Summary: Eurovaalit eivät ole paras tilaisuus purkaa turhautumista unioniin, tutkija sanoo.

Euroopan kiinnostavin poliittinen jakolinja kulkee Euroopan parlamentin pyöreän toimistorakennuksen kuudennessa kerroksessa, huoneiden T06048 ja T06044 välissä.
 Vierekkäiset työhuoneet kuuluvat  Nicolas Baylle  ja  Manfred Weberille  parlamentin Strasbourgin-toimipisteessä. Toimistonaapurukset ovat poliittisesti valovuosien päässä toisistaan.
 Weber johtaa parlamentin suurinta ryhmää, keskustaoikeiston EPP:tä. Bay taas pienintä, laitaoikeiston ENF:ää.
 Työhuoneessaan Bay kertoo, miksi hänen puolueensa ei aja Ranskan eroa EU:sta. Enää.
 – En usko että eroaminen on enää tarpeen. Koska joka puolella Eurooppaa näkyy tahto muuttaa EU:n toimintatapaa. Liittolaisemme La Lega on vallassa Italiassa. Vapauspuolue on vallassa Itävallassa. Ideoitamme pannaan toimeen muuallakin, kuten Puolassa ja Unkarissa, Bay sanoo.
 ENF:n johtaja Nicolas Bay. Michel Christen
 Bay edustaa Ranskan Kansallinen liittouma -puoluetta.  Marine Le Penin  johtama puolue tunnettiin viime syksyyn asti nimellä Kansallinen rintama.
 Viime eurovaaleissa vuonna 2014 puolue jyräsi yllätysvoittoon: Se sai liki 25 prosenttia äänistä ja 24 paikkaa Euroopan parlamenttiin. Lisäystä tuli 21 paikkaa ja ääniä 800 000 enemmän kuin toiseksi jääneellä konservatiivipuolueella.
 Todellinen eurojytky, siis.
 Sama suuntaus nosti EU-kriittisiä puolueita monissa muissakin maissa. Yhteensä kansallismieliset populistipuolueet nostivat paikkamääränsä Euroopan parlamentissa noin 170:een, joista satakunta edusti Kansallisen rintaman tavoin hyvin kriittistä laitaa.
 Eurovaalit järjestetään taas toukokuussa,  ja kansallismielisillä on jälleen myötätuulta purjeissaan. Bayn mainitsemien Italian, Itävallan, Puolan ja Unkarin lisäksi samanhenkiset puolueet ovat parantaneet asemiaan esimerkiksi Saksassa, Ruotsissa ja Espanjassa.
 On hyvä hetki pysähtyä pohtimaan, mitä vuoden 2014 jytkystä on jäänyt käteen. Ovatko kansallismieliset onnistuneet muuttamaan EU:n suuntaa, kuten vaaleissa lupasivat?
 – Emme ole asemassa, jossa voisimme suoraan vaikuttaa päätöksiin, joita tehdään, Bay myöntää.
 Hänen mukaansa tämä johtuu siitä, että perinteiset valtapuolueet EPP, sosiaalidemokraatit ja liberaalien Alde ajavat enemmistönsä turvin asiat läpi haluamassaan muodossa, eikä laitaoikeistoa näissä neuvottelupöydissä kuunnella.
 Kyse ei ole kuitenkaan vain siitä, että kansallismieliset jäävät määränsä puolesta oppositioon. Euroopan parlamentissa kun ei ole perinteistä hallitus-oppositio -asetelmaa vaan liittoumat vaihtelevat asiakohtaisesti. Millä tahansa ryhmällä voi periaatteessa olla mahdollisuus vaikuttaa.
 Keskustaoikeisto ja -vasemmisto pitävät laitaoikeistoon kuitenkin myös periaatteellista hajurakoa. Esimerkiksi sosiaalidemokraatit eivät periaatesyistä koskaan äänestä ENF:n tekemien esitysten puolesta, vaikka kannattaisivatkin niiden sisältöä.
 – Se on osoitus heikkoudesta. Heillä on nurkkakuntainen asenne. Se on äänestäjien halveksuntaa, Bay lataa.
 Toisaalta monet EU-vastaiset euroedustajat  eivät haluakaan osallistua parlamentin työskentelyyn, kertoo tutkija  Nathalie Brack .
 – He eivät halua olla osa valtaapitävää eliittiä ja pyrkiä kompromissiin. Parlamentti toimii kompromissien pohjalta, eivätkä he halua olla niissä mukana, Brack sanoo.
 Hän on kirjoittanut kirjan euroskeptikkojen toiminnasta Euroopan parlamentissa ja haastatellut ison osan parlamentin laitaoikeiston edustajista. Brack vietti myös paljon aikaa heidän tilaisuuksissaan.
 Euroskeptikkoja on monenlaisia, hän sanoo.
 – Jotkut heistä eivät oikeastaan ole mukana: He eivät ole paikalla eivätkä osallistu valiokuntatyöhön. He käyvät joskus Brysselissä tai Strasbourgissa, mutta haluavat vain kampanjoida kansallisella tasolla, Brack sanoo.
 Brackin tutkimuksessa eräs haastatelluista EU:n vastustajista kiteytti asenteensa näin: "Vaikka istuisimme täällä puhaltelemassa saippuakuplia, sillä ei ole merkitystä, koska he ajavat lakiesityksensä läpi joka tapauksessa. Osallistun niin vähän kuin mahdollista, sillä minusta tämä on hirveä paikka."
 Tutkija Nathalie Brack on kirjoittanut kirjan euroskeptikkojen toiminnasta Euroopan parlamentissa.
 Tyhjää äänestäminen on yksi protestoinnin keino. Kauden alkupuoliskolla useimmiten tyhjää äänestivät kreikkalaiset kommunistit ja Britannian itsenäisyyspuolue Ukipin euroedustajat.
 Toiset taas käyttävät Euroopan parlamenttia puhujapönttönä: He pitävät puheita täysistunnoissa mutta eivät juuri osallistu valiokuntiin. Sellaisiakin on, jotka ovat täysillä mukana lainsäädäntötyössä: EU:n vastustaminen ei ole heille ykkösasia.
 Mutta toistaiseksi EU:n vastustaminen Euroopan parlamentista käsin on tuottanut siis kovin vähän tuloksia. Paradoksaalista kyllä, Brackin mielestä eurovaalit eivät olekaan paras tilaisuus purkaa turhautumista unioniin.
 – On enemmän järkeä äänestää euroskeptisiä puolueita kansallisissa vaaleissa. Sitten ne voivat uudistaa unionia jäsenmaiden muodostaman neuvoston kautta, Brack sanoo.
 Isot ratkaisut unionin suunnasta  tehdään jäsenmaiden kesken. Europarlamentissa suuriin linjauksiin on niukemmin mahdollisuuksia vaikuttaa, sillä siellä kyse on enemmänkin EU:n jokapäiväisen lainsäädännön tahkoamisesta.
 Esimerkiksi perussopimusten uudistaminen ei lähde parlamentista.
 – Sen sijaan että Euroopan parlamentissa voisi äänestää EU:n puolesta tai vastaan, pitää ottaa kantaa muovin laatustandardeihin, kiteyttää komission varapuheenjohtaja  Jyrki Katainen .
 Toisaalta miljoonat eurooppalaiset äänestivät vuoden 2014 vaaleissa kansallismielisiä populisteja, monet heistä oletettavasti protestina. Tyytymättömyyden purkaus ei ole tällä vaalikaudella johtanut siis juuri mihinkään konkreettiseen muutokseen parlamentin lainsäädäntötyössä.
 Brackin mukaan demokratian kannalta arvokasta on sekin, että nämä äänet kuullaan parlamentissa edustajien kautta. Ja toisaalta kansallismielisten ryhmien vaalimenestys on saanut aikaan muutosta mutkan kautta.
 – 10–15 vuotta sitten oikean laidan euroskeptismi oli radikaalia. Nyt heidän kantansa ovat valtavirtaa: Laitaoikeiston puolueita on vallassa, ja heidän puheensa esimerkiksi maahanmuutosta tai muutosten vaatimisesta Euroopan suuntaan vaikuttavat yhä normaalimmilta, Brack sanoo.
 Seuraavan kerran näiden puheiden tenho mitataan toukokuun lopun eurovaaleissa. Uutta eurojytkyä pidetään lähes varmana. Joidenkin arvioiden mukaan kansallismieliset laitaoikeiston puolueet voivat saada jopa kolmanneksen parlamentin paikoista.
 Euroopan parlamentti julkaisi 18. helmikuuta ensimmäisen ennusteen seuraavan Euroopan parlamentin paikkajaosta. Ennusteen tiedot perustuvat luotettaviin kansallisten tutkimustoimijoiden tekemiin mielipidemittauksiin. Yle Uutisgrafiikka, lähde: Kantar Public / Euroopan parlamentti
 Tähän asti EU-kriittisiä on heikentänyt se, että he ovat jakautuneet kolmeen eri ryhmään ja lisäksi joukkoon ryhmien ulkopuolisia edustajia. ENF:ssä on Ranskan Kansallisen liittouman lisäksi Italian La Lega, Alankomaiden ja Itävallan vapauspuolueet sekä sekalainen joukko yksittäisiä meppejä eri maista.
 Toisen kansallismielisen ryhmän EFDD:n isoimmat puolueet ovat Italian Viiden tähden liike ja Britannian itsenäisyyspuolue Ukip, joka on tosin pitkälti hajonnut puolueen sisäisten erimielisyyksien takia.
 Salonkikelpoisin kansallismielinen porukka on konservatiivinen ECR, jossa ovat mukana muun muassa perussuomalaiset, brittikonservatiivit ja Puolan Laki ja oikeus -puolue.
 Kohtalon kysymys on se, onnistuvatko sekalaiset porukat kokoamaan voimansa vaalien jälkeen yhdeksi isoksi ryhmäksi, jolla olisi huomattava painoarvo parlamentin toiminnassa.
 – Teemme töitä sen eteen, että saamme luotua vaalien jälkeen hyvin suuren poliittisen voiman, joka on samaa mieltä keskeisistä asioista, ENF-ryhmän Nicolas Bay sanoo työhuoneessaan.
 Näitä asioita ovat hänen mukaansa esimerkiksi valtioiden aseman kunnioittaminen, taloudellinen protektionismi ja suojautuminen maahanmuutolta.
 Bay on itse tärkeässä asemassa  neuvotteluissa uudesta ryhmästä. Hänen läpimenonsa eurovaaleissa on käytännössä liki varmaa Ranskan listavaalijärjestelmän takia. Hän on seitsemäntenä puolueensa listalla, josta valitaan luultavasti ainakin parikymmentä edustajaa.
 Nykysäännöillä ryhmän perustaminen europarlamenttiin edellyttää vähintään 25 edustajaa seitsemästä eri maasta.
 Bay kertoo käyneensä keskusteluja esimerkiksi perussuomalaisten kanssa, joka on tätä nykyä ENF:ää maltillisemmassa konservatiiviryhmässä ECR:ssä. Bayn kanssa samoilla linjoilla on hänen mukaansa myös Tanskan kansanpuolue ja ruotsidemokraatit.
 Perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  myöntää keskustelleensa myös ranskalaisten kanssa. Mutta se, mihin ryhmään kukakin päätyy, nähdään hänen mukaansa vasta vaalien jälkeen.
 – En halua nimetä mitään puoluetta jonka kanssa ehdottomasti ja kategorisesti emme missään tapauksessa sijoittuisi samaan ryhmään, Halla-aho sanoo.
 Hänen mukaansa perussuomalaiset haluaa samaan ryhmään Tanskan kansanpuolueen ja ruotsidemokraattien kanssa. Mutkikkaan palapelin kokoamista rajoittaa se, että monet puolueet pelkäävät oman imagonsa puolesta, jos samaan ryhmään päätyy huonomaineinen porukka.
 Toisaalta puolueet eivät halua toistaa vuoden 2014 tilannetta, jolloin kansallismieliset hajosivat useaan ryhmään.
 – Sellainen näkemys on, että pitäisi ehkä vähän vähemmän nirsoilla yhteistyökumppanien valinnassa tulevien vaalien jälkeen ja pyrkiä muodostamaan mahdollisimman suuri ryhmä, Halla-aho sanoo.
 Perussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-aho. Nella Nuora / YLE
 Perinteisissä keskustaoikeiston ja -vasemmiston riveissä  kansallismielisten nostetta mielipidemittauksissa on seurattu huolestuneina.
 Nicolas Bayn työhuonenaapuri Manfred Weber valittiin puolueensa kärkiehdokkaaksi EPP:n puoluekokouksessa Helsingissä. Hän on siis ryhmänsä ehdokas komission seuraavaksi puheenjohtajaksi. Populistien vastustaminen on yksi Weberin vaaliteemoista.
 – Meidän vastustajiamme ovat ne, jotka haluavat tuhota EU:n, joilla ei ole mitään käsitystä siitä, että kumppanuus ja yhteistyö ovat Euroopan ytimessä. Meidän on kamppailtava heitä vastaan, Weber sanoo.
 – Emme voi tehdä töitä sellaisten kanssa, joilla on toisenlaiset mielipiteet kuin meillä. Emme tee töitä anti-eurooppalaisten kanssa.
 Weber on kehunut onnistuneensa pitämään populistit sivussa päätöksenteosta Euroopan parlamentin päättyvällä kaudella. Hän ei näe demokratian kannalta ongelmallisena näiden puolueiden sulkemista ulos yhteistyöstä.
 – Ihmisille on kerrottava, että Euroopan vastaiset äänet ovat vaarallisia ääniä, Weber sanoo.
 Hänen mukaansa tulevat EU-vaalit ovat sikäli historialliset, että vaalien jälkeen suurin osa parlamentin uusista jäsenistä voi olla yhteistyötä vastaan.
 Weber lupaa vaalien jälkeen jatkoa EPP:n ja sosiaalidemokraattien liittoumalle, täydennettynä liberaaleilla. Tarkoitus on pitää Euroopan integraatio raiteillaan.
 – Jos seuraa nationalisteja, päätyy Eurooppaan joka on syvissä vaikeuksissa, Weber sanoo.
 Keskustaoikeiston ja -vasemmiston kannalta populisteilla pelottelu on toki myös tapa saada omia äänestäjiä liikkeelle. Eurovaalien äänestysprosentti oli viimeksi koko EU:ssa 42,5. Matala aktiivisuus suosii protestipuolueita.
 Weberin ja muiden pelko on, että tarpeeksi iso kansallismielisten ryhmä voisi heittää niin paljon hiekkaa integraation rattaisiin, että EU:n lainsäädäntökoneisto menisi kokonaan jumiin.
 Tutkija Brack pitää kansallismielisillä pelottelua ylimitoitettuna. Hänen mukaansa samaa on kuultu kaikkien vaalien edellä vuodesta 2009 saakka. Kansallismielisten voitolla voi hänen mukaansa olla myönteisiäkin seurauksia.
 – Euroopan parlamentissa on ollut tapana vain tehdä suuria koalitioita keskustan ympärille ja sivuuttaa radikaalipuolueiden äänet. Mielestäni siellä pitäisi kuunnella, mikä tällaista tyytymättömyyttä aiheuttaa, Brack sanoo.
 Euroopan parlamentin kahvilassa  Strasbourgissa demarikaksikko  Liisa Jaakonsaari  ja  Miapetra Kumpula-Natri  kertovat suomalaistoimittajille ajankohtaisista EU-asioista.
 Jaakonsaaren mukaan kansallismielisten suhteen pitää valita Suomen tai Ruotsin malli: Joko puolueita otetaan mukaan päätöksentekoon tai suljetaan jatkossakin ulkopuolelle.
 Täydellinen boikotti ei kummankaan mielestä ole hyvä idea.
 – Tahallaan ei anneta heidän uhriutua sen takia että heitä hyljeksitään, Jaakonsaari sanoo.
 Hän pitää vaarallisena sitä, että kansallismieliset puolueet ovat muuttaneet linjaansa: Ne eivät enää vastusta EU:ta, vaan haluavat muuttaa sen kaltaisekseen.
 Kuten vaikka Ranskan Kansallinen liittouma, joka tavoittelee EU:n muuttamista "kansakuntien eurooppalaiseksi liitoksi", neuvotteluiden kautta.
 – Puolustamme Eurooppaa, joka suojelee ulkorajojaan, pystyttää sisärajatarkastuksia tarpeen tullen, ja lopettaa totaalisen vapaakaupan logiikan, Kansallisen liittouman Nicolas Bay sanoo työhuoneessaan.
 Kaksi ensimmäistä ajatusta eivät ehkä olekaan niin kaukana naapuritoimiston Weberin luotsaaman perinteisen valtapuolueen EPP:n ajamasta linjasta.
 Lue myös:
 Pimeyden ytimessä – Ylen erikoisartikkeli kertoo, miksi hyljeksitystä Euroopan parlamentista pitäisi puhua paljon enemmän kuin siitä puhutaan

