Summary: Poliisi on ampunut kyynelkaasun ja tainnuskranaattien lisäksi myös kovilla.

Irakin pääkaupungissa Bagdadissa turvallisuusjoukot ovat käyttäneet kovia otteita mielensoittajia vastaan.
 Turvallisuusjoukot ampuivat kolme mielenosoittajaa ja yksi kuoli, kun kyynelkaasuammus osui hänen päähänsä.
 Turvallisuusjoukot ajoivat lauantaiaamuna mielenosoittajat kolmelta Tigrisjoen ylittävältä sillalta.
 Sitten turvallisuusjoukot etenivät Tahrir-aukiolle eli Vapautuksen aukiolle, joka on kuukauden ajan ollut protestiliikehdinnän keskiössä.
 – Turvallisuusjoukot lähestyvät meitä, mutta mielenosoittajat yrittävät pitää heidät kauempana polttamalla renkaita, aukiolla oleva tohtori kertoi uutistoimisto AFP:lle lauantaina.
 Eteläisessä Basran kaupungissa kolme mielenosoittajaa kuoli, kun poliisi hajotti hallintorakennuksen eteen pystytettyä protestileiriä.
 Pääministeri lupasi uudistuksia
 Joukot ryhtyivät hajottamaan mielenilmauksia sen jälkeen, kun Irakin poliittiset johtajat tiivistivät rivejään pääministeri  Adel Abdul Mahdin  tueksi.
 Abdul Mahdin hallitus on luvannut uudistuksia, mutta mielenosoittajat vaativat hänen eroaan.
 Pääministeri sanoi, että protestit ovat oikeutettuja poliittisen muutoksen edistämiseksi, mutta kehotti mielenosoittajia olemaan haittaamatta normaalia elämää.
 Abdul Mahdi lupasi, että mielenosoittajien kuolemat tutkitaan ja että ei-valtiollisilta aseellisilta ryhmiltä viedään oikeus kantaa aseita. Pääministeri lupasi myös uudistaa vaalijärjestelmää.
 77-vuotias Abdul Mahdi nousi valtaan viime vuonna, kun populistinen uskonoppinut  Moqtada al-Sadr  ja puolisotilaallisen Hashed al-Shaabi -verkoston johtaja  Hadi al-Ameri  asettuivat yhdessä tukemaan häntä.
 Tahririn protestien alettua Sadr asettui mielenosoittajien puolelle, kun taas Amerin Hashed-joukot ovat tukeneet hallitusta.
 Tällä viikolla Sadr ja Ameri asettuivat jälleen yhdessä tukemaan pääministeriä. Iranin vallankumouskaartin kenraalimajuri  Qassem Suleimani ,  vaikutusvaltainen toimija , taivutteli Sadrin takaisin riviin, uutistoimisto AFP:n lähde kertoo.
 Suurin protestiaalto vuosiin
 Vuosikymmeniä jatkuneiden konfliktien, pakotteiden ja kansanryhmien vihanpidon väsyttämä Irak oli ollut melko rauhallinen sen jälkeen, kun laajoja alueita vallannut ääriliike Isis ajettiin asemistaan ja maan alle vuonna 2017.
 Mielenilmaukset Tahririn aukiolla alkoivat lokakuun alussa. Korruptoituneeseen valtaeliittiin kyllästyneet mielenosoittajat vaativat työpaikkoja ja julkisia palveluja.
 Kyseessä on tiettävästi suurin protestiaalto sen jälkeen, kun Yhdysvallat kaatoi  Saddam Husseinin  hallinnon vuonna 2003.
 Turvallisuusjoukot ovat protestien aikana tappaneet yli 280 ihmistä eri puolilla maata.
 Aiheesta aiemmin:
 Amnesty syyttää Irakin joukkoja hirvittävien kallovammojen aiheuttamisesta – Bagdadissa koolla suurin protesti sitten Saddamin ajan  1.11.2019
 Mielenosoitukset johtamassa Irakin pääministerin eroon – seuraako kansanvallankumous vai uusi sisäinen konflikti?  30.10.2019

Irakin turvallisuusjoukot hajottavat mielenosoituksia voimatoimin – Ainakin neljä kuollutta, yli sata loukkaantunutta


Summary: Alva Fontellin epilepsian piti lääkärien mukaan kadota teini-iässä. Kyse olikin harvinaisesta epilepsiatyypistä, joka seuraa häntä lopun ikää – alati pahentuen.

Sivellin uppoaa vesilasiin.
 Veteen piirtyy sinisiä pyörteitä, jotka liukenevat pian osaksi vihertävää nestettä. Jykevän puupöydän ylle kumartunut nuori nainen naputtaa liiat vesipisarat siveltimestä.
 Alva Fontell  painaa siveltimen maaliin. Sormet ovat puristuneet tukevasti siveltimen ympärille, kun hän ryhtyy varjostamaan naisen profiilia. Pyöreiden silmälasien takana tummat silmät katsovat maalausta herkeämättä.
 Sitten lihasnykäys vavisuttaa kehoa. Sivellin painautuu tahattomasti paperiin jättäen paperille piirtyvän naisen poskelle kolme sinistä täplää.
 Alva Fontell puhaltaa hiljaa ilmaa nenästään.
 Hän laskee siveltimen pöydälle ja painuu vasten pyörätuolinsa selkänojaa.
 Maalaaminen rentouttaa Alva Fontellin mielen. Se myös kuitenkin lisää hänen lihastensa nykimistä. Tiina Karppi / Yle
 Hyvä ennuste kääntyi päälaelleen
 8-vuotiaana Alva Fontell pyörtyi kiipeilytelineen juurelle koulun välitunnilla.
 Lääkärit ihmettelivät, miksi näin kävi perusterveelle lapselle. Tutkimusten jälkeen Fontellilla diagnosoitiin epilepsia, joka lääkärien mukaan katoaisi itsekseen teini-iässä.
 Näin ei käynyt. Kahden seuraavan vuoden aikana Alva Fontellista tuntui, hänen kehonsa oli vallannut jokin tuntematon asia.
 – Minulla ilmeni uusia oireita, kuten lihasten nykimistä. Käteni heikkenivät ja kirjoittaminen vaikeutui.
 Alva Fontell sai 10-vuotiaana tietää sairastavansa erittäin harvinaista epilepsiatyyppiä. Tiina Karppi / Yle
 Fontell oli intohimoinen luistelija ja osa muodostelmaluistelujoukkuetta. Oudot oireet alkoivat näkyä pian myös jäällä.
 – Jalkani heikkenivät, samoin tasapainoni ja koordinaatiokyni. Järkytyin, kun yhtäkkiä luistelu oli paljon vaikeampaa.
 Tyttö vietiin uudelleen lääkäriin. Kävi ilmi, että aiempi diagnoosi oli ollut virheellinen. Kyseessä olikin EPM1-tyypin myoklonusepilepsia.
 Se on perinnöllinen keskushermoston rappeutumissairaus, joka kuuluu progressiivisiin eli eteneviin epilepsioihin. Taudin neurologisia oireita ovat lihasnykäykset eli myokloniat sekä epileptiset kohtaukset.
 Kohtaukset saadaan usein hallintaan lääkkein. Ajan mittaan paheneville lihasnykäyksille ei kuitenkaan ole löydetty sopivaa hoitoa tai ennaltaehkäisykeinoa.
 EPM1-epilepsia Etenevä ja vaikea myokloninen epilepsia Aiheuttaa lihasnykäyksiä ja epileptisiä kohtauksia Vähitellen pahenevat liikunta-, puhumis- ja tasapaino-ongelmat Ei löydetty etenemistä estävää hoitoa, lääkkeet auttavat vain osittain Suomessa noin 150 sairastunutta Ei aina lyhennä elinikää, mutta sairastuneet ovat alttiimpia keuhkokuumeelle ja tapaturmille Taudin uusia hoitomahdollisuuksia tutkitaan Suomessa aktiivisesti
 "Rakastamani asia vietiin minulta pois"
 Alva Fontell kuuli mitä lääkäri sanoi, mutta ei ymmärtänyt sitä. Järkytys laskeutui hitaasti koko kehoon.
 – Lapsena oli vaikea käsittää, mitä tarkoittaa että sairaus on sinulla lopun ikääsi. Silloin sain sairaudelleni nimen, mutta ymmärrys seurasi vasta myöhemmin.
 Sairauden vaikutukset arkeen konkretisoituivat nopeasti. Fontell alkoi entistä pahemmin menettää jalkojensa kontrollin muun muassa riviluistelun aikana.
 Vuoden sinnittelyn jälkeen jäljellä oli vain yksi vaihtoehto.
 – Minun täytyi lopettaa luistelu ennen kuin minulle tai muille tapahtuisi jotain. Tuntui, että rakastamani asia vietiin pois ilman hyvää syytä.
 Seitsemän vuotta kestäneen harrastuksen kautta saatu yhteisö hajosi harrastuksen myötä. Alva Fontellille jäi kuitenkin toinen rakas harrastus: teatteri. Sen kautta löytyneet ystävät pysyivät rinnalla.
 Noihin aikoihin sairaus alkoi näkyä enemmän myös ulkopuolisille.
 Alva Fontell purkaa tunteitaan maalauksiin. Hän on maalannut muun muassa eri tunnetilojen ja luistelun inspiroimia teoksia. Tiina Karppi / Yle
 Ensikosketus ennakkoluuloihin
 Luokkatoverit alkoivat karttaa tyttöä.
 – He jättivät minut ulkopuolelle, koska olin heidän silmissään outo. En usko heidän välttämättä tajunneen, miltä se minusta tuntui.
 Kuudennella luokalla Fontell vaihtoi koulua. Hän päätti, ettei kerro sairaudestaan kenellekään – kunnes eräänä päivänä hänen jalkansa pettivät alta.
 – Siitä alkoi välttely. Minun käskettiin pysyä poissa, jotten tartuttaisi muita. Kun tulin huoneeseen, muut juoksivat pois.
 Fontellin mielestä luokassa ei vallinnut minkäänlaista kuria.
 – Ymmärrän, miten kiusaaminen pääsi tapahtumaan – en miksi, mutta miten.
 Koulukiusaaminen oli Fontellin ensikosketus sairauden aiheuttamiin ennakkoluuloihin. Hän ei vielä tiennyt, kuinka paljon niitä tulevina vuosina kohtaisi.
 23-vuotias Alva Fontell tietää, että hänen sairautensa tulee pahenemaan edelleen. Hän ei kuitenkaan halua antaa sairaudelle valtaa. Tiina Karppi / Yle
 Pako mielikuvitusmaailmoihin
 Vapaa-ajallaan Alva Fontell luki ja kirjoitti. Niiden kautta aukesi uusia maailmoja, jotka auttoivat unohtamaan kaiken muun.
 – Luin valtavia määriä, kaikkea Bilteman mainoslehdistä raakoihin aikuisten romaaneihin. Kirjoista ikään kuin sai kavereita, vaikkei heitä oikeasti ollutkaan olemassa.
 Hän alkoi vuodattaa tunteitaan myös piirroksiin ja maalaamiseen. Hän maalasi kasvoja, joista heijastui erilaisia tunteita. Hän maalasi kirkasta jäätä, jolle hän haikaili takaisin.
 Hän maalasi kuvan aivoista, joista heijastuu maa ja vesi.
 – Epilepsia on neurologinen sairaus aivoissa, ja niiden maalaaminen herätti kiinnostuksen myös sairauden tätä puolta kohtaan.
 Vaikka maalaaminen rauhoittaa mielen, Fontell huomasi pian että liika käsien käyttäminen uuvuttaa ja pahentaa joitakin sairauden oireita.
 Lihasnykäykset näkyvät myös joissakin maalauksissa – kuten sinisinä täplinä nyt työn alla olevan naisen poskessa.
 Alva Fontellilla on kotonaan suuri kirjakokoelma. Se on hänelle rakas. Tiina Karppi / Yle
 Tukea uusista ystävistä
 Kuudennen luokan jälkeen koitti uusi alku. Alva Fontell oli odottanut yläasteen alkua malttamattomana.
 – Löysin rinnalleni ihmisiä, jotka eivät välittäneet sairaudestani. Se tuntui aivan mahtavalta.
 Oireet kuitenkin pahenivat. Hänen jalkansa olivat heikot, ja lihasnykäysten vuoksi ne saattoivat pettää täysin yllättäen.
 Kahdeksannella luokalla Alva Fontell sai pyörätuolin.
 Aluksi hän käytti sitä vain aika ajoin. Lukioon mennessä pyörätuolista tuli ongelma, koska sitä ei mahtunut käyttämään lukion käytävillä.
 Fontell tukeutui ystäviinsä.
 – He auttoivat minua siirtymään luokasta toiseen. Lisäksi jouduin kulkemaan myös paljon ottamalla tukea seinistä. Koulun henkilökunta tahtoi auttaa, mutta rakennuksen pienuuden takia paljoa ei ollut tehtävissä.
 Tänä keväänä hän valmistui ammattiopisto Spesiasta kuvallisen ilmaisun linjalta. Koska hänen sairautensa pahenee kuitenkin vääjäämättä, jatko riippuu hänen omasta jaksamisestaan.
 Alva Fontell haluaa murtaa ennakkoluuloja, joita epilepsiaa sairastaviin sekä pyörätuolia käyttäviin yhä liitetään. Tiina Karppi / Yle
 "Haluan tehdä asioita nyt"
 23-vuotias Alva Fontell asuu Helsingin keskustassa. Kaverit tuntevat hänet rempseästä huumorista ja tarttuvasta naurusta. Hän ei halua ottaa itseään liian vakavasti.
 – Olen oppinut, että vaikka olen erilainen, voin olla samaan aikaan hyvinkin tavallinen nuori.
 Hän pitää itsestään huolta pysymällä aktiivisena ja näkemällä ystäviään, mutta myös kuuntelemalla kroppaansa. Sairaus on opettanut elämään hetkessä.
 – Koska tulevaisuuteni on täysin auki, haluan tehdä asioita nyt. En kuitenkaan tahdo vaatia itseltäni liikoja.
 Nykyään Alva Fontell käyttää pyörätuolia lähes koko ajan. Hän on työkyvyttömyyseläkkeellä. Unelmia hänellä on – esimerkiksi sosiaali- tai kulttuuriantropologian opiskelu.
 Toinen suuri haave liittyy vakavaan sairauteen.
 – Haluaisin kiertää kouluissa puhumassa ennakkoluuloista, joita olen kohdannut ja siitä, miten niiden ohi voi nähdä. Tuntuu mahtavalta, kun voi auttaa toista ymmärtämään.
 Vaikka Alva Fontellista huokuu aurinko, se peittää alleen paljon. Hän on huomannut, että kaikki eivät ole valmiita näkemään pyörätuolia syvemmälle.
 Alva Fontell liikkuu pyörätuolin ja sähkömopon avulla. Hän voi myös nousta jaloilleen, mutta ne ovat heikot. Tiina Karppi / Yle
 "Osa ei enää vastannut, kun sai tietää sairaudestani"
 Alva Fontellin sormet hypistelevät kullanväristä kaulakorua, jossa roikkuu pieni pöllö. Ne vapisevat.
 Tummat kulmat ovat painuneet mietteliäästi alas.
 – Jotkut tuntuvat ajattelevan, että pyörätuolissa istuvan aivokapasiteetti ei voi olla täysin normaali.
 Sairauden vuoksi Fontellin ääni tärisee, kun hän puhuu. Hänen olemuksensa on kuitenkin päinvastainen, levollinen.
 Hän kertoo olleensa jonkin aikaa Tinderissä. Deittailusovelluksen avulla toiseen pystyy tutustumaan ensin viestien välityksellä ilman, että he näkevät vain ihmisen pyörätuolissa.
 – Osa ei enää vastannut, kun sai tietää sairaudestani. Moni ei sanonut mitään. Eräs sanoi kerran suoraan, ettei taida pystyä olemaan kanssani. Vaikka minusta se ei ole kunnon syy, ainakin se on jotain.
 Toisaalta Fontell on deittailusovelluksen ulkopuolella törmännyt myös toiseen ääripäähän.
 – Tuntuu, että jotkut kiinnostuvat minusta vasta kun saavat tietää pyörätuolistani.
 Hän on miettinyt, onko se sääliä. Vai haluavatko he sanoa kavereilleen, että tuntevat jonkun joka on pyörätuolissa?
 – Vai olenko minä itse vain pessimisti, kun oletan näin?
 Ruokaillessaan Alva Fontell pitää tukevasti kiinni aterimista. Lihasnykäykset voivat aiheuttaa ruoan tai juoman läikkymistä. Tiina Karppi / Yle
 Tietämättömyys lietsoo pelkoa
 Häpeää, salailua ja huolta siitä, auttaako kukaan.
 Osa epilepsiaa sairastavista joutuu miettimään muiden suhtautumista päivittäin esimerkiksi ulkona liikkuessaan tai töitä hakiessa. Alva Fontelliltakin vedettiin TET-harjoittelupaikka alta 8.-luokalla.
 Paikka kirjakaupan varastossa oli jo sovittu, kun Fontellin sairaus tuli puheeksi. Työnantajan suhtautuminen muuttui täysin.
 – Minua ei kuulemma olisi voinut jättää yksin varastoon. Yritin selittää, että en saa kouristuskohtauksia, mutta he olivat eri mieltä ja pysyivät päätöksessään, Fontell kertoo.
 Vaikka tapahtumasta on jo vuosia, äänestä kuuluu yhä epäuskoista huvittuneisuutta. Ehkä siksi, että hänen kokemuksensa ovat valitettavan tuttuja monelle sairastuneelle.
 – Monesti kuulee, että jo pelkkää epilepsia-sanaa kavahdetaan. Osassa se herättää pelkoa, mikä johtuu usein tietämättömyydestä, kertoo Epilepsialiiton toiminnanjohtaja  Virpi Tarkiainen .
 Epilepsian moninaisuus hämää jopa asiantuntijoita
 Epilepsiasta puhuttiin ennen “kaatumatautina”, ja termiin törmää välillä edelleen. Sairauteen liitetään usein ajatus kouristuskohtauksista, vaikka kohtauksia on erilaisia. Moni ei vain tunnista niitä.
 – Esimerkiksi poissaolokohtauksen aikana ihminen voi vaikuttaa päihtyneeltä, eikä häntä uskalleta lähestyä. Se voi aiheuttaa vaaratilanteita kaikille, Virpi Tarkiainen Epilepsialiitosta toteaa.
 Epilepsia voi johtua lukuisista eri syistä ja ilmetä monin eri tavoin. Oireiden moninainen kirjo saattaa hämätä jopa asiantuntijoita. Osa ajattelee virheellisesti, että oireet kuuluvat epilepsiaan lääkityksestä huolimatta.
 – Hälytyskellojen pitäisi soida, jos oireita ei saada kuriin asianmukaisella lääkityksellä, neurologian professori  Reetta Kälviäinen  Kuopion yliopistollisen sairaalan Epilepsiakeskuksesta toteaa.
 Hänen mukaansa jotkut potilaat jäävät pitkäksi aikaa hankalaan tilanteeseen, jossa heidän kohtauksiinsa kokeillaan useita eri lääkkeitä.
 – Tärkeintä on selvittää, missä epilepsian syy todella piilee.
 Ajan myötä pahenevat lihasnykäykset voivat vaikeuttaa syömistä ja nielemistä. Tiina Karppi / Yle
 Moni asia pahentaa epilepsiaa sairastavien oireita
 Alva Fontell on annostellut lautaselleen salaattia, juustoa, oliiveja ja maissia.
 Haarukka on jo koskettaa hänen suutaan, kun se kirpoaa kädestä lihasnykäyksen voimasta. Juomalasi liukuu pitkin pöytää, salaattia on pudonnut syliin.
 Fontellin silmissä pilkahtaa pahoitteleva katse.
 – Nämä säpsyt ovat välillä vähän rajumpia.
 Vilkkuvat valot, kovat äänet. Kylmyys, mutta toisaalta myös kuumuus. Pimeys, mutta myös auringon kirkkaus. Monet asiat pahentavat EPM1-epilepsiaa sairastavan oireita.
 Ärsykkeitä ovat myös väsymys, stressi tai alhainen verensokeri. Säännölliset ruoka-ajat ovat välttämättömiä.
 – Rapea halloumi on heikkouteni, Fontell kertoo ja väläyttää leveän hymyn.
 Hän noukkii maissinjyvät pöydältä takaisin lautaselleen ja jatkaa syömistä. Tällä kertaa kasvot kumartuvat miltei kiinni lautaseen, kun hän ohjaa haarukan suuhunsa.
 Alva Fontell suunnittelee aina kulkureittinsä etukäteen, sillä tien pitää olla esteetön. Tiina Karppi / Yle
 Sairauden uhmaaminen tuo vain pettymyksiä
 Miksi juuri minä?
 Alva Fontell uskoo, että jokainen vakavasti sairastunut ajattelee joskus näin. Niin hänkin.
 – Katkeroituminen olisi varmasti hyvin helppoa jos tuntee, että yhtäkkiä on viety mahdollisuus elämään.
 Fontell on käsitellyt tunteitaan yhdessä psykologin kanssa. Suurin työ hänen on kuitenkin pitänyt tehdä itse: päästää irti nuorena rakennetusta haaveista.
 Se on ollut vaikeaa. Ystävät hänen ympärillään opiskelevat, käyvät töissä ja etsivät itseään eri tavoin.
 Nuorempana Fontell halusi kokeilla sairautta uhmaten muun muassa klubilla käymistä. Hän ajatteli kestävänsä vilkkuvia valoja ja kovia ääniä. Ilta päättyi pettymykseen lähes saman tien, kun hänelle tuli huono olo.
 – Olen ymmärtänyt, että minun ei kannata edes luulla pystyväni elämään samanlaista elämää kuin kaverit ympärilläni. Joinakin päivinä osaan olla asian kanssa sinut, toisina se ärsyttää suunnattomasti.
 Yksi klubikerta auttoi Fontellia myös ymmärtämään, että hän viihtyy mieluummin kotona kuin juhlimassa. Silti mieleen luikertavat välillä “mitä jos” -ajatukset.
 – Ero on siinä, että muilla on ollut mahdollisuus valita. Minulla ei.
 Alva Fontell viettää paljon aikaa Oodi-kirjastossa. Sieltä löytyy aina uutta luettavaa. Tiina Karppi / Yle
 Tulevaisuus tulee aina olemaan auki
 Alva Fontell muistaa, miten yläasteella opettajat kannustivat oppilaita pohtimaan, mitä he haluavat tehdä aikuisina. Hänelle se oli vaikeaa silloin, ja on yhä.
 – En tiedä, missä tilanteessa olen sairauteni kanssa muutaman vuoden kuluttua.
 Hän syö päivittäin useita lääkkeitä. Niistä huolimatta on päiviä, joina hän ei pääse tärinän vuoksi sängystä ylös.
 Sairaus ei välitä, vaikka päivä olisi kuinka tärkeä.
 Lukiessa Alva Fontell sukeltaa fantasiamaailmoihin. Se vie ajatukset pois sairaudesta. Tiina Karppi / Yle
 Juuri sairauden pahenevan luonteen vuoksi EPM1-tyypin epilepsiaan liittyy monesti masennusta. Sairastuneilla ei mene muisti, vaikka lihasnykäykset pahenevat ajan mittaan.
 – Rajujen oireiden takana he ymmärtävät ympäristöstään ja tilanteestaan paljon. Koska he eivät aina pysty kunnolla kertomaan tätä tätä, heihin saatetaan suhtautua vähätellen, kertoo professori Reetta Kälviäinen.
 Alva Fontell ei ole sairastunut masennukseen.
 – Tiedän, ettei pelkkä positiivinen asenne estä masennusta, mutta minua se on auttanut. Tai sitten olen ollut vain onnekas, omalla tavallani.
 Kohti hyväksyntää
 Siristyneet silmät ovat tuijottaneet maalausta jo hyvän tovin.
 Alva Fontellin huulet ovat mutristuneet, pää on kallistunut arvioivasti miltei kiinni oikeaan olkapäähän.
 Siniset läikät ovat jo alkaneet kuivua kiinni maalauksen naisen profiiliin.
 Naisen profiiliin on lihasnykäyksen voimasta muodostunut uniikki silaus. Tiina Karppi / Yle
 Fontellin käsi hapuilee siveltimen käteen, ja tarttuu siihen jämäkästi.
 – Itse asiassa… nuo pisteet eivät näytä ollenkaan huonoilta.
 Tärisevä käsi upottaa siveltimen veteen. Lasi keinahtaa, muttei kaadu. Alva Fontell sipaisee siveltimeen lisää maalia, tällä kertaa keltaista.
 Hänen huulensa ovat kääntyneet hymyyn, kun hän jatkaa varjostusten tekoa.

