Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Työkiistat eivät lopu aivan pian: Keväällä riidellään hoitoalalla
 Työnantajien ja työntekijöiden näkemykset työehtosopimuksista tuntuvat olevan kaukana toisistaan. Neuvottelujen hankaluutta selittää tutkijoiden mukaan se, että työntekijät ovat tyytyneet useilla aiemmilla kierroksilla maltillisiin palkankorotuksiin ja haluavat nyt osansa talouskasvun hedelmistä. Keväällä koittavista julkisen sektorin neuvotteluista  odotetaan riitaisia .
 Linnan juhlia on järjestetty tänä vuonna 100 vuotta: kokosimme vastaanoton historiasta 10 pointtia
 Viime vuonna Presidentinlinnassa vietettiin Linnan juhlia näin tunnelmallisissa merkeissä. Historian ensimmäisistä juhlallisuuksista vuodelta 1919 ei ole säilynyt kuvia, ei edes Museoviraston kokoelmissa. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Ensimmäinen itsenäisyyspäivän vastaanotto Presidentinlinnassa järjestettiin vuonna 1919 ja se kesti tunnin. Linnan boolia alettiin tarjota 1940-luvun lopulla. Tuolloin pääaineksia olivat appelsiinimehu ja lakkalikööri, myöhemmin reseptiä on muutettu. Voit lukea  tästä jutusta  kymmenen kiinnostavaa pointtia vastaanoton historiasta.
 Itsenäisyyspäivän paraatissa esitellään iskuvoimaa
 Paraatiin osallistuu noin 1300 henkilöä ja yli 50 ajoneuvoa. Jussi Mansikka / Yle
 Itsenäisyyspäivän valtakunnallinen paraati järjestetään tänään Tampereella. Paraatissa on esillä laajasti panssaroituja joukkoja ja Maavoimien tulivoimaisinta kalustoa sekä erikoisuutena myös ratsukko-osasto. Lue  tästä jutusta , mikä on panssarien rooli Suomen puolustuksessa ja miten niillä taistellaan.
 Voit seurata itsenäisyyspäivän paraatia Ylen kanavilta: Areenassa suora lähetys  paraatikatselmuksesta  alkaa kello 11.55 ja ohimarssista kello 12.55.
 Kenellä on Linnan juhlien upein puku? Äänestä suosikkiasi Yle.fi-sovelluksessa
 Linnan juhlien pukuäänestyksessä ei tarvitse valita yhtä mielestä, vaan äänen voi antaa useammalle puvulle. Yhtä pukua voi äänestää vain kerran.
 Voit äänestää  omia suosikkipukujasi illalla Yle.fi-sovelluksessa tykkäämällä eli antamalla sydämiä suosikeillesi. Ilmaisen sovelluksen  voi ladata täältä  tai puhelimesi sovelluskaupasta.
 Itsenäisyyspäivä etelässä sateinen, pohjoisessa poutainen ja kylmä
 Ilmatieteen laitos
 Tänä juhlapäivänä lounaasta leviää sateita maan etelä- ja keskiosiin. Sateet ovat pääosin vettä, mutta keskiosissa voi tulla myös räntää ja lunta. Pohjoisessa pakkanen on kireä ja sää poutainen. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Keväällä riidellään hoitoalalla, Linnan juhlia järjestetty sata vuotta, itsenäisyyspäivän paraatissa esitellään iskuvoimaa


Summary: Saat Euroopan unionin sisäpiirijutut kerran viikossa suoraan sähköpostiisi, kun tilaat Ylen Eurooppa-uutiskirjeen.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Pelko tai oikeammin sen tunnistaminen  pitivät minut hereillä toissayönä. Palasin Lontoon Nato-kokouksesta Eurostar-junalla. Se oli keskiviikkopäivän viimeinen ja tupaten täynnä, koska  Ranskan laajat lakot  pysäyttivät sen jälkeen tunneliliikenteen useiksi päiviksi.
 Viereeni istahti nuori mies, hieman hermostuneen oloinen ja ehkä vähän epäsiistikin. Pian hän kysyi missä on ravintolavaunu, ja poistui hetkeksi.
 Tämä juttu on Eurooppa-uutiskirjeestä. Voit tilata kirjeen tästä linkistä.
 Toimittajalle luontaisesti utelias kun olen, vilkaisin hänen paikalleen jättämän kellastuneen lainakirjan nimeä. Se oli “Minorities in the Arab World” ja alla oli sotkuinen pino printattuja artikkeleita, joista silmä erotti vain muutaman kartan lähi-idästä.
 Tajusin yht’äkkiä, että olin antanut pelon hiipiä mieleeni. Olin juuri seurannut vajaan viikon Lontoon terroripuukotuksen uutisointia sekä  Nato-kokousta , josta yritettiin epäonnistuneesti viestiä, että  kaikki on hyvin . Lähes miljardin ihmisen turvallisuuden takaaminen on Naton ensisijainen tehtävä.
 En tietenkään suomalaisena nauti  Naton artikla 5:n puolustustakuusta, mutta eurooppalaisena ja varsinkin manner-Euroopassa sujahdan sinne saman varjon alle ainakin silloin kun olen Brysselissä tai vaikkapa Lontoossa.
 Lontoossa oli juuri ennen  puukotustapausta  laskettu terrorismivaarasta kertovaa hälytystilaa vaikka itse asiassa elämme juuri sitä vuodenaikaa, jolloin ne, joilla on halu tehdä pahaa ja aiheuttaa kaaosta, ovat aktiivisia.
 Ei tee enää mieli mennä joulutorille missään. Ei myöskään tuntunut mukavalta kävellä tungokseen asti täysillä kaduilla Lontoon keskustassa, missä ihmiset ensisilmäyksellä näyttävät elävän normaalia joulunalusaikaa ostoksilla ja ravintoloissa.
 Yht’äkkiä vuosikymmenien jälkeen  mieleeni muistui Irlannin tasavaltalaisarmeija IRA:n tekemä pommi-isku Lontoon Paddingtonin asemalla kevättalvella 1991. Olin kävellyt aseman läpi vain päivää aiemmin.
 Roskakoriin jätetty pommi ei sillä kertaa tappanut ketään, mutta toinen pommi samana aamuna Victoria-asemalla kyllä. Kiitos IRA:n Lontoossa on vaikea löytää roskakoria julkisilla paikoilla. Niin raivostuttavaa kuin se onkin, aion elää sen kanssa tyytyväisenä ja ajattelen, että joku välittää turvallisuudestani.
 Takaisin junaan. Vierustoverini palasi ravintolavaunusta mukanaan pikkupullo punaviiniä ja vähän syötävää. Hän kysyi kohteliaasti englantia murtaen, haluaisinko palan hänen kakustaan. Jostain syystä tuo pieni ele rauhoitti mieleni, mutta vain hetkeksi.
 Kotiin päästyäni  oli vaikea saada unen päästä kiinni. Ajatukset matkasivat vuoden 2016 Brysselin terrori-iskuihin, joissa tapahtumapaikoilla oli useita kollegoja ja tuttujani. Muistokukat ja kynttilät ovat kadonneet Maalbeekin metrolaiturilta, mutta joka kerta kun ohitan aseman, mietin kuinka lopulta sattumanvaraista kaikki on.
 Olenko alkanut pelätä? En varsinaisesti, mutta huomaan olevani kaiken aikaa valppaana. Seuraan ihmisiä, heidän käyttäytymistään ja kantamuksiaan. Olen myös täysin tietoinen siitä, miten useimmat ihmiset käyttäytyvät kun jotain epätavallista sattuu. Inhimillinen itsekkyys lyö päälle, koska jokainen haluaa turvaan.
 Monissa viime vuosina niin sanottuihin pehmeisiin kohteisiin tehdyissä terrori-iskuissa on yhteinen piirre. Kansalaiset ovat nousseet vastustamaan pahoja tekoja. Lontoossa siviilit taltuttivat puukottajan. Vuonna 2015 Amsterdamista Pariisiin matkanneessa junassa siviilit pysäyttivät terroristin. Yhdysvaltoihin vuonna 2001 kohdistuneissa iskuissa yhdessä kaapatuista koneista matkustajat hyökkäsivät kaappaajien kimppuun.
 Ihmisillä on perusitsesuojeluvaisto , joka ei nojaa poliisiin, aseistettuihin metroaseman vartijoihin tai Naton viidenteen artiklaan. Se nojaa johonkin paljon yksinkertaisempaan: Haluun puolustaa normaalia elämää, sellaista, jota itse kukin elämme.
 Ennen kuin uni vihdoin tuli, muistan miettineeni, mitä itse tekisin, jos joutuisin tilanteeseen, jossa joka uhkaisi normaalia elämääni? En tiedä vastausta ja toivon, etten koskaan joudu ottamaan siitä selvää.
 Rakastan joulunaikaa  ja aion kaikesta huolimatta mennä joulutorille, haistella ihanien ruokien tuoksuja, juoda glögin tai kaksi ja ostaa kynttilöitä. Se kuuluu normaaliin elämääni.
 Hyvää itsenäisyyspäivää, rauhallista joulun odotusta kaikille ja rauhallista loppuvuotta niille, jotka eivät joulua vietä.
 Tämä juttu on Eurooppa-uutiskirjeestä. Voit tilata kirjeen tästä linkistä.
 #SOMESSA: Hallituskriisin sankarihahmo Kroatiasta
 Twitter
 Suomen pääministerin ja hallituksen eroon kulminoituneen  jupakan tuntemattomin sankari on Kroatian viestintäministeriön valtiosihteeri  Josip Bilaver , joka otti  Sanna Marinin  (sd.) paikan viestintäneuvoston kokouksen puheenjohtajana Brysselissä tiistaina.
 Marin oli lentänyt aamukoneella Helsinkiin SDP:n eduskuntaryhmän kokoukseen. Bilaver joutui ottamaan homman haltuun kylmiltään, koska Kroatia on Suomen jälkeen seuraava puheenjohtajamaa.
 Lyhyellä varoitusajalla tehtävään valjastettu  valtiosihteeri luki puheenjohtajana paperista suomalaisten virkamiesten tekstiä ja jakeli puheenvuoroja suurlähettiläs  Minna Kivimäen  istuessa vieressä.
 – En odota, että (hallituksen kaatuminen) vaikuttaa puheenjohtajuuteen mitenkään, Kivimäki sanoi tiedotustilaisuudessa kokouksen jälkeen.
 Oikeaa ministeriä ei kuitenkaan löytynyt puheenjohtajan pallille seuraavanakaan päivänä. Energianeuvoston kokouksessa puhetta johti tiede- ja kulttuuriministeri  Hanna Kosonen  (kesk.), kun elinkeinoministeri  Katri Kulmuni  (kesk.) selvitteli hallituskriisiä kotimaassa.
 #FAKTA: Johnsonin konservatiivit matkalla kohti vaalivoittoa
 Joel Kanerva / Yle
 Britannian parlamenttivaaleihin  on kuusi päivää aikaa, ja merkit viittaavat edelleen pääministeri  Boris Johnsonin  selvään voittoon.  Paikkaennusteiden mukaan  Johnsonin konservatiivit saisivat nykyisellä kannatuksella parlamentin alahuoneeseen selvän enemmistön, jonka turvin Johnson voisi ajaa läpi EU:n kanssa neuvotellun erosopimuksen pikavauhtia.
 Brexitin vastavoimana profiloituneiden liberaalidemokraattien kannatus on kesän jälkeen hiipunut,  Jeremy Corbynin  johtama työväenpuolue on suunnilleen pitänyt pintansa suhteessa konservatiiveihin Johnsonin valinnan jälkeen. Brexit-puolue taas on vaalien alla vajonnut unholaan.
 Tämä juttu on Eurooppa-uutiskirjeestä. Voit tilata kirjeen tästä linkistä.
 ÄLÄ MISSAA NÄITÄ: Suomen budjettiesitys kismittää, Turkin ja Ranskan itsevaltiaat
 Eurooppaministeri Tytti Tuppurainen (sd.) johtaa vielä joulukuussa EU:n yleisten asioiden neuvoston toimintaa. Yksi pääaiheita eurooppaministerien kokouksissa on koko syksyn ajan ollut uusi monivuotinen rahoituskehys eli unionin budjetti vuosille 2021-2027. Olivier Hoslet / EPA
 Suomi julkaisi eilen torstaina  odotetun ehdotuksensa EU:n budjetiksi vuosille 2021–2027. Eurooppaministeri  Tytti Tuppuraisen  johdolla laadittu  ehdotus  sai osakseen täyslaidallisen kritiikkiä sekä nettomaksajilta ja -saajilta että komissiosta ja EU-  parlamentista .
 Brysselissä esitystä ryhdyttiin haukkumaan jo ennen sen julkaisemista, kuten  viikonvaihteessa kerroimme . Kriitikoiden mukaan maataloustukia korostava esitys katsoo liiaksi peruutuspeiliin ja sivuuttaa tulevaisuuden haasteet.
 Euroopan komissio taas on  pettynyt siihen , että Suomi on leikannut surutta sen ehdottamista painopisteistä.
 Lontoon Nato-kokouksessa  on edustettuna myös Turkki. Suhtautuminen Turkkiin ja sen yhä itsevaltaisempaan johtajaan  Recep Tayyip Erdoganiin  on Euroopassa hankala asia. Erdogan aloitti toisinajattelijoiden ja poliittisten vastustajiensa massiiviset puhdistukset vuoden 2016 vallankaappausyrityksen varjolla.
 Oliko siinä kyse Erdoganin vastustajien kömpelöstä yrityksestä vai oliko kyseessä suuri lavastus? Yhden version tarjoaa norjalaisen  Jørgen Lorentzenin  ohjaama  Ulkolinja: Jumalan lahja Erdoganille .
 Brysselin koneessa  valtio-opin professori  Niilo Kauppi  Jyväskylän yliopistosta toteaa, että Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  tuntuu tällä hetkellä olevan EU:n henkinen johtaja. Macron näkee EU:n välineenä vahvistaa Ranskan globaalia roolia ja vaikutusvaltaa.
 Presidentin asema taas on Ranskassa niin vahva, että Macron on käytännössä monarkki. Toimittajana on  Maija Elonheimo .
 ENSI VIIKOLLA: Britannian vaalit ja EU:n huippukokous
 Se on taas huippukokousviikko!
 EU-johtajat kokoontuvat  vuoden viimeiseen tapaamiseen Brysseliin torstaina ja perjantaina. Kokouksessa eletään jo brexit-aikaa, sillä Britannian pääministeri  Boris Johnson  ei osallistu kokoukseen torstaille osuvien Britannian parlamenttivaalien takia. Brexit ei ole kokousaihe, mutta jos Johnson voittaa vaalit ja pystyy muodostamaan enemmistön parlamenttiin, Britannia lähtee EU:sta tammikuun lopussa ensi vuonna.
 EU-johtajien tiedetään katsoneen kokouksissa jalkapalloa. Tällä kertaa kanavat käännetään seuraamaan Britannian vaalituloslaskentaa. Tulos on selvillä perjantaiaamuna.
 Työväenpuolueen voitto johtaisi uusiin neuvotteluihin EU:n kanssa ja toiseen kansanäänestykseen sekä Brexitistä, että Skotlannin itsenäistymisestä.
 YK:n ilmastokokous COP25  jatkuu Madridissa ensi viikon perjantaihin. Yli 25 000 valtioiden, ympäristöjärjestöjen, tutkijoiden, kansalaisjärjestöjen ja yritysten edustajaa pyrkivät löytämään sovun taistelussa ilmastonmuutosta vastaan.
 Sopimus hiilidioksidipäästöjen vähentämistä koskevista säännöistä on kokouksen ensisijainen tavoite. Päästötavoitteet ja miten niihin päästään ovat vahvasti esillä myös EU:n huippukokouksessa.
 Tämä juttu on Eurooppa-uutiskirjeestä. Voit tilata kirjeen tästä linkistä.

