Summary: Pohjois-Norjassa kadonneiden kolmen suomalaismiehen ja yhden ruotsalaisnaisen pelastusoperaatio muuttui eilen perjantaina kuolleiden etsintäoperaatioksi.

TAMOKDALEN  Tänään Tamokdalenin kylässä on hiljaista. Vielä eilen perjantaina kylän äänimaiseman täyttivät helikopterit, jotka etsivät keskiviikkona kadonnutta nelihenkistä hiihtoryhmää.
 Enää helikoptereita ei edes näy.
 On Tamokdalenissa tosin hiljaisempaa muutenkin.
 Koska etsintöjä Blåbærfjelletin tunturin rinteellä jatketaan näillä näkymin aikaisintaan maanantaina, lähtivät etsintäjoukot kotiin. Valmiutta jatkaa etsintöjä pidetään kuitenkin yllä siltä varalta, että sää muuttuisi yllättäen paremmaksi.
 Gustaf Antell / Yle
 Viides hälytti apua
 Kolmen suomalaismiehen ja yhden ruotsalaisen naisen hiihtämässä ollut ryhmä katosi keskiviikkoiltapäivänä. Joukon viiden jäsen hälytti apua sen jälkeen, kun hän ei enää tavoittanut nelikkoa kännykällä.
 Lumivyöryn yhteydessä kadonneen nelikön tavoitteena oli päästä Blåbærfjelletin huipulle, 1 440 metrin korkeuteen.
 Eilinen tiedotustilaisuus toi suru-uutisille lopullisen sinetin.
 Pohjois-Norjassa sijaitsevan Tromssan poliisipäällikkö  Astrid Nilsen  kertoi, ettei keskiviikkona kadonnutta hiihtoryhmää  enää etsittäisi pelastusoperaation nimellä . Koska katoamisesta oli perjantai-iltapäivänä kulunut jo 38 tuntia, oli kadonneiden löytyminen elossa lääketieteellinen mahdottomuus.
 Muutama tunti myöhemmin poliisi kertoi, että iltaa kohti huonoksi muuttunut sää ja lumivyöryjen vaara  olivat keskeyttäneet kuolleiksi oletettujen etsinnät kokonaan .
 Yle Uutisgrafiikka
 Lumivyöryvaara estää lentämisen
 Tänään lauantaina Tamokdalenissa sataa hiljalleen lunta ja sää on tyyni. Myös eilen oli tyyntä ja iltapäivällä satoi vain kerran.
 Norjan yleisradioyhtiö NRK kertoi poliisin poistaneen  lauantaiaamuna kiellon lentää  Tamokdalenin laakson yli, mutta lumivyöryvaaran vuoksi Blåbærfjelletin rinteiden lähistöllä lentäminen on yhä kielletty.
 Sää on täällä etenkin tammikuussa arvaamaton ja lumivyöryjen vaara todellinen. Sää muuttui nopeasti myös  aiemmin tällä viikolla .
 Perjantain tiedotustilaisuudessa puhuneen Pohjois-Norjan yliopistollisen sairaalan ylilääkärin  Mads Gilbertin  mukaan talviaikaan Tromssan läänissä vuorilla kuolleiden lukumäärä on liikenteessä kuolleita suurempi. Sää ei kuitenkaan yksin selitä onnettomuuksia.
 Koska turisteja saapuu alueelle koko ajan enemmän, on myös vuoristossa kadonneiden määrä noussut kuluneen vuosikymmenen mittaan tasaisesti.
 Ja vuoria täällä tosiaan on! Tamokdalenissa ajaessa tie kulkee kirjaimellisesti vuorenhuippujen välissä. Koska päivä on tällä hetkellä lyhyt, ei vuoristomaisemaa ehdi ihailla päiväsaikaan kovin monen tunnin ajan.
 Se, että pimeä laskeutuu aikaisin iltapäivällä, ei kuitenkaan vaikuttanut merkittävästi etsintöihin. Poliisin mukaan kaikuluotaimet ja lumivyörylähettimien signaalit toimivat pimeässäkin.
 Myös lumivyöryistä kadonneita etsimään tottuneet koirapartiot pärjäävät hyvin pelkkien taskulamppujen valossa.
 Inhimillisessä tragediassa työskentelemisen täytyy kuitenkin olla rankkaa, etenkin pimeässä.
 Teksti: Gustaf Antell, Svenska Yle
 Käännös: Kirsti Karttunen, Yle
 Lue myös:
 Helikoptrarna har tystnat över Blåbärsfjället
 Pohjois-Norjassa alkoivat uudet helikopterietsinnät kadonneiden suomalaisten löytämiseksi – katso Tromssan poliisin tiedotustilaisuus klo 15
 Etsintähelikopterit joutuivat taas keskeyttämään Norjassa kadonneiden etsinnät – omaisia saapunut Tromssaan
 Vaikea sää estää Norjan vuoristoon kadonneiden etsinnän
 Kolmen suomalaisen laskijan kohtalonhetki Norjassa – NRK: kadonneita ei päästä etsimään tänään
 Kolme suomalaista kateissa Norjan tunturialueella Tromssassa – pelätään jääneen lumivyöryn alle

Yle Norjan turmapaikalla: Helikopterit Blåbærfjelletin yllä ovat hiljenneet


Summary: Lentoja peruttiin ja teitä ja rautateitä suljettiin lumivyöryvaaran vuoksi.

Lumisade on aiheuttanut liikennekaaosta osissa Saksaa ja Itävaltaa.
 Viranomaiset ovat sulkeneet teitä ja rautateitä lumivyöryvaaran vuoksi, ja lentokentillä on peruttu lentoja sään takia.
 Süddeutsche Zeitungin  mukaan Etelä-Baijeriin odotetaan satavan jopa metrin verran uutta lunta.
 Maanantaihin mennessä alavillekin maille voi sataa jopa puoli metriä lunta, ja metrin verran sitä voi tulla Chiemgaun ja Berchtesgadenin Alpeille.
 Münchenin lentokentällä ainakin 120 lentoa peruttiin ja ainakin 140 viivästyy.
 Itävallan rautatieyhtiö ÖBB ilmoitti, että useita junayhteyksiä on peruttu lumivyöryn vaaran takia. Pääkaupungin Wienin länsipuolella tärkeä moottoritieyhteys meni poikki lumen takia.
 Itävallassa Sankt Johann am Tauernin kylä evakuoitiin Steiermarkin osavaltiossa, koska viranomaiset pelkäsivät kovien tuulten laukaisevan suuren lumivyöryn. Samaisessa osavaltiossa Sölktalin kylässä noin 600 asukasta ja turistia joutui saarroksiin, kun lumentulo tukki tiet.
 Keski-Euroopan mäkiviikon Bischofshofenin kilpailun harjoitukset ja karsinta jouduttiin lauantaina perumaan kovan lumisateen takia.
 Aiheesta muualla:
 ORF:  Staus, Straßensperren und Flugausfälle  5.1.2019
 ARD, Tagesschau:  Unfälle, Staus, Flugausfälle  5.1.2019
 Süddeutsche Zeitung:  Südbayern rechnet mit bis zu einem Meter Neuschnee  5.1.2019

Raskas lumentulo sekoittaa liikennettä Saksassa ja Itävallassa – Baijerin vuoristoseuduille voi sataa jopa metri lunta


Summary: Kaikkiaan suomalaisen ilmailun vuosi oli turvallinen, ilmenee Liikenne- ja viestintäviraston katsauksesta

Vakavien vaaratilanteiden määrä suomalaisessa kaupallisessa ilmailussa on kasvanut droonien eli kauko-ohjattavien lennokkien takia. Tämä ilmenee Liikenne- ja viestintäviraston (Traficom) turvallisuuskatsauksesta.
 Vakavia vaaratilanteita oli viime vuonna yhteensä 12 kappaletta, kun kymmenen vuoden keskiarvo on 7 vakavaa vaaratilannetta vuodessa.
 Viraston mukaan määrän kasvu johtui droonitoiminnan aiheuttamista läheltä piti -tilanteista ilmassa. Tapauksissa lennokki on ollut niin lähellä lentokonetta, että yhteentörmäykseltä vältyttiin vain sattumalta. Vaaratilanteet sattuivat pääosin Helsinki-Vantaan lentokentän lähistöllä.
 Droonien aiheuttamien läheltä piti -tilanteiden määrä lisääntyi huomattavasti toissa vuodesta, jolloin niitä oli kaksi. - Droonien aiheuttamat tilanteet olivatkin vuoden 2018 merkittävin ja huolestuttavin trendi, turvallisuuskatsauksessa todetaan. Viraston mukaan suuri osa ammattimaisista droonioperaattoreista toimii vastuullisesti.
 – Onkin luultavaa, että läheltä piti -tilanteiden aiheuttajat ovat pääosin yksityisiä lennättäjiä, jotka joko eivät tiedä tai eivät välitä toimintaa koskevista määräyksistä, katsauksessa todetaan.
 Kaupallinen ilmailu turvallista
 Kaikkiaan suomalaisessa kaupallisessa ilmailussa vuosi oli turvallinen, koska yhtään onnettomuutta ei tapahtunut. Jos lasketaan mukaan ulkomaiset yhtiöt, Suomessa tapahtui yksi kuolemaan johtanut onnettomuus, kun Kittilässä liikesuihkukoneen ovi avautui suurella voimalla ja osui koneen kapteenia päähän tammikuussa. Kapteeni kuoli vammoihinsa.
 Kaupallisella ilmakuljetuksella tarkoitetaan ilma-aluksen käyttämistä matkustajien, rahdin tai postin kuljetukseen korvausta vastaan. Siinä ei siis ole mukana esimerkiksi harrasteilmailua.
 Pahemmat seuraukset kuin linnulla
 Kuvauskopterin ja lentokoneen törmäyksen seurauksista ei ole viraston mukaan varmaa tietoa, koska törmäyksiltä on Suomessa toistaiseksi vältytty. Kansainvälisesti osumia on tapahtunut, mutta niissä on säästytty pahemmilta seurauksilta.
 Britannian liikenneviranomaisten tutkimuksen mukaan droonin osuma ilma-alukseen aiheuttaisi pahemmat vauriot kuin esimerkiksi samanpainoisen linnun osuma. Tutkimuksen mukaan matkustajakoneen tuulilasi voisi vaurioitua vaarallisella tavalla törmäyksessä 4-kiloisen droonin osien kanssa.
 Lisätutkimukset ovat Liikenne- ja viestintäviraston mukaan kuitenkin vielä tarpeen.
 Helsinki-Vantaan läheisyydessä lennätettiin toukokuussa lennokkeja liian korkealla viraston luonnehdinnan mukaan epidemiaksi asti. Loppuvuodesta ilmoitukset ovat vähentyneet, mutta yksittäisistä tapauksista on raportoitu silti kuukausittain.
 Maailmalla kuoli reittiliikenteessä 530 matkustajaa
 Euroopan kaupallisessa matkustajareittiliikenteessä ei sattunut viime vuonna yhtään kuolemaan johtanutta onnettomuutta. Maailmanlaajuisesti tällaisia onnettomuuksia oli 11, ja kuolleita yhteensä 530 ihmistä.
 Liikenne- ja viestintäviraston turvallisuuskatsauksessa todetaankin, että ennätyksellisen turvallisen vuoden 2017 jälkeen vuosi 2018 oli huomattavasti heikompi.
 – Siitä huolimatta viime vuosi oli kautta aikojen kolmanneksi turvallisin kuolemaan johtaneiden onnettomuuksien määrällä arvioituna, katsauksessa todetaan.
 Myös harrasteilmailun vuotta voi kutsua turvalliseksi. Onnettomuuksia sattui 7, mutta kukaan ei kuollut.

Droonien aiheuttamat vakavat vaaratilanteet heikentäneet lentoturvallisuutta – "Vuoden 2018 merkittävin ja huolestuttavin trendi"


Summary: Valotaidefestivaali laajenee Helsingin keskustasta myös Kaapelitehtaalle ja Espoon Hanasaareen.

Mikä valotaiteessa villitsee suomalaisia? Tokiolaisen  teamLabin valoteokset  synnyttivät Lasipalatsin Amos Rexin avajaisnäyttelyyn neljän tunnin jonot.  Lux Helsinki  -valotaidetapahtumaan osallistuu vuosittain noin puoli miljoonaa katsojaa.
 Valotaiteen käyttövoima on arvatenkin pimeys, sitä kun meillä on liiankin kanssa. Hieman samoin kuin sokeiden valtakunnassa yksisilmäinen on kuningas, pimeyden keskellä valotaide voi olla todella kohottava ja toivoa tuova kokemus.
 Ja nyt sitä on taas tarjolla verkkokalvojen täydeltä.
 Viisipäiväinen valotaidefestivaali Lux Helsinki alkoi lauantaina Helsingin keskustassa illan pimettyä. Tämänvuotinen Lux Helsinki on järjestyksessään jo kymmenes.
 Tapahtuma keskittyy Helsingin keskustaan Kansalaistorilta Töölöön. Reilut pari kilometriä pitkän  reitin  varrella on 12 kohdetta, ja kaikkiaan koko festivaalissa on esillä liki 30 valotaideteosta. Tämänvuotinen tapahtuma laajenee myös Kaapelitehtaalle ja Espoon Hanasaareen.
 Alexander Salvesenin Relations of Colour -teosta Lux Helsinki -valofestivaalin ensimmäisenä päivänä Hanasaaressa Espoossa 5. tammikuuta. Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Teoksissa käytetään valoa ja videota monipuolisilla ja mielikuvituksellisilla tavoilla, joissa valon leikin, liikkeen ja kertoman liikkeelle paneva voima voi olla katsoja itse, painovoima tai vaikka mekaanisesta rasituksesta hohtava panssarisiimalevä. Kantaa teokset ottavat ihmisoikeuksiin, ilmastonmuutokseen ja vaikka tekoälyyn.
 Seuraavaksi muutama festivaalin ohjelmasta tehty poiminta teoksista (numero viittaa reitin numeroituihin teoksiin):
 1.  Mikko Kunnarin   The End of the Digital New Age  on abstrakti videoteos, joka pohtii tekoälyjen olemassaoloa ja elämää yhteiskunnassa. Teos ottaa harvapikselisen mainosnäytön haltuunsa ja käyttää sitä eri tavalla sytyttelemällä ledipikseleitä yksitellen. Sanomatalon mainosnäyttö muuttuu kritiikiksi kaupungeissa olevalle roskavalolle.
 5.  Immanuel Paxin  videotaideteos  TRESPASSING  onkritiikkiä sille, kuinka turvallisuuden nimissä ollaan valmiita rajoittamaan sanan- ja mielipiteenvapauden kaltaisia ihmisoikeuksia aidoin ja muurein. Teoksessa projektori heijastaa Finlandia-talon seinään minimalistista videokuvaa, jossa metalliaidan palaset muuttuvat pois lentäviksi linnuiksi.
 9.  Zach Liebermanin   Reflection Studies  -installaatio antaa mahdollisuuden luoda itse taidetta valoilla ja varjoilla. Kävijä saa päästää luovuutensa valloilleen suurella valopöydällä, josta liike ja kuviot siirtyvät seinälle heijastettavaan projisointiin. Jokainen tekee teoksesta oman näköisensä.
 10.  Ivo Schoofsin   Large Pendulum Wave  koostuu viidestätoista eri mittaisesta heilurista. Kun teoksen heilurit päästetään irti yhtä aikaa ja jokainen niistä liikkuu eri tahtiin omaa liikerataansa, syntyy alituisesti muuttuva valon liike.
 Hollantilaisen valotaiteilijan Ivo Schoofsin Large Pendulum Wave -teosta Lux Helsinki -valofestivaalin ensimmäisenä päivänä Nervanderin puistikossa Helsingissä. Vesa Moilanen / Lehtikuva
 12.  Ghiju Díaz de Léonin   Shelter Seekers  -teoksen inspiraationa ovat uhanalaiset monarkkiperhoset, joiden vaellus Pohjois-Amerikan ja Meksikon välillä on vaarantunut. Kansallismuseon julkisivu esitetään teoksessa paikkana, josta perhoset löytävät suojan.
 15. Kaapelitehtaalla  Fern Orchestra -kollektiiviin (Markus Heino, Vespa Laine ja Conny Sjöqvist)   Breath  on biovaloteos, jossa panssarisiimalevä (Alexandrium ostenfeldii) aiheuttaa bioluminesenssin ilmiön, kun siihen kohdistuu mekaaninen rasitus. Levä ei ole silmälle näkyvä, mutta sen valoilmiö on. Mikrolevät tuottavat puolet maapallon hapesta.

