Summary: Milo Laineen äidin hälytyskellot soivat, kun poika oli jatkuvasti janoinen. Moni saa kuitenkin diagnoosin 1-tyypin diabeteksesta vasta, kun on hengenvaarassa.

Se yö mökillä jäi kaihertamaan  Jenna Gassmannin  mieltä. Hän oli herännyt jo ainakin kolme kertaa siihen, kun pian 2-vuotias  Milo -poika joi vettä jopa pullollisen kerrallaan.
 Jo vaippakuivaksi oppinut taapero oli viime päivinä myös alkanut pissata tiheämmin, myös öisin. Se ei vielä herättänyt suurta huolta, mutta juomisen äkillinen lisääntyminen sai äidin hälytyskellot soimaan.
 – Tuli tunne, että jokin oli vialla. Aloin etsiä Milon isän kanssa netistä tietoa. Silloin aloimme epäillä diabetesta, Gassmann muistelee.
 Tuona päivänä Gassmannin äiti vahti Miloa kotona Kouvolassa, koska vanhemmat olivat töissä. Jenna Gassmann pyysi häntä viemään pojan terveyskeskukseen varmuuden vuoksi.
 – Sieltä käskettiin lähteä suoraan Kotkaan lastenpolille, jossa Milolla diagnosoitiin 1-tyypin diabetes. Milon verensokeri oli korkealla ja samoin ketoaineet, mutta onneksi olimme melko ajoissa. Kehon kuivuminen saatiin korjattua pillimehun avulla, Gassmann kertoo.
 Diagnoosin jälkeen arki ei ollut enää entisellään.
 Pian 8-vuotiaan Milo Laineen 1-tyypin diabetes todettiin hänen ollessa pieni. Tiina Karppi / Yle
 Hoitamaton diabetes johtaa kuolemaan
 Milo Laine oli onnekas. Yhä useampi sairastunut lapsi tuodaan hoitoon vasta, kun hänen tilansa on henkeä uhkaava.
 – Määrät ovat hälyttävästi lisääntyneet viime vuosina. Esimerkiksi pääkaupunkiseudulla diagnoosivaiheen happomyrkytys eli ketoasidoosi on ollut 40 prosentilla tuoreista 1-tyypin diabetespotilaista, kertoo lastentautien erikoislääkäri  Anu-Maaria Hämäläinen .
 1-tyypin diabeteksen ja happomyrkytyksen oireet Jano Tihentynyt virtsaamisen tarve Väsymys Laihtuminen Pahoinvointi Oksentaminen Punakka iho Syvä ja huokuva hengitys Hengityksessä asetonin haju Tajunnan häiriöt
 Happomyrkytyksessä elimistö alkaa tuottaa energiaa rasvasta ja proteiinista, sillä insuliinin puutteen vuoksi glukoosia ei ole tarjolla soluissa energiaksi. Sivutuotteena syntyy ketoaineita, joiden vaikutuksesta elimistö alkaa happamoitua.
 Hoitamattomana 1-tyypin diabetes johtaa aina ketoasidoosiin, joka puolestaan johtaa hoitamattomana kuolemaan.
 – Suomessa muutamia lapsia on kuollut 2000-luvulla happomyrkytykseen, Anu-Maaria Hämäläinen kertoo.
 Hoitoon hakeutumisen viivästymiselle on valitettavan yksinkertainen syy: monet eivät tunnista 1-tyypin diabeteksen oireita.
 Diabeteksen hoitoon liittyy olennaisesti tieto syötyjen hiilihydraattien määrästä. Tiina Karppi / Yle
 Vanhempien tietämättömyys voi vaarantaa lapsen terveyden
 Lastentautien erikoislääkäri Anu-Maaria Hämäläisen mielestä oireiden nelikon – lisääntyneen virtsaamisen, jatkuvan janon, väsymyksen ja laihtumisen – tulisi olla jokaisen suomalaisen vanhemman takaraivossa.
 – Monesti vanhempien hälytyskellot soivat vasta viikkojen oireilun jälkeen. Jos lapsi alkaa lisäksi oksentaa ilman selvää syytä, kyseessä voi olla vakavammaksi edennyt tilanne, Hämäläinen sanoo.
 Tyypin 1 diabetes on Suomessa yleisempi kuin missään muussa maassa. Sitä sairastaa noin 50 000 henkilöä, joista alle 20-vuotiaita on noin 7000. Viime vuosina sairastuvuus ollut tasaista, noin 500 lasta vuodessa.
 Sairauden puhkeamista ei voi ennaltaehkäistä toisin kuin 2-tyypin diabetesta. Silti monet eivät osaa varautua siihen, että sairaus tulee omaan perheeseen.
 – Se johtuu todennäköisesti siitä, että vain joka kymmenennellä sairastuneella on joku toinen sairastunut lähiperheessä, Hämäläinen kertoo.
 Tieto oman pojan 1-tyypin diabeteksesta tuli Jenna Gassmannille täytenä yllätyksenä.  Tiina Karppi / Yle
 Alkushokki
 Nyt on kulunut kuusi vuotta siitä, kun Jenna Gassmannin perheen arki kääntyi päälaelleen alle viikossa.
 – Ensireaktioni oli täysi shokki. Lapsi oli ollut terve, ja yhtäkkiä hänellä ilmeni näin merkittävä sairaus. Minua pelotti paitsi se, miten itse osaan hoitaa lasta, mutta myös miten Milo itse suhtautuisi asiaan, Gassmann kertoo.
 Ensimmäiset päivät kuluivat sairaalassa uutta elämäntyyliä opetellen. Gassmann ei tiennyt diabeteksesta juurikaan mitään.
 – Opettelimme mittaamaan verensokeria ja laskemaan hiilihydraatteja desimittojen ja vaakojen avulla. Eniten huoletti, että osaanko toimia, jos jotakin yllättävää tapahtuu.
 Ensimmäisinä päivinä Gassmann myös mittasi Milon verensokereita kahden tunnin välein, öisinkin. Kesti viikkoja ennen kuin uusi arki alkoi sujua.
 – Hoito vaatii ennakointia ja suunnittelua, ja vaikka kuinka tekisi parhaansa, arvojen heittelylle ei aina löydy järkevää syytä.
 Milo Laine touhuaa mielellään pihalla Tao-koiransa kanssa. Tiina Karppi / Yle
 Sairauden syy on yhä mysteeri
 1-tyypin diabetes saattaa pysyä oireettomana vuosia. Alle 15-vuotiaiden sairastumisen keski-ikä on kahdeksan vuotta, kun autoimmuunitulehdus tuhoaa hiljalleen haiman insuliinia erittäviä soluja.
 Kun insuliinin erityksestä on jäljellä 10-20 prosenttia, glukoosia ei enää poistu verenkierrosta, jolloin veren glukoosipitoisuus nousee. Sairastuneen elinehto on insuliinilääkitys, joka siirtää glukoosia verestä solujen sisään.
 Syytä 1-tyypin diabeteksen kehittymiseen ei tiedetä täysin. Taustalla vaikuttaa perimässä oleva diabetesalttius ja ympäristö. Näiden merkitystä tutkitaan yhä. Epäilyjen kohteena on ollut myös monia ravintoaineita kuten lehmänmaito, D-vitamiini ja gluteeni.
 – Noudatettaessa ravitsemussuositusten mukaista ruokavaliota ei kuitenkaan ole voitu osoittaa, että mikään näistä aiheuttaisi sairautta, sanoo lastentautien erikoislääkäri Anu-Maaria Hämäläinen.
 Säännölliset ruoka-ajat ovat diabetesta sairastavalle tärkeitä. Tiina Karppi / Yle
 Hoitoon ei ole tiettyä kaavaa
 Milo Laine mittaa verensokerin sormenpäästään osaavin ottein muutaman kerran päivässä. Lisäksi hänen insuliinipumppunsa hälyttää, jos verensokeri on liian korkealla tai matalalla. Se on tuonut äidille mielenrauhaa.
 – Enää en laita herätyksiä keskelle yötä mittaamaan Milon sokereita, sillä herään pumpun ääneen. Se on suuri turva. Jos se hälyttää yöllä, haen Milolle banaania tai pillimehun. Sitten seuraan hetken, että arvot kääntyvät nousuun, Jenna Gassmann sanoo.
 Poikaa pumpun ääntely välillä harmittaa.
 – Se piippaa usein, enkä aina tiedä, miksi. Jos en ole kotona, soitan äidille. Hän neuvoo, mitä tehdä. Kuljetan repussani aina glukoosipastilleja ja smoothieita, ja usein niiden syöminen auttaa, hän kertoo.
 Alla olevalla videolla Milo Laine näyttää, miten verensokeri mitataan.

 Koulussa apuna on ohjaaja, joka auttaa Miloa hiilihydraattien laskemisessa. Tuki on myös henkistä, sillä välillä sairaus väsyttää.
 – Välillä tuntuu kurjalta, kun pitää aina mitata verensokeria ja laittaa insuliinia, Milo Laine toteaa.
 Äiti Jenna Gassmann pystyy samaistumaan tunteeseen.
 – Sairauden hoito on ympärivuorokautista ja välillä turhauttavaa. Ei ole yhtä kaavaa hoitaa sairautta eikä lääkettä, joka otettaisiin kerran päivässä tiettyyn aikaan, Gassmann sanoo.
 Hänet yllätti etenkin jatkuva ennakoinnin tarve diabeteksen hoidossa.
 – Liikunta laskee verensokeria mutta joskus viiveellä. Jos arvot taas laskevat muutaman päivän putkeen, taustalla saattaa olla alkava vatsatauti. Vaikka olisin laskenut hiilihydraatit kuinka tarkasti, arvot voivat heitellä jännityksen, kasvuhormonien tai kenties aiemmin päivällä syödyn karkin vuoksi.
 Pelkoa, turhautumista – ja lopulta sairauden hyväksymistä
 Diabetesliiton sosiaali- ja terveyspoliittinen asiantuntija  Laura Tuominen-Lozić  korostaa henkisen tuen merkitystä diabeteksen hoidossa.
 – Jokainen vanhempi käy läpi laajan tunteiden kirjon, kun lapsi diagnosoidaan. Tuttu arki on jäänyt peruuttamattomasti taakse, ja sen hyväksyminen voi olla vaikeaa, hän sanoo.
 Vanhemman jaksaminen on lapsen onnistuneen hoidon kannalta on tärkeää. Joillekin heistä ammattilaisen tuki on korvaamatonta.
 – Osa tahtoo suojella perhettä tai kumppaniaan tunteiltaan samalla, kun pelkää lapsen kuolevan käsiin. Jatkuva ylireippaus ei ole hyväksi, sillä silloin myös sairastunut lapsi saattaa piilotella tunteitaan, toteaa Tuominen-Lozić.
 Jenna Gassmann hakeutui muiden samassa tilanteessa olevien pariin, kun hänen poikansa diagnosoitiin noin 2-vuotiaana.
 – Olimme ja yhä olemme Milon isän kanssa yhdessä tässä tilanteessa. Jos turhauttaa, toiselle voi purkaa oloa, ja hän ymmärtää täysin. Myös Facebookin vertaistukiryhmistä on ollut suuri apu, Gassmann kertoo.
 Jenna Gassmann toivoo, että etenkin 1-tyypin diabeteksesta puhuttaisiin enemmän. Ennen oman pojan sairastumista hän ei tiennyt siitä juuri mitään. Tiina Karppi / Yle
 Diabeteksen hoito nojaa sairastuneen jaksamiseen
 Jenna Gassmann toivoo, että diabetesta sairastavien lapsien vanhempien väsymystä ymmärrettäisiin paremmin.
 – Joudun edelleen heräilemään yöllä, pitämään puhelinta hälytystilassa ja tarkistelemaan asioita. Joku saattaa ajatella, että insuliinipumppu on kätevä, kun siinähän pitää vain painaa yhtä nappia. Se on kuitenkin vain murto-osa hoidosta.
 Ikävuosien karttuessa vastuuta diabeteksen hoidosta voidaan siirtää osittain lapselle. Se tuo monelle itsenäisyyden ja varmuuden tunnetta, mutta asiassa on kääntöpuolensa.
 – Voi olla, että teini-iässä tekee mieli paiskata insuliinipumppu seinään ja kieltää koko sairaus. Silloin on olennaista tukea nuorta, Laura Tuominen-Lozić Diabetesliitosta sanoo.
 1-tyypin diabetes kulkee mukana läpi elämän. Jos lapsi sairastuu 3-vuotiaana, vanhempien on käsiteltävä asia päiväkodissa, koulussa ja harrastuksissa.
 Vanhempana sairastunut saattaa muuttaa toiselle paikkakunnalle ja mennä töihin, jossa asiaa joutuu käymään läpi uudelleen ja uudelleen.
 – Sairautta on jatkuvasti suhteutettava muuttuviin elämäntilanteisiin. On kuin joutuisi sairastumaan yhä uudelleen, mikä on yksi henkisesti rankimmista asioista diabetekseen sairastuneille. Nykyaikaisen diabeteshoidon avulla sairastunut kykenee kuitenkin elämään oman näköistään elämää, sanoo lastentautien erikoislääkäri Anu-Maaria Hämäläinen.
 Laura Tuominen-Lozić toivoo, että juuri diabeteksen kokonaisvaltaiseen hoitoon keskityttäisiin enemmän.
 – Onnistuneeseen hoitoon tarvitaan osaavan lääkärin ja hoitajan lisäksi ravitsemusterapeutti, kuntoutusohjaaja, jalkojen hoitaja ja psykologi, hän sanoo.
 Liikunta voi laskea verensokeria, mikä on muistettava ottaa huomioon sairautta hoidettaessa. Tiina Karppi / Yle
 Tärkeintä tuki ja vapaus
 Jenna Gassmann ja ensi syksynä toisen luokan aloittava Milo Laine ovat oppineet elämään pojan 1-tyypin diabeteksen kanssa omalla tavallaan. Äidille se on tarkoittanut sen hyväksymistä, että sairaus saattaa yllättää yhä edelleen.
 Terveille lapsille ikävät, mutta usein harmittomat taudit kuten flunssa ja oksennustauti, ovat vieneet Milon muutaman kerran sairaalaan. Kuudessa vuodessa sairauden oikkuja on kuitenkin oppinut ymmärtämään.
 Tärkeintä on turvata Milolle osaava tuki koulussa, vapaa-ajalla ja kotona.
 – Milolle tulee antaa tilaa elää ihan tavallista elämää, leikkiä kavereiden kanssa ja syödä kesällä jäätelöä. Kun Milo kasvaa, hän voi ottaa itse enemmän vastuuta hoidostaan. Me aikuiset olemme taustalla varmistamassa, että kaikki menee hyvin.

Diabetesta sairastavien lasten vanhemmat eivät enää tunnista oireita – liian myöhään hoitoon tuotuja lapsia jopa kuollut happomyrkytykseen


Summary: Muistin lisäksi aivovamma vei Vuomajoen kyvyn tuntea kipua, nälkää ja kylmyyttä.

