Summary: Legendaarinen kapellimestari tunnetaan muun muassa myöhästelystä. Torstaina Gergijev esiintyy Turun musiikkijuhlilla.

Mistä on kyse? Valeri Gergijev on maailman huippukapellimestareita, joka vierailee säännöllisesti Suomessa johtamansa Mariinski-teatterin orkesterin kanssa. Turkua ja Gergijeviä yhdistää Turun ja Pietarin välinen ystävyyskaupunkisuhde ja kulttuurinvaihtoperinne. Mikkelin ja Gergijevin välille suhteet loi aikoinaan kriitikko Seppo Heikinheimo. Gergijev on Mikkelin musiikkijuhlien taiteellinen johtaja. Musiikkialalla Gergijev jakaa mielipiteitä. Hänen konserttejaan pidetään jopa yleisön aliarvioimisena.
 Venäläiskapellimestari  Valeri Gergijev  jakaa mielipiteitä. Torstaina Turussa esiintyvä maestro on kiistatta erinomainen muusikko, mutta tunnetaanpa hänet myös oikukkaana persoonana, joka saapuu konsertteihin usein myöhässä ja näennäisen valmistautumatta.
 Historia on pitkä. Vuonna 2008 konsertti Mikkelin musiikkijuhlilla alkoi puolisen tuntia myöhässä. Gergijev oli vielä matkalla Mikkeliin, kun kello löi konsertin alkua. Siihen oli vuosien saatossa totuttu.
 Yleisökään ei pannut pahakseen, mutta erityisen rennosti ottivat Mariinski-orkesterin muusikot. Kun sali alkoi jo täyttyä kuulijoista, soittajat pelasivat frakit päällään sulkapalloa Mikaeli-konserttitalon parkkipaikalla. Näkyä todisti konsertin radioinnista vastannut Ylen toimittaja  Anu Holttinen .
 Muusikot äkkäsivät maestron saapuneen, kun orkesterin henkilökunta kirjaimellisesti puhalsi pelin poikki. Napakka pillinvihellys oli piste i:n päälle muutenkin absurdissa tilanteessa.
 Turun Sanomat arvioi saman vuoden festivaalilta konsertin, jonka viimeisenä kuultiin  Sibeliuksen   Sinfonia nro 4 . Sen partituurissa on kriitikon mukaan painovirheitä.
 – Etumerkkejä oli arvottu omine nokkineen ihan vikasuuntiin hieman luvattoman paljon – osaa niistä ei ollut korjattu lainkaan.
 – Mariinski-teatterin orkesterin konsertit ovat aina mitä suurimpia elämyksiä – tavalla tai toisella,  arviossa todetaan .
 Yksi Gergijevin ja Mariinski-orkesterin tavoitteista on viedä venäläistä musiikkia maailmalle. Tammikuussa 2017 vuorossa oli Espanja. Villar Lopez / EPA
 Oman pojan esitys Mikkelissä oli katastrofi
 – Tulee vielä päivä, jolloin joku julkisessa sanassa tajuaa sanoa ääneen, että tämä touhu on kaikki nämä vuosikymmenet ollut maksavan yleisön aliarviointia sekä rankkaa rikollisuutta taidemuotoa vastaan, viulisti  Pekka Kuusisto  kirjoitti Gergijevistä julkisessa Facebook-päivityksessään heinäkuussa.
 Kritiikki oli seurausta  HS:n arviosta , jossa kerrottiin, kuinka pianisti, Tšaikovski-kilpailun 2019 kokonaisvoittaja  Alexandre Kantorow  oli Mikkelin musiikkijuhlien konsertin kohokohta, vaikka Gergijev antoi hänelle vain noin varttitunnin yhteistä harjoitusaikaa ennen konserttia.
 Solisteille Gergijevin johtamat konsertit ovatkin hyppy tuntemattomaan, sillä harjoitusaikaa kapellimestari tarjoaa säännöllisesti minimaalisesti. Silloin ollaan altaan syvässä päässä, kun harjoitukset ovat itse esitettävää teosta lyhyempiä.
 Tilanteen ovat kokeneet muun muassa niin ikään Tšaikovski-kilpailussa menestyneet suomalaissellistit  Senja Rummukainen  ja  Jonathan Roozeman . Heidän esityksilleen lyhyt valmistautumisaika ei tehnyt tepposia.
 Puheenjohtaja Valeri Gergijev Tšaikovski-kilpailun lehdistötilaisuudessa toukokuussa 2019. Valery Sharifulin / TASS / AOP
 Sen sijaan viime vuonna koettiin sydäntä särkevä hetki, kun kapellimestarin poika, pianisti  Abisal Gergijev  (s. 2000) romahti Mikkelin musiikkijuhlien päätöskonsertissa.  Aleksandr Skrjabinin   Pianokonsertto  oli yhtä rämpimistä solistin muistikatkosten vuoksi. Esityksestä ei tullut mitään. Yle päätti olla lähettämättä konserttia radiossa.
 – Tämän tulee olla kapellimestarille myös tärkeä muistutus: solisteille kannattaa antaa normaalimmat harjoitusajat orkesterin kanssa, varsinkin nuorille solisteille,  HS kirjoitti .
 Jotkut solistit kieltäytyvät soittamasta Gergijevin johdolla
 Turun musiikkijuhlille Gergijev ja Mariinski-teatterin orkesteri saapuvat tällä kertaa konserttipäivänä, tänään torstaina.
 Alun perin konserttisali varattiin heille kello 14:ksi, mutta todennäköisempää on, että harjoitukset alkavat neljän, viiden maissa. Juhlavuottaan viettävän festivaalin päätöskonsertti alkaa kello 19.
 Reilut pari tuntia harjoitusaikaa olisivat joka tapauksessa ruhtinaallisesti tämän kombon standardeilla. Festivaalin toiminnanjohtaja  Liisa Ketomäki  kertoo, että usein harjoitukset pistetään käyntiin konserttimestarin tai assistentin johdolla.
 – Nämä on niitä tilanteita, joita katsotaan sitten paikan päällä.
 Solistina esiintyy tällä kertaa viulisti  Julian Rachlin . Hän suhtautuu Ketomäen mukaan lyhyeen valmistautumisaikaan rauhallisesti. Rachlin on esiintynyt usein Gergijevin johtamissa konserteissa.
 – Hän sanoi olevansa tottunut siihen, että se harjoitusaika on se, mitä se on. Olen kuullut, että on myös taiteilijoita, jotka eivät halua lyhyen harjoitusajan vuoksi esiintyä Gergijevin kanssa. Se on heidän valintansa, Ketomäki kertoo.
 Gergijev tunnetaan suurena jalkapallon ystävänä. Kapellimestari ja sopraano Aida Garifullina esiintyivät Punaisen torin gaalakonsertissa Moskovan MM-kisojen yhteydessä 2018. Sergei Chirikov / EPA
 Vuonna 2016 Gergijev  osoitti Turussa spontaaniutensa  nostamalla opiskelija  Eero Lehtimäen  johtamaan Mariinski-konsertin avausnumeron. Gergijev vakuuttui Lehtimäen taidoista samana päivänä pitämällään lyhyellä mestarikurssilla.
 Ketomäen mukaan tilanne valkeni hänelle ja silloiselle taiteelliselle johtajalle  Ville Matvejeffille  vain hetkeä ennen konserttia.
 – Gergijev totesi, että olisi kiva tarjota potentiaaliselle kapellimestarille mahdollisuus. Katsoimme Villen kanssa toisiamme hölmistyneinä ja päätimme, että ok.
 Lehtimäki (s. 1989) on myöhemmin kertonut, että tapaus poiki hänelle työtilaisuuksia ja antoi nostetta uralle. Nykyään hän työskentelee muun muassa Joensuun kaupunginorkesterin taiteellisena johtajana.
 Ketomäki sanoo ymmärtävänsä, jos kaikkia ei spontaani kapellimestarinvaihdos miellyttänyt, vaikka kysymys oli vain yhdestä teoksesta. Festivaaliliput ovat hintavia, ja moni oli tullut katsomaan nimenomaan Gergijeviä.
 – Suurpiirteisesti ajatellen se oli kuitenkin tosi kiva juttu.
 Festivaalijohtajana Ketomäki on saanut huomata, että Gergijevin konserteissa on imua. Usein ne ovat loppuunmyytyjä, kuten tänäänkin.
 – Hän on musiikkimaailman suuria hahmoja, niitä, jotka jakavat mielipiteitä. Hän on eittämättä kiinnostava kapellimestari ja jättänyt jäljen musiikinhistoriaan.
 Gergijev ei jätä kylmäksi
 Gergijevin johtamien esitysten taso herättää ristiriitaisia mielikuvia. Loppuunmyydyt konsertit ovat osoitus siitä, että yleisö rakastaa neronakin pidettyä maestroa. Toisaalta arvioiden ja julkisen keskustelun perusteella on selvää, etteivät Gergijevin ja Mariinski-orkesterin konsertit ole aina taiteelliselta tasoltaan tyydyttäviä.
 Laatu riippuu päivästä ja siitä, millaisella kokoonpanolla Mariinskin orkesteri on liikkeellä. Luonnollisesti venäläinen ohjelmisto sujuu usein vieraampaa tyylikkäämmin. Huonompien konserttien vastapainona on koettu liuta loistokkaita suorituksia, eikä yleisö välttämättä edes aktiivisesti arvioi soiton tasoa. Onnistunut konsertti syntyy myös muista elementeistä.
 Gergijev saapui yhteen Salzburgin musiikkijuhlien Simon Boccanegra -esitykseen suoraan äitinsä hautajaisista.  Manfred Siebinger / AOP
 Klassista musiikkia seuraava toimittaja  Jaani Länsiö  kiteyttää ajatuksen toteamalla, että kysymys on ihailtavasta maineenhallinnasta.
 – Gergijev on raivannut tiensä sellaiseen asemaan, että mitä ikinä hän tekeekin, se on joko suurenmoista, nerokkaasti outoa tai pikantisti päin helvettiä. Myös se, että hän ei välitä aikatauluista, kuuluu hänen valloittavaan hahmoonsa, Länsiö kirjoittaa Facebookissa.
 Ylelle Länsiö lisää, että se tuntuu olevan sattuman varassa, mitä Gergijev ja Mariinski-orkesteri saavat aikaiseksi.
 – Noin menestynyt ja pitkän uran tehnyt kapellimestari herättää joka tapauksessa tunteita. Hän ei jätä kylmäksi.
 Välinpitämätön vaikutelma ja oikukas käytös nyppivät musiikkimaailmassa, sillä sellainen ei ole nykyaikaa. Nyt ytimessä on ihmisten kohteleminen kunnioittavasti ja arvostavasti, toteaa säveltäjä, kapellimestari ja viulisti  Jaakko Kuusisto  Ylelle.
 – Stereotypia pelolla orkesteria johtavasta maestrosta on eilispäivää, Kuusisto yleistää tapaus Gergijevin osaksi laajempaa ilmiötä.
 Toisaalta äkkiväärät kapellimestarit ovat musiikkimaailman väriläiskiä.
 – Tiettyjen taiteilijoiden persoonat ovat sekä yleisön että kollegoiden näkökulmasta äärimmäisen inspiroivia ja kiehtovia. Jotkut saavat tuloksia pelkällä läsnäololla, kun toiset eivät tavoita sitä edes kovalla työllä, Kuusisto sanoo.
 Ristiriitaisuutta kuvastavat tämän kesän uutiset maailmalta. Kun maestro debytoi Wagner-pyhätössä Bayreuthissa  Tännhauserin  kapellimestarina,  saksalaislehdistö  kritisoi hänen otteitaan voimakkaasti. Yleisöstäkin kuului buuauksia.
 Verdin   Simon Boccanegraa  Gergijev johtaa puolestaan parhaillaan Salzburgin musiikkijuhlilla. Viime viikon esitykseen kapellimestari lensi suoraan äitinsä hautajaisista.
 Yleisö kiitti maestroa antamalla juuri hänelle kaikkein raikuvimmat aplodit.
 Gergijevin johtamat konsertit ovat usein loppuunmyytyjä. Zarjadje-konserttitalon avajaiset Moskovassa syyskuussa 2018.  Alexei Nikolsky / TASS / AOP
 Putin-kytköksiä, buuauksia ja raikuvia aplodeita
 Oma lukunsa on Gergijevin suhde Venäjän valtaapitäviin. Vuonna 2014 kapellimestari aiheutti kohua, kun hän osoitti tukensa presidentti  Vladimir Putinin  toimille Ukrainassa. Gergijevin nimi oli adressissa, jossa venäläinen kulttuurieliitti tuki Putinin Ukraina-politiikkaa.
 Suomalaisittain tapaus sai laajaa julkisuutta, kun  Karita Mattila  kieltäytyi laulamasta Gergijevin johtamassa konsertissa New Yorkissa. Koko tapaus johti lopulta Mattilaa solvanneen  suomalaisjuristin tuomioon  kunnianloukkauksesta ja laittomasta uhkauksesta.
 Gergijev on osa Venäjän kulttuurieliittiä. Peter Kovalev / TASS / AOP
 Gergijev kommentoi Putin-kytköksiään Ylelle vuonna 2014.
 – Nyt ei ole kannanottojen aika. Etenkään tilanteissa, joissa ihmiset eivät ymmärrä lainkaan tapahtumia. Ukrainassa on meneillään humanitaarinen katastrofi. Sillä ei ole mitään tekemistä minun tai Karita Mattilan kanssa, Gergijev totesi.
 Kansainvälisessä mediassa Gergijevin yhteydet Putiniin nostetaan esiin säännöllisesti. Venäjällä presidentillä on näppinsä pelissä myös kulttuuripolitiikassa.
 Valeri Gergijev ei vastannut Ylen haastattelupyyntöön.

Venäläiskapellimestari Valeri Gergijev kerää kritiikkiä oikkuilustaan – "Se on joko suurenmoista, nerokkaasti outoa tai pikantisti päin helvettiä"


Summary: Palvelunestohyökkäys kohdistui muun muassa poliisin ja hätäkeskuksen verkkopalveluihin.

Valtion tieto- ja viestintätekniikkakeskus Valtori

Häiriöt viranomaissivustoissa ovat jatkuneet tänään pitkiin päivää, mutta tällä hetkellä kaikki sivustot toimivat normaalisti.
 Vielä kuuden aikaan illalla poliisin, Rajavartiolaitoksen ja hätäkeskuksen verkkosivut olivat nurin. Valtori kertoi saaneensa estettyä hyökkäyksen vaikutukset palveluiden toimintaan kello 19 aikoihin.
 Aiemmin Valtorin tuotantojohtaja  Tero Latvakangas  kertoi Ylelle, palvelunestohyökkäyksien uusiutuneen iltapäivällä.
 – Näyttää siltä, että palvelunestohyökkääjä oli löytänyt aivan uudenlaisen tavan päästä läpi.
 Palvelunestohyökkäyksistä tulisi ilmoittaa viranomaisille
 Keskusrikospoliisi kertoi Twitterissä saaneensa tutkintapyynnön palvelunestohyökkäyksestä poliisi.fi-sivuille. Tviitissä kerrotaan, että asian selvittäminen on alkanut.
 – Poliisi kehottaa aina, kun mikä tahansa palvelu joutuu palvelunestohyökkäyksen kohteeksi, ilmoittamaan siitä viranomaisille, eli poliisille ja cert.fi:lle. Näin me olemme nyt itsekin tehneet, kertoo ylitarkastaja  Anna Lind  Poliisihallituksesta STT:lle.
 Lindin mainitsema cert.fi on Liikenne- ja viestintävirasto Traficomin Kyberturvallisuuskeskus.
 Ylitarkastajan mukaan palvelunestohyökkäyksiä tapahtuu usein, mutta hän ei voi kommentoida viimeaikaisia tapahtumia sen enempää, koska asiasta on käynnissä tutkinta.
 – Eihän nämä mitenkään tavattomia ole. Näitä on usein, ja sitä varten verkkopalveluihin ostetaan tiettyjä turvapalveluita, että niitä ei tapahtuisi, Lind kertoo.
 Hyökkäyksien toistuminen aika lailla tyypillistä
 Latvakangas arvioi STT:lle, että kyseessä olisi sama hyökkääjä kuin aamupäivästä. Arvio perustuu Latvakankaan mukaan oletukseen siitä, että hyökkäyksen kohde on sama. Hyökkääjä voi kuitenkin olla myös uusi.
 Latvakangas kertoo, ettei hyökkäyksen toistuminen ole epätyypillistä.
 – Sillä lailla aika tyypillistä minusta on, että jos joku hyökkää, niin se yrittää useampaan otteeseen eikä heti luovuta, tuotantojohtaja kertoo.
 Valtorilta ei osata kertoa kuka on hyökkäyksen takana, eikä esimerkiksi sitä, onko hyökkäys tullut Suomen sisältä.
 Häiriöitä selvitellään Valtorilla paraikaa, mutta häiriöiden ratkeamisen ajankohdasta ei ole vielä tietoa.
 – En uskalla sitäkään luvata, mutta yritämme toki mahdollisimman nopeasti päästä tilanteen herraksi, mutta sitä on vaikea luvata etukäteen, Latvakangas kertoo.
 Valtori  tiedotti  aiemmin päivällä, että palvelunestohyökkäyksen kohteeksi joutuneet palvelut ovat palautuneet hyökkäyksestä.
 Palvelunestohyökkäys kohdistui tuolloin poliisin, hätäkeskuksen, Verohallinnon ja Rajahallinnon verkkopalveluihin sekä Suomi.fi-tunnistautumiseen.
 Lue lisää:
 Julkiset verkkopalvelut palvelunestohyökkäyksen kohteena eilisestä lähtien – Poliisin, Veron ja Väestörekisterikeskuksen sivut toimivat jälleen

Viranomaissivustot toimivat taas, iltapäivän palvelunestohyökkäys ohi – "Palvelunestohyökkääjä löytänyt aivan uudenlaisen tavan päästä läpi"


Summary: Suomalaisesta hanavedestä mikromuovia on löydetty vain vähäisiä määriä.

