Summary: Kasvukeskuksessa asukas joutuu maksamaan moninkertaista neliövuokraa verrattuna sykkeen sivussa asuvaan.

Millaisen asunnon saat samalla rahalla eri puolilta Suomea?
 Yle selvitti pienellä otannalla, miten asumisen taso vaihtelee eri kaupungeissa. Valitsimme muutamia vuokra-asuntoja hiukan lähempään tarkasteluun pelkän keskimääräisen vuokraushinnan perusteella.
 Lue myös:    Halvimmat kaksiot 500 euroa, kalleimmat maksavat tuplasti – Ylen vuokrakone kertoo, kuinka paljon vuokra on himoitsemallasi asuinalueella
 Keskimääräinen vuokra vaatii selityksen. Tilastokeskuksen mukaan vuoden 2018 keskimääräinen neliövuokra oli 13,8 euroa. Kun vuokranantajien mukaan asuntojen koko eri kaupungeissa on keskimäärin 45–50 neliötä, saadaan hintahaarukaksi 612–690 euroa kuukaudessa.
 Sillä rahalla saa vuokrattua pienen huoneen tai suuren omakotitalon.
 18 tai 180 neliötä samalla rahalla
 Pienin asunto löytyi odotetusti Helsingistä, 18 neliön yksiö Sörnäisistä.
 Yhdellä ikkunalla varustetusta huoneesta on näkymä naapurikerrostaloihin ja pikkuinen kylpyhuone. Asunnon voi vuokrata 640 eurolla kuukaudessa. Viidennessä kerroksessa sijaitsevassa asunnossa on odotettavissa rappukäytäväremontti.
 Pääkaupunkiseudulla oli ylivoimaisesti suurin vuokra-asuntotarjonta, valituissa vuokra-asuntoja välittävissä nettipalveluissa oli yhteensä 5481 asuntoa vuokrattavana. Suurin osa asunnoista on tosin mukana useissa palveluissa. Hintahaarukkaan niistä sopii silti vain 176 asuntoa, eli reilu kolme prosenttia.
 Suurin hintahaarukkan sopiva asunto löytyi Kalajoelta. Vuonna 1994 valmistuneessa, täysin varustellussa 174 neliöisessä omakotitalossa on tilaa ja valoa. Pihamaatakin on, jos puutarhaharrastus kiinnostaa. Parikymmentä kilometriä Kalajoen keskustasta ja karjatilan naapuruus – uhka vai mahdollisuus, miettinee moni.
 Ihminen ei kuitenkaan muuta vain suurimman tai pienimmän asunnon takia, vaan todennäköisesti  työn, koulutuksen tai rakkauden tähden . Kuitenkin moni on utelias tirkistelemään, millaista olisi asua muualla. Kurkistetaan ensin Ouluun.
 Oululaista pajaromantiikkaa
 Oulussa on vuokra-asuntoja hyvin tarjolla, kahdella suurimmalla sivustolla yhteensä noin tuhat asuntoa. Näistä reilusti yli neljännes sattuu 612–690 euron keskiarvovuokrahaarukkaan.
 Tarjontaa on paljon myös isoissa asunnoissa, alueella on vuokrattavana toistakymmentä yli 75 neliömetrin asuntoa eri puolilla Oulua, myös keskustassa.
 Mielenkiintoinen asunto yksinäiselle tai vastarakastuneille löytyisi lähes keskustassa olevasta vanhasta 1904 valmistuneesta pajarakennuksesta. 31 neliön loft-asunnossa on massiivinen parvi. Otsakaan ei kolahda parven alla eikä päällä, kun huonekorkeus on riittävä. Mutta hintaa on 620 euroa kuukaudessa, samalla summalla oli tarjolla isompiakin asuntoja hyvällä sijainnilla.
 Näin asunnot valittiin Juttua varten katsottiin kahdesta suuresta internetissä toimivasta palvelusta, millaisen asunnon eri kaupungeista saa keskivuokralla, eli 621–690 eurolla. Hinta sisältää pelkän vuokrakustannuksen, eli kokonaisasumiskustannus on suurempi. Koko maasta löytyi reilu 2 800 asuntoa, jotka sopivat keskivuokraan. Luvut pitävät kutinsa vain tarkasteluhetkellä elokuun lopulla, sillä osa tarkasteltavista asunnoista on jo vuokrattu. Pinta-alaltaan 20 neliön tai alle olevia asuntoja löytyi parikymmentä. Niistä tosin suurin osa oli reppumiehille tarkoitettuja väliaikaisasuntoja. Käytännössä kaikki pienet pidempiaikaiseen asumiseen tarkoitetut yksiöt olivat pääkaupunkiseudulla. Samalla hinnalla löytyi ympäri maata myös kymmeniä yli 90 neliön asuntoja. Yksikään niistä ei sijainnut pääkaupunkiseudulla tai suurissa kasvukeskuksissa.
 Oulun vuokrataso on houkuttelevan alhainen, mikä on seurausta pitkäaikaisesta maapolitiikasta, sanoo kaupunginvaltuuston 1. varapuheenjohtaja  Eeva-Maria Parkkinen .
 – Pystymme luovuttamaan kohtuuhintaisella vuokralla tontteja asuntotuotantoon. Meillä on kysyntä ja tarjonta kutakuinkin balanssissa, eli tarjonnan puutteella ei voida hilata vuokrahintoja korkealle.
 Kajaanista peruskuntoinen peruskämppä
 Kajaani edustaa otannassa pientä, syrjässä valtavirrasta olevaa kaupunkia. Vaikka työllisyys on kehittynyt muun maan mukana ja jopa paremmin, ei se juuri näy vuokramarkkinoilla.
 Vuokra-asuntotarjonta on niukkaa, kaikkiaan vain hieman toistakymmentä asuntoa, joista vain yksi täytti keskihintaisen asunnon kriteerit. Ainoa keskihintainen vuokra-asunto on keskustassa. 49 neliön kaksio 1961 valmistuneessa ja 2010 peruskorjatussa talossa on kaikin puolin peruskuntoinen.
 Vuokraturvan hallituksen puheenjohtaja  Timo Metsola  selittää pienten kaupunkien ongelmallista tarjontaa turhautumisella.
 – Sellaista asuntoa, jolla ei ole kysyntää, ei jakseta määräänsä enempää tarjota. Pienissä pitäjillä saattaa olla niin, että tieto kulkee tutun kauppana, kaupan ilmoitustaululla tai paikallisessa Facebook-ryhmässä.
 Vaasasta kolmiokaappeja kolmiossa
 Jos pitää vinosta sisäkatoista, niitä saa vuokrata vaasalaisen puutalon yläkerrasta. 82 neliön kolmio muutaman kilometrin päässä keskustasta kolmionmuotoisine keittiönkaappeineen tarjoaa jotain muuta kuin kuutioasumista. Asumiskulutkin ovat hyvin hallinnassa, kun sähkö sisältyy 650 euron kuukausivuokraan.
 Vaasan seudulla kaikki on hyvin, jos katsotaan elinvoiman mittareita, sanoo asiantuntija  Timo Aro  Aluekehittämisen konsulttitoimisto MDI:stä.
 – Ruotsinkielinen Pohjanmaa on hieno esimerkki siitä, että kaikki elinvoimaisuuteen, talouteen, työllisyyteen, hyvinvointiin, terveyteen liittyvät tunnusluvut on Suomen huippuluokkaa.
 Paikkakunnan hyvä maine tarkoittaa käytännössä sitä, että vuokramarkkinoilla asunnot menevät nopeasti.
 Rovaniemeltä luontoa ja kaappitilaa
 Rovaniemen asukasluku on ollut lievässä nousukäyrässä useamman vuosikymmenen. Se on maan 17. suurin kaupunki 63 000 asukkaallaan.
 Vuokra-asuntotarjonta on varsin pirteää: löysimme vajaa 200 asuntoa, joista viidennes oli keskihintaisia. Asuntojen koot vaihtelivat 30–82 neliömetrin välillä. Kaupungissa on varsin tyypillinen tilanne – pienet keskihintaiset asunnot ovat uusia, suuremmat taas vanhempia.
 Ounasrinteen kaupunginosassa, muutaman kilometrin päässä keskustasta on tarjolla 78 neliön kolmio ja terassiparveke hintaan 660 euroa kuukaudessa. Lattiat ovat harmaata, helposti siivottavaa muovimattoa. Reilusti keski-ikäinen talo on siisti. Ulkoilija pitänee siitä, että metsä alkaa tontin kulmalta.
 Jyväskylästä amme ja kolme huonetta
 Jyväskylä on perinteinen opiskelukaupunki, jossa keskihintaisia asuntoja on yli viidennes tarjonnasta. Tarjolla on lähes 150 asuntoa 25,5 neliön yksiöstä 81 neliön kolmioon. Kaupunki on myös yksi voittavista kasvukeskuksista Suomessa.
 Pupuhuhta on esimerkki kaupunginosasta, jolla on kyseenalainen maine. Se ei  kuitenkaan häiritse  alueen asukkaita. Alueelta on tarjolla peruskuntoinen vaalea kolmio, 80 neliötä 685 eurolla kuukaudessa kolmannesta kerroksesta. Retrotyyleineen keittiö on siisti ja pötkylämallisen kylpyhuoneen peränurkassa amme. Lasitetulta parvekkeelta näkee metsää ja muutaman kerrostalon.
 Millainen asunto olisi sinun suosikkisi, jos voisit vapaasti päättää minne muuttaisit? Voit osallistua keskusteluun kello 22.00 saakka.
 Lue seuraavaksi:
 Vuokrat kovimmassa nousussa Turussa ja pääkaupunkiseudulla
 Ylisuurten vuokrankorotusten pitäisi jäädä historiaan – hallitusohjelma lupaa parannuksia vuokralaisten asemaan
 Sairaanhoitaja vuokraloukussa: "Kun kaikki rahat menevät asumiseen, herää kysymys, miksi Helsinkiin kannattaisi edes jäädä"

Samalla rahalla voit vuokrata 18 neliön tai 172 neliön asunnon – katso mitä reilulla 600 eurolla kuukaudessa saa eri puolilta Suomea


Summary: Autoilija ilmoittautui itse poliisille illalla. Kolaria tutkitaan liikenneturvallisuuden vaarantamisena ja liikennepakona.

Vaasan Palosaarella etsitty farmariauton kuljettaja on löytynyt. Poliisin mukaan autoilija ilmoittautui itse poliisille.
 Poliisi sai tänään kello 12.20 ilmoituksen lapsen ja henkilöauton välisestä törmäyksestä, jossa henkilöauto oli törmännyt suojatiellä ajaneeseen poikaan Käsityöläiskadun ja Palosaarentien risteyksessä.
 Polkupyörällä liikkeellä ollut poika oli lentänyt törmäyksen voimasta auton konepellille. Auto oli poistunut paikalta ennen poliisin saapuimista paikalle. Poika on toimitettu sairaalaan tarkastuttamaan vammojaan.
 Poliisi ilmoitti autonkuljettajan tuntomerkit ja pyysi silminnäkijöitä antamaan lisätietoja asiasta poliisin vihjepuhelimeen.
 Hieman ennen kello kuutta illalla Pohjanmaan poliisi tiedotti, että kuljettaja oli ilmoittautunut ja asian tutkinta jatkuu nimikkeillä liikenneturvallisuuden vaarantaminen sekä liikennepako tieliikenteessä.

Vaasassa lapsen kanssa kolaroinut autoilija ilmoittautui poliisille


Summary: Pyynikin käsityöläispanimo käynnistää kymmenen miljoonan euron investointihankkeen.

Tamperelainen Pyynikin käsityöläispanimo käynnistää 10 miljoonan euron investointihankkeen. Se aikoo siirtyä omaan kiinteistöön, saavuttaa 10 miljoonan litran tuotannon ja 15 miljoonan euron liikevaihdon.
 Investointiohjelma kestää 3–5 vuotta, yritys sanoo.
 Tänä kesänä tamperelaista olutta on ollut saatavilla 13 Euroopan maasta, noin 2 400 myymälästä.
 Pyynikin käsityöläispanimo käyttää nyt rinnan sekä suomenkielistä nimeään että englanninkielistä nimeään Pyynikin Brewing Company.
 Yle kertoi maaliskuussa , kuinka olutmestari  Tuomas Pere  keksi suomen kieleen uuden sanan käsityöläispanimo, mutta ei uskaltanut käyttää sitä aktiivisesti uuden alkoholilain uudistuksen takia.
 Käsityöläispanimopykälä määrittää uudessa laissa, että vain alle 500 000 litraa vuodessa valmistavat panimot saavat myydä yli 5,5-prosenttisia oluita. Litramäärään lasketaan myös ulkomaanvientiin menevät oluet.
 Laki puhuu käsityöläisoluista, mutta käsityöläispanimo-nimi viittaa käsityöläisoluisiin. Yritys pelkäsi, että jos se käyttää käsityöläispanimonimeä, sitä voidaan syyttää harhaanjohtavasta mainonnasta. Tilanne oli epäselvä myös Ylen haastatteleman asiantuntijan mukaan, koska kyse on viranomaisten tulkinnasta.
 Pere sanoo, että konsultoituaan lakimiehiä yritys palasi käyttämään molempia nimiä.
 – Yrityksen nimessä on sana ja se on kuitenkin hyväksytty Patentti- ja Rekisterihallituksessa.
 Suomessa on noin 90 pienpanimoa , joista arviolta vain viisi tuottaa yli puolen miljoonan litran rajan ja muutama, jotka ovat tuon maagisen rajan tuntumassa. Luvut ovat vuodelta 2017.
 Tuotanto kasvaa kohisten
 Kuudessa vuodessa Pyynikin käsityöläispanimon tuotanto on noussut 35 000 litrasta 2,25 miljoonan litran tuotantoon.
 Osa investoinnista rahoitetaan elokuussa alkaneella osakeannilla, josta kertyy maksimissaan noin 3–4,5 miljoonaa euroa. Osakkeen hinta on 125 euroa.
 Hanketta rahoitetaan myös yritystuilla, yhteistyökumppanuuksilla, leasing- ja rahoitusjärjestelyillä sekä mahdollisella vieraan pääoman rahoituksella.
 Nyt yrityksen palveluksessa on reilut 30 työntekijää. Panimon perustaja Tuomas Pere sanoo, että työpaikkoja tulee lisää.
 – Olemme jo saaneet kymmeniä yhteydenottoja ja ehdotuksia kiinteistön suhteen.
 Panimolta valmistuu nyt myös alkoholittomia tuotteita. Se suunnittelee myös oman ravintolatoiminnan lisäämistä ja aikoo haastaa Suomen isoja panimoita.
 Yritys valmistaa nykyään myös limonadeja, vichyä, lonkeroa, siideriä ja juomasekoitteita.
 Panimolla on tällä hetkellä lähes 5 000 omistajaa.
 Lue lisää:
 Olutmestari loi suomen kieleen uuden sanan, mutta ei uskalla käyttää sitä yrityksen nimessä uuden alkoholilain takia: Siirtyi englannin kieleen

Erikoisen tilanteen eteen joutunut panimo palasi käyttämään myös suomenkielistä nimeään – nyt sillä on suuret suunnitelmat


Summary: Poikkeamat selittävät osaltaan psykopaattisen personallisuuden kehittymisen.

