Summary: Maraton-tapahtumat käyvät eloonjäämiskamppailua, kun osallistujia ei enää riitä.

14. tammikuuta 2014 oli lappeenrantalaiselle urheiluseura Joutsenon Kullervolle sen historian kenties huiken päivä. Seuran puheenjohtajaa  Hannu Mylläristä  katsoi samaan aikaan liki miljoona ihmistä, kun hän Suomen urheilugaalan suorassa TV-lähetyksessä  vastaanotti seuralleen  arvostetun Vuoden urheiluseura -tunnustuksen.
 Kiitospuheessaan puheenjohtaja kiitti talkoolaisia, jotka viikosta toiseen jaksavat ahertaa seuran hyväksi.
 Talkoolaisista ja tukijoista yli 100-vuotiaalla urheiluseuralla ei ole puute. Sen sijaan tuska koettelee seuran järjestämää Kullervo-maratonia, jota seura on järjestänyt vuodesta 1984 alkaen. Viimeksi Kullervo-maraton juostiin nelisen viikkoa sitten.
 – Täyspitkän maratonin juoksi 49 juoksijaa. Talkoolaisia oli noin 70, huokaisee Myllärinen.
 Joutsenon Kullervon puheenjohtaja Hannu Myllärinen ehti lopulta kahville. Petri Kivimäki/Yle
 Joutsenon Kullervo ei ole maratoninsa osallistujapulan kanssa yksin. Myllärinen katsoo lähiseuduilla järjestettäviä maratoneja ja huomaa, että Savonlinnassa maratonin juoksi 37, Mikkelissä 53 ja Pyhtäällä 25 juoksijaa.
 – Ollaan todella pienissä luvuissa ja järkevyys järjestää maratoneja on iso kysymys. Talkooporukalle on iso ponnistus olla 5–6 tuntia liikenteenohjauksessa, huoltoasemilla ja maalialueella, sanoo Myllärinen, joka on myös Etelä-Karjalan liikunta ja urheilu ry:n puheenjohtaja.
 Vielä kymmenisen vuotta sitten Suomessa elettiin suurta maratonbuumia, kun tuhannet suomalaiset intoutuivat mittaamaan kestävyytensä tässä kuninkuuslajissa. Joutsenossakin maratonin uurasti useana vuonna yli 300 juoksijaa.
 – Talkooporukaltakin tuli selkeä viesti, että nyt pitää tehdä jotain. Tämä muuten kuihtuu ihan väkisin.
 Suomen osanottajamäärältään suosituin maraton on Helsinki City maraton. Myös sen suosio on hiipunut. Vielä kymmenisen vuotta sitten siellä maratonille osallistui 5 000 juoksijaa, viime kesänä enää alle 2 000.
 Tuhansien kato
 Harri Hänninen  on seurannut näköalapaikalta suomalaista kestävyysjuoksua ja harrastusjuoksua. Hän oli toistakymmentä vuotta Juoksija-lehden toimitusjohtajana ja on myös entinen huippumaratoonari.
 Tällä hetkellä hän vastaa Suomen urheiluliitossa Helsinki running day -tapahtuman järjestämisestä. Yksi osa sitä on Helsinki City maraton.
 Vuonna 2012 Helsinki City maratonilla riitti juoksijoita ja kannustajia. Ella Mikkola / Yle
 Harri Hänniseltä ei ole jäänyt huomaamatta, miten maraton-tapahtumien suosio Suomessa on hiipunut.
 – Vielä 2010-luvun alussa Suomessa oli 14 500 eri henkilöä, jotka olivat juosseet maratonin. Nyt luku on alle 7 000, kertoo Hänninen.
 Lukuun kuuluvat ne, jotka ovat juosseet virallisesti mitatun 42,195 kilometriä pitkän maratonin.
 Juoksuinto ei ole kadonnut
 Vaikka maratonin osallistujamäärät ovat vähentyneet, kyse ei kuitenkaan ole siitä, että juoksuharrastus olisi hiipunut. Juoksutapahtumia on enemmän kuin aikoihin.
 – Tilastojen mukaan kokonaismäärät erilaisiin juoksutapahtumiin osallistuneista ovat koko ajan nousseet ja tapahtumia järjestetään vuosi vuodelta enemmän. Kestävyysliikunnan harrastaminen on ylipäätänsä kasvanut aikuisväestön keskuudessa, kertoo liikuntatieteiden tohtori, yliopettaja  Timo Vuorimaa  Vierumäen urheiluopistosta.
 Pekka Rautio astelee ulos Kullervo-maratonin selostuskopista.  Petri Kivimäki/Yle
 Harrastejuoksu on siis edelleen hyvin suosittua. Perinteinen katumaraton ei kuitenkaan enää ole se juttu, jota nyt haetaan.
 Monilla paikkakunnilla Suomessa erilaiset vapaamuotoiset juoksuporukat järjestävät kotinurkillaan epävirallisia maraton- tai lenkkeilytapahtumia, joissa intohimoiset juoksijat pääsevät koettelemaan kuntoaan.
 Lisäksi ihmiset hakeutuvat esimerkiksi isoihin metsä- tai polkujuoksutapahtumiin, joissa juostaan maratonin mittainen matka.
 Niistä yksi suosituimmista on Pohjois-Karjalassa Kolin maisemissa juostava Vaarojen maraton, joka myydään loppuun muutamassa minuutissa. Lokakuun ensimmäisenä viikonloppuna juostuun tapahtumaan  osallistui 1 000 juoksijaa , joista puolet juoksi 43 kilometrin eli noin maratonin mittaisen matkan.
 Vaarojen maratonilla oli ruuhkaa syksyllä 2018.  Tanja Perkkiö / Yle
 Toisaalta monet juoksijat hakeutuvat suuriin maratontapahtumiin esimerkiksi Roomaan, Berliiniin tai New Yorkiin, jossa juostaan yhdessä tuhansien ihmisten kanssa.
 – Ihmisille ei enää ole niin tärkeätä, millainen on maratonin loppuaika. Tärkeätä on hyvä fiilis ja se mitä matkalla koetaan, kertoo Hänninen.
 Tämä selittää sen, miksi Joutsenon, Mikkelin tai Savonlinnan maraton ei enää ole niin hohdokas tapahtuma.
 – Minäkin kävin aikoinaan juoksemassa Joutsenon maratonin, koska tiesin sen olevan nopea rata ja siellä saa hyvän ajan. Mutta nykymaratoonarit hakevat elämyksiä, sanoo Hänninen.
 Toisenlaisia elämyksiä
 Helsinkiläinen luokanopettaja  Sanna Kullberg  on moninkertainen SM-maratonmitalisti. Hän on myös huomannut, miten maratontapahtumia vaivaa osallistujakato. Syy siihen voi olla varsin yksinkertainen.
 – Maraton on tosi luonteva tavoitteellinen harrastus. Mutta entä sitten kun se on juostu? Katumaratonilla tavoitteena enää vain parantaa aikaa, eikä se välttämättä kaikkia innosta.
 Sanna Kullberg Helsinki City maratonilla vuonna 2011. Terhi Halonen
 Kullbergin mukaan ihmiset hakevat toisenlaisia elämyksiä ja uutta tapaa kokea maraton.
 – Sitten mennään juoksemaan vaikka Kolin Vaarojen maraton. Kun se on tehty, pidennetään matkaa ja siirrytään ultrapitkille maratoneille. Ihmiset haluavat uusia elämyksiä maratonin jälkeen. Tarjontaa on paljon polkujuoksuista ultramatkoihin.
 Kullbergin näkemyksen mukaan nyt vaikuttaisi vallalla olevan triathlonbuumi.
 – Maratontapahtumat hiipuvat ja perinteisiäkin tapahtumia lakkautetaan, mutta triathlontapahtumia tuntuu nousevan kuin sieniä sateella.
 Oman ennätyksensä 2.46.44 Kullberg on juossut juuri Joutsenossa Kullervo-maratonilla vuonna 2010.
 – Kyllä minä Joutsenon Kullervo-maratonin huolen jaan. Sen järjestäminen on seurallekin tärkeä varainhankintakeino.
 Maratonin järjestäminen vaatii runsaasti talkoolaisia, muun muassa ensiapujoukkoja.  Petri Kivimäki/Yle
 Huono ennuste
 Harri Hännisen ennuste maraton-tapahtumien tulevaisuudesta on tyly.
 – Minun näkemys on, että maratontapahtumien määrä tulee laskemaan. Kärsijöinä siinä ovat varsinkin pienet paikkakunnat.
 Nouseva trendi sen sijaan ovat ultramatkat, joissa juostaan tuplamaraton, 100 kilometriä tai esimerkiksi 12 tuntia.
 – Siksi Helsinki running dayn yhteydessä juostaan ensi kesänä double, jossa juostaan ensi puolimaraton ja sen perään maraton, kertoo Hänninen.
 Maratoonareita Rovaniemen maratonilla vuonna 2015. Olli Tiuraniemi / Rovaniemi Marathon
 Myös Sanna Kullberg siirtyi muutama vuosi sitten maratoneista vielä pitemmille ultramatkoille.
 – Olin juossut paljon maratoneja, mutta en enää kokenut ajan parantamisen olevan minulle riittävän motivoiva haaste. Ei riittänyt, että olisin vain huvikseni käynyt niitä juoksemassa. Ultrajuoksut tarjosivat uuden haasteen.
 Viime vuosina Sanna Kullberg on juossut 100 kilometrin juoksuja. Maratonin hän käy juoksemassa tarvittaessa valmistavana juoksuna 100 kilometrin kilpailuun.
 – Silloin maraton-tapahtumasta pystyy nauttimaan ihan eri tavalla, kun ei yritä vain juosta mahdollisimman hyvää aikaa.
 Mietinnän paikka
 Joutsenon Kullervon puheenjohtaja Hannu Myllärinen on mietteliäs. Maraton on täällä juostu samankaltaisena kymmeniä kertoja.
 – Kyllä minä ymmärrän maratoonareita. Jos on vähän porukkaa, niin se on kuin lähtisi yksin lenkille juoksemaan. Ihmiset haluavat kokemuksia, joissa pitää olla muutakin kuin pelkkä maraton.
 Myllärinen kertoo esimerkiksi Tallinnan maratonista, jossa osa matkasta juostaan eläintarhan halki.
 Zürichin maraton vuonna 2014. EPA
 Suurkaupungeissa maratoninsa juosseet kertovat, miten kadun varret ovat täynnä kannustajia, äänekkäitä orkestereita tai huikeita nähtävyyksiä. Sellaisia pienten paikkakuntien maratonit eivät pysty takaamaan.
 Urheiluseuroille maratonin järjestäminen on paitsi iso urakka, myös merkittävä varainhankintakeino. Joutsenossa tilanne on siinä mielessä valoisa, että ulkopuolisia tukijoita on saatu hyvin.
 – On saatu palkintoja ja mainosrahaa. Nyt oli nelisenkymmentä yritystä, jotka tavalla tai toisella tukivat kisan järjestämistä.
 Osallistumismaksu Joutsenon Kullervon maratonille oli 50 euroa ja jälki-ilmoittautuneelle 60 euroa.
 Maratonilla iso merkitys
 Vaikka maratonien suosio on laskussa, kohottaa Suomen urheiluliiton Harri Hänninen muutaman vuoden takaisen maratonbuumin suureen arvoon.
 – Maratonilla on kunnia olla suomalaisen extrem-urheilun ladunraivaaja, joka loi pohjan nykyajan moninaiselle lajivalikoimalle, sanoo Hänninen.
 Kotkalainen Ole Halonen voitti Kullervo-maratonin 21.9.2019 kauden kotimaisella kärkiajalla 2.24.26 Petri Kivimäki/Yle
 Samaan aikaan Joutsenossa Hannu Myllärinen ei luovuta, vaan alkaa pohtia tulevaisuutta. Silmissään hän näkee valtavasti lapsia, jotka ensi vuonna voisivat juosta vaikka 20-osamaratonin. Silloin juoksumatka olisi hieman yli 2 kilometriä, mutta siinä olisi maratonin sävy.
 – Se olisi yksi tapa lähteä kouluttamaan uutta sukupolvea, pohtii Myllärinen.
 Juttua korjattu: Kullbergin oikea ennätys on 2:46:44, ei 2:24:44, kuten jutussa sanottiin.

Suositun maratonin juoksijat katosivat – toimitsijoita enemmän kuin juoksijoita: "Kuin lähtisi yksin lenkille"


Summary: Anu Pentik – nainen joka loi savesta maailman -näytelmä saa kantaesityksensä Pentikin lapsuusmaisemissa Kouvolan teatterissa.

Näyttelijät  Nina Petelius-Lehto  ja  Satu Lemola  myhäilevät Kouvolan teatterin näyttämöllä. Marraskuun ensimmäisenä päivänä kantaesitykseen tulevassa  Anu Pentik  –  nainen joka loi savesta maailman  -näytelmässä heillä on pääroolit keramiikkataiteilija  Anu Pentikinä .
 Itse keramiikkataiteilija ja menestynyt yrittäjä Anu Pentik saapuu seuraamaan ensi-iltaa teatterin punaisille tuoleille. Tilanne on näyttelijöille erikoinen.
 – Se tulee olemaan ihan hirvittävän jännittävää, mutta samalla myös mielenkiintoista. Toivottavasti kuulemme Anulta jotain palautetta, Petelius-Lehto naurahtaa.
 Pentikiä naurattaa
 Vaikka taiteilija itse saapuu ensi-iltaan, ei roolisuoritus näyttelijöitä pelota.
 – Tämä on ainutlaatuinen tilanne. En ole vielä tavannut Anua ennen tätä viikkoa. Jännittää tosi paljon, Lemola jatkaa vierestä.
 Taiteilija Anu Pentikiä naurattaa.
 – Jännittäminen on terveellistä. Se on ihan varma, että jos ei jännitä, niin silloin ei ole hyvä. Hyvä että jännittää, silloin he panevat parastaan, Pentik toteaa.
 Näyttelijä Nina Petelius-Lehto tekee Anu Pentikin roolin 6–13-vuotiaana ja 40–77-vuotiaana. Antti-Jussi Korhonen / Yle
 Kuusankosken maisemista
 Näyttelijä Nina Petelius-Lehto näyttelee paitsi 40–77-vuotiasta Pentikiä, niin myös taiteilijaa hänen lapsuusvuosinaan. Tuolloin hän oli vielä kuusankoskelainen  Eeva Anneli Pasi .
 Petelius-Lehto kertoo, että näytelmän ei ole tarkoitus olla näköispatsas Anu Pentikistä.
 – Näytelmä on hyvin luova, energinen ja eloisa. Lavalla nähdään aina eteenpäin menevä ja katsova Anu.
 Raimo Räty näyttelee nuoren Anun isää.  Nina Petelius-Lehto puolestaan tekee roolin Anu Pentikinä lapsena. Antti-Jussi Korhonen / Yle
 Nina Petelius-Lehto aloitti roolityön tekemisen viime toukokuussa. Roolia varten hän vieraili Anu Pentikin luona Posiolla. Näyttelijä kertoo, että Pentikin kanssa käydyt keskustelut eivät juurikaan käsitelleet näyttelemistä.
 – Olemme molemmat asuneet lapsuutemme Kuusankoskella, eli samoissa maisemissa olemme leikkineet. Vaikka olemme eri ikäisiä, niin samat metsät, niityt ja kukat ovat olleet meille tärkeitä.
 Satu Lemola. Antti-Jussi Korhonen / Yle
 Näytelmässä Satu Lemola näyttelee aikuista Anu Pentikiä.
 – Roolissani Anu kasvaa yritysjohtajaksi. Aviomies Topin rooli on ollut tärkeä siinä, kun Pentik on yrityksenä syntynyt, Lemola ajattelee.
 Pentik itse pitää uransa tärkeimpänä käänteenä rakastumista tulevaan aviomieheensä  Topi Pentikäiseen , joka tuki nuorta taiteilijaa uran alkuvaiheessa.
 – Sieltä se taiteilijanimikin tulee. Minulla on niin suuri käsiala, että papereita allekirjoitettaessa aloin lyhentää sukunimeäni muotoon Pentik, taiteilija hymyilee.
 Satu Lemola ja Panu Poutanen näyttelevät  Anu Pentikin ja Topi Pentikäisen ensitapaamisen Kouvolan teatterin lavalla. Antti-Jussi Korhonen / Yle
 "Jos puuttuisin niin puuttuisin ihan hirveästi"
 Anu Pentik kertoo, että itse näytelmän tekoon hän on ei ole puuttunut. Hän on lukenut tulevasta teatteriesityksestä vain käsikirjoituksen pääkohdat. Pentik kertoo, että haluaa yllättyä ensi-illassa. Hän ilmoittaa saapuvansa teatteriin kuin kuka tahansa katsoja.
 – En ole halunnut käydä katsomassa edes harjoituksia. Haluan yllättyä ensi-illassa. Olen niin voimakas ihminen, että jos minä puuttuisin, niin puuttuisin ihan hirveästi. Taiteilijaryhmän kuuluu päästä tekemään tämä taideteos niin hyvin kuin pystyy.
 Anu Pentik Antro Valo / Yle Eeva Anneli Pentikäinen (os. Pasi) syntyi 3.8.1942 Kuusankoskella. Muutti yhdessä aviomiehensä Topi Pentikäisen kanssa Posiolle vuonna 1969. Keramiikkayritys Pentik Oy syntyi vuonna 1971. Läpimurto saman vuonna Oulun messuilla esitelty Kaamoskivi-kynttiläjalka. 1990-luvulla Pentik suunnitteli klassikkoastiastonsa Ainon ja Tapion. Myöhemmin ilmestyivät tunnetut Vanilja ja Valo. 2000-luvulla Pentik on siirtynyt design-suunnittelun puolelta enemmän taiteen pariin.
 Ohjaaja  Tiina Luhtaniemen  mukaan estradilla ei nähdä elämäkertaa. Näytelmään on valittu Pentikin uran merkittävimpiä käännekohtia. Näytelmän on käsikirjoittanut kirjailija  Eppu Nuotio .
 – Teatterin lavalla me näemme määrätietoisen naisen, joka kasvaa tehtäviensä ja esteiden kautta, Luhtaniemi sanoo.
 Anu Pentikin uraa Luhtaniemi kuvaa monivaiheiseksi, pitkäksi ja yhä jatkuvaksi.
 Kouvolan teatterissa näytelmää esitetään ensi vuoden huhtikuulle saakka.
 Kouvolan teatterin johtaja Tiina Luhtaniemi ohjaa Anu Pentikin elämää mukailevan näytelmän. Projektin työstämisen hän aloitti vuonna 2017. Antro Valo / Yle

