Summary: Lähes 2 500 kielestä haarukoitiin tunteita ilmaisevia sanoja,  joilla on monta merkitystä. Monissa Tyynenmeren alueen kielissä "yllätys" ja "pelko" kuuluvat yhteen, mutta toisaalla "yllätyksen" parina onkin "halu" tai "toive".

Kaikissa maailman kielissä lienee sana tunteelle, jota suomeksi kutsutaan rakkaudeksi. Mutta välittävätkö "rakkauden" ja muiden tunteita ilmaisevien sanojen suoraviivaiset käännökset toisen kielen puhujalle myös tunteiden sävyt yksi yhteen?
 Eivät läheskään aina, sanovat tutkijat, jotka selvittivät tunnesanojen sisältöä miltei 2 500 kielessä eli lähes kolmanneksessa maapallolla puhutuista kielistä.
 Tutkitut kielet kuuluvat 20 kieliperheeseen. Yhdysvaltalaisen  Pohjois-Carolinan yliopiston  ja saksalaisen  Max Planck -instituutin  tutkimuksessa ilmeni, että tunnesanat ovat usein vivahteiltaan erilaisia myös kieliperheiden sisällä.
 Tieteilijöitä on kauan pohdituttanut, ovatko maailman kaikkien ihmisten tunteet peräisin yhdestä biologisesta juuresta. Ovatko ne siksi edelleen pohjimmiltaan samanlaisia kulttuurista riippumatta?
 Se oli pitkään vakiintunut käsitys. Sitä mieltä oli jo  Charles Darwin . Hänet tunnetaan biologisen evoluution tutkimuksistaan, mutta häntä kiinnosti myös psykologia. Kerran hän teki ajalleen poikkeuksellisen kokeen, jossa hän pyysi vieraitaan yllättäen lukemaan tunteita ihmisten kasvokuvista.
 Tutkimustensa perusteella Darwin väitti kirjassaan  The Expression of the Emotions in Man and Animals ,  että kaikki ihmiset ja jopa eläimet osoittavat tunteita samanlaisella käytöksellä. Teoksesta ilmestyi suomalainen käännös,  Tunteiden ilmaisu ihmisissä ja eläimissä , vasta vuonna 2009.
 Muun muassa tämän kuvan Darwin näytti kokeissaan ja pyysi kertomaan, mitä tunnetta naisen ilme vastaajien mielestä heijasti.  Princeton Theological Seminary Library
 Myöhempien tutkimusten perusteella Darwinin pääteltiin olleen ainakin ihmisten suhteen oikeassa pitäessään tunteiden pohjaa vahvasti biologisena.
 Yksi monet vakuuttanut tutkimus  tehtiin 1970-luvulla Papua-Uudessa-Guinessa .  Eristäytyneenä elänyt heimo tunnisti valokuvista länsimaalaisten tunnetiloja paremmin kuin pelkän arvaamisen antamalla todennäköisyydellä.
 Psykologiaan vakiintui ajatus, että ihmisten perustunteet ovat yleismaailmallisia ja niitä on kuusi: viha, pelko, hämmästys, inho, onni ja suru. Tuon käsityksen mukaan kulttuureilla ei ole ollut vaikutusta perusjakoon.
 Viime aikoina psykologien, aivotutkijoiden ja antropologien tutkimukset ovat kuitenkin keikuttaneet yksimielisyyttä. Tunteiden ja niiden ilmaisujen takaa on alkanut paljastua kulttuurisen kasvatuksen iso merkitys.
 Tuore tutkimus etsi asiaan uutta kulmaa kielistä, niiden monimerkityksisistä sanoista. Tutkijat käyttävät niistä uudehkoa colexification-termiä.
 Usein merkitysparien tai -ryhmien taustalla on käsitteellinen yhteys. Esimerkiksi "hengittää"-verbillä tarkoitetaan monissa kielissä myös lyhyen lepohetken pitämistä. Suomessakin "hengähtäminen" tai "henkäisy" toimii vastaavasti.
 Suomesta voi poimia myös vaikkapa sanan "taivas", jolla viitataan sekä ilmakehään että uskonnollisesti tuonpuoleiseen. Kiinassa on samoin, englannissa ei.
 Colexification-käsitteestä voi lukea lisää sen kymmenisen vuotta sitten kehittäneen ranskalaisen kielentutkijan Alexandre François'n englanninkielisestä  tutkimusartikkelista.
 Kahdeksan tunnetta rakkauden parina
 Pohjois-Carolinan yliopiston ja Max Planck -instituutin tutkimuksessa etsittiin monimerkityksisyyttä nimenomaan tunnesanoista.
 Tutkijat havaitsivat muun muassa, että siinä missä monissa austronesialaisissa kielissä yhdistyvät "yllätys" ja "pelko", tai-kadai-kielissä "yllätyksen" parina on "halu" tai "toive".
 "Viha" puolestaan on Euroopassa laajalti puhutuissa indoeurooppalaisissa kielissä sukulainen "ahdistukselle", austroasiaattisissa kielissä pikemminkin "surulle" tai "katumukselle".
 Erityisen kiinnostavana havaintona tutkijat pitivät sitä, että useissa austronesialaisissa ja eteläamerikkalaisissa kielissä "rakkaus" linkittyy "säälin" kanssa. Kaikkiaan aineistosta löytyi "rakkaudelle" ja "rakastamiselle" seitsemän muutakin rinnakkaismerkitystä: "halu", "pitää", "hyvä", "tarve", "onnellinen", "hakea" ja "pyytää".
 Tutkimusaineistossa oli satatuhatta sanaa  CLICS-tietokannasta . Siihen on sittemmin koottu monimerkityksisiä sanoja vieläkin useammasta kielestä, nyt jo lähes 3 200:sta.
 Sanat jaoteltiin tuhansiin käsitteellisiin kategorioihin. 24 oli tunteita, rakkaudesta vihaan.
 Vaikka eroja paljastui runsaasti, yhtenäväisiäkin linjoja löytyi. Selvästi hyvään tuuleen tai onnellisuuteen viittaavilla sanoilla ei juuri ole pessimistisiä kaksoismerkityksiä. "Onnellisuus" ei missään kielessä ole sanapari esimerkiksi "katumuksen" kanssa.
 – Näin laajassa aineistossa yllätti se, miten yleismaailmallisesti kielet erottelevat miellyttävät ja epämiellyttävät tunteet, sanoo tutkimusartikkelin pääkirjoittaja, kulttuuripsykologi  Joshua Conrad Jackson .
 Odotettavissa lienee ollut kielialueiden maantieteellisen läheisyyden yhdenmukaistava vaikutus. Jälkensä ovat jättäneet muuttoliike, kauppa ja valloitussodat, tutkijat päättelivät. Eroja kuitenkin löytyi myös lähekkäin puhuttujen kielien väliltä.
 Vieraat lähtivät, tuli awumbuk
 Selvimmillään tunneilmaisujen monimuotoisuus näkyy sanoina, joilla ei ole lainkaan yksiselitteistä käännöstä muihin kieliin.
 Portugalin "saudade" tarkoittaa jonkin asian puuttumisen tai katoamisen aiheuttavaa syvää surumieltä. Hindissä "jijivisha" on suuri halu pysyä hengissä nyt ja vastakin. Papua-Uuden-Guinean bainingien "awumbuk" on päiviä kestävä lamaannus mieluisien yövieraiden lähdettyä.
 Suomen sanoista "sisu" on sellainen, josta usein sanotaan, että sitä ei voi kääntää sellaisenaan eikä sille ole edes sellaista määritelmää, josta kaikki suomalaiset olisivat yhtä mieltä.
 Sitkeä, hellittämätön tahdonvoima; sinnikkyys; lannistumattomuus; uskallus; rohkeus; kiivas, paha tai kova luonteenlaatu.  Kielitoimiston sanakirja "sisu"-sanan merkityksistä
 Jacksonin yhteenveto  Science-lehdessä  julkaistun tutkimuksen tuloksista ei ole joko–tai vaan sekä–että. Tunnesanat ovat sekä yleismaailmallisia että kunkin kulttuurin omia, hän sanoo.
 Tulokset nostavat esiin vanhan kiehtovan kysymyksen: kun tunteista puhutaan eri tavoin, tarkoittaako se myös kokemusten erilaisuutta, puntaroi brittiläisen Yorkin yliopiston psykologian professori  Asifa Majid  tutkimusartikkelin yhteydessä  Science-lehdessä  julkaistussa kommentissaan.
 Ainutlaatuisen suuren aineistonsa ja uuden menetelmänsä ansiosta tutkimus antaa lisää polttoainetta poikkitieteelliselle debatille.

Rakkaus, onni, viha – kun tunnesanan kääntää toiseen kieleen, saattaa tulla sanoneeksi muuta kuin aikoi


Summary: Mikään ryhmittymä ei ole ilmoittanut tehneensä iskua.

Turkin sotilaskone saapui varhain aamulla Somalian pääkaupunkiin Mogadishuun evakuoimaan eilisessä pommi-iskussa vakavasti haavoittuneita.
 Eilen Somalian pääkaupungissa räjähtäneessä autopommi-iskussa kuoli ainakin 79 ihmistä ja reilusti yli sata ihmistä haavoittui.
 Ainakin kaksi Turkin kansalaista kuoli iskussa ja heidän ruumiinsa tuodaan Turkkiin samalla evakuointilennolla.
 Turkkilaiskone toi mukanaan lääkkeitä ja kymmeniä lääkäreitä hoitamaan vakavasti loukkaantuneita paikan päällä. Myös Qatar aikoo lähettää lentoteitse apua Somaliaan maanantaina.
 Turkki on ollut yksi Somalian tärkeimmistä avunantajista maassa vuonna 2011 puhjenneen nälänhädän jälkeen.
 Somalia sijaitsee strategisesti merkittävässä Afrikan sarvessa Itä-Afrikassa. Uutistoimisto Reutersin mukaan yksi pitkään jatkuneen avun motiiveista on se, että Turkki haluaa lisätä vaikutusvaltaansa alueella.
 Mikään ryhmittymä ei ole ilmoittanut tehneensä iskua, mutta Mogadishussa on tehty usein autopommi-iskuja, joiden takana on ollut äärijärjestö al-Shabaab. Myös maan presidentti  Mohamed Abdullahi Farmaajo  on yhdistänyt iskun al-Shabaabiin.
 AFP:n laskujen mukaan Somaliassa on ollut vuoden 2015 jälkeen 13 iskua, joissa on kuollut vähintään 20 ihmistä. Näistä 11 on tapahtunut Mogadishussa.
 Lue myös :
 Kymmeniä kuollut Somalian pahimmassa pommi-iskussa vuosiin – Paikalla ollut suomensomalialainen Ylelle: En pysty edes laskemaan uhrien määrää

Turkki evakuoi Somalian pommi-iskussa vakavasti haavoittuneita – eilen sattuneessa räjähdyksessä kuoli kymmeniä


Summary: Rekisterin mukaan vajaat 900  000 suomalaista on jo ottanut rokotteen, vieläkin ehtii suojautua.

hengitystieinfektiot (hengityselinten taudit, infektiot)

Influenssaepidemia on käynnistymässä Suomessa, kertoo Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL. Joissakin sairaanhoitopiireissä todettujen tautitapausten määrä ylittää jo epidemian määritelmän, mutta valtakunnallisesti ollaan vasta epidemian rajoilla.
 THL:n tartuntarekisteriin on ilmoitettu sekä A- että B-viruksia. Tapauksia on kaikkialta maasta ja niitä on todettu kaikenikäisillä.
 – Osassa sairaanhoitopiireistä koetaan, että viime (influenssa)kauden vastaavaan aikaan verrattuna tapauksia on nyt enemmän, mutta viime kausi olikin poikkeuksellisen lievä. Se alkoi selkeästi myöhemmin, vasta viikolla neljä. Uskoisin, että kun alkuviikolla kaikki tiedot päivittyvät, influenssa-aktiivisuus luultavasti ylittää epidemiakynnyksen rajan, kertoo erityisasiantuntija  Niina Ikonen  THL:stä.
 Influenssan kaltaisia tautitapauksia oli viime viikon loppuun mennessä todettu eniten Pohjois-Karjalassa, missä THL on kirjannut influenssa-aktiivisuuden korkeaksi. Kohtalaiseksi influenssa-aktiivisuus on lisäksi luokiteltu Lapissa, Etelä-Pohjanmaalla, Satakunnassa, Varsinais-Suomessa ja Etelä-Savossa. Kaikkialla muualla maassa luokitus on arvioitu matalaksi.
 Rokotteen ottaminen ei ole myöhäistä
 Viikko sitten Suomessa oli annettu vajaat 900 000 influenssarokotetta rokotusrekisterin mukaan. Kaikkiaan THL on hankkinut 1,7 miljoonaa pistettävää influenssarokotetta ja lähes 120 000 nenäsumuterokotetta 2–6-vuotiaille.
 Rokotteen ehtii vielä ottaa, THL muistuttaa. Kannattaa kuitenkin toimia nopeasti, sillä rokotteen ottamisen jälkeen suojan muodostumiseen kuluu noin kaksi viikkoa.
 – Rokotteen ottaminen ei ole missään nimessä turhaa eikä myöhäistä, koska olemme vasta epidemian alussa. Meillä saattaa myös kiertää eri influenssaviruksia eri aikaan. Esimerkiksi viime kaudella epidemian alussa esiintyi ensin toista A-virusta, ja sitten molemmat A-virukset kiersivät samanaikaisesti, kunnes ensimmäinen niistä hiipui, Ikonen sanoo.
 Hän muistuttaa, että influenssaviruksen voi nyt kohdata missä tahansa pohjoisella pallonpuoliskolla matkatessaan.
 Käsihygienia suojaa paljolta
 Influenssa on influenssavirusten aiheuttama hengitystietulehdus. Tartunnan saaneista vain noin puolet sairastuu. Sama influenssavirus voi aiheuttaa eri henkilöille erilaisia oireita, joista tavallisimpia ovat nopeasti nouseva korkea kuume, lihaskivut, päänsärky ja huonovointisuus. Lisäksi saattaa esiintyä yskää, nuhaa ja kurkkukipua. Influenssan voi sairastaa myös oireettomasti.
 Niina Ikonen muistuttaa, että yleinen käsihygienia on rokotteen jälkeen paras tapa suojautua influenssaa vastaan.
 Hoitamattoman influenssan jälkitaudit, kuten keuhkokuume, ovat todella vakavia.

Influenssaepidemia alkamassa – tapauksia todettu jo kaikenikäisillä kaikkialla maassa


Summary: Tilin voi osassa pankkeja avata jo nyt, vaikka sijoituksia pääsee tekemään vasta ensi vuonna. Veroa tilin tuotoista maksetaan vasta varoja nostettaessa.

