Summary: Lain koura ei korjaa tärkeintä eli sitä, millaisessa kunnossa ovat pankkien johtohenkilöiden ja suuromistajien eettiset arvot.

Swedbankin toimitusjohtaja  Birgitte Bonnesen  menetti pankkinsa suuromistajien luottamuksen ja sai torstaina potkut pankkia ravistelleiden rahanpesuepäilyjen takia.
 Potkuja edelsi lähes vuoden ajan jatkunut julkinen ja ponnekas vakuuttelu siitä, ettei Bonnesenin johtama pankki ole missään tekemisissä rahanpesun kanssa.
 Danske Bankin rahanpesuskandaali Virossa viime syksynä johti Bonnesenin kollegan pääjohtaja  Thomas Borgenin  potkuihin.
 Danske Bankin johto jätti kuitenkin paikkansa vasta, kun silmukka kiristyi riittävästi, julkinen kohu ei hellittänyt ja pankin oma sisäinen selvitys lopulta osoitti, mitä Viron-yksikössä oli puuhattu lähes kymmenen vuoden ajan.
 Tällä hetkellä tiedetään,  että Danske Bankin Viron-yksikön läpi oli siirretty vuosina 2007–2015 noin 200 miljardia euroa hämärää, etupäässä venäläistä rahaa. Vilkkainta rahanpesu oli vuonna 2013.
 Kohu kohdisti katseet myös Swedbankiin. Bonnesen oli ennen toimitusjohtajuuttaan menestyksekäs Swedbankin Baltian toimintojen johtaja. Hänen jos kenen voi olettaa olleen hyvin perillä siitä, mitä rahaa pankin taseissa kulki.
 Birgitte Bonnesen lensi heti Danske Bankin rahanpesun paljastuttua Viroon ja sanoi kysyneensä, että “miten hemmetissä tälläistä voi tapahtua?” Hän kertoi myös vuolaasti toimittajille, ettei hänen pankkinsa asiakkaissa ollut samoja kyseenalaisia toimijoita kuin Danske Bankilla.
 Ruotsin television  paljastamien asiakirjojen perusteella tiedetään, etteivät Bonnesenin puheet pitäneet paikkaansa. Swedbankin ja rahanpesusta kiinnijääneen Danske Bankin Baltian yksikön välillä epäillään siirtyneen vuosina 2007–2014 noin neljä miljardia hämärää rahaa.
 Viron finanssivalvonta oli usean vuoden ajan ajan varoittanut Tanskan finanssivalvontaa epäillystä rahanpesusta. Ruotsissa on ihmetelty maan finanssivalvonnan toimettomuutta Swedbankin kohun yhteydessä.
 Rahanpesusta epäiltyjen pohjoismaisten pankkien johto on toiminnallaan osoittanut, että kaikki väärinkäytökset kiistetään kunnes jäädään kiinni.
 Swedbank ilmoitti tiedotteessaan päätyneensä toimitusjohtajan potkuihin pankkiin kohdistuneen valtavan paineen takia. Suuromistajat tyrmäsivät yhtiökokouksessa pienomistajia edustavan Osakesäästäjien ehdotuksen, että pankin pitäisi tehdä rahanpesuepäilyjen takia erityistarkastus.
 Pankkitoiminta on  luottamusbisnestä. Tällä hetkellä luottamus pohjoismaisten pankkien eettisesti puhtaaseen toimintaan on koetuksella.
 Pohjoismaat, niin poliitikot kuin yrityksetkin, ovat heristelleet sormia muun maailman korruptiolle, hämärälle taloudelle ja rikolliselle rahanpesulle. Pohjoismaisten oikeusvaltioiden lainsäädäntö ja pankkitoiminnan säännöstöt antavat raamin sille, mikä on oikein ja mikä väärin.
 Ruotsin pääministeri  Stefan Löfven  sanoi Swedbankin ja Danske Bankin toiminnan uhkaavan maiden mainetta ja lupasi mahdollisia kiristyksiä lainsäädäntöön.
 Mutta lain koura ei korjaa sitä tärkeintä – millaisessa kunnossa ovat pankkien johtohenkilöiden ja suuromistajien eettiset arvot. Sen kysyminen ei tunnu vuonna 2019 yhtään naiivilta.
 Lue myös:
 Ruotsalaisen Swedbankin toimitusjohtaja erotettiin rahanpesuskandaalin vuoksi
 Rahanpesuskandaali ravistelee ruotsalaispankkia – Swedbankin toimitusjohtajan luottamus punnitaan yhtiökokouksessa

Analyysi: Pohjoismaisten pankkien luottamus on koetuksella rahanpesuskandaalien takia


Summary: Käräjäoikeuden mukaan ensisijainen vastuu työturvallisuudesta on ollut satamaoperaattori Stevecon alihankinayrityksellä, jolle menehtynyt mies työskenteli.

Kymenlaakson käräjäoikeus on hylännyt HaminaKotka-satamayhtiötä, satamaoperaattori Stevecoa ja yhtiöiden neljää esimiestä koskeneet syytteet kuolemantuottamuksesta ja työturvallisuusrikoksesta. Myös vaatimus yhteisösakon tuomitsemisesta hylättiin.
 28-vuotias mies kuoli lokakuussa 2016 jäätyään konttilukin alle Mussalon satamassa Kotkassa.
 Käräjäoikeus katsoi jääneen näyttämättä, että satamayhtiöiden pomot olisivat syyllistyneet kuolemantuottamukseen ja työturvallisuusrikokseen, josta  syyttäjä vaati heille rangaistusta .
 Käräjäoikeus pitää selvänä, että ensisijainen vastuu tapaturmassa kuolleen työntekijän työturvallisuudesta on ollut Stevecon alihankintayrityksellä, jolle mies työskenteli.
 Käräjäoikeuden mukaan Container Service Groupin työnjohto on ollut tietoinen työntekijänsä satama-alueella käyttämästä vaarallisesta kulkureitistä, joka on ollut yleisesti muidenkin käytössä. Alinhankintayrityksen vastuusta ei kuitenkaan ollut tässä oikeusjutussa kysymys.
 Vastaajien kertomusten perusteella he eivät ole ennen tapaturmaa olleet tietoisia vaarallisesta kulkureitistä, jota pitkin kulkeminen oli ehtinyt ennen onnettomuutta jatkua noin puolen vuoden ajan.
 Se, miksi tieto ei ollut kulkenut satamayhtiölle ja Stevecolle, jää käräjäoikeuden mukaan näytön perusteella epäselväksi. Osaltaan tämä johtuu käräjäoikeuden käsityksen mukaan siitä, että Container Service Groupin edustajien vastuuta ei tässä asiassa selvitetty.
 Käräjäoikeuden mukaan yhteistoiminta ja tiedottaminen satamassa on lähtökohtaisesti järjestetty asianmukaisesti.

28-vuotias kuoli konttilukin alle – käräjäoikeus hylkäsi satamayhtiöiden ja pomojen syytteet kuolemantuottamuksesta


Summary: Harva saa viikkorahaa tekemättä mitään, kertoo Danske Bankin kysely. Ylen kasaama "viikkoraharaati" vahvistaa tuloksen.

Paljonko viikkorahaa lapset nykyään saavat?
 Helsinkiläisen Suutarinkylän peruskoulun rehtori  Paula Järnefelt  auttaa ja kokoaa oppilaista viisihenkisen "viikkoraharaadin". Oppilaat ovat eri-ikäisiä, mutta rahamäärät kuin samasta muotista.
 Kuudesluokkalainen  Emil Jalagin  saa 2 euroa viikossa tai 10 euroa kuussa. Seitsemäsluokkalainen  Monna Korpi  saa 10 euroa kuussa.
 Kakkosluokkalaiset  Meea Joki ,  Urho Sieppi  ja  Mimosa Räty  saavat 10–20 euroa kuussa (Meea), 10 euroa kuussa (Urho) ja 2 euroa viikossa (Mimosa).
 Kaikkien viiden pitää tehdä jotain viikkorahan eteen. He siivoavat huoneensa, vievät roskat tai tyhjentävät astianpesukoneen.
 – Mun mielestäni on ihan hyvä, että pitää tehdä jotain. Tuntuu, että on ansainnut sen rahan, kuudesluokkalainen Emil Jalagin sanoo.
 Suurin osa vanhemmista antaa viikkorahaa
 Viikkoraha on suomalaisperheissä yleinen, muttei aivan kaikenkattava tapa, selviää Danske Bankin julkistamasta tuoreesta viikkorahatutkimuksesta.
 Siinä kysyttiin 8–14-vuotiaiden lasten vanhemmilta, antavatko he viikkorahaa ja paljonko, ja vaaditaanko lapsilta jotain viikkorahan vastineeksi.
 Yle Uutisgrafiikka
 Nuorempien lasten saamat killingit pyörivät viiden euron tuntumassa, teini-ikään ehtineiden lähellä kymmentä euroa. Keskimääräiseksi 8–14-vuotiaiden viikkorahaksi tuli kyselyssä 6,35 euroa.

 Noin 80 prosenttia viikkorahaa antavista vanhemmista maksaa lapsilleen 2–10 euroa viikossa. Yli 10 euron viikkorahaa antaa vain 12 prosenttia eli noin joka kymmenes.
 "Viikkoraharaatimme" vastaa hyvin kyselyn tuloksia: viikkoraha irtoaa vain harvassa perheessä niin, ettei sen eteen tarvitsisi tehdä mitään. Yleisimpiä hommia ovat kevyet kotityöt ja läksyjen hoitaminen.

 Danske Bankin kyselyn toteutti nettipaneeli YouGov. Siihen vastasi 1 006 vanhempaa, joilla on 8–14-vuotias lapsi tai lapsia.
 "Lasten ensiaskel rahankäyttöön"
 Viikkoraha on lasten ensiaskel rahankäyttöön, sanoo Danske Bankin henkilöasiakkaista vastaava johtaja  Riikka Laine-Tolonen .
 – Se on monelle talousosaamisen ensimmäinen askel. Sitä kautta oppii rahan arvon ja toivottavasti vähän säästämistäkin.
 Kyselyn tuloksia ei kannata tuijottaa orjallisesti tai verrata sellaisenaan omaan perheeseen. Käytännöt esimerkiksi viikkorahalla tehtävistä ostoksista ja siihen kuulumattomista hankinnoista vaihtelevat.
 – Joka perheessä on varmaan löydetty itselle sopiva määrä, eikä siihen olekaan mitään yksiselitteistä suositusta. Tärkeintä on, että viikkorahan kautta opitaan ja puhutaan raha-asioista, Laine-Tolonen sanoo.
 Vaikka käteinen on kadonnut aikuisten maailmasta vauhdilla, viikkorahan maksussa sillä on yhä vahva asema. Osa pankeista on lanseerannut kouluikäisille omia rahankäyttösovelluksia, kuten OP Junior ja Dansken Mun Rahat. Ne eivät ole saaneet vielä suurta jalansijaa.
 Mimosa Räty, Urho Sieppi ja Meea Joki Suutarinkylän koulun pihalla. Mikko Koski / Yle
 Viikkoraharaati: Myös vanhempien rahatilanne vaikuttaa
 Suutarinkylän peruskoulu sijaitsee Pohjois-Helsingissä, tavanomaisella suomalaisella asuinalueella. Asukkaiden tulotaso ei kummemmin eroa koko maan keskiarvoista, ja viikkorahanmaksukykykin lienee tavanomainen.
 Suutarinkylän peruskoulun viikkoraharaati suhtautuu rahaan maltillisesti.
 – Ostan omalla rahalla karkkia lauantaisin. Tai treeneistä tullessa jonkun juoman, Emil Jalagin sanoo.
 – Jos vaikka kaveri tulee yöksi, niin voi ostaa karkkia. Mutta pitää myös kattoa, mihin oikeasti tarvii rahaa. Totta kai viikkorahan määrä riippuu myös vanhempien rahatilanteesta ja siitä, paljonko ne saa palkkaa, Monna Korpi sanoo.
 Myös kakkosluokkalaiset pohtivat rahankäyttöään melko tarkasti.
 – Välillä säästän ja välillä ostan esimerkiksi Legoja tai Pokemon-kortteja. Kotona on opetettu, ettei rahaa kannata tuhlata mihinkään turhaan, sellaiseen mitä et käyttäisi kuin kerran ja mikä jäisi vaan lojumaan kaappiin, Urho Sieppi sanoo.
 – Käytän rahaa joskus leluihin tai vaatteisiin, tai sitten kun menen trampoliiniparkkiin. Työmäärään nähden 10–20 euroa on tosi hyvä summa, Meea Joki sanoo.
 – Ei kannata ostaa mitään turhaa vaan jotain järkevää. Sellaista, mistä oikeasti pitää, Mimosa Räty jatkaa.

Kaksi kolmesta lapsesta saa viikkorahaa mutta joka kolmas ei – ja ne jotka saavat, joutuvat tekemään töitä 6,35 euronsa eteen


Summary: Tulokset eivät päivittyneet oikein Chrome-selaimella.

Ylen vaalikoneessa  ilmennyt vika on korjattu. Seura-lehti kertoi  verkkosivuillaan torstaina iltapäivällä , että lehden toimittaja oli löytänyt vaalikoneesta virheen, joka vääristi vaalikoneen tuloksia. Toimittaja oli pystynyt toistamaan virheen kahden ehdokkaan kohdalla.
 Virheen takia ehdokkaan ja vaalikoneen käyttäjän yhteensopivuus jäi sadasta prosentista, vaikka käyttäjä vastasi samalla tavalla kuin ehdokas.
 Seuran yhteydenoton jälkeen myös Yle pystyi toistamaan virheen ja korjaamaan sen.
 – Ongelma ilmeni, jos Chrome-selaimella täytti vaalikoneen kysymyksiä ja meni tulosten katsomisen jälkeen nuolinäppäimille takaisinpäin ja muutti tuloksia. Silloin tulokset eivät päivittyneet, kertoo projektipäällikkö  Jarkko Ryynänen  Yle News Labista.
 Ryynänen pahoittelee vikaa.
 – On harmillista, että vaalikoneessa oli tällainen vika. Haluan kiittää Seuran toimittajaa  Mikael Vehkaojaa , joka teki ansiokasta työtä paikallistaessaan bugin, Ryynänen sanoo.
 Jos on vaalikoneella Chrome-selaimella ehdokastulosten jälkeen palannut taaksepäin muuttamaan valintojaan eikä ole ehdokastulos-sivulle palattua päivittänyt sivua, kannattaa tehdä varmuuden vuoksi vaalikone uudestaan. Näin saa taatusti oikean tuloksen.
 Juttua päivitetty kello 17.03: vika korjattu.

Ylen vaalikoneen vika korjattu


Summary: Ainakin 19 ihmistä kuoli toimistorakennuksen palossa Dhakassa, kertoo AFP. Paloturvallisuuden puutteet ovat vitsaus Bangladeshissa.

Eteläaasialaisen Bangladeshin pääkaupungissa Dhakassa ainakin 19 ihmistä on kuollut tuhoisassa kerrostalopalossa, kertoo uutistoimisto AFP.
 Etsinnät jatkuvat, ja uhrimäärä saattaa vielä nousta. Sairaaloihin vietiin ainakin 73 loukkaantunutta.
 Monet ihmiset olivat loukussa palon keskellä, ja vielä tunnin palon syttymisen jälkeen palavan toimistotalon yläkerroksista näkyi apua pyytäviä ihmisiä. Ainakin kuusi ihmistä kuoli hypättyään palavasta 22-kerroksisesta talosta.
 Palopaikka sijaitsee Dhakassa vilkkaalla kaupallisella alueella, jossa sijaitsee toimistotaloja, oppilaitoksia ja ravintoloita.
 Turvallisuusmääräysten heikkouden takia tuhoisat tulipalot ovat olleet yleisiä Bangladeshissa. Paloportaissa saatetaan säilyttää tavaroita ja palo-ovet saattavat olla teljettyinä.
 Helmikuussa ainakin 70 ihmistä kuoli Dhakan vanhassa kaupungissa laajassa tulipalossa, kun laittomasti varastoidut kemikaalit räjähtivät asuinrakennuksessa. Palokunnalla kesti yli 12 tuntia saada palo hallintaan. Vuonna 2010 samantyyppisessä tulipalossa kuoli ainakin 123 ihmistä.
 Osatekijä ovat olleet kurjat työolot ja työnantajien piittaamattomuus työläisten turvallisuudesta.
 Marraskuussa 2012 vaatetehtaan tulipalossa lähellä Dhakaa kuoli ainakin 111 ihmistä. Palo herätti vaatimuksia työläisten olojen ja työturvallisuuden kohentamisesta.
 Seuraavan vuoden huhtikuussa yli 1 100 ihmistä kuoli vaatetehtaan romahduksessa Dhakan Savarissa.