Lux Helsinki valaisee tekoälyn, ilmastonmuutoksen, ihmisoikeudet ja hengitysilman verkkokalvojen kautta tajuntaan


Summary: Baltic Princess ja Viking Grace olivat molemmat pysähdyksissä etsintöjen vuoksi, mutta pääsivät jatkamaan matkaa.

Yli laidan Tukholman-laivalta joutuneen ihmisen etsinnät on lopetettu tuloksettomina, kertoo Länsi-Suomen merivartiosto. Tapauksen tutkinta on siirtynyt poliisille. Tapaus sattui hieman ennen kello 18:aa ja etsinnät lopetettiin kello 20:n aikaan.
 Tapahtumapaikka oli Nauvon pohjoispuolella laivaväylällä.
 Paikalle hälytettiin useita yksiköitä, ja etsinnät jatkuivat kaksi tuntia. Paikalla etsinnöissä oli muun muassa Rajavartiolaitoksen valvontalentokone, meripelastuksen helikopteri ja Nauvon merivartioaseman partiovene, Länsi-Suomen merivartiosto kertoi.
 Tallink Siljan liikennöimä Baltic Princess oli matkalla Tukholmasta Turkuun ja olisi saapunut perille 19.15. Laiva oli pysähtyneenä etsintöjen vuoksi mutta pääsi sittemmin liikkeelle, kertoi Tallink Siljan viestintäjohtaja  Marika Nöjd .
 Pysähdyksen vuoksi laiva saapui Turkuun tunnin aikataulusta myöhässä, kello 20.15. Samoin Tukholmaan lähtevä laiva myöhästyy aikataulustaan arviolta tunnin.
 Myös Turkuun samaan aikaan matkannut Viking Linen laiva Viking Grace pysähtyi, mutta pääsi jatkamaan matkaa, kun merivartiosto sai rajoitettua etsintäaluetta suppeammaksi.
 Merivartioston mukaan ihmisen putoamisalue saatiin rajattua laivalta saatujen tietojen perusteella hyvin suppeaksi, eikä ihmistä köytynyt siltä alueelta meren pinnasta.
 Nöjdin mukaan yli laidan joutumisessa ei ole havaintojen mukaan kyse vahingosta.
 – Henkilö on hypännyt, viestintäjohtaja Nöjd sanoo.

Nuori mies yli laidan Baltic Princessiltä Turunmaan saaristossa – etsinnät lopetettu


Summary: Ambrosia Valoriihi myi kaksionsa ja hankki kunnostettavan tilan peräkylältä. Nyt hän asuu lähes niin kuin sata vuotta sitten elettiin.

Rakennusten tai niiden osien rakentaminen sekä maa- ja vesirakentaminen

Tästä on kyse Ambrosia Valoriihi, 53, muutti vajaa vuosi sitten kaupungista syrjäseudulle luonnonrauhaan. Keski-Suomessa sijaitseva 1950-luvulla rakennettu tila on vaatinut paljon kunnostamista. Lähin isompi maantie ja kauppa ovat 20 kilometrin päässä. Tilalla on sähköt, mutta ei vesijohtovettä eikä sisävessaa. Valoriihi on kärsinyt pitkään sisäilmaongelmista, mutta tuntee nyt kuntoutuvansa hengittävässä hirsitalossa ja puhtaassa luonnossa.
 Suuret lumihiutaleet tanssahtelevat hiljalleen putoillen saunan portaille. Punaisen, puisen saunan piipusta tupruttelee valkeaa savua. Pienikokoinen nainen, harmaa pipo syvälle korvien yli vedettynä, kiskoo perässään pihan poikki maitokärryjä, joissa on iso lastillinen polttopuita.
 Viima tunkee puseron alle - talvi teroittaa kynsiään. Puulämmitteinen talo ja sauna nielevät täyden kärryllisen puita päivittäin, kovilla pakkasilla vielä paljon enemmän.
 Jyväskyläläinen  Ambrosia Valoriihi , 53, muutti metsän keskelle järven rantaan viime maaliskuussa. Hänen erikoiselle nimelleen on syynsä: se selviää hieman myöhemmin.
 Pohjoisessa Keski-Suomessa sijaitsevan pienen maatilan lähin kauppa ja isompi maantie ovat 20 kilometrin päässä. Valoriihellä on auto käytössä ja hän käy kyläkaupassa kerran kahdessa viikossa.
 Oma talo luonnon keskellä on ollut aina Valoriihen haaveissa.
 – Kun olin lapsi, vierailimme kesäisin isän serkkujen maatilalla heinänteossa. Olen aina halunnut asua maalla, jo silloin kun nyt kolmekymppiset lapseni olivat pieniä.
 Kahden lapsen äiti on koulutukseltaan sosionomi ja toimi aikoinaan muun muassa nuorisopsykiatrialla. Altistuttuaan huonolle sisäilmalle hän kouluttautui hierojaksi, mutta kaikilla työpaikoilla törmäsi samaan ongelmaan: sisäilmaltaan puhtaita työtiloja ei tahtonut löytyä. Hän oli vuosia työttömänä.
 1950-luvulta peräisin oleva tila on rinteen päällä, josta avautuu näkymä järvelle. Niko Mannonen / Yle
 Valoriihi kärsi pitkään sisäilman aiheuttamasta päänsäryistä ja kuumeilusta.
 – Terveyden takia minä tänne muutin. Tärkein asia oli, että halusin hengittävään hirsitaloon ja puhtaaseen luontoon asumaan.
 Monen vuoden etsintöjen jälkeen Valoriihen haave toteutui. Netissä tuli vastaan 11 vuotta asuttamattomana ollut talovanhus piharakennuksineen juuri siltä seudulta, josta hän oli uutta kotiaan etsinytkin. Ja johon hänen rahansa riittivät.
 – Kun tulin tätä paikkaa katsomaan, odotin, että vastassa on taas jokin hirveä pommi. Mutta sitten olikin tupa, ranta ja maakellari, ajattelin, että ehkä tämä on nyt minun paikkani.
 Korjaustarpeita vuonna 1951 rakennetussa puutalossa toki riittää. Talon hirret saattavat hyvin olla lähes 200 vuotta vanhoja, koska 1800-luvulla samoilla sijoilla on kukoistanut saha ja sata vuotta myöhemmin mylly.
 Ennen talon kunnostusta osa alimmista hirsistä oli lahoja, savupiippu rapistunut, monet ikkunoista rikki, eikä leivinuunikaan ollut enää käyttökunnossa.
 Uudisraivaaja tai pikemminkin uusioraivaaja
 Sorkkarauta, vasara ja petkele nojaavat ajan tummentamaa hirsiseinää vasten tuvassa. Ne olivat ensimmäiset työkalut, joilla Ambrosia Valoriihi tarttui suururakkaansa, tilan peruskunnostamiseen.
 Työsarkaa tilalla on riittänyt, mutta ei Valoriihi koskaan ole työtä vieroksunut.
 Alimmat huonokuntoiset hirret on nyt vaihdettu uusiin ja tuvassa on hyvä ja raikas ilma. Tuli leimuaa uudelleen muuratussa, vaaleatiilisessä leivinuunissa ja puuhellalla porisee hirvikeitto.
 Ambrosia Valoriihi tekee kerralla ison määrän ruokaa, jotta sitä riittää useammaksi päiväksi. Niko Mannonen / Yle
 Valoriihi häärii tuvassa ja keittiönurkkauksessa villasukat jalassa.
 – Villasukat ovat sisällä tarpeen, koska tuvassa on pakkasilla vähän vilpoista. Tekee mieli mennä leivinuunin ääreen lämmittelemään, kun ikkunoista käy pieni veto.
 Tilalle tulee sähkö, mutta Valoriihi käyttää sitä hyvin säästeliäästi. Taloa pitävät lämpimänä leivinuuni, puuhella ja kaksi pönttöuunia. Valoriihi on vaihtanut rikkonaisten ikkunoiden paikalle uudet, kertaalleen kierrätetyt ikkunat. Hyvin hiotut ja valkoiseksi maalatut ikkunat näyttävät lähes uusilta, mutta vaativat vielä lisää tilkitsemistä.
 – Kun teen jotakin, teen sen hyvin ja perusteellisesti. Se tuo minulle rauhaa. Mieli lepää kädenjäljessä. Olen aina arvostanut arjen työtä.
 Valoriihi sytyttelee pitkiä kynttilöitä, ne tuovat tupaan valoa paremmin kuin matalat kynttilät. Katossa roikkuu pari valaisinta, mutta niistä ovat töpselit irti seinästä. Valoriihi ei niin välitä sähkölampuista.
 Ilman sähköä ja muita nykyajan mukavuuksia eläminen vaatii aikaa ja voimia.
 Taloon ei tule vesijohtovettä, joten käytössä on ainoastaan ulkohuussi ja juomavesi on kannettava kaivosta. Saunan pesuveden Valoriihi saa nostettua tonttia halkovasta purosta.
 Saunaan Valoriihi kantaa kerrallaan kuudesta kahdeksaan sangollista vettä ja kaivosta hän nostaa kerralla yleensä 30 litraa vettä, mutta se riittää useammaksi päiväksi.
 Oma maakellari on yksi asia, mikä sai Ambrosia Valoriihen ihastumaan tilaan. Niko Mannonen / Yle
 Valoriihi katselee tuvan ikkunasta avautuvaa järvimaisemaa. Lahden pohjukka on jääriitteessä. Vajaa vuosi sitten näkymän peitti vielä tiheä risukko, jonka on käynyt raivaamassa 85-vuotias metsuri. Hän ja talkootuttavat ovat olleet yksin asuvalle naiselle suureksi avuksi.
 – Olen todella kiitollinen kaikesta saamastani avusta. Yritän löytää myös itselleni käytettyä naisten moottorisahaa, sille olisi täällä paljon käyttöä.
 Kirves kyllä pysyy sisukkaan naisen kädessä. Talven polttopuissa oli iso työ, mutta hän sai siihen apua. Toisella puolella tonttia asuvien naapureiden neuvot ja apu ovat olleet muutenkin monesti tarpeen.
 Auttavaisten naapureiden ansiosta Valoriihi tietää nyt myös miten leivinuunia lämmitetään, milloin tuliset kekäleet tulee kaapia pois uunista.
 Naapureita Valoriihen sisukkuus hämmästyttää ja he kutsuvat häntä uudisraivaajaksi. Itse hän tuntee olevansa ehkä ennemminkin uusioraivaaja, koska vaalii vanhaa ja suosii uusiokäyttöä.
 Kierrätystä ja vanhan kunnostusta
 Lumisade on lakannut. Kolmen hehtaarin tontti on kääriytynyt puhtaan valkeaan, hentoon lumipeittoon. Valoriihi pistää vuorelliset mustat, kumisaappaat jalkoihinsa ja lähtee lisäämään puita saunaan.
 Pihan toisella puolella on vanha, harmaa tiilinavetta ja sen päädyssä puinen hevostalli. Tallissa ei ole ollut eläimiä vuosikymmeniin, mutta sisällä tuoksuu yhä tallilta: heinän, kauran ja hevosen tuoksu on pinttynyt puisiin lattialankkuihin.
 Tallin perällä on huussi. Huussin alusenkin Valoriihi puhdisti viime kesänä omin käsin perusteellisesti, kuten saunan takaa löytyneen tunkion. Yksitellen hän tonki vuosia vanhat jätteet ylös montusta ja eritteli ne kaikki omiin pinoihinsa.
 – Hylätyn hetekan ja muun metalliromun laitoin omaan kasaansa. Muoviroskat ja kaikki muut jätteet, kuten vanhat vaipat omiinsa. Kaiken käyttökelpoisen tavaran otin talteen.
 Vanha kuparipannu on pelastettu tunkiolta. Niko Mannonen / Yle
 Lumiset, korkeat kuuset seisovat ylväinä kuin juhlapukuihinsa sonnustautuneina saunan nurkalla.
 Valoriihi haaveili aluksi aivan umpimetsään muuttamisesta, mutta tuli toisiin ajatuksiin, koska ei halunnut raiskata koskematonta luontoa. Sen sijaan hän päätyi korjaamaan ja puhdistamaan vanhaa asumusta.
 Valoriihen mielestä on tärkeää puhdistaa vuosikymmenten roskat ympäriltä maasta siltä osin kuin hän siihen kykenee. Hän pyrkii aina kierrättämään ja erittelemään kaikki pienistä metalliniiteistä lähtien.
 Luonnon säästämisen lisäksi vanhan uudistaminen auttaa häntä venyttämään penniä.
 Rahan kanssa Valoriihi onkin saanut olla tarkkana. Ulkopuolisen työvoiman käyttö on ollut kallista ja budjetti on jo käytetty. Mutta Valoriihi on hyvä keksimään vanhalle tavaralle uusiokäyttöä ja tulee vähällä toimeen.
 Valoriihi asettelee ruokapöydälle tunkiolta pelastamansa posliinilautaset. Eripariset lautaskoristeet sopivat hyvin talon henkeen. Lautasille hän annostelee hirvisoppaa, johon makua tuovat luomukasvikset.
 Tuvassa leivinuunin tuoma lämpö tuntuu turvalliselle.
  Vastatuulien vahvistama
 Kaikkea mitä Valoriihi ei kunnostustöissä ole osannut tehdä, hän on opetellut. Häntä on neuvonut kauempana asuva yli 80-vuotias naapuri, joka on tehnyt hänelle myös työkaluja. Valoriihi on esimerkiksi nykyisin mestari irrottamaan nauloja, sen hän oppi, kun purki niitä tuhansia lattiasta.
 Valoriihi on muutenkin sitkeää tekoa.
 Hän on kahdesti taltuttanut rintasyövän, vaikka toisella kerralla syöpä oli päässyt jo imusolmukkeisiin leviämään. Nyt hän on ollut syövästä kohta viisi vuotta terveenä.
 Reilu viisi vuotta on kulunut myös siitä, kun hänen puolisonsa menehtyi syöpään. Timon menetettyään Heini karisti entisestä elämästään kaiken vanhaa nimeä myöten. Uusi nimi, Ambrosia, kuvastaa jumalten ruokaa.
 Valoriihi uskoo mahdollisimman luonnonmukaisen ruoan edistävän terveyttä ja sitä hän saa puhtaasta luonnosta.
 Ambrosia Valoriihi nauttii eniten tuvan ikkunasta avautuvasta järvinäkymästä. Niko Mannonen / Yle
 Valoriihi poistatti toisen syövän jälkeen molemmat rintansa. Hän hoitaa nykyisin itseään syömällä terveellisesti ja lepäämällä riittävästi. Hän pyrkii käyttämään paljon lähiruokaa ja luomua yrtteineen.
 Hän jopa jauhaa käsikäyttöisellä myllyllä viljan ja leipoo itse leipänsä. Tosin nyt tilan peruskunnostaminen ahmaisee niin paljon aikaa päivästä, ettei sitä leipomiselle ole liiemmin liiennyt.
 Valoriihin iloitsee, että oma maapaikka antaa nyt mahdollisuuden lähiruoan luonnonmukaiseen kasvattamiseen.
 – Tuonne rantaan johtavaan rinteeseen aion ensi kesänä kaivaa oman kasvi- ja mansikkamaan. Sinne istutan myös Siperian karhunvadelma- ja mustaherukkapensaan.
 Yksin asuva, kaupungista muuttanut nainen on herättänyt kyläläisissä hieman ihmetystä. Yksinäisyyttä Valoriihi ei kuitenkaan ole kummasteluista huolimatta tuntenut, eikä päätöstään korpeen muuttamisesta katunut. Hänellä saattaa vierähtää helposti yli viikkokin, ettei hän tapaa ketään, mutta se ei häntä hetkauta.
 – Onhan pihalla pikkulinnut, joita voin seurata. Ja sitten minulla on kaktus, joka aloitti kukkimisen aina jouluisin heti Timon kuoleman jälkeen. Se on elävä ja siitä on minulle seuraa, viihdyn yksin.
 Joulukaktus on saanut nimensä Valoriihen edesmenneen puolison, Timon  mukaan. Kaktus alkoi kukkia aina jouluisin Timon kuoleman jälkeen.  Niko Mannonen / Yle
 Valoriihen aikuinen poika asuu Saksassa. Poikaansa hän pitää yhteyttä netin kautta aina, kun käy aikuisen tyttärensä luona Jyväskylässä. Nettiyhteyttä ei hänen kotonaan ole, eikä televisiota. Mutta radiota hän toisinaan kuuntelee ja seuraa sitä kautta uutisia.
 – Vielä kun kertoisivat radiossa kymmenen päivän sääennusteen, niin olisi hyvä! Sellaista ohjelmaa ei valitettavasti kukaan ole toistaiseksi keksinyt.
 Ei ikävä kaupungin hyörinää
 Valoriihi herää yleensä aamuisin ilman herätyskelloa, jos ei ole mitään menoa ja harvoin on. Aamupuuron hän keittää hiljalleen puuhellalla, samoin kuin teevedenkin.
 Päivät kuluvat pihahommissa, talon kunnostamisessa ja muissa kotiaskareissa. Esimerkiksi tiskaaminen on oma projektinsa. Hän pesee astiat aina saunaa lämmittäessä, koska silloin saa helpoiten lämmintä vettä.
 – Olen oppinut huolehtimaan, etteivät likaiset astiat jää kauaksi aikaa lojumaan saunalle, muuten hiiret riemastuvat niistä, pistävät bileet pystyyn. Ja saippua kannattaa muuten säilyttää rasiassa, koska se on hiirten suurta herkkua, nauraa Valoriihi.
 Pikkupyykin Valoriihi pesee nyrkkipyykillä ja isommat vaatteet hän kuskaa pestäväksi kahden tunnin ajomatkan päähän Jyväskylään tyttärensä pesukoneessa.
 Puulämmitteinen talo vaatii paljon polttopuita talvisin. Niko Mannonen / Yle
 Entisestä elämästä ja mukavuuksista Valoriihi ei kaipaa muuta kuin ehkä sisävessaa.
 – Olisi kiva, jos saisin tänne lähemmäksi sisätiloja kuivakäymälän, ei tarvitsisi talvipakkasilla lähteä ulos. Ja jonkun vesipisteen myös.
 Ja toki hän ikävöi kaupungista perhettään ja erityisesti kahta lastenlastaan. Viisi- ja kahdeksanvuotiaat tytöt käyvät tosinaan mummon luona kylässä. Viimeksi he kävivät joulun alla. Mutta muuten Valoriihi nauttii hiljaisuudesta, vapaudesta ja kiireettömyydestä.
 – Kaupungissa ihmisillä on aina niin kiire, he eivät ehdi pysähtyä. Täällä ihmiset pysähtyvät ja juttelevat ihan asiaa, eivätkä vaan, että oliko jossain juhlissa ollut hauskaa.
 Hiljaisuutta ja pimeyttä
 Keltarintaiset talintintit pyrähtelevät ikkunan alla pensaassa. Iloinen sirkutus kuuluu sisälle asti – niiden laulua ei peitä liikenteen jylinä.
 Ambrosia Valoriihi kertoo voivansa hyvin luonnon helmassa, hänestä hiljaisuus on ihanaa. Hän valitsi asuinpaikan mahdollisimman kaukaa kaikista voimalinjoista ja mastoista, hän tuntee silloin päänsä pelaavan paremmin.
 – Toivoisin, että Suomeen jätettäisiin edes pieni alue, jossa ei olisi mitään sähkö- tai tietoliikenneverkkoja. Vaikka semmoinen nukkumapaikkarakennus, missä ihmiset voisivat käydä kokeilemassa miltä tuntuu, jos ei ole mitään sähköistä ympärillä.
 Näppäinkännykkä Valoriiheltä löytyy, mutta hän käyttää sitä säännöstellen. Ystäviä hänellä käy toisinaan kylässä ja hän keskustelee ihmisten kanssaan enemmin juuri kasvotusten kuin puhelimessa.
 Toiveena  on saada sisälle vesipiste, joka helpottaisi veden kantamista.  Niko Mannonen / Yle
 Ilta hiipii hissukseen ja heittää pimeyden hupun ylle.
 Valoriiheä ei pimeys pelota, hän oikeastaan rakastaa sitä. Hän nukkuu paljon paremmin, kun on pimeää. Ja nauttii säihkyvistä tähtitaivaista.
 – Eihän täällä mitään pelättävää ole. On ainoastaan luonnon eläimiä, kuten jäniksiä ja kauriita ja eivät ne mitään pahaa tee. Kaupungissa on paljon enemmän pelättävää.
 Ja mitä hän oikeastaan edes pelkäisi, kun on kuoleman kanssa niin sujut kaiken kokemansa jälkeen.
 Leivinuuni on talon sydän. Se  lämpiää talvisin joka päivä. Niko Mannonen / Yle
 Valoriihi kohentaa leivinuunin hehkuvia kekäleitä. Kun hän ei näe tehdä enää ulkohommia, hän siirtyy aina iltapäivisin puuhastelemaan sisälle. Tekemistä piisaa sielläkin, muuttolaatikot odottavat tyhjentämistä, keittiöön pitäisi saada tiskialtaat asennettua ja kaapit laitettua. Uusi vesiputki on jo ruostuneen tilalle vaihdettu.
 Ensi kesälle, valoisalle ajalle Valoriihellä on myös vielä paljon suunnitelmia.
 Rantaan hän haluaisi rakentaa laiturin ja kodan. Ja risukasat pitäisi saada siivottua. Kaivon päältä puuttuu katos, mutta muuten Valoriihi on jo kuusi puoli metriä syvän kuilun omin käsin puhdistanut ja vaihtanut pohjalle uudet hiekat.
  Onni piilee pienissä asioissa
 Ambrosia Valoriiheä harmittaa, etteivät pienituloiset saa tukea kotona teetettyihin remontteihin. Vähätuloisilla ei ole riittävästi verotettavaa tuloa, jotta he voisivat hyödyntää kotitalousvähennystä.
 Valoriihi tulee muuten toimeen pienen työkyvyttömyyseläkkeensä turvin. Hän sai viime kesänä eläkepäätöksen masennuksen vuoksi käytyään kolme vuotta terapiassa. Hän uskoo masennuksen johtuneen hänen huonosta terveydentilastaan.
 Nyt hän on tyytyväinen, kun saa taas nukuttua hyvin ja tuntee koko ajan voimiensa palautuvan.
 Valoriihi haaveilee vielä kuntoutuvansa niin hyvin, että jonain päivänä pystyisi tekemään jälleen töitä. Hän haluaisi auttaa muita ihmisiä parantumaan, esimerkiksi hieronnalla.
 Valoriihen talo oli ollut asumaton 11 vuotta. Niko Mannonen / Yle
 Mutta nyt Valoriihi elää oman näköistä elämäänsä päivän kerrallaan, nauttien luonnosta ja terveydestä.
 Hänen lempihetkensä päivästä on istahtaa aherruksen lomassa lampaantaljalla pehmustettuun keinutuoliin leivinuuniin eteen. Siinä hän katselee vuoroin vastarannan jylhää kalliomaisemaa ja tulenliekkien leiskuntaa uunissa.
 – Tuli rauhoittaa minua. Ja ei minua nyt enää mikään muu huolestuta kuin se, että miten tarkenen tuvassa 30 asteen pakkasessa.
 Ambrosia Valoriihi nauttii olostaan tilallaan. Niko Mannonen / Yle
 Valoriihen mieltä painaa myös se, että jos lähistölle kaavailtu tuulivoimalahanke nytkähtää eteenpäin. Hän on pistänyt kaikki kerrostalokaksionsa myynnistä saamansa rahat ja säästönsä kiinni tilaan ja sen korjaamiseen. Hänestä olisi iso sääli ja suru joutua luopumaan siitä.
 Hän pelkää tuulivoiman tuottamia sähkömagneettisia kenttiä ja maakaapelin tuomia haittoja sekä aliäänitaajuutta.
 – Pelottaa, että minulle tulee uudelleen jatkuva stressitila kehoon, mikä on juuri helpottamassa. Ja miten tuo kaikki vaikuttaisi myös luontoon ja eläimiin, niin kuin Lapissa ollaan huolestuneita tuulivoiman vaikutuksista poroihin.
 – Sain oman rannan ja näkymäksi kalliot vastarannalle. Kuulen pihalla puron solinan. Minun sielu lepää täällä. Ihmisen pitää saada nähdä taivaanranta. On iso siunaus, että pääsin tänne.
 Valoriihi pakkaa saunakamppeitaan. Hän kertoo pitävänsä talvesta, mutta haaveilevansa pääsevänsä ensi kesänä heittämään lahjaksi saamansa katiskan järveen ja paistamaan ahvenia pannulla puuhellalla.