Arvopaperisijoittamista seuraavassa ja edistävässä Pörssisäätiössä luotetaan, että uusien osakesäästötilien myötä pörssiosakkeisiin sijoittamisesta tulee yhä suositumpaa. Tilejä on voinut avata vasta parissa pankissa, mutta alku vaikuttaa lupaavalta.
 – Joulukuun puolivälissä on jo yli 10 000 ihmistä avannut osakesäästötilin, mikä on tietysti hieno merkki, koska tilit oikeasti tulevat käyttöön vasta tammikuussa. Mutta odotus on, että varmaan semmoinen 100 000 ihmistä jo alkuvaiheessa ensi vuonna avaisi tämän tilin, sanoo Pörssisäätiön toimitusjohtaja  Sari Lounasmeri.
 Pörssisäätiössä uskotaan, että varoja uusille tileille siirtyy etenkin talletuksista, joita yksityistalouksilla on Suomessa noin 90 miljardin euron edestä. Lounasmeri uskoo, että osa ensimmäisenä aloittavista on jo nykyäänkin osakesijoittajia.
 Mikko Airikka / Yle
 – Mutta tämä on nimenomaan sellainen malli, jota meidän kyselyjen perusteella uudet sijoittajat ja nuoret sijoittajat ovat kiinnostuneet käyttämään, koska se on hallinnollisesti helpompi. Se tarkoittaa sitä, että nollakorkoisista talletuksista useita miljardeja siirtyy varmasti osakesijoituksiin ja se on tietysti hyvin merkittävä siirtymä.
 Jo entuudestaan omistettuja osakkeita ei uusille osakesäästötileille voi siirtää, vaan tilille voi panna vain rahaa, jolla sitten voi ostaa osakkeita.
 Lounasmeren mukaan osakesäästötili sopii erityisen hyvin sellaiselle ihmiselle, jolla on pitkä sijoitusaika, esimerkiksi kymmenen vuotta.
 – Ja semmoiselle joka joko keskittyy osinkoa hyvin jakaviin yrityksiin ja haluaa sijoittaa osingot aina uudestaan tai sellaiselle henkilölle, joka haluaa vaihtaa sijoituskohteitaan. Muutaman kerran vuodessa käydä kauppaa. Esimerkiksi tämäntyyppisille se sopii hyvin.
 Suomessa osakesäästötilien kautta voi sijoittaa vain pörssiosakkeisiin, muistuttaa Pörssisäätiön toimitusjohtaja Sari Lounasmeri. Marja Väänänen / Yle
 Nykyään puhutaan paljon aineettomista lahjoista ja talousopetuksesta. Olisiko osakesäästötili hyvä lahjaidea jälkikasvulle tai vaikka kummilapselle?
 Lounasmeren mukaan myös lapselle voi avata osakesäästötilin. Lapsella sijoitusaikahorisontti on tyypillisesti pitkä.
 – Eli heille on luonnostaan hyvä, että he käyttäisivät tällaista osakesäästötiliä. Osa palveluntarjoajista mahdollistaa sen, että nyt joulukuussa pystyy jo avaamaan tilin lapselle. Silloin kun lapselle sen avaa, sinne voi vähitellen lähteä siirtämään sijoittamiseen ajateltua, korvamerkittyä pitkäjänteistä rahaa, Lounasmeri sanoo.
 Hänen mukaansa lapsen kanssa voisi yhdessäkin keskustella sijoituspäätöksistä, minkä yrityksen osakkeenomistaja haluttaisiin olla.
 "Ei varsinainen veroporkkana"
 Verotettavaa pääomatuloa osakesäästötilille mahdollisesti kertyneistä osingoista ja myyntivoitoista tulee vasta, kun tiliomistaja nostaa varojaan.
 – Nähdään että, sijoittajat reagoivat verotukseen aika voimakkaasti. Erityisesti nyt on ollut 2000 -luvulla pari veronkiristystä, missä nähdään että osakesijoittajien määrä on vähentynyt, niiden jotka suoraan omistavat osakkeita. Nyt osakesäästötili tuo selkeän rakenteen, Lounasmeri sanoo.
 Hänen mukaansa osakesäästötilissä ei ole kyse varsinaisesta veroporkkanasta.
 – Ehkä enemmän semmoisesta, että se helpottaa, selkiyttää ja vähentää verotuksen ajattelemista. Uskomme, että tämä voisi kääntää osakesijoittajien, niiden jotka omistavat suoraan osakkeita, määrän nousuun, Lounasmeri arvioi.
 Julkisessa keskustelussa on uumoiltu, että tilille jääviä voittoja ei katsottaisi tuloksi esimerkiksi Kelan opintotukea myönnettässä. Kelan odotetaan tekevän asiassa virallisen päätöksen vielä kuluvan vuoden aikana.
 – En pysty nyt suoralta kädeltä sanomaan, mikä tulee sitten olemaan linjaus, mutta asia on parhaillaan pohdinnassa, toteaa Kelan etuusjohtaja  Anne Neimala .
 Kelan etuusjohtajan Anne Neimalan mukaan osakesäästötilien vaikutuksista opintotukeen pyritään tekemään päätös kuluvan vuoden loppuun mennessä. Kela
 Entä missä Kelan tuissa osakesäästötili katsotaan varallisuudeksi, joka vaikuttaa etuuteen?
 – Osakesäästötilillä oleva varallisuus on perustoimeentulotuessa ja eläkkeensaajan asumistuessa huomioon otettavaa omaisuutta, Neimala varmentaa.
 Riski ja tuotto käsi kädessä
 Osakesäästötilin avaamista harkitsevan pitää tietysti muistaa, että tilillä olevat osakkeet ovat sijoitus, jonka arvo voi myös alentua. Myös kulut on maksettava eli tilille laittamiaan varoja ei välttämättä saa takaisin. Toisaalta, taitavalle ja onnekkaalle sijoittajalle tuototkin ovat mahdollisia.
 Pörssisäätiön mukaan pörssin keskimääräinen vuosituotto on ollut pitkällä aikavälillä noin 7 prosenttia. Lisäksi yksityisten ihmisten sijoittamisella, mitä osakesäästötilit edistävät, on myös kansantaloudellista merkitystä.
 – Sekä toisaalta yritysten kasvun rahoittaminen, että toisaalta omistajuus, omistajana päätöksenteko. Me voimme olla hyviä yritysten kasvun rahoittajia. Yritykset hakevat osakeanneilla uutta rahoitusta kasvuun ja siinä myös kotitalouksilla on oma roolinsa.
 – Vielä tärkeämpi rooli on mielestäni omistajuus. Loppujen lopuksi yritysten omistajat tekevät ne tärkeät päätökset, valitsee hallituksen, päättää osingonjaosta ja näin edelleen. Ja jos me kaikki olemme omistajia, silloin tietysti meidän arvot ovat yritysten arvoja. Sen takia laajapohjainen omistajuus olisi hirvittävän tärkeä asia yhteiskunnalle, muotoilee Lounasmeri.

Jo yli 10 000 on avannut uudenlaisen osakesäästötilin – Pörssisäätiö odottaa, että osakesijoituksiin siirtyy talletuksista useita miljardeja euroja


Summary: Hirvenmetsästys on vaikeutunut susialueilla, mutta tavoiteltu saalismäärä näyttää toteutuvan.

Sudet ovat tulleet tutuksi myös Satakunnassa. Metsästyksen tulevaisuutta miettii huittislainen  Pertti Vuorinen , jolla on Metsästysseura Paukun oman seurueensa ainoa hirvikoira. Uusi koira pitäisi ottaa kasvamaan nykyisen jämtlanninpystykorva Sallin rinnalle, mutta halukkaita ei ole ilmaantunut.
 – Koirien koulutus on niin vaikeaa täällä, kun susia on joka paikassa, Vuorinen toteaa.
 Aiemmin koiran saattoi päästää metsästyskaudella vapaaksi metsän keskellä olevasta kotitalosta ja seurata koiratutkan avulla sen liikkeitä. Nyt hirvenmetsästyskin on enemmän koiran vahtimista, ettei se joudu vaara-alueelle hirvien perässä.
 Koiraharrastuksen hiipuminen näkyy selvästi. Harva kasvattaa enää hirvikoiria ja pentujen ostajia on vähemmän. Koirien hirvenhaukkukokeissa oli ennen kymmeniä koiria, nyt ehkä yksi tai kaksi.
 Jämtlanninpystykorva Salli haukkuu hirviä ja karhuja. Markku Sandell / Yle
 – Ne alueet, missä susia on, niin niillä ei ollenkaan metsästetä. Meidän seurallamme on noin 10 000 hehtaaria metsästysmaita vuokrattuna, joista ehkä puolet on nyt sellaisia, missä ei metsästetä, Vuorinen kertoo.
 Vuorisen metsästysmatkailutoiminta toi Huittisiin aiemmin jopa parikymmentä ulkomaista seuruetta hirvi- ja peurajahtiin. Susien ilmaantuminen lopetti ajavilla koirilla tehdyt jahdit ja jäljelle jäi vahtimismetsästys. Se ei kiinnosta ulkomaisia metsästäjiä samalla tavalla.
 – Varsinainen matkailutoiminta on lähes loppu. Nyt käy pari kolme seuruetta, nekin on vanhoja kavereita, jotka enää käyvät.
 Hirvijahti Huittisten ja Köyliön rajamailla sujui vielä onnistuneesti, mutta hirvisonneja ja yksinäisiä hirvilehmiä näkyi enemmän.
 – On vaikea sanoa, miten paljon sudet hirvikantaa verottavat, mutta vasat ovat olleet melkein kaikilta loppu. Todennäköisesti sudet ovat niitä ottaneet, metsästysseurueen päällikkönä toimiva Vuorien arvioi.
 Vuorinen näyttää tietokoneeltaan kuvia, joissa sudet ovat 10-15 metrin päässä. Niitä ei näytä ihmisen läsnäolo haittaavan.
 Pertti Vuorinen esittelee Huittisten susista otettuja kuvia ja videoita. Susia on saanut kuvata ihan lähietäisyydeltä. Markku Sandell / Yle
 Pertti Vuorinen on käynyt hirvijahdissa vuodesta 1972 ja miettii tulevaisuutta. Hän toistaa usein metsästäjiltä kuullun näkemyksen, että susia pitäisi saada metsästää sen verran, että niiden ihmisarkuus säilyisi.
 Varsinais-Suomessakin on isoja susilaumoja
 Hirvijahti jatkuu vielä tammikuun puoliväliin, mutta monella alueella metsästys on loppunut jo ennen joulukuuta. Yle Uutisten kysely riistapäälliköille kertoo, että susien vaikutus hirvikantaan näyttää olevan vielä pieni muualla kuin Itä-Suomessa.
 Hirvijahti on paikoin lopetettu ennen aikojaan, kun vasoja ei ole löytynyt metsästysalueilta. Markku Sandell / Yle
 Tilanne on kuitenkin muuttunut läntisessä Suomessa, minne on viime vuosina syntynyt uusia susireviireitä.  Luonnonvarakeskuksen (Luke) kanta-arvion  mukaan eniten susia on levittäytynyt juuri läntiseen Suomeen.
 Maaliskuussa 2019 Suomessa oli Luken mukaan 47 susireviiriä, joista oli 24 vähintään kolmen suden lauman ja 20 kahden suden asuttamaa.
 Varsinais-Suomessa on kolme tunnettua susireviiriä, mutta riistapäällikkö  Mikko Toivolan  mukaan susien vaikutus hirvikantaan on vähäinen.
 – Meillä on paljon valkohäntäpeuroja, mitä sudet käyttävät ravintonaan. Paikallisesti on tiettyjä alueita, minne hirvikoiraa ei voida päästää, Toivola sanoo.
 Varsinais-Suomessa susialueita on erityisesti Laitilassa, Pöytyällä ja Kemiönsaaressa. Näissä isoissa laumoissa Toivola arvioi olevan kussakin 8-10 sutta.
 Yksittäisiä susia liikkuu laumojen ulkopuolella. Kuvituskuva.  Duncan Usher / AOP
 Riistapäällikön mukaan hirvijahti on silti sujunut suurin piirtein odotetusti. Joulukuun lopussa hirviä oli kaadettu 1850, vaikka metsästys on edennyt aiempaa hitaammin. Parina viime vuotena kaatomäärä on ollut noin 2000 hirveä, joten kanta on ehkä laskusuunnassa.
 Riistapäällikkö Mikko Toivola arvioi, etteivät sudet vaikuta hirvikantaan merkittävästi ja paikoin havaittu vasojen vähyys saattaa johtua siitä, että viime vuosina on ammuttu enemmän myös naarashirviä. Vasoja on ollut vähemmän myös muualla.
 Susien aiheuttamia koiravahinkoja on Varsinais-Suomessa tänä vuonna ollut kolme, joissa susi on napannut pihalla olleen koiran. Metsästystilanteissa koiria ei ole joutunut suden suuhun, vaikka kontakteja on ollut.
 – Toki sellaista kuulee, että sudet ovat lähteneet päivämakuulta liikkeelle ja juosseet passimiesten ohi. Hirvikoira on saattanut kohdata suden ja jotain hässäkkää ollut, Toivola kertoo.
 Kotieläinvahinkojakaan ei alueella ole ollut kovin paljoa.
 Varsinais-Suomen kolmessa susilaumassa on riistakamerakuvien perusteella laskettu olevan 8-10 eläintä. Kuvituskúva.  Ismo Pekkarinen / AOP
 On syntynyt susien omia alueita
 Kaikkialla Suomessa tilanne ei ole ollut aivan yhtä hyvä kuin Varsinais-Suomessa. Suomen Harmaahirvikoirajärjestön puheenjohtaja  Jukka Immonen  kiittelee varhain satanutta lunta, joka auttoi seuraamaan kunkin alueen susien liikkeitä.
 Paluu entiseen metsästystapaan, jolloin hirviä jahdattiin miesajolla, ei enää onnistu, kun porukat ovat ikääntyneet ja tottuneet koirilla tapahtuvaan metsästykseen. Metsästys on käytännössä loppunut tietyiltä alueilta, minne koiria ei uskalleta päästää.
 Näitä alueita on Immosen kyselyn mukaan Pohjois-Karjalan yläosista länteen aivan Etelä-Pohjanmaalle saakka ulottuvalla alueella. Hirvivahingot ja mahdolliset hirvikolarit lienevät hänen mukaansa todennäköisempiä juuri näillä alueilla.
 Immonen sai vastauksia järjestöön kuuluvilta hirvikoiran omistajilta ympäri maan. Niistä käy ilmi sama tilanne maan eri puolilla, kuten tässä Kalajoelta tulleessa viestissä.
 "Meillä on noin 1500 hehtaarin alue ollut kolme vuotta pois käytöstä koirapyynnin ja koetoiminnan osalta lumettomana aikana. Enää ei siinä siis ole tullut koiravahinkoja mutta aikaisempina vuosina oli useampi, niin tilanne on nyt näin. Lisäksi tällä hetkellä on poissa käytöstä noin 3000 ha alue, jossa pantasusi asustaa ."
 Vaikka koiria ei tahallaan lasketa susialueille, vahinkoja on sattunut niin metsästyksen kuin koetoiminnan yhteydessä.
 – Meidän epävirallisessa kirjanpidossa on nyt tiedossa 48 koiravahinkoa, joista 36 on johtanut kuolemaan. Lisäksi on ainakin kuusi kuolemaan johtanutta tapausta, joista koiran omistaja ei anna kertoa tarkemmin, Immonen kertoo.
 Hirvikoirajärjestön laskelmien mukaan nelisenkymmentä koiraa on joutunut suden suuhun tänä syksynä. Laura Valta / Yle
 Kuka laittaa koiransa suden suuhun?
 Pohjois-Karjalan riistapäällikkö  Juha Kuittisen  mukaan koiravahinkoja on tänä vuonna ollut jo 19 ja metsästystilanteita on jouduttu keskeyttämään tai perumaan tuoreiden susihavaintojen vuoksi.
 Pedoilla on ollut jo vuosia voimakas vaikutus alueen hirvikantaan ja sama tilanne on Kainuussa. Riistapäällikkö  Jukka Keränen  vastaa kyselyymme, että sudet vaikuttavat hirvikantaan, mutta tarkkaa tietoa ei ole siitä, kuinka suuri se on Kainuun alueella.
 – Joka tapauksessa susialueilla, erityisesti Kuhmossa, susien vaikutus on ollut vuosikausia suuri. Myös karhuilla on ollut merkittävä vaikutus hirvikantaan itärajan seuduilla.
 Kartoille on ilmaantunut alueita, joilla metsästys on loppunut susien takia. Riika Raitio / Yle
 Sama tilanne on myös Pohjois-Savossa, missä syyskuun alusta alkaen joulukuun puoliväliin mennessä oli merkitty Tassu-järjestelmään lähes 260 susihavaintoa.
 – Ylä-Savossa olevien laumojen ja pantasusien alueilla metsästäjät ovat rajoittaneet koiran käyttöä metsästyksessä. Pyyntiin ei ole lähdetty koirilla päivinä, jolloin on ollut näköhavainto tai pantasusimerkintä seuran alueella, riistapäällikkö  Jouni Tanskanen  viestittää.
 Koiravahinkoja sudet ovat aiheuttaneet viisi, viime vuonna yhden.
 Itä-Suomessa susiin on ehkä totuttu enemmän, mutta esimerkiksi Pohjanmaalla tilanne on toinen. Susilaumat ilmestyivät pohjalaismaakuntiin laajemmin vasta muutama vuosi sitten.
 Lumettomana aikana on vaikea saada tietoa susien liikkeistä ja olinpaikasta, ja siksi kaikille alueille ei uskalleta päästää hirvikoiraa työskentelemään ja etsimään hirviä. Pohjanmaan riistapäällikkö  Mikael Luoman  mukaan näillä alueilla hirvenmetsästäjät ovat joissakin tapauksissa käyttäneet perinteistä miesajoa.
 Koirien käyttöä metsästyksessä on ollut pakko rajoittaa. Seppo Nykänen / Yle
 Miesajot ovat kuitenkin harvinaisia ja ehkäpä enemminkin poikkeuksellisia. Rannikko-Pohjanmaan riistapäällikkö  Stefan Pellas  kertoo myös metsästyksen keskeytyksistä tai lopettamisesta alueilla, joilla on havaittu susien liikkuvan.
 Metsästäjät haluaisivat enemmän ja tarkempaa tietoa Luonnonvarakeskuksen pannoittamista susista, jotta koiravahingoilta vältyttäisiin muunkin metsästyksen tai koulutuksen yhteydessä. Nyt tietojen saanti ei ole jatkuvasti sujunut toivotulla tavalla.
 Kuitenkin hirviä kaadettaneen tänäkin metsästyskautena miltei aiottu määrä, vaikka paikoin jahti on lopettu, kun tavoiteltuja vasoja tai aikuisia hirviä ei alueelta ole löytynyt.
 Miten hirvikanta voi?
 Riistapäälliköiden arviot susien vaikutuksesta hirvikannan suuruuteen ovat varovaisia Itä-Suomea lukuuntottamatta. Vasojen vähyys voi johtua myös hirvipopulaation rakenteesta.
 Joidenkin arvioiden mukaan lisääntynytkään susikanta ei pidä hirvien määrää kurissa, vaan ajaa ne tietyille alueille, jolloin hirvikolareiden riski siellä kasvaa.
 Hirviä kaadettaneen tällä kaudella tavoiteltu määrä. Jahti päättyy 15. tammikuuta. Mika Moksu / Yle
 Lounaisessa ja eteläisessä Suomessa valkohäntäpeuroja ja kauriita on paikoittain runsaasti, jolloin ne ovat susien pääravintoa. Jos niitä ei ole, niin viiden suden lauman on arvioitu  tutkimusten mukaan  syövän 1000 neliökilometrin reviiriltään ehkä 80 hirveä vuodessa.
 Kaikki susilaumat tai -parit ja yksinäiset sudet eivät tapa koiria, mutta tilanne voi muuttua susien ja koirien kohdatessa, jos esimerkiksi metsästyskoira haukkuu hirveä susien reviirillä.
 Hirvikoirien käytön väheneminen näkyy jo harrastuksen taantumisena. Kokeisiin osallistuu vähemmän harmaita norjanhirvikoiria ja jämtlanninpystykorvia.
 Koirajärjestön puheenjohtaja Jukka Immosen mukaan moni hirvikoirien omistaja ja kasvattaja miettii, kannattaako enää ottaa uutta koiraa nykyisen jälkeen.
 Lue myös
 Pohjois-Satakunnassa toteutetaan susien lumijälkilaskenta
 Valvontapartio ehkäisee susien laitonta tappamista
 Suden surmaamasta koirasta saa korvauksen ensi vuonna aiempaa nopeammin
 "Minä näen suden hienona lajina ja sympaattisena eläimenä" – Vuoden luontokirjan kuvat on ottanut kajaanilainen Lassi Rautiainen
 Susikannan koon arviointi on haasteellista talviajan jälkilaskennalla - DNA-keräys on varmempi tapa arvioida määrää
 Mikä susissa mietityttää? 8 kysymystä ja vastausta susista

