Summary: Ihmisoikeusjärjestöjen mukaan ”Verkoston” ja ”Uuden suuruuden” tapaukset kertovat turvallisuusviranomaisten mielivaltaisista otteista.

Ptšelintsevien perheen koettelemus alkoi 27. lokakuuta 2017.
 Tuona päivänä 25-vuotiaan  Dmitri Ptšelintsevin  piti tulla aamulla Penzan rautatieasemalle isoäitiään vastaan. Dmitriä ei kuulunut. Pian syy selvisi: hänet oli pidätetty epäiltynä terroristiryhmän perustamisesta.
 – Hänet pidätettiin, kun hän tuli rappukäytävästä. Häneltä vietiin autonavaimet, kotiavaimet. Hänelle laitettiin käsiraudat. Hänet vietiin kotiinsa, Dmitrin äiti  Svetlana Ptšelintseva  kertoo Moskovassa.
 Kotona tehtiin kotietsinä. Sitten tutkijat lähtivät Dmitrin kanssa katsomaan autoa. Kyseessä oli Ptšelintsevin vanha Lada, jossa ei ole edes varashälytintä.
 – Siellä lojui autossa kaksi kranaattia. Niissä ei ollut Dmitrin sormenjälkiä. Ymmärsimme myöhemmin, että se oli ainoa perustelu hänen pidättämiselleen, Svetlana sanoo.
 Penza on noin puolen miljoonan asukkaan kaupunki Keski-Venäjällä, 625 kilometriä Moskovasta kaakkoon. Nyt tässä provinssikaupungissa oli turvallisuuspalvelu FSB:n mukaan paljastettu anarkistisen terroriverkoston keskus.
 Ampuma-asekouluttajana työskentelevän Dmitri Ptšelintsevin ja kymmenen muun nuoren miehen syytettiin kuuluvan terroristijärjestöön, joka oli suunnitellut terrori-iskuja Venäjän viimevuotisten presidentinvaalien ja jalkapallon MM-kisojen aikaan. FSB:n mukaan järjestöllä oli soluja Penzassa, Moskovassa, Pietarissa ja jopa Valko-Venäjällä.
 Ensimmäiset pidätykset tehtiin loka–marraskuussa 2017 ja tammikuussa 2018. Epäiltyjä on luonnehdittu poliittisesti antifasisteiksi, anarkisteiksi ja vasemmistoaktivisteiksi.
 Rikosjuttu tunnetaan venäläisessä julkisuudessa nimillä Antifasistien tapaus, Penzan tapaus tai ”Verkoston” tapaus.
 Ihmisoikeusjärjestöjen ja epäiltyjen omaisten mukaan tunnustuksia hankittiin kiduttamalla ja todisteita istutettiin kotietsinnöissä.
 Tunnustukset hämmensivät
 Kuulusteluissa useimmat epäillyt tunnustivat syytökset. Dmitrin vanhemmat eivät olleet uskoa silmiään, kun he saivat kuulustelupöytäkirjat luettavakseen.
 – Me luimme ne silmät pyöreinä, ymmärtämättä oikein, mitä tapahtuu. Mitä mukamas kauheuksia he olivat suunnitelleet, Svetlana Ptšelintseva kertoo.
 Vanhemmat uskovat, että tunnustukset olivat tekaistuja. Heitä ihmetytti myös tunnustusten byrokraattinen kieli, jossa tarkasti lueteltiin asianomaiset rikoslain pykälät.
 Dmitri esimerkiksi kertoi syyllistyneensä terroristijärjestön perustamiseen, Venäjän rikoslain pykälän 205.4 ensimmäinen osa, josta voi seurata 10–15 vuotta vankeutta.
 – Ei tuollaisia lausuntoja voi antaa. Siinä sanotaan, että ’minä tietoisesti rikoin sitä ja sitä lakipykälää’, Dmitrin isä  Dmitri Ptšelintsev  sanoo.
 Dmitri ja Svetlana Ptšelintsevin poikaa Dmitriä syytetään terroristijärjestö "Verkoston" jäsenyydestä. Vanhemmat katsovat, että kyseessä on lavastus. Grigori Vorobjov / Yle
 "Sortokoneisto omaa kansaa vastaan"
 Kun Dmitri Ptšelintsev sai helmikuussa toisen asianajajan, hän kertoi tälle, että FSB:n työntekijät olivat hakanneet häntä ja antaneet hänelle sähköiskuja esitutkintavankilassa.
 – Heillä on kaikki järjestettynä: on selli näitä kidutuksia varten ja sellissä on välineet kiduttamiseen, Svetlana Ptšelintseva sanoo.
 – Se on valtiollinen sortokoneisto omaa kansaa vastaan.
 Dmitri kertoi kidutuksesta uudelle asianajajalleen 8. helmikuuta. Vanhempien mukaan häntä kidutettiin sen jälkeen uudelleen ja pakotettiin luopumaan lausunnosta.
 Dmitri on kertonut myös, että FSB:n työntekijät uhkasivat tuoda hänen vaimonsa vankilaan ja antaa tämän muiden vankien raiskattavaksi.
 Kaikkiaan neljä "Verkoston" epäillyistä on kertonut kidutuksesta nimenomaan sähköllä.
 – Tämä kaikki on kirjattu juridisiin asiakirjoihin, nimeltä asianajajan selvitys ( advokatskij opros ), tapauksen parissa työskennellyt ihmisoikeusaktivisti  Lev Ponomarjov  sanoo.
 Kidutuksesta kertoi myös tapauksessa todistajana kuulusteltu mies, joka  sittemmin haki   turvapaikkaa Suomesta .
 Vanhemmat ottivat yhteyttä ihmisoikeusaktivisteihin ja presidentin ihmisoikeusneuvoston edustajiin, mutta kidutusta voi olla vaikea todistaa.
 Venäjällä epäiltyjen luona pääsevät vierailemaan yhteiskunnallisen valvontakomission jäsenet, siis ihmisoikeusaktivistit, joilla on oikeus tutustua oloihin esitutkintavankiloissa ja rangaistussiirtoloissa.
 Pietarissa nämä kirjasivat ylös pahoinpitelyn jäljet, muun muassa etälamauttimen jättämät palohaavat.
 – Penzassa nuorilla ei ollut onnea, Ponomarjov pahoittelee.
 Hänen mukaansa Penzan yhteiskunnallinen valvontakomissio on heikko, sen jäsenet eivät ole ihmisoikeusaktivisteja vaan yhteiskunnallisia toimijoita, entisiä turvallisuusviranomaisia tai virkamiehiä.
 Sotaleikeistä piinapenkkiin
 Ptšelintsevit epäilevät, että heidän poikansa joutui viranomaisten silmätikuksi alun perin vuonna 2011, kun hän kavereineen päätyi tappeluun uusnatsien kanssa.
 – Niin hän tovereineen päätyi FSB:n kortistoihin, Svetlana Ptšelintseva sanoo.
 Armeijan jälkeen Dmitri Ptšelintsev työskenteli ampuma-asekouluttajana. Turvallisuusviranomaisten huomiota näyttää kiinnittäneen hänen ja kaveriensa harrastus, Venäjällä suosittu sotapeli  strikeball , jossa pelaajat liikkuvat maastossa ja ampuvat toisiaan muovikuulilla. Harrastus tunnetaan laajemmin airsoftin nimellä.
 Julkisuudessa raskauttavana todisteena on esitelty videoita, joissa Dmitri Ptšelintsev ystävineen pelaa tätä sotapeliä.
 – Jos pidät strikeballin pelaamisesta, se on harjoittelua terrorismiin. Jos et tunne henkilöä, olet hänen kanssaan syvässä salaliitossa. Jos tapaat ystäviä, se on kokous. Tulee tunne, että on kirjoitettu käsikirjoitus, jonka mukaan edetään, isä-Dmitri sanoo.
 Tapauksen tosiasioita on vaikea punnita, koska tähän mennessä sitä on käsitelty suljetuin ovin.
 FSB:n vaatimuksesta puolustusasianajajat ovat allekirjoittaneet virallisen sitoumuksen olla kertomatta tapauksesta julkisuuteen. Myös syytettyjen pidätysoikeudenkäynnit on suljettu yleisöltä.
 Kansainvälinen ihmisoikeusjärjestö Amnesty International on vaatinut viranomaisia avaamaan käsittelyn julkisuudelle.  Julkilausumassaan  järjestö kiinnittää huomiota siihen, että syytökset kidutuksen käytöstä syytettyjä ja todistajia vastaan ovat lukuisia ja keskenään yhdenpitäviä.
 Äärijärjestö ilmestyi kuin tyhjästä
 "Novoje velitšije" eli ”Uusi suuruus” nousi otsikoihin maaliskuussa 2018, kun kymmenen nuorta pidätettiin epäiltynä sen riveihin kuulumisesta.
 Ryhmän syytettiin kaavailleen Venäjän perustuslaillisen järjestyksen kumoamista. Aiemmin kukaan ei ollut käytännössä kuullutkaan moisesta järjestöstä.
 Ryhmä näyttää muotoutuneen alun perin Telegram-viestipalvelun keskusteluissa.
 Lokakuun 2017 ja pidätyshetken välillä ryhmän osanottajat olivat kirjoittaneet ja jakaneet vallanpitäjiä arvostelevia ja vaaliboikottia vaativia lentolehtisiä, osallistuneet oppositiojohtaja  Aleksei Navalnyin  joukkokokoukseen sekä kommunistien mielenilmaukseen johdinautojen puolesta ja käyneet Moskovan seudulla harjoittelemassa ampumista Saiga-kiväärillä.
 Yksi epäillyistä, 31-vuotias  Pavel Rebrovski  sanoi kuulusteluissa, ettei ollut ottanut ryhmää vakavasti.
 – Haluan korostaa, että se ei ole järestö vaan jonkinlainen ilveily, koska mitään yhtenäistä ajattelua ryhmässä ei ollut,  Rebrovski sanoi .
 Ryhmän johtajana pidetään 25-vuotiasta  Ruslan Kostylenkovia .
 Kostylenkov sanoo tunnustaneensa kidutuksen takia: hän sanoo, että kuulustelija pani hänen päähänsä muovipussin, tukahdutti ja hakkasi. Esitutkintavankilan asiakirjoihin on merkitty, että Kostylenkovilla oli fyysisiä vammoja, kun hänet tuotiin sinne.
 "Verkoston” ja ”Uuden suuruuden” tapauksia pidetään ihmisoikeuspiireissä merkkinä siitä, että turvallisuusviranomaiset ovat ottaneet nuorison erityistarkkailuun.
 Molemmissa tapauksissa syytettyjen vanhemmat ja ihmisoikeusaktivistit syyttävät viranomaisia tapausten lavastamisesta.
 Ääriryhmä "Novoje velitšijen" eli "Uuden suuruuden" tapauksen epäiltyjen kotiarestia jatkettiin oikeuden istunnossa Moskovassa. Ihmisoikeusaktivistit epäilevät, ettei koko järjestöä olisi olemassa ilman turvallisuuspalvelun työntekijän yllytystä. Nadja Titova / Yle
 Kuka oli Ruslan D.?
 Tapauksen keskiössä on salaperäinen henkilö, joka tunnettiin nimellä  Ruslan D.
 Osa syytetyistä on kertonut, että juuri Ruslan D. halusi kehittää toiminnan netti- ja kahvilakeskusteluista järjestäytyneeksi ryhmäksi.
 Ruslan D. maksoi vuokran huoneistosta, jossa ryhmä alkoi kokoontua kerran viikossa. Hänen kerrotaan myös vaatineen perustavan asiakirjan kirjoittamista ja ryhmän organisoimista.
 Niinpä nuo kymmenen osanottajaa jaettiin ryhmiin, joilla oli erilaisia tehtäviä: mediasuhteet, rahoituksen kerääminen, tiedustelu ja värväys.
 – Kun ryhmällä on rakenne, voi antaa kovemmat tuomiot, Lev Ponomarjov selittää.
 Ihmisoikeusaktivistien mukaan on ihmeellistä, että Ruslan D. ei ole jutussa epäiltynä vaan todistajana. Se viittaa heidän mielestään siihen, että kyseessä oli turvallisuuspalvelun virittämä ansa.
 – Tietenkin se vaihtoehto, että hän työskenteli turvallisuuspalveluille, on kaikkein ilmeisin. Kun asianajajat ryhtyivät perehtymään asiaan, ilmeni, että hänen henkilötietonsa ovat kaikki salattuja, Ponomarjov sanoo.
 – Tätä kutsutaan provokaatioksi ja se on Venäjän laissa kielletty asia. Siitä pitäisi nostaa rikosjuttu.
 Ruslan D:n nimeksi on sittemmin ilmoitettu  Aleksandr Konstantinov . Elokuun lopulla hän kiisti  televisiokanava Doždin haastattelussa  olevansa minkään turvallisuusviraston palveluksessa.
 Ponomarjovin mukaan tapaus on merkittävä koetinkivi.
 – Jos nämä nuoret ihmiset tuomitaan äärijärjestön perustamisesta, se avaa portit sille, että järjestöjä voidaan alkaa tehtailla.
 Uuden suuruuden karut seuraukset
 Sivullisen silmään Novoje velitšije eli Uusi suuruus vaikuttaa keksityltä järjestöltä. Sillä on kuitenkin täysin konkreettisia seurauksia tapaukseen sekaantuneiden nuorten elämään.
 Yksi heistä on  Anna Pavlikova , joka oli pidätyshetkellä vain 17-vuotias. Esitutkintavankeudessa hänen terveydentilansa heikkeni jyrkästi. Pavlikova vapautettiin esitutkintavankeudesta kotiarestiin elokuussa.
 Hänen äitinsä kertoo, että kotiarestikin on henkisesti raskas olotila.
 – Hän ei nuku. Mieliala laskee jyrkästi. Hän sulkeutuu ja istuu kylpyammeessa ja itkee.
 Anna Pavlikovan kotiarestia jatkettiin oikeuden istunnossa maaliskuulle.
 Kotiarestissa internet on kielletty, joten Anna ei voi opiskella ja osallistua kursseille edes etäyhteyden kautta.
 Julija Pavlikova sanoo olevansa varma, että nuoret eivät tehneet mitään.
 – Laissakin lukee, että ensin turvallisuuselinten pitää varoittaa 'kaverit, te harjoitatte nyt jotain sopimatonta', ja vasta sitten pidättää, jos toiminta jatkuu.
 Anna Pavlikova on nuorin syytetty "Novoje velitšijen" eli "Uuden suuruuden" tapauksessa. Hänen kotiarestiaan jatkettiin maaliskuulle. Äiti Julija Pavlikova sanoo, että hänen tyttärensä mielenterveys kärsii eristyksestä.  Grigori Vorobjov / Yle
 ”FSB katsoo olevansa lain yläpuolella”
 Ihmisoikeusaktivisti Lev Ponomarjov pitää molempia tapauksia hyvin huolestuttavina.
 – FSB katsoo olevan lain yläpuolella. Se pelottaa minua eniten.
 Lisäksi Ponomarjov pitää vaarallisena sitä, että tapaukset voivat nostattaa yhteiskunnassa väkivaltaisia vastareaktioita.
 Lokakuussa Arkangelissa 17-vuotias poika räjäytti itsensä FSB:n toimistossa.  Ennen tekoaan lähettämässään viestissä hän sanoi sitä protestiksi anarkistien kiduttamiselle.
 Tästä ovat ilmaisseet huoltaan myös turvallisuusviranomaiset.
 – Minua huolettaa heidän huolensa, sillä meillä turvallisuusviranomaiset osaavat toimia vain yhteen suuntaan, kiristämällä ruuveja entisestään, Ponomarjov sanoi.
 Pitkän linjan ihmisoikeusaktivisti Lev Ponomarjov pitää "Uuden suuruuden" ja "Verkoston" tapauksia erittäin huolestuttavina. Grigori Vorobjov / Yle
 77-vuotias Ponomarjov joutui istumaan 16 päivän vankeustuomion luvattoman mielenilmauksen järjestämisestä. Hän oli jakanut Facebookissa kehotusta hiljaiseen mielenosoitukseen FSB:n päämajan edustalle Lubjankan aukiolle Moskovassa.
 Vuosien 2017–2018 oppositioliikehdinnässä esittivät merkittävää roolia  Vladimir Putinin  valtakaudella varttuneet nuoret, ja se huolettaa vallanpitäjiä.
 Ponomarjov ei usko, että nuorison pelottelu toimii. Nykynuoret ovat eläneet vapaammissa oloissa kuin vanhempansa ja isovanhempansa.
 – Tietysti nämä nuoret voivat olla radikaaleja, mutta se ei tarkoita, että he tarttuisivat aseisiin. On myös rauhanomaista radikalismia, Ponomarjov sanoo.
 Putin joutui kommentoimaan
 Tapaukset ovat saaneet laajenevaa huomiota.
 Ne otettiin esiin myös  presidentin ihmisoikeusneuvoston istunnossa  joulukuussa.
 Neuvoston jäsen  Mihail Fedotov  puhui istunnossa Verkoston tapauksen kidutussyytöksistä. Presidentti Putin lupasi, että asia selvitetään.
 – Tutkikaamme asiaa tarkkaavaisesti. Minua huolettaa se, mitä sanoitte, tosiaankin huolettaa. Sellaista ei voi sallia. Sitä pitää selvittää, Putin lupasi.
 Tosiaalta myöhemmin istunnon aikana Putin luki listan aseista, joita turvallisuuspalvelu on kertonut löytäneensä kotietsinnöissä epäiltyjen luota.
 – Ymmärrättehän, tämä on vakava asia. Onko meillä teidän mielestänne liian vähän terrori-iskuja? Putin kysyi.
 Joka tapauksessa presidentinhallinto on pyytänyt Novoje velitšijen ja Verkoston tapauksista selvityksiä FSB:ltä, vankeinhoitolaitokselta FSIN:iltä ja syyttäjänlaitokselta.
 Ptšelintsevit valmistautuvat jatkamaan kamppailua poikansa puolesta. Tunteiden valtaan ei voi antautua.
 – Koska me olemme vanhempia, meidän pitää olla vahvempia: meidän pitää pelastaa lapsemme, Svetlana Ptšelintseva sanoo.
 – Haluan uskoa, että se onnistuu.
 Aiheesta muualla:
 Amnesty International:  Russian Federation: The Network case, shrouded in secrecy and marred by numerous torture allegations  24.12.2018
 Neil MacFarquhar ja Ivan Nechepurenko, The New York Times:  Protesters in Russia Accuse Government of Entrapping Young Critics  15.8.2018
 Oliver Carroll, The Independent:  March of Mothers: Protests against controversial prolonged detention of young anti-Putin ‘revolutionaries’
 The Moscow Times:  How a Teenage Girl’s Chat Group Became an FSB Snare  15.8.2018
 Meduza:  ‘I caved almost immediately.’ How Russian federal agents tortured confessions out of the ‘Penza Case’ anti-fascists  20.6.2018
 Yoshua Jaffa, New Yorker:  The Network: Russia’s Odd, Brutal, and Maybe Invented Pre-World Cup Terrorism Case  3.6.2018
 Andrey Kaganskikh, Open Democracy:  “The Network”: how Russian security services are targeting Russian anarchists and anti-fascists  27.4.2018
 Cristina Maza, Newsweek:  Russia's Antifa is beingin tortured and detained by Putin's shadow security service, sources says  6.4.2018
 Iltalehti:  Turvapaikkaa Suomesta hakeva venäläisaktivisti Ilja Kapustin: ”Kun passiin jysähti leima, oli kuin valtava paino olisi pudonnut harteilta”  10.3.2018
 Iltalehti:  Sähköshokkeja ja hakkaamista: Venäläismiestä kidutettiin ja pahoinpideltiin tunteja ”oikeanlaisen” todistuksen saamiseksi  3.2.2018

