Summary: Buurtzorg ja Jyväskylän Hoivapalveluyhdistys kaavailevat yhteistyötä. Itseohjautuvuutta testataan myös Järvenpäässä, Helsingissä, Tampereella ja Sipoossa.

Buurtzorg-malli on herättänyt maailmalla suurta ihastusta. Monet Suomenkin terveyspomot ovat matkustaneet katsastamaan Hollannin ihmettä.
 Vähemmän esimiehiä ja enemmän itseohjautuvuutta.
 Vanhuksille parempaa hoivaa – ja hoitajille parempaa palkkaa.
 Myös Yle vieraili viime kesänä Hollannissa tekemässä  juttua tästä Buurtzorgin mallista .
 Nyt Hollannin hoivamenestyjä aikoo laajentaa toimintaansa Suomeen. Buurtzorgin kansainvälisistä kumppanuussopimuksista vastaava johtaja  John Lindström  kertoo, että Suomesta on tullut paljon yhteydenottoja vuoden mittaan.
 Ylen tietojen mukaan Buurtzorgin neuvottelut yhteistyöstä Jyväskylän Hoivapalveluyhdistyksen kanssa ovat jo loppusuoralla.
 Buurtzorgin kansainvälisistä kumppanuuksista vastaava päällikkö John Lindström selvittelee mallin tuomista Suomeen. Kristofer Andersson / Yle
 Buurtzorgin kotipalvelyksiköissä merkittävin ero muihin on se, ettei esimiehiä juuri tarvita. Työtä tehdään pienissä 10–12 hengen tiimeissä, joissa ei ole vetäjää. Sairaanhoitajat järjestelevät itse työnsä.
 Jos ongelmia syntyy, niitä ratkaisemaan on palkattu "valmentajia".
 Esimiesten katoaminen näkyy selvästi luvuissa: Buurtzorg työllistää 10 000 hoitajaa. He jakautuvat 850:een tiimiin, joilla on vain 15 valmentajaa.
 Lindströmin mukaan pomojen puute ei ole Buurtzorgin mallissa itseisarvo, mutta henkilöstön oman vastuunoton ajatellaan tuottavan parasta palvelua.
 – Uskomme, että hoitohenkilökunta on ammattilaisia, joihin voi luottaa. He tietävät parhaiten, miten annetaan hyvää hoitoa. Miksi palkata päälliköitä ja työnjohtajia, jotka enemmän häiritsevät kuin tukevat työntekoa?
 Kaija Laakso toivoisi, että vähän useammin tulisi käymään sama hoitaja. Kristofer Andersson / Yle
 ”On oikeasti kivaa kun osaa”
 – Nuo sukat pannaan rollaattorin kyytiin. Otetaan sieltä ne miniän antamat sukat. Niissä on jarrut pohjassa,  Kaija Laakso  ohjeistaa tottuneesti.
 – Jarrut pitääkin olla, ettei liukastu, lähihoitaja  Jasmiini Eskola  myötäilee.
 Puolen tunnin kuluessa pitää vielä antaa lääkkeet ja tipauttaa silmätipat. Paikkojakin pitää vähän järjestellä, vaikka Laakson asunto siisti onkin.
 Eskolan työ on itsenäistä. Hän tekee työtä järvenpääläisessä kotihoidon tiimissä, jossa ei ole vetäjää.
 Järjestelmä muistuttaa monessa suhteessa Buurtzorgin mallia. Tiimissä on 8–12 henkilöä, heistä kaksi on sairaanhoitajia ja loput lähihoitajia.
 – On kiva tehdä työtä, kun ei tarvitse koko ajan pyytää apua, vaan pystyy itse tekemään asiakkaan asiat kokonaisvaltaisesti, vaikka ei olekaan sairaanhoitaja, Eskola sanoo.
 Aiemmin tiimin vetäjänä oli sairaanhoitaja, mutta nyt hänkin keskittyy hoitotyöhön. Eskolan mukaan tavoitteena on, että tiimissä kaikki lähihoitajat osaavat kaikkea.
 – Olen yrittänyt sanoa muillekin, että on oikeasti kivaa kun osaa.
 Jasmiini Eskola on työskennellyt lähihoitajana 8 vuotta. Hänelle itsenäinen työ sopii. Kristofer Andersson / Yle
 Järvenpään kotihoidossa alkoi itseohjautuvien yksiköiden kokeilu loppuvuodesta 2017.
 Kotona asumista tukevien palvelujen päällikön  Johanna Sinkkosen  mukaan hoitajat aloittivat kokeilun mielellään.
 – Kotihoitajan työ on itsenäistä, joten hoitajilla oli hyvät valmiudet oman työn johtamiseen.
 Sinkkosen mukaan ristiriitoja on vähän, kun kaikkien on otettava vastuuta ja puhuttava keskenään ajoissa.
 Ongelmiakin oli. Esimerkiksi yksi tiimi pyrki kehittämään kokouskäytäntöjään, mutta se ei ollutkaan eduksi kokonaisuudelle. Asiakaskäynnit viivästyivät.
 – Opimme, että raamien pitää olla selkeät. Kaikkien pitää tietää, mistä he saavat päättää.
 Sinkkonen korostaa, että vanhojen tapojen muuttaminen on hidasta.
 ”Tytöt ja pojat pitävät mummosta hyvää huolta”
 Järvenpään kotihoidossa asiakkaille on määritelty hoitokäyntien kestot. Niissä rajoissa Jasmiini Eskola ja muut tiimiläiset voivat suunnitella työtään.
 – Emme esimerkiksi vie asiakkaita suihkuun aamuisin, koska silloin on eniten käyntejä. Suihkutukset hoidetaan päivällä, Eskola kertoo.
 Työvuorotkin suunnitellaan itse. Lisäksi on tiimikokouksia, joita kukin vetää vuorollaan.
 Kaija Laakso on tyytyväinen saamaansa apuun.
 – Nämä tytöt ja pojat pitävät mummosta hyvää huolta.
 Sitä Laakso harmittelee, että ovella on turhan usein eri henkilö. Sijaisia tarvitaan yhä usein, tietää myös Jasmiini Eskola.
 – Kunhan meitä olisi muutama enemmän, sitten tämä sujuisi hyvin.
 Buurtzorgin menestystarina on innoittanut Suomen kuntia omiin kokeiluihin. Järvenpään lisäksi ainakin Helsingissä, Tampereella ja Sipoossa on kotihoidon itseohjautuvan tiimityön kokeiluja.
 Ylelle kerrotaan, että kaikki työntekijät eivät välttämättä ole mallista innoissaan. Osa on mieluummin huolehtimatta hallinnollisista asioista ja haluaa esimieheltä selvät vastaukset.
 Sairaanhoitaja Jos de Blok perusti kollegoidensa kanssa Buurtzorg-säätiön vuonna 2006.  Sasha Silvala / Yle
 Naapuriapu uuteen kunniaan
 Buurzorg tarkoittaa vapaasti käännettynä naapuriapua. Nimi tulee siitä, että Hollannissa hoitotiimi saattaa ottaa naapuruston mukaan seuraamaan, miten vanhus pärjää kotonaan.
 Tämä ei välttämättä ole kopioitavissa Suomeen. Ja eroja on muitakin.
 Hollannin Buurtzorgin tiimeissä kaikki ovat sairaanhoitajia, mutta Suomessa kodeissa käyvät yleensä lähihoitajat.
 Lisäksi Hollannissa kaikki terveyspalvelut ovat yksityisiä. Terveydenhoito katetaan vakuutuksilla eikä veroilla kuten Suomessa.
 Jos de Blok ehti työskennellä sairaanhoitaja pitkään ennen Buurtzorgin perustamista. Sasha Silvala / Yle
 Sairaanhoitaja  Jos de Blok  perusti muutaman kollegansa kanssa Buurtzorgin vuonna 2006. Perustajat olivat tyytymättömiä työhönsä ja kotihoidon laatuun.
 Tänään Buurtzorg on kuin franchising-yritys, joka myy säädeltyä palvelupakettiaan. Toimintaa on jo 24 maassa.
 – Parhaimmillaan syntyy verkosto, jossa jaetaan oppeja keskenään, johtaja John Lindstöm sanoo.
 Yhteistyö Buurtzorgin kanssa lähtee usein muutostarpeesta tai kriisistä, esimerkiksi vaikeudesta rekrytoida hoitajia. Lindströmin mukaan säätiö valikoi kuitenkin yhteistyökumppaninsa tarkkaan.
 – Malli ei ole avoin kaikille. Täytyy olla yhteinen arvopohja ja näkemys siitä, miten hoito järjestetään.
 Buurtzorg toimii myös Lindströmin kotimaassa Ruotsissa. Siitä Lindström puhuu hiukan harmistuneesti. Mallista ei saada siellä kaikkia tehoja irti.
 Ruotsissa kunnilla on yksityisiä ja julkisia palveluita ja erillisiä tietojärjestelmiä. Kotisairaanhoito ja kotihoito ovat erillään. Pirstaleisuus haittaa mallin levittämistä.
 – Suomessa on varmaan sama tilanne.
 Buurtzorgin pääkonttori löytyy pienestä Almelon kaupungista Hollannista. Sasha Silvala / Yle
 0,7 hoitajaa – aivan hullua!
 Miltä buurzorgilaisesta kuulostaa Suomen vanhustenhoidossa keskusteluun noussut sitova hoitajamitoitus, jossa yhtä laitoshoidossa olevaa vanhusta kohti pitäisi olla 0,7 hoitajaa?
 – Täysin hullua! Lindström sanoo.
 Lindströmin mukaan hoidossa pitäisi pyrkiä aivan toiseen suuntaan.
 Niin kotihoivassa kuin laitoshoivassakin ongelmia yritetään liiaksi ratkaista lisäämällä sääntöjä, hallintoa ja kontrollia. Lopulta hoitohenkilökunnalle jää Lindströmin mukaan yhä vähemmän aikaa hoitotyöhönsä.
 Hoivassa on tutkittava ihmisten tarpeita.
 Suihku ei ole vain suihku
 Buurtzorg maksaa Hollannissa sairaanhoitajille keskimääräistä parempaa palkkaa, joten työntekijöitä on helppo löytää. Hollantilaisen konsulttilaskelman mukaan asiakaskäynnit ovat lyhyempiä kuin muilla alan toimijoilla – siitä huolimatta hoitoon haluaisi paljon useampi kuin voidaan ottaa.
 Säätiömallilla toimiva Buurtzorg ei tavoittele voittoa. Tuotot investoidaan toimintaan.
 Lindströmin mukaan tehokkuus perustuu siihen, että alussa asiakkaan tarpeet selvitetään laajasti, ei vain terveydentilaa. Toinen etu on koulutettu erikoistunut henkilökunta.
 – Kun sairaanhoitaja vie ihmisen suihkuun, se ei ole vain suihkussa käynti. Samalla hän voi havaita ajoissa ongelman, kuten liian vähäisen ravinnon saannin. Ongelmaan päästään puuttumaan nopeasti.
 Lue myös:
 Vanhukset saavat kotonaan niin tehokasta hoitoa, että yrityksestä tuli jo liiankin suosittu – Löytyykö kotihoivan ihme Hollannista?
 Työpaikan tehottomin osa saattaa olla oma pomosi – Suomen parhaina työpaikkoina pidetään yrityksiä, joissa ei ole esimiehiä

Hollannin hoivaihme rantautuu Suomeen – "Hoitajamitoitus, aivan hullua!"


Summary: Miehet äänestävät vaaleissa pääasiassa miesehdokkaita. Naiset jakavat ääniä tasaisemmin sukupuolten välille.

Usein puhutaan siitä, tulisiko vaaleissa äänestää puoluetta vai henkilöä, mutta osaltaan äänestyspäätökseen vaikuttavat myös ehdokkaan ikä ja sukupuoli.
 Lapin yliopiston sukupuolentutkimuksen professori  Päivi Naskalin  mukaan miehet äänestävät pääasiassa miehiä, kun naiset ja antavat ääniä niin miehille kuin naisillekin. Näin ollen miesehdokkaat saavat vaaleissa enemmän ääniä.
 – Miehet ovat uskollisempia sukupuolen mukaisessa äänestämisessä. On jopa todettu, että nuoret miehet äänestävät aika uskollisesti miesehdokkaita.
 19-vuotias Miikka Leikkainen arvelee samaistuvansa enemmän omanikäisiin ehdokkaisiin. Eeva Kuivas / Yle
 Naskalin mukaan äänestyskäyttäytyminen muuttui 70-luvulta lähtien. Tuolloin niin naiset kuin miehetkin alkoivat äänestää aiempaa enemmän naisia, tosin miesten kohdalla kasvu oli maltillisempaa. Edelleen 2000-luvulla oltiin kuitenkin tilanteessa, jossa vain yksi neljästä miesäänestä meni naisehdokkaalle.
 Naisten äänistä 40-60 prosenttiin menee naisille, riippuen äänestäjän iästä.
 – Iäkkäämmät naiset äänestävät edelleen ehkä enemmän miehiä, kun taas nuoret naiset helpommin nuoria naisia, Naskali selittää.
 Gallup sanoo toista
 Kaikki seitsemän Ylen gallupiin kauppakeskuksessa vastannutta kielsivät, että ehdokkaan sukupuolella olisi vaikutusta äänestyspäätökseen. Liekö kyseessä tiedostamaton päätös.
 – Ei se vaikuta. Paras voi olla nainen tai mies, vastasi 64-vuotias  Jouni Komulainen .
 Samaa mieltä oli gallupin nuorin osaanottaja, 19-vuotias  Miikka Leikkainen .
 – Tuntuu luontevalta, että naiset ja miehet voivat olla kummatkin edustajina, hän perustelee.
 Ikä ei vaikuta yhtä paljon
 Lapin yliopiston sukupuolentutkimuksen professori Päivi Naskalin mukaan ikä ei ole ratkaiseva tekijä äänestyspäätöksessä.
 – Siitä on osoituksena esimerkiksi se, etteivät eläkeläispuolueet ole menestyneet. He ovat olleet ehkä se ryhmä, joka on pyrkinyt tekemään iästä merkittävän tekijän, muttei se ole toiminut Suomessa.
 Jotkut gallupiin osallistuneet kuitenkin myönsivät, että ehdokkaan iällä on merkitystä heidän äänestyspäätökseensä.
 – Vaikuttaa. Samaistun ehkä enemmän omanikäisiin, nuorempaan porukkaan, pohtii 19-vuotias Miikka Leikkainen.
 Ehdokkaan sukupuoli ei vaikuta 64-vuotiaan Jouni Komulaisen äänestyspäätökseen. Eeva Kuivas / Yle
 40-vuotiaan  Johanna Pirttijärven  mukaan iällä on vähän vaikutusta. Hän ajattelee etenkin, onko ehdokkaalla elämänkokemusta ja koulutusta.
 – Minä haluaisin, että ehdokas tietää asioista. Jos hän on uusi läpimenijä, ei menisi pelkästään opettelemaan uutta, vaan hänellä olisi tietämystä siitä, missä valtion tilanne tällä hetkellä on.
 Ehdokkaissa enemmän miehiä
 Vaaliviikonloppu on alkamaisillaan ja käsillä on viimeiset hetket päättää, kenet eduskuntaan haluaa äänestää.
 Sukupuolet eivät ole tasavertaisesti edustettuna ehdokaslistoja tarkasteltaessa. Esimerkiksi Lapissa 60 prosenttia ehdokkaista on miehiä, loput naisia. Koko maan tasolla luvut ovat hyvin samankaltaiset.
 Myöskään ehdokkaiden ikä ei jakaannu tasaisesti. Mikäli mielii äänestää nuorta, pääsee Lapissa valitsemaan 15:sta alle 30-vuotiaasta ehdokkaasta. Toisesta päästä löytyy 32 yli 60-vuotiasta ehdokasta.
 Koko maan ehdokkaiden keski-ikä huitelee 47 ikävuodessa.
 Tutustu ehdokkaisiin  Ylen vaalikoneessa  (siirryt toiseen palveluun).
 Lue Ylen  parhaat vaalijutut .
 Kommentointi sulkeutuu 12.4. kello 22.