Kymmeniä koiria joutunut suden suuhun tänä syksynä – hirvijahtiin ei enää mennä joka alueelle


Summary: Marko Paanasen mukaan suomalaisten design-klassikkojen taso on heikentynyt, ja maassamme eletään yhä niukkuuden taakkasiirtymän alla.

Kun näkee sisustusarkkitehti  Marko Paanasen , tulee välittömästi ajatelleeksi, sopiiko omalla yöpöydällä seisova perintölamppu makuuhuoneen hillittyyn ja harmoniseen Pisara-kuitutapettiin.
 49-vuotias Paananen tuli tunnetuksi vuosina 2004–2009 esitetyn sisustussarja Innon ja vuonna 2013 esitetyn Sisustusarkkitehti Marko Paananen -ohjelman myötä.
 Vaikka televisiosarjoista on kulunut jo vuosia, pysäytetään Paananen yhä kadulla ja häneltä kysellään sisustusvinkkejä.
 – Ei se enää ihan päivittäistä ole, mutta viikottaista kylläkin. En tiedä, mitä se kertoo minusta tai suomalaisista, Paananen toteaa.
 Ja nauraa.
 Hän nauraa paljon ja nauru tarttuu.
 Uravalinnalla on ollut suuri merkitys kotkalaislähtöisen Paanasen elämään. Ammatillinen menestys on tuonut hänelle tyytyväisyyttä ja ylpeyttä. Paananen ei kuitenkaan katso joutuneensa luopumaan uransa vuoksi mistään, vaan hän sanoo valinneensa luopumisen.
 – Karriäärini ei ole niin loistokas, että siihen olisi liittynyt uhrauksia. Jos jotain olen menettänyt, niin tarkka raja työ- ja vapaa-ajan välillä on hämärtynyt jo aikoja sitten, hän toteaa.
 Paananen kehuu omaa asuntoaan "ihan mahdottoman hienoksi."
 Ja taas nauretaan.
 Sitten hän myöntää, että hänen kotiinsa liittyy suutarin lapsella ei ole kenkiä -logiikkaa.
 – Jos ihmiset tietäisivät, mitä sieltä puuttuu, he pyörtyisivät. Vaikka kämppä ei ole sisustukseltaan valmis, se on esteettisesti miellyttävä.
 Paananen myöntää olevansa sisustuksen suhteen itsekäs.
 – Jos vielä tässä iässä aloittaisin parisuhteen, niin se olisin minä, joka päättäisi miten kotimme sisustettaisiin.
 Tarveajattelun aika on ohi
 Marko Paananen tunnetaan myös siitä, että jos hänellä sanomisen aihetta on, hän myös sanoo. Sisustamisesta aiheita yleensä löytyy.
 Nyt sanomista on suomalaisesta saunasta. Paanasen mielestä suomalaisissa saunoissa on kehittämisen varaa.
 – Esimerkiksi lauteiden laatua ja yksityiskohtia ja eri puulajien ominaisuuksia ei huomioida millään tavalla. Saunamme ovat yhä Aleksis Kiven kuolinmökin tasolla, Paananen sanoo.
 Hänen mukaansa Suomessa eletään 7–10 sukupolvea kestävän "taakkasiirtymän" alla.
 Se taakka on niukkuus, joka näkyy ja tuntuu jopa ahtautena suomalaisissa makuuhuoneissa.
 – Aikuiset ihmiset ajattelevat aivan vakavissaan, että miksi makuuhuoneen pitäisi olla suurempi ja miksi sitä pitäisi sisustaa. Niukkuutta perustellaan vähäisellä tarpeella, mutta tarvelähtöisesti meille riittäisi vain pitävä katto, ettei nukkuessa sataisi suuhun. Pelkkään tarpeeseen vetoamisen aika on jo ohi.
 Kotkan hotelli Seurahuoneen merihenkisten hotellihuoneiden suunnittelu on Marko Paanasen käsialaa. Ville Vanhala / Yle
 Yhdysvalloissa opiskelleen ja asuneen, ja nykyään Suomen lisäksi myös ulkomailla työskentelevän Paanasen mukaan Suomessa ei uskalleta vieläkään ajatella niin laajasti, että annettaisiin kaikkien kukkien kukkia.
 – Täällä ei olla maailmaa syleileviä ja avomielisiä. Suomi vaikuttaa yhden asian ja yhden totuuden maalta.
 Hohtoa ja haastetta
 Viime vuodet Paananen on keskittynyt päätyöhönsä eli sisustusten suunnitteluun.
 – Keski- ja Etelä-Euroopassa on totuttu käyttämään sisustajia ja pohtimaan materiaaleja. Yhdysvalloissa taas suunnittelija on asiakkaansa työkalu, jolloin painekin on kovempi, Paananen sanoo.
 Hän myöntää, että ulkomaanprojekteissa on oma hohtonsa, mutta ulkomailla käytännön työssä on erilaisen toimintakulttuurin vuoksi myös omat haasteensa.
 – Esimerkiksi tavarantoimituksissa vaaditaan erikoisia järjestelyjä ja jopa varmistuksia, kun ei aina tiedetä edes sitä, missä tavarantoimittaja toimii.
 Paanaselle ihannetilanne on, että asiakas antaa suunnittelijalle vapaat kädet sisustuksen suunnitteluun ja toteutukseen.
 – Meidän kulttuurittomuuttamme osoittaa se, että asiakkaat esittävät ratkaisuvaihtoehtoja, jotka jäävät pahimmillaan amatöörien visioiksi. Kun suunnittelijalle kerrotaan toive, niin suunnittelija osaa hakea siihen asiakkaan toivoman ratkaisun.
 Toisinaan, varsinkin koteja sisustaessa suunnittelija saattaa joutua miltei psykologin asemaan.
 – Koti on ihmisille kenties rakkain paikka maailmassa ja myös iso taloudellinen panostus. Kun kodin uudistamista jännitetään, niin siitä seuraa usein tietynlaista ailahtelevaisuutta. Ristivetoa voi olla jopa aviopuolisoiden välillä.
 Hienon ja rennon äärelle
 Kun Suomessa ostetaan kotimaisia designtuotteita, uskotaan, että ostetaan myös laatua. Marko Paanasen mukaan suomalaiset ikoniset valmistajat ovat kuitenkin tinkineet tuotteidensa laadusta.
 Hänen mielestään vain Fiskarsin legendaariset sakset ovat säilyttäneet tasonsa.
 – Esimerkiksi Iittalan tuotteiden laatu on muuttunut, kun siihen kehitettiin konepesua kestävä rakenne, mutta laadun muutoksesta ei tiedotettu millään tavalla, Paananen toteaa.
 Iittalan viestintä- ja pr-päällikkö  Mirka Paasikangas  kertoo, että Iittalan kartiolasia on vahvistettu nykyajan käyttötarkoituksiin sopivaksi. Paasikangas kuitenkin kiistää, että lasin laatu olisi heikentynyt.
 – Kestävä muotoilu ja laatu ovat yhä ydinosaamisalueitamme. Tuotteidemme laatutaso on säilynyt, koska olemme käyttäneet samoja lasireptejä vuosikymmenten ajan, Paasikangas sanoo.
 Ikealla taas on Paanasen mukaan ollut myönteisiä vaikutuksia suomalaisiin sisustajina, sillä Ikean myötä suomalaiset ovat päätyneet miettimään kotiensa sisustamista myös esteettisestä näkökulmasta.
 – Ikeasta saa suhteellisen laadukkaita tuotteita nopeasti ja turvallisesti. Kääntöpuoli on se, että kodit ovat alkaneet näyttää samanlaisilta. Suomessa ihmisten kyky ilmaista itseään persoonallisen sisustuksen kautta on aika huonoissa kantimissa.
 Kotkan Seurahuonen Beach.house-henkiseen perhehuoneeseen kuuuluu myös kerrossänky. Ville Vanhala / Yle
 Viime vuodet suomalaisessa sisustuksessa vallalla olleet vaaleat sävyt ovat Paanasen mukaan tuoneet esille esineiden muotoja ja luoneet sisustuksiin rauhallisuutta.
 – Värien käytössä taas pääosissa ovat "legopalikoiden päävärit." Itse en suosi sitä, että laajoille pinnoille räiskitään lasten piirustusten lailla kirkkaita sävyjä.
 Vaikka Paananen suhtautuu kriittisesti suomalaisiin sisustajiin, hänellä ei ole tapana katsella ystäviensä ja tuttujensa koteja arvostellen.
 – Jos ihmiset viihtyvät kodissaan, oli se sitten minkä näköinen tahansa, se on juuri heille oikein sisustettu koti.
 Omassa suunnittelussaan Paananen sanoo hakeutuvansa "hienon ja rennon äärelle", mikä tarkoittaa sitä, että viihtyisä sisustus kestää myös esteettisesti kriittisen tarkastelun.
 – Valaistus tähtää viihtyvyyteen, kankaat ovat miellyttäviä ja helppohoitoisia ja sisustus on kaikkiaankin helposti huollettavissa. Tilassa on helppo olla, mutta se ei ole mikään opiskelijakämppä, vaan sisustus nousee korkealle tasolle. Yhdysvalloissa ja Italiassa tämä osataan jo hyvin. Toivottavasti myös meillä kehitytään samaan suuntaan.
 Suomessa ei sähise
 Vaikka Marko Paanasella ei ole ollut varsinaista poltetta päästä tekemään televisio-ohjelmia, niin uuden idean myötä hän on mahdollisesti palaamassa kuvaruutuun.
 Tulevassa sarjassa Paananen kiertäisi Suomen syrjäseutuja remontoimassa arvonsa menettäneitä rakennuksia myyntikuntoon.
 – Ohjelman toteutuminen on vielä kiinni budjetin viimeisistä viilauksista, hän kertoo.
 Paananen lupaa mahdollisen uuden ohjelman myötä nähtäväksi kauneutta ja rauhaa niin rakennuksissa kuin maisemissakin.
 Hänen mukaansa ne ovat ainoita asioita, joita Suomi voi tarjota, sillä Suomen kokoisessa maassa ja Suomen väkimäärällä meidän on turha edes yrittää tarjota "sähinää".
 – Helsinki on maailman mittakaavassa vain iso kylä ja Suomi on pahimmillaan kuin tyhjä ruotsinlautta, Paananen sanoo.
 Hän suosittelee, että bailaajat suuntaavat New Yorkiin, Lontooseen tai St. Moritziin.
 – Jos haluaa levätä, ulkoilla ja katsella tähtitaivasta, niin siinä tapauksessa kannattaa tulla Suomeen.
 Ja taas nauretaan.
 Marko Paananen oli Yle Radio Suomen sunnuntaivieraana 29.12.2019. Kuuntele haastattelu  Yle Areenasta .

Sisustusarkkitehti Marko Paananen: "Suomalaiset saunat ovat
Aleksis Kiven kuolinmökin tasoa"


Summary: Ammattiliiton johtajan mukaan Ranskan presidentti Emmanuel Macron imitoi Margaret Thatcheria.

Ranskassa hallitus ja maan laajojen lakkojen kannalta keskeinen ammattiliitto vaihtoivat sunnuntaina katkeria syytöksiä siitä, kuka on vastuussa yli kolme viikkoa jatkuneeseen työtaisteluun.
 Apulaisliikenneministeri  Jean-Baptiste Djebbari  syytti kovan linjan CGT-ammattiliittoa kaikkien uudistusten järjestelmällisestä vastustamisesta. Ammattiliiton johtaja  Philippe Martinez  taas syytti hallituksen kylväneen kaaosta konfliktin keskellä.
 Muun muassa maan julkisen liikenteen rampauttaneet lakot ovat jatkuneet jo 25 päivää.
 Ministerin mukaan ammattiliitto pelottelee rikkureita
 Lakkoilijat vastustavat Ranskan hallituksen suunnittelemaa eläkeuudistusta, joka yhdistäisi kymmeniä erillisiä eläkeratkaisuja. Järjestely kuitenkin tarkoittaisi sitä, että jotkut julkisen alan työntekijät menettäisivät monenlaisia eläke-etuja.
 Neuvottelupöytään on tarkoitus palata vasta loppiaisen jälkeen.
 Sunnuntaina Pariisin metroliikenne oli kahta kuljettajatonta metrolinjaa lukuun ottamatta jälleen lähestulkoon seisahduksissa. Lisäksi vain murto-osa pitkän matkan TGV-pikajunista kulki sunnuntaina.
 Journal de Dimanche -lehden haastattelussa Djebbari sanoi, että CGT:llä on lakkoilun väliin jättäneitä rautatieliikenteen työntekijöitä kohtaan "pelottelun, häirinnän ja jopa aggression asenteita".
 – CGT haluaa jättää jälkensä mediatempausten avulla. Mutta ranskalaisia ei huijata tämän liikkeen äärivasemmistolaisella politisoituneisuudella, hän lisäsi.
 Samaisen lehden haastattelussa CGT:n Martinez syytti hallitusta siitä, että se haluaa konfliktin pahentuvan entisestään. Hän heitti syytöksiä myös maan presidentin  Emmanuel Macronin  suuntaan.
 – Emmanuel Macron esittelee itseään uuden maailman miehenä, mutta hän imitoi Margaret Thatcheria, hän sanoi.
 Martinez viittasi Britannian edesmenneeseen pääministeriin, joka pyrki hajottamaan ammattiliittojen vallan 1980-luvulla.
 - On todellista vihaa. Totta kai se, ettei saa palkkaa 24 päivään on rankkaa. Mutta konflikti on kahden ja puolen vuoden kärsimyksen seurausta, Martinez lisäsi.
 Hän kertoi odottavansa Macronilta myönnytyksiä tämän uudenvuodenpuheessa tiistai-iltana.