Anu Pentik saapuu teatteriin katsomaan kahta naista, jotka nousevat lavalle esittämään häntä: "Haluan yllättyä"


Summary: Pääministeri haluaa kansan ohjeistavan tien valinnassa EU-jäsenyystoiveiden kariuduttua tällä viikolla.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

EU:n päätös olla avaamatta jäsenyysneuvotteluja Pohjois-Makedonian kanssa johtaa maassa ennenaikaisiin vaaleihin.  EU päätti tällä viikolla panna unionin laajentumisen jäihin etenkin Ranskan vaatimuksesta .
 EU-jäsenyys on ollut Pohjois-Makedonian pääministerin  Zoran Zaevin  vuonna 2017 valtaan nousseen hallituksen päätavoitteita. Nyt Zaev haluaa kansalaisten ottavan vaaleissa kantaa siihen, minkä tien Pohjois-Makedonia EU:n antamien rukkasten jälkeen valitsee.
 – Olemme EU:n tekemän historiallisen virheen uhreja. Olen pettynyt ja vihainen, ja tiedän koko kansan tuntevan samoin, Zaev sanoi televisiopuheessa.
 – Aikaa ei ole hukattavaksi. Siksi ehdotan, että uudet parlamenttivaalit järjestetään mahdollisimman nopeasti, Zaev jatkoi.
 Aiemmin tänä vuonna Pohjois-Makedonian EU-jäsenyyden tieltä raivattiin este, kun sitkeä riita maan nimestä saatiin viimein ratkaistua. Kreikka vastusti kiivaasti vuonna 1991 Jugoslaviasta itsenäistyneen maan Makedonia-nimeä oman Makedonia-maakuntansa vuoksi.
 Kreikka oli esteenä maan liittymiselle sotilasliitto Natoon ja Euroopan unioniin, kunnes kiistakumppanit vihdoin sopivat nimestä Pohjois-Makedonia.
 Lisää aiheesta:
 Kreikan pääministeri vierailee Pohjois-Makedoniassa - nimikiista hiersi maiden välejä vuosikymmeniä
 Nykyisellä Pohjois-Makedonialla kova työ vaihtaa nimiä – kansallislauluun ei kosketa
 Kreikan parlamentti hyväksyi naapurin uuden nimen – Pohjois-Makedonialle aukeaa tie Natoon ja Euroopan unioniin

EU:n antamat rukkaset ajavat Pohjois-Makedonian ennenaikaisiin vaaleihin


Summary: Toistakymmentä ihmistä on kateissa onnettomuuden jäljiltä.

Ainakin 15 ihmistä on kuollut padon murtumisen aiheuttamassa tulvassa kultakaivoksella Venäjällä Siperian Krasnojarskissa. Asiasta kertoo Venäjän hätätilaministeriö.
 Kuolonuhrit ovat padon työntekijöitä, joiden asuintilat mutainen tulvavesi valtasi tänään aamulla paikallista aikaa. Lisäksi useita ihmisiä on viety sairaalaan, ja heistä osa on kriittisessä tilassa. Toistakymmentä ihmistä on edelleen kateissa.
 Hätätilaministeriö lähetti lähialueilta pelastushenkilöstöä paikalle auttamaan pelastustöissä. Yhteensä pelastustoimiin on osallistunut lähes 300 ihmistä, helikoptereita ja veneitä, mutta töitä haittasi alueen syrjäisyys. Avun toimittamista on valvonut Venäjän terveysministeri.
 Venäjän hätätilaministeriö on lähettänyt paikalle pelastushenkilöstöä.  Venäjän hätätilaministeriö / EPA
 Presidentti  Vladimir Putinin  edustaja  Dmitri Peskov  kertoo presidentin määränneen viranomaisia avustamaan uhreja ja selvittämään onnettomuuden aiheuttaja.
 Tulva yllätti nukkujat
 Viranomaisten mukaan padon rakentamisessa ei ollut huomioitu turvallisuussääntöjä, eivätkä viranomaiset ilmeisesti edes tienneet koko padon olemassaolosta.
 Paikallishallinnon edustaja sanoi televisioidussa lausunnossaan, että pato oli rakennettu "joka ikisen säännön" vastaisesti. Asiasta on aloitettu rikostutkinta.
 Padon omistaa yhtiö nimeltä Sibzoloto, joka ei ole toistaiseksi kommentoinut tapahtunutta.
 Alueen viranomaisten mukaan noin 80 kaivoksella työskentelevää ihmistä asui tulvan alle jääneessä väliaikaisessa majoituksessa kaivostyömaan liepeillä.
 Nimettömänä puhunut kaivoksella työskennellyt mies on kertonut Govorit Moskva -radiokanavalle, että onnettomuus tuli täytenä yllätyksenä.
 – Ihmiset olivat nukkumassa, ilmeisesti he eivät edes ymmärtäneet mitään, hän selitti.
 Miehen mukaan alueella on neljä vastaavaa patoa ja pienempiä murtumia on tapahtunut aiemminkin.

Tulva kultakaivoksella tappoi ainakin 15 Siperiassa – Murtunut pato oli rakennettu "joka ikisen säännön" vastaisesti


Summary: Keskuskeittiön ja luomutuottajan välistä puuttuu tekijäporras, joka jalostaisi esimerkiksi juurekset ja vihannekset laitoskeittiöille sopivaan muotoon.

Henkilöstö- ja laitosruokalat, ateriapalvelu

Koulutuskeskus Salpauksen keittiöissä valmistetaan yli 3 000 annosta joka päivä. Salpauksessa tavoitellaan valtakunnallisesti asetettua 20 prosentin luomuosuutta, tällä hetkellä siitä ollaan jäljessä enää viisi prosenttia.
 Helposti saatavia luomutuotteita ovat maitotuotteet, hiutaleet, jauhot ja leipä, kertoo Luomussa vara parempi -hankkeesta vastaava  Heli Jurkkola  Salpauksesta.
 Hankevastaava Heli Jurkkola Salpauksesta toivoo, että keittiöihin saataisiin luomutuotteista suurkeittiöille sopivia pakkauskokoja. Rami Moilanen / Yle
 Luomuvihannesten ja juuresten osuutta halutaan kasvattaa, mutta keskuskeittiöt eivät ota vastaan multajuureksia. Keskuskeittiöillä ei ole tiloja tai henkilökuntaa pesemään, pilkkomaan tai raastamaan satoja kiloja juureksia.
 Tuottajan ja keskuskeittiön välistä puuttuu tekijäporras, joka saisi luomutuotteet liikkumaan rivakammin koulujen ja päiväkotien lautasille.
 Tammelan kunnan ruokapalvelujohtaja  Satu Tienhaara  sanoo, että jalostustyö kuuluisi tuottajalle, tai kokonaan uudelle tekijäportaalle. Jalostustilat voivat olla yksittäiselle tuottajalle suuri investointi, joten esimerkiksi keskitetty palvelu voisi hänen mukaansa ratkaista ongelman.
 Yli 10 prosenttia laitoskeittiöiden ruuasta luomua
 Keskuskeittiöissä tehdään tuhansia ruoka-annoksia joka päivä. Keittiöt ovat törmänneet erikoiseen ongelmaan: esimerkiksi maitojalosteissa pakkauskoot ovat liian pieniä keskuskeittiöiden käyttöön.
 – Jokainen ymmärtää, että jos teemme rahkaa tuhansille ihmisille, emme voi ottaa vastaan sadan gramman rahkapurkkeja. Tarvitsisimme yhden kokopäiväisen henkilön vain purkkien avaamiseen, kuvaa hankevastaava Heli Jurkkola Salpauksesta.
 Valmistajilta asiaa kysyttäessä on käynyt ilmi, että suuria pakkauskokoja tehdään, mutta pääasiassa ne menevät ulkomaan vientiin.
 – Se on ollut hiukan yllätys, kertoo Jurkkola.
 Suomalaisissa laitoskeittiöissä luomun käyttö on noussut kolmessa vuodessa kuudesta prosentista yli kymmeneen prosenttiin. Luomua saadaan lisää, kunhan tuotanto kasvaa ja ammattikeittiöt saavat sopivia tuotteita.
 – Kun luomua lisätään, on usein hyvä katsoa pitääkö reseptejä tai koko ruokalistaa muuttaa, jotta kustannukset pysyvät kurissa, sanoo Pro Luomun toiminnanjohtaja  Marja-Riitta Kottila .
 Ruotsissa julkisten keittiöiden ruuasta jo 38 prosenttia on luomua. Ruotsissa on hiljalleen siirrytty isoista keskuskeittiöistä takaisin pienempiin. Niissä luomutuotteiden käyttöönotto on osin helpompaa, sanoo Kottila.
 Luomun käyttö on poliittinen päätös
 Kantahämäläisessä Tammelan kunnassa tehtiin valtuustopäätös, jonka mukaan lähiruokaan voi käyttää 20 prosenttia elintarvikekustannuksista. Luomuun siirtymisessä Tammelaan on vielä matkaa, mutta lähiruoka on jo askel ympäristöystävällisempään suuntaan.
 Lähiruokaa tuodaan noin sadan kilometrin säteellä Tammelan keskustasta. Ruokapalvelujohtaja Satu Tienhaaran mukaan tuotteita on löytynyt hyvin, osa jopa räätälöitynä keskuskeittiön tarpeisiin. Keittojuurespussin sisältöä ja kokoa on mietitty yhteistyössä tuottajan kanssa.
 Luomuperunakin tarvitsee pesu- ja kuorintatilat päätyäkseen yhä useammin kouluruokalaan. Matti Myller / Yle
 – Keittojuurespussissa on juureksia, jotka maistuvat hyvin, joten ruokahävikki on pienentynyt. Maistuvaan soppaan tarvitaan tuoreita juureksia vähemmän, mikä säästää rahaa, kertoo Satu Tienhaara.
 Tammelassa lähituotteisiin siirtyminen ei ole Tienhaaran mukaan nostanut ruokakustannuksia. Pienempi ruokahävikki ja tuotemäärä kurovat hintaeroa.
 Ruokahävikki on laskenut myös Salpauksen ravintoloissa. Heli Jurkkola kertoo, että ruokahävikkiä tulee päivässä 42 kiloa aiempaa vähemmän.
 Luomuun voi ohjata
 Tuoreen kuluttajakyselyn mukaan joka kolmas suomalainen käyttää viikottain luomua. Yli puolet kuluttajista toivoo, että luomua löytyisi myös koulun ja työpaikan lounaslautaselta. Luomua menee vientiin, mutta tuottajia on vielä melko vähän.
 Luomu- ja lähiruokaan voi ohjata hankintakilpailun yhteydessä. Heli Jurkkola kertoo, että tuottaja saa lisäpisteitä siitä, jos se pystyy tarjoamaan tuotteesta myös luomuvaihtoehdon. Lähituottamiseen voi ohjata esimerkiksi vaatimalla tuotteen käyttöön 24 tunnin aikana.
 Satu Tienhaara on huomannut, että ruokailija arvostaa luomua enemmän.
 – Jos tarjolla on luomua, niin yleensä siitä tulee ilmoille jokin positiivinen kommentti, hän kertoo.

Keskuskeittiöt haluaisivat lisää luomua, mutta sopiva tavara lähteekin ulkomaille – "Emme voi ottaa vastaan sadan gramman rahkapurkkeja"


Summary: Perjantain ja lauantain välinen yö oli Barcelonassa levottomin vuosikymmeniin. Naamioituneet nuoret sytyttivät paloja.

Barcelonassa siivotaan perjantai-iltana puhjenneiden ja lauantain puolelle jatkuneiden levottomuuksien jälkiä.  Naamioituneet nuoret hyökkäsivät rauhallisesti sujuneen jättimielenosoituksen jälkeen poliisien kimppuun  muun muassa kiviä heitellen. Kaupungin kaduilla sytyteltiin tulipaloja.
 Poliisi vastasi ampumalla savukranaatteja ja kyynelkaasua. Levottomuuksia kuvaillaan Barcelonan vakavimmiksi vuosikymmeniin.
 Mellakkapoliisit yrittivät rauhoittaa naamioituneiden nuorten riehumista yöllä Barcelonassa. Toni Albir / EPA
 Viranomaiset varautuvat jo uusiin levottomuuksiin, sillä radikaali nuorisoryhmä Arran on jo kutsunut koolle uuden mielenosoituksen "poliisiväkivaltaa vastaan ja poliittisten vankien vapauttamiseksi".
 Poliisi on kehottanut keskusta-alueen kauppoja sulkemaan ovensa mielenosoituksen ajaksi.
 Katalonian itsenäisyyttä kannattava aluejohtaja  Quim Torra  on ehdottanut neuvotteluja Espanjan hallituksen kanssa väkivaltaiseksi kärjistyneen tilanteen rauhoittamiseksi. Torran mukaan väkivaltaisuudet ovat vastoin itsenäisyysliikkeen rauhanomaista luonnetta.
 – Väkivalta ei ole ollut, eikä tule koskaan olemaan meidän tiemme, Torra sanoi lauantaina.
 Uudet mielenosoitukset puhkesivat Barcelonassa sen jälkeen, kun  Katalonian separatistijohtajille jaettiin pitkiä vankeustuomioita . Viikon aikana Barcelonassa on pidätetty noin 300 ihmistä levottomuuksien vuoksi, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Kuluneella viikolla yli 400 ihmistä on loukkaantunut, heistä noin puolet on poliiseja. Pelkästään perjantain ja lauantain välisenä yönä loukkaantui noin 200 ihmistä.
 Perjantain jättimielenosoitus keräsi Barcelonan kaduille poliisin arvioiden mukaan yli puoli miljoonaa ihmistä.

Barcelonassa siivotaan mellakkayön jälkiä ja varaudutaan uusiin levottomuuksiin – katalaanijohtaja ehdottaa neuvotteluja


Summary: Poliisi mukaan osa mielenosoittajista ei noudattanut ohjeita ja joukkoja hallittiin muun muassa ratsukoiden avulla.