Venäjän turvallisuuskoneisto otti nuoret erityistarkkailuun – Ihmisoikeusaktivistit syyttävät ääriliikkeiden tehtailusta


Summary: Tromssan poliisi ei usko, että lumivyöryssä kadonneet kolme suomalaismiestä ja ruotsalaisnainen voisivat olla enää elossa.

Norjan poliisi on keskeyttänyt kolmen suomalaismiehen ja ruotsalaisen naisen etsinnät Blåbärfjelletin tunturin rinteellä. Poliisin mukaan syynä on huono sää.
 Tilannetta arvioidaan uudelleen maanantaina, Tromssan poliisi kertoi Twitterissä.
 Hiihtäjänelikko katosi keskiviikkona iltapäivällä lumivyöryn yhteydessä Pohjois-Norjassa. He olivat matkalla Blåbärfjelletin 1 440 metrin korkeudella olevalle huipulle. Poliisin mukaan ei ole mahdollista, että hiihtäjät olisivat enää elossa.
 Poliisi kertoi aiemmin  havainneensa signaaleja kahdesta lumivyörylähettimestä. Lähettimien signaalit paikantuivat lumivyöryalueelle. Lumivyörylähetin on vaatteiden alle puettava laite, jonka radiosignaalin avulla on mahdollista löytää lumivyöryn uhri lumen alta.
 Yle Uutisgrafiikka
 Keskustelu suljettu klo 19.05 - emme yleensä avaa keskustelua onnettomuusuutisissa.
 Lue myös:
 Norjan poliisi: Emme usko löytävämme heitä elossa – Pelastusoperaatio muuttuu kuolleiksi oletettujen etsintäoperaatioksi
 Pohjois-Norjassa alkoivat uudet helikopterietsinnät kadonneiden suomalaisten löytämiseksi – katso Tromssan poliisin tiedotustilaisuus klo 15
 Etsintähelikopterit joutuivat taas keskeyttämään Norjassa kadonneiden etsinnät – omaisia saapunut Tromssaan
 Vaikea sää estää Norjan vuoristoon kadonneiden etsinnän
 Kolmen suomalaisen laskijan kohtalonhetki Norjassa – NRK: kadonneita ei päästä etsimään tänään
 Kolme suomalaista kateissa Norjan tunturialueella Tromssassa – pelätään jääneen lumivyöryn alle

Norjan poliisi lopettaa lumivyöryssä kadonneiden etsinnät viikonlopuksi – syynä huono sää


Summary: Poliisille tulee vuodessa 60 000 ilmoitusta näpistelystä.

Vartijat ja vartiointiliikkeet & etsivä-, vartiointi- ja turvallisuuspalvelu

Tästä on kyse Näpistykset aiheuttavat kaupoille vuodessa 450 miljoonan euron kustannukset. Poliisille tulee vuodessa 60 000 näpistysilmoitusta. Kovinta näpistyssesonkia on joulukaupan aika ja tammikuun alennusmyynnit.
 Joulukaupan ja tammikuun alennusmyyntien aikaan kaupat kuhisevat ihmisiä. Väenpaljous houkuttelee liikkeelle myös kekseliäät myymälävarkaat.
 – Joulukaupan ja tammikuun alennusmyyntien aikana tapahtuu enemmän näpistystapauksia kuin tavallisesti, kertoo kymenlaaksolaisen turvallisuuspalvelun Combat Security Servicesin toimitusjohtaja  Tomi Hiltunen .
 Suomessa kaupoille aiheutuu näpistelyistä vuodessa arviolta 450 miljoonan euron kustannukset. Lisäksi näpistelyjen varautumiseen kaupat käyttävät yhteensä jopa 100 miljoonaa euroa.
 Tomi Hiltunen kertoo, että myymälävarkaat ovat liikkeellä erityisesti ennen joulua, mutta ammattivarkaalle käy periaatteessa mikä vuodenaika tahansa.
 – Ammattivarkaat eivät tarvitse avukseen väkijoukkoa.
 Hiltunen uskoo, ettei alennusmyyntiajan kasvaneiden näpistelyjen taustalla ole järjestelmällistä rikollistoimintaa.
 Piilopihtejä, folioita ja putkikasseja
 Combat Security Servicesin  Tapio Lanki  kertoo, että yleisin näpistyskeino on poistaa tuotteesta varashälytin myymälässä.
 – Varkaalla on liikkeeseen mennessä mukanaan pihdit, jolla hälytin poistetaan tuotteesta. Pihdit voivat olla jo valmiina liikkeessä ennen paikalle saapumista, kertoo Lanki.
 Hänen mukaansa tällaisissa tapauksissa näpistys huomataan vasta viikkosiivouksien yhteydessä, kun irti otetut hälyttimet paljastuvat tavarahyllyjen alta.
 Kymen Vartiointipalvelun Kotkan vastaavahoitaja  Pasi Aho  kertoo, että myymälänäpistyksissä varkaat harhauttavat ovilla olevia hälytysjärjestelmiä laukulla, jonka sisäpinta on folioitu. Ahon mukaan kyseessä on hyvin vanha konsti.
 – Siten kaupasta voi viedä isoja määriä kerralla.
 Foliolaukkuvarkaudet ovat Ahon mukaan ammattinäpistelijöiden keino.
 – Näpistelijä tietää, mitä liikkeestä haetaan ja varastetulle tuotteelle on jo ostaja tiedossa.
 Aho kertoo, että myös putkikassien kanssa liikkeissä pyöriviin asiakkaisiin kiinnitetään erityistä huomioita.
 Pelkkä epäilyttävä käytös ei riitä vartijan oikeudeksi tarkastaa asiakkaan laukkua. Suorittaakseen kiinnioton vartijalla tulee olla näköhavainto, että jotain on mennyt kassan ohitse maksamatta. Samassa yhteydessä vartijalla on oikeus tehdä kiinniotetulle turvallisuustarkastus.
 Aho kertoo, että foliokassivarkaita jää esimerkiksi Kotkan alueella kiinni kuukausittain.
 Usea näpistystapaus jää ilmoittamatta
 Suomessa poliisin tietoon tulee vuodessa noin 60 000 näpistystapausta. Tilastokeskuksen viime vuonna julkaiseman tilaston mukaan luku on pienentynyt.
 Turvallisuusasiantuntija  Ilkka Nieminen  kertoo, että näpistystapausten määrän tilastokehitys ei kerro koko totuutta. Hänen mukaansa usea näpistystapaus jää kaupalta ilmoittamatta poliisille. Hän pitää syynä poliisin resurssien puutetta.
 Nieminen kertoo, että ilmoitustilanteessa kaupan henkilökunta sitoutuu pitkäksi aikaa valvomaan kiinni jäänyttä henkilöä, koska poliisilta kestää kauan saapua paikalle. Tämä syö kauppiaiden ja myyjien aikaa muulta työltä.

Kaupoissa menossa näpistelybuumi – varkaat kantavat tavaraa ulos foliokasseissa


Summary: Ryanairin uusi reitti Berliinin ja Lappeenrannan välillä kiinnostaa matkanjärjestäjiä, jotka voivat nyt aloittaa ryhmämatkat Saimaalle.

Halpalentoyhtiö Ryanair ilmoitti tänään perjantaina, että se avaa huhtikuun alussa suorat lennot Berliinin ja Lappeenrannan välillä.
 Lennot jatkuvat lokakuun lopulle, mutta Lappeenrannan lentoasema käy neuvotteluja reitin saamisesta ympärivuotiseksi.
 – Reitti palvelee koko eteläistä Saimaata, ja suorilla lennoilla tulee matkustajia Lappeenrannan lisäksi Imatran, Mikkelin ja Savonlinnan seuduille, sanoo lentoaseman toimitusjohtaja  Eija Joro .
 Turisteja soutelemassa Lappeenrannan satamassa. Kari Kosonen/Yle
 Ensimmäisenä kautena tavoitteena on tuoda Berliinistä suorilla lennoilla Saimaalle lomalle hieman yli 3 000 saksalaisturistia.
 – Omatoimimatkailijoiden lisäksi matkanjärjestäjät ovat kiinnostuneita tuomaan pieniä turistiryhmiä Saimaalle, sanoo matkailun markkinointiyhtiön GoSaimaan johtaja  Juha Sorjonen .
 Keski-Euroopasta pakoon paahtavaa hellettä
 Lentoyhtiöt etsivät uusia kohteita kuumista kesistä kärsiville keskieurooppalaisille, ja kiinnostus Saimaata kohtaan on kasvussa.
 Ryanair lentää Lappeenrantaan kesällä 2019 Saksasta, Italiasta ja Kreikasta. Myynnissä on lähes 68 000 lentopaikkaa.
 – Viime kesänä Italiasta, Kreikasta ja Espanjasta tulevien lomailijoiden määrä lisääntyi Saimaalla. Syynä oli kotimaan helle, jota pakoon monet lähtivät Saimaalle, sanoo johtaja Juha Sorjonen.
 Matkustajia nousemassa Milanon Bergamoon lähtevään koneeseen.  Tommi Parkkinen / Yle
 Lennot myyneet hyvin
 Käytännössä Ryanairin lennot Milanon Bergamosta Lappeenrantaan olivat koko viime kesän lähes loppuunmyytyjä.
 Vajaa kolmannes reitin matkustajista oli Saimaalle saapuvia turisteja. Ateenan lennoilla kreikkalaisten matkailijoiden osuus oli pienempi.
 Tähän asti pienten matkanjärjestäjien on ollut käytännössä mahdotonta tuoda ryhmiä Saksasta Saimaalle, koska asiakasmäärät eivät riitä kokonaisen charter-lennon vuokraamiseen saati kesäkauden kestävään lentosarjaan.
 – Ehdottomasti suorat yhteydet ovat suuri etu ja parantavat saavutettavuutta. Nyt matkanjärjestäjät voivat varata koneista kiintiöitä, jatkaa Sorjonen.
 Matkailija nauttii laivamatkasta Saimaalla.  Tommi Parkkinen / Yle
 Pieniä ryhmiä Saimaalle
 Saimaasta ei ole tarkoitus tehdä Lapin kaltaista massaturismin kohdetta, vaan matkanjärjestäjien kanssa neuvotellaan pienistä 5–15 hengen ryhmistä.
 – Ne voivat olla esimerkiksi työ- tai kaveriporukoita, jotka tulevat katsomaan vaikkapa Imatranajoja tai vuokraavat pariksi viikoksi mökin jostain päin Saimaata.
 Pienille ryhmille räätälöitävät valmismatkat ovat nouseva trendi Keski-Euroopassa. Saksassa toimii matkanjärjestäjiä, jotka ovat erikoistuneet esimerkiksi erä- tai kalastusmatkailuun. Myös slow tourism eli ns. hidas matkailu lisää suosiotaan.
 M/S Carelia Saimaan kanavassa matkalla Viipuriin. Pasi Tapanainen/ Yle
 Eteläisen Saimaan alueen matkailuyhtiöt GoSaimaa ja Visit Saimaa ovat markkinoineet yhdessä Visit Finlandin kanssa Saimaan aluetta lähinnä saksankielisessä Keski-Euroopassa. Nyt markkinointia keskitetään uuden reitin myötä Berliinin alueelle.
 Matkailun markkinointiyhtiöiden lisäksi matkailuyrittäjät neuvottelevat suoraan matkanjärjestäjien kanssa.
 – Teemme yhteistyötä saksalaisten matkanjärjestäjien kanssa niin, että saisimme viisumivapaille Venäjän risteilyille enemmän risteilyturisteja, sanoo varustamo Saimaa Travelin toimitusjohtaja  Kirsti Laine .
 Saksalaisturistit korvaavat heikentyvän ruplan myötä vähentynyttä venäläisten laivamatkailua. Lisäksi ryhmiä on tarkoitus viedä Saimaalle, jossa Lappeenrannan ja Savonlinnan välisten risteilyjen määrä lisääntyy.
 M/S Puijo Kerman kanavassa Heinävedellä. Saimaan Laivamatkat Oy
 Lappeenrannasta eteläisen Suomen low cost -kenttä
 Tänä vuonna Lappeenrannan lentoaseman kautta kulkee noin 70 000 matkustajaa, kun mukaan lasketaan matkanjärjestäjien tilauslennot.
 Tämä tarkoittaa matkustajamäärän yli kaksinkertaistumista viime vuodesta, sillä vuonna 2018 matkustajia oli 33 489.
 Vielä muutama vuosi sitten kentän toiminta oli käytännössä keskeytynyt, kun reittilentoja ei ollut lainkaan. Kenttä siirtyi Finavialta lopulta Lappeenrannan kaupungin omistukseen.
 Liikematkustuksen sijaan kenttää kehitetään nyt matkailupainotteisena lentoasemana yhteistyössä matkailuyrittäjien kanssa. Toimintatavan muutoksen myötä Ryanair keskittää Suomen-lentojaan Lappeenrantaan. Ryanairin avaus on tuomassa kentälle muitakin yhtiöitä.
 – Lentoyhtiöille on edullisempaa lentää Lappeenrantaan, kuin muille eteläisen Suomen kentille, toteaa lentoaseman toimitusjohtaja Eija Joro.
 Lappeenrannan lentoasema Jari Tanskanen / Yle
 Berliinin ja Lappeenrannan välisen reitin avaamista vauhdittivat myös ennakkolaskelmat venäläisten kasvavasta matkustuksesta.
 – Berliinissä asuu suuri venäläisyhteisö, ja Pietarista matkustetaan paljon Saksaan. Vaikka Pietarin Pulkovosta on suoria lentoja Berliiniin, kysyntää riittää myös Lappeenrannan kautta.
 Lentoyhtiöt hyvittävät päästöjä
 Kasvava lentomatkustus lisää lentoliikenteen päästöjä. Suomi on mukana kansainvälisen lentoliikenteen  päästöjärjestelmässä Corsiassa , jolla pyritään vuodesta 2020 alkaen pysäyttämään lentoliikenteen päästöjen kasvu. Päästöjä verrataan vuosien 2019–2020 keskiarvoon. Tällöin lentoyhtiöiden pitää hyvittää kasvu  ostamalla päästöyksiköitä hiilimarkkinoilta .
 Esko Jämsä / AOP
 Päästöjen vähentämiseen pyritään myös biopolttoaineiden ja energiatehokkaan lentotoiminnan avulla.
 – Lappeenrantaan tulevat lennot eivät käytännössä joudu lainkaan odottamaan laskeutumisvuoroa, vaan pääsevät laskuun suoraan. Koneiden rullausmatkat ovat myös lyhyet, ja nämä vähentävät olennaisesti päästöjä, sanoo Lappeenrannan Lentoasema oy:n toimitusjohtaja Eija Joro.