Ranskan hallitus vaihtoi ammattiliiton kanssa katkeria syytöksiä yli kolme viikkoa jatkuneista lakoista


Summary: Työntekijöiden mukaan vuoden lopussa kävi useita kähmiviä ja yksi lyövä vierailija.

Mikki Hiireksi, Minni Hiireksi ja Aku Ankaksi pukeutuneet Floridan Disneylandin työntekijät ovat valittaneet tässä kuussa poliisille turistien käytöksestä, kertoo  BBC .
 Kolme naista kertovat turistien kosketelleen heitä epäasiallisesti.
 Esimerkiksi Mikki Hiireksi pukeutunut työntekijä sanoi erään isoäidin lyöneen häntä monta kertaa. Poliisiraportin mukaan isoäiti halusi näyttää lapsenlapselleen, että Mikki ei tee mitään, vaikka häntä löisi. Työntekijä sai hoitoa niskakipuun sairaalassa.
 Minni Hiireksi ja Aku Ankaksi pukeutuneet sanoivat, että heitä kähmittiin rinnasta.
 Poliisi on tutkinut tapauksia, ja Minniä ja Akua esittäneet ovat päättäneet, että eivät nosta syytteitä turisteja vastaan. Minni Hiiren tapauksessa työntekijää kosketellut 61-vuotias mies sai porttikiellon.
 Mikiksi pukeutuneen työntekijän tapaus on poliisin mukaan siviiliasia ei rikosasia.
 Mikki Hiiren 75-vuotis patsas paljastettiin lokakuussa 2003.  mark Ashman / EPA
 Aiemminkin kähmintää
 Tapaukset eivät ole ainoita tänä vuonna.
 Aiemmin marraskuussa 51-vuotias mies pidätettiin Disney-prinsessaksi pukeutuneen työntekijän väitettyä miehen tarttuneen hänen rintaansa valokuvaa ottaessaan.
 Disney-yhtiön mukaan työntekijöiden turvallisuudesta huolehditaan muun muassa vartijoilla.
 – Työskentely pitää olla turvallista ja rohakisemme työntekijöitä kertomaan tapauksista, sanoi yhtiön tiedottaja BBC:lle.

Disneyn teemapuistossa hahmoiksi pukeutuneet työntekijät valittaneet vierailijoiden törkeästä käytöksestä


Summary: Auvinen aloitti Verkatehtaan toimitusjohtajana marraskuussa. Kulttuurijohtajalla on oltava pehmeät arvot, hän uskoo.

Taiteen ja kulttuurin tuotanto ja hallinto

Janne Auvinen  seisoo katsomossa seitsemännen penkkirivin paikkeilla kädet lanteilla. Hän antaa ohjeita esiintyjille ja tekniikan tekijöille.
 Esiintyjiä hän kadehtii jatkuvasti – sitä, miten he saavat yleisön tunteet liikkeelle ja pitävät niitä käsissään. Aikoinaan Auvinenkin mieli lavoille.
 – Sitten huomasin, että minusta tulisi korkeintaan keskinkertainen esiintyjä. En voinut sietää sitä ajatusta ja päätin löytää paikkani muualta.
 Teatteritaiteen maisteri Janne Auvinen on ollut suunnittelemassa merkittäviä suomalaista tapahtumataloja, Turun Logomoa, Hämeenlinnan Verkatehdasta, Suomen Kansallisteatteria ja Musiikkitaloa.
 Hän työskenteli Logomon tapahtumajohtajana vuodesta 2012 ja siirtyi  Verkatehtaan toimitusjohtajaksi marraskuussa 2019 .
 Vuonna 2018 Logomossa järjestettiin yhteensä yli 1 200 tilaisuutta ja kävijämäärä oli 320 000. Nina Bergman / Yle
 Logomoa ja Verkatehdasta Auvinen pitää serkuksina ja Logomoa neljäntenä lapsenaan.
 – Logomo oli poikkeuksellisen läheinen hanke. Jätin jopa työni konsulttitoimistossa, että voin vain suunnitella Logomoa.
 – Näköjään viihdyn noin seitsemän vuotta yhdessä työpaikassa. Kun tämä toimitusjohtajan paikka tuli eteen, jonkinlainen uralla eteneminen ja uuden kehittäminen houkuttelivat. Rakkaasta paikasta toiseen oli helppo lähteä, Auvinen kertoo.
 Roudareiden rakastama
 Auvinen on pitkän linjan kulttuurijohtaja. Logomon ja nyt Verkatehtaan puikoissa hän on ymmärtänyt, että kulttuurilaitoksen johtaminen vaatii pehmeät arvot.
 – Ilman empatiaa, lämpöä ja henkistä hyvinvointia ei tällä alalla pärjää. Ala on täynnä ihmisiä, jotka tekevät töitä tunteiden kautta. Esitysten tuottaminen sisältää niin paljon sydämen läpi tunkevaa, ettei tähän voi suhtautua vain kylmänä taloutena.
 Liian pehmeä ei kuitenkaan voi olla, Auvinen jatkaa. Verkatehdas saa rahallista avustusta Hämeenlinnan kaupungilta.
 – Kaikkien yhteisistä rahoista täytyy pitää huolta, että niitä käytetään viisaasti. Ei voi heittäytyä höveliksi ja viskoa seteleitä pitkin pihaa.
 Kulttuuri- ja kongressikeskus Verkatehtaan avajaisia vietettiin heinäkuussa 2007, jolloin Vanaja-sali ja elokuvakeskus Bio Rex otettiin käyttöön. Ville Välimäki / Yle
 Kulttuurityön konkari on työskennellyt teatterin, konserttien ja kaikenlaisten tapahtumien parissa. Sekin on opettanut kovuutta.
 – Kun joku sanoo, että tämä on täysin välttämätöntä, voin vastata, että eipäs ole. Minua on aika vaikea huijata.
 Audiovisuaalisen alan tekijät ovat kiitelleet Auvista työstään Logomon ja Verkatehtaan eteen. Tapahtumatilojen suunnittelussa on kuunneltu käyttäjien toiveita.
 Tästä kertoo harvinainen kunnianosoitus, joka myönnettiin Auviselle roudareiden pikkujouluissa. Hän sai elämäntyöpalkinnon roudareiden eteen tehdystä työstä.
 – Olen siitä ihan äärimmäisen ylpeä, Auvinen sanoo.
 Vaikutteita rokkiklubilta?
 Verkatehtaan sisällä on arvokas tunnelma, mikä korostuu talon isossa esiintymistilassa, Vanaja-salissa.
 Verkatehtaan punatiilisellä alueella seisoo myös  Suisto-klubi , joka on Suomessa arvostettu keikkapaikka. Mitä Verkatehdas voisi ammentaa rosoisesta rokkiklubista?
 – Ainakin sen mielettömän hyvän tunnelman. Se kaikki tuntuu tosi läheiseltä. Esiintyjän ja yleisön välinen suhde on kaiken kulmakivi – jos se ei toimi, koko tapahtumatila ei toimi.
 Peer Günt esiintyi Suistolla 26. tammikuuta 2019. Kuvassa laulaja-kitaristi Timo Nikki. Ville Välimäki / Yle
 Auvinen haluaa, ettei Verkatehdas ole vain pikkutakkiväen paikka. Vanaja-sali on kuin iso rock-klubi, hän sanoo.
 – Yritämme saada tänne enemmän seisovia konsertteja, joissa voi kaatua vähän kaljaa lattialle.
 Toimitusjohtaja kuitenkin painottaa, että klassista musiikkia ja jazzia ei unohdeta.
 Kaste suorassa tv-lähetyksessä
 Esiintyjäksi Verkatehtaan tuoreesta toimitusjohtajasta ei ollut. Ei, vaikka hän sai kasteensa parrasvaloissa – kirjaimellisesti.
 Auvinen esiintyi ensimmäisen kerran televisiossa vain muutaman kuukauden ikäisenä, vieläpä suorassa lähetyksessä.
 – Saan kertoa tästä elämäni merkittävimmästä saavutuksesta jatkuvasti.
 Janne Auvisen isä ja äiti,  Vili Auvinen  ja  Eila Roine , esittivät Heikkiä ja Kaijaa samannimisessä tv-sarjassa 60-luvulla. Janne Auvinen esitti itseään.
 – Pastori  Eero Veneskoski  oli rohkea ja tuli synnilliseen televisioon suorittamaan kirkollisen toimenpiteen.

 Lapsuudestaan Auvinen muistaa, että vanhemmat olivat aina töissä. Kerran äidin tehdessä lähtöä Janne Auvinen istui eteisessä selaamassa puhelinluetteloa.
 – Etsin lastensuojelun numeroa, kun kukaan muu kuin kotiapulainen ei ollut koskaan kotona.
 Tosiasiassa Auvinen muistelee lapsuuttaan hyvin mielin. Dramaattisessa puhelinluettelokohtauksessa hän arvelee olleen kyse kiukuttelusta, kun hän ei saanut tehdä jotain kiellettyä.
 Päätyminen kulttuurialan vaikuttajaksi tuli Auviselle luonnostaan. Onko taiteilijasuvun lapsella muuta mahdollisuutta?
 – Ei näköjään, Auvinen nauraa.
 – No on varmasti, mutta se polku on luonteva.
 Auvisella on kaksi poikaa ja tytär, jotka jatkavat suvun ammatillista perimää jo viidennessä polvessa.
 – Ei heistäkään ollut rehellisiin töihin. He ovat kaikki enemmän tai vähemmän sekaantuneet tälle meidän alalle.

Logomon ja Verkatehtaan suunnitellut Janne Auvinen kastettiin suorassa tv-lähetyksessä – näyttelijäsuvun lapsesta ei silti ollut esiintyjäksi


Summary: Venäjän turvallisuuspalvelu FSB kertoo ottaneensa kiinni kaksi Venäjän kansalaista, joiden epäiltiin suunnitelleen iskua uudeksivuodeksi.

Venäjän presidentti  Vladimir Putin  kertoi sunnuntaina kiittäneensä Yhdysvaltojen presidenttiä  Donald Trumpia  tiedosta, jonka avulla estettiin suunniteltu terrori-isku uutenavuotena.
 Tassin mukaan  Venäjän turvallisuuspalvelu FSB kertoo ottaneensa kiinni kaksi Venäjän kansalaista, jotka suunnittelivat iskuja suureen yleisötapahtumaan Pietarissa. FSB:n mukaan kiinni otetuilta oli löytynyt materiaalia, jota pidetään todistuaineistona.
 Epäillyt otettiin kiinni perjantaina.
 Kiinni otetut voidaan Tassin mukaan syyttää terrori-iskun valmistelun lisäksi osallistumisesta terroristijärjestön toimintaan.
 Putin ja Trump keskustelivat sunnuntaina puhelimessa, kertoi presidentin tiedotus.
 Johtajien kerrottiin myös puhuneen yleisesti terrorismin torjunnasta, josta maat ovat olleet yksimielisiä.
 Fontanka.ru  -sivuston mukaan viimeksi vuonna 2017 Putin kiitti Trumpia siitä, että Yhdysvallat oli antanut tärkeän tiedon toisen tapauksen yhteydessä. Tuolloin kerrottiin, että isku Pietarissa sijaitsevaan Kazanin tuomiokirkkoon estettiin yhdysvaltain keskustiedustelupalvelu CIA:n vinkin perusteella.
 Presidentti Trump tai Yhdysvaltojen hallinto ei ole kommentoinut uutista.

Venäjä sanoo estäneensä terrori-iskun Pietarissa Yhdysvaltojen antaman tiedon ansiosta


Summary: Yhdysvallat teki iskun kaksi päivää sen jälkeen kun yhdysvaltalainen rakennusurakoitsija kuoli Hizbollahin iskussa Irakissa.

Yhdysvallat teki sunnuntaina ilmaiskut kolmeen Hizbollahin tukikohtaan Irakissa ja Syyriassa, kertoi Yhdysvaltain puolustusministeriö. Yhdysvaltojen mukaan iskut olivat "puolustuksellisia".
 Tukikohdissa oli Yhdysvaltojen mukaan asevarastojen lisäksi komentopaikkoja. Iskuissa kuoli AFP:n lähteen mukaan 15 taistelijaa.
 Iskut tehtiin vain kaksi päivää sen jälkeen kun amerikkalainen rakennusurakoitsija oli kuollut sotilastukikohdassa Kirkukissa. Sotilastukikohtaan oli osunut perjantaina kymmeniä ohjuksia.
 Yhdysvallat on luvannut hiljattain vastata Iranin tukeman Hizbollahin uhkaan Irakissa. Yhdysvaltojen mukaan Hizbollah on tehnyt useat iskut sitä vastaan Irakissa.
 Yhdysvaltojen ja Iranin välit jäätyivät sen jälkeen kun Yhdysvallat vetäytyi Iranin kanssa tehdystä ydinsopimuksesta viime vuonna.
 Irakissa on puolestaan ollut viime aikoina suurimpia hallinnon vastaisia mielenosoituksia sitten vuoden 2003 tapahtumien jälkeen, jotka kaatoivat Irakin entisen johtajan  Saddam Husseinin .
 Irakin armeijan mukaan kolme irakilaistaistelijaa kuoli Qaimin alueella lähellä Syyrian rajaa ilmaiskussa sunnuntaina. Isku tehtiin lennokeilla ja se oli Irakin sotilaslähteiden mukaan suunnattu Hizbollahia vastaan, kertoi Reuters.

Yhdysvallat teki iskuja Hizbollahia vastaan Irakissa ja Syyriassa


Kaksi ihmistä on kuollut ja kolmas on haavoittunut kirkossa tapahtuneessa ammuskelussa Texasin osavaltiossa Yhdysvalloissa, viranomaislähteet kertovat.
 Haavoittunut on kriittisessä tilassa ja hänet on viety sairaalahoitoon. Lisäksi kaksi muuta paikalla ollutta on loukkaantunut lievästi.
 Ampuvälikohtaus tapahtui sunnuntaina West Freeway Church of Christ -kirkossa lähellä Fort Worthin kaupunkia.
 Viranomaiset eivät ole vielä antaneet tarkempia yksityiskohtia uhreista, ampujasta tai ampumavälikohtaukseen johtaneista tapahtumista.
 Eräs tapahtumapaikalla ollut kertoi New York Times -lehdelle, että yksi menehtyneistä oli vartija, joka reagoi ampujan toimiin.
 Paikallinen poliisi on vahvistanut, että hyökkääjä sai surmansa kahden seurakuntalaisen luodeista.
 Paikallisen medialähteen mukaan kirkko lähetti jumalanpalvelusta suorana Youtubeen, ja videolla näkyi pitkään takkiin pukeutunut mies, joka otti esille kiväärin tai haulikon. Hänen kerrotaan ampuneen kaksi laukausta ennen kuin häntä kohti ammuttiin takaisin.
 Kun ampumavälikohtaus alkoi, osa kirkossa olleista kyyristyi samalla kun osa kävi hänen kimppuunsa käsiaseiden kanssa, WFAA -media kertoo.
 Aiheesta lisää:
 Yhdysvalloissa vuosi 2019 oli ennätyksellinen joukkosurmien määrässä – henkirikosten määrä oli kuitenkin yleisesti laskussa
 New Jerseyn ammuskelun motiiviksi epäillään juutalaisvastaisuutta – Hyökkääjillä yhteyksiä erikoiseen uskonnolliseen ryhmään
 New Orleansin turistialueella joukkoampuminen – 11 henkilöä loukkaantunut
 Ainakin seitsemän kuollut ja useita haavoittunut ammuskelussa Texasissa – epäillyn ampujan kerrotaan myös kuolleen

Kaksi kuoli ja yksi haavoittui vakavasti kirkossa tapahtuneessa ampumavälikohtauksessa Texasissa – toinen kuolleista oli asemies


Summary: Broadwayn jättimenestyksen filmatisointi ei ole saamansa maineen veroinen, kirjoittaa elokuvatoimittaja Janne Sundqvist.