Alva Fontellille olivat kaikki ovet auki, kunnes vaikea epilepsia sulki ne – 23-vuotiaana hän rakensi uudet unelmat: "Olisi helppo katkeroitua"


Summary: Vuokratyön ongelmina ovat usein työsuhteen kestoon liittyvät etuudet, katsoo Palvelualojen ammattiliitto PAM.

Vuokratyöala on jatkanut kasvuaan. Osuus työvoimasta on silti pieni, viime vuonna kaksi prosenttia. Vuokratyötä teki keskimäärin 43 000 henkilöä.
 Vuokratyö on monesti keikkaluontoista ja osa-aikaista, tosin ala sanoo tarjoavansa yhä useammin myös vakituisia työsuhteita.
 Esimerkiksi alan suurin yritys Barona kertoo, että sen vuokratyösuhteessa työtä tekevistä työntekijöistä vuosittain noin 3 000 työskentelee vakituisissa täysiaikaisissa työsuhteissa
 Entä jos yhden henkilöstövuokraajan keikkatyöt eivät tarjoa riittävästi työtunteja? Voiko vuokratyöntekijä täyttää kalenterinsa muidenkin yritysten keikoilla kuten parhaaksi näkee?
 Yle kysyi asiaa kymmeneltä suurimmalta henkilöstövuokraajalta. Yksikään vastanneista kahdeksasta yrityksestä ei nähnyt monia työsuhteita ongelmaksi.
 Alan yrityksille sopii, että työntekijä tekee useita työsopimuksia eri henkilöstövuokraajien kanssa, ja haalii yrityksiltä sellaisia keikkoja, joita pitää itselleen parhaiten sopivina.
 Moni vastanneista yrityksistä tosin painotti, että ne pyrkivät järjestämään itse lisää tunteja niille työntekijöille, jotka niitä haluavat. Myös työntekijän jaksamiseen kiinnitettiin huomiota.
 ManpowerGroupin vastauksessa todettiin, että toisinaan henkilöstövuokrausta ostava yritys haluaa kieltää työskentelyn esimerkiksi samalla alalla toimiville muille yrityksille. Tällöin työntekijän valittavaksi tulee, kenelle hän työskentelee.
 Päivä toimistotöitä, illaksi kaupan hyllyjä täyttämään
 Henkilöstöpalveluyritysten liiton (HPL) viime vuonna tekemän  kyselytutkimuksen  mukaan joka viidennellä vuokratyöläisellä on työsuhde useamman kuin yhden työnantajan kanssa. Kyselyyn vastasi yli 7 000 vuokratyöntekijää.
 Nina Rantaniitty  on yksi heistä, joilla on ollut useita työnantajia. Hän on pitänyt vaihtelusta ja siitä, että samalla voi haastaa itseään kehittymään.
 – Vuokratöitä olen tehnyt ensin kahviloissa, sen jälkeen kaupan töissä ja logistiikka-alalla. Nykyisin olen vakituisessa työssä rahoitusalalla, mutta teen silloin tällöin vielä vuoroja kaupassa vuokratyöyrityksen kautta, Rantaniitty kertoo.
 Rantaniitty katsoo, että monenlaiset vaihtelevat työt antavat uutta näkökulmaa ja vaihtelusta saa haastetta.  Markku Pitkänen / Yle
 Hän pitää toimistotyön istumiselle hyvänä vaihteluna ajoittaisia kaupan vuoroja, joissa työ on fyysisempää.
 – Teen näitä kauppavuoroja myös taloudellisen turvan takia. Jos tietää että tulee ennakoitua enemmän kuluja, voi niitä kattaa ottamalla enemmän kauppavuoroja viikonlopuille, Rantaniitty kertoo.
 Tämäntapaiset syyt vievät monia muitakin vuokratyön tekijöiksi.
 Joustavuutta arvostetaan
 HPL:n kyselyyn vastanneet vuokratyöntekijät pitivät mahdollisuutta saada ylipäänsä töitä tärkeimpänä syynä olla vuokratöissä, mutta toiseksi tärkein syy oli mahdollisuus itse valita työaika ja -paikka.
 – Tutkimusten kautta nähdään, että työ pistaloituu. Yhä useamman työ tulee muodostumaan eri tyyppisistä työn tavoista ja menetelmistä, ennakoi ManpowerGroupin toimitusjohtaja  Matti Kariola .
 Hän näkee työkeikkojen hakemisen useista eri paikoista myös yhteydessä siihen, että vuokratyötä käytetään paljon aloilla, joissa osa-aikaista työtä tehdään muutenkin. Näitä aloja ovat esimerkiksi majoitustoiminta, ravintola-ala ja kaupat.
 – Lähes puolet ManpowerGroupin vuokratyösuhteessa olevista on alle 25-vuotiaita. On paljon opiskelijoita, omaa työuraansa aloittelevia ja muita, joille joustava tapa saada itselleen toimeksiantoja ja töitä on oman elämäntilanteen mukaista, Kariola kuvailee.
 Henkilöstövuokrauksen alalla kilpailu yritysten välillä on kiivasta. ManpowerGroupin toimitusjohtaja Matti Kariola uskoo kilpailun auttavan alaa ja sen yrityksiä kehittymään.  Markku Pitkänen / Yle
 Kariola aloittaa vuoden vaihteessa Henkilöstöpalveluyritysten liiton hallituksen johdossa. Hän toivoo, että ala nähtäisiin nykyistä laajempana.
 – Perinteisen henkilöstövuokrauksen lisäksi monet yritykset tarjoavat rekrytointipalveluita, osaamisen kehittämistä ja ulkoistuspalveluita. Ala monipuolistuu koko ajan, ja asiakkaiden tarpeet joustaville työvoimaratkaisuille ja henkilöstön saamiselle kasvavat, Kariola toteaa.
 PAM: Työsuhteen kestoon liittyvät etuudet ongelmallisinta
 Ala on pyrkinyt kirkastamaan mainettaan, ja yritykset ovat kampanjoineet muun muassa vastuullisuudella. Liitto on kehittänyt ohjeita ja ohjausta. Huonoa mainetta tuovat ylilyönnit halutaan välttää.
 Palvelualojen ammattiliitto PAM näkee henkilöstövuokrauksen ykkösongelmaksi työsuhteiden kestoon liittyvistä etuuksista luistamisen, jos työ on ollut pätkittäistä.
 – Ei ole harvinaista, että joku on tehnyt vuokratyön kautta kolme tai neljäkin vuotta töitä, mutta ei ole saanut talvilomaa, sillä työsuhteissa on ollut katkoja, kertoo neuvontapäällikkö  Juha Ojala  PAMista.
 Joitain yhteydenottoja PAM on saanut myös siitä, että vuokratyön tekoa useassa eri yrityksessä olisi yritetty rajoittaa. Tällä saralla ongelmia on kuitenkin ollut vähän.
 Mahdollisuus tehdä työtä useille työnantajille vaihtelee alakohtaisesti. Työntekijää koskee myös lojaliteettivelvoite, johon kuuluu esimerkiksi työnantajaa vahingoittavan tiedon salassapitovelvollisuus ja kielto tehdä kilpailevaa sivutyötä.
 Vuokratyötä tehdään paljon esimerkiksi päivittäistavarakaupan alalla.  Pekka Tynell / Yle
 Näin alan suuret yritykset vastasivat Ylen kyselyyn. Näitä kysyttiin:
 – Onko teillä sääntöjä/rajoitteita sille, voiko työntekijänne työskennellä samaan aikaan muissa yrityksissä?
 – Jos rajoituksia on, millainen ristiin työskentely ei ole sopivaa ja miten tätä valvotaan?
 Näin kysely tehtiin: Yle lähetti viikolla 42 kysymykset sähköpostilla kymmenelle suurimmalle henkilöstöpalvelualan yritykselle. Osaa vastauksista on lyhennetty.
 Lue myös
 "Yhden kerran huomautetaan, sitten poistetaan työmaalta" – Isot rakennusfirmat ottavat työturvallisuuden vakavasti, pienemmillä toimijoilla riittää parannettavaa
 Suomessa on nyt huutava pula ravintola-alan työntekijöistä –  ravintoloitsija lupasi Facebookissa 400 euroa sille, joka löytää työntekijän
 "Tämä on suuri stressin aihe", sanoo yli 65 työsopimusta tehnyt parikymppinen palomies – neljä tarinaa pätkätyöstä Suomessa