Keski-Euroopan helteillä yllättävä vaikutus – halpalentoyhtiö avaa lentoreitin Suomeen kuumista kesistä kärsiville keskieurooppalaisille


Summary: Kokkolan vuodenvaihteen teatteritapaus on revyy, jonka nimeäkään valtaosa ei ymmärrä.

Ihan ensimmäisten KUFin revyiden nimet ymmärtää kouluruotsin pohjalta. Upp med humöret (1948) ja Aftonunder-hållning (1950) tuotiin Kokkolaan Ruotsista, missä perinne oli voimissaan.
 Mutta pian homma lähti ikään kuin lapasesta. Karleby Ungdomsförening eli Kokkolan ruotsinkielinen nuorisoseura teki revyistä murreleikkiä, eikä enemmistö alueen asukkaista ole vuosikymmeniin ymmärtänyt kertalukemalta, mitä esityksen nimi tarkoittaa.
 Sitititii. Navafoll. Hedjitagaa. Einanperssase. Såvatå. Nimet ovat grundspråtsia, Kokkolan murretta.  *
 – Grundspråtsihan on maailman peruskieli, veistelee KUFin konkari  Anders Fredriksson .
 Hän asuu nykyään Alavetelissä, alle 20 kilometrin päässä Kokkolasta. Siellä murre on melko lähellä Kokkola-ruotsia. Ja Trondheimin ympäristössä Norjassa sitä ymmärretään Fredrikssonin mukaan paremmin kuin virallista ruotsia.
 Sen sijaan esimerkiksi alle 15 kilometrin päästä Kruunupyystä esitykseen tuleva voi huomata, ettei ymmärrä ihan kaikkea. Joskus tekijät etsivät tarkoituksella vanhempia murresanoja, jotka uhkaavat jäädä unholaan ja nostavat niitä esille.
 *  Sititii (Sätt dig dit) = Istu tuohon. Navafoll = kourallinen. Hedjitagaa (Det måste gå) = Sen on vain pakko käydä. Einanperssase = Yhtä taistelua. Såvatå = Entäs sitten? / Nukkukaa sitten / Niin märkä. Riippuu asiayhteydestä ja siitä, miten sanan jakaa.
 Moni pohjalainen on myös hyvin ylpeä omasta murteestaan, ja sitä taas moni uusmaalainen ihailee.  Erityisasiantuntija Caroline Sandström
 Suomenruotsin juuret ovat muinaisruotsissa, joka levisi Suomeen 1100-luvulta alkaen (Kotus).  Ruotsin murteita puhutaan Suomessa  Pohjanmaalla, Uudellamaalla, Turunmaalla ja Ahvenanmaalla. Niiden sisällä taas on omia murrealueitaan; karkeasti laskettuna alueita on kymmenkunta.
 Suomenkielinen voi kuvitella kaikkien suomenruotsalaisten ymmärtävän toisiaan, mutta näin ei välttämättä ole. Erityisasiantuntija Caroline Sandström Kotuksesta sanoo, että jollei ole liikkunut eri puolilla maata, voi vaikkapa porvoolaisen olla vaikea ymmärtää pietarsaarelaisen puhetta.
 Suomenruotsi onkin säilyttänyt juuri Pohjanmaalla paljon vahvemmin murreluonnettaan niin ääntämyksessä, sanastossa kuin taivutuksessa. Helsingissä ja muissa Uudenmaan kunnissa murteet ovat tasoittuneet ja piirteet antaneet tilaa yleiskielelle.
 – Moni pohjalainen on myös hyvin ylpeä omasta murteestaan, ja sitä taas moni uusmaalainen ihailee, sanoo Sandström.
 Eroja on muun muassa siinä, mitä sanoja käytetään ja miten niitä taivutetaan. Sandström ottaa esimerkiksi Kokkolan ja Alavetelin ruotsin, jossa substantiivien suvuista on luovuttu niin, että kaikki sanat ovat en-muotoisia (ein häst, ein bord ja niin edelleen) ja niihin viitataan pronominilla det (murteessa he).
 Nuo murteet ovat saaneet vaikutteita suomenkielisiltä naapureilta ja eroavat siksikin jopa aivan lähellä olevien Kruunupyyn ja Teerijärven murteesta. Suomenruotsin murteissa voi olla suurta vaihtelua pitäjien ja jopa kylien välillä, ja se on osin tietoinen valinta, muistuttaa Caroline Sandström Kotuksesta.
 – Kyse on myös identiteetistä, ja murteiden eroilla on tärkeä sosiaalinen funktio. Kielillisillä samankaltaisuuksilla sekä vahvistetaan me-henkeä että rakennetaan eroa "heihin".
 KUFin tämänvuotinen revyy on nimeltään Termenjemt eli Sillä sipuli. Sari Vähäsarja / Yle
 Murre ei silti ole estänyt suomenkielisiäkään lähtemästä katsomaan KUFin revyitä.
 – Yksikin mies sanoi, ettei ymmärtänyt yhtään mitä ne sanoivat, mutta kyllä oli hauskaa! nauraa Fredriksson. Murre koetaan muhkeaksi ja hauskuus syntyy jo kuuntelemisesta.
 Överiksi murretta ei voi kuitenkaan vetää tai yleisö ei ymmärrä ollenkaan.
 Olen sanonut monesti, että jos kaikki tietäisivät, miten hauskaa näyttämöllä on, kaikki olisivat siellä!  Anders Fredriksson
 KUFin tämänkertainen revyy on järjestyksessään jo 64. Anders Fredriksson arvelee, ettei Suomessa ole kovin paljon muita yhdistyksiä, jotka ovat yltäneet samaan.
 Lavalla on 35 henkeä, taustajoukkoineen porukka kasvaa tietysti vielä rutkasti. Asuja vilahtaa peräti 1700.
 Revyyn ainekset ovat tuttuja: yhteiskunnallista satiiria, päätöksentekijöiden kustannuksella veistelyä, mutta myös tavallisen elämän ilmiöille nauramista.
 – Poliitikot ja vastaavat eivät aina näe asioita muuten kuin omasta vinkkelistään. Käännetään sitä muutama kierros, niin hauska puoli tulee esille, sanoo Fredriksson.
 Anders Fredriksson on tullut viettäneeksi KUFin "kodissa", Jungsborgilla, päivän jos toisenkin. Sari Vähäsarja / Yle
 Kaikki esiin nostettava ei ole hauskaa, mutta tilaa on oltava sillekin, että saadaan ihmiset ajattelemaan.
 – Se on yksi tehtävämme: panna valot osoittamaan siihen suuntaan.
 Paljon on muuttunutkin. Tempo oli pitkään toisenlainen: sketsin jälkeen suljettiin esirippu, vaihdettiin lavasteet ja aloitettiin seuraava. Nyt kaikki tapahtuu saumattomasti: kun yksi sketsi loppuu näyttämön laidassa, toinen alkaa toisessa päässä.
 Hyvä uudenvuoden revyy on sellainen, josta katsoja tuntee saaneensa jotain kotiin lähtiessään. Ei pelkästään naurua, mutta sitäkin.
 Silti näyttämöllä on aina hauskempaa kuin yleisössä, väittää Anders Fredriksson.
 – Olen sanonut monesti, että jos kaikki tietäisivät, miten hauskaa näyttämöllä on, kaikki olisivat siellä.
 Hänen luulisi tietävän, mistä puhuu. Loppiaisena ensi-iltansa saava Termenjemt on jo 50. revyy, jossa Fredriksson on mukana. Putkeen.
 Anders kävi katsomassa ensimmäisen revyynsä vuonna 1958. 60-luvulle sattuneet välivuodet saivat joukon nuoria ajattelemaan, että perinne pitää saada elpymään. Revyy syntyi, ja Fredriksson oli heti touhussa kuin kotonaan.
 – Se oli alusta asti mieluisaa puuhaa. Siinä tapasi paljon miellyttäviä ihmisiä, joilla kaikilla oli jotain annettavaa.
 Kahvion tiskiin teipattuihin papereihin näyttelijät merkitsivät, kuka pääsee mihinkin aikaan harjoituksiin. Sari Vähäsarja / Yle
 Mikään 49 revyystä ei nouse miehen mielessä yli muiden. Ne ovat hetken lapsia: hyviä aikanaan, mutta eksyksissä, jos ne tuotaisiin uudelleen näyttämölle.
 Revyyt ovat myös nuorisotyötä, uusia tekijöitä tulee mukaan joka vuosi. Konkareista Fredriksson on ollut mukana pisimpään.
 – Sanotaan nyt suoraan, että kaikki muuthan ovat minua nuorempia! Mutta ihmiset voivat olla eri-ikäisiä samanikäisiä. Pitää antaa arvoa sille, mitä ihminen on. Hyvyyttä löytää kaikista, kun oppii sen näkemään, sanoo Anders Fredriksson.
 Revyyt työllistävät tekijöitään viikkojen, osaa jopa kuukausien ajan. Kovin suhina ajoittuu joulun ja uudenvuoden tienoille. Kyllä Fredriksson muistaa silti käyneensä katsomassa kaupungin perinteistä ilotulitustakin torilla, joskus 40 vuotta sitten.
 – Tämä on hauskaa! Ei kai täällä muuten viettäisi kaikkia jouluja ja uusiavuosia. Yhteisö ja ystävyys, näin uuttavuotta meillä vietetään.
 Fredrikssonilla ei ole aikomustakaan heittäytyä harrastuksesta eläkkeelle.
 – Ota lisää kahvia! mies kuittaa ja nauraa.
 Että eteenpäin. Varttå!? kysyi KUF vuonna 2009. Aika näyttää.

Luulitko, että on vain yhtä suomenruotsia? Porvoolainen ei välttämättä ymmärrä pohjalaista eikä kokkolalaisen revyyn nimi avaudu naapurille


Summary: Julkisuudessa on arvioitu presidentti Donald Trumpin valmistelevan Yhdysvaltain keskuspankin FED:in pääjohtajan Jerome Powellin erottamista.

Pääjohtaja  Jerome Powell  sanoo olevansa valmis tapaamaan presidentti  Donald Trumpin , mutta tällaista tapaamista ei ole valmisteltu. Kysymykseen, eroaisiko hän, jos presidentti käskisi, Powell vastasi lyhyesti yhdellä sanalla:
 – En.
 Paneelikeskustelussa Atlantassa Powell selvensi keskuspankin ja Valkoisen talon suhdetta.
 – Yhdysvaltain keskuspankki on vahva, poliittisesta ohjailusta vapaa yksikkö, joka ei ota ohjeita vastaan Valkoisesta talosta.
 Ennen joulua Yhdysvalloissa alkoivat liikkua huhut, joiden mukaan presidentti  Trump valmistelisi Powellin erottamista , koska Trump ei kannata FED:in ratkaisuja korottaa Yhdysvaltain korkotasoa talouden kuumenemisen estämiseksi.
 Keskuspankki nosti korkotasoa neljä kertaa vuonna 2018. Alkaneelle vuodelle koronnostoja on suunniteltu kaksi.
 Trump itse nimitti Powellin
 Presidentti Trump on purkanut kiukkuaan pääjohtaja Powelliin, vaikka presidentti itse nimitti hänet keskuspankin johtoon runsas vuosi sitten marraskuussa 2017.
 Trumpin mielestä rahan hinnan ja saatavuuden rajoittaminen on vastoin Yhdysvaltain talouden etua. Ohjauskorko on nyt 2,25 - 2,50 prosentin vaihteluvälissä.
 Yhdysvalloissa työministeriö julkaisu tänään perjantaina uudet kasvuluvut, joiden mukaan markkinoille syntyi joulukuussa yli 312 000 uutta työpaikkaa, paljon odotettua enemmän.

USA:n keskuspankin pääjohtaja Powell pitää kiinni virastaan, vaikka presidentti Trump käskisi hänen lähteä


Summary: Nopeasti haihtuvien dieetti- ja liikuntalupausten sijaan kokeile lempeämpää vaihtoehtoa: suuntaa kohti omien arvojesi mukaista elämää.

