Summary: Ilmoituksia pyörävarkauksista tehdään yhä paljon, mutta harva hoksaa kysellä ajokkinsa perään poliisilta. Monen pyörä löytää kotiin sosiaalisen median avulla.

Kokkolan halki kulkevan kaupunginsalmen eli Suntin sameasta vedestä nousee polkupyörä. Se on romuksi ruostunut, eikä ikävä kyllä  Nelli Tanhualan  pyörä, joka varastettiin muutama viikko sitten Tanhualan kotitalon sisäpihalta.
 Pyöränsä jäljille nainen pääsi harmitellessaan tapahtunutta työkaverilleen. Tämä näytti Facebookin Puskaradio-ryhmässä ollutta kuvaa ja kysyi, olisiko se tämä. Oli se. Siitä toistaiseksi tulokseton etsintä alkoi.
 Näin käy usein, sillä tietoa varastetuista ja löytyneistä pyöristä jaetaan sosiaalisessa mediassa tiuhaan. Siinä on poliisin mukaan etunsa, mutta myös ongelmansa.
 – Toki se on helppo kanava eikä siinä mitään pahaa ole. Toisaalta ikinä ei voi olla varma, onko pyörää hakemaan tuleva oikeasti pyörän omistaja. Se voi olla varas, joka huomaa, että tuollahan on arvokas pyörä – ja myy sen eteenpäin, sanoo Pohjanmaan poliisin viestintäpäällikkö  Mikael Appel .
 Appel muistuttaa myös, että löytäjä on oikeutettu palkkioon. Siitä sopiminen voi olla hankalampaa somelöydöksissä, jos omistaja ei ole halukas maksamaan.
 Kokkolan Suntista on vuosien saatossa nostettu pyörä jos toinenkin. Tämä yksilö oli onnistunut välttelemään  ruoppausta, jossa haaviin osui kymmeniä polkupyöriä. Sari Vähäsarja / Yle
 Yllättävän vähän ihmiset käyvät kyselemässä tai hakemassa pyöriään poliisilta.  Mikael Appel, Pohjanmaan poliisilaitos
 Appelkin törmää pyöräilmoituksiin somessa usein, mutta arvioi silti, että ajokkien etsintä on siirtynyt sinne vain pieneltä osin.
 Pyörävarkauksista tehdään yhä tiuhaan ilmoituksia poliisille. Sen sijaan varastetun tai muuten kadonneen pyörän perään kyseleminen poliisiasemalta on käynyt yhä harvinaisemmaksi.
 – Yllättävän vähän ihmiset käyvät kyselemässä tai hakemassa pyöriään poliisilta. Niitä varastetaan ja tulee sisään kuitenkin aika paljon, joukossa arvokkaitakin pyöriä. Harvoin niitä kysellään ja palautetaan oikealla omistajalle, sanoo Mikael Appel.
 Osin tätä selittänee se, että vakuutusyhtiö korvaa pyörän ja omistaja on sillä tyytyväinen.
 Nelli Tanhuala ei vielä onnistunut löytämään pyöräänsä. Sari Vähäsarja / Yle
 Nelli Tanhuala kävi kaverinsa kanssa yrittämässä ajopeliä ylös vedestä, mutta ei onnistunut. Puskaradio-löydös sai hänet niin toiveikkaaksi, ettei mielessä käynytkään tehdä ilmoitusta saati lähteä etsimään omaansa löytötavaratoimistosta.
 Uudestaan virinnyt toivo hiipui, kun kaupungin miesten etsinnät eivät tuottaneet tulosta. Tanhuala pohtii, että tälläkin kertaa on saattanut käydä kuten poliisi varoittaa: tilaisuuteen tarttui joku muu kuin omistaja.
 Onneksi työpaikka on sen verran lähellä, että kävellenkin pääsee.  Nelli Tanhuala
 Tanhuala pitää silti nettiä hyvänä väylänä jakaa tietoa kadonneista ja löytyneistä tavaroista.
 – Siitä on varmasti apua paljonkin, kunhan vaan ei käynyt juuri niin, että joku muu kerkeää hakea ensin, jos laitetaan tarkka paikka, mistä pyörä on löytynyt.
 Toistaiseksi matka taittuu jalkaisin.
 – Onneksi työpaikka on sen verran lähellä, että kävellenkin pääsee.
 Pyörän lukitseminen kunnolla ainakin lisää sen säilymisen todennäköisyyttä. Terhi Pirilä-Porvali / Yle
 Pelkästään Pohjanmaan poliisin alueella varastetaan vuosittain yli tuhat pyörää. Varkaudet keskittyvät suurimpiin kaupunkeihin eli Kokkolaan, Pietarsaareen, Seinäjoelle ja Vaasaan. Maaseutukunnissa pyörävarkauksista sattuu arviolta vain 10 prosenttia.
 Vaasa painii omassa sarjassaan: siellä pyöriä varastetaan yhtä paljon kuin kolmessa muussa kaupungissa yhteensä. Selkeää selitystä pitkään jatkuneelle ilmiölle ei ole. Suurin osa pyöristä viedään keskustasta, lähiöissä ne saavat olla rauhassa.
 Turvaa pyöräsi näin: Ota pyörästä valokuva, se on helppoa. Kirjoita runkonumero muistiin tai ota siitäkin kuva. Huolehdi, että pyörässä on kunnon lukot: sekä pyörän oma että ulkoinen, jolla pyörän saa kiinni johonkin. Se ainakin hidastaa varkaan toimintaa. Paina mieleesi pyörästäsi tarkempia tietoja. Moni ilmoittaa varastetuksi pyörän, jonka merkkiäkään ei muista. Jos osaa kertoa vain värin ja vaihteiden määrän, poliisin on melko vaikea löytää oikea menopeli kaikkien joukosta. Jos pyörä viedään, tee rikosilmoitus. Lähde: Pohjanmaan poliisin viestintäpäällikkö Mikael Appel.
 Eniten pyöriä varastetaan touko- ja elokuussa.
 Nettiin turvautumisen sijasta oikea tapa olisi ilmoittaa löytämästään pyörästä poliisille, jonka tehtävä on hakea se talteen ja tarkistaa, onko se rekisterissä. Jollei ole, ajokki odottaa aikansa löytötavaratoimistossa ja päätyy ehkä lopulta huutokaupattavaksi.
 Koska pyöriä viedään paljon, niitä myös päätyy poliisille isoja määriä. Ja koska yhä harvempi kyselee niitä löytötavaratoimistosta, poliisin huutokaupoissa riittää myytävää. Vaasassa huutokauppa pidetään vähintään kahdesti vuodessa, koska varastot täyttyvät. Niin saadaan tilaa uusille löydöille.
 – Tänäkin vuonna pyöriä on jo varastettu paljon ja tahti kiihtyy kesää kohti. Näyttäisi tulevan aika samanlainen vuosi kuin edellisetkin, summa Mikael Appel.
 Aiheesta voi keskustella 17.5. klo 22 asti.

Nelli Tanhuala pääsi varastetun pyöränsä jäljille Facebookin avulla  – yhä harvempi kysyy enää ajopeliään poliisilta


Summary: Enää hyvin tehty työkään ei takaa töiden jatkumista, kirjoittaa Tuija Siltamäki blogissaan. Tämän blogin voit kuunnella.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja kirjoittaa joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki uutisten blogit löydät täältä
 Hiljattain sain työtehtäviä, jotka vastasivat täydellisesti osaamistani ja mielenkiinnonkohteitani.  Tässä sisällöntuotannon näköalapaikassa pääsin työskentelemään innostavassa ympäristössä motivoituneen tiimin kanssa ja  todella  haastamaan itseni.
 Asiakkaan briiffi oli seuraavanlainen: Tässä on lapio, tuossa on kasa. Lapioi kasa kottikärryihin, tyrkkää kottikärryt pihan poikki rampille ja kippaa peräkärryyn. Toistetaan, kunnes kasa on kadonnut.
 Päätin "klousata" "diilin", koska olen viime vuosina alkanut suhtautua intohimoisesti haravointiin, lapiointiin, oksien karsimiseen, risujen keräämiseen ja polttamiseen ja ylipäätään kaikkeen ulkona tapahtuvaan tekemiseen, jossa siirrellään asioita paikasta toiseen tai tuhotaan niitä.
 En ole himojeni kanssa yksin . Muutkin millenniaalit hyysäävät viherkasveja, kuopsuttelevat kaupunkiviljelmiä ja askartelevat ruukkuja.
 Kyse on uskoakseni paitsi piilevästä maalaisuudesta, myös nykyisestä työelämästä. Työpaikat ovat täynnä co-creationin ja lean-ajattelun osaajia, jotka työskentelevät monipuolisissa tehtävissä vaikuttajaviestinnän parissa ja pyrkivät luomaan asiakkaille entistä parempia sisältökokemuksia.
 Työstä on yhä useammalle tullut sanalla sanoen niin  bisarrii settii , ettei mikään ihmekään, jos välillä tekee mieli kuopsutella.
 Laskujeni mukaan tällä hetkellä on menossa kahdestoista työsuhde kuuden vuoden aikana.
 Viime vuodet olen viettänyt valtaosan hereilläoloajastani tuijottamalla näyttöjä ja luomalla "killeriä contenttia" eri medioihin.  Laskujeni mukaan tällä hetkellä on menossa kahdestoista työsuhde kuuden vuoden aikana. Yksi on ollut vakituinen, muut enintään puolen vuoden mittaisia pätkiä.
 Samat lainalaisuudet pätevät moneen muuhunkin alaan.
 Demos Helsingin Työ 2040 -skenaarioiden mukaan  työelämän tulevaisuudenkuvissa korostuvat epävarmuus, palkkatyön raju väheneminen ja jyrkkä jako eliitin hyväpalkkaisiin tehtäviin ja toisaalta matalapalkkaisiin palvelutehtäviin. Valtaosa työsuhteista on edelleen kokoaikaisia ja pysyviä, mutta silppu yleistyy. Ammatit monipuolistuvat, ja työsuhteet muuttuvat pätkittäisemmiksi.
 Silppu ei ole välttämättä huono asia. Kaikki eivät edes halua perinteistä päivätyötä, ja pätkätöissä voi saada monipuolisempaa kokemusta kuin koko elämänsä samassa konttorissa istuessa.
 Silpputyöhön liittyy kuitenkin monia piirteitä, jotka voivat rapauttaa työntekijöiden luottamusta työnantajiin. Siitä sietäisi olla huolissaan.
 Koko ajan on annettava parhaansa, koska jokainen paikka on näytön paikka.
 Millenniaalit ovat jo tajunneet, ettei koulutus ole tae työpaikasta.  Työelämään päästyään moni on saanut kokea senkin, ettei hyvin tehty työ ole tae työn jatkumisesta.
 On älyttömän ammattitaitoisia ihmisiä, jotka tekevät asiantuntijan työtä harjoittelijan statuksella ja palkalla. On määräaikaisia työntekijöitä, joita ylistetään sopimuksen loppuessa, mutta joille "ei nyt oikein ole" tarjota mitään, paitsi ehkä nollatuntisopimus. Kivat sanat lämmittävät tietysti hetken, mutta eivät ne kenenkään vuokraa maksa.
 Ai miksette vaadi parempaa? No koska vaatiminen ei välttämättä johda mihinkään – paitsi siihen, että työt loppuvat kokonaan.
 Sosiologi  Mikko Piispan  mukaan työurasta onkin tullut työprojektien tilkkutäkki.  Yhdeksän sanaa Y-sukupolvesta  -teoksessaan Piispa luonnehtii nykyisiä työmarkkinoita "portfoliomaisiksi".
 Portfoliomaisuus rasittaa, koska uusia hommia jahdatessa jokainen on vain yhtä hyvä kuin viimeisin  proggiksensa . Koko ajan on annettava parhaansa, koska jokainen paikka on näytön paikka. Kaikki kyllä tietävät, ettei kukaan jaksa vetää täysiä ikuisesti, mutta ei kukaan halua olla se tyyppi, joka sai  burniksen .
 Epäreilulta tuntuu sekin, että samaan aikaan työpaikoilla on paremmista ehdoista ja palkasta nauttivaa vakituista väkeä, joita työn tekemisen sijaan kiinnostaa siitä urputtaminen.
 Miksi millenniaalit sitoutuisivat työnantajaan, kun työnantajakaan ei sitoudu meihin?
 Työelämän oikkuja on pakko sietää, jos haluaa tulla toimeen.  Mutta mitä tapahtuu, kun turhautuminen, epävarmuus ja epäreiluus saavuttavat keikahduspisteen?
 Ehkä yhä useampi sinnittelee töissä siihen asti, että joutuu uupumuksen takia sairauslomalle. Tai ehkä entistä useampi päättää sietämisen sijaan toimia ja vaihtaa työpaikkaa, alaa tai elämäntyyliä.
 Työnantajan näkökulmasta huolestuttava kysymys on seuraava:
 Miksi millenniaalit sitoutuisivat työnantajaan, kun työnantajakaan ei sitoudu meihin?
 Tai niin kuin  Beyoncé  sanoo:  If you like a thing, you should put a ring on it.
 Tuija Siltamäki
 Kirjoittaja on uutis-, yhteiskunta-, verkko-, pääkirjoitus-, kulttuuri-, pää-, feature- ja politiikantoimittaja, joka on ollut viimeksi kesälomalla vuonna 2012.
 Blogista voi keskustella 17.5. klo 16.00 asti.
 Lue myös:
 Kun Sara Vanninen otti suttuisia peilikuvia työpaikan vessassa, kukaan ei osannut vielä kuvitella, miten iso juttu blogeista tulisi
 Mona Mannevuon kolumni: Kun työuupumus on normaali olotila – maaninen työkulttuuri kasvattaa tahattomasti työnarkomaaneja
 Laura Hallamaan kolumni: Mummojen ja pappojen leipä oli pieninä palasina, ja niin näyttää käyvän myös y-sukupolvelle

Tuija Siltamäki: Parjattujen millenniaalien työmarkkinoilla kytee turhautuminen, josta työnantajien kannattaisi pikkuhiljaa kiinnostua


Summary: 10- ja 11-vuotiaat pojat löytyivät poliisin tarkkojen kuvausten perusteella. He ehtivät 10 kilometrin päähän katoamispaikastaan.

Ylivieskassa kaksi kateisiin joutunutta poikaa löytyi hyväkuntoisina torstai-iltana.
 He ehtivät olla kateissa pari tuntia.
 Sivulliset löysivät 10- ja 11-vuotiaat pojat yli 10 kilometrin päästä katoamispaikasta. Ohikulkija tunnisti heidät poliisin tarkkojen kuvausten perusteella.
 Oulun poliisi ilmoitti lasten katoamisesta Twitterissä iltakymmeneltä. Lapset katosivat Ylivieskan Matalantien läheltä.

Ylivieskassa kateissa olleet pojat löytyivät hyväkuntoisina


Summary: Pesäkkeet kytevät seinän ja peltien välissä. Pelastuslaitos vuokraa korkeamman nosturin ulottuakseen pelteihin.

Pelastuslaitos on yön aikana käynyt jäähdyttelemässä kytöpesäkkeitä  keskiviikkona syttyneessä kerrostalossa  Porissa. Pelastuslaitos sai palon pääosin sammumaan torstain ja perjantain välisenä yönä, mutta rakennukseen on vielä ilmaantunut rakennuspalolle tyypillisiä kytöpesäkkeitä.
 Pesäkkeet kytevät seinän ja pellin välissä.
 – Pellit pitää saada pois, mutta käytössämme olevien nostureiden korkeus ei riitä. Odotamme maanantaiksi 45-60 metriin ulottuvaa nosturia, jotta ulotumme purkamaan pellit, kertoo päivystävä palomestari  Tero Järvelä.
 Vahingot rajoittuvat pääosin ullakolle
 Palon syttymissyytä ei vielä tiedetä. Poliisitutkinnan takia Porin Keskuskartanon asukkaat eivät toistaiseksi pääse asuntoihinsa. Poliisi haluaa turvata tutkinnan onnistumisen ja rakennus pidetään suljettuna.
 Palon aiheuttamat vahingot täsmentyivät torstaina. Talon ylin varsinainen asuinkerros eli kymmenes kerros on ilmeisesti ainakin pääosin säästynyt palovahingoilta ja kärsinyt ainoastaan savu- ja vesivahinkoja.
 Palovahingot ovat rajoittuneet pääosin talon ullakkokerrokseen, jossa oli poliisin mukaan myös asuintiloja, saunoja ja varastotiloja.

