaatteita.
 Ostolakolla vastustetaan juuri pikamuotia, jossa vaatteita tuotetaan globaalisti yhä enemmän ja ne eivät kestä aikaa tai kulutusta. Toisaalta pitää muistaa, että Suomessakin moni köyhä on olosuhteiden pakosta jatkuvassa ostolakossa, eikä se ole enää valinta.
 – Pikamuodista kärsivät ympäristön lisäksi halpatuotantomaiden työntekijät, jotka tekevät pitkää päivää pienellä palkalla.
 Staffans uskoo, että ihmisiä on alkanut ahdistaa sekä tavaran määrä että ympäristön tila. Tästä kertoo myös se, miten KonMari-siivouksesta tuli suosittu tapa karsia turhat tavarat kodista.
 Menestyskirjan kirjoittaja  Marie Kondo  neuvoo parhaillaan ihmisiä tavaroiden karsimisessa Netflixin sarjassa.
 Kuluttaminen hallitsi ensin ajatuksia
 Opettaja Noora Patokoski oli vaatteiden ostolakossa jo vuonna 2017. Silloin hän ompeli itse jonkin verran vaatteita.
 Sitä ennen hän oli raivannut talon ja "konmarittanut" sen. Hän piti ne tavarat, joista oli hyötyä ja iloa. Muut saivat mennä.
 Viime kesänä alkanut ostolakko oli seuraava askel, mutta ei ihan helppo sellainen.
 – Ensimmäiset kymmenen päivää en ajatellut muuta kuin ostamista ja mitä voisin tarvita. Halusin lyhdyt ulkolatoon, kukkaruukkuja ja mattoja tuonne ja tänne.
 Opettaja esti sähköpostistaan mainoksia, koska ne herättivät huomiota.
 Noora Patokoski yllättyi, miten paljon kuluttaminen hallitsi ajatuksia. Ostoajatukset alkoivat laantua kuitenkin vähitellen. Ostamattomuudesta tuli uusi normi.
 Mutta miten pärjää vuoden ilman uutta kosmetiikkaa? Patokoski löysi onnekseen kaapin kätköistä kaksi rasvapurkkia.
 – Kun leikkasin purkit halki, rasva on toistaiseksi riittänyt. Toisesta purkista sai voidetta vielä kolme kuukautta sen jälkeen, kun luulin sen olevan loppu.
 Eniten Noora Patokoski jännitti ripsivärin loppumista.
 – Sitten löysin avaamattoman pakkauksen, kun mies oli tuonut ripsiväriä tuliaiseksi laivalta. Selviän tästä kyllä, hän naurahtaa.
 Kellarista löytyi Ikea-kasseja
 Myös Maiju Asikainen on huomannut, että meillä on paljon vaatteita tai tavaroita, joiden olemassa oloa emme edes muista.
 Hän pyysi puolisoaan raivaamaan eteisen ennen lapsen nimiäisiä. Kuukausien jälkeen Maiju Asikainen löysi kellarista pari Ikea-kassia ja ihmetteli, mitä niissä on.
 – Sieltä löytyivät kaikki kengät, takit ja mitä eteisessä oli. Eteiseen oli jäänyt ne, mitä arjessa tarvitaan. Erikoisemmat takit olivat kellarissa. Ei niitä oikeasti tarvitse tilaa viemässä.
 Maiju Asikainen on kuvattu Ylen lavasteissa.  Marjut Suomi / Yle
 Tämä vahvisti päätöstä ostolakosta, mutta elämä toi heti haasteita. Pari kuukautta ostolakon alkamisesta hän oli raskaana.
 Haasteen aikana olisi saanut käyttää kolme oljenkortta tai ostaa vaatteita kirpputorilta. Maiju Asikainen ei kuitenkaan rynnännyt ostamaan äitiysfarkkuja. Hän kaivoi taas vaatekaappiaan ja löysi mekkoja, jotka mahtuvat päälle.
 – Ostin äitiyssukkahousuja ja sopeuduin asiaan.
 Nimiäisiin tuore äiti pukeutui lopulta muutaman vuoden vanhaan mekkoon.
 "Jotkut ovat kysyneet, oletko sinä se hullu"
 Noora Patokoski yllättyi, miten helppoa ja jopa tylsää ostolakko on ollut.
 – Ajattelin, että kärsisin tai tämä tuntuisi ylevältä. Ostamattomuus on aika tylsää. Minulla on hirveän paljon enemmän aikaa olla. Loikoilen sohvalla ja mietin asioita.
 Pyöräilystä töihin on tullut uusi tapa, vaikka lumimyrskyn aikana se ei ole ollut ihan helppoa.
 – Ilman sähköpyörää olisi varmasti tullut itku auraamattomalla tiellä. Olen kuitenkin eri pirteä päivisin, kun olen ulkoillut aamulla ja iltapäivällä.
 Ostolakko on johtanut hyviin keskusteluihin.
 – Jotkut ovat kysyneet, oletko sinä se hullu, joka on ostolakossa. Osa on todella kiinnostuneita. Osa pitää pyöräilyä sankaritoimintana, mutta en itse ajattele sitä niin. Olen aina liikkunut ja urheillut.
 Kiperimmät hetket
 Maiju Asikaisen mielestä ostolakot eivät olleet vaikeita, mutta muutamassa tilanteessa häntä on mietityttänyt.
 – Olin Kööpenhaminassa tyttöjen reissulla ja kävimme shoppailemassa. Pyörin kaupassa ja kaverit sanoivat, että voithan sinä ostaa. Pysähdyin jokaikisen vaatteen edessä ja mietin, tarvitsenko. Miten tämän voi pestä? Käytänkö tätä monta kertaa?
