Summary: Ksylitolibuumi on hiipunut ysäriltä, mutta makeuttajan suosio pitää pintansa. Miten hyvin oikeastaan tunnemme koivusokerin kyvyt?

Tästä on kyse Ksylitoli-innostus oli kovaa 1970-1990-luvuilla. Nyt julkinen puhe ja mainostus ksylitolista on vähentynyt muun muassa tutkimuksien vähentyessä ja ksylitolivalmistajien siirtyessä ulkomaalaisomistukseen. Ksylitolin käyttö on silti yhä suosittua. Ksylitolia on säännöllisesti kritisoitu, mutta ksylitolia tutkineet suomalaiset teilaavat kritiikin. Tällä hetkellä suomalaislasten ja -nuorten suuterveyttä vaanivat muun muassa napostelukulttuuri ja kiillevauriot.
 Jos olet kasvanut Suomessa etkä tiedä ksylitolista, olet elänyt tynnyrissä tai herännyt juuri koomasta.
 Valtaosa 1970–1990-luvuilla syntyneistä tai kasvaneista päätyi keskelle koivusokerihuumaa. Tarhatädit lusikoivat lapsille ksylitolipurukumityynyjä (kaksi kappaletta joka aterian jälkeen), ksylitolia imeskeltiin pastilleina ja sitä sai tahnoina.
 Televisiosta tuutattiin levypurukumia, joka oli makeutettu ksylitolilla. Saku Koivu hammashymyili itsensä  uuden ihmetuotteen  (Cloetta) keulakuvaksi.
 2000-luvulle tultaessa suomalaisten opettelemaan hammashymyyn alkoi tulla kiillevaurioita.
 Kotimaisia ksylitolituottajia  myytiin ulkomaille  (Tekniikka & Talous). Erityisesti eurooppalaisten tutkijoiden joukosta kuului  kriittisiä äänenpainoja  (Mediuutiset) ksylitolin suhteen. Kolme vuotta sitten muun muassa  Helsingin Sanomat kertoi , että ulkomailta kantautuu taas soraääniä: tutkimustulokset ovat ristiriidassa suomalaisten suositusten kanssa! Ksylitolin tehosta ei ole kunnon todisteita!
 Kaiken kukkuraksi jotkut kunnat ja päiväkodit ovat heittäneet ksylitolipastillit kaivoon:  Helsingissä niitä ei anneta päiväkoti-ikäisille lainkaan , koska tablettien jakelu osoittautui liian vaikeaksi.
 Mikä on totuus – mihin kaikkeen ksylitoli pystyy?
 Ja kuka edes haluaisi laittaa kapuloita ksylitolin rattaisiin?
 Makeuttajien kitkerä kritiikki
 Ksylitolin maailmanvalloitus 1800-luku: ranskalaiset ja saksalaiset kemistit löytävät ksylitolin Euroopassa. 1940-luku: toiseen maailmansotaan mennessä tiedettiin lähinnä, että ksylitoli on hyödyllinen diabeetikkojen ruokavaliossa. 1969: suomalaisen ksylitoltutkimuksen isähahmo, emeritusprofessori Kauko K. Mäkinen aloittaa nuorena biokemistinä työt Turun hammaslääketieteellisessä laitoksessa. 1970: ksylitolin käytöstä toteutetaan esikokeita. 1972: kuuluisa Turku Sugar Studies alkaa. Tutkimus päättyi vuonna  1974  (Sitra). Ruokintatutkimus herätti runsaasti huomiota maailmalla. Ksylitolin vaikutus kariekseen osoitetaan. 1970-1990-luku: ksylitolin kulta-aikaa, Kauko K. Mäkisen sanoin "jatkuva joulun aika" ksylitoltutkimusten kannalta. Pastilleja ja purukumeja ja muita ksylitoltuotteita saa kaupoista kuluttajakäyttöön, ksylitolin  massatuotanto alkaa ja lähtee vauhtiin  (Sitra). 1988: Suomen Hammaslääkäriliitto r yhtyy antamaan ksylitolisuosituksia  ensimmäisenä maailmassa (Savon Sanomat). 2000-luku: Suomalaisia ksylitolituottajia siirtyy ulkomaalaisomistukseen. Ksylitol on kuitenkin vakiintunut suomalaisten hammashygieniakäytössä. Lähteet: Kauko K. Mäkinen, Sitra, Savon Sanomat
 Perhana, taas särkyi yksi myytti ja yksi syy vähemmän olla ylpeä suomalaisuudestaan.
 Kun Helsingin Sanomat pari vuotta sitten uutisoi  tutkimuksesta , jonka mukaan ksylitolin tehosta ei ole kunnon todisteita, riitti kommenttikentässä surkuttelijoita. Manchesterin yliopiston Cochrane-nimisen katsauksen mukaan koivusokeri ei olekaan niin ihmeellinen kuin olimme luulleet, ja taas meni kansallisylpeydestä palanen – ksylitolihan on melkein kuin astiankuivauskaappi, äitiyspakkaus ja jääkiekon maailmanmestaruus.
 Kritiikki ei ollut ensimmäinen eikä ainutlaatuinen.
 Suomalaisen ksylitolitutkimuksen isä, emeritusprofessori  Kauko K. Mäkinen  on muistellut ksylitoliin liittyviä tarinoita ja teilauksia muutama vuosi sitten ilmestyneessä kirjassaan  Sen täytyi tapahtua : mitä jokaisen suomalaisen tulisi tietää ksylitolista.
 Kirjasta käy ilmi, miten ksylitolia haluttiin teilata jo vuosikymmeniä sitten. Sokerialkoholien ja makeuttajien puolestapuhujien välillä kun on ollut kilpailua läpi vuosikymmenten – siis sellaisten aineiden, kuten sorbitoli, maltitoli ja aspartaami.
 – Kritiikki on oikeastaan minun aiheuttamaani, Mäkinen sanoo yllättäen puhelinhaastattelussa.
 Emeritusprofessori Kauko K. Mäkinen kirjoitti ksylitolin historiassa muun muassa siitä kritiikistä, mitä koivusokeri vuosikymmenten mittaan kohtasi. Jouni Koutonen / Yle
 Biokemistinä Mäkinen oli tutkimuksissaan itsekin kiinnostunut sokerialkoholien vaakakuppiin laittamisesta, jotta selviäisi, mikä niistä on tehokkain hammaskarieksen ehkäisyssä. Kaikki eivät olleet löydöksistä yhtä haltioissaan.
 – Ksylitoli oli niistä paras kariesta estävä aine. Se ei sopinut kaikkien ajatuksiin. Taustalla on esimerkiksi sorbitoliteollisuus: sorbitolia on tavattoman halpaa tehdä, ja sitä on joka paikassa, Mäkinen kertoo.
 Lisäksi Mäkinen kertoo, että fluoriteollisuus on pyrkinyt ajoittain estämään ksylitolin kruununkiillotusta. Fluoria löytyy lisättynä esimerkiksi hammastahnasta, ja sekin estää kariesta.
 – Fluoriyhdisteitä tutkivat ja tuottavat tahot ovat aivan tarpeettomasti katsoneet ksylitolin niiden kilpailijaksi. Minulle tämä asetelma on vieras, koska katson, että hammaslääketieteen tuotteista puhuttaessa paras on se, jossa on ksylitolia ja fluoria yhdessä, Mäkinen kertoo.
 Manchesterin yliopiston tuottama kritiikki ei itse asiassa ollut uusi tutkimus, vaan katsaus jo olemassaoleviin ksylitolitutkimuksiin. Kyseistä katsausta suomii Mäkisen lisäksi myös väitöskirjansa ksylitolista tehnyt hammaslääketieteen tohtori, erikoishammaslääkäri  Aija Hietala-Lenkkeri .
 – Ksylitolista ja hammaskarieksesta on tehty yli 500 tutkimusta. Mainittuun katsaukseen kelpuutettiin ainoastaan 10, hän kertoo.
 Emeritusprofessori Mäkinen puolestaan päätti vielä eläkkeeltäänkin kirjoittaa vastineen katsaukseen. Cochrane-katsaus aiheutti sen verran kuplimista suomalaisen hammaslääketieteen saralla, että siitä kirjoitettiin vastine  myös Hammaslääkärilehteen .
 – On varmaankin ymmärrettävää, että nuoret kirjoituspöytäepidemiologit, jotka eivät itse ole suorittaneet ainuttakaan kenttätutkimusta sokerialkoholeilla, saattavat eksyä erheellisiin johtopäätöksiin tieteellisiä tutkimuksia arvioidessaan, Mäkinen toteaa.
 Mehevät tutkimustulokset jäivät historiaan
 Hammaslääketieteen tohtori, erikoishammaslääkäri Aija Hietala-Lenkkeri on kyllästetty ksylitolilla jo nuoruudessa. Kun hän 1980-luvulla lähti vaihto-oppilaaksi Kanadaan, vanhemmat lähettivät perässä suomalaista purukumia.
 Hietala-Lenkkeri aloitti viime tiistaina uuden työn Suomen Hammaslääkäriseura Apollonian asiantuntijahammaslääkärinä. Vielä vuonna 2016 hän kuitenkin uurasti väitöskirjan parissa ksylitoliin liittyen.
 Tiiviisti ilmaistuna siinä selvisi, että jos kariesta eli kansankielellä hammasmätää ei juuri ole, ei ksylitolin lisäteho ollut merkittävä. Se ei tietenkään tarkoita sitä, etteikö ksylitolilla olisi mitään merkitystä kenenkään hampaille.
 – Tutkimustuloksiani raportoitaessa on painotettava, että tutkitut lapset saivat jo lähtötilanteessa asuinpaikassaan varsin monipuolista karieksen ennaltaehkäisyä, Hietala-Lenkkeri muistuttaa.
 Pieni määrä ksylitolia ei auta – sitä on saatava riittävästi hammasterveyden ylläpitämiseksi. Niko Mannonen / Yle
 Jos tutkituilla lapsilla ei olisi ollut valmiiksi hyvää hammashoitoa, olisivat tulokset voineet olla hyvinkin erilaisia. Siinäpä piileekin väärinymmärryksen siemen ksylitolin suhteen: jos hampaat ovat valmiiksi terveet tai ksylitolia käytetään liian vähän, ei sen teho näy samalla tavalla kuin huonoissa hampaissa ja oikeilla määrillä.
 Hietala-Lenkkerin mukaan lapset ovatkin nykyään aiempaa tervehampaisempia: siinä missä 1970-luvun lapsilla saattoi olla 12-vuotiaana seitsemisen reikiintynyttä hammasta suussaan, 1990-luvulla samanikäisellä oli kenties yksi paikattu tai reikiintynyt hammas.
 Ja siinäpä voi olla yksi syy sille, miksi ksylitoli-into on laantunut 1990-luvun lukemista.
 – Nykyisillä kariestasoilla ei saada niin meheviä tuloksia kuin 1990-luvun tutkimuksissa. Silloin saatiin niin järkyttäviä karieksen alenemia, että hampaan vaurioiden korjaantuminen näkyi melkein silmissä, Hietala-Lenkkeri kuvailee.
 Ksylitolimämmiä, ksylitolikakkua?
 Ihmemakeuttaja lopettaa hammasmädän.
 Otsikko on suomennos yhdysvaltalaisen National Enquirer _-_aviisin ksylitolia koskevasta artikkelista vuodelta 1976. Siihen mennessä suomalainen ksylitolitutkimus oli päässyt jo maailmankartalle.
 Se alkoi vuonna 1969 Suomen Turusta. Silloin emeritusprofessori Kauko K. Mäkinen oli vielä nuori biokemisti, ja päätyi töihin Turun hammaslääketieteelliseen laitokseen. Pian alkoi selvitys siitä, olisiko mahdollista kehittää sokerille korviketta, joka ei aiheuta hammaskariesta.
 Samaan aikaan Suomen sokeri oli kaikessa hiljaisuudessa kehittänyt ksylitolille, koivusokerille, valmistusmenetelmää. Kun makeistuottaja ja tutkijat yhdistivät voimansa, alkoivat tutkimukset.
 – Emme koskaan tarkoittaneet ksylitolia karamelliksi tai makeiseksi, vaan hoitavaksi aineeksi, joka tarjoaa sokerille vaihtoehdon, emeritusprofessori Mäkinen kertoo.
 Ksylitolilla makeutetaan myös joitakin makeisia. 1970-luvun tutkimuksien kaltaista ksylitoliruokien paljoutta ei enää kuitenkaan ole. Eila Haikarainen / Yle
 Hampaiden kannalta hyödyllistä ainesosaa haluttiin hyödyntää moneen tarkoitusperään, ja alun perin ksylitolia tutkittiinkin tuuttaamalla sitä melkein kaikkeen mahdolliseen ruokaan.
 Oli ksylitolimämmiä, ksylitolikakkua, ksylitolijäätelöä. 1970-luvulla Turussa tutkimuksiin osallistuneille valmistettiin ksylitolista sen seitsemää sorttia. Pelkkä ajatuskin voi pierettää, eikä suotta – ksylitolin liikasaannin  laksatiiviset vaikutukset  (Duodecim) ovat hyvin tiedossa.
 Tutkimus laitettiin lopulta pakettiin muun muassa  koehenkilöiden tutkimusväsymyksen vuoksi  (Sitra) kaksi vuotta sen alkamisen jälkeen, vuonna 1974.
 Yhtä kaikki, tutkimustuloksista voidaan röyhistää yhteisesti rintaa: juuri Turun yliopiston tutkimus osoitti vihdoin, että ksylitolilla on vaikutuksia karieksen eli hammasmädän ehkäisyssä.
 Suomalainen menestystarina oli alkanut.
 Ksylitolin suomalaisväri hiipui
 1970–1990-luku oli emeritusprofessori Mäkisen mukaan "jatkuvan joulun aika" ksylitolin kannalta. Oli mainoksia ja ksylitolimannekiineja. Hammaslääkäriliitto julkaisi ensimmäisenä maailmassa  ksylitolin saantisuositukset , ja viimein vuonna 1994 ksylitolituotteet  vapautettiin makeisverosta  (Savon Sanomat).
 Ikävä kyllä jatkuva joulu ei ollut ikuinen. Kotimainen ksylitolintuotanto alkoi hiipua.
 Ensin ulkomaille seilasivat purukumit, kun Huhtamäki-Hellas nimellä aloittanut Leaf myytiin hollantilaisomistukseen vuonna 1999. Sittemmin siitä tuli  osa Cloetta-konsernia . Aikanaan Hellas oli ollut tiiviisti yhteistyössä ksylitolitutkimuksen kanssa ja tuonut markkinoille  maailman ensimmäisen ksylitolipurukumin , Jenkin. Vuonna 2005 se oli  Suomen myydyin makeistuote  (Tekniikka ja Talous).
 Kotkassa sijaitseva ksylitolia valmistava sokeritehdas on puolestaan nyt amerikkalaisen  Dupontin omistuksessa .
 Nämä seikat kismittävät Mäkistä, mutta toisaalta hän on iloinen siitä, että ksylitolia tutkitaan nyt muuallakin kuin Suomessa. Koivusokerin suomalaisväritteisyys on joka tapauksessa tosiasia.
 – Kotkassa oli ensimmäinen todellinen tehdas, jossa valmistettiin puhdasta ksylitolia. Tutkimus painottui koko 1970–80-lukujen ajan voimakkaasti Suomeen, Mäkinen summaa.
 Nykyään ksylitolia ei edes koivusta oikeastaan valmisteta: sen sijaan raaka-aineena käytetään  muita lehtipuita tai maissia ja riisiä . Suomalaista ksylitolia ei käytännössä enää ole sanan varsinaisessa merkityksessä, sillä  raaka-aine tuodaan meille ulkomailta  (Kauppalehti).
 Mäkinen arvioi, että ksylitolin kulta-aikana käytännössä kaikki suomalaiset tiesivät ksylitolista. Nuoriso vätkytti ksylitolipurkkaa, vanhempi väestö imeskeli ksylitolipastilleja.
 Ksylitoli on edelleen kuuluisa. Ksylitolipurukumia- ja pastilleja valmistavan makeistalo Cloettan tutkimuksen mukaan 98% suomalaisista vanhemmista pitää ksylitolituotteita tärkeinä tai erittäin tärkeinä lasten hammasterveydelle. Cloettan ksylitolitiedottaja Milla Vihanto kertoo tilastoista, joiden mukaan lasten ksylitolipastillien käyttö on lisääntynyt merkittävästi viimeisen 10 vuoden aikana.
 Pitäisikö ksylitolia sitten syytää kaikille jo tarhassa?
 Ksylitolin syöttö kansalle on kallista
 Hammaslääketieteen tohtori, erikoishammaslääkäri Aija Hietala-Lenkkerin omat lapset käyttävät ksylitolituotteita joka ikinen päivä. Sen sijaan joka päiväkodista  ei ksylitolia enää välttämättä saa , ja siihen Hietala-Lenkkerillä onkin painavia tutkimuksellisia mielipiteitä.
 – Jos yhteiskunta joutuu korvaamaan ksylitolinkäyttöä, on mielekkäämpää antaa tuotetta niille, jotka sitä erityisesti tarvitsevat, hän kertoo.
 Korvaamisella Hietala-Lenkkeri viittaa esimerkiksi maksuttomaan ksylitolituotteiden jakamiseen päiväkodeissa tai kouluissa. Ksylitolin syöttäminen koko kansakunnalle on Hietala-Lenkkerin mukaan nimittäin kallista. Koska hyöty näkyy parhaiten sellaisilla, joilla on ongelmia karieksen kanssa, voisi olla tehokkaampaa laittaa yhteiskunnan maksamalle ksylitolikuurille sellaiset, jotka sitä kipeimmin tarvitsevat.
 Hyvähampaiset voisivat tässä tilanteessa ostaa ksylitolipurkkansa ja pastillinsa itse, sillä muun perushammashoidon kanssa yhdistettynä ksylitoli ylläpitää hyvää hammasterveyttä. Äidin ksylitolinkäytöllä on merkitystä jopa syntymättömän lapsen hammasterveydelle, kuten Hietala-Lenkkerin tutkimuksessa kävi ilmi.
 – Väestön eriarvoisuus voi jopa lisääntyä, jos ihminen on sosioekonomisesti heikommassa asemassa eikä hänellä ole varaa annostella ksylitolia kaikille lapsilleen viittä grammaa päivässä. Se voi joillekin olla kynnyskysymys, Hietala-Lenkkeri luonnehtii.
 Ksylitolin määrä purukumeissa vaihtelee täysksylitolista muiden makeutusaineiden sekoituksiin.
 Muuramen Hyvinvointi -liikelaitoksen vastaava hammaslääkäri, hammaslääketieteen tohtori  Teemu Taipale  pohtii ksylitolin nykytilannetta ja 1990-luvun jälkeistä mainonnan puutetta.
 – Hyvä, että kysyit tästä asiasta, hän toteaa.
 Taipale katsoo, että ihmeaineeksi nimetty ksylitoli pitäisi nostaa taas asialistalle. Päiväkodeistakin on välillä kuulunut kysymyksiä sen suhteen.
 – Jo kaupan hyllyiltä näkee, että ksylitoli ei ole kadonnut mihinkään. Sitä käytetään Suomessa paljon ja ihmiset tietävät siitä, Taipale luonnehtii.
 Hammaslääketieteen tohtori, hammaslääkäri Teemu Taipale on itsekin tutkinut ksylitolia 2010-luvulla. Tutkimuksessa huomattiin, että hyvin pienet määrät ksylitolia eivät vaikuta pienten lasten tai vauvojen hammasterveyteen. Niko Mannonen / Yle
 Hän arvelee, että Suomessa tehdään ksylitolitutkimusta enää varsin vähän, mutta itse ongelma eli hammaskaries ei ole kadonnut mihinkään.  THL:n neljän vuoden takaisten tilastojen mukaan  jopa joka neljännellä aikuisella esiintyy kariesta.
 Isoin ongelma ei kuitenkaan ole purukumin ja pastillien puute, vaan hampaiden harjaus. Sitä emme Taipaleen mukaan vieläkään osaa riittävän hyvin. Esimerkiksi suomalaisista aikuisista miehistä vain joka toinen harjaa riittävästi, 15-vuotiaista pojista  reilusti alle puolet .
 – Olennaisin asia suun terveyden kannalta on, että hampaat pestään aamuin illoin fluorihammastahnalla. Pitäisi aterioida säännöllisesti ja käyttää janojuomana vettä, Taipale listaa.
 Siinä tilanteessa ksylitoli toimii bonuksena, jolla hampaiden ja suun puhtautta voidaan ylläpitää. Siksi Taipale muistuttaakin, että ksylitoli ei ole puhdistamattomien hampaiden taikakorjaaja.
 – On tietenkin mahdollista, että joku kuvittelee ksylitolin tai muunlaisen suuveden korvaavan hampaiden puhdistuksen. Niin ei tietenkään ole.
 Taipaleella on takataskussa myös muita syitä, miksi ksylitolista olisi syytä jälleen puhua.
 Mikä haastaa ksylitolin?
 Nouseva uhka suomalaisten hampaille on kiillevaurioiden syntyminen. Teemu Taipale toteaa, että hammaseroosio on tutkitusti tullut riesaksemme:  STT:n mukaan  lähes joka viides suomalainen kärsii asiasta.
 Niinpä ksylitolia pitäisi natustaa edelleen. Taipaleen mukaan aineen vaikutuksia juuri hammaseroosion kannalta ei ole tutkittu, mutta hän olettaa ksylitolin auttavan tilannetta.
 – Ksylitolin käyttö vähentää hammasplakin määrää, lisää syljeneritystä ja neutralisoi suun happamuuden, jolloin hammaskiilteen liukeneminen saattaa vähentyä, hän luettelee.
 Lisäksi hän muistuttaa, että ksylitoli on saanut  EU:n siunauksen terveysväitteiden osalta . Luottoa koivusokeriin siis on.
 Mutta ksylitoli on kenties kohtaamassa vertaistaan haastajaa.
 Haastajan nimi on erytritoli, mutta se tunnetaan myös kauppanimellä karppisokeri, kertoo emeritusprofessori Kauko K. Mäkinen.
 – Sitä esiintyy pieniä määriä luonnossa. Se on helppo valmistaa glukoosista, ja se on tutkimuksissa todettu turvalliseksi. Se ei aiheuta kariesta eikä suolistovaivoja, Mäkinen sanoo.
 Erytritoli ei ole kuitenkaan vielä lyönyt läpi Suomessa. Mäkinen arvelee, että ksylitoli on tähän asti riittänyt suomalaisille.
 Aija Hietala-Lenkkeri tutki ksylitolin lisäksi erytritolia omassa väitöskirjassaan. Tutkimustulokset sen hyötyjen suhteen ovat vielä  osittain ristiriitaisia, mutta rohkaisevia  (Verkkouutiset). Hietala-Lenkkeri kertoo, että Japanissa erytritolia on käytetty ainakin 1990-luvulta asti.
 – Lapset ovat leiponeet siitä mokkapaloja. Sen makeus on yllättävän paljon tavallisen kidesokerin kaltainen.
 Syömiskulttuuri voi viedä hammasterveyden
 Ksylitoli on siis elänyt katukuvassa hiljaiseloa, mutta sen tarina on jatkunut suomalaisten suissa.
 Silti hammaslääketieteen tohtori, erikoishammaslääkäri Aija Hietala-Lenkkeri on huolestunut tulevaisuudesta. Hampaiden haasteille ei näy olevan loppua, ja tällä kertaa ne tulevat ruokavalion muodossa.
 – Minua ihan hirvittää ajatella tilannetta, jota kutsun laiduntamisen kulttuuriksi. Lapset saattavat istua koko iltapäivän tietokoneen ääressä ja lipittää jotain. Ja lisäksi meillä on napostelukulttuuri, hän toteaa.
 Lasten karies on Hietala-Lenkkerin mukaan alkanut paikoitellen jopa lisääntyä. Vanhemmat saattavat tuudittautua ajatukseen, että jos kariesta ei ole ollut itsellä, ei sitä tule lapsellekaan.
 Hietala-Lenkkeri kuitenkin varoittaa, että hyvä hammasterveys ei ole automaattisesti pysyvä tila.
 Ja siitä päästään takaisin ksylitoliin. Sitä Hietala-Lenkkeri suosittelee kaikille lämpimästi. Se ei korvaa hammashygieniaa, mutta voi toimia kainalosauvana energiajuomia ryystäville ja sipsejä nassuttaville suomalaisille.
 – Toivon, että ksylitoli saisi taas synninpäästön. Se pitää edelleen pintansa.