Rovaniemeläisellä  Petri Vuomajoella , 33, on tatuoituna kumpaankin käsivarteen 16 sanaa. Jokaisen sanan tehtävä on muistuttaa.
 Mies muistaa syödä ja juoda, koska hänen käteensä on tatuoitu sanat vesi ja ruoka.
 Kädestä löytyy myös muun muassa sana vaatteet. Se muistuttaa siitä, että pakkasella on syytä pukeutua lämpimästi, eikä lähteä ulos ilman takkia, minkä mies on joskus tehnyt.
 Osa tatuoinneista muistuttaa arkisista asioista, kuten laskujen maksamisesta tai varpaan kynsien leikkaamisesta. Osa siitä, että kaikkiin ihmisiin ei kannata sokeasti luottaa ja tunteet ovat normaali osa elämää.
 Vuomajoen elämä ei ole kuitenkaan aina ollut riippuvainen käsiin tatuoiduista sanoista. Tarpeelliseksi ne tulivat silloin, kun hän 25-vuotiaana unohti eletyn elämänsä.
 Kun Toni kuoli
 Vielä kahdeksan vuotta sitten Petri oli nimeltään Toni. Tai oikeastaan Toni-Petri, mutta kaikki kutsuivat häntä Toniksi.
 Eräänä joulukuisena päivänä vuonna 2011 hän oli ystävineen kotipaikkakunnallaan Torniossa baarissa istumassa iltaa. Kun humala muuttui liian tuhdiksi, mies päätti lähteä kotiin.
 Hän meni läheiselle nakkikioskille, söi ja lähti jostain syystä kävelemään vastakkaiseen suuntaan kotitalostaan. Parin korttelin päässä kerrostalon rapussa Toni kuoli.
 Halusin kuntoutua, jotta voisin ottaa poikani syliini.  Petri Vuomajoki
 Puhelin soi. Petrin äiti oli juuri lähdössä Oulussa töihin, kun hän sai puhelun. Hänen poikaansa oltiin tuomassa Torniosta Ouluun sairaalaan ja olisi varauduttava siihen, ettei tämä selviä.
 Äidin silmiin pojan tila oli sairaalaan tuotaessa lohduton. Tajuton Petri makasi sairaalan sängyssä, kasvot ruhjeilla, veressä ja oksennuksessa. Korvasta valui verta.
 – Kyllä tästä selvitään, nyt taistelet, äiti kuiskasi pojalleen, kun tämä vietiin leikkaussaliin.
 Yksi isku voi saada aikaan vakavan aivovamman. Jopa kaatuminen, jos pään lyö tarpeeksi kovaa. Vuomajoen päähän oli kohdistunut useita iskuja. Hänet oli löydetty makaamasta kerrostalon rapusta verilammikosta. Toinen korva oli miltei repeytynyt irti, vasen silmä valunut poskipään paikalle ja kallo oli useammasta kohdasta halki.
 Mies oli pahoinpidelty. Lääkäreiden mukaan vammojen perusteella tekijöitä oli ollut vähintään kaksi. Kukaan ei vieläkään tiedä, keitä pahoinpitelijät olivat ja mikä heidän motiivinsa oli.
 Kolmen viikon kooma
 Vuomajoki oli pahoinpitelyn jälkeen kolme viikkoa koomassa. Oulussa hän oli ensiksi teho-osastolla, josta hänet siirrettiin Rovaniemelle. Lääkärin ennuste oli, että mies on loppuelämänsä laitoshoidossa.
 Vastoin odotuksia Vuomajoki heräsi koomasta.
 Hänen ensimmäinen muistikuvansa pahoinpitelyn jälkeen oli Rovaniemeltä Lapin kuntoutuskeskuksesta. Sairaalan sängyn vieressä istui ihmisiä, jotka näyttivät tutuilta. Perhe.
 Hän yritti puhua ja kirjoittaa. Kummastakaan ei tullut mitään. Kirjaimet olivat vain allekkain olevia vänkyröitä.
 Vuomajoki vietti kuntoutuskeskuksessa yhteensä puolitoista kuukautta.
 Eräänä yönä Vuomajoki piirsi äidilleen invamerkin ja tikku-ukon. Mies osoitteli merkkejä vimmoissaan ja hoki "katso, katso", mutta äiti ei ymmärtänyt, mitä poika tarkoittaa.
 Seuraavana aamuna se kuitenkin valkeni. Vuomajoki halusi tietää, pystyykö hän vielä kävelemään, vai joutuuko hän pyörätuoliin.
 Pahoinpitely aiheutti Petri Vuomajoelle vakavan aivovamman ja epilepsian. Aivovamman oireet ovat moninaiset, mutta eniten arkea ovat hankaloittaneet muistiongelmat. Timo Nykyri / Yle
 Kuntoutuksessa ollessaan mies oppi uudelleen puhumaan, kävelemään ja syömään.
 Hänen äitinsä asui vuoroin Oulussa kodissaan ja Rovaniemellä asuntoautossa yhdessä Petrin pikkusiskon kanssa. Hän halusi olla lähellä poikaansa. Ja poika tarvitsi äitiään.
 Pelot vaivasivat miestä. Pelotti nukkua ja pelotti, että tukehtuu. Äiti ajatteli, että luultavasti siksi, koska pahoinpitelytilanteessa hän oli oksennellut ja ehkä pelännyt silloinkin tukehtuvansa.
 Tulevaisuus sairaalan pedillä maatessa tuntui synkältä. Yksi asia auttoi häntä jaksamaan. Lapsi. Piti parantua, jotta poika oppisi tuntemaan isänsä ja isä poikansa, joka oli pahoinpitelyn tapahtuessa alle vuoden ikäinen.
 – Halusin kuntoutua, jotta voisin ottaa poikani syliini ja kantaa häntä, jos hän ei jaksaisi kävellä.
 Kun ihminen unohtaa koko elämänsä
 Petri Vuomajoki unohti pahoinpitelyn seurauksena koko aiemman elämänsä. Kotikaupungin tutut kadut muuttuivat täysin tuntemattomiksi.
 Vanhat ystävätkin muuttuivat vieraiksi. Suurin osa heistä onkin jäänyt pois elämästä. Ei niinkään siksi, että Vuomajoki olisi halunnut, vaan siksi, että kaverit eivät halunneet nähdä vaivaa tutustuakseen häneen uudelleen.
 – En voi olla jonkun kaveri vain sen takia, että minulle sanotaan, että me olemme olleet kavereita.
 Idea tatuointien ottamiselle tuli Vuomajoen ystävältä. Hän kertoi Memento-elokuvasta, jossa päähenkilö tatuoi kehonsa muistutukseksi erinäisistä asioista.  Timo Nykyri / Yle
 Jonkinlaiset muistiongelmat liittyvät aina vakaviin aivovammoihin. Muistiaukko saattaa olla kuukauden mittainen tai jopa pidempi. On kuitenkin hyvin harvinaista, että ihminen unohtaisi koko elämänsä, niin kuin Vuomajoelle kävi.
 Muisti tallentuu monelle eri aivoalueella. Ihmisellä on lyhytkestoinen ja pitkäkestoinen muisti: lyhytkestoisessa muistista löytyy esimerkiksi työmuisti ja pitkäkestoiseen muistiin sisältyy muun muassa tapahtumamuisti ja tietomuisti. Vamman kohdistuminen kaikille muistialueille on harvinaista.
 Nopeinta toipuminen on 1–2 vuoden ajan vammasta. Senkin jälkeen toipumista voi tapahtua sopeutumisen kautta pitkäänkin. Osa muistista voi palautua spontaanisti tai kuntoutuksen avulla. Aina niin ei kuitenkaan tapahdu.
 Elämäntapahtumien ja läheisten lisäksi Vuomajoki unohti myös monet arkeen kuuluvat perusasiat. Siksi hän otti tatuoinnit, jotka muistuttavat esimerkiksi ottamaan mukaan kännykän ja lompakon, kun hän lähtee kotoa ulos. Tai pesemään hampaat ja käymään suihkussa.
 Vuomajoki ei halunnut ottaa tatuointeja hienolla tekstillä, koska niitä ei ole otettu koristeeksi.
 – Minun tatuoinneillani on oikea tarve. Niiden avulla voin elää itsenäisesti.
 Ennen sanan tatuoimista käteensä Vuomajoki on kirjoittanut sen paperille kotinsa seinälle ja sanan alle selityksen, mitä se hänelle merkitsee. Hän ottaa tatuoinnin, kun sana ja sen merkitys ovat painuneet muistiin.
 Yhteen asiaan mies ei kuitenkaan tarvitse tatuointia muistaakseen. Vessassa käymiseen.
 – Pahoinpitelyn jälkeen rakkoni toiminta muistuttaa viimeisillään raskaana olevan rakkoa. Vessaan pitää päästä jatkuvasti, mutta syytä sille ei ole löydetty.
 Kun Petri syntyi
 Oman elämän historian ja koettujen tapahtumien muistaminen on olennainen asia sen hahmottamiseksi, kuka minä olen. Eletty elämä vaikuttaa vahvasti myös oman identiteetin ja persoonallisuuden rakentamiseen.
 Kun koko elämä on pyyhkiytynyt pois mielestä, saattaa käsitys omasta minuudesta tuntua epäselvältä. Niin Vuomajoki koki. Nimi oli Toni, joka sekin alkoi tuntumaan vieraalta, kun osa entisen elämän muistoista alkoi palata mieleen.
 Mies löysi tietokoneeltaan päiväkirjamerkintöjä, joita hän oli kirjoittanut ennen pahoinpitelyä. Niiden perusteella muodostui kuva ihmisestä, joka on manipuloiva, itsekäs, valehtelija. Sellainen, mitä mies ei kokenut olevansa. Ainakaan enää.
 Hän päätti muuttaa nimensä Tonista Petriksi.
 Sen, miten Toni eroaa Petristä tietää ehkä parhaiten miehen lapsuudenystävä  Jonne Suopajärvi.  Miehet ovat tunteneet toisensa lapsesta saakka.
 Suopajärven mielestä aivovamman jälkeen Vuomajoki on tehnyt järkevämpiä ja harkitumpia päätöksiä ja on huomattavasti tietoisempi siitä, miten hänen oma käytöksensä vaikuttaa muihin.
 Isoin muutos oli kuitenkin heti onnettomuuden jälkeen. Yhtäkkiä ystävä oli taas kuin 16-vuotias.
 – Se näkyi eniten sosiaalisissa suhteissa. Esimerkiksi Petrin riitely vanhempiensa kanssa muuttui samanlaiseksi, kuin se on teininä. Hyvin monessa asiassa tuli kapinavaihe takaisin.
 Petri Vuomajoella on haave. Hän haluaisi lukea kirjan alusta loppuun saakka. Nyt  illalla aloitettu kirja on pyyhkiytynyt aamuun mennessä hänen mielestään kokonaan.  Timo Nykyri / Yle
 Vakavan aivovamman jälkeen ihmisen käyttäytyminen muuttuu usein jollain tapaa. Ärtyisyys ja impulsiivisuus ovat tyypillisimpiä luonteenpiirteiden muutoksia, etenkin silloin, jos aivovamma on tullut otsalohkon vaurioitumisen seurauksena.
 Ihmisen jo olemassa olleet luonteenpiirteet voivat myös joko korostua tai latistua aivovamman seurauksena. Vuomajoen tapauksessa tapahtui jälkimmäinen.
 – Ennen tapahtumaa Petrin ilot ja surut olivat tosi suuria ja viha paljon voimakkaampaa. Nykyään hän on huomattavasti hillitympi, Suopajärvi sanoo.
 Vuomajoen toipumisprosessi on ollut vaikeaa, mutta hankalaa oli myös ystävällä. Ensin kuulla, että mies ei luultavasti ikinä herää koomasta tai jos herää, jää aivokuolleeksi.
 Kun hän vastoin kaikkia todennäköisyyksiä heräsi ja kuntoutui, vaikeaa oli hyväksyä myös se, kun Petri sanoi, että Tonia ei enää ole.
 – Se oli outo suruprosessi käydä läpi. Kun edessä seisoo sama, tuttu ihminen, joka ei kuitenkaan ole sama ihminen. Uudelleen tutustuminen oli vuosien prosessi.
 Jotain samaa ystävässä oli kuitenkin jäljellä. Vuomajoen ollessa koomassa  Robinin   Frontside Ollie  oli hittilistojen kärjessä. Kun Suopajärvi meni tapaamaan Vuomajokea sairaalaan, hän päätti soittaa kappaleen ystävälleen, koska tiesi, että ainakin aiemmin hän olisi inhonnut biisiä.
 – Petrin vastaus oli, että olisi ollut parempi jäädä koomaan. Eli huumorintaju oli ainakin tallella.
 Muistamattomuus houkuttelee hyväksikäyttäjiä
 Aika, tunteet, luottamus. Myös nämä sanat on tatuoitu Vuomajoen käsivarsiin.
 Pahoinpitelyn aiheuttama aivovamma muutti myös miehen ajantajun. Päivä tuntui muutamalta tunnilta, viikko parilta päivältä ja kuukausi viikolta.
 Kipuakaan mies ei juuri tunne. Siitä muistuttavan sanan hän tatuoi käteensä, kun ymmärrys kivun hyödyllisyydestä konkretisoitui.
 Vuomajoen alaselkä oli vihoitellut parin viikon ajan. Kipu ei ollut kovaa, mutta sen huomasi. Yhtenä päivänä hän ei kuitenkaan päässyt nousemaan sängystä ylös itse, joten hänen piti soittaa apua. Sairaalaan päästyään selvisi, että hänellä oli virtsatiekivi ja virtsatie oli ollut tukossa kaksi viikkoa.
 Aivovamma aiheutti Vuomajoelle myös erilaisia tuntohäiriöitä. Vasen jalka tuntuu koko ajan siltä, että se olisi täysin jäässä. Sen lisäksi miehen kasvojen vasen puoli on niin kosketusherkkä, ettei muut ihmiset voi koskea siihen. Puolestaan kasvojen sisäpuoli on täysin tunnoton. Timo Nykyri / Yle
 Fyysisen kivun lisäksi mies ei pahoinpitelyn jälkeen tuntenut mitään muutakaan, ei iloa tai surua. Kun tunteet pikkuhiljaa palasivat, ne tulivat hyvin voimakkaina, ikään kuin säädettynä täydelle tasolle.
 – Aluksi tunteet ahdistivat todella paljon, siksi tatuoin käteeni tunteet-sanan. Se auttoi muistamaan, että tunteet ovat normaali asia ja kaikki kokevat niitä.
 Myös luottamus oli asia, joka piti opetella uudelleen. Ymmärtää se, että kaikilla ei ole puhtaat jauhot pussissa.
 Vielä muutama vuosi sitten mies luotti kehen tahansa, joka tuli juttelemaan kadulla. Ja jos joku pyysi lainaan rahaa hän lainasi. Moni onkin yrittänyt käyttää muistamattomuutta hyväksi.
 – Olen esimerkiksi maksanut olemattomia velkoja ja eräs tuttavani yritti pistää auton oven korjauksen minun maksettavakseni, sillä verukkeella, että minä olisin rikkonut sen.
 Kuolema tulee joka yö
 Suurin osa vakavista aivovammoista tulee vakavan liikenneonnettomuuden tai pahoinpitelyn seurauksena. Suomessa tapahtuneista aivovammoista kuitenkin vain 10–20 prosenttia on vakavia.
 Jos aivovamma on tullut traumaattisissa olosuhteissa, kuten pahoinpitelyssä, voi seurauksena olla traumaperäinen stressireaktio. Siihen saattaa liittyä pelkoa, järkytystä ja ahdistusta.
 Aivovammaan liittyy usein tajuttomuutta ja muistinmenetystä, minkä vuoksi aivovamman saanut ei välttämättä muista vammautumiseen liittyviä tapahtumia.
 Vuomajoella on pahoinpitelyillasta tasan yksi muistikuva. Hän makaa lattialla, näkee pelkästään punaista ja yrittää soittaa epätoivoisesti hätänumeroon. Apu ei tule koskaan paikalle. Numero, jonka hän näppäili puhelimeensa, oli 911.
 Tekijöistä miehellä ei ole mitään muistikuvaa.
 – Ihan sama oliko pahoinpitelyn syynä se, että olin kusipää, minä aloitin tappelun tai että se oli vain päähänpisto. Haluaisin vain tietää, miksi.
 Pahoinpitelyn jälkeen mies näki joka yö painajaisia, joissa jokainen hänen tuntemansa ihminen tappoi hänet. Ja aina kun hän tutustui uuteen ihmiseen, sama toistui. Ehkä miehen alitajunta prosessoi tapahtunutta näin – kun tekijästä ei ole tietoa, on kuka tahansa epäilty.
 Paniikista eroon purkalla ja purentakiskoilla
 Vesi-sanan alle on tatuoitu kuusi ruutua. Vuomajoki piirtää ruutuun aina yhden ruksin, kun hän on juonut vesilasillisen.
 Toiseen käteen on myös tatuoitu tyhjä kalenteri, johon mies merkkaa, monesko päivä ja mikä viikonpäivä on. Kalenterin alapuolella on palkki, johon hän merkkaa kuukauden.
 Vuomajoki ei kuitenkaan enää käytä kalenteria aktiivisesti. Hänen ei tarvitse turvautua moniin muihinkaan tatuointeihin enää niin usein kuin aiemmin. Syynä on hänen vaimonsa, johon hän tutustui pari vuotta sitten Tinderissä. Vaimo auttaa miestä esimerkiksi juoksevien asioiden muistamisessa.
 – Se saa oloni tuntumaan hieman normaalimmaksi, kun ei tarvitse koko ajan suttailla käteen.
 Jotkin asiat kummastuttivat aluksi vaimoa. Kuten se, että Vuomajoki lähetti WhatsApp-viestisovelluksessa aina pelkästään ääniviestejä. Mies kertoi myös heti aivovammastaan ja siitä, mitä kaikkea se on tuonut hänen elämäänsä.
 Myöhemmin hän on ymmärtänyt, että yltiöpäinen avoimuus johtuu osittain siitä, että mies haluaa kertoa aivovammastaan pikimmiten, koska se selittää, miksi hän on erilainen kuin muut tai miksi hän toimii tietyllä tavalla.
 Esimerkiksi suunnitelmien tekeminen on miltei mahdotonta. Jos mies tekee suunnitelmia ja menee nukkumaan, ei hän enää seuraavana päivänä muista niistä mitään. Suunnitelmien tekeminen on siis hidasta ja sen takia pariskunta on menossa häämatkalle vasta tänä kesänä, vaikka häitä tanssittiin syyskuussa 2017.
 Jotkut paikat herättävät Petri Vuomajoessa voimakkaita tunteita. Ne tuntuvat aina epämiellyttäviltä, koska hän ei tiedä mistä tunteet johtuvat. Siksi hän välttelee tiettyjä alueita kotikaupungissaan.  Timo Nykyri / Yle
 Vuomajoki ei myöskään mielellään mene julkisille paikoille, missä on paljon ihmisiä, koska se saattaa aiheuttaa paniikkikohtauksen. Sen varalta miehellä on aina mukanaan purkkaa tai purentakiskot. Hampaiden pureminen kovaa yhteen auttaa selviämään paniikista.
 Suuri ihmismäärä ja hälinä vaikuttaa myös keskittymiseen, mikä vie voimat. Väsymys taas saattaa johtaa epilepsiakohtaukseen.
 Kova väsymys onkin yleisin oire aivovammapotilailla. Ja väsymys ei ole mitään pientä. Viestin kirjoittaminen, lukeminen tai seurustelu vieraiden kanssa saattaa väsyttää Vuomajoen niin pahasti, että hänen on pakko päästä nukkumaan.
 Ja se muisti. Etenkin suhteen alussa Petrin muistamattomuus saattoi jopa tuntua vaimosta pahalta. Mies ei esimerkiksi muistanut, mitä he ovat yhdessä tehneet.
 Vaikka Vuomajoen aivovamma aiheuttaa omat vaikeutensa parisuhteeseen, saattaa se olla syy siihen, miksi pariskunta ylipäätään on yhdessä.
 – Sen perusteella, mitä Petri on kertonut edellisestä elämästään, en usko, että meidän tiet olisivat ikinä kohdanneet. Minulla ei ole mitään yhteistä sen ihmisen kanssa.
 Kirja kiitokseksi kehosta
 Ennen pahoinpitelyä Vuomajoki opiskeli Tornion ammattikorkeakoulussa media-alaa. Kuntouduttuaan hän palasi hetkeksi kouluun, mutta lopetti sen kesken, koska opiskelu tuntui liian vaikealta. Nyt hän on työkyvyttömyyseläkkeellä.
 Kun Vuomajoki ilmoitti ryhmänohjaajalle suunnitelmistaan lopettaa koulunkäynti, pyysi tämä miestä lupaamaan jotain ensin: ettei hän ikinä luopuisi luovuudestaan.
 – Minun mielikuvitukseni on aina ollut hyvä. Kerron esimerkiksi pojalleni iltasatuja niin, että hän saa kertoa mitä sadussa esiintyy, missä ja milloin se tapahtuu. Muutaman minuutin miettimisen jälkeen minulla on tarina koossa ja kerron sen.
 Vaikka hän oli huonompi ihminen, minulla on paljon kiitettävää.  Petri Vuomajoki
 Vuomajoki tatuoi sanan luovuus käteensä, jotta muistaisi lupauksensa. Muutamia vuosia sitten luovuus pääsi tositoimiin, kun mies löysi muistiinpanoja, jotka hän oli kirjoittanut ennen pahoinpitelyä. Kun hän oli vielä Toni. Ne liittyivät kirjaan, jota hän oli tehnyt usean vuoden ajan.
 – Olen työstänyt kirjaa nyt kuusi vuotta ja minulla alkaa pikkuhiljaa olla kuva siitä, mitä Toni on miettinyt. Yritän tehdä kirjan loppuun Tonille. Vaikka hän oli huonompi ihminen, minulla on paljon kiitettävää, koska sain kehon missä elää. Vaikka se onkin rikkinäinen.
 Lähteet: Petri Vuomajoen sairaskertomukset. Juttua varten on myös haastateltu Petri Vuomajoen äitiä ja vaimoa, sekä Tampereen yliopistollisen sairaalan neurologian erikoislääkäri  Tomi Sarkasta  ja Helsingin yliopistollisen sairaalan neurokeskuksen johtavaa neuropsykologia  Marja Hietasta .
 Mitä ajatuksia juttu sinussa herättää? Keskustele aiheesta kello 22.00 saakka.
 Lue myös:
 Yksi tönäisy muutti elämän pysyvästi – päävammat veivät halut ja hajuaistin
 21-vuotias sai aivoverenvuodon kolarissa, toisen pudottuaan hevosen selästä – ja nousi uudestaan ratsaille: "Ei pidä lopettaa elämistä"

