Summary: Syytetyn loukkaantuminen ja julkisuus voidaan katsoa epävirallisiksi rangaistuksiksi.

Mitä tarkoittaa, että syyttäjä luopui rangaistusvaatimuksesta Raaseporin tasoristeysonnettomuudessa? - Professori: Ei sido tuomioistuinta, mutta käytännön vaikutus on merkittävä
 Syytetyn loukkaantuminen ja julkisuus voidaan katsoa epävirallisiksi rangaistuksiksi
 Raaseporin tasoristeysonnettomuuden syytettä ajava syyttäjä ilmoitti keskiviikkona, ettei sittenkään vaadi turma-auton kuljettajalle rangaistusta. Syyttäjä katsoo, että vaikka tuomioistuin toteaisi kuljettajan syyllistyneen onnettomuudessa rikoksiin, tämä voidaan jättää tuomitsematta rangaistukseen.
 Helsingin yliopiston rikosoikeuden emeritusprofessorin Raimo Lahden mukaan sillä, että syyttäjä on tätä mieltä, on käytännössä merkittävä vaikutus tuomioistuimen toimintaan.
 – Tuomioistuin ei rangaistuksen määräämisen osalta ole sidottu siihen, mitä syyttäjä esittää. Kuitenkin yleinen suuntaus on, että syyttäjän kanta muodostaa keskustelun pohjan, ja siitä poikkeamiseksi pitäisi ilmetä puoltavia seikkoja, Lahti sanoo STT:lle.
 Syytetyn itsensä loukkaantuminen on oppikirjaesimerkki
 Syyttäjä perusteli rangaistusvaatimuksesta luopumista sillä, että syytetty loukkaantui itsekin kolarissa ja on joutunut julkiseen ryöpytykseen.
 Lahden mukaan syyttäjän esittämiä perusteluja voidaan pitää niin sanottuina epävirallisina sanktioina, jotka tuomioistuin voi ottaa huomioon rangaistusta mitatessa. Tuomioistuin voi siis katsoa, että tarvetta varsinaiselle rangaistusseuraamukselle ei ole, sillä syytetty on joutunut jo kärsimään epävirallisista sanktioista.
 Lapin yliopiston rikosoikeuden professori Minna Kimpimäki selittää, että puhutaan sanktiokumulaatiosta: voidaan katsoa että tekijälle on tullut jo muita seurauksia ja että rikosoikeudellisen sanktion tuleminen niiden päälle olisi kohtuutonta. Terveydentila on Kimpimäen mukaan tyypillinen seikka, joka voi vaikuttaa rangaistukseen.
 – Syytetyn itsensä loukkaantuminen on oppikirjaesimerkki siitä, minkä tyyppisiä seikkoja voidaan ottaa huomioon rangaistuksen kohtuullistamisessa tai siinä, että jätetään tuomitsematta rangaistukseen.
 Myös oikeudenkäynnin julkisuus voidaan ottaa huomioon.
 – Siinä on ollut linjauksena, että jos julkisuus on hyvin henkilöön käyvää eikä perustu rikokseen, niin hyvinkin saattaa olla huomioon otettava seikka.
 "Tapaus mennee enintään tuottamuksen alarajoilla"
 Vaikka syytteellä ei tavoiteltaisi rangaistusta, oikeudenkäynti ei Lahden mukaan ole turha.
 – Kun on tapahtunut kuolemia, syyttäjän näkökulmasta voi olla voimakas julkinen intressi selvittää onnettomuuden syyt. Kun asia viedään oikeuteen, on pääkäsittely ja todistajien kuuleminen, jolloin saadaan paljon parempi selvyys kuin esitutkinta-aineiston perusteella.
 Kimpimäki huomauttaa, että tuomioistuin voi myös päätyä hylkäämään syytteen, jolloin rangaistuksen kohtuullisuutta ei tarvitse arvioida lainkaan.
 – Aivan ensimmäiseksi tuomioistuimen täytyy tehdä ratkaisu siitä, onko rikosta tapahtunut vai onko onnettomuus ollut rankaisematon tapaturma. Jos tuomioistuin tässä tapauksessa päätyy pitämään tekoa tuottamuksellisena, mennään varmaankin ihan tuottamuksen alarajoilla.
 Taajamajunan ja armeijan auton törmäyksessä kuoli kolme
 Alun perin haastehakemuksessaan syyttäjä ilmoitti vaativansa onnettomuusautoa kuljettaneelle miehelle tuntuvaa sakkoa tai ehdollista vankeutta. Miestä syytetään kolmesta kuolemantuottamuksesta, liikenneturvallisuuden vaarantamisesta ja palvelusrikoksesta.
 Onnettomuus sattui syksyllä 2017 Raaseporin Skogbyssä vartioimattomassa tasoristeyksessä. Armeijan kuorma-auto ajoi risteykseen, ja VR:n taajamajuna törmäsi siihen. Kolme varusmiestä kuoli ja viisi loukkaantui.
 Risteys oli todettu vaaralliseksi, ja lisäksi ajo-olosuhteet olivat haasteelliset. Onnettomuus sattui aamuhämärässä, ja satoi räntää.
 Lue lisää:
 Syyttäjä vaatii sakkoa tai ehdollista Raaseporin tasoristeysonnettomuudessa kuskina olleelle varusmiehelle – kuljettaja kiistää syytteet
 Raaseporin traaginen tasoristeysturma tänään käräjillä – kolme varusmiestä kuoli, kun henkilöjuna törmäsi Puolustusvoimien ajoneuvoon
 Kolmen varusmiehen kuolemaan johtaneesta onnettomuudesta nostetaan sittenkin syytteet kuorma-auton kuljettajalle
 Vuosi Raaseporin tasoristeysonnettomuuden jälkeen – uusi "hätänumero" ja neljä muuta asiaa, joihin Raaseporin tasoristeysonnettomuus vaikuttaa
 Onnettomuustutkintakeskus Raaseporin turmasta: Vaarallisin tutkimamme tasoristeys, maastokuorma-auton kuljettajan oli lähes mahdotonta nähdä takaviistosta lähestyvää junaa

Mitä tarkoittaa, että syyttäjä luopui rangaistusvaatimuksesta Raaseporin tasoristeysonnettomuudessa? Professori: Ei sido tuomioistuinta, mutta käytännön vaikutus on merkittävä


Summary: Rinteen hallitus aikoo leikata yritystuista sata miljoonaa.

Pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) hallitus aikoo käydä käsiksi yritystukiin. Elinkeinoministeri  Katri Kulmuni  (kesk.) pyysi elokuun alkupuolella ministereiden valtiosihteereitä pohtimaan yritystukien karsimista.
 Työn piti olla valmis perjantaina. Nyt näyttää siltä, että keinoista ei löytynyt yksimielisyyttä.
 Erimielisyys kertoo siitä, miten vaikea pala on kyseessä.
 Edellisen hallituksen aikana yritystukia pohtinut parlamentaarinen  työryhmä joutui heittämään pyyhkeen kehään erimielisyyksien takia . Silloin ryhmää veti eduskunnan varapuhemies  Mauri Pekkarinen  (kesk).
 Pekkarisen ryhmän tekemää työtä on käytetty pohjana valtiosihteereiden työryhmässä.
 Niin kutsulle juustohöylämallille valtiosihteerit antavat täystyrmäyksen.
 Juustohöylämalli leikkaisi kaikista yritystuista saman verran. Hallitusohjelmaan on kirjattu, että mikäli yritystuista ei päästä sopuun, leikataan kaikkia tukia.
 Yritystuet ovat poliitikoille vaikea asia. Suoriin yritystukiin uppoaa Suomessa  työ- ja elinkeinoministeriön laskelmien mukaan noin neljä miljardia vuodessa.
 Tästä  jutusta voit katsoa, ketkä saivat Suomessa eniten  vuonna 2017 yritystukia. Yritystukiin lasketaan suorat tuet ja verotuet.
 Merkittävä osa verotuista myönnetään perinteisen teollisuuden yrityksille, kuten metsäteollisuudelle.
 Karsimisesta laaja yhteisymmärrys, riitaa keinoista
 Suomessa on laaja yhteisymmärrys siitä, että esimerkiksi ympäristölle haitallisiin tukiin käytettyjä julkisia varoja pitää leikata, jotta rahaa riittäisi esimerkiksi uusien innovaatioiden kaupallistamiseen.
 Viime hallituskaudella tukien karsiminen kaatui siihen, että vapaaehtoisia tuesta luopujia ei löytynyt. Neuvotteluista tuli erilaisten eturyhmien temmellyskenttä.
 Viisi vaihtoehtoa päästökaupan jatkosta
 Valtiosihteereiden tarkoituksena on antaa hallitukselle viisi vaihtoehtoehtoa päästökauppakompensoinnin jatkamiselle. Varsinkin metsäteollisuus on kaivannut selkeitä nuotteja päästökaupan kompensointiin.
 Tulevaisuutta on vaikea suunnitella hämärässä.
 Hallitus käsittelee ensi viikolla budjettiriihessään valtiosihteereiden yritystukien leikkauslistaa.
 Yhteisymmärrystä etsitään ryhmässä näillä näkymin vielä viikonlopun yli.

Yritystukia karsiva valtiosihteeriryhmä ei löytänyt yksimielisyyttä: Hallitus odottaa uusia keinoja ensi viikon budjettiriiheen


Summary: Linde tuntee hyvin Suomen politiikan ja on luonut suhteita suomalaisiin poliitikkoihin jo 1980-luvulta lähtien.

Ruotsin ulkoministeri on vaihtunut, mutta maan ulkopolitiikka jatkaa tutulla linjalla. Uusi ulkoministeri  Ann Linde  (sd.) julisti heti nimityksensä jälkeen Ruotsin ulkopolitiikan olevan jatkossakin feminististä.
 Feministinen ulkopolitiikka merkitsee sitä, että Ruotsi nostaa esille naisten oikeudet, edustuksen ja mahdollisuudet,  Linde selvensi Dagens Nyheter -lehdessä tiistaina julkaistussa haastattelussa .
 Samalla hän esitti huolensa ydinaseiden maailmalle luomasta uhasta ja sanoi Ruotsin roolin kansainvälisessä politiikassa olevan rauhan edistäminen. Hän muistuttaa, että ilmastonmuutoksellakin voi olla turvallisuuspoliittisia seurauksia.
 – Epävarmoina aikoina tarvitaan ulkopolitiikkaa, joka edistää rauhaa, vapautta ja turvallisuutta, Linde ilmoitti nimityksensä jälkeen Twitterissä.
 Tukholman pride-marssille elokuussa osallistunut Ann Linde on luvannut jatkaa ulkoministerinä työtään myös seksuaalivähemmistöjen oikeuksien puolesta eri puolilla maailmaa.
 "Suoraviivainen, avoin ja yhteistyökykyinen"
 Linde toimi Ruotsin sosiaalidemokraattien kansainvälisten asiain sihteerinä vuosina 2000–2013. Tuolta ajalta hänet tunteva Suomen sosiaalidemokraattien kansainvälisten asiain sihteeri  Tero Shemeikka  kuvailee Linden olevan erittäin päämäärätietoinen.
 – Hän on selkeä, suoraviivainen, avoin ja yhteistyökykyinen, Shemeikka luonnehtii Lindeä Yle Uutisille.
 – Julkisessa toiminnassa hän on hyvin asiallinen, mutta hän on myös hyvin huumorintajuinen, Shemeikka jatkaa.
 Suomen politiikan Linde tuntee Shemeikan mukaan hyvin jo 1980-luvulta lähtien ja hän on pitänyt aktiivisesti yhteyttä Suomeen. Linde on luonut suhteita suomalaisiin poliitikkoihin, varsinkin sosiaalidemokraatteihin.
 Suomen ulkoministerin  Pekka Haaviston  (vihr.) torstaina tavannut Linde kertoo Twitter-viestissään, ettei tuntenut tätä ennalta, mutta uskoo yhteistyön suomalaiskollegan kanssa sujuvan hyvin.
 "Hän on ideologisempi kuin moni uskookaan"
 Aftonbladet-lehden arvion  mukaan Linde on yksi arvostetuimmista demaripoliitikoista sekä puoluetovereidensa että kilpailevien puolueiden poliitikkojen parissa. Linden valintaa lehti pitää samaan aikaan sekä odotettuna että rohkeana.
 – Hän on ideologisempi kuin moni uskookaan, Aftonbladetin pääkirjoitustoimittaja  Anders Lindberg  kirjoittaa.
 Lindberg luonnehtii Linden turvallisuuspoliittisen ajattelun noudattavan Ruotsin puolustusministerinä vuodesta 2014 lähtien toimineen  Peter Hultqvistin  linjaa.
 Linja on se, että Ruotsi ei liittoudu sotilaallisesti, mutta tekee läheistä puolustuspoliittista yhteistyötä Suomen, muiden Pohjoismaiden ja Naton kanssa.
 Ann Linde toimi vuosina 2016–2019 EU-ministerinä. Kuva on otettu toukokuussa 2016. Jonas Ekströmer / EPA
 Ruotsin edellinen ulkoministeri  Margot Wallström  (sd.) joutui useita kertoja Israelin hampaisiin, eikä uusikaan ministeri tuone nopeaa muutosta Ruotsin linjaan,  arvioi Dagens Nyheter -lehti .
 Aftonbladetin mukaan Linde kannattaa Israelin ja palestiinalaisten konfliktin ratkaisussa lämpimästi kahden valtion mallia.
 Vuonna 2011 palestiinalaisten yhdistys nimitti Linden vuoden Palestiinan ystäväksi . Perusteluna oli palestiinalaiskysymyksen esillä pitäminen.
 "Selviytynyt kaikista sisäisistä taisteluista"
 Ann Linde on sosiaalidemokraattisen puolueen uskollinen soturi, joka on aina tukenut puolueensa johtoa, arvioi Dagens Nyheter. Myös Tero Shemeikka sanoo Linden olleen aina lähellä kulloistakin puoluejohtajaa.
 Dagens Nyheterin  politiikan toimittaja  Karin Eriksson  nostaa omassa analyysissään esille sen, että Linde on selviytynyt kaikista sosiaalidemokraattien vuosien mittaan käymistä sisäisistä taisteluista.
 Hän on istunut  Stefan Löfvenin  johtamissa hallituksissa vuodesta 2016 alkaen, ensin EU- ja kauppaministerinä ja tammikuusta 2019 alkaen ulkomaankauppaministerinä. Tänä vuonna hänen vastuullaan on ollut myös pohjoismainen yhteistyö.
 Aiemmin Linde on työskennellyt muun muassa silloisen sisäministerin  Anders Ygemanin  valtiosihteerinä, sosiaalidemokraattisen puolueen kansainvälisten asioiden sihteerinä ja Euroopan sosiaalidemokraattisten puolueiden kansainvälisten asioiden osaston päällikkönä Brysselissä.
 Ann Linde ja EU:n brexit-pääneuvottelija Michel Barnier vaihtoivat poskisuudelmia Brysselissä toukokuussa 2017. Stephanie Lecocq / EPA
 Koulutukseltaan 57-vuotias Linde on filosofian kandidaatti. Hän on naimisissa Ruotsin ammattiliittojen keskusjärjestön LO:n poliittisen sihteerin  Mats Erikssonin  kanssa. Pariskunnalla on kaksi lasta.
 Lisää aiheesta:
 Ruotsin uusi ulkoministeri Ann Linde vierailee Suomessa tänään ensimmäistä kertaa

Feminismi on Ruotsin ulkopolitiikan linja myös uuden ulkoministerin kaudella – "Ann Linde on huumorintajuinen ja erittäin päämäärätietoinen"


Summary: Poliisi on saanut useita vihjeitä perjantai illaksi kaavaillusta nuorten joukkotappelusta.

