Summary: Kaksi naista kertoo, miltä tuntuu saada ja antaa sukusoluja. HUS ja TAYS aloittavat hedelmöityshoidot lahjoitetuilla munasoluilla ja siittiöillä.

Yhtäkkiä tamperelaisella  Minna Minkkisellä  ei ollut enää tekosyitä. Hän oli luovuttanut verta monta kertaa ja liittynyt kantasolurekisteriin. Hän oli aina ajatellut luovuttavansa myös munasoluja, mutta asia oli jäänyt.
 Sitten Minna Minkkinen auttoi lapsettomuushoidoissa olevaa pariskuntaa. Samaan aikaan ystävä kertoi Facebookissa, että oli luovuttanut munasoluja.
 – Etsin Tampereelta yksityisen lapsettomuusfirman ja laitoin viestiä. Siitä se sitten lähti, Minkkinen kertoo.
 Tästä on kyse Suomessa lähes viidesosa kaikista hedelmöityshoidoista tehdään lahjoitetuilla sukusoluilla. TAYS ottaa vastaan jo lähetteitä lahjasukusoluilla tehtäviin lapsettomuushoitoihin, HUS marraskuusta lähtien.
 Nyt 35-vuotias Minkkinen on luovuttanut munasoluja niin monta kertaa kuin hän voi.
 Yhden lahjoituskerran munasolut menevät yleensä yhdelle saajalle. Saman lahjoittajan sukusoluilla voidaan koettaa saada lapsia korkeintaan viiteen eri perheeseen. Jokainen lahjoituskerta arvioidaan tämän takia aina erikseen.
 – Munasoluja kertyi kerralla vähimmillään 8 ja enimmillään lähes 20. Olen luovuttanut yhteensä ainakin 40 munasolua, Minkkinen sanoo.
 Lahjasolujen antaminen käynnistyi taas sairaaloissa
 Lahjasolut ovat nyt ajankohtaisia , sillä Tampereen ja Helsingin yliopistolliset sairaalat kertoivat lokakuussa aloittavansa taas hedelmöityshoidot lahjoitetuilla munasoluilla ja siittiöillä. Muiden yliopistosairaaloiden on tarkoitus seurata perässä.
 Lähes viidennes suomalaisista hedelmöityshoidoista tehdään lahjoitetuilla sukusoluilla. Yliopistosairaaloista TAYS ja HUS aloittavat lahjasoluhoidot ensimmäisinä. Marjut Suomi / Yle
 Julkiselta puolelta ei ole saanut lahjasoluhoitoja neljään vuoteen. Nyt lahjasukusolujen saannissa samalla viivalla ovat myös naisparit ja itselliset naiset.
 Sukusolujen luovuttajien rekrytointi on julkisella puolella täysin uutta. Ennen viime vuosien taukoa hoitoja tehtiin ostetuilla siittiöillä, ja munasolun saattoi tarvittaessa luovuttaa esimerkiksi äidiksi toivovan naisen sisar. Nyt hoitoja varten perustetaan lahjasolupankit.
 Hoitoja tehdään sitä mukaan kuin on lahjoittajia. Munasolujen ja siittiöiden luovuttajia kaivataan nyt kipeästi.
 Lahjoitetuilla munasoluilla toteutettujen hedelmällisyyshoitojen tulokset ovat hyviä. Jopa 80 prosenttia lasta toivovista onnistuu saamaan lapsen. Jo ensimmäisen hoitokierroksen jälkeen raskaana on yli 40 prosenttia lahjasoluja saaneista henkilöistä.
 Tässä jutussa lahjasoluja luovuttanut ja lahjasoluilla lapsen saanut kertovat kokemuksestaan.
 "Ajattelin olevani hyvä luovuttaja"
 Munasoluja voi luovuttaa  perusterve 20–35-vuotias nainen, jolla ei ole merkittävää ylipainoa. Suomessa tehdään vuodessa yli 700 hoitoa lahjoitetuilla munasoluilla. Lahjasoluista on jatkuvasti pulaa ja tämä rajoittaa tehtyjen hoitojen määriä.
 Nyt moni Minkkisen ystävä harmittelee, että on jo liian vanha luovuttamaan. Minkkinen itse oli lahjoittanut munasolunsa jo 30-vuotiaana.
 En ajattele, että minulla on lapsia maailmalla. Toivon toki, että niissä perheissä menee hyvin.  Minna Minkkinen
 Minna Minkkinen ei halua itse tulla raskaaksi. Hän halusi kuitenkin luovuttaa munasoluja, kun ei itse niitä tarvitse.
 – Meillä ei ole suvussa sukupolven ylittäviä sairauksia, kuten ykköstyypin diabetesta tai skitsofreniaa. Ajattelin olevani hyvä luovuttaja.
 Ensimmäisellä kerralla munasoluja tuli paljon, ja luovuttaminen oli Minkkiselle melko helppoa. Tämä kannusti jatkamaan vielä seuraavat neljä kertaa.
 Ensimmäisellä kerralla Minna Minkkinen kävi psykologilla ja laboratoriotesteissä. Munasolujen luovuttaminen on huomattavasti työläämpää kuin siittiöiden.
 – Luovuttamiseen ei liity fyysistä mielihyvää ollenkaan, Minkkinen naurahtaa.
 Kuukautisrytmi uusiksi ja pistoja
 Ensin Minna Minkkisen piti siirtää e-pillereillä kuukautisrytmi samaan rytmiin kuin munasolujen vastaanottajalla. Sen jälkeen hän pisti itseään vatsaan puolitoista viikon ajan, että munasoluja saatiin kasvatettua.
 – Ensimmäinen kierros meni uutuuden jännityksessä. Pistäminen tuli vaikeammaksi luovutuskerta luovutuskerralla, Minkkinen kertoo.
 Munasoluja seurattiin ultrassa, ja Minna Minkkisen piti käydä tarkastuksessa 3–5 kertaa. Tämä vaati vähän järjestelyjä töissä, vaikka onneksi myös ilta-aikoja oli tarjolla.
 Kuvituskuva. Esimerkiksi endometrioosi tai sytostaattihoidot saattavat aiheuttaa munasolutuotantoon häiriöitä. Silloin lasta voidaan yrittää lahjasolun avulla. Marjut Suomi / Yle
 Varsinaista munasolujen keräämistä varten Minna Minkkinen sai päivän sairaslomaa. Ennen munasolujen keräämistä hän sai esilääkitystä.
 – Toimenpide voi olla kivulias, minulla se ei ollut. Munasolujen punkteeraus kesti 10–15 minuuttia ja sen jälkeen pääsin lepäilemään.
 Toimenpiteen jälkeen Minkkisellä oli vain lievää kuukautiskivun kaltaista oloa.
 Tervetuloa, keitetäänkö kahvit?
 Munasolujen luovutuksen jälkeen Minna Minkkisestä tuntui, että homma on hoidettu ja normaali elämä jatkuu.
 – Olen antanut solurypästä jollekulle, jolle biologisen lapsen saanti on mahdotonta. En ajattele, että minulla on lapsia maailmalla. Toivon toki, että niissä perheissä menee hyvin.
 Sukusolujen luovuttajalla ei ole hoitojen seurauksena mahdollisesti syntyvään lapseen juridisia oikeuksia eikä velvoitteita. Lapsella on 18 vuotta täytettyään oikeus saada selville luovuttajan henkilöllisyys.
 Mitä jos lapsi tulee ovelle koputtelemaan?
 – Tervetuloa, keitetäänkö kahvit, kysyn varmaan. Kerron, jos lapsi on kiinnostunut suvun asioista. Tämä on kuitenkin enemmän biologiaa. En usko, että esimerkiksi luonteet tarttuvat, se on niin kasvatuksellinen asia.
 "Tiedän, miten arvokasta on saada halutessaan biologinen perhe"
 Minna Minkkisen urakkaa helpotti, että hän asui lähellä lapsettomuusklinikkaa. Kulukorvaukset eivät ole syy ryhtyä lahjasolujen luovuttajaksi.
 – Olisinko 400 euroa saanut tilille per luovutuskerta, Minkkinen muistelee.
 Luovuttajaa motivoi tieto, että hän voi muuttaa jonkun elämän.
 – Olen katsonut lapsettomia ihmisiä silmästä silmään. Tiedän, miten arvokasta on saada halutessaan biologinen perhe.
 Kristiina on aina halunnut lapsia
 Kristiinan  elämän lahjoitetut munasolut muuttivat.
 Kristiina on aina halunnut lapsia. Nainen esiintyy muutetulla nimellä lapsen suojelemiseksi.
 Kolmikymppisenä Kristiina oli valmis äidiksi. Hänen pitkäaikainen kumppaninsa oli eri mieltä.
 – Mies ilmoitti, ettei halua lapsia. Mietin, olenko valmis elämään ilman lapsia. Päätimme erota osittain tästä syystä.
 Nyt olen sitten lapseton, Kristiina yritti hyväksyä. Lapsihaave ei jättänyt kuitenkaan rauhaan.
 Olen aina uskonut isoissa päätöksissä, että tärkeintä on pysähtyä kuuntelemaan itseään. Päätin, että jos en kokeile tätä, osa minusta on rikki.   Kristiina
 Käännekohta oli työmatka vuosia sitten. Kristiina tutustui Itävallassa ruotsalaiseen naiseen, joka oli saanut lapsen yksin.
 – Minulla ei ollut lähipiirissä ketään toista, joka olisi ollut vastaavassa tilanteessa. Mietin, onko tämä järkevää ja luvallista. Miten kuvio menee, jos lapsella ei ole isää?
 Läheiset ystävät ilmoittivat, että tukevat Kristiinaa.
 – Olen aina uskonut isoissa päätöksissä, että tärkeintä on pysähtyä kuuntelemaan itseään. Päätin, että jos en kokeile, osa minusta on rikki. Halusin katsoa, mihin tämä johtaa.
 Ensin kokeiltiin lahjasiittiöitä
 Viisi vuotta sitten Kristiina aloitti lapsettomuushoidot. Ensin hän sai lahjasiittiöitä.
 – Ajattelin, että näiden siittiöiden myötä minusta tulee äiti. Ei tullut.
 Lahjoitetuista siittiöistä on Suomessa jatkuva pula. Yksityiset klinikat joutuvat ostamaan osan sukusoluistaan ulkomailta, eikä julkiselle puolellekaan odoteta luovuttajaruuhkaa. Marjut Suomi / Yle
 Hoidot olivat haastavia ja raskaita. Kristiinan piti elää säästeliäästi.
 Kerta kerran jälkeen Kristiina joutui pettymään. Hän teki jo päätöksen elää lapsettomana.
 Mutta sitten hän ymmärsi, että hän toivoo elämältä ennen kaikkea omaa lasta.
 Kristiina päätti kokeilla siittiöiden lisäksi myös lahjoitettuja munasoluja. Lapsi syntyi ensimmäisellä yrittämällä eli heti kun hoidoissa otettiin käyttöön lahjamunasolut. Nyt hänellä on 1,5-vuotias poika.
 – Meillä menee kaikin puolin hyvin. Elämäni on samankaltaista, mitä muilla on pienten lasten kanssa. Monesti tulee haastaviakin tilanteita, mutta osaan rennosti pyytää apua ensimmäistä kertaa elämässä.
 Minulla on kova toive kiittää heitä suuresti. Tämä on ollut elämäni paras lahja. Kiitos.  Kristiina
 Kristiina on töissä ja lapsi on hoidossa. Vapaa-ajalla he tekevät asioita, jotka tuntuvat mukavilta.
 – Tavoitteena on, että joka päivä nauramme ainakin kerran.
 "Tämä on ollut elämäni paras lahja"
 Kristiina ei tiedä munasolujen luovuttajan nimeä. Minna Minkkinen on ensimmäinen hänen tapaamansa ihminen, jonka hän tietää luovuttaneen munasoluja.
 – Minulle tulee ihan kylmät väreet, kuinka hienon asian äärellä ollaan. Haluaisin halata sinua. Ihmisellä, joka tekee tämäntyyppistä, on suuri sydän. Uskon, että se siirtyy lapselleni, että hänellekin tulee suuri sydän, Kristiina sanoo.
 Hän kertoo pojalleen sadun muodossa tämän alkuperästä.
 – On ollut nainen ja mies, jotka ovat antaneet lahjasiemenen äidin mahaan, ja siellä lapsi on syntynyt.
 Kristiina toivoo, että hänen poikansa selvittää aikuisena biologisen alkuperänsä nimet. Hän itse ei voi sitä tehdä.
 – Minulla on kova toive kiittää heitä suuresti. Tämä on ollut elämäni paras lahja. Kiitos.
 Lue lisää:
 Heli Vaarasen kolumni: Jos haluat lapsen, älä tuhlaa aikaasi toisen vetkutteluun
 HUS ja Tays aloittavat hedelmöityshoidot lahjoitetuilla munasoluilla ja siittiöillä – lahjasoluja voivat nyt saada myös naisparit ja itselliset naiset

Minna Minkkinen on luovuttanut ainakin 40 munasolua, mutta hän ei halua tulla raskaaksi: "En ajattele, että minulla on lapsia maailmalla"


Summary: Perjantai-iltana räjähti keskustassa ja lauantaina aamuyöllä lähiössä.

Etelä-Ruotsissa Malmössa on sattunut kaksi räjähdystä, kertovat ruotsalaiset tiedotusvälineet.
 Perjantai-iltana kello 22.20 aikoihin räjähti kaupungin keskustassa. Räjähdys rikkoi ikkunoita ja vahingoitti kerrostalon sisäänkäyntiä. Poliisi kertoi  Aftonbladetille , että ketään ei ole otettu kiinni epäiltynä teosta.
 Aamuyöllä kello 3.15 räjähti Almgårdenin lähiössä asuintalon rappukäytävässä tai sen lähellä. Voimakas räjähdys aiheutti vaurioita rakennukselle ja rikkoi ikkunoita.  SVT:n mukaan  kolme ihmistä otettiin kiinni rikospaikan läheltä.
 Myös perjantaina aamuyöllä  Malmössa sattui räjähdys . Poliisi on pidättänyt kolme epäiltyä liittyen perjantaiaamun räjähdykseen.
 Kukaan ei ole loukkaantunut räjähdyksissä. Välikohtausten arvellaan liittyvän rikollisryhmien välienselvittelyyn.
 Lue lisää:
 Ruotsissa levoton yö ja aamu – alamaailman mies ammuttu, kahdessa paikassa räjähti

Malmössa tapahtui kaksi räjähdystä


Summary: Presidentti ilmoitti Wolfin edeltäjän erosta kolme viikkoa sitten.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on paljastanut maan uuden virkaatekevän kotimaan turvallisuudesta vastaavan ministerin. Tehtävään on valittu samaisen ministeriön pitkäaikainen virkamies  Chad Wolf .
 Trump ilmoitti Wolfin edeltäjän erosta kolme viikkoa sitten. Trump kertoi asiasta Twitterissä ja sanoi, että  Kevin McAleenan  haluaa viettää aikaa perheensä kanssa ja siirtyä yksityiselle sektorille.
 Trumpin hallinnossa ovi on viuhunut tasaiseen tahtiin ja myös Wolfin uudella pallilla on ollut tuulista. Wolf on jo viides henkilö, joka ottaa tehtävän vastaan Trumpin virkakauden aikana.