Helsingin poliisi kertoo joutuneensa turvautumaan voimakeinoihin kaupungin keskustassa Narinkkatorilla Turkin sotatoimia Syyrian kurdien itsehallintoalueella vastustavassa mielenosoituksessa.
 Ennen mielenosoituksen liikkeelle lähtemistä poliisi kertoi neuvotelleensa tunnin ajan mielenosoituksen järjestäjien kanssa. Järjestäjien toiveena oli liikkua kulkueen kärjessä autolla. Turvallisuussyistä poliisi ohjeisti järjestäjiä jättämään auton pois kulkueesta. Järjestäjät kieltäytyivät noudattamasta ohjeita, jolloin poliisi määräsi järjestäjiä jättämään auton pois.
 Määräyksestä huolimatta ajoneuvo lähti kulkueen mukaan, ja poliisi pysäytti kulkueen heti Narinkkatorille. Poliisi kertoo lopulta rikkoneensa ajoneuvon ikkunan pysäyttääkseen sen. Joukkoja hallittiin muun muassa poliisin ratsukoiden avulla.
 Lähes samanaikaisesti useampi mielenosoittaja esti poliisiauton liikkumisen. Tässä yhteydessä poliisi käytti etälamautinta henkilöön, joka vastusti poliisia.
 Mielenosoituksen alkuvaiheen tapahtumista on kirjattu rikosilmoituksia muun muassa kokoontumisrikkomuksesta ja virkamiehen väkivaltaisesta vastustamisesta.
 Iltapäivällä kello kolmelta Narinkkatorilta lähtenyt mielenosoitus kulki ympäri ydinkeskustaa päätepisteenään Kansalaistori. Mielenosoituksessa on poliisin mukaan noin 300 osallistujaa.
 Kulkue aiheutti häiriöitä jonkin aikaa liikenteelle, Helsingin poliisi kertoo Twitterissä.
 Mielenosoituksia myös Turussa ja Tampereella
 Helsingin lisäksi Turussa ja Tampereella järjestetään lauantaina mielenosoituksia, joilla vastustetaan Turkin toimia ja Syyrian sotaa, kertoi Yhdessä Rojavan puolesta -solidaarisuusverkosto tiedotteessaan.
 Mielenosoituksen Facebook-sivuilla kerrotaan, että mielenosoittajat kokoontuvat "vaatimaan loppua Turkin miehityssodalle Pohjois-Syyrian Rojavassa". Helsingissä mielenosoituksen järjestävät Kurdien demokraattinen yhteisökeskus NCDK sekä Yhdessä Rojavan puolesta -solidaarisuusverkosto.
 Mielenosoittajat vaativat muun muassa, että Suomi ja EU asettaisivat Turkin kauppasaartoon.
 Turun vastaava, noin 200 hengen mielenosoitus lähti liikkeelle Vanhalta Suurtorilta iltapäivällä kello yhden aikaan. Kulkue palasi kierroksen jälkeen lähtöpaikalle. Poliisi kertoo mielenilmauksen sujuneen häiriöttä.
 Tampereella mielenosoitus alkoi Keskustorilta kello 18. Poliisi kertoo Twitterissä valvovansa järjestystä. Poliisin mukaan satakunta mielenosoittajaa koonnut mielenilmaus sujui rauhallisesti.
 Järjestäjät pitävät poliisin toimia provokaationa
 Turkki-mielenosoituksen järjestäjät tuomitsevat poliisin väliintulon Helsingin mielenilmauksen alussa.
 Mielenosoituksen järjestäjät pitävät poliisin toimia tietoisesti organisoituna provokaationa.
 Mielenilmauksen järjestäjät ilmoittavat, että juuri tapahtuman alkuhetkellä poliisi kielsi yllättäen niin sanotun soundiauton käytön. Järjestäjien mukaan poliisi ei suostunut antamaan päätökselle perusteluita, vaan lopulta hyökkäsi mielenosoitukseen.
 Järjestäjien mukaan soundiauton käyttö mielenosoituksissa ei ole ollut koskaan aiemmin ongelma.
 Aiheesta aiemmin:
 "Ihmiset ovat huolestuneita, mutta eivät aio lähteä pakoon" – 500 mielenosoittajaa kerääntyi Senaatintorille vastustamaan Turkin hyökkäystä
 Kurdit: Turkki estää kurdijoukkojen evakuointia Ras al-Ainin alueelta – Amnesty syyttää Turkkia sotarikoksista

Poliisi käytti etälamautinta Helsingissä Turkin sotatoimia kurdien itsehallintoalueella vastustavassa mielenosoituksessa


Summary: Luitko jo nämä? Kokosimme sinulle viikon kiinnostavimpia juttuja, jotka saatoit arjen kiireessä ohittaa.

Brexitin taustalla vuosikymmenten Eurooppa-inho: Jo 40 vuotta sitten Britannian pääministeri ilmoitti haluavansa rahansa takaisin
 Brexitin ei olisi pitänyt olla yllätys. Britit ovat aina riidelleet Euroopasta, lähinnä keskenään.
 Asmo Raimoaho / Yle
 Isän munuainen pelasti Elsin, 8-vuotias Veea-tyttö sai kuolla kotonaan – 18 tarinaa työstä potilaiden eteen Suomessa
 Terveydenhuolto on elänyt viime vuodet suurta mullistusta. Samaan aikaan lääkärien ja hoitajien on oltava tukena ihmisille, joiden elämä muuttuu sairauden tai onnettomuuden vuoksi. Keräsimme 18 tarinaa terveydenhuollon arjesta.
 Haluamaansa elokuvaa voi etsiä ja katsella vaikka kännykästä.  Petri Kivimäki/Yle
 Netflix sai ilmaisen haastajan – kirjastojen striimauspalvelu tarjoaa satoja elokuvia: "Tätä voisi jopa käyttää"
 Kirjastokino- ja Viddla-videopalveluista elokuvia voi katsella netissä ilmaiseksi kirjastokortin tunnuksilla. Elokuvat toimivat tietokoneella, tabletilla kuin matkapuhelimellakin samaan tapaan kuin maksulliset suoratoistopalvelut.
 Uusi Musiikkimuseo Fame on rakennettu kauppakeskus Triplan viereen. Janne Lindroos / Yle
 Analyysi: Juuri avattu Musiikkimuseo Fame on riskiyritys – kuinka kauan virtuaalikaraoke kiinnostaa?
 Torstaina avattu uusi Musiikkimuseo pistää kaiken uusimman tekniikan ja yksityisen rahan varaan. Museokävijä tuntee tämän lippuhinnassa, kirjoittaa kulttuuritoimituksen päällikkö Satu Nurmio.
 Idänkäärmeenpäät kasvavat pisimmillään yli 80-senttisiksi. Ryan Hagerty / USFWS
 "Frankenfish, eväkäs kalkkarokäärme" – vedestä maalle ryömivä petokala leviää vieraslajina Yhdysvalloissa
 Ahne, sitkeä ja nopeasti lisääntyvä idänkäärmeenpää uhkaa Yhdysvaltain kosteikkojen elämää. Viranomaisille on kalastajille ohje: "Tappakaa ne heti!"
 Antti Haanpää / Yle
 Emmi Nuorgamin kolumni: Keskustelu ruokavalioista on liian tunnepitoista
 Julkisessa keskustelussa korostuvat liikaa maakuntien lihaa syövät heteromiehet ja kaupunkien tiedostavat nuoret naiset, kirjoittaa Emmi Nuorgam. Tämän kolumnin voi myös kuunnella.

Kuusi kiinnostavaa juttua lauantai-iltaan: Frankenfish, brittien Eurooppa-inho ja 18 tarinaa suomalaisen terveydenhuollon arjesta


Summary: Hengellisyys ei ole unohtunut matkasta, vaikka Maija Munkki vaihtoikin uraa lennosta.

Maija Munkki  oli parikymppinen teologianopiskelija, kun Lontoon houkutukset veivät mennessään. Nuori nainen rakastui – tässä vaiheessa kaupunkiin.
 – Minulle avautui silloin uusi maailma. Sitä seurasi elämäni kesä.
 Vielä hän ei tiennyt, että se toisi mukanaan myös miehen, alanvaihdoksen ja lähiruokaan panostamisen.
 Kesä Elephant Lanella
 Kun Maija Munkki oli päässyt lomamatkallaan Lontoon makuun, päätti hän, että takaisin on päästävä. Hän järjesti itselleen kesäteologin pestin Lontoon Merimieskirkkoon.
 Samassa kirkossa oli sattumalta töissä diakoniatyön opiskelija  Paavo Munkki .
 Työntekijät majoittuivat kimppakämppään Elephant Lanelle ja viettivät paljon aikaa yhdessä.
 Ensin tuli ystävyys.
 Nuoret jakoivat samat arvot ja hengelliset asiat olivat heille tärkeitä.
 Lontoolaiseen tyyliin iltaa istuttiin usein lähinurkkien pubeissa. Alkoholi ei näytellyt pääosaa. Pubien lämmin ja välitön tunnelma veti puoleensa.
 Kipinä oli syttynyt – niin miehen kuin pubinkin suuntaan.
 Nyt nuo molemmat ovat mukana, meren toisella puolella.
 Ensimmäinen loikka rakkauteen
 Maija Munkin elämä on ollut Lontoossa vietetyn kesän jälkeen täynnä uskonloikkia. Ensimmäinen iso harppaus oli askel avioliittoon.
 Se tuli eteen melko yllättäen. Maija ja Paavo Munkki eivät olleet tavanneet toisiaan useaan kuukauteen. Kun Paavo palasi talvella Suomeen, syveni ystävyys rakkaudeksi.
 Silloin ei aikailtu. Paavo ilmoitti, että hän on seurustellut elämänsä aikana ihan riittävästi. Sille ei olisi enää aikaa. Jos yhdessä ollaan, mennään naimisiin.
 Ja niin he menivät. Pian ensimmäinen lapsikin oli tuloillaan.
 Munkkien perheeseen kuuluu Paavon ja Maijan lisäksi kolme lasta. Kuvassa heistä nuorin, Alma. Päivi Meritähti / Yle
 Nyt lapsia on kolme. Perheen kuopus, kahdeksan kuukauden ikäinen Alma sotkee hedelmäsosetta pitkin keittiön pöytää. Hän saa hetken toteuttaa itseään kaikessa rauhassa, kun vanhemmat keskittyvät katsomaan toisiaan syvälle silmiin.
 Muistot suhteen alkuajoista nousevat mieleen.
 – Olin silloin niin varma, että Paavo on minulle oikea mies, ettei vauhti hirvittänyt yhtään. Samoin ajattelen vieläkin, Maija Munkki vakuuttaa.
 Toinen loikka pubiin
 Toinen todellinen uskonloikka oli Maija Munkin uravalinta. Hän kirjoitti gradunsa loppuun säntillisesti ja teki samalla töitä muun muassa kirkossa ja uskonnonopettajana.
 Takaraivossa kolkutti jo haave omasta ravintolasta.
 Maija Munkki suunnitteli ensin ravintolaa kotitalonsa päätyyn. Kun suunnitelma ei toteutunut, avasivat Munkit vintille vain ystäville tarkoitetun kotipubin. Päivi Meritähti / Yle
 Ensin hän ajatteli, että sellaisen voisi avata kotitalon päätyyn. Kun nyt ajattelee viime vuosia, tuntuu ajatus hurjalta.
 – Luojan kiitos en siihen lähtenyt. Perhe-elämästämme ei olisi muuten tullut mitään.
 Miten niin ei olisi?
 Jos olet kuullut ravintolasta nimeltä Merry Monk, ymmärrät varmaan.
 Muutto sykkeestä saareen
 Merry Monk -ravintola syntyi monen sattuman kautta. Paavo Munkin mummu soitti silloin Helsingissä asuvalle pariskunnalle ja ehdotti muuttoa Porin Reposaareen, mummulan toiseen päätyyn.
 Nuoripari oli haaveillut omakotitaloasumisesta, mutta siihen heillä ei ollut Helsingissä varaa. Reposaaressa asuminen olisi kuitenkin edullista.
 Alle tuhannen asukkaan saari Porin edustalla on melkoinen vastakohta Lontoon ja Helsingin sykkeelle, mutta jokin siinä veti voimakkaasti puoleensa.
 Munkit muuttivat epäröimättä Helsingistä Porin Reposaareen. Päivi Meritähti / Yle
 Munkit pakkasivat kassinsa epäröimättä.
 – Reposaari on erikoinen paikka. Täällä on oma rauhansa, mutta silti pieniä paloja esimerkiksi Lontoosta. Saaressa on merimiesten jäljiltä paljon kansainvälistä historiaa, Paavo Munkki kertoo.
 Periksiantamatonta väkeä
 Reposaarella on tänäkin päivänä omalaatuinen maineensa. Se houkuttelee kesäisin massoittain matkailijoita ja porilaisessa päätöksenteossa Reposaarella on aina oma näkyvyytensä. Kun saaren asukkaat haluavat jotain, he pitävät huolen, että saavat äänensä kuuluviin.
 Tämä ei ole moite. Reposaaren asukkaat ovat sinnikkyydellään saaneet pidettyä saaren elinvoimaisena.
 Reposaaressa onkin sanonta. “Täällä ihmiset kävelevät keskellä tietä ja autot väistävät”
 Maija Munkin kotikadun toisessa päässä on kirkko. Keltaisesta kotitalosta on matkaa rannalla olevaan pubiin parisataa metriä. Molempiin pääsee nopeasti kävellen. Päivi Meritähti / Yle
 Ja syytä onkin väistää. Reposaaressa on melkoinen joukko periksiantamattomia ihmisiä.
 Maija Munkistakin tuli hetkessä reposaarelainen. Hän asennoitui siihen, että periksi ei anneta.
 Ei, vaikka moni ei uskonutkaan hänen haaveisiinsa.
 – Eräs yrittäjyyden kouluttaja kokkikoulussa torppasi liiketoimintasuunnitelmani täysin. Hän sanoi, ettei se tällaisessa paikassa tule toimimaan. Ravintolan kannalta tärkeintä on kuulemma sijainti, sijainti ja sijainti.
 Alku oli tahmea
 Kolmekymmentä kilometriä Porin keskustasta, sillan yli ja saareen – paikkaan, joka on monen mielestä kaukana kaikesta – sinne Maija Munkki perusti ravintolansa. Viisi vuotta sitten hän uskalsi loikata tuntemattomaan ja avasi miehensä kanssa Merry Monk -ravintolan Reposaaren rantaviivan tuntumaan.
 Kaksi ihmistä, uudella maaperällä. Uskon mies ja uskon nainen. He uskoivat ja saivat ravintolansa kukoistamaan.
 – Olihan se alku melkoista hullunmyllyä. Emme me tajunneet, millaista ravintolan pitäminen on. Työpäivät olivat 16-tuntisia ja paine kasvoi, Maija Munkki muistelee.
 Reposaaressa meri on lähellä joka suunnassa. Merry Monkin terassi on aivan rantaviivan tuntumassa. Päivi Meritähti / Yle
 Yrittäjäparin onneksi asiakkaat jaksoivat kannustaa – ja odottaa. Kun asiakkaita oli paljon ja keittiöhenkilökuntaa ja välineitä vähän, sai annoksia odottaa alkuvaiheessa jopa puolitoista tuntia.
 Merry Monkista tuli silti hitti jo ensimmäisenä kesänään. Asiakkaita virtasi pääkaupunkiseudulta asti.
 Ehkä sijainnilla oli sittenkin merkitystä. Ravintolan ikkunoista aukeaa eläväinen näkymä merelle. Silmiin voi hyvinkin osua esimerkiksi kalastajapaatti. Mielikuva siitä, että pöytään nostettavan fish and chips -annoksen raaka-aineet tulevat läheltä, on käsinkosketeltava.
 Uskoa ei tuputeta
 Jokin uudessa konseptissa vetosi asiakkaisiin. Vaikka ei siinä mitään niin poikkeuksellista ollut. Lähiruokabuumi oli jo nostamassa päätään.
 Sen lisäksi Munkit toivat mukanaan ripauksen lontoolaista pubikulttuuria ja merimieskirkon tunnelmaa.
 Se tunnelma oli iloa, avoimuutta, välittämistä, omasta yhteistöstä huolehtimista - ei Jumalan sanan jakamista.
 Maija Munkki haluaakin tehdä hyvin selväksi, että Merry Monk ei ole hengellinen ravintola, vaikka omistajat uskossa ovatkin.
 – Uskon asiat ovat sydämissämme, mutta ei niitä ravintolassa aleta kenellekään tyrkyttää.
 Jos joku kuitenkin nyppää hihasta ja haluaa keskustella, on juttukumppani taattu.
 Kutsumus ohjaa
 Maija Munkille riittää, että hän elää omien hengellisten arvojensa mukaan. Hän toteuttaa kutsumustaan.
 – Kuten teologiassa todetaan, pitää työhön olla sekä sisäinen että ulkoinen kutsumus.
 Munkille ruuanlaitto ja ihmisten palveleminen on sisäistä kutsumusta.Esimerkiksi porkkanoiden pilkkominen saa hänet rentoutumaan ja hetket keittiössä ovat terapeuttisia.
 Ulkoinen kutsumus tulee siitä, että yhteisö haluaa hänen palveluitaan ja kokee ravintolan tarpeelliseksi Reposaarelle.
 – Kuulostaahan se karulta, että teologina myyn työkseni kaljaa ja juotan ihmisiä humalaan, mutta se ei ole työni tarkoitus. Gastropubissa ruoka on isossa roolissa. Sitä minä haluan tehdä.
 Ihmisten juottaminen ei ole Maija Munkin elämäntehtävä, mutta palvelutyössä hän kokee olevansa kutsumusammatissaan. Päivi Meritähti / Yle
 Juuri ruokaan liittyvät arvokysymykset nousevat ravintolan toiminnassa eteen säännöllisesti. Maija Munkki kokee, että arvostaakseen muiden työtä, hän ei voi tai edes halua tingata raaka-aineiden hinnoista.
 Lähituottajat ovat osa yhteisöä. Maija Munkki ajattelee antavansa yhteisölle takaisin maksamalla tuotteista juuri sitä hintaa, mitä niistä pyydetään.
 Omantunnonleikkaus tarpeen
 Kun hinnasta puhutaan, alkaa Maija Munkkia naurattaa. Hän toteaa, että katteet eivät ole olleet päällimmäisenä mielessä.
 Asiakkaita on silti onneksi riittänyt niin paljon, että nenä on pysynyt kuivilla.
 Viimeistään tässä vaiheessa tuntuu siltä, että jotain hengellistä tässä on. Yrittäjä, jolle raha on toisarvoinen asia.
 Vanha konepajarakennus on muuttunut ravintolaksi. Päivi Meritähti / Yle
 Tästä hyvänä esimerkkinä ovat ravintolan aukioloajat. Ravintola tekee käytännössä kaikki voittonsa kesän aikana. Kesän voitoilla pärjää yli talven, vaikka välillä olisikin hiljaisempaa.
 Munkit kokevat, että silloin he voivat antaa takaisin yhteisölle. Työntekijät on pidetty palkkalistoilla ympäri vuoden, myös niinä hiljaisina aikoina.
 – Tästä olemme saaneet kuulla jos jonkinlaisia neuvoja. Meidän pitäisi kuulemma tehdä omantunnon ohitusleikkaus. Että ei yritystä näin voi pyörittää. Mutta kyllä me voimme.
 Tai ovat ainakin voineet.
 Uuden loikan aika
 Suureksi yllätykseksi ravintolan Facebook-sivuille ilmestyi tänä syksynä ilmoitus, jonka mukaan Merry Monk sulkee ovensa.
 – Eihän tässä varmaan monen mielestä ole mitään järkeä. Ravintolalla menee paremmin kuin koskaan. Tilojen kanssa tuli kuitenkin ongelmia ja tämä päätös oli tehtävä, Maija Munkki toteaa.
 Merry Monk on täyttynyt asiakkaista viiden vuoden ajan. Nyt on aika hiljentyä. Päivi Meritähti / Yle
 On aika ottaa uusi loikka elämässä.
 Maija Munkki on vielä vaitonainen siitä, mitä nyt on mielessä. Jotain uutta Reposaareen todennäköisesti syntyy.
 Aika näyttää, mihin usko riittää.
 Poikkeuksellinen ratkaisu?  Helsingin yliopiston teologisesta tiedekunnasta ei osattu äkkiseltään antaa arviota siitä, kuinka poikkeuksellinen Maija Munkin uravalinta on. Yliopisto on ollut mukana uraseurantakyselyissä ja niiden tuloksia on listattu esimerkiksi Töissä.fi -sivustolla.
 Vuosien 2010–2018  uraseurantakyselyyn  vastanneiden joukossa ei ollut yhtään yrittäjää tai ravintola-alan työntekijää.
 Vaikka läheskään kaikki valmistuneet eivät ole vastanneet kyselyyn, tukee se käsitystä, jonka mukaan Munkki kulkee omaa polkuaan.
 On silti niitäkin, jotka yhdistävät työssään pubeja ja uskonasioita. Papit ovat kiertäneet baareissa vuosien varrella ahkerasti. Tästä esimerkkeinä muun muassa  papit baanalla  ja  kirkkokaljat .

