Summary: Arkea maailmalta: Olemmeko me uusina tulokkaina syyllisiä korkeisiin vuokriin ja lapsen päiväkodin muuttoon? kysyy Eurooppa-kirjeenvaihtaja Suvi Turtiainen

Päiväkodista tuli sähköpostia otsikolla HUOMIO! TÄRKEÄÄ! KRIISITAPAAMINEN – KAIKKIEN ON OSALLISTUTTAVA!
 Kun otsikko kirjoitetaan kapitaaleilla ja huutomerkeillä, on selvää, ettei aiheena ole täit ja enterorokkoepidemia. Päiväkoti oli kohdannut berliiniläisen perusongelman: vuokrankorotuksen, johon ei ole enää varaa. On etsittävä uudet tilat.
 Muurin murtumisen jälkeen  Berliinin vuokrat pysyivät pitkään edullisina. Viimeisen kymmenen vuoden aikana vuokrat ovat nousseet huimasti. Vuokrat ovat kallistuneet vuoteen 2008 verrattuna  yli sata prosenttia  eli hinnat ovat käytännössä kaksinkertaistuneet.
 Syy on selvä. Berliiniin on muuttanut viimeisen vuosikymmenen aikana 400 000 uutta asukasta. Väkiluku alkaa lähennellä 3,8 miljoonaa. Rakentaminen ei ole pysynyt tahdissa.
 Lue myös: Vuoden jono päiväkotiin ja pelkona parkkipaikkasynnytys – Berliinin vauvabuumissa loppuvat sekä kätilöt että hoitopaikat
 Aiemmin poliittisena ja kulttuuripääkaupunkina tunnettu Berliini houkuttelee nyt teknologiafirmoja ja erityisesti nousevia start up -yrittäjiä. Muutos tuo mukanaan it-alan nomadeja ja muita hyvätuloisia, joilla on varaa uusiin, korkeisiin vuokriin.
 Pelkona on, että Berliini on muiden suurkaupunkien tavoin karkaamassa liian kalliiksi pienituloisille.
 Ylen kirjeenvaihtajien ja avustajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa Ruotsi:  Olivatko ne laukauksia? Ruotsissa väkivaltaa joutuu miettimään useammin kuin Suomessa Yhdysvallat:  Washingtonissa lapsen luokkaretki kurpitsafarmille onnistuu, kun vanhemmat lupaavat olla haastamatta koulua oikeuteen Italia:  Italia on vanhojen ihmisten maa – muuttuuko se, jos äänestysikää lasketaan? Ranska:  Ulkonäköpaineet saavat yhä useamman ranskalaismiehen kosmetiikka- ja jopa meikkiostoksille Itävalta:  Ampiaisen pisto toi eteen sarjan erilaisia hoitovaihtoehtoja – Keski-Euroopassa ei aina tiedä, milloin lääke on lumetta ja milloin ei
 Kyse ei ole vain vuokrista. Berliinin koko luonne on murroksessa.
 Rosoa ja rähjäisyyttä on aiempaa vähemmän ja kauppakeskuksia enemmän. Päiväkodin luona eräs vanhemmista puuskahti, että näihinkin tiloihin tulee tilalle varmaan taas yksi joogastudio, kun päiväkodilla ei ole niihin enää varaa. Lattekahvila on jo seinänaapurina.
 Käynnissä on taistelu siitä, kenen Berliini voittaa.
 Asun perheeni kanssa alueella , jossa tämä taistelu kaupunkitilasta on kirjaimellisesti taistelua. Naapuritalomme on yksi Berliinin vallatuista taloista, joissa majailee väkivaltaan valmiita vasemmistoaktivisteja.
 Jälleen viikko sitten lauantaina kotimme yllä pörräsi poliisihelikopteri, kun mieltään osoittaneet vasemmistoradikaalit kivittivät poliisia ja tuhosivat autoja. Erityisesti kaupalliset yhteiskäyttöautot ja kalliit automerkit otettiin kohteeksi. Useita poliiseja loukkaantui.
 Viesti on se, ettei Berliinistä haluta vain rikkaiden kaupunkia. Aktivistien mielestä vallatut kaupunkitilat pitäisi säilyttää vaurastumisesta huolimatta.
 Mielenosoitus kaupunginosan keskiluokkaistumista vastaan Berliinin Rigaer Strassella vappuna 2019. Omer Messinger / EPA
 Vallatut talot ovat olleet osa Berliinin erityisyyttä, mutta lisääntynyt väkivalta koettelee naapuruston ja paikallispoliitikkojen kärsivällisyyttä. Kun keinona on väkivalta, taistelu vallattujen tilojen puolesta on kääntynyt itseään vastaan.
 Samaan aikaan  poliitikot ovat jo tehneet yhden radikaalin päätöksen, jolla yritetään turvata kohtuuhintainen asuminen Berliinissä. Viime kuussa kaupunki päätti  jäädyttää  vuokrat viideksi vuodeksi. Vuokralaiset ovat myös oikeutettuja vaatimaan vuokranalennuksia tietyin ehdoin.
 Päätöstä on myös arvosteltu, sillä kriitikoiden mukaan vuokrien jäädytys voi vähentää rakentamista. Se saattaa osaltaan vaikeuttaa kohtuuhintaista asumista tulevaisuudessa.
 Päiväkotiamme vuokrien  jäädytys ei koske, sillä se on vuokralla liiketilassa. Koska kyse on vanhempainyhdistyksen pyörittämästä päiväkodista, on vanhempien asia päättää muutosta. Kalliimpaan vuokraan ei ole varaa, sillä päiväkodin rahoitus tulee kaupungilta.
 Edessä on todennäköisesti muutto syrjään, pois keskeltä suosittua asuinaluetta.
 Omat tunteeni asiasta ovat ristiriitaisia. Berliini ei olisi Berliini ilman uusien tulokkaiden katkeamatonta virtaa ja jatkuvaa muutosta. Mutta samalla olemme asuntopulaa pahentavia kaupunkiinmuuttajia ja osa kehitystä, joka pakottaa lapsemme päiväkodin muuttamaan.

Taistelu Berliinistä – Kotikadulla lentävät kivet ja päiväkoti on pakkomuuton edessä


Summary: Turun kaupungin omistama Arkea ja  JHL ja Jyty palasivat neuvottelupöytään tiistaina.

Julkisten ja hyvinvointialojen liitto (JHL)

Turun kaupungin lähes kokonaan omistaman Arkean, Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL:n ja Julkis- ja yksityisalojen toimihenkilöliitto Jytyn uudet neuvottleut työehtosopimuskiistassa ovat rauenneet tuloksettomina.
 Jytyn mukaan Arkea ei suostunut neuvottelemaan nykyisen työehtosopimuksen pohjalta lainkaan. Jyty kertoo valmistautuvansa uusiin laajempiin työtaistelutoimiin.
 – Käytännössä Arkea Oy palasi neuvottelupöytään vain kertoakseen, ettei suostu neuvotteluihin, Jytyn puheenjohtaja  Maija Pihlajamäki  sanoo ammattiliiton tiedotteessa.
 Myös JHL on aikaisemmin kertonut olevansa edelleen lakkovalmiudessa, jos neuvotteluissa ei päästä sopuun.
 Kiistan taustalla on Arkean suunnitelma vaihtaa nykyisestä Avainta ry:n työehtosopimuksesta Matkailu- ja ravintolapalvelut ry MaRan jaKiinteistötyönantajat ry KITA:n työehtosopimuksiin, jotka ovat työnantajalle edullisempia. Vaihtoa Arkea perustelee vaikealla taloudellisella tilanteella.
 Ammattiliittojen mukaan työehtosopimusten vaihto laskisi työntekijöiden palkkoja jopa 30 prosenttia nykyisestä.
 – Järjestöt eivät tunnu ymmärtävän yhtiön todellista tilannetta ja sitä, että on tehtävä vaikeitakin ratkaisuja työpaikkojen säilyttämiseksi. Sen sijaan vaikuttaa siltä, että järjestöt pyrkivät työtaisteluin ja viestinnällään pakottavan Arkean pysymään nykyisessä työnantajaliitossa nykyisin ehdoin, mikä olisi tietysti järjestöjen etujen mukaista. Yhtiön ja työpaikkojen kannalta tämä olisi kohtalokasta, toteaa Arkean toimitusjohtaja  Tuija Rompasaari-Salmi  sanoo yhtiön tiedotteessa.
 Viime viikolla noin tuhat työntekijää oli lakossa Arkean ruoka-, siivous- ja kiinteistöpalveluissa. Lakko vaikutti laajalti Turun ja Paimion koulujen päiväkotien ja koulujen ruokailuun. Oppilaita kehotettiin tuolloin tuomaan omia eväitä.
 Lue lisää:
 Turun Arkeaan kohdistunut lakko jätti koululaiset ilman aterioita – Aluehallintovirasto saanut jo kanteluita
 JHL hyväksyi Turun Arkean neuvottelukutsun – osapuolet palaavat neuvottelupöytään työehtosopimuskiistassa ensi viikolla
 Turku myöntää että kouluruokailun puuttuminen lakon aikana rikkoo lakia – "Olemme seinän ja tapetin välissä"
 JHL ja Jyty aloittavat kolmen päivän lakon keskiviikkona – seisauttaa Turun kaupungin omistaman Arkean kaikki työt

Turun Arkean ja ammattiliittojen uudet neuvottelut kariutuivat alkuunsa – Jyty valmistelee uusia työtaistelutoimia Turkuun


Summary: Komissio antaa kaupalle ehtoja kilpailun turvaamiseksi.

Euroopan komissio on antanut teleoperaattori Telialle hyväksynnän teleoperaattori Bonnier Broadcastingin ostolle. Yhtiö omistaa suomalaisen MTV:n, ruotsalaisen TV4:n ja maksu-tv-yhtiö C Moren.
 Komissio antaa kaupalle joitakin ehtoja kilpailun turvaamiseksi. Komission huolenaiheena on, että kauppa voisi johtaa tv-kanavien vähentymiseen tai hintojen nousuun Suomessa ja Ruotsissa.

Telia sai EU-komission hyväksynnän Bonnier-kaupalle


Summary: Helsingin kaupunkikuvassa ja uusissa ostoskeskuksissa näkyy yhä enemmän lähiöistä tutuksi tulleita ravintoloita.

Pienen keittiön kokoinen kuparinvärinen uuni pistää silmään jo Triplan ostoskeskuksen käytävällä.
 Tämä yli 400-asteinen napolilainen uuni paistaa pizzan minuutissa. Tomaatin, mozzarellan ja basilikan tuoksut leijuvat oviaukkoon asti.
 Hiljainen aamu ei stressaa kauppakeskuksen viikonlopusta toipuvassa pizzeriassa. Täytteitä ja taikinaa valmistellaan lähestyvää lounasta varten.
 Capperilla on oma reseptinsä myös taikinalle, joka annostellaan aamulla valmiiksi ruuhkatunteja varten. Kristiina Lehto / Yle
 Capperin ravintolapäällikkö  Miguel Angel Papaiannilla  on tarina kerrottavanaan lähes jokaisesta pizzoihin käytetystä tuotteesta: alkuperästä, erityisestä valmistustavasta tai jostakin tuotteen voittamasta palkinnosta.
 Mozzarella tuodaan mahdollisimman tuoreena Italiasta, ja ravintolan käyttämiä erilaisia tomaatteja ravintolapäällikkö osaa kehua jokaista eri tavalla.
 Papaiannin mielestä Oulunkylän ravintolalla on laajentumisesta huolimatta erityinen rooli Capperille. Kristiina Lehto / Yle
 Panostus laatuun ja illalliskokemukseen sopivat upouuteen kauppakeskukseen tai keskelle ravintoloiden kovaa kilpailua Helsingin keskustassa, mutta Capperin juuret ovat vajaan kymmenen kilometrin päässä keskustasta.
 Napolilaispizzaa tarjoava Capperi ponnisti "Ogelista"
 Capperi avasi ovensa Oulunkylässä vuonna 2016.
 Pizzeriasta tuli nopeasti suosittu ja tunnettu pääkaupunkiseudulla. Nykyisin pöydän joutuu varaamaan jo hyvissä ajoin etukäteen.
 – Näimme Oulunkylässä tilausta perheravintolalle ja kunnon illallispaikalle, johon voisi tulla helposti myös lasten kanssa, Papaianni kertoo.
 Suurin osa Capperin raaka-aineista tuodaan suoraan Italiasta. Kristiina Lehto / Yle
 Kun asiakkaita alkoi tulla paikalle joka puolelta pääkaupunkiseutua, oli aika laajentaa. Aito napolilainen pizzauuni lämpiää nyt myös Pasilan uudessa Mall of Tripla -ostoskeskuksessa ja Helsingin keskustassa Rikhardinkadulla.
 – Monet asiakkaat tulivat niin kaukaa, että näimme hyvänä mahdollisuutena avata ravintolan myös keskustaan. Triplaan halusimme oman ravintolan, sillä uskomme Triplan sijainnin houkuttelevan todella paljon asiakkaita, Papainni kertoo.
 Puolet halvemmasta liiketilasta on hyvä aloittaa
 Ravintolaliiketoiminnan asiantuntija ja Haaga-Helia Ammattikorkeakoulun restonomian lehtori  Pekka Lampi  kertoo lähiön olevan nykyisin hyvä aloituspiste ravintolalle. Keskustaa puolet halvemmasta liiketilasta on hyvä aloittaa.
 Ravintoloiden juuret löytyvät nyt aiempaa useammin Helsingin lähiöistä sivussa kovimmasta vilinästä.
 – Vuokrat ovat keskustaa huomattavasti edullisempia, ja lähiöravintolatkin luovat nykyään hyvää mainetta.
 Matkailu- ja ravintola-alan etujärjestön Mara Ry:n pääekonomisti  Ari Peltoniemi  kertoo, että liiketilojen neliövuokra on Helsingin keskustan alueella noin kaksinkertainen muuhun pääkaupunkiseutuun verrattuna. Asia käy ilmi Maran teettämästä kyselystä.
 Helsingin kaupungin tutkija  Pekka Mustonen  arvioi, että lähiöravintoloiden menestymistä auttaa ravintolassa syömisen kasvanut suosio ja yllättäen myös keskustan nousevat asuntojen hinnat.
 –Ruoasta ja juomasta kiinnostuneiden ihmisten määrä on lisääntynyt ja varmasti suhteessa eniten esikaupunkialueilla, Mustonen sanoo.
 Tämä kehitys tukee entistä laadukkaampien ravintoloiden syntymistä aiempaa kauemmaksi keskustasta.
 Pohjoisafrikkalaisen keittiön vegaaniruokia tarjoava Mo Café aloitti Malmilla. Kristiina Lehto / Yle
 Lähiöravintolan menestyksen jälkeen seuraava askel on keskustaan tai muulle keskeiselle paikalle siirtyminen. Sijainti keskustassa tarjoaa mahdollisuuden huomattavasti lähiöitä suurempaan määrään asiakkaita.
 – Siirtyminen keskustaan on kallis, mutta välttämätön askel, jos ravintola haluaa kehittyä, ravintolaliiketoiminnan asiantuntija Lampi pohtii.
 Capperin tavoin keskustaan ovat siirtyneet esimerkiksi Malmilla aloittanut ravintola Mo Café ja samassa kaupunginosassa aloittanut olutravintolaketju Bierhaus. Sen baareja löytyy nyt Malmin lisäksi Triplasta ja ydinkeskustasta.
 Espoon Otaniemessä suosituksi noussut Fat Lizard -ravintola ei ole vielä laajentanut keskustaan, mutta toinen toimipiste on tulossa Herttonimeen rakennettavaan ostoskeskukseen. Fat Lizardin taustalla ovat  Andy Solomon  ja  Topi Keskisarja , jotka perustivat myös herttoniemeläisen Treffin.
 Helsingin kaupungin tutkijan Pekka Mustosen mukaan uudet kauppakeskukset ovat tällä hetkellä toinen kohde, mihin ravintolat haluavat laajentaa keskustan lisäksi.
 Keskustan kovassa kilpailussa lähiöstä tutuksi tulleen ravintolan valttina on maine. Sillä erottuu joukosta ja saa hyödynnettyä jo valmista asiakaskuntaa.
 Menestys vei Mo Cafén Malmilta Kamppiin
 Ravintoloitsija  Hicham Daoussi  poukkoilee kauppakeskus Redissä pienen buffet-linjaston puolelta toiselle. Tarjoiluvatien järjestys ja salaattipihtien asento muuttuu nopeasti, kun hän säätää esillepanoa perfektionistin elkein.
 Daoussi tuli tunnetuksi Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan makuja yhdistelevästä Sandrosta, joka on levinnyt Helsingin Kalliosta usean ravintolan ketjuksi. Hän on myös yksi marokkolaishenkisen Mo Café -ravintolan perustajista.
 Huippusuositun Mo Cafén Malmin ravintola suljettiin jo aiemmin ja Annankadun tilat ovat remontissa, joten konseptia koitetaan nyt laajentaa ruokakaupoissa mukaan myytävään ruokaan.
 Mo Café & Restaurantin tilat Annankadulla ovat remontissa, joten ravintola kokeilee K-Supermarket Redin kanssa ruuan myyntiä mukaan kaupan asiakkaille buffettilinjastosta. Kristiina Lehto / Yle
 Alkuperäinen Mo Café -ravintola tuli niin suosituksi Malmilla ja syttyi kipinä siirtyä keskustaan Annankadulle.
 – Oli tarpeeksi asiakkaita, jotka vaativat meitä siirtymään parempaan sijaintiin. Halusimme tavoittaa nämä ihmiset entistä paremmin,Daoussi kertoo.
 Ravintolan suosioon Malmilla tuntuu olevat hyvin samat syyt, kuin Capperin suosioon Oulunkylässä: Lähiökin ansaitsi laadukkaan kahvilaravintolan.
 Alkuperäisestä sijainnista ei haluta luopua
 Niin Mo Cafén kuin Capperinkin juuret lähiöissä ovat edelleen perustajilleen tärkeitä.
 – Haluamme ehdottomasti avata uuden ravintolan aikanaan myös Malmille. Sitä on toivottu meiltä enemmän kuin mitään muuta, Daoussi hehkuttaa.
 Capperi toimii edelleen Oulunkylässä, eikä halua siirtyä tiloista pois. “Ogeli” tulee ravintolapäällikkö Papaiannin mukaan aina olemaan se alkuperäinen Capperi.
 Aiheesta voi keskustella tiistaina 12.11.2019 kello 21:een saakka.
 Lue seuraavaksi:
 Ruokahifistelijät hehkuttavat nyt lähiöravintoloita – Nautinnot löytyvät omilta kulmilta
 Syyrialaista ruokaa, irakilainen parturi ja imut vesipiipusta – Kontulan ostoskeskus elää monikulttuurista nousukautta