Eurooppa-kirje: Pelko on läsnä kaikkialla, junista joulumarkkinoihin


Summary: Panssarikomentaja: Temmataan aloite ja päästään niskan päälle.

Ylen paraatilähetykset Tampereella 6.12. järjestettävää itsenäisyyspäivän valtakunnallista paraatia voi seurata suorana Ylen kanavilta. Paraatikatselmus : Suorat lähetykset  Yle Areenassa  ja Radio Suomessa kello 11.55 alkaen. Ohimarssi : Suorat lähetykset TV1:ssä,  Yle Areenassa  ja Radio Suomessa kello 12.55 alkaen. Koostelähetys : TV1:ssä ja  Yle Areenassa  kello 17.10 alkaen.
 Vuoden 2019 itsenäisyyspäivän paraatissa esillä ovat panssaroidut joukot ja maavoimien tulivoimaisin kalusto. Paraatin järjestelyistä vastaa Panssariprikaati, joka kouluttaa panssarijoukkoja.
 Mikä on panssarien rooli Suomen puolustuksessa ja miten niillä taistellaan?
 Näihin kysymyksiin tietää vastauksen Hämeen panssarivaunupataljoonan komentaja, everstiluutnantti  Riku Rantakari .
 Everstiluutnantti Riku Rantakari. Ahti Kaario / Yle
 – Panssarijoukkojen rooli on aika keskeinen. Suomella on kyllä laajat joukot ja paljon reserviä, millä puolustetaan suuria alueita, mutta taistelut ratkaistaan mekanisoiduilla joukoilla, Rantakari sanoo.
 Mekanisoiduilla joukoilla tarkoitetaan panssarivaunuilla varustettuja joukkoja. Ne pystyvät liikkumaan maastossa nopeasti, niillä on suuri tulivoima ja panssarin tarjoama suoja.
 – Panssarivaunun tehtävänä on hyökkäys. Suurella liikenopeudella päästään helpommin yllätykseen. Voidaan temmata aloite haltuun ja päästään niskan päälle, sanoo Rantakari.
 Everstiluutnantti Rantakari muistuttaa, että liike on sodankäynnissä tärkeää. Jos se pysähtyy, vastapuoli pystyy ennemmin tai myöhemmin tuhoamaan aloilleen jääneen joukon.
 Moottoripyörälähetillä on asiaa panssarijalkaväelle. Ahti Kaario / Yle
 Metsä ei ole este
 Panssarivaunujen käyttö on usein yhdistetty avomaastoon, ja Suomenkin puolustusvoimissa ajateltiin ennen toista maailmansotaa, ettei panssareilla voi metsässä sotia. Aselajin kehitys laiminlyötiin.
 Ajatus havaittiin virheelliseksi viimeistään talvisodassa, jossa neuvostojoukot tulivat päälle yli tuhannen panssarivaunun voimin.
 Everstiluutnantti Rantakarin mukaan suomalaisessa metsässä voi taistella panssareilla vallan hyvin. Hän sanoo, että metsässä puusto myös tarjoaa suojaa, vaikka nykyjärjestelmillä pystyykin näkemään kohteita ilmasta käsin paremmin kuin ennen.
 Metsäisessä maastossa korostuu panssarien mukana kulkevan panssarijalkaväen rooli.
 Panssarijääkäreitä menossa BMP-2M rynnäkköpanssarivaunuun. Ahti Kaario / Yle
 – Panssarijääkärien tehtävä on tarjota suojaa panssareille ja hyökätä metsämaastossa. Jos on metsäisiä sivustoja, jalkaväen on huolehdittava, että vihollisen panssarintorjunta-aseet eivät pääse sieltä vaikuttamaan. Panssarit tukevat puolestaan jalkaväen etenemistä, sanoo Rantakari.
 Jalkaväki liikkuu panssarien mukana rynnäkköpanssarivaunuilla tai miehistönkuljetusajoneuvoilla. Panssareiden ja jalkaväen yhteispelin on sujuttava hyvin, ja sitä harjoitellaan jatkuvasti niin Panssariprikaatissa kuin muissakin maavoimien joukko-osastoissa.
 Kuinka pysyä hengissä?
 Taistelussa vastapuoli pyrkii tietysti tuhoamaan panssarivaunut. Vastaan tulee tulta maasta ja ilmasta.
 – Terve kunnioitus panssarintorjuntaa kohtaan pitää aina olla. Me pyrimme estämään vihollisen panssarintorjunnan toiminnan joukkojen ja maaston käytöllä, sanoo everstiluutnantti Rantakari.
 Käytännössä tämä tarkoittaa esimerkiksi sitä, että oma ilmatorjunta yrittää pitää vihollisen taisteluhelikopterit, rynnäkkökoneet ja aseistetut lennokit pois panssareiden kimpusta.
 Samaan aikaan jalkaväki yrittää estää vastapuolen panssarintorjuntamiesten toiminnan maastossa.
 Tauolla olevien panssarijääkärien NLAW-panssarintorjuntaohjuksia.  Ahti Kaario / Yle
 Rantakarin mukaan oma tykistö suojaa aina panssarien ja panssarijalkaväen toimintaa.
 – Kun vihollisesta saadaan havainto tai pyritään jonkun aukean yli menemään, niin vihollisen päät pitää laittaa matalaksi epäsuoralla tulella ja tarvittaessa savustuksella.
 Maaston käyttö tarkoittaa, että panssarivaunut pyrkivät pysymään poissa näkyvistä.
 – Mennään painanteita pitkin, ei nousta mäen päälle. Tähystetään takarinteestä niin, että johtaja näkee rinteen yli, mutta vaunu ei näy, Rantakari kuvailee.
 – Kun on ammuttu, peruutetaan nopeasti takaisin suojaan ja vaihdetaan heti tuliasemaa toiseen paikkaan, hän jatkaa.
 Panssarijääkäri Tuukka Suominen hyppää BMP-2M:n kuskinpukille. Metsää kaatuu, hän tuumii. Ahti Kaario / Yle

Suomi varautuu puolustautumaan myös panssarisodan keinoin – itsenäisyyspäivän paraatissa esitellään iskuvoimaa


Summary: Linnan boolia alettiin tarjota 1940-luvun lopulla. Tuolloin pääaineksia olivat appelsiinimehu ja lakkalikööri. Myöhemmin reseptiä on muutettu.

1 Viime vuonna Presidentinlinnassa vietettiin Linnan juhlia näin tunnelmallisissa merkeissä. Historian ensimmäisistä juhlallisuuksista vuodelta 1919 ei ole säilynyt kuvia, ei edes Museoviraston kokoelmissa. Jyrki Lyytikkä / Yle Ensimmäisen kerran juhlittiin sata vuotta sitten – pirskeet kestivät tunnin  Suomi oli kaksivuotias, kun itsenäisyyttä juhlittiin ensimmäisen kerran vuonna 1919. Paikkana oli Presidentinlinna, jonne  K.J. Ståhlberg  oli kutsunut hallituksen, virkamiehiä ja diplomaatteja. Vastaanotto oli iltapäivällä ja vieraita vain noin 150. Juhlat kestivät tunnin. Uusi Suomi  kertoi, että pirskeitä jatkettiin Suomen Kansallisteatterissa, jonka eteishalli oli “aistikkaasti koristeltu laakeripuilla”. Ohjelmaan kuului juhlapuheita, runonlausuntaa ja Linnakosken näytelmä Jeftan tytär. “Itsenäisyyspäivää vietettiin suurin juhlallisuuksin, joissa isänmaallinen mieli tuli mahtavasti esiin”, otsikko julisti. 2 Theodor ja Alma Schauman kättelevät presidentti ja rouva Relanderia Presidentinlinnan itsenäisyyspäivän juhlallisuuksissa vuonna 1930. Aarne Pietinen / Museovirasto, Historian kuvakokoelma Kuka kukin on? Mistä sen voi tietää? Linnassa on kätelty vuodesta 1925. Poikkeus olivat  Svinhufvudit  (1931–1937), jotka saattoivat runsaslukuisina vierasvuosina purjehtia  Porilaisten marssin  saattelemina vieraiden joukkoon.  Paasikivetkin  (1946–1956) poikkesivat kaavasta. He ottivat vieraita vastaan myös istualtaan ja antoivat kansliapäällikön hoitaa osan tehtävästä vuonna 1953. Nykyisin kättely on juhlien seuratuin osuus. Urakka on mittava paitsi isäntäparille myös juhlaa suorassa tv-lähetyksessä selostaville juontajille. Miten he voivat tietää kaikkien nimet ja taustat? Siinä auttavat yhteispeli ja Linnan tunnistuskortit. Niihin vieraat ovat jo ennen juhlaa voineet listata lyhyesti tietoja itsestään. Kortit kerää eteisessä toimittaja, joka kysyy sisääntulijoilta nimen ja vinkkaa tämän tuntomerkit ja taustat selostamoon. Lue myös:   Näillä metodeilla konkariselostaja Ari Hakahuhta tunnistaa Linnan vieraat – apuna hiihtokisoissa aikoinaan kehitetty kikka Täällä  pääset itse kokeilemaan, tunnistaisitko vieraat. 3 Turun VPK:n talo sai arvovaltaisia vieraita vuonna 1943. Marsalkka Mannerheim ei osallistunut itsenäisyysjuhlallisuuksiin. SA-kuva "Linnan juhlat" järjestettiin pommikoneiden pelossa Turun VPK:n talolla Vuonna 1943 itsenäisyyspäivän vastaanotto järjestettiin Turun VPK:n talolla. Ne olivat ainoat “Linnan juhlat” sota-aikana, jolloin eduskunta oli Kauhajoella ja päämaja Mikkelissä. Helsinkiä pidettiin turvallisuuspoliittisesti liian vaarallisena paikkana. Turussa oli helpompi havaita pommikoneet ajoissa. Kuvaavaa on, että vaikka presidentti  Risto Ryti  oli paikalla, ylipäällikkö  Mannerheim  ei osallistunut juhlaan. Kenties ajateltiin, että koko valtiojohto ei voi turvallisuussyistä olla samassa paikassa. Itsenäisyysjuhla haluttiin kuitenkin viettää ja nostattaa kansallistuntoa hetkellä, jolloin sotarintamalla ei mennyt kummoisesti. Juhlaväki saapui paikalle junilla ja ohjelmassa oli juhlapuheita. Talo oli tupaten täynnä. Virallinen itsenäisyyspäivän vastaanotto on jäänyt pitämättä useita kertoja. Syynä ovat olleet muun muassa sotavuodet (1939–1945), istuvan presidentin syntymäpäivät (Svinhufvud 1931), presidenttien sairastumiset (Paasikivi 1952,  Kekkonen  1981), Ruotsin kruununprinssin vierailu (1932) ja Rouva  Sylvi Kekkosen  kuolema (1974). Linnan remontit ovat siirtäneet juhlat Finlandia-taloon (1972) ja Tampere-taloon (2013). 4 Rouva Alli Paasikivi seurustelee ulkomaisen diplomaatin kanssa vuonna 1955. Lehtikuva Alli lanseerasi boolin ja allit Presidenttien puolisot ovat jättäneet kädenjälkensä juhliin. Kaksi heistä hyvin konkreettisesti. Ellen Svinhufvudin aikana (1931–1937) Linnaan tilattiin Stella-konditoriasta kakkuja, joista yhteen presidentinrouva mieltyi erityisesti. Manteli- ja marenkipohjaisesta Fragilité-herkusta tuli Ellen Svinhufvudin nimikkokakku ja sitä tarjotaan juhlissa edelleen. Alli Paasikivi lanseerasi omalla kaudellaan (1946–1956) Linnan kuuluisan boolin. Rouva Paasikivi elätti itsensä 54-vuotiaaksi Kansallisosakepankin prokuristina. Hän oli haaveillut näyttelijänurasta ja kokeillut ammattia Kansallisteatterin harjoittelijana. Rouva Paasikivi rakasti esiintymistä ja käytti myös näyttäviä hihattomia iltapukuja. Kenties niiden ja loputtoman kättelyn vuoksi maailmalle levisi ei niin imarteleva käsite “allit”. 5 Tältä näyttää Lehtikuvan valokuvaaja Reino Loppisen tyylinäyte Presidentinlinnan itsenäisyyspäivänjuhlilla 1954. Lehtikuva Media kiinnitti katseen pukeutumiseen Lehdistö on ollut Linnan juhlissa vuodesta 1925. Ensimmäinen radiolähetys kuultiin 1949, ensimmäinen koostettu tv-lähetys 1957 ja suora televisiointi 1959. Jos itsenäisyyspäivän vastaanotto oli aiemmin ollut vain enimmillään parin tuhannen silmäparin tapahtuma, siitä kasvoi koko kansan huomion kohde, yksi seuratuimmista ohjelmista. Se vaikutti väistämättä myös siihen, miten vieraat laittautuivat. Lue myös:    Miten tässä näin kävi? Linnan juhlamuoti onkin yhä hillitympää – 32 kuvaa kertoo, millaiseen suuntaan se on menossa Poliittisesti latautuneina vuosina 1969–1980 ei haluttu näyttää, miten eliitti juhlii. Siksi Linnan juhlista ei televisioitu suoria lähetyksiä, vaan uutisten yhteydessä vartin katsaus. 6 Linnan juhlien henkilökunta tarkastaa juhlatilan ennen tilaisuuden alkua vuonna 2018. Jyrki Lyytikkä / Yle Vaikka Linna sai tiskikoneet, astioita pesee edelleen 30 tiskaria Vielä Kekkosen aikana Presidentinlinnassa tiskattiin vieraiden astiat käsin. Tiskiä hoiti 20 henkeä ja astioita kuivasi toiset 20. Koiviston aikana keittiötä modernisoitiin, mikä tarkoitti, että osa astioista voitiin pestä koneessa. Silti lasien, kuppien ja lautasten määrä on juhlien aikaan niin suuri, että tänäkin vuonna niiden pesusta huolehtii 30 tiskaria. Linnan juhlissa on pitkään ollut perinne, että vieraiden poistuttua henkilökunta kokoontuu nauttimaan jäljelle jääneistä herkuista. Sama tapahtuu tänäkin vuonna. Paitsi traditio, se on myös tehokas tapa vähentää ruokahävikkiä. Vuonna 2007 parketilla pyörähtelivät myös valkohattuiset kokit, joita vieraat hakivat tanssimaan. 7 Vuonna 1961 tupakoida sai myös Gallen-Kallelan Sammon taonta -maalauksen äärellä. Lehtikuva Aiemmin vieraille varattiin tuhansia savukkeita – nyt tupruttelijat häädetään telttaan Ennen tupakkalakia kutsutuilla tarjottiin Linnan puolesta savukkeita. Vuonna 1937 presidentti Kalliolla oli 1 500 vierasta, joita varten hän oli varannut 7 000 savuketta. Presidentti Kekkosella oli omia nimikkosikareita, joita hän kutsui “rippikoulukuvikseen”. Sikarivyössä oli presidentin oma kuva hänen kautensa varhaisilta vuosilta. Sikaripöytä sijaitsi toisessa kerroksessa presidentin työhuoneessa. Koiviston aikana sikarin kyljessä oli vain leijonatunnus. Silti sekin oli suosittu keräilykohde samoin kuin Linnan tulitikkurasiat. Tuprutteluperinne hiipui Ahtisaaren aikana ja vuonna 2007 Linnasta tuli täysin savuton, kun tupakointi kiellettiin. Nykyisin tupakoitsijat ohjataan Mariankadun aulasta ulos telttaan. 8 Letkajenkka oli muotitanssi vuonna 1964 myös itsenäisyyspäivän vastaanotolla. Erkki Raitila / Lehtikuva Saanko luvan? Tilaa on 0,3 neliötä Tanssi vakiintui osaksi itsenäisyyspäivän vastaanottoa vuonna 1925. Ensimmäinen tanssi on perinteisesti ollut valssi. Linnassa on askellettu myös tangon, foxin ja humpan tahtiin. Vuonna 1964 jytkytettiin letkajenkkaa siihen malliin, että valtiovarainministerikin unohti kassakriisin. Näin tiesi kertoa Helsingin Sanomat. Legendan mukaan letkis kiellettiin, koska Linnan rakenteet eivät kestäneet menoa. Kovin letkeästi Linnan tanssilattialla ei ole koskaan päässyt revittelemään. Valtiosali on kooltaan vain noin 230 neliötä. Parketilla saattaa kerrallaan olla runsaat 800 ihmistä. Silloin yhdelle tanssijalle jää tilaa alle 0,3 neliötä. Vedä siinä sitten valssia. Linnan parketilla on nähty myös omana aikanaan muodikas – ja vähän tilaa vievä – tiputanssi. Sen esitteli arvovaltainen taho, presidentin tytär Assi Koivisto vuonna 1982. Mauno Koiviston kaudella (1982–1994) presidenttipari asui Linnan kolmannessa kerroksessa. Se tarkoitti, että tilaa juhlia oli nykyistä vähemmän. Presidenttipari lähti vastaanotolta kolmannen kerroksen kotiinsa yhdentoista aikoihin. Juhlat alakerrassa jatkuivat lähelle puolta yötä. 9 Vuonna 1961 Linnan juhlien sairaanhoitaja raportoi illan tapahtumista suoraan presidentti Urho Kekkoselle.  Lehtikuva Sisar hento valkoinen huoltaa pyörtyneet takaisin juhliin Linnassa on kuuma. Ei siis ihme, jos pyörryttää. Vakavampaakin on sattunut. Vuonna 1958 Helsingin Sanomat kertoi, että Kalervo Kalliolta jäi karkelo kesken. SPR:n terveyssisar paikkaili haavaa, jonka kuvanveistäjä Kallio sai tanssilattialla käteensä. Ohi pyörähtänyt daami oli raapaissut taiteilijaa. “Teräväkyntisiä naisia kutsuilla”, oli Kallio todennut tyynesti. Terveydenhoitajalla oli illan aikana toistakymmentä potilasta, joista useimmat saivat “pahoinvointikohtauksia”. Kymmenen vuotta myöhemmin HS raportoi, että ensiavun tarvitsijoita oli jo kuutisenkymmentä. Nykyisin Linnassa päivystää lääkäri ja ensiaputaitoista henkilökuntaa. Yleisin asia lääkärille on heikotus ja pyörrytys, jotka johtuvat kuumuudesta, jännityksestä ja siitä, että vieraat eivät ole muistaneet tankata ennen juhlia riittävästi ravintoa ja nestettä. 10 Lumilautailijat Antti Autti (vas.) ja Risto Mattila valitstivat boolin sijasta oluen vuonna 2005. Jussi Nukari / Lehtikuva Salaisuus vuoti julki – boolin resepti oli pakko uusia Vuoteen 1932 elettiin kieltolain aikaa. Se tarkoitti, että Suomen itsenäisyyden juhlissa juomat eivät olleet kahvia, pilsneriä tai sitruunasoodaa vahvempia. Alkoholia, etupäässä olutta, oli tarjolla ensimmäisen kerran vuonna 1933. Kuuluisan boolin lanseerasi Alli Paasikivi. Sitä tarjottiin jo vuonna 1947. Resepti on edelleen tarkoin varjeltu salaisuus. Vuoden 1947 boolin pääainesten kerrotaan olleen lakkalikööri ja appelsiinimehu. Kekkosen aikana boolia kuvailtiin keltaiseksi, mehulta maistuvaksi nesteeksi. Resepti vuoti julkisuuteen 1975, ja sitä piti muuttaa seuraavana vuonna. Sen jälkeen koostumus on pysynyt samana. Vanhan perinteen mukaan boolin tulee Linnaan sekoittamaan Alkon tuotepäällikkö. Pohja tulee Altialta ja Linnassa siihen lisätään kaksi muuta ainesosaa. Lopputulos on 11–12-prosenttista. Tänä vuonna booli on ensimmäistä kertaa sataprosenttisesti luomua. Sitä valmistetaan 450 litraa. Juttua varten on haastateltu: Linnanvouti  Anne Puontia , palveluesimies  Berit Mäkistä , poliittisen historian emeritusprofessori  Timo Soikkasta , historian yliopistonlehtori  Mervi Kaarnista , historiantutkija, professori  Aura Korppi-Tommolaa . Lähteinä on käytetty teoksia:  Helinä Hirvikorpi : Linnan juhlat kautta aikojen,  Teija Sopanen : Pekka Vilpas – neljän presidentin hovimestari,  Rauno Endén  (toim.): Presidentinlinna,  Veikko Vesterinen : Presidentti Koiviston adjutanttina,  Esa Seppänen : Adjutanttina Kekkosen linjalla.