 Maiju Asikainen tuli siihen tulokseen, ettei hän tarvitse uutta vaatetta.
 Maiju Asikainen kierrättää vaatteita mielellään. Marjut Suomi / Yle
 Toinen tiukempi tilanne tuli, kun mustat pillifarkut kuluivat puhki. Ne olivat olleet Asikaisen luottohousut.
 Hän alkoi käyttää farkkuja ja totutella niihin. Siitäkin tilanteesta selvittiin.
 Noora Patokosken vaikein hetki koski lentolippuja. Hän oli syksyllä Lontoossa, mutta liput oli ostettu ennen lakkoa, eikä hän ostanut matkalta mitään.
 Sitten hän joutui painimaan itsensä kanssa uudelleen.
 – Sitten se kauheus tapahtui. Meitä lähtee iso porukka Kroatiaan enkä halunnut jäädä reissulta pois. Ostin lentolipun ja torpedoin sillä kaiken ympäristömielessä, Noora Patokoski sanoo.
 Lakosta tuli elämäntapa
 Maiju Asikainen lopetti ostolakon viime kesänä, mutta hän on käynyt senkin jälkeen harvoin vaatekaupassa. Harkitsevasta kuluttamisesta on tullut elämäntapa.
 – Jos jotain ostan, iloitsen siitä ja pidän sitä. Kaverikin huomaa ja sanoo, että sulla on uusi paita.
 Viimeksi hän hankki kotimaisen merinovillaneuleen. Se maksoi 160 euroa, mutta tämä ei tuntunut kalliilta, kun harvoin ostaa.
 – Tiedän, että tässä on vuoden kulutusvaatteeni. En osta mitään turhaa.
 Ostolakon jälkeen Asikainen on pitänyt huolta vaatteistaan, korjannut ja värjännyt niitä. Blogisti on aina ollut kiinnostunut muodista.
 – Muoti ammentaa yleensä menneistä vuosista. Se on sitä, että kaapissa on vanhat Leviksen 501:t ja käärit niistä puntit kerälle ja laitat yläasteen adidakset ja olet muodikas.
 Juhliin Maiju Asikainen saattaa ostaa kirpputorilta tai lainata kaverilta mekkoa, ellei omista kaapeista löydy. Hän kierrättää muutenkin omia ja lasten vaatteita kavereille.
 Eettisen kaupan puolesta ry käynnisti alkuvuonna Lempivaatteeni-kampanjan. Sen tavoitteena on kannustaa ihmisiä arvostamaan vaatteitaan ja vaatimaan kestävää vaatetuotantoa.
 – Voisimmeko me arvostaa vaatteitamme enemmän ja sitä myötä päästä eroon pikamuodista, toiminnanjohtaja Lotta Staffans kysyy.
 Mitä se globaalissa mittakaavassa auttaa, jos me olemme Suomessa vaatelakossa? Miten käy työn vaatteiden valmistusmaassa?
 – Se on hyvä kysymys. Meidän toiminnan lähtökohtamme on se, että kehitysmaiden työntekijöiden työolot olisivat hyvät ja heille maksettaisiin elämiseen riittävät palkat. Näemme nyt, että pikamuoti-ilmiö on mennyt niin pitkälle, että siihen kiteytyvät sekä työntekijöiden ihmisoikeuksien loukkaukset että ympäristön ongelmat.
 – Jos ihmiset vaativat kestävämpiä vaatteita, yritysten on pakko vastata tähän, Staffans uskoo.
 Ostolakossa säästyy rahaa
 Noora Patokosken lakko on puolessa välissä. Suhtautuminen kuluttamiseen on muuttunut.
 – Luulen, että pärjään vuosia näillä minun olemassa olevilla vaatteilla. En osaa enää ollakaan vaatekaupoissa. Voi tulla toinenkin vuosi ostolakkoa.
 – Laiskottelu, jouten olo ja hiljaisuus ovat tulleet tärkeiksi. Iloitsen aina kun huomaan, mitä kaikkea voi tehdä ilman, että ostaa mitään.
 Patokoski on luistellut, pyöräillyt, lenkkeillyt ja hiihtänyt. Hän on lukenut kirjoja ja kuunnellut äänikirjoja. Varastossa oli lankoja, joista Patokoski on neulonut milloin mitäkin.
 Noora Patokoski liikkuu luonnossa.  Noora Patokosken albumi
 Lapset ovat onkineet ja virvelöineet. Vaikka lapset eivät ole olleet lakossa, myös he ovat pohtineet kuluttamista. Toinen pojista aikoi laittaa käyttämättömät lelut kierrätykseen.
 – Ruokahävikkimme on pienentynyt tosi paljon, vaikka en ole kiinnittänyt erityisesti huomiota siihen. Olemme biojätekeskuksia, kun syömme vanhat ruuat pakkasesta ja jääkaapista.
 Noora Patokoski ja Maiju Asikainen eivät ole laskeneet, paljonko ostolakossa on säästynyt rahaa. Säästöä on kuitenkin tullut selvästi.
 Myös aikaa on tullut lisää arkeen.
 – Elämä on muuttunut rauhallisemmaksi. Tämä on ollut kummallinen matka itseen, mitä en osannut ennakoida. Mikään tavara ei tee ihmistä onnelliseksi, minkään tavaran kanssa et voi olla vastavuoroisessa suhteessa. Ympärillä olevat ihmiset tekevät elämästä rikasta, Patokoski pohtii.
 Patokoskella on ollut puoli vuotta miettiä, mitä hän ostaa ostolakon jälkeen.
 – Aion ostaa ostolakon päätyttyä kangaskengät. Niillä pärjään kaksi seuraavaa vuotta.