Porin Keskuskartanossa vielä kytöpesäkkeitä – pelastuslaitos tarvitsee korkeamman nosturin peltien purkamiseen


Summary: Italian sisäministeri Matteo Salvini houkuttelee eurovaalivideollaan äänestäjiä pelaamaan digipeliä.

– Voita Salvini -kilpailu on täällä! Tykkää Instagram-, Twitter- ja Facebook-julkaisuistani. Nopein ja eniten tykkäyksiä antanut voi voittaa puhelun tai kahvit minun kanssani! Eikös ole upea palkinto?
 Näin puhuu Italian sisäministeri, oikeistopopulistisen La Lega -puolueen johtaja  Matteo Salvini   eurovaalikampanjavideollaan.
 Videolla ministeri on pukeutunut visailuohjelman isännäksi: hänellä on kädessään juontajan kortit ja takanaan neljä hymyilevää kilpailijaa. Taustalla soi perinteinen visailumusiikki.
 Videolla Salvini mainostaa omaan kampanjaansa liittyvää verkkokilpailua. Siihen voi osallistua tykkäämällä hänen sosiaalisen median sivuistaan ja julkaisuistaan sekä uudelleentwiittaamalla hänen julkaisujaan Twitterissä.
 Mitä nopeammin ja enemmän tykkäyksiä antaa, sitä suurempi todennäköisyys on voittaa kilpailu. Palkinnoksi voi saada oman kuvansa Salvinin sosiaalisen median sivuille. Onnekkainta odottaa puhelu tai jopa kahvihetki itsensä ministerin kanssa.
 Vastineeksi osallistumisesta käyttäjä luovuttaa tiettyjä henkilötietojaan, kuten nimen, sukupuolen ja sähköpostiosoitteen.
 – Tästäkin videosta varmasti suuttuvat sanomalehdet, intellektuellit, tutkijat ja sosiologit. Mutta koska verkko on vapaa alusta, me voitamme, Salvini kuuluttaa videon lopuksi.
 Kohti eurovaaleja! Stephanie Lecoqo / EPA Eurovaalien varsinainen vaalipäivä on Suomessa sunnuntai 26. toukokuuta. Nämä jutut avaavat Euroopan parlamentin toimintaa ja tulevia vaaleja. Tilaa Ylen kirjeenvaihtajien viikottainen Eurooppa-uutiskirje tästä Löydä ehdokkaasi eurovaaleissa vaalikoneen avulla Millainen meppi on hyvä meppi? EU-parlamentaarikot vastaavat Pimeyden ytimessä – Ylen erikoisartikkeli kertoo, miksi hyljeksitystä Euroopan parlamentista pitäisi puhua paljon enemmän kuin siitä puhutaan Näin ääriryhmien vaalivoitto voi vaikuttaa EU-parlamentin työhön
 “Pyrkimys lisätä puolueen näkyvyyttä”
 Salvinin kampanjavideo on noussut puheenaiheeksi italialaislehdistössä ja sosiaalisessa mediassa. Oppositio ja monet asiantuntijat ovat hyökänneet kampanjaa vastaan.
 Italialainen digitaalisen markkinoinnin konsultti  Claudio Riccio  kertoo, että kyseessä on verkkopelin asuun on naamioitu pyrkimys lisätä Salvinin näkyvyyttä eurovaalien alla. Pelillä houkutellaan käyttäjiä jakamaan ja peukuttamaan Salvinin levittämiä sosiaalisen median sisältöjä.
 – Tällaista kutsutaan strategisessa viestinnässä pelillistämiseksi. Pelin tarkoituksena on kerätä puolueelle pelaajien käyttäjätietoja, profiloida niitä ja käyttää niitä poliittiseen mobilisaatioon, Riccio analysoi Ylelle.
 Puolue saa edullisesti käyttöönsä tuhansia käyttäjätietoja, joiden avulla saadaan suora yhteys potentiaalisiin äänestäjiin. Niitä hyödynnetään esimerkiksi jakamalla ihmisille erilaisia “call-to-actioneja” eli toimintapyyntöjä, joissa kehotetaan äänestämään tiettyä ehdokasta tai lahjoittamaan kampanjaa varten rahaa.
 – Britanniassa ja Yhdysvalloissa monet puolueet ovat jo käyttäneet tällaisia mainonnan muotoja hyväkseen. Salvini panostaa hurjasti tehokkaaseen sosiaalisen median viestintään, ja tavoittaa siksi paljon enemmän ihmisiä kuin muut italialaispoliitikot, Riccio sanoo.
 Tietoturva huolettaa
 Facebookia on viime vuosina arvosteltu  siitä, että se on auttanut poliitikkoja kohdennetussa vaalimainonnassa verkosta kerättyjen käyttäjätietojen avulla.
 Aihe on ajankohtainen, sillä eurovaalien yhteydessä  on puhuttu paljon vaalivaikuttamisesta.  Facebook  joutui Italiassa viime viikonloppuna  sulkemaan kymmeniä sivuja, joiden todettiin levittävän virheellistä tietoa esimerkiksi maahanmuuttokysymyksiin liittyen.
 Moni näistä sivuista jakoi myös sisältöjä, joissa ilmaistiin tukea Italian hallituspuolueille.
 Italialaismedia on myös muistuttanut  Salvinin verkkopeliin liittyvistä tietoturvariskeistä. Ennen maaliskuussa 2018 järjestettyjä Italian parlamenttivaaleja hakkeriryhmä hyökkäsi Matteo Salvinin kampanjasivuille. Silloin hakkerit saivat haltuunsa puolueen vastaavanlaisesta kilpailusta keräämiä käyttäjätietoja ja julkaisivat niitä.
 Mies ja imago. Sisäministeri Matteo Salvini on yksi italiaisen politiikan näkyvimmistä hahmoista. RICCARDO ANTIMIANI / EPA
 Italian seuratuin poliitikko
 Salvini tunnetaan Italiassa poliitikkona, joka hyödyntää taitavasti sosiaalista mediaa. Jatkuvat suorat verkkolähetykset, kannattajien kanssa otetut selfiet ja vastustajille ilkkuvat iskulauseet ovat muodostuneet hänen tavaramerkeikseen. Myös televisiossa ministeri Salvini on saanut kuluvan hallituskauden aikana televisiossa puoluejohtajista  ylivoimaisesti eniten ruutuaikaa.
 Sosiaalisessa mediassa Salvini on kuin onkin italialaispoliitikoista ylivoimaisesti seuratuin: hänellä on Twitterissä yli miljoona seuraajaa ja Facebookissa 3,6 miljoonaa tykkääjää. Se on lähes puolet enemmän kuin toisen hallituspuolue Viiden tähden liikkeen johtajalla, työministeri  Luigi Di Maiolla . Salvinin sosiaalisen median strategian takana on työryhmä, jota johtaa tunnettu  viestinnän asiantuntija Luca Morisi.
 Toisaalta myös jotkut Salvinin vastustajat ovat käyttäneet näitä viestintämuotoja häntä vastaan. Esimerkiksi toukokuun alkupuolella kaksi naista pyysi La Legan kannattajatapahtumassa Salvinia kanssaan selfieen.  Kuvanottohetkellä naiset yllättäen suutelivat  ja Salvini päätyi tilanteen keskelle.
 Myöhemmin naiset kertoivat kuvan toimineen protestina Salvinin antifeminististä ja seksuaalivähemmistöjä syrjivää ajatusmaailmaa vastaan.
 Lue lisää:
 Italian populistijohtaja julkaisee somessa kuvia spagettiannoksestaan ja lainaa Mussolinia – Tutkija: Kuin naapurin mies, joka viljelee väkivaltaista puhetta
 Äänestätkö eurovaaleissa ensimmäistä kertaa? Katso tästä, mitä asiantuntijat kertoivat valeuutisista ja muista vaikutuskeinoista
 Läntiset yhteiskunnat ovat mätiä ja Notre Damen polttivat keltaliivit – nämä ja muut valheet leviävät valeuutisista elävissä ryhmissä

“Voita kahvit Salvinin kanssa” – italialaiset pelaavat La Legan verkkopeliä ja luovuttavat samalla käyttäjätietojaan puolueelle


Summary: Oikeudenkäynti alkaa Kanta-Hämeen käräjäoikeudessa perjantaiaamuna kello yhdeksän.

Muun muassa elokuvista, teatterista ja televisiosta tunnettu riihimäkeläinen näyttelijä  Aku Hirviniemi  joutuu oikeuden eteen tänään Hämeenlinnassa.
 Syyttäjä  Kaisa Hallenberg-Roine  Salpausselän syyttäjänvirastosta syyttää Hirviniemeä seksuaalisesta ahdistelusta. Oikeudenkäynnin julkisuudesta päätetään istunnon aluksi.
 Hirviniemi on julkisuudessa kiistänyt syytteen ehdottomasti. Hirviniemi on itse kertonut  Facebookissa  marraskuussa, että hänen väitetään käyttäytyneen seksuaalisesti ahdistelevasti omassa kodissaan järjestetyissä juhlissa.
 Väitetty ahdistelu on  Ilta-Sanomien  mukaan tapahtunut 30. kesäkuuta viime vuonna. Ilta-Sanomat kertoo niin ikään, että kyse on kahdesta seksuaalisesta ahdistelusta.
 Rikoslain mukaan seksuaalisesta ahdistelusta voidaan tuomita sakkoihin tai vankeuteen enintään kuudeksi kuukaudeksi.

Näyttelijä Aku Hirviniemi tänään oikeudessa Hämeenlinnassa:  syytettynä seksuaalisesta ahdistelusta


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Pikainen chatti voi poikia kutsun työhaastatteluun
 Työnhaku on työlästä puuhaa. Pahimmillaan hakijalle jää vain paha mieli, kun sähköpostiin kilahtaa jälleen yksi torjuntaviesti. Rekrybotti tekee avoimia työpaikkoja selaavalle alustavan työhaastattelun ja säästää niin hakijan kuin yrityksen aikaa. Jo parikymmentä Suomessa toimivaa yritystä on ottanut  botin osaksi rekryjään .
 Rinne jatkaa puheenjohtajien kanssa neuvonpitoa iltapäivällä
 Hallitusta kokoavien puolueiden puheenjohtajat jatkavat neuvotteluja vasta perjantaina iltapäivällä. Markku Ulander / Lehtikuva
 Hallitusta kokoavien puolueiden puheenjohtajat  jatkavat neuvotteluja  vasta perjantaina iltapäivällä. Neuvottelujen vetäjä  Antti Rinne  (sd.) vakuutti torstai-iltana neuvottelujen edenneen hyvin. Torstaina puheenjohtajat kävivät läpi talouden kuvaa, mutta Rinne kieltäytyi kertomasta, minkä verran tulevalla hallituksella on taloudessa liikkumavaraa.
 Pääministeri May väistymässä kesäkuun brexit-äänestyksen jälkeen
 May on aiemmin luvannut astua syrjään, jos parlamentti ensin hyväksyy hänen erosopimuksensa. Julien Wardand / EPA
 Britannian pääministeri  Theresa May  on luvannut asettaa aikataulun hänen seuraajansa valitsemiseksi kesäkuun alussa pidettävän brexit-äänestyksen jälkeen, kertovat  brittiviestimet . Mayn syrjäyttämisestä on huhuttu Britanniassa brexit-neuvottelujen pitkittymisen takia. Eilen entinen ulkoministeri  Boris Johnson  vahvisti pyrkivänsä pääministeriksi, kun paikka avautuu.
 Sää jatkuu poutaisena ja aurinkoisena suuressa osassa maata
 Yle
 Aamu on laajalti selkeä ja lämpötila lähtee kylmän yön jälkeen jälleen nopeasti nousuun. Päivällä sää jatkuu poutaisena ja aurinkoisena suuressa osassa maata. Vain Lapissa on pilvisempää ja pilvisillä alueilla myös melko viileää. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Rekrybotti helpottaa työhaastatteluja, Rinne kokoaa hallitusta, May väistymässä, sää jatkuu poutaisena suuressa osassa maata


Summary: Manning vapautettiin vankilasta reilu viikko sitten.

Tietovuotaja  Chelsea Manning  on joutunut takaisin vankilaan, sillä hän kieltäytyi torstaina jälleen todistamasta suuren valamiehistön edessä. Valamiehistön uskotaan tutkivan Wikileaksin perustajan Julian Assangen tapausta.
 Ennen oikeuden kuulemiseen menemistä Manning sanoi toimittajille, ettei hän aio taipua valamiehistön tahtoon.  Washington Postin mukaan  Manning sanoi lisäksi, ettei hallitus voi luoda niin kamalaa vankilaa eikä niin kamalaa systeemiä, että se olisi pahempi kuin ajatus periaatteiden muuttamisesta.
 Manning joutui seitsemäksi vuodeksi sotavankilaan vuodettuaan Yhdysvaltojen valtionsalaisuuksia Wikileaksille vuonna 2010. Sittemmin hän joutui kahdeksi kuukaudeksi vankilaan, sillä hän ei suostunut todistamaan valamiehistölle.
 Manning vapautettiin reilu viikko sitten valamiehistön vaihdoksen takia.

Tietovuotaja Chelsea Manning ei suostunut todistamaan valamiehistölle – passitettiin takaisin vankilaan


Summary: Jo parikymmentä Suomessa toimivaa yritystä käyttää rekrybottia hauissaan.

Työnhaku on työlästä puuhaa. Pahimmillaan monen tunnin hakemusrumbasta jää hakijalle vain paha mieli, kun sähköpostiin kilahtaa jälleen yksi torjuntaviesti.
 Kuvio kuormittaa sekä hakijoita että yritystä. Ratkaisua haetaan nettikaupoistakin tutusta chattailystä.
 Rekrybotti on nettisivuille asennettava ohjelma, joka aloittaa keskustelun avoimia työpaikkoja selailevan kanssa. Muutamalla avainkysymyksellä botti selvittää hakijan osaamisen ja kartoittaa, kannattaako hakijan jättää yhteystietonsa.
 – Sinun ei tarvitse käyttää tunteja siihen, että hiot ansioluettelon ja hakemuksen kuntoon. Voit vaikka bussimatkalla muutamassa minuutissa jättää yhteystietosi botin kautta, laskutusyritys Ropo Capitalin HR-päällikkö  Jenna Kokkonen  kertoo.
 Yritys otti botin osaksi rekryjään tänä keväänä.
 Minuutin keskustelu ratkaisee
 Bling!
 – Moi teknologiaosaaja! Mikä näistä työtehtävistä kiinnostaisi sinua eniten?
 Botti kysyy keskustelussa helppoja kysymyksiä hakijan taustoista ja työkokemuksesta. Hakija klikkailee vaihtoehdoista parhaiten itseään kuvaavan. Avoimeen kenttään jätetään esimerkiksi nimi ja puhelinnumero.
 Koko keskustelu on ohi reilusti alle minuutissa.
 Ropo Capitalin HR-päällikkö Jenna Kokkonen kertoo, että rekrybotti helpottaa työnhakua huomattavasti. Toni Pitkänen / Yle
 Kuopiolainen Ropo Capital otti rekrybotin käyttöön huhtikuun alussa. Samoin on tehnyt jo parikymmentä muuta Suomessa toimivaa yritystä. HR-päällikkö Jenna Kokkonen kertoo, että chattaily madaltaa huomattavasti yhteydenoton kynnystä.
 Pelkän teknologian varaan rekrytointi ei kuitenkaan jää. Keskustelun jälkeen HR-päällikkö saa ilmoituksen botilta.
 Jos hakija vaikuttaa kiinnostavalta, Kokkonen tarttuu luuriin.
 Toistaiseksi ainoa peluri Suomessa
 Verkkosivuilla apuaan tarjoavat, näytölle ponnahtavat chatit eivät ole enää uusi juttu. Bottiteknologiaa on jo käytetty paljon asiakaspalvelussa ja myös esimerkiksi  Yle Kioskin vaalibotissa .
 Rekrybisnekseen botti tekee kuitenkin vasta tuloaan.
 Ensimmäiset nimenomaan rekrytointiin erikoistuneet botit ovat tulleet Suomessa käyttöön viime vuoden lopulla. Teknologiaa tarjoavan Leadoon markkinointijohtaja  Santtu Kottila  arvioi, että botit yleistyvät kovaa vauhtia.
 – Ne ovat koko rekrytointialan kiinnostavimpia trendejä. Ei välttämättä sen takia, että kyse on robotiikasta ja boteista vaan siksi, että ne helpottavat työnhakua tosi monella tavalla, arvioi Kottila.
 Isossa kuvassa rekrybotti ei juurikaan eroa verkon erilaisista kyselyistä. Ohjelma tallentaa keskustelun yrityksen tietokantaan ja lähettää ilmoituksen HR-päällikölle. Kottilan mukaan juju piilee botin vuorovaikutuksellisessa otteessa.
 – Se rakentaa haastattelun dialogin muotoon ja jättää vuorovaikutuksellisen fiiliksen, Kottila arvioi.
 Markkinointiteknologiayritys on tuonut rekryyn sopivaa bottiteknologiaa markkinoille viime vuoden lopulta lähtien.
 – Aiemmin ei ole ollut teknologiaa, joka tekisi rekrybotin käytöstä helppoa ja nopeaa. Meillä ei ole tällä hetkellä kilpailijoita Suomessa. Globaalisti on toki muutamia pelureita, jotka ovat samalla pelikentällä, kertoo Kottila.
 Yksi pelureista on Mya, josta  Guardian kirjoitti viime vuonna.
 Ensimmäinen bottirekry tehtiin jo
 Yritykset toivovat pääsevänsä rekrybotin avulla käsiksi jo työelämässä oleviin huippuosaajiin, jotka eivät aktiivisesti etsi uusia työmahdollisuuksia.
 Ropo Capitalin ensimmäinen botin avustuksella palkattu it-osaaja aloittaa työssään muutaman vikon kuluessa.
 – Teknologia-ala on aika kuuma. Siellä osaajia rekrytoidaan enemmän kuin on tarjolla. Siihen yritämme tällä iskeä, Ropo Capitalin teknologiajohtaja  Ilkka Sammelvuo  sanoo.
 Seuraavaksi yritys valjastaa robotin asiakaspalvelua koskeviin työntekijähakuihinsa.
 Onko perinteisen työhakemuksen voittanutta? Keskustele aiheesta!
 Lue lisää:
 Lisääntyykö syrjintä työnhaussa? Tekoäly seuloo entistä useammin hyvät akanoista
 Tekoäly valitsee jo Suomessakin parhaat työnhakijat – Tutkijat: “Lisää syrjintää, seksismiä ja rasismia”