Tuntemattomat hakkasivat Petri Vuomajoen ja hän unohti aikaisemman elämänsä – mies tatuoi käsiinsä 32 sanaa, jotka auttavat selviytymään arjesta


Summary: Sairaalamaksujen, lääkärinpalkkioiden ja hammaslääkärinpalkkioiden kuluttajahinnat ovat nousseet jopa 17–30 prosenttia vuodesta 2015, vaikka yleisen kuluttajahintaindeksin muutos on ollut noin kolme prosenttia.

Tästä on kyse Kuluttajahintaindeksi on inflaation mittari. Huhtikuussa 2019 inflaatio oli 1,5 prosenttia. Indeksi mittaa yleisesti käytettyjen tavaroiden ja palveluiden, niin kutsutun hyödykekorin, hintoja ja niiden muutosta. Tilastokeskus julkaisee kuluttajahintaindeksin päivityksiä kuukausittain. Yleinen kuluttajahintaindeksi muodostuu kahdestatoista eri hyödykeryhmästä, joita painotetaan laskelmassa niiden kokonaiskulutuksen mukaan. Mitä suurempi painoarvo hyödykeryhmällä on, sitä enemmän ryhmässä tapahtuvat hinnanmuutokset vaikuttavat yleiseen kuluttajahintaindeksiin ja inflaatioon. Vuonna 2019 suurimmat painoarvot ovat asumisella (25%), liikenteellä (14%) ja elintarvikkeilla (13%). Terveyspalveluiden osuus kokonaiskulutuksesta on 5 prosenttia.
 Monien terveydenhuollon palveluiden kuluttajahinnat ovat nousseet nopeasti verrattuna yleiseen kuluttajahintaindeksiin.
 Vuodesta 2015 vuoteen 2019 yleisen indeksin muutos on ollut noin kolme prosenttia, kun taas esimerkiksi sairaalamaksujen, lääkärinpalkkioiden ja hammaslääkäripalkkioiden kuluttajahinnat ovat nousseet palvelusta riippuen jopa 17–30 prosenttia.
 Kuluttajahintaindeksillä mitataan muutoksia hinnoissa, jotka tavallinen ihminen maksaa tuotteista ja palveluista.
 Hallinnolliset päätökset vaikuttavat hintoihin
 Suurin nousu näkyy sellaisten palveluiden hinnoissa, joihin valtio tai kunnat voivat hallinnollisilla päätöksillä vaikuttaa. Terveyspalveluiden hintojen nousu näkyy tilastoissa hyppäyksenä vuonna 2016. Tuolloin Kela-korvauksia leikattiin 50 euron alkuomavastuulla ja lääkäreiden ja hammaslääkäreiden toimenpidekohtaisia taksoja pienennettiin.
 Toinen hyppäys näkyy vuonna 2018, jolloin sairaalamaksut nousivat.
 – Ihmiset eivät välttämättä aina ymmärrä, että kaikki hinnanmuutokset eivät ole sellaista tavallista markkinatoimintaan liittyvää hinnan muutosta, vaan hallinnolliset päätökset vaikuttavat hintaan, sanoo Tilastokeskuksen yliaktuaari  Kristiina Nieminen .
 Luku 100 kuvastaa vuoden 2015 tasoa. Pystysarakkeen luvut kertovat, kuinka monta prosenttia kuluttajahinnat ovat nousseet vuodesta 2015. Tanja Ylitalo / Yle Uutisgrafiikka
 Tilastoista selviää myös, että esimerkiksi korvattavien reseptilääkkeiden hinnat ovat laskeneet lähes 20 prosenttia vuodesta 2015, mutta kuluttajalle näkyvä halpeneminen on vain neljä prosenttia. Niemisen mukaan syynä on se, että vaikka reseptilääkkeiden hinnat ovat laskeneet, myös Kela-korvauksia on pienennetty, jolloin halpeneminen ei ole kokonaisuudessaan siirtynyt kuluttajalle.
 – Reseptilääkkeiden hinnat ovat laskeneet jo pitkään, mutta hallinnollisista päätöksistä johtuen se ei tunnu kuluttajalla kokonaisuudessaan. Jos Kela-korvaus olisi pysynyt ennallaan, olisi kuluttajan saama hyötykin ollut suurempi, Nieminen sanoo.
 Vaikutukset tuntuvat yksittäisen kuluttajan lompakossa
 Kun tarkastellaan kaikkia terveyspalveluita ja -tuotteita kokonaisuutena, niiden hinnat ovat tuoreimman, tiistaina julkaistun tilaston mukaan nousseet 13,4 prosenttia vuoteen 2015 verrattuna. Enemmän on noussut vain alkoholi- ja tupakkatuotteiden hinta, 13,6 prosenttia.
 Yksittäisten terveyspalveluiden suuretkaan hinnankorotukset eivät välttämättä näy isossa kuvassa tai yleisessä kuluttajahintaindeksissä, koska eri palvelut ja tuotteet saavat tilastoinnissa erilaisen painoarvon niiden kokonaiskulutuksen mukaan. Terveyspalveluiden painoarvo on viisi prosenttia kokonaiskulutuksesta.
 Suurimmat painoarvot saavat asuminen, elintarvikkeet ja liikenne. Näissä ryhmissä hinnannousu onkin selvästi hitaampaa kuin terveyspalveluissa.
 Tanja Ylitalo / Yle Uutisgrafiikka
 Yksittäisen kuluttajan lompakossa, niin sanotussa henkilökohtaisessa hyödykekorissa, yksittäisten palveluiden hinnannousu voi kuitenkin tuntua. Yleinen kuluttajahintaindeksi kuvaa keskimääräistä kulutusta, mutta kulutuksessa on luonnollisesti henkilökohtaisia eroja.
 – Jos joku palvelu on vuodesta 2015 noussut vaikka 30 prosenttia, se nousu voi kuluttajan henkilökohtaisessa hyödykekorissa olla vielä isompi. Henkilöillä, jotka käyttävät näitä tiettyjä palveluita paljon, myös niiden osuus omasta kulutuskorista on luonnollisesti suurempi, Nieminen sanoo.

Terveydenhuollon palvelut kallistuvat keskimääräistä hintatasoa nopeammin – Kuluttajahintoihin jopa 30 prosentin korotus neljässä vuodessa


Summary: Oppositiossa Maduron rauhanhaluihin on suhdauduttu skeptisesti.

Norjassa käydyt keskustelut etsivät "rauhanomaisen agendan rakentamista", kommentoi Venezuelan presidentti  Nicolás Maduro . Asiasta kertoo uutistoimisto Reuters.
 Venezuelan väkivaltaiseksi äitynyttä kriisiä on yritetty ratkoa tällä viikolla Norjassa.
 Norja on kommentoinut neuvonpidon olevan tunnusteluvaiheessa. Aluksi neuvotteluista ei edes kerrottu virallisesti julki.
 Neuvotteluissa edetään kieli keskellä suuta, sillä  rauhanneuvottelut ovat herkkä prosessi .
 Oslon neuvonpidossa olivat hallituksen puolelta mukana informaatioministeri ja Mirandan osavaltion kuvernööri. Oppositiota edusti yksi kansanedustaja ja kaksi neuvonantajaa.
 Norjan neuvottelut ovat uusi keino ratkoa Venezuelan pattitilannetta.
 Maduron vastaisissa mielenosoituksissa on kuollut kymmeniä, ja yli kolme miljoonaa venezuealalaista on paennut kotimaansa talouskriisiä ulkomaille.
 Maduron hallinto on suhtautunut neuvotteluihin myönteisesti. Oppositiossa on oltu skeptisempiä. Epäilijät argumentoivat, että aiemmin Maduron on ostanut neuvotteluilla vain aikaa vahvistaakseen otettaan vallasta.
 Oppositiojohtaja  Juan Guaidó  on viime aikoina alkanut lämmetä ajatukselle siitä, että Yhdysvallat puuttuisi tilanteeseen sotilaallisesti.
 Reutersin mukaan hän on sanonut edustajansa tapaavan Yhdysvaltain sotilasjohdon edustajia maanantaina Washingtonissa.
 Lue lisää:
 Norja sai jälleen rauhanvälittäjän roolin: Venezuelan kriisiin etsitään sopua Oslossa, mutta mitään ei hiiskuta
 Kuinka kaksi itsevaltaista johtajaa saivat öljymahdin 20 vuodessa polvilleen – Mistä Venezuelan kaaos kumpuaa?
 Tuntemattomuudesta Venezuelan johtoon – Kuka on Juan Guaidó?

Norjan Venezuela-neuvonpito etsi "rauhanomaista agendaa", kommentoi kriisivaltion kritisoitu presidentti


Summary: Käytännössä abortti olisi kielletty noin kahdeksannesta raskausviikosta eteenpäin.

