Summary: Itsensä mittaamiseen voi kehittyä riippuvuus. Oletko sinäkin mittarisi orja? Onko kyseessä hyvä vai paha riippuvuus? Kerro mielipiteesi jutun lopussa.

Se alkoi viattomista kokeiluista.
 Käytin fitnessmittaria aluksi vain lenkillä tai salilla – en aina silloinkaan. En tutustunut sen mukana tulleeseen sovellukseen, josta saisi yksityiskohtaisempaa tietoa kalorien kulutuksesta, askelmääristä ja unenlaadusta.
 Melko huonounisena en edes uskaltanut mitata uneni laatua, vaikka PolarA370-mittarini ei ominaisuuksiltaan mikään huippulaite olekaan. Pelkäsin, että todisteet huonosti nukutusta yöstä veisivät viimeisetkin unet.
 Sitten kuulin, että huonouninen tuttavanikin käytti omaa mittariaan jatkuvasti. Päätin tehdä viikon mittaisen testin.
 Lauantai
 Illalla laitan kellon ranteeseeni ja lataan Flow-sovelluksen ennen kuin lähden lenkille.
 Sovellus on simppeli. Se laskee päivän aktiivisuustavoitteen käyttäjän taustatietojen pohjalta. Sovellukseen määritellään paitsi oma ikä ja mitat myös se, onko työ enimmäkseen istumista, seisomista vai fyysisempää. Minulla se on lähinnä ensimmäistä vaihtoehtoa.
 Sovellus piirtää jatkuvasti päivittyvää aktiivisuuspalkkia. Treeni piirtyy sinne tummansinisenä, sohvalla makoilu valkoisena. Mitä enemmän liikkuu, sitä tummempi väri. Lisäksi jokainen treeni kirjautuu sovellukseen erikseen ja sisältää tiedot kalorienkulutuksesta, rasvanpolttoprosentista ja sykevaihtelusta.
 Testin lähtökohdista kerrottakoon sen verran, että ennen sen aloittamista en ole mikään himoliikkuja. Olen käynyt salilla 1–3 kertaa viikossa ja sen päälle satunnaisesti lenkillä.
 Uneni tavoitepituudeksi määritän kahdeksan tuntia. Olen illalla tosi väsynyt, joten yllättävän vähän ahdistaa, kun pitää mennä nukkumaan.
 Käyn ennemmin kuntosalilla kuin jumpissa, koska salilla voi itse määrätä tahdin. Antro Valo / Yle
 Sunnuntai
 Nukun pitkään. Aamulla noin tunnin kuluttua heräämisestä mittari värähtää ja näytölle ilmestyy teksti: Uniaikasi oli 9 tuntia 24 minuuttia. Kellon näyttö kertoo, että uneni laatu on 3,4 / 5. Eihän tässä ole mitään ongelmaa.
 Flow-sovelluksessa eteen lävähtää viisiportainen asteikko, joka tiedustelee, kuinka hyvin omasta mielestäni nukuin. Hyvin. Se on omakin tuntumani.
 Unta kuvaava tuntikäyrä on kuitenkin yllätys. Sen mukaan olen herännyt yön aikana yli 20 kertaa, ja yhteensä olen ollut hereillä melkein puoli tuntia. Itse muistan heränneeni kahdesti ja nukahtaneeni heti uudestaan.
 Kuvan pystypalkit kuvaavat unen keskeytyksiä yön aikana. Kuvakaappaus Polarin Flow-sovelluksesta
 Pitääkö huolestua, jos herää noin tunnin välein? Ehtiikö silloin koko yön aikana syvään uneen ollenkaan?
 Uneen ja vuorokausirytmiin perehtynyt tutkimusprofessori  Timo Partonen  Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselta sanoo, ettei huoleen ei ole aihetta. Hänen mukaansa on normaalia herätä 20 kertaa yön aikana. Omia heräämisiään ei välttämättä aamulla muista.
 – Ne ovat lyhytkestoisia, alle minuutin pituisia havahtumisia ja kuuluvat asiaan. Silloin kyseessä on REM- eli vilkeuni ja kevyt perusunta, joista voi havahtua hereille, Partonen sanoo.
 Havahtumisia alkaa Partosen mukaan tulla yöunen puolivälin jälkeen, kun REM-unijaksot pitenevät ja ulkoiset häiriötekijät kuten äänet ja valot häiritsevät unta helpommin.
 – Yön ensimmäinen puolisko yleensä sisältää kaiken syvän perusunen, josta ihminen ei juurikaan herää, vaikka joku toinen herättelisi siinä vieressä.
 Tästä tuli lyhyt treeni, koska vesipullo jäi kotiin.  Antro Valo / Yle
 Päiväni kuluu kotihommissa, mutta kuitenkin liikkeessä. Iltapäivällä menen salille. Päivän aktiivisuussaldo on sen jälkeen 83 prosenttia.
 Seuraavaksi on siis vedettävä rankempi tai ainakin pidempi treeni.
 Maanantai
 Aamu on poikkeuksellisen tuskainen. Kuvittelin nukkuneeni kohtalaisesti, mutta mittarissa näkyvä unisaldo vähän masentaa. Sen mukaan nukuin alle seitsemän tuntia.
 Mittari tärähtää parin tunnin kuluttua siitä, kun olen tullut töihin. Passiivisuusleima. Mittari siis herjaa, että olen laiska. Sähköpöydän nostaminen ja tietokoneen naputus seisten ei auta. Leimoja tulee päivän mittaan seitsemän.
 Voisi luulla, että viikonloppuna leimoja tulisi enemmän, mutta nähtävästi asia on päinvastoin.
 Töiden jälkeen on pakko lähteä pienelle lenkille. Juoksen 20 minuuttia maksimisykkeillä, mutta päivän aktiivisuus jää silti tavoitteesta.
 Fitnessmittari innosti aloittamaan juoksuharrastuksen uudestaan. Antro Valo / Yle
 Mittarin huono puoli on, että sen akku ei kestä kuin pari päivää kerrallaan. Tunnin latausaikakin tekee tylsän harmaan loven Flow-sovelluksen päivään.
 Olo on yhtä yksinäinen kuin silloin, kun oma puhelin on unohtunut työpäivän ajaksi kotiin.
 Tiistai
 Mittarin mielestä nukuin hyvin. Olen eri mieltä. Alan epäillä, ettei mittarin unitoiminto ole kovin luotettava.
 Menin sänkyyn kello 23.30. Unikäyrä väittää, että olisin nukahtanut parissakymmenessä minuutissa. Muistan kuitenkin, että katsoin kelloa vielä puoli kahdelta yöllä. Heräsin myös kuuden aikaan aamulla pari tuntia ennen kuin nousin ylös, mutta mittarin mukaan olen nukkunut kahdeksaan asti.
 Polarin mukaan käyttämäni fitnessmittari mittaa unta epäsuorasti liikemittauksen avulla. Liikettä mitataan herkällä kiihtyvyysanturilla.
 Epäilen, että mittari mittaa enemmänkin paikallaan pysymistä kuin unta. Polarin mukaan tämä on mahdollista.
 – Epäsuorat menetelmät voivat toisinaan tunnistaa valveen erheellisesti uneksi. Tyypillinen esimerkki on, että käyttäjä makaa hereillä kesken unien tai katsoo illalla televisiota, mutta rannemittari tulkitsee hänen nukkuvan, kertoo tuote- ja sykeasiantuntija ja koulutuspäällikkö  Ville Uronen  Polarilta.
 Mittarin kellonäkymä värjäytyy turkoosiksi sitä mukaa, kun päivän aktiivisuustavoite täyttyy. Satu Krautsuk / Yle
 Polarilta kerrotaan, että liikkeeseen perustuvat mittarit arvioivat unta ja valvetta tietyllä tarkkuudella eikä niitä ole tarkoitettu unihäiriöiden diagnosointiin.
 – Riippumattomien tutkimusten mukaan Polarin laitteiden unimittaus tunnistaa unen ja valveen samalla tarkkuudella kuin tieteelliseen ja kliiniseen käyttöön hyväksytyt rannelaitteet, sanoo Uronen.
 Tutkimusprofessori Timo Partosen mukaan ongelma on, että kaikki markkinoilla olevat fitnessmittarit, aktiivisuusrannekkeet ja vastaavat laitteet yliarvioivat nukuttua aikaa.
 – Se on tyypillistä etenkin laitteille, jotka mittaavat liikeaktiivisuutta. Tarvittaisiin kolme mittalaitetta, jotta todella nähtäisiin, onko ihminen unessa vai ei.
 Mittareita on Partosen mukaan myös testattu suhteessa polyunigrafioihin eli koko yön unen rekisteröinteihin ja katsottu, miten hyvin ne täsmäävät toistensa kanssa.
 – Ongelmaksi on osoittautunut juuri se, että mittarit eivät pysty arvioimaan onko liikkumaton ihminen vuoteessa hereillä vai unessa. Sama koskee hereille havahtumista. Jos ei silloin liiku, laite ei tunnista valvetilaa.
 Flow-sovelluksen piirtämän aktiivisuuspalkin värit vaihtuvat sen mukaan, kuinka rankkaa liikuntaa harrastaa. Oranssit kolmiot ovat passiivisuusleimoja, joiden tarkoitus on potkia ihminen liikkeelle. Polarin Flow-sovellus
 Huonosti nukutusta yöstä ja unitutkijan tuomiosta huolimatta päivästäni tulee lopulta erinomainen. Huijaan ranneketta työmatkalla ja painan mittarista treenin päälle, vaikka kävely bussipysäkille kestää vain vartin.
 Passiivisuusleimoja tulee tänään viisi. Illalla menen salille. Kotimatkalla ranneke alkaa täristä sen merkiksi, että päivän aktiivisuustavoite on täynnä. Piristyn heti.
 Hiukan houkuttaisi pitää rannekkeen treenitoimintoa päällä vaikkapa siivotessa, kun se näkyy täyttävän aktiivisuustavoitetta näin helposti.
 Keskiviikko
 Kuvittelin nukkuneeni kohtalaisesti, mutta mittari on eri mieltä. Unitoiminto ärsyttää minua entistä enemmän. Kellossa näkyy olevan muutama automaattinen analyysi, jonka se tarjoaa näytille sen mukaan miten yö on sujunut. En usko siihen enää.
 Tänään en ehdi salille enkä lenkille. Töissä on hektinen päivä, ja kotiin ehdin vasta puoli kahdeksan aikaan illalla.
 Aktiivisuustavoitteesta on täyttynyt yhdeksän prosenttia. Työmatka bussipysäkille ilman treenitoimintoa ei juurikaan täytä sitä.
 Oranssit pallot Flow-sovelluksen viikkonäkymässä paljastavat, että työpäivän aikana kannattaisi liikkua muutenkin kuin vain syömään ja vessaan. Polarin Flow-sovellus
 Polarin mukaan aktiivisuuden mittaus perustuu käden liikkeeseen, mitattuun sykkeeseen ja henkilön taustatietoihin. Treenin ulkopuolella aktiivisuuden mittaukseen vaikuttaa se, onko jatkuva sykeseuranta päällä vai ei.
 – Kannattaa tarkistaa se mittarin asetuksista. Jatkuva sykeseuranta tarkentaa tuota ilman treenitilaa tehtävää mittausta. Jos se on päällä, laite tarkistaa sykettä säännöllisesti ja tarvittaessa mittaa sitä tiheämmällä aikavälillä, toteaa syke- ja tuoteasiantuntija Ville Uronen.
 Laitan sykeseurannan päälle heti. Aktiivisuustavoite tosiaan täyttyy enemmän kuin ilman sykeseurantaa. Se kuitenkin syö myös akkua, joten en halua pitää sitä päällä jatkuvasti.
 Aktiivisuutta voi Urosen mukaan vähentää myös esimerkiksi kassin kantaminen, jolloin käsi ei liiku normaalissa kävelyrytmissä.
 – Silloin ero on huomattava. Kiihtyvyysanturi ei tunnista liikettä, mutta sykkeen avulla laite sen havaitsee.
 Saattaa käydä niin, että juoksuinnostukseni hyytyy säiden myötä. Yle
 Torstai
 Olen nukkunut omasta mielestäni yön huonosti, mutta mittari hehkuttaa hyvää unenlaatua ja tarpeeksi pitkää unta. En enää usko.
 Janoan tarkempaa tietoa uneni laadusta. Edistyneemmissä mittareissa on kuulemma toimintoja, jotka mittaavat unen syklit erikseen. Yle kertoi maanantaina  Oura-sormuksesta , joka ainakin kehittäjiensä mukaan mittaa unta tarkemmin kuin muut puettavat laitteet.
 Haluaisin tietää, kuinka iso osuus unestani on syvää unta. Auttaisiko uudempi ja parempi mittari? Uusinta mittariaan markkinoivan Polarin mielestä vastaus on kyllä.
 – Se mittaa unta epäsuorasti liikemittauksen ja sykevälimittauksen avulla. Pulssivälejä mitataan optisesti ranteesta. Menetelmällä voidaan arvioida unen laatua. Se mahdollistaa myös unen eri vaiheiden erottelun, kertoo Ville Uronen.
 Tällainen käyrä syntyi juoksulenkin ja vatsalihastreenin yhdistelmästä. Polarin Flow-sovellus
 Tutkimusprofessori Timo Partonen on eri linjoilla. Hän kertoo, että parhaatkaan mittarit eivät pysty erottelemaan univaiheita toisistaan.
 Koko yön kestävissä polyunigrafioissa eli unen rekisteröinneissä käytetään aivojen sähköistä toimintaa mittaavaa laitetta EEG:tä, lihasten sähkötoimintaa mittaavaa EMG:tä ja silmien liikettä mittaavaa EOG-laitetta.
 – Mittareissa ei ole näistä yhtäkään. Vain niillä voi erottaa univaiheet toisistaan eli nähdään, nukkuuko henkilö kevyttä tai syvää perusunta, onko mukana vilkeunta eli REM-unta tai valvetiloja, Partonen sanoo.
 Lepoa ja aktiivisuutta mittaavan kiihtyvyysanturin, asentomittarin ja sykettä mittaavan ominaisuuden avulla pystytään kuitenkin Partosen mukaan tekemään jonkinlaisia päätelmiä unen laadusta.
 – Sydämen sykevaihtelu kiihtyy REM-unessa. Kun on yhdistetty kiihtyvyysanturi, asentomittari ja sykevälin vaihtelua mittaava laite, voidaan hiukan tarkemmin sanoa, onko uni levollista vai rauhatonta.
 En tänäänkään ehdi liikkumaan. Ahdistaa vähän.
 Ennen tätä testiä käytin fitnessmittaria vain käydessäni salilla. Satu Krautsuk / Yle
 Perjantai
 Kahden päivän liikuntatauosta ahdistuneena käyn aamulla juoksemassa ja teen vähän lihaskuntoa ennen kuin aloitan työpäivän.
 Päivän mittaan kertyy kuusi passiivisuusleimaa. Aktiivisuustavoitteesta uupuu illalla noin puolet. Tavoite täyttyisi mittarin mukaan esimerkiksi pelaamalla 15 minuuttia koripalloa.
 Kun nyt vertaan kahta vähemmän aktiivista päivää keskenään huomaan, ettei laite mittaa aivotyöhön kuluvaa energiaa. Kulutus on osapuilleen sama, vaikka töissä on ollut toisena päivänä kiire, toisena ei.
 Ylekin kertoi  joitakin vuosia sitten  uusista tutkimuksista, joissa älyllisesti haastavia tehtäviä tekevillä havaittiin stressihormoneiden tason kohoamista. Tämä puolestaan nosti sydämen sykettä ja verenpainetta, mikä heijastui suoraan myös energian kulutukseen.
 45 minuuttia kestäneen testin aikana haasteellisten tehtävien kanssa painiskelevat kuluttivat jopa kaksinkertaisen määrän kaloreita.
 Koripallon pelaamiseen ei nyt ole mahdollisuutta, mutta sen sijaan nappaan hulavanteen ja pyöritän sitä samalla, kun katson telkkaria.
 Ärsyttää, koska 74 prosenttia on tänään paras, mihin pystyn. Jää vähän huono omatunto.
 Ehkä pieni liikuntariippuvuus on hyväksikin.
 Öisin en enää mittaria käytä.
 Kuinka sinä mittaat itseäsi tai seuraat terveyttäsi älylaitteiden avulla? Millaisia laitteita tai mittareita käytät? Mitkä toiminnot ovat sinulle tärkeitä?
 Uskotko laitteiden tekemiin analyyseihin, vai riittääkö sinulle pelkästään suuntaa-antava tieto? Oletko jäänyt koukkuun? Onko riippuvuus hyvä asia vai ahdistutko, jos mittari herjaa liikkumattomuudesta?
 Kerro meille mielipiteesi! Voit keskustella aiheesta klo 22 saakka.

