Summary: Yhdysvalloissa vaaleaihoisen naaman maalaaminen mustaksi on rasistista. Paljastukset mustanaamoista ja hyväksikäyttösyytökset sotkivat Virginian poliittiset kuviot täysin.

Mitä väliä on, jos joku on vuosikymmeniä sitten maalannut naamansa mustaksi naamiaisjuhlia varten?
 Paljonkin – Yhdysvalloissa se voi viedä uran ja kaataa yhden osavaltion tärkeimpiä johtajia.
 Yhdysvalloissa ihonväri ja eri etnisten ryhmien asema ovat edelleen herkkiä kysymyksiä. Virgianian osavaltio taas on vanhoja etelävaltioita, joissa orjuus oli yleistä.
 Viime viikolla kävi ilmi, että Virginian ykkösjohtaja – kuvernööri – on opiskeluaikoinaan vuonna 1984 laittanut vuosikirjaansa rasistisen kuvan. Siinä seisoo mustanaamaiseksi maalattu ihminen ja vieressä toinen Ku Klux Klanin kaavussa.
 Demokraattikuvernööri  Ralph Northamin  eroa vaadittiin heti ja laajalti.
 Virginian kuvernööri Ralph Northam kommentoi vuosikirjakohua 2. helmikuuta vaimo Pamela Northam vierellään. Dan Currier / EPA
 Valkoisen ihmisen naaman maalaaminen mustaksi on vanha teatteritapa. Naama mustana esitettiin stereotyyppisiä hahmoja, hölmöjä ja laiskoja. Naaman maalaamista pidetään yleisesti loukkaavana.
 Northam ensin myönsi kuvan, sitten kielsi olevansa kumpikaan ihminen kuvassa, sitten vielä tunnusti maalanneensa kasvonsa kyllä toisella kerralla mustaksi. Tarkoitus oli esittää laulaja  Michael Jacksonia  tanssikilpailussa vuonna 1984.
 Tähän asti Northam on kieltäytynyt eroamasta.
 Seuraajatkin skandaalissa
 Yksi kovin sanoin Northamin eroa vaatineista on osavaltion oikeusministeri  Mark Herring , joka oli haaveillut kuvernöörin paikasta vuoden 2021 vaaleissa.
 Herring olisi kolmas seuraajaehdokas, jos Northam eroaisi kuvaskandaalin vuoksi. Välissä on musta varakuvernööri  Justin Fairfax . Hänen matkaansa Northamin mahdolliseksi seuraajaksi olivat, Herringin onneksi, jo synkentäneet viikonloppuna esiin nousseet väitteet seksuaalisesta hyväksikäytöstä.
 Keskiviikkona Herringin puheilta katosi moraalinen pohja. Herring joutui tunnustamaan, että myös hän itse on maalannut naamansa mustaksi 80-luvulla esiintyäkseen rap-muusikkona.
 Mark Herringin haaveet kuvernöörin paikasta saivat kovan kolauksen. William Graham / AOP
 Virginian poliittinen myllerrys sai vielä lisää jatkoa, kun hieman myöhemmin keskiviikkona varakuvernööri Fairfaxia syyttänyt nainen tuli julki omalla lausunnollaan. Nainen sanoi Fairfaxin pakottaneen hänet suuseksiin hotellihuoneessa demokraattien puoluekokouksen yhteydessä vuonna 2004.
 Fairfax on jo aiemmin kiistänyt väitteet ja sanonut, että tapahtumiin oli molempien suostumus. Se ei auttanut, vaan nyt esimerkiksi kansallinen naisjärjestö vaatii Fairfaxin eroa.
 Republikaanien hetki?
 Jos sekä Northam, Fairfax että Herring joutuisivat eroamaan, seuraavaksi johtopaikka siirtyisi osavaltion kongressin edustajainhuoneen puheenjohtajalle  Kirk Coxille . Hän puolestaan on republikaani.
 Keskiviikkona osavaltion kongressissa tapahtumat saivat päät niin sekaisin, etteivät kaikki poliitikot enää halunneet edes kommentoida paljastuksia. Edustajainhuoneen republikaanijohtaja  Todd Gilbert  tyytyi sanomaan, että olisi "vastuutonta" kommentoida, koska ilmassa lentelee niin paljon asioita.
 Virginia on demokraattien vahvaa kannatusaluetta ja kaikki kolme tärkeintä poliittista johtopaikkaa tällä hetkellä demokraattien – siis Northamin, Fairfaxin ja Herringin – hallussa. Osavaltion kongressi sen sijaan on republikaanien.
 Syksyllä järjestetään osavaltiotason vaalit, joissa demokraatit olivat toivoneet napsivansa lisäpaikkoja kongressiin. Tämänhetkinen kohu ei ainakaan auta demokraattien tavoitteita.
 Republikaanipresidentti  Donald Trump  liittyi torstaina mukaan keskusteluun tviittaamalla. Trumpin mukaan johtavat demokraatit tappavat hienon Virginian osavaltion.
 –Jos nämä kolme heikkoa poliitikkoa olisivat republikaaneja, toimet olisivat huomattavasti kovempia, Trump jatkoi ja julisti, että vuonna 2020 osavaltio palaa kotiin republikaaneina.
 Äänestäjille jää päätettäväksi, mitä he voivat antaa anteeksi ja kenelle. Voiko liki 40 vuoden takaisia kuvia unohtaa? Entä viidentoista vuoden takaisia syytöksiä hyväksikäytöstä?
 Naamojen maalaaminen vuosikymmeniä sitten voi tuntua pieneltä kohulta, mutta Virginiassa ristiriitainen menneisyys ja rotukysymykset ovat yhä läsnä.
 Esimerkiksi vuonna 2017 valkoiset nationalistit  kokoontuivat osoittamaan mieltään  sisällisodan aikaisen kenraali  Robert E. Leen  patsaan poistoa vastaan. Syntyneissä mellakoissa kuoli yksi nainen.
 Viime vuonna liittovaltion senaattiin pyrkinyt republikaaniehdokas kampanjoi lupaamalla säilyttää etelävaltioiden muistomerkit.

Rasistisesta kuvasta alkoi dominoefekti, joka uhkaa nyt kaataa yhden osavaltion koko johtoportaan Yhdysvalloissa


Summary: YK:n tutkinnassa päädyttiin samaan lopputulokseen kuin aikaisemmin tehdyissä tutkinnoissa.

YK:n tutkinnan mukaan Saudi-Arabian viranomaiset murhasivat raa'asti ja suunnitelmallisesti toimittaja  Jamal Khashoggin .
 Lisäksi Saudi-Arabia häiritsi ja viivästytti vakavalla tavalla Turkin viranomaisten rikostutkintaa maan Istanbulin-konsulaatissa, toteaa YK:n edustaja  Agnes Callamard .
 Saudi-Arabian johtoa arvostellut Jamal Khashoggi murhattiin lokakuun alussa konsulaatin tiloissa.
 Khashoggi katosi mentyään konsulaattiin. Saudi-Arabia myönsi vasta myöhemmin, että Khashoggi joutui henkirikoksen uhriksi.
 Callamard oli kolmen asiantuntijan kanssa Turkissa selvittämässä rikosta. Hän kertoo Reutersille, että tutkijoiden läpikäymä materiaali oli karmeaa.
 YK:n raportoija sanoo olevansa erittäin huolissaan siitä saavatko Saudi-Arabiassa murhasta syytteessä olevat 11 henkilöä oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin. Viidelle heistä vaaditaan kuolemantuomiota.
 Callamard on vaatinut päästä vierailemaan Saudi-Arabiassa.
 Saudi-Arabia kiistää, että maan johto olisi tiennyt murhahankkeesta.
 Lisää aiheesta:
 CNN: Murhatun sauditoimittaja Khashoggin viimeiset sanat: ”En voi hengittää”
 Trump: Yhdysvallat pysyy Saudi-Arabian kumppanina, vaikka kruununprinssi onkin saattanut sotkeutua Khashoggin murhaan
 Sauditoimittaja Khashoggi oli monikasvoinen – eliittisuvun poika kulki maailmalla Afganistanista Yhdysvaltoihin mutta maksoi lopulta hengellään kuningashuoneen arvostelusta

YK:n tutkinta: Saudi-viranomaiset murhasivat Khashoggin brutaalilla tavalla


Summary: Pääministeri Mayn Brysselin-matka ylitti odotukset vain siksi, että odotukset oli viritetty niin matalalle, kirjoittaa EU-kirjeenvaihtaja Petri Raivio.

Britannia eroaa EU:sta 50 päivän kuluttua, ja nyt on päätetty käynnistää uudelleen keskustelut eron ehdoista.
 Pääministeri  Theresa May  ja EU-komission puheenjohtaja  Jean-Claude Juncker  ilmoittivat uusista neuvotteluista tapaamisensa jälkeen tänään torstaina. Epäselväksi jää, mistä osapuolet aikovat neuvotella.
 Mayn ja Junckerin lausunto  kertaa reunaehdot: May haluaa muuttaa erosopimusta. Junckerin mukaan erosopimus ei ole avattavissa uusille neuvotteluille.
 Junckerin mukaan EU voi kyllä neuvotella toisesta paperista eli poliittisesta julistuksesta, joka määrittelee EU:n ja Britannian tulevan suhteen pohjan. Tämä ei kuitenkaan näytä riittävän Maylle eikä Britannian parlamentin alahuoneelle, joka on torjunut erosopimuksen nykymuodossaan selvin lukemin.
 Neuvottelut jatkuvat maanantaina , kun brexit-ministeri  Stephen Barclay  tapaa EU:n pääneuvottelijan  Michel Barnier 'n Strasbourgissa. Torstai ei tuonut valoa siihen, mistä neuvottelupöydässä aiotaan puhua.
 Neuvottelulupaus tarkoittaa kuitenkin sitä, että pääministeri Mayn ei tarvinnut palata Lontooseen täysin tyhjin käsin. Tämä on hieman enemmän kuin Brysselin-matkan annilta odotettiin.
 Odotuksia on etenkin EU:n puolelta viritetty mahdollisimman matalalle aina siitä saakka kun Britannian parlamentin alahuone lähetti Mayn takaisin Brysseliin hakemaan "vaihtoehtoisia järjestelyitä" ratkaisulle, jonka tarkoitus on välttää rajatarkastukset Irlannin ja Pohjois-Irlannin rajalla.
 EU on toistanut papukaijan tavoin , että erosopimuksesta ei neuvotella. Odotusarvo oli, että May tulee Brysseliin ja hänelle annetaan pakit.
 Odotuksia laski entisestään Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan Donald Tuskin eilinen tokaisu, jonka mukaan helvetissä on erityinen paikka niille, jotka ajoivat Britannian eroa ilman minkäänlaista suunnitelmaa siitä, miten se voitaisiin toteuttaa turvallisesti.
 Tuskin sanat tulkittiin Britanniassa loukkauksena. Ne antoivat viileät lähtökohdat Theresa Mayn ja Tuskin tapaamiselle torstaina.
 Toisaalta ne antoivat Maylle tilaisuuden  näyttäytyä brittien kansallisen ylpeyden puolustajana. May sanoi Tuskin tapaamisen jälkeen ottaneensa asian esille Tuskin kanssa.
 – Kielenkäyttö ei ollut hyödyllistä ja aiheutti laajaa tyrmistystä Britanniassa, May sanoi, ja kertoi kehottaneensa Tuskia keskittymään siihen, että Britannian ja EU:n välit saadaan pidettyä likeisinä tulevaisuudessakin.
 Olemattomien odotusten olosuhteissa Mayn matka olikin eräänlainen torjuntavoitto. Jonkinlainen neuvotteluprosessi on saatu liikkelle. Loukattua kunniaa on puolustettu.

Analyysi: Brexit-neuvottelut aloitetaan uudelleen, mutta mistä neuvotellaan?


Summary: Paikalla olleen miehen pelastusyritykset olivat epäonnistuneet kuumuuden vuoksi.

Jämsässä Keski-Suomessa yksi ihminen kuoli omakotitalon tulipalossa torstaina iltapäivällä.
 Päivystävän palomestarin torstaina iltapäivällä antamien alustavien tietojen mukaan uhri oli iäkäs nainen. Palomestari kertoi STT:lle, että paikalla ollut mies oli yrittänyt pelastaa liekkeihin jäänyttä naista, mutta yritykset olivat epäonnistuneet kuumuuden vuoksi.
 Syttymissyytä palomestari ei osannut vielä arvioida. Palanut omakotitalo sijaitsee Leppätiellä noin kilometrin päässä Jämsänkosken keskustasta. Talo paloi käyttökelvottomaksi.

Iäkäs nainen kuoli omakotitalopalossa Jämsässä


Summary: Lennonjohtajat taistelevat useilla työnseisauksilla joka viikko, kun taas työnantaja pidättää heiltä palkkaa.

Valtakunnansovittelijan johdolla käydyt neuvottelut lennonjohtajien työehdoista eivät tuottaneet torstaina tulosta. Osapuolet palaavat neuvottelupöytään ensi viikon keskiviikkona.
 Työtaistelutoimena lennonjohtajat pitävät joitakin tunteja kestäviä työnseisauksia useana päivänä viikossa. Ensimmäiset työnseisaukset alkoivat vuodenvaihteessa.
 Työnantajia edustava Palvelualojen työnantajat Palta puolestaan aloitti helmikuussa työsulun, joka on voimassa kuutena päivänä viikossa pääosin kuuden tunnin jaksoissa. Tänä aikana ammattiliitto SLJY:n jäsenet eivät pääse töihin eivätkä kerrytä palkkaa.
 Lennonjohtajat ovat olleet sopimuksetta pitkälti yli vuoden ajan.
 Lennonjohtajien työnantaja ANS Finland liittyi vuoden alusta valtio-omisteiseen konserniin, Traffic Management Finlandiin, johon kuuluu kaikki Suomen liikenteenohjaus.

Lennonjohtajakiista venyy, ei tulosta tänäänkään


Summary: Pelkästään joulukuussa 10 000 ihmistä sairastui Ukrainassa, heistä suurin osa oli lapsia.

Tuhkarokkotapausten määrä kolminkertaistui Euroopassa viime vuonna, kertoo  Maailman terveysjärjestö WHO:n tilasto.
 WHO:n mukaan viime vuonna tuhkarokkotartunnan sai Euroopassa yhteensä 82 596 ihmistä. Tuhkarokkoon sairastuneiden määrä oli korkein tällä vuosikymmenellä.  Aiheesta kirjoittaa BBC.
 Toissa vuonna tartunnan saaneita oli Euroopassa noin 24 000 ja vuotta aiemmin noin 5 300, mikä oli tilastoidun historian alhaisin luku.
 Tuhkarokko yleistyi rajusti Ukrainassa
 Tuhkarokkotapausten määrän rajun kasvun syynä Euroopassa on tuhkarokon voimakas leviäminen Ukrainassa, jossa sairastuneita oli viime vuonna 53 000. Vuotta aiemmin tartuntoja oli Ukrainassa vain kymmenesosa tästä määrästä.
 Tartuntojen määrä kasvoi Ukrainassa viime vuoden loppua kohti niin, että joulukuussa sairastuneita oli jo yli 10 000. Viranomaiset ovat valmistelleet epidemian julistamista Ukrainassa.
 Enemmistö tuhkarokkoon sairastuneista on ollut lapsia. Eniten tapauksia on ollut Ukrainan länsiosassa sijaitsevassa Lvivin kaupungissa, mutta sairastuneita on ollut muuallakin maassa.
 Tuhkarokon yleisyyden syynä Ukrainassa on maan aikaisempi heikko rokotekattavuus. Kaksi vuotta sitten  alle puolet yksivuotiaista lapsista oli rokotettu . Ongelmana on viime vuosina ollut paikoin rokotteen saatavuus. Lisäksi Ukrainassa on esiintynyt rokotevastaisuutta.
 Rokotekattavuus putosi Ukrainassa 42 prosenttiin vuonna 2017, mutta se on noussut sen jälkeen.
 Euroopassa tuhkarokko keskittyy kymmeneen maahan
 Ukrainan jälkeen toiseksi eniten tartuntatapauksia Euroopassa viime vuonna oli Serbiassa, 5 100. Ranskassa tuhkarokkoon sairastui 2 900, Italiassa 2 500 ja Venäjällä 2 300 ihmistä.
 Euroopan tuhkarokkotapaukset keskittyvät kymmeneen maahan, joissa oli yli 90 prosenttia sairastuneista.
 Tuhkarokkoon kuoli Euroopassa viime vuonna 72 ihmistä. Vuotta aiemmin kuolleita oli 42.
 WHO:n tavoitteena eliminoida tuhkarokko Euroopasta vuonna 2020
 Euroopassa tuhkarokon rokotekattavuus on laskenut joissakin maissa alle 95 prosentin. Suomessa tuhkarokon rokotekattavuus on 96 prosenttia.
 Tuhkarokon leviämiseen ovat osaltaan vaikuttaneet monissa maissa syntyneet rokotevastaiset liikkeet.
 Tuhkarokko on herättänyt Suomessa paljon keskustelua sen jälkeen, kun muun muassa Pohjanmaalla selvisi viime vuonna rokottamattomien lasten tuhkarokkotapauksia. Taustalla on muun muassa Pohjanmaalla esiintynyt rokotevastaisuus.
 Yle selvitti rokotekattavuuden eri puolilla Suomea.
 WHO:n tavoitteena on eliminoida tuhkarokko Euroopasta vuoteen 2020 mennessä.
 Tuhkarokko on erittäin tarttuva ja se voi johtaa vaikeisiin jälkitauteihin.  Tuhkarokko voi olla vakava sairaus iästä riippumatta  niille, joita ei ole rokotettu tai jotka eivät ole sairastaneet tautia.
 7.2. klo 23.07 Muokattu kieliasua ensimmäisen väliotsikon jälkeen muotoon: "Vuotta aiemmin tartuntoja oli Ukrainassa vain kymmenesosa tästä määrästä." Aiemmin jutussa luki kymmenen kertaa vähemmän.
 Lisää aiheesta:
 "Rokotekriittisyys jakaa Suomen itä- ja länsiosiin" – Katso oman alueesi rokotuskattavuus tuhkarokon ja muiden vakavien tautien osalta

Tuhkarokkotartunnat kolminkertaistuivat Euroopassa viime vuonna – Tauti leviää rajusti Ukrainassa


Summary: Ministeri Sampo Terhon mukaan Matti Nykäsen läheiset toivoivat perhepiirissä järjestettäviä hautajaisia.