"Samaistun ehkä enemmän omanikäisiin, nuorempaan porukkaan" – Näin ikä ja sukupuoli vaikuttavat äänestyspäätökseen


Summary: Helsingin Kampissa syntyi käsirysy eduskuntavaaliehdokkaan vaalikampanjan yhteydessä.

Helsingin Narinkkatorilla eduskuntavaaliehdokkaan vaalikampanjan yhteydessä on ollut fyysistä kärhämöintiä perjantaina iltapäivällä, Helsingin poliisista kerrotaan.
 Ylen tietojen mukaan käsirysyssä on ollut osallisena Suomen kansa ensin -puolueen puheenjohtaja  Marco de Wit .
 Youtubeen ladatuilla videoilla näkyy, että Narinkkatorille on kokoontunut iso joukko nuorisoa vastustamaan ja häiritsemään ehdokkaan vaalityötä. Videoilla näkyy myös muun muassa, kuinka puolueen vaalijuliste hajotetaan ja puheenjohtaja De Witin kimppuun käydään nyrkein.
 – Kyse on siitä, että kun tehdään vaalityötä, niin eri mieltä olevat ihmiset ovat provosoituneet. Vammoja ei ole tullut kenellekään tämän hetken tiedon mukaan, eikä rikosilmoituksia ole kirjattu, komisario  Ben Grundström  Helsingin poliisista kertoi iltapäivällä.
 Poliisi joutui tulemaan Narinkkatorille varmistamaan turvallisuutta ja yleisen järjestyksen säilymistä. Paikalle kerääntyi paljon ihmisiä ilmaisemaan mielipiteitään.
 – Poliisi kävi kerran paikalla aiemmin. Sitten tilanne rauhoittui. Nyt poliisi sai mennä sinne takaisin ja on läsnä toistaiseksi, Grundström kertoi.
 Eduskuntavaalikampanjoiden aikana on puhuttu paljon  ilmapiirin kiristymisestä . Agressiivinen ilmapiiri on pakottanut puolueet kiristämään turvatoimiaan.
 Ulkoministeri  Timo Soinia  yritettiin lyödä Korson maalaismarkkinoilla Vantaalla maaliskuun lopulla. Seuraavana päivänä Vasemmistoliiton eduskuntavaaliehdokas  Suldaan Said Ahmedin  kimppuun käytiin Helsingin Itäkeskuksen metroasemalla.
 Poliisi kertoi alkuviikosta  epäilevänsä rikosta  Suomen kansa ensin -puolueen kampanjoinnissa. Rikoksesta epäillään kahta puolueen eduskuntavaaliehdokasta: puheenjohtaja Marco de Witiä ja  Kristiina Brandtia.
 Vaalitilaisuudessa on muun muassa ollut esillä vaalimainoksia, joiden tekstien epäillään täyttävän rikoksen tunnusmerkistön. Poliisin näkemyksen mukaan kampanjointi on ollut vihamielistä sekä maahanmuuttajien ja seksuaalivähemmistöjen syrjintään tähtäävää.
 Poliisi on käynnistänyt asiassa esitutkinnan. Rikosnimike on tässä vaiheessa tutkintaa kiihottaminen kansanryhmää vastaan.
 Lue lisää:
 Ulkoministeri Timo Soinia yritettiin lyödä Korson maalaismarkkinoilla Vantaalla – Soini: Kiitän turvamiehiä hyvästä työstä
 Kansanedustajaehdokkaan kimppuun käytiin metrosemalla Helsingissä – rasistisia solvauksia ja tönimistä
 Aggressiivinen ilmapiiri pakotti puolueet terästämään turvatoimiaan – "Tullaan iholle, uhkaillaan"
 Poliisi epäilee rikosta Suomen kansa ensin -puolueen kampanjoinnissa – toinen epäillyistä puolueen puheenjohtaja Marco de Wit

Eduskuntavaaliehdokkaan kimppuun käytiin keskellä Helsinkiä – poliisi turvasi tilannetta Narinkkatorilla


Summary: Farage johti Britannian EU-eroa vaatinutta puoluetta, mutta erosi siitä.

Brittiläinen eurokansanedustaja  Nigel Farage  kertoo perustavansa maahan uuden puolueen.
 Puolue ajaa maan eroamista EU:sta ja sen nimeksi tulee Brexit-puolue.
 Faragen mukaan puolue on kansan suuttumuksen ilmaus siitä, ettei EU-ero ole edennyt, vaikka kansan enemmistö äänesti sen puolesta. Pääministeri  Theresa May  ei ole saanut erosopimukselle parlamentin hyväksyntää ja tämän takia eropäivälle on saatu lykkäystä aina lokakuulle asti.
 – Teen tämän, koska [...] hetken aikaa uskoin, tyhmää kyllä, että olimme voittaneet, Farage kertoi kannattajilleen Coventryssä.
 – Sitten kävi ilmi, että [EU:ssa] säilymistä kannattava pääministeri, säilymistä kannattava hallitus ja säilymistä kannattava parlamentti aikovat tehdä kaikkensa, että brexitiä venytetään, vesitetään ja lopulta perutaan kokonaan.
 Brexit-puolueen ensimmäinen tehtävä on osallistua europarlamentin vaaleihin toukokuussa.
 Faragen mukaan puolueella on jo 70 edustavaa ehdokasta. Heistä tunnetuin on konservatiivipoliitikko  Jacob Rees-Moggin  sisko  Annunziata Rees-Mogg,  kertoo  BBC .
 Farage johti EU-eroa ajavaa Britannian itsenäisyyspuoluetta UKIPia, mutta erosi puolueesta heti, kun kansanäänestyksessä ero-puoli sai enemmistön. Farage perusteli eroaan sillä, että hän on saanut työnsä valmiiksi.

Nigel Farage perustaa brexit-puolueen


Summary: Neljän eduskuntakauden jälkeen on aikaa musiikin tekemiseen, laulattamiseen, reissaamiseen ja koiran pissatuslenkkeihin Pispalassa.

Mikko Alatalo  aikoo syksyllä vetää päähänsä mielensäpahoittajan hatun ja lähteä pissalenkille Ringo-koiran kanssa Tampereen Pyhäjärven rantaan. Kuudentoista kansanedustajana vietetyn vuoden jälkeen on aika vetää henkeä.
 Alatalo on yksi niistä  yli 30 kansanedustajasta , jotka tämän kevään vaaleissa jättävät paikkansa vapaaehtoisesti. Hän ei asettunut enää ehdolle, joten omaa äänisaalista ei sunnuntain tulosillan edetessä enää joudu jännittämään.
 "Repivä riitely, pintaliitely ei ole asiakeskeistä. Fiksut miettii voisihan olla muutakin tekemistä"  Mikko Alatalo: Kupletti kansanedustajista
 "Vetää henkeä". Muusikko-Alatalo kertoo, että kesän keikkakalenteri on jo täynnä. Yhteislaulattajalle on kysyntää kautta maan.
 Suunnitelmissa on mennä Viron Hiidenmaalle tekemään uusia lauluja  Harri Rinteen  kanssa. Mielessä on kirjoittaa omat muistelmat. Maailmanmatkailu kiinnostaa.
 Eikä Alatalo hellitä politiikastakaan. Työ Tampereen kaupunginvaltuustossa jatkuu vielä ainakin kuluvan vaalikauden loppuun.
 Kun some hyökyi politiikkaan
 Mikko Alatalo (kesk.) kiipesi untuvikkona eduskunnan portaita tuoreen, pirkanmaalaisilta äänestäjiltä saamansa valtakirjan kanssa keväällä 2003.
 Valtakirja uudistui vuosien 2007, 2011 ja 2015 eduskuntavaaleissa. 2019 hän ei enää lähtenyt ehdolle.
 "Pilkkaa media edustajia, on somessa raivohyökkäys. Jos kansalta sä kysyt: joiltakin pääsee yökkäys."  Mikko Alatalo: Kupletti kansanedustajista
 Alatalo pohtii, että eduskunnassa oli alkuvuosina rauhallisempaa ja käytös jotenkin arvokkaampaa.
 – Minua ärsyttää joskus se nykyinen meininki. Liidellään pintailmiöillä, riidellään ja huudetaan sitä omaa totuutta niin lujaa, ettei enää kuunnella toisia.
 Politiikan muutosta selittää ainakin uusi tulokas some. Alatalon mielestä sosiaalinen media on tuonut mukanaan lyhytjännitteisyyttä ja polarisoitumista.
 – Annetaan viestejä Twitterillä, jopa ministerit antavat.
 Kun Juice sekoitti eduskunnan
 Alatalon kauden alkuun osui  Anneli Jäättenmäen  lyhyt pääministerikausi. Tunnelma oli sekava ja vakavakin.
 Kohun aikaan Alatalon vanha soittokaveri  Juice  tuli Arkadianmäelle uudehkon senaattorin vieraaksi.
 – Eduskunta sekosi täysin, kun Juice tuli. Toimittajat parveilivat, ja salamavalot räpsyivät, kertoo Alatalo.
 "Isänmaa tyttöjä, poikiaan tarvii aina vaan, mutta harvempi senaattori on valmis uhrautumaan."  Mikko Alatalo: Kupletti kansanedustajista
 Soittokaverit senaattori ja boheemi eli Mikko ja Juice istuskelivat eduskunnan kuppilassa kaljalla (senaattorin tarkennus: kolmoskaljalla).
 Tuore parlamentaarikko kertoo kysyneensä Juicelta neuvoa miten toimia, kun on nyt sekä senaattori että keikkamuusikko.
 Ja Juice neuvoi: "Heleppo homma. Puhu ilimakseks ja laskuta laalusta".
 – Niihän se sitten tässä on mennyt, Alatalo hekottelee.
 Kun Katainen itki
 Mikko Alatalo teki eduskunnassa yhteensä noin 130 aloitetta. Aika moni niistä koski tavalla tai toisella liikennettä.
 Moottoriliikenteen keskusjärjestö muisti Alataloa ansiomitalilla kumipyöräliikenteen puolustamisesta eduskunnassa. Mies on silminnähden mielissään kauden loppumetreillä saamastaan tunnustuksesta.
 "Takarivin taavit pelkää kuka heidät pudottaa, kun ei kyselytunnillakaan puheenvuoroa saa."  Mikko Alatalo: Kupletti kansanedustajista
 Alatalon kokemuksen mukaan varsinkin hallituspuolueen edustajan on vaikea saada eduskunnan kyselytunnilla puheenvuoroa, "vaikka pomppisi kuin vieteriukko". Puheenvuorot menevät ministereille aitioon tai opposition edustajille alas saliin.
 Kyselytunnilla puhuminen kiinnostaa edustajia muun muassa siksi, että tunnit televisioidaan suorana.
 Mikko Alatalolla oli kitara vakituisesti työhuoneessaan eduskuntatalossa. Sitä tarvittiin muun muassa joulun alla, kun talon väki kokoontui laulamaan joululauluja. Jani Aarnio / Yle
 Kun Alatalo uransa alussa piti ensimmäistä kertaa oman ryhmänsä ryhmäpuheenvuoroa, hän kummasteli istuntosalin tyhjyyttä. Missä ovat edustajat? Missä on lehdistö?
 – Selvisihän se, kokoomuksen ryhmähuoneessa. Siellä pääministeri  Jyrki Katainen  itki kertoessaan, että on juuri erottanut  Ilkka Kanervan  ministerin tehtävästä tämän kohutekstiviestien takia.
 Ahkera edustaja vs. epäpätevä ministeri
 Pirkanmaan 19-päinen kansanedustajajoukko tekee Alatalon mukaan hyvää yhteistyötä yli puoluerajojen.
 – Samoin valiokunnissa tehdään hyvää yhteistyötä, ainakin melkein kaikissa niistä. Itselleni läheisin oli tulevaisuusvaliokunta, kertoo pispalalaissenaattori.
 "Kyllä maakunnan lupaukset unohtuu, kun rivit suoriksi ammutaan. Jos pärstäkerroin ei miellytä, ei herrahissiä avatakaan."  Mikko Alatalo: Kupletti kansanedustajista
 Ministerikutsua Alatalo ei saanut, vaikka hänen puolueensa oli juuri päättyneen kauden hallituksen johdossa.
 – Se vaan ei nyt sattunut mun kohdalle, ja voi olla että hyvä näin. Jo kansanedustajan työ sinällään on arvokas, sanoo Alatalo.
 – Väittäisin, että olla ahkera kansanedustaja on parempi kuin epäpätevä ministeri.
 "En ollut hillotolpalla enkä kusitolppana, mut kun jalka vielä teppasee, vois jotain muutakin touhuta"  Mikko Alatalo: Kupletti kansanedustajista
 Senaattori lupaa muistelmat, mutta ei vielä ensi syksyksi vaan ehkä seuraavaksi. Edustaja-aikojen lisäksi hän aikoo kirjoittaa myös muun muassa mediasta ja omasta toimittajan työstään.
 Elävästä arkistosta  löytyy  monia muistoja etenkin muusikon ja toimittajan uralta. Tässä niistä muutamia.
 Lainaukset Mikko Alatalon viimeisinä kansanedustajaviikkoina syntyneestä laulusta Kupletti kansanedustajista.

Mikko Alatalo jättäytyi eduskunnasta: "Kun jalka vielä teppasee, vois jotain muutakin touhuta"


Summary: Esimerkiksi verkkokauppa Amazonilla on tuhansia työntekijöitä tarkastamassa puhekäskyjä noudattavan Alexa-ohjelman tallenteita, kirjoittaa uutissivusto Bloomberg.