Nainen hylkäsi kaupungin ja mukavuudet, muutti ypöyksin korpeen ja raivasi vanhasta, hylätystä tilasta itselleen onnen: "Ihmisen pitää saada nähdä taivaanranta"


Summary: Suomen e-kirjakokoelmat ovat eri puolilla Suomea, eikä niistä voi lainata kuin paikallisesti.

E-kirjapalvelujen eli e- ja äänikirjojen suosio kasvaa kirjastoissa. Se näkyy erityisesti pääkaupunkiseudulla, jossa on Suomen suurin e-kirjakokoelma.
 Helmetin eli Helsingin, Espoon, Kauniaisten ja Vantaan yhteisen kirjastoverkon e-kirjapalvelujen lainat kasvoivat viime vuonna hieman yli neljänneksen edellisvuodesta.
 Äänikirjoissa kasvu oli huikea. Niitä lainattiin hieman yli kaksi kertaa enemmän kuin vuonna 2017.
 E-kirjapalvelut kasvattavat suosiotaan kirjastoissa, mutta suomalaiset ovat niiden suhteen eriarvoisessa asemassa.
 Suomessa on yhteensä yli 30 erilaista e-kirjakokoelmaa, joista voi lainata vain paikallisesti, mutta tilanne halutaan korjata.
 Kotimaisten kirjastojen e-palveluja kehittävässä Yleisten kirjastojen konsortiossa suunnitellaan valtakunnallista e-kirjastoa, joka olisi kaikkien suomalaisten käytössä.
 – Nykyinen tilanne on hyvin epätasa-arvoinen. Ihmiset eivät pääse samoihin nimikkeisiin kiinni, konsortion puheenjohtaja  Virva Nousiainen-Hiiri  sanoo.
 Yle Uutisgrafiikka
 Epätasa-arvoinen kansa
 Kirjastojen ja kirjastoverkkojen e-kirjakokoelmia on kartutettu Suomessa tähän asti samalla tavoin kuin perinteistä kirjakokoelmaa.
 Se on johtanut siihen, että e-kirjojen ja äänikirjojen lisenssit eli käyttöoikeudet on rajattu vain tiettyihin kirjastoihin.
 Se on ristiriidassa e-kirjapalvelujen käytön kanssa. E-kirjoja luetaan ja äänikirjoja kuunnellaan paikasta riippumatta.
 – Siksi Suomessa pitäisi olla yksi kokoelma, josta kuka tahansa mistä päin tahansa Suomea voi lainata, Nousiainen-Hiiri toteaa.
 Kansalaisten epätasa-arvo näkyy kokoelmien koossa. Pääkaupunkiseudulla voi lainata viidestä tuhannesta nimikkeestä, kun toisaalla e-kirjojen määrä voi olla kymmenen kertaa pienempi.
 Helmet-kirjastoverkon jälkeen seuraavaksi suurimmat e-kirjakokoelmat ovat Varsinais-Suomessa (Vaski-kirjastot) sekä Päijät-Hämeessä (Lastu-kirjastot).
 “Tarkoitus ei ole syödä kirjailijoiden elinkeinoa”
 Valtakunnallinen e-kirjasto on vielä suunnitelma, jolta puuttuu rahoitus. Yleisten kirjastojen konsortion puheenjohtaja Virva Nousiainen-Hiiri vaikuttaa kuitenkin toiveikkaalta.
 Jos kaikki menee suunnitelmien mukaan, kirjastoa päästään pilotoimaan tänä vuonna, ja itse e-kirjasto voisi olla valmis ensi vuoden puolella.
 Ensin pitää ratkaista e- ja äänikirjojen lisensseihin liittyvät ongelmat. Moni on ihmetellyt, miksi kirjastoilla on rajallinen määrä sähkö- ja äänikirjoja.
 – Se johtuu määrärahojen puutteesta. Jokainen lisenssi maksaa lähes saman verran kuin perinteinen kirja, eli noin 25 euroa, Nousiainen-Hiiri selventää.
 Hän toivoo, että uuden valtakunnallisen e-kirjaston kehittämiseen saadaan myös kirjailijat, kustantajat ja kirjailijaliitot mukaan.
 – Voisimme lähteä kehittämään yhdessä näitä lisenssejä ja toimintatapoja. Kirjastojen tarkoituksena ei ole missään nimessä syödä kirjailijoiden elinkeinoa tai kirjakaupan myyntiä, Nousiainen-Hiiri sanoo.
 Yleisten kirjastojen konsortion puheenjohtaja Virva Nousiainen-Hiiri on mukana suunnittelemassa Suomeen valtakunnallista e-kirjastoa. Jaani Lampinen / Yle
 Kirjastot eivät saa kaikkia kotimaisia e-kirjoja
 Kirjastojen e-kirjakokoelmista ei saa kaikkien kotimaisten kirjailijoiden teoksia, vaikka ne tulevat vastaan kaupallisissa e-kirjapalveluissa.
 Esimerkiksi Helmetistä on turha etsiä vaikka Tuomas Kyrön tai Ilkka Remeksen romaaneja.
 Kotimaisesta kirjallisuudesta noin kolmannes julkaistaan e-kirjoina, ja niitä kirjastoille päätyy vain noin kolme neljännestä.
 Suomessa kustantajat päättävät pitkälti siitä, missä ne jakavat julkaisemiaan teoksia. Neljännes kotimaisista e-kirjoista päätyy jonnekin muualle kuin kirjastoon.
 – Olisi hienoa, jos kaikki kirjailijat ottaisivat hieman vastuuta siitä, että heidän kirjansa olisivat e-kirjoina kirjastossa, Nousiainen-Hiiri toteaa.
 E- ja äänikirjoja luetaan ja kuunnellaan monenlaisista sovelluksista, ja on ehkä yllättävää, että kirjastolaitos pärjää tunnettuudessa niin hyvin kaupallisille e-kirjapalvelujen tarjoajille.
 Yleisten kirjastojen konsortion tilaaman kuluttajatutkimuksen (TNS-Kantar, 2017) mukaan kaksi tunnetuinta e-kirjapalvelubrändiä olivat kirjaston e-kirjapalvelut sekä Elisa Kirja.
 Esimerkiksi Helsingissä e- ja äänikirjoja ostetaan noin 250 000 eurolla, eli alle kymmenyksellä koko kirjabudjetista.
 – Toivon, että se olisi kymmenen prosenttia, Nousiainen-Hiiri sanoo.
 Verkosta puuttuu suosittelumekanismi
 Yleisten kirjastojen konsortion puheenjohtaja Nousiainen-Hiiri uskoo, että e-kirjojen ja etenkin äänikirjojen nousu jatkuu lähitulevaisuudessa.
 Hänen mukaansa vielä on vaikea sanoa, ohittavatko tietokirjat jatkossa kaunokirjallisuuden.
 Kirjojen lyhyt elinkaari surettaa kirjastoalan ammattilaista.
 Jos kirja menee kirjakaupassa vanhaksi viimeistään vuodessa, kirjastossa sen elinkaari ei ole paljon pidempi.
 Siellä mielenkiinto kirjaa kohtaan katoaa parin vuoden jälkeen.
 Iso osa ihmisistä seuraa verkosta, mitkä kirjat trendaavat, ja juoksevat niiden perään. Se näkyy kirjastoissa valtavana kysyntäpiikkinä, hankintapyyntöinä ja pitkinä jonotusaikoina.
 Nyt esimerkiksi Michelle Obaman  Minun tarinani  äänikirjaa tai e-kirjaa joutuu jonottamaan Helmetissä pisimmillään jopa puoli vuotta.
 Kyse on lopulta vain kirjallisuuden pinnasta, jota raapaistaan.
 Nousiainen-Hiiri toivoo, että kirja-alalle kehitettäisiin algoritmeihin perustuva suosittelumekanismi, joka ohjaisi kirjan ystävät verkossa myös muiden kuin juuri nyt trendaavien teosten pariin.
 – Minusta se on suomalaisen kirjallisuuden elinehto. Saisimme sillä kirjallisen kulttuurimme uuteen nousuun, Nousiainen-Hiiri maalailee.