Eurooppa-, kulttuuri- ja urheiluministeri Sampo Terho (sin.) kertoo Twitterissä keskustelleensa Matti Nykäsen läheisten kanssa, jotka toivovat Nykäsen hautajaisia perhepiirissä.
 – He ovat asiaa harkittuaan pyytäneet minua tiedottamaan, että haluavat viettää hautajaisia perhepiirissä ilman valtiollisia seremonioita.
 – Toivotan voimia surutyöhön. Matin urheilusaavutuksia tullaan kunnioittamaan muilla tavoin, Terho sanoi.
 Terho kertoi tiistaina valtioneuvoston harkitsevan Nykäselle valtiollisia hautajaisia.
 Mäkihypyn nelinkertainen olympiavoittaja Matti Nykänen menehtyi kotonaan sunnuntain ja maanantain välisenä yönä.
 Aiheesta aiemmin:
 Jyväskylän seurakunnan kirkkoherra: "Omaiset ratkaisevat ovatko Matti Nykäsen hautajaiset Jyväskylässä hiljaiset vai kaikille julkiset"
 Valtiollisten hautajaisten järjestäminen Matti Nykäselle näyttää epätodennäköiseltä — hallituspuolueiden riveistä ei varauksetonta tukea Terhon avaukselle

Ministeri Terho: Nykäselle ei valtiollisia hautajaisia


Summary: 14 maan ryhmä pyrkii löytämään Venezuelan tilanteeseen rauhanomaisen ratkaisun.

Venezuelan kriisiin ratkaisuja hakeva kansainvälinen kontaktiryhmä vaatii Venezuelaan vapaita ja rehellisiä presidentinvaaleja mahdollisimman pian.
 EU:n johtama kansainvälinen yhteysryhmä neuvotteli Venezuelan tilanteesta Uruguayn pääkaupungissa Montevideossa.
 Mukana on 14 valtiota Etelä-Amerikasta ja Euroopasta. Ryhmän tavoitteena on löytää Venezuelan tilanteeseen rauhanomainen ratkaisu.
 Noin 40 valtiota on tunnustanut väliaikaiseksi presidentiksi julistautuneen  Juan Guaidón  aseman. Keskeiset EU-maat ilmoittivat tuestaan Guaidólle sen jälkeen, kun presidentti  Nicolás Maduro  ei suostunut uusiin vaaleihin.
 Venezuelassa on vaadittu Maduron eroa suurissa mielenosoituksissa. Kaaoksen syynä on maan talouskriisi, joka on johtanut elintarvike- ja lääkepulaan sekä hyperinflaatioon. Noin kolme miljoonaa ihmistä on paennut Venezuelasta.
 Yhteysryhmä päätti lähettää Venezuelaan teknisen valtuuskunnan tukemaan humanitaarisen avun jakamista ja vaalien järjestämistä.
 Samaan aikaan kun ryhmä antoi lausuntonsa saapuivat ensimmäiset avustusrekat Kolumbian vastaiselle rajalle.
 Lisää aiheesta:
 EU alkaa johtaa kansainvälistä kontaktiryhmää Venezuelan kriisin ratkomiseksi

Kontaktiryhmä vaatii Venezuelaan vaaleja – Ensimmäiset avustusrekat saapuivat rajalle


Summary: Tekniikka tulee epäröimättä muuttamaan paljon tulevaisuuden matkailua. Jo nyt on olemassa lentäviä autoja, virtuaalilaseja ja palvelurobotteja. Viisi asiantuntijaa kertoo miltä tulevaisuus voisi näyttää.

Tästä on kyse Tutkijat antoivat omat näkemyksensä siitä, miltä näyttää matkailu tulevaisuudessa. Ihminen tulee tutkijoiden mukaan varmasti matkustamaan myös tulevaisuudessa, mutta esimerkiksi kulkuvälineet ja matkakohteet voivat muuttua. Tekniikka tulee muuttamaan matkailua paljon, mutta myös asenteet muuttavat ihmisten käyttäytymistä.
 Oletko ikinä miettinyt miltä maailma näyttää sadan vuoden päästä?
 Tulevaisuus on kutkuttanut ihmisiä sukupolvien ajan. Esimerkiksi 1900-luvulla taiteilija Jean-Marc Côté loi kuvasarjan Pariisin maailmannäyttelyyn siitä, miltä maailma näyttäisi vuonna 2000. Kuvissa ihmiset elävät veden alla ja lentävät ilmassa siipien avulla. Monet kuvista huvittavat, kuten kuva lentävistä palomiehistä tai virtahevosilla meren alla ratsastavista pelaajista.
 Utopiat eivät ole toteutuneet: kampauskoneet eivät ole korvanneet partureita.
 Nykyisin on olemassa tutkijoita, jotka ovat erikoistuneet tulevaisuuden ennakointiin. Kysyimme viideltä asiantuntijalta, miltä näyttää tulevaisuuden matkustaminen.
 Ehkä teemme perhematkoja Marssiin, puhumme tekniikan avulla kaikkia kieliä ja saamme liikuntaohjausta hologrammilta. Tai sitten tulevaisuus on jotain aivan muuta.
 Tervetuloa matkalle tulevaisuuteen!
 Perille vaikka hyperloopilla
 Päätän lähteä matkalle, ja kerron suunnitelmistani virtuaalikaksoselle. Virtuaaliminä tietää, että en halua päästöjen vuoksi lentää lentokoneella, mutta onneksi hyperloop-kapselilla ei kestä kauan päästä Suomesta muualle Eurooppaan. Lentäminenkin onnistuisi, jos käyttäisi ilmalaivaa.
 Voimme jo esittää kysymyksiä laitteisiimme asennetuille tekoälyille, kuten Siriltä tai Google Assistantilta. Ne osaavat vastata, millainen sää Tukholmassa on ja mitä nähtävyyksiä Roomassa voi ihastella. Tulevaisuudessa meillä voi olla käytössä tekoäly, joka tietää niin tarkasti mieltymyksemme ja tapamme, että se on ikään kuin virtuaalinen kopio meistä. Virtuaalikaksoset osaavat auttaa meitä, ilman että kysymme jokaisen kysymyksen tarkasti erikseen.
 Mikä olisikaan helpompaa, kuin kysyä itseltään, mihin voisin matkustaa? Virtuaalisella kopiolla olisi kaikki internetin tieto käytettävissään vastausta miettiessään. Enää ei tarvitsisi hakea matkailusivuilta vaihtoehtoja, kun virtuaalinen kopio suodattaisi kaiken tiedon.
 Virtuaalinen kaksonen voisi myös varata hotellin, kuljetukset ja aktiviteetit ilman nettisivujen varauslomakkeiden täyttöä.
 Netissä toimiva virtuaalinen kaksonen tietää meistä paljon. Se osaa kertoa haluammeko pitsaamme ananasta vai ei  Asmo Raimoaho / Yle
 Teknologia siis helpottaa jatkossa matkustamista. Matkailun verkkoliiketoiminnan tutkimuspäällikkö  Juho Pesosen  mielestä näyttää myös siltä, että yhä useampi matkustaa tulevaisuudessa, etenkin kun ihmiset vaurastuvat muun muassa Kiinassa, Intiassa ja Etelä-Amerikan maissa.
 Matkailu ei tule loppumaan. Sen sijaan epävarmaa on, miten ja mihin matkustetaan.
 Ihmisten arvot voivan muuttua niin, että lentämisestä voi tulla noloa. Jo nyt Facebookin Maata pitkin matkustavat -ryhmä on kerännyt kokoon ihmisiä, jotka eivät halua lentää erilaisista syistä. Ilmastonmuutos voi myös pakottaa kieltämään lentämisen.
 Pesonen mukaan aasialaiset lentoyhtiöt ovat tilaamassa tuhansia uusia lentokoneita, joiden elinkaari on kymmeniä vuosia., joten ainakaan Aasiassa ei uskota lentoliikenteen loppumiseen.
 Lentoyhtiöt yrittävät myös kehittää keinoja lentää ilman fossiilisia polttoaineita, sillä se on yhtiöille kallista. Tällä hetkellä vaihtoehdoiksi mietitään vetyä, sähköä tai biopolttoainetta, tai sitten koneet voisivat käyttää aurinko- tai tuulivoimaa.
 Jokaisella näistä on omat ongelmansa. Esimerkiksi biopolttoainetavoitteisiin pääseminen vaatisi noin kolme kertaa Ison-Britannian pinta-alan verran metsäpinta-alaa
 Tutkimuspäällikkö Pesonen arvelee, ettei korvaavia keinoja ole tulossa pitkään aikaan, vaikka pienkoneita lentääkin sähköllä ja aurinkovoimalla jo nyt. Ehkä kuitenkin tulevaisuudessa...
 Eivätkä lentokoneet ole edes ainoa tapa lentää.
 Zeppeliinithän olivat ilmojen valtiaita 1900-luvun alussa, kunnes muutamat onnettomuudet päättivät niiden aikakauden.
 Nytkin ilmalaivoja kehitetään ainakin Iso-Britanniassa  (Ilta-Sanomat). Hybrid Air Vehicles -yhtiön ilmalaiva pystyy lentämään 150 kilometriä tunnissa. Siihen mahtuu sisään 48 matkustajaa, mutta yritys testaa myös suurempaa laivaa, joka pystyisi olemaan ilmassa jopa kolme viikkoa.
 Ehkä abiristeilytkin juhlitaan tulevaisuudessa ilmalaivassa.
 Tältä näyttää hyperloopin testirata Yhdysvalloissa. Hyperloop One -yrityksen tavoitteena on, että kapselisi kulkee putkessa jopa liki valonnopeudella. Testeissä hyperloop ei ole kuitenkaan vielä peitonnut edes nopeimpia junia. Kyle Cothern / Hyperloop-One
 Lentokoneiden kilpailijaksi voi syöksyä hyperloop.  Hyperloop on kapseli , joka kulkee lähes ilmattomaksi pumpatun tunnelin sisällä yli tuhannen kilometrin tuntinopeudella.  Esimerkiksi Helsingistä Tallinnaan voisi singahtaa kapselissa vartissa.
 Sitran ennakointiasiantuntija  Vesa-Matti Laht i uskoo, että hitaampi matkustaminen saa yhä enemmän jalansijaa, ja siksi tavalliset junatkaan eivät tule häviämään maailmankartalta. Yle pohtikin  jutussaan, miltä tulevaisuuden juna näyttää vuonna 2050.  Jutun mukaan liput tulisivat halpenemaan, ja junissa olisi enemmän palveluita, kuten kuntosali. Palveluiden avulla junat pystyisivät kilpailemaan joustavien autojen ja nopeiden lentokoneiden kanssa.
 Rantaloma Kemissä
 Tietokoneohjelma osaa kertoa, millaisista matkakohteista pidän. Saan sekunneissa virtuaaliselta kaksoselta juuri minulle sopivia vaihtoehtoja. Suuri intohimoni on nähdä kohteita, jotka ovat vaarassa kadota. Tällä kertaa päädyn Venetsiaan. Hotellikin on helppo valita vierailemalla niissä virtuaalilasien avulla. Lasien avulla kiertelen myös Venetsian kaduilla ja listaan paikkoja, jotka haluan kokea matkallani.
 Monet suositut lomakohteet ovat vaarassa ilmastonmuutoksen vuoksi: Esimerkiksi Venetsiaa ja Malediiveja uhkaa merenpinnan nousu ja koralliriuttoja merten saastuminen ja lämpötilan nouseminen.
 Matkailun verkkoliiketoiminnan tutkimuspäällikkö Juho Pesonen uskoo, että tulevaisuudessa last chance to see -matkailu voimistuu. Eli ihmiset haluavat nähdä nähtävyyksiä tai eläimiä, jotka ovat vaarassa tuhoutua tai hävitä maapallolta.
 WWF raportoi viime vuonna, että  ihmisten toiminta on vähentänyt selkärankaisten villieläinten määrää  noin 60 prosenttia puolessa vuosisadassa (Ilta-Sanomat).
 Monien paikkojen ja lajien kohdalla voi siis oikeasti olla kyse viimeisestä mahdollisuudesta nähdä ne.
 Lapin yliopiston matkailututkimuksen yliopistonlehtori  José-Carlos García-Rosellin  mielestä ilmastonmuutos voi lisätä myös ilmastoturismia. Nyt monet vaihtavat maisemaa talvisin etelän lämpöön, mutta jos ilmasto lämpenee, saattaa liikenne kääntyä kuumilta alueilta miellyttävän viileään pohjoiseen.
 Kasvihuoneilmiön lämmittäessä ilmastoa Kemistä voi tulla jopa suosittu rantalomakohde. Eikä lämpötila ole todennäköisesti ainut asia, joka kasvattaa Suomen vetovoimaa.
 Ylen artikkelissa pohditaan, mitä kiinalaiset ajattelevat meistä.  Jutussa kerrotaan pariskunnasta, joka on tullut Suomeen "puhdistamaan keuhkonsa". Pidämme usein itsestäänselvyytenä puhdasta vettä, ilmaa js turvallisuutta. Monet voivat olla varsinkin tulevaisuudessa valmiita maksamaan näistä.
 Pensassarvikuono on uhanalainen laji. Phila-naaraan sarvi typistettiin, jotta se ei jäisi salametsästäjien uhriksi. Jos laji ei elvy, last change to see -matkailu voi vetää ihmisiä Etelä-Afrikkaan. Jon Hrusa / EPA
 Tulevaisuuden tutkimuskeskuksen johtaja  Jari Kaivo-oja  uskoo, että ihmiset yhä vahvemmin tulevat tekemään matkansa ikään kuin kolmeen kertaan: ensin suunnitellessaan sitä, sitten käydessään matkakohteessa ja lopuksi muistellessaan sitä kuvien ja videoiden avulla.
 Kun virtuaalinen kaksonen kertoo, millainen majapaikka on sopiva, on mahdollista käydä katsomassa sitä virtuaalisesti. Sen sijaan, että varaaja joutuisi tyytymään vain hotellista otettuihin kuviin, hän voisi kävellä käytävillä ja kurkistaa huoneisiin – tai jopa vierailla nähtävyyksillä etukäteen.
 Kieli-implantit tietävät hyvästejä kielimuurille
 Matka taittuu nopeasti, ja pian saavun jo Venetsian asemalle. Virtuaalikaksoseni on varannut dronetaksin, joka vie minut asemalta hotellille liitäen kanaalien yläpuolelta. Robotti huolehtii matkatavarani dronen tavaratilaan.
 Sisäänkirjautuminen käy helposti, sillä kieli-implantin avulla pystyn kommunikoimaan henkilökunnan kanssa omalla äidinkielelläni. Robotti vie matkalaukkuni hotellihuoneeseen. Ennen kuin lähden illalliselle, osallistun joogatunnille, jonka ohjaa huoneessani näkyvä hologrammi.
 Tulevaisuudessa robotit voivat ottaa yhä uudempia työtehtäviä itselleen. Jo nyt robotteja on monissa asiakaspalvelutehtävissä, ja monen kotona siivoaa robottipölynimuri.
 Robotteja on ollut hotelleissakin jo joitakin vuosia, mutta toistaiseksi niiden taidot eivät ole riittäneet monipuoliseen asiakkaiden auttamiseen. Juuri roboteistaan kuuluisa  Hen na -hotelli Japanissa erotti puolet roboteistaan, koska niistä oli enemmän haittaa kuin hyötyä  (Helsingin Sanomat).
 Hen na-hotellissa oli melkein kaksi ja puolisataa robottia, jotka palvelivat asiakkaita esimerkiksi vastaanotossa ja toimittamalla ruokaa huoneisiin. Jopa akvaariossa oli robottikaloja. Asiakkaat turhautuivat robotteihin, jotka eivät esimerkiksi osanneet vastata heidän kysymyksiinsä nähtävyyksistä, tai luulivat kuorsausta epäselväksi puheeksi. Matkalaukunkantajarobotti taas ei päässyt suurimpaan osaan huoneista, sillä se ei pystynyt kulkemaan kuin tasaisella lattialla.
 Robotit kuitenkin kehittyvät jatkuvasti, ja jossain vaiheessa ne saattavat pystyä vastaamaan turistien tiukimpiinkin kysymyksiin. Tutkimuspäällikkö Juho Pesonen arvelee, että robotit kehittyvät paljon jo kymmenen vuoden sisällä.
 Pesosen mukaan menee kuitenkin paljon pidempi aika siihen, että ihmiset rupeavat suosimaan robotteja. Ilmiön voi nähdä itsepalvelukassoilla, joissa monet haluavat mieluummin asioida tuttuun tapaan ihmismyyjän kanssa.
 Pepper-humanoidirobotti toivottaa ihmiset tervetulleeksi ja neuvoo miten ilmoittautumisautomaatteja käytetään Kalasatan terveys- ja hyvinvointikeskuksessa. Sen saa myös tanssimaan. Kari Ahotupa / Yle
 Parhaimmillaan matkaopas on persoonallisuus, jota ei voi korvata täysin robotilla, vaikka robotti osaisi kertoa täydellisesti tietoja matkakohteesta. Asiakas voi valita ihmisen, vaikka se olisi kalliimpi vaihtoehto kuin robotti.
 Itseohjautuvat autot ovat tulossa jo lähitulevaisuudessa kaduillemme. Esimerkiksi Lapissa testataan tällaista tekniikkaa. Tosin tällä hetkellä ainakin  Viron ensimmäinen prototyyppi kulkee samaa vauhtia kuin polkupyörä.
 Tallinnan teknillisen yliopiston kehittämää itseohjautuvaa Iseauto-pikkubussia aiotaan kokeilla liikenteessä jo kesällä, jos ensin ratkaistaan, miten ajoneuvo erottaa uhkaavat esineet vaarattomista, kuten puunlehdet tiiliskivistä.
 Yksityiset yhtiöt kehittävät vimmalla myös omia itseohjautuvia yksityisautoja. On kuitenkin paljon helpompaa suunnitella auto, joka kulkee tiettyä rajattua reittiä pitkin kuin auto, joka ajaa ihmisen pyynnöstä minne tahansa. Siksi itseohjautuvia autoja saadaan kenties odottaa paljon pidempään kuin busseja.
 Nämä ongelmat ehkä selätetään vielä. Tutkijat pitävät mahdollisena, että dronetekniikka siirtyy myös autoihin, jolloin olisi mahdollista matkustaa dronetaksilla, joka lentäisi perille ilman kuljettajaa.