Monet aiemmin autismiin liitetyt geenit ilmentyvät poikkeavasti väkivaltaisilla psykopaateilla, selviää tuoreesta suomalaistutkimuksesta. Tulokset voivat avata mahdollisuuksia psykopatian hoitoon.
 Psykopatian tiedetään olevan vahvasti perinnöllistä, mutta tähän asti ei ole tiedetty, liittyykö siihen poikkeavuutta geenien tai proteiinien ilmentymisessä hermosoluissa, Itä-Suomen yliopiston tiedotteessa kerrotaan.
 Psykopatia on antisosiaalisen käyttäytymisen äärimmäinen ilmenemismuoto. Tiedotteen mukaan arviolta prosentti yleisväestöstä ja 10–30 prosenttia rikoksista tuomituista on psykopaatteja.
 Tutkimus toteutettiin Itä-Suomen yliopiston, Helsingin yliopiston ja Karoliinisen instituutin yhteistyönä. Tutkimuksen tulokset on julkaistu  Molecular Psychiatry -lehdessä .
 Tulokset vahvistavat tekijöitä psykopatian taustalla
 Tutkimuksessa selvitettiin psykopatialle ominaista geenien ja proteiinien ilmentymistä kantasoluteknologian avulla.
 Tutkimukseen osallistui psykopaattisia väkivaltarikollisia ja terveitä verrokkihenkilöitä. Koska psykopaatit olivat myös päihderiippuvaisia, mukana oli lisäksi ei-psykopaattisia päihderiippuvaisia henkilöitä. Näin pystyttiin erittelemään, mitkä poikkeavuudet liittyvät pelkästään psykopatiaan.
 Tulokset osoittivat, että psykopatiaan liittyy muutoksia lukuisten geenien ilmentymisessä. Geenien ilmentymiserot selittivät 30–92 prosenttia psykopatian oireista, tiedotteessa kerrotaan. Monet näistä geeneistä on aiemmin liitetty myös autismiin.
 Psykopatiaan liittyi myös glukoosimetaboliaan ja opioidijärjestelmään liittyvien proteiinien poikkeavaa ilmentymistä. Useissa tutkimuksissa on aiemmin saatu viitteitä siitä, että väkivaltaisuuteen ja psykopaattiseen käyttäytymiseen liittyy poikkeavuuksia aivojen välittäjäainejärjestelmässä ja glukoosiaineenvaihdunnassa.
 Uudet tulokset vahvistavat käsitystä siitä, että opioidijärjestelmän poikkeava toiminta on yksi tekijä psykopatian taustalla. Tämän perusteella opioidijärjestelmän tasapainottaminen voisi olla mahdollinen psykopatian hoitomuoto, tutkimuksesta kerrotaan.

Suomalaistutkimus: Psykopaateilta löytyi muutoksia geenien ilmentymisessä – yksi tekijä psykopatian taustalla


Summary: Teollisuuden automaatio- ja robotiikkaratkaisuja Ulvilassa valmistavan Cimcorpin tilauskirja on pullollaan töitä ja vastavalmistuneet uudet tilat tulevat enemmän kuin tarpeeseen.

Ulvilassa sijaitseva Cimcorp on saanut toimitilojensa laajennuksen valmiiksi. Noin 12 miljoonan euron investointi lähes kaksinkertaistaa yhtiön tilat Rantavainion teollisuusalueella. Uutta tilaa on rakennettu niin tuotantoon kuin toimistoihinkin.
 Erilaisia automaatiojärjestelmiä teollisuudelle toimittava Cimcorp-konserni on kasvattanut viime vuosina liiketoimintaansa hurjalla vauhdilla. Sen liikevaihto on lähes tuplaantunut viimeisen viiden vuoden aikana yli 100 miljoonaan euroon. Kasvuvauhdin takia vanhat toimitilat ovat jääneet pieniksi.
 – Tämä laajennus mahdollistaa sen, että voimme saavuttaa seuraavan tason yrityksenä, kertoo yhtiön toimitusjohtaja  Masatoshi Wakabayashi.
 Toimitusjohtaja Masatoshi Wakabayashi uskoo, että laajennus lisää yrityksen tuottavuutta rutkasti. Jari Pelkonen / Yle
 Osa tiloista jo käytössä
 Uudet tuotantotilat otettiin käyttöön kesällä. 11 500 neliön halliin mahtuu nyt huomattavasti enemmän kokoonpanoprojekteja kuin aiemmin.
 Cimcorpin kehittelemät robotiikkaa hyödyntävät automaatioratkaisut varastojen hallintaan ja tuotteiden siirtelyyn, keräilyyn ja lajitteluun kiinnostavat eri puolilla maailmaa. Tällä hetkellä Ulvilassa kokoonpannaan projekteja Intiaan, Japaniin, Israeliin, Ranskaan ja Espanjaan.
 Cimcorpin tuotantotila kasvoi 11 500 neliömetrin kokoon. Hallilaajennus otettiin käyttöön kesällä. Jari Pelkonen / Yle
 Toimistotiloja Cimcorpilla on laajennuksen jälkeen lähes 6000 neliötä ja niihin muuttoa valmistellaan parhaillaan.
 – Olemme erittäin kiireisiä tällä hetkellä, sanoo teknisistä operaatioista vastaava johtaja  Hannu Kailasvuo .
 Cimcorpin pääkonttori ja tuotantotila Ulvilassa on valmistunut vuonna 2002. Uudet tilat sijoittuvat vanhojen tilojen yhteyteen.
 – Yhteensovittamien onnistui mielestäni hyvin. Matkan varrella olemme käyneet läpi myös sen, miten näitä asioita voitaisiin kehittää ja mahdollisesti ottaa vanhallakin puolella uusia ominaisuuksia käyttöön, kertoo Cimcorpin kiinteistöstä, taloudesta ja hallinnosta vastaava varatoimitusjohtaja  Marjo Rimpelä .
 Teknisten operaatioiden johtaja Hannu Kailasvuo kertoo, että Cimcorpilla on nyt kiireitä. Jari Pelkonen / Yle
 Historian suurin kauppa takaa töitä kolmeksi vuodeksi
 Japanilaiseen Murata Machinery-konserniin kuuluva Cimcorp  julkaisi toukokuussa  jättikaupat espanjalaisen vähittäiskauppaketjun Mercadonan kanssa. Yhtiö automatisoi Mercadonan tuoretuotteiden käsittelyn.
 Cimcorpin yrityshistorian suurimman kaupan kokoa kuvastaa se, että sen kokonaisarvo ylittää yhtiön vuosittaisen liikevaihdon. Yhteensä 120 miljoonan euron kauppa tarkoittaa töitä Ulvilaan ainakin seuraavalle kolmelle vuodelle.
 Kaupan myötä yhtiö pyrkii saamaan entistä suuremman osan myös vähittäiskaupan ja elintarviketeollisuuden automaatiojärjestelmistä. Tähän asti yhtiö on ollut maailman rengasteollisuuden johtava automaatiojärjestelmien toimittaja. Tätä asemaa ei haluta menettää.
 – Strategiamme on nyt, että pidämme asemamme rengasteollisuudessa ja vahvistamme asemaamme muilla teollisuudenaloilla. Ruoka- ja juomateollisuus on nyt kasvanut meidän seuraavaksi vahvuudeksi, Masatoshi Wakabayashi kertoo.
 Cimcorp on johtava rengasteollisuuden automaatiojärjestelmien toimittaja maailmassa. Jari Pelkonen / Yle
 Laajennuksen valmistumisen osui nappiin, sillä myös Mercadonan tilauksen ensimmäisiä komponentteja on jo aloitettu valmistamaan Ulvilassa.
 – Ajoitus oli paras mahdollinen. Olisimme olleet tällä tilauskannalla suurissa vaikeuksissa vanhoissa tiloissa, sanoo Hannu Kailasvuo.
 Tuotanto kaksinkertaiseksi, mutta ilman työntekijöiden merkittävää lisäystä
 Cimcorp pyrkii toimitilojen laajennuksella vähintään tuplaamaan oman tuotantonsa. Tehokkuutta pyritään hakemaan tuotantotilojen modernisoinnilla ja uudelleen järjestelyillä, joita on tehty jo kesän aikana. Myös työntekijöiden työtapoja on kehitetty ja uudistettu. Tehostamista haetaan tuotannon prosessien virtaviivaistamisella.
 Uusia työntekijöitä Cimcorp pyrkii palkkaamaan maltillisesti. Cimcorp-konserni työllistää nyt noin 450 henkeä, joista 350 työskentelee Ulvilassa. Sillä on toimipisteitä myös Kanadassa, Yhdysvalloissa ja Intiassa.
 Ohjelmistosuunnittelu on iso osa automaatiojärjestelmien valmistusta. Jari Pelkonen / Yle
 Ulvila säilyy toimitusjohtajan mukaan yhtiön pääkonttorina ja ainoana kokoonpanotehtaana.
 – Uskon, että jatkamme kasvua, mutta emme ehkä yhtä nopeasti kuin ennen. Haluamme myös hallita kasvun nopeutta. Tämä investointi mahdollistaa tehokkaammat työtavat, Masatoshi Wakabayashi sanoo.
 Työntekijät valmistautuvat parhaillaan toimistotiloihin muuttoon. Jari Pelkonen / Yle
 Uusien toimitilojen etu on se, että nyt kaikki yhtiön työntekijät saadaan Ulvilassa saman katon alle. Tähän asti Cimcorp on joutunut vuokraamaan lähiseudulta kaksi erillistä tilaa.
 Se on johtanut siihen, että työntekijät ovat joutuneet matkustelemaan eri toimipaikkojen välillä.
 – Se on nykypäivänäkin tärkeää, että ollaan lähellä ja voidaan nähdä tarvittaessa ja istua saman pöydän ääreen, sanoo Marjo Rimpelä.
 Cimcorpilla on uutta avointa toimistotilaa kolmessa kerroksessa. Jari Pelkonen / Yle

Vienti vetää ja tilauskirjat ovat täynnä – ulvilalainen robotiikkayritys tähtää tuplatuotantoon toimitilojen laajennuksella


Summary: Pääministeri on verraten kokematon politiikassa, kuten on presidentti Volodymyr Zelenskyikin.

Ukrainan presidentti  Volodymyr Zelenskyi  esitti torstaina pääministeriksi hallinnossaan työskentelevää  Oleksi Hontšarukia . Parlamentti hyväksyi Hontšarukin pääministeriksi illalla.
 Hontšaruk on 35-vuotias juristi, joka on poliittisesti melko kokematon. Hän pyrki parlamenttiin vuonna 2014, mutta ei päässyt.
 Nykyisin Hontšaruk on Zelenskyin toimiston apulaisjohtaja.
 Hontšaruk on osakkaana rakennuttajayhtiössä. Hän aiemmin muun muassa johtanut uudistuksiin keskittyvää kansalaisjärjestö BRDO:ta sekä ollut edellisen presidentin  Petro Porošenkon  hallinnon aikaisen apulaispääministerin  Stepan Kubivin  neuvonantajana, kertoo  Radio Free Europe.
 Zelenskyi ehdotti ulkoministeriksi Ukrainan entistä Nato-lähettilästä  Vadym Prystaikoa  ja puolustusministeriksi juristia ja aktivistia  Andri Zahorodnyukia .
 Parlamentti hyväksyi nimitykset torstaina.
 Tv-koomikkona tunnetuksi tullut Zelenskyi valittiin presidentiksi toukokuussa ja hänen Kansan palvelija -puolueensa sai viime kuun vaaleissa enemmistön parlamenttiin.

Ukrainan pääministeri nousi presidentin lähipiiristä– Oleksi Hontšaruk on 35-vuotias juristi


Summary: Varsinais-Suomen ELY-keskus ei antanut lupaa kuutin palauttamiseen Saimaalle.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

Noin kuukausi sitten  Puumalasta loukkaantuneena löytynyt kuutti  ei voi palata Saimaalle. Varsinais-Suomen ELY-keskus on päättänyt asiasta tänään.
 Ilmeisesti kalaverkossa kärsinyt Kuutti vietiin hoitoon Helsingin Korkeasaaren villieläinsairaalaan. Jo tuolloin arvioitiin, että  kuutti ei tautiriskin vuoksi ehkä voi palata kotivesilleen .
 Varsinais-Suomen ELY-keskus perustaakin päätöksensä juuri tautiriskiin.
 – Hoidossa ollutta saimaannorppaa ei voida kuljettaa takaisin Saimaalle, jottei sen mukana kulkeutuisi mahdollisesti tautia, joka voisi sairastuttaa koko saimaannorpan luonnonpopulaation, toteaa ylitarkastaja  Salli Uljas  Varsinais-Suomen ELY-keskuksen tiedotteessa.
 Saimaannorpat elävät ainoastaan Saimaalla, ja niitä on kaikkiaan vajaat 400. Laji on erittäin uhanalainen.
 ELY-keskuksen arvion mukaan hoidossa olevan yksilön kuljettaminen takaisin Saimaalle on suurempi riski saimaannorpan suojelulle kuin sen jättäminen palauttamatta.
 – Lajin suhteen ei ole mahdollista ottaa riskiä, jonka seurauksena koko populaatio voisi olla vaarassa, Uljas sanoo.
 Eläinsuojelulaki edellyttää, että loukkaantuneen luonnonvaraisen eläimen hoito on tilapäistä. Jos kuutille voidaan järjestää asianmukaiset tilat eläintarhasta, sen pitoon voidaan harkita poikkeuslupaa.
 Jos paikkaa eläintarhaan ei järjesty, eläinsuojelulaki vaatii kuutin lopetettavaksi.
 Korkeasaaren eläintenhoidon ja suojelun johtaja  Nina Trontti  kertoo, että Korkeasaari aikoo tehdä kaikkensa, jotta saimaannorppaa ei tarvitsisi lopettaa.
 – Tällä hetkellä Korkeasaaressa ei ole saimaannorpalle sopivia tiloja. Selvitämme parhaillaan, onko sopivien tilojen järjestäminen eläimelle mahdollista.
 Trontin mukaan saimaannorppa voi oikein hyvin villieläinsairaalassa.
 Norppia ei ehkä jatkossa viedä eläintarhoihin
 Saimaannorpan suojelusta vastaavan Metsähallituksen suojelubiologi  Jouni Koskela  on harmissaan, ettei kuuttia voida palauttaa Saimaaseen.
 – Toivon, ettei kuuttia tarvitsisi lopettaa. Päätös tarkoittaa sitä, ettei norppia voida jatkossa viedä eläintarhoihin vaan hoitopaikka on löydyttävä Saimaalta, hän sanoo.
 Korkeasaareen päätyneen kuutin jälkeen Saimaalta löytyi toinenkin huonokuntoinen kuutti. Se päätyi vapaaehtoisten eläinlääkäreiden pikavauhtia Saimaalle perustamaan  hoitolaan .
 Sanelmaksi nimetty kuutti on toipunut kuolemankielistä hyvin, ja pärjää nyt Saimaalla ilman hoitajien antamaa ruoka-apua.