Suomeen suunnitellaan valtakunnallista e-kirjastoa – suosituimpia kirjoja jonotetaan jopa puoli vuotta


Summary: Oppositio ja ammattiliitot kutsuvat uutta työlakia orjalaiksi.

Unkarin pääkaupungissa Budapestissa tuhannet ihmiset ovat osoittaneet mieltään työlainsäädäntöä vastaan.
 Oppositioryhmät ovat viime viikkoina järjestäneet useita mielenilmauksia pääministeri  Viktor Orbánin  hallitusta vastaan. Hallituksen uusi työlaki on laukaissut suurimmat mielenosoitukset yli vuoteen.
 Mielenilmauksen olivat järjestäneet oppositiopuolueet, ammattiliitot ja kansalaisjärjestöt. Mielenosoittajat marssivat lumisateessa Sankarien aukiolta parlamenttirakennukselle. Uutistoimisto AP:n mukaan mielenosoittajia oli ainakin 10 000.
 – Me vastustamme lähes kaikkea, mitä on tapahtunut tämän hallituksen noustua valtaan, korruptiosta valedemokratiaan, 50-vuotias  Eva Demeter  sanoi uutistoimisto Reutersille.
 Uusi laki pidentää sallittua vuosittaista ylityön määrää 250:stä 400:aan tuntiin. Se myös pidentää aikaa, jonka kuluessa työnantajan on korvattava ylityöt, vuodesta kolmeen vuoteen. Parlamentti hyväksyi lain viime kuussa.
 Kriitikot ovat nimenneet työntekijöiden asemaa heikentävän lain orjalaiksi, ja ammattiliitot aikovat järjestää yleislakon 19. tammikuuta.
 Hallituksen tiedottaja  István Hollik  toisti syytöksen, että unkarilais-amerikkalainen liikemies  George Soros  rahoittaa mielenilmauksia. Hallitseva oikeistolainen Fidesz-puolue on  aiemminkin käyttänyt Sorosia lyömäaseena .
 Aiheesta aiemmin:
 Yle Budapestissa: Unkarin hajanainen oppositio löysi toisensa, mutta mielenosoitukset eivät uhkaa pääministeri Orbánin asemaa  19.12.2018
 Yle Budapestissa: Orbánin viime uudistukset olivat liikaa – unkarilaiset lähtivät kaduille laajalla rintamalla  17.12.2018
 Takana EU, edessä itä – Unkari matkalla Putinin syliin  1.12.2071

Tuhannet marssivat Unkarin pääkaupungissa hallitusta ja työlakia vastaan – Liitot uhkaavat maanlaajuisella lakolla


Summary: Uudenvuodenpäivänä virkavalansa vannonut presidentti Jair Bolsonaro on luvannut saada rikollisuuden kuriin.

Brasilian hallitus on lähettänyt sotilaspoliiseja rauhoittamaan levottomuuksia pohjoisessa Cearán osavaltiossa.
 Rikollisjengit ovat hyökkäilleet Cearán pääkaupungissa Fortalezassa ja muissa kaupungeissa lukuisia kauppoja, bensiiniasemia, pankkeja ja busseja vastaan.
 Taustalla epäillään olevan osavaltion vankiloiden sääntöjen tiukennukset.
 Jengejä ärsyttää, että matkapuhelimien signaalit estetään vankiloissa ja vankeja ei enää jaotella vankilaosastoille jengien mukaisesti. Kahden jengin kerrotaan sopineen keskinäisestä aselevosta, jotta ne voivat keskittyä taisteluun viranomaisia vastaan.
 Vuoden alusta presidenttinä aloittanut jyrkän linjan oikeistolainen  Jair Bolsonaro  on luvannut saada Brasiliaa vaivaavan rikollisuuden kuriin, ja tämä on ensimmäinen testi hänen hallitukselleen.
 Bolsonaro on luvannut, että poliiseille annetaan hyvin vapaat kädet käyttää tappavaa voimaa ja aselakeja höllätään, jotta kansalaiset voivat aseistautua rikollisia vastaan.
 Oikeusministeri  Sérgio Moro  määräsi 300 sotapoliisia Cearán osavaltioon.
 Moro toimi aiemmin tuomarina ja johti  operaatio Autopesun  nimellä tunnettua korruptiotutkintaa. Korruptiotutkinta vei vankilaan myös Brasilian entisen presidentin  Luiz Inácio Lula da Silvan , joka olisi muuten pyrkinyt presidentiksi Bolsonaron vastaehdokkaana.
 Brasiliassa istuu kolmanneksi eniten ihmisiä vankiloissa Kiinan ja Yhdysvaltain jälkeen. Vuonna 2016 vankeja oli noin 730 000. Jengiväkivalta on yleistä täpötäysissä vankiloissa, kun huumekaupan hallinnasta kilpailevat ryhmittymät selvittelevät välejään.
 Aiheesta aiemmin:
 Oikeistolainen Jair Bolsonaro aloitti Brasilian presidenttinä – "Vannon vahvistavani Brasilian demokratiaa"  1.1.2019
 Kiistelty oikeistojohtaja Jair Bolsonaro astuu valtaan Brasiliassa  1.1.2019
 Suomalaisasiantuntija: Brasiliassa osa äärioikeistopresidentin uhosta saattaa jäädä kampanja-aikaan – Talouden paineet voivat hillitä Bolsonaroa  29.10.2018
 Väkivaltaan lopen kyllästyneet brasilialaiset lähtevät nyt äärioikeiston presidenttiehdokkaan kelkkaan – "Naapuriani ammuttiin käteen, koska ryöstäjälle ei halpa kännykkä kelvannut"  27.10.2018
 Ainakin 21 kuoli vankilapaon yrityksessä Brasiliassa – Ulkopuolella olleet asemiehet yrittivät räjäyttää vankilan muurin  11.4.2018

Brasilian hallitus lähetti sotilaspoliisin joukkoja jengiväkivallan riivaamaan osavaltioon


Ranskassa nähtiin lauantaina jälleen mielenosoittajien ja poliisien yhteenottoja, kun keltaliivien mielenosoitukset palasivat kaduille vuodenvaihteen jälkeen.
 Pääkaupungissa Pariisissa mielenosoitus alkoi rauhanomaisesti, mutta iltapäivällä mielenosoittajat ottivat yhteen Seinejoen ylittäviä siltoja tukkivien poliisien kanssa.
 Poliisit ampuivat kyynelkaasua estääkseen mielenosoittajia ylittämästä Seineä ja pääsemästä Ranskan kansalliskokouksen rakennuksen luo.
 Iltapäivällä mielenosoitus yltyi Pariisissa taas mellakkapoliisien ja mielenosoittajien yhteenottoihin. Ian Langsdon / EPA
 Laivaravintola Seinen varrella syttyi tuleen. Mielenosoittajat polttivat moottoripyöriä ja sytyttivät rakentamiaan barrikadeja tuleen äveriäällä Boulevard Saint-Germainilla.
 Toisaalla Ruotsin suurlähettiläs joutui kutsumaan naapureitaan apuun sammuttamaan mielenosoituksen aikana sytytettyä tulipaloa.
 – Missä ovat poliisit? suurlähettiläs  Veronika Wand-Danielsson  kysyi Twitter-tilillään.
 Keltaliiviset mielenosoittajat yrittävät puhaltaa uutta henkeä liikehdintään, joka näytti laantuvan joulun ja vuodenvaihteen lomien aikana.
 Liike saa nimensä autoilijoiden käyttämistä keltaisista huomioliiveistä ( gillets jaunes ). Se alkoi polttoaineveron noston aiheuttamasta suuttumuksesta mutta on laajentunut heijastelemaan yleistä tyytymättömyyttä presidentti  Emmanuel Macronin  talouspolitiikkaan.
 Niinpä polttoaineveron korotuksesta luopuminen ei lopettanut protesteja.
 Torstaina julkaistun mielipidemittauksen mukaan 55 prosenttia ranskalaisista kannattaa keltaliivien protesteja.
 Väkeä oli lauantaina liikkeellä enemmän kuin viime viikolla, mutta edelleen merkittävästi vähemmän kuin marraskuussa.
 Sisäministeri  Christophe Castaner  sanoi, että mielenosoituksiin osallistui lauantaina maanlaajuisesti noin 50 000 ihmistä.
 Esimerkiksi marraskuun 17. päivän protesteihin osallistui noin 282 000 mielenosoittajaa.
 Aiheesta aiemmin:
 Macron uudenvuodenpuheessaan: Ranskan hallitus voi tehdä enemmän, mutta kansalaisten pitää hyväksyä todellisuus  31.12.2018
 Ranskassa mielenosoittajat jälleen liikkeellä – lähes 100 otettu kiinni  15.12.2018
 Keltaliivit, hallituskriisit ja loputtomiin jatkuva brexit – Miksi läntisen Euroopan kuohunnalle ei näy loppua?  13.12.2018
 Steve Bannonista satunnaisiin hämmentäjiin ja Venäjä-mielisiin bottitileihin – Moni haluaa osansa Ranskan mellakoista  9.12.2018
 Analyysi: Kuusi syytä, miksi ranskalaiset aikovat tänään yhä osoittaa mieltään  8.12.2018

Ranskassa keltaliivit yrittävät pitää mielenosoitukset liikkeessä – Pariisissa nähtiin jälleen yhteenottoja


Kaksi henkilöä on kuollut ja neljä loukkaantunut henkilöauton ja rekan yhteentörmäyksessä Sodankylässä. Onnettomuus tapahtui Kakslauttasen eteläpuolella puoli yhdentoista aikaan maanantaina.
 Vammoja saaneista kaksi on loukkaantunut vakavasti ja kaksi lievästi.
 Juttua päivitetään.

Kaksi kuollut ja neljä loukkaantunut henkilöauton ja rekan törmäyksessä Sodankylässä


Summary: Autoalan Keskusliiton mukaan tavoite lähes puolesta miljoonasta täyssähköautosta Suomessa vuoteen 2030 mennessä on epärealistinen.