Bangladeshissa raivokas kerrostalopalo – Monien epäiltiin jääneen loukkuun


Summary: Kurdijoukoissa taisteleva suomalaisnainen katsoo puolustavansa Syyriassa vapautta ja naisten oikeuksia.

– Moi. Mun nimi on  Avesta  ja mä olen Suomesta.
 Nuori nainen istuu hiirenkorvilla olevan pensaan edessä, jossakin päin itäsyyrialaista Baghouzia, Deir ez-Zorin maakunnassa. Hän on puoli vuotta taistellut ääri-islamilaista Isisiä vastaan kurdien naisjoukoissa, YPJ:ssä.
 Mikä SDF, YPG ja YPJ? SDF  eli Syyrian demokraattiset joukot osallistuvat Yhdysvaltain johtaman liittoutuman rinnalla ääri-islamilaisen Isisin vastaisiin taisteluihin. Vuonna 2015 perustetun  SDF:n tavoitteena on  maallistunut, demokraattinen Syyrian liittovaltio. YPG ja YPJ kuuluvat SDF:ään.  YPG  (Kansan itsepuolustusjoukot) ja  YPJ  (Naisten itsepuolustusjoukot) ovat kurdien muodostamia sisarjärjestöjä. YPJ:ssä taistelee pelkästään naisia. Molemmissa on myös muita alueen vähemmistökansallisuuksia sekä ulkomaisia vapaaehtoisia. YPG perustettiin vuonna 2004 Syyrian kurdien Demokraattinen Unioni -puolueen (PYD) aseelliseksi siiveksi. Turkin mielestä YPG tukee Turkin terroristijärjestönä pitämää Kurdistanin työväenpuoluetta PKK:ta.
 Avesta työskenteli aiemmin terveydenhoitoalalla ja erilaisissa kansalaisjärjestöissä.
 Syyriassa hän taistelee, koska kokee tärkeäksi puolustaa kurdeja, tasa-arvoon perustuvaa yhteiskuntaa ja erityisesti naisten asemaa.
 – On tärkeää, että naisilla on omat joukot. Ja tämän takia halusin tulla tänne ja kiinnostuin, koska YPJ on paljon muutakin kuin aseellinen voima. Se on paikka, joka tarjoaa naisille ympäri maailmaa ja varsinkin paikallisille naisille erilaisen tulevaisuuden. Paikan, jossa kehittää omaa, yhteisöllistä elämää patriarkaalisen yhteiskunnan ulkopuolella.
 Avesta kokee, että YPJ:ssä naisilla on mahdollisuus kohentaa asemaansa. YPJ
 Avesta kertoo, että lähtöpäätös oli vaikea. Hän mietti lähtöä muutaman vuoden, aina pohjoissyyrialaisen Kobanên hallinnasta käydyistä taisteluista lähtien. Isis yritti miehittää pääosin kurdien asuttaman Kobanên talvella 2014–2015.
 YPJ kysyi Ylen kysymykset Avestalta
 Avesta esiintyy tässä jutussa taistelijanimellään omasta toiveestaan. Yle on varmistanut hänen henkilöllisyytensä.
 Yle otti yhteyttä Avestaan Facebookin kautta runsaat kolme viikkoa sitten. Haastattelu tehtiin Baghouzissa viime perjantaina, yhteistyössä kurdien YPJ:n eli Naisten itsepuolustusjoukkojen mediatoimiston kanssa.
 Yle lähetti Avestalle kysymykset, jotka YPJ kysyi häneltä videolle. Poikkeuksellista tiedonhankintamenetelmää käytettiin, koska puhelin- ja verkkoyhteydet ovat Itä-Syyrian konfliktialueella erittäin huonot. Haastattelun tekeminen Suomesta puhelimitse ei olisi ollut mahdollista.
 Avestan tarina on harvinainen, sillä hän on suomalainen ulkomaisessa asejoukossa taisteleva naisvapaaehtoinen, jolla ei ole armeijataustaa Suomesta.
 Avesta elää parhaillaan Baghouzin ulkopuolella leirielämää, yhdessä muiden YPJ:n taistelijoiden kanssa. YPJ
 Avesta vartioi Isisin perheenjäseniä
 Avestan tehtävä on puolustaa Isisiltä – tai Daeshilta, kuten paikalliset järjestöä kutsuvat – takaisin valloitettuja alueita. Toinen päätehtävä on ollut antautuvien Isis-taistelijoiden perheiden tarkastaminen ja auttaminen pakolaisleireille. Naisia ja lapsia on paennut  viikonloppuna Isisiltä valloitetusta Baghouzista  jopa kymmeniä tuhansia.
 – Monilla naisista on mukanaan aseita, välineitä pommien tekoon, kertoo Avesta.
 Avestan mukaan kurdijoukot suhtautuvat antautuviin vihollisiin inhimillisesti. Näin siitä huolimatta, että Isis on tappanut, raiskannut ja pahoinpidellyt monia kurditaistelijoita tai heidän perheenjäseniään.
 – On ollut itse asiassa aika uskomatonta nähdä, miten paikalliset taistelijat kohtelevat antautujia. Baghouzista tulevat ovat olleet todella huonossa kunnossa, loukkaantuneita ja nälkäisiä. Täällä heti ensimmäiseksi heille annetaan vettä ja ruokaa. Kurditaistelijat antavat jopa omaa ruokaansa ensi hätään.
 Avestan mielestä Isis-vaimoillakin on vastuunsa
 Isis-vaimojen joukossa on myös Suomesta lähteneitä. Tunnetuin lienee Sanna-nimellä esiintyvä nainen, josta tuli  maaliskuun alussa video julkisuuteen.
 Avestan mukaan Isisin perheenjäsenissä on monenlaista väkeä, mutta ainakaan kaikkia heistä ei voi pitää uhreina. Moni kurdi vaarantaa henkensä toimiakseen oikein, ja Avestan mielestä myös Isis-taistelijoiden vaimoilla olisi ollut vaihtoehtoja.
 Elinolot sotatoimialueella ovat karut, mutta suojaa on ja ruokaakin Avestan mukaan riittävästi. YPJ
 – Naisilla on vastuuta tilanteesta, Daeshin toimeenpanemista kansanmurhista. Naisilla on itse asiassa iso rooli, koska he ovat pitäneet huolta perheestä, tehneet ruokaa, tukeneet monin tavoin miehiään. Myös osa naisista on osallistunut taisteluihin, sanoo Avesta.
 Toisaalta Avesta on nähnyt paljon sellaisiakin naisia ja nuoria tyttöjä, jotka eivät ole tienneet, mihin ovat lähteneet.
 – Tai sitten heidän perheensä ovat pakottaneet heidät tulemaan tänne. Tai heidät on jopa siepattu tänne. Ja nämä tilanteet ovat tietysti vaikeita, koska he eivät ole tehneet omaa valintaa tänne tulemisesta.
 – Ja varsinkin lasten näkeminen on tosi surullista. Nyt näkee paljon haavoittuneita lapsia, nälkiintyneitä lapsia.
 Avesta elää parhaillaan leirielämää Baghouzin ulkopuolella. YPJ:n taistelijat majailevat aiemmin Isisille kuuluvassa rakennuksessa. Kaikki nukkuvat samoissa huoneissa, syövät leirinuotiolla. Suihkuja ei ole, mutta ruokaa saadaan riittävästi.
 Sotatoimialueen karut olot eivät silti haittaa.
 – Elämä on täällä paljon yhteisöllisempää, koko ajan ollaan yhdessä. Suomessa helposti eristäytyy omaan asuntoon, kaikki tehdään yksin. Mutta näen, että täällä yhteisöllisyys tukee paljon enemmän.
 Jossain vaiheessa takaisin Suomeen
 Avestan mielestä paluu Suomeen on todennäköinen, "jossain vaiheessa".
 Kysymykseen, mitä hän uskoo tapahtuvan paluunsa jälkeen, hän vastaa, ettei katso syyllistyneensä mihinkään rikolliseen.
 Avesta uskoo palaavansa Suomeen. YPJ
 – Myös meillä on vastuu taistella Daeshia vastaan. On hyvä muistaa, miten Daesh sai alkunsa ja mikä rooli länsimailla on ollut Lähi-idän kriiseissä. Meillä on vastuumme siinä, eikä tänne tulemista pitäisi nähdä negatiivisesti, miettii Avesta.
 Supo tutkii taisteluihin osallistuneet
 Suojelupoliisista kerrotaan, että kurdien joukoissa tiedetään taistelleen muutamia suomalaisia. Sen tarkemmin Supo ei täsmennä henkilöiden sukupuolta tai taustaa.
 Jokaisen aseelliseen toimintaan osallistuneen tapaus selvitetään hänen palatessaan Suomeen.
 – Jokainen tapaus arvioidaan erikseen. Ulkomailla oleskellessa pitää Suomen kansalaisen noudattaa kyseisen maan, mutta myös Suomen lakia. Jos on syytä epäillä, että siellä on syyllistynyt rikoksiin, niin asiassa aloitetaan rikostutkinta, selvittää Supon viestintäasiantuntija  Minna Passi .
 Palaajien kohdalla arvioidaan myös tapauskohtaisesti sitä, aiheuttavatko he palatessaan uhkaa Suomen turvallisuudelle.
 Suomi on kouluttanut kurditaistelijoita Irakissa, eikä YPJ:tä pidetä täällä terroristijärjestönä. Siten kurdijoukoissa taistelleiden suomalaisten tilanne eroaa Isisin riveissä taistelleista.
 Sisäministeri  Kai Mykkänen  (kok.) sanoo kuitenkin, että Syyrian taisteluissa on iso riski sekaantua sotarikoksiin. Jos sotarikoksista on viitteitä, esitutkinta käynnistetään Suomessa riippumatta siitä, kenen riveissä on taisteltu.
 Myös  Iltasanomat on kertonut  Avestan tarinan.

Suomalainen Avesta taistelee Isisiä vastaan Syyriassa, mutta kertoo videohaastattelussa palaavansa Suomeen "varmasti jossakin vaiheessa"


Summary: Lisäksi 16 ihmistä loukkaantui, kaksi ravintolaa ja pysäköityjä autoja tuhoutui räjähdyksessä.

Somalian pääkaupungissa Mogadishussa räjähti torstaina tuhoisa autopommi.
 Ainakin 11 ihmisen on kerrottu kuolleen, 16 loukkaantui, kaksi ravintolaa ja autoja tuhoutui.
 Pommi räjähti matkailijoidenkin suosimalla alueella lähellä hotellia. Moni oli syömässä lounastaan lähistön ravintoloissa, kun räjähdys sattui.
 Kukaan ei ole ottanut toistaiseksi vastuuta teosta.
 Viimeksi lauantaina 15 ihmistä kuoli räjähdyksessä ja terroristijärjestö al Shabaabin sekä turvallisuushenkilöstön välisessä ammuskelussa.

Autopommi mogadishulaisen hotellin ulkopuolella tappoi ainakin 11 ihmistä


Summary: Perussuomalaisten puheenjohtajan Jussi Halla-ahon mukaan ilmastonmuutoskeskustelulla voi olla vaikutusta aiempaa alhaisempaan syntyvyyteen.

Perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  suomi Ylen tentissä kovin sanoin ilmastonmuutoskeskustelua Suomessa.
 – Emme halua Suomea, jossa koululaisten päät laitetaan sekaisin sukupuoliöyhötyksellä ja ilmastohysterialla, Halla-aho sanoi puheessaan.
 Ilmastonmuutosteemaan palattiin myöhemmin tentissä. Syntyvyydestä puhuttaessa Halla-aho sanoi, että keskustelu ilmastonmuutoksesta voi vaikuttaa aiempaa alhaisempaan syntyvyyteen.
 – En voi olla mainitsematta ilmastonhysterian lietsomista. Mediassa suorastaan pidetään sankareina nuoria aikuisia, jotka julistavat, etteivät he halua tuhota maapalloa eivätkä he hanki lapsia, Halla-aho totesi.
 Halla-ahon suoriutumista Ylen vaalitentissä analysoivat verkossa politiikan tutkija  Johanna Vuorelma  Tampereen yliopistosta, retoriikan asiantuntija  Antti Mustakallio  ja Ylen politiikan toimittaja  Hannu Tikkala . Alla on summaus illan analyysistä.
 Mikä oli tentin kohokohta?
 Johanna Vuorelma:  Tentti oli varsin jännitteinen koko ajan, eikä siinä ollut varsinaista kohokohtaa. Tenttiä määritti Halla-ahon pyrkimys profiloida perussuomalaiset käytännönläheisenä järkipuolueena, mikä oli ristiriidassa Halla-ahon puhetyylin kanssa, jossa vedotaan tunteisiin, käytetään värikkäitä kielikuvia ja kanavoidaan poliittisia intohimoja.
 Antti Mustakallio:  Varsinaista kohokohtaa on vaikea löytää. Halla-ahon suhde tiedotusvälineisiin on perinteisesti ollut enemmän tai vähemmän jännitteinen, ja kyllä tässäkin keskustelussa oli jotenkin jännitteinen tunnelma koko ajan. Halla-aho monesti halusi mennä käsitteen määrittelyihin, mikä hänelle tietenkin sallittakoon. Tämä kuitenkin teki etenemisestä hieman junnaavaa.
 Mikä oli tentin outo hetki?
 Johanna Vuorelma:  Tentin outo hetki oli, että huolimatta Halla-ahon sitoutumisesta suomalaisen työn ja yrittäjyyden edistämiseen hänellä ei ollut tarjota mitään konkreettisia politiikkakeinoja niiden ajamiseen. Tätä aihetta käsiteltiin suhteellisen kauan, joten aikaa keinojen esittelemiseen kyllä oli.
 Antti Mustakallio:  Outo hetki oli se, kun Halla-aho määritteli, ettei ilmastokysymyksissä pidä kokea moraalista tuskaa menneistä teoista - ja sitten hän kysyi toimittaja Olli Seurilta: "Uskotko sinä perisyntiin?" Seuri tuntui hetkeksi häkeltyvän.
 Toistuiko tentissä jokin ydinsanoma?
 Johanna Vuorelma:  Halla-ahon ydinsanoma oli ajatus siitä, että perussuomalaiset on käytännönläheinen, ei ideologinen puolue. Hän jopa linjasi, ettei perussuomalaiset ole maahanmuuttovastainen puolue – tässäkin asiassa hän pyrki tekemään peräeroa ideologiseen ajatteluun. Sama koski puolueen nuorisojärjestön etnonationalismia. Sitä ei kuulemma tarvita tiukan maahanmuuttopolitiikan ajamiseen.
 Pyrkimys profiloitua ei-ideologisena toimijana yhdistää monia eri puolueita, vaikka ajatus ei-ideologisesta politiikasta on epärealistinen. Politiikassa tehdään aina ideologisia valintoja. Halla-ahon ideologiavastaisuus liittyy pyrkimykseen asemoitua "järjen äänenä" ja "kansantajuisena" puolueena, joka ei sorru poliittiseen korrektiuteen vaan sanoo asiat suoraan
 Antti Mustakallio:  Mielestäni ydinsanoma kautta puheen ja tentin oli perusviesti siitä, keitä perussuomalaiset ovat. Tutuilla iskulauseilla ja puheenparrella luotiin kannattajissa yhteenkuuluvaisuuden tunnetta. Tämä näkyi siinäkin, kuinka vähän Halla-aholla oli esittää konkreettisia keinoja pk-yritysten tukemiseen, jotta nämä palkkaisivat enemmän ihmisiä. Keinoja ei juuri tullut, vaikka toimittajat yrittivät niitä tingata. Halla-aho asemoi puolueensa voimakkaana vaihtoehtona oikeastaan kaikille, ja siten hän pyrkii herättämään "nykymenoon" tuskastuneet kanavoimaan protestinsa heidän kauttaan.
 Kenelle sanoma oli suunnattu?
 Johanna Vuorelma:  Halla-aho suuntasi sanomansa kansallismielisille äänestäjille, jotka kokevat Suomen olevan uhattuna ja joiden mielestä politiikka on menossa väärään suuntaan. Hän puhui Suomesta kotina, jota saa ja pitää puolustaa. Horisontissa näkyi protestiäänestäjä, jolle perussuomalaiset tarjoaa vaihtoehdon vakiintuneille puolueille. Hän ei kuitenkaan erikseen patistanut äänestäjiä uurnille, vaikka perussuomalaisilla on kannatuspotentiaalia juuri niissä äänestäjissä, jotka normaalisti jättävät äänestämättä.
 Antti Mustakallio:  Halla-aho pyrkii vankistamaan omia rivejä. Hän tietää, että on sellaista kytevää tyytymättömyyttä, joka ei ole kanavoitunut vielä mihinkään puolueisiin ja jonka koti voi hyvin olla perussuomalaiset. Hän haluaa viestiä, että heitä kannattaa äänestää – kannattaa nähdä se vaiva. Viesti on suunnattu tälle ryhmälle.
 Meniköhän se ihan näin? Tuliko tentissä esille jokin erikoinen väite?
 Johanna Vuorelma:  Erikoinen väite oli, että perussuomalaiset ei ole maahanmuuttovastainen puolue, vaikka puolue on profiloitunut näkyvästi juuri maahanmuuttovastaisella politiikalla.
 Antti Mustakallio:  Halla-aho pysyi monissa asioissa periaatteiden ja suurten linjojen tasolla. Joissakin kohtaa hän luetteli yksityiskohtia ja numeroita, kuten mainitessaan Suomen tämänhetkisiä ilmastoponnisteluja verrattuna muihin maihin. Oma asiantuntemukseni kyllä jää tämän aihepiirin suhteen vaillinaiseksi, joten jään odottamaan faktantarkistajien raportteja.
 Huomasitko tämän? Pieni tai iso asia, joka saattoi mennä monelta ohi?
 Johanna Vuorelma:  Yksi huomio oli, että tässä tentissä puheenjohtajan ja toimittajien välillä eli selvä jännite, joka kertonee ainakin osittain perussuomalaisten vaikeasta mediasuhteesta. Jännitteinen suhde "valtamediaan" on määrittänyt puoluetta jo pitkään ja sen retoriikassa mediasta tehdään usein poliittinen osapuoli. Tentissä ei tullut suoranaisia syytöksiä mediaa kohtaan (näitä on ollut säännöllisesti edellisen puheenjohtajan plokissa), mutta tentistä välittyi kireä tunnelma. Kysymys toimittajan uskosta perisyntiin oli ainoa hetki, jolloin Halla-aho suoraan haastoi toimittajaa ja sai vastaukseksi kuittauksen siitä, että tentissä toimittajat kysyvät, eivät vastaa.
 Antti Mustakallio:  Jussi Halla-ahon ja Sampo Terhon välirikko lienee osapuolille edelleen kirvelevä asia. Kun mentiin Sampo Terhon tuoreisiin lausuntoihin, jotka olivat kieltämättä eri linjassa kuin Terhon lausumat/toiminta muutama vuosi sitten, Halla-aho ei malttanut olla lausumatta tuuhean sarkastista letkautusta: "Hän on nähtävästi kasvanut tässäkin asiassa ihmisenä."
 Puheenjohtaja Halla-aho sai pitää myös valmistellun puheen. Miten puhe onnistui?
 Johanna Vuorelma:  Puhe rakentui yllättävän vähän suoraan maahanmuuton ympärille. Halla-aho pyrki puhuttelemaan äänestäjiä monilla eri moraalisilla ulottuvuuksilla. Usein poliitikot liikkuvat vain parilla eri moraalisella ulottuvuudella, mutta Halla-aho kutkutteli monia moraalisia "makunystyröitä" ja käytti runsaasti tunteisiin vetoavia kielikuvia. Puheessa olivat mukana muun muassa "omista" huolehtiminen, järjestyksen säilyttäminen, turvallisuus ja oikeudenmukaisuus. Puhe rakensi käsitystä hyvästä ja pahasta, mikä on erilainen poliittisen puheen tyyli kuin Halla-ahon peräänkuuluttama käytännönläheinen ja faktapohjainen politiikkatapa.
 Antti Mustakallio:  Halla-ahon puhe erosi oikeastaan kaikista aiemmista puheista siten, että siinä laajasti määriteltiin ja hahmoteltiin sitä, keitä ”me” eli perussuomalaiset on. Tällä määriteltiin puolueen rajoja suhteessa muihin. Puolue on protesti puolue ja määrittelee itseään juurikin toisten vastavoimana tai kriitikkona. Tässä oli Donald Trumpin retoriikasta tuttuja sävyjä siinä mielessä, että haluttiin voimaannuttaa niitä, joita nyt katsotaan pitkin nenänvartta ehkä omien ajatustensa takia. Heille on hyvä koti perussuomalaisissa.
 Politiikkakeinojen suhteen puhe oli yleisluontoinen. Puheenparsi oli tuttua Halla-ahon ja muiden perussuomalaisten aiemmista puheenvuoroista ja siten sekin alleviivasi sitä, keitä he ovat. Halla-aho ymmärsi, että äänestäjiin pitää vedota, että kannatuspotentiaali saadaan hyödynnettyä. Sen hän tekikin, joskin ei aivan niin ponnekkaasti kuin olin odottanut. Esiintymiseltään Halla-aho oli rauhallinen, selkeäsanainen ja ajatuksiltaan voimakkaasti puolueen linjassa seisova. Hän ei ollut myöskään kiinni muistiinpanoissaan, mikä on myönteinen asia puhujalle.
 Jokainen puheenjohtaja ja puolue saa oman päivänsä
 Puheenjohtajien vaalitenttipäivät arvottiin joulukuussa suorassa  Aamu-tv:n lähetyksessä  kaikkien eduskuntapuolueiden kesken. Tentit jatkuvat vielä ensi viikon maanantaina, jolloin vuorossa on sinisten puheenjohtaja  Sampo Terho .
 Li Anderssonin  (vas.),  Petteri Orpon  (kok.),  Antti Rinteen  (sd.),  Pekka Haaviston  (vihr.),  Juha Sipilän  (kesk.),  Anna-Maja Henrikssonin  (rkp) ja  Sari Essayahin  (kd.) tentit on nähtävissä  Yle Areenassa .
 Lue lisää:
 Jussi Halla-ahoYlen vaalitentissä kello 21: Arvioi kaiken maahanmuuton kurkistusreiästä – tällainen puolue on perussuomalaiset, jolle maahanmuutto on uhka
 Erilainen pääministeritentti: Jussi Halla-ahon ykkösarvo on itsepäisyys, ottaisi Isis-taistelijoiden lapset huostaan – video
 Ylen vaalikone(siirryt toiseen palveluun)
 Yle Areenan vaalisivu

Jussi Halla-aho suomi "ilmastohysteriaa" Ylen tentissä: aiheuttaa ahdistusta ja laskee syntyvyyttä  – lue kooste liveanalyysistä täältä


Summary: Venäjä lennätti lauantaina noin 100 sotilasta Venezuelaan – Yhdysvallat vaatii joukkojen vetämistä pois maasta.

Kaksi sotilaskonetta laskeutui lauantaina Venezuelan pääkaupungin Caracasin ulkopuolella sijaitsevalle lentokentälle.
 Mukana oli satakunta sotilasta, jotka ovat Venäjän mukaan Venäjän asetoimituksiin liittyviä sotilasalan asiantuntijoita.
 Kremlin tiedottajan  Dmitri Peskovin  mukaan joukot eivät sekaannu Venezuelan sisäisiin asioihin ja hän toivoi, että muut maat jättäisivät Venezuelan venezuelalaisten omiin käsiin.
 – Yhdysvallat on läsnä eri osissa maapalloa, mutta kukaan ei ole sanomassa, missä heidän pitäisi olla ja missä ei. Meilläkin on oikeus rakentaa suhteita toisiin maihin, Peskov sanoi uutistoimisto Tassin mukaan.
 Yhdysvaltain hallinto on vaatinut Venäjää vetämään joukkonsa pois maasta. Presidentti  Donald Trumpin  mukaan Yhdysvalloilla on asian suhteen "kaikki vaihtoehdot auki".
 "Venäjä ei uhkaa ketään toisin kuin Washington"
 Venäjän ulkoministeriön tiedottaja reagoi vaatimukseen arvostelemalla sitä ylimieliseksi.  Marija Zaharovan  mukaan sotilaallista apua on lähetetty Venezuelaan kahdenvälisellä sopimuksella.
 Venäläisten mukaan sotilasjoukon läsnäolo ei ole uhka alueelliselle tasapainolle.
 – Venäjä ei muuta alueen voimasuhteita eikä uhkaa ketään, toisin kuin hallinto Washingtonissa, hän sanoi.
 Yhdysvaltain virkaatekevä puolustusministeri  Patrick Shanahan  kommentoi venäläisten vakuutteluja Reutersin mukaan sanomalla, että hän ei "aina ihan usko, mitä [venäläiset] sanovat".
 Sähkökatkot piinaavat
 Venezuela on kärsinyt viime päivinä massiivista sähkökatkoista. Useissa kaupungeissa ja isossa osassa Caracasia ovat sähköt olleet poikki.
 Venezuelan presidentti on syyttänyt niistä terroristihyökkäystä Gurin voimalaitokselle.
 Reutersin tavoittamien asiantuntijoiden mukaan sabotaasista ei kuitenkaan ole kyse, vaan sähkökatkot ovat seurausta heikosta ylläpidosta ja siitä, ettei järjestelmiin ole investoitu riittävästi.

Venäjän Venezuelaan lennättämästä sotilasjoukosta uusi kiista Yhdysvaltain kanssa


Summary: Tutkijan mukaan Ukrainan tapahtumat muistuttivat, että maa voi joutua hyökkäyksen kohteeksi Euroopassakin.

Suomen puolustusvoimat on ottamassa koekäyttöön kokonaan uudenlaisen aseen. Tapauksesta tekee vielä poikkeuksellisemman se, että uusi asejärjestelmä on täysin suomalainen keksintö.
 Tässä muutama ydinkohta hyppypanoksesta:
 Miten se toimii?
 Tänään ensimmäistä kertaa julkisuudessa esitelty hyppypanos peitetään maahan, josta se voidaan laukaista lähimaastosta tai langattomasti hyvinkin kaukaa. Laukaisun jälkeen räjähdepanos nostaa muutamia kiloja painavan purkin 20 - 30 metrin korkeuteen, jossa se räjähtää ja ampuu alas tuhansia kuulia tai sirpaleita.
 Hyppypanoksen räjähdys ampuu sirpaleet ylhäältä alas, jolloin maaston muodot eivät ole esteenä.  Yle Uutisgrafiikka
 Aseessa on oleellista se, että toisin kuin esimerkiksi käsiaseiden tulitus ja viuhkamiinat, hyppypanos ampuu ylhäältä alaspäin.
 – Sotilas suojautuu heittäytymällä maahan, jolloin (sirpaleiden) vaikutusala kasvaa. Hyökkääjän kannalta tämä on viheliäinen ase, kuvailee jalkaväen tarkastaja, eversti  Rainer Peltoniemi .
 – Tällaisen järjestelmän vaikutus saattaa olla haavoittava tai kuolettava. Ajoneuvon se voi pysäyttää, sanoo pioneeritarkastaja, eversti  Matti Lampinen .
 Sirpaleet voivat lävistää panssaroidun ajoneuvonkin.
 Paraneeko puolustus?
 Suomi hävitti  kesästä 2012 lähtien  1,3 miljoonaa jalkaväkimiinaansa allekirjoitettuaan Ottawan sopimuksen, jossa kielletään jalkaväkimiinojen käyttö, tuotanto ja varastointi.
 Miinojen jättämää aukkoa puolustuksessa on täytetty muun muassa erilaisilla sensoreilla. Uudet hyppypanokset olisivat tämän täydentämistyön viimeinen vaihe.
 – Nyt ollaan aika lähellä sitä kokonaisuutta, joka aikanaan saatiin jalkaväkimiinoilla, Peltoniemi sanoo.
 Yksi lisäetu puolustuksen kannalta on sekin, että hyppypanos on suomalainen keksintö ja sitä valmistavan Forcit Defencen tuotanto on kotimaassa. Poikkeusoloissa se on etu.
 Puolustusministeriön ylijohtaja Raimo Jyväsjärvi uskoo, että hyppypanoksella voidaan korvata miinoja, parantaa huoltovarmuutta ja saada vielä vientiäkin.  Jaani Lampinen / Yle
 – Panosten määrä ei ole tässä kriittinen tekijä. Tämä on suhteellisen yksinkertainen väline, jota voidaan tuottaa nopeasti massamaisia määriä, sanoo puolustusministeriön ylijohtaja  Raimo Jyväsjärvi .
 Mitä maksaa?
 Uusi ase on Leijona Instituutin toimitusjohtaja Juho Kallialan keksintö. Yhtiö on käyttänyt kehitystyöhön noin miljoona euroa. Toinen miljoona on osin tullut jo puolustusministeriöltä.
 Leijona Instituutin toimitusjohtaja Juho Kalliala on kehittänyt hyppypanosta kahdeksan vuotta.  Jaani Lampinen / Yle
 Hyppypanos on vielä kehitysvaiheessa, eikä sen hinta ole täsmentynyt. Mutta Lampinen pitää sitä "kohtuu edullisena".
 – Yleensä kun tehdään älyvehkeitä, hinta alkaa nousta, mutta tässä ei ole elektroniikkaa sisällä.
 Lampinen muistuttaa, että panoksia on oltava riittävän paljon.
 – Usein puhutaan, että vähemmän on enemmän, mutta tässä määrä on laatua.
 Tuoko bisnestä?
 Kalliala sanoo suorastaan yllättyneensä, että muut eivät ole keksineet vastaavaa ylhäältä alaspäin räjähtävää panosta. Nyt patentti on haettu EU:n lisäksi Yhdysvaltoihin ja Etelä-Koreaan. Lisäksi ne ovat vireillä Israeliin ja Kanadaan.
 Ukrainan tapahtumat ovat tuoneet monessa maassa uutta kiinnostusta miinoihin eli suluttamiseen.
 – Suluttaminen ei ole ollut niin trendikästä ennen vuotta 2014, mutta me olemme kouluttaneet sen käyttöön kokoajan. Nyt olemme Euroopan kärkeä suluttamisessa ja meiltä tullaan kysymään, miten sitä tehdään, Lampinen kehaisee.
 Myös puolustusministeriössä uskotaan aseen vientimahdollisuuksiin.
 Miksi juuri nyt?
 Aseen kehitystyötä on tehty kahdeksan vuotta, mutta Ulkopoliittisen instituutin vanhempi tutkija  Charly Salonius-Pasternak  arvioi, että Venäjän toimet Ukrainassa ovat tehneetä miinoista päättämisestä poliittisesti helpompaa.
 – Ukrainan tilanne avasi monen päättäjänkin silmät heikentyneelle turvallisuustilanteelle ja sille, että Venäjän naapurit voivat olla jonkinlaisen hyökkäyksen kohteena.
 Puolustusvoimissa odotetaan alkavalta testausvaiheelta paljon. Kuinka pian uusi ase voisi olla käytössä?
 – Tämä täydentää suorituskykyä, joten ei tässä ole syytä viivytellä. Mutta menee tässä hetken aikaa ja uskoisin, että se ei ole käytössä ainakaan tänä vuonna - jos päädytään näitä hankkimaan.
 Entä miinasopimus?
 Ottawan sopimuksella haluttiin lopettaa miinojen kylväminen hallitsemattomasti. Suomikin liittyi sopimukseen vajaa kymmenen vuotta sitten, vaikka puolustusvoimien mukaan miinojen käyttö on ollut hallittua.
 Sen sijaan hyppypanokset eivät ole puolustusministeriön mukaan ristiriidassa "minkään kansainvälisen sopimuksen" kanssa.
 – Keskeistä on, että miina ei saa laueta sattumanvaraisesti. Tässä keskeisenä periaatteena on se, että aina tehdään harkittu päätös visuaalisesti niin, että sotilas näkee tilanteen ja päättää laukaisusta, Jyväsjärvi korostaa.
 Näköhavainto voidaan tehdä panoksen lähistöllä maastossa, mutta myös kameroidan avulla kauempaakin.