Trump paljasti uuden salkunhaltijan – Chad Wolf on jo viides kotimaan turvallisuudesta vastaava ministeri Trumpin virkakautena


Matkatoimistot ja muu matkailua palveleva toiminta

Kiinalaiskonglomeraatti Fosun on ostanut matkatoimisto Thomas Cookin brändin. Fosun maksoi Cookin brändistä 11 miljoonaa puntaa eli noin 12,7 miljoonaa euroa.
 Pitkään ongelmissa ollut Thomas Cook hakeutui konkurssiin varsin yllättäen syyskuussa. Konkurssi-ilmoitus johti 22 000 työpaikan menettämiseen ja käynnisti Britannian rauhanajan suurimman kotiuttamistoimen, operaatio Matterhornin.
 Operaation aikana noin 140 000 ihmistä haettiin takaisin Britanniaan heidän jäätyään nalkkiin matkakohteisiinsa.
 Historiallinen 178-vuotias brittitoimisto oli yrittänyt viime hetkiin sakka saada yksityisiltä sijoittajilta 250 miljoonan dollarin suuruista lisärahoitusta. Myös Fosun oli neuvotellut rahoitusdiilistä jolla Thomas Cook olisi pelastettu, mutta vetäytyi siitä. Rahoituksen saaminen kariutuikin ja yritystä kohtasi konkurssi.
 Fosun oli jo ennen matkanjärjestäjän konkurssia suurin osakkeenomistaja Thomas Cookissa.
 Hongkongin pörssissä kirjoilla oleva Fosun omistaa myös ranskalaisen lomakohdeketjun, Club Medin. Thomas Cookin brändin ostamisen yhteydessä Fosun koppaa itselleen oikeudet myös matkanjärjestäjän tytäryhtiöihin hotelliketjuihin Casa Cook ja Cook's Club, Fosun kertoi tiedotteessa myöhään perjantaina.
 Thomas Cookin konkurssilla oli vaikutuksia myös Suomessa, kun tytäryhtiö Tjäreborgin kautta matkalle lähteneiden kotiin paluu hankaloitui väliaikaisesti. Tjäreborgin tilanteen myötä vallinnut epätietoisuus ehti myös aiheuttaa runsaasti epävarmuutta yrityksen asiakkaiden keskuudessa. Tilanne palautui kuitenkin normaaliin varsin nopeasti.
 Keskiviikkona kerrottiin, että norjalainen hotellimoguli Petter Stordalen ostaa 40 prosenttia matkailukonserni Vingistä, johon Tjäreborg ja sen pohjoismaiset sisaryhtiöt kuuluvat.
 Lue myös:
 Tjäreborgin väki iloitsee uusista omistajista ja katsoo tulevaisuuteen – "Upeaa huomata, kuinka asiakkaat ovat meihin luottaneet"
 Tjäreborgin uudeksi omistajaksi norjalainen hotellimoguli Petter Stordalen: "Olen tehnyt monta kauppaa elämässäni, mutta tämä on erityinen"
 Matkanjärjestäjä Thomas Cook konkurssiin – Maanantain lennot Pohjoismaissa peruttu, suomalaisturistien loppuviikon paluulennoista ei tietoa

Kiinalaiskonglomeraatti Fosun osti Thomas Cookin brändin noin 12,7 miljoonalla eurolla


Summary: Oliko länsi väärässä, kun se uskoi liberaalin demokratian maailmanvalloitukseen? Tunnettu Eurooppa-ajattelija Ivan Krastev kertoo Ylen haastattelussa, miksi länsi ei ole enää itäisen Keski-Euroopan esikuva.

WIEN.  Mitä tulee vallankumouksiin, omaan muistiin ei voi luottaa.
 Bulgarialainen  Ivan Krastev  oli syksyllä 1989 juuri valmistumassa Sofian yliopistosta. Hän istui iltaa ystäviensä kanssa, kun maan kommunistijohtaja erosi. Yksi seurueen vanhemmista, tunnettu toisinajattelija, sanoi silloin nuorelle Krasteville, että sinun elinaikanasi kommunismi tulee vielä kaatumaan.
 Toive oli, että parissa vuosikymmenessä. Muutos tapahtui lopulta viikoissa.
 Itäblokki kaatui ja Eurooppa yhdistyi. Alle vuoden päästä sama toisinajattelijaystävä valittiin Bulgarian johtajaksi ensimmäisissä vapaissa vaaleissa.
 – Asiat tapahtuvat vallankumouksen aikaan niin nopeasti. Sen voi muistaa, mitä teki, mutta ei sitä mitä ajatteli, Krastev sanoo toimistossaan Wienissä.
 – Voi vain katsoa raunioihin, jotka ovat jääneet niistä odotuksista jäljelle.
 Länsisaksalaiset nuoret tuhosivat Berliinin muuria 10. marraskuuta 1989. EPA
 Krastevista on tullut viime vuosina yksi Euroopan eturivin poliittisista ajattelijoista. Hänellä on jatkuvasti vientiä ympäri Eurooppaa, ja haastattelu onnistui täpärästi matkojen välissä.
 Vuonna 2017 julkaistu kirja  After Europe  sinkosi Krastevin eturivin Eurooppa-kommentoijaksi, kun uusia pakolaiskriisin ja populismin nousun synnyttämiä jakolinjoja yritettiin ymmärtää.
 Krastev ei kerro välttämättä mitään uutta, mutta onnistuu naulaamaan Euroopan muutoksen kirjoihinsa tavalla, joka tuntuu ämpärilliseltä kylmää vettä kasvoille.
 Totta! Näinhän se menikin!
 Jos oli vuosikymmeniä tottunut teeskentelemään kommunismia, ei kapitalismin teeskenteleminen ollut sen vaikeampaa. Omaksumista ei tarvittu.
 Tällä viikolla häneltä ilmestyi uusi kirja  The Light that Failed.  Kirja on tehty yhdessä yhdysvaltalaisen  Stephen Holmesin  kanssa.
 Tuoreen kirjan ydinsanoma on yksinkertainen mutta voimakas. Vuonna 1989 alkanut kapitalismiin perustuvan liberaalin demokratian ylivallan aika on ohi. Se päättyi joskus vuosien 2008–2016 välimaastossa. Ensin maailmaa koetteli talouskriisi, ja murroksen sinetöi  Donald Trumpin  nousu presidentiksi.
 Maailma on siirtynyt uuteen aikaan.
 Liberaali demokratia ei onnistunut sille pedatussa maailmanvalloituksessa, vaan maailmassa vahvoilla ovat nyt itsevaltaiset, demokratiaa tallaavat johtajat Budapestista Pekingiin.
 Miksi näin kävi , ja mitä vuoden 1989 toiveista on tänä päivänä enää jäljellä?
 Krastevilla on kysymyksiin kirjan verran vastauksia. Aihe on erityisen ajankohtainen nyt, kun Berliinin muurin murtumisesta tulee 9. marraskuuta kuluneeksi 30 vuotta.
 Ivan Krastev työskentelee Wienissä IWM-tutkimuslaitoksessa.  Yle
 Toimistossaan Wienissä tutkija siteeraa haastattelun aluksi amerikkalaislaulaja  Bruce Springsteenin  kappaletta  River .
 Is a dream a lie if it don’t come true
 or is it something worse
 Vapaasti suomentaen: onko unelma valetta, jos se ei toteudu vai jotain pahempaa?
 Euroopan rauhanomaisten vallankumousten vuotena 1989 tulevaisuus oli itäeurooppalaisille aivan silmien edessä.
 – Tulevaisuus oli länsi, itsekin rautaesiripun takana kasvanut Krastev sanoo.
 Vielä konkreettisemmin tulevaisuus oli sitä, mitä Länsi-Saksa oli. Vaurautta, demokratiaa ja vapautta. Siksi vuoden 1989 itäeurooppalaiset vallankumoukselliset halusivat lännen ja länteen.
 Alkoi aikakausi, jota Krastev nimittää imitoinnin eli jäljittelyn ajanjaksoksi. Itäeurooppalaiset alkoivat imitoida lännestä valtiojärjestystä, markkinoita ja elintapoja.
 Wolksvagenin autotehdas Wolfsburgissa Saksassa vuonna 1972. AOP
 Jotkut jäljensivät länttä paremmin kuin toiset. Kyse ei aina ollut edes läntisen mallin aidosta omaksumisesta. Usein länsimailta sai hyväksyvää nyökyttelyä, kunhan vain esitti omaksuvansa lännen ideaalin.
 – Viesti oli se, että voi teeskennellä, mutta oli vain yksi järjestelmä mitä teeskennellä, Krastev sanoo.
 Tämä yksi ja ainoa jumala oli liberaali demokratia länsimaisessa markkinataloudessa. Kommunismi ei vain hävinnyt tai jäänyt jonkin armeijan nujertamaksi. 1990-luvun Euroopassa koettiin, että historia oli nujertanut kommunismin.
 Venäjälläkin imitoitiin Krastevin mukaan kapitalismia: jos oli vuosikymmeniä tottunut teeskentelemään kommunismia, ei kapitalismin teeskenteleminen ollut sen vaikeampaa. Todellista omaksumista ei tarvittu.
 Hetken aikaa näytti siltä, että länsimaistuminen oli ainoa vaihtoehto.
 Nyt Krastev ja Holmes julistavat tämän aikakauden päättyneeksi.
 Länttä ei enää haluta jäljitellä yhtä yksimielisesti, vaan sen tarjoaman mallin rinnalle on tullut uusia kilpailijoita. Länsimaista demokratiaa ei nähdä enää historian loppuratkaisuna kuten vuonna 1989.
 Mitä jos olimme väärässä?
 Liberaalin demokratian hegemonia kaatui omaan suuruuteensa.
 Krastevin mukaan  liberaali demokratia ei onnistunut näkemään sitä, että ihmisluontoon kuuluu vaihtoehtojen kaipuu. Ironista kyllä, liberalismiin kuuluu vapaus valita, mutta ajatus liberaalin demokratian ylivallasta ei jättänyt tilaa valinnanvapaudelle.
 – Vaihtoehtojen puute teki monet vastahakoisiksi.
 Nyt 30 vuotta Euroopan vallankumousten jälkeen ne maat, jotka vielä 1989 innokkaasti imivät vaikutteita lännestä, halveksuvat länttä.
 Unkarissa äänestäjät ovat vaali vaalilta antaneet tukensa itsensä illiberaaliksi suunnannäyttäjäksi julistautuneelle pääministeri  Viktor Orbánille  ja Puolassa valtaa keskittäneelle  Jarosław   Kaczyńskille.
 Venäjä ei enää edes yritä esittää demokratiaa, koska demokratian maine ei ole entisellään.
 Siihen vaikuttaa sarja tapahtumia: WTC-iskut 2001, Irakin sota, vuoden 2008 talouskriisi, Venäjän toimet Krimillä ja Itä-Ukrainassa, lännen täydellinen kyvyttömyys estää Syyrian humanitaarinen katastrofi, pakolaiskriisi 2015, brexit ja Donald Trump.
 Lesboksen saarelta saapuneita pakolaisia Pireuksen satamassa Ateenan lähellä 7.10.2019. AFP
 Avoin liberaali maailma tuntuu nyt pelottavammalta kuin aiemmin. Globalisaatio ei olekaan kaikille mahdollisuus vaan monen mielestä uhka.
 Krastev nostaa esiin kysymyksen,  jota Yhdysvaltain edellinen presidentti  Barack Obama  pohti Trumpin valinnan jälkeen.
 What if we were wrong?
 Mitä jos olimme väärässä?
 Obama ei kysynyt, mitä tehtiin väärin tai kuka teki väärin. Kysymys tarkoittaa heräämistä ajatukseen siitä, ymmärsimmekö kylmän sodan jälkeisen aikakauden luonteen kokonaan väärin. Oliko väärin luottaa historian tuoneen liberaalille demokratialle voiton.
 Krastev palaa ajatukseen imitoinnin aikakaudesta. Siitä, miten itäinen Keski-Eurooppa yritti olla kuin länsi ja länsi odotti muun maailman haluavan olla kuten se.
 Itäblokin kaatumisen jälkeen matkittu malli oli Saksa. Puola, Unkari, Tšekki ja Slovakia halusivat olla kuin Saksa, joka oli itse matkimisen mallioppilas. Toisen maailmansodan päättymisen jälkeen Länsi-Saksa nousi kukoistuksen matkittuaan Yhdysvaltoja.
 Mutta ongelma matkimisessa on se, että ideaali karkaa koko ajan käsistä. Matkittava muuttuu nopeammin kuin matkija ehtii saavuttaa sen. Esimerkiksi Puolassa 1989 tehty kysely paljasti ihmisten ihailevan länsisaksalaista perhekeskeisyyttä, kirkossa käyntiä ja sitä, ettei siellä ollut kommunismia.
 Ja mitä on Saksa nyt. Perhekeskeisyyden sijaan puhutaan seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen oikeuksista. Kirkossa käy harva.
 – Ihmiset tunsivat olonsa petetyiksi, Krastev sanoo.
 Pride-kulkue järjestettiin Berliinissä 40. kerran heinäkuussa 2018. Paul Zinken / AOP
 Itä-Euroopan muutos kapitalismiin  oli 1990-luvulla raju ja köyhät jäivät jalkoihin.
 Viesti oli kuitenkin se, etteivät itäiset maat voi saavuttaa samoja hyvinvointivaltion elementtejä, joita lännessä oli. Ja juuri niitä itäeurooppalaiset lännestä kaipasivat.
 Länsimaisille firmoille oli myös kätevää, ettei itäisiin EU-maihin tullut samoja kalliita työläisten oikeuksia kuin lännessä oli.
 Nyt esimerkiksi Puolassa oikeistonationalistinen Laki ja oikeus -valtapuolue on alkanut kuroa umpeen tätä kuilua. Suuret lapsilisät ja muut sosiaaliedut ovat tärkeä syy puolueen suosioon.
 Puolan Laki ja oikeus onkin löytänyt uuden ajan voittoreseptin yhdistämällä nationalismin ja vasemmistolaisen tukipolitiikan. Yhä lännestä kuulee ääniä, ettei Puolalla ole tähän varaa tai että valtapuolue yrittää ostaa tuilla äänestäjiä puolelleen.
 Vastakysymys voisi olla, miksi puolalaiset eivät saisi haluta samoja tukia ja etuja kuin lännessäkin on?  Puolan talous kasvaa  laveasta tukipolitiikasta huolimatta erittäin vahvasti.
 Nationalismi oli vain äänettömällä, ei se minnekään kadonnut.
 Unkari ja Puola ovat länsimaisille vaikeita myös siksi, että ne ovat tuoneet nationalistisen politiikan jälleen osaksi valtavirtaa. Kehitys sotii sitä ideaa vastaan, että entisen itäblokin maista piti tulla lännen kaltaisia. Sellaisia kuin Saksa.
 – Juuri oman historian vuoksi Saksan kopioiminen oli vaikeaa. Saksa on poikkeus, Krastev huomauttaa.
 Saksan liittotasavallan syntyminen toisen maailmansodan jälkeen oli aivan toisenlainen prosessi kuin itäisen Keski-Euroopan maiden vapautuminen vuonna 1989. Saksassa nationalismi poliittisena aatteena mitätöitiin järjestelmällisesti natsiajan ja toisen maailmansodan joukkotuhon vuoksi.
 Unkarissa ja Puolassa puolestaan kansallinen herääminen oli edellytys kommunismista vapautumiselle. Se oli tie vapauteen.
 – Kysymys ei ole siitä, miksi nationalismi on taas vahvistunut vaan se, katosiko nationalismi koskaan, Krastev sanoo.
 Hänen mukaansa itäisen Keski-Euroopan nationalismi oli vain hiljennetty 1990-luvun ja 2000-luvulle asti. Syynä oli Jugoslavian hajoamissodat. Tuolloin nationalismi yhdistettiin paitsi julmiin sotiin, myös serbijohtaja  Slobodan Miloševićiin .
 Milošević oli entinen kommunisti, ja Orbánin ja Kaczyńskin kaltaisille toimijoille entiset kommunistit olivat kauhistus. Sen vuoksi he pysyivät Krastevin mukaan pitkään erossa nationalismista.
 – Nationalismi oli vain äänettömällä, ei se minnekään kadonnut, Krastev sanoo.
 AFP, Harri Vähäkangas / Yle
 Tällä hetkellä  Euroopassa jakolinjat näkyvät paitsi maiden välillä, myös maiden sisällä.
 Esimerkiksi Saksassa uutta politiikkaa ovat kaivanneet erityisesti osa niistä ihmisistä, jotka asuvat entisen Itä-Saksan alueella.
 Ja monelle tämä vaihtoehto on ollut nimensäkin mukaisesti Vaihtoehto Saksalle -puolue (AfD). Nationalistipuolue on saavuttanut suuria voittoja itäisen Saksan osavaltiovaaleissa juuri sillä iskulauseella, että vuoden 1989 lupaukset eivät toteutuneet.
 Että nyky-Saksa petti heidät.
 AfD:n Thüringenin johtaja Björn Höcke onnittelee puolueen Brandenburgin kärkiehdokasta Andreas Kalbitzia puolueen vaalivalvojaisissa syyskuussa 2019.  Alexander Becher / EPA
 Vaikka työttömyys on alhainen ja talous kasvaa, itäisen Saksan asukkailla on yhä tunne toisen luokan kansalaisuudesta. Siitä, että tulevaisuus, se mitä läntinen Saksa on, jäi saavuttamatta.
 Kysymys on, kuinka suureksi tyytymättömyys nykyistä poliittista järjestelmää kohtaan kasvaa myös Euroopan länsiosissa.
 Miten käy Euroopalle, jos yhä useampi maa  kääntyy Unkarin ja Puolan tavoin aiemmin jaettua arvopohjaa vastaan?
 – EU näki itsensä tulevaisuuslaboratoriona ja yritti muuttaa maailman näköisekseen, Krastev sanoo.
 Nyt Euroopan rooliksi on jäänyt seurata sivusta, kun muut maat päättävät sen kohtalosta. Euroopalla ei ole mitään osaa esimerkiksi Syyrian kriisin ratkaisemisessa, vaikka Syyrian kohtalo on pakolaisten vuoksi Euroopan kohtalo.
 Geopolitiikkaa tekevät nyt Yhdysvallat, Venäjä ja Kiina.
 Krastevin mukaan seuraava maailmaa suuresti muokkaava kamppailu käydään Yhdysvaltain ja Kiinan välillä. Mutta taistelu ei ole enää ideologinen kuten kylmän sodan aikana.
 Krastev vertaa maailman länsimaistamista amerikkalaiseen ajatukseen kulttuurisesta sulatusuunista. Jos muutat Yhdysvaltoihin, tulet osaksi sitä ja muutut amerikkalaiseksi.
 Kiina sen sijaan toimii kuten Chinatownit eli kiinalaiset kaupunginosat ympäri maailmaa. Se pystyttää leirin ja tuo sinne kiinalaiset. Mutta se ei halua imeä vaikutteita kohdemaasta eikä myöskään muuttaa sitä kaltaisekseen. Se haluaa vain rahan ja hyödyt.
 – Amerikka haluaa muuttaa maailman ja tehdä siitä amerikkalaisemman. Kiina näkee maailman Chinatownien kautta, Krastev sanoo.
 Krastev ei väitä, että tämä olisi uusi historian loppu. Edessä on vain uusi aika.
 Lännessä liberaalin demokratian  valtakauden päättyminen kuulostaa tuomiopäivältä. Mitä Krastev vastaisi Barack Obaman pohdintaan siitä, olimmeko sittenkin väärässä?
 Väärää oli hänen mukaansa luottaa yhden ideologian ylivaltaan. Länsi menetti itsekritiikin, kun muut maat halusivat imitoida sitä.
 – Kylmä sodan jälkeen oli väärin tehdä yhdestä mallista raamattu ja antaa ymmärtää, ettei muita vaihtoehtoja ole. Ihmisten tarvetta vaihtoehdoille ei ymmärretty.
 Mutta hän ei syytä ketään tai väitä, että olisi itse tajunnut tämän jo aiemmin.
 Tällaista todellisuus on: yhtäkkiä itsestäänselviltä näyttävät asiat eivät vielä hetki sitten olleet itsestäänselviä.
 Krastev ei väitä, että tämä olisi uusi historian loppu. Edessä on vain uusi aika.
 – Uskomme, että liberalismin ylivalta on ohi. Mutta emme väitä, että liberalismi olisi kuollut, Krastev sanoo.
 Ironista kyllä, vapaus valita on lopulta yksi liberalismin perusajatuksista. Yhden ideologian aika on vain vaihtunut aikaan, jossa tarjolla on muitakin vaihtoehtoja. Länsimainen malli voi jopa vahvistua, kun maailmanvalloitusilluusioista on luovuttu.
 Se ei tarkoita Krastevin mukaan sitä, että ihmiset lakkaisivat haluamasta vapautta tai monimuotoisuuden sallimista. Eikä se tarkoita sitä, että itsevaltaiset johtajat hallitsevat yksin maailmaa.
 Länsimaisen elämäntavan ja arvojen tulevaisuus riippuu siitä, miten uusi aika otetaan vastaan. Jäädäänkö suremaan loistavaa tulevaisuutta, jota ei koskaan tullut, vai osataanko uudistua uuden maailmanjärjestyksen vaatimalla tavalla.
 Krastev katsoo historiaan, eikä halua ennustaa tulevaisuutta.
 – Tulevaisuus on avoin luku. Mutta sen ymmärtämiseksi kannattaa lukea edelliset luvut tarkkaan.
 Berliinin muurilla sijaitsi rajanylityspaikka Bornholmer Strassella. Schöning / AOP
 Lue myös:
 Euroopassa on maa, jossa alle 26-vuotiaat ovat saamassa verovapauden ja eläkeläiset ylimääräistä rahaa – miten Puolasta kasvoi Euroopan talousihme?
 Berliinin muuri – Kylmän sodan symboli kuvina