Tästä on kyse Autokauppa hiljeni viime vuoden lopussa voimakkaasti Suomessa. Autoilijat eivät halunneet ostaa autoa viime vuoden puolella, koska vuoden 2019 alussa autoilun verotus muuttui. Osa autoilijoista jäi harkitsemaan kannattaako ostaa bensiini- vai dieselauto, koska dieselin hinta nousi voimakkaasti viime vuonna.
 Uuden auton vaihtoa viime vuonna suunnitelleet menivät hieman sekaisin. Osa päätti lykätä auton vaihtoa seurattuaan viime keväänä alkanutta keskustelua autoilun tulevaisuudesta.
 Ensimmäinen vuosipuolisko sujui autokaupassa vielä mallikkaasti, mutta vuoden lopulla kauppa pysähtyi. Näin kertoo Autoalan Keskusliitto ry:n toimitusjohtaja  Pekka Rissa .
 – Kuluttajia sekoitti  autoilun verokeskustelun  lisäksi muun muassa liikenne- ja viestintäministeriön autoilua koskenut ilmastoraportin tiedot, Rissa sanoo.
 Rissan mukaan kuluttajien epävarmuutta lisäsivät myös autoilun uuden  WLTP mittaustavan  (Autoalan Tiedotuskeskus) käyttöönotto hiilidioksidipäästöjä mitattaessa.
 Vero- ja päästökeskustelu tyrehdytti autokauppaa voimakkaasti viime vuoden lopulla. Joulukuussa ensirekisteröinnit jäivät Autoalan Tiedotuskeskuksen laskelmien mukaan reiluun 6000:een henkilöautoon, mikä on lähes 24 prosenttia viime vuoden joulukuuta vähemmän.
 – Lokakuussa kauppa toimi vielä hyvin, mutta marras-joulukuussa kuluttajat kävivät varovaisiksi. Autokauppa pysähtyi kuin seinään joulukuun alussa, kertoo kuusamolaisen Koillismaan Auton autotalon johtaja  Miikka Mustonen .
 Mustosen mukaan Euroopasta kantautuneet uutiset dieselautojen käyttökielloista oli myös osasyy siihen, että asiakkaat menivät hämilleen autokauppoja pohtiessaan. Kaupan hiljenemiseen vaikutti Mustosen mukaan paljon myös viime vuoden polttonesteiden hintakehitys, kun dieselin hinta saavutti bensiinin hinnan.
 – Autoa ostavat odottivat loppuvuodesta myös tämän vuoden alussa voimaan astuneita ensirekisteröitävien autojen veroalennuksia, Mustonen kertoo.
 – Odotan kuitenkin alkaneesta vuodesta hyvää autokaupan vuotta, Mustonen jatkaa.
 Monitekniikka kestää pitkään
 Pekka Rissa rauhoittelee autokauppoja suunnittelevia toteamalla, että Suomen autokannassa on vielä 2025 ja 2030 käytössä runsaasti monitekniikkaa eli moottorivaihtoehtoja löytyy useita. Autoilu ei sähköisty Rissan mukaan hetkessä.
 – Markkinoilla on vähäpäästöisiä bensa-autoja, todella vähäpäästöisiä dieseleitä, mutta myös yhä enemmän ladattavia hybridejä ja täyssähköautojakin, jotka nostavat rooliaan 2025 jälkeen vahvemmin, Rissa sanoo.
 Tauno Koski, myyntipäällikkö Kari Tauriainen, Sulo Karjalainen ja Mikko Määttä pohtivat autokaupan tilannetta Koillismaan Auton kahvipöydässä. Ensio Karjalainen / Yle
 Rissan mukaan nyt auton vaihtoa suunnitteleva voi huoletta vaihtaa autonsa diesel- tai bensa-autoon.
 – Autoilijaa voi huolettaa esimerkiksi diesel-auton vaihtoarvon kehitys. Nyt ostettu auto on vuonna 2030 vasta keski-iässä ja säilyttää varmasti vaihtoarvonsa. Pääoman menetystä ei tarvitse pelätä.
 Rissan mukaan Suomessa ei ole tarvetta kieltää nyt eikä tulevaisuudessa dieselautojen käyttöä.
 – Dieseleihin sopii suoraan esimerkiksi biodiesel, joka on käytännössä hiilivapaa.
 Myös Koillismaan Auton autotalon johtaja Miikka Mustonen lohduttaa dieselauton hankintaa suunnittelevia.
 – Varsinkin täällä pitkien etäisyyksien seuduilla diesel on vielä vuosikausia käyttökelpoinen vaihtoehto. Polttoainetta riittää, Mustonen toteaa.
 Koillismaan Auton kahvipöydässä istuva asiakas  Tauno Koski  ei usko, että lähivuosina täyssähköautojen tai edes hybridien huolto toimisi moitteettomasti.
 – Ja miten hybridi- ja sähköautojen akkutekniikka pohjoisissa olosuhteissa toimii? Ei välttämättä hyvin, Koski pohtii.
 Ministeriön raportti herätti kysymyksiä
 Autoalan Keskusliitto ry:n toimitusjohtaja Pekka Rissa viittaa ilmastokeskustelusta mainitessaan  liikenne- ja viestintäministeriön toimenpideohjelman hiilettömään liikenteeseen 2045  työryhmän loppuraporttiin, joka sai ihmiset pohtimaan autoilun tulevaisuutta.
 Koillismaan Auton autotalon johtaja Miikka Mustonen uskoo autokaupan elpyvän hyvin kuluvan vuoden aikana. Ensio Karjalainen / Yle
 Raporttiin kriittisesti suhtautuva Rissa muistuttaa, että raportti on työryhmän esitys siitä, miten Suomi voisi siirtyä hiilettömään liikenteeseen 2045 mennessä, mutta se ei ole hallituksen linjaus.
 – Se on yhden tahon työ, jonka haasteeksi asetettiin miettiä päästöjen poistamista vuoteen 2045 mennessä, Rissa muistuttaa.
 Hän sanoo, että raportin tavoite lähes puolesta miljoonasta täyssähköautosta Suomessa vuoteen 2030 mennessä on epärealistinen ajatus.
 – Rajoitteita tavoitteelle löytyy esimerkiksi sähköautojen ja akkujen tuotantokapasiteetissa ja saatavuudessa Suomeen. Maailmalla ei ole tehtailla riittävästi akkukapasiteettia puhumattakaan siitä, löytyykö akkuihin tarvittavaa litiumia ja kobolttia tarpeeksi paljon ja tarpeeksi nopeasti, Rissa sanoo.

"Autokauppa pysähtyi kuin seinään joulukuun alussa" – syynä dieselin hinnan nousu, Saksan dieselautojen käyttökielto ja autoilua koskevat ilmastoraportit


Summary: Pääministeri May uskoo vielä saavansa myönnytyksiä EU-mailta.

Britannian parlamentti äänestää EU-erosopimuksesta ensi viikon tiistaina, tammikuun 15. päivä, kertoo yleisradioyhtiö BBC.
 Pääministeri  Theresa May  on aiemmin ilmoittanut, että äänestys pidetään viikolla 3.
 Äänestys oli määrä järjestää jo ennen joulua, mutta May lykkäsi sitä, koska näytti ilmeiseltä, ettei parlamentin enemmistö äänestä esityksen puolesta. Tilanne näyttää edelleen samalta.
 Sanomalehti The Guardian  kertoo, että May yrittää vielä saada EU-mailta myönnytyksiä sopimusesityksen kiistellyimmästä kohdasta, Irlannin rajajärjestelyistä.
 Huomenna Saksan ulkoministeri  Heiko Maas  lentää Dubliniin neuvottelemaan Irlannin pääministerin  Leo Varadkarin  kanssa. Miehet yrittävät löytää ratkaisun rajaongelmaan.
 Brittikansanedustajat huolissaan
 Yli 200 brittiläistä kansanedustajaa on  lähettänyt pääministeri Maylle kirjeen , jossa he toivovat pääministerin sulkevan pois mahdollisuuden sopimuksettomasta EU-erosta.
 Kirjeen allekirjoittajissa on niin eron kannattajia kuin vastustajiakin.
 Kirjeen ensimmäiset allekirjoittajat ovat konservatiivien entinen ministeri Dame  Caroline Spelman  ja työväenpuolueen kansanedustaja  Jack Dromey .
 Heidän mukaansa eroaminen EU:sta ilman sopimusta johtaisi työpaikkojen menetykseen ja teollisuustuotannon laskuun, ja aiheuttaisi kansalaisille inhimillisiä ongelmia.
 Britannian entinen ulkoministeri ja ero-liikkeen johtohahmoihin kuuluva  Boris Johnson  kirjoittaa puolestaan  Daily Telegraph -lehdessä , että "ero ilman sopimusta on lähellä sitä, minkä puolesta britit itse asiassa äänestivät". Johnsonin mukaan sopimukseton ero on kansalaisten mielissä yhä suositumpi vaihtoehto.
 Lue lisää :
 May: Britannian parlamentti äänestää brexit-sopimuksesta tammikuun kolmannella viikolla

Brexit-äänestys ensi viikon tiistaina – kansanedustajat esittävät viime hetken vetoomuksia


Summary: Jo muutamassa kuukaudessa uusi, muovipihimpi elintarvikevuoka on saavuttanut tunnustusta kansainvälisissä pakkausalan kilpailuissa.

Forssalaisen tehdasrakennuksen valoisan tilan takanurkassa kaksi automatisoitua konetta tekee tarkkaan ennalta ohjelmoituja liikkeitä. Ne kokoavat elintarvikkeille tarkoitettuja pakkauksia.
 Kahdeksan hengen yrityksessä huokuu innostuksen ilmapiiri. Tekeillä on jotain uutta, joka voi parantaa maailmaa vähentämällä muovin käyttöä.
 Vähentää muovin tarvetta
 Idea uudenlaisesta elintarvikepakkauksesta alkoi muhia automaattisia pakkauskoneita valmistavan Jomet Oy:n perustajan ja nykyisen hallituksen puheenjohtajan  Jouni Suokkaan  päässä jo tämän vuosikymmenen alkupuolella.
 – Metsä Boardilta kävivät meillä Jometissa esittelemässä ohutta aaltopahvia ja kyselemässä, löytyisikö sille ideoita sovelluksiin, vaikka vuokiin, joita on kaupan hyllyt väärällään. Usein on tullut tartuttua haasteisiin, myöntää Jouni Suokas.
 Hän kuitenkin katsoi, ettei tämä tuote oikein sovi metalliyrityksen pirtaan. Niinpä sitä varten perustettiin vuonna 2014 uusi yritys.
 Tuotekehittelyjen jälkeen startup-yritys Jospak Oy toi viime huhtikuussa markkinoille uudenlaisen elintarvikevuoan. Siinä tarvitaan jopa 85 prosenttia vähemmän muovia kuin perinteisissä muovivuoissa.
 Kuitupohjan päälle kiinnitetään erillinen, ohut muovikalvo, jonka ansiosta pakkaukseen voidaan pakata esimerkiksi jauhelihaa suojakaasuun.
 Isojen megabrändien rinnalla
 Uutuus on jo nyt saavuttanut menestystä pakkausalan kilpailuissa. Elokuussa Jospakin vuoka sai tunnustuksen pohjoismaisessa ScanStar-kilpailussa. Täältä vuoka eteni maailman pakkausalan yhdistyksen World Packaging Organization WPO:n järjestämään WorldStar-kilpailuun. Sieltä saavutuksena oli WorldStar 2019 -tunnustus. Sen palkinnot jaetaan toukokuussa Prahassa.
 Jospakin vuoka nimettiin vielä finalistiksi  erikoiskategoriaan  (WPO), jonka kaksi muuta finalistia ovat tunnettuja megaluokan nimiä: virvoitusjuomajätti CocaCola ja paperi- ja pakkausyhtiö Mondi.
 Jospakin elintarvikevuoissa muovi voidaan irrottaa helposti kartonkipohjasta. Molemmat osat voidaan kierrättää erikseen.  Timo Leponiemi / Yle
 Meriiteistä on hyötyä, kun pyritään isoille markkinoille, tietää Jospakin toimitusjohtaja  Tarja Heikkilä .
 – Sillä rakennetaan nimenomaan brändin tunnettuutta ja yrityksen uskottavuutta kansainvälisille markkinoille, joille mekin tähtäämme.
 Samalla, kun yhtiö kehittelee tuotteitaan, se hakee myös kasvua. Kasvu on kuitenkin kaksiteräinen miekka. Kasvua halutaan, mutta se ei saa tulla liian nopeasti, että tuotanto ja tekeminen pysyvät perässä. Mieluummin sopivankokoisia uusia asiakkaita erilaisilta aloilta, jolloin tuotteita voidaan kehittää, Heikkilä pohtii.
 Vauhtia muovivastaisuudesta
 Muovin käytön vähentäminen on yksi suurista ympäristöhaasteista. Muovien maailmanlaajuinen tuotanto on kasvanut 1960-luvulta lähtien 20-kertaiseksi ja sen odotetaan kaksinkertaistuvan seuraavan 20 vuoden aikana. Suurimmiksi ongelmiksi koetaan muovien päätyminen ympäristöön ja mahdollisesti myös ravintoketjuihin.
 Suomessa muovin erilliskeräys alkoi vuonna 2016. Tätä nykyä muovipakkauksista kierrätetään meillä neljäsosa. EU:ssa tavoitteeksi on asetettu, että vuonna 2025 muovista kierrätetään jo puolet.
 Kerätyistä kuluttajamuovipakkauksista oli viime vuonna tavoitteena 75 prosentin kierrätysaste uusien tuotteiden raaka-aineeksi, loput poltetaan energiahyötykäyttöön kotimaassa.
 Elintarvikepakkauksista kaksi kolmasosaa on edelleen tehty muovista, mutta vaatimukset muovin käytön vähentämisestä ovat voimistuneet. Tämä pakottaa pakkausvalmistajia etsimään uusia, kierrätettävämpiä vaihtoehtoja.
 Jospakin vuoissa elintarvikkeita suojaava muovi voidaan irrottaa helposti kartonkipohjasta. Molemmat osat voidaan kierrättää erikseen. Muovivastaisuuden nousu on sattunut Jospakin kannalta hyvään aikaan, myöntää toimitusjohtaja Tarja Heikkilä.
 – Kyllä meidän ajoitus markkinoille tulon suhteen on ollut erittäin oikea. Totta kai nämä trendit, yleinen mielipide, sekä entisestään tiukkeneva lainsäädäntö ohjaavat meidän pakkauksemme kaltaisten pakkausratkaisujen käyttöön.
 Pikkufirmat "moottoritien rampilla polkupyörällä"
 VTT  tutkii aktiivisesti  pakkausratkaisuja. Uusiutuvien materiaalien tutkimusprofessori Ali Harlin vertaa Jospakin elintarvikevuoan muovimäärää maitopurkin muovimäärään.
 – Vuoka on oikeansuuntainen askel ja parantaa pakkauksen kierrätettävyyttä. Kuitu antaa pakkaukselle jäykkyyttä ja lujuutta. Yhdistelmäpakkaukset ovat usein varsin tehokkaita ratkaisuja.
 Pystyykö pieni yritys kasvamaan isoksi ja pelastamaan maailmaa tuotteillaan? Kasvussa pakkausmarkkinoille tärkeää on löytää asiakkaat, jonka brändille ympäristötietoisuus on tarpeeksi tärkeää. Moni firma haluaa olla ympäristötietoinen ja kiinnostusta löytyy – mutta miten saadaan pienten tuotantomäärien pakkauksen hinta tarpeeksi alhaiseksi, kun halpa yksikköhinta perustuu isoon volyymiin?
 – Pieni yritys on kasvuvaiheessa kuin olisi moottoritien rampilla polkupyörän kanssa. Markkina ja tarve on loppumaton, ja kasvaa pitäisi nopeasti.
 Harlinin mukaan pakkaaminen kasvattaa muovin käyttöä 150 miljoonaa tonnia seuraavan viidentoista vuoden aikana, ellei mitään tehdä. Tämä on puolet tämänhetkisestä paperin ja kartongin valmistuskapasiteetista maailmassa.
 Uudet kulutustavat voivat kuitenkin muuttaa pakkausten tarvetta, esimerkiksi ravintoloissa syöminen tai lähiruuan itsevalmistus voisivat muuttaa pakkaamisen tarpeet ja ratkaisut. Koko ajan kehitetään myös uusia teknisiä ratkaisuja muovin vähentämiseksi, esimerkkinä  Kotka Millsin muoviton kertakäyttökahvikuppi .
 Itse kehitetyt koneet
 Forssalaisen tehdassalin lattiapintaa on vielä paljon vapaana, sillä valmiita vuokia täyteen pakatut laatikot vievät vain pienen osan tuotantotiloista. Laajentamisen varaa on siis jäljellä tulevaisuuden varalle. Tuotantoa varten rakennetut koneet ovat omaa innovaatiota, esittelee Jospakin työnjohtaja  Juha Raistakka .
 Vuokia valmistavat koneet ovat prototyyppejä, joilla haetaan kokemuksia tehokkaampiin koneisiin. Timo Leponiemi / Yle
 – Tätä kehitetään jatkuvasti tässä tuotannon aikana. Meillä on kaksi prototyyppikonetta. Niistä saadaan koko ajan lisää oppia tulevaan volyymikoneeseen, missä on korkeampi kapasiteetti ja suurempi tuotos per tunti.
 Tänä vuonna Jospak on hankkimassa kolmannen koneen. Jospakin koneet valmistaneen Jometin hallituksen puheenjohtaja Jouni Suokas lupaa, että uudessa koneessa tuotanto voidaan nostaa kymmenkertaiseksi. Sen lisäksi tuotannossa on tarkoitus siirtyä tänä vuonna yhdestä vuorosta kolmeen vuoroon ja palkata lisää väkeä.
 Tuotekehityksen edetessä Jospakilla ei pantaisi yhtään pahakseen, vaikka nyt pakkauksiin käytetty muovi voitaisiin vaihtaa ympäristöystävällisempään materiaaliin.
 – Olisihan se ihan mahtavaa, jos jossakin vaiheessa voisimme sanoa, että Jospakin vuokaratkaisu on kokonaan uusiutuvista raaka-aineista valmistettu, Tarja Heikkilä sanoo.

Pieni forssalaisfirma taistelee maailman muovittumista vastaan uudella pakkauskeksinnöllä – ja kisaa samassa sarjassa juomajätti Coca-Colan kanssa


Summary: Koira voi oppia pitämään hampaiden pesusta niin paljon, että pyytää sitä itse. Katso videolta, kuinka koira oppii hammaspesulle muutamassa minuutissa.