Ostolakot ovat jo ilmiö: Maiju Asikainen ei ostanut vaatteita kahteen vuoteen, Noora Patokoski hankki koko syksynä lähinnä nastarenkaat


Summary: Glyfosaatista on väännetty vuosien mittaan runsaasti, mutta se on edelleen paras vaihtoehto kemialliseen torjuntaan.

Rikkakasvien torjuntaan käytetyn glyfosaatin jäämät maaperässä saattavat hidastaa siementen itämistä ja kasvin kasvua.
 Tämä ilmenee Luonnonvarakeskuksen (Luke), Turun yliopiston ja Suomen ympäristökeskuksen tekemästä tutkimuksesta. Siinä tarkasteltiin glyfosaatin ja sen hajoamistuotteen AMPAn pitoisuuksia peltomailla ja metsätaimitarhalla.
 Uudessa tutkimuksessa selvisi, että glyfosaattia ja AMPAa jää käsittelyn jälkeen eniten muokkaamattomaan pintamaahan.
 Suurimmat glyfosaattipitoisuudet mitattiin vuorokausi ruiskutuksen jälkeen 2,5 senttimetrin paksuisesta maan pintakerroksesta, mutta syvemmissä kerroksissa pitoisuudet laskivat jyrkästi. Toisaalta pinnan pitoisuudet säilyivät suurina pitkälle syksyyn.
 Ylen aamu-tv:ssä vierailleen Luken erikoistutkija  Jaana Uusi-Kämpän  mukaan glyfosaattia myydään Suomessa noin 650 tonnia vuodessa.
 – Sitä käytetään lähinnä juolavehnän torjuntaan. Siihen ei paljon muuta vaihtoehtoa ole, ellei muokata maata.
 Glyfosaatti ja AMPA sitoutuvat maahan hyvin, joten valumavesiin niitä kulkeutuu vain vähän.
 Uusi-Kämppä neuvoo kotipuutarhureita pärjäämään ilman glyfosaattia. Ammattiviljelijöitä hän kehottaa pohtimaan, voisiko ainetta hyödyntää nykyistä vähemmän.
 – Kannattaa käyttää vain silloin, kun on todellinen tarve – ei vain varmuuden vuoksi, että kun näin on tavattu tehdä.
 Glyfosaattia saa käyttää EU:ssa ainakin vuoteen 2022
 Glyfosaatti on Euroopan eniten käytetty kasvinsuojeluaine, josta on myös kiistelty paljon.
 Maailman terveysjärjestön WHO:n alainen tutkimuskeskus  luokitteli glyfosaatin  todennäköisesti syöpää aiheuttavaksi vuonna 2015. Toisaalta  Euroopan kemikaalivirasto arvioi  2017, ettei glyfosaatti aiheuta syöpää.
 Tiedetoimituksen esimies  Jukka Ruukki   kirjoitti samana syksynä Helsingin Sanomissa , ettei arvioissa ole ristiriitaa: WHO ei ota kantaa siihen, millaisella annoksella terveys voi vaarantua. Ruukin mukaan glyfosaatin syöpävaarallisuus on käytännössä olematon.
 Glyfosaatin myyntilupa oli umpeutumassa Euroopan unionissa vuoden 2017 lopussa, mutta EU  päätti viime metreillä antaa aineelle jatkoluvan  ainakin vuoteen 2022. Suomi on tukenut pitkää jatkolupaa, koska sen mielestä tieteellinen näyttö kallistuu glyfosaatin vaarattomuuden puolelle.
 Jaana Uusi-Kämpän mukaan tarjolla ei ole glyfosaattia parempaa torjunta-ainetta.
 – Jos halutaan kemiallista torjuntaa käyttää, muilla aineilla on paljon suurempia haittavaikutuksia. Niitä ei myöskään voi käyttää kaikilla viljelykasveilla, Uusi-Kämppä sanoi Ylen aamu-tv:ssä torstaina.

Kiistelty torjunta-aine häviää hitaasti viljelymailta – "Kannattaa käyttää vain silloin, kun on todellinen tarve"


Summary: Tyksissä ja Turun kaupunginsairaalassa on todettu tähän mennessä vajaat 70 VRE:n eli vankomysiiniresistentin enterokokin bakteerilöydöstä.

