Summary: USA aikoo pyytää Nato-maita rankaisemaan Turkkia.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  keskeyttää kauppaneuvottelut Turkin kanssa johtuen maan sotatoimista Pohjois-Syyriassa.
 Hän kertoo asiasta julkaisemassaan tiedotteessa. Yhdysvallat aikoo lisäksi jälleen korottaa teräksen tullimaksuja Turkille. Korotetuista tulleista luovuttiin keväällä.
 Trump kertoo myös aikovansa pian asettaa sanktioita Turkin hallituksen nykyisille ja entisille jäsenille, jotka ovat olleet mukana sotilasoperaation suunnittelussa.
 Sanktiolistaan kuuluu esimerkiksi pakotteita, omaisuuden jäädyttämistä ja tulokielto Yhdysvaltoihin.
 Trump sanoo, että pysyy päätöksessään vetää joukot Pohjois-Syyriasta. Hänen mukaansa Turkin sotilasoperaatio kuitenkin vaarantaa siviilejä ja uhkaa alueen vakautta ja rauhaa.
 Yhdysvaltain puolustusministeri  Mark Esper  aikoo pyytää sotilasliitto Naton liittolaisia rankaisemaan Turkkia Pohjois-Syyrian hyökkäyksen takia. Puolustusministeri Esper sanoi matkustavansa Naton päämajaan ensi viikolla.
 Esperin mukaan Yhdysvallat pyytää Nato-maita ryhtymään diplomaattisiin ja taloudellisiin toimenpiteisiin Turkin törkeitä toimia vastaan.
 Esper muun muassa syytti Turkkia siitä, että sen hyökkäys heikentää pyrkimyksiä kukistaa äärijärjestö Isis Syyriassa.
 Aiheesta lisää:
 Assadin armeijan mukaantulo monimutkaistaa kuviota Syyriassa – Yle seuraa rajalla Turkin hyökkäyksen etenemistä
 EU tuomitsee Turkin hyökkäyksen Syyriaan – asevientikiellosta päättää kukin maa itsenäisesti

Trump keskeyttää Yhdysvaltojen kauppaneuvottelut Turkin kanssa ja asettaa pakotteita turkkilaispoliitikoille


Summary: Sääntöä rikottiin ensimmäistä kertaa lähes kolmeen vuosikymmeneen.

Booker-kirjallisuuspalkinto jaettiin myöhään maanantaina poikkeuksellisesti kahdelle kirjailijalle, kun palkintoraati päätti joustaa säännöissä.
 Raati palkitsi sekä kanadalaisen  Margaret Atwoodin  että brittiläis-nigerialaisen  Bernardine Evariston . Atwood palkittiin teoksesta The Testaments (Testamentit) ja Evaristo teoksesta Girl, Woman, Other.
 Viisihenkinen tuomaristo ei pystynyt valitsemaan kuuden ehdokkaan joukosta vain yhtä voittajaa, tuomariston puheenjohtaja  Peter Florence  sanoi  Guardianin  mukaan. Yhden voittajan sääntöä rikottiin lehden mukaan ensimmäistä kertaa lähes kolmeen vuosikymmeneen.
 60 000 euron arvoinen palkinto myönnetään englanninkieliselle, Britanniassa julkaistulle romaanille.

Booker-palkinto poikkeuksellisesti kahdelle kirjailijalle – voittajia Atwood ja Evaristo


Summary: Turku aikoo toteuttaa 95 erilaista toimenpidettä säästääkseen 59 miljoonaa euroa vuoteen 2023 mennessä.

Turun kaupunginjohtaja  Minna Arve  on esitellyt Turun ensi vuoden talousarviota ja talouden sopeuttamisohjelmaa kaupunginvaltuustolle.
 Turun kaupunki joutuu vyönkiristyslinjalle ja on julkaissut 95-kohtaisen sopeutustoimen listan, jotta säästöjä syntyisi.
 Täältä voit lukea jutun Turun kaupungin säästötavoitteista
 Pahnan pohjimmaisina B- ja C-korien anti
 95 kohdan sopeutumislistan lisäksi on listattu asioita niin sanottuihin B- ja C-koreihin.
 B-koriin on listattu  tunnistettuja toimenpiteitä, joita ei esitetä käynnistettäväksi tässä vaiheessa .
 Kaupunkilaisia kiinnostanee, että B-koriin on nakattu esimerkiksi kaupunkipyöräjärjestelmä.
 Paperiin on kirjattu mahdollisuus  luopua   kaupunkipyöräjärjestelmän vakiinnuttamisesta ja siirtämisestä osaksi Föliä . Mainitaan myös kaupunkipyöräjärjestelmän lakkauttamisen mahdollisuus  2021 nykyisen sopimuksen päättyessä.
 Ilmaiskyydit Kakolanmäelle voisivat pian olla historiaa
 Kaupunkiympäristötoimialaa koskevia listauksia ovat edellä mainitun lisäksi ehdotus  funikulaarin muuttamisesta maksulliseksi ja siirtämiseksi osaksi Föliä  sekä  joukkoliikenteen palvelutason tarkistaminen. Se  voisi tarkoittaa esimerkiksi linjojen vuorovälien harvennuksia ja/tai lakkautuksia.
 Hieman takkuillen alkanut rinnehisseily voi tiukassa tilanteessa muuttua maksulliseksi Turussa. Arkistokuva. Paula Collin / Yle
 B-korista voidaan listauksen mukaan tarvittaessa kaivaa esiin myös kaupungin leirikeskuksista luopuminen sekä kaupungin  Brysselin  ja  Pietarin  toimipisteiden ottaminen tarkasteluun.
 Säästökoura kahmaissee lopulta C-koristakin, jos pakko on. Sinne on listattu lyhyesti kaikkia toimialoja koskien  harkinnanvaraisesta toiminnasta luopuminen .
 Säästölista löytyy kokonaisuudessaan Turun kaupungin  verkkosivuilta .
 Lue vielä nämäkin:
 Turun funikulaari toimii vaihtelevasti – Yle seuraa päivä päivältä
 Turun kaupunkipyörä tulee vappuna – tältä Fölläri näyttää ja tuntuu, katso video

Turku nappaa konstit B-korista, jos säästöjä ei muuten synny:  kaupunkifillareista voidaan luopua ja funikulaari muuttaa maksulliseksi


Summary: STTK:n hallitus esittää myös, että työnantajien pitäisi jatkossa kertoa kriteerit, joilla irtisanottavat valitaan.

Suomen toimihenkilöiden ammatillinen keskusjärjestö STTK esittää sivukulujen määräaikaista poistamista yrittäjiltä, jotka työllistävät yli 55-vuotiaan työttömän.
 – Olemme laskeneet, että jos työnantajan sivukulut poistuisivat esimerkiksi vuodeksi, ja jos sen seurauksena kymmenen prosenttia yli 55-vuotiaista työllistyisi, se merkitsisi 6 000 työllistä lisää, puheenjohtaja  Antti Palola  sanoo STTK:n tiedotteessa.
 Hallitus tavoittelee tällä kaudella 75 prosentin työllisyysastetta. Pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) hallituksen on tarkoitus vahvistaa omilla päätöksillään työllisyyttä 60 000 uudella työllisellä nelivuotisen kauden aikana.
 STTK sanoo, että taloudellinen kannuste työnantajille on yksi keino ikääntyvien työllisyyden vahvistamiseksi.
 Suomessa alhainen työllisyys on koskenut nimenomaan ikääntyneitä työntekijöitä. 55–64-vuotiaiden työllisyysaste Suomessa oli toissa vuonna 62,5 prosenttia, kun taas Ruotsissa samanikäisten työllisyysaste oli 76,4 prosenttia.
 STTK ei ole ainoa, joka on ollut huolissaan ikääntyneiden työllisyydestä. Työministeri  Timo Harakka  (sd.) esitti Ylen Ykkösaamussa lauantaina, että yli 50-vuotiaille olisi tarjottava jatkossa korotettua palkkatukea.
 Korotetussa palkkatuessa julkinen sektori korvaisi suuremman osan palkasta työnantajalle kuin nuorempien työntekijöiden osalta.
 STTK esittää myös yt-menettelyn täsmentämistä jatkossa. Esityksen mukaan työnantajan pitäisi perustella jatkossa, miten työ on vähentynyt yrityksessä ja kertoa kriteerit, joilla irtisanottavat valitaan.
 Lue lisää:
 Timo Harakka haluaa yli 50-vuotiaille työnhakijoille "kokemusedun" – Suomen työmarkkinoilla on ikäsyrjintää, työministeri sanoo

STTK esittää sivukulujen poistamista yrittäjiltä, jotka palkkaavat yli 55-vuotiaita työntekijöitä


Summary: Osa pakolaisista suuntaa kohti Al-Hasakahin maakuntaa, jossa on vakava puute puhtaasta juomavedestä.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Konfliktialueelta on joutunut Suomen Punaisen Ristin kansainvälisen avustustoiminnan johtajan  Kalle Löövin  mukaan pakenemaan jopa 150 000 ihmistä. Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) totesi tänään saapuessaan EU:n ulkoministerien kokoukseen, että  puhutaan jopa 400 000 sisäisestä pakolaisesta .
 Tilannetta vaikeuttaa se, ettei avustusjärjestöillä ole tietoa paenneiden mukaansa saamasta ruoasta, vedestä tai vaatteista. Löövin mukaan järjestöt varautuvat avustusjakeluiden järjestämiseen.
 – Mihin nämä paenneet tulevat asettumaan? Alueelle ei voida rakentaa nopeasti leirejä, eivätkä kaikki mahdu alueella oleviin yksityiskoteihin, Löövi pohtii  Radio Suomen päivän haastattelussa .
 Löövi arvioi pakolaisten suuntaavan keskelle Al-Hasakahin maakuntaa. Alue kärsii vakavasta puhtaan juomaveden puutteesta. Kansainvälinen Punainen Risti on toimittanut alueelle jo pitkään juomavettä.
 Myös Ain Issanin leiriltä on paennut noin 800 ihmistä.  Heistä suurin osa on ulkomailta tulleiden Isis-taistelijoiden perheenjäseniä .
 – Taisteluvyöhykkeen leireiltä ihmiset ovat jo paenneet. Kun tulitusta tulee, he eivät jää odottelemaan.
 Länsimaiden on saatava ratkaisuja aikaiseksi
 Lontoossa Nato-parlamentin kokouksessa ollut, puolustusvaliokunnan puheenjohtaja  Ilkka Kanerva  (kok.), ei odota Naton pääsihteerin  Jens Stoltenbergin  sitoutuvan vielä mihinkään ratkaisuun.
 Kanerva mukaan Venäjä on osoittanut kiinnostusta ryhtyä tilanteessa rauhanvälittäjäksi. Venäjän mukaan he ovat ainoa taho, jolla on toimivat suhteet sekä Turkkiin että Syyriaan.
 – Venäjä haluaa olla tilanteessa pelinrakentajana. Tämä palvelisi maan intressejä myös kansainvälisessä politiikassa, Kanerva pohtii.
 EU-maat toisensa jälkeen ovat tuominneet Turkin hyökkäystoimet.  Suomi  ja esimerkiksi  Saksa  ovat jäädyttäneet aseviennin Turkkiin.
 Kanerva odottaa EU:n ulkoministerien kokoukselta konkreettisia ehdotuksia, miten tilanne voitaisiin ratkaista.
 – Euroopalla on iso tarve ratkaista kriisi, joten EU:lta voidaan odottaa muutakin kuin tilanteen tuomitsemista. Neuvottelusuhteet molempiin suuntiin ovat välttämättömät, jotta voidaan aloittaa kriisin ratkaisuun johtava prosessi.
 Minne pakolaiset päätyvät?
 Kanerva toteaa Turkin presidentin  Recep Tayyip Erdoganin  pitävän EU:ta peukalonsa alla uhkailemalla päästävänsä 3,5 miljoonaa pakolaista Eurooppaan. Kanervan mukaan Erdoganin tavoitteena on perustaa vallatulle alueelle pakolaiskeskuksia, jotka tulisivat EU:lle maksettavaksi.
 – Ei tämä tilanne odottamalla aukea. Olettamuksena on, ettei tilanne ole ratkaistavissa sotilaallisesti. Tämä edellyttää keskusteluja ja neuvotteluja, vaikka se vaivalloista onkin, Kanerva pohtii.
 Kalle Löövi toteaa, että Kreikkaan on tullut viimeisen 3–4 kuukauden ajan kasvava määrä turvapaikanhakijoita. Löövi arvioi, että ihmisten on ollut viime aikoina helpompi päästä lähtemään Turkista kohti Eurooppaa.
 – On aivan selvää, että Kreikassa olevat pakolaiskeskukset alkavat olemaan niin täynnä, että niihin ei tule mahtumaan enempää ihmisiä, Löövi toteaa.

Minne Turkin armeijan jyräämät pakolaiset päätyvät? SPR:n Kalle Löövi "Kun tulitusta tulee, he eivät jää odottelemaan"


Summary: Muumilaakso palkittiin parhaana lasten animaatiosarjana.

Ylen  Muumilaakso -animaatiosarja on voittanut merkittävän tv-alan palkinnon Ranskassa. Tove Janssonin luomien hahmojen ympärille rakennettu sarja sai parhaan animoidun lastenohjelman palkinnon MIPCOM-messuilla Cannesissa. MIPCOM on Euroopan suurin televisioalan kaupallinen tapahtuma, jossa mediatalot, kuten Yle, ovat sekä ostamassa että myymässä tv-ohjelmia.
 Sarjan tuotannosta vastaa suomalainen Gutsy Animations -yhtiö, ja sarjan taiteellinen ohjaaja on  Marika Makaroff .
 Itse sarjan on ohjannut Oscar-palkittu, englantilainen animaattori  Steve Box.
 Muumilaakso  jatkuu uusilla jaksoilla ensi vuoden alussa.  Ensimmäisen kauden jaksot ovat nähtävissä Yle Areenassa.
 Yle vieraili sarjan ensimmäisen kauden kuvauksissa  Bristolissa Britanniassa.

Ylen muumisarjalle merkittävä tunnustus Euroopan suurimmassa tv-alan tapahtumassa


Summary: Viestejä on lähetetty ainakin Helsingin Orionin, Tampereen Arthouse Cinema Niagaran ja Järvenpään Studio 123:n nimissä.

Finnkinon nimissä lähetetyt  huijausviestit  ovat jo tuttuja. Nyt huijarit ovat liikkeellä pienempienkin elokuvateattereiden nimissä.
 Viesteillä luvataan reiluja alennuksia lipuista tai jopa ilmaisia lippuja, mutta todellisuudessa tavoitteena on saada maksukorttitiedot.
 Tekstiviestejä on lähetetty ainakin Helsingin Orionin, Tampereen Arthouse Cinema Niagaran ja Järvenpään Studio 123:n nimissä. Huijauksia liikkuu myös Facebookissa.
 Huijaukset ovat tulleet ilmi muutaman viime päivän aikana.
 Elokuvateatterit varoittavat huijausviesteistä. Korttitietoja ei koskaan kysytä viestien kautta.
 Jos on jo ehtinyt antaa tietonsa, tulee olla yhteydessä poliisiin.