Cats -elokuvasta piti tulla menestys. Se on ymmärrettävää, sillä vuonna 1981 ensi-iltansa saanut rakastettu teatterimusikaali on tuottanut yli neljä miljardia dollaria.
 Sadan miljoonan dollarin jättibudjetilla toteutetun elokuvan on ohjannut Oscar-voittaja  Tom Hooper  ( Kuninkaan puhe , 2010). Elokuva vilisee nimekkäitä tähtiä  Judy Denchistä  ja  Ian McKellenistä  aina  Idris Elbaan  ja  Jennifer Hudsoniin .
 Menestyksen sijaan  Cats  kuitenkin floppasi pahasti. Joulukuun 20. päivä Yhdysvalloissa ensi-iltansa saanut elokuva tuotti ensi-iltaviikonloppunaan alle kahdeksan miljoonaa dollaria lipputuloja. Elokuvan  arvioidaan  aiheuttavan tekijöilleen kaiken kaikkiaan noin sadan miljoonan dollarin tappiot.
 Vähän ensi-illan jälkeen Universal  poisti elokuvan  sivustolta, jolla se esittelee tarjolla olevia elokuviaan Oscareita ynnä muita palkintoehdokkuuksia varten.
 Suomessa perjantaina ensi-iltansa saava  Cats  esitettiin lehdistölle tänään Helsingissä. Se ei ole ennalta kuultujen kauhutarinoiden veroinen.
 Miten sitten on mahdollista, että varmana hittinä pidetty  Cats  floppasi?  Tässä viisi selitystä.
 1. Kissat eivät käytä housuja
 Victoria (Francesca Hayward) ja Munkustrap (Robbie Fairchild) ovat Catsin päähenkilöitä. Universal Pictures
 On olemassa syynsä sille, miksi kissavideot ovat suositumpia kuin videot, joissa ihmiset imitoivat kissoja. Saati sitten videot alastomista kissoja imitoivista ihmisistä.
 Turkin peittämissä, liki alastomilta näyttävissä kissamaisesti liikehtivissä ihmisissä on outoa eroottisuutta, joka tuntuu  Catsissä  yllättävänkin epäsopivalta.
 Teatterissa  Cats  toimii ehkä juuri siksi, että tiedämme katsovamme näyttelijöitä, joilla on kissapuvut ja jotka esittävät liikkuvansa kuin kissat. Elokuvassa hahmot on sen sijaan tehty näyttämään kissojen ja ihmisten sekoitukselta.
 Hämmennystä ihmismäisten hahmojen edessä kutsutaan termillä "uncanny valley". Käytännössä se tarkoittaa tätä: mitä ihmismäisempi animoitu hahmo on, sitä vaikeampi siihen on samastua. Esimerkiksi piirrettyjen elokuvien eläinhahmot ovat helpompia samastumisen kohteita kuin tietokoneella animoidut ihmiset, koska jälkimmäisiltä puuttuvat kaikki mikroeleet, jotka tekevät meistä ihmisiä. Pieni ero on häiritsevämpi ja oudoksuttavampi kuin iso ero.
 Digitoitujen hahmojen hyväksyminen vaihtelee eri katsojien välillä. Itselleni esimerkiksi  Catsin  pääosanesittäjä  Francesca Hayward  ja kaiken lyttäämisen keskellä kehuttu  Taylor Swift  menivät läpi uskottavina kissaihmisinä. Syynä on ehkä se, että he näyttelevät melkein naiivin simppelisti, tavalla, joka monessa muussa roolissa tuntuisi ylinäytellyltä.
 Sen sijaan aina karismaattinen Dench näytti nyt turkikseen sonnustautuneelta viiksekkäältä rouvashenkilöltä ja toinen mestarinäyttelijä Ian McKellen dementoituneelta puskajuopolta.
 Catsissä  lähes kaikki on peitetty animaatiolla. Siksi karvapeitteen keskellä ilmehtivät kasvot tekevät elokuvan Jellikkeli-kissoista pahimmillaan pelottavia ilmestyksiä. Esimerkiksi silloin kun ihmiskasvoiset kissat syövät jätteitä roskiksesta.
 Erityisen irvokas tunnelma syntyy elokuvan alkuvaiheilla, kun yhden laulun aikana ihmiskasvoiset kissat popsivat suuhunsa eläviä ihmiskasvoisia torakoita.
 Kaiken tämän lisäksi  Cats  on kuviltaan oudon pimeä, epätarkka ja nopeilla leikkauksilla etenevä. Elokuva tuntuu haluavan kiinnittää katsojansa huomion johonkin muuhun kuin kissaihmisiin. Ongelmana vain on, että elokuvassa ei ole mitään muutakaan mitä katsoa.
 2. Puskaradio tappoi kissat
 Rum Tum Tugger (Jason Derulo) on arvaamaton kissa, ja niin on koko elokuvakin. Universal Pictures
 Englanninkielinen lehdistö repi  Catsin  palasiksi jo ennen ensi-iltaa. Nähdessään jotain mille nauraa, kriitikot panivat kynät sauhuamaan ja pitivät hauskaa. Elokuvaa on kutsuttu cat-astrofiksi ja sen on sanottu olevan pahinta, mitä kissoille on tapahtunut sitten koirien.  Rotten Tomatoes -sivuston  kokoamissa kritiikeissä elokuva on saanut harvinaisen huonon arvosanan 20/100.
 Kriitikot eivät ole kaikki kaikessa. Puskaradio voi parhaimmillaan nostaa kriitikoiden lyttäämiä elokuvia haudastaan. Näin kävi kaksi vuotta sitten, kun joulun aikaan ensi-iltansa saanut  The Greatest Showman  -musikaali kasvoi yllätyshitiksi.
 Tällä kertaa yleisö on kuitenkin ollut samaa mieltä kriitikoiden kanssa. Hollywood-elokuvien yleisötutkimusta tekevän  CinemaScore -palvelun mukaan yleisö on antanut elokuvalle arvosanaksi C+, mikä on huonoin arvosana mitattujen viimeaikaisten ensi-iltojen joukosta.
 Puskaradio on toiminut tällä kertaa toiseen suuntaan ja yleisö on äänestänyt jaloillaan. Kritiikkien ja yleisön mielipiteen yhteenlaskettu voima pitää huolen siitä, että  Cats  ei enää nouse kuopastaan.
 3. Cats on tarina ilman juonta
 Cats-elokuvan pääpahis Macavity (Idris Elba) ja päähenkilö Victoria (Francesca Hayward)  esiintyvät tarinassa, jossa ei ole juurikaan juonta. Universal Pictures
 On olemassa syy myös sille, miksi  Catsistä  ei liki 40 vuoteen ole tehty elokuvaa.
 Cats  on musikaali, jossa ei ole juurikaan tarinaa. Se on sikermä  T.S. Eliotin  runoihin sävellettyjä kappaleita, joita yhdistää se, että ne kertovat kissoista. Juonen ohuena lankana on kissojen välinen laulukilpailu, jonka voittaja pääsee kissojen taivaaseen. Siihen tarvitaan enemmän sielua kuin kilpailuviettiä.
 Noissa raameissa koko musikaali on vain sarja vinjettejä, joissa esitellään erilaisia kissoja. Kappaleet ovat enemmän tai vähemmän hyviä. Teatterissa punaisen langan puuttuminen ei ole haitannut. Se on ollut jopa osa teoksen viehätystä.
 Elokuvaversiossa juonettomuus aiheuttaa sellaisen olon, että juonen langanpätkät ovat kuin kissojen jäljiltä. Minkä tahansa laulun voisi ottaa pois eikä teos kärsisi lainkaan. Kun koko elokuva ei sano mistään mitään, mihin tarvitaan ainuttakaan laulua?
 4. Lopussa tuli kiire
 Vanha Deuteronumy (Judy Dench) on paitsi vanhin ja viisain Cats-elokuvan kissoista, myös ulkonäöltään eniten yleisöä oudoksuttanut hahmo. Universal Pictures
 Cats  valmistui aivan viime tingassa. Hooperin on kerrottu saaneen elokuvan valmiiksi vasta 36 tuntia ennen ensi-iltaa. Normaalisti elokuvan ensi-iltaa voisi kuvitella myös siirrettävän, mutta Universal on polttanut  Catsin  markkinointiin valtavasti rahaa ja mitä ilmeisemmin sen haluttiin tulevan teattereihin otollisen joulusesongin aikaan.
 Viime hetken viilaamisen syynä olivat ilmeisesti heinäkuussa julkaistun ensimmäisen trailerin aiheuttamat hysteeriset reaktiot. Kävelevien tietokoneanimoitujen kissojen ihmisnaamat oudoksuttivat ja kirvoittivat Twitterissä  vertauksia   Teletappien  aurinkoon.
 Toinen hämmentävä asia oli kissahahmojen ohut karvapeite, joka sai ne näyttämään liki alastomilta.  Catsiin  liittymätön Hollywood-tähti  Anna Kendrick   vitsaili Twitterissä  huojentuneensa siitä, että traileri ei herättänyt hänessä mitään uutta seksuaalisesti.
 Myös Yhdysvalloissa ensi-iltansa saanut versio oli keskeneräinen. Katsojat huomasivat muun muassa Judy Denchin  oman käden näkyneen  loppukohtauksessa kissahahmon käden tilalla.
 The Hollywood Reporter  -lehden mukaan Universal lähetti elokuvateattereihin uuden version, jossa tehosteita on paikkailtu. Universalilta kerrotaan, että asiasta on raportoitu lehdistössä virheellisesti. Yhtiö ei kuitenkaan tarkenna, mikä virhe jutuissa on ollut.
 Tiistaina lehdistölle esitetty  Cats  ei ole niin katastrofaalisen huono kuin ensireaktiot antoivat odottaa. Se on enemmänkin melko tylsä ja turha tekele. Valitettavasti elokuva ei myöskään ole niin huono, että sillä olisi niin sanottua kalkkuna-arvoa eli että sen huonous tekisi siitä hauskan katsoa.
 5. Menestykseen ei ole reseptiä
 Harvoja kehuja Cats-elokuvasta saanut Bombalurina (Taylor Swift) on musikaalin pääpahiksen Macavityn kätyri. Universal Pictures
 Miksi  Cats  sitten tehtiin? Varmasti ainakin mammonan takia. Rahan hajun on täytynyt olla niin voimakas, että ongelmiin ei ole kiinnitetty tarpeeksi huomiota.
 Menestyselokuvien tekemistä hankaloittaa se, ettei sellaiseen ole olemassa sääntöjä. Vaikka lähtökohtana olisi huippumenestynyt musikaali, ei etukäteen voi arvata, floppaako tuotanto niin kuin  Rent  (2005) vai menestyykö se niin kuin  Les Misérables  (2012).
 Tällä kertaa se, mikä näytti oikotieltä onneen, johtikin umpikujaan.
 Parhaimmillaan  Cats  onnistuu hetkittäin jopa koskettamaan, yleensä erinomaisten kappaleiden takia. Niitä ovat musikaalista klassikoksi noussut  Memory  sekä elokuvaa varten Swiftille sävelletty  Beautiful Ghosts .
 Yhdessä kohdassa tarinakin onnistuu koskettamaan epävarman taikurikissan yrittäessä parhaansa, mutta tunnelma pilataan pian käsittämättömän kökösti animoitujen levitoivien torvien ynnä muun lentävän tilpehöörin fanfaarilla.
 Menestyselokuvien reseptistä tunnetaan kuitenkin yksi ainesosa. Niistä voi aistia tekijöiden intohimon kerrottavaan tarinaan.  Catsistä  tällainen innostus ja oivaltamisen halu puuttuu lähes kokonaan. Sitä ei vain löydy. Koko show tuntuu tylsältä, mikä pilaa myös Webberin kappaleiden tenhoa.
 Kappaleiden kohotessa kohti kliimaksejaan ja liki juonettoman tarinan kohti kissojen taivasta, huomaa katsoja kaikkein isoimman ongelman. Sitäkin pitää jonkinlaisena reseptinä elokuvan menestykselle:
 Cats -elokuvalta puuttuu sielu. Jos sillä olisi sellainen, nousisi se lähemmäs elokuvan taivasta.

Analyysi: Cats-musikaalin elokuvaversiosta odotettiin suurta hittiä – Näistä syistä siitä tulikin valtava floppi


Summary: Äänisaasteen lisäksi myös ilotulitteiden muoviroskaan on kiinnitetty huomiota. Rakettien muoviosia on vaihdettu biohajoaviin.