Maailman terveysjärjestö WHO rauhoitteli torstaina mikromuovin ja pulloveden terveysvaikutuksista huolestuneita ihmisiä.  WHO:n mukaan  juomavedessä oleva mikromuovi ei ainakaan toistaiseksi ole terveysriski.
 YK-järjestö kuitenkin lisäsi, että asiasta tiedetään toistaiseksi aivan liian vähän ja että muovin terveysvaikutuksista tarvitaan pikaisesti lisää tutkimusta.
 Parin viime vuoden aikana mediassa on ollut runsaasti uutisia merissä kelluvista jättimäisistä muovilautoista ja jopa suomalaisessa järvivedessä olevasta mikromuovista.  Hyvin moni tavallinen kansalainen  on ollut muovista erittäin huolissaan.
 Tarkoittaako WHO nyt sitä, että mikromuovilla ei enää tarvitse vaivata päätään? Kysyimme tätä suomalaisasiantuntijalta.
 Mitä WHO sanoo raportissaan?
 WHO:n julkaisema raportti on ensimmäinen, jossa järjestö ottaa kantaa mikromuovin vaikutuksiin ihmisten terveyteen. Siinä käsitellään sekä vesijohto- että pullovettä.
 Sen mukaan mikromuovia – eli alle viiden millimetrin kokoisia muovinpalasia – on löydetty joista, järvistä, juomavesivaroista ja pullovedestä.
 WHO:n mukaan suurimmat mikromuovipartikkelit, ja myös valtaosa pienemmistä, kulkeutuvat ihmisen läpi, eivätkä jää elimistöön.
 Järjestö kuitenkin korostaa, että tällä hetkellä käytettävissä olevan tutkimustiedon perusteella voi tehdä vasta hyvin rajoitettuja johtopäätöksiä.
 – Tämä vahvistaa käsitystä siitä, että tämänhetkisen tiedon perusteella mikromuovien aiheuttamista terveysriskeistä ei tarvitse olla kovin huolissaan, sanoo tutkimusprofessori  Hannu Kiviranta  Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksesta THL:stä.
 Mikromuovin tutkimukseen käytettävä mikroskooppi. Suomessa mikromuoveja on tutkittu muun muassa Itä-Suomen yliopistossa. Matti Myller / Yle
 Mitä emme vielä tiedä?
 Tutkimusta mikromuovin määrästä juomavedessä on kuitenkin vielä hyvin vähän. Eri puolilla maailmaa tehtyjä tutkimuksia on vaikea vertailla keskenään, koska niissä on voitu käyttää hyvin erilaisia menetelmiä.
 Kun on tutkittu mikromuovin määrää eri vesilähteissä, toiset tutkijat ovat voineet käyttää erilaista suodatinta kuin toiset.
 – Yhdessä tutkimuksessa saatu mikromuovipartikkelien määrä voi olla paljon suurempi kuin jossain toisessa rinnakkaisessa tutkimuksessa. Se voi yksinkertaisesti johtua siitä, että on käytetty eri suodatinkokoa, THL:n Kiviranta sanoo.
 Terveysriskinarvioimista vaikeuttaa erityisesti se, että muovien vaikutusta ihmiseen on tutkittu todella vähän. Suurin osa tähänastisesta tutkimuksesta on Kivirannan mukaan keskittynyt mikromuovin määrään – vaikutuksista on olemassa vain joitakin yksittäisiä tutkimuksia.
 Mikromuovia tulee ihmisten elimistöön myös muualta kuin juomavedestä, esimerkiksi ravinnosta ja hengitysilmasta. Sitä, kuinka suurelle määrälle mikromuovia ihmiset kokonaisuudessaan altistuvat, ei tällä hetkellä tiedetä.
 Mikromuoveja voi olla myös kosmetiikkatuotteissa kuten kuorintavoiteissa ja suihkugeeleissä. AOP
 Avoin kysymys on myös se, kuinka suuri annos mikromuovia pitäisi saada, jotta se vaikuttaisi terveyteen.
 – Nämä kaksi tekijää ovat riskin arvioinnin suhteen hyvin isoja ja oleellisia. Toivottavasti niistä saadaan tietoa tulevaisuudessa, Kiviranta sanoo.
 Miten turvallista suomalainen juomavesi on?
 Myös suomalaisessa hanavedessä on mikromuovia, mutta vain vähän, kertoo viime vuonna julkaistu selvitys.
 Suomen ympäristökeskus Syke tutki talousvettä kolmen vesilaitoksen alueelta.
 Selvityksen mukaan vesilaitosten käsittelyprosessit poistavat mikromuovia raakavedestä tehokkaasti.
 – Verrattuna esimerkiksi kansainvälisiin pullovesitutkimuksiin meidän hanavetemme on hyvinkin puhdasta mikromuovin suhteen, THL:n Kiviranta toteaa.
 Syken selvityksessä tutkittiin myös suomalaisia pullovesiä, jotka todettiin hyvin puhtaiksi. Otos oli kuitenkin erittäin pieni.
 Pullotettu vesi käy kaupaksi myös hyvänlaatuisen hanaveden Suomessa. Pavel Rodimov / AOP
 Miten WHO:n raportti vaikuttaa maailmalla?
 Juomaveden mikromuovi on huolestuttanut erityisesti vauraissa länsimaissa. Maailman terveysjärjestön näkökulma asiaan on kuitenkin laajempi.
 WHO:n mukaan kunnollinen jätevedenpuhdistusprosessi poistaa myös 90 prosenttia juomaveden mikromuovista. Järjestön mukaan viranomaisten ja vedenpuhdistuslaitosten kannattaa siis jatkossakin keskittyä jo tunnettuihin riskeihin.
 – Kaksi miljardia ihmistä joutuu juomaan vettä, jossa on ulostejäämiä. Se aiheuttaa joka vuosi miljoonan ihmisen kuoleman. Tämä on se asia, johon säätelijöiden pitää keskittyä, arvioi WHO:n vesi- ja terveysasioiden koordinaattori  Bruce Gordon  uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Ympäristöön eri puolille maailmaa kasautuvaa muovijätettä WHO kuitenkin pitää kiireellisenä ongelmana. Järjestö patistaakin käyttämään mahdollisimman vähän muovia ja parantamaan kierrätysjärjestelmiä.
 Lisää aiheesta:
 WHO: Juomaveden mikromuovin määrä ei ole toistaiseksi terveysriski
 Piinaako sinua ajatus mikromuovista juomavedessä? Enemmistö suomalaisista on huolissaan muovin määrästä – tässä 7 ratkaisua ongelmaan

WHO rauhoittelee: Juomaveden mikromuovista ei tarvitse olla huolissaan – voiko koko ongelman nyt siis unohtaa?


Summary: Amazonin sademetsiä poltetaan nyt soijan- ja naudankasvatuksen tieltä ennennäkemätöntä tahtia.

Amazonin alueen metsää poltetaan nyt nopeammin kuin koskaan kattavan satelliittivalvonnan aikaisina vuosina.
 Neljäsosa maailman metsien hiilivarastosta on sitoutunut Brasilian sademetsiin.
 – Jos Amazonilla tapahtuu nyt tällaista, ei maapallon muilla ilmastonmuutoksen torjuntatoimilla ole paljon merkitystä, sanoo Helsingin yliopiston kehitysmaatutkimuksen apulaisprofessori  Markus Kröger . Hän tuntee alueen ja seuraa tulipalojen ilmastovaikutuksia.
 Tuhojen laajuus on valtava esimerkiksi Amazonasin osavaltiossa, joka on suurin Amazonin sademetsän osavaltioista.
 – Energiamäärä, joka sieltä pääsee avaruuteen hiilidioksidi- ja lämpösäteilyn ja muun vaikutuksesta on 7-kertainen verrattuna viime vuoteen, Kröger sanoo.
 Amazonasin alue on tärkeä osa Amazonin sademetsää, koska se on tähän mennessä säästynyt metsätuhoilta. Nyt Nasan satelliittikuvat paljastavat valtavat meneillään olevat metsäpalot. Myös kaikilla suurilla valtateillä, jotka menevät Brasilian halki, roihuaa.
 – Presidentti [Jair Bolsonaro] on kannustanut suurtilallisia ja muita maakeinottelijoita sytyttämään tulipaloja, Kröger sanoo.
 Sadoittain ja tuhansittain tulipaloja on sytytetty viime sunnuntaista lähtien. Iso osa koko maasta on täyttynyt savupilvillä, jotka ovat menneet Sao Pauloon asti.
 Nasan satelliittikuvasta näkee, miten Brasiliassa metsää poltetaan niin Amazonin alueella kuin muuallakin. Isot määrät metsää palaa tällä hetkellä myäs Paraguayssa ja Argentiinassa. Yle Uutisgrafiikka ja Firms/NASA
 Palot ovat nyt rajumpia kuin ennen.  Brasilian avaruustutkimuskeskuksen INPEn julkaisemien tilastojen mukaan  tämän vuoden aikana on havaittu lähes 73 000 metsäpaloa. Määrä on 83 prosenttia suurempi kuin viime vuonna.
 – Koko metsä saatetaan menettää ja savannisoituminen, joka on alkamassa, kiihtyy, Kröger sanoo.
 Amazonin sademetsät ovat myös hajautuneet jo eri osioihin. Tällöin niistä ei ole enää maapallon ilmastolle niitä hyötyjä, mitä suuresta kokonaisuudesta on.
 Amazonin sademetsät vaikuttavat koko maapallon ilmastoon. Ilmastonmuutos kiihtyy, jos sademetsät menetetään. Sademetsät tuottavat myös sateita koko Etelä-Amerikan alueelle. Jos sateet menetetään, sillä on suuret vaikutukset ruoantuotantoon niin alueellisesti kuin laajemminkin.
 NASAn satelliittikuvaa Amazonin Parán ja Mato Grosson alueelta 13. elokuuta. Lauren Dauphin / AFP
 Miksi paloja sytytetään?
 Pääasiassa siksi, että länsimaihin myytävät naudanliha ja soijarehu saisivat lisää viljelypinta-alaa.
 – Presidentillä on ideologia, että näin saadaan karjalle laitumia ja peltoja soijapelloiksi. Hän on myös avoimesti ympäristönsuojelua vastaan. Hänen mukaansa talous kasvaa, kun metsää hävitetään, ja Amazon on siinä esteenä, Kröger sanoo.
 Bolsonaro on sanonut, että 60 prosenttia Brasilian maaperästä on käyttökelvotonta, koska siellä on alkuperäisheimoja ja luonnonsuojelualueita.
 – Nämä pitää [presidentin mukaan] purkaa ja hävittää, jotta Brasilia voi kasvaa taloudellisesti, Kröger sanoo.
 Palanutta maastoa Mato Grosson osavaltiossa, Brasiliassa 20. elokuuta. Rogerio Florentino / AFP
 Löytyykö kauppasopimuksista apu?
 Norja ja Saksa ovat jo vetäneet tukensa  Amazonin säätiölle, jolla on tuettu alueen suojelua, koska Brasilian hallitus ei ole antanut sen toimia kunnolla.
 Myös  Angela Merkel  ja  Emmanuel Macron  ovat puhuneet Bolsonarolle kriittiseen sävyyn. Tämä on vain nauranut, että Amazonin hävitys ei ole muiden maiden asia.
 Suurempi vaikutus olisi sillä, jos Brasilian ja EU:n välinen kauppasopimus Mercosur laitettaisiin jäihin. Itse kaupantekosopimuksen lisäksi sopimus vaatii Pariisin ilmastosopimuksen noudattamista ja tähtää laittomien hakkuiden ja metsien hävityksen pysäyttämiseen Amazonilla vuoteen 2030 mennessä.
 Krögerin mukaan palot saataisiin pysäytettyä sopimuksen jäädyttämisellä.
 – Meneillään olevat EU:n ja Brasilian väliset Mercosur-neuvottelut pitäisi keskeyttää Brasilian tilanteen takia. Mutta näihin ei löydy poliittista tahtoa, koska kauppapoliittiset intressit menevät ilmastonmuutoksen torjunnan edelle, Kröger sanoo.
 Helpoin tapa Krögerin mukaan olisi laittaa Brasilia kauppasaartoon; laittaa kieltotullit tärkeimmille vientituotteille, eli lihalle, rehulle, mineraaleille ja puulle.
 – Muutkin brasilialaiset tuotteet voisi laittaa mukaan, niin muutkin sektorit tukisivat sitä, että saataisiin jonkinlainen kuri tälle toiminnalle, Kröger sanoo.
 Suomen ministerit seuraavat metsäpaloja, mutta eivät vaadi toimenpiteitä
 Ylen haastatteleman demareiden ulkomaankauppa- ja kehitysministeri  Ville Skinnarin  mielessä Brasilian metsäpalot herättävät "erittäin huolestuneita tuntemuksia". Skinnarinkin mukaan Mercosur-vapaakauppasopimus voisi olla keino puuttua metsäpaloihin.
 – Meillä on kansainväliset sopimukset, joihin Brasilia on sitoutunut, ja itse asiassa EU-Mercosur-sopimus saattaisi olla tapa myös sitouttaa Brasiliaa tiiviimmin ilmastonmuutoksen vastaiseen taisteluun tai ympäristönsuojeluun, Skinnari sanoo.
 Vihreiden ulkoministerin  Pekka Haavisto  panee toivon kansainväliseen yhteisöön.
 – Varmasti tämä on semmoinen vaihe, jossa pitäisi vedota Brasilian hallitukseen, jotta he toimisivat vastuullisesti myös ilmastoasioissa, Haavisto sanoo.
 Haaviston mukaan kansainvälisen yhteisön pitäisi pystyä ilmastosopimusta toimeenpanemaan entistä aktiivisemmin, niin että kaikki ovat siinä mukana. Haavisto uskoo, että Brasilian metsien polttamiset ovat esillä YK:n yleiskokouksessa syyskuussa.
 – Ilmastokysymys ei tunne vapaamatkustajia, Haavisto sanoo.
 Mutta kenen pitäisi toimia? YK:n, EU:n vai kenen?
 – Tällä hetkellä EU-komissio valmistelee metsäkadon vastaisia päätelmiä. Mahdollisesti ne tulevat jo Suomen pj-kaudella käsittelyyn. Sitä kautta voidaan vaikuttaa. Toivoisin, että metsäkatoa koskevissa päätelmissä, kun EU kokoontuu Suomen pj-kauden aikana, niin otettaisiin esille myös nämä haitalliset metsien hävittämiset ja metsäpalot, kuten Brasilian tilanne, Haavisto sanoo.
 Haavistonkin mukaan Mercosur-sopimus on yksi hyvä askel Latinalaisen Amerikan ja EU:n yhteistyössä.
 – Uskon, että merkitsee sekä kaupan lisääntymistä että yhteisten arvojen vahvistamista, ja kyllä ympäristönsuojelu ja ilmastonmuutoksen torjunta kuuluu Latinalaisen Amerikan ja EU:n yhteisiin asioihin, Haavisto sanoo.
 Maastopalojen jälkiä Mato Grosson osavaltiossa Brasiliassa 20. elokuuta. Rogerio Florentino / EPA
 Kuluttajakin voi tehdä jotain pientä
 Yksittäisen kuluttajan on vaikea tietää mikä tuote aiheuttaa sademetsien polttamista.
 Esimerkiksi brasilaialaiset naudat lihotetaan usein Amazonin alueella ja kuljetetaan Etelä-Brasiliaan ja kirjataan etelässä kasvatetuiksi kaupattavaksi ulkomaille. Siksi ei voi tietää, tuleeko brasialainen naudanliha Amazonilta vai ei.
 Soijan tuonti Suomeen on vähentynyt viime vuosina. Trooppista puuta sen sijaan tulee Eurooppaan.
 – Se on olevinaan sertifioitua, mutta oikeasti se ei ole sertifioitua. Siellä ei ole sellaista mahdollisuutta varmistaa, että se tulee sertifioidusta lähteestä, Körger sanoo.
 Yksittäisen kuluttajan boikotti voi auttaa sademetsiä, mutta vaikeaa se on. Esimerkiksi Ruotsissa  Paradiset-ruokakauppaketju laittoi brasilialaiset tuotteet boikottiin  jo aiemmin kesällä, kun Brasiliassa on puolen vuoden aikana hyväksytty sellaisia myrkkyjä maatalouden käyttöön, joita ei muualla hyväksytä.
 Krögerin mukaan sademetsien pelastaminen ei ole kuitenkaan yksittäisen kuluttajan vastuulla. Vastuu on kansainvälisellä järjestelmällä ja poliitikoilla ennen kaikkea kauppaneuvottelujen kautta.
 Juttua korjattu 22.8. klo 21.14: Jutussa väitettiin aiemmin, että Sao Paolo on Brasilian pääkaupunki. Pääkaupunki on todellisuudessa Brasília.
 Lue myös :
 Mitä suomalaisen pitäisi tehdä ja olla tekemättä, jotta Amazonian metsäkato ei pahenisi? – Helsingin Sanomien ilmastokirjeenvaihtaja Piia Elosen blogi
 Amazonin sademetsän polttaminen on kaksinkertaistunut – monessa osavaltiossa hätätila, presidentti yllyttää jatkamaan polttoa
 Suurlähettiläs Brasilian metsätuhoista: Näyttää, että laittomat metsänhakkuut ovat nousseet jopa 80 prosenttia