Katsotko Linnan juhlat vuodesta toiseen? Kokosimme 100 vuotta täyttävän vastaanoton historiasta 10 pointtia, joita et tiennyt


Summary: Tutkimus pyrkii selvittämään, järkkyykö lapsen luottamus  vanhempiinsa, kun totuus joulupukista paljastuu.

Lapset lakkaavat uskomasta joulupukkiin keskimäärin kahdeksanvuotiaina, kertoo brittiläinen tutkimus. Sen mukaan kaksi kolmesta kuitenkin teeskentelee vielä jonkin aikaa uskovansa, että joulupukki on totta.
 Exeterin yliopiston  yhä jatkuvassa kansainvälisessä tutkimuksessa on selvinnyt paljon muutakin ihmisten ja joulupukin suhteesta, muun muassa syitä, joiden vuoksi lapsenusko joulupukkiin loppuu.
 Santa Survey  -verkkokyselyyn tuli vastauksia 1 200 ihmiseltä eri puolilta maailmaa. Valtaosa oli aikuisilta, jotka olivat palautelleet mieleensä lapsuuden joulumuistoja.
 Vastauksensa saattoi antaa englannin lisäksi muun muassa saksaksi, espanjaksi, arabiaksi, venäjäksi ja japaniksi.
 Psykologian apulaisprofessori  Chris Boyle  ryhtyi tutkimukseen saamiensa viestien vuoksi. Niissä ihmiset kertoivat, että heidän luottamuksensa vanhempiinsa oli kärsinyt, kun totuus joulupukista oli paljastunut.
 – Osa vastaajista muistaa pettymyksen tunteen, mutta osaa oli kyllä vain huvittanut se, että he olivat menneet lankaan, Boyle kertoo kyselytutkimuksensa verkkovastauksista.
 Vahingoittaako kollektiivinen myytti lapsia?
 Kirjeisiin ihmisiä oli innostanut aiempi artikkeli, jonka Boyle kirjoitti yhdessä Liverpoolin yliopiston tutkijan  Kathy McKayn  kanssa. Lancet Psychiatry -lehdessä toissa joulun alla julkaistussa  A Wonderful Lie  -artikkelissa puntaroitiin valkoisten valheiden vaikutusta lapsiin.
 Miten esimerkiksi väite kuolleen lemmikin menemisestä eläinten taivaaseen vaikuttaa lapseen, kun totuus kuitenkin lopulta käy ilmi, Boyle ja McKay pohtivat artikkelissaan.
 Entä onko joulupukki haitallinen valeuutinen ihmisiltä, joihin lapset uskovat eniten, heidän vanhemmiltaan? Vai onko kollektiivinen myytti hauska ja hyödyllinen tapa opetella arvioimaan tosiasioita?
 Tällaisia kysymyksiä Boyle päätti ryhtyä tutkimaan.
 Vanhempien virheet paljastavat totuuden
 On selvää, ettei usko joulupukkiin kestä loputtomiin. Kolmannes kyselyyn vastanneista kertoi olleensa harmistunut, kun totuus valkeni heille. Kymmenen prosenttia kimpaantui. 15 prosenttia tunsi vanhempiensa pettäneen heidät.
 Noin kolme neljästä oli vanhempana kannustanut mielellään lastensa joulupukkiuskoa, mutta neljännes oli päättänyt kertoa alusta asti, että joulupukki on vain leikkiä.
 Suoraan epäilykseen joulupukin olemassaolosta oli omille lapsilleen antanut suoran vastauksen 40 prosenttia vanhemmista, mutta 31 prosenttia oli vastannut siinäkin tapauksessa, että pukki on totta.
 Tutkimuksessa on selvinnyt myös, että 34 prosenttia aikuisista haluaisi uskoa joulupukkiin edelleen. Saman verrana arveli joulupukkiuskon parantaneen heidän käytöstään lapsena.
 Mikä sitten tekee sadusta lopun? Joillekuille vanhemmat kertovat totuuden, mutta iso osa lapsista tajuaa sen vanhempiensa tekemien virheiden vuoksi, vastaukset kertoivat.
 Kyselyvastauksissa kerrottuja paljastavia virheitä olivat muun muassa joulupukille lähetetyn kirjeen löytyminen vanhempien makuuhuoneesta ja joululahjakirjan omistuskirjoitus "äidiltä ja isältä".
 "Hm... eiväthän porot osaa lentää"
 Joillekin epämiellyttävä yllätys oli tullut opettajalta. Yksi oli pyytänyt seitsenvuotiaita kirjoittamaan aineen siitä, miten he olivat lakanneet uskomasta joulupukkiin. Toinen oli valistanut, ettei pohjoisnavalla ole asutusta. Monissa maissa uskotaan, että joulupukin paja sijaitsee siellä.
 Jotkut kertoivat päätelleensä totuuden itse. Yksi oli alkanut pitää kummallisena sitä, ettei joulupukki tuo lahjoja köyhien maiden lapsille. Joitakin epäilytti pukin kyky lasketua savupiippua pitkin takkaan, jossa paloi tuli, ja jotkut alkoivat arvella, etteivät porot sittenkään osaa lentää.
 Toisinaan totuuden olivat paljastaneet toiset lapset. Yksi seitsenvuotias oli lyönyt luokkatoveria, joka oli sanonut, ettei joulupukkia ole. Äidilleen hän selitti tappelemista sillä, että "valehteleminen on väärin". Hän uskoi joulupukkiin vielä kolme vuotta.
 Vastaajissa oli myös vanhempia, joiden oli ollut pakko kertoa lapsille totuus, koska nämä pelkäsivät ajatusta kotiinsa hiippailevasta vieraasta miehestä.
 Tulokset ovat alustavia, ja Boyle lupaa niitä lisää.
 Juttu on osa Ylen Uutis- ja ajankohtaistoiminnan tiedeuutisten joulukalenteria. Julkaisemme päivittäin tiedeuutisen, joka liittyy tähän vuodenaikaan – suoraan tai ainakin mutkan kautta. Viimeinen luukku aukeaa jouluaattona.
 Aiemmat luukut:
 5.  Onko Betlehemin tähdelle tieteellinen selitys?
 4.  Yhdysvaltain joulu täyttää 480 vuotta
 3.  Kaikki lumihiutaleet eivät olekaan erilaisia
 2.  Mitä yhteistä on joulukuusella ja dinosauruksella?
 1.  Ystävän joululahjan paketoinnissa ei kannata olla turhan tarkka, neuvoo tutkimus

Yli kolmasosa aikuisista toivoo, että voisi yhä uskoa joulupukkiin


Summary: Voit tykätä puvuista antamalla niille sydämiä. Näet reaaliaikaisen äänestystilanteen sovelluksesta koko äänestyksen ajan.