Maija Munkki jätti teologian ja perusti pubin saareen: “Elän kutsumukseni mukaan”


Summary: Voittajat julkistettiin Pohjoismaiden suurimmalla luontokuvafestivaalilla Finlandia-talossa.

1 Ville Heikkinen Vuoden luontokuva 2019 - Ville Heikkinen: “Karhu ja korppi” Ville Heikkinen on kuhmolainen ammattiluontokuvaaja. Tuomariston mielestä Heikkisen valokuva on teknisesti taidokas ja sommitelmana loistava kuva. “Karhu ja korppi” on myös luontokuvakilpailun Nisäkkäät-sarjan voittaja. Vuoden Luontokuva -kilpailussa on yhteensä 8 eri sarjaa sekä nuorten sarja. Yhden sarjan voittaja valitaan myös Vuoden Luontokuvaksi. 2 Markku Pihlajaniemi Kasvit ja sienet -sarjan voittaja – Markku Pihlajaniemi: “Tulevaisuutta etsimässä” Markku Pihlajaniemi on Keravalla asuva valokuvaaja, ja hänen kuvansa voittaa Kasvit ja sienet -sarjan. Vuoden Luontokuva -kilpailun loppukilpailukuvista järjestettiin myös suosikkikuvaäänestys Suomen Luonnonvalokuvaajien Facebook-ryhmän jäsenille. Pihlajaniemen “Tulevaisuutta etsimässä” voitti myös tämän äänestyksen. 3 Raija Väyrynen Linnut-sarjan voittaja – Raija Väyrynen: “Räntäkuovit” Oulussa asuvan Raija Väyrysen valokuva voittaa Linnut-sarjan. Vuoden Luontokuva -kilpailuun osallistui tänä vuonna yli 14 000 kuvaa kaikkiaan 844 eri kuvaajalta. 4 Pekka Tuuri Maisemat-sarjan voittaja – Pekka Tuuri: “Saanan ensilumi” Espoolaisen Pekka Tuurin valokuva Saana-tunturista voittaa Maisemat-sarjan pääpalkinnon. Finalistikuvien joukossa eli palkintosijoista kisaamassa oli yhteensä 244 kuvaa 164 kuvaajalta. Vuoden Luontokuva -kilpailun tuomaristo pisteytti kaikki finalistikuvat, ja jokaisesta sarjasta pääsi loppukilpailuun 10 parasta kuvaa. 5 Juha Haanpää Muut eläimet -sarjan voittaja – Juha Haanpää: “Rupimanteri” Kaarinalainen Juha Haanpää voittaa Muut eläimet -sarjan valokuvallaan Suomessa erittäin uhanlaisesta rupimanterista. Vuoden Luontokuva -kilpailun tuomareina toimivat Juha Ahvenharju, Jyrki Kallio-Koski, Iiris Niemi sekä Jani Ylikangas. Viidentenä tuomarina loppukilpailuun päässeet kuvat pisteytti Suomen Luonnonvalokuvaajat SLV ry:n jäsenäänestykseen osallistunut jäsenistö. 6 Lassi Ritamäki Sommittelu ja muoto -sarjan voittaja – Lassi Ritamäki: “Kelo” Sommittelu ja muoto -sarjan voittaa “Kelo”-kuvallaan espoolainen Lassi Ritamäki. Vuoden Luontokuva -kilpailun pääpalkinto on 10 000 euroa, ja kilpailussa jaettavien palkintojen ja julkaisupalkkioiden yhteisarvo yli 35 000 euroa. 7 Juha Kauppinen Luonto ja ihminen -sarjan voittaja – Juha Kauppinen: “Melonta” Ivalossa asuva Juha Kauppinen voittaa Luonto ja ihminen -sarjan “Melonta”-valokuvallaan. Vuoden Luontokuva -kilpailun eri sarjojen voittajista sekä muista kilpailussa palkituista kuvista kootaan näyttely, joka kiertää Suomea seuraavan vuoden ajan. 8 Lasse Kurkela Nuoret-sarjan voittaja – Lasse Kurkela: “Sudenpentu" Kauniaisissa asuva Lasse Kurkela voittaa nuorten luontokuvaajien sarjan valokuvallaan “Sudenpentu”. Vuoden Luontokuva -kilpailun tavoitteena on kertoa suomalaisen luonnon moninaisuudesta ja tapahtumista, sekä kuvaajien luonnossa kokemista elämyksistä ja oivalluksista. 9 Stefan Gerrits Teoksia luonnosta -sarjan voittaja – Stefan Gerrits: “Heinässä heiluvassa” Teoksia luonnosta -sarjan voittaa Stefan Gerrits Kirkkonummelta valokuvallaan “Heinässä heiluvassa”. Vuoden Luontokuva -kilpailun järjestää Suomen Luonnonvalokuvaajien yhdistys. Yhdistykseen kuuluu 2800 luontokuvauksen harrastajaa ja ammattilaista.

Vuoden luontokuvan pääosissa ovat karhu ja korppi – katso kaikkien sarjojen voittajat


Summary: Mikko Karhukorven ja Annabella Ylikorven perheessä valta ja vastuut jaetaan niin kasvatus- kuin elatusasioissa.

Puolivuotias  Adelea Karhukorpi  tuhisee tyytyväisyyttään isänsä sylissä.
 Adelean vanhemmat  Mikko Karhukorpi  ja  Annabella Ylikorpi  elävät tasa-arvoista perhe-elämää, jossa valta ja vastuut jaetaan sekä kasvatus- että elatusasioissa. Se vanha malli, jossa nainen kasvatti lapset ja hoiti kodin, kun mies kävi työssä, on heitetty romukoppaan.
 – Se mitä mummu on kertonut omasta lapsiarjesta, tuntuu ihan käsittämättömältä. Ukki ei ollut mukana lapsia hoitamassa. Se ei toimisi nyt, sanoo Annabella Ylikorpi.
 Mikko Karhukorpi ja Annabella Ylikorpi keskustelevat kotona tyttärestään Adeleasta. Kalle Niskala / Yle
 Vanhemmat jakavat Adelean hoitovastuun.
 – Olen Adelean kanssa aina kun vain voin, varsinkin nyt vauva-aikana. Se on loppujen lopuksi niin lyhyt aika, sanoo Mikko Karhukorpi.
 Adelean äiti Annabella Ylikorpi on myös onnellinen, että tytär saa viettää aikaa isänsä kanssa kahdestaan. Ne hetket antavat hänelle itselle aikaa ladata akkuja.
 – Mikko hoitaa, puhelee ja syöttää. Se syöttäminen on juuri sitä milloin lapsi kiintyy, ja sitä on niin hienoa katsoa.
 Muun muassa lastenpsykiatri  Jari Sinkkonen  on kirjoittanut (Duodecim 2004;120) kiintymyssuhdeteoriasta, jonka mukaan ihmislapsella on synnynnäinen tarve suuntautua toista ihmistä kohti. Aikuisen ollessa vauvan lähellä suhde muodostuu helposti.
 Adelean syntymän jälkeen isä Mikko on karsinut omat menonsa minimiin. Myös harrastukset kavereiden kanssa ovat jääneet toissijaisiksi. Uutta sisältöä ja uusia kavereita on elämään tullut vauva-arjen myötä ensi- ja turvakodin järjestämästä vertaistukiryhmästä.
 – Se tuki on tullut tarpeeseen varsinkin huonosti nukuttujen öiden jälkeen. On saanut purkaa itseään sellaisille ihmisille, jotka varmasti ymmärtää.
 Isien vertaistukiryhmän kahvipöydässä yhden lapsen isä Mikko Karhukorpi, kahden lapsen isä ja ohjaaja Pekka Pudas sekä neljän lapsen isä, toimittaja Kaje Komulainen. Kalle Niskala / Yle
 "Kaikki ovat mukana ihan täysillä"
 Ensi- ja turvakodin avopalvelun järjestämä vertaistukiryhmä on kokoontunut parin viikon välein tuoreiden isien kanssa pohtimaan isyyttä, kasvatusta, kiintymystä ja muutosta, jonka lapsen syntymä aiheuttaa.
 – Ihan mahtavaa, että isille on tällaista vertaistukea. Odotusaikana se on vain äiti, äiti, äiti. Tämä on ihan huippujuttu, Annabella Ylikorpi kehuu.
 Isien vertaistukiryhmä kokoontuu kahden viikon välein. Kuulumisten lisäksi joka ilta jutellaan jostain kasvatuksellisesta teemasta. Kokoontumisessa puhutaan ensi- ja turvakodin ohjaaja  Pekka Pudaksen  mukaan kaikesta, mikä muuttuu lapsen syntymän jälkeen.
 – Olen yllättynyt, kuinka aktiivisia ja keskustelevia isät ovat olleet. Kaikki ovat mukana ihan täysillä.
 Mikko Karhukorpi pitää tytärtään Adeleaa ilmassa. Kalle Niskala / Yle
 Kokkolan vertaistukiryhmä ei ole ainoa Suomessa toimiva isäryhmä, sillä esimerkiksi Oulussa isillä on monta erilaista ryhmää. Etelä-Suomessa apua ja neuvoa annetaan henkilökohtaisissa tapaamisissa yhä enemmän.
 – Isät ovat heränneet miettimään rooliaan.
 Ensi- ja turvakotiliiton kehittämispäällikkö  Jussi Pullin  viesti on sama. Nuoret isät osaavat vaatia tasa-arvoista ja tasa-vertaista perhe-elämää, kumppanuutta ja kasvatusvastuuta.
 – Isien henkilökohtaisen ohjauksen määrä on viime vuosina lisääntynyt, Pulli kertoo.
 Keskustelut jatkuneet kotona
 Vertaistukiryhmän keskustelut kasvatukseen liittyvistä eri teemoista ovat jatkaneet Adelean vanhempien kasvatuskeskustelua kotona.
 – Me pyritään kasvattamaan Adelea niin, että vaikeuksien tullen hän huutaa isi, isi, isi, sanoo Annabella Ylikorpi.
 Lapsen ja vanhemman kiintymys onkin Sinkkosen mukaan biologista vaistotoimintaa. Vaaratilanteissa lapsi hakeutuu aikuisen läheisyyteen saadakseen turvaa, ja näin myös Annabella ja Mikko toivovat tapahtuvan.
 Adelean kasvua on ehditty pohtia täysi-ikäisyyteen saakka. Vanhemmat ovat päättäneet, että he kasvattavat lapsensa omalla tyylillään yhdessä keskustellen. Näin toimimalla vältetään pahimmat riidat, esimerkiksi murrosiän kiukkukohtauksen tullessa vanhemmat toimivat yhtenäisesti.
 – Ei tule vanhemmille turhaa riitaa, kun asiat on sovittu etukäteen, sanoo Annabella Ylikorpi.
 Avoin tasa-arvoinen keskustelu on auttanut löytämään Adelean kasvatukseen yhteisen, keskustelevan ja pohtivan sävelen.
 – Jos joskus tulee tilanne, että lapsi on tehnyt jotain ajattelematonta, niin haluan hoitaa ne tilanteet keskustelemalla ilman jäähyjä, pohtii Mikko Karhukorpi.
 Mikko Karhukorpi ja Annabella Ylikorpi leikittävät tytärtään Adeleaa. Kalle Niskala / Yle
 Kaikki perhevapaat käyttöön
 Annabella Ylikorpi ja Mikko Karhukorpi haluavat kasvattaa Adelean omalla tavalla ja tyylillä, niin kuin se heille molemmille sopii.
 – Me kasvatetaan Adeleaa yhdessä omilla säännöillä, sanoo Mikko Karhukorpi.
 He käyttävät kaikki perhevapaat, joita pienten lasten vanhemmille on tarjolla. Molemmat vanhemmat haluavat olla tasa-arvoisia Adelean silmissä.
 – Nyt on ihan loistavat mahdollisuudet isien olla kotona lasten kanssa. Tuleva perhevapaauudistus tukee tätä isien toimintaa, sanoo Annabella Ylikorpi.
 Toiveena on, että Adelea voisi 2030-luvulla katsoa taaksepäin, ja todeta miten hienosti vanhemmat päättivät hänen lapsuudessaan toimia.