Berliinin muurin murtuminen teki vapaasta lännestä kaikkien idolin – Nyt ylivallan aika ohi, ja se voi olla myös hyvä asia


Summary: Voisimmeko pikkuhiljaa lakata suhtautumasta naisiin niin kuin he olisivat ulkoavaruudesta, kirjoittaa Sisko Savonlahti.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Luin naistenlehteä kun välttelin kolumnin (en tämän, vaan erään toisen) kirjoittamista. Lehdessä oli vakipalsta, jolla julkisuudenhenkilöt kertovat, mitä heille tulee mieleen mistäkin aakkosten kirjaimesta. Numerossa, joka oli käsissäni, ääneen pääsi The 69 Eyes -bändin laulaja Jyrki 69. Hänen N-kirjaimensa oli "nainen".
 "Salaperäinen hahmo ja rakkauden kohde", Jyrki 69 perusteli. "Naiset ovat loputon inspiraation lähde ja samalla jotain, josta ei saa selvää."
 Katsoin itseäni ulkopuolelta  kun makasin sohvallani enkä juuri poikennut vihanneksesta. Olin yhä aamutakissani eikä kasvoillani ollut meikin hiventä. Hiukseni olivat liiskaantuneet pitkin ohimoitani eikä asiaan ollut ihan heti tulossa muutosta – olinhan päättänyt, etten menisi suihkuun ennen kuin kolumni olisi tullut valmiiksi. (Asetan itselleni usein tällaisia pieniä ehtoja, joiden toivon motivoivan minua. En tiedä miksi, koska siitä ei ole apua, minkä vuoksi päädyn viettämään suurimman osan päivistäni neljän seinän sisällä sen näköisenä, etten ole koskaan kuullutkaan shampoosta.)
 Me naiset emme ole sen kummallisempia hahmoja kuin miehetkään.
 En osannut kuvitella itseäni  Jyrki 69:n inspiraation lähteeksi. En, vaikka olen nainen. Harmitti. Miksi en ole tämän salaperäisempi hahmo, mietin, ja ennen kaikkea: miksi se oli yhtäkkiä minulle niin suuri ongelma? Enhän ollut aiemminkaan haaveillut siitä, että olisin Jyrki 69:n rakkauden kohde.
 Ehkä siksi, ettei Jyrki 69 ole ainoa mies, joka on kertonut mediassa ihmeellisestä olennosta nimeltä nainen. Valitettavasti. Niin kauan kuin olen lukenut naistenlehtiä, olen vastaanottanut tiukkaa faktaa siitä, minkälaisena ihmisenä miehet naisensa haluavat. Olen lukenut “miespaneeliin” osallistuvien anonyymien miesten kertovan, millainen nainen kiinnittää heidän huomionsa baarissa (muun muassa nainen, joka ei ole pynttäytynyt liikaa eikä ole ylimielinen, joka on hymyilevä, positiivinen ja kohtelias ja jolla on rento asenne) ja julkisuudenhenkilöiden puhuvan siitä, millainen on “naisellinen nainen” (muun muassa sellainen, joka kantaa itsensä hyvin ja tyylikkäästi).
 Mitä sitten  – saattaa joku ajatella – jos toimittaja pahoittaa mielensä lukiessaan naistenlehtiä, jättäisi lukematta! Tavallaan hyvä pointti. Nyt kun olen 37-vuotias, osaankin suhtautua yksittäisten miesten kommentteihin naisista kypsästi. Eli ajatellen, että pidä sinäkin äijä turpasi kiinni, minua ei sinun mielipiteesi kiinnosta. (Paitsi Jyrki 69:n kohdalla, joka näköjään sai kuppini nurin ja joutui nyt tikunnokkaani.)
 Mutta näin ei ole ollut aina.
 Kun olin nuorempi , oli miesten mielipiteillä minulle paljonkin väliä. Halusin heidän hyväksyvän minut ja ajattelin, että se tapahtuu varmasti, kunhan olen täydellinen nainen. Kaadoin rahani kosmetiikka- ja muotibisneksen laariin ostamalla kasvojani virkistäviä seerumeita, epämukavia mekkoja ja kenkiä, joissa oli niin korkeat korot, että niillä kekkuloiminen kaupungilla oli itsetuhoinen teko. Ole siinä sitten mystinen. Jossain vaiheessa luovutin.
 Mutta en täysin. En kai minä muuten miettisi keskellä kaunista syyspäivää, miksen kelpaa Jyrki 69:lle.
 Uskon kuitenkin, että olemme matkalla parempaan suuntaan. Kun selaan naistenlehteä, jonka jokaisessa numerossa oli ennen “miespaneeli”, en löydä enää palstaa.  Henriikka Rönkkösen  kirjat, jotka kertovat naisen elämästä kaunistelematta, ovat lohduttaneet kymmeniä tuhansia lukijoita. Samaan aikaan Rönkkönen ja moni muu julkaisee sosiaalisessa mediassa kuvia ja videoita, joista nainen voi ihan oikeasti tunnistaa itsensä. Hyvä niin. Koska me naiset emme ole sen kummallisempia hahmoja kuin miehetkään. Emme, vaikka kuinka ehostaisimme itseämme. Mistä tulikin mieleeni, että voisin mennä pesemään hiukseni.
 Sisko Savonlahti
 Kirjoittaja on Helsingissä asuva toimittaja ja kirjailija, joka osti viikko sitten itseruskettavan voiteen ja näyttää nyt oranssilta.
 Aiheesta voi keskustella 02.11. klo 17.00 asti.
 Lue myös:
 Sisko Savonlahden kolumni: Ihminen kehittää loputtomasti itseään, muttei vaivaudu edes tervehtimään toista
 Johanna Malisen kolumni: Naisten välisestä ystävyydestä toistetaan edelleen katkeransuloista tarinaa, jossa nainen on naiselle uhka

Sisko Savonlahden kolumni: Anteeksi, etten ole salaperäinen hahmo


Summary: Erityisen huolestuttavana nähdään jo psykiatrisessa hoidossa olevien lasten koulutilanteiden toistuva kriisiytyminen.