Suomen 102-vuotisjuhlat huipentuvat tasavallan presidentin juhlavastaanottoon tänään illalla.
 Linnan juhliin on tänä vuonna kutsuttu 1700 vierasta ja  juhlien teemana on tieto . Itsenäisyyspäivän vastaanotto on myös vuoden suurimpia pukujuhlia, ja usein puvut nousevat puheenaiheeksi.
 Voit äänestää omia suosikkipukujasi Yle.fi-sovelluksessa tykkäämällä eli antamalla sydämiä suosikeillesi. Ilmaisen sovelluksen voi ladata  täältä  (siirryt toiseen palveluun).
 Viime vuonna yleisön  suosikki oli Anna Puun puku .
 Poptähti Anna Puun puku äänestettiin viime vuonna Linnan upeimmaksi sekä Ylen että MTV:n äänestyksessä. Puu sai Yle.fi-sovelluksen kautta 9 567 ääntä. Asu oli suunnittelija Teemu Muurimäen käsialaa. Anna Puun seuralaisena Linnassa oli puoliso Jukka Immonen. Yle
 Puvuista ei tarvitse valita yhtä mielestä, voit äänestää useampia. Yhtä pukua voi äänestää vain kerran.
 Äänestys alkaa perjantaina 6.12. noin kello 20.15.
 Äänestys jatkuu klo 23.30 asti ja tulos uutisoidaan sekä Ylen nettisivuilla että  Linnan jatkoilla .
 Reaaliaikainen tulos näkyy myös koko ajan äänestyksen yhteydessä Yle.fi-sovelluksessa.
 Lue myös:   Onko sinulla hyvä kasvomuisti? Tunnetko valtakunnan kerman? Pelaa Linnan juhlien tunnistuspeliä ja voit voittaa juhlavan palkinnon!
 Yle välittää Linnan juhlat suorana televisiossa, radiossa ja verkossa.
 Netissä voit seurata itsenäisyyspäivän viettoa ja Linnan juhlia osoitteessa  Yle.fi  ja Yle.fi-applikaatiossa. Sieltä löydät myös Linnan juhlien suorat lähetykset.
 Lue seuraavaksi: Skandaali! Turkiskoru, ronski kaula-aukko, tennarit ja läpinäkyviä kankaita – Linnan juhlat ovat muodin näyttämö, jossa flopeilta ei ole vältytty
 Juice Leskinen venytti etikettiä vuoden 1986 juhlissa sitomalla kravatin hikipannaksi otsalleen. Lisäksi taiteilija pisti illan mittaan tupakaksi sisätiloissa. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva

Kenellä on Linnan juhlien upein puku? Äänestä suosikkiasi Yle.fi-sovelluksessa


Summary: Jos emme voi jäykistellä edes itsenäisyyspäivänä, koska sitten, kysyy kirjailija Sisko Savonlahti.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Tuli sekin päivä, kun huomasin olevani samaa mieltä keskustalaisen kansanedustajan kanssa. Tämä tapahtui viime kesänä. Silloin  Anne Kalmari  kertoi Helsingin Sanomille ajatuksiaan eduskunnan tapakulttuurista.  Artikkelin mukaan  Kalmari ei ollut innoissaan siitä, kuinka muutama hänen kollegoistaan “hyppeli” katua pitkin kuvaamassa edustajia, kun he olivat matkalla Tuomiokirkon valtiopäiväjumalanpalvelukseen.
 ”Se tuntuu varmaan hirveän hienolta omilla Facebook-sivuilla, mutta jos me kaikki 200 tehtäisiin niin, ei tästä touhusta tulisi yhtään mitään.”
 Ajattelin Anne Kalmaria taas tänään. En siksi, että  hän ylisti lehtikirjoituksessaan  “maaseudun mainioita nuoria” ja suositteli helsinkiläisnuorille maalle muuttoa kannabiksen korvaamiseksi (erikoinen vinkki, mutta mikäs siinä), vaan siksi, että tänään tulee kuluneeksi tasan kaksi vuotta siitä, kun poliitikot ja muut silmäätekevät jahtasivat Linnan juhlissa puhelin kädessä  Almaa .
 Vallankäyttäjät, jotka olivat sonnustautuneet parhaimpiinsa, käyttäytyivät kuin  eivät olisi koskaan aiemmin nähneet poptähteä tai sanoneet omille lapsilleen, että voisitteko laittaa puhelimen pois edes ruokapöydässä.
 Kaikki halusivat “selfien”  katu-uskottavan, ajankohtaisen ja lahjakkaan laulajan kanssa. Se tuntui varmaan hirveän hienolta omilla Facebook-sivuilla, Linnan juhlien katsojasta ei niinkään. Vallankäyttäjät, jotka olivat sonnustautuneet parhaimpiinsa, käyttäytyivät kuin eivät olisi koskaan aiemmin nähneet poptähteä tai sanoneet omille lapsilleen, että voisitteko laittaa puhelimen pois edes ruokapöydässä.
 No, mikä minä olen mitään sanomaan. Kun itse tapasin viime kesänä suuren idolini  J. Karjalaisen , hoin hänelle, että sinä olet minulle tärkein artisti ja ehkä jopa ihminen koko maailmassa ja lauloin epävireisesti “Iltapäivän ratoksi” -kappaletta, kunnes kaadoin juomani hänen pöydälleen ja poistuin paikalta. Mutta sitten taas minä olinkin silloin festareiden backstagella enkä presidentinlinnassa juhlimassa Suomen itsenäisyyttä, minkä lisäksi kukaan tuskin muutenkaan odotti minulta kovin paljoa.
 Haluan uskoa, että jossain toisessa tilanteessa olisin pystynyt parempaan. Olen nimittäin sitä mieltä, ettei pönötys ole pahasta. Välillä tuntuu, että yhä harvempi on kanssani samaa mieltä.
 Kun katson televisiota, haluan nähdä ohjelmia, joiden tekijät panostavat työhönsä.
 Vai mitä pitäisi sanoa  siitä, että tunnettu viestintätoimisto on kertonut mottonsa olevan "Ei tänne itkemään tultu, saatanallinen ralli päälle vaan"?
 Tai siitä, että uusia keskusteluohjelmia mainostettaessa korostetaan, että tämän ohjelman juontajat eivät sitten ole mitään jäykistelijöitä? Ei tärkeilyä!
 Tai siitä, kuinka ravintolaketju päätti tarjota asiakkailleen elämyksiä ja teki siksi tarjoilijoista “viihdyttäjiä”?
 “Entertainer voi tulla istumaan pöytään, siihen samalle tasolle, eikä pönötä siinä jäykkänä vieressä”,  ravintolaketjusta kerrottiin .
 Välillä minusta tuntuu  samalta kuin Anne Kalmarista. Siltä, ettei tästä touhusta meinaa enää tulla yhtään mitään.
 Viestintätoimisto, jonka mielestä kiroilu on "cool" juttu, herättää minussa ainoastaan yhden kysymyksen ja se kysymys on: miksi?
 Kun katson televisiota, haluan nähdä ohjelmia, joiden tekijät panostavat työhönsä. En halua katsoa juontajia, jotka heiluvat kameran edessä ja huutavat mitä sattuu samalla kun twiitit vilisevät ruudun laidalla. Jos kaipaan rentoa ja kotikutoista meininkiä, kuuntelen podcastia tai avaan Youtuben, missä miljardi ihmistä horisee kuulumisiaan.
 Kun menen ulos syömään, haluan tilata ruokani asiantuntevalta tarjoilijalta. En halua, että tuntematon ihminen änkeää viereeni “luomaan kokemusta”.
 Käyttäytymissäännöt helpottavat  elämää. Ne ohjaavat meitä tilanteissa, joissa emme tiedä, mitä tehdä ja päädymme lopulta kaatamaan kaljatuoppeja viattomien idoliemme päälle.
 Joten kun illalla avaan television ja alan taas tuijottaa  Linnan juhlia , toivon näkeväni jotain muuta kuin poliitikkoja pyörimässä puhelimiensa kanssa ja räppäreitä, jotka viettävät iltaansa Jennin ja Salen kaa. Vaadin pönötystä! Itsenäinen Suomi on sen arvoinen.
 Sisko Savonlahti
 Kirjoittaja on Helsingissä asuva toimittaja ja kirjailija, joka lisäsi kesällä Facebook-sivulleen kuvan, jossa poseeraa J. Karjalaisen kanssa, ja se kieltämättä tuntui hirveän hienolta.
 Aiheesta voi keskustella 6.12. klo 17.00 asti.
 Katso myös:
 Sisko Savonlahden kolumni: Ihminen kehittää loputtomasti itseään, muttei vaivaudu edes tervehtimään toista
 Näillä metodeilla konkariselostaja Ari Hakahuhta tunnistaa Linnan vieraat – apuna hiihtokisoissa aikoinaan kehitetty kikka
 Onko sinulla hyvä kasvomuisti? Tunnetko valtakunnan kerman? Pelaa Linnan juhlien tunnistuspeliä

Sisko Savonlahden kolumni: Vaadin pönötystä


Summary: Tyytyminen maltillisiin palkankorotuksiin aiemmilla kierroksilla näkyy jännitteinä työehtosopimusneuvotteluissa, arvioivat työmarkkinoita seuraavat tutkijat.

Postin kiista johti osaltaan  hallituksen kaatumiseen . Ensi viikolla alkavat  teollisuuden lakot  ja työnantajapuolen ilmoittama metsäteollisuuden  työsulku . Työmarkkinasyksy on ollut myrskyisä ja kun työehdoista ei ole päästy sopuun, sekä työnantajat että työntekijät ovat ottaneet kovat aseet käyttöön.
 Riitoihin ei ole vuodenvaihteenkaan jälkeen luvassa helpotusta, sanoo professori  Harri Melin  Tampereen yliopistosta. Teollisuuden lisäksi niin yksityisen palvelualan kuin julkisen sektorin neuvotteluista tulee vaikeat, Melin uskoo.
 Hoiva-aloja edustavat palkansaajaliitot Super ja Tehy ovat vaatineet  tuntuvia palkankorotuksia  muun muassa hoitajamitoituksen takia.
 – On melko helppo ennustaa, että julkisen sektorin palkanmaksukyky ilman valtion erikoistoimenpiteitä on jokseenkin olematon. Tämä tulee näkymään melkoisina jännitteinä, kun julkisen sektorin neuvottelut alkavat.
 Työehtosopimuksista on kaikilla aloilla vaikea päästä sopuun, uskoo professori Harri Melin. Jani Aarnio / Yle
 Työntekijäpuolella purkautuvat nyt useamman neuvottelukierroksen paineet saada lisää palkkaa, arvioi professori  Heikki Ervasti  Turun yliopistosta. Työntekijää on hänen mukaansa helppo ymmärtää.
 – Taustallahan on useampia hyvin maltillisia kierroksia ja kierroksia, joissa on aikaisemmista eduista suorastaan luovuttu. Nyt kun talouskasvua on tullut vähän reilummin, niin halutaan päästä osalliseksi siitä.
 Palkansaajat ovat Ervastin mukaan tulleet työnantajia vastaan vuoden 2008 talouskriisin jälkeen monella tavalla. Näistä yksi on työaikaa pidentänyt kilpailukykysopimus (kiky), joka nyt  hiertää neuvottelijoiden välejä .
 – Kyllähän sitä maailmalla ihmeteltiin ja kovasti kyseltiin, että miten tuommoinen on edes mahdollista.
 "Liittokohtaiset neuvottelut hankalampia"
 Maltillisia palkankorotuksia ja kikyä on perusteltu Suomen teollisuuden kilpailukyvyllä muihin maihin nähden. Työn hinta ei kuitenkaan ole ainoa kilpailukykyyn vaikuttava tekijä, Harri Melin sanoo.
 – Työn hinnasta puhutaan, mutta hyvin vähän esimerkiksi siitä, kuinka kilpailukykyisiä suomalaiset tuotteet ovat laadultaan.
 Osaltaan riitaisia neuvotteluja selittää myös luopuminen hallituksen, työntekijöiden ja työnantajien kolmikantaisesta sopimisesta. Liittokohtaiset neuvottelut ovat hankalampia ratkaista, Melin sanoo.
 – Kun kaikki neuvotteluasiat ovat yhdessä korissa, yhteisen tuloksen löytäminen on helpompaa.
 Professori Heikki Ervasti toivoo, että laajamittaisilta lakoilta vältyttäisiin, vaikka työntekijöiden ja työnantajien näkemykset työehdoista ovat kaukana toisistaan.  Dimitri Volgin
 Sovintohaluja vähentää myös se, että julkisuuteen tihkuneiden tietojen mukaan työnantajan vaatimukset ovat olleet suorastaan rajuja, Heikki Ervasti sanoo.
 Lomarahojen voimakasta leikkaamista, lakko-oikeuden rajoittamista, ammattiyhdistyksen jäsenmaksujen perimisen lopettamista, työajan pidentämistä arkipyhien osalta, hän luettelee.
 – Jos näitä oikeasti aletaan esittää nyt, niin voisi sanoa, että se on työnantajilta aika huono ajoitus. Tällainen kiristää merkittävästi neuvottelumahdollisuuksia.
 "Lakoissa kaikki menettävät"
 Heikki Ervasti ymmärtää kuitenkin myös työnantajia. Se, että työehtosopimukset ovat katkolla juuri silloin, kun talousnäkymät ovat aiempaa heikommat, vaikeuttaa neuvotteluita, hän sanoo.
 Hän uskoo kuitenkin, että sovun löytyminen on mahdollista, ja toivoo laajamittaisen lakkoilun välttämistä.
 – Ettei palattaisi siihen tilanteeseen, jossa aikaisempina vuosikymmeninä oltiin, kun Suomi niitti maailmalla kuuluisuutta erityisen konfliktoituneilla työmarkkinoilla ja suurella määrällä lakkopäiviä. Ne ovat menetys kaikille.
 Lue lisää:
 Loppuvatko bensa ja lääkkeet? Teollisuutta uhkaa lakkosuma, joka sulkisi kokonaisia tuotantolaitoksia ja lamauttaisi viennin
 Kiky-sopimus hiertää edelleen työmarkkinoilla: "Lähdemme hakemaan siihen hyvitystä"
 Metsäteollisuus vastaa työntekijöiden joulukuun lakkoon: kuuden päivän työsulku – "Kilpailemme Baltian maiden, Puolan ja Venäjän kanssa"

Eivät työkiistat tähän lopu: Keväällä riidellään hoitoalalla – Nyt purkautuvat useamman kierroksen palkankorotuspaineet


Summary: Valtaosa raiskauksen uhriksi joutuneista oli matkustajia.

Kyytipalvelu Uberille ilmoitettiin viime vuonna yli 3 000 ahdistelutapauksesta sen kyytien yhteydessä Yhdysvalloissa. Yhtiö julkaisi torstaina ensimmäistä kertaa turvallisuusraportin vuosilta 2017 ja 2018.
 Vuonna 2018 yhtiö sai tiedon 3 045 ahdistelutapauksesta, joiden joukossa oli 235 raiskausta. Kyytien yhteydessä myös murhattiin yhdeksän ihmistä, ja 58 kuoli liikenneonnettomuuksissa. Vuonna 2017 ahdistelutapauksia oli 2 936.
 Uberin luvuissa on mukana sekä kuljettajien että matkustajien kohtaama ahdistelu. Raiskauksen uhriksi joutuneista 92 prosenttia oli matkustajia, mutta lievemmät tapaukset jakautuivat suunnilleen tasan kuljettajien ja matkustajien kesken.
 Uberin raportti koski vain Yhdysvaltoja. Yhtiö tarjoaa palvelujaan myös yli 60 muussa maassa, ja esimerkiksi Brasiliassa ja Intiassa uutiset Uber-matkustajien joutumisesta rikoksen uhriksi ovat tavanomaisia.
 Uber: Leijonanosa kyydeistä turvallisia
 Uber julkaisi turvallisuuslukuja ensimmäistä kertaa ja teki sen vapaaehtoisesti. Kyytipalvelut ovat saaneet kritiikkiä lepsusta suhtautumisesta turvallisuuteen, ja niitä on patisteltu panostamaan asiaan enemmän. Uber onkin kolminkertaistanut turvallisuustiiminsä koon 300 henkeen viimeisen kahden vuoden aikana.
 Uber painottaa, että 99,9 prosenttia sen kyydeistä on turvallisia. Yhtiö välitti Yhdysvalloissa viime vuonna yhteensä 1,3 miljardia kyytiä.
 Yhtiön johto pitää nyt julkaistuja lukuja silti valitettavina.
 – Luvut ovat hälyttäviä ja niitä on vaikea sulattaa. Ne kertovat, että Uber heijastelee sitä yhteiskuntaa jota se palvelee, Uberin lakijohtaja  Tony West  sanoi  New York Timesin  mukaan.
 Kun kyytipalvelut aloittivat taannoin toimintansa, oli melkein kenen tahansa mahdollista päästä kuljettajaksi. Nyt vaatimuksia on kiristetty ja Uber esimerkiksi käyttää teknologiaa tarkistaakseen automaattisesti kuljettajien rikosrekisterit ja ajotilastot. Uberin mukaan se on vuodesta 2018 lähtien perunut Yhdysvalloissa 40 000 kuljettajan luvan automaattitarkistusten takia.
 Kyytipalvelut ovat olleet viime aikoina taloudellisissa vaikeuksissa. Uber kertoi hiljattain tehneensä kolmannella vuosineljänneksellä 1,2 miljardin dollarin tappiot.