Maailman keuhkot palavat Amazonin alueella, kauppasopimusten jäädyttäminen voisi auttaa – Tutkija pelkää: "Koko sademetsä saatetaan menettää"


Summary: Tavallisella käyttäjätunnuksella on ollut saatavilla satojen järjestöjen ja yritysten rekisteritietoja.

Markkinointi- ja yhteystietoyhtiö Fonectan Kohdistamiskone B2C -palvelusta on löytynyt merkittävä tietovuoto, kertoo  Helsingin Sanomat . Yrityksille ja järjestöille suunnatussa palvelussa on ollut tavallisella asiakaskäyttäjätunnuksella saatavilla satojen järjestöjen ja yritysten rekisteritietoja.
 HS:n mukaan osa rekistereistä on sisältänyt hyvin yksityiskohtaisia ja arkaluonteisia henkilötietoja. Mukana on muun muassa yhden ammattiopiston hieman yli 150 000 nykyisen ja entisen opiskelijan tietoja, lehti kirjoitti.
 Fonectan mukaan tietovuoto rajoittuu yhteen palvelun käyttäjätunnukseen. Fonectan lakiasiainjohtaja  Krista Koskinen  kertoi STT:lle, että tietoja on katsellut yksi käyttäjätunnus ja sen kautta kaksi henkilöä.
 – Heillä oli palvelun kautta nähtävillä joitakin satoja tiedostoja. He olivat katselleet niistä noin tusinan verran, Koskinen sanoi.
 – Tiedossa on, että näitä katseltuja tietoja ei ole levitetty mihinkään.
 Koskisen mukaan käyttäjätunnuksessa oli ollut asetusvirhe, joka oli antanut sille tavallista laajemmat oikeudet. Fonecta tutkii vielä, johtuiko asetusvirhe inhimillisestä vai teknisestä virheestä.
 Palvelu suljettiin ja tyhjennettiin tiedoista
 Fonecta sai tietovuodosta tiedon tiistaina HS:n kautta. Sen jälkeen palvelu suljettiin ja tyhjennettiin tiedoista, minkä jälkeen ryhdyttiin selvittämään tietovuodon syytä. Torstai-iltana palvelu oli yhä suljettuna.
 Koskisen mukaan Fonecta on käynyt palvelun lokitiedot läpi ja varmistunut siitä, että tietovuoto koskee vain yhtä käyttäjätunnusta.
 – Meidän on tarkoitus saada palvelu käyntiin mahdollisimman pian, kunhan on varmistettu, ettei vastaavaa voi tapahtua uudelleen.
 Fonecta on ollut asiasta yhteydessä tietosuojavaltuutetun toimistoon, Väestörekisterikeskukseen sekä Liikenne- ja viestintävirasto Traficomiin.
 Tietosuojavaltuutetun sijainen  Jari Råman  kertoi HS:lle, että tapauksesta oli torstaihin mennessä tehty kolme ilmoitusta. Hänen mukaansa asiaa ryhdytään selvittämään Fonectan ja ilmoitusten tekijöiden kanssa.
 Fonecta on tiedottanut asiasta myös tietovuodon kohteena olleen palvelun käyttäjiä ja niitä, joiden tietoja käyttäjätunnuksen kautta oli päästy katselemaan.
 Råman sanoi HS:lle, että toistaiseksi ei ole tietoa siitä, onko mahdollisesta loukkauksesta ilmoitettava rekistereissä oleville ihmisille. Koskisen mukaan asiasta keskustellaan tietosuojavaltuutetun toimiston kanssa, kun asian käsittely etenee.

HS: Fonectalla laaja tietovuoto – mukana arkaluonteisia henkilötietoja


Summary: Itä-Suomen aluehallintovirasto haluaa, että koulujen numeroarviointi muuttuu tasapuolisemmaksi.

Nykyään peruskoulu pohjaa ajatukseen, että oppilas hankkii tietoa ja oivaltaa. Puhutaan itseohjautuvuudesta, jossa oppilas ottaa itse vastuuta omasta oppimisestaan.
 Samalla myös koulut uudistuvat rakenteellisesti. Luokkahuoneet muuttuvat oppimisympäristöiksi, joissa perinteisen  koululuokan raja hämärtyy .
 Viimeksi viime viikolla  Yle kertoi lappeenrantalaisesta  Pontuksen alakoulusta. Siellä on yksi iso oppimistori, jossa neljän opettajan johdolla opiskelee noin 80 lasta.
 Opetustoimen ylitarkastaja  Kari Lehtola  Itä-Suomen aluehallintovirastosta on huolissaan siitä, miten oppilaat pystyvät näin isoissa ryhmissä oppimaan kaiken tarvittavan. Hän pohtii oppilaan oikeusturvan toteutumista.
 Lehtola viittaa Suomen lakiin, jossa taataan kaikille yhdenvertaiset sivistykselliset oikeudet riippumatta siitä, missä tai millainen koulu on.
 –Koulun pitää taata terve kasvu ja hyvä oppiminen jokaiselle oppilaalle. Opettajan velvollisuus on varmistaa, että tämä toteutuu, sanoo Lehtola.
 Osa on ihan pihalla
 Kari Lehtola on itse ollut opettajana 16 vuotta ja 14 viime vuotta aluehallintoviraston ylitarkastajana. Hän muistuttaa, että kaikki oppilaat eivät ole samanlaisia ja että alakoulun ja yläkoulun taitteessa lapset voivat olla hyvinkin erilaisessa kehitysvaiheessa.
 Suurissa ryhmissä heikkotasoinen oppilas ei Lehtolan mukaan ole vahvoilla.
 – Todennäköisesti tulee käymään niin, että osa oppilaista on ihan pihalla koko touhusta.
 Hänen mielestään uusia tapoja pitää kokeilla silläkin uhalla, että lapset vaikuttaisivat olevan jonkinlaisia koekaniineja.
 – Siinä on upea, kunnianhimoinen lähtökohta. Mutta kokeilussa pitää olla tietoisia siitä, että nämä oppilaat ovat koekaniineja.
 Numero koostuu monista tekijöistä
 Lapselle ja vanhemmille merkityksellisin on usein numero, joka todistukseen on painettu.
 Vanhemmilla voi edelleen olla käsitys, että todistuksen numero määräytyy kokeen perusteella. Nykymaailmassa asia ei enää ole näin, vaan todistuksen numero koostuu useista tekijöistä.
 Nykyään koulussa ei välttämättä enää ole pulpetteja. Kari Kosonen / Yle
 Lappeenrantalaisen Lappeen koulun rehtorin  Ville Laivamaan  mukaan arviointitietoa pitää kerätä koko kouluvuoden ajalta, ja sen pitää ennen kaikkea olla monipuolista.
 – Sitä kautta opettajalle muodostuu käsitys oppilaan osaamisesta.
 Laivamaa kertoo, että koulussa tehdään nykyisin paljon erilaisia esityksiä, esitelmiä ja tutkielmia. Näissä onnistuminen on myös yksi arvioinnin perusteista.
 Perinteisiä kokeitakin on, mutta ei niin paljon kuin ennen. Laivamaan mukaan kokeilla muun muassa katsotaan, millä tasolla oppilas on ja missä asiassa hän vielä tarvitsisi lisäharjoitusta. Ne ovat ikään kuin työkaluja opettajalle.
 Todistusten numeroa määräävien kokeiden aika on Laivamaan mukaan ohi, mikä on hänen mielestään selkeä parannus entisaikoihin verrattuna.
 – Oppilas voi olla jännittäjätyyppi tai hänen voi olla vaikea ilmaista itseään kirjoittamalla. Perinteinen koe suosii sellaisia oppilaita, jotka pystyvät suoltamaan ulkoa opettelemansa asian koepaperille.
 Samalla osaamisella voi saada eri numeron
 Numeroarvioinnin ongelma on ylitarkastaja Kari Lehtolan mukaan se, että yhden numeron pitäisi kertoa monta asiaa.
 Numero ilmaisee, mikä on lapsen oppimisen ja osaamisen taso suhteessa aineen oppisisältöihin. Samaan aikaan numeron pitäisi kuitenkin ohjata oppimista ja olla kannustava.
 – Tämä on juuri se ongelma, jossa numero samalla osaamisella voi olla hyvinkin erilainen. Joku opettaja antaa seiskan ja toinen ysin, sanoo Lehtola.
 Oppiminen pitäisi olla lapselle iloinen asia, sanoo opetustoimen ylitarkastaja Kari Lehtola Itä-Suomen aluehallintovirastosta. Pekka Havukainen / Yle
 Lehtola kertoo, että Opetushallitus yrittää vielä tarkentaa numeroarviointia, jotta samanlaisella osaamisella tulisi kaikille samat numerot todistukseen.
 – Tämä on tärkeä asia saada kuntoon. Jos numero riippuu siitä, kuka on sattunut opettamaan ja arvioimaan, on kyseessä laiton tilanne. Kaikkien lasten pitää olla oikeudellisesti yhdenvertaisessa asemassa.
 Yhdenvertaisuus on tärkeä siksikin, että peruskoulun päättöarvosanoilla haetaan jatko-opintoihin. Silloin arvosanat tulisivat olla yhdenmukaisesti annettu ja opetus on pitänyt olla sellaista, että kaikille taataan mahdollisuus yrittää päästä haluamaansa opiskelupaikkaan.
 Lehtola kertoo nähneensä myös tapauksia, joissa opettaja on antanut liian hyviä numeroita näyttääkseen muille, että hänen oppilaansa menestyvät hyvin.
 – Silloin ollaan juuri siinä tilanteessa, että numerot kertovat osaamisesta eri tavalla.
 Lehtola kannustaakin opettajia antamaan sekä numeron että sanallisen arvion. Silloin todistus olisi lähempänä totuutta.
 Kari Kosonen / Yle
 OAJ: Koulujen välilllä eroja
 Opetusalan ammattijärjestön OAJ:n kehittämispäällikkö  Jaakko Salo  totesi Ylen aiemmassa jutussa, että oppilasarvioinnissa on isojakin eroja koulujen välillä.
 – Koulutuksen kansallisen arviointikeskuksen selvityksestä tiedetään, että esimerkiksi matematiikassa eri koulujen oppilaat ovat saaneet samalla osaamisella neljää eri numeroa, Salo selventää.
 Hän muistuttaa, että uusi opetussuunnitelma on Suomen kouluissa vasta käyttöönottovaiheessa ja siihen on mahdollista tehdä paikallisia viilauksia sitä mukaa, kun opettajat huomaavat muutokset tarpeellisiksi. Useita luokkia yhdistävän opetuksen onnistumisessa ratkaisevin tekijä on Salon mukaan opettajien lukumäärä.
 – Suomessa kouluilla on paljon paikallista autonomiaa. Viime kädessä opettaja päättää, mitä pedagogiikkaa ryhmässä harjoitetaan, Salo sanoo.
 Vitonen ei voi olla yllätys
 Yleisesti todistuksen numeroiden ei pitäisi olla lapsille kovin suuria yllätyksiä, vaan lukukauden aikana pitäisi olla selvillä, millä tasolla lapsi on. Kari Lehtola ei esimerkiksi usko, että oppilaan numero voisi äkkiä tipahtaa esimerkiksi kolmella numerolla.
 – Kyllä se on äärimmäisen harvinaista. Silloin on tapahtunut jotain omituista.
 Lehtola uskoo, että lukuvuoden aikana oppilaan vanhemmille kerrotaan, jos oppiminen on jostain syystä mennyt alaspäin. Huono numero ei voi tulla yllätyksenä kotiin.
 Samaa mieltä on myös lappeenrantalaisen Lappeen koulun rehtori Ville Laivamaa.
 – Jos numero tulee täytenä yllätyksenä lapselle tai huoltajalle, niin jotain on mennyt pieleen. Lapsen pitää tietää, missä mennään.
 Laivamaa myös muistuttaa myös inhimillisyydestä. Numeron antaa opettaja, joka omasta näkökulmastaan joutuu arvosanan antamaan.
 Oppimisen ilon herättäjä
 Pelkästään opettajan vastuulle oppimista ei voi kaataa, mutta suuri merkitys sillä Lehtolan mielestä on. Opettajan tulee herättää oppilaassa mielenkiinto oppimista kohtaan ja saada oppilas innostumaan uuden oppimisesta.
 – Opettajan perustehtävä ei ole opettaminen, vaan hyvän oppimisen ja terveen kasvun edistäminen, sanoo opetustoimen ylitarkastaja Kari Lehtola Itä-Suomen aluehallintovirastosta.
 Vaikka opetussuunnitelmat muuttuvat, kulkee reppu yhä mukana.  Kari Kosonen / Yle
 Parhaimmillaan oppiminen luo oppimisen ilon. Se puolestaan johtaa toivottavasti siihen, että lapsi haluaa oppia lisää ja enemmän. Oppimisen pitäisi Lehtolan mielestä olla iloinen tapahtuma.
 – Jokainen aikuinen tietää vaikkapa oman harrastuksensa kautta, että kun aikansa harjoittelee ja lopulta oppii, niin siitä tulee hyvä mieli.
 Yle pyysi tähän juttuun haastattelua myös Pontuksen koulusta Lappeenrannassa, mutta koulun rehtori ei halunnut kommentoida asiaa.