Ksylitolia on syötetty koko kansalle – mitä koivusokeribuumista jäi käteen? Nykylasten suussa muhii uusia katastrofeja


Summary: Nettipoliisi Lauri Nikula hoksauttaa myös aikuisia, sosiaalisen median käyttäminen on osa vastuullista vanhemmuutta.

Oulun poliisi julkaisi Instagram-storyssaan kuusi vinkkiä, kuinka nuoren kannattaa toimia, mikäli epäilyttävä henkilö ottaa somessa yhteyttä.
 Poliisin vinkit 1. Älä hyväksy tuntemattomien kaveri- tai seuraamispyyntöjä. 2. Kerro tuntemattomien pyynnöistä ja viesteistä huoltajille. 3. Älä lähetä itsestäsi tietoja tai kuvia tuntemattomille tai suostu tapaamiseen. 4. Jos olet lähettänyt kuvia tai tavannut tuntemattoman, kerro asiasta huoltajalle. 5. Älä poista tuntemattoman kanssa lähetettyjä viestejä tai kuvia. 6. Muista, että aikuinen voi syyllistyä rikokseen, jos hän esimerkiksi pyytää vähäpukeisia kuvia.
 Useita epäiltyjä seksuaalirikostapauksia yhdistää se, että tyttöjä on lähestytty sosiaalisen median, kuten Facebookin, Instagramin ja Snapchatin kautta. Heitä on poliisin mukaan houkuteltu tapaamisiin lupaamalla esimerkiksi alkoholia ja tupakkaa.
 Poliisi korostaa säännöissään erityisesti varovaisuutta tuntemattomien ihmisten kanssa viestiessä. Poliisi muistuttaa myös, että jos nuori on lähettänyt esimerkiksi kuvia tai tavannut tuntemattoman, asiaa ei kannata salata aikuisilta.
 "Ajatus on, että nuori pysähtyy miettimän näitä asioita"
 Vanhempi konstaapeli ja nettipoliisi  Lauri Nikula  Oulusta kertoo, että vinkit ovat alun perin Helsingin poliisin luomia. Nikulan mukaan myös Oulun poliisi jakoi ne, kun ensimmäiset seksuaalirikosepäilyt tulivat julki.
 – Ajatus on, että nuori pysähtyy miettimän näitä asioita.
 – Nämä ovat varman päälle -ohjeita, en kuitenkaan kannusta ketään täydelliseen sulkeutumiseen, Nikula jatkaa.
 Nikula painottaa myös sitä, kuinka tärkeää jokaisen vanhemman on tutustua erilaisen sosiaalisen median alustoihin. Nikula suosittelee vanhempia tutustumaan erityisesti Instagramiin ja Snapchatiin. Hänen mukaansa Facebook ei ole enää juurikaan lasten ja nuorten käytössä.
 – Vanhempainillassa törmään usein siihen, että osa vanhemmista tuntee huonosti sosiaalista mediaa. Kuulee muun muassa sanottavan, että minähän en someen mene. Vanhempien olisi kuitenkin enemmän kuin hyvä tuntea somen logiikkaa ja pelisääntöjä, Nikula kertoo.
 Useita epäiltyjä alaikäisiin kohdistuvia seksuaalirikoksia
 Oulun poliisi tutkii lukuisia seksuaalirikosepäilyjä kesän ja syksyn 2018 ajalta.  Ensimmäiset tapaukset  tulivat julkisuuteen joulukuun alussa, ja perjantaina poliisi tiedotti  uusista epäilyistä .
 Uusissa tapauksissa uhrit ovat poliisin mukaan alle 15-vuotiaita tyttöjä. Aiemmissa tapauksissa uhreja on viisi, ja heidän iäkseen on kerrottu 12–15 vuotta.
 Yhteensä epäiltyjä on nyt kuusitoista, kaikki ovat ulkomaalaistaustaisia. Ylen tietojen mukaan aiempien tapauksien epäillyissä on mukana henkilöitä ainakin Irakista, Afganistanista, Eritreasta ja Syyriasta.
 Heistä osa on tullut Suomeen turvapaikanhakijoina ja osa kiintiöpakolaisina. Osa on saanut Suomen kansalaisuuden. Suurin osa miehistä on 20–30-vuotiaita. Uusissa tapauksissa kaksi epäiltyä on poliisin mukaan alle 18-vuotiaita.
 Rikosnimikkeitä on ollut useita: ainakin törkeä raiskaus, törkeä lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö ja pahoinpitely. Kaikki nimikkeet eivät koske kaikkia epäiltyjä.
 Lue myös:
 KRP lapsiin kohdistuvista seksuaalirikoksista: Netissä toimivista lasten ahdistelijoista on saatava parempi kuva
 Kyberrikollisuuteen erikoistunut rikosylikomisario Oulun tapauksista: "Kyse on vain jäävuoren huipusta"
 Nämä 9 asiaa tiedämme nyt Oulun ja Helsingin seksuaalirikostutkinnoista

Poliisin kuusi vinkkiä nuorille: toimi näin, jos epäilyttävä henkilö ottaa yhteyttä somessa


Summary: Poliisiylijohtaja, Oulun kaupunginjohtaja ja Väestöliiton asiantuntija etsivät A-studiossa keinoja seksuaalirikosten vähentämiseen

Poliisi on paljon vartijana, kun selvitetään Suomea kuohuttavia, alaikäisiin kohdistuneita seksuaalirikoksia. Poliisiylijohtaja Seppo Kolehmaisen mukaan poliisilla olisi annettavaa myös ennaltaehkäisyyn, mutta siihen tarvittaisiin lisää rahaa.
 – Ennaltaehkäisevä työ on sydäntä lähellä ja sinne haluaisin että poliisille osoitettaisiin voimavaroja. Lähipoliisiitoimintamallin mukaisesti pystyisimme olemaan ihmisten lähellä netissä ja osallistumaan verkkokeskusteluihin nuorten ja miksei aikuistenkin kanssa. Lisäksi se tarkoittaisi päiväkoti- ja koulupoliisitoiminnan lisäämistä.
 Ouluun lähipoliisitoimintaan rahaa on Kolehmaisen mukaan luvassa lisää, kunhan tämän vuoden budjetti vahvistetaan.
 Verkkosaalistajien kiinni saamiseksi poliisiylijohtaja väläyttää keinoälyn käyttöönottoa tietovarantojen seulomiseen.
 Poliisiylijohtaja Kolehmainen on mukana illalla A-studion keskustelussa, jossa pohditaan keinoja seksuaalirikosten ehkäisemiseksi. Muut keskustelijat ovat Oulun kaupunginjohtaja Päivi Laajala ja seksuaaliterapeutti Kirsi Porras Väestöliitosta.

Seksuaalirikokset kuohuttavat Suomea, poliisiylijohtaja: Verkkoläsnäoloon tarvitaan lisää rahaa


Summary: Huiman uran ammattilaisjääkiekkoilijana tehneen Teemu Selänteen viereltä löytyy puoliso Sirpa, joka kertoo nauttineensa kiekkovaimon roolista.

