Summary: Kaikki yrittäjät eivät kaipaa suuria ihmismääriä ympärilleen. Unelmien paikka voi löytyä myös maaseudulta.

Tästä on kyse Nuoret tavoittelevat unelmiaan entistä rohkeammin yrittäjänä. Unelmiaan voi toteuttaa myös maaseudulla, kuten Sofia Anttila, Meri Kotiluoto ja Erika Väkiparta ovat tehneet. Liiketoimintakehittäjä Pekka Mantila Ladecista arvioi, että työelämän muutos ajaa yhä useamman nuoren yrittäjäksi.
 Uudet leipomoyrittäjät  Meri Kotiluoto , 19, ja  Sofia Anttila , 20, painavat pitkää päivää. Tuoreita leipomuksia on saatava tarjolle heti aamusta, joten leipurin työvuoro alkaa jo kolmelta yöllä.
 Kahvilan ovet menevät kiinni viideltä iltapäivällä, eikä kotiin ole sitä ennen asiaa. Väsymys ei kuitenkaan lannista nuorten yrittäjien intoa.
 – Kyllähän se väsyttää, mutta ei tunnu pahalta, kun työnteosta nauttii paljon. Ollaan pyöritetty tätä aluksi kahdestaan, mutta nyt on yksi työntekijä opettelemassa iltavuoroon, että saadaan vähän helpotusta, Meri Kotiluoto sanoo.
 Nuoret aloittivat leipomoyrittäjinä Hartolassa helmikuun alussa. Päätös yrittäjyydestä oli helppo, sillä molempien haaveena oli jo pitkään ollut oman leipomon ja kahvilan perustaminen pienelle paikkakunnalle.
 – Pienellä paikkakunnalla parasta on, kun oppii tuntemaan asiakkaat ja asiakkaat oppii tuntemaan meidät. Täällä tietää helpommin, mitä asiakkaat kahvilasta haluavat, Anttila kuvailee.
 Pullapajan nuoret yrittäjät Meri Kotiluoto ja Sofia Anttila valmistavat tuotteensa itse. Leipominen alkaa jo aamuyöstä, jotta aamuksi saadaan tuoretta pullaa tarjolle. Jenni Uosukainen / Yle
 Kotiluodon ja Anttilan tavoin, monet muutkin nuoret tavoittelevat unelmiaan entistä rohkeammin yrittäjänä. Rikastumista tärkeämpi tavoite on kuitenkin tehdä itselle merkittäviä asioita. Tämä vaikuttaa myös ympäristön valintaan ja mukavuutta haetaan entistä enemmän isojen kaupunkien ulkopuolelta.
 Erika Väkiparta , 25, kasvoi Helsingissä ja kaipasi kerrostaloasunnoista lähemmäs luontoa maaseudulle. Muutettuaan Sysmään hän toteutti myös toisen haaveensa ja ryhtyi yrittäjäksi. Nyt Väkiparta toimii graafisena suunnittelijana, valokuvaajana ja eräoppaana.
 – En usko, että olisin onnistunut tässä esimerkiksi Helsingissä. Sysmän yhteisö on ollut todella kannustava ja paikalliset yrittäjät ovat ottaneet mut tosi hienosti mukaan juttuihin. ”Sysmässä et ole nobody”, kuten eräs kaverini hyvin tiivisti, Väkiparta kiittelee.
 Kanojen hankkiminen oli alunperin Erika Väkiparran avomiehen idea. Erikaa hieman arvelutti, mutta siivekkäät kotkottajat veivät äkkiä sydämen ja ovat nyt tärkeitä perheenjäseniä. Jenni Uosukainen / Yle
 Sysmään Väkiparta päätyi avomiehensä kanssa sattumalta. Haaveissa oli koti maaseudulla, tilaa kanoille sekä oma sauna. Sopiva talo löytyi sosiaalisen median kautta.
 – Olimme Facebookin  Halutaan maalle  -ryhmässä ja sitä kautta löydettiin tämä Sysmän vuokrakämppä. Käytiin katsomassa, eikä sitten muualla enää käytykään. Ei keksitty syytä miksi ei tultaisi tänne, Väkiparta kuvailee.
 Unelma pienellä paikkakunnalla
 Leipomo-kahvila Pullapajan edelliset yrittäjät siirtyivät muihin tehtäviin ja pyysivät puoli vuotta heillä töissä olleelta miniältään Meri Kotiluodolta, kiinnostaisiko yrittäjyys.
 Kotiluoto pyysi tuolloin työttömänä ollutta hartolalaista ystäväänsä Anttilaa mukaan ja yhdessä nuoret ottivat haasteen vastaan. Leipuri-kondiittorin koulutuksen nuoret ovat saaneet Koulutuskeskus Salpauksesta ja omasta leipomosta haaveiltiin jo koulun penkillä. Haaveet sijoittuivat alusta asti pienelle paikkakunnalle. Hektinen arki ja pelkkä voiton tavoittelu ei motivoi.
 – Jos haluaisi tavoitella pääasiallisesti voittoa olisi toki pääkaupunkiseutu parempi vaihtoehto. Voitto ei kuitenkaan ole tärkein asia, vaan että pääsee itse toteuttamaan, mitä on aina halunnut, Kotiluoto sanoo.
 Myös Erika Väkiparta on samoilla linjoilla. Päätöstä eräopaskouluun lähtemisestä pohjusti ennen kaikkea halu kokea ja jakaa uudenlaisia luontoelämyksiä. Valokuvauksessa ja graafisessa suunnittelussa tärkeintä on itsensä toteuttaminen.
 Kahvila on tärkeä osa monen hartolalaisen arkea. Kesällä asiakasvirtaa vilkastuttavat myös lukuisat kesäasukkaat.  Jenni Uosukainen / Yle
 Päijät-Hämeen Yrittäjien toimitusjohtaja  Outi Hongiston  mukaan ajatusmalli on nuorilla nykyään yleinen.
 – Tässä ajassa rahan kerryttämistä tärkeämmäksi koetaan työn merkityksellisyys. Alle 25-vuotiaiden yrittäjyysinto on tutkitusti kasvussa ja yrittäjyys nähdään hyvänä vaihtoehtona työllistyä.
 Työelämä muuttuu, nuoret sen mukana
 Liiketoimintakehittäjä  Pekka Mantila  Ladecista kertoo työelämän olevan muutoksessa. Urapolut muodostuvat yhä enemmän eri työnantajien kanssa tehdyistä määräaikaisista sopimuksista ja uudelleenkouluttautuminen on yleistä. Itseään ja osaamistaan on kehitettävä jatkuvasti.
 Mantila uskoo nuorten mukautuvan työelämän vaatimuuksiin ja yrittäjyyden olevan yhä useamman valinta jossain vaiheessa uraa.
 – Työelämä on muuttunut siihen suuntaan, että yhä useammalla nuorella on edessään ”pakkoyrittäjyys”. Tämä ei tarkoita etteivätkö nuoret haluaisi yrittäjiksi, vaan että se on jossain vaiheessa urapolkua ehkä ainoa vaihtoehto työllistyä. 30 vuotta ja kultakello -ura on historaa.
 30 vuotta ja kultakello -ura on historaa.
 Erika Väkiparta on toiminut yrittäjänä nyt vuoden. Aiempi työ eläintenhoitajana ei tuntunut omalta, mutta yrittäjyys on tarjonnut kaivattua joustavuutta sekä mahdollisuuksia toteuttaa itseään.
 30 vuotta ja kultakello -ura on historaa.  Pekka Mantila
 – Maalla asuminen on edullisempaa kuin Helsingissä. Nyt talvella olen tehnyt enemmän graafisia töitä ja suunnitellut valokuvausprojekteja. Kesällä sitten kun Sysmän asukasluku kymmenkertaistuu niin toivottavasti enemmän kiirettä tuolla ohjelmapalvelujen puolella.
 Haasteellista on ollut määrittää millaiset palvelut asiakkaita kiinnostaisivat. Myös perisuomalainen mentaliteetti on asettanut omat haasteensa markkinointiin sekä hinnoitteluun.
 – Kuulostaa ehkä tyhmältä, mutta tuntuu jotenkin nololta pyytää rahaa työstään, kun nauttii sen tekemisestä. Tuntuu etten saisi nauttia, kun teen tätä työkseni. Markkinoinnissa taas on pitänyt opetella itsensä esiintuomista, mikä on ollut minulle aina vaikeaa. Ehkä se on vähän sellaista suomalaisuuttakin, Väkiparta pohtii.
 Erika Väkiparta löysi unelmiensa kodin Sysmästä. Luonnonläheisyys viehättää, vaikka talven pimeys vaatikin kaupungin valoissa kasvaneelle hieman totuttelua. Jenni Uosukainen / Yle
 Tukea tarjolla
 Uusille yrittäjille on tarjolla paljon tietoa ja maksutonta neuvontaa, jos sitä vain osaa ja uskaltaa kysyä. Myös verkostoituminen muiden yrittäjien kanssa ja vertaistuki on tärkeää. Pekka Mantila Ladecista korostaa, että yksin ei yrittäjänkään tarvitse pärjätä.
 – Niin nuoria kuin vanhempiakin yrittäjiä tulisi entistä enemmän rohkaista kysymään asioista, jotka arveluttavat. Tyhmiä kysymyksiä ei ole olemassakaan, Mantila sanoo.
 Hartolan nuoret yrittäjät kokevat, että tukea uusille yrittäjille on tarjolla tarpeeksi.
 – Starttiraha on totta kai iso apu. Myös yritysneuvojat, niin Ladecista kuin kunnastakin, ovat olleet ahkerasti yhteydessä meihin. Tietää kyllä, jos pulmia vastaan tulee, mistä apua saa, Meri Kotiluoto sanoo.

Nämä parikymppiset tekivät rohkean ratkaisun  – unelmien työ voi löytyä myös maaseudulta: ”Sysmässä et ole nobody”


Summary: Helsingissä järjestetiin viikonloppuna kehitysvammaisten kulttuuritapahtuma KeMuT 2019. Paikalla olivat esiintymässä muun muassa MC KOO, Resonaarigroup ja moni muu ryhmä.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Resonaarigroup harjoitteli perjantaina lauantain KeMuT 2019 -tapahtuman konserttiaan varten ja ehti treenien lomassa poseeraamaan yhteiskuvassa. Suomen ja maailmankin mittakaavassa Resonaarigroup on harvinainen yhtye: siinä soittaa kuukausipalkalla kehitysvammaisia ammattimuusikoita.   Jussi Mankkinen / Yle
 Musiikkia laidasta laitaan kuunteleva Marlo Paumo on ollut Resonaarigroupissa mukana vuodesta 2011. – Kehitysvammaisten mahdollisuudet harrastaa kulttuuria ja taidetta ovat parantuneet valtavasti, mutta laajemmallakin sektorilla sellaista voisi olla. Kaikkeen tällaiseen esteenä ovat ennakkoluulot: jos ne saataisiin karistettua nollaan tai lähes nollaan, se auttaisi sekä työllistymisessä että musiikin harrastamisessa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Jaakko Lahtinen laulaa, soittaa kiippareita ja toimii kapellimestarina Resonaarigroupissa. Lahtinen kutsuu itseään rokkimieheksi: – Tykkään suomalaisesta rock-musiikista, mutta kuuntelen myös kantria ja diskoa. Mýös valssit, tangot ja humpat sujuvat. Lähellä sydäntäni on Arja Korisevan ja Tapani Kansan lisäksi Topi Sorsakoski. Ville Valo on mielestäni oikein hyvä laulaja, joten minulla ei ole mitään sitä vastaan, että hän on nyt Agentsissa.   Jussi Mankkinen / Yle
 Musiikkikoulu Resonaarin johtaja Kaarlo Uusitalo on työskennellyt kehitysvammaisten parissa jo yli kaksi vuosikymmentä: – Joskus parikymmentä vuotta sitten naureskeltiin ajatukselle,  että noinkohan nämä kehitysvammaiset ihan oikeasti oppisivat musisoimaan. Tuolloin oli myös tyypillistä, että musiikkiohjaajat soittivat konserteissa itse ja kehitysvammaisilla saattoi ehkä olla joku marakassi, jota heiluteltiin. Radikaaleimmissa tapauksissa kehitysvammainen soitti koskettimia mutta siten, että soittimen piuha oli irti. Kyse oli pikemminkin esilläolosta, eikä mistään oikeasta musiikin soittamisesta.  Ero nykyiseen on valtava. Jussi Mankkinen / Yle
 Kaarlo Uusitalon vuonna 1996 kehittämät kuvionuotit, joilla on ollut merkittävä rooli musiikin opetuksessa kehitysvammaisille. – Kuvionuottien notaatio  on yksinkertainen,  mutta niiden informaatio vastaa täydellisesti perinteistä nuottikuvaa, joten tämä on järkevä tapa opiskella musiikkia, Uusitalo sanoo.  Jussi Mankkinen / Yle
 Resonaarigroup esiintymässä KeMuT 2019 -tapahtumassa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Hyvinkääläinen Neliapila-kuoro esiintymässä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Aino Oiva taidelinjan Kohtaa mut -esitystä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Aino Oiva taidelinjan Kohtaa mut -esitystä.   Jussi Mankkinen / Yle
 Aino Oiva taidelinjan Kohtaa mut -esitystä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Pertti Kurikan Nimipäivät -yhtyeestä tunnettu Sami Helle juonsi tapahtuman rentoon tyyliinsä.  Jussi Mankkinen / Yle
 KeMuT 2019- tapahtuman järjestäneen Kehitysvammatuki 57:n kehittämispäällikkö Mari Mononen: – Koko maailman mittakaavaa ajatellen  meillä Suomessa kehitysvammaisten asiat ovat varsin hyvin. Täällä järjestetään paljon tapahtumia, joissa kehitysvammaiset pääsevät esille.  Syynä tähän on muun muassa se, että Suomessa on hyvin aktiivisia yhdistystoimijoita. He ovat tärkeässä roolissa palveluntarjonnassa ja vapaa-ajan toiminnan lisäämisessä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Kalle Salonen vauhdissa. Hammond-urkuja soittava Salonen on esiintynyt lukuisten tunnettujen kotimaisten muusikoiden kanssa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Viimeisessä kappaleessa Kalle Salonen riehaantui ja otti paidankin pois.  Jussi Mankkinen Yle Uutiset
 Tunneteatterin Metsä rokkaa -esitystä.  Kuvassa Joni Kaikko.  Jussi Mankkinen / Yle
 Tunneteatterin Metsä rokkaa -esitystä:  musiikkiin on eläytymässä Oona Karjalainen. Tunneteatteri on perustettu vuonna 2012 ja siinä on viitisentoista jäsentä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Tunneteatterin Aarno Koivula, Seppo Rapeli ja Outi Kero. Kero on näytellyt muun muassa vuoden 2010 Vähän kunnioitusta -elokuvassa: – Silloin kun aloitin tässä Tunneteatterissa, olin vielä melko ujo, vaikka minulla onkin aiempaa kokemusta näyttelijäntyöstä. Tykkään tästä ryhmästä, ja näyttelemisestä minä elän.   Jussi Mankkinen / Yle
 Veli-Pekka Venho Tunneteatterista ja Timo Laine. DJ-hommiakin tekevä Laine on esiintynyt Toisenlaiset frendit -sarjassa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Kehitysvammatuki 57 ry -järjestön vapaa-ajantoiminnan koordinaattori ja KeMuT-tapahtuman järjestäjiin kuuluva Marja Herala sekä vapaaehtoistyöntekijä Joel Blinnikka.  Jussi Mankkinen / Yle
 Suomen tunnetuin kehitysvammaisista koostuva yhtye eli Pertti Kurikan Nimipäivät on tullut tunnetuksi punk-otteestaan, mutta nyt mennään astetta pidemmälle: Lordinaattori yhdistelee toisiinsa hirviörokkia ja raskaampaa ilmaisua: – Tykkään kaikenlaisesta hevistä, Lordinaattori kertoo.  Jussi Mankkinen / Yle
 Lordinaattori esiintymässä. Huomaa siivet.  Jussi Mankkinen / Yle
 MC KOOlla on jo pitkä ja menestyksekäs ura räppärinä. Hänen biisejään on kuunneltu suoratoistopalveluissa jo satoja tuhansia kertoja.  –  En halua esittää mitään "piip piip piip" -räppiä, sellainen on tyhmää. En tee gansta räppiä vaan musiikkia, joka tuo positiivista energiaa.  Jussi Mankkinen / Yle
 – Minun mielestäni pitäisi panostaa siihen, että kaikki saisivat tehdä sitä mistä pitävät. Kaikille pitäisi antaa tällainen mahdollisuus. Ketään ei saa jättää syrjään, vaan kaikki pitää ottaa mukaan, MC KOO toteaa.  Jussi Mankkinen / Yle
 MC KOOn menestys on innoittanut myös muita räppäreitä. Kuvassa Herkkuräbärin jäseniä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Kulttuurintäyteinen päivä päättyi DJ Sämpylän vetämään diskoon.  Jussi Mankkinen / Yle

Kehitysvammaiset tekevät nyt hip hoppia ja hirviörokkia: "Kaikille pitäisi antaa mahdollisuus tehdä sitä, mistä he pitävät"


Summary: Asiasta kertoi edustajainhuoneen oikeusvaliokunnan puheenjohtaja Jerrold Nadler.