"Osa oppilaista on ihan pihalla" – valvova viranomainen suomii kovin sanoin koulujen uusia opetusmetodeja


Summary: Kouvolan erikoinen hevoshauta antoi enemmän vastauksia kuin kukaan tutkijoista uskalsi kuvitella.

Kaivinkone tasoittaa maata pellon laidalla, Korian vanhan raviradan kupeessa. Paikalla on ollut puolentoista viikon ajan arkeologinen työmaa. Nyt siitä muistuttaa enää tutkimusalueen peittämisen jäljet. Savimaan päälle ripotellaan hiekkaa.
 Se toimii kumpuna hautapaikalle, jossa lepää kaksi oman aikansa  merkittävimpiin kuulunutta ravihevosta . Ne ovat olleet viimeisten päivien ajan tutkijoiden herkeämättömän mielenkiinnon kohteena.
 Noin puolitoista metriä syvän kuopan peittäminen on nopeasti tehty.
 – Muutama tunti tässä meni. Kaikki tehtiin hyvin asiallisesti, kaivurin puikoissa oleva maanrakennusyrittäjä  Tuomas Näkki  toteaa.
 Mies sai taannoin poikkeuksellisen työtehtävän, kun häntä pyydettiin  kaivamaan auki  paikallisten keskuudessa tunnettu hevoshauta. Se kätkee sisäänsä kaksi oria: Valokkaan, vuoden 1945 ravikuninkaan, sekä Rymy-Murron, kuninkuuskilpailun kakkosen vuodelta 1946.
 Kaivaukset liittyvät Helsingin yliopiston johtama ryhmän tutkimusprojektiin, jossa selvitetään suomenhevosen rodun alkuperää ja ominaisuuksia. Tavoitteena on oppia tuntemaan myös rodun perinnöllisiä sairauksia nykyistä paremmin.
 Kukaan tutkijoista ei voinut kuvitellakaan, miten hyvin vuosikymmenet olivat kohdelleet Rymy-Murron ja Valokkaan maallisia jäännöksiä. Haudasta paljastui  yllätyksiä  toisensa perään.
 Hevoset on asetettu hautaan turvat vastakkain. Tuija Kirkinen
 Poikkeuksellisen hyvä lopputulos
 Sattumalla on usein suuri rooli historiankirjoituksessa. Tällä kertaa sattuma oli tutkijoiden puolella.
 Hevoset haudattiin vuonna 1953 paikkaan, jossa niiden jäänteiden on ollut mahdollista säilyä poikkeuksellisen hyvin. Paikalla on tiivis savipeite, joka on luonut hapettomat olosuhteet. Sellaisissa dna:nkin on mahdollista säilyä paremmin.
 – Esiin tuli jouhia, karvapeitettä ja nahkaa. Ne olivat säilyneet hämmästyttävän hyvin, kuten luustokin. Haudassa oli myös länget, jotka oli laitettu sinne hevosten mukana, kertoo Helsingin yliopiston tutkijatohtori  Karin Hemmann .
 Tutkijat olivat aluksi epävarmoja, pystytäänkö jäännöksistä yksilöimään, kumpi oli Valokas ja kumpi Rymy-Murto. Se kuitenkin onnistui.
 – Hyvin säilyneen karvapeitteen johdosta se oli yllättävän helppoa. Valokas oli yleisväriltään huomattavasti vaaleampi kuin Rymy-Murto, jonka harja ja jouhet olivat tummemmat. Valokkaalla oli myös liinakkoharja ja sekin oli säilynyt haudassa, Hemmann kertoo.
 Karvapeitettä tutkittaessa huomattiin myös kiinnostavia yksityiskohtia. Valokkaalla oli esimerkiksi ollut pitkä valkoinen sukka jalassaan ja tuon sukan ja peitinkarvan raja oli edelleen selkeästi nähtävissä.
 Lisäksi hevoset oli haudattu kengitettyinä. Haudassa oli myös kauranjyväsiä eli niitä oli heitetty eläinten päälle ikään kuin hyvästiksi. Sekin osoittaa, miten paljon Kouvolan Korialla asuneet omistajat  Alma  ja  Matti Takanen  arvostivat hevosiaan.
 Sitkeä legenda murrettiin
 Paikallisten mukaan Alma Takanen oli antanut määräyksen, jonka mukaan hevoset laitetaan yhteiseen hautaan, puetaan loimet päälle, asetetaan juoksuasentoon ja hauta havutetaan. Tutkimus todisti, että näin myös tapahtui.
 – Hevoset oli haudattu vierekkäin Alma Takasen toiveiden mukaisesti. Raviasentoa oli selvästikin tavoiteltu. Löytyi myös kuituiselta vaikuttavaa orgaanista ainesta, joka on mahdollisesti peräisin loimesta. Kaikesta näki selvästi, miten arvostavasti hevosia oli kohdeltu viimeiseen asti, Karin Hemmann sanoo.
 Luulöydös varmistui hevosen kalloksi. Se antoi ensimmäisiä viitteitä siitä, miten hevoset on mahdollisesti asetettu hautaan. Minna Heikura / Yle
 Erään sitkeän perimätiedon mukaan hevoset olisi lisäksi haudattu pystyasentoon. Tämä legenda kuitenkin murskautui.
 – Pystyyn hautaaminen kuulosti meidänkin korvaamme aika yllättävältä. Sellainen ei missään nimessä ole ollut tapana. Epäilimme alun perinkin, että näinköhän on pystytty tammikuisena päivänä tekemään sellainen hauta käsin kaivamalla.
 21-vuotiaat orit Valokas ja Rymy-Murto lopetettiin samana päivänä 23. tammikuuta 1953.
 Kuninkaallisia jälkeläisiä
 Rymy-Murtoa ja Valokasta valmennettiin elinaikanaan ammattimaisesti urheiluhevosina, mikä oli siihen aikaan harvinaista. Tyypillisesti ravihevoset olivat 1940-luvulla myös työhevosia.
 Mutta ovat ne paljon muutakin kuin oman aikansa ravisuuruuksia. Niiden suvullinen vaikutus tämän päivän suomenhevosiin on suuri.
 Ypäjän hevosopiston hevostalouden asiantuntijan  Päivi Laineen  mukaan niiden isä Murto on koko maan nykyisen suomenhevoskannan kantaori, joka esiintyy kaikkien nykyään elävien noin 20 000 suomenhevosen sukutaulussa.
 Valokkaan jälkeläisiin kuuluu Valokko, jonka jälkeläinen on puolestaan Vekkuli-tamma. Sen kaksi poikaa Vieteri ja Vekseli ovat molemmat viisinkertaisia ravikuninkaita.
 Tutkijatohtori Tuija Kirkinen Helsingin yliopistosta sekä Pohjois-Elimäen hevosystäväinseuran sihteeri Terho Partanen istuttivat kasveja haudalle. Jesse Mäntysalo / Yle
 Tuloksia pian
 Kun tutkimukset kaivauspaikalla on saatu valmiiksi, työ jatkuu näytteiden analysoinnilla. Tutkijat ottivat hevosten alaleukaluut hampaineen talteen, kaikki muu jäi paikalleen. Hammaskilteen takaa etsitään seuraavaksi dna:ta.
 – Hampaita lähetetään jo ensi viikolla Oulun yliopistoon, jossa dna analysoidaan. Muut näytteet ovat jääkaapissa Helsingin yliopistossa. Siellä niitä aletaan tutkia mikroskooppisesti syksyn kuluessa, Helsingin yliopiston tutkijatohtori  Tuija Kirkinen  kertoo.
 Aikataulu on varsin nopea.
 – Tutkimus etenee toki materiaalin ehdoilla. Pyrimme kuitenkin tiedottamaan tuloksista nopeasti, koska asia on herättänyt ihmisissä paljon kiinnostusta, Kirkinen sanoo.
 Hevoset jätetään samoille sijoille, mistä ne löydettiinkin. Hauta havutetaan ja lopuksi sinne lasketaan kauralyhde. Kun kaivinkone on saanut haudan peitettyä, asetetaan muistomerkki takaisin paikalleen.
 Kivipaasi on peräisin vuodelta 1990, kunnianosoitus entisille orisuuruuksille. Kivessä oleva laatta kertoo sen alla lepäävien hevosten, Rymy-Murron ja Valokkaan, tarinaa.
 Kivipaasi saa vielä viereensä uusia lamoavia havukasveja. Korian orikuninkaiden maalliset jäännökset saavat jälleen olla rauhassa.

Tutkijat ihmeissään – haudasta kaivetut, 66 vuotta sitten kuolleet hevoset ovat niin hyvässä kunnossa, että ne pystyi yhä tunnistamaan nimeltä


Summary: Ensi kesänä pitäisi olla valmista. 36 000 uudesta puupenkistä on asennettu nyt 2 000.

Tältä se nyt sitten näyttää, vanha kunnon Olympiastadion, kun remontissa on päästy jo melkein loppumetreille. Kaikkiaan remontissa halutaan säilyttää ja pitää kiinni alkuperäisestä tyylistä.
 Esimerkiksi sopivien penkkien löytäminen ei ollut helppoa, sillä markkinoilla ei oikein ollut vanhoille penkeille korvaajaa, joka olisi tuonut mukanaan vanhojen puupenkkien henkeä, mutta samalla vastannut nykyaikaisia vaatimuksia turvallisuudesta.
 Siispä uudet penkit suunniteltiin ja valmistettiin Suomessa  ja puukomposiitista valmistettu istuinosa läpäisi polttokokeen. 36 200 uusista istumista on asennettu nyt vajaat 2 000.
 Yllätyksiä maan alla
 Stadionille syyskuussa asennettavan tekonurmen alle maanalaisiin tiloihin on tulossa juoksurata. Maan alle on tulossa myös stadikan isoin urheilusali ja kolme muuta urheilutilaa.
 Kesäkuussa Helsingin kaupungin projektipäällikkö  Aulis Toivonen  arvioi, että urakasta on tehty noin 80 prosenttia jo. Valmista pitäisi olla ensi kesäkuussa.
 Lue lisää:
 Tältä näyttävät polttokokeen läpäisseet penkit ja maanalaiset urheilutilat – Kurkista Olympistadionin remonttityömaan kulisseihin

Katso videolta, miltä Olympiastadionilla näyttää nyt – Jättiremontin on määrä valmistua ensi kesäksi


Summary: Oikeus on määrännyt Leipuriliitolle sakot hintasuosituksista, joita se antoi jäsenyrityksilleen kymmenen vuotta sitten.

Suomalaisten leipomojen muodostaman Leipuriliiton on todettu syyllistyneen laittomaan hintojen ohjailuun.
 Korkein hallinto-oikeus on määrännyt Leipuriliitolle 30 000 euron sakon kilpailurikkomuksesta. Tapaus liittyy vuosien 2007–2011 innokkaaseen kirjoitteluun, jolla yhdistys pyrki vaikuttamaan leipomotuotteiden hintojen korottamiseksi.
 Julkisuudessa Leipuriliiton johto puhui muun muassa siitä, miten "halvan leivän aika on ohi" ja että hinnat nousisivat 10–20 prosentilla. Liiton sisäisessä viestinnässä jäsenyritysten hinnankorotustarpeista keskusteltiin enemmän ja tarkemmin. Ihmettelyn kohteena oli muun muassa ruispala-tyyppisten leipien halpa hinta.
 – Toivotan teille rohkeutta ja asennetta, kun teette ratkaisuja mahdollisten hinnankorotusten suhteen! liiton jäsenkirjeessä todettiin vuonna 2007.
 Asiaan puuttuneen Kilpailu- ja kuluttajaviraston mukaan yksittäinen yritys saa hinnoitella tuotteensa kuten haluaa. Laittomaksi hinnoittelu muuttuu, kun korotuksista keskustelee yhdessä kilpailevien yritysten kanssa.
 Sanktio ei ole missään suhteessa toiminnan vakavuuteen.  Kirsi Leivo
 Liiton jäsenyritykset kattoivat tuolloin noin kaksi kolmasosaa alan liikevaihdosta.
 – Ja vaikka osa viestinnästä kohdistui liiton sisälle, lehdistötiedotteita pyrittiin jakamaan muillekin, jolloin käytännössä pyrittiin nostamaan myös liiton ulkopuolisten yritysten hintoja, sanoo Kilpailu- ja kuluttajaviraston tutkimuspäällikkö  Juuli Broms .
 Leipuriliitto: "Epäonnisia ja huonoja julkituloja"
 Leipuriliiton tapaus ratkaistiin alun alkaen markkinaoikeudessa vuonna 2016. Sekä Leipuriliitto että Kilpailu- ja kuluttajavirasto valittivat ratkaisusta korkeimpaan hallinto-oikeuteen. Oikeus päätyi tuoreessa ratkaisussaan korottamaan sakkoja 15 000 eurosta 30 000 euroon.
 Leipuriliiton hallituksen uusi puheenjohtaja  Kari Meltovaara  sanoo hintakampanjan osuneen aikaan, jolloin leipomot kävivät hyvin huolestunutta keskustelua raaka-aineiden hintojen noususta. Osin kustannukset eivät kuitenkaan nousseet niin paljon kuin pelättiin.
 – Ne ovat olleet epäonnisia ja huonoja julkituloja. Kunnioitamme oikeuden päätöstä. Haluan kuitenkin korostaa, että sen jälkeen Leipuriliiton toiminnassa ei ole ollut moitittavaa, Meltovaara sanoo.
 Toivotan teille rohkeutta ja asennetta, kun teette ratkaisuja mahdollisten hinnankorotusten suhteen!  Leipuriliiton jäsenkirjeestä
 Hintasuosituksen vaikutuksia ei ole tutkittu, mutta Tilastokeskuksen mukaan esimerkiksi reikäleivän hinta pomppasi runsaat kymmenen prosenttia vuonna 2008.
 Meltovaaran mukaan silloisen toimitusjohtajan  Mika Väyrysen  jatkosta on keskusteltu oikeusjutun yhteydessä, mutta hän nauttii edelleen Leipuriliiton hallituksen luottamusta ja jatkaa tehtävässä.
 Aiemmin Leipuriliitto  on Ylellä kiistänyt syyllistyneensä hintasuositusten antamiseen . Toimitusjohtaja Väyrynen on myös Leipuri-lehden  pääkirjoituksissaan kyseenalaistanut KKV:n toimintaa  oikeusprosessin aikana.
 Leipomojätit lähtivät liitosta oikeusjutun aikana
 Laittomaksi todetun kirjoittelun aikana Leipuriliittoon kuuluivat myös Suomen suurimmat leipomot Fazer ja Vaasan Oy. KKV tutki kummankin yrityksen roolia erikseen, mutta ei löytänyt riittävästi näyttöä niiden osallisuudesta kartellirikkomukseen.
 Sittemmin sekä Fazer että Vaasan ovat eronneet liitosta. Ylen tietojen mukaan tutkinta ja sitä seurannut keskustelu hintasuosituksista vaikuttivat taustalla päätöksessä.
 – Leipuriliiton tavoitteet ovat ehkä enemmän kohdistuneita pienempiin ja keskisuuriin leipomoihin, kun taas me edustamme suuria, valtakunnallisia leipomoita, perustelee Vaasan Oy:n toimitusjohtaja  Thomas Isaksson  yhtiön eroa liitosta.
 – Toisaalta tämä tapahtumasarja ei ole ainakaan vahvistanut meidän liimapintaa Leipuriliittoon.
 Leipuriliitto koostuu Fazerin ja Vaasan Oy:n eron jälkeen lähinnä pienistä ja keskisuurista leipomoista. Sen jäsenyritykset kattavat nykyään noin puolet alan liikevaihdosta Suomessa.
 "Sanktio ei missään suhteessa toiminnan vakavuuteen"
 Kuluttaja- ja kilpailuvirasto ei löytänyt riittävästi näyttöä siitä, mitkä yritykset Leipuriliiton sisällä vaikuttivat yhdessä hintojen ohjailuun. Sen vuoksi kartellisakot määrättiin ainoastaan toimialayhdistykselle – ja samasta syystä sanktiot jäivät viraston näkökulmasta pieniksi.
 Nykyisen lainsäädännön mukaan rangaistus kartellista voi olla enintään 10 prosenttia toimialayhdistyksen liikevaihdosta. Ja vaikka sen suurimmat yritykset pyörittävät yksin kymmenien miljoonien eurojen bisneksiä, Leipuriliiton liikevaihto jää satoihin tuhansiin euroihin.
 – Sanktio ei ole missään suhteessa toiminnan vakavuuteen, Kilpailu- ja kuluttajaviraston pääjohtaja  Kirsi Leivo  sanoo.
 Hänen mukaansa sanktion pitäisi olla suurempi kuin hyöty, jota kartellilla tavoitellaan. Leipuriliiton tapauksessa virasto ei selvittänyt, kuinka paljon hintasuosituksista oli taloudellista hyötyä jäsenyrityksille.
 Leivon mukaan uusi EU-direktiivi velvoittaa Suomenkin koventamaan sanktioita kartellien tapauksissa. Tulevaisuudessa enimmäissanktiossa voidaan ottaa huomioon myös jäsenyritysten liikevaihto. Se on Leivon mielestä hyvä asia. KKV  on myös esittänyt kartellien kriminalisointia .
 – Alhaisista sanktioista eivät hyödy ketkään muut kuin yritykset, jotka tietoisesti toimivat lainvastaisesti.
 Leivon mukaan KKV:lla on tälläkin hetkellä tutkinnassa useita kartelliepäilyjä, joissa osallisena on jonkin alan toimialayhdistys.
 Korkein hallinto-oikeus korotti hiljattain seuraamusmaksuja  myös niin sanotussa bussikartellijutussa .

