Summary: Koe koostui pelkästään rasti ruutuun -tehtävistä. Hakijat ihmettelivät haastatteluista luopumista.

Monipuolinen. Haastava. Osittain sekava. Muun muassa näin kuvaavat ammattikorkeakoulujen uutta valintakoetta siihen tänään osallistuneet hakijat.
 Ammattikorkeakoulujen valintakokeet uudistettiin täksi syksyksi kokonaan. Samalla digitaalisella kokeella haetaan nyt kaikkiin eri koulutusohjelmiin lukuun ottamatta kulttuurialaa.
 – Kokeessa oli pelkästään monivalintatehtäviä. Yksi osio oli englanninkielinen, ja sen koin vaikeaksi, sanoo Karelia-ammattikorkeakoulussa Joensuussa kokeeseen osallistunut  Jenni Hyttinen-Leskinen .
 Hannele Kiiskinen, Katriina Sudenlinna ja Jenni Hyttinen-Leskinen osallistuivat ammattikorkeakoulun uuteen valintakokeeseen ensimmäisten joukossa Joensuussa.
 Laura Kosonen / Yle
 "Tuntuivat kompakysymyksiltä"
 Kaikille yhteisiä osioita valintakokeessa ovat päätöksentekotaidot sekä kieli- ja viestintätaidot. Lisäksi kokeessa mitataan alasta riippuen matemaattisia taitoja ja kykyä tunnistaa eettisiä tilanteita. Hakijoiden mukaan kokeen tekstiaineistot käsittelivät muun muassa robotiikkaa ja työelämän pelisääntöjä.
 Jokaisen osion tekemiseen on määrätty maksimiaika, minkä jälkeen osio sulkeutuu. Koe tehdään omalla kannettavalla tietokoneella koetilaisuudessa.
 – Eettinen osio oli mielestäni epäonnistunut. Kysymykset tuntuivat kompakysymyksiltä, eikä niihin voinut vastata pelkistetysti kyllä tai ei. Osiossa oli kuvailtu arkisia tilanteita, joihin ei välttämättä ole oikeita tai vääriä ratkaisuja, sanoo  Hannele Kiiskinen . Hän haki opiskelemaan sosionomiksi Karelia-ammattikorkeakouluun.
 Tradenomiksi hakeneen  Katriina Sudenlinnan  mielestä osa kysymyksistä oli sekavasti ilmaistu. Hän toivoi seuraavalle kerralle selkeämpää kysymyksenasettelua.
 Kokeeseen ei voi valmistautua
 Valintakokeita pidetään ammattikorkeakouluissa eri puolilla Suomea torstaihin saakka. Tänä syksynä opiskelijavalinta ammattikorkeakouluihin  laitettiin kokonaan uusiksi . Keskeisimmät asiat ammattikorkeakoulujen historian suurimmassa haku-uudistuksessa ovat:
 Kokeeseen ei voi valmistautua etukäteen eikä esimerkiksi pääsykoekirjoja ole käytössä. Samalla kokeella voi hakea opiskelemaan eri aloille. Valintakokeessa suoritetaan ne osiot, jotka kuhunkin koulutukseen vaaditaan. Kokeen voi tehdä millä tahansa koepaikkakunnalla riippumatta siitä, minkä kaupungin ammattikorkeakouluun on hakemassa. Haastatteluja tai soveltuvuustestejä ei järjestetä millään alalla.
 Eniten ihmetystä hakijoissa herätti se, että soveltuvuutta arvioivat haastattelut ja psykologiset testit on poistettu valintakokeista kokonaan.
 – Haastattelu pitäisi kyllä olla mukana, koska siinä tarvitaan erilaisia valmiuksia. Esimerkiksi itselleni puhuminen on luontevampaa kuin kirjallisten tehtävien tekeminen, Hannele Kiiskinen sanoo.
 Syksyn yhteishaussa uuteen valintakokeeseen ilmoittautui 25 000 hakijaa. Opiskelupaikkoja on jaossa noin 6 400. Laura Kosonen / Yle
 Haastattelua toivotaan takaisin
 Ammattikorkeakouluissa suunta on eri kuin toisen asteen opinnoissa. Aiemmin tänä vuonna opetus- ja kulttuuriministeriö  päätti palauttaa soveltuvuuskokeet  sosiaali- ja terveysalan ammatilliseen koulutukseen.
 Lähihoitajaksi pääsee siis jatkossa opiskelemaan soveltuvuustestien kautta, mutta sairaanhoitajaksi haluavien soveltuvuutta ei arvioida erikseen esimerkiksi haastattelulla.
 – Haastattelu pitäisi ehdottomasti olla mukana valintakokeessa. Minusta se olisi hoitoalalla välttämätöntä, sanoo sairaanhoitajakoulutukseen hakeva  Jenni Pölönen .
 Pölönen ja hänen kaverinsa  Noora Ylönen  ja  Venla Kettunen  ovat jo aloittaneet hoitoalan opinnot avoimen ammattikorkeakoulun puolella ja hakivat nyt tutkinto-oikeutta valintakokeessa.
 Karelia-ammattikorkeakoulun vararehtori  Pekka Auvinen  kertoo, että haastattelujen poistaminen valintakokeesta esimerkiksi sosiaali- ja terveysalalta on herättänyt keskustelua myös opettajakunnassa.
 – Uuden valintakokeen on tarkoitus mitata opiskelijan soveltuvuutta korkeakouluopiskeluun yleensä, ei tietyn alan sisältöjä tai osaamista, perustelee valintakokeen uudistamishankkeen projektipäällikkö  Marko Borodavkin  Metropolia Ammattikorkeakoulusta.
 Jenni Pölösen, Noora Ylösen ja Venla Kettusen mielestä haastattelun pitäisi olla osa valintakoetta ainakin hoitoalalla.
 Laura Kosonen / Yle
 Vaikeustasoa arvioidaan seuraavia hakuja varten
 Valintakoetilaisuudet järjestetään kaikissa ammattikorkakouluissa samaan aikaan. Kokeessa on käytössä suljettu verkko, johon hakijat liittyvät omalla tietokoneellaan.
 Ensimmäisenä koepäivänä teknisiä ongelmia ei ilmennyt. Karelia-ammattikorkeakoulussa, kuten muuallakin, hakijoita neuvottiin jättämään verkkoyhteyksiä hyödyntävät laitteet, esimerkiksi älykellot, koesalin ulkopuolelle. Myös langattomien hiirten ja näppäimistöjen käyttö on kielletty kokeessa.
 Kokemuksia uudesta valintakokeesta aiotaan analysoida tarkasti. Nyt kokeessa oli mukana myös kysymyksiä, jotka ovat vain tutkimuskäyttöön ja joita ei huomioida arvioinnissa.
 – Tämän syksyn koevastausten perusteella pystymme arvioimaan kokeen vaikeustasoa ja erottelukykyä, Marko Borodavkin sanoo.
 Ensi keväästä alkaen osa ammattikorkeakoulujen opiskelijoista valitaan suoraan todistusten perusteella ja osa valintakokeen perusteella.
 Osallistuitko ammattikorkeakoulun uuteen valintakokeeseen? Mitä mieltä olet kokeesta. Osallistu keskusteluun klo 22:een asti.
 Lue myös:
 Haku ammattikorkeakouluihin mullistuu täysin – 5 tärkeää faktaa tänään käynnistyvistä pääsykokeista: matematiikan taitoja painotetaan
 Ammattikorkeakoulut uudistivat pääsykokeensa – tänä syksynä sama koe avaa tien sairaanhoitajan tai insinöörin opintoihin
 Katso, mihin koulutuksiin ammattikorkeakouluissa on vaikeinta päästä – Sanna Rauta sai unelmiensa opiskelupaikan ja kertoo nyt, millainen asenne häntä auttoi

Hakijat kuvailevat ammattikorkeakoulujen uutta valintakoetta kattavaksi, mutta osin sekavaksi – “Eettinen osio oli mielestäni epäonnistunut”


Summary: Tutkimuksen mukaan lääkärit valitsevat nykyään useammin palliatiivisen eli oireenmukaisen hoidon kuin 16 vuotta sitten.  Päätöksentekoon vaikuttaa nykyisin enemmän potilaan kuin perheen etu.

Lääkärin tausta vaikuttaa siihen, millaisia päätöksiä hän tekee syöpäpotilaan elämän loppuvaiheessa. Tämä käy ilmi Tampereen yliopistossa marraskuun puolivälissä tarkastettavassa väitöstutkimuksessa.
 Lääketieteen lisensiaatti  Reetta Piili  kartoitti tutkimuksessaan sitä, millaisia päätöksiä lääkärit ja valmistuvat lääketieteen opiskelijat tekevät syöpäpotilaiden elämän loppuvaiheen hoidossa, miten he suhtautuvat elämän loppuvaiheen hoitoon ja elämän loppuvaiheisiin yleensä.
 Tutkimuksessa selvitettiin myös, millaisia muutoksia on mahdollisesti tapahtunut edeltävien kuudentoista vuoden aikana.
 Kokemattomat lääkärit haluttomampia lopettamaan hoitoja
 Tutkimuksen perusteella koulutus ja kokemus vaikuttavat merkittävästi elämän loppuvaihetta koskevaan päätöksentekoon.
 Palliatiivisen lääketieteen erityispätevyyslääkärit tekivät vähemmän hoidollisesti aggressiivisia päätöksiä elämän loppuvaiheessa, vaikka vaikutus vaihteli hoidosta riippuen.
 Valmistuvat lääketieteen opiskelijat olivat puolestaan haluttomampia lopettamaan ja olemaan aloittamatta hyödyttömiksi ajateltuja hoitoja sekä toimenpiteitä elämän loppuvaiheessa verrattuna kokeneisiin yleislääkäreihin.
 – Potilaita pitäisi hoitaa yhtenevin perustein, mutta nyt potilaat ovat eriarvoisessa asemassa riippuen siitä, kuka heitä hoitaa, Piili sanoo.
 Tutkimukseen osallistui kaiken kaikkiaan 1763 lääkäriä ja lääketieteen opiskelijaa vuosina 1999 ja 2015–2016. Tutkimuksessa lääkärit ja lääketieteen opiskelijat vastasivat kuvitteellisia potilastapauksia sisältäneeseen kyselyyn, jossa selvitettiin myös vastaajien asenteita ja taustatekijöitä.
 Asenteissa iso muutos vuodesta 1999 vuoteen 2015
 Väitöstutkimuksen mukaan hoitoratkaisut elämän loppuvaiheen hoidossa ovat muuttuneet kuudentoista vuoden aikana.
 Palliatiivinen hoito pyrkii arvokkaaseen kuolemaan Palliatiiviseen eli oireita lievittävään hoitoon kuuluu fyysisten oireiden hoito, henkinen tuki sekä apu käytännön asioiden järjestelemisessä. Oireita lievittävä hoito aloitetaan sen jälkeen, kun sairaus ei ole enää parannettavissa. Saattohoito on viimeinen osa oireita lievittävää hoitoa, eli yleensä viimeiset viikot tai päivät. Tukea annetaan potilaan lisäksi myös omaisille. Tyypillinen oireita lievittävän hoidon potilas on parantumatonta syöpää sairastava, mutta vaikeaa sydämen vajaatoimintaa tai maksakirroosia sairastavien määrä on kasvussa. Periaatteessa kenen tahansa kuolemansairaan tulisi saada oireita lievittävää hoitoa – sairaudesta riippumatta. Lähteet:  Suomen palliatiivisen hoidon yhdistys ,  Valvira
 Tutkimuksessa selvisi, että lääkärit valitsivat useammin palliatiivisen hoidon kuin aktiivisen tai tehohoidon vuonna 2015 verrattuna vuoteen 1999.
 Päätöstä tehdessään lääkäreihin vaikutti enemmän potilaan etu ja vähemmän perheen etu vuonna 2015 kuin 1999. Lääkärit olivat myös valmiimpia myöntämään maksusitoumuksen saattohoitokotiin kuin 16 vuotta aiemmin.
 – Nämä tulokset mahdollisesti heijastavat laajempaa hoitokulttuurin muuttumista yhä potilaskeskeisempään suuntaan sekä parempaa ymmärrystä palliatiivisesta hoidosta, Piili sanoo.
 Myös lääkäreiden arvot ja asenteet vaihtelevat ja ne ovat muuttuneet tutkimusjakson aikana. Esimerkiksi vuonna 2015 eutanasiaa pidettiin vähemmän tuomittavana ja uskontoa vähemmän päätöksiin vaikuttavana kuin vuonna 1999.
 Lääketieteen opiskelijat pitivät eutanasiaa vähemmän tuomittavana kuin kokeneet yleislääkärit. Tutkimuksen perusteella lääkäreiden mielipiteillä ja asenteilla on vaikutusta myös heidän elämänloppuvaiheen päätöksentekoonsa.
 Riittävästi opetusta loppuvaiheen valinnoista tarvitaan
 Reetta Piili on syöpätautien erikoislääkäri ja hänellä on myös palliatiivisen lääketieteen erityispätevyys. Hän työskentelee Tampereen yliopistollisessa sairaalassa palliatiivisen hoidon konsultoivana lääkärinä.
 Piili sanoo, että lääketieteen koulutuksen pitäisi sisältää enemmän opetusta hoitoratkaisuiden teosta elämän loppuvaiheessa.
 – Opetusta pitäisi olla niin perusopetuksessa kuin erikoistumiskoulutuksessakin. Ongelmallista on myös se, että eri lääketieteellisissä tiedekunnissa on eri määrät opetusta palliatiivisesta hoidosta, Piili sanoo.
 Lääketieteen lisensiaatti Reetta Piilin säde- ja kasvainhoidon alaan kuuluva väitöskirja End-of-life Decision-Making in Cancer Patients tarkistetaan julkisesti Tampereen yliopiston lääketieteen ja terveysteknologian tiedekunnassa perjantaina 15.11.2019.

Väitös: Kokemattomat lääkärit jatkavat elämää ylläpitäviä hoitoja kokeneita pidempään – "Potilaat ovat eriarvoisessa asemassa"


Summary: Venäläislaivaston tappiot vuonna 1790 käydyssä meritaistelussa ovat osoittautumassa oletettua vähäisemmiksi.