Helsingin poliisi on saanut vihjeitä, joiden mukaan pääkaupunkiseudulle viriteltäisiin perjantai-illaksi suurta nuorten joukkotappelua. Poliisin mukaan tappeluun voisi osallistua jopa useita kymmeniä nuoria.
 Poliisi ei halua kommentoida mahdollisen tappelun syitä tarkasti.
 – Nuorten kohdalla on usein kyse eri asuinalueiden tai eri koulua käyvien joukkojen välisistä nujakoista, Helsingin poliisin komisario  Jarmo Heinonen  sanoo.
 Poliisin mukaan nuorten väliset isommat yhteenotot tapahtuvat usein lähellä koulujen alkua tai loppua. Hieman vastaavanlainen uhkatilanne oli myös viime viikolla, mutta poliisi oli silloin paikalla, eikä mitään vakavaa ehtinyt tapahtua.
 Poliisilla on saamiensa vihjeiden perustella tieto paikasta tai paikoista, joilla yhteenottoja voisi tapahtua. Poliisi on vihjeiden perusteella lisännyt läsnäoloaan epäillyillä alueilla Helsingissä, Espoossa ja Vantaalla.
 – Olemme varautuneet näiden vihjeiden perustella, Heinonen sanoo.
 Poliisi vetoaa vanhempiin: "Katsokaa nyt nuorten perään"
 Poliisi toivoo, että vanhemmat katsoisivat nyt tarkemmin lastensa perään.
 – Olisi tärkeää keskustella nuorten kanssa siitä, että kaikki tappelut ovat hyvin vakavia asioita. Suurissa joukoissa voi sattua myös suuria vahinkoja, Heinonen sanoo.
 Poliisi muistuttaa, että sivullisten on syytä pysytellä kaukana nujakoista, koska ne voivat olla vaaraksi myös ohikulkijoille.
 –Ei näihin mitään katsomoa kaivata, ja nehän voivat vain innostaa entisestään nuoria, Heinonen toteaa.

Poliisi on varautunut suureen joukkotappeluun pääkaupunkiseudulla: nujakassa jopa useita kymmeniä nuoria


Summary: Tilanteesta tekee erikoisen se, että laki tulee kyllä voimaan, mutta sen toteuttamista ei heti aleta valvoa.

Lauantaina verkkomaksaminen mullistuu.
 Syy? EU:n maksupalveludirektiivi PSD2 – kirjainyhdistelmä, jonka käytäntö on herättänyt kevään aikana paljon keskustelua ja myös  epäselvyyksiä  ja  pelkoja  siitä, ollaanko muutokseen valmiita.
 Valmiina tai ei, laki tulee voimaan lauantaina. Selvitimme vastaukset seitsemään olennaiseen kysymykseen verkkomaksamisen muutoksista.
 1. Mistä laissa on kysymys?
 Uuden maksupalvelulain tavoite on parantaa verkkomaksamisen turvallisuutta. Kuluttajalle näkyvin muutos on vaatimus vahvasta tunnistautumisesta verkkomaksamisessa.
 Aiemmin verkkokaupassa on voinut maksaa antamalla pelkän maksukortin numeron, voimassaoloajan sekä turvakoodin. Vahva tunnistautuminen tarkoittaa, että pelkkien korttitietojen lisäksi asiakkaan täytyy tunnistautua esimerkiksi pankkitunnuksilla tai kertakäyttöisellä tekstiviestisalasanalla.
 Laki koskee sekä verkkokauppamaksamista, mobiilisovellusten kautta tehtyjä maksuja että verkkopankkimaksuja. Kaupan kassalla riittävät edelleen kortti ja tunnusluku.
 Juha-Matti Mäntylä / Yle
 2. Miten uudistus näkyy kuluttajalle lauantaina?
 Ei välttämättä mitenkään. Pankkialaa valvova Finanssivalvonta (Fiva) on antanut alan toimijoille lisäaikaa järjestelmien päivittämiseen uuden lain vaatimusten mukaisiksi. Se tarkoittaa, että Fiva ei heti ala rangaista lain noudattamatta jättämisestä.
 Todennäköisesti verkkomaksaminen siis onnistuu lauantaina niin kuin ennenkin. Joissain verkko-ostoissa vahva tunnistautuminen voi olla jo käytössä, mutta osassa ei.
 Kuluttajalle ensi vaiheessa näkyvät vaikutukset riippuvat esimerkiksi pankista, maksun saajasta eli yrityksestä ja yrityksen käyttämästä maksupalvelun tarjoajasta. Näiden kaikkien on sopeuduttava uuteen lakiin.
 3. Voiko verkkomaksaminen epäonnistua?
 Uuden lain myötä pankkien on varmistettava, että vahva tunnistautuminen on tehty verkko-ostoissa. Jos tunnistautumista ei ole tehty, pankin pitäisi lain mukaan hylätä maksusuoritus. Näin verkkomaksu voi epäonnistua.
 Käytännössä pankit eivät välttämättä ensi vaiheessa hylkää maksuja, vaikka vahvaa tunnistautumista ei olisikaan. Syynä on Fivan antama lisäaika edellytysten täyttämiseen. Siksi verkkomaksut onnistuvat todennäköisesti tavalliseen tapaan.
 4. Tarvitaanko vahva tunnistautuminen kaikkiin verkko-ostoihin?
 Maksupalvelulaissa on mahdollisuus jättää alle 30 euron verkkomaksut ja alle 50 euron lähimaksut vahvan tunnistautumisen ulkopuolelle. Riippuu pankista, ottaako se nämä mahdollisuudet käyttöön.
 Laki edellyttää vahvaa tunnistautumista kaikissa verkko-ostoissa, verkkopankissa tehdyissä maksuissa sekä mobiilisovelluksilla tehdyissä ostoissa.
 5. Voiko pankin tunnuslukulistaa vielä käyttää?
 Kyllä voi, mutta listat poistuvat käytöstä vaiheittain. Esimerkiksi Nordea tiedotti perjantaina, että tunnuslukulistat poistuvat käytöstä syksyn aikana. Aiemmin kesällä saman ilmoitti Danske Bank.
 Tunnuslukulista on periaatteessa vahvaa tunnistautumista, mutta se ei enää täytä uuden maksupalvelulain turvallisuusvaatimuksia, koska lista on helppo kopioida.
 Pankkien uusia tunnistautumistapoja ovat esimerkiksi tunnuslukusovellus, tunnuslukulaite tai tekstiviestitunnistautuminen.
 Finanssivalvonta on antanut ohjeeksi, että tunnuslukulistoja pitää voida käyttää siihen asti, kun uudet vaihtoehdot ovat toimintavarmoja ja saatavilla.
 6. Mitä kuluttajan pitää ottaa huomioon?
 Koska verkkokaupassa on monta liikkuvaa osaa, kannattaa kuluttajan olla epäselvissä tilanteissa yhteydessä omaan pankkiin.
 Kannattaa myös ottaa mahdollisimman varhaisessa vaiheessa käyttöön oman pankin tarjoama ajantasainen tunnistautumisväline, esimerkiksi mobiilisovellus.
 7. Miksi lainsäädännön toimeenpanoon liittyy niin paljon epäselvyyksiä?
 Tilanteesta tekee erikoisen se, että laki ja sen edellytykset kyllä tulevat voimaan, mutta valvontaviranomainen ei heti ala valvoa niiden toteuttamista. Lain toteutukseen annettiin siis tavallaan lisäaikaa.
 Tieto lakimuutoksen vaatimuksesta  tuli alan toimijoille myöhään , eivätkä ne siksi ehtineet varautua uuden lain vaatimuksiin annetussa aikataulussa.
 Tilanne ei koske vain Suomea. Myös muissa EU-maissa valvontaviranomaiset ovat antaneet lisäaikaa muutoksille.
 Fiva kuitenkin edellyttää, että pankit laativat suunnitelman puuttuvien ominaisuuksien valmistumisesta. Tarkkaa siirtymäaikaa ei toistaiseksi ole määritelty.
 Esimerkiksi tunnuslukusovellusten osalta Suomessa on jo hyvä tilanne – monilla pankeilla sellainen on ollut käytössä jo pitkään.
 Kysymyksiin vastasivat Kilpailu- ja kuluttajaviraston ryhmäpäällikkö  Paula Hannula  ja Finanssialan johtava asiantuntija  Teija Kaarlela .
 Lue myös:
 S-Pankki säilyttää tunnuslukutaulukot, lisävahvistukseksi tekstiviesti – uusi maksupalvelulaki tulee voimaan syyskuussa
 Kun maksaminen ja pankkiasiointi muuttuvat – turvallisuus paranee, mutta miten vanhukset pysyvät kärryillä?

Verkkomaksaminen muuttuu lauantaina, vai muuttuuko? 7 kysymystä lakimuutoksen vaikutuksista


Summary: Trooppinen matalapaine saattaa voimistua trooppiseksi myrskyksi.

Uusi myrsky on tuonut sateita ja voimakkaita tuulia Karibianmeren Bahamasaarille.
 Yhdysvaltain kansallinen hurrikaanikeskus NHC varoittaa myrskyn saattavan voimistua trooppiseksi myrskyksi. Varhain perjantaina kyseessä oli vielä trooppinen matalapaine, jonka myrskytuulten nopeus oli runsaat 12 metriä sekunnissa.
 Hurrikaani Dorianista toipuville saariryhmän luoteisosien saarille odotetaan suuria sademääriä perjantain ja lauantain aikana.
 Bahamasaarten hallitus on antanut varoituksen trooppisesta myrskystä useille maanluoteisosien saarille. Joukossa ovat Dorianin runtelemat Grand Bahaman ja Abacosin saaret.
 NHC:n mukaan trooppinen matalapaine sijaitsee noin 375 kilometrin päässä Grand Bahaman saaresta ja Freeportin kaupungista. Sen odotetaan etenevän saariryhmän yli ja jatkavan kohti Yhdysvaltoja ja Floridan rannikkoa.
 Bahamasaarten hallituksen mukaan 1300 ihmistä on yhä kateissa Dorian-hurrikaanin jäljiltä.
 Lue myös:
 Yle Bahamalla: Tulvavesi vyörytti Adrianin taloon antiikkipöydän, nyt mereltä tulee ryönän sijaan apua ahdinkoon
 Bahamalla kadoksissa olleiden määrä väheni huomattavasti, vielä etsitään 1 300 ihmistä

Uusi myrsky saapui hurrikaanin runtelemille Bahamasaarille


Summary: Luonnonvarakeskuksen tutkijat tulevat tekemään lisätutkimuksia Kotkan Maretariumin ankeriaille lokakuussa.

Kotkassa sijaitsevalle akvaariotalo Maretariumille on satanut onnitteluja eurooppalaisilta kalatutkijoilta.
 Akvaariotalon altaassa elävä ankeriaslaji Anguilla anguilla on nimittäin tuottanut harvinaista ankeriaanmätiä.
 Luonnonvarakeskuksen tutkija  Jouni Tulonen  luonnehtii tapahtunutta yllättäväksi.
 – Kyllä tätä voi sensaatioksi luonnehtia. Aikaisemmin Euroopassa ei ole todettu Anguilla anguilla ankeriaan tulleen sukukypsäksi luonnostaan.
 Epämuodostunut ankerias olikin valmis kutemaan
 Aluksi ankeriasnaaraan luultiin olevan sairas. Sen muodonmuutos hämmästytti akvaariotalon henkilökuntaa heinäkuussa.
 – Yksi ankeriaista oli keskeltä valtavan pullea, sen pää oli litistynyt ja pyrstö kuin surkastumassa. Ankerias näytti epämuodostuneelta, sairaalta yksilöltä, Kotka Maretariumin toimitusjohtaja  Sari Saukkonen  kertoo.
 Kyseessä oli kuitenkin kutuvalmis ankeriasnaaras.
 Tieto ja kuvat ankeriaasta välitettiin Luonnonvarakeskuksen tutkijalle, joka Saukkosen mukaan ei aluksi pitänyt koko tapahtumaa mahdollisena, sillä Anguilla anguillan mätiä ei ole koskaan saatu Euroopassa ilman laboratorioissa annettavaa hormonihoitoa.
 Tavallisissa ankeriaan viljelyolosuhteissa mädin laskenta aiheutetaan hormonihoidoilla.
 Kotkan akvariotalon ankeriaan mätiä. Teemu Lakka
 Ankeriasnaaras kuoli
 Maretariumin akvaristi-sukeltaja  Teemu Lakka  otti yhteyttä Euroopan muihin ankeriastutkijoihin ja sai Hollannista vahvistuksen sille, että Maretariumin altaassa on harvinaista ankeriaan mätiä.
 Tutkijat pitävät ankeriaan mädin laskemista Maretariumin hyvien allasolosuhteiden seurauksena.
 Luonnossa kaikki Euroopan ja Pohjois-Afrikan ankeriaat kutevat Keski-Atlantilla sijaitsevalla Sargassomerellä.
 Suomen ankeriaille kertyy kutumatka noin 6000 kilometriä. Eurooppalaisin satellliittiseurannoin on todettu, että kutumatka kestää noin  kaksi vuotta.
 Mädin laskemisen jälkeen Anguilla anguilla ankerias kuolee. Myös Kotkan akvaariotalon ankerias kuoli, ja vielä kesken mädin laskun.
 – Mädin laskeminen on jo itsessään rankka prosessi ankeriaalle. Ei pystytä suoraan toteamaan, että kuoliko Kotkan ankerias mädin laskuun vai johonkin muuhun, Tulonen sanoo.
 Lisätutkimuksia
 Ankeriaan lisääntymisen tiimoilta tehdään paljon tutkimustyötä sekä Euroopassa että Japanissa.
 Luonnonvarakeskuksen ja Hollannista Wageningen yliopiston tutkijat ovat tulossa lokakuun lopulla Maretariumiin tekemään jatkotutkimuksia. Tutkijat ottavat muun muassa verinäytteitä, joista määritetään kalojen hormonipitoisuudet.
 Akvaariotalossa uskotaan, että ankeriaiden avulla ankeriastutkimuksissa päästään aimo harppaus eteenpäin.
 Ankeriasta pidetään arvokkaana ruokakalana ja maailman ankeriaskannat ovat uhattuina. Erityisesti ankeriaan poikaset, niin kutsutut lasiankeriaat ovat vähentyneet voimakkaasti 1970-luvulta lähtien.
 Suomen uhanalaisluokituksen mukaan ankerias on äärimmäisen uhanalainen.
 Maretariumin isot ankeriaat ovat peräisin Asikkalasta Vesijärvestä.

Ankerias pudotti pommin, kun se laski mätimunansa altaaseen Suomessa – tutkijat ympäri Eurooppaa ymmällään: "Sensaatio"


Ainakin 11 ihmistä on kuollut Rio de Janeirossa Brasiliassa torstai-iltana paikallista aikaa syttyneessä tulipalossa, kertoo kaupungin palolaitos tiedotteessa. Neljä palomiestä sai palon sammutustöissä sairaalahoitoa vaativia vammoja.
 Badim-sairaalan tiedotteen mukaan palohetkellä rakennuksessa hoidettiin 103:a potilasta. Kaupungin paloviranomaisten mukaan heistä 90 on siirretty toisiin sairaaloihin.
 Uutistoimisto Reutersin haastattelemien silminnäkijöiden mukaan paniikki levisi sairaalassa nopeasti kun tuhoisa tulipalo eteni ripeästi ja levitti sankkaa savua käytäville.
 Sairaalan työntekijät pelastivat palavasta sairaalarakennuksesta hoitotarvikkeita Rio de Janeirossa. Antonio Lacerda / Epa
 Sairaalan henkilökunta joutui evakuoimaan potilaita potilassängyillä ja pyörätuoleilla.
 – Useat halusivat hypätä (ulos sairaalasta). Siellä oli paljon savua ja useat ihmiset kirkuivat, sanoi lähellä sairaalaa asuva  Fatima Chavier  uutistoimisto Reutersille.
 Sairaalan edustalle muodostui kaaos kun potilaiden omaiset etsivät läheisiään. Pelastajat etsivät sairaalaan loukkuun jääneitä myöhään yöhön.
 Badim-sairaalan tuhoistasta tulipalosta levisi ympäristöön sankkaa savua Rio de Janeirossa torstai-iltana. Celso Pupo
 Viranomaiset selvittävät palon syttymissyytä. Sen epäillään saaneen alkunsa sairaalan vanhimman siiven generaattorin oikosulusta.
 Edellinen  tuhoisa palo Rio de Janeirossa  sattui noin vuosi sitten. Kansallismuseon palossa tuhoutui valtaosa kulttuurihistoriallisesti merkittävää esineistöä.
 Lue myös :
 Video: Brasilia suree historiallista menetystä – kansallismuseon palossa tuhoutui ehkä jopa 90 prosenttia esineistä

Ainakin 11 on kuollut sairaalapalossa Rio de Janeirossa – tuhoisa palo levisi nopeasti, potilaita evakuoitiin potilasvuoteissa


Summary: Kaupunginjohtaja pahoittelee väärää käsitystä siitä, että päätös verkkomedian perustamisesta olisi jo tehty.