ADHD:n tai muun neuropsykiatrisen oireilun vuoksi tutkimuksiin hakeutuvien alakouluikäisten määrä on rajussa kasvussa. Hoitolähetteiden määrä on kaksinkertaistunut viidessä vuodessa.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL:n) Ylelle kokoama tilasto paljastaa, että viime vuonna Suomessa kirjoitettiin ADHD/ADD:n tai autismikirjon häiriöiden, kuten Aspergerin oireyhtymän epäilyn vuoksi yli 66 000 lähetettä 6–13-vuotiaille lapsille. Vuonna 2014 näitä lähetteitä kirjoitettiin alle puolet tästä.
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Lääkärit ovat huolissaan lasten selviämisestä aikuisten ja koulumaailman asettamien muutosten keskellä. Huoli nykykoulun kyvystä vastata lasten kehitystarpeisiin on THL:n mukaan perusteltu.
 Oulun yliopistollisen keskusairaalan lastenpsykiatrian yksikön apulaisylilääkäri  Päivi Lindholm  jakaa huolen.
 – Lähetteiden määrän pääasiallinen kasvu kohdistuu erilaisiin neuropsykiatrisiin pulmiin, kuten ADHD ja autismikirjo sisältäen Asperger-piirteisyyden, Lindholm kertoo.
 Murhetta liittyy myös eriasteisia kielenkehityksen ja oppimisen vaikeuksia omaavien lasten psyykkiseen oireiluun.
 Lindholmin mielestä kyse ei kuitenkaan välttämättä ole siitä, että lapset itsessään olisivat yhtään sen erityispiirteisempiä kuin aiemmin. Sen sijaan lasta ympäröivä yhteiskunta ja aikuisten lapsille asettamat vaatimukset ovat muutoksessa.
 Lindholm sanoo, että lasta ympäröivän maailman muutoksia tarkasteltaessa, huomio kiinnittyy väistämättä koulumaailmaan ja tänä syksynä laajan keskustelun kohteena olleeseen uuteen opetussuunnitelmaan sekä sen tulkintatapoihin.
 Uusi opetussuunnitelma  otettiin alakoulujen osalta käyttöön vuonna 2016.
 Jutussa esiintyvät lainaukset ovat Facebookin vertaistukiryhmistä pyydettyjä anonyymeja vanhempien kommentteja.
 "Erityisopettaja ehdottaa lääkityksen hankkimista lapselle, vaikka sille ei ole tarvetta koulun ulkopuolella eikä lastenpsykiatrikaan ole ehdottanut. Lähikoulussamme on ilmiöoppimista, ryhmätöitä ja luokkien sekoittamista. Kauhulla odotan, kun uusi koulu monitoimitiloineen valmistuu."  Kommentti vertaistukiryhmässä
 Itseohjautuvuus ja avoimet oppimisympäristöt luovat haasteita
 Uudessa opetussuunnitelmassa on Lindholmin mukaan paljon hyvääkin.
 – Sen korostaman itseohjautuvuuden ja yhdessä oppimisen tulkinnat ovat kuitenkin johtaneet tilanteeseen, jossa erityisesti itseohjautuvuuden sekä sosiaalisten vuorovaikutustaitojen osalta liian nuorilta odotetaan kovin paljon.
 OYS:n lastenpsykiatrian yksikön apulaisylilääkäri Päivi Lindholm. Mikko Koski / Yle
 Samaan aikaan koulumaailmassa ollaan menossa yhä enemmän avointen oppimisympäristöjen suuntaan, eli perinteiset luokat korvataan yhtenäisillä isoilla tiloilla.
 Avoimet oppimisympäristöt erilaisine ääni- ja näköärsykkeineen ovat Lindholmin mukaan erityisen haastavia neuropsykiatrisia erityispiirteitä omaaville lapsille, mutta myös ihan kenelle tahansa.
 "Avoimissa oppimisympäristöissä keskittyminen omaan tekemiseen on hankalaa, kun ympäröivät "rajat" puuttuvat. Sen sijaan tulee seuratuksi koulun tapahtumia ja ohikulkijoita."  Kommentti vertaistukiryhmässä
 – On muistettava, että esimerkiksi kuuloyliherkkyyttä esiintyy myös osalla ihan tavanomaisesti kehittyvistä lapsista – ja myös aikuisista.
 Myös  kavatustieteen professorit ovat kritisoineet  avoimia luokkatiloja niiden rauhattomuuden vuoksi. Avoimissa luokkatiloissa ja ns. solukouluissa ei luokkia enää eroteta toisistaan seinillä ja ovilla, vaan erilaisilla verhoratkaisuilla. Avoimessa, yhtenäisessä tilassa voi olla useita kymmeniä, jossain kouluissa jopa lähes 100 oppilasta.
 Kunnat päättäävät itsenäisesti, miten opetussuunnitelma otetaan huomioon uudessa tai remontoitavassa koulurakennuksessa. Enää ei kuitenkaan rakenneta  kouluja, joissa pitkien käytävien varrella on luokkahuoneita .
 “Lapset hakeutuvat hoitoon entistä lievemmillä erityispiirteillä entistä oireilevimpina”
 Tilanteen karuus näkyy Lindholmin mukaan yliopistosairaalassa siten, että yhä useampi lapsi ohjautuu tutkimuksiin ja hoitoon yhä lievemmin neuropsykiatrisin erityispiirtein, koska ei yksinkertaisesti selviä arjessaan. Hoitoon hakeudutaan autismikirjon tai vaikea-asteisen ADHD:n epäilyn vuoksi ja apua yritetään saada tunne- ja käyttäytymisongelmiin.
 – Nämä lapset ovat niitä, jotka ovat aiemmin selviytyneet ilman tarvetta lastenpsykiatriselle erikoissairaanhoidolle.
 Huolestuttavaa on myös jo hoitosuhteessa ja kuntoutuksessa olevien lasten koulutilanteiden toistuva kriisiytyminen.
 – Tämä on johtanut siihen, että meidän odotetaan terapian ja lääkkeiden avulla paikkaavan tilannetta, vaikka lapsi on liian kuormittunut ulkoapäin tulevien vaatimusten vuoksi, Lindholm sanoo.
 ADHD-oireiden lieventämiseen käytettäviä lääkkeitä. Mikko Koski / Yle
 Neuropsykiatrisiin häiriöihin liittyy Lindholmin mukaan usein erilaisia aistiyliherkkyyksiä. Kun aistiärsykkeitä tulee paljon ja samanaikaisesti eri aistikanavien kautta, lapsi kuormittuu ja samalla oppimismahdollisuudet heikentyvät. Tämä on erityinen haaste avoimissa oppimisympäristöissä.
 – Lapsella kuluu enemmän ja enemmän aikaa siihen, että hän yrittää hallita fysiologista olotilaansa, mikä puolestaan vaikuttaa osaltaan tunne- ja käyttäytymisen säätelyyn. Samalla erilaisten ääni- ja visuaalisten ärsykkeiden massan päälle tulee suuressa ryhmässä ylimääräistä sosiaalista kuormittumista.
 – Vaikka lapsia jaetaan koulupäivän aikana pienempiin ryhmiin, tämä ei tilannetta helpota, jos ryhmien kokoonpano vaihtuu pitkin päivää eikä työtila ole riittävän rajattu ja rauhallinen, Lindholm painottaa.
 "Ryhmäkoot ovat valtavia ja tuen tarpeisia ei välttämättä muisteta tai ehditä ohjaamaan tarvittavalla tavalla. Lapselle jää liikaa vapautta ja vastuuta."  Kommentti vertaistukiryhmässä
 Päivästä muodostuu oppilaalle Lindholmin mukaan helposti raskas ja oppiminen jää taka-alalle, jos keskittyminen menee oman käytöksen hallintaan.
 – Meillä kaikilla on tietyn kokoinen kuormituskuppi, ja se täyttyy eri ihmisillä eri aikaan. Koulupäivän voi vielä jaksaa pinnistellä, ja kuppi kaatuu vasta kotona. Osalla kuppi kaatuu jo koulupäivän aikana.
 “Onko joku näkökulma mennyt muutoksen suunnittelijoilta ohi?"
 Lindholm patistaa kaikkia asian äärellä olevia tahoja pysähtymään vakavasti miettimään valtakunnan tasolla, miten pitäisi jatkaa eteenpäin. Hän painottaa, että tilastot osoittavat, ettei kyse ole mistään pienestä marginaalista oireilevien oppilaiden kohdalla.
 Opiskelua avoimessa opetusympäristössä. Paulus Markkula / Yle
 Lääkäri kertoo perehtyneensä uuden opetussuunnitelman taustalla oleviin oppimisteorioihin. Hän toivoo, että saataisiin nopeasti käytännön kokemuksia ja tutkimustietoa siitä, miten näiden jalkauttamisessa käytäntöön on onnistuttu.
 – Olisi tärkeätä saada lasten ja vanhempien sekä käytännön työtä tekevien opetusalan, oppilashuollon ja terveydenhuollon ammattilaisten kokemukset kuuluville, LIndholm toivoo.
 "Lapsi ei ole pienikokoinen aikuinen"
 Lastenpsykiatrian linjajohtaja  Anita Puustjärvi  Kuopion yliopistollisesta sairaalasta on samoilla linjoilla Lindholmin kanssa sen suhteen, että lapset, jotka pärjäsivät perinteisessä oppimisympäristössä, oireilevat nyt herkemmin. Hän uskoo sen johtuvan siitä, että modernit oppimisympäristöt ja -tavat eivät tue erityistarpeista lasta.
 – Avoimet oppimisympäristöt sopivat osalle oppilaista hyvin ja osalle taas eivät sovi, mutta jos ei ole huolella mietitty, mihin toimintoihin niitä käytetään ja montako lasta tiloihin sijoitetaan, joudutaan ongelmiin, Puustjärvi sanoo.
 Verhoilla toisistaan erotettavia opetustiloja Oulun Talvikankaan koulussa. Paulus Markkula / Yle
 – Osa lapsista hyötyy siitä, että voi tehdä töitä esimerkiksi jumppapallon päällä istuen tai tehtäviä lattialla mahallaan pötköttäen. Tiloihin tulee kuitenkin lisää häiriötekijöitä, kun osa oppilaista vaihtaa jatkuvasti paikkaa ja tulee ja menee. Kysymys onkin siitä, miten minimoida häiriötekijät ja maksimoida hyödyt.
 "ADD-lapseni toiminnanohjaus on heikkoa. Lääkitys on, mutta silti keskittyminen tunneilla on onnetonta ja hän lähinnä piirtelee vihkoonsa. Lapsi ei myöskään ymmärrä itse pyytää apua, hänen pitäisi tosiaan itse osata sitä apua hakea koulussa."  Kommentti vertaistukiryhmässä
 Puustjärvi muistuttaa, että itseohjautuvuudesta uusissa oppimistavoissa puhuttaessa olisi avattava, mitä sillä tarkoitetaan.
 – Itseohjautuvuus ei tarkoita oppilaan itsenäistä opiskelua, vaan sitä, että opettaja asettaa raamit, joiden sisällä oppilas voi valita joistakin asioista ikätasonsa mukaisesti. Lapsi ei ole pienikokoinen aikuinen, tämä saattaa unohtua kouluissa. Lapsella toiminnanohjauksen taidot ovat kehittymässä ja valmiita vasta päälle kaksikymppisenä.
 Lasten neuropsykiatriset häiriöt Erilaisia neuropsykiatrisia häiriöitä ovat mm. aktiivisuuden ja tarkkaavuuden häiriöt ADHD/ADD sekä autismikirjon häiriöt, kuten Aspergerin oireyhtymä. ADHD/ADD:n oireita voidaan lieventää lääkehoidolla, kuten psykostimulanteilla, jotka sisältävät metyylifenidaattia, deksamfetamiinia ja lisdeksamfetamiinia, valmistenimiltään esimerkiksi Concerta, Medikinet, Attentin ja Elvanse. ADHD/AAD:n hoidossa käytetään myös atomoksetiinia, jonka valmistenimi on Strattera tai guanfasiinia, jonka valmistenimi on Intuniv. Autismikirjon häiriöihin ei ole olemassa lääkehoitoa. Osalla liitännäishäiriöinä esiintyviä vaikeita käytösoireita ja aggressiivisuutta, ahdistuneisuutta ja uniongelmia voidaan lievittää myös lääkehoidolla, kuten risperidonilla, ketiapiineilla tai arpipipratsolilla, joiden valmistenimiä ovat Risperidon, Abilify ja Ketipinor.
 Puustjäven mukaan on aivan tyypillistä, että esimerkiksi tarkkaavaisuuden ja keskittymisen häiriötä eli ADHD:ta sairastava lapsi ei pysty vapaamuotoisessa, isossa ryhmässä hallitsemaan käyttäytymistään. Silloin ADHD:n oireet vahvistuvat ja toimintakyky romahtaa.
 Osaa neuropsykiatrista oireilusta on mahdollista lieventää lääkkeillä. Esimerkiksi ADHD:n oireiden helpottamiseksi on kehitetty stimulanttilääkitystä, joka auttaa lasta selviämään läpi koulupäivän.
 – On totta, että sama oppilas, joka saattaisi pärjätä pienemmässä ryhmässä ilman lääkettä, voi isossa oppilasryhmässä hyötyä lääkityksestä, koska lääkitys auttaa lasta selviämään suuressa ääni- ja näköärsykkeiden tulvassa.
 Puustjärvi kuitenkin muistuttaa, ettei lääkitys ole ainoastaan negatiivinen asia.
 – Emmehän pidä myöskään negatiivisena sitä, jos diabetesta sairastava tarvitsee insuliinia, hän huomauttaa.
 “Nyt putoavat ne, jotka aiemmin selvisivät pää pinnalla”
 Suomen Vanhempainliiton yhdenvertaisuusasiantuntija  Aslak Rantakokko  pohtii, miksi lasten neuropsykiatristen ongelmien kiistaton käsiin räjähtäminen pitäisi hiljaa hyväksyä ja yrittää korjata ongelmaa lisäämällä resursseja kouluihin.
 – Yritetään saada lisää opettajia, lisää kuraattoreita ja lisää psykologeja. Hyvä sekin on, mutta eikö tämä ole pohjimmiltaan ongelman hyväksymistä? Miksi Suomessa ei käydä avointa keskustelua ilmiön juurisyistä, Rantakokko kysyy.
 Oppilaan jalat tuolin rungolla luokkahuonessa, jossa on ääntä eristävä kokolattiamatto. Jaani Lampinen / Yle
 Vanhemmilta saamiensa viestien perusteella Rantakokko yhtyy lääkärien sanomaan siitä, että koulujärjestelmästä putoavat nyt nekin, jotka aiemmin selvisivät pää pinnalla.
 – Suuri osa, varsinkin neuropsykiatrisia erityispiirteitä omaavien lasten vanhemmista, ei pidä hyvänä luokattomia, kirjattomia ja kohta ilmeisesti lukujärjestyksettömiäkin kouluja, Rantakokko sanoo.
 "Lapsellamme on Asperger ja aistiyliherkkyyttä. Hän käy moduuliopetuskoulua ja touhu on hämmentävää. Lukujärjestys vaihtuu yhtenään, luokkia vaihdetaan joka aineessa, luokat ovat monessa rakennuksessa ja aina eri opettaja. Henkilökohtainen avustaja on pakollinen."  Kommentti vertaistukiryhmässä
 – Nämä lapset tarvitsevat välttämättä toimintansa ohjausta ja struktuuria arkeensa. Eli selkeää päiväjärjestystä ja tarkkoja ohjeita siitä mitä teen, kenen kanssa teen, kauanko tekeminen kestää ja koska tekeminen päättyy.
 Rantakokko sanoo, että asia on taatusti tiedossa, mutta oppilaiden saama tuki näyttää vaihtelevan valtavasti kuntakohtaisesti ja koulujenkin välillä samassa kunnassa.
 – Itse en yhdenvertaisuuden asiantuntijana ymmärrä ollenkaan sitä, että vähätellään vanhempien huolta. Meidän kaikkien vanhempien vastuulla on varmistaa, että lapsi pärjää tässä maailmassa, eikä asettaa lastaan koekaniinin asemaan seurauksista välittämättä, Rantakokko huomauttaa.
 Aiheesta aiemmin :
 Koulu aloitti huippumodernin opetuksen, jossa opettajat päivystävät "torilla" ja lapset opiskelevat yksin – jo useampi lapsi vaihtamassa koulua
 12-vuotiaan tytön tarina nykykoulusta nosti  kohun – lasten liian suuri valinnanvapaus kerää rajua kritiikkiä: "On menty liian pitkälle"
 Nykykoulujen menetelmiä tutkitaan oppilaiden aivoaaltoja mittaamalla – joensuulaiskoulussa uusien luokkatilojen suosituin paikka on luola
 Opettajat Ylen kyselyssä: Uusi opetussuunnitelma ei vie opiskelua oikeaan suuntaan – "Teknologian palvontaa"

Liikaa vastuuta liian varhain? “Nykykoulussa järjestelmästä putoavat ne, jotka aiemmin selvisivät pää pinnalla”


Summary: Ei se nyt ihan itsellään syty, Pirkanmaan pelastuslaitokselta arvioitiin.

Tampereen keskustassa noin 450 ihmistä joutui lähtemään taivasalle kesken ravintolaillan perjantain ja lauantain välisenä yönä. Syynä tähän oli Hämeenkadun McDonald'sin wc-tiloissa vessapaperitelineessä syttynyt palonalku.
 Tulipalosta ei aiheutunut henkilövahinkoja, mutta pelastuslaitos tyhjensi kyseisen ravintolan sekä sen yläpuolella olevat baarit, Tiikerihain ja Pikajunan.
 Palo oli mahdollisesti tahallaan sytytetty.
 – Ei se nyt ihan itsellään syty, Pirkanmaan pelastuslaitoksen päivystävä palomestari  Johannes Valkama  arvioi STT:lle.
 Vähäiset vauriot rajoittuivat koppiin, jossa palonalku oli.
 – WC-tiloissa pääasiassa siivousta, saattaa olla jotain pintahommaa, mutta en osaa siihen nyt sanoa, Valkama kertoi.
 Ennen aamuneljää tilanne oli jo ohitse ja ravintolat olisi pelastuslaitoksen mukaan voinut ottaa jo käyttöön. Hälytys tuli yöllä hieman ennen kello kolmea.

McDonald'sin vessassa paloi paperiteline, joka ei syttynyt "ihan itsellään" – 450 ihmistä evakuoitiin yöhön kolmesta ravintolasta Tampereella


Summary: Yhdysvaltalaissenaattorien mukaan yritystä voitaisiin pakottaa jakamaan tietoja kiinalaisten tiedusteluelinten kanssa.