Hyvästi, aikaa vievä työhakemusten täyttäminen – rekrybotti juttelee kanssasi minuutin ja kertoo, kannattaako sinun hakea paikkaa


Summary: Porissa sijaitseva Satakunnan Museo sai kiitosta pitkäaikaisesta ja laadukkaasta työstä. Erikoispalkinnon sai ilmiöksi kasvanut Amos Rex Helsingissä.

Suomen museoliitto on palkinnut Satakunnan Museon Vuoden museon tittelillä. Alan arvostetuimman tunnustuksen saa museo, joka on edistänyt museoalan näkyvyyttä ja tuonut alalle uusi ideoita.
 Palkintoraadin mukaan Satakunnan Museo Porissa on merkittävä yhteiskunnallinen vaikuttaja, jolla on selvästi kokoaan isompi painoarvo.
 – Museo tekee tinkimätöntä ja ammattimaista työtä yhteisten tavoitteiden eteen. Arvostus omaa museota kohtaan huokuu niin työntekijöiltä kuin muiltakin porilaisilta sekä koko Satakunnan maakunnasta, palkintoraati totesi perusteluissaan.
 Vuoden museo -palkintoa haki seitsemän museota, joista finaaliin pääsivät Satakunnan Museon lisäksi Amos Rex ja Lönnströmin taidemuseo Raumalta.
 Amos Rexille erikoispalkinto
 Vuoden museo -finalisteista raati palkitsi erikoispalkinnolla Amos Rexin Helsingistä tunnustuksena merkittävästä teosta museoalalla..
 – Keskelle Helsinnkiä avattu museo kasvoi ilmiöksi, joka toi merkittävää huomiota koko museoalalle, kuvaili raati.
 Vuoden museoviestintäteko -palkinto myönnettiin Postimuseon Pienlehtiä ja punkpostia -näyttelyn viestinnälle. Museokortin erikoispalkinnon voittivat Ateneumin taidemuseo ja Suomen käsityön museo.
 Vuoden 2019 museopalkinnot jaettiin torstaina Tampereella.

Vuoden museon tittelin sai Satakunnan Museo: "Museolla on kokoaan isompi painoarvo"


Summary: Entinen ulkoministeri Boris Johnson vahvisti eilen pyrkivänsä Mayn seuraajaksi.

Britannian pääministeri  Theresa May  on luvannut asettaa aikataulun hänen seuraajansa valitsemiseksi kesäkuun alussa pidettävän brexit-äänestyksen jälkeen, kertovat brittiviestimet.
 Guardianin  haastattelemien konservatiiviedustajien mukaan May on hyväksynyt, että hänen on erottava, ellei hänen neuvottelemansa erosopimus mene läpi parlamentin äänestyksessä kesäkuun ensimmäisellä viikolla.
 May on aiemmin luvannut astua syrjään, jos parlamentti ensin hyväksyy hänen erosopimuksensa. Parlamentti on tyrmännyt sopimuksen jo kolmesti.
 Mayn syrjäyttämisestä on huhuttu Britanniassa jo pidemmän aikaa brexit-neuvottelujen pitkittymisen takia. Eilen entinen ulkoministeri  Boris Johnson  vahvisti pyrkivänsä pääministeriksi, kun paikka avautuu.
 May tapasi eilen kovan brexit-linjan konservatiiviedustajia, jotka vaativat häntä ilmoittamaan lähtöpäivästään. Ryhmää johtavan  Graham Bradyn  mukaan tapaamisessa sovittiin, että osapuolet sopivat heti brexit-äänestyksen jälkeen aikataulusta Mayn seuraajan valitsemiseksi. Bradyn mukaan näin toimitaan riippumatta äänestyksen tuloksesta.
 Guardianin mukaan May pitää edelleen toivoa yllä, että erosopimus menisi neljännellä yrittämällä läpi, jolloin hän voisi seurata hyväksymisprosessin loppuun ennen eroaan.
 Pääministerin kanslia on jo aiemmin antanut ymmärtää, että kesäkuun ensimmäisellä viikolla pidettävä äänestys on Mayn jatkon kannalta ratkaiseva.
 Viikko on poliittisesti merkittävä myös siksi, että Yhdysvaltojen presidentin  Donald Trumpin  on määrä vierailla silloin Britanniassa.
 Lue myös:
 Theresa May haluaa brittiparlamentin neljännen brexit-äänestyksen kesäkuun alkuun
 Observer-lehden gallup: Britannian brexit-puolue saamassa yli kolmanneksen äänistä eurovaaleissa
 May: Brexit-sopimus täytyy tehdä ennen uusien europarlamentaarikoiden istuntokautta
 Britannian paikallisvaaleissa suurpuolueille rökäletappio – brexitin vastustajat etenivät

Britannian pääministeri May väistymässä kesäkuun brexit-äänestyksen jälkeen


Summary: Pettyneiden allekirjoittajien määrä kasvaa vauhdilla.

Tulen ja jään lauluun perustuvat teokset

Game of Thrones -sarjan kahdeksas tuotantokausi on fanien mielestä epäonnistunut. Pettyneet katsojat eivät ole tyytyväisiä sarjan juonen käänteisiin ja he vaativat kauden kuvaamista uudelleen, kirjoittavat muun muassa  Britannian yleisradioyhtiö BBC ,  The Guardian  ja  tv-kanava CNN .
 Fanit ovat koonneet  adressin , jonka allekirjoittajien määrä kasvaa vauhdilla. Aamuyöstä Suomen aikaa allekirjoittajia oli jo yli 650 000. Vetoomuksessa painotetaan, että pätevät käsikirjoittajat toteuttaisivat sarjan uudestaan.
 Allekirjoittajien mukaan  David Bennioff  ja  D. B. Weiss  ovat todistaneet olevansa epäpäteviä tekemään sarjaa ilman tarvittavaa taustamateriaalia.
 – Hyvä tarina ei ole hyvä tarina, jos sillä on huono loppu. Tietenkin olemme huolissamme, Benioff kommentoi  Entertainment Weeklylle.
 Cersei ja Jaime Lannister HBO Nordic
 Lue myös:
 Kuka saa Rautavaltaistuimen? Spekulaatiot Game of Thronesin viimeisestä kaudesta käyvät kuumana
 Lohikäärmeiden upeaa lentoa, lisää huumoria ja vaikeita ihmissuhteita: Näin maailman media huomioi Game of Thronesin viimeisen kauden alkamisen
 Game of Thronesin viimeinen kausi alkaa, faneilta synkkiä ennustuksia: "Kaikki kuolevat, myös lohikäärmeet"

Pettyneet fanit vaativat Game of Thrones -sarjan kahdeksannen kauden kuvaamista uusiksi – yli 650 000 on jo allekirjoittanut vetoomuksen


Summary: Kuubassa noin vuosi sitten tapahtuneessa onnettomuudessa kuoli 112 ihmistä.

Kaksi päivää ennen Kuuban pahimman siviili-ilmailuonnettomuuden vuosipäivää viranomaiset ovat julkaisseet lyhyen lausunnon, jossa tapahtuneesta syytetään miehistöä.
 Kuuban mukaan turman syynä oli todennäköisesti miehistön virhe lentokoneen painon ja tasapainon laskemisessa. Laskentavirhe johti lentokoneen ohjauksen ja romahduksen menetykseen lentoonlähdön aikana. Lisäksi lentoonlähtö oli liian jyrkkä.
 Lentokone kaatui lähellä Havannan Jose Martin lentoasemaa pian lentoonlähdön jälkeen ja syttyi tuleen. Onnettomuudessa kuoli 112 ihmistä toukokuussa 2018. Vain yksi matkustaja selviytyi onnettomuudesta ja on yhä toipumassa pitkäaikaisen hoidon jälkeen.
 Koneen mustia laatikoita tutkimassa olivat Kuuban viranomaisten lisäksi Yhdysvaltain lentokonevalmistajan Boeingin ja Meksikon ilmailuviranomaisen asiantuntijoita.
 Lue myös:
 WSJ: Boeing 737 MAX -koneen virallinen turvallisuusarvio tukeutui Boeingin omiin arvioihin
 NYT: Yhdysvaltalaislentäjät vaativat Boeingin turmakonemallin korjaamista ennen Etiopian lentoturmaa – yhtiön johto kieltäytyi
 Boeingin turmakonetyyppi pysyy toistaiseksi poissa Euroopan taivaalta
 Floridan viikonlopun lentoturman syy todennäköisesti tekninen vika
 USA:ssa harkittiin Boeingin turmakoneiden lentokieltoa jo viime vuonna
 American Airlines peruu 115 lentoa päivässä Boeingin Max-koneen lentokiellon vuoksi

Kuuba: Boeing 737-koneen turma johtui todennäköisesti miehistön virheestä


Summary: Yhdysvaltain presidentti on valmis neuvotteluihin Iranin kanssa.

Yhdysvaltojen presidentti  Donald Trump  ei halua aseellista yhteenottoa Iranin kanssa. Trump on kertonut ylimille virkamiehilleen, ettei hän halua sotaa Iranin kanssa, kertovat kolme virkamiestä. Yhden virkamiehen mukaan Trump on kuitenkin tehnyt myös selväksi, että hän suojelee Yhdysvaltoja.
 Trump otti asiaan kantaa tapaamisessa, jossa hänelle annettiin selonteko Iranin tilanteesta ja kasvavista jännitteistä Yhdysvaltojen ja Iranin välillä. Trump myös toisti olevansa avoin keskustelemaan Iranin kanssa.
 Tv-kanava CNN:n  asiasta perillä olevien lähteiden mukaan Trump on huolissaan siitä, että ison mittaluokan sotilaallinen väliintulo Iraniin olisi hänelle poliittisesti tuhoavaa. Trump on sanonut kabinettinsa jäsenille, että uusi konflikti rikkoisi hänen antamiaan kampanjalupauksia.
 Yhdysvallat ilmoitti aiemmin vetävänsä diplomaattejaan Irakista naapurimaa Iranin muodostaman uhan takia. Yhdysvaltojen mukaan Iran suunnittelee hyökkäyksiä alueelle.
 Kansallisen tutvallisuuden päällikkö John Bolton Olivier Douliery / EPA
 New York Times -lehti uutiso i, että Yhdysvaltain uhka-arviot Iranista perustuvat ilmeisesti Persianlahdelta otettuihin kuviin, joissa pieniin veneisiin on sijoitettu ohjuksia. Kuvat ovat puolisotilaallisen iranilaisryhmän julkaisemia.
 Trump on lähdetietojen mukaan sanonut neuvonantajilleen olevansa turhautunut siihen, että kansallisen turvallisuuden neuvonantaja  John Bolton  on antanut Iranin tilanteen mennä siihen pisteeseen, että sotilaallinen konflikti näyttää todelliselta vaihtoehdolta.
 Trumpin turhautuminen Boltoniin alkoi lähteiden mukaan jo aiemmin keväällä Venezuelan tilanteen takia, kun Bolton ja muut neuvonantajat avoimesti vihjailivat sotilaallisista vaihtoehdoista.
 Yhdysvallat vetäytyi runsas vuosi sitten Iranin ydinohjelmasopimuksesta. Iran ilmoitti niin ikään alkukuusta lakkaavansa noudattamasta osaa sopimuksen vaatimuksista. Tämän jälkeen Yhdysvallat asetti uusia pakotteita muun muassa Iranin teräs- ja kaivosteollisuudelle.
 Lue myös:
 NYT: USA säikähti Iranista otettuja tiedustelukuvia – Nyt kiistellään, kuinka suuri uhka on, vai onko sitä lainkaan
 Yhdysvallat haastaa Irania voimalla – onko sota ovella vai hakeeko Trump vain parempia neuvotteluasemia?
 NYT: Valkoisessa talossa esiteltiin suunnitelma lähettää 120 000 sotilasta Lähi-itään
 Yhdysvallat lähettää Persianlahdelle lentotukialuksen ja pommikoneita

Lähteet: Trump ei halua sotaa Iranin kanssa


Summary: Modernin arkkitehtuurin suunnittelija oli syntynyt Kiinassa, mutta teki elämäntyönsä Yhdysvalloissa.

Amerikassa työskennellyt kiinalaissyntyinen arkkitehti  Ieoh Ming Pei  on kuollut. Hänen poikansa  Chien Chung Pei  vahvisti asian  New York Times -lehdelle . I. M. Pei oli kuollessaan 102-vuotias.
 Pei on yksi 1900-luvun johtavista arkkitehdeista. Hän käytti töissään kiveä, betonia, lasia ja terästä.
 Pei suunnitteli paljon erilaisia julkisia rakennuksia. Hänet tunnetaan parhaiten Washingtonin kansallisen taidegallerian itäisen rakennuksen suunnittelusta ja Pariisin taidemuseo Louvren lasipyramidista.
 Hän sai Pritzker-palkinnon vuonna 1983. Vuosittain jaettava Pritzker-palkinto myönnetään elossa olevalle arkkitehdille, joka on tehnyt merkittäviä saavutuksia alallaan.
 Kiinan keskuspankin pääkonttori, joka on I. M. Pein suunnittelema. Adrian Bradshaw / EPA

Arkkitehti I. M. Pei on kuollut 102-vuotiaana


Summary: Itävallan parlamentti hyväksyi koulujen huivikiellon keskiviikkona, maassa asuvia muslimeja edustava järjestö aikoo pyytää lain kumoamista.