Nuoret perheet haluavat tasa-arvoisen perhe-elämän – isyyteen haetaan rohkaisua myös vertaistuesta: ”Tuki on tullut tarpeeseen varsinkin huonosti nukuttujen öiden jälkeen"


Summary: Turkki kiistää tiedot disinformaationa.

Turkki estää kurdijoukkoja evakuoitumasta Ras al-Ainin alueelta Koillis-Syyriassa, sanoo Syyrian demokraattisten kurdijoukkojen johtaja  Mazloum Abdi . Hänen mukaansa Turkki on estänyt haavoittuneiden ja siviilien evakuoimisen.
 Abdi sanoi lisäksi uutistoimisto AFP:lle puhelimessa, että kurdijoukot ovat jatkaneet sotilasoperaatioita Isisiä vastaan Syyriassa.
 Sekä Turkki että kurdit ovat syyttäneet toisiaan torstaina solmitun tulitaukosopimuksen rikkomisesta Pohjois-Syyriassa. Turkki ja Yhdysvallat sopivat torstaina viisipäiväisestä tulitauosta alueille, jotka Turkki on käytännössä saanut haltuunsa kurdeilta.
 Tulitaukosopimuksen ehtona oli, että kurdit vetäytyvät rajan tuntumasta alueelta, jolle Turkki haluaa perustaa turvavyöhykkeen. Turkin puolustusministeriö sanoo, että Turkki on pitäytynyt sopimuksessa, mutta kurdit ovat tehneet 36 tunnin aikana yhteensä 14 hyökkäystä.
 Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdoğan  sanoi lauantaina, että Turkki murskaa kurdijoukot, jos nämä eivät vetäydy turvavyöhykkeeltä.
 Amnesty syyttää Turkkia sotarikoksista
 Myös Turkin on kerrottu rikkoneen sovittua tulitaukoa Pohjois-Syyriassa, minkä maa on kiistänyt. Kurdien tiedottaja on syyttänyt Turkkia tulitauon rikkomisesta.  Mustafa Balin  mukaan Turkki jatkoi perjantaina ilmaiskuja ja tykistötulta kurdien alueelle.
 Turkki taas kiisti tiedot "disinformaationa".
 Syyrian sotaa tarkkailevan järjestön Syrian Observatory for Human Rightsin (SOHR) mukaan perjantaina Turkin iskuissa olisi kuollut 14 siviiliä. Järjestö kertoi, että Ras al-Ainissa oli ollut perjantaina aamulla hajanaista ammuskelua.
 Syrian Observatory for Human Rightsin kirjanpidon mukaan yli 500 ihmistä on saanut surmansa taisteluissa runsaan viikon aikana ja noin 300 000 siviiliä on joutunut lähtemään kodeistaan. Kuolleista yli 70 on siviilejä.
 Ihmisoikeusjärjestö Amnesty Internationalin mukaan Turkki ja sen liittolaiset ovat syyllistyneet vakaviin sotarikoksiin Pohjois-Syyrian hyökkäyksen aikana.
 Amnestyn mukaan Turkki ja liittolaiset ovat osoittaneet häpeällistä piittaamattomuutta siviilien hengestä.
 Lisää aiheesta:
 Poliisi käytti etälamautinta Helsingissä Turkin sotatoimia kurdien itsehallintoalueella vastustavassa mielenosoituksessa
 Yle Pohjois-Syyriassa: Turkki on rikkonut tulitaukosopimusta perjantaiaamusta lähtien
 Pakolaiset tukkivat tien pois Qamishlin kurdikaupungista: "Miksi olet menossa sinne", kysytään Ylen toimittajalta Irakin ja Syyrian rajalla

Kurdit: Turkki estää kurdijoukkojen evakuointia Ras al-Ainin alueelta – Amnesty syyttää Turkkia sotarikoksista


Summary: Ylen uudessa aamuohjelmassa kaikki on laitettu uusiksi lavastusta ja studiota myöten.

Ylen aamu näyttää maanantaina televisiossa erilaisemmalta kuin koskaan ennen. Kyse on historiallisesta muutoksesta, sillä koko ohjelma on pantu studiota myöten uusiksi.
 Aamuissa keskitytään jatkossa yhä syvemmin uutisiin ja ajankohtaisiin aiheisiin, ja keskustellaan niistä kiinnostavien vieraiden kanssa.
 Uudistus on tehty, koska Ylen päällikön  Reeta Kivihalmeen  mukaan yleisöt haluavat sitä. Kivihalme vastaa uutis- ja ajankohtaistoiminnan tv- ja radiolähetyksistä.
 – Kaikkien mahdollisten yleisötutkimusten ja analyysien perusteella ihmiset kaipaavat aamulta uutisia, Kivihalme sanoo.
 Yle haluaa Kivihalmeen mukaan vastata tähän tarpeeseen. Hän muistuttaa, että Yle on kaikkien tutkimusten mukaan Suomen luotetuin uutistalo.
 – Ihmiset kaipaavat aamuihin uusia näkökulmia ja syvennyksiä, Kivihalme toteaa.
 Aamujen sisältö poikkeaa tähänastisesta jo siinä, että uutisankkurit osallistuvat aiempaa enemmän studion keskusteluihin. Juontajapareina nähdään  Tommy Fränti  ja  Rosa Kettumäki  sekä  Milla Madetoja  ja  Nicklas Wancke .
 Rakennustyöt käynnissä. Kaikki menee studiossa uusiksi valoja myöten. Berislav Jurišić / Yle
 Kymmeniä metrejä skriiniä
 Ylen uusi aamuohjelma kulkee käsi kädessä studion uudistuksen kanssa. Studiossa, jota kutsutaan Ylessä B-lattiaksi, on uusittu käytännössä kaikki lattioita, pintoja, skriinejä ja kalusteita myöten. Myös valaistus on päivitetty.
 Lopputuloksena on syntynyt muuntautuva tila, jossa voi kuvata monenlaisia ohjelmia Ylen aamun lisäksi. B-lattialta lähetetään jatkossa myös Ykkösaamu ja Puoli seitsemän. Studiossa on 30 metriä saumatonta lediseinää ja se näkyy lähetyksissä.
 – Se ilmaisuvoima, jonka lediseinä tuo studioon, vaikuttaa oleellisesti Ylen aamun ilmeeseen, uutis ja ajankohtaistoiminnan visuaalinen päällikkö  Stefani Urmas  sanoo.
 Hän kertoo, että mallia uuteen studioon on haettu muista Pohjoismaista ja Britanniasta, mutta lopullinen ilme on löytynyt tiimityönä Ylessä.
 – Kun koko aamua viedään uutisellisempaan ja hieman särmikkäämpään suuntaan, totta kai studioilme mukailee ajatusta, Urmas toteaa.
 Ylen aamulla on uusi ilme  Berislav Jurišić / Yle
 “Toivon palautetta”
 Mediatalojen aamuohjelmat ovat olleet myllerryksessä myös muissa maissa, ja esimerkiksi Ruotsissa aamun uudistus televisiossa aiheutti valtavan julkisen kohun.
 Yle on päällikkö Reeta Kivihalmeen mukaan varautunut palautteeseen.
 – Toivon, että palautetta tulee paljon. Olemme erittäin valmiita keskustelemaan yleisöjemme kanssa siitä, mikä uudessa aamussa toimii ja mikä ei, Kivihalme sanoo.
 Hän lupaa jopa korjausliikkeitä, jos uudistuksessa on kajottu johonkin katsojille pyhään.
 Ruotsissa aamu-tv oli paljon suomalaista serkkuaan kevyempi, ja siksi muutos uutismaiseksi aamuksi sai Kivihalmeen mukaan Ruotsissa niin rankkaa kritiikkiä.
 – Meillä uutiset ja syventävät sisällöt ovat olleet aina osa aamu-tv:tä, ja nyt uudessa Ylen aamussa ne ovat mukana entistä vahvempina, Kivihalme sanoo.
 Poikkeuksellinen iso uudistus on maksanut Kivihalmeen mukaan kokonaisuudessaan alle miljoona euroa. Budjetista noin puolet on mennyt tekniikkaan ja laitehankintoihin.
 Reeta Kivihalme on tv- ja radiolähetysten päällikkö Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnassa. Berislav Jurišić / Yle
 Jälkiraati päsmäröi
 Ylen aamussa nähdään juontajaparien lisäksi tuttuja ruutukasvoja:  Anna Lehmusvesi ,  Mikko Haapanen ,  Totti Toivonen  ja  Juha Hietanen .
 Ohjelmassa on äänessä myös jälkiraati, joka pui päivittäin ajankohtaisia aiheita. Ne nousevat urheilusta, taloudesta, maailman digitalisoitumisesta, kulttuurista ja mediasta.
 Ylen aamu-tv:n keskimääräinen katsojaluku oli viime keväänä hieman alle 250 000 per aamu, ja lauantaisin 300 000 paremmalla puolella. Viikossa ohjelma tavoitti keskimäärin 1,3 miljoonaa suomalaista.
 Aamu-tv alkoi maaliskuussa 1997.

Ylen aamu-tv muuttuu täysin – edes nimi ei ole maanantaina ennallaan


Summary: Britannian parlamentin alahuone lykkäsi äänestystä EU:n erosopimuksesta. Laki velvoittaa pääministeriä pyytämään lisäaikaa EU-erolle.

Britannian parlamentin alahuone on hyväksynyt ehdotuksen, jonka mukaan pääministeri  Boris Johnsonin  neuvottelemasta EU:n erosopimuksesta voidaan äänestää parlamentissa vasta sopimuksen toimeenpanoa koskevan lainsäädännön valmistuttua.
 Ehdotuksen teki konservatiivipuolueesta pois potkittu  Oliver Letwin  yhdessä useiden muiden kansanedustajien kanssa. Alahuone hyväksyi ehdotuksen äänin 322–306.
 Sovun sopimuksesta olisi pitänyt syntyä tämän päivän aikana. Koska sopua ei syntynyt, laki velvoittaa Johnsonia pyytämään lisäaikaa EU-erolle tammikuun loppuun asti.
 Yliopistotutkija  Timo Miettinen  Helsingin yliopiston Eurooppatutkimuskeskuksesta listasi kolme keskeisintä syytä, miksi parlamentti päätti edelleen siirtää äänestystä EU-erosopimuksesta.
 1. Erosopimuksen pätevyys
 EU-erosopimuksessa on ainakin kaksi keskeistä vaihetta.
 Ensimmäinen on erosopimuksen hyväksyminen. Toinen on se, että erosopimuksen sisältö viedään osaksi kansallista lainsäädäntöä.
 Parlamentin alahuone hyväksyi tänään ehdotuksen, jonka mukaan Johnsonin neuvottelemasta EU:n erosopimuksesta voidaan äänestää parlamentissa vasta sopimuksen toimeenpanoa koskevan lainsäädännön valmistuttua.
 Miettinen löytää parlamentin alahuoneen päätökselle selvän perusteen.
 – Tällä pyritään varmistamaan se, että niin sanotut kovan brexitin ajajat, jotka ovat valmiita Britannian eroon EU:sta vaikka ilman sopimusta, eivät voi käyttää tilannetta hyväkseen, vaan erosopimus todellakin päätyy Britannian kansalliseen lainsäädäntöön.
 2. Luottamus rakoilee
 Miettisen mukaan keskeinen tilanteeseen vaikuttava asia on heikko luottamus poliittiseen järjestelmään.
 Sekä hallituksen ja parlamentin että eri puolueiden välinen luottamus on Britanniassa tällä hetkellä heikossa jamassa.
 Tästä seuraa hyvin monenlaisia ongelmia.
 – Ei luoteta siihen, että sovitut asiat pitävät tulevaisuudessa. Kaikki halutaan varmistaa pykälien ja lakien kautta, Miettinen sanoo.
 3. Johnsonin tiukka politiikka
 Johnson on tehnyt selkeästi tiukempaa politiikkaa kuin edeltäjänsä  Theresa May , Miettinen sanoo.
 Tällä Johnson on onnistunut saamaan puolelleen kovan linjan konservatiiveja, mutta toisaalta hän on myös menettänyt keskeisiä liittolaisiaan, joista keskeisimpänä Miettinen mainitsee pohjoisirlantilaisen  DUP-puolueen .
 – Myös tämä liittyy tavallaan luottamukseen eli siihen miten luotettava kumppani Johnson on esimerkiksi hallituksen muodostajana. Pitääkö hän kiinni niistä sitoumuksista, joita pohjoisirlantilaisille on annettu neuvottelujen eri vaiheissa? Tällä viikolla neuvoteltu sopimus osoitti, että näin ei välttämättä ole, Miettinen sanoo.
 Mitä seuraavaksi tapahtuu?
 Ensi viikko on Britannian EU-erosopimuksen kannalta ratkaiseva monessa mielessä.
 Miettinen arvelee, että maanantaina Britannian parlamentti äänestää ensin Johnsonin hallitusohjelman sisällöstä. Kyseessä on todennäköisesti luottamuslauseäänestys.
 – Se ei vielä pakota Johnsonia eroamaan, mutta antaa jonkinlaista viitettä siitä, millainen tuki hänellä on takanaan.
 Tiistaina Britannian hallitus tuonee parlamentin äänetykseen koko EU-erosopimukseen liittyvän lakipaketin. Miettinen uskoo, että parlamentti saa päätettäväkseen myös jonkinlaisen "tiekartan" siitä, miten erosopimuksen lait tuodaan kansalliseen lainsäädäntöön.
 Tiistain äänestys on toteutuessaan hyvin ratkaiseva, Miettinen sanoo.
 Jos taas tiistain äänestys ei toteudu, menee tilanne jännittäväksi. Keskeinen kysymys on, mitä Johnson tekee lisäaikavaatimuksen kanssa.
 Koska EU-erosopimuksesta ei syntynyt sopua lauantaihin 19.10. mennessä, velvoittaa laki Johnsonia pyytämään lisäaikaa EU-erolle tammikuun loppuun asti.
 Moneen kertaan siirretty brexit-määräpäivä oli vielä ennen tämänpäiväistä parlamentin päätöstä 31. päivä lokakuuta.
 – Tässä on ison perustuslaillisen kriisin siemenet, koska tämä on suoraan laissa oleva velvoite. On mahdollista, että ensi viikolla tilanne on sama kuin kuukausi sitten, eli että pääministerin päätöstä puidaan eri oikeusasteissa, Miettinen sanoo.
 Lue myös:
 Uusi takaisku Boris Johnsonille, ratkaiseva brexit-äänestys lykkääntyi ensi viikkoon – Yle seurasi tapahtumia Lontoossa hetki hetkeltä
 Britannian parlamentti äänestää tänään brexit-sopimuksesta – Katso, mitkä ovat skenaariot superlauantain jälkeen
 Brexitin superlauantai tulee: Britannian parlamentti kokoontuu poikkeukselliseen istuntoon – Näin puolueet äänestävät

Luottamuspula toi uusia mutkia brexit-neuvotteluihin – asiantuntija listaa kolme tilanteeseen johtanutta syytä


Summary: Kokonaisen kaupungin halvaannuttaminen huumekartellin toimesta on Meksikossa poikkeuksellista.