Yhdysvalloissa jälleen yksi osavaltio on hyväksynyt rajoituksen aborttioikeuteen. Missourin osavaltiossa parlamentin edustajainhuone on hyväksynyt lakiesityksen, joka kieltäisi raskaudenkeskeytyksen heti kun sikiön sydämenlyönnit kuuluvat.
 Tullakseen voimaan laki tarvitsee osavaltion kuvernöörin hyväksynnän. Republikaanikuvernööri  Mike Parsonin  odotetaan allekirjoittavan lain.
 Useissa republikaanijohtoisissa Yhdysvaltain osavaltioissa on säädetty viime aikoina laki, joka kieltää abortin sikiön sydämenlyöntien kuuluessa. Yhtään lakia ei ole vielä käytössä, sillä tuomarit ovat joko estäneet niiden toimeenpanon tai niistä on valitettu oikeuteen.

Yhdysvalloissa Missourin osavaltio hyväksyi rajoituksen aborttioikeuteen


Summary: Vaaleista odotetaan tiukkaa mittelöä työväenpuolueen ja konservatiivien välille.

Australiassa äänestetään lauantaina parlamenttivaaleissa, joissa ilmastonmuutos on noussut kampanjoinnin polttavaksi puheenaiheeksi. Perinteisesti Australian vaalikeskustelua on hallinnut talous ja etenkin verotusta koskevat linjaukset, mutta poikkeuksellisen kuuman ja kuivan vuoden jälkeen myös ilmastopolitiikasta on tullut keskeinen vaaliteema.
 Kyselyjen perusteella vaaleista on tulossa erittäin tiukat, sillä oppositiossa olevan työväenpuolueen etumatka on kaventunut vaalipäivän lähestyessä. Viimeisissä kyselyissä työväenpuolue saa 51,5 prosentin kannatuksen, kun hallituksessa istuvia konservatiiveja kannattaa 48,5 prosenttia vastaajista. Konservatiivit ovat olleet vallassa vuodesta 2013 lähtien.
 Työväenpuolueen johtaja  Bill Shorten  myönsi olevansa hermostunut tärkeästä päivästä.
 – Mutta luotan siihen, että olemme tehneet kotiläksyt.
 – Tästä tulee tiukin vaali, mitä olemme nähneet moneen, moneen vuoteen, ennakoi pääministeri  Scott Morrison  pitäessään viimeistä kampanjapuhettaan Queenslandin osavaltiossa.
 Keskustavasemmistolainen työväenpuolue on esittänyt hallitusta kunnianhimoisempia päästövähennyksiä ja kohdistanut enemmän huomiota uusiutuvaan energiaan, mutta puolue on hallituksen tavoin huolissaan siitä, miten muutokset vaikuttavat paljon hiiltä käyttävään maan teollisuuteen.
 Etenkin maanviljelijät ovat kärsineet kuluneen vuoden kuivuudesta ja vaativat poliitikoilta toimia kotimaisen ruoantuotannon turvaamiseksi.
 Kiinan vaikutusvalta huolenaihe
 Yhdysvallat on Australialle tärkeä liittolaismaa. Samaan aikaan Australian talous on vahvasti riippuvainen Kiinasta: miltei kolmannes viennistä suuntautuu Kiinaan. Australiassa on iso kiinalaisvähemmistö, ja viime vuosina Kiinan poliittisesta vaikutusvallasta on tullut kasvava huolenaihe.
 Australian hallitus on hiljattain kiristänyt ulkomaista vaikuttamista ja vaalirahoitusta koskevia lakeja sen jälkeen kun on käynyt ilmi, että kiinalaistaustaiset miljonäärit olivat rahoittaneet avokätisesti Australian isoja puolueita. Hallitus on myös estänyt kiinalaisyhtiö Huaweilta pääsyn maan 5g-verkkojen rakentamiseen turvallisuushuolien takia.
 Australiassa äänestäminen on pakollista, mikä on johtanut korkeaan äänestysprosenttiin. Viime vaaleissa äänestysaktiivisuus oli 95 prosenttia.
 Vaalihuoneistot avautuvat aamukahdeksalta ja tulosten odotetaan selviävän lauantai-iltana. Ensimmäisten ovensuukyselyjen tuloksia odotetaan iltapäivällä Suomen aikaa.

Australian parlamenttivaaleissa pääteemoina ilmastonmuutos ja verouudistus


Summary: Syyttäjien mukaan Sarkozy käytti presindentinvaalikampanjaansa yli 20 miljoonaa euroa enemmän kuin laki sallii.

Ranskan entinen presidentti  Nicolas Sarkozy  on saamassa rikossyytteen laittomasta vaalirahoituksesta. Maan perustuslakineuvosto torjui perjantaina Sarkozyn vetoomuksen, jonka mukaan oikeudenkäynti olisi perusteeton.
 Syyttäjien mukaan Sarkozy käytti epäonnistuneeseen presidentinvaalikampanjaansa 43 miljoonaa euroa vuonna 2012, kun lain sallima maksimisumma Ranskassa on 22,5 miljoonaa. Heidän mukaansa Sarkozy käytti sumutuksessaan valelaskuja.
 Sarkozy on syyttänyt rahoitusrikoksesta pr-firma Bygmalionin johtoa, joka on myös syytteessä. Puolustuksen mukaan Sarkozy on jo maksanut sakot enimmäissumman ylityksestä.
 Perustuslakineuvosto kuitenkin totesi, että sakot koskivat vain runsaan 360 000 euron ylitystä ja ne maksettiin ennen tietoa valelaskuista ja Bygmalion-kuviosta.

Sarkozy joutumassa oikeuteen laittomasta vaalirahoituksesta


Summary: Tapahtuma sekoittaa liikennettä ympäri Helsinkiä.

Juoksutapahtuma vaikuttaa Helsingin liikenteeseen lauantaina kello 11:n ja 21:n välillä. Päivän aikana juostaan muun muassa puolimaraton ja maraton kaikkiaan noin 13 000 juoksijan voimin. Samoja reittejä pitkin juostaan myös viiden kilometrin matka, viestimaraton ja lasten maraton.
 Osallistujat tulevat järjestäjien mukaan kymmenistä maista. Reitit kulkevat laajasti kaupungin reunoja pitkin Töölöstä Munkkiniemen kautta Lauttasaareen, Jätkäsaareen ja Hernesaareen.
 Maraton, puolimaraton ja maratonviesti lähtevät Mäntymäentieltä Paavo Nurmen patsaalta. Viiden kilometrin juoksijat lähtevät Ruoholahden torilta ja lasten minimaraton Eläintarhan kentältä.
 Reittien varrelta useita risteyksiä ja katuosuuksia on suljettu juoksujen ajan. Poliisi ohjaa liikennettä.

Helsinki City Running Day kokoaa yhteen tuhannet juoksijat lapsista maratoonareihin


Summary: Palo levisi pesäkkeinä maastoon. Noin sadan metrin päässä siilosta paloi pylväsmuuntaja, joka syötti sähköä siiloon.

Iso siemenviljaa sisältänyt siilo tuhoutui rajussa tulipalossa Asikkalassa. Pelastuslaitos sai hälytyksen palopaikalle myöhään perjantai-iltana. Kaikkiaan paloa oli päivystävän palomestarin  Kari Sipilän  mukaan sammuttamassa 33 henkilöä, sammutuskalustoa oli paikalla parikymmentä yksikköä.
 Palon syttymissyytä selvitetään, alustavien arvioiden mukaan se saattaa liittyä sähkölaitteisiin. Pelastuslaitoksesta kerrotaan, että jälkisammutustyöt palopaikalla kestävät aamuun saakka.
 Runsaan vedenkulutuksen vuoksi Asiakkalassa vesi saattaa olla sameaa. Vettä voi Sipilän mukaan käyttää, kunhan sitä laskee niin kauan, että se kirkastuu.

Iso viljasiilo paloi Asikkalassa


Summary: Itä-Suomen aluehallintovirasto jatkaa yksikön valvontaa ja tekee sinne vielä tarkastuskäynnin myöhemmin.

Aluehallintovirasto katsoo, että Attendo Oy on ryhtynyt korjaamaan hoivakodissa havaittuja epäkohtia. Avin  valvontapäätöksessä  todetaan, että asiassa ei ole tarkoituksenmukaista antaa huomautusta yksikön entiselle vastuuhenkilölle, koska hän ei enää ole töissä yksikössä.
 Attendon Jalavan vanhustenhoitoyksikön johtaja irtisanottiin helmikuussa sen jälkeen, kun Itä-Suomen aluehallintovirasto kävi  tarkastuskäynnillä  hoivakodissa. Hoivakodin toiminnan annettiin jatkua, sillä aluehallintoviraston mielestä Attendo pystyi osoittamaan, että ryhtyy tarvittaviin korjaustoimenpiteisiin.
 Aluehallintoviraston mukaan hoitajia oli Jalavassa valvontakäynnin aikaan liian vähän ja esimerkiksi alan opiskelija oli laitettu vastuuvuoroihin, kuten ei saisi toimia. Tämä taas aiheutti merkittäviä puutteita asiakasturvallisuudessa.
 Avi edellyttää, että Attendo Oy:n huolehtii siitä, että vastaisuudessa yksikön toiminta täyttää sille asetetut vaatimukset ja puuttuu epäkohtiin omavalvonnan keinoin. Lisäksi aluehallintovirasto tekee sinne vielä tarkastuskäynnin myöhemmin ja ilmoittaa siitä etukäteen hoivakodille.
 Aiheesta lisää:
 Attendon Joroisten hoivakodin lääkekirjauksia selvitetään ja hoitoa valvotaan – irtisanottu johtaja ja yritys riitelevät potkujen syistä
 Poliisi jättää tutkimatta Attendon Joroisten hoivakodin lääke-epäselvyydet – "Ei ole syytä epäillä rikosta"
 Varkauden kaupunki on tehnyt rikosilmoituksen Attendon hoivakoti Jalavasta – huumausaineeksi luokiteltavan lääkkeen käyttöä ei ole kirjattu

Aluehallintovirasto: Attendon Joroisten vanhusten hoivakodin toimintaa korjattu asianmukaisesti


Summary: Kouluruokaa kuluu vähemmän monessa koulussa toukokuussa.

Jo alakouluikäiset koululaiset ottavat osaa Suomessa ramadaniin eli muslimien paastoon. Parhaillaan menossa oleva ramadan-kuukausi on paastonaika, jolloin muslimit pyrkivät pidättäytymään ruoasta ja juomasta aamunsarastuksen ja auringonlaskun välillä.
 Ainakin Tampereella on lähtenyt viesti asiasta opetushenkilöstölle, jossa suositellaan ruokailua lapsille.
 – Lapset eivät paastoa. Paastovelvollisuus koskee terveitä, murrosiän ylittäneitä muslimeita. Jotkut lapset harjoittelevat paastoamista kevyesti, mutta koulupäivään kuuluu ruokailu, Tampereen ohjeessa sanotaan.
 Tampereen kaupungin suunnittelija  Katja Simonen  sanoo, että ohje perustuu muslimien käytäntöön, että lapset ja sairaat eivät paastoa. Ohje tehtiin viime keväänä, kun Suomessa oli poikkeuksellisen kuuma.
 Ohjeesta kertoi ensin  Suomen Kuvalehti .
 Ruokailu vähenee selvästi
 Ramadan näkyy jo peruskouluissa, joissa on paljon muslimeja. Tamperelaisen Pohjois-Hervannan koulun rehtori  Ilpo Nybacka  sanoo, että koulu ei suosittele lapsille paastoa. Koulu ei voi kuitenkaan pakottaa lapsia syömään.
 Rehtorin mukaan käytäntö on sama myös esimerkiksi luterilaisille, kristinuskossa puhutaan myös paastosta. Koulu ei järjestä myöskään erillistä rukoustilaa muslimeille tai muille uskontokunnille.
 Ramadanin aikana koulun ruokalassa kuluu noin 60 ruoka-annosta vähemmän kuin muuten. Rehtorin mukaan tämä ei kuitenkaan välttämättä kerro ramadanin viettäjien määrästä. Osa on vain saattanut keventää syömistään paaston aikana.
 Nybackan mukaan ramadanin aikana oppilaat eivät olleet sen levottomampia kuin muutenkaan toukokuussa.
 Vanhemmilta ei ole tullut yhteydenottoja, jossa olisi kritisoitu kaupungin suositusta.
 Islam-tutkija Jaakko Hämeen-Anttila sanoo, että paaston aloittamisiästä ei ole selkeää määritelmää.  Jarno Kuusinen / AOP
 Islam-tutkija  Jaakko Hämeen-Anttila  Edinburghin yliopistosta pitää outona, jos oppilaat eivät saisi harjoittaa uskontoaan.
 – Koulupäivään kuuluu ruokailu, mikä on hieno juttu Suomessa, mutta onko enää nykyään kouluruoan syöminen pakollista? Kyllä minusta edelleen tuntuu ongelmalliselta, etta koulu noinkin suoraan puuttuu asiaan. Jos se on vain suositus, ei pakko, niin silloin tietysti ratkaisu jätetään lasten vanhemmille ja lapsille.
 Islamilla ei ole Hämeen-Anttilan mukaan yhtä ainoaa säännöstöä, joten paaston aloittamisikä ei ole selkeä kysymys.
 – Pienet lapset eivät ota osaa paastoon, ja paaston aloitusikä vaihtelee, mutta viimeistään murrosiässä lapset alkavat paastota aikuisten kanssa, Hämeen-Anttila sanoo.
 Moni muukin jättää syömättä
 Helsinkiläisessä Vesalan peruskoulussa oppilaista 50 prosenttia on ulkomaalaistaustaisia. Koulussa on noin 300 muslimia. Ruuan kulutus vähenee myös Vesalan koulussa ramadanin aikana.
 Rehtori  Juha Juvonen  sanoo, että joitakin kolmasluokkalaisia ottaa osaa paastoon.
 – Kolmosluokkien opettajat ovat kysyneet, miten pitäisi toimia. Tiedän, että on tämänikäisiä, jotka paastoavat. Pienemmissä oppilaissa ei ole montaa mutta kun mennään yhdeksänteen luokkaan asti, prosentuaalinen osuus kasvaa.
 Koulu ei ole saanut kaupungilta ohjeistusta ramadanin vietosta, kuten Tampereella.
 – Se on perheiden itse linjattava. Emme pakota ketään syömään.
 Näkyykö syömättömyys koulussa levottomuutena?
 – Lukuvuoden lopussa opettajat pitävät ulkona tunteja ja tehdään paljon retkiä. Syömättömyydestä ei ole näkyvää vaikutusta. Jos ei syö, ei se vireystaso voi olla samanlainen.
 Syömättömyys on koulun arkea, koska moni muukin jättää aamupalan tai kouluruuan väliin.
 – Meillä on valitettavasti monia lapsia, joilla aamiainen jää väliin. Sinänsä tämä on valitettavasti meidän arkea. Syömättömyydestä väsyneitä on uskonnosta riippumatta, Juvonen sanoo.
 Eri uskonnot otetaan huomioon
 Koulussa on monia uskontokuntia, eikä kenellekään järjestetä erillistä rukoustilaa.
 – Erityistä rukoustilaa meillä ei ole järjestetty, mutta meiltä löytyy aina jokin rauhallinen soppi, missä voi rukoilla, rehtori Juvonen sanoo.
 Eri uskontokunnat ja uskonnottomat on huomioitu Vesalan koulussa niin, että heille on omia tapahtumia. Koko koululle oli tänä vuonna isot kevätkarkelot, jotka eivät liity mihinkään uskontoon.
 Päättäjäispäivänä huomio on yhdeksäsluokkalaisissa, jotka saavat päättötodistuksen.
 – Kyllä me Suvivirsikin lauletaan juhlan päätteeksi. Soveltaen pidämme suomalaisesta perinteestä kiinni huomioiden lainsäädännön ja nämä seikat. Perinteet ja niiden jatkuminen ovat myöskin tärkeitä, Juvonen sanoo.
 Opetushallitus ei ota kantaa
 Opetusneuvos  Leena Nissilä  Opetushallituksesta sanoo, että opetuksen järjestämiseen liittyvät asiat ovat kuntien ja muiden opetuksen järjestäjien vastuulla. Opetushallitus ei ota ramadanin viettoon kantaa.
 Opetushallitukseen ei ole kantautunut tietoa, että kyse olisi laajasta ongelmasta.
 – Tietysti on oletettavaa, että vaikeuksia voi olla enemmän silloin, kun ramadan osuu lukuvuoden loppuun, jolloin kouluissa on jo muutoinkin levottomampaa ja oppilaat yleensäkin väsyneempiä vuoden koulutyöstä.
 Kuvituskuva kouluruokailusta.  Emma Pietarila/Yle
 Koulu ei voi syöttää oppilaita väkisin, joten Nissilän mukaan tarvitaan joka tapauksessa kodin ja koulun yhteistyötä.
 – Suomessa on perustuslain nojalla uskonnon vapaus, joten lähtökohtaisesti uskontoon ja sen harjoittamiseen liittyvät asiat ovat yksilöiden itsemääräämisoikeuteen kuuluvia. Mutta on selvää, etteivät perheiden sisäiset uskonnolliset käytänteet saa heijastua negatiivisesti koulujen arkeen ja koulutyöhön.
 Keskustelua paaston vaikutuksista tarvitaan.
 – Ramadaniin vietossa kysymyshän ei ole vain ruoasta pidättäytyminen vaan sen tavoitteena on myös asettautua niiden asemaan, joilla ruokaa ei ole. Suomessa on vietetty tästä syystä Nälkäpäivää vuosikymmeniä. Sinällään ei siis koulun näkökulmasta ole kyse niinkään paaston kieltämisestä vaan huoli lasten ja nuorten terveydestä ja hyvinvoinnista.
 OAJ: Perheet päättävät
 Opettajien ammattijärjestön erityisasiantuntija  Päivi Lyhykäinen  ei ole kuullut, että ramadan olisi kielletty jossain koulussa.
 – Islam on uskonto muiden joukossa. Samalla tavalla esimerkkinä kouluissa järjestettävät itsenäisyyspäivän tanssiaiset neljännellä luokalla tai vanhojen tanssit. Perheet saavat itse päättää, osallistuuko lapsi tai nuori niihin. Esimerkiksi lestadiolaisperheiden lapset eivät välttämättä osallistu.
 Ramadan ei Lyhykäisen mukaan tuota kouluissa erityisiä ongelmia. Yläluokilla ruokala voi olla tyhjempi.
 – Pikkuoppilaat saattavat kokeilla ramadania, mutta toiveena on aina, että huoltajat ilmoittavat siitä kouluun. Jos kokeilu ei tunnu hyvältä, oppilaat syövät normaalisti.
 Myös Päivi Lyhykäinen sanoo, että myös muut kuin muslimit jättävät kouluruuan väliin.
 – Toki päivällä syömättömyys voi näkyä keskittymishäiriönä, mutta monet yläluokkalaiset saattavat jättää ruokailun väliin eikä se näy oppitunneilla mitenkään.
 Oppilaan ennalta tiedetyt poissaolot pitää ilmoittaa koululle eli pyytää vapautusta koulutyöstä.
 Yle pyysi kommenttia kolmesta islamilaisesta yhdyskunnasta, mutta ei ole vielä saanut kommentteja.
 Lue lisää:
 Ramadan ja Suomen yötön yö hankala yhdistelmä: Syödä saa vain iltamyöhään
 I rakilaisperheen ramadan Suomessa: Paastoa, jouluvaloja ja mustikkapiirakkaa