Itävallassa paikalliset muslimit aikovat pyytää maan perustuslakituomioistuinta kumoamaan keskiviikkona annetun huivilain. Maan parlamentti hyväksyi koulujen huivikiellon keskiviikkona yksinkertaisella enemmistöllä eli kaksi-kolmasosaa edustajista kannatti lakia.
 Torstaina Itävallassa asuvia muslimeja edustava järjestö ilmoitti aikovansa pyytää lain kumoamista. Järjestön mukaan laki johtaa vain muslimityttöjen erottelemiseen ja syrjintään. Syrjivä laki aiotaan viedä perustuslakituomioistuimeen.
 Muslimit vaativat tyttöjä peittämään päänsä murrosikäisenä. Itävallassa johtavat puolueet näkevät kiellon estävän rinnakkaisvaltioiden syntymisen maahan. Lisäksi huivit ovat ristiriidassa katolisen maan arvojen kanssa.
 Itävalta on omaksunut tiukan linjan maahanmuuttopolitiikassaan. Jo aiemmin maassa kiellettiin koko kasvot peittävät hunnut julkisilla paikoilla, mutta naiset ja tytöt voivat vapaasti käyttää hijabia.
 Lue myös:
 Itävallan Vapauspuolue vaatii kiusallisia kysymyksiä tehneen tv-juontajan eroa – Kiista nosti esiin populismin ja lehdistönvapauden jännitteet   Itävallan vastaanottokeskuksista tuli maastalähtökeskuksia – maa haluaa eroon turvapaikanhakijoista, vaikka kärsii työvoimapulasta

Itävallan muslimit vaativat huivilain kumoamista – kielto johtaa muslimityttöjen erotteluun ja syrjintään


Summary: Ennakkosuosikkeja voittajiksi ovat Hollannin, Ruotsin ja Venäjän edustajat.

Euroviisujen kaikki finalistit ovat ratkenneet. Torstain toisessa semifinaalissa jatkoon selvisivät Albania, Azerbaidžan, Hollanti, Malta, Norja, Pohjois-Makedonia, Ruotsi, Sveitsi, Tanska ja Venäjä.
 Torstain laulukilpailussa oli mukana kaikkiaan 18 maata. Kymmenen eniten pisteitä saanutta viisuedustajaa jatkaa lauantaina käytävään finaaliin.
 Ensimmäiset kymmenen finaalipaikkaa jaettiin jo tiistain semifinaalissa, jossa kisannut Suomen euroviisuedustaja  Darude  karsiutui. Jatkoon pääsivät Kreikka, Islanti, Valko-Venäjä, Slovenia, San Marino, Australia, Serbia, Kypros, Viro ja Tshekki.
 Automaattisesti lauantain finaalissa ovat mukana niin sanotut Big Five -maat eli Ranska, Saksa, Italia, Espanja ja Iso-Britannia sekä tämän vuoden isäntämaa Israel.
 Koko kisan voittajaksi on povattu kolmea maata: Hollantia, Ruotsia ja Venäjää.
 Euroviisujen finaali käydään ensi lauantaina alkaen kello 22 Suomen aikaa. Lauantain finaalilähetystä voi seurata Yle TV2:lla ja Yle Areenassa suomeksi tai ruotsiksi selostettuna.
 Lue myös:
 Minimalistinen viisusuosikki ja yhdeksänkertainen venäläinen – tässä tärpit Euroviisujen toiseen semifinaaliin
 Toimittajalta: Suomen ongelma Euroviisuissa on yliyrittäminen
 Euroviisuihin ilmestyi ylimääräisiä animaatioräjähdyksiä – Israel syyttää Hamasia nettilähetyksen hakkeroinnista
 Darude ja Sebastian Rejman viisuista putoamisen jälkeen: "Pettymys on käsin kosketeltava" – video

Ennakkosuosikki Ruotsi jatkoon – Euroviisujen kaikki finalistit ovat tiedossa


Summary: Poliisin esitutkinta on loppusuoralla ja rikosepäily etenemässä syyteharkintaan.

Helsingin poliisi on saamassa esitutkinnan valmiiksi harvinaisesta rikosepäilystä, jossa alaikäisiä nuoria epäillään törkeästä ryöstöstä ja törkeän varkauden yrityksestä.
 Helsingin poliisi sai viime vuoden lopulla hälytyksen, jonka mukaan kolmestä neljään alaikäistä nuorta oli pahoinpidellyt alaikäistä uhria lyömällä ja potkimalla tätä eri puolille kehoa.
 – Uhri kertoi, että häntä oli potkittu ja lyöty muun muassa kivellä kasvoihin. Lisäksi häneltä oli anastettu omaisuutta. Osa tekijöistä oli ollut uhrin asunnon rappukäytävässä. Poliisin saapuessa paikalle epäillyt tekijät olivat jo ehtineet poistua, kertoo tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Marko Forss  Helsingin poliisilaitokselta.
 Uhri ja epäillyt alaikäisiä
 Uhri kertoi poliisille, että hän tunsi kaksi epäillyistä hyökkääjistä, vaikka toisella näistä kahdesta oli ollut kommandopipo päässään.
 Poliisi otti uhrin tunnistamisen perusteella kiinni kaksi epäiltyä. Toinen heistä vapautettiin kuitenkin nopeasti, sillä ilmeni, että hän ei ollut tekohetkellä paikalla. Poliisi sai kuitenkin selville toisen epäillyn omien tutkimustensa perusteella.
 Kaksi alaikäistä epäiltyä olivat vangittuina tutkinnan alkuvaiheessa.
 Esitutkinnan edetessä pidätettiin vielä kolme alaikäistä poikaa sekä otettiin kiinni yksi alle 15-vuotias poika.
 Kaikki 15 vuotta täyttäneet on sittemmin vapautettu ja määrätty matkustuskieltoon.
 Epäillyt olivat tekohetkellä 14–16-vuotiaita.
 "Tekotapa viittaa aikuisten maailmaan ja järjestäytyneeseen rikollisuuteen"
 Esitutkinnassa kävi ilmi, että tapaukseen liittyy myös huumausainerikollisuutta. Epäillyt olivat saaneet vihiä, että uhrin asunnossa olisi huomattava summa rahaa ja huumeita.
 He olivat sopineet sosiaalisessa mediassa kaupat pienestä määrästä huumeita asianomistajan kanssa. Kaupan yhteydessä oli tarkoitus anastaa avain ja päästä sisälle asuntoon. Lopulta vain kaksi epäiltyä onnistui pääsemään rappukäytävään, ei asuntoon sisälle.
 Poliisi epäilee uhria huumausainerikoksesta.
 Esitutkinnassa ei kuitenkaan selvinnyt, että uhrin asunnolla olisi ollut huomattavaa summaa rahaa tai huumeita.
 Poliisi pitää tapausta kuitenkin poikkeuksellisena, sillä epäiltyyn suunnitelmalliseen rikokseen näyttäisi liittyvän vain alaikäisiä tekijöitä.
 – Kyseessä on poikkeuksellinen tapaus, koska tekotapa viittaa aikuisten maailmaan ja järjestäytyneeseen rikollisuuteen teon suunnitelmallisuuden ja törkeyden perusteella, sanoo kertoo rikostarkastaja  Jari Illukka  Helsingin poliisilaitokselta.
 Sen sijaan huumausaine- ja nuuskakaupan yhteydessä tehty ryöstö on kuitenkin tuttu ilmiö poliisille.
 Epäiltyjen alaikäisyys vaikeuttaa esitutkintaa
 Helsingin poliisilaitoksessa on reilun vuoden ajan toiminut nuorisoryhmä, joka tutkii kaikki alle 18-vuotiaiden tekemiksi epäillyt rikokset Helsingin alueella. Tarkoituksena on huomioida nuorten epäiltyjen tilanne.
 – Niin kuin osittain tässäkin tapauksessa, esitutkintaa vaikeuttavat tilanteet, joissa on alle 15-vuotiaita epäiltyjä. Vaikka alle 18-vuotiaan paikka ei ole vankila, alle 15-vuotiaat vakavista rikoksista epäillyt ovat esitutkinnan kannalta ongelmallisia, koska heidän pidättämisensä ei ole mahdollista, Forss kertoo.
 Toinen nuorisoryhmän tutkinnassa havaittu haaste ovat niin sanotut "hatkalaiset", jotka ovat lähteneet karkuun lastenkodeista. Pelkästään Helsingissä oli viime vuonna "hatkahakuja" noin 800.
 – Hatkassa olleessaan lapsella on korostunut riski syyllistyä uusiin rikoksiin, mutta myös joutua rikoksen uhriksi. Voidaan myös kysyä, onko järkevää laittaa vakavilla rikoksilla oirehtivia lapsia muilla syin huostaanotettujen kanssa samaan paikkaan, Forss sanoo.
 Forssin mielestä myös tämä näkökulma tulisi huomioida, kun harkitaan lainsäädännön ja lastensuojelun resursseja.
 Nuorisoryhmä on puuttunut rikoskierteessä olevien nuorten toimintaan OmaPoliisi-toimintamallilla, jossa nuorelle nimetään ryhmästä oma tutkija, joka pyrkii tiivistämään viranomaisten ja eri sidosryhmien yhteistyötä.

Helsingin poliisi epäilee alaikäisten joukkoa törkeästä ryöstöstä ja pahoinpitelystä – "Tekotapa viittaa aikuisten maailmaan ja järjestäytyneeseen rikollisuuteen"


Psykologi ja valmentaja  Satu Pihlaja  saapuu tyylikkäänä Puoli seitsemän-ohjelman tv-kuvauksiin. Hän on tullut haastateltavaksi suoraan maskeeraajan penkiltä, ja maksanut sen itse.
 – Työnantajani ei pidä kustantaa maskeerausta. Itsekkään en osaa meikata, joten varasin tutun ammattilaisen laittamaan minut kauniiksi. Tälläisia asioita voi tehdä, se on itsensäjohtamista.
 Pihlaja haluaa avata tarkemmin itsenäjohtamisen taitoja. Ne eivät tipahda taivaalta syliin, vaan taitoja pitää hänen mukaansa harjoitella, jotta niistä on hyötyä työelämässä.
 Työtaakkaa uuvuttaa, kun projektit eivät ole hallinnassa
 Työelämä on muuttunut itseohjautuvampaan suuntaan. Se tarkoittaa sitä, että työntekijältä vaaditaan asiantuntijuuden lisäksi taitoja priorisoida, aikatauluttaa ja delegoida. Nämä taidot korostuvat, kun työntekijälle ojennetaan kiireessä erilaisia projekteja, joihin liittyy useita pienempiä hoidettavia tehtäviä.
 Monissa oppilaitoksissa näitä itsensäjohtamisen taitoja harjoitellaan jo, mutta moni nyt työelämässä olevista ei niitä välttämättä hallitse. Silloin oppiminen tapahtuu useinmiten kantapään kautta.
 Jos ei hallitse oman työnsä johtamista, niin työtaakka voi uuvuttaa ja johtaa pahimmillaan uupumukseen.
 Työelämän muutoksessa on myös hyviä puolia. Pihlaja kertoo, että työntekemiseen liittyvä vapaus on korostunut.
 – Nykyään työn voi tehdä hyvin itsensä näköisesti, ja moni työntekijä saa päättää omista aikatauluistaan. Se on juuri sitä joustoa, jota työelämässä on kaivattu.
 Nämä kolme asiaa pitää tietää itseohjautuvuudesta
 Työpiste voi joskus muistuttaa enemmän kaaosta kuin hallittua työtilaa. Onneksi on olemassa erilaisia menetelmiä, joilla voi saada aikaan järjestyksen. Näihin kuuluvat muun muassa listat, omien ajatusten ohjaaminen ja tehtävien valikoiminen.
 Oman työn johtaminen kannattaa tehdä huolella. Muuten huomio saattaa kiinnittyä vääriin asioihin. Jos esimerkiksi työtila on pullollaan muitilappuja, saattaa huomio kiinnittyä pieniin hoidettaviin asioihin. Silloin isot projektit eivät välttämättä etene sovitussa aikataulussa.
 Satu Pihlaja kertoo tärkeimmät taidot, jotka työntekijän tulee hallita uudistuneessa työkulttuurissa.
 1. Muistilappukaaoksen sijaan tee projektilista, tehtävälista ja ikävät asiat -lista
 Isojen projektien haaste on siinä, että työntekijä joutuu epämukavuusalueelle. Työn hahmottamisessa ja edistämisessä auttavat erilaiset listat. Niitäkään ei saa olla liikaa, kolme riittää.
 Ensimmäiseksi Pihlaja suosittelee ottamaan käyttöön projektilistan, johon työntekijä voi merkitä tulevien kuukausien projektit ja niiden valmistumisen takarajan.
 – Projektiluontoisessa työssä on hyvä hahmottaa asioita isossa mittakaavassa, jotta näkee millaisia työnkuvia on tulossa. Siihen voi lisätä myös vapaa-ajan projekteja, kuten kunnon kohottamiseen liityviä tavotteita.
 Projektilistan lisäksi kannattaa tehdä päiväkohtainen tehtävälista. Siihen voi kirjata esimerkiksi palaverit ja tärkeät puhelut. Merkinnät voi tehdä älypuhelimen sähköiseen kalenteriin tai käsikalenteriin.
 Lopuksi Pihlaja kehoittaa laatimaan ikävät asiat -listan. Meille jokaiselle tulee työssä vastaan asioita, jotka jättäisi mielummin hoitamatta. Listassa olevat asiat voivat olla esimerkiksi ikävälle asiakkaalle tai verotoimistoon soittaminen. Pihlaja toteaa, että vitkuttelun syynä ovat kielteiset tunteet, joita työntekijä ei haluaisi käsitellä.
 – Kannattaa tsempata itseä hoitamaan yksi ikävä asia päivässä. Kun sen tekee heti aamusta, niin on kiva fiilis jatkaa työpäivää. Jo siitä tulee hyvä olo, kun ikävän asian saa yliviivattua.
 2. Opettele johtamaan ajatuksiasi ja tunteitasi
 Työn aloittamiseen liittyy usein tuskailua, vaikka työtä ei olisi vielä edes aloittanut. Syynä voi olla se, että työtä tehdessä ensimmäiseksi saattaa ajatella asioita, jotka voivat mennä pieleen.
 Pihlaja suosittelee kiinnittämään huomion onnistuneeseen lopputulokseen. Kyse on hänen mukaan mielikuvaharjoituksesta.
 Työ kannattaisi aloittaa varaamalla ensin itselleen tehtävien vaatiman ajan ja sen jälkeen vahvistamaan mielikuvaa siitä, että asia hoituu.
 – Se, että meillä ei ole aikaa, on vain mielikuva. Negatiivinen mielikuva voi ohjata toimintaamme, vaikka se ei pidä paikkaansa. Luo itsellesi uusi mielikuva, jossa sinulla on aikaa kaikelle tärkeälle.
 Pihlaja lupaa mielikuvan edistävän tehtäviä askel kerrallaan. Tällä tavalla tekeminen muuttuu mukavammaksi ja energiatasot ovat parempia.
 3. Valikoi tehtävät ja osaa kieltäytyä työstä ajoissa
 Työntekijästä voi usein tuntua, että esimies antaa tehtävät. Pihlaja muistuttaa, että tietyssä mielessä antaakin. Tästä huolimatta jokaisen työntekijän tehtäväksi jää miettiä, minkälaisin keinoin annettuihin tehtäviin kannattaa tarttua ja missä järjestyksessä ne pitäisi toteuttaa.
 Joskus esimiehen antamista töistä joutuu kieltäytymään, toteaa Pihlaja. Kun töitä on liikaa, työntekijän pitää uskaltaa sanoa ei.
 – Useissa tieto- ja asiantuntijatehtävissä esimies ei välttämättä edes tiedä, mitä alaiset tekevät. Ainoa henkilö, joka joka voi tehdä päivittäin työn etenemiseen liittyviä päätöksiä, on työntekijä itse. Tämän vuoksi joissain tapauksissa on ihan mahdotonta pyytää esimieheltä sitä, että hän pysyisi sanelemaan työt.
 Oman työn johtaminen on erityisen haastavaa työntekijöille, jotka ovat tottuneet tekemään kaikki esimiehen antamat tehtävät. Pihlaja korostaa, että tämä on juuri suurin työelämässä tapahtunut muutos.
 Psykoterapeutti  Satu Pihlaja Thomas Hagström / Yle
 Armollisuus itseä kohtaan ruokkii jaksamista
 Kun opiskelut päättyvät, sitä ajattelee helposti, että enää ei tarvitse opetella mitään uutta. Tosiasiassa työelämässä on tärkeää kehittää koko ajan omaa osaamista.
 Varsinkin neljäkymppiset ja sitä vanhemmat ovat tottuneet siihen, että työt sanellaan ylhäältä alaspäin. Nyt viimeistään on hyvä opetella uudenlainen tapa hahmottaa työtä.
 Tällä hetkellä työn määrä on paisunut monissa ammateissa niin suureksi, että työntekijän voi olla vaikeaa selvitä niistä. Järjestelmällisyys oman työn johtamisessa helpottaa tekemistä, mutta tarvittaessa tulee uskaltaa kieltytyä töistä.
 Pahimmillaan valtava työtaakka voi johtaa työkyvyn menettämiseen. Työuupumuksen estäminen onkin tärkeää.
 Koska monissa työtehtävissä esimies ja työkaverit eivät huomaa päivittäin työn edistymistä, sen voi tehdä itse. Saattaa kuulostaa oudolle, mutta Satu Pihlajan mukaan menetelmä toimii. Kun laittaa työn muutamaksi sekunniksi sivuun ja kehuu itseään, se voi antaa valtavasti energiaa päivän muihin tehtäviin.