Kansallismielinen aalto törmäsi perinteisten puolueiden seinään – EU:ta on vaikea vastustaa Euroopan parlamentista


Tamperelaiset saavat tutustua, miltä tuleva raitiovaunu näyttää. Raitiovaunun aidon kokoinen malli, maketti, saapui Tampereelle keskiviiikkona.
 Maketti jäljittelee yksityiskohtaisesti ratikan tulevaa vaunua. Esimerkiksi maketin ohjaamo on varusteltu kuten todellisessa vaunussa.
 Tampereelle on tilattu 19 raitiovaunua. Raitiovaunut valmistetaan Transtech Oy:n Kajaanin Otanmäen-tehtaalla.
 Tampereella rakennetaan parhaillaan ratikalle kiskoja. Raitiovaunuliikenne käynnistyy Tampereella vuonna 2021.
 ForCity Smart Artic X34 -mallin raitiovaunut ovat 37 metriä pitkiä, kolmiosaisia ja kahteen suuntaan ajettavia.
 Kaupunkilaisten nähtäväksi maketti tulee torstaina kello 14 Tampere-talossa.
 Tällä hetkellä raitiotieliikennettä on vain Helsingissä. Myös ainakin Turku, Oulu ja Kuopio ovat olleet kiinnostuneita ratikasta.
 Lue lisää:
 Tampereen punaisen ratikan pysäkkien nimet on nyt päätetty – Tampereen yliopiston nimeä ei näy tällä listalla
 Suomeen uusi ratikkakaupunki? – Kuopio selvittää raitioliikennettä Pohjois-Savoon
 "Toivottavasti se on kiiltävä, ylpeän upea, niin kuin Ferrari" – ratikan väri selvisi Tampereella: Siitä tulee punainen!
 Tampereen suurin työmaa ikinä tukkii pääväyliä vuosikausia: "Valmistuu koko ajan",  muistuttaa ratikan projektijohtaja
 "Uskomatonta Helsingin ratikkaan verrattuna" – 15 tamperelaista näki tulevan ratikan mallikappaleen ja yllättyi
 Ratikka Ouluun? – "Siirryttäisiin isojen kaupunkien joukkoon"

Tältä se nyt näyttää: Tampereen ratikasta julkistettiin aidon kokoinen malli


Summary: Kokosimme neuvot vaatteiden ja tavaroiden vastuulliseen kierrättämiseen.

Helsingin seudun ympäristöpalvelut (HSY)

Kevättä enteilevä aurinko paistaa ja paljastaa kodin tavarakasat ja pölykertymät. Moni innostuu järjestämään kotia ja luopumaan vanhoista tavaroista.
 Mutta mihin kaikki ylimääräiset vaatteet ja tavarat kannattaa toimittaa?
 Kysyimme kahdelta kierrätyksen asiantuntijalta, miten hankkiutua eroon vaatteista, huonekaluista ja muista kodin tavaroista, kirjoista, levyistä, tietokoneista ja puhelimista, papereista ja valokuvista kierrättäen ja luonnonvaroja säästäen.
 Roskaa vai ei?
 Jokaisen kotoa lähtevän tavaran kohdalla pitää miettiä tarkkaan, onko se vielä käyttökelpoinen vai kuuluuko se jätteisiin, neuvoo  kierrätysmuotiin erikoistunut bloggaaja   Outi Pyy .
 Jätteiden erottaminen ei aina ole helppoa, sillä omiin vaatteisiin ja esineisiin liittyy tunteita ja muistoja.
 Siksi moni arvioi omat tavaransa arvokkaammiksi kuin ne ovatkaan, sanoo ammattijärjestäjä ja tietokirjailija  Ilana Aalto .
 – Jos on vaikea päättää, laittaako vaate kirpputorille vai roskiin, voi miettiä, voisiko se päällä mennä ravintolaan, Aalto sanoo.
 Jätteiden kierrättäminen muualle kuin roskikseen on kuitenkin väärin, Outi Pyy painottaa.
 Älä siis lahjoita roskiasi eteenpäin. Vaate, josta puuttuu nappi tai parhaat päivänsä nähnyt sohva  eivät mene kaupaksi .
 Hyväntekeväisyyskirpparille voi lahjoittaa sellaisen vaatteen, jonka voisi antaa lahjaksi ystävälle, Pyy linjaa.
 Markku Pitkänen / Yle
 Vaatteet, kengät ja laukut
 Ehjät ja puhtaat vaatteet, kengät ja laukut voi lahjoittaa kirpputoreja pyörittäville hyväntekeväisyysjärjestöille, kuten  Fida ,  SPR ,  Emmaus  ja  Pelastusarmeija  tai  kierrätyskeskukseen . Myös  Hope-yhdistys  ottaa vastaan ajanmukaisia vaatteita.
 Lahjoittaa saa ainoastaan puhdasta, myyntikelpoista ja sellaisenaan jälleenmyytäväksi sopivaa tavaraa, Outi Pyy painottaa.
 – Eli se pitää puhdistaa ja viikata kassiin niin, että se voidaan sellaisenaan nostaa kassista myyntiin.
 – Pitää muistaa, että käyttökelpoinen on eri asia kuin myyntikelpoinen. Housut, joissa on reikä, voivat olla minulle käyttökelpoiset, mutta ne eivät ole myyntikelpoiset, Ilana Aalto sanoo.
 Lahjoittaa voi myös esimerkiksi Facebookin Roskalava-ryhmissä.
 Kannattaisiko kirppismyynti?
 Jos haluat ylimääräisistä tavaroistasi rahaa, varaudu näkemään enemmän tai vähemmän vaivaa sen eteen.
 Kirpputoreja on joka lähtöön: Facebookissa on lukuisia eri vaatemerkkeihin erikoistuneita ryhmiä sekä alueellisia kierrätysryhmiä. Verkossa toimivat muun muassa  Emmy ,  vähänkäytetty.fi  sekä puhelinsovellus  Zadaa .
 Lisäksi vaatteita voi koettaa saada kaupaksi eri periaatteilla toimivissa kirpputori- ja kierrätysmyymälöissä. Eri puolella Suomea toimivia kirpputoreja on  listattu täällä .
 Erityisesti lastenvaatteita ja -tarvikkeita myyvät kirpputorit on  listattu täällä .
 Mitä enemmän haluat kirpputorimyynnistä itsellesi, sitä enemmän aikaa ja vaivaa siihen kuluu.
 Vaatteita kirpputorilla Kalle Niskala / Yle
 Palvelukirppiksellä myynnistä suurempi osa menee provisiona kirppiksen pitäjälle kuin päiväkirppiksellä, jossa tavaroiden omistaja itse seisoo tiskin takana.
 Kun vertaa kirpputorimyynnin rahallista hyötyä ja siihen käytettyä aikaa, myynti ei välttämättä aina kannata, sanoo Ilana Aalto.
 Varsinkin jos aika on tiukalla, kannattaa miettiä, onko itse myynti vaivan arvoista, vai pääsisikö helpommalla, jos vaatteet vain lahjoittaisi, Aalto vinkkaa. Hän on vertaillut  erilaisten myyntitapojen kannattavuutta blogissaan .
 Rikkinäiset sukat voi laittaa sekajätteeseen
 Kestotahraiset ja loppuunkuluneet tekstiilit ovat lumppua. Tekstiilijätteen tehokas hyödyntäminen on vielä lapsen kengissä, sillä suuri osa vaatteista sisältää elastaania, jota ei vielä pystytä erottamaan luonnonkuiduista, kuten puuvillasta.
 Toisin kuin sataprosenttisesti luonnonkuidusta valmistettu vaate, elastaania sisältävien vaatteiden kuidut eivät siis pääse osaksi uutta lankaa tai kangasta.
 Jos on näppärä käsistään, vanhat tekstiilit voi hyödyntää esimerkiksi siivousrätteinä tai ompelemalla niistä roskapusseja.
 Olga Vorobeva / AOP
 Tekstiilijätettä voi tarjota myös  Nextiili-kierrätystyöpajaan  Tampereella tai muun muassa Turussa toimivaan  Texvexiin . Vanhoista tekstiileistä valmistetaan esimerkiksi kestotalouspaperia.
 Varteenotettava vaihtoehto lumpulle on roskis.
 – Kun tekstiili on tullut tiensä päähän, sen polttaminen lämpöenergiaksi ei ole huono vaihtoehto, Ilana Aalto sanoo.
 Vaikka moni luulee, ettei tekstiilejä saa laittaa sekajätteeseen, se ei ole totta. Rikkinäiset vaatteet voi lajitella energiajätteeksi, polttokelpoiseksi jätteeksi tai sekajätteeksi.
 Pääkaupunkiseudulla toimivan HSY:n alueella tekstiilijätteen voi laittaa sekajätteeseen, jolloin se menee poltettavaksi.
 HSY:n sivuilla  on kattavat tiedot kaikenlaisen jätteen kierrättämiseen. Eri puolilla Suomea jätteen kierrätykselle erilaisia käytäntöjä, joten parhaat tiedot saa oman kunnan jäteyhtiöstä.
 Tekstiilijätettä ottavat vastaan muun muassa jotkut vaateketjut, mutta niille Outi Pyy ei veisi vanhoja vaatteitaan, sillä vaatefirmat vievät kerätyn tekstiilijätteen ulkomaille.
 – Roskien laittaminen roskiin on vastuullinen teko. Silloin ne käsitellään Suomessa suomalaisten jätelakien mukaan, hän sanoo.
 Huonekalut, astiat ja muut kodin tavarat
 Myyntikelpoisia voi koettaa myydä nettikirppiksillä kuten  Torissa  tai Facebookin kierrätysryhmissä.
 Ryhmiä löytyy paikan, kuten kaupungin tai kaupunginosan mukaan, myös eri tavaralajin, kuten  pohjoismaisen designin  tai merkin, kuten vaikkapa  Arabian astioiden  mukaan, Ilana Aalto neuvoo.
 Myyntikelpoisia huonekaluja, astioita ja kodinkoneita voi tarjota myös esimerkiksi Hope ry:lle tai hyväntekeväisyyskirpputoreille.
 Kalle Niskala / Yle
 Osalla on noutopalvelu, kuten esimerkiksi Fidalla, SPR:llä, Pelastusarmeijalla sekä pääkaupunkiseudun Kierrätyskeskuksella.
 Järjestöt päättävät, mitä ja mistä noutavat; tämä kannattaa selvittää etukäteen verkkosivuilta tai soittamalla. Esimerkiksi Kierrätyskeskus ei ota vastaan isoja työpöytiä, koska niille ei löydy ostajia.
 Käytettyjä turvavälineitä, kuten pyöräilykypäriä tai turvaistuimia ei kannata lahjoittaa hyväntekeväisyysjärjestöille, sillä ne eivät voi myydä tuotteita, joiden turvallisuudesta ei ole takeita.
 Oman paikkakunnan roskalavaryhmän kautta voi tarjota kaikenlaista tavaraa. Roskalavaryhmissä  ei liiku raha ja tavaran saaja yleensä noutaa sen lahjoittajan kotoa .
 Rikkinäisestä tai muuten käyttökelvottomasta tavarasta eroon pääseminen voi vaatia rahaa, aikaa ja vaivaa.
 Uutta sohvaa tai kirjahyllyä ei kannata ostaa, jos ei pysty hankkiutumaan eroon vanhasta vaikkapa autottomuuden takia, sanoo Outi Pyy.
 – On törkeää kantaa kirjahylly jätekatokseen. Silloin jätteen kustannukset maksatetaan jollakin muulla, Pyy sanoo.
 Pääkaupunkiseudulla oikea paikka käyttökelvottomalle huonekalulle on  Sortti-asema . Sieltä voi tilata myös maksullisen noudon.
 Uutta huonekalua ei kannata ostaa, jos ei pysty hankkiutumaan eroon vanhasta vaikkapa autottomuuden takia, Outi Pyy sanoo. Yle
 Luotettavimmat neuvot erilaisen jätteen kierrätykseen saa oman kunnan jäteyhtiöltä.
 Rikkinäiset kodinkoneet ovat SER-jätettä. Vastaavia laitteita myyvät liikkeet ottavat rikkinäiset vastaan, vaikka ei ostaisi uutta.
 Kierrätysyhtiö Lassila&Tikanojan  Kierrätysbotti Kikalta  voi kysyä erilaisten tavaroiden kierrätykseen neuvoa Facebookissa.
 Tietokoneet ja puhelimet
 Toimivan laitteen voi yrittää myydä esimerkiksi Facebookin kierrätysryhmissä tai nettikirppiksillä, kuten Torissa tai  Huudossa .
 Käyttökelvottomina tietokone ja puhelin ovat sähkö- ja elektroniikkaromua (SER).
 SER-jätettä ottavat vastaan muun muassa  liikkeet, jotka niitä myyvät , esimerkiksi kännykkäkaupat.
 Puhelimissa on arvokkaita raaka-aineita, jotka  otetaan kierrättäessä talteen .
 Ennen myyntiä tietokoneista ja puhelimista kannattaa poistaa kaikki omat tiedot. Moni pelkää, että tehdasasetusten palauttaminen tai tietojen poistaminen ei riitä ja että laitteessa olevat tiedot voivat päätyä vääriin käsiin.
 Seiffi  on maksullinen palvelu, josta saa kuittauksen, kun data on tuhottu.
 Marko Siekkinen/ Yle
 Kirjat, levyt ja elokuvat
 Kirjoja, levyjä ja elokuvia voi koettaa tarjota ystäville tai Facebookin paikalliseen kierrätysryhmään, Ilana Aalto vinkkaa.
 Monissa kirjastoissa on ilmaishylly, jonne voi viedä muutaman kirjan kerrallaan. Myös palvelutaloista, sairaalasta tai terveyskeskuksesta voi kysyä, olisiko siellä tarvetta luettavalle.
 Kirjaharvinaisuudet voivat kiinnostaa antikvariaatteja, mutta esimerkiksi kirjakerhokirjoille, joista on otettu isoja painoksia, ei ole kysyntää, Aalto sanoo.
 Niistä kirjoista, jotka eivät kelpaa mihinkään, otetaan kannet irti. Sivut voi laittaa paperijätteeseen ja kannet sekajätteeseen, Aalto neuvoo.
 Moni kuuntelee jo musiikkia suoratoistopalveluista, mutta vinyylilevyille voi löytyä vielä ottajia, Aalto sanoo.
 Niitä, samoin kuin cd-levyjä ja dvd-elokuvia voi tarjota esimerkiksi levy- tai elokuvakaupoille. Esimerkiksi  Levykauppa Äx  toimii useammassa kaupungissa.
 Cd-levyjä ja dvd-elokuvia voi tarjota myös hyväntekeväisyyskirpputoreille, palvelutaloihin ja sairaaloihin.
 Jos muuta paikkaa ei löydy, cd:t ja dvd:t ovat sekajätettä, samoin kuin vanhat vhs-nauhat.
 Aiemmin videonauhaa on käytetty askarteluun, mutta sitä ei suositella, sillä nauha  voi aiheuttaa allergisen reaktion .
 Paperit
 Toisin kuin lehtiä ja mainoksia, henkilötietoja sisältäviä papereita ei kannata viedä paperinkeräykseen.
 Jos tietoturvapaperia syntyy jatkuvasti, voi harkita silppurin ostoa kotiin. Sen käyttö on kuitenkin hidasta. Muutaman liuskan voi polttaa takassakin, mutta ei suuria määriä, Ilana Aalto sanoo.
 – Itse leikkaan henkilötietoja sisältävän osan paperista heti pois ja silppuan sen sekajätteeseen.
 Yle
 Joillakin paikkakunnilla tietoturvapaperia kerätään kirjastoissa, joissakin paikoissa taas jäteasemalla, Aalto vinkkaa.
 Jos tietoturvapaperijätettä on todella paljon, kannattaa pyytää jätefirmalta tarjousta. Tietoa kotiin tilattavista säiliöistä joutuu usein etsimään yrityksille tarjottavien palveluiden sivuilta.
 Valokuvat
 Sukulaiset voivat olla kiinnostuneita vanhoista valokuvista, joissa näkyy ihmisiä.
 – Jos kuvissa on tunnistettavia paikkoja, niitä voi tarjota vaikka paikalliselle valokuvakeskukselle, Aalto neuvoo.
 Suomen arkkitehtuurimuseo
 1960-luvulla otetut ja sitä vanhemmat mustavalkokuvat voivat myös kiinnostaa keräilijöitä, Aalto sanoo. Facebookissa on  ryhmä, jossa tunnistetaan ja ostetaan ja myydään vanhoja valokuvia .
 Tarpeettomat valokuvat voi laittaa energia- tai sekajätteeseen.
 Tärkeintä on vähentää jätteen määrää
 Jätteiden huolellinen lajittelu on vastuullinen teko, mutta vielä tärkeämpää on vähentää kotiin kannettavan jätteen määrää.
 Vältä sellaisia tuotteita, joiden tulee paljon pakkausmateriaalia. Mieti jo tavaran ostoa harkitessa, miten tuotteesta joskus pääsee eroon ja voiko sen raaka-aineita käyttää uudestaan tai kierrättää.
 Tähän tähtää myös  EU:n jätedirektiivin  kolmen R:n periaate:  reduce, re-use, recycle , eli vähennä, käytä uudelleen, kierrätä.
 AOP
 Kotien tavaratulva johtuu siitä, että ostotottumuksemme ovat vuosien kuluessa muuttuneet: ostamme enemmän ja useammin.
 – Vaatteet ovat halventuneet hurjasti. Verrattuna mediaanituloihin vaatteet maksoivat 1980-luvulla viisi kertaa enemmän kuin nyt. Ylipäätään tavaraa on kodeissa enemmän, Outi Pyy sanoo.
 Jos emme halua hukkua tavaraan, ostokäyttäytymisen on muututtava ja niistä tavaroista, jotka meillä jo on, on pidettävä parempaa huolta, Pyy sanoo.
 Kaikkein parasta olisi ostaa laatua ja huoltaa ja korjata sitä niin, että sen käyttöikä olisi mahdollisimman pitkä.
 Lue lisää:
 Tilasto yllättää: Ostamme vaatteita enemmän kuin vuosiin, mutta halvemmalla – "Osta harvoin ja laatua -kampanjointi on jäänyt pienten piirien ryhtiliikkeeksi"
 Torin ja bloggaajien vinkit: Näin saat vaatteet ja tavarat netissä paremmin kaupaksi – kuvat entistä tärkeämpiä
 Kierrätyskeskukset täyttyvät nyt tavarasta – Katso tästä mitä ei kannata edes tuoda
 Outi Les Pyy: Elastaani on iso ongelma kierrätykselle  (Outi Pyyn blogi)