Jo yhdeksänvuotiaat koululaiset paastoavat ramadanin aikana – miten suomalaiset koulut suhtautuvat tähän?


Summary: Tusovka tekee tunnetuksi venäläistä populaarikulttuuria Suomessa.

1990-luvun lopulla joukko venäläisestä kulttuurista kiinnostuneita nuoria aikuisia huomasi, että vaikka naapurimaamme on täynnä mielenkiintoisia bändejä, ei niitä juuri Suomessa näy tai käy. Tällaiseen saumaan ja tarpeeseen perustettiin vuonna 1998 Tusovka ry.
 Järjestö on tuonut Suomeen kahdenkymmenen vuoden ajan venäläisiä bändejä ja elokuvia sekä tehnyt tunnetuksi suuren maan monipuolista populaarikulttuuria. Vastavuoroisesti se on vienyt kotimaisia bändejä Venäjälle.
 Tusovkan nykyinen puheenjohtaja,  russofiiliksi  tunnustautuva  Oskar Rajewsky  liittyi järjestöön 2000-luvun alussa.
 – Opiskelin tuolloin Venäjän kieltä yliopistolla, jossa törmäsin Tusovkan porukoihin ja vähitellen ujuttauduin projektiin mukaan. Alkuaikojen toiminta oli hauskaa, mutta täysin amatöörimaista – kyse oli pikemminkin kaveriporukasta, joka järjesti bileitä. Nykyisin kaikki on tietenkin ammattimaisempaa, Rajewsky kertoo.
 Parikymmentä vuotta sitten myös valtakuntien rajat ylittävä kommunikointi oli erilaista ja haastavampaa, koska internetin aikakausi oli vasta alkutekijöissään.
 – Tuolloin ei ollut Facebookia, sähköpostia ei juuri käytetty, eikä bändeillä ollut kunnon nettisivuja. Kontakteja saatiin yhteisten tuttujen kautta, tai sitten keikoilla paikan päällä Venäjällä. Ratkaisevaa tässä kuitenkin on ollut se, että jos diggailtiin jotakin bändiä, se kyllä ehdottomasti haluttiin Suomeen. Sama metodi pätee tominnassamme edelleen.
 Tusovkan varapuheenjohtaja Denis Voronkov ja puheenjohtaja Oskar Rajewsky.  Jussi Mankkinen / Yle
 Hyvistä bänditarjokkaista ei Rajewskyn mukaan ole ollut koskaan pulaa.
 – Tusovkan alkuvuosina lähes kaikki bändit Pietarista ja kauempaa Venäjältä sekä Ukrainasta olivat kiinnostuneita tulemaan Suomeen – niille oli uutta ja hienoa päästä esiintymään lännessä. Tänne ei ole oikeastaan koskaan ollut vaikeaa houkutella bändejä itäisestä Euroopasta.
 Suurin ongelma bändien tuomisessa ja viemisessäkin ovat olleet kiemuraisen venäläisen byrokratian vaatimukset.
 – Viisumien tekeminen on ollut rassaavaa, vaikka nykyään se onkin helpompaa. Aina se viisumi kuitenkin pitää tehdä ja hakea, Rajewsky sanoo.
 Aigelin vokalisti Aigel Gaisina.   Jussi Mankkinen / Yle
 Avantgardepoppia ja elektroa
 Keväisin Tusovka ry järjestää yleensä kaksipäiväisen Tusovka Festin ja ympäri vuoden se tarjoaa muutaman yksittäiskeikan. Tänään perjantaina Tusovka 20 -tapahtumassa esiintyy muun muassa Eurooppaa tiuhaan kiertävä avantgardistinen popyhtye Shortparis Pietarista, ja viime vuonna vetonaulaksi oli saatu uutta ja innovatiivista venäläistä elektro-hip hoppia esittävä Aigel.
 – Tällä hetkellä hip hop on edelleen kova sana Venäjällä, kuten myös konemusiikki ja elektroniset saundit – esimerkiksi puhtaita venäläisiä kitarayhtyeitä tulee mieleen aika vähän.
 Oskar Rajewskyn mukaan venäläisen populaarimusiikin mekanismit toimivat pohjimmiltaan samalla tavalla kuin länsimaisenkin. Myytti jonka mukaan Venäjä olisi omassa yksinäisyydessään piehtaroiva musta aukko, ei pidä paikkaansa.
 – Venäläinen populaarimusiikki heijastelee ihan samanlaisia globaaleja trendejä kuin länsimaalainenkin, ja myös Venäjällä bändit ja artistit haluavat toimia ajan hermolla ja olla trendikkäitä ja muodikkaita. Jos tarkastelee populaarimusiikin historiaa, jo Neuvostoliitosta löytyi aikaansa seuranneita yhtyeitä, kuten esimerkiksi rock-yhtye Kino, Rajewsky toteaa.
 Suomalaisilla ja venäläisillä bändeillä taas on Rajewskyn mukaan ainakin yksi oleellinen ero.
 – Venäjällä ei juuri ole yhtyeitä, jotka tekevät biisejä englanniksi sen takia, että tähtäisivät maailmalle. Kyse voi olla jonkinlaisesta perinteestä: voidaan esimerkiksi luottaa siihen että vaikka vedetäänkin äidinkielellä, venäläistä yleisöä löytyy ulkomailta ainakin isommista kaupungeista, kuten Berliinistä, Lontoosta tai Helsingistä.
 Moskovalainen AloeVera-yhtye esiintyi Tusovkassa vuonna 2018.  Jussi Mankkinen / Yle
 Venäjä-kiinnostuksen esteenä kielimuuri
 Suomessa venäläinen populaarimusiikki on edelleen marginaalissa: sitä ei näy listoilla, se ei herätä suuria intohimoja eikä siitä tiedetä paljoakaan.
 – Jos ajatellaan koko Suomea, asia varmaan on näin, mutta esimerkiksi Helsingissä on paljonkin kiinnostusta venäläistä nykykulttuuria kohtaan. Kun  Leviathan -elokuvan ohjannut  Andrei Zvjagintsev  vieraili täällä viime vuonna, Helsingin yliopiston suuri sali natisi liitoksistaan, Oskar Rajewsky sanoo.
 Tusovkassa esiintyy myös kotimaisia artisteja. Tässä Suistamon Sähkö viime vuoden Tusovka Festillä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Hänen mukaansa Venäjä-kiinnostuksen esteenä voi usein olla kielimuuri.
 – Kovin moni suomalainen ei osaa venäjää, ja jos ei esimerkiksi ymmärrä jonkun laulun sanoja, siitä on vaikeampi pitää.
 Tusovka on tuonut Suomeen bändejä myös Valko-Venäjältä ja Ukrainasta, ja järjestön kaksikymmenvuotisesta historiasta Oskar Rajewsky haluaakin nostaa esiin kaksi ukrainalaisyhtyettä.
 – Viisi vuotta sitten toimme tänne ukrainalaisen DakhaBrakhan, ja koko keikka jäi kyllä mieleen. Myös ukrainalainen I Drug Moi Gruzovik oli vaikuttava, Oscar Rajewsky summaa.
 Niin ja suomeksihan sana тусовка tarkoittaa bileitä ja yhdessäoloa.
 Jutun kommentointiosio on auki klo 22.00 saakka. Tervetuloa mukaan.

Tusovka on tuonut venäläisiä bändejä Suomeen jo 20 vuoden ajan: "Pohjimmiltaan venäläinen populaarimusiikki ei juuri eroa länsimaisesta"


Summary: Kaukaisilta Kookossaarilta löytyi 414 miljoonaa palaa muovijätettä. Tutkijat uskovat niiden olevan vain jäävuoren huippu.

Kaakkois-Aasian pieni Itä-Timor haluaa ryhtyä muovineutraaliksi vuoteen 2020 mennessä. Maan tavoitteena on tulla maailman ensimmäiseksi valtioksi, joka kierrättää kaiken muovijätteensä.
 Tätä varten Itä-Timor on aloittanut yhteistyön australialaisten kanssa. Tavoitteena on rakentaa uudenlainen kierrätyslaitos, jonka kautta kaikki muovi päätyisi jätteen sijaan uusiksi tuotteiksi.
 Laitoksen kustannusarvio on noin 36 miljoonaa euroa.
 Itä-Timor on alustavasti suunnitellut australialaisen Mura Technologyn kanssa yhteistä voittoa tavoittelematonta organisaatiota, joka vastaisi kierrätyslaitoksen toiminnasta. Toiveissa on, että laitos saataisiin käyttöön jo ensi vuonna.
 Mura Technologyn  Thomas Maschmeyer  kertoo uutistoimisto Reutersille, että uusi laitos käyttää kemiallista teknologiaa, jolla muovijäte muutetaan nopeasti nesteeksi tai kaasuksi, ilman mineraaliöljyjä.
 Itä-Timor tuottaa valtion tilastojen mukaan noin 70 000 kiloa muovijätettä päivässä. 1,3 miljoonan asukkaan maassa tämä tarkoittaa lähes 20 kiloa henkeä kohti vuodessa.
 Suuri osa tästä muovijätteestä kerätään maan rannoilta ja kaupunkialueilta ja poltetaan.
 Yle
 Muovijätteitä saattaa olla enemmän kuin on uskottu
 Maailman meriin kaadetaan tieteilijöiden laskelmien mukaan noin 8 miljoonaa tonnia muovijätettä joka vuosi. Tämä tarkoittaa noin kuorma-autollista joka minuutti, laskee Reuters. Pahimpia maita tässä suhteessa ovat Kiina, Indonesia, Vietnam, Filippiinit ja Thaimaa.
 Tuore tutkimus kuitenkin kertoo, että muovijätettä saattaa olla maailman rannikoilla enemmän kuin on kuviteltu. Tämä kävi ilmi, kun tutkimusryhmä matkasi kaukaisille Kookossaarille.
 Kookossaaret on pienten atollisaarien ryhmä noin 2 100 kilometriä Australiasta länteen.
 Luvut saarten rannoilta tehdyistä löydöistä ovat häkellyttäviä. Tutkijoiden arvion mukaan rannoilta löytyi 414 miljoonaa palaa muovijätettä. Yhteensä niillä oli painoa noin 238 tonnia.
 Tutkimus julkaistiin  Scientific Reportsissa tällä viikolla .
 Silmin rannoilla nähtävä muovimäärä voi olla vain jäävuoren huippu.
 Tutkimusryhmän johtohahmo  Jennifer Lavers  kertoi uutistoimisto AFP:lle tutkimusryhmän yllättyneen siitä, että muovijätteitä löytyi myös kaivamalla pintamaata. Tutkijat arvioivatkin, että tutkimusrantojen todellinen muovimäärä voi olla jopa 26 kertaa mitattua suurempi.
 Ryhmä myös arvioi, että jopa 25 prosenttia rannoilta löytyneestä muovijätteestä oli kertakäyttöisiä tuotteita, siis esimerkiksi ruoan pakkausmuoveja, pillejä, haarukoita ja veitsiä.
 Euroopan unioni  on kieltämässä kertakäyttömuovit  vuodesta 2021 alkaen.
 Lue myös:
 Syömmekö kalojen mukana muovia ja miksi arktiset vesistötkään eivät säästy muoviongelmalta – 8 kysymystä huippututkijalle
 Muovijätteen dumppaamista köyhiin maihin rajoitetaan uuden sopimuksen turvin – Yhdysvallat hankasi sopimusta vastaan
 Korjattu 17:00 Itä-Timorin asukkaiden tuottaman muovijätteen määrä henkeä kohti vuodessa, ei päivässä.

Piskuinen Itä-Timor haluaa muovineutraaliksi vuoteen 2020 mennessä – Muoviongelma voi olla pahempi kuin on luultu


Summary: Onko kehnosta matikkapäästä tulossa uusi kansanvitsaus? Tätä pelkäävät monet tahot, myös ammattikorkeakoulujen opettajat.