Esimiehet eivät välttämättä tiedä, mitä alaiset tekevät työkseen – Nämä itsensäjohtamisen taidot sinun kannattaa ainakin hallita


Summary: Järjestö kertoo harkitsevan yhteydenottoa Ely-keskukseen hakkuiden keskeyttämiseksi.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

Birdlife Suomi on huolestunut puunkaadoista, joita aiotaan tehdä Raide-Jokerin tieltä  tässä kuussa . Järjestön mukaan puunkaadot häiritsevät lintujen pesintärauhaa.
 Pikaraitiotien rakentamista valmistelevaa puunkaatoa on tarkoitus tehdä Helsingissä Patterimäen länsipuolella, ja Espoossa Otaniemen Maarintiellä ja Vaisalantiellä.
 Eilen kerrottiin, että hakkuiden aloittaminen viivästyy Helsingin Pajamäessä, sillä  alueelta on löytynyt liito-oravan papanoita .
 Birdlife Suomen toiminnanjohtaja  Aki Arkiomaa  kertoo, että lintujen häirintä pesintäaikana on kiellettyä. Tämä on määritelty  luonnonsuojelulaissa  ja EU:n  lintudirektiivissä .
 Arkiomaan mukaan Raide-Jokerin -tyyppiselle rakennustoiminnalle ei voi saada edes poikkeuslupaa.
 – Tässä ei ole kysymys metsätaloudesta vaan rakentamisesta, ja se voidaan kohtuullisen pienellä vaivalla ajoittaa muuhun aikaan kuin lintujen pesimäaikaan. Vuodessa on kahdeksan muuta kuukautta, jolloin ne puunpoistot voidaan tehdä, Arkiomaa toteaa.
 Ely-keskuksen mukaan  metsissä tulisi välttää toimenpiteitä lintujen tärkeimpään pesimäaikaan 15.4.–31.7.
 Vuodessa on kahdeksan muuta kuukautta, jolloin ne puunpoistot voidaan tehdä.  Birdlife Suomen toiminnanjohtaja Aki Arkiomaa
 Arkiomaa kertoo, että Birdlife Suomi on ottanut asiassa yhteyttä muun muassa apulaispormestari Anni Sinnemäkeen, Raide-Jokerin johtoryhmään ja projektiryhmään. Arkiomaa sanoo pyytäneensä järjestöaktiiveja kartoittamaan linnustoa Raide-Jokerin puunpoistoalueilla.
 – Peruslähtökohta on, että osoitetaan, että siellä pesii lintuja. Käytännössä se on selvä asia, koska tähän aikaan pienessäkin metsikössä on lintujen pesiä.
 Arkiomaa sanoo järjestön harkitsevan yhteydenottoa Ely-keskukseen hakkuiden keskeyttämiseksi.
 ”Valitettavasti joudutaan kaatamaan joitakin puita”
 Raide-Jokerin ympäristöasiantuntija  Niina Salojärvi  toteaa, että puita joudutaan kaatamaan, jotta Raide-Jokeri pysyy aikataulussaan. Raide-Jokerin rakentamisen olisi määrä alkaa  kesäkuun alussa .
 – Valitettavasti joudutaan kaatamaan joitakin puita nyt lintujen pesimäaikana. Lintujen pesimäajat ovat kyllä meillä tiedossa, ja ne otetaan yleisesti ottaen huomioon rakentamisessa, Salojärvi sanoo.
 Puiden kaatoja pyrittiin tekemään jo ennen pesimäaikaa, kuten esimerkiksi Helsingin Viikissä, jossa puita kaadettiin jo maaliskuussa.
 Raide-Jokerin uudesta hankesuunnitelmasta päättäminen kuitenkin venyi  Espoon kaupunginvaltuustossa huhtikuun loppuun , minkä vuoksi myös osa hakkuista siirtyi.
 – Kaikissa paikoissa emme kerta kaikkiaan pystyneet tekemään puiden kaatoa pesimäajan ulkopuolella. Rakentaminen alkaa kesäkuun alussa ja jotta pysymme rakentamisaikataulussa, niin puita on pakko kaataa nyt, Salojärvi toteaa.
 Raide-Jokeri tehnyt puustokatselmukset
 Salojärvi kertoo, että hakkuista on keskusteltu sekä Espoon ja Helsingin kaupunkien kanssa että Uudenmaan Ely-keskuksen kanssa. Salojärven mukaan alueilla, joilla puita on suunniteltu kaadettavaksi, on tehty myös puustokatselmukset.
 – Lintuja ei saa häiritä pesimäaikana tahallisesti ja katselmuksissa ei ole havaittu linnun pesiä, niin on koettu, että voimme tehdä välttämättömät puunkaadot.
 Rakentaminen alkaa kesäkuun alussa ja jotta pysymme rakentamisaikataulussa, niin puita on pakko kaataa nyt.  Raide-Jokerin ympäristöasiantuntija Niina Salojärvi
 Helsingin Pajamäessä Patterinmäellä puustokatselmus oli viime viikolla ja Espoossa se on tarkoitus tehdä huomenna perjantaina.
 Salojärvi toteaa, että suunnitellut hakkuut saattavat vielä keskeytyä, jos Birdlife Suomi tekee Ely-keskukselle vaatimuksen hakkuiden keskeyttämisestä.
 – Kyllä se on mahdollista, jos löytyy linnunpesiä, joita emme ole havainneet.
 Lue myös:
 Liito-oravan papanat viivästyttävät Raide-Jokerin hakkuita Helsingissä – "Pitää selvittää, ovatko puut osa suojeltua lisääntymispaikkaa"
 Espoo hyväksyi Raide-Jokerin kustannusten noususta huolimatta
 Raide-Jokeri nytkähti eteenpäin: Helsingin kaupunki hyväksyi korkeammaksi karanneen hintalapun
 Espoo haluaa aikalisän Raide-Jokerissa – uhkaako miljoonahanke nyt viivästyä? "Ei tämä aikataulua ainakaan nopeuta"
 Tässäkö uusi länsimetro, pohtivat poliitikot – Raide-Jokerin hinta pullistui kymmenillä miljoonilla jo ennen rakentamisen aloittamista
 Raide-Jokerin liikennöinti voisi alkaa kesäkuussa 2024 – Hinta hyppäsi 90 miljoonalla ylöspäin

Lintuharrastajat: Raide-Jokerin hakkuut uhkaavat pesintärauhaa – ”Tähän aikaan pienessäkin metsikössä on lintujen pesiä”


Summary: Kuvataiteen opetus loppuu tänä keväänä Imatralla. Syksyllä Saimaan ammattikorkeakoulun kuvataiteen koulutus siirtyy Lappeenrantaan.

Imatralla on koulutettu taiteilijoita yli seitsemänkymmentä vuotta. Taiteilijat jättävät jäähyväiset kaupungille kahdella taidenäyttelyllä.
 Essi Pitkänen  valmistuu kuvataiteilijaksi tänä keväänä Imatralta. Pitkänen esittelee omaa  Tässä se oli  -teostaan, joka on mukana viimeisessä näyttelyssä Siitolan kartanon pihapiirissä.
 Essi Pitkänen valmistuu tänä keväänä kuvataiteilijaksi Imatralta. Essin näyttelytyö on nimeltään Tässä se oli. Sirkka Haverinen / Yle
 – Tämä on tavallaan hautamuistomerkki tälle päättyvälle koululle. Koin tärkeäksi tehdä jotain sellaista, joka viittaa siihen mitä minä olen kokenut täällä, sanoo Kiteeltä kotoisin oleva Essi Pitkänen.
 Yksi kuvataiteen opetustiloista Imatralla on Siitolan vanha navettarakennus. Pitkäsen mielestä alue on soveltunut täydellisesti kuvanveistoon ja opiskeluun.
 – Tämä on vanha alue ja täällä on oma tunnelmansa. Ollaan hieman rähjäisiä ja se sopii täydellisesti taiteen tekemisen luonteeseen.
 Loppu ei ole kaiken loppu
 Pihapiirissä toimii myös kuvanveiston opiskelijoiden ylläpitämä Galleria Taidebunkkeri.
 Galleria järjesti avoimen kutsunäyttelyn  Loppu -nimisen näyttelyn. Kutsuun vastasi yli 80 taiteilijaa, joilla kaikilla on yhteys Imatran kuvataiteen koulutukseen vuosikymmenien ajalta. Näyttelyssä on esillä taidetta monipuolisesti eri tekniikoilla toteutettuna.
 Kuvataideopiskelijat Tomi Åberg ja Essi Pitkänen ovat saaneet arvokasta osaamista opiskelijoiden ylläpitämästä Galleria Taidebunkkerista. Sirkka Haverinen / Yle
 Tomi Åberg  opiskelee kuvataidetta kolmatta vuotta. Syksyllä Åberg jatkaa opintojaan Lappeenrannan Skinnarilan kampuksella. Hän jättää Imatran haikein mielin, mutta uskoo, että uusissa ja moderneissa tiloissa on hyvääkin.
 – Ainakin kuutioita tulee lisää. Vaikka neliöitä on vähemmän, niin korkeutta on enemmän ja se mahdollistaa monenlaisen tekemisen, sanoo 23-vuotias Tomi Åberg.
 Hän on jo muuttanut Imatralla olleesta soluasunnosta yksiöön Lappeenrantaan.
 Tomi Åberg esittelee lyijystä tehdyn näyttelytyönsä Amon-Ra ja Akhenat Sirkka Haverinen / Yle
 Muutto muiden opiskelijoiden pariin
 Kuvataideopiskelijat aloittavat syksyllä opiskelun aivan toisenlaisessa ympäristössä. Saimaan ammattikorkeakoulun kuvataiteen koulutuspäällikkö  Eija Mustonen  on suunnitellut uusia tiloja opettajien kanssa.
 Uudet opetustilat ovat entisiä yliopiston työlaboratorioita. Kuvataideopetus on Skinnarilan kampuksella Lappeenrannan–Lahden teknillisen yliopiston kainalossa ja ammattikorkeakoulun muiden opetuslinjojen yhteydessä.
 Kuvataiteen koulutuspäällikkö Eija Mustonen esittelee Saimaan ammattikorkeakoulun kuvataiteen opinnäytetyönäyttelyä Imatran taidemuseossa. Sirkka Haverinen / Yle
 – Meillä on ollut mainiot tilat täällä Imatralla. Skinnarilan kampuksella ollaan Lappeenrannan–Lahden teknillisen yliopiston kainalossa. Siellä meillä on ilmapiiriltään erilaiset tilat kuin aiemmin. On kiinnostavaa nähdä, miten se vaikuttaa työskentelyyn, kertoo koulutuspäällikkö Eija Mustonen.
 Saimaan ammattikorkeakoulun kuvataiteilijoiden järjestämä  Loppu -näyttely on katsottavissa Siitolan kartanon ympäristössä ja Imatrankosken liikehuoneistossa. Kuvataiteen opinnäytetyönäyttelyyn voi tutustua Imatran taidemuseossa.

Taideopiskelijat jättävät Imatran – uudet tilat ovat ilmapiiriltään erilaiset kuin ennen: "Kiinnostavaa nähdä, miten se vaikuttaa työskentelyyn"