Toimittaja testasi fitnessmittarin ja jäi koukkuun alle viikossa – sitten selvisi, ettei siihen eikä muihin vastaaviin laitteisiin voi luottaa


Summary: Tuntikausiksi kentälle jämähtänyt Englannin rugbyjoukkue kulutti aikaansa pelaamalla krikettiä.

Arviolta 17 000 matkustajaa jäi yön yli jumiin Naritan kansainväliselle lentoasemalle Japanissa lähellä pääkaupunki Tokiota, viranomaiset vahvistivat tiistaina. Voimakas taifuuni Faxai rantautui pääkaupunki Tokioon alkuviikosta.
 Tuulet puhalsivat pahimmillaan noin 58 metriä sekunnissa. Kovat tuulet ja rankkasateet aiheuttivat laajalti sekasortoa matkustajaliikenteeseen.
 Yli 100 lentoa jouduttiin perumaan. Raide- ja tieliikenneyhteydet lentoasemalle kärsivät taifuunin kourissa niin pahoin, että suurella osalla lentoaseman matkustajista ei ollut keinoa päästä lentoasemalta pois.
 Lentoasemalla yön viettänyt Kelle Freel kertoo, että tilannetietoa oli saatavilla niukalti ja että vesi- ja ruokajonot matelivat tuntikausia.
 Narita-lentoasema sijaitsee noin 70 kilometrin päässä Tokiosta itään.
 Lentoaseman edustaja  Kei Miyahara  kertoo uutistoimisto AFP:lle, että kaikkiaan 16 900 matkustajaa jäi jumiin lentoasemalle maanantain ja tiistain väliseksi yöksi.
 – Matkustajat ovat nyt aloittaneet kotimatkansa tai matkustamisen seuraavaan kohteeseen, sillä bussi- ja junayhteydet on nyt saatu toimimaan, Miyahara sanoi varhain tiistaina paikallista aikaa.
 Krikettipeli parkkipaikalla
 Lentokentällä oli jumissa myös joitain myöhemmin tässä kuussa Japanissa järjestettäviin rugbyn maailmanmestaruuskilpailuihin osallistuvia joukkueita.
 Kisojen edustajan mukaan Australian joukkueen saapuminen viivästyi ja Englannin joukkue jäi tuntikausiksi jumiin lentoasemalle. He ratkaisivat mottitilanteen perienglantilaiseen tapaan pelaamalla aseman parkkipaikalla krikettiä.
 Tuhansia makuupusseja, keksipaketteja ja vesipulloja matkustajille
 Jumiin jääneille matkustajille jaettiin 2000 pulloa vettä, 19 000 keksipussia ja noin 18 000 makuupussia, lentoasemalta kerrotaan.
 – Välitimme tietoa englanniksi ja japaniksi digitaalisilla näytöillä ja teimme kuulutuksia näiden kielien lisäksi myös kiinaksi ja koreaksi, kertoo Miyahara.
 Tästä huolimatta matkustajat ovat kertoneet turhautuneensa niukkaan tiedonsaantiin. Myös lentoasemalta pois kulkeviin takseihin on ollut erittäin pitkiä jonoja.
 Lue myös :
 Taifuuni Faxai iski Tokion alueelle – ainakin 30 loukkaantunut, lähes miljoona kotitaloutta ilman sähköä

Kaaos Naritan kansainvälisellä lentoasemalla Japanissa – lähes 17 000 joutui viettämään yönsä asemalla taifuuni Faxain takia


Summary: Kahdeksastatoista suuressa poliisioperaatiossa kiinniotetusta yhdeksän otettiin kiinni Turussa. Turun kiinniotot liittyvät poliisin mukaan vankiloiden huumekauppaan.

Viime viikkoina osana viranomaisten suuroperaatiota rikollisorganisaatio United Brotherhoodia vastaan otettiin kiinni kaikkiaan 18 henkilöä eri puolilla Suomea. Keskusrikospoliisin tiedotteen mukaan osa henkilöistä kuuluu järjestön johtoon.
 Puolet kiinniotetuista otettiin kiinni Turussa maanantaina 2.9.
 Lounais-Suomen poliisin käsityksen mukaan rikollisjärjestön jäseniä ei kiinniottojen myötä ole vapaana Turun alueella.
 Turun alueella kiinniotettujen yhdeksän henkilön roolia rikollisjärjestössä poliisi ei tässä vaiheessa kerro tutkinnallisista syistä.
 Maanantaina 9.9. poliisi ja rikosseuraamuslaitos tekivät suuret etsintäoperaatiot Turun, Sukevan ja Riihimäen vankiloihin.
 – United Brotherhoodilla on arviomme mukaan erityisen vahva vaikutusvalta näissä vankiloissa ja siksi operaatiot suunnattiin juuri niihin, kuvaa erityisasiantuntija  Sami Peltovuoma  Rikosseuraamuslaitoksesta poliisin tiedotteessa.
 Lue lisää:  Poliisin viimeviikkoiset operaatiot olivat harvinaisen iso isku United Brotherhoodia vastaan – katso video poliisin tiedotustilaisuudesta

Lounais-Suomen poliisi suuroperaation jälkeen: United Brotherhoodilla ei jäseniä vapaana Turun seudulla


Summary: Kaipaamme selityksiä maailman tapahtumille ja ilmiöille, mutta joskus toden ja kuvitelman raja on ihmismielessä hyvin häilyvä, kirjoittaa aivotutkija Katri Saarikivi.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Huilasin kuntosalilla jalkaprässin vieressä ennen seuraavaa sarjaa, kun kanssatreenaaja tuli juttelemaan. Hän aloitti varovasti ”Saako neuvoa?” Sinä päivänä aivan kaikki ärsytti, ja tämäkin kysymys herätti närää, mutta en saanut sanottua, että ei kiitos. Sainkin neuvon siitä, että ei pitäisi suoristaa jalkojaan täysin jalkaprässissä, sillä isoilla painoilla voivat polvet vaurioitua.
 Palautetta oli vaikea ottaa vastaan. Rupesin miettimään, mikä on neuvojan taka-ajatus.
 “Pitääkö se minua täytenä tumpelona? Ja miksi minun pitäisi sen neuvoja kuunnella? Sanonko, minulla on kuules vuosien tanssi- ja ryhmäliikuntahistoria taustalla, ja ihan oma saliohjelma, ja omat polveni tunnen varsin hyvin.”
 “Keskustelu väitetystä mansplainaamisesta, eli siitä, että miehet tykkäävät selittää naisille asioista, joista nämä jo tietävät, palasi sekin mieleeni. Oliko tämä nyt sitä? Oliko tämä seksismiä ja vähättelyä?”
 Nämä nihkeät ajatukset mielessä  hymyilin väkinäisesti ja kiitin neuvojaa, ja pääsin hänestä eroon.
 Jatkoin jalkaprässin tekemistä ja itsepäisesti oikein kunnolla rytkäyttelin jalkoja suoriksi.
 Aivojen yhtenä tärkeänä tehtävä on saada jotain tolkkua ympäröivästä maailmasta, jotta ihminen pystyy siinä toimimaan.
 Myöhemmin kävi ilmi, että neuvo oli oikea. Illalla nimittäin polvissa tuntui. Miksi en kuunnellut?
 Aivojen yhtenä tärkeänä tehtävä  on saada jotain tolkkua ympäröivästä maailmasta, jotta ihminen pystyy siinä toimimaan. Aistien kautta keräämme monipuolista tietoa ympäristöstä, mallinnamme tiedon avulla siinä olevia säännönmukaisuuksia, ja ennustamme tulevaa malliemme perusteella.
 Esimerkiksi ajatellaan, että  kieltä oppivien vauvojen aivot  ovat varsinainen tilastokeskus. Ne pitävät kirjaa kuulluista äänteistä, siitä mitkä äänteet yleensä esiintyvät puheessa yhdessä, ja pikkuhiljaa alkavat hahmottaa tilastojensa perusteella äänteistä muodostuvia malleja, eli sanoja. Samaan tapaan musiikkiin liittyviä ääniä tilastoimalla opitaan tunnistamaan kappaleita ja totutaan vaikka oman kulttuurin sävellajeihin ja -kulkuihin.
 Itse asiassa tämä puheen ja musiikin oppiminen, eli ympäristöstä tolkun ottaminen, alkaa  suomalaistutkimuksen mukaan  jo ennen syntymää. Tutkimuksessa havaittiin, että jos äiti kuunteli runsaasti Tuiki, tuiki tähtönen -kappaletta raskauden viimeisellä kolmanneksella, kun kuulojärjestelmä on riittävän kypsä, heti syntymän jälkeen vauvan aivot reagoivat, jos kappale soitettiin pikkuisen pieleen! Malli kappaleesta oli rakennettu jo kohdussa.
 Aivot ovat myös sen verran avuliaa t, että jos jotain tietoa puuttuu, niin se saatetaan keksiä.
 Havaitsemisen ohella aivot arvaavat puuttuvaa tietoa myös silloin, kun muistelemme.
 Esimerkiksi, kaikilla ihmisillä on näkökentässä sokea piste. Sitä ei kuitenkaan tyypillisesti näe, näkökentässämme ei ole aukkoa, sillä aivot hallusinoivat saatavilla olevan tiedon perusteella puuttuvan.
 Havaitsemisen ohella aivot arvaavat puuttuvaa tietoa myös silloin, kun muistelemme. Muistikuvat ovat harvoin täydellisiä tallenteita menneestä. Muistamista tuetaan kuvittelulla, jotta saadaan menneestä aikaiseksi järkevä, looginen tarina.
 Myös kokonaisia muistikuvia saatetaan kuvitella. Esimerkiksi,  eräässä tutkimuksessa  70 prosentille koehenkilöistä pystyttiin ehdottamalla luomaan tunteellisia ja vivahteikkaita valemuistoja rikoksista, joita he eivät olleet koskaan tehneet. Näihin lukeutuivat muun muassa varkaus ja aseellinen pahoinpitely sekä eläviä kertomuksia poliisikohtaamisista. Totuudeksi hyväksyttyä valetta voi olla mahdoton omassa mielessään tunnistaa ja korjata.
 Aivomme siis kuvittelevat tietoa  täydentämään puuttuvaa. Kaipaamme kovasti selityksiä maailman tapahtumille, jotta voisimme ennakoida paremmin. Joskus toden ja kuvitelman raja on ihmismielessä hyvin häilyvä. Onkin löydöksiä siitä, että  aivoissa samat mekanismit  osallistuvat asioiden muistamiseen, kuvitteluun ja ennustamiseen.
 Tyypillisesti arvelemme toisista ikäviä asioita. Tämä pahimman mahdollisen selitysmallin soveltaminen värittää esimerkiksi tuntemattomien käymiä nettikeskusteluja.
 Kuvittelulla on myös osansa siinä, millä tavalla selitämme ja ennustamme toisten ihmisten toimintaa. Ehkä tämä selittää osittain sitä, miksi  kaunokirjallisuuden lukeminen parantaa  ihmisten empatiakykyä, mutta tietokirjallisuuden ei. Kun kerää mieleensä tarinoita erilaisista ihmiskohtaloista, aivoilla on mitä myllätä, ja voi kenties tehdä paremmin paikkansa pitäviä oletuksia toisten mielenliikkeistä.
 Kuvittelu toisten ihmisten mielensisällöistä  johtaa kuitenkin usein harhaan. Varsinkin kun emme tunne toista, arvaamme usein aivan pieleen. Ja jostain syystä tyypillisesti arvelemme toisista ikäviä asioita. Tämä pahimman mahdollisen selitysmallin soveltaminen värittää esimerkiksi tuntemattomien käymiä nettikeskusteluja.
 Ihmisissä, heidän arvoissaan ja ajattelumalleissaan on paljon enemmän harmaan sävyjä kuin ehdottomuutta.
 Maahanmuutossa ongelmia näkevä on aivan varmasti pesunkestävä natsi, jota ei toisten hätä kosketa. Maahanmuuttoa lisää haluava on varmasti pesunkestävä kommunisti, joka toivoo Suomen hyvinvointivaltion alasajoa. Tosiasiassa ihmisissä, heidän arvoissaan ja ajattelumalleissaan on paljon enemmän harmaan sävyjä kuin ehdottomuutta.
 Myös aiemmat kokemukset, kiinnostuksen kohteet ja mieliala vaikuttavat siihen, mitä toisten mielensisällöistä oletamme. Myrtynyt mieli keksii hanakammin negatiivisia selityksiä toisten toiminnasta. Esimerkiksi stressaantuneelle ja kiireiselle jalankulkijalle hitaasti edessä löntystävä on selvästi vähä-älyinen, eksynyt tai muuten vaan tahallaan toisten elämää hankaloittava. Huonosta itsetunnosta kärsivä olettaa toisten kehuvan säälistä, ei vilpittömästi. Empatiatutkija selittää kaikkia ihmistenvälisiä ilmiöitä empatiamekanismien kautta.
 Jos halutaan ymmärtää toisia ja sitä kautta maailmaa todenmukaisemmin, on kuitenkin syytä testata omien oletuksien paikkansapitävyyttä.
 Vuorovaikutuksessa on tärkeää havaita  toisten huiputusyritykset, alistaminen ja muunlaiset pahat aikeet, jotta voi pitää puoliaan. Maailmasta löytyy takuulla munapäitä, joiden seurassa kannattaa olla varuillaan, ja joista onkin syytä olettaa pahinta. He luultavasti olettavat sitä myös sinusta.
 Jos halutaan ymmärtää toisia ja sitä kautta maailmaa todenmukaisemmin, on kuitenkin syytä testata omien oletuksien paikkansapitävyyttä. Esimerkiksi, jos olisi kritiikittä hyväksytty ensimmäinen oletus maailmankaikkeuden maapallokeskeisestä rakenteesta ja jätetty testaaminen sikseen, olisi maailmantajumme vakavan puutteellinen.
 Tätä oletusten testaamista  voi tehdä myös toisten kanssa. Jos haluat tietää, päteekö oletuksesi toisesta, kysy. Lisää vuorovaikutusta, katso päteekö mallisi todella. Saatat usein yllättyä positiivisesti tai ainakin maailmankuvaasi tulee vivahteita.
 Omien oletusten tarkastelu kannattaa myös siksi, että ne mallit ja tarinat, joilla maailmaa ja toisten toimintaa selitämme, muovaavat itsestämme punomaamme kertomusta. Joskus  tutkijat erottavat kaksi minuutta toisistaan  – kokevan ja muistavan minuuden. Muistava minuus määrittää sitä, miten menneisyytemme selitämme, kuinka tyytyväisiä olemme nykyisyyteen, mitä tulevaisuudelta odotamme sekä sen, minkälaisina näemme itsemme.
 Jos muistiinsa tallentaa  vain pahimpia mahdollisia selityksiä toisista, tulevat nämä tarinat tavallaan osaksi minuutta. Ne myös ohjaavat sitä, mitä toisista kykenemme huomaamaan ja minkälaista käyttäytymistä toisista tuomme esiin.
 Lopuksi, sille treenaajalle, joka tuli minua neuvomaan: vilpitön kiitos avusta. Taisi mennä niin että sinä et ollut se munapää, vaan minä.
 Haluan elää ja muistella sellaista elämää, jossa ihmiset toivovat toisilleen hyvää. Haluan olla sellainen ihminen, joka uskoo toisista parasta.
 Katri Saarikivi
 Kirjoittaja on tutkija, joka johtaa empatian ja laadukkaan vuorovaikutuksen mekanismeja selvittävää projektia Helsingin yliopiston Kognitiivisen aivotutkimuksen yksikössä. Hän haluaa ymmärtää paremmin todellisuutta, ei olla oikeassa.
 Kolumnista voi keskustella 10.9. klo 16:00 asti.

