Summary: Vuokratyön ongelmina ovat usein työsuhteen kestoon liittyvät etuudet, katsoo Palvelualojen ammattiliitto PAM.

Vuokratyöala on jatkanut kasvuaan. Osuus työvoimasta on silti pieni, viime vuonna kaksi prosenttia. Vuokratyötä teki keskimäärin 43 000 henkilöä.
 Vuokratyö on monesti keikkaluontoista ja osa-aikaista, tosin ala sanoo tarjoavansa yhä useammin myös vakituisia työsuhteita.
 Esimerkiksi alan suurin yritys Barona kertoo, että sen vuokratyösuhteessa työtä tekevistä työntekijöistä vuosittain noin 3 000 työskentelee vakituisissa täysiaikaisissa työsuhteissa
 Entä jos yhden henkilöstövuokraajan keikkatyöt eivät tarjoa riittävästi työtunteja? Voiko vuokratyöntekijä täyttää kalenterinsa muidenkin yritysten keikoilla kuten parhaaksi näkee?
 Yle kysyi asiaa kymmeneltä suurimmalta henkilöstövuokraajalta. Yksikään vastanneista kahdeksasta yrityksestä ei nähnyt monia työsuhteita ongelmaksi.
 Alan yrityksille sopii, että työntekijä tekee useita työsopimuksia eri henkilöstövuokraajien kanssa, ja haalii yrityksiltä sellaisia keikkoja, joita pitää itselleen parhaiten sopivina.
 Moni vastanneista yrityksistä tosin painotti, että ne pyrkivät järjestämään itse lisää tunteja niille työntekijöille, jotka niitä haluavat. Myös työntekijän jaksamiseen kiinnitettiin huomiota.
 ManpowerGroupin vastauksessa todettiin, että toisinaan henkilöstövuokrausta ostava yritys haluaa kieltää työskentelyn esimerkiksi samalla alalla toimiville muille yrityksille. Tällöin työntekijän valittavaksi tulee, kenelle hän työskentelee.
 Päivä toimistotöitä, illaksi kaupan hyllyjä täyttämään
 Henkilöstöpalveluyritysten liiton (HPL) viime vuonna tekemän  kyselytutkimuksen  mukaan joka viidennellä vuokratyöläisellä on työsuhde useamman kuin yhden työnantajan kanssa. Kyselyyn vastasi yli 7 000 vuokratyöntekijää.
 Nina Rantaniitty  on yksi heistä, joilla on ollut useita työnantajia. Hän on pitänyt vaihtelusta ja siitä, että samalla voi haastaa itseään kehittymään.
 – Vuokratöitä olen tehnyt ensin kahviloissa, sen jälkeen kaupan töissä ja logistiikka-alalla. Nykyisin olen vakituisessa työssä rahoitusalalla, mutta teen silloin tällöin vielä vuoroja kaupassa vuokratyöyrityksen kautta, Rantaniitty kertoo.
 Rantaniitty katsoo, että monenlaiset vaihtelevat työt antavat uutta näkökulmaa ja vaihtelusta saa haastetta.  Markku Pitkänen / Yle
 Hän pitää toimistotyön istumiselle hyvänä vaihteluna ajoittaisia kaupan vuoroja, joissa työ on fyysisempää.
 – Teen näitä kauppavuoroja myös taloudellisen turvan takia. Jos tietää että tulee ennakoitua enemmän kuluja, voi niitä kattaa ottamalla enemmän kauppavuoroja viikonlopuille, Rantaniitty kertoo.
 Tämäntapaiset syyt vievät monia muitakin vuokratyön tekijöiksi.
 Joustavuutta arvostetaan
 HPL:n kyselyyn vastanneet vuokratyöntekijät pitivät mahdollisuutta saada ylipäänsä töitä tärkeimpänä syynä olla vuokratöissä, mutta toiseksi tärkein syy oli mahdollisuus itse valita työaika ja -paikka.
 – Tutkimusten kautta nähdään, että työ pistaloituu. Yhä useamman työ tulee muodostumaan eri tyyppisistä työn tavoista ja menetelmistä, ennakoi ManpowerGroupin toimitusjohtaja  Matti Kariola .
 Hän näkee työkeikkojen hakemisen useista eri paikoista myös yhteydessä siihen, että vuokratyötä käytetään paljon aloilla, joissa osa-aikaista työtä tehdään muutenkin. Näitä aloja ovat esimerkiksi majoitustoiminta, ravintola-ala ja kaupat.
 – Lähes puolet ManpowerGroupin vuokratyösuhteessa olevista on alle 25-vuotiaita. On paljon opiskelijoita, omaa työuraansa aloittelevia ja muita, joille joustava tapa saada itselleen toimeksiantoja ja töitä on oman elämäntilanteen mukaista, Kariola kuvailee.
 Henkilöstövuokrauksen alalla kilpailu yritysten välillä on kiivasta. ManpowerGroupin toimitusjohtaja Matti Kariola uskoo kilpailun auttavan alaa ja sen yrityksiä kehittymään.  Markku Pitkänen / Yle
 Kariola aloittaa vuoden vaihteessa Henkilöstöpalveluyritysten liiton hallituksen johdossa. Hän toivoo, että ala nähtäisiin nykyistä laajempana.
 – Perinteisen henkilöstövuokrauksen lisäksi monet yritykset tarjoavat rekrytointipalveluita, osaamisen kehittämistä ja ulkoistuspalveluita. Ala monipuolistuu koko ajan, ja asiakkaiden tarpeet joustaville työvoimaratkaisuille ja henkilöstön saamiselle kasvavat, Kariola toteaa.
 PAM: Työsuhteen kestoon liittyvät etuudet ongelmallisinta
 Ala on pyrkinyt kirkastamaan mainettaan, ja yritykset ovat kampanjoineet muun muassa vastuullisuudella. Liitto on kehittänyt ohjeita ja ohjausta. Huonoa mainetta tuovat ylilyönnit halutaan välttää.
 Palvelualojen ammattiliitto PAM näkee henkilöstövuokrauksen ykkösongelmaksi työsuhteiden kestoon liittyvistä etuuksista luistamisen, jos työ on ollut pätkittäistä.
 – Ei ole harvinaista, että joku on tehnyt vuokratyön kautta kolme tai neljäkin vuotta töitä, mutta ei ole saanut talvilomaa, sillä työsuhteissa on ollut katkoja, kertoo neuvontapäällikkö  Juha Ojala  PAMista.
 Joitain yhteydenottoja PAM on saanut myös siitä, että vuokratyön tekoa useassa eri yrityksessä olisi yritetty rajoittaa. Tällä saralla ongelmia on kuitenkin ollut vähän.
 Mahdollisuus tehdä työtä useille työnantajille vaihtelee alakohtaisesti. Työntekijää koskee myös lojaliteettivelvoite, johon kuuluu esimerkiksi työnantajaa vahingoittavan tiedon salassapitovelvollisuus ja kielto tehdä kilpailevaa sivutyötä.
 Vuokratyötä tehdään paljon esimerkiksi päivittäistavarakaupan alalla.  Pekka Tynell / Yle
 Näin alan suuret yritykset vastasivat Ylen kyselyyn
 Näitä kysyttiin:
 – Onko teillä sääntöjä/rajoitteita sille, voiko työntekijänne työskennellä samaan aikaan muissa yrityksissä?
 – Jos rajoituksia on, millainen ristiin työskentely ei ole sopivaa ja miten tätä valvotaan?
 Barona:  Baronassa vuokratyö nähdään samanlaisena työsuhteena kuin mikä tahansa muukin työsuhde. Vuokratyönhän erottaa muista työsuhdetyypeistä vain se, että palkan maksaa eri yritys kuin missä työntekijä päivittäin työskentelee. Baronalla vuokratyösuhteessa työtä tekevistä työntekijöistä vuosittain noin 3 000 työntekijää työskentelee vakituisissa täysiaikaisissa työsuhteissa ja loput määräaikaisissa ja/tai osa-aikaisissa työsuhteissa.
 Mikäli työsuhde on täysiaikainen, niin muussa työsuhteessa työskentely tulisi arvioitavaksi lähinnä työntekijän jaksamisen kannalta. Mikäli työsuhde on osa-aikainen, niin kyselyiden perusteella noin 20% Baronan työntekijöistä on useamman alan yrityksen listoilla ja joillakin toimialoilla, esim. ravintola-alalla, tämä luku on jopa 30%. Muissa yrityksissä työskentely ei ole mitenkään ei-toivottua, vaan hyvin ymmärrämme, että erilaisten työkokemusten kerryttäminen varsinkin uran alkuvaiheessa on tärkeää.
 Barona:  Toisessa yrityksessä työskentelyä ei ole mitenkään rajoitettu. Rajoitukset tulisivat kyseeseen ainoastaan tapauksessa, jossa asiakasyritys haluaa yrityssalaisuuksia suojatakseen tehdä työntekijän kanssa tätä koskevan sopimuksen. Tällöinkään rajoitus ei koske toisessa yrityksessä työskentelyä vaan kyseisen yrityksen yrityssalaisuuksien suojaamista sopimusteitse. Toisessa yrityksessä työskentelyä on käytännössä mahdotonta valvoa, emmekä ole nähneet sille mitään tarvettakaan.
 VMP Group  ja  Smile Henkilöstöpalvelut:  Ei ole minkäänlaisia rajoituksia. Toki pyrimme tarjoamaan työntekijöillemme työtilaisuuksia niin paljon kuin heillä on valmius ja halu tehdä, jotta heidän ei tarvitsisi sen takia hakeutua muihin yrityksiin. Arviomme mukaan isoissa kaupungeissa runsas kolmannes vuokratyöntekijöistä on ainakin jossain vaiheessa ollut töissä muissa alan yrityksissä, joten useammassa yrityksessä työskenteleminen on melko yleistä.
 On huomattava myös, että merkittävä osa vuokratyöntekijöitä tekee vuokratöitä opiskelun / muun päätyön ohella, jolloin vuokratyön on tarkoitus tarjota mahdollisuuksia lisäansioihin pääasiallisen toimeentulon lisäksi ja oletuksena on silloin työskentely useammassa yrityksessä. Vuokratyö perustuu pitkälti joustavuuteen työntekijänkin näkökulmasta, joten kysymyksen tarkoittamat rajoitukset olisivat sen suhteen selkeässä ristiriidassa. Emme siis näe missään olosuhteissa tarkoituksenmukaisena luoda tällaisia sääntöjä/rajoituksia.
 Staffpoint:  Suurena työnantajana yksi StaffPointin vahvuuksista on se, että pystymme tarjoamaan vuokratyöntekijälle työvuoroja saman asiakkaan, esim. ketjuyrityksen, eri toimipaikoissa. Ravintola-alalla tämä tarkoittaa esimerkiksi eri ravintoloita. StaffPointin tuntityöntekijänä voi myös rakentaa työkalenterisi usean eri asiakasyrityksen tarjoamista työvuoroista. Tämä on mahdollista esimerkiksi kaupan alalla; asiakkainamme on paljon kaupan alan tehtäviä tarjoavia yrityksiä.
 Työsuorituspaikan vaihtelevuus ja mahdollisuus rakentaa itse työkalenterinsa ovat keskeisiä henkilöstövuokrauksen tuomia etuja ja toimivat erityisesti aloilla, joilla on jatkuvaa kysyntää osaajista. Vuokratyöntekijän viikoittaista maksimityötuntien määrää sääntelevät alan työehtosopimukset. Henkilöstöpalveluyritys toimii samojen työehtojen mukaan kuin muutkin työnantajat.
 Staffpoint:  Periaatteessa mikään ei estä StaffPointin palveluksessa olevaa vuokratyöntekijää tekemästä vuokratyötä myös toiselle henkilöstöpalveluyrityksille. Työnantaja ei valvo, eikä sillä ole työkaluja valvoa työntekijän ristiintyöskentelyä. Joskus ristiintyöskentely saattaa tulla ilmi esim. työhyvinvointiin tai jaksamiseen liittyvissä kysymyksissä.
 Adecco Finland Oy:  Suurin osa vuokratyöntekijöistämme työskentelee kokoaikaisesti asiakasyrityksissämme eikä heidän tarvitse etsiä lisätunteja muista yrityksistä. Toisinaan työntekijät työskentelevät omasta halustaan osa-aikatyössä eikä meillä ole rajoitteita siihen etteivätkö he voisi työskennellä myös muissa yrityksissä. Vaikkemme rajoita työntekijöiden työllistymistä muille työnantajille, niin meille työntekijöidemme hyvinvointi, työn tekemisen turvallisuus ja tekijöiden jaksaminen on kaiken toiminnan prioriteetti. Tarjoamme hyvin kattavan työterveyspalvelun työntekijöillemme, ja meidän varhaisen välittämisen mallia sovelletaan aktiivisesti jos huomaamme esimerkiksi väsymystä työntekijöillä.
 Mehiläinen:  Suomessa jokaisella on perustuslaillinen oikeus tienata elantonsa valitsemallaan tavalla. Mikäli työntekijämme tekee työaikansa ulkopuolella muita töitä, emme sitä lähtökohtaisesti voi tai halua rajoittaa.
 ManpowerGroup:  Me tuemme aina työntekijän työskentelemistä Manpowerin kautta useammassa eri asiakasyrityksessä, jos työ on osa-aikaista. Joskus eri työehtosopimusten alla työskenteleminen aiheuttaa lähinnä ongelmia palkanlaskennassa, mutta juridisina esimiehinä tuemme aina henkilöiden työllistymistä. Toki niin, että kokonaistyöaika pysyy työaikalainsäädännön sisällä.
 ManpowerGroup:  Valitettavasti joissain asiakasyrityksissä halutaan kieltää henkilöiden työskentely esim. samalla alalla toimiville muille yrityksille, jolloin työntekijän valittavaksi tulee kenelle hän työskentelee. Tätä yritämme konsultteina haastaa niin paljon kuin mahdollista, mutta on edelleenkin valitettavasti olemassa rekrytoivia esimiehiä, jotka kieltävät työntekijöitään tekemästä muille töitä, vaikka eivät laillisia työnantajan esimiehiä olekaan. Työsuhdelainsäädännössä huomioidaan kilpailevan toiminnan kielto, mutta vuokratyössä tässä on oma ulottuvuutensa, koska työntekijä ei ole työsuhteessa kahteen asiakasyritykseen, jotka ovat samalla, keskenään kilpailevalla toimialalla. Silloinhan on ymmärrettävää, että asiakasyritys ei aina halua työntekijän olevan meidän kautta kilpailijalla töissä. Myös liikesalaisuuksien varjeleminen voi aiheuttaa halun kieltää työ kilpailevalla asiakasyrityksellä.
 Academic Work : Academic Workilla ei ole rajoitteita. Lähes kaikissa työpaikoissamme on tietty minimituntimäärä, joka takaa tekijälle tietyt tunnit viikko- tai kuukausitasolla. Jokaiseen työpaikkaan pyritään hakemaan henkilö, jonka elämäntilanteeseen ko. tuntimäärä sopii eikä näin ollen tarvitsisi hakea muuta työtä rinnalle. Esimerkiksi opintojen alkuvaiheessa olevat opiskelijat pystyvät yleensä tekemään hiukan vähemmän viikkotunteja kuin opintojansa lopettelevat hakijat.
 Meillä on kuitenkin myös henkilöitä, jotka työskentelevät useammalle kuin yhdelle työnantajalle esim. kausiluonteisissa projekteissa.
 Academic Work : Academic Workilla ei ole tähän rajoituksia, mutta luonnollisesti suorille kilpailijoille samankaltaisessa roolissa työskentely etenkään asiantuntijatasolla ei ole mahdollista salassapitosopimusten vuoksi. Käytännössä tämänkaltaisia tilanteita ei ole ollut.
 SOL Henkilöstöpalvelut:  Vuokratyötä koskeva henkilö voi työskennellä myös muissa yrityksissä, jos ammattitaito sen mahdollistaa. Henkilöstöneuvottelijoita, jotka toimivat vuokratyöntekijän esimiehenä, pyydetään tässä tilanteessa kiinnittämään huomiota henkilön työssäjaksamiseen ja vaitiolovelvollisuuteen asiakasyritysten liikesalaisuuksista.
 Näin kysely tehtiin: Yle lähetti viikolla 42 kysymykset sähköpostilla kymmenelle suurimmalle henkilöstöpalvelualan yritykselle. Osaa vastauksista on lyhennetty.
 Lue myös
 "Yhden kerran huomautetaan, sitten poistetaan työmaalta" – Isot rakennusfirmat ottavat työturvallisuuden vakavasti, pienemmillä toimijoilla riittää parannettavaa
 Suomessa on nyt huutava pula ravintola-alan työntekijöistä –  ravintoloitsija lupasi Facebookissa 400 euroa sille, joka löytää työntekijän
 "Tämä on suuri stressin aihe", sanoo yli 65 työsopimusta tehnyt parikymppinen palomies – neljä tarinaa pätkätyöstä Suomessa