Yhdysvalloissa maan edustajainhuone alkaa tutkia onko presidentti  Donald Trump  syyllistynyt vakaviin virkarikoksiin.
 Edustajainhuoneen oikeusvaliokunnan puheenjohtajan, demokraattiedustaja  Jerrold Nadlerin  mukaan Trumpia epäillään oikeuden estämisestä, virka-aseman väärinkäytöstä sekä korruptiosta.
 Syytteet liittyvät muun muassa entisen FBI:n johtajan James Comeyn erottamiseen tehtävästään, todistajien pelotteluun, ja presidentin virka-aseman käyttämiseen henkilökohtaisen taloudellisen edun tavoitteluun.
 Valiokunta aikoo pyytää huomenna maanantaina todistusaineistoksi asiakirjoja yli 60 Trumpin hallintoon kuuluvalta henkilöltä, mukaan lukien Trumpin pojalta  Donald Trump Juniorilta  sekä Trump Organizationin talousjohtajalta  Allen Weisselbergiltä .
 – Meidän tehtävänämme on suojella oikeusvaltiota. On selvää, että Trump on käyttänyt virkaasemaansa väärin, Nadler sanoi ABC-uutiskanavan haastattelussa.
 Edustajainhuoneen oikeusvaliokunnan vastuulle kuuluu myös mahdollinen viraltapanomenettelyn käynnistäminen presidenttiä vastaan.
 Nadlerin mukaan nyt käynnistyvät tutkimukset eivät kuitenkaan liity presidentin viraltapanoon.
 Hänen mukaansa nyt käynnistyvä tutkimus on huomattavasti laajempi kuin erikoissyyttäjä  Robert Muellerin  tutkimus Trumpin vaalikampanjan Venäjä-kytköksistä.
 Lue myös:
 The Washington Post: House Judiciary chairman says he will launch probe of Trump’s ‘abuse of power’
 BBC: Donald Trump: US House committee seeks proof of obstruction and abuse

Yhdysvaltain edustajainhuone alkaa tutkia syyllistyikö presidentti Trump oikeuden estämiseen, virka-aseman väärinkäyttöön ja korruptioon


Summary: Yle Areenan sunnuntai-illan erikoislähetys Viron vaaleista on edelleen katsottavissa.

Viron sunnuntaisten parlamenttivaalien ääntenlaskenta on kaventanut kahden pääpuolueen välimatkaa. Kun sähköisten ennakkoäänten tulokset julkaistiin pian vaaliuurnien sulkemisen jälkeen, ero oli ammottava oikeistolaisen reformipuolueen hyväksi.
 Sähköisistä äänistä ei sinänsä voi vetää johtopäätöksiä lopputuloksesta. Myös viime vaaleissa ne antoivat reformipuolueelle huiman etumatkan keskustapuolueeseen, mutta laskennan aikana ero hiipui. Suunta on ollut samanlainen – joskin hitaampi – tämän illan laskennassa.
 Sähköisten äänien suurin yllätys oli oikeistopopulistisen Viron konservatiivisen kansanpuolueen EKRE:n äänisaalis. Puolue vastusti kampanjassaan sähköistä äänestystä ja kehotti kannattajiaan antamaan tukensa perinteiseen tapaan.
 EKRE:n kannatus on edelleen vahvistunut ääntenlaskennan edetessä. EKRE:stä on tulossa riigikogun kolmanneksi suurin puolue, kuten mielipidetiedustelut ennakoivat.
 Laskentatilanne klo 23.40, kun 451 vaalipiiristä oli laskettu 432:
 Reformi: 29,4 % Keskusta: 22,2 % EKRE: 17,7 % Sos. dem.: 10,0 % Isänmaa: 11,5 % Viro 200: 4,65%
 Muiden puolueden kannatus on 0,1–1,8 %.
 Sähköiset äänet:
 Reformi: 40 % Keskusta: 11,7 % EKRE: 13,5 % Sos. dem.: 11,4 % Isänmaa: 12,6 % Viro 200: 5,5 %
 Äänestysprosentti putosi
 Ennakkoarvio siitä, että äänestysprosentti voisi nousta hieman, ei osoittautunut oikeaksi. Äänensä käytti tällä kertaa 63,1 prosenttia. Vuoden 2015 vaaleissa äänestysprosentti oli 64,2.
 Ennakkoon äänesti miltei 40 prosenttia äänioikeutetuista. Sähköinen äänestäminen lisääntyi viime vaaleista, mutta muu ennakkoäänestäminen väheni.
 Uuden yrittäjän toivo hiipui
 Viron parlamentissa riigikogussa on 101 paikkaa. Sekä reformin että keskustan on mielipidekyselyjen perusteella arvioitu saavan niistä noin 30, EKRE:n parikymmentä sekä sosiaalidemokraattien ja oikeistolaisen Isänmaa-puolueen kymmenkunta.
 Laskelmat olisivat menneet jossakin määrin uusiksi, jos uusi yrittäjä Viro 200 vastoin viimeisiä mielipidekyselyjä olisi ylittänyt viiden prosentin äänikynnyksen. Sähköisten äänten perusteella niin olisi käynyt, mutta ääntenlaskennan edetessä äänet hupenivat alle viiden prosentin.
 Edellisen riigikogun kokoonpanosta katoaa vapaapuolue, joka syntyi korruption vastaisesta kansanliikkeestä. Viron yhdistyneelta vasemmistopuolueelta ja vihreiltä riigikogun ovet jäävät yhä kiinni, eikä sinne pääse myöskään ensi kertaa yrittänyt Elämänrikkauden puolue.
 Reformi ja keskusta samaan hallitukseen?
 Reformipuolueen johtaja Kaja Kallas oli sähköisen äänestyksen äänikuningatar yli 13 300 äänellä. Laskenta nosti äänisaaliin yli 19 000:en, mikä tekee Kallaksesta yhden puolueensa kaikkien aikojen suurimmista vaalivoittajista.
 Nykyinen pääministeri, keskustapuolueen johtaja Jüri Ratas oli samaan aikaan kerännyt kymmenen tuhatta ääntä vähemmän.
 Vaali-iltana esitettyyn kysymykseen mahdollisesta hallitusyhteistyöstä keskustapuolueen kanssa Kallas vastasi, että se on toinen kahdesta mahdollisuudesta. Toinen on reformipuolueen, sosiaalidemokraattien ja Isänmaan hallitus.
 Kahden puolueen hallitusyhteistyö on sujuvampaa kuin kolmen, mutta reformilla ja sosiaalidemokraateilla ja Isänmaalla on enemmän yhteistä kuin reformilla ja keskustalla, Kallas puntaroi. Vero-, kansalaisuus- ja vironkielisen opetuksen kysymyksissä on suuria eroja, hän sanoi.
 Yhteistyön EKRE:n kanssa Kallas on torjunut jo aiemmin. Hän toisti kantansa myös vaali-iltana.
 Ratas sanoi tekevänsä kaikkensa, jotta keskusta pysyy hallitukseen. Hänen mukaansa suurimmasta puolueesta ei välttämättä tule hallituksen muodostajaa.

Viron parlamenttivaalien ääntenlaskenta kaventaa kahden pääpuolueen eroa – seuraa laskentatuloksen kehittymistä tältä sivulta


Summary: Algerian vaalikomissio vaatii kaikki ehdokkaita ilmoittautumaan henkilökohtaisesti, mikäli haluaa ehdokkaaksi.

Algerian pitkäaikanen johtaja  Abdelaziz Bouteflika  ilmoitti tänään tiedottajansa välityksellä hallitsevansa vain vuoden ajan, mikäli voittaa maan huhtikuussa järjestettävät presidentinvaalit.
 82-vuotias Bouteflika on hallinnut Algeriaa jo kahden vuosikymmenen ajan.
 Algeriassa  kymmenet tuhannet ihmiset ovat  osoittaneet mieltään ja vaatineet Bouteflikaa luopumaan vallasta.
 Bouteflika ilmoitti viime kuussa pyrkivänsä vielä viidennelle kaudelle. Hän on esiintynyt julkisuudessa vain harvakseltaan sen jälkeen kun sai sairauskohtauksen vuonna 2013.
 Bouteflikan ehdokkuus on kuitenkin epävarmaa, sillä Algerian vaalikomission puheenjohtaja  Abdelwahab Derbal  ilmoitti tänään, että kaikkien ehdokkaiden pitää ilmoittautua viranomaisille henkilökohtaisesti vielä tämän päivän aikana.
 Bouteflika on ollut pitkään sairaalahoidossa Sveitsissä.

Algeriaa 20 vuotta hallinnut Bouteflika ilmoitti eroavansa vuoden sisällä, mikäli voittaa vaalit – Mutta kelpaako hän edes ehdokkaaksi?


Summary: Israelin pääministeri tiedotti asiasta tänään, tavattuaan aiemmin viikolla Vladimir Putinin.

Israel ja Venäjä ovat yhdessä muodostamassa liiton tarkkaillakseen ulkomaalaisten joukkojen vetäytymistä Syyriasta, Israelin pääministeri  Benjamin Netanjahu  kertoi sunnuntaina.
 Netanjahu tapasi keskiviikkona Venäjän presidentti  Vladimir Putinin  ja keskusteli Iranin läsnäolosta Syyriassa. Hän kertoi sopineensa Putinin kanssa yhteistyöstä muun muassa ulkomaisten joukkojen vetäytymisen tarkkailussa.
 Keskiviikon tapaaminen oli ensimmäinen pidempi tapaaminen kasvokkain Netanjahun ja Putinin välillä sen jälkeen, kun Syyrian ilmapuolustus ampui vahingossa alas venäläisen tiedustelukoneen viime syyskuussa. Turmassa kuoli 15 ihmistä.

Israel ja Venäjä tarkkailevat yhdessä ulkomaalaisten joukkojen vetäytymistä Syyriassa


Summary: Vaikeat olosuhteet kasvattavat resilienssiä eli selviytymiskykyisyyttä, joka helpottaa kohtaamaan vastoinkäymisiä.