Suomi kehitti uuden aseen kiisteltyjen miinojen tilalle – Miten hyppypanos toimii, onko se kansainvälisten sopimusten mukainen?


Summary: Ympäristöjärjestöjen selvityksen mukaan Kiina on aloittanut kymmenien keskeytettyjen voimalahankkeiden rakentamisen. Kiinan voimala-ala esittää kapasiteetin kasvattamista edelleen.

Kiinassa uudelleen kasvuun kääntynyt hiilivoimaloiden rakentaminen uhkaa maailmanlaajuisia tavoitteita hiilidioksidipäästöjen rajoittamisesta, varoittaa ympäristöjärjestöjen raportti.
 Global Energy Monitorin, Greenpeacen ja Sierra Clubin raportti  Boom and Bust  tarkastelee hiilivoimaloiden rakentamisten kehitystä viime vuonna.
 Hiilivoiman käytöstä eroon pääseminen olisi keskeistä ilmaston lämpenemisen torjumisen kannalta.
 Maailmanlaajuisesti rakenteilla olevan hiilivoimalakapasiteetin määrä kasvoi viime vuonna 12 prosenttia edellisvuodesta, 209 gigawatista lähes 236 gigawattiin.
 Kasvu johtuu pääosin Kiinasta.
 Kiina on kaikessa hiljaisuudessa aloittanut uudelleen rakennustyöt kymmenillä voimalaitostyömailla, joiden kaavailtu energiantuotanto vastaa raportin mukaan 50 gigawattia.
 Voimala-ala lisäisi kapasiteettia reippaasti
 Kiinan voimala-alan vaikutusvaltainen etujärjestö esitti tässä kuussa, että Kiina kasvattaisi hiilivoimalakapasiteettinsa 1 300 gigawattiin vuoteen 2030 mennessä.
 Tämä olisi peräti 30 prosentin lisäys nykykapasiteettiin verrattuna. Lisäys olisi suurempi kuin koko Yhdysvaltain nykyinen hiilivoimalakapasiteetti.
 Kiinan johto ei ole vielä kertonut, hyväksyykö se esityksen.
 Kiina lupailee hiilivoiman vähentämistä
 Kiina on toistuvasti vakuuttanut vähentävänsä riippuvuutta hiilestä, joka on erittäin merkittävä ilmansaasteiden ja kasvihuonekaasupäästöjen aiheuttaja.
 Vuosina 2012–2013 Kiinan johto pyrki hidastamaan hiilivoiman kasvua kiristämällä luotonantoa hankkeisiin, asettamalla rajoituksia ja keskeyttämällä työt kymmenillä voimalatyömailla.
 Kaikkiaan Kiina on onnistunut vähentämään hiilen osuutta energiantuotannostaan.
 Kiina tuottaa energiastaan hiilellä 59 prosenttia, kun vuonna 2012 osuus oli 68,5 prosenttia.
 Silti hiilivoiman käyttö on kaikkiaan kasvanut Kiinassa. Vuosina 2000–2018 Kiina kasvatti hiilivoimalakapasiteettiaan 864 gigawatilla.
 Se on yli kolme kertaa Yhdysvaltain koko nykyinen hiilivoimalakapasiteetti, joka on 259 gigawattia.
 Kiinan hiilenkulutus kasvaa edelleen. EPA
 Kiinan ristiriitainen suhde hiilivoimaan
 Kiinan johto yrittää tasapainotella vahvan talouskasvun ylläpitämisen ja ilmansaasteiden rajoittamisen välissä.
 Vaikka Kiina on vakuuttanut rajoittavansa hiilenkulutusta kansallisesti ja tehnyt leikkauksia joillakin alueilla, kaikkiaan energian tuotanto hiilellä on lisääntynyt, erityisesti maan luoteisilla alueilla.
 – Rakennushankkeet ovat olleet suosikkikeino pitää paikalliset taloudet käynnissä ruostevyöhykkeen alueella, Greenpeacen energia-analyytikko  Lauri Myllyvirta  sanoi uutistoimisto Reutersille.
 – Mutta samaiset savupiipputeollisuuden alat ja niiden energiantarve ovat suurin saasteiden lähde maassa.
 Kiina on myös merkittävä hiilivoiman rahoittaja ulkomailla.
 Raportin mukaan Kiina on rahoittanut yli neljänneksen kehitteillä olevasta hiilivoimalakapasiteetista Kiinan ulkopuolella.
 Voimaloiden sulkemiset jatkuivat
 Maailmanlaajuisesti hiilivoiman kasvu hidastui edelleen viime vuonna.
 Kaikkiaan maailmassa uusien hiilivoimaloiden rakennushankkeita aloitettiin 39 prosenttia vähemmän kuin edellisvuonna.
 Kiinassa ja Intiassa uusien voimaloiden lupia annettiin ennätyksellisen vähän. Vuodesta 2005 nämä maat ovat vastanneet 85 prosentista uudesta hiilivoimakapasiteetista.
 Kun uutta kapasiteettia otettiin käyttöön 50,2 gigawatin verran, vanhoja voimaloita poistettiin käytöstä 31 gigawatin verran.
 Raportissa kiinnitetään huomiota siihen, että huolimatta presidentti  Donald Trumpin  hiilimyönteisestä politiikasta Yhdysvalloissa hiilivoimaloiden sulkemiset ovat jatkuneet Yhdysvalloissa.

Raportti: Kiinan kasvanut hiilivoiman rakentaminen vaarantaa ilmastotavoitteiden saavuttamisen


Summary: Suomalaismiestä epäillään muun muassa törkeästä lapsen raiskauksesta.

Ylen tietojen mukaan KRP:n seksuaalirikosjutun pääepäilty on toiminut vuosina 2010-2012 kirkkovaltuutettuna ja kirkkoneuvoston jäsenenä Etelä-Pohjanmaalla sijaitsevassa evankelisluterilaisessa seurakunnassa.
 Mies on toiminut myös lapsi- ja nuorisotyön vastuuryhmässä kirkkoneuvoston edustajana.
 Pääepäillyn asianajaja  Juha-Pekka Hippi  vahvistaa rikosepäilyn ja kertoo, ettei epäilty halua kommentoida lapsiin kohdistuneita rikosepäilyjä millään tavalla.
 – Olen keskustellut tänään hänen kanssaan. Hän ei halua kommentoida epäilyjä, sanoo Juha-Pekka Hippi Ylelle.
 Kirkkoherra: "Nämä ovat hirvittävän järkyttäviä asioita"
 Yle tavoitti torstai-iltana Etelä-Pohjanmaalla sijaitsevan seurakunnan nykyisen kirkkoherran.
 Kirkkoherra kertoo, että Ylen tietoonsa saama henkilö on toiminut seurakunnassa, mutta kirkkoherra ei vahvista tietoja rikosepäilyistä.
 Kirkkoherra kuitenkin suostuu kommentoimaan keskusrikospoliisin tutkintaa.
 – Nämä ovat hirvittävän järkyttäviä asioita. Me teemme kaikkemme, että autamme tässä tilanteessa niin paljon kuin voidaan.
 Poliisi ei ole ollut kirkkoherran mukaan yhteydessä seurakuntaan.
 – Media on tänään soitellut paljon. Mutta poliisi ei ole ollut meihin yhteydessä.
 Yle ei julkaise lapsen seksuaalirikoksista epäillyn nimeä, eikä myöskään kirkkoherran nimeä uhrien suojelemisen vuoksi.
 "Jos jotain uutta ilmenee, saman tien häkki heilahtaa"
 KRP kertoi eilen tutkivansa laajaa kansainvälistä lapsiin kohdistunutta seksuaalisrikosvyyhtiä. Poliisi kertoi, että seksuaalirikosjutun pääepäilty on ollut tutkintavankeudessa noin vuoden.
 Ylen tietojen mukaan mies pääsi vapaaksi tutkintavankeudesta helmikuun ensimmäisenä päivänä tänä vuonna. Hänet vangittiin viime vuoden maaliskuussa.
 Poliisi katsoi helmikuussa, ettei se vaadi enää miestä pidettäväksi tutkintavankeudessa.
 – Vangitseminen alkoi käydä kohtuuttomaksi, kertoo kihlakunnansyyttäjä  Jaana Nyrhinen  Pohjanmaan syyttäjänvirastosta.
 – Jos jotain uutta ilmenee, niin saman tien häkki heilahtaa, Nyrhinen sanoo.
 Nyrhisen mukaan syyteharkinta pyritään saamaan valmiiksi ennen kesää. Syyttäjän mukaan juttukokonaisuudessa on yhteensä 70 rikosnimikettä tutkittavana. Etelä-Pohjanmaalla neljää epäillään seksuaalirikoksista ja kahta huumerikoksista tässä tutkinnassa.
 Syyttäjä arvioi, että juttu voi päätyä käräjäoikeuteen tulevana syksynä.
 Lue myös:
 Nämä 7 asiaa tiedämme nyt seksuaalirikostutkinnasta – yhden lapsiuhrin epäilty hyväksikäyttö kestänyt jopa 10 vuotta

KRP:n lapsiin kohdistuvan seksuaalirikostutkinnan pääepäilty toimi aiemmin kirkkovaltuustossa ja seurakunnan lapsi- ja nuorisotyössä – "Ei halua kommentoida epäilyjä"


Summary: Yhä monikulttuurisemmaksi käyvä Suomi tarvitsisi enemmän poliiseja, joilla olisi kulttuurien välistä ymmärrystä, sanoo Poliisiammattikoulun rehtori.

Tuore poliisiopiskelijoiden joukko aloitti opintonsa Poliisiammattikorkeakoulussa maanantaina. Poliisiammattikorkeakoulu ei tietoisesti tilastoi valittujen etnistä alkuperää tai äidinkieltä. Taustalla on koulun rehtorin  Kimmo Himbergin  mukaan halu olla korostetun tasa-arvoinen.
 – Mutta silmämääräisesti arvioiden ja nimien perusteella alle viisi prosenttia on sellaisia, jotka ovat joko itse Suomeen muuttaneet tai yksi tai kaksi sukupolvea sitten Suomeen tulleita.
 Vuosittain järjestetään neljät valintakokeet ja neljä kertaa vuodessa myös uusi kurssi aloittaa koulun. Haku poliisiksi on päällä jatkuvasti. Seuraava kurssi alkaa elokuussa.
 Viime vuosina jokaiseen opiskelijaryhmään on valittu myös maahanmuuttajataustaisia, mutta vielä heitä on vain vähän.
 Poliisikoulutuksen erityisenä tulostavoitteena onkin tänä vuonna maahanmuuttajataustaisten opiskelijoiden rekrytointi. Nyt suunnitteilla on toteuttaa laaja projekti, jolla ammatin houkuttelevuutta maahanmuuttajataustaisten nuorten keskuudessa saataisiin lisättyä.
 Monissa kaupungeissa maahanmuuttajanuorten kanssa toimivat poliisit tekevät jo ammatillista markkinointia. Maahanmuuttajanuoria on esimerkiksi kutsuttu tutustumaan Poliisiammattikorkeakouluun. Se on toiminut.
 – Kyllä valittujen joukossa on useita, jotka ovat oikeastaan tästä kipinän saaneet. Tätä me haluamme jatkaa ja laajentaa, Himberg kertoo.
 2000-luvulla syntyneet ovat syntyneet toisenlaiseen Suomeen
 Poliisiammattikorkeakoulussa tiedetään hyvin, miksi maahanmuuttajataustaisia tarvitaan enemmän. Suomi kansainvälistyy vauhdilla. Pelkästään Helsingissä on jo nyt 100 000 vieraskielistä asukasta ja koko pääkaupunkiseudulla 200 000.
 – Useista maista, joissa etninen kirjo on laajempi kuin Suomessa, on ihan selkeitä tutkimustuloksia siitä, että poliisitoiminnalle on eduksi, että poliisihenkilöstön jakauma vastaa suhteellisen hyvin väestön jakaumaa.
 Kimmo Himberg muistuttaa, että myös poliisin ulkonäkökirjo muuttuu hyvää vauhtia. Maanantain uudella kurssilla ennätysmäisesti  jo puolet aloittaneista oli naisia . Myös maahanmuuttajataustaisissa poliiseissa on sekä miehiä että naisia.
 Uusin kurssi saattaa samalla olla viimeinen, jossa ei ole 2000-luvulla syntynyttä. Syksyn kurssille sellainen varmaan jo tulee. Himbergin mukaan tässä ikäluokassa erilainen etninen tausta ei ole mitään erikoista.
 – Hehän ovat syntyneet toisenlaiseen Suomeen. Heille tämä on luonnollinen ja arkinen asia.
  Poliisiksi pääsee, mutta pitää uskaltaa hakea
 Maahanmuuttajataustaisten poliisien rekrytointiprojekti ei tarkoita, että vaatimuksia heidän osaltaan muutetaan. Joko suomea tai ruotsia pitää osata, siihen maahanmuuttajataustainen hakija useimmiten kompastuu.
 Rehtori Himberg tunnustaa, että tässä koululla on parantamisen varaa. Riittämättömän kielitaidon takia hylätty jää hylkäyspäätöksensä kanssa liian yksin. Heitä pitäisi kannustaa hakemaan uudestaan siinä vaiheessa, kun kielitaito on paremmin hallussa.
 Hakeminen poliisiksi voi olla maahanmuuttajataustaiselle muutenkin kova paikka.
 – Jotkut nuoret ovat sanoneet, että on vaikea sanoa perheessä, että lähden tästä hakemaan poliisiammattikorkeakouluun.
 Poliisiammattikorkeakoulussa tiedetään, että monien hakijoiden vanhemmat eivät halua lapsestaan poliisia. Syynä on usein, että omassa lähtömaassa poliisin maine on ollut jotain ihan muuta kuin se on Suomessa, jossa poliisiin luotetaan.
 Tätä kuvaa maailman luotettavimmasta poliisista rehtori Kimmo Himberg haluaa potentiaalisille hakijoille markkinoida. Monikulttuurisessa Suomessa kulttuurien välistä osaamista ja ymmärrystä tarvitaan entistä enemmän. Suomalaisen poliisin on oltava kaikkien kansalaisten turvaaja.
 – Tänne opiskelemaan hakeutuminen tarjoaisi monelle nuorelle mahdollisuuden toimia pioneerina myötävaikuttamassa siihen, että suomalainen poliisi vastaisi myös taustaltaan Suomen kansaa.
 Lue myös:
 Joka toinen poliisikoulussa aloittava on nyt nainen – tässä nähdään alan sisällä kaksi pelkoa
 Analyysi: Poliisin resurssit ovat ajalta, jolloin poliisi ei tarvinnut resursseja – mutta tarvitaanko kaikkiin poliisihommiin yli kolmen vuoden koulutus?