Turun yliopistollisessa keskussairaalassa ja Turun kaupungin hyvinvointitoimialalla taistelu poikkeuksellisen laajaa suolistobakteeriepidemiaa vastaan on sujunut hyvin. Sairaalahygieniaa on tehostettu, jotta epidemia saadaan rauhoitettua.
 – Ja näyttääkin siltä, että epidemia on saatu rauhoitettua. Löydöksiä on tehty tämän vuoden puolella vähemmän, sanoo tartuntataudeista vastaava lääkäri  Jutta Peltoniemi  Turun kaupungista.
 Tyksissä ja Turun kaupunginsairaalassa on todettu viime vuoden lokakuusta lähtien vajaat 70 VRE:n eli vankomysiiniresistentin enterokokin bakteerilöydöstä. Poikkeuksellisen laaja epidemia on kuitenkin kyseessä, koska Varsinais-Suomen alueella todetaan vuosittain keskimäärin 2–6 VRE-tapausta.
 – Kaikilla kantajilla löydös on ollut oireeton, eli heillä ei ole tullut infektioita esille, sanoo Jutta Peltoniemi.
 Vankomysiiniresistentti enterokokki (VRE) on tavanomaisille antibiooteille vastustuskykyinen suolistobakteeri. Se voi aiheuttaa virtsainfektioita, haavainfektioita ja verenmyrkytyksiä.
 Turun kaupungin tartuntataudeista vastaava lääkäri Jutta Peltoniemi. Petra Ristola / Yle
 Turha huoli pois
 Tartuntataudeista vastaava lääkäri Jutta Peltoniemi korostaa, että tavallisessa arkielämässä ei tarvitse olla huolissaan VRE-epidemiasta. VRE-tartunnan saaneen omaisen luona vieraillessa normaalit arkihygieniakäytännöt ovat riittäviä. Sairaalassa hoitajat ohjeistavat esimerkiksi käsihuuhteen käytöstä vierailuilla.
 – Sairaalahoidossa olevien potilaiden näytteidenotto on tärkeää, jotta löydetään mahdollinen kantaja ja oikea antibioottihoito voidaan tarvittaessa aloittaa, Jutta Peltoniemi sanoo.
 Myös VRE-tartunnan saanut voi elää normaalia elämää sairaalan ulkopuolella.
 – Jos hänelle tulee infektio esimerkiksi virtsateihin, on tärkeä ottaa näyte, jotta tulehdus voidaan hoitaa oikealla antibiootilla, sanoo Peltoniemi.
 Sairaaloiden välillä tiivis yhteistyö
 Turun kaupungin ja Turun yliopistollisen keskussairaalan infektiontorjuntayksiköt tekevät tiivistä yhteistyötä suolistobakteeriepidemian aikana.
 Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin sairaalahygienia- ja infektiontorjuntayksikön ylilääkäri  Esa Rintala   arvioi Ylelle aiemmin , että epidemia pystytään pysäyttämään, mutta siihen voi kulua jopa vuosi.
 Turun kaupunginsairaalaan tulevista sekä kaikista Tyksiin tulevista Turun kaupunginsairaalassa hoidetuista potilaista otetaan VRE-seulontanäytteet. Epidemian rajaamiseksi VRE:n kantajia on hoidettava omassa huoneessa kosketusvarotoimin.
 Lue lisää:
 Turun sairaaloissa taistellaan suolistobakteeriepidemiaa vastaan – kymmenet saaneet tartunnan, useita satoja altistuneita

Torjunta suolistobakteeriepidemiaa vastaan sujuu hyvin Turun sairaaloissa – sairaalahygieniaa on tehostettu


Summary: Parilla sadalla eurolla saa taskussa kulkevan vekottimen, joka kääntää useita eri kieliä.

