Summary: Talebanit eivät ole vahvistaneet käyvänsä neuvotteluita, vaikka Trump vakuutti sissien haluavan tehdä diilin.

Yhdysvallat on aloittanut uudelleen rauhanneuvottelut taleban-sissien kanssa Qatarissa, kertovat amerikkalaislähteet.
 Yhdysvallat pääsi jo aiemmin tänä vuonna sopuun Talebanin kanssa amerikkalaisjoukkojen vetäytymisestä Afganistanista, mutta Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  vetäytyi sopimuksesta yhtäkkiä kolme kuukautta sitten Talebanin tapettua yhdysvaltalaisen sotilaan. Syyskuussa Trump uhosi, että rauhanprosessi on kuollut ja kertoi Yhdysvaltojen kiihdyttäneen hyökkäyksiään Talebania vastaan.
 Vieraillessaan Afganistanissa viime viikolla Trump sanoi "talebanien haluavan tehdä diilin".
 Talebanit eivät ole vahvistaneet käyvänsä neuvotteluita. Viime kuun lopussa talebanien edustaja  Zabihullah Mujahidin  kiisti Trumpin kertoman tiedon neuvottelujen jatkumisesta.
 Afganistanissa on tällä hetkellä noin 13 000 yhdysvaltalaissotilasta. Trumpin mukaan määrää voidaan vähentää ainakin 8 600 sotilaaseen ja mahdollisesti "paljon sen allekin". Amerikkalaisjoukkoja on ollut Afganistanissa jo 18 vuotta.

Yhdysvallat ja talebanit ovat palanneet neuvottelupöytään, kertovat amerikkalaislähteet


Summary: Syynä on Sambesi-joen poikkeuksellisen alhainen vesimäärä.

Vesimäärä Zimbabwen ja Sambian rajalla sijaitsevilla Victorian putouksilla on hälyttävän alhainen. Yli sata metriä korkeiden vesiputousten yleensä voimakkaana pauhaava virta on vaimennut kuivuuden johdosta heikoksi virraksi.
 Vesimäärä Sambesi-joessa, jonka vettä putouksissa virtaa, on pienimmillään sitten vuoden 1995.
 Sambian presidentti  Edgar Lungu  syyttää putouksien kuivumisesta ilmastonmuutosta, mutta tutkijat eivät ole asiasta yksimielisiä.
 – On vaikeaa sanoa johtuuko tämä ilmastonmuutoksesta, koska kuivakausia on ollut aina, Sambesi-joen tutkimiseen erikoistunut hydrologi  Harald Kling  Pöyrystä sanoo.
 Paikalliset ja turistit ihmeissään
 Victorian putoukset ovat merkittävä turistinähtävyys. Putouksien lähellä työskentelevät yrittäjät ovat huolissaan kuivuuden vaikutuksista turismiin.
 – On täällä ollut kuivaa aikaisemminkin, mutta en ole koskaan nähnyt putouksia tässä kunnossa, matkamuistomyyjä  Dominic Nyambe  sanoi ja lisäsi pelkäävänsä turistien kaikkoavan kun tieto putouksien kuivumisesta leviää.
 Matkamuistomyyjä  David Samalambo  sanoo, ettei muista koskaan kokeneensa yhtä pitkäkestoista kuivakautta alueella.
 Putouksia katsomaan tullut saksalainen turistiryhmä oli ihmeissään.
 – Vettä ei näytä olevan paljoa. Muutaman kiven välistä tulee pieni puro,  Benjamin Konig  ihmetteli.

Victorian putoukset kuivuivat – "En ole koskaan nähnyt niitä tässä kunnossa"


Summary: Selviäminen nipoin napin hengissä saattoi yllättäen olla lähtölaukaus elämän monimuotoistumiselle.