Huijarit ottivat kohteekseen pienten elokuvateattereiden asiakkaat – viesteillä luvataan halpoja lippuja


Summary: Turkin armeija on ylivoimainen Syyrian armeijaan ja kurdeihin verrattuna, arvioi Maanpuolustuskorkeakoulun strategian opettaja Antti Pihlajamaa.

Turkki kykenee nujertamaan vastustajansa Syyriassa, mutta asettamiaan tavoitteita se ei saavuta nykyisellä hyökkäysvoimallaan, arvioi Maanpuolustuskorkeakoulun strategian opettaja  Antti Pihlajamaa  Ylen haastattelussa.
 Turkki on Nato-maa ja sillä on hallussaan uusinta sotilasteknologiaa. Suorassa kohtaamistaistelussa, jossa käytetään panssarivaunuja, ilma-asetta ja epäsuoraa tulta, kurdit eivät pysty vastaamaan Turkin hyökkäykseen, Pihlajamaa uskoo.
 – On totta, että ajallisesti ja paikallisesti kurdit pystyvät tekemään vastarintaa, mutta se on enemmänkin tilapäistä. Jos Turkki vielä päättäisi keskittää hyökkäykseensä lisää voimaa, ei olisi kahta sanaa, kumpi olisi niskan päällä.
 Kansainvälisissä sotilasanalyyseissä kurdien tehokkaimmiksi aseiksi on mainittu panssarintorjuntaohjukset. Muuta raskasta aseistusta heillä ei juuri olekaan.
 Turkin ylivoima korostuu etenkin avoimessa maastossa. Asutuskeskuksissa tilanne on hieman tasaisempi, koska kurdit voisivat käyttää esimerkiksi miinoja ja tienvarsipommeja, Pihlajamaa analysoi.
 Syyrian armeija ei muuta tilannetta
 Sunnuntaina kerrottiin, että Syyrian armeija on tulossa kurdien rinnalle torjumaan Turkin joukkojen tunkeutumista Syyrian maaperälle.
 Toistaiseksi ei ole tiedossa, kuinka paljon Syyrian asevoimat kokoaa joukkoja Turkkia vastaan. Kapteeni Pihlajamaa ei kuitenkaan usko, että se kykenisi torjumaan Turkin etenemistä, jos Turkki pitää kiinni tavoitteistaan.
 – Syyrian asevoimat ovat heikentyneet sisällissodan aikana toisaalta siksi, että sotilaita on loikannut vastapuolen leiriin, toisaalta siksi, että sodassa on tullut paljon miehistö- ja kalustotappiota.
 Venäjä on pyrkinyt kouluttamaan ja kehittämään Syyrian armeijaa. Pihlajamaalla ei ole täsmällistä tietoa, kuinka hyvin tämä on tuottanut tulosta. Hän arvelee, että parhaassakin tapauksessa lisäkoulutusta saaneet yksiköt ovat vain rajallinen osa Syyrian asevoimista, eikä niiden suorituskyvystä ole takeita. Kalusto on pääosin Neuvostoliitossa valmistettua ja siten ikääntynyttä.
 Syyrian armeijan väliintulo saa Turkin kuitenkin miettimään, miten pitkälle sen kannattaa jatkaa. On mahdollista, että operaatio pyritään saamaan päätökseen ennen kuin Syyrian armeija ehtii rintamalle, Pihlajamaa pohtii.
 Turkin presidentti Recep Tayyip Erdoğan esitteli karttaa Turkin ja Syyrian välisestä raja-alueesta puhuessaan syyskuussa YK:n yleiskokouksessa. Justin Lane / EPA
 Mitkä ovat tavoitteet?
 Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdoğan  esitteli viime viikolla kartan, johon oli piirretty Turkin tavoittelema uusi turvallisuusvyöhyke. Se ulottuisi koko maiden välisen rajan pituudelta noin 30 kilometrin syvyyteen Syyrian alueelle. Tältä alueelta ajettaisiin pois kurdit, joita Turkki pitää terroristeina.
 Pihlajamaan mukaan tätä tavoitetta Turkin on vaikea saavuttaa nykyisellä hyökkäysvahvuudellaan. Koko rajalinja on noin 400 kilometriä pitkä, mutta Turkin hyökkäys on tapahtunut vain noin sata kilometriä leveällä vyöhykkeellä.
 Syyrian armeija ottanut haltuunsa useita kaupunkeja kurdialueella – sekä Syyria että Turkki kertovat armeijoidensa saapuneen Manbijiin
 Turkki on maataisteluissa käyttänyt lähinnä vain Syyrian kapinallisjoukoista koottuja puolisotilaallisia osastoja. Turkin omat asevoimat ovat toistaiseksi tyytyneet lähinnä antamaan epäsuoraa tulitukea ja tekemään ilmahyökkäyksiä.
 Turkin tukemat kapinalliset koostuvat hyvin monenlaisista ryhmittymistä, joiden taustat, samoin kuin sotilaalliset kyvyt vaihtelevat suuresti. Mukana on muiden muassa ääri-islamisteja. Ryhmittymiä yhdistää erityisesti Syyrian nykyhallinnon vastustaminen.
 Pihlajamaa arvioi, ettei Turkki pitemmällä aikavälillä voi laskea sotamenestystä pelkästään näiden hajanaisten ryhmittymien varaan.
 Turkin ja Syyrian raja-alue, Turkin haluama turvallisuusvyöhyke Leena Luotio / Yle
 Käytettävissä olevien tietojen mukaan Turkin joukot ovat tähän mennessä edenneet noin kymmenen kilometriä rajalta. Pääkohteina ovat olleet Tel Abiadin ja Ras al-Ainin kaupungit.
 Turvavyöhykkeen rajalle, eli M4-valtatielle on päässyt ilmeisesti vain joitakin pieniä tiedusteluosastoja, Pihlajamaa kertoo.
 Hänen mukaansa Turkin olisi tuotava Syyriaan huomattavasti lisää hyökkäysvoimaa ja oman armeijansa joukkoja, jos se aikoo vallata alun perin ilmoitetun turvallisuusvyöhykkeen koko laajuudessaan.
 Pihlajamaa pitää kuitenkin todennäköisenä, että Turkki pysäyttää hyökkäyksensä melko pian ja tyytyy säilyttämään ne alueet, joita se on saanut haltuunsa. Maa saattaa jatkaa hyökkäystä myöhemmin.
 Venäjän ja Yhdysvaltain rooli
 Venäjä sai huomattavan paljon lisää tilaa toimia, kun Yhdysvallat ilmoitti vetävänsä joukkonsa pois Koillis-Syyriasta, Pihlajamaa kertoo.
 Venäjä on Syyrian vankka tukija. Myös Turkin kanssa Venäjällä on nyt hyvät välit, joskaan ei ole kauaa siitä, kun välit olivat aallonpohjassa. Venäjä pyrkiikin nyt toimimaan välittäjänä.
 Tarjolla olisi paljon myönteistä huomiota, jos Venäjä pystyisi välittäjänä lopettamaan taistelut. Maailmallahan katsotaan yleisesti, että sota tuli ylipäätään mahdolliseksi sen takia, että Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  päätti vetää maansa joukot pois.
 Pihlajamaa ei tosin ole täysin vakuuttunut, että Yhdysvaltain joukot lähtevät. Maan poliittinen päätöksenteko on ollut viime aikoina niin ailahtelevaa, että Pihlajamaa pitää mahdollisena, että vetäytymispäätös voi vielä muuttua.
 Lisää aiheesta :
 Minne Turkin armeijan jyräämät pakolaiset päätyvät? SPR:n Kalle Löövi "Kun tulitusta tulee, he eivät jää odottelemaan"

Asiantuntija: Jos Turkki haluaa turvavyöhykkeen Syyrian rajalle, sen on laajennettava sotaa


Summary: Tehostunut kevyenliikenteen valvonta on tullut monelle yllätyksenä Helsingin keskustassa.

Helsingissä poliisi on tehostanut kevyen liikenteen valvontaa.
 Lokakuun alussa Helsingin keskustassa aloitti uusi kevyen liikenteen valvontaryhmä, johon kuuluu aluksi viisi poliisia.
 Pari viikkoa sitten aloitettu tehovalvonta on jo paljastanut, että kevyen liikenteen säännöt ovat monelta unohtuneet tai niitä ainakin noudatetaan huonosti.
 Yle pyysi Helsingin poliisia listaamaan viisi kevyen liikenteen valvontaan liittyvää yleisintä huomautuksen tai sakotukset aihetta.
 1. Jalkakäytävällä pyöräily
 Lokakuussa alkaneessa tehovalvonnassa Helsingin poliisin yleisin syy huomautuksen tai rikesakon antamiselle on ollut jalkakäytävällä pyöräily. Poliisin mukaan monilla tuntuu olevan sellainen käsitys, että siellä missä ei ole pyörätietä saa ajaa jalkakäytävällä.
 Pyörällä saa liikkua jälkakäytävällä ainoastaan taluttamalla. Helsingin keskustassa katutyömaat ovat myös pyöräiljöiden ongelmana. Jos pyörätie joudutaan katkaisemaan työmaan kohdalta, niin monesti pyöräilijöille ei ole järjestetty korvaavaa reittiä.
 2. Pyöräkaistalla väärään suuntaan ajaminen
 Pyöräkaistat ovat yleistyneet Helsingissä. Pyöräilijät eivät kuitenkaan osaa käyttää kaistoja oikein, vaan kaistoilla ajetaan väärään suuntaan. Pyöräilykaistoilla pitäisi ajaa samaan suuntaan kuin muu liikenne.
 3. Päin punaista kulkeminen
 Poliisi muistuttaa, että punainen valo koskee niin pyöräilijöitä, jalankulkijoita kuin sähköisillä kulkuvälineillä liikkuviakin. Poliisin mukaan monesti jalankulkija saattaa kävellä päin punaista puhuen samalla kännykkään kuulokkeet korvilla.
 4. Sähköpotkulautailu väärässä paikassa
 Sähköpotkulaudoilla pitää liikkua pyöräteillä. Jalkakäytävällä sähköpotkulautaa täytyy taluttaa. Liikenteeseen on tullut myös sähköpyöriä, joiden nopeus on 45 kilometriä tunnissa. Niiden paikka ei ole tavallisella pyörätiellä vaan autotiellä tai kevyen liikenteen väylillä, joilla mopoilu on sallittu.
 5. Auton pysäköinti kevyen liikenteen väylälle
 Poliisista kerrotaan, että yksi yleisimmistä huomautuksen kohteista on ollut auton pysäköinti tai pysäyttäminen jalkakäytävälle tai pyörätielle ilman pätevää syytä.
 Lue myös:
 Sähköpotkulaudat tehotarkkailuun – Helsingin poliisi perustaa uuden valvontaryhmän
 HUSiin on tullut uusi potilasryhmä: 3–4 sähköpotkulautailijaa päätyy viikoittain Töölön sairaalaan leikattavaksi
 Tampere haluaa vuokrattaville sähköpotkulaudoille erityiset nopeusrajoitusalueet

Helsingin fillaripoliisit listasivat viisi yleisintä rikettä kevyessä liikenteessä – Oletko sinä haksahtanut näihin?


Summary: Kansainvälisesti tunnettu tanssielokuvafestivaali Loikka lopettaa toimintansa. Julkinen tuki tapahtumalle loppui.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Suomen kansainvälisesti tunnettu ja arvostettu tanssielokuvafestivaali Loikka loppuu. Tapahtumaa pyörittävä yhdistys Loikka Kontakti ei saanut enää tukea toiminnalleen sen enempää Helsingin kaupungilta kuin Taiteen edistämiskeskukseltakaan.
 Festivaali on ollut pitkään alirahoitettu, yhdistyksen tiedotteessa kerrotaan.
 Loikka-festivaalilla on ollut merkittävä asema kotimaisen tanssielokuvan kehityksessä, ja se on toiminut tärkeänä elokuvantekijöiden verkostoitumispaikkana. Suomalaiset tanssielokuvat ovat menestyneet hyvin maailmalla, ja Loikka on ollut siinä merkittävä kasvualusta.
 Suomessa valmistuu vuosittain 10–20 lyhyttä tanssielokuvaa, ja taidemuoto vetää puoleensa yhä uusia tekijöitä.
 Loikka-festivaali veti viime vuonna 3 000 kävijää ja tapahtuma esitteli laajasti virtuaalista taidetta.
 Festivaalia ovat johtaneet  Kati Kallio,  työpari  Valtteri Raekallio  ja  Thomas Freundlich  sekä  Hanna Pajala-Assefa.
 Festivaali perustettiin vuonna 2008.
 Suomi on tanssielokuvan suurmaa – elokuvat tehdään kengännauhabudjetilla
 Loikka-festivaalilta loppuivat rahat – tanssit jäävät tanssimatta ensi vuonna
 Suomalainen tanssielokuvafestari nousi Euroopan huipulle

Kotimainen elokuvafestivaali hautaan – rahoittajien kiinnostus tanssielokuvaan lopahti


Summary: Euroopan unionin ulkoministerit ovat tyrmistyneitä Turkin hyökkäyksestä Syyriaan. Ulkoministerit eivät tehneet asevientikiellosta EU-tason päätöstä, vaan kukin maa päättää itse.