Lähiöravintoloiden suosio synnyttää helmiä, jotka pärjäävät myös kantakaupungissa: "Siirtyminen keskustaan kallis, mutta välttämätön askel"


Summary: Turun yliopiston FinnBrain-tutkimuksessa lapsien kortisolihormonitasoja määritettiin sylkinäytteillä.

Tuoreen tutkimuksen mukaan lapsien stressinsäätelyssä on vain pieniä eroja kodin ja päiväkodin välillä.
 Turun yliopiston FinnBrain-tutkimuksessa osoitettiin, että päivähoidon muodolla ei ole juurikaan vaikutusta lasten kortisolitasojen vuorokausivaihteluun. Joitain eroja havaittiin yksittäisissä mittauksissa. Tutkimuksen perusteella päivähoidon ryhmäkoko ei myöskään ollut yhteydessä kortisolitasoihin.
 Tutkimuksen aikana alle kolmevuotiaista lapsista otettiin useita sylkinäytteitä kortisolihormonitason määrittämiseksi sekä kotona että päivähoidossa.
 Turun yliopiston tiedotteen mukaan päivähoidossa olevien lasten iltapäivän kortisolitasot olivat hieman korkeammat päiväkodissa kuin silloin, kun samat lapset olivat vastaavana ajankohtana kotona.
 – Tämä selittyi osittain päiväunilla, koska näytteet otettiin iltapäivällä päiväunien jälkeen, ja kortisolitasot ovat jonkin verran korkeammat heti heräämisen jälkeen. Päiväunet eivät kuitenkaan kokonaan selittäneet iltapäivän tasoja ja saattaakin olla, että iltapäivän tunnit ovat osalle lapsista kuormittavampia päiväkodissa kuin kotona, FinnBrain-tutkimuksen tohtorikoulutettava  Katja Tervahartiala  avaa tiedotteessa.
 Lasten stressiä päiväkodissa tutkittu toistaiseksi vähän
 Toisaalta tutkimuksessa havaittiin, että kotihoidossa olevien lasten kortisolitasot olivat ryhmävertailussa kaiken kaikkiaan vähän korkeammat kuin päiväkotiryhmässä. Tämä johtuu yliopiston tiedotteen mukaan siitä, että kotihoidossa havaittiin, että kortisolitasot vaihtelivat lapsissa enemmän ja lasten väliset keskinäiset erot olivat suurempia kuin päiväkotiryhmässä.
 Lasten stressiä on toistaiseksi tutkittu vain vähän päivähoitoympäristössä, eikä aiemmissa tutkimuksissa ole huomioitu kotihoidossa olevien lasten vertailuryhmää.
 FinnBrainin päivähoitotutkimuksessa oli mukana yli kaksisataa lasta ja yli kolmekymmentä päiväkotia Turusta ja ympäristökunnista.
 Turun yliopiston FinnBrain-syntymäkohorttitutkimuksessa selvitetään ympäristön ja perimän vaikutusta lapsen kehitykseen. Mukana on yli 4 000 lapsiperhettä, joita seurataan raskausajasta pitkälle aikuisuuteen

Tuore tutkimus: Lasten stressitasot suunnilleen samat, oli hoitopaikka sitten kotona tai päiväkodissa


Summary: Päivittäistavarakaupan puolella uskotaan tuen jopa lisäävän huimaa vauhtia vähenevien kyläkauppojen määrää.

Elintarvikkeiden, juomien ja tupakan vähittäiskauppa

Yhä vähenevät kyläkaupat ovat innostuneet hakemaan uutta valtion kyläkauppatukea yli odotusten. Jaossa on ensi vuonna miljoona euroa.
 Valtaosa koko maan 221 kyläkaupasta on hakenut avustusta pysyäkseen hengissä. Ruokaviraston arvioiden mukaan korkeintaan 100 kauppaa täyttää tuen saantiin vaaditut kriteerit.
 – Läheskään kaikki kaupat eivät sijaitse harvaan asutulla maaseudulla, mikä on yksi tärkeimmistä tuen saannin edellytyksistä. Päätökset tuen saajista tehdään vielä tämän vuoden puolella, kertoo Ruokaviraston ylitarkastaja  Tommi Alanko .
 Muina kriteereinä on, että kauppa toimii ympäri vuoden ja etäisyys lähimpään toiseen päivittäistavarakauppaan on vähintään 7,5 kilometriä. Lisäksi kaupan päivittäistavaravalikoimassa on oltava vähintään 500 tuotetta ja vuosimyynnin pitää alittaa 2 miljoona euroa.
 Valtion kädenojennus
 Kyläkauppojen vähenemistahti on raju. Kauppoja on jäljellä 221 ja tällä vuosituhannella yli puolet on sulkenut ovensa. Joka vuosi 20-30 kauppaa lyö ovensa säppiin.
 Kyläkauppatuki onkin valtion kädenojennus maaseudun palveluiden turvaamiseksi. Se on kokeiluluontoinen ja sen vaikutuksia seurataan. Enimmillään yksi kyläkauppa voi saada noin 22 500 euroa.
 Tuki on haettavissa nyt ensimmäistä kertaa Suomessa. Ruotsissa vastaava avustusta on maksettu jo vuodesta 2016 lähtien.
 Eniten kyläkauppoja on Suomessa Päivittäistavarakaupan tilastojen mukaan Varsinais-Suomessa (26), Lapissa (21) ja Etelä-Pohjanmaalla (18).
 Haaveissa lisää kyläkauppoja
 Päivittäistavarakauppa ry:n johtaja  Ilkka Nieminen  on optimistinen tuen vaikutuksista.
 Yhtenä vuonna maksetulla rahalla ei Niemisen mielestä vielä ihmeitä tehdä, mutta pysyvä, jokavuotinen avustus pelastaisi monen kyläkaupan kuolemalta. Ja ehkä kääntäisi trendin.
 – Toivon, että nykyisen reilun kahdensadan kyläkaupan sijasta meillä olisi 10 vuoden kuluttua jopa 250 kyläkauppaa, haaveilee Nieminen.
 Keski-Pohjanmaalla Kokkolan Marinkaisissa kyläkauppaa pitävä  Sari Korvela  tietää, ettei kauppias pääse rikastumaan, eikä juuri pitämään lomiakaan.
 Korvela painaa 9–10 tunnin työpäiviä kuutena päivänä viikossa.
 Tuki tulisi tarpeeseen.
 – Olen hakenut sitä, mutta en vielä rahoista haaveile, kun varmuutta tuen saamisesta ei ole.
 Palvelua pitänyt laajentaa
 Korvelan kauppa on tyypillinen esimerkki nykypäivän kyläkaupasta. Monen kaupan on pitänyt muuntua laajemman palveluvalikoiman pisteeksi säilyäkseen hengissä.
 Kaupassa on peruselintarvikemyynnin lisäksi lääkekaappi, Veikkauksen piste, Postin palvelu sekä mahdollisuus nostaa käteistä kassalta.
 Kauppias pyörittää myös kauppakassipalvelua vanhuksille eli hakee vanhuksia kerran viikossa ostoksille kyläkauppaan.
 Haaveena on, että kauppa on pystyssä vielä 10 vuoden kuluttuakin.
 – Se riippuu asiakkaista, haluavatko he pitää tämän pystyssä, toteaa Sari Korvela.

Lähes kaikki maaseudun kyläkaupat innostuivat uudesta tuesta: "Ehkä puolet hakijoista täyttää kriteerit"


Summary: Opetustilat on rakennettu kauppakeskukseen eri paikkaan kuin missä kouluhyökkäys tapahtui.

Savon ammattiopiston liiketalouden opetus palaa Kuopiossa kauppakeskus Hermaniin ensi viikolla. Opetus siirtyi muihin tiloihin lokakuun alussa tapahtuneen  kouluhyökkäyksen  jälkeen.
 Datanomiopetus kuitenkin siirtyy tutkintorakenteen uudistuksen vuoksi oppilaitoksen Presidentinkadun tiloihin, jonne rakennetaan parhaillaan tarvittavia opetustiloja.
 Kauppakeskus Hermanin toisessa kerroksessa ei enää järjestetä opetusta. Sen sijaan kauppakeskuksen ensimmäisen kerroksen tiloja on uudistettu opetuskäyttöä varten.
 Hermanissa järjestetään opetuksen alkaessa henkilökunnalle ja opiskelijoille tukitoimia sekä -henkilöitä jotka ovat paikalla päivittäin.
 Marraskuun aikana järjestetään myös huoltajille ilta, jossa on mukana kokenut kriisityön asiantuntija. Samalla pidetään myös avoimet ovet sellaisille opiskelijoille, jotka eivät ole lähiviikkojen aikana lähiopetuksessa.

Savon ammattiopisto palaa kauppakeskus Hermaniin – opiskelijoille remontoitu uudet tilat kouluhyökkäyksen jälkeen


Summary: Äkillinen ja nopea lämpötilan notkahdus lisäsi paloja lietsovien tuulten voimaa.

Uuden Etelä-Walesin alueella noin 20 metrin sekuntinopeudella puhaltavat tuulet ovat lisänneet tulen voimaa tiistain kääntyessä yöksi itäisessä Australiass.a. Sääolojen ennustetaan huononevan tiistain ja keskiviikon välisenä yönä.
 Lämpötila putosi kymmenessä minuutissa saman verran asteina ja voimistunut tuuli vahvisti entuudestaan palorintamaa. Enimmillään lämpöä oli lähes 40 astetta.
 The Sydney Morning Herald-lehti kertoi , että tuli on tuhonnut yli 170 rakennusta.
 600 koulua on suljettu. Kaksi koulurakennusta on tuhoutunut ja yhdeksän koulua on evakuoitu. Palot ovat vaatineet ainakin neljän ihmisen hengen.
 Sydneyssä sankkaa savua
 Kymmenettuhannet Sydneyn lähikaupunkien asukkaat ovat hakeutuneet tilapäissuojiin tulen tieltä.. Alueelle on julistettu hätätila pensaspalojen vuoksi.
 Myös suur-Sydneyssä erityisesti hengitysteiden sairauksista kärsiviä kaupunkilaisia pysymään sisätiloissa savun vuoksi.
 Osa Sydneyn pohjoisista esikaupunkialueista on saanut vaaleanpunaisen sävyn, kun maastoon on pudotettu ilmasta värillistä sammutuskemikaalia, joka on värjännyt rakennuksia ja ajoneuvoja.
 Pätsi väistyy ensi viikolla?
 Ainakin neljä palomiestä on saanut vammoja sammutustöissä. Osa yksittäisistä paloista on kooltaan suuria. Esimerkiksi Coffs Harbourin alueella tuli on tuhoisaa noin 150 000 hehtaarin alueella.
 Pelastusviranomaisten mukaan tilanteen arvioidaan Uudessa Etelä-Walesissa helpottavan ensi viikon alussa.
 Kuiva ja kuuma sää kuitenkin jatkuu, sillä kesäkausi on alkamassa. Pensaspalot ovat Australian kuumien kesien yleinen vitsaus, mutta tänä keväänä palot ovat poikkeuksellisen rajuja kolmen kuivan vuoden jälkeen Uuden Etelä-Walesin lisäksi erityisesti Queenslandissa.
 Lue myös:

 MM-rallin perumispäätös venyi, vaikka Australian palojen vakavuus selvisi nopeasti – suomalaiskuljettaja kummissaan: "Mietimme, kuka täällä haluaa ajaa"
 Australiassa tappava helle lietsoo tulta – palomiesten uuvuttava taistelu jatkuu paloja vastaan

Australian paloalueilla valmistaudutaan vaikeaan yöhön – lämpötila laski kymmenen astetta kymmenessä minuutissa ja nostatti tuulia


Summary: Posti- ja logistiikka-alan unioni (PAU) on kutsunut koolle mielenosoituksen Postin pääkallopaikalle Helsingin Ilmalaan.

Mielenosoittajat kokoontuvat Ilmalassa tänään kello 12.30. Sen jälkeen he siirtyvät yhdeltä kohti Postin pääkonttoria. Seuraa Ylen striimiä kello 12.20 alkaen. PAUn ja Paltan edustajat tapaavat toisensa seuraavan kerran valtakunnansovittelijan johdolla huomenna. Neuvottelutilannetta arvioidaan vaikeaksi.
 Postilaiset osoittavat mieltään Helsingin Ilmalassa postilakon toisena päivänä.
 Lakon taustalla on se, että Posti- ja logistiikka-alan unioni (PAU) ei ole hyväksynyt Postin päätöstä vaihtaa noin 700 pakettilajittelijaa toisen työehtosopimuksen piiriin marraskuun alusta alkaen.
 Lue lisää:
 JHL:n tukilakko pysäyttää tavarajunien huollon ja työt ratapihoilla ensi viikolla

Postilakon toinen päivä jatkuu mielenosoituksella, katso suorana klo 12.20 – Yle seuraa kireäksi äitynyttä lakkotilannetta


Summary: Geenitieto paljastaa tietoja minusta, mutta myös läheisistäni. Onko DNA-näytteen lähettäminen siis järkevää? Katso video.