Satoja miljoona vuosia sitten maapallolla oli niin ankara jääkausi, että tutkijat kutsuvat tuonaikaista planeettaamme lumimaapalloksi. Geologiset todisteet kertovat, että jäätä oli kaikkialla, aina päiväntasaajaa myöten.
 Jäätyminen tapahtui nopeasti. Vain muutamassa tuhannessa vuodessa noin 720 miljoonaa vuotta sitten sininen planeetta oli muuttunut valkoiseksi. Jättiläislumipallo suli vasta noin 635 miljoonaa vuotta sitten.
 Yksi tutkijoita paljon pohdituttanut kysymys on, miten merissä piillyt alkeellinen elämä saattoi jatkua moisissa olosuhteissa. Kandalaisen  McGillin yliopiston  tuoreella tutkimuksella on vastaus: elämänlanka olivat jäätiköiden sulavedet.
 – Geologisten todisteiden perusteella suuri osa valtameristä oli asuinkelvottomia, koska niissä ei ollut happea, mutta joillakin alueilla maan päältä veteen liukunut jää tarjosi ratkaisevan tärkeää happipitoista sulavettä, sanoo sedimentologi  Maxwell Lechte .
 Ilmakuplista suli happea
 Todisteita löytyi jääkauden jäätiköiden jälkeensä jättämistä rautapitoisista kivistä Australiasta, Namibiasta ja Kaliforniasta.
 Kivien kemiallisten analyysien perusteella tutkijat pystyivät arvioimaan hapen määrää merissä noin 700 miljoonaa vuotta sitten ja sen vaikutusta alkeellisiin sienieläimiin ja muihin tuonaikaisiin eliöihin.
 Jään sisään jääneet ilmakuplat vapauttivat sulaessaan happea mereen,  PNAS-tiedelehdessä  julkaistu tutkimus selittää.
 Aiempien hypoteesien mukaan eliöitä selvisi vain jäätiköiden päällä happipitoisissa lammikoissa.
 Maapallon perusteellinen jäätyminen ennen monimutkaisten elämänmuotojen kehittymistä viittaa siihen, että ankarilla oloilla oli lopulta suotuisaa vaikutusta evoluution monimuotoistumiseen, Lechte arvioi.
 Pelkkä happi ei tieteenkään riittänyt pitämään elämää yllä, vaan tarvittiin myös ravintoa. Lechte kaavailee tutkimusta, jossa muinaisen ravintoverkon muodostumista alettaisiin jäljittää tämän päivän jäisten ympäristöjen monimutkaisista ekosysteemeistä.
 Myös sulaminen mullisti olosuhteet
 Kun lumimaapallo alkoi sulaa, meret tulvivat mantereille, mullistivat rantalinjat ja vaikuttivat perusteellisesti elämän kehittymiseen. Vaihe kesti paljon pitempään kuin on oletettu, kertoo toinen tuore tutkimus.
 – Planeetan pinta meni käytännössä kokonaan uusiksi. Rannat, aavikot, joet ja tulvatasangot. Elämälle tärkeiden järjestelmien toipuminen kesti jopa miljoonia vuosia, kertoo australialaisen  Curtinin yliopiston  tutkimusta johtanut geologi  Adam Nordsvan .
 Terra Nova  -lehdessä julkaistussa tutkimuksessa selvitettiin paljonpuhuvien sedimenttien muodostumista merien pohjaan lumipallokauden jälkeen.
 Aiemman käsityksen mukaan sedimentäärinen karbonaattikivi muodostui alle kymmenessätuhannessa vuodessa, kun koko maapallon peittänyt jää suli ja merenpinta nousi.
 Uusi tutkimus venyttää ajanjakson sadoiksituhansiksi tai jopa miljooniksi vuosiksi. Niinpä mullistukset olivat suuremmat kuin on oletettu, Nordsvan sanoo.
 Sedimentologi  Milo Barhamin  mukaan näilläkin tuloksilla saattaa olla merkittäviä vaikutuksia käsitykseen elämän monimuotoistumisesta.
 Juttu on osa Ylen Uutis- ja ajankohtaistoiminnan tiedeuutisten joulukalenteria. Julkaisemme päivittäin tiedeuutisen, joka liittyy tähän vuodenaikaan – suoraan tai ainakin mutkan kautta. Viimeinen luukku aukeaa jouluaattona.
 Aiemmat luukut:
 6.  Yli kolmasosa aikuisista toivoo, että voisi yhä uskoa joulupukkiin
 5.  Onko Betlehemin tähdelle tieteellinen selitys?
 4.  Yhdysvaltain joulu täyttää 480 vuotta
 3.  Kaikki lumihiutaleet eivät olekaan erilaisia
 2.  Mitä yhteistä on joulukuusella ja dinosauruksella?
 1.  Ystävän joululahjan paketoinnissa ei kannata olla turhan tarkka, neuvoo tutkimus

Vaikka Maa oli suuri lumipallo, merissä sinnitteli alkeellista elämää


Summary: Sukeltaja vaati Muskilta 172 miljoonan euron vahingonkorvauksia.