Keskustelun aikana eri kieliä lähes reaaliajassa kääntävät laitteet ovat yleistymässä. Esimerkiksi matkailijoille olisi suuri ilo taskussa kulkevasta kääntäjästä, kun kommunikaatio kohdemaan asukkaiden kanssa helpottuisi.
 Yhdysvaltain Las Vegasissa tällä viikolla järjestettävillä Consumer Electronics Show -elektroniikkamessuilla useat yritykset esittelevät teknisiä laitteita, joiden avulla eri kieliä puhuvat ihmiset voivat keskustella keskenään.
 Aiemmin yleismaailmalliset kääntäjälaitteet ovat olleet tuttuja lähinnä tieteisfiktiosta kuten esimerkiksi Star Trek -sarjasta. Nyt niistä on tullut todellisuutta mobiililaitteiden kehityksen myötä.
 Uudenlaiset kääntäjävekottimet hyödyntävät toiminnassaan muun muassa tekoälyä, koneoppimista ja langattomia yhteyksiä.
 Waverly Labin Pilot-korvanapit ja kännykkäsovellus. AOP
 Viive joitakin sekunteja
 Newyorkilaisen Waverly Lab -yrityksen Pilot-korvanapit pystyvät kääntämään 15 kieltä, esimerkiksi englantia, ranskaa, arabiaa, venäjää, hindiä, espanjaa ja kiinaa. Pilot voi myös tallentaa keskustelun tekstimuodossa älypuhelinsovellukseen.
 Waverly Labin johtaja  Andrew Ochoan  mukaan Pilot-kääntäjälaite on yhteydessä netin kautta datakeskuksen tietokoneisiin, jotka tekevät varsinaisen käännöstyön ja lähettävät käännökset käyttäjien korvanappiin.
 Tästä prosessista johtuen käyttäjä voi kuulla käännökset muutaman sekunnin viiveellä.
 Ochoan mukaan Pilot-kuulokkeita on myyty noin 35 000 paria alle vuodessa. Niitä ovat hankkineet esimerkiksi hotellit, joiden työntekijät ovat tekemisissä eri kieliä puhuvien asiakkaiden kanssa. Hintaa laitteella on noin 155–215 euroa.
 Las Vegasin messuilla kiinalainen TimeKettle esitteli omia WT2-kääntäjäkuulokkeitaan, jotka toimivat samaan tapaan kuin Pilot.
 Myös Googlelta tulossa kääntäjälaitteita
 Japanilainen yritys Sourcenext puolestaan on tuonut markkinoille kädessä pidettävän Pocketalk-laitteen, joka pystyy kääntämään 74 kieltä ja maksaa noin 260 euroa.
 Sourcenextin tiedottajan  Richard Gallagherin  mukaan yritys toivoo, että kääntäjästä tuli hitti Tokion 2020 kesäolympialaisten aikaan. Yhtiön mukaan monet japanilaiset puhuvat vain japania, joten laite helpottaisi kisaturistien ja paikallisten välistä viestintää.
 – Koneoppimisen ansiosta laite oppii ymmärtämään ääntämistäsi paremmin. Se pystyy mukautumaan käyttäjäänsä, Gallagher kuvailee.
 Teknologiajätti Google ilmoitti Consumer Electronics Show -messuilla, että se on rakentamassa kääntäjäominaisuuksia useisiin uusiin tuotteisiinsa, jotka hyödyntävät yhtiön virtuaaliavustajaohjelmistoa.

Kieliongelmat jäämässä unholaan – Scifistä tuttuja kääntäjälaitteita esiteltiin elektroniikkamessuilla Las Vegasissa


Summary: Ensi kevään eduskuntavaalien lähitaistelut käydään vaalipiireissä.