85,9 prosenttia suomalainen, 12,9 prosenttia irlantilanen, skottilainen ja walesilainen sekä 1,2 prosenttia mesoamerikkalainen ja andilainen. Puhelimen näytölle ilmestyy yksi kerrallaan lukuja, jotka kertovat ystäväni etnisestä taustasta.
 Etnisyyttä arvioivia DNA-testejä myydään enemmän kuin koskaan. Eikä ihme. Tuloksia on hauska katsoa. Lisäksi voi saada uusia sukulaisia niin läheltä kuin kaukaakin. Suomalaisista noin 30 000 on lähettänyt eri kaupallisille yrityksille DNA-näytteensä.
 Mutta mitä tietoa testit lopulta tarjoavat ja onko saamani tieto sen arvoista, että omat geenitietoni saatetaan kaupata eteenpäin? Asiaa pohditaan yllä olevassa videossa bioetiikan tutkija  Heikki Saxènin  ja geneettisen sukututkimuksen asiantuntija  Marja Pirttivaaran  kanssa.
 Oletko tehnyt DNA-testin ja onko siitä ollut hyötyä? Katso video ja keskustele alla tai laita viestiä instagramissa @marjuttuulikki. Olen mukana keskustelussa klo 17.00 saakka. Saxénin ja Pirttivaaran lisäksi videota varten on haastateltu THL:n tutkimusprofessori   Helena Kääriäistä   sekä geneettisen epidemiologian dosentti   Teppo Variloa.

Iik, olisiko minussakin 12 prosenttia skottilaista? Tilasin uteliaisuudesta DNA-testin, mutta tietoni saattavat päätyä kauppatavaraksi


Summary: Turkulaislukioissa louhitaan tällä viikolla kultaa vanhoja matkapuhelimia kierrättämällä.

Kierrätysastia kolahtaa, kun ylivuotiset omenat putoavat sen pohjalle.
 Lukiolainen  Emilia Suutari  arvelee, että kaksi IPhonea on maannut lipaston laatikossa vähintään neljä vuotta. Ainakin toinen niistä on viettänyt vaiherikkaan elämän ennen kuin akusta pihahti viimeisetkin henkoset.
 – Sain ensimmäisen kännykkäni ykkösluokalla isältä synttärilahjaksi, ja se on kokenut kovia! Puhelin on maannut lumihangessa ja käynyt vesiämpärissä, muistelee Suutari.
 Muutama muukin matkapuhelin kolahtaa heti perään kierrätysastiaan Turun Suomalaisen Yhteiskoulun lukion aulassa.
 Koulun energiakurssin opiskelijat ovat ideoineet vanhojen matkapuhelinten kierrätysviikon Turun lukioihin yhteistyössä Lounais-Suomen jätehuollon kanssa.
 Kännykkäkierrätyksessä vielä paljon parannettavaa
 Oman nokialaisensa kierrätykseen heittänyt  Eliisa Saarela  arvelee,  ettei monikaan tule edes ajatelleeksi puhelinten kierrättämistä .
 – Nykyään kun ihmiset ostavat uusia kännyköitä varmaan parin vuoden välein, niitä jätetään laatikoihin lojumaan. Jos kuitenkin joskus tarvitsisi vielä, pohtii Saarela.
 Usein taustalla saattaa olla myös huoli henkilökohtaisten tietojen ja kuvien päätymisestä ulkopuolisten silmiin. Lounais-Suomen jätehuolto kuitenkin huolehtii tietoturvasta vanhoja kapuloita kierrättäessään.
 Kolmannen vuoden opiskelija Eliisa Saarela on lukiokavereineen järjestänyt kännyköiden keräyskampanjan. Opettajat Kalle Viherä ja Kalle Vähä-Heikkilä ovat olleet opiskelijoiden tukena. Jouni Koutonen / Yle
 Matkapuhelinten valmistukseen tarvitaan monia metalleja, kuten kuparia, hopeaa, kultaa, palladiumia, nikkeliä ja kobolttia. Lojuessaan laatikon pohjalla arvometallit ovat kuitenkin tyhjän panttina.
 – Puhelimissa on kymmeniä erilaisia metalleja, ja niistä saataisiin 99 prosenttia kierrätettyä. Tällä hetkellä kuitenkin vain joka kymmenes puhelin päätyy kierrätykseen, tiivistää opiskelija Eliisa Saarela ongelman.
 Turun Suomalaisen Yhteiskoulun lukion energiakurssia vetävät opettajat huomauttavat, että raskasmetallien louhiminen kuluttaa valtavasti energiaa.
 – On paljon helpompaa saada ne raskasmetallit irti jo käytössä olevista materiaaleista, kuten kännyköistä ja tableteista, sanoo fysiikan opettaja  Kalle Vähä-Heikkilä .
 – Nykyisin vallalla on käsite  urban mining . Kännyköihin tarvittavat materiaalit ja metallit saadaan kaupungeista kierrättämällä, eikä tarvitse sademetsiä raivata kaivostoimintaan, täydentää maantiedon ja biologian opettaja  Kalle Viherä .
 Metalleja louhitaan usein myös lapsityövoimalla  vaarallisissa olosuhteissa.
 Taustavoimina kierrätyskampanjassa ovat myös STEAM Turku sekä Lukion työelämäkumppanit -hanke. Jouni Koutonen / Yle
 Lue lisää:
 Arvometalleja ilman louhimista – elektroniikkaromusta kultakaivos
 Ostitko uuden kännykän ja vanha lensi laatikon pohjalle? Kannattaisi ehkä viedä se kierrätykseen
 Järjestöt: Lapset kaivavat Kongossa älypuhelimiin käytettävää kobolttia

Arvometalleja makaa tyhjän panttina monen piironginlaatikossa – Turun lukiolaiset laittavat vanhat kännykät kiertoon


Summary: Hallitus sanoo, että "normaalit tarkastustoimenpiteet" vievät niin paljon aikaa, että raportti voidaan julkaista vasta vaalien jälkeen.

Vaaleihin valmistautuvassa Britanniassa noussut kuohunta, joka johtuu toistaiseksi salaisena pidetystä tiedusteluraportista. Raportin on laatinut parlamentin Tiedustelu- ja turvallisuusvaliokunta ja se koskee Venäjän vaikutusta Britannian politiikkaan.
 Valiokunta on hyödyntänyt työssään Britannian tiedustelupalvelujen GCHQ:n, MI5:n ja MI6:n hankkimia tietoja.
 Tiedusteluelimet ovat jo antaneet hyväksyntänsä julkistamiselle, mutta maan konservatiivihallitus on päättänyt lykätä sitä vaalien jälkeiseen aikaan. Hallituksen mukaan raportin julkistaminen edellyttää huolellista tarkistamista.
 – On ehdottoman tavanomaista, että tämänkaltaisen raportin julkistaminen vaatii tarkkaa perehtymistä, joka saattaa viedä useita viikkoja, sanoi apulaisvaltiovarainministeri  Rishi Sunak  ITV-television haastattelussa.
 Oppositiopuolueet ovat jo alkaneet syyttää hallitusta peittelystä. Myös valiokunnan mielestä raportti olisi valmis julkaistavaksi.
 Vuotaneita tietoja
 Raportista vuotaneet tiedot ovat erittäin huolestuttavia niin Britannian poliittisen järjestelmän kuin konservatiivipuolueen ja pääministeri  Boris Johnsonin  kannalta.
 Raportista on kertonut muun muassa  Business Insider  -lehti, joka perustaa artikkelinsa osittain  Sunday Times  -lehden paljastuksiin.
 Paljastusten mukaan konservatiivipuolue olisi saanut suuria lahjoituksia yhdeksältä venäläiseltä lahjoittajalta, joilla on myös läheiset yhteydet Kremliin.
 Yksi lahjoittajista on lehden mukaan  Alexander Temerko , joka työskennellyt Venäjän puolustusministeriön palveluksessa. Temerkon kerrotaan lahjoittaneen puolueelle 1,2 miljoonaa puntaa eli lähes 1,4 miljoonaa euroa viimeisten seitsemän vuoden aikana. Temerko kehuskelee olevansa pääministeri Johnsonin ystävä.
 Toinen lahjoittaja on  Ljubov Tšernuhin , joka naimisissa Venäjän presidentin  Vladimir Putinin  entisen avustajan  Vladimir Tšernuhinin  kanssa.
 Ljubov Tšernuhinin kerrotaan lahjoittaneen puolueelle 160 000 puntaa vastineeksi siitä, että hän saa pelata tennistä Boris Johnsonin ja puolueen entisen puheenjohtajan  David Cameronin  kanssa. Kaikkiaan hän on antoi puolueelle viime vuonna 450 000 puntaa.
 Vaikka konservatiivipuolue on julkisesti pyrkinyt ottamaan etäisyyttä Venäjään  Skripalien  myrkytystapauksen jälkeen, se on ottanut vastaan entistä enemmän lahjoituksia, Business Insider kertoo.
 Lokakuuhun päättyneellä 12 kuukauden jaksolla Venäjältä olisi tullut puolueelle lähes puoli miljoonaa puntaa. Edellisen vastaavan ajanjakson aikana lahjoitusten määrä oli alle 350 000 puntaa.
 Johnsonin yksityiselämä?
 Erityinen huoli puolueelle kerrotaan juontavan juurensa Johnsonin yksityiselämästä.
 Entinen venäläinen vakooja  Alexander Lebedev  omistaa Britanniassa Independent- ja Evening Standard -lehdet. Hänen poikansa  Jevgeni  on useita kertoja vienyt Johnsonin Italian Perugiassa sijaitsevaan linnaansa viettämään huikeita juhlia, joista kertoo  Open Democracy  -sivusto.
 Juhlien tapahtumien pelätään aiheuttavan turvallisuusriskin, sillä Johnson saattaa joutua kiristyksen kohteeksi, sivusto kertoo. Riskin on vahvistanut maan entisen hallituksen kabinettiministeri Sunday Times -lehdelle.
 Turvallisuusraportissa mainitaan Business Insiderin mukaan myös Johnsonin pääavustaja  Dominic Cummings , jolla sanotaan olleen epäilyttäviä yhteyksiä Venäjälle 1990-luvulla.
 Oppositio ryöpyttää hallitusta
 Britannian oppositio on heti ottanut raportin vaaliaseekseen. Maassa järjestetään EU-eron kannalta äärimmäisen tärkeät vaalit 12. joulukuuta.
 Työväenpuolueen varjoulkoministeri  Emily Thornberry  sanoo, että päätös lykätä raportin julkaisemista on selkeästi "poliittisesti motivoitu". Hän uskoo, että raportin tietojen julkaiseminen "suistaisi konservatiivipuolueen vaalikampanjan raiteiltaan".
 Asiaan on ottanut kantaa myös Yhdysvaltain entinen ulkoministeri  Hillary Clinton , joka hävisi vaalit  Donald Trumpille . Clintonin mukaan Venäjällä oli selkeästi osuutta vaalituloksessa ja on häpeällistä, ettei tietoja tästä julkaista.
 – Ei ole epäilystäkään - tiedämme sen omasta maastamme, olemme nähneet sen Euroopassa, olemme nähneet sen täällä - etteikö Venäjä yrittäisi vaikuttaa läntisten demokratioiden politiikkaan. Ei meidän eduksemme, vaan omaksi edukseen, hän sanoi  BBC:n haastattelussa .

Tiedustelupalvelujen raportin sanotaan todistavan Venäjän vaikutuksen Boris Johnsoniin – Britannian hallitus estää julkaisun


Summary: Caverion-yhtiön mukaan epäily palkkojen polkemisesta on väärä ja liettualaisille on maksettu minimipalkkaa vastaavasti.

Norjan uuden Kansallismuseon rakennustyömaalla on maksettu joillekin ulkomaalaisille työntekijöille selvästi muita työntekijöitä huonompaa palkkaa, esittää tilintarkastus- ja konsulttiyhtiö KPMG:n tekemä raportti.
 Raportissa esitettyjen havaintojen perusteella suomalaisen pörssiyhtiön Caverionin kokonaan omistamien Norjan Caverionin ja Liettuan Caverionin käyttämille liettualaisille työntekijöille on maksettu alimmillaan 99 Norjan kruunun eli 9,80 euron tuntipalkkaa. Raportin teon aikaisilla valuuttakursseilla 99 kruunua oli 10,30 euroa.
 Minimipalkka on Norjassa alimmillaan 184,36 kruunua eli 18,27 euroa tunnissa.
 Norjan Caverion huolehtii Oslon ydinkeskustaan nousevan uuden museorakennuksen ilmastointi-, sähkö- ja putkitöistä.
 Palkat tarkastettiin pistokokein
 Norjan valtion rakennusprojekteista vastaava  valtionyhtiö Statsbygg  tilasi KPMG:ltä raportin viime toukokuussa sen jälkeen, kun rakennusviranomaiset alkoivat epäillä rikkomuksia.
 KPMG kävi läpi kolmen satunnaisesti valitun Liettuan Caverionille Oslossa työskentelevän työntekijän palkat kahden–kolmen kuukauden ajalta.
 Pistokokeiden perusteella työntekijän tuntipalkka oli helmi–huhtikuussa 2019 alimmillaan 98,93 kruunua ja korkeimillaan 144,8 kruunua eli silloisella vaihtokurssilla 10,30–14,91 euroa.
 KPMG toteaa raportissa johtopäätöksenään, että vaatimus Norjassa maksettavasta minimipalkasta ei ole täyttynyt
 Oslon uuden Kansallismuseon rakennustyömaa. Annar Bjørgli / Nasjonalmuseet
 Palkanmaksu ei vastannut vuorolistojen työtunteja
 Uuden Kansallismuseon rakennusprojektista vastaava Statsbygg solmi joulukuussa 2016 Norjan Caverionin kanssa sopimuksen vuosina 2017–2019 tehtävistä sähkö-, ilmastointi- ja putkiasennuksista.
 KPMG:n raportin mukaan Norjan Caverion ei kuitenkaan informoinut alihankkijanaan toimivaa Liettuan Caverionia riittävästi Norjassa voimassa olevista vaatimuksista. Vaikka sopimus Liettuan Caverionin kanssa on tehty englanniksi, oli vaatimukset noudatettavista työehdoista esitetty alihankkijalle vain norjaksi.
 Palkanlaskennan perusteina käytetyt työtunnit ovat KPMG:n pistokokeiden perusteella olleet vähäisemmät kuin vuorolistoissa näkyvät työtunnit. KPMG toteaa Caverionin katsovan, että tuntipalkassa pitäisi huomioida esimerkiksi työntekijöiden ruokailun arvo. Tällainen laskentamalli ei kuitenkaan vastaa Norjan vaatimuksia.
 Pisin viikkotyöaika on raportin mukaan ollut yhdellä työntekijällä 64 tuntia. Raportissa huomautetaan, että 50 viikkotyötunnin ylityksistä pitäisi maksaa ylityökorvaus.
 Raportissa todetaan, että lomarahojen kertyminen jää epäselväksi. Caverionin mukaan lomarahat maksetaan ensi vuonna Norjan lainsäädännön mukaisesti.
 Norjan ammattiliittojen keskusjärjestön LO:n mediayhtiön FriFagbevegelse-uutissivuston mukaan  liettualaisten tilanteeseen kiinnitettiin ensimmäisen kerran huomiota jo helmikuussa.
 Oslon uusi Kansallismuseo valmiina havainnekuvassa. Havainnekuva: MIR kommunikasjon / Kleihues + Schuwerk / Statsbygg
 Caverion: Epäkohdat korjataan, jos niitä löytyy
 Norjan Caverion kiistää palkkojen polkemisen.  Yhtiön julkaisemassa tiedotteessa sanotaan , että Liettuan Caverionilta saadun selvityksen mukaan liettualaisille olisi maksettu Norjan minimipalkkaa vastaava palkka. Yhtiön mukaan väitteet 99 kruunun tuntipalkasta eivät siis pitäisi paikkaansa.
 Yhtiön mukaan erilaiset käsitykset palkasta johtuvat esimerkiksi siitä, huomioidaanko matkakustannukset, majoitus ja ruokailu osaksi palkkaa. Liettuan Caverion sanoo maksaneensa Norjaan lähettettyjen työntekijöiden matka-, asumis- ja ruokailukulut.
 – Käsityksemme mukaan liettualaisille työntekijöillemme on maksettu täysin Norjan lakien mukainen korvaus työstään kyseisessä projektissa. Tutkimukset asiassa ovat vielä kesken ja olemme käynnistäneet asiasta myös omat tutkimuksemme yhdessä henkilöstöhallinnon ja luottamusmiesten kanssa, kommentoi Caverionin Norjan divisioonajohtaja  Knut Gaaserud  Yle Uutisille.
 – Päivitämme tilannetta sen olennaisesti kehittyessä ja annamme lausuntomme tarkastuksen valmistuessa siihen ensin perehdyttyämme, Gaaserud jatkaa
 Tiedotteessaan yhtiö kirjoittaa korjaavansa epäkohdat, jos niitä löytyy.
 Norjan Caverion perustelee liettualaisten työntekijöiden käyttämistä Oslossa sillä, että uuden museon rakennustöihin tarvittiin nopeasti paljon työntekijöitä urakan viivästymisen ja aikapulan vuoksi.
 Caverionin  oman ilmoituksen mukaan yhtiöllä on yhteensä 15 000 työntekijää kymmenessä eri maassa. Norjassa työntekijöitä on noin 2 400. Yhtiön pääkonttori on Vantaalla. Yhtiö on listattu Helsingin pörssissä.
 Norjan taideaarteita esittelevä suurmuseo
 Norjan mediassa on aiemminkin raportoitu monista uuden museon rakennusprojektia vaivanneista ongelmista, kuten työntekijöiden ylipitkistä työajoista ja palkkojen polkemisesta.
 Syksyllä 2020 avattava  Norjan uusi Kansallismuseo  korvaa vanhan Kansallisgallerian.
 Uudessa museossa esitellään Norjan taidehistorian merkkiteoksia, kuten  Edvard Munchin  maalauksia.
 Museon itsensä mukaan se on avautuessaan Pohjoismaiden suurin taidemuseo.