Uberin kyydeissä USA:ssa sattui viime vuonna tuhansia ahdistelutapauksia ja muutama murha


Summary: Pekka Haavisto (vihr.) kiistää lehdessä Tuomisen väitteet ja kertoo keskustelevansa ministeriön henkilökunnan kanssa tammikuussa.

Ulkoministeriön konsulipäällikkö  Pasi Tuominen  arvostelee voimakkaasti ulkoministeri  Pekka Haavistoa  (vihr.)  Helsingin Sanomien haastattelussa . Tuomisen mukaan Haaviston johtamistapa on luonut ministeriöön pelon ilmapiirin. Erimielisyyksien keskipisteessä on se, miten suomalaisten avustamisesta al-Holin pakolaisleirillä Syyriassa pitäisi päättää.
 Runsas kuukausi sitten Tuomisen vastuulta otettiin Haaviston päätöksellä pois asiat, jotka koskevat suomalaisten avustamista al-Holin pakolaisleirillä. Tuomisen mukaan päätöksen taustalla oli se, etteivät hänen ja alaistensa näkemykset miellyttäneet Haavistoa.
 Haavisto nimitti tämän jälkeen erityisedustajan asiaa varten.  Hän kertoi torstai-iltana , että pääministerin ohjeistus sekä Turkin käynnistämä hyökkäys Pohjois-Syyriaan loivat painetta asiassa, mikä johti erityisedustajan nimittämiseen.
 Tuominen sanoo HS:n haastattelussa, että ministerin päätös erityisedustajan nimityksestä olisi lainvastainen päätös.
 Haavisto kiistää HS:lle Tuomisen väitteet pelolla johtamisesta. Haavisto sanoo tehneensä sen virheen, että EU:n puheenjohtajuuskauden aikana hänellä on ollut liian vähän aikaa henkilökunnan kanssa. Hän aikoo keskustalla henkilökunnan kanssa tammikuussa EU:n puheenjohtajuuskauden jälkeen.
 Haavisto lisää myös, että pakolaisleirillä olevien suomalaisten mahdollista avustamista koskevat päätökset on pitänyt tehdä äärimmäisellä luottamuksellisuudella hyvin pienessä piirissä eri viranomaisissa.
 Ulkoministeriön sisäiset ristiriidat nousivat julkisuuteen, kun  Ilta-Sanomat  kirjoitti Haaviston syrjäyttäneen Tuomisen tehtävistään al-Holin pakolaisleiriin liittyneen kiistan takia.
 Haavisto on toivottanut Tuomisen tervetulleeksi takaisin
 Tuominen ei ole aiemmin kommentoinut tilannetta julkisuudessa. Sen sijaan Haavisto on kiistänyt vaatineensa konsulipäällikön siirtämistä toisiin tehtäviin erimielisyyden vuoksi.
 Haavisto oli vieraana keskiviikon  A-studiossa , jossa hän toivotti Tuomisen tervetulleeksi jatkamaan tehtävässään sekä kertoi pyytäneensä Tuomiselta anteeksi.
 Torstai-iltana  ulkoasianhallinnon henkilöstön ammatillinen etujärjestö UHVY vaati  Haavistolta selitystä Tuomisen siirrolle.  Avoimen tiedotteen  mukaan Tuomisen aseman horjuttaminen on herättänyt henkilöstön parissa ihmettelyä ja huolta.
 Haavisto lähetti torstaina ulkoministeriön henkilöstölle sähköpostiviestin, jossa hän pyysi anteeksi ministeriön ympärille syntynyttä kohua. Haavisto vastasi myös UHVY:n lähettämään kirjeeseen torstai-iltana.  Ulkoministeriön verkkosivuilla  julkaistussa vastauksessaan hän kirjoittaa muun muassa, että syksyn kiireinen ohjelma ja erityisesti suomalaisten lasten tilanne Syyriassa on asettanut haasteita ministeriön henkilöstöpolitiikalle.

HS: Ulkoministeriön konsulipäällikkö syyttää ulkoministeri Haavistoa pelolla johtamisesta ja lainvastaisesta päätöksestä


Summary: Poliisi kielsi uusnatsien Kohti vapautta -mielenosoituksen, ja torstaina sivuilla alettiin mainostaa Soldiers of Odinin kokoontumista.

Helsingin poliisi  ilmoitti keskiviikkona , ettei se salli uusnatsien itsenäisyyspäivän mielenosoitusta Helsingissä. Poliisi perustelee linjaustaan muun muassa sillä, että rasismi ei nauti kokoontumisvapaudelle, sananvapaudelle eikä yhdistymisvapaudelle perustuslaissa ja kansainvälisissä sopimuksissa taattua suojaa.
 Helsingin valtiosääntöoikeuden professori  Tuomas Ojanen  katsoo, että poliisin linjaus on täysin oikea. Hänen mukaansa kyse ei ole poliisin valtuudesta tai oikeudesta, vaan velvollisuudesta puuttua.
 – Julkisella vallalla, käytännössä poliisilla on kansainvälisten sopimusten ja perustuslain valossa velvollisuus aktiivisesti torjua tällaista toimintaa, joka on avoimen rasistista ja väkivaltaista ja pyrkii meidän oikeusjärjestelmän perusperiaatteiden vastaisiin päämääriin. Kyse ei ole siitä, voidaanko järjestö lakkauttaa ja sen mielenosoitus kieltää, vaan pikemminkin on perustuslain ja ihmisoikeussopimusten kannalta käsketty puuttumaan tällaiseen toimintaan, Ojanen sanoo.
 Kokoontumis- ja yhdistymisvapaus ovat perus- ja ihmisoikeuksia, eli niillä on erityisen vahva suoja, mikä poliisin mukaan on monimutkaistanut toimintaan puuttumista.
 Ojanen sanoo, että kokoontumis- ja yhdistymisvapaus eivät perus- ja ihmisoikeuksinakaan ole absoluuttisia, vaan niitä voidaan esimerkiksi sananvapauden ja yksityiselämän suojan tavoin tietyin edellytyksin rajoittaa.
 – On vain harvoja sellaisia perus- ja ihmisoikeuksia, jotka ovat kaikissa tilanteissa ehdottomia ja loukkaamattomia. Silloin puhutaan esimerkiksi kuolemanrangaistuksen, kidutuksen, orjuuden ja pakkotyön kiellosta.
 Useita mielenilmauksia itsenäisyyspäivänä Helsingissä
 Muun muassa Soldiers of Odin -katupartioliike, natseja vastustavat ryhmät sekä 612-soihtukulkue ovat  ilmoittaneet kokoontuvansa  iltapäivän ja illan aikana Helsingin keskustan liepeillä.
 Viime vuonna Soldiers of Odinin jäseniä oli mukana uusnatsijärjestö Pohjoismaisen vastarintaliikkeen mielenosoituksessa. Odinien sivuilla on aiemmin tässä kuussa julkaistu uusnatsien video.
 Torstain aikana uusnatsien mielenosoituksesta ilmoittaneelta Kohti vapautta -sivustolta poistui oman mielenosoituksen ilmoitus, ja se korvautui Soldiers of Odinin kokoontumisen kutsulla. Uusnatsit ilmeisesti aikovat siis liittyä Odinin mielenosoitukseen.
 Natseja ja rasismia vastustavan Helsinki ilman natseja -mielenosoituksen järjestäjinä on useita järjestöjä, kuten Maan ystävät, Suomen Rauhanpuolustajat, Helsingin vasemmistonuoret ja Kurdien demokraattinen yhteisökeskus NCDK.
 612-soihtukulkuetta on aiempina vuosina ollut järjestämässä äärioikeistolaisia toimijoita. Juhlapuhujaksi on Sarastus-julkaisun mukaan kutsuttu Helsingin Akateemiset Perussuomalaiset -järjestön (Hapsu) hallituksen jäsen  Jasmina Ollikainen . Julkaisun mukaan Ollikainen on esiintynyt aiemmin äärioikeiston Awakening-tapahtumassa.
 Odinin ja uusnatsien sivuilla kehotetaan ihmisiä liittymään illalla 612-kulkueeseen.
 Poliisi: Uusnatsien tarkoituksena oli levittää rasismia
 Kohti vapautta -liike oli tehnyt poliisille ilmoituksen yleisen kokouksen järjestämisestä. Ilmoituksessa kerrottiin mielenosoituskulkueesta, joka olisi pidetty itsenäisyyspäivänä kello 14.30–18.00. Kulkue olisi liikkunut Narinkkatorilta Töölön kisahallin parkkipaikalle.
 Poliisin päätöksen mukaan Kohti vapautta -mielenosoitusta ei voida pitää muun muassa perustuslain, kokoontumislain ja kansainvälisten ihmisoikeussopimusten tarkoittamana laillisena ja rauhanomaisena mielenosoituksena. Poliisi katsoo, että mielenosoituksen tarkoituksena on rasistisen ja väkivaltaisen sanoman levittäminen.
 Poliisin mukaan Kohti vapautta -liikkeen nimissä jatketaan väliaikaisessa toimintakiellossa oleva Pohjoismainen vastarintaliikkeen (PVL) toimintaa.  Keskusrikospoliisilla on asiasta käynnissä rikostutkinta  nimikkeellä laittoman yhdistystoiminnan harjoittaminen.
 Korkein oikeus  kielsi Pohjoismaisen vastarintaliikkeen toiminnan väliaikaisesti maaliskuussa . Samalla oikeus myönsi vastarintaliikkeelle valitusluvan. Käräjäoikeus ja hovioikeus ovat aiemmin julistaneet PVL:n lakkautetuksi. Korkeimman oikeuden lopullinen ratkaisu tulee myöhemmin.
 Käräjäoikeus lakkautti PVL:n toiminnan, koska yhdistys loukkaa muiden perus- ja ihmisoikeuksia. Oikeuden ratkaisun mukaan se käyttää väkivaltaa ja kannustaa jäseniään siihen, panettelee ja solvaa kansanryhmiä ja levittää vihapuhetta.
 Poliisihallitus on ohjeistanut poliisia puuttumaan kaikkeen uusnatsijärjestön toimintaan, jos sellaista havaitaan. Poliisihallituksen mukaan kaikki PVL:n yhdistystoiminta, kuten mielenosoitusten järjestäminen ja tunnusten käyttö on laitonta.
 Lue lisää:
 Helsingissä järjestetään jälleen useita mielenilmauksia itsenäisyyspäivänä – Katso kartalta, missä ja milloin kulkueet etenevät
 Helsingin poliisi kieltää Kohti vapautta -uusnatsiliikkeen järjestämän mielenosoituskulkueen itsenäisyyspäivänä
 Poliisi epäilee: Uusnatsien lauantainen mielenosoitus oli kielletyn Pohjoismaisen vastarintaliikkeen toimintaa
 Korkein oikeus kielsi uusnatsijärjestön toiminnan Suomessa – Poliisihallitus: Poliisin tulee puuttua, jos yhdistyksen lippuja tai tunnuksia näkyy

Professori: Poliisilla on velvollisuus aktiivisesti torjua uusnatsijärjestön toimintaa – kokoontumisen vapaus ei ole rajoittamaton oikeus


Summary: Aramcon listaaminen pörssiin on osa kruununprinssin suunnitelmaa monipuolistaa Saudi-Arabian taloutta.