Yhdysvalloissa Teslan toimitusjohtaja  Elon Musk  on voittanut paljon julkisuutta osakseen saaneen herjausoikeudenkäynnin.
 Brittisukeltaja  Vernon Unsworth  syytti amerikkalaismiljardööriä herjauksesta ja kunnianloukkauksesta tämän kutsuttua Unsworthiä pedofiiliksi viestipalvelu Twitterissä.
 Jupakka sai alkunsa viime vuoden heinäkuussa sen jälkeen kun Unsworth arvosteli Muskia kovasanaisesti tämän roolista Thaimaan luolasukellusoperaatiossa.
 Muskin yritys valmisti minisukellusveneen, jonka hän vei Thaimaahan avustamaan luolaan loukkuun jääneitä thaimaalaisnuoria. Pelastusoperaatioon osallistunut Unsworth, joka on kokenut sukeltaja ja asui Thaimaassa, väitti, että Musk oli operaatiossa vain tiellä ja miljardöörin aie auttaa pelkkä julkisuustemppu.
 Musk ärsyyntyi syytöksistä ja hyökkäsi kovasanaisesti Unsworthiä vastaan,  kutsuen tätä muun muassa pedofiiliksi.  Musk poisti sittemmin tviittinsä ja  pyysi anteeksi Unsworthiltä .
 Unsworth haastoi kuitenkin Muskin oikeuteen, koska koki tulleensa loukatuksi. Juttu käsiteltiin Los Angelesin liittovaltion tuomioistuimessa. Unsworth haki Muskilta 172 miljoonan euron vahingonkorvauksia.
 Tuomioistuin kuitenkin päätti, ettei 64-vuotiaan kokeneen brittisukeltajan kunniaa oltu loukattu.
 – He hävisivät tapauksen todennäköisesti siksi, etteivät he keskittyneet itse tviitteihin vaan ja vetosivat meidän tunteisiimme, oikeudenkäynnin valamiehistön puheenjohtaja  Joshua Jones  sanoi.
 Musk riemuitsi valamiehistön päätöksestä, halasi asianajajaansa ja kehui, että hänen "uskonsa ihmisyyteen on palautettu".
 Pettynyt Unsworthin asianajaja puolestaan kutsui Muskia "kiusaavaksi miljardööriksi".
 Lue myös:
 Thaimaan luolasukeltaja haastoi Elon Muskin oikeuteen
 Miljardööri Musk nöyrtyi ja pyysi anteeksi – Thaimaan pelastusoperaatiossa mukana ollut sukeltaja harkitsee oikeustoimia
 Miljardööri Elon Musk hyökkäsi Twitterissä Thaimaan jalkapallopoikia pelastamassa olleen sukeltajan kimppuun
 Twitter-pyyntö sai miljardööri Elon Muskin tarjoamaan apua Thaimaan luolapelastajille, lähettää insinöörejään paikan päälle

Tesla-miljardööri Elon Musk voitti herjausoikeudenkäynnin – Kutsui Thaimaan luolapelastusoperaatioon osallistunutta miestä pedofiiliksi


Summary: Työväenpuolueen Corbyn lupaa neuvotella uuden erosopimuksen kolmessa kuukaudessa, pääministeri Johnson puolusti nykyistä.