Suuria henkilöstövuokraajia ei haittaa, jos vuokratyöläinen tekee töitä usealle alan yritykselle – "Ei ole mitenkään rajoitettu"


Teollisuusliiton kemian sektoria koskevat työehtosopimusneuvottelut Kemianteollisuuden kanssa ovat päättyneet tuloksettomina. Teollisuusliitto kertoo tiedotteessa katkaisseensa neuvottelut. Syyksi liitto ilmoittaa työnantajapuolen menettelyn.
 Teollisuusliiton mukaan Kemianteollisuus on esittänyt jäsenmaksuperinnän vaiheittaista lopettamista, mitä työntekijäpuoli ei hyväksy. Teollisuusliitto ei aio palata neuvottelupöytään, ennen kuin kyseinen esitys on vedetty pois.
 – Esitys jäsenmaksuperinnän vaiheittaisesta päättymisestä viittaa työnantajapuolen pitkän tähtäyksen pyrkimykseen romuttaa sopimiseen ja neuvottelemiseen perustuva työmarkkinajärjestelmämme. Jäsenmaksuperintä on kuitenkin sellainen asia, josta emme neuvottele, Teollisuusliiton kemian sektorin johtaja  Toni Laiho  sanoo tiedotteessa.
 Teollisuusliitto ilmoitti perjantaina laajentavansa jo voimassa olevaa teknologiasektorin ylityökieltoa. Ylityökielto koskee yli sataa tuhatta työntekijää.
 Uutinen päivittyy.

Teollisuusliiton ja Kemianteollisuuden työehtosopimusneuvottelut päättyivät tuloksettomina


Summary: Valkoisessa talossa presidentti Trumpin tavanneet uhrin vanhemmat ovat kuvailleet jälkikäteen tapaamista monilla tavoin sopimattomaksi.

Brittiläisen nuorukaisen kuoleman vaatineesta kolarista ja sen jälkeisistä tapahtumista Valkoisessa talossa on ilmennyt uusia tietoja.
 19-vuotias britti kuoli elokuussa, kun yhdysvaltalaisdiplomaatin vaimo ajoi väärällä puolella tietä ja törmäsi nuorukaiseen kohtalokkain seurauksin. Turman jälkeen nainen palasi Yhdysvaltoihin ja vetosi diplomaattiseen koskemattomuutensa. Britannia on vaatinut diplomaatin vaimon palauttamista takaisin Britanniaan.
 Uhrin vanhemmat  Charlotte Charles  ja  Tim Dunn  matkustivat lokakuussa Yhdysvaltoihin vaatimaan oikeutta pojalleen. He tapasivat Valkoisessa talossa presidentti  Donald Trumpin , ja ovat kuvailleet jälkikäteen tapaamista monella tapaa sopimattomaksi.
 Vanhempia edustava  Radd Seiger  kertoo PA Median haastattelussa, että Trump tarjosi heille rahallista korvausta tragediasta. Seiger sanoo, että tapaamisen päätteeksi Trump totesi, että valtiovarainministeri  Steven Mnuchin  ”on valmiina kirjoittamaan šekin”. Vanhemmat kieltäytyivät. He olivat myös tyrmistyneitä siitä, että Trump yritti saada heidät tapaamaan viereiseen huoneeseen kutsutun yliajajan.
 Vanhemmat kertovat tehneensä presidentille selväksi, että he ovat valmiita tapaamaan yliajajan, mutta että tapaamisen täytyy tapahtua Britannian maaperällä.
 Tapaamista seuraavana päivänä Trump kommentoi toimittajille kolaria sanoen, että ajaminen Euroopassa on ”vaikeaa, jos olet kotoisin Yhdysvalloista.”
 Diplomaatin vaimo on pyytänyt tragediaa anteeksi. Tapaus on kiristänyt Yhdysvaltain ja Britannian välejä.
 Britannian pääministeri  Boris Johnson  on vaatinut oikeutta uhrille.
 – Diplomaattista koskemattomuutta ei pitäisi käyttää tähän tarkoitukseen, sanoi Johnson hiljattain.
 Presidentti Trumpin mukaan diplomaatin vaimoa ei palauteta Britanniaan oikeudenkäyntiä varten.
 Lue myös:
 Huffington Post: Parents Of Teen Motorcyclist Killed By Envoy’s Wife Say Trump Offered Them A Check
 The Guardian: Harry Dunn parents say they rejected Trump offer of cheque
 Yhdysvaltalaisen diplomaatin vaimoa vaaditaan Britanniaan vastaamaan teostaan – Muhiiko diplomaattinen kriisi kulman takana?

USA:n ja Britannian välejä kiristävä kuolonkolari: Vanhempien mukaan Trump tarjosi rahallista korvausta heidän poikansa kuolemasta


Summary: Vankilatuomiot lyhenevät koko ajan. Se tekee välillä hyvin vaikeaksi kysymyksen, kuka vankia auttaa ja missä.

– Joskus se tuntuu musertavalta.
 Aki on istunut kahdeksan vankeustuomioita huumeista ja omaisuusrikoksista. Hän on niitä, joita tarkoitetaan, kun puhutaan vankiloiden "pyöröovista". Tuomiot alkavat ja loppuvat, elämä niiden välillä on sirpaleista. Iso osa Suomen vankiloissa tuomiotaan suorittavista elää näin.
 Usein Aki ei ole halunnut yrittää parantaa tapojaan kiinni jouduttuaan. Joskus on. Silloin on raskasta, jos epäonnistuu.
 – Siinä pettää itsensä ja läheisensä. Jos on jälkikasvua, se tuntuu erityisen pahalta. Mutta ne ovat vain valintoja, joiden kanssa pitää oppia elämään. Se kuuluu pelin henkeen.
 Akin tarinaan kiteytyy tämän hetken ehkä polttavin ongelma suomalaisessa vankeinhoidossa.
 Meillä on mielikuva, että vankilassa ollaan ja pitkään. Kaikki viimeaikaiset uudistukset ovat johtaneet ihan päinvastaiseen suuntaan.  Jussi Pajuoja
 Monet kriminaalityön asiantuntijat haluaisivat, että lainrikkojat hoidettaisiin nykyistä useammin kuntoon  muualla kuin vankilassa . Se on vaikeaa, koska vankiloissa istuu yhä enemmän lyhyitä tuomioita suorittavia vankeja. Heidän palvelunsa ovat hajallaan muurien sisäpuolella ja ulkopuolella. Kokonaisuutena vankien määrä kuitenkin laskee hitaasti.
 – Meillä on mielikuva, että vankilassa ollaan ja pitkään. Mutta itse asiassa kaikki viimeaikaiset uudistukset ovat johtaneet ihan päinvastaiseen suuntaan. Asiakas tulee tosi nopeasti ja on lyhyen aikaa, sanoo tutkimusjohtaja  Jussi Pajuoja  Itä-Suomen yliopistosta.
 "Eikö meillä ole muita keinoja?"
 Tällä hetkellä vankiloista vapautuu vuosittain yli 2 000 sellaista vankia, jotka ovat istuneet enintään kolmen kuukauden tuomion. Määrä kasvanee entisestään, kun  sakon muuntorangaistuksen käyttöä laajennetaan  vuonna 2021. Sama vaikutus on  tutkintavankeuteen hiljattain tehdyllä uudistuksella .
 Hyvässä tapauksessa lyhyt vankeusrangaistus erottaa lainrikkojan päihteistä ja rikoksista. Huonossa tapauksessa se erottaa hänet asunnosta, perheestä, työstä ja palveluista. Vankila ei ehdi tekemään lyhyen rangaistuksen aikana paljoakaan vangin kuntoutumisen eteen.
 – Tietenkin on rikoksia, joita ei voi sovittaa ilman vankeutta. Mutta jos rangaistuksen tarkoituksena on vähentää haittoja eikä kostaa, on ihan perusteltua kysyä, eikö meillä ole muita keinoja kuin ehdoton vankeus, kysyy vankilanjohtajana aiemmin työskennellyt yliopistonlehtori  Lasse Rautniemi  Tampereen yliopistosta.
 Ylen haastattelemien vankien mukaan on edelleen liian yleistä, että vanki vapautuu täysin omilleen. Laura Hyyti / Yle
 Yle kuuli tätä juttua varten usean vangin kokemuksia lyhyistä tuomioista ja varsinkin ajasta niiden jälkeen. Heidän mukaansa on edelleen aivan liian yleistä, että porteista kävelee ulos päihderiippuvaisia ihmisiä ilman omaa kotia. Sellaisessa tilanteessa haaveet töistä tai opinnoista tuntuvat epärealistisilta. Moni jatkaa sillä reseptillä, jolla vankilaan joutui.
 – Siinä on moni jätkä ja mimmi ihmeissään, kun potkaistaan ovesta ulos. Se on mun mielestä jopa vastuutonta, Aki sanoo.
 Kolme syytä ongelman taustalla
 Ongelma johtuu monesta asiasta. Yksi on päihteet. Vankila on tehokas paikka akuutin päihdekierteen katkaisemiseen, mutta varsinaisia päihdekuntoutuksen palveluita ei ole tarpeeksi. Muurien sisäpuolella  myydään huumeita , eikä ilmapiiri välttämättä muutenkaan tue kuntoutumista.
 – Siellä tapahtuu esimerkiksi kuivanarkkaamista, eli puhutaan päihteistä, niiden hankkimisesta ja niiden kokemisesta hyvin paljon, sanoo Rautniemi.
 Siellä on niin paljon vankeja, jotka ovat vankilassa vain omien päihdeongelmiensa vuoksi.  "Aki"
 Toinen ongelma on sopivien asuntojen puute vankilan ulkopuolella.
 Rikosseuraamuslaitoksen tilaston mukaan viime vuonna vapautui 713 asunnotonta vankia. Lisäksi vapautui yli 2 000 vankia, joiden asuntotilanne ei ole vankilan tiedossa.
 Esimerkiksi yksi tätä juttua varten haastatelluista vangeista oli jonottanut Helsingissä tukiasuntoa kaksi vuotta. Asuntoloita on, mutta niiden apuun osa vangeista suhtautuu epäluuloisesti, ainakin jos päihteet on sallittu.
 – Ei siitä mitään tule, jos sut lyödään asuntolaan, joka on täynnä sekopäitä, Aki sanoo.
 Esimerkiksi toimivana vaihtoehtona pidettyyn valvottuun koevapauteen ei pääse, jos ei ole asuntoa.
 Asuntopula vaivaa etenkin pääkaupunkiseutua ja muita suurempia kaupunkiseutuja. Harvaan asutummilla alueilla asuntoja on helpompi löytää, mutta siellä vangin tarvitsemia sosiaalipalveluita ei välttämättä saa.
 Kolmas ongelma on vankien oma käytös. Hyvätkään palvelut eivät auta, jos lainrikkoja haluaa jatkaa entisellään. Rikollinen elämäntapa on omaksuttu jo alaikäisenä. Monelle siitä on tullut ainoa ammatti, johon suhtaudutaan suorastaan ylpeydellä.
 Yhdyskuntarangaistusta ei voi tuomita, jos henkilö syyllistyy rikoksiin toistuvasti.
 Tällainen on vankilavuoden hintalappu
 Yhtälö on kallis. Rikosseuraamuslaitoksen mukaan vuosi suljetussa laitoksessa maksoi viime vuonna keskimäärin 78 080 euroa. Yleinen käsitys on, että yhteiskunnalle halvempi ratkaisu olisi antaa lainrikkojan suorittaa rangaistuksensa muualla kuin vankilassa. Silloin nousee kuitenkin kysymys, kuka maksaa.
 – Pitää paikkansa, että mitä vähemmän muuria, sen halvempi palvelu. Mutta onko perussyy sittenkin se, että halvassa palvelussa on myös vähän tukihenkilöstöä? kysyy tutkimusjohtaja Jussi Pajuoja.
 Hänen mukaansa eduskunta antoi Rikosseuraamuslaitokselle hiljattain lisärahaa, jotta se voisi hankkia ulkopuolisia päihdehoidon palveluita sakkovangeille. Hallitusohjelmassa on puolestaan 3,3 miljoonan euron vuosittainen kehittämisraha asunnottomuuden torjuntaan.
 – Ideaalitapauksessa päihdeongelmaisen lyhytaikaisvangin voisi ottaa kuukaudeksi kuivumaan vankilaan ja päästää sitten valvottuun koevapauteen, luonnehtii tutkimusjohtaja Jussi Pajuoja. Juha Heikanen / Yle
 Hankkeissa ei usein ole tietoa siitä, kuinka moneksi vuodeksi rahoitusta tulee. Jos vankien palveluita haluttaisiin siirtää isommassa mittakaavassa muurien sisältä muurien ulkopuolelle, se vaatisi määrärahojen siirtämistä pitkäjänteisemmin.
 Yliopistonlehtori Lasse Rautniemen mielestä vankeja auttavien yhdistysten rahoitusta voitaisiin lisätä. Lisäksi hän haluaisi pienentää kuilua vankilan sisällä ja ulkopuolella olevien sosiaalipalvelujen välillä – esimerkiksi sijoittamalla kunnan palkkalistoilla olevia sosiaalityöntekijöitä vankilaan.
 – Me tiedämme hyvin tarkkaan joskus vuosia etukäteen, minä päivänä vanki vapautuu. Silti tapahtuu aivan liian usein, että vapautuminen tulee kunnalle yllätyksenä. Näin ei saisi olla, hän sanoo.
 Aki: Päihdeongelmaisen pikkurikollisen paikka ei vankilassa
 Useita vankeusrangaistuksia suorittaneella Akilla on kokemusta niin "kovasta talosta" eli suljetusta vankilasta, "avotalosta" eli avovankilasta kuin valvotusta koevapaudesta. Hänestä avoimempien seuraamusten lisääminen on hyvä suuntaus sen vuoksi, että siviilielämään pystyy totuttautumaan asteittain.
 Päihdeongelmaisten pikkurikollisten paikka ei hänestä olisi vankilassa ollenkaan.
 – Siellä on niin paljon vankeja, jotka ovat vankilassa vain omien päihdeongelmiensa vuoksi. Ei siinä ole mitään järkeä. Silloin on pantava mieluummin kuntoutukseen kuin vankilaan.
 Aki on nyt kertomansa mukaan kuivilla, mutta suorittaa edelleen vankeusrangaistusta vanhoista teoistaan. Takavuosina vankilassa vietetyt kuukaudet olivat vain sekavia aikoja muiden sekavien aikojen välissä. Nykyään hän näkee tekojen syyt ja seuraukset selvemmin.
 Rikollisen ammatti ei ole ikinä ollut niin hyvin hanskassa, että jäisi jotakin sukanvarteen.  "Aki"
 Rikostausta on monessa asiassa este. Nyt Akista kuitenkin tuntuu, että ratkaisuja esimerkiksi asunto-ongelmaan on alkanut tulla enemmän. Hän on onnistunut saamaan tuomioiden välillä myös töitä, mikä on tärkeää.
 – Rikollisen ammatti ei ole ikinä ollut niin hyvin hanskassa, että jäisi jotakin sukanvarteen.
 "Aki" esiintyy tässä jutussa keksityllä nimellä hänen perheensä suojaamiseksi.