Katri Saarikiven kolumni: Aivosi täydentävät puuttuvaa tietoa kuvittelemalla ja arvaamalla, mutta usein arvaukset ovat vääriä


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Britannian parlamentti jäi tauolle, Brexit on jumissa
 Britannian parlamentin alahuone on hylännyt esityksen ennenaikaisista parlamenttivaaleista 15. lokakuuta. Parlamentti hylkäsi vaalit jo kertaalleen viime viikolla, mutta niistä äänestettiin uudestaan, koska olosuhteet muuttuivat Britannian sopimuksettoman EU-eron estävän lain myötä. Alahuone jää nyt viiden viikon istuntotauolle. Pääministerin virka-asunnossa valot ovat päällä, mutta  Boris Johnson  istuu Downing Street 10:ssä kädet sidottuina,  kirjoittaa Ylen toimittaja   Pasi Myöhänen  Lontoosta.
 Tasavaltalaiset voittivat kuningasmieliset kiistassa hallitusmuodosta 100 vuotta sitten
 Kaarlo Juho Ståhlberg johti vuoden 1919 hallitusmuodon valmistelua. Hänet valittiin Suomen ensimmäiseksi presidentiksi tasavaltaisen hallitusmuodon hyväksymisen jälkeen. Yle
 Suomi juhlii tänään  100-vuotiasta hallitusmuotoa . Siis sitä, että valtiovalta Suomessa kuuluu kansalle, jota edustaa valtiopäiville kokoontunut eduskunta. Yle näyttää suorana TV1:ssä ja Yle Areenassa juhlapuheet ja musiikkiesitykset eduskunnassa. Merkkivuoden juhlassa puhuvat presidentti  Sauli Niinistö , eduskunnan puhemies  Matti Vanhanen  (kesk.) ja pääministeri  Antti Rinne  (sd.).
 Urpilaisen salkku komissiossa selviää tänään
 EU-komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen paljastaa komissaarien salkkujaon tiistaina. Jutta Urpilaisen nimi esiintyy Brysselissä pyöritetyillä listoilla talousasioiden kohdalla. Borislav Troshev / EPA, Roni Lehti / Lehtikuva
 Euroopan komission uusien komissaarien nimet ja tehtävät varmistuvat puolenpäivän jälkeen. Suomalaiskomissaari  Jutta Urpilainen   kertoo uudesta pestistään iltapäivällä . Komission puheenjohtaja  Ursula von der Leyen  kertoi eilen, että hänen komissioonsa tulee 13 naista ja 14 miestä. Komissio on historian tasa-arvoisin.
 Upouusia työvaatteita päätyy uuniin – syynä julkisen sektorin hankinnat
 Jotkin vaatteet eivät kierrätykseen kelpaa. Marko Melto
 Suomessa joudutaan  tuhoamaan työvaatteita  ennen kuin kukaan ehtii käyttää niitä. Erikoinen tilanne johtuu julkisen sektorin hankinnoista. Ne perustuvat kilpailutukseen, ja sen hävinnyt työvaatefirma voi joutua hävittämään varastonsa, koska vaatteet eivät kelpaa kierrätykseen.
 Räävittömien marssilaulujen perinne elää asepalveluksessa
 Varusmiehiä työtehtävissä.  Laura Hyyti / Yle
 Yle kysyi verkkosivuillaan lukijoilta kokemuksia siitä, onko heidän varusmiespalveluksensa aikana  laulettu loukkaavia lauluja . Puolustusvoimien yleinen palvelusohjesääntö kieltää epäasiallisen kielenkäytön ja säädyttömän puhetavan, mutta Ylen saamien tietojen perusteella vielä viime vuosinakin marssiessa on laulettu esimerkiksi laulua, jonka sanoituksissa vallataan Ruotsi, naiset ja lapset raiskataan sekä poltetaan napalmilla.
 Etelässä luvassa jopa hellettä
 Anniina Valtonen / Yle
 Tiistaina sää on Etelä-Suomessa aurinkoinen ja lämpötila voi kohota jopa hellelukemiin. Maan keskiosissa sää on epävakainen ja ukkoskuuroinen. Lapissa on enimmäkseen poutaa. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Britannian parlamentti jäi tyhjilleen, sata vuotta sitten tasavaltalaiset voittivat, etelässä jopa hellettä


Summary: Alakoululaisia ja eskarilaisia opiskelee parakeissa, koulun pihapiirin muissa rakennuksissa ja jopa koulun käytävillä.

Lasten määrän kasvu aiheuttaa haasteita Ilmajoella. Kunnan kouluista moni on huonossa kunnossa ja oppilaita on jouduttu siirtämään suuria määriä normaalin oppimisympäristön ulkopuolelle. Kohta lähes kolmannes Ilmajoen eskarilaisista opiskelee väistötiloissa, alakoululaisista noin joka seitsemäs.
 Nopankylän koulusta 19 alakoululaista ja kaksi eskarilaista väisti elokuun alussa koulun kosteus- ja lahovaurioita. He siirtyivät opiskelemaan koulun pihapiirissä oleviin muihin rakennuksiin.
 Samankaltainen tilanne on Palonkylän koulussa, jossa kolmasosa koulun tiloista jouduttiin sulkemaan kosteusvaurioiden vuoksi. Korvaavat oppimisympäristöt etsittiin kunnan muista tiloista. Väistöön siirtyi 60 oppilasta, joihin kuuluu eskarilaisia, alakoululaisia ja kuntouttava luokka. Osa heistä jatkaa opiskelua Palonkylän koulun käytävillä.
 Viimeisimmät muuttajat ovat Peuralan päiväkodin 49 eskarilaista ja Herralan koulun 34 alakoululaista. Lapset ovat oireilleet kuluvan syyslukukauden alussa. Päiväkodissa on rakennevaurioita ja Herralan koulussa tehdään remonttia. Remontin vuoksi koululaisten väistö olisi ollut edessä joka tapauksessa.
 Peuralan päiväkodin ja Herralan koulun väelle on tilattu viipalekoulut, joiden sijoituspaikkaa kunnassa vielä harkitaan. Todennäköisesti ne tulevat Jaakko Ilkan koulun pihapiiriin.
 Viipalekouluista on kunnalle iloa tavanomaisia parakkikouluja pidempään, kertoo vt. sivistysjohtaja  Jarmo Kuoppala .
 – Voimme hyödyntää viipalekouluja useamman vuoden. Niissä on parempi taso ja varustelu kuin parakkikouluissa, Kuoppala sanoo.
 Terveet koulut pullollaan lapsia
 Sisäilmaongelmat eivät ole ainoa syy lasten evakkoon, vaan esimerkiksi Ahonkylän koulusta on yksinkertaisesti loppunut tila. Ahonkylän koulusta on siirretty 20 oppilasta koulun pihalla oleviin parakkeihin. Samoihin parakkeihin siirtyi myös 29 oppilasta Tuomikylän koulusta, jossa kärsittiin sisäilmaongelmista. Kahden koulun parakeissa opiskelevia luokkia päädyttiin myös yhdistelemään pedagogisin perustein.
 Ilmajoen oppilasmäärät ovat kasvussa ja ennusteen mukaan parin vuoden päästä tarvitaan lisätilaa ainakin 60:lle lapselle. Erityisesti Seinäjoen kyljessä sijaitsevan Ahonkylän lapsimäärä kasvaa kovaa vauhtia.
 – Tuo 60 on todella epämääräinen luku, sillä Ahonkylän kohdalla ennustetta ei voi laatia. Sinne rakennetaan koko ajan niin paljon, Kuoppala toteaa.
 Ilmajoella on tahkottu suuren lapsimäärän ja koulunkäynnin yhteensovittamisen kanssa ennenkin. Pari vuotta sitten Herralan koulun alueen perheille  tarjottiin ilmaisia koulukuljetuksia, jos heidän lapsensa voisivat käydä jotakin muuta koulua .
 Kunnassa on suunniteltu uuden koulun rakentamista, mutta siitä ei ole olemassa vielä päätöksiä. Kuoppala kertoo tekevänsä virkamiesesityksen asiasta vielä syksyn aikana.
 – Meillä on oltava uusi koulu kahden vuoden päästä.

Lapset käyvät koulua Ilmajoella käytävillä ja piharakennuksissa – yli 200 lasta joutuu väistämään sisäilmaongelmia ja tilanpuutetta


Summary: Tuoreen tutkimuksen mukaan palveluntuottajat toimivat osana julkista palvelua eikä ylilyöntejä esiintynyt.

kunnalliset palvelut (julkiset palvelut)

Valinnanvapauskokeilussa terveysaseman vaihto oli mahdollista liki 23 000:lle muun muassa Kaukajärvellä ja Annalassa asuvalle tamperelaiselle. Mahdollisuutta käytti noin 3 000 ihmistä, eli 14 prosenttia.
 Tampereen kaupungin projektipäällikkö, terveyskeskuslääkäri  Eeva-Kaisa Mäkinen  pitää lukua hyvänä.
 – Suurin osa kokeilualueesta oli hiukan sivussa keskustassa ja yksityiset toimijat sijoittuivat taas keskustan alueelle. Lisäksi suuri osa terveysasemien käyttäjistä on vanhempaa väkeä ja he ovat aika tyytyväisiä palveluun, jos se edes jotenkuten toimii, Mäkinen sanoo.
 Innokkaimmin terveysasemaa vaihtoivat työikäiset ja lapsiperheet, vähiten iäkkäät, yli 75-vuotiaat ihmiset.
 Kokeiluun lähteneet asiakkaat saivat käyttää yksityisiä terveyspalveluita julkisen palvelun hinnalla.
 Käyntien määrä lisääntyi
 Terveysasemakokeilu päättyy Tampereella syyskuun lopussa. Loppuyhteenvedon aika on myöhemmin, mutta jo nyt tiedetään esimerkiksi se, että terveyskeskuskäynnit ja näin myös kulut kasvoivat ainakin lyhyellä aikavälillä.
 – Kustannuksia lisäsi se, että kokeilussa terveysasemien käyttäjiksi siirtyi ihmisiä, jotka aiemmin olivat käyttäneet työterveydenhuoltoa tai yksityislääkäreitä, Mäkinen sanoo.
 Käyntien määrää on lisännyt myös se, että kokeilun yksityisillä toimijoilla on lyhyemmät jonot kuin kaupungin omilla terveysasemilla.
 Säästöä kaupungille syntyi siitä, että ensiavun käyttö väheni kymmenen prosenttia. Myös asiakkaiden tyytyväisyys lisääntyi.
 Pihlajalinna sai isoimman potin
 Terveyspalveluyritys Pihlajalinna sai Tampereella isoimman potin valinnanvapauskokeiluun lähteneistä asiakkaista. Kaksi kolmesta vaihtajasta valitsi keskustan kauppakeskuksessa toimivan Pihlajalinnan.
 – Tärkeimmät syyt ovat aikojen hyvä saatavuus ja sijainti, luettelee Pihlajalinnan vastaava lääkäri.
 Pihlajalinnassa kokeiluun ollaan tyytyväisiä.
 – Ei tämä mikäään kultakaivos ollut, mutta työ on ollut hyvin mielekästä, Riuttala sanoo.
 Kokeilu toi klinikalle asiakkaita, joiden vaivat olivat hiukan erilaisia kuin yksityisellä terveysasemalla tavallisesti hoidetaan. Lääkärit pitivät tätä hyvänä, sillä se antoi heille mahdollisuuden käyttää osaamistaan monipuolisesti.
 Johanneksen klinikka sai ikäihmiset
 Kokeilussa oli mukana myös melko tuore terveysalan yritys, vuonna 2015 Tampereelle perustettu Johanneksen klinikka. Klinikka on houkutellut asiakkaikseen ikäihmisiä ja niitä se sai myös valinnanvapauskokeilussa.
 Iäkkäämpi asiakaskunta on tiennyt klinikan lääkäreille enemmän töitä kuin työikäisten hoidosta olisi tullut, myös Johanneksen klinikalla ollaan kokeiluun tyytyväisiä.
 – Jos ihan pelkästään talouslukuja katsotaan, niin kyllä se plussan puolelle jää, sanoo johtava lääkäri  Jukka Heinijoki.
 – Ikääntyvillä on paljon erilaisia vaivoja, eli he ovat lääkärille työteliäämpiä potilaita. Silloin kyllä toivoo, että maksajapuoli ottaisi tämän huomioon, Heinijoki sanoo mahdollisia tulevia malleja ajatellen.
 Hammashoidon paikoista tapeltiin
 Myös hammashoito oli mukana kokeilussa. Kaikkiaan 5000 Tampereen ja ympäristökuntien asukasta pääsi mukaan.
 – Se oli kuin rock-konsertti; paikat myytiin heti loppuun, sanoo hammashoidon valinnanvapauskokeilun projektipäällikkö, vs. johtava ylihammaslääkäri  Anna Maria Heikkinen  Tampereen kaupungilta.
 Suunterveydenhuollon kokeilussa painopisteenä on ollut sitouttaa asiakkaita suun ja hampaiden kokonaishoitoon ja hoitosuunnitelmaan sekä suusairauksien ennalta ehkäisyyn.
 Tampereella hammashoidon valinnanvapauskokeiluun päässeiden tyytyväisyyttä on mitattu mobiilisovelluksella. Tulosten mukaan asiakkaat ovat kovin tyytyväisiä. Tiina Jutila / Yle
 Hammashoidon kokeilu päättyy jo syyskuun puolivälissä. Tähän mennessä palveluun ilmoittautuneista lähes 80 prosenttia on myös hakeutunut hammaslääkäriin.
 Hoidot eivät katkea veitsellä leikaten syyskuun puolivälissä.
 – Keskeneräiset hoidot saatetaan loppuun ostopalvelulla ja vuoden vaihteen jälkeen asiakkaat voivat siirtyä omien kuntiensa asiakkaiksi tai valita yksityissektorin, Heikkinen sanoo.
 Kokeiluja kymmenellä alueella
 Tampereen kokeilu on osa valtakunnallista, edelliseen sote-valmisteluun liittyvää kokeilua. Sosiaali- ja terveyspalvelujen valinnanvapautta on kokeiltu palvelusetelin avulla vuodesta 2017 alkaen. Kokeilualueille on myönnetty valtionavustusta yhteensä noin 23,5 miljoonaa euroa. Rahoitus päättyy lokakuun lopussa.
 Sosiaali- ja terveysministeriön hankepäällikkö  Vuokko Lehtimäen  mukaan Tampereen seudulla saadut tulokset ovat tyypillisiä kaikille sote-keskuskokeiluille eri puolilla Suomea.
 – Joka alueella kokeilussa mukana olleiden yksityisten terveysasemien käyttäjiksi tuli uusia asiakkaita. Joka paikassa näkyy myös se, että nopeaan palveluun pääsyyn ollaan tyytyväisiä, Lehtimäki sanoo.
 Palvelusetelillä toteutettuja kokeiluja on ollut käynnissä kymmenellä alueella: Etelä-Karjalassa, Hämeenlinnassa, Jyväskylässä, Kainuussa, Keski-Uudellamaalla, Pohjois-Karjalassa, Päijät-Hämeessä, Tampereella, Vaasassa ja Ylä-Savossa. Kuvituskuva. Marjut Suomi / Yle
 Terveysasema- ja hammashoitokokeilujen lisäksi on testattu paljon palveluja tarvitseville tarjottua henkilökohtaista budjettia. Osa alueellisista kokeiluista piti sisällään nämä kaikki kokeilut.
 Kokeilun tuloksia on seurattu myös Tampereen yliopiston tekemässä tutkimuksessa. Tällä viikolla julkistetun raportin mukaan valinnanvapauskokeilu lisäsi eri toimijoiden yhteistyötä ja tuotti aiempaa kiinteämpää moniammatillista yhteistyötä.
 Tutkimuksen mukaan kokeiluun osallistuneet palveluntuottajat toimivat osana julkista palvelua eikä ylilyöntejä tai osaoptimointia esiintynyt. Raportti löytyy  valtioneuvoston nettisivulta .
 Oppia tuleviin malleihin
 Vaikka sote kaatui, ainakin Tampereella sekä tilaajat että tuottajat uskovat, että valinnanvapauskokeilusta saatuja kokemuksia voidaan hyödyntää tulevissa uudistuksissa.
 Tuottajat uskovat, että suurin säästö saadaan siitä, että potilaan lääkärit ja hoitajat pysyvät samoina.
 – Se on ihan ehdottomasti ykkösasia. Kun potilas tunnetaan entuudestaan, moni asia voidaan järjestää ilman käyntiä tai hoitajan kanssa, sanoo Susanna Riuttala.
 – Erityisesti vanhempi väki ei tykkää siitä, että lääkäri vaihtuu jatkuvasti. Ja jos ajatellaan kustannuksia yhteiskunnan kannalta, näillä paljon apua tarvitsevilla pitäisi olla oma lääkäri, joka tuntee heidät vanhastaan ja tätä kautta vältettäisiin turhia lääkärikäyntejä ja tutkimuksia, Heinijoki sanoo.
 Toinen tärkeä asia on, että aikoja on saatavilla, jotta potilaiden asiat eivät kasaudu.
 – Esimerkiksi meille tuli varsinkin alkuvaiheessa potilaita, joilla oli hirveästi asioita, koska he eivät ole jaksaneet ottaa yhteyttä terveyskeskukseen, kun aikoja ei ole saanut, Riuttala sanoo.
 Nykyinen hallitus  lupaa ohjelmassaan nopeuttaa  hoitoon pääsyä.