Hämeenlinnalainen näyttelijä, tuottaja  Miikka J. Anttila  on jo aikapäiviä sitten hylännyt uuden vuoden lupaukset.
 – En ole tehnyt uuden vuoden lupausta tänäkään vuonna. Tein niitä joskus ja totesin, kuinka helppo se on unohtaa ja lipsua siitä.
 Sen sijaan hän on jo useiden vuosien ajan tehnyt kullekin vuodelle itselleen oman, yhden sanan teeman.
 – Jos vuoden aikana tulee hetki, jolloin koen olevani jotenkin hukassa, niin muistutan itseäni, että ai niin, tämä oli vuoden teema. Aiemmin se oli rohkeus: mietin, mitä se tarkoittaa minulle juuri tänä vuonna ja miten se voisi ilmetä arjessa ja teoissa.
 Tänä vuonna Anttilan vuoden teema on rehellisyys.
 – Olla rehellinen itselleen kaikessa tekemisessä ja olemisessa, ja sitä kautta myös muille.
 Aiemmin Anttila toteutti perinnettä kirjoittaa itselleen kirje vuoden viimeisenä päivänä. Kirjeen sai avata seuraavan vuoden viimeisenä päivänä.
 – Siinä huomasi muutoksen, mitä on ajattelutavassa vuoden aikana tapahtunut. Rustasin kirjeisiin toiveita ja tavoitteita ja ehkä lupauksiakin. Sitten tuli pettymyksiäkin, ettei käynytkään näin, hän naurahtaa.
 Ole lempeämpi itsellesi
 Lastenpsykiatriaan erikoistuva lääkäri, psykoterapeuttiopiskelija  Riikka Riihonen  pitää Anttilan teemavuosiajatusta hyvänä ja hauskana ideana.
 – Kun se lähtee sisäisestä motivaatiosta ja halusta kehittyä, niin se yksi sana ei liikaa rajoita vapautta tai tuo paineita arkeen. Liian ankarat lupaukset tai tarkat säännöt voivat olla myös ahdistavia tai rajoittavia, ne eivät tuota tulosta vaan niihin väsyy.
 Riihonen suosittelee teemavaihtoehdoiksi vaikkapa lempeyttä ja hyvinvointia, myös eräänlaista itseen syventymistä. Jollekin tärkeää voisi olla oman puolen pitäminen, rakastaminen tai ystävyys. Toiselle se voi olla jotain konkreettisempaa, kuten ympäristöystävälliset valinnat.
 – Ihmiset ovat aika kuormittuneita ja joskus toivoisi, että lupaukset voisivat olla lempeämpiä itseä kohtaan.
 Pelkkä saavutusten, mitattavien kilojen tai liikuntaminuuttien etsiminen voi turhauttaa. Sen sijaan kannattaisi käydä läpi, mistä asioista on tullut hyvä olo, millaiset asiat ovat vieneet eteenpäin ja mitkä eivät.
 Hyväksy epävarmuus
 Vuodenvaihde voi olla ihmiselle siirtymäriitti tai rituaali, jossa suuntaudutaan uutta kohti. Samalla käydään läpi vanhaa, jo elettyä elämää. Joissain ikävaiheissa välitilinpäätöksen tekeminen on voimakkaampaa: sanotaan, että nelikymppisenä ihminen uudistuu.
 Omien arvojen löytämisen kautta vahvistuu, mitkä asiat ovat itselle tärkeitä. Riihosen mielestä kannattaa tehdä enemmän sellaisia asioita, jotka vievät näitä itselle tärkeitä asioita ja arvoja kohti – löytyivät ne sitten ihmissuhteista, perheestä, työstä, opinnoista tai harrastuksista. Tee siis vuonna 2019 lisää sitä, mistä sinulle tulee parempi mieli.
 Elämme harhassa, että ihmisyys ja ihmisenä oleminen on jotenkin hallittavissa ja kaikki ennustettavissa.  Riikka Riihonen
 Riihosen mielestä nyt vallalla oleva mittaamisen ja hallitsemisen kulttuuri on poikkeuksellinen. Melkein kaikkea voidaan mitata: hengitystiheyttä, sykettä, palautumista, unta.
 – Elämme harhassa, että ihmisyys ja ihmisenä oleminen on jotenkin hallittavissa ja kaikki ennustettavissa. Tarve mitata kaikkea ja luvata itsellemme, mitä olemme ensi vuonna, ei kerro hyvinvoinnista vaan ahdistuksesta.
 Asiat eivät ehkä mene suunnitelmien mukaan, mutta usein yllätykset, ne ikävätkin, johtavat kasvuun. Niistä voi alkaa myönteinen kehitys, kun tiedostaa tarkemmin omat arvonsa.
 – Epävarmuuden ja ei-ennustettavuuden hyväksyminen todennäköisesti tekisi ihmisistä tyytyväisempiä siihen, mitä heillä tällä hetkellä on tai millaista elämä on.
 Lue myös:
 Älä tee uudenvuodenlupauksia –  hyödynnä ystävien hyviä neuvoja
 Vuodenvaihde on ladattu lupauksilla – psykologi kehottaa asettamaan riman korkealle: "Hyvä tavoite on sellainen, että itseäkin pelottaa"

Uuden vuoden lupaukset ovat "so last season" – mitäpä jos viettäisitkin oman elämäsi teemavuotta 2019?


Summary: Salla Hauska ja Justus Raivo ovat kuulleet kaikki mahdolliset vitsit sukunimistään. Vastaavanlaisia sukunimiä on Suomessa kymmeniä.

Tästä on kyse Suomessa on paljon adjektiiveja ja substantiiveja sukuniminä. Salla Hauska ja Justus Raivo kantavat erikoisia nimiään ylpeänä. Sukunimen vaihtaminen on Suomessa suhteellisen helppoa.
 Miltä tuntuisi toistaa nimesi useita kertoja, ennenkuin kuulija uskoo kuulleensa sen oikein?
 Kajaanilainen  Salla Hauska  ja oululainen  Justus Raivo  törmäävät usein hämmästykseen esitellessään itseään. Molemmat ovat tyytyväisiä nimeensä, vaikka se ei kuvastakaan heidän persooniaan.
 – Monet sanovat, että olen rauhallisin tyyppi, jonka he tuntevat. Mutta se on hyvä olla olemassa pienenä pelotteena, että minulle ei kannata urputtaa, kun sukunimi on Raivo, naurahtaa Justus Raivo.
 – Mietin, että velvoittaako nimi minut johonkin: en ehkä välttämättä ole niin hauska, kuin nimi on, pohtii Salla Hauska.
 Hämmennystä ja huvitusta
 Salla Hauska on törmännyt nimensä kautta moniin erikoisiin tilanteisiin. Hän on muun muassa joutunut todistamaan nimensä passista, kun viranomainen ei uskonut nimeä oikeaksi. Kertoessaan nimensä uudelle tuttavalle Hauska on tottunut kuulemaan puujalkavitsejä.
 – Ne on nämä perinteiset, “Onpa hyvä, että kerrankin on hauskaa”. Kerran soitin sähköyhtiölle ja siellä asiakaspalvelija puhelimen toisessa päässä repesi niin totaalisesti, että hänellä meni minuutti, että sai itsensä kerättyä, Hauska kertoo.
 – Takapuoleni on tietenkin takaraivo, ja aina kun olen flunssassa se on raivotauti. Kyllä näitä juttuja on kuullut aika paljon, mutta odotan innolla, että ihmiset keksisivät vielä lisääkin, Raivo sanoo.
 Ari Suomalaisen ja Justus Raivon postiluukku herättää monissa hilpeyttä.  Justus Raivo
 Hullunkurisia sattumuksia syntyy myös väärinkuullusta tai väärinkirjoitetusta nimestä.
 – Aikoinaan sain Radiolinjalta sata käyntikorttia nimellä Salla Hanska. Olihan se kieltämättä aika hauskaa. Taisin jopa jakaakin ne, muistelee Salla Hauska.
 Raivo puolestaan nauttii nimensä luomasta hämmennyksestä ja luo sitä mielellään itsekin.
 – Kämppikseni nimi on  Ari Suomalainen . Meidän postiluukussa lukee siis Suomalainen Raivo. Sitä postiluukkua tullaan ihan erikseen katsomaan, nauraa Raivo.
 Nimen vaihtaminen ei houkuta
 Salla Hauska ei aio vaihtaa sukunimeään edes avioituessaan. Uutta sukunimeä on kyllä harkittu, mutta hyvin lyhyesti.
 – Minulle tulisi sellainen nimihirviö sukunimeksi, että sitä joutuisi selittämään vielä enemmän. Olisin Salla Hauska-Salli, vähän niin kuin Bond, James Bond, että ehkä pysyn vaan Hauskana.
 – En ole miettinyt nimen vaihtamista, mutta olen avoin ehdotuksille. Ehkä jos tapaisin vaimoehdokkaan, jonka sukunimi olisi esimerkiksi Rauha, voisimme yhdistää nimet ja olla Rauha-Raivoja, pohtii Justus Raivo.
 Minä tykkään nimestäni, en lähtisi sitä vaihtamaan. Minä haluan pysyä Hauskana.  Salla Hauska
 Suomen nimilautakunta käsittelee vuosittain satoja sukunimen vaihdoksia. Usein kyse on siitä, että halutaan palata aiemmin suvussa olleeseen nimeen tai yksinkertaistaa monimutkaista tai ulkomaalaistaustaista nimeä. Yleistymässä on myös tapa, jossa avioparin molemmat osapuolet vaihtavat nimensä yhteiseen, uuteen  sukunimeen  (IS).
 – Uudisnimiä perustellaan usein tasa-arvokysymyksenä, eli halutaan valita yhdessä molemmille uusi sukunimi. Jotkut vaihtavat sukunimeään sen sisällön tai yleisyyden aiheuttaman haitan vuoksi, toiset hakevat nimenmuutoksella vahvistusta identiteetilleen, sanoo Kotimaisten kielten keskuksen nimistöntutkija  Sirkka Paikkala .
 Hauska ja Raivo kantavat erikoisia sukunimiään ylpeänä ja kannustavat muitakin ihmisiä olemaan ylpeitä nimistään.
 – Kannattaa olla omasta nimestä ylpeä, oli se sitten mikä tahansa. Minä tykkään nimestäni, en lähtisi sitä vaihtamaan. Minä haluan pysyä Hauskana, sanoo Salla Hauska.
 – Kannan ylpeydellä pienen sukumme ylvästä nimeä, toteaa puolestaan Justus Raivo.
 Hauskat nimet suhteellisen yleisiä
 Suomessa on kymmeniä sukunimiä, jotka ovat adjektiiveja tai substantiiveja.  Väestörekisterikeskuksen Sukunimipalvelusta  kuka tahansa voi käydä etsimässä olemassa olevia sukunimiä. Palvelusta löytyvät muun muassa Ilonen, Raasu, Vakava, Kätevä, Rikas, Lager, Hento, Horkka ja Mölö.
 – Adjektiiveja on ensisijaisesti ruotsinkielisissä sotilasnimissä, mutta myös jossain määrin 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alkupuolella otetuissa suomalaistetuissa sukunimissä sekä uudissukunimissä, kertoo Kotimaisten kielten keskuksen nimistöntutkija Sirkka Paikkala.
 Salla Hauska ei aio vaihtaa nimeään edes avioituessaan.  Timo Sihvonen / Yle
 Vaikka Hauskan sukunimi kuulostaa puhtaalta adjektiivilta, on se kuitenkin saanut alkunsa paikannimestä.
 – Ukin serkku on tehnyt sukututkimusta, ja nimi on jäljitetty 1700-luvulle. Nimi on lähtöisin Etelä-Karjalasta Joutsenon alueelta. Siellä on ollut tila nimeltä Pienhauska, entinen Hauskala, tietää Salla Hauska.
 – Olen kuullut sukututkimustarinan, jonka mukaan sisällissodan aikana oli kaksi hämäläistä veljestä, joista toinen otti nimen Raivo ja toinen Räyhänperä. Silloin oli kuulemma tapana, että otetaan ytimekäs nimi kun sota oli tulossa, kertoo Justus Raivo.
 Kuka tahansa voi tutkia omaa sukunimeään, ja sen alkuperää tekemällä sukututkimusta. Nimien sisällön selvittämiseen ei ole mitään yksinkertaista kaavaa tai lähdettä. Paikkalan mukaan ensin olisi hyvä selvittää, milloin nimi on tullut sukunimenä käyttöön. Myös tieto siitä, mihin säätyyn henkilö on kuulunut, voi auttaa nimen alkuperän selvittämisessä.
 – Jos henkilö on talonpoikaista juurta, hän on voinut Länsi-Suomessa saada sukunimekseen talon tai torpan nimen, jotka vakiintuivat sukunimiksi lähinnä 1800-luvulla, kertoo Kotimaisten kielten keskuksen nimistöntutkija Sirkka Paikkala.

Viranomainen ei uskonut Salla Hauskan sukunimeä todeksi ilman passia – hullunkurisen nimen taustalta voi paljastua erikoisia sukutarinoita


Summary: Aalto oli sairauslomalla syyskuusta lähtien uupumuksen vuoksi.

Vihreiden entinen puheenjohtaja  Touko Aalto  kertoo Twitterissä palaavansa töihin ensi viikolla. Hän sanoo kannustavien viestien auttaneen hänet takaisin työhuoneelle.
 Aalto on ollut sairauslomalla uupumuksen vuoksi syyskuusta lähtien. Hän kertoi sairastuneensa masennukseen vuosi sitten.
 Aalto kertoi aiemmin yrittävänsä palata eduskuntaan tammikuussa. Aalto jätti vihreiden  puheenjohtajan tehtävät  lokakuussa.
 – Terveisiä työhuoneelta. Lämmin kiitos kaikille kaikista ystävällisistä ja kannustavista viesteistä. Ne ovat auttaneet takaisin työhuoneelle. Ensi viikolla tositoimiin, hän kirjoittaa.
 Hän on kertonut töihinpaluustaan myös Facebookissa.
 – Olen käynyt läpi ensi viikon täysistuntolistaa sekä tehnyt luku- ja kirjoitustöitä. Tuntuu todella hyvältä istua asioiden äärellä työhuoneessa, se on minusta oleellista, hän kirjoittaa.
 Asiasta kertoi ensimmäisenä  Iltalehti .
 Lue myös:
 Vihreiden ex-puheenjohtaja Touko Aalto Arto Nybergissä: Oma häpeä käännettiin puolueen häpeäksi
 Touko Aalto kertoo syksyisen romahduksen syistä Keskisuomalaiselle – "Olen pelännyt leimautumista ja sitä, miten minuun suhtaudutaan"

Vihreiden Touko Aalto kertoo Twitterissä palaavansa töihin ensi viikolla


Summary: Suoratoistopalvelun kuunnelluin treenikappale on Eminemin Till I Collapse.

Vuoden alussa moni aloittaa kuntokuurin ja tsemppaa itseään treenaamaan musiikin avulla.
 Maailman suosituin musiikin suoratoistopalvelu Spotify on tehnyt  listan , josta käyvät ilmi eniten liikkumaan motivoivat kappaleet ja missä treenimusiikkia kulutetaan eniten. Listausta varten Spotify kävi läpi treeniaiheisia soittolistoja, joita palvelusta löytyy yli 43 miljoonaa.
 Listan perusteella suomalaiset todella ovat urheiluhullua kansaa, sillä täällä kuunnellaan treenimusiikkia eniten maailmassa.
 Eniten treenimusiikkia kuuntelevat maat:
 1. Suomi
 2. Ruotsi
 3. Irlanti
 4. Britannia
 5. Uusi-Seelanti
 Vaikka länsinaapurimme tulee listalla kakkosena, siellä kuunnellaan eniten joogaan sopivia soittolistoja.
 Eniten jooga-soittolistoja kuuntelevat maat:
 1. Ruotsi
 2. Sveitsi
 3. Islanti
 4. Tšekki
 5. Espanja
 Amerikkalaisräppäri Eminemin kappaleiden tahtiin treenataan eniten maailmassa. AOP
  Romahdukseen saakka
 Spotifyn listaus kertoo, että etenkin rankka rap-musiikki saa ihmiset venymään parhaaseen urheilusuoritukseen ja viimeiseen pisaraan asti. Palvelun kuunnelluin treenikappale on Eminemin  Till I Collapse , jonka voi suomentaa Kunnes romahdan.
 Kuunnelluimmat treenikappaleet:
 1. Eminem:  Till I Collapse
 2. Eminem:  Lose Yourself
 3. Kanye West:  Stronger
 4. Kanye West:  Power
 5. Macklemore & Ryan Lewis:  Can't Hold Us
 Kuunnelluimmat treenikappaleet kuitenkin vaihtelevat iän ja sukupuolen mukaan. Kun miehet kuuntelevat urheillessaan mieluiten Eminemiä, naisten suosikki on Mark Ronsonin ja Bruno Marsin  Uptown Funk .
 Alle 35-vuotiaat suosivat myös Eminemiä. Seuraavassa ikärymässä eli 35–55-vuotiaissa huhkitaan mieluiten Survivor-yhtyeen  Eye of the Tiger  -kappaleen tahtiin. Yli 55-vuotiaiden suosikki on sen sijaan Meghan Trainorin  All About That Bass .
 Spotify listaa vuosittain treenimusiikkisuosikkeja soittolistojen perusteella. Viime vuoden nouseva trendi oli huippukylmähoitoon ja jääkylpyihin liittyvät listat. Niissä suosituin kappale oli Vanilla Icen  Ice Ice Baby .
 Spotifylla on maailmanlaajuisesti 200 miljoonaa käyttäjää, joista 87 miljoonaa on maksavia asiakkaita. Suoratoistopalvelua voi käyttää ilmaiseksi, jos kuuntelee väliin mainoksia.