MÉXICO  Sinaloan kartelli on voimissaan, eikä El Chapon pidättäminen ole tuottanut tulosta, arvioi meksikolaisen Eje Central -sanomalehden päätoimittaja  María Idalia Gómez , joka on perehtynyt huumekartelleihin.
 Meksikon viranomaiset ottivat torstaina Culiacánin kaupungissa kiinni huumeparoni  Joaquín ”El Chapo” Guzmán Loeran  pojan  Ovidio Guzmánin .
 Vain minuutteja Ovidio Guzmánin kiinniottamisen jälkeen noin 800 000 asukkaan kaupungin kaduilla alkoi ammuskella raskaasti aseistautuneita miehiä.
 Huumekartelli vei kaupungin täyden kaaoksen valtaan hyökkäämällä armeijaa vastaan , sulkemalla kaupunkiin johtavat tiet, uhkailemalla sotilaiden perheitä ja päästämällä kymmeniä vankeja vapaaksi kaupungin vankilasta.
 Sosiaalisessa mediassa alkoi levitä videoita autoista, joihin asennetuilla konekivääreillä kartellin jäsenet ammuskelivat.
 Autot paloivat Culiacánissa torstaina 17. lokakuuta.  EPA
 – Vastaavaa on tapahtunut paljon pienemmässä mittakaavassa pikkukaupungeissa, mutta Culiacán on Meksikolle taloudellisesti merkittävä kaupunki, jossa on paljon ulkomaista investointia ja lähellä on turismia. Näin suuren kaupungin halvaannuttaminen on poikkeuksellista, Gómez avaa.
 Eje central -sanomalehden päätoimittaja María Idalia Gómez on perehtynyt erityisesti turvallisuuskysymyksiin ja huumekartelleihin.  Anna-Reetta Korhonen / Yle
 "Asukkaat menettivät turvallisuudentunteensa"
 Cualiacánin asukkaat ovat kuvailleet sosiaalisessa mediassa, että vaikka he ovat tottuneet huumekartellien ammuskeluihin, joissa on ollut yksittäisiä siviiliuhreja, torstain tapahtumat pysäyttivät. Tulitaisteluissa kuoli kahdeksan ihmistä ja 16 loukkaantui.
 – Sinaloan asukkaat menettivät turvallisuudentunteensa. Pelko otti vallan, Gómez kertoo.
 Meksikon presidentti  Andrés Manuel López Obrador  kertoi lehdistötilaisuudessaan perjantaina, että turvallisuuskabinetti oli tehnyt päätöksen Guzmanin vapauttamisesta, ja presidentti tuki päätöstä, sillä ”tulta ei voi sammuttaa tulella” ja ”rikollisen kiinniottaminen ei voi painaa enemmän kuin ihmisten henget”.
 Meksikon presidentti Andrés Manuel López Obrador kommentoi torstain tapahtumia perjantaina. Daniel Ricardez / EPA
 Mielipiteet päätöksestä jakautuvat. Osa meksikolaisista pitää huumeparonin vapauttamista osoituksena valtion alistumisesta huumekaupalle. Osa meksikolaisista kuitenkin ymmärtää ratkaisun.
 – Aikaisemmin Meksikossa huumekartellit pyrkivät saamaan yhteiskunnallista hyväksyntää ja kuulumaan yhteiskuntaan. Tämä uuden sukupolven huumekartelli olisi ollut valmis järjestämään todella suuren verilöylyn, Gómez uskoo.
 Hän on pannut merkille, että samalla tavalla kuin perhekeskeiset arvot ovat milleeniaalien joukossa väistyneet individualisten arvojen tieltä, myös huumekartellien arvot ovat muuttuneet.
 – Nykyään kartellien valta perustuu niiden nimeen ja siihen, että ne ostavat niin paljon turvallisuuspalveluita. Nyt yhteiskunta on kartellien palveluksessa, Gómez selittää.
 Viranomaisten puheet herättävät kysymyksiä
 Meksikon viranomaisten lausunnot torstain tapahtumista ovat olleet ristiriitaisia. Torstaina julkisuuteen kerrottiin kansalliskaartin löytäneen Gúzmanin rutiinikierroksella. Perjantaina kerrottiin, että kyseessä oli suunniteltu operaatio, mutta viranomaisilta puuttui pidätysmääräys, eikä Gúzmania siksi virallisesti ikinä pidätetty, vaikka hänet oli otettu kiinni.
 Gómez ihmettelee virallista versiota tapahtumista.
 – On erikoista, ettei viranomaisilla ollut pidätysmääräystä, eikä paikalla ollut helikopteria, jolla korkean riskin rikolliset aina viedään telkien taakse, Gómez pohtii.
 Poliisit tutkivat perjantaina Culiacánissa torstaisen tuhon jälkiä. Juan Carlos Cruz / EPA
 Kun ”El Chapo” pidätettiin viimeisen kerran vuonna 2017, Culiacánin asukkaat järjestivät valtavia mielenosoituksia, joten alueella oli tiedossa, että myös Ovidio Gúzmanin pidättäminen voi aiheuttaa vahvan reaktion.
 – Oma hypoteesini, jolle minulla ei ole virallista vahvistusta, on se, että Yhdysvaltojen huumevirasto DEA antoi Meksikon viranomaisille vihjeen Ovidio Guzmanin olinpaikasta, ja operaatio tehtiin hätäisesti koska tämän pelättiin pakenevan, Gómez spekuloi.
 Mitä huumeparonin vapauttaminen merkitsee presidentti Andrés Manuel López Obradorin arvovallalle?
 – Epäonnistuneita operaatioita on ollut niin Kolumbiassa kuin Yhdysvalloissa, se ei ole ongelma. Mutta jonkun pitäisi kantaa tästä poliittinen vastuu. Vähintään turvallisuusministeri  Alfonso Durazon  tulisi erota, Gómez sanoo.
 – Kun näin ei ole tapahtunut, tapaus heikentää presidentin arvovaltaa, hän jatkaa.
 "Meksikon valtio ei romahda"
 Arvostelijoiden mukaan huumeparonin vapauttaminen osoittaa Meksikon olevan romahtanut valtio. Gómez pitää arviota kokonaisen liittovaltion romahtamista liioiteltuna.
 – Mutta joissain osavaltioissa on romahtamisen piirteitä. Guerreron, Sinaloan, Tapamaulipasin ja Veracruzin osavaltioissa ei ole takuita, ei vapauksia, viranomaisilta ei saa suojelua, kidnappaukset ovat arkipäivää, ja ihmiset pelkäävät. Nämä varjot laajenevat, Gómez kertoo.
 Hän ei usko Meksikon valtion romahtavan tulevaisuudessakaan, sillä maan romahtaminen ei ole Yhdysvaltojen intresseissä.
 López Obrador lupasi vaalikampanjassaan maan rauhoittamista, mutta hänen otteitaan on arvosteltu liian pehmeiksi.
 – Presidentin tulisi tunnustaa, että väkivallan taso on mennyt huumekartellien parissa todella raa’aksi. Tällöin ei riitä, että antaa vain stipendejä köyhille. On laitettava rajoja, näytettävä, että rikoksista seuraa rangaistus. Ja samanaikaisesti tarvitaan huumekaupassa mukana oleville perheille uusia työmahdollisuuksia, Gómez linjaa.

Sinaloan kartellin johdossa ovat nyt milleniaalit, ja he ovat entistä väkivaltaisempia, arvioi meksikolainen päätoimittaja


Neljä yritystä palkittiin tänä vuonna valtakunnallisella yrittäjäpalkinnolla. Palkinnot saivat kuusamolainen Rukakeskus, keuruulainen HT Laser, helsinkiläinen Merima Oy ja torniolainen Tapojärvi Oy.
 Suomen Yrittäjät ja Fennia jakoivat valtakunnallisen yrittäjäpalkinnon Lahdessa myöhään lauantai-iltana.
 Ruka on julistanut itsensä hiilineutraaliksi
 Palkintoperusteissa todetaan, että Ruka aloitti ympäristöohjelman vuonna 2008.
 Viime vuodesta lähtien Ruka on laskenut olevansa hiilineutraali hiihtokeskus. Tulos on saatu aikaan muun muassa siirtymällä vihreään sähköön ja säästämällä energiaa.
 Rukalla on käytössä mittauskalusto, jolla voidaan mitata kiinteistöjen ja rinteiden sähkön-, veden- ja lämmönkulutusta sekä rinnekoneiden polttoaineenkulutusta tarkasti. Rukalla tavoitteena on Euroopan unionin energiatehokkuussopimuksen mukainen 7,5 prosentin energiansäästö aikavälillä 2017–2025.
 Enimmäkseen rinnekoneista syntyvät loput päästöt Ruka kompensoi metsien istutuksilla.
 Ruka tavoittelee myös autottomuutta Rukankylässään.
 Rukakeskuksen toimitusjohtaja  Ville Aho  uskoo vankasti matkailun kasvuun Kuusamon lisäksi koko Pohjois-Suomessa.
 – Niin kauan, kun me maltamme pitää Pohjois-Suomessa huolta luonnosta ja ympäristön puhtaudesta, rajoja matkailun kasvulle ei ole, Aho sanoo.
 Rukakeskuksen kävijämäärät ovat kasvaneet viime vuosina kovaa tahtia. Muun muassa kesämatkailijoiden määrä Ruka-Kuusamon matkailualueella  kasvoi viime kesänä  noin 20 prosentilla toissa vuodesta. Rukakeskus on myös koko ajan kasvattamassa rinnekeskusta. Itä-Rukalle on valmistumassa uusi hotelli, ja viime talvena Rukalle  avattiin gondolihissi .
 Rukakeskus työllistää noin 170 ihmistä, ja sen liikevaihto on noin 27,4 miljoonaa euroa
 Muut palkitut kiertotalouden, laivan sisustamisen ja laseralan yrityksiä
 Keuruulainen HT Laser tekee metalliteollisuudelle laser- ja vesileikkauksia, laserhitsausta sekä 3D-metallitulostusta. Palkitsemisperusteiden mukaan yhtiö on ollut vesi- ja laserleikkauksen pioneereja Suomessa.
 Muutama vuosi sitten  Tekes rankkasi  800 rahoittamansa yhtiön joukosta HT Laserin koko Suomen parhaiten menestyneeksi kansainvälistyväksi yritykseksi. Yhtiö työllistää noin neljäsataa ihmistä, ja sen liikevaihto oli viime vuonna 68 miljoonaa euroa.
 Merima taas on laivanrakennusalalla toimiva helsinkiläinen perheyritys, joka tekee risteilijöihin sisustuksia. Työntekijöitä on 120, mutta välillisesti projektit työllistävät noin 600–700 ihmistä. Sen liikevaihto on noin 55 miljoonaa euroa
 Torniolainen Tapojärvi Oy toimii teollisen kiertotalouden parissa. Palkintoperusteissa mainitaan, että yritys vähentää ilmaston kuormitusta ja säästää neitseellisten materiaaleja.
 Työntekijöitä on noin 500. Yhtiön liikevaihto puolitoista vuotta sitten loppuneella tilikaudella oli 115,7 miljoonaa euroa.
 Lue myös:
 Yritys ja jopa kunta voi väittää olevansa hiilineutraali – Yle kävi läpi yhden kunnan ja hiihtokeskuksen väitteet ja kysyi asiantuntijalta, onko hiilineutraalius viherpesua vai ei
 Hiihtokeskukset kilpailevat nyt ympäristöarvoilla – Ruka tähtää hiilineutraaliksi

Neljä yritystä sai vuoden yrittäjäpalkinnon, joukossa päästönsä kompensoinut Ruka


Summary: Britannian pääministeri Boris Johnson on luvannut lähettää EU-eroa koskevan lykkäyskirjeen vielä lauantain aikana.

Britannian pääministeri  Boris Johnson  on luvannut lähettää vielä lauantain aikana EU:lle kirjeen, joka koskee EU-eron lykkäystä. Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tusk  ja Britannian pääministeri Boris Johnson keskustelivat asiasta puhelimitse. Tusk ja Johnsonille puhuivat 21:15 Suomen aikaa.
 EU-lähde kertoo Ylelle, että Tusk aloittaa sen jälkeen konsultoinnin jäsenmaiden johtajien kanssa siitä, miten edetään. Tähän menee EU-lähteen mukaan joitakin päiviä.
 EU-suurlähettiläät ovat koolla Brysselissä heti sunnuntai-aamuna. Kokous alkaa kello 10.30 Suomen aikaa.
 Lue myös:
 Uusi takaisku Boris Johnsonille, ratkaiseva brexit-äänestys lykkääntyi ensi viikkoon – Yle seurasi tapahtumia Lontoossa hetki hetkeltä
 Luottamuspula toi uusia mutkia brexit-neuvotteluihin – asiantuntija listaa kolme tilanteeseen johtanutta syytä

EU-lähde Ylelle: Britannialta lykkäyskirje vielä tänään


Summary: Kahden kymenlaaksolaisen vihannespuutarhan toimitusjohtaja tuomittiin sakkoihin terveysrikoksesta.

Kahden kymenlaaksolaisen kauppapuutarhan toimitusjohtaja on tuomittu sakkoihin terveysrikoksesta.
 Kymenlaakson käräjäoikeus tuomitsi miehen, koska  puutarhoilla käytettiin tahallisesti  Suomessa kiellettyä kasvinsuojeluainetta.
 Kauppoihin päätyi kaksi vuotta sitten esimerkiksi salaattia, jossa oli liian paljon jäämiä imidaklopridi-torjunta-aineesta. Noin 1 440 kappaleen salaattierä oli käsitelty Admire-kasvinsuojeluaineella, jota Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukes ei ole hyväksynyt käytettäväksi Suomessa.
 Salaattikerät sisälsivät 6,9 mg/kg imidaklopridia, kun suurin sallittu enimmäismäärä olisi ollut 2 mg/kg.
 Lisäksi kauppoihin toimitettiin erä jääsalaattia, joka sisälsi 0,057 mg/kg myrkkyjäämiä, minttuerä, jossa ainetta on ollut 3,8 mg/kg sekä rucola-erä, jonka pitoisuudet olivat 2,3 mg/kg.
 Tuotannossa on lisäksi käytetty nitraattia sisältävää kasvinsuojeluainetta.
 Erä rucolaa on sisältänyt 8 600 mg/kg nitraattia, vaikka nitraatin sallittu enimmäismäärä olisi ollut 6 000 mg/kg. Rucola-erän suuruus on ollut noin 228 ruukkua, ja ne toimitettiin kauppoihin kuluttajille myytäviksi.
 Käräjäoikeus ei uskonut vahinkoa
 Tuomittu kiisti syytteen tahallisuuden käräjäoikeudessa. Hänen mukaansa kysymys oli vahingosta ja puutarhalla sattui ruiskutusvirhe.
 Käräjäoikeus katsoi kuitenkin todistajanlausunnon ja kirjallisten todisteiden perusteella, että toimitusjohtaja menetteli tahallisesti ruiskuttaessaan salaatteihin kiellettyä kasvinsuojeluainetta.
 Käräjäoikeuden mukaan terveyshaittojen aiheutuminen ihmisille olisi edellyttänyt tavallista runsaampaa salaatinsyöntiä, mutta terveysriskiä ei voitu sulkea kokonaan pois etenkään lasten osalta.
 Jääsalaatin sisältämille imidaklopridijäämille altistuminen syömällä voi lyhytaikaisesti aiheuttaa ihmisille vakavia ja välittömiä hermostollisia haittavaikutuksia.
 Rucola-erän sisältämän nitraatin saanti puolestaan voi aiheuttaa ihmisille nautittuna methemoglobinemiaa. Se on hemoglobiinin muoto, jonka kyky kuljettaa happea on huono. Se voi olla erityisesti pienille lapsille vaarallista. Ihmisille voi aiheutua myös ihonvärin sinertymistä.
 Toimitusjohtajalle tuomittiin maksettavaksi viisikymmentä päiväsakkoa, mikä tarkoittaa 300 euroa. Lisäksi vastaajan on suoritettava valtiolle rikosuhrimaksu, 80 euroa.
 Tuomio ei ole lainvoimainen.

Viljelijä käytti laitonta tuholaismyrkkyä, jolla tuotetut kasvikset päätyivät kauppoihin – käräjäoikeus: "voi olla erityisesti pienille lapsille vaarallista"


Summary: Santiagosta kotoisin oleva nuori agronomi Hugo Parada sanoo kotimaansa tarvitsevan syvää muutosta.