LUXEMBURG  Euroopan unioni tuomitsee jyrkästi Turkin sotatoimet Koillis-Syyriassa. EU:n ulkoministerit vetoavat Turkkiin, että se vetäisi joukkonsa heti pois Syyriasta. EU-maiden suurin huoli koskee pakolaisia. Päätöslauselman mukaan Turkin hyökkäys alueen kurdeja vastaan heikentää koko alueen vakautta ja turvallisuutta sekä aiheuttaa kärsimystä siviileille.
 Luxemburgissa koolla olevat ulkoministerit ottivat kantaa myös Turkkiin suuntautuvaan asevientiin.
 – Tämä on juridinen kysymys, eli päätetäänkö EU:n pakote[ohjelmasta] vai tehdäänkö yhteinen päätös, jossa jäsenmaat itse toimeenpanevat päätöksen ja päätettiin, että jäsenmaat itse toimeenpanevat, koska se on nopeampaa ja jäsenmailla on kaikilla omat prosessit miten asevientikysymyksistä päätetään. Kanta oli lopulta yksimielinen, ulkoministeri  Pekka Haavisto  sanoo.
 Haaviston mukaan ulkoministereillä oli erilaisia näkemyksiä aseviennistä. Suomi teki oman päätöksensä jo viime keskiviikkona.
 Jäsenmaiden kesken tehdyn päätöksen heikkous on siinä, että se ei sido juridisesti eikä vientikiellon noudattamista valvota yhtenäisesti, vaikka kaikki maat siihen ovat sitoutuneet.
 – Turkin sotatoimet vaarantavat ne tulokset, joita Syyriassa on saatu ISISin vastaisessa taistelussa, EU:n ulkopoliittinen edustaja  Federica Mogherini  sanoi.
 Turkki on tänään syyttänyt kurdeja siitä, että he ovat vapauttaneet ISIS-taistelijoita alueellaan olevista vankiloista. Kurdien mukaan heillä ei ole Turkin hyökkäyksen vuoksi tarpeeksi väkeä ISIS-taistelijoiden vartiointiin.
 Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdoğan  sanoi maanantaina Bakussa, että Turkki ei vetäydy toimissaan.
 Turkin kaasun koeporaukset Kyproksen lähellä lisäongelma
 Ulkoministerit puhuivat myös Turkin koeporauksista itäisellä Välimerellä, Kyproksen lähellä. Kypros sanoo porausten tapahtuvat aluevesillään, minkä Turkki kiistää.
 EU tukee jäsenmaataan ja päätti perustaa sanktiojärjestelmän, johon voidaan lisätä yksittäisiä henkilöitä tai yrityksiä, jos niiden katsotaan rikkovan Kyproksen alue-etuja vastaan. Listalla ei ole vielä yhtään henkilöä eikä yritystä.
 Haavisto, vihr. sanoi, että varsinaisista talouspakotteista ei vielä keskusteltu vaan vaadittiin Turkkia lopettamaan poraukset ja kehoitettiin Turkkia jatkamaan neuvotteluja aluerajoista YK:n johdolla.
 EU:n ja Turkin välit kovalla koetuksella
 Turkki on sekä Nato-maa, että EU:n potentiaalinen jäsenmaa, jonka kanssa EU:lla on strateginen yhteistyö koskien yli neljää miljoonaa Turkissa olevaa pakolaista.
 EU rahoittaa Turkin pakolaisleirejä kuudella miljardilla eurolla ensi vuoden loppuun saakka. Vastavuoroisesti Turkki valvoo Euroopan puoleista rajaansa, mikä vähentää oleellisesti laitonta maahanmuuttoa Euroopan Unionin maihin.
 Aiemmin Erdoğan on uhannnut avata maan rajat pakolaisille ja päästää heidät EU:n alueelle. Turkissa on neljä miljoonaa pakolaista, joista 3,6 miljoonaa on Syyrian sodan jaloista paenneita.
 EU-johtajien on määrä käsitellä Turkin hyökkäystä Syyriaan myös torstaina alkavassa huippukokouksessa.

EU tuomitsee Turkin hyökkäyksen Syyriaan – asevientikiellosta päättää kukin maa itsenäisesti


Summary: Päätös annettiin alle kaksi viikkoa ennen Turkin hyökkäystä.

Puolustusministeriö kielsi suomalaista patruunavalmistajaa myymästä ammuksia Turkkiin syyskuussa. Pohjoismaiseen konserniin kuuluva Nammo Lapua Oy haki lupaa .338-kaliiperin luotien vientiin. Hakemus koski 25 000 patruunaa.
 Hakemuksessa mainittuja kokovaippaluoteja käytetään sodissa etenkin tarkkuusammuntaan. Vuonna 2010 brittiläisen tarkka-ampujan  kerrottiin surmanneen kaksi Taliban-taistelijaa  vastaavilla ammuksilla lähes 2,5 kilometrin etäisyydeltä. Sittemmin  ennätys on rikottu .
 Kieltämisen perusteita ei avata päätöksessä muuten kuin että viennille oli ulko- ja turvallisuuspoliittinen este. Päätöksen on allekirjoittanut 25. syyskuuta puolustusministeri  Antti Kaikkonen  (kesk.). Hakemus oli jätetty kuukautta aiemmin.
 Päätöksen voi nähdä merkkinä siitä, että Suomen linja Turkkiin vietävien aseiden suhteen on koventunut  jo ennen maan hyökkäystä Syyrian kurdialueille . Sittemmin uusien vientilupien myöntäminen  on pantu kokonaan jäihin .
 – Turkin osalta tilannetta on seurattu aika tarkasti jo pitkään ja viime vuosina linja on selkeästi tiukentunut, ulkoministeriön asevalvontayksikön vastuuvirkamies  Ilkka Rentola  sanoo.
 Joensuulaisyritys halusi viedä äänenvaimentimia
 Vientilupien hylkääminen on harvinaista. Edellisen kerran suomalaista yritystä kiellettiin viemästä puolustustarvikkeita Turkkiin vuonna 2016. Tuolloin presidentti  Recep Tayyip Erdogan   oli julistanut maahan poikkeustilan  epäonnistuneen vallankaappausyrityksen jälkeen.
 Hylätyssä hakemuksessa joensuulainen asesepänliike Ase Utra Oy halusi viedä 150 kappaletta äänenvaimentimia. Puolustusministeriö kuitenkin katsoi, ettei vientilupaa voitu myöntää.
 Vientiluvat myöntää puolustusministeriö, mutta tärkeimmät kaupat hyväksyy valtioneuvosto. Lupaharkinnassa kuullaan asiantuntijoita muun muassa ihmisoikeudellisista näkökulmista.
 Yle ei tavoittanut Nammo Lapua Oy:n edustajaa tätä juttua varten.
 Suomesta yhä 21 vientilupaa voimassa
 Turkki oli viime vuonna myönnettyjen vientilupien arvossa mitattuna  Suomen tärkein kumppani puolustustarvikkeiden viennissä . Ylivoimaisesti suurin osa viennistä on suojausterästä, joka menee Turkissa esimerkiksi panssaroitujen ajoneuvojen valmistukseen.
 Puolustusministeriön Ylelle lähettämistä asiakirjoista selviää, että suomalaisilla yrityksillä on tällä hetkellä voimassa yhteensä 21 vientilupaa Turkkiin. Listan kaikista myönnetyistä vientiluvista löydät tämän jutun lopusta.
 Lähde: Puolustusministeriö. Juha Rissanen / Yle
 Nammo Lapua on aiemmin saanut luvan viedä ammuksia muun muassa Turkin erikoisjoukoille. Sillä on myös edelleen voimassa lupa viedä tarkkuusammuntaan sopivia luoteja Turkin maajoukoille, mutta harjoitus- ja viranomaiskäyttöön.
 Eniten voimassaolevia myyntilupia on etäisyysmittareita vievällä oululaisella Noptel Oy:llä sekä raahelaisella suojausterästä valmistavalla Miilux Oy:llä,  joka siirtyi alkuvuodesta turkkilaisomistukseen .
 Muut luvat ovat Patrialla, Senop Oy:llä,  sittemmin DA-Groupiin siirtyneellä  Surma Ltd:llä ja Robonic Oy:llä.
 Uusimman luvan puolustusministeriö on myöntänyt Noptel Oy:lle vain runsaat kaksi viikkoa ennen Turkin hyökkäystä Syyriaan. Luvassa oli kyse kiikarin etäisyysmittalaitteiden toimittamisesta muun muassa lasertähtäimiä valmistavalle Transvaro-yhtiölle.
 "Lupia ei ole koskaan aikaisemmin peruttu"
 Torstaina puolustusministeri Antti Kaikkonen  kertoi Suomen selvittävän , onko jo myönnettyjä vientilupia syytä perua. Tässä seurataan ministerin mukaan muiden EU-maiden esimerkkiä.
 Ulkoministeriön asevalvontayksikössä työskentelevän Ilkka Rentolan mukaan Suomen myöntämiä asevientilupia ei ole koskaan aikaisemmin peruttu. Tosin arabikevään jälkeen Bahrainiin vientiluvan saaneita yrityksiä  pyydettiin olemaan käyttämättä vientilupiaan . Ellei lupia peruta, vienti Turkkiin voi jatkua jo myönnettyjen lupien turvin vielä vuosia.
 Turkkiin myytävien puolustustarvikkeiden eettisyys  on noussut keskusteluun aiemminkin . Sotatoimien alettua kysymyksestä on kuitenkin tullut entistä monimutkaisempi. Vaakakupissa ovat ihmisoikeudet ja mahdollisesti kymmenien miljoonien eurojen arvoiset kaupat.
 Hallitusohjelmassa on linjattu, että Suomi ei vie puolustustarvikkeita sotaa käyviin maihin. Myös ainakin  Ranska ja Saksa ovat ilmoittaneet keskeyttävänsä aseviennin . Kaikissa maissa yhtä selkeitä linjanvetoja ei ole vielä tehty Turkin suhteen.
 – Tilanne on tietysti sellainen, että nykykonflikteissa ei ole enää niin helppo määritellä kuin ennen, mikä maa on sodassa, Rentola sanoo.
 Järjestö otti kantaa patruunavientiin 2016
 Suomalaiset ovat kouluttaneet kurditaistelijoita ja  Helsingin Sanomien mukaan on todennäköistä, että heitä päätyy sotaan Turkkia vastaan . On siis mahdollista, että konfliktissa käytetään suomalaisten yritysten tuotteita suomalaisten kouluttamia sotilaita kohtaan.
 Asekauppaa seuraavan SaferGlobe-tutkimusverkoston mukaan on hyvin vaikea selvittää, mitä viedyillä puolustustarvikkeilla lopulta tehdään.
 Nammo Lapuan saamaan vientilupaan SaferGlobe otti kantaa vuonna 2016, koska piti patruunoita tuotteina, joita voidaan käyttää mielenosoittajia vastaan. Edellisenä vuotena Turkin poliisi oli ampunut 12-vuotiaan mielenosoittajan.
 – Voidaan ajatella, että johonkin maahan on hyväksyttävää viedä kypäriä, mutta ei patruunoita. Toisaalta puolustustarvikkeiden vienti lisää sotilaallista kykyä, olipa kyse patruunoista, panssariajoneuvoista tai etäisyysmittareista, SaferGloben toiminnanjohtajan sijainen  Kari Paasonen  sanoo.
 Katso, mitkä yritykset vievät puolustustarvikkeita Suomesta Turkkiin
 Alla olevasta taulukosta näet puolustusministeriön myöntämät puolustustarvikkeiden vientiluvat Turkkiin. Mukana ovat sekä voimassaolevat että jo vanhentuneet luvat.
 Tästä taulukosta ei selviä, mitä tuotteita lopulta on viety Turkkiin. Kaikki luvat eivät johda kauppoihin – puolustustarvikkeiden vientiä säätelevät samat kysynnän ja tarjonnan lait kuin muutakin teollisuutta.

Puolustusministeri kielsi suomalaisyritystä viemästä ammuksia Turkkiin – vastaavilla luodeilla on tehty "tarkka-ampujien maailmanennätys"


Summary: Yksi tekijöistä sai alennusta, koska auttoi poliisia selvittämään rikokset.

Helsingin käräjäoikeus on tuominnut neljä ihmistä vuosiksi vankilaan huumausaineeksi luokiteltujen Rivotril-tablettien kuljettamisesta Suomeen. Oikeuden mukaan yli 480 000 pilleriä tuotiin Helsinkiin Unkarista neljällä eri automatkalla. Matkat olivat tämän vuoden helmi-, maalis-, huhti- ja toukokuussa.
 Suomen rajan yli tultiin oikeuden mukaan kahdella autolla rajaviranomaisten hämäämiseksi. Kaksi miehistä ajoi edellä Romanian kilvissä olevalla autolla. Perässä tuli kolmas mies autolla jossa oli Suomen kilvet ja jonka rakenteisiin pillerit oli piilotettu.
 Yksi miehistä ei poistunut Suomesta lainkaan, mutta hän muun muassa hankki autoja muiden käyttöön ja hänen yrityksensä tiloja käytettiin purettaessa kuljetuksia.
 Oikeus piti tuomittujen toimintaa suunnitelmallisena. Kaikki neljä tuomittiin yhteensä neljästä törkeästä huumausainerikoksesta.
 Poliisin auttaminen toi yhdelle alennuksen rangaistukseen
 Romanian kilvillä ajaneet  Vasile Avram , 38, ja  Gheorghe Vaduva , 47, sekä autoja hankkinut  Romica Tudor , 33, tuomittiin kuuden ja puolen vuoden vankeusrangaistuksiin. Suomen kilvillä ollutta autoa ajanut  Marian-Marius Glavan , 42, sai viiden vuoden vankeustuomion. Glavanin rangaistusta lievennettiin, koska hän auttoi rikosten selvittämisessä.
 Oikeudessa kuljetuksiin osallistuneet sanoivat saaneensa palkkiona pääsääntöisesti vain joitakin satoja euroja. Oikeus kuitenkin tuomitsi kaikki neljä korvaamaan rikoshyötynä yhteisvastuullisesti 90 000 euroa.
 Tuomio on annettu lokakuun alussa.
 Isoja takavarikkoja Helsingissä, myynti ammattimaista
 Poliisi on tehnyt viime vuosina useita isoja Rivotril-takavarikkoja Helsingissä. Ensimmäinen takavarikko tehtiin vuonna 2015. Poliisi pitää myös pillereiden myyntiä organisoituna ja ammattimaisena.
 Rivotrilin vaikuttava aine klonatsepaami kuuluu bentsodiatsepiineihin. Lääkettä käytetään päihdekäytössä usein sekaisin alkoholin kanssa. Poliisin laboratoriotestien mukaan tableteissa oli samaa vaikuttavaa ainetta kuin Suomessa Rivatril-nimellä myytävässä lääkkeessä, jota käytetään esimerkiksi epilepsian hoitoon.
 Poliisi varoittaa, että laittomasti hankitut lääkkeet eivät välttämättä ole sitä mitä väitetään, vaikka pakkauksessa olisi asianmukaiset etiketit.
 Lue lisää :
 Helsingin poliisi takavarikoi yli 300 000 Rivotril-pilleriä – Pilleripurkkeja yritettiin salakuljettaa pakettiauton rakenteisiin kätkettynä
 Poliisi on ottanut kiinni 32 henkilöä Helsingin pillerikauppaan liittyen – kansalaisten havainnot auttaneet tutkintaa merkittävästi
 Poliisille tultiin myymään huumeita Helsingin keskustassa – poliisi nappasi myyjän kiinni, tätä epäillään nyt huumerikoksesta

Helsingin valtavasta Rivotril-salakuljetuksesta tuomio: neljä romanialaista vuosiksi vankilaan


Summary: Oikeuden mukaan mies meni vartioimiinsa Citymarketeihin yöaikaan ja kytki valvontakameroita pois päältä.