Tästä on kyse Haastavien tilanteiden selviytymis- ja toimintakyvyissä eli resiliensissä on kansalaisten välillä isoja eroja. Neurologian erikoislääkärin Markku Partisen mielestä kainuulaiset selviävät hankalista tilanteista muita paremmin. Resilienssiominaisuuksista osa on synnynnäisiä ja osa opittuja. Ominaisuuksia voi myös kehittää ja opetella. Toimintakyvyn säilyttämisessä positiivisuudella ja joustavuudella on iso merkitys. Maailmalla resilienssistä on keskusteltu jo pitkään. Suomessa se on vielä melko uusi käsite.
 Varusmiesten selviytymis- ja toimintakyvyssä eli resilienssissä on isoja eroja palveluksen alkaessa. Joillekin jo pelkästään joukkueen kouluttajan haastattelu on stressaava. Toisilla voimavarat joutuvat koetukselle vasta pitkän harjoituksen aikana. Epämukavuusalueelle siirryttäessä peikkoina ovat väsymys ja fyysisen kunnon riittävyys.
 Tavallisessa elämässä ollaan samanlaisten asioiden äärellä. Toinen selviää vaikeuksista ja hankalista tilanteista paremmin kuin toinen. Osa ihmisistä on resilienttejä ja sitä kautta heillä on keinoja, jotka auttavat selviytymään.
 Varusmiehille toimintakyvyn säilyttämisen koulutus alkaa heti ensimmäisenä aamuna. Itseluottamusta kasvatetaan opettamalla taistelijalle tärkeät asiat mahdollisimman hyvin. Tällaisia ovat muun muassa henkilökohtaisen aseen purkaminen ja kasaaminen toimintakykyiseksi kaikissa olosuhteissa.
 Varusmiesten selviytymis- ja toimintakykyä mitataan muun muassa jääkärikilpailussa, kertoo kapteeni Esko Väärälä. Lucas Holm / Yle
 Fyysisen kunnon kohottaminen on tärkeä osa sotilaskoulutusta. Tunnelman ja yksikön hengen kohottamiseen käytetään reipastempoista musiikkia. Koulutuksen lopputulos on nähtävillä, kun varusmiehet kotiutetaan.
 – Kehitystä on tapahtunut. Varsinkin sellaisten varusmiesten kohdalla, jotka olivat aluksi heikompia taistelijoita. Heidän toimintakykynsä on kehittynyt huomattavasti, kertoo Kainuun prikaatin ensimmäisen jääkärikomppanian päällikkö kapteeni  Esko Väärälä .
 Resilienssi kehittyy iän myötä
 Resilienssin ominaisuuksia ovat muun muassa päämäärätietoisuus, kestävyys ja palautuvuus. Osalla ihmisistä ominaisuudet ovat synnynnäisiä, esimerkiksi ulospäin suuntautuvuus ja joustavuus. Myös ympäristöllä on omat vaikutukset, eli löytyykö ihmiseltä läheisiä, joiden kanssa voi keskustella ja jotka voivat olla apuna. Heiltä voi saada keinoja, jotka auttavat selviytymään.
 Johtajana kaaoksen reunalla - kuinka selviytyä pirullisista ongelmista? Samuel Aghar / Yle
 Ominaisuudet kehittyvät iän myötä, mutta niitä voi myös opetella. Taitoja opetetaan ammattilaisille, jotka joutuvat äärimmäisen koviin tilanteisiin. Tällaisia ovat poliisit, palomiehet, pelastajat ja sotilaat. Myös lapsille ja nuorille on omat resilienssiohjelmat.
 – Kouluissa on tullut pakolliseksi tunne- ja vuorovaikutustaitojen opettaminen, siksi nuoremmat sukupolvet ovat paremmassa asemassa vanhempiin verrattuna, sanoo resilienssiä tutkinut ja siitä tietokirjan tehnyt oululainen psykologi ja psykoterapeutti  Soili Poijula .
 Oululainen psykologi ja psykoterapeutti Soili Poijula on tutkinut resilienssiä ja tehnyt siitä tietokirjan. Marko Siekkinen / Yle
 Puolustusvoimissa varusmiesten koulutus keskittyy aluksi itseluottamuksen kasvattamiseen. Erikoiskoulutuskaudella mukaan tulevat ryhmätaitokilpailut ja haastavammat harjoitukset, joiden jälkeen analysoidaan, miten ihmiset niihin reagoivat. Kovimmat harjoitukset ovat jääkärikilpailu ja pääsotaharjoitus.
 – Niissä mennään olosuhteiden tarjoamalle epämukavuusalueelle, jonne harva taistelija on ennen varusmiespalvelusta joutunut, sanoo kapteeni Esko Väärälä.
 Varusmiesten kohdalla epämukavuusalueen olosuhteilla tarkoitetaan fyysisen rasituksen, pakkasen ja kosteuden aiheuttamaa olotilaa, jossa väsymyksellä on iso rooli.
 Ruodussa marssiminen on yksi osa ryhmäkiinteyden kasvattamista. Emilia Korpela / Yle
 Juuri mukavuusalueen ulkopuolelle hakeutumista tarvitaan muuallakin kuin armeijassa, silloin kun halutaan kehittää resilienssiominaisuuksia.
 – Oppiakseen monipuolisia taitoja pitää mennä mukavuusalueen ulkopuolelle, koska uusien asioiden oppiminen ja harjoitteleminen ei ole muuten mahdollista, sanoo psykologi ja psykoterapeutti Soili Poijula.
 Vaikka resilienssi lisääntyy iän karttuessa, niin Poijulan mukaan 70 vuoden jälkeen toimintakyky alkaa haurastua. Jokaisella ihmisellä on murtumispiste. Kuka tahansa voi murtua, jos lyhyellä aikavälillä tapahtuu paljon stressaavia muutoksia ja menetyksiä. Tämä voi myös vahvistaa ihmistä.
 – Ne, jotka sairastuvat psyykkisesti tai traumatisoituvat, niin heillä yksi hoidon tavoite on resilienssin vahvistaminen, eli sitä kautta selviytymiskykyisyys voi kehittyä, kertoo Poijula.
 Kiistoista selvitään neuvottelemalla, ei syyllistämällä. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Kainuun hurjat olosuhteet auttavat selviämään
 Sairauden hoidossa ja sen kehittymisessä resilienssillä on iso merkitys. Professori, neurologian erikoislääkäri ja unitutkija  Markku Partinen  on sanonut, että kainuulainen selviää paremmin sairaudesta kuin helsinkiläinen.
 Mielipidettään Partinen perustelee sillä, että Kainuussa on ollut katovuosia ja sodan aikana on koettu paljon vääryyttä. Vaikeat olosuhteet ovat kasvattaneet alueen ihmisiä. Partinen vertaa kainuulaisia jopa holokaustin kokeneisiin juutalaisiin ja armenialaisiin, jotka ovat lahjakkaita ja aikaansaavia. Kovista olosuhteista huolimatta he ovat säilyttäneet positiivisen elämän asenteen. Sama pätee myös sairauksien kohdalla eli optimistinen asenne ja vahva resilienssi edesauttavat pärjäämään pitkäkestoisten sairauksien kanssa.
 – Niillä on merkitys myös elinaikaan, elämän onnellisuuteen ja siihen kuinka terveeksi itsensä kokee, sanoo Partinen.
 Kainuulainen selviää paremmin sairaudesta kuin helsinkiläinen, sanoo neurologian erikoislääkäri Markku Partinen. Timo Sihvonen / Yle
 Luontaisesta resilienssikyvyn oppimisesta yksi esimerkki on kuoleman kohtaaminen. Partisen mukaan Kainuussa ja myös Pohjois-Karjalassa kuolleet vietiin ennen aittaan, jossa pienet lapsetkin kävivät katsomassa vainajaa.
 – Siitä ei tehty mitään ihmeellistä asiaa ja se kaikki vahvistaa resilienssiä, sanoo Partinen.
 Vaikeat olosuhteet kasvattavat ihmistä. Ne vaikuttavat Partisen mukaan myös siihen, miten helposti ryhdytään valittamaan. Hänen kymmenien vuosien kokemuksensa mukaan kaupunkilaisten ja Kainuussa kovia kokeneiden ihmisten kipukynnysten välinen ero on selkeä.
 – Kainuussa lääkäriin tulevalla potilaalla on todellisia vaikeuksia ja he ovat oikeasti sairaita. Kyllä etelässä esimerkiksi Helsingissä ja Espoossa valitetaan tosi helposti, sanoo Partinen.
 Yhteistä selittävää tekijää resilienssikyvyissä ei ole. Yhden yhtäläisyyden Kainuun prikaatin ensimmäisen jääkärikomppanian päällikkö löytää varusmiehistä, jotka tulevat maatilalta. Hänen mielestä he suoriutuvat annetuista tehtävistä paremmin.
 – Heillä on motivaatiota ja he ymmärtävät kuinka pitää huolehtia välineistä ja kavereista, sanoo jääkärikomppanian päällikkö kapteeni Esko Väärälä.
 Resilienssikyky vaikuttaa myös lääkärissä käyntiin. AOP
 Resilienssistä on hyötyä myös muissa elämän haastavissa tilanteissa, kuten avioerossa tai läheisen kuolemassa. Resilienssi auttaa säilyttämään toimintakyvyn, joustamaan ja orientoitumaan uuteen tilanteeseen.
 – Asioihin voi vaikuttaa niin, ettei asennoidu niihin negatiivisesti ja ylitsepääsemättömästi. Itse voi vaikuttaa ottamalla etäisyyttä ja näkemällä tilanteet laajemmin, sanoo Soili Poijula.
 Suomalainen sisu ei yksin riitä
 Partinen ja Poijula kertovat huomanneensa, että resilienssi on Suomessa nouseva keskustelun aihe. Poijulan mielestä keskusteluun on herätty muuta maailmaa myöhemmin.
 – Tähän on vaikuttanut suomalainen luonteenpiirre, jossa on arvostettu sisukkuutta ja omahyväisyyttä. Resilienssi ei ole jääräpäisyyttä, vaan joustavuutta, kertoo Poijula.
 Perinteinen suomalainen sisu eli periksiantamattomuus on yksi resilienssin ominaisuuksista.
 – Se paljastuu vasta, kun tulee vastoinkäymisiä, ja tällöin suomalaiset ovat löytäneet sisun ja mahdollisuuden selviytymiseen, sanoo Poijula.
 Asiat, jotka vaikuttavat siihen, että Suomi kulkee näissä asioissa hieman jäljessä, ovat sijainti ja yhteydet maailmalle. Poijulan mukaan maailmalla kehitellyt asiat tulevat tänne hitaammin.
 – Meille on tyypillistä, että mielenterveyden häiriöiden hoidossa tuodaan aktiivisesti uusia hoitomalleja ja hoidetaan ihmisen elimistössä ja kudoksissa tapahtuvia muutoksia, kertoo Poijula.
 Mielenterveydellisiä ongelmia hoidetaan usein lääkkeillä. Pixabay
 Neurologian erikoislääkäri Markku Partinen on perehtynyt resilienssiin unihäiriöiden, Parkinsonin taudin, diabeteksen sekä narkolepsiaa sairastavien lasten kohdalla. Partinen on huomannut, että narkolepsiaa sairastavien toipuminen on parempaa, jos sairastuneet tai heidän vanhempansa suhtautuvat positiivisesti sairauden olemassaoloon.
 – Meillä on mieli ja keho. Ne eivät ole kaksi asiaa, vaan yksi asia ja se miten suhtaudumme siihen. Vaikka jokainen päivä ei ole samanlainen, niin se ei ole ongelma. Sanoma ja ajatus on, että tämä päivä on elämän paras päivä, sanoo Markku Partinen.
 Lue myös:
 Miksi jotkut selviävät vastoinkäymisistä paremmin kuin toiset?
 Puhutko sairauksistasi? Se voi helpottaa tai kurjistaa elämääsi
 Henkistä selviytymiskykyä voi harjoittaa: "Mikään tapahtuma itsessään ei murskaa ihmistä"
 Miten jotkut selviytyvät vastoinkäymisistä toisia paremmin?

Elämänkokemus ja surkeat olosuhteet synnyttävät selviytyjiä - "Tällöin suomalaiset ovat löytäneet sisun ja mahdollisuuden selviytymiseen"


Summary: Varusmies on sairaalahoidossa.

Kaartin jääkärirykmentissä loukkaantui tiistaina varusmies ampumaharjoituksessa. Kaartin jääkärirykmentti on sijoitettu Helsingin Santahaminaan.
 Varusmies oli ampunut luodin vahingossa omaan jalkaansa tilanneampumaradalla. Maavoimien tiedotteen mukaan vahinko sattui rynnäkkökiväärillä.
 Kyse oli erikoiskoulutuskauden ammunnoista kovilla ampumatarvikkeilla. Tilanne ei liittynyt käynnissä olevaan suurempaan Kehä 19 -paikallispuolustusharjoitukseen.
 Varusmiehen läheisille on kerrottu loukkaantumisesta.

Varusmies ampui itseään vahingossa jalkaan


Summary: Aalto-yliopiston opiskelija jakoi aidonnäköisiä lääkkeitä Helsingin rautatieasemalla ja sai ihmiset uskomaan niiden voimaan.

Yhdysvaltalainen  Lisa Erdman  teki vajaat kymmenen vuotta sitten mullistavan keksinnön. Hän keksi lääkkeen nimeltä Finnexia, joka on tablettina suun kautta nautittava kielenopiskeluun stimuloivasti vaikuttava lääke.
 Sen vaikuttava ainesosa on linguositiini, joka aktivoi neuroreseptoreja, jotka puolestaan vastaanottavat erityisesti suomalais-ugrilaisiin kieliin liittyvää informaatiota. Tämä tekee erityisesti suomen kielen oppimisesta huomattavasti nopeampaa ja helpompaa.
 Oikeasti Finnexia on täysin keksitty tuote, jolla ei ole minkäänlaista lääketieteellistä pohjaa.
 Syyskuussa 2012 Erdman työryhmineen kokoontui Helsingin rautatieasemalle esittelemään mullistavaa lääkettä. Kolmen päivän ajan ryhmä päivysti aseman ihmisvilinän keskellä. He pysäyttivät ihmisiä, jakoivat tietoa ihmelääkkeestä ja keräsivät samalla ihmisten tarinoita ja kokemuksia suomen kielen oppimiseen liittyen.
 Esittelypisteessä oli erilaisia markkinointimateriaaleja, julisteita ja 3D-animoitu video, joka kertoi tarkemmin lääkkeen toimintaperiaatteesta. Aiheesta kiinnostuneet saattoivat täyttää lomakkeen ja voittaa kahvikuponkeja ja muita pikkupalkintoja tai purkillisen Finnexiaa.
 Lisa Erdman esitteli Finnexiaa ihmisille Helsingin rautatieasemalla. Performanssi tapahtui loppusyksystä 2012. Tämä kuva on otettu haastattelun yhteydessä alkuvuodesta 2019. Vesa Marttinen / Yle
 Kaikki näytti sujuvan hyvin ja ihmiset olivat kiinnostuneita tuotteesta. Totuus oli kuitenkin toinen kuin miltä päällepäin näytti: oikeasti Finnexia oli täysin keksitty tuote, jolla ei ole minkäänlaista lääketieteellistä pohjaa. Aidon näköisissä tablettipurkeissa oli pelkkää lumelääkettä, joka ei oikeasti vaikuta mihinkään.
 Mutta ihmiset uskoivat, ja tätä Erdman ei osannut aavistaa. Harmiton taideperformanssi oli muuttunut ihmiskokeeksi.
 Entinen mainossuunnittelija tiesi, miltä pakkauksen tulee näyttää
 Lisa Erdman on kotoisin Yhdysvalloista Milwaukeesta, Wisconsinin osavaltiosta. Hän muutti Suomeen kymmenisen vuotta sitten osallistuakseen Taideteollisen korkeakoulun (nyk. Aalto-yliopisto) tohtorikoulutusohjelmaan.
 Ennen Suomeen muuttoaan hän oli työskennellyt lääkealan mainossuunnittelijana. Tämän työn yhteydessä kypsyi ajatus aidonnäköisestä lääkkeestä, jonka ympärille Erdman halusi luoda moniulotteisen taideperformanssin.
 Finnexia-projektin perimmäinen tarkoitus oli luoda tilaisuus avoimelle dialogille, joka liittyy ulkomaisten kokemuksiin suomen kielen oppimisprosessista.
 – Samoihin aikoihin halusin itse oppia suomea ja olla tekemisissä ihmisten kanssa, jotka opettelevat kieltä ja yrittävät integroitua suomalaiseen kulttuuriin, Erdman kertoo nyt, kun tapahtumista on kulunut seitsemän vuotta.
 Finnexian piti olla kiinnostuksen herättäjä, ikkuna, jonka avulla ihmiset saadaan pysähtymään ja osallistumaan.
 Projektin toinen tavoite oli satiirin keinoin kritisoida ihmisten kevytkenkäistä suhtautumista lääkkeisiin ja lääkemainontaan. Tässä ryhmä onnistui liiankin hyvin.
 Erdmanin suunnittelemat Finnexia-pakkaukset ja markkinointimateriaalit olivat niin aidon näköisiä, että monet päätyivät uskomaan lääkkeen aitouteen.  Projektin verkkosivut  ovat edelleen olemassa ja tuotteen  mainos löytyy Youtubesta .
 Finnexia-lääkepakkaukset oli tehty mahdollisimman aidon näköisiksi. Vesa Marttinen / Yle
  Miksi ihmisille ei kerrottu totuutta?
 Finnexia-projektin keskeinen ongelma on helppo osoittaa jälkikäteen: merkittävä osa ihmisistä ei koskaan saanut tietää, että lääke ei ole oikea. Tapahtumapaikalla performanssin aikana kukaan ei kertonut, mistä on oikeasti kyse.
 Erdmanin mukaan kertomatta jättäminen on keskeinen syy moniin ongelmiin ja eettisiin kysymyksiin, joita projekti herätti.
 – Finnexian ympärille syntyi paljon toivoa, ja monet korkeasti koulutetutkin ihmiset selittivät minulle jälkikäteen, kuinka he tunsivat tulleensa huijatuksi. Projekti muutti oman käsitykseni siitä, kuinka ihmiset suhtautuvat mainoksiin ja luottavat lääkkeisiin ja lääkemainontaan.
 Hän selittää valintaa jälkikäteen taiteellisella vapaudella.
 – Jos tehdään taiteellista tutkimusta, se on kuitenkin eri asia kuin jonkin puhtaasti laadullisen tai kvalitatiivisen tutkimuksen tekeminen. Siihen liittyy tietty määrä riskinottoa, kokeilua ja improvisaatiota.
 Projekti muutti käsitykseni siitä, kuinka ihmiset suhtautuvat mainoksiin ja luottavat lääkkeisiin ja lääkemainontaan.  Lisa Erdman
 Projekti sai myös työryhmän rivit rakoilemaan. Yksi jäsenistä lopetti Finnexian markkinoinnin ensimmäisen päivän jälkeen, koska hän piti toimintaa epäeettisenä.
 Erdman sai osakseen someraivoa, kriittistä palautetta ja vaatimuksia kampanjan poistamiseksi internetistä. Six Degrees -lehti  julkaisi tapauksesta jutun , joka poiki lisää tiukkasävyistä palautetta.
 Ihmisissä oli syntynytvalheellista toivoa.Tämä käsite päätyi vuosia myöhemmin Lisa Erdmanin väitöskirjan otsikkoon: Aalto-yliopiston taiteen laitokselle tehty väitös perkaa tapaus Finnexian juuriaan myöten.
 Väitös julkaistaan huhtikuun alussa otsikolla  Performing false hope  eli  Valheellisen toivon performanssi .
 Johtopäätös: luottamus lääkemainoksiin korkealla
 Vaikka Finnexia-projektista on aikaa useita vuosia, asia on edelleen herkkä ja tunteet nousevat pintaan, kun Erdman kertoo ihmisissä syntyneestä toivosta ja tunnereaktioista.
 – Kun ryhdyin kauppaamaan Finnexiaa, näin ihmisten reaktiot välittömästi. Paikalle tuli esimerkiksi eräs opiskelija Virosta, joka voitti arvonnassa paketin pillereitä. Näin hänen kasvoiltaan, kuinka innoissaan hän oli. Tahdoin kertoa hänelle totuuden, mutta omatkin tuntemukseni olivat sekavia. Lopulta pyysin häntä ottamaan minuun sähköpostilla yhteyttä, ennen kuin hän kokeilee näitä pillereitä. En koskaan kuullut hänestä tämän jälkeen.
 Erdman on varovainen sanoissaan: haastattelun aikana hän toistaa moneen kertaan, että tarkempi analyysi ja yksityiskohdat selviävät väitöskirjasta.
 Alkuperäinen suunnitelma oli viedä performanssia myös muihin suomalaisiin kaupunkeihin.
 – Näiden erilaisten eettisten ongelmien noustua esiin päätin olla jatkamatta tätä. Minulla on edelleen valtava määrä t-paitoja ja pillereitä ja mainosmateriaaleja, enkä tiedä käytänkö niitä enää koskaan mihinkään, Erdman kertoo.
 Projektia voi luonnehtia monella tavoin epäonnistuneeksi, mutta ainakin yhden asian se onnistui todistamaan. Erdmanin mukaan ihmisten reaktiot osoittavat, kuinka valtava lääketieteellisen mainonnan valta ja ihmisten luottamus lääkealan auktoriteetteihin todellisuudessa on.
 – Tarkoitus ei ollut osoittaa tätä, mutta yksi projektin lopputulemista on, että Finnexia heijastaa sitä luottamusta, joka monilla ihmisillä on lääketeollisuutta ja lääketiedettä kohtaan.
 Psykologian professori: "ei voi perustella taiteellisella vapaudella"
 Psykologian emeritusprofessori, luennoitsija ja kirjailija  Markku Ojanen  tutustui tapaus Finnexiaan Ylen pyynnöstä. Hän luki tämän artikkelin ennen sen julkaisemista ja kommentoi asiaa lukemansa perusteella.
 Ojasen mukaan Finnexian kaltaiseen tuotteeseen uskominen on ymmärrettävää ja inhimillistä.
 – Mehän toivomme hyvin nopeita ja helppoja ratkaisuja asioihin. Tuntuu ikävältä jos joutuu tekemään paljon työtä vaikkapa onnellisuuden eteen. Olisi niin mukava löytää joku lääke, hyvä ja nopea keino, että ei tarvitsisi itse tehdä yhtään mitään. Siihen kun saadaan vielä tällaista ikään kuin tieteellistä tukea taustaksi, ja käytetään erilaisia voimakkaitakin retorisia keinoja, saadaan paketti, johon sortuu melkein kuka tahansa.
 Ojanen pitää Finnexia-kokeilua epäeettisenä ihmiskokeena.
 – Tällaista ei voi mielestäni perustella taiteellisella vapaudella. Kyllä taiteellakin pitää olla jotain rajoituksia silloin kun ihmisiin vaikutetaan ja heidät saadaan uskomaan asioihin, jotka ovat aika kyseenalaisia. Se on minusta vähän kehno alibi tuo taiteellinen vapaus.
 "Taiteellinen tutkimus on vielä uusi tutkimusalue"
 Myös Taideyliopiston Teatterikorkeakoulun taiteellisen tutkimuksen professori  Tuija Kokkonen  tutustui artikkeliin etukäteen Ylen pyynnöstä. Hän ei halua kommentoida Erdmanin tapausta lukematta valmista väitöskirjaa. Hän suostuu kuitenkin kommentoimaan sähköpostitse asiaa yleisesti taiteellisen tutkimuksen tutkimusetiikan näkökulmasta.
 Kokkosen mukaan ihan mitä tahansa ei voi perustella taiteellisella vapaudella.
 – Ihmisoikeudet ovat loukkaamattomia kaikkialla ja kaikilla elämän alueilla. Oman näkemykseni mukaan myöskään muunlajisten olentojen vahingoittamista ei voi taiteella oikeuttaa. Tämä ei millään lailla vähennä taiteen kykyä ja mahdollisuuksia yhteiskunnalliseen kriittisyyteen ja kyseenalaistamiseen.
 Kokkonen myös muistuttaa, että taiteellinen tutkimus on vielä kohtuullisen uusi tutkimusalue, ja sen tutkimuseettinen ymmärrys kehittyy alan mukana. Esimerkiksi Taideyliopisto on sitoutunut taiteellisen tutkimuksen kohdalla yleiseen humanistisia tieteitä koskevaan hyvän tieteellisen käytännön ohjeistukseen, jonka on laatinut valtakunnallinen Tutkimuseettinen neuvottelukunta TENK.
 – Uusille väitöstutkimuksille tehdään nykyään jo aloittaessa TENKin ohjeistuksen mukaan tutkimuseettinen ennakkoarviointi, jos tutkimussuunnitelma mitenkään viittaa sellaisen tarpeeseen. Mutta tämä on tosiaan tämän hetken ymmärrystä, artikkelissa mainitun tapauksen aikaan ymmärrys on ollut toisenlainen, Kokkonen kirjoittaa.
 Lisa Erdmanin väitöskirja Valheellisen toivon performanssi: Julkisena taideinterventiona toteutetun fiktiivisen lääkemarkkinoinnin eettiset seuraukset ilmestyy Aalto Arts Booksin kustantamana kevään 2019 aikana.