Saudi-Arabian valtiollisen öljy-yhtiön Saudi Aramcon pitkään odotetusta osakeannista tuli kaikkien aikojen rahakkain. Yhtiö keräsi torstaina listautumisannillaan 25,6 miljardia dollaria, mikä ylitti kiinalaisen verkkokauppajätti Alibaban 25 miljardin ennätyksen vuodelta 2014.
 Annissa myytiin kaikkiaan 1,5 prosenttia Aramcon osakkeista. Koko yhtiön markkina-arvoksi muodostui 1,7 biljoonaa dollaria eli yli 1,5 biljoonaa euroa, mikä tekee siitä odotetusti maailman arvokkaimman yhtiön. Yksi biljoona on tuhat miljardia.
 Vaikka osakeannin keräämä summa täytti Saudi-Arabian asettamat tavoitteet, ei yhtiön arvo noussut aivan kruununprinssi  Mohammed bin Salmanin  tavoittelemaan kahteen biljoonaan.
 Aramcon listaaminen pörssiin on osa kruununprinssin suunnitelmaa monipuolistaa Saudi-Arabian taloutta, joka on ollut täysin riippuvainen öljytuloista. Aramcon tuottaa noin kymmenen prosenttia maailman öljystä.
 Osakeannista saaduilla tuloilla on tarkoitus rahoittaa talouden muita sektoreita sekä sijoittaa muun muassa uusien kaupunkien kehittämiseen. Osana prinssi Mohammedin suuria suunnitelmia perinteisesti sulkeutunut Saudi-Arabia on esimerkiksi avannut ovensa turismille ja alkanut isännöidä kansainvälisiä urheilutapahtumia.
 Saudiviranomaiset ilmoittivat salamyhkäisen Aramcon osakeannista jo vuonna 2016, mutta sitä on lykätty useaan kertaan. Listautumisen viivästymisen syyksi on arvioitu Saudi-prinssin odotuksia, että yhtiön arvo olisi kaksi biljoonaa.
 Osakeannin mittakaava myös supistui matkan varrella. Alun perin tarkoitus oli myydä viisi prosenttia yhtiön osakkeista ja kerätä näin jopa 100 biljoonaa dollaria.
 Osakkeita markkinoitiin saudeille
 Osakeanti oli keskittynyt Saudi-Arabian ja muiden Persianlahden öljyvaltioiden sijoittajiin. Länsimaiset sijoittajat ovat olleet varautuneita Aramcon suhteen peläten, etteivät yhtiön hallinto ja läpinäkyvyys ole riittävällä tasolla. Pelkoja on myös siitä, että Aramcon tähän asti satumainen kannattavuus heikkenee, kun öljyn merkitys maailman energiataloudessa pienenee.
 Saudi-Arabiassa osakeantia oli markkinoitu voimakkaasti etukäteen kansalaisille, ja valtio oli esimerkiksi tarjonnut edullisia pankkilainoja osakkeiden ostamiseksi. Osuuden ostamista maan ylpeydestä yritettiin markkinoida isänmaallisena velvollisuutena. Yhtiö on luvannut maksaa osinkoja ensi vuonna 75 miljardin dollarin verran.
 Osakkeista lopulta 0,5 prosenttia myytiin maan kansalaisille, ja prosentti osakkeista myytiin muun muassa sijoitusrahastoille ja valtion johtamille eläkeohjelmille.
 Aramcon osakkeilla aletaan käydä kauppaa Saudi-Arabian pörssissä ensi torstaina. Lähtöhintana on 32 rialia per osake (8,53 dollaria, 7,68 euroa). Suunnitelmat osakkeiden myymisestä ulkomaisilla markkinoilla ovat toistaiseksi jäissä.
 Maailman kannattavin yhtiö
 Aramcoa sanotaan maailman kannattavimmaksi yhtiöksi. Sen nettovoitto oli tämän vuoden alusta syyskuun loppuun 68 miljardia dollaria. Talousuutisia julkaisevan  Bloombergin mukaan  vuonna 2018 Aramcon nettotulos oli suurin piirten sama kuin teknologiayhtiö Applen ja Googlen sekä energiayhtiö Exxon Mobilen yhteensä.
 Silti yhtiön osakkeisiin sijoittaminen on sijoittajille riski, sillä Saudi-Arabian valtio kontrolloi yhtiön toimintaa voimakkaasti. Maan hallitus esimerkiksi määrittelee öljyntuotannon määrän. Torstaina öljyntuottajamaiden järjestö Opec kokoontui Itävallassa Wienissä neuvottelemaan tuotannon vähentämisestä sekä polttoaineen hinnan nostamiseta. Saudi-Arabia on Opecin johtajamaa.
 Aramcon öljyntuotantoa häiritsivät syyskuussa yhtiön kahteen tuotantolaitokseen tehdyt lennokki-iskut, joista Saudi-Arabia ja Yhdysvallat ovat syyttäneet Irania. Saudi-Arabia kertoi iskujen jälkeen, että tuotanto supistui noin 5,7 miljoonalla tynnyrillä päivässä. Tavanomainen päivävauhti on 12 miljoonaa tynnyriä.
 Lue lisää:
 Saudi-Arabian öljymahti Aramco suunnittelee jättimäistä listautumisantiaan marraskuulle
 Saudit listaavat jättimäisen öljy-yhtiönsä pörssiin, arvo jopa 1 500 miljardia euroa – suomalaisasiantuntija: Saudi-Arabia tarvitsee rahaa

Saudi-Arabian öljy-yhtiön pitkään odotettu osakeanti rikkoi ennätyksiä – yhtiön arvo nousi yli 1 500 miljardiin euroon


Summary: Ylennyksistä yksi on merivoimissa ja kaksi maavoimissa. Uutena kenraalikuntaan nousee prikaatikenraali Jukka Jokinen.

Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  on päättänyt kahdesta kenraali- ja yhdestä amiraaliylennyksestä Puolustusvoimissa. Ylennykset tulivat voimaan itsenäisyyspäivänä.
 Presidentin päätöksellä lippueamiraali  Jori Matias Harju  on ylennetty kontra-amiraaliksi. Prikaatikenraali  Jukka Sonninen  on puolestaan ylennetty kenraalimajuriksi ja eversti  Jukka Jokinen  prikaatikenraaliksi.
 Kontra-amiraali Harju (s. 1964) on toiminut merivoimien komentajana tämän vuoden alusta. Aikaisemmin hän on palvellut muun muassa merivoimien operaatiopäällikkönä ja valmiuspäällikkönä merivoimien esikunnassa.
 Kenraalimajuri Sonninen (s. 1960) on palvellut koulutuspäällikkönä pääesikunnassa vuodesta 2015. Aiemmin hän on toiminut muun muassa Kainuun prikaatin komentajana ja valtioneuvoston turvallisuuspäällikkönä.
 Prikaatikenraali Jokinen (s. 1967) on palvellut Karjalan prikaatin komentajana tämän vuoden elokuusta. Aiemmin hän on toiminut muun muassa kadettikoulun johtajana Maanpuolustuskorkeakoulussa ja tasavallan presidentin adjutanttina. Jokinen nousee uutena kenraalikuntaan.
 Maa- ja ilmavoimissa korkeimmat sotilaat ovat kenraaleja, merivoimissa amiraaleja.

Presidentti Niinistö päätti kolmesta kenraaliylennyksestä itsenäisyyspäivänä


Summary: Oulun käräjäoikeus tuomitsi miehen aikaisemmin huhtikuussa reilun kolmen vuoden ehdottomaan vankeuteen.

Rovaniemen hovioikeus on pitänyt Oulun käräjäoikeuden aikaisemmin  huhtikuussa  23-vuotiaalle  Abdul Aziz Nayef Dbeisan Al-Bodourille  antaman tuomion ennallaan.
 Mies tuomittiin kolmen vuoden ja kahden kuukauden ehdottomaan vankeuteen törkeästä raiskauksesta ja törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä.
 Rikos tapahtui viime vuoden marraskuussa. Uhri oli tullut eri paikkakunnalta Ouluun ja hänellä ei ollut yöpaikkaa. Hän pääsi kuitenkin yöksi erääseen yksityisasuntoon, jonne myös Al-Bodour tuli. Oikeuden mukaan tekijä on käyttänyt hyväkseen uhrin puolustuskyvytöntä tilaa. Al-Bodour ja uhri eivät tunteneet entuudestaan.
 Hovioikeus alensi asianomistajalle kärsimyksestä maksettavaksi tuomitun korvauksen määrän 5 000 euroksi. Aikaisemmin summa oli reilut 7 000 euroa. Syytä summan alentamiselle ei kerrottu hovioikeuden julkisessa selosteessa.

Hovioikeus piti lapsen törkeästi raiskanneen miehen tuomion ennallaan, mutta laski uhrille maksettavaa korvausta


Summary: Turun kauppatorin reunalla sijaitsevan kiinteistön kuntoa seurataan, kunnes toriparkkityömaa on valmis.

Åbo Svenska Teaterin rakenteiden halkeamat  ovat lähinnä pintavahinkoja, kertoo tuore raportti. Vahinkoja on käynyt läpi Turun kaupungin palkkaama ulkopuolinen rakennusinsinööri.
 Raportin mukaan halkeamia ei ole kantavissa rakenteissa. Tässä vaiheessa ei vielä ole selvää, miten vanhoja vauriot ovat.
 Myös Turun rakennusvalvonta tekee parhaillaan teatterissa omia tutkimuksiaan. Niistä on määrä saada tuloksia lähiaikoina.
 Sosiaalisessa mediassa on laajasti epäilty, että teatterirakennuksen halkeamilla olisi yhteys toriparkkityömaahan. Åbo Svenska Teaterin edessä on syvä kaivanto, ja  ympäröivien katujen painumista on seurattu .
 Teatterinjohtaja Jukka Aaltonen näyttää seinässä olevaa halkeamaa. Teatterin toimintaan vaurioilla ei ole ollut vaikutusta. Petra Ristola / Yle
 Ensimmäiset uutiset rakennuksen halkeamista saatiin noin kuukausi sitten. Turun rakennusvalvonnan mukaan kaupunki alkoi heti tutkia kiinteistöä.
 Halkeamat tutki ulkopuolinen, kokenut rakennusinsinööri.
 – Tulosten mukaan halkeamia on rappauksissa ja ornamenteissa, ei kantavissa rakenteissa, tiivistää rakennustarkastaja  Jouko Lamminen  Turun kaupungilta.
 Lamminen pitää raportin tietoja huojentavina.
 – Näiden tietojen perusteella, jotka meillä nyt on, tilanne ei ole huolestuttava.
 Lisätutkimuksia käynnissä
 Turun kaupungin rakennusvalvonta ei kuitenkaan tyydy ensimmäisiin tuloksiin Åbo Svenska Teaterin kunnosta. Jouko Lammisen mukaan meneillään on uusi tarkistus, jonka tuloksia odotellaan.
 – Jos toinenkin raportti osoittaa samat asiat, en ole kovin huolissani.
 Lammisen mukaan kaupunki ottaa huolen halkeamista tosissaan. Kauppatorin reunalla sijaitsevan kiinteistön kuntoa seurataan niin kauan kuin toriparkkityömaa jatkuu.
 Vielä ei tiedetä, miten halkeamat syntyivät, miten vanhoja ne ovat ja mikä ne aiheutti. Lamminen ei halua arvuutella syitä.
 Åbo Svenska Teaterin lattianrajassa on halkeama. Petra Ristola / Yle
 Työmaa kiinnostaa opiskelijoita
 Myös rakennustekniikan lehtori  Liisa Larkela  Turun ammattikorkeakoulusta seuraa uteliaana, mitä Turun toriparkkityömaalla tapahtuu.
 Hän on tuonut opiskelijoita keskustaan havainnollistaakseen, miten vaativaa rakentaminen on kauppatorin olosuhteissa.
 Larkelan mukaan suuri osa Turkua lepää rakentamisen kannalta hyvin haastavalla maaperällä. Tukiseinät on pystytettävä oikein, etteivät maamassat lähde liikkumaan sivusuunnassa.
 Turun toriparkkityömaa lokakuussa 2019. Suomen vanhin teatteri Åbo Svenska Teater on matalampi keltainen rakennus työmaan takana. Annika Holmbom / Yle
 Larkela korostaa, ettei hän tunne toriparkkityömaan yksityiskohtia. Hän ei ota kantaa siihen, voisivatko teatterikiinteistön vauriot liittyä rakennustöihin.
 Maamassojen liikkuminen sivusuunnassa on silti riskitekijä. Larkelan mukaan talojen paalutukset ovat lujilla, jos maa alkaa liikkua.
 Teatterin ulkopuolella näkemiään halkeamia Larkela ei pidä erityisen vakavina. Sen sijaan kuvat teatterin sisältä näyttävät hänen mielestään pahaenteisemmiltä. Kantavissa rakenteissa vastaavat voisivat olla turvallisuusriski.
 Juttu perustuu Yle Åbolandin toimittajan Marie Södermanin  uutiseen .
 Lue lisää:
 Första rapporten klar: Sprickorna i Åbo Svenska Teaters fastighet har inte uppstått i bärande konstruktioner
 Åbo Svenska Teaterin henkilökunta huolissaan teatterirakennuksen halkeamista
 Åbo Svenska Teaterin rakennuksesta löytyi lisää halkeamia
 Åbo Svenska Teaterin rakennuksessa havaittu halkeamia

Ensimmäinen raportti valmis: Åbo Svenska Teaterin halkeamat eivät ulotu kantaviin rakenteisiin


Summary: Euroopan innovaationeuvosto myönsi lappeenrantalaiselle Wimaolle yhteensä 3,5 miljoonaa euroa avustusta ja pääomarahoitusta.

Muovijätteen uusiokäyttöä kehittävä Wimao-yhtiö on saanut merkittävän rahoituksen EU:lta.
 Euroopan innovaationeuvosto myönsi lappeenrantalaiselle yritykselle yhteensä runsaat kolme miljoonaa euroa avustusta ja pääomarahoitusta.
 Avustuksen osuus on 2,5 miljoonaa euroa. Pääomarahoitus on miljoona euroa.
 Euroopan innovaationeuvosto suuntaa rahoitusta yrityksille, jotka ovat tuomassa markkinoille merkittäviä innovaatioita ja auttavat löytämään ratkaisuja laaja-alaisiin yhteiskunnallisiin ongelmiin.
 Tällä kierroksella innovaationeuvosto myönsi rahoitusta kaikkiaan 75 lupaavalle startup- ja pk-yritykselle. Wimao oli ainoa tällä kierroksella rahoitusta saanut suomalainen yritys.
 Kierrätysmuovista komposiitteja vaikka autoteollisuudelle
 Wimao valmistaa erilaisia tuotteita komposiitista, jonka raaka-aineina käytetään erilaisia kierrätysmateriaaleja. Komposiitin pääraaka-aine on muovi.
 Komposiittia voidaan käyttää muun muassa auto- ja rakennusteollisuudessa sekä pakkauksissa.
 Euroopan komission tiedotteen mukaan komposiittimateriaali auttaa vähentämään polttolaitoksiin tai kaatopaikoille päätyvän muovijätteen määrää sekä toisaalta uuden muovin valmistustarvetta.
 Lue seuraavaksi:  Tässäkö ratkaisu maailman muovijäteongelmaan? – Lappeenrantalaispatentilla kestäviä tuotteita kierrätysmuovista

Suomalaisyritys valmistaa kestäviä tuotteita kierrätysmuovista – toiminnalle merkittävä rahoitus EU:lta


Summary: Kolikko on kahden äyrin hopearaha vuodelta 1573.