Kun puhetta tunnistavat älykaiuttimet yleistyvät reipasta vauhtia, kasvavat myös tietoturvaan ja yksityisyyteen liittyvät huolet.
 Kaikki mitä älylaitteelle sanoo, ei välttämättä jää vain käyttäjän ja tunteettoman tietoteknisen järjestelmän väliseksi.
 Bloomberg-uutissivusto kertoi keskiviikkona , että verkkokaupan jätillä Amazonilla on tuhansia työntekijöitä eri puolilla maailmaa kuuntelemassa Echo-älykaiuttimen keräämiä tallenteita Alexa-järjestelmän puheentunnistuksen kehittämiseksi.
 Amazonilla on työntekijöitä ja aliurakoitsijoita näissä tehtävissä ainakin Bostonissa, Costa Ricassa, Intiassa ja Romaniassa.
 Romanialaiset työntekijät kertoivat uutissivustolle, että he tekevät yhdeksäntuntisia päiviä ja voivat käydä läpi jopa tuhat audiotallennetta yhden vuoron aikana.
 Myös älykaiuttimia ja puheentunnistusta kehittävillä suuryhtiöillä Applella ja Googlella on väkeä vastaavissa tehtävissä,  kirjoittaa BBC .
 Viime vuonna kuluttajat ostivat maailmanlaajuisesti 78 miljoonaa älykaiutinta,  arvioi tutkimusyhtiö Canalys .
 Puheentunnistusohjelmat laajenevat suomen kaltaisille pienemmille kielialueille viiveellä, joten  Suomi ei ole älykaiutinmarkkinoiden eturintamassa .
 Esimerkiksi Amazonin Alexa-ohjelma ei tue suomea. Applen Siri-ohjelma ja Googlen puhelinsovellus tunnistavat suomen kieltä omissa rajoissaan.
 Puheentunnistus ei kehity ilman ihmiskorvaa
 Tyypillisesti työntekijät kirjoittavat auki äänitiedostoja ja varustavat ne merkinnöillä.
 Tarkoitus on havaita virheitä ja puutteita, jotta ohjelmaa voidaan kouluttaa tulkitsemaan puhekäskyjä paremmin. Puheentunnistusohjelma ei siis kehity vain omia aikojaan itsestään.
 Kuluttaja ei välttämättä tiedosta asiaa.
 – Meidät on ehdollistettu olettamaan, että nämä koneet harjoittavat vain jonkinlaista maagista koneoppimista. Mutta fakta on, että siihen sisältyy vielä ihmistyötä, älykaiuttimien yksityisyydensuojakysymyksiä tutkinut Michiganin yliopiston professori  Florian Schaub  sanoi Bloombergin haastattelussa.
 Amazonin Alexan palveluehdoissa ei sanota aivan suoraan, että ihmiset voivat kuunnella tallenteita.
 Yhtiö korostaa, että se käyttää vain äärimmäisen pienen osan tallenteista ihmistarkastajien käsittelyssä.
 – Tämä informaatio auttaa meitä kouluttamaan puheentunnistusta ja luonnollisen kielen tulkintajärjestelmiämme, jotta Alexa ymmärtää paremmin pyyntönne ja voimme varmistaa, että palvelu toimii hyvin kaikille, Amazon kirjoitti Bloombergille lähettämässään sähköpostivastauksessa.
 Yhtiöt vakuuttavat suojelevansa yksityisyyttä
 Amazonin mukaan työntekijöillä ei ole suoraa pääsyä tietoihin, joiden avulla he voisivat tunnistaa henkilön tai tilin.
 Bloombergin näkemän ruutukaappauksen mukaan Alexan tarkastajille lähetyissä tallenteissa ei ole käyttäjän koko nimeä ja osoitetta, mutta niihin sisältyy tilin numero, käyttäjän etunimi ja laitteen sarjanumero.
 Apple ja Google kertovat, että ne tekevät tallenteet nimettömiksi eikä niitä voi yhdistää asiakkaiden tileihin.
 Amazonin Alexan yksityisyysasetuksissa ei voi kieltäytyä äänen tallentamisesta ja ihmisten tekemän tarkastuksesta, mutta niissä voi kieltää tallenteiden käytön uusien ominaisuuksien kehittämiseen. Käyttäjä voi myös kuunnella ja tuhota aiempia äänitallenteita.
 Myös Google sallii äänitallenteiden kuuntelemisen ja tuhoamisen  My Activity -sivullaan . Apple sen sijaan ei anna käyttäjän kuunnella Sirin tallenteita.
 Yleensä ottaen älykaiuttimen ei pitäisi lähettää tallennetta yhtiöiden palvelimille, ellei käyttäjä ensin aktivoi sitä tietyllä komentosanalla. Joskus laite voi tulkita samankuuloisen sanan komennoksi.
 Bloomberg: Häiritseviäkin tallenteita tulee
 Jotkut Amazonin työntekijät kertoivat Bloombergille, että he jakoivat huvittavia äänitiedostoja muiden työntekijöiden kanssa sisäisillä keskustelupalstoilla.
 Eräät kertoivat kuulleensa myös järkyttäviä äänitiedostoja.
 Kaksi Bloombergin haastattelemaa työntekijää kertoi kuulleensa tallenteilla ääniä, jotka viittasivat seksuaaliseen ahdisteluun. Yhtiön Romanian pisteessä työntekijöille oli sanottu, että ei ole Amazonin asia sekaantua tällaisiin tapauksiin.
 Tietotekniikan asiantuntija ja tietokirjailija  Petteri Järvinen  arvioi  blogissaan viime helmikuussa , että älykaiuttimista nousee seuraava yksityisyyskohu.
 Hänen mielestään ei pitäisi kuitenkaan tulla yllätyksenä, että yhtiöt käyttävät tallenteita puheentunnistuksen kehittämiseen.
 – Sekä Amazonin että Googlen sivuilta pystyy kuuntelemaan kaiken, mitä on itse laitteelle aikaisemmin sanonut. Se tallentuu sinne ihan äänenä. On luonnollista, että kehittäjät kuuntelevat niitä ja kehittävät puheentunnistusalgoritmiä sen perusteella, Järvinen sanoo.
 – Ei sen kenellekään pitäisi yllätyksenä tulla ja kyllä se on varmasti mainittu käyttöehdoissakin.
 Pörssikurssi pakottaa avoimuuteen
 Amazon ja Google ovat Järvisen mielestä varsin avoimia. Googlella on esimerkiksi ollut palvelussaan omien puheiden kuuntelumahdollisuus jo useita vuosia.
 Eri asia on, ovatko kuluttajat itse hereillä.
 – Kun niitä asetuksia on aika paljon ja se vaatisi vähän aktiivisuutta, moneltahan se jää tekemättä. Kyllä siihen keinot on, ja mielestäni toiminta on siinä mielessä avointa. Jos asiasta on kiinnostunut, kyllä ne tiedot sieltä löytää, Petteri Järvinen sanoo.
 Järvisen mukaan Amazonin ja Googlen kaltaisten jättien etujen mukaista ei olisi piilotella tai toimia epäeettisesti.
 – Se on näille isoille pioneereille tietysti elämän ja kuoleman kysymys. Niiltähän romahtaisi pörssikurssi, jos ne jäisivät kiinni jostain vilungista, Järvinen sanoo viitaten Facebookin äskettäisiin vaikeuksiin.
 Hän näkee vaarana pikemminkin sen, että esimerkiksi hakkerit keksivät tavan kytkeä älylaitteen mikrofonin päälle tai jokin haittaohjelma tekee sen. Alalle voi tulla myös pieniä toimijoita, joilla ei ole mitään menetettävää.
 Pitkällä aikavälillä kiinnostava kysymys on, miten puheentunnistus vaikuttaa ihmisen ja koneen suhteeseen, Järvinen pohdiskelee.
 Kun koneille puhutaan kuin ihmisille konsanaan, aletaanko koneita lopulta kohdella kuin ihmisiä tai ihmisiä kuin koneita?
 Puheentunnistus hiipii joka laitteeseen
 Oman haasteensa yksityisyydelle ja tietoturvalle luo etenkin se, että puheentunnistukseen perustuva teknologia leviää nyt vilkkaasti eikä kyse ole pelkästään älykaiuttimista.
 – Sekä Amazon että Google levittävät puheentunnistusta hyvin aggressiivisesti kaikkiin laitteisiin, Järvinen sanoo.
 – Esimerkiksi kun olin tammikuussa Amerikassa teknologiamessuilla, niin tätä samaa teknologiaa oli upotettu muun muassa mikroaaltouuniin, vessanpyttyyn, toimiston lamppuun, autoihin. Samat puhekomennot, puheella saatavat palvelut tulevat jatkossa jokaiseen laitteeseen.
 Älykaiuttimen voi vielä sulkea, mutta kehitys kulkee suuntaan, jossa ihminen ei enää edes tiedä, mitä kaikkia mikrofoneja hänen ympärillään on.
 Järvinen ei silti usko, että kuluttajat ryhtyisivät vastarintaan ja torjuisivat kuuntelevien älylaitteiden voittokulun.
 – Se olisi kyllä ensimmäinen kerta, kun kuluttajat kieltäytyisivät – ainakaan tietosuojasyistä, Järvinen sanoo.
 – Aina on muutamia luddiitteja, jotka ovat kieltäytyneet, mutta enemmistö aina kaikesta nurinasta ja valituksesta huolimatta ottaa nämä laitteet käyttöön, koska niistä saa selvästi hyötyjä.
 Luddiitit oli teollista vallankumousta vastustaneiden käsityöläisten protestiliike 1800-luvun alun Britanniassa.
 Suomen kieli vielä hidasteena
 Äskettäisessä mielipidekyselyssä  Yhdysvalloissa yli 70 prosenttia vastaajista oli huolissaan älykaiuttimien yksityisyydensuojasta.
 Luku oli suunnilleen sama sekä laitteiden omistajilla että ihmisillä, joilla niitä ei ollut.
 Itsekin älykaiuttimia käyttävä Petteri Järvinen ymmärtää hyvin näppärien laitteiden viehätyksen.
 – Kun katsoo, miten nopeasti nämä ovat lyöneet läpi Amerikassa, veikkaan, että sama kehitys toistuu Suomessakin, kun suomen kieli alkaa luistaa näiltä laitteilta.
 Tällä hetkellä suomen kieli siis vielä hidastaa puheentunnistuksen etenemistä.
 – Suomen kieli tavallaan suojelee meitä tältä nopeimmalta kehitykseltä, koska suomen kielen puhuminen ja kuuntelu, tulkitseminen on aika vaikeaa sijapäätteiden takia.
 Aiheesta muualla:
 Bloomberg:  Amazon Workers Are Listening to What You Tell Alexa  10.4.2019
 Buzzfeed:  A Team At Amazon Is Listening To Recordings Captured By Alexa  10.4.2019
 BBC:  Smart speaker recordings reviewed by humans  12.4.2019
 Petteri Järvinen, Havaintoja digimaailmasta:  Seuraava yksityisyyskohu nousee älykaiuttimista  20.2.2019
 Aihepiiristä aiemmin:
 Älykaiuttimet valloittavat maailmaa, mutta Suomessa ei puheohjauksella saa taksia, leffalippuja tai paljon muutakaan  6.11.2108
 Analyysi: Älykaiutin on vain yksi korva lisää olohuoneessasi – olemmeko jo matkalla kohti Orwellin painajaista?  26.12.2017
 Tekoäly on jo nyt uusi perheenjäsen – kodin virtuaalisydän paistaa kohta kinkut ja pyytää kaveria kaljalle  26.12.2017
 Kännykkä tunnistaa puheesi pian yhä paremmin – Savon murre silti liian kova pala  24.7.2017

Älykaiuttimilla on joskus myös ihmiskorvat – laitteiden tallenteita kuunnellaan puheohjelmien kehittämiseksi


Summary: Yhdyvaltain ulkoministeri uhkasi aiemmin tässä kuussa ICC:n työntekijöitä pakotteilla, jos tuomistuin alkaa tutkia Yhdysvaltain sotilaiden Afganistanissa mahdollisesti tekemiä sotarikoksia.

Kansainvälisen rikostuomioistuimen ICC:n tuomarit ovat torjuneet oikeuden syyttäjien pyynnön aloittaa sotarikostutkinta Afganistanin konfliktista.
 ICC:n syyttäjät ovat selvitelleet jo vuosikymmenen ajan väitettyjä sotarikoksia Afganistanissa. Selvitys on kohdistunut kaikkiin konfliktin osapuoliin; Afganistanin hallituksen joukkoihin, Taliban-järjestöön, Haqqani-ryhmittymään sekä Yhdysvaltain joukkoihin. ICC olisi tutkinut muun muassa Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelu CIA:n mahdollisia salaisia vankiloita, joita maassa on epäilty olleen.
 ICC:n tuomarit perustelevat sotarikostutkinnan aloittamatta jättämistä muun muassa todisteiden puutteella. Lisäksi tuomarit pitävät epätodennäköisenä, että eri valtiot kykenisivät yhteistyöhön tutkinnassa.
 Vaikka tuomarit pitävät syyttäjien vuosien selvitystyötä perusteellisena, he katsovat, että Afganistanin tämänhetkinen tilanne rajoittaa tuloksekkaan tutkinnan toteuttamista ja mahdollisten syytteiden nostoa.
 USA uhkasi ICC:n työntekijöitä pakotteilla
 Kansainvälisen rikoslain apulaisprofessori  Kevin Jon Heller  Amsterdamin yliopistosta pitää tuomareiden perusteluja käsittämättöminä.
 – Jos nämä ovat kriteerit, eivät he (ICC) tule avaamaan koskaan uusia tutkintoja, Heller sanoo.
 Aiemmin tässä kuussa  Yhdysvallat kumosi  ICC:n pääsyyttäjän  Fatou Bensoudan  viisumin Yhdysvaltoihin. Yhdyvaltain ulkoministeri  Mike Pompeo  oli aiemmin  ilmoittanut uhkaavansa ICC:n työntekijöitä pakotteilla , jos tuomistuin alkaa tutkia Yhdysvaltain sotilaiden Afganistanissa mahdollisesti tekemiä sotarikoksia.
 Lisäksi Pompeo ilmoitti, että pakotteita asetetaan myös, jos ICC alkaa tutkia Yhdysvaltain kumppanimaiden, kuten Israelin tekoja ilman näiden suostumusta.
 Yhdysvallat, kuten myös esimerkiksi Kiina ja Venäjä, ei ole ICC:n jäsen. Yhdysvallat pitää oikeusistuinta puolueellisena. Yhdysvaltain linja on, että jos sen sotilaat syyllistyvät sotarikoksiin, asia käsitellään Yhdysvaltain omissa rikos- ja sotilastuomioistuimissa.
 Aiheesta lisää:
 USA uhkaa kansainvälistä oikeusistuinta pakotteilla, jos sen sotilaiden tekemiä mahdollisia sotarikoksia aletaan tutkia
 BBC: (5.4.) US revokes visa of International Criminal Court prosecutor

USA:n uhkausten seuraus? Kansainvälinen rikostuomioistuin ei ryhdy tutkimaan Afganistanin sotarikoksia


Summary: Tampereen yliopiston tutkimusryhmä on ensimmäisenä maailmassa tulostanut 3D-tulostimella osia ihmisen sarveiskalvosta.

Tutkijatohtori  Anni Mörön  äänessä kuuluu aito innostus, kun hän kertoo työstään. Mörö kuuluu tutkimusryhmään, joka on tällä hetkellä maailman kärkeä 3D-tulostamisen kehittämisessä. Ryhmä julkaisi huhtikuussa 2018 ensimmäisenä maailmassa tutkimustulokset onnistuneesta ihmisen sarveiskalvon tulostamisesta 3D-biotulostimella.
 Edistysaskeleet ihmiskudoksen tulostamisessa 3D-laitteilla ovat olleet todella nopeita, kertoo Mörö. Tampereen yliopistolla on tähän mennessä tulostettu pieniä paloja sarveiskalvoa, ja tavoitteena on täydellisen sarveiskalvon tulostaminen vielä tämän vuoden aikana.
 Maailmalla on lyhyen ajan sisällä raportoitu myös mm. luun kudosten, ruston, sydänlihaksen ja hermokudoksen tulostamisesta 3D-tulostimella, kertoo Mörö  Yle Radio 1:n Ykkösaamun  haastattelussa.
 – Sekä tieteellisten julkaisujen määrä, että myös alan kaupallisten yritysten määrä kasvaa nyt eksponentiaalisesti.
 Lähes kaikkia kudoksia voidaan tulostaa 3D-tulostimella
 Professori  Heli Skottmanin  johtaman tutkimusryhmän tavoitteena on kehittää 3D-tulostuksella valmistetusta sarveiskalvosta hoitokeino erilaisiin silmäsairauksiin. Menee kuitenkin vielä vuosia ennen kuin tulostettuja sarveiskalvoja voidaan ottaa käyttöön, arvioi Anni Mörö.
 – Tulostettu kudos soveltuisi jo tällaisenaan joidenkin silmäsairauksien hoitoon, mutta kokonainen sarveiskalvo edellyttää uusien solukerrostumien lisäämistä. Tämän jälkeen edessä ovat kliiniset testit, joissa varmistetaan että kudos todella soveltuu lääketieteelliseen käyttöön.
 Tutkijatohtori Anni Mörö kehittää sarveiskalvon 3D-biotulostusmenetelmää Tampereen yliopistossa. Wille Nyyssönen
 Mörön mukaan näkymät alalla ovat huikeat. Tällä hetkellä pystytään tulostamaan lähes kaikkia elimistössä löytyviä kudoksia. Elävän kudoksen valmistamisesta on vain pieni askel kokonaisten elinten tulostamiseen 3D-tulostuksella. Se edellyttää kuitenkin, että tutkijat ratkaisevat, miten erilaiset kudokset, verisuonet ja hermot saadaan sovitettua yhteen.
 – Uskon, että ensimmäisenä käyttöön tulee yksinkertaisempia kudoksia, kuten ihoa, rustoa ja sarveiskalvoja. Monimutkaisten elinten, kuten sydämen ja maksan tulostuksesta voidaan puhua vasta vuosikymmenten päästä, sanoo Mörö.
 3D-tulostettuja kudoksia voidaan tulevaisuudessa käyttää myös esimerkiksi lääkeaineiden kehittelyyn ja testaamiseen. Tämä vähentäisi tarvetta eläinkokeille, muistuttaa tutkijatohtori Mörö.
 Kudosta ja elimiä ihmisen omista soluista
 Elävä kudos syntyy  3D-tulostimella samalla periatteella  kuin vaikkapa  hammasproteesi.  Tulostin tulostaa materiaalia haluttuun muotoon kerros kerrallaan. Erona on se, että materiaalina on eläviä soluja ja kasvutekijöitä. Tätä elävää ainetta kutsutaan biomusteeksi.
 Biomusteen sisältämät solut ovat kantasoluja, jotka pystyvät erikoistumaan muiksi soluiksi.
 – Solut ovat eläviä, mutta tulostuksen jälkeen niiden täytyy antaa vuorovaikuttaa toistensa kanssa, jotta syntyy toimiva kudos. Tämä "kypsytys" vie joitain päiviä, kuvailee Mörö.
 Kantasoluja tutkijat saavat esimerkiksi hedelmöityshoidoista ylijääneistä alkioista. Tampereella kantasoluja myös valmistetaan uudella menetelmällä, jossa tavallisia verisoluja tai ihon soluja ohjelmoidaan uudelleen kantasoluiksi.
 – Tämä avaa aivan uusia näkymiä. Kun solujen uudelleenohjelmointi tällä tavalla yleistyy, voidaan kudosta ja elimiä tulostaa ihmisen omista soluista. Tällöin hylkiminen ei enää ole ongelma, muistuttaa Mörö.
 Tulevaisuudessa ihminen ei välttämättä enää joudu elinsiirtojonoon, vaan lääketieteelliseen mallinnokseen, jossa hänelle valmistetaan varaosa hänen omista soluistaan.
 – Pidän tätä ihan mahdollisena tulevaisuuden näkymänä. On hienoa, jos meidän tutkimuksemme mahdollistaa tällaiset hoidot, sanoo Anni Mörö.