Poliisi kaipaa lisää maahanmuuttajataustaisia opiskelemaan poliisiksi – ”Että suomalainen poliisi vastaisi myös taustaltaan Suomen kansaa”


Summary: Alina Voronkova, Sara Chafak ja Lola Odusoga tietävät, mitä rasismi on. He tekevät kaikki työtä ehkäistäkseen sitä.

"Voiko venakko voittaa missikisat? Pitäiskö ton mennä mieluummin Miss Venäjä -kilpailuun? Turhake.”
 Pertunmaalla kasvanut  Alina Voronkova , hallitseva Miss Suomi 2018, muistaa viime syksyiset tapahtumat elävästi.
 Tärisevät jalat, onnen kyyneleet, hetken, jolloin Miss Suomen kruunu laskettiin hänen hiuksilleen. Ylpeät vanhemmat katsomossa, poikaystävä seuraamassa lähetystä reaaliajassa toisella puolella maailmaa. Kunniakierroksen, onnittelut, lyhyet yöunet ja lukuisat kannustavat viestit puhelimessa.
 Sitten tuli aamu.
 – Ensimmäinen toimittaja, joka soitti, aloitti kysymällä: Mitä mieltä olet someraivosta, jonka olet aiheuttanut? Voronkova kertoo puoli vuotta myöhemmin Yle Perjantain haastattelussa.
 Hallitseva Miss Suomi 2018 Alina Voronkova on myös Mikkelin Neito 2015, Pitsiprinsessa 2016 ja Miss MP (Moottoripyörä) 2017. Lisäksi Alina on humanististen tieteiden kandidaatti vuosimallia 2018. Alina Voronkovan albumi
 ”Mamu voitti, neekeri on meillä missi. Onpa ruma. Ihan kotkan näköinen.”
 Kun Helsingissä syntynyt  Sara Chafak  kruunattiin Miss Suomeksi vuonna 2012 hän tunsi aluksi rauhan laskeutuvan ylleen. Hän oli päättänyt jo nelivuotiaana katsoessaan missikisoja isoäitinsä kanssa, että Miss Suomen kruunu lasketaan hänen hiuksilleen jonakin päivänä.
 Nyt lupaus edesmenneelle, rakkaalle isoäidille oli täytetty.
 Kohu alkoi saman tien.
 – Kyllähän se tuntuu oudolta, kun joku tulee sanomaan, ettet voi olla Miss Suomi vaikka olet syntynyt Suomessa, olet tavoiltasi suomalainen ja puhut kuin suomalainen, Chafak pohtii Perjantai-dokkarissa Kuka saa olla kaunis?
 Sara Chafak voitti Miss Suomi –kilpailun vuonna 2012.  Edellisenä vuonna hänet kruunattiin ensimmäiseksi perintöprinsessaksi Miss Helsinki -kilpailussa. Koulutukseltaan hän on kokki. Sara Chafakin kotialbumi
 "
 "Palatkaa takaisin sinne, mistä tulittekin! Teitä on täällä ihan tarpeeksi.”
 Turkulainen  Lola Odusoga  kruunattiin Miss Suomeksi vuonna 1996. Silloin ei ollut sosiaalista mediaa. Mutta posti kantoi kotiin nekin kirjeet, joissa luki vain Lola Odusoga, Miss Suomi.
 Ja kirjeitä tuli, paljon.
 – Niissä sanottiin, että olen väärän värinen, enkä missään nimessä voi edustaa Suomea. Monissa oli lehdestä leikattuja juttuja minusta, joihin oli vedetty hakaristi päälle ja kuvia minusta ja isästäni, joihin oli kirjoitettu ”apina ja gorilla kävelivät torilla”, Odusoga muistelee.
 Hymy-lehti otsikoi, että “Suomen virallinen musta” Lola Odusoga vastaa katsojien kysymyksiin muun muassa siitä, voiko tummaihoinen ruskettua tai saada mustelmia.
 – Näin jälkeenpäin kun katsoo, niin kauhistelee, että ei ole todellista, hän sanoo.
 – Siihen aikaan oli suostuttava vähän kaikkeen, eikä minulle ollut vielä kehittynyt tarvittavaa vahvuutta laittaa vastaan tällaisen jutun suhteen. Toinen asia on, miten juttua tekovaiheessa käytiin läpi ja minkälaisena se päätyi lehteen.
 Lola Odusoga kruunattiin Miss Suomeksi vuonna 1996. Samana vuonna hän sijoittui kolmanneksi Miss Universum –kilpailussa ja seuraavana vuonna hänet valittiin Miss Skandinaviaksi. Lola Odusogan albumi
 ”Neekeri. Painu helvettiin. Mene kotimaahasi.”
 Alina Voronkova, Sara Chafak ja Lola Odusoga ovat kaikki syntyneet ja kasvaneet Suomessa. Alinan äiti on inkerinsuomalainen ja isä venäläinen, Saran äiti on suomalainen ja isä Marokosta. Lolan äiti on suomalainen, ja hänellä on nigerialainen isä.
 Missikolmikkoa yhdistävät kiusaamiskokemukset pienestä pitäen: poissulkemista, haukkumista, nimittelyä päiväkodissa, turuilla ja toreilla, bussissa ja metrossa ja nykyään myös sosiaalisessa mediassa.
 – Kun 18-vuotiaana Miss Suomena jouduin tekemisiin rasismin kanssa päivittäin, ajattelin, että asenteet muuttuvat, kun teen työni hyvin. Ja asenteet muuttuivat – kunnes joitakin vuosia sitten kaikki kääntyi taas päälaelleen ja tuntui, että palattiin siihen 1990-luvun loppuun, Lola Odusoga miettii.
 – Rasismi on edelleen läsnä, mutta se on erilaista. Vuonna 1996 pelättiin tuntematonta. Tänä päivänä yleistetään, että kaikki, jotka ovat jostakin muualta, ovat yhtä huonoja kuin jotkut kärkipään ikävät esimerkit, hän kuvailee.
 Alina Voronkova kertoo todistelleensa kouluajoista asti, että ei ole Venäjän vaan Suomen kansalainen.
 – Että suomi on äidinkieleni, pitäkää minua suomalaisena, Voronkova kertoo.
 – Tuntui pahalta joutua selittelemään sitä niin usein, sillä loppujen lopuksi kenenkään ei pitäisi joutua selittämään yhtään mitään. Jos kertoo tarinansa, ja vastapuoli ei siitä huolimatta muuta näkemystään sinusta, se ei muuta sinun elämääsi millään tavalla, hän puuskahtaa turhautuneena.
 Enää Alina Voronkova ei suostu menettämään yöuniaan kiusaamisen vuoksi. Miss Suomi -kilpailu/Finnartist Oy
 ”Idiootti. Ruma. Tyhmä. Gold digger. Eikö tavallinen suomalainen nainen riitä enää mihinkään?”
 Missikolmikkoa yhdistää sekin, että he ovat kasvattaneet itselleen paksun nahan. Kukin heistä kokee rasismin ja kiusaamisen tehneen heistä vahvoja ihmisiä.
 – Kyllä kaikki se rasismi, haukkuminen ja kiusaaminen ovat vaikuttaneet siihen, minkälainen tänä päivänä olen. Minulla on niin paksu kuori, että minua on vaikeaa loukata millään tavalla, Lola Odusoga sanoo.
 Myös Alina Voronkova puhuu kuoresta.
 – Se on ollut selviytymiskeinoni nuoruudesta saakka. Että tämä on minun tilani, ja kun menen sen toiselle puolelle, pitää olla todella vahva. Jos vaikka juontokeikalla joku yleisöstä huutaa jotakin ilkeää, en jää edes miettimään sitä. Toisesta korvasta sisään, toisesta ulos, hän kuvailee.
 Sara Chafakilla on yli 120 000 seuraaja Instagramissa. Hän ei halua uhrata minuuttiakaan elämästään negatiivisille ihmisille ja deletoi ikävät kommentit saman tien.  Miss Suomi -kilpailu/Finnartist Oy
 Sara Chafak kertoo kasvaneensa rasismiin.
 – Siksi toleranssi on aika korkealla. Jos joku sanoo minulle vaikka v… ruma neekeri, niin vastaan, että moi sullekin, nimeni on Sara. Eivät ne sanat vaikuta minuun millään tavalla. Mene sinne kotimaahan – minne? Minähän olen täällä jo, hän naurahtaa.
 Lola Odusogasta on julkaistu kirja nimeltä  Lola: Kahdet kasvot .
 – On ikuisesti oltava kahdet kasvot. Omat, jotka pidät vain ja ainoastaan itselläsi ja lähipiirilläsi, ja sitten ne toiset, jotka ovat julkisuudelle. Niitä ei saa sekoittaa, Lola painottaa.
 – Toki rasismi tuntuu edelleen pahalta. Jos vaikka joku käyttää sanaa neekeri, vaikka ei tarkoittaisi sillä yhtään mitään. Keskustelu pysähtyy siihen, ja alan miettiä, mikä sen ihmisen agenda on, hän sanoo.
 Lola Odusoga kävi puhumassa myös vuoden 2018 Miss Suomi -finalisteille itsetunnosta ja siitäkin, ettei saa antaa minkäänlaisen palautteen muuttaa itseään. Miss Suomi -kilpailu/Finnartist Oy
 ”Taas meillä on ulkomaalainen voittaja! Ryssä. Venakko. Neekeri. Huora.”
 Alina Voronkova, Sara Chafak ja Lola Odusoga tekevät kaikki tahoillaan rasismin vastaista työtä.
 Alina Voronkova kiertää kouluissa puhumassa kiusaamisesta.
 – Tärkeintä on kunnioitus. Kouluissa pitäisi olla oppitunti, jossa puhutaan kunnioittamisesta ja tuodaan esiin kiusaamisen varjopuolia. Että miltä sinusta tuntuisi, jos joutuisit kokemaan tuollaista? Silloin lapset oppisivat ajattelemaan asioita eri tavalla, Voronkova sanoo.
 Sara Chafak on keulakuvana  Someturvassa , joka tarjoaa ilmaista oikeusapua sosiaalisessa mediassa tapahtuvaan kiusaamiseen, häirintään ja uhkailuun.
 – Siinä vaiheessa, kun rasismi yltää kunnianloukkauksen tai uhkauksen tasolle, pitäisi viimeistään olla yhteydessä joko Someturvaan tai poliisiin. Minulla raja menee siinä, jos joku alkaa uhkailemaan ja koen oloni turvattomaksi, Sara pohtii.
 Lola Odusoga hädin tuskin muistaa, kuinka monessa projektissa hän on vuosien saatossa ollut tekemässä rasismin vastaista työtä. Yhtä isoimmista, Marko Ahtisaaren vetämää rasismin vastaista kampanjaa, seurasi kutsu Linnan juhliin vuonna 1998.
 Tuorein kampanja, jolle Lola on antanut kasvonsa, on lastenoikeusjärjestö Planin tyttöjen ja naisten oikeuksia tukeva  #eihymyilytä , joka lanseerattiin maaliskuussa Naisten päivänä.
 Hän auttaa myös henkilökohtaisella tasolla, mm. keskustelemalla ja antamalla selviytymiskeinoja sosiaalisessa mediassa nuorten tai heidän vanhempiensa kanssa.
 – Paras keino torjua rasismia on kiinnittää huomiota siihen, Lola summaa.
 Sitaattinostot ovat Voronkovan, Odusogan ja Chafakin saamia viestejä.
 Perjantai-dokkari: Kuka saa olla kaunis? nyt Areenassa täällä.
 Perjantai: Miksi olen ennakkoluuloinen? Uskallanko tunnustaa ennakkoluuloni toista ihmistä kohtaan? Vieraina koomikko Iikka Kivi, kansanlaulaja Hilja Grönfors ja professori Karmela Liebkind. Suora lähetys Yle TV1 perjantaina klo 21.05 ja Yle Areenassa.

”Mitä mieltä olet someraivosta, jonka olet aiheuttanut?" – Toimittajan kysymys pudotti vastakruunatun Miss Suomen maan pinnalle


Summary: Levaneva on Pohjanmaan ja Etelä-Pohjanmaan suurin soidensuojelualue, jossa on jo valmiiksi Metsähallituksen ylläpitämä retkeilyreitistö.

Idea syntyi nuotion äärellä. Kurikkalainen Kyösti Koivuniemi oli viettämässä vapaa-aikaa Jurvan ja Laihian rajamaastossa Levanevalla ja osui makkaranpaistopaikalle yhtä aikaa Timo Ojalan kanssa.
 Ojalan ehdotuksesta Koivuniemi (kd.) ja Ville Nisonen (vihr.) päättivät ryhtyä toimeen. He tekivät kolmen muun valtuutetun kanssa valtuustoaloitteen siitä, että Kurikan kaupunki lähtisi ajamaan kansallispuiston perustamista Levanevan Natura-alueelle.
 Levaneva on laaja suoalue Laihian kunnan ja Kurikan kaupungin alueella. Se on Etelä-Pohjanmaan ja Pohjanmaan suurin soidensuojelualue ja säilynyt pääosin luonnontilaisena. Siitä tuli luonnonsuojelualue 1993. Se kuuluu myös kosteikkojen suojeluohjelmaan ja Natura2000-verkostoon.
 Levaneva sijaitsee Kurikan kaupungin ja Laihian kunnan alueella.  Kyösti Koivuniemi
 Levanevalla on jopa 50 kilometriä vaellusreittejä pitkospuineen ja nuotiopaikkoineen. Niitä hoitaa Metsähallitus.
 – Tässä tapauksessa investoinnit on jo tehty ja siellä on valmiit puitteet. Se olisi helppo muuttaa kansallispuistoksi. Kuntien ja alueen kannalta kansallispuisto nostaisi statusta ja vaikuttaisi luontomatkailun suosioon, perustelee Koivuniemi.
 Pohjanmaan ensimmäinen
 Kurikassa hankkeeseen on suhtauduttu suopeasti. Kaupunginhallitus päätti maaliskuun alkupuolella siirtää asian ympäristölautakunnan valmisteluun. Valtuutetuista ja virkamiehestä koostuva työryhmä viilaa parhaillaan sisältöä, jotta ympäristölautakunta voisi aloitteen kevään aikana käsitellä.
 Muutakin arvoa tällä on kuin taloudellinen  Kyösti Koivuniemi, Kurikka
 Hankkeelle tarvitaan tukea myös Laihian kunnalta ja muilta naapureilta, sekä Pohjanmaan ja Etelä-Pohjanmaan maakunnilta.
 – Pohjanmaan maakunnassa ei ole kansallispuistoa ollenkaan, joten heille se olisi iso markkinoinnillinen asia. Pohjanmaan ja Etelä-Pohjanmaan yhteinen kansallispuistohanke voisi tuoda myös maakuntia lähemmäs toisiaan, visioi Koivuniemi.
 Ministeriö tyrmää
 Suomessa on 40 kansallispuistoa. Kansallispuistojen perustaminen tapahtuu erityislailla ja luonnontieteellisin perustein. Se on myös poliittinen päätös ja riippuu seuraavasta hallituksesta. Edellisellä hallituskaudella päätettiin  Hossan valitsemisesta  mukaan kansallispuistoverkostoon Suomen itsenäisyyden 100-vuotisjuhlan kunniaksi. Pyrkijöitä oli yhteensä 17.
 Ympäristöneuvos Jukka-Pekka Flander ympäristöministeriöstä ei ainakaan suoraan lämpene Levanevalle. Lähellä on Kauhaneva-Pohjankankaan kansallispuisto, joka sijaitsee Etelä-Pohjanmaan ja Satakunnan rajalla. Sinne on Kurikasta matkaa noin 80 kilometriä.
 – Jos ajatellaan luonnontieteellisiä kriteerejä, niin meillä on suokansallispuistoja aika hyvin. Siinä mielessä voi todeta, että verkoston laajentamisen kannalta ei ole tarvetta perustaa. Ymmärrän, että kunnat ovat kiinnostuneita, koska se on matkailullisesti vetovoimainen konsepti tänä päivänä, toteaa Flander.
 Elina Niemistö / Yle
 Markkinointia lisää
 Vaikka reitistöt ja puitteet ovat jo Levanevalla olemassa, se ei vielä riitä kansallispuistoverkostolle.
 – Aina se on parempi, mutta juuri nyt ovat hoidon ja ylläpidon rahat tosi tiukassa, muistuttaa Flander.
 Hän kehottaa miettimään muitakin vaihtoehtoja.
 – Jos siellä lähdetään viemään tätä eteenpäin, pitää löytää luonnonsuojelullisia ja verkostollisia perusteita. Toisaalta nykyinen mahdollisuus kannattaa hyödyntää paremmin. Kun se on jo luonnonsuojelualue, sen markkinoinnin lisääminen voi antaa mahdollisuuksia lisätä aluetaloudellisia tuloja, mitä varmaan tavoitellaan, vinkkaa Flander.
 Ennen ajateltiin, että kansallispuisto on kehityksen jarru  Jukka-Pekka Flander, ympäristöneuvos
 Sinänsä Flander on iloinen kiinnostuksesta kansallispuistoja kohtaan. Asenteet ovat muuttuneet rajusti viime vuosikymmeninä.
 – Muutos on ollut sinänsä hieno, että kansallispuistoja on ruvettu arvostamaan. Muistan, kun vuonna 1982 perustettiin 11 kansallispuistoa kerralla ja silloin Pohjanmaan suunnalla oli kuohuntaa. Ennen ajateltiin, että kansallispuisto on kehityksen jarru, muistelee Flander.
 Kurikassa ei lannistuta
 Kurikkalainen Kyösti Koivuniemi sanoo olevansa tietoinen ministeriön kannasta. Se ei kuitenkaan lannista. Työryhmä on ollut yhteydessä luontojärjestöihin, joiden kanssa pohditaan ja kartoitetaan Levanevan luonnontieteellisiä ja -suojelullisia kriteerejä.
 – Enemmänkin se antoi tuulta purjeisiin. Entistä tarmokkaammin lähdetään ajamaan asiaa ja valmistellaan entistä kokonaisvaltaisemmin. Ja jos tämä kaatuu, niin etsitään muita vaihtoehtoja ja kehitetään muilla tavoilla, vakuuttaa Koivuniemi.
 Asian valmistelu siis jatkuu. Samalla kun tehdään pohjatyötä oman kaupungin ympäristölautakunnalle, samalla syntyvät perustelut ja aloite myös ympäristöministeriölle.
 – Muutakin arvoa tällä on kuin taloudellinen, korostaa Koivuniemi.
 Kauhaneva-Pohjankankaan soinen kansallispuisto sijaitsee Etelä-Pohjanmaan eteläosissa.  Elina Niemistö / Yle