Korkeasaareen vietyä norppaa ei saa palauttaa Saimaalle: "Voi vaarantaa koko luonnonkannan" – lopettaminen uhkaa


Suomen puolustusvoimien jalkaväkitaistelijat saavat käyttöönsä uudet henkilökohtaiset suojaliivit. Maavoimat kertoo, että M17 -luotisuojaliivit otetaan käyttöön tänä syksynä kaikissa puolustushaaroissa.
 Maavoimien mukaan suojaliiveissä on hyvä ballistinen suoja kranaattien sirpaleita vastaan. Liivit suojaavat myös kiväärinluoteja vastaan niissä olevien erillisten lisälevyjen ansiosta.
 Liiveihin voidaan kiinnittää erilaisia varustetaskuja ja reppupaneeli, joihin voidaan pakata ja sijoittaa tehtävän edellyttämää henkilökohtaista varustusta ja välineitä. Näitä välineitä ovat muun muassa uusi lähiradiojärjestelmä, aseiden lippaat, suojanaamari ja juomapullo.
 – Uusi M17-luotisuojaliivi yhdessä taistelijan muun uuden varustuksen kanssa parantaa entisestään joukkojemme taistelukestävyyttä. Lisäksi uusi kevytrakenteinen suojaliivi parantaa huomattavasti taistelijoidemme liikkuvuutta, toteaa jalkaväen tarkastaja, eversti  Rainer Peltoniemi  tiedotteessa.
 Liivit on valmistettu Suomessa. Sopimus liivien valmistamisesta on vuosille 2017–2020. Hankinnan arvoksi on arvioitu enintään 11,2 miljoonaa euroa.

Jalkaväki saa käyttöönsä uudet luotiliivit – suojaavat kranaatinsirpaleilta ja kiväärinluodeilta


Summary: Potilasturvallisuuskeskuksen tavoitteena on tutkia ja edistää potilasturvallisuutta koko Suomessa.

Vaasan keskussairaalan potilasturvallisuuskeskus sai lähtölaukauksen torstaina sairaalassa järjestetyssä lanseeraustilaisuudessa. Uusi keskus on nimeltään No-harm center. Se toimii yhteistyöverkostona, jonka avulla halutaan rakentaa pohjaa potilasturvallisuuden mittaamiselle ja kehittämiselle.
 – Suomesta puuttuu kansallinen toimija, jonka tehtävänä on potilasturvallisuuden kehittäminen. Keskuksen perusmisella pystymme osoittamaan omaa hyvää työtämme Vaasassa ja samalla edistämään kansallisesti potilasturvallisuusasiaa, perustelee Vaasan sairaanhoitopiirin johtaja  Marina Kinnunen  keskuksen perustamista.
 Kehittämistyöhön ryhdyttiin heti aloituspäivänä työpajoissa, joihin osallistui asiantuntijoita muun muassa sosiaali- ja terveysministeriöstä ja Suomen Potilasturvallisuusyhdistyksestä. Toiminta alkaa keskittymällä neljään aihepiirin.
 Yksi niistä on valtakunnallinen yhteistutkimus, missä kartoitetaan potilasturvallisuuden nykytila. Toinen tärkeä teema on yhtenäisten ohjeiden luominen hoitoon tulevan potilaan tunnistamiseksi. Siihen liittyen on tärkeää lisätä ihmisten tietoisuutta siitä, miksi potilaan tunnistaminen oikeaksi henkilöksi on niin tärkeää. Kolmantena teemana No-harm centerin alkuvaiheessa on sairaalakuolemien selvitystyön tutkiminen potilasturvallisuuden kehittämiseen. Neljäs alue on potilasturvallisuuden osaamisen kehittäminen ja systemaattinen seuraaminen.
 Tähtäimessä kansallinen keskus omilla resursseillaan
 Potilasturvallisuuden tutkimustyö on yksi tärkeimmistä No-Harm centerin toiminnan kulmakivistä. Keskus jakaa tulevaisuudessa tutkimustensa tuloksia valtakunnallisesti. Haussa on myös potilasturvallisuusprofessori tutkimustyötä johtamaan.
 Vaasan sairaanhoitopiirin johtaja Marina Kinnunen on ollut aktiivinen potilasturvallisuusasioissa jo kauan ja sanoo asiaa lempilapsekseen.
 – Minusta kenenkään potilaan ei tulisi joutua kokemaan sairaalassa haittatapahtumaa, joka voidaan ehkäistä. Se on oman työni edelleen tärkein päämäärä. Että me kykenemme antamaan turvallista hoitoa ja ihmiset voi luottaa siihen.
 Yhteistyöverkoston yhteisenä unelmana on saada Suomeen kansallinen resursoitu potilasturvallisuuskeskus, jolla olisi tutkittua tietoa potilasturvallisuudesta. Tällä hetkellä sitä ei ole. Kun unelmat sanotaan ääneen, niillä on taipumus toteutua.
 – Nyt meillä on pohja täällä Vaasassa mille rakentaa. Täällä on tehty 10 vuotta määrätietoisesti työtä potilasturvallisuuden eteen, joten tästä on hyvä jatkaa eteenpäin, toteaa hyvinvointi- ja palveluosaston johtaja  Jaska Siikavirta  sosiaali- ja terveysministeriöstä.

Vaasan keskussairaalaan perustettiin valtakunnallinen potilasturvallisuuskeskus


Summary: Neuvottelut saattavat johtaa enintään 90 päivän lomautuksiin.

Yt-neuvottelut alkavat ensi viikolla syyskuun 2. päivänä. Ne koskevat suurinta osaa yhtiön Suomen työntekijöistä. Näiden neuvottelujen ulkopuolelle jäävät Hangon Lappohjan putkitehdas ja tytäryhtiöt Ruukki Construction, Tibnor, Raahen Voima ja Presteel. SSAB  on jo aiemmin tehnyt päätöksen Lappohjan tehtaan sulkemisesta . Yhtiö keskittää putkituotantoa Hämeenlinnaan.
 Neuvottelut voivat johtaa enintään 90 päivän lomautuksiin. Lomautettavien tarkka määrä ja lomautusten pituus ratkeavat neuvotteluissa. Neuvottelut kestävät vähintään kaksi viikkoa.
 Hämeenlinnassa SSAB:n palveluksessa on kaikkiaan tuhatkunta henkilöä. Yt-neuvottelujen syynä on SSAB:n tuotteiden supistunut tuotanto Pohjoismaissa.
 Henkilöstövähennyksistä neuvotellaan Tibnorissa
 SSAB:n tytäryhtiö Tibnor on käynnistänyt neuvottelut koskien mahdollisia henkilöstövähennyksiä. Arvioitu henkilöstön vähennystarve on enintään noin 35 henkilöä.
 Terästukku Tibnorissa neuvottelut koskevat kaikkia Suomen toimintoja lukuunottamatta Järvenpään tuotannon työntekijöitä ja tuotannon toimihenkilöitä. Nämä neuvottelut kestävät vähintään kuusi viikkoa.

Teräsjätti SSAB aloittaa yt-neuvottelut Suomen toiminnoissaan


Summary: Pyhtään Kaunissaareen nousi tänään neljä metriä korkea kehys, jonka joka nostaa selfien uudelle tasolle.

Kotkan satamassa käy kuhina. Kirkkaankeltaisen Otava-laivan nosturi on valmiina nostamaan kannelleen tismalleen laivan värisen kehyksen.
 Kannelle nousee valtava, neljä metriä korkea ja pari metriä leveä selfiekehys. Se tulee olemaan ensimmäinen palanen erikoisesta kehysten ketjusta, joka halkoo pian kaakkoista Suomea.
 Kehys laivan kannella kulkee 15 kilometrin matkan Suomenlahdella sijaitsevaan Pyhtään Kaunissaareen, jossa kehys asetetaan tukevasti paikoilleen.
 Torstaiaamuna alkoi selfiekehyksen laivamatka.  Olli Törönen/Yle
 Laivan mukana pystytystyöhön lähtee kymmenkunta Etelä-Kymenlaakson ammattiopiston opiskelijaa. Saarella puolestaan odottaa parikymmentä talkoolaisiksi lupautunutta Kaunissaaren asukasta.
 Mallia Virosta
 Pyhtääläinen  Marjo Tolvanen  kävi joitakin vuosia sitten Etelä-Virossa sijaitsevassa Tarton kaupungissa. Siellä hän näki jotain, jonka halusi ehdottomasti tuoda Suomeen.
 Monille tutun Tarton raatihuoneen edustalla oli iso keltainen kehys, jonka äärellä ihmiset ottivat itsestään kuvia. Kävi ilmi, että tällaisia samanlaisia, kansainvälisen luontojulkaisun National Geographicin kehyksiä on Etelä-Virossa yli 20.
 Kaikki Virossa olevat kehykset ovat jatkumo ja ikään kuin linkitetty toisiinsa. Ajatuksena on, että ihminen käy yhden kehyksen luona ja jatkaa sen jälkeen matkaansa toisen kehyksen luokse.
 – Silloin minä päätin, että tuollainen pitää saada Suomeenkin, kertoo Marjo Tolvanen.
 Viron matkailutoimisto esittelee reitistöä laajasti  visitestonia.com-nettisivuillaan .
 Kehysten välimatka on Virossa 25–30 kilometriä, joten matkan voi taittaa polkupyörällä tai halutessaan autolla.
 – Suomessa kehysten välimatka tulee olemaan noin 30-40 kilometriä. Se on vielä kohtuullinen matka pyörämatkailun kannalta, sanoo Tolvanen.
 Kehys on valmistettu Etelä-Kymenlaakson ammattiopistossa. Olli Törönen/Yle
 Soraa ja betonia
 Suuri kuoppa on kaivettu Kaunissaaren rantamille. Kehyksen jalat valetaan betoniin, joten isommatkaan tuulet eivät sitä mennessään vie.
 Etelä-Kymenlaakson ammattiopiston rakennusalan opiskelijat saavat taitavasti valmista aikaan.
 – Tämä on vähän kuin talon perustuksia tehtäisiin, kertovat  Alex Pettersson ,  Taavi Koskinen  ja  Eemil Kuusela .
 Vaikka nuoret miehet eivät selfien ottajiksi tunnustaudukaan, aikovat he käydä ikuistamassa itsensä tämän selfiekehyksen äärellä.
 – Kyllä ehkä ottaisin mieluummin kuvan pelkästä kehyksestä. Vielä kun saisi tuon veneen siihen keskelle, sanoo Alex Pettersson.
 Kehys valteaan betoniin, joten se pysyy varmasti paikoillaan. Olli Törönen/Yle
 Huomaa mitä ympärilläsi on
 Eri puolille maailmaa pystytettyjen selfiekehysten ajatuksena on, että ihmiset ottavat kehyksessä itsestään kuvan ja jakavat niitä tunnisteiden kera sosiaalisessa mediassa.
 Keltaisten kehysten merkittävin tarkoitus on kuitenkin toinen.
 – Toivomme täällä asuvien ihmisten miettivän elinympäristöään siitä näkökulmasta, että mitä meillä on täällä muille esiteltävää, sanoo Marjo Tolvanen.
 Toinen, ehkä vielä merkittävämpi ajatus on, että paikalle saapuvat turistit huomaavat arvoja, joita kehyksen läpi näkyy. Siitä on Marjo Tolvasen mukaan pidetty kiinni myös täällä Pyhtään Kaunissaaressa.
 – Kun katsoo kehyksen läpi saaren suuntaan, huomaa vanhan kalastajakylän. Toisesta suunnasta katsova huomaa Itämeren, ja ehkä huolestuu, jos siellä on esimerkiksi paljon levälauttoja.
 Linkki Virosta Suomeen
 Suomeen tulee kaikkiaan noin 30 keltaista kehystä. Niistä 20 pystytetään eteläiseen Kymenlaaksoon ja 10 Etelä-Karjalaan.
 Reitin alkupiste on Virolahdella sijaitseva bunkkerimuseo, jonne tulee samanlainen iso, neljä metriä korkea kehys kuin Kaunissaareen. Muut tulevat olemaan hieman pienempiä.
 Marja Tolvanen kertoo, että Virossa luontomatkailijoiden määrä on kasvanut tällaisten kehysten ansiosta. Kehykset toimivat eräänlaisena tavoitteena ihmiselle, ja saavat turistit liikkumaan muuten tuntemattomalla alueella erilaisten kiintopisteiden kautta.
 – Suomessa kiinnostavuutta lisätään asettamalla geokätkö jokaisen kehyksen äärelle. Geokätköharrastajat ovat hyvin kansainvälistä porukkaa, ja he ovat ennen kaikkea kiinnostuneita luonto-ja kulttuurikohteista, sanoo Tolvanen.
 National Geographic on Marjo Tolvasen mukaan tekemässä lehteensä juttuja uusista kehyksistä.
 Kun Suomen kehykset ovat pystyssä ja reitti valmis, linkitetään se osaksi Viron reitistöä.
 Kaunissaarelainen  Kari Kajander  uskoo, että kehyksestä tulee ihan uusi vetovoimaa lisäävä juttu Kaunissaareen.
 – Kyllä minä uskon, että veneilijät tulevat kehyksen takia tänne, ja erityisesti Etelä-Virosta voi tulla matkailijoita.
 Tällä hetkellä vastaavia keltaisia kehyksiä ei vielä muualla Skandinaviassa ole.
 Vuoden kuluttua valmista
 Kaakkois-Suomeen pystytettävät kehykset on valmistettu Etelä-Kymenlaakson ammattiopistossa, jossa niitä on ollut valmistamassa 20–30 nuorta. Samalla ammattiopiston matkailualan opiskelijat miettivät, miten paikalliset yritykset voisivat hyödyntää kehyksiä markkinoinnissaan.
 Kaikki kehykset ovat paikoillaan viimeistään 14.9.2020, jolloin on reitistön avajaiset.
 Marjo Tolvanen on toiminnanjohtajana eteläkymenlaaksolaisessa Leader Seprassa, jossa hän vastaa kansainvälisistä asioista. Nyt seitsemän vuoden takainen unelma on käymässä toteen.
 – Ihan mieletön tunne, kun se siinä on nyt pystyssä, sanoo Tolvanen ja suuntaa katseensa kehyksen läpi Itämerelle.

Valtava selfiekehys nousi keskelle Suomenlahtea – läpi ei näy ihminen vaan se, kuinka meri voi: "Toivomme ihmisten miettivän"


Summary: FARC:n kakkosjohtaja Ivàn  Márques syyttää hallitusta rauhansopimuksen lupausten pettämisestä.

Kolumbialaisen FARC-sissiliikkeen kaksi entistä johtajaa ovat julkaisseet YouTubessa videon, jossa he ilmoittavat sisällissodan hallitusta vastaan alkavan uudestaan.
 Sisällissota päättyi kolme vuotta sitten, kun vasemmistolainen FARC ja hallitus  solmivat rauhansopimuksen  YK:n tuella. Ne ehtivät sotia yli 50 vuotta ja sodassa kuoli arviolta 220 000 ihmistä.
 Videolla  esiintyvät FARC:n entinen kakkosjohtaja  Iván Márquez  sekä toinen entinen komentaja  Jesús Santrich . Heidän mukaansa hallitus on petkuttanut rauhansopimuksen toimeenpanossa ja yksipuolisesti muuttanut sopimuksen sanamuotoja. Lisäksi entiset sissit eivät ole saaneet luvattua oikeudellista suojaa.
 – Siksi meidän täytyy palata kentälle. Meitä ei koskaan kukistettu ideologisesti. Siksi taistelu jatkuu, Márquez sanoo videolla.
 Márquez oli aikoinaan FARC:n rauhanneuvottelija, mutta hän ollut teillä tietymättömillä yli vuoden ajan. Myös Santrich on ollut kateissa sen jälkeen, kun Yhdysvallat vaati hänen luovutustaan huume-epäilyjen takia.
 Márquezin mukaan video on kuvattu Amazonin sademetsässä Kolumbiassa. FARC-johtajien ympärillä on aseistettuja miehiä ja naisia.
 "Yhteistyötä muiden sissiryhmien kanssa"
 YK:n tukeman rauhansopimuksen myötä 7 000 FARC-sotilasta laski aseensa. Sissien paluuta arkeen ovat kuitenkin vaikeuttaneet viivästykset taloudellisen tuen maksussa, maan poliittinen jakautuminen ja turvattomuus.
 Satoja entisiä sissejä on murhattu.  Enimmäkseen murhaajat ovat ilmeisesti  kuuluneet laittomiin aseistettuihin ryhmiin, jotka pyrkivät saamaan haltuunsa FARC:n entisiä alueita.
 Lisäksi viime vuonna presidentiksi valittu oikeistokonservatiivi  Iván Duque on sanonut  muokkaavansa rauhansopimusta, joka on hänen mukaansa liian lempeä vakaviin rikoksiin syyllistyneille entisille sisseille.
 Kaikki sissit eivät kuitenkaan ole valmiita hylkäämään rauhaa. FARC:in raunioille perustetun poliittisen puolueen johtaja Rodrigo Londoño sanoo Twitterissä, että enemmistö entisistä sisseistä kannattaa rauhaa vaikeuksista ja vaaroista huolimatta.
 Uutistoimisto Reutersin haastattelemat turvallisuuslähteet arvioivat, että Márquez voisi saada taakseen runsaat 2 000 sissiä. Sissijohtajat sanovat videolla, että he aikovat tehdä yhteistyötä toisen vasemmistolaisen sissiliikkeen, ELN:n, kanssa.