Kotkan edustalla heinäkuussa vuonna 1790 käydystä Ruotsinsalmen toisesta meritaistelusta on saatu uutta tutkimustietoa.
 Viimeisimpien, venäläiseen arkistomateriaaliin perustuvan tutkimuksen valossa venäläislaivaston taistelussa kokemat tappiot ovat osoittautumassa aiempia arvioita vähäisemmiksi.Venäjän hyökkäysarmeijan oletettiin menettäneen taistelussa jopa 150 alusta, mutta uusimpien tietojen mukaan menetettyjä aluksia olisi ollut enintään noin 80.
 Ruotsinsalmen toista meritaistelua pidetään Itämeren suurimpana meritaisteluna kautta aikojen. Kaikkiaan taisteluun osallistui satoja aluksia ja yhteensä vajaat 30 000 sotilasta.taas
 Ruotsalaiset arvioivat taistelujen jälkeen venäläisten tappioiksi Ruotsinsalmen toisessa meritaistelussa ainoastaan 55 alusta, joihin lukeutuivat sekä uponneet että valloitetut alukset.
 Omiksi tappioikseen ruotsalaiset ovat kirjanneet ainoastaan viisi alusta.
 – Ruotsalaiset ottivat vielä seuraavan kuukauden aikana haltuunsa lähivesiltä ja saaristosta useita venäläisiä aluksia, kertoo "Kadonnut Ruotsinsalmi" -tutkimushankkeen hanketutkija  Markus Lepola .
 Viistokaikuluotaimen piirtämä kuva mahdollisesta venäläisestä aluksesta. Marcus Lepola
 Pakoalukset pirstaleina
 Ruotsinsalmen taistelujen hylkyjä on tutkittu järjestelmällisesti 1960-luvulta lähtien. Sukellusten ja vedenalaisten kuvausten avulla saatuja tietoja täydennetään jatkuvasti arkistotutkimuksilla.
 Viime viikolla Kotkan Kuutsalon saaren ja Vassaaren välisestä kapeikosta löydettiin noin 20 metriä pitkä, oletettavasti venäläisen tykkisluupin hylky. Edelliset kaksi hylkyä löydettiin Kotkan edustalta alkukesästä.
 Venäläisten taistelussa menettämien alusten määrä saattaa Lepolan mukaan olla suurempi, sillä pienimpiä aluksia ei välttämättä ole edes huomioitu laskettaessa taistelun tappioita.
 – Venäläisten arviota voi sekoittaa myös se, että katastrofiksi luonnehditussa Pietarin kaleerisataman palossa tuhoutui noin 70 kaleeria kuusi vuotta Ruotsinsalmen toisen taistelun jälkeen.
 Ruotsinsalmen meritaistelujen hylyistä on tunnistettu kolme, mutta reilu parikymmentä hylkyä ovat Lepolan mukaan rakenteiltaan sellaisia, että niiden voidaan olettaa olevan Ruotsinsalmen taistelun sota-aluksia.
 – Kotkan edustalla on hyvin pieniä osia eri aluksista, joten hylkyjen kokonaismäärän arviot tarkentuvat tutkimusten edetessä.
 Etenkin Lehmäsaaren lähistöllä on runsaasti Ruotsinsalmen meritaistelujen aikaista hylkypuuta. Hylyt.net
 Totuus ja tieto
 Suomen meriarkeologisen seura ry:n puheenjohtaja  Markku Luoto  ei ole yllättynyt siitä, että Ruotsinsalmen toisen meritaistelun hylkyjen määrä on tarkentunut tutkimusten edetessä. Myös hän muistuttaa, että Venäjän laivaston alusmäärä ei ollut alunperinkään tarkka, kun taas Ruotsin laivastossa kirjattiin ylös jopa pienimmät tykkijollat.
 Venäläisten laivaston tappiolukujen mahdollinen pienentyminen ei kuitenkaan muuta sitä tosiasiaa, että Ruotsin laivasto selviytyi taistelusta voittajana.
 – Ruotsinsalmen toinen taistelu oli todella suuri meritaistelu, joten tutkimusmateriaalia riittää varmasti pitkälle tulevaisuuteen.
 Luoto muistuttaa, että tutkimustyössä "totuus" on aina sidoksissa saatavilla olevaan tietoon.
 – Kymmenen vuoden kuluttua meillä on varmasti kosolti uutta tietoa Ruotsinsalmen meritaisteluista.
 Antti-Jussi Korhonen
 Taistelun uusinta
 Alfred Kordelinin säätiö on rahoittanut kaksivuotista "Kadonnut Ruotsinsalmi" -hanketta tänä vuonna 150 000 eurolla. Hankkeella kartoitetaan Ruotsinsalmen taistelujen merenalaista kulttuuriperintöä ja Ruotsinsalmen ja Kotkan kaupungin syntyvaiheiden toimintaympäristöä.
 Kotkan merikeskus Vellamossa avautuu ensi vuoden toukokuussa Ruotsinsalmen meritaisteluja, hylkyjä ja merilinnoituksia esittelevä näyttely, jonka tuottajina ovat Suomen merimuseon lisäksi Suomen kansallismuseo ja Kotkan kaupunki.
 Osana näyttelyä on moniääninen, 3D-tekniikalla toteutettu visuaalinen esitys, jonka avulla yleisö pääsee seuraamaan Ruotsinsalmen toista meritaistelua.
 – Nykyisillä mallinnuksilla pystymme esittämään, miten taistelu alkoi ja eteni, Lepola kertoo.
 Esityksessä on huomioitu jopa taistelun aikaiset sääolosuhteet.
 – Kieltämättä oli hieman haastavaa selvittää, minkälaisia aaltojen liikkeet olivat reilu parisataa vuotta sitten.
 Ruotsinsalmen toisen taistelun vuosipäivä on Suomen merivoimien vuosipäivä.

Suomen edustalla käyty Itämeren suurin meritaistelu ei ollutkaan niin hirmuinen – yli 200 vuoden jälkeen selvisi, että aluksia tuhoutui puolet luultua vähemmän


Summary: Grenfell Towerin palossa kuoli 72 ihmistä. Toissavuotinen palo oli Lontoon pahin onnettomuus sitten toisen maailmansodan.

Lontoon pelastuslaitos oli huonosti valmistautunut Grenfell Towerin kaltaiseen tulipaloon, ja palopäällystö reagoi hitaasti tulipalon aikana. On todennäköistä, että nämä virheet maksoivat ihmishenkiä, jotka olisi muuten voitu pelastaa. Näin todetaan suurpalosta tehdyssä tutkintaraportissa, joka on vuodettu lukuisille brittimedioille kuten  The Telegraphille  ja  The Guardianille .
 Mediat kertovat raportin sisällöstä yhdenmukaisesti. Noin tuhannen sivun pituinen raportti on määrä julkaista huomenna keskiviikkona, mutta uhrien omaiset ja palosta selvinneet ovat saaneet tutustua siihen jo maanantaina.
 Pohjois-Kensingtonissa sijaitsevassa Grenfell Towerin tornitalossa syttyi tulipalo aamuyöllä 14. kesäkuuta 2017, ja erittäin nopeasti levinneessä palossa kuoli yhteensä 72 ihmistä. Palo on suurin Lontoossa tapahtunut onnettomuus toisen maailmansodan jälkeen.
 Alkoi jääkaappipakastimesta
 Palo alkoi neljännen kerroksen asunnosta, jääkaappipakastimen sähköviasta. Raportissa tämän asunnon asukas todetaan syyttömäksi paloon.
 Tutkintaa johtanut  Sir Martin Moore-Bick  toteaa The Telegraphin mukaan raportissa, että palon tarkka alkusyy ei edes ole niin tärkeä kuin sen selvittäminen, miten tavallisen keittiökoneen viasta saattoi aiheutua niin katastrofaalisia seurauksia.
 Raportin mukaan keittiöpalo levisi pvc-ikkunankarmin kautta ulkoseinän päällystelevyjen ja lämpöeristeiden väliin, The Telegraph kirjoittaa.
 Grenfell Tower oli vastikään päällystetty alumiinikomposiittilevyillä, joiden sisällä oli syttymisherkkää muovia. Tutkintaraportin mukaan juuri nämä päällystelevyt olivat suurin syy siihen, miksi palo levisi niin nopeasti ja niin tuhoisin seurauksin. Myös lämpöeristeet olivat palavaa materiaalia.
 Moore-Bickin mukaan todistusaineisto osoittaa vakuuttavalla tavalla, että rakennuksen ulkoseinät eivät olleet paloturvallisuusmääräysten mukaisia.
 Joukko palosta selviytyneitä ja kuolleiden omaisia on haastanut seinäpäällysteen valmistajan Arconicin Yhdysvalloissa oikeuteen, samoin kuin jääkaappivalmistaja Whirlpoolin sekä lämpöeristeet tuottaneen Celotexin.
 Grenfell Towerissa palo-osastoinnin piti estää se, että tulipalo pääsisi leviämään asunnosta, jossa se on syttynyt.  Tutkintaraportin mukaan osastointi oli nopeasti mennyttä: kuumuus rikkoi asuntojen ikkunoita eivätkä palo-ovet pystyneet pidättämään savua.  Will Oliver / EPA
 Palokunta ei ollut valmistautunut
 Moore-Bick kiittää raportissa Grenfell Towerissa työskennelleiden palopelastajien rohkeutta ja omistautumista tehtävilleen. Heidän esimiehensä sen sijaan saavat jyrkkäsanaista kritiikkiä.
 Pelastuslaitoksen ennakkovalmistautuminen oli ollut riittämätöntä, vaikka vastaavantyyppisiä tornitalopaloja oli aiemmin tapahtunut ulkomailla ja mahdollisuus olisi pitänyt huomioida.
 Syttymisherkkään seinäpäällysteeseen ei ollut varauduttu. Tämä tarkoitti muun muassa sitä, että paikalle hälytetyillä palopelastajilla ei ollut koulutusta siihen, miten tilanteessa kannattaa toimia. Varasuunnitelmaa Grenfell Towerin evakuointia varten ei ollut.
 Evakuointi olisi pitänyt määrätä aiemmin
 Moore-Bickin arvio palopäällystön toiminnasta palon ensi tuntien aikana on erityisen musertava.
 – Kun oli selvää, että palo ei ollut hallinnassa ja palo-osastointi oli epäonnistunut, olisi pitänyt päättää tornitalon evakuoinnista, kun se vielä oli mahdollista, hän kirjoittaa raportissa The Telegraphin mukaan.
 – Päätös olisi voitu tehdä ja se olisi pitänyt tehdä kello 1.30–1.50, ja se olisi todennäköisesti tarkoittanut pienempää kuolonuhrien määrää.
 Hätäkeskus sai ensimmäisen ilmoituksen palosta kello 0.54. Evakuointikäsky annettiin vasta kello 2.47. Siihen saakka hätänumeroon soittaneita asukkaita kehotettiin pysymään asunnoissaan, mikä onkin  normaalitilanteessa oikea tapa toimia kerrostalopalossa .
 Grenfell Towerin palossa viranomaisten olisi kuitenkin pitänyt ymmärtää jo aiemmin, että palo leviää hallitsemattomasti seinäpäällysteen lietsomana.
 Suurin osa kuolleista asui tornitalon ylimmissä kerroksissa, joista he eivät enää päässeet pois palon levittyä.
 The Telegraph / Kensington & Chelsea TMO, Harri Vähäkangas / Yle
 Palopäällikölle erityishaukut
 Lontoon palopäällikköä  Dany Cottonia  arvostellaan raportissa "huomattavasta ymmärtämättömyydestä". Cotton oli sanonut syksyn 2018 kuulemisessa, että hän ei muuttaisi mitään siinä, miten palolaitos toimi Grenfellin paloyönä.
 Hän oli myös verrannut Grenfellin tapaisen palon todennäköisyyttä siihen, että avaruusalus laskeutuisi Lontooseen tarkoittaen, että katastrofiin ei olisi voinut valmistautua.
 Lontoon pelastuslaitoksen insinöörit olivat kuitenkin valmistelleet paloa edeltävänä syksynä esityksen, jossa oli käyty läpi muualla maailmassa tapahtuneita tornitalopaloja, joissa päällyste oli syttynyt.
 Raportin mukaan Cottonin asenne merkitsee riskiä siitä, että Lontoon pelastuslaitos ei kenties ota Grenfellin palosta opikseen.
 Palon jälkeen Englannissa selvitettiin laajasti tornitalojen paloturvallisuutta ja havaittiin, että samaa herkästi palavaa seinäpäällystettä oli käytetty Grenfell Towerin lisäksi 400 muussakin talossa.
 Moore-Bickin johtaman tutkinnan toisessa osassa on tarkoitus keskittyä Grenfell Towerin julkisivuremonttiin, josta syttymisherkät materiaalit olivat peräisin. Sen odotetaan valmistuvan ensi vuonna.

Lontoon kerrostalopalon tutkinta: Ihmishenkiä olisi todennäköisesti säästynyt, jos palokunta olisi toiminut toisin


Summary: Prince kertoi tulevista muistelmistaan vain kuukausi ennen kuolemaansa.

Princen   the Beautiful Ones  -muistelmat julkaistiin tänään yhtä aikaa maailmalla ja suomeksi käännettynä.
 Aikeestaan kirjoittaa elämäkerta Prince ilmoitti vain kuukausi ennen kuolemaansa.
 – Kirja tulee pudottamaan muutaman pommin, joten toivottavasti jengi on valmiina, tähti totesi.
 Työ jäi kesken. Prince ehti aloittaa projektin yhdessä toimittaja  Dan Piepenbringin  kanssa tammikuussa. Hanke keskeytyi Princen yllättävään kuolemaan huhtikuussa 2016.
 Vielä neljää päivää aiemmin Prince oli soittanut Piepenbringille kertoakseen, että oli kunnossa. Syytä oli, sillä mediassa oli juuri uutisoitu Princen lentokoneen hätälaskusta. Tajuton tähti oli toimitettu sairaalaan kesken lennon.
 Vajaa viikko tämän jälkeen Prince löydettiin hissistä kotoaan Minneapolisista. Hän oli kuollut opioidi-pohjaisen Fentanyl-nimisen lääkkeen yliannostukseen vain 57-vuotiaana.
 Prince esiintyi Wembley Areenalla Lontoossa 1990.  Rudi Keuntje / AOP
 Uskotko solumuistiin?
 Viimeisen puhelun aikana Prince kysyi muistelmien toimittaja Piepenbringiltä, uskoiko tämä solumuistiin. Prince ajatteli, että kokemukset siirtyvät sukupolvelta toiselle, että kehomme perivät vanhempiemme muistot.
 – Raamattua lukiessa aihe nousi taas mieleeni. Isien synnit. Miten se olisi mahdollista ilman solumuistia, kirja siteeraa Princeä.
 Prince ajatteli, että hän oli vanhempiensa synteesin tulos, että hänen vanhempiensa luonteiden ristiriita oli osa häntä.
 – Hän sanoi tuntevansa heidän kaksinkamppailunsa elimistössään, biologisella tasolla, Piepenbring kertoo kirjassa.
 Puhelu päättyi sanoihin:
 – Halusin oikeastaan vain kertoa, että näitä juttuja olen tässä pohtinut ja että olen kunnossa.
 Prince uudessa France Avenuen kodissaan huhtikuussa 1978. Princen The Beautiful Ones -muistelmien kuvitusta. Joseph Giannetti
 Holvista löytyi myös perhealbumeita
 Kun Prince kuoli, Piepenbringille jäivät vain omat muistiinpanot tapaamisista tähden kanssa ja 28 sivua Princen itse kirjoittamaa lapsuuden ja nuoruuden kuvausta.
 Piepenbring pääsi jälkikäteen artistin kodin, Paisley Parkin, kuuluisaan holviin, jossa säilytetään tähden säveltämää julkaisematonta musiikkia.
 Sieltä löytyi myös henkilökohtaisia muistoja, perhealbumeita, ennen näkemättömiä valokuvia, sanoituksia ja Princen käsinkirjoittama  Purple Rain  -elokuvan treatment eli laaja esittely. Ne kaikki ovat nyt osa muistelmia.
 Isossa osassa on Dan Piepenbringin johdanto, johon hän on kirjoittanut auki Prince-tapaamisten yksityiskohdat. Mitä tapahtui, mitä Prince teki, miltä hän tuoksui – viipyilevältä kanelilta – ja mitä sanoi.
 Inhosi Ed Sheerania ja Kate Perryä
 Piepenbring toteaa, että keskustelut Princen kanssa olivat harhailevia istuntoja. Siihen viittavat myös kirjaan päätyneet lukuisat polut ja aihiot.
 Muistelmissa muun muassa kerrotaan, että Prince järjesti elokuvien yksityisnäytöksiä, joiden aikana katsottiin  Kung Fu Panda  kolmonen. Että Prince ei pitänyt  Ed Sheeranista , eikä  Katy Perrystä , “vaikka heidän musaansa tungettaisiin kurkustamme alas jatkuvalla syötöllä”.
 Että Prince oli tohkeissaan Broadwayn hiphop-musikaali  Hamiltonista , jonka kaikki näyttelijät tulevat erilaisista etnisistä taustoista. Prince halusi saada muistelmiin samanlaista rytmiä, ja paljon dialogia.
 – Aina suoraan asiaan, eikä mitään tyhjäkäyntiä, Prince hehkutti.
 Prince esiintyi Birminghamissa Isossa-Britanniassa 2014. WENN.com / AOP
 Jumala, rakkaus, rotu
 Prince kysyi Piepenbringiltä, voisivatko he kirjoittaa kirjan, joka ratkaisee rasismin ongelman. Hän kertoi varhaisista rasismiin liittyviä kokemuksistaan lapsuuden Minneapolisissa.
 Hänen paras ystävänsä oli ollut juutalainen poika, jota joku oli heittänyt kivellä. Prince itse kävi koulua rikkaiden lasten kanssa, jotka eivät pitäneet siitä, että hän oli samassa paikassa. Princeä nimiteltiin hänen ihonvärinsä vuoksi.
 Piepenbring kertoo, että istuntojen aikana palattiin muutamaan teemaan toistuvasti. Näitä olivat muun muassa Jumala, rakkaus, Amerikan rotukäsitys, musiikkimaailman kaksinaamaisuus ja se, miten häilyväistä luovuus on.
 Kirjan mukaan Prince halusi kirjoittaa muistelmien jälkeen monta teosta, ottaa elämänsä tarinan omiin käsiinsä ja kumota ennakkoluulon, että hän olisi “egoistinen mielipuoli”.
 Prince For You -levyn kuvauksissa. Otos San Franciscon Macy’s-tavaratalossa vuonna 1977 hylättiin. Princen The Beautiful Ones -muistelmien kuvitusta. Joseph Giannetti
 Ensisuudelma kotileikeissä
 Kirjasta tekee erityisen Princen käsinkirjoittamat muistot. Ne on printattu kirjaan sellaisenaan. Käsiala on säntillistä, suorastaan kaunista. Omissa teksteissään Prince palaa lapsuuteen.
 – Tiedättehän, miten jonkun tietää hymyilevän, vaikka hänestä näkee vain silmät? Äitini silmät olivat sellaiset. Isäni piano. Se on ensimmäinen asia, jonka muistan kuulleeni. Hän soitti nuorempana jopa hätäisen vilkkaalla, mutta virtaavalla otteella. Se soundi oli täynnä iloa.
 Princen isä oli Jumalaan uskova jazz-muusikko, äiti oli jazz-laulaja, joka tykkäsi juhlia.
 Prince kuvailee myös vanhempiensa riitoja, eroa, epileptisiä kohtauksiaan lapsena ja ensisuudelmaansa 5–6-vuotiaan  Laura Winnickin  kanssa, joka näytti aivan  Elizabeth Taylorilta .
 – Yhtenä päivänä Laura keksi yllättäen, että minun tulee leikkiä hänen aviomiestään. Kyseessä ei ollut Minneapolisin ensimmäinen rotujenvälinen liitto, mutta olimme siinä sarjassa epäilemättä nuorimmat, Prince kirjoittaa.
 "Älä mene naimisiin missään tapauksessa"
 Eroottisesti latauneesta musiikistaan ja sanoituksistaan tunnettu artisti kertoo, miten hän sai isäpuoleltaan seksuaalivalistusta. Tämä vei murrosikäisen pojan katsomaan lapsilta kiellettyjä elokuvia.
 – Jos saisin palata noihin aikoihin ja valita itse tavan, jolla näistä asioista kuulen, toivoisin jotain seuraavaa: lukisin Raamatusta  Laulujen laulun  yhdessä jonkun rakastavan vanhemman kanssa, minkä jälkeen tekstistä keskusteltaisiin yhdessä. Mutta meidän oppimisympäristömme olivat kadut, Prince kirjoittaa.
 Oma, Raamattua lukeva isä kertoi pojalle vastakkaisesta sukupuolesta näin.
 – ”Onko sinulla tyttöystävä? Hyvä. Älä mene naimisiin äläkä missään tapauksessa saata ketään raskaaksi.”
 Prince, syntymänimeltään Prince Rogers Nelson oli kahdesti naimisissa. Kumpikin liitto päättyi eroon.
 Erakkomaineen saanut artisti varjeli yksityisyyttään tarkasti, mutta vihjasi raottavansa salaperäisyyden verhoa muistelmissa.
 Princen levyjä on myyty yli sata miljoonaa kappaletta. Hänen tunnetuimpia hittejään ovat muun muassa  Purple Rain, Kiss, 1999, Little Red Corvette ,  Cream  ja  When Doves Cry
 Elämäkerran nimi  The Beautiful Ones  tulee  Purple Rain  -elokuvan samannimiseltä kappaleelta.
 Muistelmakirjan on suomentanut  Petri Silas .
 Lue myös :
 Princen kuolinsyy selvisi – opioidien yliannostus
 Symboli ja suunnannäyttäjä – Prince oli popin valovoimaisimpia tähtiä
 WENN.com/ AOP