Eduskuntavaaleihin on aikaa alle sata päivää. Puoluetoimistoissa vietetään unettomia öitä, kun puoluepomot miettivät, millä taktiikalla oma puolue nostetaan vaalivoittoon.
 Pääministerikisaan suurimpien puolueiden puheenjohtajat ponnistavat tällä kertaa omilta tukialueiltaan. Maakunnista valittujen puoluejohtajien muuttoliikettä äänestäjien perässä etelän rintamaille ei ole nyt näkynyt.
 Pääministeri, keskustan puheenjohtaja  Juha Sipilä  päätti pysyä Oulun vaalipiirissä, ja kokoomusjohtaja, valtiovarainministeri  Petteri Orpo  valitsi Varsinais-Suomen, vaikka molempia houkuteltiin puolueensa vaaliveturiksi Uudenmaan jättivaalipiiriin.
 SDP:n puheenjohtaja  Antti Rinne  on tuttuun tapaan ehdolla Uudellamaalla, mutta Mäntsälästä ponnistava Rinne ei ole välttämättä edes SDP:n äänikuningas Uudellamaalla. Vihreiden pätkäpuheenjohtaja  Pekka Haavisto  on arponut nykyisen vaalipiirinsä Helsingin ja vihreille haasteellisen Uudenmaan välillä.
 Viimeiset paikat pienillä eroilla
 Eduskuntavaalien tulos ratkaistaan kolmentoista vaalipiirin sisäisissä taistoissa, joissa menestyksen ratkaisevat valtakunnallisten tuulten lisäksi paikalliset vaalikysymykset ja ehdokasasettelun onnistuminen.
 Taloustutkimuksen Ylelle tekemä laskelma eduskuntapaikkojen jakautumisesta kertoo, että vaalipiirien viimeisistä paikoista on jälleen luvassa tiukka kisa.
 Vaalipiireissä puolueiden välillä käytävän äänikisan kireyttä kuvaa se, että viime eduskuntavaaleissa Keski-Suomen vaalipiirissä vasemmistoliiton paikka jäi vajaan neljänkymmenen äänen päähän. Keskustan  Petri Honkonen  oli silloin viimeinen, onnekas läpimenijä.
 Kevään 2015 eduskuntavaaleissa keskusta onnistui viemään puolet vaalipiirien viimeisistä kansanedustajan paikoista. Oppositiosta takaisin valtaan kivunnut keskusta keräsi noin 21 prosentin ääniosuudellaan peräti 49 kansanedustajan paikkaa.
 Keskustan koriin ropisi silloin viimeinen paikka Hämeen, Kaakkois-Suomen, Savo-Karjalan, Keski-Suomen, Oulun ja Lapin vaalipiireistä. Lisäpaikka oli lähellä myös Pirkanmaan ja Vaasan vaalipiireissä.
 Paikkamäärä ratkaisee vallan jaossa
 Paikkamäärällä viime eduskuntavaalien kakkoseksi yltänyt perussuomalaiset vei vaalipiirin viimeisen paikan Helsingissä, Pirkanmaalla ja Vaasassa.
 Perussuomalaisten ja kokoomuksen kisa toiseksi suurimman puolueen asemasta ratkesi Helsingin vaalipiirissä, missä perussuomalaisten  Mika Raatikainen  meni viimeisenä läpi ja kokoomuksen  Terhi Koulumies  oli ensimmäinen putoaja.
 Kokoomus olisi tarvinnut Helsingissä lisäpaikkaan runsaat 1300 ääntä. Lapissa kokoomus olisi vajaalla 700 lisä-äänellä nipistänyt yhden paikan keskustalta.
 Vaalien jälkeen yhden paikan ero perussuomalaisten hyväksi näkyi siinä, että hallitusneuvotteluissa peruspomo  Timo Soini  sai valita salkkunsa ennen kokoomusjohtaja  Alexander Stubbia  ja perussuomalaisten  Maria Lohela  nousi eduskunnan puhemieheksi.
 Neljä vuotta sitten vasemmistoliiton vaalitappiota pehmensivät Varsinais-Suomen ja Satakunnan viimeiset paikat. RKP otti viimeisen paikan Uudellamaalla.