Sytytyslanka palaa loppuun ja ilotulitepata alkaa syöstä kuvioita taivaalle. Pauke on melkoinen. Desibelimittari näyttää hurjimmillaan lukemaa 108, kun raja Suomessa myytäville ilotulitteille on 120.
 Tämä ei nyt vastaa lainkaan odotuksia. Tämän piti olla hiljainen ilotulite. Olemme testaamassa hiljaisempana vaihtoehtona markkinoitavaa ilotulitepataa yhdessä Etelä-Savon pelastuslaitoksen kanssa.
 Neljässäkymmenessä sekunnissa kaikki on ohi. Ruudin savua leijailee padan ympärillä.
 – Ajattelin, että tulee vaan suhausta ja hienoa läikettä taivaalle, mutta yllätys oli kun alhaalla tulkin kovia pamahduksia. Nätit säteet taivaalle syntyi, mutta ei tämä hiljainen ollut, Etelä-Savon pelastuslaitoksen palopäällikkö  Isto Heikkinen  totesi testin jälkeen.
 Tämän uuden vuoden rakettimarkkinoinnissa hiljaiset ilotulitteet on nostettu erityisesti esille. Rakettifirmojen mainoksissa ja nettisivuilla niitä mainostetaan lemmikki- ja lapsiystävällisinä versioina.
 Kansalaisaloite tuuppasi ilotulitealaa kestävämpään suuntaan
 Ilotulitteiden synnyttämä melu on yksi syy siihen, että yli 65 000 suomalaista allekirjoitti kansalaisaloitteen, jossa halutaan kieltää ilotulitteiden kuluttajakäyttö.  Aloite luovutettiin eduskunnan  käsiteltäväksi marraskuussa.
 Tätä edelsi vuosia kestänyt julkinen keskustelu ilotulitteiden melu- ja ympäristöhaitoista. Keskustelun kuulivat myös rakettifirmat.
 – On saatu palautetta, että ilotuliteala vaatii reilusti kehitystä. Tämä kansalaisaloite on yhdistänyt meidän alaa ja nyt on ryhdytty miettimään, kuinka olemme paremmin suvaittavia ja kehityttäisiin kestävämpään suuntaan, sanoo toimitusjohtaja  Antti Aitto-oja  Suomen Rakettitukku oy:stä.
 Yksi asia mihin rakettifirmat ovat nyt tarttuneet, on juuri ilotulitteiden synnyttämä melu. Uuden vuoden aaton jyske huolestuttaa etenkin lemmikkien omistajia, eikä syyttä. Lemmikille uudenvuoden yö  voi tuntua sotatilalle.  Koiranomistajille on viime vuosina ryhdytty tarjoamaan erilaisia  hiljaisia majoitusvaihtoehtoja  uudeksi vuodeksi. Esimerkiksi Vantaan  lentokenttähotellin äänieristetyt huoneet  (Talouselämä) varataan loppuun heti vuoden alussa.
 Tänä vuonna ilotulitteiden äänentasoon on kiinnitetty huomiota markkinoinnissa.  Esa Huuhko / Yle
 Hiljaisemmiksi raketteja ja patoja on pyritty saamaan vähentämällä ilmassa tapahtuvia räjähdyksiä. Normaalisti taivaalle syntyvä kuvio tehdään räjäyttämällä, eli raketista kuuluu ilmassa pamaus.
 – Hiljaisemmissa padoissa ja raketeissa kuvio ikään kuin avataan ilmassa ilman räjähdystä. Myös näissä hiljaisemmissa kuuluu pamaus maassa, kun ammus ammutaan taivaalle. Mutta hiljaisempi siitä tulee siksi, kun kuvion tekeminen ei tuota enää ääntä, sanoo Antti Aitto-oja.
 Uusi asia hiljaiset ilotulitteet eivät ole. Tänä vuonna niitä on vain tarjolla aiempaa enemmän ja aiempaa näyttävämmin. Keskustelun velloessa vuosia milloin kuntien rahapulasta johtuvan ilotulitusten vähenemisen ympärillä, milloin rakettien melu- ja ympäristöhaittojen äärellä, ovat rakettifirmat olleet herkällä korvalla. Jo viisi vuotta sitten  hiljaisten rakettien suosion ennustettiin  kasvavan. Nyt aika alkaa olla kypsä uudentyyppisille ilotulituksille.
 – Myös ilotuliteammattilaisilta on alettu tilata hiljaisia näytöksiä, sanoo raketteja maahan tuovan Suomen Ilotulite oy:n toimitusjohtaja  Niila Rajala .
 Rakettien muoviosia korvataan biohajoavalla materiaalilla
 Toinen asia missä rakettifirmat ovat kunnostautuneet, on ilotulitteista syntyvä jäte. Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukes on arvioinut, että suomalaiset ampuvat yksistään vuodenvaihteessa taivaalle noin 300 000 kiloa ilotulitteita.
 Kansalaisaloitteen tietojen mukaan rakettien mukana ilmaan lentää useita kemikaaleja, muun muassa noin 10 000 kiloa metalleja. Myös muoviroskaa raketeista syntyy, sillä  perinteisesti niiden kärkikartio on tehty muovista  (Tukes).
 Suomessa ilotulitealan yhdistyksen jäsenet ovat sopineet luopuvansa mikromuovijätteestä seuraavan viiden vuoden aikana. Maassamme on kehitelty muovin korvaava materiaali, joka soveltuu ilotulitekäyttöön.
 – Rakettien kärkikartioiden muovi on korvattu suomalaisella puupohjaisella, biohajoavalla materiaalilla. Kärki maatuu luonnossa samassa ajassa kuin vastaavan kokoinen kappale puuta, sanoo  Jori Lahtonen  Rakettikeiu oy:stä.
 Rakettikeiu on ensimmäinen firma Suomessa ja tiettävästi koko maailmassa, joka on korvannut ilotulitteiden muoviosia biohajoavilla. Lahtonen kertoo heidän tilanneen puukomposiittia muun muassa pakkausmateriaaleja valmistavalta Sulapac oy:ltä, hakeneensa sen Kaustisilta ja toimittaneensa Kiinaan, jossa arviolta 90 prosenttia maailman ilotulitteista valmistetaan.
 – Kiinassa vastaanotto oli innostunut. Ja esimerkiksi Tanska halusi tätä samaa materiaalia, mutta he eivät vielä ehtineet sitä täksi uudeksi vuodeksi saamaan, Lahtonen kertoo.
 Mikromuovittomuuden lisäksi Suomen ilotulitealalla on tavoitteena hyvittää alan jättämä hiilijalanjälki lähivuosina kokonaan. Suurin osa siitä syntyy laivarahdista.
 30 miljoonaa ilotulitetta vuosittain taivaalle
 Rakettimyyjiltä hiljaisempia ilotulitteita on kysytty tasaisin väliajoin. Etenkin lemmikkien omistajat ja lapsiperheet tarttuvat helpommin hiljaisempina markkinoituun uudenvuoden pommiin.
 – Toki me muillekin niitä tarjotaan. Tänä vuonna meillä on myös ensimmäistä kertaa myynnissä kuulosuojaimia suojalasien lisäksi, sanoo mikkeliläinen rakettimyyjä  Juha Kanerva .
 Rajat räiskeelle -kansalaisaloitteen  mukaan Suomessa myydään vuosittain kuluttajille noin 30 miljoonaa ilotulitetta. Vaikka hiljaisempien rakettien ja pommien tarjonta ja kysyntä on kasvussa, on silti isolle osalle kuluttajista edelleen juuri pamaus se, mitä uuden vuoden raketeilta haetaan.
 – Ostin patoja ja thunderkingejä, jotka paukahtaa kovaa. Ei muita perusteita ostokselle ollut kuin se, että räjähtää kovasti, totesi rakettikaupan tiskillä mikkeliälinen  Timo Laukkarinen .

Ärsyttääkö uuden vuoden pauke? Rakettifirmat vastaavat kansalaisten toiveisiin hiljaisilla raketeilla – testasimme yhden, ja tulos yllätti


Summary: Kuntien halu yhdistyä on hiipunut viime vuosina. Liitoshaluja on hidastanut sote - ja maakuntauudistus.

Pohjois-Karjalan väkiluvultaan pienimmän kunnan, Valtimon, ja karjalaistalo Bombasta tunnetun Nurmeksen liitos on Suomen kuntakartalla ainoa tänä vuonna.
 Yhdistymisen tuloksena syntyy Ylä-Karjalaan 9 700 asukkaan Nurmes. Väkiluvultaan se on sadan suurimman kunnan joukossa Suomessa. Kaikkiaan kuntia on tällä hetkellä 310.
 Maapinta-alaltaan uusi Nurmes on Suomen 28:s suurin kunta.
 Nämä puitteet luovat vahvan alueen ja elinvoimaisen alueen, lupaa Nurmeksen kaupunginjohtaja  Asko Saatsi .
 – Moneen asiaan tulee volyymia lisää ja hallinto tehostuu. Yhdistymisen jälkeen olemme hyvin vahva maatalouskunta ja maakunnan suurin maidontuottaja.
 Myös talouden luvut osoittavat, että tulevaisuutta on.
 – Meillä on erittäin vähän velkaa per asukas, 1 300 euroa. Yhteiset ylijäämäpuskurit ovat yli 21 miljoonaa euroa eli uusi kunta on taloudellisesti vahva.
 Yksi kunta poistuu vuoden vaihteessa Suomen kuntakartalta, kun Valtimo liittyy naapurikunta Nurmekseen. Ari Haimakainen / Yle
 Nurmeksen kaupunginjohtajan Asko Saatsin mukaan Nurmes hengittää nyt entistä enemmän Kainuun ja Savon suuntaan.
 – Me olemme kolmen maakunnan, kolmen matkailukeskuksen ja kolmen lentokentän kolmiossa. Meillä on hyvät edellytykset toimia jokaiseen ilmansuuntaan, kehuu Saatsi.
 Koulu ja kirjasto entisellään
 Valtimon kunnan liittyminen yli kolme kertaa suurempaan naapurikaupunkiin, Nurmekseen, ei tuo isoja muutoksia valtimolaisten arkipäivään, lupaa kunnanjohtaja  Kyösti Korhonen.
 – Kuntalaiset tuskin huomaavat merkittävää muutosta vuoden vaihduttua. Kotikunta muuttuu Nurmekseksi, mutta monet käytännön asiat säilyvät ennallaan.
 Esimerkkeinä Korhonen mainitsee sosiaali -ja terveyspalvelut, jotka jo nykyisinkin hoitaa maakunnallinen kuntayhtymä Siun sote. Myös Valtimon koulu ja kirjasto jatkavat entisellään.
 Valtimon Kuntalaisten Talolle puolestaan perustetaan kolmen henkilön palvelupiste. Lisäksi siellä jatkaa myös lomituspalveluyksikkö, joka saa vahvistusta Nurmeksesta.
 Henkisesti siirtyminen kaupunkilaiseksi saattaa olla monelle valtimolaiselle vaikea paikka. Kunnassa on vahva oma identiteetti.
 – Se on jokaisella yksilöllistä, mutta kunnan lakkaaminen on tietysti monelle tunneasia. Siihen täytyy vain sopeutua ja toivottavasti saadaan hyvä ja toimiva kunta.
 Kyösti Korhonen jää historiaan Valtimon viimeisenä kunnanjohtajana. Ari Haimakainen / Yle
 Muutoksia verotukseen
 Valtimolaisten siirtyminen kaupunkilaisiksi tuntuu kukkarossa ainakin jonkin verran. Muutoksia on tulossa verotukseen.
 Kuntavero valtimolaisilla alenee 0,5 prosenttiyksikköä. Myös tuloveroprosentti laskee vuoden alusta. Sen sijaan kiinteistöverot hieman nousevat.
 Taloudellisesti suurin vaikutus molemmille kunnille tulee valtionosuuksien muutoksesta, laskee Nurmeksen talousjohtaja  Jussi Sallinen.
 – Nurmeksen ja Valtimon asukkaat tulevat uudessa kunnassa syrjäisyyden perusteella lasketun valtionosuuden piiriin. Tämä nostaa kuntien yhteenlaskettua valtionosuutta noin 900 000 eurolla.
 Talousjohtaja Jussi Sallinen pitää myös useita hyvinvointiin liittyviä Nurmeksen tarjoamia etuuksia merkittävinä valtimolaisille.
 – Näihin etuuksiin kuuluu muun muassa seniorikortti, kuntalaisalennus kylpylään sekä juniorikortti.
 Nurmeksen kaupunginjohtaja Asko Saatsi uskoo vankasti, että kuntaliitos parantaa seudun taloudellista elinvoimaa. Ari Haimakainen / Yle
 Voimat yhteen kun väki vähenee
 Kuntia ajaa yhteen raha ja väestön väheneminen. Reilun 2000 asukkaan Valtimon kohdalla kyse ei kuitenkaan ollut pakosta tai kriisikunnasta. Talouden pohja on ollut vahva, vaikka viime vuosina se onkin notkahtanut.
 – Kuntatalouden kannalta uusi Nurmes tulee olemaan vahva, vaikka jokaisella kunnalla onkin haasteensa. Takki auki ja ilman säästöjä ei kuitenkaan mennä, sanoo kuntakehityspäällikkö  Seppo Tiainen  Pohjois-Karjalan Maakuntaliitosta.
 Kaiken kaikkiaan into kuntaliitoksiin on hiipunut Suomessa niin, että viime vuosina on Suomessa toteutunut enää vain muutamia kuntaliitosselvityksiä.
 Kuntaliiton tietojen mukaan vuonna 2020 on käynnissä vain yksi selvitys, Kankaanpää-Honkajoki, jotka sijaitsevat Satakunnassa.
 Kuntakehityspäällikkö Seppo Tiainen kuitenkin ennustaa, etteivät kuntaliitokset jää tähän Pohjois-Karjalassakaan.
 – Kyllä varmasti tietyllä aikavälillä liitoksia on tulossa. Tämä ei varmasti jää viimeiseksi yhdistymiseksi.
 Mitkä kunnat yhdistyisivät seuraavaksi, sitä ei kehityspäällikkö Seppo Tiainen lähde veikkaamaan.
 Kuntaliiton mukaan kuntien tulevaisuus ja määrä riippuu siitä pitkälti siitä, miten sosiaali -ja terveydenhuollon uudistus etenee, sanoo Kuntaliiton lakiasiain johtaja  Juha Myllymäki .
 – Tämä vaikuttaa siihen, mikä on kunnan rooli ja minkälaisia tehtäviä sillä on. Tätä kautta mietitään sitten kuntaliitosten tarvetta.
 Uusi Nurmes nousee väkiluvultaan maamme sadan suurimman kunnan joukkoon. Lea Joutsensaari / Yle
 Uusi Nurmes oli vähästä kiinni
 Valtimon ja Nurmeksen liitto meinasi jäädä hyvin vähästä kiinni. Valtimon kunnanvaltuusto hyväksyi viime keväänä yhdistymisen vain yhden äänen enemmistöllä äänin 11-10. Tämä herätti ihmettelyä, sillä kuntaliitosta lähdettiin valmistelemaan Valtimon aloitteesta.
 Nurmeksen kaupunginvaltuusto sen sijaan otti Valtimon avosylin vastaan täysin yksimielisesti.
 Valtimoa ja Nurmesta on naitettu aiemminkin. Edellisen kerran liitoshanke karahti kiville, kun Valtimon päättäjät torjuivat yhdistymisen Nurmeksen kaupungin kanssa vuonna 2014.
 Vuoden vaihteessa syntynyt uusi Nurmes on noin 9 700 asukkaan kaupunki. Se on maakunnan kuudenneksi suurin paikkakunta asukasluvultaan.
 Uusimman kuntaliitoksen jälkeen Pohjois-Karjalaan jää 12 kuntaa.
 Lue lisää:
 Nämä kolmekymppiset ovat jokaisen kituvan pikkukunnan päiväuni – ihmeperhe Laaniset romuttaa 6 synkkää ennakkoluuloa autioituvasta Suomesta

Vuoden ainoa kuntaliitos tapahtuu vuodenvaihteessa – oman kunnan lakkauttaminen voi olla vaikea paikka, vaikka veroprosentti laskee


Summary: Norjan pohjoisosassa puolustusvoimat hoitaa jo ambulanssilentoja. Suomessa maavoimien NH-90 -kuljetushelikoptereiden käyttö ensihoitotehtävissä vaatii lainmuutosta.