Loppilaisten aarteenetsijöiden  Marko Saikkosen  ja  Joonas Hellevaaran  metallinpaljastin piippasi loppilaisella pellolla. Hetken kaivamisen jälkeen parinkymmenen sentin syvyydestä paljastui hopeaäyri. Kolikko on peräisin vuodelta 1573.
 Museoviraston intendentti  Frida Ehrnsten  kertoo, että löytö ei ole huippuharvinainen, mutta silti merkittävä ja mielenkiintoinen. Vastaavia kolikkolöytöjä on tehty jonkin verran, koska kyseessä on niin sanottu inflaatiokolikko.
 – Juhana kolmannen aikana Suomen ruhtinaskunnassa kärsittiin inflaatiosta, minkä vuoksi rahojen hopeapitoisuutta pudotettiin. Vaikka rahoilla oli tietty arvo, olivat ne todellisuudessa arvottomampia. Siksi niitä on mahdollisesti hylätty.
 Juhana kolmannen aikakauden rahat ovat ensimmäisiä, jotka yleistyivät Suomessa myös tavallisessa arkikäytössä. Vastaavia rahoja on löytynyt Suomesta erilaisista kätköistä esimerkiksi kirkkojen lattioiden alta.
 Museoviraston mukaan Lopelta on löydetty aiemmin muutama saman aikakauden raha. Aarteenetsijät Saikkonen ja Hellevaaraolivat löydöstä luonnollisesti innoissaan.
 – Olimme kuvaamassa materiaalia tulevaa aarteenetsijät-televisiosarjaamme varten. Taisi olla kolmas kuvauspäivä, kun metallinpaljastin piippasi. Maasta paljastui vanhan näköinen kolikko.
 – Olimme yhteydessä Museovirastoon ja sieltä meidät toivotettiin tervetulleeksi näyttämään löytöä. Tietysti olimme todella innoissamme, kun kolikko paljastui Juhana kolmannen aikaiseksi, kertaa Saikkonen.
 Aarteenetsintää tehtävä vastuullisesti ja harkiten
 Museoviraston intendentti Frida Ehrnsten kertoo, että aarteenetsinnän yleistyminen on auttanut myös Museovirastoa saamaan aiempaa paremmin tutkimustietoa. Ihmiset ilmoittavat löydöksistä päivittäin. Ehrnsten kuitenkin muistuttaa, että aarteenetsinnässä on muistettava vastuullisuus.
 – Pahimmillaan kaivauksilla saattaa jopa tuhota jotain merkittävää. Nyrkkisääntönä voisi pitää, että jos esineitä alkaa löytyä samalta alueelta enemmänkin, niin tällöin ammattilaisen kutsuminen paikalle on viisasta.
 Museovirasto ohjeisti aarteenetsijöitä kolikon löytöpaikan jatkotutkimuksista. Mikäli kolikoita ja esineitä löytyy lisää, silloin Museovirastoltakin tulee etsijöitä paikalle.
 Mutta mitä kävi Saikkosen ja Hellevaaran löytämälle kolikolle? Sen he saavat tällä kertaa pitää itsellään. Kaksikolla on jo mietittynä kohde kolikolle. Sitä he eivät kuitenkaan vielä paljasta.

Lopelta löytyi 1500-luvun hopeaäyri: inflaatiokolikko on peräisin herttua Juhana III:n ajalta


Summary: Seksuaalinen väkivalta on Intiassa kuohuttava puheenaihe, mutta se ei tunnu vähenevän.

Intian pohjoisosassa 23-vuotias nainen on sytytetty palamaan, kun hän oli matkalla oikeudenkäyntiin. Hänen oli määrä syyttää kahta miestä raiskauksestaan.
 Poliisi on pidättänyt teosta epäiltyinä viisi miestä, joiden joukossa ovat myös naisen raiskaamisesta epäillyt.
 Nainen on saanut pahoja palovammoja ja hän on hoidettavana Lucknow'n sairaalassa, kertoo intialainen  The Hindu -sanomalehti .
 Epäilty raiskaus oli tapahtunut aseella uhaten viime joulukuussa. Mukana kerrotaan olleen tekijän kaveri, joka videoi tapahtuman. Tekijä uhkasi myöhemmin julkaista videon, jos nainen kertoo viranomaisille. Nainen teki lopulta ilmoituksen maaliskuussa.
 Epäilty rikos tapahtui Unnaon alueella Uttar Pradeshin osavaltiossa, missä tapahtui myös viime heinäkuussa paljon huomiota saanut raiskaustapaus. Tuolloin paikallinen nainen syytti tunnettua poliitikkoa raiskauksesta. Tämän jälkeen nainen joutui autokolariin, jossa loukkaantui itse vakavasti, samoin kuin autossa ollut asianajajansa. Kaksi uhrin autossa ollutta tätiä kuolivat. Poliisi aloitti tapauksesta murhatutkinnan.
 Intiassa rehottava seksuaalinen väkivalta on suuri puheenaihe ja sen poistamiseksi on järjestetty paljon mielenosoituksia.
 Tästä huolimatta seksuaalinen väkivalta ei osoita vähenemisen merkkejä. Vuonna 2017 Intiassa tehtiin yli 33 500 rikosilmoitusta raiskauksista, keskimäärin 92 päivässä, kertoo  Britannian yleisradioyhtiö BBC .

Intiassa raiskattu nainen sytytettiin palamaan matkalla oikeudenkäyntiin


Summary: Yksi lapsi kuoli ja kaksi on edelleen sairaalahoidossa äidin mentyä lapset mukanaan mereen Tromssassa.

Pohjois-Norjan Tromssassa tapahtuneen epäillyn perhesurman tutkintaa tehdään erikoisissa olosuhteissa. Poliisi tutkii tapausta normaalin henkirikostutkinnan lailla, vaikka epäilty onkin kuollut. Taposta ja taponyrityksistä epäillylle kuolleelle perheenäidille on myös nimitetty puolustusasianajaja.
 – Tämä on hyvin erikoista. Aiemmin minulla on ollut asiakkaita, jotka ovat menehtyneet prosessin aikana, mutta ei tällaista, sanoo puolustusasianajajaksi nimetty  Tore Pedersen   Norjan yleisradioyhtiölle NRK:lle .
 NRK:n mukaan vastaava tapaus löytyy vuodelta 2009, jolloin ex-puolisonsa tappaneelle ja myöhemmin itsemurhan tehneelle miehelle määrättiin puolustusasianajaja.
 Mereen johtaneet jäljet paljastivat tragedian
 Epäilty perhesurma paljastui maanantaina , kun ohikulkija havaitsi Tromssassa mereen johtavat jalanjäljet ja rannalle hylätyt lastenrattaat. Vedestä nostettiin myöhemmin yksi aikuinen ja kolme 1–7-vuotiasta lasta elottomina.
 VG-lehden tiistaina julkaisemassa tviitissä on tapahtumapaikalla otettu kuva.
 Lasten äiti ja seitsemänvuotias tyttö menehtyivät sairaalassa. Yksi- ja neljävuotiaat tytöt ovat edelleen sairaalahoidossa. Heidän tilansa on edelleen kriittinen,  uutisoi Aftenposten-lehti .
 Naisen motiivia ei vielä tiedetä. Puolustusasianajaja Pedersen sanoo  VG-iltapäivälehdelle , että vielä on liian aikaista sanoa varmasti, hukuttiko nainen tyttärensä tarkoituksella.
 "Nainen oli hyvin kiltti"
 Nainen oli tullut Norjaan lapsineen perheenyhdistämisen kautta vuonna 2017 Sudanista. Naisen puoliso oli tullut Norjaan vuonna 2015. Lasten isää on kuultu rikostutkinnassa todistajana.
 Naisen tarkkaa ikää ei ole kerrottu. Useat tiedotusvälineet ovat sanoneet naisen olevan parikymppinen,  iltapäivälehti VG:n mukaan  nainen oli alle 30-vuotias.
 Tapaus on järkyttänyt syvästi sudanilaisten yhteisöä. Tromssassa asuu yli 60 sudanilaistaustaista.
 Kuolleen naisen ja tämän perheen tunteva  Idris Mohammed  kuvailee  NRK:n haastattelussa  naista hyvin kiltiksi ja tämän miestä avuliaaksi ja hyväksi ihmiseksi. Muut naisen tunteneet ovat sanoneet tämän olleen iloinen ja mukava.
 Nainen opiskeli norjaa ja kansalaistaitoja aikuiskoulutuslaitoksessa. Koulun rehtori  Lena Steinsvik Hansen  kuvailee NRK:lle tunnelmia oppilaitoksessa epäuskoisiksi ja surullisiksi.
 Naisen tunteneet sanovat VG:lle, etteivät havainneet mitään muutosta naisen käytöksessä ennen maanantain traagisia tapahtumia.

Norjan perhetragedian erikoinen selvitystyö: Lapsensa mereen vieneelle äidille nimettiin puolustusasianajaja, vaikka nainen on kuollut


Summary: Presidentti Donald Trump sanoo "demokraattien tulleen hulluksi".

Yhdysvaltain edustajainhuoneen puhemies  Nancy Pelosi  on määrännyt edustajainhuoneen oikeuskomitean laatimaan virkarikossyytteen presidentti  Donald Trumpia  vastaan.
 – Presidentin toiminta on vakavasti rikkonut perustuslakia, demokraattipuoluetta edustava Pelosi perusteli päätöstään.
 Edustajainhuone on viimeisten kahden viikon ajan kuullut todistajia ja asiantuntijoita Trumpin epäiltyyn virkarikokseen liittyen.
 Trumpin epäillään pyrkineen saamaan ukrainalaisten poliitikkojen avulla itselleen poliittista hyötyä. Hänen epäillään käskeneen avustajiaan painostamaan Ukrainaa, jotta se aloittaisi rikostutkinnan, joka kohdistuisi Trumpin mahdolliseen presidentinvaalien vastaehdokkaaseen  Joe Bideniin .
 Missä mennään Trumpin virkarikostutkinnassa?
 – Faktat ovat kiistämättömät. Presidentti on käyttänyt väärin valta-asemaansa omaksi poliittiseksi edukseen jäädyttämällä [Ukrainalle myönnetyn] sotilasavun ja käyttämällä tärkeää tapaamista presidentin virkahuoneessa painostamiseen saadakseen ilmoituksen poliittiseen vastustajaansa kohdistuvasta tutkinnasta, Pelosi sanoi televisioidussa lausunnossaan.
 Donald ja Melania Trump saapuivat keskiviikkona Valkoiseen taloon Lontoon Nato-kokouksesta. Erin Scott / EPA
 Miten käsittely etenee?
 Edustajainhuoneen on määrä äänestää virkasyytteen nostamisesta vielä ennen joulua. Demokraattien hallitsemassa edustajainhuoneessa syyte todennäköisesti hyväksytään.
 Presidentin varsinaisesta tuomitsemisesta päättää siinä tapauksessa ensi vuoden alussa kongressin ylähuone, senaatti. Sen käsittelyssä edustajainhuoneen valitsemat henkilöt toimivat syyttäjinä ja senaatin jäsenet tuomareina.
 Senaatin sadasta paikasta republikaanien hallussa on 53. Demokraateilla on 45 paikkaa. Kaksi paikkaa on sitoutumattomilla edustajilla, jotka useimmiten äänestävät demokraattien mukana.
 Syytteen hyväksyminen edellyttäisi kahden kolmasosan enemmistöä, joten kaikkien demokraattien ja sitoutumattomien, pitäisi äänestää sen puolesta, mutta myös 20 republikaanin.
 Trumpia ei siis todennäköisesti tuomita virkarikoksesta. Jos niin kuitenkin kävisi, vaalikauden loppuun presidenttinä toimisi nykyinen varapresidentti  Mike Pence .
 Valkoinen talo: Hävetkää
 Valkoinen talo on jo kommentoinut Pelosin päätöstä. Kommentissa presidentin esikunta kehottaa demokraattipuoluetta häpeämään.
 Presidentti Trump ennakoi Pelosin päätöstä jo hetkeä aikaisemmin. Hän lähetti tviittejä, joissa toivoi asian etenemistä nopeasti senaattiin. Trump toivoi senaatissa reilua oikeudenkäyntiä ja lopputulosta, jotta maa saadaan pian takaisin raiteilleen.
 Samalla Trump sanoi demokraattien "tulleen hulluiksi".
 Myöhemmin julkaisemissaan Twitter-viesteissä Trump vakuuttaa republikaanien voittavan. Trumpin mukaan republikaanit eivät koskaan ole olleet yhtä yhtenäisiä kuin nyt.
 Trump uskoo, että virkorikossyytteistä tulee rutiinia tulevienkin presidenttien kohdalla.

Demokraattijohtaja Pelosi määräsi edustajainhuoneen laatimaan virkarikossyytteen Trumpia vastaan – "Faktat ovat kiistattomat"


Itä-Uudenmaan poliisilla on ollut tutkittavana Nurmijärvellä loppusyksyn aikana tapahtuneet neljä paloa, joita kaikkia epäillään tahallaan sytytetyiksi.
 Poliisi on ottanut tiistaina kiinni kaksi miestä epäiltynä Nurmijärven paloista, joita epäillään tahallaan sytytetyiksi. Miehet on vangittu Itä-Uudenmaan käräjäoikeudessa todennäköisin syin epäiltynä näihin paloihin.
 Lokakuussa Nurmijärvellä paloi Lepsämän ja Valkjärven koulut, joissa molemmissa tapauksissa rakennukset kärsivät mittavia vahinkoja. Valkjärven koulu tuhoutui palossa täysin. Näitä molempia paloja poliisi on tutkinut rikonnimikkeellä tuhotyö.
 Marraskuun lopussa Nurmijärvellä paloi Sääksin uimarannan ravintolarakennus ja Lähtelän uimarannan huoltorakennus. Poliisi on tutkinut paloja rikosnimikkeillä tuhotyön yritys. Tutkinnan aikana näiden kaikkien palojen epäiltiin liittyvän toisiinsa.
 Epäillyt ovat paikkakuntalaisia, vuosina - 91 ja - 95, syntyneitä miehiä. Epäillyt ovat alustavissa kuulusteluissa myöntäneet syyllistyneensä tekoihin.
 Kuulusteluissa ja tutkinnan edetessä selviää, mikä osuus kummallakin epäillyllä tekijällä on kuhunkin paloon.
 Epäiltyjen jäljille päästiin poliisin omien tutkimuksien sekä yleisövihjeiden perusteella.

Poliisi: Kaksi henkilöä vangittu Nurmijärven paloista – loppusyksystä roihusi yhteensä neljä eri rakennuspaloa


SDP:n eduskuntaryhmä on päättänyt esittää SDP:n puheenjohtaja  Antti Rinnettä  hallitustunnustelijaksi puoluehallituksen esityksen mukaisesti. Rinne ei kommentoinut, haluaako hän ministeriksi uuteen hallitukseen.
 Pääministeri Antti Rinne  erosi tiistaina , kun keskusta veti tukensa häneltä pois luottamuspulaan vedoten.
 Keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Kurvinen  vieraili aiemmin päivällä SDP:n ryhmäkokouksessa tekemässä selkoa viime päivien tapahtumista. Kurvinen ja SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Lindtman  olivat molemmat tyytyväisiä kuulemiseen.
 – Nyt rakennettiin luottamusta. Nyt pöytä on puhdistettu hallitusneuvottelujen tieltä, Lindtman sanoi kokouksen jälkeen.
 SDP:n puoluevaltuusto kokoontuu valitsemaan pääministeriehdokkaan sunnuntaina kello 17.30 Helsingissä. Lindtman kisaa pääministerin paikasta liikenne- ja viestintäministeri  Sanna Marinin  (sd.) kanssa.
 Lue aiheesta lisää:
 SDP:n puoluehallitus haluaa hallitustunnustelijaksi Antti Rinteen – puolue valitsee pääministeriehdokkaan sunnuntaina

SDP:n eduskuntaryhmä esittää Antti Rinnettä hallitustunnustelijaksi


Summary: Itä-Suomen hovioikeuden tuomion mukaan käräjäoikeus oli arvioinut rikoksen ja siitä annettavan tuomion oikein.