Vartijat ja vartiointiliikkeet & etsivä-, vartiointi- ja turvallisuuspalvelu

Vartiointiliikkeen omistaja varasti kaupoista tavaraa ja käteistä rahaa yhteensä liki 30 000 euron edestä Joensuussa, käy ilmi Pohjois-Karjalan käräjäoikeuden maanantaina antamasta tuomiosta.
 Lisäksi mies teki oikeuden mukaan murtosarjan kesämökkeihin sekä yritti huijata vakuutusyhtiöltä yli 10 000 euroa lavastamalla murron omaan kotiinsa.
 Parikymppinen mies oli osaomistajana vartiointiyrityksessä, jossa myös työskenteli vartijana. Oikeuden mukaan mies meni kauppoihin elektronisella avaimella yöaikaan ja varasti muun muassa elektroniikkaa sekä käteistä rahaa kauppojen pohjakassasta, peliautomaateista ja rahanvaihtokoneesta.
 Rikosten kohteena oli kaksi joensuulaista Citymarketia, ja rikokset jatkuivat tammikuusta 2017 syyskuuhun 2018.
 Yhtiökumppani tunnisti miehen videolta
 Miehen osin omistama vartiointiyritys ylläpiti elektronisten avainten avainkohtaisia tietoja. Miehen yhtiökumppani kertoi oikeudessa, että mies oli ottanut yhden elektronisista avaimista ja muuttanut sen nimettömäksi.
 Samaisella avaimella oli käyty lukuisia kertoja kaupoissa sellaiseen aikaan, kun vartijalla tai kenelläkään muullakaan ei olisi pitänyt olla niihin asiaa.
 Oikeuden mukaan mies kytki myymälöissä valvontakameroita pois päältä tai käänsi ne vääriin suuntiin. Miehestä saatiin kuitenkin joitain tallenteita, joista yhtiökumppani tunnisti tämän kävelytyylin ja ruumiinrakenteen. Yhtiökumppanin mukaan asiasta "ei ollut epäilystä".
 Nettihakuja lukkojen murtamisesta
 Miehen syyllisyydestä löytyi runsaasti muutakin näyttöä. Mieheltä takavarikoitiin muun muassa myymälöistä vietyjä kassakaapin avaimia, varashälyttimen poistajia, hälyttimiä ja kassalippaan avaimia.
 Miehen puhelimesta ilmeni, että hänellä oli ollut myynnissä tavaroita, joita hävikkilistausten mukaan myymälöistä oli kadonnut. Lisäksi mieheltä löytyi muistivihko, johon hän oli listannut sivukaupalla kadonneita tavaroita hintoineen.
 Puhelimesta paljastui myös, että mies oli tehnyt useita nettihakuja, jotka koskivat erilaisten lukkojen avaamista tai murtamista, kassakaapin koodin tulkintaa, hälytysjärjestelmien ohittamista, tiirikointisettien tilaamista ja arpojen varastamista.
 Lisäksi mies oli yllättäen syyskuun 2018 alussa maksanut pois vuokrarästejään liki 1 700 euroa. Vuokranantaja löysi postilaatikostaan muovitaskun, jossa oli lähes 1 700 euroa 20 euron seteleinä.
 Mies myös osti 1 500 euron auton, jonka maksoi 20:n ja 50 euron seteleinä. Lisäksi häneltä takavarikoitiin kiinniotettaessa huomattava määrä 20:n, 10:n ja viiden euron seteleitä.
 Lavasti murtojäljet kellarin ikkunaan
 Mies tuomittiin myös useista loma-asuntoihin kohdistuneista murroista syksyllä 2018. Murrot tapahtuivat muutaman päivän aikana syyskuun alussa Joensuussa.
 Oikeuden mukaan mies varasti mökeiltä muun muassa mönkijöitä, pieniä työkoneita ja työkaluja. Osa varastetusta omaisuudesta löytyi miehen hallusta.
 Mökkimurtojen jälkeen mies jäi kiinni ja istui tutkintavankeudessa yli kaksi kuukautta. Muutama päivä vapautumisensa jälkeen mies teki vakuutusyhtiölle vahinkoilmoituksen, jonka mukaan hänen asuntoonsa oli murtauduttu ja sieltä oli varastettu muun muassa elektroniikkaa ja käteistä rahaa yli 10 000 euron arvosta.
 Mies kirjasi vahinkoilmoitukseen, ettei asunnossa ollut murtojälkiä. Kun vakuutusyhtiö hylkäsi korvaushakemuksen murtojälkien puuttumisen vuoksi, mies kertoikin löytäneensä jälkiä kellarin ikkunasta. Oikeus ei tätä kuitenkaan uskonut, vaan katsoi, että mies lavasti jäljet korvauksia saadakseen.
 Varasti Punaisen Ristin perävaunun
 Vielä helmikuussa 2019 mies syyllistyi oikeuden mukaan kahteen varkauteen. Hän vei toisen miehen kanssa Joensuussa sijaitsevalta mökiltä mönkijän ja moottorisahan sekä parkkipaikalta Punaisen Ristin perävaunun.
 Mies tuomittiin yhteensä 11 syytekohdasta puolentoista vuoden ehdolliseen vankeuteen. Oikeus katsoi, että kauppoihin kohdistunut törkeä varkaus puolsi rangaistuksen tuomitsemista ehdottomana. Miehellä ei kuitenkaan ollut aiempaa rikosrekisteriä ja hän oli tutkinnan aikana vangittuna yli kaksi kuukautta.
 – Varsinkin viimeksi mainittu seikka huomioon ottaen rangaistus voidaan tuomita ehdollisena ja ilman ehdollisen rangaistuksen ohessa tuomittavaa yhdyskuntapalvelua, oikeus katsoi.
 Lue lisää :
 Harvinainen rikossarja paljastui Joensuussa: poliisi epäilee vartijan varastaneen suuren määrän tavaraa asiakkailtaan

Vartiointiliikkeen omistaja varasti asiakkailtaan, lavasti kotinsa murron ja vei mökeiltä mönkijöitä – sai 1,5 vuotta ehdollista


Summary: Eläinsuojeluvalvoja Heidi Leyser-Kopran mukaan on ymmärrettävää, että ihmisten elämäntilanteet muuttuvat.

Kissa naukaisee ainakin metrin mittaisen miaun. Siltä se ainakin tuntuu.
 Kovaääninen katti ei selvästikään halua jäädä huomaamatta, kuten ei yksikään Turun kaupungin eläinhoitolassa lokakuun alussa asuvasta noin paristakymmenestä kissasta.
 Jokainen mirri maukuu hoitolassa kodin perään.
 Eläinsuojeluvalvoja  Heidi Leyser-Kopra  nostaa syliinsä pikimustan kissan, jonka korvat ovat kuin piparkakun reunaa.
 Röpelöiset korvat kertovat useista tappeluista, joita kissa on kokenut. Nyt sille on tiedossa koti ja sen myötä toivottavasti leppoisammat elinvuodet.
 Kovia kokenut kissaparka odottelee uuteen kotiin pääsemistä.  Johanna Manu / Yle
 Eläinhoitoloissa eläimiä tulee ja menee. Turun kaupungin eläinhoitolaan koiria tulee vuosittain noin 350 ja kissoja 500–600.
 Vuodenaikaan nähden hoitolassa on yllättävän hiljaista, Leysen-Kopra toteaa. Kesäkissaongelmaa ei ole näkynyt enää vuosiin. Jos niitä aiemmin tuli niin sanotusti ovista ja ikkunoista, on nyt kevät pahinta aikaa.
 – Kun edellisenä kesänä otetut kissanpennut tulevat sukukypsiksi, ne pitäisi leikata. Seuraavana keväänä, kun kissat mouruavat ja pissaavat ovenpieliin, on helppo ratkaisu avata ovi ja antaa kissan mennä. Naaraat usein ovat jo siinä vaiheessa tiineenä, kun ne tulevat löytöeläinkotiin.
 Omistajaa etsitään nykyään somessa
 Yksi Turun eläinhoitolan löytökoira on viime aikoina noussut varsinaiseksi somejulkkikseksi. Koska kukaan ei hoitolalla tiedä karvakamun oikeaa nimeä, on sitä ryhdytty kutsumaan sen rodun mukaan Parsoniksi.
 Parson nauttii, kun saa juosta ympäri ulkoilualuetta ja kiipeillä sen telineissä.  Johanna Manu / Yle
 Koiran alkuperää on yritetty selvittää sinnikkäästi. Sen kuva on julkaistu  eläinhoitolan somekanavalla  ja julkaisujen jakojakin on jo reilu tuhat. Se on iso luku, sillä yleensä eläinhoitolan julkaisuilla on jakoja muutamasta kymmenestä noin sataan.
 Siltikään Parsonin omistajaa ei ole löydetty.
 Karanneet lemmikit päätyvät aiempaa harvemmin löytöeläintaloihin. Eläin palaa nykyisin omistajalleen usein sosiaalisen median avulla,  kerrottiin Suomen eläinsuojeluyhdistyksestä Ylelle  kesäkuussa.
 Esimerkiksi Jyväskylän ja Muuramen löytöeläimiä vastaanottavassa Karajan Löytöeläinkodissa toiminnasta vastaava  Katri Raatikainen  kertoi tuolloin, että lemmikkien omistaja löytyy usein nopeasti Facebookin avulla.
 Apua kannattaisi pyytää ajoissa
 Joskus elämäntilanteet muuttuvat tai lemmikillä on ongelmia, joiden kanssa omistaja ei koe pärjäävänsä.
 Eläinsuojeluvalvoja Heidi Leyser-Kopran mukaan on ymmärrettävää, että tilanteet muuttuvat. Hän sanoo olevansa aina eläinten puolella, mutta ei tuomitse lemmikkejään hylänneitä ihmisiä. On ookoo myöntää, ettei eläimen kanssa pärjää.
 – Aina olisi reilua kertoa, jos ei voi enää pitää eläintä. Sitten me neuvomme ja ohjaamme, että mihin eläimen voi luovuttaa ja sille haetaan uusi koti.
 Leyser-Kopran mielestä on turha antaa eläimen odottaa omistajaansa, joka ei koskaan tule sitä hakemaan. Adoptioprosessi voitaisiin aloittaa aiemminkin.
 Parson ottaa ilon irti ulkoiluhetkestään. Johanna Manu / Yle
 Parsonrusselinterrierin näköinen pikkukoira hurmaa nopeasti iloisella olemuksellaan. Jos se onkin kokenut kovia, ei sitä näe sen olemuksesta.
 Vauhdikas karvakorva kiitää pitkin eläinhoitolan ulkoilutilaa, haistelee ja merkkailee. Heidi Leyser-Kopra saa koiran syliinsä napattuaan monta märkää lipaisua kasvoihin.
 – Olisi kiva, jos omistaja ilmaantuisi. Hän voi ihan hyvin kertoa vaikka hylänneensä koiran tahallaan. Haluamme tietää yksityiskohtia koiran iästä ja syyt siitä luopumiseen, että onko ongelmakäyttäytymistä vai jotain muuta. Auttaisi paljon siinä, kun sille etsitään uutta kotia Leyser-Kopra sanoo.
 Monella on nimi löytöpaikan mukaan
 Turun kaupungin eläinhoitolassa asuu nyt esimerkiksi Varissuo-niminen koira, Paimioksi kutsuttu kissa ja joukko muita löytöeläimiä, joita nimitetään usein löytöpaikan tai rodun mukaan.
 Suurin osa Turun kaupungin eläinhoitolaan tuoduista koirista käy Heidi Leyser-Kopran mukaan vain pikaisesti yökylässä. Parson on tänä vuonna vasta toinen pitempiaikainen koira-asukas.
 – Kenen tahansa koira voi lähteä karkuun. Urokset lähtevät nartun perään, metsästysviettinen koria lähtee jäniksen perään ja eksyy omistajaltaan, Leyser-Kopra luettelee.
 Löytökoira ei säästele suudelmiaan. Eläinsuojeluvalvoja Heidi Leyser-Kopra saa osansa "Parsonin" rakkaudesta.  Johanna Manu / Yle
 Anovat naukaisut ja haukut saavat eläinrakkaan ihmisen melkein lupaamaan kodin vaikka kaikille hoitolan asukeille, mutta eläimiä ei saakaan kuin maitoa kaupasta.
 Eläinhoitolasta seuraava pysäkki on aina Eläinsuojeluyhdistys.
 – Toimimme kaikkien eläimien suhteen niin, että niitä pidetään meillä kaksi viikkoa. Jos sinä aikana ei omistaja kysele eläimen perään tai kaupunki löydä sopivaa sijoituspaikkaa, ne siirtyvät Eläinsuojeluyhdistyksen hallintaan.
 Myös somekoira-Parson on siirtynyt  Turun Eläinsuojeluyhdistyksen  hoiviin.
 Omistajan sijaan sille on ryhdytty etsimään uutta kotia.
 Keskustele aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu kello 21.
 Lue vielä nämäkin:
 Some nopeuttanut kadonneiden lemmikkien löytymistä – villikissojen määrä jatkaa kasvuaan
 Kadoksiin joutuneen kissan kohtalo on edelleen karu – kolme neljästä jää taipaleelle

Miksi kukaan ei hae Parsonia kotiin? – Eläinsuojeluvalvoja: "Olisi reilua kertoa, jos ei voi enää pitää eläintä"


Summary: Helsingin poliisin mukaan osa mielenosoittajista ei totellut poliisia. Tapahtumasta on tehty kaksi rikosilmoitusta.

Helsingin keskustassa iltapäivällä alkanut mielenosoituskulkue on aiheuttanut häiriötä Kaivopuiston lähetystöalueella. Poliisi on ollut paikan päällä ohjaamassa liikennettä ja seuraamassa yleistä järjestystä muutoinkin.
 Poliisi on ottanut yhden henkilön kiinni. Hänen epäillään vastustaneen poliisia ja heittäneen kiven lähietäisyydeltä valvovaa poliisia niin, että poliisi oli lähellä loukkaantua.
 Poliisin mukaan mielenosoituksessa on heitelty esineitä ja ainakin neljä ikkunaa on rikottu rakennuksessa, jossa sijaitsee Turkin suurlähetystö. Poliisin mukaan rikkoutuneet ikkunat ovat yksityisasuntojen ikkunoita.
 Kuva yhdestä mielenosoituksessa rikkoutuneesta ikkunasta. Esa Syväkuru / Yle
 Tapahtumasta on tehty kaksi rikosilmoitusta. Mielenosoittajat siirtyivät vielä Yhdysvaltain suurlähetystön edustalle osoittamaan mieltään. Poliisi esti pääsyn lähetystön välittömään läheisyyteen, jonka jälkeen mielenosoitus sujui ongelmitta. Poliisi ilmoitti jo aiemmin mielenosoituksen aikana varautuvansa voimankäyttöön.
 Kulkue alkoi hajaantumaan hieman ennen kello kuutta iltapäivällä.
 Helsingin poliisi tiedotti myöhemmin illalla pyytävänsä tapahtumista silminnäkijähavaintoja ja kertoi tutkivansa tapahtunutta vahingontekona.
 Mielenosoituskulkue aiheutti Helsingin keskustassa hetkellisiä liikennekatkoksia iltapäivän ruuhkaliikenteessä.
 Liikennekatkoksia on ollut Simonkadulla, Mannerheimintiellä, Aleksanterinkadulla, Unioninkadulla, Etelärannassa, Laivasillankadulla ja Puistokadulla.
 Kampintorilta liikkeelle lähteneeseen kulkueeseen osallistui poliisin arvion mukaan noin 250 ihmistä. Mielenilmaus päättyi Turkin suurlähetystön luokse, sillä poliisi esti mielenosoittajien siirtymisen rähinöinnin vuoksi Yhdysvaltojen suurlähetystön lähelle.
 Mielenilmauksella vastustettiin Turkin sotatoimia Syyrian kurdialueella.
 Juttua päivitetty kello 21.20: Lisätty poliisin silminnäkijähavaintopyyntö sekä tieto siitä, että tapahtunutta tutkitaan vahingontekona.