Britanniassa pääministeri  Boris Johnson  ja pääoppositiopuolueen johtaja  Jeremy Corbyn  ottivat illalla tv-väittelyssä yhteen brexitistä. Kyseessä oli kaksikon viimeinen tv-väittely ennen parlamenttivaaleja, jotka järjestetään ensi viikolla.
 Työväenpuolueen johtaja Jeremy Corbyn sanoi väittelyssä, että työväenpuolue veisi brexitin loppuun neuvottelemalla uuden erosopimuksen kolmessa kuukaudessa. Britit tekisivät uudessa kansanäänestyksessä valinnan uuden erosopimuksen ja EU:ssa pysymisen välillä.
 Pääministeri Johnson iski takaisin sanomalla, että hänellä on jo erosopimus, ja hän aikoo käyttää sitä Britannian viemiseen ulos EU:sta tammikuun loppuun mennessä, jos hän voittaa vaalit.
 Johnson arvosteli Corbynia toistuvasti siitä, että hän ei ole sanonut selvästi, tukisiko hän Britannian lähtöä EU:sta. Corbyn on aiemmin luvannut pysytellä puolueettomana, jos hänestä tulee pääministeri ja EU-erosta järjestetään uusi kansanäänestys.
 – Kuinka voit saada Brysselistä uuden brexit-sopimuksen, jos et itse asiassa usko siihen? Johnson tiedusteli.
 Corbyn puolestaan piti epärealistisena Johnsonin suunnitelmia neuvotella ensi vuoden aikana kauppasopimukset sekä Yhdysvaltojen että Euroopan unionin kanssa. Hän myös toisti näkemyksen, jonka mukaan Britannian julkisesta terveydenhuollosta huolehtiva järjestelmä NHS on uhattuna. Corbyn on syyttänyt Johnsonia aikeista päästää amerikkalaisyritykset osaksi NHS:ää, mutta pääministeri on kiistänyt tällaiset suunnitelmat.
 Brexit-lähettiläs otti loparit
 Kyselyiden perusteella konservatiivit ovat viemässä reilut 40 prosenttia äänistä, työväenpuolue noin kolmanneksen ja liberaalidemokraatit 13 prosenttia.
 Entiset pääministerit, työväenpuolueen  Tony Blair  ja konservatiivien  John Major  ovat puuttuneet kampanjointiin vaatimalla toista brexit-kansanäänestystä. Kumpikin heistä haluaa Britannian pysyvän osana EU:ta.
 Johnson koki takaiskun väittelypäivänä, kun kokenut Yhdysvalloissa työskennellyt brittidiplomaatti erosi tehtävästään ja kritisoi voimakkaasti hallitusta.
 Alexandra Hall Hall  on työskennellyt brexit-lähettiläänä Britannian suurlähetystössä Washingtonissa.  CNN:n  haltuunsa saamassa erokirjeessä Hall Hall kirjoittaa, että hän ei enää voi kaupitella puolitotuuksia sellaisten poliittisten johtajien puolesta, joihin hän ei luota. Hall Hallin mukaan brexitistä pyydetään välittämään viestejä, jotka eivät ole "täysin rehellisiä".
 Kokenut diplomaatti lisäsi, että brittijohtajien vastahakoisuus puhua brexitistä rehellisesti yleisölle johtaa siihen, että luottamus brittidiplomaatteja kohtaan horjuu ympäri maailmaa.
 Aiheesta lisää:
 Boris Johnsonin korvaaminen sulavalla jääveistoksella vaaliväittelyssä ei johda seurauksiin Britanniassa
 Trump on arvaamaton uhka Johnsonin vaalikampanjalle – Johnsonin esikunta toivoo, että hän malttaa Nato-kokouksessa olla laukomatta brittivaaleista
 Nähdäänkö brittivaaleissa nuorten ääniryöppy? – Uusista äänestäjistä jopa kaksi kolmannesta alle 35-vuotiaita
 Brexit-puolueelta vaalilahja konservatiiveille – ei aseta ehdokkaita konservatiivien valta-alueilla

Britannian pääministeri Johnson ja oppositiojohtaja Corbyn kohtasivat viimeisessä tv-väittelyssä ennen vaaleja


Summary: SDP pyrkii kokoamaan uuden hallituksen ripeästi vanhalle pohjalle. Pääministeriehdokkaastaan puolue päättää sunnuntaina.