Voiko vuokratyöläinen hakea parhaat keikat ja täyttää päivänsä vaikka neljän eri yrityksen työtunneilla? Näin yritykset vastaavat


Summary: Jussi Peltola katosi selittämättömästi vuonna 2012. Eniten Suomessa jää kateisiin hieman alle 40-vuotiaita miehiä.

On kulunut seitsemän vuotta ilman Jussia.
 Jussi Peltola  vietti kavereineen mökkiviikonloppua Äänekoskella lokakuussa 2012. Kaverit heittivät löylyä vielä aamuyöllä lauantaina. He kuulivat Jussin riitelevän puhelimessa tyttöystävänsä kanssa.
 Aamuneljän jälkeen saunojat huomasivat, että musta farmari-Citroën oli kadonnut mökin pihasta. Myös ajokortiton Jussi puuttui. Kukaan ei tiedä, minne 18-vuotiaalla miehellä oli matka.
 Tieto Jussin katoamisesta kiiri perheen korviin iltapäivällä. Jussia ei tavoitettu koko viikonlopun aikana, ja huoli alkoi muuttua epätoivoksi. Maanantaina Peltolat tekivät pojastaan  katoamisilmoituksen .
 Kului viikkoja, kuukausia, vuosia. Miestä – saati autoa, jolla hän lähti – ei ole vieläkään löydetty. Jussia kaipaavat isä, äiti, sisko ja veli.
 – Meidät on opetettu siihen, että kun vanhemmat tulevat vanhoiksi, he kuolevat. Tällaiseen ei ole valmisteltu ollenkaan. Jussi tulee mieleen joka päivä. Varsinkin nukkumaan mennessä mietin ratkaisua asiaan, sanoo  Juha Peltola , Jussin isä.
 Noin 10 suomalaista jää kateisiin vuosittain
 Juha Peltola kävelee sateen liukastamilla pitkospuilla Riihimäen Hatlamminsuolla. Tänne Jussillakin oli tapana tulla. Hän harrasti taistelulajeja, ja suon yllä juokseminen harjoitti tasapainoa.
 Isä kuvailee poikaansa vahvaksi, määrätietoiseksi ja itsepäiseksi. Jussi olisi nyt 25-vuotias.
 – Jussi saattaisi hyvinkin olla urheiluhommissa vielä mukana. Ja turvallisuusalalla, jota opiskeli, Juha Peltola pohtii.
 Jussi Peltola vaeltamassa Lapissa 2008–2009. Juha Peltola
 Jussi Peltolan tiedot löytyvät Keskusrikospoliisin (KRP) rekisteristä, johon kadonneet kootaan. Rekisterissä on noin 400 ihmisen tiedot – he ovat jääneet kateisiin.
 Luku ei ole tarkka, sillä rekisteriin tehtävät muutokset täytyy kirjata käsin. Se on kuitenkin ainoa koottu tieto suomalaisista, jotka ovat kadoksissa. Rekisterin vanhin tapaus on vuodelta 1955.
 KRP:n rikosylikomisarion  Mika Ihaksisen  mukaan määrä on hienoisessa kasvussa. Vuosittain kymmenkunta suomalaista katoaa.
 – Tilastojen perusteella eniten pitkäksi ajaksi katoaa hieman alle 40-vuotiaita miehiä, Ihaksinen kertoo.
 Kun ihmistä ei löydetä kuukauden aikana, hänestä kerätään rekisteriin hammastiedot, sormenjäljet ja DNA:ta. Tunnistaminen tapahtuu näillä tiedoilla, jos esimerkiksi vain luita löytyy.
 – Viime vuonna löytyi luuranko, joka oli vuonna 2016 kadonneen henkilön, kertoo rikosylikomisario Mika Ihaksinen.
 KRP ei tavallisesti tutki kadonneita henkilöitä, vaan ne ovat paikallisten poliisilaitosten vastuulla. KRP:lle tulee yleensä tutkintaan vain sellaisia katoamistapauksia, joissa henkilön epäillään joutuneen henkirikoksen uhriksi.
 Poliisi saa vuosittain jopa 20 000 kadonneisiin henkilöihin liittyvää hälytystehtävää. Katoamisilmoituksia tehdään tuhatkunta vuodessa. Valtaosa kadonneista löytyy hyväkuntoisina muutaman tunnin tai päivän sisällä katoamisesta.
 Lue myös:   Poliisi etsii kadonneita muistisairaita päivittäin – Tiedätkö, miten toimia, jos kohtaat eksyneen?
 Tarkoituksella kadonneen olinpaikkaa poliisi ei kerro
 Raskainta on jo seitsemän vuotta jatkunut odottaminen, Juha Peltola kertoo. Perhe ei voi saada lopullista rauhaa, ennen kuin Jussin kohtalo selviää.
 – Vastausta tässä odotellaan, että saisimme varmuuden onko Jussi kuollut vai elääkö hän jossain omaa elämäänsä. Kohtalon selviäminen olisi helpotus kaikille, Juha Peltola sanoo.
 Juha Peltola vietti poikansa kanssa paljon aikaa Riihimäen Hatlamminsuolla. Lauri Rautavuori / Yle
 Hän ei ole sulkenut mielestään vaihtoehtoa, että poika olisi vielä hengissä.
 – Jussi oli katoamishetkellä 18 ja pystyi tekemään omat päätöksensä. Hän on voinut haluta kadota tietoisesti.
 Täysi-ikäisellä ihmisellä on oikeus kadota Suomessa. Rikosylikomisario Mika Ihaksinen KRP:stä muistaa uraltaan tapauksen, jossa ihminen katosi omasta tahdostaan.
 – Suomalainen mies erkaantui ulkomaanmatkan aikana seurueesta. Hän oli vuosikausia kateissa mutta ilmaantui takaisin. Hän halusi aloittaa elämänsä uudestaan, eikä pitänyt mitään yhteyttä Suomeen.
 Jos omasta tahdostaan kadonnut löytyy, poliisi ilmoittaa omaisille henkilön olevan kunnossa. Mitään muuta poliisi ei kerro.
 Mika Ihaksisen mukaan viranomaisten ulottumattomissa eläminen on vaikeaa.
 – Se tarkoittaisi yhteiskunnan ulkopuolella olemista. Maksukorttien ja passin kautta viranomainen kyllä löytää.
 Todennäköisempää on, että kadonnut on menehtynyt. Esimerkiksi vesillä tai vaeltamassa sairaskohtauksen saanutta ihmistä ei aina löydetä.
  ”Kukaan muu ei tiedä, miltä se tuntuu”
 Muutama vuosi Jussin katoamisen jälkeen Juha Peltola ajoi autonsa tien sivuun Riihimäellä. Kadulla käveli aivan Jussin näköinen nuori mies. Peltola nousi autosta, pysäytti miehen ja kysyi tämän nimeä. Hän ei ollut Jussi.
 Juha Peltola kertoo pysyneensä rauhallisena hätkähdyttävässä tilanteessa.
 – Olen oppinut käsittelemään asiat niin, ettei tunnetaso nouse millään tavalla. Sitten kun asiaan löytyy ratkaisu, on aika tunteille. Sen aika ei ollut silloin.
 Pojan katoaminen on muuttanut Juha Peltolaa. Hän kertoo osaavansa ottaa muut ihmiset aiempaa paremmin huomioon. Lauri Rautavuori / Yle
 Oman pojan katoaminen on muuttanut Juha Peltolaa ihmisenä. Nuoriso- ja vapaa-ajanohjaajan koulutuksessa hän huomasi haluavansa olla tekemisissä ongelmanuorten kanssa.
 – Auttaja minussa on noussut enemmän pintaan Jussin katoamisen jälkeen. Olen koettanut antaa neuvoja Jussin ikäisille kavereille.
 Peltolan perheen seitsemän vuotta jatkunut epävarmuus on tuonut heitä lähemmäs toisiaan.
 – Tämä on tiivistänyt suhdetta muiden lasten ja vaimon kanssa entisestään. Kukaan muu ei tiedä, miltä se tuntuu. Ilman keskustelua ja itsekseen hautomalla sotkee vain oman päänsä.

Juha Peltolan poika katosi 7 vuotta sitten kesken mökkiviikonlopun, eikä edes autoa ole löydetty – "Hän on voinut haluta kadota"


Summary: Luitko jo nämä? Kokosimme sinulle viikon kiinnostavimpia juttuja, jotka saatoit arjen kiireessä ohittaa.

Sometähdet tienaavat yhä suurempia summia – Youtuben oikut tekevät kuitenkin tienaamisesta haastavaa
 Tubettaminen ja muu some-vaikuttaminen on yhä kannattavampaa toimintaa. Viime vuoden verotiedoista selviää, että monen Youtubeen ja Instagramiin sisältöä tuottavan influensserin tulot ovat nousseet. Rahan tahkoaminen vaatii kuitenkin suuren seuraajakunnan: suomalaisen keskipalkalle päästäkseen katselukertoja pitää kuukaudessa kerätä reilut 1,1 miljoonaa.
 Kirjeenvaihtajien analyysi: Johtaako Saksaa enää kukaan? Merkel luopuu vallasta kahden vuoden päästä, mutta poliittinen johtajuus on jo kateissa
 Ranskan presidentti Emmanuel Macron ja Saksan liittokansleri Angela Merkel G20-kokouksen lehdistötilaisuudessa Japanissa 29. kesäkuuta. Frank Robichon / EPA
 Saksan liittokanslerin  Angela Merkelin  astuminen takariviin on jättänyt Berliiniin valtatyhjiön. Saksan poliittinen halvaantuminen vaikuttaa koko Eurooppaan, kirjoittavat kirjeenvaihtajat  Suvi Turtiainen  ja  Susanna Turunen .
 Viime vuonna 4,6 prosenttia synnyttäneistä oli 40-vuotiaita tai sitä vanhempia. Suvi Tuoriniemen kotialbumi
 Kolme naista kertoo, millaista oli tulla äidiksi nelikymppisenä – "Olen tajunnut, etten olekaan uraihminen"
 Synnyttävistä naisista yhä suurempi osa on yli 40-vuotiaita. Kysyimme kolmen nelikymppien äidin kokemuksia lasten hankkimisesta.
 Nefertiti-veistos on yksi muinaisen Egyptin kuuluisimmista taideteoksista.  Michael Sohn / EPA
 Suomi luovuttaa hautaluita Yhdysvaltoihin – anastettujen aarteiden palautus repii museomaailmaa
 Nefertiti-veistos lumoaa Berliinissä, mutta egyptiläisten mielestä se on kaunottarelle väärä paikka. Kuka omistaa maailman museoaarteet?
 Tavallinen suomen yleiskieli on liian vaikeaa isolle osalle Suomen asukkaista.  Ylen arkisto. Jouko Turkan ohjaama Seitsemän veljestä -sarja (v. 1989)
 Hei, etkö ymmärrä selvää suomea? Kuulut ehkä Suomen suurimpaan kielelliseen vähemmistöön
 Mikä erottaa yleiskielen, virastokielen ja kaunokirjallisuuden selkosuomesta? Vertaile esimerkkejä!
 Niko Mannonen, Yle
 Tuukka Tervosen kolumni: Miksei kukaan ajattele ilmastonmuutoksen hyviä puolia?
 Ilmastonmuutoksessa on paljon hyviäkin puolia, kuten Helsingin uppoaminen ja tiettyjen eläinten sukupuutto, kirjoittaa  Tuukka Tervonen  kolumnissaan.

Kuusi kiinnostavaa juttua lauantai-iltaan: Sometähtien tienestit, äidiksi nelikymppisenä ja hautaluita Yhdysvaltoihin


Summary: Pelko väkivallasta vapaa-ajalla ja eri työtehtävissä ajaa naiset jumppasaleihin ja tatameille itsepuolustus- ja uhkatilannekursseille.