Kohutun verkkolehti Mun Oulun perustamisesta helmikuussa ei ole olemassa lainvoimaista päätöstä, vaikka ainakin Oulun kaupunginjohtaja  Päivi Laajala  on  Kalevassa niin kertonut .
 Oulun kaupunginvaltuusto päättää asian käsitellessään tulevaa talousarviota joulukuussa.
 – Kyse on siitä, että talousarvioesityksessä tehdyt esitykset ovat esityksiä niin pitkään, kun ne on hyväksytty, kaupungin konsernipalvelut -yksikön johtaja  Ari Heikkinen  sanoo.
 Päivi Laajala pahoittelee Kalevan haastattelussa antamaansa väärää mielikuvaa.
 – Olen saattanut käyttää vahingossa viranhaltijapäätös-sanaa, kun tarkoituksena on ollut kertoa viranhaltijan tekemästä valmistelusta.
 Laajalan mukaan viranhaltijat tekevät kirjallisia päätöksiä vain harvoin.
 Ari Heikkinenkin sanoo, että päätösasiasta kerrottaessa viestinnässä on selvästi tapahtunut sekaannus. Virkamiehet – kuten kaupunginjohtaja ja viestintäjohtaja – ovat kuitenkin olleet Heikkisen mukaan tietoisia valmistelun vaiheista kesästä lähtien.
 – Kyse on nimenomaan siitä, että kaupunginjohtaja on hyväksynyt tämän valmistelun ja tästä eteenpäin mennään toimielinpäätösten pohjalta.
 Laajala: Tulossa samankaltainen julkaisu, kuin paperinen Oulu-postikin
 Käytännössä Mun Oulu näyttää etenevän, sillä Oulun kaupunginhallitus vaikuttaa olevan painettua lehteä osin korvaavan verkkomedian takana.
 Kaupunginvaltuuston voi olla vaikea muuttaa pitkälle valmisteltua esitystä, kun viestinnän budjetti pysyy ennallaan uudistuksen vuoksi. Talousarvioasioita ei yleensä oteta valmisteluun uudelleen.
 Tosin esimerkiksi siinä tapauksessa, jos kaupunginhallitus kuitenkin esittäisi Mun Oulun perustamatta jättämistä, asia ei välttämättä etenisi.
 Viestintäjohtaja  Mikko Salmen  suunnitelmana on pienentää Oulu-postin painosmäärä rutkasti ja suunnata siitä vapautuvat eurot nimenomaan Mun Oulun kehittämiseen.
 Sekä Päivi Laajala että Ari Heikkinen kertovat, että kaupungin lakiasiantuntijat ovat miettineet julkaisun suhdetta kuntalakiin. Laissa määrätään muun muassa kunnan velvoitteista antaa asukkailleen tietoa. Ongelmia ei ole asiantuntijoiden mukaan ilmennyt.
 Mikko Salmi  kertoi aiemmin Ylelle , ettei Mun Oulu aio hakea Julkisen sanan neuvoston jäsenyyttä.
 Lue lisää:
 Oulun kaupunki aikoo perustaa oman median: vertaaminen journalismiin on asiantuntijoille liikaa, kaupunkilaisia risoo esiintyminen S-ryhmän kanssa

Kohutusta Mun Oulusta ei olekaan vielä lainvoimaista päätöstä – nuijitaan läpi myöhemmin kaupunginvaltuustossa


Summary: Hotellimatka pohjoisnavalle on mahdollinen ensi keväänä, jos lompakosta löytyy 100 000 euroa.

Rovaniemeläinen yritys  Luxury Action  avaa pohjoisnavalla pop up -hotellin ensi keväänä,  kertoo uutiskanava CNN . Ylellisiin matkailupalveluihin erikoistunut yhtiö siirtää 10 lämmitettävää lasi-iglua pohjoisnavalle huhtikuuksi ja markkinoi niitä kansainvälisesti North Pole Igloos -nimellä.
 Yhtiön perustaja  Janne Honkanen  sanoo CNN:n haastattelussa, että pohjoisnapa on ollut pitkään maapallon eksklusiivisin matkailukohde, mutta siellä ei ole ollut tarjolla mitään mukavaa majoitusvaihtoehtoa. Vain noin tuhat henkilöä käy pohjoisnavalla vuodessa, ja he majoittuvat yleensä kylmissä teltoissa.
 Matkailu pohjoisnavalle on myös käytännössä mahdotonta suuren osan vuodesta. Sinne voi kuitenkin lentää helikopterilla huhtikuisin, ja silloin pohjoisnavalle voidaan kuljettaa painavaa tavaraa ja ihmisiä.
 North Pole Igloos -hotelli aikookin olla auki ensi keväänä sen aikaa, kun helikopteriliikenne on mahdollista eli huhtikuun ajan. Iglut ja matkailijat siirretään sinne Huippuvuorilta.
 Honkasen mukaan hotellissa on tarjolla muun muassa lämmin sisävessa, keittiömestari sekä henkilökuntaa opastamassa ja turvaamassa matkailijoita.
 – Mukavuuksista huolimatta matkailijoilta vaaditaan kuitenkin tutkimusmatkailijan tai tiedemiehen asennetta, Honkanen sanoo CNN:lle.
 Suomessa asiasta on kirjoittanut ainakin  Lapin Kansa .

CNN: Rovaniemeläinen yrittäjä aikoo avata pop up -hotellin pohjoisnavalla


Summary: EKP:n toimet purevat, mutta jäsenmaidenkin apua tarvitaan, sanoo Suomen Pankin pääjohtaja Olli Rehn Ylelle.

European Commissioner for Economic and Monetary Affairs and the Euro

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Suomen Pankin pääjohtajan  Olli Rehnin  mukaan Suomi kuuluu niiden maiden joukkoon, joissa elvyttämistä ei pitäisi lisätä ainakaan velkaantumisen uhalla.
 Euroopan keskuspankki (EKP) kannusti eilen euromaita elvyttämään taloutta, sillä pelkästään keskuspankin negatiivisilla koroilla talouteen ei saada vauhtia.
 Euroopan talous jatkaa mateluaan samalla, kun kauppasota ja Britannian EU-ero vavisuttavat tulevaisuuden näkymiä entisestään. EKP alensi eilen julkaistussa ennusteessaan ensi vuoden kasvuarviota 1,2 prosenttiin.
 Suomen pankin pääjohtaja Olli Rehnin mukaan niiden euromaiden, joilla siihen on varaa pitäisi elvyttää taloutta.  Suomella ei ole kuitenkaan hänen mukaansa merkittävää elvyttämisvaraa.  Markku Rantala / Yle
 Euroopan keskuspankki on pyrkinyt pitäämään talouden liikkeessä muun muassa negatiivisilla talletuskoroilla. Rehnin mukaan lääke on myös toiminut.
 – Se on tukenut kestävää kasvua ja sitä, että inflaatiotavoitetta lähestytään. Se on toiminut myönteisesti Euroopan talouden elvyttämiseksi, Rehn sanoo Ylen haastattelussa.
 Hän muistuttaa, että EKP on onnistunut auttamaan Euroopan taloutta ja työllisyyttä. Vuonna 2012 tehdyillä päätöksillä torjuttiin eurokriisi ja deflaation uhka.
 Rehn: Halpa lainaraha ei puhalla kuplaa
 Kesästä 2014 lähtien pankkien keskuspankille maksama talletuskorko on ollut miinuksella. Nyt se painetaan jo –0,5 prosenttiin.
 Kuten tarkoitus on ollutkin, negatiivinen korko on saanut rahaa liikkeelle. Se on myös herättänyt kysymyksen siitä onko halpa lainaraha puhaltamassa kuplaa asunto-, laina- tai osakemarkkinoille.
 Rehn kiistää heti – Euroopassa ei ole luottobuumia eikä asunto- tai osakekuplaa.
 – Euroopassa kevyt elvyttävä rahapolitiikka on tukenut sekä investointeja että osakemarkkinoiden kehitystä. Sillä on ollut myönteinen vaikutus.
 EKP on elvyttänyt taloutta hartiavoimin jo kymmenen vuotta ja korostaa yhä kuuluvammin, että yksin keskuspankki ei saa taloutta liikkeelle. Siihen tarvitaan myös valtioiden toimia, esimerkiksi käynnistämällä rakennushankkeita jotka olisi tehtävä ennen pitkää muutenkin.
 – Ne maat, joilla on liikkumavaraa julkisessa taloudessa, ryhtyisivät käyttämään sitä jos tai kun heikko kasvu jatkuu pidempään. Se tukisi koko euroalueen taloutta, Rehn sanoo.
 Keskuspankki varoo menemästä liikaa jäsenmaiden hallitusten tontille.
 Elvytysvaatimusten yhteydessä Rehn ei mainitse Saksan nimeä, mutta käytännössä juuri sen toivotaan käyttävän mahdollisuuksiaan elvyttämiseen.
 Sen sijaan Suomen talous ei kestä ainakaan velkavetoista elvyttämistä, Rehn sanoo.
 – Suomi kuuluu maihin, joiden kannattaa kantaa huolta julkisesta velasta, ottaen huomioon meidän nopeasti ikääntyvän väestörakenteemme.
 Myös Helsingin EU-kokouksesta painetta Saksalle – nimeä mainitsematta
 Painetta jäsenmaiden suuntaan on tullut myös Helsingissä parhaillaan käytävästä EU:n valtiovarainministerien kokouksesta.
 Löylyä ovat lyöneet sekä euromaiden intressejä edustavan euroryhmän puheenjohtaja  Mario Centeno , joka on myös Portugalin valtiovarainministeri, että EU-komission varapuheenjohtaja  Valdis Dombrovskis .
 Molemmat painottavat, että EKP:n rahapoliittiset toimet eivät yksin riitä, vaan jäsenmaiden tulee nyt ottaa vastuuta talouden suunnasta.
 – Jäsenmaiden, joilla on finanssipoliittista liikkumavaraa, tulee nyt käyttää sitä, sekä Centeno että Dombrovskis sanoivat Helsingissä identtisin sanamuodoin.
 Myöhemmin päivällä samaa vaati omassa tiedotustilaisuudessaan myös Ranskan valtiovarainministeri  Bruno Le Maire .
 Vaikka Saksaa ei suoraan mainittu nimeltä, rivien välistä oli selvää että sanat kohdistettiin etunenässä sille.
 Helsingin-kokoukseen osallistuva Saksan valtiovarainministeri  Olaf Scholz  ei toistaiseksi ole kommentoinut EKP:n ja euromaiden vaatimuksia.
 Scholz on  kommentoinut ilmastotavoitteita  ja vaatinut EU:lta kunnianhimoisempia toimia, kuten mahdollista lentoveroa.
 Täydennys 13.9. klo 17.40: Lisätty Ranskan valtiovarainministerin kommentti.

Kaikki vaativat Saksaa elvyttämään, vaikkei sitä mainita nimeltä – Olli Rehn: Suomella ei ole varaa elvyttää ainakaan velaksi


Summary: Nuori ja rakastunut Aino Sibelius haaveili Jannensa paidan nappien ompelemisesta. Hän sai elämänmittaisen työn säveltäjän vaimona.

Kulttuuri- ja taideinstituutiot ja -paikat

Aino Sibeliuksen  (1871-1969) kutsumustyö oli olla vaimo. Jo kihlausaikana hän sanoi, että “ihaninta olisi kun saisi ommella Jannen paidannappeja ja henkseleitä”.
 Tietokirjailija  Riitta Konttinen  kuvaa Ainoa sanoilla rohkeus ja periksiantamattomuus. Ilman niitä Aino Sibelius ei olisi yksin pystynyt pitämään kaikkia lankoja käsissään.
 "Velvollisuudentunto on hallinnut vaimoni koko elämää",  Jean Sibelius  (1865-1957) on todennut.
 – Aino oli intohimoinen, voimakkaiden tunteiden ihminen, joka harvoin antoi niiden purskahtaa esille. Hän oli hyvin hillitty ulospäin ainakin vieraiden silmissä.
 Aino ei valittanut osaansa. Korkeintaan mökötti ja heittäytyi puhumattomaksi.
 – On paljon taiteilijapariskuntia, joissa vaimo ei ole innostunut miehensä työstä ja töherryksistä. Ainolla oli ihan toisenlainen näkemys. Vaikka oli vaikeaa, hän sanoi itselleen, että "pidä tähtäin näkyvissä, sekä suuri linja", Konttinen kertoo.
 Aino ja Jean Sibeliukselle syntyi kuusi tytärtä, joista Kirsti kuoli jo pienenä lavantautiin. Kuvassa Aino ja esikoinen Eva. Aino Sibelius -kirjan kuvitusta/Siltala
 Aino antoi säveltäjän säveltää
 Tällä kertaa kirjoitetaan Aino Sibeliuksesta, ei kansainvälisesti tunnetuimmasta säveltäjästämme. Siitä Riitta Konttinen joutui muistuttamaan itseään monta kertaa kirjoittaessaan uusinta teostaan.
 Tällä viikolla ilmestynyt  Aino Sibelius-kirja  on laajin hänestä julkaistu varsinainen elämäkerta.
 Konttinen on aikaisemmin kirjoittanut suomalaisista naistaiteilijoista kuten  Venny Soldanista  ja  Helene Schjerfbeckistä . Nyt tehtävä oli erityisen suuritöinen.
 –  Jean Sibeliuksesta on kirjoitettu niin valtavan paljon . Koko ajan sain olla varuillani, että fokus pysyy Ainossa.
 Kirjailija halusi, että myös Aino saa ansaitsemaansa huomiota ja arvostusta.
 – Itse asiassa Aino oli suurelta osin se, joka teki Jean Sibeliuksen sävellystyön mahdolliseksi.
 Tehtävä ei ollut aina helppo.
 Tietokirjailija ja taidehistorian professori emerita Riitta Konttinen kertoo, että elämäkerran kirjoittaminen oli raskas ja iso urakka. Mårten Lampén / Yle
 Historiankirjoitusta vain miehistä
 Heidän yhteinen elämänsä oli tarkoitettu Sibeliuksen musiikin luomiseen ja Aino antautui kokonaan Jeanin uralle. Musiikki oli alusta saakka kaikkein tärkeintä.
 – Se aiheutti Ainossa fyysisiä vibraatioita. Puolison sävellykset menivät ikään kuin suoniin ja verenkiertoon, Riitta Konttinen kuvailee.
 Aino oli sitä mieltä, että säveltäjän oli saatava säveltää sinfonioita, eikä mitättömiä “voileipäkappaleita”, joiden tarkoitus oli tuoda perheelle ruokarahat.
 – Ainolle se oli tyypillinen kaksoiskarriääri. Vaimo teki oman osuutensa sävellystyön hyväksi.
 Jean arvosti, mutta kun vaimoa kiiteltiin miehen säveltämisen mahdollistamisesta, Aino itse vähätteli osuuttaan:
 – Ei missään tapauksessa. Nero kyllä ilmentää itsensä, missä oloissa tahansa.
 Jean Sibelius sai 50-vuotislahjaksi flyygelin. Sitä soittivat myös Aino Sibelius ja perheen tyttäret.  Aino Sibelius -kirjan kuvitusta/Siltala
 Ainolla oli puolisonaan arvostettu säveltäjä. Hänen veljiään olivat kuuluisat  Järnefeltit : säveltäjä-kapellimestari  Armas , taidemaalari  Eero  ja kirjailija  Arvid.
 Myös Aino oli monipuolinen osaaja. Hän oli musikaalinen sekä kirjallisesti, matemaattisesti ja taiteellisesti lahjakas.
 – Jäikö Aino kuitenkin kaikkien näiden miesten varjoon?
 – Kyllä hän jäi. Välttämättä. Koko historiankirjoitus on ollut sellaista, että naiset eivät ole olleet kiinnostavia, vaan suurmiehet.
 Aino Sibelius on pitkään ollut esikuva säveltäjän vaimosta, mutta Riitta Konttiselle myös jotain muuta.
 – Minulle hän on ollut merkittävä itsenäisenä, vahvana ja myös monien asioiden särkemänä ihmisenä. Hänellä oli paljon vaikeuksia, mutta hän pääsi niiden yli.
 Aino pakeni saunaan
 Ainola Järvenpäässä  oli säveltäjän vaimolle rakas. Siitäkin huolimatta, että se oli myös loputon työmaa ja taakka, josta hän yksin vastasi. Aino hoiti talon polttopuiden hankkimisesta puutarhan hoitoon.
 Puutarha oli paikka, jonne hän sanoi hautaavansa kaikki murheensa.
 – Hän oli esteetikko, joka rakasti värejä, tuoksuja ja kukkia.
 Ainolan isosta puutarhasta perhe sai hedelmiä, vihanneksia ja marjoja.  Aino Sibelius -kirjan kuvitusta/Siltala
 Kun säveltäjästä tuli kuuluisa, löysivät myös turistit tiensä Ainolaan. Heitä ei estänyt kävelemästä suoraan sisälle sekään, että talo oli perheen koti ja yksityisaluetta.
 Konttinen kertoo Ainon paenneen uteliaita pihan saunarakennukseen. Palvelijattarella puolestaan oli lappu, jossa luki "Professor is not at home". Sitä hän näytti innokkaille ihailijoille.
 Lapsen kuolemaa seurasi masennus
 Elämäkerrassa Riitta Konttinen kirjoittaa Ainon elämää varjostaneista vaikeuksista kuten lapsen kuolema, Jean Sibeliuksen alkoholinkäyttö, velat ja rahavaikeudet, sisaren itsemurha, Ainon sairastama nivelreuma ja vaikea masennus.
 Perheeseen syntyi kuusi tytärtä, joista Kirsti kuoli lavantautiin vain kaksivuotiaana. Lapsen menetys johti äidin syvään masennukseen, Jean purki pahaa oloaan alkoholiin.
 Ainon elämän onnellisinta aikaa olivat vuodet sen jälkeen, kun puolison nielusta oli leikattu kasvain. Jeanin oli pidettävä taukoa alkoholista.
 – Mutta sitten into kosteisiin juhliin vähitellen palasi, Konttinen sanoo.
 Säveltäjä tunnettiin myös leveästä rahan käytöstään. Sen huomasi myös Ainolan sihteeri  Santeri Levas , jonka mukaan Jeanilla ei ollut minkäänlaista käsitystä rahan arvosta. Se mikä tuli, se myös nopeasti meni.
 Riitta Konttinen kertoo Aino Sibeliuksen ja Eva-tyttären keskustelusta ennen äidin kuolemaa. Tytär ihmetteli, miten ihmeessä äiti "uskalsi mennä papalle". Yhdessä he päättelivät, että sen täytyi johtua rakkaudesta.
 Ainola oli Aino Sibeliuksen koti siihen saakka kun hän kuoli 97-vuotiaana.
 Hänet ja Jean Sibelius on haudattu Ainolan puutarhaan. Hautapaaden keskellä lukee Jean Sibelius. Ainon nimi on kirjoitettu hänen omasta toiveestaan pienellä ja kursiivilla kiven alalaitaan.
 Aino Sibelius totesi myöhemmällä iällä, että hänen elämänsä oli ollut kuin yksi ainoa onnellinen päivä.   Aino Sibelius -kirjan kuvitusta/Siltala
 Aikaisemmin (2015) on ilmestynyt tietokirjailija  Jenni Kirveksen  kirjoittama Aino Sibelius - ihmeellinen olento. Se kertoo Ainon ja Jannen elämästä ja perustuu paljolti heidän kirjeenvaihtoonsa.