Alkaako Kolumbiaa vuosikymmeniä riivannut sota uudelleen? Joukko FARC-sissejä ilmoittaa tarttuvansa jälleen aseisiin


Summary: Sienien kotikasvattajilla on nettiryhmiä, joissa jaetaan vinkkejä ja onnistumisia. Verkosta voi tilata myös valmiita kasvatussettejä.

Kaarinalainen  Susanna Järvinen  on kokenut sienestäjä, mutta vielä vasta-alkaja sienten kasvatuksessa. Ensimmäinen kokeilu koivuvinokkailla sujui hyvin ja nyt muovirasioissa on muhimassa useita alkuja, niin sanottuja pahviymppejä.
 – Ainakin tähän mennessä sienivuosi on ollut huono. Löysin netistä sienten  kotikasvatusryhmän  ja päätin itsekin kokeilla.
 Järvinen löysi lähimetsästä koivuvinokkaan, josta hän sai alun kasvattamiselle.
 Susanna Järvisen poimima koivuvinokas luonnossa. Susanna Järvinen
 Pahvista leikataan pieni palanen, joka desinfioidaan kuumalla vedellä. Sienestä leikataan pieniä siivuja, jotka ripotellaan pahvin päälle. Pahvi kierretään rullalle ja rullat laitetaan rasiaan.
 Rasiaa kannattaa säilyttää vaikkapa pimeässä kaapissa, jotta niihin alkaa kehittyä sienirihmastoa.
 – Netistä voi myös tietysti tilata valmiita kasvatussettejä, joissa tulee mukana ämpäri ja valmis rihmastopussi. Harrastuksen aloittaminen valmiista pakkauksesta on tietysti helpompaa, koska pahviymppien teko jää väliin.
 Parin viikon muhimisen jälkeen alkaa sienten kasvatus
 Kun pahviymppi on muhinut pari viikkoa, rikotaan se rasiaan ja laitetaan sekaan käytettyjä kahvinporoja tai olkipellettejä. Onnistunut ymppi tuoksuu hienoisesti makealle.
 Parin viikon ikäisiin pahviymppeihin alkaa kehittyä sienirihmastoa. Ari Welling / Yle
 – Moni haluaa käyttää kahvinporoja, jotta saa ne kierrätettyä. Olkipelletit ovat hieman turvallisempia käyttää, koska astian homehtumisen vaara ei ole niin suuri.
 Kahvinporoja käytettäessä pitää niitä lisätä muutaman päivän välein, sillä sienten valkoinen rihmasto syö poroja. Kun rasia on täynnä, se laitetaan jääkaappiin tai muuhun viileään paikkaan. Rasian pitää saada myös valoa, jotta sienet alkavat kasvaa.
 – Kasvatuksen alkuvaihe voi tuntua tylsälle. Sitten kun sienet alkavat kasvaa, ne kasvavat todella nopeasti.
 Susanna Järvisen ensimmäinen kokeilu koivuvinokkaiden kanssa onnistui jäätelörasiassa. Koivuvinokkaat kasvavat vauhdilla. Kuvat on otettu peräkkäisinä päivinä. Susanna Järvinen
 Koko prosessissa metsäsienten keräämisestä omien kasvatussienien poimiseen kuluu noin seitsemän viikkoa. Myytävissä kasvatusseteissä luvataan, että ne tuottavat valmiita sieniä noin kuukaudessa.
 Sienistä ruokaa ja taidekuvia
 Susanna Järvinen opiskelee kuvataidetta ja tekee sienistä myös taidekuvia. Osa sienistä menee ruuaksi.
 – Sienistä saa hyviä kastikkeita ja piirakoita. Omia suosikkisieniäni ovat muun muassa kantarelli, herkkutatti, korvasieni ja hieman mausteinen sikurirousku.
 Seuraavaksi Järvinen aikoo hankkia hieman isompia kasvatusastioita ja olkipellettejä. Harrastuksessa kiehtoo se, että talvellakin on mahdollista poimia tuoreita sieniä.
 Vinokkaiden lisäksi kotona voi kasvattaa muun muassa siitake- ja herkkusieniä. Jos hyvin käy, sieniä saattaa poimimisen jälkeen nousta vielä lisää. Siihen päästäkseen kasvattajan on laitettava rasia muutamaksi viikoksi lepäämään niin, että aukoissa on hengittävät laastarit.  Ari Welling / Yle
 Sienten kotikasvatus on yleistymässä Suomessa. Järvinen uskoo, että tietoisuuden lisääntyessä harrastajia tulee yhä lisää.
 – Laitoin kuvan kasvattamistani sienistä Suomen Sieniseuran sivuille ja pian kotikasvattajien Facebook-ryhmään tuli 300 uutta jäsenpyyntöä, naurahtaa Järvinen.
 Lue lisää:
 Metsissä pahin sienikato yli 30 vuoteen – ja siitä voi tulla kierre, sanoo tutkija
 Kasvata oma ruokasienesi – "periaatteessa samanlaista kuin kukkien kasvatus"

Susanna Järvinen löysi lähimetsästä koivuvinokkaan, vei sen kotiin ja innostui: ruokasienet kasvavat vaikka jäätelörasiassa ympäri vuoden


Summary: Salmonellatartuntojen määrä on lisääntynyt nautatiloilla. Tällä hetkellä salmonellaa vastaan taistellaan noin kymmenellä maito- ja lihakarjatilalla.

Nautatilojen salmonellatartunnat ovat Ruokaviraston mukaan yleistyneet. Tällä hetkellä Suomessa on salmonellasaneerauksessa kymmenkunta nautatilaa, jossa tauti on varmistettu.
 Kolme tiloista sijaitsee Etelä-Pohjanmaalla Kauhavalla. Lisäksi Kauhavalla tutkitaan noin kymmentä salmonellaepäilyä maatilalla. Kokeiden tulokset selviävät ensi viikolla.
 – Kyllä näitä jatkuvasti todetaan. Viime vuosina on todettu ikävä kyllä enemmän kuin aikaisemmin. Pari viime vuotta on olleet piikkivuosia, sanoo ylitarkastaja  Tanja Lähteinen  Ruokaviraston eläinten terveyden ja lääkitsemisen yksiköstä.
 –Syytä tähän ei toistaiseksi osata sanoa tarkasti. Suunnittelemme tutkimuksia siitä, mikä voisi selittää lisääntyneitä tartuntoja.
 Lähteisen mukaan salmonellatartuntojen määrä on kuitenkin suhteessa tuotantotilojen ja eläinten määrään. Esimerkiksi Pohjanmaalla on paljon eläintiloja, joten tautejakin todetaan enemmän.
 Nautatilojen lisäksi myös joillakin sika- ja siipikarjatiloilla on tällä hetkellä salmonellaa. Nauta- ja sikatiloilla tartunnat ovat kuitenkin olleet viime vuosina siipikarjatiloja yleisempiä.
 Viranomaisten tavoitteena on ollut pitää tuotantotilojen tartuntamäärä alle yhdessä prosentissa, ja tähän asti tavoitteessa on hyvin pysytty.
 Rehut tai haittaeläimet syynä?
 Ylitarkastaja Lähteisen mukaan saastuminen saattaa johtua esimerkiksi haittaeläimistä, jos ne ovat päässeet saastuttamaan rehuja. Syylliseksi on epäilty myös ulkomailta tulevia rehuja.
 – Myös teurasjätteen tuonti turkiseläinten rehuksi on lisääntynyt. Sitäkin on suunniteltu yhdeksi tutkimuskohteeksi, Lähteinen kertoo.
 Mikäli salmonellaa tilalta löytyy, eläinten liikkumista joudutaan rajoittamaan eikä eläviä eläimiä voi enää myydä tilalta ilman Aluehallintoviraston poikkeuslupaa.
 Maitoa voi edelleen myydä meijeriin, mutta raakamaitoa ei voi luovuttaa. Lihan myymisestä teuraaksi on myös omat ohjeensa.
 Lisäksi tilalla pitää tehdä niin sanottu salmonellasaneeraus, jossa lannan käsittelystä ja siivouksesta on tarkat määräykset. Etenkin lannan pääsy ruokiin pitää estää. Tilan täytyy myös ottaa omavalvontanäytteitä.
 Kun omavalvonta- ja viranomaisnäytteet ovat puhtaat, rajoitukset voidaan purkaa.
 Salmonellasta irti pääseminen voi kestää parista kuukaudesta jopa vuoteen.
 – Pisimmillään on mennyt melkein kaksi vuotta, että on saatu tilat puhdistettua. Tartunta voi olla hyvin sitkeä ja salmonella voi säilyä rakenteissa, joita ei saada puhdistettua, Tanja Lähteinen sanoo.
 Lue lisää:
 Kolmelta maatilalta Kauhavalla on löytynyt salmonellaa

Salmonella on yleistynyt nautatiloilla – Ruokavirasto aikoo selvittää miksi


Summary: Kritiikkiä satelee pääministeri Johnsonille parlamentin hyllyttämisestä Britanniassa.

Torstaina  Boris Johnsonin  keskiviikkoinen parlamentin hyllyttämispäätös aiheutti reaktioiden aallon Britanniassa.
 Tekeillä on ainakin kolme oikeustapausta, jolla parlamentin hyllytyspäätös estettäisiin. Johnsonin päätöstä ovat arvostelleet niin EU:ta kannattavat että osa parlamentin edustajista.
 Johnsonin vastustajat ovat kutsuneet parlamentin hyllyttämistä "vallankaappaukseksi" ja "perustuslailliseksi skandaaliksi".
 Brexitin vastaisen kampanjan johtajista liikenainen  Gina Miller  on pyytänyt pikaista lausuntoa oikeudelta parlamentin hyllyttämisestä.
 Skotlannin kansallispuolueen poliitikko  Joanna Cherry  ja ryhmä parlamentaarikkoja ovat hakeneet päätöstä asiasta skotlantilaisessa oikeusistuimesta. Myös Belfastissa Raymond McCordin nostamaa juttua parlamentin työn estämisestä käsitellään perjantaina.
 Työväenpuolueen  Jeremy Corbyn  sekä liberaalidemokraattien  Jo Swinson  ovat pyytäneet kuningattarelta tapaamista parlamentin istuntokauden estämiseen liittyen.
 Corbyn kertoi myös aikovansa yrittää tiistaina torpata Johnsonin aikeet estää parlamenttia kokoontumasta. Hän sanoo, että parlamentin on päätettävä asiasta pikavauhtia.
 Lisäksi  yli miljoona brittiä  on allekirjoittanut vetoomuksen, jolla vastustetaan pääministeri Johnsonin päätöstä lykätä parlamentin istuntokautta.
 Alahuoneen johtaja ja konservatiiviedustaja   Jacob Rees-Mogg  puolusti Johnsonin päätöstä  BBC:lle  perustulailliseksi ja asianmukaiseksi.
 – Keinotekoisten vastalauseiden myrskyn viimeisen vuorokauden aikana ovat saaneet aikaan ihmiset, jotka eivät koskaan halunneet lähteä EU:sta, sanoi brexitiä kannattava Rees-Mogg.
 Skotlannin konservatiivien johtaja erosi
 Torstaina myös Skotlannin konservatiivisen puolueen monivuotinen johtaja  Ruth Davidson  ilmoitti yllättäen eroavansa perhesyihin sekä politiikkaan vedoten. Hän ilmoitti erostaan Twitterissä.
 Davidson kannatti pysymistä EU:ssa eikä hän ole salaillut ristiriitaisia tuntemuksiaan brexitistä.
 Davidson vetosi Johnsoniin, jotta EU-ero ei tapahtuisi ilman sopimusta. Johnson puolestaan kiitti Davidsonia tämän panoksesta viime vuosien politiikkaan omalla  Twitter-tilillään .
 Davidson oli tärkeä tuki brittihallitukselle, sillä hän kampanjoi vahvasti Britanniasta irtaantumista vastaan Skotlannin vuoden 2014 itsenäisyysäänestyksessä.
 Spekulaatioita vaaleista, mielenosoituksia kaduille
 Liikkeellä on myös huhuja uusista vaaleista. Pohjois-Irlannin Demokraattisen unionistipuolueen nimettömien lähteiden mukaan Britannian konservatiivit ovat varoittaneet mahdollisista vaaleista marraskuussa.
 Asiasta tviittasi puolueen blogin toimittaja  James Bryson  torstaina.
 – Demokraattisen unionistipuolueen lähteet ovat kertoneet, että konservatiivit ovat neuvoneet heitä varautumaan vaaleihin marraskuussa, kirjoitti Bryson Twitterissä.
 Guardianin  mukaan myös laajoja mielenosoituksia on suunnitteilla Glasgowin, Leedsin, Liverpoolin, Lontoon, Manchesterin, Newcastlen, Nottinghamin, Oxfordin, Sheffieldin ja Yorkin kaupunkeihin lauantaiksi. Lisäksi mielensoituksia aiotaan järjestää myös ensi tiistaina ainakin Lontoossa.
 Jeremy Corbynia tukeva Peoples Momentum -järjestön johtajan  Laura Parkerin  mukaan mielensoituksissa on viesti Johnsonille.
 – Jos varastat demokratiamme, suljemme kadut, sanoi Parker lehdelle.

Skotlannin konservatiivien johtaja erosi Britannian pattitilanteen takia – oikeustapauksia ja mielenosoituksia kehitteillä


Summary: Amazonin alueen maat suunnittelevat hätäkokousta ensi kuuksi.