Iso osa vangeista kuuluisi oikeasti jonnekin muualle, sanoo kahdeksan tuomiota istunut Aki – "Ei siinä ole mitään järkeä"


Summary: Juhlallisuuksiin Berliinissä osallistuvat muun muassa Puolan, Slovakian, Tsekin ja Unkarin presidentit.

Tänään on kulunut 30 vuotta siitä, kun Berliinin muuri murtui. Berliinin jakanut betonimuuri avautui marraskuun 9. päivän iltana vuonna 1989.
 Muistopäivän juhlallisuuksiin Berliinissä osallistuu joukko Euroopan maiden johtajia.
 Voit seurata suorana historiallisen vuosipäivän juhlallisuuksia tämän artikkelin yläikkunasta kello 10.30 alkaen.
 Saksan presidentti  Frank-Walter Steinmeier  ottaa vastaan Bellevuen linnassa Puolan, Slovakian, Tsekin ja Unkarin presidentit.
 Myöhemmin Itä-Euroopan johtajat siirtyvät Berliinin muurin muistomerkille, missä on säilytetty joitakin kymmeniä metrejä entistä muurialuetta. Juhlallisuuksiin osallistuu myös Saksan liittokansleri  Angela Merkel , joka tapaa myöhemmin kansalasia Berliinin Sovituksen kappelissa.
 Muurilla kuoli vuosina 1961–1989 ainakin 140 länteen pyrkijää.  Viimeinen heistä oli Chris Gueffroy, jonka Itä-Saksan rajavartijat ampuivat  vain muutamaa kuukautta ennen muurin murtumista.
 Berliinin muurin historiaan voit tutustua tämän videon avulla:

 Lue myös:
 Unkarin salainen suunnitelma käynnisti kommunismin kaatumisen – näin Berliinin muuri murtui 30 vuotta sitten
 Berliinin muurin murtuminen teki vapaasta lännestä kaikkien idolin – Nyt ylivallan aika on ohi, ja se voi olla myös hyvä asia
 "Saksojen yhdistymisen aave liikkuu Euroopan yllä" – Berliinin muurin avautuminen tasoitti Suomen tietä länteen

Berliinin muuri murtui 30 vuotta sitten – katso vuosipäivän juhlallisuuksia suorana kello 10.30 alkaen


Summary: Merkelin astuminen takariviin on jättänyt Berliiniin valtatyhjiön. Saksan poliittinen halvaantuminen vaikuttaa koko Eurooppaan.

Saksan kristillisdemokraattinen unioni (CDU)

BERLIINI/BRYSSEL  Perjantain 20. syyskuuta piti olla suuri päivä Saksan politiikassa. Hallituksen oli määrä julkistaa kunnianhimoinen ilmastopaketti, joka tulisi leikkaamaan Saksan päästöjä ja osaltaan määrittämään liittokansleri  Angela Merkelin  poliittista perintöä.
 Ministerit kokoustivat läpi edellisyön, mikä vahvisti viestiä. Yösessio on keino esittää, että nyt päätetään suurista asioista.
 Iltapäivällä Merkel ja vastuuministeri astuivat lehdistön eteen. Paketti julkistettiin.
 Se ei näyttänyt 14 vuotta hallinneen kanslerin suurelta perinnöltä. Paketista puuttuivat visiot ja kunnianhimo. Se oli poliittisten kompromissien kasa, jolla yritettiin miellyttää kaikkia mutta joka  ei tyydyttänyt lopulta ketään .
 – Politiikka on sitä, mikä on mahdollista, Merkel sanoi.
 Ei siis sitä, mitä halutaan. Eikä sitä, mitä pidetään tärkeänä.
 Vielä vuonna 2011 Saksaa johti liittokansleri, joka yhdellä ilmoituksella käski maan luopua ydinvoimasta Fukushiman onnettomuuden paljastamien riskien vuoksi.
 Saksa on siirtynyt poliittiseen valtatyhjiöön, jossa Merkel ei joko enää halua osoittaa vahvaa johtajuutta tai ei pysty siihen. Syynä on outo välitila, jossa johtajan tiedetään lähtevän mutta jossa seuraajaan tuloon on vielä kaksi vuotta aikaa.
 Merkel on ilmoittanut jättävänsä politiikan vuoden 2021 liittopäivävaaleissa. Hän sanoo haluavansa uuden jakson elämäänsä. Muurin murtumisesta alkanut itäsaksalaisen kemistin vuosikymmeniä kestänyt poliittinen ura on kohta ohi.
 Muutos on suuri Saksalle ja koko Euroopalle.
 Merkel on jo aloittanut vetäytymisen.  Hän luopui vuosi sitten kristillisdemokraattisen CDU-puolueensa puheenjohtajuudesta mutta päätti jatkaa liittokanslerina. Aiemmin Merkel piti näitä rooleja yhteen sidottuina.
 Tilalle CDU:n johtoon nousi vuosi sitten joulukuussa Merkelin oma suosikki,  Annegret Kramp-Karrenbauer  eli saksalaisittain AKK.
 On epävarmaa, onko Kramp-Karrenbauerista seuraavaksi liittokansleriehdokkaaksi.
 Annegret Kramp-Karrenbauer ja Angela Merkel keskustelivat CDU:n kokouksen yhteydessä Berliinissä 14. lokakuuta. Alexander Becher / EPA
 Kramp-Karrenbaueria on arvosteltu Saksassa rajusti. Kesällä puolustusministeriksi noussut AKK on antanut huonosti harkittuja lausuntoja poliittisista nettivaikuttajista ja sukupuolivähemmistöistä ja tehnyt heikosti valmisteltuja ulkopoliittisia avauksia.
 Johtajuuskriisi on käynnistänyt CDU:n sisällä taistelun, jota käydään julkisesti. Vaikutusvaltainen viikkolehti Der Spiegel sanoo Merkelin sysänneen oman puolueensa syvään kriisiin.
 – On ennenaikaisten vaalien aika, lehti kirjoittaa pääkirjoituksessaan.
 Annegret Kramp-Karrenbauer CDU:n lehdistötilaisuudessa Berliinissä 3. kesäkuuta. Filip Singer / EPA
 Ennenaikaisia vaaleja on kuitenkaan tuskin tulossa,  vaikka Merkelin johtaman yhteishallituksen loppua on ennustettu sen synnystä lähtien.
 CDU:n, sen baijerilaisen sisarpuolueen CSU:n ja sosiaalidemokraattisen SPD:n yhteishallitus on ollut myrkkyä molempien puolueiden kannatukselle ja vahvistanut Vaihtoehto Saksalle -puolueen (AfD) kannatusta. Populistinen, nationalistinen ja osin äärioikeistolainen puolue markkinoi itseään nimenomaan vaihtoehtona Merkelin politiikalle.
 Merkelin hallituksessa puhkeaa uusi kriisi harva se viikko.
 Tällä viikolla on riidelty eläkeuudistuksesta. Viime viikolla molemmat valtapuolueet kokivat järisyttävät tappiot Thüringenin osavaltiovaaleissa. Sitä ennen hallitusta jakoi puolustusministeri Kramp-Karrenbauerin ehdotus Syyriaan perustettavasta, kansainvälisesti turvatusta suojavyöhykkeestä.
 Saksan aloitteellisuutta pidettiin tervetulleena, mutta itse aloite oli huonosti pohjustettu. Ulkoministeri, sosiaalidemokraattien  Heiko Maas  sai tiedon siitä tekstiviestissä ja matkusti sitten Turkkiin torjumaan hallituskumppaninsa idean. Hallituksen sisäisen riidan vieminen kansainväliselle kentälle tulkittiin Maasin osalta tökeröksi.
 Saksan ulkoministeri Heiko Maas ja Turkin ulkoministeri Mevlüt Çavuşoğlu tiedotustilaisuudessa 26. lokakuuta Ankarassa. Turkin ulkoministeriö / EPA
 Tältä Saksan ulkopolitiikka nyt näyttää: Puolustusministeri yrittää nostaa suosiotaan heittämällä puoliksi valmisteltuja ideoita, ulkoministeri taas yrittää pitää olemassaolostaan taistelevan demaripuolueen hengissä torppaamalla uudet poliittiset avaukset.
 Samalla Angela Merkel pysyy hiljaa. Tällä on vaikutusta koko Eurooppaan, sillä Saksa on Euroopan talousmahti ja Merkel Euroopan suuntaa määrännyt poliittinen kompassi.
 Berliinin hiljaisuus kaikuu Brysselissä asti.
 Euroopan politiikka on karkeasti ottaen  Saksan ja Ranskan tavoitteiden yhteensovittamista ja tasapainoilua niiden välillä. Yksi esimerkki on eurokriisin hoito.
 Lokakuussa 2010 eurokriisi oli syvimmillään. Merkel ja Ranskan silloinen presidentti  Nicolas Sarkozy  tapasivat viikko ennen EU-huippukokousta. Parivaljakko sopi, että väliaikaisesta kriisirahastosta tehdään pysyvä mekanismi ja että budjettikuria rikkovia maita kohtaan ei rakenneta automaattista rangaistusjärjestelmää.
 Edellinen oli Merkelin tavoite, jälkimmäinen Sarkozyn.
 Kuusi vuotta kriisin taittumisen jälkeen päätökset juoksutetaan edelleen Berliinin kautta. Nyt Saksa ei enää kykene tekemään päätöksiä, joten Ranskan rooli kasvaa.
 Tuore esimerkki tästä on Ranskan päätös tyrmätä EU:n laajentuminen Länsi-Balkanille.
 Merkel tapasi presidentti  Emmanuel Macronin  Bordeaux’ssa ennen lokakuun EU:n huippukokousta. Tällä kertaa Merkel ei kuitenkaan pystynyt kääntämään Macronin päätä EU:n laajentumisen taakse. Myös erimielisyydet unionin monivuotisesta budjetista jäivät sopimatta.
 Macron ja Merkel kohtasivat EU-huippukokouksessa Romaniassa 9. toukokuuta. Olivier Hoslet / EPA
 Saksan jättämään valtatyhjiöön on jo astunut joku,  ja hänen nimensä on Emmanuel Macron.
 Ranskan presidentti tavoittelee nimenomaan Euroopan ulkopolitiikan johtajuutta. Vaikutusvaltainen entinen EU-johtaja näkee Ranskan ja Saksan mittelevän nyt Euroopan valta-asemasta.
 – Maiden välillä näyttää olevan kilpailutilanne, ja Saksa laahaa jäljessä, sanoi Eurooppa-neuvoston entinen puheenjohtaja  Herman Van Rompuy  keskiviikkona European Policy Center -ajatushautomon tilaisuudessa Brysselissä.
 Vilahdus Macronin kunnianhimosta purskahti julkisuuteen torstaina  brittiläisen Economist-lehden haastattelussa . Macron julisti sotilasliitto Naton aivokuolleeksi, mistä osoituksena on hänen mukaansa Nato-maa Turkin operaatio Syyriassa. Macron arvosteli myös Yhdysvaltain vetäytymistä Syyriasta.
 Euroopan hän sanoi olevan kuilun partaalla.
 Macron puhui medialle G7-kokouksen yhteydessä Biarritzissa, Ranskassa 25. elokuuta.  Ludovic Marin / EPA
 Kun Macron valittiin Ranskan presidentiksi  toukokuussa 2017, hänet nähtiin Euroopan toivona.
 Eurokriisi oli takana, ja maahanmuuttokriisistä oli selvitty jotenkuten kuivin jaloin. Macron oli täynnä energiaa ja ideoita Euroopan uudistamiseksi. Euroopan talous- ja rahaliiton kehittäminen on ollut yksi Macronin mantroja.
 Mutta Merkel ja Saksa eivät olleet valmiita. Macronin ilmaan heittämien ideoiden on annettu pudota Berliinissä maahan ilman vastapalloa. Niinpä Macron on alkanut rakentaa liittolaisuuksia EU:n rakenteisiin.
 Saksalaisen  Ursula von der Leyenin  nostaminen EU-komission puheenjohtajaksi oli Macronin ajatus, jonka hän syötti Merkelille. Ranskalainen keskustaoikeistolainen  Christine Lagarde  taas oli Merkelille mieluinen ehdokas Euroopan keskuspankin EKP:n johtoon.
 Christine Lagarde Washingtonissa 6. kesäkuuta. Tuolloin hän oli vielä IMF:n pääjohtaja. Shawn Thew / EPA
 Vaihtokauppa tyydytti molempien tarpeet.
 Lagarde ei ole tuhlari, päinvastoin. Kreikan kriisin yhteydessä Lagarde osoitti johdonmukaisuutta talouden tervehdyttämisessä ja sääntöjen noudattamisessa sekä Ranskan valtiovarainministerinä että Kansainvälisen valuuttarahaston IMF:n johtajana.
 Ennen kaikkea Lagarde on poliitikko, joka pystyy tarvittaessa joustoihin, ja niistä Macron voi hyötyä.
 EKP:n johdossa Lagarde on tehnyt aloitteen, jossa keskuspankin toiminta sidotaan enemmän vihreään talouteen. EU:n  green deal  on unionin tärkein poliittinen aloite, mutta ilmastonsuojelutavoitteet ovat kunnianhimoisia ja ne maksavat.
 Saksalla rahaa on yllin kyllin. Eurooppalainen talouseliitti on vuosikausia kysynyt, miksei Saksa pistä puhtia Euroopan talouskasvuun ja sitä kautta kilpailukykyyn.
 Samaa keskustelua käydään nyt Saksassakin, kun talouskasvu on hiipumassa.
 Autoteollisuus on Saksan viennin lippulaiva. Kun Saksan vienti heikkenee, se vaikuttaa myös Suomeen. Ronald Wittek / EPA
 Saksan johtavat talousasiantuntijat  jättivät vuosiraporttinsa Saksan liittopäiville keskiviikkona.
 Talousviisaiden ennuste oli synkkä. Se leikkasi Saksan tämän vuoden talouskasvuennusteen 0,8 prosentista 0,5 prosenttiin ja ensi vuoden ennusteen 1,7 prosentista 0,9 prosenttiin. Globaalin talouden hidastuminen on iskenyt Saksaan, ja  EU vahvistaa sen .
 Taloustieteilijät ja teollisuus ovat pitkin syksyä  vaatineet Saksan hallitukselta sijoituksia . Vastauksena on ollut hiljaisuus.
 Merkel ei ole ottanut kantaa siihen, olisiko Saksa valmis lisäämään selvästi investointeja ja ehkä jopa muuttamaan lisävelan ottamista rajoittavaa velkajarruaan. Saksa on Euroopan suurin talous, joten kysymys Saksan investoinneista koskee koko mannerta.
 Saksa on jäljessä kaikessa. Sen energia- ja teknologiakehitys laahaavat eurooppalaisessa ja globaalissa kilpailussa.
 RWE-yhtiön hiilivoimala Neurathissa lähellä Kölniä kuvattiin toukokuussa 2019. Friedemann Vogel / EPA
 Saksan ennen niin mahtava autoteollisuus ei ole kyennyt uudistumaan sähköautoilun vauhdissa. Saksan energiantuotanto ei täytä lähellekään EU:n ilmastotavoitteita, eivätkä sen investoinnit omaan ja eurooppalaiseen infrastruktuuriin tyydytä Eurooppaa.
 Koska Merkel ei tee poliittisia avauksia,  niitä tulee nyt Saksan hallituksen riveistä. Toisinaan liittokanslerille yllätyksenä.
 Saksan valtiovarainministeri  Olaf Scholz  kirjoitti tällä viikolla  talouslehti Financial Timesissa  (maksumuurin takana), että Saksa olisi lämpenemässä yhteiselle pankkitalletussuojalle, joka on osa pankkiunionin loppuunsaattamista.
 Viesti tuli ohi liittokansleri Angela Merkelin ja kristillisdemokraattisen CDU:n. Merkelillä ei ollut hajuakaan Scholzin avauksesta, kertoo Merkelin nimettömänä pysyvä avustaja Financial Timesille.
 Angela Merkel saapui EU-huippukokoukseen Brysselissä 21. maaliskuuta. Julien Warnand / EPA
 Vaikutusvaltainen Eurooppa-tutkija  Janis Emmanouilidis  uskoo, että suuria eurooppalaisia uudistuksia voidaan ajaa läpi vasta Merkelin kauden jälkeen.
 – Mitään merkittävää EU:n uudistamiseksi ei tapahdu ennen vuotta 2022, European Policy Centre -ajatushautomon tutkimusjohtaja Emmanouilidis sanoo.
 Silloin Ranskassa on presidentinvaalit ja Saksassa uusi kansleri.
 Saksalaisen Die Zeit -lehden toimittaja  Bernd Ulrich  taas kirjoittaa , että nykyisellä poliittisella passiivisuudellaan Merkel uhkaa tuhota oman poliittisen perintönsä.
 – Se olisi sääli suuren kanslerikauden kannalta.
 Merkelin tapaa johtaa on kuvattu jo aiemmin harkitsevaksi. Sana  merkelöidä  tarkoittaa saksaksi asioiden päällä istumista ilman selkeää mielipidettä ja ilman toimia niin pitkään, että ongelmat katoavat.
 Mutta nyt hiljaisuus on toisenlaista, Ulrich kirjoittaa.
 Onko Merkel hiljaa, koska hänellä ei ole enää mitään sanottavaa?