Lapsen kuolema, sisaren itsemurha, velkataakka ja masennus – "Säveltäjän vaimo Aino Sibelius oli monien asioiden särkemä"


Summary: Suuren saksalaisen Commerzbankin pääekonomisti Jörg Krämer Ylelle: Elvytyspaketilla tuskin on myönteistä vaikutusta.

Auttaako Euroopan keskuspankin torstaina ilmoittama rahapoliittinen elvytyspaketti taloutta? Se on iso kysymys, jota spekuloidaan nyt innokkaasti eurooppalaisissa talouspiireissä.
 Ekonomistien enemmistö näyttäisi olevan sitä mieltä, että paketti tuskin auttaa taloutta kasvuun, mutta pitää sitä pystyssä ja  helpottaa akuuteimpia ongelmia .
 Toisaalta matalammat korot voivat aiheuttaa  hankaluuksia  pankeille, johtaa joidenkin euromaiden lisävelanottoon ja heikentää suhteita presidentti  Donald Trumpin  johtamaan Yhdysvaltoihin.
 Tässä jutussa on selitetty miksi.
 Aiheesta lisää:   EKP:n laaja elvytyspaketti: Laskee talletuskorkoa, pumppaa rahaa markkinoille – Asuntolainojen korot pysynevät pitkään alhaalla
 Kun vienti on ongelma, sisäinen elvytys ei juuri auta
 Euroopan talouden merkittävin yksittäinen ongelma on heikko kysyntä muualla maailmassa, saksalaisen Commerzbank-jätin pääekonomisti  Jörg Krämer  sanoo. Vienti sakkaa pahasti.
 – Etenkin Kiinassa on heikko kysyntä. Kun täällä leikataan korkoja, ei se paranna kiinalaisten asiakkaidemme tilannetta. En usko, että koronlaskulla on myönteistä vaikutusta euroalueen talouteen, Krämer sanoo.
 Commerzbankin pääekonomisti Jörg Krämer neuvoo kotimaataan Saksaa aloittamaan elvytyksen. Se auttaisi koko Eurooppaa. Mårten Lampén / Yle
 Euroopan keskuspankki (EKP) laskee matalien korkojen edesauttavan investointeja. Kun pankit joutuvat maksamaan keskuspankille rahan säilömisestä, niiden toivotaan työntävän sitä markkinoille eli lainaavan eteenpäin yrityksille ja kotitalouksille.
 Valtavilla valtionlainojen osto-ohjelmilla keskuspankki on tukenut valtiontalouksia. Pankeille tämä on tarjonnut edullista pitkäaikaista rahoitusta.
 Toimet tepsivät aluksi, mutta niiden vaikutus on himmentynyt. Nyt avuksi kaivataan jäsenmaita, joista etenkin Saksalla ja Hollannilla olisi varaa elvyttää tekemällä julkisia investointeja.
 – Kaikki maat voivat parantaa helpottamalla yritysten toimintaympäristöä. Saksassa julkinen infrastruktuuri, tiet, rautatiet ja verkkoyhteydet ovat huonossa kunnossa etenkin suurten kaupunkien ulkopuolella, Krämer sanoo.
 Aiheesta lisää:
 Kaikki vaativat Saksaa elvyttämään, vaikkei sitä mainita nimeltä – Olli Rehn: Suomella ei ole varaa elvyttää ainakaan velaksi
 Niihin tarvittaisiin julkista rahaa. Saksan hallitus on Krämerin mukaan kuitenkin käyttänyt verotuloja perinteisesti yksityisen kulutuksen lisäämiseen.
 – Se on viime vuosina epäonnistunut käyttämään valtavaa verotulojen lisäystä infrastruktuurihankkeisiin.
 Saksan hallituksen pitäisi Krämerin mielestä myös palkata julkiselle sektorille lisää asiantuntijoita, jotka osaavat käyttää rahat oikein.
 – Yksi ongelma on se, että heitä ei nyt ole, Krämer sanoo.
 Deutsche Bankin jälkeen Saksan toiseksi suurimmalla Commerzbankilla on pörssivälittäjiä useassa kaupankäyntisalissa Frankfurtissa. Mårten Lampén / Yle
 EKP aloittaa myös arvopapereiden osto-ohjelman uudelleen. Vaikka määrä on selvästi aiempia ostoja pienempi eli 20 miljardia euroa kuukaudessa, merkillepantavaa on ettei EKP rajannut ostojen päättymistä.
 Kun EKP samalla sijoittaa erääntyvistä valtionlainoista saamansa varat uudelleen, sen kuukausittaiset joukkovelkakirjojen ostot voivat nousta jopa 35 miljardiin euroon.
 Matalat korot ja EKP:n tarjous ostaa valtionlainoja saattaa houkutella hallituksia ottamaan lisää velkaa, sanoo EKP:ta seuraava Pictet-omaisuudenhoitoyhtiön strategisti  Frederik Ducrozet  Financial Times -lehden  haastattelussa .
 Välit Trumpiin kannattaa pitää hyvinä
 Kun heikkous tulee viennistä, EU:n pitäisi "tehdä kaikkensa" saadakseen välit kauppasuhteissa Trumpin kanssa kuntoon.
 – EU:n pitää antaa hänelle jotain, mitä hän voi myydä kotona, Commerzbankin Krämer sanoo.
 Krämer ottaa esimerkiksi autotullit.
 Trumpin tullipolitiikkaa kummastellessa unohtuu usein, että Yhdysvallat on joissakin tulleissa höveli. Esimerkiksi EU perii amerikkalaisautojen tuonnista kymmenen prosentin tullin, kun Yhdysvaltain tullit Euroopasta tuotaville henkilöautoille ovat vain 2,5 prosenttia.
 – Miksi EU ei laske tulleja samalle tasolle? Tai miksi emme kasvata puolustusmenoja kahteen prosenttiin, kuten olemme luvanneet jo vuosikausia. EU:lta tarvitaan kädenojennuksia, jotta Trump ei lisää autotulleja.
 Trump kiivastui korkopäätöksestä
 EKP:n torstaisen päätöksen mukaan myönnytysten tekeminen Trumpille voi tulla vieläkin tärkeämmäksi.
 Hän twiittasi heti korkopäätöksen jälkeen, että "he yrittävät, ja onnistuvat, heikentämään euroa ERITTÄIN vahvaa dollaria vastaan, mikä vahingoittaa Yhdysvaltain vientiä".
 Draghi kiisti Trumpin väitteen toteamalla vain, että EKP:n kohteena ei ole euron kurssi vaan kuluttajahinnat eli inflaatio.
 – Devalvaatiokilpailussa ei edes olisi järkeä, Krämer sanoo.
 Jos euro heikkenee edelleen, Trump saattaa kääntää kauppasodan aseita kohti Eurooppaa entistä enemmän.
 Laina-asiakkaat kiittävät, tallettajat kärsivät
 Ylen haastattelussa torstaina Nordean pääekonomisti  Tuuli Koivu  arvioi, että asuntolaina-asiakkaille EKP:n koronlasku on hyvä asia. EKP viestitti, että korot pysyvät matalina niin kauan kuin inflaatio ei nouse lähelle kahta prosenttia.
 Tuosta ollaan vielä kaukana, sillä kuluttajahinnat nousevat tätä nykyä vain noin yhden prosentin vauhtia. Näin ollen asuntolainojenkin korot pysynevät matalina vielä pitkään.
 EKP:n uusi rakennus Frankfurtissa sijaitsee ylväällä paikalla, liikepankkien pilvenpiirtäjistä erillään Main-joen rannalla. Saksan keskuspankki Bundesbank suunnittelee rakentavansa kaupunkiin vielä korkeamman pilvenpiirtäjän. Mårten Lampén / Yle
 Pankkitalletukset sen sijaan ovat kannattamattomia, kun niille ei saa minkäänlaista korkoa.
 Koron painuminen vielä syvemmälle miinukselle EKP:n torstaisen päätöksen jälkeen saattaa lisätä tiliasiakkaiden kuluja.
 Vaikka pankit eivät alkaisi periä  talletuksista maksuja  – joita ne siis itse joutuvat maksamaan Euroopan keskuspankille – ne saattavat nostaa muun pankkiasioinnin hintaa palvelumaksujen kautta.
 Aiheesta lisää:
 EU-kirstunvartijat koolla Helsingissä perjantaina ja lauantaina

Analyysi: Näin EKP:n elvytyspaketti vaikuttaa Trump-suhteisiin, velkaantumiseen ja tavallisiin pankkiasiakkaisiin – negatiivinen korko puraisee tallettajaa


Summary: Kouvolan teatteriin vastikään kiinnitetty näyttelijä Satu Lemola iloitsee voidessaan asettua hetkeksi aloilleen. Freelancer-näyttelijöiden tilanne on toinen, sillä työt koostuvat monista erillisistä keikoista.