Brasilia on kieltänyt 60 päivän ajaksi lähes kaiken kaskeamisen Amazoniassa viljely- ja laidunmaan raivaamiseksi sademetsään. Presidentti  Jair Bolsonaron  allekirjoittama asetus astui voimaan torstaina.
 Sademetsien palot ovat olleet lukuisimmat sitten vuoden 2010. Viranomaisten mukaan alkuviikolla syttyi yli tuhat uutta paloa, mikö nosti tilastoihin kirjattujen palojen määrän tänä vuonna 83 329:een.
 Palot  maailman suurimmalla sademetsävyöhykkeellä  ovat aiheuttaneet diplomaattisen kärhämän Brasilian ja Euroopan maiden välille. Kiista on uhannut jopa EU:n ja Latinalaisen Amerikan maiden kauppasopimusta.
 Kaskeamiskielto kattaa kuivan kauden, jonka aikana suurin osa paloista sytytetään.
 Paloja riehuu myös naapurimaassa Boliviassa, missä presidentti  Evo Morales  ja hänen kilpakumppaninsa tulevissa presidentinvaaleissa ovat keskeyttäneet kampanjointinsa avustaakseen palojen torjunnassa.
 Brasilia asettui keskiviikkona tukemaan Perun ja Kolumbian esitystä, että Amazonin alueen maat järjestäisivät syyskuussa hätäkokouksen. Sen tarkoituksena oli löytää yhteinen strategia sademetsäalueen suojeluun.
 Lue myös:
 Afrikassa on enemmän maastopaloja kuin Amazoniassa – Paloja ei voi suoraan verrata toisiinsa

Brasilia kieltää kaskeamisen Amazoniassa 60 päiväksi sademetsäpalojen hillitsemiseksi


Summary: Vanhoilla hakkuuaukeilla kasvaa parhaimmillaan monta kertaa enemmän puuta kuin ennen avohakkuuta yli puoli vuosisataa sitten.

Koppelopoikue juoksee soraiselta metsäautotieltä meitä pakoon metsän suojiin Posion Susivaarassa. Olemme katsomassa mitä kuuluu Euroopan suurimmalle hakkuuaukealle nyt.
 Koko Susivaara hakattiin täysin puuttomaksi runsas 50 vuotta sitten.
 Susivaarasta tuli osa Euroopan suurinta hakkuuaukeaa, joka ulottui Lapin läänistä Posiolta naapurikunnan Pudasjärven puolelle Oulun lääniin. Leveyttä hakkuuaukealla oli yli 10 ja pituutta yli 20 kilometriä.
 Hakkuiden sijainnin määräsi Iijokeen laskeva Livojoki. Jokia pitkin puut uitettiin metsäteollisuuden käyttöön Kemiin ja Ouluun.
 Euroopan suurinta hakkuuaukeaa Pudasjärven Repovaaran maisemassa 1950-luvun lopulla.  Sama aukea jatkui lopulta parinkymmenen kilometrin päähän Posion Susivaaraan.  Yle
 Valtio hakkasi metsää sotakorvauksiin, jälleenrakennukseen ja työllistämiseen
 Nyt Susivaarassa humisevat viisitoistametriset männyt. Hirvet, porot, kanalinnut ja monet muut ovat täällä taas kotonaan.
 Ylen arkistofilmissä 1950-luvun loppupuolelta on kuvaa samalta hakkuaukealta Repovaarasta Pudasjärven puolelta. Maisema näyttää puuttomalta tundralta ja kulotuksen palojäljet saavat sen muistuttamaan sodan tuhoamaa maastoa.
 Hakkuuaukea tehtiin sodan jälkeen alkaneissa ja 1960-luvun puoliväliin kestäneissä Metsähallituksen hakkuissa valtion metsissä.
 Valtion suuria avohakkuita tehtiin Lapissa, Pohjois-Pohjanmaalla ja Itä-Suomessa sotien jälkeen 1970-luvulle asti. Sotakorvaukset piti maksaa ja jälleenrakentaa sodan tuhoama pulavaltio hyvinvointivaltioksi.
 Talousmetsää Posion Susivaarassa yli puoli vuiosisataa suuren avohakkuun ja kahden harvennushakkuun jälkeen.  Posio, 27.8.2019 Tapani Leisti / Yle
 Osaran aukeiden nimitys tulee silloisen Metsähallituksen pääjohtajan Nils A. Osaran mukaan. Tosiasiassa avohakkuut aloitettiin jo ennen Osaran pääjohtajakautta ja niistä päättivät useat muutkin henkilöt.
 Susivaaran tunnistaa vanhaksi hakkuualueeksi siitä, että kasvava metsä on tasakokoista, pääasiassa viidentoista metrin korkuista männikköä. Tämä on aitoa pohjoista talousmetsää.
 Entisillä aukeilla nyt kasvavat metsät ovat hiilinieluja ja niistä Lapin suuret sellutehdashankkeet toteutuessaan saavat merkittävän osan puusta.
 Tundrasta metsäksi muutamassa vuosikymmenessä
 Ensimmäiset harvennushakkuut Susivaarassa tehtiin jo kaksikymmentä vuotta sitten ja toiset neljä vuotta sitten.
 – Keskimäärin tällä aukealla on ollut puuta noin 60 kuutiota per hehtaari. Harvennushakkuut mukaan lukien tuotos on ollut noin 200 kuutioita. Se on yli kolminkertainen tuotos siihen puumäärään, mikä tässä on ollut silloin uudistamishetkellä, sanoo suunnittelupäällikkö  Lauri Karvonen  Metsähallituksesta.
 Hyvin kasvanut paikka on Susivaaran rinteessä parin sadan metrin korkeudella merenpinnasta.
 Karvosen mukaan kasvu on onnistuneen metsänhoidon ja lämpimien kesien ansiota.
 – Metsänhoitotoimenpiteiden myötä on saatu puu kasvamaan ja järeytymään. Viimeisten parin kymmenen vuoden aikana myös ilmastonmuutos on osaltaan edesauttanut tulosta.
 Osaran aukealle kasvanut mänty on 55-vuotias. Puun halkaisija rinnan korkeudella on 24,5 senttiä.  Susivaara, Posio, 27.8.2019     Tapani Leisti / Yle
 Sata metriä korkeammalla Susivaaran päällä metsänkasvu ei onnistunut yhtä hyvin. Metsähallituksen mukaan siellä on yhtä paljon puuta kuin ennen avohakkuuta.
 Metsähallituksen suunnittelijana Posiolla vuosikymmenet toiminut  Matti Myllynen  sanoo, että korkeilla paikoilla on ongelmiakin riittänyt metsän kasvatuksessa. 1960-luvun avohakkuissa poistettua vajaatuottoista kuusikkoa ei millään keinolla meinattua saada metsittymään uudelleen.
 – On kulotettu, laikutettu, kylvö tai istutus on epäonnistunut. Sen jälkeen on mahdollisesti jouduttu auraamaan alueita ja viljelemään sekä muokkaamaan maa moneen kertaan, luettelee Myllynen.
 Keskustele aiheesta kello 22 saakka.
 Kuuntele myös:
 Metsäradio: Osaran aukealla kasvaa talousmetsää

Vielä niitä mäntyjä humisee – Osaran aukeat ovat nyt hiilinielu ja puuvaranto Pohjoisen metsäteollisuudelle


Summary: Puunhalausviikon tavoitteena on lisätä lähiympäristön arvostusta ja muistuttaa puiden merkityksestä.

Viheraluehortonomi Leila Roininen katsoo Vaasan kaupungin rantapuistossa kenottavaa erikoisen näköistä koivua. Vanhuuden merkit ovat puussa jo näkyvissä eikä puu monenkaan mielestä taida olla kovin kaunis.
 – Jos metsureilta kysyttäisiin, tämä olisi varmasti kaadettu jo aikoja sitten, naurahtaa Roininen.
 Edesmenneen kaupunginpuutarhurin toive oli, että tämä puu saisi erilaisuudestaan huolimatta elää. Jarkko Heikkinen / Yle
 Metsureilta ei ole kysytty.
 Roininen vaalii puuta, koska siihen liittyy tarina. Puu näkyi edesmenneen kaupunginpuutarhurin kodin ikkunasta ja Roinisen kuuleman mukaan puutarhuri oli toivonut, että hänen erikoinen maisemapuunsa saisi pysyä pystyssä.
 Virkansa puolesta hän on arvioinut, että pahasti kallellaan oleva koivu ei ole vaarallinen. Puuta ei tarvitse kaataa. Jos se kaatuu itsekseen, se muksahtaa päin viereistä mäntyä.
 Leila Roininen on ottanut  puunhalausviikon  haasteen vastaan. Viikon tavoitteena on lisätä lähiympäristön arvostusta ja muistuttaa puiden moninaisesta merkityksestä.
 – Kyllä minä puita halaan joka vuosi! Puita pitäisi arvostaa enemmän kuin niitä nyt arvostetaan.
 Roininen halaa nuorta tammea, jonka vaasalaiset lapset istuttivat paikalleen vuonna 2006, kun kaupunki täytti 400 vuotta. Jos ihmiset antavat tammen olla rauhassa, se voi kasvaa paikallaan useita satoja vuosia.
 Puu on tärkeä, koska siihen liittyy mukavia muistoja.
 – Olin juuri muuttanut kaupunkiin ja muistan, miten lapset häärivät puun ympärillä pienien lapioiden kanssa. Uskon, että lapsillekin jäi tapahtumasta pysyvä muisto, joka nousee heille mieleen aina kun he kulkevat puun ohi.
 Leila Roinisen ei tarvitse miettiä hetkeäkään, kun hän alkaa luetella itselleen tärkeitä puita. Torniosta Vaasaan muuttanut hortonomi on mielissään siitä, että nykyisessä kotikaupungissa menestyvät monet eteläisemmänkin vyöhykkeen puut.
 Liki 200 vuotta sitten perustetussa Hietalahden Villan puistossa on varsinainen harvinaisuus - puu joka ansaitsee kunnon halauksen.
 Harvinaisen isoksi kasvanut strobusmänty sinnittelee hengissä. Sillä arvioidaan olevan ikää reilusti yli sata vuotta. Jarkko Heikkinen / Yle
 Pysäyttävän komea strobusmänty kohoaa kohti taivasta. Se on koko maan mitassakin harvinaisuus. Vain hyvin harvoin strobusmänty kasvaa Suomessa yhtä kookkaaksi kuin Vaasassa.
 – Kun Dendrologian (puulajitiede) Seuran jäseniä eri kaupungeista kävi täällä, he kaikki halusivat kuvauttaa itsensä tämän puun vieressä, kehaisee Roininen.
 Hän tarttuu mäntyyn lujalla halausotteella. Kädet ulottuvat hädin tuskin puoleen väliin jykevää runkoa. Vaasan strobusmänty on turvassa. Se on suojeltu.
 Leila Roininen toivoo, että puiden kaatamista harkittaisiin aina tarkoin - silloinkin kun kysymyksessä on aivan tavallinen puu eikä mikään harvinaisuus.
 – Monesti ajatellaan, että puu roskaa tai varjostaa. Silloinkin pitäisi miettiä sen puun jäljellä olevaa elinikää ja mielummin vaikka halailla puuta, että ei tehtäisi kaatopäätöstä ihan niin heppoisin perustein.
 Roininen toivoo, että puita ei arvostettaisi pelkästään niiden tuottavuuden takia vaan nähtäisiin niiden muutkin arvot. Puiden arvo voi olla niihin liittyvissä muistoissa tai tarinoissa tai ihan puhtaasti estetiikassa.
 – Kaupunkiympäristössä ei tarvitse olla tuottavaa puustoa. Puita pitäisi katsoa ihan erilaisin silmin.

"Ettei tehtäisi kaatopäätöstä ihan niin heppoisin perustein" –   puiden ei tarvitse tuottaa ollakseen arvokkaita


Summary: Valvovan viranomaisen tutkimuksessa James Comeyn todettiin vuotaneen tietoja medioille.

Yhdysvaltain liittovaltion keskusrikospoliisin johtajat

Yhdysvalloissa oikeusministeriö ei nosta syytteitä liittovaltion poliisin FBI:n entistä johtajaa  James Comeyta  vastaan. Comeyn todettiin kuitenkin vuotaneen tietoa medioille. Tiedot eivät olleet arkaluontoisia, sanoo oikeusministeriö.
 Valvovan viranomaisen mukaan Comey jakoi käsinkirjoittamansa muistion ystävälleen, jonka kautta sen tiedot päätyivät New York Times lehdelle. Comey yritti saada oikeusministeriötä tutkimaan hänen keskustelujaan presidentti  Donald Trumpin  kanssa.
 Comey kommentoi Twitterissä, että olisi mukavaa saada anteeksi pyyntö ihmisiltä, jotka ovat väittäneet hänen vuotaneen arkaluontoisia tietoja.
 – Kaikki te, jotka vuosia sanoitte minun joutuvan vankilaan tai olevan valehtelija ja vuotaja, kysykää itseltänne miksi edelleen luotatte ihmisiin, jotka antoivat teille väärää tietoa. Tämä koskee myös presidenttiä, kirjoitti Comey torstaina.
 Muistiossa oli kuvailu presidentin ja Comeyn yksityisestä keskustelusta, jossa Trump pyysi Comeylta FBI:ta jättämään tutkimukset sen aikaista turvallisuusneuvonantajaansa  Michael Flynnin  toiminnasta. Flynn on myöhemmin tunnustanut valehdelleensa FBI:lle keskusteluistaan venäläisten kanssa.
 Comey vuosi muistion sen jälkeen, kun Trump oli erottanut hänet toukokuussa 2017.
 Yhdysvaltain oikeusministeriö  sai viime vuoden valmiiksi Comeyyn kohdistuneen tutkinnan.
 Ministeriö totesi, että Comey on poikennut FBI:n toimintatavoista, mutta hänellä ei ole ollut toimilleen poliittisia tarkoitusperiä.
 Samalla Comey sai ministeriöltä ankarat moitteet.
 Valvovan viranomaisen mukaan Comeyn muistio ei sisältänyt arkaluontoisia tietoja, mutta Comeyn toiminta on vaarallinen esimerkki.
 – FBI ei voisi toimia asianmukaisesti, jos nykyiset ja entiset FBI:n työntekijät tekisivät kuten Comey ja paljastaisivat arkaluontoisia tietoja omien näkemystensä vietävinä, luki viranomaisraportissa.
 Lue myös:
 Clintonin sähköpostijutun tutkinta valmistui: FBI:n johtaja rikkoi sääntöjä, mutta ei poliittisin perustein
 Entisen FBI-johtajan muistiinpanot julki: Trump oli huolissaan Venäjä-yhteyksistä ja tietovuodoista

Yhdysvaltain oikeusministeriö ei nosta syytteitä FBI:n entistä johtajaa Comeyta vastaan


Summary: Jäätiköiden sulaminen ruokkii maanviljelyä ja kalastusta, mutta vuonna 2100 niistä ei riitä vettä nykyiseen kulutukseen.