6–vuotias cockerspanieli Nella istuu hoitopöydällä ja antaa kiivaasti tassua eläintenkouluttaja  Mirva Paasoselle . Se yrittää saada Paasosen tajuamaan, ettei nyt ole tauon paikka. “Harjataan taas hampaita, jooko?”, koira tuntuu sanovan.
 Nellalle hampaiden pesu on niin mieluisaa puuhaa, että se pyytää sitä itse. Sen hampaita on pesty pennusta saakka. Eläintenkouluttajan oppiin Nella pääsikin vain siksi, että sen kanssa on helppo tehdä opetusvideo hampaiden harjauksesta.
 Vaikka koiran hampaita ei olisi pesty pennusta saakka, voi harjaamisesta tulla aikuisenkin koiran kanssa sujuva osa arkea.
 – Jos koira on tottunut siihen, että sitä käsitellään eikä sillä ole huonoja kokemuksia hampaiden pesusta, se oppii perusasiat parhaimmillaan muutamassa minuutissa, Paasonen sanoo.
 Palataan Paasosen neuvojen pariin tuonnempana. Kerrataan sitä ennen, miksi koiran hampaita edes pitäisi harjata.
 Vaikkapa siksi, ettei oman koiran suusta voisi ottaa tällaisia valokuvia:
 Anna Chrons
 Kuvassa on sekarotuisen Alma-koiran suu. Almalta oli pudonnut useita hampaita ennen kuin se pääsi eläinlääkäriin. Siellä siltä poistettiin 30 hammasta. Jäljelle jäi yksi. Sekin pitää poistaa pian.
 Hampaat poistanut eläinlääkäri  Anna Chrons  määräsi Almalle aluksi vain pehmeää ruokaa. Toipumisen jälkeen se saa syödä, mitä se ikenillään pystyy syömään.
 – Jotkut kyllä rouskuttelevat kummasti pelkillä ikenilläkin. Paremmin se pärjää ilman hampaita kuin heiluvien, mätien hampaiden kanssa, Chrons sanoo.
 Anna Chrons
 Tämän kuvan koiralta suurin osa hampaista oli pudonnut jo ennen eläinlääkärireissua.
 Koirien hampaita alkaa putoilla plakin ja bakteerien suuhun kertymisen seurauksena. Plakki kivettyy ajan mittaan hammaskiveksi. Ikenien alle kertyvä hammaskivi tulehduttaa ensin ikenet ja etenee vähitellen kohti hampaita kiinni pitäviä kudoksia. Jos voimakas tulehdus pääsee tekemään tuhojaan kiinnityskudoksissa pitkään ilman hoitoa, hammas alkaa heilua.
 – Jos samanlainen tulehdus olisi vaikka koiran kyljessä, sitä ei katselisi kukaan. Mutta kun ongelma on suussa piilossa, se on helppo unohtaa tai olla ymmärtämättä, Chrons sanoo.
 Koira voi olla suustaan hyvinkin kipeä, mutta ei näytä sitä. Moni ei tajua koiralla olevan ongelmia suussa edes silloin, kun mädäntyneet hampaat jo haisevat suussa. Koiran hengityksen ei kuuluisi haista.
 – Viimeistään silloin kannattaa tuoda puhdistukseen ja tarkastukseen. Se, että koira syö hyvin, ei valitettavasti ole minkäänlainen todiste siitä, että suu on kunnossa, Chrons sanoo.
 Rauhoitettuna tehtävä hammaskiven poisto voi ainakin hidastaa, mutta myös estää ikenissä olevan tulehduksen etenemisen hampaiden kiinnistyskudoksiin. Se edellyttää kuitenkin, että hampaita myös harjataan kotona ahkerasti.
 Nella-koira odottaa innolla, milloin hampaiden harjaus alkaa. Riina Kasurinen/Yle
 Cockerspanieli Nella on yksi  Aila Tarkiaisen  kolmesta koirasta. Tarkiainen pesee kaikkien koiriensa hampaat joka ilta. Aikaa kuluu noin kymmenen minuuttia.
 – Silloin kun ne olivat pentuja, ne saivat alkuun pureskella hammasharjaa. Pennut olivat noin nelikuisia, kun lisäsin hammastahnaa. Pikkuhiljaa aloin harjailemaan, Tarkiainen kertoo.
 Kolmikon vanhimpana koirana Nella on rutinoitunein hampaiden pesuun. Se ei edes päästä Tarkiaista illalla nukkumaan ennen kuin pesu on suoritettu.
 – Se istuu vessan oven edessä niin pitkään, että haen hammasharjan ja pesen sen hampaat, Tarkiainen kertoo.
 Ilman harjausta Nellalla ei olisi enää yhtään hammasta.  Nella-koiran omistaja Aila Tarkiainen
 Tarkiainen pesee useimmiten pelkät hampaiden ulkopinnat. Sisäpinnat ovat hankalammat. Eläinlääkäri Anna Chronsin mukaan ulkopintojen peseminen onkin tärkeintä, sillä ulkopuolelle plakkia kertyy koirilla eniten.
 Hammashoito on eläinlääketieteessä nouseva ala. Eläinten hampaista tiedetään koko ajan enemmän, ja yhä useampi eläinlääkäri syventää osaamistaan nimenomaan hampaiden hoidossa. Chrons hoitaa lähes pelkästään hammaspotilaita.
 Vielä muutama vuosi sitten ihmiset luulivat hänen vitsailevan, kun hän kehotti harjaamaan koiran hampaat. Nykyään ihmiset tietävät, että koirien hampaita pitäisi harjata. Parasta on olisi pestä hampaat ainakin viidesti viikossa. Esimerkiksi kerran viikossa peseminen on niin harvoin, ettei siitä ole mitään hyötyä.
 Harva harjaa lainkaan. Koiralle hampaiden harjaus ei luonnostaan ole mieluisaa, ja niinpä hammaspesu voi olla niin koiralle kuin omistajalle tahtojen taistelu.
 Palataan eläinkouluttaja Mirva Paasosen ja Nella-koiran luokse. Paasonenhan lupasi, että hänen konsteillaan koira oppii harjauksen alkeet minuuteissa. Ja vieläpä tykkää siitä.
 Mirva Paasonen on käyttäytymisanalyyttisen eläinkoulutuksen asiantuntija. Hän on yksi ensimmäisistä suomalaisen yliopistotasoisen eläinkoulutustutkinnon suorittaneista. Riina Kasurinen/Yle
 Koiralle pakottaminen voi olla hirvittävä kokemus, ja se haluaa jo sen takia pois tilanteesta.  Eläintenkouluttaja Mirav Paasonen
 Paasonen kehottaa opettamaan hampaiden harjauksen koiralle järjestelmällisesti, asteittain edeten. Alkukoulutus kannattaa tehdä huolellisesti, jotta rutiinista tulisi helppo. Paasonen luottaa koulutuksessa vapaaehtoisuuteen.
 – Ihmiselle voi riittää se, että koiran hampaat saa harjattua vastentahtoisestikin. Koiralle pakottaminen voi kuitenkin olla hirvittävä kokemus, ja se saattaa alkaa sen takia välttelemään hampaiden harjausta jatkossa.
 On mahdollista, että koiran pyrkimys päästä pois hampaiden pesulta kärjistyy vähitellen. Koira voi alkaa esimerkiksi murista omistajalleen tai juosta piiloon nähdessään hammasharjan.
 – Jos koira vastustelee, sen annetaan poistua tilanteesta. Pidetään tauko ja kokeillaan hetken kuluttua uudestaan.
 Paasosen perusajatus on, että koiralle opetetaan ensin hampaiden käsittely, jonka jälkeen koulutukseen lisätään harjaaminen. Tällä tavalla voi opettaa hampaiden harjauksen niin pennulle kuin aikuiselle koiralle. Ohjeet sopivat myös koiralle, jolla on ongelmia hampaiden harjauksessa.
 Videolla Paasonen esittelee Nella-koiran kanssa kolme koulutusvaihetta. Kun ne osaa, hampaiden harjaus sujuu kuin leikki.

 Videolla Paasonen käyttää koulutuksen apuna äänimerkkiä. Hän naksauttaa kieltään aina sillä hetkellä, kun Nella toimii oikein. Heti perään Nella saa namin. Äänimerkki kertoo koiralle täsmällisesti, milloin se teki oikein.
 Aila Tarkiainen ei ole koskaan kouluttanut Nellaa äänimerkkien avulla. Nella oppi kuitenkin hetkessä, että kielen naksautus tarkoittaa, että nyt saa namin. Paasonen opetti äänimerkin Nellalle ennen varsinaista koulutusta hampaiden harjaukseen.
 – Annoin Nellalle yksitellen makupaloja kun se istui, ja aina ennen makupalaa tuli äänimerkki, Paasonen kertoo.
 Paasonen korostaa koulutuksen etenemistä pienin askelin. Vaikeustasoa voi nostaa vähitellen esimerkiksi pidentämällä kerta kerralta kosketuksen tai harjaamisen kestoa.
 Eikö riitä, jos kuitenkin syöttäisi vain puruluita?
 Aila Tarkiainen syöttää koirilleen hampaiden pesun lisäksi puruluita. Nella, Nelly ja Netta saavat niitä joka ilta, tutun rutiinin mukaisesti.
 – Kun Emmerdalen lopputunnus kajahtaa, koirat säntäävät jalkoihin. Se on niille merkki, että nyt saadaan luut.
 Luut auttavat hampaiden hoidossa, sillä poskihampaat puhdistuvat, kun koira pureskelee luuta. Moni ajatteleekin, että koiran hammashoidon voi hoitaa kokonaan syöttämällä sille luita. Eihän kukaan susienkaan hampaita harjaa.
 Suden ruokavalio on kuitenkin tyystin erilainen kuin kotikoiran.
 – Jos kotikoirakin saisi kokonaisen jäniksen raadeltavakseen, sen hampaat puhdistuisivat ihan eri tavalla esimerkiksi nahkaa repiessä, sanoo eläinlääkäri Anna Chrons.
 Aila Tarkiainen ja Netta-koira. Riina Kasurinen/Yle
 Vaikka luiden syöminen auttaa poskihampaiden puhdistuksessa, koira ei käytä etuhampaitaan pureskeluun, joten niihin voi kertyä plakkia.
 Luiden syömisessä on hampaiden kannalta myös riskinsä. Koirien hampaat voivat murtua, kun ne puraisevat jotakin kovaa. Monet eläinlääkärit eivät nykyään suosittelekaan koirille lainkaan luonnon luita. Ne ovat niin kovia, että hampaat voivat lohjeta tai murtua.
 – Hammasmurtumia tulee ihan varmasti susillekin, Chrons sanoo.
 Susien hampaiden tilanne on kuitenkin sikäli parempi kuin monen kotikoiran, ettei niilla ole erityistä alttiutta plakin kertymiseen. Isot kotikoirat ovat tässä mielessä suden kaltaisia, ja hammasongelmat ovat erityisesti pienten koirien ongelma. Mitä enemmän kotikoiran pää muistuttaa suden päätä, sen todennäköisemmin sen suu pysyy kunnossa jopa ilman hampaiden harjausta.
 Tarkiaisen koirat saavat tällä kertaa nahkarullia. Usein käytössä on myös hampaiden puhdistukseen tarkoitettuja puruluita. Chronsin mukaan ne ovat ihan hyviä, jos koira malttaa pureskella niitä, eikä hotkaise herkkua kolmella puraisulla vatsaansa.
 Aila Tarkiaisen Netta-koiran hampaissa ei ole moitittavaa. Riina Kasurinen/Yle
 Nella-koiran hampaat kiiltelevät puhtauttaan. Ahkerasta hammaspesusta huolimatta se ei ole välttynyt hammaslääkärikäynneiltä. Nellalta on jouduttu poistamaan seitsemän hammasta tulehduksen takia.
 – Ilman harjausta Nellalla ei olisi enää yhtään hammasta, Tarkiainen sanoo.
 Mirva Paasonen nostaa Nellan alas hoitopöydältä ja kumartuu rapsuttamaan sitä. Nella pyrkii nuolemaan kouluttajansa naamaa. Ainakin pusut ovat puhtaita.

Nella-koira rakastui hampaiden harjaukseen, eikä päästä emäntää nukkumaan ennen kuin hampaat on pesty – Katso videolta, kuinka opetat saman omalle koirallesi


Summary: Presidentti Niinistö ja rouva Jenni Haukio vierailevat kaksi päivää Kiinassa.

Presidentti  Sauli Niinistö  tapaa Kiinan presidentti  Xi Jinpingin  Pekingissä maanantaina 14. tammikuuta, tiedotti presidentinkanslia maanantaina.
 Kanslian mukaan presidenttien välisissä keskusteluissa ovat esillä Suomen ja Kiinan kahdenvälisten suhteiden lisäksi myös suurvaltasuhteet ja muut kansainväliset aiheet.
 Ohjelmassa on lisäksi tapaamiset muun muassa Kiinan pääministeri  Li Keqiangin  ja Kiinan kansankongressin puhemiehen  Li Zhanshun  kanssa sekä ilmastonmuutosta koskeva korkean tason seminaari.
 Presidentti Niinistön seurueeseen Pekingissä kuuluvat ulkomaankauppa- ja kehitysministeri  Anne-Mari Virolainen  sekä Eurooppa-, kulttuuri- ja urheiluministeri  Sampo Terho . Vierailulla ovat lisäksi mukana Helsingin pormestari  Jan Vapaavuori , Lahden kaupunginjohtaja  Pekka Timonen  sekä Suomen ja Kiinan välisen innovatiivisen liiketoiminnan komitean puheenjohtaja  Risto Siilasmaa .
 Tämä ei ole ensimmäinen kerta, kun presidentit tapaavat. Edellinen tapaaminen oli toissa vuoden huhtikuussa, kun Presidentti Xi oli puolisonsa Peng Liyuanin kanssa valtiovierailulla Suomessa.
 Presidentti Niinistö ja puoliso Jenni Haukio olivat virallisella vierailulla Kiinassa vuonna 2013.

Presidentti Niinistö viikon päästä valtiovierailulle Kiinaan


Summary: Armeija kritisoi presidentti Ali Bongon puhetta julkisesti.

Keski-Afrikassa sijaitsevassa Gabonissa armeija on ottanut haltuunsa hallinnon alaisen radioaseman. Kyseessä vaikuttaa olevan vallankaappausyritys. AFP:n mukaan pääkaupungissa on kuultu laukauksia.
 BBC kertoo , että kaduilla on nähty myös panssaroituja ajoneuvoja pääkaupungissa Librevillessä.
 Armeija kritisoi samalla radiossa presidentti  Ali Bongon  puhetta. Armeijan mukaan puhe herätti kysymyksiä siitä, voiko valtaan takertuva presidentti jatkaa tehtävässään. Bongo on ollut presidenttinä vuodesta 2009.
 Presidentti Bongo piti puheen vuoden ensimmäisenä päivänä. Puhe oli ensimmäinen sen jälkeen kun hänellä oli ollut sairauskohtaus. Se oli  AFP:n mukaan  nauhoitettu Marokossa ja julkaistiin sosiaalisessa mediassa.

Gabonissa armeija otti haltuunsa radioaseman – vallankaappaus käynnissä?


Summary: 18-vuotias kertoo luopuneensa islamista ja pelkäävänsä perheensä surmaavan hänet.