Rentoihin vaatteisiin pukeutunut nainen astelee alas Kouvolan teatterin rappusia. Vaaleat hiukset ovat kiinni huolettomalla letillä. Huulilla kareilee jännittynyt, kenties hieman väsynyt hymy.
 Sinisissä silmissä tuikkii hyväntuulinen pilke.
 Hän on näyttelijä  Satu Lemola , ja hänen syksynsä on ollut kiireinen. Vasta edellisenä iltana hän esitti naispääosaa  Herrasmieshuijarit -musikaalissa näyttelijöiden omaisille järjestetyssä esityksessä.
 – Kouvolan teatteriin pääsy on ollut tähänastisen urani kohokohta. Christinen rooli Herrasmieshuijareissa on suurin ja haastavin tekemäni rooli, hän hymyilee.
 Satu Lemola on lapsesta asti rakastanut esiintymistä, mutta ollut aina kova jännittämään. Tiina Karppi / Yle
 Kuuden viikon uurastus on vihdoin palkittu, ja esitys on valmis. Tästä eteenpäin musikaaliesityksiä onkin liki viikoittain pitkin syksyä ja talvea.
 – Tämä on ollut intensiivinen heittäytyminen, eikä muulle elämälle juuri ole jäänyt aikaa. Toisaalta minusta on ihanaa uppoutua johonkin täysillä joksikin aikaa, ja sitten siirtyä uusiin projekteihin.
 Hänet on kiinnitetty Kouvolaan kahdeksi vuodeksi. Näyttelijäliiton 1350 työikäisestä jäsenestä vain noin kolmasosa on kiinnityksellä, ja loput työskentelevät freelancereina.
 – Tuntuu että elämä on ollut aikamoista juoksemista sen jälkeen, kun valmistuin neljä vuotta sitten. On ihanaa pysähtyä tänne Kouvolaan ja asettua hetkeksi aloilleni.
 Christinen rooli Herrasmieshuijarit-musikaalissa on Satu Lemolan uran merkittävin rooli. Tiina Karppi / Yle
 Ujoutta ja epävarmuutta
 Lapsesta saakka Satu Lemola on rakastanut laulaa ja esiintyä. Hän on kuitenkin aina ollut kova jännittämään.
 Haastattelutilanne on hänelle uusi. Sekin jännittää.
 – Kärsin ujoudesta, mutta palo päästä esiintymään ei ole koskaan sammunut. Siinä on aina ollut ristiriita. Olen kuitenkin halunnut mennä pelkojani kohti ja haastaa itseäni, 30-vuotias Lemola kertoo.
 Lemola haki opiskelemaan Lahden ammattikorkeakoulun musiikkiteatterilinjalle ja valmistui sieltä vuonna 2015.
 – On yleisesti tiedossa että tällä alalla työt ovat kiven alla, tai että ne jakautuvat pienemmälle porukalle. Työn saannin epävarmuus on aina läsnä. Olen ollut onnekas, sillä olen valmistumiseni jälkeen saanut tehdä töitä käytännössä koko ajan.
 Satu Lemola tietää, että näyttelijän on annettava lavalla kaikkensa. Tiina Karppi / Yle
 Näin ei kaikilla näyttelijöillä ole. Etenkin freelancerina työskentelevät näyttelijät joutuvat sietämään epävarmuutta ja markkinoimaan itseään aktiivisesti päivästä toiseen.
 – Freelancer elättää itsensä todella pienistä puroista. Hän saattaa olla aamupäivällä dubbaamassa, iltapäivällä tekemässä radiokuunnelmaa ja illalla esiintymässä näytelmässä, kertoo Näyttelijäliiton toiminnanjohtaja  Elina Kuusikko .
 Töiden hakeminen ja vastaanottaminen on jatkuvaa, ja harva työ tarkoittaa edes viikon yhtäjaksoista työskentelyä samassa paikassa. Tämä hankaloittaa arjen suunnittelua.
 – Näyttelijän oman elämän hallinta on moneen muuhun ammattiin nähden vaikeaa muun muassa epäsäännöllisten tai myöhäisten työaikojen vuoksi. Päivähoidon järjestäminen voi olla hankalaa ja aikaa parisuhteelle tai ystäville ei aina jää, Kuusikko toteaa.
 Herrasmieshuijarit-musikaalin kappaleet ovat Satu Lemolan mukaan haastavaa laulettavaa. Niistä selviäminen kasvattaa itseluottamusta. Tiina Karppi / Yle
 "Tunteiden vuoristorataa"
 Kiinnitetyn näyttelijän – kuten Satu Lemolan – arki koostuu tavallisimmin kuusipäiväisistä työviikoista ja kaksivuorotyöstä. Harjoitukset ovat aamukymmenestä kahteen ja uudestaan illalla kuudesta puoli kymmeneen. Toisinaan iltaharjoitukset korvaa esitys.
 – Väliin jäävän neljän tunnin aikana syön, otan kenties nokoset ja yritän harrastaa liikuntaa. Työhön kuuluu kuitenkin myös paljonitsenäistä harjoittelua vapaa-ajalla. Yritän yhä opetella rytmittämään arkeani tehokkaammin, Satu Lemola kertoo.
 Näyttelijän arki ei kuitenkaan ole yllättänyt – ainakaan negatiivisesti.
 – Jo opiskeluaikoina tiesin, ettei tämä tulisi olemaan helppoa. Olin kuitenkin varautunut siihen että arki tulisi olemaan jopa raskaampaa.
 Tiukimpia paikkoja hänelle ovat olleet koe-esiintymiset. Suurissa julkisissa koe-esiintymisissä on monta sataa hakijaa.
 – Sinulle annetaan numero ja pari minuuttia aikaa esittää oma pätkä. On täysin oma lajinsa pystyä antamaan kaikkensa raadin edessä sen jälkeen, kun on odottanut omaa vuoroaan joskus jopa koko päivän.
 Satu Lemola yllättyi siitä, kuinka paljon näyttelijän työssä pääsee tekemään töitä myös oman persoonansa kanssa. Tiina Karppi / Yle
 Vuoroaan odotellessa Satu Lemola pyrkii saamaan jännitystään kuriin hengittelemällä ja lämmittelemällä ääntään ja kehoaan.
 – Pidän omasta rauhastani. Jotkut taas mieluummin juttelevat muiden hakijoiden kanssa. Koe-esiintymisissä vallitsee usein hyvä yhteishenki, sillä olemme kaikki samalla viivalla.
 Osalle ryhmästä päätös tulee väistämättä olemaan kielteinen. Satu Lemola pyrkii aina muistuttamaan itselleen, ettei se ole henkilökohtaista.
 – Etenkin opiskeluaikoina “ei” oli kova kolaus. Nyt olen oppinut käsittelemään sen herättämiä tunteita paremmin. Projekteihin haetaan taitojen lisäksi myös tietynlaista tyyppiä. Aina kyse ei ole pelkästään siitä, kuka oli parempi tai huonompi.
 Ennen Kouvolan teatteriin kiinnitystä Satu Lemola on työskennellyt muun muassa Tampereella ja Lappeenrannan kaupunginteatterissa. Tiina Karppi / Yle
 Vaikka näyttelijä olisi tehnyt edellisen työnsä kuinka hyvin tahansa, se ei tarkoita että hänelle tarjotaan seuraavaa työtä. Aina tulee uusi päätöksentekijä, joka kenties haluaa rooliin jonkun toisen.
 Näyttelijäliiton toiminnanjohtaja Elina Kuusikko on havainnut, että tavallisimmin näyttelijöiden urakehitys on kuin aallokkoa.
 – Välillä on paljon töitä, ja välillä on hiljaisempaa. Todella harva näyttelijä pysyy näkyvissä rooleissa koko uraansa. Yleisö katsoo asioita eri näkökulmasta: voi näyttää, että näyttelijä on samaan aikaan niin televisiossa kuin näytelmässä, vaikka todellisuudessa tv-sarja saattaa olla kuvattu vuotta aikaisemmin, Kuusikko toteaa.
 Yksi asia yhdistää kaikkia: kun koe-esiintymisestä saa vastaukseksi “kyllä”, voi hengähtää – ainakin hetkeksi.
 – Se tuntuu mahtavalta. Siinä tulee hypittyä ja kiljuttua, ja muutamat itkutkin on tullut itkettyä onnesta. Tämä ammatti on aikamoista tunteiden vuoristorataa, nauraa Satu Lemola.
 Satu Lemola yrittää edelleen tasapainottaa töitä ja vapaa-aikaa. Tiina Karppi / Yle
 Näyttelijän on tunnettava itsensä
 Herrasmieshuijarit -musikaali sai ensi-iltansa Kouvolan teatterissa torstaina. Ennen lavalle astumista perhoset kutkuttelevat yhä Satu Lemolan vatsassa. Hän on kuitenkin oppinut käsittelemään jännitystään juuri näyttelemisen avulla.
 Yleisön edessä Lemola säteilee.
 – Lavalla on aika paljaana, joten minun on täytynyt opetella tuntemaan itseni. On ollut mielenkiintoista huomata, kuinka paljon näyttelijän ammatissa täytyy ja myös saa käsitellä omia epävarmuuksia ja pelkoja. Se on kuin terapiaa.
 Satu Lemola toivoo, että voisi tulevaisuudessa tehdä mahdollisimman monipuolisia rooleja. Tiina Karppi / Yle
 Tulevia projekteja hänellä on muun muassa nuoren Anu Pentikin rooli niin ikään Kouvolan teatterissa. Suunnitelmia kiinnityksen jälkeiselle ajalle ei vielä ole.
 – Toiveissani on opiskella lisää ja kehittää taitojani etenkin kameran edessä. Toivon pääseväni tekemään mahdollisimman monipuolisia töitä ja rooleja – suurimpana haaveena niistä olisi kenties iso musikaalirooli, Satu Lemola hymyilee.

Näyttelijä Satu Lemola kärsii ujoudesta, mutta rakastaa esiintymistä – nyt hän on uransa huipulla Kouvolassa


Summary: Palkitut saivat pystin ja kymmenen biljoonaa Zimbabwen dollaria.

Tiedättekö, että ranskalaisten postinkantajien ja bussikuskien vasen kives on oikeaa lämpimämpi? Monet eivät tiedä, mutta tohtorit  Roger Mieusset  ja  Bourras Bengoudifa  tietävät. He ovat nimittäin tehneet asiasta tieteellisen tutkimuksen, joka toi heille perjantain vastaisena yönä huumori-Nobelin eli Harvardin yliopiston myöntämän vuotuisen Ig Nobelin.
 Palkinnon nimi on sananväännös englannin kielen alhaista tarkoittavasta sanasta ignoble. Palkintoja on jaettu Harvardissa jo liki kolme vuosikymmentä.
 Palkintokannun lisäksi voittajat saavat myös rahaa: peräti kymmenen biljoonaa Zimbabwen dollaria. Kovin suuria ostoksia palkinnolla ei silti voi tehdä, koska valtoimenaan laukkaavan inflaation vuoksi summa on liki arvoton.
 Mieusset ja Bengoudifa eivät toki olleet ainoat palkitut. Muun muassa iranilainen  Iman Farahbakhsh  vei pystin kotiin patentoidusta vempeleestään, joka vaihtaa vaipat.  Patricia Yang  ja  David Hu  palkittiin tutkimuksestaan, josta jokaiselle selviää, miksi vompatin kakka on kuution muotoinen.
 Japanilainen  Shigeru Watanabe  taas toi jo 1990-luvun puolivälissä tutkimuksellaan tietoisuuteemme, että viisivuotias lapsi tuottaa noin puoli litraa kuolaa joka päivä. Huumori-Nobelin Watanabe sai käsittämättömästi vasta nyt.
 Oikeiden Nobelien saajien tavoin myös huumori-Nobelin saajat pitävät kiitospuheen. Sen mitta on rajoitettu minuuttiin. Jos aika ylittyy, kahdeksanvuotias tyttö alkaa hokea: "Ole hyvä ja lopeta, minua kyllästyttää".
 Päätössanat seremoniassa lausunut toimittaja  Marc Abrahams  onnitteli voittajia huumori-Nobelin henkeen sopivasti.
 – Jos ette voittanut Nobelia tänään, ja varsinkin jos voititte, parempaa onnea ensi kerralla.

Kiveksien lämpötila, vompatin kakka ja viisivuotiaan kuolan määrä toivat huumori-Nobeleita


Summary: Myös Puolan ehdokas herättää epäilyksiä suomalaisissa europarlamentaarikoissa. Ranskalaisehdokas on puolestaan poliisitutkinnassa.

EU:n laajentumiskomissaariksi ehdolla oleva unkarilainen  László Trócsányi  herättää vastustusta Euroopan parlamentissa. Suomalaismeppien mukaan Trócsányin komissaaritie voi katketa parlamentin kuulemisiin.
 – En olisi valmis tukemaan häntä, sanoo  Sirpa Pietikäinen (kok.), joka edustaa samaa Euroopan kansanpuolueen EPP:n ryhmää kuin Trócsányi.
 Heidi Hautala  Dominique Hommel / EU
 – Minusta hän ei ole pätevä eikä sopiva, sanoo puolestaan vihreiden  Heidi Hautala .
 Trócsányi on Unkarin entinen oikeusministeri. Hän vastasi ministerikaudellaan lakihankkeista, joiden seurauksena nykyinen Euroopan komissio päätyi nostamaan Unkaria vastaan kanteen EU-tuomioistuimessa.
 Trócsányi laati esimerkiksi lain, joka kriminalisoi turvapaikanhakijoita avustavat kansalaisjärjestöt. Hän vastasi myös lainsäädännöstä, joka pakotti Central European University -yliopiston pois Budapestista.
 Komission tuleva puheenjohtaja  Ursula von der Leyen  ehdottaa Trócsányia laajentumiskomissaarin tehtävään, jossa hän joutuisi neuvottelemaan unionin lähialueen maiden kanssa.
 – Olisi aivan kummallista, että tällaisilla taustoilla voitaisiin mennä neuvomaan oikeusvaltion rakentamista naapurimaihin, Hautala sanoo.
 Trócsányi edustaa Unkarin pääministerin  Viktor Orbánin  Fidesz-puoluetta, joka kuuluu parlamentissa EPP:hen. Ylen tietojen mukaan noin puolet parlamentin EPP-ryhmästä kuitenkin vastustaa Pietikäisen tavoin Trócsányin ehdokkuutta.
 Pietikäinen on "melko varma", että parlamentti puuttuu peliin kuulemisissa. Parlamentin valiokunnat äänestävät ehdokkaista kuulemisten jälkeen.
 – Unkarin tehtävä on asettaa uudelleen joku toinen henkilö ehdolle, Pietikäinen sanoo.
 Sirpa Pietikäinen Henrietta Hassinen / Yle
 Tilanne on kiusallinen EPP:lle, joka jäädytti Fideszin jäsenyyden keväällä. Jäädyttäminen ei kuitenkaan sulkenut Fideszin edustajia pois EPP-ryhmän avainpaikoilta.
 Suomalaismeppien mukaan Trócsányi ei ole ainoa komissaariehdokas, joka voi kompastua parlamentin kuulemisiin. Epäilyksiä herättää myös maatalouskomissaariksi ehdotettu puolalainen  Janusz Wojciechowski .
 – Hän on erittäin konservatiivinen esimerkiksi ilmaston suhteen. Hänen mielestään ei ole tällaista ongelmaa kuin ilmastonmuutos, sanoo  Elsi Katainen  (kesk.).
 Pietikäisen mukaan Wojciechowskin salkkuvalintaa hankaloittaa hänen ilmastokantojensa lisäksi se, että Puola on EU:n suurimpia maataloustukien saajia.
 Parlamentti voi kiinnittää huomiota myös Wojciechowskin äärikonservatiivisiin näkemyksiin naisten oikeuksista, ja hänen Laki ja oikeus -puolueensa ratkaisuihin, joiden seurauksena Puola on joutunut EU:n syyniin oikeusvaltiokehityksensä takia.
 Heidi Hautala mainitsee myös ranskalaisen  Sylvie Goulardin , joka on ehdolla sisämarkkinoista vastaavaksi komissaariksi.
 – On kiinnostavaa, että Ranskan ehdokas on poliisitutkinnassa, Hautala sanoo.
 Goulard oli käyttänyt parlamentin antamia määrärahoja työntekijöiden palkkaamiseen puolueensa palvelukseen. Rahat on palautettu, mutta tutkinta jatkuu.
 Ranskassa on kyselty  myös, miksi amerikkalainen Berggruen-instituutti maksoi Goulardille yli 12 000 euroa kuussa vuosina 2013–2015 tämän toimiessa Euroopan parlamentin jäsenenä. .
 Goulardin tilanteesta kysyttiin Ranskan valtiovarainministeriltä  Bruno Le Mairelta , joka osallistuu Helsingissä EU:n valtiovarainministerien epäviralliseen kokoukseen.
 – Olen varma, että hänestä tulee suuri komissaari. Hänellä on siihen vaadittava poliittinen kokemus, Le Maire puolusti hallituksensa valintaa.

Unkarin komissaariehdokas voi kaatua parlamentin vastustukseen – Hautala: "Ei pätevä eikä sopiva"


Summary: Kaupunki julkisti perjantaina uuden suunnitelman iäisyyshankkeesta, keskustan alittavasta autotunnelista.

Siltojen, tunnelien, sähkölinjojen ym. rakentaminen

Helsingin kaupunki julkisti aamulla uudet suunnitelmat keskustan itä–länsi-suunnassa alittavasta tunnelista. Keskustatunnelista on syntymässä iso poliittinen kiista, koska kaupunginvaltuuston suurimmat ryhmät, kokoomus ja vihreät, ovat täysin eri linjoilla tunnelin rakentamisesta.
 Tunnelia koskeva esitys on kaupunkiympäristölautakunnan pöydällä jo ensi tiistaina.
 Lue lisää:   Tässä on Helsingin uusi tunnelisuunnitelma: autolla maan alla Sörnäisten kulmilta Länsisatamaan
 Vihreiden Otso Kivekäs: "Ei tämä kauhean lupaavalta näytä"
 Helsingin kaupunginvaltuuston puheenjohtaja  Otso Kivekäs  (vihr.) sanoo, että selvitysten mukaan tunneli vähentäisi joukkoliikenteen käyttöä ja lisäisi keskustan läpi kulkevien autojen määrää.
 – Tunneli ei parantaisi keskustan elinvoimaa ja se lisäisi hiilipäästöjä, Kivekäs sanoo.
 Kivekäs pitää kuitenkin hyvänä, että asia on selvitetty.
 – Mutta ei tämä kauhean lupaavalta näytä.
 Kivekäs sanoo, että iso osa tunnelin liikenteestä olisi pois joukkoliikenteestä, eli se ei vähentäisi liikennettä kaduilta. Kivekkään mukaan tunneli vähentäisi autojen määrää keskustassa noin seitsemän prosenttia. Sama saataisiin hänen mukaansa aikaan muutamalla kävelykadulla.
 Helsingin kaupunginvaltuuston puheenjohtaja Otso Kivekäs (vihr.) sanoo, että selvitysten mukaan tunneli vähentäisi joukkoliikenteen käyttöä. Antti Kolppo / Yle
 Kivekkään mukaan tunneli muuttaisi metromatkoja automatkoiksi.
 – Ihmiset eivät menisi metrolla Itä-Helsingin ja Espoon väliä, vaan hyppäisivät mielummin auton rattiin ja se ei ole kaupungin tavoitteiden mukaista, Kivekäs selventää.
 Kivekkään mukaan esitettyjen selvitysten perusteella hanke ei ole kannattava. Hän viittaa arvioon kustannuksista, jotka olisivat noin 1,4 miljardia euroa.
 Puolella tästä rahasta saataisiin Kivekkään mukaan Laajasalon raitiovaunulinja, Raide-Jokeri, Hernesaaren raitiovaunulinja ja Kalasataman raitiovaunulinja.
 – Autolla pitää voida kulkea keskustassa, mutta ei niiden määrää pitäisi lisätä, vaan pitäisi pyrkiä joukkoliikenteeseen, Kivekäs sanoo.
 Uudessa hahmotelmassa keskustatunneli yhdistyisi suunnittelilla olevaan Sörnäisten tunneliin.  Jyrki Lyytikkä / Yle
 Kookoomuksen Risto Rautava: "Kasvattaisi elinvoimaa ja viihtyvyyttä"
 Kokoomuksen kaupunginvaltuutettu ja kaupunkiympäristölautakunnan varapuheenjohtaja  Risto Rautava  sitä vastoin sanoo, että tunneli kasvattaisi Helsingin elinvoimaa ja lisäisi kaupungin viihtyvyyttä.
 Rautava pitää satamayhteyksiä tärkeinä ja sanoo, että kaupungista saataisiin näin toimivampi.
 – Saataisiin autoja maan alle maan päältä, Rautava sanoo.
 Rautavan mielestä esitelty selvitys on hyvä lähtökohta.
 – Nyt päätetään vasta siitä, jatketaanko suunnittelua.
 Rautavan mukaan tunnelin myötä Helsinkiin saataisiin kävelykeskusta.
 – Nämä liittyvät toisiinsa.
 Rautava: Kustannusarvio on vielä täysin auki
 Kokoomuksen Rautava huomauttaa hankkeen kustannusarvion olevan vielä täysin auki. Hänen mukaan hanke saatettaisiin myös toteuttaa perinteisistä rahoitusmalleista poikkeavalla tavalla.
 Hän sanoo, että rahoitusvaihtoehdot selvitettäisiin.
 – Yksityisen rahan käyttö on varmaan yksi sellainen, jota tullaan selvittämään.
 Rautava totea infrahankkeiden kiinnostavan yksityisiä sijoittajia tällä hetkellä.
 Hän painottaa, että autot olisi saatava pois maan päältä ja kaupungista tulisi näin asukkaille viihtyisämpi.
 Korjaus kello 20.43: Otso Kivekkään etunimi väliotsikossa ja kuvatekstissä. Korjaus kello 21.43: Muutettu kohta: "Kivekäs sanoo, että iso  osa  tunnelin liikenteestä olisi joukkoliikennettä" muotoon: "...olisi pois joukkoliikenteestä."
 Lue myös:
 Tässä on Helsingin uusi tunnelisuunnitelma: autolla maan alla Sörnäisten kulmilta Länsisatamaan

Helsingin keskustatunnelista syttyi lihava riita – kokoomus ja vihreät eri mieltä rahasta ja vaikutuksista


Summary: Ylioppilastutkintolautakunnan mukaan sähköisen järjestelmän pitäisi olla entistä toimivampi maanantaina alkavissa yo-kirjoituksissa.