Valinnanvapauskokeilut päättyvät Tampereella syyskuussa – terveyspalveluiden käyttö ja kulut lisääntyivät, mutta myös tyytyväisyys kasvoi


Summary: Valtiopäivät avataan tänään. Hallitus pääsee tekemään budjettia näkymissä, joihin Ruotsissa ei ole viime vuosina totuttu.

Ruotsalaisten tiedotusvälineiden otsikot ovat piirtäneet synkän ja myrskyisen kuvan tulevista ajoista.
 “Myrskypilvet nousevat“
 “Hyvät ajat ovat ohi ja Ruotsi luisuu kohti talouden alamäkeä”
 “Kylmät suhdannetuulet puhaltavat Ruotsin ylle”
 Kommentteja kuuntelemalla tulee tunnelma, että talous äkkijarruttaa. Synkentynyt tunnelma tarttuu helposti. Vien verhot pesulaan ja liikkeen pyörittäjä vaikuttaa huolestuneelta.
 – Oletko jo kuullut, että meillä menee nyt huonommin kuin aikoihin? Radiossa sanottiin, että työttömyys vaan nousee, yrittäjä sanoo.
 – No onko se näkynyt täällä, kysyn.
 – Ei se vielä ole näkynyt, mutta ei siinä mene kauaa. Kohta ihmiset taas pesevät mieluummin paitansa itse, mies huokailee.
 Kirsi Heikel / Yle
 Ankeaa tunnelmaa ovat luoneet nämä uutiset:
 Ruotsin valtiovarainministeriö laski elokuussa talouden kasvuennustettaan 1,4 prosenttiin tälle vuodelle. Huhtikuussa ennuste oli 1,6 prosenttia. Ensi vuoden kasvuksi arvioidaan 1,4 prosenttia. Useat pankit, kuten Nordea ja SEB ovat laskeneet myös ennusteitaan. Handelsbanken uskoo kovaan jarrutukseen ja talouskasvun jäävän ensi vuonna 0,8 prosenttiin. Kuluttajien ja yrittäjien luottamus heikentyy neljättä kuukautta peräkkäin.  Valtiovarainministeriön alaisen Konjukturinstitutenin mittaamat luottamusluvut eivät ole olleet näin alhaiset kuuteen vuoteen. Heikentyneistä näkymistä ja pienentyneistä tilauksista raportoidaan etenkin valmistavasta teollisuudesta, Työttömyys on noussut ennakoitua nopeammin.  Kausivaihteluista puhdistettu luku on 6,8%.  Työttömyyden kasvun ennustetaan jatkuvan.
 Nämä näkymät eivät tunnu kuitenkaan masentavan Ruotsin keskuspankkia, joka julkaisi torstaina talousennusteensa. Sen mukaan talouden kasvu hidastuu ja työttömyys kasvaa, mutta ei mitenkään merkittävästi.
 Keskuspankki kertoi viime torstaina, että se nostaa suunnitellusti korkoa vuodenvaihteen tienoilla.
 Kysyimme keskuspankin johtajalta  Stefan Ingvesiltä , mikä talouden tilanne on.
 Onko Ruotsi matkalla taantumaan kuten moni povaa?
 Ei ole. Ruotsin taloudella on ollut monta erityisen hyvää vuotta takana. Kasvu on nyt siihen verrattuna matalampaa, mutta ollaan kuitenkin lähellä viime vuosien keskimääräistä kasvua.
 Työttömyys nousee myös meidän arviomme mukaan. Uskomme, että se nousee seitsemään prosenttiin, mutta meistä se on yhä varsin matala.
 Mikä on suurin tekijä, joka selittää työttömyyden kasvua?
 Se johtuu kohtaanto-ongelmasta. Jos henkilöllä on hyvä koulutus, hän on syntynyt Ruotsissa ja on insinööri tai vastaava ammatiltaan, niin heillä on täystyöllisyys. Työllistyminen on vaikeaa heille, jotka ovat vastikään tulleet maahan ja joiden koulutus on matala.
 Mikä on suurin riski Ruotsin taloudelle tällä hetkellä?
 Suurin riski tulee maailmalta ja siitä, miten kansainvälisen kauppapolitiikan kiistat ratkaistaan. Olemme täysin riippuvaisia siitä, mitä isot maat päättävät tehdä tai jättää tekemättä. Sama koskee Suomea.
 Meidän kaltaisten maiden täytyy sopeutua uuteen tilanteeseen mahdollisimman nopeasti. Olemme liian pieniä maita, jotta meillä olisi vaikutusvaltaa siihen, miten maailma toimii.
 Ruotsin keskuspankin ohjauskorko on -0,25 prosenttia. Jos huonot ajat koittavat, keskuspankki voi yleensä auttaa laskemalla korkoa. Mutta korko on jo miinuksella. Ette nostaneet koroa, kun talous kasvoi vahvasti. Mitä ajattelet nyt tästä päätöksestä?
 Silloin meillä oli inflaatio kaukana kahden prosentin tavoitteesta. Näkymä oli, että inflaatio oli myös laskusuunnassa koko ajan.
 Siinä maailmassa, missä silloin elettiin, oli erittäin tärkeää saada inflaatio korkeammaksi. Onnistuimme siinä. Olihan se erittäin suuri toimenpide.
 Tällä hetkellä näkymä on, että nostamme korkoa suunnitelman mukaan loppuvuoden aikana, viimeistään alkuvuodesta.
 Entä näkymä globaalisti, ajautuuko maailmantalous taantumaan?
 Arvioimme, että talouden kasvu tulee globaalisti olemaan noin 3,5 prosenttia. Meistä se on kohtuullinen kasvu.
 On iso ero siinä, miten julkisuudessa puhutaan, kuin taantuma olisi tulossa ja miten asiat todellisuudessa ovat. Julkinen keskustelu värittyy suurten, vaikeiden kauppapoliittisten kysymysten takia.
 Mikä merkitys julkisella keskustelulla juuri nyt on?
 Jos on tarpeeksi negatiivinen, sillä saa kyllä pilattua hyvän suhdanteen. Sehän huononee pelkästään keskustelun takia.
 Avoimelle taloudelle, kuten Ruotsille, on tietysti merkitystä sillä, mitä ympärillämme tapahtuu. Meistä asiat eivät ole niin huonosti, kuin julkisessa keskustelussa väitetään.
 Tunnet hyvin myös Suomen tilanteen, millaisena pidät Suomen talouden tilannetta tällä hetkellä?
 Suomessakin on menossa suhteellisen hyvät ajat ja vaikea vaihe on takana. Talouden sopeuttaminen on teillä nyt tehty. Taloudellinen kehitys näyttää aika samanlaiselta Suomessa ja Ruotsissa tällä hetkellä.
 Ruotsin keskuspankin johtaja Stefan Ingves. Kirsi Heikel / Yle
  Hallitus esittelee ensi viikolla budjettinsa
 Tilanne tuo joka tapauksessa paineita hallituksen päätöksille tulevasta budjetista. Nyt päätöksiä on tekemässä neljä puoluetta, jotka eivät edusta perinteiseen tapaan joko oikeistoa tai vasemmistoa.
 Sosialidemokraatit ja ympäristöpuolue muodostavat hallituksen liberaalien ja keskustapuolueen kanssa muodostetun yhteistyösopimuksen turvin.
 Ruotsin hallitus esittelee ensi viikolla ensimmäisen koko vuotta koskevan budjettinsa. Tähän asti hallitus on toiminut muokkaamallaan budjetilla, jonka alunperin laativat maltillinen kokoomus ja kristillisdemokraatit viime syksynä.
 Ruotsissa on arvioitu, että budjetissa ei ole paljoakaan liikkumavaraa, jos hallitus aikoo pitää kiinni  ylijäämätavoitteestaan.
 Hallitus on jo luvannut keskustapuolueelle ja liberaaleille, että hyvätuloisilta poistetaan lisävero ensi vuoden alusta. Lisäksi on sovittu eläkeläisten verotuksen keventämisestä.
 Lisää rahaa tarvitaan muun muassa rikollisuuden torjumiseen ja puolustukseen. Sosialidemokraattien arvioidaan haluavan saada budjettiin oman kädenjälkensä eli satsauksia kuntiin, hoitoalaan, kouluun.
 Ruotsin valtiopäivätalo Tukholmassa. Mauritz Antin / EPA
 Tuuli puhaltaa myös politiikan syksyssä
 Hallituspuolueet sopivat yhteisestä ohjelmasta vuoden alussa. Liberaalien puheenjohtaja  Nyamko Sabuni  on jo ehtinyt sanoa, että jos talous kääntyy laskuun, on hallituksen mietittävä uudelleen, mitä tehdään.
 Siinä tapauksessa liberaalien mielestä on tärkeintä vahvistaa elinkeinoelämän kilpailukykyä. Liberaaleille sopisi luopua sovitusta vuorotteluvapaasta, joka on ympäristöpuolueen lempilapsi.
 Liberaalit olisivat valmiit myös perumaan perheille luvatut kolme ylimääräistä vapaapäivää, mikä on puolestaan ollut sosialidemokraattien ajama lisä.
 Syksyyn tuo jännitystä myös se, että liberaalien tuesta hallitukselle päätettiin edellisen puheenjohtajan  Jan Björklundin  johdolla.
 Puolueen uusi puheenjohtaja  Nyamko Sabuni  ja maltillisen kokoomuksen puheenjohtaja  Ulf Kristersson  ovat tavanneet. Kristersson on julkisestikin vedonnut Sabuniin, jotta tämä kääntäisi kelkkansa ja palaisi porvaripuolueiden joukkoon. Silloin hallitus kaatuisi.
 Ruotsissa on tänä syksynä syytä siis seurata, nouseeko myrsky talouden lisäksi myös politiikassa.

Ruotsin talouskasvu hidastuu ja työttömyys nousee, mutta keskuspankin pääjohtaja torjuu puheet maan ajautumisesta laskukauteen


Summary: Hallitusmuodon hyväksymistä edelsi kiista valtiomuodosta tasavaltalaisten ja kuningasmielisten välillä.

Valtiovalta Suomessa kuuluu kansalle, jota edustaa valtiopäiville kokoontunut eduskunta. Näin on ollut jo sadan vuoden ajan.
 Sama lause löytyy niin vuoden 1919 hallitusmuodosta kuin nykyisestä perustuslaista. Suomesta ei tullut kuninkaan johtamaa perinnöllistä monarkiaa vaan tasavalta.
 Hallitusmuodon 100-vuotisjuhlaa vietetään tänään eduskunnassa puhein ja musiikkiesityksin.
 Yle näyttää hallitusmuodon merkkivuoden juhlan suorana TV1:ssä ja  Yle Areenassa  klo 11.50 alkaen. Tv-lähetyksessä on selostus  moniäänisesti  myös ruotsiksi.
 Juhlassa puhuvat presidentti  Sauli Niinistö , eduskunnan puhemies  Matti Vanhanen  (kesk.) sekä pääministeri  Antti Rinne  (sd.).
 Tilaisuudessa kuullaan Kaartin soittokunnan esittämänä Suomi 100 -juhlafanfaari ja Ylioppilaskunnan laulajien esittämä  Jean Sibeliuksen  kuoroteos Venematka.
 Ylen suomenkielisessä lähetyksessä asiantuntijavieraana on poliittisen historian professori  Vesa Vares  Turun yliopistosta. Ruotsinkielisen lähetyksen asiantuntija on tutkija  Mikko Majander  ajatuspaja Magmasta.
 Hallitusmuodon eli nykyisen perustuslain 100-vuotisjuhla päättää Suomen itsenäistymisen merkkivuosien sarjan. Vuonna 2017 juhlittiin 100-vuotiasta itsenäisyyttä, viime vuosi oli sisällissodan muistovuosi.
 Tasavaltalaiset voittivat kuningasmieliset kiistassa hallitusmuodosta
 Valtionhoitaja  Carl Gustaf Emil Mannerheim  vahvisti tasavaltaisen hallitusmuodon heinäkuussa 1919. Ylin valta Suomessa annettiin eduskunnalle, kansan edustajille.
 Hallitusmuodon hyväksymistä edelsi kiista tasavallan ja kuningaskunnan kannattajien kesken. Olipa Saksassa käyty pyytämässä kuninkaaksikin Hessenin prinssiä  Friedrich Karlia .
 Kuningasajatukset hiipuivat, kun Saksa koki tappion ensimmäisessä maailmansodassa.
 Hallitusmuodon valmistelua johti lakimies  Kaarlo Juho Ståhlberg .
 Eduskunta valitsi Ståhlbergin Suomen ensimmäiseksi presidentiksi heti hallitusmuodon hyväksymisen jälkeen. Ståhlberg voitti äänestyksessä Mannerheimin äänin 147–50.
 Hallitusmuoto määräsi miten ylin valta jakaantui Suomessa
 Hallitusmuodossa vahvistettiin vallanjako eri valtioelinten välillä.
 Eduskunta sääti lait, toimeenpanovalta oli hallituksella ja presidentillä ja tuomiovaltaa käytti riippumaton oikeuslaitos. Myöhemmin presidentin valtaa on kavennettu.
 Hallitusmuoto suojasi kansalaisten perusoikeuksia: sananvapautta, uskonnonvapautta ja kokoontumisvapautta.
 Vuoden 1919 hallitusmuoto kumottiin vasta vuonna 2000 voimaan tulleen perustuslain myötä.
 Vuoden 2000 perustuslaissa parlamentarismia vahvistettiin edelleen. Myöhemmin perustuslakimuutoksessa vuonna 2012 vahvistettiin eduskunnan roolia ulko- ja turvallisuuspolitiikassa sekä luotiin kansalaisaloite.
 Lue lisää:
 Suomen johtohenkilöt lähtivät hellettä pakoon – syntyi lause, joka edelleen on yksi itsenäisen Suomen peruskivistä
 Sata vuotta sitten Suomi sai ensimmäisen presidenttinsä – K.J. Ståhlberg oli sovinnollinen ja väritön laillisuusmies
 Fredrik Kaarle oli vain tovin Suomen kuninkaana 1918
 Aktivistit ja Andersson 1919 - Vehkeilikö Mannerheim mukana salaliitossa?
 Kuuntele radiosarja: Suomen tie tasavallaksi

Valtiovalta on kuulunut kansalle 100 vuotta, tänään juhlitaan merkkipäivää – Katso suorana klo 11.50 TV1 ja Yle Areena


Summary: EU-jäsenyydestä äänestettäessä kansalle ei annettu mahdollisuutta päättää eron toteuttamistavasta, kirjoittaa Ylen toimittaja Pasi Myöhänen Lontoosta.