Yhdysvaltain hallinto on alkanut tutkia kiinalaisomisteista TikTok-videosovellusta, kertoi  New York Times  perjantaina.
 Tutkinnan on määrä selvittää, onko sovellus lähettänyt tietoja Kiinaan, kertoo lehti nimettömiin lähteisiin viitaten. Yhdysvaltalaissenaattorit ovat vaatineet selvitystä sovelluksesta jo viime kuussa.
 TikTok on erityisesti nuorison suosima sovellus, jolla on arviolta 500 miljoonaa käyttäjää ympäri maailman. Sovelluksessa käyttäjät voivat jakaa itsetehtyjä videoita, joilla käyttäjät tavallisesti huulisynkkaavat taustalla soivan kappaleen tahtiin.
 Tutkintaa johtaa ulkomaalaisomistuksia Yhdysvalloissa tarkasteleva CFIUS-komitea. Selvityksen aikana on mahdollisesti määrä tutkia toissa vuonna tehtyä hankintaa. Tuolloin TikTokin omistava kiinalaislähtöinen ByteDance-yritys osti nuorten suosiossa olleen Musical.ly-nimellä toimineen sovelluksen.
 Demokraattien senaattori  Chuck Schumer  ja republikaanisenaattori  Tom Cotton  kertoivat viime viikolla, että Bytedancea voitaisiin mahdollisesti pakottaa jakamaan käyttäjätietoja kiinalaisille tiedusteluelimille.
 – Koska TikTokilla on jo pelkästään Yhdysvalloissa yli 110 miljoonaa latausta, on se vastavakoilu-uhka, jota emme voi jättää huomiotta, senaattorit kertoivat kirjeessä, jonka he olivat osoittaneet Kansallisen tiedustelun johtajalle  Joseph Maguirelle .
 Senaattorit myös varoittivat, että sovelluksen avulla voitaisiin mahdollisesti vaikuttaa äänestäjiin ensi vuoden presidentinvaaleissa.
 TikTok etäännyttää itseään Kiinasta
 Republikaanisenaattori  Marco Rubio  oli mielissään uutisesta. Hän kertoi Twitterissä pyytäneensä jo viime kuussa Yhdysvaltain valtiovarainministeriöltä, että CFIUS alkaisi tutkia TikTokia.
 – Koska mikä tahansa Kiinassa olevan yrityksen omistama alusta, joka kerää valtavia määriä dataa yhdysvaltalaisista, on potentiaalisesti vakava uhka meidän maallemme, Rubio kirjoitti twiitissään.
 TikTok ei suostunut kommentoimaan mahdollisia sääntelytoimia uutisoimisto AFP:lle. Sen sijaan TikTokin suunnalta vakuuteltiin AFP:lle, että yrityksen korkein prioriteetti on sen käyttäjien ja yhdysvaltalaisten sääntelijöiden luottamuksen ansaitseminen.
 Viime viikolla TikTok pyrki tekemään jonkinasteista pesäeroa Kiinasta.
 – Meihin ei vaikuta yksikään ulkomainen hallinto, mukaan lukien Kiinan hallinto, TikTokilta kerrottiin.
 Yrityksen tietokeskukset sijaitsevat Kiinan ulkopuolella, eikä sovelluksen data ole yrityksen mukaan Kiinan lakien alaisuudessa.CFIUS-arviointeja koordinoiva Yhdysvaltain valtiovarainministeriö kertoi, ettei se voi kommentoida sitä, onko tutkinta tekeillä vaiko ei. Ministeriön edustajan mukaan laki estää CFIUS:n tietojen julkistamisen.
 Lue myös:
 Aikuiset luulevat tietävänsä lapsensa somekanavat – yllätys tulee, kun koululaisella onkin oma Snapchat-, Instagram- ja TikTok-tili sekä Youtube-kanava (16.10.)
 Guardian: Suomalaisnuorten suosima some-palvelu TikTok sensuroi viestejä, jotka eivät ole Kiinalle mieleen (25.9.)

Yhdysvallat tutkii TikTok-videosovellusta – "Se on vastavakoilu-uhka"


Israelin ilmavoimat iskivät Gazan alueen sotilaskohteisiin varhain lauantaiaamuna, kertoo uutistoimisto AP. Israelin puolustusvoimat kertoo viestipalvelu Twitterissä, että iskut ovat vastaus myöhään perjantaina tehtyihin ohjusiskuihin.
 Uutistoimistojen mukaan Gazan puolelta ammuttiin yhteensä kymmenen rakettia Israeliin. Israelin puolustusvoimat kertoi torjuneensa ohjuksista kahdeksan. Yhden talon kerrotaan saaneen osuman ohjuksista, mutta ihmisuhreista ei ole raportoitu.
 Israelin puolustusvoimat julkaisi videon raketti-iskun torjunnasta  Twitterissä .
 Mikään palestiinalaisryhmittymä ei ole ilmoittautunut ohjusiskun tekijäksi. Israel syyttää iskusta islamistijärjestö Hamasia. Uutistoimisto AP:n mukaan Hamas on kertonut olevansa sitoutunut epäviralliseen aselepoon, mutta pienemmät ryhmittymät saattavat joskus toimia itsenäisesti ilman Hamasin hyväksyntää.
 Gazan terveysviranomaisten mukaan kymmeniä ihmisiä loukkaantui ammuskeluissa Gazan ja Israelin välisellä raja-aidalla järjestetyissä mielenosoituksissa.
 Hamas on organisoinut viikoittaisia mielenosoituksia Gazan ja Israelin rajalle viime vuodesta lähtien vastustamaan 12 vuotta kestänyttä saartoa.
 AFP:n mukaan Israelin armeijan raportoi rakettitulesta myös torstaina. Sitä ennen ohjustenvaihtoa ei ollut tapahtunut sitten syyskuun 12. päivän.
 Tuolloin samana päivänä Israelin pääministeri  Benjamin Netanjahu varoitti , että sotilasoperaatio Gazassa voi olla maalle ainoa vaihtoehto yrittää lopettaa raketti-iskut maata kohtaan.
 Lue myös:
 Israelin pääministeri: Uusi sota Gazassa näyttää väistämättömältä (12.9.)

Israelin ilmavoimat iskivät Gazaan vastauksena rakettituleen


Summary: Mielenosoittajat vaativat lentokieltoaluetta Koillis-Syyrian ylle, Suomen tulisi perua Turkkiin myöntämänsä asevientiluvat.

Lauantaina järjestetään jälleen mielenosoituksia, joilla vastustetaan Turkin sotilasoperaatiota Koillis-Syyriassa. Mielenosoittajat lähtevät kaduille Turussa, Tampereella, Kokkolassa ja Helsingissä, kertoo Turun mielenosoituksen järjestävä Rojavan ystävät tiedotteessa.
 Turun mielenosoitus kokoontuu kävelykadulle iltapäiväkolmelta.
 Helsingissä mielenosoitusmarssin on kutsunut koolle Kurdistan solidaarisuus -verkosto Helsinki. Myös Helsingissä Turkin-vastainen mielenilmaus kokoontuu iltapäivällä kello kolme. Hakaniementorilta lähtevä kulkue marssii Narinkkatorille. Lukuisat kansalaisjärjestöt ja ryhmät tukevat tapahtumaa.
 Toimia vaaditaan Turkilta, EU:lta ja Suomelta
 Tiedotteen mukaan tänään vietetään kansainvälistä toimintapäivää, jolla halutaan osoittaa globaalia vastustusta Turkin sotatoimille. Turkin lokakuussa alkaneen hyökkäyksen jälkeen Suomessa on järjestetty toistakymmentä mielenilmausta. Mielenosoittajat vaativat toimia Turkilta, EU:lta ja Suomelta. Mielenosoittajat vaativat Suomea perumaan kaikki 21 Turkkiin myönnettyä aseteollisuuden vientilupaa. Suomelta vaaditaan myös EU:n puheenjohtajamaana, että maa ryhtyisi EU:ssa toimiin Turkin sotaoperaation lakkauttamiseksi. Mielenosoittajat ehdottavat muun muassa Turkin asettamista kauppasaartoon.
 Koillis-Syyrian ylle halutaan myös asetettavan lentokieltoalue, jotta Turkin ilmaiskut saataisiin loppumaan. Suomi on osa äärijärjestö Isisin kukistamiseksi perustettua kansainvälistä koalitiota, jolta mielenosoittajat lentokieltoaluetta penäävät. Koalition osana Suomella on heidän mielestään velvollisuus vaikuttaa asiaan.
 Tiedotteessa kannustetaan myös yksittäisiä ihmisiä boikotoimaan turkkilaisia tuotteita sekä matkustamista Turkkiin.
 Poliisi käytti voimakeinoja edellisessä mielenosoituksessa
 Kaksi viikkoa sitten järjestetyssä vastaavassa mielenosoituksessa poliisi  joutui turvautumaan voimakeinoihin . Järjestävän osapuolen ajoneuvo yritti osallistua kävellen järjestettyyn kulkueeseen Helsingissä.
 Poliisi kertoi neuvotelleensa tunnin ajan mielenosoituksen järjestäjien kanssa. Järjestäjien toiveena oli liikkua kulkueen kärjessä autolla. Turvallisuussyistä poliisi määräsi järjestäjiä jättämään auton pois.
 Määräyksestä huolimatta ajoneuvo lähti kulkueen mukaan, ja poliisi pysäytti kulkueen heti Narinkkatorille. Poliisi kertoo lopulta rikkoneensa ajoneuvon ikkunan pysäyttääkseen sen.
 Lähes samanaikaisesti useampi mielenosoittaja esti poliisiauton liikkumisen. Tässä yhteydessä poliisi käytti etälamautinta henkilöön, joka vastusti poliisia. Voimatoimet herättivät kritiikkiä järjestäjätaholta ja mielenosoittajilta.
 Kahden viikon takaisen mielenosoituksen aikana poliisin tilannekeskuksen yleisjohtajana toimineen ylikomisarion  Jere Roimun  mukaan ajoneuvosta oli tehty etukäteen päätös, ettei sitä päästetä kaduille.
 – Edellisessä vastaavassa mielenosoituksessa mielenosoittajilla oli auto, ja silloin mielenosoitus päättyi lähetystöalueelle, jossa tapahtui vahingonteko. Mielenosoitusväki liikkui ja juoksenteli lähetystöalueella niin, että auto ajoi ihmisten seassa,  Roimu kertoi mielenosoituksen jälkeisenä päivänä .
 Roimun mukaan poliisilla oli epäily, että mielenosoitus saattaisi suunnata ennalta sovitusta reitistä huolimatta esimerkiksi Kaivopuiston lähetystöalueelle.
 Mielenosoituksen järjestäjän, Yhdessä Rojavan puolesta -solidaarisuusverkoston mukaan poliisi ei millään tavalla ilmoittanut etukäteen, ettei autoa saa käyttää.
 Lue myös:
 Poliisi käytti etälamautinta Helsingissä Turkin sotatoimia kurdien itsehallintoalueella vastustavassa mielenosoituksessa (19.10.)
 Poliisi vastaa kritiikkiin toiminnastaan lauantain mielenosoituksessa (20.10)

Turkin sotilasoperaatiota vastaan osoitetaan lauantaina mieltä ympäri Suomea – Viime kerralla poliisi joutui käyttämään etälamautinta


Summary: Tutkinta on kestänyt kaksi vuotta ja vaatinut kansainvälistä yhteistyötä.

Vantaalla vaikuttaneen konserniyhtiön maajohtajaa epäillään osallistumisesta laajaan petosrikoskokonaisuuteen, tiedottaa Itä-Uudenmaan poliisi. Poliisi epäilee, että kansainvälisen logistiikka-alan yrityksen liiketoiminnassa on tehty petoksia yli 1,2 miljoonan euron edestä.
 Poliisi epäilee yrityksen entisen maajohtajan ja muiden tahojen käyttäneen ja ohjanneen varoja perusteettomasti toisille yhtiöille, joista osa oli maajohtajan hallinnassa. Epäiltyjä on yhteensä lähes 20.
 Kyse on tavarankuljetukseen erikoistuneen Danxin entisestä Suomen-maajohtajasta. Juttua on tutkittu vuosina 2017–2019 ja jutussa on tehty myös kansainvälistä yhteistyötä viranomaisten kesken.
 Poliisi uskoo mittavan tutkinnan päätteeksi, että Danxia on ylilaskutettu ja laskutettu perusteettomasti.
 – On syytä epäillä, että varat ovat päätyneet joko hänelle tai hänen lähipiirinsä hyödyksi. Tutkinnanjohtajan näkemyksen mukaan hänet voisi luokitella selvästi pääepäillyksi, rikoskomisario  Mikko Kiiski  Itä-Uudenmaan poliisista sanoo.
 Ylilaskutuksen ja perusteettoman laskutuksen lisäksi epäillyt petokset liittyvät myös ajoneuvojen vuokrauksiin, rakennusurakoihin sekä maa-alueiden vuokraukseen.

Suuren kuljetusfirman petosvyyhdin tutkinta valmistui – Entistä Suomen-maajohtajaa epäillään miljoonapetoksesta


Summary: Marraskuun alusta myös Yle Areenan katselu laajenee. Nyt sitä voi käyttää koko EU-alueella kaikilla laitteilla.

Apple avaa 1. marraskuuta oman suoratoistopalvelunsa. Maailmanlaajuinen AppleTV+ keskittyy omiin alkuperäissarjoihinsa, ohjelmiinsa sekä elokuviin.
 Apple kertoo julkaisevansa palvelussa uusia sarjoja kuukausittain.
 Palvelu kilpailee muiden suoratoistopalvelujen kuten Netflixin ja HBO:n kanssa myös hinnalla. Ohjelmia pääsee katsomaan noin puolet halvemmalla kuukausimaksulla kuin kilpailijoilla. Lisäksi uuden Applen laitteen ostajille palvelu on ilmainen vuoden verran.
 Apple TV+ -palvelun ensimmäisiä lanseerauksia ovat muun muassa 600 vuoden päähän tulevaisuudessa sijoittuva dystopia  See , jossa näyttelevät  Jason Momoa  ja  Alfre Woodard  sekä  Jennifer Anistonin  ja  Reese   Witherspoonin  tuottama ja tähdittämä murhamysteeri  The Morning Show , jossa liikutaan aamu-tv:n tekijöiden kulisseissa. Muita tunnettuja kasvoja Apple TV+:n tarjonnassa on muun muassa  Oprah Winfrey , joka alkaa pitää omaa kirjakerhoaan palvelussa.
 Suurin osa palvelun sarjoista alkaa pyöriä kolmen ensimmäisen jakson voimin ja lisää katsottavaa kertyy viikoittain. Osa sarjoista on katsottavissa kokonaan saman tien.
 Yle Areena alkaa näkyä rajoituksitta Euroopassa
 Suomalaiset voivat nauttia ohjelmasisällöistä entistä sujuvammin myös Yle Areena -palvelussa. Suomen suurin netti-tv- ja radiopalvelu alkaa näkyä EU-alueella marraskuun alusta kaikilla laitteilla. Aiemmin katsomiseen tarvittiin Areena-sovellus.
 Sisältöjä voi seurata kirjautumalla Yle Tunnuksen kautta ja vahvistamalla kotipaikkansa Suomeen. EU:n siirrettävyysasetuksen vuoksi palvelua voivat käyttää vain Suomessa vakituisesti asuvat.
 Areenaa voi yhä käyttää myös kirjautumatta, mutta silloin siirrettävyys ei ole käytössä.
 Jo 170 000 Yle Tunnuksen käyttäjää on vahvistanut kotipaikkansa.
 – Suomalaiset saavat nyt lisäarvoa Yle-verolleen. he voivat ottaa Yle Areenan mukaan Euroopan matkalleen. Tätä mahdollisuutta monet matkailijat ovat odottaneet, julkaisujohtaja  Ismo Silvo  iloitsee.
 Yle Areena on jo seitsemättä vuotta peräkkäin Suomen arvostetuin verkkobrändi.  Areenan siirrettävyydestä voi lukea lisää tästä  linkistä .

Apple avaa suoratoistopalvelunsa omilla alkuperäissarjoillaan – Palvelu on käytössä myös Suomessa


Summary: Opiskelija- ja henkilöstöjärjestöt haluavat omat edustajansa yliopiston hallitukseen.