3D-biotulostimella valmistetaan jo sarveiskalvoa, ja kohta myös ihoa ja ihmisen varaosia


Summary: Viime vuonna julkaistun tutkimuksen mukaan äänestysaktiivisuutta alentavat muun muassa mielenterveysongelmat ja alkoholismi.

Krooniset sairaudet heijastuvat äänestysaktiivisuuteen. Helsingin yliopisto ja Itä-Suomen yliopisto tutkivat äänestämistä vuoden 1999 eduskuntavaaleissa.
 Tutkimusaineisto koostui Tilastokeskuksen tuottamasta 11 prosentin satunnaisotoksesta vuoden -99 vaalien aikana Suomessa pysyvästi asuneista kansalaisista. Aineistossa oli tiedot yli 430 000 äänioikeutetusta.
 Viime vuonna julkaistun tutkimuksen mukaan dementia vähensi selvästi äänestysaktiivisuutta. Dementikon äänestämistodennäköisyys oli vain viidennes terveeseen kansalaiseen verrattuna.
 – Se voi olla henkisesti ylivoimainen tehtävä. Dementikko ei vaan äänestyskopissa enää muista mitä numeroa olisi halunnut äänestää. Dementiaa sairastavan on yksinkertaisesti hankalaa äänestää, toteaa rekisteritutkimuksen professori  Reijo Sund  Itä-Suomen yliopistosta.
 Äänestysintoa laskivat myös alkoholismi, mielenterveysongelmat, aivoverenkiertoon liittyvät häiriöt, Parkinsonin tauti ja muut hermostonrappeutumissairaudet.
 Professori Sundin mukaan monilla alkoholisteilla ei ole äänestysmotivaatiota eivätkä he luota poliittiseen järjestelmään. Alkoholistit edustavatkin usein nukkuvien puoluetta.
 Se voi olla henkisesti ylivoimainen tehtävä.  Reijo Sund
 Rekisteritutkimuksen professori Reijo Sundin mielestä kroonisen sairauden vaikutusta äänestämiseen on tärkeää tutkia, sillä terveyden ja äänestysaktiivisuuden yhteyksistä tiedetään varsin vähän.
 – Toteutuuko demokratian ajatus silloin, jos kroonisesti sairaat eivät äänestä yhtä aktiivisesti kuin muut. Ketkä silloin huolehtivat heidän eduistaan, miettii Sund.
 Tutkimus osoitti, että kroonisilla sairauksilla on myös yllättäviä vaikutuksia äänestämiseen. Syöpää ja kroonista keuhkoahtaumatautia sairastavat äänestivät jopa aavistuksen keskimääräistä väestöä vilkkaammin.
 – Erot olivat kuitenkin yllättävän pieniä ja kroonisesti sairaat äänestivät yleisesti aika hyvin. Tulokset heijastelivat, että sairastuminen voi myös aktivoida ja lisätä äänestysmotivaatiota, sanoo professori Reijo Sund.

Tutkimus: Krooninen sairaus voi yllättäen myös motivoida äänestämään – dementia taas vähensi selvästi äänestysintoa


Summary: Aivoinfarktin sairastanut lyöjäjokeri Sami Joukainen kertoo avoimesti uransa kipeistä paikoista uudessa kirjassaan.

Tässä hetkessä olen ollut aiemminkin. Lukkari antaa puolikorkean syötön, näen keskisaumassa tilaa. Polttaja yrittää syöksyä lyöntiä kiinni, mutta ei mahda mitään. Etenijä liikahtaa kohti kotipesää. Nostan kädet ilmaan. Joukkuekaverit ryntäävät ympärilleni. Tässä haluaisin olla aina. Kaikkien aikojen parhaana lyöjänä.
 Kesällä 2015  Sami Joukainen  halusi voittaa mestaruuden. Hän oli voittanut neljä kertaa Superpesiksen lyöjäkuninkuuden, mutta mestaruutta hänellä ei vielä ollut. Siihen oli mahdollisuudet, kun Joensuun Mailan bussi starttasi voitokkaan vierasottelun jälkeen Kankaanpäästä kohti kotia.
 Sami Joukainen Pelasi 715 ottelua Superpesiksessä Löi niissä 1549 juoksua Voitti neljä kertaa Superpesiksen lyöjäkuninkuuden Voitti kolme SM-hopeaa ja kaksi SM-pronssia Pelasi 11 miesten Itä-Länsi-ottelua Lopetti uransa vuonna 2017
 Joukainen oli lyönyt pelissä kolme juoksua. Se tuntui hankalan alkukauden jälkeen hyvältä.
 Mies kävi makuulle linja-auton keskiosan penkeille ja nukahti bussin hurinaan. Hän heräsi siihen, kun bussi yhtäkkiä jarrutti.
 Penkillä makuuasennossa ollut Joukainen retkahti voimakkaasti eteenpäin, päin edessä olevaa selkänojaa.
 Äkkijarrutus johtui siitä, että kuljettaja oli joutunut väistämään kahta hirveä. Bussi pääsi kuitenkin jatkamaan matkaa.
 Tuli puhtaita huteja. Oli järkytys huomata, missä tilanteessa ollaan.  Sami Joukainen
 Kotona Joukainen tajusi, ettei kaikki ollut kunnossa. Uni ei tullut, huimasi ja hikoilutti. Peilin kuva näytti vääristyneeltä.
 Mies sai soitettua ambulanssin. Alkoi matka, joka päätti Joukaisen peliuran aivan toisin kuin hän olisi halunnut. Mestaruutta ei koskaan tullut.
 Sopupeliskandaalin keskellä
 Pesäpallo tuli Joukaisen elämään jo pienenä poikana Ruotsissa, jossa perhe asui vuoteen 1982. He muuttivat Suomeen, kun Sami oli 9-vuotias. Pesäpallo on ollut hänelle koko elämä.
 – Se on antanut itseluottamusta ja kasvattanut. Aina on raivattu almanakasta tilaa, jos pesäpallon ilosanomaa on tarvinnut viedä eteenpäin. Ja kun se ura päättyi miten päättyi, arpia tässä paikkaillaan vieläkin, sanoo Joukainen.
 Lyöjäjokeri pelasi useissa seuroissa ja voitti urallaan kolme SM-hopeaa ja kaksi SM-pronssia. Hän löi Superpesiksessä yli 1200 juoksua. Uran varrelle mahtui myös kipeitä asioita, joista Joukainen kertoo hyvin avoimesti tuoreessa Lyöjäkuningas-kirjassaan. Voit kuunnella Joukaisen haastattelun  täältä.
 Oli hieno fiilis voittaa rahaa.  Sami Joukainen
 Isä teki itsemurhan, kun Joukainen oli 18-vuotias. Superpesis-uran alkuvuosina miehellä oli vaikeuksia sopeutua rooliinsa joukkueessa, mikä näkyi paniikkihäiriökohtauksina.
 Sitten tuli sopupeliskandaali, josta puhui koko Suomi. Aivoinfarkti ei ollut ainoa bussissa tapahtunut Joukaisen uran käännekohta, jonka siemen kylvettiin bussissa.
 Matti Myller / Yle
 Elettiin vuotta 1998. Joukainen pelasi Juvan Pallossa, ja edessä oli vierasottelu Siilijärven Pesistä vastaan. Joukainen kertoo, että junailu selvisi hänelle bussimatkalla Siilinjärvelle.
 Seurat olivat sopineet keskenään neljän pelin lopputuloksista. Joukaisen mukaan Juvan joukkueessa kukaan ei vastustanut sopupelaamista ääneen. Vedonlyönti kiehtoi.
 Hän sanoo, että tunnelma pelin aikana oli outo.
 – Siilinjärven koppareiden puolelta se oli aika läpinäkyvää. Toisaalta en ollut kotikaarella ihan varma, oliko peli sovittu.
 Juva voitti, ja Joukainen kotiutti viidesti. Hän voitti 10 000 euroa.
 – Oli hieno fiilis voittaa rahaa. Sen jälkeen alkoi konkretisoitua, että se olikin iso soppa.
 Rahat palautettiin
 Kun sovittuja otteluita hyödynnettiin pitkävedossa, petoksen kriteerit täyttyivät. Joukainen oli poliisin kuultavana, mutta häntä ei syytetty. Hän palautti voittamansa rahat ja kärsi kymmenen ottelun pelirangaistuksen.
 Sopupeleistä jaetut tuomiot vaikuttivat pesikseen pitkään. Joukainen ihmettelee, miksi jupakan oikeuskäsittely venyi.
 – En ymmärrä, miten ihmiset voivat muistaa kolmen vuoden takaisia tapahtumia. Siinä tilanteessa on ennemmin hiljaa kuin puhuu ohi suunsa ja sanoo jotain, mitä ei muista.
 Uran loppu on piirtynyt muistiin minuutintarkkana kuvana.
 Matti Myller / Yle
 Ambulanssi ei ensin löytänyt perille. Kun löysi, se ei löytänyt oikeaa ovea. Sami Joukainen raahautui eteiseen ja huusi, mutta kukaan ei tullut avaamaan ovea. Kun ensihoitajat löysivät hänet, hänen vointinsa oli hyvin heikko.
 Sairaalassa todettiin pikkuaivoinfarkti ja valtimotukos. Kolmasosan pikkuaivoista oli tuhoutunut. Joukainen uskoi toipuvansa syksyn peleihin.
 Kun hän kokeili kuukauden kuluttua lyömistä, todellisuus iski silmille. Maila olkapäällä tuntui vieraalta, ylimääräiseltä kappaleelta.
 – Tuli puhtaita huteja. Oli järkytys huomata, missä tilanteessa ollaan.
 Kotona tuli itku.
 Katkeruus
 Mies toipui kuntoutuksen avulla, mutta vuodet kohtalokkaan aivoinfarktin jälkeen ovat olleet rankkoja. Vaikka peliura jatkui, Joukainen ei päässyt enää tasolleen. Mediamylly oli siksi kova.
 Onnistumisiakin tuli, esimerkiksi kesällä 2017. Hyvinkään Tahko ilmaisi kiinnostuksensa, ja neuvottelut etenivät pitkälle. Sopimuksen tekoon oli jo varattu aika. Paria tuntia ennen sitä tuli puhelu.
 – Kello 12.24 seuran puheenjohtaja soitti, että sopimusta ei tehdä. Ura oli sitten siinä.
 Moro Sami. Me ei tulla tekemään sun kanssa sopimusta. Tässä on liikaa riskejä, eikä meillä ole varmuutta mitä saadaan. Toivottavasti voidaan kuitenkin morjestella, kun nähdään.
 Ei se lähde miehestä ikinä. Se on sydämessä, vaikka osin jossain arpien alla.  Sami Joukainen
 Ura loppui katkerissa tunnelmissa.
 – Olisin halunnut näyttää. Vaikka prosenttien valossa taso oli laskenut, en halunnut uskoa että se olisi ollut minun tasoni. Olisin halunnut pelata vielä vuoden. Lopettaminen omasta tahdosta olisi ollut hienointa.
 Pesis jatkuu
 Kokonaissaldo jäi kuitenkin plussan puolelle. Nyt 45-vuotias Joukainen edusti uransa aikana jo mainittujen seurojen lisäksi muun muassa Haminan Palloilijoita, Kouvolan Pallonlyöjiä, Hyvinkään Tahkoa, Imatran Pallo-Veikkoja sekä Kankaanpään Mailaa. Tilastomerkinnät ja pelihurmos, niitä ei kukaan vie pois.
 – Työelämässä mistään ei saa sellaista tunnetta. Pelitilanteessa voit olla kiinni voitossa ja seuraavassa hetkessä taas häviöllä.
 Elämään jäi muutakin, mistä Joukainen on kiitollinen.
 – Se sosiaalinen verkosto ja ystävät ympäri Suomen. Ne ovat äärimmäisen tärkeitä.
 Eikä Joukainen ole pesäpalloa jättänyt. Hän työskentelee nykyään Haminan Palloilijoiden junioripäällikkönä. Myös hänen molemmat poikansa pelaavat pesistä.
 – Pesäpallon osaan parhaiten. Ei se lähde miehestä ikinä. Se on sydämessä, vaikka osin jossain arpien alla.
 Jutussa on käytetty lähteenä myös Sami Joukaisen ja Harri Liekolan kirjaa Lyöjäkuningas Sami Joukainen mailan varressa. Kursivoidut kohdat ovat otteita kirjasta.

Kun Sami Joukainen pääsi kotiin, uni ei tullut, huimasi ja peilin kuva näytti vääristyneeltä – siitä alkoi matka, jonka päätteeksi upea ura sai katkeran lopun


Summary: EU:n ja Yhdysvaltojen välinen nokittelu tukiaisista lentokonevalmistajille on kestänyt jo vuosien ajan.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Euroopan komissio kaavailee asettavansa vastatulleja noin 20 miljardin euron edestä amerikkalaistuotteille vastalauseena Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin   alkuviikosta esittämälle  uhkaukselle, kertovat EU:n diplomaattilähteet.
 Trump uhkasi asettaa lähes kymmenen miljardin euron tullit eurooppalaisille tuotteille, koska hän katsoo, että EU tukee epäreilusti ranskalaista lentokonevalmistaja Airbusia aiheuttaen näin taloudellista vahinkoa yhtiön yhdysvaltalaiselle kilpailijalle Boeingille.
 EU ja Yhdysvallat ovat riidelleet kyseisistä tukiaiaista lentokonevalmistajille jo 14 vuoden ajan.
 Viime vuonna Maailman kauppajärjestö WTO katsoi, että EU on maksanut epäreiluja tukia Airbusille. WTO linjasi kuitenkin, että myös Boeing on saanut epäreilua tukea muun muassa Washingtonin osavaltiolta veroetuuksina.
 Trumpin alkuviikosta esittämät tuontitullit koskisivat muun muassa eurooppalaisia lentokoneita, juustoja, viinejä ja oliiveja.
 Aiheesta lisää:
 Trump: Yhdysvallat asettaa eurooppalaistuotteille tulleja lähes 10 miljardin euron arvosta
  U.S. Readies $11 Billion in Tariffs on E.U.

Boeing–Airbus-tukiaiskiista: EU:n komissio kaavailee 20 miljardin euron vastatulleja amerikkalaistuotteille


Summary: Toimittaja Johanna Vehkoo on saanut sakkotuomion oululaisen kaupunginvaltuutetun Junes Lokan nostamasta kunnianloukkaussyytteestä.