Ottaisitko pillerin, jonka avulla opit suomen kieltä? Taideopiskelijan projekti paljasti ihmisten sokean uskon lääkemarkkinointiin


Summary: Puolustusvoimain komentajan Jarmo Lindbergin mukaan valtion liikelaitos, Senaatti-kiinteistöt on ylihinnoitellut puolustusvoimien vuokrat. Valtiovarainministeriön ja Senaatin mukaan käsitys on väärä.

Puolustusvoimat joutuu pulittamaan vuokria valtiolle siinä määrin että se alkaa vaarantaa jo maanpuolustuksen toimintamenoja - näin laskee puolustusvoimain komentaja  Jarmo Lindberg .
 – Olemme takomasa miekat taloiksi, hän kiteytti huolensa valtakunnallisen maanpuolustuskurssin  avauspuheessaan  maanantaina.
 Puolustusvoimilla on erilaisia kiinteistöjä huikea määrä, 2,7 miljoonaa neliömetriä. Neliöitä on vähennetty vauhdilla ja kokonaisia varuskuntia lopetettu. Vielä vuonna 2002 sitten neliöitä oli neljä miljoonaa.
 Tilojen vähentämisestä huolimatta puolustusvoimien kiinteistökulut paisuvat. Nyt kiinteistöihin ja vuokriin menee jo kymmenesosa budjetista. Lindbergin mukaan puolustusvoimat maksaa tiloistaan ylihintaa.
 Puolustusvoimain komentaja Jarmo Lindberg on huolestunut siitä, että kiinteistökulut uhkaavat puolustusvoimien perustoiminnan rahoitusta. Henrietta Hassinen / Yle
 – Puolustusvoimat maksaa suurempaa vuokraa, kuin niistä syntyy kustannuksia, Lindberg sanoi puheessaan.
 Käytännössä siis valtio rahastaisi puolustusvoimiaan.
 Senaatti: nolla-tulos selittää
 Senaatti-kiinteistöissä puolustusvoimien tiloista vastaava toimialajohtaja  Jari Panhelainen  tyrmää komentaja Lindbergin käsityksen oitis.
 – Miten tuo voisi pitää paikkansa, kun Senaatin tasolla vuokraustulos lähenee nollaa.
 Vuonna 2003 puolustusvoimien kiinteistöt siirrettiin puolustusministeriöltä valtion liikelaitokselle, jolta niitä nyt vuokrataan puolustusvoimien käyttöön.
 Senaatti-kiinteistöille sen saama kiinteistöpotti ei ollut pelkästään iloinen yllätys.
 Keskimäärin rakennusten peruskorjauksesta oli vierähtänyt 37 vuotta, kun Panhelaisen mukaan 25 vuotta olisi tavallinen peruskorjausikä.
 Hevospilttuut panssaritalleiksi
 Sittemmin puolustusvoimien tiloihin on palanut Senaatilta 1,3 miljardia euroa korjaamis- ja rakentamiskuluina. Se näkyy myös vuokrahinnoittelussa. Toisaalta myös rakennusten laatu on kohentunut ja vastaa paremmin asiakkaan eli puolustusvoimien tarpeita.
 Urheilukoulun rakennus Santahaminassa Yle
 – Esimerkiksi Niinisalossa hevospilttuut on korvattu panssaritalleilla, Panhelainen konkretisoi.
 – Kaikki uudet investoinnit hinnoitellaan kuluja vastaaviksi, toisin sanoen ne eivät tuota voittoa, hän toistaa painokkaasti.
 Liikelaitos Senaatti on valtiovarainministeriön valvonnassa. Ministeriössä ylijohtaja  Juha Sarkio  ihmettelee, mihin laskelmiin Lindbergin esittämä ajatus ylisuurista vuokrista perustuu.
 – Olen nähnyt kaikki laskelmat, enkä tiedä mihin tämä perustuu.
 Sarkio selventää vielä:
 – Jos rakennusta korjataan miljoonilla euroilla niin yllätys, yllätys: vuokra nousee.
 Valtio ottaa, valtio antaa
 Toisella kädellä valtion Senaatti-kiinteistöt perii vuokraa eri virastoilta ja toisella kädellä valtion budjetista annetaan niille rahat vuokriin.
 – Onhan se on sisäkiertoista rahaa, Sarkio myöntää, mutta näkee siinä järkeäkin.
 – Kaikilla virastoillahan on unelma, että vuokria ei olisi ollenkaan, mutta silloin mikään ei ohjaisi tilatarvetta ja tehostumista.
 Sarkio johtaa työryhmää, jossa mietitään valtion kiinteistöjen vuokraperusteita. Luvassa on toistakymmentä ehdotusta, jotka tekevät hinnoittelua “läpinäkyvämmäksi ja hyväksyttävämmäksi”.
 – Mutta ei se rahapulaa lopeta, Sarkio ennustaa.
 Luvassa entistä suurempia rahareikiä
 Puolustusvoimien vuokraongelma ei siis ratkea, ja itse asiassa ongelmat näyttävät paisuvan entisestään. Eduskunnalle esitetyssä arviossa puolustusvoimat laskee, että sen investointitarve kiinteistöihin on vuoteen 2030 mennessä jopa kaksi miljardia euroa.
 – Jos investointitarvetta on, eikä pääluokka (budjetti) kasva samassa suhteessa, niin silloinhan se menee operatiivisesta budjetista, Sarkio ynnää.
 Rakennukset ovat yhä suurempi rahareikä muun muassa uusien hankintojen takia: Uudet alushankinnat vaativat uusia laitureita, uudet hävittäjät uusia halleja.
 Lindberg ei esitä omaa ratkaisumalliaan esimerkiksi seuraavia hallitusneuvotteluja varten, mutta toive lopputuloksesta on selvä.
 – Hyvän mallin voisi kiteyttää niin, että saadaan katkeamaan tämä jatkuva kustannusten nousu ja kiinteistöjen leikkaaminen.

Komentajan käsitys ammuttiin alas – valtio ei sittenkään riistä puolustusvoimiaan kiskurivuokrilla


Summary: Ammattiliitto SuPer teki viime kesäkuussa Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiirin Eksoten kotihoidosta kantelun ja valvontapyynnön. Työn kuormittavuus on edelleen kotihoidossa kovaa.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Suomen lähi- ja perushoitajaliitto (SuPer)

Terveydenhuollon, opetuksen, kulttuurin ja muiden yhteiskuntapalvelujen hallinto

Etelä-Suomen aluehallintovirasto teki joulukuun alussa työsuojelutarkastuksen Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiirin kotihoitoon. Tarkastuksessa tuli ilmi, että kotihoidon työntekijät kärsivät pitkäkestoisesta työn kuormittavuudesta.
 Avi antoi aikaa maaliskuun 15. päivään asti hoitaa asiat kuntoon.
 Suomen lähi- ja perushoitajaliitto SuPer teki kesäkuussa 2018 kantelun ja valvontapyynnön Etelä-Karjalan kotihoidon tilanteesta. Liiton mukaan kotihoito ei täyttänyt lakien ja asetusten vaatimuksia.
 Mistä on kyse? 18.6.2018 Suomen lähi- ja perushoitajaliitto SuPer teki aluehallintovirastolle kantelun ja eduskunnan oikeusasiamiehelle valvontapyynnön Eksoten kotihoidosta 7.12.2018 Etelä-Suomen aluehallintoviraston tarkastaja teki työsuojelutarkastuksen Eksoten kotihoitoon 9.12.019 Aluehallintovirasto antoi tarkastuskertomuksen Eksoten kotihoidon tilasta Aluehallintovirasto edellyttää, että Eksoten kotihoidossa on oltava asiat kunnossa ja epäkohdat korjattu 15.3.2019 mennessä Valvira antaa lausunnon maaliskuun loppuun mennessä Eksoten kotihoidosta Eduskunnan oikeusasiamiehen kanslian esittelijäneuvos antaa esityksen ratkaisuksi kevään 2019 aikana
 Maaliskuun 4. päivänä ammattiliitto SuPerin järjestämässä kotihoidon tilaisuudessa työntekijät kertovat, että ongelmat jatkuvat Eksoten kotihoidossa.
 Kotihoidossa työtä on edelleen  liian paljon henkilökuntamäärää nähden . Työtahti on liian kireä ja sairauslomat ovat lisääntyneet. Sijaisia on liian vähän, ja vakituista henkilökuntaa on lähtenyt pois. Kuormitus on liian suurta sekä fyysisesti että psyykkisesti.
 "Ihan äkkiä emme saa riittävästi väkeä"
 Eksote haluaisi palkata lisää väkeä kotihoitoon. Tänä vuonna on tarkoitus palkata 19 työntekijää. Nyt työntekijöitä kotihoidossa on 600.
 Aiemmin  Eksotesta perusteltiin rekrytoinnin hankaluutta  yleisellä hoitajapulalla. Nyt tunnustetaan palkkaamisen vaikeuden liittyvän huonoon maineeseen.
 – Meillä on tällä hetkelläkin auki toimia ja budjetissa rahaa palkata ihmisiä, mutta harmillisesti jonkun verran meidän maine kotihoidossa on tullut niin huonoksi, että ihan äkkiä emme saa riittävästi väkeä joka tilanteeseen, tunnustaa johtaja  Tuula Karhula  Eksoten terveys- ja vanhuspalveluista.
 Ammattiliitto allekirjoittaa Eksoten kehnon maineen kotihoidon työnantajana.
 – Tiedän, että Eksoten alueella on useita kotihoidon vakituisia työntekijöitä lähtenyt pois. Pitäisi miettiä miksi näin on ja miten heihin vaikutetaan, että heidät saataisiin takaisin kotihoitoon töihin, sanoo asiantuntija  Sari Erkkilä  ammattiliitto SuPerin kehittämisyksiköstä.
 – Yksi pitkänlinjan kotihoidon työntekijä kertoi lähtevänsä Giganttiin töihin sen takia, että siellä on eettisesti helpompi työskennellä kuin kotihoidossa, Erkkilä jatkaa.
 Mikko Savolainen / Yle
 Uhkasakko on viimeinen keino
 Ammattiliitto Super teki historiansa ensimmäisen kantelun eduskunnan oikeusasiamiehelle nimenomaan Eksoten kotihoidon tilasta. Lisäksi asiasta tehtiin kantelu aluehallintovirastolle.
 Tarkastuskäynnillään joulukuussa aluehallintoviraston tarkastaja  Anna-Maija Arvassalo  huomasi kotihoidon työntekijöiden kärsivän pitkäaikaisesta kuormittavuudesta työssään.
 Tammikuussa tehtyyn tarkastuskertomukseen on kirjattu kehotus parantaa epäkohdat maaliskuun puoleenväliin mennessä. Valvontalaki velvoittaa seuraamaan kehotuksen noudattamista.
 Kun annettu aikaraja tilanteen parantamiseksi on umpeutunut, tarkastaja menee kuukauden kuluessa uudestaan paikalle tai pyytää kirjallisia selvityksiä tilanteen korjaamisesta.
 – Jos tilanne ei ole muuttunut, silloin asia lähtee työsuojeluviranomaisen käsittelyyn. Siitä seuraa työnantajan kuuleminen. Äärimmäinen keino on uhkasakko, sanoo tarkastaja Arvassalo työsuojelun vastuualueelta Etelä-Suomen aluehallintovirastosta.
 Arvassalo kertoo, että uhkasakon suuruus arvioidaan tapauskohtaisesti.
 Mainetta pitää parantaa työvoiman löytymiseksi
 SuPerin asiantuntija Sari Erkkilä kiittelee parantunutta keskustelukulttuuria Eksoten kotihoidossa. Työntekijät uskaltavat paremmin kertoa epäkohdista esimiehilleen. Saman on huomannut terveys- ja vanhuspalveluiden johtaja Tuula Karhula Eksotesta.
 – Keskustelukulttuuri on parantunut ja meillä kaikilla on sama tilannekuva asiasta.
 Avoimuus on se, jolla Eksoten kotihoidon mainetta yritetään parantaa työntekijöiden saamiseksi.
 – Haluamme vaalia parantunutta keskustelukulttuuria, että kaikista hankalista asioista voi puhua ja esimiehet ottavat puheet vakavasti, sanoo Karhula.
 Eksotessa uskotaan, että muutamassa päivässä kotihoidon tilannetta voidaan vielä parantaa.
 – Kymmenessä päivässä yksittäisten työntekijöiden työpäivän kulkua voidaan parantaa. Ja kyllä me löydämme uusia työntekijöitäkin jo siinä ajassa, Karhula kertoo.