Näin pääset vastuullisesti eroon ylimääräisestä tavarasta – Katso ammattijärjestäjän ja kierrätysmuodin asiantuntijan vinkit


Summary: Poliisihallitus on saanut asiasta tiedon kansalaisten tekemien ilmoitusten avulla.

Kasinot, uhkapelit ja rahapeli- ja vedonlyöntipalvelut

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Suomessa on viime aikoina markkinoitu voimakkaasti ulkomaisten rahapeliyhtiöiden toimintaa. Asiasta kertovan Poliisihallituksen mukaan markkinointia on tapahtunut erilaisissa talvitapahtumissa.
 Ylitarkastaja  Laura Kumpulainen  Poliisihallituksesta kertoo STT:lle, että heidän tietojensa mukaan tapauksia on esiintynyt koko maassa.
 Poliisihallituksen mukaan markkinointi on ollut poikkeuksellista, sillä sitä on tuotu tapahtumiin fyysisinä elementteinä, kuten pelikentän laitamainoksina, bränditeipattuina palkintoina ja ajoneuvoina sekä esimerkiksi pelipaitoina.
 – Luonteeltaan se on juurikin ollut esimerkiksi ilmaistuotteiden jakamista, ja sitä on esiintynyt esimerkiksi talviurheilutapahtumien ja vapaa-ajanvieton yhteydessä sekä hiihtokeskuksien läheisyydessä, Kumpulainen kertoo.
 Kumpulainen ei halua yksilöidä tapahtumia tässä vaiheessa sen tarkemmin, sillä selvitykset asiassa ovat vielä kesken. Kyse on Kumpulaisen mukaan kuitenkin ennen kaikkea ulkoilmatapahtumista ja -harrasteista.
 Ilmoituksia tullut Poliisihallitukselle useita
 Tieto lainvastaisesta markkinoinnista on Kumpulaisen mukaan tullut Poliisihallituksen tietoon kansalaisilta, jotka ovat epäilleet markkinointia arpajaislain vastaiseksi.
 – Ilmoituksia on tullut useita, hän kertoo.
 Poliisihallitus muistuttaa, että rahapelien markkinointia säännellään ja valvotaan tiukasti Manner-Suomessa. Rahapelien markkinointi on kiellettyä muilta kuin valtion omistamalta rahapeliyhtiö Veikkaukselta.
 Arpajaishallintopäällikkö  Saaramia Varvio  Poliisihallituksesta kuvailee ulkomaisten yritysten viimeaikaista pyrkimystä laajentaa markkinointia netistä fyysisiin kanaviin erityisen röyhkeäksi.
 – Se vaatii onnistuakseen aivan erityistä suunnittelua, neuvotteluja mainospaikoista ja myös käytännön toteutuksesta vastaavia yhteistyökumppaneita Suomessa. Myös markkinointiin osallistuneiden osapuolien toimiin voidaan puuttua, Varvio sanoo tiedotteessa.
 Kumpulaisen mukaan Poliisihallitus saattaa esimerkiksi pyytää tapahtumanjärjestäjältä selvitystä, jos on syytä olettaa, että järjestäjä on ollut mukana markkinoinnissa.
 Lainvastainen markkinointi voi myös täyttää rikoksen tunnusmerkit.
 – Rikoslaissa on säädetty rangaistavaksi rahapelirikos, ja se myös käsittää myös tietynlaiset markkinointitoimet, Kumpulainen sanoo.
 Hiihtokeskuksille kehotus
 Poliisihallitus arvioi, että lainvastaiset toimijat pyrkivät hyödyntämään hiihtolomakautta kohdistaakseen markkinointia Suomessa lomaileviin kuluttajiin. Poliisihallitus on pyytänyt hiihtolomakeskuksia ryhtymään toimiin arpajaislain vastaisen markkinoinnin torjumiseksi.
 Hiihtokeskuksia on pyydetty muun muassa varmistamaan, ettei niiden alueille pääse lainvastaisten toimijoiden ajoneuvoja ja ettei alueilla päästä jakamaan markkinointimateriaalia.
 Kumpulaisen mukaan asiasta on lähetetty infokirje yli 60 hiihtokeskukselle.
 Kumpulainen ilmaisee huolen erityisesti siitä, että fyysinen markkinointi kohdistuu alaikäisiin. Rahapelaamisen ikärajaksi on asetettu 18 vuotta.
 Suomen viranomaisilla ei ole toimivaltaa puuttua asiaan, mikäli ulkomaisten rahapeliyhtiöiden sivustoilla rahapelejä pelattaessa tulisi epäselvyyksiä esimerkiksi voittojen maksussa. Varvion mukaan Poliisihallitukselle tulee säännöllisesti ilmoituksia epäselvyyksistä, jotka liittyvät ulkomaille pelaamiseen.
 – Valitettavasti voimme näissä tapauksissa vain ohjata kysyjät ottamaan yhteyttä yhtiön toimintaa valvovaan viranomaiseen, jos sellainen on tiedossa.

Talvitapahtumissa markkinoitu lainvastaisesti ulkomaisten rahapeliyhtiöiden toimintaa, kertoo Poliisihallitus – "Pyrkivät hyödyntämään hiihtolomakautta"


Summary: Kynnys esitutkinnan tai radikalisaation tunnistamiseen aiotaan pitää matalana. Takaisin pyrkiviä on Mykkäsen mukaan "yllättävän vähän".

Suomen peruslinja on, että ne Isisin riveissä taistelleet, joilla on Suomen kansalaisuus, voivat palata takaisin Suomeen, toteaa sisäministeri  Kai Mykkänen  (kok.)
 – Emme lähde Isis-taistelijoita mistään houkuttelemaan tai hakemaan Suomeen. Lähtökohta on tietysti, että jos on Suomen kansalaisuus, ja matkustusasiakirjat kunnossa, suomalaisuus on olemassa, Mykkänen sanoo.
 Isis-alueita palaavien tuloon valmistautudutaan Mykkäsen mukaan Suomessa jo etukäteen, kun tieto esimerkiksi suurlähetystöjen kautta saadaan.
 –Ennen kuin [henkilö] siirretään Suomeen, valmistaudutaan siihen, että esitutkintakynnys on hyvin alhaalla, jos henkilö on epäilty rikoksesta taistelualueella.
 –Ilmankin rikosepäilyä pitää kohdistaa erityiset toimenpiteet radikalisaation tunnistamiseen ja siitä irrottamiseen, Mykkänen sanoo.
 "Lapset eivät kohtaloaan valinneet"
 Syyriaan lähteneistä takaisin Suomeen on Mykkäsen mukaan pyrkinyt "yllättävän vähän".
 Etupäässä vuoden 2016 aikana täältä lähti yhteensä noin 80 aikuista taistelemaan Syyriassa Isisin riveissä. Heidän mukanaan lähti parisenkymmentä lasta. Isis-alueilla on myös syntynyt lapsia.
 –Niin tuomittavaa kuin henkilöiden toiminta on, on myös alueella syntyneitä pieniä lapsia, jotka eivät ole kohtaloaan valinneet. Heidän järkyttävään tilanteeseensa täytyy suhtautua erityisellä huolella, Mykkänen muistuttaa.
 Syyriaan lähteneistä aikuisista noin puolet on kuollut, ja osa on jo palannut.
 Mykkänen: Osoittaa lain tarpeellisuuden
 Eduskunta käsittelee parhaillaan hallituksen esitystä, jonka mukaan terroritekoon syyllistynyt Suomen kansalainen voisi tietyissä tapauksissa menettää Suomen kansalaisuuden, mikäli hänellä on myös jonkin muun maan kansalaisuus.
 Tämä esitys koskisi voimaan tullessaan Suomen elintärkeitä etuja vastaan terroristisessa tarkoituksessa tehtyjä rikoksia.
 – Oleellista on antaa signaali, ettei terrorijärjestön riveihin pidä lähteä, ja sillä on vakavat rikosvastuulliset seuraukset, Mykkänen sanoo.
 Taannehtivasti ei rangaistuksia Suomessa anneta. Myös joulukuussa 2016 tuli voimaan laki terrorijärjestön rivehin matkustamisen rangaistavuudesta. Useimmat lähtivät Suomesta Isisin riveihin jo aikaisemmin vuonna 2016.
 Mykkäsen mielestä keskustelu Isis-taistelijoiden paluusta osoittaa kuitenkin lakiesityksen tarpeellisuuden.
 – Minusta tämä tilanne kuvaa sitä tarvetta miksi esitys näinkin vakavasta seurauksesta kuin kansalaisuuden menettämisestä on tehty.

Ministeri Mykkänen: Isis-taistelijoita ei houkutella Suomeen, mutta lähtökohta on, että kansalaisuus säilyy


Summary: Tiedätkö, millä konstilla voisit vähentää eniten tai helpoiten ilmastokuormaasi? Kokeile!

Lihansyönti. Lentäminen. Lämmitys.
 Nämä kolme ällää muodostavat suomalaisen ilmastokuormasta suurimman osan. Siihen päälle vielä muu kulutus, niin paketti on valmis.
 Isossa kaukolämmitetyssä asunnossa yksin asuvalla suurin osa päästöistä tulee lämmityksestä, kun taas paljon lentävän vegaanin päästöt muodostuvat enemmän matkailusta.
 Pelkästään kuluttajien valinnoilla ilmastonmuutosta ei pysäytetä, mutta vastuussa eivät myöskään ole vain teollisuus tai suuryritykset. Suomessa syntyvistä ilmastopäästöistä noin 70 prosenttia on peräisin kotitalouksista ja yksittäisten kuluttajien tekemistä valinnoista. Kuluttajan valinnoilla on siis väliä.
 – Haaste on niin iso, kun puhutaan koko yhteiskunnan muodonmuutoksesta, että kaikkien toimenpiteiden pitää ampua samaan maaliin, sanoo ympäristöjohtamisen professori  Lassi Linnanen  Lappeenrannan-Lahden teknillisestä yliopistosta.
 Lappeenrannan-Lahden teknillinen yliopisto laski Ylelle, millainen ilmastovaikutus milläkin yksittäisellä ilmastoteolla on. Valitse nyt, mitkä ilmastoteot sopivat sinulle parhaiten ja katso, kuinka iso vaikutus niillä on päästöihisi.
 Mitäs sitä sitten laittaisi leivän päälle?
 Syömämme ruuan aiheuttamista päästöistä on hyvä lähteä liikkeelle, koska on helppo vaikuttaa siihen, mitä ruokaa kaupasta ostaa tai mitä kauhoo lautaselle lounaslinjastolta. Suomalaiset syövät terveyden kannalta liikaa punaista lihaa, joten ruokailutottumusten muuttamisessa oma terveys, eurot ja ilmasto kulkevat kaiken lisäksi käsi kädessä.
 – Yhtälö on houkutteleva. Suurin ilmastohyöty tulee siitä, että korvaa lihaa kasvisproteiinilla, Linnanen sanoo.
 Ruoka aiheuttaa suomalaisen päästöistä keskimäärin 20 prosenttia. Mitä olisin valmis muuttamaan?
 Onko sinne Thaimaahan pakko lentää joka vuosi?
 Jos jättää vaikkapa yhden kaukomatkan tekemättä, yksilön vuosittaiset päästöt tippuvat jo merkittävästi. Lentämisen päästöt ovat vähintään 15-kertaiset junaan verrattuna. Päästöjään voi siis pienentää paljon korvaamalla vuosittain yhden lentoloman junalomalla.
 Lentoliikenteen osuus ihmisen aiheuttamista päästöistä on noin neljä prosenttia. Päästöjen vaikutus ilmastonmuutokseen on kuitenkin isompi, koska lentokoneiden päästöt menevät suoraan yläilmakehään. Lentoliikenteen päästöjen arvioitu kasvu ja muiden sektoreiden nopeampi päästövähennyskehitys lisäävät tulevaisuudessa lentoliikenteen päästöjen osuutta. Yksittäisen kuluttajan hiilijalanjäljestä lentomatkat aiheuttavat ison osan.
 Bensa-auton vaihtaminen bussiin tai sähköautoon ovat molemmat varteenotettavia keinoja päästökuorman pienentämiseksi tien päällä.
 Liikkuminen aiheuttaa suomalaisen päästöistä keskimäärin 20 prosenttia. Miten sitä saisi pienemmäksi?
 Vihreään sähköön vaihtaminen on kyllä paljon helpompaa kuin muuttaminen
 Asumisen päästöjä on usein vaikeinta vähentää, koska Suomessa asuntoja täytyy lämmittää. Asuminen muodostaa suomalaisen päästöistä keskimäärin 30 prosenttia. Asumisen päästöihin kuuluvat myös sähkön ja veden käytöstä aiheutuvat päästöt.
 Kaukolämpö on yleisin rakennusten lämmitysmuoto, ja ainakin vielä toistaiseksi lähes kaikki siitä tuotetaan polttamalla joko kivihiiltä tai muuta ainesta. Lämmitysmuotoaan ei esimerkiksi kerrostalossa pääse niin vain muuttamaan. Omakotitalossa lämmitysmuotonsa kukin taas voi vapaasti itse valita ja samoin aiheuttamiensa päästöjen määrän.
 – Asumisessa suurin ilmastoteko on se, että olisi mahdollisimman vähän neliöitä per henkilö. Se sotii suoraan sen kanssa, että mitä paremmin sulla menee, sitä suurempaa kämppää olet hakemassa. Mutta siitä tulee suurimmat ympäristöhyödyt, Linnanen sanoo.
 Asumisen infrastruktuuri on myös sidottua vuosikymmeniksi eteenpäin eikä sitä ole niin helppoa muuttaa kuin esimerkiksi syömistä ja liikkumista.
 – Se on sillä tavalla lukittua, että asunnot ovat tietynlaisia ja niiden muuttaminen ei tapahdu nopeasti.
 On kuitenkin keinoja, joilla asumisen päästöjä saa tiputettua. Mitäköhän sitä valitsisi?
 Kuinka monta paitaa ihminen tarvitsee?
 Se että ostamme niin paljon vaatteita ja käytämme niitä niin vähän,  saastuttaa  enemmän kuin lento- ja laivaliikenne.
 Jokainen kuluttamatta jätetty euro pienentää päästöjä, tavaroita ostaessa enemmän ja palveluista karsiessa vähän vähemmän.
 – Jokainen ostopäätöksen tekemättä jättäminen on ympäristöteko, Linnanen sanoo.
 Lappeenrannan-Lahden teknillisen yliopiston laskelman mukaan yksi säästetty euro tarkoittaa keskimäärin noin puolta kiloa vähemmän hiilidioksidipäästöjä.
 – Todellisuudessa ilmastokriisi on ylikulutuskriisi, Linnanen sanoo.
 Jossakin vaiheessa tulee Linnasen mukaan eteen myös se, että pitääkö meidän ylikuluttamista rajoittaa esimerkiksi henkilökohtaisilla päästökiintiöillä.
 – Silloin voidakseen kuluttaa, tarvitsisi eurojen lisäksi myös päästöoikeuksia.
 Asumisen, syömisen ja liikkumisen lisäksi laskettava muu kuluttaminen aiheuttaa suomalaisen päästöistä keskimäärin 20 prosenttia. Voisiko jostain karsia?
 Toiset ilmastovalinnat ovat helpompia kuin toiset. Mitä enemmän valintoja tekee, sitä enemmän kyse alkaa olla elämäntaparemontista, mutta silloin myös tulokset ovat isompia.
 Yhden suomalaisen keskimääräiset ilmastonmuutosta aiheuttavat päästöt ovat noin 10,3 tonnia vuodessa. Esimerkiksi kiinalaisen päästöt ovat 7,5 ja intialaisen 1,9 tonnia. Keskiverto amerikkalainen päästelee vuodessa 15,6 tonnia.
 Globaalisti kestävinä pidetään kahden tonnin vuosittaisia päästöjä pitkällä aikavälillä. Saitko omat päästösi niin pieniksi jo nyt?
 Länsimaissa meidän kaikkien tulisi ensiksi puolittaa hiilijalanjälkemme vuoteen 2030 mennessä välttääksemme luonnonvarojen ylikuluttamisen. Pienillä ja yksittäisillä teoilla on hyvä aloittaa.
 – Tietty osa kulutuksesta pystytään vapaaehtoisilla toimilla vähentämään, mutta kun tavoitetaso on miinus sata vuoteen 2050 mennessä, niin ei se onnistu jollakin yhdellä tempulla, Linnanen sanoo.
 Pystyisikö sitä aluksi vaikka yhteen tai kahteen temppuun?
 Tuomo Björksten, kuvankäsittely Stina Tuominen / Yle
 Lue myös:
 Yle Kioski: Ilmastouutiset #1 elämäni ankein vuosi?
 Jätä sipsipussi ostamatta – Siitä säästyvät eurot ja uusi kännykkäsovellus lupaavat ratkaista ilmastokriisin
 Näkökulma: Miksi pienentäisin päästöjäni, kun kiinalaiset ja intialaiset saastuttavat kuitenkin?
 Mitä sinäkin voit tehdä tuttujen keinojen lisäksi, jos haluat hidastaa ilmastonmuutosta? Professori listaa 3 yllättävää asiaa