Noin 20 ammattikorkeakoulujen matematiikanopettajaa on miettinyt kahden päivän ajan lääkettä opiskelijoiden heikentyneisiin matematiikantaitoihin.
 Opettajatapaamisen ideoinut liiketalouden yksikön lehtori  Tommi Salmela  Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulusta Xamkista sanoo, että matematiikan osaamisen heikentyminen näkyy suoraan arvosanojen jakaumassa viimeisen kymmenen vuoden aikana. Gaussin käyrä on ikäänkuin kääntynyt nurinpäin.
 – Ennen heikkoja oli vähän, keskitasoisia runsaasti ja tosi hyviä taas vähemmän. Tätä nykyä heikosti osaavia on iso liuta ja keskitasoisia vähemmän, Salmela sanoo.
 Syitä käänteiseen kierteeseen voi Salmelan mukaan hakea monelta eri suunnalta. Yksi niistä on nykyinen huippuunsa kehittynyt teknologia, joka on vienyt tilaa ihmisen omalta päättelykyvyltä.
 – Päässälaskutaitoakaan ei enää jokapäiväisessä elämässä ole välttämätöntä harjoittaa, sillä apuvälineitä on tarjolla enemmän kuin moni osaa laskea.
 Yksinkertainen testi kertoo, että näin voi käydä opettajallekin. Kysyimme Salmelalta suorassa radiolähetyksessä, paljonko on kahdeksan kertaa yhdeksän. Hän ei muistanut vastausta.
 – Nyt pistit pahan. Pitääkö minun oikeasti kertoa vastaus tuohon?
 Toimittaja auttoi opettajaa kertomalla oikean vastauksen: 72.
 Huomio amismatikkaan
 Teknologia ei yksin pehmennä matikkapäätä vaan syyt ovat moninaisemmat. Moni opiskelija tulee ammattikorkeakouluun toisen asteen ammatillisesta koulutuksesta. Salmela kohdistaisi toimenpiteitä juuri sinne.
 – Meille Xamkiin tulee yhä enemmän opiskelijoita ammatilliselta puolelta. Olemme havainneet, että erityisesti heidän joukossaan matematiikan taidot ovat hieman heikompia kuin lukiosta tulevilla.
 Yksi ammattikoulun kasvatti on Xamkin johdon assistenttityön ja kielten koulutusohjelmassa opiskeleva  Elina Seppä .Matkailuvirkailijaksi aikoinaan valmistunut Seppä on sitä mieltä, että ammattikoulun matematiikka antaa melko ohuet valmiudet ylempää koulutusastetta varten.
 – Matematiikan opiskelu tarkoitti yhtä liiketalouden matematiikan kurssia, jossa käytiin läpi aika perusjuttuja. Voisin silti veikata, etten olisi täälläkään pärjännyt, jos matematiikkaa ei olisi ollut amiksessa lainkaan, Seppä toteaa.
 Jesse Mäntysalo / Yle
 Seppä sanoo, että matematiikan opiskelu Xamkissa on haastavaa.
 – Oman kokemukseni mukaan täällä on aikamoisia eroja osaamisessa. Olen kuullut joiltain luokkakavereilta, että tenttejä on jouduttu uusimaan useammankin kerran, kun niitä ei ole päästy läpi.
 Asennetta tarvitaan
 Oikeustradenomiopiskelija  Sauli Sarjuksen  tie nykyiseen opinahjoonsa Xamkiin kävi ammatillisen sähköalan koulutuksen kautta. Hän arvelee, että matematiikan opetus oli sähköpuolella moniin muihin koulutusaloihin verrattuna laajempaa. Silti se keskittyi enimmäkseen sähköalalla tarvittaviin asioihin.
 – Toki matematiikan säännöt ovat pitkälti samat kaikkialla ja siinä mielessä koulutus antoi tietyssä määrin hyvät valmiudet. Opetus ei kuitenkaan ollut yhtä yleissivistävää kuin lukiossa, Sarjus pohtii.
 Lehtori Tommi Salmela ei kaada kurasaavia ammattikoulujen opetuksen niskaan vaan huomauttaa, että myös opiskelijoiden oma asenne vaikuttaa oppimiseen.
 – Uskon, että opetus ammattikouluissa on laadukasta. En lähde missään nimessä tuomitsemaan sitä. Jotta opiskelija voi saavuttaa osaamisessa riittävän tason, vaatii se omatoimisuutta, Salmela toteaa.
 Hän muistuttaa, että myös ammattikorkeakoulujen välillä saattaa olla eroja opiskelijoiden matematiikan osaamisessa. Vetovoimaiset koulut ja koulutukset houkuttelevat puoleensa usein parempia matematiikan osaajia.
 Opiskelijat puolestaan korostavat hyvän opettajan merkitystä matematiikan opiskeluun innostamisessa ja oppimisessa.
 – Mielestäni ammattikorkeakoulun opetuksessa on otettu hyvin huomioon se, että opiskelijat ovat taustoiltaan erilaisia. Toisilla on tuore lukiopohja, jollain taas saattaa olla kulunut kymmenen vuotta edellisestä opiskelusta, Sauli Sarjus sanoo.
 Eriytyminen alkaa jo yläkoulussa
 Kansallisen koulutuksen arviointikeskuksen (Karvi) raportin  mukaan eriytymistä matematiikan taidoissa tapahtuu lukion pitkän ja lyhyen oppimäärän välillä.
 Karvin selvityksestä käy myös ilmi, että erot kasvavat opintojen edetessä. Siemen heikolle matikkapäälle kylvetään kuitenkin jo aikaisemmin. Erityisen selvästi eriytymistä tapahtuu perusopetuksen yläluokilta aina toisen asteen loppuun saakka.
 Onko se sitten niin vakavaa, vaikka matematiikkaa ei kunnolla osaisikaan? Tarvitseeko matematiikkaa mihinkään? Kyllä ja kyllä, vastaavat monet asiantuntijat.
 Turun yliopiston professori  Erno Lehtinen  on sanonut  Ylen haastattelussa , että tulevaisuudessa kansalaisilta edellytetään selvästi parempaa matemaattista osaamista kuin ihmisillä tällä hetkellä on. Hän on myös ilmaissut huolensa suomalaisten kiinnostuksen vähenemisestä matematiikkaa kohtaan.
 Myös koulutuspolitiikan johtava asiantuntija  Leena Pöntynen  Teknologiateollisuus ry:stä on korostanut, että teknologia-aloilla tarvitaan tulevaisuudessa yhä enemmän arjen matematiikkaa, mutta myös ongelmanratkaisukykyä ja ilmiöiden ymmärrystä.
 Tommi Salmela opettaa matematiikkaa Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulussa Xamkissa. Jesse Mäntysalo / Yle
 "Google helpottaa arkielämää"
 Xamkin liiketalouden yksikön lehtori Tommi Salmela sanoo, että toisissa ammateissa matematiikkaa tarvitaan enemmän, toisissa vähemmän.
 – Oman talouden hallinta on aika hankalaa, jos ei hallitse matemaattisia perussääntöjä. Numerotaito on tärkeää siinä missä lukutaitokin, huomauttaa Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun .
 Tilanne on Salmelan mukaan huolestuttava, mutta ei vielä kriittinen.
 – Emme me missään paniikissa ole. Nyt on kuitenkin oikea aika miettiä keinoja, mitä voisimme tehdä, jotta opiskelijat menestyisivät matematiikassa paremmin.
 Myös opiskelijoiden mielestä matematiikan opintoja tarvitaan elämän varrella, mutta ei ehkä aivan siinä määrin kuin menneinä vuosikymmeninä.
 – Tietyssä määrin niitä tarvitsee, mutta laskimet ja Google helpottavat arkielämää tosi paljon, sanoo Sauli Sarjus.
 Jos omat kertolaskutaidot mietityttävät, voit käydä testaamassa niitä  täällä .
 Tradenomikoulutuksen matemaattisten linjojen opettajien seminaari Kouvolassa päättyy tänään perjantaina.

Opettaja kritisoi nuorten heikkoja matematiikan taitoja – ei muistanut itse vastausta yksinkertaiseen kertolaskuun


Summary: Monacon ruhtinas sai Lapin yliopiston kunniatohtorin arvonimen ympäristönsuojelusta ja ilmastonmuutoksen vastustamisessa.

Lapin yliopiston perjantainen kunniatohtoripromootio oli tänä vuonna tavallistakin juhlallisempi. Kahdeksantoista tieteellisistä ja taiteellisista ansioista palkitun kunniatohtorin joukossa on muun muassa Suomen ystävänä tunnettu Monacon ruhtinas  Albert II .
 Kunniatohtoriksi vihkiminen on korkein huomionosoitus, jonka yliopisto voi henkilölle osoittaa. Kunniatohtorin arvonimen saavat myös muun muassa kirjailija  Rosa Liksom , kapellimestari  John Storgårds , ohjaaja  Virpi Suutari  ja oikeuskansleri  Tuomas Pöysti .
 Koko lista uusista Lapin yliopiston kunniatohtoreista löytyy  täältä .
 Arktiset alueet lähellä sydäntä
 Lapissa ja Suomessa usein vierailevaa  Albertia kiitellään yliopiston perusteluissa siitä, että hän ja hänen perustamansa säätiö ”Prince Albert II of Monaco Foundation” ovat tehneet yhteistyötä arktisten yliopistojen kanssa muun muassa ilmastonmuutokseen ja luonnon monimuotoisuuteen liittyvässä tutkimuksessa.
 Säätiö on toiminut kolmetoista vuotta ja rahoittanut reilua 400 eri projektia, 16 maassa ja kaikilla mantereilla.
 Se on tehnyt myös merkittävän rahalahjoituksen Lapin yliopiston varainhankintaan.  Parin vuoden takainen lahjoitus  on kohdistettu arktiseen koulutukseen ja tutkimukseen.
 Kunniatohtoreiden lisäksi Lapin yliopiston professorit vihkivät yliopistosta valmistuneita tohtoreita ja maistereita perjantaina.
 Katso myös, mitä tohtorinmiekalla voi ja pitää tehdä:   promootiojuhlallisuuksista kertomassa professori Timo Aarrevaara . Hän kertoo, miten ruhtinas Albertin miekan hionta sujui edellisenä iltana.
 Kompensoi omat lentonsa, ajaa vain sähkö- ja hybridiautolla
 Monaco tunnetaan matkailusta, formuloista ja luksuselämästä, mutta sen ruhtinas vaikuttaa maanläheiseltä ihmiseltä. Hän on myös aidosti kiinnostunut ympäristöstä. Hän on muun muassa käynyt koiravaljakolla Pohjoisnavalla ja vieraillut muualla arktisilla alueilla.
 Erityisen huolissaan ruhtinas on vesistöjen tilasta.
 – Jos emme välitä merten hyvinvoinnista, emme yksinkertaisesti selviydy.
 Kysymys hänen omasta hiilijalanjäljestään ei miestä hetkauta, koska hän on sitä miettinyt ilmeisen paljon, jo usean vuoden ajan.
 – Olisi ihmeellistä, jos en miettisi omaa hiilijalanjälkeäni ja kuinka hyvitän sitä. Jos haluat rohkaista ihmisiä tekemään jotakin, sinun täytyy myös itsekin tehdä.
  Monacon ruhtinas Albert II nimettiin kunniatohtoriksi Rovaniemellä perjantaina.  Päivi Okkonen
 Hänen säätiönsä on kehittänyt ohjelman, jolla lasketaan hallituksen ja hänen omasta lentoliikenteestä syntyvä hiilidioksidi ja paljonko sitä kompensoidaan. Lentoliikenteessä ruhtinaan itsensä hiilijalanjälki on vuosittain 3 500 hiilidioksiditonnia. Kaikki Monacon hallituksen viralliset lennot ja hänen omat lentonsa kompensoidaan ja istutetaan metsää muun muassa Amazonin alueelle.
 Suomi saa ruhtinaalta kehuja. Hänen mielestään on tärkeää pitää luonnonalueita niin koskemattomana kuin mahdollista.
 – Toivon, että myös muualla kuin arktisilla alueilla tehtäisiin samaa. Suomessa on tehty uskomatonta työtä luonnon säilyttämisen suhteen.
 – Lapissa pidän erityisesti talvesta ja revontulista, usein Lapissa viihtyvä mies sanoo.

Koiravaljakolla Pohjoisnavalla seikkaillut ruhtinas sai kunniatohtorin arvon Lapissa – "Olisi ihmeellistä, jos en miettisi omaa hiilijalanjälkeäni"


Vaikka  Suomi ei edennytkään tänä vuonna Euroviisujen finaaliin , on suomalaisverta edelleen mukana finaalin tuotannoissa.
 Torstaina finaaleihin selvinneen Norjan viisukappaleen "Spirit in the Sky" on tuottanut suomalainen musiikintekijä-tuottaja  Henrik Tala . Hän on tullut tunnetuksi muun muassa tuotannoistaan muusikko  Arttu Wiskarille .
 Henrik Tala nimittää itseään leikkimielisesti Norjan viisuedustaja KEiiNOn neljänneksi salaiseksi jäseneksi. KEiiNOon kuuluvat saamelainen muusikko  Fred René Buljo  sekä norjalaiset muusikot  Tom Hugo  ja  Alexandra Rotan . Yhtyeen Spirit in the Sky -kappale on sekoitus laulua ja saamelaista joikua, ja inspiraatiota siihen on haettu saamelaisten mytologiasta. Kappaleessa kuullaan englannin lisäksi myös pohjoissaamea.
 Kappale syntyi viime kesänä Norjassa järjestetyllä biisileirillä. Siellä muusikko Tom Hugo pyysi Henrik Talaa tuottamaan biisin hänelle ja kahdelle muulle artistille. Talan ei tarvinnut miettiä tarjousta kahta kertaa.
 – Tottakai suostuin heti. Oli suuri kunnia, että Hugo pyysi minua mukaan. Kävin syksyn mittaan muutaman kerran Oslossa ja siellä kappale kokonaisuudessaan syntyi. Vastasin biisin tuotannosta, mutta katselin myös melodioita. Buljo esimerkiksi nauhoitti joiuista erilaisia vaihtoehtoja ja mietimme yhdessä, mikä sopisi tähän kappaleeseen.
 Fred René Buljon joikua kuullaan KEiiNOn riveissä jälleen lauantaina Euroviisujen finaalissa. Hän on tullut saamelaisyhteisössä tunnetuksi alun alkaen räppärinä. Andres Putting
 "Spirit in the Sky" käsittelee suvaitsevaisuutta erilaisuutta kohtaan – ihmisen etnisyyteen, sukupuoleen ja seksuaalisuuteen katsomatta. Kappaletta ei alun alkaen tehty Euroviisuja varten, mutta hyvin pian tekijät tajusivat sen sopivan kisan henkeen.
 – Biisi kertoo siitä, että kaikki hyväksyttäisiin samanarvoisina tässä maailmassa. Ajattelimme, että tästä tulisi juuri sopiva sanoma Euroviisuihin.
 – Vaikka en tällä kertaa edustakaan omaa maatani, niin on ollut kuitenkin hienoa edustaa saamelaiskulttuuria, joka elää vahvana myös Suomessa.
 Kappale on suomalaisen Henrik Talan ensimmäinen euroviisutuotanto, mutta ei suunnitelmien mukaan jää viimeiseksi. Kokemus on ollut niin hieno, että viisukuume on tarttunut myös musiikintekijään.
 – Olemme täällä jo puhuneet muiden tekijöiden kanssa seuraavasta biisileiristä, jossa alamme tekemään ensi vuoden biisejä. Tähän on jäänyt koukkuun, Tala naurahtaa.
 Euroviisujen finaali käydään Israelin Tel Avivissa lauantaina. Ensimmäiset kymmenen finaalipaikkaa jaettiin tiistain semifinaalissa, jossa kisannut Suomen euroviisuedustaja Darude karsiutui. Jatkoon pääsivät Kreikka, Islanti, Valko-Venäjä, Slovenia, San Marino, Australia, Serbia, Kypros, Viro ja Tshekki. Torstain toisessa semifinaalissa jatkoon selvisivät Norjan lisäksi Albania, Azerbaidžan, Hollanti, Malta, Pohjois-Makedonia, Ruotsi, Sveitsi, Tanska ja Venäjä. Automaattisesti lauantain finaalissa ovat mukana niin sanotut Big Five -maat eli Ranska, Saksa, Italia, Espanja ja Iso-Britannia sekä tämän vuoden isäntämaa Israel.
 Koko kisan voittajaksi on povattu kolmea maata: Hollantia, Ruotsia ja Venäjää.
 Lue myös:
 Video: Ylen toimittaja kertoo tunnelmista Euroviisujen kuplassa – "Langattoman mikrofonin tuominen Israeliin olisi vaatinut erikoistoimenpiteitä"
 Toimittajalta: Suomen ongelma Euroviisuissa on yliyrittäminen
 Euroviisuihin ilmestyi ylimääräisiä animaatioräjähdyksiä – Israel syyttää Hamasia nettilähetyksen hakkeroinnista
 Darude ja Sebastian Rejman viisuista putoamisen jälkeen: "Pettymys on käsin kosketeltava" – video

Euroviisujen finaalikappaleella suomalainen tuottaja – Henrik Tala on Norjan KEiiNOn "neljäs salainen jäsen"


Summary: Onnettomuus sattui Turuntiellä Kilonkartanontien kohdalla puoliltapäivin.