Kirjeenvaihtajien analyysi: Johtaako Saksaa enää kukaan? Merkel luopuu vallasta kahden vuoden päästä, mutta poliittinen johtajuus on jo kateissa


Summary: Vain vasemmistoliiton Li Andersson ylsi edes jotenkin Jussi Halla-ahon lukien lähelle.

Lähes neljännes arvioi, että perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  on onnistunut puheenjohtajan tehtävässä parhaiten. Tieto käy ilmi Uutissuomalaisen mielipidemittauksesta.
 Toiseksi parhaan tuloksen, 16 prosenttia, sai vasemmistoliiton  Li Andersson . Kaikki muut puheenjohtajat jäivät alle kymmeneen prosenttiin.
 Kokoomuksen  Petteri Orpoa  parhaiten onnistuneena puheenjohtajana piti 8 prosenttia vastanneista. Pääministeriä, SDP:n  Antti Rinnettä  onnistuneimpana puheenjohtajana piti kuusi prosenttia.
 Uutissuomalainen kysyi gallupissaan, kuka eduskuntapuolueen tai -ryhmittymän puheenjohtajista on onnistunut parhaiten puheenjohtajan tehtävässä. Lähes kolmannes vastanneista ei osannut ottaa kantaa.
 Verkkokyselyyn vastasi tuhat suomalaista, ja sen virhemarginaali on 3,1 prosenttiyksikköä suuntaansa. Kyselyn toteutti Tietoykkönen.

Uutissuomalainen: Halla-aho onnistunut puheenjohtajista parhaiten


Summary: Kun ylipainoa on kertynyt runsaasti, mikä tahansa selvästi laihduttava ruokavalio vähentää lievää tulehdusta, sanoo ravitsemusterapeutti Reijo Laatikainen.

Mustikoita vai munkki? Lohta vai makkaraa?
 Päivästä toiseen toistuessaan tällaisilla valinnoilla on vaikutusta lievään tulehdukseen, joka voi kyteä elimistössä oireettomana.
 Lievä tai toiselta nimeltään matala-asteinen tulehdus on yksi riskitekijä monen sairauden synnyssä. Se voi osaltaan vaikuttaa esimerkiksi sydän- ja verisuonisairauksien, tyypin 2 diabeteksen, syövän ja muiden pitkäaikaissairauksien kehittymiseen.
 – Lievä tulehdus on kroonisten sairauksien synnyssä ja etenemisessä kuin yksi palapelin osa, laillistettu ravitsemusterapeutti  Reijo Laatikainen  sanoo.
 Lievä tulehdus on kehon kudosten tai solujen pitkäkestoinen ärsytystila. Kehon oma puolustusjärjestelmä toimii hiukan liian aktiivisesti ja kudokset erittävät tulehdusta lisääviä aineita.
 Ulospäin se ei usein anna itsestään merkkejä. Ainoa näkyvä piirre voi olla se, että rasvamassaa on kertynyt paljon. Silloin lievä tulehdus on tavallista todennäköisempi. Myös ikääntyessä lievä tulehdus usein lisääntyy.
 Vaikka lievä tulehdus ei näy, sen mittaamiseen on keinoja. Sitä voidaan mitata esimerkiksi niin sanotulla herkällä CRP-mittauksella.
 4 ruokavaliota, joilla lievä tulehdus vähenee
 Hyvä asia on se, että lievää tulehdusta voi ehkäistä tai hillitä omilla elintavoilla, esimerkiksi arkisilla ruokavalinnoilla.
 Lievältä tulehdukselta suojaa yleisesti ottaen kasvikunnan tuotteisiin ja juokseviin kasviöljyihin painottuva ruokavalio, jonka tiedetään edistävän terveyttä muutenkin.
 Lievää tulehdusta vähentäviin ruokavalioihin kuuluu kasviksia. Petteri Sopanen / Yle
 Ravitsemusterapeutti Reijo Laatikainen listaa neljä esimerkkiä ruokavalioista, joilla lievää tulehdusta voi vähentää.
 1. Suomalaisten ravitsemussuositusten mukainen ruokavalio
 Suomalaisissa ravitsemussuosituksissa painotetaan kasvikunnan tuotteita, kuten kasviksia, marjoja, hedelmiä, palkokasveja ja täysjyväviljoja. Ruokavaliossa painottuvat myös kasviöljyt, kala, siipikarjan liha sekä rasvattomat tai vähärasvaiset maitotuotteet. Voit lukea suomalaisista ravitsemussuosituksista tarkemmin  täältä .
 Suomalaisille suositeltu ruokavalio vastaa pitkälti korkean verenpaineen hoitoon käytettyä niin sanottua DASH-ruokavaliota. DASH:ista on tehty paljon tutkimusta, ja sen on todettu vähentävän lievää tulehdusta.
 2. Perinteinen välimerellinen ruokavalio
 Myös perinteisestä välimerellisestä ruokavaliosta mallia ottava ruokavalio alentaa lievää tulehdusta. Suomalaisiin ravitsemussuosituksiin verrattuna ruokavalioon kuuluu olennaisesti ekstraneitsytoliiviöljy ja marjojen sijaan korostuu hedelmien syöminen. Suomalaisista suosituksista se eroaa myös siten, että maitotuotteiden käyttöä suositellaan vain rajatusti. Juomaksi käy pieni annos viiniä.
 Voit lukea lisää perinteisestä välimerellisestä ruokavaliosta  täältä (teksti englanniksi) .
 Oliiviöljy kuuluu tärkeänä osana perinteiseen välimerelliseen ruokavalioon. Graham Chadwick / AOP
 3. Vegaaniruokavalio
 Täysin kasviksista koostuvan ruokavalion yhteydestä lievään tulehdukseen on tehty vasta vähän tutkimusta. Reijo Laatikaisen mukaan tutkimukset ovat kuitenkin antaneet myönteistä näyttöä. Siihen kuuluvissa elintarvikkeissa on juuri niitä aineita, joiden tiedetään vähentävän tulehdusta.
 – Ruokavaliossa on vihanneksia, hedelmiä, marjoja, täysjyväviljoja ja palkokasveja. Rasvavalintojen ohella ne vaikuttavat keskeisesti lievään tulehdukseen, Reijo Laatikainen sanoo.
 Niin kuin muissakin ruokavalioissa, myös vegaaniruokavaliossa kannattaa välttää sokerin ja vähäkuituisten hiilihydraattien, esimerkiksi valkoisen vehnän, runsasta käyttöä. Voit lukea lisää vegaaniruokavaliosta  täältä .
 4. Kun ylipainoa on runsaasti: Mikä tahansa laihduttava ruokavalio
 Jos ylipainoa on kertynyt hyvin paljon, millä tahansa selvästi laihduttavalla ruokavaliolla saa vähennettyä lievää tulehdusta. Silloin laihtumisella on niin merkittävä vaikutus lievään tulehdukseen, ettei ruuan laadulla ole sen kannalta väliä.
 – Lihavan ihmisen kohdalla laihtuminen lyö alleen melkein kaikki muut ruokavaliovaikutukset. Mutta vielä vähän paremman vaikutuksen saa, jos laihtuu ja lisäksi syö terveellisesti, Reijo Laatikainen sanoo.
 Jopa niin sanotut pussikuurit eli erittäin niukasti energiaa sisältävät ENE-dieetit tai esimerkiksi ketogeeninen ruokavalio vähentävät tulehdusta painoa tiputtavan vaikutuksen vuoksi. Ilman painonpudotusta ketogeeninen ruokavalio voi Reijo Laatikaisen mukaan kuitenkin jopa lisätä lievää tulehdusta.
 Ruokavalio, josta lievä tulehdus innostuu
 Pikaruuasta kertyy helposti paljon tyydyttynyttä rasvaa ja niin sanottuja höttöhiilareita, jotka lisäävät lievää tulehdusta. Henrietta Hassinen / Yle
 Millainen ruokavalio sitten lisää lievää tulehdusta? Siitä hyvä esimerkki on länsimainen pikaruokaan painottuva ruokavalio, joka on tunnetusti epäterveellinen muutenkin.
 Pikaruokapainotteinen ruokavalio
 Lievä tulehdus saa lisää potkua ruokavaliosta, johon kuuluu paljon tyydyttynyttä, kovaa rasvaa, lisättyä sokeria ja niin sanottuja höttöhiilareita.
 Tällöin ruokavalinnat sisältävät toistuvasti esimerkiksi voita, kermaa ja prosessoitua lihaa, kuten leikkeleitä ja makkaraa. Lautasella on myös isoja annoksia höttöhiilareita eli valkoista pastaa, valkoista riisiä, perunaa tai sokerisia herkkuja ja juomia. Kasvikset sen sijaan puuttuvat.
 – Aterian jälkeistä lievää tulehdusta pahentaa pomminvarmasti iso annos tyydyttynyttä rasvaa, vaikkapa kermaa. Niin myös iso annos sokeria tai puhdistettua viljaa eli valkeaa riisiä, valkeaa pastaa tai perunaa. Mitä suurempi annos ja mitä huonompi ihmisen sokeriaineenvaihdunta, sitä suurempi on myös tulehdusvaste, Reijo Laatikainen sanoo.
 Täsmävalintoja: mustikat, appelsiini, lohi, ekstraneitsytoliiviöljy
 Yksittäiset ruoka-aineet eivät Reijo Laatikaisen mukaan ole mullistava ratkaisu lievään tulehdukseen, vaan ruokavalion kokonaisuus ratkaisee.
 Monien elintarvikkeiden myönteisestä vaikutuksesta on kuitenkin saatu tutkimustietoa.
 Mustikka vähentää tutkimusten mukaan lievää tulehdusta. Yle, Mira Pelo
 Lievän tulehduksen alentamisessa marjat ovat ykkösluokkaa. Mustikkaa on tutkittu paljon, ja mustikoiden syömisen on todettu alentavan lievää tulehdusta. Monilla muillakin marjoilla on samankaltainen vaikutus.
 Hedelmistä on tutkittu esimerkiksi appelsiinia ja granaattiomenaa, ja niiden on todettu alentavan lievää tulehdusta. Samansuuntainen vaikutus on todettu esimerkiksi valkosipulilla, kurkumalla ja inkiväärillä.
 Myös ekstraneitsytoliiviöljyn ja esimerkiksi rasvaisen kalan, kuten lohen käytöstä on saatu myönteisiä tuloksia.
 Aina ei tarvitse syödä kunnolla
 Lautasen sisällön lisäksi elämäntavoilla on muutenkin vaikutusta lievään tulehdukseen.
 Uni on tärkeää elimistön palautumisen kannalta, ja sillä on yhteyttä myös lievään tulehdukseen. Myös liikunnalla on myönteisiä vaikutuksia. Samoin näyttää vaikuttavan pitkäkestoisen stressin välttäminen.
 Reijo Laatikainen painottaa, ettei itselleen kuitenkaan kannata olla liian tiukka. Syömisessäkin ruuasta nauttiminen on tärkeää.
 – Kun suurin osa aterioista pysyy kondiksessa, aina ei tarvitse syödä kunnolla.
 Lähteenä myös Reijo Laatikainen: Taltuta lievä tulehdus, 2019 (Kirjapaja)
 Lue lisää:
 Me syömme ja stressaamme itsemme sairaiksi – Maria Borelius kieltäytyi voimasta huonosti ja etsi paremman elämän reseptin
 Puolukka voi kumota rasvaisen ruoan vaikutuksia: pistää kampoihin sydäntauteja ja diabetesta aiheuttavalle tulehdustilalle
 Tiesitkö tämän mustikasta?

Lievä tulehdus on monen sairauden riskitekijä, mutta voit hillitä sitä elintavoillasi – tässä tulehdusta vähentävät vinkit lautaselle


Summary: Suomen ulkopoliittinen johto keskittyi Suomen etujen varjelemiseen, kun Eurooppa kuohui.