"Halvan leivän aika on ohi", julistivat leipomot 10 vuotta sitten – nyt oikeus sanoo, että kyse oli laittomasta hintojen ohjailusta


Summary: Esplanadin yrittäjien rahakirstuun tuli lovi laajojen turvajärjestelyjen takia. Myymättä jäi esimerkiksi noin 1 000 euron laukku.

Venäjän presidentti  Vladimir Putinin  eilisen vierailun massiiviset turvajärjestelyt pakottivat Pohjois-Esplanadin kaupat ja kahvilat sulkemaan ovensa keskellä parasta turismin sesonkiaikaa.
 Kaiken lisäksi valtiovierasta saatiin odotella, eikä aikataulussa pysytty. Pohjois-Esplanadin sulku alkoi iltapäivällä kolmen maissa ja kesti noin pari tuntia, vaikkakin tarkasta ajasta kuulee eri suista eri arvioita.
 – Me olimme kiinni pari tuntia. Poliisi kävi edeltävänä päivänä sanomassa, että Putin tulee kello 14, mutta se tulikin vasta neljän jälkeen, kertoo Laukkukauppa Tumi Storen myymälävastaava  Sasha Balakshin .
 Balakshinilla oli juuri meneillään kaupat laukusta, jonka hinnaksi hän ilmoittaa noin tuhat euroa. Sulkemishetkellä kaupassa oli pieni ryhmä kiinalaisia turisteja.
 – Poliisi kävi ystävällisesti kertomassa heille tilanteen ja meidän oli vaan pakko sulkea liike. Ei sille mitään voi, Balakshin harmittelee.
 Myymälävastaava Balakshin tuntuu suhtautuvan sulkuun tyynesti, mutta monissa kadun kauppiaissa sulku on aiheuttanut närää ja tulojen menetystä.
 – En oikein ymmärrä, että koko kaupunki suljetaan tällä tavalla, olisihan täällä myös kiertoreittejä, jotka eivät kulkisi keskellä kaupunkia keskellä sesonkiaikaa. Mutta tämähän nyt jää vain tällaiseksi ajatteluksi, huokaa 26 vuotta Café Esplanadia pyörittänyt  Gunvor Backman .
 Lisäksi myös Kauppatori oli kokonaan suljettuna, vielä kauemmin. Muutenkin Putinin vierailu sekoitti keskustan liikennettä.
 Tumi Storen myymälävastaava Sasha Balakshin pohtii sulun taloudellisia vaikutuksia yksittäistä kauppaa pidemmälle:
– Voin kuvitella, mitä tämä Suomen valtiolle maksaa ja me kaikki veronmaksajat sen maksamme sitten. Janne Lindroos / Yle
 "Viime vuosi oli katastrofi"
 Eilistä kuvaillaan toisaalta helpommaksi päiväksi kuin viime vuoden suurvaltojen vierailupäivää, jolloin Putin ja ja Yhdysvaltain presidentti  Donald Trumpin  tapasivat Helsingissä.
 Café Esplanadin omistaja Backmanin mukaan tuolloin koko päivä oli katastrofi.
 – Saimme pitää kahvilaa auki puoli tuntia. Sitten tuli poliisi sanomaan, että kaikki ulos. Ihmiset olivat vielä syömässä. Heillä oli ruoat kesken. Silloin teimme niin, että pakkasimme kaikille ruoat mukaan take away -tyyliin. Oli siinä kauhea rumba.
 Backman myös miettii, miksi ihmiset täytyi saada ulos liikkeistä.
 – Mietin, että on erikoista mennä sanomaan esimerkiksi juuri näille turisteille, että teidän täytyy mennä kadulle, kun eivätkö he olisi paremmassa turvassa täällä sisällä. Tätä en ymärrä, mutta ehkä minun ei tarvitse ymmärtää.
 Viime vuonna sulku myös kesti useita tunteja kauemmin kuin eilen. Balakshin muistelee myymälän olleen koko päivän kiinni.
 Vuosikymmeniä kahvila-alan yrittäjänä toiminut Backman ei ole vielä laskenut eilen aiheutuneita tappioita. Mielessä on kuitenkin valmiina olleet ruoat, työntekijöiden palkat ja liikkeen vuokra.
 Monesta liikkeestä tuumitaan, että eilinen ja viime kesän suurtapaaminen ovat ainoita kertoja, kun koko katu on ollut suljettuna. Samoin monesta tuntuu, että poliisin tiedottaminen sulusta on ollut epäselvä, vaikkakin parempaa kuin vuosi sitten.
 – Käsitteet tällaisissa sulkemis- ja avaamisajoista aina vaihtelevat tällaisissa tapauksissa. Ensin tuli tietoa, että suljettuna pitää olla koko päivä ja sitten että ei ollenkaan ja seuraavaksi, että yhdeltä on suljettava. Siinä pitää olla niin sanotusti  up to date , Backman sanoo pienellä loppukevennyksellä.
 Eri liikkeissä oltiin myös epätietoisia siitä, milloin ja kuinka pitkäksi aikaa liike oli suljettava.
 Poliisilla erilainen näkemys liikkeiden "tyhjentämisestä"
 Viesti kauppojen puolelta on se, että poliisi käski tyhjentämään liikkeet. Poliisin näkemys on hieman erilainen.
 – Mehän ei tyhjennetty ketään sieltä, vaan kerroimme liikkeenharjoittajille, että katu on suljettu.
 – Sen vuoksi poliisi kävi kertomassa eri liikkeissä, että kannattaa varmaan sanoa asiakkaille, että pois pääsee, jos poistuu nyt. Ovi menee kiinni ja jos ihmiset jäävät sisälle, he jäävät sinne vähän kuin vangeiksi, sanoo eilisten turvajärjestelyden tilannejohtaja, ylikomisario  Heikki Porola .
 Porola ei ollut paikalla ja sanoo, ettei siksi tiedä kadun tarkkaa sulkemis- ja avaamisaikaa.
 – Valistunut arvioni olisi, että siinä kahden–puoli kolmen välillä aloimme kertoa, että katua suljetaan vieraan saapumisen vuoksi. Siinä viiden jälkeen ruvettiin taas katua availemaan ja ihmiset saivat taas liikkua.
 Ne onnekkaat kahvilat ja liikkeet, joilla sattui olemaan sisäänkäyntiovi myös sivukadulle, saivat ottaa asiakkaita sisään sivukadulta.
 Poliisi: ei sen kummemmat turvatoimet kuin viime kesänä
 Porolan mukaan eilisiä järjestelyitä selittää vierailun sijainti. Nyt tultiin ydinkeskustaan ja siitä Suomenlinnaan.
 – Järjestelyt poikkesivat, mentiin eri alueelle. Kun EU-puheenjohtajatapaamisissa Finlandia-talo on ollut pääalue, mentiin nyt keskelle helsingin ydintä ja sieltä myös vähän merelle.
 – Suurvaltojen johtajien vierailuissa turvallisuustoimet on tiukemmat, että siinä on vissi ero. Tällasia järjestelyjä nämä ovat ympäri maailma.
 Lisäksi Porola arvioi, että nyt turvajärjestely ei ollut yhtä massiivinen kuin viime vuoden Trumpin ja Putinin tapaamisessa ja että käsky korkeisiin turvatoimiin ei tullut ylemmältä taholta, kuten Moskovasta.
 – Toiveita esitetään aina ja kysellään, millaisia järjestelyjä on, mutta kyllä päätöksen tekee aina viranomainen Suomessa.
 – Turvaorganisaatio päättää ja minä olin tilannejohtajana siinä mukana.

Putinin vierailu pakotti Pohjois-Esplanadin kauppiaat sulkemaan ovensa kesken parhaan turistisesongin – "olisihan täällä myös kiertoreittejä"


Summary: Yle pyysi pääministeri Antti Rinteeltä (sd.) tarkennusta hänen puheisiinsa valtion velasta ja rahankäytöstä.

Antti Rinteen  (sd.) hallitus aikoo kasvattaa pysyviä menoja ensimmäisessä talousarviossaan. Myös alijäämä kasvaa ja velkaa otetaan lisää.
 Yle kysyi Rinteeltä viime viikolla  budjettiehdotuksen julkistamisen jälkeen, onko alijäämän ja velan kasvattaminen riski. Rinne ei vaikuttanut olevan huolissaan.
 – Nyt täytyy muistaa että viime vuosien aikana alijäämä on supistunut yksittäisillä kertaluonteisilla erillä aika paljon. Jos ne poistaa tästä aiemmasta kehityksestä, tämä velkaantumiskehitys taitaa kulkea parempaan suuntaan pysyvien menojen ja pysyvien tulojen näkökulmasta, Rinne vastasi.
 Selvitimme valtiovarainministeriöstä, miten alijäämä ja velka ovat kehittyneet ja mitä tulevina vuosina tapahtuu. Kysyimme myös pääministeri Rinteeltä tarkemmin, miten hän näkee alijäämän ja velan kehityksen tähän asti ja ensi vuodesta eteenpäin.
 Alijäämä näyttää menevän siksakkia
 Sipilän hallituksella oli vuonna 2018 tuuria. Kassaan kilahti isoja yllättäviä tuloja:  Finnvera maksoi etuajassa takaisin vientiluottoja  ja valtion omaisuudesta tuli miljardin myyntitulot. Valtio hyötyi tästä peräti 2,5 miljardia euroa.
 Vuonna 2018 alijäämä oli vain 0,4 miljardia. Tänä vuonna alijäämä näyttää kasvavan 1,7 miljardiin.
 Heittelehtimiselle voi hakea selityksen kertaluonteisista tuloista ja menoista. Jos ne siivotaan pois, vuoden 2019 alijäämä on pienempi kuin vuoden 2018.
 Valtiovarainministeriöstä vahvistetaan, että kuluvaan vuoteen asti alijäämä ja velkaantuminen ovat siis kehittynyt suotuisasti.
 Mutta ensi vuodesta eteenpäin alijäämä kasvaa ainakin vuoteen 2022 asti.
 Taloutta rasittavat hävittäjähankinta ja väestön ikääntyminen
 Jos katsoo hieman pidemmälle eteenpäin, Suomen julkista taloutta rasitetaan nyt monesta suunnasta, valtiovarainministeriössä arvioidaan.
 Valtio hankkii puolustusvoimille korvetteja reilulla miljardilla ja hävittäjiä 7 – 10 miljardilla. Hankinnat tehdään velkarahalla ja maksetaan aikanaan pois. Ne kuitenkin sitovat valtion varoja pitkään. Vuosina 2021 - 2023 hävittäjähankintaan on varattu joka vuodelle 1,5 miljardia.
 Maailmantalous on menossa alaspäin. Se heijastuu Suomeen, eivätkä alijäämät pienene kuin itsestään. Suhdanteesta ei ole vetoapua julkiselle taloudelle.
 Jos hallitus kasvattaa menoja, se heikentää julkista taloutta. Osa menolisäyksistä jää voimaan ikuisesti ja niin sanotut tulevaisuusinvestoinnit vuoteen 2022 asti.
 Väestö ikääntyy, joten sosiaali- ja terveysmenot kasvavat.
 Ja sitten on vielä työllisyys. Sen on kasvettava, jotta näkyvissä olevat menot saadaan maksettua.
 Rinne: Ensi vuonna vain miljardin tulevaisuusinvestoinnit
 Pääministeri Antti Rinne sanoo Ylelle, että hän tarkoitti viime viikon lausunnollaan alijäämän kehittyneen tähän asti suotuisasti, kertaluonteiset heitot poislukien.
 Tästä eteenpäin on vaikea sanoa mitään täsmällistä.
 Valtiovarainministeriön esittelemässä  ensi vuoden budjettiehdotuksessa  alijäämä venähtää peräti 2,3 miljardiin euroon. Pääministerin mukaan alijäämä voi vielä kasvaa laskennallisesti, sillä talousuutiset maailmalta painavat kasvuodotuksia alaspäin.
 Hallitus käy budjettilinjoja läpi iltakoulussaan ensi maanantaina ja tekee uusia päätöksiä.
 Vielä on ratkaisematta, miten niin sanotut tulevaisuusinvestoinnit jaetaan hallituskauden ajalle. Kaikkiaan niitä on tarkoitus tehdä kolmella miljardilla.
 Luvassa on rahaa muun muassa  opettajien palkkaamiseen ammattikouluihin, kehitysyhteistyöhön ja luonnonsuojeluun.
 Valtiovarainministeriön budjettiehdotuksesta tulevaisuusinvestointeja ei vielä löydy, vaikka valtiovarainministeri  Mika Lintilä  (kesk.) kertoi, että niiden jaksottamista käsiteltiin ministeriön neuvottelussa. Jaksotusta ei ole myöskään kerrottu julkisuuteen.
 Pääministeri Antti Rinne sanoo, että alun perin ensi vuonna oli tarkoitus käyttää 1,5 miljardia tulevaisuusinvestointeihin. Nyt hän sanoo ohjeistaneensa, että niitä tehtäisiinkin vähemmän.
 – Kertaluontoisten menojen lisäys voi olla ensi vuonna vain miljardin, Rinne sanoo.
 Menoja lisättäisiin siis ainakin aluksi hillitymmin kuin pääministerin mukaan oli ajateltu.
 Mitään äkillisiä helpotuksia ei ole näköpiirissä.
 – Minun arvioissani ei ole mitään kertaluonteisia tulopläjäyksiä, eli ei tule mitään lisää. Mutta mistä niistä nyt kukaan tietää, Rinne sanoo.
 Rinne: Jos työllisyys ei kasva, tulee vaikeat ajat
 Pääministeri Antti Rinne sanoo, että sihti on kauas. Työllisyydessä pitää katsoa yli hallituskauden ja saada se kasvamaan paljon nykyistä ylemmäs, 82 prosenttiin.
 Tulevaisuusinvestoinneissa Rinne hakee siis maltillista liikkeellelähtöä.
 Toisaalta pysyviä menoja lisättäessä Rinteen mielestä ei ole olennaista, käytetäänkö nyt rahaa johonkin puoli miljardia enemmän vai vähemmän, vaan mitä sillä saa.
 – Pysyvät menot kasvavat noin miljardilla. Me kutsumme niitä investoinneiksi tässä ajassa ja ne lisäävät hyvinvointia.
 Pääministeri puolustaa linjaa, joka on eri kuin  Juha Sipilän  (kesk.) ja  Jyrki Kataisen  (kok.) hallituksilla. Rinne puhuu vastasyklisyydestä eli suhdanteen heiketessä investoidaan, jotta talous pysyisi pitkällä aikavälillä kasassa.
 – Jos työllisyyttä ei pystytä lisäämään, tulee tosi vaikeat ajat, Rinne sanoo.
 Valtiovarainministeriö kaipaa isoa näkemystä
 Valtiovarainministeriössä taloutta vahditaan virkatyönä. Kuinka merkittävää on, millaista kuviota alijäämäkäyrä piirtää?
 Kansantalousosaston osastopäällikkö  Mikko Spolander  sanoo, että kuulisi mielellään pohdintaa pitkän aikavälin talouskehityksestä.
 – Pointti on, että velkakestävyyttä pitäisi katsoa pitkällä aikavälillä.
 Kestävyyteen vaikuttaa se, miten väestön ikääntyminen lisää julkisia menoja ja miten työllisyys ja tuottavuus kehittyvät seuraavina vuosikymmeninä.
 Tähän vaikuttavat, miten talouskasvu, työllisyys ja tuottavuus kehittyvät parin seuraavan vuosikymmenen aikana.
 Spolanderin mielestä julkisessa taloudenpidossa katseen pitää ulottua kauas, jotta velkaa ei kerry liikaa suhteessa maksykykyyn.
 – Kun lasketaan skenaarioita vuodesta 2023 eteenpäin, keskustelu siitä, mikä on väliaikaista ja pysyvää, pyyhkiytyy pois. On keskityttävä taloutta ohjaaviin suuriin virtoihin, Spolander sanoo.
 Lue lisää:
 Budjettiehdotuksen loppusumma 57 miljardia euroa – Valtiovarainministeri Lintilä: "Nyt pitäisi painaa investoinneissa turbonappia!"
 Valtio käyttää eniten rahaa kuntien valtionosuuksiin – Katso valtion suuret ja pienet menot Ylen budjettipuusta
 Velka on nyt Suomelle ennätyshalpaa – pitäisikö hallituksen tulevaisuusinvestoinnit rahoittaa sittenkin velalla eikä omaisuuden myynnillä?