Liikuntasalin lattia tömisee. Neljäkymmentä naista opettelevat selviytymään hyökkääjää vastaan. Vakavat ilmeet kertovat, että naiset ovat tosissaan. Kiinnipito-otteesta on päästävä irti ja paettava.
 Menossa on itsepuolustus- ja uhkatilanteen hallintakurssi.
 Koko maata kiertävän yksityisen kurssijärjestäjän XLNT Sportin tilaisuudet ovat tänä vuonna olleet tupaten täynnä. Kuopiossa ja Joensuussa tilaisuudet täyttyivät alta aikayksikön.
 Myös itäsuomalaiset kamppailulajiseurat ovat huomanneet suosion kasvun: seurojen ajoittain järjestämät itsepuolustuskurssit ovat vetäneet hyvin väkeä.
 Harjoittelu antaa itsevarmuutta
 Kuopiolaista  Marita Louhelaista  on pelottanut usein lenkillä, kun vastaan on tullut huppupäinen tyyppi.
 Mielessä on käynyt, entä jos kaveri kääntyykin perään ja sillä on teräase. Ajatuksiin ovat iskostuneet myös mediassa esillä olleet uutiset raiskaustapauksista.
 – Aina on ollut epävarmuus, mitä pitää tehdä, jos joku oikeasti tulee päälle. Täällä kurssilla saa varmuutta, millainen asento pitää ottaa, että saa itsensä irti otteesta. Nyt on huippufiilis, tulee ihan maskuliininen olo.
 Voimakäytönkouluttaja Janne Ahonen neuvoo, miten irrottaudutaan kiinnipito-otteesta. Toni Pitkänen / Yle
 Poliisihallituksen hyväksymä voimankäytönkouluttaja  Janne Ahonen  XLNT Sportista on opettanut itsepuolustustaitoja 90-luvun lopulta lähtien.
 Hän tietää, että vain harjoittelu takaa oikea-aikaisen ja riittävän nopean reagoinnin uhkaavassa tilanteessa.
 Kuluneen vuoden aikana hän on pitänyt kursseja täysille saleille eri puolilla Suomea jo 50:llä paikkakunnalla.
 Noin kaksi tuhatta naista ovat käyneet läpi neljän tunnin tehopaketin käytännön itsepuolustusharjoittelua ja teoriaopintoja.
 Janne Ahonen on huomannut, että yhteiskunnassa ilmenevä pelko ja turvattomuus heijastuu heti kurssien kysyntään.
 – Niillä alueilla ja niissä kaupungeissa, joissa on mediassa esillä väkivaltaan tai seksuaalirikoksiin liittyviä tilanteita, koulutukset varataan täyteen hyvin nopeasti.
 Janne Ahonen viittaa viime aikaisiin Kuopion kouluhyökkäyksen tapahtumiin. Kuopiossa ja Joensuussa kurssit täyttyivät heti ääriään myöten. Lisäkurssit molemmissa kaupungeissa järjestetään keväällä.
 Itsepuolustus osaksi ammattitaitoa
 Nykypäivänä väkivallan uhka on läsnä myös monessa eri työtehtävissä ja tämä lisää kysyntää koulutuksille.
 Hoitotyössä, opetusalalla ja monessa muussa asiakaspalveluammatissa  on hyvä osata toimia oikein, jos kohtaa uhkaavasti käyttäytyvän henkilön. Myös monet opiskelijat ovat osallistuneet koulutuksiin, Ahonen pohtii.
 Työtehtävissä voi olla yllättäviä tilanteita, joihin on hyvä osata reagoida, kertoo Tarja Kontturi. Toni Pitkänen / Yle
 Kuopiolainen  Tarja Kontturi  on ammatiltaan viittomakielentulkki. Hän käy usein työtehtävissä yksin asiakkaiden luona.
 Hänellä on ollut myös tilanteita, joissa on kokenut turvattomuutta.
 – Asiakkaan kotona oli vieraana kehitysvammainen henkilö, joka otti minua yllättäen napakasti ranteesta kiinni. Eihän siitä ihan helposti irti päässyt. Ensimmäiseksi tulee hätä.
 Tarja Kontturi pitää tärkeänä, että työnantajat ja ammattiliitot tarjoaisivat työntekijöille mahdollisuutta hankkia itsepuolustustaitoja, mikäli niitä ei ole vielä kuulunut osana ammattiin kouluttautumista.
 Eveliina Supinen kertoo oivaltaneensa, että liikkeet perustuvat tekniikkaan, ei tarvitse käyttää hauista.   Toni Pitkänen / Yle
 Kannattaa ottaa jalat alleen
 Kuopiolainen  Eveliina Supinen  tarttuu rivakasti Marita Louhelaisen ranteesta.
 Salamannopeasti Marita reagoi ja nappaa kätensä irti toisella kädellään peukalon osoittamaan suuntaan. Kurssin ensimmäisen tunnin oppi on mennyt hyvin perille.
 – Olen ollut kävelemässä töistä kotiin, on tullut tunne, että joku seuraa. Silloin olen vaan juossut kovempaa tai ruvennut puhumaan puhelimeen, kuvailee Eveliina Supinen pakokauhuista tilannetta tavallisena arkipäivänä.
 Nyt kurssin jälkeen molemmat naiset toteavat, että ovat saaneet lisää itsevarmuutta. Opit, jotka on saatu hetkessä, vaativat kuitenkin muistin virkistämistä. Itsepuolustustaitoja aiotaan treenata yhdessä.
 Moni saa kurssilta myös kipinän jatkaa taitojen kehittämistä kamppailulajien parissa.
 Kansalaisista suurin osa pitää  Suomea turvallisena maana  asua. Kuitenkin Kansallisen rikosuhritutkimuksen mukaan noin kolmasosa 15–75-vuotiaista suomalaisista on pelännyt joutuvansa väkivallan kohteeksi iltaisin kodin ulkopuolella.
 Kokeneen kouluttajan neuvo lopuksi on pyrkiä ennakoimaan ja välttämään tilanteita, joissa voi olla väkivallan uhkaa.
 Pimeällä kannattaa valita valaistuja reittejä tai ottaa hyvin pienellä kynnyksellä taksi ja mennä turvallisesti ovelta ovelle.
 – Tärkeintä on pyrkiä pakenemaan. Paras itsepuolustuskeino ei ole karate vaan karata, kiteyttää voimakäytönkouluttaja Janne Ahonen.
 Lue lisää:
 Mene pois! Jätä rauhaan! Auttakaa! Opettele huutamaan, neuvoo itsepuolustuksen asiantuntija
 Itsepuolustuskoulun johtaja neuvoo: Viisi askelta uhkaavien tilanteiden varalle

"Tulee ihan maskuliininen olo" – naiset hankkivat nyt innokkaasti itsepuolustustaitoja


Summary: Epilepsian piti kadota teini-iässä. Kyse olikin harvinaisesta epilepsiatyypistä, joka seuraa lopun ikää alati pahentuen. 23-vuotiaana Alva Fontell haluaa murtaa sairauteen liittyvät ennakkoluulot.