Berliinin muurin murtuminen marraskuun 9. päivänä 1989 yllätti Suomen ulkopoliittisen johdon.
 Presidentti  Mauno Koivisto  tunsi laajasti poliittista ja sotilaallista tiedustelua, mutta Itä-Saksan eli Saksan demokraattisen tasavallan, DDR:n, nopea mureneminen tuli hänellekin täysin puskista.
 Koivisto kirjoitti muistelmiensa toisen, ulkopolitiikkaa käsittelevän osan saatesanoissa, että Saksojen yhdistyminen tapahtui kuin varkain.
 – Saksalaiset olivat sitkeästi puhuneet Saksojen joskus tapahtuvasta yhdistymisestä, mutta kun se hetki tuli, se tuli yllättäen, kuin varkain, ja hämmennys oli suuri niin saksalaisten kuin Berliinissä ylintä valtaa käyttäneiden miehitysvaltojenkin piirissä, Koivisto muisteli 4. kesäkuuta 1995 päivätyssä tekstissään.
 Pakolaisongelma huolestutti Länsi-Saksaa
 Presidentti Koivisto oli oikeaan aikaan oikeassa paikassa, kun hän vieraili lokakuun alussa 1989 Länsi-Saksassa. Koivisto kertoo muistelmissaan, että vierailun aikana ei ollut aavistustakaan kuukauden kuluttua tapahtuvista mullistuksista.
 Länsisaksalaiset isännät kertoivat Koivistolle Itä-Saksan pakolaisongelmasta. Itäsaksalaiset olivat syksyn aikana kiihtyvään tahtiin paenneet Unkarin ja Tšekkoslovakian kautta Länsi-Saksaan.
 Länsi-Saksan ulkoministeri  Hans-Dietrich Genscher  sanoi Koivistolle, että tilanne ei voinut jatkua tällaisena kauan. Länsi-Saksaan oli vuoden aikana paennut lähes puoli miljoonaa itäsaksalaista.
 Koiviston mukaan Genscher koki kiusallisena keskustelun Saksan yhdistymisestä ja Euroopan rajojen siirtelystä.
 Koivisto palasi kotiin 5. lokakuuta, ja kaksi päivää myöhemmin Itä-Saksa juhli näyttävästi 40-vuotispäiväänsä.
 Vihreät Koiviston luona Honeckerin eropäivänä
 Vihreiden entinen kansanedustaja  Osmo Soininvaara  on muistellut tapaamistaan presidentti Koiviston kanssa 18. lokakuuta 1989. Tapaamiseen osallistuivat myös vihreiden kansanedustajat  Pekka Haavisto  ja  Erkki Pulliainen .
 Soininvaara luonnehtii Koiviston käsitystä Euroopan tulevaisuudesta talouspainotteiseksi.
 Koivisto oli Soininvaaran mukaan arvioinut, että Neuvostoliitto päästää Unkarin ja Puolan länteen, koska ne maat ovat niin velkaantuneita, että Neuvostoliitto ei halua maksaa niiden velkoja.
 – Sanoin siihen, ettei DDR:n hallituskaan kovin vankasti pallillaan istu, johon presidentti vastasi vähän tuohtuneena, että DDR:n talous on niin vahvalla pohjalla, ettei sitä uhkaa mikään, Soininvaara kirjoittaa  blogissaan .
 Soininvaara kertoo ajatelleensa aivan toisin.
 – Jos 150 000 mielenosoittajaa on Leipzigin kaduilla sitä mieltä, ettei keisarilla ole vaatteita, tarvitaan monta panssarivaunua vakuuttamaan, että keisari on pukeutunut mitä tyylikkäimmin, Soininvaara kuvailee lokakuun 1989 tunnelmia.
 Vihreiden entinen kansanedustaja Osmo Soininvaara muistaa presidentti Mauno Koiviston sanoneen, että Itä-Saksan talous on niin vahvalla pohjalla, ettei sitä uhkaa mikään. Yle
 Itä-Saksan johtaja  Erich Honecker  joutui eroamaan samana päivänä, kun vihreät kansanedustajat tapasivat Koiviston.
 Koivisto on muistelmissaan todennut tulleensa Honeckerin kanssa erinomaisesti toimeen. Keskustelut olivat olleet mielenkiintoisia ja helppoja.
 Koivisto muisteli hirvijahtia, joka järjestettiin Honeckerin vierailun yhteydessä lokakuussa 1984. Honecker ja hänen valtiosihteerinsä olivat ampuneet jahdin loppuvaiheissa hirven. Koiviston mukaan hirvijahdista riitti puhetta vielä vuosiksi eteenpäin.
 – Muiden vieraitteni kanssa en metsällä käynytkään, Koivisto kuvaili suhdettaan Honeckeriin.
 Gorbatšov vieraili Suomessa lokakuun lopulla
 Kolme viikkoa Koiviston Saksan-matkan jälkeen, 25.–27. lokakuuta, Neuvostoliiton presidentti  Mihail Gorbatšov  saapui viralliselle  valtiovierailulle  Suomeen.
 Gorbatšov tunnusti vierailunsa aikana varauksitta Suomen puolueettomuuden, josta oli taitettu peistä neuvostojohtajien kanssa vuosikymmenien ajan.
 Koivisto kuvailee muistelmissaan, kuinka hän Gorbatšovin vierailun yhteydessä tarjotulla illallisella kysyi vieraalta, muistiko tämä, miten  Marxin  ja  Engelsin  laatima  Kommunistinen manifesti  Euroopan hullulta vuodelta 1848 alkoi.
 "Aave liikkuu Euroopan yllä" -tekstiä mukaillen Koivisto sanoi Gorbatšoville, että Saksojen yhdistymisen aave liikkuu Euroopan yllä.
 Koiviston mukaan Gorbatšov vastasi, että hän ei pitänyt Saksojen yhdistymistä realistisena mahdollisuutena.
 – Historia on vaikea asia. On vaikeata arvata sen mahdollista kehitystä. Ehkä joskus yhdistynyt Saksa on reaalinen asia, Koiviston muistelmissa lainataan Gorbatšovin sanoja.
 Saksan-kysymys varjosti Suomen ulkopolitiikkaa
 Koiviston muistelmissa todetaan niukasti, että vain kaksi viikkoa Gorbatšovin Suomen vierailun jälkeen Berliinin muuri avautui.
 Helmikuussa 1990 Gorbatšov avasi Neuvostoliiton ja Länsi-Saksan välisissä neuvotteluissa lopullisesti oven Saksojen yhdistymiselle, ja Saksat yhdistyivät 3. lokakuuta 1990.
 Saksan-kysymys oli herkkä asia Suomen ja Neuvostoliiton suhteissa. Vuonna 1948 solmitussa YYA-sopimuksessa Saksa mainittiin uhkana, joka voisi laukaista sopimuksen sotilaalliset yhteistyöartiklat.
 Kylmän sodan aikana Saksan tapahtumat aiheuttivat aina jälkijäristyksiä myös Suomen ja Neuvostoliiton suhteissa. Presidenttinä Koivisto varjeli Suomen itäsuhteita myös Euroopan 1980–luvun lopun ja 1990–luvun alun melskeissä.
 Holkerin hallitus mursi muureja Suomessa
 Suomen sisäpolitiikassa muurit olivat murtuneet keväällä 1987.
 Entinen kokoomusjohtaja  Harri Holkeri  muodosti huhtikuun lopulla 1987 hallituksen, joka oli ensimmäinen SDP:n ja kokoomuksen sinipunahallitus.
 Holkerin hallitus syntyi presidentti Koiviston käsiohjauksessa. Se hajotti keskustapuolueen silloisen puheenjohtajan  Paavo Väyrysen  kaavailut porvarihallituksesta ja demaritaustaisen Koiviston kaatamisesta vuoden 1988 presidenttikisassa.
 Koivistoa ja Holkeria, Suomen Pankin miehiä, yhdisti myös vakaan markan politiikka. Vientiteollisuudessa ja pankkimaailmassa monet vaikuttajat ajoivat samaan aikaan markan ulkoisen arvon alentamista eli devalvaatiota.
 Ulkopolitiikassa pääministeri Holkeri oli käynyt 1970-luvulla presidentti  Urho Kekkosen  kovan ulkopoliittisen koulun ja tuki presidentti Koiviston varovaisten askelten politiikkaa.
 Pääministeri Harri Holkeri (kuvassa oikealla) tuki  presidentti Koiviston varovaisten askelten ulkopolitiikkaa.  SDP:n Erkki Liikanen lähti kesällä 1990 Brysselin tielle, ensin Suomen EU-suurlähettilääksi. Hans Paul / Lehtikuva
 Holkerin hallituksen ulkoministerinä aloitti  Kalevi Sorsa  (sd.). Pitkäaikainen pääministeri ja kokenut ulkopolitiikan vaikuttaja joutui vuoden 1989 alussa tekemään tilaa SDP:n uudelle puheenjohtajalle  Pertti Paasiolle .
 Ylen haastattelussa  tammikuussa 2018 Paasio nosti koko poliittisen uransa ylivoimaiseksi huippuhetkeksi – ei Berliinin muurin kaatumista – vaan Etelä-Afrikan mustien vapaustaistelun johtajan  Nelson Mandelan  tapaamisen maaliskuussa 1990 Tukholmassa.
 Euroopan uusi tilanne avasi tietä länteen
 Länsi-Euroopan taloudellisessa ja poliittisessa yhteistyössä tapahtui 1980-luvun lopulla merkittäviä muutoksia.
 Euroopan talousyhteisöön kuuluneet EY-maat asettivat tavoitteeksi tiiviimmän talousliiton muodostamisen vuoden 1992 loppuun mennessä. Tämä kehitys johti Euroopan unionin perustamiseen.
 Suomi oli hoitanut läntiset taloussuhteensa Euroopan vapaakauppajärjestön, EFTAn, kautta. Uudessa tilanteessa piti ratkaista, miten EY- ja EFTA-maiden suhteet järjestetään.
 Koivisto kertoo muistelmissaan komission puheenjohtajan, ranskalaisen  Jacques Delorsin  vuoden 1989 alussa tekemästä aloitteesta. Delors esitti EY:n ja EFTAn yhteistyön kehittämistä. Järjestöille piti luoda yhteisiä päätöksenteko- ja hallintoelimiä.
 Koiviston mukaan Suomen kannalta oli tärkeää mennä katsomaan muiden kortit.
 – Asemaamme varjostivat erityisesti eräiden ruotsalaisten ja itävaltalaisten taholta esitetyt väitteet, että tämä tie ei olisi realistinen, koska Suomi tulisi joka tapauksessa idänsuhteittensa vuoksi sanomaan ei, Koivisto kuvailee neuvottelujen lähtötilannetta.
 Suomen tie EU:n jäseneksi alkoi ETA-neuvotteluista
 Syksyllä 1989 Holkerin hallitus valmisteli Suomen osallistumista seuraavan vuoden alussa alkaviin ETA-neuvotteluihin.
 Hallitus oli kaavaillut tuovansa ETA-neuvotteluja koskevan selonteon tai  tiedonannon  eduskunnan käsiteltäväksi 7. marraskuuta 1989 eli kaksi päivää ennen Berliinin muurin murtumista.
 Eduskunnan ja myös hallituksen kiireiden vuoksi tiedonantokeskustelu voitiin aloittaa kuitenkin vasta marraskuun lopulla, kolme viikkoa Berliinin muurin murtumisen jälkeen.
 Eduskuntakeskustelusta tuli terävää sanailua hallituspuolueiden edustajien ja oppositiossa kipuilleen keskustan johdon välillä. Oppositiojohtaja Väyrysen ohella keskustan ääntä käytti erityisesti tuleva pääministeri  Esko Aho , jonka johdolla Suomi liittyi EU:n jäseneksi vuoden 1995 alusta.
 Keskustan moitteet hallitukselle keskittyivät enemmän hallituksen haluttomuuteen ottaa oppositiota mukaan neuvottelulinjan valmisteluun ja menettelytapaan: tiedonanto vai selonteko, kuin päätökseen aloittaa ETA-neuvottelut.
 Holkerin hallituksen ETA-neuvottelulinja sai viikon kestäneen kiistelyn jälkeen eduskunnan enemmistön tuen 5. joulukuuta 1989. Ulkomaankauppaministeri  Pertti Salolainen  (kok.) matkusti vielä ennen joulua EFTAn ja EY:n yhteiskokoukseen.
 Ahon porvarihallituksessa (1991–95) Salolainen sai jatkaa samalla neuvottelutiellä EU-jäsenyyssopimukseen saakka. Loppusuoralla Suomen tietä länteen tasoitti Neuvostoliiton hajoaminen elokuun 1991 epäonnistuneen vallankaappausyrityksen jälkeen.
 Lue ja katso myös:
 Gorba-huumaa ja kuuluisa kännykkäpuhelu

"Saksojen yhdistymisen aave liikkuu Euroopan yllä" – Berliinin muurin avautuminen tasoitti Suomen tietä länteen


Summary: Michael Bloomberg on rekisteröitynyt demokraattien esivaaliehdokkaaksi Alabamassa.

Yhdysvalloissa demokraattien presidenttikilpa näyttää saavan uuden ehdokkaan. New Yorkin osavaltion entinen pormestari ja mediamiljardööri  Michael Bloomberg  on rekisteröitynyt ehdokkaaksi Alabaman osavaltion demokraattipuolueen esivaaleihin.
 Bloomberg ei kuitenkaan  New York Timesin  tietojen mukaan ole tehnyt lopullista päätöstä siitä, lähteekö hän kisaamaan demokraattien presidenttiehdokkuudesta.
 Bloomberg oli demokraatti vuoteen 2001 asti, jolloin hän siirtyi republikaanien leiriin. Vuonna 2007 hänestä tuli sitoutumaton.
 ABC Newsin  mukaan Bloomberg kertoi viime vuonna, että hän on rekisteröitynyt jälleen demokraatiksi.
 Aiheesta lisää:
 Gallup: Demokraattiehdokkaat vahvoilla Trumpia vastaan
 "Selfiet ovat demokratian todellinen mitta, eikö?" – Elizabeth Warren kipuaa kohti demokraattien presidenttikisan kärkeä kaverikuva kerrallaan
 Biden, Warren ja Sanders kiistelivät terveydenhuollosta demokraattiehdokkaiden tv-väittelyssä – välillä ehdokkaat piikittelivät toisiaan ja Trumpia

Mediamiljardööri Michael Bloomberg lähtee mukaan demokraattien presidenttikilpaan


Kaksi henkilöä on kuollut, 35 on loukkaantunut ja yli sata kotia on tuhoutunut Australian maastopaloissa, viranomaiset vahvistivat lauantaina.
 Uuden Etelä-Walesin osavaltion palokunnan mukaan pelastustöissä on löytynyt ruumis palaneesta ajoneuvosta. Perjantaina palovammojensa vuoksi sairaalaan viety nainen on myös kuollut. Lisäksi seitsemän henkilöä on kateissa.
 Loukkaantuneista valtaosa on palomiehiä.
 Viranomaisten mukaan maastopalot saattavat lauantain aikana yltyä entisestään.
 Perjantaina viranomaiset julistivat hätätilan useille alueille Uuden Etelä-Walesin osavaltiossa poikkeuksellisen laajalle levinneiden maasto- ja pensaspalojen vuoksi.
 Lauantaina osavaltiossa roihuaa yli 70 erillistä paloa, viranomaiset kertovat.
 Myös Queenslandin osavaltioon on asetettu hätätila useille eri alueille sekä myös läntiseen Australiaan.
 Tuhannet asukkaat Queenslandissa joutuivat viettämään yön väliaikaisessa majoituksessa, kun pelastusviranomaiset joutuivat evakuoimaan ihmisiä kodeistaan.
 Lue myös:

 Video: Maastopalot korventavat Kaakkois-Australiaa – viranomaiset kuvailevat tilannetta ennennäkemättömäksi

Australian maastopalot kylvävät tuhoa – kaksi ihmistä kuollut ja yli sata kotia tuhoutunut


Summary: Kynttiläkulkue kääntyi myöhemmin perjantaina väkivaltaisuuksiin Hongkongin kaduilla.