"Kotihoidon työntekijä kertoi lähtevänsä Giganttiin töihin, koska siellä on eettisesti helpompi työskennellä" – Eksoten kotihoidon huono maine haittaa jo rekrytointia


Summary: Lukuisat automerkit ovat uhanneet siirtää tuotantonsa pois Britanniasta.

Autonvalmistaja BMW uhkaa siirtää ikonisen brittiauton Minin tuotannon pois Britanniasta.
 Syyksi BMW:n hallitukseen kuuluva  Peter Schwarzenbauer  nimeää brexitiin liittyvän epätietoisuuden.
 – Tämä (sopimukseton EU-ero) olisi valtava taakka Mini-brändille, hän sanoo brittiläisen Sky News -uutiskanavan haastattelussa.
 Mini Hatch, Clubman, Coupe and Roadster malleja valmistetaan BMW:n omistamalla tehtaalla Britannian Cowleyssä. Tehdas työllistää 4 500 ihmistä.
 Lisäksi BMW uhkaa siirtää Cowleyssä sijaitsevaa moottorituotantoa Itävaltaan.
 Useat autonvalmistajat sekä muut teollisuusyritykset ovat ilmoittaneet siirtävänsä tuotantoaan pois Britanniasta.
 BMW sai oikeudet Mini-tuotemerkkiin vuonna 1994 ostaessaan brittiläisen automerkin Roverin. Se alkoi valmistaa Mini-merkkisiä autoja Cowleyn tehtaalla vuonna 2000.
 Lue myös:
 Honda kertoi sulkevansa tehtaansa Britannian Swindonissa – Tehdas on työllistänyt 3 500 henkilöä
 Suuryritysten pako Britanniasta kiihtyy
 Airbus varoittaa sopimuksettomasta brexitistä: "Joudumme mahdollisesti tekemään Britannialle erittäin vahingollisia päätöksiä"

Mini ei kohta ole enää brittiläinen? BMW uhkaa siirtää ikonisen automerkin tuotannon pois Britanniasta brexitin johdosta


Summary: Yhdysvaltalaisnuoret rynnivät viime vaaleissa vilkkaasti äänestämään. Demokratian tila huolestuttaa heitä.

Yhdysvalloissa alle 30-vuotiaista voi tulla ensi vuoden vaalien ratkaisijajoukko. Nuorten äänten poliittinen painoarvo kasvaa, sillä 18–29-vuotiaiden määrä nousee vuonna 2020 jo  27 prosenttiin Yhdysvaltain äänioikeutetuista.
 Eri asia kuitenkin on, ottavatko nuoret koko voimalla käyttöön poliittiset lihaksensa. Nuorten voimaantumisesta kertoo, että viime vuoden välivaaleissa nuoria äänesti historiallisen paljon.  Noin 31 prosenttia nuorista  käytti vaaleissa äänioikeuttaan.
 Mutta samaan aikaan  Harvardin yliopiston tutkimuksessa  selvä enemmistö, 64 prosenttia 18–29-vuotiaista koki enemmän huolta kuin toiveikkuutta Yhdysvaltain demokratian tulevaisuudesta.
 Tämä huoli demokratian tilasta näkyi myös Washingtonissa Georgetownin yliopiston opiskelijoiden keskuudessa. Ylen jututtamista nuorista kaikki suhtautuivat epäillen omiin poliittisiin vaikutusmahdollisuuksiin.
 ”Suuryritysten raha vaikuttaa enemmän kuin ääneni”
 Sophia Griffith kokee, että hänen sukupolvelleen tärkeät asiat ovat saamassa huomiota politiikassa. Nina Svahn
 Sophia Griffith, 21, Oklahoma:
 – Haluan osallistua demokraattiseen prosessiin niin paljon kuin voin. Haluan näin kunnioittaa erityisesti naisille äänioikeuden hankkineita, mutta on vaikea olla pettymättä.
 – Suuryrityksiltä tuleva raha ja lobbaus ruokkivat demokraattista prosessia ehkä enemmän kuin minun ääneni. Monet kaltaiseni nuoret ovat tähän pettyneitä. Minä kuitenkin yritän silti äänestää ja olla menettämättä toivoani.
 – Olen näkevinäni joitain merkkejä siitä, että sukupolvelleni tärkeät asiat, kuten terveydenhuolto, ilmastonmuutos ja koulutus, ovat saamassa politiikassa enemmän huomiota.
 “Jos äänellä ei ole merkitystä, kukaan ei äänestä”
 Jordan Haag on huolissaan suuryritysten vaikutusvallasta. Nina Svahn
 Jordan Haag, 21, Pohjois-Dakota:
 – Demokratia on hieno idea. Olisi loistavaa, jos jokainen pääsisi vaikuttamaan siihen, ketkä maata johtavat. Tosiasiassa valta ei ole demokratiassa tavallisilla ihmisillä vaan enemmänkin suuryrityksillä eli siellä, missä raha on.
 – Yhdysvalloista pitäisi romuttaa valitsijamiesjärjestelmä. Monet meistä nuorista ovat aika toivottomia. He ajattelevat, ettei kannata nähdä äänestämisen vaivaa, kun oma ehdokas ei kuitenkaan voita.
 – Aion itse kuitenkin äänestää. Jos kaikki ajattelevat, ettei äänellä ole merkitystä, kukaan ei äänestä.
 “Demokratiamme on kriisissä, mutta ei menetetty”
 Zak Rogoff uskoo, että poliittinen muutos lähtee ruohonjuuritasolta. Nina Svahn
 Zak Rogoff, 29, Washington DC:
 – Olen hyvin huolissani demokratian tilasta – ainakin Yhdysvalloissa. Demokraattinen järjestelmämme on kriisissä, mutta ei menetetty.
 – Ymmärrän, että moni on pettynyt ja epämotivoinut, kun vähemmän ääniä saanut ehdokas voi voittaa, kuten kävi viime presidentinvaaleissa. Pitäisi kuitenkin ymmärtää, että demokratia vaatii ihmisten aktiivista osallistumista. Jos emme osallistu, demokratialle käy huonosti. Kuten eräs valtio-opin asiantuntija on sanonut, demokratia on kuin lasten eteenpäin tökkimä leikkivanne: sitä pitää pyörittää tai muuten se kaatuu.
 – Demokratiassamme pitäisi siirtyä enemmän ruohonjuuritasolle, ja saada sieltä energia kanavoitua valtakunnalliseen politiikkaan. Hyvä esimerkki tästä on New Yorkin kongressiedustaja  Alexandra Ocasio-Cortez , joka yrittää nyt toimia korruptiota ja rahan valtaa vastaan.
 – Lisäksi vaalipäivästä pitäisi tehdä yleinen vapaapäivä. Nykysysteemissä erityisesti köyhien ihmisten on vaikea päästä äänestämään.
 “Ihmiset luulevat, että elämme demokratiassa”
 Javier Rojas sanoo, ettei hänellä ole tarjota ratkaisua poliittisen päätöksenteon ongelmiin. Nina Svahn
 Javier Rojas 22, Kalifornia:
 – Moni yhdysvaltalainen kuvittelee elävänsä demokratiassa, koska valitsemme edustajamme. Mutta ei tämä demokratia ole. Paljon eri voimia vaikuttaa siihen, mitä päättäjät sanovat. Ihmiset vain kuvittelevat, että heillä olisi yhtä paljon vaikutusvaltaa demokratiassa kuin ennen.
 – Asun Kaliforniassa ja siellä ei ole mitään mieltä äänestää, koska äänelläni ei ole merkitystä. Sama puolue voittaa aina. Ehkäpä jos muutan Kaliforniasta muualle, voisin äänestää.
 – Sukupolveni on joutunut tottumaan siihen, että heidän ideansa sivuutetaan.
 – Jos tietäisin, miten ongelmat voisi korjata, pyrkisin varmasti itsekin politiikkaan.
 Lisää aiheesta:
 Ylen kysely: Alle 30-vuotiailla kaikista kovin luotto äänestämiseen, mutta silti he eivät äänestä

Nuorten vaikutusvalta USA:n politiikassa kasvamassa: ”Jos emme osallistu, demokratialle käy huonosti”


Summary: Vähämäellä oli oikeus nostaa kulukorvausta saunatilaa varten.

Helsingin kihlakunnansyyttäjä ei nosta syytettä kansanedustaja  Ville Vähämäen  (ps.) kulukorvauksia koskevassa asiassa. Vähämäen epäiltiin esitutkinnassa nostaneen eduskunnalta korotettua kulukorvausta ns. kakkosasuntoa varten ilman laillista perustetta.
 Kihlakunnansyyttäjän mukaan Helsingin ja Uudenmaan vaalipiirien ulkopuolella asuvana kansanedustajana Vähämäellä oli oikeus saada edustajanpalkkiolaissa säädettyä korotettua kulukorvausta edustajantoimen hoitamista varten hankittuun asuntoon.
 Vähämäki oli tätä tarkoitusta varten vuokrannut Helsingistä huoneiston, joka osoittautui saunatilaksi, jota ei olisi saanut käyttää asumiseen.
 Koska Vähämäen oikeus korotettuun kulukorvaukseen oli riidaton ja kulukorvaus oli kohdennettu nimenomaan vuokrattuun asuntoon, Vähämäellä ei ollut hyötymistarkoitusta eikä eduskunnalle aiheutunut taloudellista vahinkoa, Helsingin syyttäjänviraston julkaisemassa tiedotteessa todetaan.
 Lue myös:
 KRP: Kansanedustaja Vähämäen sauna-asuminen syyteharkintaan – epäillään törkeästä petoksesta
 Kansanedustaja Ville Vähämäki selittää asuntojärjestelyitä Hakkaraisen kanssa: En ymmärtänyt, että kyseessä oli ”saunalaitos”

Helsingin syyttäjänvirasto: Kansanedustaja Ville Vähämäelle ei syytettä saunajupakassa


Hernekeitto on jo keskiajalta tuttu herkku, jota olemme saaneet syödä purkkiversiona vuodesta 1952.
 Hernekeitto on myös laskiaisen perinneruokaa, ja hernarin itseoikeutettu jälkkärikaveri on pannukakku.
 Puoli seitsemän päätti yhdistää maistuvan parivaljakon, ja siitä syntyi hernaripannari.
 Voit käyttää pannukakkuun ylijäämähernekeittoa tai nakata taikinan sekaan purkkihernekeiton. Jos käytät purkkihernekeittoa, lisää tyhjän purkillisen verran vettä.
 Puoli seitsemän hernaripannari
 purkki hernekeittoa
 purkki vettä
 3 munaa
 3 dl jauhoa
 Sekoita ainekset keskenään, ja kaada taikina öljytylle leivinpaperille. Paista 225° asteessa noin puoli tuntia, kunnes pannukakku on kauniin vihreänruskea.
 Taikinasta tulee yksi pellillinen.
 Lue lisää hernekeitosta täältä:
 Hernekeitto on liittoutunut torstain kanssa – purkkihernekeitto pitää ikisuosikin pinnalla

Puoli seitsemän -fuusiokeittiö yhdisti kaksi klassikkoa – tässä tulee hernaripannari!


Summary: Chile toimii porttina koko Latinalaisen Amerikan teknologiamarkkinoille.