Antti Rinteeltä uudet nuotit budjetin tekijöille: Tulevaisuusinvestointeihin varaa ensi vuonna vain miljardi euroa


Summary: Uusin Spider-Man on Sonyn kaikkien aikojen tuottoisin elokuva. Nyt Disney haluaisi suuremman osan tuotoista itselleen.

– Isäni olisi onnellinen tiedosta, että Sony jarruttelee Disneytä Spider-Manin omistamisesta.
 Disneyn ja Marvelin riita Spider-Manista on saanut  Joan Celia Leen , viime vuonna kuolleen  Stan Leen  tyttären, ottamaan kantaa kiistaan.
 Yhdysvaltalaismedia TMZ:n  haastattelema Lee ei näe hyvänä asiana sitä, että Marvel ja Disney pyrkivät hallinnoimaan täysin hänen isänsä luomuksia. Hänen mukaansa Marvel ja Disney eivät ole kunnioittaneet Stan Leen perintöä.
 – Loppuen lopuksi, kukaan ei olisi voinut kohdella isääni huonommin kuin Marvelin ja Disneyn johtajat.
 Stan Lee loi ja käsikirjoitti Spider-Manin eli hämähäkkimiehen yhdessä piirtäjä  Steve Ditkon  kanssa.
 Disney haluaa puolet rahoista, Sony ei suostu
 Aiemmin tällä viikolla uutisoitiin siitä, että tuotantoyhtiöt Disney ja Sony eivät päässeet uuteen sopimukseen Hämähäkkimies-elokuvista. Marvel Studios ja sen tuottajavelho  Kevin Feige  jäisivät näin ollen ulos seuraavien elokuvien tuotannosta.
 Sony on omistanut oikeudet Spider-Maniin jo vuosikymmeniä, mutta muutama vuosi sitten se teki sopimuksen Disneyn omistaman Marvelin kanssa, että yhtiöt jakavat hahmon käytön. Tämän takia Spider-Man on nähty Marvel-elokuvissa ja muut Marvel-hahmot Spider-Maneissä.
 Viihdealan julkaisut  The Hollywood Reporter  sekä  Deadline  kertoivat Disneyn toivoneen, että tulevien elokuvien rahoitus jakautuisi tasan molempien studioiden kesken ja että sopimus koskisi muitakin Hämähäkkimies-aiheisia elokuvia, mutta Sony hylkäsi tarjouksen.
 Sony sen sijaan toivoi jatkavansa vanhalla sopimuksella, jossa Marvel saa 5 prosenttia ensimmäisen päivän tuotosta sekä tuotot oheistuotteiden myynnistä. Disney kuitenkin kieltäytyi.
 Spider-Man ei välttämättä jatkossa enää esiinny muiden Avengersien kanssa. CTMG
 Uutissivusto Buzzfeedin mukaan  uusin Spider-Man: Far From Home -elokuva oli Sonyn kaikkien aikojen tuottoisin elokuva. Kyseessä on myös tämän vuoden tähän asti ainoa menestyselokuva, joka ei ole Disneyn rahoittama tai julkaisema.
 Jos ja kun riita äityy pahaksi, eikä sopimukseen päästä jatkossakaan, tarkoittaa se Spider-Manin poistumista kokonaan Marvelin supersankarikatraasta.
 Jos näin kävisi, ei Spider-Man siis seikkailisi jatkossa Disneyn Marvel-elokuvissa Iron Manin, Captain American, Hulkin ja kumppanien kanssa.
 Fanit raivoissaan sekä kauhuissaan: #SaveSpiderMan
 Spider-Man fanit ovat viimeisten kahden päivän aikana aktivoituneet yhteisöpalvelu Twitterissä, jossa monet syyttävät Sonya itsekkääksi, ahneeksi ja sitä kautta torpedoivan Spider-Manin pois muista Marvelin supersankarielokuvista.
 Fanien raivo johtuu siitä, että Stan Lee oli luomassa myös muita Marvel Comicsin supersankareita, kuten Ihmenelosia, Hulkia, Thoria ja Iron Mania. Fanit kokevat, että Sony erottaa tietoisesti Spider-Manin muusta Avenger-ryhmästä.
 Disney kasvanut hanakasti ja määrätietoisesti
 The Walt Disney Company on maailman suurimpia media- ja viihdeteollisuusyhtiöitä. Greg Balfour Evans / AOP
 The Walt Disney Company on vuosien saatossa ostanut useamman ison toimijan omaan talliinsa. Yhtiötä on kritisoitu siitä, että se on ominut liikaa elokuva-alan toimijoita ja hankkinut itselleen määräävän aseman alalla.
 10 vuotta sitten Disney-yhtiö ilmoitti ostaneensa Marvelin 2,8 miljardin euron hintaan.
 Marvelia ennen Disney osti Pixar-animaatiostudion vuonna 2006. Pixarin menestystarina alkoi jo aiemmin, kun yhtiö solmi Disneyn kanssa sopimuksen pitkien animaatioelokuvien tuottamisesta. Yhteistyön hedelmiä olivat muun muassa  Toy Story  -elokuvat sekä  Nemoa etsimässä .
 Vuonna 2012 Disney osti 4,1 miljardilla dollarilla Lucasfilmin ja ilmoitti alkavansa tuottaa uusia  Tähtien sota  -elokuvia. Niitä onkin tehty ahkerasti eli yhteensä neljä elokuvaa, joista kaksi ovat jatko-osia ( The Force Awakens  ja  The Last Jedi ) ja kaksi antologiaelokuvia ( Rogue One  sekä  Solo ). Uusin Star Wars -elokuva ( The Rise of Skywalker ) tulee joulukuussa.
 Disney on kertonut myös julkaisevansa loppuvuodesta 2019 suoratoistopalvelun nimeltä Disney+, josta tulee kilpailija Netflixille.
 Korjaus klo. 21.25: Marvel saa nykyisellä sopimuksella 5 prosenttia ensimmäisen päivän tuotosta sekä tuotot oheistuotteiden myynnistä.
 Lue myös:
 Supersankareita, ikuisuuskiviä ja cameo-rooleja – Testaa, kuinka hyvin tunnet Marvel-elokuvat!
 Avengers: Endgame rikkoo Avatarin lähes vuosikymmenen hallussa pitämän lippukassaennätyksen – uusien Marvel-leffojen ensi-illat julki
 Avengers: Endgamesta povataan kaikkien aikojen kassamenestystä – Ohjaajat Ylelle: "Annamme näyttelijöille luettavaksi vain sen osan tarinaa, jossa he itse esiintyvät"

Disney ja Sony ilmiriidassa – miten käy Spider-Manin? Stan Leen tytär: "Kukaan ei olisi voinut kohdella isääni huonommin"


Summary: Trump on ainoa presidentti mittaushistoriassa, jonka suosio ei ole koskaan ylittänyt 50 prosentin rajaa.

Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  kannatus ei liiemmin heilahtele, vaikka hänen lausuntonsa milloin mistäkin aiheesta aiheuttavat kohua.
 Associated Pressin ja NORC Center for Public Affairs Researchin  tekemä tutkimus  osoittaa, että Trumpin suosio on koko hänen kautensa pysynyt 32–42 prosentin välillä.
 Hän on ainoa presidentti mittaushistoriassa, jonka suosio ei ole kertaakaan ylittänyt 50 prosentin rajaa.
 Tosin  Harry Trumanin, Richard Nixonin, Jimmy Carterin  sekä molempien  George Bushien  kannatus laski hetkellisesti jopa Trumpin kannatusta heikommaksi.
 Amerikkalaisista yli 60 prosenttia on sitä mieltä, että Trump hoitaa presidentin tehtävää huonosti.
 Hänen talouspolitiikkaansa arvostetaan muita osa-alueita enemmän. Senkin suhteen enemmistö amerikkalaisista kokee Trumpin epäonnistuneen, mutta maahanmuuton, terveydenhuollon, ulkopolitiikan ja asepolitiikan osalta luvut ovat vieläkin heikommat.
 Trumpin kannatuksessa on suuria eroja demokraattien ja republikaanien kannattajien välillä. Republikaaneista 79 prosenttia on sitä mieltä, että Trump hoitaa työnsä hyvin, kun taas demokraattien keskuudessa vain 5 prosenttia on tätä mieltä.

62 prosenttia amerikkalaisista on sitä mieltä, että Trump hoitaa tehtävänsä huonosti – Kannatus ei ole muuttunut merkittävästi


Summary: Eettisen kaupan puolesta ry kehottaa ihmisiä ottamaan itse selvää käyttämiensä tekstiilien vastuullisuudesta.

Somessa ja lehtien etusivuilla on meneillään mielikuvien Suomi–Ruotsi-maaottelu. Ikea ja Finlayson ovat käyneet elokuussa näyttävää mittelöä.
 Finlayson aloitti julkisen nokittelukampanjan isolla mainoksellaan Helsingin Sanomien etusivulla elokuun alussa. Mainoksessa Finlayson haastoi Ikean siirtymään käyttämään kartonkipakkauksia ja vastuullisesti tuotettua puuvillaa.
 Finlayson aloitti vastuullisuuspelin näyttävällä mainoksella Helsingin Sanomissa.  Kuvakaappaus Helsingin Sanomien etusivusta
 Ikea vastasi hyvin nopeasti sosiaalisessa mediassa ilmoittamalla, että yhtiö on käyttänyt kestävistä lähteistä tulevaa puuvillaa jo vuodesta 2015.
 Ikean mainos vastauksena Finlaysonille.  Kuvakaappaus Ikean Facebook-sivusta
 Tekstiilijätit eivät tienneet, että heidän kovan luokan mielikuvamainontaansa oli seurattu tarkasti myös Kangasalla, Pirkanmaan sydämessä.
 Keskiviikkona kangasalalainen alusasuvalmistaja Tam-Silk osti paikallisen sanomalehden etusivun ja täytti sen viestillään:
 "Ikea ja Finlayson, siirtäkää tuotanto Suomeen, niin jatketaan keskusteluja".
 Tam-Silkin omistaja ja hallituksen puheenjohtaja  Tuomo Saarni , mikä sai teidät liittymään jättiläisten nokitteluun?
 – Näin, että tässä voisi olla paikka työntää lusikkamme soppaan. Halusimme muistuttaa ihmisiä, että myös Suomessa on valmistavaa tekstiiliteollisuutta. Ja vieläpä kannattavaa sellaista.
 Tam-Silk haluaa pitää tuotannon Suomessa. Tuomo Saarni tietää, että kotimaisuudella on markkinointiarvoa, mutta näkee että sillä on myös kansantaloudellista merkitystä.
 – Työllistämme paljon ihmisiä pienillä paikkakunnilla, joissa yhdelläkin työpaikalla on iso merkitys.
 Onko kotimainen aina vastuullinen?
 Keskustelu tekstiiliyritysten vastuullisesta tuotannosta alkoi jo keväällä, kun  Yle uutisoi  Eettisen kaupan puolesta ry:n tekemästä selvityksestä. Suomalaisten tekstiiliyritysten vastuullisuudessa havaittiin lukuisia puutteita.
 Tam-Silk liittyi mielikuvapeliin korostamalla kotimaisuuttaan ja sillä, että suomalainen valmistus tuo lisää töitä suomalaisille.
 Kotimaisuus ei kuitenkaan Eettisen kaupan puolesta ry:n vastuullisuusastiantuntija  Maija Lumpeen  mukaan takaa, että koko tuotantoketju on vastuullinen.
 – Vastuullisen tuotannon kannalta kotimaisuus on yksi tekijä. Suurimmat ongelmat ovat usein tuotantoketjun alkupäässä.
 Lumme pitää hyvänä sitä, että Tam-Silk tietää, missä oloissa heidän tuotteensa valmistetaan. Pienellä valmistajalla kun ei ole globaalien jättiläisten tapaan pitkää alihankintaketjua. Hän ei silti anna Tam-Silkille täysiä pisteitä vastuullisuudesta, koska tekstiilien valmistuksessa käytettävän puuvillan tuotantoon liittyy paljon ongelmia.
 – Hekin voisivat käyttää esimerkiksi Reilun Kaupan sertifioituja puuvilloja.
 Tam-Silkin tuotannossa on kotimaista kaikki muu paitsi langat. Jani Aarnio / Yle
 Lumme on seurannut Finlaysonin ja Ikean iskujenvaihtoa suurella mielenkiinnolla. Tarinasta on vaikeaa osoittaa "hyvistä" ja "pahista", mutta yritysten avoimuudesta vastuullisuuden suhteen löytyy eroja.
 Lumpeen mukaan Ikea kertoo vähemmän tuotantonsa yksityiskohtia. Finlayson sen sijaan kertoo rehellisesti tuotteidensa alkuperästä ja myös tuotantoketjuun liittyvistä ongelmista.
 – Jos näistä kahdesta pitäisi valita, ostaisin Finlaysonilta.
 Maija Lumme kehottaa ihmisiä olemaan kriittisiä yritysten vastuullisuusvakuutteluiden suhteen.
 – Yritykset käyttävät vastuullisuutta mielellään markkinoinnissa. Älä anna mainosten viedä, vaan tutki ja perehdy rauhassa!
 Suomalaiset vaatemerkit floppasivat vastuullisuusvertailussa

Tekstiilijätit piikittelivät toisiaan, sitten pieni suomalainen alusvaatefirma nokitti – ketä kuluttajan pitäisi uskoa?


Summary: Paikallisuutta, aitoutta ja arkea etsivät ovat matkailumarkkinoinnin kasvava kohderyhmä.