Perjantaina Hongkongissa järjestettiin kynttiläkulkue, johon kokoontui tuhansia muistamaan varhain perjantaina sairaalassa kuollutta opiskelijaa.
 Alex Chow , 22, vietiin maanantaina sairaalaan sen jälkeen, kun hän oli pudonnut parkkihallin kolmannesta kerroksesta alempaan kerrokseen. Hänet löydettiin Tseung Kwan O -kaupunginosassa sijaitsevasta parkkihallista tajuttomana.
 Chow sai tapaturmassa vakavan aivovamman ja vaipui koomaan. Sairaala vahvisti hänet kuolleeksi perjantaiaamuna.
 Rauhallisesti sujunut kulkue kääntyi myöhemmin perjantaina väkivaltaisuuksiin Hongkongin kaduilla, kun mielenosoittajat rakensivat barrikadeja ja hajottivat metroaseman sisäänkäynnin Kowloonissa.
 Lisäksi poliisi joutui käyttämään robottia räjäyttääkseen pommiksi epäillyn laitteen sivukadulla alueella, jossa oli tapahtunut jo kolme muuta räjähdystä. Poliisi joutui samalla varomaan polttopulloja heitelleitä mielenosoittajia.
 Aiheesta lisää:
 Hongkongissa kutsuttu koolle suuria mielenosoituksia – syynä opiskelijan kuolema
 Kiina tukee aggressiivisempia toimia Hongkongin rauhoittamiseksi
 Hyökkääjä puri mielenosoittajan korvan osin irti Hongkongissa – Useita ihmisiä haavoittui puukoniskuista

Hongkongissa muistettiin perjantaina kuollutta opiskelijaa – kynttiläkulkueeseen osallistui tuhansia


Summary: Tutkimukseen haastateltujen mielestä sanomisen sääntelyä ei saa lisätä, mutta rikoslaissa säilytettävä kiihottaminen kansanryhmää vastaan.

Yli 60 prosenttia suomalaisista ei halua yhteiskunnan sääntelevän ja valvovan ihmisten sanomisia nykyistä tiukemmin, selviää Kunnallisalan kehittämissäätiön tuoreesta tutkimuksesta. Vajaa kolmannes olisi halukas kaventamaan sananvapautta.
 Tutkimus osoittaa puoluekannan olevan yhteydessä haluun suitsia ihmisten mahdollisuuksia ilmaista mielipiteitään julkisuudessa. Keskimäärää enemmän ehdotus saa tukea SDP:n, vasemmistoliiton ja vihreiden kannattajilta. Selvä enemmistö perussuomalaisten, kokoomuksen ja keskustan kannattajista tyrmää ehdotuksen sananvapauden nykyistä tiukemmasta sääntelystä.
 Lähes 70 prosenttia suomalaisista tyrmää väittämän, että rikoslaista poistettaisiin kiihottaminen kansanryhmää kohtaan. Vain perussuomalaisten kannattajien enemmistö kannattaa poistamista.
 Tutkimuksen toteutti Kantar TNS syyskuun alussa. Haastatteluun vastasi lähes 1 130 ihmistä.

Tutkimus: Enemmistö suomalaisista ei halua kiristää sananvapautta


Summary: "Sen sijaan, että yritykset keskittyisivät siihen, miten nainen hoitaa työnsä, ne arvottavat naisen työsuoritusta tämän ulkonäön perusteella", sanoo sosiologian professori.

Naisten silmälasien käyttö työpaikoilla on noussut hiljattain tunteita kuohuttavaksi aiheeksi Japanissa. Lukuisat paikalliset uutismediat nimittäin kertovat, että osa yrityksistä kieltää naisia käyttämästä silmälaseja työpaikoilla vedoten vaihteleviin syihin.
 Joidenkin liikkeiden on kerrottu kieltäneen naismyyjiltään lasien käytön, koska ne antavat heistä ”kylmän vaikutelman”. Lentoyhtiöt ovat puolestaan vedonneet asiassa turvallisuuteen. Kauneusalalla silmälasien käyttökieltoa on perusteltu sillä, että ne estävät esimerkiksi meikkaajaa näkemästä kunnolla asiakkaalle tehtyä meikkiä.
 On epäselvää, onko naisten silmälasikiellossa kyse firmojen omista virallisista linjauksista vai kuvastaako se pikemminkin yleisesti hyväksyttyjä käytäntöjä eri työpaikoilla.
 Aihe on noussut Japanissa kuumaksi keskustelun aiheeksi sosiaalisessa mediassa, jossa perjantainakin trendasi aihetunniste ”Lasit ovat kiellettyjä”, kirjoittaa  BBC.
 Sosiologian professori  Kumiko Nemoto  Kioton yliopistosta sanoo, että moni japanilainen pitää esimerkiksi työpaikkojen tiukkoja, erityisesti naisia koskevia pukeutumissääntöjä auttamattoman vanhanaikaisina.
 – Sen sijaan, että yritykset keskittyisivät siihen, miten nainen hoitaa työnsä, ne arvottavat naisen työsuoritusta tämän ulkonäön perusteella, sanoo Nemoto.
 Japanilaisnaisten työpaikkapukeutuminen herätti kiivasta keskustelua maassa  myös kesällä , jolloin keskustelun ytimessä olivat korkokengät. Tuhannet naiset liittyivät tuolloin kampanjaan, jossa hallitusta kehotettiin kieltämään työnantajia vaatimasta työntekijöiltä korkokenkien käyttöä. Moni vertasi korkokenkäpakkoa muinaiseen aasialaiseen tapaan sitoa naisten jalat.
 Japanin terveysministeri, joka on mies, aiheutti tuolloin suuttumusta toteamalla, että korkokenkien käyttöä vaativa pukeutumiskoodi on työpaikoilla tarpeellinen ja tarkoituksenmukainen.
 – Naisia arvioidaan Japanissa pääosin heidän ulkonäkönsä perusteella. Tällainen viesti näillä pukeutumissäännöillä halutaan vähintäänkin lähettää, sanoo professori Nemoto
 Lue myös:
 BBC: Japan 'glasses ban' for women at work sparks backlash
 Japanilaisnaiset kampanjoivat korkokenkäpakkoa vastaan – Miesministeri: Korkokengät ovat tarpeellisia

Naistyöntekijöiden silmälasikielto kuumentaa tunteita Japanissa – kiellon perusteena muun muassa lasien aikaansaama "kylmä vaikutelma"


Summary: Myös Kelassa ja sairaaloissa varaudutaan lakkoon.

Valtakunnanvoudinvirastossa valmistaudutaan Postin lakkoon lykkäämällä maksukehotusten lähettämistä. Myöskään ulosotosta lähetettäviä laskuja ei postiteta lakon aikana vastaanottajille.
 Ulosoton asiakkailta postilakko ei vaadi toimia. Uudet, lakon aikana lykätyt maksukehotukset eivät myöskään vielä näy ulosoton sähköisessä asioinnissa. Jos asiakkaalla on asioita vireillä ulosotossa, omia ulosottoasioita voi kuitenkin tarkastella ja velkaa maksaa normaalisti ulosoton sähköisen asiointipalvelun kautta.
 Ulosoton maksukehotukset tulostetaan ja lähetetään asiakkaalle yleensä alkuviikosta. Jos ennen lakkoa syntyneistä maksukehotuksista on epäselvyyttä, asiakas voi ottaa yhteyttä asioitaan hoitavaan ulosottomieheen.
 Ulosottolaitos seuraa lakon vaikutuksia postinjakeluun ja tekee ratkaisut tulevien viikkojen toimista myöhemmin.
 Postin lakko aiheuttaa pähkäilyä monessa eri paikassa. Esimerkiksi Kela kertoo, että  lakko voi myöhästyttää  sen etuuksia. Myöhästymisvaarassa ovat Kelan mukaan erityisesti työttömyysetuudet ja toimeentulotuki.
 Sairaalat puolestaan aikovat ottaa potilaisiin  yhteyttä puhelimella  ja ohjaamalla heitä käyttämään Omakantaa.
 Myös paperiset laskut todennäköisesti viivästyvät lakon takia. Esimerkiksi TAYS pidentää laskujen maksuajan tavallisesta 14 päivästä 30 päivään.
 Lue myös:
 Postin maanantaina alkava lakko voi viivästyttää Kelan etuuksia – vaarassa erityisesti työttömyysturva ja toimeentulotuki
 Yhdestä sairaalasta lähtee uumoillun postilakon aikana 22 000 kirjettä: Näin sairaalat varautuvat poikkeustilaan
 Vaasan keskussairaalasta saatetaan soitella postilakon aikana – Etelä-Pohjanmaa turvautuu tekstiviesteihin
 Postilakko vaikuttaa myös Keski-Suomen sairaanhoitopiirin toimintaan
 Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymä pidentää laskujen maksuaikaa postilakon ajaksi
 Hus varautunut jo ennakkoon mahdolliseen postilakkoon: jonossa olevien varauksia purettu, lakon alkaessa tietoa potilaille puhelimitse
 Postilakko iskee Lapin sairaanhoitopiiriin – ajanvaraukset ja aikojen perumiset soitetaan puhelimella
 KYS varautuu uhkaavaan postilakkoon – aikoo olla asiakkaisiin tarvittaessa yhteydessä puhelimitse

Ulosottovirastot keskeyttävät karhukirjeiden lähettämisen Postin lakon aikana


Summary: Turkin sisäministeri Süleyman Soylu sanoo, että vankien palauttaminen alkaa maanantaina.

Turkki aikoo alkaa palauttaa vangitsemiaan ääriliike Isisin ulkomaisia taistelijoita näiden kotimaihin ensi maanantaista alkaen.
 – Me kerromme heille, että me lähetämme heidät takaisin teille. Aloitamme tämän maanantaina, sisäministeri  Süleyman Soylu  sanoi Turkin valtiollisen Anatolia-uutistoimiston mukaan.
 Turkki on pitkään arvostellut länsimaita siitä, että nämä ovat haluttomia ottamaan takaisin Isisin taistelijoiksi lähteneitä kansalaisiaan.
 Turkki aikoo palauttaa Isisin ulkomaiset jäsenet näiden kotimaihin riippumatta siitä, onko näiden kansalaisuus peruttu. Esimerkiksi Britannia on kumonnut yli 100 ihmisen kansalaisuuden, koska näiden syytetään liittyneen ulkomailla jihadistiryhmiin.
 Turkin sisäministeri sanoi aiemmin tällä viikolla, että Turkin hallussa on lähes 1 200 Isisin ulkomaista jäsentä. Soylu on sanonut, että Turkki ei aio toimia hotellina ulkomaisille Isisin jäsenille.
 Turkki kertoo ottaneensa sotilasoperaatiossaan Pohjois-Syyriassa kiinni 287 Isisiin liittyvää henkilöä, mukaan lukien naisia ja lapsia.
 Ei ole tiedossa, että Turkilla olisi hallussaan suomalaisia Isis-jäseniä.
 Koillis-Syyriassa kurdien pitämällä al-Holin leirillä on suomalaisia Isis-taistelijoiden perheenjäseniä, mutta leiri on Turkin haltuunsa ottaman alueen ulkopuolella.
 Suomen ulkoministeriöstä kerrottiin perjantaina iltapäivällä Ylelle, että Suomeen ei ole tullut tietoa vankien lähettämisestä Turkin viranomaisilta.

Turkki uhkaa lähettää vangitsemiaan Isis-taistelijoita kotimaihinsa


Summary: Yle kävi läpi vuosien 2015–2019 syksyn työmarkkinaennusteet ja jälkikäteen vahvistetut oikeat luvut.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Viralliset talous- ja työllisyysennusteet tuntuvat usein olevan sävyltään synkisteleviä. Näin kävi tänäänkin, kun työ- ja elinkeinoministeriö (TEM) julkaisi  lievään pessimismiin taipuvan ennusteen  vuosille 2020–2021.
 Ennusteet ovat kuitenkin järjestään negatiivisempia kuin myöhemmin paljastuvat toteutuneet luvut, selviää Ylen kokoamasta pienestä otoksesta. Otoksessa on käyty läpi TEM:n vuosien 2015–2019  syksyn työmarkkinaennusteet .
 Otetaan ensin tarkasteluun työttömyysaste:
 TEM, tiedonhankinta: Janne Toivonen / Yle, grafiikka: Harri Vähäkangas / Yle
 TEM:n ennusteet ovat järjestään synkistelleet tulevaa. Heikoimmin ennuste osui vuonna 2016 ja parhaimmin seuraavana vuonna. Keskimääräinen virhe on puoli prosenttiyksikköä.
 Sama trendi näkyy valtakunnan kenties tämän hetken seuratuimmassa yksittäisessä luvussa eli työllisyysasteessa:
 TEM, tiedonhankinta: Janne Toivonen / Yle, grafiikka: Harri Vähäkangas / Yle
 Vuonna 2018 lukema heitti eniten – melko paljon – ja vuonna 2016 vähiten.
 Vuoden 2019 luvuissa aiempi ennuste syksyltä 2018 on positiivisempi kuin tänään julkistettu tuore ennuste. Tämä on otoksen luvuista ainoa, jossa alkuperäinen ennuste näyttää olleen todellista kehitystä valoisampi.
 Katsotaan vielä ennusteita työttömien työnhakijoiden määrästä:
 TEM, tiedonhankinta: Janne Toivonen / Yle, grafiikka: Harri Vähäkangas / Yle
 Kappalemääräisesti isoin heitto tuli vuonna 2017, jonka työttömien määrä heittää yli 30 000:lla. Viime vuodelle ennustettu luku oli sen sijaan melko lähellä todellisuutta.
 Ennusteen tekijä: Emme ole tahallamme pessimistejä
 Onko ennusteen pohjavire lähtökohtaisesti pessimistinen? Tulkitseeko TEM kehitystä mieluummin vähän alakanttiin, jottei tulisi luoneeksi katteetonta optimismia?
 – Emme ajattele niin, torjuu TEM:n neuvotteleva virkamies  Johanna Alatalo .
 Hän on ollut useana vuonna mukana ennusteen laativassa ryhmässä, ja niin tälläkin kertaa. Mitä mieltä hän itse on osumatarkkuudesta?
 – Välillä on osuttu paremmin ja välillä huonommin. Tosi harvoin ennuste osuu täysin kohdalleen. Se ei ole tiedettä, vaan senhetkinen paras arvio, Alatalo sanoo.
 Pohjalla käytetään matemaattista laskentamallia, joka on Alatalon mukaan "melko yksinkertainen".
 Mutta.
 Talouskasvu menee kuitenkin vain harvoin täysin ennusteen mukaan, ja lisäksi lopputulosta sekoittavat käänteet esimerkiksi politiikassa ja maailmantaloudessa. Niitä yritetään ottaa huomioon ennusteessa, mutta vain, jos päätöksiä on jo tehty ja niiden seurauksia pystytään luotettavasti arvioimaan.
 Tyypillisesti politiikkamuutoksia ei lasketa mukaan ennusteisiin.
 Eikä työllisyyskään syki täysin samassa tahdissa kuin koko talous. Tämä selittää ison heiton vuoden 2018 työllisyysasteen luvuissa.
 – Vuosi 2018 oli hyvä esimerkki poikkeuksellisesta vuodesta. Työllisyyskehitys oli paljon parempaa, kuin mitä olisi voinut odottaa bkt:n kehityksen perusteella. Se oli hurja se työllisyyden kasvu.
 "Olemme mielellämme väärässä"
 Työmarkkinaennusteen laatii aina kolmihenkinen ryhmä muun työn ohessa – yksi keväällä ja yksi syksyllä. Tässä jutussa on käytetty reiluuden nimissä vain syksyn ennusteita – loppusyksystä näkymä seuraavaan vuoteen on tarkempi kuin vielä keväällä.
 Tuore ennuste povaa jälleen synkkeneviä lukuja ensi vuodelle ja vuodelle 2021. Työttömyyden ei pitäisi lisääntyä eikä työllisten määrän vähentyä, mutta positiivinen kehitys uhkaa hiipua.
 Vai uhkaako?
 – Olemme mielellämme väärässä. Toivotaan, että vuonna 2021 kehitys on parempaa kuin näiden lukujen valossa.
 "Näin TEM ennusti" on aina edellisen syksyn ennuste (esim. syksyn 2015 arvio 2016 lukemasta). "Näin kävi" on seuraavan vuoden syksyn luku (esim. syksyn 2017 tieto vuoden 2016 lukemasta). Vuoden 2019 luvuista ensimmäinen on vuoden 2018 syksyn ennuste ja toinen syksyn 2019 ennuste.
 Lue lisää:
 TEM:n synkkä työmarkkinaennuste on kylmä suihku hallituksen työllisyystavoitteille

Työllisyysennusteet ovat järjestään synkempiä kuin toteutuneet luvut – "Olemme mielellämme väärässä", sanoo ennusteen tekijä


Summary: Eroon oireista -nimisen verkkokurssin on annettu ymmärtää auttavan moniin vakaviin, jopa lääkärinhoitoa vaativiin sairauksiin.