Spotifyn tilastot: Suomalaiset kuuntelevat eniten treenimusiikkia – ruotsalaiset jooga-soittolistoja


Summary: Otus kuoli nuorena, ajelehti merenpohjaan, nousi Alppien mukana ja räjäytettiin dynamiitilla. Nyt sillä on avainpaikka petosaurusten evoluutiopuussa.

Petodinosaurukset olivat suurimmillaan ja  Tyrannosaurus rex  niiden kuningas, kun dinosaurusten sukupuutto iski 66 miljoonaa vuotta sitten. Pohjoisitalialaisesta kaivoksesta löydetty dinosaurus olisi ollut seitsentonnisen  T. rexin  rinnalla pieni, mutta omana elinaikanaan lähes 200 miljoonaa vuotta sitten se oli valtava.
 Saltriovenator zanellai   osoittautui maailman vanhimmaksi tunnetuksi ceratosaurukseksi. Ne olivat varhaisia therapodeja. Myös  T. rex  oli therapodi, ja tämän päivän sukulaisia näkee hyppimässä lintulaudalla.
 Saltriovenator zanellailla  oli pituutta yli 7,5 metriä ja painoa ainakin tonni. Näillä mitoilla se aikaistaa yli 25 miljoonalla vuodella käsitystä siitä, milloin maapallolle ilmestyi yli tonnin painoisia petosauruksia.
 Evoluution asevarustelukilpa kohti yhä jykevämpiä petosauruksia ja jättiläismäisempiä kasvinsyöjäsauruksia oli siis alkanut jo tuolloin, sanoo tutkimukseen osallistunut Milanon luonnonhistoriallisen museon paleontologi  Simone Maganuco .
 Yksinkertaistettu aikajana esittelee petodinosaurusten kehityksen triaskauden ja jurakauden taitteesta liitukaudelle.  Andrea Cau
 Saltriovenator zanellai  eli nykyisessä Lombardiassa 198 miljoonaa vuotta sitten. Rannikkoalueen luonto muistutti tämän päivän Karibiaa.
 Otuksen elämä jäi kesken. Kuollessaan 24-vuotiaana se ei ollut edes täysikasvuinen, mikä tekee sen suuresta koosta erityisen huomionarvoisen. Kallo oli ehtinyt kasvaa 80-senttiseksi.
 Koska luissa on merkkejä haiden, merisiilien ja merimatojen aterioinnista, tutkijat arvelevat sauruksen pudonneen jokeen, kulkeutuneen sitä pitkin mereen ja lojuneen pohjassa pitkään ennen fossiloitumista. Matka yläilmoihin alkoi 30 miljoonaa vuotta sitten Alppien ryhtyessä kohoamaan.
 Aiemmissa dinosauruslöydöissä on jonkin verran merkkejä siitä, että toinen dinosaurus tai jokin muu maaeläin on kalvanut luita. Satunnaisesti on jälkiä myös hyönteisistä, mutta merieläinten merkit ovat hyvin harvinaisia.
 Saltriovenator zanellain  kivettyneet jäänteet löytyivät vuonna 1996 marmorikaivoksesta Saltriosta, Alppien juurelta, läheltä Sveitsin rajaa. Fossiili on Italian vanhin dinosauruslöytö.
 Nimen alkuosa tarkoittaa "Saltrion metsästäjää" ja loppu on kunnianosoitus löytäjälle, fossiilien etsinnästä innostuneelle harrastajalle Angelo Zanellalle.
 Tutkijoilta vei yli kaksi vuosikymmentä irrottaa kappaleet kovasta kivestä ja selvittää niiden paikka muinaisen jätin ruumiissa. Palapelistä teki erityisen vaikean se, että fossiilia oli hajottanut vuosimiljoonien lisäksi myös kaivoksessa käytetty dynamiitti.
 Lopulta työpöydälle saatiin 130 fossiilin kappaletta  Saltriovenator zanellain  leuasta, rinnasta, kyljistä ja raajoista. Pedon terävistä, sahalaitaisista hampaista löytyi vain yksi.
 Bindellini / Del Sasso / Zilioli / Auditore
 Vaikka  Saltriovenator zanellaista  on säilynyt vain sirpaleita, niissä on tutkijoidensa mukaan nähtävissä sekä merkkejä esivanhemmilta periytyneistä piirteistä että vihjeitä kehittyneemmästä anatomiasta, kuten neljännen sormen katoamisesta.
 Saltriovenator zanellailla  sormia oli vielä neljä. Vain kolmessa oli kynsi. Vielä varhaisemmilla dinosauruslajeilla sormia oli viisi. Kolmisormisina raajoista kehittyivät lopulta linnuille siivet.
 Tutkimus on ilmestynyt  Peer J  -tiedejulkaisussa.  Uutistoimisto Ansa  on julkaissut videon, jolla Milanon luonnonhistoriallisen museon paleontologian professori  Christiano Dal Sasso  esittelee johtamansa työn tuloksia.

Italialaisesta marmorikaivoksesta löytynyt dinosaurus oli varhaisen aikansa odottamaton jättiläinen


Summary: Enköpingin sairaalan akuuttivastaanotto eristettiin sairausepäilyn takia.

Ruotsin Enköpingissä hoidetulla potilaalla ei ole ebolatartuntaa,  Uppsalan aluehallinto kertoo.  Tieto perustuu potilaalla tehtyihin testeihin.
 Enköpingin sairaalan akuuttivastaanotto  eristettiin perjantaina ebolaepäilyn takia.  Eristys puretaan illan aikana.
 Potilas oli tullut Ruotsiin muutama viikko sitten Burundista. Hän oli saanut oireita, jotka olivat yhteensopivia ebolatartunnan kanssa. Potilaan tila on parantunut perjantain aikana.
 Ebola on vaarallinen verenvuototauti, jota on tavattu viime kuukausina etenkin Kongon demokraattisessa tasavallassa, joka on Burundin naapurimaa. Taudin kuolleisuus on suuri.
 Lue myös:
 Tyksin ylilääkäri: Ruotsin ebola-epäily ei aiheuta valmiuden nostoa
 Ruotsissa mahdollinen ebola-tapaus
 Ebolaan kuolleiden määrä kasvaa Kongon demokraattisessa tasavallassa

Testitulokset: Ruotsin ebolaepäily oli aiheeton


Summary: Presidentti Donald Trumpin mukaan rahoituskiista ei ratkea ennen kuin etelärajan turvallisuus on varmistettu.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  uhkaa julistaa kansallisen hätätilan, jotta Yhdysvaltain etelärajalle saadaan rakennettua muuri mahdollisimman nopeasti. Trumpin mukaan muuri voitaisiin rakentaa ilman kongressin hyväksyntää.
 – Voin tehdä sen, jos haluan, Trump sanoi  uutiskanava CNN:n mukaan.
 Trump vahvisti myös, että on valmis pitämään Yhdysvaltain hallinnon suljettuna kuukausien tai jopa vuosien ajan. Hänen mukaansa hallintoa ei avata ennen kuin kiista etelärajan turvallisuudesta on ratkaistu.
 Trump puhui toimittajille Valkoisen talon pihalla käytyään neuvotteluja hallinnon rahoittamisesta kongressin edustajien kanssa. Yhdysvaltain liittovaltio on ollut rahoituskiistan takia osittain suljettuna jo lähes kaksi viikkoa.
 Noin 800 000 liittovaltion työntekijää on jäänyt ilman palkkaa, ja esimerkiksi liittovaltion museoita ja kansallispuistoja on suljettu.
 Rahoituskiistan taustalla on näkemyserot Trumpin vaatimasta rajamuurista. Demokraatit vastustavat muuria, mutta Trump ei hyväksy liittovaltion rahoitusta ilman muurin rakennukseen myönnettäviä rahoja.
 Demokraateilla on enemmistö kongressin edustajainhuoneessa, kun taas republikaanit pitävät valtaa senaatissa. Liittovaltion rahoituspaketti vaati molempien kamarien hyväksynnän ja presidentin allekirjoituksen.
 Osapuolet aikovat neuvotella hallinnon avaamisesta jälleen viikonloppuna.
 Lue myös:
 Analyysi: Kaksi jäärää ja muuri välissä – Trumpin ja demokraattien valtataistelu kärjistyy uuden kongressin aloittaessa    Demokraatit: Ei läpimurtoa neuvotteluissa Trumpin kanssa –”Presidentti käyttää amerikkalaisia panttivankeina rajamuurikiistassa”

Trump uhkaa julistaa kansallisen hätätilan, jotta rajamuuri saadaan rakennettua nopeasti – Yhdysvaltain hallinto voisi pysyä suljettuna "jopa vuosia"


Summary: Venäläisen turvallisuusviranomaisen mukaan mies sai salaisia tietoja muistitikulla. Perheen mukaan hän oli Moskovassa häävieraana.

Entisen yhdysvaltalaissotilaan pidätys Moskovassa uhkaa kiristää Venäjän välejä Yhdysvaltoihin ja Britanniaan. Venäjä kertoo epäilevänsä miestä vakoilusta.
 Pidätetty mies on Yhdysvaltain, Britannian, Irlannin sekä mediatietojen mukaan myös Kanadan kansalainen. Yhdysvaltain ja Britannian ulkoministerit ovat ilmaisseet huolensa pidätyksestä.
 – Yksittäisiä ihmisiä ei pidä käyttää diplomaattisen painostuksen pelinappulana, Britannian ulkoministeri  Jeremy Hunt  sanoi yleisradioyhtiö BBC:n haastattelussa.
 Huntin mukaan Britannia selvittää, onko pidätykselle perusteita. Yhdysvaltain ulkoministeri  Mike Pompeo  kertoi puolestaan vaativansa miehen välitöntä vapauttamista, mikäli pidätyksen syy osoittautuu asiattomaksi.
 Pidätetty on itse kiistänyt syyllisyytensä ja on pyytänyt konsuliapua ainakin Yhdysvalloilta, Britannialta ja Irlannilta. Jos hänet todetaan syylliseksi, häntä uhkaa 10–20 vuoden tuomio.
 "Ei ollut kiinnostunut kauniista venäläistytöistä"
 Venäjän turvallisuuspalvelu FSB pidätti  Paul Whelanin  Moskovassa viime viikon perjantaina vakoilusta epäiltynä. FSB ei ole kertonut tarkemmin, mitä se epäilee Whelanin tehneen.
 Venäläisen tietotoimisto Rosbaltin  turvallisuuspalvelulähteen mukaan Whelan olisi otettu kiinni itse teossa. Lähteen mukaan Whelan sai Metropol-hotellissa vain hetkeä ennen pidätystä venäläiseltä henkilöltä muistitikun, joka sisälsi turvallisuuspalvelun työntekijöiden henkilötietoja.
 Lähteen mukaan Whelan olisi jo vuosia yrittänyt olla yhteydessä Yhdysvaltain tiedustelua kiinnostaviin venäläisiin sosiaalisessa mediassa. FSB alkoi lähteen mukaan epäillä häntä vakoojaksi, koska hän "ei ollut kiinnostunut kauniista venäläistytöistä vaan joi mieluummin netissä tapaamiensa miesten kanssa."
 Tietotoimiston väitteiden todenperäisyyttä ei ole vahvistettu muista lähteistä.
 Ei osaa venäjää, pitää vodkasta
 Kanadassa brittivanhempien lapsille syntynyt Paul Whelan on 48-vuotias entinen Yhdysvaltain merijalkaväen sotilas. Hän työskentelee ajoneuvojen osia valmistavan BorgWarner-yhtiön turvallisuuspäällikkönä.
 Whelanin perhe on kiistänyt, että hän olisi vakooja. Perheen mukaan hän oli matkustanut Venäjälle osallistuakseen entisen palvelustoverinsa ja venäläisen naisen häihin. Sulhanen oli toivonut Venäjää tuntevalta Whelanilta apua,  Whelanin veli kertoi BBC:lle.
 Whelan oli käynyt Venäjällä useasti, ja hänellä on kymmeniä venäläisiä kontakteja Facebookia vastaavassa Vkontakte-palvelussa. Osa kontakteista työskentelee IT-alalla tai heillä on yhteyksiä puolustus- ja turvallisuusaloille.
 Sanomalehti Financial Timesin toimittajan  haastattelemat kontaktit kertoivat, etteivät he olleet nähneet Whelania vuosiin eikä tämä puhunut venäjää. Erään kontaktin mukaan Whelan pitää venäläisestä vodkasta, Muksis-lastenkirjahahmosta sekä karvahatuista.
 Sanomalehti New York Timesille  puhuneet tiedustelupalvelu CIA:n entiset työntekijät eivät usko, että Whelan olisi vakooja. Heidän mukaansa CIA:n työntekijät esiintyvät yleensä Venäjällä diplomaatteina, jotta heitä ei voi vangita pitkiksi ajoiksi diplomaattisen koskemattomuuden takia.
 Heidän mukaansa Venäjällä on myös tapana väärentää todistusaineistoa etenkin vakoilutapauksissa.
 Suunnitelmissa vankien vaihto?
 Whelanin pidätys vaikeuttaa entisestään Venäjän hankalia suhteita Yhdysvaltoihin ja Britanniaan. Yhdysvallat syyttää Venäjää sekaantumisesta vuoden 2016 presidentinvaaleihin.
 Britannia taas uskoo, että Venäjän sotilasturvallisuuspalvelu GRU yritti myrkyttää entisen vakoojan Sergei Skripalin ja tämän tyttären viime vuoden maaliskuussa Salisburyssä. Venäjän on kiistänyt molemmat syytökset.
 Jotkut asiantuntijat ovat epäilleet, että Venäjä haluaa vaihtaa Whelanin Yhdysvalloissa vangittuun  Maria Butinaan .  Butina on myöntänyt syyllistyneensä  laittomaan poliittiseen vaikuttamiseen Venäjän puolesta.
 Butina oli luonut suhteita republikaanipuoluetta lähellä oleviin tahoihin, kuten kansalliseen kivääriyhdistykseen.
 Lue myös:
 Aseista innostunut opiskelija Siperiasta vai salainen agentti? Yhdysvalloissa pidätetyn Maria Butinan tarina kuohuttaa
 Venäjän turvallisuuskoneisto otti nuoret erityistarkkailuun – Ihmisoikeusaktivistit syyttävät ääriliikkeiden tehtailusta Bellingcat: Myös toinen Salisburyn myrkytyksestä epäillyistä oli nimetty Venäjän sankariksi – entisten naapurien mukaan isoäidillä on kuva Putinista ojentamassa mitalia
 Bellingcat sanoo tunnistaneensa toisen Skripalien myrkytyksestä epäillyn henkilöllisyyden: "Sotilaslääkäri Miškin"

Entisen yhdysvaltalaissotilaan pidätys Venäjällä hämmentää – onko jopa neljän maan kansalainen vakooja vai diplomaattinen pelinappula?