Sivellin uppoaa vesilasiin.
 Veteen piirtyy sinisiä pyörteitä, jotka liukenevat pian osaksi vihertävää nestettä. Jykevän puupöydän ylle kumartunut nuori nainen naputtaa liiat vesipisarat siveltimestä.
 Alva Fontell  painaa siveltimen maaliin. Sormet ovat puristuneet tukevasti siveltimen ympärille, kun hän ryhtyy varjostamaan naisen profiilia. Pyöreiden silmälasien takana tummat silmät katsovat maalausta herkeämättä.
 Sitten lihasnykäys vavisuttaa kehoa. Sivellin painautuu tahattomasti paperiin jättäen paperille piirtyvän naisen poskelle kolme sinistä täplää.
 Alva Fontell puhaltaa hiljaa ilmaa nenästään.
 Hän laskee siveltimen pöydälle ja painuu vasten pyörätuolinsa selkänojaa.
 Maalaaminen rentouttaa Alva Fontellin mielen. Se myös kuitenkin lisää hänen lihastensa nykimistä. Tiina Karppi / Yle
 Hyvä ennuste kääntyi päälaelleen
 8-vuotiaana Alva Fontell pyörtyi kiipeilytelineen juurelle koulun välitunnilla.
 Lääkärit ihmettelivät, miksi näin kävi perusterveelle lapselle. Tutkimusten jälkeen Fontellilla diagnosoitiin epilepsia, joka lääkärien mukaan katoaisi itsekseen teini-iässä.
 Näin ei käynyt. Kahden seuraavan vuoden aikana Alva Fontellista tuntui, hänen kehonsa oli vallannut jokin tuntematon asia.
 – Minulla ilmeni uusia oireita, kuten lihasten nykimistä. Käteni heikkenivät ja kirjoittaminen vaikeutui.
 Alva Fontell sai 10-vuotiaana tietää sairastavansa erittäin harvinaista epilepsiatyyppiä. Tiina Karppi / Yle
 Fontell oli intohimoinen luistelija ja osa muodostelmaluistelujoukkuetta. Oudot oireet alkoivat näkyä pian myös jäällä.
 – Jalkani heikkenivät, samoin tasapainoni ja koordinaatiokykyni. Järkytyin, kun yhtäkkiä luistelu oli paljon vaikeampaa.
 Tyttö vietiin uudelleen lääkäriin. Kävi ilmi, että aiempi diagnoosi oli ollut virheellinen. Kyseessä olikin EPM1-tyypin myoklonusepilepsia.
 Se on perinnöllinen keskushermoston rappeutumissairaus, joka kuuluu progressiivisiin eli eteneviin epilepsioihin. Taudin neurologisia oireita ovat lihasnykäykset eli myokloniat sekä epileptiset kohtaukset.
 Kohtaukset saadaan usein hallintaan lääkkein. Ajan mittaan paheneville lihasnykäyksille ei kuitenkaan ole löydetty sopivaa hoitoa tai ennaltaehkäisykeinoa.
 EPM1-epilepsia Etenevä ja vaikea myokloninen epilepsia Aiheuttaa lihasnykäyksiä ja epileptisiä kohtauksia Vähitellen pahenevat liikunta-, puhumis- ja tasapaino-ongelmat Ei löydetty etenemistä estävää hoitoa, lääkkeet auttavat vain osittain Suomessa noin 150 sairastunutta Ei aina lyhennä elinikää, mutta sairastuneet ovat alttiimpia keuhkokuumeelle ja tapaturmille Taudin uusia hoitomahdollisuuksia tutkitaan Suomessa aktiivisesti
 "Rakastamani asia vietiin minulta pois"
 Alva Fontell kuuli mitä lääkäri sanoi, mutta ei ymmärtänyt sitä. Järkytys laskeutui hitaasti koko kehoon.
 – Lapsena oli vaikea käsittää, mitä tarkoittaa että sairaus on sinulla lopun ikääsi. Silloin sain sairaudelleni nimen, mutta ymmärrys seurasi vasta myöhemmin.
 Sairauden vaikutukset arkeen konkretisoituivat nopeasti. Fontell alkoi entistä pahemmin menettää jalkojensa kontrollin muun muassa riviluistelun aikana.
 Vuoden sinnittelyn jälkeen jäljellä oli vain yksi vaihtoehto.
 – Minun täytyi lopettaa luistelu ennen kuin minulle tai muille tapahtuisi jotain. Tuntui, että rakastamani asia vietiin pois ilman hyvää syytä.
 Seitsemän vuotta kestäneen harrastuksen kautta saatu yhteisö hajosi harrastuksen myötä. Alva Fontellille jäi kuitenkin toinen rakas harrastus: teatteri. Sen kautta löytyneet ystävät pysyivät rinnalla.
 Noihin aikoihin sairaus alkoi näkyä enemmän myös ulkopuolisille.
 Alva Fontell purkaa tunteitaan maalauksiin. Hän on maalannut muun muassa eri tunnetilojen ja luistelun inspiroimia teoksia. Tiina Karppi / Yle
 Ensikosketus ennakkoluuloihin
 Luokkatoverit alkoivat karttaa tyttöä.
 – He jättivät minut ulkopuolelle, koska olin heidän silmissään outo. En usko heidän välttämättä tajunneen, miltä se minusta tuntui.
 Kuudennella luokalla Fontell vaihtoi koulua. Hän päätti, ettei kerro sairaudestaan kenellekään – kunnes eräänä päivänä hänen jalkansa pettivät alta.
 – Siitä alkoi välttely. Minun käskettiin pysyä poissa, jotten tartuttaisi muita. Kun tulin huoneeseen, muut juoksivat pois.
 Fontellin mielestä luokassa ei vallinnut minkäänlaista kuria.
 – Ymmärrän, miten kiusaaminen pääsi tapahtumaan – en miksi, mutta miten.
 Koulukiusaaminen oli Fontellin ensikosketus sairauden aiheuttamiin ennakkoluuloihin. Hän ei vielä tiennyt, kuinka paljon niitä tulevina vuosina kohtaisi.
 23-vuotias Alva Fontell tietää, että hänen sairautensa tulee pahenemaan edelleen. Hän ei kuitenkaan halua antaa sairaudelle valtaa. Tiina Karppi / Yle
 Pako mielikuvitusmaailmoihin
 Vapaa-ajallaan Alva Fontell luki ja kirjoitti. Niiden kautta aukesi uusia maailmoja, jotka auttoivat unohtamaan kaiken muun.
 – Luin valtavia määriä, kaikkea Bilteman mainoslehdistä raakoihin aikuisten romaaneihin. Kirjoista ikään kuin sai kavereita, vaikkei heitä oikeasti ollutkaan olemassa.
 Hän alkoi vuodattaa tunteitaan myös piirroksiin ja maalaamiseen. Hän maalasi kasvoja, joista heijastui erilaisia tunteita. Hän maalasi kirkasta jäätä, jolle hän haikaili takaisin.
 Hän maalasi kuvan aivoista, joista heijastuu maa ja vesi.
 – Epilepsia on neurologinen sairaus aivoissa, ja niiden maalaaminen herätti kiinnostuksen myös sairauden tätä puolta kohtaan.
 Vaikka maalaaminen rauhoittaa mielen, Fontell huomasi pian että liika käsien käyttäminen uuvuttaa ja pahentaa joitakin sairauden oireita.
 Lihasnykäykset näkyvät myös joissakin maalauksissa – kuten sinisinä täplinä nyt työn alla olevan naisen poskessa.
 Alva Fontellilla on kotonaan suuri kirjakokoelma. Se on hänelle rakas. Tiina Karppi / Yle
 Tukea uusista ystävistä
 Kuudennen luokan jälkeen koitti uusi alku. Alva Fontell oli odottanut yläasteen alkua malttamattomana.
 – Löysin rinnalleni ihmisiä, jotka eivät välittäneet sairaudestani. Se tuntui aivan mahtavalta.
 Oireet kuitenkin pahenivat. Hänen jalkansa olivat heikot, ja lihasnykäysten vuoksi ne saattoivat pettää täysin yllättäen.
 Kahdeksannella luokalla Alva Fontell sai pyörätuolin.
 Aluksi hän käytti sitä vain aika ajoin. Lukioon mennessä pyörätuolista tuli ongelma, koska sitä ei mahtunut käyttämään lukion käytävillä.
 Fontell tukeutui ystäviinsä.
 – He auttoivat minua siirtymään luokasta toiseen. Lisäksi jouduin kulkemaan myös paljon ottamalla tukea seinistä. Koulun henkilökunta tahtoi auttaa, mutta rakennuksen pienuuden takia paljoa ei ollut tehtävissä.
 Tänä keväänä hän valmistui ammattiopisto Spesiasta kuvallisen ilmaisun linjalta. Koska hänen sairautensa pahenee kuitenkin vääjäämättä, jatko riippuu hänen omasta jaksamisestaan.
 Alva Fontell haluaa murtaa ennakkoluuloja, joita epilepsiaa sairastaviin sekä pyörätuolia käyttäviin yhä liitetään. Tiina Karppi / Yle
 "Haluan tehdä asioita nyt"
 23-vuotias Alva Fontell asuu Helsingin keskustassa. Kaverit tuntevat hänet rempseästä huumorista ja tarttuvasta naurusta. Hän ei halua ottaa itseään liian vakavasti.
 – Olen oppinut, että vaikka olen erilainen, voin olla samaan aikaan hyvinkin tavallinen nuori.
 Hän pitää itsestään huolta pysymällä aktiivisena ja näkemällä ystäviään, mutta myös kuuntelemalla kroppaansa. Sairaus on opettanut elämään hetkessä.
 – Koska tulevaisuuteni on täysin auki, haluan tehdä asioita nyt. En kuitenkaan tahdo vaatia itseltäni liikoja.
 Nykyään Alva Fontell käyttää pyörätuolia lähes koko ajan. Hän on työkyvyttömyyseläkkeellä. Unelmia hänellä on – esimerkiksi sosiaali- tai kulttuuriantropologian opiskelu.
 Toinen suuri haave liittyy vakavaan sairauteen.
 – Haluaisin kiertää kouluissa puhumassa ennakkoluuloista, joita olen kohdannut ja siitä, miten niiden ohi voi nähdä. Tuntuu mahtavalta, kun voi auttaa toista ymmärtämään.
 Vaikka Alva Fontellista huokuu aurinko, se peittää alleen paljon. Hän on huomannut, että kaikki eivät ole valmiita näkemään pyörätuolia syvemmälle.
 Alva Fontell liikkuu pyörätuolin ja sähkömopon avulla. Hän voi myös nousta jaloilleen, mutta ne ovat heikot. Tiina Karppi / Yle
 "Osa ei enää vastannut, kun sai tietää sairaudestani"
 Alva Fontellin sormet hypistelevät kullanväristä kaulakorua, jossa roikkuu pieni pöllö. Ne vapisevat.
 Tummat kulmat ovat painuneet mietteliäästi alas.
 – Jotkut tuntuvat ajattelevan, että pyörätuolissa istuvan aivokapasiteetti ei voi olla täysin normaali.
 Sairauden vuoksi Fontellin ääni tärisee, kun hän puhuu. Hänen olemuksensa on kuitenkin päinvastainen, levollinen.
 Hän kertoo olleensa jonkin aikaa Tinderissä. Deittailusovelluksen avulla toiseen pystyy tutustumaan ensin viestien välityksellä ilman, että he näkevät vain ihmisen pyörätuolissa.
 – Osa ei enää vastannut, kun sai tietää sairaudestani. Moni ei sanonut mitään. Eräs sanoi kerran suoraan, ettei taida pystyä olemaan kanssani. Vaikka minusta se ei ole kunnon syy, ainakin se on jotain.
 Toisaalta Fontell on deittailusovelluksen ulkopuolella törmännyt myös toiseen ääripäähän.
 – Tuntuu, että jotkut kiinnostuvat minusta vasta kun saavat tietää pyörätuolistani.
 Hän on miettinyt, onko se sääliä. Vai haluavatko he sanoa kavereilleen, että tuntevat jonkun joka on pyörätuolissa?
 – Vai olenko minä itse vain pessimisti, kun oletan näin?
 Ruokaillessaan Alva Fontell pitää tukevasti kiinni aterimista. Lihasnykäykset voivat aiheuttaa ruoan tai juoman läikkymistä. Tiina Karppi / Yle
 Tietämättömyys lietsoo pelkoa
 Häpeää, salailua ja huolta siitä, auttaako kukaan.
 Osa epilepsiaa sairastavista joutuu miettimään muiden suhtautumista päivittäin esimerkiksi ulkona liikkuessaan tai töitä hakiessa. Alva Fontelliltakin vedettiin TET-harjoittelupaikka alta 8.-luokalla.
 Paikka kirjakaupan varastossa oli jo sovittu, kun Fontellin sairaus tuli puheeksi. Työnantajan suhtautuminen muuttui täysin.
 – Minua ei kuulemma olisi voinut jättää yksin varastoon. Yritin selittää, että en saa kouristuskohtauksia, mutta he olivat eri mieltä ja pysyivät päätöksessään, Fontell kertoo.
 Vaikka tapahtumasta on jo vuosia, äänestä kuuluu yhä epäuskoista huvittuneisuutta. Ehkä siksi, että hänen kokemuksensa ovat valitettavan tuttuja monelle sairastuneelle.
 – Monesti kuulee, että jo pelkkää epilepsia-sanaa kavahdetaan. Osassa se herättää pelkoa, mikä johtuu usein tietämättömyydestä, kertoo Epilepsialiiton toiminnanjohtaja  Virpi Tarkiainen .
 Epilepsian moninaisuus hämää jopa asiantuntijoita
 Epilepsiasta puhuttiin ennen “kaatumatautina”, ja termiin törmää välillä edelleen. Lastenneurologian erikoislääkäri, emeritusprofessori  Matti Iivanainen  on  arvioinut , että nimitys on peräisin keskiajalta. Tuolloin uskottiin, että sairaus tarttuisi muihin hengitysilman kautta.
 Sairauteen liitetään usein ajatus kouristuskohtauksista, vaikka kohtauksia on erilaisia. Moni ei vain tunnista niitä.
 – Esimerkiksi poissaolokohtauksen aikana ihminen voi vaikuttaa päihtyneeltä, eikä häntä uskalleta lähestyä. Se voi aiheuttaa vaaratilanteita kaikille, Virpi Tarkiainen Epilepsialiitosta toteaa.
 Epilepsia voi johtua lukuisista eri syistä ja ilmetä monin eri tavoin. Oireiden moninainen kirjo saattaa hämätä jopa asiantuntijoita. Osa ajattelee virheellisesti, että oireet kuuluvat epilepsiaan lääkityksestä huolimatta.
 – Hälytyskellojen pitäisi soida, jos oireita ei saada kuriin asianmukaisella lääkityksellä, neurologian professori  Reetta Kälviäinen  Kuopion yliopistollisen sairaalan Epilepsiakeskuksesta toteaa.
 Hänen mukaansa jotkut potilaat jäävät pitkäksi aikaa hankalaan tilanteeseen, jossa heidän kohtauksiinsa kokeillaan useita eri lääkkeitä.
 – Tärkeintä on selvittää, missä epilepsian syy todella piilee.
 Ajan myötä pahenevat lihasnykäykset voivat vaikeuttaa syömistä ja nielemistä. Tiina Karppi / Yle
 Moni asia pahentaa epilepsiaa sairastavien oireita
 Alva Fontell on annostellut lautaselleen salaattia, juustoa, oliiveja ja maissia.
 Haarukka on jo koskettaa hänen suutaan, kun se kirpoaa kädestä lihasnykäyksen voimasta. Juomalasi liukuu pitkin pöytää, salaattia on pudonnut syliin.
 Fontellin silmissä pilkahtaa pahoitteleva katse.
 – Nämä säpsyt ovat välillä vähän rajumpia.
 Vilkkuvat valot, kovat äänet. Kylmyys, mutta toisaalta myös kuumuus. Pimeys, mutta myös auringon kirkkaus. Monet asiat pahentavat EPM1-epilepsiaa sairastavan oireita.
 Ärsykkeitä ovat myös väsymys, stressi tai alhainen verensokeri. Säännölliset ruoka-ajat ovat välttämättömiä.
 – Rapea halloumi on heikkouteni, Fontell kertoo ja väläyttää leveän hymyn.
 Hän noukkii maissinjyvät pöydältä takaisin lautaselleen ja jatkaa syömistä. Tällä kertaa kasvot kumartuvat miltei kiinni lautaseen, kun hän ohjaa haarukan suuhunsa.
 Alva Fontell suunnittelee aina kulkureittinsä etukäteen, sillä tien pitää olla esteetön. Tiina Karppi / Yle
 Sairauden uhmaaminen tuo vain pettymyksiä
 Miksi juuri minä?
 Alva Fontell uskoo, että jokainen vakavasti sairastunut ajattelee joskus näin. Niin hänkin.
 – Katkeroituminen olisi varmasti hyvin helppoa jos tuntee, että yhtäkkiä on viety mahdollisuus elämään.
 Fontell on käsitellyt tunteitaan yhdessä psykologin kanssa. Suurin työ hänen on kuitenkin pitänyt tehdä itse: päästää irti nuorena rakennetusta haaveista.
 Se on ollut vaikeaa. Ystävät hänen ympärillään opiskelevat, käyvät töissä ja etsivät itseään eri tavoin.
 Nuorempana Fontell halusi kokeilla sairautta uhmaten muun muassa klubilla käymistä. Hän ajatteli kestävänsä vilkkuvia valoja ja kovia ääniä. Ilta päättyi pettymykseen lähes saman tien, kun hänelle tuli huono olo.
 – Olen ymmärtänyt, että minun ei kannata edes luulla pystyväni elämään samanlaista elämää kuin kaverit ympärilläni. Joinakin päivinä osaan olla asian kanssa sinut, toisina se ärsyttää suunnattomasti.
 Yksi klubikerta auttoi Fontellia myös ymmärtämään, että hän viihtyy mieluummin kotona kuin juhlimassa. Silti mieleen luikertavat välillä “mitä jos” -ajatukset.
 – Ero on siinä, että muilla on ollut mahdollisuus valita. Minulla ei.
 Alva Fontell viettää paljon aikaa Oodi-kirjastossa. Sieltä löytyy aina uutta luettavaa. Tiina Karppi / Yle
 Tulevaisuus tulee aina olemaan auki
 Alva Fontell muistaa, miten yläasteella opettajat kannustivat oppilaita pohtimaan, mitä he haluavat tehdä aikuisina. Hänelle se oli vaikeaa silloin, ja on yhä.
 – En tiedä, missä tilanteessa olen sairauteni kanssa muutaman vuoden kuluttua.
 Hän syö päivittäin useita lääkkeitä. Niistä huolimatta on päiviä, joina hän ei pääse tärinän vuoksi sängystä ylös.
 Sairaus ei välitä, vaikka päivä olisi kuinka tärkeä.
 Lukiessa Alva Fontell sukeltaa fantasiamaailmoihin. Se vie ajatukset pois sairaudesta. Tiina Karppi / Yle
 Juuri sairauden pahenevan luonteen vuoksi EPM1-tyypin epilepsiaan liittyy monesti masennusta. Sairastuneilla ei mene muisti, vaikka lihasnykäykset pahenevat ajan mittaan.
 – Rajujen oireiden takana he ymmärtävät ympäristöstään ja tilanteestaan paljon. Koska he eivät aina pysty kunnolla kertomaan tätä tätä, heihin saatetaan suhtautua vähätellen, kertoo professori Reetta Kälviäinen.
 Alva Fontell ei ole sairastunut masennukseen.
 – Tiedän, ettei pelkkä positiivinen asenne estä masennusta, mutta minua se on auttanut. Tai sitten olen ollut vain onnekas, omalla tavallani.
 Kohti hyväksyntää
 Siristyneet silmät ovat tuijottaneet maalausta jo hyvän tovin.
 Alva Fontellin huulet ovat mutristuneet, pää on kallistunut arvioivasti miltei kiinni oikeaan olkapäähän.
 Siniset läikät ovat jo alkaneet kuivua kiinni maalauksen naisen profiiliin.
 Naisen profiiliin on lihasnykäyksen voimasta muodostunut uniikki silaus. Tiina Karppi / Yle
 Fontellin käsi hapuilee siveltimen käteen, ja tarttuu siihen jämäkästi.
 – Itse asiassa… nuo pisteet eivät näytä ollenkaan huonoilta.
 Tärisevä käsi upottaa siveltimen veteen. Lasi keinahtaa, muttei kaadu. Alva Fontell sipaisee siveltimeen lisää maalia, tällä kertaa keltaista.
 Hänen huulensa ovat kääntyneet hymyyn, kun hän jatkaa varjostusten tekoa.

Väärinkäsitys vei Alva Fontellilta kaverit ja harjoittelupaikan: "Käskettiin pysyä poissa, etten tartuta muita" – vanha leima riivaa epilepsiaa


Summary: Etelän ja pohjoisen välillä on isot lämpötilaerot.

Isänpäivän liikenteessä on nyt syytä varautua huonoon ajokeliin, varoittaa Ylen meteorologi  Anne Borgström .
 Sunnuntaina nimittäin maan keskiosissa sataa lunta, räntää ja jäätävää tihkua ja etelässä vettä. Sateilta vältytään ainoastaan Lapissa, missä on enimmäkseen poutaa. Huonon ajokelin varoitukset ovat voimassa usean maakunnan alueella.
 Sunnuntaiaamuna lunta sataa eniten Itä-Suomessa sekä Pohjanmaan rannikolla, kun taas etelässä sateet tulevat vetenä. Illalla runsaimmat lumisateet osuvat taas maan keskiosaan, ja etelässä jo poutaantuu.
 Sää on kaikenkaikkiaan harmaata ja epävakaista.
 Huonon ajokelin varoitukset ovat voimassa näillä alueilla. Anne Borgström / Yle Sää
 Lunta tuli tupaan jo lauantaina
 Jo lauantaina lumisateet haittasivat liikennettä maan keskiosissa, missä kuluvan vuorokauden aikana on satanut paikoin yli 10 senttiä lunta. Koko viikonlopun saldoksi ennustetaan jopa 25 senttimetriä.
 Myös lämpötilaerot pohjoisen ja eteläisen Suomen välillä ovat isot: Lapin pohjoisosassa pakkasta voi olla yli 20 astetta, kun eteläpäässä ollaan kahdesta kahdeksaan astetta plussan puolella.
 – Nollakelin raja kulkee Porin, Jyväskylän ja Joensuun korkeudelta. Linjan pohjoispuolella on pakkasta, sanoo Borgström.
 Lunta ja sateita on odotettavissa lähes koko maahan. Anne Borgström / Yle Sää

Varovasti isänpäivän liikenteessä! Räntä, lumi ja jäätävä tihku huonontavat ajokeliä suuressa osassa maata


Summary: Poliisi on ampunut kyynelkaasun ja tainnuskranaattien lisäksi myös kovilla.