Tällainen oli Princen ensisuudelma ja näin hän puhui rasismista  – tänään julkaistiin muistelmat, joihin tähti lupasi uutispommeja


Summary: Keskiryhmä haluaa neljälle Pohjoismaalle yhteisen aikavyöhykkeen.

Pohjoismaiden pääministerien ja parlamentaarikkojen kokous käynnistyi Tukholmassa tiistai-iltapäivänä. Pohjolan huippukokouksessa keskustellaan ympäristöstä, kestävästä kehityksestä ja turvallisuudesta.
 Suomea edustaa kokouksessa pääministeri  Antti Rinne  ( sd. ).
 Tavoitteena yhteinen aika – mutta mikä?
 Esille nousee myös puolueryhmien ehdotuksia Pohjoismaiden yhteistyön muodoista.
 Keskiryhmän mielestä Suomen, Ruotsin, Tanskan ja Norjan aikavyöhykkeet voitaisiin yhdistää.
 Ryhmä, johon Suomesta kuuluvat Keskusta ja Vihreät, pitää yhteistä aikavyöhykettä tapana edistää maiden välistä integraatiota.
 Ehdotuksessa ei oteta kantaa siihen, mikä aikavyöhyke Pohjolaan valittaisiin. Suomi on eri ajassa kuin muut.
 Keskiryhmä painottaa kuitenkin, että aikaero Islantiin ei saisi kasvaa liian suureksi. Nyt Suomen ja Islannin aikaero on talvella kaksi, kesällä peräti kolme tuntia.
 Konservatiivit karsastavat Huaweita
 Konservatiivinen ryhmä haluaa yhteisen kannan siihen, voiko kiinalainen Huawei päästä 5G-markkinoille Pohjoismaissa.
 Ryhmä huomauttaa, että Kiinan tiedustelulait velvoittavat kiinalaiset yritykset yhteistyöhön maan tiedustelupalvelun kanssa.
 Konservatiivit kysyvät, voidaanko yhteiskunnalle tärkeän tekniikan sektorilla luoda riippuvuus autoritaarisesta maasta tulevaan yhtiöön.
 Ryhmän mielestä kumppanuus Kiinan kanssa on ristiriidassa Pohjoismaiden turvallisuus- ja puolustusyhteistyön syventämisen ja kyberturvallisuuden kanssa.
 Vihreä vasemmisto lisäisi kiintiöpakolaisia
 Vihreän vasemmiston ryhmä haluaa jouduttaa turvapaikanhakijoiden anomusten käsittelyä. Sen mielestä Pohjolaan voitaisiin ottaa lisää kiintiöpakolaisia.
 Sosialidemokraatit korottaisivat Norjan Bergenin yliopiston tutkivan journalismin keskuksen SUJO:n pohjoismaiden yhteiseksi. Keskus tarjoaa tukea tutkivan journalismin paikallisiin hankkeisiin.
 Pohjoismaiden neuvosto keskustelee puolueryhmien ehdotuksista ja päättää, viedäänkö niitä eteenpäin.
 Pohjoismaiden pääministereiden kokoontuessa on määrä hyväksyä strategia yhteiskuntaturvallisuuden parantamiseksi. Kokous päättyy keskiviikkona.

Yhteinen aikavyöhyke koko Pohjolaan? Pohjoismaiden neuvosto etsii Tukholmassa yhteistyön muotoja


Summary: Tutkimuksen mukaan merenpinnan nousu vaikuttaa jopa kolme kertaa luultua suurempaan ihmisjoukkoon.

Merenpinnan nousu ja rannikkotulvat uhkaavat tulevaisuudessa suurempaa määrää ihmisiä, mitä aiemmin on luultu.
 Arviolta 300 miljoonaa ihmistä asuu alueilla, joilla esiintyy vuosisadan puolivälissä merenpinnan noususta johtuvia tulvia vähintään kerran vuodessa, kertoo tuore tutkimus.
 Tutkimuksen mukaan näin käy, jos hiilidioksidipäästöjä ei leikata tuntuvasti ja rannikkoalueiden tulvavarmuutta vahvisteta.
 Tutkimus on julkaistu  Nature Communications  -lehdessä. Edellisissä arviossa vastaava tulvariski koski 80 miljoonaa ihmistä.
 Erot tuloksissa selittyvät osin tutkimusmenetelmillä.
 Aiemmissa Nasan tutkimuksissa on käytetty satelliittien toimittamaa dataa, joka  The Guardianin mukaan  yliarvioi maanpinnan korkeutta puiden ja korkeiden rakennusten takia.
 Nyt tutkijat valjastivat keinoälyn pinnanmuotojen analyysiin.
 – Olemme saaneet selville, että merenpinnan nousun ja rannikkotulvien muodostama uhka on luultua suurempi, sanoi Climate Central -ilmastokeskuksen johtaja ja tutkija  Benjamin Strauss  uutistoimisto Reutersille.
 Indonesian pääkaupungin Jakartan suojaksi on rakennettu muuria, sillä kaupunki uppoaa samalla kun merenpinta nousee. Maaliskuussa 2018 otetussa kuvassa näkyy meren rikki huuhtoma talo. EPA/ Mast Irham
 Tutkijoiden mukaan tulos on yllättävä ja hälyttävä.
 – Arviot näyttävät ilmastonmuutoksen potentiaalin muokata kaupunkeja, taloutta, rantaviivoja ja kokonaisia globaaleja alueita elinaikanamme, sanoi tutkimuksen päätutkija  Scott Kulp  The Guardianille.
 Tuhoisat myrskytulvat ja voimistuvat trooppiset hirmumyrskyt uhkaavat eniten Aasiaa, jossa asuu valtaosa maailman väestöstä.
 Esimerkiksi Bangladeshissa vuosittaisten tulvien määrä voi kahdeksankertaistua vuoteen 2050 mennessä. Myös Kiina, Intia, Vietnam, Indonesia ja Thaimaa ovat riskimaiden joukossa.
 Indonesiassa pääkaupunki  Jakartan suojaksi on jo rakennettu muuria , sillä kaupunki uppoaa samalla kun merenpinta nousee. Osa kymmenen miljoonan asukkaan Jakartasta on vaarassa jäädä veden alle jo lähivuosina.
 Lue myös :
 Tutkijat varoittavat: Merenpinta voi nousta jopa yli kaksi metriä

Tutkimus: Merenpinnan nousu uhkaa luultua useampia – jopa 300 miljoonan kodit vaarassa vuosisadan puolivälissä


Summary: Syyttäjän mukaan ampujan mielentila tutkitaan.

Kahden miehen haavoittamisesta epäilty Ranskan iäkäs moskeija-ampuja halusi kostaa Notre Damen katedraalin palon, josta hän syytti muslimeja, kertoivat viranomaiset tiistaina.
 84-vuotias ranskalaismies ampui 74- ja 78-vuotiaita miehiä, jotka saapuivat paikalle, kun hän yritti sytyttää tuleen moskeijan oven Bayonnessa Lounais-Ranskassa maanantaina.
 Uhrit haavoittuivat niskaan ja rintaan ja ovat edelleen sairaalassa. Heidän tilansa on vakaa.
 Liekit tuhosivat pahoin Notre Damen kattoa 15. huhtikuuta syttyneessä tulipalossa.  Yoan Valat / EPA
 Syyttäjä  Marc Marieen  mukaan epäillyn ampujan mielentila tutkitaan, jotta myöhemmin voidaan päättää, onko hän vastuussa teoistaan. Samoin selvitellään edelleen, tulisiko tapauksesta avata terrorismitutkinta.
 Pariisissa sijaitseva Notre Damen katedraali  vahingoittui pahasti tulipalossa huhtikuussa . Palon tutkijoiden mukaan kyseessä oli onnettomuus.
 Lue myös :
 Ranskassa kaksi haavoittui ampumisessa moskeijan läheisyydessä –  epäilty ampuja pidätetty

Ranskan moskeija-ampuja halusi kostaa Notre Damen katedraalin palon


Summary: Suomi jäi tällä kertaa ilman palkintoja.

Tukholmassa jaettiin tiistai-iltana Pohjoismaiden neuvoston kulttuuripalkinnot.
 Ympäristöpalkinnon voitti ruotsalainen, maailmalla mainetta niittänyt nuori ympäristöaktivisti, Greta Thunberg. Hän kertoo Twitterissä ja Instagramissa kieltäytyvänsä palkinnon vastaanottamisesta, vaikka pitääkin sitä suurena kunnianosoituksena, mutta ilmastotoimia samaan aikaan puutteellisina. Ulkomailla olevan Thunbergin viestin välittivät palkintogaalassa FridaysForFuture-liikkeen edustajat.
 Kirjallisuuspalkinto meni tanskalaiselle Jonas Eikalle hänen teoksestaan  Efter solen . Teos muistuttaa myöntäjän mukaan osuvasti siitä, että kirjallisuudesta on paljon muuhunkin kuin vain heijastelemaan sitä, minkä jo ennestään tiedämme.
 Lasten- ja nuortenkirjallisuuspalkinnon sai norjalainen kuvittaja ja lastenkirjailija Kristin Roskifte kuvakirjasta  Alle sammen teller.  Roskifte teosta kehuttiin erilaiseksi ja ainutlaatuiseksi genrensä edustajaksi.
 Musiikkipalkinto meni islantilaiselle Gyða Valtýsdóttirille. Perustelujen mukaan Valtýsdóttirin persoonallinen ääni, instrumentaalinen kekseliäisyys ja aivan omanlaisensa viehätys korostavat hänen huomattavaa ammattitaitoaan.
 Elokuvapalkinnon sai tanskalainen elokuva  Dronningen . Voittajaelokuva tarkastelee traagisen perhesalaisuuden syntyä vaihe vaiheelta. Ylimielisyyden, himon ja valheiden seuraukset kietoutuvat siinä yhteen luoden mahdottomalta tuntuvan umpikujan.

 Pohjoismaista kirjallisuuspalkintoa on jaettu yli 50 vuoden ajan
 Pohjoismaiden neuvoston viittä palkintoa tavoitteli yhteensä 52 teosta, aloitetta ja taiteilijaa.
 Niiden joukossa oli romaaneja, kuvakirjoja ja runokokoelmia, pitkiä esikoiselokuvia ja yksi dokumenttielokuva, muusikkoja sekä kudottuja villapaitoja, rumiksi menneitä vihanneksia ja yksi maailman vaikutusvaltaisimmista teineistä.
 Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinto on jaettu vuodesta 1962 lähtien kaunokirjalliselle teokselle, joka on kirjoitettu jollakin Pohjoismaiden kielistä.
 Palkittava teos voi olla runo-, proosa- ja näytelmäteos, joka on kirjallisesti ja taiteellisesti korkeatasoinen.
 Pohjoismaiden neuvoston palkintojen tarkoituksena on lisätä kiinnostusta Pohjoismaiden väliseen kulttuuriyhteyteen ja ympäristöyhteistyöhön sekä antaa tunnustusta ainutlaatuisista taiteellisista ja ympäristöön liittyvistä saavutuksista.
 Palkinnoilla pyritään lisäämään pohjoismaisen yhteistyön näkyvyyttä ja tunnettuutta.

Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinnot Tanskaan ja Norjaan – Greta Thunberg kieltäytyi  saamastaan ympäristöpalkinnosta


Summary: Huima loppukiri kannatuksessa tuli parissa päivässä.