Summary: Puheenjohtajamaa Suomi pyrkii pitämään Venäjän mukana ihmisoikeusjärjestön toiminnassa. Järjestön talous on vaikeuksissa Venäjän maksurästien vuoksi.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Suomen puheenjohtajuuskausi ihmisoikeuksia ja oikeusvaltiokehitystä puolustavassa Euroopan neuvostossa päättyy järjestön ollessa kriisitunnelmissa.
 Perjantaina Helsingissä järjestettävä neuvoston ulkoministerikokous käsittelee Venäjään liittyvää kiistaa, joka vaikuttaa paitsi Venäjän jäsenyyteen järjestössä myös koko järjestön tulevaisuuteen.
 Finlandia-taloon saapuu yli 30 jäsenmaan ulkoministeriä, jotka juhlistavat myös järjestön 70-vuotiasta historiaa. Järjestössä on kaikkiaan 47 jäsenmaata.
 Yle välittää ohjelman avauspuheenvuorot suorana tällä sivulla ja Areenassa klo 18–18.30.
 Ulkoministeri Timo Soini, Kroatian ulkoministeri Marija Pejcinovic Buric ja Euroopan neuvoston pääsihteeri Thorbjörn Jagland. Antti Lähteenmäki / Yle
 Kello 18.00  Kokous alkaa. Torvisoittokunta soittaa Beethovenin 9. sinfonian teeman.
 Kello 18.05  Ulkoministeriön edustajat toivottavat osallistujat tervetulleiksi juhlistamaan Euroopan neuvoston 70 vuotiasta historiaa.
 Kello 18.07  Tasavallan Presidentti  Sauli Niinistö  aloittaa puheensa.
 Kello 18.08  Niinistö siteeraa Britannian pääministerin  Winston Churchillin  puhetta vuodelta 1946, jolloin hän ehdotti yhtenäistä Eurooppaa. "Aion sanoa jotain, joka hämmästyttää teitä."
 Kello 18.11  Niinistö: On paljon juhlittavaa. EN on vahvistanut laillisuuteen perustuvaa hallintoa.
 Kello 18.12  Niinistö: Kaikki Euroopan kansat tarvitsevat Euroopan neuvostoa.
 Kello 18.13  Niinistö painottaa ihmisoikeuksia, laillisuutta ja demokratiaa
 Kello 18.14  Puhumaan tukee puheenjohtaja  Thorbjörn Jagland .
 Kello 18.15  Jagland: EN toi mukanaan uuden ajattelun, kun sotien jälkeen siirryttiin kansallisaatteesta kansainvälisyyteen.
 Finlandia-talon sali oli lähes täynnä. Martti Kainulainen / Lehtikuva
 Kello 18.16  Jagland: Uusi periaate oli, ettei enemmistö voi enää tehdä vallallaan mitä tahansa. Enemmistön päätösvalta on rajattu ihmisoikeuksilla. Tämä on Euroopan sielu.
 Kello 18.20  Jagland kertoo Sienassa olevasta  Lorenzettin  freskosta, joka on allegoria hyvästä ja pahasta hallinnosta. Hyvän hallinnon merkki on, että portit ovat auki ja ihmiset pääsevät kulkemaan. Huonossa hallinnossa portit ovat kiinni.
 Kello 18.21  Jagland: Eurooppalaisuutta on: Elää yhdessä.
 Kello 18.23  Juhlassa nähdään videotervehdys YK:n pääsihteeriltä  Antonio Guterresilta .
 Kello 18.25  Videotervehdys ETYJ:n pääsihteeriltä  Thomas Gremingeriltä .
 Kello 18.27  Videotervehdys EU:n ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealta edustajalta  Frederica Mogherinilta .
 Kello 18.28  Juhla jatkuu musiikilla.
 Päätämme juhlakokouksen seurannan tähän.
 Miksi Venäjän jäsenyys hiertää?
 Venäjän asemaa järjestössä on hiertänyt Venäjän toimet Krimillä ja Itä-Ukrainassa. Euroopan neuvosto perui Venäjän äänioikeuden sen parlamentaarisessa yleiskokouksessa sen jälkeen kun Venäjä oli liittänyt yhteyteensä Ukrainalle kuuluvan Krimin vuonna 2014.
 Vastatoimena Venäjä keskeytti jäsenmaksujensa maksamisen, mikä on ajanut neuvoston pahoihin talousvaikeuksiin.
 Venäjältä kokoukseen osallistuu ulkoministeri  Sergei Lavrov .
 Suomi on ponnistellut, jotta Venäjä saataisiin jälleen maksamaan jäsenmaksunsa ja mukaan järjestön toimintaan.
 Venäjän armeijan T-34-panssarivaunut jyristivät toisen maailmansodan päättymisen juhlapäivän eli voitonpäivän paraatissa Sevastopolissa, Krimillä 9. toukokuuta. Sergei Malgavko / AOP
 Ukrainan ulkoministeri  Pavlo Klimkin ilmoitti peruvansa osallistumisensa  Helsingin kokoukseen vastalauseena mahdollisuudelle, että Venäjän-vastaisia pakotteita saatetaan höllentää.
 Klimkin varoitti, että Venäjän paluu järjestön yleiskokouksen toimintaan voi johtaa Minskin rauhansopimusten purkautumiseen.
 Klimkinin poisjäännistä kertoi ukrainalainen Europeiska pravda -julkaisu. Suomessa asiasta  kertoi ensimmäisenä Ilta-Sanomat .
 Ukrainalaisjulkaisun mukaan Saksa, Ranska ja Alankomaat ovat voimakkaasti lobanneet Venäjän aseman palauttamisen puolesta.
 Ukrainan ulkoministeri Pavlo Klimkin Nicolas Bouvy / EPA
 Mitä tapahtuu, jos Venäjä suljetaan pois toiminnasta?
 Keskeinen osa Euroopan neuvoston toimintaa on sen ihmisoikeustuomioistuin. Jos Venäjä suljetaan järjestöstä, ei sen kansalaisilla ole enää mahdollisuutta valittaa ihmisoikeustuomioistuimeen.
 Tämän vuoksi Suomi onkin ponnistellut, jotta Venäjä saataisiin pysymään neuvostossa mukana.
 – Näemme sen Venäjän kansalaisten suurena etuna. Jos asiassa saadaan nytkähdys eteenpäin ja Venäjä pysyy mukana, on se voitto venäläiselle kansalaisyhteiskunnalle ja kansalaisille, sanoo ulkoministeriön ihmisoikeuspolitiikan yksikön päällikkö  Nina Nordström .
 Nordström muistuttaa, että Suomi tuomitsee Venäjän toimet Krimillä ja Itä-Ukrainassa. Keskusteluyhteyden säilyttäminen Venäjään on kuitenkin tärkeää myös Euroopan neuvostossa.
 – Ulkopolitiikkaan kuuluu, että ollaan saman pöydän ympärillä ja kyetään keskustelemaan, Nordström sanoo.
 Kesäkuussa tulee kuluneeksi kaksi vuotta siitä, kun Venäjä lopetti jäsenmaksujen maksamisen. Neuvoston omien sääntöjen mukaan se voi tuolloin aloittaa keskustelut Venäjän sulkemiseksi pois toiminnasta tai koko järjestöstä.
 Miten Venäjän maksuboikotti on vaikuttanut?
 Venäjä on velkaa järjestölle yli 90 miljoonaa euroa maksamattomina jäsenmaksuina. Järjestön vuosibudjetti on runsaat 430 miljoonaa euroa.
 Suuren jäsenmaan aiheuttama budjettilovi on jo näkynyt järjestön toiminnassa. Seuraavaan budjettiin on luvassa huomattavia säästöjä, jos Venäjä ei hoida maksurästejään.
 Euroopan neuvoston tärkeimmät toiminnot ovat ihmisoikeustuomioistuin sekä ihmisoikeus- ja demokratiakehityksen seuranta.
 – Pyrkimyksemme on, että tuomioistuimen toiminnasta leikattaisiin mahdollisimman vähän. Taistelemme siitä, että Venäjä saataisiin maksamaan kaikki maksunsa, jolloin kaikki toiminta saataisiin säilytettyä, Nordström kuvaa.
 Mikä on Venäjän kanta?
 Venäjän mukaan Helsingin ulkoministerikokous on ratkaiseva järjestön tulevaisuuden kannalta. Venäjä on arvioinut, että sen äänioikeus yleiskokouksessa vietiin "oikeudettomasti".
 Venäjä myös haluaa, että ihmisoikeustuomioistuimen toimintaa uudistettaisiin. Onkin pidetty mahdollisena, että Venäjä saattaa päättää itse erota järjestöstä.
 Venäjä saattaa toisaalta myös pyrkiä pysymään jäsenenä vaikuttaakseen järjestön toimintaan sisältäpäin tai pitääkseen yllä kulissia jäsenyyden kautta, arvioi Helsingin yliopiston dosentti  Hanna Ojanen .
 – Sen avulla voidaan tarpeen tullen todeta, että ollaan tällaisessa järjestössä jäsenenä – ikään kuin se tarkoittaisi samalla, että noudatetaan tuon järjestön periaatteita, Ojanen pohtii STT:n haastattelussa.
 Lue myös:
 Ilta-Sanomat: Ukrainan ulkoministeri perui tulonsa Euroopan neuvoston kokoukseen Helsinkiin

Kiista Venäjän jäsenyydestä varjostaa Euroopan neuvoston kokousta Helsingissä – Yle seurasi juhlallisuuksia


Lapset ovat Luumäellä asetelleet kiviä junaradan pääraiteille. Tihutöitä on tehty Taavetin kohdalla huhti-toukokuussa neljä eri kertaa.
 Raiteille asetellut kivet ovat poliisin mukaan vaaraksi sekä ihmisille että junakalustolle. Poliisin tiedossa on monta alle 15-vuotiasta tihutöihin osallistunutta lasta.
 Juna ajaa Taavetin kohdalla noin 200 kilometrin tuntinopeudella.
 Alle 15-vuotiaat ovat vahingonkorvausvelvollisia
 Viimeisen teon yhteydessä toukokuun 8. päivänä kiviä oli raiteilla erittäin runsaasti 50 metrin matkalla. Allegro-juna joutui tuolloin pysähtymään vauriotarkastuksia varten.
 Poliisi tutkii ilkivallan tekoa liikennetuhotyönä. Siitä voidaan tuomita vankeutta vähintään neljä kuukautta ja enintään neljä vuotta. Alle 15-vuotiaat ovat vahingonkorvausvelvollisia.
 Luumäen koulut ovat auttaneet poliisia tapauksen selvittelyssä.

Lapset laittoivat runsaasti kiviä raiteille 50 metrin matkalle – kahtasataa ajava Allegro-juna joutui pysähtymään


Summary: Työpaikan vakituisuus ja mielekkyys on milleniaaleille palkkaakin tärkeämpää, sanovat tutkijat. Silti realismia ovat pätkätyöt ja terveysongelmat.

Itse tiesin, että olin tehnyt työni hyvin – se oli myös kerrottu minulle. Elättelin toiveita jatkosta. Myös esimies puhui myöhäissyksyn asioista kuin ne koskettaisivat minuakin. Hän käytti jopa lausetta ”sillä oletuksella, että sopimus jatkuu.”
 Sain sitten kuulla, ettei minua voida palkata pidempään työsuhteeseen. Viikkojen epätietoisuudesta johtuva stressi ja ahdistus purkautuivat, enkä kyennyt kuin itkemään.
 Näin kirjoittaa  blogissaan  Lilli Wuoltee , 28.
 Tämä tapahtui viime syyskuussa. Sen jälkeen Wuoltee on ollut yhdessä työpaikassa määräaikaisella työsopimuksella.
 Porissa asuva nainen on koulutukseltaan hyvinvointineuvoja myynnin ja markkinoinnin koulutusohjelmasta. Hän on työskennellyt aikuisena seitsemässä eri työpaikassa ja alaikäisenä kesätöissä sekä joulumyymälässä apulaisena.
 Työelämässä on pielessä hänen mukaansa se, että kokoaikaisia vakituisia tai ainakin yli 20 viikkotunnin työsuhteita on liian vähän tarjolla. Hänen kokemuksensa ovat asiakaspalvelun ja myynnin parista.
 – Kun on panostanut paljon ja vakituista työtä ei saakaan, se on musertavaa.
 Vakituinen ja mielekäs työ palkkaa tärkeämpää
 Työnantajapuolta edustavan Kaupan liiton työmarkkinajohtaja  Anna Lavikkala  ei ota kantaa yksittäistapaukseen, mutta kertoo yleisellä tasolla, että kaupan alalla työskentelee paljon nuoria aikuisia ja kaikista alan työsuhteista on 10 prosenttia määräaikaisia sopimuksia. Kaupan työehtosopimus myös kieltää nollasopimukset.
 – Pari-kolmekymppisiä ei saa töihin, jos työpaikka ei vastaa heidän arvojaan ja toiveitaan. Kaupan työnantajamaine on nuorten keskuudessa hyvä.
 Työterveyslaitoksen erikoistutkija  Auli Airila  on tutkinut milleniaalien eli 80-luvun alun jälkeen syntyneiden työelämää.
 Esimerkiksi kaupan alalla asiakaspalvelussa työskentelevät nuoret aikuiset odottavat työltään kannustavaa työyhteisöä, hyvää esimiestyötä ja palautetta työstään. Samalla työn on oltava mielekästä ja kiinnostavaa.
 – Nuoret odottavat monipuolisia ja haastavia työtehtäviä.
 Vuoden 2016  Nuorisobarometriin  vastanneista 15–29 -vuotiaista nuorista 89 prosenttia haluaa pysyvän työsuhteen.
 Helsingin yliopiston työelämän tutkija  Mira Karjalainen  kertoo, että 18–35-vuotiaille tehdyn Akavan kyselyn mukaan 84 prosenttia pitää vakituista työtä tärkeänä, mutta ei koe sitä välttämättä realistisena.
 – Kun milleniaaleilta kysytään, mikä työssä on tärkeää, harva puhuu palkasta.
 Todellisuus vakituisten töiden osalta on kuitenkin toinen.
 Mitä vanhemmasta ikäluokasta puhutaan, sitä vähemmän työskennellään määräaikaisissa töissä, ilmenee alla olevasta Tilastokeskukselta saadusta tiedosta. Luvut pohjautuvat  Työvoimatutkimukseen .
 Tanja Ylitalo / Yle Uutisgrafiikka
 "Minulla ei ollut oikeutta työterveyshuoltoon"
 Lilli Wuoltee kokee myös, että työterveyshuoltoon ei työpaikoilla panosteta tarpeeksi, vaikka se edistää jaksamista.
 – Monessa paikassa on yllättänyt se, että työterveyshuolto on vähän kyseenalainen.
 Wuolteen mukaan hän ei ole yhdenkään työsuhteen aikana käynyt työhöntulotarkastuksessa tai terveystarkastuksessa. Joissain työpaikoissa on järjestetty ainoastaan lakisääteinen pakollinen työterveyshuolto.
 Vuosia sitten hän työskenteli työpaikassa nollasopimuksella. Silloin putoaa käytännössä työnantajan järjestämän  työterveyshuollon ulkopuolelle .
 – Eräässä työpaikassa minulla ei ollut lainkaan oikeutta työterveyshuoltoon, sillä minulla oli nollasopimus, vaikka todellisuudessa tein jopa enemmän työtunteja kiireisimpinä kuukausina kuin vakituiset.
 Työterveyslaitoksen Auli Airila kertookin, että moni nuori on huolissaan myös jaksamisestaan.
 – Työnantajien pitää panostaa työhyvinvointiin ja työympäristön viihtyvyyteen.
 – Minulle on tärkeää, että töissä tulee hyvä fiilis johtamisesta, säännöistä ja käytännön asioiden hoitamisesta. Jos joku niistä tökkii, hälytyskellot soivat, että miten tämä menee näin.  Eveliina Nokelainen
 Lilli Wuoltee on ollut kolme kertaa tilanteessa, jolloin on lopettanut työpaikoissa terveyssyistä.
 Hänellä on skolioosi eli selän vinoutuminen. Sen lisäksi skolioosileikkauksen jälkitila ja kroonistunut kipu aiheuttavat haasteita työelämässä ahdistuneisuushäiriön lisäksi.
 Viimeisimmässä työpaikassaan hän päätti lopettaa huhtikuun alussa, koska fyysinen terveys ei kestänyt seisomatyötä.
 Wuoltee kävi työterveyslääkärillä useaan otteeseen. Hän myös kertoo puhuneensa esimiehensä kanssa työn kevennyksestä ja työnkuvan muuttamisesta, mutta se ei ollut mahdollista.
 – En halunnut jäädä sairauslomalle. Pohdin kaksi viikkoa asiaa ja kävin työterveydessä, mutta en löytänyt muuta ratkaisua.
 Wuoltee on aikaisemmin saanut vaikuttaa esimerkiksi työpäivän pituuteen. Yhdessä työpaikassa hän ei joutunut nostamaan huonekaluja, kun kertoi selän kipeytymisestä.
 Töitä tehdään myös vapaalla
 Helsingin yliopiston Mira Karjalaisen mukaan milleniaalit pitävät työelämää epävarmana. Siellä ei pärjää, jos ei koko ajan kehity ja verkostoidu. Puhutaan jopa siitä, kuinka työntekijän täytyy antaa 110 prosenttia itsestään, jotta menestyy.
 Myös Lilli Wuoltee kokee, että nuorilta vaaditaan työelämässä paljon. Perehdytys on hänen mukaansa ollut vähäistä tai sitä ei ole ollut juuri lainkaan.
 – Olen ollut työpaikassa, missä on ollut todella kovat vaatimukset ja tästä syystä ammatillinen itsetuntoni on alkanut heikentyä.
 Työuupumuksesta  on viime vuosina puhuttu paljon. Lähes neljännes työssäkäyvistä suomalaisista kärsii lievästä työuupumuksesta, selviää  THL:n tekemässä tutkimuksesta.
 Karjalainen työskentelee Helsingin yliopiston  WeAll  -tutkimushankkeessa, missä tutkitaan, millaiset tekijät tukevat ja rajoittavat mahdollisuuksia työelämässä. Siinä on tutkittu muun muassa sitä, kuinka työt ovat siirtyneet yhä enemmän vapaa-ajalle.
 Näin on käynyt myös milleniaalien kohdalla.
 – Töitä tehdään iltaisin, kesälomilla ja viikonloppuisin. Jos vastaa vapaa-ajalla työmeiliin kännykällä, sitä ei katsota työn teoksi. Jos sen sijaan vastaa läppärillä, se on työtä.
 Karjalaisen mukaan työnantajat eivät välttämättä katso pahakseen, jos töitä tekee työajan ulkopuolella. Toisaalta se ei häiritse aina työntekijöitäkään.
 Karjalaisen mukaan organisaatioiden tulisi luoda jaetut ja eettisesti kestävät käytännöt työajan ulkopuolella tehtävälle työlle.
 Unelmatyöt luovat lisää paineita
 Lilli Wuoltee puhuu siitä, että unelmien työpaikan saamisella on hänelle iso merkitys.
 Ulkopuolelta tulevat kokemukset toisaalta antavat ristiriitaisen kuvan työelämästä. Esimerkiksi sosiaalisessa mediassa kirjoitetaan vähemmän huonoista kokemuksista.
 – Koen, että suurimmalla osalla on pidempi koulutus ja hyväpalkkainen toimistotyö tai sitten he ovat ehtineet olla jo vuosia kutsumusammatissaan. Siitä tulee itselle riittämätön olo.
 Pitää elää elämänsä parasta aikaa. Jos ei saavuta sitä potentiaalia, se saattaa tuoda olon, että on epäonnistunut työelämässä.  Mira Karjalainen
 Työterveyslaitoksen tutkijan Auli Airilan mukaan kuitenkin isossa osassa työtä on myös rutiineja ja unelmatyökään ei voi olla aina pelkkää unelmaa.
 Helsingin yliopiston Mira Karjalainen kertoo, että puheet unelmien työpaikasta luovat milleniaaleille lisää paineita.
 – Kaupan kassasta lähtien sanotaan, että pitää elää elämänsä parasta aikaa. Jos ei saavuta sitä potentiaalia, se saattaa tuoda olon, että on epäonnistunut työelämässä.
 Lilli Wuolteella on paljon motivaatiota, mutta hän etsii vielä omaa juttuaan.   Elsa Honkanen
 Kohti uutta ammattia
 Lilli Wuoltee on nyt työtön työnhakija. Hänen tavoitteenaan on uuden työn tai opiskelupaikan löytäminen syksyyn mennessä. Jatkosuunnitelmia haittaa se, että Kela hylkäsi kuntouttavan fysioterapian sekä psykoterapian hakemuksen.
 – Minulla olisi ollut aikaa kuntouttaa itseäni samalla, kun mietin, mitä voisin tehdä. Nyt teen valitusta kuntoutuspäätöksestä Kelaan kuntoutusohjaajan kanssa. Hän auttaa myös pohtimaan ammatillisen kuntoutuksen asioita.
 Wuoltee ei pysty tekemään kokopäiväisesti seisomatyötä, mutta ei myöskään pelkkää istumatyötä. Eräs ammatinvalintapsykologi sanoi, että jokin asiantuntija-ammatti voisi sopia Wuolteelle.
 – Minulla on motivaatiota, enkä halua jäädä kotiin. Tiedän, etten ole yksin tämän asian kanssa. Olen kuullut vastaavia kokemuksia muiltakin.
 Mitä ajatuksia artikkeli herätti – voit keskustella aiheesta tämän jutun kommenttiosiossa  Yle.fi -tunnuksella klo 22 asti torstaina.
 Aiheesta lisää:
 Kun Sara Vanninen otti suttuisia peilikuvia työpaikan vessassa, kukaan ei osannut vielä kuvitella, miten iso juttu blogeista tulisi
 Havaintoja ihmisestä: Työtä voi olla vaikea rajata työpaikalle
 Laura Hallamaan kolumni: Mummojen ja pappojen leipä oli pieninä palasina, ja niin näyttää käyvän myös y-sukupolvelle
 Nuori nainen häpesi työtään ja toivoi, ettei kukaan tuttu tule vastaan – Tutkija: Työltä odotetaan toisinaan liikaa
 En tunnista sitä työelämää, josta puhutaan – pätkätyötodellisuus on monelle jatkuvaa taistelua