Irakin pääkaupungissa Bagdadissa turvallisuusjoukot ovat käyttäneet kovia otteita mielensoittajia vastaan.
 Turvallisuusjoukot ampuivat kolme mielenosoittajaa ja yksi kuoli, kun kyynelkaasuammus osui hänen päähänsä.
 Turvallisuusjoukot ajoivat lauantaiaamuna mielenosoittajat kolmelta Tigrisjoen ylittävältä sillalta.
 Sitten turvallisuusjoukot etenivät Tahrir-aukiolle eli Vapautuksen aukiolle, joka on kuukauden ajan ollut protestiliikehdinnän keskiössä.
 – Turvallisuusjoukot lähestyvät meitä, mutta mielenosoittajat yrittävät pitää heidät kauempana polttamalla renkaita, aukiolla oleva tohtori kertoi uutistoimisto AFP:lle lauantaina.
 Eteläisessä Basran kaupungissa kolme mielenosoittajaa kuoli, kun poliisi hajotti hallintorakennuksen eteen pystytettyä protestileiriä.
 Pääministeri lupasi uudistuksia
 Joukot ryhtyivät hajottamaan mielenilmauksia sen jälkeen, kun Irakin poliittiset johtajat tiivistivät rivejään pääministeri  Adel Abdul Mahdin  tueksi.
 Abdul Mahdin hallitus on luvannut uudistuksia, mutta mielenosoittajat vaativat hänen eroaan.
 Pääministeri sanoi, että protestit ovat oikeutettuja poliittisen muutoksen edistämiseksi, mutta kehotti mielenosoittajia olemaan haittaamatta normaalia elämää.
 Abdul Mahdi lupasi, että mielenosoittajien kuolemat tutkitaan ja että ei-valtiollisilta aseellisilta ryhmiltä viedään oikeus kantaa aseita. Pääministeri lupasi myös uudistaa vaalijärjestelmää.
 77-vuotias Abdul Mahdi nousi valtaan viime vuonna, kun populistinen uskonoppinut  Moqtada al-Sadr  ja puolisotilaallisen Hashed al-Shaabi -verkoston johtaja  Hadi al-Ameri  asettuivat yhdessä tukemaan häntä.
 Tahririn protestien alettua Sadr asettui mielenosoittajien puolelle, kun taas Amerin Hashed-joukot ovat tukeneet hallitusta.
 Tällä viikolla Sadr ja Ameri asettuivat jälleen yhdessä tukemaan pääministeriä. Iranin vallankumouskaartin kenraalimajuri  Qassem Suleimani ,  vaikutusvaltainen toimija , taivutteli Sadrin takaisin riviin, uutistoimisto AFP:n lähde kertoo.
 Suurin protestiaalto vuosiin
 Vuosikymmeniä jatkuneiden konfliktien, pakotteiden ja kansanryhmien vihanpidon väsyttämä Irak oli ollut melko rauhallinen sen jälkeen, kun laajoja alueita vallannut ääriliike Isis ajettiin asemistaan ja maan alle vuonna 2017.
 Mielenilmaukset Tahririn aukiolla alkoivat lokakuun alussa. Korruptoituneeseen valtaeliittiin kyllästyneet mielenosoittajat vaativat työpaikkoja ja julkisia palveluja.
 Kyseessä on tiettävästi suurin protestiaalto sen jälkeen, kun Yhdysvallat kaatoi  Saddam Husseinin  hallinnon vuonna 2003.
 Turvallisuusjoukot ovat protestien aikana tappaneet yli 280 ihmistä eri puolilla maata.
 Lisätty otsikkoon kello 22.25 sana Bagdadissa.
 Aiheesta aiemmin:
 Amnesty syyttää Irakin joukkoja hirvittävien kallovammojen aiheuttamisesta – Bagdadissa koolla suurin protesti sitten Saddamin ajan  1.11.2019
 Mielenosoitukset johtamassa Irakin pääministerin eroon – seuraako kansanvallankumous vai uusi sisäinen konflikti?  30.10.2019

Irakin turvallisuusjoukot hajottavat mielenosoituksia voimatoimin – Ainakin neljä kuollutta, yli sata loukkaantunutta Bagdadissa


Summary: Hyvät matkapuhelinyhteydet kattavat melkein kaikki suomalaiset, mutta laajakaistassa on katveita jopa kaupungeissa.

Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliitto (MTK)

Suora kuvayhteys tapahtumaan on viranomaistenkin tavoitteena yhä useammin. Droonit pörräävät helposti taivaalla, mutta pystytäänkö niiden välittämää kuvaa siirtämään tarpeeksi laadukkaasti?
 Oulun yliopiston vetämä Priority-projekti tutkii ja kehittää viranomaisille ja etäyrityksille suunnattuja toiminnan kannalta kriittisiä viestintäratkaisuja. Mukana tutkimuskonsortiossa on tutkimuslaitoksia (Centria- ja Turun ammattikorkeakoulut), VTT, viranomaisia (mm. Puolustusvoimat ja pelastustoimi) sekä yrityksiä.
 Mukana ovat esimerkiksi Airbus, Digita, Keysight, Exfo ja Bittium.
 Tavoitteena on löytää uusia innovaatioita, millä 4G- ja käyttöön tulevaa 5G-teknologiaa pystytään hyödyntämään. Nykyisen Virve-verkon rinnalle tulee langattomissa 4G- ja 5G-verkoissa toimiva järjestelmä, joka hyödyntää laajakaistan dataominaisuuksia.
 Oulun yliopistossa on huippuosaamista tietoliikenteen ja sen turvaamisen kehittämisestä. Tutkimuspäällikkö  Harri Postin  mukaan nyt selvitetään, miten kaupallisia verkkoja voidaan käyttää turvallisesti eri puolille Suomea, missä ja milloin viranomaiset sitä kulloinkin tarvitsevat.
 – Viranomaisilla on kärjistettyjä tarpeita esimerkiksi turvallisuuden, saatavuuden ja luotettavuuden suhteen, jotka eivät ole yhtä tiukkoja tavallisessa tietoliikenteessä. Tutkimus selvittää nyt, miten 4G- ja 5G-teknologia täyttää nämä viranomaisten tarpeet, Harri Posti kuvaa yli seitsemän miljoonan euron projektia.
 Sama ongelma halutaan ratkaista ympäri maailmaa, sillä riittävien tiedonsiirtojärjestelmien tarve kasvaa koko ajan myös yritysmaailmassa.
 Tutkimuspäällikkö Harri Postin mukaan nyt todistetaan maailmanlaajuista ajattelutavan muutosta  turvallisuusviranomaisten viestinnässä. Mårten Lampén / Yle
 Verkkoyhteyksien toimivuuden ratkaisee liikenteen määrä
 Harri Posti ottaa esimerkiksi syrjäseudulla rautatien tai valtatien varrella tapahtuvan suuronnettomuuden. Kaupalliset operaattorit eivät välttämättä ole rakentaneet tuollaisille alueille verkkoa, joka riittäisi palvelemaan viranomaisten vaatimaa tilapäistä tarvetta.
 – 5G-verkko tuo lisää taajuuskaistaa, lisää kapasiteettia, suurempia datanopeuksia, joita voidaan hyödyntää tulevaisuudessa myös koneiden välisessä viestinnässä, Harri Posti sanoo.
 Priority-projekti tutkii nyt niitä mahdollisuuksia, miten voidaan nopeasti luoda riittävän kyvykäs laajakaistayhteys kriisitilanteisiin.
 Pienet, punaiset pisteet kuvassa ovat 5G-verkon antennielementtejä.  Mårten Lampén / Yle
 Liikenne- ja viestintävirasto Traficomin johtava asiantuntija  Heidi Himmanen  sanoo, että ongelmana on myös se, että mobiiliverkot on suunniteltu käytettäväksi maasta käsin eikä ilmasta. Niitä ei ole suunniteltu tukemaan droonikäyttöä.
 Mobiiliverkkojen toimivuus ja laatu arvioidaan tällä hetkellä puolitoista metriä maanpinnasta.
 Himmasen mukaan drooni voisi myös toimia tilapäisen tukiaseman alustana.
 – 4G-verkot kattavat nyt 99 prosenttia väestöstä ja pitkälti tiestöä. Syrjäseuduilla tämä peittoalue ei ole yhteneväinen, ja joillain alueilla verkon kapasiteetista kilpaillaan, kun käyttäjiä on paljon, Heidi Himmanen sanoo.
 Näitä laajakaistan toimivuuteen liittyviä kysymyksiä ratkotaan nyt. Kun viranomaisviestintä siirtyy kaupallisiin verkkoihin, sille on varattu oma viipaleensa laajakaistasta, mutta sen riittävyys halutaan taata myös kriisitilanteissa.
 Antennien signaaleja pystytään tutkimaan häiriöttömästi tällä laitteella. Mårten Lampén / Yle
 5G ja esineiden internet
 Ensi vuosikymmenellä laajeneva 5G-teknologia mahdollistaa myös koneiden ja tavaroiden välisen nopean viestinnän. Tavallisen kansalaisen arkeen tämä ei ehkä tuo mullistavaa uutta, mutta jo nyt kaupalliset operaattorit ovat rakentaneet suljettuja 5G-verkkoja esimerkiksi satamiin ja tehtaisiin.
 Priority-projektissa on mukana myös Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto MTK, sillä maatiloilla tarve toimivaan tietoliikenteeseen kasvaa koko ajan. Lehmien elämää ja peltojen kasvua seurataan digitaalisesti.
 MTK:n kehitysjohtaja  Markus Lassheikki  odottaa, että hanke tuottaa ratkaisuja, miten biotalouden yritysten kannalta riittävän välityskykyinen laajakaista voidaan luoda teknisesti ja kustannustehokkaasti alueille, minne laajakaistan normaali rakentaminen ei ole näköpiirissä.
 Miten 5G-teknologiassa viestien suojaus saadaan aikaan? Tätä ja muita uuteen tekniikkaan liittyviä ongelmia ratkoo tohtorikoulutettava Markku Jokinen. Mårten Lampén / Yle
 Omien mikroverkkojen rakentaminen ei kuitenkaan onnistu, koska taajuudet on luovutettu kaupallisille operaattoreille.
 – Nyt keskustellaan siitä, voitaisiinko varata taajuuksia myös paikalliseen toimintaan muidenkin kuin kaupallisten matkaviestinoperaattorien käyttöön, Heidi Himmanen sanoo.
 Tästä on kokemuksia muista maista ja Oulun yliopiston tutkimuspäällikkö Harri Posti pitää ajatusta harkinnan arvoisena.
 – Tekniset ratkaisut, mitä tutkimme ja luomme viranomaisten käyttöön, ovat paljolti käytettävissä myös kaupallisella puolella.
 Tällä hän tarkoittaa myös tietoliikenteen turvallisuutta koskevia ratkaisuja.
 – Turvallisuushan on aika moniulotteinen asia. Se on luotettavuutta, saatavuutta ja dataturvallisuutta, Posti kuvailee.
 Lue myös
 Verkkokaupan menestys ei katso paikkaa, kunhan netti toimii – maaseudun laajakaistaverkkojen työllisyysvaikutukset jäävät arvailun varaan
 Junasta saa yhteyden nettiin pian kaikkialla Suomessa, kun katvealueet kitketään pois – tahmeus ei silti lopu, koska operaattoreilla on tärkeämpiäkin rahareikiä
 Tekoälyn ohjaama drooni hälyttää metsäpalosta? Tutkijat uskovat, että teknologia voi pelastaa meidät valtavilta maastopaloilta
 Valokuitu vai 5G? Kysyimme DNA:lta, Elisalta ja Telialta, miksi kuluttajille myydään nyt kallista kuitua nettiyhteydeksi, jos kohta kaikilla on 5G
 Oulun 5G-testiverkko muutettiin avoimeksi verkoksi

5G-teknologia tulee myös viranomaisten avuksi – saako taivaalta droonikuvaa suorana?


Summary: Maanantain ja sunnuntain välisenä yönä ryöstely ja väkivaltaisuudet valtasivat La Pazin kadut.