Joensuun yhteiskoulun lukiolla tutustutaan sähköiseen Abitti-koejärjestelmään. Osa ensimmäisen vuoden opiskelijoista vaikuttaa hämmentyneiltä. Kirosanojakin lentelee ilmassa.
 – Ei jäänyt hirveän hyvät fiilikset, koska en päässyt Abittia edes käyttämään. Se ei nimittäin toiminut, kertoo tunnilla ollut  Onni Lehikoinen .
 Muistitikulta käynnistettävä Abitti on tärkeä työkalu, sillä sen avulla kymmenet tuhannet lukiolaiset tekevät sekä ylioppilaskirjoitukset että useimmat kurssikokeet.
 Itse järjestelmä on toiminut hyvin, mutta se ei ole yhteensopiva kaikkien lukiolaisten tietokoneiden kanssa. Lisäksi ylioppilastutkintolautakunnan tekemien päivitysten jälkeen järjestelmä saattaa lakata toimimasta osassa koneista.
 Esimerkiksi Lehikoisen HP-merkkisellä kannettavalla Abitti ei toiminut. Vika oli Lehikoisen arvion mukaan verkkoyhteydessä tai henkilötunnuksen syöttämisessä.
 Abitti käynnistetään muistitikulta. Ari Haimakainen / Yle
 Joka viidennellä ongelmia Abitin kanssa
 Joensuun yhteiskoulun matematiikan opettaja  Isa Pakarinen  kertoo, että lukion ykkösluokkalaisille järjestetään erikseen tunteja, joissa Abitin käyttöä harjoitellaan ja sen toimivuus varmistetaan. Koululla on myös varakoneita, jos lukiolaisen oma ei toimi.
 – Suurimmalla osalla Abitti toimii hyvin. Osan kohdalla tarvitaan sitten verta ja hikeä, kun joudutaan säätämään asetuksia oppilaan koneesta, hän sanoo.
 Pakarinen arvioi, että näin on noin joka viidennen oppilaan kohdalla. Ongelmia on eniten juuri ensimmäisen vuosikurssin lukiolaisilla, joilla on uudet koneet.
 pettaja Isa Pakarinen kertoo Abittin olleen todella toimintavarma. Ongelmana on, että kaikki tietokoneet eivät ole yhteensopivia sen kanssa. Ari Haimakainen / Yle
 Pirkkalan yhteislukion uskonnon ja psykologian opettaja  Markus Pekkala  puolestaan toteaa sähköisen kokeen olevan kömpelö.
 – Kun yhden Abitti-kokeen pitoon tarvitaan kolme muistitikkua, se kertoo ettei kaikista näppärin systeemi ole kyseessä, hän sanoo.
 Pekkarinen kuitenkin kehuu Abitin olevan turvallinen, sillä se ei hävitä koevastauksia eikä sitä ole pystytty hakkeroimaan.
 Opettajien kontolle jää Abitti-ongelmien setviminen
 Pekkala viimeksi pitämällä tunnilla kuitenkin noin 10 prosenttia oppilaista ei päässyt tekemään vaadittuja tehtäviä, koska Abitti ei toiminut.
 Vaikka oppilas pääsee kirjautumaan Abittiin, voi käydä niin, että langaton verkko ei löydy, hiiri ei toimi tai äänet eivät kuulu, Pekkala luettelee.
 – Opiskelijat olivat vähän hämillään, kun he ovat ostaneet kalliilla hyvän koneen, ja sitten huomaamme, että Abitti ei siinä toimi, hän sanoo.
 Pekkala kertoo, että lukiossa on huomattu kaikista uusimpien koneiden olevan erityisen ongelmallisia. Ylioppilastutkintolautakunta on puolestaan kertonut, että Abitti ei toimi Chromebook-kannettavissa.
 Pekkala harmittelee, että ongelmien selvittely jää usein opettajien vastuulle.
 – Aina en ihan satavarmasti tiedä mitä teen, kun opiskelijoiden tuliterien koneiden asetuksia muuttelen. Ainakaan toistaiseksi en ole saanut mitään peruuttamatonta vahinkoa aikaiseksi, hän sanoo.
 Pekkala kertoo, että opettajat ovat työnsä kautta oppineet ratkomaan ongelmia erilaisilla keinoilla. Neuvoja kysellään myös sosiaalisen median ryhmistä toisilta opettajilta.
 Ylioppilaskirjoitusten tietokoneita käsittelevään Facebook-ryhmään ilmestyykin avunpyyntöjä päivittäin lukio-opettajilta ympäri Suomen. Toisinaan useita päivässä.
 Joskus neuvot eivät auta.
 – Sitten odotellaan seuraavaa päivitystä, jos Abitti alkaisi sitten toimimaan. On se haastava tilanne, Pekkala sanoo.
 Syksyllä 40 000 abiturienttia tekee kirjoitukset sähköisenä
 Ensi maanantaina alkavat jälleen syksyn ylioppilaskirjoitukset. Niihin osallistuu noin 40 000 abiturienttia. Koe järjestetään toista kertaa täysin sähköisesti.
 Viime keväänä kokeessa oli ongelmia, ja noin 300 abiturientin suoritus häiriintyi. Tästä on otettu opiksi, kertoo ylioppilastutkintolautakunnan erityisasiantuntija  Thomas Vikberg.
 – Kehitämme järjestelmää jatkuvasti. Tänä syksynä on tiedossa lähes 80 000 koesuoritusta, joten kaikkea voi sattua ja tapahtua.
 Abitti-ongelmien syynä usein tietokoneen ajurit
 Vikberg kertoo myös, miksi Abitti ei aina toimi kaikista uusimmissa koneissa.
 Syynä ovat tietokoneiden eri osia kuten prosessoria tai näytönohjainta pyörittävät ohjelmistot eli ajurit. Ajurien pitäisi toimia Linux-pohjaisen Abitin kanssa, mutta kaikkien eri tietokoneiden osille ei ole vielä Linux-ajureita olemassa.
 – Ylioppilastutkintolautakunta ei kehitä ajureita, joten emme voi vaikuttaa asiaan.
 Ylippilastutkintolautakunnan sivuilta löytyy lista tietokoneista, joissa Abitti testatusti toimii. Tosin niidenkin käyttö saattaa vaatia lisävarusteiden hankkimista.
 Katso  täältä  vinkit lukiolaiskannettavan ostoon.
 Joensuun yhteiskoulun abiturientti Tami Riissanen ei ole huolissaan Abittin toimivuudeesta syksyn kirjoituksissa. "Hyvillä mielin lähden kirjoituksiin", hän sanoo Ari Haimakainen / Yle
 Sähköisen ylioppilastutkinnon kustannukset ovat ylioppilastutkintolautakunnalle noin 14 miljoonaa euroa. Summaan sisältyvät myös Abitin kulut. Tämän lisäksi lukioille ja kunnille tulevat vielä omat kustannuksensa, Vikberg sanoo.
 Hänen mukaansa ylioppilastutkinnon muuttuminen sähköiseksi on ollut valtaisa muutos koko virastolle.
 – Jokainen ylioppilastutkinnon järjestämiseen liittyvä prosessi on mennyt uusiksi, hän sanoo.
 Valmistaudutko ylioppilaskirjoituksiin? Katso  täältä  abitreenien aikataulut.
 Tarkennus kello 20.10: Tarkennettu virkettä, jossa kerrotaan YTL:n sivuilta löytyvästä Abitti-yhteensopivien tietokoneiden listasta.
 Korjaus 20.34: Pirkkalan yhteislukion uskonnon ja psykologian opettaja on Markus Pekkala, ei Pekkarinen, kuten jutussa aiemmin luki.
 Lue lisää:
 Yle: Millainen tietokone lukioon? Ota nämä asiat huomioon
 Yle:  Abitreenit

Laiteongelmat piinaavat yo-koejärjestelmää käyttäviä lukiolaisia – osalla langaton verkko ei löydy, hiiri ei toimi tai äänet eivät kuulu


Summary: Metrotyöntekijät vastustavat presidentti Emmanuel Macronin aikeita uudistaa eläkejärjestelmää ja heikentää etuja.

Pariisissa metrotyöntekijöiden työnseisaus aiheutti liikennekaaokseen perjantaina. Kaupungin 16 metrolinjasta suljettiin kymmenen kokonaan. Myös muilla linjoilla on ollut häiriöitä.
 Tieliikenne mateli ja ruuhkautui etenkin aamun työmatkatunteina. Viranomaisten mukaan kaupunkiin muodostui yhteensä lähes 300 kilometriä autoletkoja.
 Häiriöitä oli myös bussi- ja raitiovaunuliikenteessä.
 Tuhannet ihmiset yrittivät löytää vaihtoehtoisia tapoja päästä töihin. Moni taittoi työmatkansa polkupyörällä, sähköpotkulaudalla, rullalautaillen tai kävellen, tai jäi kokonaan kotiin.
 Eläkeikä uhkaa nousta
 Metron työntekijät vastustavat presidentti  Emmanuel Macronin  aikeita yhtenäistää eläkejärjestelmää. Uudistus nostaisi huomattavasti metrotyöntekijöiden eläkeikää. Se heikentäisi myös laajemmin julkisen sektorin palveluksessa olevien eläke-etuja.
 Perjantaita kuvattiin rajuimmaksi metrolakoksi sitten vuoden 2007, jolloin presidentti  Nicolas Sarkozy  ajoi toisia eläkeuudistuksia.
 Metroa liikennöivän RATP:n mukaan kaaoksesta odotettiin vielä pahempaa kuin se oli.
 RATP tarjosi liikenneruuhkan helpottamiseksi ilmaisia, enintään puolen tunnin ajoja Cityscoot-yrityksen verkoston sähköskoottereilla.
 Ranskan pääministeri  Édouard Philippe  lupasi torstaina kuunnella ammattiliittoja.
 Uudistus kannustaa työskentelemään pidempään
 Metrotyöntekijöiden varhaisella eläköitymismahdollisuudella on tähän asti kompensoitu maan alla työskentelyn rankkuutta. Metrotyöntekijöiden keskimääräinen eläköitymisikä oli vuonna 2017 hieman alle 56 vuotta. Tavanomainen eläköitymisikä Ranskassa on 63 vuotta.
 Ranskan kymmeniä eläkekäytäntöjä yhtenäistävän uudistuksen myötä ranskalaiset voisivat yhä jäädä halutessaan eläkkeelle jo 62-vuotiaina, kuten nyt, mutta täyttä eläkettä ei vielä silloin saisi.
 Uudistus yrittääkin kannustaa ranskalaisia työskentelemään pidempään. Täyttä eläkettä alkaisi saada vasta 64-vuotiaana.
 Eläkeuudistuksen vastustus saa jatkoa maanantaina, jolloin muun muassa lakimiehet, lentäjät, lentokenttätyöntekijät ja sairaanhoitajat ovat luvanneet lakkoilla uudistuksen vuoksi.

Pariisissa metroliikenne lamaantui lähes täysin – suurin liikennelakko vuosikymmeneen


Summary: Tarinaan lankesivat myös paikallinen rakennusyrittäjä, osa kuntalaisista ja suuretkin alueelliset mediat.