Koulukuljetuksessa ollut taksi ja henkilöauto törmäsivät tänään Espoossa Turuntiellä.
 Pelastuslaitokselta kerrotaan, että kaksi koulutaksissa ollutta lasta ja henkilöauton kuljettaja loukkaantuivat. Heidän vammansa ovat lieviä, mutta heidät kuljetettiin sairaalaan tarkastettaviksi.
 Onnettomuus sattui Kilonkartanontien kohdalla puoliltapäivin. Kolari haittasi liikennettä puolen tunnin ajan. Poliisi tutkii kolarin tarkempaa syytä.

Koulutaksi ja henkilöauto kolaroivat Espoossa – kolme loukkaantui


Summary: Stefan Håkans antoi avustushakemuksessa virheellisiä tietoja kulunvalvontajärjestelmän hankinnasta.

Turkulaisen jalkapalloseura FC Interin puheenjohtaja  Stefan Håkans  on tuomittu törkeästä avustuspetoksesta. Helsingin käräjäoikeus määräsi hänelle kymmenen kuukauden ehdollisen vankeusrangaistuksen.
 Lisäksi hän joutuu maksamaan opetus- ja kulttuuriministeriölle 73 500 euroa vahingonkorvauksia korkoineen.
 Tapaus liittyy Kupittaan Stadionin kulunvalvonjärjestelmän hankintaan vuonna 2009. Kiinteistöyhtiö ilmoitti opetus- ja kulttuuriministeriölle lähettämässään avustushakemuksessa hankinnan arvoksi noin 300 000 euroa. Ministeriö myönsi avustusta noin 150 000 euroa.
 Myöhemmin ilmeni, että järjestelmä maksoi 147 000 euroa. Stefan Håkans toimi stadionyhtiön hallituksen puheenjohtajana.
 Oikeus yhtyi syyttäjän näkemykseen, jonka mukaan Håkans johti valtiota harhaan antamalla virheellisiä tietoja. Hän oli allekirjoittanut avustushakemuksen. Oikeus piti tekoa harkittuna ja suunnitelmallisena.
 Håkans kiisti syytteen. Käräjäoikeuden ratkaisusta voi valittaa hovioikeuteen.
 Juttua täydennetty ja summia tarkennettu klo 16:28.

Turkulaisseura FC Interin pomolle ehdollista vankeutta petoksesta


Summary: Muut osallistujat reagoivat huutokuorolla.

Perussuomalaisten kansanedustajan  Laura Huhtasaaren  kommentti aiheutti pöyristystä SAK:n vaalitentissä tänään perjantaina.
 – Kaikilla ihmisillä on sama ihmisarvo, mutta ihmisoikeudet on aina sidottu tiettyyn valtioon, Huhtasaari sanoi.
 Kommentti sai aikaiseksi äänekkään reaktion muissa osallistujissa.
 – No nyt pomppas! huudahti esimerkiksi kokoomuksen  Sirpa Pietikäinen .
 Huhtasaaren kommentin voit katsoa yllä olevalta videolta. Koko vaalikeskustelun  näet SAK:n sivuilta .

Huhtasaaren ihmisoikeuskommentti kuumensi tunteita SAK:n vaalitentissä: "No nyt pomppas!"


Summary: Pääministeri Theresa Mayn lähtölaskenta alkoi, entinen ulkoministeri Boris Johnson kuopii maata pyrkiäkseen pääministeriksi.

Britannian konservatiivien ja työväenpuolueen väliset neuvottelut EU-eroa koskevasta kompromissista ovat katkenneet, ilmoittaa työväenpuolueen johtaja  Jeremy Corbyn .
 Corbyn ilmoittaa pääministeri  Theresa Maylle  lähettämässään  kirjeessä , että neuvotteluissa ei enää ole mahdollisuutta edetä.
 Corbynin mukaan hän ei luota hallituksen kykyyn tehdä sopimuksia sen jälkeen, kun May ilmoitti eroavansa, jos brexit-sopimusta ei kesäkuussa hyväksytä parlamentissa. Corbyn totesi, että hallituksen heikkous ja epävakaus tekevät neuvottelujen jatkamisen mahdottomaksi.
 Konservatiivien sisäinen eripura on muutenkin tehnyt siitä hankalan neuvottelukumppanin, Corbyn moittii.
 – Neuvottelijatiiminne ehdotukset ovat monesti olleet ristiriidassa muiden hallituksenne jäsenten kannanottojen kanssa, Corbyn kirjoittaa.
 Neuvottelut ovat Corbynin mukaan sinänsä sujuneet hyvin ja rakentavassa hengessä, mutta ellei merkittäviä muutoksia tehdä, aikoo työväenpuolue edelleen vastustaa hallituksen brexit-sopimusta.
 Parlamentti äänestää brexitistä neljännen kerran
 Pääministeri Mayn lähtölaskenta alkoi hänen ilmoitettuaan, että valmistelut uuden konservatiivijohtajan valitsemiseksi alkavat kesäkuun alussa, kun parlamentissa on käyty neljäs äänestys brexit-sopimuksesta. Työväenpuolueen ilmoituksen jälkeen odotus on, että sopimus äänestetään tälläkin kertaa nurin.
 Sitä ennen konservatiiveille on luvassa rökäletappio EU-parlamenttivaaleissa, joihin Britannian ei ollut tarkoitus edes osallistua.
 May oli aiemmin luvannut astua syrjään, jos parlamentti ensin hyväksyy brexit-sopimuksen. Konservatiivipuolueen odotetaan valitsevan uuden puheenjohtajan lokakuussa.
 Britannian eropäivää on lykätty jo kahdesti, ja oletus on nyt, että maan pitäisi erota unionista lokakuun lopulla.
 Mayn syrjäyttämisestä on huhuttu Britanniassa jo pidemmän aikaa brexit-neuvottelujen pitkittymisen takia. Eilen entinen ulkoministeri Boris Johnson vahvisti pyrkivänsä pääministeriksi, kun paikka avautuu. Johnson on ajanut sopimuksetonta EU-eroa.
 May tapasi eilen kovan brexit-linjan konservatiiviedustajia, jotka vaativat häntä ilmoittamaan lähtöpäivästään. Ryhmää johtavan Graham Bradyn mukaan tapaamisessa sovittiin, että osapuolet sopivat heti brexit-äänestyksen jälkeen aikataulusta Mayn seuraajan valitsemiseksi. Bradyn mukaan näin toimitaan riippumatta äänestyksen tuloksesta.
 Guardianin mukaan May pitää edelleen toivoa yllä, että erosopimus menisi neljännellä yrittämällä läpi, jolloin hän voisi seurata hyväksymisprosessin loppuun ennen eroaan.
 Pääministerin kanslia on jo aiemmin antanut ymmärtää, että kesäkuun ensimmäisellä viikolla pidettävä äänestys on Mayn jatkon kannalta ratkaiseva.
 Viikko on poliittisesti merkittävä myös siksi, että Yhdysvaltojen presidentin Donald Trumpin on määrä vierailla silloin Britanniassa.

Brexit-neuvottelut konservatiivien ja työväenpuolueen välillä katkesivat


Summary: Poliisi pyytää edelleen yleisöltä vihjeitä keskiviikkoisen Keskuskartanon suurpalon selvittämiseksi.

Porissa  keskiviikkona palanut  suuri kerrostalo Keskuskartano pysyy yhä suljettuna evakkoon joutuneilta asukkailta. Asukkaat eivät siis pääse hakemaan tavaroita kotoaan eivätkä tarkastelemaan, minkälaisia vaurioita palo aiheutti heidän asunnoilleen.
 Satakunnan pelastuslaitoksen mukaan talossa tehdään edelleen raivaus- ja sammutustöitä eikä alue ole asukkaille turvallinen. Päätös sulkemisen jatkamisesta tehtiin viranomaisten yhteispalaverissa perjantaina.
 Talon noin 250 asukasta evakuoitiin rakennuksesta keskiviikkona. Monet majoitettiin Yyterissä sijaitsevaan hotelliin.
 Keskuskartanossa paloi keskiviikkona. Jenni Joensuu / Yle
 Palo sai todennäköisesti alkunsa Keskuskartanon ylimmässä kerroksessa, jossa se levisi nopeasti koko talon ullakolle.
 Palon aiheuttamat vahingot  täsmentyivät torstaina . Talon ylin varsinainen asuinkerros eli kymmenes kerros on ilmeisesti ainakin pääosin säästynyt palovahingoilta ja kärsinyt ainoastaan savu- ja vesivahinkoja.
 Poliisi pyytää vihjeitä
 Poliisi on päässyt perjantaina Keskuskartanon ullakkokerrokseen tutkimaan palon syttymissyytä. Ennen perjantaita ullakkokerrokseen ei voinut mennä palon jälkeisen kuumuuden vuoksi.
 Tutkinnanjohtaja  Erik Salonsaaren  mukaan tässä vaiheessa tiedetään varmasti vain se, että ensimmäiset liekit on nähty ullakkokerroksessa kerrostalon vanhan linja-autoaseman puoleisessa päässä.
 Palo sai alkunsa yläkerroksessa talon itäpäässä. Anni Lähde
 Kerrostalon ullakkokerroksessa on asukkaiden varastotilojen lisäksi saunat ja pesutupa sekä neljä vastikään rakennettua huoneistoa. Poliisi pyytää edelleen yleisöltä vihjeitä palon selvittämiseksi.
 Lue lisää:  Porin kaupunki pyytää Keskuskartanon asukkaita ilmoittautumaan palvelujen piiriin

Porissa palanut Keskuskartano pysyy turvallisuussyistä asukkailta suljettuna


Nuorten aikuisten huumausaineiden käyttörikokset Lapissa ovat kasvussa. Poliisin tietoon on tullut tänä vuonna jo noin 300 huumeiden käyttörikosta, mikä on 25 prosenttia eli noin 60 tapausta enemmän kuin viime vuonna tähän aikaan.
 – Lisäksi meillä on huumeiden käyttäjistä hyvin paljon sellaisia vihjeitä, joita ei ole vielä ehditty tutkia loppuun saakka, rikoskomisario  Reko Silvenius  Lapin poliisista sanoo.
 Yleisimmät huumeet Lapissa ovat kannabis ja amfetamiini. Paljon käytetään myös Subutexiä, muita huumaavia lääkkeitä ja ekstaasia. Valtaosa kiinni jääneistä huumeidenkäyttäjistä on 20–25 -vuotiaita.
 Silvenius arvioi, että kuluvasta vuodesta tulee käyttörikosten määrässä ennätysvuosi.
 – Se nähdään vuoden lopussa, mikä tilanne todellisuudessa on, mutta vahvat viitteet ennätysvuoteen ovat olemassa.
 Tuloksellista työtä
 Silvenius näkee, että huomattava merkitys on ollut Torniossa alkuvuodesta aloitetulla niin kutsutulla ankkuritoiminnalla, joka puuttuu huumeongelmiin ennaltaehkäisevällä ja rikoksia paljastavalla työllä.
 – Se on suurin selittävä tekijä. Uskon, että luvut vielä kasvavat, kunhan pääsemme toiminnassa eteenpäin.
 Ankkuritoiminnassa on kyse poliisin ennaltaehkäisevästä työstä, jota tehdään moniammatillisesti nuorisotoimen, terveydenhuollon ja sosiaalitoimen kanssa.
 Tulokset ovat olleet hyviä ja olemme päässeet monessa asiassa eteenpäin. Toiminta jatkuu tämänlaisena, saadaan lisärahoitusta tai ei.  Reko Silvenius
 – Poliisin ennaltaestävään toimintaan vakinaistettiin alkuvuodesta työntekijä ja toinen työntekijä palkattiin vuodeksi nimenomaan koulujen ja muiden sidosryhmien kanssa yhteydenpitoon, Silvenius kertoo.
  Ankkuri rantautuu muuallekin maakuntaan
 Torniosta on saatu niin hyviä kokemuksia, että ankkuritoiminta rantautetaan myös muualle Lappiin.
 – Kaupunkeihin on jo suunnattu toimia. Lisäksi pohjoisessa on käyty monilla alueilla matkailukeskuksissa ja muualla, missä on tullut epäilyjä laajemmasta huumausaineiden käytöstä.
 Meillekin on luvattu resurssilisäystä ensi vuodelle eli pääsemme tekemään ennaltaehkäisevää toimintaa entistä tehokkaammin.  Reko Silvenius
 Lapin poliisi sai Poliisihallitukselta ankkuritoimintaan korvamerkittyä rahaa vuodeksi. Silveniuksen mukaan toimintaa jatketaan vuodenvaihteen jälkeenkin.
 – Tulokset ovat olleet hyviä ja olemme päässeet monessa asiassa eteenpäin. Toiminta jatkuu tämänlaisena, saadaan lisärahoitusta tai ei.
 Silvenius kertoo, että Poliisihallitus on alkanut selvästi ohjata yhä enemmän rahoja ennaltaehkäisevään toimintaan.
 – Meillekin on luvattu resurssilisäystä ensi vuodelle eli pääsemme tekemään ennaltaehkäisevää toimintaa entistä tehokkaammin.

Lapin poliisi ennakoi ennätysvuotta – huumeiden käyttörikoksia kirjattu jo neljännes enemmän kuin vuosi sitten


Summary: Venealan keskusliitto uskoo venekaupan hienoiseen kasvuun kotimaassa. Kauppasota haittaa venealan vientiä.