Pohjalaiset haluavat Levanevan Natura-alueesta kansallispuiston – ministeriöltä tyrmäävä vastaus: "Ei ole tarvetta suokansallispuistoille"


Summary: Puhemies piti sopimusta sisällöllisesti tarpeeksi erilaisena ja hyväksyi kolmannen käsittelyn.

Britannian parlamentin alahuoneen puhemies  John Bercow  on näyttänyt vihreää valoa EU-erosopimuksen kolmannelle käsittelylle.
 Parlamentin on määrä äänestää asiasta huomenna perjantaina. –
 Käsittely koskee kuitenkin ilmeisesti vain Britannian EU-eroa koskevan sopimuspaketin varsinaista erosopimusta.  "Pakettiin" kuuluu  myös poliittinen julistus, jossa viitoitetaan Britannian ja EU:n tulevaa suhdetta.
 Huomenna käsiteltävä erosopimus sisältää muun muassa kiistellyn kysymyksen  Irlannin rajaa koskevista ratkaisuista .
 Parlamentin alahuoneen johtaja  Andrea Leadsom  sanoo uutistoimisto Reutersin mukaan perjantaina käsittelyyn menevän esityksen ottavan huomioon, ettei se riitä vielä koko Britannian eropaketin ratifioinniksi.
 Jotkut parlamentaarikot kritisoivat heti tuoreeltaan paketin osien irrottamista toisistaan,  kertoi yleisradioyhtiö BBC .
 Bercow  sanoi viime viikolla , ettei kaksi kertaa käsitellystä sopimuksesta voi äänestää uudelleen, ellei sen sisältö muutu merkittävästi.
 Brittiparlamentti on ajatunut umpikujaan väännöissään siitä, miten Britannian EU-ero tulisi hoitaa. Pääministeri  Theresa Mayn  erosopimus on hylätty parlamentissa jo kahdesti.
 May sanoi keskiviikkona olevansa valmis  jättämään tehtävänsä suunniteltua aiemmin , jos alahuone hyväksyy hänen erosopimuksensa.

Puhemies siunasi: Brittiparlamentti äänestää huomenna EU-erosopimuksesta kolmatta kertaa – mutta vain osin


Summary: Millaisia ongelmia sinä olet kohdannut huonekalujen kanssa? Osallistu keskusteluun jutun lopussa.

Valokuvausyrittäjä  Heidi Noponen  oli aloittamassa perhekuvauksia valokuvausstudiollaan Kotkassa, kun perheen isä istahti kuvausrekvisiittana käytettävälle vuodesohvalle. Se oli sohvan menoa.
 – Sohva katkesi suoraan selkänojan alta poikki. Mies oli ihan normaalipainoinen, ja sohva melko uusi, Noponen kertoo.
 Heidi Noponen osti levitettävän vuodesohvan viime kesän kynnyksellä, koska se sopi hyvin valokuvaajan tarpeisiin.
 Käsitykseni mukaan sohvan pitäisi kestää yli vuoden kotikäytössäkin.  Heidi Noponen
 Sohva oli kätevä levittää esimerkiksi kuvattavien lasten leikkimisalustaksi, koska selkänojan sai kipattua helposti alas.
 – Täällä sohva oli tosi pienellä käytöllä. Välillä meni viikkoja, ettei siinä istunut ketään. Käsitykseni mukaan sohvan pitäisi kestää yli vuoden kotikäytössäkin.
 Noponen otti yhteyttä huonekaluliike Jyskiin, josta hän oli sohvan ostanut. Vastaus oli tyly.
 – Asiakaspalvelija tarttui heti siihen, että sohva on ollut yrityksen käytössä. He kieltäytyivät siksi korvaamasta sitä. Ei auttanut selittää, että asiakkaita on kuvattu siinä vain satunnaisesti.
 Yrityksillä eri säännöt
 Jyskistä kerrotaan, että se tarjoaa kuluttajille rajoittamattoman palautusoikeuden ja kahden vuoden takuun. Yritysasiakkaille ehdot ovat erilaiset.
 – Yritysten ostoksiin eivät päde samat takuu- ja palautuskäytännöt. Tämä on mainittu yritysasiakkaiden tarjouksissa ja tilausvahvistuksissa, kertoo Jyskin asiakaspalvelupäällikkö  Miia Lauronen .
 Valitettavasti sitä ei ole hoidettu parhaalla mahdollisella tavalla.  Miia Lauronen
 Noponen ei ole yritysasiakas. Hän kertoo maksaneensa sohvan yksityisasiakkaana, mutta sanoneensa kaupanteon yhteydessä myyjälle, mihin käyttöön sohva tulee.
 – Sanoin myös, että tarvitsen kuitin kirjanpitoa varten. Myyjä ei maininnut mitään siitä, että sohva on tarkoitettu yksityiskäyttöön. En löytänyt tästä mainintaa myöskään Jyskin nettisivuilta, kun taas esimerkiksi Askon sivuilla sellainen on.
 Sohva katkesi selkänojan alta. Satu Krautsuk / Yle
 Jyskin nettisivuilta löytyvät myynti- ja toimitusehdoissa ei kerrota, että vaihto- ja palautusoikeus koskisi vain yksityisasiakkaita. Lauronen on tietoinen Heidi Noposen tapauksesta.
 – Valitettavasti sitä ei ole hoidettu parhaalla mahdollisella tavalla ja pahoittelemme tätä. Toivomme yhä, että löydämme yhdessä asiakkaan kanssa sopivan ratkaisun.
 Edellinen sohva kesti 17 vuotta
 Ennen Jyskin sohvaa Noposella oli studiollaan käytössä saman hintaluokan Ikean sohva, joka oli ostettu vuonna 2002. Hän päätyi vaihtamaan sohvan, koska vanhassa sohvassa selkänoja häiritsi kuvissa.
 – Molemmat olivat ihan yhtä kovalla käytöllä. Tuntuu erikoiselta, että yksi sohva kestää 17 vuotta ja toinen alle vuoden. Myin vanhan sohvan viime vuonna pois hyväkuntoisena.
 Jyskin asiakaspalvelupäällikön Miia Laurosen mukaan Jyskille tulevien reklamaatioiden määrä on laskussa. Hän sanoo, että alle prosentti sen myymistä huonekaluista palautetaan.
 – Olemme kiinnittäneet paljon huomiota tuotteidemme kehittämiseen ja otamme tuotteidemme laatuun liittyvät yhteydenotot vakavasti, Lauronen toteaa.
 Kuluttajaneuvonnassa ratkotaan huonekaluihin liittyviä kiistoja jatkuvasti.
 Satu Krautsuk / Yle
 Yksityisasiakasta suojaa  kuluttajansuojalaki , mutta yrittäjälle siitä ei ole iloa. Yritysostoissa tapahtuviin virheisiin sovelletaan  kauppalakia , joka on ostajan kannalta ankarampi.
 – Yrittäjällä ei ole samanlaista maksutonta virheen selvityksen ja sovittelun mahdollisuutta kuin kuluttajalla. Yrittäjä joutuu pärjäämään omillaan, kun myyjän kanssa tulee erimielisyyksiä, sanoo erityisasiantuntija  Raija Marttala  Kilpailu- ja kuluttajaviraston kuluttajaneuvonnasta.
 Ei ehkä ole tarkoituksenmukaista lähteä huonekalusta käräjille.  Raija Marttala
 Yrittäjä ei voi myöskään viedä kiistoja kuluttajariitalautakunnan käsittelyyn. Jos yrittäjä haluaa riitauttaa huonekalukaupan, se tapahtuu tuomioistuimessa.
 – Ei ehkä ole tarkoituksenmukaista lähteä huonekalusta käräjille, Marttala toteaa.
 Jos tuote on kestävyydeltään huonompi kuin vastaavat tuotteet yleensä, kuluttajansuojalain mukaan siinä on virhe. Kauppalaissa ei puhuta kestoiästä, mutta Marttalan mukaan tuotteen pitää vastata sopimusta, jonka ostaja ja myyjä on tehneet.
 – Jos ostaja sanoo kaupanteon yhteydessä, mihin käyttöön huonekalu tulee, myyjän olisi asianmukaista kertoa yrittäjällekin tuotteen ominaisuuksista.
 "Periaatekysymys"
 Valokuvausyrittäjä Heidi Noponen sai Jyskistä puhelun eilen keskiviikkona eli pari viikkoa sen jälkeen, kun hänen korvausvaatimuksensa oli torpattu. Nyt liike olisi halunnutkin korvata sohvan. Noponen uskoo, että liike pelkäsi kielteistä julkisuutta.
 – Aikaisemmin he eivät suostuneet edes neuvottelemaan asiasta. Totesin, että nyt on liian myöhäistä. Tässä on kyse periaatteesta.
 Rikkinäinen vuodesohva seisoo edelleen valokuvausstudion nurkassa. Sen alla on pieni puupenkki, jotta sohva pysyy kasassa. Noponen ei ole vielä päättänyt, yrittääkö kunnostaa sohvan vai heittääkö sen pois. Käytössä sohva ei ole.
 – Onneksi sohvalle istahtanut mies oli hyväkuntoinen ja urheilullinen. Auta armias, jos siihen olisi istunut lonkkavikainen mummo. Jäin miettimään, että kenen vakuutuksesta mahdollisten vammojen hoito olisi korvattu.
 Millaisia ongelmia sinä olet kohdannut huonekalujen kanssa? Saitko väärän tuotteen tai hajosiko sänky, sohva tai kirjahylly jo kasatessa? Puuttuiko ruuvi tai oliko sen paikka väärässä kohdassa?
 Vai oliko huonekalulla jo ikää, kun se meni rikki? Korvasiko myyjä tuotteen?
 Osallistu keskusteluun!

Mies istahti valokuvaamossa sohvalle, joka rysähti rikki – siitä alkoi erikoinen vääntö huonekaluliikkeen ja yrittäjän välillä


Summary: Perjantain Sannikka & Ukkolassa keskustellaan siitä, millaista väkivallan uhkaa poliitikot Suomessa kohtaavat. Vieraina ovat muun muassa Päivi Räsänen ja Suldaan Said Ahmed.