Summary: Molemmat voittajat saavat 10 000 euroa.

Lappeenrannan laulukilpailun ovat voittaneet naisten sarjassa opraano  Virva Puumala  ja miesten sarjassa baritoni  Jussi Vänttinen . He saivat molemmat palkinnoksi 10.000 euroa.
 Toisen palkinnon, 7 000 euroa saivat sopraano  Marika Hölttä  ja tenori  Jere Martikainen .
 Kolmannen palkinnon, 5 000 euroa saivat sopraano  Aurora Marthens  ja  Tiitus Ylipää .
 Lappeenrannan laulukilpailut 2019 päättyivät jännittävään finaaliin loppiaisiltana 6. tammikuuta. Tuomariston puheenjohtaja, oopperajohtaja  Lilli Paasikivi  julkisti kilpailun tulokset myöhään sunnuntai-iltana.
 Yleisön suosikki
 Yleisö sai äänestää omaa suosikkiaan välierässä. Yleisön suosikiksi nousi kilpailun ainoa basso, myös kansanmusiikkipedagogiksi viulu pääaineena valmistunut 29-vuotias  Henri Uusitalo .
 Yleisön suosikki palkitaan taiteilija  Arja Martikaisen  designia olevalla keraamisella Pauli-norpalla.
 Finaalissa lauloivat sopraanot  Marika Hölttä, Alina Koivula, Annika Leino, Aurora Marthens  ja  Virva Puumala , mezzosopraano  Irina Nuutinen , tenori  Jere Martikainen , sekä baritonit  Jussi Vänttinen  ja  Tiitus Ylipää .
 Lisää Lappeenrannan laulukilpailusta Yle Klassisen sivuilta.

Virva Puumala ja Jussi Vänttinen voittoon Lappeenrannan laulukilpailuissa 2019


Summary: Lipputulot siivittivät ennakoitua pienempään tappioon. Museojohtaja: Taidemuseon pyörittäminen voitollisena on käytännössä mahdotonta.

Helsingin Lasipalatsissa sijaitsevan Amos Rex -taidemuseon neljä kuukautta kestänyt avajaisnäyttely sulki ovensa loppiaisena sunnuntai-iltana.
 Näyttely, joka esitteli tokiolaisen teamLab-taiteiljaryhmän teoksia – "immersiivisiä digitaalisia installaatioita" – oli ennennäkemätön menestys. Jonot näyttelyyn kiemurtelivat pitkin Lasipalatsin sivustoja, ja jonotusajat venyivät jopa nelituntisiksi. Eikä ihme, sillä kaikkiaan näyttelyssä kävi noin 270 000 vierailijaa.
 Jonot ovat sekä ilahduttaneet että kauhistuttaneet Amos Rexin museojohtajaa  Kai Kartiota .
 – Ennen kaikkea periaatteellinen merkitys on kaikista tärkein. On niin kerta kaikkiaan hieno tunne, että se, mitä teemme, on näin merkityksellistä, Kartio sanoo.
 – Mutta on sillä myöskin taloudellinen merkitys: tulemme tekemään huomattavasti pienemmän tappion kuin olemme budjetoineet.
 Väenpaljoudesta huolimatta näyttely tekee Kartion mukaan noin 2,5 miljoonan euron tappion. Se on kuitenkin reilut puoli miljoonaa vähemmän kuin odotettiin.
 – Taidemuseon pyörittäminen on siinä mielessä erikoista liiketoimintaa, että sitä on hyvin hyvin vaikeaa, käytännössä mahdotonta tehdä niin, että tulos olisi plusmerkkinen, Kartio toteaa.
 Syy tappiollisuuteen on yksinkertainen: kiinteät kulut, eli kiinteistö ja henkilöstö. Niitä ei kateta pääsylipputuloilla, vaikka väkeä olisi kuin meren mutaa. Alle 18-vuotiaat pääsevät sisään ilmaiseksi, ja osalla on suosituksi tullut museokortti.
 – Puolet maksavista asiakkaista tulee museokortilla – joka on hieno juttu – mutta korvaus museokortilla ei ole lähelläkään täyttä pääsymaksua.
 Kartio kertoo, että pääsylipputuloilla on kaikesta huolimatta valtava vaikutus, joka näkyy juuri odotetun tappion selkeänä pienenemisenä.
 Työn tärkein merkitys on Kartion mukaan kuitenkin tyystin muualla kuin lipputuloissa.
 – On valtavan hieno tunne, että olemme voineet tuoda tällaisen kokemuksen ihmisille. Että sillä, mitä teemme, on näin paljon merkitystä kävijöillemme. Sitähän varten me olemme olemassa, se on se meidän tarkoitus.

Amos Rexin avajaisnäyttely teki 2,5 miljoonan euron tappion suursuosiosta huolimatta – silti juuri se on suuri ilon aihe


Summary: Luitko jo nämä? Kokosimme sinulle viikon parhaita juttuja, jotka saatoit arjen kiireessä ohittaa.

Siltojen, tunnelien, sähkölinjojen ym. rakentaminen

Lax esittää elämäänsä kyllästynyttä geishaa. Jaakko Mäntymaa / Yle
 Koulupoikana hän kokeili salaa tyttöjen luistimia, nyt hän kiertää kisoissa ravistelemassa vanhoillisia luistelupiirejä – Näin siilinjärveläisestä isännästä tuli jääballerina
 Minna-Maaria Lax on taitoluistelun outolintu. Mekkoon pukeutuva luistelutaidoton maatalon isäntä on ihastuttanut, vihastuttanut ja siinä samalla muuttanut asenteita.
 Seppo Sarkkinen
 Montako mummonmarkkaa on yksi euro? Nyt on tilaisuutesi päteä – vastaa euron 20-vuotisvisaan!
 Vuoden vaihtuminen merkitsi myös euron 20-vuotispäivää. Mutta muistatko sinä vielä mummonmarkan ja ecun? Entä kenellä on kolikossaan kuva pöllöstä? Testaa euro-osaamisesi.
 Arkistokuva kevään 2010 tulivuorenpurkauksesta Islannissa. S. Olafis / EPA
 Maailmanloppu tulee varmasti, mutta miten? Tuoko tuhon ilmastonmuutos, laavapurkaus vai salaperäinen musta joutsen?
 Tutkimusten mukaan ihmiskunnan uhkana ovat erilaiset luonnonkatastrofit, mutta maailmanlopun voi aiheuttaa myös ihminen itse. Viimeistään se tapahtuu sitten, kun aurinko nielaisee maan. Tutkijat kertovat, miten maailmanloppu voi tapahtua.
 Henrietta Hassinen / Yle
 Jäikö juomaputki päälle lomalla? Alkoholista kieltäytyminen on tehty lähes mahdottomaksi, sanoo tissutteluun kyllästynyt kirjailija
 Myös artesaanioluilla tai kalliilla viineillä voi juoda itsensä ongelmakäyttäjäksi. Mielikuva hyvästä elämästä on nykyään hyvin kostea.
 Markku Pitkänen / Yle
 Kolme suomalaista kertoo, miltä tuntuu tehdä katoavaa työtä – "Jos työtä ei tarvita, niin ei siitä voi pahoillaan olla"
 Digitalisaatio, tekoäly, automaatio ja robotit tehostavat suomalaista yhteiskuntaa rajusti. Moni työ on katoamassa kokonaan. Kysyimme postinkantajalta, sihteeriltä ja entiseltä prosessityöntekijältä, miten heidän työnsä on mullistunut.
  Siltarakennelmaa on kaikkiaan 55 kilometriä. Pääsilta on lähes 23 kilometria pitkä.

 Jenny Matikainen / Yle
 Aja bussilla maailman pisimmän merisillan yli: Hongkongin ja Manner-Kiinan solmii nyt yhteen jättisilta, jonka puolessa välissä Facebook lakkaa toimimasta
 Zhuhaista Hongkongin erityishallintoalueelle johtava siltarakennelma on mykistävä näky. Sillä on pituutta kaikkinensa 55 kilometriä, pääsiltakin on melkein 23 kilometriä. Lokakuussa avattu siltakompleksi vetää turisteja runsaasti.
 Hongkongin asukkaat ovat puolestaan ärsyyntyneitä siltabyrokratiaan ja kalliiseen ylitysmaksuun. Yksityisautoilla ei sillalle ole asiaa ja bussilla ylitys on paikallisille kallis, kahdeksisen euroa.

Viisi huippu-juttua sunnuntai-iltaan: Miten maailma tuhoutuu, miltä näyttää maailman pisin silta? Entä jäikö juomaputki päälle ja pärjäätkö euro-visassa?


Summary: Britannian parlamentti äänestää erosopimuksesta runsaan viikon kuluttua.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Enemmistö briteistä haluaisi jäädä Euroopan unioniin, kertoo sunnuntaina julkaistu mielipidekysely.
 YouGov-mielipidemittauslaitoksen kyselyssä 46 prosenttia vastaajista kertoi kannattavansa EU:hun jäämistä, kun taas 39 prosenttia sanoi haluavansa Britannian eroavan EU:sta. Loput eivät olleet päättäneet tai eivät halunneet kertoa kantaansa.
 Tulos jatkaa viime kuukausina tehtyjen kyselyjen linjalla. Niissä on näkynyt yleisen mielipiteen kallistuminen EU:hun jäämisen kannalle.
 Britannian äänestäjäkunta on kuitenkin yhä hyvin jakaantunut.
 EU-eroa koskeneessa kansanäänestyksessä vuonna 2016 eroa kannatti 52 prosenttia ja 48 prosenttia vastusti sitä.
 Kyselyn oli tilannut Britannian uuden EU-kansanäänestyksen puolesta kampanjoiva leiri. YouGov haastatteli kyselyä varten 25 000 ihmistä.
 Britannian on määrä erota EU:sta alle kolmen kuukauden kuluttua, 29. maaliskuuta.
 May: Parlamentti äänestää runsaan viikon kuluttua
 Pääministeri  Theresa May  kertoi sunnuntaina, että Britannian parlamentti äänestää Britannian ja EU:n neuvottelemasta erosopimuksesta runsaan viikon kuluttua, todennäköisesti 14. tai 15. tammikuuta.
 Sopimuksen läpimeno Britannian parlamentissa on epävarmaa. Joulukuussa May joutui lykkäämään parlamentin äänestystä, kun kävi selväksi, että sopimuksella ei ollut riittävää tukea parlamentissa.
 Jos minkäänlaista sopimusta ei saada aikaan, Britannia siirtyy EU:n ulkopuolelle ja sen rajat menevät kiinni käytännössä yhdessä yössä. Tullimuurit nousevat välittömästi.
 Joulun alla Britannian hallitus alkoi valmistautua yhä vahvemmin sopimuksettomaan EU-eroon.
 Sunnuntaina May toisti aiemman kantansa, että uusi kansanäänestys EU-erosta ei ole tarpeen.
 YouGov-kyselyssä 41 prosenttia toivoi äänestäjien voivan ottaa vielä kantaa EU-eroon. 36 prosenttia vastaajista puolestaan arvioi päätöksen kuuluvan parlamentille.
 Lue myös:
 Brexit, mutta miten – 5 vaihtoehtoa, joita brittiparlamentin äänestyksen lykkäämisestä voi seurata
 Observer: Britanniassa suunnitellaan brexit-päivän lykkäämistä
 Britannian liike-elämä kertoo seuraavansa kauhulla poliitikkojen brexit-vääntöä: ”Aika ei riitä kovaan brexitiin valmistautumiseen” Theresa May sai jälleen osuman, mutta nilkuttaa eteenpäin – hänen brexit-sopimuksensa pysyy aivan yhtä kuolleena kuin se oli tähänkin saakka   Brexit-ministeri: Sopimus halutaan, mutta sopimuksettomaan eroon varaudutaan vahvemmin

Kysely: Enemmistö briteistä kannattaa EU:hun jäämistä – May ei edelleenkään halua uutta kansanäänestystä


Summary: Kolmen suomalaisen miehen ja yhden ruotsalaisen naisen muodostama ryhmä katosi Pohjois-Norjassa viime keskiviikkona.

Norjassa lumivyöryssä kadonneiden suomalaisten etsintöjä yritetään jatkaa tänään sunnuntaina.  Paikallinen poliisi kertoo  Twitterissä, että etsintälentoja jatketaan, jos sääolot sallivat.
 Perjantaina etsinnät jouduttiin keskeyttämään vaikeiden sääolojen takia.
 Kolme suomalaista ja yksi ruotsalainen katosivat keskiviikkona matkalla Blåbärfjelletin huipulle. Alueella tapahtui katoamisen aikoihin suuri lumivyöry, eikä kadonneiden uskota enää löytyvän elossa.
 Perjantaina poliisi kertoi alueen yli lentäneen helikopterin havainneen signaaleja kahdesta eri lumivyörypaikantimesta. Poliisin mukaan tämä vahvistaa arvion, että ryhmä on jäänyt lumen alle eikä eloonjäämismahdollisuuksia ole.
 Nelikko oli matkalla Blåbärfjelletin 1 440 metrin korkeudella olevalle huipulle. Ryhmän viides jäsen, ruotsalaismies, hälytti apua, kun ei tavoittanut ystäviään kännykällään.
 Suomalaismiehet olivat Pohjois-Norjassa osallistuttuaan jääkiipeilykurssiin, kurssin oppaana toiminut  Fredrik Aspö  kertoi STT:lle. Kurssin jälkeen miehet jäivät vielä Norjaan tekemään omatoimisia hiihtoretkiä.
 Yle Uutisgrafiikka
 Suomessa ei vielä tarpeeksi lunta, jotta vyöryjä voisi syntyä
 Ilmatieteen laitoksen mukaan Suomessa ei vielä tänä talvena ole satanut tarpeeksi lunta, jotta lumivyöryjä voisi ylipäätänsä syntyä. Lumivyöryteknikko  Alberto Blanco Sequeirosin  mukaan lunta pitää sataa vielä 10–20 senttiä lisää, jotta lumivyöryjä voi muodostua.
 Asiaa STT:lle kommentoineen Blanco Sequeirosin mukaan Suomessa tapahtuu vuosittain tiettävästi vain joitakin lumivyöryjä.
 – Muutamasta noin kymmeneen, hän tarkentaa.
 Lumivyöryjen määrä vaihtelee vuosittain muun muassa lumen määrän takia. Asiaan vaikuttaa myös se, kuinka monesta lumivyörystä tehdään ilmoitus.
 – Meillä ei toistaiseksi ole mahdollisuuksia havaita jokaista tapahtunutta lumivyöryä. Olemme ilmoitusten varassa.
 Lue lisää:
 Yle Norjan turmapaikalla: Helikopterit Blåbærfjelletin yllä ovat hiljenneet
 Norjan poliisi lopettaa lumivyöryssä kadonneiden etsinnät viikonlopuksi – syynä huono sää
 Norjan poliisi: Emme usko löytävämme heitä elossa – Pelastusoperaatio muuttuu kuolleiksi oletettujen etsintäoperaatioksi
 Kolme suomalaista kateissa Norjan tunturialueella Tromssassa – pelätään jääneen lumivyöryn alle

Lumivyöryn alle kadonneiden etsintöjä yritetään jatkaa


Summary: Pohjois-Kreikassa on mitattu 12,5 astetta pakkasta. Raskas lumentulo on sulkenut teitä.