 Google kääntäjä ja Bing ovat monelle tuttuja hassuista käännöksistään tai kullanarvoisesta avusta läksyjen kanssa. Yleensä käännetty teksti ei ole oikeaoppista suomenkieltä, mutta antaa kuvan siitä, mistä tekstissä on kyse.
 Vuoden 2019 kulutuselektroniikan messut esittelivät kääntämistekniikan uusimmat oivallukset. Tosiaikainen kääntäminen on jo mahdollista.   Waverry-yhtiö esitteli messuilla ohjelmaansa, joka kääntää viittätoista kieltä puheesta. Laitteen saa taskuunsa hieman päälle parilla sadalla eurolla  (Helsingin Sanomat).
 Lapin yliopiston matkailututkimuksen yliopistolehtori José-Carlos García-Rosellin mukaan kääntäjäkone voi vielä joskus olla upotettuna aivoihin. Implantti voi suoraan saada ymmärtämään vierasta kieltä, ja ehkä myös puhumaan.
 García-Rosell arvelee, että myös avaruussarjoista tutut hologrammit otetaan laajempaan käyttöön.  Bisnesopiskelijat voivat jo pian osallistua hologrammin pitämille luennoille  (Tekniikka&talous), ja Eyeillusion-yritys on alkanut toteuttamaan  postuumeja hologrammikiertueita.
 Hologrammien avulla voitaisiin luentojen lisäksi esimerkiksi ohjata jumppatunteja, tai niiden avulla voisi jutella ystäville kuten videopuheluissa.
 Perhelomalle kuuhun
 Ystäväni eivät voineet tällä kertaa lähteä mukaani reissuun, mutta onneksi minun ei silti tarvitse viettää koko lomaani yksin. Virtuaalikaksoseni vinkkaa, että kaupungissa lomaa viettää myös Aleksi, joka olisi profiilien perusteella hyvää matkaseuraa minulle: Luemme molemmat paljon, ja haluamme lomaltamme seikkailua. Kummallakin on kotona kissa.
 Otan yhteyden Aleksiin, ja päätämme lähteä yhdessä Adrianmeren pohjaan rakennettuun elämyskeskukseen. Pohjassa pääsee vaellukselle, ja siellä on ravintola, jonka lasikaton lävitse voi ihailla merenalaista maailmaa.
 Futuristi  Elina Hiltusen  mielestä on hyvinkin mahdollista, että tulevaisuudessa tekoäly osaa kontaktoida muita ihmisiä ja suositella esimerkiksi matkailijalle sopivaa näyttelyä. Tämä voi tietää loppua suurelle yleisölle kirjoitetuille opaskirjoille, joissa täytyy olla jotain jokaiselle.
 Kuun pinnalta voi ihailla maapallon kauneutta, jos turistimatkat avaruuteen yleistyvät. Suuri ongelma kuussa on kuupöly, joka on niin hienoa, että se tunkeutuu kaikkialle. Ehkä tulevaisuudessa vakuutusyhtiöltä haetaan korvauksia kuupölyn rikkomasta kamerasta.
 Lapin yliopiston matkailututkimuksen yliopistolehtori José-Carlos García-Rosellin mukaan ihmiset haluavat käydä paikoissa, joissa muut eivät ole käyneet. Matkakohteilta halutaan erikoisuutta. Tällä hetkellä Lappi hyötyy tästä trendistä.
 Kun kaikki kohteet on koluttu maan pinnalta, voivat ihmiset kiinnostua vedenalaisesta maailmasta tai avaruudesta. Jo 1950-luvulla puhuttiin avaruuslomailusta, eikä ajatuksesta ole vieläkään luovuttu.
 Turistimatkoja avaruuteen kehittää parhaillaan usea yhtiö. Yksi niistä on Virgin Galactic, jonka  6-paikkainen alus onnistui viimein koelennollaan lentämään 80 kilometrin korkeuteen viime vuoden lopussa.  Yli 600 ihmistä on varannut 220 000 euroa maksavan avaruuslennon. Sadan kilometrin korkeuteen nouseva lennon on tarkoitus kestää noin kaksi tuntia, jonka aikana turistit voivat kokea noin minuutin ajan painottomuutta, sekä nähdä maan avaruudesta.
 Virgin Galacticin lennot on tarkoitus aloittaa tämän vuoden lopussa, ja kilpailijoita tulee yrityksen kintereillä. Ehkä kuuhun vielä rakennetaan hotelli, jossa voi viettää perhelomaa.
 Samalla tavalla turismi voi levitä myös veden alle, jonne eri yritykset suunnittelevat hotelleja.  Japanilainen yritys on suunnitellut jopa kokonaisen vedenalaisen kaupungin, jonne mahtuisi 5000 asukasta  (Docma). Yksityiskohtaisessa suunnitelmassa on esimerkiksi mietitty, miten kolme metriä paksut ikkunat pysyisivät puhtaina, ja miten kaupunki saisi juomavetensä.
 Matkakohteena kivikausi virtuaalilasit päässä
 Viimein loma on lopussa. Palaan hyperloopilla kotiin. Matka oli hieno, ja siitä otettuja videoita kelpaa ihastella ja jakaa sosiaalisessa mediassa.
 Seuraavan loman vietän kuitenkin kotimaassani virtuaalilasit päässä. Lähtisikö sitä muinaiseen Roomaan vai kivikaudelle?
 Tulevaisuudessa ihmiset voivat nähdä uusia paikkoja entistä elävämmin virtuaalilasit päässä. Lasit ovat kehittyneet huimaa vauhtia, ja jos niihin vielä joskus yhdistetään haju- ja tuntoaisti, voi ihmisille olla yhdentekevää, matkustavatko he oikeasti vai kokevatko he matkan vain simuloidusti.
 Matkailun verkkoliiketoiminnan tutkimuspäällikkö Juho Pesonen pohtii sitä, että kaksi viikkoa Espanjan rantalomalla voisi olla tylsä kokemus virtuaalitodellisuudessa.
 Se riippuu varmasti siitä, mitä matkoilta haluamme.
 Ritchie B. Tongo / EPA
 Futuristi Elina Hiltunen maalailee matkatoimistojen uutta paluuta katukuvaan: virtuaalimatkojen yleistyessä matkatoimistoista voisi vuokrata VR-laseja ja videon kaltaisia matkoja, joihin pääsisi sisään lasien avulla.
 Toinen vaihtoehto voisi olla Hiltusen mielestä se, että esimerkiksi teollisuushalliin rakennettaisiin virtuaalisesti koettava Karibia.
 Hiltunen vakuuttaa, että jo nyt VR-lasit ovat varsin korkeatasoisia. Hän itse on kokeillut laseja kotonaan, ja unohtanut olevansa omassa olohuoneessaan.
 Hiltunen ei myöskään usko tällaisten retkien tylsyyteen. Hän vertaa niitä tietokonepeleihin ja pakohuoneisiin: molemmissa on usein rakennettu juoni, ja ne ovat silti täynnä yllätyksiä.
 Simuloitu matkaaminen mahdollistaisi myös sen, ettei määränpäiden tarvitsisi olla olemassa olevia paikkoja. Lomat voitaisiin viettää esimerkiksi menneessä ajassa tai aivan keksityssä maailmassa. Tekniikka mahdollistaisi myös joidenkin harrastamat matkat sota-alueille itseään vaarantamatta.
 Ylen uudessa virtuaalikokemuksessa pääseekin näkemään atomipommin räjähtämisen aivan vieressä.
 Virtuaalimatkailussa aikaa ei menisi myöskään itse matkustamiseen.
 Virtuaaliseikkailujen suosio voi olla yksi ratkaisu ilmastonmuutoksen hillintään. Pesonen ei silti usko perinteisen matkustamisen kuolemaan.
 – Aivan varmasti, vaikka meillä olisi millainen supervirtuaalitodellisuus tahansa, olisi ihmisiä, jotka sanoisivat "Pöh, mitä hömpötyksiä". He lähtevät reissuun, kytkevät tekoälyn pois, ottavat paperikartan esille, ja katsovat miten käy.

Matkailu jatkuu tulevaisuudessakin: virtuaalikaksonen varaa liput hyperloopiin, jolla singahdamme lomailemaan merenpohjaan


Summary: Lahjakkuus on Suomessa vaikea asia. Musiikissa tai urheilussa se hyväksytään helpoimmin.

Kun  Lumikki Heikkilä  sai joulupukilta viulun ollessaan 3-vuotias, vaikutti siltä, että hän on syntynyt soitin kädessään. Soinnikas ääni löytyi heti ja oppiminen oli alusta asti poikkeuksellisen vaivatonta. Puolen vuoden soittamisen jälkeen hän tapaili korvakuulolta viulukonserttoa.
 Nyt Lumikki Heikkilä on 5-vuotias ja soittaa sellaisia kappaleita, joita tavallisesti soitetaan, kun soittoharrastus on jatkunut noin vuosikymmenen. Maallikkokin näkee ja kuulee, että soiton varmuudessa ja pienen lapsen tavassa käsitellä minikokoista viulua on jotakin hyvin poikkeuksellista. Tänä keväänä Lumikki pyrkii Joensuun kaupunginorkesterin solistiksi nuorten solistien konserttiin. Hän on kiistatta musiikillinen superlahjakkuus.
 – Lahjakuutta on monen tasoista, mutta mitään tämän kaltaista en ole ennen kohdannut, sanoo lähes parikymmentä vuotta viulunsoittoa opettanut lehtori  Katri Kaihola  Joensuun konservatoriosta.
 Lumikki Heikkilä on pienestä pitäen nauttinut silminnähden soittamisesta ja jaksanut keskittyä siihen poikkeuksellisen pitkään. Heikki Haapalainen / Yle
 Lahjakkuuden tabu murtuu hitaasti
 Lahjakkuus on perinteisesti ollut Suomessa vaikea puheenaihe.
 – Se on herättänyt voimakkaita tunteita Suomen tasa-arvoa korostavassa kulttuurissa, sanoo kasvatustieteen tohtori  Sonja Laine . Hän on tutkinut  väitöskirjassaan  luokanopettajien näkemyksiä lahjakkaiden kasvatuksesta.
 Laineen mukaan lahjakkuuden tabu on pikkuhiljaa murtumassa. Lapsen yksilöllisten ominaisuuksien tukemista pidetään tärkeämpänä kuin ennen. Kaikkea lahjakkuutta ei kuitenkaan huomata ja hyväksytä.
 – Meidän on helpointa hyväksyä lahjakkuus taito- ja taideaineissa, esimerkiksi musiikissa ja liikunnassa. Niissä lahjakkaille on tarjolla laajasti tukea esimerkiksi lasten harrastuksissa, Sonja Laine huomauttaa.
 Krokotiili narskuttaa viululla
 Lumikki Heikkilälle soittimen käsittely on alusta alkaen ollut ihmeellisen luontevaa. Se on musiikillisesti lahjakkaalle lapselle tyypillistä. Sormet liikkuvat kielillä vikkelästi, ja Heikkilä oppii nopeasti ulkoa pitkiä viulukappaleita.
 Juuri nyt soittotunnilla Heikkilä soittaa aikuisen korvin kuunneltuna  Ch. Danclan  vaativaa viulukappaletta, Premier soloa. Lapsi itse kuitenkin kertoo viululla tarinaa, jossa krokotiilin hampaat narskuvat ja kolibrit lentävät piruetteja taivaalla.
 – Siinä lopussa ne kaikki eläimet osallistuvat juoksukilpailuun, Lumikki Heikkilä kuvailee.
 Hän oppii ja muistaa sävellykset tarinoina. Tarinat syntyvät yhdessä soitonopettaja Katri Kaiholan kanssa. Lumikkia opettaessaan Kaihola joutuu muistuttamaan itseään, että vaikka kappaleet ovat hyvin haastavia, soittaja on leikki-ikäinen lapsi.
 – Oppimisen pitää tapahtua lapsen maailmassa, ei siinä maailmassa, jonka me aikuiset hahmotamme. Minun tärkein tehtäväni on pitää yllä soittamisen iloa, Katri Kaihola sanoo.
 Se on usein helppoa, sillä Lumikki Heikkilällä on vahva oma halu soittaa ja ikäänsä nähden poikkeuksellinen keskittymiskyky.
 Saman tyyppisiä lapsia ovat olleet monet nyt aikuiset huippumuusikot, kertoo  Pirre Maijalan  (nyk. Raijas)  väitöstutkimus  huippumuusikoksi kasvamisesta.