Mielenilmaus muuttui rähinäksi Helsingissä – poliisi on ottanut yhden henkilön kiinni


Summary: Holmström tuntee voittajakolmikon hyvin, sillä he ovat olleet työkavereita huippuyliopisto MIT:ssa.

Tämän vuoden taloustieteen Nobel-palkinnon voittajat eivät tulleet yllätyksenä suomalaisekonomisti  Bengt Holmströmille . Hänen mukaansa oli vain ajan kysymys, milloin kolme köyhyystutkijaa voittaisi Nobelin palkinnon.
 Taloustieteen Nobel-palkinto annettiin tänään köyhyystutkimuksen työryhmälle , johon kuuluvat intialainen  Abhijit Banerjee , ranskalainen  Esther Duflo  ja amerikkalainen  Michael Kremer .
 – Palkinto meni poikkeuksellisen tiiviille ryhmälle, taloustieteen professori, Nobel-tunnustuksen itsekin saanut Bengt Holmström sanoo.
 Kolmikko on perustanut taloustieteen saralla uraauurtaavan laboratorion, joka tutkii köyhyyttä kokeellisesti. Mallia on otettu lääketieteen näyttöpohjaisesta tutkimuksesta.
 Köyhyyslaboratorion tutkimuksella on ollut vaikutusta myös poliittiseen päätöksentekoon.
 – He ovat noudattaneet Nobelin perusajatusta: he ovat todella yrittäneet parantaa maailmaa ja selvittäneet, mikä toimii ja mikä ei, Holmström sanoo.
 Holmström kuvailee kolmikon tutkimusta normatiiviseksi eli neuvoa-antavaksi. Tarkoituksena ei siis ole vain selittää, mitä tapahtuu, vaan tavoitteena on keksiä keinoja talouden parantamiseksi.
 – Harvoin näkee näin selkeän idean, jota on systemaattisesti kehitetty ja toteutettu yli 20 vuotta.
 Duflo sai palkinnon ansioistaan, ei siksi että on nainen
 46-vuotias Duflo on vasta toinen nainen voittajien joukossa. Holmström ei usko, että sukupuolella oli vaikutusta valinnassa.
 – Duflo sai palkinnon, koska hän on keskeisessä osassa tässä työssä. Hän on köyhyyslaboratorion sielu, kuvailee Holmström.
 Banerjeen, Duflon ja Kremer ovat Holmströmin työkavereita yhdysvaltalaisesta huippuyliopistosta MIT:sta. Holmström kuvailee suhdettaan kolmikkoon hyvin läheiseksi.
 – Olen tuntenut Banerjeen ja Duflon koko sen 25 vuotta, mitä olen ollut MIT:ssa. He asuvat tässä ihan nurkan takana. Me taloustieteen tutkijat olemme hyvin tiivis yhteisö, sanoo Holmström.
 Tunnustusta kutsutaan yleensä taloustieteen Nobeliksi, vaikka Nobel ei testamentissaan määrännyt palkintoa annettavaksi taloustieteessä. Ruotsin keskuspankki alkoi jakaa palkintoa vuonna 1969.
 Lue lisää:
 Taloustieteen Nobel-palkinto kolmelle köyhyystutkijalle – ranskalainen Esther Duflo on nuorin koskaan palkittu ja vasta toinen nainen

Nobel-palkittu suomalaistutkija Bengt Holmström: Oli vain ajan kysymys, milloin tämä kolmikko voittaa taloustieteen Nobelin


Italialaisen  Cesare Fanellin , 52, pyörän navigaattorissa on komea lukema: 3 351,6 kilometriä. Suomesta pitävä Fanelli pyöräili 22 päivän aikana Italiasta Tallinnaan ja sieltä vielä Keski-Suomeen ja Tampereelle.
 Turhaan hänellä ei ole myös suomalaista nimeä. Italiassa geologi tunnetaan nimellä Kai Hempponen.
 – Minä olen italialainen, mutta minä rakastan Suomea koska, hän sanoo suomeksi.
 Sitten alkaa jännittää ja vaihdamme kielen englantiin.
 No ensinnäkin Fanelli alias Hempponen rakastaa Suomea niin paljon, että hän pyöräili tänne Keski-Italian Sulmonasta. Se ei ollut ihan pieni operaatio.
 Lääkäri kehotti viisikymppistä miestä pyöräilemään polvioperaation jälkeen, koska se olisi hyväksi polvelle. Fanelli pyöräili ensin 30–60 kilometrin päiväreissuja. Sitten hän päätti näyttää vaimolleen ja kahdelle tyttärelleen, että hän pystyy kovaan suoritukseen.
 – Halusin näyttää, että pystyn polkemaan Suomeen, en Kuuhun. Minun piti näyttää, että olen hyvä isä enkä kelvoton mies. Halusin näyttää, että olen voimakas mies.
 Vintage-matka
 Fanelli teki matkan 50 euroa maksaneella pyörällä. Päivässä hän pyöräili keskimäärin 120 kilometriä.
 – Erikoinen matkani on vintage-matka. Olen itse vintage, pyörä on vintage, navigaattori on vintage. Monet asiat, kuten teltta ovat vintagea.
 Pyörämatkan ensimmäisen päivän ilta, Abruzzon maakunnan pohjoisrajalla Italiassa.  Cesare Fanelli
 Fanelli haaveili matkasta jo 24 vuotta sitten, mutta nyt hänellä tuli tilaisuus ja hän käytti sen.
 – Tämä osoittaa, että Suomi on lähellä Italiaa. Mies voi omalla sisulla, lihaksilla ja energialla saavuttaa aika helposti Suomen. Suomi on Eurooppaa.
 Ilmastonmuutoksen aikakaudella Fanelli halusi säästää luontoa pyöräilemällä. Kesä olisi ollut helpompi ajankohta, mutta mies säästyi rankkasateilta.
 – Pidän syksystä. Sateet eivät olleet niin rankkoja. Minulla oli ongelmia vain parina päivänä.
 Pari kertaa Fanelli joutui korjaamaan pyöräänsä. Hän tapasi etenkin Puolassa ja Tsekissä ystävällisiä ihmisiä.
 Helsingissä Fanelli kävi tapaamassa Italian Suomen-suurlähettilästä. Pyöräreissusta raportoi suurlähettiläs  Facebookissa  ja  italialainen lehti .
 Miten on ollut laita suomalaisten ystävällisyyden? Siihen tulemme myöhemmin.
 Luonto viehättää
 Toiseksi Cesare Fanelli rakastaa Suomea, koska luonto on täällä lähellä. Kun hän pääsi Suomen puolelle, hän vain nautti pyöräilystä.
 Yöt italialainen vietti pääosin teltassa.
 – Metsät ovat kauniita, siellä on paljon sieniä. Näin hirviä ja muita eläimiä. Italialaisena rakastan Suomea.
 Fanelli vaihtaa taas kielen suomeen.
 – Minusta tuntuu, että Suomi on minua lähellä elämäntapansa, luonnon kautta. Minä rakastan luontoa. Suomi on niin kuin Amerikka Euroopassa, hän sanoo suomeksi.
 Mikä Suomesta sitten tekee "todellisen Amerikan", kuten hän kuvaa?
 – Kultakaivokset, hirvet, karhut, Fanelli sanoo.
 Suomea selkokielellä
 Cesare Fanelli on ollut kiinnostunut Suomesta ja Pohjois-Euroopasta lapsesta asti. Lapsena italialaispoika luki  Astrid Lindgrenin  Eemeliä ja Peppi Pitkätossua.
 – Luin Jules Verneä, Matka maan keskipisteeseen tutustutti puolestaan Islantiin. Pohjois-Eurooppa, Norja, Islanti ja Viro kiehtoivat minua. Ehkä tämä on syy rakkauteen.
 Yhden yön Cesare Fanelli torkahteli Jämsän ABC:n hampurilaispaikassa. Samalla hän latasi kännykkänsä.  Cesare Fanelli
 Tästä syystä Fanelli alkoi opiskella suomea. Hän on oppinut suomea seuraamalla tubettajaa ja katsomalla Ylen selkouutisia. Lisäksi hän on lukenut kirjoja selkokielellä.
 – Suomen kieli on lähellä italian kieltä. Ääntäminen on samanlaista, äännetään kuten kirjoitetaan. Suomen kieli on lähempänä italiaa kuin luullaan.
 Suomen kielen harjoitteleminen on vaikeaa, koska Italiassa niin harva puhuu suomea.
 – Tykkään puhua ihmisten kanssa, mutta se on vaikeaa Italiassa.
 Matka osoitti, ettei se ole niin helppoa Suomessakaan.
 "Ruotsi on liian täydellinen"
 Cesare Fanelli oppi suomea kahdelta keskisuomalaiselta internetissä. Siksi hän polki ensin Jyväskylään ja Äänekoskelle.
 Toista ihmistä hän ei löytänyt, ja toinen ei ehtinyt puhua hänen kanssaan, vaikka Fanelli polki tämän luokse Italiasta.
 Cesare Fanelli on vihdoin Helsingissä.  Cesare Fanelli
 Se tuntuu tylyltä. Mutta Fanellin silmissä viat vain kiillottavat kuvaa.
 – Suomi ei ole täydellinen ja se on minun täydellisyyteni. Etsin täydellisyyttä vain sillä tasolla kuin minä haluan, mies selittää.
 Tämä vaatii vähän enemmän selitystä.
 – Ruotsi on liian täydellinen, Helsinki on liian täydellinen, Tampere on täydellinen, hän kuvaa.
 – Olen hullu, joten Suomi ei ole vieras minulle. Jokainen suomalainen on lievästi  foolish , hölmö, hän naurahtaa.
 Suomi on kuin saari Euroopassa
 Kolmanneksi Cesare Fanelli rakastaa Suomea, koska se on vähän kuin hänen kotisaarensa Sardinia.
 – Suomi on vastakohta Italialle mutta mielentila täällä on samanlainen. Olen Sardiniasta kotoisin ja Suomi on kuin saari Euroopassa kielen kautta.
 Suomessa Cesa Fanelli (oik.) tapasi Italian suurlähettilään Gabriele Altanan.  Cesare Fanelli
 Vaikka Suomi muistuttaa miehen mukaan Amerikkaa, ero on selvä.
 – Vihaan esimerkiksi sellaisia asioita, että Amerikassa pitää sanoa, etten ole terroristi. Vihaan sitä enkä voi mennä sinne sen takia.
 "Sisimmältäni olen joulupukki"
 Neljäs syy rakastaa Suomea on tietenkin joulupukki. Cesare Fanelli on ollut suomalaisen ystävänsä juhlissa Italiassa joulupukki.
 – Minä olen vanha mies, minulla on valkoinen parta, olen hyvä jätkä ja pidän lapsista. Lappi on ehkä kotini, koska rakastan sitä. Olen siis sisimmältäni joulupukki.

Cesare Fanelli innostui Suomesta niin, että pyöräili 3 351 kilometriä: "Olen hullu" – reissu opetti, että täydellisessä Suomessakin on vikoja


Summary: Nuorisosäätiö pyytää oikeudelta kauppojen perumisia, varojen palauttamisia ja sopimusten mitätöintiä. Nuorisosäätiö vaatii miljoonia euroja myös entisiltä johtajiltaan.