Puoli seitsemän -ohjelman uuden vuoden aloitti Suomen tunnetuimmaksi kotiäidiksikin kutsuttu  Sirpa Selänne . Elämä yhden kaikkien aikojen parhaana pidetyn jääkiekkoilijan rinnalla on ollut Selänteen mukaan palkitsevaa.
 – Joku toinen olisi ehkä voinut kärsiä ja kokea, että on jäänyt varjoon, mutta minusta se on ollut todella kivaa. Olen ottanut siitä kaiken ilon irti ja päässyt kaikkiin ihaniin tapahtumiin ja saanut nauttia Teemun menestyksestä siinä vierellä. Koen olleeni etuoikeutettu, kun olen saanut seurata suurta lahjakkuutta niin läheltä.
 Moni ulkopuolinen voisi ajatella, että urheilutähden vieressä voisi jäädä paitsioon. Selänne ei itse tunnista ajatusta.
 - Minä olen pitänyt aika hyvin huolta siitä, että olen päässyt aina kaiken maailman kissanristiäisiin mukaan. Ja kun olen itse niin reipas, että jos minua ei huomata, niin menen esittäytymään ja tutustumaan. En ole jäänyt seinäruusuksi tai jonnekin nurkan taakse.
 Tietokirja ystävyydestä
 Sirpa Selänne julkaisi viime viikolla kirjan  Ystävyydellä Sirpa  yhdessä tietokirjailija  Merja Asikaisen  kanssa. Selänne päätti jo ennen kirjan julkaisua, ettei aio lukea siitä tehtyjä kommentteja keskustelupalstoilta.
 – Yleensä ne jotka kirjoittavat ovat niitä negatiivisia tyyppejä. Ja taas ne jotka tykkäävät, arvostavat ja kunnioittavat, ei heitä kiinnosta kirjoittaa ja kommentoida jonnekin iltapäivälehtien sivuille. Minä yritän elää niin, etten pahoittaisi koskaan kenenkään mieltä.
 Jäähallilla valvominen loppui vuonna 2014
 Teemu Selänne lopetti NHL-uran vuonna 2014. Se muutti rutiineja myös Sirpa Selänteen arjessa.
 – Ihanaa, että ei tarvitse anää valvoa joka ilta niin myöhään. Minähän kävin katsomassa kaikki Teemun kotipelit. Meillä oli aitio siellä, ja aina vieraita. Olin siellä houstaamassa heitä joka ilta. Sitten kun se kaikki loppu, niin ajattelin että ihanaa, nyt pääsen vihdoinkin aikaisin nukkumaan.
 Katso Sirpa Selänteen koko haastattelu Puoli seitsemän -ohjelmassa  täältä .

Sirpa Selänne elämästä urheilun supertähden  rinnalla: "Koen olleeni etuoikeutettu, kun olen saanut seurata suurta lahjakkuutta läheltä"


Summary: Poliisi oli käyttänyt etälamautinta mieheen, joka oli vastustanut kiinniottoa.

Noin 30-vuotias, kiinni otettu mies kuoli Turun poliisitalolla maanantaina, kertoo Lounais-Suomen poliisi. Kuolinsyy ei ole toistaiseksi tiedossa.
 Mies oli aiemmin paennut poliisia autolla. Poliisi oli yrittänyt pysäyttää miestä Kalevantiellä, mutta tämä oli lähtenyt pakoon.
 Poliisi kertoo sumputtaneensa pakenevan ajoneuvon usealla autolla Hämeenkadun ja Uudenmaankadun risteyksessä, minkä jälkeen mies oli peruuttanut päin poliisiautoa.
 Poliisi kertoo rikkoneensa auton ikkunan saadakseen kuljettajan ulos ja käyttäneensä etälamautinta mieheen, joka oli vastustanut kiinniottoa.
 Poliisin mukaan miehen kunto heikkeni nopeasti poliisitalolla. Paikalla ollut ensihoidon yksikkö yritti elvyttää miestä, mutta tämä menehtyi.
 Komisario  Marko Luotonen  Lounais-Suomen poliisilaitokselta sanoo STT:lle, ettei usko sähkölamauttimen käytön aiheuttaneen kuolemaa.
 – Paikalla olleen lääkärin alustavan arvion mukaan poliisin voimakeinot eivät ole vaikuttaneet kuolemaan. Asiat selviävät oikeuslääketieteellisen tutkimuksen myötä. Syyt voivat olla terveyteen liittyviä, hän sanoo.
 Luotosen mukaan poliisin voimankäyttö ei ollut ylimitoitettua. Hänen mukaansa mies oli hyvin aggressiivinen ja sekava.
 – Ylilyöntejä ei ole syytä epäillä. Varsin jokapäiväisiä keinoja on käytetty, hän sanoo.
 Mies oli syntynyt vuonna 1988 Suomessa, mutta asui nykyään Virossa.

Kiinni otettu mies kuoli poliisiasemalla Turussa – kuolemaa edelsi takaa-ajo


Summary: Kanadan pääministeri Justin Trudeau arvosteli tuomiota mielivaltaiseksi. Kiinan ja Kanadan väliset suhteet kärjistyivät joulukuussa.

Kiinalainen tuomioistuin langetti maanantaina kuolemantuomion huumesalakuljetuksesta syytetylle kanadalaismiehelle.
 Tuomio kärjisti Kanadan ja Kiinan jo ennestään huonoja välejä. Kanadan pääministeri  Justin Trudeau  syytti tuomion olevan mielivaltainen.
 Dalianin kaupungissa sijaitsevan tuomioistuimen mukaan mies voi valittaa tuomiostaan.
 Mies oli alunperin saanut 15 vuoden vankeustuomion marraskuussa. Tuomioistuin kuitenkin määräsi oikeudenkäynnin uudelleen avattavaksi joulukuussa, koska syyttäjien mukaan miehen saama tuomio oli liian lievä.
 Tuomioistuimen mukaan mies oli pyrkinyt salakuljettamaan yli 200 kiloa metamfetamiinia Kiinasta Australiaan vuonna 2014. Mies on kiistänyt syyllisyytensä.
 Kiinan valtiollisen television mukaan mies oli kertonut tuomioistuimelle olleensa maassa turistina ja että hänet oli lavastettu syylliseksi.
 Trudeau otti yhteyttä myös presidentti Sauli Niinistöön,  joka on tänään tavannut Kiinan presidentin  Xi Jinpingin  Pekingissä.
 Huawein talousjohtajan pidätys Kanadassa kärjisti suhteita
 Kiinan ja Kanadan suhteet ovat olleet huonot sen jälkeen kun kiinalaisen teknologiajätin Huawein talousjohtaja  Meng Wanzhou  pidätettiin Kanadassa joulukuussa Yhdysvaltain pyynnöstä.
 Yhdysvallat on pyytänyt hänen luovuttamistaan Yhdysvaltoihin. Talousjohtaja oli Yhdysvaltain mukaan kiertänyt Iranin vastaisia pakotteita.
 Tapauksen jälkeen Kiina on pidättänyt useita kanadalaisia Kiinassa. Osaa heistä on epäilty valtion turvallisuuden vaarantamisesta.
 Myös ihmisoikeusjärjestöt ovat arvostelleet kanadalaismiehen kuolemantuomiota.
 Kiina on langettanut ankaria tuomioita huumesalakuljetuksesta aiemminkin. Se on myös aiemmin teloittanut huumerikoksista syytettyjä ulkomaalaisia.

Kiina langetti kuolemantuomion kanadalaismiehelle huumesalakuljetuksesta


Summary: Jälleen esille nousseessa ilmiössä tekijä luo nuoreen luottamuksellisen suhteen ja sitä kautta houkuttelee hänet seksuaalisiin tekoihin.

Oulun ja Helsingin seksuaalirikosepäilyt ovat nostaneet esille internetissä tapahtuvan lasten houkuttelemisen seksuaalisiin tarkoituksiin. Groomingiksi kutsuttu ilmiö ei ole asiantuntijoiden mukaan uusi asia, mutta sosiaalisen median sovellusten lisääntyessä myös mahdollisuudet lasten ja nuorten houkutteluun ovat lisääntyneet.
 Lasten houkutteleminen seksuaalisiin tarkoituksiin lisättiin Suomen rikoslakiin kesällä 2011.
 Yle haastatteli useita nuorten parissa työskenteleviä ammattilaisia grooming-ilmiöstä.
 "Koska hän kannusti minua ja oli minulle ystävällinen, olen sen hänelle velkaa"
 Valtakunnallinen Sekasin-chat saa kuukausittain muutama tuhatta yhteydenottoja nuorilta. Myös grooming nousee esille keskusteluissa.
 – Nuori aloittaa yleensä chatissä sanomalla, että ahdistaa. Kun päivystäjä alkaa kysellä syitä ahdistukselle, nuori alkaa purkaa aihetta vähitellen. Hän saattaa sanoa, että “on hankala tyyppi elämässä”, tai “oon saanu epämääräisiä viestejä”, kertoo päivystäjä  Tanja Khanal  Sekaisin-chatista.
 Kaksi ja puoli vuotta päivystäjänä työskennelleen Khanalin mukaan aiheesta kertovat nuoret ovat yleensä 14-16- vuotiaita tyttöjä.
 – Olen saanut sen vaikutelman, että asiasta kertoneilla ovat kaikki muut asiat hyvin. Helpostihan he ovat niin kutsuttuja kilttejä tyttöjä, jotka uskaltavat tällaisessa ympäristössä lähteä mukaan ja eivät ehkä saa huomiota vastakkaiselta sukupuolelta muuten, jos he sellaista toivovat, pohtii kaksi vuotta Sekasin-chatissä päivystänyt  Sini Kipinä .
 Tapahtumat alkavat yleensä siitä, että tuntematon henkilö on lähettänyt nuorelle viestin, yleisimmin Instagramissa, mutta myös Snapchatin tai Whatsappin kautta. Henkilö on pyytänyt lähettämään uuden kuvan. Nuoresta huomio on tuntunut mukavalta ja hän on lähettänyt kuvan. On viestitelty ja vaihdettu kuulumisia.
 Viestin lähettäjä on pyrkinyt voittamaan nuoren luottamuksen kannustamalla ja kehumalla häntä. Jossain vaiheessa – joskus varsin pian, joskus vasta pitkän ajan jälkeen – yhteydenottaja on pyytänyt uusia kuvia, tällä kertaa rohkeampia, mahdollisesti paljastamaan ylävartalon. Tai lähettämään itsestään videon.
 Nuori on suostunut. Osa on kertonut, että koska hän kannusti minua ja oli minulle ystävällinen, olen sen hänelle velkaa. Jossain vaiheessa nuori on pyrkinyt pääsemään henkilöstä eroon, mutta silloin tämä on voinut alkaa uhkailla: “ Jos et suostu pyyntööni, julkistan kuvasi”. Nuoren lähettämiä kuvia voidaan alkaa käyttää kiristykseen.
 Molemmat päivystäjät kertovat, että nuoret kokevat tapahtuneesta voimakasta häpeää ja syyttävät itseään. He häpeävät sitä, että he ovat alkaneet jutella tuntemattoman kanssa ja että ovat lähettäneet kuvansa. He saattavat aloittaa koko chat-keskustelun sanomalla, että “mulla on sellaisia kuvia netissä” sen sijaan, että sanoisivat, että “ minua ahdistellaan”.
 Sini Kipinä uskoo, että häpeä estää puhumasta aiheesta jopa chatissa.
 – Se on varmasti pisara valtameressä, mitä me kuullaan. Meillä keskustelut ovat anonyymejä ja nuoret tarkistavat puhelimessakin sitä, saanko selville hänen yhteystiedot. Heillä on niin voimakas pelko siitä, että me alkaisimme tehdä asialle jotain.
 Tanja Khanal sanoo, että he yrittävät saada nuoren ymmärtämään, että vastuu tapahtuneesta on aina aikuisella. Nuori harjoittelee rajojaan ja joskus ylittää ne, se kuuluu asiaan.
 – Usein kaveri saattaa tietää tapahtuneesta, mutta vanhemmat eivät. Syynä on se, että pelätään vanhempien reaktiota.
 "Jos asioista ei ole puhuttu, nuori voi hämmentyä siinä tilanteessa"
 Grooming-ilmiötä yli kymmenen vuotta seurannut erityistason seksuaaliterapeutti  Kirsi Porras  Väestönliitosta kehottaa vanhempia puhumaan etukäteen nuoren kanssa internetissä olevista vaaroista. Tällöin nuorella on valmiit toimintamallit, kun tilanne niitä vaatii.
 – Jos asioista ei ole puhuttu, nuori voi hämmentyä siinä tilanteessa. Hän ei tiedä, että miten siinä tulisi toimia, Porras kertoo.
 Miten asia sitten pitäisi ottaa esille?
 Pelkkä varoittaminen vieraiden kanssa juttelemisesta internetissä ei riitä, Porras sanoo. Sosiaalisessa mediassa luovimaan tottuneelle nuorelle käsitys vieraasta voi olla eri kuin analogisessa maailmassa elävälle aikuiselle. Nuori voi pitää vastapuolta tuttuna jo muutaman nettikeskustelun jälkeen, Porras huomauttaa.
 Asiasta keskustelun pitääkin olla konkreettista ; mitä mahdollisia uhkia verkossa on ja miten niitä voi tunnistaa.
 Porras muistuttaa, että lapselle tai nuorelle ei tule ensimmäisenä mieleen arvuutella vastapuolen motiiveja. Nuori ei välttämättä osaa kyseenalaistaa vieraalta tulevia kehuja.
 – Pitää saada hälytyskellot soimaan, jos se nettituttava kehuu valtavasti nuoren kypsyyttä, älyä, rohkeutta tai reippautta. Että se herättäisi kysymyksen, miksi tämä henkilö niin paljon kehuu minua, Porras sanoo.
 Kun kyseenalaisia lähestymisyrityksiä tulee, keskusteluyhteys pitää katkaista, mutta viestejä ei pidä poistaa.
 – On tärkeää, ettei poista niitä keskusteluja, että ne säilyvät, koska ne ovat näyttöä siitä, että tällaista keskustelua on käyty.
 Tärkeää on myös tukea nuorta ja muistuttaa, ettei hän ole tehnyt mitään väärä.
 – Nuorelle voi tulla tunne, että olen mokannut, kun olen alkanut jutella jonkun kanssa joka osoittautui oudoksi. Mutta sen pitää tulla aikuisten tietoon ja aikuisten pitäisi silloin osata toimia.
 Lue myös:
 Kriisichat aukeaa lasten seksuaalisesta nettihoukuttelusta: Asiantuntijat kehottavat rauhallisuuteen nuorten kanssa keskusteltaessa

"Se on varmasti pisara valtameressä, mitä me kuullaan" – Asiantuntijat kehottavat aikuisia puhumaan grooming-ilmiöstä


Summary: Easy Hockey -ryhmiä on syntynyt reilussa kahdessa vuodessa kymmenille paikkakunnille.