Lapin matkailubuumi näkyy tunturikeskuksissa ja Rovaniemellä, mutta pienten kylien osaksi on jäänyt katsella turistibussien perävaloja. Vuotson kylä on kyllä sopivasti Nelostien varrella, mutta etenkin keskieurooppalaisilla on kova kiire eteenpäin, tietää Vuotson Majaa pyörittävä  Jouko Vainioranta .
 Kiire on Euroopan pohjoisreunalle Nordkappiin.
 – Vaikka Nordkapp on ollut olemassa ainakin 400 miljoonaa vuotta. Että mikäs kiire sinne on, ei se sieltä mihinkään häviä.
 Vuotsossa on otettu uuden maailman keinot käyttöön turistien vauhdin hidastamiseksi. Vuotsoa ja viittä muuta lappilaista kylää esittelevä Tarinakylät-mobiilisovellus tarjoaa käyntikohteita kartalla ja kertoo valittujen kohteiden elämästä ja historiasta lyhyillä videoilla.
 Savotat ympäri Lappia toivat kulkijoita yötä päivää
 Vuotson Majasta kertova videotarina vie 1950-luvulle, jolloin rakennuksessa toimi niin postitoimisto, poliisilaitos kuin Suomen Matkailijayhdistyksen ravintola ja matkailumaja.
 – Ravintola oli auki aina, kulkijoita oli yötä päivää. Linja-autot pysähtyivät täällä ja syy vilkkauteen oli valtavat savotat, joita oli ympäri Lappia. Tarvittiin rakennusmateriaalia kun kaikki oli poltettu, Vainioranta kertoo.
 Jouko Vainioranta pyörittää vaimonsa Eeva-Liisan kanssa Vuotson majaa alle 300 asukkaan Vuotson kylässä Nelostien varrella.Annu Passoja / Yle Annu Passoja / Yle
 Kiirettä lisäsi Tuuloman voimalaitoksen rakennustyömaa silloisessa Neuvostoliitossa. Kun suomalaisia rakennusmiehiä kotilomalle kyydinnyt bussikolonna pysähtyi, piti olla nelisensataa voileipää valmiina ja valtavat kuparipannut täynnä kahvia. Sama voileipäsavotta oli edessä parin päivän jälkeen, kun miehiä vietiin takaisin työmaalle.
 Talonmiehenä Vuotson majatalossa toimi pitkään  Andreas Alariesto , naivistisista maalauksistaan sittemmin tunnettu kuvataiteilija.
 Näitä tarinoita Lapin kävijä voi kuunnella kännykästä ja myös majatalon isännältä itseltään.
 – Suomalaiset kysyvät ensimmäisenä, että onko tämä vanha koulu. Minä sanon sitten että ei, tämä on valtion virastotaloksi rakennettu aikoinaan. Siitä ne tarinat lähtevät, aamiaishuoneen keinutuoliin istahtanut Vainioranta kertoilee.
 Vuonna 1949 rakennetun Vuotson majan paikalla toimi aiemmin Tulli.  Tien yli kulki tullin puomi ja Vuotson pohjoispuolinen Lappi oli vapaakauppa-aluetta. Eeva-Liisa ja Jouko Vainiorannan kotialbumi
 Kulttuurintutkimuksen professori: paikalliset murteet kuuluviin
 Tarinat ovat joka tapauksessa tulleet jäädäkseen myös matkailumarkkinoinnissa.
 – Kaikki paikat ovat omalla tavallaan ainutlaatuisia, mutta tarinoiden kautta ne saavan erityisen turisteja kiinnostavan hohteen, tiivistää  Soile Veijola , matkailun kulttuurintutkimuksen professori Lapin yliopistosta.
 Tarinakylät-sovellus esittelee kuutta Sodankylän, Pelkosenniemen ja Kemijärven kylää, niiden käyntikohteita ja tarinoita. Vuotson lisäksi esitellään Kierinki, Suvanto, Kairala, Oinas ja Joutsijärvi.
 – Siellä on tarinoita laidasta laitaan. Kummitustarinoita, sotahistoriaa, legendoja. Kyläläiset saivat itse päättää, mitkä tarinat menevät jatkoon, kertoo Sodankylän matkailukoordinaattori  Marjo Harjula .
 Kyselyjä on tullut muistakin kylistä ja Harjula vakuuttaa, että lisää kyliä ja lisää tarinoita sovellukseen kyllä mahtuu.
 Professori Soile Veijola sanoo seuraavansa hyvillään kylien tarinoiden taltiointia paikallisten ja matkailun käyttöön. Mutta tämä ei riitä, Veijola haluaisi myös kuunnella tarinoita vaikka paikallisella murteella kerrottuna silloin kun on liikkeellä Suomessa.
 –Olisi hienoa saada jonkinlainen turistien oma radiokanava, jossa olisi ohjelmaa suomeksi ja välillä muillakin kielillä, Veijola visioi.
 Hän ei tiedä, onko moista vielä missään päin maailmaa.
 Aiemmin Vuotson majalla yöpyivät rakennusmiehet ja savottajätkät, nykyään enemmistö yöpyjistä on ulkomaalaisia turisteja. Annu Passoja / Yle
 Globaali matkailutrendi on kertoa kohteen tarina
 Matkailututkija tietää, että tarinoita, aitoutta ja paikallisuutta yhdistävä lappilaissovellus noudattelee globaaleja matkailutrendejä. Käyntikohteita on viime vuosina "tarinallistettu" työpajoissa ja hankkeissa. Läheskään kaikkia kännykän mahdollisuuksia ei ole matkailussa vielä otettu käyttöön.
 – Sitä on odotettu jo aika kauan, että erilaiset lisättyä todellisuutta hyödyntävät sovellukset tulevat ihan oikeasti yleiseen käyttöön. Jännityksellä odotetaan, koska ne oikeasti tulevat, pohtii Matkailualan tutkimus - ja koulutusinstituutin johtaja  Antti Honkanen .
 Datan käyttö EU-alueella on halventunut, joten ainakin eurooppalaisturistit lienevät periaatteessa valmiita latailemaan paikallisia sovelluksia lomamatkallaan.
 – Sitten tullaan siihen, että kun matkailija on kohteessa, niin haluaako hän katsoa kännykkäruutua vai haluaako katsoa sitä kohdetta. Itse ajattelisin, että sovellukset toimivat paremmin siellä kotona kun suunnitellaan matkustamista, Honkanen sanoo.
 Keskustele aiheesta kello 22 saakka.

Matkailu elää tarinoista:  valtavat kuparipannut kahvia ja 400 voileipää työmiehille – Vuotson kylä vei tarinat mobiiliin


Summary: Robottivideoiden poisto kuvastaa Youtuben algoritmien vaikeuksia suoriutua sisällön moderoinnista kunnialla.

Sirkkelinterällä aseistautunut taistelurobotti pyörii vimmatusti taisteluareenan nurkassa. Toisessa nurkassa yhteiskunnan ulkopuolelle pudonneen robotti-imurin näköinen vastustaja huitoo kirveellä eteensä. Seuraa kolinaa ja sinne tänne sinkoilevia palasia. Ihmiset hurraavat laitonta katutappelurinkiä muistuttavan areenan ympärillä.
 Harmitonta huvia? Ei, jos kysytään Youtuben algoritmeiltä.
 Videopalvelu Youtube poisti alkuviikolla useita taistelurobotti-videoita vedoten eläinrääkkäykseen . Robosota-videot olivat liikaa alustaa moderoivalle tekoälylle.
 Myöhemmin Youtube vahvisti, että videoiden poisto oli virhe ja että ne on palautettu takaisin palveluun. Epäilyksen siemen oli kuitenkin kylvetty. Internetissä alkoi kiivas spekulointi siitä, onko tekoäly vihdoinkin saavuttanut tietoisuuden.
 Youtuben omistava teknologiayhtiö Google on yksi maailman suurimmista tekoälyn kehittäjistä. Monen mielestä olisikin täysin luontevaa, että tietoisuuden saavutettuaan yhtiön algoritmit huolestuisivat gladiaattoreiksi joutuneiden sisarustensa kohtaloista.
 Itsetietoisia tai ei, Youtuben algoritmit keräävät kritiikkiä
 Vaikka kyseessä olikin virhe, robosota-videoiden poisto nostaa esille algoritmien varassa toimivan moderoinnin ongelmat. Tubettajat ovat jo pitkään valittaneet Youtuben mielivaltaisilta tuntuvista päätöksistä poistaa videoita tai jäädyttää käyttäjätilejä.
 Viime vuonna Youtube jäädytti useita ilma-aseita käsitteleviä tilejä ilman ennakkovaroitusta.  Päätös yhdistettiin muutamaa päivää aiemmin tapahtuneeseen Parklandin kouluampumiseen, mutta mitään virallista perustelua Youtube ei antanut. Asia herätti ihmetystä, sillä samalla useat muut ilma-aseita käsittelevät tilit saivat jatkaa alustalla normaalisti. Myöhemmin osa jäädytetyistä tileistä palautettiin.
 Kuten nyt robottivideoiden kohdalla, myös tuolloin Youtube ilmoitti jäädytysten olleen virhe. Ilma-aseiden kohdalla syy vieritettiin yksittäisten ihmismoderoijien harteille.
 Vastaavanlaisia tapauksia on satoja.
 Youtube on yrittänyt tehostaa sisältöjen läpikäymistä palkkaamalla lisää moderoijia. Ongelmaa ei kuitenkaan voidaan ratkaista yksin ihmisvoimin. Youtubeen ladataan joka minuutti 500 tuntia videosisältöä, joten väsymättömien algoritmien on pakko olla apuna.
 Ja tämä johtaa uusiin ongelmiin, jotka saavat sivuston toiminnan näyttämään oudolta ja ristiriitaiselta. Tekoälyn alaisuudessa Youtube poistaa videoita taistelevista roboteista samalla, kun sen algoritmit suosittelevat katsojille salaliittoteorioita ja ääriajattelua.
 Kahden kerroksen tubettajia
 Youtuben toimitusjohtaja  Susan Wojcicki  on viimeisen vuoden aikana joutunut toistuvasti puolustamaan yhtiönsä ratkaisuja. Kesäkuussa Wojcicki pyysi seksuaalivähemmistöltä anteeksi Youtuben kyvyttömyyttä puuttua tarpeeksi voimaakkasti Youtubessa tapahtuvaan häirintään.
 Wojcickin anteeksipyyntö liittyi tapaukseen, jossa oikeisto-konservatiivinen tubettaja  Steven Crowder  oli vuosien ajan tehnyt videoillaan homofobisia ja rasistisia hyökkäyksiä toista tubettajaa  Carlos Mazaa  vastaan. Youtube antoi Crowderin videoiden pysyä alustallaan, koska "vaikka puhe oli selvästi loukkaavaa, ladatut videot eivät rikkoneet sääntöjämme".
 Youtube painotti, että vaikka videoilla esitetyt mielipiteet voivat olla syvästi loukkaavia, jos ne eivät riko sivuston sääntöjä, videot saavat jäädä sivustolle. Päätös synnytti voimakasta vastarintaa jopa Googlen sisällä.
 Vaikka Wojcicki pahoitteli ratkaisua, hän seisoo yhä sen takana. Youtuben täytyy olla johdonmukainen päätöksissään,  toimitusjohtaja muistutti yleisölle Code-teknologiatapahtumassa .
 Tällä hetkellä kuitenkin ainoa asia, jossa yhtiö näyttää olevan johdonmukainen, on epäjohdonmukaisuus.
 Kaksi viikko sitten  Washington Post -lehti kertoi, ettei Youtube anna moderoijiensa puuttua sivuston suurimpien tähtien sisältöihin . Lehden haastattelemat moderoijat kertovat Youtuben antavan enemmän liekaa tähdille, jotka tuovat sivustolle suurimmat mainostulot. Crowderin lisäksi erikoiskohtelusta nauttivat haastateltujen mukaan muun muassa  Paul Logan  ja  Felix Kjellberg  eli PewDiePie.
 Suosikkijärjestelmän lisäksi moderoijat kritisoivat voimakkaasti Youtuben horjuvaa linjaa sääntöjen noudattamisen valvonnassa.
 – Youtuben asenne on se, että mikään ei ole oikeasti ongelma ennen kuin siitä on otsikko, toteaa yksi moderoija Washington Postille.
 Robosota-videotkin palasivat takaisin Youtubeen, kun  tubekanava Maker's Muse nosti asiasta äläkän .
 Lue myös:
 Youtuben suurin tähti PewDiePie ja intialainen mediajätti ottavat yhteen kamppailussa, jossa tiivistyy koko Youtuben tulevaisuus   Toimittajalta: Youtube on pilalla – Katso tästä miksi

Youtube luuli taistelurobotti-videoita eläinrääkkäykseksi ja poisti ne – yhtiö joutuu selittämään algoritminsa toimintaa yhä useammin


Summary: Liput liehuivat ja laulu raikui, kun ihmisketju kumosi neuvostovaltaa Baltiassa 30 vuotta sitten.

Perjantaina tulee kuluneeksi 30 vuotta neuvostovaltaa uhmanneesta ihmisketjusta Baltiassa. Kaksi miljoonaa virolaista, latvialaista ja liettualaista tarttui toisiaan kädestä, muodosti ihmisketjun ja vaati vapautta.
 Ihmisketju oli yli 600 kilometriä pitkä ja se kulki kaikkien kolmen neuvostotasavallan halki – Tallinnasta Riian kautta Vilnaan.
 Rauhanomainen ja väkivallaton mielenilmaus ajoitettiin elokuun 23. päivään. Elettiin vuotta 1989 eli silloin tuli kuluneeksi 50 vuotta Molotov-Ribbentrop -sopimuksesta, jolla natsi-Saksa ja Neuvostoliitto jakoivat Euroopan etupiireihinsä.
 Neuvostoliiton asema oli järkkynyt jo jonkin aikaa. Mielenilmauksia Neuvostoliiton vaikutuspiiristä irtautumiseksi oli virinnyt eri puolilla Itä-Eurooppaa.
 Puola hylkäsi kommunismin ensimmäisenä vuonna 1989. Myös Berliinin muuri murtui.
 Vuonna 1991 – pari vuotta kestäneiden poliittisten järistysten päätteeksi – Baltian maat itsenäistyivät Neuvostoliitosta ja Neuvostoliitto hajosi.

Baltiassa muistellaan, kuinka neuvostovalta kaadettiin käsi kädessä – katso video väkivallattomasta ihmisketjusta


Summary: Mattarella päätti antaa hallitusneuvotteluille lisäaikaa tiistaihin asti.

Italiassa kaksipäiväiset hallitustunnustelut päättyivät tuloksettomina.
 Presidentti  Sergio Mattarella  ilmoitti kuitenkin antavansa neuvotteluille lisäaikaa, koska uskoo hallituspohjan löytymiseen ilman uusien vaalien järjestämistä.
 Mattarellan mukaan puolueilla on tiistaihin asti aikaa saada kasaan enemmistöhallitus.
 Italialaismedian tietojen mukaan enemmistöhallitusta yritetään muodostaa populistipuolue Viiden tähden liikkeen ja keskustavasemmistolaisen Demokraattipuolueen kesken.
 Italian hallitus kaatui tiistaina pääministeri  Giuseppe Conten  annettua eroilmoituksensa.
 Lue myös:
 Analyysi: Salvini haluaisi Italiaan vaalit syksyllä – populistin unelman tiellä monta estettä
 Italian pääministeri eroaa – Presidentti Mattarella pyysi Contea jatkamaan virkamieshallituksen johdossa

Italian hallitustunnusteluissa ei tulosta – Presidentti Mattarella uskoo kuitenkin, että uusi hallitus saadaan kasaan ilman vaaleja


Summary: Mukana 35 yrityksen yhteistyöryhmässä ovat muun muassa suuryritykset Danone, Renault, L'Oreal ja Unilever.

Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan (HYY) omistama yritys Ylva on valittu OECD:n tuella toteutettuun Business 4 Inclusive Growth (B4IG) - yhteistyöhankkeeseen.
 Hankkeeseen on valittu mukaan yhteensä 35 yritystä, jotka toimivat suunnannäyttäjinä osallistavan ja tasa-arvoisemman yritystoiminnan puolesta.
 Mukana ovat muun muassa suuryritykset Danone, Renault, L'Oreal, Accenture, Unilever ja J.P. Morgan. Unicafe-opiskelijaravintoloiden ja  Lyyra-rakennusprojektin  takana oleva Ylva on mukana ainoana suomalaisyrityksenä.
 B4IG-hankkeen tavoitteena on kehittää yritysmaailman vastuullisuuskäytäntöjä erityisesti ihmisten osallistamisen ja yhdenvertaisuuden näkökulmasta.
 "Yritämme olla Suomen kestävin rakennushanke"
 Yhteistyössä on nostettu esiin muun muassa Ylvan Lyyra-rakennushanke, jossa on kiinnitetty erityistä huomiota rakennustyöntekijöiden sosiaaliseen asemaan ja yhdenvertaisiin mahdollisuuksiin.
 – Yritämme olla Suomen kestävin rakennushanke. Kestävyys on muutakin kuin ilmaston huomioimista. Meillä on lukuisia kansallisuuksia rakennustyömaalla töissä tuhansien kilometrien päässä kotoa. Haluamme kehittää työntekijöidemme yhdenvertaisuutta, Ylvan toimitusjohtaja  Antti Kerppola  sanoo.
 Kallion nykyisten virastotalojen tilalle suunnitellaan uusia rakennuksia. Lyyra-rakennusprojektin kokonaislaajuus on 20 800 kerrosneliömetriä, joka koostuu rakennusten lisäksi maanalaisista tiloista. Rakennustöiden on tarkoitus alkaa ensi vuonna.  Cederqvist & Jäntti Arkkitehdit
 Kerppolan mukaan kaikki lähtee hyvästä kommunikaatiosta.
 – Pitää huomioida se, että kaikki työntekijät eivät puhu suomea tai englantia. Valitsemme yhteistyökumppaneiksi sellaisia toimijoita, joille vastuullisuusasiat ovat tärkeitä.
 Kerppolan mukaan työmaatoimikuntaan otetaan mukaan myös maahanmuuttoon erikoistuneita asiantuntijoita.
 – Pitää huomioida, ettei vierastyöläisillä ole samanlaisia tukiverkostoja kuin Helsingissä varttuneilla työntekijöillä. Henkilöstön onnellisuudella on hyvin vahva yhteys koko hankkeen onnistumisen kanssa.
 Kerppolan mukaan Helsingin yliopiston ylioppilaskunnassa on jo vuosien ajan tehty yhdenvertaisuustyötä, esimerkiksi tuomalla niin sanottuja häirintäyhdyshenkilöitä erilaisiin tapahtumiin.
 – Tämä halutaan myös Ylvan työmaille käytännöksi. Häirinnän suhteen on nollatoleranssi. Kenenkään ei tarvitse kokea turvattomuuden tunnetta.
 Kasvisaterioiden määrää lisätään Unicafeissa
 Ylvan toinen hanke liittyy ravintolatoimintaan.
 – Unicafen osalta kysymys liittyy siihen, että miten edullisen hintaluokan tuotteesta pystytään tekemään mahdollisimman terveellinen ja kestävä.
 Tässä yhteydessä kestävyys tarkoittaa Kerppolan mukaan erityisesti ilmastoasioita.
 – Ilmastoasiat eivät pelkästään rajoitu ateriaan vaan myös elämäntapaan.Ihmiset, jotka opintojen aikana tottuvat tietynlaisiin elämäntapoihin vievät ne mukanaan myös myöhempään elämään.
 Unicafe-opiskelijaravintoloissa Helsingissä myydään päivittäin 10 000 annosta. Rinna Härkönen / Yle
 Unicafessa on jo pitkään panostettu ilmastoasioiden huomioimiseen. Työtä on Kerppolan mukaan tehty erityisesti hävikin minimoimiseksi. Myös kasvisaterioiden määrää pyritään lisäämään.
 – Tavoitteenamme on, että ensi vuonna yli puolet aterioistamme olisi kasvisaterioita ja vegaanisia aterioita. Lukema on nyt yli 40 prosentissa, mutta vähän on vielä matkaa.
 Macron julkistaa yhteistyöhankkeen viikonloppuna
 Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  julkistaa B4IG-hankkeen viikonloppuna Ranskan Biarritzissa järjestettävän G7-maiden huippukokouksen yhteydessä.
 Kerppola sekä muut hankkeessa olevien yritysten toimitusjohtajat tapaavat Macronin huomenna perjantaina Pariisin Élysée-palatsissa.
 – Keskusteluihin on varattu pari tuntia aikaa. On kiinnostavaa kuulla, mitä presidentti Macron sanoo hankeen roolista G7-maiden yhteistyössä. Kaikilla on samat digitalisaatioon ja ilmastonmuutokseen liittyvät haasteet. Se, että näissä teemoissa tehdään yhteistyötä kilpailun sijaan on hyvin keskeistä, Kerppola sanoo.
 Kerppola korostaa, että yhteistyössä ei ole kyse hyväntekeväisyydestä.
 – Tämä on tapa tehdä hyvää liiketoimintaa, kyse ei missään nimessä ole hyväntekeväisyydestä, vaan parhaiden käytäntöjen jakamisesta.
 Ylva operoi Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan liiketoimintaa ja varallisuutta Ylva tunnettiin aiemmin nimellä HYY Yhtymä. Yritys on erikoistunut kiinteistö-, majoitus-, ravintola- ja sijoitusliiketoimintoihin. Yhtiön liikevaihto kasvoi viime vuonna 33,5 miljoonaan euroon ja liiketulos 7,6 miljoonaan euroon. Ylvan omistamien kiinteistöjen ja sijoitusten markkina-arvo kohosi viime vuonna yli 320 miljoonaan euroon. Omistusten arvoa kasvatti etenkin hotelli  Seurahuoneen kiinteistön ostaminen .
 Lue myös:
 Näin Hakaniemen kaupunkikuva muuttuu lähivuosien aikana – Virastotalojen tilalle suunnitellaan hotellia ja asuntoja tutkijoille
 Helsingin yliopiston ylioppilaskunta osti Seurahuoneen talon – Ydinkeskustaan syntyy uusi iso hotelli

Yliopistoruokaloiden omistaja valittiin kansainväliseen vastuullisuushankkeeseen ainoana suomalaisena yrityksenä


Summary: Matkayhtiöiden Grönlannin-matkoja on tiirailtu ennätyspaljon viime päivinä.

Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  ostohaaveet Grönlannista on saanut yhdysvaltalaiset kiinnostumaan matkailusta tuonne maailman suurimmalle saarelle, kertoo  CNN .
 Uutiskanavan haastattelemien matkanjärjestäjien mukaan yritysten nettisivujen Grönlannin-osioiden liikenne on kasvanut jättimäisesti sen jälkeen, kun tieto Trumpin halusta ostaa saari tuli julkisuuteen.
 Matkayhtiö Nordic Visitorin Grönlannin-matkoja katseltiin ennätyspaljon elokuun 16. päivänä, jolloin Trump kertoi ostohaaveistaan.
 – Liikenne meidän Grönlannin-sivulle kasvoi edellisen vuoden samaan päivään verrattuna 2800 prosenttia, yhtiöstä kerrottiin CNN:lle.
 Yhtiön lausunnon mukaan jatkuva liikenne sivulle on ollut viime vuoteen verrattuna kuusinkertaista viime perjantaista asti. 69 prosenttia Grönlannin-matkoja tutkailleista on ollut Yhdysvalloista.
 Toisen matkanjärjestäjän, Intrepid Travelin edustaja kertoi kiinnostuksen Grönlantia kohtaan nousseen yrityksen sivuilla 237 prosenttia viime viikonlopun aikana.
 – Grönlannin turismi on vielä lapsen kengissä verrattuna suositumpiin kohteisiin. Sen suosion nousun myötä edelläkävijöiden on syytä näyttää esimerkkiä, kuinka harjoittaa vastuullista ja kestävää turismia siellä, sanoi Intrepid Travelin edustaja  Steph Millington .
 Ostoaikeet herättivät kummastusta
 Trumpin idea ostaa Grönlanti herätti kummastusta muun muassa Grönlannin emämaa Tanskassa. Pääministeri  Mette Fredriksen  totesi, että ajatus Grönlannin ostamisesta on absurdi, eikä saari ole myytävänä.
 Tästä suivaantunut Trump perui suunnitellun matkansa Tanskaan Syyskuun alussa. Trump ehti myös vitsailemaan Twitterissä, ettei ollut ajatellut rakentaa Trump Toweria saarelle.
 Ulkopoliittisen instituutin vanhempi tutkija  Charly Salonius-Pasternak  kommentoi  Ylelle keskiviikkona , että ajatus siitä, että Yhdysvallat ostaisi Grönlannin ei ole tätä päivää. Hänen mukaansa Trumpin esitys kertoo myös siitä, kuinka vähän presidentti ymmärtää kansainvälisen politiikan lainalaisuuksista.
 Lue myös:
 USA:n ulkoministeri liennytti suhdetta Tanskaan – Trump arvosteli Tanskan kitsaita sotilasmenoja  (22.8.)
 Pääministeri Frederiksen Trumpin päätöksestä perua vierailu Tanskaan: Olen harmistunut, mutta suhde ei ole kriisissä (21.8.)
 Tutkija Trumpin ajatuksesta ostaa Grönlanti: Vaikea nähdä, että grönlantilaisille voitaisiin sanoa, että teidät on myyty (21.8.)
 Trump suivaantui Tanskan haluttomuudesta myydä Grönlanti ja perui valtiovierailunsa – Tanskalaiset: Yllättävää, ei tarvitse tulla ollenkaan (21.8.)
 Trump tyynnyttelee grönlantilaisia kuvamuokkauksella: Arktisen asutuksen keskelle ei nouse kultaista Trump-hotellia (20.8.)
 Uutinen Grönlannin ostamisesta herättää ihmetystä Tanskassa – "Lopullinen todiste siitä, että Trump on seonnut", "Aprillipäivä" (16.8.)
 Grönlannin ostaminen olisi Trumpille kiinteistösijoitus – ei kuitenkaan hallinnon ykkösprioriteetti  (19.8.)
 WSJ: Trump haluaisi ostaa Grönlannin Tanskalta – osa presidentin avustajista: Ohimenevä idea, ei johda mihinkään (16.8.)

Grönlanti kiinnostaa nyt yhdysvaltalaisia matkailukohteena, vaikka saarta ei myydäkään Trumpille


Summary: Mielenosoittajat rakentavat barrikadeja tukkiakseen liikennettä. Tilanne saattaa pahentua, sillä mielenosoittajien kerrotaan käyttävän myös polttopulloja.

Demokratiaa vaativien hongkongilaisten mielenosoitukset ovat jatkuneet myös tänään lauantaina.
 Viranomaiset ovat sulkeneet eräitä maanalaisen asemia estääkseen mielenosoittajien kokoontumisen, mutta kaduilla on silti ollut runsaasti väkeä. Suurimmat väenkokoukset ovat olleet Kwun Tongin alueella, missä on paljon yrityksiä ja teollisuutta.
 Poliisi on paikoin käyttänyt patukoita ja kyynelkaasua karkottaakseen mielenosoittajat. Nämä ovat vastanneet heittelemällä kiviä ja hakkaamalla poliiseja bambuisilla rakennuspuilla.
 Mielenosoittajat ovat myös pyrkineet häiritsemään liikennettä rakentamalla barrikadeja. Monet mielenosoittajat ovat laittaneet päähänsä kypärän ja peittäneet kasvonsa hengityssuojilla.
 Mielenosoittajat ovat myös rikkoneet viranomaisten viime aikoina pystyttämiä "älykkäitä valopylväitä", joiden arvellaan pitävän sisällään myös valvontalaitteita.
 Vaikka tunnelma on kireä ja väkivaltaakin on nähty, uutistoimistojen tietoon ei ole tullut, että kukaan olisi loukkaantunut.
 Tilanne voi silti olla pahenemassa.  South China Morning Post -lehden  seurannan mukaan mielenosoittajat ovat ottaneet käyttöönsä myös polttopullot.
 Kyseessä on jo 12. perättäinen viikonloppu, kun Hongkongissa on demokratiaa puolustavia mielenosoituksia.
 Lue lisää :
 Kiina vapautti pidättämänsä Britannian konsulaatin työntekijän – "Hän tunnusti tekonsa"

Hongkongin mielenosoituksissa patukoita ja kyynelkaasua – pahimmalta väkivallalta silti vältytty


Summary: Rintasyöpäleikkauksesta toipuva Sari Essayah tullaan valitsemaan KD:n puheenjohtajaksi jatkokaudelle, koska hänellä ei ole vastaehdokkaita.

Kristillisdemokraatit aikoo terävöittää oppositiopolitiikkaansa.
 Puolueen puheenjohtajana jatkokautta hakevan  Sari Essayahin  mukaan kristilliset korostavat viestissään vastuullista talouspolitiikkaa ja alueiden puolustamista.
 Essayah muistuttaa poliittisessa katsauksessaan, että  Antti Rinteen  (sd.) vihervasemmistolaiselle hallitukselle on olemassa vaihtoehto, nimittäin perussuomalaisten, kokoomuksen, keskustan ja kristillisten muodostama yhteishallitus.
 – Kolme oppositiopuoluetta pystyisivät muodostamaan hallituspuolue Keskustan kanssa tukevan 113 edustajan enemmistöhallituksen. Tämä varmaankin muistetaan myös hallituksen palavereissa ja hallituspuolueiden puoluetoimistoilla.
 Rinteen hallituksella on eduskunnassa 117 paikkaa.
 Essayahin mielestä Rinteen hallitusohjelma ei ole rakennettu kestävälle pohjalle. Hyvinvointivaltio tarvitsee kestävälle pohjalle rakennettua taloutta ja korkeaa työllisyysastetta, mutta hänestä hallituksen toimet ovat ristiriidassa tämän tavoitteen kanssa.
 – Veronkiristykset, erityisesti energian ja liikenteen osalta, kotitalousvähennyksen rajaaminen ja entisten työllistämismallien purku ilman tietoa uusista tulevat heikentämään työllisyyskehitystä. Valtion tuottavan omaisuuden myynti ja merkittävien pysyvien lisämenojen lisääminen tulevat pahentamaan alijäämää.
 Essayah muistuttaa, että samaan aikaan kansainvälinen taloussuhdanne on kääntymässä laskuun.
 Essayah arvostelee hallituksen toimien rankaisevan erityisesti haja-asutusalueiden asukkaita.
 – Asumisen, energia ja liikkumisen suunnitellut veronkiristykset osuvat heihin kipeästi. Taipuuko Keskusta tosiaan Rinteen hallituksessa tälle haja-asutusalueiden kurittamiselle?
 Hänestä nykyinen hallitus on ehtinyt jo perua useita keskeisiä vaalilupauksiaan. Samaan aikaan se lisää merkittävästi julkisia menoja.
 – Eläkeläisille luvattu vappusatanen on muuttumassa muutamiksi kympeiksi. Opintotuen 100 euron korotus muuttui 1,5 euron indeksikorotukseksi. Nopeat ratayhteydet Itä-Suomesta, Turusta ja Tampereelta Helsinkiin muuttuivat selvittelyksi ja suunnittelupapereiden pyörittelyksi, Essayah listaa.
 Essayah sivaltaa, että valtiosihteereiden ja erityisavustajien määrän kasvattamiseen sekä puoluetukeen on löytynyt enemmän rahaa kuin yliopistoille.
 Oppositiossa oleva kristillisdemokraatit on kokoontunut puoluekokoukseen Ouluun viikonloppuna.
 Rintasyöpäleikkauksesta toipuva Essayah tullaan valitsemaan toiselle jatkokaudelle, koska hänellä ei ole vastaehdokkaita. Essayah on johtanut puoluetta vuodesta 2015.
 Lue lisää:   Syöpäleikkauksesta toipuva Sari Essayah jatkaa KD:n johdossa, punnitsi puolueen toiveet ja oman jaksamisen: Hoidot jatkuvat, suhtaudun optimismilla
 Rintasyöpäleikkauksesta toipuva Sari Essayah hakee jatkokautta kristillisdemokraattien puheenjohtajaksi

Kristillisten Sari Essayah maalailee jo vaihtoehtoa Rinteen hallitukselle: Kolme oppositiopuoluetta muodostaisivat keskustan kera enemmistöhallituksen