Lentoveroa Suomeen vaativa kansalaisaloite etenee eduskunnan käsittelyyn.  Aloite ylitti vaaditut 50 000 allekirjoitusta tänään . Tämä määrä kannattajia vaaditaan, jotta ehdotettu lakimuutos otetaan eduskuntaan puntaroitavaksi.
 Samoin kuin  tunteita kuohuttaneessa kannabisaloitteessa , myös lentoveroaloitteessa allekirjoitusten määrä lähti kovaan kasvuun viime päivinä, kun takaraja, marraskuun toisen päivä alkoi häämöttää.
 Keskiviikon vaihtuessa torstaiksi, oli ääniä 33 298. Tänään kello 21:25 äänisaldo oli jo 47 758 eli miltei 15 000 enemmän. Nousua alkoi hiljalleen näkyä. Nousu alkoi kunnolla lokakuun 11. päivä. Tuolloin ääniä oli reilu 7 300, vaikka aloite pantiin vierille jo toukokuun alussa.
 Tilanne 31.10. noin kahdeksan aikaan illalla. kansalaisaloite.fi
 Aloitteessa lentovero kohdistuisi matkustajaan. Matkalippuihin tulisi siis lisää hintaa. Verotuloja ehdotetaan käytettäväksi ympäristölle parempien matkustuskeinojen kehittämiseen. Taustalla on ajatus vähentää lentämisestä syntyviä päästöjä.
 Ruotsissa lentovero otettiin käyttöön viime vuonna, mikä näkyi matkustajamäärien laskuna. Tämän jälkeen Ruotsi on ehtinyt jo kerran poistaa veron ja palauttaa sen takaisin.
 Toistaiseksi lentämistä on verotettu kevyesti Suomessa, niin kuin miltei kaikkialla muuallakin maailmassa. Kuudessa EU-maassa jonkinlainen lentovero on otettu käyttöön.
 Suomen eduskunnassa lentoveroa ovat kannattaneet esimerkiksi vasemmistoliitto ja vihreät. Esimerkiksi keskusta ja perussuomalaiset ovat vastustaneet veroa.
 Vauhdittavatko myönteiset uutiset allekirjoitusten määrän kasvua?
 Kansalaisaloitteissa on toisinaan huima loppukiri eräpäivän lähestyessä. Näin kävi esimerkiksi juurikin kannabisaloitteessa, joka eteni eduskuntaan. Tosin siinä päiviä oli vielä jäljellä enemmän kuin lentoveroaloitteessa.
 Kansalaisaloitepalvelua ylläpitävän  Avoin ministeriö  -järjestön toiminnanjohtaja  Joonas Pekkanen  on sanonut Ylelle, että mediahuomio ja uutismediat siivittävät otsikoillaan ja jutuillaan allekirjoitusten määrää.
 Tällöin siis allekirjoitusten kasvusta kertovien otsikoiden – ja ylipäätään koko aloitteen olemassaolon huomaaminen leviää sosiaalisessa mediassa, mikä saa taas uusia silmiä bongaamaan aloitteen ja kannattamaan sitä. Aiheesta kertovan  jutun voit lukea tästä .
 Toisaalta uusia allekirjoituksia vauhdittava loppukiri johtunee myös takarajan lähestymisestä.
 Lue lisää:
 Ruotsin hallitus haluaa pitää kiinni lentoverosta, mutta ruotsalaisten ulkomaanmatkailun vähentyminen ei selity yksin verolla
 Suomalaisten lentämisen päästöistä näkyy vain murto-osa – lentokoneet saastuttavat jo saman verran kuin autot
 Lentoliikenteen kova kasvu hidastui Ruotsissa – Suomessa lentomatkustus lisääntyy yhä vauhdilla
 Helsinki-Vantaalla paukkuvat taas ennätykset: tänään tuli täyteen 20 miljoonaa matkustajaa tänä vuonna

Kansalaisaloite lentoverosta ylitti vaaditut 50 000 allekirjoitusta – etenee eduskunnan käsittelyyn


Summary: Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiristä vakuutetaan, että MTV Uutisten esiin nostama raportti on jo johtanut muutoksiin.

MTV Uutisten haltuunsa saaman raportin  mukaan Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin johtamisessa on erikoistuvien lääkäreiden mukaan vakavia epäkohtia.
 Raportissa Husin toimintaa kuvaillaan MTV Uutisten mukaan muun muassa näin:
 "Esimiesvastuut on epäselvät, kukaan ei oikeasti vastaa mistään. Mikään ei kuulu kenellekään"
 "HUSin silmissä hyvä erikoistuva on sinkku, joka asuu yksiössä sairaalan vieressä, ja pystyy käyttämään kaiken vapaa-aikansa siihen työn tekemiseen ja palkatta töissä olemiseen"
 "Jos on yritetty saada jotain muutosta tai kertoa kehitysehdotuksia, niin vastauksena on, että tulijoita riittää, että goodbye."
 "Yritin kannustaa tuttujani osallistumaan tähän haastatteluun, mutta he pelkäävät niin paljon. Niillä on siellä sellainen kulttuuri, että jos he yhtään paljastavat mitään, virkaa ei tule tai määräyskirjoja ei jatketa. He eivät uskalla sanoa mitään kenellekään."
 Ylen tavoittama Husin tutkimusjohtaja  Anne Pitkäranta  myöntää, että erikoistuvien lääkäreiden ajatuksia summaava raportti oli karua luettavaa.
 – Pääviesti oli, että heitä ei kuunnella ja he eivät saa vaikuttaa omiin asioihinsa. Koetaan, että ylhäältä sanellaan jotain, mitä pitää tehdä, Pitkäranta kertoo raportin sisällöstä.
 Vain murto-osa osallistui haastatteluun nimettömyydestä huolimatta
 Tarve erikoistuvien lääkäreiden haastattelemiselle kävi ilmeiseksi, kun Hus sai vuodenvaihteessa huonot tulokset Nuorten lääkäreiden yhdistyksen koulutuspaikkakyselyssä.
 Pitkärannan mukaan tulos herätti johdossa ihmetystä ja syntyi päätös siitä, että arvioiden on parannuttava seuraavana vuonna. Tavoitteen saavuttamiseksi tehtiin suunnitelma ja haastattelu oli yksi osa sitä.
 – Halusimme antaa erikoistuville lääkäreillemme mahdollisuuden itse omin sanoin turvallisesti ja tunnistamattomasti kertoa, mitä he haluavat kertoa.
 Yli tuhannesta HUSin erikoistuvasta lääkäristä 36 halusi osallistua haastatteluun.
 – Nyt saimme vähän kättä pidempää siihen, mihin meidän pitää puuttua ja miten. Me oikeasti ja aidosti haluamme kuulla heitä, koska he ovat niin arvokas voimavara, Pitkäranta vakuuttaa.
 – Haluamme kulttuurin, jossa asioista voi sanoa avoimesti. Olemme tässä nöyrinä, meidän kulttuurissamme on parantamista, hän jatkaa.
 Opiskelijoiden palautetta kerätään nyt systemaattisesti
 Pitkärannan mukaan käynnissä on jo tukku muitakin toimenpiteitä. Niihin lukeutuu sähköinen palautejärjestelmä, jonka kautta erikoistuvat lääkärit voivat antaa palautetta koulutuksestaan. Myös perehdytykseen on kiinnitetty huomiota. Hyviä esimerkkejä on kerätty talon sisältä ja niitä on jaettu toimialalta toiselle.
 Nuorten lääkäreiden kysely ja työolobarometrit on käyty kaikilla toimialoilla läpi.
 – Toimialoilla on tehty suunnitelmat siitä, miten tätä aletaan parantaa ja vuodenvaihteessa käydään toimialoilla toinen kierros, että mihin he ovat jo pystyneet vaikuttamaan, Pitkäranta kertoo.
 Jokaisella erikoistumisalalla on lisäksi niin sanottu erikoistuvien vanhin, jonka tarkoituksena on toimia viestinviejänä hallinnon ja erikoistuvien lääkäreiden välillä.
 – On myös palkattu yksi kehittämispäällikkö lokakuun alusta, ja hän on pääasiallisena työnään lähtenyt viemään tätä eteenpäin, Pitkäranta sanoo.
 "Onko tämä joku ikäpolvijuttu?"
 Tutkimusjohtaja ei itse tunnista raportista välittyvää viestiä pelolla johtamisesta tai ajatusta siitä, että nuoren lääkärin ura vaarantuisi, jos tämä esittää kritiikkiä.
 Toisaalta opiskelijoidenkin kanssa työssään paljon tekemisissä ollut Pitkäranta pohtii, eikö asiaa vain ole osattu kysyä.
 – En tunnista tätä täällä vuosikausia töissä olleena enkä omassa lähipiirissäni. Onko tämä joku ikäpolvijuttu, että nuoret ajattelevat maailmasta eri tavalla kuin vanhat? Kyllä me sitä olemme täällä pohtineet, hän toteaa.
 Sitä Pitkäranta ei osaa arvioida, onko pelko voinut vaikuttaa lääkäreiden halukkuuteen osallistua haastatteluun. Hänen mukaansa suurin osa työolobarometrien vastauksista on kuitenkin Husin laajuisesti keskitasolla.
 – En tiedä, onko se harhani, kun tykkään Husista niin hirveästi, että kuvittelen, että ne joilla on eniten valittamista tai huonoja kokemuksia, antavat äänensä tälle, hän sanoo.
 MTV Uutisten haastattelussa Husin pääluottamusmies  Risto Arvela  kuitenkin toteaa, että hän saa samansuuntaista viestiä myös omien kanaviensa kautta.
 – Valitettavasti silloin saan sen pääluottamusmiehenä. Silloin useat sanovat, että älä vaan vie eteenpäin, koska he eivät halua leimautua, Arvela sanoo.
 Myös Pitkäranta myöntää, että haastattelu toi ilmiön esille, vaikka siihen vastasi vain murto-osa erikoistuvista lääkäreistä.
 – Oli otos kuinka edustava tahansa, niin eihän meillä pitäisi olla yhtään joka saanoo noin huonosti, hän toteaa.
 Lue lisää:
 “Tässä meillä on peiliinkatsomisen paikka” – HUS:n toimitusjohtaja Juha Tuominen harmittelee Uuden lastensairaalan hoitajien pelkoa puhua epäkohdista

Erikoistuvat lääkärit: Suomen suurimmassa sairaanhoitopiirissä johdetaan pelolla ja vähätellään – "Raportti karua luettavaa"


Postin työriidan sovittelu ei edennyt torstaina. Valtakunnansovittelijan toimisto kertoo Twitterissä, että näkemyserot ovat niin suuret, ettei sovittelussa päästy eteenpäin.
 Seuraavaa tapaamisaikaa riidan osapuolten välille ei ole sovittu.

Postin työriidassa ei päästy eteenpäin


Summary: 300 ihmistä koskeva vuorokauden mittainen lakko alkaa perjantaina aamulla ja kestää koko päivän.

Julkisten ja hyvinvointialojen liitto (JHL)

Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL järjestää Raumalla työtaistelun, koska kaupunki pitää kiinni  ulkoistamissuunnitelmistaan .
 Rauman ruoka- ja puhtauspalveluissa työskentelevät JHL:n jäsenet ovat lakossa huomenna perjantaina kello 6.00–24.00.
 Lakossa on mukana noin 300 liiton jäsentä. JHL:n mukaan lakko on rajattu niin, että se ei vaaranna kenenkään henkeä, terveyttä, turvallisuutta tai omaisuutta. Lakko ei koske viranhaltijoiden, dieettikokkien eikä työllistettyjen töitä.
 Kaupungin talouden tasapainottamista pohtinut Vahva ja vakaa Rauma -ohjausryhmä esittää Rauman sosiaali- ja terveystoimialan ruoka- ja puhtauspalvelujen ulkoistamista liikkeenluovutuksella aikaisintaan vuoden 2021 alusta.
 Irtisanomiset uhkakuvana
 Liitto pelkää, että ulkoistamiset johtavat henkilöstön irtisanomisiin ja palvelussuhteen ehtojen heikentämiseen.
 – Rauma polkee työntekijöiden ansioita ja muita työehtoja, jos se ulkoistaa palveluitaan. Tässä tilanteessa JHL:n on pakko puolustaa työntekijöiden oikeuksia lakolla. On ikävää, että työtaistelu haittaa raumalaisten arkea, sanoo JHL:n puheenjohtaja  Päivi Niemi-Laine .
 JHL vaatii, että kaupunki peruu ulkoistamissuunnitelmansa. Rauman kaupunginvaltuusto päättää asiasta 11. marraskuuta.

JHL lakkoon Raumalla – syynä kaupungin suunnittelema ulkoistus


Summary: Aurinkopaneelien kysyntä on kasvanut, mutta niitä käytetään Suomessa lähinnä lisävirtana. Parikkalassa haluttiin kokeilla, voisiko omakotitalo toimia paneelien ja akuston varassa.