Viime kevään ja kesän aikana hirvensalmelainen mies onnistui huijaamaan kuntaa, yrityksiä, yksityishenkilöitä ja mediaa.
 Tarina, jonka mukaan mies oli päässyt onnellisten sattumien kautta Ferrarille Italiaan töihin, kuulosti niin hienolta, että moni oli valmis sijoittamaan siihen jopa rahaa. Kukaan ei epäillyt miehen kertomusta, vaan sitä toistivat alueelliset mediat toisensa perään.
 Nyt tarina on paljastunut valheeksi.
 Helmikuussa Ferrarille
 Hirvensalmelaistamiestä haastateltiin Ylen Etelä-Savon alueellisessa radiolähetyksessä helmikuussa 2019. Vaatimattoman kuuloinen mies kertoi juuri allekirjoittaneensa työsopimuksen Ferrarin F1-tallin kanssa.
 – Alkaa itsellekin valjeta tämän koko homman suuruus, että täältä Hirvensalmelta ponkaistaan tuonne keskeiselle areenalle, mies totesi Ylen haastattelussa.
 Hän kertoi, että työt Ferrarilla alkaisivat 15. helmikuuta, samana päivänä, kun talli julkaisisi uuden F1-sarjan autonsa kuukautta ennen kauden alkua.
 Kevään aikana miestä haastattelivat Ylen lisäksi ainakin Länsi-Savo ja Etelä-Saimaa, Hirvensalmelainen, Erikoissanomat sekä Etelä-Savon maaseutuhankkeiden yhteinen viestintäkanava Maaseutukuriiri.
 Ennen tämän jutun julkaisemista tavoittelimme miestä puhelimella, tekstiviestillä, sähköpostilla ja Facebookin kautta. Useiden päivien tavoittelun jälkeen mies vastasi, mutta ei lopulta suostunut kommentoimaan asiaa mitenkään.
 Kaikki alkoi karting-autoista
 Ennen viime kevättä mies teki töitä tuntityöläisenä kunnan ja Euroopan maaseuturahaston tukemassa karting-hallissa, jota ylläpitää paikallinen autourheiluseura.
 Haastatteluissa hän kertoi, kuinka oli vuoden 2018 aikana ollut aktiivisesti puuhaamassa sähköllä kulkeviin karting-autoihin uusia akkuja. Akut tilattiin Kiinasta, ja ainoana kartinghallin kielitaitoisena työntekijänä hän otti ohjat asian hoitamisesta.
 Mies kertoi Ylelle olleensa asian tiimoilta yhteydessä myös karting-autojen italialaiseen valmistajaan, OTL Electro Kartiin. Hän sanoi vierailleensa tehtaalla ja ystävystyneensä konsernin johtajan kanssa.
 – Konsernin johtaja kuuluu Fiatin hallitukseen ja Fiat taas omistaa Ferrarin, ja niin edelleen, mies kertoi.
 Innokkaana Formula 1 -sarjan seuraajana mies heitti konsernin johtajalle vitsin, että löytyisiköhän hänelle töitä Ferrarilta. Sitten hän palasi Suomeen.
 Urheiluautojen rattiin Ferrarin turvapäällikön luvalla
 Länsi-Savon haastattelussa mies kertoi, kuinka marraskuussa 2018 hän sai yllättävän puhelinsoiton. Mieheltä kysyttiin, pääsisikö hän käymään Italiassa. Hän pakkasi laukkunsa ja lähti.
 Italiassa oli miehen mukaan vastassa Ferrarin turvapäällikkö, joka kierrätti hirvensalmelaista tehtaalla ja vei hänet ajamaan Ferrarin urheiluautoilla.
 Mies kertoi Länsi-Savolle saaneensa ajettavakseen muun muassa Ferrarin superauton FXX:n. Lopuksi he katselivat turvapäällikön kanssa yhdessä  Kimi Räikkösen  viimeisimmän kilpailun, jonka jälkeen mies lähti kotiin.
 Kotiin ehdittyään mies sai jälleen puhelun. Tällä kertaa kerrottiin, että Ferrarilla olisi työpaikka auki. Sen jälkeen kysymys oli vain sopimukseen liittyvien yksityiskohtien neuvottelusta ennen kuin työt alkaisivat.
 Tittelinsä mies kertoi olevan koordinaattori ja työtehtävinään Ferrarin koko matkustavan henkilökunnan asioiden hoitaminen.
 Vaikka titteli saattoi kuulostaa epämääräiseltä ja matka kartinghallilta Ferrarille ehkä liian hyvältä ollakseen totta, kukaan ei kyseenalaistanut miehen tarinaa.
 Videoblogi ja yhteistyösopimus kunnan ja paikallisen rakennusfirman kanssa
 Paikallislehti Hirvensalmelaisen haastattelussa maaliskuussa mies kertoi aikomuksestaan viedä Hirvensalmea maailmalle samalla, kun kiertää F1-osakilpailuissa Ferrarin mukana.
 – Tuli juttua erään mekaanikon kanssa Italiassa, mistä olen ja onko minulla jonkinlaisia yhteistyökuvioita Suomen tahon kanssa. Minulla heräsi ajatus, että miksipä ei Hirvensalmen kuntaa voisi markkinoida vähän laajemminkin, esimerkiksi maailmanlaajuisesti, mies totesi Hirvensalmelaiselle.
 Juuri ennen kauden alkua hän teki yhteistyösopimuksen Hirvensalmen kunnan kanssa. Korvausta vastaan hän pitäisi videoblogia kiertäessään F1-kisoissa ja mainostaisi videoillaan Hirvensalmen kuntaa.
 Videoiden sisältö alkoi hämmentää
 F1-kauden ensimmäinen osakilpailu käytiin Australian Melbournessa 17. maaliskuuta. Ensimmäinen video ilmestyi reilun viikon päästä osakilpailusta.
 Videolla mies seisoo kuvaruudussa mustassa Ferrari-toppatakissa, jonka alta pilkottaa punainen pikeepaita. Taustalla on vaalean rakennuksen ulkoseinä, joka eteen on pystytetty Hirvensalmen vaakunalla varustettu lakana.
 Videolla mies kertoo, että alkaa pitää videoblogia, koska myös pieneltä paikkakunnalta pystyy pääsemään maailmalle. Hän kuvailee, kuinka Hirvensalmella on kesäisin paljon kesäasukkaita ja talvella hiljaisempaa.
 – Kierretään ensin tässä Italiassa ja jatketaan sitten kuulumisia seuraavalla kerralla Bahrainista, mies sanoo.
 Kuva siirtyy italialaiselle metroasemalle kuvaamaan junaa ja sen jälkeen Venetsian turistinähtävyyksien pariin. Seuraa sarja valokuvia Venetsiasta. Taustalla soi pirteä musiikki.
 Video päättyy. Mies itse ei esiinny alkua lukuun ottamatta yhdessäkään kuvassa. Kolmeminuuttisella videolla ei nähdä myöskään mitään Ferrariin liittyvää.
 Neljä muuta kanavalla julkaistua videota noudattavat samaa kaavaa. Mies puhuu ensin kameralle taustallaan Hirvensalmi-lakana, jonka jälkeen musiikin siivittämänä katsellaan kuvia nähtävyyksistä ja tunnetuista rakennuksista.
 Kahdessa viimeisessä videossa nähdään sekä valokuvia että videomateriaalia F1-kisasta ja varikolta. Materiaali haiskahtaa kuitenkin vahvasti jonkin tv-yhtiön kuvaamalta. Kukaan varikkohenkilökunnasta tai kuskeista ei kiinnitä huomiota kameraan tai kuvaajaan. Kukaan ei juttele kuvaajalle saati lähetä terveisiä Hirvensalmelle.
 Videoita katsellessa nousee epäilys, onko mies käynyt lainkaan paikoissa, joissa hän väittää käyneensä. Epäily saa vahvistusta, kun suurin osa videoiden valokuvista jäljittyy internetin kuvapankkeihin tai ulkomaalaisille F1-uutissivustoille. Kuvat eivät ole miehen ottamia, vaan ne on kopioitu netistä.
 Kunta lähetti ohjeita sisältöön, videoiden tulo lakkasi
 Videoblogiin pääsi vielä viime viikolla Youtuben lisäksi myös Hirvensalmen kunnan nettisivuilta valikosta “vapaa-aika ja matkailu”. Hirvensalmen kunnan elinkeinoasiamies  Heikki Isokääntä  kertoo, että videoblogi oli alkuun näkyvillä kunnan etusivulla. Se siirrettiin valikkolinkkien taakse sen jälkeen, kun sisällön ei katsottu olevan sellaista, mitä oli odotettu.
 – Olemme aina aikaisemmin käyttäneet valmiiksi toimitettua videomateriaalia. Nyt tilanne oli sellainen, että tämä oli vähän tällainen harrastelijapohjainen juttu. Ei se ihan sellaista ole, mitä me ollaan totuttu, Isokääntä sanoo.
 Isokäännän mukaan kolmannen videon kohdalla heräsi epäilys siitä, pitääkö miehen tarina alkuunkaan paikkaansa. Viidennen videon jälkeen hänelle lähetettiin ohjeita, millaista sisältöä Hirvensalmen kunta toivoi.
 – Että jos menee vaikka Kanadaan, niin eikö voisi pyytää ystävällisiä ihmisiä vaikka lähettämään terveisiä meille. Tämmöinen, missä olisi paikallisia ihmisiä otettu mukaan, ei onnistunut koskaan, Isokääntä kertoo.
 Ohjeiden lähettämisen jälkeen videoita ei ole ilmestynyt lainkaan. Isokäännän mukaan ainakin neljä jaksoa on jäänyt ilmestymättä.
 Kunta ei ole lähtenyt selvittämään tarinan paikkansapitävyyttä saati penäämään maksamaansa palkkiota mieheltä takaisin.
 – Me emme ole halunneet missään tapauksessa olla se taho, joka levittää tätä asiaa, ennen kuin on varmuutta siitä, pitääkö tarina paikkansa. Meillä on ollut tosi pienet rahat tässä kiinni, ja meille on jotain toimitettu sieltä. Ei sitä ole kukaan varmistanut, ettei se pidä paikkaansa.
 Siksi videot pidettiin kunnan verkkosivuilla syyskuun alkuun saakka.
 Rakennusyhtiö ja yksityishenkilöt velkojina
 Ennen F1-kauden alkua paikallisen rakennusfirman yrittäjä  Santtu Koistinen  sopi miehen kanssa kaupallisesta yhteistyöstä. Videoita oli määrä tulla yhteensä 20, vähintään yksi jokaisesta osakilpailusta. Koistinen teetti miehelle firman logolla ja teksteillä varustetun lipun, ja sovittiin, että mies pitää rakennusfirmaa videoilla esillä.
 Yrittäjä maksoi miehelle etukäteen yli 2000 euroa. Vastinetta rahalle ei ole tullut.
 – Ei minun firmani ole näkynyt muuta kuin yhdessä Facebookiin laitetussa videossa, jonka hän teki hätäpäissään sen jälkeen, kun otin häneen yhteyttä. Siinä hän kannustaa ihmisiä bongaamaan firman lipun Monacosta, Koistinen kertoo.
 Hän alkoi epäillä koko jutun todenperäisyyttä ja oli asiasta yhteydessä poliisiin.
 – Ei poliisi ryhtynyt tutkimaan asiaa, vaan ohjasi minut oikeusaputoimistoon. Eihän siellä yrittäjiä auteta, joten olen turvautunut omaan juristiin. Eräs tuttu poliisi tiesi kertoa, että juristin kautta asian saa poliisille tutkittavaksi, yrittäjä kertoo.
 Hänen mukaansa mies on yrittänyt saada rahoitusta muiltakin hirvensalmelaisilta yrityksiltä. Tiettävästi muut yritykset eivät ole lähteneet mukaan, mutta moni yksityishenkilö kertoo Ylelle lainanneensa miehelle rahaa saamatta omiaan koskaan takaisin.
 Yksi heistä on  Kari Liimatainen , Hirvensalmen autourheilijoiden jäsen, joka työskenteli miehen kanssa samaan aikaan kartinghallilla.
 – Minulle hän on velkaa vain joitakin satoja euroja. Mutta tiedän ihmisiä, joiden kohdalla puhutaan tonneista, Liimatainen kertoo.
 Myös muut Ylen haastattelemat henkilöt vahvistavat miehen olevan usealle taholle velkaa yhteensä useiden tuhansien eurojen edestä.
 Ferrari: ”Meillä ei ole mitään tekemistä hänen kanssaan”
 Yle soitti Ferrarin viestintätoimistoon, josta varmistettiin, ettei mies ole Ferrarin palkkalistoilla, eikä Ferrarilla ole hänen kanssaan muutakaan yhteistyötä.
 Ferrarin viestintäpäällikkö  Joanne Marshall  piti tapausta outona. Hän on jättänyt asian Ferrarin lakiosaston käsiin, mutta arvelee, ettei Ferrari ryhdy minkäänlaisiin toimenpiteisiin miehen suhteen.
 Kerroimme rakennusyrittäjä Santtu Koistiselle, että miehen tarina on varmistettu valheelliseksi. Koistinen halusi kokeilla, pitäytyykö mies edelleen tarinassaan, vaikkei videoita ole ilmestynyt toukokuun jälkeen. Hän kysyi lauantaina 7.9. mieheltä sähköpostilla, voisiko ostaa enemmän mainostilaa.
 Mies sanoi olevansa sairaslomalla, mutta tiedusteli, minkälaista summaa Koistinen ajatteli. Samassa viestissä hän vihjasi koordinaattorin tehtäviensä olevan ”peitehommia” ja varsinaisen, Ferrarin F1-autoon liittyvän työnsä alkavan viikolla 39.
 Itä-Suomen poliisilaitoksen rikosylikomisario  Sami Asikainen  ei kerro, onko tapauksesta tehty rikosilmoitusta tai aloitettu tutkintaa.
 Etelä-Savon käräjäoikeudessa vireillä ei ole yhtään rikos- tai siviiliasiaa mieheen liittyen.

Ferrarin F1-tallin työntekijäksi esittäytynyt mies huijasi kunnan maksamaan somenäkyvyydestä – työpaikkaa ei ole ja videotkin kopioitu netistä


Summary: Puoli vuosisataa ei ole sammuttanut faniutta, joka syttyi, kun radiosta soi Cadillac. Birminghamista Suomeen eksynyt nelikko The Renegades antoi suurten ikäluokkien teineille palvonnan kohteen. Rene-pojista on jäljellä enää Rene-vaari, rumpali Graham Johnson.