Meksiko ja Venäjä pitävät Bolivian eilisiä tapahtumia vallankaappauksena.
 Bolivian presidenttinä vuodesta 2006 toiminut  Evo Morales  ilmoitti eilen eroavansa. Moralesin valinta jatkokaudelle lokakuussa sytytti Boliviassa viikkokausia kestäneitä protesteja. Sunnuntaina maan armeija puuttui tilanteeseen ja asevoimien komentaja  Williams Kaliman  pyysi Moralesia eroamaan.
 Meksikon ulkoministeri  Marcelo Ebrard  pitää tilannetta vallankaappauksena armeijan osuuden takia. Ebrardin mukaan armeija rikkoi Bolivian perustuslakia painostaessaan Moralesia eroamaan. Ebrardin mukaan maa ei hyväksy Boliviaan sotilashallintoa.
 – Eiliset tapahtumat ovat askel taaksepäin koko mantereelle. Olemme hyvin huolissamme, Ebrard sanoi uutistoimisto AP:n mukaan.
 Evo Morales lehdistötilaisuudessa 9. marraskuuta 2019. AFP
 Samoilla linjoilla on myös Venäjä. Maan ulkoministeriön maanantaina julkaisemassa julkilausumassa todetaan tilanteen näyttävän siltä, että maan hallinnon toiveet tilanteen ratkaisemisesta dialogin avulla tuhottiin järjestelmällisellä vallankaappauksella.
 Morales on kertonut olevansa vallankaappauksen uhri ja että hänestä on annettu pidätysmääräys
 Myös Espanja on ilmaissut huolensa tilanteesta. Ulkoministeri  Josep Borrellin  mukaan Boliviaan on vaarassa syntyä valtatyhjiö Moralesin eron jäljiltä. Borrelin mukaan Boliviassa tulisi järjestää uudet vaalit mahdollisimman pian.
 Bolivian hallinnollisessa pääkaupungissa La Pazissa ihmiset heiluttivat maan lippuja ja kerääntyivät juhlimaan maan pitkäaikaisen presidentin Evo Moralesin eroa. EPA / Juan Carlos Torrejon
 "Kaikki on sekaisin"
 Maanantain ja sunnuntain välisenä yönä ryöstely ja väkivaltaisuudet valtasivat maan hallinnollisen pääkaupungin La Pazin kadut. Uutistoimistojen mukaan La Pazissa ja useissa muissa kaupungeissa eri rikollisjengit ovat näkyvästi esillä kaduilla.
 – Pelkään mitä tapahtuu, kaikki on sekaisin kaupungissa. Naapurit taistelevat keskenään, sanoo 25-vuotias sihteeri  Patricia Paredes  uutistoimisto Reutersille.
 Uutistoimiston mukaan yritysten tiloihin on hyökätty ja rakennuksia sytytetty tuleen. Kouluja ja kauppoja on suljettu tilanteen takia ja kaupungin julkinen liikenne on lamaantunut.
 Kuka on tällä hetkellä vallassa?
 Armeija myös antoi aiemmin sunnuntaina julkilausuman, jossa se kertoi määränneensä ilma- ja maaoperaatioita, joilla "neutralisoidaan" laittomat aseelliset ryhmät. Tätä voidaan pitää uutistoimistojen mukaan merkkinä siitä, että armeija valmistautuu ottamaan ohjat maassa käsiinsä.  Tämä merkitsisi sotilasvallankaappausta .
 Sunnuntaina useat Moralesin hallituksen ja puolueen edustajat ilmoittivat erostaan.
 Maan perustuslain mukaan valta siirtyy presidentiltä senaatin puheenjohtajalle ja sen jälkeen kongressin alahuoneen puhemiehelle. He ovat molemmat eronneet, joten opposition senaattori  Jeanine Añez  on ilmoittanut ottavansa vastaan väliaikaisen presidentin tehtävän. Vielä ei ole selvää, saako Añez pestilleen  tarpeeksi poliittista tukea , sillä eronneen presidentti Moralesin puolue on vallassa maan edustajainhuoneessa ja senaatissa ja tehtävään vaaditaan niiden tuki, kirjoittaa Britannian yleisradioyhtiö BBC.
 Lue myös :
 Meksiko tarjoaa turvapaikkaa Bolivian eronneelle presidentille Evo Moralesille
 Bolivian presidentti joutui taipumaan uusiin vaaleihin – Protestijohtaja vaatii Evo Moralesin eroa
 Bolivian levottomuudet: Osa poliisivoimista kääntyi presidenttiä vastaan

Meksiko ja Venäjä: Boliviassa on tapahtunut vallankaappaus, Espanja varoittaa valtatyhjiöstä


Summary: Oikeusasiamiehen mukaan koulun joulujuhla on osa opetusta, jonka tulee olla uskonnollisesti sitoutumatonta – siinäkin tapauksessa, että halukkaille järjestetään vaihtoehtoinen tilaisuus.

Kouvolassa pohditaan, miten reagoida uuteen linjaukseen koulujen joulujuhlien järjestämisestä.
 Eduskunnan apulaisoikeusasiamiehen tuoreen ratkaisun mukaan kaikille koulun oppilaille tarkoitettua yhteistä joulujuhlaa ei voi järjestää kirkossa. Ratkaisusta uutisoi ensimmäisenä  Maaseudun Tulevaisuus .
 Ratkaisussaan apulaisoikeusasiamies  Pasi Pölönen  otti kantaa kouvolalaisen Naukion koulun käytäntöön, jossa syyslukukausi on päättynyt joulukirkkoon. Tilaisuudessa oppilaat ovat esiintyneet, pappi on puhunut ja virsiä on laulettu, uutisoi  Ilta-Sanomat  lauantaina.
 Linjauksia Kouvolassa tarvitaan pian, koska koulujen joulujuhlat lähestyvät kovaa vauhtia. Asiaa pohditaan ensimmäisen kerran tiistaina.
 – Tähän pitää reagoida selkeästi. Oikeusasiamies on tutkinut asian ja todennut, että emme ole noudattaneet kaikkia ohjeita, määräyksiä ja säädöksiä mitä perusopetuksen järjestämiseen kuuluu, Kouvolan kasvatus- ja opetusjohtaja  Veikko Niemi  sanoo.
 Niemen mukaan tarvitaan nopeasti ohjeita, joiden pohjalta koulut voivat miettiä miten järjestävät juhlansa, jos olivat suunnitelleet ne kirkkoon. Tavallisesti juhlat järjestetään koulujen liikunta- tai juhlasaleissa, mutta osassa Kouvolan kouluja nämä tilat eivät ole riittäviä.
 – Koulut voivat tarpeen mukaan käyttää kaupungin yhteisiä tiloja, kuten Kuusankoski-taloa. On haettava niin sanotusti neutraaleja paikkoja on kirkkojen sijaan, Niemi toteaa.
 Oikeusasiamies perustelee että koulun joulujuhla on osa opetusta, jonka tulee olla lain mukaan uskonnollisesti sitoutumatonta. Antro Valo / Yle
 Myös kaksi muuta kantelua
 Naukion yhtenäiskoulun rehtori  Kai Mikkonen  ei halunnut kommentoida asiaa Ylelle maanantaiaamuna.
 – En halua sekoittaa soppaa enempää, Mikkonen totesi.
 Kouvolan kasvatus- ja opetusjohtaja Veikko Niemi ei osaa sanoa, monessako muussa Kouvolan koulussa käytäntönä on järjestää joulujuhlia kirkossa.
 – Tiedän kuitenkin, että kirkossa järjestettäviä joulujuhlia on suunniteltu tällekin joululle.
 Maaseudun Tulevaisuus uutisoi perjantaina, että päätös on lähetetty kaupungin lakimiehelle arvioitavaksi.
 Myös kouvolalaisista Kymintehtaan ja Inkeroisten kouluista oli tehty kantelut. Ne eivät kuitenkaan koskeneet joulujuhlien järjestämistä.
 – Ne liittyivät keskusradion kautta pidettyihin uskonnollisiin aamunavauksiin ja uskonnollisista tilaisuuksista tiedottamiseen, Niemi sanoo.
 Vaihtoehtoiset tilaisuudet eivät riitä
 Eduskunnan apulaisoikeusasiamies Pasi Pölösen ratkaisu joulujuhlista on vastaus kanteluun, jonka on tehnyt Uskonnottomat Suomessa ry.
 Pölönen  perustelee, että koulun joulujuhla on osa opetusta , jonka tulee siten olla lain mukaan uskonnollisesti ja katsomuksellisesti sitoutumatonta – siinäkin tapauksessa, että halukkaille järjestetään vaihtoehtoinen tilaisuus.
 Kyse on siis eri asiasta kuin perinteiseen koulujen joulukirkkoon osallistumisessa.
 – Nyt käsillä oleva tilanne eroaa tästä siten, että kyse ei ole ollut yksittäisestä koulun ohjelmaan sisällytetystä jumalanpalveluksesta vaan koulun yhteisen, perusopetusasetuksen mukaisen päättäjäisjuhlan korvaamisesta kirkossa järjestetyllä juhlalla, ratkaisussa todetaan.
 Siinä puntaroidaan perusopetuspykälien lisäksi muun muassa yhdenvertaisuus- ja uskonnonvapauspykäliä.
 Kirkossa järjestettäviä koulujen joulujuhlia oli suunniteltu tälle vuodelle Kouvolassa. Antro Valo / Yle
 Reagointia päätökseen myös muualla
 Asiassa riittää pohdittavaa myös muissa Suomen kouluissa.
 Opetushallituksen oikeudellisten asioiden johtaja  Matti Lahtinen  arvioi, että yksittäisten uskonnollisten elementtien, kuten virren tai kuvaelman, sisällyttäminen koulujen joulujuhliin on yleistä. Tilastotietoa siitä ei kuitenkaan ole.
 – Elementtejä ei kuitenkaan ole niin paljoa, että ne muodostaisivat kokonaisuutena uskonnollisen tapahtuman. Se, missä raja menee, on veteen piirretty viiva. Kouvolan tapaiset tapaukset, jossa uskonnollisia aineksia on paljon, ovat silti käsitykseni mukaan harvinaisia.
 Apulaisoikeusasiamiehen päätöksen tiimoilta ainakin Kirkonkylän koulu Lahdessa on perumassa joulujuhlan järjestämisen kirkossa.
 Noin 300 oppilaan koulu olisi pitänyt yhteisen joulujuhlan Nastolan kirkossa lauantaina 21. joulukuuta. Asiasta oli jo ehditty tiedottaa koteihin.
 Kirkonkylän koulun rehtori  Hanna Alava  sanoo, että Nastolassa oli ajateltu järjestää juhla kirkossa vain kertaluonteisesti. Paikalla ei olisi ollut pappia. Nyt suunnitelma on peruuntumassa.
 Lahden kaupunki kummissaan
 Lahden kaupungin sivistystoimessa alkuperäinen ajatus juhlan järjestämisestä kirkossa herättää ihmetystä. Opetus- ja kasvatusjohtaja  Lassi Kilponen  sanoo, että Lahdessa on pidempään ollut linjana, ettei yhteisiä joulujuhlia järjestetä kirkossa.
 – Yhdenvertaisuudesta on keskusteltu jo vuosia sitten Uskonnottomat Suomessa ry:n ja Vapaa-ajattelijoiden kanssa. Asiaa on käyty läpi säännöllisesti myös koulujen rehtorien kanssa, kertoo Kilponen.
 Hän muistuttaa, että varsinaiset koulujumalanpalvelukset ovat täysin sallittuja, kunhan uskonnottomille ja muihin uskontokuntiin kuuluville järjestetään rinnakkaiset tilaisuudet.
 Koulujen joulujuhlat lähestyvät kovaa vauhtia, minkä vuoksi linjauksia juhlien järjestämispaikoista tarvitaan pian. Antro Valo / Yle
 Kulttuuriperintöä vai uskonnon harjoittamista?
 Eduskunnan apulaisoikeusasiamiehelle tehdyn kantelun mukaan kouvolalaisessa Naukion yhtenäiskoulussa syrjittiin uskonnottomia oppilaita myös pääsiäisohjelmassa, kertoi Ilta-Sanomat lauantaina.
 Yhden luokan enemmistö oli viety pääsiäisvaellukselle seurakuntaan, kun muut jäivät koululle tekemään pääsiäisteemaisia matematiikan tehtäviä.
 – Alaluokan opettajat saavat itse valita, menevätkö pääsiäisvaellukselle ja millaista vaihtoehtoista ohjelmaa järjestävät. Käsitykseni mukaan osa on mennyt ja osa ei ole mennyt. Mutta jos siellä toiset laskevat matikkaa ja toiset käyvät pääsiäisvaelluksella, niin eihän se ole verrattavissa, rehtori Kai Mikkonen kommentoi IS:lle.
 Kouvolan kasvatus- ja opetuslautakunnan puheenjohtaja  Henna Hovin  mukaan lautakunnalle ei ole tullut palautetta koulujen eri juhlien uskonnollisuudesta.
 – Muistan vain yhden tapauksen, vuosien takaa. Asia ei ole ollut millään tavalla pinnalla, hän sanoo.
 Naukion koulun joulujuhlakäytännön nousu otsikoihin yllätti hänet.
 – Ymmärrän molemmat näkökulmat. Mielestäni tässä on hieman samaa kuin esimerkiksi keskustelussa Suvivirren laulamisesta. Sen voi nähdä joko kulttuuriperintönä tai uskonnollisena asiana.

Koulut vetävät joulujuhlat uusiksi pikaisella aikataululla – "On haettava neutraaleja paikkoja"


Summary: LähiTapiola joutuu tekemään 'koulunpenkille' laitetun johtajan tilalle uuden väliaikaisen valinnan.

Vakuutusalan tiukentunut valvonta on johtamassa siihen, että maan isoimpiin kuuluva vakuutus- ja pankkiyhtiö LähiTapiola jatkaa toimintaansa väliaikaisella pääjohtajalla.
 LähiTapiolan hallintoneuvostot päättävät tiistain kokouksissaan väliaikaisesta nimityksestä. Esityksen mukaan yhtiö joutuu muuttamaan viime  keväällä  tehtyä päätöstä uudesta pääjohtajasta ja hallituksen puheenjohtajasta niin, että tehtävään valittu  Juha Koponen  aloittaa vuoden vaihteessa vain hallituksen puheenjohtajana.
 Koponen on valittu hoitamaan eläkkeelle jäävän, nykyisen pääjohtaja ja hallituksen puheenjohtaja  Erkki Moisanderin  tehtäviä. LähiTapiola joutuu nyt nimittämään Moisanderille myös toisen seuraajan.
 LähiTapiolan mukaan alan viranomaisen Finassivalvonnan kanssa käydään vielä tarkempia neuvotteluja siitä, kuinka kauan ryhmää johdetaan esitetyllä ratkaisulla.
 Finanssivalvonta on arvioinut, että Koposella ei ole edellytyksiä aloittaa puutteellisen vakuutusyhtiökokemuksen takia ryhmän johdossa vuoden vaihteessa. Finassivalvonnassa on arvioitu erikseen sekä hallituksen puheenjohtajan että pääjohtajan vaatimukset, ja Koposen kokemus ei riitä tässä vaiheessa ainakaan pääjohtajaksi.
 Keväällä valittu Koponen on osaltaan jo aloittanut syyskuun alusta työnsä ilman nimityksiä perehtymällä sisältä päin talon toimintaan ja vakuutusalaan. Lisäksi hän on käynyt hänelle räätälöityjä alan yliopisto-opintoja.
 – Hän oppii päivä päivältä enemmän ja tavoittelemme sitä, että hän voisi aloittaa varhaiskeväällä, hallituksen ja hallintoneuvoston puheenjohtaja  Timo U. Korhonen  LähiTapiolan vahinkovakuutusyhtiöstä ennakoi tilannetta.
 LähiTapiolan näkemyksen mukaan Finassivalvonta ei tule lopulta estämään ryhmän keväällä tehtyä päätöstä nimityksistä.
 Finanssivalvonnalla on kuitenkin mahdollisuus estää tehtävien aloittaminen niin kauan kun nimitetty ei ole pätevä tehtävään. Tiukentunut valvonta on näkynyt muun muassa siinä, että työeläkeyhtiö Ilmarisen toimitusjohtajan töiden aloittaminen viivästyi, kun Finassivalvonta vaati tehtävään valitulta ensin perehdytystä työeläkealaan.
 Lue myös:
 Pääjohtajaksi valittu Juha Koponen ei aloitakaan LähiTapiolan johdossa vuodenvaihteessa – Fiva: Vakuutusalan kokemus ei vieläkään riitä

Valittu vakuutusyhtiöpomo aloittamassa vain osaa tehtävistään – LähiTapiola pitää ratkaisua tilapäisenä


Summary: Maastopaloja on Australiassa joka vuosi, mutta palokausi näyttää pitenevän ilmastonmuutoksen myötä.