Kuukauden alku häämöttää. Pian postilaatikkoon kolahtaa taas kasa laskuja, jotka pitäisi hoitaa. Varsinkin sähkölasku voi kuumentaa suomalaisten tunteita.
 Se oli tuttua myös Etelä-Karjalan pienessä Parikkalassa asuvalle  Jukka Heinoselle  vielä vuosi sitten. Heinosen nelihenkisen perheen sähkönkulutus on vuodessa noin 12 000 kilowattituntia. Sähkölasku oli kuukaudelta noin 150-250 euroa.
 – Kyllä se kallista oli. Harmitti, kun suurin osa hinnasta tuli siirtomaksuista, Heinonen kertoo.
 Heinonen ei ole yksin. Muutama vuosi sitten  useat sähkönjakeluyhtiöt korottivat roimasti sähkönsiirtohintoja .
 Moni saattaa haaveilla irtautuvansa sähkönjakeluverkosta, ettei tarvitsi maksaa sähkölaskuja. Parikkalalainen kuljetusyrittäjä Heinonen päätti kokeilla, voisiko skenaarion energiaomavaraisesta omakotitalosta oikeasti toteuttaa.
 187 neliön suuruinen omakotitalo on ollut nyt reilut puoli vuotta irti valtakunnan sähkönjakeluverkosta.
 Aurinkopaneelit lähinnä lisävirtana
 Suomessa on noin 1,1 miljoonaa pientaloa, joista osa on jatkuvassa käytössä, osa enemmän vapaa-ajan käytössä. Omakotitalossa asuminen on Suomen yleisin asumismuoto.
 Uusiutuvaa energiaa kuten aurinkopaneeleja käytetään ympärivuotisesti asutuissa omakotitaloissa lähinnä lisävirtalähteenä. Kesämökeillä aurinkopaneelit toimivat myös ainoana energian lähteenä.
 Sähköyhtiöiden mukaan off grid -järjestelmien – ratkaisujen, joissa omakotitalo on kokonaan irti valtakunnallisesta sähkönjakeluverkosta – toteuttaminen on hyvin harvinaista Suomessa. Lukuja siitä, kuinka paljon tällaisia kohteita on, ei ole.
 Aurinkopaneelien kysyntä on kasvanut viime vuosien aikana. Kesämökeillä paneelit toimivat myös ainoana energianlähteenä. Mikko Savolainen / Yle
 Jukka Heinonen kiinnostui off grid -järjestelmästä puolivahingossa. Osasyy projektiin oli ilmastonäkökulma.
 – Ostin sähköauton, jolla pääsee noin 600 kilometriä akun voimin. Ajattelin, että miksei myös talo voisi olla akun varassa.
 Siitä alkoi puolitoista vuotta kestänyt projekti, jossa omakotitalo siirrettiin sähköverkosta pikkuhiljaaaurinkovoiman, akuston ja aggregaatin varaan.
 Epäilyksiä pitkin matkaa
 Heinoset eivät halunneet lähteä pienentämään omaa sähkönkulutustaan projektin takia. Kodin suurimmat sähkösyöpöt ovat suuret kodinkoneet, kuten pyykin- ja astianpesukone.
 – Ideana oli, että kaiken pitää toimia niin kuin tähänkin asti.
 Ensimmäiseksi Jukka Heinonen otti yhteyttä paikalliseen sähköurakointiyritykseen ja alkoi suunnitella  Jussi Tuunasen  kanssa projektia. Lisäksi hän kysyi Savonlinnassa sijaitsevasta Suomen Akut Oy:stä kiinnostusta lähteä mukaan hommaan.
 Jussi Tuunanen oli varovaisen kiinnostunut uudenlaisesta projektista. Mikko Savolainen / Yle
 Tuunasen yritys asensi aurinkopaneelit vuonna 2017. Sen jälkeen vuorossa oli akuston asennus ja lopuksi aggregaatin paikalleenlaitto.
 – Aluksi epäröin lähteä tähän mukaan.Totesin aurinkopaneelien asennuksen jälkeen, että tässä projektissa kestää jonkin aikaa, hyvä jos saadaan tällainen ylipäätään aikaiseksi, Parikkalan Sähkötaito Oy:n toimitusjohtaja Jussi Tuunanen kertoo.
 Myös Jukka Heinonen kertoo epäilleensä koko ajan, onnistuuko muutostyö.
 – Varmaan muut ajattelivat, että hulluhan tuo on. Mutta kaikkea pitää kokeilla.
 Hybridimalli yleistyy
 Sähköyhtiöissä uskotaan, että off grid -järjestelmän sijaan yleistymässä on hybridimalli, jossa asukkaat tuottavat osan sähköstään aurinkopaneeleilla ja saavat sähköverkosta sähköä hetkinä, kun aurinko ei paista.
 – Sähköverkko toimii siis mahdollistajana siirryttäessä kohti puhtaampaa energiajärjestelmää, Helen Sähköverkko Oy:n viestintäpäällikkö  Petri Vihavainen  sanoo.
 Pyrkimyksiä omavaraisuuteen kuitenkin on.
 – Kansalaisten tietoisuus ja halu kokeilla erilaisia lämmitys- ja sähköjärjestelmiä on kasvanut merkittävästi. Sen todistavat erilaiset lämpöpumppuratkaisut ja kasvava aurinkopaneelien määrä, toteaa Omakotiliiton toiminnanjohtaja  Kaija Savolainen .
 Hän uskoo kiinnostuksen syyksi sen, ettei kuluttajilla ole juurikaan keinoja vaikuttaa sähkönsiirtohintoihin. Suomen noin 80 sähkönjakeluyhtiöllä on monopoliasema.
 Sähkönkulutus pidettiin ennallaan
 Nyt Jukka Heinosen autotallin katolla on 18 aurinkopaneelia. Sisällä tallissa 50 kilowattitunnin kokonaiskapasiteetin akusto, johon aurinkoenergia varastoituu. Aurinkopaneelien kokonaiskapasiteetti on 4,8 kilowattia.
 Autotallissa oleva aggregaatti toimii biodieselillä. Mikko Savolainen / Yle
 Tallissa seisoo myös varavirtalähteenä biodieselillä toimiva aggregaatti. Massiivinen 30 kilowatin aggregaatti hyrähtää automaattisesti käyntiin, jos akuston varaustaso laskee alle puoleen.
 – Kokemuksemme mukaan talossa pärjää maalis-lokakuussa suurimmaksi osaksi aurinkosähköllä. Aggregaattia tarvitaan joulukuusta tammikuuhun, sanoo Jussi Tuunanen.
 Heinosten koti on Etelä-Karjalan ensimmäinen kohde, jossa testattiin, onko ylipäänsä mahdollista toteuttaa ympärivuotisessa käytössä oleva sähköverkon suhteen energiaomavarainen omakotitalo.
 Sähköverkosta irtautumisen toteuttaminen ei ollut aivan yksinkertaista, sillä valmiita ratkaisuja ei ollut olemassa. Kaikki täytyi suunnitella ja kokeilla itse. Tuunanen on luottavaisin mielin, sillä testaukset ovat sujuneet hienosti.
 – Mielenkiintoinen ja pitkä projekti tämä oli. Päästiin kuitenkin tavoitteeseen ja nyt on jännä nähdä, miten talvi menee.
 Akustoja voitaisiin asentaa jo enemmän
 Aurinkoenergiaa varastoivien akustojen tekniikka on Parikkalan Sähkötaidon toimitusjohtajan Jussi Tuunasen mukaan siinä vaiheessa, että niitä voisi jo asentaa muihinkin omakotitaloihin. Samaa sanoo Freebo Group Oy:n, entisen Pohjolan Energian, toimitusjohtaja  Sami Leinonen.
 – Akustojen mitoitus talouden sähkönkulutuksen ja oman sähköntuotannon mukaisesti on lähinnä taloudellinen haaste. Teknisesti tämä on jo ratkaistu. Isot akustot vievät myös paljon tilaa, Leinonen toteaa.
 Heinosille asennettu akusto on avomallia. Normaalisti aurinkopaneelien kanssa käytettävät akut ovat huomattavasti pienempiä ja ne voidaan asentaa seinälle. Mikko Savolainen / Yle
 Jussi Tuunanen uskoo, että tulevaisuudessa vastaavanlaiset järjestelmät yleistyvät Suomessa. Seuraavan kohteen toteuttaminen on huomattavasti helpompaa, sillä aikaavievä suunnittelutyö on tehty valmiiksi. Seuraavana haasteena Tuunanen pitää sitä, että asiakkaiden täytyy suunnitella tarkasti, mihin tarkoitukseen he akuston haluavat.
 – Toteutus ja akuston malli riippuu siitä, halutaanko siihen ottaa aurinkoenergiaa talteen vai halutaanko akustoa käyttää muilla tavoin.
 Omakotiliiton toiminnanjohtaja Kaija Savolainen näkee off grid -järjestelmässä yhden huonon puolen. Ne kotitaloudet, jotka jäävät verkkoon, maksavat suhteessa suurempaa ylläpitomaksua, jos monet irtisanovat sähkösopimuksensa.
 Kaija Savolaisen mielestä  toimitusvarman sähköverkon rakentamisesta  pitäisi keskustella laajemmin.
 – On turhaa rakentaa ylijäreää verkkoa paikkoihin, missä sitä ei tarvita. Toisaalta pitää ottaa huomioon, että sähköautot vaativat tulevaisuudessa ehkä järempää verkkoa.
 Sähkölasku pian nolla euroa
 Jukka Heinonen ei ole vielä irtisanonut sähköliittymää, varmuuden vuoksi. Tulevan talven jälkeen Heinosen on tarkoitus irtautua valtion sähköverkosta lopullisesti. Sen jälkeen sähkölasku on pyöreä nolla. Tällä hetkellä Heinonen maksaa vielä liittymämaksua, joka on vajaa 40 euroa kuukaudessa.
 – Jos irtisanon sähköliittymän, saan takaisin 3 000 euron liittymismaksun, jonka aikoinaan maksoin. Toisaalta jos haluan joskus liittyä takaisin sähköverkkoon, se maksaa 5 000 euroa.
 Järjestelmää voidaan ohjata myös älypuhelimen kautta. Mikko Savolainen / Yle
 Muutoksen lopullista hintaa Heinonen ei osaa sanoa, mutta se liikkuu noin 30 000 eurossa. Mies laskee, että investointi ei maksa itseään takaisin hänen elinaikanaan. Silti hän on tyytyväinen lopputulokseen.
 – Kaikki on sujunut tähän mennessä todella hyvin. Olen tosi tyytyväinen, että tällainen oli mahdollista toteuttaa.
 Yhden asian mies tekisi toisin, jos saisi nyt aloittaa alusta.
 – Hankkisin isommat akut. Mutta kyllä noillakin pärjää.
 Lue seuraavaksi:
 Kalajoella kyllästyttiin kohtuuttomiin sähkön siirtohintoihin – haaveissa on oma sähköverkko, mutta siirtoyhtiöiden monopoli tekee siitä hankalaa

Mies irrotti omakotitalonsa sähköverkosta ja päätti alkaa tuottaa sähkönsä itse – näin se onnistui


Summary: Matkatoimisto-omistajaksi ryhtynyt Petter Stordalen ei usko, että ilmastonmuutoskeskustelu vähentäisi lentämistä.

Norjalaisen hotellimogulin  Petter Stordalenin  tavoitteena on omistaa viidessä vuodessa 10–12 hotellia pääkaupunkiseudun ulkopuolisessa Suomessa, Stordalen kertoo STT:lle.
 Hotellit voisivat sijaita suurilla kaupunkialueilla Tampereella, Turussa ja Oulussa.
 – Tulemme tarjoamaan enemmän konseptihotelleja ja enemmän erilaisia kokemuksia vieraille perustuen pohjoismaisiin perinteisiin ja odotuksiin, hän sanoo.
 Stordalen omistaa Pohjoismaiden suurimman hotelliketjun Nordic Choice Hotelsin. Suomeen yhtiö alkoi saapua syksyllä 2016, jolloin Helsingin Jätkäsaaressa avattiin Clarionin tornihotelli. Viime kesänä yhtiö osti muun muassa Helsingin luksushotelli Kämpin.
 Nordic Choicen toimitusjohtaja  Torgeir Silseth  myöntää, että yhtiö keskittyi ensin Helsinkiin, kun se saapui Suomeen. Lappi ei toistaiseksi kuulu hotelliketjun laajentumissuunnitelmiin, vaikka yhtiö pitää aluetta silmällä.
 – Se on luonnollisesti kiinnostava, mutta se on hyvin kausiluontoinen, joten keskitymme ensin suuriin kaupunkeihin, Silseth sanoo.
 Keskiviikkona kerrottiin, että Stordalen ostaa 40 prosenttia matkailukonserni Vingistä, johon Tjäreborg ja sen pohjoismaiset sisaryhtiöt kuuluvat.
 Stordalen ei usko, että lentäminen vähentyisi ilmastonmuutoskeskustelun vuoksi. Hän toivoo, että matkustamisen kuormittavuutta voidaan vähentää esimerkiksi polttoainetta säästävillä teknologioilla ja biopolttoaineilla.
 – Norjassa muutos polttomoottoriautoista sähköautoihin tapahtui hyvin nopeasti. Vain muutaman hallituksen toimen ansiosta sähköautoja myytiin uskoakseni jo viime vuonna enemmän kuin perinteisiä autoja.

Tjäreborgin ostaneen liikemiehen tähtäimessä ainakin 10 hotellia Suomessa pääkaupunkiseudun ulkopuolella


Summary: Kyseessä on kolmen kuukauden kokeilu, minkä jälkeen toiminta jatkunee maksullisena.

Helsingin seudun ympäristöpalvelut (HSY)

Halvalla ostettuun T-paitaan on ilmestynyt suuri reikä. Mitä sille pitäisi tehdä? Lähin UFF:in laatikko ei enää ole vaihtoehto ja sekajätepussi perin epäekologinen ratkaisu.
 Suomessa syntyy vuosittain kymmeniä miljoonia kiloja tekstiilijätettä, jonka nykyistä tehokkaampaa kierrättämistä testataan Helsingin seudun ympäristöpalveluiden HSY:n alueella marraskuun alusta lähtien.
 Rikkinäiset ja loppuun kuluneet vaatteet ja kodintekstiilit voi viedä Sortti-asemille maksutta kolmen kuukauden ajan.
 – Kokeilussa selvitämme keräyksen järjestämiseen ja lajitteluun liittyviä asioita sekä kerätyn materiaalin määrää ja laatua, kertoo HSY:n käyttöpäällikkö  Marjut Mäntynen   tiedotteessa .
 Keskustelu pikamuodista ja siitä syntyvästä jätteestä on käynyt kiivaana viime vuoden ajan.
 Viimeksi aihe nousi pinnalle, kun puolalaisyritys avasi  uusia muotiliikkeitä kauppakeskus Triplassa . Viisi myymälää avannut muotiyritys LPP Group teki  myyntiennätyksen Triplan  kauppakeskuksessa.
 Huomioi nämä tekstiilikeräyksessä Keräykseen kelpaavat rikkinäiset ja loppuun kuluneet vaatteet ja kodintekstiilit, esimerkiksi takit, housut, hameet ja paidat sekä lakanat, pyyhkeet ja pöytäliinat Hygieniasyistä keräyksessä ei oteta vastaan alusvaatteita ja sukkia Tekstiilit eivät saa olla märkiä, haisevia tai homeisia Lähde: HSY
 Tekstiileistä tehdään kierrätyskuitua Turussa
 Lounais-Suomen Jätehuolto valmistelee parhaillaan  Turkuun testivaiheen jalostuslaitosta , jossa kotitalouksilta kerätyt tekstiilit voitaisiin jalostaa kierrätyskuiduksi. Laitos valmistuu ensi syksynä. Turkuun päätyy ainakin alkuvaiheessa myös pääkaupunkiseudulta kerätty tekstiili, joka soveltuu laitoksen prosessiin.
 Tekstiilien vastaanotto jatkuu todennäköisesti kaikilla HSY:n viidellä Sortti-asemalla myös kokeilun jälkeen, mutta muuttuu kolmen kuukauden jälkeen maksulliseksi. Esimerkiksi 200 litran säkistä maksu on kaksi euroa.
 Mäntysen mukaan tekstiilien kierrätyksen vaativuutta lisää se, että materiaali pilaantuu helposti.
 – Sitä joudutaan lajittelemaan käsin, kuljettamaan sekä välivarastoimaan. Tekstiilien kierrätettävyyden kannalta on tärkeää, että materiaali säilyy riittävän hyvänä koko käsittelyprosessin. Tästä syystä keräykseen ei oteta vastaan märkiä, haisevia tai homeisia tekstiilejä, hän selvittää.
 Lue lisää:
 Pikamuoti on kasvattanut vaatejätteen määrää: "Siinä vastuullisuus lentää romukoppaan" – testaa, tiedätkö pikamuodin vaikutukset
 Tutkijat keittivät kattilassa vanhoja vaatteita ja muovia – syntyi resepti, joka auttaa ratkaisemaan tekstiilijätteen kierrätysongelman
 Pikamuoti koukuttaa ja on sisäsiisti tapa hallita tunteita – Professori: Se vertautuu pikaruokaan ja kertakäyttökulttuuriin

Suomen 70 000 tonnin tekstiilijätevuorelle haetaan kiivaasti ratkaisua – kuntien järjestettävä keräys – "Myös postimyyntiyritykset pantava maksajiksi"

Jätehuolto tarttuu kymmenien miljoonien kilojen tekstiilijäteongelmaan: HSY ottaa ilmaiseksi vastaan reikäiset lakanat ja loppuun kuluneet vaatteet


Summary: Demokraattipuolue on koonnut jatkuvasti uusia todisteita väärinkäytöksistä.

Yhdysvaltain demokraattienemmistöinen edustajainhuone äänestää tänään, aloitetaanko presidentti  Donald Trumpia  vastaan virallinen ja julkinen rikossyyteprosessi.
 Edustajainhuoneen keskustelua voit katsoa tämän sivun kautta Suomen aikaa kello 15 alkaen.
 Äänestyksen uskotaan menevän puolueiden voimasuhteiden mukaisesti. Tämä tarkoittaa sitä, että demokraattien äänin rikosoikeudellinen prosessi käynnistyy.
 Jos prosessi etenee aina tuomiokäsittelyyn saakka, siitä päättäisi kongressin ylähuone, senaatti, jossa Trumpin puolueella, republikaaneilla on enemmistö.
 Yhdysvaltain edustajainhuone äänestää Donald Trumpin virkarikostutkinnasta, mistä onkaan kyse? Tässä 100:n ja 500:n sanan vastaukset
 Uusia todisteita
 Trumpin ja hänen avustajiensa toiminnan tutkinta on ollut täydessä käynnissä jo viikkojen ajan. Tutkintaa ovat tehneet etenkin edustajainhuoneen komiteat.
 Eilen keskiviikkona todistamassa kävi ulkoministeriön virkamies  Christopher Anderson . Hän kertoi saman asian, joka oli kuultu jo monelta muultakuin todistajalta.
 Andersonin lausunnon mukaan Trumpin lakimies  Rudy Giuliani  oli sekaantunut Yhdysvaltain Ukraina-politiikkaan ja vaatinut, että Kiova aloittaisi rikostutkinnan Trumpin poliittisen vastustajan, Joe Bidenin Hunter-pojan tekemisistä.
 Aiemmin Yhdysvaltain Venäjän-suurlähettilääksi nimitetty  John Sullivan  oli kertonut Giulianin olleen mukana juonessa, joka tähtäsi Yhdysvaltain Ukrainan-suurlähettilään  Marie Yovanovitchin  maineen tahraamiseen. Yovanovitch oli vastustanut Kiovan painostamista.
 Tänään kuultavana on kansallisen turvallisuusneuvoston Venäjä-asiantuntija  Tim Morrison , jolla sanotaan olevan ensikäden tietoa painostusyrityksistä.
 Ensi viikolla todistamaan saattavat tulla turvallisuusnevoston lakimies  John Eisenberg  sekä entinen Valkoisen talon turvallisuusneuvonantaja  John Bolton .