Thaimaassa sunnuntaina Suvarnabhumin kansainvälisellä lentoasemalla Bangkokissa kiinni otettu 18-vuotias saudinainen on estänyt palautuksensa linnoittautumalla hotellihuoneeseensa.
 Nainen oli määrä palauttaa perheensä luokse Kuwaitiin, josta hän pelkäsi joutuvansa takaisin Saudi-Arabiaan. Nuori nainen esti lähtönsä rakentamalla huonekaluista barrikadin hotellihuoneensa oven taakse, mikä esti viranomaisia pääsemästä häneen käsiksi. Naisen kertomus herätti kansainvälistä huomiota sosiaalisessa mediassa.
 Hän kertoi uutistoimisto AFP:lle paenneensa perhettään henkisen ja fyysisen väkivallan vuoksi. Hän oli matkustamassa Australiaan, josta hän aikoi hakea turvapaikkaa. Thaimaan viranomaisten pysäytettyä naisen hän kertoi haluavansa hakea turvapaikkaa Thaimaasta.
 Nainen on kertonut mediassa pelkäävänsä perheensä surmaavan hänet.  BBC:lle  nainen kertoo luopuneensa islaminuskosta.
 Thaimaan viranomaiset kertoivat varhain maanantaina Suomen aikaa naisen odottavan palautuslentoaan Saudi-Arabian lähetystön edustajien kanssa. Nainen oli määrä palauttaa Kuwaitiin lentävällä lennolla, joka  FlightStats -sivuston seurannan mukaan lähti aikataulun mukaisesti yhdentoista jälkeen paikallista aikaa.
 Ihmisoikeusjärjestö Human Rights Watch on arvostellut Thaimaata ankarasti palautuspäätöksestä. Saudi-Arabia on viime aikoina ollut valokeilassa ihmisoikeuskysymyksissä sen jälkeen, kun toimittaja Jamal Khashoggi surmattiin Saudi-Arabian lähetystössä Istanbulissa viime vuoden lokakuussa.

Thaimaassa pysäytetty saudinainen esti palautuksensa linnoittautumalla hotellihuoneeseensa


Summary: Ilmeisesti ilves tappoi kaksi lammasta ja raateli kaksi muutakin lammasta henkihieveriin.

Useita lampaita on löytynyt raadeltuina Virolahden Länsikylässä. Ilves oli tunkeutunut torstain ja perjantain välisenä yönä pihattonavettaan, jossa majaili kymmenkunta lammasta.
 Kaksi lammasta oli raadeltu kuolleiksi, ja kaksi lampaista oli henkihieverissä.
 – Tapetuista lampaista oli veret juotu ja latkittu parempaan talteen. Yhden peräpäätä oli syöty. Lisäksi niissä oli raatelujälkiä: kynnen- ja hampaanjälkiä, kertoo paikan päällä käynyt haminalainen petoyhdyshenkilö  Seppo Kallio.
 Paikalla on käynyt muitakin petoyhdyshenkilöitä tutkimassa tilannetta. Pihaton lähistöltä on löytynyt ilveksen jälkiä.
 Ilves oli päässyt lampaiden luokse rautakehikkoisen seinän läpi tai hyppäämällä sen yli. Seppo Kallio
 Pihaton oviaukossa oli pressu, jonka kautta lampaat pääsivät kulkemaan ulos.
 – Ilves oli hyökännyt sisään pressuoven helman kautta. Sisällä oli rautaseinä, jossa oli sen kokoisia reikiä, joista ilves oli päässyt joko seinästä läpi tai hyppäämään seinän yli, kertoo Seppo Kallio.
 "Röyhkeys on lisääntynyt"
 Petoyhdyshenkilö Seppo Kallio ei muista, että ilvekset olisivat lähialueilla aiemmin tunkeutuneet sisätiloihin ja tappaneet eläimiä.
 – Voi olla, että niitä on tapahtunut, mutta minulle tämä on ensimmäinen kerta. Tämä kertoo ainakin siitä, että ilvesten röyhkeys on lisääntynyt. Voi myös olla, että ruokaa ei ole saatu metsästä, niin sitten tullaan helpomman ruuan perässä.
 – Tällaisilla pedoilla tilanne voi karata käsistä. Kun tapettavaa on paljon, niin ne voivat tappaa ruokaa valmiiksi varastoon.
 Toinen pahoin raadelluista lampaista on jouduttu lopettamaan. Myös toiselle saattaa tulla lopettamistuomio tänään.
 Muut lampaat on nyt siirretty kokonaan sisätiloihin.
 Suomessa elää  Luonnonvarakeskuksen arvion mukaan  hieman vajaat 2 000 aikuista ilvestä. Kaakkois-Suomen ilveskannaksi on noin 145–155 yli vuoden vanhaa yksilöä.
 Suomen riistakeskus on myöntänyt kuluvalle metsästyskaudelle noin 200 ilveksen pyyntilupaa. Niistä 19 on osoitettu Kaakkois-Suomeen. Metsästysaika alkoi joulukuun alussa ja päättyy helmikuun lopussa. Poronhoitoalueella metsästysaika alkoi jo lokakuussa.

Karmaiseva näky odotti aamulla pihattonavetassa – useita lampaita löytyi raadeltuina Virolahdella


Savonlinnassa matkustajakone on ajautunut varhain maanantaiaamuna ulos lentokentän kiitoradalta.
 Airlinkin siirtolennolla olleessa koneessa oli tapahtumahetkellä vain miehistö eikä tilanteessa aiheutunut henkilövahinkoja. Kone päätyi ulos kiitotieltä laskeutumisvaiheessa.
 Onnettomuustutkintakeskus on matkalla tutkimaan onnettomuuden syytä.
 Savonlinnan ja Helsingin väliset lennot on tältä aamulta peruttu. Matkustajia pyydetään seuraamaan lentoyhtiön tiedotusta.
 Asiasta kertoi ensimmäisenä  Iltalehti .

Savonlinnassa matkustajakone ajautui ulos kiitotieltä – lennot peruttu, ei henkilövahinkoja


Summary: Valitus Sanna Ylinamman valinnasta meni nurin Pohjois-Suomen hallinto-oikeudessa marraskuussa.

Kittilän edellisen kunnanjohtajan valinnasta on valitettu korkeimpaan hallinto-oikeuteen (KHO). Asiasta valittaa kunnanjohtajan virkaa hakenut  Harri Mattila  Kauhavalta. Valitus koskee  Sanna Ylinamman  valintaa Kittilän vs. kunnanjohtajaksi.
 Pohjois-Suomen hallinto-oikeus hylkäsi Mattilan valituksen marraskuussa äänestyksen jälkeen . Hallinto-oikeuden enemmistö totesi, ettei Ylinamman valinta kunnanjohtajaksi syntynyt virheellisessä järjestyksessä eikä ole lain vastainen.
 Mattila perustelee valitustaan muun muassa sillä, että Ylinampaa oli valitsemassa syytteessä olleita päättäjiä ja hän olisi ollut tätä ansioituneempi virkaan.
 Kittilän kunnanhallitus antaa selityksen KHO:elle tiistaina.
 Kittilän kunnanvaltuusto valitsi Ylinamman vs. kunnanjohtajaksi joulukuussa 2017. Pesti kesti vuoden 2018 ajan. Mattilan valtuusto valitsi varalle.
 Ylinampa tällä hetkellä hän on kunnan hallintojohtaja. Kittilän kunnanjohtajana on tällä hetkellä  Antti Jämśen .

Kittilä-jupakka: Edellisen kunnanjohtajan valinnasta valitus KHO:een


Summary: Viime viikolla juhlittiin vuoden vaihtumista, kalastettiin paljain käsin Etelä-Koreassa ja ihasteltiin jäälinnoja Kiinassa. Katso viikon uutiskuvat.

Uusi vuosi vaihtuu Haagin kaduilla Alankomaissa. Robin Van Lonkhuijsen / EPA
 Palestiinalainen mies ratsastamassa rannalla hieman ennen vuoden vaihdetta Gazassa. Mahmud Hams / AFP
 Eläintarhan vuosittainen laskenta Lontoon ZSL- eläintarhassa. Adrian Dennis / AFP
 Donald Trumpiksi pukeutunut henkilö osallistui uudenvuodenpäivän uinnille Edinburghissa. Andy Buchanan / AFP
 Festivaalivieras juhlii voitettuaan paljaskäsikalastuksen  Hwacheon Sancheoneo -jääfestivaaleilla Etelä-Koreassa. Jeon Heon-Kyun / EPA
 Intialainen pyhä mies ratsastaa kamelilla kohti Sangamia Kumbh Mela -festivaalille. Sanjay Kanojia / AFP
 Baijerin kristillissosiaalisen unionin CSU:n puoluekokouksen mediatilaisuus. Philipp Guelland / EPA
 Ihmiset ottavat kuvia kreikkalaisen kuvanveistäjän George Zongolopouloksen teoksen ympärillä. Sakis Mitrolidis / AFP
 Intialainen mies katselee sumuista aamua Yamuna-joen rantapenkereillä. Yamuna-joki on Gangesin suurin sivujoki. Kuvassa näkyvät muuttolinnut kokoontuvat talvikuukausien aikana sankoin joukoin Intian pääkaupunkiin. Money Sharma / AFP
 Kymmeniä rahtikontteja ajautui keskiviikkona rantaan Terschellingin ja Vlielandin saarilla Hollannissa. Rantaan ajautui erilaisia tuotteita kuten esimerkiksi televisioita, lamppuja, autonosia, huonekaluja, vaatteita ja leluja. Paikalla oli paikallisia aarteenmetsästäjiä etsimässä arvotavaraa, mutta myös vapaahtoisia siivoamassa rantamaisemaa. Siese Veenstra / EPA
 Qasr al-Faridin hauta on kooltaan suurin hauta Mada’in Salehin arkeologisella alueella Saudi-Arabiassa. Kuva on otettu neljäs tammikuuta. Fayez Nureldine / AFP

Jäisiä linnoja, uudenvuoden juhlintaa ja viikon muita uutiskuvia


Useita lapsia synnyttäneiden on ajateltu sairastuvan rintasyöpään muita harvemmin, mutta tuoreen tutkimuksen perusteella tämä ei pidä täysin paikkaansa. Riski kyllä pienenee vuosikymmenten kuluessa, mutta synnytystä seuraavien vuosien ajan riski on suurentunut.
 Tutkimus julkaistiin  Annals of Internal Medicine -lehdessä , ja se perustuu 15 aikaisemman tutkimuksen aineistoihin.
 Kun aineistot yhdistettiin ja analysoitiin uudelleen, rintasyöpäriskin havaittiin suurentuvan lähes kaksinkertaiseksi synnytystä seuraavina vuosina. Riski oli suurimmillaan viisi vuotta synnytyksestä, mutta se pieneni vähitellen seuraavien vuosikymmenten aikana. Imettäminen ei vaikuttanut tuloksiin, mutta yhteys oli voimakkaampi naisilla, joilla oli suvussa rintasyöpää tai jotka olivat iäkkäämpiä ensimmäisen lapsensa syntyessä.
 Kun synnytyksestä oli kulunut 34 vuotta, yhteys oli jo kääntynyt toiseen suuntaan. Synnyttäneiden naisten sairastumisriski oli tuolloin noin viidenneksen pienempi kuin lapsettomien. Yhteydet koskivat vain estrogeenireseptoripositiivisia (ER+) rintasyöpiä, mikä viittaa hormonaalisiin mekanismeihin.
 Tutkijoiden havainnot pitää varmistaa lisätutkimuksissa, mutta ne viittaavat raskauden ja lapsiluvun välisen yhteyden olevan monimuotoisempi kuin tähän asti on ajateltu.

Raskaus suurentaa rintasyöpäriskiä – mutta pienentää myös


Summary: Helsingin uusi keskustakirjasto Oodi on ollut suursuosittu. Sieltä lainattiin joulukuun aikana yli 66 000 teosta.

Joulukuun alussa avattu Helsingin keskustakirjasto Oodi on ollut niin suosittu, että kovaa vauhtia tyhjenevät hyllyt eivät ole siellä tavaton näky.
 Käyntikohteeksi muodostuneesta kirjastosta on lainattu parhaimmillaan yli 5 000 aineistoa päivässä.
 Tämä näkyy etenkin Helsingin kaupunginkirjaston logistiikkayksikössä Pasilassa. Siellä lajitellaan eri kirjastoihin palautetut kirjat. Käsittelyssä on aineistoa koko Helmet-alueelta eli Helsingin, Espoon, Vantaan ja Kauniaisten kirjastoista.
 Logistiikkayksikön läpi kulkee tuhansia kirjoja päivässä. Markku Pelkonen / Yle
 – Nyt eletään hyvin mielenkiintoisia hetkiä sen takia, että Oodi on vasta avattu, sanoo logistiikkayksiköstä vastaava  Jarko Jokinen .
 Hän kuvailee yksikössä käsiteltyjä aineistomääriä todella suuriksi.
 – Oodi on todella suosittu. Se tuntuu meillä kuormissa, määrät ovat olleet suuria.
 Jo ennen Oodia logistiikkayksikön läpi kulki noin 15 000 aineistoyksikköä päivässä eli esimerkiksi kirjoja, cd-levyjä ja nuottivihkoja.
 Oodista lainattiin joulukuun aikana yli 66 000 teosta. Palautettuja aineistoja oli noin puolet vähemmän.
 Jokinen selittää tätä sillä, että ihmiset tykkäävät liikkua.
 – He saattavat palauttaa aineistoa esimerkiksi työmatkallaan. Ehkä viikonloppuisin käydään enemmän lähi- ja kotikirjastossa.
 Pasilassa lajitellaan kirjoja ympäri pääkaupunkiseutua. Markku Pelkonen / Yle
 Etenkin lastenhyllyt ammottavat tyhjyyttään
 Haastatteluhetkellä Oodissa ensimmäistä kertaa asioinut  Leena Havas  pohtii, ettei itse välttämättä palauta kirjaa samaan paikkaan, josta on sen lainannut.
 – Se riippuu ihan siitä, missä sattuu liikkumaan. Useimmiten tulee palautettua lähikirjastoon, hän sanoo.
 Keskustakirjasto Oodi avattiin joulukuun alussa. Markku Pelkonen / Yle
 Myös Havas oli pannut käyntinsä aikana merkille Oodin tyhjältä näyttävät hyllyt.
 – Ilmeisesti on ollut suuri suosio.
 Helsinkiläiselle  Matti Pasolle  Oodi on jo tuttu paikka. Hän myös sanoo palauttavansa lainaamansa teokset useimmiten juuri Oodiin.
 – Asun lähistöllä. Tämä on lukunurkkani. Käyn täällä monta kertaa viikossa, Paso kertoo.
 Lasten kirjahyllyt ovat usein autioita. Markku Pelkonen / Yle
 Oodissa etenkin lastenhyllyt ammottavat usein tyhjyyttään, kun pääkaupunkiseudun kirjaralli ei pysy lainaajien perässä.
 Tästä huolimatta uusi keskustakirjasto saa siellä  Janne Vuorenmaan  kanssa asioineen nuoren  Akseli Vuorenmaan  hyväksynnän.
 – Kyllä tämä ihan hauska kirjasto on. Mutta nyt täällä on aika paljon väkeä, kuuluu pojan arvio.
 Parhaimmillaan Oodista on lainattu yli viisituhatta yksikköä päivässä. Markku Pelkonen / Yle
 Lue myös:
 Oodi on uuden ajan kirjasto, jossa voi kolvata, soittaa rumpuja ja juoda viiniä – kurkista Oodiin ja näe omin silmin, mitä kaikkea Helsingin uudessa keskustakirjastossa voi tehdä  (30.11.2018)
 Kirjastolaitoksen lippulaiva avautui – kolmesta kerroksesta vain yksi on pyhitetty kirjoille  (5.12.2018)
 Kirjastojen lippulaiva Oodi avautuu ja vie meidät uuteen kirjastoaikaan – kirjastot ovat muuttuneet kirjavarastoista kohtaamispaikoiksi  (5.12.2018)
 Oodin toinen kerros on omistettu työlle ja harrastuksille  (28.12.2018)