YK:n alainen Kansainvälinen ilmastopaneeli  IPCC julkistaa kuukauden kuluttua Monacossa  uuden yhteenvedon, kuinka ilmastonmuutos jyrää maapallolla vuonna 2100.
 900-sivuinen tutkijoiden kooste on musertavaa luettavaa niin kansalaisille kuin poliittisille päättäjillekin. Uutistoimisto AFP on saanut raportin luonnoksen ennakkoon.
 Tämänkin raportin ydinviesti on, että ihmiskunnan on muutettava perusteellisesti tuotanto- ja kulutustapojaan, välttääkseen nopeimmat ja tuhoisimmat lämpenemisestä koituvat ympäristön muutokset.
 Vaikka ilmaston lämpeneminen saataisiin rajoitettua kahteen asteeseen, niin säiden ääri-ilmiöt kuten rajut myrskyt, merenpinnan nousu ja ikiroudan sulaminen nopeutuvat koko ajan.
 Tuhoista kärsivät kaikki, mutta rikkaat teollisuusmaat pystyvät suojelemaan rannikkoseutujensa asukkaita ja miljoonakaupunkeja paremmin kuin kehitysmaat.
 Ongelma on, että edes kaikki kehittyneet valtiot eivät myönnä ilmastonmuutoksen vaikutuksia eivätkä siis varaudu torjumaan asukkaille koituvia äkkituhoja, sanotaan raporttiluonnoksessa.
 Jäätiköt sulavat, Skandinavia ja Keski-Eurooppa kärsivät
 Grönlannin ja Etelämantereen mannerjäätiköiden lisäksi maapallolla on n. 200 000 jäätikön vyöhyke.
 Osa jäätiköistä on suhteellisen pieniä ja vaihtelevissa korkeuksissa, mutta niiden merkitys ympäröivälle asutukselle on elintärkeä.
 Lämpenevä ilmasto sulattaa matalia jäätiköitä nopeasti. Muutos voi aluksi jopa kasvattaa jokivarsien asukkaiden elintasoa.
 Etenkin maatalous voi hyötyä kasvavasta vesimassasta, mutta kun jäätikkö on menetetty eikä uutta enää synny, niin muutos on tuhoisa asukkaille, muistuttaa Argentiinan San Andresin yliopiston tutkija  Marcos Andrade  uutistoimisto AFP:lle.
 Tutkija Andrade sanoo, että viljelijät eivät välttämättä tajua, mistä syystä heidän elintasonsa nyt voi kasvaa ja kuinka nopeasti kaiken voi menettää.
 Vähäisen jääpeitteen alueet, kuten Skandinavia, Keski-Eurooppa ja osa Pohjois-Aasiaa ovat IPCC:n raporttiluonnoksessa saamassa omat mainintansa.
 Eräs raporttiin otettu tutkimus sanoo, että vuoteen 2100 mennessä näiden alueiden jäätiköistä 80 prosenttia on sulanut.
 Pohjoisen pallonpuoliskon ikijäästä on puolestaan vaarassa kadota vuosisadan loppuun mennessä ainakin kolmannes, ellei hiilidioksidipäästöjä saada kuriin,.
 Rankkasateiden aiheuttamat tulvat saartoivat Mumbain miljoonakaupungin Intian länsirannikolla useiksi päiviksi kesäkuussa 2019. Hemanshi Kamani / AOP
 Maailmanlaajuinen halu muutokseen on laskussa
 Neljä suurta – Kiina, Yhdysvallat, EU ja Intia – päästävät ilmakehään 60 prosenttia fossiilisten polttoaineiden päästöistä.
 Kiinan päästöihin perehtynyt ympäristönsuojelujärjestö Greenpeacen tutkija  Li Shuo  arvioi, että ympäristökysymyksiin vielä jokin aika sitten edistyksellisesti suhtautunut Kiinakin on jo muuttamassa asennettaan ja perumassa uudistuksia turvatakseen talouttaan.
 Hän viittaa siihen, että Kiinan talouskasvu on hidastumassa ja kauppasota Yhdysvaltojen kanssa rokottaa kasvua.
 Hiili on perinteinen kiinalaisten kotitalouksien polttoaine, mutta myös voimalaitosten raaka-aine. Tutkijan mukaan Kiina on purkamassa hiilen polttoon liittyviä rajoituksia.
 Yhdysvallat on presidentti  Donald Trumpin  kaudella vetäytynyt Pariisin ilmastosopimuksesta .
 Euroopan unioni pyrkii leikkaamaan päästöjään, mutta samalla sen jäsenmaissa on valtioita, jotka kotimaan politiikassan toimivat toisin.
 Intia on energiantuotannossaan jakaantunut kahteen lohkoon. Aurinkoenergian käyttö kasvaa, mutta myös hiilen kulutus.
 Lue myös:
 Alpeilla lämpötila nousee ja jäätiköt kutistuvat – muuttuvatko laskettelulomat vaellusreissuiksi?
 Tutkijoiden ennuste 2050-luvusta: Jos maailman lämpötila nousee 3 astetta, tappava kuumuus yleistyy, ihmiset pakenevat

Kansainvälisen ilmastopaneelin uusin raportti:
Vajaat sata vuotta, niin Pohjois- ja Keski-Euroopan matalat jäätiköt ovat valtaosin sulaneet


Summary: Esimerkiksi moni vammainen rajoittaa liikkumistaan julkisilla paikoilla, koska ihmisten loukkaukset ahdistavat heitä.

Tuula Nyberg , 43, on hyvällä tuulella.
 Nainen istuu ystäviensä kanssa festarialueella Jyväskylässä ja nauttii tunnelmasta. Tätä kesätapahtumaa hän on odottanut pitkään.
 Pian hymy kasvoilla kuitenkin hyytyy.
 Nybergin eteen ilmestyy humalaiselta vaikuttava mies, joka alkaa tivata, mitä lyhytkasvuinen ihminen tekee julkisessa tapahtumassa. Hänen mielestään nainen ei oikeastaan saisi olla siellä, koska on yksinkertaisesti liian erilainen.
 119–senttisen Tuula Nybergin vatsanpohjassa muljahtaa. Hetken tekee mieli tokaista takaisin jotakin todella ilkeää.
 Hän ei kuitenkaan tee niin, vaan alkaa kärsivällisesti selittää, että hänelläkin on oikeus liikkua omana, lyhytkasvuisena itsenään. Lopulta asia tuntuu uppoavan, ja mies jopa kiittää: keskustelu avasi hänen silmiään.
 Vaikka tämänkesäinen kohtaaminen sai lopulta sopuisan sävyn, Nybergiä se ehti loukata syvästi.
 Hän ei ole ainoa, jolle on käynyt näin.
 "Moni luulee, että päässäni on jotakin vikaa"
 Tuijottelua, naureskelua, nimittelyä, väheksyntää.
 Monille vammaisille tai esimerkiksi epämuodostumista kärsiville ihmisille on arkipäivää joutua herjaamisen kohteeksi. Mitä näkyvämpää erilaisuus on, sitä todennäköisempää on joutua silmätikuksi.
 Suomalaisia vammaisjärjestöjä edustavan Vammaisfoorumin mukaan loukkaavaa kohtelua on esiintynyt aina, mutta huono käytös on entisestään yleistynyt.
 Tätä viestiä saatiin muun muassa vammaisille tehdystä laajasta verkkokyselystä. Kyselyn toteuttivat suomalaiset vammaisjärjestöt ja Ihmisoikeuskeskus yhdessä.
 Noin 1500 vastaajasta liki puolet koki, että vammaisten henkilöiden ihmisarvon kunnioittaminen on vähentynyt viimeisen kahden vuoden aikana.
 Halventavaa tai vähättelevää kohtelua melko usein tai usein kertoi kokeneensa lähes kolmannes vastaajista, ja noin neljäsosan mukaan jopa heidän oikeuttaan elämään on kyseenalaistettu.
 Yhdenvertaisuuden toteutumista Suomessa edistävä yhdenvertaisuusvaltuutettu  Kirsi Pimiä  on tuloksista pahoillaan muttei varsinaisesti yllättänyt.
 – On nähtävissä, että tietynlainen vihamielisyys yhteiskunnassamme on lisääntynyt. Osa ihmisistä on mielipiteissään entistä jyrkempiä niin vammaisia kuin muitakin vähemmistöjä kohtaan, Pimiä sanoo.
 Yhdenvertaisuusvaltuutetun mukaan ilmiö oli huomattavissa jo 2016, kun valtuutettu teki kyselytutkimuksen vammaisten kokemasta syrjinnästä arkipäivässä.
 Tässä jutussa jyväskyläläinen Tuula Nyberg ja kolme muuta kertovat, millaista kohtelua erilaisuudesta saa Suomessa.
 TUULA NYBERG
 Synnynnäisesti lyhytkasvuinen Tuula Nyberg pitää mielellään paitaa, jossa on Muumien Ninni, eli lapsi, joka on muuttunut näkymättömäksi huonon kohtelun takia. Tarina puhuttelee häntä. Jaana Polamo / Yle
 "Tämän kesän välikohtaus festareilla ei ollut ainoa laatuaan, vaan minulle on esitetty tuontyylisiä suoria kysymyksiä usein.
 Minulta on esimerkiksi tiedusteltu, miksi käytän sähkömopoa, kun minulta löytyy jalatkin. Tarvitsen mopoa vammani takia liikkumisen apuvälineeksi.
 Käytän myös muita apuvälineitä, sillä elämä 119–senttisenä on aika haastavaa. Kaikki tavarat ovat minulle liian korkealla, enkä oikein tahdo ylettyä mihinkään.
 Välillä kuulen, kun ihmiset ihmettelevät ääneen, että "miksi tuo on niin pieni". Lasten kommentit ymmärrän, mutta olen kuullut tätä myös aikuisten suusta. Sitä en käsitä.
 Moni myös luulee virheellisesti, että en ymmärrä asioita tai päässäni on jotakin vikaa, koska olen niin lyhyt.
 Minulla on itselläni kolme lasta, nyt jo nuoria aikuisia. Hekin ovat lyhytkasvuisia. Kun lapset olivat pienempiä, tuijottelua ja kommentointia oli myös paljon. Moni pysähtyi ja kummasteli, kenen lapset ovat tai miten on edes mahdollista, että minulla on lapsia.
 Olen vuosien varrella rajoittanut omaa liikkumista muiden ihmisten käyttäytymisen takia. Vielä tänäkin päivänä mietin välillä, viitsinkö lähteä ulos, jos sieltä tulee näitä ikäviä kommentteja.
 Yleensä olen kuitenkin lähtenyt. Kaikki eivät kuitenkaan lähde."
 Nyberg toivoo, että valtavirrasta poikkeavat ihmiset eivät jäisi neljän seinän sisään, vaikka kohtaavatkin tökeröä käytöstä. "Jokaisella on oikeus nauttia elämästä ja siitä kaikesta ilosta, mitä täällä on", hän sanoo. Jaana Polamo / Yle
 Mieluummin yksin kotona kuin kadulla herjattavana
 Oman liikkumisen rajoittaminen on Vammaisfoorumin mukaan useille vammaisille jo varsin yleistä. Moni vetäytyy ennemmin kotiinsa kuin kulkee julkisilla paikoilla, joissa on riski joutua tuntemattomien arvostelun kohteeksi.
 Myös vammaisten kanssa pitkään työskennellyt sosiaalipsykologi  Virpi Hongisto  tunnistaa ilmiön.
 Hän pitää sitä valitettavana, mutta myös vakavana: pidemmän päälle kotiin linnoittautuminen on riski myös mielenterveydelle.
 – Sosiaaliset suhteet ovat ihmisen perustarve. Yhteisöstä vieraantuminen aiheuttaa psyykkisiä ongelmia, kuten masennusta ja stressioireita, Hongisto sanoo.
 Vammaisfoorumin pääsihteeri  Pirkko Mahlamäki  kertoo, että kynnys kulkea vapaasti ulkonäkökeskeisessä maailmassa on korkea esimerkiksi monille nuorille aikuisille, joiden oma identiteetti on vasta rakentumassa. Mahlamäen mukaan etenkin tytöt ja nuoret naiset ovat silloin herkillä.
 Oulussa asuva 28-vuotias vaikeasti CP-vammainen  Salla Saukkoriipi  on päättänyt olla jättäytymättä yhteiskunnan ulkopuolelle vammansa takia.
 Paksun nahan hän on kuitenkin joutunut kasvattamaan.
 SALLA SAUKKORIIPI
 Salla Saukkoriipi tarvitsee vammansa vuoksi muiden ihmisten apua arkisissa asioissaan joka päivä. Nainen huomauttaa, ettei se kuitenkaan tarkoita sitä, että hänen järjenkäytössään olisi jotakin vikaa. Timo Nykyri / Yle
 "CP- eli liikuntavammani on vaikeimmasta päästä. Ulkopuolisille se näkyy lähinnä siinä miten liikun. Julkisilla paikoilla käytän sähköpyörätuolia, tavallista pyörätuolia tai kuljen tuetusti avustajan kanssa. Vammani tekee myös puheestani epäselvän.
 Liikun kuitenkin paljon eri paikoissa. Harrastan kuntosalilla käymistä, pyörätuolitanssia ja vietän usein aikaa Oulun keskustassa.
 Minua on tuijotettu niin paljon, että en enää jaksa edes välittää siitä. Tähän on auttanut omien vanhempien suhtautuminen. He ovat sanoneet, että minä en ole tehnyt mitään väärää, vaan tuijottaminen on vain huonoa käytöstä aikuisilta.
 Lapsetkin saattavat katsoa minua pitkään tai osoitella sormella. Se ei minua juurikaan haittaa, koska heiltä se on usein vilpitöntä uteliaisuutta.
 Mielestäni yleinen ilmapiiri muuttunut Suomessa hieman huonompaan niin vammaisia kuin muitakin vähemmistöjä kohtaan. Joitakin vammaisia kohtaan käyttäydytään julkisilla paikoilla aggressiivisesti, ja jopa vammaisiin lapsiin saatetaan suhtautua vihamielisesti.
 Minulle ei ole räyhätty suoraan päin naamaa, mutta joskus ihmisten huono päivä voi purkautua minuun niin, että he mulkoilevat, tiuskivat tai ohittavat minut ahtaissa paikoissa. Toivoisin ihmisten kunnioittavan sitä, että joudun liikkumaan apuvälineillä.
 Välillä kohtaan myös niin sanottua mikroaggressiota, eli tahattomia loukkaavia kommentteja.
 Esimerkiksi kerran eräs tuntematon vanhempi mies jäi päivittelemään, kuinka paha onnettomuus minulle on sattunut, kun istun pyörätuolissa. Päivittelyn hän suuntasi avustajalleni. Joskus, kun olen osallistunut näissä tilanteissa itse keskusteluun, päivittelijä on loukkaantunut.
 Tällainen ohipuhuminen on hirveän kiusallista sekä vammaiselle itselleen että hänen seurassaan oleville ihmisille."
 Saukkoriipi kulkee Oulun keskustassa joka viikko. Joskus hänet ohitetaan ruuhkassa tylysti tai etuillaan jonoissa. Hän on jo tottunut siihen, mutta huono kohtelu sattuu silti. Timo Nykyri / Yle
 Eikö erityislapsen kanssa saa liikkua julkisesti?
 Mikä ohipuhumista, erilaisuuden ihmettelyä ja pilkkaamista sitten selittää?
 Huonon käytöksen yleistyminen saattaa selittyä mielipiteiden jyrkkenemisellä tai yleisen vihamielisyyden lisääntymisellä, kuten yhdenvertaisuusvaltuutettu aiemmin tässä jutussa arvioi.
 Syy siihen, miksi sen kohteeksi joutuvat esimerkiksi juuri vammaiset, voi juontaa juurensa syvälle menneisyyteen.
 Sosiaalipsykologi Virpi Hongiston mukaan länsimaisessa yhteiskunnassa on vallinnut pitkään ajatus siitä, että normaalius on ihannoitavaa ja siitä poikkeaminen ei ole. Normaalista poikkeavat on haluttu pois silmistä yhteisön ulkopuolelle ja laitoksiin, eikä siitä ajatuksesta ole vieläkään päästy kokonaan eroon.
 Tasa-arvon toteutuminen käytännössä siis ontuu edelleen, vaikka siihen nyky-yhteiskunnassa muodollisesti pyritäänkin.
 – Osa ihmisistä ei ole vieläkään sopeutunut siihen, että esimerkiksi juuri vammaisilla on täysi oikeus kulkea väestön joukossa aivan kuten kaikilla muillakin, Hongisto arvioi.
 Vammaisuus ja ylipäänsä kaikenlainen erilaisuus voivat herättää sosiaalipsykologin mukaan myös pelkoa, mikä saattaa purkautua ulospäin epäasiallisena käytöksenä. Esimerkiksi vammautuneen lapsen näkeminen voi olla joillekin liian ahdistava esimerkki siitä, että elämässä mitä tahansa voi tapahtua.
 Tamperelainen  Mika Ahonen , 41, muistaa ajatelleensa vuosia sitten, ettei hän varmasti koskaan saisi sairasta lasta.
 Nyt mies on vaikeavammaisen pikkupojan isä.
 MIKA JA MATIAS AHONEN
 Mika Ahonen ymmärtää, että vakavasti sairaan lapsen näkeminen julkisilla paikoilla voi säikäyttää ihmisiä, mutta se ei anna heille oikeutta mulkoilla tai käyttäytyä muuten huonosti. Anne Savin / Yle
 "Kun  Matias  syntyi, hän vaikutti terveeltä lapselta. Kolmen kuukauden iässä huomasimme pojan äidin kanssa, ettei lapsi jaksanut enää imeä maitoa. Samoihin aikoihin hänen silmänsä alkoivat tehdä erikoista sivuttaisliikettä.
 Tutkimuksissa varmistui, että kyse on Leighin oireyhtymästä. Se on perinnöllinen, etenevä keskushermostosairaus, johon suurin osa lapsista menehtyy ennen kouluikää.
 Tällä hetkellä Matias on 6-vuotias. Hän on pyörätuolissa eikä pysty puhumaan.
 Tilanteesta huolimatta olemme pyrkineet elämään Matiaksen kanssa aivan tavallista arkea. Käymme yhdessä puistossa, jääkiekkopeleissä ja kauppakeskuksissa. Olen huomannut, että poika tykkää olla liikenteessä, vaikka hän ei itse liiku. Hän nauttii erilaisista tilanteista ja äänistä.
 Olen usein syöttänyt Matiasta julkisilla paikoilla. Hänelle annetaan ruoka mahalaukkuun johtavan letkun kautta.
 Meitä on monesti mulkoiltu, kun olen kytkenyt ravintopumpusta letkuja ja laittanut ruuan menemään. Silloin minulle on tullut olo, että enkö saisi olla täällä näkyvillä erityislapseni kanssa. Toivoisin, että jos jollakin on jotakin kysyttävää, hän tulisi kysymään, eikä tuijottaisi.
 Tervejalkaisilla ihmisillä on usein myös kauhea kiire joka paikkaan. Pyörätuolia ei väistetä tai pysähdytä ajattelemaan, pitäisikö vammautunut ihminen sittenkin päästää menemään ensin. Esimerkiksi jäähallilla olen monesti seisonut portaiden yläpäässä Matiaksen kanssa pitkäänkin ja odottanut, että pääsisin alas, mutta ihan surutta ihmiset kävelevät ennen meitä.
 On kuitenkin ollut myös kohtaamisia, jotka ovat lämmittäneet sydäntäni. Niissä tilanteissa ohikulkija on saattanut ensin katsoa Matiasta pitkäänkin, mutta katsonut sitten minua suoraan silmiin ja hymyillyt. Se on tuntunut todella hyvältä.
 Pitäisin hyvänä, jos useammat ihmiset liikkuisivat esimerkiksi pyörätuolissa olevien erityislasten kanssa julkisesti. Ehkä silloin ihmiset tottuisivat siihen, että täällä on muitakin kuin meitä terveitä."
 Matias Ahosen oireyhtymässä ennuste on huono. Isä ja koko muu perhe haluavat nauttia pojan kanssa vietetystä yhteisestä ajasta niin pitkään kuin mahdollista. Mika Ahosen kotialbumi
 Vitsistä voi tulla loppuelämän trauma
 Kohtele toisia kuten toivoisit, että sinua kohdeltaisiin. Vammaisfoorumin pääsihteeri Pirkko Mahlamäki sanoo, että paras ohje totutusta poikkeavan ihmisen kohtaamiseen on oikeastaan näin yksinkertainen.
 Jos et haluaisi, että sinua tuijotettaisiin, älä itsekään tuijota.
 Mahlamäen mukaan monille vammaisille ihmisille voi myös mennä avoimesti juttelemaan tai kysyä, voisiko vaikka pyörätuolilla kulkevaa jotenkin auttaa.
 – Moni meistä ottaa toiselta saadun huomaavaisuuden tyytyväisenä vastaan, itsekin CP-vammainen Pirkko Mahlamäki kertoo.
 Mahlamäen mielestä kaikista tärkeintä on arvostus.
 Esimerkiksi leikkimielisesti heitetty vitsi voi todellisuudessa satuttaa ja jäädä mieleen jopa loppuelämäksi.
 Näin on käynyt 69-vuotiaalle kajaanilaiselle  Hannu Pyykköselle , jonka nenä epämuodostui nuoruudessa.
 HANNU PYYKKÖNEN
 Hannu Pyykkönen kertoo, että kaduilla hänen ulkonäköään ovat yleisimmin kommentoineet lapset, nuoret tai humalassa olevat ihmiset. Se on tuntunut ikävältä, mutta hän ei ole jättänyt liikkumatta tai tekemättä mitään sen takia. Timo Sihvonen / Yle
 "Aloittelin parikymppisenä lääketieteen opintoja Sveitsissä, kun minulle puhkesi ruusufinni eli rosacea. Aluksi sitä pidettiin pitkittyneenä tavallisena aknena, mutta sitten se alkoi aiheuttaa muutoksia kasvoihini ja etenkin nenääni.
 Myöhemmin kävin muun muassa Helsingissä ihotautilääkärin vastaanotolla nenäni takia. Siellä minulle tuli tunne, että hoitamiseni ei ollut lääkärille tärkeintä. Sen sijaan hän halusi saada kuvan kasvoistani klinikan mallikuvastoon, jotta he voisivat käyttää nenääni opetuksessa esimerkkinä.
 Opiskeluaikoina ulkonäköni rajoitti intoani lähteä sosiaalisiin tilanteisiin. Persoonallisuuteni muuttui ujompaan, pidättyväisempään suuntaan.
 Sittemmin työelämässä lääkärinä nenääni on kommentoitu harvakseltaan, kaduilla liikkuessa jonkin verran enemmän.
 Traumaattisin muistoni liittyy erääseen television viihdeohjelmaan. En ole unohtanut sitä vieläkään, vaikka tapahtumasta on yli 20 vuotta aikaa.
 Ohjelmassa pyydettiin katsojilta tietoja Suomen suurimmista nenistä. Olin silloin kunnallisvaaliehdokkaana, ja joku lähetti ohjelmaan vaalimainokseni. Televisiossa nenääni kommentoitiin varsinaisena pottunokkana.
 Sellaisesta julkisuudesta en erityisesti ilahtunut.
 Sittemmin kasvojani korjattiin plastiikkakirurgin vastaanotolla, ja nenästäni tuli aiempaa siedettävämpi. Arvelen, että pärjään sen kanssa tulevaisuudessakin ilman jatkotoimia.
 Parisuhteen muodostamiselle ulkonäköni ei ihme kyllä koskaan muodostunut esteeksi. Menin naimisiin vaimoni kanssa vuonna 76. Edelleen olemme yhdessä."
 Mitä Hannu Pyykkönen, Salla Saukkoriipi, Tuula Nyberg ja Mika Ahonen haluaisivat sanoa ihmisille, jotka tuijottavat? Katso se alla olevalta videolta.