Norjassa hallitus on määrännyt puolustusvoimien helikopterin valmiuteen Kirkkoniemeen kiireellisiä ambulanssilentoja varten. Myös Suomessa lääkärihelikopteritoimintaa selvittänyt  Jyrki Lilja  esittää puolustusvoimien ja Rajavartiolaitoksen lentokaluston käyttöä ensihoidon ilmailupalvelussa.
 Suomessa Puolustusvoimat voi antaa virka-apua helikoptereilla poliisille, pelastuslaitoksille ja Rajavartiolaitokselle. Sen sijaan jatkuva vaativa ensihoito ei kuulu virka-avun piiriin.
 – Nykyisellä lainsäädännöllä sosiaali- ja terveysministeriön toimialan virka-apu ei ole mahdollista, sanoo Puolustusministeriön kansallisen puolustuksen yksikönjohtaja, prikaatikenraali  Antti Lehtisalo.
 Maavoimien NH-90 -kuljetushelikopteri lasketumassa Utin lentokentälle.  Puolustusvoimat
 Maavoimille hankitut NH-90-kuljetushelikopterit saavat vuosittain muutamia kymmeniä virka-aputehtäviä. Virka-aikana päivityskopteri lähtee ilmaan Kouvolan Utista puolessa tunnissa, työajan ulkopuolella lähtövalmius on yli kaksi tuntia. Mikäli kopteri halutaan ilmaan nopeammin, miehistön tulisi käytännössä päivystää ympäri vuorokauden varuskunnassa.
 – Lääkärihelikopteritoiminta vaatisi uusia vasteaikoja, ja helikopterin merkittävää uudenlaista varustamista. Silloin kopterin käyttäminen normaaleihin operatiivisiin tehtäviin ei olisi enää järkevää, sanoo Lehtisalo.
 Puolustusministeriön huolena onkin, että virka-aputehtävät voivat haitata helikopteripataljoonan ensisijaista tehtävää, maanpuolustusta.
 Utissa päivystävät maavoimien NH-90 -kuljetushelikopterit eivät voi ilman lainmuutosta osallistua ensihoidon ilmailupalvelun tehtäviin, sanoo  prikaatikenraali Antti Lehtisalo Puolustusministeriöstä.  Kalle Purhonen / Yle
 Rajavartiolaitos antaa virka-apua merialueilla ja Lapissa
 Helsinki-Vantaan lentokenttäalueen laidalla, Vartiolentolaivueen tukikohdassa, valmistaudutaan päivän harjoitukseen. Päivystävä Super Puma -kopteri on lähdössä Porkkalan edustalle Suomenlahdella.
 Tehtävänä on laskea pintapelastaja tuulisella merellä kelluvaan veneseen. Mikäli harjoitus keskeytyisi oikean tehtävän takia, kopterissa on mukana myös ensihoitaja.
 – Tarvittaessa saamme mukaan Finnhemsin lääkärin, jos jollain matkustaja-aluksella on vaativampi hoitotehtävä, kertoo Super Puma -kopterin päällikkö päällikkö  Lauri Holopainen .
 Vuosittain Rajavartiolaitoksen helikoptereilla kuljetetaan lääkäri merelle kymmeniä kertoja.
 Rajavartiolaitoksen Agusta Bell -koptereihin tehdään parhaillaan päivitystä, joka mahdollistaa lentämisen 2020-luvun loppupuolelle asti. Jari Tanskanen / Yle
 Vartiolentolaivue antaa virka-apua myös pohjoisessa. Ongelmana ovat Lappiin sijoitetut Agusta Bell -kopterit, joilla ei voi lentää vaikeissa olosuhteissa. Se  johtaa myös tehtävien peruuntumiseen .
 Jäänpoistolaitteita koptereihin ei myöskään ole tulossa, sillä 1980- ja 1990-luvuilla hankitut kopterit ovat tulossa käyttöikänsä päähän. Niihin tehdään parhaillaan päivityksiä, jotka mahdollistavat lentämisen 2020-luvun loppupuolelle asti.
 Päivitysten takia Rajavartiolaitoksella on parin vuoden ajan jatkuva muutaman kopterin vajaus, kun koneet ovat kerrallaan pois käytöstä useiden kuukausien ajan. Päivityksiä tehdään myös keskiraskaisiin Super Puma-koptereihin.
 – Super-Pumat on tarkoitettu ensisijaisesti meripelastustehtäviin ja merialueen valvontaan, eikä meillä ole osoittaa jäänpoistolla varustettuja koptereita pohjoiseen, sanoo Vartiolentolaivueen komentaja, kommodori  Risto Jääskeläinen .
 Kuka maksaa kalliin virka-avun?
 Vartiolentolaivueen komentajan Risto Jääskeläisen mukaan Super Pumat on sijoitettu Vantaalle ja Turkuun, koska ne on tarkoitettu ensisijaisesti merialueella tapahtuviin tehtäviin.
 – Super Puma on varustettu meripelastustehtäviin, ja pääsemme sillä saaristoon ja mihin tahansa Suomen merialueella vaativiin tehtäviin. Kopterissa on ominaisuuksia, joita ei pienemmissä koptereissa ole, sanoo Jääskeläinen.
 Keskiraskaat Super Puma ja NH-90 ovat liian järeitä koptereita lääkärin tai yksittäisen potilaan kuljettamiseen maa-alueilla. Hyvä suorituskyky myös maksaa. Super-Puman lentotuntihinta voi nousta jopa 6 000 euroon.
 Lapin jäätäviin oloihin ensihoidon virka-aputehtäviin paremmin soveltuvan konetyypin hankinta tulee mahdolliseksi 2020-luvun lopulla, kun Rovaniemelle nyt sijoitetut koneet korvataan uusilla.
 – On mahdollista, että siinä vaiheessa markkinoilla on jo Super Pumia pienempiä koptereita, joissa on toimiva jäänpoisto, arvioi kommodori Risto Jääskeläinen.
 Nykyisin Puolustusvoimat ja Rajavartiolaitos eivät peri virka-avusta korvausta avun saajalta, vaikka Kelan maksamat korvaukset lentotehtävien hoidosta kattavat vain murto-osan kustannuksista.
 – Teemme lähinnä Lapissa sosiaali- ja terveystoimen tehtäviä virka-apuna. Mikäli tehtävien määrä tulevaisuudessa kasvaa merkittävästi, silloin kulut myös on korvattava, muistuttaa Risto Jääskeläinen.

Puolustusvoimien ja Rajavartiolaitoksen koptereita halutaan lääkärihelikoptereiden tueksi syrjäseudulle


Summary: Vuosituhannen vaihteeseen valmistauduttiin odottaen tietokoneiden romahdusta – mutta jymyuutinen kuultiinkin Moskovasta.

Uudenvuodenaattona kaksikymmentä vuotta sitten Yle valmistautui peräti kahden jättilähetyksen tekoon. Vuosituhannen vaihtumista seurattiin ympäri vuorokauden sekä kotimaan koko maailman näkökulmasta, sitä mukaa kun vuosi vaihtui aikavyöhykkeitä seuraten.
 Muita mahdollisia uutistapahtumia odotettiin tulevaksi vain tietokoneiden ennustetun muistivirheen muodossa. Y2K-nimellä kutsuttu yllätys ei kuitenkaan koskaan toteutunut ja unohtui nopeasti.
 Jeltsin yllätti vielä kerran
 Mutta todellisen uutisen tarjosi Venäjän presidentti  Boris Jeltsin , joka uudenvuodenpuheessaan ilmoitti eroavansa. Jeltsinin pääministeriksi nostama  Vladimir Putin  sai ohjat.
 Katso videolta Ylen kello 20.30:n uutislähetys uudenvuodenaattona 1999, jossa vallanvaihdosta kerrottiin.

 Vuosituhannen vaihtumista seurattiin näyttävästi, maailmalta tulvi kuvia ja millennium-studiossa vaihtuivat juontajaparit neljän tunnin välein. Jeltsinin ilmoitusta kommentoitiin pitkin lähetystä.
 Muistan itse olleeni iloinen siitä, että kehäraakkina pidetty Kremlin isäntä pääsi vielä kerran yllättämään koko maailman. Jeltsin oli heikkouksistaan huolimatta johtaja, joka oli vienyt Venäjän uuteen aikaan.
 Ylen uutistoiminta puolestaan tuotti Jeltsinin lähdöstä vankan paketin, jossa sekä hänen myrskyinen kautensa että perintöprinssin ominaisuudet arvioitiin – niin paljon kuin Putinista silloin tiedettiin.
 Maailmalle tuntematon Putin oli aiemmin työskennellyt Neuvostoliiton turvallisuuspalvelu KGB:ssä ja Pietarin kaupungin hallinnossa. Jeltsinin takellellen esittämä eroilmoitus merkitsi Putinille suurta mahdollisuutta, ja raittiiksi tiedetty uusi johtaja varmisti helposti valtansa keväällä järjestetyissä vaaleissa.
 Vuosituhannen vaihteen uutisstudiossa osattiin ennakoida Putinin vaalivoitto – muttei sentään yli kahden vuosikymmenen valtakautta.
 Putin on laittanut Venäjän uusiksi
 Neuvostoliiton romahtamista seuranneen kaoottisen 1990-luvun jälkeen moni venäläinen toivoi vakiintumista ja taloudellista turvaa. Tätä Putin pystyi järjestämään, mutta vakaudella oli hintansa.
 Vladimir Putinilla on takanaan kaksi vuosikymmentä Venäjän johtajana. Yuri Kochetkov / EPA
 Venäjä käänsi selkänsä yhteistyölle Länsi-Euroopan ja Yhdysvaltain kanssa. Yhteiskunnan ilmapiirin vapautuminen ja demokratianharjoittelu vaihtuivat tiukentuvaan kansallismielisyyteen. Kapinallinen Tšetšenia oli palautettu kuriin kahden sodan myötä.
 Viimeinen neuvostojohtaja  Mihail Gorbatšov  oli tuonut glasnostiksi kutsutulla avoimmuuspolitiikalla maahan sananvapauden, mutta Putinin kaudella sekin sai vaihtua median yksiäänisyydeksi ja toimittajien vainoiksi. Lännen kanssa harjoitetun hapuilevan sotilasyhteistyön korvasi Naton laajenemisen kiivas vastustus.
 "Venäjä ilman Putinia"
 Vuonna 2007 Putin syytti Yhdysvaltoja maailman ylivallan tavoittelusta.  Pian tiukan linjan omaksunut Venäjä antoi itselleen luvan jyrätä periaatteet Euroopan rajojen koskemattomuudesta – vaikka oli niihin jo Neuvostoliiton aikana juhlallisesti ETYK:ssä sitoutunut. istamat Tämän sai kokea ensin Georgia ja sitten Ukraina. Myös Syyriassa Venäjä on pitänyt asevoimin kiinni asemastaan.
 Taloudessa Putinin vallanpito saattoi tukeutua öljyn hinnan korkeasuhdanteeseen, mutta sen mentyä ohi on Venäjän talous jälleen koetuksella.
 Etenkin suurissa kaupungeissa mielenosoitusliikehdintä kyseenalaistaa säännöllisesti Kremlin vallan – "Venäjä ilman Putinia" on usein kuultu iskulause. Mielenilmaukset tukahdutetaan yleensä kovin ottein, mutta toistuvat väärinkäytökset vaaleissa ja yhteiskunnan ilmapiirin käyminen ahtaammaksi saavat varsinkin nuoria kaduille.
 Uuden protestiaallon on aiheuttanut jätekriisi , kun Venäjän suurten kaupunkien kasvavia roskavuoria koetetaan saada kätkeä pois silmistä kyseenalaisin menetelmin. Kaatopaikkoja vastustavat liikkeet muistuttavat Neuvostoliiton viimeisistä vuosista, jolloin ekologinen liikehdintä oli tärkeä osa keskusvaltaa vastaan esitettyä arvostelua.
 Kuinka käy Kremliltä ilmastonmuutos?
 Maailmanlaajuista huolta ilmastonmuutoksesta Putin ei ole jakanut.  Vuosituhannen alussa hän jopa toivotti ilmaston lämpenemisen tervetulleeksi , se kun parantaisi hänen mukaansa viljasatoa ja vähentäisi talviturkkien tarvetta. Myös Venäjän valvottu media on välttänyt aiheesta puhumista, tai selittänyt ilmastonmuutoksen Yhdysvaltain salajuoneksi.
 Siperian metsäpalot ja Moskovan lumettomat talvet ovat kuitenkin tuoneet ilmiön myös venäläisten arkeen. Valtaosa kansalaisista on huolissaan ilmastonmuutoksesta, ja moni pitää ihmisen toimintaa sen aiheuttajana.
 Venäjän presidentti Vladimir Putin lehdistötilaisuudessa Moskovassa 19.12.2019.  Toimittajat pyrkivät kylteillä kiinnittämään Putinin huomion.  Russian Look/ AOP
 Kenties tätä huolta seuraten myös presidentti  Putin sanoi suuressa mediatapaamisessa ennen joulua , että Venäjä tekee kaikkensa, että ilmaston lämpenemistä voitaisiin hidastaa. Hän arvioi että Venäjällä ilmasto lämpenee nopeammin, kuin maailmassa keskimäärin, mutta muistutti myös ettei Venäjä kuulu maailman suurimpien saastuttajien joukkoon.
 Syksyllä Venäjä ratifioi Pariisin ilmastosopimuksen. Maa ei siis tässä asiassa kulje samaa tahtia presidentti  Donald Trumpin  Yhdysvaltain kanssa.
 Putin ja epävarmuuden aika
 Mutta muuten asettui Putin lehdistötilaisuudessa tukemaan yhdysvaltalaista virkaveljeään, kutsuen tätä vastaan esitettyjä virkarikossyytteitä tekaistuiksi.
 Maailma on näin käynyt monimutkaisemmaksi – etenkin verrattuna siihen kahtiajakoon, johon nuori KGB-upseeri Vladimir Putin kylmän sodan aikana kasvoi.
 Nyt hänen johtamaansa  Venäjää on syytetty vaalivaikuttamisesta  ja muusta sekaantumisesta Yhdysvaltain asioihin. Populististen liikkeiden myötä ei Eurooppakaan ole entisensä, ja esimerkiksi  Unkarin on nähty tukeutuvan jälleen Moskovaan .
 Moni seikka on epävarma, kun Venäjää presidenttinä ja pääministerinä johtanut Putin aloittaa kolmannen vuosikymmenensä Kremlin isäntänä.
 Nykyinen neljäs presidenttikausi päättyy vuonna 2024, ja Putin on ilmoittanut ettei sen jälkeen enää jatka. Ainakaan presidenttinä.

Kaksi vuosikymmentä sitten Vladimir Putin nousi presidentiksi tuntemattomuudesta – Jeltsin varasti ilmoituksellaan uutispäivän kesken millennium-huuman


Summary: Tämän jälkeen Trump matkustaa Kiinaan jatkamaan kauppaneuvotteluja.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  ilmoitti tänään allekirjoittavansa kauppasopimuksen Kiinan kanssa Washingtonissa tammikuun 15. päivä.
 Tämän jälkeen Trump matkustaa Kiinaan jatkamaan kauppaneuvottelujen seuraavaa vaihetta.
 Sopimuksen seurauksena maat poistavat vähitellen toisilleen asettamia tulleja.
 Kiina lupaa lisätä tuontiaan Yhdysvalloista. Tuontia lisätään esimerkiksi energian, lääketeollisuuden tuotteiden sekä maataloustuotteiden, kuten vehnän ja maissin osalta.
 Trumpin mukaan Yhdysvallat purkaa osan tekemistään tullipäätöksistä. Osa jää kuitenkin yhä voimaan.
 Yhdysvaltojen ja Kiinan kauppasota on kestänyt lähes puolitoista vuotta.
 Lue myös:
 USA ja Kiina hyväksyivät kauppasopimuksen ensimmäisen osan – Tulleja aletaan purkaa

Trump: Yhdysvallat ja Kiina allekirjoittavat kauppasopimuksen tammikuun 15. päivä


Summary: Poliisihallitus on tehnyt tutkintapyynnön Compensate-säätiön toiminnasta.

Yle Uutiset kertoi aamulla, että hiilensidontaa edistävän  Compensate-säätiön  toiminta on johtanut Poliisihallituksen tekemään tutkintapyyntöön.
 Helsingin poliisille jätetty tutkintapyyntö kulminoituu rahankeräyslakiin.
 Poliisihallituksen arpajaishallinnon ylitarkastaja  Mikko Cantell  sanoo, että nyt halutaan selvittää, onko kyseessä lahjoitustoiminta ja vedotaanko tässä yleisöön rahalahjoitusten saamiseksi, vai onko palvelu liiketoimintaa.
 Nämä asiat ovat Cantellin mukaan syynä tutkintapyyntöön. Sen, millä nimikkeellä asiaa mahdollisesti tutkitaan, päättää Helsingin poliisilaitoksen tutkinnanjohtaja.
 Lue lisää:   Poliisihallitus on tehnyt tutkintapyynnön Antero Vartian johtamasta Compensate-säätiöstä
 Poliisihallitus on käynyt keskusteluja säätiön kanssa ja niissä Compensate-säätiö on esittänyt, että kyse on vapaaehtoisesta lisämaksusta jonkun tuotteen yhteydessä. Poliisihallituksen mukaan tällöin ei ole kyse aidosti vastikkeellisesta kaupankäynnistä.
 Poliisihallitus on katsonut ilmastonsuojelutyön, mukaan lukien erilaiset päästökompensaatiohankkeet, vakiintuneesti yleishyödylliseksi toiminnaksi ja monille järjestöille on myönnetty rahankeräyslupa varojen hankkimiseksi tällaiseen toimintaan. Compensate-säätiö on toiminut tähän saakka ilman rahankeräyslupaa. Compensate-säätiön johtajan  Antero Vartian  mukaan lupahakemus on jätetty joulukuussa.
 Säätiön kanssa käydyissä keskusteluissa Poliisihallitus on aiemmin tuonut esille, että rahankeräys edellyttää lupaa. Poliisihallitus on myös säätiön pyynnöstä antanut kesäkuussa lausunnon, jossa on otettu kantaa säätiön esittelemään toimintamalliin ja katsottu, että toiminnassa on kyse rahankeräyksestä, jota varten tulisi hakea lupa.
 – Olisi erikoista viranomaistoimintaa jos ei puututtaisi toimintaan, joka katsotaan rahankeräykseksi, ja jollaiseen on vakiintuneesti myönnetty lupia, ylitarkastaja Mikko Cantell sanoo.
 Yle ei ole toistaiseksi tavoittanut Antero Vartiaa kommentoimaan Poliisihallituksen tämänpäiväisiä perusteluita tutkintapyynnön tekemiselle. Aiemmin päivällä Vartia ihmetteli tutkintapyyntöä twitterissä.
 Twitterissä aiheen tiimoilta on käyty koko päivän  vilkasta keskustelua .
 Lue myös:
 Antero Vartian perustama hiilipäästöjen hyvityspalvelu juuttui lakihetteikköön – "Epäselvä arpajaislaki vaikeuttaa ilmastotoimia"
 Ex-kansanedustaja ja tv-tähti Antero Vartia koukuttaa kuluttajat päästöjen hyvittämiseen – Näin toimii hiljaisuudessa valmisteltu Compensate
 Hampurilainen, matka, lounas – ostosten päästöjä voi hyvittää, mutta yrityksiltä vaaditaan läpinäkyvyyttä: “Tilanne on villi länsi”

Poliisihallitus perustelee Antero Vartian säätiöstä tekemäänsä tutkintapyyntöä: "Olisi erikoista viranomaistoimintaa, jos ei puututtaisi"


Summary: Turkki tukee Libyassa YK:n avulla pystytettyä hallintoa, joka on ahtaalla kapinalliskenraalin puristuksessa.