Australian kaakkoisosan maastopalot ovat nielleet jo miljoona hehtaaria maastoa.
 Uuden Etelä-Walesin osavaltiossa raivoaa ainakin 60 paloa, joita sammuttamassa on 1 500 palomiestä. Lisäksi Austalian asevoimat antaa apua sammutustöissä.
 Paloja on satojen kilometrien kaistaleella maan suurimmasta kaupungista Sydneystä pohjoiseen. Ilman laatu on savun takia erittäin huono esimerkiksi osavaltion pääkaupungissa Canberrassa ja ihmisiä kehotetaan pysymään sisätiloissa.
 Videokuvissa nähdään, kuinka valtava palorintama etenee rutikuivassa maastossa aivan Harringtonin kaupungin lähistöllä.
 Palo on toistaiseksi vaatinut kolme kuolonuhria ja 150 asuintaloa on tuhoutunut. Yli 600 koulua ja muuta oppilaitosta on suljettu.
 Asukkaat pyrkivät saamaan karjansa turvaan. Myös villieläimiä yritetään pelastaa liekkien tieltä.

 Uuden Etelä-Walesin maaseutualueista vastaava palopäällikkö  Shane Fitzsimmons  sanoo, että asukkaiden olisi turvallisinta poistua maaseudun vaara-alueelta.
 – Me emme voi taata paloautoa joka talolle, emme sammutuskonetta pään päälle aina kun palo uhkaa omaisuuttanne. Emme voi taata, että joku tulee koputtamaan ovellenne, kun tuli lähestyy, ja aivan varmasti emme voi taata, että jokin tekninen laite lähettäisi teille viestin ajoissa.
 Paloalueella on herättänyt hämmästystä se, että kun jokin alue on säästynyt tulelta, palokunta on saattanut sytyttää sen itse palamaan. Tämä johtuu siitä, että palamaton, kuiva pensaikko saattaa syttyä joka tapauksessa laajalle lentelevien kipinöiden takia.
 Onko nyt aika puhua ilmastonmuutoksesta?
 Australia on Etelämantereen jälkeen maapallon kuivin manner ja siksi hyvin altis maastopaloille. Tavanomaisesti paloja syntyy eteläisen pallonpuoliskon kuuman ja kuivan kesän aikana.
 Tänä vuonna palot alkoivat jo lokakuussa, mikä on poikkeuksellisen aikaisin, sanoo uutistoimisto AFP:n haastattelema Monashin yliopiston tutkija  Paul Read .
 Tämä vuosi on ollut Australiankin mitassa hyvin kuiva. Kesän edetessä tilanne vain pahenee, Read ennustaa. Hänen mukaansa palokaudet ovat pidentyneet, kun Austalian ilmasto lämpenee. Australian itärannikolle on julistettu hätätila
 Australiassa onkin puhjennut kiista siitä, onko palokatastrofin keskellä sopiva aika puhua ilmastonmuutoksesta. Australia on maailman johtavia hiilen ja maakaasun viejiä, eikä maan konservatiivihallitus ei ole ollut halukas rajoittamaan fossiilisten polttoaineiden vientiä.
 – Totta kai kyse on ilmastonmuutoksesta, ei siitä ole epäilystäkään. Se tulee vaikuttamaan koko maahan. Meidän on alettava miettimään tulevaisuutta ihan tosissamme, sanoi Glen Innesin pikkukaupungin pormestari  Carol Sparks , joka itsekin on menettänyt kotitalonsa maastopalossa.
 Ympäristönsuojelijat ovat toisaalta joutuneet kritiikin kohteeksi, koska he ovat estäneet metsien hallitun polttamisen, joka olisi ollut varotoimenpide hallitsemattomien maastopalojen ehkäisemiseksi.
 Australian vihreä puolue on vaatinut pääministeri  Scott Morrisonin  johtamaa hallitusta ottamaan ilmastonmuutoksen vakavasti.
 Morrison on vastannut, ettei hän ole miettinyt, ovatko palot yhteydessä ilmastonmuutokseen.
 – Minun ajatukseni ovat niissä ihmisissä, jotkia ovat menettäneet henkensä, ja heidän perheissään. Palomiehissä, jotka taistelevat tulta vastaan, ja kuinka Kansanyhteisö voisi tukea näitä ponnisteluja, Morrison sanoi.
 Varapääministeri  Michael McCormackin  mielestä nyt ei ole oikea aika puhua ilmastonmuutoksesta.
 – Mitä ihmiset tarvitsevat on tahdikkuus, ymmärtäväisyys ja todellinen apu. Se mitä he varsinaisesti tarvitsevat, on turvapaikat.
 – He eivät kaipaa tässä vaiheessa mitään puhdasmielisten, valaistuneiden pääkaupungin viherpiipertäjien paasausta, McCormac täräytti.
 Onko maa varautunut uhkaan?
 Toisen näkökulman asiaan on tuonut 23 pelastustoimen päälliköstä koostuvaa Pelastusjohtajien ilmastoryhmää johtanut  Ken Thompson . Hän kertoo olleensa turhautunut, koska pääministeri ei ole halunnut tavata heitä ja kuulla, mitä havaintoja kokeneilla pelastusalan johtajilla on maan kyvystä torjua palokatastrofeja.
 – Pahin huolemme on, että palokaudet ovat muuttuneet paljon, paljon pidemmiksi, Thompson kertoo uutistoimisto AP:lle.
 Australia on ollut maastopalojen sammutuksessa riippuvainen pohjoiselta pallonpuoliskolta tuoduista sammutuskoneista. Koska myös pohjoisessa palokaudet ovat pidentyneet, koneita ei ole aina ollut saatavissa Australiaan, kertoo Thompson.

Australiassa kiista: Onko maastopalokatastrofin aikaan sopivaa puhua ilmastonmuutoksesta – Katso videot valtavista paloista


Summary: Näsijärwi-hinaajan hylkyä kuljetetaan veden alla noin 500 metrin päähän nykyisestä paikastaan.

Tampere siirtää Näsijärven pohjassa makaavan höyryhinaajan hylyn. Siirron valmistelut olivat käynnissä maanantaina iltapäivällä.
 Näsijärwi-hylky kuljetetaan pois nykyiseltä paikaltaan, Pölkkylänniemen edustalta, koska Tampere aikoo täyttää järveä hylyn tuntumassa. Tampereen ratikan toisen vaiheen on määrä kulkea Näsijärven rannan edustalle tehtävällä tekosaarella.
 Hylyn siirto on tarkoitus aloittaa tiistaina aamuyöstä. Jos kaikki menee suunnitelmien mukaan hylky on uudessa paikassa muutamassa tunnissa. Uuteen paikkaan Santalahden sataman edustalla on matkaa 500 metriä.
 Hylyn siirto kokonaisena voi onnistua
 Suunnitelmana on nostaa hylkyä pohjasta lautalla olevan nosturin avulla sen verran, että hylky alkaa kellua. Arkeologisten tutkimusten perusteella tiedetään, että hylyn pohjarakenne on säilynyt melko ehjänä. Tämän vuoksi siirto kokonaisena voi onnistua.
 Hylyn rungon lujuudesta ei kuitenkaan ole varmuutta, minkä vuoksi hylky voidaan joutua siirtämään useassa osassa.
 Meriarkeologi valvoo hylyn siirtoa. Sääolosuhteet huomioidaan tarkkaan. Tiistaina aamuyöllä pitäisi olla sopivan tyyntä.
 Museovirasto myönsi luvan siirrolle
 Näsijärwi-hinaaja rakennettiin Tampereella vuonna 1874. Hylky upotettiin veteen vuonna 1884, kun sen tilalle tuli uusi metallirunkoinen laiva.
 Hylyn meriarkeologiset tutkimukset tehtiin Museoviraston edellyttämällä kesällä. Museovirasto on myöntänyt hylyn siirrolle luvan.
 Kerromme pian lisää.
 Lue lisää:
 Historiallinen hylky uhkaa jäädä rakennustöiden jyräämäksi – tutkijat hälyttivät 79 vuotta höyrylaivoja tutkineen harrastajan selvittämään sen salaisuuden

Tampere siirtää historiallisen hylyn ratikan tieltä – voidaan joutua siirtämään useassa osassa


Summary: Ruotsin poliisi ryhtyy erityisjärjestelyihin Malmön kiihtyneen väkivallan vuoksi.

Ruotsin poliisi kohdistaa erikoishuomionsa Malmön pitkään jatkuneeseen ja alati lisääntyneeseen turvattomuuteen.
 Poliisin aluepäällikkö   Stefan Sintéus  sanoi tiedotustilaisuudessa, että Malmön alueelle perustetaan erityinen ryhmä, joka työskentelee pelkästään väkivalta-aallon hillitsemiseksi.
 Aluepäällikön mukaan poliisi on saamassa työhönsä alueellisia lisäresursseja turvallisuuden parantamiseksi. Myös nuorisotyötä lisätään. Malmön alueelle on julistettu erityinen tapahtumatila, joka mahdollistaa lisävoimien lähettämisen alueelle. Aiemmin poikkeusjärjestelyjä on käytetty muun muassa metsäpalojen ja terroritekojen yhteydessä.
 Viikonvaihde oli kaupungissa varsin levoton. Lauantai-iltana  kaksi teinipoikaa vietiin sairaalaan ampumahaavojen vuoksi . Ammuskelua edelsi ainakin yksi autoräjähdys.
 Toinen uhreista, 15-vuotias poika kuoli luotien aiheuttamiin vammoihin myöhemmin sairaalassa. Myös toinen pojista sai hengenvaarallisia vammoja Möllevåntorgetilla tapahtuneen välikohtauksen seurauksena.
 Poliisi aikoo suitsia huumeiden katukauppaa
 Poliisin mukaan väkivaltakierteen taustalta löytyy jengien välienselvittelyä, järjestäytynyttä rikollisuutta ja huumekauppaa.
 Viranomaiset aikovat jatkossa puuttua entistä kovemmin ottein katujen avoimeen huumekauppaan. Välikohtauksia ruokkivat erityisesti kannabiksen myyntiin ja ostoon liittyvät välienselvittelyt.
 Viranomaiset luonnehtivat viime viikonvaihdetta "mustiksi pyhiksi".

Ruotsin poliisi Malmön kuohunnasta: Kannabiskauppa lietsoo väkivallantekoja


Summary: Postilakon sovittelu jatkuu keskiviikkona. Työntekijöiden ja työnantajan lausumat julkisuudessa ovat kaukana toisistaan.

Postilakon pääneuvottelijat kiistelivät värikkäästi lakko- ja neuvottelutilanteesta Ylen aamussa ensimmäisenä lakkopäivänä.
 Voit katsoa keskustelun Ylen aamussa pääkuvaa klikkaamalla tai  Yle Areenasta .
 Työntekijöitä edustava Posti- ja logistiikka-alan unionin PAU:n puheenjohtaja  Heidi Nieminen  vyörytti Ylen aamun keskustelussa yksityiskohtia lakon tapahtumista työntekijöiden näkökulmasta. Kirjeposti ei kulje, mutta paketteja jaetaan.
 – Posti on pistänyt pakettipuolelle kaiken vuokratyövoiman, jonka se on saanut haalittua. Jyväskylässä on enemmän vuokratyöntekijöitä kuin omia työntekijöitä. Hallinnon henkilöstölle on ilmoitettu, että pitäisi mennä töihin paketteja lajittelemaan. Liedossa tänään leikattiin verkkoon reikä, jotta saataisiin vuokratyöntekijät tuotua porttien ohi, lateli Nieminen Ylen aamussa.
 Postin edustaja  vastasi myöhemmin Ylelle , että Liedossa on lisäportti, jonka kautta on lyhyempi kulkumatka lajittelukeskukseen.
 Postia edustava Palvelualojen työnantajien toimitusjohtaja  Tuomas Aarto  vaati työehtosopimuskiistassa jäitä hattuun.
 – Tässä ikään kuin ammutaan itseään jalkaan. Nämä lakkoilut pahentavat Postin tilannetta entisestään, kiihdyttävät digitalisaation vaikutuksia ja varmaan vaikuttaa myös asiakaskäyttäytymiseen ja valintoihin, jotka johtavat Postin ja työntekijöiden entistä suurempaan ahdinkoon. On vaikea nähdä voittajia sen paremmin työnantaja- kuin työntekijäpuolellakaan, vastasi Aarto Ylen aamussa.
 Postinjakajilla pelko tulevaisuuden palkkatason laskusta
 Postin työehtosopimusneuvottelut ovat valtakunnansovittelija  Vuokko Piekkalan  sovittelussa, koska osapuolia hiertää Postin aikomus vaihtaa jakelijoiden työehtosopimus PAU:n sopimuksesta soveltuvin osin Teollisuusliiton sopimukseen.
 Posti on luvannut, etteivät jakajien henkilökohtaiset palkat silti laske seuraavalla sopimuskaudella. Työntekijäjärjestö pelkää palkkojen merkittävää laskua viimeistään seuraavan sopimuskauden jälkeen.
 LUE LISÄÄ:
 Yle seuraa postilakkoa: PAU:n mukaan Liedossa aidassa reikä "rikkureita" varten, Postin mukaan kyseessä on kävelymatkaa lyhentävä portti
 Postityöntekijät ilmoittivat uusista työtaistelutoimista: Maanantaina alkava lakko uhkaa pidentyä neliviikkoiseksi

Postilakon neuvottelijat napit vastakkain Ylen aamussa: "hallinnon henkilöstö paketteja lajittelemaan", "tässä ammutaan itseään jalkaan"


Summary: Poliisiylijohtaja vastustaa voimakkaasti kannabiksen dekriminalisointia, hänen esimiehensä, sisäministeri kannattaa rangaistuksen poistoa käyttörikoksista.

Sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.) sanoo, ettei erimielisyys kannabiksen kansalaisaloitteesta ole vaikuttanut yhteistyöhön poliisiylijohtajan kanssa.
 – Lainsäätäjien tehtävä on pohtia, toimiiko nykylainsäädäntö, poliisin tehtävä on noudattaa nykylakia. Toivon, että poliisi toimii mahdollisimman hyvin nykylain puitteissa. Kansanedustajat tulevat sitten aikanaan antamaan oman näkemyksensä kansalaisaloitteeseen, Ohisalo sanoi poliisin työturvallisuutta käsitelleessä poliisihaliituksen taustatilaisuudessa.
 Sisäministeri ja poliisiylijohtaja  Seppo Kolehmainen  ovat olleet vastakkaisilla linjoilla kannabiksen tai muiden huumeiden dekriminalisoinnista eli rangaistuksen poistamisesta.
 Ohisalo on kertonut kannattavansa kannabiksen, mutta myös muiden huumeiden dekriminalisointia, erityisesti käyttörikosten rangaistavuuden poistamista. Kolehmainen taas vastustaa tällaista liikettä.
 Osa poliiseista on ihmetellyt oman ministerin kantaa aloitteeseen ja huumeiden vapauttamiseen, ja kuvaillut sen vetävän maton heidän työn alta. Mitä Ohisalo vastaa heille?
 Ohisalo, että hän toi esille puolueensa kannan vihreiden puolueensa puheenjohtajana.
 – Kuten sanoin, poliisin tehtävä on valvoa nykylainsäädännön noudattamista kaikkialla. Maailmanlaajuisesti keskustelu on tästä vilkastunut sitä myötä, kun maailmanterveysjärjestö WHO ja YK:n toimielimet ovat tulleet asiassa ulos ja sanoneet, että miten saadaan hoitoon ohjattua ihmisiä paremmin. Tämän myös poliisi tunnistaa hyvin. Miten eri viranomaisten yhteistyöllä autetaan päihdeongelmista kärsiviä ihmisiä. Ettei sysätä heitä vielä ahdinkoisempaan tilanteeseen, Ohisalo sanoi.
 Myös poliisiylijohtaja Kolehmainen vakuuttaa, ettei erimielisyys näy yhteistyössä ministerin kanssa.
 Ministeri Ohisalo viittaa pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) kommentteihin kyselytunnilla. Rinne sanoi, että asiassa on kuunneltava tutkijoita.
 – Asia tuskin etenee tällä hallituskaudella, koska siitä ei ole kirjausta hallitusohjelmasassa, vaikka kansalaisaloite käsitellään asianmukaisesti eduskunnassa.
 Asia nousi keskusteluun sen jälkeen, kun kannabiksen käytön rangaistuksen poistamista ajava kansalaisaloite sai vaadittavat 50 000 allekirjoitusta kasaan, ja etenee eduskunnan käsittelyyn.
 Kerromme kohta lisää.

Sisäministeri ja poliisiylijohtaja vakuuttavat yhteistyön toimivan, vaikka he ovat eri mieltä kannabisaloitteesta


Summary: Suomalaisten korkea osaaminen tukee varautumista uusiin turvallisuusuhkiin.

Puolustusvoimissa panostetaan lähivuosina rahaa ja henkilöstöä kybersodankäynnin tuomien uusien turvallisuusuhkien torjumiseen.
 Puolustusvoimain komentaja, kenraali  Timo Kivinen  varoittaa, että digitalisaation kehitys mahdollistaa aiempaa laaja-alaisemman kybersodankäynnin.
 Maanpuolustuskurssin avajaisissa Helsingissä puhuneen Kivisen mukaan valtavien tietomäärien käsittely ei ole tulevaisuudessa mahdollista ilman digitalisaatiota ja tekoälyteknologiaa.
 – Kyberturvallisuuteen ja digitalisaatioon liittyvät turvallisuusuhkat ovat vaikeasti ennustettavissa, varoitusajoiltaan lyhyitä ja seurannaisvaikutuksiltaan arvaamattomia, Kivinen korostaa.
 Kivinen: Suomen kyberpuolustuskykyä kehitetään
 Kivisen mielestä Suomen kyberpuolustuskyky on ihan kohtuullinen.
 – Pitää muistaa, että Suomessa osaamistaso on näissä asioissa monessa mielessä korkea. Kun yhteiskunnassa osaamistaso on korkea, niin myös meidän on helpompi kehittää toimintakykyä siinä kyberympäristössä, Kivinen kuvailee.
 Puolustusvoimissa Suomen kyberpuolustuskykä on vahvistettu jo useamman vuoden ajan.
 –Meillä on nyt kykyä toimia kyberympäristössä. Lähivuosina laitetaan siihen lisää resursseja niin rahaa kuin henkilöstöä, Kivimnen linjaa.
 Myös puolustusministeri  Antti Kaikkonen  (kesk.) on tyytyväinen Suomen kyberpuolustuskykyyn. Hän arvioi tilanteen vielä paranevan lähivuosina.
 – Tähän lisätään sekä resursseja että henkilöstöä. Voi sanoa, että useamman vuoden ohjelmalla parisen sataa henkilöä tulee työskentelemään tämän ympäristön puitteissa, Kaikkonen toteaa.
 Kansainvälistä kyberyhteistyötä EU:n piirissä
 Kesällä voimaan tullut uusi tiedustelulainsäädäntö antaa puolustusvoimain komentaja Timo Kivisen mukaan puolustusvoimille nyt valtuuksia toimia kyberympäristössä sillä tavalla kuin siellä tänä päivänä pitää olla mahdollisuus toimia.
 – Laki on voimassa, Kivinen kuittaa kysymyksen siitä, onko tietoliikennetiedustelu antanut sotilastiedustelulle jo uutta tietoa.
 Kivinen ei lähde vertailemaan Suomen kyberturvallisuustasoa muihin maihin.
 – En osaa ottaa kantaa, miten muissa maissa, kuinka syvällä missäkin ollaan. Kybertoimintaympäristö on vähän sellainen, että kukaan ei viime kädessä avaa ihan kaikkea, minkälaisia kyvykkyyksiä heillä siinä ympäristössä on, Kivinen arvioi.
 Kyberpuolustuskyvyn kehittämisessä Suomi tekee kansainvälistä yhteistyötä muun muassa EU:n yhteisissä projekteissa.

Sotilastiedustelun uudet toimivaltuudet vahvistavat Suomen kyberpuolustusta


Summary: Kaksipuoluejärjestelmän aika on ohi Espanjassa, ja nyt maassa puhutaan vasemmisto- ja oikeistorintamasta.

Sunnuntaina äänestämässä käyneillä espanjalaisille vaikutti kaikilla olevan yhteinen toive.
 – Nyt haluamme Espanjaan ennen kaikkea hallituksen, sanoivat sunnuntaina Madridissa äänestäneet siskokset  Alicia  ja  Laura .
 Heidän toiveensa ei välttämättä käy toteen.
 Virkaatekevän pääministerin  Pedro Sánchezin  sosialistit saivat niukan voiton, mutta menettivät kolme paikkaa. He saivat 120 paikkaa 350-paikkaisessa parlamentissa, kolme paikkaa vähemmän kuin huhtikuussa.
 Varsinaiset voittajat olivat oikeistolainen Partido Popular ja äärioikeistolainen Vox. Jälkimmäinen nousi kolmanneksi suurimmaksi puolueeksi. Riehakkaimmat juhlat nähtiin syystä juuri Voxin leirissä.
 Espanjassa kaksipuoluejärjestelmän aika on ohi, ja nyt maassa puhutaan vasemmisto- ja oikeistorintamasta. Sunnuntain vaalien jälkeen oikeistopuolueet saivat 152 paikkaa ja vasemmisto 158 paikkaa.
 Kumpikaan ei siis yllä 176 paikkaan, jota tarvitaan enemmistöhallituksen muodostamiseen. Sánchezin sosialistien vähemmistöhallitus tuskin onnistuu, vaikka sitä hän saattaa yrittääkin.
 Sánchez on umpikujassa
 Saavatko espanjalaiset maahan vihdoin hallituksen? Tämä on edelleen avoin kysymys.
 Sánchez lähtee muodostamaan hallitusta heikompana kuin huhtikuisten vaalien jälkeen. Todennäköisin hallituskumppani on vasemmistolainen Podemos, puolue, jonka kanssa Sánchez torjui yhteistyön viime vaalien jälkeen.
 Neuvotteluja Podemosin kanssa käytiin pitkään, mutta Sánchez ei ollut valmis antamaan periksi, vaikka Podemos tinki vaatimuksistaan.
 Se kostautuu nyt. Sánchez uskoi sokeasti kannatuksensa kasvavan uusissa vaaleissa, mutta toisin kävi.
 Tällä kertaa Sánchezille ei riitä myöskään pelkästään Podemosin tuki, vaan hän tarvitsee vetoapua myös Katalonian ja baskien separatistipuolueilta. Vaalikampanjan aikana Sánchez otti entistä tiukemman linjan Katalonian itsenäistymispyrkimyksiin, mikä ei helpota tilannetta.
 Äärioikeistolainen Vox nousi Espanjan kolmanneksi suurimmaksi puolueeksi. Kuvassa puheenjohtaja Santiago Abascal. Juan Carlos Hidalgo / EPA
 Barcelonan levottomuuksista huolimatta katalaaniseparatistit pitivät pintansa sunnuntain vaaleissa. Siksi he tuskin antavat tukeaan Sánchezille ilmaiseksi.
 Teoriassa vaihtoehto on suuren koalition muodostaminen myös oikeistolaisen Partido Popularin kanssa Saksan mallin mukaisesti. Kumpikaan puoluejohtajista ei kuitenkaan ole ilmaissut halukkuutta siihen.
 Lisäksi sosialistien ja Partido Popularin yhteinen hallitus vain vahvistaisi sitä mielikuvaa, että puolueet ovat saman kolikon kääntöpuolia.
 Viimeinen vaihtoehto on mitata kannatusta jälleen uusissa vaaleissa, jotka olisivat jo kolmannet kahden vuoden sisällä. Tuloksena olisi todennäköisesti vielä näyttävämpi mahalasku.
 Vox edustaa vaihtoehtoa
 Sánchezin kyvyttömyydestä muodostaa hallitus huhtikuun vaalien jälkeen hyötyi ennen kaikkea äärioikeisto. Lisäksi se sai tarvittua vetoapua Katalonian levottomuuksista.
 Voxin menestys vaaleissa asettaa paineita etenkin muille oikeistopuolueille, mikä näkyi jo vaalikampanjoissa kiristyneenä asenteena esimerkiksi Katalonian separatisteja kohtaan.
 Oikeistopuolueiden paikkamäärä ei kasvanut merkittävästi huhtikuuhun verrattuna, vaan äänet jakautuivat niiden kesken eri tavalla. Vox rohmusi ääniä Partido Popularilta ja oikealle siirtyneeltä aiemmin keskustaliberaalilta Ciudadanos-puolueelta, joka koki vaaleissa rökäletappion.
 Oppositiossa Vox voi kasvaa entisestään. Lisääntynyt maahanmuutto, jälleen heikentynyt taloustilanne ja uhka uudesta talouskriisistä eivät ainakaan heikennä puoluetta.
 Espanjassa äärioikeisto on ennen ollut osa oikeistolaista Partido Popularia. Poliittinen ilmapiiri on nyt muuttunut kuitenkin myös Espanjassa niin, että oikeistopopulismille on tilausta.
 Voxin johtaja  Santiago Abascal  käyttää trumpilaista retoriikkaa, joka puree perinteisiin puolueisiin kyllästyneisiin äänestäjiin.
 Sunnuntaina nähtiin, että heitä on myös Espanjassa.
 Lue lisää:
 Espanjan vaaleissa sosialistit säilyttivät niukan johdon
 Espanjaa odottavat jälleen uudet vaalit – nekään eivät välttämättä helpota hallituspohjan löytämistä

Espanjan vaalivoittajalla on vain huonoja vaihtoehtoja – Nöyrtyminen separatistien edessä, koalitio oikeiston kanssa tai jälleen uudet vaalit


Summary: Toistaiseksi on epäselvää, mihin Turkki aikoo lähettää karkotettavat.

Turkki sanoo karkottaneensa ensimmäisen ulkomaalaisen Isis-terroristiryhmään kuuluneen taistelijan. Kyseessä on valtiollisen uutistoimisto Anadolun mukaan yhdysvaltalainen jihadisti.
 Toistaiseksi ei ole tiedossa, mihin karkotettu on toimitettu.
 Turkin viranomaisten mukaan maasta aiotaan lähiaikoina karkottaa useita Isis-taistelijoita. Uutiskanava NTV:n mukaan kolme henkilöä karkotetaan vielä kuluvan maanantain aikana.
 Torstaina on määrä karkottaa seitsemän saksalaista alkuperää olevaa henkilöä. Samoin 11 ranskalaista on valmiina karkotettaviksi. Lisäksi karkotettavien joukossa on hollantilaisia, tanskalaisia ja irlantilaisia, kertoo maan sisäministeriö.
 Turkki ei ole kertonut, millä tavoin karkotukset toteutetaan.
 Turkki ilmoitti viime viikolla, että se aikoo lähettää hallussaan olevat ulkomaalaiset Isis-taistelijat kotimaihinsa. Presidentti  Recep Tayyip Erdogan  sanoi perjantaina, että Turkin vankiloissa on 1 201 Isis-vankia. Lisäksi Turkin Syyrian alueelle tekemässä sotilasoperaatiossa on otettu kiinni 287 vierastaistelijaa.
 Turkki on arvostellut länsimaita siitä, etteivät ne ole olleet valmiita ottamaan vastaan kiinni otettuja kansalaisiaan.
 – Teidän on turha yrittää paeta tätä asiaa. me lähetämme heidät takaisin. Tehkää heille, mitä haluatte, sanoi Turkin sisäministeri  Süleyman Soylu  perjantaina.
 Karkotukset aiotaan toteuttaa huolimatta siitä, että taistelijoiden kotimaat ovat riistäneet heiltä kansalaisuuden vastatoimena terroristijärjestöön liittymiselle.
 Karkotettavien joukossa ei tiettävästi ole suomalaista alkuperää olevia henkilöitä.

Turkki sanoo aloittaneensa Isis-taistelijoiden palautukset