Britannian politiikka on ollut sekasortoista sitten vuoden 2016 EU-jäsenyysäänestyksen, mutta nyt tilanne on eriskummallinen jopa brexit-mittareilla.
 Maan parlamentin penkit ovat nyt tyhjillään, vaikka lokakuun lopussa pitäisi erota EU:sta.
 Pääministerin virka-asunnossa kyllä on valot päällä, mutta  Boris Johnson  istuu Downing Street 10:ssä kädet sidottuina. Hän päätti jäädyttää parlamentin toiminnan lokakuun 14. päivään saakka, mutta kansanedustajat sotkivat viime töikseen pääministerin brexit-suunnitelmat.
 Johnsonin lupaus siitä, että Britannia eroaa lokakuun lopussa EU:sta keinolla millä hyvänsä, on hänen pääministeriytensä kulmakivi.
 Eilen voimaan astuneen lain nojalla Johnsonin on kuitenkin pakko hakea EU-erolle jatkoaikaa, jos parlamentti ei hyväksy EU-erosopimusta tai sopimuksetonta brexitiä lokakuun 19. päivään mennessä.
 Boris Johnson Ben Stansall / AFP
 Uusi eropäivän lykkäys häämöttää horisontissa
 Johnson sanoi viime viikolla, että hän  olisi mieluummin kuolleena ojassa  kuin hakisi EU-erolle jatkoaikaa.
 Vaihtoehdot ovat kuitenkin nyt vähissä.
 Johnson voisi jättää sopimuksettoman EU-eron estävän lain huomioimatta, mutta silloin uhkaisi raastupa.
 Ennenaikaisten vaalien tuoma mahdollinen oma enemmistö voisi tuoda pelastuksen, mutta  oppositio tyrmäsi jälleen  eilen aloitteen niiden järjestämisestä.
 Johnson voisi nyt pyrkiä uudella innolla saamaan entistä ehomman EU-erosopimuksen Brysselistä. Ilmassa ei kuitenkaan ole merkkejä siitä, että EU suostuisi myönnytyksiin, jotka kelpaisivat konservatiivipuolueen kovan linjan brexit-mielisille.
 Johnsonin kovista puheista huolimatta Britannia voi olla pian hakemassa jälleen jatkoaikaa brexit-prosessilleen.
 Brexitin toteuttamistapaan ei saatu kansalta ohjetta
 Britannian kansanedustajien jätettyä penkkinsä viideksi viikoksi on sopiva hetki mietiskellä, kuinka umpikujaan on ajauduttu.
 Britannian poliittisen kriisin takana on pitkälti brexitin valuvika. EU-jäsenyydestä äänestettäessä kansalle ei annettu mahdollisuutta päättää eron toteuttamistavasta.
 Erokampanjoijat kyllä esittelivät erilaisia malleja Norjan kaltaisista läheisistä suhteista jyrkempään malliin, jossa erotaan EU:n sisämarkkinoilta. Kansa vastasi kuitenkin kyllä tai ei tähän kantaan ottamatta.
 Britannian EU-eroa kannattavat ja sitä vastustavat mielenosoittajat kokoontuivat Lontooseen 9. syyskuuta 2019. Penelope Barritt / All Over Press
 Tämän jälkeen pääministerit  Theresa May  ja Boris Johnson ovat yrittäneet ajaa läpi omia versioitaan brexitistä. Maan kansanedustajien enemmistölle mallit eivät ole kelvanneet.
 Eivät toteutettavissa olevat EU-eron mallit välttämättä kelpaisi Britannian kansallekaan.
 Mielipidetutkimusten mukaan brittikansan enemmistö  kannattaisi mieluummin EU:ssa pysymistä  kuin tällä hetkellä tarjolla olevaa erosopimusta tai  sopimuksetonta eroa .
 Kun historiallinen päätös on rakennettu näin huteralle pohjalle ei ole ihme, että brexit-prosessi ja samalla koko Britannian demokraattinen järjestelmä horjuu.
 Sopimuksettoman eron riski elää edelleen
 Tarkentava kansanäänestys voisi olla paikallaan, mutta sen mahdollisuus saa EU-eron kannattajat takajaloilleen.
 Lukkiutuneessa tilanteessa sopimuksettoman eron riski ei täysin väisty lainsäädännöstä huolimatta.
 Kerran säädetyt voidaan vaalien jälkeen kumota. Boris Johnsonin hallitus  voi löytää porsaanreiät lain kiertämiseen .
 Euroopan unioninkin voi lopulta kyllästyä Britannian päättämättömyyteen ja jättää mahdolliset jatkoaikapyynnöt täyttämättä.
 Lue myös :
 Brittiparlamentti jäi tauolle maratonistunnon jälkeen: Ei ennenaikaisia vaaleja, Johnson ei suostu hakemaan jatkoaikaa brexitille, puhemies ilmoitti eroavansa
 Boris Johnson pui brexit-sotkua Irlannissa – "Sopimukseton ero merkitsisi epäonnistumista"

Toimittajalta: Britannian parlamentti on nyt tyhjillään ja pääministerin kädet sidotut – EU-ero pysyy jumissa ja syynä on brexitin valuvika


Summary: Osa kotimaisista työvaatteista tuhotaan ennen kuin kukaan ehtii käyttää niitä.

Suomessa joudutaan tuhoamaan täysin uusia ja käyttämättömiä työ-, suoja- ja virkavaatteita. Ilmiö on Suomen tekstiili & muoti ry:n toimitusjohtajan  Anna-Kaisa Auvisen  mukaan kasvava. Järjestö pitää tekstiili-, vaate- ja muotialan yritysten puolia Suomessa.
 – Yhä enemmän on niitä julkisen sektorin hankkijoita, jotka eivät lunasta kilpailutuksessa hävinneen firman loppuvarastoa, Auvinen sanoo.
 Loppuvarastoja syntyy, kun työvaatefirmojen täytyy pystyä toimittamaan esimerkiksi virkapukuja eri ammattikunnille sopimuksen päättymiseen asti.
 Loppuvaraston kohtalo on Auvisen mukaan julkisen sektorin käsissä. Osa julkisen sektorin hankkijoista lunastaa vanhan varaston, mutta eivät kaikki.
 – Silloin varastoja joudutaan tuhoamaan, Auvinen sanoo.
 Suomen muoti & tekstiili ry pitää alan yritysten puolia Suomessa. Anna-Kaisa Auvinen on järjestön toimitusjohtaja. Esa Syväkuru / Yle
 Julkisen sektorin hankkijoita ovat esimerkiksi VR, Puolustusvoimat, Poliisihallitus, Kunta Pro sekä kaupungeista esimerkiksi Helsinki, Espoo ja Vantaa.
 VR pyrkii hankintapäällikkö  Jaana Arvon  mukaan hyödyntämään aina kaikki vanhat materiaalit “mahdollisuuksien mukaan”. Hän käyttää esimerkkinä asiakaspalveluhenkilökunnan viime keväistä vaateuudistusta.
 – Siinä edellisen toimittajan VR:lle brändätty varasto lunastettiin täysin ja pyrittiin ensin itse hyödyntämään, Arvo sanoo.
 Materiaalipäällikkö  Heli Rajaniemi  Poliisihallituksesta puolestaan kertoo, että virkavaatteet pyritään kilpailuttamaan niin, ettei ylijäämävarastoja synny sopimuskauden päätyttyä.
 “Jokainen vaatekappale pitäisi käyttää loppuun”
 Tamperelainen Image Wear on yksi monista kotimaisista työvaateyrityksistä, joka valmistaa työ-, suoja- ja virkavaatteita julkiselle sektorille. Vastaavia yrityksiä on Suomessa toistakymmentä.
 Image Wear valmistaa vuodessa noin miljoona työvaatetta. Yritys tekee eniten vaatteita palvelualojen ammattilaisille.
 – Teemme vaatteita kaikille muille paitsi papeille ja palomiehille. Ja palomiehillekin silloin, kun he eivät mene tuleen, liiketoimintayksikön johtaja  Kati Tukiainen  Image Wearista sanoo.
 Alan etujärjestön, Tekstiili & muoti ry:n, esille nostama ilmiö on tuttu Tukiaiselle.
 liiketoimintayksikön johtaja Kati Tukiainen Image Wearista. Marko Melto
 Hän arvioi, että Image Wear joutuu tuhoamaan tavalla tai toisella 13–15 tonnia, eli noin rekkalastillisen uusia työvaatteita vuodessa. Osa niistä poltetaan, jos materiaaleja ei voi kierrättää. Se voi johtua monesta syystä: esimerkiksi asujen virkamerkeistä tai materiaalin koostumuksesta.
 Image Wearilla ei ole antaa tarkkoja lukuja siitä, miten paljon vaatteita päätyy ongelmajätelaitoksen uuniin.
 Erilaisia kierrätyksen muotoja tulee Tukiaisen mukaan kaiken aikaa lisää, ja toimiala kehittyy. Hänen toiveenaan on, että joka ikinen vaatekappale käytettäisiiin loppuun siinä tarkoituksessa, mihin se on tehty.
 – Otamme kaikki vaihtoehdot aina esille asiakkaidemme kanssa. Ettei käyttämättömiä vaatteita menisi turhan hukkaan, Tukiainen toteaa.
 “Vaatteiden tuhoaminen ei ole kenestäkään viisasta”
 Huoli käyttämättömien vaatteiden tuhoamisesta nousi esille viime vuonna, kun kävi ilmi, että brittiläinen  Burberry-vaatemerkki polttaa ylijäämävarastonsa  suojellakseen brändiään.
 Uutisen seurauksena jotkut suomalaiset työvaatefirmat ottivat edunvalvojaansa yhteyttä ja toivoivat, että asiasta keskusteltaisiin julkisen sektorin kanssa. Työvaatteiden tuhoaminen oli tuttu ongelma Suomessa.
 – Ei ole kenenkään näkökulmasta viisasta, että Suomessa joudutaan ylläpitämään tällaista käytäntöä, Suomen tekstiili & muoti ry:n toimitusjohtaja Anna-Kaisa Auvinen toteaa.
 Hän järjesti pyöreän pöydän keskustelun aiheesta, mutta tulos jäi laihaksi.
 – Emme saaneet kovin suurta joukkoa julkiselta sektorilta paikalle, Auvinen sanoo.
 Hän muistuttaa, että julkisella sektorilla on myös hankkijoita, jotka haluavat löytää ratkaisuja tilanteeseen.
 Tamperelainen Image Wear on yksi monista kotimaisista työvaateyrityksistä, joka valmistaa työ-, suoja- ja virkavaatteita julkiselle sektorille. Marko Melto
 Itse hän ehdottaa kahta erilaista mallia: toisessa varasto kuuluisi julkisen sektorin hankkijalle, koska silloin tällä olisi kiinnostusta löytää sille järkevää käyttöä.
 Toisessa ylijäämävarastolle määriteltäisiin järkevä hinta ja se siirtyisi kilpailutuksen voittaneelle firmalle.
 Suomessa ei ole tilastoja siitä, miten paljon työvaatteita joudutaan todellisuudessa tuhoamaan julkisen sektorin käytäntöjen takia.

Tuliteriä työvaatteita päätyy Suomessa uuniin – syynä julkisen sektorin hankinnat


Summary: Kaupunginvaltuusto muutti hallintosääntöä, sillä tähän saakka kaupunginjohtajat on valittu toistaiseksi voimassa olevaan virkasuhteeseen.

Rovaniemen seuraava kaupunginjohtaja valitaan kuuden vuoden määräajaksi.  Asiasta päätti Rovaniemen kaupunginvaltuusto maanantaina . Valtuusto myös muutti hallintosääntöä, sillä tähän saakka kaupunginjohtajat on valittu toistaiseksi voimassa olevaan virkasuhteeseen.
 Samalla valtuusto merkitsi tiedoksi nykyisen kaupunginjohtajan  Esko Lotvosen  eroilmoituksen. Lotvonen jää eläkkeelle vajaan vuoden kuluttua.
 Kaupunginjohtajan viran haku alkaa tiistaina. Paikka on auki 10. lokakuuta saakka.
 Kaupunki haluaa valita uuden ykkösvirkamiehen 9. joulukuuta, jotta hän ehtisi aloittaa työt ensin kesään mennessä ja työskennellä siis ainakin vähän aikaa Lotvosen kanssa yhtä aikaa.

Rovaniemen seuraavalle ykköspomolle tarjolla töitä kuudeksi vuodeksi – kaupunginjohtajan paikka auki


Summary: Puolustusvoimat kieltää yksiselitteisesti epäasiallisen kielenkäytön, mutta varusmiesten keskuudesta perinnettä on vaikea kitkeä.