Lopettaisinko juuston syömisen vai vaihtaisinko sähköautoon? Kokeile Ylen laskurilla, mitkä ilmastoteot sopivat sinulle ja mikä vaikutus niillä on


Suomalainen pörssiyhtiö Afarak Group (ex-Ruukki Group) on antanut tulosvaroituksen vuodelle 2018.
 Yhtiö kertoo, että Afarak on kohdannut haasteita etenkin Mogalen sulaton toiminnassa Etelä-Afrikassa. Sulattoon liittyvät ongelmat ovat vaikuttaneet tulokseen negatiivisesti koko toimintavuoden ajan.
 – Tekniset ongelmat, kuten jalostuslaitteiden rikkoutumiset ja tilapäiset seisokit Etelä-Afrikan kaivostoiminnassa, sekä geologiset muodostumat, joissa oli heikompilaatuista malmia, ovat pienentäneet tuotantomääriä ja vaikuttaneet Mogalen raaka-ainesaatavuuteen. Lisäksi kohonneet energia- ja pelkistinkustannukset, randin vahvistuminen ja kolmosuunin sulkeminen vaikuttivat kaikki tulokseen, kertoo yhtiö tiedotteessa.
 Kerromme aiheesta kohta lisää.

Afarakilta tulosvaroitus – taustalla Etelä-Afrikan sulaton ongelmat


Summary: Shamima Begumin perhe aikoo valittaa päätöksestä. Begum lähti Isisin alueille 15-vuotiaana, menetti kaksi lasta ja synnytti juuri kolmannen.

Syyriaan Isisin alueelle 15-vuotiaana lähtenyt ja nyt kotiin haluava  Shamima Begum  menettää Britannian kansalaisuutensa, raportoivat useat brittitiedotusvälineet.
 Lontoolainen Begum on nykyisin 19-vuotias. Hän on parhaillaan pakolaisleirillä Syyriassa.
 Hän on juuri saanut lapsen ja haluaisi nyt palata kotiin poikansa kanssa. Begum pakeni leirille Isisin  viimeisestä linnakkeesta  Baghuzista.
 Tapaus on herättänyt Britanniassa vilkasta keskustelua siitä, mitä maan pitäisi tehdä.
 Begum sanoo, että haluaisi vain kasvattaa lapsensa rauhassa Britanniassa, mutta ei ole julkisesti osoittanut erityistä katumusta Isisiin liittymisestä tai voimakkaasti tuominnut terroristijärjestöä.
 Brittimedian mukaan tieto kansalaisuuden viemisestä toimitettiin Begumin äidille tiistaina. Perhe aikoo valittaa asiasta.
 Ei saa jäädä valtiottomaksi
 Uutiskanava BBC kertoo, että vuodelta 1981 peräisin olevan lain mukaan  britti voi menettää kansalaisuutensa , jos se edistää yleistä hyvää ja henkilö ei jää valtiottomaksi.
 Begumin juuret ovat Bangladeshissa. Britannian sisäministeriön arvion mukaan hänellä on oikeus Bangladeshin kansalaisuuteen. Begum itse sanoi BBC:lle, ettei hänellä ole maan passia eikä hän ole koskaan edes käynyt siellä.
 Begumin viime viikonloppuna saama poika on virallisesti britti. Teoriassa hänenkin kansalaisuutensa poistaminen voisi BBC:n mukaan olla mahdollista.
 Lue myös:
 Jos teininä kalifaattiin lähtenyt nuori nainen on raskaana ja tahtoo kotiin, pitääkö kotimaan auttaa häntä – Tätä pohtii nyt Britannia
 Isisin kalifaatti on mennyttä, mutta järjestö voi vielä nousta – neljä kysymystä terrorijärjestön tulevaisuudesta

Kalifaattiin lähtenyt, kotiinpaluusta haaveileva teini menettämässä Britannian kansalaisuuden


Summary: Imatran poliisiasemalla tallennettu kuulusteluvideo päätyi YouTubeen viime syksynä.

Poliisi pyrkii selvittämään, kuka latasi Imatran poliisiasemalla tallennetun poliisikuulusteluvideon videopalvelu YouTubeen. Viime syksynä YouTubeen ilmestyneellä videolla poliisi kuulusteli  moniosaiseen rikosjuttuun  liittyvän pahoinpitelyn uhria. 18 minuuttia kestävä video on sittemmin poistettu YouTubesta.
 Tutkinta alkoi, kun poliisille tehtiin rikosilmoitus yksityiselämää loukkaavan tiedon levittämisestä ja kunnianloukkauksesta.
 Tutkintaa tekee Itä-Suomen poliisilaitos. Imatran poliisiasema on osa Kaakkois-Suomen poliisilaitosta.
 Tutkinta tauolla
 Tällä hetkellä esitutkinta on kuitenkin tauolla. Poliisi päätti esitutkinnan keskeyttämisestä tammikuun alussa.
 Tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Simo Hämäläisen  mukaan tutkinnassa ei ole saatu riittävästi tietoja, jotka johtaisivat videon lataajan jäljille.
 Poliisi on kuitenkin valmis jatkamaan tutkintaa, jos lisätietoja tulee.
 Kuulusteluvideon päätyminen poliisista ulos syyteharkinnassa
 Kuulusteluvideosta on tehty toinenkin tutkinta. Syyttäjän johdolla tutkittiin, miten kuulusteluvideo ylipäätänsä päätyi poliisista ulos.
 Viime syksynä tutkinnannanjohtaja  Marko Heinonen  Kaakkois-Suomen poliisista  kertoi Ylelle , että nettiin vuotanut video oli määrätty salaiseksi julkisuuslain mukaisesti. Salaisen materiaalin levittäminen tai julkaiseminen on rikos.
 – Luovuttaja ja levittäjä syyllistyy lähtökohtaisesti salassapitorikokseen ja yksityiselämää loukkaavan tiedon levittämiseen, kertoi tuolloin tutkinnanjohtaja Marko Heinonen.
 Tapahtuneesta epäillään  poliisin henkilöstöön kuuluvaa ihmistä . Rikosnimike on tuottamuksellinen virkavelvollisuuden rikkominen, josta voidaan tuomita varoitus tai sakkoja.
 Tapaus on syyteharkinnassa.

Kuka latasi poliisin salaisen kuulusteluvideon YouTubeen? Tekijää on etsitty viime syksystä lähtien


Summary: Katolisen koulun 16-vuotias oppilas päätyi otsikoihin, kun hänen väitettiin pilkanneen alkuperäisväestön edustajaa.

Kentuckylainen teini on haastanut sanomalehti Washington Postin oikeuteen kunnianloukkauksesta.
 Haaste liittyy tammikuussa  paljon huomioita herättäneeseen tapaukseen .
 Tuolloin netissä raivostutti video, jossa poika näyttää herjaavan alkuperäisväestön edustajaa. Poika on pukeutunut  Donald Trumpia  tukevaan Make America Great Again -lippalakkiin.
 Katolisen poikakoulun oppilaat olivat Washingtonissa luokkaretkellä osoittamassa mieltään aborttia vastaan.
 Nyt tapauksessa pääroolissa ollut  Nicholas Sandmann , 16, vaatii Washington Postilta 250 miljoonan dollarin (noin 220,5 miljoonan euron) vahingonkorvauksia kunnianloukkauksesta.
 Kanteen mukaan lehti otti Sandmannin "tähtäimeensä ja kiusasi" edistääkseen puolueellista agendaansa Trumpia vastaan. Kanteen mukaan syynä oli, että Sandmann on valkoinen ja katolinen ja pukeutunut Trumpia tukevaan hattuun.
 Vaadittu korvaussumma on suuruudeltaan sama, jonka Amazonin perustaja  Jeff Besos  maksoi Washington Postista ostaessaan sen. Tämä mainitaan myös  kanteessa .
 Washington Postin edustaja  kommentoi , että lehti tutkii kannetta ja aikoo vastata siihen voimakkaasti.
 Kuka teki ja mitä
 Ensimyräkän jälkeen kuva Lincolnin muistomerkin tapahtumista alkoi tarkentua.
 Kohua herättäneellä videolla alkuperäisväestöön kuuluva veteraani  Nathan Phillips  soittaa rumpua ympärillään Trump-lippalakkeihin pukeutuneita teinejä.
 Nuoret näyttävät naureskelevan ja pilkkaavan Phillipsiä.
 Sittemmin julki levisi uusia videoita. Niillä näkyy, että paikalla oli myös pieni joukko juutalaisen uskon seuraajiksi ilmoittautuvia mustia miehiä.
 Miehet huutelivat kovaäänisesti loukkauksia kaikille läsnäoleville, sekä teineille että omaa kokoustaan pitäneille alkuperäiskansan edustajille.
 Samaan aikaan teinit huutavat omia iskulauseitaan. Phillips kävelee kahden ryhmän väliin rummun kanssa. Hän on kertonut menneensä väliin rukoillakseen, sillä Phillipsin mielestä oppilaiden ja miesten väliset jännitteet olivat kiehumispisteessä.
 Phillips sanoi aluksi nuorten huudelleen Trumpin kampanjasta tuttua "rakentakaa muuri" -iskulausetta. Nuoret ovat kieltäneet tämän.
 Nicholas Sandmann julkaisi tapauksen jälkeen lausunnon, jossa hän kiisti syyllistyneensä rasismiin.
 Lisää kanteita luvassa
 Katolisen koulun tilaaman tutkimuksen mukaan nuoret eivät kommentoineet Phillipsille mitään rasistista tai loukkaavaa. He eivät tutkimuksen mukaan myöskään huudelleet mitään muurista.
 Washington Postin mukaan oikeuteen  toimitetuissa papereissa  Phillipsiä kutsutaan huijarisotasankariksi, joka ilmeisesti pelkäsi liikaa juutalaisiksi ilmoittautuvia miehiä, "oikeita riidanhaastajia" ja valitsi sen sijaan kohteekseen ryhmän "viattomia lapsia".
 Sandmannin perheen asianajaja on sanonut, että vastaavia kanteita nostetaan vielä lisää.

Rasismista syytetty teini haastaa Washington Postin oikeuteen kunnianloukkauksesta – Vaatii 250 miljoonan dollarin korvauksia


Summary: SVT:n mukaan Swedbankin ja rahanpesusta epäillyn Baltian Danske Bankin välillä on siirtynyt ainakin 40 miljardia kruunua.

Ruotsalaista Swedbankia on saatettu käyttää järjestelmälliseen rahanpesuun lähes kymmenen vuoden ajan, kertoo  Ruotsin televisio SVT .
 Tiedot perustuvat SVT:n käsiinsä saamiin salaisiin asiakirjoihin. Niiden mukaan vyyhtiin liittyy pankin 50 asiakasta. SVT väittää Swedbankin sallineen asiakkaiden tehdä tilisiirtoja, vaikka heidän toimintansa on herättänyt epäilyjä rahanpesusta.
 SVT:n mukaan Swedbankin ja rahanpesusta epäillyn Danske Bankin Baltian-toimintojen välillä on siirtynyt vähintään 40 miljardia kruunua.
 Swedbankin johtaja  Birgitte Bonnesen  kieltäytyi kommentoimasta väitteitä SVT:lle. Swedbankin viestinnästä vakuutettiin, että pankki on toiminut heti kun se on havainnut riskitekijöitä.
 Bonnesen on aiemmin sanonut, ettei pankki ei ole sekaantunut Virossa paljastuneeseen rahanpesuvyyhtiin.
 Lue lisää:
 Viranomaiset vaativat rahanpesusta epäillyn Danske Bankin Viron-yksikön sulkemista – pankki päätti lopettaa kaiken toimintansa Baltiassa ja Venäjällä

SVT: Swedbankia on saatettu käyttää järjestelmälliseen rahanpesuun lähes kymmenen vuoden ajan


Tyypin 2 diabetesta potevat voivat pienentää sydänriskejään syömällä enemmän pähkinöitä, Harvardin yliopiston tutkimus osoittaa. Pähkinöiden sydänterveellisyys on tiedetty ennenkin, mutta tulokset lisäävät näyttöä niiden hyödyllisyydestä diabeetikoille.
 Circulation Research -lehdessä  julkaistut tulokset perustuvat 16 000 miehen ja naisen terveystietoihin, joita kerättiin yli 30 vuoden ajan. Tietoja ruokavaliosta kerättiin ennen diabetesdiagnoosia ja sen jälkeen.
 Tulosten perusteella pähkinöitä viikoittain syövät sairastuivat sydän- ja verisuonitauteihin noin viidenneksen epätodennäköisemmin kuin potilaat, jotka söivät pähkinöitä korkeintaan kerran kuussa. Myös riski menehtyä sydänoireisiin oli pienempi pähkinöitä paljon nauttivilla.
 Tutkijat selvittivät myös, miten muutokset pähkinöiden syömisessä vaikuttivat sydänriskeihin, ja havaitsivat riskit pienemmiksi osallistujilla, jotka lisäsivät pähkinöiden syömistä diabetesdiagnoosin jälkeen. Sama yhteys havaittiin tarkastellessa kuolleisuutta seurannan aikana.
 Suotuisat yhteydet koskivat muun muassa cashew-, hassel-, pistaasi- ja saksanpähkinöitä, mutta ei maapähkinöitä.
 Pähkinöissä on muun muassa terveellisiksi tiedettyjä rasvoja, jotka saattavat selittää terveysvaikutukset, mutta osa yhteydestä voi johtua paljon pähkinöitä käyttävien muista elintavoista. Pähkinöitä säännöllisesti nauttivat ovat usein muutenkin terveystietoisia.
 Suomalaisista noin 500 000 sairastaa tyypin 2 diabetesta. Luku on todennäköisesti suurempi, sillä merkittävä osa potilaista ei tiedä sairastuneensa.