Tästä on kyse Toimittaja Johanna Vehkoo tuomittiin tänään sakkotuomioon oululaisen kaupunginvaltuutetun Junes Lokan nostamasta kunnianloukkaussyytteestä. Yle kysyi kahdelta viestintäoikeuden asiantuntijalta, mitä mieltä he ovat toimittajan saamasta tuomiosta. Asiantuntijoiden mukaan Vehkoon saama tuomio voi vaikuttaa Suomen sijoitukseen sananvapausvertailussa.
 Toimittaja-kirjailija  Johanna Vehkoon  ja oululaisen kaupunginvaltuutettu  Junes Lokan  välistä oikeudenkäyntiä pidettiin jo etukäteen tärkeänä kunnianloukkauksen rajojen määrittelemisessä. Esimerkiksi rikos- ja prosessioikeuden professori  Matti Tolvanen  kommentoi aikaisemmin Ylelle, että hän pitää oikeudenkäyntiä vihapuheen  määrittelemisen kannalta ennakkotapauksena .
 Vehkoo tuomittiin tänään sakkotuomioon kaupunginvaltuutetun Junes Lokan nostamasta kunnianloukkaussyytteestä. Oulun käräjäoikeus tuomitsi Vehkoon 15 päivän päiväsakkoon.
 Vehkoo julkaisi Facebook-kirjoituksen vuonna 2016, jossa hän nimitti Lokkaa muun muassa rasistiksi, natsiksi ja natsipelleksi. Facebook-päivytyksessään Vehkoo kertoi, että Lokka aikoi tulla häiriköimään tapahtumaan, jossa Vehkoon piti esiintyä. Kirjoitus on julkaistu rajatulle ihmisjoukolle, ja joku on kopioinut sen ja levittänyt sitä.
 Vehkoo toi oikeuteen todisteita siitä, että Lokka on natsiaatteen ja rasismin kannattaja. Oikeus katsoi, että sillä ei kuitenkaan ole väliä, onko Lokka natsiaatteen ja rasismin kannattaja, sillä Vehkoon käyttämät sanat olivat haukkumasanoja, joilla hän pyrki loukkaamaan Lokkaa.
 Lue tästä jutusta  tarkemmin syytteestä ja tuomiosta.
 Yle kysyi kahdelta viestintäoikeuden asiantuntijalta, mitä mieltä he ovat toimittajan saamasta tuomiosta.
 "Oikeus ei vaikuta olevan sama kaikille"
 Viestintäoikeuden dosentti ja julkisoikeuden yliopistonlehtori  Riku Neuvosen  mukaan oikeus on päätynyt pitämään sanaa natsi hyvin voimakkaana ilmauksena ja niin voimakkaana, että sitä ei voinut käyttää edes poliittisesta toimijasta ilman rangaistusta.
 Hän toteaa sähköpostiviestissään, että kunnianloukkauksen raja on tuomiolla asetettu alas.
 – Vehkoon tapausta ei olisi ehkä kaikkialla Suomessa edes tutkittu, syytetty saati tuomittu.
 Neuvosen mukaan vaikuttaa, että tuomiot myös vaihtelevat eri puolella Suomea ja samaa kertoo Helsingin Sanomien taannoin  julkaisema juttu .
 – Tapaus varmaan etenee hovioikeuteen, mutta on selvää, että kunnianloukkausten tutkinta-, syyttämis- ja tuomitsemiskäytäntöjä on selvitettävä ja tutkittava. Oikeus ei vaikuta olevan sama kaikille.
  Toimittaja Johanna Vehkoo (oik.) hänen asianajaja Martina Kronström ja kaupunginvaltuutettu Junes Lokka (vas.) joka kuvasi ennen istunnon alkamista Oulun käräjäoikeudessa 20. maaliskuuta 2019. Timo Heikkala / Lehtikuva
 Oikeustieteen tohtori  Riitta Ollila  ei ole yllättynyt oikeuden antamasta tuomiosta.
 – Natsi ja rasisti ovat loukkaavia termejä, kohdistuivat ne keneen tahansa. Toimittajienkin pitää olla varovaisia, että ei rupea kovin tunteenomaisesti puhumaan, ettei syytteille tule aihetta.
 Ollilan mukaan tuomio on linjassa yleisen oikeuskäytännön kanssa, mutta muistuttaa, että Vehkoolla on ollut huoli toimittajiin kohdistuneesta häirinnästä. Ollilan sanoo, ettei Vehkoo ole kirjoittanut päivystystä laajalle yleisölle, vaan se on ollut yksityinen reaktio.
 – Hän on ollut väsynyt ja rasittunut siinä tilanteessa. Täytyy kuitenkin muistaa se, että kun jakaa päivityksen parin sadan hengen ryhmälle, on siinä aina riski, että se leviää ryhmän ulkopuolelle.
 Vehkoo on ollut huolissaan toimittajiin kohdistuneesta häirinnästä.  Riitta Ollila
 Ollila ei muista vastaavaa tapausta, että toimittajaa olisi tuomittu kunnianloukkauksesta.
 – Kun toimittajat julkaisevat kritiikkiä netissä tai somessa, on kielenkäyttö yleensä hyvin asiallista.
 Vehkoo aikoo valittaa tuomiostaan. Tästä johtuen tuomio ei ole vielä lainvoimainen. Puolestaan Lokan edustaja  Teemu Lamberg  kertoi aikaisemmin tänään Ylelle, että ei vielä tiedä, aikooko Lokka valittaa tuomiosta.
 Tapauksesta tekee erikoisen lisäksi se, että myös Lokan puheita on puitu käräjillä. Hänellä on lainvoimainen tuomio kiihottamisesta kansanryhmää vastaan.
 Samana päivänä, kun oikeus antoi tuomion Vehkoolle, Oulun syyttäjänvirasto tiedotti, että  Lokkaa vastaan on nostettu syyte kiihottamisesta kansanryhmää vastaan . Viime viikolla Lokkaa vastaan nostettiin myös syytteet neljästä kunnianloukkauksesta ja yksityiselämää loukkaavasta tiedon levittämisestä.
 Onko suomalainen sananvapaus uhattuna?
 Journalistiliiton puheenjohtaja  Hanne Aho  kommentoi pian tuomion jälkeen Ylelle, että nyt annettu tuomio voi yllyttää nettihäiriköitä, mikä taas voi vaikuttaa negatiivisesti toimittajien työhön.
 Viestintäoikeuden dosentti ja julkisoikeuden yliopistonlehtori Riku Neuvonen kuitenkin varoo vetämästä liian pitkälle meneviä johtopäätöksiä, sillä kyseessä on vasta käräjäoikeuden tasolla käsiteltävä asia.
 – Julkisena tapauksena tietysti vaikuttaa asenteisiin, mutta oikeudellisesti pitää odottaa ylempien asteiden tuomioita.
 Neuvosen mukaan konkreettisia vaikutuksia on myös hankala arvioida yleisellä tasolla, koska tässä tapauksessa Vehkoo on esittänyt väitteensä somessa yksityishenkilönä.
 – Eri asia on, jos joku väittää lehdessä toista ihmistä rasistiksi tai natsiksi.
 Vehkoon tapausta ei olisi ehkä kaikkialla Suomessa edes tutkittu.  Riku Neuvonen
 Suomi on ollut pitkään maailman  ykkösmaa sananvapausvertailussa . Noin vuosi sitten julkaistussa raportissa Suomi oli neljäntenä.
 Oikeustieteen tohtori Riitta Ollilan mukaan Johanna Vehkoon saama tuomio voi vaikuttaa Suomen sijoitukseen sananvapausvertailussa.
 – Jos katostaan asiaa siltä kannalta, että Vehkoo on ollut huolissaan toimittajiin kohdistuneesta häirinnästä, vaikka hän onkin sen ilmaissut tökeröllä tavalla.
 Riku Neuvonen kertoo, että tämän vuoden sananvapausvertailun indeksi on jo tehty.
 – Ensi vuoden vertailuun vaikuttaa se, onko asia raportoijien muistissa ja kuinka osuu kysymyspatteriin: vertailuhan on toimittajajärjestöjen tekemä ja kiinnittyy joukkotiedotukseen, tässähän Vehkoo on enemmän yksityishenkilö somessa.
 Lue myös:
 Toimittaja tuomittiin kunnianloukkauksesta, kun hän kutsui oululaista kaupunginvaltuutettua natsiksi ja rasistiksi
 Oululaista kaupunginvaltuutettua vastaan on nostettu syyte kiihottamisesta kansanryhmää vastaan
 Toimittajan ja kaupunginvaltuutetun oikeudenkäynti on merkittävä tapaus vihapuheen rajanvedossa – "Saako varasta nimittää varkaaksi?"

Natsiksi kutsuminen on loukkaus myös poliitikkoa kohtaan – asiantuntijat arvioivat, mistä toimittajan kunnianloukkaustuomio kertoo


Summary: Tutkimusprofessori Osmo Kontula kummastelee, miksi poliitikkojen perhepolitiikka-aiheiset puheet ovat nyt liittyneet lähes yksinomaan perhevapaauudistukseen.

Tästä on kyse Perhepolitiikka ei ole noussut voimakkaasti esiin näissä vaaleissa vaikka syntyvyys Suomessa on romahtanut. Perheet toivovat lisää joustoa perheen ja työelämän yhdistämiseen. Tutkija kaipaa perhepolitiikasta muutakin keskustelua kuin puhetta perhevapaauudistuksesta.
 Mannerheimin lastensuojeluliiton Hämeenlinnan yhdistyksen  taaperokahvilasssa kymmenkunta parivuotiasta lasta nakuttelee innoissaan rytmikapuloitaan, kun kerhonohjaaja  Johanna Laakso  alkaa johtaa laulua muurahaisten sopankeitosta. Lauleskelu sujuu kaikilla rennosti isän tai äidin viereltä ja sylistä.
 Taaperokahvila on kaupungin palvelusetelillä tuettua kerhotoimintaa esikouluikäistä nuoremmille lapsille, jotka eivät ole kunnallisessa päivähoidossa. Taaperokahvilan kaltaisiin palveluihin vanhemmat ovatkin tyytyväisiä.
 – Kyllä mä olen tykännyt. Leevi ei ole vielä päiväkodissa, niin täällä näkee vähän muita lapsia ja itse saa tavata muita vanhempia, sanoo  Liisa Korhonen  puolitoistavuotias Leevi sylissään.
 Pienen lapsen kanssa päivystyksessä odottaminen on tuskallista. Oma terveyskeskuspäivystys lapsille olisi Liisa Korhosen mielestä hieno parannus. Mika Halme / Yle
 Perhepolitiikka on muutakin kuin perhevapaauudistusta
 Eemeli Kuusinen  syöttää ruokapöydän ääressä vajaa parivuotiasta Marttia ja myöntää, että olisi vaalien yhteydessä toki enemmänkin voinut puhua lapsiperheiden asioista.
 – Mielestäni lehdissä on ollut perheaiheisia juttuja enemmän kuin mitä on näissä vaalikeskusteluissa ollut, sanoo Kuusinen.
 – Tämä meidän poliittinen keskustelutapa tuntuu olevan sellainen, että siihen mahtuu kerralla aina vain yksi asia ja aiemmat, sinänsä tärkeät asiat tuppaavat unohtumaan, sanoo Väestöliiton tutkimusprofessori  Osmo Kontula .
 Kontula pitää vaalien alla esiin nousseita perhepolitiikkaa käsitteleviä keskusteluita varsin suppeina. Hän kummastelee sitä, että perhepolitiikka-aiheiset puheet ovat nyt liittyneet lähes yksinomaan  perhevapaauudistukseen .
 – Ikään kuin vain sillä olisi merkitystä, eikä lainkaan perheille maksettavilla tulonsiirroilla, sanoo Kontula.
 Puoluejohtajat väittelivät perhevapaaudistuksesta viimeksi eilen  Ylen vaalitentissä .
 "Tämä toive ei koske minua henkilökohtaisesti, mutta monelle lapsiperheelle se aiheuttaa ongelmia, jos ei löydy vakituista työtä," sanoo Eemeli Kuusinen. Mika Halme / Yle
 Kontulan mukaan suunnitellulla perhevapaauudistuksella on hyvä tarkoitus ja myös isät itse toivovat, että isien perhevapaita lisättäisiin. Tällä hetkellä vaikuttaa kuitenkin siltä, että perhevapaauudistuksella tarkoitetaan eri puolueissa hyvin eri asioita.
 Kaikkia perhevapaauudistuksen näkökulmia ja vaikutuksia ei Kontulan mukaan liioin ole käsitelty vaalikeskusteluissa selkeästi.
 – Monet perhevapaauudistuksen ehdotukset sisältäisivät sen, että köyhiltä perheiltä vietäisiin tukia pois. Tätähän ei ole oikein ymmärretty ottaa esiin näissä keskusteluissa, sanoo Kontula.
 Perheet kaipaavat joustoa
 Viime syksynä ilmestyneen  Väestöliiton perhebarometrin  mukaan suomalaiset lapsiperheet haluavat jatkossakin itse päättää millä tavalla he käyttävät esimerkiksi vanhempainvapaat ja hoitovapaat.
 – Ei todellakaan haluta, että esimerkiksi puolueet tai eduskunta päättäisi heidän puolestaan sitä asiaa, sanoo tutkimusprofessori Kontula.
 Perheiden tarve joustavuuteen työelämän ja perheen palapelissä on niinikään perhebarometrin kärjesssä. Myös hämeenlinnalaisessa taaperokahvilassa aihe nousee esiin.
 – Työn ja perhe-elämän yhteensovittaminen voisi olla joustavampaa. Se on aika vaikea monessa työpaikassa sovitella, jos on useampi työntekijä, joka ei ole täyttä työpäivää töissä. Se voi mennä hankalaksi, sanoo pienen Ilonan äiti  Jenni Lehtilä .
 Vuosi ja yhdeksän kuukautta vanha Martti Kuusinen  leikkii taaperokahvilassa kerran viikossa. Kati Turtola / Yle
 Tutkimusprofessori Osmo Kontula sanoo, että joustavuus tarkoittaisi muun muassa sitä, että perhe- ja hoitovapaita olisi oltava mahdollista käyttää nykyistä enemmän jaksottaisesti ja osa-aikaisesti.
 – Nyt on tietty määrä kuukausia, jotka pitäisi päätoimisesti ja kokoaikaisesti käyttää. Haluttaisiin, että sitä voisi enemmän tilannekohtaisesti jaksotella, sanoo Kontula.
 Eemeli Kuusinen hoitaa Martti-poikaansa tällä hetkellä kotona
 – Vaimo oli hoitovapaalla ensimmäisen vuoden ja minä olen nyt tämän toisen vuoden. Olisi tarkoitus, että Martti menee päivähoitoon sen jälkeen, kertoo Kuusinen.
 Lue myös:   4 turhautunutta opiskelijaa kertoo, miksi he epäröivät lapsen hankkimista

Vanhemmat haluavat lisää joustoa työn ja perheen yhteensovittamiseen – perhepolitiikka ei näy vaaleissa, vaikka syntyvyys on romahtanut


Summary: Englantilaisyliopiston tutkijat löysivät planeetankappaleen uudella menetelmällä.

Science-lehden julkaisema uusi tutkimus luo omalle planeetallemmekin niin synkän tulevaisuudenkuva, ettei paremmasta väliä.
 Englantilaisen Warwickin yliopiston tutkijat ovat nimittäin löytäneet avaruudesta planeetankappaleen, joka kiertää romahtanutta tähteään.
 Noin 400 valovuoden päässä meistä sijaitsee valkoisten kääpiöiden luokkaan kuuluva tähti, joka on saanut nimen SDSS J122859.93+104032.9.
 Valkoinen kääpiö on pieni ja tiivis tähti, joka syntyy, kun Auringon massaa oleva punainen jättiläinen muuttuu epävakaaksi ja sinkoaa ulko-osansa taivaan tuuliin.
 Tuossa hullunmyllyssä ympäröiville planeetoille tapaa käydä huonosti, mutta nyt löytyneen planeetankappaleen pelasti se, että se sattui koostumaan raudasta ja nikkelistä.
 Tutkimuksen mukaan planeetankappale kiertää hyvin lähellä tähteään. Sen kiertoaika on noin kaksi tuntia. Läpimitaltaan se on ehkä vain noin kilometrin – hurjimman arvion mukaan jopa muutamia satoja kilometrejä.
 Ytimekkäästi nimettyä tähteä tutkiessaan Warwickin tieteilijät havaitsivat myös planeetankappaleen.
 Vasta toinen havainto planeetankappaleesta
 Kyseessä on vasta toinen tähtitieteilijöiden löytämä valkoista kääpiötä kiertävä planeetankappale. Aiempi havainto tehtiin perinteisellä konstilla eli seuraamalla ohikulkevan kappaleen vaikutusta tähden valoon.
 Nyt käytössä oli spektroskooppi, jolla analysoitiin tähteä ympäröinyttä kaasua. Spektroskooppi hajottaa kohteesta tulevan säteilyn – esimerkiksi valon – spektriksi. Se pystyy myös erittelemään planeetankappaleesta tulevan säteilyn muusta säteilystä.
 Jatkossa tämän metodin uskotaan tuottavan uusia havaintoja muita valkoisia kääpiöitä kiertävistä planeetankappaleista.
 Warwickin tutkijat tekivät havaintonsa La Palmalla Kanariansaarilla sijaitsevalla teleskoopilla. Tutkimuksesta kirjoittaa muun muassa  The Futurism . Koko tutkimus löytyy  täältä.
 Käykö aurinkokunnallemme samoin?
 Liikuttaako tutkimus millään tavoin meitä Maan asukkaita? Kyllä ja ei.
 Miljardien vuosien kuluttua myös oma tähtemme Aurinko on käyttänyt energiavaransa ja kohtaa loppunsa. Siinä myllerryksessä Maalle – saati sen mahdolliselle elämälle – ei käy hyvin.
 Toisaalta ihminen lienee kohdannut sukupuuttonsa jo paljon aiemmin.