 Iän myötä halu soittaa on monella huippumuusikolla jalostunut intohimoksi musiikkia kohtaan. Maijalan tutkimukseen osallistuneista huippumuusikoista moni kuvaili kokeneensa kouluikäisenä voimakkaan emotionaalisen hetken, joka liittyi musiikkin ja soittamiseen. Kokemus oli heidän mielestään soittouran kannalta käänteentekevä.
 Lahjakkuus ei kuitenkaan kehity ilman ympäristön tukea. Moni huippumuusikko on kasvanut kodissa, jossa vanhemmat ovat olleet tiiviisti mukana lapsen soittoharrastuksessa tai soittaneet myös itse.
 Niin on myös Heikkilöillä. Lumikin vanhemmat ovat ammattimuusikoita. Isä  Jussi-Pekka Heikkilä  pitää huolta siitä, että Lumikki soittaa joka päivä. Äiti  Mari-Annika Heikkilä  puolestaan treenaa sellonsoittoa 4-vuotiaan  Ruusun  kanssa. Perheen 1-vuotiaille kaksosille ei vielä ole valittu omia instrumentteja.
 Isä on mukana Lumikin soittotunneilla kaksi kertaa viikossa ja videoi usein tunteja, että osaisi neuvoa tyttöä oikein kotona. Soittamiseen käytetään päivittäin aikaa noin tunti. Parhaiten Lumikki jaksaa keskittyä soittamiseen aamuisin ennen päiväkotiin menoa.
 – Lumikki valitsee aikanaan itse, haluaako hän musiikista ammatin. Lahjakkuus on kuitenkin niin ilmeistä, että haluamme tarjota sellaiset lähtökohdat, joissa se on mahdollista, Jussi-Pekka Heikkilä sanoo.
 Lumikki ja Jussi-Pekka Heikkilä soittavat päivittäin yhdessä. Heikkilöillä molemmat vanhemmat ovat tiiviisti mukana lasten soittoharrastuksissa.
 Heikki Haapalainen / Yle
 Soittoharrastuksessa vanhempia tarvitaan erityisesti harjoittelussa auttamiseen ja siihen kannustamiseen.
 – Säännöllinen harjoittelu on taito, joka pitää opetella, soitonopettaja Katri Kaihola sanoo.
 Perinteinen käsitys on, että soittaminen täytyy aloittaa hyvin nuorena, jos mielii huipulle. Niin usein myös tapahtuu erityisesti Aasian maissa. Katri Kaihola on asiasta eri mieltä.
 – Mielestäni ei ole välttämätöntä aloittaa ennen kouluikää. Kouluikäinen lapsi oppii asioita paljon nopeammin kuin leikki-ikäinen.
 Jos hyvin pieni lapsi ilmaisee halunsa soittaa, kannattaa vanhempien Kaiholan mielestä pohtia, millainen keskittymiskyky lapsella on. Kiinnostus saattaa lopahtaa äkkiä, jos lapsi ei opi haluamiaan asioita.
 Isän kanssa soittaminen on mukavinta
 Sonja Laineen mielestä lahjakkuudesta pitäisi puhua nykyistä enemmän. Hän muistuttaa, ettei kaikilla vanhemmilla ole kykyä tunnistaa tai tukea lahjakasta lasta. Siksi lahjakkuus pitäisi tunnistaa myös kodin ulkopuolella. Pikkuhiljaa suhtautuminen lahjakkuuteen muuttuu koulumaailmassa. Uudessa peruskoulun opetussuunnitelmassa puhutaan nyt ensimmäistä kertaa taitavien oppilaiden opetuksen eriyttämisestä.
 Lahjakkaan lapsen tukeminen on tärkeää mutta se ei aina ole helppoa. Maailma on täynnä tarinoita loppuun poltetuista ihmelapsista. Lahjakasta lasta voi tukea myös väärällä tavalla, Sonja Laine vahvistaa.
 Lumikki Heikkilä soittaa tällä hetkellä viululla, joka on A4-paperin kokoinen. Jousen pituus ei aina riitä Lumikin soittamissa vaativissa kappaleissa.
 Heikki Haapalainen / Yle
 – Ollaan väärällä polulla, jos vanhemmalle tulee tärkeämmäksi se, kuinka lapsi pärjää kuin se, miten hän jaksaa ja voi.
 Musiikki on isossa roolissa Heikkilöiden perhe-elämässä. Vanhemmille on silti tärkeää, että Lumikilla on soittamisen lisäksi myös muita harrastuksia ja tavallinen lapsen elämä, johon kuuluu päiväkotia ja leikkiä.
 – Emme tee kotona erityisen isoa numeroa viulunsoitosta. Kunhan soitellaan menemään päivittäin, Jussi-Pekka Heikkilä kuvailee.
 Juuri se on myös Lumikki Heikkilästä mukavinta.
 – Kivointa on soittaa silloin, kun isä säestää.

Lumikki Heikkilä, 5, on viulunsoiton ihmelapsi: "Lahjakuutta on monen tasoista, mutta mitään tämän kaltaista en ole ennen kohdannut"


Summary: Tilannetta on yritetty sovitella valtakunnasovittelijan johdolla joulukuusta alkaen.

Palvelualojen työnantajat Palta jätti tänään valtakunnansovittelijalle uuden ilmoituksen lennonjohdossa toteutettavasta työsulusta.
 Nyt ilmoitettu työsulku alkaa kahden viikon päästä lauantai-illalla ja kestää seuraavaan maanantaiaamuun.
 Palta pyrkii tiedotteensa mukaan työsulkuilmoituksella vauhdittamaan neuvotteluja ja lisäämään Suomen Lennonjohtajien Yhdistyksen halukkuutta sopia yleisen linjan mukaisesta työehtosopimusratkaisusta.
 Työnantajan ilmoittama työsulku tulee voimaan kahdeksalla suurimmalla lentoasemalla.
 Ratkaisua lennonjohtotyötä riivaavaan pattitilanteeseen on yritetty löytää valtakunnansovittelijan avustuksella joulukuun lopusta alkaen. Lennonjohtajien työehtosopimus päättyi jo syksyllä 2017 ja työntekijät ovat sen jälkeen olleet sopimuksettomassa tilassa.
 Lue lisää
 Lennonjohtajakiista venyy, ei tulosta tänäänkään
 Lennonjohtajat valmistautuvat jälleen laajentamaan työnseisauksiaan
 Lennonjohtajat hylkäsivät sovintoesityksen – työnantaja pettyi

Lennonjohtoon uusi työsulku – työnantaja yrittää vauhdittaa neuvotteluita


Summary: Ikilomalla-kanavan Titta ja Thomas Halloran päättivät tuoda Youtube-seuraajansa mukanaan myös synnytyssaliin.

– Kätilö sanoi, että kyllä nyt voi sanoa, että synnytys on alkanut, kertoo  Titta Halloran  kameralle.
 Kuva leikkaantuu hänen mieheensä  Thomas Halloraniin , joka kuvaa itseään parin omakotitalossa.
 – Titta soitti, kello on 6.26. Nyt se syntyy, baby syntyy. Jännittää, huhhuh, hän kertoo kameralle.
 Näin käynnistyy odotettu h-hetki, joka ikuistetaan myös intiimeimpään videoon, jonka Titta ja Thomas Halloran ovat Youtube-kanavalleen kuvanneet.
 Pari oli valmistautunut perheenlisäykseen jo kauan, eikä vain yksityiselämässä. He kertoivat odotuksesta myös Ikilomalla-kanavallaan, jolla on 27 000 tilaajaa.
 – Mietimme, että meillähän on uusi tiimin jäsen! Mutta miten me otamme hänet tähän mukaan? Thomas Halloran muistaa parin pohtineen.
 Mietimme pitkään, haluammeko näyttää vauvaamme videoilla, koska se on ollut todella puhuttu aihe. Pienet lapsethan eivät voi siitä itse päättää.  Titta Halloran
 Ikilomalla-kanavan seuraajat arvuuttelivat yhdessä Halloranien kanssa vauvan sukupuolta, seurasivat sairaalakassin pakkaamista ja pääsivät synnytyksen jälkeen näkemään, minkälaista vauvakuvauksissa on.
 Youtube- ja Facebook-synnytykset nousivat pieneksi ilmiöksi joitakin vuosia sitten. Halloranit kuitenkin pohtivat kameran tuomista synnytyssaliin hartaasti. Sen välityksellä sinne nimittäin pääsisi myös kuka tahansa Youtuben käyttäjä.
 – Olin pitkään sitä mieltä, että en todellakaan tahdo kuvata sitä. Lopulta päätimme, että kuvaamme synnytyksen joka tapauksessa ja katsomme myöhemmin, mitä teemme materiaalilla, Titta Halloran kertoo.
 Jo synnytysvideon ensimmäisen minuutin aikana saa käsityksen, mitä seuraavaksi tapahtuu. Pääpaino on Halloranien jännityksen ja innon sekä tapahtumien käänteiden ikuistamisessa. Supistuksien välissä ehtii vähän tanssiakin.
 Kuvaa itse synnytystilanteesta on hetken verran, ja esimerkiksi verta ei näytetä.
 – Oli todella haastavaa tehdä synnytysvideo ilman, että kukaan ajattelisi, että miten he kehtaavat. Teimme se oman näköiseksemme, jotta voimme palata siihen hetkeen uudelleen ja uudelleen, Thomas Halloran kertoo.
 Nyt videota on katsottu yli 80 000 kertaa. Kommentteja on kertynyt lähes tuhat, ja niissä paitsi onnitellaan, myös kerrotaan, miten katsojat pidättivät hengitystään ja itkivät yhdessä parin kanssa.
 – Jaoimme videon, sillä se oli meille tärkeä, ja myös seuraajamme odottivat sitä todella paljon. Video kosketti meitä ja myös monia muita, hymyilee Titta Halloran.
 Pariskunta perusti Ikilomalla-kanavan vuonna 2015. Pyry Sarkiola / Yle
 Lapsen kuvaaminen mietitytti
 Nyt reilun puolen vuoden ikäinen tytär  Isla  istuu äitinsä sylissä perheen Youtube-videoista tutulla harmaalla sohvalla. Pienet sormet hapuilevat kohti isän rannekelloa.
 – Mietimme pitkään, haluammeko näyttää vauvaamme videoilla ja sosiaalisessa mediassa, koska se on ollut todella puhuttu aihe. Pienet lapsethan eivät voi siitä itse päättää, Titta Halloran sanoo.
 Halloranit ovat halusivat kuitenkin kuvata Islaa videoilleen, sillä tytär on suuri osa heidän elämäänsä. Hän näkyy toisinaan taustalla, toisinaan myös päähenkilönä. Esimerkiksi viime vuoden lopulla kanavalla julkaistiin Islan MyDay -video, joka näytti, minkälaista elämää viisikuukautinen vauva elää.
 Tahdomme muistaa vielä 20 vuoden päästä videoihin palatessamme kaikki ne tunteet, joita kuvaushetkinä koimme.  Thomas Halloran
 Videolla Isla katselee uteliaasti kameran linssin läpi sängyllä pyörien. Vaipanvaihtoa, leikkiä, ja sitten hampaiden pesulle. Ulos lähdettäessä tyttöä vähän itkettää, mutta suupielet kääntyvät taas pian ylöspäin.
 – Olemme päättäneet, että näytämme Islasta sellaisia hyviä ja edustavia puolia, joita me haluamme näyttää myös itsestämme. Emme todellakaan mene tunkemaan kameraa kehtoon ja huutamaan, että herätys, Thomas Halloran kertoo parin linjanneen.
 Halloranit ovat myös päättäneet poistaa videot laajemman yleisön nähtäviltä, jos Isla ei vanhempana videoista pidä. He valitsevat tarkkaan pätkät, joita lapsesta käyttävät.
 – Isla on meille todella tärkeä ja haluamme ikuistaa hänen kehitysvaiheensa. Alussa huoletti, että mitä jos saamme paljon negatiivista palautetta, mutta näin ei ole käynyt, Thomas Halloran kertoo.
 Titta ja Thomas Halloran näyttävät tyttärestään videoilla sellaisia puolia, joita itsestäänkin haluaisvat näytettävän. Tiina Karppi / Yle
 Rakkaus videokuvaamiseen löytyi maailmalta
 Idea Ikilomalla-kanavaan kehittyi jo kauan ennen Islan syntymää. Kaikki alkoi siitä, kun Halloranit lähtivät maailmanympärysmatkalle vuonna 2015.
 16 kuukautta kestäneen reissun aikana kuvatut videot keskittyivät pääasiassa parin seikkailujen kuvaamiseen.
 – Rakastuimme videoiden tekemiseen maailmalla. Aloimme haaveilla siitä, että ehkä niiden tekeminen voisi jonain päivänä olla ammattimme, Titta Halloran muistelee.
 Matkan jälkeen Thomas Halloran perusti videotoimisto Ikimedian, joka on erikoistunut videotarinoiden tekemiseen erityisesti asiakkaan sosiaalisen median eri kanaville. Näin haaveesta tuli totta Youtube-harrastuksen rinnalle.
 – Lähdimme kokeilemaan jotakin uutta ja luovaa, joka jatkuvasti haastoi meitä. Se on myös pitänyt meidät innostuneina, hän kertoo.
 Ensimmäiset vuodet olivat täynnä haasteita ja ongelmien ratkomista. Virheiden kautta Halloranit oppivat kuvaamisen ja editoimisen salat ja voivat nyt tehdä sitä myös työkseen.
 – Kun asiakkaat soittavat, he usein puhuvat kuin he jo tuntisivat meidät. Se on aika harvinainen tilanne, Thomas Halloran lisää virnistäen.
 Halloranit tahtovat elää kuin olisivat aina lomalla. Pyry Sarkiola / Yle
 Ikilomalla arjen keskellä
 Kanavalla on seurattu viime aikoina myös Kotkassa asuvien Halloranien omakotitaloremonttia. Nyt se alkaa olla loppusuoralla. Liki 100 000 kertaa katsottu remonttivideo on myös Ikilomalla-kanavan suosituin video.
 Pian tilaajia hemmotellaan pitkään valmistellulla jatko-osalla, jossa esitellään perheen uusi keittiö.
 – Seuraajamme ovat odottaneet tätä videota todella paljon, Titta Halloran kertoo samalla kun hänen miehensä säätää valoja kohdilleen ja käynnistää videokameran.
 Vielä on kuitenkin kuitenkin kuvattava intro ja editoitava lopputulos valmiiksi kanavalle tutulla, veikeällä tyylillä.
 Lähdimme kokeilemaan jotakin uutta ja luovaa, joka jatkuvasti haastoi meitä. Se on myös pitänyt meidät innostuneina.  Thomas Halloran
 Videoblogit avaavat  uusia uramahdollisuuksia , mutta videoiden jakamisella on myös toinen tarkoitus: pariskunta näkee Youtube-kanavansa eräänlaisena valokuva-albumina.
 – Tahdomme muistaa vielä 20 vuoden päästä videoihin palatessamme kaikki ne tunteet, joita kuvaushetkinä koimme, Thomas Halloran kertoo.
 – Olemme oman kanavamme suurimpia faneja, sillä jaksamme katsoa videoita kerta toisensa jälkeen, Titta Halloran lisää nauraen.
 Muitakin faneja kuitenkin löytyy. Youtuben puolella perheen elämää seuraavien liki 30 000 tilaajan lisäksi Halloraneilla on Instagramissa lähes 7000 seuraajaa.
 Valtaosa heistä on aikuisia, 18-44-vuotiaita. Ahkerimmat tykkääjät ja kommentoijat ovat kuitenkin alaikäisiä. Osa heistä lähettää perheelle fanipostia ja tulee ottamaan kaupassa yhteiskuvia.
 Halloraneista suosio on ollut vain positiivinen juttu. Seuraajilta saa sydäntälämmittäviä kommentteja sekä inspiraatiota uusiin videoihin samalla, kun uusia mahdollisuuksia aukenee.
 Uusimpana innostuksen aiheena on kutsu Afrikkaan kuvaamaan jälleen matkavideoita.
 – Me kutsumme elämäämme kanavamme nimellä: Ikilomalla. Saamme tehdä työtä jota rakastamme, elää omakotitalossa ja viettää aikaa perheen kanssa, Titta Halloran sanoo.