Pähkinöiden lisääminen ruokavalioon pienentää diabeetikon sydänriskejä


Summary: Jyväskylän MM-rallin ensi kesän reitti pohjautuu hiottuna ja korjattuna viime vuonna uudistettuun ja kiiteltyyn runkoon.

Jyväskylän MM-rallin reitti uudistettiin reippailla linjoilla viime kesänä. Uudistus sai yleisöltä, kilpailijoilta ja tiimeiltä runsaasti kehuja, mutta kipukohtiakin jäi hoidettavaksi ensi kesää ajatellen.
 Viime kesänä ongelmia syntyi parin erikoiskokeen ruuhkauduttua niin, että kaikki katsojat eivät ehtineet erikoiskokeille ja kilpailijoillakin oli hankaluuksia ehtiä lähtöön.
 – Esimerkiksi perjantaina Oittilan erikoiskokeelle oli kilpailijoilla ja katsojilla vaikeuksia päästä keskellä päivää. Nyt Oittila on aikataulutettu uudelleen aamun ensimmäiseksi. Kilpailijat saadaan vietyä eri reittiä ja uskon, että näin ongelma korjautuu, kertoo reitistä vastaava apulaiskilpailunjohtaja  Kari Nuutinen  AKK Sports Oy:stä.
 Rallikomeetta  Kalle Rovanperä , 18, ei hätkähdä, vaikka haastavana pidetty Oittila Korpilahdella on siirretty pitkän perjantaipäivän alkuun.
 – Periaatteessa se on ensimmäinen kunnon pätkä rallissa. Se on aika tekninen, varsinkin kun viime vuonna siihen lisättiin pikkutie alkuun. Vaikea pätkä aloittaa ralli, mutta on ihan mielenkiintoista lähteä aamulla vetämään sieltä.
 Jyväskylän MM-rallin pohjoisin lenkki on Äänekoskella ja eteläisin Päijälä Kuhmoisissa. Jarkko Riikonen / Yle
 Leustu korvaa Tuohikotasen
 Viime kesänä liikennetukoksia keskellä lauantaita aiheuttanut Tuohikotasen erikoiskoe siirtyyy nyt huilausvuoroon ja se korvataan läheltä löytyvältä Leustun erikoiskokeella Korpilahdella. Se edustaa perinteistä Suomen MM-rallitiestöä erilaisine teineen, hyppyineen ja nyppyineen.
 – Leustu on keskisuomalaisen rallitien postikorttimaisema. Sieltä löytyy ikivanha kivisilta ja pätkä kulkee isojen peltojen välissä ihan ysiten välittömässä läheisyydessä. Se on kuin aikakapseli, joka kätkee paljon muistoja rallien ratkaisuista eri vuosina, kertoo nuorempana rallia ajanut  Joni Pakarinen  Ylen Ralliradiosta.
 Kalle Rovanperä tykkäsi viime vuonna Tuohikotasen erikoiskokeesta ja toivoo Leustusta samanlaista kokemusta.
 – Leustua en ole ikinä ajanut läpi ja tiedän, että se on mielenkiintoinen pätkä ja onhan se kiva ajaa eka kertaa nuotista. Videolta katsottuna se näyttää makeen näköiseltä.
 Neljä päivää ja 23 erikoskoetta
 Suomen MM-ralli alkaa Jyväskylässä torstaina 1. elokuuta aamun testierikoiskokeella Vesalassa. Varsinainen kisa käynnistyy samana iltana ”cityerikoiskoe” Harjulla, Jyväskylän ytimessä.
 – Harju on aika kinkkinen pätkä aloittaa kisa ja se on ajettava tosi tarkasti. Mutta on siellä hieno fiilis ajaa, kun on ihan törkeesti porukkaa ja siinä on kuitenkin ihan soraa ja asfalttia niin se on aika vaikea aloitus, Kalle Rovanperä arvioi.
 Sami Kolsi, Kari Nuutinen ja Joni Pakarinen Jyväskylän rallin ytimessä Lutakossa viisi kuukautta etuajassa. Arvo Vuorela / Yle
 Illan suussa sunnuntaina 22 erikoiskoetta myöhemmin on selvillä Jyväskylän voittaja 2019. Viime vuonna voiton nappasi  Tommi Mäkisen  luotsaaman Toyota-tallin kuljettaja  Ott Tänak .
 Ensi kesän ralli huipentuu viime kesän tapaan Ruuhimäen Power Stagen megahyppyihin Lievestuoreella, Laukaassa.
 – Niinkuin nähtiin, niin siellä oli runsaasti yleisöä ja kuvat levisivät ympäri maailmaa. Ja onpa seuraavana kalenterissa olevassa Meksikon MM-rallissa haettu loppuun pitkälti samantyyppinen ratkaisu, Kari Nuutinen myhäilee.
 – Ennen vähän karsastin viimeisenä ajettavaa Power Stagea, mutta onhan se hienoa, että se säilyy. Sehän tarkoittaa sitä, että loppuun asti yritetään ja Ruuhimäessä sitä, että sitä pidemmälle lennetään mitä kovempaa maalilinja ylitetään, Joni Pakarinen filosofoi.
 – Maalihyppyri on aika hieno ja näyttävä, mutta ei se ole paras tapa tulla maaliin. Pitäisi ajaa kovaa yli, mutta ei saa hölmöillä yhtään. Se on aina vähän vaikeampi paikka tulla maaliin, mutta onhan se hieno lopetus rallille, Kalle Rovanperä pohtii Puuppolassa.
 Kalle Rovanperän hyppytyyliä Ruuhimäen maalilinjalla kesällä 2018. Tomi Hänninen
 Jyväskylän MM-ralli 2019 Torstai 1.8. 08.00 Shakedown Vesala 19.00 EK 1 Harju 1 Perjantai 2.8. 08.18 EK 2 Oittila 09.21 EK 3 Moksi 1 10.24 EK 4 Urria 1 11.16 EK 5 Ässämäki 1 12.39 EK 6 Äänekoski 1 15.24 EK 7 Moksi 2 16.27 EK 8 Urria 2 17.19 EK 9 Ässämäki 2 18.42 EK 10 Äänekoski 2 20.00 EK 11 Harju 2 Lauantai 3.8. 08.08 EK 12 Pihlajakoski 1 09.10 EK 13 Päijälä 1 10.08 EK 14 Kakaristo 1 11.34 EK 15 Leustu 1 15.08 EK 16 Pihlajakoski 2 16.10 EK 17 Päijälä 2 17.08 EK 18 Kakaristo 2 18.34 EK 19 Leustu 2 Sunnuntai 4.8. 08.38 EK 20 Laukaa 1 09.38 EK 21 Ruuhimäki 1 11.01 EK 22 Laukaa 2 13.18 EK 23 Ruuhimäki Power Stage 16.00 Maali - Podium

Elokuisen Jyväskylän MM-rallin reitti julki – viime kesän ruuhkista pyritään nyt eroon


Summary: Kauppakorkeakoulun muutto Töölöstä Otaniemeen sujui helposti: vain puolelle 3 000 muuttolaatikosta tuli käyttöä.

– Tämä on ollut varmaan tähän mennessä rakennuksen kuvatuin kohta, sanoo Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun opiskelija  Maria Aalto  ja pysähtyy pääaulan jyhkeiden portaiden eteen.
 Tästä eivät monet ole vielä kävelleet.
 Jos nyt paistaisi aurinko, se todennäköisesti lakaisisi koko luonnonkivisen portaikon ja kimmeltäisi kultaisiksi maalatuissa kaiteissa. Mutta on aula sumuisen päivän lonkeronharmaassakin valossa edukseen.
 – On kyllä todella hyvät ensivaikutelmat koko rakennuksesta. Oma suosikkini on opiskelutila learning hub, jossa on paljon porukkaa koko ajan, neljännellä vuosikurssilla oleva Aalto kertoo.
 Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun ala-aulan portaikko on portugalilaista luonnonkiveä. Petteri Juuti / Yle
 Kotoisa. Se on adjektiivi, jolla toisen vuosikurssin kauppislainen  Heikki Helaniemi  uudenkarheaa rakennusta kuvaisi.
 – Opiskelijathan viettävät aika ison osan päivistään ja joskus öistäänkin koulussa, joten oli hyvä, että tästä tuli heti kotoisa fiilis, Helaniemi sanoo.
 KY:n hallitukseen kuuluvien Aallon ja Helaniemen mukaan heidän uuden opinahjonsa suunnittelussa on otettu hyvin huomioon monimuotoiset opiskelutavat ja erilaisten opiskelijoiden tarpeet.
 Kaikissa suunnitteluvaiheissa nimittäin kuunneltiin rakennuksen käyttäjiä: henkilökuntaa, opiskelijoita ja alumneja.
 Viihtyminen on nostettu tavoitteissa korkealle.
 Siksi siellä täällä on erilaisia pöytä- ja tuoliryhmiä. Osa tilasta on varattu hiljaiselle työskentelylle, ja loikoiluun kutsuvia design-nojatuoleja on niin monta, että niistä tuskin tulee kiistaa.
 Myös pistorasioita riittää.
 Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulussa opiskelevat Heikki Helaniemi ja Maria Aalto kiittelevät uusien tilojen toimivuutta. Petteri Juuti / Yle
 Muutto sujui konmarituksen hengessä
 Yksi aikakausi päättyi viime maanantaina, kun Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulu muutti Helsingin Töölöstä Espoon Otaniemeen Aalto-yliopiston kampukselle.
 Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun kandidaatin tutkintoon liittyvät opinnot on järjestetty Otaniemessä jo vuodesta 2015 lähtien. Maanantaina perässä seurasivat myös maisterivaiheen opiskelijat sekä kauppiksen koko henkilökunta.
 Kauppakorkeakoulu-rakennus tarjoaa tilat henkilöstölle ja maisteri- ja tohtoriopiskelijoille, yhteensä noin 2 000 henkilölle. Petteri Juuti / Yle
 Nyt kauppakorkeakoulun kaikki kuusi laitosta ovat ensimmäistä kertaa liki viiteenkymmeneen vuoteen saman katon alla neljässä kerroksessa.
 Töölössä kauppatieteellisen tiedekunnan toiminnot sijaitsivat neljässä eri rakennuksessa, eivätkä kollegat välttämättä juuri nähneet toisiaan.
 – Eilen lounaalla puhuttiin, että täällähän näkee pelkän aamupäivän aikana enemmän ihmisiä kuin Töölössä pitkään aikaan, kehityspäällikkö  Perttu Kähäri  Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulusta kertoo.
 Runeberginkadulla Etu-Töölössä sijaitseva vuonna 1950 valmistunut entinen päärakennus menee keväällä remonttiin. Mittava remontti tehdään tiiviissä yhteistyössä Museoviraston kanssa.
 Learning hubiksi nimetty opiskelutila on Aallon opiskelijoiden käytössä 24/7. Petteri Juuti / Yle
 Muutto uusiin tiloihin tapahtui Kähärin mukaan itse asiassa jopa ajateltua nopeammin ja helpommin, vaikka hamstraamisesta tunnettu yliopistoväki sai kehotuksen siivota huolella ja karsia reippaasti ennen siirtymistä Otaniemeen.
 – Siinä kävi sitten niin, että kolmestatuhannesta tilatusta muuttolaatikosta puolet lähti tyhjinä takaisin, Kähäri sanoo.
 Siinäpä esimerkki varsin onnistuneesta konmarituksesta.
 Yhteistyötä ilman loskaa
 Innovaatioiden ja yhteistyön uskotaan lisääntyvän entisestään nyt, kun kaikki vuonna 2010 aloittaneen Aalto-yliopiston kolme korkeakoulua – teknillinen, taideteollinen ja kauppakorkeakoulu – sijaitsevat vihdoin samalla kampuksella Otaniemessä.
 – Nyt tuntuu siltä, että olemme osa tätä Aalto-yhteisöä, kun sijaitsemme ihan keskellä kaikkea. Se on todella motivoivaa, Kähäri sanoo.
 Kauppakorkeakoulun tilat ovat osa isompaa rakennuskokonaisuutta. Siihen kuuluu taiteiden ja suunnittelun korkeakoulun rakennus Väre, joka valmistui syksyllä 2018.
 Samassa kokonaisuudessa ovat myös kauppakeskus A Bloc ja Otaniemen metroasema.
 Kauppakorkeakoulun julkisivussa on lasipintojen lisäksi myös Otaniemelle tyypillistä punatiiltä. Petteri Juuti / Yle
 Kokonaisuuden on suunnitellut Aallon alumneista koostuva Verstas Arkkitehdit, joka voitti vuonna 2012–2013 käydyn kansainvälisen arkkitehtuurikilpailun.
 Aaltolaisten ei tarvitse miettiä säähän sopivaa pukeutumista, sillä rakennuskompleksissa pystyy liikkumaan sisätiloissa jopa metroon asti. Lattiapinta-alaa on kokonaisuudessaan lähes 42 000 neliökilometriä.
 Kähäri kertoo, että jotkut kollegat ovatkin jo vitsailleet, että nyt kannattaisi ostaa asunto Kalasatamasta. Silloin voisi kulkea koko vuoden shortseissa.
 Virallisia avajaisiaan ytimekkäästi Kauppakorkeakouluksi nimetty rakennus juhlii vasta keväämmällä toukokuussa.
 Aiheesta lisää:
 Korkeakouluopiskelijoille rakennetaan hulppeita tiloja pääkaupunkiseudulla – Otaniemessa homma tehtiin Alvar Aallon hengessä
 Aalto-yliopisto remontoi maineikkaan Dipolin alkuperäiseen "radikaaliin" asuunsa – tältä valmis urakka näyttää

Historiallinen muutto: Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulu aloitti uusissa tiloissa Espoon Otaniemessä – katso kuvat näyttävästä kampuksesta