Kaipaatko synkkää tulevaisuudennäkymää? Uusi tutkimus tarjoaa sellaisen


Summary: Karukoski on kääntänyt elämän vastoinkäymiset vahvuudekseen ja on nyt ohjannut ensimmäisen Hollywood-elokuvansa.

Ohjaaja  Dome Karukosken  elokuva Taru sormusten herra -kirjojen kirjailijasta  J.R.R. Tolkienista  saa ensi-iltansa toukokuun alussa.
 Se tarkoittaa, että hän antaa haastatteluja nyt aamusta iltaan. Vasta toinen suomalainen ohjaaja Hollywoodissa!
 Tämä on silti vasta alkulämmittelyä.
 Elokuvan todellinen markkinointikiertue maailmalla alkaa parin viikon kuluttua ja silloin haastatteluja voi olla päivässä 30. Mutta ohjaajaa ei tuleva jännitä.
 Hän ja elokuva  Tolkien  ovat valmiita.
 – Studio ei jätä mitään arvailujen varaan, joten leffa on testattu monta kertaa erilaisilla koeyleisöillä. Tiedämme jo, mistä yleisö tykkää, kertoi Karukoski Puoli seitsemän -ohjelman haastattelussa.
 Itse asiassa testiyleisöjen palaute oli niin hyvää, että elokuvan tuotantoyhtiö aikaisti ensi-illan syksystä kevääseen.
 Tärkeintä on tulla hyväksytyksi
 Elokuva kertoo Tolkienin nuoruudesta, elämästä ennen kuin hän kirjoitti kuuluisat teoksensa.
 Karukoski on itse suuri Tolkienin kirjojen fani, mutta kirjailijan nuoruuden vaiheissa oli myös ohjaajalle paljon uutta. Elokuva käsitteleekin ystävyyttä, rakkautta ja mielikuvituksen syntyä.
 Sekä ulkopuolisuuden tunnetta.
 Tolkien koki ulkopuolisuutta, koska jäi lapsena orvoksi. Karukoskea kiusattiin koulussa ja hän eli lapsuutensa ilman isää. Kun elämästä puuttuu jotain, tulee entistä suurempi tarve kuulua johonkin.
 – Kun on tuollainen tausta, ystävät ovat tosi tärkeitä, jopa maanisella tasolla. Minäkin rupesin muokkaamaan itseäni, jotta voisin kuulua johonkin porukkaan. Jotta minut hyväksyttäisiin.
 Kaiken takana on äiti
 Ystävien lisäksi sekä Tolkienin että Karukosken elämässä tärkeä hahmo on ollut oma äiti. Tolkienin äiti ehti ennen kuolemaansa opettaa lapsilleen rakkauden kirjallisuuteen ja kieliin.
 Karukoskellekin äiti on ollut enemmän kuin äiti.
 – Hänestä tuli myös paras ystävä. Suhde oli erilainen, ei pelkästään vanhemmuussuhde vaan jopa symbioottinen.
 Isään tutustuminen 14-vuotiaana oli Dome Karukoskelle kuitenkin tärkeää. Isä oli näyttelijä ja häneen tutustuminen opetti Karukoskelle paljon hänestä itsestään etenkin taiteilijana.
 Elämänkokemukset ovatkin kääntyneet Karukosken elämässä lopulta vahvuudeksi.
 – Koulukiusaaminen tuottaa ulkopuolisuuden tunteen, mutta myös näyttämisen halun ja kunnianhimon. Ja kun on terapoinut asian ja käsitellyt sen, siitä tulee vahvuus, moottori.
 Moottori, joka vie Hollywoodiin saakka.
 Katso Dome Karukosken koko haastattelu Puoli seitsemän -ohjelmassa:

"Muokkasin itseäni, jotta minut hyväksyttäisiin porukkaan" – isättömyys ja kiusaaminen tekivät Dome Karukoskesta ulkopuolisen


Summary: Protestoijat eivät ole tyytyväisiä armeijan valtaannousuun, sillä vallankaappauksen takana olevien tahojen arvellaan olevan liian läheisissä väleissä syrjäytettyyn presidenttiin.

Sudanin armeijan johto varoittaa kaduille palaneita proteistojia nollatoleranssista levottomuuksia kohtaan.
 Armeijan tiedottaja ilmoittaa, ettei väliaikainen sotilashallinto ole aikeissa ottaa maata lopullisesti valtaansa, ja että Sudanin tulevaisuudesta päättää lopulta maan kansa. Armeija kuitenkin korostaa pitävänsä yllä yleistä järjestystä.
 Armeijan edustajat ovat vakuuttaneet, että Sudanissa siirrytään siviilihallintoon viimeistään kahden vuoden siirtymäajan jälkeen. Toisaalta myös lyhyempi, ainostaan kuukauden mittainen siirtymäaika voi olla armeijan mukaan riittävä, mikäli siirtyminen kohti siviilihallintoa sujuu rauhallisesti
 Sotilaat syrjäyttivät eilen epäsuosiossa olevan presidentti  Omar al-Bashirin . Mielenosoittajat ovat kuitenkin tyytymättömiä armeijan valtaannousuun, sillä ne uskovat vallankaappauksen takana olevien tahojen olevan liian läheisissä väleissä syrjäytettyyn presidenttiin.
 Sudanin valtiollisen median mukaan armeija on pyytänyt maan poliittisia puolueita nimeämään edustajat keskustelemaan väliaikaisen sotilashallinnon edustajien kanssa. Illalla armeija kuitenkin ilmoitti, että neuvotteluja lykätään toistaiseksi ja että niitä on määrä käydä myöhempänä, mutta vielä täsmentämättömänä ajankohtana.
 Afrikan Unioni tuomitsi vallankaappauksen
 Tänään armeija ilmoitti, ettei se luovuta Darfurin sotarikoksista syytettyä Omar al-Bashiria Kansainväliselle sotarikostuomioistuimelle ICC:lle, vaan että entinen presidentti saattaa joutua oikeuden eteen Sudanissa.
 Armeijan innottomuutta viedä Bashiria ICC:n eteen  selitää se, että armeija ja muu Sudanin valtaeliitti ovat olleet osallisena samoissa julmuuksissa, joista Bashiria syytetään.
 Afrikan Unioni on tuominnut Sudanin sotilasvallankaappauksen todeten, ettei se palvele Sudanin kansan toiveita, eikä ratkaise niitä haasteita, joiden kanssa maa tällä hetkellä kamppailee, kertoo  BBC .
 Venäjä, joka on isännöinyt Bashiria kansainvälisistä matkustuspakotteista huolimatta, vetosi puolestaan maltin puolesta.
 Aiheesta lisää:
 Omar al-Bashir hallitsi Sudania kovin ottein kolme vuosikymmentä – Länsi-Darfurin konflikti toi syytteet kansanmurhasta
 Sudan coup: Military warns against disturbances
 Sudanissa vallankaappaus – armeija valtaan, presidentti pidätetty, perustuslaki lakkautettu, rajat suljettu

Vallan Sudanissa ottanut armeija varoittaa protestoijia: Nollatoleranssi levottomuuksiin


Summary: Rauhanturvaajan pistooli laukesi asetta käsiteltäessä ja luoti osui omaan reiteen.

Suomalainen rauhanturvaaja on loukkaantunut Irakissa perjantai-iltana tapahtuneessa vahingonlaukauksessa. Rauhanturvaajan pistooli laukesi asetta käsiteltäessä ja luoti osui hänen omaan reiteen, Maavoimat  kertoo .
 Maavoimien mukaan onnettomuus tapahtui tukikohdan sisällä suomalaisten majoituksessa. Rauhanturvaaja sai paikan päällä välittömästi ensiapua ja hänet evakuoidaan jatkohoitoa varten Bagdadiin. Tilanteesta ei aiheutunut vaaraa sivullisille.
 Maavoimien valmiuspäällikkö eversti  Pasi Hirvonen  kertoo Ylelle, että loukkaantunut rauhanturvaaja on ollut tapahtuman jälkeen tajuissaan ja hänen tilansa on vakaa.
 – Hän odottaa pääsyä Bagdadiin ja se tapahtuu, kun tapahtuu. Tukikohdassa, jossa hän on palvellut, on erinomainen lääkintähuoltokyky. Joten hän on hyvän hoidon siellä jo saanut, Hirvonen sanoo.
 Valmiuspäällikkö Hirvosen mukaan tapahtumasta on käynnistetty tutkinta, jossa selvitetään perusteellisesti onnettomuuden syyt. Rauhanturvaajan läheiset ovat saaneet tiedon loukkaantumisesta.
 Irakissa on Puolustusvoimien sivujen mukaan 80 suomalaista rauhanturvaajaa Yhdysvaltain johtamassa koalitiossa, joka antaa sotilaallista tukea Isisiä vastaan.

Suomalainen rauhanturvaaja loukkaantui vahingonlaukauksesta Irakissa – hänen tilansa on vakaa


Summary: Prinssi lupasi maksaa kokonaisuudessaan harvinaisesta geneettisestä sairaudesta kärsivän lapsen hoidon, mutta sairaalalaskua ei ole lyhennetty lähes puoleentoista vuoteen.

Terveyden- ja sairaanhoidon kustannukset

Bostonin lastensairaala on haastanut saudiprinssin oikeuteen maksamattomista hoitolaskuista, kertoo uutiskanava  CNN .
 Prinssi lupasi maksaa kokonaisuudessaan kaksivuotiaan hoidon sairaalassa. Lapsi kärsii harvinaisesta geneettisestä sairaudesta, spinaalisesta lihasatrofiasta, jota ei pystytä hoitamaan tämän kotimaassa.
 Oikeuteen haastettu saudi on hänen kuninkaallinen korkeutensa prinssi  Abdelilah bin Abdelaziz bin Abdulrahman Al Faisal Al Saud , kertoo CNN. Lisäksi oikeuskanne on nostettu prinssin edustajana ja henkilökohtaisena lääkärinä toimivaa miestä vastaan.
 Kanteen mukaan vastaajat ovat velkaa lastensairaalle 3,5 miljoonaa dollaria eli vajaat 3,1 miljoonaa euroa hoitamattomista sairaalalaskuista. Prinssi on maksanut tähän mennessä vain 750 000 dollaria (662 500 euroa) lapsen hoitokuluista siitä huolimatta, että hän on toistuvasti luvannut sairaalle tekevänsä lisää tilisiirtoja.
 Myös lapsen vanhemmat ovat kertoneet, että prinssi on vakuuttanut suoraan heille kustantavansa kalliin hoidon.
 Lapsi on ollut hoidossa Bostonin lastensairaalassa marraskuusta 2017 lähtien. Ensimmäinen ja toistaiseksi ainoa maksuerä lapsen hoitokuluista on maksettu joulukuussa 2017.
 Tilanne on johtanut lapsipotilaan epävarmaan tilanteeseen hoidon jatkon kannalta, ja sairaala puolestaan kärvistelee jatkuvasti kohoavan laskupinon kanssa.
 Saudi-Arabian Yhdysvaltain-lähetystö ei ole kommentoinut CNN:lle tapausta.
 Aiheesta lisää:
 Boston hospital sues Saudi prince over $3.5 million in unpaid bills for child with rare disease
 Synnyttänyt äiti kahlittiin sänkyyn, lapsi voi jäädä pantiksi – Maailmalla sairaalat pitävät potilaita vankeina, jos heillä ei ole varaa maksaa hoitoaan

CNN: Amerikkalaissairaala haastoi saudiprinssin oikeuteen – jätti maksamatta 3,5 miljoonan dollarin laskun kaksivuotiaan hoidosta


Summary: Keskustelua käytiin esimerkiksi koulutuksesta, päihteistä, ilmastonmuutoksesta ja hävittäjistä.

Tämän kevään viimeisessä eduskuntavaalissa puhuttiin vihdoin koulutuksesta ja nuuskasta, kun nuorisojärjestöjen puheenjohtajat ottivat mittaa toisistaan.
 Ylen vaalitentissä Helsingin keskustakirjasto Oodissa kohtasivat Kokoomusnuorten  Henrik Vuornos , Keskustanuorten  Suvi Mäkeläinen , Demarinuorten  Mikkel Näkkäläjärvi , Vihreiden nuorten toinen puheenjohtaja  Amanda Pasanen , Perussuomalaisten Nuorten  Asseri Kinnunen , Sinisten Nuorten  Tiina Ahva , RKP-Nuorten  Christoffer Ingo  ja Kristillisdemokraattisten Nuorten  Aleksi Sarasmaa . Vasemmistonuoria edusti hallituksen jäsen  Noora Tapio .
 Tentin alkupuolella eniten keskustelua herättivät päihteet.
 Kokoomusnuorten aloite kannabiksen dekriminalisointiin sai puheenjohtajilta laajan tuen.
 Vuornoksen mukaan nykyinen huumepolitiikka ei ole onnistunutta, ja huumeongelmien kanssa painivia pitäisi kohdella potilaina eikä rikollisina.
 RKP puolestaan vapauttaisi nuuskan. Ingon mukaan nuuskan käyttö on myös kulttuuriperinne. Nuuskan valvontaa kiristävää keskustaa lukuun ottamatta nuorisojärjestöt laillistaisivat nuuskan myynnin, jotta valtio pystyisi keräämään kaupankäynnistä verotuloja. Puheenjohtajat myös huomauttivat, että nuuskaa saa jo nyt todella helposti.
 Vaalitenteissä koulutusta on monen mielestä käsitelty turhan vähän.  Perjantai-iltana asiaan tuli muutos.
 Nuorisojärjestöjen puheenjohtajia puhutti esimerkiksi toisen asteen koulutuksen maksuttomuus, mutta yksimielisyyttä ei syntynyt. Kinnunen käyttäisi materiaalien hankkimiseen suunnatut tuet mieluummin lähiopetuksen lisäämiseen.
 Myös monelle opiskelijalle tutusta opintotuen takaisinperinnästä keskusteltiin. Tulovaltontaa pidettiin epäreiluna. Ahva poistaisi opintotuen tulorajat kokonaan, Ingo korottaisi 50 prosentilla – ja kertoi joutuneensa maksamaan tukia takaisin.
 Keskustanuorten Mäkeläinen joutui vastaamaan Sipilän hallituksen koulutusleikkauksiin.
 Mäkeläinen sanoi opintorahan leikkausten näkyneen omassa arjessaankin, mutta yltyi pian korostamaan hallituksen saavutuksia: opiskelijat on saatu yleisen asumistuen piiriin, ja ylioppilaiden terveydenhuoltosäätiön YTHS:n toiminta laajenee koskemaan myös ammattikorkeakoulujen opiskelijoita.
 Mutta mistä rahat?
 Kinnunen lopettaisi humanitäärisen maahanmuuton, Pasanen karsisi ympäristölle haitallisia yritystukia.
 Keskustelua herätti myös asepalvelus.  Puheenjohtajista kaikki muuttaisivat nykyjärjestelmää.
 Ahva ehdottaa naisille Lotta-koulutusta, Sarasmaa ulottaisi kutsunnat koskemaan kaikkia sukupuolia, mutta säilyttäisi yleisen asepalveluksen.
 Sukupuolineutraalius jakoi mielipiteitä. Kinnunen ei "todellakaan" kannattaisi Pasasen ehdottamaa sukupuolineutraalia vapaaehtoista palvelusta, sillä kyse ei ole ensisijaisesti yhdenvertaisuudesta vaan maanpuolustuksesta.
 Sukupuoli- ja seksuaaliasiat olivat muutenkin tapetilla.
 Sekä alle 25-vuotiaiden maksuton ehkäisy että kolmannen sukupuolen lisääminen jakoivat mielipiteitä.
 Mäkeläisen mielestä translaki pitäisi uudistaa kokonaan seuraavalla hallituskaudella. Ahva puolestaan piti nykyjärjestelmää hyvänä. Sukupuolen ei hänestä tulisi olla ilmoitusasia.
 Muunsukupuolinen Tapio kuunteli vieressä.
 Jostain ainakin katsojat olivat samanmielisiä.  Nuorisojärjestöjen puheenjohtajien perusteella suomalaisen politiikan tulevaisuus on valoisa.
 Ei huutoa, ei päällepuhumista.
 Lisää aiheesta:
 Tässä nuorten vaalikeskustelun osallistujat – mukana väestönvaihdosta twiittaileva perussuomalainen ja suoran toiminnan vasemmistolainen

Nuuska maitokauppoihin ja naisille Lotta-koulutusta – Nuorten vaalitentissä keskusteltiin kohteliaasti ja huutamatta vaikeista asioista


Summary: Heikki Autto, Kaisa Juuso ja Mikko Kärnä valittiin uusina eduskuntaan Lapista.