80 000 katsojaa on nähnyt Isla-vauvan syntymän Youtubessa – nyt hän on äitinsä ja isänsä kanavan tähti


Summary: Korkeimman hallinto-oikeuden presidentti Kari Kuusiniemi kertoi TV1:n Ykkösaamussa, että myös yksityiset sosiaalipalvelyritykset ovat valittaneet hoitajamitoituksista KHO:lle. Näiden yritysten joukossa on Attendo.

Laitoksen toiminnan harjoittajan on haettava lupa aluehallintovirastolta tai Valviralta. Luvissa määrätään esimerkiksi asiakashuonemitoituksesta ja henkilökunnan määrästä. Presidentti Kuusiniemi myöntää, että heille on tullut joitain valituksia, joissa palveluntuottajayritys on pyytänyt alhaisempaa hoitajamitoitusta kuin mitä luvassa on sanottu.
 Perusteet hakemuksissa ovat Kuusiniemen mukaan olleet erilaisia.
 -Tässä on ollut myös terveyspalveluja koskeva valitus, jossa on vedottu siihen, että toiminta on aiemman jatkamista ja muillakaan ei ole ollut sen korkeampia hoitajamitoituksia, ja on tietyt järjestelyt, joilla voidaan taata, että hoidon taso säilyy alemmallakin mitoituksella. Tässä esimerkkitapauksessa hallinto-oikeus oli hylännyt valituksen ja KHO ei muuttanut tätä päätöstä.
 Alavudella vain kuukauden toiminut Attendon vanhusten hoivakoti on suljettu yllätystarkastuksen seurauksena, vakavien puutteiden takia. Kuusi asukasta on kuollut hoivakodissa.
  Saamelaisasiassa väärinymmärrystä
 Vuonna 2015 korkein hallinto-oikeus hyväksyi 93 äänestäjää saamelaisiksi saamelaiskäräjien vaaliluetteloon vastoin saamelaiskäräjien tahtoa. Viikko sitten YK:n ihmisoikeuskomitea katsoi, että KHO on päätöksessä toiminut väärin ja loukannut saamelaisten alkuperäiskansaoikeuksia. Kari Kuusnimiemi on ollut mukana tekemässä saamelaiskäräjiä koskevia päätöksiä. YK:n ihmisoikeuskomitean kannanottoon sisältyy hänen mielestään väärinymmärrys.
 Kuusiniemi toteaa, että vähemmistöjen oikeuksien kunnioittaminen on oikeusvaltiossa keskeinen tavoite. Hän vakuuttaa, että kansainvälisten valvontaelinten ja asiantuntevien professoreiden kritiikki otetaan vakavasti. YK:n ihmisoikeuskomitea ei hänen mielestään kuitenkaan ole lukenut KHO:n saamelaiskäräjiä koskevia päätöksiä tarkasti.
 -Ihmisoikeuskomitean ratkaisussa on sanottu, että KHO:n päätöksissä on pohjattu saamelaismääritelmän tulkinta ainoastaan samaistumiskriteeriin ja kokonaisarviointiin ja että objektiiviset kriteerit olisi syrjäytetty. Objektiivisia kriteereitä on kolme: kieliperuste, polveutumisperuste ja vanhempien ja isovanhempien merkintä äänioikeusluetteloon. KHO:ssa linja muuttui vuonna 2011.
 Kuusiniemi sanoo linjamuutoksen syyksi YK:sta tulleen arvostelun. YK:n rotusyrjinnän vastainen komitea piti aiempia tulkintoja saamelaismääritelmästä liian ahtaina. Nyt tullut ratkaisu on suunnattu ilman muuta Suomen valtiolle.

KHO:n presidentti:  Anttendo valittanut hoitajamitoituksesta


Summary: "Luonto on vaikeimpia asioita digitalisoitavaksi", sanoo tilaa rakentanut valotaiteilija Kari Kola.

On helmikuun alku Pohjois-Karjalassa, Joensuussa. Ympäriltä kuuluu lintujen laulua ja tuulen huminaa lehvästössä. Läheltä lennähtää korppi ilmaan. Aurinko paistaa, vaikka ollaan sisätiloissa. Kyseessä ei ole aikainen kesä, vaan virtuaalinen luontohuone, joka on rakennettu Luonnonvarakeskuksen Metla-taloon. Näiden tilojen suhteen on suuria suunnitelmia tulevaisuudessa.
 Metla-talon ala-aulasta rakennettiin valojen ja äänien avulla virtuaaliluonto. Tilassa on muun muassa 16 kaiutinta ja useita valonheittimiä ja valoja. Äänimaailmaan kuuluu esimerkiksi koirien haukuntaa.
 Jos työntekijä ei pääse luonnon luo, tulee luonto työntekijän luo
 Oikean luonnon tiedetään laskevan sykettä ja veranpainetta sekä parantavan tarkkaavaisuutta. Luonto on kirjaimellisesti luonnonmukainen vastalääke stressiin, ja sen hyvinvointi- sekä terveysvaikutuksia on Luonnonvarakeskuksessa tutkittu jo aiemmin.
 Virtuaalisen luonnon tarkoituksena on toimia samalla tavoin. Positiivisia tuloksia virtuaaliluonnon  vaikutuksista on jo . Nyt Lukella visioidaan, että virtuaaliluonto voitaisiin tulevaisuudessa myydä vaikkapa kauppakeskukseen tai toimistoihin työntekoa tehostamaan.
 – Minä niin kovasti toivon, että tästä kehittyy Suomelle ja Joensuun alueelle vientituote. Kunhan luontokokemusta ja sen eheyttävää vaikutusta saadaan parannettua, uskon, että tässä on potentiaalia, sanoo Luken ryhmäpäällikkö  Lauri Sikanen .
 Ryhmäpäällikkö Lauri Sikanen Luonnonvarakeskukseen ala-aulassa.
 On myös ihmisiä, jotka eivät pääse liikkumaan luonnossa lainkaan. Virtuaaliluonnon avulla voitaisiin lisätä esimerkiksi laitoshoidossa olevien ihmisten hyvinvointia. Oikeaan metsään verrattuna virtuaalinen on kuitenkin huomattavasti kalliimpi. Luken tilat maksoivat nimittäin 100 000 euroa, ja tutkimukseen sekä muihin kuluihin on varattu vielä 80 000 euroa.
 Luken työntekijät testaavat uusia tiloja, ja osa kerää tietoa kokemuksistaan sykemittareilla erityisesti yläkerran huoneesta.
 – Tilassa on työskennelty ja pidetty kokouksia. Moni tulee tänne myös silloin, kun haluaa olla rauhassa, Sikanen kertoo.
 Suhtautuminen on ollut myös kriittistä. Luonnovarakeskuksen työntekijöillä on usein vahva luontosuhde.
 – Se herättää tietynlaista varautumista, kun lähdetään tällä tavoin tekemään luontoa mahdollisimman keinotekoisesti.
 Kaksi tilaa – kaksi yritystä
 Virtuaaliluontoja valmistui Metla-taloon kahteen eri tilaan. Lähtökohtana oli luontokokemuksen henkiin herättäminen luovin ja taiteellisin ratkaisuin.
 – Luonnossa valot ja varjot eivät ole symmetrisiä. Siksi myös virtuaaliluontotilassa maisema elää ja muuttuu koko ajan. Tekniikassa käytetään hyväksi pelimoottoria, joka luo koko ajan muuttuvaa sisältö,  Sakari Salli  työskentelyhuoneen rakentamisesta vastaneesta Teatime Researchista kertoo.
 Kari Kolan Valoparta -yritys vastasi ala-aulan virtuaaliluonnosta. Heikki Haapalainen / Yle
 Virtuaalimetsä myös vastaa, jos siihen vihelletään.
 – Äänentunnistuksen avulla virtuaaliluonnon linnut laulavat vastauksen, Salli sanoo.
 Valotaiteilija  Kari Kola  puolestaan toivoo, että vastaavia projekteja toteutettaisiin lisää Suomessa. Tehtävä ei ole helppo.
 − Luonto on parasta taidetta ja samalla myös vaikeimpia asioita simuloida digitaalisesti.
 Lue lisää:
 Luonto on tehokas stressin purkaja, jopa toimistossa – 15 minuuttia luontokuvaa ja -ääntä riittää mielialan kohenemiseen

Tulevaisuuden toimistossa työskennellään lehvästön katveessa linnunlaulua kuunnellen – virtuaalilunnon kokeilutila avattiin Joensuussa


Summary: Kolmikymppinen koodari tähyää tuotteellaan myös ulkomaille. Kirppari-Kalle löytyy Sveitsistä, Hollannista ja pian Ranskasta.

Eira Lehtimäki  oli ensimmäisen kerran kirppiksellä 1980-luvulla. Silloin kirpputorit olivat pieniä ja hämyisiä. Jokaisella oli oma ominaistuoksunsa.
 Nykyään käytettyä tavaraa kaupataan suurissa halleissa, joissa ilmanvaihto ja valaistus ovat kuin suurissa marketeissa.
 Kokkolalaiselta kirpputorilta pöytävarauksen tehnyt Lehtimäki voi seurata kännykästään, miten tavarat käyvät kaupaksi omalla myyntipöydällä. Hinnoittelu onnistuu sähköisesti ja personoiduilla viivakoodeilla, kun kirpputorit ovat siirtymässä mobiiliaikaan.
 Kirppari-Kalle ohjemisto kännykän ruudulla. Kalle Niskala / Yle
 Kaupankäynnin lähes reaaliaikaisen seurannan mahdollistaa erityisesti itsepalvelukirpputorien käyttöön suuniteltu Kirppari-Kalle ohjelmisto.
 – On hienoa, kun näkee heti, jos joku tavara on mennyt kaupaksi. Myös graafinen kalenteri varatuista pöydistä on selkeä, Lehtimäki sanoo.
 Ohjelmisto näyttää milloin kirpparilla on vapaita pöytiä. Sen avulla voi myös maksaa varausmaksun.
 Idea ja tuote syntyivät Kuopiossa
 Tuotteen isä on kolmikymppinen kuopiolainen yrittäjä ja koodari  Kalle Rainio . Hän aloitti järjestelmän kehittelyn vuonna 2010, kun tuttu kirppariyrittäjä pyysi nuorta Rainiota kehittelemään sähköisen pöytävarausjärjestelmän.
 Tuotetta testannut yrittäjä neuvoi poikaa pistämään firman pystyyn ja kauppaamaan järjestelmää muillekin.
 Suomessa on nykyään arviolta toista tuhatta kirpputoria. Näistä satakunta on siirtynyt mobiiliaikaan Kirppari-Kallen myötä. Asiakkat ovat pääasiassa vähintään sadan pöytäpaikan kirpputoreja eri puolelta maata.
 – Isot kaupungit innostuivat ensin, sitten muut. Lapissa tosin on vain muutama asiakas. Myös pohjalaismaakunnissa kirpparit ovat lähteneet vasta hiljattain mukaan, Rainio kertoo.
 Vaatteita kirpputorilla Kalle Niskala / Yle
 Myyntipaikkojen varaamiseen suunniteltu tuote kehittyi myynnin seuraamisen ja sähköisen hinnoittelun välineeksi, kun Rainio löi hynttyyt yhteen kuopiolaisen ohjelmistotalo SKJ Systemsin kanssa.
 – Järjestelmä on integroitu suunnittelemamme kassajärjestelmän kanssa, joten tavaroiden myyntiä voi seurata reaaliaikaisesti netissä. Ilman kassayhteyttä Kirppari-Kalle toimii pelkkänä sähköisenä varausjärjestelmänä, kertoo toimitusjohtaja  Aarno Hartikainen .
 Palvelu ei vaadi erillistä ohjelmiston asennusta ja se toimii millä tahansa laitteella, jossa on web-selain ja verkkoyhteys.
 Itsepalvelukirppikset suomalainen juttu
 Kalle Rainio on kehitellyt tuotettaan kahdeksan vuotta. Mobiilisovellus tuli käyttöön vuonna 2014.
 – Markkinoille on nyt myöhemmin tullut pari muuta järjestelmää, mutta ei meillä oikeastaan kilpailua ole. Vielä vähemmän on kilpailua ulkomailla, missä koko itsepalvelukirpputorien konsepti tuntuu olevan uutta, Rainio sanoo.
 Kiinnostusta ja kyselyjä kuitenkin on, kertovat Rainio ja Hartikainen.
 – Kun muu maailma herää kunnolla itsepalvelukirpputorien ideaan, Suomesta on valmis ohjelmisto ja tuote heti tarjottavaksi.
 Tällä hetkellä Rainio kehittää Kirppari-Kallesta versiota, joka sopii verkkokaupan käytettäväksi. Yhteistyökumppanina on kansainvälinen verkkokauppa.
 Yrittäjä Tiina Mäkihonka ojentaa viivakoodit Eira Lehtimäelle Kalle Niskala / Yle
 Kivijalkakirpputorit jakautuvat pääasiassa kahteen leiriin. Osa vuokraamyyntipöytiä omien tavaroiden myyjille. Toiset, esimerkiksi SPR:n ja eri seurakuntien kirppikset, toimivat lahjoitetun tavaran myyjinä.
 – Ne eivät kilpaile keskenään, koska toimintakonsepti on erilainen, sanoo kirpputoriyrittäjä  Tiina Mäkihonka  Kokkolasta.
 Kalle Rainio ja Aarno Hartikainen uskovat, että pienimmät kirpputorit eivät välttämättä halua siirtyä mobiiliaikaan.
 – Tonnin aloitusmaksu ja sovelluksen 50-80 euron kuukausimaksu karsii pienimpiä yrittäjiä, Rainio arvelee.
 – Nuoret ovat kasvaneet kännykkään kiinni, heille mobiilisovellus voi olla syy, miksi varaavat juuri tietyltä kirpputorilta myyntipaikan tavaroilleen, Hartikainen miettii.
 Titi-Nalle pehmolelu  myynnissä kirpparilla. Kalle Niskala / Yle
 Kilpailu pakottaa houkuttelemaan asiakkaita myös muilla palveluilla.
 Täyden palvelun paketteja tarjoavat kirpputorit esimerkiksi tekevät asiakkaan puolesta kaiken. Henkilökunta hakee tavarat ja hinnoitteleeja lajittelee ne myyntipöydälle. Lopuksi rahat tilitetään tavaroiden omistajalle.
 – Systeemi on tosi hyvä. Jos on esimerkiksi lapsia, eikä itsellä aika riitä, sanoo Eira Lehtimäki.
 Kirppiksellä pitää myös olla lasten leikkipaikka ja kahvila.
 Eira Lehtimäki on huomannut, että vaatimusten noustessa ja palvelujen lisääntyessä myyntipaikojen hinnat tuntuvat laskevan.
 – Ennen ei pöytää saanut alle kolmenkymmenen euron, mutta nyt se on mahdollista. Lisäksi pöytiä myydään Kokkolassa aika ajoin tarjouksella.
 Kalle Niskala / Yle
 Kirpputorien siirtyminen mobiiliaikaan on tapahtunut, kun uusia on perustettu ja vanhoja on uudistettu.
 Uudistumisesta huolimatta myyntiin tulevat tavarat ovat edelleen pääasissa lasten vaatteita ja leluja. Toki poikkeuksiakin on. Toisenlaista tavaraa löytyy erikoistuneilta kirppiksiltä.
 – Lasten vaatteet ja lelut kiertävät kaikista parhaiten. Niillä on aina kysyntää, sanoo kirpputoriyrittäjä  Tiina Mäkihonka  Kokkolasta.
 Vaatteet ovat nykyään parempikuntoisia, kuin ennen. Ostajien vaatimukset ovat nousseet, eivätkä rikkinäiset tai kuluneet mene kaupaksi. Myös ylihinnoiteltu tuote jää pöydälle tai rekkiinsä.