Kuohunta Tampereen yliopistossa jatkuu. Henkilöstö- ja opiskelijajärjestöt vaativat yliopiston hallitusta muuttamaan yliopiston hallintojärjestelmää.
 Vanha Tampereen yliopisto ja Tampereen teknillinen  yliopisto yhdistyivät vuoden alussa . Syntyi säätiöyliopisto, jonka hallitus koostuu erilaisten sidosryhmien edustajista. Aiemmin yliopiston väki muodosti enemmistön hallituksesta, mutta nyt siinä ei ole henkilöstön edustajia.
 Järjestöt ovat tyytymättömiä nykyiseen johtamismalliin, joka on yliopistojen yhdistymisestä vastanneen väliaikaisen hallituksen käsialaa. Järjestöjen mielestä siirtymäkausi on nyt ohi, ja yliopiston toimintaperiaatteita tulisi tarkastella uudelleen.
 – Päätöksenteko on karannut kauas: liian isojen tiedekuntien tiedekuntaneuvostoihin, harvalukuiseen konsistoriin ja hallitukseen, jossa ei ole henkilöstöryhmien edustajia. Tuntuu erikoiselta, että yliopiston ylintä päätäntävaltaa käyttävät yliopistoyhteisön ulkopuoliset asiantuntijat, sanoo Tampereen yliopiston opetusalan yhdistyksen puheenjohtaja  Auli Kulkki-Nieminen  järjestöjen yhteisessä tiedotteessa.
 Järjestöt toivovat laajapohjaista ja edustuksellista uudistustyötä. Niiden mielestä muun muassa tiedekuntaneuvostojen roolia olisi vahvistettava ja yliopiston hallituksessa ja muissa toimielimissä pitäisi olla professoreita, muuta henkilökuntaa ja opiskelijoita.
 Aloitteen on allekirjoittanut 15 Tampereen yliopiston henkilöstö- ja opiskelijajärjestöä, muun muassa professoriliiton Tampereen yliopiston osasto, politiikan tutkimuksen opiskelijat ja JHL:n Tampereen yliopiston osasto.
 Yhdistyminen aiheutti kitkaa
 Tampereen yliopiston ja Tampereen teknillisen yliopiston yhdistyminen ei mennyt kivutta. Johtamisesta väännettiin pitkään jo ennen yhdistymistä.
 Opiskelijat ja työntekijät kokivat jääneensä sivuun valmistelusta ja pelkäsivät, että Tampereen korkeakoulujen yhdistyminen vie yliopistolaisilta vaikutusvallan omiin asioihinsa.  Tilanne aiheutti myös mielenosoituksia .
 Useat henkilöstöjärjestöt ja ylioppilaskunta  tekivät muun muassa kantelun apulaisoikeusasiamiehelle , koska niiden mielestä yliopiston johtosääntö oli lainvastainen. Apulaisoikeusasiamies katsoi, ettei lakia ole rikottu. Hänen mielestään opetus- ja kulttuuministeriön tulisi kuitenkin arvioida, olisiko yliopistolakia tarpeen täsmentää.
 Tampereen yliopistossa on noin 18 000 opiskelijaa. Henkilökuntaa on lähes 4 000.
 Lue myös:
 Tampereen yliopiston henkilöstö haluaa päästä päättämään  asioista – uudessa hallituksessa ei ole yhtään henkilöstön edustajaa Yliopistojen yhdistyminen Tampereella aiheutti kimurantin lainopillisen tilanteen – lakiin kaivataan täsmennystä
 Uuden Tampereen yliopiston ympärillä kuohuu: Kymmenen päättäjää valitti hallinto-oikeuteen
 Yliopistoväki marssi ulos Tampereella

Henkilöstö ja opiskelijat vaativat: Tampereen yliopiston hallintojärjestelmää on muutettava


Summary: Matkailuyrittäjiä mietityttää esimerkiksi joutuuko Lapin matkailu kilpailijoita huonompaan asemaan, jos lentovero otetaan käyttöön.

Lentovero jakaa lappilaisia matkailuyrittäjiä. Yle uutisoi myöhään torstai-iltana, että lentoveroa Suomeen vaativa  kansalaisaloite etenee eduskunnan käsittelyyn .
 Aloitteessa lentovero kohdistuisi matkustajaan. Matkalippuihin tulisi siis lisää hintaa.
 Lapissa matkailubisnes on isoa ja kasvu on viime vuosina ollut hurjaa. Esimerkiksi viime vuonna Lapin majoitusliikkeissä oli kolme miljoonaa rekisteröityä yöpymistä, mikä on enemmän kuin koskaan aikaisemmin. Lapin matkailun kasvu oli  ulkomaalaisten vieraiden varassa .
 Lapissa uuden veron säätämistä vastustaa esimerkiksi Lapin suurin hotelliketju Lapland Hotels. Ketjun toimitusjohtaja  Ari Vuorentausta  sanoo, että lentoverolla olisi erittäin haitallinen vaikutus Lapin matkailulle. Hän pelkää, että Lapin matkailu joutuisi veron vuoksi kilpailijoita huonompaa asemaan.
 – Lentovero on erittäin ikävä asia, kun me ollaan pussinperällä Suomessa ja lentäminen on käytännössä ainoa vaihtoehto, millä tänne pääsee. Matkailuala ei kaipaisi yhtään ylimääräisiä kustannuksia eikä niitä oikein kestetäkään suhteessa kilpailijamaihin, sanoo Vuorentausta.
 Vuorentaustaa arveluttaa myös se, onko lentovero varmasti tehokas toimenpide ilmastonmuutoksen hillitsemisessä. Hän kehottaa odottamaan lentoyhtiöiden ja lentokonevalmistajien ratkaisuja päästöjen pienentämiseksi.
 – On hyvä, että lentoyhtiöt ovat heränneet etsimään ratkaisuja ja samoin lentokonevalmistajat, miten jatkossa pystyttäisiin vähäpäästöisempään liikenteeseen.
 Kannatusta löytyy, mallia Ruotsista
 Kittilän Levin matkailun suurnainen, matkailuyrittäjä  Päivikki Palosaari  puolestaan kannattaa lentoveroa eikä usko, että lentoveron säätäminen vaikuttaisi Lapin tai Levin matkailijamääriin. Hänen näkemyksenä on, että näin ei olisi tapahtunut esimerkiksi Ruotsissa.
 Vastaava lentovero on jo käytössä Ruotsissa, Britanniassa, Ranskassa ja Saksassa.
 Tällä hetkellä lentopolttoaineista ei makseta lainkaan veroja. Arvonlisäveroa Suomi perii ainoastaan kotimaan lentolipuista.
 Pitkän linjan yrittäjää kismittää tieto siitä, että lentoyhtiöt eivät maksa polttoaineveroa lentokoneiden käyttämistä polttoaineista.
 – Tänä aamuna olin niin hämmentynyt, kun kuuntelin tv-uutisia siitä, että lentokoneet saavat polttoaineet ilman polttoaineveroa. Se tuntuu käsittämättömältä, suomii Palosaari.
 Lapin liike-elämä kärsisi: "Pääkaupunkiseudulle järkevää ainoastaan lentää"
 Lapin Kauppakamarin toimitusjohtaja  Timo Rautajoki  ei kannata lentoveron käyttöönottoa kansalaisaloitteessa esitetyllä tavalla vaan hänen mukaansa lentoverosta pitäisi päättää Euroopan tasolla. Lapin liike-elämälle lentoverosta olisi hänen mukaansa haittaa.
 – Lapista ei ole esimerkiksi järkevä mennä pääkaupunkiseudulle muuten kuin lentämällä, koska junaliikennettä ei ole kehitetty ja polttoaineverotusta on esitetty korotettavaksi, Rautajoki toteaa.
 Lentoveron hyötyjä pohditaan myös Kemissä, jossa on jo vuosia rakennettu matkailijoita houkuttelemaan lumilinna. Nyt kaupungissa on myös ympärivuotinen lumilinna.
 Kemin matkailun toimitusjohtaja  Susanna Koutonen  suhtautuu epäillen lentoveron hyötyihin. Hän pelkää, että mahdollinen lentovero kallistaisi entisestään Suomen sisäisiä liittymälentoja.
 – Suhtaudun myönteisesti vihreisiin arvoihin, mutta matkailualaa ja kaikkea liikkumista verotetaan muutenkin kovasti. Mihin lisäveroa tarvitaan, jos esimerkiksi lentoyhtiöt uusivat jo koneitaan, pohtii Koutonen.
 Toisaalta Koutonen kysyy, moniko suomalainen on mahtanut jättää matkustamasta esimerkiksi Kreikkaan, jossa on käytössä majoitusvero.
 Lue lisää:
 Eduskunta päättää, kasvaako lentolippusi loppusumma jopa 30 euroa ilmastosyistä – Professori: "Lentovero oikeastaan ainoa mahdollisuus"
 Huima loppukiri: Kansalaisaloite lentoverosta ylitti vaaditut 50 000 allekirjoitusta – etenee eduskunnan käsittelyyn

Lentovero jakaa Lapin matkailuväen, vaikutuksia epäillään: "Ollaan pussinperällä Suomessa"


Summary: Euroopassa ainakin Ranska, Saksa ja Hollanti aikovat verottaa lentämistä entistä enemmän.

Lentoveroa vaativa kansalaisaloite etenee eduskunnan käsittelyyn. Aloite sai kerättyä  vaadittavat 50 000 allekirjoitusta torstaina illalla.
 Aloitteen laatijoiden mielestä Suomessa pitäisi asettaa matkustajakohtainen lentovero, jotta lentomatkailun ilmastoa lämmittäviä päästöjä voitaisiin hillitä.
 Lue tästä, miten aloitteen alulle laittanut Janne Kilpinen perustelee lentoveroa.
 Ruotsissa lentäminen on vähentynyt
 Aloitteen yhtenä esikuvana on Ruotsin lentovero, joka otettiin käyttöön huhtikuussa 2018. Ruotsalaiset ovat vähentäneet lentomatkailua veron säätämisen jälkeen.
 Ruotsalaiset lensivät tämän vuoden tammi-syyskuussa neljä prosenttia vähemmän verrattuna edellisvuoteen, kertoo  Ruotsin suurimmista lentokentistä vastaava Swedavia.
 Ruotsalaisten lentomatkat kotimaahan ja kaukokohteisiin ovat vähentyneet peräti kahdeksan prosenttia. Samalla  kotimaan junaliikenne on kasvanut  kovaa vauhtia.
 Suomessa lentäminen kasvoi Finnavian mukaan  viisi prosenttia samalla ajanjaksolla.
 Lentovero ja julkinen keskustelu vähensivät lentämistä
 Lentovero on osaltaan vähentänyt lentämistä Ruotsissa, arvioi Suomen itsenäisyyden juhlarahaston Sitran ilmastoratkaisujen asiantuntija  Mariko Landström .
 Vähintään yhtä tärkeää on ollut veropäätökseen liittynyt julkinen keskustelu lentomatkailun päästöistä.
 – Pelkästään veron asettaminen tai pelkästään julkinen keskustelu eivät olisi saaneet aikaan näin suurta muutosta, Landström kertoo Ylelle puhelinhaastattelussa.
 Ruotsin lentovero on kohtalaisen pieni, joten se ei itsessään estä ketään lentämästä. Ruotsi verottaa kotimaan ja Euroopan lentoja noin kuusi euroa, keskipitkiä lentoja noin 25 euroa ja pitkiä lentoja noin 40 euroa.
 Veron säätämisen yhteydessä Ruotsissa alettiin puhua lentohäpeästä eli tunteesta, joka syntyy kun ymmärtää oman lentämisen edistävän ilmastonmuutosta.
 Lue tästä lisää  ruotsalaisten kokemasta lentohäpeästä ja sen vaikutuksesta lentomatkailuun.
 Myös Tukholman Arlandassa matkustajamäärät ovat laskeneet neljä prosenttia tammi-syyskuun aikana. Michael Folmer / AOP
 Pohjoismaalaiset ovat maailman eniten lentävien ihmisten joukossa, kertoo  Sitran ja Suomen ympäristökeskuksen Syken raportti (pdf).   Suuri osa lennoista on lomalentoja.
 On vielä epäselvää, kuinka paljon ja kuinka pitkään lentovero ja julkinen keskustelu vähentävät ruotsalaisten lentämistä. Myös Ruotsin kruunun heikko kurssi ja lämpimät kesät ovat saattaneet vähentää kaukomatkailua tänä vuonna.
 Lentovero jakaa ruotsalaisia
 Ruotsissa lentoverolla oli mielipidemittauksissa enemmän kannattajia kuin vastustajia, kun sosiaalidemokraattien johtama hallitus päätti verosta vuonna 2018. Vero on ollut hyvin kiistelty.
 Ruotsin lentoala, suuri osa liike-elämää ja oikeisto-oppositio ovat vastustaneet kiivaasti veroa. Arvostelijoiden mukaan se heikentää etenkin syrjäisten alueiden kilpailukykyä.
 Ruotsin pienemmillä lentokentillä onkin ollut talousvaikeuksia lentojen vähentymisen vuoksi,  yleisradioyhtiö SVT kertoo.
 Ruotsin lentovero ehdittiin jo perua vuosi sitten oikeistopuolueiden vaatimuksesta, mutta sosiaalidemokraattien johtama hallitus palautti sen keväällä ennen kuin peruminen astui voimaan.
 Ruotsin hallituksessa istuva ympäristöpuolue haluaisi korottaa isojen kaupunkien välisten lentojen ja kaukolentojen veroa,  SVT kertoo.  Hallitusta tukeva vasemmistopuolue taas haluaisi tehdä lentoverosta progressiivisen, eli vero kasvaisi mitä enemmän lentää,  kertoo Aftonbladet-lehti.
 Euroopassa kiristetään lentämisen verotusta
 Ruotsin ohella useat Euroopan maat, esimerkiksi Norja, Britannia, Ranska ja Saksa, perivät lentämisestä veroja tai muita maksuja. Lentoverot ovat olleet viime vuosina myötätuulessa ilmastonmuutoksen torjunnan takia.
 Ranska ottaa käyttöön vielä  uuden lentoveron ensi vuonna.  Veron tuotto aiotaan käyttää muun muassa raideliikenteen parantamiseen.
 Hollanti taas alkaa periä lentoveroa vuonna 2021, jos EU ei saa päätettyä lentoverosta ennen sitä,  uutistoimisto Reuters kertoo.  Saksa puolestaan päätti syksyllä korottaa lentoveroa  osana suurta ilmastopolitiikan uudistusta.
 Lentomatkailu nauttii silti yhä monia veroetuja Euroopassa ja maailmalla. Lentokoneiden käyttämästä kerosiinista ei makseta lainkaan veroja. Kansainvälisistä lentolipuista ei myöskään peritä arvonlisäveroa.
 Asiantuntija Mariko Landströmin mukaan esimerkiksi kerosiinin verottaminen vähentäisi lentämisen ilmastopäästöjä tehokkaammin kuin lentovero. Kerosiinin verotus edellyttäisi kuitenkin valtioiden välisten sopimusten muuttamista.
 – Lentovero on helppo ottaa käyttöön. Mikään ei estä, että sen lisäksi edistetään myös muita keinoja, Landström sanoo.
 EU-tasolla kerosiinin verottamista pohdittiin viimeksi syyskuussa  Helsingissä valtiovarainministerien epävirallisessa kokouksessa.  Ainakaan tuolloin lentämisen verotus ei edennyt.
 Lue myös:
 Eduskunta päättää, kasvaako lentolippusi loppusumma jopa 30 euroa ilmastosyistä – Professori: "Lentovero oikeastaan ainoa mahdollisuus"
 Analyysi: EU-valtiovarainministerien visiitistä jäi käteen Mika Lintilän urhea rallienglanti ja ilmastotaistelun totaalinen hitaus
 Asukaslukuun suhteutettuna suomalaisten
lentomatkoista kertyy koko maailmassa toiseksi eniten hiilidioksidipäästöjä
 "Lentohäpeää" pidetään tärkeänä syynä Ruotsin lentomatkailun matkustajamäärien laskuun – Suomessa lentomatkailun käyrät osoittavat ylöspäin

Vero ja häpeä saivat ruotsalaiset vähentämään lentämistä –   Suomessa läpi mennyt kansalaisaloite pyrkii samaan


Summary: Väyrysen mukaan häntä on viime aikoina kehotettu palaamaan mukaan keskustan toimintaan.