 Miten sinä suhtaudut ihmisiin, jotka näyttävät erilaiselta? Voit osallistua keskusteluun kello 22.00 saakka.

Tuijottaisitko sinäkin näitä ihmisiä? Moni tuijottaa, sillä huono käytös on yleistynyt – neljä ihmistä kertoo nyt, miltä se tuntuu


Summary: Ranskalais-itävaltalainen koreografi ja ohjaaja Gisèle Vienne laittaa 15 tanssijaa matkalle kohti nirvanaa.

Alpit kylpivät aamun auringossa, kun  Gisèle Vienne  lähti reiveistä kotiin Kaakkois-Ranskassa sijaitsevassa Grenoblessa 1990-luvun alkupuolella. Hän oli lukiolainen, joka halusi juhlia siellä missä muutkin. Vanhempien ulottumattomissa. Salaisissa bileissä hylätyissä rakennuksissa elektronisen tanssimusiikin (edm) tahdissa.
 – En ollut mikään bilehile, mutta suhtauduin juhlimiseen intohimolla. Olin mukana todella rajuissa reiveissä ja teknobileissä, Vienne sanoo.
 Kommentti vaikuttaa hieman hämmentävältä, sillä ranskalais-itävaltalaisella Viennellä (s. 1976) on klassinen tausta.
 Hän harrasti pienenä balettia, mutta vaihtoi sen harpunsoiton opiskeluun ja ajautui muusikoksi ammattilaisorkesteriin ennen kuin valmistui filosofiksi yliopistosta. Sen jälkeen Vienne alkoi opiskella taidekoulussa nukketeatteria. Ja nyt hän on yksi Euroopan kiinnostavimmista esittävän taiteen tekijöistä, joka on tehnyt tanssiteoksen reiveistä rituaalina.
 Crowd  on viidentoista tanssijan spektaakkeli, jossa soi koko edm:n historia. Vuonna 2017 kantaesityksensä saanut teos on kiinnostanut ja kiinnostaa yhä Euroopan johtavia tanssin taloja sekä alan festivaaleja, ja on hienoa, että Helsingin juhlaviikot on saanut  Crowdin  ohjelmistoonsa näin tuoreeltaan.
 “En käyttänyt päihteitä”
 Vienne näkee 1990-luvun rave-kulttuurissa yhtäläisyyksiä ikiaikaisiin perinteisiin.
 – Halusin nostaa reivit esiin, koska niissä voi nähdä niin suoraan yhteyksiä primitiivisiin rituaaleihin ja pakanallisiin menoihin, Vienne toteaa.
 Reiveissä pyritään hurmioon, ja siihen on yritetty päästä vuosien varrella myös huumeiden avulla. Ekstaasi on niistä varmasti tunnetuin.
 Vienne ei halua moralisoida reiveihin liittyvää päihteiden käyttöä, mutta hän muistuttaa, että asiaan pitää suhtautua vakavasti.
 Gisèlle Vienne. Marja Väänänen / Yle
 – Itse en käyttänyt päihteitä. Halusin löytää muita tapoja laajentaa tajuntaani. Kun tanssit koko yön tai olet väsynyt, se muuttaa väkisin havaintokykyäsi, Vienne toteaa.
 Hänelle reiveihin liittyy myös ajantaju ja sen menettäminen.  Crowdissa  tanssijat liikkuvat paikoin kuin hidastetussa filmissä ennen kuin nopeatempoinen elektroninen tanssimusiikki tempaisee heidät syleilyynsä.
 –  Crowd  kertoo myös siitä, miten itse koen ajan. Joskus sekunti voi tuntua pitkältä. Tai tunti todella lyhyeltä, Vienne selventää.
 Hän on työskennellyt  Crowdissa  itävaltalaisen muusikon  Peter Rehbergin  kanssa. Hänet tunnetaan elektronisen musiikin piireissä Editions Mego -levymerkistään. Rehberg on Viennen pitkäaikainen hovisäveltäjä ja yhteistyökumppani.
 Teosta varten Rehberg kokosi edm:n historiasta kattavan katalogin, josta Vienne valitsi lopulliset kappaleet. Teoksessa kuullaan myös Rehbergin KTL-yhtyeen  Crowdia  varten tekemä biisi.
 Alakulttuurit tuottavat “paikkoja”
 Viennen puhe kääntyy nyky-yhteiskuntaan, kun hän alkaa pohtia 1990-luvulla syntyneen rave-kulttuurin merkitystä. Se on hänen mukaansa yksi osoitus siitä, miten ihmiset keksivät aina uusia paikkoja, joissa voi harjoittaa “rajoja rikkovaa” toimintaa länsimaisessa, kontrolloidussa yhteiskunnassa.
 Kehityksessä alakulttuureilla on yhä suuri merkitys. Vienne muistuttaa, että reivien kaltaisia “paikkoja” ovat luoneet myös esimerkiksi punk, reggae, black metal ja moni muu musiikkityyli.
 Vienne haluaisi, että tällaisten “paikkojen” merkitystä alettaisiin tarkastella uudelleen, vaikka niistä on kadonnut pyhä ulottuvuus.
 – Puhumme tällaisista bileistä ikään kuin ne olisivat vain hukkaan heitettyä aikaa, mutta silti niitä järjestetään kaiken aikaa yhä uudestaan, Vienne toteaa.
 Hänen teoksensa  Crowd  koostuu 15 tanssijasta, jotka Vienne on valinnut lukuisista projektin ympärille syntyneistä koe-esiintymisistä ja työpajoista. Prosessi kesti useita vuosia.
 – Halusin löytää ihmisiä, jotka ovat kovan luokan esiintyviä taiteilijoita, ja jotka pystyvät rakastamaan toisiaan. Sellaisesta syntyy minulle merkittävä taiteellinen kokemus, Vienna sanoo.
 Reivit viittaavat pakanallisiin menoihin, sanoo koreografi Gisèlle Vienne. Kuva teoksesta Crowd. Estelle Hanania

Muistot inspiroivat tanssintekijää: “Reivit viittaavat pakanallisiin menoihin” – ja rajojen rikkomiseen pitää olla paikkoja


Summary: Venäjä kiistää osallisuuden rikokseen, jossa turvapaikkaa Saksasta hakenut mies tapettiin päälaukauksella.