Erikoinen näky: Oodin hyllyt ammottavat lähes tyhjinä – syynä uuden keskustakirjaston hurja suosio


Summary: Menestyviä ääriliikkeitä yhdistää se, että ne lupaavat kannattajilleen helpompaa, leveämpää ja parempaa elämää, eivät pelkkää homeista kiisseliä, kirjoittaa Ylen kolumnisti Tuija Siltamäki.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Suomalainen julkisuus muistuttaa karusellia.
 Sen kyytiin mahtuu kerrallaan vain rajallinen määrä ihmisiä, ja samat naamat putkahtavat esiin uudestaan ja uudestaan. Vauhti on kova, ja ulospäin näyttää siltä kuin matkaa tehtäisiin vimmatusti, mutta oikeasti karusellin maanisesti virnuilevat hevoset eivät etene minnekään. Silloin tällöin joku kirkuva kyytiläinen tipahtaa kyydistä, ja uusi hahmo aloittaa ikuisuudelta tuntuvan taipaleensa.
 Yksi jatkuvaa comeback-kierrosta elävistä julkisuuden hahmoista on  Pentti Linkola .
 Vuonna 1932 syntynyt kalastaja  Pentti Linkola on ollut "julkinen keskustelija" 1960-luvulta asti. 86-vuotias eläkeläinen käydään edelleen aika ajoin noutamassa torpastaan, kun media tarvitsee radikaaleja näkemyksiä ihmisen ja luonnon välisestä suhteesta.
 Linkolan karuselli pyörii suurin piirtein niin, että jokusen kerran vuodessa media lähettää retkikunnan tarkistamaan, onko Linkola edelleen "ristiriitainen hahmo". Viimeisen vuoden aikana häntä ovat käyneet jututtamassa esimerkiksi  Helsingin Sanomien Kuukausiliite ,  Yleisradio  ( muutamallakin delegaatiolla ),  Aamulehti  ja  Ilta-Sanomat .
 Haastattelussa Linkola paasaa, että maailma on menossa kohti väistämätöntä tuhoa ja syypää kaikkeen on ihminen ja tokaisee sitten jotain sen suuntaista, että tulis sota ja tappais. Juttu julkaistaan, ja kansa syöksyy internetiin vastustamaan Linkolan  järkyttäviä ajatuksia
 Jos Linkola ei ole viidessäkymmenessä vuodessa saanut kansaa villittyä, tuskin näemme ekofasismin nousua myöskään tänä vuonna.
 Kun Linkolan elämäkerta  marraskuussa 2017 palkittiin Tieto-Finlandialla,  Tutkijaliiton bloggaaja   Taneli Viitahuhta  sekä vasemmistoaktiivi  Veikka Lahtinen  ja lukuisat twiittaajat ilmaisivat huolensa siitä, että Linkolan ajattelu "resonoi vahvasti äärioikeiston" kanssa.  Linkolaa nimitettiin (tietenkin) fasistiksi  ja häntä verrattiin italialaisen uusfasismin ideologeihin.
 Bloggaajat kysyivät osuvasti, miksi Linkolan on päästävä kerta toisensa jälkeen julkisuuteen julistamaan ajatuksiaan. Kieltämättä melko tarpeetonta se onkin.
 Linkola ei ole varsinaisesti salaillut ajatuksiaan, vaan niihin voi tutustua hänen laajassa kirjallisessa tuotannossaan – mitä moni Linkolaa ruton lailla pelkäävistä ei kritiikin tason perusteella selvästikään ole tehnyt. Eikä Linkolan linjassa ole 1970-luvun jälkeen tapahtunut merkittäviä muutoksia. Luonto on aina ollut Linkolan ainoa kiintopiste, jolle kaikki muu on alisteista.
 Poliittisena keskustelijana Linkola  on monin tavoin epäonnistunut. Jälkiviisaasti voi todeta, että jos misantrooppiset kirjoitukset eivät saa vastakaikua, olisi ehkä kannattanut kokeilla jotain toista otetta.
 Etenkään nykyiseen kaiken kirjaimellisesti tulkitsevien tosikkojen maailmaan Linkolan arvot ja ote eivät sovi. Kirjaimellisesti luettuna tekstit ovat karua tavaraa, mutta vain todellinen tosikko kieltää niiden ajoittaisen hauskuuden. Esimerkiksi Linkolan täysin ylimitoitettua kissavihaa tai suunnatonta elintarvikehygienian halveksuntaa on vaikea ottaa tosissaan.
 Suomalaiset eivät pysty luopumaan edes Thaimaan-matkoista ja joulukinkusta.
 Mutta ovatko Linkolan ajatukset  lopulta vaarallisia? Pitäisikö 86-vuotiaasta kalastajasta olla huolissaan? En usko. Jos Linkola ei ole viidessäkymmenessä vuodessa saanut kansaa villittyä, tuskin näemme ekofasismin nousua myöskään tänä vuonna.
 Menestyviä ääriliikkeitä yhdistää se, että ne lupaavat helpompaa, leveämpää ja parempaa elämää.
 Natsit lupasivat muun muassa helpotusta Saksan talousvaikeuksiin ja Versailles'n "häpeärauhan" hyvittämistä. Kommunismi puolestaan povasi luokkayhteiskunnan loppua ja työläisten valtaannousua. Isisin värvääjät tarjoavat osattomille nuorille miehille rahaa, arvostusta ja valtaa.
 Mutta Pentti Linkola ei lupaa kenellekään mitään hyvää. Vaikka Linkolan unelmat paremmasta eli väkimäärältään rankasti niukemmasta maailmasta toteutuisivat, ei jäljelle jääneille olisi luvassa leveää elämää, vaan ankaraa luonnon monimuotoisuuden vaalimista.
 Suomalaiset eivät pysty luopumaan edes Thaimaan-matkoista ja joulukinkusta. Uskooko joku tosissaan, että me mukavuudenhaluiset pikku possut muuttaisimme metsiin syömään homeista kalasoppaa?
 Itsenäisyyspäivänä näin  Helsingin keskustassa ihan oikeita natseja.
 He kantoivat Libyan lippuja ja huutelivat kömpelöitä iskulauseita, kuten "Antifa, rahavallan kassara". Kulkueen jälkeen he puhuivat suu vaahdossa, kiistivät holokaustin ja tekivät natsitervehdyksiä.
 En tiedä teistä, mutta minusta olisi paljon parempi, jos kaduilla marssivat nettinatsit kääntyisivät linkolalaisiksi ja muuttaisivat metsään rengastamaan lintuja ja mutisemaan ihmisvihaansa. Pysyisivät poissa pahanteosta.
 Ja tulisi linnutkin laskettua.
 Tuija Siltamäki
 Kirjoittaja on vapaa toimittaja.

Tuija Siltamäen kolumni: Pentti Linkolaa ei tarvitse pelätä, koska hän ei lupaa kenellekään mitään hyvää


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Ylen kysely: keskittymiskyky huonontunut sekä ala- että yläkoulussa
 Ylen kyselyyn vastanneista opettajista yli kahdeksan kymmenestä on sitä mieltä, että  oppilaiden keskittymiskyky on huonontunut  selvästi viiden viime vuoden aikana. Näin ajattelevat yhtä lailla sekä alakoulujen että yläkoulujen opettajat. Hyvin monen kyselyyn vastanneen opettajan mielestä keskittymiskykyä ovat heikentäneet älylaitteiden runsas käyttö ja jatkuva virikkeiden tulva.
 Puolassa palaneen pakohuoneen omistajaa syytetään tulipalovaaran aiheuttamisesta
 Ihmiset toivat muistokynttilöitä menehtyneiden teinityttöjen kuolinpaikan edustalle Koszalinissa sunnuntaina. Marcin Bielecki / EPA
 Puolalaiset syyttäjät ovat nostaneet syytteen perjantai-iltana palaneen  pakohuoneen omistajaa vastaan . Miestä syytetään tulipalovaaran tahallisesta aiheuttamisesta. Palossa Koszalinin kaupungissa Pohjois-Puolassa kuoli viisi teinityttöä. Nuoret menehtyivät häkämyrkytykseen. Viranomaiset ovat sulkeneet 13 pakohuonetta turvallisuussyistä.
 Golden Globe -palkinnot jaetaan – miten käy BlacKkKlansmanin?
 Jasper Pääkkönen, Zaida Bergroth, Laura Birn ja Samuli Vauramo Golden Globessa. Pete Dhuy
 Jokavuotisten elokuva- ja televisioalan  Golden Globe -palkintojen jakaminen  on alkanut aamuyöstä Suomen aikaa.  Spike Leen  ohjaama  BlacKkKlansman -elokuva – jonka sivuosassa esiintyy suomalainen  Jasper Pääkkönen  – on ehdolla neljässä palkintokategoriassa, muun muassa parhaan elokuvan ja parhaan ohjaajan kategorioissa.
 Liikennetoimijoiden uuden nimet ja englanninkieliset palvelut oikeusasiamiehen syynissä
 Matti Myller / Yle
 Eduskunnan oikeusasiamiehen toimistossa arvioidaan ainakin eräiden valtion liikennetoimijoiden  nimien laillisuus . Suomessa on liikenteenohjaus- ja hallintapalveluiden toimijoita, joilla on monimutkaisia englanninkielisiä nimiä. Oikeusasiamiehen ratkaistavana on täyttääkö yhtiön vieraskielinen ja ainakin osalle kansalaisia ymmärtämisvaikeuksia aiheuttava nimi selkeyden vaatimukset. Oikeusasiamies on jo saanut kantelun Liikenne- ja viestintävirasto Traficomin ja Traffic Management Finland –nimistä.
 Poutainen päivä tiedossa
 Yle Sää
 Sateet siirtyvät päivän aikana itään ja sää selkenee lännestä alkaen. Ylen meteorologin  Joonas Koskelan  mukaan samalla sää pakastuu. Etelässä lämpötilat ovat nollan tuntumassa ja pohjoisessa muutamia asteita pakkasella. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Koululaisten keskittymiskyky huonontunut, miten käy Jasper Pääkkösen tähdittämän elokuvan Golden Globeissa, poutasäätä luvassa


Summary: Vain joka kymmenes suomalaisista liikkuu suositusten mukaan. Kisa asiakkaista kiihtyy uusien punttisten avatessa oviaan.

Tästä on kyse Kuntokeskusyritysten määrä on lisääntynyt vuosi vuodelta. Isot halpaketjut ajavat perinteisimpiä saliyrittäjiä ahtaalle. Monen yrittäjän pahin kilpailija on silti kotisohva.
 Rauta kolisee harvakseltaan Lahden vanhimmalla kuntosalilla. Alkuiltapäivästä asiakkaita on vain kourallinen, mutta ovi käy kiihtyvään tahtiin.
 Lahden keskustassa sijaitsevassa Maken Fitness Centerissä on treenattu pian kaksikymmentä vuotta. Tuona aikana kilpailu asiakkaista on koventunut huomattavasti isojen kuntosaliketjujen rynnittyä markkinoille.
 – Kyllä se kilpailu on tosi kovaa. Se on tässä ihan muutaman vuoden sisällä koventunut, kertoo kuntosalivastaava  Marjo Passila .
 Suomessa on Tilastokeskuksen tietojen mukaan yli 500 kuntokeskusyritystä, joista osalla on useita toimipisteitä. Määrä on kasvanut tasaisesti viime vuosina: 45 prosentilla vuodesta 2013 vuoteen 2017. Pelkästään Lahdessa kuntosaleja tai -keskuksia on kolmisenkymmentä, joista halvimmissa harjoittelemaan pääsee alle 20 euron kuukausimaksulla.
 – Hintakilpailuun emme pysty vastaamaan, kerta kaikkiaan. Pärjäämme hyvällä palvelulla ja sillä, että otamme asiakkaamme huomioon kaikessa.
 Hyvä ilmapiiri ratkaisi
 Kolme kertaa viikossa treenaavalla  Elli Moilasella  on tänään jalkapäivä. Treenit alkavat jalkaprässissä irvistelleen ja seuraavaksi edessä ovat pohjeliikkeet. Hän päätyi Maken Fitness Centerille kavereidensa suosituksesta.
 – Tykkäsin heti tosi paljon, joten päätin jatkaa täällä.
 Salikortistaan hän joutuu pulittamaan yli tuplasti sen, mitä halvimmissa kuntokeskuksissa, mutta Moilanen on valmis maksamaan hyvästä ilmapiiristä.
 – Tosi paljon kertoo se, että täällä tultiin heti moikkaamaan, vaikken tuntenut ketään. Täällä on myös isot tilat ja paljon laitteita, eikä kukaan katso kieroon.
 Elli Moilanen aloittelee treeniään Maken Fitness Centerin jalkaprässissä. Yle
 Potentiaalisia asiakkaita riittää
 Lahden uusin kuntosali avattiin loppuvuodesta Mukkulaan. Samaan paikkaan, jossa edellinen yrittäjä teki konkurssin vain muutamaa kuukautta aikaisemmin. Kuntokeskus Liikku Oy:llä on toimipisteitä ennestään parikymmentä ympäri Suomea. Ketjun tavoitteena on kasvaa Suomen suurimmaksi, kotimaiseksi kuntosaliketjuksi.
 – Avasimme viime vuonna 13 uutta keskusta. Tänä vuonna on tarkoitus avata 10–12 lisää ja saman verran sitä seuraavana. Tavoitteena on, että vuonna 2022 meillä olisi 50 keskusta, paljastaa toimitusjohtaja  Johanna Riihijärvi .
 Yrityksen taival Lahdessa on alkanut jopa suunniteltua paremmin. Vasta vähän yli kuukauden toimineella salilla on jo liki 1 000 jäsentä, kun tulevaisuuden tavoite on noin 1 500.
 Eikö alan kova kilpailu hirvitä?
 – Emme koe ollenkaan, että muut keskukset olisivat meidän pahimpia kilpailijoita, vaan kaikki muu, mikä ihmisten vapaa-aikaa vie. Ennen vanhaan se oli sohva, mutta nykyisin enemmän ja enemmän elektroniset välineet, kuten Netflix ja some.
 Potentiaalisia uusia asiakkaita pitäisi kyllä löytyä ihan tilastojenkin valossa. Vain  noin joka kymmenes suomalaisaikuinen liikkuu suositusten mukaan . Viidennes  ei harrasta vapaa-ajan liikuntaa  lainkaan.
 Lue myös:
 Taviskuntoilija, kuuntele kehoasi! – Ylikuormitustilasta kärsinyt Kati Kosonen: "Välillä kävin salin pihassa kääntymässä ja olisin halunnut mennä, mutta en vaan jaksanut"
 Vain joka viides suomalainen liikkuu riittävästi – vertaa liikkumistasi ja painoasi ikätovereihisi ja suosituksiin
 73-vuotias Anneli Rakkolainen kuntoutui pyörätuolista kuntosalikävijäksi – Kurikassa sadat vanhukset käyvät salilla, koska se on ilmaista

Oletko kännykkää räpläävä sohvaperuna? Kuntosaliyrittäjät ovat kiinnostuneita juuri sinusta