Lappi sai kolme uutta kansanedustajaa sunnuntain eduskuntavaaleissa. He ovat  Heikki Autto  (kok.) Rovaniemeltä,  Kaisa Juuso  (ps.) Torniosta ja  Mikko Kärnä  (kesk.) Enontekiöltä.
 Kansanedustajat Katri Kulmuni (kesk.), Kaisa Juuso (ps.) ja Mikko Kärnä (kesk.). Yle
 Heistä Juuso on aidosti ensimmäistä kertaa eduskunnassa. Ensi kertaa eduskuntavaaleissa ehdolla ollut torniolainen sai runsaat 5000 ääntä.
 Kärnä nousi varapaikalta  Paavo Väyrysen  tilalle eduskuntaan lähes koko viime vaalikaudeksi. Kärnä keräsi runsaat 5900 ääntä, mikä oli miltei kaksinkertainen määrä vuoden 2015 vaaleihin verrattuna.
 Autto taas oli kansanedustajana vuodet 2011-2015 mutta putosi vuoden 2015 vaaleissa. Autton äänisaalis näissä vaaleissa oli runsaat 4800 ääntä, mikä on runsaat 1400 ääntä vähemmän kuin viimeksi.
 Keskusta menetti yhden neljästä paikastaan Lapissa. Perussuomalaiset, vasemmistoliitto, SDP ja kokoomus saivat kukin yhden paikan.
 Istuva edustaja Markus Lohi näyttäisi olevan näissä vaaleissa Lapin viimeinen läpimenijä. Yle / Marjukka Talvitie
 Paikkansa eduskunnassa uusivat Lapista  Katri Kulmuni  (kesk.),  Markus Lohi  (kesk.),  Markus Mustajärvi  (vas.) ja  Johanna Ojala-Niemelä  (sd.).
 Kulmuni keräsi eniten ääniä Lapissa viime vaalien tapaan. Nyt ääniä kertyi runsaat 7700, mikä on 2000 vähemmän kuin neljä vuotta sitten. Viime eduskuntavaaleissa vuonna 2015 hän sai 9705 ääntä.
 Lohi sai vajaat 4600 ääntä, Mustajärvi hivenen yli 5000 ja Ojala-Niemelä runsaat 6100 ääntä. Kolmikon äänipotit pienenivät hieman neljän vuoden takaisesta.
 Eeva-Maria Maijala (kesk.) kampanjoi Rovaniemellä lauantaina 13. huhtikuuta. Perttu Ruokangas / Yle
 Eduskunnasta putosivat  Eeva-Maria Maijala  (kesk.) ja  Matti Torvinen  (sin.).
 Matti Torvinen (sin.) Rovaniemen Lordin aukiolla 13. huhtikuuta. Perttu Ruokangas / Yle
 Riikka Karppinen  (vihr.) keräsi toiseksi eniten ääniä Lapissa, mutta jäi valitsematta. Karppisen äänisaalis oli runsaat 6600 ääntä.
 Keskustan kannatus romahti
 Keskusta pysyi Lapin suurimpana puolueena, vaikka sen kannatus romahti viime eduskuntavaaleista runsaat 13 prosenttia 29,7 prosenttiin.
 Kakkospaikan piti perussuomalaiset 17 prosentin kannatuksella, mikä on vain vähän eli 0,5 prosenttiyksikköä viime eduskuntavaaleja vähemmän.
 Aiemmin vasemmistoliitto oli pitkään Lapin toiseksi suurin puolue mutta pysyi edelleen kolmannella sijalla. Kannatus nousi hivenen, 0,7 prosenttiyksikköä ja oli 14,4 prosenttia.
 SDP ylsi lähes Lapissa 14,1 prosentin kannatukseen ja kokoomuksen kannatus oli 10,9 prosenttia.
 Juttu on tehty kun Lapin äänistä oli laskettu runsaat 90 prosenttia, joten tilanne ja lopulliset äänimäärät voivat vielä muuttua.

Lappiin kolme uutta kansanedustajaa – keskusta menetti yhden paikan


Summary: Äänestysprosentti on yltänyt yli 72:n viimeksi vuoden 1991 eduskuntavaaleissa.

Eduskuntavaaleissa on äänestetty viime eduskuntavaaleja ahkerammin. Oikeusministeriön mukaan äänestysprosentti oli 72, kun se oli vuoden 2015 eduskuntavaaleissa 70,1.
 Äänestysprosentti on yltänyt yli 72:n viimeksi vuoden 1991 eduskuntavaaleissa, jolloin se oli 72,1.
 Kerromme asiasta kohta lisää.

Uurnilla käytiin viime vaaleja ahkerammin – äänestysprosentti nousi 72:een


Summary: Keskustalle rökäletappio Oulun vaalipiirissä, perussuomalaiset ja vasemmistopuolueet ovat saamassa lisäpaikkoja

Ennakkoäänten perusteella keskusta menettäisi kolme paikkaa Oulun vaalipiirissä. Viime eduskuntavaaleissa keskustalla oli yhdeksän paikkaa.
 Juha Sipilällä  on Oulun vaalipiirin keskustalaisista eniten ääniä tässä vaiheessa laskentaa. Viime eduskuntavaaleissa Sipilä oli keskustan vaalikuningas, 30 758 ääntä.
 Ennakkoäänten julkistaminen toi hiljaisuuden keskustan vaalivalvojaisiin Oulussa.  Antti Ollikaiselle  ennakkoäänet olivat pettymys, koska se povasi jopa neljän paikan menettämistä.
 – Täytyy myöntää, että raskas tappio on jos neljä paikkaa tulee takkiin, Se on iso menetys. Nyt on vielä aikaista lähteä katsomaan, miksi näin kävi. Näyttää siltä, että äänestäjien luottamusta ei saavutettu niillä keinoilla, millä suomi laitettiin kuntoon, Ollikainen kommentoi.
 Myös  Riikka Moilanen  (kesk.) on pöyristynyt keskustan tilanteesta.
 – Oulun kaupungin äänet ovat ratkaisevia. Tällä hetkellä keskustan tulos näyttää pahalta. Tämä on hyvin pöyristyttävää. Mutta laskenta on pahasti kesken, lopullisia tuloksia ei voi vielä tietää, kommentoi Riikka Moilanen.
 Kun ääntenlaskenta on puolivälissä, Moilasen äänet eivät näytä riittävän eduskuntaan asti.
 Raimo Piirainen. Jarmo Nuotio / Yle
 Oulun vaalipiiristä on menossa myös uusia ehdokkaita eduskuntaan. Uusina arkadianmäelle kapuaa muun muassa  Sebastian Tynkkynen  (ps.),  Jenni Pitko  (vihr.),  Jenna Simula  (ps.),  Raimo Piirainen  (sd.) ja  Pekka Aittakumpu  (kesk.).
 – Tällä hetkellä näyttää hyvältä, ei nuolaista ennen kuin tipahtaa. Kyllä tässä jännittämistä riittää. Ei missään nimessä lähdetä vielä onnitteluja vastaan ottamaan, vasta joskus klo 22 tai klo 23 aikoihin, kertoo Piirainen, joka on ollut kansanedustajana 2009–2015.
 Perussuomalaisten Jenna Simula on häkeltynyt, mutta innoissaan vaalituloksesta.
 – On yllätys, mutta on tässä älyttömästi tehty töitä.
 Perussuomalaiset näyttävät olevan suurin voittaja Oulun vaalipiirissä. Simula uskoo, että yksi syy siihen on se, että perussuomalaisten linja on selkeytynyt ihmisille.
 – Meidän arvot ovat sellaisia, mitä ihmiset haluavat nyt, ensimmäistä kertaa eduskuntaan menevä Simula kertoo.
 Vaalien koko tulos selviää illan ja yön aikana, kun varsinaisen vaalipäivän äänet on laskettu. Äänestyspaikat ovat olleet auki kello 20 asti.
 Vaalitulos vahvistetaan 17.4.2019 ja uusi eduskunta aloittaa työnsä 23.4.
 Kerromme kohta lisää.
 Katso myös suoraa lähetystä Oulusta:
 Millainen vaalitulos on pääministerin vaalipiirissä? Seuraa suoraa lähetystä Oulusta

Keskusta menettämässä kolme paikkaa Oulun vaalipiirissä – monta uutta nimeä nousee eduskuntaan


Summary: Viisi viime hallituksen ministeriä joutuu tyhjentämään työhuoneensa Eduskuntatalossa.

Tällä haavaa näyttää siltä, että muun muassa ympäristöministerinä viimeksi toiminut  Kimmo Tiilikainen  (kesk.) putoaisi eduskunnasta. Tiilikainen haki jatkopestiä Helsingin vaalipiiristä.
 Siniset näyttäisi jäävän puolueena kokonaan ulos eduskunnasta. Se tarkoittaa myös näiden äskeisten ministerien katoamista Arkadianmäeltä:
 Sampo Terho  (eurooppa-, kulttuuri- ja urheiluministeri, Helsingin vaalipiiri) Jari Lindström  (työministeri, Kymen vaalipiiri) Jussi Niinistö  (puolustusministeri, Uudenmaan vaalipiiri) Pirkko Mattila  (sosiaali- ja terveysministeri, Oulun vaalipiiri)
 Eniten ääniä haalinut putoaja olisi tällä hetkellä keskustan  Tuomo Puumala  Vaasan vaalipiiristä miltei 3 000 äänellä. Seuraavalla "putoajien ääniharavalla", Savo-Karjalan keskustalaisella  Eero Reijosella  on tällä kohtaa runsaat 2 600 ääntä.
 Näkyviä eduskunnasta putoajia olisivat myös muun muassa Seitsemän tähden liikkeen konkaripoliitikko  Paavo Väyrynen  Uudeltamaalta, vihreiden helsinkiläinen  Ozan Yanar  ja uusmaalainen  Jyrki Kasvi  ja perussuomalaisista kokoomukseen loikannut  Veera Ruoho  niinikään Uudeltamaalta.
 Putoajien listalla on toistaiseksi keskustalaisia, kokoomuslaisia, sinisiä, vihreitä ja Väyrynen. Se tarkoittaa, että esimerkiksi kaikki demarit ja perussuomalaiset viime eduskunnasta jatkavat työtään.
 Lue myös:
 Seuraa ääntenlaskentaa reaaliaikaisesti Ylen tulospalvelussa
 Yle elää vaalipäivässä hetki hetkeltä – lue uusimmat käänteet täältä

He ovat putoamassa eduskunnasta: Jussi Niinistö, Jyrki Kasvi, Kimmo Tiilikainen, Paavo Väyrynen...


Summary: Ennakkoäänestyksen alustavat tulokset toivat pääministeripuolue keskustalle painajaismaisen vaali-illan, kirjoittaa politiikan toimittaja Pekka Kinnunen.

Eduskuntavaalien ensimmäisten tulosten  perusteella SDP ja kokoomus taistelevat suurimman puolueen paalupaikasta seuraaviin hallitusneuvotteluihin. Demarijohtaja  Antti Rinne  ja kokoomusjohtaja  Petteri Orpo  vääntävät vielä kättä pääministerin paikasta.
 Vaalien alla julkaistuhin kannatuskyselyihin verrattuna suurimman oppositiopuolueen, SDP:n, vaalivoitto on jäämässä odotettua pienemmäksi.
 Demareiden vaalimenestyksen vertailukohtana on kevään 2015 eduskuntavaalien surkea tulos: 16,5 prosenttia äänistä ja 34 kansanedustajaa.
 Ennakkoäänten perusteella hallitusvastuussa ollut kokoomus olisi haastamassa SDP:n kärkipaikkaa.
 Kokoomuksella on ollut tapana saada kannattajansa hyvin liikkeelle vaalipäivänä. Kokoomuslaiset ovat myös perinteisesti aktiivisia äänestäjiä, joten lopputulosta joudutaan jännittämään pitkälle vaaliyöhön.
 Rökäletappio viemässä keskustaa oppositioon
 Pääministerinä neljä vuotta hallinneelle keskustajohtaja  Juha Sipilälle  vaalituloksesta näyttäisi tulevan täysi katastrofi.
 Sipilä palautti keskustan pääministeripuolueeksi vuoden 2015 vaaleissa. Hän valitsi hallituskumppaneikseen perussuomalaiset ja kokoomuksen.
 Sipilän perusporvarihallitus tasapainotti julkista taloutta ja onnistui nostamaan työllisyysasteen yli 72 prosentin, mutta keskustalle hallituksen politiikka näyttää muodostuneen tuhon tieksi.
 Sipilä on johtanut keskustaa vuodesta 2012, ja suuri vaalitappio on ajamassa Sipilää väistämättä pois puoluejohtajan paikalta.
 Halla-aho palautti perussuomalaiset kartalle
 Perussuomalaisille neljä viime vuotta ovat olleet vuoristorataa.  Timo Soini  johti perussuomalaiset hallitukseen, mutta Sipilän hallituksen politiikka romahdutti perussuomalaisten suosion ja vei lopulta puolueen Soinin käsistä.
 Kesällä 2017 perussuomalaisten johtoon noussut  Jussi Halla-aho  ei kelvannut Sipilän ja Orpon hallituskumppaniksi. Soinilaiset jäivät hallitukseen ja halla-aholaiset kokosivat joukkonsa oppositiossa.
 Perussuomalaisten hajoamisen lopputulokseksi näyttää jäävän hallituksessa jatkaneiden sinisten katoaminen puoluekartalta samaan aikaan kun jyrkemmän linjan halla-aholaiset vakiinnuttavat asemansa oikeistopopulistisena oppositiopuolueena.
 Vihreät ja vasemmistoliitto vaalivoittajina eteenpäin
 Vihreille eduskuntavaalit ovat tuomassa odotetun läpimurron keskisuurten puolueiden joukkoon. Kevään 2017 kuntavaalivoitto saa jatkoa ja kansanedustajapaikkojen roima lisäys nostaa vihreiden valtakunnallista painoarvoa.
 Eduskuntavaalien jälkeen enemmistöhallitusta on vaikea muodostaa ilman vihreitä. Oppositiossa vihreät on liittoutunut SDP:n ja vasemmistoliiton kanssa, mutta vihreät mahtuu myös kokoomusvetoiseen sinipunahallitukseen.
 Vasemmistoliitto on katkaisemassa pitkän vaalitappioiden sarjan. Vasemmistoliiton hallitustoiveet ovat SDP:n ykköspaikan varassa, eikä hallituspaikka ole varma edes Rinteen johtamassa hallituksessa.
 Vaalipäivän äänet ratkaisevat vaalien tuloksen
 Ennakkoääniä annettiin tällä kertaa enemmän kuin koskaan ennen eduskuntavaaleissa, mutta lopullinen vaalitulos on selvillä vasta, kun vaalipäivänä annetut äänet on laskettu.
 Eduskuntavaalien  ennakkoäänestys oli kaikissa vaalipiireissä vilkkaampaa  kuin neljä vuotta sitten. Koko maassa äänestysprosentti nousi yli neljä prosenttiyksikköä.
 Ennakkoäänestysinto kohosi eniten Satakunnan ja Pirkanmaan vaalipiireissä. Myös helsinkiläiset äänestäjät olivat vilkkaasti liikkeellä ja äänestysaktiivisuuden nousu jäi pienimmäksi Oulun vaalipiirissä.
 Ennakkoäänestyksen tulokset poikkeavat  jonkin verran vaalipäivän äänestyksen tuloksista.
 Ennakkoon äänestävät ovat yleensä varmoja puoluekannastaan jo hyvissä ajoin ennen vaaleja. Vaalipäivänä liikkeellä on paljon enemmän äänestäjiä, jotka tekevät äänestyspäätöksensä vasta viime hetkillä.
 Lisää aiheesta
  Tästä pääset seuraamaan reaaliaikaisesti vaalien tuloslaskentaa
 Sipilä: "Keskusta on näiden vaalien suurin häviäjä" – seuraamme hetki hetkeltä, katso tästä suoraa lähetystä

Analyysi: Muutoksen tuuli romutti keskustan – vaalipäivän äänet ratkaisevat ykkösen


Summary: Naiskansanedustajien määräksi on tulossa lähes 100.