Lilli Wuoltee, 28, lähti itkien töistä, kun pomo kertoi, etteivät työt jatkukaan – nuoret joutuvat tekemään pätkätöitä, vaikka eivät haluaisi


Summary: #BoycottAmazon-aihetunniste leviää Twitterissä.

Monet hindut ovat pahoittaneet Intiassa mielensä verkkokauppa Amazonin myymistä tuotteista. Kehotukset boikotoida yhdysvaltalaista verkkokauppajättiä alkoivat levitä sen jälkeen, kun Amazonin huomattiin myyvän hindujumalien kuvilla varustettuja tuotteita.
 Hindujumalien kuvia on painettu muun muassa kenkiin, lattiamattoihin ja wc-istuinten suojiin.
 Boikottivaatimukset leviävät Twitterissä aihetunnisteella #BoycottAmazon.
 Osa asiaa Twitterissä kommentoineista on vedonnut Intian ulkoministeriin  Sushma Swarajiin , jotta tämä ryhtyisi toimiin Amazonia vastaan.
 Swaraj otti vuonna 2017 yhteen Amazonin kanssa sen jälkeen, kun verkkokauppa oli myynyt mattoa, johon oli painettu Intian lippu. Ministeri uhkasi tuolloin perua Amazonin työntekijöiden viisumit, ellei mattoa vedetä myynnistä. Amazon taipui vaatimukseen.

Hindujumalia lattiamatoissa ja wc:n istuinsuojissa – Amazonin tuotevalikoima herättää kiukkua Intiassa


Summary: Pankkien työntekijät olivat vaihtaneet tietoja chat-keskusteluissa.

Euroopan komissio on määrännyt viidelle suurelle pankille yhteensä yli miljardin euron sakot kartelleista valuuttamarkkinoilla. Komissio kertoi asiasta torstaina tiedotteessaan.
 Komission mukaan pankit olivat osallistuneet kahteen kartelliin valuuttamarkkinoilla. Sakkoja saivat Barclays, Royal Bank of Scotland (RBS), Citigroup, JPMorgan ja japanilainen MUFG Bank.
 Pankkien työntekijät olivat muun muassa vaihtaneet tietoja ja kaupankäyntisuunnitelmia chat-keskusteluissa, komissio kertoi.
 Sveitsiläispankki UBS välttyi sakoilta, koska se paljasti valuuttakartellit komissiolle.
 - Nämä kartellipäätökset lähettävät selvän viestin, että komissio ei suvaitse vehkeilyä millään rahoitusmarkkinoiden osa-alueella, sanoi EU:n kilpailukomissaari  Margrethe Vestager  tiedotteessa.
 Kauppaa yhdellätoista valuutalla
 Useimmat kartelleihin osallistuneista pankkien työntekijöistä tunsivat toisensa henkilökohtaisesti. Jotkut heistä perustivat chat-keskusteluryhmiä ja pyysivät toisia liittymään mukaan.
 Tyypillisesti pankkien treidaajat kirjautuivat chateihin koko työpäivän ajaksi ja keskustelivat useista aiheista, mukaan lukien valuuttakaupoistaan.
 Ensimmäinen kartelli toi yhteensä 811 miljoonan euron sakon Barclaysille, RBS:lle, Citigroupille ja JPMorganille. Toisesta kartellista komissio määräsi kaikkiaan 258 miljoonan euron sakon Barclaysille, RBS:lle ja MUFG Bankille.
 Komission mukaan valuuttamarkkinoiden manipulointi tapahtui vuosina 2007-2013. Kartelleissa käytiin kauppaa yhdellätoista valuutalla, muun muassa eurolla, Yhdysvaltojen dollarilla, Britannian punnalla ja Japanin jenillä.

EU-komissiolta suurpankeille yli miljardin euron sakot kartelleista valuuttamarkkinoilla


Summary: Thyssenkruppin hissit tiivistäisivät Koneen huoltoverkostoa ja vahvistaisivat sitä kilpailussa, taloustoimittaja Juha-Matti Mäntylä kirjoittaa.

Muu yleiskäyttöön tarkoitettujen koneiden valmistus

Teollisuudessa käytettävien koneiden tukkukauppa

Suomalaisen hissiyhtiö Koneen on jo pitkään huhuttu katselevan saksalaisen Thyssenkruppin hissejä ostoaikeissa. Spekulaatiot saivat jälleen vauhtia, kun  Reuters kertoi lähteisiinsä vedoten , että suomalaiset harkitsevat nyt kauppaa tosissaan.
 Jos kauppa syntyy, samalla Suomeen syntyy maailman suurin hissiyhtiö.
 Juha-Matti Mäntylä / Yle
 Kauppa olisi sijoittajien mielestä hyvä ajatus. Koneen osakekurssi on yli neljän prosentin nousussa. Perinteikäs yhtiö on tänään arvokkaampi kuin kertaakaan sen yli 50-vuotisen pörssitaipaleensa aikana.
 Huhu nostattaa myös saksalaista Thyssenkruppia. Monialayhtiön osake on yli seitsemän prosentin nousussa. Ennätykset ovat kuitenkin kaukana. Yhtiön osake on kyntänyt tänä keväänä alempana kuin vuosiin.
 Thyssenkrupp tarvitsee rahaa. Sitä se olisi saanut yhdistämällä terästuotantonsa intialaisen Tata Steelin kanssa. Viime viikolla kerrottiin, että tuo yhdistyminen ei taida kelvata Euroopan kilpailuviranomaisille.
 Kelpaisiko hissikauppa viranomaisille? Sitä mietitään tarkkaan  Alfied Krupp von Bohlen und Halbach Foundationissa . Kyseinen koulutusta, tutkimusta, urheilua ja kulttuuria rahoittava säätiö on Thyssenkruppin suurin omistaja hieman yli viidenneksen osuudella.
 Kone
 Tähän asti Thyssenkrupp on virallisesti suunnitellut yrityskaupan sijasta hissiliiketoimintojen pörssilistausta. Sitä kilpailuviranomaiset eivät ainakaan vastustaisi.
 Listaus on houkutteleva vaihtoehto myös siksi, että maailman pörssit ovat kivunneet koko kevään. Toisaalta koko kevään ajan on kasvanut myös maailmantalouden epävarmuus.
 Kauppasodat, brexit, Kiinan talous, Euroopan velkaongelmat, materiaalien hinnat... Näitä riskejä on listattu Thyssenkruppin omiinkin tulosraportteihin. Hissien myynti teolliselle ja asiantuntevalle ostajalle olisi helpommin toteutettava toimenpide.
 Kone on jo aiemmin todennut, että yhteenliittymät ovat hissialalla hyvä ajatus.
 Suomen suurin kauppa, ainakin melkein
 Hissimarkkinoilla on tällä hetkellä monta vahvaa kilpailijaa, jotka kilpailevat ankarasti. Kun maailmantalouden ja rakentamisen kasvu hyytyy, kilpailusta tulee verinen.
 Silloin heikoimmat ostetaan pois – ja lopulta markkinoita jää hallitsemaan vain muutama suuri.
 Samasta ilmiöstä oli kyse myös silloin, kun Nokia osti Alcatel-Lucentin 16 miljardin euron hintaan. Suomen toinen tähtiyhtiö Kone saattaa siis tehdä vastaavan tempun.
 Reutersin tietojen mukaan Thyssenkruppin hissiliiketoimintojen arvo olisi noin 14 miljardia euroa. Koneen arvo on tällä hetkellä noin 23 miljardia euroa. Todennäköisesti kauppa tehtäisiin osittain osakevaihtona.
 Kone opetti “aftersalesia”
 Kone opetti suomalaisille, että tuote ei ole vain se kone tai laite, joka pakataan tehtaalla pahvilaatikkoon tai rekan lavalle. Tuote on myös se palvelu, joka tuohon laitteeseen liitetään.
 Tänä vuonna tasan puolet Koneen myynnistä on joko huoltoa tai vanhojen hissien modernisointia.
 Tämä on työtä, johon tarvitaan laajaa huoltoverkostoa – siis ihmisiä. Tästä päästääkin erääseen tärkeään yrityskaupan perusteluun.
 Juha-Matti Mäntylä / Yle
 Kahden erillisen huoltoverkoston yhdistäminen synnyttäisi yhden, entistä tiiviimmän huoltoverkon.
 Sijoittajat laskevat jo, kuinka paljon tehokkaampi  kokonaisuus yrityskaupan myötä syntyisi . Tehokkuus tarkoittaa väistämättä henkilöstösäästöjä. Säästöjä syntyisi myös tuotelinjojen yhdistämisestä.
 Ikävä kyllä, osa yllä olevan kaavion työntekijöistä saisi kaupan jälkeen lähtöpassit.

Analyysi: Koneen kurssi kaikkien aikojen ennätykseen – sijoittajat uskovat, että Suomeen syntyy maailman suurin hissiyhtiö


Summary: Kokkolan väyläalueelle upotettiin sodan jälkeen runsaasti räjähteitä.

Kokkolan satamaväylältä löytyi torstaina sotilasräjähde. Räjähde löytyi väylän ja sataman syventämishankkeen yhteydessä, ja löydöksestä ilmoitettiin heti poliisille. Puolustusvoimien oli määrä tulla raivaamaan räjähde vielä myöhemmin illalla.
 Räjähde löytyi imuruoppausaluksen imuputkesta, kun alus ruoppasi väylällä. Ruoppaus keskeytettiin väliaikaisesti. Lisäksi laiturialue eristettiin.
 Räjähteen löytyminen ei vaikuta muihin käynnissä oleviin ruoppaus- ja rakentamistöihin alueella.
 Kokkolan väylän ja sataman välinen alue on räjähteiden osalta riskialuetta, ja siksi alue tutkittiin tarkoin jo ennen syventämishankkeen aloittamista.
 Puolustusvoimat tutki viime kesänä sukeltamalla väylältä ja satamasta yhteensä yli 400 kohdetta. Tutkimuksissa  löydettiin ja raivattiin väyläalueelta 40 sotilasräjähdettä . Satama-alueelta räjähteitä ei sukellustutkimuksissa löytynyt. Räjähteiden raivaus alueella on vaativaa,  sukeltajat joutuvat etsimään kohteita jopa käsikopelolla .
 Väyläalueelta löytyvät räjähteet ovat 1940–70-luvuilta, jolloin ammuksia sai vielä hävittää upottamalla ne merenpohjaan. Räjähdeupotukset paljastuivat kun Kokkolan väylää syvennettiin edellisen kerran 1990-luvun alkupuolella. Silloiset räjähdelöydökset läjitettiin Pommisaareksi kutsutulle alueelle. Pommisaari täytetään ja maisemoidaan meneillään olevien ruoppausten massoilla.
 Kokkolan väylän kulkusyvyydeksi ruopataan 14 metriä. 63 miljoonaa euroa maksavan  hankkeen aikana siirretään 2 miljoonaa kuutiota ruoppausmassoja  toiseen paikkaan.

Imuruoppaajan putkesta löytyi sotilasräjähde – Kokkolan syväväylän ruoppaus keskeytyi


Summary: Asiantuntijat ovat lähes varmoja isäkiintiön pitenemisestä ja pitävät todennäköisenä, että siitä tulee sama kuin äidillä.