USA:n edustajainhuone äänestää Trumpin rikossyytteen käsittelystä – Katso suoraa lähetystä kello 15 alkaen


Summary: Ihmiset Euroopan laidalla käyvät selviytymistaistelua.

Kreikan saarilla olevien siirtolaisten tilanne on "räjähdysherkkä" ja "katastrofin partaalla", sanoo Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu  Dunja Mijatovic .
 Egeanmeren saarilla olevien siirtolaisten tilanne on dramaattisesti huonontunut vuoden aikana. Mijatovic vaati välittömiä toimenpiteitä, jotta tuhansien ihmisten elinoloja saadaan parannettua.
 Monet ihmiset ovat jääneet jumiin Kreikan saarille, kun Euroopan maat eivät ole suostuneet vastaanottamaan uusia pakolaisia tai turvapaikanhakijoita. Ihmisoikeusjärjestöt ovat jo pitkään varoitelleet ääriään myöten täynnä olevien leirien oloista.
 Kreikassa on arviolta yli 70 000 siirtolaista. Saarilla asuu heistä lähes puolet.
 Kaikilla ei edes pääsyä vessaan
 Mijatovicin mukaan leirillä eletään erittäin epähygieenisissä oloissa.
 – Ihmisillä on huutava tarve lääkärin avulle ja toimiviin saniteettijärjestelmiin. Ihmiset jonottavat tunteja saadakseen ruokaa ja päästäkseen vessoihin, jos vessoja edes on, Mijatovic kuvaili.
 Ihmiset ovat joutuneet rakentamaan asumuksia leirillä myös itse puista ja kivistä.
 – Tällä ei ole enää mitään tekemistä pakolaisten vastaanottamisen kanssa. Tästä on tullut selviytymistaistelu.
 Kreikan uusi konservatiivihallitus on kiihdyttänyt pakolaisten palauttamista Turkkiin. Maa haluaa lähettää 10 000 ihmistä Turkkiin ensi vuonna.
 YK:n ja paikallisen Lesboksen saaren viranomaiset ovat vaatineet, että kansainvälinen yhteisö toimisi, jotta ihmisiä saataisiin siirrettyä pois saarella olevalta Euroopan suurimmalta pakolaisleiriltä.
 Lue lisää:
 Kreikan saarilla pakolaisleirit ovat ratkeamispisteessä: Ihmisiä nukkuu taivasalla ja pulaa on kaikesta

Ihmisoikeusvaltuutettu: Kreikan saarien siirtolaistilanne on katastrofin partaalla


Summary: Hämeenlinnalaiskirjailijan teos Stalinin tappamat – Muurmannin suomalaisten pitkä ja musta yö kertoo, kuinka Stalinin vainot tyhjensivät kymmenet suomalaiskylät Kuolan niemimaalta.

Suomalaisia kuoli Stalinin vainoissa 1930-luvulla lähes yhtä paljon kuin talvisodassa, mutta aiheesta ei ole tehty laajempaa tutkimusta.
 Helsingin Sanomien toimittaja Unto Hämäläinen ehdotti alkusyksyllä, että  suomalaisten kohtaloista Stalinin vainoissa tehtäisiin suomalais-venäläinen yhteistutkimus . Myös Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  ja pääministeri  Antti Rinne  myönsivät, että olisi jo  aika selvittää , mitä kaikkea suomalaisille tapahtui Neuvostoliitossa.
 Ikitie-elokuva valaisi laajemmalle yleisölle Karjalan suomalaisten karua kohtaloa. Ja nyt pohjoisen Kuolan niemimaan suomalaisten kärsimyksistä on tehty ensimmäinen selvitys.
 – Lähes kaikki Muurmannin alueen asukkaat tapettiin, joten heidän tarinaansa ei jäänyt moni kertomaan. Se lienee yksi syy siihen, että kirjani on ilmeisimmin ensimmäinen selvitys alueen suomalaisten kohtaloista, sanoo kirjailija ja väitöskirjatutkija  Tarja Lappalainen.
 Lappalainen on haastatellut kirjaansa neljää vainoista selvinnyttä suomalaista. Päähenkilö kirjassa on Päiväjärven kylässä lapsuutensa ja nuoruutensa viettänyt  Sven Lokka , joka joutui Stalinin vainoissa sekä Arkangelin että Siperian keskitysleireille.
 Yle haastatteli Sven Lokkaa Arkangelissa kesällä 1989.  Mihail Gorbatšovin  glasnost-politiikka eli avoimuuspolitiikka antoi uskallusta kertoa kipeistä asioista.
 – Koirat syötiin, kissat syötiin. Vanhan eläinten hautausmaan poltetusta hevosen raadosta revittiin palamatta jääneitä osia, ne keitettiin ja syötiin, kertoi nyt jo edesmennyt Sven Lokka keinoista selvitä nälkäkuolemalta Arkangelin keskitysleirissä.
 Nuori Sven Lokka selvisi, mutta 90 prosenttia Päiväjärven kyläläisistä menehtyi nälkään ja tauteihin. Tarja Lappalaisen teos kertoo Sven Lokan ja muiden selviytyneiden kautta Muurmannin alueen suomalaisten synkän tarinan.
 Suomalaiset menestyivät hyvin ennen vainoja
 Suomalaiset alkoivat asuttaa Muurmannin aluetta 1860-luvun nälkävuosien seurauksena. Toinen muuttoaalto tuli 1900-luvun alkuvuosina, kun Petarin-Murmanskin ratatyöt houkuttelivat paikalle.
 Sisällisodan seurauksena suomalaisia tuli alueelle lisää ja 1930-luvun alussa Neuvostoliittoon saapuneista amerikansuomalaisista jotkut siirtyivät Kuolan niemimaalle.
 Suomalaiset menestyivät alueella hyvin. Erilaisia suomalaiskyliä oli kymmenittäin. Uura oli suurin ja aiemmin mainittu Päiväjärvikin merkittävä kyläkeskus.
 Yle
 – Suomalaiset rakensivat kyliinsä komeita taloja. Ne olivat niin isoja, että alueen venäläiset alkovat katsoa niitä kademielellä eli pahalla silmällä, mutta myös ihastellen, kertoo kirjailija Tarja Lappalainen.
 Muurmannin alueella oli 24 suomalaista koulua ja kansan tuntoja välitti kaksi suomenkielistä lehteä.
 Suomalaisten ja saamelaisten rinnakkainelo toimi
 Saamelaiset olivat asuneet alueella jo satoja vuosia. Suomalaisten ja saamelaisten välit olivat ainakin aikalaisten kertomusten mukaan hyvät. Tarja Lappalaisen kirjassa on otteita  Tyyne Mantereen  Sven Lokalle kirjottamista kirjeistä.
 Näissä kirjeissä Tyyne Mantere kertoo, että kylän asukkaat hoitivat saamelaisten koiranpentuja eikä Uurassa olisi tullut toimeen ilman heitä. Koirien hoidosta he palkitsivat kyläläisiä esimerkiksi poroilla.
 – Suomalaisilla oli myös poroja, niitä käytettiin vetojuhtina ja niistä tehtiin vaatteita, muistuttaa Tarja Lappalainen.
 Kirjailija, väitöskirjatutkija Tarja Lappalainen. Kirjan  toinen kirjoittaja on sotahistorian professori ja poliittisen historian tutkija Martti Turtola. Turtola käsittelee kirjassa Kuolan ja lähialueiden sotahistoriaa. Antti Ruonaniemi / Yle
 Tyyne Mantere kertoo suomalaisten kunnioittaneen saamelaisia, jotka tulivat Uuraan suurilla porovaljakoilla perheineen viikkokausiksi esimerkiksi talvijuhlien aikaan.
 – He olivat myös varakkaita. Naisilla oli niin paljon kultasormuksia, etteivät sormet koukistuneet. Hyvin me heitä myös ruokimme ja joka talossa lämmitettiin sauna, missä he vain olivat vierailulla, kertoo Tyyne Mantere kirjeessään.
 Muurmannin suomalaisten pitkä ja musta yö
 Sortotoimet suomalaisia kohtaan alkoivat vuonna 1937. NKVD:n (sisäasiain kansankomissariaatti, myöhemmin sisäasiainministeriö) virkamiehet hakivat ihmisiä kodeistaan öin ja päivin. Kolmihenkinen troikka tuomitsi ja tuomiot olivat yleensä ankaria.
 – Luimme Muurmannin alueen Maaliskuun lehdestä, että yhdellä kertaa teloitettiin 25 suomalaista. Useat heistä oli kommunistisen puolueen väkeä ja parhaita eturvin työmiehiä, muisteli Sven Lokka Arkangelissa vuonna 1989.
 Eloon jääneet suomalaiset pakkosiirrettiin vuonna 1940 Karjalaan ja osa Altain vuoriston taakse. Toisen maailmansodan alettua Muurmannin suomalaiset vietiin Karjalasta Arkangelin metsiin metsätöihin keskitysleireille.
 – Sinne vietiin myös Päiväjärven kylän asukkaat, joista leirillä kuoli 90 prosenttia, kertoo Tarja Lappalainen.
 Arkangelista sotaväki-ikäiset pojat vietiin Siperiaan pahamaineisiin Gulagin vankileireihin, Sven Lokka heidän mukanaan.
 Sven Lokka selvisi Stalinin vainoista yhtenä harvoista Kuolan alueen suomalaisista.  Rainer Hiuspää
 Tarja Lappalaisen kirjassa on Sven Lokan kertomus siitä, kun luurangonlaiha, mutta pituutta kasvanut poika pääsi sodan päätyttyä vuonna 1946 takaisin kotiinsa. Hänen äitinsä ja siskonsa olivat selvinneet vainoista.
 Helga-sisko avasi oven: "Kuka sinä olet? Minä olen Sven. Älä valehtele, et sinä mikään Sven ole."
 Äitikään ei tunnistanut: "Ei, et sinä ole minun poikani." Vanha arpi kuitenkin pelasti ja Sven pääsi takaisin läheistensä luokse.
 Oikeutta Muurmannin suomalaisille
 Kirjailija, väitöskirjatutkija Tarja Lappalainen kertoo, että hän haastatteli Muurmannin suomalaisia samalla, kun teki kirjaa Ruijan suomalaista.
 – Ajattelin ensin ottaa kirjaan oman osion Muurmannin suomalaisista, mutta aika nopeasti ymmärsin, että heidän kohtalonsa vaatii oman tutkimuksensa ja kirjansa.
 Suomalaisia kuoli puhdistuksissa eräiden arvioiden mukaan noin 20 000 eli saman verran kuin talvisodassa. Kuten Helsingin Sanomien toimittaja Unto Hämäläinen ehdotti, että vainoista tehtäisiin tarkempi tutkimus, myös Tarja Lappalainen kirjoittaa saman vetoomuksen.
 – Se mitä minä olen kirjoittanut Muurmannin suomalaisista on vain alustavaa. Tässä on vielä paljon lisää tutkittavaa. Haluaisin, että Muurmannin suomalaisten joukkotuho tulisi kaikkien ihmisten tietoisuuteen ja antaisi lopulta heille oikeutta.

Stalin tapatti lähes kaikki Muurmannin suomalaiset keskitysleireillä – alueen ihmisten tarinat tulevat vihdoin julkisuuteen


Summary: Esimerkiksi valkohantäpeurakanta on voimistunut viime vuosina erityisesti Kanta-Hämeessä ja Uudellamaalla.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

Tienvarsille ilmestyy ensi vuoden kesäkuun alussa uusi kauriseläimistä varoittava liikennemerkki. Liikenneturvallisuusvastaava  Marko Kelkka  Uudenmaan ELY-keskuksesta kertoo, että esimerkiksi Kanta-Hämeen ja Uudenmaan maakunnissa valkohäntäpeurat ovat paikoin jo merkittävä turvallisuusongelma.
 Uudenmaan ELY-keskuksen selvityksen mukaan Kanta-Hämeessä sattui viime vuoden aikana vajaat 1 100 peurakolaria. Esimerkiksi Päijät-Hämeeseen verrattuna määrä on nelinkertainen. Vastaavasti hirvikolareita Kanta-Hämeessä sattui 44 kappaletta.
 Hirvieläinonnettomuuksien kannalta kriittisin ajankohta on eläinten kiima-aika, jolloin ne liikkuvat paljon ja tavallista enemmän myös tiealueella.
 – Hirvien kiima-aika ajoittuu syys-lokakuulle ja valkohäntäkauriin loka-marraskuulle, muistuttaa Destian maisema-arkkitehti ja hirvieläinvaaraselvityksen projektipäällikkö  Laura Soosalu .
 Vastavalmistunut hirvieläinvaaraselvitys esittää Uudenmaan, Päijät-Hämeen ja Kanta-Hämeen maakuntiin uusia hirvi- ja kaurisvaroitusalueita ensi vuodelle yhteensä noin 450 kilometrin tieosuuksille. Uutta riista-aitaa on esitetty noin 180 kilometriä, josta kiireellisiksi on arvioitu 40 kilometriä.

Kauriseläimistä varoittavat liikennemerkit ilmestyvät tienvarsille kesäkuussa 2020


Summary: Euroopan neuvoston neuvoa-antava komitea vaatii Suomelta välittömiä toimenpiteitä muun muassa Saamelaiskäräjien vaaliluettelokysymyksen ratkaisemiseksi.