Naiset ovat tekemässä näissä eduskuntavaaleissa historiaa.
 Kun ennakkoäänistä on laskettu 47 prosenttia, naisten osuus valituista on nousemassa 94:ään. Se olisi toteutuessaan kaikkien aikojen suurin määrä Suomen vaalihistoriassa.
 Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa eduskuntaan valittiin 85 naista, mikä on vielä tämänhetkinen ennätys. Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa valittiin 83 naista.
 Ylen tulospalvelu Yle seuraa vaali-iltaa hetki hetkeltä
 Vihreät ovat saamassa naiskansanedustajia jopa 16, kun puoleen mieskansanedustajien määrä on jäämässä vain kolmeen.
 Uudesta eduskunnasta tulisi myös hitusen aiempaa nuorempi. Kansanedustajaksi vahvoilla olevien keski-ikä on 47 vuotta, kun neljä vuotta sitten valittujen kansanedustajien keski-ikä oli noin 47,3 vuotta.
 Tulevaan eduskuntaan on nousemassa lisäksi runsaasti uusia kansanedustajia. Tällä hetkellä näyttää siltä, että uusia kansanedustajia valittaisiin 78. Viime eduskuntaan valittiin 73 uutta kansanedustajaa.
 Vuonna 2011 eduskuntaan valittiin 87 uutta kansanedustajaa, mikä on kaikkien aikojen suurin uusien edustajien määrä.
 Tässä jutussa kerrotut tulokset ovat vielä vahvistamattomia, joten ne voivat vielä muuttua, koska ääntenlaskenta on kesken.
 Virallinen tulos selviää tarkastuslaskennan jälkeen, joka tehdään maanantaina.
 Uutinen päivittyy*

Naisia nousemassa kansanedustajiksi historiallisen paljon – uusi eduskunta alkaa jo hahmottua


Summary: Lista ääniharavista päivittyy laskennan edetessä.

Eduskuntavaaleissa eniten ääniä saaneiden listaa johtaa tässä vaiheessa kokoomuksen  Antti Häkkänen . Äänistä on nyt laskettu noin 40 prosenttia, ja esimerkiksi Uudenmaan vaalipiirin laskenta on vielä pahasti kesken.
 Häkkäsen tuntumassa tulevat  Li Andersson  (vas.) ja  Sanna Marin  (sd.), ja heidän jälkeensä  Jussi Halla-aho  (ps.) ja  Pekka Haavisto  (vihr.).
 Grafiikka täydentyy jatkuvasti laskennan edetessä. Ennakkoäänistä eniten on laskematta Uudellamaalla annettuja ääniä.
 Neljän vuoden takaisten eduskuntavaalien äänikuningas oli keskustan  Juha Sipilä . Tällä hetkellä hän näyttäisi saavan kymmenenneksi eniten ääniä.
 Esimerkiksi  Paavo Väyrynen  (tl.) on tässä vaiheessa saanut vasta noin 300 ääntä.
 Seuraa ääntenlaskentaa reaaliaikaisesti.
 Eduskuntavaalit hetki hetkeltä

Laskennan alkuvaiheen ääniharava: Antti Häkkänen – katso täältä muutkin huiput


Summary: Vuoden 2019 eduskuntavaalit näyttävät muodostuvan sosialidemokraattien ja vihreiden juhlaksi Uudenmaan vaalipiirissä.

Hetki sitten julkaistun, tähän mennessä lasketun ennakkoäänestystuloksen perusteella kokoomus on Uudenmaan vaalipiirin suurin puolue. Se menettää silti näillä näkymin yhden paikan. Toiseksi eniten on ennakkoon äänestetty SDP:tä ja kolmantena on perussuomalaiset.
 Uudenmaan vaalipiirin äänikuningatar ääntenlaskennan tässä vaiheessa on kokoomuksen  Elina Lepomäki . Äänikuninkaan viittaa kantaa ennakkoäänten perusteella sosialidemokraattien  Antti Rinne .
 Sinisten  Simon Elo ,  Jussi Niinistö  ja Helsingin vaalipiiristä Uudellemaalle siirtynyt  Sampo Terho  eivät ole tällä hetkellä menossa läpi.
 Liike Nytistä on ennakkoäänten perusteella eduskuntaan menossa  Harry Harkimo .
 Eniten suosiotaan viime vaalien lopulliseen tulokseen verrattuna kasvattaa prosenteissa mitattuna näillä näkymin SDP ja vihreät. SDP:lle on tällä hetkellä tulossa Uudenmaan vaalipiirissä kaksi lisäpaikkaa ja vihreille yksi lisäpaikka.
 Sen sijaan perussuomalaisten, keskustan ja kokoomuksen suosio laskee Uudellamaalla. Perussuomalaisilta on lähdössä kaksi ja keskustalta sekä kokoomukselta molemmilta yksi paikka.
 Uudenmaan vaalipiirissä annetuista ennakkoäänistä oli sunnuntaina klo 20:20 laskematta vielä miltei puolet. Vaalipiirissä on lähes 780 000 äänioikeutettua.
 Eduskuntavaalien ennakkoäänestys päättyi tiistaina  vilkkaampana kuin koskaan aikaisemmin . Ennen varsinaista vaalipäivää äänioikeuttaan käytti yli 1,5 miljooaa suomalaista.
 Ylen vaaliasiantuntija  Sami Borg  varoittaa, että ennakkoäänestystuloksen tulkitseminen on siksi ja vielä laskematta olevien ennakokäänien takia olla tällä kertaa  tavanomaista hankalampaa .
 Ylen vaali-ilta on parhaillaan käynnissä  Areenassa , TV1:ssä sekä  Radio Suomessa . Netissä illan kulkua seurataan muun muassa tässä  hetki hetkeltä  päivittyvässä artikkelissa.
 Uudenmaan vaalipiiristä valitaan eduskuntaan 36 henkilöä, eli yksi enemmän kuin viime vaaleissa. Kaikkiaan Arkadianmäellä on 200 kansanedustajaa.
 Artikkelia täydennetään vaalipäivän ääntenlaskennan edetessä kunnes Uudenmaan eduskuntavaalitulos 2019 on valmis.

Ennakkoäänitulos julki: SDP ja vihreät vaalivoittoon Uudellamaalla, eniten kannatustaan menettävät keskusta ja perussuomalaiset


Summary: Noin neljäsosa ennakkoäänistä on edelleen laskematta.

SDP johtaa ääntenlaskentaa, kun eduskuntavaalien ensimmäiset ennakkoäänet on julkaistu.
 Kokoomus on toisena, keskusta ja perussuomalaiset seuraavat tiiviisti kolmannella ja neljännellä paikalla.
 Yle seuraa vaali-iltaa hetki hetkeltä
 Ennakkoon äänensä antoi 36,1 prosenttia kaikista äänioikeutetuista eli yli 1,5 miljoonaa suomalaista.
 Oikeusrekisterikeskus arvioi STT:lle, että kello 20 ennakkoäänistä on vielä laskematta reilu neljäsosa. Eniten ääniä on laskematta Uudenmaan vaalipiirissä.
 – Nyt ennakkoäänillä ei ole samaa ennustearvoa kuin aiemmin, kertoo Ylen vaaliasiantuntija, tutkija  Sami Borg .
 Alla oleva tulos päivittyy laskennan edetessä.
 Ennakkoon annettiin ennätysmäärä ääniä
 Ennakkoäänestys oli vilkkaampaa kuin aiemmissa eduskuntavaaleissa. Neljä vuotta sitten 32,3 prosenttia äänioikeutetuista kävi uurnilla ennakkoon.
 Ennakkoäänestyksen suosio on kasvanut tasaisesti vaaleista toiseen, eikä se vielä välttämättä kerro lopullisen äänestysprosentin kehityksestä.
 Sami Borg arvioi, että perinteisesti keskustan ja SDP kannatus laskee ennakkoäänistä lopulliseen tulokseen. Vihreiden ja RKP sen sijaan saattaa nousta.
 Muista nämä asiat, kun ennakköäänten tulokset tulevat
 Perussuomalaisten tulosta on Borgin mukaan vaikeampi arvioida. Viime vaaleissa heidän kannatusosuutensa nousi ennakkoäänistä lopulliseen tulokseen jopa kaksi prosenttiyksikköä, mutta vuoden 2011 jytkyvaaleissa muutos oli alle puoli prosenttiyksikköä.
 Lue lisää:
 Seuraa ääntenlaskentaa vaalipiirikohtaisesti reaaliajassa Ylen tulospalvelussa
 Yle seuraa vaali-illan tunnelmia hetki hetkeltä

Ensimmäiset ennakkoäänet julki: SDP suurin, kokoomus perässä, keskusta kolmantena


Pääseekö ehdokkaani läpi? Entä ketkä ovat vaalien ääniharavat?
 Muun muassa näihin kysymyksiin saat vastauksen tänä iltana Ylen tulospalvelusta. Tulospalvelu avautuu kello 20 heti ennakkoäänien julkistamisen jälkeen.
 Tulospalveluun pääset osoitteessa vaalit.yle.fi.
 Tulospalvelun tiedot päivittyvät jatkuvasti sitä mukaa kun ääntenlaskenta etenee.
 Tulospalvelun kautta voit saada myös selville muun muassa tulevan eduskunnan ikä- ja sukupuolijakauman.
 Yle seuraa vaalipäivän tapahtumia hetki hetkeltä

Pääseekö ehdokkaani läpi? Entä kuka on vaalien ääniharava? Ylen tulospalvelu kertoo eduskuntavaalien tuloksen


Summary: Entisen armeijan kenraalin Khalifa Haftarin johtamat joukot ovat tehnyt viime päivinä useita ilmaiskuja Tripolin ympäristöön kaupungin valtaamiseksi.

Itä-Libyan joukkojen sotakone on syöksynyt maahan tai ammuttu alas pääkaupunki Tripolin eteläosissa, kertovat armeijalähteet uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Libyan hallituksen joukot kertovat uutistoimisto AFP:n mukaan ampuneensa sotakoneen alas.
 Mahdollisista henkilövahingoista ei ole tietoa.
 Maan itäosia hallitsevan entisen armeijan kenraalin  Khalifa Haftarin  johtama niin sanottu Libyan kansallinen armeija on tehnyt viime päivinä useita ilmaiskuja Tripolin ympäristöön kaupungin valtaamiseksi.
 YK:n alaisen Maailman terveysjärjestön WHO:n mukaan taisteluissa on kuollut yli 120 ja haavoittunut lähes 600 ihmistä..
 Haftarin joukot tukevat Itä-Libyan erillishallintoa, joka taas vastustaa YK:n tunnustamaa GNA-hallintoa.
 Haftarin on määrä tavata tänään Egyptin presidentti  Abdel Fattah al-Sisi . Al-Sisin tiedottajan mukaan kaksikko keskustelee Libyan tilanteesta. Muita tietoja tapaamisesta ei ole kerrottu julkisuuteen.
 Diktaattorin kaataminen ei tuonut vakautta Arabikeväänä 2011 kapinalliset nousevat Libyaa vuosikymmenet hallinnutta diktaattoria  Muammar Gaddafia  vastaan. Länsimaat asettuvat tukemaan pääoppositioryhmää. Elokuussa 2011 Gaddafi katoaa maan alle. Kapinalliset kuitenkin löytävät ja tappavat hänet. Valta siirtyy oppositiolle vuonna 2012, mutta kahdessa eri kaupungissa, Bengasissa ja Tripolissa, päämajojaan pitävien ryhmien välit ovat jännitteiset. Libyan kansallisen armeijan päällikkö  Khalifa Haftar  valitsee puolensa ja alkaa organisoida iskuja Bengasin islamistista ryhmää vastaan 2014. Taistelut kiihtyvät rajuiksi kesällä 2014. YK vetää väkensä pois ja lähetystöt sulkevat ovensa. Tripolin kaupunki tuhoutuu taisteluissa pahoin. Rauhankeskustelujen jälkeen Libyassa aloittaa uusi YK:n tukema hallinto 2016, mutta se ei onnistu yhdistämään hajonnutta maata. Sillä ei myöskään ole armeijaa, joka voisi kilpailla Libyassa majailevien aseellisten ryhmittymien kanssa. Haftar armeijoineen saa haltuunsa suuren osa idässä sijaitsevista öljynvientialueista. Syyskuussa 2018 Libyan hallitus julistaa hätätilan, kun levottomuudet kiihtyvät Tripolissa jälleen. Keväällä 2019 Haftar lähestyy armeijoineen Tripolia ja sanoo aikovansa ottaa pääkaupungin haltuunsa. Lähteet: BBC, Atlantic Council
 Aiheesta lisää:
 Libyan taistelut kiihtyvät, yhteenotoissa jo satoja uhreja

Itä-Libyan joukkojen sotakone syöksyi maahan lähellä Tripolia


Summary: Yle Oulu ja Kaleva seuraavat sunnuntaina Oulun vaalipiirin tuloslaskentaa suorassa Areena-lähetyksessä klo 19.30–22.00.

Oulun vaalipiiri on ollut eduskuntavaalikamppailun ajan huomion keskiössä. Yle Oulun ja sanomalehti Kalevan yhteisissä vaalivalvojaisissa seurataan vaalituloksen valmistumista.
 Ylen viimeisimmän kannatusmittauksen  mukaan keskusta on pudonnut neljänneksi suosituimmaksi puolueeksi valtakunnassa. Oulun vaalipiirissä keskustalla on ollut tähän asti vankka kannatus vaalista toiseen. Neljä vuotta sitten pääministeriksi kohonnut  Juha Sipilä  oli keskustan ääniharava Oulun vaalipiirissä.
 Seuraamme suorassa lähetyksessä esimerkiksi, miten keskustan käy Sipilän vaalipiirissä. Saako gallup-ykkönen SDP kannatusta Oulun vaalipiirissä, entä miten käy tasaisesti gallup-suosiotaan kasvattaneiden perussuomalaisten?
 Suoraa Areena-lähetystä juontavat Kalevan  Petri Laukka  ja Yle Oulun  Jesse Mäntysalo . Illan aikana mukana on muun muassa puolueiden ehdokkaita ja politiikan asiantuntijoita. Lisäksi käymme kysymässä tunnelmia muutamista Kajaanissa ja Oulussa järjestettävistä puolueiden omista vaalivalvojaisista. Suora Areena-lähetys alkaa kello 19.30.
 Oulun vaalipiirin tuloslaskentaa seurataan  Päivi Annalan  ja  Sanna Kähkösen  kanssa myös  Radio Suomen  Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun lähetyksissä. Lähetys alkaa kello 19.53 ja päättyy puolilta öin.
 Lue myös:
 Analyysi: Vaaleista tulossa poikkeuksellisen kiinnostavat Oulun vaalipiirissä – ottaako keskusta turpaan, entä nousevatko perussuomalaiset?

Millainen vaalitulos on pääministerin vaalipiirissä? Seuraa vaalilähetystä ja illan tuloksia tästä artikkelista suorana