Itä-Suomen hovioikeus on pitänyt voimassa naisystävänsä surmanneen miehen käräjäoikeudessa taposta saaman yhdeksän vuoden ja 10 kuukauden vankeustuomion.
 Mies tuomittiin käräjillä taposta ja hautarauhan rikkomisesta. Hovioikeuteen tehdyssä valituksessa tuomittu piti päärikosnimikettään liian ankarana.
 Hän ei kiistänyt aiheuttaneensa naisen kuolemaa, mutta hänen mielestään kyseessä ei olut tappo, vaan pahoinpitely ja kuolemantuottamus. Lisäksi hän vaati, että rangaistus hautarauhan rikkomisesta kumotaan.
 Hovioikeuden mukaan käräjäoikeus oli kuitenkin arvioinut sekä rikoksen että rangaistuksen oikein.
 Noin 30-vuotias nainen katosi syntymäpäiväjuhlien jälkeen Savonlinnassa heinäkuussa 2018. Poliisi alkoi pian epäillä henkirikosta, ja selvitti, että tuomittu oli pahoinpidellyt naisen kuoliaaksi.
 Naisen välitön kuolinsyy olivat hänelle pahoinpitelystä aiheutuneet useat aivoruhjeet. Nainen oli kuollessaan raskaana.
 Naisen kuoltua mies oli siirtänyt ruumiin autonsa takakonttiin, kuljettanut sen Savonlinnasta kiertoreittiä Juukaan. Juuassa hän oli paketoinut ruumiin teollisuusmuoviin ja haudannut metsään kaivamaansa kuoppaan.
 Lue myös:   Mies tappoi naisystävänsä ja piilotti ruumiin kuoppaan – sai vankeutta 9 vuotta 10 kuukautta

Liki 10 vuoden tuomio pysyi hovioikeudessa – mies tappoi naisystävänsä ja piilotti ruumiin kuoppaan


Summary: Neste ja Teboil varautuvat täyttämällä säiliöitä. Osalla huoltoasemista polttoainetoimitukset jatkuvat normaalisti.

Maanantaina alkava laaja teollisuuden lakko tuskin aiheuttaa ainakaan suurempia ongelmia polttoainejakeluun, eli bensa- ja dieselautoilijoille.
 Lakko on kolmipäiväinen, se alkaa maanantaina ja päättyy keskiviikkona. Työnantajapuoli on  laskenut lakon hinnaksi jopa satoja miljoonia euroja .
 Lue tästä jutusta tarkemmin, millaisia vaikutuksia lakolla voi olla esimerkiksi lääkkeiden valmistukseen ja vientinäkymiin .
 Lakko vaikuttaa varsinkin öljy-yhtiö Nesteen toimintaan, sillä sen öljyjalostamot Porvoossa ja Naantalissa ajetaan alas lakon ajaksi.
 Ylen haastatteleman pääluottamusmiehen mukaan  esimerkiksi Naantalin jalostamoa ajetaan lakon aikana pienellä teholla ja vain kriittiset turvallisuusjärjestelmät pidetään käynnissä.
 Neste: Olemme varautuneet täyttämällä säiliöitä
 Nesteen henkilöstö-, turvallisuus- ja hankintajohtaja  Hannele Jakosuo-Jansson  kertoo, että varautumista lakkoon on Nesteellä tehty erittäin tiiviillä tahdilla viime päivinä.
 – Kun uhka tänään varmistuneesta lakosta on kasvanut, olemme pyrkineet hoitamaan asiakastoimitukset jo ennalta niin maa-, meri- kuin ilmaliikenteen osalta. Olemme varautuneet täyttämällä säiliöitä ennalta niin paljon kuin mahdollista, Jakosuo-Jansson kertoo.
 Hän arvioi, että lakko ei välttämättä näy Nesteen polttoaineasemilla hyvän varautumisen takia. Bensa- ja dieselautoilijoille riittänee siis tankattavaa alkuviikolla.
 Riskejä Nesteellä nähdään siinä, kun jalostamoiden toimintaa käynnistetään lakon jälkeen. Jos käynnistysvaiheessa tulee yllättäviä ongelmia, joiden takia poikkeustilanne pitkittyisi, voisi tästä aiheutuva polttoaineiden jakeluhäiriö vaikeuttaa maantie-, meri- ja lentoliikennettä sekä jopa katkaista viennin.
 Neste kertoi mahdollisista vaikutuksista  tiedotteellaan  keskiviikkona. Suomen Nesteen toiminnoissa lakkouhan piirissä on yhteensä noin 2 400 henkilöä.
 Osalle asemista polttoainetta toimitetaan tavanomaiseen tapaan
 Neste ei ole ainoa bensiinin ja dieselin jakelija Suomessa. Polttoaineita toimittaa myös  NEOT Group . Sen polttoainetoimitusten asiakkaina ovat huoltoasemaketjut St1, ABC ja Shell. Näille asemille ei odoteta jakeluongelmia.
 – Olemme varautuneet Teollisuusliiton maanantaina mahdollisesti alkavaan lakkoon eikä lakolla tämän hetkisen tiedon mukaan pitäisi olla vaikutusta NEOT:n jakelussa olevien asemien toimituksiin, kerrotaan yhtiön viestinnästä Ylelle sähköpostitse.
 Vuonna 2017 NEOT kertoo markkinaosuutensa bensiinin myynnissä olleen ABC- ja St1-asemien kautta yli 50 prosenttia, dieselissä noin kolmannes.
 St1: Prosessimme toimivat normaalisti
 Myynti- ja markkinointijohtaja  Mikko Reinekari  St1:ltä vahvistaa, että heillä polttoainetoimitukset pyörivät normaalisti myös mahdollisen lakon aikana.
 – Meillä prosessit toimivat normaalisti ja meillä on hyvä kyvykkyys palvella asiakkaita, Reinekari toteaa.
 Reinekari kuitenkin huomauttaa, että epäsuorat vaikutukset voisivat koskea myös heitä, jos kilpailevan toimijan polttoainejakelu pysähtyisi pitkäksi aikaa.
 Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että vaikka St1:n asemille polttoainetta tulisi normaalisti, ei se riittäisi täyttämään kasvanutta kysyntää, jonka mahdollinen pitkä pysähdys Nesteen huoltoasemien toimituksissa aiheuttaisi.
 Teboil: Täytämme huoltoasemia viikonlopun aikana
 Nesteen ja NEOTin ohella myös Teboil tuo Suomeen öljytuotteita ja myy ja jakelee niitä. Teboil kertoo markkinaosuutensa bensiinimyynnistä olleen viime vuonna noin 15 prosenttia ja dieselistä noin 27 prosenttia.
 Kaupallinen johtaja  Kari-Pekka Manni  Teboililta kertoo, että Teboil toimittaa osan tuotteistaan Nesteen jalostamolta Porvoosta, jolloin lakko vaikeuttaa myös Teboilin toimintaa. Esimerkiksi säiliöautokuljetusten rytmi tulee poikkeamaan tavanomaisesta.
 – Huoltoasemia pyritään täyttämään nyt viikonlopun aikana, että niissä olisivat säiliöt mahdollisimman täynnä, Manni kertoo.
 Teboil on kasvattanut varastoja omissa terminaaleissaan. Välimatkojen kasvu normaalista voi vaikuttaa esimerkiksi kevyen polttoöljyn toimituksiin kotitalouksille, joihin voi tulla viiveitä.
 Lue myös
 Metsäteollisuus lakkoon ensi maanantaina – myös työsulku toteutuu
 Sähköliiton neliviikkoinen lakko alkaa torstaina – koskee yli kymmentä Teknologiateollisuuden isoa jäsenyritystä
 Sahatavaraa tuottava Versowood seisahtuu, jos teollisuuden lakko alkaa – yhtiön 500 työntekijää lakkovalmiudessa

Uhkaako teollisuuden laaja lakko polttoainejakelua? Näin eri huoltoasemaketjuista vastataan


Summary: Saamelaisalueen koulutuskeskuksen rehtori Eeva-Liisa Rasmus-Moilanen astelee perjantaina Linnan juhliin ensimmäistä kertaa.

Taivaansininen silkkikangas kiiltelee kauniisti, kun rehtori  Eeva-Liisa Rasmus-Moilanen  pyörähtää uusi saamenpuku yllään Saamelaisalueen koulutuskeskuksen ompeluhuoneessa Inarissa.
 Sini-punainen, perinteisin värein ommeltu saamenpuku (pohjoissaameksi gákti) on vastikään valmistunut tärkeää tilaisuutta varten.
 Rasmus-Moilanen sai tänä vuonna ensimmäistä kertaa elämässään kutsun itsenäisyyspäivän juhlavastaanotolle Presidentinlinnaan. Asuvalintaa ei tarvinnut kahdesti miettiä.
 – Oli aivan selvä juttu, että pukeudun saamenpukuun. Tietysti mietin ensimmäisenä, että kuka sen ehtisi ommella näin nopealla aikataululla.
 Rasmus-Moilanen kysyi luotto-ompelijaltaan, olisiko tällä aikaa ommella uusi puku juhlia varten. Saamenpuvun ompelu ei ole nopea prosessi, sillä työ on yksityiskohtaista ja tarkkaa. Yksin saamenpuvun hulvan, rypytetyn helman alaosan ompeleminen vie oman aikansa – sitä kun tulee ompelijasta riippuen pukuun noin 10-14 metriä.
 – Kun ompelija kuuli, että saamenpuku olisi menossa Linnan juhliin, niin hän sanoi välittömästi, että yrittää ehtiä ompelemaan puvun, Rasmus-Moilanen naurahtaa.
 Niin käsityöopettaja, inarilainen  Anniina Turunen  ompeli Rasmus-Moilaselle puvun Linnan juhliin – ja kaikki oli valmista hyvissä ajoin ennen h-hetkeä.
 Utsjoen alueen saamenpuvun perinteikkäät värit ovat sininen ja koristeina punainen. Nykypäivän twistiä pukuun tuovat paitsi juhlava silkkikangas, mutta myös hopeat koristenauhat perinteisen keltaisen sijasta.
Pukuun tulevat vielä vyö, kengät, huivi ja korut.  Sara Wesslin / Yle
 Suomen itsenäisyyspäivän juhlavastaanotolle pukeudutaan perinteisesti hyvin juhlavasti frakkeihin ja iltapukuihin. Myös kansallispuvut ovat osa Linnan juhlien pukujen kirjoa.
 Linnan juhlat ovat miljoonayleisöllään kuin suuri näyteikkuna. Television katsojille vieraiden puvut ovat tunnetusti suuri mielenkiinnon ja arvostelunkin kohde. Sen vuoksi monet vieraista suunnittelevatkin tarkkaan, millaiseen luomukseen juhliin pukeutuvat.
 Eeva-Liisa Rasmus-Moilanen uskoo, että saamelaiselle juhliin valmistautuminen on huomattavasti helpompaa, sillä perinteinen saamenpuku ja siihen kuuluvat korut ovat luonnollinen valinta.
 Hopeaseppä Sami Laitin käsissä valmistuvat Rasmus-Moilasen juhla-asuun tulevat korvakorut.  Sara Wesslin / Yle
 Rasmus-Moilanen pukeutuukin perjantaina perinteiseen Utsjoen mallin saamenpukuun.
 Vaikka puvun malli on perinteinen, tuli sen olla koreampi kuin Rasmus-Moilasen tähän mennessä omistamat puvut. Niin syntyi ajatus perinteiden mukaan ommellusta silkkisestä saamenpuvusta.
 Saamenpuku ommellaan perinteisesti esimerkiksi erivärisistä verkakankaista. Silkkikankaasta ommeltu puku sopiikin kantajansa mielestä hyvin korkea-arvoisiin juhliin.
 Sami Laiti asettelee hiuskorua Eeva-Liisa Rasmus-Moilasen hiuksiin ensimmäistä kokeilua varten. Sara Wesslin / Yle
 – Onhan se meille saamelaisille helpompaa. Sitä tietää jo valmiiksi, että pukeutuu varmasti saamenpukuun. Seuraavaksi sitä pohtii, pitäisikö pukeutua perinteiseen vai johonkin erilaisempaan pukuun. Olen kuitenkin menossa juhliin ensimmäistä kertaa, jonka vuoksi halusin käyttää puvussani perinteisiä värejä, Rasmus-Moilanen kertoo.
 Eeva-Liisa Rasmus-Moilanen sai pukeutumiseen apua läheltä, sillä myös kaikki hänen korunsa ovat Saamelaisalueen koulutuskeskuksen oppilaiden ja työntekijöiden käsialaa.
 Vielä on mietinnässä, millaiseen kampaukseen Rasmus-Moilanen päätyy.  Se nähdään perjantaina. Sara Wesslin / Yle
 Hopeaseppä  Sami Laiti  ja opiskelija  Maria Saijets  Inarista suunnittelivat ja valmistivat Linnan juhlien asukokonaisuuteen uuden hiuskorun. Hopeinen koru sinisillä kivillä suunniteltiin sopimaan yhteen sinisen saamenpuvun kanssa.
 Kun Rasmus-Moilanen kokeilee ylleen uutta pukuaan, valmistuvat vieressä samaan aikaan myös uudet korvakorut – nekin hopeasta ja sinisestä kivestä. Hartioille puettava perinteinen silkkihuivi on vielä matkalla Utsjoelta. Sen on solminut käsityön taitaja  Kaisa Tapiola-Länsman .
 Itsenäisyyspäivän vastaanotto on joka vuosi Suomen katsotuin televisio-ohjelma. Viime vuonna lähetystä katsoi 2,44 miljoonaa ihmistä.
 Vastaanotto onkin saamelaisille käsityöntekijöille ainutlaatuinen mahdollisuus esitellä töitään.
 – Toivon, että tämä tukee saamelaisten käsityöntekijöiden elantoa, kun linnassa näkyvät heidän tekemänsä korut ja muut käsityöt, pohdiskelee Rasmus-Moilanen.
 Hopeaa ja sinistä, aivan kuten saamenpuvussakin.  Sara Wesslin / Yle
 Presidentin juhliin on kutsuttu tänä vuonna noin 1 700 vierasta. Vuosittain myös saamenpukuiset vieraat tuovat väriä Linnan juhlien loistoon.
 Tänä vuonna Presidentinlinnaan on kutsuttu muun muassa Saamelaiskäräjien puheenjohtaja  Tiina Sanila-Aikio  yhdessä aviomiehensä  Leo Aikion  kanssa. Myös YK:n alkuperäiskansafoorumin puheenjohtaja  Anne Nuorgam  on kutsuttu tänä vuonna ensimmäistä kertaa vastaanotolle. Saamelaisalueen koulutuskeskuksen hallituksen puheenjohtaja ja kolttasaamelaisten luottamusmies  Veikko Feodoroff  on myös saanut kutsun.
 Jokainen heistä kertoo kantavansa myös tänä vuonna yllään saamelaisten pukuperinteitä miljoonien katsojien edessä.

Linnan juhlien seuraajat näkevät tänä vuonna silkkisen saamenpuvun – sen täytyi olla perinteitä kunnioittava, mutta koreampi kuin koskaan