Euroopan neuvoston neuvoa-antava komitea ottaa torstaina julkaistussa raportissaan kantaa Suomen saamelaisasioihin. Raportissa arvioidaan, kuinka  kansallisten vähemmistöjen suojelua koskeva kansainvälinen sopimus  on toimeenpantu Suomessa.
 Suomi on saanut viime aikoina useita kehotuksia saamelaisten aseman parantamiseksi. Viimeisimpänä Euroopan rasismin ja suvaitsemattomuuden vastainen komissio  kehotti syyskuussa valtiota lisäämään saamelaiskulttuurin tuntemusta valtaväestön keskuudessa .
 YK:n ihmisoikeuskomitea puolestaan julkaisi alkuvuodesta kaksi ratkaisua  Suomen korkeimman hallinto-oikeuden päätöksistä Saamelaiskäräjien vaaliluetteloa koskevassa asiassa ja kehotti, että Suomi muuttaa saamelaiskäräjälakia niin, että äänioikeuden määrittely kunnioittaa saamelaisten itsemääräämisoikeutta.
 Nyt Euroopan neuvoston neuvoa-antava komitea kehottaa Suomea ryhtymään välittömiin toimenpiteisiin Saamelaiskäräjien vaaliluettelokysymyksen ratkaisemiseksi sekä saamelaisten osallistumisoikeuksien vahvistamiseksi päätöksenteossa.
 Komitea kehottaa Suomen viranomaisia kehittämään saamelaisten vaaliluettelon merkitsemisjärjestelmää yhteistyössä saamelaisten kanssa.
 – On löydettävä ratkaisu, jossa vähemmistöön kuuluvien henkilöiden itseidentifikaatioon liittyvä oikeus on tasapainossa sen kanssa, että alkuperäiskansoilla on kollektiivinen oikeus päättää omien itsehallintorakenteidensa jäsenyydestä, neuvoa-antava komitea toteaa.
 Saamelaiskäräjät Saamelaisten parlamentti eli Saamelaiskäräjät on Suomen saamelaisten korkein poliittinen elin, joka edustaa saamelaisia kansallisissa ja kansainvälisissä yhteyksissä. Saamelaiskäräjien 21 jäsentä ja neljä varajäsentä valitaan joka neljäs vuosi toimeenpantavilla vaaleilla. Jokaisesta saamelaisten kotiseutualueen kunnasta (Enontekiö, Inari, Utsjoki ja Sodankylän kunnan pohjoisosa) valitaan vähintään kolme edustajaa. Vaaleissa äänioikeutettuja ovat saamelaiset, jotka on merkitty saamelaiskäräjien vaaliluetteloon. Äänioikeutetut saamelaiset ovat myös vaalikelpoisia ja voivat asettua vaaleissa ehdokkaaksi. Lähde: Saamelaiskäräjät
 Saamelaiskäräjien vaaliluetteloon hakeutuminen on puhuttanut Suomessa jo pitkään. Vaaliluetteloon kuuluvat henkilöt voivat sekä asettua ehdolle että äänestää saamelaisten itsehallintoelimen, Saamelaiskäräjien, vaaleissa.
 Ensikädessä henkilöiden hyväksymisestä vaaliluetteloon päättää Saamelaiskäräjät, mutta sen päätöksistä on mahdollisuus valittaa korkeimpaan hallinto-oikeuteen.  Järjestelmä on herättänyt keskustelua  myös tänä syksynä muun muassa sen jälkeen, kun  korkein hallinto-oikeus hyväksyi saamelaiskäräjävaalien yhteydessä vaaliluetteloon henkilöitä, joita Saamelaiskäräjät ei itse ollut pitänyt saamelaisina .
 Lisää viranomaiskoulutusta, rahoitusta ja yhteistyötä
 Suomalaisia viranomaisia kehotetaan Euroopan neuvoston neuvoa-antavan komitean toimesta myös vahvistamaan Saamelaiskäräjien osallistumisoikeuksia sekä lainsäädännön että käytännön tasolla esimerkiksi varmistamalla Saamelaiskäräjille tarvittavat resurssit.
 Viranomaisille esitetään järjestettäväksi koulutusta Saamelaiskäräjiä koskevan  neuvotteluvelvoitteen  oikeasta tulkinnasta.
 Lisäksi komitea kehottaa viranomaisia varmistamaan yhteistyössä saamelaisten kanssa, että saamelaisalueen käytöstä tehtävät päätökset eivät vaikuta kielteisesti saamelaisten mahdollisuuksiin ylläpitää ja kehittää kulttuuriaan. Myös  ILO 169 -alkuperäiskansasopimuksen  sekä  pohjoismaisen saamelaissopimuksen  ratifioinnissa kehotetaan etsimään yhteisymmärrystä.
 Neuvoa-antava komitea kehottaa Suomen valtiota lisäksi varaamaan rahoitusta lakisääteisiin saamenkielisiin sosiaali- ja terveyspalveluihin sekä vahvistamaan saamenkielistä opetusta kiinnittäen erityistä huomiota kielipesiin, etäopetukseen ja opettajakoulutukseen.
 Suosituksia myös karjalaisten, romanien ja suomenruotsalaisten osalta
 Tuoreessa raportissa käsitellään lisäksi karjalaisten, romanien ja suomenruotsalaisten tilannetta.
 Komitea muun muassa kehottaa viranomaisia varmistamaan ruotsinkielisille terveydenhuolto- ja sosiaalipalveluja äidinkielellään sekä virallistamaan vuoropuhelunsa karjalankielisten edustajien kanssa, jotta heidän suojelunsa vahvistuu kansallisessa lainsäädännössä.
 Viranomaisia kehotetaan myös tehostamaan työtä romani- ja karjalankielen elvyttämiseksi edistämällä aktiivisesti niiden äidinkielen opetusta kouluissa.
 Sopimus sitoo oikeudellisesti sen ratifioineita maita – Suomen ulkoministeriö odottaa vielä lopullista päätöslauselmaa
 Neuvoa-antavan komitean  torstaina 31.10.2019 julkaistu raportti  koskee Euroopan neuvoston Kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan puiteyleissopimuksen (Framework Convention for the Protection of National Minorities  FCNM ) toteutumista Suomessa.
 Sopimus sitoo oikeudellisesti sen ratifioineita maita. Suomi on ollut sopimuksen osapuoli sopimuksen voimaantulovuodesta 1998 saakka. Nyt julkaistu raportti on osa sopimuksen täytäntöönpanon jatkuvaa seurantaa.
 – Suositukset liittyvät sopimusvelvoitteiden täytäntöönpanoon, joten luonnollisesti ne otetaan huolelliseen tarkasteluun ja niiden täytäntöönpanoon pyritään, kertoo ulkoministeriön ihmisoikeustuomioistuin- ja -sopimusasioiden yksikönpäällikkö  Krista Oinonen .
 Euroopan neuvoston ministerikomitea arvioi sopimuksen toteutumista neuvoa-antavan komitean avustuksella. Näin ollen neuvoa-antavan komitean raportti jatkaa Euroopan neuvostossa matkaansa vielä raportoijakomitean kautta ministerikomiteaan, jossa hyväksytään lopullinen päätöslauselma puiteyleissopimuksen täytäntöönpanosta Suomessa.
 Ministeriö aikoo vielä odottaa lopullista päätöslauselmaa, joka annettaneen loppuvuodesta, ja tiedottaa sitten asiasta tarkemmin, kertoo Krista Oinonen.
 Suomen valtio on voinut kommentoida neuvoa-antavan komitean raporttiluonnosta ennen sen julkaisua. Englanninkielisiin kommentteihin voi tutustua  täällä .
 Puiteyleissopimukseen voi tutustua tarkemmin  ulkoministeriön verkkosivuilla .
 Voit keskustella aiheesta kello 17 saakka.

Suomelle jälleen uusia kehotuksia saamelaisten aseman parantamiseksi – ulkoministeriö: “Asia otetaan huolelliseen tarkasteluun”


Summary: Bloggaaja, muotioikeuden tutkija ja eettisen muodin verkkokaupan perustaja keskustelivat pikamuodista Ylen aamussa torstaina.

Suomalaiset ostivat viime vuonna enemmän vaatteita kuin koskaan, mutta käyttivät niihin myös vähemmän rahaa kuin koskaan. Vaateteollisuuden ongelmat ja pikamuodin ympäristövaikutukset ovat jatkuvasti esillä, mutta miksi kulutamme silti kertakäyttömuotia?
 – Ei tiedetä, mistä lähteä etsimään vastuullista muotia, ei osata tehdä vertailua eri merkkien välillä eikä osata erottaa viherpesua aidosti vastuullisesta, sanoo suosittua Pupulandia-blogia kirjoittava  Jenni Rotonen . Rotonen oli keskustelemassa pikamuodista Ylen aamussa torstaina.
 Samoilla linjoilla on eettisen muodin verkkokaupan Ivalo.comin perustaja ja muotialan edunvalvontajärjestö Fashion Finlandin hallituksen jäsen  Matti Lamminsalo .
 – Jos kysyttäisiin sadalta suomalaiselta, mistä vastuullista muotia voi ostaa ja miten määrittelen sen, väitän että 95 heistä ei osaisi vastata. Pitäisi kääntää keskustelu siihen, mitä vastuullisuus oikeasti on ja miten se voidaan ymmärtää yksinkertaisesti, Lamminsalo sanoo.
 Paljonko vastuullisesti tuotettu t-paita maksaa?
 Mistä kuluttaja voi sitten tunnistaa vastuullisen brändin? Yhdestä asiasta sitä ainakaan ei tunnista.
 – Vastuullisuus, laatu ja halpuus eivät koskaan tule samassa paketissa. Ihmisten hintamielikuva on tosi vääristynyt. Ei ymmärretä, mitä vastuullinen tai laadukas vaate oikeasti maksaa, Rotonen sanoo.
 Konkreettisen esimerkin antaa keskustelun kolmas osallistuja, muotioikeuden tutkija  Heidi Härkönen . Hänen mukaansa vastuullisesti tuotettu t-paita ei voi maksaa viittä euroa, vaan ennemminkin noin 30–40 euroa.
 Härkösen mukaan jo kaupassa kannattaisi ylipäätään tutkia, millaisen vaatteen on ostamassa ja ostaa kestävää.
 – Kuluttajan pitäisi pystyä tunnistamaan näppituntumalla hyvälaatuinen materiaali. Käännä vaate toisin päin ja katso, miten saumat menevät. Onko vaate huolella tehty? Katso pesulapusta, mitä materiaaleja on käytetty. On myös kalliita brändejä, jotka tekevät huonolaatuisia vaatteita, Härkönen sanoo.
 Bloggaajan paras vastuullisuusneuvo
 Pupulandian Jenni Rotonen haluaisi muuttaa ajatuksia vaatteiden ostamisesta. Rotosen mielestä trendi- ja sesonkiajattelusta pitäisi luopua kokonaan.
 – Mun paras vastuullisuusneuvo on, että tunne oma tyylisi. Silloin ei tule hutiostoksia ja uskaltaa tehdä arvokkaampia ostoksia koska tietää, että ne tulevat pitkäaikaiseen käyttöön. Yksinkertaisesti etsii sen oman tyylinsä, ja sen jälkeen on halua panostaa niihin vaatteisiin, jotka hankkii.
 Miten vastuullisia valintoja voi tehdä kuluttajalle helpommaksi? Voit katsoa koko keskustelun artikkelin yläosasta.
 Lue myös:
 Pikamuoti on kasvattanut vaatejätteen määrää: "Siinä vastuullisuus lentää romukoppaan" – testaa, tiedätkö pikamuodin vaikutukset
 Anton Vanha-Majamaan kolumni: Halpavaatteiden ostamisesta ei saa ekologista millään, ja siksi meidän täytyy saada dopamiiniryöppymme muualta
 Harva tietää halpavaatteen todellisen hinnan: Pikamuoti saastuttaa enemmän kuin lento- ja laivaliikenne, koska vaatteita ei tehdä kestämään

Pupulandia-blogin Jenni Rotonen: "Vastuullisuus, laatu ja halpuus eivät tule samassa paketissa" – Onko vastuullinen vaate vaikea tunnistaa?


Summary: Turussa K-Market Suikkila ryöstettiin viikko sitten torstaina. Poliisi pyytää nyt viikkoa myöhemmin havaintoja tapauksesta.

Lounais-Suomen poliisilaitos pyytää havaintoja ja vihjeitä aseelliseen ryöstöön liittyen Turun Suikkilassa.
 K-Market Suikkila joutui ryöstön kohteeksi ennen kaupan sulkemisaikaa. Ryöstö tapahtui poliisin mukaan viime torstaina, 24.lokakuuta hieman ennen ilta kymmentä.
 Poliisin mukaan tekijä sai mukaansa käteistä rahaa. Tekijä oli piiloutunut hupun alle, mutta poliisi pyytää tunnistusapua valvontakamerakuviin liittyen.  Poliisi on julkaissut kuvat omassa tiedotteessaan.
 Ryöstöstä epäillään noin 20–35-vuotiasta miestä. Mies on tuntomerkkien mukaan laiha ja noin 180 senttimetriä pitkä. Ryöstöhetkellä hänellä oli päällään musta hupullinen ulkoilutakki, jonka vasemmassa rinnassa on HH-logo.
 Tutkinnallisista syistä poliisi ei tiedota asiasta enempää.

Kauppa ryöstettiin aseella uhaten viikko sitten Turussa – poliisi pyytää nyt vihjeitä tekijästä


Summary: Tuomittu tekeytyi alaikäiseksi tytöksi ja kiristi miehiä ympäri Suomea.

Pohjanmaan käräjäoikeus on antanut tuomion erikoisessa kiristysvyyhdissä. Kaikkiaan käräjäoikeus katsoi vaasalaismiehen syyllistyneen kolmen vuoden aikana 41 kiristykseen ja 37 kiristyksen yritykseen. Hänet tuomittiin vuoden ja kahdeksan kuukauden ehdolliseen vankeuteen sekä 60 tunnin yhdyskuntapalveluun.
 Lisäksi hänet tuomittiin menettämään rikoshyötynä valtiolle yli 30 000 euroa sekä maksamaan korvauksia osalle asianosaisista yli 26 000 euroa.
 Tuomittu lähestyi miehiä teksti-tv:n ja netin deittipalveluiden kautta esittäytyen yleensä ensin 18-vuotiaaksi. Tämän jälkeen hän viestitti olevansa nuorempi tyttö ja lähetti asianomistajille kuvia ja viestejä.
 Seuraavaksi hän esiintyikin tytön vanhempana ja alkoi kiristää miehiä ilmiantamisen uhalla. Osa tapauksista jäi yrityksiksi, mutta usealta asianomistajalta syytetty sai kiristettyä rahaa erikokoisia summia, enimmillään 15 000 euroa. Teot ajoittuvat vuosiin 2014-2017.
 Joissakin tapauksissa oli syytettynä myös toinen mies. Hän syyllistyi käräjäoikeuden mukaan yhdeksään kiristyksen yritykseen ja kahteen kiristykseen. Hänet tuomittiin 20 päivän vankeuteen, joka suoritetaan 20 tunnin yhdyskuntapalveluna.
 Syyttäjä vaati kovempaa, kolmen ja puolen vuoden vankeustuomiota, koska katsoi yhden tapauksen olevan törkeä kiristys. Käräjäoikeus kuitenkin katsoi, että törkeän kiristyksen tunnusmerkit eivät täyttyneet.
 Lue lisää:
 Vaasalaismies tekeytyi alaikäiseksi tytöksi ja kiristi kymmeniä miehiä – syyttäjä vaatii kovaa tuomiota

Vaasalaismiehelle ehdollista vankeutta kymmenien miesten kiristämisestä


Kuopion koulusurmasta ja muista väkivallanteoista epäilty mies on siirretty Kuopion yliopistollisesta sairaalasta vankisairaalaan Hämeenlinnaan, keskusrikospoliisi tiedottaa. Epäilty saa vankisairaalassa tarvitsemaansa jatkohoitoa.
 Poliisi jatkaa tapauksen tutkintaa kuulusteluilla ja teknisellä tutkinnalla. Esitutkinta kestää arviolta alkuvuoteen 2020.
 Keskusrikospoliisi kertoo tiedottavansa esitutkinnan etenemisestä lisää, kun siitä on lisää kerrottavaa.
 Poliisi ampui miestä jalkaan
 Hyökkäyksessä kauppakeskus Hermanissa sijaitsevissa Savon ammattiopiston luokkatiloissa kuoli nainen ja haavoittui epäillyn lisäksi yhdeksän muuta.
 25-vuotiasta miestä epäillään muun muassa murhasta ja yhdeksästä murhan yrityksestä.
 Nopeasti paikalle tullut poliisi pysäytti miehen ampumalla tätä. Tutkinnanjohtaja  Olli Töyräs  on kertonut, että mies haavoittui poliisin luodista jalkaansa. Poliisi ampui tilanteessa kaksi laukausta.
 Aseenkäytön arvioinut syyttäjä totesi, että poliisin ampumiselle oli perusteet, sillä murhasta epäilty mies lähestyi poliisia teräaseella ja ilmapistoolilla aseistautuneena eikä totellut käskytystä.
 Lue lisää:
 Kuopion kouluhyökkäystä tutkitaan valmistelurikoksena, murhana ja murhan yrityksinä – lisäksi syyte tulipalosta

KRP: Kuopion kouluhyökkäyksestä epäilty siirretty vankisairaalaan Hämeenlinnaan


Summary: Vuonna 2018 uusia yrityksiä perustettiin 35 300 kappaletta.