Taiteen ja kulttuurin tuotanto ja hallinto

Nuorisosäätiö on käynnistänyt Suomen oloissa poikkeuksellisen laajan oikeusvyyhdin. Säätiö on jättänyt kymmeniä kanteita Helsingin käräjäoikeudelle.
 Kanteissa säätiö vaatii muun muassa lainojen perumisia, sopimusten mitätöintejä sekä varojen palauttamista. Kanteet kohdistuvat sekä säätiön entiseen johtoon että muihin yhteistyökumppaneihin.
 Nuorisosäätiön sotkuista laaja rikostutkinta Helsingin poliisi ja Keskusrikospoliisi tutkivat Suomen oloissa poikkeuksellisen laajaa talousrikosvyyhtiä. Tutkinta alkoi, kun Nuorisosäätiön ex-johtajia Aki Haaron ja Perttu Nousiaisen epäiltiin saaneen lahjuksia. Tutkinta on laajentunut koskemaan vähintään toistakymmentä ihmistä.
 Haastehakemuksissa esitetyt taloudelliset vaatimukset ovat yhteensä noin 60 miljoonaa euroa.
 Kannetulvan taustalla ovat Nuorisosäätiön hallituksen puheenjohtajan  Jari Laineen  mukaan edellisen johdon tekemät sopimukset ja aiheettomaksi katsotut maksut.
 – Merkittävä osa kanteista liittyy tapauksiin, joissa säätiön varoja on käytännössä lahjoitettu tai annettu väärin perustein ulkopuolisille tahoille, sanoo Jari Laine.
 Laineen arvion mukaan taloudellisesti järjettömät sopimukset, ylihintaiset kiinteistökaupat, aiheettomat palkkiot ja muut epäselvyydet ovat aiheuttaneet Nuorisosäätiölle yli sadan miljoonan euron taloudelliset haitat.
 Osa kanteista liittyy poliisin tutkimiin liiketoimiin
 Osa kanteista liittyy tapahtumiin, joita Helsingin poliisi ja keskusrikospoliisi tutkivat.
 Näihin kuuluvat esimerkiksi  Virossa tehdyt kiinteistökaupat , joissa on maksettu miljoonien eurojen ylihintaa tai varoja on kadonnut suuria summia pöytälaatikkoyhtiöihin.
 Säätiö myös vaatii palauttamaan muun muassa rahoja, jotka on maksettu sen  mukaan aiheettomina konsulttipalkkioina .
 Erikoisen kannevyyhdin muodostaa myös puolalaistahojen kanssa tehdyt liiketoimet, joihin liittyy  ylihintaisia kiinteistökauppoja  Helsingissä ja Virossa.
 Kanteiden kohteena on kuitenkin myös suuri ruotsalainen pankki ja suomalainen työeläkeyhtiö.
 Jari Laine aloitti Nuorisosäätiön hallituksen puheenjohtajana kesällä 2018. Jyri Hänninen / Yle
 Säätiö hakee miljoonien palautuksia Ilmariselta ja Svenska Handelsbankenilta
 Nuorisosäätiö pyytää esimerkiksi oikeutta määräämään, että työeläkeyhtiö Ilmarinen palauttaa sille lähes kahden miljoonan euron lainasumman, jonka säätiö on maksanut.
 Kannetta perustellaan sillä, että velanmaksun aikana Nuorisosäätiö on ollut maksukyvytön. Maksamalla Ilmariselle lainan Nuorisosäätiö on kanteen mukaan “sopimattomasti suosinut Ilmarista toisten velkojien kustannuksella”.
 Nuorisosäätiö pyytää oikeutta myös velvoittamaan, että Svenska Handelsbank palauttaa yli 4,3 miljoona euroa Nuorisosäätiön maksamia lainoja. Kannetta perustallaan sillä, että pankilta otettu laina on käytetty säätiön toiminnan tarkoituksen vastaiseen toimintaan.
 Nuorisosäätiön kanne on Ilmarisen näkemyksen mukaan perusteeton. Handelsbankenista kerrottiin Ylelle, että pankki on tutustunut haastehakemukseen vasta "pintapuolisesti", minkä takia pankki ei halua kommentoida asiaa tässä vaiheessa.
 Nuorisosäätiön entisten johtajien poliisitutkinta alkoi lahjusepäilystä, jonka rahavirrat kulkivat Ylen tietojen mukaan grafiikassa kuvatulla tavalla. Yle Uutisgrafiikka
 Lisää kanteita luvassa
 Kanteiden kohteina on varsin monenkirjava joukko ihmisiä ja yrityksiä.
 Nuorisosäätiö vaatii esimerkiksi kahdessa kanteessa entisiä johtajiaan eli  Aki Haaroa  ja  Perttu Nousiaista  palauttamaan yhteensä lähes viisi miljoonaa säätiön varoja.
 Lisäksi kanteita on nostettu urakoitsijoita ja yksityisiä lainoittajia kohtaan.
 Poliisi epäilee Haaroa ja Nousiaista useista talousrikoksista laajassa rikostutkinnassa, jossa on toistakymmentä epäiltyä.
 Jari Laine arvioi, ettei Suomessa ole koskaan aiemmin jätetty yhtäaikaisesti näin montaa ja isoa kannetta.
 – Jos huomioidaan kanteiden ja vaatimusten määrä, niin todennäköisesti tässä laajuudessa vastaavaa ei ole nähty aiemmin Suomessa, Laine sanoo.
 Myös kanteiden perustelut ovat osin poikkeuksellisia. Nuorisosäätiö on tiettävästi ensimmäinen suomalainen säätiö, joka on yrityssaneerauksessa.
 Useissa kanteissa takaisinsaanteja perustellaan juuri insolvenssioikeudella eli maksukyvyttömyystilanteissa sovellettavalla lainsäädännöllä.
 Jari Laineen mukaan lisää kanteita on myös luvassa.
 – Nyt jätetyt kanteet koskettavat vain Nuorisosäätiötä. Seuraavaksi selvitämme, minkälaisia taloudellisia haittoja on aiheutettu muun muassa säätiön tytäryhtiöissä.
 – Toivottavasti perusteettomat suoritukset palautetaan vapaaehtoisesti, Laine sanoo.
 Juttuun on lisätty Handelsbankenin kommentti.

Nuorisosäätiön taloussotkuista jättimäinen oikeusvyyhti – kymmeniä säätiön kumppaneita haastettu oikeuteen


Summary: Työministerin tavoitteena on korvausvelvollisuuden tuominen kaikkiin kilpailukieltosopimuksiin.

Työ- ja elinkeinoministeriö aikoo asettaa työryhmän valmistelemaan muutoksia kilpailukieltosopimuksia koskevaan lainsäädäntöön.
 Antti Rinteen  (sd.) hallituksen ohjelmaan on kirjattu, että kilpailukieltosopimusten käyttöä työelämässä rajataan. Työministeri  Timo Harakan  (sd.) mukaan huolena on, että kilpailukieltosopimuksia tehdään nykyään liian herkästi.
 – Niitä sovelletaan rutiininomaisesti työntekijöihin, jotka eivät ole avainhenkilöitä. Tavoitteemme on ratkaisu, jossa velvoitteet ja seuraamukset ovat kaikkien osapuolten kannalta tasapainossa, Harakka  sanoo ministeriön tiedotteessa .
 Harakka on antanut työryhmälle tehtäväksi "valmistella työsopimuslakiin tarvittavat säännösehdotukset korvausvelvollisuuden laajentamiseksi koskemaan kaikkia kilpailukieltosopimuksia".
 Suomessa työnantajan ei ole tällä hetkellä lain mukaan maksettava kilpailunrajoitusajalta korvausta työntekijälle, jos rajoitusaika on alle kuusi kuukautta. Jos ministeri saa tahtonsa läpi, olisi asia jatkossa toisin.
 Työryhmään on pyydetty edustajat sosiaali- ja terveysministeriöstä sekä palkansaaja-, työnantaja- ja yrittäjäjärjestöistä.
 Kansanedustajien aloite ehti raueta
 Useat poliitikot ovat viime vuosina halunneet suitsia kilpailukieltosopimuksia.
 Viime syksynä työministeri  Jari Lindström  (sin.) asetti työryhmän selvittämään muutostarpeita, ja tuo työryhmä  sai työnsä valmiiksi elokuussa .
 Asiaa on yritetty edistää myös kansanedustajan aloitteella.  Saara-Sofia Sirénin  (kok.) tekemän aloitteen allekirjoitti 47 kansanedustajaa , ja sitä käsiteltiin myös eduskunnan työelämä- ja tasa-arvovaliokunnassa. Aloite ehti raueta kevään eduskuntavaaleihin.
 Sirénin mielestä on hyvä, että asia etenee nyt. Hän ajattelee, että työnantajien olisi syytä tehdä tarkempaa harkintaa siitä, milloin kilpailukielto on perusteltu ja milloin ei.
 – Nykylainsäädäntökin vaatii tätä, mutta se ei toimi käytännössä. Siksi kilpailukieltosopimukset ovat lisääntyneet. Niitä on jopa osa-aikaisilla harjoittelijoilla, Sirén sanoo.
 Aloitteen allekirjoitti myös muun muassa vasemmistoliiton  Hanna Sarkkinen .
 – On viitteitä siitä, että kilpailukieltosopimuksia ylikäytetään. Ne voivat hankaloittaa yksittäisen henkilön urakehitystä ja työpaikan vaihtoa.
 Yrittäjät: Kilpailukieltosopimukset ovat tarpeen
 Harakan kasaaman työryhmän työn on tarkoitus päättyä maaliskuun loppuun mennessä. Hallituksen esitys asiasta valmistuu siis aikaisintaan keväällä.
 Korkeakoulutettuja edustava Akava on jo ehtinyt kiitellä Harakan aloitetta. Akavan mukaan kilpailukieltosopimusten käyttöä on onnistuttu muualla Euroopassa karsimaan juuri pakollisen korvauksen avulla.
 – Pidämme nykyistä työsopimuslain kilpailukieltoja koskevaa säännöstä toimimattomana ja tämän takia on otettava oppia muiden pohjoismaiden käytännöistä, jotta saamme Suomen kilpailukieltojen korvausmallin kuntoon, sanoo Akavan yhteiskunta-asioiden päällikkö  Vesa Vuorenkoski  järjestön tiedotteessa.
 Ylen tietojen mukaan työ- ja elinkeinoministeriössä on pohdittu pakollisen korvauksen vaihtoehtona tiukempaa lainsäädäntöä, joka määrittelisi tarkemmin perusteettomat kilpailukiellot ja koventaisi niistä annettavia rangaistuksia.
 Lain muuttaminen tällä tavalla ei kuitenkaan ole aivan yksinkertaista. Käytännössä perusteiden kestävyys jäisi tuolloin tuomioistuimien arvioitavaksi.
 Yrittäjien joukossa kilpailukieltosopimuksia koskevan sääntelyn tiukentaminen ei saa tukea. Yrittäjien tuoresssa Yrittäjägallupissa 79 prosenttia yrittäjistä kertoo, että edellisen työnantajan kanssa tehty kilpailukieltosopimus ei haittaa työntekijän palkkaamista.
 – Kilpailukieltosopimukset ovat tarpeen, eikä niiden sääntelyä pidä tiukentaa, Suomen Yrittäjien asiantuntija  Albert Mäkelä  sanoo järjestön tiedotteessa.
 Juttuun on tarkennettu kilpailunrajoitusajalta maksettavan korvauksen ehtoja 14.10. klo 19.49.

Kilpailukieltosopimukset ovat jälleen työministerin pöydällä – joukko kansanedustajia halusi suitsia niitä jo viime vaalikaudella


Summary: Kauppakeskusten ketjuliikkeiden rivistöt näyttävät monesta kuluttajasta toistensa kopioilta. Siksi Yle vertasikin pääkaupunkiseudun isojen kauppakeskusten sijaintia ja saavutettavuutta.