Pitkän linjan poliitikko  Paavo Väyrynen  aikoo pysyä seuraavat kaksi vuotta puoluepolitiikan ulkopuolella. Hän kertoo tiedotteessaan harkitsevansa asiaa sen jälkeen uudelleen.
 – Viime eduskuntavaalikauden mittaan kävi ilmi, että puoluepolitiikan ja parlamentaarisen järjestelmän kautta minulla ei ollut ainakaan silloin mahdollisuuksia vaikuttaa Suomen, Euroopan ja ihmiskunnan tulevaisuuteen, Väyrynen kirjoittaa tiedotteessaan.
 Hän kertoo pohtineensa tulevaisuuden vaihtoehtoja kesän ja syksyn aikana.
 Väyrysen mukaan häntä on viime aikoina kehotettu palaamaan mukaan keskustan toimintaan myös Tähtiliikkeen aktiivien toimesta.
 – Ainakaan toistaiseksi en aio sitä tehdä. En usko, että keskustassa edelleenkään olisi vaikuttamisen mahdollisuuksia meille, jotka emme hyväksyneet viime vaalikauden politiikkaa, Väyrynen kirjoittaa.
 Keskustan nykyjohdolle hieman kiitosta
 Väyrynen ei usko, että keskusta voisi nykymenolla nousta takaisin suurten puolueiden joukkoon.
 Puolueen uuden johdon kannanotoissa hän näkee myönteisiä piirteitä, mutta hänen mielestään tiliä menneeseen ei ole tehty.
 – Tehdyt virheet on tunnustettava, että ne voitaisiin korjata, hän kirjoittaa.
 Vaikka Väyrynen aikoo pysyä puoluepolitiikan ulkopuolella, jättää hän oven hieman raolleen politiikan suuntaan.
 – Toimin kyllä mielelläni keskustan puoluejohdon ja järjestöväen konsulttina, jos arvioitani ja mielipiteitäni halutaan kuulla, Väyrynen kertoo.

Paavo Väyrynen jättää puoluepolitiikan ainakin kahdeksi vuodeksi –  "En usko, että Keskustassa edelleenkään olisi vaikuttamisen mahdollisuuksia."


Summary: Verkkopelitapahtumassa pelataan kolmen päivän ajan vaikka vuorokaudet ympäriinsä.

Pienessä Parikkalan kunnassa lähellä itärajaa elettiin 15 vuotta sitten jännissä tunnelmissa. Paikalliset nuoret olivat perustaneet yhdistyksen, jonka piti järjestää Kirjolan koululle kolmipäiväinen verkkopelitapahtuma Skynett Langames.
 Erityistä ihmetystä oli ilmassa, sillä tapahtumassa oli tarkoitus pelata verkkopelejä yötäpäivää. Halukkaille nukkumapaikat oli järjestetty koulun tiloihin. Silloin pelaajia oli vain muutama kymmen.
 Vuosi toisensa jälkeen joulun ja uudenvuoden välissä järjestetty verkkopelitapahtuma paisui ja keräsi yhä enemmän ja enemmän pelaajia.
 Enää ei riitä koulun liikuntasali, vaan tapahtuma piti viedä isoon kylpylään Lappeenrantaan. Tänään perjantaina alkaneeseen verkkopelitapahtumaan tulee pelaajia järjestäjien arvion mukaan lähes 300. Lisäksi järjestäjiä ja talkoolaisia on noin 100.
 – Tällaisen järjestämiseen tarvitaan iso koneisto. Osa on tuomareina, mutta ehkä tärkeimpiä ovat rakentajat, jotka kantavat pöydät ja tuolit paikoilleen. Juuri nyt he asettelevat roskiksia vielä paikoilleen, kertoo  Toni Redsven  Skynett ry:stä.
 Peliareenalle on tulossa jopa 290 pelaajaa.  Kari Saastamoinen/Yle
 Parikkalalainen Skynett ry järjestää verkkopelitapahtuman Lappeenrantaan vapaaehtoisvoimin.
 – Pyrimme siihen, että järjestäjilläkin olisi mahdollisuus osallistua tapahtumaan. Tämä on 24 tuntia vuorokaudessa auki, joten väkeä tarvitaan senkin takia.
 Tiukat säännöt
 Viikonlopun aikana pelataan kuutta eri peliä. Osa peleistä käydään turnausmuotoisesti, jolloin alkukamppailujen kautta päästään lopulta viikonlopun päätteeksi järjestettäviin finaaleihin.
 Rahapalkinnoista kisaillaan muun muassa PlayerUnknown’s Battlegrounds, League of Legends ja Counter Strike: Global Offensive -verkkopeleissä.
 Jokaiselle verkkopelaajalle on tapahtuma-areenalle varattu oma paikka, jossa voi istua vaikka kolme päivää putkeen. Mukaan pitää tuoda oma tietokone ja lisäksi saa olla evästä.
 Itse peliareenalla vallitsee yleensä hiljaisuus, kun pelaajat keskittyvät peleihinsä. Kaikille pitää antaa pelirauha.
 Kari Saastamoinen/Yle
 Säännöt peliareenalla ovat tarkat.
 Ne muun muassa kieltävät omat kahvinkeittimet, mikroaaltouunit, iskuporakoneet, hitsausmuuntajat, hiustenkuivaajat ja pizzauunit. Esimerkiksi kahvinkeittimiä pelaajat aina silloin tällöin haluaisivat mukanaan tuoda.
 – Tietokoneet jo itsessään vievät niin paljon sähköä, että on pakko kontrolloida ylikuormitusta, perustelee kahvinkeitinkieltoa Toni Redsven.
 Koska verkkopelejä on mahdollista pelata ympäri vuorokauden, saattaa uni tulla yllättäen. Säännöt sallivat, että omalla tietokonepaikallaan saa nukkua vaikka pää näppäimistöllä.
 – Kyllä sitä on nähty, että porukka ottaa tirsoja pelipöydän äärellä, naurahtaa Redsven.
 Peliareenan lattialle tai pöydän alle sen sijaan ei saa mennä makaamaan.
 – Se on ihan paloturvallisuusasia. Jos nukkuu pöydän alla, uhkaavassa tilanteessa ei ihmistä ehkä huomata. Jos taas makaa lattialla, saattaa paniikkitilanteessa joutua muiden tallomaksi.
 Nyt nukkumapaikka pitää hankkia kylpylän majoitustiloista. Kaikki eivät kummoista sijaa tarvitse.
 – Osa on niin hurjia, että ne vetävät koko viikonlopun yksillä 5–6 tunnin unilla.
 Ruutua voi katsoa vaikka ympäri vuorokauden.  Kari Saastamoinen/Yle
 Omat pelituolit
 Kylpylän ovesta saapuu väkeä jatkuvana nuorana. Osa kantaa mukanaan isoja pöytätietokoneita. Joillakin on mukanaan jopa oma muhkea pelituoli.
 Skynett Langamesin osallistujista suurin osa on aina ollut miehiä tai poikia. Niin tälläkin kertaa.
 – Mutta naisia on joka vuosi enemmän. Reilu 10 prosenttia on naisia, kertoo Toni Redsven Skynet ry:stä.
 Yksi heistä on  Kristiina Korhonen , joka ajoi torstaina opiskelupaikkakunnaltaan Rovaniemeltä Lappeenrantaan laneihin. Hän opiskelee maanmittausinsinööriksi. Nyt on meneillään 4. opiskeluvuosi.
 – Olen kasannut itse oman koneeni. Vuoden aikana olen käyttänyt noin 600 euroa koneen osiin, uusinut muun muassa emolevyn, näytön ja virtalähteen.
 Kaverina laneissa Kristiina Korhosella on  Camilla Piskonen , jonka hän viimeksi tapasi vuosi sitten edellisessä lanitapahtumassa.
 Camilla Piskonen (vas.) ja Kristiina Korhonen tapasivat laneissa viimeksi vuosi sitten.  Kari Saastamoinen/Yle
 Piskonen opiskelee viidettä vuotta laskennallista tekniikkaa Lappeenrannan-Lahden teknillisessä yliopistossa eli LUTissa.
 – Yliopistossa opiskeleminen on intensiivistä. Pelaaminen on tapa irrottautua opiskelusta. Se on samanlaista ajanvietettä kuin vaikka kahvilla käyminen kaverin kanssa, kertoo Piskonen.
 Nyt Camilla Piskonen on vapaaehtoistyössä tapahtumainfossa, mutta kertoo pääsevänsä myös pelaamaan.
 – Olen itse rakentanut tietokoneeni. Siksi tykkään myös kierrellä ja katsoa, millaisia koneita muut on rakentaneet. Sitten voin kommentoida, jos jollain on joku hieno viritelmä ja kysellä, miten on keksinyt tehdä sen, sanoo Piskonen.
 Viikonlopun aikana Camilla Piskonen ja Kristiina Korhonen haluavat myös käydä kylpylässä uimassa, mutta uintiaika nipistetään nukkumisesta. Levolle ei paljon aikaa perjantain ja sunnuntain väliseen aikaan jää.
 – Tavoite on nukkua 6 tuntia, sanovat Piskonen ja Korhonen.
 Koulusta vapaata
 13-vuotias  Kaapo Koho  joutui ottamaan koko päivän koulusta vapaata, jotta varmasti pääsee haluamalleen vip-paikalle. Hän toi mukanaan oman pelituolinsa.
 – Kolme päivää tuollaisessa salin tuolissa on aika epämukavaa, kertoo Koho.
 Kaverina Kaapo Koholla on 14-vuotias imatralainen  Miika Inkinen . Hän on ollut täällä vapaaehtoistyössä jo keskiviikosta lähtien.
 – Täytin hakemuksen ja tulin valituksi rakentajatiimiin. Viikonlopun aikana hommana on roskisten tyhjennys ja sunnuntaina menee myöhään, kun paikka puretaan, kertoo Inkinen.
 Pojilla on valmiina vastaus, mikä heitä laneissa viehättää.
 – Yhdessä pelaaminen vaan on niin kivaa.
 Kari Saastamoinen/Yle
 Huiput huolehtivat unistaan
 E-urheilijat ja muut vakavasti verkkopelaamiseen suhtautuvat  kilpailijat huolehtivat kunnostaa  kuin huippu-urheilijat. Siihen kuuluu säännöllinen yöuni, lepo, omasta kunnosta huolehtiminen ja oikea ravinto.
 Myös ne, jotka ovat Skynett Langamesiin tulleet palkintojen kiilto silmissään, pitävät itsestään huolta.
 – Kilpapelaajille uni on tosi tärkeä, että aivot ovat kondiksessa ja refleksit tapissaan. Aivot pitää olla tikissään, kun ruvetaan pelaamaan tärkeiden matsien voitoista, kertoo Toni Redsven.
 Kari Saastamoinen/Yle
 Kilpailut loppuvat yleensä puolen yöhön aikoihin, mutta eivät toki kokonaan. Vuorokauden vaihtumisen jälkeen alkaa pilkkiminen.
 – Propilkki on meillä ollut aina ohjelmassa. Se on suomalaisten kehittämä nettipeli, jossa istutaan pilkillä.
 Oma erikoisuutensa Skynett Langgames -tapahtumassa on perinteinen paint-kilpailu, jossa monille tutulla piirrosohjelma Paintilla täytyy järjestäjien antamasta aiheesta piirtää mahdollisimman hieno kuva. Aikaa on tunti, ja järjestäjät palkitsevat parhaan.
 – Ja se nimenomaan tehdään vanhalla Paintilla, ettei pääse liikaa editoimaan kuvia, muistuttaa Toni Redsven.

Pikkukunnan pelitapahtumasta kasvoikin valtava menestys – järjestäjien pakko kieltää kahvinkeittimet ja pizzauunit


Summary: Palkintoraadin mukaan Liisankatu on nimenä keskeinen osa Helsingin kaupunkikulttuuria.

Vuoden nimeksi on valittu Liisankatu. Liisankadun valitsivat Vuoden nimeksi nimistöntutkimuksen asiantuntijat.
 Syyskuussa 200 vuotta täyttänyt Liisankatu on Helsingin vanhin kadunnimi, ja se on saanut nimensä Venäjän keisarinnalta  Elisabet Aleksejevnalta . Palkintoperusteissa todetaan, että Liisankadun nimi on keskeinen osa Helsingin kaupunkikulttuuria. Sen ympärille rakentuvat esimerkiksi  Pentti Saarikosken  runo ja tästä tehty Muksut-yhtyeen kappale.
 Vuoden parhaan nimen titteliä tavoitteli nyt myös muiden muassa Pasi Kuikka Oy. Nimi viittaa sananmuunnoksen avulla yrityksen toimialaan, siirrettäviin wc-tiloihin.
 Vuoden nimi palkittiin kolmannen kerran. Viime vuonna tunnustuksen saivat kolmen suomalaislehden vironkieliset nimet, joita lehdet käyttivät Viron itsenäisyyden satavuotispäivänä.
 Nimi valittiin tänään nimistötutkimuksen päivillä Helsingissä. Muut tämänvuotiset Vuoden nimi -ehdokkaat löytyvät  täältä .
 Viime vuonna Vuoden nimiksi valittiin Helsingi Sõnumid, Maaelu Tulevik ja Pealinnaleht.

Vuoden nimeksi valittiin Liisankatu


Summary: Verohallinto kertoi eilen, että medialle lähetettävistä suurituloisimpien listoista on poistettu 231 ihmisen nimet.

Oikeuskanslerinvirasto selvittää Verohallinnon päätöstä olla luovuttamatta osaa verotiedoista suoraan medialle. Oikeuskanslerinvirasto kertoi Maaseudun Tulevaisuuden päätoimittaja  Jouni Kemppaiselle   Twitterissä , että asiasta on tehty kantelu ja se on viraston käsiteltävänä.
 Verohallinto kertoi  eilen , että medialle lähetettävistä suurituloisimpien listoista on poistettu 231 ihmisen nimet. Yli 100 000 euroa ansio- ja pääomatuloja yhteensä saaneet suomalaiset ovat pystyneet tänä vuonna ensi kertaa estämään tietojensa luovuttamisen "henkilökohtaisen erityisen tilanteen" nojalla. Alle 100 000 euron jääviä verotietoja Verohallinto ei toimita suoraan medialle.
 Verohallinto päätti käsitellä myös myöhässä tulleita pyyntöjä
 Verohallinto sai määräaikaan eli maanantaihin mennessä reilut sata pyyntöä tietojen luovuttamisen estämiseksi suoraan medialle. Käsitellyistä hakemuksista kaikki oli hyväksytty.
 Sen jälkeen kun aiheesta uutisoitiin tiistaina, Verohallinto päätti pidentää aikarajaa ja käsitellä myös myöhässä eli tiistaina tulleita hakemuksia.
 – Ajattelimme, että se on inhimillistä, Verohallinnon viestintäjohtaja Kati Kalliomäki kommentoi STT:lle keskiviikkona.
 Kaikkia tiistain aikana tulleita hakemuksia ei ehditty kuitenkaan käsitellä. Keskiviikkona illansuussa Verohallinto poisti nettisivuiltaan lomakkeen, jolla tietojen luovuttamisen estämistä oli voinut pyytää.
 Verotiedot julkaistaan ensi viikolla maanantaina. Kaikki verotustiedot ovat yhä julkisia ja etsittävissä verotoimistosta.

Oikeuskanslerinvirasto selvittää Verohallinnon linjausta piilottaa suurituloisten tietoja


Summary: Tanska pelkää Ruotsin jengirikollisuuden valuvan maahan ja ottaa rajatarkastukset käyttöön tässä kuussa.