Mikko Sepänmaa  ehtii aurinkoisena arkiaamuna leikkikenttäkaveriksi pienen hetken verran. Vuoden ja kahden kuukauden ikäinen  Hertta  lähtee sen jälkeen päiväkotiin ja molemmat vanhemmat töihin. Viime kuussa Sepänmaa oli vielä isyysvapailla.
 – Onneksi vaimo oli jo järjestänyt omaa ohjelmaa Hertalle, niin se jatkui isyysvapaan aikanakin. Käytiin sirkuksessa ja muskarissa. Päivät kuluivat yllättävän nopeasti.
 Hertan äiti pääsi kuukaudeksi töiden makuun jo yksivuotispäivän paikkeilla, kun isä-Sepänmaa otti aina pari vapaapäivää viikkoa kohden. Isä hoiti Herttaa näin pari päivää viikossa ja äiti teki osa-aikatöitä. Sepänmaa käytti järjestelyyn omaa vuosilomaansa.
 Tämäntyyppistä joustoa on nyt enemmänkin hakusessa perhevapaauudistukseen. Hallitusneuvotteluihin osallistuvista viidestä puolueesta kolme puhuu joustavan ja limittäisen työnjaon perhevapaista. Näitä ovat SDP, vihreät ja RKP.
 Tästä on kyse Perhevapaauudistuksen tavoitteena on lisätä työelämän ja vanhemmuuden tasa-arvoa. Viime vuonna uudistus kaatui. Tuolloin yritettiin ilman lisärahaa, mutta nyt puolueilla on tahto kasvattaa perhevapaamenoja.
 Asiantuntijat eivät näe isoja esteitä perhevapaauudistuksen tiellä. Hallitusneuvottelujen puolueet ovat toisiaan lähellä perhevapaanäkemyksissään.
 – En pitäisi yhteisen näkemyksen löytymistä hirveän vaikeana, sanoo erikoistutkija  Johanna Närvi  Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselta.
 Sen verran asiassa on kuitenkin kitkaa, että perhevapaakysymys jäänee hallitusneuvotteluissa viimeisinä ratkaistaviin työelämäasioihin kiperyytensä takia.
 Ammattijärjestö SAK:n sosiaalipoliittinen asiantuntija  Tuuli Glantz  panisi "päänsä pantiksi", että isän kiintiön osuutta pikkulapsen kotona hoitamisesta kasvatetaan.
 – Uskon kyllä, että lapsen syntymän jälkeen vanhemmilla on käytettävissä yhtä pitkä jakso, Glantz ennustaa.
 – Jos nainen on vuosia pois työelämästä, tietysti sillä on vaikutusta ura- ja palkkakehitykseen ja myöhemmin eläkekertymään. Se on peruste sillekin, miksi puolueet haluavat tehdä jotain myös kotihoidon tuelle.
 Neuvottelevat puolueet: Yhtä suuri kiintiö isälle ja äidille
 Nykyisessä perhevapaamallissa isälle on kiintiöity runsaat kaksi kuukautta ja äidille neljä kuukautta. Lisäksi noin puolen vuoden vanhempainvapaan saa jakaa vanhempien kesken vapaasti.
 Käytännössä vanhempainvapaan käyttää miltei aina äiti, eivätkä isät pidä kokonaan edes heille kiintiöityjä kuukausia. Keskimäärin isäkiintiöstä pidetään alle puolet.
 Yle Uutisgrafiikka
 – Valitettavan vähän isät käyttävät sitä oikeuttaan. Toivoisin kannustusta, eikä mielellään pakkoa, Mikko Sepänmaa tuumii.
 – Luodaan semmoinen "hype", että kannattaa olla lasten kanssa kotona.
 Poliitikot viestittäisivät samaa isän ja äidin samansuuruisista vapaakiintiöistä. Kaikki hallitusneuvotteluissa mukana olevat puolueet uudistaisivat perhevapaat niin, että ne jakautuvat kummallekin tasan.
 Yle kysyi vaalien alla puolueiden virallista linjaa perhevapaiden tasajakoon. Yle Uutisgrafiikka
 Perhevapaapulman voi jakaa kahteen ratkaistavaan osaan. Ensimmäinen koskee ansiosidonnaisen vapaan pituutta ja sen sisältämää isäkiintiötä. Toinen ongelma on kotihoidon tukeminen, kun vanhemmat ovat käyttäneet ansiosidonnaisensa.
 Ensimmäiseen kysymykseen lähtökohdat ovat nämä:
 Vihreät, vasemmistoliitto ja RKP kannattavat niin sanottua 6+6+6-mallia. Siinä on äidin kuuden kuukauden äitiysvapaa, isän kuuden kuukauden isyysvapaa ja vielä kuusi kuukautta jaettavaksi miten tahtoo. Malli pidentäisi perhevapaiden kestoa selvästi nykyisestä ja olisi kalliimpi. SDP:n malli on käytännössä sama, mutta lyhyemmillä kiintiöillä: 3+3+6. Kiintiöitä pidennettäisiin myöhemmin. Keskustalla ei ole kuukaudentarkkaa mallia. Keskusta pitää kiinni siitä, ettei isän kiintiö lyhennä äidin kiintiötä. Demarimallissahan näin kävisi.
 Toisessa kysymyksessä näkemysero on tämä:
 Keskusta säilyttäisi kotihoidon tuen kolmevuotiaaksi asti. Keskusta olisi valmis pienentämään euromäärää, kun lapsi täyttää kaksi. Silti kokonaisuutena uudistuksen pitäisi keskustan mukaan olla eurollinen parannus perheille eli valtiolle menokohde, jonka rahoitusta lisättäisiin.
 SDP sitoisi maksun kotihoidon pituuteen. Yhdeltä vuodelta kuukausimaksu olisi korkeampi. Jos hoitovuosia pitäisi kaksi, kuukausisumma puolittuu. Oleellinen ero keskustan malliin on se, että pitkäaikaisessa kotihoidossa summa puolittuu heti tuen alkaessa eikä siis matkan varrella porrastu isommasta eurosummasta pienemmäksi.
 Myös vihreät puolittaisi tuen, jos vanhempi haluaa pidentää kotonaoloa.
 Kotihoidon tukeen liittyy melko erottamattomasti, miten päiväkoteihin panostetaan – siellä lapset todennäköisesti hoidetaan, jos vanhemmat hoputetaan takaisin työelämään. Laskelmissa kotona hoitamisen tukeminen on julkiselle taloudelle halvempaa kuin lasten päivähoito.
 Se, miten tarkkaan uudistuksen reunaehdoista nyt hallitusneuvotteluissa sovitaan, on arvailua. Puolueet eivät halunneet kommentoida asiaa kesken neuvottelujen.
 Ei ensisijaisesti työllisyysuudistus
 Moni puolue haluaa myös mahdollistaa entistä vapaammin sen, että ansiosidonnaista ja hoitorahaa voi pitää pätkissä ja vuorotellen. Se sopisi paremmin nykyiseen työelämään:
 – Tehdään erilaisissa silpuissa töitä, ja tietyllä tavalla töitä tehdään milloin vain. Tämä on muuttanut tilannetta, sanoi Akavan työelämäasioiden päällikkö  Lotta Savinko  keskiviikkona  Ylen aamu-tv:ssä .
 – Työn ja perheen yhteensovittaminen ei tässä mallissa onnistu tai se on hyvin hankalaa.
 Kun perhevapaauudistus kaadettiin 2018, tuolloinen pääministeri  Juha Sipilä  (kesk.) perusteli päätöstä muun muassa pieniksi paljastuneilla työllisyysvaikutuksilla. Poliitikoilla on ollut vuoden päivät aikaa sulatella sitä, että perhevapaita säätämällä työllistyy korkeintaan tuhansia.
 On tulkittu, että nyt hallitusneuvotteluissa vaakakupissa painaa enemmän tasa-arvo kuin oletus suurista työllisyysvaikutuksista.
 Esimerkiksi monen puolueen toive osa-aikatyöhön kannustavasta perhevapaamallista ei suuresti kaunistaisi työllisyystilastoa.
 – Työelämässä osa-aikatyön järjestäminen koetaan hankalaksi. Työnantajat sanovat, että töitä on hankala järjestellä ja sijaisia on hankala palkata, THL:n erikoistutkija Johanna Närvi sanoo.
 – Työntekijät taas arvioivat, että joutuisivat tekemään saman työn pienemmällä palkalla ja käyttämään joka tapauksessa saman ajankin niihin töihin.
 Jutusta voi keskustella tänään klo 22:een.

Mitä isyyslomalle tapahtuu? Paljonko tukea 2-vuotiaan kotihoitoon? Nämä ovat hallitusneuvottelijoiden perhevapaatavoitteet


Summary: Salailu on normaalia, sillä pahimmillaan julkisuus voi kaataa koko rauhanprosessin,  kertoo Johanna Poutanen CMI:stä.

Kaaokseen ajautuneen Venezuelan hallitus ja oppositio ovat käyneet jo jonkin aikaa rauhanneuvotteluja Norjan välityksellä, mutta virallisesti neuvotteluista ei ole kerrottu mitään julkisuuteen.
 Tieto siitäkin, että neuvotteluja ylipäätään käydään, on peräisin  norjalaismedian lähteiltä  – osapuolet eivät ole sitä vahvistaneet.
 Suomalainen rauhanvälittäjä  Johanna Poutanen  Crisis Management Initiativesta CMI:stä kertoo, että salailu on rauhanprosesseissa normaalia ja usein jopa tärkeää. Pahimmillaan julkisuus voi johtaa siihen, että koko rauhanprosessi kariutuu.
 "Ensi askelia"
 Norjalaismedian mukaan Venezuelan osapuolet ovat käyneet jo kahteen otteeseen neuvotteluja Oslossa ja sitä ennen Kuubassa. Toinen neuvottelukierros päättyi tänään torstaina.
 Poutanen arvioi, että neuvottelut ovat vielä hyvin varhaisessa vaiheessa ja nyt vasta suunnitellaan, miten prosessissa edetään.
 Varmaa tietoa ei kuitenkaan ole, sillä CMI ei ole osallistunut Venezuelan rauhansovitteluun.  CMI:llä  ei ylipäätään ole toimintaa Latinalaisessa Amerikassa.
 Yleensä rauhanneuvotteluja kuitenkin alustetaan pitkään ja prosessi on monivaiheinen. Vasta sitten asiakysymyksistä tai mahdollisesta kriisin ratkaisusta päästään keskustelemaan.
 Venezuelassa kiistellään siitä, kuka maata saa johtaa. Oppositiojohtaja  Juan Guaidó  on   julistautunut väliaikaiseksi presidentiksi  ja vaatii vapaita vaaleja. Presidentti  Nicolás Maduro  on syyttänyt oppositiota vallankaappausyrityksistä.
 Kriisin vakavuutta lisää se, että Yhdysvallat tukee Guaidóa ja Venäjä Maduroa. Kymmenet maat,  joukossa Suomi,  ovat tunnustaneet Guaidón Venezuelan johtajaksi.
 Venäjä tukee Venezuelan kriisissä Ncólas Maduroa. Toukokuun alussa Venezuelan ulkoministeri Jorge Arreaza tapasi Moskovassa Venäjän ulkoministerin Sergei Lavrovin.  Sergei Ilnitsky / EPA-EFE
 Poutasen mukaan tieto Venezuelan rauhanneuvotteluista antaa aihetta varovaiseen toiveikkuuteen. Hän kuitenkin korostaa, että, kyse on todennäköisesti vasta hyvin varhaisista askelista.
 Vielä ei voi olettaa, että neuvottelut onnistuvat tai edes, että prosessi jatkuu pitkään.
 Onko kriisi kypsä?
 Rauhanvälittäjien yleinen näkemys on, että kriisin täytyy olla kypsä neuvotteluille, jotta neuvottelut voisivat onnistua. Tämä tarkoittaa sitä, että kriisissä vallitsee jonkinlainen kauhun tasapaino tai pattitilanne, jossa molemmat osapuolet katsovat, ettei sitä saada aseellisesti ratkaistua.
 Lisäksi molempien osapuolten on pidettävä neuvotteluja mahdollisena kanavana, jolla ratkaisu voi löytyä, Poutanen kertoo.
 – Tässä vaiheessa voi vain spekuloida, onko tämä Venezuelan osapuolten näkemys konfliktistaan ja millaiset mahdollisuudet on löytää kestävä ratkaisu rauhanprosessin avulla.
 Edes se, että osapuolet on saatu samaan neuvottelupöytään ei välttämättä kerro siitä, että he ovat sitoutuneet neuvotteluihin.
 Julkisuudessa ollutta neuvottelujen osallistujalistaa Poutanen pitää vahvan kuuloiselta. Norjan yleisradioyhtiön NRK:n mukaan neuvotteluihin osallistuvat Maduron edustajina viestintäministeri sekä Mirandan maakunnan kuvernööri. Oppositiota edustavat entinen kansanedustaja ja entinen ministeri.
 Myös Norjan ulkoministeriö on NRK:n mukaan mukana.
 Välittäjältä vaaditaan uskottavuutta
 Aloite rauhanneuvottelujen käynnistämiseen syntyy yleisimmin keskusteluissa jo olemassaolevien kontaktien kanssa. Harvemmin käy niin, että jotain osapuolta pyydetään rauhanvälittäjäksi virallisesti vaikkapa kirjeellä, Poutanen kertoo.
 Nicólas Maduro Miraflores / EPA-EFE
 Aloite voi tulla joko jommalta kummalta kriisin osapuolelta tai ulkopuolisilta tahoilta tai useammastakin suunnasta. Ehdoton edellytys välittäjälle on, että kaikki osapuolet pitävät sitä sopivana ja luottavat siihen.
 Yleensä välittäjäksi valitulla on pitkäaikaiset suhteet osapuoliin. Esimerkiksi Norjalla on pitkät diplomaattisuhteet Venezuelan kanssa. Sillä on myös hyvät suhteet Guaidóa tukevaan Yhdysvaltoihin.
 Norja on lisäksi hankkinut mainetta kansainvälisenä rauhanvälittäjänä ja maa nähdään ainakin jossain määrin puolueettomana. Norja ei esimerkiksi ole ottanut Venezuelan johtajuuskiistaan kantaa.
 Poutasen mukaan kannan ottaminen kriisiin ei kuitenkaan ole aina väistämätön este rauhanvälittäjänä toimimiselle.
 Luottamus on helppo rikkoa
 Kun neuvottelut on saatu käyntiin, on hyvin tavallista, ettei niistä tiedoteta heti julkisesti.
 Poutanen huomauttaa, ettei julkisuus välttämättä tue neuvottelujen herkkiä alkuvaiheita. Silloin pyritään luomaan ilmapiiriä, jossa voidaan käydä avoimia ja luottamuksellisia keskusteluja. Tässä vaiheessa luottamus on helppo rikkoa.
 – Koko prosessi voi kuolla esimerkiksi siihen, että yksi osapuoli lähtee kommentoimaan julkisuudessa, mitä alustavasti on keskusteltu.
 Lisäksi ulkopuolinen paine asialistan ja sisällön julkistamiseen kasvaa, kun neuvotteluista on kerrottu julkisuudessa.
 Sosiaalinen media on Poutasen mukaan lisännyt viestinnän hallitsemisen vaikeutta rauhanvälityksessä.
 Somen avulla prosessista on mahdollista viestiä laajalle yleisölle, mutta toisaalta myös vuotaa tietoja, joita ei haluta julkisiksi.
 "Ei helppo tie"
 Venezuelan kriisiin ratkaisemista vaikeuttaa Poutasen mukaan se, että sillä on alueellisia ja kansainvälisiä ulottuvuuksia.
 – Helppo tie ei varmasti ole edessä.
 Poutanen toteaa, että mitään arviota neuvottelujen kestosta ei voi esittää, etenkään, kun ei ole tietoa asialistasta. Joissakin kriiseissä ratkaisu on syntynyt verraten nopeasti, toisissa on neuvoteltu vuosia.
 Rauhanneuvottelut voivat myös epäonistua. Stoppi voi tulla jo alkumetreillä esimerkiksi silloin, jos osapuolet eivät pääse yhteisymmärrykseen edes siitä, mistä keskustellaan.
 Myös merkittävät maan sisäiset tapahtumat, kuten konfliktin kärjistyminen voivat pysäyttää neuvottelut ainakin väliaikaisesti.
 Miksi taas Pohjoismaa?
 Norja on toiminut rauhanvälittäjänä useissa maailman kriiseissä, esimerkiksi Lähi-idässä, Malissa, Guatemalassa, Sri Lankassa ja Kolumbiassa.
 Uutiskanava France24 jopa kirjoitti  vuonna 2012, että Norjasta on tullut rauhanvälittäjä-sanan synonyymi.
 Kolumbian hallituksen ja Farc-sissiliikkeen rauhanneuvottelujen aloittamisesta kerrottiin lokakuussa 2012 tiedotustilaisuudessa Oslossa. Audun Braastad / EPA
 Myös muut Pohjoismaat ovat saaneet mainetta rauhanvälityksestä, joukossa muun muassa Namibiaan, Kosovoon ja Acehiin rauhaa välittänyt presidentti  Martti Ahtisaari  ja hänen perustamansa CMI.
 Poutasen mukaan yksi syy menestykselle on se, etteivät Pohjoismaat ole suurvaltoja. Niillä ei ole niin merkittäviä taloudellisia ja poliittisia intressejä konfliktimaissa kuin muilla mailla.
 – Pohjoismaat on helpompi nähdä puolueettomina, mikä on tietysti välittäjälle ennakkoedellytys.
 Lisäksi Pohjoismailla on ollut pitkään diplomaatti- ja avustussuhteet monien konfliktimaiden kanssa. Se auttaa rakentamaan luottamusta.
 Johanna Poutanen Riku Isohella / CMI
 Menestys myös poikii menestystä. Kun Pohjoismaat ovat onnistuneet rauhanvälityksessä ja rakentaneet osaamistaan sekä tietoisesti että eteen tulleiden tilaisuuksien myötä, se on kasvattanut mahdollisuuksia toimia välittäjänä myös jatkossa, Poutanen toteaa.
 Poutanen itse johtaa CMI:ssä  Naiset ja rauhanvälitys -tiimiä.  Hänellä on rauhanvälityskokemusta etenkin Etelä-Sudanista.
 Lue myös:
 Kaaokseen ajautuneeseen Venezuelaan hierotaan sopua Norjassa
 Venezuelan korkein oikeus syyttää uusia oppositiopoliitikkoja maanpetoksesta, turvallisuusjoukot sulkivat parlamentin
 Venezuelan Guaidó valmis keskustelemaan USA:n armeijan kanssa yhteistyöstä Maduron syrjäyttämiseksi
 Tuntemattomuudesta Venezuelan johtoon – Kuka on Juan Guaidó?
 Suomi tukee Guaidóa Venezuelan väliaikaiseksi presidentiksi – Useat EU-maat tunnustivat oppositiojohtajan maan johtajaksi

Norja sai jälleen rauhanvälittäjän roolin: Venezuelan kriisiin etsitään sopua Oslossa, mutta mitään ei hiiskuta