“Triplan asema on ohittamaton.” Mainosslogan pitää sisällään pääkaupunkiseudun uusimman ostosparatiisin kohtalon kysymyksen.
 Käykö todella niin, että työmatkalaiset hyppäävät Pasilassa ostoksille? Vai ohittavatko he sen ja jatkavat junalla suoraan määränpäähän, josta löytyy oma lähikauppa ja sen tutut valikoimat?
 Triplan potentiaalinen asiakasmäärä on valtava. HSL:stä arvioidaan, että Pasilan aseman läpi virtaa arkipäivisin noin 150 000 lähijunamatkustajaa. Pasilan kautta kulkevien ratikka- ja bussimatkustajien määrän voi arvella jonkin ajan kuluttua tuplaantuvan 40 000:een.
 Joukkoliikenteen volyymi näkyy myös Ylen keräämissä matkustusaikatiedoissa.
 Triplan tulo kaupan pelikentälle tekee siitä kertaheitolla lähimmän kauppakeskuksen kotoa lähes 120 000:lle joukkoliikenteen käyttäjälle. Pääradan sujuvan lähijunaliikenteen hyöty ulottuu kauas pohjoiseen, josta pääsee junalla nopeammin Pasilaan kuin lähempänä sijaitseviin Vantaan Jumboon tai Kannelmäen Kaareen.
 Haasteena muuttaa rutiineja
 Jopa vuosia jatkunutta arkista kulkemista muuttavien käytäntöjen myyminen ihmisille on iso haaste, jossa Triplan on pakko onnistua.
 – Olemme kuluttajina usein aika perinteisiä, tapojemme vankeja. Triplan uhka on siinä, onnistuuko se vakuuttamaan matkustajat ja asukkaat siitä, että kannattaa aloittaa uusi rutiini, sanoo Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun työelämäprofessori  Pekka Mattila .
 Osa asiantuntijoista sanoo suoremmin, etteivät he ole siitä vakuuttuneita. Kaupunkisosiologian dosentti  Pasi Mäenpää  Helsingin yliopistosta sanoo, että työmatka-asiointi ei ole yleisin tapa käydä ostoksilla.
 – Kun 5–10 vuotta sitten tutkittiin ihmisten ajankäyttöä, he menivät töistä kotiin laittamaan sapuskaa ja sen jälkeen vasta lähdettiin viemään kakruja harrastuksiin ja/tai käymään ostoksilla, Mäenpää sanoo.
 Pasilalaisten lähiostari
 Keski-Pasilan työmaan ympäristössä on jo vuosia riittänyt vilskettä kuin muurahaispesässä eikä rakentaminen lakkaa kauppakeskuksen avaamiseen.
 Kun Tripla avaa ovensa, siitä tulee samalla pasilalaisten lähiostari. Keski-Pasilan rakentaminen kuroo yhteen ratapihan erottamat Itä- ja Länsi-Pasilan.
 Tuhannet uudet työpaikat tuovat mukanaan ostovoimaa. On vaikeaa nähdä, miksi Pasilassa töissä käyvät kurvaisivat kotiin kiiruhtaessaan enää esimerkiksi Helsingin keskustaan ostoksille, kun Triplassa on kauppojen lisäksi sujuvat yhteydet joka suuntaan.
 Kuka häviää?
 Kuluttajien ostovoima ei ole viime aikoina oleellisesti kasvanut. Kun Triplassa alkaa kassakoneiden kilinä, sen täytyy olla joltain muulta pois.
 – Triplalle häviävät pienemmät päivittäistavarakaupat ja asemien seutujen pienemmät ostoskeskukset lähellä koteja, Pekka Mattila arvioi.
 Pasi Mäenpään mukaan Triplan uutuudenviehätys saattaa hiljentää myös muita kauppakeskuksia: Rediä, Itäkeskusta ja Jumboa. Hän arvioi, että vaikutukset ulottuvat keskustaan saakka.
 Ylen selvityksen mukaan Kalasataman kauppakeskus Redi ja Helsingin keskusta menettävät eniten jalansijaa Triplalle. Nykyisten asukasmäärien ja kulkureittien vertailu osoittaa, että Redi häviää Triplaan verrattuna 37 000 asiakasta, jotka ennen pääsivät kävellen nopeimmin Rediin.
 Miten vertailu tehtiin? Kauppakeskusten vaikutusalueet on laskettu Helsingin yliopiston Geotieteiden ja maantieteen laitoksen MetropAccess-hankkeessa tuotetun pääkaupunkiseudun matka-aikamatriisin pohjalta. Kartoissa tarkastellaan: Julkinen liikenne:  Kokonaismatka-aika lähtöruudusta kohderuutuun joukkoliikenteellä, sisältää mahdollisen kotona odottelun reitin alussa. Kävellen : Matka-aika lähtöruudusta kohderuutuun kävellen. Kävelynopeudeksi on asetettu 70 metriä minuutissa. Autolla:  Kokonaismatka-aika autolla lähtöruudusta kohderuutuun keskipäivällä, matka-aika lasketaan kokonaismatkaketjun mukaan ovelta ovelle. Laskennoissa on huomioitu lisäksi kokonaismatkaketjut: muun muassa keskimääräinen kävelyaika pysäköintipaikalle, matka-aika autolla lähtöpisteestä kohdepisteeseen ja keskimääräinen pysäköintipaikan etsimiseen kuluva aika. Mittausajankohta kaikissa on maanantai 29.1.2018 kello 12-13. Julkisen liikenteen kartassa on taustalla HSL:n linjat, autokartassa tieosoiteverkko ja kävelykartassa Helsingin liikenneväylät, jossa mukana muun muassa kävelytiet, pyörätiet ja muut pikkutiet. Asukkaiden määrä on laskettu väestötietoruudukosta, joka on joulukuun lopulta 2018.
 Se ei tietenkään tarkoita, etteivät he enää asioisi Redissä siinä missä muuallakin, mutta nopein happihyppy ostoksille, elokuviin ja sushille suuntautuukin nyt Pasilaan.
 Jos katsotaan autoilijoita, Triplan vaikutusalueelle siirtyy 45 000 potentiaalista asiakasta, jotka tähän saakka ovat kurvanneet nopeimmin Rediin.
 Tässä jutussa on vertailtu kauppakeskusten saavutettavuutta eri kulkumuodoilla. Vetovoimatekijöitä on lukemattomia muitakin. Kulkemista ohjaa muun muassa ihmisten arki, tottumukset ja mieltymykset sekä silkka mukavuudenhalu: ostoksille halutaan päästä kastelematta jalkojaan ja palelematta.
 On syytä muistaa, että Pasilan tapaan myös Kalasatama on vielä keskeneräinen. Keskon pääkonttorin aloitus kesällä lisäsi Kalasataman työpaikkojen määrää 1 700:lla. Ensi vuonna vieressä avataan Helsingin kaupunkiympäristön toimitalo, jonne muuttaa 1 500 työntekijää.
 Redin alueen ostovoima nousee, kun koko Kalasatama valmistuu 2030-luvulla. Asukasmäärä tulee olemaan vähintään 25 000 ja uusia työpaikkoja on yli 10 000.
 Ihmisten liikkuminen pääkaupunkiseudulla muuttuu suuresti, kun lähivuosina valmistuvat Raide-Jokeri, Vantaan ratikka ja Länsimetron jatke Espoon Kivenlahteen.
 Keskusta pitänee pintansa
 Aallon työelämäprofessori Pekka Mattila ei ole huolissaan keskustan kivijalkakauppojen kuolemasta. Hän muistuttaa, että sen suuntaista keskustelua käydään aina, kun uusi iso kaupan keskittymä aloittaa toimintansa.
 Mattila odottaa, että keskustan liiketarjonta eriytyy kauppakeskuksista sitä mukaa, kun niitä nousee uusia. Näin keskusta pitäisi pintansa uusista kauppakeskuksista huolimatta.
 Pohjoishelsinkiläisistä moni asioi nopeimmin Malmin Novassa, joka ei ole mukana siksi, että vertailussa on mukana vain kohteita Kauppakeskusyhdistyksen 20 suurimman listalta.
 Vertailusta puuttuu pyöräliikenne, joka ainakin Triplassa nähdään tärkeänä kulkumuotona. Kauppakeskusjättiin avataan paikoitustilat peräti 3 400 polkupyörälle ja Suomen ensimmäinen pyörähotelli eli maksullinen pyörien sisävarasto.
 Autoilijoita taas ohjaa muun muassa ilmainen pysäköinti. Helsingin keskustan parkkiluolissa siitä pitää maksaa.
 Tripla, lajinsa viimeinen?
 Jo ennen ensimmäistäkään asiakasta Tripla on lyönyt leimansa Helsingin kaupunkikuvaan. Moni on hätkähtänyt rakennusten  valtavaa mittakaavaa .
 Tuoreessa muistissa on, kuinka vuosi sitten syksyllä avatun Kalasataman Redin yrittäjät joutuivat  pettymään karvaasti , kun asiakasmäärät jäivät heti alkuun kauaksi arvioiduista.
 Jo neljä vuotta sitten Aalto-yliopiston Pekka Mattila kummeksui pääkaupunkiseudun  ylikuumaa  kauppakeskusten rakentamistahtia.
 Jutussa mainittu Vantaan Kivistön kauppakeskussuunnitelma onkin välissä kutistunut huomattavasti.
 Asiantuntijoilta ei saa selkeää vastausta siihen, minkälainen on tulevaisuuden kauppakeskus, koska niitä ei välttämättä enää rakenneta.
 – Todennäköisesti ainakin tällaisten mammuttikeskusten rakentaminen hiipuu. En usko, että ruokakauppa Suomessa siirtyy verkkoon, mutta erikoistavarakauppa ei tule tarvitsemaan näin paljon neliöitä, kun näiden hankkeiden perusteella voisi olettaa, Mattila sanoo.
 Muitakin kauppakeskuksia kuin Rediä kuulee moitittavan siitä, että kävijä tuntee hukkuvansa sinne. Pekka Mattila puhuu “navigoitavuudesta” ja “ihmisen kokoisesta mittakaavasta”.
 Tripla on kuitenkin valtavan kokoinen. Liikepinta-alaa on 85 000 neliötä eli 50 jalkapallokenttää, jolla se kiilaa Suomen ostoskeitaiden kärkikolmikkoon, tasoihin Jumbon kanssa. Edellä on vain Espoon Sello.
 – Vaikka ihmiset tykkäävät siitä, että on valinnanvaraa, niin olennaista on se, että mittakaava on inhimillinen. Triplan pitää tuntua turvalliselta. Ei saa tulla avuton olo tai tuntua, että on eksyksissä, Mattila sanoo.
 Pasilaan synnytetään kakkoskeskustaa
 Mall of Triplan kauppakeskusjohtaja  Kati Kivimäki  sanoo, että he eivät itse edes puhu kauppakeskuksesta, vaan kokonaisesta kaupunkikeskuksesta, joka on hänen mukaansa tulevaisuuden trendi.
 – Tämä on kokonaisuus, jossa ihmiset voivat viettää aikaansa, jossa he käyvät töissä ja asuvat ja jonne voi tulla lomalle hotelliin.
 Ajatus Pasilasta kaupungin kakkoskeskustana on muhinut kaupunkisuunnittelijoiden pöytälaatikossa vuosikymmeniä. Ensimmäinen konsulttityö Länsi-Pasilasta teetettiin vuonna 1976. Junaratojen päälle rakennettavaa betonikantta pidettiin kuitenkin sopimattomana asuntorakentamiselle junien aiheuttaman tärinän vuoksi.
 Triplassa tiedostetaan se, että nykyajan kuluttaja haluaa paljon muutakin kuin ostaa jonkin tavaran. Tiloista vain 60 prosenttia on kauppoja. Loput on ruokaa, viihtymistä tai elämyksiä, kuten kauppakeskusjohtaja Kati Kivimäki sanoo.
 Erilaisten palveluiden merkitys asiakkaiden houkuttelussa korostuu vuosi vuodelta, kertoo myös lokakuussa julkaistu  kauppakeskusbarometri .
 Erilaisten palvelujen ja kauppojen suhdetta eri kauppakeskuksissa voi vertailla jutun alla löytyvässä grafiikassa.
 – Kuluttaminen on muutoksessa. Asiakas haluaa edelleen kuluttaa, mutta kohteet ovat vähän muuttuneet. Ihmiset haluavat viihdettä ja elämystä sekä panostaa myös itseensä.
 Asiantuntijoiden mukaan julkiset palvelut tuovat hyvin kävijöitä. Triplaan tulee posti ja Töölön seurakunnan seurakuntakeskus, mutta ei esimerkiksi kirjastoa tai terveyskeskusta, jotka ohjaisivat ihmisiä ostoksille samalla reissulla.
 Viihdettä ja elämystä tarjoaa muun muassa kauppakeskuksen kellariin luotu “ikuinen kesä”, sisäsurffiareena, jossa on ympäri vuoden 27 astetta lämmintä.
 Siinäpä pohdittavaa niille, joiden mielestä oli pähkähullu idea rakentaa sisälaskettelukeskus ikuisen kesän keskelle, dubailaiseen kauppakeskukseen  Mall of The Emiratesiin .
 Teemu Kakko / Yle
 Voit keskustella aiheesta asiallisesti tämän jutun alla maanantaina 14.10.2019 kello 22 saakka.

Massiivinen Tripla kiilaa koollaan Suomen ostoskeitaiden kärkikolmikkoon ja on pian lähin kauppakeskus yli 100 000:lle joukkoliikenteen käyttäjälle


Summary: Puheterapeuttien koulutus voisi alkaa Itä-Suomessa aikaisintaan vuonna 2022.

Vuosien vääntö puheterapeuttien koulutuksen käynnistämiseksi Itä-Suomessa näyttää tuottavan tulosta.
 Itä-Suomen yliopisto on käynyt puheterapeuttien koulutuksen aloittamisesta alustavia neuvotteluja opetus- ja kulttuuriministeriön kanssa.
 Päätös on luvassa keväällä.
 Puheterapeutteja koulutetaan logopedian tutkinto-ohjelmassa. Tällä hetkellä logopediaa voi opiskella vain Helsingissä, Tampereella, Turussa ja Oulussa. Ala on suosittu ja harvoista koulutuspaikoista  käydään kovaa kilpailua .
 Koulutukselle kannatusta yli puoluerajojen
 Puheterapeuteista on pulaa lähes koko Suomessa. TE-toimistojen syyskuussa julkaiseman  Ammattibarometrin  mukaan vain Varsinais-Suomessa ja Pohjois-Pohjanmaalla tilanne on tasapainossa.
 Itä-Suomessa pula on ollut vaikea jo useita vuosia. Yhtä kauan on käyty keskustelua puheterapeuttien koulutuksen aloittamisesta Itä-Suomen yliopistossa.
 Itä-Suomen yliopiston akateeminen rehtori  Harri Siiskonen  muistaa, että logopedian koulutusta on toivottu niin terveydenhuollosta, koulutoimesta kuin puheterapeuttien ammattiliitosta.
 Myös Savo-Karjalan kansanedustajat pitävät koulutusta ratkaisuna Itä-Suomea piinaavaan puheterapeuttipulaan.
 Ylen kyselyssä jokainen vaalipiirin kymmenestä kansanedustajasta katsoi, että valtion tulee ohjata kiireellisesti rahaa koulutuksen aloittamiseen Itä-Suomen yliopistossa.
 Terapiajonossa kymmeniä ihmisiä
 Koulutus ei ratkaise akuuttia puheterapeuttipulaa.
 Itä-Suomen yliopiston rehtori  Jukka Mönkkönen  arvioi, että aikaisintaan logopedian koulutusohjelma voisi käynnistyä vuonna 2022.
 Kun tutkinnon suorittaminen kestää noin viisi vuotta, ensimmäiset puheterapeutit valmistuisivat vasta seitsemän vuoden päästä.
 Se on monelle puheterapiaan jonottavalle liian myöhään. Monet kielen kehityksen solmut on aukaistavissa vain riittävän varhaisessa vaiheessa.
 Pelkästään Pohjois-Karjalassa terapeutin vastaanotolle jonottaa kymmeniä ihmisiä.
 Siun Soten selvityksen mukaan elokuun lopussa puheterapian tutkimukseen jonotti 163 asiakasta ja itse terapiaan 39 ihmistä.
 Heidän tilannettaan koulutus ei paranna, vaan hoitoa on järjestettävä muilla keinoilla.
 Ratkaisujen kevät
 Nyt koulutuksen käynnistämiselle olisi kuitenkin sopiva sauma.
 Itä-Suomen yliopiston ja opetus- ja kulttuuriministeriön välinen sopimus umpeutuu ensi vuonna. Puheterapian koulutusohjelma nousee esiin tulevissa sopimusneuvotteluissa ensi keväänä.
 Rehtori Jukka Mönkkönen kertoo, että ministeriö käy ensin läpi muiden yliopistojen tutkintotavoite-esitykset.
 Neuvottelut jatkuvat, kun tiedossa on, miten paljon puheterapeutteja valmistuu muista korkeakouluista.
 – Ensi keväänä katsotaan lopullisesti mahdollisuus aloittaa koulutus, Mönkkönen toteaa.
 Itä-Suomen yliopiston rehtorin Jukka Mönkkösen mukaan yliopistolla on hyvät lähtökohdat logopedian koulutukseen, sillä ainetta sivutaan jo nyt muun muassa kasvatustieteen, kielitieteen ja lääketieteen opinnoissa. Antti Karhunen / Yle
 Hallitus edeltäjäänsä suopeampi
 Uusi hallitus suhtautuu puheterapeuttien koulutuspaikkojen lisäämiseen avoimesti.
 Tiede- ja kulttuuriministeri  Hanna Kosonen  (kesk.) vastasi syyskuussa nilsiäläisen kansanedustajan  Minna Reijosen  (ps.) välikysymykseen toteamalla, että hallitus tunnistaa huolen terapian saatavuudesta ja että asiaan palataan sopimusneuvotteluissa.
 Aiemmat esitykset eivät ole edenneet.
 Joensuulainen kansanedustaja  Merja Mäkisalo-Ropponen  (sd.) esitti jo vuonna 2017 puheterapian koulutuksen aloittamista Itä-Suomessa. Tuolloin ministeri  Sanni Grahn-Laasonen  (kok.) torppasi esityksen vetoamalla yliopistojen profiloitumiseen.
 Hallitus katsoi, että yliopistojen tulee keskittyä vahvuusalueisiinsa eikä haalia lisää pieniä yksikköjä.
 Itä-Suomen yliopistossa entuudestaan alan osaamista
 Itä-Suomen yliopiston etuna on, että logopediaa sivutaan jo nyt useissa koulutusohjelmissa, kuten lingvistiikassa, neurotieteessä ja kasvatustieteessä.
 Siitä huolimatta uuden tutkinto-ohjelman käynnistäminen ei ole yliopistolle läpihuutojuttu.
 Pelkästään asiantuntevan henkilöstön ja opetukseen soveltuvien tilojen löytäminen vaatii rahoitusta. Logopediaa ei opi massaluennoilla, vaan opetus tapahtuu pienryhmissä.
 Harri Siiskonen huomauttaa, ettei yliopistossa voida keskittyä pelkkään koulutukseen vaan rinnalla on aina oltava tutkimusta. Mieluiten vielä huipputason tutkimusta.

Puheterapeuteista on ollut pulaa vuosia, mutta nyt tilanne saattaa muuttua – Itä-Suomen yliopisto selvittää koulutuksen aloittamista


Summary: Koodarikoulun opiskelijat toimivat itse toistensa opettajina ja tukijoina.