Pukukopissa on keskittyneen hiljaista. Ilmassa on jännitystä, sillä osa lapsista valmistautuu elämänsä ensimmäisiin jääkiekkoharjoituksiin. Vanhemmat kiristävät lastensa hokkareita, ja yksi äideistä kysyy muilta apua ristikkokypärän säätämiseen.
 Monet aikuisetkin ovat tilanteessa ensimmäistä kertaa.
 Useimmilla lapsilla ikää on 8 vuotta tai enemmän. Moni heistä on toivonut hartaasti pääsevänsä joskus pelaamaan lätkää – ei mitenkään tavoitteellisesti, vaan vain harrastamaan. Juuri sen takia eri puolille Suomea on perustettu höntsäkiekkoryhmiä.
 Jääkiekkoliitto on halunnut, että seurat tarjoaisivat lapsille ja nuorille harrasteryhmiä, joissa kiekkoa voi pelata ilman tavoitteellisuutta noin kerran viikossa ja jopa ilman jääkiekkotaustaa. Tänä vuonna Easy Hockey -ryhmiä on yli 40 seurassa Etelä-Suomesta Ivaloon.
 Sakari Muotka ohjeisti lapsia pitämään kiekon jäänpinnassa. Kalle Niskala / Yle
 Kokkolan Juniori Hermes aloitti toiminnan tänä vuonna. Ensimmäiselle kerralle ilmoittautui 35 lasta. Se kertoo, että höntsäkiekolle on tarvetta.
 – Jääkiekossa niin kuin muissakin lajeissa tällaisille harrastusryhmille olisi erittäin paljon kysyntää. Seuroilla on tarjota liian vähän toimintaa, jossa ei tarvitse olla paikalla useita kertoja viikossa, toteaa Juniori Hermeksen valmennuspäällikkö  Sakari Muotka .
 Yhdet viikkotreenit mahtuvat kiireiseenkin arkeen
 Kosusen perhe muutti Oulusta Kokkolaan ennen joulua. 10-vuotias  Oliver Kosunen  ehti pelata Haukiputaan Ahmoissa jääkiekkoa muutaman vuoden, ja pikkuveli  Roni  kävi siellä Leijona-kiekkokoulun.
 Muutto Kokkolaan vei jääkiekon kuitenkin tauolle. Siitä lähtien äiti  Anni Kosunen  on saanut kuulla pojilta jatkuvia toiveita jääkiekon peluusta.
 – Sehän heillä oli suurin toive, että jos täällä Kokkolassa saisi aloittaa uudelleen jääkiekon harrastamisen. Tämä mahdollisuus sitten onneksi tuli.
 Veljekset Oliver ja Roni Kosunen ovat pelanneet Haukiputaan Ahmoissa ennen Kokkolaan muuttoa. Kalle Niskala / Yle
 Jääkiekon harrastaminen seurassa tietäisi useampia harjoituksia viikossa. Niiden yhdistäminen vuorotyötä tekevän perheen kiireiseen arkeen on hankalaa, ja siksi äiti iloitsee, että pojat voivat käydä jääkiekkotreeneissä nyt kerran viikossa.
 Oliverilla on myös judotreenit kaksi kertaa viikossa ja sen päälle kilpailut. Äidin mielestä niiden rinnalle ei edes mahtuisi enempää jääkiekkotreenejä.
 – Silloin toisen harrastuksen pitäisi jäädä pois, Anni Kosunen sanoo.
 Oliverin sydän kuitenkin sykkii vahvasti jääkiekolle.
 – Tykkäisin harrastaa jääkiekkoa enemmänkin, koska se on kiva laji, hän sanoo
 Äiti kuuntelee vieressä. Toive ei tule yllätyksenä.
 – Molemmat pojat jo tuossa sanoivat, että me haluttaisiin pelata jääkiekkoa monta kertaa viikossa. Katsotaan nyt. Kohta 8-vuotiaalle Ronille tämä ryhmä on hyvä siinäkin mielessä, että näkee, miten jääkiekko alkaa maistua nyt, kun treenit ovat kerran viikossa.
 Jääkiekkoliitossa onkin toiveena, että lajia voisi harrastaa myös muiden harrastusten lomassa. Kaikkien ei tarvitse tähdätä huipulle, vaan osa lapsista ja nuorista haluaa vain pelata.
 – Minun mielestäni tämä on osa laajemminkin sitä, minkä takia junioriurheiluseurat ovat olemassa. Totta kai me ollaan sitä varten, että saadaan lisää uusia mahdollisia maailmanmestareita, mutta ihan samalla tavalla olemme tukemassa lasten liikunnallista elämää. On tärkeää saada lapset liikkumaan, toteaa Juniori Hermeksen valmennuspäällikkö Sakari Muotka.
 Kesällä Juniori Hermekseen palkattu Sakari Muotka havahtui, ettei Kokkolassa ollut Easy Hockey -ryhmää ja päätti perustaa sellaisen. Kalle Niskala / Yle
 Harrastamisesta tehdään helppoa
 Ensimmäiset seurat aloittivat Easy Hockey -harrastusryhmät syksyllä 2016 eli käynnissä on nyt kolmas kausi. Jääkiekkoseurat järjestävät ryhmät omalla kustannuksellaan.
 – Jääkiekkoliitolta voi saada kädenojennuksena varustepaketteja, kertoo Jääkiekkoliiton juniori- ja seuratoimintajohtaja  Turkka Tervomaa .
 Kokkolassa ryhmä on tarkoitettu 8–15-vuotiaille tytöille ja pojille. Kalle Niskala / Yle
 Kynnys osallistua pyritään pitämään matalana: hinta on kohtalaisen pieni, ryhmään voi tulla ilman aikaisempaa kokemusta jääkiekosta ja varusteiksi riittävät luistimet, kaulasuoja, ristikollinen kypärä sekä maila. Esimerkiksi Kokkolassa kevätkausi maksaa 30 euroa, ja se sisältää myös vakuutuksen kaikille vuonna 2006 tai sitä myöhemmin syntyneille.
 – Itse uskon hyvin vahvasti urheiluseuran ja joukkuetoiminnan positiivisiin puoliin. Yleensä näistä ympyröistä saa uusia kavereita ja oppii tärkeitä elämäntaitoja, esimerkiksi noudattamaan sääntöjä ja ohjeita, Muotka kehuu.
 Höntsäkiekkoryhmissä onkin tarkoitus opetella pelaamaan pelaamalla. Niissä ei opeteta tekniikkaa tai syöttöjä. Tämä perustuu siihen, että moni lapsi tai nuori haluaa nimenomaan vain pelata jääkiekkoa, eikä siksi ole hakeutunut seuran perinteisiin harjoituksiin.
 Joillekin lapsille tietenkin saattaa syttyä kipinä jääkiekkoon niin, että harjoitukset kerran viikossa eivät enää riitä. Niin taisi käydä Kosusen perheellekin.
 – Oli kivaa. Me pelattiin, syöteltiin ja mentiin kenttää ympäri, Oliver sanoo innostuneena.
 – Hauskinta oli pelaaminen, sanoo Roni. Hän kuitenkin myöntää, että jäällä tuli kaaduttua monta kertaa.
 – Haluan tulla uudestaan, Roni huikkaa.

Jääkiekkoharrastus aukeaa yhä useammalle lapselle ja nuorelle
– höntsäkiekko on niille, jotka eivät halua pelata liian vakavissaan


Summary: Venäjällä nähtiin tänään jo toinen kaasuräjähdys kahden viikon aikana. Taustalla vaikuttaa asuntokannan rappeutuneisuus.

Räjähdys tapahtui kello 6.18 paikallista aikaa Habarovin kadulla ja se kuului koko Šahtyn kaupungin alueella.
 – Kuulin pamauksen unen läpi, ja jonkin ajan kuluttua oveeni koputettiin: sanottiin, että lähtekää asunnosta, kolmannessa kerroksessa asuva  Stanislav  kertoi paikalliselle  161.ru-uutissivustolle .
 Näin alkoi aamu Šahtyssa Rostovin alueella Etelä-Venäjällä: Neljä huoneistoa vaurioitui, kaksi rakennuksen ylintä kerrosta romahti osittain. Ainakin yksi ihminen kuoli, 140 asukasta evakuoitiin ja neljää etsittiin vielä illan tullessa.
 Tutkimukset ja pelastustyöt ovat edelleen meneillään, mutta onnettomuuden syynä pidetään talouskaasun räjähdystä.
 – Tiedän, että nainen, jonka asunto räjähti, jatkuvasti valitti ongelmista kaasun kanssa ja oli aikeissa juuri tänään mennä kaupungin kaasulaitokselle kirjoittamaan valituksen, koska kukaan ei ollut reagoinut. Tuntui kaasun haju, yksi evakuoiduista asukkaista sanoi  Kommersant-lehdelle .
 Kaasuyhtiö on kiistänyt saaneensa ilmoituksia kaasuongelmista ennen räjähdystä.
 Kyseessä on jo toinen vastaavanlainen vakava turma lyhyen ajan sisällä.
 Magnitogorskin tapaus nostatti huhuja terrorismista
 Uraljoen varrella sijaitsevassa Magnitogorskissa tapahtui uudenvuoden aattona voimakas kaasuräjähdys, joka romahdutti 10-kerroksisen asuintalon rapun ja vaati ainakin 39 kuolonuhria.
 Räjähdyksen syystä ei ole vielä täyttä varmuutta, mikä on osaltaan lietsonut huhuja jopa terroriteosta – varsinkin kun seuraavana päivänä samalla kadulla kolme ihmistä kuoli minibussin räjähdyksessä.
 Tapaus toi monille venäläisille mieleen vuoden 1999 salaperäiset pommi-iskut, joista syytettiin tšetšeenikapinallisia ja jotka osaltaan toimivat perusteluna toiselle Tšetšenian sodalle (1999–2009).
 Pian Magnitorskin räjähdyksen jälkeen viranomaiset antoivat asukkaille luvan palata viereisiin rappukäytäviin. Kaikki asukkaat eivät luota siihen, että talo olisi enää räjähdyksen jäljiltä turvallinen asua.
 Ohikulkijat katselivat kaasuräjähdyksessä vaurioitunutta kerrostaloa Magnitogorkissa maanantaina. Ilja Moskovets / EPA
 Vanhentunut asuntokanta altistaa räjähdyksille
 Kaasuonnettomuudet ovat Venäjällä melko yleisiä. Taustalla vaikuttaa asuntokannan rappeutuneisuus ja putkiston vanhentuneisuus, varsinkin Venäjän köyhillä alueilla.
 Kaasuonnettomuudet tapahtuvat Venäjällä usein loppusyksystä, talvella tai alkukeväästä. Taustalla on se, että talojen keskuslämmitys ei riitä lämmittämään asuntoja ja asukkaat joutuvat turvautumaan kotitalouskaasusta saatavaan lämpöön.
 Šahtyssakin monet olivat lämmittäneet asuntojaan kaasuliesien avulla, asukkaat kertovat.
 – Meidän asunnoissamme oli uskomattoman kylmää, räjähdyksessä kärsineen talon naapurissa asuva  Natalja  kertoi  Komsomolskaja Pravda -lehdelle .
 – Nukuimme vaatteet päällä. Ja tietenkin monet lämmittivät kaasulla. Avasivat vain liesilevyt – kolme tai neljä levyä. Niin asuntoihin tuli edes lämpimän kaltaista. Voi olla, että joku jätti ne päälle myös yöksi, Natalja pohti.
 Magnitogorskissa räjähdys tapahtui 70-luvun kerrostalossa, mutta Šahtyn talo on suhteellisen uusi, vuodelta 1993.
 Terrorismia vaarallisempaa?
 Uutistoimisto Tassin laskelmien mukaan vuonna 2018 kerrostaloissa tapahtui vähintään 13 räjähdystä, joissa kuoli ainakin 62 ihmistä.
 On helppo todeta, että tällaiset kaasuturmat vaativat nyt Venäjällä enemmän kuolonuhreja kuin terrorismi.
 Vuonna 2017 terrori-iskuissa kuoli 16 ihmistä ja kaasuräjähdyksissä 22, vuonna 2018 terrori-iskut vaativat 8 kuolonuhria ja kaasuräjähdykset yli 60.
 – Joskus tavallinen kotitalouskaasu osoittautuu mitä tahansa terroristeja pelottavammaksi,  Gazeta.Ru-uutissivusto  kirjoittaa kommentissaan.
 Samaa pohti kolumnisti  Marija Železnova   Vedomosti - ja  The Moscow Times  -lehdissä. Huhuista huolimatta suuri yleisö ei alkanut syyttää Magnitogorskin turmasta terrorismia:
 – Ei tarvitse olla terroristi tappaakseen useita ihmisiä kaasuräjähdyksellä: tarvitsee vain jättää huomiotta turvallisuusvarotoimet. Loppujen lopuksi välinpitämättömyys ja huolimattomuus tappavat useammin kuin terroristit.
 Toinen kaasuräjähdys lyhyessä ajassa on herättänyt muun muassa Venäjän parlamentin alahuoneen duuman vaatimaan toimia.
 Duumassa pantiin vireille lakihanke, että kaasua käyttäviin asuintaloihin pitäisi asentaa järjestelmä, joka ongelmatilanteissa sulkisi kaasuntulon automaattisesti.
 Viranomaiset ovat aiemmin esittäneet, että taloihin pitäisi asentaa kaasuvaroittimet ja talouskaasuun lisättäisiin erityisaineita, jotta kaasu haisisi nykyistä voimakkaammin ja kaasuvuodot havaittaisiin ajoissa.
 Esitysten toteuttaminen taas vaatii aikaa ja sellaisia resursseja, joita Venäjän köyhillä alueilla ei välttämättä ole.
 Aiheesta aiemmin:
 Etelä-Venäjän Rostovin alueella kaasuräjähdys asuintalossa: yksi kuoli, useita loukkaantui  14.1.2019
 Henkiinjääneiden etsinnät päättyivät Venäjällä romahtaneen kerrostalon raunioilla – 39 kuoli, kuusi loukkaantui  3.1.2019
 Venäjällä räjähtäneen kerrostalon raunioista löytynyt jo yli 30 kuollutta  2.1.2019
 Vauva pelastettiin romahtaneen kerrostalon jäisistä raunioista Venäjällä – ehti olla hautautuneena romun alle 35 tuntia  1.1.2019
 Kaasuräjähdys Venäjällä – Ainakin seitsemän kuolonuhria  31.12.2019
 Aiheesta muualla:
 Maxim Trudolyubov, The Moscow Times:  Magnitogorsk Explosion Touches Russia’s Raw Spots (Op-ed)  14.1.2019
 The New York Times:  Russia High-Rise Collapse an Emblem of Hardships in the Hinterlands  5.1.2019

”Pelottavampaa kuin terrorismi” – Kaasuonnettomuudet aiheuttavat tuhoa Venäjällä


Summary: Seksuaalirikosten suma järkyttää oululaisia maahanmuuttajia. He ovat myös huomanneet kiristyneen ilmapiirin kaupungilla.

Ylen A-studio tapasi maahanmuuttajia Oulun monikulttuurisuuskeskuksessa maanantaina.
 – Olen järkyttynyt, niin järkyttynyt. Minä joka ilta mietin, että miten pääsen yli tästä. Kun tuli vielä lisää näitä, mulla loppuu voimat, sanoo keskuksen työntekijä  El Hazani Kazza .
 Oulun poliisi tiedotti perjantaina neljästä uudesta seksuaalirikoksesta, jotka ovat kohdistuneet alle 15-vuotiaisiin tyttöihin. Teoista epäillään neljää ulkomaalaistaustaista miestä.
 Poliisi tiedotti myös yhden seksuaalirikoksen uhrin menehtyneen viime syksynä. Hänen kuolemaansa ei epäillä liittyvän rikosta.
 El Hazani Kazza saapui Marokosta Suomeen 26 vuotta sitten. Hän on Oulun maahanmuuttajaneuvoston jäsen ja Oulun kaupungin monikielinen ohjaaja.
 Kazza toivoo, ettei uusia tapauksia enää paljastu. Yhä enemmän pitäisi hänen mielestään tehdä töitä vastaavien tapausten ennalta ehkäisemiseksi.
 – Meidän pitää käydä läpi jokainen nuori ihminen ja sanoa, mitä Suomessa saa tehdä ja mitä Suomessa ei saa tehdä.
 Oulun poliisin mukaan ilmapiiri kiristyi joulukuussa poliisin tiedotettua useista ulkomaalaisten tekemistä seksuaalirikosepäilyistä. Poliisin mukaan ulkomaalaistaustaiset henkilöt saivat sen jälkeen osakseen asiatonta ja jopa uhkaavaa käyttäytymistä.
 Kazza kertoo huomanneensa ilmapiirin muuttuneen, mutta ei itse ole kokenut koskaan rasismia.
 – Terveiset kaikille suomalaisille vaan, että ei me olla kaikki samanlaisia. Osa suomalaisista ajattelee, että kaikki maahanmuuttajat ovat pahoja. Jos siellä on joku paha, ei tarkoita että kaikki ovat pahoja, hän toteaa.
 “Parempi jäädä kotiin”
 Myös Nuorten Muslimien Foorumin puheenjohtaja ja Oulun maahanmuuttajaneuvoston varajäsen  Mowiid Ibrahim  on järkyttynyt tapahtumista. Ibrahim tuli Suomeen Somaliasta perheensä kanssa kahdeksan vuotta sitten.
 – Koko ajan menee pahemmaksi. Tuli mieleen, että maailma on loppunut siihen. En ole koskaan kuvitellut, että tällaisia tapahtumia voisi Oulussa tapahtua.
 Ibrahim ei osaa sanoa, miksi juuri Oulussa on paljastunut useita lapsiin kohdistuneita seksuaalirikoksia.
 – Kotouttaminen onnistuu hyvin ja nopeasti, mutta on parannettavaa. Uskon, että kaupungin pitää järjestää erilaisia koulutuksia, että näitä saadaan ehkäistyä.
 Ibrahimin mukaan monet maahanmuuttajat pysyttelevät nyt poissa Oulun keskustasta.
 – Monet kaverit sanovat, etteivät he uskalla käydä keskustassa, sillä siellä katsotaan huonommin kuin aikaisemmin ja kiroillaan. Monet ajattelevat, että on parempi jäädä kotiin. Jos menee keskustaan, on harvinaista nähdä maahanmuuttajaa kävelemässä yksin.
 Huolettaako tilanne sinua?
 – Kyllä minua huolettaa. Joka päivä, joka tunti, joka minuutti, koko ajan minä mietin.