Latinalaisen Amerikan korkeimmassa rakennuksessa, Costanera-keskuksessa, sisääntulijoita tervehtii Huawein älypuhelinta mainostava jättimäinen juliste.
 Chileläiset kuluttajat valitsivat kiinalaisyhtiön samaisen lippulaivamallin kuluvan vuoden teknologiatuotteeksi. Kyseinen laite tuntuu kiinnostavan eniten myös ostoskeskuksen neljännessä kerroksessa sijaitsevassa Huawein liikkeessä.
 Huawei on kasvattanut nopeasti osuuttaan Chilen matkapuhelinmyynnissä.
 Vieläkin vakuuttavampi on kiinalaisyhtiön jalansija maan viestintäverkoissa. Se toimittaa teknologiaa ja tarjoaa palveluita kaikille Chilen tärkeimmille teleoperaattoreilla ja hallitsee oman ilmoituksen mukaan 30 prosenttia markkinoista.
 Nyt Huawei hamuaa kumppaniksi Chileen suunnitellun huippunopean 5g-verkon rakentamisessa.
  Huawei on verkkoteknologian toimittamisessa suosituin ja matkapuhelinmyynnissä toiseksi suosituin yhtiö Chilessä. Erkka Mikkonen / Yle
 Huawein nähdään luonnollisena kumppanina
 Viime kuukausien aikana maailmalla on kohuttu Huawein verkkolaitteiden mahdollisista turvallisuusuhista.
 Vaikka todisteita tuotteiden käyttämisestä vakoiluun ei ole esitetty julkisuudessa, ovat useat valtiot kertoneet rajoittavansa kiinalaisyhtiön toimintaa maassaan. Myös EU on ilmoittanut huolensa Huawein toiminnasta.
 Chilessä vakuutetaan, etteivät syytökset ole muuttaneet maan suhtautumista kiinalaisjättiin.
 – Jatkamme työskentelyä kiinalaisyhtiöiden kuten Huawein kanssa siinä missä muidenkin telekommunikaatiotoimijoiden kanssa, Chilen liikenne- ja viestintäministeriön johtava virkamies  Pamela Gidi  sanoo.
 Gidi kertoo Chilen hallituksen tarkkailevan, miten Huaweihin suhtaudutaan kansainvälisesti. Yhtiön tietoturvaa hän kieltäytyy kommentoimasta millään tavalla.
 Huawei on parhaillaan rakentamassa Chileen maan eteläkärkeen ulottuvaa merenalaista valokuitukaapelia.
 Helmikuun lopulla maan hallitus julisti tarjouskilpailun, jossa se etsii kumppaneita 5g-infrastruktuurin rakentamiseksi. Kilpailijoitaan edullisemmin verkkoteknologiaa toimittavan Huawein uskotaan olevan siinä vahvoilla.
 Liikenne- ja viestintäministeriön johtavan virkamiehen Pamela Gidin mukaan Huaweihin liittyvät turvallisuusuhkaepäilyt eivät ole muuttaneet Chilen suhtautumista kiinalaisyhtiöön. Erkka Mikkonen / Yle
 Haluaa pysyä teknologisena suunnannäyttäjänä
 Chile pyrkii rakentamaan kaupallisen 5g-verkon ensimmäisenä maana Latinalaisessa Amerikassa. Presidentti  Sebastián Piñera  on linjannut sen yhdeksi vuoteen 2022 kestävän kautensa tavoitteeksi.
 Huippunopean verkon avulla Chile haluaa turvata asemansa maanosansa teknologisena suunnannäyttäjänä. Maa toimi Etelä-Amerikassa pioneerina 3g- ja 4g-verkkojen kaupallisessa käyttöönotossa.
 Chileläiset tunnetaan myönteisestä suhtautumisestaan uuteen teknologiaan. Chileä pidetään Latinalaisen Amerikan johtavana maana niin verkkoinfrastruktuurissa kuin matkapuhelimien määrässä. 18 miljoonan asukkaan Chilessä on käytössä yli kaksinkertainen määrä matkapuhelimia.
 Kansainvälisille yrityksille Chile näyttäytyy porttina koko Latinalaisen Amerikan markkinoille.
 – Chile on mille tahansa telekommunikaatioyhtiölle tärkeä juuri alueen muihin maihin ulottuvan vaikutusvaltansa vuoksi, toteaa  Pedro Huichalaf  televiestintään erikoistuneesta Magliona-lakitoimistosta.
 Aiemmin liikenne- ja viestintäministeriön johtavana virkamiehenä toiminut Huichalaf kertoo, että Chile on toiminut teknologiaratkaisuissaan aiemminkin esimerkkinä Latinalaisessa Amerikassa. Chilen vanavedessä esimerkiksi lähes koko Latinalainen Amerikka alkoi käyttää television digitaalilähetyksissä japanilaista standardia.
 Kaikkien raha kelpaa
 Tietoliikennejätti Huawei toimii yhteensä 170 maassa, ja se on maailman suurin verkkolaitteiden toimittaja.
 Kiinalaisyhtiö on nimennyt Latinalaisen Amerikan yhdeksi tulevaisuuden tärkeimmäksi markkina-alueekseen ja Chilen avainvaltioksi tavoitteen toteuttamisessa.
 Chile ei kuitenkaan turvaudu infrastruktuurinsa uudistamissa vain Kiinaan, vaan vapaan markkinatalouden nimeen vannova maa houkuttelee teknologiayhtiöitä kaikista ilmansuunnista.
 – Toivotamme investoinnit tervetulleeksi niin Yhdysvalloista, Kiinasta kuin Suomestakin, liikenne- ja viestintäministeriön Pamela Gidi korostaa.
 Maan aktiiviinen politiikka teknologiyritysten houkuttelemisessa tuottaa tulosta. Santiagossa toimii yhdysvaltalaisen ohjelmistojätti Googlen ainoa datakeskus Latinalaisessa Amerikassa ja yhtiö on rakentamassa valokuitukaapelia Kaliforniasta Chileen.
 Samalla yhdysvaltalainen verkkokauppajätti Amazon ja se kiinalainen vastinpari Alibaba harkitsevat omien datakeskusten rakentamista Chileen. Datakeskuksen perustamista maahan punnitsee myös Huawei.
 Fundación datos protegidos -järjestön perustajan Jessica Matuksen mukaan tietoturvaan liittyvistä riskeistä puhutaan Chilessä aivan liian vähän. Erkka Mikkonen / Yle
 Tietoturvariskit unohtuvat kiirehtiessä
 Chile tahtoo ottaa huippunopean 5g-verkon käyttöön maailman ensimmäisten maiden joukossa.
 Maan lainsäädäntö ja muu normisto eivät kuitenkaan tahdo pysyä mukana vauhdissa. Myös chileläisten yksityisyydensuojaan ja kyberturvallisuuteen liittyvissä tiedoissa ja taidoissa on rutkasti parannettavaa.
 Arvostelijoiden mukaan uuden tekniikan tuomat tietoturvariskit jäävätkin Chilessä liian vähälle huomiolle.
 Parempaa tietoturvaa ajavan Fundación datos protegidos -järjestön perustaja  Jessica Matus  kehottaa Chilen hallitusta ottamaan aikalisän ja kartoittamaan tarkemmin riskejä ennen kuin 5g-verkkoa viedään eteenpäin.
 Hänen mukaansa lobbaus nopean verkon edistämiseksi on ollut Chilessä erittäin voimakasta.
 – Tämä ei ole kilpajuoksu. Olemme edenneet paljon teknologiassa ja infrastruktuurissa, mutta jääneet syrjään sääntelyssä ja kansalaisten kasvatuksessa uuden tekniikan käytössä, Matus summaa.
 Huawein Chilen-toimipiste kieltäytyi Ylen haastattelusta.
 Lue lisää:
 Huawei on tänään jo yhtä suuri kuin Nokia ja Ericsson yhteensä – mutta onko kiinalaisyhtiö turvallisuusriski?
 Voiko kiinalaisen Huawein sulkea pois Euroopan markkinoilta? Kyberturvallisuusjohtaja: Savuavaa asetta ei ole löytynyt
 Lehti: Yhdysvallat tutkii, varastiko kiinalainen teknologiajätti Huawei salaista teknologiaa

Chile ei kavahda Huaweita – Maa pyrkii etujoukkoihin 5g-verkon käyttöönotossa


Summary: Aluehallintoviraston mukaan kyse on ollut uuden yksikön alkuvaiheen ongelmista.

Attendon tehostetun palveluasumisen yksikön ongelmista Siilinjärvellä on paljastunut uusia tietoja. Itä-Suomen aluehallintovirasto pyytää Attendolta selvitystä Vänrikki-nimisessä hoivakodissa havaittuihin merkittäviin puutteisiin. AVIn tarkastajat kävivät Vänrikissä viikko sitten tiistaina.
 Ongelmien taustalla Vänrikissä oli liian pieni työntekijämäärä. Tarkastajilla oli vaikeuksia saada selville henkilöstömitoitusta, koska työvuorolistat olivat niin sekavat. Henkilöstö kuitenkin kertoi, että esimerkiksi aamuvuoroissa on ollut vähimmillään kolme hoitajaa. Asukkaita yksikössä oli 24.
 Alimitoituksen vuoksi asukkaita hoidettiin sänkyyn, vaikka he pystyisivätkin liikkumaan. Kaikkia vuodepotilaita ei autettu vaihtamaan asentoa, jolloin he ovat saaneet paine- eli makuuhaavoja. Osa vaippaa tarvitsevista on löydetty aamuisin läpeensä märkänä.
 Kaksi asukasta on halunnut ulkoilla, mutta toinen heistä on päässyt helmikuun aikana kolme ja toinen vain kaksi kertaa ulos. Lisäksi yksikön lääkehoidossa ja lääkkeiden säilytyksessä havaittiin puutteita.
 Useita irtisanoutunut, yksi ennen tarkastusta
 AVIn sosiaalihuollon ylitarkastaja  Pia Sorsan  mielestä lääkehoidon puutteet olivat tärkein yksittäinen ongelma Vänrikissä. Se on nyt ratkaistu siten, että Siilinjärven kunnan sairaanhoitaja huolehtii lääketurvallisuudesta, kunnes Attendon oma uusi sairaanhoitaja aloittaa.
 Lisäksi AVI on sopinut Attendon kanssa, että toimintayksikköön lisätään henkilöstöä siten, että yövuorossa on kaksi, viikonlopun aamuvuorossa viisi, iltavuorossa neljä ja vuoroja tukevissa tukitehtävissä yksi henkilö.
 – Asukkaiden toimintakyky vaatii sitä, että öisin ja viikonlopussa on enemmän henkilökuntaa, Sorsa sanoo.
 Tämä asia saadaan korjattua vasta kun saadaan järjestelmä, jossa hoitoisuuden lisääntyminen lisää hoitajamitoitusta.  Anna Lehtiranta, Attendo
 Henkilökunta on ollut huolissaan hoidon tasosta viime vuonna aloittaneessa Vänrikissä jo pitkään. Joulukuussa he kertoivat huolistaan Attendon palvelupäällikölle. Henkilöstön mukaan heille on kuitenkin viestitetty, että lisää työvoimaa ei tarvita.
 Useita työntekijöitä on henkilöstön mukaan irtisanoutunut, muun muassa yksi juuri ennen AVIn tarkastuskäyntiä.
 Attendon paikallinen vastuuhenkilö kertoi viranomaisille saaneensa ohjeet palkata sellaisia työntekijöitä, joilla ei ole palkkaa nostavia kokemuslisiä. Palvelupäällikkö antoi asiasta hieman toisenlaisen selityksen. Hänen mukaansa kokemus ei ole ollut ratkaiseva tekijä, vaan töihin on haluttu eri-ikäisiä.
 Tarkastusraportin mukaan henkilökunta on kuitenkin kertonut asukkaiden ja heidän omaistensa olleen pääosin tyytyväisiä hoitoon.
 Attendo: Ongelmien taustalla asukkaiden raskashoitoisuus
 Attendon mukaan Vänrikin hoitomitoitus on ollut Valviran luvan mukainen. Ongelmat ovat syntyneet siitä, kun asukkaiden hoitoisuutta ei ole otettu huomioon tehtäessä sopimusta Siilinjärven kunnan kanssa. Sama perusasetelma on yhtiön mukaan myös muissa sen hoivakodeissa, joissa on havaittu puutteita.
 – Kunnilla on vain yksi kategoria, jonka mukaan he ostavat ikäihmisten palveluja hoivapalveluyrityksiltä. Se perustuu oletukseen, että kaikki hoivakotiin tulevat asukkaat tarvitsevat saman määrän hoitoa. Sehän ei ole tilanne, sanoo yhteiskuntavastuujohtaja  Anna Lehtiranta  Attendosta.
 – Nykyään hoitokotiin tullaan entistä myöhemmin, entistä huonokuntoisempana ja monet jopa saattohoitopäätöksen saaneena.
 Vänrikissä hoitajat toivat itse jo hyvissä ajoin esiin huolensa henkilökunnan riittämättömyydestä. Mikä estää Attendoa palkkaamasta lisää henkilökuntaa, jos se huomaa, että asukkaat tarvitsevat enemmän apua?
 – Kunta ostaa yksityiseltä palveluntuottajalta palvelut tietyllä hinnalla. Ja itse asiassa käytäntö on Attendon monessa hoitopaikassa jo ollut, että henkilökuntaa on enemmän kuin Valviran lupa edellyttäisi, Lehtiranta sanoo.
 – Tämä asia saadaan korjattua vasta kun saadaan järjestelmä, jossa hoitoisuuden lisääntyminen lisää hoitajamitoitusta.
 Kyse uuden hoivakodin ongelmista, ei pahimmasta päästä
 Attendon yksiköistä  on paljastunut alkuvuoden aikana ongelmia  ympäri Suomen. Samankaltaisia vaikeuksia  on ollut toisella hoivakotiketjulla, Esperillä .
 Attendon Vänrikki-hoivakodin ongelmat Siilinjärvellä eivät AVIn raportin perusteella ole vakavimmasta päästä. Sosiaalihuollon ylitarkastaja Pia Sorsa kuvaa niitä käynnistysvaiheen ongelmiksi. Vänrikki aloitti vasta vuonna 2018.
 – Olemme huomanneet, että kun toiminnan aloitus ei tapahdu suunnitelmallisesti, henkilökuntaa ei pystytä lisäämään sitä mukaa kun asiakkaita tulee.
 Puutteet ovat kuitenkin valvojien näkökulmasta "merkittäviä" ja selvitystä pyydetään nyt muun muassa henkilöstömitoituksesta sekä epäkohdista lääkehoidossa ja asiakkaan perustarpeista huolehtimisessa.
 Itä-Suomen aluehallintovirasto odottaa Attendolta selvitystä 18.3. mennessä. Jos puutteita ei saada korjattua, AVI uhkaa "valvontatoimenpiteillä". Sen tarkemmin AVIsta ei osattu tiistaina yksilöidä mahdollisia toimenpiteitä.
 – Ne riippuvat siitä, millaisen selvityksen Attendo antaa, Sorsa sanoo.
 Myös  Siilinjärven kunta on pyytänyt selvitystä Attendolta  Vänrikissä havaittuista puutteista.  Savon Sanomien mukaan Attendo on jättänyt kunnalle selvityksensä  maanantai-iltana.
 Julkisuudessa on nostettu esiin myös Vänrikissä tapahtuneet viisi kuolemantapausta. Siilinjärven kunnan tarkastuksessa kuolemantapauksissa ei ole kuitenkaan tullut esiin mitään sellaista, joka vaatisi lisäselvittelyä. Myöskään AVIn tiistaina julkaisemassa selvityksessä niihin ei viitata.

Hoitajat yrittivät turhaan saada apua kiireeseensä – viranomainen puuttui Attendon uuden hoivakodin ongelmiin Siilinjärvellä


Summary: Eva Frantz on ensimmäinen Vuoden johtolangalla palkittu suomenruotsalainen kirjailija.

Suomen dekkariseura ry:n Vuoden johtolanka -palkinto edellisvuoden parhaasta kotimaisesta dekkariteosta on myönnetty  Eva Frantzille  romaanista  Kahdeksas neito  (ruotsink. alkuteos  Den åttonde tärnan ).
 Palkintoraadin mukaan  Kahdeksas neito  kuvaa hienosti suomenruotsalaisen pikkukaupungin miljöötä. Jännitys rakentuu vähitellen, mutta ilman liiallista väkivaltaa.
 Erityisen kiitoksen Frantz saa raadilta nuorten kuvaamisesta: hän sukeltaa nuorten ajatuksiin uskottavasti ja tarkastelee heidän maailmaansa herkkävaistoisesti. Vaikka kirjailija uskaltaa käsitellä seksuaalisen hyväksikäytön kaltaista rankkaa teemaa, teos on sävyltään lempeä, eikä liian moralisoiva.
 Eva Frantz (s. 1980) on espoolainen toimittaja.  Kahdeksas neito  on hänen neljäs romaaninsa ja toinen poliisi  Anna Gladista  kertovassa sarjassa.
 Vuoden esikoisdekkari -kunniakirjalla palkittiin  Tuire Malmstedtin  romaani  Pimeä jää.
 Suomen dekkariseuran ulkomaisen jännityskirjallisuuden kunniakirjalla palkittiin espanjalaisen  Dolores Redondon  romaani  Tämän kaiken minä sinulle annan .

Vuoden johtolanka -palkinto Eva Frantzin romaanille Kahdeksas neito


Summary: Hallituksen vastine saa yhä kovempaa kritiikkiä. Muutoksia vaaditaan jo useisiin kohtiin.