Maalarinteippi ei välttämättä enää kelpaa hintalapuksi – viivakoodit ja mobiilisovellus tulivat myös kirpputoreille


Summary: Pohjois-Makedonia nimisestä valtiosta tullee sotilasliiton jäsen vuoden 2020 aikana.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Kreikan ja Makedonian vuosikymmeniä kestäneen kiistan jälkimmäisen nimestä pitäisi olla viimein ratkaistu. Kreikan parlamentti hyväksyi perjantai-iltana Makedonian jäsenyyden sotilasliitto Natossa.
 – Haluaisin toivottaa Kreikalle ystävällisen Pohjois-Makedonian tervetulleeksi. Sen on oltava tukemassa eikä vastustamassa pyrkimyksiämme kohti turvallisuutta, vakautta ja yhteistyötä, Kreikan pääministeri Alexis Tsipras sanoi ennen äänestystä parlamentissa.
 Ateenassa tuettiin jäsenyyttä äänin 153–140. Seuraavaksi muiden Nato-maiden on ratifioitava tahoillaan Makedonian jäsenyys sotilasliitossa. Natossa sovittiin jäsenyydestä aiemmin tällä viikolla.
 Uutistoimisto AP:n mukaan Nato-äänestys oli viimeinen ehto Kreikan ja Makedonian viimekesäisessä sopimuksessa, jossa jälkimmäinen myöntyi vaihtamaan virallisen nimensä Pohjois-Makedoniaksi. Nyt Kreikan ulkoministeriö ilmoittaa tuloksesta Makedonian hallitukselle, jonka on määrä ilmoittaa YK:lle, sen jäsenvaltioille ja kansainvälisille yhteistyöjärjestöille maan uudesta nimestä.
 Nimisopimusta vastaan protestoitiin Kreikassa
 Kreikka on 90-luvulta lähtien torjunut pohjoisnaapurinsa jäsenyyden sekä Natossa että EU:ssa, koska sen mielestä nimi Makedonia on kuulunut vain sen omalle pohjoisimmalle maakunnalle.
 Kreikassa onkin osoitettu kiivaasti mieltä nimisopimusta vastaan, ja ainakin osassa mielipidemittauksia jopa kaksi kolmasosaa on vastustanut sopimista Makedonian kanssa.
 Nato on laajentunut voimakkaasti Itä-Euroopassa 2000-luvulla. Edellinen uusi jäsen oli kesällä 2017 liittynyt Montenegro. Makedoniasta arvellaan tulevan jäsen ensi vuoden aikana.
 Venäjä on vastustanut laajentumista. Sen mielestä Nato heikentää Balkanin turvallisuutta ottamalla alueen maita jäsenikseen.
 Lue lisää:
 Nimensä muuttanut Pohjois-Makedonia ja Nato allekirjoittivat liittymispöytäkirjan
 Kreikan parlamentti hyväksyi naapurin uuden nimen – Pohjois-Makedonialle aukeaa tie Natoon ja Euroopan unioniin
 Tuhannet huusivat Makedonian nimen perään Ateenassa
 Venäjä vaalii slaavilaisia yhteyksiä – mutta pureeko sen vetovoima enää muihin itäisen Euroopan maihin?
 Analyysi: Kreikka tähtää kansainvälisen asemansa palauttamiseen Makedonia-kiistan jälkeen – neljä poimintaa maan suunnasta

Kreikan ja Makedonian nimijupakassa otettiin viimeinen askel: Ateenassa hyväksyttiin pohjoisnaapurin Nato-jäsenyys


Summary: Virheellisiksi todettujen päätösten osuus oli viime vuonna 4,9 prosenttia. Sisäministeriön asettama yläraja on 5 prosenttia.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Virheellisten turvapaikkapäätösten osuus ja määrä on noussut neljä viime vuotta.
 Hallinto-oikeudet tekivät viime vuonna 6804 ratkaisua muutoksenhakuun tulleista Maahanmuuttoviraston turvapaikkapäätöksistä. 330 päätöstä palautettiin Maahanmuuttovirastolle laintulkinta- tai menettelyvirheen vuoksi.
 330 virhettä on liikaa, sanoo Maahanmuuttoviraston turvapaikkayksikön johtaja  Esko Repo .
 – Virheiden määrä on tällä hetkellä liian korkea. Ideaalitilanne on, että niitä olisi nolla.

LÄHDE: Maahanmuuttovirasto
 Laintulkinta- tai menettelyvirhe tarkoittaa, että Maahanmuuttovirasto ei ole hallinto-oikeuden mielestä selvittänyt turvapaikan tarvetta riittävän perusteellisesti tai sitten virasto on tulkinnut lakia väärin päätöstä tehdessään.
 Suuri osa virheellisiksi todetuista turvapaikkapäätöksistä muuttuu kielteisistä myönteisiksi. Eli henkilön ei tarvitsekaan palata kotimaahansa, vaan hänelle annetaan oleskelulupa kansainvälisen suojelun perusteella.
 Virheiden perusteena vuoden 2016 poikkeustilanne ja kiire
 Aiemmin Maahanmuuttovirasto on perustellut virheitä vuosien 2015–2016 poikkeuksellisella tilanteella. Tuolloin turvapaikanhakijoiden määrä kymmenkertaistui ja Maahanmuuttovirasto palkkasi satoja uusia tarkastajia tekemään päätöksiä. Hallitus teki myös turvapaikanhakua koskevia lainsäädäntömuutoksia ja lähtömaita koskevat turvallisuusarviot muuttuivat.
 Perustelu on edelleen sama. Hallinto-oikeudet palauttavat edelleen Maahanmuuttovirastolle päätöksiä, joita se on antanut vuosina 2015–2016 saapuneille yli 32 000 turvapaikanhakijalle.
 – 2016 on varmasti vuosi, jolloin on tehty virheitä. On ollut uudempia henkilöitä, uusia linjauksia. Se miten olemme onnistuneet, nähdään vasta kun nämä reilut 30 000 henkilöä ovat käyneet koko prosessin läpi, Repo sanoo.
 Maahanmuuttovirasto on Revon mukaan pyrkinyt vähentämään virheitä esimerkiksi pidentämällä turvapaikanhakijoiden puhutteluaikoja ja tekemällä omaa päätöksiä koskevaa laadunvalvontaa.
 – Suoritamme pistokoetarkastuksia ja sen arvion perusteella kohdennamme koulutusta tai palautetta.
 Onko virheitä myös myönteisissä päätöksissä?
 Virhe turvapaikkapäätöksessä havaitaan tavallisesti niin, että kielteisen turvapaikkapäätöksen saanut henkilö valittaa päätöksestään hallinto-oikeuteen, joka huomaa päätöksessä puutteita.
 Suurin osa kielteisen päätöksen saaneista valittaa asiasta oikeuteen. Myönteisistä päätöksistä sen sijaan tehdään valituksia ani harvoin. Tällöin tilanne on tavallisesti se, että henkilölle on annettu lupa jäädä Suomeen, mutta turvapaikan sijaan hänelle on annettu toissijaista suojelua.
 Sadat virheet on siis huomattu kielteisiä päätöksiä koskevien valitusten myötä. Onko mahdollista, että vastaava osuus myönteisiä päätöksiä on virheellisiä?
 Repo ei tähän usko. Hän perustelee tätä sillä, että Maahanmuuttovirasto suorittaa päätöksiä koskevaa laillisuusvalvontaa, jossa otetaan tarkasteluun myös myönteisiä päätöksiä.
 Mitä puutteita pistokokeissa on huomattu?
 – Niissä on jonkinlaisia laatuvirheitä tai puutteita sen perustelemisessa, millä perusteella kansainvälisen suojelun kriteerit täyttyy.
 Repo muistuttaa myös, että tarve kansainväliselle suojelulle tarkastetaan, kun henkilö hakee oleskelulleen jatkolupaa.
 – Jos olosuhteet kansainvälisen suojelun myöntämiseksi muuttuvat ja esimerkiksi vaara joutua vainotuksi poistuu, niin silloin on pakolaisaseman lakkauttamisperusteet olemassa.
 Viime viikolla entinen korkeimman hallinto-oikeuden tuomari  Ilkka Pere   sanoi Iltalehdelle pelkäävänsä, että Maahanmuuttoviraston  seulan läpi pääsee turvapaikanhakijoita, jotka eivät ole kansainvälisen suojelun tarpeessa.
 Esko Repo muistuttaa, että syyrialaisia lukuun ottamatta hakemus arvioidaan saatavilla olevan maatiedon ja hakijan kertomuksen uskottavuuden perusteella. Jos hakijalta vaadittaisiin aukottomia todisteita esimerkiksi koetusta vainosta, turvapaikan saaminen ei onnistuisi juuri keneltäkään.
 – Kertomuksen pitää olla kaiken saatavissa olevan maatiedon perusteella johdonmukainen ja uskottava. Jos meillä ei ole näyttää perusteita, että näin ei olisi, kyllähän se silloin riittää. Minkä perusteella me asiaa arvioidaan, jos ei henkilön kertomuksen perusteella?
 Virheiden yläraja häämöttää
 Virheen vuoksi palautettujen päätösten osuus oli viime vuonna 4,9 prosenttia. Sisäministeriö on asettanut virheiden määrälle yläkatoksi viisi prosenttia. Virheellisiksi todettujen päätösten osuus ei siis saisi kasvaa enää yhtään nykyisestä.
 – Ennustaisin, että kun katsotaan tulevia ratkaisuja, menettelyvirheiden määrä tulee laskemaan, Repo arvioi.
 LÄHDE: Maahanmuuttovirasto
 Virhe on vain yksi syy siihen, miksi hallinto-oikeus palauttaa päätöksen uusintakäsittelyyn. Vuonna 2017 lähes  joka toinen  päätös, josta oli valitettu, palautui Maahanmuuttovirastolle. Yleisin syy tähän on se, että valittaja on esittänyt turvapaikalleen uuden perusteen.
 Viime vuonna noin 11 prosenttia palautetuista päätöksistä palautettiin "erilaisen tosiasiaharkinnan vuoksi". Tämä tarkoittaa esimerkiksi sitä, että tuomioistuin on arvioinut vaikkapa Afganistaniin palaamisen hakijan kannalta turvattomammaksi kuin Maahanmuuttovirasto.
 Sitä, onko päätös palautettu erilaisen harkinnan vai suoranaisen virheen vuoksi, ei kuitenkaan määrittele tuomioistuin vaan Maahanmuuttovirasto itse.
 Jos Maahanmuuttovirasto tekee jaottelun itse, niin onko mahdollista, että Maahanmuuttovirasto jaottelee palautetut tarkoituksella niin, että virheiden osuus pysyy tavoiterajan alapuolella?
 – Ainahan voidaan esittää tällaisia väitteitä. Mutta meillä on määrittelystä ohje olemassa ja myös sisäinen kontrolli.
 Virheiden osuutta koskeva viiden prosentin yläraja on lopulta vain tavoite, Repo muistuttaa.
 – Tästä ei ole meille mitään sanktioita tulossa, jos raja ylitetään. Eikä myöskään palkkioita, jos tavoite alitetaan.

Maahanmuuttovirasto teki viime vuonna 330 virheellistä turvapaikkapäätöstä


Summary: Vanhusten ihmisarvoisen kohtelun varmistaminen ei voi jäädä omaisten harteille, pohtii elokuvaohjaaja Selma Vilhunen.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Syksyllä 2002 olin 25-vuotias, elokuvaopintojeni loppusuoralla ja rahan tarpeessa. Töihin piti mennä, ja päätin hakeutua vanhustenhoitotyöhön, koska halusin tehdä jotakin, missä työn tärkeys olisi käsinkosketeltavaa.
 Sain työpaikan helposti järjestöltä, joka välitti hoitajia kotihoitotyöhön. Kahden päivän ajan kuljin ammattilaisen matkassa ja opettelin hänen johdollaan perusasiat. Sitten olin omillani. Tein siis lähihoitajan työtä kahden päivän koulutuksella.
 Pidin työstä heti. Sain tutustua mielenkiintoisiin ihmisiin heidän omissa kodeissaan. Tuntui hienolta pystyä auttamaan ihmisiä heidän arjessaan, huolehtia siitä, että he olivat puhtaita ja ruokittuja, ja että kotona kaikki oli hyvin. Joskus jäi aikaa jutellakin. Useimmiten ei.
  Tuntui, että heidän hoitonsa oli mitoitettu siten, että he juuri ja juuri pysyivät hengissä.
 Töitä oli nimittäin paljon. Kuljin paikasta toiseen busseilla, puhelinluettelon karttasivut ja HKL:n aikataulukirja olivat kovassa käytössä. Hoidettavia vanhuksia saattoi olla päivän aikana kahdeksan. Monesti meni ylitöiksi. Lounaan syömiseen ei ollut aikaa, mutta sentään ostin paikkaa vaihtaessani kioskista sämpylän tai kolmioleivän ja söin sen bussissa. Työvuoroja olisin voinut tehdä niin paljon kuin vain halusin, mutta aina en halunnut. Vapaapäivät menivät työtaakasta toipumiseen, ja joskus piti opiskellakin.
 Kaikkein rankinta  työ oli henkisesti. En koskaan unohda, kun ensimmäisen kerran menin erään vanhuksen kotiin varustettuna vain muutamalla summittaisella ohjeella. Astuin sisään suureen taloon, jossa hän asui yksin. Vaeltelin jonkin aikaa tyhjissä huoneissa ennen kuin löysin asiakkaani yläkerran makuuhuoneesta, missä hän makasi yksin sairaalavuoteessaan. Vanhus oli hyvin heikkokuntoinen, kykenemätön liikkumaan tai puhumaan. Minun tehtäväni oli kuivittaa hänet ja huolehtia, että hän saa syödäkseen. Syöminen oli hidasta, ja minulla oli tietenkin jo kiire seuraavaan paikkaan. Lähtiessäni kirjoitin vihkoon mitä olin tehnyt, merkkasin tukkimiehen päiväkirjalla että vatsa oli toiminut, ja jätin vanhuksen makaamaan yksin hiljaiseen taloonsa. Iltahoitajan käyntiin oli vielä monta tuntia. Sydäntä puristi.
 Monta kertaa kohtasin tilanteita, joissa asiakkaat pyysivät minua auttamaan itseään tavoilla, joihin minulla ei ollut koulutusta. Kerran soitin vaivihkaa sairaanhoitajan koulutuksen saaneelle äidilleni ja kysyin neuvoja, miten tuseerataan oikeaoppisesti. Asiakas oli tuskainen ja halusin auttaa häntä, mutta samalla säälin häntä siksi, että hänellä oli hoitajanaan juuri minut.
 Työpäivien jälkeen  olin aina aivan poikki. Ja kun kuukaudet kuluivat, olin yhä turhautuneempi. Näin yhä huonokuntoisempia vanhuksia yksin asunnoissaan. Tuntui, että heidän hoitonsa oli mitoitettu siten, että he juuri ja juuri pysyivät hengissä. Jokikinen asiakkaani olisi tarvinnut huolellisempaa hoitoa henkilökohtaisen hygienian, ruuan ja kodinhoidon suhteen, puhumattakaan siitä että heidän kanssaan olisi pitänyt voida istua alas ja jutella niitä näitä.
 Tienasin yhtä paljon kuin siivotessani ruotsinlaivoja ördäävien turistien jäljiltä.
 Ja sitten oli se palkkaus. Tienasin yhtä paljon kuin siivotessani ruotsinlaivoja ördäävien turistien jäljiltä. Mutta tämä työ oli monin verroin vastuullisempaa, vaikeampaa ja kuormittavampaa. Uutenavuotena tein viimeisen keikkani, sitten sanoin itseni irti. En jaksanut enää hoitaa vanhuksia huonosti, huonolla palkalla.
 Ongelmista hoitoalalla  ja erityisesti vanhustenhoidossa on puhuttu pitkään.  Laiminlyönneistä on tiedetty , mutta ongelmat vain pysyvät, tai jopa pahenevat. Minusta tilanne on yksiselitteisesti häpeällinen. Syyllisiä olemme me kaikki. Me suomalaiset ihmiset hoidamme huonosti vanhuksemme. Samalla me myös kohtelemme huonosti niitä ihmisiä, jotka vielä jaksavat heitä hoitaa, tai jotka ainakin yrittävät.
 Hyvinvointivaltion toteutuminen tarkoittaa sitä, että me ihmiset kykenemme ulottamaan empatiamme oman lähipiirimme ulkopuolelle.
 Kun asiasta keskustellaan julkisuudessa , kaikki ovat tietenkin yhtä mieltä siitä, että vanhukset pitää hoitaa hyvin. Mutta kun tilannetta pitäisi ryhtyä konkreettisesti muuttamaan, törmäämme pian talousjargoniin, jonka pohjimmainen tarkoitus tuntuu olevan nykyisen tilanteen säilyttäminen ennallaan. "Valtion ja kuntien talous on muutenkin tiukalla, mistä rahat hoitajien palkkaukseen?" kysyy moni hyvää tarkoittava ekonomisti.
 On totta, että muutoksen aikaansaaminen ei ole yksinkertaista eikä helppoa. Kyse on arvojemme ja arvostustemme perinpohjaisesta tarkastelusta ja kokonaisen taloudellisen rakenteen asettamisesta tarkastelun alle.
 Haluammeko jatkossakin  vaalia kansainvälisten sijoitusyhtiöiden omistamien hoivayritysjättien toimintaa, vai haluammeko säädellä tuota toimintaa esimerkiksi siten, että  ne maksavat veronsa Suomeen ? Haluammeko, että hoiva on "tehokasta", eli alimitoitettua ja alipalkattua, vai haluammeko, että vanhukset ihan oikeasti hoidetaan hyvin?
 Hyvän hoivan takaaminen  tarkoittaa poliittisia ratkaisuja, eli viime kädessä sitä, että siihen käytetään enemmän rahaa, ja myös sitä, että hoivabisneksestä saadut taloudelliset voitot pienenevät. Hyvä tahto ja kauniit puheet eivät riitä, kun ihmisten täytyy saada peseytyä, syödä hyvin, ulkoilla, olla sosiaalisia ja toteuttaa itseään.
 Ihmisarvoisen kohtelun varmistaminen  ei voi myöskään jäädä omaisten harteille. Harva haluaa, että heidän läheisensä vaihtavat heidän vaippansa ja rasvaavat heidän makuuhaavansa. Harva työikäinen siihen pystyisikään, eikä kaikilla ole läheisten turvaverkkoa. Hyvinvointivaltion toteutuminen tarkoittaa sitä, että me ihmiset kykenemme ulottamaan empatiamme oman lähipiirimme ulkopuolelle.
 Valtion ja kuntien  talous on tiukalla , mutta se ei tarkoita, etteikö suomalaisilla olisi rahaa huolehtia vanhuksistaan. Nykyisin kuulee paljon puhetta siitä, että suomalaisilta puuttuu suuri kansallinen missio nyt kun olemme selviytyneet toisen maailmansodan aiheuttamasta katastrofista, ja kun Nokiakin meni. Mikä olisi tärkeämpi kansallinen missio kuin ryhtyä viimeinkin huolehtimaan siitä, että vanhuksemme saisivat elää ihmisarvoista elämää?
 Selma Vilhunen
 Kirjoittaja on elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja, joka maksaa mielellään veroja.