Summary: Kun kaipaamme syyllistä, tartumme usein traagisiin yksittäistapauksiin, vaikka vika olisi viallisessa järjestelmässä, kirjoittaa työelämäprofessori Pekka Mattila.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Muutto tappoi vanhuksia. Kukaan ei ehdi pestä. Koskaan ei pääse liikkumaan. Vessaan ei ehdi ennen nöyryytystä. Järkyttäviä otsikoita.
 Viime viikkoja ovat mediassa hallinneet uutiset siitä, miten suuret yksityiset palveluntarjoajat ovat rikkoneet lupauksensa ja vaarantaneet vanhusten, vammaisten ja muiden hoivaa vaativien hengen ja terveyden.
 Jos laiminlyönnin hinta olisi yhtä kirkas kuin onnistumisen tarjoama tilipussi, ongelmia ei ehkä olisi.
 On selvää, että räikeitä virheitä  on tapahtunut, ja paineessa on tehty törkeitä oikaisuja siellä, missä ei pitäisi. On selvää, ettei kaikkialla ja aina ole otettu riittävän vakavasti ohjeistuksia ja suoranaisia määräyksiä henkilöstön mitoituksesta ja ajankäytöstä.
 Tämä kaikki vaatii puuttumista. Yleinen totuus riskinotossa onkin se, että ihminen kaihtaa mieluummin tappiota kuin kärttää voittoa. Jos laiminlyönnin hinta olisi yhtä kirkas kuin onnistumisen tarjoama tilipussi, ongelmia ei ehkä olisi.
 Jokaisen tarinan taustaksi on löytynyt aina paha suuryritys.
 Kiinnostavaa viime viikkojen hoivakohuissa on ollut myös yksinkertaistava ja suoraviivainen tapa, jolla syylliset ja syntipukit on tunnistettu. Jokaisen tarinan taustaksi on löytynyt aina paha suuryritys.
 Tarve löytää syyllinen  on suuri. Filosofi  René Girard  ja yhteiskuntatieteilijä  Kenneth Burke  kirjoittivat aikanaan syntipukkimekanismista, joka auttaa yhteisöjä selviytymään paineisista ja ristiriitaisista tilanteista ilman suurta mellakkaa. Kun syylliseksi voidaan osoittaa yksittäistapaus ja sopiva uhrattava löytyy, yhteisö rauhoittuu ja jatkaa eloaan ilman suurta taistelua.
 Parhaimmillaan tuhmurilla on kasvot ja nimi, jotta voimme kollektiivisesti paheksua.  Esperi Caren toimitusjohtaja  jätti tehtävänsä ja sai kunnian kävellä some-giljotiinille. Kukaan ei unohtanut muistuttaa hänen  miljoonatuloistaan , jotka tosin eivät poikkea juurikaan suurten kasvavien yritysten normista.
 Todistajina eivät pääosin ole asiakkaat  tai heidän omaisensa vaan nimettömät entiset työntekijät. Kaava on tuttu: anonyymi kitkerä entinen palkansaaja voi usein jakaa tarinansa ilman mitään taustatarkistusta tai faktojen varmentamista. Vaikka vaikuttaa siltä, että kertomuksissa on ankaran paljon totta, tapahtumien ytimeen ei tahdo päästä.
 Mediamyllyn jauhaessa osaavien ammattilaistenkaan on lopulta vaikea innostua ja nähdä työnsä arvoa.
 Isku ei osu pelkästään viestintäkonsulttiin tai epäonnistuneeseen johtajaan vaan koko ammattilaisten työyhteisöön. Kaikesta tekemisestä tulee äkkiä huonoa. Mediamyllyn jauhaessa osaavien ammattilaistenkaan on lopulta vaikea innostua ja nähdä työnsä arvoa.
 Surulliset kotimaiset sote-tarinat peilaavat vielä dramaattisempia esimerkkejä muualta maailmasta. Miksi korealainen lentokone törmäsi vuorenseinämään? Miksi lautta upposi Hollannin ja Englannin välisessä kanaalissa vain hetken satamasta irtautumisen jälkeen? Miksi pahamaineinen Costa Concordia romahti keskelle kauneinta Välimerta?
 Selitys on päälle päin helppo: joku mokasi. Tarkemmassa katsannossa suoraa selitystä ei usein löydykään.
 Entä, jos jäykän kulttuurin takia korealaisen lentokoneen perämies ei uskaltanut vastustaa kapteenia? Entä jos lautta ei uponnutkaan torkahtaneen merimiehen laiminlyöntien takia yksin vaan myös siksi, että varustamo oli säästänyt turvalaitteista, kapteeni kiirehtinyt ja puskenut jo ennestään myöhäistä lähtöä, kun lähimesimies oli samalla sokeasti luottanut tiimiinsä? Mikä tragediassa johtui lopulta torkuista ja mikä systeemistä?
 Ketjussa väärin yhdistyessään yksinään järkevät tekemiset muodostavat vaarallisen yhtälön.
 Kun tarkastelemme kotimaisia hoivaskandaaleja , voimme ehkä tunnistaa jotain samankaltaista. Moni ammattilainen on kovan paineen alla ja haluaa pärjätä. Lähiesimies yrittää säilyttää tiiminsä, ja moni tiimissä taistelee vastatakseen odotuksiin. Pääkonttorilla halutaan turvata toiminnan ja vapauden tila varmistamalla numerot. Ketjussa väärin yhdistyessään yksinään järkevät tekemiset muodostavat vaarallisen yhtälön.
 Kun yleisön pehmustetusta aitiosta tuijotamme aikamme skandaaleja, kaipaamme muistutusta myös peiliin katsomisen tärkeydestä. Mistä ongelmat johtuvat?
 Voisiko olla myös niin , että tarkoin valitsemamme poliittiset edustajat budjetoivat niukasti, koska myös tasoliittymän korjaus vaati rahaa? Voisiko olla niin, että johtavat virkamiehet kokemattomuuttaan kilpailuttivat muodollisesti oikein mutta sisällöllisesti väärin? Voisiko olla niin, että tarjouksen voittanut yhtiö luotti liikaa hyvään onneensa ja päätti uhkarohkeasti pelata marginaaleilla?
 Kuka lopulta aiheutti vahingon? Kenen laiminlyönti johti lautan uppoamiseen? Ei kenelläkään ole vastausta. Sormella on helppo osoittaa.
 Jos oikeasti haluaisimme parantaa hyvinvointipalveluiden tasoa, opettelisimme kuuntelemaan, lukemaan ja analysoimaan sekä korjaamaan. Selvää on, että tällainen ote voi tuntua vaikealta, sillä eduskunnan puhujanpöntössä ei saa samaa lämpöä faktoilla kuin sumealla kiihkolla.
 Pekka Mattila
 Kirjoittaja on Aalto EE:n toimitusjohtaja, valmentaja, kirjailija ja useiden hallitusten jäsen sekä käytäntöön suuntautunut professori Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulussa.

Pekka Mattilan kolumni: Mistä löytyy hoiva-alan oikea konna?


Summary: Putin pitää puheensa laskevien suosiolukujen varjossa. Presidentin puhe esitetään suorana.

Venäjän presidentti  Vladimir Putin  pitää tänään vuosittaisen puheensa Venäjän parlamentille.
 Puheessa Putinin odotetaan kertovan maan tärkeimmistä sisäpoliittisista ja ulkopoliittisista tavoitteista.
 Viime vuonna Putin käytti puhetta Venäjän  sotilasmahdin esittelyyn . Tuolloin presidentti muun muassa kertoi  uusista ohjuksista .
 Putin käsittelee ohjuksia puheessaan todennäköisesti myös tällä kertaa, koska sekä Venäjä että Yhdysvallat ovat vetäytymässä keskimatkan ohjuksia koskevasta  INF-sopimuksesta . Sen kohtalo on kiinnostavaa myös Suomen ja Euroopan kannalta.
 Sopimuksen kaatumisesta huolestui viime viikonloppuna  Münchenin turvallisuuskonferenssissa  esimerkiksi presidentti  Sauli Niinistö .
 Putinin puhe näytetään Venäjän televisiossa suorana lähetyksenä. Yleensä puhe on kestänyt tunnista kahteen tuntiin.
 Suosioluvut laskussa
 Putinin uskotaan käsittelevän myös maan taloutta ja kenties arkisia asioita, kuten esimerkiksi maan jäteongelmaa.
 Putin pitää puheensa tilanteessa, jossa hänen suosiolukemansa ovat olleet laskussa. Eläkeikää nostettiin viime vuonna, mikä on notkauttanut Putinin suosiolukuja. Levada-tutkimuslaitoksen kyselyssä tammikuussa Putinin toimia tuki 64 prosenttia kyselyyn vastanneista. Luku oli alin sen jälkeen, kun Venäjä liitti Krimin itseensä viisi vuotta sitten.
 Viime vuonna Putin piti puheensa kaksi viikkoa ennen presidentinvaaleja. Mielipidemittausten mukaan hänen suosionsa oli puheen jälkeen korkeimmillaan sitten vuoden 1999.

Pullistellaanko tänä vuonna ohjuksilla? Presidentti Putin pitää vuotuisen puheensa Venäjän parlamentille


Summary: Somessa käydään vilkasta keskustelua muun muassa siitä, onko välineiden hankinta kodin vai koulun vastuulla.

Tästä on kyse Koulujen hiihtotunnit ovat pitäneet pintansa, vaikka ne eivät ole kuuluneet opetussuunnitelmaan enää pariin vuoteen. Opetus on nykyään kannustavaa ja motivoivaa, kilpailu ja lajitaidot eivät ole tärkeimmät. Perusopetus on lain mukaan maksutonta, joten välinehankinnoista ei saa aiheutua kodeille kustannuksia.
 Lapsia naurattaa, kaikilla on kivaa. Frisbeet lentävät ilmassa ja matemaattisia tehtäviä ratkotaan pienryhmissä. Kukaan ei itke katkennutta sauvaansa räkä poskella.
 Voiko tämä olla alakoululaisten hiihtotunti?
 Hiihtoa opetellaan nykyään yhdessä tekemisen ja pelillistämisen avulla. Kaiken pohjalla on pyrkimys sytyttää lapsiin liikunnan ilo ja tuoda onnistumisen kokemuksia, sanoo tamperelaisen Juhannuskylän alakoulun luokanopettaja  Vilja Välimäki .
 – Vaikka kyllä välillä lapset toivovat myös ihan perinteistä hiihtoa ja kilpailua.
 Veren maku suussa rämmitty kouluhiihto ehti pilata monen sukupolven suhteen hiihtämiseen. Lasten ja hiihdon onneksi asiat ovat menneet jo pidemmän aikaa parempaan suuntaan.
 Onko pakko hiihtää?
 Syksyllä 2016 poistui uuden opetussuunnitelman myötä lista lajeista, joita kouluissa pitää opettaa. Silti hiihto pitää sitkeästi pintansa, ja melkein kaikissa kouluissa hiihdetään edelleen.
 Opetusneuvos  Matti Pietilä  Opetushallituksesta myöntää, että hiihdolla on "ylisukupolvista taakkaa".
 Toisin sanoen hiihdetään, koska niin on tehty aina.
 – Hiihdon kohdalla vaikuttavat jopa opettajien kansakouluaikaiset kokemukset.
 Kaukana ovat tuskaiset hikihiihdot: kannustava ja leikin varjolla oppiminen on palauttanut ilon hiihtotunneille.  Tuomas Hirvonen / Yle
 Pietilän mielestä hiihto puolustaa kuitenkin edelleen paikkaansa, sillä sen avulla lapset voivat tavoittaa monet perusopetukselle asetetut tavoitteet. Sellaisia ovat muun muassa taito liikkua sekä sisällä että ulkona eri vuodenaikoina.
 Myös Vilja Välimäki on vankkumaton hiihdon kannattaja.
 – Jos emme opettaisi lapsille lainkaan suksitaitoja, niin veisimme heiltä mahdollisuuden harrastaa sitä aikuisena.
 Vain harvoin kyse on lopulta vain rahasta.   Matti Pietilä
 Hiihdolle on vaihtoehtoja. Opettajat voivat itse päättää, miten oppimistavoitteet saavutetaan. Hiihto voidaan korvata vaikka hankilentopallolla, kunhan se kehittää lasten motorisia perustaitoja.
 Juhannuskylän koulun talviliikuntatunneilla muun muassa retkeillään, pulkkaillaan ja pelataan lipunryöstöä.
 – Viime talvena kävimme pilkkimässä ja avantouimassa.
 Opetusneuvos Matti Pietilä on hyvillään uuden opetussuunnitelman tuomasta vapaudesta.
 – Valinnanvapauden myötä myös opettajat ovat alkaneet nauttia työstään enemmän.
 Kuka maksaa välineet?
 Vuoden vaihteen jälkeen sosiaalisen median roskalavoilla alkaa vimmattu taisto käytetyistä hiihtovälineistä. Samalla alkaa väittely siitä, onko hiihdossa mitään järkeä ja kannattaako muutamaa hiihtokertaa varten ostaa välineitä. Talviurheiluvälineisiin kuluu helposti  suuria summia .
 Välineiden pitäisi olla myös toimivat ja lapselle sopivat, jotta hiihtämisestä jäisi positiivinen tunne.  Mikko Savolainen / Yle
 Matti Pietilän mukaan pääsääntö on selvä: perusopetus on lain mukaan Suomessa maksutonta. On koulujen velvollisuus huolehtia siitä, että kaikilla on yhtäläinen mahdollisuus osallistua opetukseen.
 Juhannuskylän koulu on ostanut välineitä, jotta kaikki pääsevät varmasti osallistumaan, Vilja Välimäki kertoo.
 – Koulussamme on paljon lapsia, jotka eivät hiihdä kotona.
 Vuonna 2019 hiihtotunti voi alkaa nopanheitolla ja päättyä frisbeegolfiin. Tuomas Hirvonen / Yle
 Kaikilla Suomen kouluilla ei kuitenkaan ole tarjota asiallisia lainavälineitä, joten kodin on ne hankittava. Matti Pietilä muistuttaa, että liikuntavälineistä on iloa lapsille myös kouluajan ulkopuolella.
 – Vain harvoin kyse on lopulta vain rahasta. Esimerkiksi kirpputoreilta löytyy halpoja, hyväkuntoisia, käytettyjä välineitä.
 Pietilän mukaan välinekiistoissa on olennaista koulun ja kodin avoin ja rakentava keskusteluyhteys.
 – En muista 16 virkamiesvuoteni ajalta yhtään tapausta, jossa välineongelmaa ei olisi onnistuttu ratkaisemaan.
 Onko hiihto mielestäsi hyvä liikuntamuoto kouluissa? Kenen vastuulle välineiden hankita kuuluu? Kerro kokemuksesi kouluhiihdosta. Keskustelu suljetaan keskiviikkona 20.2. kello 22.00.
 Lue myös:
 Lasten liikuntavälineisiin saa uppoamaan hirmurahat – älä silti yritä säästää jättämällä liikaa kasvunvaraa, varoittaa myyjä

Hiihto ei ole ollut pakollista enää vuosiin, silti melkein joka koulussa sivakoidaan – kysyimme, miksi


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Seksuaalirikosten ennaltaehkäisyyn uusia lisätoimia
 Hallitus on saanut valmiiksi ehdotuksensa seksuaalirikollisuuden ja maahanmuuttajataustaisten rikollisuuden ennaltaehkäisyn ja torjunnan lisätoimista. Lisätoimia on käsitelty sisäministeri  Kai Mykkäsen  (kok.) johdolla kahdessa ministerityöryhmässä. Hallitus järjestää tiedotustilaisuuden asiasta kello 13.  Voit seurata sitä suorana Ylen verkkosivuilla .
 Perustuslakivaliokunta pui jälleen tiedustelulakeja ja sotea
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Perustuslakivaliokunta jatkaa tänään tiedustelulakien uudelleen käsittelyä. Sotilas- ja siviilitiedustelulait l ähetettiin viime viikolla takaisin valiokuntiin , koska niiden epäiltiin olevan perustuslain vastaisia. Aamulla perustuslakivaliokunta kuulee vielä kerran useita perustuslakiasiantuntijoita, joista osa on julkisesti arvostellut tiedustelulakeja ja katsonut niiden loukkaavan kansalaisten viestintäsalaisuuden suojaa ja muita perusoikeuksia. Tiedustelulakien palauttaminen valiokuntiin tuo lisäpaineita erityisesti perustuslakivaliokuntaan, jolta yhä odotetaan lausuntoa myös sote-uudistuksesta.
 Juutalaisvastaisuus huolestuttaa ranskalaisia
 Tuhannet ranskalaiset kokoontuivat tiistaina illan pimetessä Pariisin Tasavallan aukiolle vastustamaan väkivallantekoja ja vihapuhetta. Ian Langsdon / EPA
 Niin kutsuttu keltaliiviliike on nostanut Ranskassa esiin myös juutalaisvastaisuutta ja rasismia. Ranskan presidenttiä ja hallitusta vastustava liike on kerännyt liepeilleen juutalaisvihaa levittäviä ääriajattelijoita, jotka hyödyntävät liikkeen suosiota ja protestien saamaa medianäkyvyyttä. Myöhään tiistaina kymmenet tuhannet ranskalaiset  kokoontuivat protestoimaan  juutalaisvastaisuutta ja vihapuhetta.
 Hiihto ei ole ollut pakollista enää vuosiin, silti melkein joka koulussa sivakoidaan
 Tuomas Hirvonen / Yle
 Koulujen hiihtotunnit pitävät pintansa, vaikka monessa kodissa ei tätä perinnelajia enää harrastetakaan. Somessa käydään vilkasta keskustelua muun muassa siitä, onko välineiden hankinta kodin vai koulun vastuulla. Hiihto, kuten muutkin lajit poistuivat jo vuosia sitten koulujen opetussuunnitelmasta. Monen opettajan mielestä  hiihto on edelleen oivallinen laji  opettamaan lapsille muun muassa motorisia perustaitoja. Hiihdon opetus on tänä päivänä jotain aivan muuta kuin millaisena monen koululaisen vanhemmat sen muistavat.
 Maurin, 5, tarha-arki mullistui, kun pieniä päiväkoteja yhdistettiin uuteen ja isompaan
 Toni Pitkänen / Yle
 Useissa isommissa kaupungeissa aiotaan  vähentää pienten päiväkotien määrää . Uudet yksiköt halutaan myös tehokkaampaan ilta- ja viikonloppukäyttöön.
 Sää pakastuu, merelle myrskyä
 Yle
 Sää on aluksi sateinen suuressa osassa maata, kertoo Ylen meteorologi  Joonas Koskela . Pohjoisessa sateet tulevat lumena, etelässä aluksi myös vetenä ja räntänä. Sää kuitenkin poutaantuu ja selkenee myöhemmin Lapista alkaen. Päivälämpötila on pääosin pakkasella 1–10 astetta. Pohjoistuuli on puuskissa kovaa, lännessä on paikoin myrskyisää. Tuulivaroituksia on sekä maalla että merellä. Ajokeli on huono suuressa osassa maata.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Hallitus kertoo seksuaalirikosten torjunnasta, juutalaisvastaisuus huolestuttaa ranskalaisia, pakkaset palaavat


Summary: Satakunnassa Kankaanpäässä kerätään nimiä vastaanottokeskuksen säilyttämisen puolesta. Maahanmuuttovirasto sulkee kustannussyistä koko maassa viisi keskusta.