Uusien yritysten perustaminen kiihtyi viime vuonna, selviää Tilastokeskuksen tuoreesta julkistuksesta.
 Vuonna 2018 uusia yrityksiä perustettiin 35 300 kappaletta, mikä on 17 prosenttia enemmän kuin vuonna 2017. Samalla toimintansa lopettaneiden yritysten määrä kääntyi laskuun.
 Eniten yrityksiä aloitti ammatillisella, tieteellisellä ja teknisellä toimialalla. Näiden alojen yrityksiä oli 16 prosenttia kaikista vuonna 2018 aloittaneista yrityksistä. Toiseksi eniten yrityksiä perustettiin rakennusalalle ja kolmanneksi eniten kaupan alalle.
 Eniten lopettaneita yrityksiä puolestaan oli edellisvuosien tapaan kaupan alalla. Vuonna 2018 toimintansa lopetti kaikkiaan 20 064 yritystä. Sekä yritysten perustaminen että lopettaminen oli vilkkainta pääkaupunkiseudulla ja Tampereella.
 Yli puolet toimintansa aloittaneista yrityksistä oli liikkeen- tai ammatinharjoittajayrityksiä eli yksityisiä elinkeinonharjoittajia. Tilastoissa ovat mukana myös fuusioiden ja yhtiöittämisten seurauksena tapahtuneet aloitukset ja lopetukset.

Uusien yritysten perustaminen kiihtyi viime vuonna – Lopettaneita yrityksiä eniten kaupan alalla


Summary: Yhtiöiden välisissä neuvotteluissa on sovittu, ettei yhtään tehdasta suljeta.

Autonvalmistajat Fiat Chrysler ja PSA Peugeot yhdistyvät. Asiasta on sovittu molempien yhtiöiden johtokunnissa. Ne ovat antaneet neuvottelutiimeilleen valtuudet saattaa neuvotteut päätökseen ja tehdä fuusiosta sitovat sopimus.
 Fuusio toteutetaan siten, että Hollantiin perustetaan yhteisyritys, jonka osakekanta jakautuu puoliksi molempien emoyhtiöiden osakkeenomistajien kesken.
 Fuusion seurauksena syntyy maailman neljänneksi suurin autonvalmistaja, jonka vuosittainen myyntitulo nousee 170 miljardiin euroon. Liikevoiton toivotaan nousevan 11 miljardin euron tasolle.
 Yhdistyminen tuottaa 3,7 miljardin euron säästöt huolimatta siitä, ettei yhtään tehdasta ole aikomus sulkea. Tämä huojentaa erityisesti ranskalaisia ja italialaisia ammattiliittoja.
 Peugeotin toimitusjohtaja  Carlos Tavares  nousee uuden yrityksen toimitusjohtajaksi, kun taas Fiat Chryslerin toimitusjohtajasta  John Elkmannista  tulee hallituksen puheenjohtaja.
 Uuden yhtiön sanotaan kykenevän vastaamaan sähköisen autoilun, tietoverkkoliitännän ja autonomisen autoilun haasteisiin nopeasti ja kustannustehokkaasti.

Peugeot ja Fiat Chrysler yhdistyvät – Syntyy maailman neljänneksi suurin autoyhtiö


Summary: Viranomaisten mukaan tulipalo syttyi, kun vastoin määräyksiä junaan tuodut kaasupullot räjähtivät.

Pakistanissa ainakin 65 ihmistä kuoli ja kymmeniä loukkaantui, kun ruoanlaittoon tarkoitetut kaasupullot räjähtivät pyhiinvaeltajia kuljettaneessa junassa.
 Ainakin kolme junanvaunua syttyi tuleen. Paikallisten tiedotusvälineiden mukaan osa uhreista kuoli, kun he pakenivat liekkejä hyppäämällä liikkuvasta junasta.
 Onnettomuus tapahtui Punjabin maakunnassa. Pakistanin rautateiden edustaja  Ali Nawaz  kertoi uutistoimisto AFP:lle, että kaksi kaasupulloa räjähti, kun matkustajat valmistivat aamiaista junassa.
 Nawazin mukaan kaasupullojen tuominen junaan on kielletty. Tapauksesta on aloitettu tutkinta.
 Turma sattui Tezgam-junassa, joka on yksi Pakistanin vanhimmista ja suositummista junista. Se kulkee eteläisen satamakaupunki Karachin ja maan pohjoisosassa sijaitsevan Rawalpindin välillä.
 Tällä kertaa pyhiinvaeltajia kuljettanut juna oli kuitenkin matkalla Lahoreen, jossa järjestetään muslimien uskonnollinen kokoontuminen.
 Pakistanin pääministeri  Imran Khan  esitti surunvalittelunsa uhrien perheille viestipalvelu Twitterissä.
 Kyseessä on pahin junaonnettomuus Pakistanissa lähes 15 vuoteen.

Pakistanissa ainakin 65 ihmistä kuoli junapalossa


Keskusrikospoliisi Krp on muuttanut rikosnimikettä kadonneen somerolaisnaisen tutkinnassa. Tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Jarkko Toivosen  mukaan kyse on nyt murhasta. Aiemmin asiaa tutkittiin tappona.
 21-vuotias nainen on  ollut kateissa  kesäkuun alkupuolelta asti. Teosta epäillään vuonna 1995 syntynyttä miestä, joka vangittiin elokuun lopussa.
 – Esitutkinnassa esiin tulleiden tietojen perusteella olemme päätyneet käsitykseen, että tekoon on liittynyt suunnitelmallisuutta ja harkintaa, ja siksi rikosnimike muuttui. Epäilty on tavoitellut itselleen taloudellista hyötyä käyttämällä uhrin henkilötietoja hankkiakseen pikaluottoja ja kirjautuessaan tämän verkkopankkiin, kertoo Jarkko Toivonen Krp:n tiedotteessa..
 Syytteen nostamisen määräaika on siirretty ensi vuoden tammikuuhun. Naisen ruumista ei ole löydetty. Nainen oli suorittamassa asepalvelusta Porin prikaatissa katoamisen aikaan.
 – Poliisi tekee edelleen etsintöjä Somerolla ja lähialueilla. Lisäksi jatkamme teknistä tutkintaa ja kuulusteluita, Toivonen sanoo.
 Poliisin jakama kuva Volvosta, jonka liikkeistä poliisi kaipaa havaintoja. Poliisi
 Erityisesti poliisia kiinnostaa harmaa Volvo V70 CZN-808 ja sen liikkuminen Somerniemen ja Oinasjärven alueella 8.–9. kesäkuuta sekä Someron keskustassa sunnuntaiaamuna 9. kesäkuuta.
 Vihjeitä voi toimittaa sähköpostitse osoitteeseen  rikosvihje.krp@poliisi.fi .
 Lue myös nämä:
 Poliisi etsii edelleen kesäkuussa kadonneen 21-vuotiaan naisen ruumista Somerolla – syyte määrä nostaa lähiaikoina
 KRP tutkii epäiltyä henkirikosta Somerolla – varusmiespalvelusta suorittanut nainen nähtiin viimeksi kotipihallaan kesäkuussa

Krp tutkii kadonneen somerolaisnaisen tapausta nyt murhana


Summary: Heikko kysyntä ja nikkelin hinnan nousu kurittivat yhtiötä.

Ruostumatonta terästä valmistavan Outokummun liiketulos putosi tappiolliseksi vuoden kolmannella neljänneksellä.
 Oikaistu liiketulos painui 13 miljoonaa euroa tappiolle, kun se vuotta aiemmin oli 75 miljoonaa euroa plussalla.
 Toimitusjohtaja  Roeland Baanin  mukaan yhtiön kannattavuus laski muun muassa heikon kysynnän ja Eurooppaan suuntautuvan tuonnin kasvun vuoksi. Lisäksi nikkelin hinnan jyrkkä nousu aiheutti Outokummulle suojaustappioita.

Teräsyhtiö Outokumpu rojahti tappiolle


Summary: Vähennystarve vastaa yhtiön mukaan noin kuuden miljoonan euron vuosittaisia säästöjä.

Rakennusyhtiö SRV kertoo aloittavansa yt-neuvottelut, jotka koskevat yhtiön työntekijöitä Suomessa. SRV arvioi vähennystarpeeksi 90 henkilötyövuotta. Yhtiön mukaan tämä vastaa noin kuuden miljoonan euron vuosittaisia säästöjä.
 Suunnitellut vähennykset ovat osa SRV:n tervehdyttämisohjelmaa, jonka aloittamisesta yhtiö kertoo tiedotteessa. Ohjelman tavoitteena on muun muassa varmistaa, että SRV saa ensi vuonna nostettua liiketuloksensa plussalle.
 SRV antoi kolme viikkoa sitten  tulosvaroituksen , jossa yhtiö sanoi tämän vuoden liiketuloksensa jäävän tappiolliseksi.
 Yhtiön ongelmien syynä on muun muassa Majakan tornitalon viivästyminen Helsingin Kalasatamassa. Tulosvaroituksessa SRV kertoi, että Majakan viivästyminen aiheuttaa aiemmin arvioitua suuremmat lisäkustannukset.
 Kolmannella vuosineljänneksellä SRV:n operatiivinen liiketulos painui seitsemän miljoonaa euroa tappiolle. Vuosi sitten vastaava tulos oli noin kolme miljoonaa miinuksella. Yhtiön mukaan tulosta heikensivät Venäjän sijoituksiin tehdyt arvonalennukset ja hankkeiden katteiden heikentyminen.

Rakennusyhtiö SRV aloittaa yt-neuvottelut – Vähennystarve 90 henkilötyövuotta


Summary: Intian hallitus toivoo, että omistusoikeuden laajentaminen lisäisi talouskasvua ja laimentaisi kapinamielialaa.

Intian hallitus jakoi torstaina virallisesti Jammun ja Kashmirin osavaltion kahteen uuteen liittovaltion hallinnoimaan alueeseen.
 Uudessa järjestelyssä toisen alueen nimi on Jammu ja Kashmir ja toisen Ladakh. Molempia alueita hallitaan nyt pääkaupunki Delhistä käsin, joten niiden autonomia kapenee.
 Kiistanalaisen uudistuksen tavoitteena on kiristää Intian hallituksen otetta levottomasta Kashmirista. Intian hallitusta vastustavat separatistit haluavat itsenäisen Kashmirin tai liittää alueen Pakistaniin.
 Maanomistuksen avaaminen hiertää paikallisia
 Uudistuksen myötä Intian perustuslaista kumoutui kohta, joka takasi kashmirilaisille yksinoikeuden maanomistukseen alueella. Samalla Kashmirin oma lippu poistui käytöstä.
 Intian hallitus toivoo, että omistusoikeuden laajentaminen Kashmirissa ja alueelle saapuvat ulkopuoliset ihmiset lisäisivät talouskasvua ja työpaikkoja sekä laimentaisivat kapinamielialaa.
 Monet Kashmirin laakson asukkaat puolestaan pelkäävät, että muualta Intiasta tulevat ulkopuoliset ostavat runsaasti maata Kashmirista.
 Jammussa ja Kashmirissa asuu yhteensä noin 12,2 miljoonaa ihmistä. Syrjäisessä Ladakhissa on noin 300 000 asukasta.
 Kashmirin laaksossa väestöstä enemmistö on muslimeja ja Jammun alueella hinduja. Korkealla Himalajan vuoristossa sijaitsevassa Ladakhissa asuu runsaasti buddhalaisia.
 Hindunationalistisen Intian kansanpuolueen eli BJP:n johtama hallitus sanoo, että Kashmirin muuttaminen liittovaltion hallinnoimaksi alueeksi muun muassa takaa alueen asukkaille oikeuden koulutukseen ja suojelee vähimmistöjen oikeuksia.
 Pääministeri  Narendra Modin  mukaan Intian vastaisen kapinan päättyminen lisäisi turismia kauniista vuorimaisemistaan tunnetussa Kashmirissa sekä houkuttelisi investointeja, jotka parantaisivat alueen taloutta.
 Erityisaseman poisto aiheutti levottomuuksia
 Intian hallitus  ilmoitti Kashmirin erityisaseman poistamisesta  elokuussa. Alueella rajoitettiin muun muassa liikkumista ja nettiyhteyksiä. Lisäksi Intia lähetti alueelle kymmeniätuhansia sotilaita lisää.
 Turvallisuusjoukkojen lisäämisestä huolimatta Kashmirin laaksossa oli Intian vastaisia levottomuuksia. Ainakin kolme ihmistä on kuollut ja satoja loukkaantunut protesteissa. Intian joukot  pidättivät tuhansia ihmisiä . Viranomaisten mukaan valtaosa pidätetyistä on myöhemmin vapautettu.
 Kashmir on jaettu Intian ja Pakistanin kesken, mutta molemmat maat pitävät koko aluetta omanaan. Kashmirin laakso on yksi maailman militarisoiduimmista alueista. Vuosikymmeniä jatkuneessa konfliktissa on kuollut kymmeniä tuhansia ihmisiä.
 Marraskuun alussa Intian korkeimman oikeuden on määrä aloittaa valitusten käsittely, joiden mukaan Kashmirin erityisaseman kumoaminen ei ollut laillinen. Oikeuden päätöksen odotetaan tulevan useiden kuukausien kuluttua.
 Lue lisää:
 Intia poisti Kashmirin erityisalueen aseman ja lähetti sinne kymmeniätuhansia sotilaita
 Kashmirissa levoton viikonloppu – Kahdessa viikossa on tehty tuhansia pidätyksiä
 Suomessa vieraileva Intian ulkoministeri sättii Pakistania uhkailusta Kashmirin kiistassa – "Pakistan pelottelee sodalla"

Intia jakoi Jammun ja Kashmirin osavaltion kahtia – kashmirilaiset pelkäävät, että ulkopuoliset vievät nyt heidän maansa


Summary: Vikoja on löytynyt Boeing 737NG-mallista.

Kriisiytynyt lentoyhtiö Boeing myönsi torstaina, että kymmenistä sen suosituista 737NG-mallin matkustajakoneista on löytynyt tarkastuksissa halkeamia, kertoo uutistoimisto AFP.
 Yhtiön tiedottaja kertoi AFP:lle, että maailmanlaajuisesti noin viisikymmentä 737NG-matkustajakonetta on asetettu lentokieltoon kunnes niistä löytyneet viat on korjattu.
 Boeing on aiemmin kertonut, että 737NG-mallissa oli havaittu ongelma osassa, joka liittää siiven lentokoneen runkoon. Yhdysvaltain viranomaiset määräsivät kaikki runsaasti käytetyt 737NG-koneet välittömästi tarkastettavaksi.
 Boeingin tiedottajan mukaan noin tuhat yhtiön konetta on tarkastettu tähän mennessä. Alle viidestä prosentista oli löytynyt korjausta vaativia vikoja.
 Australialainen lentoyhtiö Qantas kertoi keskiviikkona, että se oli löytänyt halkeamia yhdestä 737NG-koneestaan. Kyseinen kone on poistettu käytöstä ja viety korjattavaksi.
 Aiemmin tässä kuussa brasilialainen lentoyhtiö Gol ilmoitti vetäneensä käytöstä yksitoista Boeing 737NG-konetta. Yhdysvaltalainen Southwest Airlines on poistanut käytöstä kaksi mallin konetta.
 1990-luvulta asti valmistettu 737NG on versio vanhemmasta 737-mallista. Boeing oli korvaamassa 737NG-malleja 737 Max -koneilla, mutta kyseinen malli  määrättiin lentokieltoon maaliskuussa  sen jälkeen, kun kaksi 737 Maxia oli joutunut onnettomuuteen.
 Lue lisää:
 Trump: Yhdysvallat asettaa Boeing 737 MAX -koneille lentokieltoja

AFP: Yli 50 Boeingin matkustajakonetta asetettu lentokieltoon halkeamien takia