– Ei ollut narsisseja, joten auringonkukan on kelvattava, toteaa  Helena Leinonen .
 Väärä kukka ja neljä naista ovat elokuisena iltapäivänä matkalla idolinsa  Kim Brownin  haudalle Hietalahden uurnalehdossa. Kukka on kuitenkin keltainen: Brown kumppaneineen eli The Renegades soitti itsensä suurten ikäluokkien sydämiin 1960-luvun puolivälin tienoilla mm. kappaleella  Seven daffodils (Seitsemän narsissia ).
 Seven Daffodils (Seitsemän narsissia) oli  Renegadesin hittisingle vuodelta 1965. Fanit kunnioittavat Hietaniemeen haudatun laulajan Kim Brownin muistoa keltaisella kukalla. Yle / Jari Pussinen
 Suomalaisten adoptoimasta brittibändistä kolme soittaa jo yläkerran orkesterissa. Jäljellä on vain rumpali  Graham Johnson  (s. 1946). Hän liittyy aikuisen tyttärensä  Wendyn  kanssa Renegades-fanien seurueeseen.
 – Olen Kimin lisäksi haudannut niin Ianin (Mallet, basisti) kuin Denysinkin (Gibson, kitaristi). Nyt kun soitan suomalaisyhtyeen kanssa Renegades-ohjelmistoa, vaikkapa  Matelot'ta , niin rinnassa riipii.
 Puoli vuosisataa sitten Renegadesin keikkalavalle lensi pehmoleluja, yhteystietoja ja pikkuhousuja. Paluukeikolla Kim Brown vitsaili, että lentäähän pöksyjä edelleen, mutta tuppaavat vain olemaan tuplakokoisia ensivisiittiin verrattuna.
 Nyt keikat ovat maltillisempia, mutta fanit suhtautuvat niihin yhtä intohimoisesti kuin alun perinkin.
 Levysoitin ja vinyylit kainalossa keikoille
 Kaikkien fanien esiäidit  Leena-Riitta Evans  ja  Maj-Lis Dahl  olivat ensimmäisen Renegades-invaasion alkaessa koulutyttöjä Lahdessa.
 Leena-Riitan äiti tunsi Rengadesit Suomeen tuottaneen managerilegendan  Leo "Leksa" Heinosen .
 Graham Johnson ja Riitta-Leena Evans silloin, kun Renegades-huuma oli kuumimmillaan. Riitta-Leena Evansin kotialbumi
 – Heinosen Leksa sitten aina ilmoitti, missä hotelleissa ne oli. Pääsimme monta kertaa ilmaiseksi sisälle keikalle. Katselimme myös usein, kun bändi roudasi laitteita lavalle. Ja aina pääsimme juttelemaan pojille, Evans muistelee.
 Jutteluun se jäikin: nelitoistavuotiaat koulutytöt olivat Rene-pojilta kiellettyjä. Muutoin 18-19-vuotiaiden birminghamilaisnuorukaisten matka tanssipaikalta toiselle oli ilmeisen rakkaudentäyteinen.
 Riitta-Leena Evansin äiti tunsi manageri Leo "Leksa" Heinosen, joka toi Renegades-yhtyeen Suomeen.
— Tiesimme tarkkaan, missä pojat kiertävät ja asuvat. Pääsimme usein juttelemaan, kun yhtye valmistautui soittamaan. Eikä keikalle tarvinnut maksaa, muistelee nykyään Englannissa asuva ikifani.
 Yle / Jari Pussinen
 Puhtaalta fanipohjalta Renegadesia seuranneet Evans ja Dahl kantoivat mukanaan paristokäyttöistä levysoitinta ja Renegades-levyjä (Renegades ehti levyttää Suomessa vuosina 1964-1966 neljä albumia). Niitä he kuuntelivat liftausmatkoillaan bändin perässä.
 Vähän nuoremmat  Helena Leinonen  ja  Mesimarja Rindell  löysivät Renegadesin toisessa aallossa.
 – Kuulin Cadillacin radiosta, kun olin kymmenvuotias ja sekosin. Se sekoaminen jatkuu - tai pahenee - edelleen, kuvailee Rindell suhtautumistaan Renegadesiin.
 Kerran fani, aina fani
 Renegades-ympyröissä tutustuneella naisnelikolle elokuun ensimmäinen on juhlaviikonloppu. Graham Johnsonin täydentämä Renegades-tribuuttibändi soittaa harjoituskeikan Helsingissä ja varsinaiset vedot Tampereella ja Linnanmäellä.
 Kun Rene-pojat kiersivät Suomea 1964-66, ihailijat kysyivät kuulumiset yhtyeen kotikaupungista, Birminghamista. Rumpali Graham Johnsonin äiti, Edna, päivitti myös muiden soittajien perheiden tilanteen pitkissä kirjeissään tuolloin Lahdessa koulua käyneelle Maj-Lis Dahlille.  Yle / Jari Pussinen
 Fanikvartetti kokoontuu kahdesti vuodessa muistelemaan nuoruuttaan ja Rene-maniaa. Englantiin kotiutunut Evanskin sovittaa lomansa niin, että pääsee tapaamaan ystävättäriään.
 Kun naiset olivat vasta tyttösiä, fanius oli uusi ilmiö ja sangen erilainen kuin nyt. Maata kiertävää popparia oli vaikea tavoittaa, mutta onneksi saattoi kirjoittaa äidille.
 –  Edna , Grahamin äiti, kirjoitti meille pitkiä kirjeitä, joissa kerrottiin oman perheen kuulumisten lisäksi myös muiden soittajien kotipuolen asiat. Se oli ihan mukavaa, ei mitään kohteliaisuuskirjeitä, toteaa Dahl.
 Renegades näytti erilaiselta kuin rautalankaan jäykistyneet suomalaisyhtyeet. Pohjoisvaltioiden univormuja imitoiviin asuihin pukeutuneet pitkätukat säväyttivät myös lavashow'llaan.
 – Kuulin Renegadesin Cadillacin radiosta kymmenvuotiaana ja sekosin. Se sekoaminen jatkuu edelleen, vakuuttaa Renegades-fani Mesimarja Rindell. Yle / Jari Pussinen
 – Suomessa meidän täytyi vähentää kierroksia alkuperäisestä lavameiningistä. Kotona meillä oli mm. ruumisarkku lavalla ja Kim pukeutui Viiltäjä-Jackiksi. Täällä huutavien tyttölaumojen edessä keskityimme lähinnä hyppimään ylös-alas, Graham Johnson selittää.
 Kumpi faneja viehätti silloin enemmän, hassuttelevien poikien söpö ulkonäkö vai ennen kuulumattoman raju musiikki?
 – Ehkä musiikki. Mutta olenkin aina ihaillut miestä, jolla on pitkä tukka, myöntää Evans, rumpali-Grahamiin eniten ihastunut.
 – Fifty-fifty. Mutta olihan se hienoa, että päästiin juttelemaan englanniksi poikien kanssa, sanoo Dahl, laulaja-Kimin fani.
 – Kyllä musiikki kumminkin oli pääasia, vakuuttaa Rindell, jonka mielestä Kim oli söpoin.
 – Musiikki ehdottomasti. Varsinkin kun ajattelee nykyperspektiivistä, kuinka hienoja Renegadesin omat sävellykset ovat, perustelee Leinonen, niin ikään Kim-fani.
 Nostalgista, mutta Kimin laulu puuttuu
 Viidensadan Suomessa soitetun keikan kokemuksella Graham Johnson pääsee nyt käskemään hämeenlinnalaisen Pekka Tiilikainen & The Beatmakers -yhtyeen varaan rakennettua Renegades Revisited -kokoonpanoa. Beatmakersin vakirumpali  Mikko Lund  siirtyy lyömäsoittajaksi ja kitaraan tarttuu myös  Esa "Bluesministeri" Kuloniemi .
 Renegadesin musiikki on ainakin fanien mielestä kestänyt aikaa. Helena Leinonen vakuuttaa, että esimerkiksi musiikkiohjelmaan Loco Motion - Rautaista viihdettä tehty video kappaleesta Thirteen women voisi olla eiliseltä, vaikka aikaa on kulunut 53 vuotta. Yle / Jari Pussinen
 Renegades-kirjan kirjoittanut Kuloniemi arvostaa Renegadesin  Denys Gibsonin  soittoa. Se on puuttuva linkki Shadowsin  Hank B. Marvinin  rautalankakitaroinnin ja nykyaikaisen rokkisoinnin välissä. Toki Beatmakersin  Juha Heinonenkin  taitaa aidolta 60-luvulta kuulostavan soolokitaran.
 Fanit ovat pidättyvän kohteliaita.
 – Kyllä se kolahti sillä lailla, että tulee ihan nostalginen fiilis, arvioi Dahl.
 – Onhan siinä jotain, mutta alkuperäinen on alkuperäinen. Eivät he pysty laulamaan samalla tavalla kuin Kim, täräyttää Evans.
 Renegadesin  Matelot'n  levyttänyt Beatmakers on kuitenkin varmaotteinen ryhmä. Ja Graham Johnsonilla kepit pysyvät kourassa tukevasti. Hän soittaa edelleen kotikulmillaan Italiassa.
 Eläkeläisidoli: "Ei valittamisen aihetta"
 Johnson on juuri muuttanut Parman lähelle. 72-vuotiaana hän yhä etsii ja välittää hyviä viinejä sekä suomalaisille että ruotsalaisille ostajille.
 Aiemmin hän teki pitkän uran italialaisessa Ariston-levy-yhtiössä.
 Old Man Jock eli Renegadesin nuorin jäsen Graham Johnson (s. 1946) pitää edelleen rumpukapulat tiukasti kourissaan.  Yle / Jari Pussinen
 Nuoruusvuodet kirkuvan teinilauman edessä ovat jättäneet jälkensä.
 – Kaipa se seuraa minua loppuun asti. Vaimoni ainakin muistaa muistuttaa, että sinä olet renegade (luopio), jos teen jotain hänen tahtoaan vastaan.
 Aikalaisorkesterit Birminghamista pääsivät pitkälle. Moody Blues, Move tai Spencer Davis Group ovat paljon tunnetumpia nimiä kuin Renegades. Kuinka paljon harmittaa, että hysteriaa lähennellyt suosio syntyi Pohjolan perillä?
 – Ei meistä olisi välttämättä tullut Beatlesin veroista ilmiötä. Menestys Englannissa olisi tietysti avannut ovia ulkomaille, erityisesti Amerikkaan. Mutta ei tässäkään valittamiseen ole aihetta. Olemme enemmän kuin tyytyväisiä urakäänteisiimme.
 San Remosta katuojaan ja takaisin
 Kun Renegadesin suosio Suomessa alkoi hiipua, yhtye sai kutsun vuoden 1966 San Remon laulukilpailuun. Italialaiskappale  Un Giorno Tu Me Chercherai  taipui Kim Browin suuhun niin hyvin, että miehistö muutti etelään.
 Ristiveto vakiintumisen ja keikkaelämän välillä johti miehistönvaihdoksiin
 "I Was There" edusti Renegadesin rokkaavampaa puolta. Ja siellähän he olivat tänäkin kesänä: Mesimarja Rindell ja Helena Leinonen joraavat Linnanmäellä, vaikka faniuden alusta on jo puoli vuosisataa. Yle / Jari Pussinen
 Tyttöystävänsä kotiin Saksaan juuri päässyt kitaristi Denys Gibson (1945-2016) kieltäytyi pistokeikasta Italian Mestreen: hän sai kenkää jo heinäkuussa 1966. Bändikaverit eivät sen koommin sanoneet sanaakaan toisilleen, vaikka törmäsivätkin toisiinsa kotikaupungissaan Birminghamissa.
 Basisti  Ian Mallet  (1945-2007) meni naimisiin suomalaisen naisen kanssa ja palasi Englantiin. Pesti levybisneksessä katkesi suorapuheisuuteen televisiohaastattelussa, jossa perattiin myyntilistojen vääristelyä. Matemaattisesti lahjakas soittaja kärsi kaksisuuntaisesta mielialahäiriöstä. Loppuelämänsä hän vietti työttömän arkea, kunnes sekosi lukumystiikkaan.
 Kahden soolokitaristin ( Joe Dunnet  ja  Mick Webley ) jälkeen Renegades kuopattiin lopullisesti vuonna 1971, kun Milanoon studiota rakentaneen yhtyeen soittimet ja muu kalusto varastettiin.
 Kim Brown (1945-2011) perusti Graham Johnsonin kanssa nostalgiaryhmän Kim and The Cadillacs, joka keikkaili säännöllisesti Keski-Euroopassa.
 Viinin ympärille rakentuva italialainen elämäntapa ei sopinut Brownille, vaan hän alkoholisoitui pahasti.
 Suomalaisten rautalankaentusiastien järjestämät Back To The Sixties -tapahtumat pelastivat Brownin katuojasta. Renegadesin paluukeikkojen jälkeen Brown kotiutui 90-luvun lopulla pääkaupunkiseudulle ja soitti ja lauloi suomalaisten ystäviensä kanssa eri kokoonpanoissa.
 Ketjupolttaja sai kuitenkin keuhkosyövän. Brown käveli Terhokotiin omin jaloin lokakuun 10. vuonna 2011, asettui nukkumaan eikä herännyt enää koskaan.
 Lähteenä käytetty Esa Kuloniemen kirjaa Renegades, luopiotarina (Like, 2017).
 Renegades-huumasta on säilynyt monia tallenteita. Tutustu niihin täällä:
 Jukka Lindforsin Ylen Elävään arkistoon laatima  Renegades-kooste , jossa korkealaatuisia mustavalkokuvia sekä videotallenteita.
 Yle Uutisten juttu Renegades-kirjan  julkaisutilaisuudesta  2017, jossa paikalla Graham Johnson, faneja ja suomirockin isoisiä.
 Puoli seitsemän -ohjelman juttu (13.9. 2019) Renegades-faneista ja idolistaan:

Renegades-ruusut – Luopioitten uskollisten seuraajien fanius on kestänyt jo puoli vuosisataa


Summary: Lintilä ei nostanut brassilihan tuontikieltoa keskusteluun ministerikokouksessa. Miksei, siihen ei saatu kunnon vastausta.

Etenkin elvytysraha ja ilmasto nousivat keskusteluun EU:n valtiovarainministerien Ecofin-kokouksen ensimmäisenä päivänä Helsingissä.
 Kaksipäiväistä kokousta johtava valtiovarainministeri  Mika Lintilä  (kesk.) piti päivän keskusteluja eteenpäin katsovina.
 – Hyvää keskustelua. Aika paljon puhuttiin ilmastokysymyksistä, turvallisuusuhista ja tottakai EU:n kilpailukyvystä.
 Euroopan keskuspankki (EKP) kannusti eilen euromaita elvyttämään taloutta, sillä pelkästään keskuspankin negatiivisilla koroilla talouteen ei saada vauhtia.
 Lue lisää: Kaikki vaativat Saksaa elvyttämään, vaikkei sitä mainita nimeltä
 Lintilän mielestä Suomella ei ole varaa osallistua elvytystalkoisiin.
 – Ei meillä ole missään nimessä varaa lähteä velkarahalla elvyttämään. Velkaelvytys ei kuulu tällä hetkellä minun työkalupakkiini.
 Lintilä perusteli tiukkaa kantaansa Suomen ikärakenteen muutoksella.
 – Se tulee haastamaan meitä erittäin kovasti ja jos emme saa yhtään puskuria rakennettua ja velkaannumme tällaisessa tilanteessa niin miten me pärjäämme sitten kun tulee kovat ajat.
 Lintilän mukaan Suomella on siis täysi työ pysyä vakaus- ja kasvusopimuksen kriteereissä. Silloin vuosittaisen budjettialijäämän on jäätävä alle kolmen prosentin bruttokansantuotteesta ja julkisen velan alle 60 prosentin bruttokansantuotteesta.
 Ilmastopulmien ratkomisessa myönteistä kehitystä
 Lintilää ilahdutti etenkin valtiovarainministereiden keskustelutason nousu ilmastokysymyksiä ratkottaessa.
 – Kyllä keinovalikoimasta käydään paljon keskustelua ja keinovalikoima on kehittynyt. Nykysin keskustelu on erittäin rakentavaa. Maat myös alkavat sitoutua erilaisiin toimiin. Toisaalta ilmastotoimet nähdään myös mahdollisuutena. Esimerkiksi Suomella on osaamista kiertotaloudesta ja siitä kuinka jätteistä tehdään energiaa, Lintilä sanoo.
 Lauantaina keskustelujen pääteemana on  energiaverotus . EU-lainsäädäntö energiaverotuksesta kaipaa uudistamista, jotta se tukisi nykyistä paremmin ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja sisämarkkinoiden toimivuutta. Aihetta sivuttiin kuitenkin jo perjantaina.
 – Keskusteluissa tuotiin esille lentopolttoainevero. Mutta kyllä Suomen lähtökohtana on, että täytyy olla laajempi kokonaisuus.
 Tosin siinäkin Lintilä näki Suomella mahdollisuuksia.
 – Voimme vaikkapa rakentaa Helsinkiin lentobioaineita käyttävän tukikohdan ja siinä voisi olla valtiollakin joku rooli.
 Lintilän kommentit brassilihasta hämmensivät
 Brasilialaisen naudanlihan mahdollinen tuontikielto painostuskeinona Amazonin sademetsän tulipalojen hillitsemiseksi ei sen sijaan noussut kokouksen agendalle.
 Lintilä vaati elokuun lopulla EU:ta ja Suomea selvittämään mahdollisuus kieltää brasilialaisen naudanlihan tuonti. Amazonin metsäpalot olivat juuri nousseet koko maailman huulille. Lintilä  sanoi olevansa valmis  nostamaan asian keskusteluun nyt Helsingissä, ellei edistystä saataisi ennen sitä aikaiseksi.
 Tänään päivän päättäneessä tiedotustilaisuudessa Lintilältä kysyttiin, nostiko hän asian keskusteluun.
 Lintilä vastasi lyhyesti näin:
 – Ilmoitimme, että komissio tutkisi, onko naudanlihan tuonnin keskeyttäminen Brasiliasta mahdollista. Tämän Suomi tai itse olen esittänyt kantana, ja myöhemmin tähän on liittynyt kysymys siitä, onko soijan osalta tehtävä jotain ratkaisuja.
 Tilaisuuden jälkeen suomalaistoimittajat kysyivät Lintilältä uudelleen, keskusteltiinko asiasta tänään. Vastaus kuului näin:
 – Ei oikeastaan. Tai aihetta kyllä sivuttiin, siis Amazonia noin yleensä. Ei muuten.
 Jatkokysymykseen siitä, miksei Lintilä nostanut asiaa keskusteluun, hän vastasi ettei asia ollut kokouksen agendalla.
 Mihin tulokseen Lintilä oli asian kanssa tullut? Pitääkö hän EU:n tähänastisia toimia siis riittävinä?
 Näihin kysymyksiin ei tänään saatu vastauksia.

Lintilä: Velkaelvytys ei kuulu työkalupakkiini


Summary: The 69 Eyes täyttää kolmekymmentä vuotta. Yhtye jatkaa edelleen tutulla tyylillään.

Jussi69 eli  Jussi Vuori  elää unelmaansa The 69 Eyes -yhtyeen rumpalina. Intoa riittää edelleen, vaikka bändillä on takana jo kolmekymmentä vuotta.
 Kriisejä taipaleella ei ole juuri ollut eikä kolmenkympinkriisistäkään ole kuulemma merkkejä. Vuori kertoo, että yhtye on intohimo kaikille sen viidelle jäsenelle – sitä halutaan vaalia.
 – Me ollaan kaikki hyvin tietoisia siitä, että meistä kukaan yksin ei ole mitään niin isoa kuin mitä tämä bändi edustaa. 30 vuotta, että ei siinä mennä ihan mitä tahansa töpeksimään.
 Vaikka muu maailma on vuosien aikana muuttunut, niin bändin kanssa aika on tuntunut loppujen lopuksi lyhyeltä.
 – Tehtiin eka levy, sitten lähdettiin rundille ja ollaan vähän opeteltu, ja nyt me pikkuhiljaa aletaan vähään osaamaan tätä. Se tuntuu ihan tämmöiseltä pieneltä periodilta, Vuori kuvailee.
 Juokseminen on välttämättömyys ja henkireikä
 Vuorella on toinenkin intohimo bändin lisäksi, nimittäin juokseminen.
 Rumpali luki kaksikymppisenä Sepultura-bändissä rumpuja soittaneen Igor Cavaleran haastattelun, josta juoksuinnostus sai alkunsa. Cavalera kertoi pyrkivänsä siihen, että pystyy juoksemaan täysillä yhtä pitkän ajan kuin keikka kestää.
 – Se oli loogisin asia, mitä olen ikinä lukenut. Ja silloin aloitin juoksemisen.
 Vuori pyrkii raivaamaan aikaa juoksemiselle päivittäin. Hän arvioi, että noin 26 kilometrin juoksulenkki vastaa yhtä keikkaa.
 – Mun duuni on aika hektistä ja tapaan paljon eri ihmisiä koko ajan. Tarvin sitä [juoksemista]. Se on mun aikaa, jossa on vain minä ja mun pää.
 Katso koko Puoli seitsemän -lähetys:

Juokseminen on Jussi69:n intohimo: “Tarvitsen sitä – se on mun omaa aikaa”