Chileläiset kävivät viikonloppuna nukkumaan tuhansien sotilaiden ja tankkien partioidessa kaduilla. He heräsivät sunnuntaina poikkeustilaan ja uutisiin kuolonuhreista.
 Etelä-Amerikan korkeimpien tuloerojen maassa poliittinen painekattila oli kiehunut ylitse.
 Multimiljardöörillä, keskustaoikeistolaisella presidentillä  Sebastian Piñeralla  on nyt ratkaistavanaan kolme vuosikymmentä ensi vuonna täyttävän demokratian syvin kriisi.
 Chilen laajan protestiaallon taustalla on pitkään jatkunut epätasa-arvo koulutus-, eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmissä. Kansalaisten viha rikkaiden poliitikkojen omahyväisyyteen ja korruptioon on kasvanut. Samalla monet ovat pettyneet uudistusten turhaan odotukseen.
 Poliisi ampui sunnuntaina kyynelkaasua Chilen pääkaupungissa Santiagossa. Alberto Pena / EPA
 Uudistuksia on vaadittu pitkään, sillä maailman suurimman kuparinviejävaltion talous on vakaa ja tämän vuodesta notkahduksesta huolimatta talous kasvaa edelleen. Vuonna 2018 talouskasvu oli 4,0 prosenttia ja vuoden 2019 ensimmäisellä puoliskolla 1,8 prosenttia.
 Chilen talous on kasvanut nopeimmin Latinalaisen Amerikan maista viime vuosikymmenillä eli demokratian aikana. Vuonna 2000 maan köyhyysaste oli 30 prosenttia, vuoteen 2017 mennessä luku oli pudonnut 6,4 prosenttiin.
 Maailmanpankin luokituksessa Chile on nyt korkean keskitulon maa eli sen keskimääräinen bruttokansantuote henkeä kohden on yli 10 800 euroa vuodessa. Noin puolet maailman maista ei yllä samaan.
 Hyvän talouskasvun myötä 18 miljoonan asukkaan Chilelle onkin kertynyt julkisia varoja, jotka olisi mahdollista kohdentaa nykyistä laaja-alaisemmin.
 Sotilaiden voimankäyttö järkytti
 Etelä-Amerikan länsiosassa sijaitsevan viini- ja kuparimaan Chilen maanlaajuiset protestit ja presidentin rajut vastatoimet, kuten ulkonaliikkumiskielto, ovat järkyttäneet kansaa.
 Santiagolainen  Hugo Parada  on pettynyt maan johtoon.
 – Ihmiset ovat väsyneet epäoikeudenmukaisuuteen, jota huokuu alati valtion taholta. Vuosien ajan hallitus on tehnyt löysiä lakeja, jotka ovat laskeneet eläkkeiden tasoa ja nostaneet elintarvikkeiden, tietullien, sähkön ja terveyspalveluiden hintaa, Parada arvioi.
 Opiskelija Hugo Parada vaatii Chilen ministereitä eromaan. Hugo Parada
 Parada on insinööriksi opiskeleva agronomi, joka kuuluu Chilen koulutettuun, tasa-arvon ja oikeudenmukaisuuden merkitystä arvostavaan sivistyneistöön. Protestien aikana hän on ollut kotonaan.
 – Nyt ihmiset saivat epäoikeudenmukaisuudesta kyllikseen ja lähtivät rohkeasti kaduille. Ärtymys yksityisten kauppojen ja supermarkettien hinnoilla pelaamiseen ja paikoin surkeasti toimiviin kalliisiin bussilinjoihin sai vandalismin liikkeelle, Parada arvioi.
 Hänen mukaansa metrojen hinnankorotuksen peruminen ei enää riitä tilanteen rauhoittamiseksi.
 – Ministerivaihdoksia pitää tulla. Hallitus ei voi jatkaa, sen on erottava, Parada sanoo.
 Kuukausipalkka yliopiston kuukausimaksuun
 Levottomuuksien kipinänä toimi Santiagon metron hinnankorotus.  Mitättömän tuntuinen korotus  oli monelle viimeinen pisara, sillä ruuan ja palveluiden hinnat ovat jo ajat sitten karanneet liian korkeiksi suurelle osalla Chilen väestöstä
 Keskiluokka elää luottokorteilla. Pienituloisten lapset eivät opiskele, sillä kaikki yliopistot – myös valtion julkinen yliopisto – ovat maksullisia ja kalliita. Minimipalkka on Chilessä muutama sata euroa kuussa eli saman verran kuin kuukauden yliopisto-opinnot voivat maksaa.
 Pahoin palanut metro Elisa Correan asemalla Santiagossa. EPA/ Alberto Peña
 Vähävarainen väestö työskentelee usein kotiapulaisina rikkaiden kaupunginosissa.
 Työmatkat ovat pitkiä, ne tehdään useilla kulkuvälineillä. Vähävaraisille työmatkalaisille metrolippujen hinnan korotus on iso asia, sillä juuri he käyttävät julkista liikennejärjestelmää.
 Vauraat aikuiset ja nuoret ajavat omilla autoillaan. He eivät koskaan käytä bussia tai metroa.
 Viidennes nuorista ei opiskele eikä käy töissä
 Viikonloppuna ulkonaliikkumiskielto oli ehdoton ja koski kaikkia suuria kaupunkeja ja tärkeitä Tyynenmeren satamia.
 Poikkeustilalla on Chilessä huono maine. Armeija käytti sitä sotilashallinnon vuosina 1973–1990 siepatakseen, kiduttaakseen ja kadottaakseen vastustajikseen epäilemiään henkilöitä ulkonaliikkumiskiellon turvin.
 Nyt protestoijat eivät näytä pelkäävän armeijaa historian painolastista huolimatta. Kovimpien, tuhopoltoiksi kärjistyneiden mielenilmausten johtajat ovat alle kolmekymppisiä nuoria.
 Myös päivällä nähtiin tulipaloja, kun protestoijat osoittivat sunnuntaina mieltään Valparaísossa Chilessä. Raul Zamora / EPA
 19 prosenttia Chilen 15–29 vuotiaista nuorista ei ole työssä eikä opiskele. Heitä kutsutaan nk. Nini-nuoriksi. Ilmaisu tulee espanjankielisestä määritelmästä ”ni estudia, ni trabaja”, ei työssä eikä opiskele.
 Koulupudokkaiden suuri määrä kertoo osaltaan siitä, että koulutussektorin ja työmarkkinoiden kehittäminen on ollut Chilessä heikkoa.
 Niillä nuorilla, joilla on varaa hankkia kallista koulutusta, opintojen tarjoamat mahdollisuudet työllistyä ovat Chilessä hyvät. Korkeasti koulutettujen työllisyysluvut ovat Latinalaisen Amerikan maista korkeimmat juuri Chilessä Perun, Panaman ja Costa Rican ohella.
 Poikkeustila mahdollistaa väärinkäytökset
 Hallitus on syyttänyt mielenosoittajia vandaaleiksi. Pelkkä vandalismin voima tuskin olisi kyennyt levittämään protesteja neljä tuhatta kilometriä pitkän maan eri osiin.
 Kadulla päiväsaikaan liikkuvat mielenosoittajat ovat olleet eri ikäisiä, keskiluokkaan kuuluvia ihmisiä ja perheitä, jotka ovat vaatineet julkisten varojen kanavoimisesta nykyistä laajapohjaisempaan hyvinvointiin.
 Öiset tuhopolttajat ovat peittäneet kasvonsa hupuin ja liinoin. Tuliaseita heillä ei ole ollut, joten huume- ja muu järjestäytynyt rikollisuus ei ole levottomuuksien takana.
 Mielenosoittajia kohti ammuttiin sunnuntaina kyynelkaasua Plaza Italia -aukiolla Santiagossa. Esteban Garay / EPA
 Sunnuntai-iltana protestit jatkuivat. Poikkeustila oli yhä voimassa neljässä maan kuudestatoista maakunnasta. Chilen ihmisoikeusinstituutti INDH raportoi ainakin kahdenkymmenenkahden ihmisen joutuneen sotilaiden väärinkäytöksen kohteiksi suurissa kaupungeissa. Heidän joukossaan oli myös lapsia.
 Näin rajut protestit ovat Chilessä harvinaisia. Myös poikkeustila on harvinainen toimenpide.
 Demokratian kolmella vuosikymmenellä presidentti on julistanut sen Chileen kahdesti, vuonna 1998 entisen diktaattorin  Augusto Pinochetin  Lontoon pidätyksen aikaan sekä vuonna 2010 maanjäristyksen jälkeisen ryöstelyaallon taltuttamiseksi.
 Poikkeustilan tavoite on rauhoittaa maa, estää tuhotyöt ja suojata ihmishenkiä ja omaisuutta.
 Chilessä presidentti määrää poikkeustilan käytöstä. Presidentti Piñera antoi poikkeustilan toimeenpanon taktisiin operaatioihin erikoistuneelle kenraalille  Javier Iturriaga del Campolle , jonka maine on hyvä.
 Campolle on esiintynyt sävyisän ja harkitun oloisena Chilen televisiossa kriisin aikana. Hän ei ole ryvettynyt viime vuonna Chileä ravistelleessa asevoimien rahankavallus- ja korruptioskandaalissa.
 Sotilaat yrittävät lauantaina estää mielenosoittajien kulkuetta etenemästä Santiagossa. ELVIS GONZALEZ / AOP
 Etelä-Amerikan suurimmat tuloerot
 YK:n mukaan Chile on Latinalaisen Amerikan maista kehittynein, vakain ja vähiten korruptoinut valtio, joka nousi alueelta ensimmäisenä OECD:n teollisuusmaiden järjestöön. Chileä ei luokitella kehitysmaaksi.
 Chile on alueen maista ainoa, joka on saanut hävitettyä äärimmäisen köyhyyden, joskaan ei köyhyyttä. YK:n talouskomission Cepal:n mukaan köyhyysrajan alla Latinalaisessa Amerikassa elää 13–54 prosenttia väestöstä eli luku vaihtelee suuresti maittain.
 Chilen tilanne kuvaa hyvin sitä, että talouskasvulla ja köyhien määrällä ei ole suoraa yhteyttä. Maan tuloerot ovat kuitenkin kasvaneet suurimmiksi Latinalaisessa Amerikassa ja Chileen on syntynyt entistä syvempi juopa köyhimmän ja rikkaimman kansanosan välille.
 Vauraus on kuitenkin lisääntynyt niin merkittävästi, että siitä on sadellut murusia myös köyhien pöydälle, jolloin tilastoluokitus ”äärimmäinen köyhyys” on nipistetty pois näkyvistä.
 Chilen media on kertonut kriisin käänteistä, mutta se on toistaiseksi käsitellyt merkille pantavan vähän protestien syitä. Taustalla lienee se, että Chilen päämedia on hallitusta kannattavien vauraiden sukujen omistuksessa. Se arvostelee harvoin hallitusta kärkkäästi, jos ollenkaan.
 Lue lisää:
 Chilen presidentin mukaan maa on ajautumassa sotaan
 Mielenosoittajat sytyttivät vaatetehtaan tuleen Chilessä – viisi kuoli
 Chilen mellakoissa kuolonuhreja – Nousevat hinnat ja rikkauden epätasainen jako turhauttavat ihmisiä
 Chilessä armeija kaduilla, tuhopolttoja ja väkivaltaa – Syynä neljän sentin korotus metrolipun hintaan

Chile vaurastui, mutta rahat jäivät harvoille – Nyt kauan kytenyt tyytymättömyys leimahti liekeihin


Summary: Kroonista väsymysoireyhtymää eli ME/CFS:ää sairastavien nuorten perheet kokevat, etteivät saa julkisella hoitoa. Yksityisellä määrätyt kokeelliset hoidot ovat johtaneet lastensuojeluilmoituksiin.