Maahanmuuttajat huolestuivat uusista rikosepäilyistä ja välttelevät Oulun keskustaa – ”Kun tuli lisää näitä, loppui voimat”


Summary: "Solidaarisuuden ja vapauden mies, eurooppalainen, hyvä ystäväni, on murhattu. Lepää rauhassa", kirjoitti Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Donald Tusk.

Puolassa tuhannet ihmiset marssivat maanantaina kunnioittaakseen puukotetun Gdanskin pormestarin  Pawel Adamowiczin  muistoa. 53-vuotiasta Adamowiczia puukotettiin hyväntekeväisyystilaisuudessa sunnuntaina, ja hän kuoli sairaalassa maanantaina.
 Puukotuksesta epäilty 27-vuotias mies on poliisin hallussa.
 Poliitikot yli puoluerajojen tuomitsivat hyökkäyksen. Sisäministeri  Joachim Brudzinski  luonnehti sitä "käsittämättömän raakalaismaisuuden teoksi". Pääministeri  Mateusz Morawiecki  puolestaan luonnehti tapahtumaa "valtavaksi tragediaksi" Puolalle, kertoo BBC.
 Ihmiset toivat kynttilöitä menehtyneen Gdanskin pormestarin Pawel Adamowiczin muistoksi. JAKUB KACZMARCZYK /EPA
 Puolan presidentti  Andrzej Duda  sanoi aikoneensa järjestää muiden poliitikkojen kanssa marssin väkivaltaa vastaan, mutta maanantaina hän sanoi muuttaneensa mielensä kunnioittaakseen pormestarin perheen toiveita.
 – Tulimme yhdessä siihen johtopäätökseen, että viranomaisten järjestämiä marsseja ei tarvita nykytilanteessa. Jos kansalaiset haluavat järjestää spontaaneja marsseja, he voivat niitä järjestää, Duda sanoi.
 Gdanskissa syntynyt Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tusk  välitti kunnianosoituksensa Twitterissä. Hän kirjoitti, että "Pawel Adamowicz, Solidaarisuuden ja vapauden mies, eurooppalainen, hyvä ystäväni, on murhattu. Lepää rauhassa".
 Puolan entinen presidentti ja Solildaarisuus-liikkeen perustaja  Lech Walesa  kirjoitti jäähyväissanansa niin ikään Twitterissä.
 "Näkemiin Pawel, minä muistan sinut", hän sanoi.
 Epäillyllä on rikosrekisteri
 Puukotuksesta epäillään 27-vuotiasta miestä, jolla on rikosrekisteri. Poliisi uskoo hänen päässeen Adamowiczin luo näyttämällä jonkinlaista lehdistökorttia. Tutkinnassa on, miten mies oli sen saanut.
 Poliisin tiedottajan mukaan mies on tehnyt pankkiryöstön ja hyökännyt poliisia vastaan. Hänen kerrotaan vapautuneen vankilasta viime vuoden loppupuolella.
 Epäilty puukotti pormestaria useita kertoja. Veriteon jälkeen mies jäi lavalle ja huusi mikrofoniin, että Puolan aiempi hallitus oli vanginnut hänet ja kiduttanut häntä.
 Aiemman hallituksen johdossa oli Kansalaisfoorumi-puolue, joka tuki Adamowiczin uudelleen valintaa pormestariksi. Adamowicz tunnettiin liberaaleista näkemyksistään. Hän myös vastusti nyt vallassa olevaa oikeistolaista Laki ja oikeus -puoluetta.

Tuhannet marssivat Puolassa puukotetun Gdanskin pormestarin muistoksi


Summary: Barcelonan satamahallinto arvioi järjestön rikkoneen kansainvälisiä sopimuksia, joiden mukaan merestä pelastetut on kuljetettava lähimpään turvalliseen satamaan.

Välimerellä siirtolaisia auttava espanjalainen avustusjärjestö Proactiva Open Arms kertoo, että Espanjan viranomaiset ovat estäneet järjestön pelastustoiminnan jatkamisen toistaiseksi.
 Viranomaiset eivät päästä järjestön avustuslaivaa lähtemään Barcelonan satamasta.
 Barcelonan satamahallinnon antaman päätöksen mukaan järjestö on rikkonut kansainvälisiä sopimuksia, joiden mukaan merestä pelastetut on kuljetettava lähimpään turvalliseen satamaan.
 Järjestön mukaan ongelma on, että esimerkiksi Italia ja Malta eivät päästä Libyan edustalla valvonta- ja pelastustöitä tekeviä avustusaluksia lainkaan satamiinsa.
 Barcelonan satamahallinnon mukaan järjestön olisi pitänyt varmistaa saavansa pelastamansa ihmiset kuljetettua maihin mahdollisimman pikaisesti.
 Satamahallinto kuvasi päätöksessään, kuinka eteläisellä Välimerellä valtiot eivät koordinoi pelastusoperaatioita riittävästi eri meripelastusalueilla. Meripelastusalueet eivät perustu valtioiden rajoihin vaan kansainvälisiin sopimuksiin.
 Alus ei saa lupaa jatkaa pelastustoimintaansa ennen kuin asianosaisten meripelastusalueiden viranomaisten kanssa on päästy sopimukseen,  satamahallinnon antamassa päätöksessä todetaan espanjalaisen El País -lehden mukaan .
 Järjestö: "Vastuutonta ja julmaa"
 Järjestön avustuslaiva Open Arms  pelasti viimeksi joulun alla Välimerestä Libyan edustalla yli 300 siirtolaista.  Espanja oli tuolloin ainoa maa, joka antoi laivalle luvan tuoda siirtolaiset maihin.
 Espanjan viranomaiset ohjasivat laivan kaukaiseen Algecirasin satamaan Gibraltarin tuntumassa. Matka-aikaa kertyi useita vuorokausia.
 Useat valtiot eivät vastanneet järjestön pyyntöihin päästä maihin. Italiassa järjestöä on aiemmin tutkittu avunannosta ihmissalakuljetukseen.
 Barcelonan satamaviranomaisen mukaan laivalla ei ole lupaa kuljettaa merellä suurta määrää ihmisiä jopa yli viikon kestävillä matkoilla, kertoi El País. Näin tehtäessä vaarassa on niin aluksen, miehistön kuin pelastettujenkin turvallisuus, perusteluissa sanottiin.
 Järjestö kertoi valittaneensa päätöksestä, jota se piti perusteettomana.
 – On vastuutonta ja julmaa, että meitä estetään pelastamasta ihmishenkiä, järjestön perustaja  Óscar Camps  tviittasi maanantaina.
 – Kaikki laivan tarkastukset ja lupapaperit ovat kunnossa, hän sanoi.
 Useat EU-maat ovat rajoittaneet avustuslaivojen toimintaa. Italia ja EU tukevat Libyan rannikkovartiostoa siirtolaisuuden hillitsemiseksi.
 Libyasta Maltalle ja Italiaan, Välimeren yli, kulkeva reitti on tällä hetkellä maailman vaarallisin siirtolaisten reitti.  Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön IOM:n mukaan  vuonna 2018 Välimereä ylittäessä kuoli tai katosi yli 2 200 ihmistä.
 Lue myös:
 Vastasyntynyt Sam-vauva ja yli 300 muuta pelastettiin Välimereltä, mutta heitä ei haluttu päästää maihin: "Ilman apuamme vauva tuskin olisi selvinnyt" – kuvareportaasi

Espanja sulki siirtolaisia pelastaneen avustuslaivan satamaan Barcelonassa


Summary: Kilpa-urheilun lopettaminen ei ole helppoa. Se voi jättää tyhjiön, jota on vaikea täyttää. Aino-Kaisa Saarinen löysi uuden uran Salpausselän kisojen pääsihteerinä .

Hiihdon olympiavoittaja  Sami Jauhojärvi  on kertonut pilke silmäkulmassa, että pahinta uran lopettamisessa on se, että takapuoli katoaa. Edelleen huippukunnossa oleva Aino-Kaisa Saarinen naurahtaa, että hänellä harmin aiheena on enemmäkin vaatteiden lievä kiristyminen.
 Hiihtäjästä toimistorotaksi
 Saarinen valittiin elokuussa Salpausselän kisojen pääsihteeriksi ja ensimmäinen näytön paikka on tammikuun lopulla, kun Lahdessa kilpaillaan alle 23- vuotiaiden maailmanmestaruuksista. Uusi työ antaa kilpailuhenkiselle Saariselle uutta haastetta kilpauran päättymisen jälkeen.
 – Aivan kuten urheilussa, myös työssä on tärkeää asettaa tavoitteita ja mennä niitä kohti. Alussa arvelutti, että onko minusta toimistohommiin – toimistorotaksi - mutta olen todella innostunut tästä työstä.
 Hiihtoura teki haaveita todeksi
 Saarinen on yksi 2000 –luvun menestyneimpiä urheilijoita. Hän voitti pitkällä urallaan viisi olympia- ja yhdeksän maailmanmestaruusmitalia, joista neljä kultaista. Puoli seitsemän –ohjelmassa vieraillut Saarinen kertoi, että viime keväänä päättynyt ura tuntuu nyt unelmalta, joka toteutui.
 – Uskomatonta, että tein haaveista totta. Se vaati ison työn mutta koen silti olevani ennen kaikkea onnekas, sillä kaikki eivät yllä samaan vaikka kuinka ponnistelisi.
  Hiihtäen töihin
 Työetuna Saarinen pääsee testaamaan tuttuja Salpausselän kilpalatuja ja työmatkakin taittuu hiiihtämällä.
 – Kymmenen kilometriä ovelta ovelle on juuri sopiva matka siihen, että ajatukset irtaantuvat työhommista
 Tällä viikolla pääsihteeri Saarinen on järjestänyt Lahteen saapuville kilpailjoille majoituspaikkoja ja hoitanut vapaaehtoisten koulutusta. Tahti vain kiihtyy Salpausselän viikonlopun lähestyessä mutta Saarinen pitää vauhdista ja haasteista.
 Hiihtouralta eväitä myös työelämään
 Saarisen valinta pääsihteeriksi aiheutti myös soraääniä mutta hän on tottunut ottamaan kritiikkiä vastaan ja antaa näyttöjen puhua puolestaan
 – Ihmisillä on tietysti mielipiteitä ja olin iloinen, että asia nousi esiin. Olen sitä mieltä, että pitkä urheilu-ura opettaa paljon muutakin kuin perinteistä ja vapaata hiihtoa. Teen joka päivä töitä sata lasissa, aivan kuten hiihtäessäkin ja omasta urasta on ollut hyötyä muun muassa asiantuntijaryhmien kokoamisessa.
  "Älä nyt sinäkin huuda"
 Työn lisäksi Saarista pitää kiireisenä 2,5 –vuotias tytär Amanda. Saarisen ja  Tom Gustafssonin  perheessä on tiukat säännöt, joista pidetään kiinni mutta kaikenlaiseen liikkumiseen kannustetaan.
 – Meillä saa painaa ympäri kämppää. Usein olen itsekin mukana juoksemassa ja jahtausleikeissä.
 Pikkulasten tavoin myös Amnda osaa pistää vanhempansa koville. Saarinen on herkempi lähtemään lapsen kiukkuun mukaan ja silloin rauhallisempi Gustafsson puuttuu tilanteeseen.
 - Tom sanoo, että älä nyt sinäkin huuda. Eikö se riitä, että yksi kiljuu, Saarinen kertoo ja nauraa omalle käytökselleen.
 Saarinen on myös ylpeä tyttärensä oman tahdon näyttämisestä
 – Ajattelen, että vau mikä likka. Tolla asenteella pärjää.
 Katso koko Aino-Kaisa Saarisen haastattelu  täältä

Huippu-urheilun lopettaminen sai vaatteet kiristämään mutta tavoitteet korkealle - Aino-Kaisa Saarinen nauttii uudesta työurastaan


Summary: Yhdysvaltain presidentti Donald Trump sanoi vetävänsä USA:n joukot Syyriasta, koska Isis on Trumpin mukaan lyöty.

Useita ihmisiä on kuollut Isis-terroristijärjestön tekemässä itsemurhaiskussa Pohjois-Syyriassa.
 Manbijin kaupungissa tehdyssä iskussa sai uutistoimisto Reutersin mukaan 16 ihmistä. Kuolleiden joukossa on myös useita amerikkalaissotilaita.
 Yhdysvaltain joukot ovat Manbijissa tukemassa kurdi- ja arabitaistelijoita, jotka ovat karkottaneet Isisin lähes kaikkialta Syyrian itäosista. Ennen tämän päivän iskua vain kaksi yhdysvaltalaissotilasta on kuollut taisteluissa Syyriassa sen jälkeen, kun liittouma muodostettiin 2014.
 Kyseessä näyttää siis olevan tuhoisin isku yhdysvaltalaissotilaita vastaan sen jälkeen kun ne tulivat Syyriaan.
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  sanoi vetävänsä amerikkalaisjoukot maasta, sillä Trumpin mukaan Isis on lyöty.
 Lue myös:
 Pompeo: Yhdysvallat ajaa Iranin joukot pois Syyriasta
 USA:n täyskäännös joukkojensa vetämisestä Syyriasta hermostuttaa Turkin presidenttiä – ei suostunut tapaamaan Boltonia
 Trumpin mukaan Yhdysvallat ei vetäydy lopullisesti Syyriasta ennen kuin Isis on tuhottu – "En koskaan sanonut, että tekisimme sen niin nopeasti"

Isis teki tuhoisan pommi-iskun Syyriassa – kuolleiden joukossa myös useita amerikkalaissotilaita


Summary: Uudellamaalla kehotetaan varaamaan normaalia enemmän aikaa työmatkaliikenteeseen.

Lännestä saapuva lumipyryalue heikentää ajokelin eteläisessä Suomessa vaaralliseksi torstaiyöstä alkaen, varoittaa Ilmatieteen laitos.
 Meteorologi Toni Hellisen mukaan näyttää siltä, että runsaimmat sadekertymät tulevat osumaan Uudellemaalle, jonne odotetaan jopa 15–20 senttimetriä lunta.
 Hellinen arvioi, että lumisade alkaa Länsi-Uudellamaalla keskiviikkona ennen puoltayötä ja pian puolen yön jälkeen Uudenmaan itäosissa. Aamuun mennessä lunta voi olla kertynyt paikoin yli 10 senttimetriä.
 Sisämaassa näkyvyys voi olla heikkoa pölisevän pakkaslumen vuoksi. Odotettavissa on myös voimakkaita tuulia.
 – Lunta sataa ihan vaakatasossa.
 – Malttia. Se on varmaan se pääviesti kaikille, että aikaa kannattaa varata rutkasti enemmän kuin normaalina työpäivänä, Hellinen toteaa.
 Osa HSL:n liikenteestä peruttu
 VR:n kannalta torstain sää on todella haastava.
 – Paljon lunta kerralla, kova tuuli ja vielä pakkasen puolella, kyllä se on huono olosuhdeyhdistelmä, VR:n operaatiokeskuksen johtaja Ari Vanhanen toteaa.
 VR kertoo tiedotteessaan, että se on yhdessä HSL:n ja Finrailin kanssa päättänyt perua osan pääkaupunkiseudun lähiliikenteen torstain junavuoroista.
 Pääkaupunkiseudun HSL:n liikenteestä ajetaan noin 80 % normaaleista vuoroista. Lähiliikenteessä on harvennettu A-, K- ja Y-junia. Käytännössä A- ja K-lähijunat ajetaan 20 minuutin vuorovälein.
 Helsingin ja Turun välisellä rantaradalla perutaan kaikki Y-junat, paitsi Karjaalta aamulla kello 5:43 Helsinkiin lähtevä Y-juna. Pääradalla perutaan kaikki Riihimäki–Helsinki-välillä kulkevat D-junat ja Helsingistä kello 15:51 lähtevä R-juna.
 Kaukoliikenteen junavuorot pyritään ajamaan normaalien aikataulujen mukaan. VR:n operaatiokeskuksen johtaja Ari Vanhanen ohjeistaa matkustajia kuitenkin varautumaan siihen, että myös kaukoliikenteen junat Tampereelta, Turusta ja Kouvolasta Helsinkiin päin voivat myöhästellä.
 Stara: Koko aurauskalusto varattu käyttöön
 Helsingin pelastuslaitos ja Helsingin poliisi kehottavat twitterissä varaamaan työmatkaliikenteeseen runsaasti aikaa ja malttia.
 Helsingin kaupungin rakentamispalveluliikelaitos Starasta kerrotaan, että lumimyräkkään on valmistauduttu varaamalla koko aurauskalusto käyttöön. Työtä helpottaa se, ettei katujen varsilla ole vielä paljon lunta.
 – Niin kauan kuin katujen varsilla on tilaa aurata lunta, meillä ei ole mitään isoja ongelmia, Staran tuotantopäällikkö Samipetteri Mäkinen sanoo.
 Parhaiten aurattuina pyritään pitämään joukkoliikenteen käyttämät kadut, eli kokoojakadut ja pääkadut. Vasta tämän jälkeen huolehditaan asuinkaduista. Mäkinen arvioi, että auraamisessa menee torstain lisäksi loppuviikko.
 – Jos sieltä 20 senttiä tulee, niin ei paljon muuta ehditä ensimmäisen 12 tunnin aikana.