Bloggari ja arkkitehti  Maria Nordinin  hyvinvointikurssin ympärillä on tänä syksynä käynyt kuuma kohu. Nordin kertoo verkkokurssinsa perustuvan "aivojen plastisuuden hyödyntämiseen, tiedostetun sekä tiedostamattoman stressin purkamiseen sekä mikrobiomin muokkaamiseen."
 Torstaina Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukes päätti asettaa Nordinille 100 000 euron uhkasakon rajoittaakseen kurssin markkinointia. Markkinoinnissa on Tukesin mukaan annettu ymmärtää, että kurssi auttaa monenlaisiin vakaviin sairauksiin.
 – Kokonaisarviomme mukaan palveluun liittyi sellaisia piirteitä ja elementtejä, joista meidän näkemyksemme mukaan saattoi aiheutua asiakkaalle terveydellistä vaaraa, esimerkiksi vakaville allergioille altistumista, sanoo Tukesin ylitarkastaja  Annina Nyholm  Ylelle.
 Nyholm muistuttaa, että vaikka itse kurssin sisältö olisikin asiallista, niin sen markkinointi sosiaalisessa mediassa ja muualla ei saa sisältää väitteitä, joista voi aiheutua haittaa terveydelle.
 Päätöksen tueksi 100 000 euron uhkasakko
 Tukes puuttui villinä velloneeseen tapaukseen ja on nyt tutkinut markkinointiväitteitä ja kurssin sisältöä.
 – Me olemme ottaneet huomioon ihan koko palvelukokonaisuuden. Kurssimateriaalin lisäksi olemme arvioineet myös sosiaalisessa mediassa ollutta viestintää ja muuta kurssin ympärillä käytyä viestittelyä, Nyholm kertoo.
 Tukes on antanut päätöksen, jossa se kieltää Maria Nordinia markkinoimasta verkkokurssiaan terveydelle haitallisilla väitteillä ja ohjeilla. Päätöksen mukaan Tukes kieltää palveluntarjoajaa esittämästä palvelun yhteydessä sellaisia ohjeita tai väitteitä, jotka voivat aiheuttaa terveydellistä vaaraa. Kielto sisältää siis muutakin kuin markkinoinnin.
 Päätöksen tueksi virasto on asettanut uhkasakon, jonka hallinto-oikeus voi tuomita maksettavaksi ellei Nordin noudata kieltoa. Tukesin pyrkimyksenä on turvata asiakkaiden terveys.
 Maria Nordin on kiitellyt Tukesin päätöstä  omassa blogikirjoituksessaan . Hän painottaa, ettei ole kurssilla esittänyt terveysväitteitä tai antanut vaarallisia ohjeita. Kurssin alussa kerrotaan hänen mukaansa selkeästi, ettei kyseessä ole lääketieteellinen hoito ja ettei kurssi korvaa mitään hoitoa.
 Nordin on siistinyt markkinointia tutkinnan aikana
 Maria Nordin on jo Tukesin tutkinnan aikana tehnyt korjauksia muun muassa kurssiensa markkinointiin ja toimittanut muutoksista myös tiedon Tukesille. Tukesin näkemyksen mukaan muutokset paransivat palvelun turvallisuutta.
 – Palveluntarjoaja on tehnyt paljon muutoksia ja tarkennuksia materiaaliin ja omaan viestintäänsä. Hän on esimerkiksi poistanut julkaisuja, joissa oli kyseenalaisia ja huolta herättäviä neuvoja ja keskustelua, ylitarkastaja Nyholm sanoo.
 Lisäksi kurssimateriaaliin on lisätty tarkennuksia ja ohjeita. Näin Nordin on Tukesin mukana lisännyt palvelujensa turvallisuutta siten, ettei sen arviointi jää pelkästään asiakkaan kontolle. Näin ollen koko kurssia ei myöskään ole syytä kieltää.
 – Me olemme katsoneet, että tehdyt muutokset täyttävät lainsäädännön minimivaatimukset, eli palvelun tarjontaa ei tarvitse keskeyttää tai kieltää kokonaan.
 Tuntuva uhkasakko on Tukesin mukaan lievin mahdollinen keino varmistaa, ettei huolta herättäviä elementtejä tule palveluun myöskään tulevaisuudessa.
 Uhkasakon määrä määräytyy tyypillisesti liikevaihdon, arvioidun asiakasmäärä ja kurssien hinnan perusteella. Sen määrittelyssä arvioidaan myös, minkälaista rahallista hyötyä palveluntarjoajalle tulisi, jos puutteita ei korjattaisi.
 Tukes korostaa, että tällä hetkellä Maria Nordin saa jatkaa kurssien pitämistä.
 – Palvelun turvallisuus on nyt sellaisella tasolla, että toimintaa voidaan jatkaa.
 Uhkasakosta kertoi ensimmäisenä Iltalehti. Artikkelin voit lukea  täältä.
 Lue myös:
 Riku Rantala: Miksi vihaamme Maria Nordinia ja muita nykypäivän ihmeparantajia?
 Näkökulma: Allergiat ja muut sairaudet paranevat aivotreenillä? Väite on huuhaata

Jättimäinen uhkasakko rajoittamaan bloggari Maria Nordinin aivokurssin markkinointia – lievin mahdollinen keino, Tukes perustelee


Summary: Euroopassa saattoi liikkua kahdella jalalla käveleviä apinoita jo ennen kuin ihmisapinat kehittyivät Afrikassa.

Saksan eteläisimmästä kolkasta, Allgäun alueelta, on löydetty fossiloituneita luita, jotka voivat muuttaa ihmisen evoluutiohistoriaa. Löydöstä kertoo  tiedelehti Nature .
 Hammerschieden kaivoksesta löytyi noin 11,6 miljoonaa vuotta vanhoja luita, jotka ovat kuuluneet tuolloin seudulla eläneille apinoille.
 Kaivoksesta löytyi 21 luuta, joissa oli reiden, säären, käsivarren, käden ja jalkaterän luita sekä selkänikamia. Luut kuuluivat neljälle apinayksilölle, joista yksi oli uros, kaksi naarasta ja yksi poikanen.
 Kyseiselle apinalajille on annettu tieteellinen nimi " Danuvius guggenmosi ".
 Eläimet olivat noin metrin mittaisia, eli suunnilleen nykyisten paviaanien kokoisia. Niillä oli pitkät käsivarret kuten bonoboilla, joita pidetään ihmisen lähimpinä sukulaisina, kertoo  Smithsonian-Instituutti .
 Muistuttaa ihmisen rakennetta
 Tutkijoita hämmästyttänyt havainto tehtiin, kun he perehtyivät eläinten jalkojen ja selän rakenteeseen.
 Eläimillä oli pitkänomainen ja notkea alaselkä. Eläin pystyi seisomaan suoremmassa asennossa kuin nykyapinat ja sen polvet ja nilkat olivat kehittyneet kestämään painoa. Tästä voidaan päätellä, että se kykeni kävelemään kahdella jalalla, saksalaistutkijat sanovat.
 Samaan aikaan eläimellä oli myös vahvat ja pitkät käsivarret sekä jalkaterä ja varpaat, jotka mahdollistivat liikkumisen puusta puuhun.
 Tutkijat ovat laatineet löytöjen perusteella teorian, jonka mukaan  Danuvius guggenmosin  liikkuminen oli yhdistelmä puusta puuhun hyppimistä ja kävelyä kahdella jalalla.
 Danuvius guggenmosi  ja sen kyky kävellä kahdella jalalla on käynnistänyt kiivaan keskustelun ihmisen kehityshistoriaa tutkivien paleoantropologien keskuudessa. Tähän saakka vanhin tunnettu kahdella jalalla liikkunut apinalaji on ollut  Ardipithecus ramidus , joka eli Afrikassa 4,4 miljoonaa vuotta sitten.
 Jos Saksasta tehdystä löydöstä vedetyt päätelmät pitävät paikkansa, Euroopassa eli kahdella jalalla liikkunut apinalaji jo kauan ennen kuin ihmisen kehityslinja alkoi Afrikassa poiketa ihmisapinoiden kehityksestä.
 Ihmisen kehityksen erityispiirteenä on pidetty juuri kykyä liikkua kahdella jalalla toisin kuin ihmisapinat, jotka maassa liikkuessaan yleensä ottavat tukea rystysillään.
 Gorilla nimeltään Kumbuga leikkii pallolla eläintarhassa Paigntonissa, Britanniassa. Richard Austin / AOP
 – Mikä erityisesti mutkistaa nyt asioita, on se, että homininien määritelmään kuuluu juuri tavanomainen kyky kävellä kahdella jalalla. Raporttimme aiheuttaa ongelman homininien määrittelylle, sanoi tutkimustyötä johtava Tübingenin yliopiston paleoantropologi  Madelaine Böhme  Nature-lehdelle.
 Tutkimuksen on Naturelle tarkastanut Dartmouth Collegen tutkija  Jeremy DaSilva . Hänen mukaansa näyttää siltä, että miljoonia vuosia sitten eläneet isot apinat, kuten gorillat ja simpanssit, ovat opetelleet rystysiin tukeutuvan kävelyn itsenäisesti.
 Madaleine Böhme muistuttaa, että  D. guggenmosi  eli Euroopassa, kaukana siitä seudusta, missä tulevat esi-ihmiset kehittyivät. Ihmisen kehityksen ajatellaan tapahtuneen nimenomaan Afrikassa. Ennen ensimmäisten ihmisen sukulaisten syntyä heitä varhaisemmat apinalajit olivat levittäytyneet laajalle alueelle Välimerta ympäröiviin metsiin.
 Euroopassa eläneet apinat katosivat pari miljoonaa vuotta  D. guggenmosin  jälkeen. Tästä kului jälleen parisen miljoonaa vuotta, kunnes ihmisen kehityksen ensimmäiset merkit alkoivat tulla esiin Afrikassa. Tarinassa on siis vielä isoja aukkoja.
 Hätäisiä päätelmiä?
 Saksalaisen tutkijaryhmän tekemät päätelmät  D. guggenmosin  kyvystä kävellä kahdella jalalla ovat herättäneet kritiikkiä tiedepiireissä.
 Naturen haastattelussa New Yorkin yliopiston paleoantropologi  Scott Williams  huomauttaa, ettei  D. guggenmosin  selkärankaa ole yksinkertaisesti säilynyt riittävästi, että siitä voitaisiin päätellä, kuinka pitkä eläimen selkä oli.
 New Yorkin luonnonhistorian museon paleoantropologi  Sergio Almécija  jatkaa, että luiden muodon perusteella on vaikea päätellä, miten apina liikkui.
 – Ongelma pahenee, kun fossiilit ovat murtuneet osiin ja niiden muoto vääristynyt, hän toteaa.
 Korjattu 8.11. klo 17.55 Allgäun kirjoitusasu
 Lue lisää :
 Süddeutsche Zeitung :  Der erste aufrecht gehende Menschenaffe kam aus dem Allgäu

Saksassa tehty luulöytö saattaa mullistaa ihmisen kehityshistorian


Summary: Uusi Lapinsalmen silta on toissa kesänä sortunutta riippusiltaa vankkarakenteisempi ja turvallisempi.

Lapinsalmen silta Repoveden kansallispuistossa Kouvolassa on avattu retkeilijöiden käyttöön.
 Kouvolan rakennusvalvonta teki sillalla käyttöönottotarkastuksen perjantaina. Uusi silta on teräsrakenteinen pylonisilta, joka ylittää alla olevan Kapiaveden 12 metrin korkeudessa. Silta on 55 metriä pitkä.
 Uusi silta tarvittiin, koska Vanha  riippusilta sortui toissa kesänä , kun riippusillan kiinnityksessä käytetty ankkuritanko petti. Sillalla oli onnettomuushetkellä kuusi aikuista ja kaksi lasta, joista kukaan ei loukkaantunut vakavasti.
 Ei käyttörajoituksia
 Uusi silta on entistä siltaa vankempi. Sen kansi on tasainen ja jäykkä, eikä sillalla ole käyttörajoituksia.
 – Siltaa voi kävellä samanaikaisesti molempiin suuntiin, mikä poistaa vanhalla sillalla esiintyneet retkeilijäruuhkat, puistonjohtaja  Matti Hovi  Metsähallituksesta sanoo.
 Vanhan sillan käyttäjiä oli ohjeistettu kulkemaan 50 metriä pitkän sillan yli 10 metrin välein tai yksi kerrallaan.
 Uuden sillan molemmissa päissä on yli 5 metriä korkeat pylonit, joihin sillan kantta kannattavat käydet on tuettu. Pasi Ikonen / Metsähallitus
 Talvimatkailua kehitetään
 Metsähallitus halusi uudesta sillasta sellaisen, että se on turvallinen kaikkina vuodenaikoina. Esimerkiksi jyrkkiä nousukulmia on vältetty.
 – Sillan avaaminen mahdollistaa talviretkeilyn kehittämisen Lapinsalmen suunnalla. Retkeily on muuttunut ympärivuotiseksi ja Repovedellä se on melko helppoa, koska lunta on yleensä verrattain vähän. Samalla varaudumme Repoveden kansallispuiston koko ajan nouseviin käyntimääriin, Hovi sanoo.
 Silta voidaan ylittää tarvittaessa myös mönkijällä ja moottorikelkalla esimerkiksi mahdollisissa pelastustehtävissä.
 Sillan molemmissa päissä yli viiden metrin korkeuteen kohoavat pylonit on polttomaalattu ympäristöön sopivin värein. Sillan kannen pinta ja kaiteet on rakennettu painekyllästetystä kestopuusta.
 Repoveden vanhaan siltaan ilmestyi pariskuntien lemmelukkoja. Niille on nyt varattu omat paikkansa uuden sillan molemmissa päissä. Metsähallitus toivoo, että muualle sillan runkoon ja kaiteisiin ei kiinnitetä lemmenlukkoja.

Repoveden kansallispuiston uusi silta on nyt valmis – se on niin vankka ja leveä, ettei ylitystä tarvitse enää jonottaa