Suomalaisomisteisen yrityksen maksamat palkat ihmetyttävät Norjassa – Selvitys: Työntekijälle maksettiin puolet norjalaisen tuntipalkasta


Suomen valtion omistama, lauttaliikenteestä vastaava Finferries on tilannut Ahvenanmaalle Föglön reitille sähkökäyttöisen hybridilautan.
 Lautta tulee toimimaan maasähköllä ladattavilla akuilla ja dieselgeneraattoreilla.
 Föglön reitin on kilpailuttanut Ahvenanmaan maakuntahallitus ja lautan iikennöinnistä ja ylläpidosta vastaa Finferries-yhtiön ahvenanmaalainen osakkuusyhtiö Ansgar Ab.
 Ympäristöystävällinen hybridilautta tulee Finferriesin mukaan olemaan 100,5 metriä pitkä, 17,4 metriä leveä ja kapasiteetiltaan 90 henkilöauton lautta-alus.
 Liikennöinti Föglön reilillä aloitetaan keväällä 2022.
 Lautan rakentaa puolalainen Crist-telakka. Sama telakka rakensi Suomen ensimmäisen hybridilautan Elektran, joka kulkee Turun saaristossa Nauvon ja Paraisten välillä. Siemes toimittaa taas uuden aluksen hybridijärjestelmän.
 Sopimus sisältää myös option toisesta vastaavasta hybridilautasta.

Ahvenanmaan lauttaliikenteeseen uusi hybridilautta


Summary: Veikkaus tavoitti 1,8 miljoonan euron osuuden voittajan tuoreeltaan, mutta tämän jälkeen häneen ei ole saatu yhteyttä.

Kasinot, uhkapelit ja rahapeli- ja vedonlyöntipalvelut

Yksi reilun 1,8 miljoonan euron osuus Siilinjärven elokuisesta ennätyssuuresta Eurojackpot-voitosta on yhä lunastamatta, Veikkaus tiedottaa.
 Veikkauksen viestintäpäällikön  Tomi Auremaan  mukaan kyseinen voittaja tavoitettiin tuoreeltaan ja hänelle kerrottiin voitonmaksuun liittyvistä yksityiskohdista. Voitto pitää lunastaa henkilökohtaisesti Veikkauksen pääkonttorilta Helsingin Pohjois-Haagasta.
 – Voitto vanhenee vuodessa arvontapäivästä laskien, joten onhan tässä toki vielä aikaa. Silti tämä nostaa esiin kysymysmerkkejä, Auremaa sanoo peliyhtiön tiedotteessa.
 Voittajaa on Auremaan mukaan yritetty tavoittaa useita kertoja viimeisen kuukauden aikana. Hän ei ole kuitenkaan vastannut yhteydenottoihin.
 Siilinjärven keskustassa Pohjois-Savossa sijaitsevassa supermarketissa pelattiin elokuussa Eurojackpotin kimppapeli, jolla voitettiin 92 miljoonaa euroa.
 Lue lisää:
 Eurojackpotin ennätyspottia juhlitaan Siilinjärvellä iloisissa tunnelmissa
 Tieto 50 uudesta lottomiljonääristä sai siilinjärveläiset uteliaiksi  – "Johan siinä nyt riittää makkaraa leivän päälle tuossakin"

Yksi osuus Siilinjärven ennätyssuuresta Eurojackpot-voitosta yhä lunastamatta – Veikkaus: "Tämä nostaa esiin kysymysmerkkejä"


Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL ryhtyy ensi viikolla tukilakkoon, jolla halutaan vauhdittaa PAU:n ja Paltan neuvotteluita Postin työehdoista. JHL vastustaa Postin suunnittelemia muutoksia työehtoihin.
 JHL:n tukilakko sulkee tavaraliikenteen ratapihat tiistaina 19. päivä. Junien kunnossapito on lakossa keskiviikkona 20. päivä.
 Lakko on valtakunnallinen, ja se vaikuttaa JHL:n mukaan merkittävästi rautateiden tavaraliikenteeseen. Käytännössä lakko pysäyttää tavaraliikenteen käsittelyn Suomen ratapihoilla.
 Lakon aikana JHL:n jäsenet eivät osallistu rautatielogistiikan ratapihavaihtotöihin ja tukitoimintojen tehtäviin eivätkä VR Kunnossapito Oy:n kaluston kunnossapidon- ja kaluston tuotannon työtehtäviin.

JHL:n tukilakko pysäyttää junien huollon ja työt ratapihoilla ensi viikolla


Itsenäisyyspäivän 6.12. valtakunnallinen paraati järjestetään tänä vuonna Tampereella. Paraatikatselmus on Tampereen stadionilla Ratinassa ja ohimarssi Tampereen valtatiellä. Kalustonäyttelyyn voi tutustua Ratinannniemessä.
 Tampereen kaupunki on julkaissut lisää tietoa paraatista.
 Paraatiin osallistuu yhteensä noin 1 300 henkilöä maa-, meri- ja ilmavoimista, Maanpuolustuskorkeakoulusta, Puolustusvoimien logistiikkalaitoksesta, Rajavartiolaitoksesta sekä veteraani- ja maanpuolustusjärjestöistä.
 Yle lähettää paraatin suorana Yle Areenassa ja Radio Suomessa.
 Ohimarssissa myös 30 hevosta
 Paraatikatselmus järjestetään kello 12 Tampereen stadionilla Ratinassa, jonne paraatijoukot aloittavat ryhmittymisen kello 11.30 alkaen.
 Tampereen valtatiellä kello 13 alkavaan ohimarssiin osallistuu noin tuhat henkilöä, 56 ajoneuvoa, 12 ilma-alusta ja Tampereen seudun ratsuväen kilta ry:n ratsuosastossa 30 hevosta.
 Ohimarssin ylilennoissa on mukana maavoimien NH90-kuljetushelikoptereita ja Hughes MD500-kevythelikoptereita sekä Ilmavoimien F/A-18 Hornet-monitoimihävittäjiä ja Hawk-suihkuharjoituskoneita. Ylilennoista aiheutuu melua Tampereen keskustan alueella.
 Ohimarssin vastaanottopaikka on Voimakadun risteyksen kohdalla. Paraatin ottaa vastaan Puolustusvoimien sotatalouspäällikkö kenraaliluutnantti  Timo Rotonen . Hänen seuranaan ohimarssissa ovat Tampereen kaupungin pormestari  Lauri Lyly  ja veteraani  Timo Salokannel.
 Paraatijärjestelyt aiheuttavat poikkeavia liikennejärjestelyjä Tampereella erityisesti Hämeenpuiston eteläosassa ja Tampereen valtatiellä. Pysäköintiä rajoitetaan 5.–6.12. erityisesti stadionin, Laukontorin ja Voimakadun alueilla.
 Yleisöä muistutetaan, että paraatialue on lentokieltoaluetta, ja dronejen lennättäminen on ehdottomasti kielletty tapahtuman turvallisuuden vuoksi.

Itsenäisyyspäivän valtakunnallinen paraati on Tampereella: lisätietoa järjestelyistä


Summary: Presidentti Trump määräsi ns. Daca-ohjelman lopetettavaksi 2017, minkä jälkeen asiaa on puitu lukuisissa oikeusistuimissa.

Uutistoimisto AFP:n haastattelema, Meksikosta lapsena saapunut  Angelica Villalobos  jännittää, voiko hän kohta enää ajaa autoa tai työskennellä Yhdysvalloissa
 Yhdysvalloissa korkeimman oikeuden on määrä aloittaa tiistaina Suomen aikaa klo 17 niin kutsuttujen unelmoijien Daca-suojeluohjelman tarkastelu. Unelmoijiksi kutsutaan lapsena laittomasti maahan tulleita siirtolaisia. Heidän asemastaan on kiistelty Yhdysvalloissa pitkään.
 Presidentti  Barack Obaman  vuonna 2012 julkistama ohjelma on tarjonnut noin 700 000:lle lapsena laittomasti maahan tuodulle suojan karkotukselta sekä mahdollisuuden opiskella ja tehdä töitä laillisesti.
 Presidentti  Donald Trump  määräsi ohjelman lopetettavaksi syyskuussa 2017 ja antoi kongressille kuusi kuukautta muuttaa ohjelmaa. Kongressi ei kuitenkaan päässyt yksimielisyyteen siitä, miten suojeluohjelmaa pitäisi muuttaa, joten ohjelma päättyi. Sen jälkeen asiaa on puitu lukuisissa oikeusistuimissa, ja nyt sen lopullinen kohtalo päätetään korkeimmassa oikeudessa.
 Varsinaista päätöstä asiassa odotetaan vasta ensi vuonna, jolloin Yhdysvalloissa käydään myös presidentinvaalit.
 Vaikka korkein oikeus ei jatkaisi unelmoijien oikeudellista suojaa karkotuksilta, heitä ei kuitenkaan automaattisesti heitettäisi ulos maasta. Suurin osa luultavasti luisuisi kaikessa hiljaisuudessa elämään paperittomina, mikä vaikeuttaisi merkittävästi työntekoa ja opiskelua.
 Suurin osa siirtolaislapsista on Meksikosta
 Meksikosta alaikäisenä laittomasti Yhdysvaltoihin saapunut Angelica Villalobos, 34, eli piilossa viranomaisilta, kunnes hän sai Daca-ohjelmasta suojan karkotukselta. Villalobos kuvailee elämän olleen yhtä pyörremyrskyä sen jälkeen, kun Trump määräsi suojeluohjelman lopetettavaksi. Viiden lapsen äiti työskentelee autokorjaamossa Oklahomassa.
 Myös Villalobosin aviomies tuli aikoinaan alaikäisenä laittomasti Yhdysvaltoihin. Pariskunta on puhunut lapsilleen siitä, mitä tapahtuu, jos korkeimman oikeuden päätös ei ole heille myötämielinen. He eivät voi jatkossa välttämättä esimerkiksi ajaa autolla tai työskennellä.
 Omar Jadwat  Amerikan kansalaisoikeuksien liitosta huomauttaa uutistoimisto AFP:lle, että Villalobosien tapaan lähes 700 000 muuta ohjelmaan kuuluvaa ihmistä on ollut maassa ainakin 12 vuotta ja on osa yhteisöjä ja instituutioita.
 Jadwatin mielestä Trumpin hallinto halusi lopettaa Dacan, jotta se voisi käyttää unelmoijia kiristyskeinona vääntäessään demokraattien kanssa muista siirtolaisia koskevista tavoitteista. Trump yrittikin aiemmin saada kongressia myöntämään rahoitusta Meksikon rajamuurin rakentamiseen vastineeksi unelmoijien väliaikaiselle suojalle.
 Suurin osa lapsena laittomasti Yhdysvaltoihin tulleista on Meksikosta, mutta heitä on saapunut myös muun muassa El Salvadorista, Guatemalasta, Hondurasista, Perusta, Etelä-Koreasta ja Brasiliasta.
 Merkittävä asia myös presidentin oikeuksien kannalta
 Oikeusistuimet ovat tarttuneet asiaan, koska Trumpin hallinnon motiivi Dacan päättämiseksi on herättänyt kysymyksiä. Tähän mennessä oikeudet ovat todenneet hallinnon käyttäytyneen mielivaltaisesti tai oikukkaasti.
 Trumpin hallintoa edustava asianajaja  Noel Francisco  sanoi syyskuussa, että hallinto on toiminut Dacan suhteen täysin laillisesti ja rationaalisesti.
 Oikeustieteen professori  Steven Schwinn  Chicagon yliopistosta sanoo tapauksen olevan merkittävä siirtolaislasten kohtalon lisäksi myös toimeenpanovallan kannalta. Hänen mukaansa oikeuden päätös voi periaatteessa laajentaa presidentin valtaoikeuksia perua tai jatkaa poliittisia linjauksia perustelematta asiaa juuri mitenkään.
 Trumpin hallinto on aiemmin perustellut Dacan lakkauttamista sanomalla, että kongressin tulisi säätää sen tilalle pysyvämpi ratkaisu.

Yhdysvalloissa korkein oikeus aloittaa lapsena laittomasti maahantulleiden suojeluohjelman käsittelyn, mutta päätöstä joudutaan vielä odottamaan


Summary: Kangasalla on saatu hyviä kokemuksia kasvatusohjaajista peruskoulussa. Heitä on kuitenkin vain kourallinen Suomessa.