Veneiden ja veneilytarvikkeiden vähittäiskauppa

Pohjoisinkin Perämeri on jäästä vapaa. Veneilijää se innostaa veneen kunnostustöihin. Kemin sisäsatamassa  Jussi Hietala  on jo työn touhussa. Hän on korjannut ikkunoita ja keulatäkkiä. Vanhassa purjeveneessä on vielä laittamista. Maalia ja lakkaa on siveltävä keulaan ja kylkiin.
 Jussi Hietala tietää tarkkaan, milloin hänen purjeveneensä pääsee vesille.
 – Ensi viikon perjantaina klo 7 alkaa tapahtua. Silloin tulee rantanosturi, joka nostaa veneen rannalta veteen, kertoi Jussi Hietala  Radio Suomen Päivässä.
 Hetki on jännittävä, sillä 56-vuotias mahonkivene on ravistunut. Hietala on laittanut pahimpiin paikkoihin kaiken varalta rimat pohjaan.
 – Kyllä se kelluu. Kaksi päivää kestää, että vene turpoaa niin paljon, että se pitää vettä.
 Perämerellä on vielä koleaa, mutta Hietala on valmis purjehtimaan omien sanojensa mukaan heti, kun vene on vesillä ja masto pystyssä.
 Jussi Hietalan vene nostetaan viikon päästä nosturilla vesille. Laura Valta / Yle
 Perämeren pohjukassa on tyypillistä, että veneet laitetaan vesille toukokuun lopussa. Jussi Hietala toivoo veneilykesältä parinkymmenen asteen lämpötilaa ja pikkutuulia.
 Kauppasota huolestuttaa venealaa
 Helsingin Lauttasaaren Vattuniemessä on ollut mahdollisuus torstaina ja perjantaina koeajaa erilaisia veneitä ammattikipparin opastuksella.
 Venealan Keskusliiton toimitusjohtaja Jarkko Pajusalon mukaan kauppasota näkyy venealalla epävarmuutena.  Jari Mäkäräinen/Yle
 Veneala on suhdanneherkkä. Venealan Keskusliitto Finnboat ry:n toimitusjohtaja  Jarkko Pajusalo  kertoo, että kuluttajien luottamus on kuitenkin kohtuullisen korkealla ja että Suomessa venemarkkinat ovat pikkuhiljaa jatkaneet kasvuaan.
 - Suomalainen venevalmistus elää viennistä. Noin 70 prosenttia Suomessa valmistetuista veneistä menee vientiin. Kauppasota Yhdysvaltain ja Kiinan välillä näkyy epävarmuutena ja se haittaa kauppaa.
 Suomessa ostetaan tyypillisesti 10 000 - 30 000 euron hintaisia veneitä. Miljoonaluokan veneitä myydään vain yksittäisiä kappaleita.
 Pajusalon mukaan isot veneilytrendit jatkuvat. Kiireisten kaupunkilaisten tyypillinen veneiden käyttötapa on päivä- ja viikonloppuretkeily.
 – Siihen käytetään nopeita perämoottoriveneitä. Myös matkamoottoriveneilyä harrastetaan ja veneitä hankitaan myös vapaa-ajan kalastukseen.
 Jarkko Pajusalon mukaan myös ilmastonmuutos vaikuttaa veneilyyn. Maailmalla Katamaraani-tyyppiset veneet ovat kasvava trendi varsinkin Välimerellä.
 – Innovaatiot autoalalta voidaan hyödyntää myös venealalla. Autoihin kehitettyä akkuteknologiaa alkaa löytyä myös veneistä, kertoo toimitusjohtaja Jarkko Pajusalo.
 Lue myös:
 Perämereltä katosivat loputkin jäät
 Jari Pakkanen vaihtoi purjelentämisen purjehtimiseen, vaikka ei koskaan ollut veneillyt – "Niissä on paljon samoja elementtejä"

Ulappa kutsuu veneilijää - vanhan puuveneen omistajaa vesillelasku jännittää


Summary: Kaksi ehdokasta sai tasan 3 495 ääntä pormestarinvaalissa.

Filippiineillä vaalivoittaja on todella ratkaistu heittämällä kolikkoa, kertoo uutistoimisto AP.
 AP:n mukaan kolikolla jaettiin Palawanin maakunnassa sijaitsevan Aracelin kaupungin pormestarin paikka.
 Sekä istuva pormestari  Noel Beronio  että hänen haastajansa, entinen pormestari  Sue Cudilla  saivat maanantain vaalissa 3 495 ääntä.
 Kilpakaksikko suostui ratkaisemaan voittajan klassisesti heittämällä kolikkoa. Paikallisviranomaiset hyväksyivät hankkeen, vaikka paikallisten sääntöjen mukaan pattitilanne pitäisi ratkaista arvalla, AP kertoo.
 Kolikkoa heitettiin periaatteella paras kolmesta. Voittajaksi nousi Sue Cudilla. Hän voitti klaavalla.
 Ääntenlaskennan vielä ollessa kesken näytti siltä, että Filippiinien presidentti  Rodrigo Duterte  näytti vahvistavan valtaansa. Senaatin 12 paikasta 9 oli tiistaina menossa Duterten tukemille ehdokkaille.
 Filippiineillä äänestettiin maanantaina ehdokkaita 18 000 erilaiseen tehtävään, muun muassa pormestareiksi ja kuvernööreiksi.

Kruunu vai klaava? Filippiineillä klassinen kolikonheitto päätti vaalituloksen


Summary: Mielipidemittaukset ennustavat konservatiiveille selvää voittoa EU-vaaleissa ja samalla pidettävissä alue- ja paikallisvaaleissa.

Kuusikymppinen vasemmistolainen pienyrittäjä  Nikos Giorgopoulos  ilmoittaa poskiensa punertavan häpeästä vielä haastatteluhetkelläkin.
 Niin vaikeaa on myöntää, että hän äänesti paitsi itse vasemmistoliitto Syrizan valtaan vuonna 2015, mutta myös houkutteli parikymmentä tuttuaan samalle kannalle.
 – Kannan nyt heidänkin arkensa kurjistumista harteillani, Giorgopoulos murehtii.
 Vielä neljä vuotta sitten Giorgopoulos oli takuuvarma, että Syriza tekee mullistuksen Kreikan ensimmäisenä vasemmistohallituksena ja pelastaa maan konservatiivien ja sosialistien noudattamalta EU:n talouskurilta.
 – Mikään Syrizan lupaama ei lopulta toteutunut. Kansa köyhtyi enemmän ja maa velkaantui lisää, Giorgopoulos puuskahtaa.
 Syriza muuttui kansanäänestyksen jälkeen
 Valtaosa kreikkalaisista pitää Syrizan pahimpana virheenä sitä, että pääministeri  Alexis Tsipras  hyväksyi Kreikan kolmannen lainaohjelman tiukat ehdot. Ratkaisu oli vastoin kesällä 2015 järjestetyn kansanäänestyksen tulosta.
 Ehtojen seurauksena keskiluokan arki vaikeutui huomattavasti menoleikkauksista ja lisäveroista.
 Ateenalaisen Nikos Giorgopoulosin perheyritys myy verhokaihtimia. Hänen mukaansa Syrizan kaudella 70 prosenttia yrityksen tuloista on mennyt valtiolle. Sara Saure
 Tsiprasin takinkääntö muutti Giorgopoulosin mukaan Syrizan.
 – Syrizan kausi ei ole ollut vasemmistopolitiikkaa vaan jatkoa edelliselle uusliberalistiselle hallitukselle. Kreikan vasemmistolle Syrizan muutos on tehnyt niin suurta hallaa, että äänestäjät eivät luota enää vasemmistopuolueisiin, joita maassa on paljon, yrittäjä pohtii.
 Giorgopoulos kertoo ajelehtivansa nyt ilman poliittista kotia.
 – En kerta kaikkiaan tiedä, mitä voin enää äänestää. EU-vaaleissa etsin politiikassa kokemattomia ehdokkaita, millä hyvänsä hinnalla.
 Kohti eurovaaleja! Stephanie Lecoqo / EPA Eurovaalien varsinainen vaalipäivä on Suomessa sunnuntai 26. toukokuuta. Nämä jutut avaavat Euroopan parlamentin toimintaa ja tulevia vaaleja. Tilaa Ylen kirjeenvaihtajien viikottainen Eurooppa-uutiskirje tästä Löydä ehdokkaasi eurovaaleissa vaalikoneen avulla Millainen meppi on hyvä meppi? EU-parlamentaarikot vastaavat Pimeyden ytimessä – Ylen erikoisartikkeli kertoo, miksi hyljeksitystä Euroopan parlamentista pitäisi puhua paljon enemmän kuin siitä puhutaan Näin ääriryhmien vaalivoitto voi vaikuttaa EU-parlamentin työhön
 Äänestäjät ovat palaamassa konservatiivien helmoihin
 Erityisesti Giorgopoulosia surettaa, että Syrizan epäonnistuminen on hyödyttänyt Kreikkaa vuosikymmeniä sosialistien kanssa vuoronperään johtanutta keskustaoikeistolaista Uusi demokratia -puoluetta. Mielipidemittaukset ennustavat konservatiiveille selvää voittoa EU-vaaleissa sekä saman päivän alue- ja paikallisvaaleissa.
 Pääoppositiossa oleva Uusi demokratia vetääkin vaaleja Syrizan vastaisena kansanäänestyksenä.
 – On sietämätöntä ajatella, että kreikkalaiset haluavat takaisin poliittiseen järjestelmään, joka saattoi maan konkurssiin.
 – Äänestäjien muisti on lyhyt, mutta on Syrizan oma vika että Uusi demokratian -puolueen kansaa kosiskelevat lupaukset vetoavat nyt itsensä petetyksi tunteviin ihmisiin, Giorgopoulos sanoo.
 Ateenan pormestariksi pyrkivän ja gallupeja johtavan konservatiivisen Uusi demokratia -puolueen ehdokkaan Kostas Bakoyannisin vaalikioski on kaupungin sydämessä. Sara Saure
 Vaalien alla konservatiivit lupaavat kreikkalaisille lisätyöpaikkoja ja verojen vähentämistä. EU-vaaleissa tärkein äänestyskriteeri onkin Kreikan taloustilanne kahdeksan vuoden lainaohjelmien jälkeen.
 Syrizasta Pasok-puolueen seuraaja?
 Vaikka Syrizaa on kritisoitu populismista, ei politiikan tutkimuksen professori  Gerasimos Moshonas  Ateenan Panteion- yliopistosta luonnehdi puoluetta täysin populistiseksi.
 – Vain osaa Syrizan keulahahmoista leimaa hätäisyys, pintapuolisuus ja populistinen profiili. Myös vanhalla valtapuolueella, sosialistisella Pasokilla oli tämä piirre, Moshonas selittää.
 Syrizaa onkin arvosteltu siitä, että se on avautunut EU-vaaleissa kohti entisen Pasokin hengenheimolaisia. Nyt puolue osallistuu vaaleihin vasemmiston ja keskustavasemmiston yhteisellä "Edistyksellisellä liittoumalla".
 Laitavasemmistosta kohti keskustaa kulkenutta pääministeripuoluetta kutsutaankin jo Pasokin kopioksi.
 – Päätös suuntautua keskustavasemmistoon voi lupailla Syrizalle noin kymmenen prosentin lisäkannatusta, niin ettei vaalitappio olisi liian karvas. Näin Syriza säilyisi Kreikan poliittisen näyttämön keskiössä Uusi demokratiaa -puoluetta vastaan, Moshonas arvelee.
 ”Tsipras on valmis antamaan kaiken eurolle” lukee vaalien alla vallankumouksellisen liikkeen kyltissä. Syriza luokitellaan laitavasemmiston Eurooppa-myönteisimmäksi puolueeksi. Sara Saure
 Professori Moshonas muistuttaa, että Syriza ansaitseee myös kehuja. Hänen mielestä puolue on onnistunut lieventämään talouskriisin aiheuttamaa humanitaarista kriisia ja tukemaan vähävaraista kansanosaa.
 Tälle ja ensi vuodelle on tiedossa lisähelpotuksia, kun muun muassa elintarvikkeiden, sähkön ja turismille tärkeän ravintola-alan arvonlisävero alenee. Vanhuksille myönnetään lisäksi vuodessa ylimääräinen eläke.
 – Kreikkalaisten tulojen tukeminen on positiivista ja vaikuttaa varmasti Syrizan vaalitulokseen. Mutta mukana on myös vaalitaktikointia, mikä tuo mieleen Pasokin, Moshonas sanoo.
 Myös sosialistit kalastelivat aikanaan äänestäjiä lupaamalla palkkioita ja etuja valtion virkamiehille.
 Eurooppa ei hetkauta nuoria EU-vaaleissa
 Ensimmäistä kertaa äänestävä 18-vuotias  Eleni Ifanti  toivoo hänkin Syrizan lähtöä.
 Hän ei vain tiedä, mitä äänestää tilalle.
 – Nuorilla on kaikissa maissa suurin rooli vaaleissa, mutta tietävätkö he lopulta, mikä on tuloksen kannalta parhaaksi, Ifanti pohtii.
 Kreikassa suuri kysymys kuuluu, innostuvatko noin 500 000 ensimmäistä kertaa äänioikeutettua nuorta vaaliuurnille. Äänensä saavat EU- ja paikallisvaaleissa antaa myös 17-vuotiaat.
 – Vuonna 2015 Syriza oli nuorten muotipuolue. Nyt vastaavaa ei ole, Ifanti toteaa.
 Ensimmäistä kertaa äänestävä Eleni Ifanti haluaa EU-vaaleilla muutosta Kreikan sisäpolitiikkaan. Euroopasta käytävää keskustelua hän ei ole seurannut. Sara Saure
 EU-vaalit eivät Ifantia niinkään kiinnosta, mutta koska ne sattuvat samalle päivälle paikallisvaalien kanssa, hän äänestää kaikissa vaaleissa.
 – Euroopan tulevaisuus kiinnostaisi meitä enemmän, jos oma tulevaisuutemme olisi ensin ratkaistu. Syrizan läpiviemä opetusuudistus tuo kotikylääni vain ongelmia lakkauttamalla opintolinjoja.
 – Kreikasta ei löydy koulutusta vastaavia töitä. Synkkää täällä on nuorille, Ifanti summaa.
 Oppositio haluaa ennenaikaiset parlamenttivaalit
 Vielä hallituskautensa alkutaipaleella Syriza nautti mielipidemittauksissa yli 80 prosentin suosiota. Nyt puolue on EU-vaaligallupeissa reilun 20 prosentin kannatuslukemissa.
 Keski-Kreikasta ylöspäin Syrizan suosio on tippunut radikaalisti  Pohjois-Makedonian nimisopimuksen vuoksi . Vankalla kannatusalueellaankin, maan suurimmassa läänissä Attikan niemimaalla puolueen arvellaan pärjäävän kehnosti.
 Merkittävä syy tähän on viranomaisten puutteellisesti hoitama,  sata kuolonuhria vaatinut maastopalo  Attikan itärannikolla viime kesänä.
 Pääoppositio vaatiikin, että Tsipras aikaistaa heti EU- ja paikallisvaalien tulosiltana ensi syksyn parlamenttivaaleja.
 Kun yrittäjä Nikos Giorgopoulos ajattelee Kreikan tulevaisuutta, hänellä nousevat kyyneleet silmiin.
 – Kaikkea on kokeiltu. Tämä maa valitsee aina väärin, Giorgopoulos huokaa.
 Lue lisää:
 Analyysi: Kreikan lainaohjelma päättyy – Kauan odotettu hetki, joka muuttaa maata vain vähän
 Seitsemän vuotta säästökuuria – "Missä se kehitys on?" kysyy kreikkalainen
 Arki on entistäkin haastavampaa kreikkalaisille: Uusiin veroihin kuluu enemmän kuin yksi palkka
 Kreikan hallitus uskoo loppusuoran koittaneen lainaneuvotteluissa – Syrizan suosio laskee

Vasemmistolaiselle Syrizalle povataan tappiota Kreikan EU-vaaleissa – "Kansa köyhtyi", kritisoi puolueen entinen kannattaja