Maihinnousukenkä astuu tahdissa ja kuiva sora pöllyää. Alikersantti marssittaa uusia alokkaita ampumaradalle ja päättää laittaa porukan laulamaan samaa hävytöntä laulua, jonka itse oppi vain puoli vuotta aiemmin. Laulun sanat eivät kestä nykypäivän julkista tarkastelua, mutta eihän kukaan ole kuulemassa.
 Tilanne on kuvitteellinen, mutta toimii esimerkkinä siitä, millaisia kokemuksia useilla varusmiespalveluksen käyneillä on ollut. Monet muistavat varusmiesjohtajien, ja ehkä muidenkin aliupseerien laulattamia epävirallisia marssilauluja. Näiden laulujen sanoitukset ovat usein rivoja tai herjaavia.
 Kysyimme lukijoilta verkkosivuillamme , onko loukkaaviksi luettavia lauluja laulettu heidän palvelusaikanaan. Lisäksi kysyimme, millaisia laulut olivat ja millaisia ajatuksia ne herättivät.
 Yleinen palvelusohjesääntö kieltää epäasiallisen kielenkäytön ja säädyttömän puhetavan, mutta vastausten perusteella vielä viime vuosinakin marssiessa on laulettu laulua, jonka sanoituksissa vallataan Ruotsi, naiset ja lapset raiskataan sekä poltetaan napalmilla.
 "Ne kuuluu armeijaan"
 Ylen verkkosivuilla selvitykseen vastasi yhteensä 895 henkilöä. Heistä yli puolet oli laulanut loukkaavaksi tulkittavia lauluja. Vastaajien varusmiespalveluksen ajankohdat vaihtelivat vuosikymmenten takaa tähän päivään asti. Osa vastauksista on merkitty juttuun kursiivilla.
 Lauluja laulaneet kuvailivat sanoituksia muun muassa homofoobisiksi, naisvihamielisiksi, rasistisiksi tai rivoiksi.
 Vastauksiin mahtui myös suuri määrä niitä, jotka kyseenalaistivat Ylen tekemän selvityksen tarpeellisuuden tai pitivät sitä puolustusvoimien mustamaalaamisena.
 Olihan ne rivoja, mutta ne kuuluu armeijaan. Hyvällä huumorilla laulettiin. Mielensäpahoittajat taas vissiin keksii tästäkin ongelmaa.
 Ylelle vastanneiden keskuudessa eräs usein mainittu laulu oli pääpiirteissään seuraavanlainen.
 "Punaisella farmarimossella, saapui joukko pitkätukkia. Pitkätukista pidä en, lippaan täytän hymyillen. RK-62 nakuttaa, pitkätukat lakoaa."
 Eräässä seksuaalivähemmistöön viittaavassa riimitellyssä sanoituksessa laulettiin tutuista piirroshahmoista. Joissain vastauksissa laulun koukku on sensuroitu ja joissakin ei.
 "Tiku Taku, Tiku Taku, Iines ja Aku, Roope on pomo, Hessu on vasen, vasen, kaks kolme."
 Yksi tunnetuimmista härskeistä marssilaulujen sanoituksista kertoo pohjoisen alkuperäiskansan naisen sukupuolielimen kylmyydestä. Laulu on saapunut Suomeen  Stanley Kubrickin  Full Metal Jacket -elokuvan mukana. Elokuvassa merijalkaväen alokkaat lauloivat laulua kouluttajansa mukana.
 "Itse homona ei ollut kivaa laulaa mukana"
 Toisinaan marssilaulujen sanat voivat kohdistua myös laulujen laulajiin. Vastaajien joukosta löytyi muutamia, jotka olivat itse seksuaalivähemmistöön kuuluvia ja joutuivat palveluksessa laulamaan lauluja, joissa vitsailtiin homoseksuaalisuudesta.
 En halua muistella tarkemmin, kun olivat niin hävyttömiä. Itse homona ei ollut niin kivaa laulaa mukana.
 Useissa vastauksissa kerrottiin, kuinka laulujen sanoituksia ei otettu vakavasti ja ne saattoivat huvittaa. Tänä päivänä ne kuitenkin tuntuivat ala-arvoisilta, mauttomilta tai lapsellisilta. Palveluksen suorittajien nuori ikä nostettiin esiin useaan otteeseen.
 Kyllähän tuollaiset luritukset 18–19 -vuotiasta lasta huvittivat. Nykyään ymmärrän ehkä paremmin, kuinka ne saattavat olla loukkaavia.
 Monia vastaajia sanoitukset eivät haitanneet ollenkaan. Laulujen kerrottiin herättäneen huvitusta ja hilpeyttä, sekä nostaneen yhteishenkeä. Kaikki nämä mainittiin useissa kymmenissä vastauksissa.
 Mielestäni laulut tuotiin esiin humoristisesti ikään kuin sotilaskulttuurin esittelemiseksi, enkä usko, että niistä kukaan pahoitti mieltään. Intissä tehdään paljon hölmöjä asioita ja koin, että tämä kuuluu asiaan ja on kuitenkin varsin harmitonta.
 Taustalla äijähuumorin perinne
 Miksi varusmiesten keskuudessa sitten elää rääväsuinen laulukulttuuri? Turun yliopiston folkloristiikan tutkija  Tuomas Hovin  mukaan laulut liittyvät yhteisöllisyyden ja me-hengen luomiseen suljetussa yhteisössä.
 – Ronski huumoriperinne on elänyt yleensä miesvoittoisissa yhteisöissä ja raskaan työn aloilla esimerkiksi metsätöissä. Tällaisissa yhteisöissä huumori on usein sellaista, mitä ei kotioloissa kehtaisi käyttää, Hovi kertoo.
 Ylen verkkosivuille vastanneet perustelivat asiattomia marssilauluja useaan otteeseen armeijan raskaan arjen keventäjinä, eikä tarkoituksena ollut pilkan teko.
 Eihän niitä nyt minkään pilkaksi laulettu, vaan tsemppaavana ja vielä jaksaa -meiningillä. Totta kai välillä näitä kasarmin huumoriveikkoja on, joilla ei löydy tilannetajua ja ne kitketään sitten kantahenkilökunnan voimin pois.
 Varusmiesliiton puheenjohtaja  Matias Pajulan  mukaan marssilaulujen tarkoituksena on nimenomaan hengennostatus. Sanoituksilla on kuitenkin väliä.
 – Epäkunnioittavat tai vaikka seksuaalivähemmistöjä solvaavat marssilaulut eivät ole sellaisia mitä niiden kuuluisi olla, Pajula sanoo.
 Vaikka yksittäiset henkilöt eivät marssilauluista loukkaantuisikaan ja ottaisivat ne huumorilla, voivat ne Pajulan mukaan aiheuttaa vääränlaista henkeä varusmiesten kesken. Tämä voi tarkoittaa esimerkiksi vihamielisyyttä vähemmistöjä kohtaan.
 Vastaajissa oli paljon myös niitä, jotka kokivat laulut asiattomiksi ja puolustusvoimiin kuulumattomiksi.
 Olin ajatellut, että armeija olisi "isänmaallinen" paikka, missä kypsät ja aikuiset miehet tekisivät työtä maanpuolustuksen puolesta sotaveteraaneja kunnioittaen, mutta totuus oli monesti toinen.
 Muutama vuosi sitten asepalveluksen suorittanut henkilö kertoi, miten marssilaulujen sanoitukset kuvastivat osaltaan muutakin ilmapiiriä.
 Poliittinen korrektius ei ollut juurikaan ilmiö armeijassa. Sotarikoksista vitsailu oli arkipäivää, samoin rasistiset vitsit.
 Lauluja laulettiin monen vastauksen perusteella usein kantahenkilökunnan kuulumattomissa, niin kasarmialueella kuin sen ulkopuolellakin.
 Kaikkialla näitä laulettiin pienen rangaistuksen uhallakin. Aina oli joku älypää, joka keksi tai tiesi hauskan laulun, jonka ehtii muonituskeskukseen mennessä metsäpätkällä vetäistä. Kokelaana ei näihin tullut alennettua ja yleensä kielsin jos poikkesi perusrallista.
 Asepalvelun suorittaneiden vastaajien mukaan lauluja on laulettu vielä viime vuosinakin. Eräs tämän vuoden kesällä palveluksensa aloittanut kertoi seuraavaa.
 Tuvassa ollaan kavereiden kanssa vitsailtu lauluista ja luettu niiden sanoja netistä, mutta julkisesti en ole niitä missään koko palveluksen aikana kuullut laulettavan. Aikaisemmin palveluksen käyneet kaverini ovat kyllä kertoneet rivoista marssilauluista.
 Perinne elää selvästä kiellosta huolimatta
 Kysyimme puolustusministeri  Antti Kaikkosen  näkemystä marssilauluihin. Kaikkonen kertoo sähköpostitse, että varusmieskoulutuksen tulee olla asiallista ja epäasialliset marssilaulut eivät kuulu Puolustusvoimiin.
 – Kaiken toiminnan tulee olla läpinäkyvää ja sen on kestettävä ulkopuolinen tarkastelu. Yleinen palvelusohjesääntö määrittää pelisäännöt toiminnalle ja epäkohtiin tulee puuttua viipymättä, Kaikkonen kertoo.
 Puolustusvoimien viestintäjohtaja everstiluutnantti  Torsti Astrénin  mukaan epävirallisia marssilauluja ei ole erikseen kielletty, mutta asia on muutoin täysin selvä, asiattomia lauluja ei saa laulaa.
 Vaikka säännöt ovat kaikkien tiedossa, muistaa esimerkiksi varusmiesliiton puheenjohtaja Matias Pajula sopimattomia lauluja omalta palvelusajaltaan.
 Pajula kokee, että sopimattomien laulujen laulaminen on vähentynyt viime vuosina, eikä Varusmiesliitto ei ole saanut yhteydenottoja tällaisista lauluista.
 – Puolustusvoimien kulttuuri elää ajassa ja tarkoituksena on kokoajan puuttua haitallisiin tapoihin. Tiettyä kulttuuria on vaikea kitkeä kokonaan pois, Pajula kertoo.
 Konservatiivisessa ympäristössä muutos on hidasta
 Puolustusvoimien yksiselitteisen kieltävä linja asiattomiin lauluihin on selvä, mutta laulujen kohtaloon vaikuttavat myös niitä kierrättävät henkilöt. Kaikkiin tapauksiin on mahdoton puuttua, mutta yleisen ilmapiirin muuttuessa tapaukset vähenevät väistämättä.
 Poliittisen korrektiuden vaatimukset kovenevat , mutta joidenkin ihmisten mielestä asiassa on menty liiankin pitkälle. Vastareaktio näkyy erityisesti internetin  keskustelupalstoilla  ja äärilaidan poliittisten ryhmien  puheissa ja mainoksissa .
 Nuoren miespainotteisen ryhmän keskuudessa kielletty ja sopimaton laulu saattaa edelleen houkutella ympäristössä, joka poikkeaa muusta yhteiskunnasta.
 Suomen kielen dosentti  Vesa Heikkinen  kuvailee marssilaulujen perinteen toistamista riittimäiseksi toiminnaksi ja traditioksi. Heikkisen mukaan kyse on perinteisestä kielenkäytön tavasta, joka liittyy ihmisten välisiin valtasuhteisiin suljetussa ryhmässä.
 – Lähtökohta kai on, että armeijassa tehdään, mitä käsketään. Käskijän rooli ja vastuu korostuvat. Tässä laulattaja käyttää valtaansa ja jopa kielellistä väkivaltaa alaisiaan kohtaan, Heikkinen kuvailee.
 Folkloristiikan tutkija Tuomas Hovin mukaan huumorin kautta voi myös käsitellä kiellettyjä ja vaikeita asioita. Puolustusvoimien palveluksessa ollaan tekemisissä esimerkiksi tappamisen kanssa, mikä eroaa täysin siviilimaailmasta.
 Ronskilla huumorilla haetaan usein rajoja ja myös ylitetään niitä. Nykypäivän rajat ylittävä huumori elää konservatiivisessa ympäristössä, vaikka muu yhteiskunta olisi muuttumassa. Hovin mukaan Puolustusvoimia pidetään perinteisenä paikkana ja sen takia muutos on hidasta.
 Marssilaulujen sanoituksia Vesa Heikkinen kuvailee kieleltään vanhahtaviksi, arveluttaviksi ja halventaviksi. Selvää syytä, saati mitään hyväksyttävää perustetta näin voimakkaiden sanojen käytölle hän ei keksi, vaikka laululla lievennettäisiinkin stressiä ja luotaisiin yhteishenkeä.
 – Nyky-yhteiskunnassa loukkaavaa kielenkäyttöä puolustetaan toisinaan sananvapauteen vedoten ja pidetään vain läppänä. Sanat ovat aina tulkintoja. Huumorin vedoten kenelläkään ei kuitenkaan ole oikeutta esimerkiksi rikkoa lakia, Heikkinen kertoo.
 Vaikka jotkin sanat ovat ennen olleet arkisia ja hyväksyttyjä, ne ovat Heikkisen mukaan nykyisin jo niin värittyneitä, ettei niitä voida käyttää edes historiallisessa yhteydessä.
 Esimerkiksi monet elokuvat, kirjat tai laulut ovat jääneet ajastaan jälkeen, ja niiden välittämiä merkityksiä on ruvettu tarkastelemaan uudella tavalla kriittisesti.
 – Eivät kaikki perinteet ole säilyttämisen arvoisia, Heikkinen kertoo.
 Keskustele aiheesta kello 22.00 saakka.

Räävittömien marssilaulujen perinne elää yhä asepalveluksessa: "Pitkätukista pidä en, lippaan täytän hymyillen"


Summary: Laukaisut tapahtuivat heti sen jälkeen, kun maa ilmoitti olevansa valmis ydinaseneuvotteluihin.

Pohjois-Korea on laukaissut kaksi toistaiseksi tuntematonta ammusta kohti merta, kertoo eteläkorealainen Yonhap-uutistoimisto. Etelä-Korean armeijan mukaan ammukset suunnattiin kohti itää sisämaasta, Etelä-Pyonganin maakunnasta.
 Pohjois-Korea on heinäkuusta lähtien tehnyt ahkerasti ohjuskokeita, varsinkin lyhyen kantaman ohjuksilla.
 Yhdysvallat ilmoitti olevansa tietoinen Pohjois-Korean laukaisuista ja seuraavansa tilannetta yhdessä alueen liittolaistensa kanssa. Pohjois-Korean varaulkoministeri  Choe Son-hui  ilmoitti eilen maan olevan valmis ydinaseneuvotteluihin Yhdysvaltojen kanssa vielä tämän kuun aikana. Choe ehti jo viime kuussa varoittaa, että odotukset neuvottelujen aloittamisesta hupenevat koko ajan.
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on aikaisemmin todennut, että lyhyen kantaman ohjusten testaaminen on varsin tavanomaista eikä riko hänen ja Pohjois-Korean johtajan  Kim Jong-unin  välistä yhteisymmärrystä.

Pohjois-Korea jatkoi asetestejään kahdella ammuksella mereen


Summary: Pääministerinä jatkava Conte lupasi sopuisampaa hallitusta.

Italian uusi hallitus on saanut parlamentin alahuoneen luottamuksen. 343 kansanedustajaa tuki pääministeri  Giuseppe Conten  hallitusta äänestyksessä, kun 263 kansanedustajaa äänesti hallitusta vastaan.
 Conte lupasi parlamentille pitämässään puheessa, että uusi hallituskoalitio käyttäytyy paremmin kuin edellinen riitaisa populistihallitus.
 – Emme voi haaskata tulevina kuukausina aikaamme erimielisyyksiin ja kiistelyyn, Conte sanoi.
 Uuden koalition muodostavat populistinen Viiden tähden liike (M5S) ja keskustavasemmistolainen Demokraattinen puolue (PD). Conte johti myös edellistä hallituskoalitiota, jonka muodostivat Viiden tähden liike ja laitaoikeistolainen Lega.
 Reilun vuoden ajan hallinnut koalitio hajosi, kun Legan johtaja, sisäministeri  Matteo Salvini  ilmoitti ettei yhteistyölle enää ole edellytyksiä. Salvinin tavoitteena olivat uudet vaalit, mutta hän tulikin pelanneeksi itsensä oppositioon, kun Viiden tähden liike ja Demokraattinen puolue saivat monien yllätykseksi sovittua yhteistyöstä.
 Sitoutumaton Conte ryöpytti viime kuussa eropuheessaan Salvinia, ja kun uutta koalitiota muodostettiin, halusi Viiden tähden liike hänen jatkavan pääministerinä.Salvini osallistui maanantaina Legan kannattajien mielenosoitukseen parlamentin ulkopuolella.
 – Meistä tulee vakavasti otettava oppositio, niin parlamentissa kuin kansan keskuudessakin, Salvini lupasi.
 Budjetissa työsarkaa
 Uuden hallituksen kiireellisin haaste on ensi vuoden budjetista sopiminen. Budjetti on koetinkivi Italian ja EU:n suhteille. Puheessaan parlamentille Conte sanoi, että budjettisääntöjä linjaavaa EU:n kasvu- ja vakaussopimusta tulisi parantaa ja yksinkertaistaa.
 Uuden hallituksen uskotaan kuitenkin tulevan paremmin toimeen EU:n kanssa kuin edellisen.
 Conte sanoi, että edessä on uudistusten kausi. Yhtenä tavoitteena on Italian massiivisen valtionvelan pienentäminen. Italian julkinen velka on yli 130 prosenttia maan bruttokansantuotteesta.
 Parlamentin ylähuone eli senaatti äänestää hallituksen luottamuksesta tiistaina.

Italian uusi hallituskoalitio sai alahuoneen luottamuksen


Summary: Tuleva puheenjohtaja Ursula von der Leyen esittelee uuden Euroopan komission kello 13 alkavassa tiedotustilaisuudessa.

Saako Suomen komissaariehdokas  Jutta Urpilainen  (sd.) vastuulleen taloussalkun vai jotakin ulkosuhteisiin liittyvää? Salkun sisältö selviää tänään, kun tuleva puheenjohtaja  Ursula von der Leyen  esittelee tiiminsä Brysselissä kello 13 Suomen aikaa alkavassa tiedotustilaisuudessa.
 Brysselin ilma on ollut viime päivät sakeanaan veikkailuja komissaarien tehtävistä.
 Urpilainen itse on kertonut olevansa kiinnostunut talousasioista, ulkosuhteista ja tutkimusmaailmasta. Aihepiiri on niin laaja, että ainakin joku toiveista lienee helppo täyttää.Salkun painoarvoa voi mitata ainakin toimivallan, rahoituksen ja näkyvyyden kautta.
 Ne alueet, joilla EU:lla on yksinomaista toimivaltaa, ovat painavia myös salkkuina. Painavia ovat näin esimerkiksi kauppa- ja kilpailuasioista vastaavien komissaarien salkut.Uuteen komissioon on tulossa puheenjohtaja mukaan lukien 27 jäsentä, koska Britannia ei enää lähetä omaa edustajaansa. Uusi komissio aloittaa ensimmäinen päivä marraskuuta eli heti seuraavana päivänä maan eron jälkeen. Aikataulut voivat vielä muuttua.
 Kautensa lopettavassa komissiossa  Jyrki Katainen  (kok.) on ollut varapuheenjohtaja vastuullaan työpaikat, kasvu, investoinnit ja kilpailukyky.
 Lue myös:
 Kovaa peliä EU:n kulisseissa – Jutta Urpilaisen komissaarinsalkku selviää tiistaina  (8.9.)
 Euroopan parlamentissa luvassa työntäyteinen kausi – Miapetra Kumpula-Natri uskoo Urpilaisen komissaarivalinnan hyödyttävän Pohjanmaatakin (6.9.)