Tänään  Minna Lahden  aamu ei mennyt ihan suunnitelmien mukaan. Hän oli valmistautumassa 6.-luokkalaisten ryhmäytymistunnille, kun pojille tuli riitaa välitunnilla ja Lahti hälytettiin apuun.
 Äkillisestä suunnitelmien muutoksesta huolimatta työpäivän alku ei ollut mitenkään poikkeuksellinen – päinvastoin.
 – Päivät vaihtelevat. Pidän koulun jokaiselle luokalle kerran viikossa oman tunnin. Mutta kun tulee tilanteita, joihin tarvitaan enemmän aikaa, hyppään apuun. Olen vähän sellainen joka paikan suhari, joka on siellä, missä tarvitaan, Lahti kuvailee työtään kangasalalaisen Ruutanan koulun kasvatusohjaajana.
 Jos on huolia tai hankaluuksia, minun kanssani voi miettiä, mitä niille kannattaisi tehdä.  Minna Lahti
 Sillä aikaa, kun kasvatusohjaaja selvitteli riitaa poikien kanssa, muu luokka pystyi jatkamaan oppituntiaan opettajansa kanssa. Lahden tunnille tulleet oppilaatkaan eivät joutuneet heitteille, vaan oma opettaja veti heidän tuntinsa.
 Riidan setvimiseen ja sopimiseen meni pari tuntia, mutta sen jälkeen asia oli pois päiväjärjestyksestä.
 – Tässä koulussa ei ketään leimata kiusaajaksi. Haluan opettaa lapsille, että kun asiat selvitetään eikä lähdetä etsimään syyllisiä, päästään helpommin eteenpäin, Lahti kertoo.
 Opettamiseen jää nyt enemmän aikaa
 Ruutanan koulussa on 330 oppilasta esikoululaisista 6.-luokkalaisiin. Lahti siirtyi Ruutanaan syksyllä 2018, ja nyt rehtori  Tarja Eskelinen  ihmettelee, miten koulussa sitä ennen oikein pärjättiin.
 – Aikaisemmin opettajat ja erityisopettajat ratkoivat riitatilanteita sekä tunnevaikeuksiin ja käyttäytymisen liittyviä pulmia. Nyt he voivat keskittyä opettamiseen ja oppimisen ongelmiin. Minnan eli Mimmun ryhmäytymistunneilla harjoitellaan sosiaalisia- ja tunnetaitoja, jotka ovat todella tärkeitä. Minä saan apua häneltä hankalissa tilanteissa, joissa pitää olla yhteydessä sosiaalitoimeen tai vanhempiin, Eskelinen sanoo.
 – Ihan ehdottomasti tällaista roolia tarvitaan nykykoulussa!
 Varsinaisia kasvatusohjaajia ei Suomessa kuitenkaan montaa ole. Minna Lahti sai tänä syksynä kollegan, kun Pikkolan yläkouluun palkattiin Kangasalan toinen kasvatusohjaaja. Varkaudessa kasvatusohjaajia on neljä, ja ainakin Ilomantsissa ja Jyväskylässä on muutama.
 Joissain kunnissa samantyyppistä työtä tekevät koulusosionomit – esimerkiksi Tampereella työnkuvaa on kehitetty kaupungin ja Tampereen ammattikorkeakoulun Tiimikoulu-hankkeessa.
 Rehtori Tarja Eskelinen kokee omankin työtaakkansa vähentyneen sen jälkeen, kun Ruutanan koulu sai kasvatusohjaajan. Marko Melto / Yle
 Lisäksi eri puolilla Suomea kouluihin on palkattu  nuorisotyöntekijöitä ,  psykiatrisia erikoissairaanhoitajia  ja sosiaalityöntekijöitä. Vaikka roolit ovat jäsentymättömiä, näyttää selvästi siltä, että kouluissa on tarvetta aikuisille, sanoo opetus- ja kulttuuritoimesta vastaava johtaja  Esko Lukkarinen  Lounais-Suomen aluehallintovirastosta.
 – Perusopetuslaki määrittelee, että opetuksen järjestäjällä tulee olla riittävä määrä opettajan virkoja tai työsopimussuhteisia opettajia. Sen lisäksi voi olla tuntiopettajia, koulunkäyntiavustajia ja muuta henkilöstöä. Tätä muuta henkilöstöä ei ole missään sen tarkemmin määritelty.
 Lukkarisen mielestä kasvatusohjaaja tai vastaava voisi olla hyvä apu monessa koulussa. Työnjako ja roolit pitää kuitenkin tehdä selviksi sekä koulun henkilökunnalle että oppilaiden vanhemmille.
 – Olen itse aina korostanut, että opettajan työhön kuuluu opettamisen lisäksi myös kasvattaminen. Mutta jos järkevällä työnjaolla voidaan hoitaa asioita ja vähentää opettajien työtaakkaa, niin se on hyvä.
 Oma idea vei uuteen työhön
 Kotikunnassaan Kangasalla Minna Lahti on pitkään ainoa kasvatusohjaaja, ja hän on luonut tehtävän ihan itse.
 – Törmäsin opintovapaalla  Heikki Mujusen  opinnäytetyöhön, jossa tutkittiin, miten sosionomi voi tukea kouluyhteisöä. Innostuin asiasta valtavasti ja ajattelin, että tämä on minun juttuni, hän kertoo.
 Vaikka oppilas ei halua kertoa hankalaa asiaa opettajalle, Mimmulle hän saattaa kertoa.  Tarja Eskelinen
 Syksyllä 2011 Lahti palasi vapaalta koulunkäynnin ohjaajaksi entiselle työpaikalleen Kangasalan Suoraman kouluun. Hän sai luvan kehittää uutta tehtävää työnsä rinnalla, ja kahden vuoden kuluttua kasvatusohjaajan tehtävä vakinaistettiin.
 Oman työn kehittämisen ohella syntyi myös opinnäytetyö Tampereen ammattikorkeakouluun, josta Lahti valmistui sosionomiksi (YAMK) vuonna 2017.
 Jo pelkkä läsnäolo riittää
 Kun Minna Lahti kulkee Ruutanan koulun pihassa, eskarien puolelta kuuluu "Mimmuu!" ja sitten vilkutellaan puolin ja toisin. Joku isommista käy antamassa läpyt ja toinen tulee kysymään, saako halata. Se sopii Lahdelle aina.
 – Mimmua on helppo lähestyä. Vaikka oppilas ei halua kertoa hankalaa asiaa opettajalle, Mimmulle hän saattaa kertoa. Hän on sellainen luottopakki meidän koululla, rehtori Tarja Eskelinen kertoo.
 6.-luokkalainen Eemeli Salo sanoo, että kasvatusohjaaja Minna Lahden kanssa voi jutella myös mukavista asioista, kuten harrastuksista, vapaa-ajasta ja koulujutuista. Marko Melto / Yle
 Lahti pitää huolen siitä, että häntä voi tulla nykäisemään hihasta koska vaan. Hänellä on aina aikaa kuunnella.
 – Jos on huolia tai hankaluuksia, minun kanssani voi miettiä, mitä niille kannattaisi tehdä. Minä en tee asioita lasten puolesta, vaan olen rinnalla kulkija, ohjaaja ja tukija, Lahti kertoo.
 Lahti huomaa myös, jos joku on yksin välitunnilla. Hän käy kysymässä, onko yksinolo oma valinta vai onko siihen jokin muu syy.
 – Jos lapsi tuntee, että hänet on rajattu ulos leikistä, olen tukena. Jos hän vain haluaa olla hetken yksin, kunnioitan sitä ja annan hänen olla itsekseen. Mutta seurailen tietenkin sivusilmällä, kauanko se jatkuu.
 6.-luokkalainen Anni Keltanen näkee Minna Lahtea usein koulun käytävillä: – Hänelle on helpompi puhua kuin opettajalle. Marko Melto / Yle
 Lahti uskoo, että kasvatusohjaaja pystyy huomaamaan lapset, jotka ovat vaarassa lipsahtaa sivuraiteille. Hän pystyy myös vaikuttamaan siihen, ettei kukaan syrjäydy.
 – Joskus pelkkä läsnäolo lapselle riittää ja auttaa korjaamaan suuntaa. Se on aika pieni satsaus siihen, että saadaan hyvinvoivia lapsia.
 Lue myös:
 Opiskeljat tarvitsevat tukea elämänhallinnassa – nuoriso-ohjaaja auttaa jatkamaan ammattikoulun loppuun
 "Mehän ollaan päivät täällä koulussa" – Nuorisotyö siirtyy yhä enemmän kouluihin
 Psykiatrisilla hoitajilla riittää töitä Turun kouluissa – “Vastaanotolle tullaan pääasiassa mielialan ja ahdistuneisuuden vuoksi”
 Opettajien aika alkoi mennä muuhun kuin opettamiseen – pikkukunta palkkasi psykiatrisen sairaanhoitajan ja psykologin pysyvästi koululle

Minna Lahti huolehtii että opettajat voivat keskittyä opettamiseen – Ruutanan koulussa kasvatusohjaaja hoitaa lasten riitojen selvittelyn


Israelin asevoimat on tehnyt kaksi ilmahyökkäystä palestiinalaista Islamilainen Jihad -järjestöä vastaan. Hyökkäykset tehtiin Gazassa ja Syyrian pääkaupungissa Damaskoksessa sijaitseviin kohteisiin.
 Gazassa iskun kohteena oli Islamilaisen Jihadin aseellisen siiven, al-Qudsin prikaatien johtaja  Baha Abu al-Ata , jonka kerrotaan kuolleen iskussa. Myös hänen vaimonsa kerrotaan saaneen surmansa.
 Ilmahyökkäys tehtiin aamuyöllä ja sen takana oli Israelin asevoimien lisäksi tiedustelupalvelu Shin Bet. Hyökkäyksen oli hyväksynyt Israelin pääministeri  Benjamin Netanyahu .
 Asevoimien ja Shin Betin yhteisen tiedotteen mukaan al-Ata oli vastuussa lukuisista Israeliin kohdistuneista rakettihyökkäyksistä ja muista terrori-iskuista.
 Sekä Islamilainen Jihad että al-Qudsin prikaatit on EU:ssa luokiteltu terroristijärjestöiksi. Israel on yrittänyt murhata al-Atan ainakin kaksi kertaa aiemminkin, kertoo  israelilainen Haaretz-lehti .
 Isku Damaskokseen
 Israel ampui yön aikana myös kaksi ohjusta Damaskoksessa sijaitsevaan rakennukseen, jota Islamilainen Jihad käytti tukikohtanaan, kertovat Syyrian tiedotusvälineet.
 Kohteena oli tiettävästi Islamilaisen Jihadin korkeimpaan johtoon kuulunut  Akram al-Ajouri.  Hänen kohtalostaan ei ole varmaa tietoa. Eräiden lähteiden al-Ajouri selvisi iskusta, mutta hänen poikansa sai surmansa.
 Välitön vastaisku
 Heti Israelin iskujen tapahduttua Gazasta ammuttiin suuri määrä raketteja Israeliin. Hälytyssireenit soivat monissa eteläisen Israelin kaupungeissa, muun muassa Tel Avivissa. Islamilainen Jihad sanoo valmistautuvansa uusiin vastatoimiin.
 Gazasta ammuttiin heti suuri määrä raketteja Israeliin. Bashar Taleb / AFP
 – Lupaamme jatkaa taistelua, ja vastatoimemme ravistelevat varmasti siionistisen yhteisön perustaa, järjestö sanoi tiedotteessaan.
 Rakettien ei tiedetä aiheuttaneen vahinkoja, mutta varotoimenpiteenä kaikki seudun koulut pidetään suljettuina. Israelin asevoimat on asettanut Etelä-Israeliin tarkastuspisteitä.
 Monien Lähi-itää tarkkailevien uutislähteiden, esimerkiksi  al-Jazeera uutiskanavan  mukaan Israelin iskut ovat poikkeuksellisia ja omiaan kiihdyttämään väkivaltaisuuksia ja koston kierrettä.

Israel teki kaksoisilmaiskun Damaskokseen ja Gazaan – Kohteina Islamilaisen Jihadin johtajat


Summary: Pessimistit söivät sydän- ja verisuonitautiriskin kannalta epäterveellisesti mutta luonteenpiirre vaikutti myös muuten.

Pessimistillä on suurempi vaara sairastua ja kuolla sepelvaltimotautiin kuin asioihin valoisesti suhtautuvalla. Asia on nyt tutkittu Tampereen yliopistossa.
 Lääketieteen lisensiaatti  Mikko Pänkäläinen  selvitti väitöstutkimuksessaan pessimistin vaaraa sairastua ja kuolla. Tutkimukseen osallistuneiden pessimistisimmillä miehillä oli yli nelinkertainen riski sairastua sepelvaltimotautiin kymmenen seurantavuoden aikana verrattuna vähiten pessimistisiin.
 – Kun suljettiin pois muihin syihin kuolleet, koko aineistossa kaikkein pessimistisimpien vaara kuolla sepelvaltimotautiin 11 seurantavuoden aikana oli yli kaksinkertainen vähiten pessimistisiin verrattuna, Pänkäläinen kertoo tutkimustiedotteessa.
 Pessimistit söivät sydän- ja verisuonitautiriskin kannalta epäterveellisesti eivätkä onnistuneet tai edes yrittäneetkään muuttaa ruokailutottumuksiaan yhtä usein kuin muut.
 – Merkittävänä välittävänä tekijänä pessimismin ja sepelvaltimotaudin välillä näytti olevan kohonnut inflammaatio- eli elimistön tulehdustaso, Pänkäläinen toteaa.
 3 000 tutkittavaa
 Tutkimuksessa pessimismin merkitystä sepelvaltimotaudin riskitekijänä selvitettiin vakioimalla pessimismi yleisesti tunnettujen riskitekijöiden suhteen. Näitä riskitekijöitä olivat esimerkiksi korkeat verenpaine, veren kolesterolitaso, verensokeri ja painoindeksi, tupakointi ja vähäinen liikunta.
 Tutkimus on osa Ikihyvä Päijät-Häme -tutkimushanketta, jossa seurattiin lähes 3 000 päijäthämäläistä keski-ikäistä ja vanhempaa naista ja miestä kymmenen vuoden ajan vuosina 2002–2012. Lisäksi heitä seurattiin vielä vuosi tämän jälkeen kuolinsyytilastoista. Tutkittavista kerättiin tietoa laajoilla kyselylomakkeilla, verikokeilla ja terveystarkastuksilla.
 Seurannan alussa tutkittavat täyttivät Life Orientation Test Revised -kyselylomakkeen, joka mittaa henkilön optimistisuutta ja pessimistisyyttä. Näitä luonteenpiirteitä pidetään varsin pysyvinä.
 Pessimistikin voi muuttaa elintapojaan
 Osa riskin kasvusta selittynee tutkijan mukaan muita epäterveellisemmillä elintavoilla, mutta pessimismi vaikuttaa tutkijan mukaan olevan selvästi myös sepelvaltimotautisairastuvuuden ja -kuolleisuuden itsenäinen riskitekijä. Itsenäisen riskin kasvun suuruus oli tunnettujen riskitekijöiden, kuten korkean kolesterolitason ja verenpaineen veroinen tai jopa vahvempi selittäjä.
 – Helposti toteutettavalla optimistisuuden ja pessimistisyyden arvioinnilla voitaisiin täydentää perinteisiä sairastumisvaaraa arvioivia terveystarkastuksia ja riskitekijöiden kartoitusta, Pänkäläinen sanoo.
 Aiempi tutkimus osoitti, että aktiivisesti toimien pessimistikin saadaan parantamaan elintapojaan.
 – Kaivataan kuitenkin lisää tutkimusta pessimistisimpiin kohdistuvista psykososiaalisista interventioista sekä yhteiskunnallisia tekoja, jotka auttaisivat ihmisiä luopumaan pessimismistään maailmassa, joka usein antaa vain lisää aihetta siihen, Pänkäläinen sanoo.
 Lääketieteen lisensiaatti Mikko Pänkäläisen lääketieteen alaan kuuluva väitöskirja tarkastetaan Tampereen yliopiston lääketieteen ja terveysteknologian tiedekunnassa perjantaina 22. marraskuuta.

Pessimistillä on suurempi vaara sairastua ja kuolla sepelvaltimotautiin kuin muilla


Summary: Aiemmin syksyllä potkut sai 115 työntekijää OP:n yrityspankista ja vakuutusliiketoiminnasta.

Finanssiryhmä OP jatkaa rakenteensa myllertämista ja irtisanoo väkeä keskusyhteisöstään. Noin 460 tehtävää lakkaa, ja uusi tehtäviä syntyy 190. Näin ollen 250 henkeä saa potkut.
 Aiemmin syksyllä OP irtisanoi 115 työntekijää Yrityspankki- ja Vakuutusasiakkaat-liiketoiminnoistaan.
 OP pyrkii yt-neuvotteluilla  18 miljoonan euron säästöihin  ensi vuoden loppuun mennessä.

OP vähentää 250 keskusyhteisöstään


Summary: Varsinkin pitkät kotihoidontukijaksot kasvattavat naisten ja miesten välistä ansio- ja eläke-eroa.