Keskiviikkona  poliisi tiedotti  saaneensa useita ilmoituksia kansanedustaja- ja europarlamenttiehdokkaisiin kohdistuneesta häirinnästä. Poliisihallitus on ohjeistanut poliisilaitoksia kiinnittämään erityistä huomiota vaalitilaisuuksien yleisen turvallisuuden ja järjestyksen valvontaan, tiedotteessa kerrotaan.
 Viime aikoina julkisuuteen ovat nousseet  Timo Soiniin kohdistunut hyökkäys Vantaalla sunnuntaina  ja vasemmistoliiton eduskuntavaaliehdokas  Suldaan Said Ahmediin kohdistunut hyökkäys maanantaina Helsingin Itäkeskuksessa .
 Uusimpana on torstaina julkisuuteen tullut tieto , että porilaista kokoomuspoliitikkoa epäillään perussuomalaisten varapuheenjohtajan Laura Huhtasaaren ja hänen perheensä hengen uhkaamisesta.
 Kuinka yleistä poliitikkoihin kohdistettu väkivalta sitten tosiasiassa on esimerkiksi Euroopassa?
 Ei ainutlaatuista, mutta ei kovin yleistä.
 – Vakavia väkivallantekoja tapahtuu silloin tällöin, kun taas lievemmät tapaukset tulevat harvemmin julkisuuteen, arvioi Ulkopoliittisen instituutin tutkija  Teemu Tammikko .
 Olof Palme ja Anna Lindh vuonna 1984. Molemmat poliitikot joutuivat myöhemmin henkirikoksen uhreiksi.  Lars Jansson / EPA
 Euroopassa ja varsinkin Suomessa poliitikot saavat yhä olla rauhassa. Moni kuitenkin muistaa tunnetuimmat tapaukset kuten Ruotsin pääministeri  Olof Palmen  ja ulkoministeri  Anna Lindhin  murhat. Lievempiä hyökkäyksiä ovat saaneet osakseen Suomessa muun muassa  Alexander Stubb  ja  Jyrki Katainen .
 Suurimmaksi osaksi tekijät ovat yksittäisiä ihmisiä, joiden teot vaikuttavat suunnittelemattomilta. Tammikko kertoo, että Suomessa uusnatsijärjestö Pohjoismainen vastarintaliike on ollut osallisena muutamissa poliittisissa väkivallanteoissa.
 Fyysisiä hyökkäyksiä on tapahtunut kuitenkin myös viime vuosina eri maissa.
 Iso-Britannia
 Työväenpuolueen parlamenttiedustaja  Jo Cox   murhattiin kesken vaalitapahtuman  Yorkshiren Birstallissa kesäkuussa 2016, vain noin viikko ennen brexit-kansanäänestystä. Tekijä oli hyökätessä huutanut "Britain first" eli Britannia ensin. Cox kannatti Britannian jäämistä Euroopan unioniin. Tekijä tuomittiin elinkautiseen. Hän oli radikaali äärioikeistolainen ja kärsi mielenterveysongelmista.
 Monet brittipoliitikot ovat kertoneet brexitin lisänneen hyökkäyksiä ja sanallista häirintää poliitikkoja kohtaan.  Viime viikolla Politico uutisoi , että maan parlamenttiedustajia on kehotettu esimerkiksi matkustamaan takseilla tai kulkemaan kotiin kollegojen kanssa.
 Puola
 Gdańskin pääministeri  Pawel Adamowicz  puukotettiin tammikuussa kesken hyväntekeväisyystapahtuman.  Hän kuoli päivää myöhemmin sairaalassa.  Tekijällä oli aiempaa rikostaustaa ja mielenterveysongelmia. Hyökkäyksen jälkeen tekijä nappasi konserttilavan mikrofonin ja syytti pormestaria epäoikeudenmukaisesta vangitsemisesta ja kidutuksesta. Pankkiryöstöjä tehnyt tekijä koki joutuneensa vankilaan aiemmin väärin perustein. Adamowicz tunnettiin liberaalina poliitikkona.
 Gdańskin pormestari Pawel Adamowicz puukotettiin tammikuussa kesken hyväntekeväisyystapahtuman. Hayoung Jeon / EPA
 Saksa
 Tammikuussa hyökkäyksen kohteeksi joutui myös oikeistopopulistisen AfD-puolueen Bremenin-osaston puheenjohtaja ja liittopäivien edustaja  Frank Magnitz . Kolme kasvonsa peittänyttä henkilöä hyökkäsi Magnitzin kimppuun ja hän kaatui maahan. Tekijät poistuivat kaatumisen jälkeen paikalta.  Hyökkäyksestä liikkui aluksi vääriä tietoja , sillä tekijöiden väitettiin lyöneen Magnitzia astalolla ja potkineen maassa maannutta poliitikkoa. Valvontakamerakuvien perusteella näin ei kuitenkaan tapahtunut. Tekijöitä ei ole toistaiseksi saatu kiinni eikä poliittista motiivia ole pystytty varmistamaan.
 Vakavampi hyökkäys  Saksassa tapahtui vuonna 2015 , jolloin Kölnin pormestariksi valittua  Henriette Rekeriä  puukotettiin takaapäin vaalitilaisuudessa. Hän selvisi hengissä. Tekijä kertoi vastustavansa Saksan pakolaispolitiikkaa.
 Koskemattomuutta loukataan lähinnä vaalien aikaan
 Esimerkiksi Norjassa 40 prosenttia kyselyyn vastanneista merkittävistä poliitikoista oli joutunut vähintään yhden vakavan tapauksen kohteeksi, kertoo  alkuvuodesta 2018 julkaistu poliisin kysely . Vakavia tapauksia ovat muun muassa hyökkäykset, niiden yritykset ja uhkaukset sekä omaisuusvahingot.
 Vihapuhetta ja sanallista uhkailua sosiaalisessa mediassa tai kasvostusten oli kohdannut vielä useampi: 82 prosenttia kyselyyn vastanneista.
 Poliitikkoihin kohdistuva uhka lisääntyi aikoinaan myös pakolaiskriisin takia, uutisoi  Dagbladet  joulukuussa 2015.
 Eduskunnan turvallisuusjohtaja  Jukka Savola  kertoo, että vaalikauden aikana tapahtuvat fyysiseen koskemattomuuteen liittyvät teot ovat äärimmäisen harvinaisia. Eniten poliittinen väkivalta ajoittuu juuri vaalien alle.
 Someuhkailua ja -häirintää sen sijaan on kohdannut hyvin moni. Savola huomauttaa, että on henkilöstä kiinni, kuinka vakaviksi uhiksi poliitikot arvioivat erilaiset someviestit kyselyissä.
 – Muutamia rikosilmoituksia on tehty. Silloin kyse on vakavasta uhkauksesta. Netin kautta tulleista uhkailuista harva johtaa rikosilmoitukseen, Savola kertoo.
 Poliittisen eliitin syyttäminen voi yllyttää väkivaltaan, vaikka puolueet tuomitsisivat
 Teemu Tammikko toteaa, että poliitikkoja kohtaan tehdyt väkivallanteot ovat vielä niin harvnaisia, ettei niistä voi tehdä kovin pitkälle meneviä johtopäätöksiä. Poliittinen ilmapiiri on kiristynyt viimeisen kymmenen vuoden aikana, mikä lisää häirintää ja voi johtaa uhkaavaan käytökseen myös vaalikentillä eikä vain somessa.
 – Ihmisten keskuudessa on paljon vihaa, pettymystä ja katkeruutta, joka voi kohdistua poliitikkoihin. Mikään ei estä, etteikö Suomessa voisi jotain tapahtua, mutta järjestäytyneestä toiminnasta ei vielä näytä olevan kyse.
 Tammikko näkee poliittisen väkivallan taustalla niin Suomessa kuin muualla Euroopassa populismin ja maahanmuuttovastaisuuden nousun. Näiden edustajat ratsastavat peloilla ja uhkakuvilla sekä syyttävät poliittista eliittiä.
 Vastakkainasettelun seurauksena myös maahanmuuttovastaiset poliitikot ovat usein häirinnän kohteina.
 – Vaikka puolueet eivät hyväksyisi väkivaltaa, ihmiset, jotka lukevat näitä viestejä, voivat silti ajatella, että väkivalta olisi tarpeellista tässä tilanteessa.
 Yhdysvaltalaistutkimuksissa on havaittu, että vihapuheen yleistymisellä on yhteys myös viharikosten lisääntymiseen.
 Sannikka & Ukkola perjantaina klo 20 alkaen Yle TV1:ssä ja jatkot Areenassa. Vieraina entinen sisäministeri ja kansanedustaja Päivi Räsänen (kd.), kansanedustajaehdokas Suldaan Said Ahmed (vas.) sekä vastaava ylikomisario Heikki Porola Helsingin poliisista.
 Lue lisää:
 Aggressiivinen ilmapiiri pakotti puolueet terästämään turvatoimiaan – "Tullaan iholle, uhkaillaan"
 Analyysi: Valtionjohtoa suojelee jo yli 100 turvamiestä
 Presidentti Niinistö yhdessä puoluejohtajien kanssa: Vaalirauha on turvattava

Puolassa tapettiin pormestari, Saksassa hyökättiin oikeistopoliitikon kimppuun – vastakkainasettelu johtaa hyökkäyksiin kaikilta laidoilta


Summary: Toimittajan työssä uutisjuttuihin suhtautuu uutisjuttuina. Helposti unohtuu, että ne kertovat myös todellisuudesta.

Reilu viikko sitten Ylen televisiouutisissa esitettiin juttu aasien kohtelusta Keniassa.
 Aasien kohtelusta Keniassa.
 Eikö niillä levysasteilla ole vähän isompiakin murheita?
 Näin ajattelin katsellessani lähetystä. Aihe oli itselleni tuttu, sillä olin aikaisemmin päivällä editoinut Ylen Afrikan avustajan  Liselott Lindströmin   verkkoartikkelin aasien ahdingosta.
 Tv-jutun näki myös sotkamolainen eläkeläinen  Matti Korhonen .
 Entinen rajavartiomies järkyttyi kuullessaan, että jutussa haastatellun kenialaismiehen lapset eivät ehkä pääse kouluun. Opinnot olivat vaarassa, koska perheen elannon tuonut aasi oli varastettu.
 Myös arvostettu journalisti  Pekka Ervasti  järkyttyi.
 Pasilassa oli epäonnistuttu uutisten arvottamisessa.
 Koska  ihmisten henki oli vaarassa Mosambikissa , Ervasti päätti tarttua puhelimeen ja somettaa.
 Nyökyttelin kotisohvalla  Ervastin vinoilulle.
 Viikkoja sitten kuvatun jutun esitysajankohtaa ei oltu toimituksessa mietitty tarpeeksi. Juttu olisi pitänyt ajaa ulos jonain toisena ajankohtana.
 Jotkut työtovereistani kuitenkin puolustivat Twitterissä jutun esittämistä ja huomauttivat, ettei Mosambikin katastrofialueelle noin vain siirrytä. Juttua oli kyllä tulossa sieltäkin – mutta myöhemmin.
 Toisaalta tuoltahan se aasitarina tavallisen katsojan silmiin näytti, vähän kummalliselta.
 Pitäisiköhän sitä nyt avata suunsa Twitterissä vai olla ihan hiljaa?
 Sotkamossa Korhonen selvitti, että uuden aasin hinta Keniassa vastaa suunnilleen hyvin varustellun potkukelkan hintaa Suomessa.
 Hän päätti lahjoittaa tarvittavat varat aasinsa menettäneelle  Fredrick Otienolle .
 Sotkamolainen Matti Korhonen törmäsi aaseihin pari vuotta sitten lomaillessaan Itävallassa. Matti Korhonen
 Muutaman päivän kuluttua  tieto Korhosen lahjoituksesta on kantautunut Ylen ulkomaantoimitukseen.
 Ei kai nyt yhdestä pienestä lahjoituksesta ryhdytä mitään juttua vääntämään, protestoin aamukokouksessa.
 Ervasti saa vain lisää vettä myllyyn, jos tätä aasishow´ta jatketaan, perustelen.
 En suostu.
 Lopulta alan painella numeroita.
 – Ajattelin, että se Kenian mies tarvitsee sitä aasia. Se on Suomessa kuitenkin sillä tavalla pieni summa, niin ajattelin, että tuota... yritän auttaa, Korhonen kertoo.
 – Meillä on itsellä viisi aikuista lasta ja hyvät koulut ovat kaikki saaneet käydä. Se on niin julmaa, että jossain tuolla voi yhden aasin takia elämä mennä pilalle.
 – Ei maailmaa voi pelastaa, mutta jotain pientä voi aina yrittää. Se on hyvin sanottu, että joka pelastaa yhden, pelastaa koko maailman.
 – Turha tästä mitään numeroa on tehdä. Sillä nyt puhun sinulle, että ihmiset tietäisivät, että aina on mahdollisuus auttaa, Korhonen sanoo.
 Haastattelunauhalla alkaa tulla hiljaisia hetkiä.
 En tiedä, mitä miehelle sanoa. Kiitän ja alan kirjoittaa juttua.
 Lue lisää:
 Kiina on viemässä Kenian aasit – Maaseudun työjuhdasta jauhetaan ihmerohtoa uskomushoitoihin
 Idai pyyhki mennessään arjen lähes kahdelta miljoonalta Mosambikissa
 Amina oli päiviä veden saartamana Mosambikissa, kunnes kalastaja vei perheen turvaan – Pelastaja: “Emme ole vieläkään tajunneet katastrofin laajuutta”
 "Sade vain jatkuu ja jatkuu ja jatkuu" – Ylen toimittaja pääsi hirmumyrskyn runtelemaan Beiran satamaan Mosambikissa, jatkuva sade pahentaa paikallisten hätää

Sivuhuomioita aasinsa menettäneestä kenialaismiehestä, somettavista toimittajista ja sotkamolaisesta Matti Korhosesta


Summary: Malmivaara on miesten eroryhmästä kertovan tv-sarjan ainoa nainen

Miesten radikaali eroterapiaryhmä, johon soluttautuu yksi nainen. Naisen oma aviomies on kadonnut jäljettömiin.
 Siinä alkuasetelma uudelle Ylen draamasarjalle  Suden hetki  (alkaa TV2:lla ja Yle Areenassa 10.4.). Sarjan ainoaa naista näyttelee  Malla Malmivaara , joka pääsi aitiopaikalle kuulemaan työryhmän miesten ajatuksia ihmissuhteista ja eroista.
 – Meillä sattui olemaan pöydän ääressä jengi, joka halusi mennä hyvin syvälle ja suoraan tähän asiaan. Keskustelimme aika avoimesti kaikesta, kertoi Malmivaara Puoli seitsemän -ohjelman haastattelussa.
 Mukana sarjassa on suomalaisia eturivin miesnäyttelijöitä, kuten  Eero Milonoff  ja  Ville Keskilä . Sukupuoli ei lopulta työryhmän keskusteluissa noussut kovinkaan merkittäväksi asiaksi. Oli kyse ihmisyydestä.
 – Näissä duuneissa ihmiset haluavat panostaa ja tuoda elämänkokemuksensa tiskiin. Lopputulos on yhdistelmä sekoilua ja syvällistä pohdintaa.
 Malmivaara kokee, että jokaisesta työstä ja roolihahmosta jää jotain aina myös omaan persoonaan. Jos ei muuta, niin oppii katsomaan asioita toisesta näkökulmasta.
 – Esimerkiksi ulospäin kääntyvä ja rehellisesti suoraan puhuva roolihahmo on voinut olla tosi virkistävä ja jeesata minua itseäkin.
 Katso Areenasta, kun saksalaiset taikuriveljekset Ehrich Brothers tekivät taikatempun yhdessä Malla Malmivaaran kanssa:

 Musiikilla on merkitystä, jos sitä voi tanssia
 Malla Malmivaara on paitsi näyttelijä myös muusikko. Aiemmin hän teki englanninkielistä musiikkia nimellä Belle Who.
 Kymmenen vuotta sitten Malmivaaralla oli toinen levyllinen Belle Whon kappaleita jo valmiina, mutta joku hankasi vastaan. Hän halusi “totaalipuhdistuksen” ja ryhtyi miettimään, millaista musiikkia oikeasti haluaa esittää.
 – Olen tanssinut koko elämäni pikkusiskon kanssa paidat hikeen, ja sitä kautta tuli fiilis, että minulle musiikilla on eniten järkeä silloin, kun sitä voi tanssia.
 Tuli siis levyllinen suomenkielistä, tanssittavaa musiikkia. Nimikin muuttui, Belle Who on nyt Malla.
 Pakoon loskaista ja meluisaa Helsinkiä
 Puhdistuksen Malla Malmivaara teki syksyllä myös henkilökohtaisessa elämässään, kun hän muutti perheensä kanssa maalle. Malmivaaran mies on muusikko  Boris Nordin , ja perheeseen kuuluvat myös 15- ja 4-vuotiaat lapset.
 Perhettä rupesi ahdistamaan Helsingin loskainen ja pimeä talvi sekä kaikkialla oleva häly.
 Vaikka ajatus oli elämän hidastamisesta, muutto onkin oikeastaan kiihdyttänyt Malmivaaran ja tämän miehen työntekoa. Maalla on helpompi keskittyä ja järjestää arki sujuvaksi.
 – Poisrepäisy tekee aina hyvää. Olen herkkä sillä tavalla, että imen itseeni kaikkia impulsseja. Maalla pystyn ajattelemaan yhtä ajatusta kauan.
 Katso Malla Malmivaaran koko haastattelu Puoli seitsemän -ohjelmassa  Yle Areenasta . Lähetyksen lopussa myös Ehrlich Brothers -taikuriveljesten taianomainen lumitemppu.