Junavuoroja peruttu, koko aurauskalusto käytössä, pelastuslaitos ja poliisi valmiina: Edessä on talven pahin lumimyräkkä


Summary: Parlamentti äänestää illalla pääministeri Theresa Mayn hallituksen luottamuksesta.

Britannian parlamentti on keskustellut keskiviikkona maan seuraavasta askeleesta EU-eron suhteen ennen illan luottamusäänestystä.
 Britannian parlamentti hylkäsi tiistaina  pääministeri Theresa Mayn EU-erosopimuksen murskaluvuin 432–202.
 EU-johtajat vaativat Britanniaa selventämään aikomuksiaan mahdollisimman pian. EU aikoo myös tehostaa varautumista sopimuksettomaan eroon.
 Britannia jättää EU:n näillä näkymin 29. maaliskuuta.
 klo 16.20:  Pääministeri  Theresa Mayn  mukaan vaalit olisivat pahinta, mitä Britannia voisi tehdä tällä hetkellä. Vaalit tarkoittaisivat brexitin viivyttämistä. May uskoo hallituksensa saavan luottamuksen tämän illan äänestyksessä.
 klo 16.15:  Työväenpuolueen johtaja  Jeremy Corbynin  May johtaa "zombie-hallitusta". Hän sanoo, että maahan pitäisi saada uudet vaalit. Corbynin mielestä hallitus, joka ei saa lakeja läpi, tarvitsee uuden mandaatin toimilleen.
 klo 16.10:  Konservatiivien edustaja  Dominic Grieven  esitys uudesta kansanäänestyksestä on laitettu eteenpäin parlamentissa. Esitys tuskin kuitenkaan etenee todelliseen kansanäänetykseen asti, sillä pääministeri May vastustaa uutta kansanäänestystä brexitistä.

Yle seuraa: Britannian parlamentissa keskustelu käynyt kuumana – Opposition Corbyn vaatii uusia vaaleja


Summary: Sipilä kehottaa Suomessa asuvia brittejä rekisteröitymään maahanmuuttovirastoon.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Pääministeri  Juha Sipilän  (kesk.) mukaan Britannian EU-eroneuvotteluissa odotetaan nyt Britannian seuraavaa siirtoa.
 Britannian parlamentin alahuone  torjui tiistai-iltana  pääministeri  Theresa Mayn  EU-erosopimuksen murskaluvuin.
 – Ei tämä ainakaan helpommaksi mennyt tuon äänestyspäätöksen jälkeen. Oma oletukseni oli, että May häviää äänestyksen, mutta ei noin reilusti, Sipilä sanoi toimittajille eduskunnassa.
 – Kyllä tämä nyt näyttää aika pahalta, alle puolet sai äänistä, hän lisäsi.
 Sipilän sanoi pallon olevan nyt Theresa Maylla, jonka täytyy antaa maanantai-iltaan mennessä oma B-suunnitelmansa.
 – Sitä nyt seuraavaksi odotetaan, ja sillä tavalla pallo on briteillä edelleenkin.
 Sipilän mukaan Britannian EU-eroa voidaan lykätä kesäkuun loppuun saakka, jos lisäajalle on jokin syy kuten esimerkiksi uudet vaalit, hallituksen vaihtuminen tai uusi kansanäänestys.
 – Mikä tahansa tilanne, joka muuttaisi nykyisen asetelman.
 Kovaan brexitiin varauduttu jo kesästä lähtien
 Suomessa työskenteleviä ja asuvia brittejä Sipilä kehottaa rekisteröitymään maahanmuuttovirastoon, jos nämä eivät ole sitä vielä tehneet.
 Tämä nopeuttaa oleskelulupien käsittelyä.
 Sisäministeriö antaa lähiaikoina tarkemmat ohjeet, miten toimitaan siinä tilanteessa, jos Britannin sopimukseton EU-ero toteutuu maaliskuun lopussa.
 Sipilän mukaan tähän niin sanottuun kovaan brexitiin on varauduttu jo kesästä lähtien ja ministeriöt ovat siihen hyvin valmistautuneet.
 Lisää aiheesta:
 EU-maat rauhoittelevat Britannian kansalaisia sopimuksettoman brexitin varalta – Hollanti ohjeistaa brittejä kirjeitse
 Brittiparlamentin tyrmäys mietityttää EU:ssa: Sopimukseton brexit lähempänä kuin koskaan
 Britannian parlamentti murskasi Theresa Mayn EU-erosopimuksen – Nämä ovat brexit-kaaoksen seuraavat askeleet
 Asiantuntija Brexit-esityksen kaatumisesta: Normaalimmassa tilanteessa pääministeri May olisi varmaan eronnut

Sipilä Mayn EU-erosopimuksen kaatumisesta: "Kyllä tämä nyt näyttää aika pahalta"


Summary: Hirsimäen päiväkodissa ei ole turhia kieltoja. Palkitussa päiväkodissa lapset ideoivat itse liikkumistaan.

Hirsimäen päiväkodin käytävällä juoksee kymmenen lapsen joukko. Juostessaan he ohittavat ruokalan tuolit ja pöydät, kurvaavat tiukasta mutkasta kohti pitkää suoraa ja jatkavat hyppäämällä pehmeiden tyynyjen yli kohti seuraavaa kierrosta.
 – Täällä saa juosta taloa ympäri niin monta kertaa kuin haluaa. Mä meen kolmekymmentä kertaa aika usein, kertoo kuusivuotias  Noona
 – Meillä on periaatteessa vain yksi sääntö. Ei saa kiivetä tuolille eikä pöydälle likaisilla tossuilla. Pianoa ei saa itse avata koska siinä voi jäädä sormet väliin, Noona vielä muistuttaa ennen kuin jatkaa juoksuaan.
 Päiväkodin käytävät ovat vapaasti lasten käytössä. Hirsimäen johtava ajatus on sallivuus. Jari Pussinen / Yle
 Sallivuus kasvattaa lasten itseluottamusta
 Hirsimäessä keskeisenä ajatuksena on sallivuus ja lasten vapaa leikki. Päiväkodissa on purettu aikuislähtöistä toimintaa ja mietitään mitä asioita on oikeasti tarpeen kieltää.
 Henkilökunnalta se vaatii totuttujen toimintamallien kyseenalaistamista, kertoo hankekoordinaattorina työskentelevä  Joni Virtanen .
 – Itsereflektointi on tärkeää. Jokaisen ei –sanan jälkeen on hyvä pysähtyä miettimään mikä siihen oli syynä. Oliko se tässä tilanteessa tarpeellista vai olinko esteenä lasten ideoille. Meillä varhaiskasvattajilla pitää olla rohkeutta ja uskallusta purkaa itse luomiamme sääntöjä ja normeja, joita päiväkotimaailmassa vielä paljon on.
 Liikuntatuokioiden sijaan arjen liikkumista
 Virtanen puhuu liikunnan sijaan liikkumisesta. Hirsimäen päiväkodissakin on ohjattuja liikuntatuokioita mutta suurin osa lasten päivästä täyttyy omatoimisesta liikkumisesta. Päiväkodin sisätiloja on muokattu tähän tarkoitukseen sopivaksi.
 Huonekaluja voi siirrellä ja pienissä tiloissa käytetään hyväksi huoneen eri tasoja. Käytävillä on köysiä ja renkaita ja lattoille on teipattu hyppimiseen ja tasapainoiluun houkuttelevia tarroja.
 Liikuntavälineet ovat samalla tavalla lasten saatavilla kuin pelit, lelut ja tehtäväkirjatkin.
 Päiväkodin arjessa istutaan liikaa
 Joni Virtanen kertoo huolestuneena, että lapsen päivästä suuri osa voi mennä istumiseen jos tähän ei kiinnitetä huomiota.
 – Ulkoilussakin suuri osa voi kulua terassilla muun ryhmän saapumista odotellessa, ja sitten siirrytäänkin jo syömään ja päivälevolle. Liikkumiseen ei jää mahdollisuutta.
 – Meillä ei ole liikuntasalissa erikseen ryhmien vuoroja, vaan ovet ovat auki kaikille halukkaille. Tila on jaettu pelikenttään ja vapaan liikkumisen tilaan ja lapset vaihtavat toimintaa oman halunsa mukaisesti. Henkilökunta liikkuu tiloihin lasten mukaan ja aikuiset auttavat toisiaan, Virtanen kertoo.
 Vatsalaudat ovat Hirsimäen päiväkodin uusin hankinta. Jari Pussinen / Yle
 Lasten raati suunnittelee yhteisiä tapahtumia
 Päiväkodissa kokoontuu kuukausittain lasten raati, jossa on mukana yksi edustaja jokaisesta ryhmästä.
 Raati suunnittelee yhdessä koko päiväkodin yhteisiä tapahtumia. Aikuiset eivät tyrmää lasten ideoita, vaan työstävät niitä eteenpäin. Nyt työn alla on sählyturnaus.
 Esikoululaiset  Luka  ja  Elmo  toivovat turnaukseen katsomoa ja kenttäkuulutuksia. Myös kahvilaa ehdotetaan ja ohjaajat kirjaavat senkin ylös.
 Elmo muistelee yhä viime vuoden tähtihetkeään kun kaksi hämeenlinnan pallokerhon liigakiekkoilijaa kävi pelaamassa sählyä lasten kanssa.
 – Mä pelasin  Joonas Lehtivuoren  joukkueessa mutta  Ukko-Pekka Luukkosen  joukkue voitti, Elmo kertoo ja hymyilee leveästi.
 Raadin jälkeen päiväkodin arki jatkuu normaalisti. Liikuntasalin kenttä täyttyy sählyn pelaajista. 4-vuotias Verneri tulee mukaan kentälle tuomariksi. Salin ulkopuolella juoksuralli jatkuu taas uusin juoksijoin.
 Hirsimäen päiväkoti palkittiin Ilo kasvaa liikkuen –varhaiskasvatusyksikkönä 2018.

Lapsen päivästä suuri osa voi mennä istumiseen - Hämeenlinnalaisen päiväkodin käytävillä kannustetaan juoksemiseen


Summary: Lemmenjoen harjoituksen jälkiselvittelyissä puolustusministeriö vaatii parempaa tiedonkulkua ja harkitsee lakimuutoksia väärinkäytösten tutkimiseen.

Puolustusministeriö sai pääesikunnalta tänään selvityksen, miten tiedonkulku Lemmenjoen majan rikosepäilystä eteni puolustusvoimissa.
 Syyskuussa 2017 Karjalan lennoston vapaaehtoisessa kertausharjoituksessa lennoston silloisen komentaja epäillään käyttäytyneen asiattomasti.  Valtakunnansyyttäjänvirasto on nostanut syytteet  kertausharjoitusten tapahtumista ilmavoimien komentajaa sekä Karjalan lennoston entistä komentajaa vastaan.
 Selvityksessä pääesikunta kertoi, missä järjestyksessä ja kuinka ripeästi kukin on tarttunut epäiltyihin väärinkäytöksiin.
 Lemmenjoella ilmavoimien Lapin majalla oli menossa vapaaehtoinen harjoitus, jossa oli paikalla pohjoiskarjalaisia johtajia ja päättäjiä. Tapahtumien kulkua selvitellään oikeudessa.
 Puolustusministeriön mielestä tämä ei kuulosta harjoittelulta.
 – Täytyy olla selvä raja sotilaskoulutuksen ja sidosryhmäyhteistyön välillä, puolustusministeri  Jussi Niinistö  (sin.) sanoo.
 Niinistön mukaan hänen saamiensa ja julkisuudessa olleiden tietojen perusteella Lemmenjoella vaikuttaa olleen kyse enemmänkin sidosryhmäyhteistyöstä.
 – Sidosryhmäyhteistyötä tarvitaan, mutta puurot ja vellit eivät saa mennä sekaisin.
 Niinistö epäilee tapahtumien voivan vaikuttaa myös puolustusvoimien maineeseen ja sitä kautta maanpuolustustahtoon.
 – Maanpuolustustahtoa eivät tällaiset yksittäiset ylilyönnit saa vaarantaa, Niinistö sanoo.
 Puolustusministeriö haluaa jatkossa parempaa tiedonkulkua vastaavissa tapauksisa. Ministeriö selvityttää myös, onko armeijan kurinpitojärjestys tarkoituksenmukainen eli kuka voi tarttua epäiltyihin väärinkäytöksiin.
 Lue myös:  Mitä tapahtui Lemmenjoella ja miten Puolustusvoimat toimi  syytteisiin johtaneen harjoituksen jälkeen – Jussi Niinistö haluaa selvityksen

Puolustusministeriö vaatii armeijaa erottamaan harjoitukset ja sidosryhmätilaisuudet – Jussi Niinistö: Puurot ja vellit eivät saa mennä sekaisin


Summary: Jehovan todistajien seurakunta kieltäytyy yhteistyöstä.