Naisten ja miesten eläke-erot ja eroihin vaikuttavat tekijät puhuttavat taas. Sosiaali- ja terveysministeriön tilaaman tuoreen raportin mukaan naisten ja miesten väliset eläke-erot ovat yhä merkittäviä, ja EU-maiden keskitasoa.
 Raportin mukaan naisten eläkkeet ovat keskimäärin viidenneksen matalampia kuin miesten eläkkeet. Sukupuolten eläke-ero on kaventunut kahden viime vuosikymmenen aikana, joskin hitaasti. Eurooppalaisessa mittakaavassa naisten ja miesten palkkaero on Suomessa huomattavan suuri.
 Naisten ja miesten keskimääräisessä työllisyysasteessa, työurien pituudessa tai eläkkeelle siirtymisessä ei ole nykyään suurtakaan eroa. Sen sijaan ansioero on kansainvälisestikin huomattava.
 Eläkeuudistuksilla ei vaikutusta
 Selvityksen tekijöiden mukaan sukupuolten ansioero vaikuttaa keskeisesti sukupuolten eläke-eroon. Perhevapaiden epätasainen jakautuminen naisten ja miesten välillä sekä erityisesti pitkät kotihoidontukijaksot kasvattavat osaltaan ansio- ja eläke-eroa.
 Vaikka perheellistyminen aiheuttaa usein merkittävän katkoksen naisen työuraan, naisten työllisyys palautuu sen jälkeen hyvälle tasolle. Suomi on ainoa maa Euroopassa, jossa kuusikymmentävuotiaiden naisten työllisyys on jopa korkeampi kuin samanikäisillä miehillä.
 Selvityksessä muistutetaan, että suomalaisen eläkejärjestelmän säännöt ovat samat naisille ja miehille. Viimeaikaisten eläkeuudistusten ei ole arvioitu oleellisesti vaikuttaneen sukupuolten eläke-eroon.
 Vuonna 2085 naisten mediaanieläkkeen arvioidaan olevan yhä 15 prosenttiyksikköä alempi kuin miesten. Työmarkkinoilla ja ansiotasossa tapahtuvien muutosten sekä työeläkejärjestelmän uudistusten vaikutukset näkyvät vasta vuosien tai jopa vuosikymmenien päästä.
 Kansan- ja takuueläkkeellä on naisille edelleen keskeisempi merkitys, sillä he saavat niitä useammin ja siksi myös niihin tehdyt tasomuutokset koskevat erityisesti naisia.
 EU huolissaan
 Eurooppalaisessa, eläkkeiden riittävyyttä ja palkkatasa-arvoa koskevassa puheessa sukupuolten välisiin eläke-eroihin onkin kiinnitetty enenevissä määrin huomiota. Euroopan unioni on esittänyt huolensa ikääntyneiden naisten köyhyydestä.
 Sukupuolten eläke-eron tarkastelu on merkityksellistä myös Suomessa. Selvityksessä huomautetaan, että ikääntyneiden naisten köyhyysriski on yli kaksinkertainen miehiin verrattuna. Eläkeaika muodostaa pitkän ajanjakson koko elinkaaresta ja eläke on eläkeläisen tärkein, usein myös ainoa, tulonlähde.
 Pienituloisuus on vahvasti sukupuolittunut ilmiö, nimenomaan vanhemmissa ikäryhmissä. Sukupuolten eläke-eroissa onkin kysymys tasa-arvon toteutumisen lisäksi myös toimeentulosta ja sosiaalisesta oikeudenmukaisuudesta.
 Yksilön toimeentulon näkökulmasta eläke-erojen merkitys korostuu aiempaa enemmän, kun elinaika pitenee ja eläkkeellä vietetään yhä pidempi aika. Eläkkeellä oloaika on nykyään merkittävä jakso; keskimäärin noin neljännesosa elinajasta ollaan eläkkeellä.
 Raportti on toteutettu osana Sukupuolten eläke-erot –hanketta, joka on kaksivuotinen (2018–2020 ) Euroopan unionin osarahoittama projekti. Tavoitteena on herättää keskustelua naisten ja miesten eläke-eroista ja lisätä tietämystä eläke-erojen syistä.

Naisten eläkkeet viidenneksen pienempiä kuin miesten eläkkeet – ero pienentynyt vain vähän


Summary: Alaikäisten kannabiksen käyttö on lisääntynyt neljän vuoden aikana: jo joka kymmenes yhdeksäsluokkalainen on kokeillut.

Nuorten päihdekäyttäytyminen on muutoksessa. Samalla kun raittiita – eli niitä jotka eivät ole koskaan käyttäneet alkoholia– nuoria on jo 31 prosenttia, kasvaa kannabista kokeilleiden alaikäisten määrä.
 Tuoreen tutkimuksen mukaan joka kymmenes 15–16-vuotias suomalaisnuori on käyttänyt kannabista ja asenteet huumeita kohtaan ovat muuttuneet myönteisemmiksi.
 Keväällä 2019 eurooppalaisista perusopetuksen 9. luokkalaisilta kerätty tutkimusaineisto osoittaa, että kannabiskokeilut ja kannabiksen käyttö ovat lisääntyneet erityisesti pojilla. Esimerkiksi Ruotsissa ja Norjassa kannabiksen käyttö ei ole alaikäisillä kasvussa, vaan se on jopa vähäisempää kuin Suomessa.
 Kannabis ja nuuska eivät kuitenkaan ole tulleet tupakan ja alkoholin tilalle, vaan päihteiden käyttö näyttää tutkimusten mukaan usein kasautuvan yksille ja samoille nuorille, sanoo erikoistutkija  Kirsimarja Raitasalo  Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselta (THL).
 Tältä näyttää nuorten päihdekartta vuonna 2019:
 1. Kannabiksen käyttö kasvoi
 Kannabiksen käyttö on lisääntynyt vuosi vuodelta Suomessa. Kannabiksen kokeilu ja säännöllinen polttaminen on yleistynyt erityisesti pojilla viimeisen neljän vuoden aikana.
 Joka kymmenes ysiluokkalainen on kokeillut kannabista. 1990-luvulla vain 5 % nuorista oli joskus kokeillut kannabista ja asenteet olivat tuolloin nykyistä kielteisemmät.
 Säännöllisen käytön lisääntyminen selittyy nuorten oman arvion mukaan osittain sillä, että kannabista saa helposti. Moni kyselyyn vastanneista kertoo saaneensa tai ostaneensa kannabista kaveriltaan.
 Helsingin kielilukion opiskelija  Topias Merilä  arvelee, että yläasteikäiset kuvittelevat kannabiksen käytön olevan jotain, jota kuuluu tehdä.
 – Tuntuu, että siitä on jotenkin annettu tämmöinen kuva, että se on jotenkin siistiä ja uusi hieno juttu. En osaa sanoa, mistä se johtuu.
 Merilän mielestä helppo saatavuus on yksi käyttöä lisäävä tekijä.
 – Itse en tiedä, mutta kyllä sanoisin, että jos haluaa, niin kyllä sitä jostain saa. Saatavuutta pitäisi jollain lailla saada vähennettyä, mutta tosiasia on, että jotenkin sitä ihmiset tulee saamaan, ihan sama mitä tapahtuu.
 Toinen syy käytön lisääntymiseen on se, että nuoret uskovat käytön olevan heille riskitöntä. Noin puolet nuorista ei usko kannabiksen kokeiluun liittyvän minkäänlaisia riskejä. Jopa 16 prosenttia pojista ei näe riskejä säännöllisessäkään käytössä.
 Nuorten aikuisten asennetutkimuksissa on jo aikaisemmin näkynyt sama kehitys. Joka neljäs suomalainen on joskus kokeillut kannabista. On silti vaikea ennustaa, mihin suuntaan käyttö ja kokeilu tulevaisuudessa lähtevät.
 – Kehitys riippuu varmasti myös muun maailman kehityksestä, kuten lainsäädännöstä ja tutkimustiedosta, ja siitä, mihin asiaan liittyvä keskustelu johtaa Suomessa, sanoo erikoistutkija Raitasalo.
 Tutkijan mukaan kannabikselle altistutaan jo varhain. Vaikutteita imetään hyvin monesta suunnasta: ikätovereilta, ympäristöstä, netistä ja vanhemmilta sisaruksilta.
 – On hyvä, että vanhemmat ja nuoret itse saavat objektiivista tietoa riskeistä vastapainona joka suunnasta tulevalle mielikuvalle siitä, että käyttöön ei liittyisi mitään riskejä, muistuttaa Raitasalo.
 2. Juomattomuus lisääntyy
 Siinä missä nykyisten ysiluokkalaisten vanhemmat teini-ikäisinä joivat alkoholia rankasti ja humalahakuisesti, ovat nykynuoret vanhempiaan maltillisempia alkoholin käyttäjiä.
 Ysiluokkalaisilla tehty tutkimus osoittaa, että alkoholinkäyttö on vähentynyt koko 2000-luvun. Jo yli 30 prosenttia nuorista on ilmoittanut, että ei käytä alkoholia lainkaan. Jopa 40 prosenttia oli ollut juomatta vuoden ajan.
 Yksi syy alkoholinkäytön vähenemiseen on se, että sen saaminen on vaikeutunut. Kaupoilla on tarkat ohjeet ja kiellot alaikäisten suhteen ja myös vanhemmat ovat nykyään valveutuneempia kuin ennen. Vain 4 prosenttia nuorista kertoo oman isän tai äidin ostaneen heille alkoholia edellisellä käyttökerralla.
 Absolutisteja on nuorissa yhä enemmän, mutta siitä huolimatta alkoholi on nuorten eniten käyttämä päihde. Vaikka pitkällä aikavälillä humalajuominen on vähentynyt, se ei enää tilastojen valossa vähene. Nuoret ovat yhtä humalahakuisia kuin neljä vuotta sitten ja joka viides nuori on tunnustanut juovansa itsensä känniin vähintään kerran kuussa.
 Helsingin kielilukion nuoret ovat yhtä mieltä siitä, että alkoholikulttuuri on sitkeässä. Ostarin hakikset ja täysi-ikäiset kaverit saa helposti hakemaan, jos niin haluaa.
 – Sitä saa aika helposti, kun on yksikin täysi-ikäinen kaveri, arvelee lukion opiskelija  Aaro Perä-Rouhu .
 3. Tupakka ei maistu
 Tupakointi on vähentynyt 9. luokkalaisilla merkittävästi 20 vuoden aikana. Enää 7 prosenttia nuorista polttaa päivittäin.
 Pudotus on hurja parin vuosikymmenen takaisesta: vielä vuonna 1995 ja sitä ennen päivittäin tupakkaa polttavia teinejä oli 25 prosenttia. Tupakka on päihteistä ainoa, jonka käyttö sekä tytöillä että pojilla vähentyy edelleen.
 Käytön vähenemistä selittävät isot, tupakoinnin vähentämiseksi tehdyt muutokset. Käyttöä ja saatavuutta on vaikeutettu ja rajoitettu lainsäädännöllä, ja myös hinta vaikuttaa. Tutkimusten mukaan myös nuorten asenteissa on tapahtunut ratkaiseva muutos.
 Helsingin kielilukion kouluisäntä  Seppo Korhonen  kertoo tupakointikulttuurin muuttuneen kouluissa merkittävästi.
 – Vielä seitsemän vuotta sitten tupakkapaikoilla oli tungosta. Siellä saattoi olla 50 tyyppiä yhtä aikaa. Tänä päivänä ringissä seisoo ehkä viisi.
 4. Tytöt löysivät nuuskan
 Päihteiden käytössä näkyy myös tasa-arvoistuminen. Vaikutteita imetään kaveriporukasta ja tytöt kokeilevat samoja asioita kuin pojat.
 Vielä muutama vuosi sitten erityisesti poikien nuuskankäyttö lisääntyi rajusti. Nyt poikien nuuskaaminen on tasaantunut, mutta tytöt ovat löytäneet nuuskan. Tutkimuksen mukaan tytöistä noin 19 prosenttia on käyttänyt joskus nuuskaa. Pojiista vastaavasti 35 prosenttia.
 Helsingin kielilukion nuoret ovat tiedosta yllättyneitä.
 – Olen kuullut tosi monelta tytöltä, kuinka ällöä se on, niin joo kyllä se on aika yllättävää, naurahtaa  Violet Ly .
 Aaro Perä-Rouhullakaan ei asiasta ole havaintoa.
 – Olen aina luullut, että tytöt eivät käytä yhtään tai lähes ollenkaan.
 Tytöillä nuuskaaminen on lisääntynyt. Vuonna 2019 19 prosenttia tytöistä oli joskus  käyttänyt nuuskaa.   Henrietta Hassinen / Yle
 Tutkijan mukaan ilmiön taustalla ei ole yhtä yksittäistä syytä. Nuuskapussit ja -pakkaukset ovat muuttuneet helpommin käytettäviksi, pienikokoisemmiksi, ja niitä on saatavilla esimerkiksi kosmetiikkapakkausta muistuttavissa rasioissa. Se voi osaltaan houkutella tyttöjä.
 Lue myös:   Nuuskaralli on 50 miljoonan hämäräbisnes: laillisesti Ruotsissa myytävä nuuska päätyy pimeästi suomalaisnuorten huuleen
 – Nuuskaa saa helposti sosiaalisen median kautta, ja nuuskaamisen yleistyminen pojilla on voinut tuoda tuotteet näkyvämmäksi myös tyttöjen arjessa, aprikoi Raitasalo.
 Tutkimus on neljän vuoden välein tehtävä laaja eurooppalainen ESPAD-tutkimus (European School Survey Project), jossa tutkitaan nuorten päihteidenkäyttöä ja päihteiden saatavuutta. Suomesta tutkimukseen saatiin vastauksia yli 4 600:lta peruskoulun 9. luokan oppilaalta.
 Lue lisää:
 Jäitkö kiinni kannabiksen poltosta? Nämä 7 asiaa siitä voi seurata
 Kannabiksen käyttörikoksen seuraukset kovenevat – merkintä rikoksesta säilyy poliisilla entistä pidempään
 Jo joka neljäs suomalainen on käyttänyt huumeita – Näin päihdeasenteet ovat vuosien varrella muuttuneet
 Tuore kouluterveyskysely: tyttöjen nuuskaaminen yleistyy hurjaa vauhtia – ammattikouluissa käyttö lähes kolminkertaistunut parissa vuodessa

Tutkimus: Puolet nuorista ei usko, että kannabiksen kokeilussa on riskejä


Summary: Ylen A-studio ja MOT-toimitus lähettivät sylkinäytteet neljälle suomalaisyritykselle, jotka markkinoivat geenitutkimukseen perustuvia hyvinvointi- ja terveystestejä.

Netistä tilattavat geenitestit voivat johtaa kuluttajia harhaan.
 Ylen A-studio ja MOT-toimitus selvittivät hyvinvointigeenitestien luotettavuutta lähettämällä yrityksille analysoitavaksi sylkinäytteitä.
 Asiantuntijat löysivät saaduista tuloksista useita virheellisiä ja harhaanjohtavia tietoja.
 Jopa useita satoja euroja maksavat geenitestit antoivat tuloksia, jotka eivät perustuneet tieteelliseen tutkimukseen.
 Karoliinisen instituutin professori ja perinnöllisyyslääkäri  Juha Kere  arvioi, että testit eivät ole luotettavia.
 – Näiden tarkkuus on tämmöistä horoskooppi-tähtimerkkiluokkaa tieteellisestä näkökulmasta.
 Syöpäriskin arvioiminen vastuutonta
 Geenitestit väittivät mittaavansa myös syöpään sairastumisen riskiä. Asiantuntijat pitivät geenitestien antamaa arviota vastuuttomana.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tutkimusprofessori  Markus Perola  sanoo, että syöpäriskiin vaikuttaa paljon enemmän asioita kuin testeissä tutkittu geeniäkin pienempi osa eli variantti.
 – Jos ihminen näkee, että hänellä ei ole tämän yhden variantin suhteen riskiä, ja sitten on huoleton tämän asian suhteen, niin hän on kyllä saanut väärää informaatiota.
 Lue lisää:
 Lähetimme koiran ja ihmisen dna:ta suomalaisille geenitestiyrityksille – asiantuntijat löysivät saamistamme raporteista virheellisiä ja vastuuttomia tuloksia
 Aihetta käsitellään 12.11. kello 21 A-studiossa. Vieraina apulaisprofessori Minna Ruckenstein Kuluttajatutkimuskeskuksesta ja Genomiteollisuusjaoston puheenjohtaja Jari Forsström.

Ylen selvitys: Kuluttajille myytävistä geenitesteistä löytyi useita virheellisiä väittämiä – asiantuntijat pitävät arviota syöpäriskistä vastuuttomana


Summary: Meksiko on tarjonnut eronneelle presidentille Evo Moralesille turvapaikan. Moralesin kannattajat ja vastustajat mellakoivat pääkaupungissa.

Eronnut presidentti  Evo Morales  näyttää hyväksyneen Meksikon tarjouksen turvapaikasta. Hänen tarkasta olinpaikastaan ei ole tietoa.
 Morales tvittaasi palaavansa entistä vahvempana ja energisempänä. Hän sanoi lähtönsä johtuvan poliittisista syistä.
 Moralesin kannattajat eivät näytä sosialistijohtajan lähtöä hyväksyvän. Tukijat ovat pystyttäneet tiesulkuja Bolivian pääkaupungin La Pazin lentokentälle johtaville teille.
 Ihmiset ovat sulkeneet kadun Bolivian La Pazin pääaukion lähellä 11. marraskuuta. Valkoiseen lakanaan on tulostettu teksti: "Veli poliisi, ihmiset ovat kanssasi". Aizar Raldes / AFP
 Moralesin vastustajat ovat puolestaan tukkineet kongressirakennuksen ja presidentinpalatsin lähistölle. Kiviä heitelleet mielenosoittajat kutisuivat Moralesia murhaajaksi. Pääkaupungin lisäksi kaduilla vellottiin muissa kaupungeissa kuten Cochabambassa.
 Seuraajasta epäselvyyttä
 Bolivian armeijaa syytettiin maanantaina vallankaappauksesta. Moralesin seuraajasta ei ole tietoa.
 Poliisi on kehottanut pääkaupungin asukkaita pysyttelemään kotosalla.
 Alkuperäiskansaan kuuluvan presidentin 14 vuotta kestänyt valtakausi päättyi sunnuntaina lokakuun presidentinvaalien ääntenlaskua koskeviin epäselvyyksiin. Moralesin halinnon epäillään sormeilleem vaalitulosta yhdistyneen opposition voittamiseksi.
 Oppostiojohtaja  Carlos Mesa  sanoi, että Morales väistyi ihmisten eikä armeijan vastustuksesta. Mesa sai lokakuun äänestyksessä toiseksi eniten ääniä.
 Lue myös:
 Meksiko myönsi Bolivian ex-presidentille Moralesille turvapaikan – Armeijaa syytetään vallankaappauksesta

Eronnut presidentti lähti kohti Meksikoa – mellakoita Boliviassa


Summary: Lahti hakee puolimatkan MM-triathlonia vuodelle 2022.