Tästä on kyse Maahanmuuttovirasto sulkee alkuvuoden aikana viisi vastaanottokeskusta ja niiden asukkaat siirretään jäljelle jääviin paikkoihin. Keskuksia suljetaan, koska turvapaikanhakijoiden määrä on vähentynyt ja laajan keskusmäärän pitäminen tulisi valtiolle kalliiksi. Satakunnassa Kankaanpäässä asukkaat haluaisivat pysyä tutuksi tulleessa keskuksessaan ja ovat alkaneet kerätä nimilistaa sen puolesta.
 Kun ilmoitetaan, että kodista tulee lähtö vastoin omaa tahtoa, tulee kelle tahansa tippa silmään.
 Kankaanpään Niinisalon vastaanottokeskuksen asukkaat eivät pidätelleet itkuaan tammikuun alussa, kun he saivat ilmoituksen, että keskus  suljetaan  maaliskuun loppuun mennessä.
 Irakilainen  Noor  perheineen on asunut Kankaanpään Niinisalossa kolme vuotta. Yksi perheen kolmesta lapsesta on syntynyt vastaanottokeskuksessa. Perhe haluaisi jäädä Kankaanpäähän.
 – Mä haluan asua täällä. Melkein kolme vuotta täällä oma koti. Rauhallinen ja kaikki hyvin. Toivon, että ei kiinni, Noor kuvaili tuntojaan suomeksi kuultuaan sulkemispäätöksestä.
 Kankaanpään vastaanottokeskukseen on sijoitettu pelkästään perheitä.
 Kankaanpään Seutu -lehti  kertoo, että Niinisalossa on nyt alettu kerätä nimiä vastaanottokeskuksen lakkauttamista vastaan. Nimiä keräävä irakilainen  Omar Yaqoop  kiittelee keskuksen väkeä ammattitaitoiseksi ja asialliseksi. Hän sanoo myös, että yksikössä ei ole ollut järjestyshäiriöitä.
 "Olemme laskevan tarpeen tilanteessa"
 Nimien keruu ei kuitenkaan auta. Maahanmuuttovirasto on tehnyt lopettamispäätökset, eivätkä suljettavaksi nimettyjen keskusten jatkoajat ole mahdollisia. Koko maassa suljetaan viisi keskusta ja väkeä siirretään jäljelle jääviin paikkoihin.
 – Olemme laskevan tarpeen tilanteessa. Paikkoja vapautuu pitkälti toista tuhatta kevään ja alkukesän aikana. Tätä on pakko tehdä kustannustehokkaasti, linjaa tulosalueen johtaja  Kimmo Lehto  Maahanmuuttovirastosta.
 Vastaanottokeskusten tarve on vähentynyt turvapaikanhakijoiden määrän vähenemisen takia. Maahanmuuttoviraston mukaan ylisuuren majoituskapasiteetin ylläpitäminen tulisi kalliiksi. Viime vuonna valtiolle tuli vastaanottokeskuksista noin 207 miljoonan euron lasku.
 Koko maassa vastaanottokeskuksiin on majoitettu tällä hetkellä runsaat 6 500 turvapaikanhakijaa. Paikkoja on tarjolla puolestaan noin 7 800.
 Tulosalueen johtaja Kimmo Lehto sanoo ymmärtävänsä, että kyse on ihmisistä, eikä pelkästään kylmistä numeroista. Hän kuitenkin muistuttaa, että vastaanottokeskuksia ei ole suunniteltu pysyviksi asuinpaikoiksi.
 – Vastaanottokeskuksessa ollaan sen aikaa, kun turvapaikkahakemuksen käsittely kestää. Tämän jälkeen oleskeluluvan saanut voi siirtyä jollekin paikkakunnalle ja siellä alkaa kotoutuminen. Ei tässä ole tarkoitus juurruttaa ketään vastaanottokeskukseen, se on tilapäinen vaihtoehto elämässä.
 Jos turvapaikanhakija haluaa ehdoin tahdoin jäädä paikkakunnalle, hänen pitää järjestää itse oma majoitus ja maksaa se.
 Keskuksiin suhtautuminen on osin muuttunut
 Satakunnassa Kankaanpään ohella myös Kokemäellä on toivottu keskukselle jatkoa. Paikkakunnilla on totuttu yhteiseloon turvapaikanhakijoiden kanssa alun kyräilyn jälkeen.
 Johtaja Kimmo Lehtoa ei varsinaisesti yllätä, että mielialat ovat monilla paikkakunnilla muuttuneet vuosien aikana.
 – Olen tavannut henkilöitä, jotka olivat aluksi aktiivisia vastustajia ja tekivät kunnanvaltuutettuina aloitteitakin keskuksia vastaan. Ja sitten he ovat tulleet paikan päälle karvalakki kourassa kertomaan huomanneensa, että asia onkin toisinpäin ja että keskus on tuonut monta hyvää asiaa paikkakunnalle.
 Satakunnan suljettavista keskuksista Kokemäen asukkaat siirtyvät maaliskuun aikana Poriin, Raumalle ja Karkkuun. Kokemäellä on tällä hetkellä 67 asukasta ja sen lisäksi kirjoilla 16 yksityismajoittujaa.
 Kankaanpään Niinisalon keskuksen asukkaiden uusi sijoituspaikka ei ole vielä tiedossa. Kankaanpäässä on tällä hetkellä 67 asukasta ja kahdeksan yksityismajoittujaa.
 Yksityismajoittuja on kirjoilla vastaanottokeskuksessa ja saa sieltä vastaanottopalvelut, kuten terveydenhuollon ja vastaanottorahan.
 Viisi keskusta suljetaan kevään ja kesän aikana
 – Helsinki/Metsäläntie, SPR Helsingin ja Uudenmaan piiri, 100 paikkaa, 30.4. mennessä
 – Kankaanpää, Medivida Oy, 90 paikkaa, 30.6. mennessä
 – Kokemäki, Pihlajalinna Terveys Oy, 90 paikkaa, 31.3. mennessä
 – Raasepori, Medivida Oy, 150 paikkaa, 31.3. mennessä
 – Helsinki/Kaarlenkadun toimipiste, Helsingin kaupunki, 200 paikkaa, 31.5. mennessä

Kankaanpään turvapaikanhakijat eivät halua jättää kotiaan  – ”Tarkoitus ei ole juurruttaa ketään vastaanottokeskukseen, se on tilapäinen vaihtoehto elämässä”


Summary: Hallitus päätti kuukausi sitten, että kansainvälisten sopimusten tulkinta ja  turvapaikanhakijoiden palautusten tehostaminen selvitetään.

Hallitus on saanut valmiiksi ehdotuksensa seksuaalirikollisuuden ja maahanmuuttajataustaisten rikollisuuden ennaltaehkäisyn ja torjunnan lisätoimista.
 Lisätoimia on käsitelty sisäministeri  Kai Mykkäsen  (kok.) johdolla kahdessa ministerityöryhmässä.
 Mykkänen esittelee hallituksen esityksiä keskiviikkona iltapäivällä yhdessä työministeri  Jari Lindströmin  (sin.) ja kansanedustaja  Antti Kurvisen  (kesk.) kanssa.
 Hallitus on sopinut  lisätoimien etsimisestä kokouksissa, joissa se on saanut tilannekatsauksia seksuaalirikosepäilyistä.
 Hallitus ilmoitti tammikuussa, että turvapaikanhakuun ja kansainväliseen suojeluun liittyvät sopimukset käydään läpi ja niiden tulkintaa verrataan muiden EU-maiden käytäntöihin.
 Hallitus haluaa myös tehostaa kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneiden palautuksia erityisesti Irakiin.
 Useita toimia jo käynnissä
 Valtion tämän vuoden  ensimmäiseen lisäbudjettiin  on tulossa rahoitusta lapsiin ja nuoriin kohdistuvien seksuaalirikosten ehkäisyyn sekä maahanmuuttoon liittyviin turvallisuustoimiin yhteensä lähes 10 miljoonaa euroa.
 Eduskuntapuolueet ovat myös jo  aiemmin sopinneet , että eduskunnan käsittelyssä olevien kolmen lakiesityksen hyväksymistä kiirehditään.
 Rikoslakia on tarkoitus muuttaa siten, että  lapsiin kohdistuvien seksuaalirikosten  rangaistuksia ankaroitetaan.
 Poliisille annetaan mahdollisuus käyttää monipuolisemmin henkilötietoja rikosten ennaltaehkäisyssä.
 Eduskuntaryhmät ovat lisäksi pyytäneet hallitusta selvittämään, voisiko  kansalaisuuslain muutoksen  yhteydessä määrätä, että kansalaisuuden voisi menettää törkeän seksuaali- tai väkivaltarikoksen vuoksi.
 Eduskunnan käsittelyssä olevan esityksen mukaan Suomen kansalaisuuden voisi menettää maanpetos-, valtiopetos- ja terrorismirikoksiin syyllistynyt kaksoiskansalainen.
 Oleskeluluvan saaneiden törkeisiin rikoksiin syyllistyneiden henkilöiden  karkottamista  on jo nopeutettu.
 Kello 13 alkavaa tiedotustilaisuutta voit seurata tämän uutisen pääkuvaan avatuvasta linkistä.
 Lue myös:
 Viisi miljoonaa seksuaalirikosten torjuntaan, lisää väkeä vanhuspalveluiden valvontaan – valtiovarainministeriö julkaisi lisäbudjettiehdotuksensa
 Oulun kaupunki hakee valtiolta yli kahta miljoonaa euroa seksuaalirikosten ehkäisemiseksi
 Oulun seksuaalirikostutkinnoista puolet syyttäjälle helmikuussa  – Näin Suomea järkyttäneet tutkinnat ovat edenneet
 Oulu ei poikkea seksuaalirikosten osalta muista kaupungeista – Katso taulukosta oman kuntasi tilanne
 Hallitus kuuli tilannekatsauksen Oulun ja Helsingin seksuaalirikosepäilyistä – palautuksia Irakin kanssa halutaan tehostaa ja kansainväliset sopimukset käydä läpi
 Karkottaako Suomi seksuaalirikokseen syyllistyneen ulkomaalaisen? 7 asiaa, jotka sinun tulisi tietää karkottamisesta
 Eduskuntaryhmät linjasivat: Nämä kolme lakihanketta saatava läpi tällä vaalikaudella, hallituksen panostettava seksuaalirikosten estämiseen
 Turvapaikanhakija epäiltynä vuosittain yli sadassa seksuaalirikoksessa – tältä näyttävät tilastot

Näin hallitus aikoo puuttua maahanmuuttajataustaisten rikollisuuteen ja seksuaalirikoksiin – Katso tiedotustilaisuus kello 12.55 alkaen


Summary: Useissa isommissa kaupungeissa aiotaan vähentää pienten päiväkotien määrää. Uudet yksiköt halutaan myös tehokkaampaan ilta- ja viikonloppukäyttöön.