Viime päivinä lentoliikennettä Istanbulista Libyan pääkaupunkiin Tripoliin on seurattu tarkkaan.
 Turkkilaisen toimittajan   Fehim Taştekinin  mukaan liikeellä on ollut tavallista enemmän lentkoneita, eikä koneissa ilmeisesti istu Libyaan uudenvuoden viettoon matkaavia libyalaisia.
 Yleinen epäily on, että Libyaan siirretään nyt Turkin komennossa olevia syyrialaistaistelijoita.
 Turkki suojelee tärkeää sopimusta
 Turkki haluaa tukea Tripolin ahtaalla olevaa hallitusta, koska Turkki on juuri solminut  tärkeän rajasopimuksen  YK:n tuella perustetun hallinnon kanssa. Sopimuksen mukaan Libyan ja Turkin talousvyöhykkeet kohtaavat nyt keskellä Välimerta, millä on suuri merkitys alueen kaasu- ja öljyvarantojen hyödyntämisen kannalta. Mutta sopimuksen hyödyntäminen edellyttää, että libyalainen sopimuskumppani ei romahda.
 Libya ajautui sekasortoiseen tilaan diktaattori  Muammar Gaddafin  kukistamisen jälkeen vuonna 2011. Maassa on tällä hetkellä kaksi keskenään kilpailevaa hallitusta. Tripolissa valtaa pitää YK:n tuella perustettu hallitus, jota muun muassa Turkki tukee. Sitä vastaan taistelee niin sanottu Tobrukin hallinto, jonka voimahahmo on kapinalliskenraali  Khalifa Haftar .
 Kenraali Khalifa Haftarin joukot valvovat laajoja alueita Libyassa, tosin maan keskiosa on suureksi osaksi asumatonta aavikkoa. Leena Luotio / Yle lähde: Liveuamap
 Libyan hallitus on ollut ahtaalla taistelussa muun muassa Venäjän ja Egyptin tukeman Haftarin joukkoja vastaan. Myös Ranska, Yhdysvallat ja Saudi-Arabia ovat olleet yhteyksissä Haftarin hallintoon, joka valvoo suuria osia Libyasta. Egyptin kovaotteinen presidentti  Abdel Fattah al-Sisi  pitää Haftaria hengenheimolaisena taistelussa muslimiveljeskuntaa vastaan. Monien maiden mielestä kenraali Haftar on uskottava kumppani ääriliike Isisiä vastaan.
 Haftarin joukot ovat jo Tripolin esikaupunkialueilla, joten avulla on kiire. Turkki on aiemmin toimittanut muun muassa panssariajoneuvoja ja aseistettuja lennokkeja ja nyt on joukkojen vuoro.
 Tripolin hallitusta tukevia joukkoja valmistautumassa taisteluun keväällä 2019. EPA
 Turkin parlamentin on torstaina määrä päättää turkkilaisjoukkojen lähettämisestä Libyaan, Tripolin hallituksen kutsusta.
 Turkkilaissotilaiden tehtävänä on päätösehdotuksen mukaan neuvoa ja kouluttaa hallituksen joukkoja, mutta samalla lähetettävien sotilaiden määrälle tai kalustolle ei ole rajoituksia.
 Vaikuttaa siltä, että Turkki on jo aloittanut taistelevien joukkojen lähettämisen, tosin kyse on syyrialaisista eikä turkkilaisista.  Uutistoimisto Reutersin  lainaaman nimettömän turkkilaislähteen mukaan syyrialaistaistelijoiden lähettäminen on vasta harkinnassa. Tripolista tulleissa videokuvissa näkyy kuitenkin taistelijoita, jotka väittävät olevansa Syyriasta.
 Turkki luopui Assadin kaatamisesta
 Turkki on viime vuosina rakentanut Syyria-operaatioidensa tueksi oman varsin pahamaineisen paikallisen sotajoukon.
 Turkki tuki Syyrian kapinallisia osana yrityksiä kaataa  Bashar al-Assadin  hallinto. Kun Venäjä syksyllä 2015 lähti laajamittaisesti mukaan Syyrian sotaan Assadin pelastamiseksi, Turkin suhtautuminen kapinallisiin muuttui.
 Päätavoite ei enää ollut Assadin kaataminen vaan tärkeimmäksi asiaksi nousi kurdien vastainen taistelu. Syyrian kurdien johtamat joukot saivat haltuunsa laajoja alueita Koillis-Syyriassa. Turkin mielestä Syyrian kurdihallinto on osa Turkkia vastaan taistelevaa Kurdistanin työväenpuoluetta.
 Turkki päätti lähteä kokoamaan omaa sotajoukkoa. Kun Turkki elokuussa 2016 hyökkäsi kurdijohtoisia joukkoja ja ääriliike Isisiä vastaan, turkkilaisjoukkojen rinnalla nähtiin syyrialaistaistelijoita.
 35 000 sotilaan armeija
 Turkinsukuisista turkmeeneista ja arabeista koottu Syyrian kansallinen armeija, SNA, oli keskeissä roolissa myös tammikuussa 2018 Turkin hyökätessä kurdien valvomalle Afrinin alueelle Aleppon pohjoispuolelle. Jatkoa seurasi tämän vuoden lokakuussa, kun Turkki otti haltuun osan Pohjois-Syyriasta kurdijohtoisilta SDF-joukoilta.
 Turkki valtasi syksyllä 2019 alueita Pohjois-Syyriassa perustaakseen niin sanotun turvavyöhykkeen. Ilkka Kemppinen / Yle
 Syyrian konfliktia seuraavan tutkijan  Elizabeth Tsurkovin  mukaan Turkilla on Syyriassa arviolta 35 000 sille uskollista taistelijaa.  New York Review of Books  -aikakauslehdessä julkaistussa artikkelissa Tsurkov kuvailee Turkin syyrialaisen jalkaväen taustoja. Tsurkov on pitänyt yhteyttä joihinkin taistelijoihin jo vuosia ja joidenkin tarinat vaikuttavat varsin murheellisilta.
 Turkin kokoamia joukkoja luonnehditaan usein jihadistiseksi ääriainekseksi, mutta joukoissa on ilmeisesti monenlaisia taistelijoita.
 Tsurkovin mukaan Turkkia avustavissa joukoissa on paljon sodan traumatisoimia köyhiä miehiä, jotka taistelevat vain palkkansa edestä. Joillekin taistelijoille alueen sodankäyntiin keskeisesti kuuluva ryöstely on myös merkittävä motiivi.
 Turkki rakentanut huonopalkkaisen palkka-armeijan
 Osa taistelijoista on ollut mukana Assadia vastaan taistelleissa ryhmissä, joita myös länsimaat tukivat. Tuki on loppunut ja taistelijat ovat joutuneet sopeutumaan siihen, että Assadin kaataminen ei enää kiinnosta ketään, ei edes uutta palkanmaksajaa Turkkia.
 Turkki hyökkäsi Afriniin tammikuussa 2018. Sedat Suna / EPA-EFE
 Taloudellisesti taistelijat ovat ahtaalla. Tsurkovin tietojen mukaan kuukausipalkka on pudonnut vuoden 2016 noin 300 dollarista vaivaiseen 50 dollariin. Rahat eivät riitä elämiseen, mikä osittain selittää ryöstelyn ja muun rikollisuuden, johon taistelijat ovat sotkeutuneet. Rahankeruu tarkastuspisteillä on myös merkittävä keino kerätä lisätuloja.
 Turkin tukemia joukkoja syytetään julmuuksista siviilejä vastaan sekä  Afrinin alueella että syksyllä kurdijohtoisilta joukoilta vallatuilla alueilla  Koillis-Syyriassa.
 Taistelijoiden on nähty surmaavan siviilejä ja heitä on myös syytetty raiskauksista ja sieppauksista. Joissakin tapauksissa taistelijat ovat itse kuvanneet tekojaan ja levittäneet videoita sosiaalisessa mediassa.
 Palkkasoturin henki on halvempi
 Nyt Libyaan matkaavien tai jo matkanneiden taistelijoiden palkkauksesta tai tehtävistä ei ole tietoa.
 On mahdollista, että osa heistä määrätään vartioimaan turkkilaisneuvonantajien tukikohtia. Mutta jos Turkki lähtee aktiivisesti mukaan taisteluihin, syyrialaiset olisivat tärkeitä, kuten Turkin aiemmissa operaatioissa Syyriassa.
 Palkkasotureiden käyttöön voi olla useita syitä. Yksi syy on halu välttää turkkilaistappioita ulkoistamalla ne syyrialaisille. Libyassa on muitakin palkkasotureita. Kenraali Haftarin riveissä on ilmeisesti venäläisen  Wagner-yksityisarmeijan  taistelijoita ja myös  Sudanista on tuotu  vahvistuksia Haftarin joukkoihin.
 Libyan taisteluissa on tänä vuonna  YK:n mukaan kuollut vajaat 300 siviiliä.  Vaarana on, että siviilit joutuvat entistä pahemmin puristuksiin, kun maahan tuodaan lisää joukkoja ja aseita.

Turkki valmistelee syyrialaistaistelijoiden siirtämistä Libyaan –
Kapinallisten rippeistä on koottu Turkin komentama köyhien palkka-armeija


Summary: Taiwanilaiset valitsevat uuden presidentin ja parlamentin ensi viikolla.

Presidentinvaaleihin valmistautuvassa Taiwanissa on hyväksytty uusi laki, jonka avulla yritetään estää Kiinaa sekaantumasta saaren politiikkaan.
 Nykyisen lainsäädännön porsaanreikiä tukkivan uuden lain avulla pyritään estämään "vihamielisen vieraan valtion" poliitikoille tarjoama laiton taloudellinen tuki, harhauttavan tiedon levittäminen ja kampanjatilaisuuksien järjestäminen.
 Lain rikkomisesta tuomittua uhkaa jopa viiden vuoden vankeusrangaistus ja tuntuvat sakot.
 Taiwanissa on tulevien parlamentti- ja presidentinvaalien alla esitetty syytöksiä siitä, että Kiina pyrkisi vaikuttamaan vaalitulokseen tukemalla Kiinaan suopeasti suhtautuvia opposition ehdokkaita taloudellisesti. Kiinan epäillään tukeneen näitä ehdokkaita myös sosiaalisen median kampanjoilla ja valeuutisilla.
 Taiwanissa on noussut huoli myös siitä, että useilla mediayhtiöillä on tiiviit yhteydet Kiinaan.
 Kiinan painostustoimien pelätään lisääntyvän
 Kiina on kohdistanut Taiwaniin yhä vahvemmin painetta sen jälkeen, kun itsenäisyysmielinen DPP-puolue nousi valtaan vuonna 2016. DPP:tä edustava presidentti  Tsai Ing-wen  on syyttänyt Kiinaa muun muassa valeuutisten tehtailemisesta hyviä Kiina-suhteita ajavan Kuomintang-puolueen ehdokkaiden eduksi.
 Tsai Ing-wen on ennakkosuosikki tulevissa presidentinvaaleissa, ja Kiinan ennakoidaan hänen voittaessaan lisäävän entisestään niin taloudellista, diplomaattista kuin sotilaallistakin painetta Taiwania kohtaan.
 Kiina, joka pitää Taiwania osanaan, tuomitsi tuoreeltaan uuden lain sanoen sen tarkoituksena olevan Kiinan ja Taiwanin suhteiden huonontaminen.
 Myös Kuomintang-puolue on arvostellut lakia, joka sen mielestä uhkaa johtaa rankaisutoimiin kaikkia Kiinan kanssa tekemisissä olevia kohtaan. Puolue pidättäytyi äänestämästä laista ja osa oppositiopoliitikoista protestoi lakia parlamentin istunnossa istumalla lattialla huutamassa iskulauseita.
 Myös parlamentin ulkopuolelle oli kokoontunut kymmeniä Kiina-mielisiä mielenosoittajia vastustamaan uutta lakia.
 Lisää aiheesta:
 Kiinan mukaan Taiwaninsalmella nähty lentotukialus teki tieteellistä tutkimusta
 Yhdysvaltain ja Kiinan välirikko pahenemassa – USA aikoo myydä Taiwanille hävittäjäkoneita
 Taiwanin liittolaisten määrä hupenee: El Salvador vaihtoi diplomaattisuhteensa Kiinaan

"Vihamielisen vieraan valtion" sekaantuminen Taiwanin politiikkaan yritetään torjua lailla – Kiinaa syytetään valeuutisista ja rahalahjoista


Summary: Maria Ohisalo ja Miika Johansson ovat seurustelleet useita vuosia ennen avioitumistaan.

Vihreiden puheenjohtaja, sisäministeri  Maria Ohisalo  on mennyt naimisiin hyödyketrader  Miika Johanssonin  kanssa.
 Ohisalo julkaisi romanttisen kuva hääparista Twitter- ja Instagram-tileillään uudenvuodenaattona.
 Ohisalo kirjoittaa, että "upea vuosi ja vuosikymmen saivat parhaan mahdollisen päätöksen. Sanoimme tahdon."
 Tuore aviopari on saanut runsaasti onnitteluja viesteihin.
 Morsian on pukeutunut täyspitkään valkoiseen hääpukuun, jossa oli pitsinen yläosa. Kädessään hänellä on valkoisista kukista sidottu kimppu. Ylen tietojen mukaan vihkiminen tapahtui maistraatissa viime perjantaina.
 Ohisalon aviomies Miika Johansson työskentelee North European Oil Trade Oy:ssä (NEOT), joka toimittaa polttoaineita huoltamoketjuille Pohjoismaissa.
 Johansson vastaa yhtiössä muun muassa uusiutuvien polttoaineiden kaupankäynnistä. Johansson kertoi Lindedin-palvelussa siirtyvänsä energiayhtiö ST1:n uusiutuvan energian liiketoimintayksikön johtajaksi toukokuussa.
 Ohisalo ja Johansson ovat seurustelleet useita vuosia ennen avioitumistaan.

Sisäministeri Maria Ohisalo avioitui biobensakauppiaan kanssa: "Sanoimme tahdon"


Summary: Kupferin ohjaustöitä esitettiin 2000-luvulla myös Kansallisoopperassa.

Yksi tärkeimmistä saksalaisista oopperaohjaajista on poissa.  Harry Kupfer  kuoli pitkän sairauden jälkeen Berliinissä 84 vuoden ikäisenä, kertoo uutistoimisto AFP.
 Kupfer muistetaan  Richard Wagnerin  oopperoiden moderneista ohjauksista. Kansainvälisen läpimurtonsa Kupfer teki Wagnerin  Lentävän hollantilaisen  ohjaajana Bayreuthin musiikkijuhlilla vuonna 1978.
 Parhaiten ohjaaja muistetaan kymmenen vuotta myöhemmin Bayreuthissa ensi-iltansa saaneesta Wagnerin  Ring -syklistä. Tuolloin hän työskenteli ensi kertaa yhdessä pitkäaikaisen yhteistyökumppaninsa kapellimestari  Daniel Barenboimin  kanssa.
 2000-luvulla Kupferin ohjauksia on esitetty myös Suomessa. Kansallisoopperassa nähtiin vuonna 2005 hänen ohjaamansa Richard Wagnerin  Parsifal,  joka esitettiin uusintana viime vuonna. Vuonna 2015 oli vuorossa  Nürnbergin mestarilaulajat .
 Itä-Saksassa syntynyt ja kasvanut Kupfer työskenteli useissa eri oopperataloissa ja festivaaleilla. Pisimmän pestinsä hän teki Berliinin Komische Operin taiteellisena johtajana vuosina 1981 – 2002.
 Kupferin ohjaukset hyödynsivät uutta teknologiaa ja painottivat näyttelijäntyön merkitystä oopperaesityksissä.

Oopperan uudistajana tunnettu Harry Kupfer on kuollut