Iloisia tervehdyksiä, halauksia ja surinaa kuin mehiläispesässä. Mikä olisikaan parempaa kuin aloittaa opiskelut samalla porukalla, jolla kesän rankoissa pääsykokeissa haettiin yhdessä ratkaisuja koodiongelmiin pohtimalla ja googlaamalla.
 – Ei hirveästi jännitä, mukava nähdä kaikkia hyviä tyyppejä. Hauskaa päästä taas koodaamaan, sanoo 22-vuotias  Tiia Laukkanen .
 22-vuotias Tiia Laukkanen on toiminut aiemmin valokuvaajana ja haluaisi yhdistää sitä osaamista myös koodaamiseen. Ronnie Holmberg / Yle
 Kuukauden pituinen pääsykoeaika on jäänyt mukavana mieleen.
 – Tuli sellainen olo, että pääsisinpä pian uudestaan ratkomaan. Vaikeinta oli, että piti löytää ratkaisut itse. Välillä oli niin, ettei kukaan osannut. Piti löytää ne tavat, joilla ylipäänsä pääsee ratkaisemaan ongelmaa. Kun se sitten ratkeaa, tulee sairaan hyvä fiilis, Laukkanen kuvailee.
 Tiia Laukkanen muistuttaa, ettei ole yhtä oikeaa ratkaisua. Voi löytyä monia eri tapoja, ja ne ovat yhtä toimivia.
 Koodarikoulun nuorin opiskelija, 17-vuotias Onni Salminen muistelee tiivistä pääsykoeaikaa elämyksenä, jota ei vaihtaisi pois. Ronnie Holmberg / Yle
 Samaan aikaan aikuislukiossa aloittanut opiskelijajoukon nuorin, 17-vuotias  Onni Salminen  sai tiedon opiskelupaikastaan kesken koulupäivän. Hän kuvailee silloista fiilistään hienoksi.
 Salmisesta kuukauden pituinen pääsykoeaika oli tosi tiivis.
 – Se oli aika rankkaa, joka päivä koko päivä tehtäviä. Sen kuukauden jälkeen voimat olivat aika lopussa, mutta se oli tosi siisti kokemus. En vaihtaisi sitä mihinkään, hän toteaa.
 Koodarikoulu Hive Helsinki haluaisi lisää naisopiskelijoita. Koulussa koodausta ei haluta mieltää miehiseksi alaksi. Ronnie Holmberg / Yle
 Lähes joka viides opiskelija on nainen – miehisen alan leimasta halutaan eroon
 Etukäteen Hive ilmoitti haluavansa monimuotoisuutta koodaajiin. Koulun tavoitteena on yhdistää opiskelijoiden erilaista osaamista ja taustoja niin, että ihmiset pystyisivät oppimaan toisiltaan.
 Kouluun haki kaikkiaan yli 10 000 opiskelijaa. Pääsykokeisiin pääsi mukaan 360, heistä valikoitui 142 opiskelijaa.
 Opiskelijoita on tullut 20 eri maasta. Opiskelijoista yksi neljäsosa on syntynyt jossain muualla kuin Suomessa ja puolella heistä on jo ammatti entuudestaan. Ikäjakaumakin on laaja: nuorin opiskelija on 17- ja vanhin 56-vuotias.
 – Yhdistäviä tekijöitä ovat yhteistyötaidot ja sinnikkyys sekä opiskelutapa, he tykkäävät soveltaa tietoa , sanoo koulun toimitusjohtaja  Oona Ylänkö .
 Hiven toimitusjohtaja Oona Ylänkö on tyytyväinen, että opiskelijoita on 20 eri maasta. Ronnie Holmberg / Yle
 Enemmistö opiskelijoista, 78 prosenttia on alalle tyypilliseen tapaan miehiä. Koodarikouluun valikoitui 19 prosenttia naisia, muunsukupuolisia kolme prosenttia.
 – Toki toivoisimme, että sukupuolijakauma olisi lähempänä sitä, mitä nähdään muutenkin maailmassa, mutta se on aika pitkä tie. Stereotypiat siitä, mitä koodaaminen on, istuvat melko tiukassa, ja ne ovat aika sukupuolittuneita. Toivoisimme erityisesti nuoria naisia lisää meille hakijoiksi, Ylänkö toteaa.
 Opiskelija Tiia Laukkanen sanoo, etteivät stereotypiat näy koulussa.
 – Minusta tuntuu, ettei täällä kukaan ajattele sillä tavalla. Täällä on paljon tyttöjä ja naisia ja ehkä on niin, että kuka vaan voi tehdä tätä.
 Koodariopiskelijoiden vanhin on 56-vuotias Juhani Kauppi, joka on toiminut tietoliikenne alalla 30 vuotta.  Ronnie Holmberg / Yle
 Alkujaan koodarikoulu olisi halunnut rajata opiskelijoiden yläikärajaksi 30 vuotta. Ikärajasta tuli kuitenkin negatiivista palautetta ja siitä luovuttiin. Ikärajan epäoikeudenmukaisuudesta kirjoitti muun muassa  Tivi .
 Porukan vanhin, 56-vuotias  Juhani Kauppi  on ollut tietoliikennealalla 30 vuotta. Hän on työskennellyt 2G-, 3G-, 4G- ja 5G-verkkkoympäristöissä, aina alan uusimmissa jutuissa.
 – Tarve algoritmeille ja tekoälylle on vaan lisääntynyt ja lisääntynyt, joten näin, että on syytä keskittyä pelkästään opiskeluun 2–3 vuotta. Saada osaamiseni sille tasolle, että pärjään myös uusissa haasteissa, hän kommentoi.
 Kauppi kertoo nauttineensa pääsykokeista täysillä.
 – Tykkään koodata ja se on kivaa. Se, mitä kesällä tehtiin kuukausi yhdessä, pidin siitä. Todella hienoa, hän sanoo.
 Uudet opiskelijat kuvaavat, että koodaaminen on ratkaisujen hakemista ja löytämistä. Ronnie Holmberg / Yle
 Ei opettajia, ei oppitunteja, ei kirjoja
 Koodarikoulussa kokeillaan uudenlaista oppimismetodia: opiskelu perustuu vertaisoppimiseen. Hivessä ei ole opettajia, oppitunteja eikä kirjoja. Koodarikoulussa ei ole myöskään lukukausia. Opiskelijat toimivat itse toistensa opettajina ja tukijoina.
 Opiskelijat saavat itse määrittää aikataulunsa. Koulun puolelta kuitenkin seurataan määräajoin, että opinnot etenevät. Keskimääräinen opiskeluaika on noin kolme vuotta. Osa valmistuu nopeammin, osa hitaammin.
 Toimitusjohtaja Oona Ylängön mukaan taustalla on kuitenkin pedagoginen tiimi, joka koostuu kolmesta kyseisen koulutusohjelman läpi käyneestä entisestä opiskelijasta.
 Käytännössä tehtävät ovat ongelmien ratkaisemista. Opiskelijat hakevat tehtäviin ratkaisuja yhteistyöllä.
 Kela päätti syyskuussa, että Supercellin rahoittaman Hive Helsinki - koodarikoulun opiskelijat saavat opintotukea .
 Helsingin Hivea vastaava koodarikoulu 42 toimii Pariisissa ja muun muassa Piilaaksossa Yhdysvalloissa. Koulua rahoittaa miljardööri  Xavier Niel .
 Muualla vastaavan koodarikoulun käyneet ovat työllistyneet hyvin. Käytännössä kaikille on tullut työtarjouksia jo opintojen loppusuoralla. Ranskassa toimivan Hiven esikuvan läpäisseistä jopa 100 prosenttia on työllistynyt alalle.
 Helsinkiin otetaan uusia opiskelijoita jälleen ensi helmikuussa.
 HIVEn esikuvan, Ranskassa toimivan koodarikoulu 42:n, läpäisseistä jopa 100 prosenttia on työllistynyt alalle. Ronnie Holmberg / Yle
 Lue myös:
 Kela päätti: Supercellin rahoittaman Hive Helsinki -koodarikoulun opiskelijat saavat opintotukea
 Saga Kiukas, 34, jätti teatterin pyrkiäkseen Hive Helsinki -koodikouluun – liki kuukauden kestäneet pääsykokeet alkoivat sanoilla: "You will fail"
 Supercell perustaa koodareille koulun Helsinkiin – Linda Liukas: Tavoitteena on, että puolet opiskelijoista olisi eritaustaisia naisia

Koodarikoulu Hive Helsinki aloitti, opiskelijoista viidesosa naisia – "Jakauma voisi näyttää enemmän samalta kuin muu maailma"


Summary: Yksi Turkin tavoittelemista kaupungeista on legendaarinen Kobani, jossa kurdijoukot kukistivat Isisin. Illalla sekä Turkki että Syyria ilmoittivat joukkojensa saapuneen Manbijiin.

Muutama vuosi sitten täällä Turkin ja Syyrian rajalla maailma seurasi tiiviisti kun islamistijärjestö Isis yritti ottaa haltuunsa kurdikaupunki Kobanin.
 Lähinnä neuvostoaikaisin kiväärein aseistetut kurditaistelijat vastustivat Isisin etenemistä viimeiseen asti. Heidän peräänantamattomuutensa vakuutti Yhdysvallat siitä, että kurdeja kannattaa tukea.
 Yhdysvaltojen johtaman liittouman noin 700 ilmaiskua auttoivat kurdien YPG-joukot voittoon Isisiä vastaan. Kurdien voitosta Kobanissa tammikuussa 2015 tuli käännekohta taistelussa Isisin leviämistä vastaan Syyriassa ja Irakissa – Kobanista tuli legenda.
 Kun Nato-liittolainen Yhdysvallat  juhlisti voittoa, Turkille tilanne oli kaksipiippuinen. Kurdien YPG-joukkoja pidetään turkinsyntyisen kurdien PKK-järjestön organisoimina, ja Turkki oli taistellut PKK:ta vastaan jo 35 vuotta.
 Nyt Turkki on päättänyt valloittaa Kobanin operaatiossa, jonka tavoitteeksi se sanoo "turvavyöhykkeen" perustamisen Pohjois-Syyriaan.
 Yhdysvallat ei ole juuri puhunut YPG:n ja PKK:n välisestä kytköksestä, ja koska Turkilla ja PKK:llakin oli meneillään rauhanneuvottelut, ongelmat eivät kärjistyneet. Mutta kun rauhanneuvottelut Turkin ja PKK:n välillä romahtivat samana kesänä, järjestöstä tuli taas Turkin vihollinen numero yksi.
 Turkki on Kobanin taistelujen jälkeen käynyt katutaisteluja PKK:ta vastaan Turkin kurdikaupungeissa ja kiihkeästi pommittanut Pohjois-Irakin PKK-keskusta. Ja nyt se on lanseerannut Syyrian kurdialueella operaation, joka on saanut nimekseen “Operaatio Rauhan lähde".
 Keskiviikosta asti Turkilla ovat olleet vastassa vain YPG:n johtamat SDF-joukot. Ne ovat sanoneet taistelevansa viimeiseen asti, mutta silti Naton toiseksi suurimman armeijan voittoa pidetään lähes varmana.
 Jos tilanne ei muutu,  on vain ajan kysymys, milloin Turkki saa raivattua rajalle 30-kilometrin syvyisen ja 480-kilometrin pituisen turvavyöhykkeen.
 Sadattuhannet Syyrian kurdit joutuvat pakenemaan Turkin hyökkäystä – "meillä ei ole paikkaa, minne mennä", "lapsillamme ei ole ruokaa"
 Tätä kirjoittaessa Turkki käy taisteluja rajalla 200 kilometrin pituisella alueella. Turkki sanoo nyt kontrolloivansa tilannetta kahdessa rajakaupungissa, Ras al-Aynissa sekä Tal Abyadissa. Näyttää mahdottomalta, että YPG pystyisi sinnittelemään kovin kauan. Rajalta katsottuna Tal Abyad näytti maanantaina olevan kokonaan Turkin valvonnassa, kuten Turkki on ilmoittanut.
 Tähän mennessä kaikki on käynyt Turkille varsin helposti. Mutta sunnuntaina tuli merkittävä uusi käänne, jonka pitäisi huolestuttaa sekä Turkkia että Yhdysvaltoja: Syyrian presidentti  Bashar al-Assadin  joukot saattavat astua kuvaan.
 Kurdit väittivät sunnuntaina  päässeensä Assadin kanssa sopimukseen Kobanin ja Manbijin kaupungin suojelemisesta Turkin hyökkäykseltä. Silti Turkin tukemien kapinallisjoukkojen ilmoitettiin jo hyökänneen Manbijiin maanantai-iltana.
 Syyrian valtion media kertoi maanantai-iltana, että Syyrian joukot ovat saapuneet Manbijiin. Aiemmin maanantaina Assadin hallinnon virallinen uutistoimisto Sana kertoi Syyrian armeijan asemoituneen Tal Amriin, 40 kilometriä Ras al-Aynista kaakkoon.
 Ugur Can / AOP
 Yhdysvalloille Syyrian hallinnon mukaantulo tarkoittaa Syyrian kurdien liittoutumista sen suurimpien haastajien, Venäjän ja Iranin, kanssa. Ne tukevat Assadin hallintoa. Samalla Yhdysvallat on itse pelannut itsensä pois pelistä, jos Isis alkaa jälleen voimistua.
 Assadin armeija siirtyikin maanantaina myös Ayn Issaan, jossa satojen Isis-vankien oli kerrottu paenneen. Tämä kasvatti epäilemättä painetta Venäjälle alkaa tukea Assadia ja ottaa koppi Isisiksen-vastaisesta sodasta – jos se enää kiihtyisi uuteen alkuun.
 Turkin tämä käänne syöksee  arvaamattomaan tilanteeseen. Turkki on melkein sodan alkamisesta asti tukenut Syyrian kapinallisia syöstäkseen Assadin vallasta ja taistelee tässäkin operaatiossa kentällä kapinallisten kanssa.
 Kuinka paljon Turkki voisi neuvotella Assadin kumppanin Venäjän kanssa kun se on ollut alusta asti "väärällä" puolella?
 Jo lähtökohtaisesti Turkki on ollut operaatiossaan melkoisen yksin: maanantaina EU tuomitsi yksimielisesti Turkin operaation, ja Natokin on arvostellut sitä alueen vakauden vaarantamisena.
 Tästä huolimatta Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdoğan  vannoi maanantaina Turkin hyökkäävän Kobaniin suunnitellusti, samoin Manbijiin. Erdoğan väitti Venäjän suhtautuvan toimiin myötämielisesti.
 Koillis-Syyria on ollut Syyrian rauhallisinta seutua sen jälkeen, kun Assadin joukot pääosin vetäytyivät sieltä sodan alussa ja alue siirtyi kurdien YPG:n haltuun.
 Mutta loppujen lopuksi yhteistyö Assadin joukkojen kanssa syöksisi arvaamattomaan tilanteeseen myös kurdit itsensä. Assad ei halua kurdien itsehallintoaluetta Syyriaan ja kutsuu PKK:ta terroristijärjestöksi.
 Kurdien sanontaa testataan taas: kurdeilla ei ole muita ystäviä kuin vuoret. Mutta onko Turkillakaan?

Assadin armeijan mukaantulo monimutkaistaa kuviota Syyriassa – Yle seuraa rajalla Turkin hyökkäyksen etenemistä