Selma Vilhusen kolumni: En jaksanut hoitaa vanhuksia huonosti, huonolla palkalla


Summary: Luonnonvarakeskuksen erikoistutkija Risto Jalkasen mukaan luonnossa liikkuessaan tai hiihtäessään kannattaa nyt olla varuillaan.

Imatran kaupunki on joutunut tekemään harvinaisen päätöksen. Sen on pitänyt lopettaa joidenkin metsissä olevien kansanhiihtolatujen ylläpito, koska talven aikana puihin kertynyt lumi on taivuttanut oksia latujen päälle.
 Samanlaisia uutisia on kantautunut myös  esimerkiksi Jyväskylästä . Lisäksi esimerkiksi Lappeenrannassa yhden päiväkodin piha-alueella on kielletty ulkoileminen, koska lumiset oksat tai puiden latvat saattavat katketa ja aiheuttaa vaaratilanteita.
 Imatralla latu-urille on jo pudonnut paljon paksuja oksia.
 – Suosittelemme, ettei kukaan sinne metsäladuille lähtisi. Tällä turvataan, ettei siellä sattuisi henkilövahinkoja, sanoo työnjohtaja  Jani Niittynen  Imatran kaupungin kiinteistö- ja aluepalvelusta.
 Lunta on puiden oksille kertynyt nyt niin paljon, että myös paikallinen pelastusviranomainen katsoi niistä aiheelliseksi varoittaa.
 Monena talvena Etelä-Karjalassa on jouduttu siirtämään tai jopa perumaan hiihtokilpailuja, koska lunta on ollut liian vähän. Nyt lunta on monin paikoin yli 60 senttimetriä.
 – Lunta ei ole liikaa. Tänä vuonna lumi vaan jää kiinni joka paikkaan. Kotipihoillakin on voinut huomata, kun pressutallien lumet eivät valu katolta. Puihinkin se vain kerääntyy, ja jossain vaiheessa puun latva tai oksat eivät sitä enää kestä, sanoo Niittynen.
 Puissa vaarallisen paljon lunta
 Luonnonvarakeskuksen erikoistutkija  Risto Jalkanen  ei heti muista, milloin lumi olisi viimeksi tällä tavoin tarttunut puiden oksille. Joulukuussa 1995 Kuusamon Rukalla latuverkkoa piti sulkea, kun puut alkoivat kaatuilla lumen painosta, mutta sen jälkeen vastaavaa ei ole Jalkasen muistin mukaan tapahtunut.
 – Silloin taustalla oli se, että maa ei ollut jäässä ja lumi- ja tykkylumitaakkaa oli puissa erityisen paljon.
 Tällä hetkellä routaa on  Suomen ympäristökeskuksen mittausten mukaan  koko maassa 5–20 senttimetriä normaalia vähemmän ja lunta taas erityisesti Etelä- ja Keski-Suomessa poikkeuksellisen paksu kerros.
 Iso kuusi on taipunut latu-uran päälle Lammassaaren ladulla Imatralla. Yle / Ville Toijonen
 Lunta tuli alkutalvesta kerralla paljon lyhyessä ajassa. Se johti siihen, että lumi jäi kiinni puiden oksille. Lisäksi ilma oli sen verran tyyntä, ettei tuuli varisuttanut lunta alas, vaan lumi jäi oksiin kiinni.
 Nyt lumi on paakkuuntunut oksiin ja latvoihin isoiksi painaviksi massoiksi. Tämä voi jopa aiheuttaa puiden kaatumista juurineen. Todennäköisempää kuitenkin on, että puusta irtoaa latva.
 – Ei se vaadi kuin pienen tuulen vireen tai tuulen suunta muuttuu, niin latva voi vain siitä puusta irrota. Kyllä nyt varovainen kannattaa olla, kertoo Luonnonvarakeskuksen erikoistutkija Risto Jalkanen.
 Satojen kilojen massa
 Risto Jalkasen mukaan vaara saada latva päällensä on todellinen. Latvan matka 10 tai 20 metrin korkeudesta maahan on niin lyhyt, ettei ihminen siihen juurikaan ehdi reagoida.
 Vaarassa ovat myös esimerkiksi parkkipaikoille pysäköidyt autot, jotka voivat saada isonkin oksan katolleen ja vaurioittaa autoa.
 Jotta lumi lähtisi puiden oksilta itsestään pois, pitäisi lämpötilan kohota selvästi nollan yläpuolella. Lisäksi pitäisi olla tyyntä.
 – Useita lämpöasteita, 3–5 astetta ainakin. Sitten lumet valahtaisivat alas vaurioitta tai vähin vaurioin, kertoo Jalkanen.
 Useina talvina niin sanottu tykkylumi on aiheuttanut laajoja vahinkoja esimerkiksi sähkölinjoille. Nyt kyse ei ole tykkylumesta, sillä Etelä- ja Keski-Suomen puissa nyt oleva lumi on tavallista taivaalta satanutta lunta.
 Erikoistutkija Risto Jalkanen kertoo, että lumen paino on tavallisesti 100–300 grammaa litralta, kun taas tykky voi painaa jopa kilon litralta. Painoa on joka tapauksessa puihin keräytynyt poikkeuksellisen paljon.
 – Yhdessä puussa voi joka tapauksessa on olla satoja kiloja lunta, kertoo Jalkanen.
 Tykkylumi poikkeaa tavanomaisesta lumesta siitä, että tykyssä on kovaa jäätä, huurretta ja lunta, joka on usean viikon aikana muodostunut puun oksistoon ja pintaan. Tykky on usein tavallista lunta painavampaa, koska siinä on mukana tiheää jäätä.
 – Rovaniemellä oli vuonna 1994 ennätysraskas 20 metriä pitkä kuusi. Kaadoimme sen ja mittasimme siinä olevan tykyn painoksi 3 400 kiloa.
 Imatralla odotetaan lämpöä
 Imatran hiihtohimo on sen verran kiihkeä, etteivät kaikki ole kieltokehotusta uskoneet tai eivät siitä välitä.
 Imatralla paksu lumipeite on estänyt myös paksun jään syntymisen. Jään päällä on lisäksi paljon vettä. Siksi jäälatuja Saimaalle ei tänä vuonna ole pystytty tekemään Imatralla eikä Lappeenrannassa. Todennäköistä on, ettei latuja päästä tänä vuonna tekemään jäälle ollenkaan.
 Ison puun latva tai paksu oksa lumineen painaa helposti sata kiloa. Yle / Ville Toijonen
 Nyt Imatralla odotetaan, saavatko viikonlopuksi luvatut lämpöasteet mitään aikaan.
 – Jos plussajakso tiputtaisi lumet puusta, teemme tarkistuskierroksen laduilla. Ajamme moottorisahat mukana ja korjaamme kaatuneet puut pois laduilta. Sen jälkeen saamme ladut auki. Veikkaan, että menee ensi viikon puoliväliin, sanoo työnjohtaja Jani Niittynen.
 Korvaavia latuja kaupunki on tehnyt muun muassa Vuoksenniskalle, urheilukentän ympärille, Virran puistoon Mansikkalaan. ja Karhumäen alueelle sekä Ukonniemeen.

Poikkeuksellinen vaara uhkaa ulkoilijoita Etelä- ja Keski-Suomessa – lumen paisuttamat puiden oksat ja latvat uhkaavat katketa ja tippua ihmisten päälle


Summary: Tanska pyrkii täyteen hiilineutraaliuteen vuoteen 2050 mennessä. 26-vuotias Sussi panisi tanskalaiset syömään vähemmän sianlihaa.