Näyttelijä Malla Malmivaara muutti maalle hidastaakseen elämää, mutta kävikin päinvastoin: "Maalla pystyn ajattelemaan yhtä ajatusta kauan"


Summary: Ulkoasianvaliokunnan demokraattisenaattorit teettivät asiasta 40-sivuisen virallisen selvityksen.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Senaatin ulkoasiainvaliokunta teetti selvityksen, miksi Ylen toimittajalle  Jessikka Arolle  myönnetty International Women of Courage -palkinto peruttiin.
 Selvityksen otsikko on "Examining the State Department's Claims about the International Women of Courage Award and Jessikka Aro".
 Sen yhteenvedon johtopäätös on, että ulkoministeriön lausunnot näyttävät olevan ristiriidassa niiden tietojen kanssa, mitä demokraattiedustajat ovat saaneet käsiinsä.
 – Kansan ja kongressin harhaanjohtaminen ja todellisten syiden peitteleminen vahingoittaa ministeriön mainetta Yhdysvalloissa ja maailmalla ja vähentää sen uskottavuutta lehdistön edessä, senaattori Bob Mendenez, kommentoi  CNN:lle.
 Ulkoasiainvaliokunnan demokraattiedustajat vaativatkin, että ulkoministeriö tutkii asian virallisesti.
 – Tässä on vielä epäselvää, kuka tarkalleen ottaen antoi määräyksen jyrätä yhdysvaltalaisten diplomaattien ratkaisun yli ja poisti ihmisoikeuspalkintoni. Olisi hienoa, jos hänet saataisiin jatkotutkimusten avulla esiin ja kertomaan tarkemmin toimintansa motiiveista. Odotan mielenkiinnolla senaattorien ehdottaman mahdollisen tutkimuksen tuloksia, Aro sanoo.
 Aro sai tammikuun lopulla Yhdysvaltain ulkoministeriöstä tiedon, että hänelle myönnetään kyseinen palkinto maaliskuun alussa.
 Palkinto myönnetään vuosittain rohkeille naiselle maailmassa esimerkiksi naisten oikeuksien edistämisestä tai muusta hyvästä teosta.
 Helmikuun lopulla Arolle ilmoitettiin, ettei palkintoa tulekaan.
 Foreign Policy -lehti arvioi aiemmin, että palkinto peruttiin Aron kriittisten Trump-kommenttien takia.
 Aro on Venäjään ja informaatiosotaan erikoistunut toimittaja. Hän on tullut tunnetuksi Venäjän trollitehtaita koskevasta uutisoinnistaan. Sen takia hän on joutunut myös venäläisten ja kansainvälisten valeuutisten, vihakampanjoiden ja suoranaisen uhkailun kohteeksi.
 Lue lisää:  Yhdysvaltain ulkoministeriö perui palkinnon Ylen toimittajalta Jessikka Arolta – "Sanattomaksi tämä vetää"

Yhdysvaltain senaatin demokraatit vaativat tutkintaa, miksi Jessikka Arolle myönnetty palkinto peruttiin


Summary: Asiaa koskeva lakiesitys annettiin tänään, kertoo Reuters.

Kaksi republikaanipuolueen ja kaksi demokraattien senaattoria haluaa kieltää F35- hävittäjien toimittamisen Turkille, jos Turkki hankkii venäläisen S-400 -ilmapuolustusjärjestelmän.
 Turkki on hävittäjäohjelman kumppanuusmaa ja puolustusliitto Naton jäsen. Turkissa valmistetaan muun muassa osia F-35:n laskutelineisiin ja ohjaamon näyttöihin.
 Senaattorien mielestä Nato-liittolaisella ei voi olla sekä Venäläistä että amerikkalaista järjestelmää. Yhdysvallat pitää ohjusjärjestelmän hankkimista uhkana F-35 -ohjelman turvallisuudelle.
 – Mahdollisuus, että Venäjä pääsee käsiksi amerikkalaiseen lentokoneteknologiaan Nato-maassa on vakava uhka kansalliselle ja kansainväliselle turvallisuudelle, sanoi  Jeanne Shaheen , yksi lakiesityksen takana olevista senaattoreista.
 Turkin ja Yhdysvaltojen välit ovat jo muutenkin kiristyneet viime aikoina ja hävittäjäprojektin keskeyttäminen tuskin parantaisi tilannetta.
 Toistaiseksi Turkki ei ole ollut halukas perumaan S-400 -kauppaa Venäjän kanssa.

"Vakava uhka" – amerikkalaissenaattorit haluavat kieltää lailla F-35 -häivehävittäjien toimittamisen Turkille


Summary: Boeingin 737 MAX -koneen onnettomuudessa sai surmansa 157 ihmistä.

Lentokonevalmistaja Boeing on haastettu oikeuteen Yhdysvalloissa.
 Haaste on jätetty Illinoisissa Ruandasta kotoisin olevan perheen nimissä ja sen mukaan Boeingin 737 MAX-koneen automaattiohjausjärjestelmä on ollut puutteellinen.
 Etiopian Airlinesin käytössä olleen 737 MAX –lentokoneen turmassa sai surmansa 157 ihmistä. Viisi kuukautta aiemmin Indonesiassa vastaavan koneen onnettomuudessa kuoli 189 ihmistä.
 Boeing ilmoitti keskiviikkona, että yhtiö on  uudelleenohjelmoinut koneen  ohjelmiston niin, että lentäjillä on parempi mahdollisuus kontrolloida konetta.
 Lue lisää:
 Norwegianin suomalaislentäjä Ylellä: Tieto Boeingin uudesta ominaisuudesta tuli Indonesian turman jälkeen
 Uutta tietoa Etiopian lentoturmasta – koneella poikkeuksellisen suuri nopeus nousun jälkeen
 Etiopian turmakoneen molemmat mustat laatikot löydetty – Laitteiden avulla saadaan lisätietoa lennon tapahtumista

Boeing haastettiin oikeuteen Yhdysvalloissa etiopialaiskoneen turmasta


Summary: Ilmaston puolesta toteutettava vuosittainen tempaus alkaa jokaisessa maassa kello 20.30 paikallista aikaa.

Valoja on jälleen sammutettu julkisista rakennusta eri puolilla maailmaa Earth Hour -tapahtumassa.
 Ympäristöjärjestö WWF:n 13:tta kertaa järjestettävässä tapahtumassa valot sammuvat tunnin ajaksi kaikkialla maailmassa kello 20.30 paikallista aikaa.
 Tempauksen tarkoituksena on ilmaista maailmanlaajuisesti samaan aikaan huomiota ilmastonmuutoksesta ja muistuttaa päättäjiä asiasta.
 Myös useat yritykset osallistuvat tempaukseen sammuttamalla valonsa.
 Kuvapari hallintorakennuksesta Vladivostokissa. Yuri Smityuk / AOP
 Hong Kongin satamasta sammuivat valot tunniksi. Dale de la Rey / AFP
 Kuvapari Marina Bay Sands -hotellista Singnaporessa.  Roslan Rahman / AFP
 Petronas-kaksoistornit Kuala Lumpurissa Malesiassa ennen ja jälkeen kello 20.30. AOP
 Kynttilät loistivat Moskovan Punaiselta torilla. Sergei Bobylev / AOP

Earth Hour on jo sammuttanut valoja Hong Kongissa, Intiassa ja Venäjällä


Summary: Tekijää ei ole toistaiseksi tavoitettu.

Helsingin Kurvissa on tapahtunut puukotus R-kioskin ulkopuolella. Puukotus tapahtui Sörnäisten metroaseman sisäänkäynnin tuntumassa lauantai-iltana noin kello 18.30.
 Poliisi on eristänyt tapahtumapaikan. Paikalla on useita poliisiajoneuvoja ja ambulansseja.
 Uhri on viety sairaalaan. Poliisi etsii tekijää.

Poliisi: Puukotus Helsingin Sörnäisissä


Summary: Jussi Pesonen vieraili TV1:n Ykkösaamussa lauantaina.

UPM:n toimitusjohtaja  Jussi Pesonen  lyttää parhaillaan käytävän vaalikeskustelun. Talouskysymykset loistavat hänen mielestään poissaolollaan.
 – Minun mielestäni taloudesta ja talouden pilareista ei keskustella oikeastaan ollenkaan, Pesonen totesi  Yle TV1:n Ykkösaamussa  lauantaina.
 Pesosen mukaan politiikassa tunnutaan ajateltavan, että takapihalla kasvaa rahapuu, josta voi aina sahata oksan kerrallaan Suomen tarpeisiin. Näin se ei kuitenkaan hänen mielestään ole. Pesonen peräänkuuluttaa yhteiskunnan tulevaisuudesta puhuttaessa fokuksen siirtämistä siihen, mistä rahat oikeasti saadaan.
 UPM:n toimitusjohtajan mielestä yritykset ovat Suomen hyvinvoinnin selkäranka. Maaperä niiden alla tulisi turvata. Jos esimerkiksi yritystukia – kuten energiaveron palautuksia – leikataan, vähenee luonnollisesti yrityksen investointihalukkuus Suomeen.
 – Suomalainen yritys maksaa jo tänä päivänä neljä kertaa suuremman energiaveron kuin ruotsalainen, Pesonen lataa.
 Ilmastonmuutos
 Koska lähes koko UPM:n toiminta perustuu metsään, on yritys väkisinkin Pesosen mukaan ilmastokysymysten äärellä. UPM ei metsäteollisuuden yrityksenä ole hänen mukaansa ongelma, päinvastoin.
 – Meillä on kymmeniä, satoja ellei jopa tuhansia tuotteita, jotka korvaavat hiiltä, kaasua ja öljyä, joten me ollaan oikeastaan aika iso ratkaisija, hän toteaa.
 Kysymykset hiilinieluista ja kestävistä metsien hakkuumääristä ovat olleet sekä erimielisten tutkijoiden että poliittisen keskustelun kuuma aihe viime aikoina. Luonnonvarakeskus Luke arvioi viime syksynä, että Suomen metsien vuotuinen kasvu olisi nyt noin  107 miljoonaa kiintokuutiota vuodessa . Tästä voisi jo EU:lle hyväksyttäväksi lähetetyn laskelman mukaan hakata noin 83 miljoonaa kuutiota vuodessa.
 Lukemaa on pidetty  useiden kriitikoiden toimesta liian korkeana . Toisaalta Suomen ilmastopaneelin mukaan  85 miljoonaa kuutiota on yläraja , jonka ylittävät hakkuumäärät eivät olisi enää kestäviä.
 Pesonen sanoo hänen linjansa olevan ”aika selkeä”: hakkuita on varaa lisätä noin 85 miljoonaan kuutioon.
 – 80 prosenttia kasvusta voidaan erittäin kestävästi ja ympäristöstä huolehtien hakata, Pesonen väittää.
 Pesonen perustelee hakkuita jatkuvilla istutuksilla ja tätä kautta hiilinielujen lisäämisellä. Esimerkiksi avohakkuualueille istutetaan yhden kaadetun puun tilalle neljä uutta.
 – Suomalainen aktiivinen metsänomistaja on ilmastosankari. Meidän metsät kasvaa tänä päivänä yli 100 miljoonaa kuutiota, kun vuonna 1960 ne kasvoivat 50 [miljoonaa kuutiota], Pesonen sanoo.
 Uudet hankkeet, uusi UPM
 Toimitusjohtaja Pesonen sanoo UPM:n tulevaisuuden olevan yhä enemmän uusien aluevaltauksien kuten sellun nanotuotteiden, biopolttoaineiden ja muovin korvaamiseen tähtäävien tuotteiden valmistuksessa.
 Näitä varten suunnitellaan parhaillaan Kotkaan uutta biojalostamoa ja Saksaan biokemian tehdasta. UPM on jo nyt siirtynyt paperiyhtiöstä uuteen aikaan.
 – UPM oli vuonna 2004 kahdeksankymmentä prosenttisesti paperiyhtiö, nyt me olemme 20 prosenttia paperiyhtiö.
 Sellu muodostaa silti ison osan UPM:n toiminnasta. Parhaillaan Uruguayssa on  suunnitteilla toteutuessaan maailman suurin sellutehdas , joka on herättänyt maassa myös kovaa kritiikkiä.
 Tehtaasta povataan ensi syksyn Uruguayn presidentin- ja parlamenttivaaleihin jopa vaalikysymystä. Kiistaa ovat herättäneet etenkin valtion lupaukset rakentaa infrastruktuuria junaradasta lähtien tehtaan ympärille sekä tarjota UPM:lle erilaisia verovapauksia tehtaan toteutuessa. Valtion tuen kokonaissummaksi on arvioitu noin vajaat miljardi dollaria.
 Pesonen näkee tämän normaalina toimintana.
 – Uruguayssa valtiovalta investoi rataan, mutta viime viikolla puheenjohtaja  Antti Rinnekin  sanoi, että investoisi 180 miljoonaa Äänekosken infrastruktuuriin. Kyllä valtiot haluavat tehdä näitä saadakseen investointeja.
 Eukalyptuksen lisääntyvää viljelyä on kritisoitu monin paikoin luonnon monimuotoisuuden vähenemisen ja suuren vedenkulutuksen vuoksi. Pesosen mukaan Uruguayssa luonnon monimuotoisuus ei vähene eukalyptuksen viljelyn johdosta, vaan Uruguayn preeriaa –  pampasta  – metsittämällä sen monimuotoisuus kasvaa.
 – Pampaksen metsittäminen osin on erittäin viisasta ilmastopolitiikkaa, viisasta kansantaloutta, eikä sillä ole maan monimuotoisuudelle merkitystä.
 Uruguayn tehtaan kohdalla UPM tulee tekemään päätöksiä vielä tänä vuonna. Pesosen mukaan UPM kykenee nykyään velattomana yhtiönä toteuttamaan halutessaan Uruguayn lisäksi myös Saksan ja Kotkan hankkeet.

”Suomalainen aktiivinen metsäomistaja on ilmastosankari” – UPM:n toimitusjohtaja puolustaa hakkuita


Summary: Raja-aidalla on palestiinalaisten suurmielenosoitus vain kymmenen päivää ennen Israelin parlamenttivaaleja.

Yksi palestiinalainen on kuollut ja kymmenen haavoittunut Israelin sotilaiden luodeista, kertovat Gazan kaistan terveysviranomaiset.
 21-vuotias palestiinalaismies kuoli lauantain vastaisena yönä Gazassa paikalla, jossa on yöllisiä mielenosoituksia. Israelilainen  Haaretz-lehti  kertoo, että mies sai osuman Israelin sotilaiden luodista.
 Tuhansia mielenosoittajia on kerääntynyt Gazan kaistalle lähelle Israelin raja-aitaa suurmielenosoitukseen.
 Kyynelkaasukranaatteja sateli raja-aitaa lähestyneiden palestiinalaisten joukkoon Gazan kaupungin itäpuolella. Mahmud Hams / AFP
 Mielenosoittajat ovat polttaneet renkaita ja heitelleet kiviä Israelin sotilaita päin. Jotkut mielenosoittajista lähestyivät lauantaina aamupäivällä raja-aitaa. Israelin joukot vastasivat kyynelkaasulla.
 – Olen täällä henkilökohtaisista kansallistuntoon liittyvistä syistä. Sillä ei ole mitään tekemistä poliitikkojen kanssa, sanoi 20-vuotias  Fouad Aishan  uutistoimisto AP:n toimittajille.
 Hän oli tullut paikalle viiden lapsensa kanssa ja aikoi poistua ennen marssin alkamista.
 Mielenosoitukset kestäneet vuoden
 Lauantain mielenosoitus koettelee Israelin ja Hamasin haurasta tulitaukoa. Vain muutamia päiviä sitten  Israel pommitti Gazaa  vastineena raketti-iskuun, mutta Egyptin neuvottelema tulitauko keskeytti väkivaltaisuudet hetkellisesti.
 Protesti pidetään vain kymmenen päivää ennen Israelin parlamenttivaaleja, mikä kasvattaa jännitteitä Israelin ja Gazaa hallitsevan Hamas-järjestön välillä.
 Palestiinalainen mielenosoittaja oli maalannut kasvonsa mustiksi ja näytti voitonmerkkiä protestissa lauantaina. Takana liehuivat Turkin ja Palestiinan liput. Anas Baba / APF
 Suurprotestilla kunnioitetaan vuoden jatkuneita mielenosoituksia, joissa palestiinalaiset ovat vaatineet oikeutta palata alueille, joilta heidän sukulaisensa pakenivat tai karkotettiin Israelin vuoden 1948 itsenäisyyssodassa.
 Israel on sanonut, että palestiinalaisten paluu tarkoittaisi juutalaisvaltion loppua ja että sillä on oikeus puolustaa rajaansa.
 Vuoden aikana protesteissa eri puolilla Gazan ja Israelin rajaa on kuollut 200 palestiinalaista ja israelilainen sotilas. Monet mielenosoittajat ovat pysyneet kaukana raja-aidasta, mutta toiset ovat juosseet aitaa päin ja ottaneet yhteen Israelin sotilaiden kanssa.
 Lisää aiheesta:
 Israel: Tulitaukoa ei ole – Gazan pommitus voi alkaa uudelleen millä hetkellä hyvänsä
 Palestiinalaismies puukotti israelilaissotilaan ja ampui toista Länsirannalla – rauhattomuus kasvaa Israelin vaalien alla

Gazan kaistan rajalla yksi kuollut ja kymmenen haavoittunut Israelin joukkojen tulituksessa