Jutta Urpilaisen salkku ratkeaa iltapäivällä


Summary: Yhdysvalloissa kiistellään, oliko Dorian matkalla Alabamaan vai ei.

Yhdysvalloissa kiista siitä, oliko hurrikaani Dorian matkalla Alabamaan vai ei, on saanut jälleen uuden käänteen.
 New York Timesin  mukaan Yhdysvaltain kauppaministeri  Wilbur Ross  uhkasi maan sää- ja valtamerentutkimusorganisaatio NOAA:n johtohahmoja potkuilla sen jälkeen kun NOAA:n alaisen kansallisen sääpalvelun Alabaman yksikkö torppasi Twitterissä presidentti  Donald Trumpin  väitteen siitä, että hurrikaani Dorian olisi iskemässä Alabamaan. Times perustaa tietonsa kolmeen eri lähteeseen.
 Kummallinen taistelu Dorianin suunnasta sai alkunsa 1,5 viikkoa sitten, 1. syyskuuta, kun presidentti twiittasi näin:
 – Floridan lisäksi myrsky iskee mitä todennäköisimmin Etelä-Carolinaan, Pohjois-Carolinaan, Georgiaan ja Alabamaan (paljon) kovemmin kuin on odotettu. Näyttää yhdeltä kaikkien aikojen suurimmista hurrikaaneista. Jo nyt kategoria 5. OLKAA VAROVAISIA! JUMALAN SIUNAUSTA KAIKILLE!
 Kansallisen sääpalvelun Alabaman yksikkö vastasi Trumpin twiittiin kertomalla, että Alabamassa ei ole mitään hätää hurrikaanin suhteen.
 – Alabamassa EI nähdä mitään vaikutuksia #Dorianista. Toistamme, mitään hurrikaani #Dorianin vaikutusta ei tunneta Alabaman alueella, osavaltion suurimmassa kaupungissa Birminghamissa sijaitseva keskus tviittasi.
 Tussattu kartta apuna
 Viisi päivää tämän jälkeen NOAA julkaisi lausunnon, jossa se asettuikin Trumpin tueksi ja kansallisen sääpalvelun kommentteja vastaan. Perjantain lausunnossa sanottiin Birminghamin yksikön olleen väärässä, ja että sen tiedot olivat ristiriidassa parhaiden ennusteiden kanssa.
 Tässä välissä presidentti Trump oli ehtinyt esitellä karttaa, jossa hurrikaanin vaikutusalueeseen oli lisätty ilmeisesti mustalla tussilla myös Alabama. Kartta piirrettyine kaarineen näkyy tämän jutun pääkuvassa.  Washington Postin  mukaan presidentti oli itse piirtänyt ylimääräisen kaaren, joka ulottuu Alabaman ylle.
 New York Timesin lähteiden mukaan kauppaministeri Ross oli soittanut NOAA:n vt. johtajalle  Neil Jacobsille  ja käskenyt korjaamaan organisaation vastaväitteet presidentille. Jacobs oli vastustanut määräystä, jonka jälkeen hänelle oli kerrottu, että johtohahmojen lähtö voi olla lähellä.
 Times ei ole saanut virallista vastausta aiheeseen kauppaministeriöstä tai Valkoisesta talosta, mutta nimettömänä pysyttelevän hallinnon viranomaisen mukaan Alabaman yksikön twiitti oli poliittisesti motivoitunut ja sen tarkoitus oli nolata presidentti, ei niinkään pitää huolta osavaltion asukkaiden turvallisuudesta.
 NOAA:n lausunto herätti närkästystä meteorologien piireissä, joissa katsottiin organisaation syöneen sanojaan.
 Maanantaina NOAA:n johtava tiedemies  Craig N. McLean  lähetti työntekijöilleen sähköpostin, jossa kertoi tutkivansa, oliko NOAA:n perjantain Trumpia tukevassa lausunnossa mahdollisesti rikottu organisaation sääntöjä,  Wasington Post  kertoo. McLeanin mukaan lausunto oli poliittinen sekä uhka yleiselle terveydelle ja turvallisuudelle.
 Lue lisää:
 Hurrikaaniennusteesta syntyneen kiistan uusi käänne: Viranomainen alkoi tukea Trumpin virheellistä väittämää – meteorologit raivostuivat (7.9.)
 "Näkymä on aivan apokalyptinen"  –suomalaiset  avustustyöntekijät saapuivat hurrikaani Dorianin runtelemalle Abacon saarelle (8.9.)

NYT: Yhdysvaltain kauppaministeri uhkaili sääpalvelun johtoa potkuilla, mikäli ovat eri mieltä presidentti Trumpin kanssa


Summary: Hoitajien riittämätön määrä on aiheuttanut muun muassa puutteita lääkejakelussa ja hoidettavien seurannassa.

Terveydenhuollon, opetuksen, kulttuurin ja muiden yhteiskuntapalvelujen hallinto

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin HUS:n toimitusjohtaja  Juha Tuominen  pitää vakavana ongelmana sitä, että sairaanhoitopiirin työntekijät joutuvat tuomaan epäkohtia esille nimettömänä. Silloin niitä on Tuomisen mukaan vaikea lähteä purkamaan.
 – On vaikea päästä kaikkien noiden väitteiden perään, koska ei ole ketään kenen kanssa käydä keskustelua. Eli meillä on vakava ongelma meidän kulttuurin sisällä.
 Pelko seuraamuksista kävi ilmi, kun Ylen MOT-ohjelma teki  juttua  Uuden lastensairaalan ongelmista. Hoitajat yhdessä lasten vanhempien kanssa kertoivat erilaisista seurauksista, joita hoitajien riittämätön määrä aiheuttaa. Niitä olivat muun muassa puutteet lääkejakelussa ja hoidettavien seurannassa. Lisäksi lapsia on jouduttu sitomaan sänkyihin ilman hoidollista perustetta, jotta hoitaja on voinut keskittyä toisen potilaan hoitamiseen. Kukaan hoitajista ei kuitenkaan uskaltanut seurausten pelossa kertoa kokemuksistaan omalla nimellään. Yhden osaston hoitajat kirjoittivat myös nimettöminä epäkohdista kirjeen, jonka vuoksi Uuden lastensairaalan hoitajaresurssit ovat nyt Etelä-Suomen aluehallintoviraston selvitettävinä.
 Ylen A-studiossa  Juha Tuominen vertasi tilannetta vuonna  2016 tapahtuneeseen hoitajan virheeseen .
 – Tässä meillä on peiliinkatsomisen paikka. Miksi tällaista pelkoa tai huolta on? Kun Husissa tapahtui muutama vuosi sitten vakava verinäytteiden ottovirhe käytetyillä neuloilla, kyseinen hoitaja tuli avoimesti esille, kertoi tehneensä virheen ja sitä juurisyytä päästiin perkaamaan.
 A-studion vieraina monivammaisen lapsen äiti Jenni Arteli (vas.), HUS:n toimitusjohtaja Juha Tuominen ja Uuden lastensairaalan  pääluottamusmies Nina Jaara (Tehy). Yle
 Pääluottamusmies Nina Jaara: Hoitajat väsyvät
 MOT:n haastattelussa Uuden lastensairaalan toimialajohtaja  Jari Petäjä  antaa ymmärtää, että hoitajien esiin tuomissa epäkohdissa kyse on vain heidän tunteestaan. Myös HUS:n maanantaina julkaisemassa  tiedotteessa  pahoitellaan, että "tällainen kokemus on syntynyt". Uuden lastensairaalan tehyläinen pääluottamusmies  Nina Jaara  painottaa, että kyse ei ole vain tunteesta.
 – Mielestäni se ei ole vain pelkkä tunne. Koska selkeästi ylityö on lisääntynyt ja hoitajat ihan äärirajoilla tekevät työtään. Jonkin verran myös vaihtuvuus on lisääntymään päin ainakin lastensairaalassa, jossa yleensä ihmiset ovat pysyneet töissä. Hoitajat väsyvät.
 Jaara kertoo hoitajien kertoneen hänelle paljon MOT:n jutussa kuvatun kaltaisia asioita. Hän kertoo, että häneen ovat olleet yhteydessä useat hoitajat, Uuden lastensairaalan eri osastoilta. Hän myös kiistää HUS:n tiedotteen väitteen, että sisäisestä poolista siirrettäisiin lastensairaalaan tekijöitä tarpeen mukaan.
 – Ei kyllä paljonkaan saada. Ne tulee kyllä ulkopuolelta, keikkalaisia. Siinä onkin se, että jonkin verran on osaamisvajetta, koska lastensairaalassa tehdään vaativaa hoitotyötä. Siinä tarvitaan syväosaamista ja moniin tehtäviin on todella pitkät perehdytysajat. Hyviä päteviä sijaisia on vaikea saada.
 Tuominen: Lasten sitomista ilman syytä ei tapahdu
 Maanantain A-studiossa toimitusjohtaja Juha Tuominen kiisti ehdottomasti, että lapsia olisi sidottu ilman hoidollista syytä.
 – Husissa ei koskaan sidota lapsia ilman että se olisi hoitotoimenpide. Se on ehdottomasti kiellettyä, ehdottomasti kaiken hoitoetiikan vastaista. Sellaista ei saa tapahtua, ei tapahdu. Meillä ei ole sellaisesta näyttöä. Jos sellaisesta tulee näyttöä, niin välittömästi siitä syntyy toimenpiteitä. Se ei ole kerta kaikkiaan se mitä saa tapahtua.
 Jatkotoimista Lastensairaalassa hän lupaa, että jatkossa käydään entistäkin tarkemmin läpi sitä, ovatko mitoitukset kunnossa.
 – Täytyy henkilöstöäkin tietysti haastatella, heidän näkemyksensä on tietenkin a ja o.

“Tässä meillä on peiliinkatsomisen paikka” – HUS:n toimitusjohtaja Juha Tuominen harmittelee Uuden lastensairaalan hoitajien pelkoa puhua epäkohdista


Summary: Intian avaruustutkimusjärjestö ISRO menetti yhteyden Kuuhun laskeutumassa olleeseen luotaimeen lauantaina.

Intia on paikallistanut Kuun pinnalta viikonloppuna kadonneen aluksensa.
 Vikram-laskeutumisluotain on löydetty Kuuta kiertävän Chandrayaan-2 -luotaimen lämpökameran avulla. Vikramiin ei toistaiseksi ole saatu yhteyttä, eikä sen tilasta ole tietoa.
 Vikram ja sen Kuuhun kuljettama mönkijä ovat saattaneet vahingoittua epäonnistuneessa laskeutumisyrityksessä viime viikonloppuna.
 Vikramin laskeutuminen Kuun pinnalle sujui hyvin, kunnes siihen menetettiin yhteys vain 2 kilometriä ennen kosketusta Kuun pintaan.
 Intian Chandrayaan-2 -kuuraketti laukaistiin matkaan heinäkuun 22. päivä Sriharikotassa, Intiassa. ISRO / EPA
 Intian avaruustutkimusjärjestön ISRO:n johtajan  K. Sivanin  mukaan Vikramin laskeutuminen oli todennäköisesti ns. kova laskeutuminen, eli se törmäsi hallitsemattomasti Kuun pintaan.
 Pehmeä laskeutuminen puolestaan tarkoittaa sitä, että laskeutumisluotain laskeutuu hallitusti ja vahingoittumatta Kuun pinnalle. Vain Neuvostoliitto, Yhdysvallat ja Kiina ovat onnistuneet suorittamaan pehmeän laskeutumisen Kuun pinnalle.
 Intian 6-pyöräisen mönkijän tarkoituksena on tutkia Kuun etelänapaa ja vahvistaa aiemmat havainnot veden muodostamasta jäästä alueella esiintyvissä kraatereissa.
 Lue myös:
 Intian avaruusohjelmalle takaisku – yhteys kuuluotaimeen katkesi kesken laskeutumisen
 Kiina löysi Kuun kääntöpuolelta outoa värikästä mönjää – Suomalaistutkija: "Se on lasia"

Intia löysi Kuusta kadonneen aluksensa – Vikram-laskeutumisluotaimeen ei kuitenkaan ole saatu yhteyttä, eikä sen kunnosta tiedetä


Summary: Brexit lisää Tullin töitä jo tänä syksynä, mutta vähintään yhtä paljon urakoitavaa teettää vuoden päästä voimaan tuleva muutos: EU:n ulkopuolelta tulevista pienistäkin paketeista aletaan periä arvonlisäveroa.