Kreikassa ainakin yksi ihminen on kuollut ja kaksi kateissa kylmän sään ja lumimyräkän jäljiltä.
 Kreikan keski- ja pohjoisosissa lämpötilat ovat pysytelleet alle nollan jo lähes viikon. Pohjois-Kreikassa on kylmimmillään mitattu 12,5 astetta pakkasta. Samalla raskas lumentulo on sulkenut teitä.
 Pelastusviranomaiset löysivät lauantaina 66-vuotiaan naisen kuolleena hänen katolleen pyörineestä autostaan ojanuoman läheltä Kerateasta, noin 45 kilometriä Ateenan kaakkoispuolella.
 Naisen mukana autossa oli tiettävästi ollut kaksi miestä. He ovat olleet kateissa torstaista asti, poliisi kertoi. Sääolot olivat alueella huonot katoamispäivänä.
 Kymmeniä autoilijoita jäänyt jumiin
 Pelastusviranomaiset ovat auttaneet viime päivinä kymmeniä autoilijoita, jotka ovat jääneet lumentulon vuoksi ajoneuvoineen jumiin.
 Myös lauttaliikenne on seisonut myrskytuulien vuoksi ja lennot ovat myöhästelleet tai niitä on jouduttu ohjaamaan toisille kentille.
 Kreikan pelastusviranomaiset ovat kehottaneet kuntia varautumaan maanantaina Kreikkaan saapuvaan uuteen kylmään rintamaan.
 Lumisade on aiheuttanut  liikennekaaosta myös Keski-Euroopassa .
 Itävallassa Keski-Euroopan mäkiviikon Bischofshofenin kilpailun harjoitukset ja karsinta jouduttiin perumaan lauantaina kovan lumisateen takia. Kansainvälisen hiihtoliiton FIS:n mukaan harjoitukset ja karsinta on määrä pitää sunnuntaina ennen varsinaista kilpailua.
 Lue myös:
 Raskas lumentulo sekoittaa liikennettä Saksassa ja Itävallassa – Baijerin vuoristoseuduille voi sataa jopa metri lunta

Kreikassa yksi kuollut huonoissa kelioloissa – lumimyräkkä katkonut teitä, viranomaiset varoittavat kylmästä rintamasta


Summary: Lokakuussa avattu silta jakaa tunteita: mantereella innostuttiin siltamatkoista, hongkongilaiset taas ovat ärsyyntyneet turistitungoksesta.

ZHUHAI/HONGKONG  Olen ylpeä kiinalainen mies, sanoo herra  Huang . Silti hän ei halua kertoa etunimeään. Vain sen, ettei ole täältäpäin. Tänne Zhuhaihin Huang on tullut katsomaan siltaa.
 Katsottavaa siinä riittääkin. Etelä-Kiinan Zhuhaista lähtee  maailman pisin merisiltayhteys  kohti Hongkongin erityishallintoaluetta.
 Itse asiassa sillalla on kaksi haaraa, joista toinen alkaa vajaan kymmenen kilometrin päästä Macaon kasinotaivaasta. Tai miten sen nyt kukin haluaa nähdä, mutta täältä lännestä päin katsottuna Hongkong on se, minne tie päättyy.
 Uusi meren yli kulkeva tie yhdistää Kiinan mantereeseen sen kaksi taloudellisesti merkittävää erityishallintoaluetta. Sekä Hongkong että Macao kuuluvat Kiinalle, mutta niillä on korkea autonomia. Molemmilla on muun muassa oma lainsäädäntönsä ja oma valuuttansa. Kiina hoitaa lähinnä vain ulkopolitiikan ja puolustuksen.
 Kolmen kaupungin välille lokakuussa avattua siltaa ei ole suotta kutsuttu jättiläiseksi: Yhteensä rakennelmaa on kaikkine osuuksineen 55 kilometriä. Ehkä kuvaavinta on se, että terästä on hitsattu yhteen 60 Eiffel-tornin verran.
 Siltaa varten on myös rakennettu kokonaisia uusia saaria, ja kahden sellaisen välillä tie sukeltaa meren alle tunneliin. Tunneli tarvittiin, koska silta halkoo vilkkaan merireitin: myös laivojen on päästävä kulkemaan.
 Siltaa varten on rakennettu valtavat linja-autoterminaalit. Sillan yli ei saa ajaa yksityisautolla.
 Jenny Matikainen / Yle
 Rakennelman pisin yksittäinen silta on 22,9 kilometriä pitkä. Se vastaa lähes kolmea Ruotsin ja Tanskan välillä kulkevaa Juutinrauman siltaa ja yli kahdeksaa San Franciscon Golden Gatea.
 Suomen pisin silta, Vaasan lähellä sijaitseva Raippaluodon silta, jää lilliputtisarjaan. Se on vain hieman yli kilometrin mittainen.
 Zhuhain sataman upouudesta bussiterminaalista koko komeutta ei kuitenkaan näe.
 Mutta Huangia se ei haittaa.
 Hän ei ole edes lähdössä Hongkongiin, vaan tyytyy poseeraamaan vaimonsa kanssa vuorotellen suuren terminaalirakennuksen edessä. Kuvista näkee, että täällä on käyty. Siinä seinässähän se lukee: Hongkong–Zhuhai–Macao -silta, Zhuhain terminaali.
 Siltaan varten rakennettiin kaksi tekosaarta, joilta tie sulkeltaa tunneliin. Jenny Matikainen / Yle
 Siltaa rakennettiin  kaikkiaan yhdeksän vuotta. Niiden aikana ehti tapahtua paljon paitsi onnettomuusalttiilla siltatyömaalla, myös Hongkongin poliittisessa ilmapiirissä.
 Kun työt aloitettiin vuonna 2008, elettiin Kiinan ja Hongkongin kuherrusaikaa. Tuolloin hongkongilaisten asenteet emämaata kohtaan olivat lämpimimmillään, sanoo politiikan tutkija ja kommentaattori  Kai Chi Leung .
 – Kun sillan rakentamisesta päätettiin, ehdotusta kannatettiin Hongkongin lainsäädäntöneuvostossa laajasti, Leung selittää Hongkongin kiinalaisen yliopiston kampuksella.
 Mutta samalla, kun silta on kohonnut merestä,  Kiinan vaikutusvalta Hongkongin johtoon on lisääntynyt . Vaalien vapautta  on rajoitettu , ja  ihmisiä on kadonnut mystisesti .
 Vuonna 2014 kansa lähti kaduille vastustamaan vaalilain muutosta ja palasi lopulta kotiin ilman tulosta. Tuolloin nähdyt, niin sanotut Sateenvarjo-mielenosoitukset olivat Hongkongin historian suurimmat.
 Hongkongin viisumeita haettiin innolla sillan avaamisen jälkeen. Suuri osa viisuminhakijoista oli eläkeläisiä. Jenny Matikainen / Yle
 Myös siltatyömaalla on ollut rauhatonta: kymmenen ihmistä on kuollut työtapaturmissa ja rahaa on kulunut paljon odotettua enemmän. Siltayhteys maksoi lopulta yhteensä 17 miljardia euroa. Vertailun vuoksi: Länsimetron ensimmäinen vaihe maksoi 1,2 miljardia euroa.
 Mistä on kyse?  Kiinassa vihittiin lokakuussa käyttöön maailman pisin merisiltayhteys. Silta sitoo toisiinsa Hongkongin ja Macaon erityisalueet ja Manner-Kiinan Zhuhain kaupungin Helmijoen suistossa. Kokonaisuudessaan yhteys on pituudeltaan 55 kilometriä. Pääsilta on 22,9 kilometriä. Tie kulkee osan matkasta tunnelissa meren alla. Sillalla ei saa toistaiseksi ajaa yksityisautolla.
 Kaiken tämän seurauksena hongkongilaisten mielipide Manner-Kiinaa kohtaan on muuttunut. Vain muutama prosentti nuorista hongkongilaisista  kokee itsensä kiinalaiseksi .
 Kaikki on nyt toisin, sanoo tutkija Leung.
 – Ne jotka aikoinaan äänestivät sillan puolesta, saavat niskaansa todella paljon kritiikkiä, Leung sanoo.
 Eikä politiikka ole ainoa syy, mikseivät hongkongilaiset pidä sillasta. Lisäksi heitä ärsyttää.
 Ymmärtääksemme miksi, pitää tehdä matka Zhuhousta Hongkongiin.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Päästäkseeen Zhuhoun  terminaalista eteenpäin tarvitsee passin tai henkilökortin, ja jos on kiinalainen, myös viisumin. Hongkong on osa Kiinaa, mutta sinne matkustamista rajoitetaan.
 Se ei ole hillinnyt matkailua: Sillan avaamisen jälkeisinä parina viikkona Hongkongiin ja Macaoon myönnettiin 1,78 miljoonaa viisumia. Se oli neljännes enemmän kuin vuotta aiemmin.
 Bussiaseman lähtöaula onkin ilmiselvästi rakennettu massoille.
 Aidat ovat valmiina järjestelemään jonoja ja henkilöpapereiden tarkistuspisteitä on rivissä useita. Tänään on kuitenkin hiljaista. Ehkä siksi, että Hongkongin kerrottiin jo kieltäneen päivämatkat sillan yli, koska niille tulvi liikaa ihmisiä.
 Tällä hetkellä siltaa pitkin saa matkustaa ainoastaan bussilla. Yksityisautoja tai takseja ei sinne päästetä. Lisäksi sillalla liikkuu kuljetuksia.
 Lippu yhteen suuntaan maksaa noin kahdeksan euroa eli Zhuhaissa 50 juania ja Hongkongissa 65 Hongkongin dollaria. Sillalla on vain yksi kotimaa, mutta kolme valuuttaa.
 Joulukuun ensimmäisenä lauantaina Zhuhain terminaalissa ei ollut ruuhkia. Suositut päivämatkat sillan yli oli asetettu yhden viikonlopun ajaksi pannaan.  Jenny Matikainen / Yle
 Eivätkä erikoisuudet lopu tähän.
 Kolmen vartin ajomatka on kuin simulaatio Kiinan ja Hongkongin väliseen “yksi maa, kaksi järjestelmää” -periaatteeseen.
 Zhuhain siluetti siintää bussin ikkunasta. Kaupungissa asuu reilut 1,5 miiljoonaa ihmistä.
 Jenny Matikainen / Yle
 Kaikilla busseilla on kahdet rekisterikilvet. Osa kuskeista ajaa autoa sen oikealta, osa vasemmalta puolella. Vaikka silta ei ylitä valtion rajaa, Zhuhaista lähtiessä on turha yrittää nettiin hongkongilaisella sim-kortilla ellei halua maksaa verkkovierailusta. Mutta sillalla ajosäännöt ovat Kiinan: tiellä ajetaan oikeaa laitaa.
 Matkalla ikkunasta näkyy lähinnä merta. Välillä siltajättiläinen kaareutuu näköpiiriin vaalean harmaana valtatienä. Sillan yli kulkevat reittibussit suhaavat ees taas noin viiden minuutin välein. Lisäksi vastaan tulee matkanjärjestäjien omia linja-autoja.
 Silti tiellä on aavemaisen hiljaista.
 Jossain hieman sillan keskellä olevan tunnelin jälkeen Facebook alkaa jälleen toimia. Ollaan taas Hongkongissa.
 Tie kulkee tunnellissa 6.7 kilometrin matkan. Tunneli tarvittiin, jotta myös laivat pääsevät liikkumaan merialueella.  Jenny Matikainen / Yle
 Miksi Manner-Kiinan ja Hongkongin  välille sitten tarvittiin uusi tieyhteys? Siitä on olemassa paljon erilaisia mielipiteitä.
 Kiinan johdon mukaan silta on tärkeä alueen talouskasvun kannalta. Kiina haaveilee kehittävänsä Helmijoen suistosta, eli niin sanotusta Greater Bay -alueesta oman Piilaaksonsa, kilpailijan San Franciscon teknologiakeskittymälle.
 Suisto on yksi Kiinan talouskasvun tiheimmin sykkivistä sydämistä. Siellä asuu 68 miljoonaa ihmistä, eli asukkaita on yhden Ranskan verran.
 Alue nielee 11 suurkaupunkia, sellaisia kuten Shenzhen, Guangzhou, Dongguan, Huizhou ja Foshan. Viimeiset ovat ulkomaalaisille vieraampia ja Kiinan mittapuulla keskikokoisia, mutta niissä asuu kussakin miljoonia ihmisiä.
 Suistoaluella sijaitsevat myös erityishallintoalueet Hongkong ja Macao, jotka ovat olleet osa Kiinan kansantasavaltaa viimeiset parikymmentä vuotta. Britit palauttivat Hongkongin Kiinalle vuonna 1997, Macaon Kiina sai takaisin Portugalilta kaksi vuotta myöhemmin.
 Macao on turistien suosima uhkapelikaupunki, ja sinne on tähän saakka päässyt vain lautalla. Hongkongiin on kulkenut tie muita siltayhteyksiä pitkin.
 Mutta tämä silta on parempi ja nopeampi, sanoo Kiina.
 – Silta tulee entisestään kehittämään Hongkongin ja Macaon etuja, Kiinan varapääministeri  Han Zheng  sanoi sillan avajaisissa lokakuussa.
  Hongkongin terminaali jää taakse, kun linja-auto suuntaa siltaa kohti. Matka kestää noin 40 minuuttia.  Jenny Matikainen / Yle
 Monet Hongkongin itsemääräämisoikeutta puolustavat poliitikot ja tutkijat ovat eri mieltä. Heidän mielestään silta ei aja erityishallintoalueiden etua, vaan on Kiinan tapa solmia Hongkong yhä tiukemmin osaksi Manner-Kiinaa.
 – Se on poliittisesti latautunut megaprojekti, jota ei olisi tarvittu,  sanoi hongkongilaispoliitikko   Eddie Chu , kun silta avattiin.
 Yhden ihmisryhmän mieleen silta kuitenkin on.
 Tervetuloa ostostaivaseen!  Tai helvettiin, riippuen siitä keneltä kysyy.
 Hongkongin rajamuodollisuuksien jälkeen moni turisti suuntaa suoraan ostoksille. Yksi heistä on zhuhailainen nuori nainen  Guan Shasha .
 – Olen todella innoissani. Hongkong on maailmankuulu ostosparatiisi.
 Guan on käynyt Hongkongissa ennenkin ja iloitsee siitä, että silta tekee matkailusta entistä nopeampaa. Tosin  joidenkin laskelmien mukaan silta lyhentää matkaa vain puoli tuntia . Itse ajomatka kestää vajaat 45 minuuttia, mutta matka-aika vaihtelee sen mukaan, miten terminaaleissa on ruuhkaa.
 Mutta oli kyseessä vaikutus tai lumevaikutus, se näyttää toimivan.
 Kymmenen minuutin ajomatkan päässä siltaterminaalista Tung Chungin kaupunginosassa sijaitseva ostoskeskus sihisee mantereelta tulleita turisteja. Vaatemerkkien outlet-myymälöissä meno on kuin ikuisissa alennusmyynnin avajaisissa.
 Hongkongissa monet asiat ovat halvempia kuin mantereella. Kiinalaiset hamstraavat paitsi merkkivaatteita, myös muun muassa äidinmaidonkorviketta ja shampoota. Moni uskoo, että tuotteet ovat täällä paitsi edullisempia, myös luotettavampia.
 Kauppiaat lienevät mielissään, mutta vieressä asuvaa  Owen Shunia  meno tuppaa ärsyttämään.
 – Turistit syövät eväitään ulkona ja jättävät roskat jälkeensä. Tungoksessa on vaikea päästä bussipysäkille, Shun sanoo.
 Joskus mannerkiinalaisten ja paikallisten välille tulee riitaakin, hän kertoo.
 Hongkongin Tung Chungin kaupunginosassa sijaitsevassa outlet-myymälässä näkyy lähinnä mantereelta tulleita turisteja. Jenny Matikainen / Yle
 Marraskuun lopussa , noin kuukausi sillan avaamisen jälkeentungchungilaisten ärtymys noteerattiin, ja  Guangdongin maakunnan viranomaiset kielsivät päivämatkat sillan yli . Kielto kesti kuitenkin lopulta vain yhden viikonlopun.
 Tutkija Leung selittää, että myös arkisen ärtymyksen taustalla on lopulta usein suurempi tunne epäreiluudesta.
 – Monet hongkongilaiset eivät luota Kiinaan ja Kiinan viranomaisiin. Sen vuoksi mannerkiinalaisista turistimassoista on tullut heidän vihansa kohde, Leung sanoo.
 Poikkeuksiakin on. Myös kotimatkalla oleva  May Choi  on huomannut sillan tuoneen lisää turisteja alueelle. Hinnatkin ovat nousseet, Choi sanoo, mutta hän haluaa olla ymmärtäväinen.
 – Meitäkin kohtaan ollaan suvaitsevaisia, kun matkustamme ulkomaille. Turistit eivät ole minulle ongelma, Choi sanoo.
 Mannerkiinalaiset turisti jonottavat bussiin, joka vie heidät takaisin siltaterminaaliin. Terminaali sijaitsee Hongkongin länsiosissa Lantaun saarella.  Jenny Matikainen / Yle
 Tung Chungin ostoskeskuksessa  kiinalaiskaverukset ovat kasanneet nurkkaan viisi kassillista farkkuja. Vieressä nuori nainen istuu matkalaukkunsa päällä saadakseen sen suljetuksi.
 Pian tavarat nostetaan linja-autoon, joka matkustaa hiljaisen sillan yli takaisin mantereelle. Sitä ennen bussijonossa mannerkiinalaiset saavat vielä muistutuksen siitä, että toistaiseksi sillan tässä päässä pätevät paitsi eri hinnat, myös eri säännöt.
 Pieni, violettiin pukeutunut rouva kiertää jonon laitaa kyltti käsissään.
 – Erotkaa kommunistisesta puolueesta! Erotkaa Nuorista pioneereista!  Liao Limei  kailottaa.
 Moni jonossa kääntää katseensa pois. Osa ryhtyy ärtyneenä teräväsanaiseen kiistelyyn.
 Liaoa se ei oikeastaan haittaa. Hän viettää päivänsä täällä, koska hänen mielestään Kiinan kommunistinen puolue on kaiken pahan alku ja juuri. Kiinassa tätä ei kerrota, joten Liao kokee turisteille puhumisen olevan hänen tehtävänsä.
 – Vaikka he eivät sano mitään, tunnen kuinka heidän sydämensä nyökkäävät, Liao uskoo.
 Aktivisti Liao Limei kehottaa turisteja eroamaan Kiinan kommunistisesta puolueesta.
 Jenny Matikainen / Yle
 Kuulijoiden kasvot kuitenkin pysyvät totisina.
 Silta nivoo jo yhteen Helmijoen suiston suurkaupungit, mutta se on yhä raja, joka erottaa kaksi erilaista poliittista todellisuutta. Mantereella aktivisteja ei näy eikä soraääniä kuulu, mutta Hongkongissa uskalletaan yhä arvostella maan johtoa.
 Kiina on luvannut, että Hongkongin erityisasema tulee säilymään ainakin vuoteen 2047 saakka.
 Mitä sen jälkeen tapahtuu – tai tapahtuuko jotain jo sitä ennen? Se on kysymys, jota sillan tässä päässä on vaikea lakata miettimästä.
 Lue myös:
 Maailman pisin merisilta avataan Kiinassa – rakennustyöt kestivät Länsimetron ajan, terästä käytettiin 60 Eiffeltornin verran