 SDP kärkkyy vaaleissa jättipottia
 Viime eduskuntavaaleissa ennätyksellisen heikon vaalituloksen tehnyt SDP ei saanut yhtään vaalipiirien viimeistä paikkaa. SDP:n 16,5 prosentin ääniosuus riitti 34 edustajan paikkaan. Lisäpaikka oli lähellä Hämeessä, Satakunnassa ja Oulun vaalipiirissä.
 Taloustutkimuksen Ylelle tekemän laskelman mukaan nykyisestä oppositiosta SDP ja vihreät ovat lisäämässä merkittävästi eduskuntapaikkojensa määrää.
 Vihreät sai viime eduskuntavaaleissa 8,5 prosentin ääniosuudellaan 15 kansanedustajaa. Viimeisen puolen vuoden aikana vihreiden kannatus on liikkunut keskimäärin vajaan 13 prosentin lukemissa, mikä voisi tuoda vaalituloksena jopa kymmenen lisäpaikkaa.
 SDP:n kannatus on lähennellyt 22 prosentin lukemia. Taloustutkimuksen vaalipiirikohtaisen laskelman mukaan SDP saisi näillä luvuilla seuraavaan eduskuntaan 47 paikkaa.
 Vaalipiirikohtaisessa laskelmassa SDP kärkkyisi lisäpaikkoja vielä Uudenmaan, Varsinais-Suomen, Hämeen, Pirkanmaan ja Kaakkois-Suomen vaalipiireissä. Vihreät taistelee viimeisestä paikasta Helsingissä ja Satakunnassa.
 Keskusta keikkuu veitsen terällä
 Hallitusvastuussa kannatustaan kuluttanut pääministeripuolue keskusta hakee eduskuntavaaleista torjuntavoittoa.
 Lähtökohdat ovat kuitenkin vaikeat, sillä viimeksi keskustalla oli onnea vaalipiirien viimeisten paikkojen jaossa, ja viime kuukausina keskustan kannatus on ollut alamaissa myös puolueen perinteisillä vahvoilla alueilla Itä- ja Pohjois-Suomessa.
 Eteläisestä Suomesta valtaosan äänistään keräävä kokoomus näyttäisi keräävän hallituspullasta rusinat.
 Valtiovarainministeri Orpon johdolla kokoomus on noussut edellisen kokoomusjohtajan Alexander Stubbin nimiin kirjatusta kevään 2015 eduskuntavaalitappiosta.
 Pienpuolueet potkivat kokoomuksen nilkoille
 Kokoomukselle pääministerikisassa menestymisen kannalta ratkaisevaa on, miten puolue pärjää Uudenmaan ja Helsingin vaalipiirien kiivaissa taistoissa.
 Taloustutkimus jakaa sekä Helsingin että Uudenmaan viimeisen paikan kokoomukselle. Kuuden kuukauden kannatuskyselyjen pohjalta tehdyssä laskelmassa pienpuolueet jäävät ilman eduskuntapaikkaa, mutta yllätysvalmiit ryhmät panostavat erityisesti Uudellemaalle, missä eduskuntapaikan saa jo alle kolmen prosentin ääniosuudella.
 Hallituspuolue siniset luottaa Uudellamaalla puolustusministeri  Jussi Niinistön  suosioon ja ulkoministeri  Timo Soinin  mahdolliseen vetoapuun.
 Myös viime vaaleissa kokoomuksen listalta eduskuntaan valitun  Harry Harkimon  Liike Nyt potkii ennen kaikkea juuri kokoomuksen nilkoille.
 Helsingissä yhtä paikkaa kärkkyy  neljän pienpuolueen vaaliliitto , jossa ovat mukana feministit, liberaalit, piraatit ja eläinoikeuspuolue. Taloustutkimuksen laskelmassa vaaliliittoja ei ole otettu huomioon.
 Lue myös:
 Ylen puoluekannatusmittaus: Perussuomalaisille iso nousu, kokoomus kirii SDP:tä
 Ylen puoluekannatusmittaus: Miten suomalaiset äänestäisivät, jos vaalit pidettäisiin nyt?
 Toimittajalta: Miksi uudistimme puoluekannatusuutisoinnin vaalivuoden alkuun?