Helsinki-Vantaan lentokentällä Tullin varaston hyllyt notkuvat isommista ja pienemmistä paketeista. Siitä huolimatta virta ei katkea - liukuhihna tuuppaa vuolaasti uutta tavaraa tarkastettavaksi.
 Mutta tämä on vasta alkua.
 Tullin selvitettäväksi tulee nyt 300 000 pakettia vuodessa. Runsaan vuoden päästä määrään tulee radikaali hyppäys.
 Tullin ylijohtaja  Jarkko Saksa  arvioi, että määrä tulee vähintään  40-kertaistumaan . Hänen mukaansa selvitettävien pakettien määrä nousee 12-16 miljoonaan kappaleeseen.
 Määrän hurja kasvu johtuu päätöksestä, jonka mukaan EU-maiden ulkopuolelta tulevilta pienistäkin lähetyksistä aletaan periä arvonlisävero.
 Ylijohtaja Jarkko Saksa laskee, että Tulli tarvitsee nopeasti 120 uutta työntekijää.  Marja Väänänen / Yle
 Tällä hetkellä pienin perittävä arvonlisäveron summa on viisi euroa. Käytännössä siis vasta yli 22 euron hintaisissa tuotteissa 24 prosentin suuruinen arvonlisävero tuottaa veroa viisi euroa tai enemmän. Tämän rajan alle jäävää veroa ei peritä.
 Erityisesti kiinalaisten verkkokauppojen hyödyntämä alv-vapaus päättyy runsaan vuoden kuluttua, viimeistään 2021 alussa. Muutoksen ensisijainen tarkoitus on poistaa EU:n ulkopuolisten ja erityisesti kiinalaisten verkkokauppojen hyödyntämä kilpailuetu.
 Toki muutos tuo myös verotuloja EU-maille, joskin tuntuva osa niistä menee eri maissa tullien lisätyöhön.
 Alv-vapautta käytetään surutta hyödyksi
 Helsinki-Vantaan lentokentän rahtiterminaalissa lentotullin päällikkö  Mika Pitkäniemi  ottaa Postin häkistä satunnaisen paketin. Sen hinnaksi on merkitty 0,06 dollaria. Toisen nyssäkän hinta on 4,45 dollaria.
 Vaikuttaako hinta uskottavalta?
 – Tässä näyttäisi olevan varaosia johonkin laitteeseen. Ei hinta kovin uskottavalta vaikuta, Pitkäniemi puuskahtaa.
 Hänen mukaansa noin 17 prosenttia verovapaaksi hinnoitellusta postiliikenteestä on sellaista, josta vero olisi pitänyt maksaa.
 Lentotullin päällikkö Mika Pitkäniemi laskee, että tullin selvitettäväksi tulee yli puoli miljoonaa pakettia enemmän selvitettävää Brexitin takia. Sen lisäksi arvonlisäveromuutos tuo vielä 16 miljoonaa selvitettävää pakettia. Marja Väänänen / Yle
 Usein isompi tilaus on jaettu pieniksi alle 22 euron hintaisiksi lähetyksiksi. Tai sitten paketin päälle merkitty hinta on yksinkertaisesti väärä.
 Epäilyttävät paketit otetaan selvitettäväksi, vaikka hinnaksi olisikin merkitty jotain alle 22 euron rajan. Silloin tilaaja saa pyynnön selvittää lähetyksen sisältö.  Vero on maksettava , jos arvo on yli 22 euroa. Lisäksi tulli on maksettava yli 150 euron paketeista.
 Käsityötä
 Juuri tätä selvittelytyötä Tullilla on luvassa roimasti enemmän, kun verovapaa tuonti päättyy.
 Postivirran seuranta on pitkälti automatisoitu, mutta merkittävä osa perustuu edelleen ihmistyöhön ja näppituntumaan siitä, mikä paketti kannattaa ottaa sivuun ja tullin lähempään tarkasteluun.
 Tullin läpivalaisulaitteet paljastavat epäilyttäviä tapauksia.
 Tullitarkastaja Raimo Nevalainen: Merkkikitara vaikuttaa väärennökseltä. Yli tuhannen arvoinen soitin on lähtenyt kiinalaisesta verkkokaupasta 70 eurolla.  Marja Väänänen / Yle
 Tullitarkastaja  Raimo Nevalainen  kiinnittää huomionsa Kiinasta lähetettyyn Gibson SG -sähkökitaraan. Hyvännäköisen kitataran hinta näyttää hiukan liiankin hyvältä.
 Tavallisesti pitkälti toista tuhatta euroa maksava soitin on tällä kertaa lähtenyt verkkokaupasta 70 euron hintaan.
 Brexit tulee liian äkkiä
 Alv-muutoksen takia Tulliin tarvitaan Saksan mukaan 60 uutta työntekijää. Työvalmiudessa heidän pitäisi olla runsaan vuoden kuluttua.
 – Se on haaste - tulliammattilaisia ei kouluteta muualla kuin Tullissa. Käytännössä tarvitaan 6-12 kuukauden perehdytys, että selviytyy kaikista säännöksistä ja käytännöistä, Saksa sanoo.
 Rekrytoiminen onkin jo käynnissä.
 Mutta vielä nopeammin eteen tulee toinen haaste.
 Britannian siirtyminen tullirajan tuolle puolen koittaa tällä tietoa jo vajaan parin kuukauden kuluttua.
 Pitkäniemen mukaan se tarkoittaa sitä, että miljoona matkustajaa, 8 000 lentoa ja 600 000 lähetystä tulee tarkastusten piiriin nykyistä tiheämmällä seulalla.
 Varmuutta brexitistä ja sen aikataulusta ei ole, mutta palkkaaminen on kuitenkin jo aloitettu, sillä lähtökohdaksi on otettu se, että marraskuun ensimmäisenä päivänä Britannia on EU:n tullirajan ulkopuolella. Silloin pitäisi olla myös riittävästi väkeä hoitamassa uutta asiakasta.
 – Brexitin osalta meillä on haasteita ehtiä ajoissa, mutta parhaamme teemme, kuten aina, Saksa lupaa.
 Automaatio ja keinoäly hätiin
 Ihmissilmien ja -käsien lisäksi panostetaan myös automaatioon ja keinoälyyn. Niiden avulla voidaan tunnistaa esimerkiksi lääkkeitä ja huumeita. Tullikoira  Heila  vainuaa lisäksi räjähteitä.
 Tullin läpivalaisulaitteet sijaitsevat Postin tai muiden logistiikkayhtiöiden tiloissa, joiden huolena on myös käsiteltävän tavaran varastoiminen.
 Tullikoira Heilan urakka on hoidettu, on palkkion aika. Marja Väänänen / Yle
 Esimerkiksi Postilla on lentokentän nurkalla vuoden ikäinen jättiterminaali. Se on 450 metriä pitkä ja 56 metriä leveä.
 Tulli on valmis tekemään kolme uutta automaattista valvontalinjastoa postiterminaaleihin. Suunnitelmat ovat valmiit ja vielä odotetaan päätöstä sijoituspaikoista.
 Tullikäsittelyn sujuvuus on tärkeää tavaraa ulkomailta tilanneille yrityksillä ja ihmisille, mutta myös logistiikkayhtiöille. Niiden varastot ovat suuria, mutta niihinkään ei voi varastoida 16 miljoonaa pakettia kovin pitkäksi ajaksi tullikäsittelyä odottamaan.
 Tarkennus 9.9.2019 klo 17.11: Tulli peritään yli 150 euron ja alv yli 22 euron arvoisista lähetyksistä.

Brexit on vasta alkua: Tullin työt jopa 40-kertaistuvat, kun Kiinan nettikaupan veroale pian poistuu


Summary: Vuosi sitten avatun Uuden lastensairaalan hoitajat ovat huolissaan potilasturvallisuudesta, kertoo Ylen MOT-ohjelma. Sairaalan johdon mukaan kaikkiin tarvittaviin toimiin on ryhdytty.

Uuden lastensairaalan hoitajat ja lasten vanhemmat  kertovat Ylen MOT:lle  olevansa huolissaan potilasturvallisuudesta.
 Sairaalassa on ollut esimerkiksi tilanne, jossa vastasyntyneen vauvan henki oli vaarassa kattolevyn putoamisen vuoksi. Hoitajien mukaan lapsia joudutaan vuodeosastoilla myös joskus sitomaan sänkyihin resurssipulan takia.
 MOT on haastatellut pariakymmentä hoitajaa ja potilaiden vanhempaa, jotka kertovat olevansa huolestuneita potilasturvallisuuden vaarantumisesta Uudessa lastensairaalassa.
 Ongelmia on sekä hoitajien määrässä että viime vuonna avatussa sairaalarakennuksessa, MOT kertoo.
 Sairaala katsoo, että kaikkiin tarvittaviin epäkohtiin on puututtu.
 – Lapsia ei sidota sänkyyn mistään sellaisesta syystä, joka liittyisi resursseihin, sanoo Uuden lastensairaalan toimialajohtaja Jari Petäjä MOT:lle.
 Hänen mukaansa potilasturvallisuus toteutuu sairaalassa erinomaisesti.
 Katso Areenassa Hätähuutoja uudesta lastensairaalasta
 Lue lisää:
 Vastasyntyneen vauvan kuolema oli vain senteistä kiinni – hoitajat kertovat vakavista puutteista potilasturvallisuudessa Uudessa lastensairaalassa
 Alle puoli vuotta vanhassa lastensairaalassa on havaittu kosteusvahinkoja – johto: "Rakentamisessa on tapahtunut joitakin pieniä virheitä"  (Yle Uutiset 30.1.2019)

MOT: Vastasyntyneen kuolema oli senteistä kiinni – hoitajat kertovat vakavista potilasturvallisuuden puutteista Uudessa lastensairaalassa


Summary: Kalenterikesä päättyi jo, terminen kesä jatkuu vielä, eikä intiaanikesästä ole tietoakaan.

Huomenna on odotettavissa jotain poikkeuksellista: lämpöaalto voi sipaista Etelä-Suomea sellaisella voimalla, että helleraja 25 astetta rikkoutuu.
 Jos näin käy, se olisi vuodenaikaan nähden poikkeuksellista. Ilmatieteen laitoksen  tilastojen  mukaan kesäkauden myöhäisin hellelukema Suomessa on mitattu 17. syyskuuta vuonna 1947 Tampereella, jolloin mitattiin 25,2 astetta.
 Nyt on siis rikkoutumassa edellinen "toiseksi myöhäisin hellepäivä", joka oli vuonna 2002 Mietoisissa 9. syyskuuta: 25,2 astetta.
 Tämän vuoden syyskuussa  edellinen hellepäivä  oli heti ensimmäisenä päivänä Vaasassa ja Raumalla, jolloin mitattiin 25,7 astetta.
 Syyskuun lämpimin päivä  vuosien saatossa oli 6. päivä vuonna 1968, jolloin Raumalla mitattiin 28,8 astetta.
 Korkeapaine tuo kuumaa kaakosta
 Ylen meteorologin  Anniina Valtosen  mukaan lämmin tiistai johtuu korkeapaineesta, joka on kahden matalapaineen välissä. Se on Suomen yllä juuri huomenna, ja kaakosta tulee silloin todella lämmintä ilmaa Suomeen.
 Valtonen arvioi, että kaakossa helleraja saattaa hyvinkin rikkoutua. Valtonen kertoo, että kaikkiaan lämpötilat ovat ajankohtaan nähden lämpimät. Eteläisessä Suomessa lämpötilojen pitäisi olla 15 asteen tienoilla, mutta sääkartoilla luvut ovat viisi astetta korkeammat. Sama ilmiö näkyy myös pohjoisessa.
 Riemua kestää tosin vain tiistain ajan, sillä siitä eteenpäin sää taas viilenee, kun lounaasta tulee matalapaine kuurosateineen.
 Poikkeuksellinen päivä
 Mutta elämme näköjään poikkeuksellisia aikoja – vaikka todennäköisesti nyt vain yhden päivän.
 Sanan poikkeuksellinen kanssa pitää tosin olla varovainen. Ilmatieteen laitos määritteleekin poikkeuksellisen sääilmiön  näin :
 "Sää on harvoin poikkeuksellinen. Meteorologit käyttävät sanaa poikkeuksellinen ainoastaan, kun sääilmiön tilastollinen esiintymismahdollisuus on keskimäärin kolme kertaa sadan vuoden aikana tai harvemmin."
 Ei mikään intiaanikesä
 Eikä yksi päivä kesää tee nytkään. Kyse ei ole  intiaanikesästä , sillä Etelä-Suomessa eletään edelleen ihan oikeaa kesää.  Intiaanikesästä voidaan puhua  yleensä, kun terminen kesä on päättynyt ja sitten tuleekin kesäisen lämpöistä.
  Terminen  kesä perustuu lämpötiloihin. Kesää kestää niin pitkään kuin keskilämpötila pysyy yli 10 asteessa.
 Terminen kesä on vielä voimissaan Kuusamon eteläpuolella. Kuusamossa keskilämpötila oli lauantain mittauksen enää yhden kymmenyksen yli 10 astetta. Siellä ollaan jättämässä kesälle jäähyväisiä.
 Paperilla kesä on päättynyt. Silloin ajatellaan kalenterikesää, joka kestää kesäkuusta elokuun loppuun.
 Kesä meni jo yhdeksän päivää sitten.

Helleraja voi rikkoutua huomenna – vain kerran mittaushistoriassa on eletty samanlaisia aikoja


Summary: Irlannin pääministeri Leo Varadkarin ei hyväksy Britannian eroamista EU:sta ilman ns. backstop-järjestelyä.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Britannian pääministeri  Boris Johnson  vierailee tänään Irlannissa neuvottelemassa Irlannin pääministerin  Leo Varadkarin  kanssa Britannian EU-erosta.
 Keskustelujen ongelmakohta on ns. backstop-järjestely, josta maat ovat eri mieltä.
 Backstop-järjestely on keskeinen osa EU:n ja Britannian edellisen pääministerin  Theresa Mayn  laatimaa brexit-sopimusehdotusta.
 Se tarkoittaa järjestelyä, jolla Irlannin ja Britanniaan kuuluvan Pohjois-Irlannin välinen raja pidetään mahdollisimman avoimena. Tämän katsotaan olevan myös tärkeä tekijä, jotta Irlantia aiemmin koetelleet uskonnolliset väkivaltaisuudet eivät leimahtaisi uudestaan.
 Osapuolet ovat luvanneet, ettei Irlannin ja Pohjois-Irlannin välillä ole rajamuodollisuuksia eikä fyysisiä rajaesteitä rakenneta.
 Backstop-astuu kuvaan siinä tilanteessa, etteivät osapuolet ole päässeet sopimukseen avoimesta rajasta.
 Johnson ei voi hyväksyä tätä, sillä se pitäisi Britanniaan kuuluvan Pohjois-Irlannin osittain EU-lainsäädännön piirissä myös EU-eron jälkeen.
 Varadkar puolestaan kertoi vierailun alla, että mikäli backstop-hylätään, merkitsisi se Irlannin näkökulmasta katsottuna sitä, että Britannia eroaa EU:sta ilman sopimusta.
 Johnson toisti vanhaa mantraansa siitä, että Britannia pystyy neuvottelemaan EU:n kanssa paremman sopimuksen ennen lokakuun loppua, jolloin EU-eron pitäisi tapahtua.
 Hän myös puhui aiempaa voimakkaammin sanakääntein sopimuksetonta EU-eroa vastaan.
 – Voisimme toki erota EU:sta ilman sopimusta ja selvitä siitä, mutta se merkitsisi johtamisen epäonnistumista, josta me kaikki olisimme vastuussa, Johnson sanoi Varadkarin kanssa pitämässään tiedotustilaisuudessa.
 Johnsonilta kysyttiin lisäksi sitä, miten hän aikoo saada EU-eron läpi ilman enemmistöä Britannian parlamentissa. Hän vastasi, ettei parlamentin tilanne hetkauta häntä.

Boris Johnson pui brexit-sotkua Irlannissa – "Sopimukseton ero merkitsisi epäonnistumista"


Summary: Suomen joissa ja puroissa on turhia patoja ja esteitä, jotka estävät uhanalaisten vaelluskalojen vapaan liikkumisen ja lisääntymisen.

Vaelluskalojen kulkua Suomen joissa ja puroissa helpotetaan.
 WWF:n uudessa hankkeessa joista ja puroista poistetaan turhia patoja ja esteitä, jotka estävät uhanalaisten vaelluskalojen vapaan liikkumisen ja lisääntymisen.
 Työt on aloitettu maanantaina Kaakkois-Suomessa Vaalimaanjoen Savankoskelta, jonne rakennetaan luonnon uomaa jäljittelevä ohituskaista padon ohi. Sen myötä vaelluskalojen kulku helpottuu Venäjän rajalta Etelä-Karjalaan Luumäen koskille saakka.
 Savankosken esteen poiston jälkeen joessa ei ole enää yhtään vaelluskalojen kulun täysin estävää patoa. Vaalimaanjoessa on vajaan 50 kilometrin matkalla 30 koskea, ja aiemmin joessa on ollut useita patoja kalojen vapaan liikkumisen esteenä.
 – Määrätietoisen ja usean eri tahon yhteistyön ansiosta Savankosken este saadaan poistettua ja jokireitti vihdoin avattua. Nyt sukupuuttoon kuolleen taimenkannan tilalle palautettu uusi taimenkanta pääsee kunnolla vahvistumaan, iloitsee WWF Suomen virtavesiasiantuntija  Manu Vihtonen.
 ''Pieni hinta kalojen vapaasta kulusta''
 Kaakkois-Suomen ELY-keskus on valmistellut kohdetta jo pitkään. Maa- ja vesialueen omistajat ovat suhtautuneet rakennustöihin myönteisesti.
 – Nousuesteiden poistaminen ei usein ole kovin kallista. Esimerkiksi Savankoskella kustannukset jäävät alle 10 000 euroon, ja se on pieni hinta kalojen vapaasta kulusta. Rahaakin enemmän tarvitaan paikallisten asukkaiden osallistumista hankkeisiin ja halukkuutta omien vesistöjensä hoitoon, toteaa  Markus Tapaninen  Kaakkois-Suomen ELY-keskuksesta.
 WWF:n mukaan Suomen joissa ja puroissa on satoja käytöstä poistettujen patojen raunioita. Niiden vaikutus virtavesilajistoon on merkittävä, sillä esteiden taakse jää tuhansia kilometrejä potentiaalista elin- ja lisääntymisympäristöä.
 – Patojen vuoksi vaelluskalat eivät pääse nousemaan lisääntymisalueilleen, jolloin niiden luontainen elinkierto katkeaa. Lisäksi patojen yläpuolella saattaa olla eristyksiin jääneitä populaatioita. Patojen poiston myötä uusille alueille vaeltavat kalat tuovat kaivattua uutta geeniainesta latvapurojen eriytyneisiin ja pieniin populaatioihin, kertoo WWF:n johtava sisävesiasiantuntija  Elina Erkkilä .
 3,5-vuotinen hanke kestää vuoden 2022 loppuun saakka. Lähes puolen miljoonan euron hanketta rahoittaa Euroopan meri- ja kalatalousrahasto.

Venäjältä Suomeen pyrkivien kalojen kulku helpottuu itärajalla – niille rakennetaan ohituskaista