Poliisi ja syyttäjäviranomaiset tutkivat Jehovan todistajien toimintaa Hollannissa. Maanantaina tulleen tiedon mukaan myös Utrechtin yliopisto aloittaa oman tutkimuksensa seurakuntien toimintatavoista.
 Tutkimukset juontavat juurensa moniin syytöksiin, joiden mukaan Jehovan todistajien seurakunnat pimittävät tietoa sisällään tapahtuneista seksuaalisista hyväksikäyttötapauksista, joista osa olisi kohdistunut lapsiin.
 De Telegraaf -lehden  mukaan syyttäjänvirastolla on käsittelyssä kaikkiaan yhdeksän tutkimusta. Epäiltyjä tapauksia voi olla paljon enemmän. Jehovan todistajista eronneita tukeva järjestö Reclaimed Voices kertoo saaneensa tiedon jopa 276 mahdollisesta tapauksesta.
 Ongelmallinen oikeuden päätös
 Jehovan todistajiin kohdistuva tutkinta alkoi viime kesänä. Tuolloin julkisuudessa alettiin puhua seurakuntien piirissä tapahtuneista rikosepäilyistä.
 Lisäksi Bredassa oikeus tuomitsi 31-vuotiaan miehen ehdolliseen vankeuteen ja sakkoihin. Oikeus oli saanut selville, että mies, joka oli Jehovan todistajien jäsen, oli tunnustanut käyttäneensä seksuaalisesti hyväkseen sukulaistyttöään aina siitä lähtien, kun tämä oli ollut 4-vuotias.
 Hyväksikäyttö oli loppunut tytön täytettyä 14 vuotta. Mies oli tuolloin ollut itsekin alaikäinen.
 Mies oli oikeuden tietojen mukaan tehnyt tunnustuksensa Jehovan todistajien seurakuntien sisäisen oikeusjärjestelmän, oikeuskomitean istunnossa.
 Viranomaiset pyysivät oikeuskomitealta tietoa tunnustuksesta. On tiedossa, että oikeuskomiteoiden toiminta ja niissä käydyt keskustelut kirjataan tarkoin muistiin.
 Seurakunta kuitenkin kieltäytyi luovuttamasta papereita. Seurakunta perusteli päätöstään siten, että tietojen luovuttaminen loukkaisi miehen yksityisyyttä. Mies oli myös kertonut asiasta luottamuksellisesti. Asiasta uutisoi esimerkiksi  Hollantilainen televisioyhtiö RTL .
 Oikeus hyväksyi seurakunnan perustelut.
 Hollannissa asiasta nousi kuitenkin kiivas keskustelu. Eräät oikeusoppineet eivät hyväksyneet ajatusta, että seurakunta voisi kieltäytyä yhteistyöstä syyttäjänviraston kanssa.
 On tunnettua, että Jehovan todistajat pyrkivät olemaan mahdollisimman vähän tekemisissä "maallisten" viranomaisten kanssa. Hollannissa on noin 30 000 Jehovan todistajaa.
 Ratsia päämajaan
 Jehovan todistajat olivat kesällä ilmoittaneet, etteivät he hyväksy puolueetonta tutkimusta seurakunnissa tapahtuneista epäillyistä seksuaalisista hyväksikäyttötapauksista.
 Seurakunnan edustajat perustelivat tätä sillä, että lasten hyväksikäytön estämiseksi on jo tehty toimenpiteitä ja että uhreja oli ilmoittautunut vain vähän.
 Elokuussa Hollannin oikeusministeri  Sander Dekker  kertoi, että syyttäjäviranomaiset aloittavat rikostutkinnan.
 Marraskuussa poliisi teki ratsian Hollannin Jehovan todistajien Emmenissä sijaitsevaan päämajaan, haarakonttoriin. Poliisi tutki lisäksi kaksi muuta seurakuntarakennusta ja teki kotietsinnän neljään yksityisasuntoon.
 Ratsioiden tuloksista ei ole toistaiseksi kerrottu.
 Utrechtin yliopisto, joka alkaa nyt kerätä tietoja seurakuntien toiminnasta, sanoo julkistavansa tutkimuksensa syksyllä. Yliopiston tutkijat keräävät tietoja keskustelemalla hyväksikäytön uhrien ja seurakunnan johtajien kanssa.
 Tutkimuksessa selvitetään, miten seurakunnat käsittelevät tietoonsa tulevia seksuaalirikoksia. Lisäksi tutkitaan, estääkö oikeuskomiteoiden toiminta uhreja kertomasta tapauksista viranomaisille.
 Oikeusministeri Dekker kehotti viime vuonna Jehovan todistajia ottamaan oppia katolisesta kirkosta, joka on hänen mukaansa auttanut vastaavissa tutkimuksissa.
 Lisää aiheesta :
 Entiset Jehovan todistajat kertovat kokemuksistaan uskonyhteisön oikeuskomiteoissa – "Todettiin, että minä, 11-vuotias tyttö olin vietellyt keski-ikäisen miehen"

Jehovan todistajiin kohdistuva seksirikostutkinta paisuu Hollannissa – sekä poliisi että yliopisto kaivavat esiin todisteita


Summary: Uudistuksen vaikutukset näkyvät vähitellen. Autokoulut ovat edelleen huolissaan liikenneturvallisuudesta.

Tästä on kyse Puoli vuotta sitten muuttunut ajokorttilaki muutti autokoulun yksivaiheiseksi ja vähensi pakollisen opetuksen määrää. Tarkoituksena oli laskea ajokortin hintaa. Nyt teoriatunnit voi suorittaa vaikka kännykällä ja liukkaan kelin ajoharjoittelun simulaattorilla. Uudistuksen jälkeen yhä harvempi on saanut teoriakokeen ja ajokokeen ensimmäisellä yrityksellä läpi. Autokoulut sopeuttavat toimintaansa uudistuksen mukaiseksi. Kalustoa on vähennetty ja virtuaalisen koulutuksen johdosta myös tilojen tarve vähenee.
 – Jännittää aina, kajaanilainen  Ronja Rusanen  myöntää istuessaan autoon.
 Rusasella on juuri alkamassa autokoulun neljäs ajotunti.
 Hänellä ei ole mopokorttia, joten aikaisempaa kokemusta ajamisesta, ajoneuvon käsittelemisestä tai muun liikenteen huomioimisesta ei ole.
 – Aluksi asioita tuli tosi paljon kerralla. Kun olen hetken ajanut tunnilla, se alkaa tuntua hieman helpommalta, Rusanen sanoo.
 Heinäkuun alussa uudistunut ajokorttilaki laski  ajokortin hintaa , mutta samalla  pakollisen opetuksen määrä  väheni lähes puoleen aikaisemmasta.
 Varsinaisia ajotunteja on minimissään 10.
 – Ajotunteja pitäisi olla hieman enemmän, jotta oppii kunnolla auton käsittelyn ja sen, miten muuta liikennettä pitää huomioida. Siellä et ole yksin, se on vaikein asia, Rusanen sanoo.
 Meillä tulee olemaan tuhansia nuoria, jotka tulevat ensimmäisille liukkaille opettelemaan ajamista omatoimisesti.  Jarmo Jokilampi
 Kainuun Autokoulun yrittäjä, liikenneopettaja  Marko Juntunen  on saanut samanlaista palautetta myös muilta ajo-oppilailta. Minimimäärä riittää yleensä sellaisille oppilaille, joilla on aikaisempaa kokemusta sekä asenne ja motivaatio kohdallaan.
 – Hyvin harva pärjää kymmenellä tunnilla ja oppii kaiken. Jokainen on yksilö ja tämä on yksilöopetusta. Sama tilanne kuin lukiossa, kaikki eivät kirjoita kuutta tai kahdeksaa laudaturia, Juntunen sanoo.
 Pakollisten ajotuntien lisäksi jokaisen oppilaan on suoritettava ennen ajokoetta riskienhallintakoulutus. Se sisältää muun muassa liukkaan ja pimeän ajoharjoittelun.
 Vastaavanlainen koulutus oli aikaisemmin syventävän vaiheen aikana, jolloin ajokokemusta oli kertynyt puolesta vuodesta kahteen vuoteen.
 Juntusen mielestä ajankohta on nyt väärä.
 – Oppilaalla saattaa olla muutama ajotunti pohjalla, jolloin on opeteltu auton käsittelyä ja liikkeelle lähtöä. Silloin ei pysty välttämättä kiinnittämään huomiota riskien tunnistamiseen, Juntunen sanoo.
 Teoria kännykällä, ajoharjoittelu simulaattorilla
 Autokoulut sopeuttavat toimintaansa uudistuksen mukaiseksi. Kalustoa on vähennetty, ja virtuaalisen koulutuksen johdosta myös tilojen tarve vähenee. Esimerkiksi teoriatunnit voi käydä halutessaan vaikka tietokoneella, tabletilla tai kännykällä.
 – Ajokorttiuudistuksessa on hyviä puolia. Asiakkaan valinnanvapaus lisääntyi, mutta liikenneturvallisuus sivutettiin muutamassa kohdassa täysin, sanoo Suomen Autokoululiiton puheenjohtaja  Jarmo Jokilampi .
 Uudistus mahdollistaa nyt, että liukkaan kelin ajoharjoittelua ei tarvitse suorittaa ajoharjoitteluradalla oikeissa olosuhteissa, vaan sen voi korvata simulaattorilla. Missään muussa pohjoismaassa se ei ole mahdollista, Jokilampi sanoo.
 – Simulaattori on hyvä apuväline, mutta ei anna oikeaa liukkaalla ajamisen tuntumaa. Meillä tulee olemaan tuhansia nuoria, jotka tulevat ensimmäisille liukkaille opettelemaan ajamista omatoimisesti liikenteen seassa.
 Suomessa on nyt noin 30 ajoharjoittelurataa ja  verkosto uhkaa harventua .
 – Etenkin pienillä paikkakunnilla olevat radat tulevat laittamaan portit kiinni, koska niiden ylläpitäminen ei ole enää kannattavaa, Jokilampi sanoo.
 Liukkaan kelin ajoharjoittelua voi tehdä ajoharjoitteluradalla myös kesällä. Antti Pylväs / Yle
 Pakollisia opetusmääriä vähennettiin kaikissa ajokorttiluokissa. Autokoululiiton puheenjohtaja Jarmo Jokilammen mukaan suurin virhe kohdistui mopokorttia suorittaviin lapsiin. Heillä ei ole liikennekoulutusta eikä liikennekoetta.
 Kaikille muille ikäryhmille ja ajokorttiluokille, jopa ammattikuljettajille, on määrätty opetusta, mutta ei 15-vuotiaille lapsille.
 – Se on meiltä aikuisilta vastuutonta. Laitamme lapset liikenteeseen ja sanomme, että koeta pärjätä. Osa pärjää, osa ei.
 Aikaisemmin ajo-opetusta oli kolme tuntia. Määrä ei ole suuri, mutta Jokilammen mukaan se tuotti hyviä tuloksia. Koulutus alkoi vuonna 2011, ja heti seuraavana vuonna mopoilijoiden vakavat onnettomuudet putosivat yli 40 prosenttia.
 Liikenneturvan  mukaan kuolleiden mopoilijoiden määrä on laskenut lähes kolmannekseen viimeisen kymmenen vuoden aikana. Samassa ajassa loukkaantuneiden mopoilijoiden määrä on yli puolittunut.
 Mopokorttia varten voi hankkia käytännön ajo-opetusta, vaikka laki ei siihen velvoita. Liikenne- ja viestintäministeriön osastopäällikkö  Kimmo Pylväs  sanoi aikaisemmin  Ylen haastattelussa  luottavansa siihen, että vanhemmat kantavat vastuunsa.
 Reputtajat maksavat enemmän
 Ajokorttiuudistuksen jälkeen liikenteessä on aikaisempaa enemmän  reputtajia  (Suomen Kuvalehti). Suurin muutos on tapahtunut mopokorttien kohdalla.
 Teoriakokeiden hylkäysmäärät ovat kasvaneet rajusti. Ennen uudistusta teoriakokeen pääsi ensiyrittämällä läpi 83 prosenttia oppilaista, nyt hyväksymisprosentti on 36. Myös ajokokeiden hylkäyksen ovat lisääntyneet.
 Mopokortti maksoi aikaisemmin keskimäärin 350 euroa. Nyt ajokorttia suorittavan kustannukset saattavat jopa kasvaa.
 – Hyvä esimerkki on mopoikäinen poika, joka kävi teoriakokeessa 12 kertaa ennen kuin pääsi sen läpi. Pelkät tutkintomaksut maksoivat 420 euroa, mutta opetus jäi saamatta, Jokilampi sanoo.
 Jokainen harkitsee itse, tarvitseeko lisätunteja, mutta valitettavan harva niitä hylätyn tutkinnon jälkeen ajaa.  Marko Juntunen
 Myös B-luokan korttien kohdalla reputtaneita on enemmän kuin aikaisemmin, mutta kehitys on maltillisempi. Viime vuonna ennen uudistusta ajokokeen pääsi ensimmäisellä yrityksellä läpi 66 prosenttia kokelaista, kun uudistuksen jälkeen vastaava luku oli 62 prosenttia.
 Uudistus teki kokeista aikaisempaa  vaativampia  (Liikenne- ja viestintävirasto). Tämä olisi pitänyt Jokilammen mielestä kertoa ennen uudistusta.
 – Kun koe vaikeutuu, opetus vähenee ja kuljettajatutkinnon hinta nousee, kuluttajan maksama hinta ei laske. Se vain menee tutkinnon suorittamiseen, Jokilampi toteaa.
 Kajaanilainen Ronja Rusanen aikoo ottaa lisää ajotunteja, jos hän tuntee itsensä epävarmaksi ennen ajokoetta. Mimmi Nietula / Yle
 Kajaanilaisella Ronja Rusasella on tämän päivän jälkeen jäljellä vielä kuusi ajotuntia. Jos Rusanen tuntee itsensä ennen ajokoetta epävarmaksi, aikoo hän ottaa vielä lisää ajotunteja.
 – Jos on epävarma, liikenteeseen ei kannata lähteä itsekseen ajamaan ja kokeilemaan inssiä. Jos minusta tuntuu, että pystyn ajamaan inssin läpi, totta kai silloin yritän tehdä niin, Rusanen sanoo.
 Aikaisemmin hylätyn ajokokeen jälkeen oppilaalle määrättiin 1–5 lisätuntia auton ratissa.
 – Jokainen harkitsee itse, tarvitseeko lisätunteja, mutta valitettavan harva niitä hylätyn tutkinnon jälkeen ajaa, yrittäjä Marko Juntunen sanoo.
 Lue lisää aiheesta:
 Huomasitko, että ajokorttilaki uudistui heinäkuun alussa – kortin hinnan odotetaan putoavan satasilla, mutta ajotuntien määrän leikkaus huolestuttaa
 Autoilija ei huomaa liikenteessä läheskään kaikkea – paitsi jos ajaa 6 km/h

Puoli vuotta ajokorttilain uudistuksesta: reputtajien määrä kasvussa, ajoharjoitteluradat hädässä – "Hyvin harva pärjää kymmenellä tunnilla"


Summary: Välähdyksestä ei ole kuvallisia havaintoja. Havaintokertomusten perusteella Ursassa uskotaan kyseessä olleen meteori.

Lapissa on raportoitu sunnuntai-iltana taivaalla välähtäneestä valoilmiöstä.
 Kirkkaasta välähdyksestä tehtiin havaintoja muun muassa Inarissa, Enontekiöllä, Sodankylässä, Kittilässä ja Sallassa. Ursan  Taivaanvahti-havaintojärjestelmään tehdyissä havainnoissa  kerrotaan tulipallosta, jonka arvioitua kirkkautta verrataan Venukseen ja kuuhun.
 Ursa ei ole saanut meteorin lentoradasta kuvallisia havaintoja.  Panu Lahtinen  Tulipallotyöryhmästä sai Ivalon havaintokameraansa tallennettua 18.1.2019 kello 19:42 vain välähdyksen pilviverhon takaa.
 – Havaintokertomusten mukaan voitaneen olettaa, että kyseessä olisi kirkas meteori eli bolidi, tulipallo. Koska kuvallista havaintoa tai videota lentoradasta ei ole, niin tarkkaa kirkkautta on vaikea määrittää. Venusta kirkkaampia meteoreja kutsutaan siis tulipalloiksi, kertoo Ursan tulipallotyöryhmän jäsen ja meteoriryhmän vetäjä  Jaakko Visuri .
 Visuri toteaa, että Taivaanvahti-palveluun tehtyjen ilmoitusten perusteella on vaikea määrittää, minkälaisesta meteorista on tarkkaanottaen ollut kyse. Hän kuitenkin arvelee meteorin liittyvän "gamma ursae minoridien" meteoriparveen, joka on toistaiseksi heikosti tunnettu.
 Ursa toivoo ihmisten ilmoittavan epätavallisista taivaantapahtumista Taivaanvahti-palveluun.
 Edellisen kerran  Ylä-Lapissa havaittiin kirkas tulipallo vuosi sitten marraskuussa .

Mikä välähti pohjoisen taivaalla sunnuntaina? Ursa pyytää ilmoituksia havainnoista


Summary: Uhrien sijainti tiedetään tarkkaan, sillä heidän lumivyörypaikantimiensa signaalit havaittiin pelastusetsintöjen aikana.

Norjassa päästään vihdoin tänään aloittamaan lumivyöryn alle kuolleiden kolmen suomalaisen miehen ja ruotsalaisen naisen etsinnät.
 – Olemme valmistautuneet kohtaamaan kaikki vaihtoehdot, toivomme löytävämme heidät mahdollisimman pian, kertoo etsintöjä johtava  John-Kåre Granheim   NRK:lle .
 Huono sää ja uusien lumivyöryjen vaara ovat tähän saakka estäneet etsintäryhmien lähettämisen maastoon.
 Uusin vyöryjen vaaraa on poistettu muun muassa alueella eilen tehdyillä räjäytyksillä. Etsijät kuljetetaan tunturiin helikopterilla, mutta itse kaivamistyö tehdään käsin. Tromssan poliisin mukaan myös sää näyttää pysyvän vakaana etsintöjä silmälläpitäen.
 Hiihtäjäryhmä katosi Tamokdalenin alueella kaksi viikkoa sitten. Hälytyksen teki ryhmän viides jäsen, joka kääntyi takaisin ennen muiden katoamista.
 Etsintäalue tiedetään varsin tarkkaan, sillä vyöryalueen yllä aiemmin lentäneestä helikopterista havaittiin uhrien lumivyörypaikantimien signaalit.
 Poliisin mukaan  uhrit ovat jäivät lumivyöryn alle. Alue sijaitsee noin kilometrin korkeudessa.