Aja bussilla maailman pisimmän merisillan yli: Hongkongin ja Manner-Kiinan solmii nyt yhteen jättisilta, jonka puolessa välissä Facebook lakkaa toimimasta


Rikostuomio ei ole ehdoton este eduskuntavaaliehdokkuudelle, käy ilmi STT:n suurimmille eduskuntapuolueille tekemästä kyselystä. Puolueiden mukaan jokainen tapaus pitää punnita erikseen.
 – Etenkin jos kyse on vakavasta ja tuoreesta rikostuomiosta, ei ehdokkuus ole kenenkään etu, keskustan poliittinen asiantuntija  Ilkka Miettinen  sanoo.
 – Asiassa ei voi kuitenkaan olla täysin yksiselitteistä linjaa, vaan on tapauskohtaisestikin harkittava, miten vaikkapa ajallisesti kaukaiset tai merkitykseltään vähäiseksi katsottavat tapaukset vaikuttavat henkilön kykyyn toimia luottamukseen nojaavassa yhteiskunnallisessa päätöksenteossa, Miettinen jatkaa.
 Puolueista muistutetaan, että rangaistuksensa kärsinyt rikoksentekijä on tekonsa sovittanut.
 – Oikeusvaltiossa tuomio rikoksesta on sakkoja tai vankeutta, ei kansalaisoikeuksien menetys. Ei voida lähteä siitä, että kukaan koskaan mistään tuomittu ei voisi olla ehdolla. Jos jokainen menneisyyden hairahdus estäisi kansalaiset osallistumasta demokratian toimintaan, meillä olisi todella suuri joukko suomalaisista vaalikelvottomina, vihreiden puoluesihteeri  Lasse Miettinen  sanoo.
 – Vakaviin rikoksiin syyllistyneet ihmiset eivät lähtökohtaisesti edusta arvomaailmaamme. Joissakin tapauksissa katsotaan kuitenkin ihmisen sovittaneen tekonsa, joten tämä on tapauskohtaista, SDP:n puoluesihteeri  Antton Rönnholm  sanoo.
 Ei pääsyä rikosrekisteriin
 Eduskuntapuolueissa perehdytään vaihtelevalla perusteellisuudella ehdokkaiden taustoihin. STT:n kyselyn perusteella ehdokkaiden taustoja selvitellään porvarillisissa puolueissa hieman vasemmistopuolueita hanakammin.
 Puolueilla ei ole pääsyä esimerkiksi rikosrekisteriin, joten usein taustojen selvittely jää ehdokkaan kanssa käytyihin keskusteluihin. Tosin esimerkiksi RKP:ssä aiemmin tuntemattomasta ehdokkaasta saatetaan kysellä häntä tuntevilta ihmisiltä.
 Vihreissä ja vasemmistopuolueissa korostetaan porvarillisia puolueita enemmän luottamusta ehdokkaaseen.
 SDP:ssä ja vihreissä ehdokkaat joutuvat allekirjoittamaan sitoumuksen, jossa he vakuuttavat kertoneensa taustoistaan rehellisesti rikostuomioita, -syytteitä ja -tutkintoja myöten.
 Monista puolueista muistutetaan, että eduskuntavaaliehdokkaat ovat usein kunnanvaltuutettuja tai muutoin puolueelle pitemmältä ajalta tuttuja toimijoita, mikä vähentää taustaselvitysten tarvetta.
 – Pitkään mukana olleiden tai nykyisten kansanedustajien taustoja harvemmin erikseen tutkitaan, kokoomuksen puoluesihteeri  Janne Pesonen  kertoo.
 Arvomaailma jaettava
 Muutamissa puolueissa tietyt rikostyypit muodostavat ehdottoman esteen ehdokkuudelle.
 Sinisten puheenjohtajan  Sampo Terhon  mukaan puolueessa on nollatoleranssi väkivalta- ja seksuaalirikoksille ja RKP:ssä ehdokkaaksi ei oteta vakaviin rikoksiin syyllistyneitä.
 Luonnollisesti puolueet eivät tyydy ehdokasvalinnoissaan tarkastelemaan pelkkää rikoshistoriaa. Puolueet edellyttävät ehdokkaidensa jakavan puolueen arvomaailman ja esimerkiksi siniset vaativat ehdokkailtaan "hyviä käytöstapoja ja asiallista toimintaa".
 Keskusta ja SDP mainitsivat erikseen STT:n kyselyssä, että rasistiseen toimintaan osallistuneilla henkilöillä ei ole asiaa puolueen ehdokaslistoille. Vihreiden listoille rasistista, äärioikeistolaista tai naisten oikeuksien vastaista aktivismia harjoittanut henkilö voi päästä vain, jos hän on tehnyt "arvojen täyskäännöksen" ja pesäeron aiempaan toimintaansa.

Puolueet: Rikostuomio ei ole ehdoton este ehdokkuudelle eduskuntavaaleissa


Summary: Kongon demokraattisen tasavallan vaaliviranomaiset ovat ilmoittaneet, ettei vaalituloksia voida julkistaa sunnuntain aikana.

Kongon demokraattisen tasavallan kauan odotettujen presidentinvaalien alustavat tulokset pysyvät yhä hämärän peitossa.
 Keskiafrikkalaisen Kongon vaalikomissio on ilmoittanut, että alustavan vaalituloksen julkistaminen lykkäytyy sunnuntain yli. Komissio kertoo saaneen haltuunsa vain alle puolet äänestyslipuista.
 Toistaiseksi ei ole tietoa, milloin presidentinvaalien alustavat tulokset julkistetaan. Vaalikomissio aikoo kokoontua sunnuntain aikana pohtimaan tilannetta.
 Kyseessä on jälleen yksi takaisku Kongolle merkittävissä vaaleissa, joita on lykätty jo kahdella vuodella. Vaalijärjestelyjä vaivasivat monenlaiset ongelmat, kuten äänestyslaitteiden ja vaalimateriaalin tuhoutuminen, äänestyksen viivästyminen joillakin Kongon alueilla verenvuotokuume ebolan takia sekä epäilty vaalivilppi.
 Jo ennen äänestyspäivää Kongon oppositio syytti istuvan presidentin  Joseph Kabilan  hallintoa vaalijärjestelyjen kaoottisuudesta.
 Väkivaltaisuuksia odotettavissa
 Vaalituloksen lykkääntymisen pelätään lisäävän jännitteitä ja väkivaltaisuuksia. Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on lähettänyt naapurimaahan Gaboniin joukkoja Kongon mahdollisten levottomuuksien varalta.
 Uudenvuoden aatonaattona järjestetyissä presidentinvaaleissa valitaan seuraaja 17 vuotta hallinneelle presidentille Joseph Kabilalle, joka ei ole ehdolla.
 Ehdokkaita on kaikkiaan 21, joista suosituimmat ovat opposition  Martin Fayulu  ja  Félix Tshisekedi  sekä Kabilan sätkynukeksi kuvailtu valtapuolueen  Emmanuel Shadary . Kabila on antanut tukensa Sharadylle, jonka EU asetti viime vuonna matkustuskieltoon opposition huonon kohtelun takia.
 Presidentinvaalien onnistumista pidetään tärkeänä, sillä kyseessä on ensimmäinen kerta Kongon ja sen edeltäjän Zairen historiassa, kun presidentti vaihtuu demokraattisesti.
 Lue lisää:
 Kongon vaalit: Vaalivilppiepäilystä alkanut nujakka vaati kahden ihmisen hengen äänestyspaikalla
 Presidentti väitti ebolan leviävän äänestyskoneen näytön kautta, väkivallan uhka korkealla – Näitä 3 asiaa kannattaa seurata Kongon vaaleissa
 Kongon historialliset vaalit eivät ota onnistuakseen: vaalimateriaalia tuhoutui tulipalossa ja rahtikoneturmassa
 Kongon presidentinvaalit siirtyvät taas: vaalit lykkääntyneet jo kaksi vuotta, tällä kertaa syynä tuhoutuneet äänestyslaitteet

Kongossa pelätään väkivaltaisuuksia – presidentinvaalien tulos yhä epäselvä


Summary: Saudinaiset saavat tästä päivästä lähtien oikeusistuimelta vahvistuksen avioerosta.

Saudi-Arabiassa astuu tänään sunnuntaina voimaan uusi lakisäädös, jonka mukaan oikeusistuimien on ilmoitettava naiselle avioerosta. Asiasta kertovat  Britannian yleisradioyhtiö BBC  sekä  uutistoimisto Bloomberg .
 Tähän asti saudimies on voinut ottaa vaimostaan niin kutsutun salaisen avioeron, jossa tieto liiton päättymisestä ei välttämättä kiiri vaimon korviin.
 Saudi-Arabian oikeusministeriön uuden säädöksen nojalla oikeusistuimien on tiedotettava naista avioliiton päättymisestä tekstiviestillä. Tarkoituksena on varmistaa, että nainen on täysin tietoinen siviilisäätynsä tilasta ja hän voi pitää kiinni oikeudestaan saada esimerkiksi elatusapua.
 – Nainen voi eronneena saada elatusapua. Lisäksi uusi säädös varmistaa, ettei häntä kohdella epäoikeudenmukaisesti ennen avioeron vahvistamista, sanoo saudiarabialainen asianajaja  Nisreen al-Ghamdi .
 Avioeroon liittyvä lakimuutos on osa kruununprinssi  Mohammed bin Salmanin  vuoteen 2030 tähtäävää taloudellista ja sosiaalista uudistusta. Sen puitteissa naiset ovat hiljattain päässeet seuraamaan urheilutapahtumia, ajamaan autolla ja työskentelemään tietyissä, perinteisesti miehille tyypillisissä ammateissa.
 Saudi-Arabiassa nainen on silti jatkossakin tiukasti miespuolisen lähiomaisen holhouksen alaisena. Useimmiten holhooja on naisen isä, aviomies, veli tai poika.

Salaiset avioerot päättyvät – Saudi-Arabiassa vaimo saa tiedon avioerosta tekstiviestillä


Summary: Aiempaa useampi pitää tärkeänä hallituspohjaan vaikuttamista, kertoo Kunnallisalan kehittämissäätiön teettämä tutkimus.

Sairaiden ja vanhusten hoito sekä nuorten syrjäytyminen ovat suomalaisten mielestä tärkeimpiä teemoja, joihin halutaan vaikuttaa kevään eduskuntavaaleissa. Asia käy ilmi Kunnallisalan kehittämissäätiön tutkimuksesta, jossa vastaajia pyydettiin arvioimaan erilaisten teemojen merkitystä.
 Vastaajat pitävät tärkeänä myös työttömyyteen, koulutukseen, energia-asioihin, köyhien asemaan, valtion talouteen sekä ilmastonmuutokseen vaikuttamista eduskuntavaaleissa.
 Sen sijaan vähiten tärkeiksi teemoiksi vastaajat kokevat kansalaisaktivismiin, kehitysavun tasoon ja alkoholihaittoihin vaikuttamisen.
 Tutkimuksen mukaan halu vaikuttaa hallituskokoonpanoon on huomattavasti suurempi kuin vertailukohtana olleissa vuoden 2007 eduskuntavaaleissa. Nyt kolme neljästä pitää tärkeänä hallituspohjaan vaikuttamista, kun vuonna 2007 näin ajatteli vain hieman yli puolet.
 Lisäksi aiempaa useampi pitää tärkeänä pääministerin valintaan sekä maahanmuuttoon vaikuttamista.
 Aiempaa vähemmän merkitystä vastaajat antavat pätkätöihin, lapsilisiin ja päivähoitoon vaikuttamiselle.
 Tutkimuksen toteutti Kantar TNS, ja siihen haastateltiin yli tuhatta ihmistä. Tulosten virhemarginaali on suurimmillaan vajaat kolme prosenttiyksikköä suuntaansa. Tutkimuksessa kansalaiset valitsivat 47 asian listalta itselleen tärkeimmät eduskuntavaaliteemat.

Tutkimus: Sairaat, vanhukset ja nuoret tärkeimmät teemat eduskuntavaaleissa