Suomeen haetaan triathlonin maailmanmestaruuskisaa. Kyseessä on puolimatkan triathlon, Ironman 70.3. -kisa.
 Kisaa hakee Lahden kaupunki. Tapahtumaan tulisi arviolta 5 000 kilpailijaa ja noin 50 000 katsojaa. Uinti-, pyöräily- ja juoksuosuudet olisivat samanmittaiset kuin nykyisissä Lahden Ironman-kisoissa.
 Lahdella on jo kolmen vuoden sopimus Ironmanin puolimatkan kilpailusta. Lahden, Hollolan ja Kärkölän maisemissa on uitu, juostu ja pyöräilty jo kaksi kertaa.
 Tavalliseen kisaan voivat osallistua myös triahtlonharrastajat, mutta MM-kisoihin karsitaan. Ironmanin täysmatkan maailmanmestaruuksista kisataan Havaijilla.
 Triathlonin MM-kisa vuodelle 2022 olisi tervetullut lisä hiihtolajien kisapaikkana tunnetun kaupungin tapahtumavalikoimaan. Kaupunki on päättänyt sitoutua taloudellisesti järjestämiseen, jos tapahtuma saadaan Lahteen.

Triathlonin maailmanmestaruuskisaa haetaan Suomeen


Summary: Vaadimme tänne tulevia elämään yhdessä maassa: Suomessa. Mutta tosiasiassa me kaikki elämme monessa paikassa yhtä aikaa, kirjoittaa Kati Kelola.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Pihakeinusta oli jäljellä sään ruostuttama rautakehikko. Laidun oli muuttunut metsäksi. Kukkapenkissä ikkunan alla kasvoi pionien tilalla tuuhea kuusi.
 Mutta ikkunalasiin aika oli pysähtynyt. Sisällä tuvassa kaikki oli aavemaisesti ennallaan: vaaleaksi maalattu leivinuuni, pöytä ja penkit, ovi ruokakomeroon raollaan.
 Viime kesänä tein nostalgiamatkan lapsuuteni kesäpaikkaan Savoon. Edellisestä kerrasta oli kolmisenkymmentä vuotta. Olin silloin varhaisteini.
 Nyt seisoin kumisaappaissa autioituneen talon villiintyneessä pihassa. Mielessäni näin kuitenkin kaiken juuri sellaisena kuin se oli joskus ollut.
 Voin palata tähän pihapiiriin missä vain. Muistan valokuvantarkasti, millainen oli kesäyön valo ikkunan takana pellolla, jossa viirupöllö lensi hämärän aikaan. Haistan eri komeroiden tuoksut. Tunnen, miltä iso, sileä kivi rappusten edessä tuntui kämmenissä.
 Paikat elävät meissä ja me elämme niissä vielä senkin jälkeen, kun olemme jo muualla.
 Meillä kaikilla on tällaisia merkityksellisiä  paikkoja. Jos pyytäisin sinua kertomaan omasi, osaisit viedä minut heti sinne.
 Mitä kauemmas lähdemme, sitä laajemmiksi nämä paikat muuttuvat. Ulkomailla asuessa ne ovat jo maita. Koivut, järvet, tietty valo… Kaikista herää koti-ikävä.
 Paikat elävät meissä ja me elämme niissä vielä senkin jälkeen, kun olemme jo muualla.
 Niistä ovat syntyneet maailman chinatownit, koreatownit,  Suomi-kylät ja -kesäleirit .
 Pala kotia istutetaan uuteen maahan.
 Kävin alkusyksystä kuuntelemassa  libanonilais-australialaista antropologia  Ghassan Hagea  Helsingin yliopistolla. Hän on tutkinut libanonilaisten siirtolaisten paikkakäsityksiä.
 Siirtolaiset eivät Hagen mukaan elä vain yhdessä paikassa, vaan monessa yhtä aikaa. Eräs Yhdysvaltoihin muuttanut haastateltava kertoi, kuinka Grand Canyon toi mieleen Qadishan laakson kotona. Toinen sanoi, että hänen vaimonsa mielestä kaikkialla Yhdysvalloissa oli ”ihan kuin Libanonissa!”
 Minne menemmekin, kuljetamme mukanamme maisemia ja seutuja, joissa olemme aiemmin olleet. Ne nivoutuvat osaksi uutta paikkaa.
 Maailma rakentuu ihmisten  liikkeelle. YK:n mukaan siirtolaisia on nyt noin 272 miljoonaa. He ovat vaihtaneet maata kuka mistäkin syystä: rakkauden, opintojen, toimeentulon tai uhan vuoksi. Yli 70 miljoonaa ihmistä on joutunut jättämään kotinsa pakotettuina.
 Myös yhä useampi suomalainen elää Hagen esittämällä tavalla yhtä aikaa monessa paikassa: Suomessa ja Virossa, Suomessa ja Irakissa, Suomessa ja Somaliassa.  Jo 400 000:lla suomalaisella on juuret ensimmäisen tai toisen polven maahanmuutossa .
 Mietin, mitä tiedän Somaliasta tai Irakista. Hyvin vähän.
 Usein tänne tulevilta tentitään, mitä he tietävät Suomesta. Mielestäni meidän pitäisi useammin kysyä, mitä me tiedämme paikoista, joista he tulevat. Mitkä ovat heidän koivunsa, järvensä ja valonsa väri, joita he kantavat mukanaan?
 Maahanmuuttoa koskevissa keskusteluissa tulee usein esiin jonkinlainen yksipaikkaisuuden oletus. Kun ihminen on Suomessa, hänen pitää olla täällä koko sydämellään, hylätä entiset paikat.
 Ajattelen, että se on paljon vaadittu. Ne ovat sentään juuret, ankkurimme.
 Mielestäni meidän pitäisi pikemminkin hyväksyä se, että ihmiset elävät monessa paikassa yhtä aikaa, limittäin ja lomittain. Me kaikki teemme jo niin.
 Jos olemme kiinnostuneita siitä, mistä kukin meistä tulee, kaukaiseltakin tuntuvat kolkat voivat tulla lähelle yllättävillä tavoilla.
 Alun perin Irakista Suomeen muuttaneelta  kirjailija  Hassan Blasimilta   kysyttiin haastattelussa , mitkä kokemukset määrittävät irakilaisia. Vastaus oli: vuosikymmeniä jatkunut sota.
 Omat vanhempani tekivät äskettäin matkan Venäjän Karjalaan. Lukemattomien muiden suomalaisten tavoin, minunkin sukuni tarina on evakkotarina.
 Sodan kokemukset ovat Suomessakin vielä osalla omassa muistissa, toisilla välillisesti.
 Isäni suvun kotipaikka oli meillä tiedossa vain valokuvien ja arkistosta kaivettujen tiedonsirpaleiden kautta. Silti se oli jatkanut elämäänsä hänessä ja myös minussa, hänen tyttäressään.
 Jäin ajattelemaan Blasimin sanoja.
 En voi sanoa, että ymmärtäisin yhtään mitään sodasta. Mutta siitä tiedän jotain, että ihmiset kantavat tällaisia paikkoja mukanaan pitkään.
 Se on meille yhteistä.
 Kati Kelola
 Kirjoittaja on toimittaja ja antropologi, joka kantaa mukanaan ainakin seuraavia paikkoja, joissa on joskus asunut: Mikkeli, Kennebunk, Amsterdam, Lontoo.
 Aiheesta voi keskustella tiistaina 12.11. klo 16.00 asti.
 Lue myös:
 Kati Kelolan kolumni: Puolet maapallosta pitäisi poistaa ihmisen käytöstä, esittää tutkija –  missä viipyy keskustelu oikeudestamme luontoon?
 Reetta Rädyn kolumni: Evakko, emigrantti, pakolainen – suomalaisten luulisi tajuavan, miltä tuntuu lähteä kotoa

Kati Kelolan kolumni: Meidän pitäisi opetella tuntemaan myös paikkoja, joista Suomeen muutetaan


Summary: Tuhannet palomiehet toimivat pelastustehtävissä katastrofaalisiksi luonnehdituissa oloissa. Lämpötila on lähes 40 astetta ja tuulet kovia.

Itäisen Australian metsäpalot eivät ota talttuakseen.
 Palot ovat levinneet laajoille alueille Sydneyn lähistöllä. Paloalue on yli 100000 hehtaaria.
 Yli 600 koulua on suljettu. Myös kansallispuistoja on laitettu kiinni. Ihmisiä on kehotettu harkitsemaan evakkoon lähtemistä. Tulentekokielto on ehdoton.
 Poliisi ja sotilaat avustavat palomiehiä Uudessa Etelä-Walesissa. Torjuntaoperaatiossa on mukana yli 80 kopteria. Lentoalukset pudottavat vettä paloalueille..
 The Sydney Morning Herald-lehti kertoi, että palot saattavat laajeta hätätilatasolle lähitunteina. Lehden mukaan osavaltion pääministeri  Gladys Berejiklian  on kehottamut ihmisiä jättämään kotinsa ennen kuin on liian myöhäistä.
 Pensaspalot ovat polttaneet maata jo kolminkertaisesti viime vuoden samaan jaksoon verrattuna.
 Lue myös:
 Australiassa kiista: Onko maastopalokatastrofin aikaan sopivaa puhua ilmastonmuutoksesta – katso videot valtavista paloista
 Australian MM-ralli on peruttu maastopalojen vuoksi – Sydneyssä varoitetaan katastrofaalisesta tulipalovaarasta

Australiassa tappava helle lietsoo tulta – palomiesten uuvuttava taistelu jatkuu paloja vastaan


Summary: Hongkongin hallintojohtaja Carrie Lam piti aamuyöstä Suomen aikaa tiedotustilaisuuden.

Hongkongin hallintojohtaja Carrie Lam sanoi, että mielenosoittajat yrittävät halvaannuttaa kaupungin. Hän kehotti koulujen ja yliopistojen opiskelijoita jättämään mielenosoitukset väliin.
 Mielenosoittajat ovat olleet kaduilla viiden kuukauden ajan vaatimassa Hongkongille suurempia demokraattisia vapauksia. Tilanne kärjistyi, kun  poliisi ampui yhtä mielenosoittajaa . Yksi mies sai vakavia vammoja,. kun mielenosoittaja sytytti hänet tuleen suukovun jälkeen.
 Hongkongin hallintojohtaja Carrie Lam lehdistötilaisuudessa Hongkongissa 11. marraskuuta. Dale de la Rey / AFP
 Hallintojohtaja Carrie Lam vakuutti, että alueneuvoston vaalit aiotaan järjestää turvallisesti ja järjestyksessä.
 Hongkong on Kiinan erityishallintoalue.

Hongkongin hallintojohtaja syyttää mielenosoittajia itsekkyydestä


Poikkeuksellisen salametsästystapauksen käsittely alkaa Pietarsaaressa tiistaina.  Syytettynä on kolme miestä.
 Esitutkinnan mukaan miehet ampuivat eläimiä auton ikkunasta ja jättivät osan haavoittuneina luontoon.
 Kahta miehistä syytetään törkeästä metsästysrikoksesta ja luonnonsuojelurikoksesta. Heidän epäillään ampuneen nelisenkymmentä eläintä, pääasiassa rusakkoja ja metsäkauriita. Luonnonsuojelurikossyyte taas koskee rauhoitettujen kalalokkien ampumista.
 Kolmas mies on syyttäjän mukaan ollut mukana muutaman eläimen ampumisessa.
 Rikokset tehtiin Pietarsaaressa vuosina 2016 ja 2017.
 Poikkeuksellisesta salametsästystapauksesta syytteet kolmelle: nuorten epäillään ampuneen eläimiä auton ikkunasta
 Kuuden nuoren epäillään ampuneen auton ikkunasta noin 50 eläintä Pohjanmaalla – laaja salametsästystapaus eteni syyttäjälle


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Kuluttajariitalautakunta suomii puhelinpalvelun hintaa
 Kuluttajariitalautakunta vaatii, että  puhelun hinta on ilmoitettava etukäteen  myös silloin, kun soitetaan löytötavaratoimiston puhelinpalveluun. Jos hintaa ei kerrota puhelimessa, kuluttajalta voidaan periä vain kohtuulliset kulut. Kuluttajariitalautakuntaan asiasta valitti lappeenrantalaisnainen, joka oli joutunut maksamaan 74 euroa kukkaronsa perään kysyttyään.
 "Husu" Hussein erotettiin SDP:n valtuustoryhmästä
 Husu Husseinin kertomus rasismista moottoritiellä ei pitänyt paikkaansa. Irene Stachon / Lehtikuva
 SDP:n valtuustoryhmä  on päättänyt erottaa  Helsingin kaupunginvaltuutetun  Abdirahim "Husu" Husseinin  ensi kesäkuun loppuun saakka valehtelun ja luottamuspulan vuoksi. Hussein on myöntänyt valehdelleensa tapahtumista hänen työvuoronsa aikana taksikuskina.
 Maastopalot riehuvat Australiassa – MM-ralli peruttu
 Australian rallin huoltoparkkia purettiin Coffs Harbourissa varhain tiistaiaamuna Suomen aikaa. Janne Lerkki
 Australian MM-ralli on  peruttu maan itärannikolla riehuvien maastopalojen vuoksi . Palot roihuavat pahimmin Brisbanen ja Sydneyn välisellä rannikkoalueella. Sydneyyn on annettu varoitus katastrofaalisesta tulipalovaarasta, mikä on varoitusasteikon vakavin pykälä.
 Tanska aloittaa pistotarkastukset Ruotsin rajalla
 Tanskalaisia sotilaita juna-asemalla. Arkistokuva. Mads Dalegaard / EPA
 Ruotsin ja Tanskan välillä reissaa päivittäin tuhansia ihmisiä. Tästä päivästä lähtien Tanska  aloittaa kaksi kertaa viikossa pistotarkastuksen  Ruotsista maahan matkustaville. Syynä on Tanskan huoli Ruotsin kasvavasta rikollisuudesta ja siitä, että se saattaa valua etelänaapuriin. Maat myös lisäävät poliisien tiedonvaihtoa ja perustavat yhteisen yksikön analysoimaan tiedustelutietoa.
 Lännessä ja pohjoisessa tulee lunta, muualla poutaista
 Henri Nyman / Yle
 Tämä päivä on laajalti poutainen, ja aurinkokin näyttäytyy. Lännessä tulee aamulla lumikuuroja ja päivällä sadekuuroja, illalla leviää jo sateita ja tuuli voimistuu. Maan pohjoisosissa sataa aluksi lunta, mutta lumisateet vähenevät päivän aikana. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Puhelu löytötavaratoimistoon maksoi yli 70 euroa, Australian ralli peruttiin maastopalojen vuoksi, aurinko näyttäytyy


Summary: Hassisen kone palaa esiintymislavoille ensi kesänä 40-vuotisjuhlansa kunniaksi.