Ainakin kolme kroonista väsymysoireyhtymää eli ME/CFS:ää sairastavaa nuorta on lähiaikoina otettu kiireellisesti huostaan. Lisäksi yhden sairastuneen kohdalla sijoitusta pois kotoa pohditaan. Tampereella järjestetään mielenilmaus maanantaina asian takia.
 Asiasta kertoo potilasyhdistys Suomen lääketieteellinen ME/CFS-yhdistys ry.
 Tuorein tapaus on Pirkanmaalta, missä 15-vuotiaasta  Sannista  tehtiin perjantaina kiireellinen sijoituspäätös. Äiti  Satu  kertoo, että lastensuojelupäätös pakotti perjantaina illalla tyttären Tampereen yliopistolliseen sairaalaan viikonlopun yli tutkimus- ja osastoseurantaan. Äidin mukaan tyttären vointi on huonontunut sairaalassa.
 Perheelle on kerrottu, että tytär siirretään maanantaina sairaalasta lastenkotiin.
 Yle käyttää äidistä ja tyttärestä etunimiä heidän suojelemisekseen.
 – Olemme kuulleet päätöksen vain suullisesti. Syy on lapsen terveyden vaarantaminen kokeellisilla hoidoilla. Lastensuojeluilmoitus minun pitää kuulemma pyytää itse kirjaamosta kaupungilta, Satu sanoo.
 Suomessa ei ole kansallista suositusta hoitoon
 Äidin mukaan syynä lastensuojeluilmoitukseen ovat perheen yksityiseltä hakemat hoidot kroonista väsymysoireyhtymää eli ME/CFS:ää varten.
 Toisin kuin esimerkiksi muissa Pohjoismaissa, Suomessa ei ole kansallista suositusta tämän taudin hoidosta ja sen järjestelyistä.
 Sairauden oirekuvaa hallitsee  Duodecimin mukaan  useimmiten äkillisesti alkanut ja pitkäkestoinen huonovointisuus ja uupumus, joka pahenee vähäisessäkin fyysisessä tai henkisessä ponnistelussa eikä lievity levolla. Sairauden syntymekanismi on edelleen tuntematon.
 Sanni on saanut äidin mukaan apua esimerkiksi hengitettävästä hapesta, keittosuolanesteytyksestä japieniannoksinen naltreksoni ldn-lääkkeestä, jolle on äidin mukaan sairaalan hyväksyntä. Tytär saa lääkettä sairaalassa, mutta äidin mukaan muuta apua ei.
 – Lisähappeakaan ei saa antaa, vaikka sängyn vieressä on laite, josta sitä saisi. Olemme pyytäneet edes sitä monta kertaa, mutta siitä on lääkärin kielto, Satu sanoo.
 Tampereen yliopistollinen sairaala ei kerro yksittäistapauksesta. Lastentautien ylilääkäri  Marja-Leena Lähdeaho  sanoo yleisellä tasolla, että lastensuojeluilmoitus on velvollisuus tehdä, jos herää huoli lapsen asioista.
 Mielenilmaus Tampereella
 Vertaistukiryhmä järjesti maanantaina kahdelta iltapäivällä mielenilmauksen Tampereen yliopistollisen sairaalan edessä tapauksen vuoksi.
 Elina Vuorenmaan kaksi lasta sairastaa ME/CFS-oireyhtymää.  Matias Väänänen / Yle
 Mielenilmausta järjesti  Elina Vuorenmaa , jonka kaksi lapsista sairastaa samaa sairautta. Hänen mielestään on käsittämätöntä, että julkinen sairaanhoito ei tarjoa apua ja kun perheet hakevat sitä yksityiseltä, lastensuojelu voi puuttua asiaan.
 Vertaistukiryhmässä tehdyn kyselyn mukaan perheistä tehdyt lastensuojeluilmoitukset ovat varsin tavallisia.
 – Tilanne perheiden ja yliopistosairaaloiden välillä on jatkunut ristiriitaisena jo vuosia. Ja nyt se on entisestään vain kärjistynyt. Nämä potilaat eivät saa mitään auttavaa tai parantavaa hoitoa julkisella. Vakavasti sairaiden on vaikea hakea apua mistään muualtakaan esimerkiksi taloudellisten syiden vuoksi.
 Sannin tapauksessa nuorelle on annettu esimerkiksi hengitettävää happea ja keittosuolaliuosta.
 – Kuka tahansa heikossa kunnossa oleva saa keittosuolaliuosta, Vuorenmaa kyseenalaistaa.
 Lääke ldn on kokeellista hoitoa, mutta sitä on käytetty myös Suomessa. Vuorenmaan mukaan nuorten aseman tekee huonoksi se, että aikuispotilaita saatetaan hoitaa julkisella puolella samoilla keinoilla, mistä nuorille on tullut lastensuojeluilmoituksia.
 – Tilanne pelottaa kyllä, jos mitään hoitoa ei ole tarjolla julkisessa terveydenhuollossa ja sitä täytyy hakea muualta. Jos hakee, sitten rangaistaan lasta. Tämä sotii järkeäni vastaan.
 Elina Vuorenmaa on käyttänyt toisen lapsensa hoitoihin noin 60 000 euroa. Hänen lapsensa on saanut apua kokeellisista hoidoista. Parhaillaan apua haetaan nuoremmalle lapselle ulkomailta.
 Ei ensimmäinen tapaus
 Potilasyhdistys Suomen lääketieteellinen ME/CFS-yhdistys ry kertoo, ettei Sannin tapaus ole ensimmäinen. Toiminnanjohtaja  Samuli Tanin  mukaan tiedossa on ainakin kolme tapausta alkukesän jälkeen.
 Iltalehti kertoi viikonloppuna Petteristä , joka sijoitettiin vastoin äitinsä tahtoa. 15-vuotias ME/CFS:ää sairastava nuori sijoitettiin muun muassa sen takia, että useista tutkimuksista huolimatta kaikkeen oireiluun ei ole löytynyt selkeää syytä. Perhe oli jättänyt Iltalehden mukaan tutkimusjakson kesken lapsen väsymyksen takia.
 Samuli Tanin mukaan ristiriita johtuu siitä, että ME/CFS tulkitaan toiminnalliseksi häiriöksi, jota voidaan hoitaa esimerkiksi psykoterapialla. Psykoterapia voi viedä Tanin mukaan voimia nuorelta, joka on ennestään jo hyvin uupunut.
 Kun nuori kokee, ettei siitä ole hyötyä ja perhe haluaa keskeyttää hoidon, tämä tulkitaan Tanin mukaan lapsen hyvinvoinnin estämiseksi.
 Taysin edustalla nähtiin maanantaina pieni tukimielenosoitus Sanni kiireellistä sijoitusta vastaan.   Matias Väänänen / Yle
 Avun saaminen vaihtelee
 Koska sairauden hoito ei ole Suomessa vakiintunut, avun saaminen vaihtelee hyvin paljon.
 – Toiset lääkärit pystyvät asiallisesti kuuntelemaan ja hoitamaan, toisille pelkkä sana ME/CFS johtaa ongelmiin. Mitä sairaampi olet, sitä huonommaksi kohtelu tuntuu muuttuvan. Osa vuodepotilaista ei saa edes diagnoosia tai jätetään oireet hoitamatta, Samuli Tani sanoo.
 Sairauteen ei ole olemassa hyväksyttyjä hoitoja eikä yhtenäistä kansainvälistä linjaa hoitamiseen. Tani ihmettelee, miksi Suomessa ei anneta tehdä hoitokokeiluja.
 – Jos sairauteen ei ole hyväksyttyä hoitoa, miksi lääkäri ei voisi antaa kokeellista hoitoa? Suomessa on mahdoton kokeilla uusia hoitoja, kun siitä saa heti leiman tai lääkärinoikeuksia jopa rajoitetaan, vaikka potilaat saavat hoidoista apua.
 Infektiolääkäri: Tautiin ei mitään tieteellisesti todistettua lääkehoitoa
 Infektiolääkäri  Jukka Lumio  kertoo kuulleensa tapauksesta, mutta ei tiedä ratkaisun taustoista.
 – Ilman tarkempia tietoja asiaan ei voi ottaa kantaa.
 Lumion mukaan happihoidoista ja suolaliuoksesta on tieteellisiä raportteja, mutta niiden raporttien mukaan hoidon tehosta ei ole todisteita.
 Arkistokuva Jukka Lumiosta.  YLE / Mari Vesanummi
 Happipitoisuuden ja suolaliuosannosten pitää olla turvallisia, ettei hapesta tule ongelmia keuhkoille ja keittoliuoksesta verenkierrolle, infektiolääkäri sanoo.
 Lumion mukaan ME/CFS tunnetaan lääketieteellisesti jo varsin hyvin. Esimerkiksi tiedetään, että se on vaikea pitkäaikainen fyysinen sairaus. Sairauden tekee ainutlaatuiseksi se, että fyysinen tai psyykkinen ponnistelu esimerkiksi kuntoutumistarkoituksissa aiheuttaa usein päiviä kestävän oireiden pahenemisen. Tämän takia hyvää tahtova ponnistelu voi olla Lumion mukaan joskus potilaalle haitaksi.
 Toinen ongelma on infektiolääkärin mukaan se, että tautiin ei ole mitään tieteellisesti tehoavaksi todistettua lääkehoitoa.
 – Lääkkeellistä hoitoa joudutaan kokeilemaan sillä periaatteella, että mahdollinen hyöty olisi odotettuja haittoja suurempi. Tästä rajanvedosta on Suomessakin ollut näkemyseroja potilaiden, heidän omaistensa ja lääkärikunnan välillä.
 Tieteellisellä Lääkäriseura Duodecimilla on parhaillaan parikymmenhenkinen asiantuntijaryhmä miettimässä tämän taudin hoidon järjestelyitä Suomessa.
 – Tämä niin sanottu hyvä käytäntö -ohjeistus on tarkoitus saada valmiiksi ensi vuoden loppuun mennessä. Siinä on keskusteltu myös sairastuneiden oikeuksista, ja siitä varmaan tulee suositukseenkin, Lumio kertoo.
  "Tämä on ihan kauhea järkytys"
 Sanni on ollut sairaalassa viikonlopun tarkoissa testeissä, mutta haittavaikutuksia hoidoista ei ole äidin mukaan löytynyt. Sairaalassa lapsen vointi on äidin mukaan huonontunut.
 – Sanni sanoi toistuvasti, että haluaa kotiin. Huonovointisuus, aivosumun paheneminen, oksettava olo, ajoittain päänsärkyä, käsien tärinää nivelkipuja. Muistin heikkeneminen entisestään, hän luettelee.
 Sanni on saanut julkiselta diagnoosin vuonna 2017. Hän ei ole pystynyt käymään koulua vuosiin.
 – Tämä on ihan kauhea järkytys. Olen yrittäjä, mutta en perjantaiaamun lastensuojelusoiton jälkeen ole voinut tehdä töitä.
 Lue lisää:
 Linda Sorrius elää uupumuksen ja pahoinvoinnin vallassa – Hän kärsii väsymysoireyhtymästä, jota lääkäreiden on vaikea tunnistaa

Sannin, 15, tapaus ei ensimmäinen: Ainakin kolme kroonista väsymysoireyhtymää sairastavaa nuorta on otettu huostaan


Summary: Stora Enson Oulun tehdas vähensi väkeään viimeksi kuluvan vuoden toukokuussa, kun yli 350 työtekijää irtisanottiin.

Stora Enso suunnittelee vähentävänsä enimmillään 135 henkilöä Oulun tehtaan Paper-divisioonasta.
 Suunnitellut vähennykset vaikuttaisivat ensisijaisesti kaupallisiin toimintoihin sekä tukitoimintoihin, muun muassa asiakaspalvelukeskuksen työntekijöihin. Keskuksen työntekijät vastaavat esimerkiksi Venäjän ja Pohjoismaiden paperitilauksista ja toimitusketjuista ainoina Suomessa.
 Nyt vähennyssuunnitelmien piirissä olevien työtekijöiden työt jatkuvat Paper-divisioonan viestintäjohtaja  Liisa Nyyssösen  mukaan ensi vuoden loppuun saakka.
 Yhtiön mukaan vähennyssuunnitelmat liittyvät organisaatiomuutoksiin, jotka puolestaan johtuvat Oulun tehtaan muuntamisesta kraflaineria eli pakkausmateriaalia tuottavaksi tehtaaksi.
 Stora Enso vähensi rajusti väkeään Oulun tehtaalta  toukokuussa .
 Lue lisää:   Stora Enson yt-pommi on Oululle pahin isku sitten Nokian – potkut saaville voisi löytyä uusi työ, mutta ei ehkä 58 000 euron vuosipalkalla
 Analyysi: Suomen suurimman paperitehtaan jättimuutos ja yt-neuvottelut kertovat kaiken metsäteollisuuden nykymenosta

Stora Enso suunnittelee vähentävänsä Oulun tehtaan väkeä jälleen, enimmillään 135 saa lähtöpassit


Summary: Ensimmäinen punatukka eli noin 100 000 vuotta sitten. Jokainen, joka kantaa jotain punahiuksisuuden aiheuttavaa geenivarianttia on hänen suora jälkeläisensä.

Muotoilija  Sissi Ehnströmin  upea punainen hiuspehko hohtaa auringossa. Ei ihme, että ne keräävät huomiota ohuthiuksisten ihmisten maassa, jossa yleisin oma hiusväri on sävyä maantie.
 – Saan kommentteja varsinkin sitten, kun ne alkavat kasvaa ja pidentyä, Sissi Ehnström sanoo huvittuneesti. –Kun hiukseni villiintyvät ja alkavat elää omaa elämäänsä, ihmiset haluavat koskea ja hypistellä. Kuulen kaikenlaista. Ihana väri, ihanan paksut hiukset, hyvin ei-tyypilliset suomalaiset hiukset.
 Hyvin epätyypilliset maailmassa, itse asiassa.
 Harvinainen ilmiö ihmiskunnassa
 Vain murto-osa suomalaisista on punahiuksisia.  Mikko Koski/Yle
 Yleisesti on arveltu, että maailman väestöstä vain yhdestä kahteen prosenttia olisi luonnostaan punatukkaisia. Eniten punahiuksisia on Skotlannissa ja Irlannissa, uusien tietojen mukaan tosin Wales on ohittanut tässä Irlannin.
 Punahiuksisuus on yleistä myös suomensukuisten udmurttien keskuudessa. Suomalaisista vain murto-osalla on punaiset hiukset.
 Punahiuksisuutta on löytynyt myös Australian pohjoispuolella sijaitsevalta Papua-Uudelta-Guinealta. Miksi, on tutkijoille vielä arvoitus.
 Sissi Ehnströmillä on se kaikkein harvinaisin värikombinaatio maailmassa: punaiset hiukset ja siniset silmät.
 Geeni piilottelee
 – Isän äidillä oli punaiset hiukset, samoin äitini isoisällä.
 Jotta ihmisen hiukset olisivat punaiset, pitää hänen periä sitä aiheuttava geenimuunnos kummaltakin vanhemmaltaan. Punatukkaisuutta aiheuttavat MC1R-geenin tietyt muunnelmat.
 Punatukkaisuus on niin sanottu väistyvä ominaisuus, se voi kulkea suvussa piilossa sukupolvien ajan.
 Ensimmäinen punatukka eli noin 100 000 vuotta sitten. Emme tiedä oliko hän mies vai nainen. Jokainen, joka kantaa jotain punahiuksisuuden aiheuttavaa geenivarianttia on hänen suora jälkeläisensä.
 Siis myös Sissi.
 Ensimmäinen punatukka eli 100.000 vuotta sitten.  Myös Sissi on hänen jälkeläisensä.  Mikko Koski/Yle
 Magiaa ja vainoa
 Punaiset hiukset ovat aina herättäneet huomiota. Historian kulussa se on useimmiten ollut kielteistä.
 Keskiajalla varoiteltiin ottamasta punahiuksista ystäväksi tai neuvonantajaksi. Heihin kun ei voinut luottaa.
 Punahiuksisten miesten eritteillä uskottiin olevan maagisia ominaisuuksia. Punatukkaisten poikien virtsaa käytettiin kirkkojen lasimaalauksiin tarvittavien maalien valmistuksessa.
 Taiteessa Juudas, noidat ja Maria Madgaleena on yleensä esitetty punatukkaisina. 1600-luvulla noitavainojen aikaan jo pelkkä punatukkaisuus oli merkki noituudesta.
 Noitavainojen aikaan pelkät punaiset hiukset riittivät todisteeksi.  Mikko Koski/Yle
 Fyysisiä erityispiirteitä
 –Aurinko ei ole ystäväni, koska ihoni on tyypillinen punapään iho; vaalea ja herkkä ja helposti palava, sanoo Sissi. –Kestän aurinkoa tosi huonosti.
 Punahiuksisuutta ja siihen liittyvää kalpeaihoisuutta on erityisen paljon Euroopan pohjoisosissa, missä auringonvalo on kortilla.
 Onkin arveltu, että punatukkaisuuden yleistyminen pohjoisessa voisi johtua siitä, että se tehostaa auringon säteilyn aiheuttamaa D-vitamiinin tuotantoa iholla.
 Punapäät siis saavat muita nopeammin D-vitamiininsa oloissa, joissa auringonvalo on harvinaista herkkua.
 Muitakin fyysisiä erityispiirteitä punahiuksisilla ihmisillä on.
 Heidän kipukynnyksensä on todettu olevan matalampi kuin muiden. Kivunlievityksessä ja nukutuksessa punapäät tarvitsevatkin vahvemman annostuksen kuin muut.
 Punahiuksisten riski sairastua Parkinsoniin tautiin on lähes kaksi kertaa suurempi kuin esimerkiksi mustahiuksisten. Punatukkaisilla naisilla todennäköisyys sairastua endometrioosiin on muita 30% suurempi.
 Riskit ovat pelkkiä todennäköisyyksiä, eikä Sissi Ehnström niistä huolimatta osaa kuvitella itseään blondina tai ruskeatukkaisena.
 – Punaiset hiukset ovat tosi vahva osa omaa persoonaa, hän sanoo.
 Niin kuin monille muillekin tytöille, Peppi Pitkätossu oli Sissin suosikki.    Mikko Koski/Yle

Punaiset hiukset ovat vapaata riistaa samalla tavalla kuin odottavan äidin vatsa – ”Ihmiset haluavat hypistellä hiuksiani”


Summary: Raha ei ikinä vaihda omistajaa, myyjälle vain uskotellaan niin.

Tori.fi-verkkosivustolla on tänä syksynä liikkunut huijareita, jotka esittävät ostotilanteessa myyjälle väärennetyn kuitin tai tiliotteen, Helsingin poliisi  varoittaa .
 Väärennetyt kuitit tai tiliotteet on tehty käyttämällä verkkopankkien demosivustoja, joissa manipulointi onnistuu.
 Poliisi kuvailee tyypillistä huijaustapausta seuraavanlaisesti:
 Huijariostaja ottaa yhteyttä henkilöihin, jotka myyvät esimerkiksi puhelimia tai tietokoneita. Hän tarjoutuu ostamaan tuotteen ja sopii myyjän kanssa tapaamisen. Seuraavaksi huijari lähettää myyjälle etukäteen kuvan kuitista tai näyttää myyntitilanteessa puhelimestaan tiliotteen.
 Maksun saajaksi on laitettu demosivustoa käyttämällä myyjän nimi, ja ainakin yhdessä tapauksessa myyjä on saanut itse kirjoittaa omat tilitietonsa "ostajan verkkopankkiin". Raha ei ikinä vaihda omistajaa, myyjä vain luulee niin.
 – Huijauksia on tehtailtu ainakin S-pankin ja Ålandsbankenin harjoitussivuilla. Tiliotteessa näkyy epäuskottavia nimiä kuten Maija Meikäläinen, kertoo tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Hannu Kortelainen .
 Poliisi kehottaa myyjiä olemaan tarkkana maksujen kanssa ja tarkistamaan aina omasta verkkopankista tai paperisesta tiliotteesta, että rahat ovat saapuneet perille.
 Myös kuittien ja tiliotteiden kanssa kannattaa olla tarkkana. Erityistä huomiota suositellaan kiinnittämään päivämääriin ja henkilöiden sekä yritysten nimiin.

Poliisi varoittaa Tori.fi-verkkokaupassa liikkuneista huijariostajista: väärentävät kuitteja ja tiliotteita, raha ei todellisuudessa liiku


Henkilöauton kuljettaja kuoli rajussa ulosajossa Tuusulan keskustassa. Kuljettaja menehtyi pelastuslaitoksen mukaan välittömästi auton pudottua noin kuusi metriä Tuusulanväylältä kaiteen yli kevyenliikenteen väylälle. Onnettomuus sattui noin tunti sitten.
 – Auto oli suistunut ulos tieltä ja ajautunut kaiteen päälle ja tämän jälkeen tippunut katolleen alla olevalle kevyen liikenteen väylälle. Autossa ollut kuljettaja menehtyi todennäköisesti välittömästi, päivystävä palomestari  Ari Koivu  Keski-Uudenmaan pelastuslaitokselta kertoo.
 Poliisi tutkii onnettumuuden syytä.

Henkilöauton kuljettaja kuoli ulosajossa Tuusulan keskustassa – auto putosi ajoradalta kaiteen yli kevyenliikenteen väylälle