Kansalaisten palvelujen saantia varmistava pykälä saa kovaa arvostelua sekä oikeusoppineilta että perustuslakivaliokunnan puheenjohtajalta ja valiokuntaneuvokselta.
 Perustuslain 19. pykälä edellyttää, että ihmiset saavat kaikissa tilanteissa riittävät sosiaali- ja terveyspalvelut. Nimenomaan maakunnan on turvattava ne viime kädessä omalla tuotannolla, koska tämä tehtävä kuuluu julkiselle vallalle.
 Ihmisten palvelujen saantia pyrittiin varmistamaan sosiaali- ja terveysvaliokunnan mietinnössä niin sanotulla palveluvelvoite-pykälällä. Perustuslakivaliokunta edellytti siihen täsmennystä. Hallitus taas vastineessaan korvasi pykälän uudella pykälällä.
 Helsingin yliopiston valtiosääntöoikeuden professori  Tuomas Ojasen  mukaan uuden pykälän perustuslainmukaisuus pitäisi käyttää perustuslakivaliokunnassa arvioitavana. Samaan mieltä on julkisoikeuden professori  Juha Lavapuro.
 Julkisoikeuden apulaisprofessori  Pauli Rautiainen  menee astetta pidemmälle ja pitää hallituksen vastineen mallia perustuslain vastaisena.
 Valtiosääntöoikeuden professori Tuomas Ojanen A-studiossa 13. helmikuuta. Yle
 Kriittinen hallituksen uutta pykälää kohtaan on myös eilen sosiaali- ja terveysvaliokunnalle esitelty perustuslakivaliokunnan puheenjohtajan  Annika Lapintien  (vas.) ja valiokuntaneuvos  Matti Marttusen   taustamuistio.
 Maakunnan liikelaitokselle velvollisuus tuottaa palveluja
 Sosiaali- ja terveysvaliokunnan mietintöluonnoksen palveluvelvoite-pykälän mukaan maakunta voi asettaa palveluja tuottavalle maakunnan liikelaitokselle velvollisuuden tuottaa asukkaille palveluja, jos sote-keskusten ja hammashoitoloiden palvelut olisivat riittämättömiä.
 Perustuslakivaliokunta ei kuitenkaan ollut tyytyväinen sosiaali- ja terveysvaliokunnan pykälään ja vaati siihen täsmennyksiä.
 Se sanoi myös, että maakunnan liikelaitoksen tulee kaikissa tilanteissa kyetä turvaamaan sosiaali- ja terveyspalveluiden saatavuus ja tarvittaessa kyetä välittömästi puuttumaan palveluiden saatavuuutta vaarantaviin tilanteisiin.
 Pauli Rautiainen on Tampereen yliopiston julkisoikeuden apulaisprofessori ja valtiosääntöoikeuden dosentti. Retu Liikanen / Yle
 Perustuslakivaliokunnan vaatimus on ymmärrettävissä sitä taustaa vasten, että viime kädessä perusoikeuksien turvaaminen on julkisen vallan vastuulla, eikä julkinen voi vapautua tästä tehtävästä antamalla sitä yksityisille yrityksille.
 Professorit ovat tyytymättömiä hallituksen vastineeseen
 Hallitus ehdotti viimeviikkoisessa vastineessaan palveluvelvoite-pykälän korvaamista uudella pykälällä. Sen mukaan esimerkiksi sote-keskuksen mentyä konkurssiin asukas saa tarvitsemansa palvelut maakunnan omasta sote-keskuksesta tai hammashoitolasta.
 Helsingin yliopiston valtiosääntöoikeuden professori Tuomas Ojasen mukaan hallituksen uusi pykälä herättää kysymyksen, toteuttaako se kunnolla sitä, mitä perustuslakivaliokunta lausunnossaan edellyttää.
 Hän sanoo, että perustuslakivaliokunnan lausunnossa viitataan myös viimekesäiseen lausuntoon, jossa nimenomaan painokkaasti korostetaan, että ihmisten oikeudet saada riittävät sosiaali- ja terveyspalvelut, pitää turvata lailla ja riittävän täsmällisesti.
 –Minusta tämän pykälän perustuslainmukaisuus pitäisi käyttää uudestaan perustuslakivaliokunnassa arvioitavana, professori Ojanen sanoo.
 Myös Turun yliopiston julkisoikeuden professori Juha Lavapuro epäilee hallituksen vastineen palveluvelvoite-pykälän perustuslaillisuutta. Hänen mukaansa pykälä on sillä lailla epäselvä, että sen perustuslaillisuus tulee ratkaista perustuslakivaliokunnassa.
 Julkisoikeuden professori Juha Lavapuro. Niko Kotiranta / Yle
 Kun perustuslakivaliokunta käsitteli valinnanvapauslakia vuonna 2017, se sanoi, että yhtiöittämisvelvoite oli perustuslain vastainen.
 Tampereen yliopiston julkisoikeuden apulaisprofessori Pauli Rautiainen sanoo, että vuonna 2017 yhtiöittämisvelvoite kaatui siihen, että maakunnalla ei ollut sen takia kykyä turvata viime kädessä sote-palveluja omalla tuotannollaan.
 Hänen mukaansa nyt olemme palanneet tavallaan vuoden 2017 tilanteeseen.
 – Hallituksen vastine sisältää samat ongelmat, eli ei ole varmaa, että maakunnalla on tarvittava kyky omaan tuotantoon. Pidän vastineen mallia perustuslain vastaisena, apulaisprofessori Rautiainen sanoo.
 Apulaisprofessori Rautiaisen mukaan maakuntien on saatava riittävästi rahaa, tiloja ja henkilökuntaa, jotta ne voivat poikkeustilanteessa ottaa välittömästi vastaan ne potilaat, jotka tarvitsevat palveluja. Perustuslakivaliokunnan edellyttämä rahoitus on myös mitoitettava tästä lähtökohdasta käsin.
 Hallitus kirjoittaa jo uutta vastinetta – palveluvelvoite-pykälään tullee vielä muutoksia
 Sosiaali- ja terveysvaliokunta kuuli eilen maanantaina perustuslakivaliokunnan edustajia hallituksen vastineesta. Perustuslakivaliokunnan edustajat jättivät sosiaali- ja terveysvaliokunnalle 11-sivuisen taustamuistion, jossa he perkaavat hallituksen perustuslakivaliokunnan lausuntoon antamaa vastinetta ja sen korjausehdotuksia perustuslain näkökulmasta.
 Sosiaali- ja terveysvaliokunnan puheenjohtaja Krista Kiuru, Annika Lapintie Tapani Tölli ja valiokuntaneuvos Matti Marttunen eduskunnassa 4. maaliskuuta. Roni Rekomaa / Lehtikuva
 Valiokuntaneuvos Matti Marttusen ja valiokunnan puheenjohtaja Annika Lapintien muistio pitää hallituksen vastineen ja perustuslakivaliokunnan muutosvaatimuksen välistä suhdetta epäselvänä palveluvelvoite-pykälän kohdalla. Kritiikki on kovaa, mutta tämän enempää perustuslakivaliokunnan jäsenet eivät voi sanoa, koska perustuslaillisuutta tulkitsee vain perustuslakivaliokunta.
 Muistion mukaan epäselvyyden poistaminen edellyttää sosiaali- ja terveydenhuollon ja valtiosääntöoikeuden asiantuntijoiden kuulemista. Heidän kuulemisensa tarkoitus on poistaa tämä epäselvyys tai tulla siihen johtopäätökseen, että asia ei selviä ilman, että se pitää lähettää perustuslakivaliokuntaan.
 Muistion perusteella on selvää, että hallitukselta vaaditaan nyt paljon lisäinformaatiota. Valmisteluaikaa on ollut niukasti.
 Lue myös:
 Perustuslakimuistio vaatii parempaa sote-esitystä – sote-valiokunnan jäsen: "Veretseisauttavaa tekstiä!"
 Sote-valiokunta järjestää jättikuulemiset – vielä 21 asiantuntijaa kutsutaan eduskuntaan
 Oikeusoppinut soten rahoituksesta: Hallitus on muuttanut perustuslakivaliokunnan sitovan kannanoton mielipidekysymykseksi

Hallituksen malli ei vieläkään kelpaa oikeusoppineille – Vaativat lisätakuita, että hoitoa saa kaikissa tilanteissa


Summary: Verso Foodin tuotanto jatkuu Etelä-Pohjanmaalla Kauhavalla, jonne valmistuu uusi tehdas tänä keväänä.

Norjalaiseen Kavli-konserniin kuuluva Kavli Oy ostaa Verso Food Oy:n koko osakekannan. Verso Food valmistaa härkäpapupohjaisia tuotteita Etelä-Pohjanmaalla Kauhavalla.
 – Keskitymme jatkossakin härkäpapuinnovaatioihin ja vahvistamme brändiämme Suomessa ja ulkomailla, toteaa Härkis-tuotteista tunnetun Verso Foodin toimitusjohtaja  Tomi Järvenpää .
 Järvenpää tähdentää, että Kavlin kanssa yritys pystyy nopeuttamaan kansainvälistymistavoitteita.
 – Heillä on vahvat organisaatiot valmiina Ruotsissa, Norjassa ja Iso-Britanniassa ja sen lisäksi vientiä yli 20:een maahan, sanoo Järvenpää.
 Verso Foodin koti pysyy Suomessa. Yhtiö työllistää tällä hetkellä 17 ihmistä pääkaupunkiseudulla ja Kauhavalla. Kauhavalle on juuri valmistumassa uusi tehdas.
 – Jos uudella omistuksella on työllisyysvaikutuksia, ne ovat positiivisia, toteaa Järvenpää.
 Verso Foodille on piakkoin valmistumassa  uusi tehdas  Kauhavalle. Siellä käynnistyy tuotanto kesän kynnyksellä.
 Säätiöpohjainen Kavli
 Verso Foodin uusi omistaja Kavli tunnetaan Suomessa majoneeseista, sulatejuustoista ja viime vuosina myös kaura- ja soijapohjaisista tuotteista, jotka valmistetaan Turussa.
 – Kavli hakee voimakasta kasvua, jonka perustana on kasvipohjainen ruoka. Missionamme on kartuttaa varoja hyviin tarkoituksiin, mistä kertoo myös säätiöpohjainen omistusrakenteemme. Verso Food sopii kokonaisuuteemme täydellisesti. Yhdessä Verso Foodin kanssa meistä tulee myös vahvempia Suomen markkinoilla, toteaa Kavlin Ruotsin ja Suomen toimitusjohtaja  Gerhard Bley .
 Verso Foodin liikevaihto oli viime vuonna 6 miljoonaa ja Kavli Oy:n 12 miljoonaa euroa. Kavli Oy on osa Kavli Group -nimistä konsernia, joka toimii Norjassa, Suomessa, Ruotsissa ja Englannissa. Koko konsernin liikevaihto on 360 miljoonaa euroa. Sen omistaa Kavlifondet-niminen säätiö.

Verso Food siirtyy Kavlin omistukseen – tavoitteena kansainvälinen kasvu ja uudet markkinat härkäpaputuotteille


Summary: Epäiletkö, että sinua tai lastasi on käytetty seksuaalisesti hyväksi? Asiantuntijat vastaavat kysymyksiin seksuaalisesta hyväksikäytöstä tässä jutussa klo 14–15.30.

Ylen selvityksen mukaan lapset joutuvat kokemaan Suomessa muun muassa houkuttelua seksiin, sukulaisten koskettelua ja lääppiviä keski-ikäisiä kadulla.
 Kaikkiin parin viime vuoden aikana annettuun käräjäoikeustuomioon pääset tutustumaan  tässä artikkelissa .
 Epäiletkö, että sinua on käytetty seksuaalisesti hyväksi? Mistä tietää, onko kyseessä seksuaalinen hyväksikäyttö?
 Miten toimia, jos epäilee, että lasta käytetään seksuaalisesti hyväksi? Onko olemassa jotain hälytysmerkkejä, mistä seksuaalisen hyväksikäytön tunnistaa? Miten seksuaalisen hyväksikäytön uhria voi auttaa?
 Entä voiko seksuaalista hyväksikäyttöä ehkäistä? Saako lapsen kännykkää esimerkiksi tutkia ilman lapsen lupaa?
 Voit kysyä muun muassa näitä asioita asiantuntijoilta tämän jutun keskusteluosiossa.
 Keskustelua varten tarvitset Yle Tunnuksen. Jos sinulla ei jo ole tunnusta, apua sen luomiseen  saat täältä . Kommentit ovat julkisia, joten muistathan puhua yleisellä tasolla.
 Lukijoiden kysymyksiin vastaavat HUSin lasten ja nuorten oikeuspsykologian yksikön psykologi  Liisa Järvilehto  ja lastenpsykiatri  Merja Oksanen  sekä Rikosuhripäivystyksen suunnittelija  Jenni Kreivi .
 Chatti on auki tänään tiistaina klo 14–15.30.
 Lue myös:
 Tätä lapset kokevat Suomessa: Seksiä vonkaavia parikymppisiä, koskettelevia sukulaisia ja lääppijöitä kadulla – tutustuimme 450 hyväksikäyttötuomioon

Miten lapsen seksuaalisen hyväksikäytön tunnistaa? Ja miten uhria voi auttaa? Kysy asiantuntijoilta chatissa klo 14–15.30


Summary: Entinen peruspomo Timo Soini on saavuttanut urallaan kaiken haluamansa, kirjoittaa politiikan toimittaja Kristiina Tolkki.

Ulkoministeri ja espoolaismaisteri  Timo Soini  (sin.) antoi odotetun ilmoituksensa kevään korvalla. Tapansa mukaan hän vihjaili siitä sopivin sanakääntein jo viikonloppuna.
 Pitkään odotettua päätöstä pedattiin  Lännen median jutussa  sunnuntaina. Soini kertoi, että aikoo kertoa päätöksensä tiistaina  blogissaan .
 Tästäkin päätöksestä maisterisjätkä otti kaiken irti.
 Soinin luopuminen on ankara isku hallituksen kääpiöpuolueelle sinisille. Uudellamaalla Soini olisi voinut karismallaan vetää eduskuntavaaleissa läpi kaksi tai jopa kolmekin sinistä.
 Nyt näyttää siltä, että Suomen suurimmassa vaalipiirissä läpi voi päästä vain yksi, puolustusministeri  Jussi Niinistö , Soinin pitkäaikainen luottomies. Mies, joka luovutti hyvin pedatun perintöprinssin paikan suosiolla  Sampo Terholle .
 Sinisten kannatus on  Ylen helmikuun kannatusmittauksessa  1,4 prosenttia. Tutkimuksen virhemarginaali on kaksi prosenttiyksikköä suuntaansa.
 Sinisten epätoivosta kertoo sekin, että Vaasan vaalipiirissä lupaavin läpimenijä on  Raimo Vistbacka  (73). Vistbacka oli aikoinaan perussuomalaisten ensimmäinen kansanedustaja.
 Sinisistä tuli lopulta se, mistä Soini hallituksen pieniä puolueita mollasi: takiaispuolue.
 Mitä Soini tekee seuraavaksi?  Timo Soini ei ole ilmoittanut, aikooko hän olla ehdolla kevään europarlamenttivaaleissa. Sinisten riveistä mahdollisuudet nousta mepiksi ovat olemattomat.
 Soini voisi itse olla kiinnostunut ministerinpestin jälkeen suurlähettilään paikasta. Paikka Bukarestissa ei taida kuitenkaan kelvata.
 Edustajavuosia on riittävästi täyteen eläkkeeseen, mutta tuskinpa Soinin energioilla eläkeukoksi ryhdytään. Muistelmilla voisi olla tilausta.
 Parhaiten Soini jää mieleen miehenä, joka nosti perussuomalaiset konkurssin kokeneen SMP:n tuhkasta hallitukseen, sai unelmien työn ulkoministerinä ja loikkasi.
 Lyhyessä ajassa tapahtui paljon . Kesäkuun alussa 2017 Soini kirjoitti  blogissaan : Pidän loikkareita luusereina.
 Kymmenen päivää myöhemmin  Jussi Halla-Aho  valittiin Jyväskylän puoluekokouksessa puheenjohtajaksi. Soinista näkyivät perävalot.
 Soinin leiriin jäivät puolueen ministerit. Perustettiin Uusi vaihtoehto, jota pian ryhdyttiin kutsumaan nimellä uuvatit. Myöhemmin nimi muuttui Siniseksi tulevaisuudeksi.
 Vielä vuonna 2014 Soini kirjoitti kirjassaan Peruspomo: “En minä mitään pölynimureita tai puhelimia lähde myymään. Minä myyn ajatuksia, jos jotain myyn. Tiedä vaikka lähtisin republikaanien kampanjatiimiin Atlantin taakse.”
 Aborttia vastustavalle ja fillarikommunisteja vihaavalle Timo Soinille löytynee uusi työpaikka. Eihän mies ole vielä kuuttakymmentäkään.
 Eikä perussuomalaisten hajoamisesta ole vielä kaikkia kiviä käännetty. Ainakin puoluesihteeri  Riikka Slunga-Poutsalo  on luvannut vielä julkaista muistelmansa.
 Slunga-Poutsalo ja Soini tuskin kirjoittavat muistelmia yhdessä. Vanhat arvet eivät umpeudu hetkessä.