Rikos tapahtui keskellä päivää keskellä Berliiniä. Uhri oli Moabitin kaupunginosan Kleiner Tiergarten -puistossa hieman ennen puoltapäivää, kun häntä lähestynyt, peruukkiin sonnustautunut pyöräilijä laukaisi aseen. Kaksi luotia osui uhria päähän.
 Hän kuoli rikospaikalle.
 Viikko sitten perjantaina tapahtunut rikos on kuin kylmänsodanaikaisesta agenttielokuvasta. Nyt murhamysteeri uhkaa myös muodostua kylmänsodanajan tyyliseksi poliittiseksi ongelmaksi.
 Saksassa on herännyt epäilys, että murhan takana voi olla Venäjän valtiollinen toimija.
 Uhri viranomaisten seurantalistalla
 Uhri tunnistettiin  Zelimhan Hangošviliksi , etniseksi tšetšeeniksi, jolla on tausta Venäjän-vastaisissa konflikteissa. Hän on lähtöisin Venäjän ja Georgian rajaseudulta Pankisin solasta. Toisessa Tšetšenian sodassa hän taisteli Venäjää vastaan.
 Saksalaislehdet ovat paljastaneet hänen myöhemmin auttaneen Georgian ja Ukrainan viranomaisia. Molemmat maat ovat huonoissa väleissä Venäjän kanssa.
 Ukrainassa hän toimi yhdessä Odessan kaupunkia väliaikaisesti johtaneen Georgian entisen presidentin  Mihail Saakašvilin  kanssa. Saakašvili johti Georgiaa sen ja Venäjän välisen lyhyen sodan aikana.
 Venäjän mukaan uhrilla on yhteyksiä islamistiterroristeihin.  Der Tagesspiegel -lehden mukaan  Hangošvili luokiteltiin aluksi Saksassakin turvallisuusuhaksi, mutta luokitus poistettiin. Hän jäi kuitenkin saksalaisviranomaisten seurantalistalle.
 Uhri oli joutunut murhayritysten kohteeksi aiemmin asuessaan Georgiassa. Hän oli hakenut Saksasta turvapaikkaa.
 Berliiniläiset rikostutkijat työssään Moabitin kaupunginosan Kleiner Tiergarten -puistossa.   Clemens Bilan / EPA
 Tekotapa viittaa palkkamurhaan
 Saksan poliisi otti nopeasti kiinni ampumisesta epäillyn henkilön. Hänet napattiin pian sen jälkeen, kun kaksi teinipoikaa oli raportoinut miehen heittäneet puiston lähellä virtaavaan Spreejokeen aseen, peruukin ja polkupyörän.
 Kiinniotettu on ainakin papereidensa mukaan venäläismies, joka oli saapunut Saksaan lyhytaikaisella Schengen-viisumilla. Häneltä löytyi iso määrä käteistä rahaa ja paprikajauhetta, ilmeisesti poliisikoirien eksyttämistä varten.
 Tekotapa viittaa palkkamurhaan, eikä henkilökohtaista murhamotiivia ole vielä ainakaan löydetty. Vahva epäilys kohdistuukin nyt ulkomaiseen valtiolliseen toimijaan, Venäjään.
 Uusi Skripal-tapaus?
 Virallisesti Saksa ei ole syyttänyt rikoksesta Venäjää, mutta saksalaislehtien viranomaislähteiden mukaan yksi tutkintalinja kohdistuu Moskovaan tai Venäjään kuuluvan Tšetšenian johtajaan, Putin-mieliseen  Ramzan Kadyroviin .
 – Jos tekijäksi paljastuu Venäjän valtiollinen toimija, meillä on käsissämme uusi Skripal-tapaus kaikkine seuraamuksineen, turvallisuusviranomaislähde kertoi  Der Spiegel -lehdelle .
 Lähde viittaa Englannin Salisburyssa viime vuonna  tapahtuneeseen myrkytystapaukseen , jossa iskun kohteena oli aiemmin Venäjän sotilastiedusteluun kuulunut  Sergei Skripal  ja hänen tyttärensä.
 Britannia syytti iskusta Venäjää ja sen seurauksena monet länsimaat – Suomi mukaan lukien –  karkottivat  rangaistuksena useita venäläisdiplomaatteja pääkaupungeistaan.
 Kreml on kiistänyt osuutensa Berliinin murhaan.
 – Kiistän kategorisesti kaikki yhteydet tämän tapauksen, tämän murhan ja virallisen Venäjän välillä, Kremlin puhemies  Dmitri Peskov  sanoi keskiviikkona uutistoimisto Reutersin mukaan.

Saksassa pohditaan, tapahtuiko keskellä Berliiniä Venäjän tilaama palkkamurha – Epäilty on naamioitunut venäläismies, uhri tšetšeeni


Summary: Politico-lehden lähteen mukaan Trump olisi puhunut turvallisuusneuvonantajilleen satojen miljoonien tuen syynäämisestä.

Yhdysvaltojen hallinto on mahdollisesti pohtimassa 250 miljoonan dollarin tuen poistamista Ukrainalta, kertoo  Politico-lehti.  Lehden mukaan Yhdysvaltojen tuki on pitänyt Venäjän loitolla Ukrainasta.
 Presidentti  Donald Trump  on lehden tietojen mukaan ehdottanut turvallisuusneuvonantajien tarkastelevan, miten Ukraina on käyttänyt Yhdysvaltojen rahoitusta.
 Asiasta uutisoi myös  CNN . Sen mukaan useat lähteet ovat kertoneet presidentti Trumpin ehdottaneen asiaa. Trumpin ei kuitenkaan tiedetä aikovan todellisuudessa toteuttaa miljoonien tuen lopettamista.
 Ukraina-rahoituksen vähentämistä pelätään myös siksi, että Trump on Politicon mukaan toistuvasti vähätellyt Venäjän roolia Ukrainan konfliktissa.
 Lisäksi  Trump kannatti viime viikolla  sitä, että Venäjä kutsuttaisiin takaisin G7-ryhmään. Venäjä sai potkut silloisesta G8-ryhmästä Krimin valtauksen takia vuonna 2014.
 Yhdysvaltain edustajainhuoneessa on sekä republikaaneja että demokraatteja, jotka ovat vaatineet tuen lisäämistä Ukrainalle Venäjän vuoksi.
 Yhdysvaltain tukea Ukrainalle on pidetty asiana, jolla osoitetaan Venäjälle jonkinlaista vastarintaa. Trumpin hallinto esimerkiksi hyväksyi vuonna 2017 aseiden myynnin Ukrainaan, mikä oli muutos edellisen presidentin  Barack Obaman  politiikkaan.
 Politicon mukaan rahojen läpikäyminen saattaa liittyä laajempaan Yhdysvaltojen antamien kehitysrahojen tarkasteluun ja mahdolliseen vähentämiseen.
 Trumpin on määrä tavata Ukrainan uusi presidentti  Volodymyr Zelenskyi  tällä viikolla  Varsovassa . Puolassa on juhlallisuuksia toisen maailman sodan puhkeamisen 80-vuotispäivänä.
 Myös Suomen tasavallan presidentti   Sauli Niinistö  tekee virallisen vierailun Ukrainaan syyskuun puolessa välissä. Niinistö tapaaZelenskyin Ukrainan pääkaupungissa Kiovassa.
 Lue lisää:
 Ukrainan pääministeri nousi presidentin lähipiiristä– Oleksi Hontšaruk on 35-vuotias juristi

Trumpin hallinnon pelätään vetävän pois Yhdysvaltojen sotilaallisen tuen Ukrainalta


Lämpötila kohosi tänään 12 mittausasemalla Pohjanmaalla ja Lapissa sellaisiin lukemiin, jotka voidaan kirjoittaa historiankirjoihin.
 Ylen meteorologi  Kerttu Kotakorpi  kertoo, että kyseisillä mittausasemilla ei ole koskaan aiemmin mitattu niin korkeita lämpötiloja Ilmatieteen laitoksen mittaushistorian aikana elokuun viimeisellä viikolla.
 Lämpimin lukema, 27,9 astetta, mitattiin Vaasassa Klemettilässä. Seuraavaksi lämpimintä oli Kruunupyyssä, jossa Kokkola-Pietarsaaren lentoasemalla mitattiin 27,7 astetta.
 Lapissa lämpötila oli tänään yleisesti 20-25 astetta. Lämpimintä oli Rovaniemellä, jossa rautatieasemalla mitattiin 25,3 astetta. Yhtä korkea lukema mitattiin myös eilen keskiviikkona Kolarissa ja Muoniossa.
 – Koko maassa on ollut taas tänään hyvin lämmintä. Euroopan yllä on laaja korkeapaine, josta on ulottunut iso kieleke pohjoiseen Suomeen asti. Keskilämpötila on tähän aikaan vuodesta etelässäkin yleensä alle 20 astetta, Kotakorpi sanoo.
 Huomenna tämänpäiväisen kaltaisia lämpötiloja ei ole enää yleisesti luvassa. Illan aikana lännestä alkaen alkaa leviä sateita, jotka pyyhkäisevät koko maan yli perjantain aikana. Etelässä saatetaan silti päästä jopa hellelukemiin niillä alueilla, joilla ei sada vettä.
 Viikonloppuna lämpötilat tippuvat kuitenkin vain muutamalla asteella. Lauantaina Lapissa lämpötilat ovat alle 20 astetta, maan etelä- ja keskiosissa on 20-23 astetta.
 Sunnuntaina maan etelä- ja keskiosiin saattaa olla luvassa taas hellelukemia.
 Maanantain jälkeen lämpimin ilmamassa on väistymässä. Tämä tarkoittaa sitä, että lämpötilat putoavat alle 20 asteen.
 Lue myös:
 Historiallinen hetki Lapissa: Hellettä ennätyksellisen myöhään

Pohjanmaalla ja Lapissa ei ole koskaan aiemmin ollut näin lämmintä elokuun viimeisellä viikolla: Ennätys Vaasassa +27,9


Summary: Yhdysvaltain pakotteiden vuoksi kiinalaisyhtiö pystyy asentamaan laitteilleen valmiiksi ainoastaan avoimen lähdekoodin Android-käyttöjärjestelmän.

Kiinalaisen teknologiajätti Huawein tuleva lippulaiva Mate 30 -älypuhelin julkaistaan ensi kuussa ilman Googlen sovelluksia.
 Googlen edustaja vahvisti torstaina, ettei kalifornialainen yritys voi toimittaa lisensoituja sovelluksia, kuten Gmail- ja Youtube-sovelluksia tai Maps-karttasovellusta, uudelle laitteelle. Syynä tähän ovat Yhdysvaltain presidentti  Donald Trumpin  asettamat pakotteet.
 Tämän seurauksena Huawei pystyy asentamaan laitteilleen valmiiksi ainoastaan avoimen lähdekoodin Android-käyttöjärjestelmän.
 Googlen sovellusten lähteminen puhelimesta voi koitua uudeksi takapakiksi Huaweille, joka ehti nousta maailman toiseksi suurimmaksi älypuhelinvalmistajaksi. Nousukiito kuitenkin katkesi, kun Yhdysvallat alkoi asettaa pakotteita kansalliseen turvallisuuteen liittyvien huolien vuoksi. Pakotteet estivät yhdysvaltalaisen teknologian viennin Kiinaan.
 Yhdysvaltain hallitus lykkäsi vientikieltoa jo toistamiseen viime viikon alussa. 90 päivän lykkäys koski kuitenkin vain olemassa olevia, ei uusia malleja, kertoo Google.
 Kaikilla kilpailijoilla on edelleen Google asennettuna
 Radio Free Mobile -blogia kirjoittava analyytikko  Richard Windsor  kertoi, että Huaweilla on edessään jättimäinen urakka suostutella käyttäjät ostamaan laitteitaan ilman näitä sovelluksia. Windsorin mukaan teknologiajätti luultavasti menettää ostajia kotimarkkinoidensa ulkopuolella.
 Windsorin mukaan kiinalaiset käyttäjät ovat tottuneet ostamaan tyhjiä puhelimia, joihin he voivat asentaa omat sovelluksensa. Muualla maailmassa useimmat ostajat kuitenkin olettavat näiden sovellusten tulevan valmiiksi asennettuna.
 – Kaikilla Huawein kilpailijoilla tulee edelleen olemaan Google asennettuna. Tämä tekee erittäin vaikeaksi sen, että asiakkaat saataisiin houkuteltua ostamaan Huawein laitteita. Niiltä puuttuu tärkein yksittäinen ominaisuus, joka pitää olla olemassa, kun käyttäjä ostaa Android-laitteen Kiinan ulkopuolella, Windsor kirjoitti.
 Jatkamme Androidin käyttöä, jos Yhdysvallat antaa luvan
 Huawei on alkanut kehittää omaa mobiilikäyttöjärjestelmäänsä nimeltä HarmonyOS. On kuitenkin epävarmaa, kykeneekö yritys pitämään yllä markkinaosuutensa Kiinan ulkopuolella.
 – Me jatkamme Android-käyttöjärjestelmän ja sen ekosysteemin käyttämistä, jos Yhdysvaltain hallitus antaa meidän niin tehdä. Muuten me jatkamme oman käyttöjärjestelmämme ja ekosysteemimme kehittämistä, Huawei kertoi tiedotteessa.
 Huawein odotetaan julkistavan Mate 30 -älypuhelimen Saksassa järjestettävässä tilaisuudessa syyskuun 18. päivänä.
 Yhdysvaltalaisten viranomaisten mielestä Huawei on uhka, koska sillä on kytköksiä kiinalaiseen tiedustelutoimintaan. Kiinalaisyhtiö on kiistänyt syytökset.
 Lisää aiheesta:
 Kiinalainen Huawei julkisti oman käyttöjärjestelmänsä Googlen Androidin tilalle – varautuu Yhdysvaltain pakotteisiin
 Analyysi: Ahtaalle joutunut Huawei julkisti uuden käyttöjärjestelmän, mutta ei uskalla haastaa Androidin ylivaltaa

Huawein uudessa älypuhelimessa ei enää nähdä Googlen sovelluksia


Summary: Edellinen tulitauko romahti kolmessa päivässä.

Venäjä ja Syyria ovat keskeyttäneet ilmaiskunsa Idlibin maakuntaan Syyrian luoteisosassa aamulla voimaan astuneen tulitauon mukaisesti. Syyrian liittolainen  Venäjä ilmoitti eilen yksipuolisesta  tulitauosta, joka astui voimaan tänä aamuna.
 Idlib on viimeinen Bashar al-Assadia vastustavien kapinallisten hallussa oleva maakunta ja sitä on viime kuukausina pommitettu ankarasti, kun Syyrian hallituksen joukot ovat pyrkineet etenemään maakunnan eteläosiin. Eteneminen on kuitenkin sujunut suhteellisen hitaasti massiivisista ilmaiskuista huolimatta.
 Turkki pelkää uutta pakolaisaaltoa
 Presidentti Bashar al-Assadia tukeva Venäjä ja kapinallisia tukeva Turkki sopivat viime vuonna Idlibin rauhoittamisesta, ja Turkki on vaatinut Venäjää varmistamaan, että sopimusta noudatetaan. Venäjä on puolestaan ilmaissut tyytymättömyytensä siihen, että Turkki ei ole saanut Idlibin alueen jihadistiryhmiä kuriin. Turkin presidentti Recep Tayyip Erdoğan  kävi aiemmin tällä viikolla Moskovassa  ja keskusteluissa oli esillä myös Idlibin tilanne.
 YK:n mukaan yli 300 000 siviiliä on lähtenyt kodeistaan ilmaiskujen pelossa. Turkki on huolissaan uudesta pakolaisaallosta ja Turkin vastaisen rajaan tuntumaan on kerääntynyt tuhansia ihmisiä.
 Nyt alkanut tulitauko ei koske Idlibissä olevia jihadistiryhmiä. Syyrian valtion uutistoimisto SANA kertoi, että Syyrian joukot pidättävät oikeuden iskeä "terroristeja" vastaan.
 Vielä yöllä ilmaiskuja
 Ihmisoikeusjärjestöt syyttävät  Syyrian ja Venäjän ilmavoimia siviilikohteiden pommittamisesta tarkoituksella. Venäjä ja Syyria sanovat keskittyvänsä jihadistien vastaiseen taisteluun. Syyrian sotaa seuraava Syrian Observatory for Human Rights -ryhmä ja lääkintäapuun keskittyvä avustusjärjestö kertoivat, että vielä lauantain vastaisena yönä tehtiin ilmaisku terveysasemalle Idlibin naapurimaakunnassa Aleppossa. Jotkut alueet Aleppon maakunnan länsiosassa ovat edelleen kapinallisten käsissä.
 Edellinen tulitauko elokuun alussa kesti kolme päivää ennen kuin taistelut lähtivät kiihtymään uudestaan.

Tulitauko näyttää pitävän Idlibin maakunnassa – ilmaiskut tauonneet


Summary: Pelastustoimiin osallistuu rajavartioston meripelastushelikopteri ja kaksi veneyksikköä.

Helsingin edustalla purjehtinut 38 jalkainen Princess-mallinen moottorivene on joutunut merihätään tulipalon takia.
 Veneestä tehtiin radioitse mayday-hätäilmoitus lauantaina iltapäivällä. Pelastustoimiin osallistuu parhaillaan rajavartioston meripelastuskopteri Rajaheko 200 eli Super Puma -helikopteri. Paikalla on myös kaksi veneyksikköä Suomenlinnasta.
 Ylen saamien tietojen mukaan veneessä olleet ihmiset on saatu pelastetuksi veneestä eivätkä he ole enää vaarassa.

Moottorivene tulessa Helsingin kasuunin pohjoispuolella – veneessä olleet ihmiset saatu turvaan