Ikoninen Hassisen kone esiintyy esiintyy ensi kesänä alkuperäiskokoonpanossaan kotikaupungissaan Joensuussa sekä Provinssissa ja Tampereen Ratinassa.
 Poko Recordsin tallissa kaikki pitkäsoittonsa levyttänyt yhtye määritti uusia suuntaviivoja suomirockin nousukaudelle niin uuden aallon punkista kuin progressiivisesta rockistakin ammentavalla soundillaan.
 Sari Eronen-Mäkelä  koki Hassisen koneen Joensuun Normaalikoulun urheilusalissa vuonna 1980. Kyseessä oli yksi bändin ensimmäisistä julkisista esiintymisistä.
 – Olin menossa katsomaan Se-yhtyettä, josta pidin tuolloin paljon. Lämppärinä oli Hassisen kone, sellainen ihan uusi bändi. Ajattelin ensin, että mitäs ihmettä tämä oikein on, tuossa on joku kummallisen oloinen tyyppi ja kummallisen oloinen yhtye, tulisipa Se äkkiä lavalle. Samaa varmaan ajatteli moni muukin.
 – Vähitellen yleisö kuitenkin lämpeni ja monet totesivat, että tällä kerralla lämppäri oli parempi kuin pääesiintyjä. Siitä lähti Hassisen koneen nousukiito liikkeelle omalla kohdallani.
 Eronen-Mäkelän mukaan Hassisen koneen fanittamiseen löytyi useita syitä: yhtye oli kotoisin lähialueelta eli Pohjois-Karjalasta ja sanoitukset koskettivat teini-ikäisen ajatusmaailmaa.
 – Muistan kävelleeni yöllä kotiin joistakin bileistä ja miettineeni, että tämä kuin suoraan  Tällä tiellä  -laulusta – kukaan ei voi ymmärtää minua niin hyvin kuin  Ismo Alanko . Sanoitukset olivat se isoin juttu, ne vetosivat maailmantuskaan ja siihen kaikkeen, mitä sen ikäisenä koki. Teiniangstin lisäksi teksteissä oli oikeudenmukaisuuden hakemista, mikä vetosi minuun.
 1980-luvun Hassisen konetta.  Fullsteam Agency
 Edelleen ajankohtainen yhtye
 Sari Eronen-Mäkelä on ollut Hassisen koneen keikoilla lukuisia kertoja. Voimakkain yksittäinen kokemus tapahtui Joensuussa vuonna 1982, jolloin yhtye esiintyi poikkitaiteellisesti yhdessä Tanssiteatteri Raatikon kanssa.
 – Kyse oli kulttuurielämyksestä isolla k-kirjaimella. Myös Tuuliajolla -kiertueen keikan tunnelma Ilosaaressa jäi mieleen: yhtye soitti jossakin rekkalavalla.
 Jo Hassisen koneen aikoihin oli selviö, että Ismo Alangosta kasvaa jotakin suurta.
 – Kun häntä seurasi, tuli selkeästi sellainen olo, että tästä henkilöstä tulee Suomelle uusi kansallisrunoilija.
 Sari Eronen-Mäkelän mielestä Hassisen koneen musiikki on relevanttia tänäkin päivänä. Erityisen läheiseksi hän kokee  Muoviruusuja omenapuissa  -laulun, jossa todetaan, että  kaduilla lojuu vain ihmisenkuoria / katsokaa Karjalan urhoja nuoria.
 – Kyseinen laulu tuntuu edelleen sydämessä ja se on vieläkin kovaa kamaa karjalaiselle, joka on muuttanut Helsinkiin ja hylännyt omat kotikontunsa. Siinä on monia yhtymäkohtia omaan elämääni: kuinka karjalaisen kulttuurin voi säilyttää – tai hävittää – ja millaiseksi ihminen muuttuu, kun joutuu mukaan bisneselämään.
 Jos aikataulut sopivat, Sari Eronen-Mäkelä menee ensi kesänä kokemaan Hassisen konetta uudemman kerran.
 – Varmaankin siitä tulee nostalgiavärinää sekä itselleni että muille, yhteislaulua ja hengennostatusta.
 Hassisen koneen musiikkia ja haastatteluja  Elävässä arkistossa.

Suomirockin legenda Hassisen kone tekee paluun: "Sanoitukset koskettivat teini-ikäisen ajatusmaailmaa"


Summary: Se, mitä Ruotsissa tapahtuu, näkyy varsinkin Kööpenhaminassa, kommentoi Tanskan pääministeri Ylelle.

Tuhannet Ruotsin ja Tanskan välillä kulkevat työmatkalaiset saavat tästä päivästä alkaen toteutella uuteen rajatarkastukseen maiden välillä.
 Tanska aloittaa tänään kaksi kertaa viikossa pistokokeina tehtävät tarkastukset Ruotsista matkustaville.
 – Aloitamme tarkastukset, koska se, mitä Ruotsissa tapahtuu, näkyy rikollisuudessa varsinkin Kööpenhaminassa, kertoo Tanskan pääministeri  Mette Frederiksen  Ylelle.
 Tanskan päätökseen on vaikuttanut ainakin kaksi iskua, joissa Ruotsin kansalaiset ovat olleet osallisina.
 Elokuussa kaksi ruotsalaista miestä otettiin kiinni epäiltyinä osallisuudesta verovirastoon kohdistuneeseen  räjäytykseen Kööpenhaminassa.
 Kesäkuussa tehtiin keskellä katua kaksoismurha Kööpenhaminassa. Poliisi on pitänyt tapahtumaa  ruotsalaisten rikollisjärjestöjen välien selvittelynä.
 Tanskan pääministerin Mette Frederiksenin mukaan maa tulee tiivistämää viranomaisyhteistyötä Ruotsin kanssa. Stephanie Lecocq / EPA
 Ruotsin ja Tanskan hallitukset kertoivat lokakuun lopulla vahvistavansa poliisien tiedonvaihtoa Juutinrauman alueella. Maat perustavat yhteisen yksikön tiedustelutiedon analysoimiseksi.
 Tavoitteena on pystyä muodostamaan yhteinen tilannekuva ja tehdä sen perusteella päätöksiä toimista järjestäytynyttä rikollisuutta vastaan.
 – Tulemme tiivistämään poliisien yhteistyötä alueella. Kun saamme yhteistyön vahvemmaksi, sillä tulee olemaan positiivisia vaikutuksia seudulla asuviin ihmisiin ja maiden välillä liikkuviin, vakuuttaa Frederiksen.
 Tuloksia nähtiin viikonloppuna, kun Ruotsin ja Tanskan poliisit pidättivät yhteisoperaatiossa molemmissa maissa yhteensä kuusi henkilöä epäiltyinä vakavasta kansainvälisestä rikollisuudesta.
 Työmatkalaiset epäilevät tarkastusten tehoa
 Ruotsilla on ollut käytössä Schengen-alueen sisärajatarkastukset Tanskasta tuleville vuodesta 2015 lähtien. Niitä jatkettiin vastikään.
 Tuhannet ihmiset käyvät päivittäin töissä molemmin puolin rajaa. Tanska tarkastaa Ruotsista tulevia matkustajia juna-, lautta- ja tieliikenteessä.
 Tanska on luvannut, että tarkastukset haittaavat työntekijöiden liikkumista niin vähän kuin mahdollista. Esimerkiksi junamatkustajia tarkastetaan matkan aikana, eikä sen pitäisi vaikuttaa juna-aikatauluihin.
 Työmatkalaiset ovat ottaneet tiedon tarkastuksista vaihtelevasti vastaan.
 Tiedotusvälineissä olleissa kommenteissa osa on pitänyt tarkastuksia tervetulleina. Heistä on hyvä, että turvallisuutta vahvistetaan kaikin keinoin.
 Osa ei usko tarkastusten olevan oikea keino vähentää rikollisuutta. He huomauttavat, että moni rikollisista on ensikertalaisia, jotka pystyvät liikkumaan normaalisti, kunnes tekevät rikoksen.
 Lue lisää:
 Tanska ottaa Ruotsin-rajallaan käyttöön tilapäiset rajatarkastukset – syynä huoli järjestäytyneestä rikollisuudesta
 Ruotsi naapuriensa hampaissa – Räjähdeiskua säikähtänyt Tanska pohtii rajatarkastuksia, Norja haluaa ruotsalaisen äärioikeiston kuriin

Tanska aloittaa tänään rajatarkastukset Ruotsista saapuville – Haluaa pysäyttää Ruotsista valuvan rikollisuuden


Summary: Tieto hinnasta pitää lautakunnan mukaan kertoa heti puhelun alussa. Periaate koskee muitakin puhelinpalvelujen tarjoajia.

Kadonneen kukkaron etsintä tuli kalliiksi lappeenrantalaiselle naiselle. Asiointi Suomen Löytötavarapalvelun puhelinpalvelussa maksoi liki 74 euroa. Kuluttajariitalautakunta katsoo, että kohtuullinen hinta palvelusta on viisi euroa.
 Nainen soitti Löytötavarapalvelun puhelinpalveluun lokakuussa 2017 arki-iltana. Nauhoitteessa kerrottiin, että jonottaminen on maksullista ja hinnat löytyvät yrityksen nettisivuilta.
 Palvelua luvattiin mahdollisimman pian, mutta odotus kesti 24 minuuttia. Sen jälkeen naiselle kerrottiin puolessa minuutissa, että kukkaroa ei ole löydetty.
 Nainen järkyttyi puhelun hinnasta. Yritys ei suostunut hyvitykseen, joten nainen valitti  kuluttajariitalautakuntaan .
 Varsinainen palvelu kesti alle minuutin
 Koska hintatietoja ei ilmoitettu naiselle heti puhelun alussa kuluttajariitalautakunta katsoo, että hinnasta ei ole sovittu.
 Tämän vuoksi naiselta voidaan lautakunnan mukaan periä vain kohtuulliset kulut. Maininta siitä, että hinnat löytyvät netistä ei lautakunnan mielestä riitä.
 – Kun sopimusta palvelusta ei tehdä internetissä, vaan puhelinnumeroon soittamalla, pitää hintatieto antaa puhelimessa, korostaa lautakunnan puheenjohtaja  Pauli Ståhlberg .
 – Lautakunnan näkemyksen mukaan tällaisen hinnan on täytynyt tulla yllätyksenä kuluttajalle. Kuluttajakaupassa hinta ei voi jäädä auki kun palvelusta sovitaan.
 Kuluttajariitalautakunnan puheenjohtaja Pauli Ståhlberg kehottaa kuluttajia kyseenalaistamaan puhelinpalvelun kulut, mikäli ne ovat kohtuuttomat eikä hintatietoja ole kerrottu etukäteen. Toni Määttä / Yle
 Kohtuulliset kulut määräytyvät kuluttajariitalautakunnan mukaan muun muassa palvelun sisällön, laadun ja olosuhteiden perusteella.
 Lautakunta huomauttaa, että varsinainen palvelu eli naisen tiedustelun vastaaminen arki-iltana kesti alle minuutin.
 Lautakunnan mukaan löytötavaratoimisto ei edes väittänyt, että sille aiheutuisi erityisiä kustannuksia jonotuspalvelun ylläpidosta.
 Löytötavaran hakijalta voidaan lain mukaan periä säilytyskustannuksia enintään 17 euroa. Lautakunnan mielestä myös tämä pitää ottaa huomioon, kun harkitaan puhelinpalvelun kohtuullisia kuluja. Löytötavaraa koskevan puhelinpalvelun kustannuksista ei ole erityisiä säännöksiä.
 Löytötavarapalvelun vastaus: "yksittäistapaus"
 Suomen Löytötavarapalvelun toimitusjohtaja  Petri Fonsén  kommentoi tapausta Ylelle sähköpostilla. Hänen mukaansa kyse oli yksittäistapauksesta.
 Fonsénin mukaan yritys noudattaa aina kuluttajariitalautakunnan päätöksiä ja on jo maksanut naiselle kuluttajariitalautakunnan suositteleman korvauksen.
 – Olemme muuttaneet 24/7 –puhelinpalveluamme kuluttajalähtöisesti ja poistaneet maksullisen jonotuksen eikä meillä ole enää puhelinpalvelussamme lainkaan jonotusta. Puhelun aluksi kuluttajalle ilmoitetaan selkeästi puhelun hinta, kirjoittaa Fonsén.
 Soittoaminen Löytötavarapalveluun on maksullista. Muutama soitto palvelunumeroon osoittaa, että toimiston aukioloaikana tietoa hinnasta ei puhelun alussa ilmoiteta. Muina aikoina nauhoite kertoo puhelun minuuttitaksan.
 Löytötavaratiedustelun voi Fonsénin mukaan tehdä maksutta käymällä toimistolla. Kadonnutta tavaraa voi tiedustella myös kirjeellä.
 Numerotiedustelupalvelu vuosi sitten lautakunnan hampaissa
 Kuluttajariitalautakunta otti edellisen kerran kantaa puhelinpalvelujen hintojen ilmoittamiseen viime vuonna. Eteläsuomalaiselta mieheltä veloitettiin  yli 73 euroa viidestä soitosta 118-numeropalveluun .
 Fonecta ei ilmoita hintoja numerotiedusteluun soittavalle. Hinnat kerrotaan mainoksissa, netissä ja ilmaisessa palvelunumerossa.
 – Puhelinpalvelujen mainostamisessa ja markkinoinnissa riittää, että puhelun hinnan voi löytää netistä. Sen sijaan yksittäisen sopimuksen syntyminen tietyllä hinnalla edellyttää, että hinta kerrotaan kuluttajalle puhelun yhteydessä, korostaa Pauli Ståhlberg.
 Oikeudellisesti kuluttajariitalautakunnan käsittelemät tapaukset ovat erilaisia. Numerotiedon saaminen puhelimessa on varsinainen palvelu, jonka kuluttaja ostaa. Se on myös etämyyntiä.
 Löytötavaratoimiston palvelu puolestaan on löytötavaran säilyttäminen ja puhelinpalvelu on vain oheispalvelu.
 Sama periaate koskee muitakin puhelinpalveluja
 Netissä olevat hintatiedot ja niihin viittaaminen eivät kuluttajariitalautakunnan mukaan siis riitä kummassakaan tapauksessa.
 – Puhelinpalveluja annetaan erilaisiin hyödykkeisiin ja tämä sama periaate koskee niitä kaikkia. Toivotaan, että muutkin puhelinpalveluja tarjoavat yritykset ottavat tästä vaarin, sanoo Ståhlberg.
 Kuluttajariitalautakunnalle ei kuitenkaan tehtailla valituksia puhelinpalveluiden hinnoista.
 – Niitä ei tule kovinkaan paljon johtuen varmastikin siitä, että veloitukset ovat aika pieniä.
 – Mutta tokihan tiedämme, että puhelinpalveluja annetaan tuhansia, kymmeniä tuhansia päivittäin. Tässä mielessä tämä on iso asia.
 Kuluttajariitalautakunta antaa ratkaisusuosituksia yksittäisten kuluttajien ja elinkeinonharjoittajien välisiin riitoihin ja ohjaa kuluttajaoikeutta päätöksillään.
 Lue myös:
 Tiedätkö, miten toimia löytötavaroiden kanssa? "Ihmisillä on aika huono käsitys siitä, mitä laki sanoo"
 Kuluttajariitalautakunta: Tieto numerotiedustelun hinnasta on annettava heti puhelun alussa – yksi soitto voi maksaa lähes 30 euroa
 Löytötavaratoimistojen lainvastainen hinnoittelu kuriin viranomaisen paimenkirjeellä
 Yksityisten löytötavaratoimistojen perimissä hinnoissa on suuria eroja

Kuluttajariitalautakunta: 70 euroa on kohtuuton hinta soitosta löytötavaratoimistoon – viisi euroa riittää


Summary: Carterin aivoihin on kertynyt painetta viime aikojen kaatuilun vuoksi.

Yhdysvaltain entinen presidentti  Jimmy Carte r on joutunut sairaalaan, presidentin nimeä kantava säätiö kertoo. 95-vuotiaalta Carterilta poistetaan painetta aivoista, jota viime aikojen kaatuilu ja siitä johtunut verenvuoto on aiheuttanut.
 Operaatio tehdään presidentille tiistaina aamulla paikallista aikaa. Tällä hetkellä Carter voi hyvin, lausunnossa sanotaan.
 Lokakuussa presidentin kerrottiin murtaneen lonkkansa ja satuttaneen päänsä useampien kaatumisten seurauksena.
 Lue myös:
 Lonkkamurtumasta toipuva Jimmy Carter pääsi sairaalasta (25.10.)
 Jimmy Carter uudelleen sairaalaan – lonkkamurtuma (22.10.)

Yhdysvaltain entinen presidentti Jimmy Carter joutui sairaalaan