28-vuotias mies kuoli ampumisessa myöhään torstai-iltana Malmössä Ruotsissa. Mies oli keskeinen hahmo kaupungin alamaailmassa, kertoo  Ruotsin yleisradioyhtiö SVT .
 Aftonbladetin  haastatteleman silminnäkijän mukaan tummiin pukeutunut mies ampui kadulla ollutta autoa kohti jopa kymmenen laukausta. Ampuja poistui paikalta toisella autolla.
 Paikalle hälytetty poliisi löysi paikalta haavoittuneen miehen, joka makasi auton vieressä. Mies kuljetettiin sairaalaan, mutta hän kuoli saamiinsa vammoihin.
 Ampuminen tapahtui Högaholmin alueella. Sevedin kaupunginosassa puolestaan räjähti noin kello kahden aikaan yöllä.
 Kukaan ei loukkaantunut räjähdyksessä, mutta yksi auto ja lähirakennus kärsivät vahinkoja. Poliisi on pidättänyt räjähdyksestä kolme ihmistä.
 SVT:n mukaan  poliisi ei osannut heti sanoa, liittyvätkö ampuminen ja räjähdys toisiinsa.
 Murhayritys Göteborgin liepeillä?
 Landvetterissä Göteborgin lähellä asukkaat heräsivät voimakkaaseen räjähdykseen aamuseitsemän aikoihin perjantaina. Räjähdys sattui parkkipaikalla asuinalueella ja tuhosi yhden auton kokonaan. Kaksi muuta autoa paloi.
 Kukaan ei loukkaantunut räjähdyksessä.  SVT:n mukaan  poliisi kuitenkin epäilee murhayritystä.
 – Nähtävissä on yhteys järjestäytyneeseen rikolliseen toimintaan, kertoi poliisin tiedottaja  Anna Göransson  SVT:lle.
 Räjähdeiskut ovat olleet  voimakkaassa kasvussa Ruotsissa  viime aikoina. Dagens Nyheter -lehti laski elokuussa, että tänä vuonna on tehty 45 prosenttia enemmän räjähdeiskuja kuin vuosi sitten.
 Tutkinnanjohtaja  Petra Stenkula  Etelä-Ruotsin poliisialueelta kertoi silloin lehdelle, että räjähderikosten suosioon saattaa vaikuttaa niiden helppous.
 – On vähemmän työlästä asettaa räjähde kuin murhata joku ampuma-aseella, Stenkula pohti.
 Räjähteitä käytetään usein painostustarkoituksiin huumekauppaa, petoksia ja rahanpesua harjoittavissa rikollisryhmissä.
 Tanska sai tarpeekseen
 Ruotsin järjestäytynyt rikollisuus huolettaa Tanskaa.  Se aikoo aloittaa tarkastukset  Ruotsin-vastaisella rajalla 12. marraskuuta alkaen.
 – Olemme nähneet huolestuttavaa kehitystä Ruotsissa, räjähdyksiä ja lisääntynyttä väkivaltaa, Tanskan oikeusministeri  Nick Hækkerup  sanoi viime kuussa.
 Ruotsi kiristi valvontaansa Tanskan rajalla vuoden 2015 pakolaisaallon aikana. Nyt valvontaa kiristää Tanska. Nils Meilvang / EPA
 Rajatarkastukset saivat kimmokkeen Tanskassa viime aikoina tehdyistä räjäytyksistä, murhista ja jengiväkivallasta, joissa on ruotsalaisia epäiltyjä. Esimerkiksi  Kööpenhaminan veroviraston ulkopuolella  elokuussa tehdystä räjähdeiskusta on pidätetty kaksi Ruotsista tullutta epäiltyä.
 Vauvaa kantaneen äidin ampuminen järkytti
 Väkivaltaisten kuolemien määrää saatiin Ruotsissa hillittyä vuosina 2008–2012. Vuonna 2013 luvut lähtivät taas kasvuun. Viime vuonna luvuissa oli taas lievää laskua.
 Brottsförebyggande rådet, Harri Vähäkangas / Yle
 Myös ampuma-aserikokset lisääntyvät vuosi vuodelta.
 Tänä vuonna syyskuun alkuun mennessä on Ruotsissa kuollut ampumiseen 28 ihmistä, kertoo  Helsingin Sanomat .
 Erityisen paljon ruotsalaisia on järkyttänyt lasta kantaneen  naisen ampuminen elokuussa  Malmössä. Se sai jopa kuningas  Kaarle XVI Kustaan  ottamaan asiaan kantaa  Instagramissa .
 Poliisi tutkii Malmössä palanutta autoa lähellä paikkaa, jossa pienen lapsen äiti surmattiin elokuussa. Johan Nilsson / EPA
 Muun muassa silminnäkijöiden haluttomuus todistaa on johtanut siihen, että Ruotsissa ratkaistaan vain joka viides murha ja joka kymmenes murhan yritys.
 Tukholman poliisi on nyt kääntynyt tutkijoiden puoleen saadakseen apua, kertoo  Dagens Nyheter . Kaksi tutkijaa analysoi joka ainoan Tuhholmassa sattuneen jengiampumisen viime vuosina.
 Ruotsin hallitus esitti hiljattain 34-kohtaisen listan jengiväkivallan hillitsemiseksi. Hallitus ehdottaa muun muassa  aiempaa laajempia verkkovalvontaoikeuksia poliisille.
 Lue myös:
 Nuori nainen loukkaantui vakavasti Etelä-Ruotsin Lundissa yöllä sattuneessa räjähdyksessä – poliisi epäilee iskun olleen tahallinen
 Kolme räjähdystä järisytti Tukholmaa yöllä
 Kerrostaloja Ruotsissa vaurioittanut räjähdys aiheutui jopa 20 kilosta räjähdysainetta – Poliisi ei vieläkään tiedä Linköpingin iskun tekijää
 Räjähdys tuhosi Linköpingin poliisin rakennuksen – Poliisin pomminpurkajat: Ei mennyt ihan suunnitelman mukaan
 Poliisi ampui miestä Malmössä – Pommiksi epäilty laukku tehtiin vaarattomaksi
 Ruotsi naapuriensa hampaissa – Räjähdeiskua säikähtänyt Tanska pohtii rajatarkastuksia, Norja haluaa ruotsalaisen äärioikeiston kuriin

Ruotsissa levoton yö ja aamu – alamaailman mies ammuttu, kahdessa paikassa räjähti


Summary: Pelloilta kaupungin ylle levinnyt kulotuksen savu on pahentanut ilmansaasteita entisestään.

Intian pääkaupungissa Delhissä koulut on suljettu tiistaihin asti ilmansaasteiden takia.
 Muun muassa koulujen kautta on jaettu viisi miljoonaa kevyttä kasvosuojaa, joiden toivotaan vähentävän keukoihin päätyvien pienhiukkausten määrää. Liikenteen ja teollisuuden päästöjen lisäksi Delhin ilmaa saastuttavat savupilvet, jotka tulevat kaupunkia ympäröivältä maaseudulta. Tuhansilla maatiloilla kulotetaan peltoja sadonkorjuun jälkeen.
 Ilotulitukset kielletty talven ajaksi
 Ilmanlaatua valvova viranomainen on julistanut Delhiin hätätilan. Autoliikennettä on rajoitettu ja rakennustyömailla työt on keskeytetty. Ilotulitukset on myös kielletty yli talven. Delhi on yksi maailman pahiten saastuneista kaupungeista. Viimeksi ilman laatu oli yhtä heikko kuin nyt tammikuussa.
 YK:n mukaan maailman 15:stä pahiten saastuneesta kaupungista 14 sijaitsee Intiassa.. Satojentuhansien intialaisten arvoidaan kuolevan ennenaikaisesti saastesumun aiheuttamien terveysongelmien takia.
 Lue lisää:
 Intia tukehtuu hengiltä – Lääkäri neuvoi saasteista

Intian pääkaupungissa koulut kiinni ilmansaasteiden takia  – Viranomaiset jakavat suojanaamareita


Summary: Tallenteelle saattoi päätyä myös toimittajien yksityispuheluita, koska osalla toimittajista oli käytössä työnantajan tarjoama puhelinetu.

Lehtitalo Kaakon Viestintä on lokakuun alusta lähtien käyttänyt toimituksissaan automaattisesti tallentavaa puhelinjärjestelmää.
 Järjestelmä on tallentanut kaikki toimittajien soittamat ja toimittajille tulleet työ- ja yksityispuhelut. Osalla toimittajista on työnantajan tarjoama puhelinetu, ja siten käytössä vain yksi puhelin.
 Arveluttavaksi tallennuskäytännön tekee se, että tallenteille saattaa päätyä henkilökohtaisia ja arkaluontoisia tietoja, kun puhelimen käyttäjä esimerkiksi keskustelee terveydentilastaan lääkärin tai sairaanhoitajan kanssa.
 Kaakon Viestinnän tallennekäytännöstä kirjoittanut  Journalisti-lehti  haastatteli tietosuojavaltuutettu  Reijo Aarniota .
 Aarnion mukaan puhelujen tallentaminen on tietosuojalainsäädännön näkökulmasta hyväksyttävää toimittajan tehdessä työtään työantajan lukuun. Sen sijaan oikeusperustetta toimittajan yksityispuhelujen tallentamiselle ei ole. Yle ei tavoittanut Aarniota kommenttia varten.
 Toimittajat ovat voineet kytkeä jokaisen puhelun yhteydessä tallennuksen pois päältä. He ovat voineet myös kieltäytyä ottamasta koko järjestelmää käyttöön.
 Kaakon Viestinnän lehdissä työskentelee noin sata toimittajaa.
 Kouvolan Sanomissa työskentelevä Kaakon Viestinnän journalistien pääluottamushenkilö  Aapo Mentula  ei ole kuullut, että kukaan olisi uudesta puhelinjärjestelmästä kieltäytynyt.
 Tallennuskäytäntö on muuttunut
 Kaakon Viestintä on tänään perjantaina muuttanut toimittajien puhelujen tallennuskäytäntöä.
 Jatkossa jokainen puhelinta käyttävä toimittaja laittaa tarvittaessa itse tallennuksen päälle.
 – Taltiointijärjestelmää on muutettu siten, ettei edes ohutta tietoturvariskiä enää ole, sanoo Kaakon Viestinnän sisältöjohtaja  Pekka Lakka .
 Hän painottaa, että jatkossa jokainen toimittaja on itse vastuussa haastattelujensa tallentamisesta.
 Automaattisesti tallentavan järjestelmän eduksi Lakka katsoo sen, että epäselvissä tilanteissa, kuten silloin, kun haastateltava kiistää sanoneensa niin tai näin, on hänen haastattelunsa voitu varmistaa tallenteelta.
 – Jatkossa jokainen toimittaja vastaa haastattelujensa tallentamisesta, sanoo Lakka.
 Kaakon Viestintä julkaisee Kaakkois-Suomessa muun muassa Etelä-Saimaata, Kouvolan Sanomia, Länsi-Savoa ja Itä-Savoa.

Maakuntalehtiä julkaiseva mediayhtiö tallensi toimittajiensa kaikki puhelut – lopetti, kun asia nousi julkisuuteen


Summary: Saksan tiedustelupalvelu BND kieltäytyy kommentoimasta tapausta.

Münchenin Oktoberfestillä järjestetty oluttarjoilu tiedustelupalveluiden työntekijöille herättää huomiota Saksassa. Asiasta ensimmäisenä uutisoineen  Bild am Sonntag -lehden mukaan  Saksan tiedustelupalvelu BND kestitsi yli sataa ihmistä olutjuhlissa.
 Tarjoiluista nauttimassa oli niin BND:n omia työntekijöitä kuin ulkomaalaisten tiedustelupalvelujen edustajiakin. Tarjoiluihin kului yli 30 000 euroa. Toistaiseksi ei ole tiedossa, kuluiko koko summa olueen.
 Münchenin Oktoberfest on maailman suurin perinteinen olutfestivaali. Kuva festivaalialueesta on otettu 21. syyskuuta.  Philipp Guelland / EPA
 Vakoojien olutjuhlat nousivat esille vasemmistopuolue Die Linken kansanedustajan  Diether Dehmin  esitettyä siitä kysymyksen hallitukselle. Vastauksessaan hallitus myönsi, että juhlatarjoiluun oli käytetty verovaroja.
 BND on kieltäytynyt kommentoimasta Oktoberfestin tarjoiluja.
 Lue myös:
 Oktoberfestillä oluttuoppi maksaa jopa 12 euroa, silti miljoonat matkustavat Müncheniin vuosittain – kuvasarja kurkistaa avajaispäivään

Vakoojien oluttarjoilu herättää huomiota Saksassa – Tiedustelupalvelu kestitsi vieraitaan Oktoberfestillä 30 000 eurolla


Summary: Harva autoilija tietää, että marketin parkkipaikkatörmäilyssä korvattavaa voi tulla molemmille osapuolille.

Marketin parkkipaikalla tapahtunut kahden auton törmäys on liiankin tuttu juttu vakuutusyhtiöille. LähiTapiolan Varsinais-Suomen alueella niitä käsitellään joka päivä.
 Vakuutusyhtiöiden liikennevahinkotilastojen mukaan liikennevakuutuksesta haettavista korvauksista joka toinen liittyy juuri parkkipaikkatörmäilyyn.
 Koko maassa vakuutusyhtiön pakeille mennään markettitörmäilyn takia vuosittain noin 40 000 kertaa.
 Yksi vai useampi syyllinen?
 Vakuutusyhtiöitä parkkipaikkasekoilu työllistää senkin takia, että syyllisen löytyminen ei ole aina helppoa. Kun kahden peruuttavan auton takakulmat kohtaavat, verenpaine alkaa nousta kummassakin ohjaamossa ja syyttävällä sormella on vähintään kaksi suuntaa.
 – Ne ovat niitä asioita, mitkä aiheuttavat eniten pahaa mieltä ja riitaa, korvausneuvoja  Jaana Nurmi  Varsinais-Suomen LähiTapiolasta sanoo.
 Aika harva tietää, että jos peruutus on vaikka vain osittain samanaikaista, niin syyllisyys jakautuu puoliksi osapuolten kesken. Vahinkoa ei siis ole pakko vääntää vain toisen maksettavaksi.
 – Yllätys se monelle on, Jaana Nurmi varmistaa.
 Pienistäkin kolhuista lähdetään nykyisin helposti vakuutuskonttoriin, sillä vakuutusten kattavuus on laajentunut viime vuosina merkittävästi. Perinteisten törmäys- ja varkausturvan lisäksi autoja suojataan nyt muun muassa lasi- ja sijaisautoturvalla.
 Silminnäkijän arvio on arvokas
 Parkkipaikkakolareissa korvauspäätös tehdään vakuutusyhtiössä. Jos kolariin liittyy rikosta, asia alkaa kiinnostaa myös poliisia.
 Jos osapuolilla on eri vakuutusyhtiö riitaa ei tule, sillä menettelytapa on kirjattu lakiin. Korvausneuvoja Jaana Nurmi ei muista ainuttakaan tapausta, jossa olisi syntynyt erimielisyyttä yhtiöiden välillä.
 Kolaritilanteissa silminnäkijän kertomus on arvokas. Nurmen mukaan todistajat kertovat mielellään vakuutusyhtiölle, minkä ovat nähneet. Silminnäkijän yhteystiedot kannattaa ottaa ylös heti kolaritilanteessa.
 Miksi minun kauppakassini menee lunastukseen?
 Parkkipaikalla kolaroinutta voi yllättää sekin, että oma auto voi päätyä lunastukseen. Sitä ei siis enää korjata ja vakuutusyhtiö maksaa siitä korvaussumman omistajalle.
 Korvausjohtaja  Marko Erkkilä  Varsinais-Suomen LähiTapiolasta myöntää, että lunastukset ovat olleen selvässä kasvussa viime vuosina ja sama linja jatkuu.
 Lunastukseen päätymiseen on monta syytä. Käytettyjen autojen arvo on laskenut ja autojen korjaaminen on kallistunut. Uudemmissa autoissa on paljon elektroniikkaa ja pienenkin kolhun korjaaminen voi olla useamman tuhannen euron juttu.
 Parkkipaikkatörmäilyssä voidaan Erkkilän mukaan päätyä lunastukseen, jos auton arvo on alhainen tai kolhu on tavallista isompi.
 Yle Uutisgrafiikka
 Tilastoihin luottavan kannatta ajella hissukseen erityisesti viikonlopun lähestyessä.  Onnettomuustietoinstituutin liikennevahinkotilaston  mukaan pelti kolisee parkkipaikoilla eniten perjantaisin iltapäivän ja alkuillan aikana. Tuolloin liikenteessä ovat työstä palaavat, lomareissulle lähtijät ja viikonlopun ruokaostosten tekijät.
 Onko pelti kolahtanut kohdallasi marketin parkkipaikalla? Miten parkkipaikkatörmäilyjä saataisiin vähennettyä? Kerro ja keskustele aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu kello 21.00.

Parkkipaikoilla törmäillään yli 100 kertaa päivässä – perjantai on päivistä pahin