Analyysi: Jännittävä kisa vaalipiirien viimeisistä paikoista ratkaisee eduskuntavaalien voittajat ja häviäjät


Summary: SRV Rakennus lähtee etsimään yhteistyökumppaneita sekä Lappeenrannan monitoimiareenalle että sisäliikuntahallille.

Lappeenrannan kaupunkikehityslautakunta on valinnut investointi- ja rahoitusasiantuntijan monitoimiareenan ja sisäliikuntahallin valmistelutyöhön.
 Molempien hankkeiden asiantuntijaksi valittiin SRV Rakennus Oy.
 Monitoimiareenan sopimuksen hinta on 106 000 euroa ja sisäliikuntahallin 40 000 euroa.
 Monitoimiareenahankkeen asiantuntijaksi oli SRV:n lisäksi toinenkin hakija, Sepos Oy. Sen tarjous oli hinnaltaan 114 000 euroa.
 Sisäliikuntahallia koskien Lappeenranta sai vain SRV Rakennus Oy:n tarjouksen.
 Mukana kokenut konsultti
 Etelä-Saimaan tietojen mukaan SRV käyttää konsulttinaan urheilumarkkinoinnin asiantuntija Mika Sulinia, joka on ollut toteuttamassa muun muassa Helsingin Hartwall-areenaa ja parhaillaan käynnissä olevaa Tampereen kansiareenahanketta.
 Asiantuntijan tehtävänä on etsiä Lappeenrannan kaupungille yhteistyökumppaneita suunnittelemaan, rahoittamaan ja toteuttamaan monitoimiareenaa ja sisäliikuntahallia.
 Lappeenrantaan suunnitteilla olevan monitoimijäähallille on soviteltu erisuuruisia hintalappuja sijoituspaikasta riippuen. Halvimmillaankin hinnaksi on arveltu lähes 37 miljoonaa euroa. Myös nykyisen jäähallin korjaus on nostettu uudelleen esille.

SRV alkaa selvittää Lappeenrannan hallihankkeiden rahoitusta