KÖÖPENHAMINA Sussi Lillelund , 26, ei saa unta, sillä sydän tykyttää rajusti. Päässä risteilee ajatuksia merenpinnan noususta ja kuumasta kesästä. Huoli valvottaa, ja ihmisten passiivisuus turhauttaa. Miksei kukaan muu ystäväpiirissä tee mitään ilmaston eteen? Miten ihmiset voivat keskittyä mihinkään muuhun kuin ilmastonmuutokseen?
 Kuukausia myöhemmin, talvisen koleana torstaiaamuna Lillelund seisoo Tanskan parlamenttitalon Christiansborgin pihalla. Hän pitelee kylttiä, jossa lukee “Katso kaikkia merkkejä”. Viestiä vahvistaa pieni maapallo ja hellelukemia näyttävä lämpömittari.
 Ilmastomielenosoittajat vaativat Tanskaan uutta ilmastolakia heti. Jussi Koivunoro / Yle
 Aukiolla Lillelundin ympärillä seisoo parisataa ihmistä toppa-asuissa. Käsissään heillä on valkovihreitä banderolleja ytimekkäine iskulauseineen. Mielenosoittajat aloittavat yhteislaulun.
 – Tule kanssamme riutalle, jolla on koralleja. Tule kanssamme maailmaan, jossa metsäala kasvaa.
 Lillelund pitää puheen uuden ilmastolain puolesta. Muut taputtavat ja hurraavat.
 Kaikki päästöt nollaan 2050 mennessä
 Tanskan ilmastopolitiikkaa pidetään yleisesti yhtenä maailman kunnianhimoisimmista. Merkittävä askel on ollut se, että fossiilisten polttoaineiden käyttöä sähköntuotannossa on vähennetty Tanskassa rajusti.
 Tanska sijoittui kärkipaikalle esimerkiksi  brittiläisten tutkijoiden syksyllä julkaistussa selvityksessä  käytännön ilmastotoimista. Ilmastotalkoissa on mukana kansalaisten ja valtion lisäksi teollisuussektori.
 "Ilmastomuistuttajat" aikovat olla vaatimassa poliitikoilta ilmastotoimia Tanskan hallitusneuvotteluihin saakka. Jussi Koivunoro / Yle
 Hiilidioksidipäästöt ovat laskeneet tasaisesti useiden vuosikymmenten ajan. Viime kesäkuussa Tanskan parlamentin kaikki puolueet lähtivät mukaan yhteiseen  energiasopimukseen . Siinä asetettiin sarja pitkälle ulottuvia ilmastotavoitteita.
 Tanskan tavoitteena on olla vuoteen 2050 mennessä täysin hiilineutraali niin, että se sitoo yhtä paljon kasvihuonekaasuja kuin päästää niitä ilmakehään. Tavoite koskee hiilidioksidin lisäksi metaania ja keinotekoisia kasvihuonekaasuja, kuten freoneja.
 Yle Uutisgrafiikka
 – Toivomme, että tavoite saavutetaan jo ennen vuotta 2050. Kaikkia toimia täytyy verrata siihen, sanoo ilmasto- ja energia-asiantuntija  Søren Dyck-Madsen  sitoutumattomasta, mutta osin julkista rahoitusta saavasta Concito-ajatushautomosta.
 Tanskalaisista tutkijoista koostuva  ilmastopaneeli  kuitenkin arvioi, että vuoden 2050 hiilineutraaliustavoitteen saavuttamisessa tulee kiire. Tähän mennessä päätetyillä toimilla päästöt eivät vähene riittävästi vielä vuoteen 2030 mennessä. Päästövähennysten tahdin pitäisi kiristyä huomattavasti vuosina 2030–50.
 Miljoona sähköautoa ja maalämpöpumppuja
 Kuten muissakin Pohjoismaissa, Tanskassa pitäisi vähentää reippaasti liikennepäästöjä. Tanskan hallitus  esitti viime syksynä  bensiini- ja dieselautojen myynnin kieltämistä vuodesta 2030 alkaen.
 Hybridiautoja saisi myydä vuosina 2030–35, ja siitä eteenpäin Tanskan liikenteessä siirryttäisiin kokonaan sähköautoihin, joita olisi miljoona kappaletta jo vuonna 2030. Tavoite on optimistinen, ja  hallitus on perustanut komitean pohtimaan , miten se käytännössä toteutetaan.
 – Kyseessä on vain tavoite, jonka saavuttamiseksi ei ole tällä hetkellä keinoja. Se antaa kuitenkin hyvän signaalin autoteollisuudelle, Dyck-Madsen arvioi.
 Søren Dyck-Madsen työskentelee ilmasto- ja energia-asiantuntijana vihreässä ajatushautomossa Concitossa. Jussi Koivunoro / Yle
 Lämmitys on Pohjoismaissa toinen iso päästölähde, niin myös Tanskassa.
 Tanskasta tulevat ensimmäisenä mieleen matalien merialueiden lukuisat tuulivoimalat. Osa lämmitykseen käytettävästä energiasta tuotetaankin tuulivoimalla.Kaksi kolmasosaa tanskalaisista kotitalouksista lämpenee kaukolämmöllä, josta noin  puolet tuotetaan uusiutuvilla energiamuodoilla  ja loput fossiilisilla polttoaineilla.
 Tanska haluaa lisätä maalämpöpumppujen osuutta lämmityksen energialähteenä ja tukee niiden hankintaa verohelpotuksin. Siirtymäkaudella tarvitaan kuitenkin vielä biomassaa ja hiiltä.
 Tanska tuo biomassaa Baltian maista ja Kanadasta. Hiilivoimaloita on jäljellä kolme, mutta niistä on tarkoitus luopua.
 Energiankäytön vähentämisessä Tanskalla on Dyck-Madsenin mukaan vielä paljon tekemistä, vaikka energiankulutus onkin  saatu talouskasvusta huolimatta pidettyä  1970-luvun öljykriisin aikaisella tasolla. Tanskassa on paljon energiatehokkuuden parissa työskenteleviä yrityksiä, jotka suunnittelevat esimerkiksi energiapihimpiä rakennuksia.
 Liha ja lennot verolle?
 Tanskan keskustaoikeistolainen liberaalihallitus on ollut vastahakoinen monia ilmastotoimia kohtaan. Oppositiopuolueet ja kansalaisryhmät ovat kuitenkin vaatineet vihreämpää ilmastopolitiikkaa, ja hallitus on joutunut vastaamaan äänestäjien toiveisiin.
 Ilmasto- ja ympäristöasiat ovat  joulukuisen mielipidekyselyn mukaan  nousseet keskeisimmäksi vaaliteemaksi Tanskassa, joka valmistautuu keväällä pidettäviin parlamentti- ja eurovaaleihin. Vaalien alla julkiseen keskusteluun ovat nousseet sellaisetkin asiat kuin lento- ja lihavero.
 Kööpenhaminalaisista yli 40 prosenttia pyöräilee työ- tai opiskelupaikalleen. Jussi Koivunoro / Yle
 Tanskassa oli vuoteen 2007 asti voimassa vero, joka lisäsi lentolippujen hintoihin kymmenen euroa. Se kuitenkin poistettiin liike-elämän etujen takia. Erityisesti Kööpenhaminan ja pohjoisen Aalborgin kaupungin välillä on paljon työmatkaliikennettä, sillä matka kestää maateitse yli neljä tuntia.
 Lentovero on ollut Tanskan poliitikoille hankala asia. Jopa vihreän Alternativet-puolueen kansanedustajat  ovat myöntäneet lentäneensä  Tanskan sisäisiä lentomatkoja.
 Ruokatuotanto on toinen kuuma peruna. Tanskalaiset ovat saksalaisten tapaan makkaroiden ja muiden sianlihatuotteiden suurkuluttajia. Maatalous onkin merkittävä hiilidioksidipäästöjen aiheuttaja Tanskassa, jossa on  runsaat 12 miljoonaa sikaa ja 5,8 miljoonaa ihmistä .
 Alternativet-puolueen ilmastopuhemies, kansanedustaja  Rasmus Nordqvist  vaatii elintarvikkeiden verotuksen muuttamista ilmaston takia.
 – Meidän pitäisi esimerkiksi verottaa punaista lihaa. Samalla vihannesten verotusta pitäisi alentaa, jotta ihmiset ostaisivat enemmän niitä, Nordqvist sanoo.
 Tanskan vihreän Alternativet-puolueen ilmastopuhemies Rasmus Nordqvist. Jussi Koivunoro / Yle
 "Meillä on suuri vastuu ilmastonmuutoksesta"
 Kello näyttää aamuyhdeksää parlamenttitalo Christiansborgin pihalla. Tunnelma tiivistyy, kun poliitikot alkavat saapua töihin.
 Liberaalipuolue Venstreen kuuluva pääministeri  Lars Løkke Rasmussen  pistäytyy parlamenttitalon rappusilla tupakalla, ja yksi mielenosoittajista tulee heti juttusille. Sosialistisen kansanpuolueen puheenjohtaja  Pia Olsen Dyhr  käy pitämässä kannustavan puheenvuoron ja nostattaa tunnelmaa.
 – Tarvitsemme uuden ilmastolain nyt, yksi mielenosoittajista vaatii puheessaan.
 Muutosta eivät vaadi vain nuoret. Nuorten aikuisten ja lukiolaisten lisäksi mielenosoittajien joukossa on myös muutamia "ilmastoisovanhempia", kuten Bente Braarud (oik.). Jussi Koivunoro / Yle
 Nuori ilmastoaktivisti Sussi Lillelund on innoissaan Olsen Dyhrin ilmastopuheista. Tanskan hallituksen ilmastopolitiikkaa hän ei sen sijaan pidä millään tapaa edistyksellisenä.
 – Meidän täytyy asettaa rajat kulutukselle. Olemme yksi maailman isoimmista saastuttajista henkeä kohti, joten meillä on iso vastuu ilmastonmuutoksesta, hän sanoo.
 Lillelund huomauttaa, että Tanska keskittyy hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen liikenteessä ja lämmityksessä mutta tuo samalla sikojen rehuksi tehotuotettua soijaa Latinalaisesta Amerikasta.
 Mielenosoittajissa on paljon nuoria aikuisia, mutta myös lukiolaisia. Juho Takkunen / Yle
 Lillelundin mielestä tanskalaisten pitäisi luopua lihansyönnistä ja muusta luksuksesta.
 – Rajoitan omaa lentämistäni niin paljon kuin mahdollista. Jos matkustan Tanskan sisällä tai menen Saksaan, kuljen bussilla, Lillelund sanoo.
 Ilmastoaktivisti työskentelee kieltenopettajaopintojen ohella osa-aikaisesti Greenpeacella ilmastoasioiden parissa. Hänen idolinsa on  ruotsalaisteini Greta Thunberg ,  joka oli ennen Ruotsin vaaleja koululakossa ilmaston puolesta.
 Aiemmin Lillelund yritti olla hankkimatta liikaa tietoa ilmastonmuutoksesta, koska aihe ahdistaa liikaa. Aktivismi on kuitenkin auttanut. Mielenosoittajat ovat suuri yhteisö, jossa voi tehdä jotain konkreettista ja hauskaa ilmaston puolesta.
 – Ilmastotaisteluun osallistuminen on kuin ottaisi lääkettä päänsärkyyn, Lillelund kuvailee.
 Ilmastomuistutus keräsi parlamenttitalon Rigsdagsgarden-aukiolle tammikuun lopussa noin 250 ihmistä. Jussi Koivunoro / Yle
 Nuori aktivisti kehottaa myös suomalaisia nuoria järjestämään säännöllisiä ilmastomielenosoituksia, hyödyntämään sosiaalista mediaa ja haastamaan poliitikkoja tiukentamaan ilmastotoimia.
 – Teidän suomalaisten nuorten pitää tietää, ettette ole yksin tässä, Lillelund sanoo.
 Tanskassa liikehdintä ei ole laantumassa. Christiansborgin linnan pihalla viikottaiset mielenosoitukset jatkuvat ainakin parlamenttivaalien jälkeisiin hallitusneuvotteluihin asti.
 Myös Lillelund aikoo olla joka viikko paikalla pitämässä huolta, että poliitikot toteuttavatkin lupauksensa.
 Lisää aiheesta:
 Perjantait Gretan kanssa -ilmastomielenosoittajat vastasivat kysymyksiin: "Vielä voisi toimia"
 "Aallot tuhoavat tämän maan" – Paratiisi-sarjan juttu merenpinnan noususta Marshallinsaarilla
 Näin nuorisopoliitikot taistelevat ilmastonmuutosta vastaan ensi vaalikaudella: Lihavero, työsuhdeautot sähköisiksi, fossiiliset heti pois, päästöille hiilivero
 Siirtyykö ilmastoahdistus sanoista tekoihin vuonna 2019? Lentäminen saattaa pian olla häpeällistä
 Puolan ilmastokokouksessa syntyi sopu – maille puristettiin yhteiset säännöt päästövähennysten valvontaan
 15-vuotias Greta Thunberg on Puolan ilmastokokouksen supertähti – kannustaa kaikkia perjantaina lakkoon ilmaston vuoksi

Tanska on ilmastopolitiikan edelläkävijä, mutta nuoret vaativat poliitikoilta enemmän – Aktivisti: "Meillä on isoin vastuu ilmastonmuutoksesta"


Summary: Paikallisjunat törmäsivät toisiinsa noin 50 kilometriä Barcelonan ulkopuolella.

Espanjassa on tapahtunut perjantai-iltana vakava junaonnettomuus. Uutistoimistojen mukaan ainakin yksi ihminen on kuollut ja kolme, jopa neljä ihmistä on loukkaantunut vakavasti. Lisäksi useille kymmenille matkustajille tuli lieviä vammoja. Noin sata matkustajaa selvisi vahingoittumattomina.
 Turma tapahtui Koillis-Espanjassa, kun kaksi lähijunaa törmäsi toisiinsa noin 50 kilometriä Barcelonan ulkopuolella. Toinen junista oli matkalla Barcelonaan ja toinen Manresaan, kun ne törmäsivät samalla raiteella toisiinsa.
 Onnettomuudessa menehtynyt oli nuori junankuljettaja.

Espanjassa yksi kuoli ja useita loukkaantui vakavasti junaonnettomuudessa


Suomessa pyritään parhaillaan jalostamaan mehiläisiä, jotka sietävät pitkää talvea nykyistä paremmin. Toiveena on myös lisätä mehiläisemojen kasvatusta Suomessa. Suomeen on pitkään tuotu ulkomaisia mehiläisemoja, mutta niiden perimä ei aina sovellu Suomen olosuhteisiin, Suomen Mehiläishoitajain Liitosta (SML) kerrotaan.
 Emonjalostustoiminta käynnistyi toissa vuonna, ja ensimmäisiä tuloksia siitä on saatu hiljattain. Tärkeä löydös on eräästä emolinjasta löytynyt taipumus toukkia tappavaan kalkkisikiötautiin.
 Keskeistä jalostustoiminnassa on yhteistyö havaintotarhaajien ja emonkasvattajien välillä. Eri puolilla maata toimivat havaintotarhaajat arvostelevat esimerkiksi kasvattajilta tulleiden mehiläisten säyseyttä, hunajasadon määrää, käyttäytymistä hunajakakulla ja puhdistuskykyä.
 Havainnot kirjataan ylös ja tulokset raportoidaan SML:n kautta emonkasvattajille. Kokeneiden tarhaajien huomiot auttavat kasvattajia jalostamaan mehiläisiä.
 Jalostustoiminnassa on mukana yksitoista havaintotarhaajaa ja kuusi emonkasvattajaa. SML:n mehiläishoidon neuvojan Maritta Martikkalan mukaan kiinnostusta havainnointiin olisi enemmänkin, mutta sopivia emoja ei toistaiseksi ole ollut riittävästi tarjolla.
 Emon geenit määrittävät yhteiskuntaa
 Martikkalan mukaan jalostuksen päämääränä ovat terveet, rauhalliset ja hyvin tuottavat mehiläiset. Myös talvikestävyys on tärkeä piirre. Emon geeneillä on suuri merkitys, koska ne määrittävät koko mehiläisyhteiskunnan ominaisuudet.
 – Ne ovat kaikki hänen tyttäriään ja poikiaan, Martikkala kertoo puhelimitse Kangasalan kotitoimistoltaan.
 Joskus Suomeen ulkomailta tuodut emot ovat jatkaneet munintaa pitkälle syksyyn ja pesät ovat kuluttaneet talviruoan jo syksyn aikana.
 – Meillä täytyy olla näihin oloihin sopeutunut mehiläisaines. Tästä on paljon tutkimustietoa maailmalla, Martikkala sanoo.
 Mehiläistarhauksen päätuote on hunaja, mutta sen lisäksi mehiläispesät tuottavat esimerkiksi siitepölyä ja vahaa. Mehiläiset ovat myös merkittäviä kasvien pölyttäjiä. SML:n mukaan Suomessa oli viime vuonna noin 3 200 mehiläistarhaajaa, joista päätoimisia ammattitarhaajia oli noin 100.
 Lue myös:
 Mehiläiset tuottivat jättisadon Tampere-talon katolla: 100 000 mehiläistä, yli 100 kiloa hunajaa
 Tukes: Mehiläiset säästyivät kasvinsuojeluaineiden aiheuttamilta joukkokuolemilta
 "Vähän pelottaakin" – Marja Linnilä haaveilee mehiläisten hoitamisesta sivutyönä, eikä hän todellakaan ole ainoa
 Melliferopolis tuo mehiläiset kaupungin sykkeeseen – "Ihmiset eivät tiedä mehiläisistä juuri mitään"

Suomessa jalostetaan paremmin talvea sietäviä mehiläisiä


Summary: Aluehallintovirasto keskeytti Alavuden hoivakoti Pelimannin toiminnan perjantaina Attendon alaisuudessa toistaiseksi.

Hoivayritys  Attendo pyytää anteeksi  Alavuden Pelimannin toiminnassa ja muissakin yksiköissä ilmenneitä virheitä. Samalla yhtiö ilmoittaa aloittaneensa korjaavat toimenpiteet.
 – Olemme käyneet viimeisen kahden viikon aikana läpi tiheällä kammalla yksiköidemme toimintaa, jotta epäkohtia saadaan korjattua. Pyydämme anteeksi toimintamme virheitä sekä niistä asukkaille ja omaisille aiheutunutta huolta ja vaivaa, sanoo Attendon toimitusjohtaja  Pertti Karjalainen .
 Länsi- ja Sisä-Suomen  aluehallintovirasto keskeytti Attendo Pelimannin toiminnan  toistaiseksi perjantaina vakavien puutteiden ja asukkaiden turvallisuuden vuoksi.
 Kuusiokuntien sosiaali- ja terveyskuntayhtämä vastaa toistaiseksi toiminnasta. Yhtään asukasta ei siirretä Pelimannista pois, vaan toiminta jatkuu tältä osin nykyisissä tiloissa.
 Attendo vuokraa koko henkilöstön kuntayhtymän käyttöön. Lisähenkilöstöä vuokrataan tarvittaessa myös Kuusiolinna Terveys Oy:ltä, jonka alihankkijana Attendo on toiminut.
 Henkilöstömitoitus ei ole ollut viranomaistarkastuksessa riittävä. Lisäksi toiminnassa ilmeni  monia muitakin puutteita  muun muassa ruoka- ja lääkehuollossa.
 – Intensiivinen työ asioiden korjaamiseksi jatkuu asiakkaiden turvallisuuden varmistamiseksi. Otamme asukasturvallisuuden hyvin vakavasti, sanoo Attendon aluejohtaja  Tiina Talonen .
 Attendo Pelimanni ehti toimia Attendon alaisuudessa hieman yli kuukauden. Se aloitti toimintansa virallisesti 8.tammikuuta 2019. Aluehallintoviraston mukaan ensimmäiset asukkaat tulivat tiloihin jo ennen toimiluvan saamista.
 Lue myös:
 Aluehallintovirasto: Attendon Pelimannin toiminnassa useita vakavia puutteita – toiminnan keskeytys on voimassa toistaiseksi
 Attendon hoivayksikkö Pelimannin toiminta keskeytetään Alavudella – kuukaudessa kuusi kuolemantapausta

Attendo pyytää anteeksi – hoivayritys ilmoittaa aloittaneensa korjaavat toimenpiteet Alavuden Pelimannissa


Summary: Toinen huippukokous pyrkii edistämään rauhaa, tviittaa presidentti Donald Trump.

Yhdysvaltain presidentti ja Pohjois-Korean johtaja Kim Jong-un pitävät huippukokouksensa Vietnamin pääkaupungissa Hanoissa. Tapaamisen ajankohta 27. ja 28. helmikuuta ja sen sijoittuminen Vietnamiin on julkistettu jo aiemmin tällä viikolla, mutta nyt selvisi myös kokouskaupunki.
 Trump sanoi tviitissään odottavansa Kimin tapaamista ja rauhan edistämistä. Hän kertoi uskovansa, että Pohjois-Koreasta tulee vielä talousmahti.
 Jotkut asiantuntijat sanovat, että Pohjois-Korea pyrkii käyttämään neuvotteluja hyväkseen, että saisi kansainvälisiä pakotteita pois ja samalla maa ostaa aikaa aseohjelmansa täydentämiseksi.
 Tuleva huippukokous on toinen Trumpin ja Kimin välillä. He tapasivat ensimmäisen kerran viime kesäkuussa Singaporessa.
 Lue myös:
 Trump saa esiintyä jalona johtajana, Pohjois-Korean Kim selviää lyhyellä lennolla – Vietnam on tarkoin valittu huippukokouspaikka   USA:n liittolaiset odottavat presidentti Trumpin ja Pohjois-Korean johtajan Kim Jong-unin toista tapaamista kauhunsekaisin tuntein
 Yhdysvaltain erityislähettiläs matkustaa Pohjois-Koreaan pohjustamaan Trumpin ja Kimin tapaamista
 Yhdysvaltain tiedustelujohtaja eri mieltä Trumpin kanssa Pohjois-Koreasta, Iranista ja Isisistä

Trump ja Kim tapaavat Hanoissa helmikuun lopussa