Pienten päiväkotien määrä vähenee tulevaisuudessa. Tältä näyttää, kun tutkii useiden isompien kaupunkien rakennushankkeita.
 Kun vanhat pienet päiväkodit tulevat elinkaarensa päähän, tilalle rakennetaan usein isompi kokonaisuus, jossa saman katon alle kootaan lapsia ja hoitohenkilökuntaa useista pienemmistä yksiköistä.
 Tampereen kaupunki linjasi tuoreessa päiväkoti- ja kouluverkkoselvityksessään, että  pienten lasten varhaiskasvatus siirretään pienistä yksiköistä  suuriin kokonaisuuksiin. Myös esimerkiksi Kuopiossa ja  Mikkelissä  pienten päiväkotiyksiköiden määrä vähenee.
 – Haemme tehokkaampia yksiköitä ja esimerkiksi keskustan alueella on paljon pieniä kahden ryhmän päiväkoteja. Parhaillaan käynnissä olevissa selvityksissä pyritään löytämään ratkaisuja isompien ja tehokkaampien löytämiseksi, kertoo Tilakeskuksen asiakkuuspäällikkö  Jarmo Tuppurainen  Kuopion kaupungilta.
 Tuppuraisen arvion mukaan Kuopiossa tyypillinen päiväkodin koko tulee jatkossa olemaan noin 4–6 ryhmäinen. Lasten määrässä se tarkoittaa päälle sadan lapsen yksikköjä.
 Yksi tämmöinen valmistui juuri Kuopion Päivärantaan. Tammikuun alussa käyttöön otettuun  Päivärannan päiväkotiin  yhdistyi kolme alueella toiminutta pientä yksikköä. Se tarjoaa hoivaa 120 lapselle.
 Päivärannan päiväkodin jumppasalissa on myös kiipeilyseinä. Toni Pitkänen / Yle
 Viisivuotiaan Maurin mielestä uusi on parempi kuin vanha
 Kuopiolaisessa Päivärannan päiväkodissa on iltapäivällä hämmästyttävän rauhallista siihen nähden, että kirjoilla on noin 120 lasta. Kuusi ryhmää on sijoiteltu pitkulanmuotoiseen rakennukseen siten, että ne ovat toistensa seinänaapureita. Jokaisella ryhmällä on oma ruoka- ja lepohuone, kuraeteinen ja wc-tilat.
 Lapset ovat juuri heräilleet päiväuniltaan ja istuvat pöydissä syömässä välipalaa.
 Viisivuotias  Mauri Aarnio  siirtyi uusiin tiloihin entisen Päivärannan päiväkodin Kesärannan kaksiryhmäisestä yksiköstä. Uusi isompi päiväkoti ei puheliasta poikaa haittaa. Hänen mielestään uudessa on jopa kivempaa kuin vanhassa.
 – Tämä on hienompi talo ja erilaisia leluja, poika iloitsee.
 Hyvää uudessa on Mauri Aarnion mielestä sekin, että samassa yhteydessä on myös neuvolan tilat.
 – Kun tulee hoitoon ja tarvii käydä neuvolassa, niin voi käydä siellä ja tulla suoraan tänne päiväkotiin, juttelee Mauri, joka ei osaa nimetä yhtä parasta asiaa uudessa päiväkodissa.
 Vanhasta päiväkodista Mauri ei kaipaa juuri mitään. Vain vanha metsäpaikka, aarrekammio muistuu pojan mieleen. Sitä hän kaipaa jonkin verran.
 Päiväkodin henkilöstöä isommat tilat huoletti, vanhempia ei
 Päivärannan päiväkodin varajohtaja  Suvi Miettinen  myöntää, että henkilökuntaa kolmen yksikön yhdistyminen isommaksi mietitytti ennakkoon. Mielessä pyöri paljon kysymyksiä muun muassa siitä, miten toimintakulttuurit ja tavat saadaan yhdistymään.
 – Olemme siinä jo osittain onnistuneet. Aikaa menee kuitenkin, että saamme arjen rullaamaan, toteaa Miettinen.
 Uusien tilojen haasteeksi on ensimmäisten viikkojen aikana osoittautunut iltapäivien ulkoilu, jolloin lapsia on pihalla paljon. Aamupäivisin ryhmät ulkoilevat porrastetusti.
 Enemmän se huoli on ollut meidän henkilökunnan omassa mielessä.  Suvi Miettinen
 Uusia tiloja Miettinen kehuu hyviksi juuri siksi, että ne on suunniteltu nimenomaan päiväkotikäyttöön. Esimerkiksi äänieristeet ovat sen mukaiset. Ihana yksityiskohta Miettisen mielestä on suuri pehmeälattiainen jumppasali kiipeilyseinineen.
 – Kiireisimpinä aikoina meillä on enemmän aikuisia käytettävissä, kertoo Miettinen.
 Vanhemmilta ei tullut ennakkoon huolestunutta palautetta aiempaa isommasta päiväkodista. Nytkin on tullut vain kiitosta. Tämä on ollut Miettisen mukaan yllättävää.
 – Enemmän se huoli on ollut meidän henkilökunnan omassa mielessä.
 Päivärannan päiväkodin varajohtaja Suvi Miettisen mukaan vanhemmilta on tullut hyvää palautetta uusista tiloista. Toni Pitkänen / Yle
 Kasvatustieteen professori: suuri päiväkoti vaatii huolellista suunnittelua
 Itä-Suomen yliopiston kasvatustieteen professori  Päivi Atjonen  suhtautuu varauksella suurikokoisiin päiväkoteihin. Hänen mielestään jo noin sadan lapsen kokoinen päiväkoti on alle kouluikäiselle liian suuri.
 – Sellaisissa tulee mieleen, että onko kyseessä enemmän aikuisten kuin lasten intressit, hän pohtii.
 Isompien yksiköiden heikkouksia ovat esimerkiksi turvattomuus, liian suuret lapsimäärät, melu ja tilanpuute. Jatkuva häly voi häiritä kehittyvässä iässä olevan lapsen kasvua ja keskittymiskykyä.
 Toisaalta päiväkodilla voi olla paremmat materiaaliset resurssit ja uudet hyvinvarustellut yksiköt voivat esimerkiksi houkutella henkilökuntaa. Lapsille iso päiväkoti voi tarjota monipuolisesti erilaisia sosiaalisia suhteita.
 Kuopion Päivärantaan rakentunutta päiväkotia Atjonen ei ole nähnty, mutta kuulemansa perusteella sitä luonnehtii kiinnostavaksi ratkaisuksi.
 – Iso päiväkoti täytyy suunnitella teknisesti ja toimivuudeltaan sellaiseksi, että se on pienelle lapselle hyvä, turvallinen ja rauhallinen paikka olla, Atjonen korostaa.
 Esimerkiksi juuri sisäänkäyntien ja liikkumisen suunnittelua hän pitää tärkeänä.
 Päivärannan päiväkodissa jokaisella ryhmällä on oma uloskäynti ja kuraeteinen. Tämä on asiantuntijan mielestä hyvä ratkaisu. Toni Pitkänen / Yle
 Taustalla tehokkuustavoitteet ja ison yksikön tarjoama monipuolisuus
 Yhteen paikkaan koottua tietoa päiväkotirakentamisesta ei ole. Opetushallituksen yliarkkitehti  Reino Tapanisen  näppituntuma on, että suuremmissa kaupungeissa päiväkotien yksikkökoot saattavat olla kasvussa.
 – Kasvun taustalla ovat mahdollisesti tehokkuustavoitteet sekä isomman yksikön tarjoamat monipuoliset palvelut, Tapaninen arvioi.
 Kuopion kaupungin Tilakeskuksen asiakkuuspäällikkö  Jarmo Tuppurainen  vahvistaa Tuppuraisen arvion.
 – Tähän vaikuttavat kustannuspaineet, jotka varmaan ovat aika samanlaisia monissa kaupungeissa, Tuppurainen myöntää.
 Sekä Tapaninen että Tuppurainen muistuttavat, että tilanne riippuu paikallisesti myös hyvin paljon asuinalueiden koosta, asukasluvun muutoksesta ja kaavoituksesta. Tuppurainen korostaa, että kaikilla alueilla pientä ei voi korvata isolla.
 – Kuopiossa päiväkodit toimivat lähipäiväkotiperiaatteella. Tarkoitus on, että matka päiväkotiin ei ole mahdottoman pitkä, sanoo Tuppurainen.
 Rakentaminen ei tästä halpene.  Emilia Rönkkö
 Uusien päiväkotien suunnittelussa ja rakentamisessa haetaan tehokkuutta myös tilojen käyttöasteen nostamisella. Esimerkiksi Kuopiossa yksiköt halutaan myös ilta- ja viikonloppukäyttöön.
 – Rakentaminen ei tästä halpene. Nämä ovat kalliita neliöitä ja haluamme, että niistä on sitten mahdollisimman suuri hyöty, kommentoi hankesuunnitteluarkkitehti  Emilia Rönkkö  Kuopion kaupungilta.
 Päivärannan uuden päiväkodin jumppasalissa on jo aloittanut ensimmäinen iltaharrasteryhmä.
 Minkä kokoisesta päiväkodista teidän perheessä tykätään? Haluasitteko mieluummin vanhan ja pienemmän tilalle uuden, esimerkiksi suurella jumppasalilla varustetun isomman päiväkodin? Vai onko vanha ja pienempi parempi? Osallistu keskusteluun tämän artikkelin keskusteluosiossa klo 22 asti.

5-vuotiaan Maurin arki muuttui, kun pienet päiväkodit yhdistettiin uuteen ja isompaan – sama on edessä monella lapsella ympäri maan


Summary: Ranskassa on huolestuttu juutalaisvastaisuuden kasvusta. Kymmenet tuhannet ihmiset osoittivat illalla mieltään eri puolilla maata viharikoksia vastaan.

Tuhannet ranskalaiset saapuivat illan pimetessä Pariisin Tasavallan aukiolle vastustamaan väkivallantekoja ja vihapuhetta. Tunnelma oli hiljainen ja huolestunut.
 Kim -niminen juutalaisnainen oli tullut paikalle kouluikäisen poikansa Noen kanssa.
 – Meitä pelottaa. Kammottavat iskulauseet ovat nousseet uudelleen pintaan, Kim sanoi.
 Hän muistutti, että juutalaisvastaisista puheista on tullut hyväksyttävämpiä niin Ranskassa kuin muuallakin Euroopassa.
 – Kyse on pitkään kyteneestä vihasta, ei mistään viime aikojen ilmiöstä. Jotain pitää tehdä ennen kuin on liian myöhäistä, Kim totesi.
 Tasavallan aukiolla kajahti pian päättäväinen marseljeesi. ”Nyt riittää”, luki monen paikalle tulleen mielenosoittajan kyltissä.
 Juutalaisvastaiset hyökkäykset lisääntyvät
 Vihapuheen ja juutalaisvihan vastaisia marsseja järjestettiin tiistai-iltana noin 60 kaupungissa eri puolilla Ranskaa. Niihin osallistui kymmeniä tuhansia ihmisiä.
 Marssijat muistuttivat, että juutalaisvastaiset hyökkäykset ovat lisääntyneet Ranskassa huolestuttavalla tahdilla. Ranskan sisäministeriön mukaan tapauksia kirjattiin viime vuonna 541 kappaletta, mikä on 70 prosenttia edellisvuotta enemmän.
 Viimeisin tapaus sattui tiistain vastaisena yönä, kun liki sata hautaa töhrittiin hakaristein Pohjois-Ranskassa Strasbourgin lähellä sijaitsevalla juutalaisten hautausmaalla.
 Häpäistyjen hautojen keskellä vieraillut Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  lupasi viharikosten vastaisia toimia.
 – Tiukennamme lakeja ja rankaisemme syyllisiä. Lopulta kyse on kuitenkin itse kunkin omastatunnosta, Macron totesi.
 Keltaliiviliikkeeseen liittyy myös rasismia
 Juutalaisvastaisuus ja rasismi ovat puhuttaneet viime aikoina erityisesti niin kutsuttuun keltaliiviliikkeeseen liittyen.
 Ranskan presidenttiä ja hallitusta vastustava liike on kerännyt liepeilleen juutalaisvihaa levittäviä ääriajattelijoita, jotka hyödyntävät liikkeen suosiota ja protestien saamaa medianäkyvyyttä.
 Viime viikonloppuna juutalainen akateemikko  Alain Finkielkraut  joutui antisemitististen solvausten kohteeksi keskellä keltaliivien mielenosoituskulkuetta.
 Aiempina viikonloppuina keltaliiviset mellakoitsijat ovat piirtäneet eri puolille Pariisia hakaristejä ja tuhertaneet kaduille juutalaisvastaisia tekstejä.
 – On pelottavaa huomata, kuinka ääriryhmät pyrkivät hyödyntämään kansalaisten pettymystä. Ääriajattelijat oikealta ja vasemmalta soluttautuvat mukaan protesteihin ja kylvävät väkivaltaa, sanoi pariisilainen  Jean Foucrier .
 Hän muistutti, että valtaosa keltaliiveistä ei allekirjoita rasistisia tai antisemitistisiä puheita. Ongelmana kuitenkin on, ettei protestiliikkeellä ei ole yhtä johtajaa, joka voisi sanoutua äärimielipiteistä irti.
 Niinpä esimerkiksi juutalaisvastaiset puheet löytävät liikkeen piiristä yhä kaikupohjaa. Pariisin Tasavallan aukiolle tulleet kansalaiset pitivät väkivallan ja vihapuheen arkipäiväistymistä huolestuttavana.
 – Viha ei ole oikea tapa ratkoa kenenkään ongelmia tai kärsimystä. Kyse on röyhkeästä ja täysin alhaisesta toiminnasta, sanoi vihapuheen vastaiseen marssiin osallistunut eläkeläinen  Sylvie Andreu  – ja tiivisti samalla monen marssijan ajatukset.

Ranskassa marssittiin juutalaisvastaisuutta ja vihapuhetta vastaan: "Meitä pelottaa"


Summary: Attendon mukaan kuolemien taustalla ei ole todettu hoitovirheitä.

Siilinjärven kunta ja valvova viranomainen haluavat selvityksen kuuden vanhuksen kuolemasta Attendon Vänrikki-hoivakodissa, kertoo  Savon Sanomat .
 Kuolemat ovat tapahtuneet hoivakodin tehostetun palveluasumisen osastolla neljän viikon sisällä tammi–helmikuussa. Siilinjärven kunta haluaa selvittää, ovatko kuolemat tapahtuneet luonnollisesti vai liittyykö niihin laiminlyöntejä.
 Attendon mukaan kuolemien taustalla ei ole todettu hoitovirheitä ja osa näistä kuudesta vanhuksesta kuoli jatkohoitopaikassa.
 Asukkaita lukkojen takana ilman lupaa
 Hoivakotiin tehtiin ennalta sovittu tarkastuskäynti helmikuun alussa sekä yllätystarkastus tammikuun lopussa. Tarkastuksia tehtiin omaisten ja yksikössä käyneiden hoitoalan ammattilaisten palautteen vuoksi.
 Savon Sanomat kertoo, että tarkastuskertomuksen mukaan yhdeksää hoivakodin asukasta on pidetty lukittujen ovien takana ilman, että asiasta on sovittu kirjallisesti. Tämä menettely voi olla lainvastainen. Lehti kertoo, että hoivakodissa vieraillut tarkastaja kuuli ”jyskytystä lukitun oven takaa”. Huoneessa oli samana päivänä yksikköön tullut vanhus, joka oli teljetty sisään vastoin tahtoaan. Hän luuli joutuneensa vankilaan.
 Hoivakodin asukkaita hoitava lääkäri kertoi Savon Sanomille, että esimerkiksi erään sydänsairaan vanhuksen verenpaineen seuranta on laiminlyöty. Lääkärin mukaan ”unohduksia ja sekaannuksia on sattunut puolen vuoden aikana huomiota herättävän useasti”.
 Attendo sanoo, että kontrolleihin liittyvät epäkohdat on nyt korjattu. Valvova viranomainen ryhtyy selvittämään Vänrikissä ilmenneitä ongelmia.
 Lue myös:
 Yksityisissä vanhusten hoivakodeissa ympäri maata on käynnistymässä laaja tarkastuskierros – ilmoituksia epäkohdista on tullut valvoville viranomaisille tulvimalla
 Tehy riitauttaa Attendon hoivakodin johtajan työsopimuksen purun – potkut "Attendon maineen mustamaalaamisesta"
 Attendolta kuntayhtymälle siirretyn hoivakodin toiminta on turvattu Alavudella – henkilökuntaa rekrytoitu pikavauhtia
 Hoivayhtiö Esperi Caresta jätetty kaksi tutkintapyyntöä poliisille

Savon Sanomat: Siilinjärvi haluaa selvittää Attendon hoivakodin kuusi kuolemantapausta – Yksi asukas luuli joutuneensa vankilaan


Summary: "Lisää valeuutisia", presidentti kommentoi.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  yritti saada liittolaisensa johtamaan alaiseensa kohdistunutta tutkintaa, kirjoittaa  New York Times .
 Tutkinnassa selvitettiin, syyllistyikö Trumpin entinen asianajaja  Michael Cohen  kampanjarahoituksen väärinkäyttöön. Cohen on myöntänyt maksaneensa Trumpin pyynnöstä hiljaiseksi kaksi naista, jotka väittivät olleensa suhteessa Trumpin kanssa.
 Maksuissa oli kyse 130 000 dollarin ja 150 000 dollarin summista, joista toinen maksettiin pornonäyttelijä  Stormy Danielsille  eli  Stephanie Cliffordille  vain päiviä ennen presidentinvaaleja. Toisella maksulla estettiin tabloidilehteä julkaisemasta Playboy-malli  Karen McDougalin  tarinaa.
 Cohen pyrki maksuilla tukahduttamaan Trumpia koskevaa negatiivista uutisointia ja vaikuttamaan näin presidentinvaalien tulokseen Trumpin hyväksi. Cohenin lausunnot ovat asettaneet Trumpin kiusalliseen tilanteeseen, sillä myös hänet on liitetty mahdolliseen rikokseen.
 Trump on väittänyt saaneensa tietää maksujen yksityiskohdista vasta jälkeenpäin. Hän on sanonut myös, että kyse ei ollut kampanjarahoista.
 Myös oikeusministeri kiistää
 New York Timesin mukaan Trump kysyi viime vuoden lopulla virkaa tekevältä oikeusministeriltä  Matthew Whitakerilta , voisiko presidentille myötämielisen syyttäjän saada tutkinnan johtoon. Trumpilla oli mielessään liittovaltion syyttäjä  Geoffrey Berman , joka on Trumpin tukijoita.
 Lehti perustaa tietonsa useisiin viranomaislähteisiin, joilla on suoraa tietoa asiasta. Whitaker vastasi kieltävästi, koska Berman oli jo aiemmin jäävännyt itsensä tutkinnasta. Lehti kertoo virkamieslähteisiin nojaten, että tämän jälkeen Trumpin turhautuneisuus Whitakeria kohtaan kasvoi.
 Yhdysvallat sai viime viikolla uuden oikeusministerin, kun senaatti vahvisti  William Barrin  valinnan tehtävään. Presidentti kiistää yrittäneensä saada tukijaansa tutkinnan johtoon.
 – Lisää valeuutisia. Niitä on paljon. En yrittänyt, Trump sanoi toimittajille.
 Oikeusministeriö julkaisi uutiseen liittyen lausunnon, jonka mukaan Matthew Whitaker pysyy kongressille antamansa todistuksen takana. Hän sanoi kongressissa, että Valkoinen talo ei ole koskaan pyytänyt häneltä mitään liittyen yhteenkään tutkintaan. Lisäksi Whitaker sanoi, että hän ei ole myöskään itse antanut lupauksia tai tehnyt sitoumuksia liittyen tutkintoihin.

NYT: Trump yritti saada tukijansa johtamaan aikuisviihdetähtien vaitiolorahojen tutkintaa