Lumivyöryuhrien etsinnät pääsevät käyntiin Norjassa


Summary: Venäjän ulkoministeri Sergei Lavrov piti keskiviikkona lehdistötilaisuuden, jossa Venäjä sinkoutui taas menneeseen aikaan, kirjoittaa Venäjän-kirjeenvaihtaja Marjo Näkki.

Venäjän presidentin  Vladimir Putinin , 66, kuuluisaa puhetta Münchenin turvallisuuskonferenssissa vuonna 2007 pidetään vedenjakajana siitä, mitä oli ja siitä mitä tuleman pitää.
 Putin varoitti länttä ja Yhdysvaltoja voimapolitiikasta ja ennusti moninapaisen maailmanjärjestyksen tuloa. Hän viittasi silloin nouseviin talouksiin, ns. BRICS-maihin, joista Venäjä oli yksi.
 Taloustilanne on ehtinyt muuttua moneen kertaan, mutta yksi osa Putinin ennustuksesta on totta. Maailma on tullut entistä moninapaisemmaksi. Eri maat löytävät toisistaan liittolaisen eri asiakysymyksissä.
 Kylmän sodan aikainen selkeä jako Yhdysvaltain johtamaan länteen ja kommunismia levittävään Neuvostoliittoon ja niiden etupiireihin on kadonnut. Vai onko?
 Keskiviikkona Putinin ikätoveri ja Venäjän ulkoministeri  Sergei Lavrov , 68, piti vuotuisen lehdistötilaisuuden. Sen alla Venäjän ulkopolitiikan asiantuntijat kertoivat näkemyksiään tämän vuoden kansainvälisistä aiheista.
 Analyytikko arvioi Syyrian sodan päättyvän pian
 Myönteinen ennustus koski Syyrian sotaa. Se päättyy tänä vuonna, uskoo Venäjän valtion yliopiston MGIMOn analyytikko  Varvara Podrugina  Vedomosti-lehden haastattelussa.
 Venäjä on osallistunut Syyrian sotaan tukemalla hallituksen joukkoja ja maan itsevaltaista presidentti  Bashar al-Assadia .
 Omasta mielestään Venäjä on asemoinut itsensä voittajien puolelle ja samalla strategisesti ohittamattomaksi Lähi-Idän alueella ja arabimaailmassa.
 Toinen analyytikko Podruginan ennustus koski Yhdysvaltoja. Siellä demokraatit yrittävät saada presidentti  Donald Trumpin  virkarikossyytteeseen.
 Lisäksi yleinen ”geopoliittinen paine” pakottaa lännen poliitikkoja yksinkertaistamaan kansainväliset asiat kylmän sodan aikaiseksi mustavalkoiseksi maailmankuvaksi, analyytikko Podrugina lisää.
 Syyrian presidentti Bashar al-Assad, Venäjän presidentti Vladimir Putin ja Venäjän puolustusministeri Sergei Shoigu tapasivat Latakiassa, Syyriassa joulukuussa 2017. Mikhail Klimentjev / TASS / AOP
 Venäjä luottaa edelleen etupiirijakoon
 Keskiviikkona  Lavrov sanoi Venäjän olevan valmis neuvottelemaan Yhdysvaltojen kanssa  keskimatkan ydinohjukset koskevan INF-sopimuksen jatkosta. Molemmat maat ovat syytelleet toisiaan sopimuksen romuttamisesta.
 Hetkeä myöhemmin Lavrov ilmaisi ärtymystä Yhdysvaltain uhkailusta sekaantua jopa sotilaallisesti Venezuelan asioihin. Maa on yksi Venäjän läheisistä liittolaisista Etelä-Amerikassa.
 Euroopassa Lavrovia puolestaan ärsytti Baltian maiden, Puolan ja Unkarin yritykset ”uudelleen kirjoittaa historiaa”. Venäjän mukaan maat pyysivät vapaaehtoisesti liittymistä Neuvostoliittoon, maat pitävät aikaa miehityksenä.
 Lavrov latasi, että Virossa venäläisvähemmistöön kuuluvia venäläislapsia aivopestään virolaisiksi.
 Makedonian nimenmuutosta Lavrov epäilin maan perustuslain vastaiseksi. Nimen muuttaminen avaisi Makedonialle mahdollisuuden hakea sekä EU:n että sotilasliitto Naton jäsenyyttä.
 Todellisuudessa jälleen uuden maan livahtaminen länsiliittoihin vaivaa Venäjää laillisuusnäkökulmaa enemmän.
 Lavrov elää itse vahvasti edelleen maailmassa, joka on toki moninapaistunut, mutta on yhä Venäjän pelikenttää. Siksi Venäjä jakaa entiseen malliin maailmaansa kylmän sodan aikaisiin etupiireihin – olivat ne sitten Etelä-Amerikassa, Lähi-idässä, Balkanilla tai Euroopassa.
 Kylmän sodan aikainen ajattelu on edelleen itänaapurissa voimissaan.
 Lue myös:
 Venäjä haluaa jatkaa keskusteluja keskimatkan ohjuksia koskevasta sopimuksesta – Moskovassa pidätetystä amerikkalaisesta ei vaihtoa

Analyysi: Venäjän ulkoministeri Lavrovin maailmassa kylmä sota jyllää edelleen


Summary: Poliisi takavarikoi koirasusien kasvattamista varten hankitut luonnonvaraiset sudet.

Poliisi tutkii törkeää eläinsuojelurikosta ja luonnonsuojelurikosta tapauksessa, jossa naisen epäillään hankkineen luonnonvaraisia susia koirasusien kasvattamistarkoituksessa.
 Epäilty asuu Kanta-Hämeessä. Tapauksessa tehtiin kotietsintä kolmeen kohteeseen Etelä-Suomessa.
 Poliisi oli saanut vihjeen asiaan liittyen tammikuussa. Nainen oli toimittanut susia piiloon tuttavilleen, jotka pitivät kahta eläimistä ulkosaunassa. Löytöhetkellä niillä ei ollut ruokaa eikä vettä.
 Kotietsinnöissä tavattiin kaikkiaan kolme sellaista eläintä, jotka asiantuntijat arvioivat aidoiksi susiksi. Sudet jouduttiin huonon kunnon vuoksi lopettamaan.
 Esitutkinta on laaja ja alkuvaiheessa, poliisi kertoo. Myös kahta pääepäillyn tuttavaa epäillään susien pitämisen vuoksi luonnonsuojelurikoksista ja toista tuttavaa myös eläinsuojelurikoksesta.

Poikkeuksellinen kotietsintä: Nainen piilotteli susia


Summary: Apukinosten kolaamisen tarkoitus on ollut, että kaikilla alueilla olisi norpan pesintään sopivia kinoksia.  Tänä vuonna luonnonkinoksia on riittävästi norpan pesätarpeiksi.

Saimaannorppa on saanut taivaalta  runsaasti pesätarpeita  tänä talvena. Siksi vapaaehtoiset voivat pitää tänä vuonna taukoa laajamittaisesta apukinosten kolaamisesta Saimaalla.
 Apukinosten kolaamisen tarkoitus on ollut, että kaikilla alueilla olisi norpan pesintään sopivia kinoksia. Norppa aloittaa yleensä pesän teon heti, kun kinoksia on muodostunut riittävästi.
 – Yksittäisiä apukinoksia voidaan tehdä niille alueille, joille ei ole muodostunut luonnonkinoksia, kertoo suunnittelija  Miina Auttila  Metsähallituksesta.
 Saimaan jäillä liikkumista vaikeuttaa heikko jäätilanne, sillä paikoitellen teräsjäätä on vain muutama senttimetri.
 Lumikinoksia ei ole moneen talveen kasaantunut Saimaalle riittävästi luonnonvoimien avulla. Apukinoksia tehtiin ensimmäisen kerran vuonna 2014, minkä jälkeen niitä on heikkojen lumiolojen vuoksi kasattu vuosittain.
 Vuosina 2014-2018 on tehty yhteensä hieman reilut 1 000 apukinosta, joihin on syntynyt 264 kuuttia. Runsaan 300 paikallisen vapaaehtoisen joukko on tehnyt tämän suojelutoimenpiteen toteuttamisen mahdolliseksi.

Saimaannorpilla riittävästi lunta pesimiseen – vapaaehtoisia tarvitaan vain muutamien apukinosten kolaamiseen


Summary: 60 000 euron unelmaretki olisi jäänyt tekemättä ilman yllättävää hyväntekijää.

Napa-alueilla työskentelevä retkiopas  Sanna Kallio  on hiihtänyt tiettävästi ensimmäisenä suomalaisena naisena etelänavalle. Kallio saavutti etelänavan 7. tammikuuta hiihdettyään 1 130 kilometriä. Matka kesti 45 päivää.
 Retkikunnan matkaa kiusasi huono sää. Kallio on asunut ja tehnyt töitä Etelämantereella monta vuotta eikä hän ollut aiemmin nähnyt niin hankalaa hiihtokeliä. Yleensä tuuli on kovettanut hangen kantavaksi, ja sen päällä on helppo hiihtää. Nyt oli toisin.
 – En ollut koskaan nähnyt siellä niin paljoa pehmeää uutta lunta. Oli hankala hiihtää, kun kaikki upposi lumeen. Se ei ollut normaali Etelämantereen kesä, kuvailee 35-vuotias Kallio.
 Hiihtoretki on kallista puuhaa, sillä varustetäydennykset ja muut apupalvelut nostavat matkan hinnan noin 60 000 euroon. Kallion haave olisi jäänyt toteuttamatta, ellei hän olisi sattunut oppaana ollessaan keskustelemaan aamiaispöydässä turistin kanssa unelmista.
 Ei tiennyt tekevänsä historiaa
 Etelänavalle hiihtäminen oli Sanna Kalliolle kokemus, joka kruunasi vuosien työskentelyn Etelämantereella. Kallio opiskeli retkioppaaksi Huippuvuorilla, minkä jälkeen hän on ollut töissä ja tehnyt omia retkiä vaikeissa oloissa napa-alueilla. Etelämantereella hän asui vuosina 2011–2013, jolloin hän työskenteli oppaana brittiläisellä Halley-tutkimusasemalla.
 Lunta ja hiihtämistä Kallio on rakastanut lapsesta lähtien. Grönlannin halki hän hiihti vuonna 2014.
 Kallio on hyvin vaatimaton saavutuksestaan ja kuvailee sitä "vain pitkäksi hiihtovaellukseksi kotiseudulla". Kalliolle selvisi vasta koitoksen jälkeen, että hän on ensimmäinen etelänavalle hiihtänyt suomalainen nainen.
 Suomen Arktisen Klubin puheenjohtajan  Jaakko Heikan  mukaan ennen Sanna Kalliota etelänavalle on hiihtänyt seitsemän suomalaista, jotka kaikki ovat miehiä. Ensimmäisenä suomalaisena etelänavalle hiihti  Veijo Meriläinen  vuodenvaihteessa 1999–2000. Arktinen Klubi on yhdistys, jonka jäseninä on kylmien alueiden retkeilijöitä.
 Heikan mukaan vuosittain etelämantereelle hiihtää 10–30 ihmistä, joista osa taittaa matkan leijahiihtäen. Vaikka vaellus on pitkä ja vaikea, vaaratilanteet ja kuolemantapaukset ovat olleet hänen mukaansa viime vuosina harvinaisia.
 Sanna Kallio hiihti matkan yhdessä norjalaisen  Are Johansenin  kanssa. Retkikunta sai matkan varrella täydennyksiä varusteisiinsa.
 Etelämantereen olosuhteet olivat Sanna Kalliolle ennestään tuttuja. Siksi etelänavalle hiihtäminen tuntui Kalliosta kuin olisi kotiin palannut. Sanna Kallion kotialbumi
 Tuntematon nainen maksoi
 "Mitä tekisit, jos raha ei olisi este?", kysyi asiakas aamiaisella reilu vuosi sitten. Sanna Kallio on työskennellyt viime vuodet oppaana risteilyaluksella, joka vie turisteja Etelämantereelle. Kallio vastasi empimättä, että hiihtäisi etelänavalle. Huhtikuussa nainen ilmoitti, että hän maksaa Kallion unelmaretken.
 – Se oli onnenpotku. Ilman sponsorointia en olisi pystynyt tekemään retkeä, sanoo Argentiinasta tavoitettu Kallio.
 Osa ihmisistä valmistautuu napahiihtoon vuosia, Kalliolle jäi aikaa viisi viikkoa. Suurin osa varusteista hänellä oli jo valmiiksi. Kuntoa piti kohottaa, varsinkin reisiä, selkää ja vatsalihaksia. Sen hän oli oppinut edellisiltä pitkiltä hiihtovaelluksilta.
 Yksi retken hienoimmista hetkistä oli yllättävä auringonpaiste.
 – En ollut nähnyt mitään muuta kuin valkoista pitkään aikaan. Yhtäkkiä aurinko tuli pilvien takaa ja sininen taivas aukeni. Se sai lumen kimaltamaan ja toi positiivista energiaa.

"Mitä tekisit, jos raha ei olisi este?" – Ensimmäinen suomalainen nainen hiihti etelänavalle


Oulun poliisi on vapauttanut yhden viime viikolla niin sanotusta soramonttumurhasta vangitun miehen. Miestä ei enää epäillä osallisuudesta rikokseen. Murhasta epäiltynä on kolme oululaista miestä.
 Henkirikoksen uhri on edelleen kateissa. Ruumiin etsintöjä jatketaan tarpeen vaatiessa keväällä tai alkukesästä.
 Poliisi on saanut vahvistusta sille, että uhri on 7.1. aamuyöllä kuljetettu tummalla Audi A4 tai sinisellä Renault Laguna -henkilöautolla Oulun Tuiran kaupunginosasta kaupungin koillispuolelle Jäälin Takumaantien lähistöllä olevalle soramonttualueelle, jossa hänet on surmattu.
 Poliisi epäilee, että ruumis on kuljetettu surmapaikalta punaisella Volkswagen Transporter -pakettiautolla paikkaan, joka ei ole vielä poliisin tiedossa.
 Poliisi pyytää ilmoittamaan havainnot kyseisistä ajoneuvoista ja kaikki asiaan mahdollisesti liittyvät havainnot tai tiedot Oulun poliisin vihjenumeroon 0295 416 194 tai vihjesähköpostiin vihjeet.oulu@poliisi.fi.
 Lue lisää:   Neljää epäillään osallisuudesta murhaan Oulussa – poliisi: rikos tapahtui soramontulla ja ruumis kätkettiin

Oulun soramonttumurhan tutkinta on edennyt – yksi epäillyistä vapautettu, ruumis edelleen kateissa


Summary: Torstain aamuruuhkiin mennessä lunta on satanut jo kymmenen senttiä, Ylen meteorologi Joonas Koskela sanoo.

Torstaina aamulla ainakin eteläisessä Suomessa liikkumiseen kannattaa varata aikaa. Nopeasti maan eteläosan yli liikkuva matalapaine tuo kovia tuulia ja kunnon lumipyryn, sanoo Ylen meteorologi Joonas Koskela.
 Lumisade alkaa lounaisrannikolla jo keskiviikkoiltana. Osa sateista voi tulla räntänä, mutta  aiemmin uumoiltua vesisadetta  ei ennusteessa enää ole.
 – Koko etelärannikolle on luvassa 15–20 senttiä lunta. Torstaina aamuruuhkiin mennessä sitä on tullut jo kymmenen senttiä, Koskela varoittaa.
 Yle Sää
 Ilmatieteen laitos varoittaakin  aamuyöstä alkaen eteläisessä Suomessa erittäin huonosta ajokelistä. Myös osassa maan keskiosaa ajokeli on huono.
 Itä- ja Kaakkois-Suomessa lunta tulee vielä torstaina illalla, mutta sitten myräkkä alkaa olla ohi. Perjantai on Koskelan mukaan taas tavallinen, talvinen pakkaspäivä.
 Lue lisää säästä  Ylen sää-sivuilta .

Torstain myräkkä tuo etelään 20 senttiä lunta – Ensi yöstä alkaen ajokeli on huono tai erittäin huono