Analyysi: Maisterisjätkän lähtö – Soini jää historiaan miehenä, joka  loi jytkyn ja loikkasi


Summary: Uuden yksikön rekrytoinnit pyritään saamaan loppuun tämän vuoden aikana.

Finanssivalvonnan (FIVA) osastopäällikön  Samu Kurri  kertoi Radio Suomen Päivässä FIVA:n perustaneen uuden, rahanpesuun keskittyvän yksikön.
 Kurri toteaa 11-henkisen yksikön olevan merkittävä muutos ja vahvistus aiempaan toimintaan. Yksikkö parantaa esimerkiksi FIVA:n mahdollisuuksia tehdä tarkastuksia ja aiempaa tarkempia riskiprofiileja.
 Kurrin mukaan uusi yksikkö tuo rahanpesunvastaisen toiminnan lähemmäksi kansainvälistä tasoa ja nostaa merkittävästi FIVA:n mahdollisuuksia toimia rahanpesua vastaan.
 Rahanpesua kansainvälisesti tutkineiden toimittajien mukaan Suomen pankkivalvoja on puuttunut vähäisesti rahanpesuun. FIVA on saanut kritiikkiä aiheesta niin kansallisesti kuin kansainvälisestikin.
 – Olemme katsoneet peiliin ja olemme muuttaneet käytäntöjämme, Kurri toteaa.
 Suomen rahanpesunvastaista toimintaa arvioidaan "maa-arviossa", joka julkaistaan myöhemmin keväällä.
 – Olemme reagoimassa ennakkoon todennäköisesti tuleviin suosituksiin. Totta kai työntekijöitä voisi olla enemmän, mutta tämä on merkittävä muutos aiempaan. Mahdollisia lisätoimia pohditaan tarkastusten jälkeen.
 Sekä Nordea että FIVA ovat todenneet, etteivät ne ole suhtautuneet rahanpesuun riittävän vakavasti. Nyt asiaan on tulossa muutos.
 – Pohjoismaissa ollaan oltu liian sinisilmäisiä rahanpesuun liittyen. Suomessa vaaditaan herkästi muita tekemään asioita oikein. Jotta voimme yhä enemmän patistaa muita tekemään oikein, tulee meidän toimia niin kuin opetamme ja näyttää esimerkkiä.

Finanssivalvonta perusti rahanpesuun keskittyvän yksikön – FIVA:n Samu Kurri "Tämä on merkittävä muutos ja vahvistus aiempaan"


Kotkan Mussalon satamassa tapahtuneen kuolemantapauksen käsittely alkoi tiistaina Kymenlaakson käräjäoikeudessa. Syytettynä jutussa ovat HaminaKotka -satamayhtiö, satamaoperaattori Steveco sekä yhteensä neljä näiden yhtiöiden esimiestä.
 Tapaus sattui lokakuussa 2016, jolloin vuonna 1988 syntynyt jäi satama-alueella konttilukin alle ja menehtyi. Mies työskenteli Stevecon alihankkijalle. Poliisi tutki aluksi lukin kuljettajan osuutta tapaukseen, mutta häntä ei epäillä mistään rikoksesta.
 Syyte: Liikennejärjestelyt eivät turvallisia
 Syytteen mukaan liikennejärjestelyt alueella eivät olleet turvalliset, koska jalankulkijat käyttivät samaa liikenneväylää kuin konttilukit.
 Syytteen mukaan satamayhtiön ja Stevecon johtajat olivat laiminlyöneet velvollisuutensa valvoa työturvallisuutta. Syyttäjän mielestä satamayhtiön turvallisuusohjeet eivät olleet riittävän yksityiskohtaiset tai ne eivät olleet Stevecon ja sen alihankkijan työntekijöiden tiedossa.
 Syyttäjä vaatii esimiehille sakkorangaistusta kuolemantuottamuksesta sekä työturvallisuusrikoksesta. HaminaKotka -satamalle syyttäjä vaatii 100 000 euron ja Stevecolle 80 000 euron yhteisösakkoa.
 Kuolemantapauksen käsittely jatkuu käräjäoikeudessa keskiviikkona.

28-vuotias kuoli konttilukin alle – satamayhtiöille ja pomoille syytteet kuolemantuottamuksesta


Summary: Satakuntalainen perussuomalaisten vaaliehdokas mainosti Ässien logolla Facebookissa; porilaisseura korostaa olevansa poliittisesti sitoutumaton.

Tästä on kyse Porin Ässien logoa on käytetty ilman lupaa vaalimainoksessa. Ässät kuuli asiasta Yleltä ja ilmoitti puuttuvansa asiaan. Porilaisseura on kertonut olevansa poliittisesti ehdottoman puolueeton.
 Porilainen jääkiekon liigaseura Ässät suhtautuu ehdottoman kielteisesti seuralogonsa käyttöön poliittisissa vaalimainoksissa.
 Perussuomalaisten porilaisehdokas  Petri Huru  jakoi maanantai-iltana Facebookissa mainostaan, jossa hän kertoo arpovansa lippuja Ässien peliin porilaisen kaupan edustalla tiistaina. Mainoksessa komeilee isolla Ässien patalogo.
 Ässien vt. toimitusjohtaja  Mikael Lehtinen  yllättyy kuullessaan Ylen toimittajalta tapauksesta. Hän sanoo tarttuvansa välittömästi puhelimeen ja soittavansa ehdokkaalle.
 Kuvakaappaus Facebookista
 –Kuulen sinulta tästä ensimmäistä kertaa. Ässät on poliittisesti riippumaton ja puolueeton toimija. Emme tee yhteistyötä vaaleihin tai poliittiseen toimintaan liittyen kenenkään ehdokkaan tai yhdenkään puolueen kanssa. Pidämme tästä ehdottomasti kiinni, Lehtinen sanoo.
 Peleissä itseään mainostavia ehdokkaita
 Toimitusjohtaja Mikael Lehtisen mukaan Ässät on huomannut, että useat ehdokkaat ovat kutsuneet kannattajiaan myös Ässien peliin tapaamaan itseään.
 Ässät on ilmoittanut ehdokkaille, että mitään mainoksia ei pelissä saa jakaa. Sitä Ässät ei voi estää, että ehdokkaat tulevat peleihin ja puhuvat kannattajiensa kanssa politiikkaa.
 Ässien patalogo on kuitenkin Porin Ässät ry:n omaisuutta ja seuran oma tavaramerkki. Näin ollen sen käyttö ei ole mahdollista ilman lupaa.
 – Meidän logoamme ei saa liittää mihinkään yhteyteen sopimatta meidän kanssamme.
 Aiheesta voi keskustella 5.3. klo 22 saakka.

Ässät tuomitsee logonsa käytön vaalimainoksessa: "Puutumme asiaan"


Summary: Ulkoministeri Timo Soini ei ole vielä kertonut, asettuuko hän ehdolle eurovaaleissa.

Ulkoministeri  Timo Soini  (sin.)  kertoi aamulla , ettei asetu enää ehdolle kevään eduskuntavaaleissa.
 Soini kertoo mietteistään medialle eduskunnassa valtiosalissa. Yle näyttää tämän suorana.
 Lähetys alkaa kello 13.55. Sitä voi seurata yllä olevaa kuvaa klikkaamalla tai  Yle Areenassa . Soini saapuu paikalle pian kello 14 jälkeen.
 Timo Soinilla on  pitkä ura politiikassa . Perussuomalaisia hän johti 1997–2017. Soini nousi eduskuntaan vuonna 2003. Hän on toiminut myös europarlamentaarikkona.
 Soini kertoi päätöksestään olla asettumatta enää ehdolle eduskuntavaaleissa  blogissaan . Siinä hän kirjoitti, että hänellä alkaa kansanedustajan pestin jälkeen "uusi matka".
 Mahdollista eurovaaliehdokkuuttaan Soini ei kirjoituksessaan mainitse.
 Lisää aiheesta:
 Timo Soini ei lähde ehdolle eduskuntavaaleihin – "Minulla alkaa uusi matka"
 Analyysi: Maisterisjätkän lähtö – Soini jää historiaan miehenä, joka  loi jytkyn ja loikkasi
 Sinisten kansanedustaja Ari Jalonen kokoomuksen vaalilistalle ennennäkemättömällä järjestelyllä
 Puolustusministeri Jussi Niinistö lähtee taistelemaan paikastaan eduskunnassa: "Kymmenkunta kansanedustajaa siedettävä vaalitulos sinisille"
 Tutkijat uskovat: Siniset voi yllättää ensi kevään eduskuntavaaleissa
 Populistipäällikön ura politiikassa – Timo Soinin vanha vaalivideo kuulostaa tutulta
 Analyysi: Tähtääkö Timo Soini  hillotolpalle "pimeyden ytimeen"? – Kotimaan politiikka ei Soinia näytä enää kiinnostavan

Mitä eduskunnan jättävä Timo Soini aikoo tehdä seuraavaksi? Katso suorana kello 13.55


Ruotsin akatemia myöntää tänä vuonna kaksi kirjallisuuden Nobel-palkintoa.
 Vuoden 2019 palkinnon lisäksi akatemia myöntää tänä vuonna myös viime vuonna jakamatta jääneen vuoden 2018 palkinnon.
 Palkinto jätettiin viime vuonna myöntämättä Ruotsin akatemian  ajauduttua sekasortoon seksuaalisen häirinnän johdosta.
 Asiasta kertoivat Ruotsin yleisradioyhtiö SVT sekä sanomalehti Dagens Nyheter.
 Uutista päivitetään.
 Lue myös:
 SVT: Det blir Nobelpris i litteratur 2019
 Dagens Nyheter: Svenska Akademien: Två Nobelpris i litteratur delas ut i år

Ruotsalaismediat: Viime vuoden kirjallisuuden Nobel-palkinto myönnetään tänä vuonna


Summary: Osa työryhmän jäsenistä tukee aktiivimallia, osa luopuisi siitä ja osa kritisoi, muttei luopuisi siitä.

Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK

Sosiaali- ja terveysministeriön kolmikantainen työryhmä ei päässyt yhteisymmärrykseen siitä, miten työttömyysturvan aktiivimallia voitaisiin kehittää.
 Asia käy ilmi työryhmän tänään julkaistusta raportista. Hedelmättömästä työstä kertoi sosiaali- ja terveysministeri  Pirkko Mattila  (sin.)  Demokraatille  jo maanantaina.
 Työryhmään osallistuneista tahoista työntekijäpuolen SAK ja STTK vastustavat aktiivimallia ja katsovat, että siitä pitäisi luopua. Työnantajapuolella EK pitää mallia hallinnollisesti liian raskaana.
 Mallia tukevat KT Kuntatyönantajat ja Suomen Yrittäjät. Akava on kritisoinut osia mallista, mutta ei vaadi siitä luopumista.

Aktiivimmallin kehittämisestä ei päästy sopuun


Summary: Joidenkin vastaajien mukaan pitkiä ja tuottavia Kela-ajoja jaetaan "ydinryhmälle"

Suomessa monien eri alueiden taksiautoilijat kertovat kohdanneensa välitysyhtiöiden syrjintää Kela-kyydeissä, ilmenee Kilpailu- ja kuluttajaviraston (KKV) selvityksestä.
 Syrjintää on koettu muun muassa siinä, kuinka kyytitilauksia on jaettu eri autoille.Taksimarkkinoiden kilpailuongelmia käsittelevän kyselyn tarkoituksena oli selvittää erityisesti taksitilauksia välittävien keskusyhtiöiden toimintaa.
 KKV:n mukaan kyselyyn vastanneet taksiautoilijat kuvailivat avovastauksissa tyypillisimmin, että kun taksi tuo pieneltä paikkakunnalta asiakkaan suuren kaupungin keskussairaalaan, se ei saa sairaalalta enää asiakkaita. Sairaalasta kyydin tilanneet asiakkaat jaetaan suuren kaupungin omille autoille.
 Vastauksista ilmenee myös, että joissain isoissa kaupungeissa pitkät ja tuottavat Kela-ajot jaetaan tietyn "ydinryhmän" autoille ja muut taksit saavat yli jäävät kyydit. Lisäksi joissain maakunnissa on kieltäydytty ottamasta uusia autoja mukaan Kela-välitykseen ainakin osassa maakuntaa.
 Toni Pitkänen / Yle
 Taksien kokemat ongelmat vaihtelivat maakunnittain. KKV kertoo, että se on saanut viimeisen vuoden aikana yli 200 yhteydenottoa taksiyrittäjiltä. Suurin osa yhteydenotoista on koskenut sitä, ottavatko taksien välityskeskukset uusia taksiautoilijoita välityksen piiriin ja minkälaisin ehdoin.
 Epäedulliset ehdot vievät kiinnostuksen Kela-kyydeistä
 Vastaajista lähes puolet ei kyselyyn vastaamisen ajankohtana ajanut Kela-kyytejä. Yli 60 prosenttia heistä kertoi syyksi epäedulliset ehdot.Epäedullisiksi ehdoiksi on mainittu muun muassa se, että välitysyhtiö vaatii esimerkiksi tietynmerkkisen mittarin tai maksupäätteen.
 Reilu kymmenes mainitsee syyksi, ettei heitä ole hyväksytty mukaan ajovälitykseen. Noin viidennes vastaajista ei ole kiinnostunut Kela-kyydeistä. Verkkokysely lähetettiin syksyllä yli 6 000 taksiautoilijalle, ja siihen vastasi noin 2 300 autoilijaa. Vastaajista suurin osa on yhden auton taksiyrityksiä.
 Yle
 Eniten vastauksia KKV sai Uudeltamaalta, josta tulleiden vastauksien osuus on viidennes. Toiseksi ja kolmanneksi eniten vastauksia saatiin Pohjois-Savosta ja Keski-Suomesta.Taksilain uudistus tuli voimaan viime kesänä ja avasi taksimarkkinat kilpailulle.
 Samaan aikaan voimaan tulivat Kelan kilpailuttamat uudet sopimukset sairausvakuutuksesta korvattavien taksipalveluiden järjestämisestä.

Monien eri alueiden taksit kokevat joutuvansa syrjityiksi Kela-kyytien jaossa, ilmenee KKV:n selvityksestä


Summary: Valiokunta ei tyydy kirjallisiiin lausuntoihin, vaan kuulemiset pidetään eduskunnassa.

Sote-mietintö ei valmistu vieläkään. Eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunta päätti tiistaina, että se kuulee vielä laajaa asiantuntijajoukkoa sote -ja maakuntauudistuksen perustuslakikysymyksistä.
 Kutsu kuulemisiin on valiokunnan puheenjohtajan  Krista Kiurun  (sd.) mukaan lähtenyt 21 asiantuntijalle.
 – Olemme lähettäneet kutsut jo, Kiuru sanoi.
 Asiantuntijat on kutsuttu paikan päälle torstaiksi.
 – Tässä on kysymys siitä, että halutaan täsmäkysymyksillä tarkentaa se, että valiokunta voi olla varma kokonaisuuden perustuslainmukaisuudesta.
 Kiuru kommentoi asiaa valiokunnan tauolla tiistaina.
 Asiantuntijoiden näkemysten avulla on tarkoitus selvittää, ovatko hallituksen sote-vastineet niihin tehtyjen täsmennysten jälkeen linjassa perustuslain kanssa. Vastineet eli korjaukset tehtiin viime viikolla perustuslakivaliokunnan vaatimuksesta. Vastineen täsmennyksen on valiokunnan tietojen mukaan taas luvattu valmistuvan tänään.
 Laaja asiantuntijakuuleminen tarkoittaa käytännössä sitä, että eduskunta tarvitsee taas lisäaikaa soten läpiviemiseksi.
 Puhemiesneuvosto kokoontuu tänään neuvottelemaan istuntokauden jatkosta ennen kello 14 alkavaa täysistuntoa.
 Juttua päivitetään

Sote-valiokunta järjestää jättikuulemiset – vielä 21 asiantuntijaa kutsutaan eduskuntaan