Tänään selviää, mitä puolueet vastaavat hallitustunnustelija  Antti Rinteen  (sd.) kysymyksiin hallitusohjelmasta. SDP pyrkii kokoamaan uuden hallituksen ripeästi vanhalle pohjalle.
 Hallitusneuvotteluissa ei pitäisi tulla eteen isompia vaikeuksia, sillä kaikki kaatuneen hallituksen viisi puoluetta ovat sitoutuneet hallituspohjaan ja -ohjelmaan.
 Rinne on pyytänyt eduskuntaryhmiltä vastausta kolmeen kysymykseen: ovatko puolueet valmiita hyväksymään nykyisen hallitusohjelman, ovatko ne valmiita osallistumaan SDP:n johtamaan enemmistöhallitukseen ja onko niillä mahdollisia kynnyskysymyksiä osallistumiselle. Vastauksia odotetaan tänään kello 16:een mennessä. Vastaukset julkistetaan sen jälkeen eduskunnan verkkopalvelussa.
 SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtajan  Antti Lindtmanin  mukaan kysymyksistä voi jo ennakoida, että hallitusneuvotteluista ei ole tulossa pitkät.
 Hallitusneuvottelut on tarkoitus käydä sunnuntain aikana. Tavoitteena on, että hallitus päästään nimittämään jo tiistaina.
 "Hallitustunnustelijan tehtävä on varsin symbolinen"
 Rinteen valintaa hallitustunnustelijaksi on kritisoitu, sillä hän erosi pääministerin tehtävästä luottamuspulan takia. Suurimpana eduskuntapuolueena SDP sai valita hallitustunnustelijan. Rinteen valinta sopi myös keskustalle, vaikka se oli ilmaissut Rinteelle epäluottamusta pääministerinä muutama päivä aiemmin.
 – Tässä tilanteessa, kun kaikki viisi puoluetta ovat ilmoittaneet, että jatketaan vanhalla pohjalla ja vanhalla ohjelmalla, hallitustunnustelijan tehtävä on varsin symbolinen, perusteli keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Kurvinen  torstaina.
 Rinteen mukaan SDP pyrkii saamaan omat päätöksensä valmiiksi jo sunnuntai-iltana. Kaikkien puolueiden päätöksentekoelimet eivät kuitenkaan ole Rinteen mukaan vielä sunnuntaina koolla päättämässä.
 SDP:n on tarkoitus päättää pääministeriehdokkaastaan puoluevaltuuston kokouksessa sunnuntaina. Samalla valitaan myös uusi ministeri eronneen kunta- ja omistajaohjausministeri  Sirpa Paateron  (sd.) tilalle.
 Aiheesta lisää:
 SDP:n eduskuntaryhmä esittää Antti Rinnettä hallitustunnustelijaksi
 Antti Rinteestä tulee hallitustunnustelija, hallitusneuvottelut käydään sunnuntaina – Viisi puoluetta valmiita jatkamaan samalla kokoonpanolla ja ohjelmalla
 Analyysi: Kulmuni kaatoi Rinteen, mutta keskustan karmeat kannatusluvut uhkaavat kaataa Kulmunin
 Putositko kärryiltä historiallisen päivän käänteissä? Miksi pääministeri Rinne erosi? Tässä 100 ja 300 sanan mittaiset vastaukset

Hallitustunnustelija Antti Rinne odottaa vastauksia kysymyksiinsä – mitä puolueet vastaavat?


Summary: Valkoisen talon edustaja sanoo, että virkarikossyytteelle ei ole minkäänlaista pohjaa.

Yhdysvalloissa Valkoinen talo on lähettänyt jälleen kongressille kirjeen, jossa arvostellaan presidentti  Donald Trumpin  virkarikostutkinnan kuulemistilaisuuksia.
 Trumpin asianajaja  Pat Cipollone  totesi edustajainhuoneelle perjantaina lähettämässään kirjeessä, että virkarikossyytteelle ei ole minkäänlaista pohjaa.
 Lisäksi kirjeessä todetaan, että koko tutkinta on demokraattisen puolueen osalta “holtitonta vallan väärinkäyttöä”.
 Vaikka kirjeessä ei suoraan kieltäydytä osallistumasta virkarikostutkinnan ensi viikon kuulemiseen, on Trumpin hallinnosta annettu nimettömästi vahvistus sille, että Valkoinen talo ei näe perustetta osallistua kuulemistilaisuuteen.
 "Kansalaiset ansaitsevat vastauksia"
 Edustajainhuoneen oikeuskomitean puheenjohtaja  Jerrold Nadler  torjui Valkoisen talon esittämän kritiikin. Samalla Nadler ilmaisi olevansa pettynyt päätökseen.
 – Yhdysvaltain kansalaiset ansaitsevat vastauksia presidentti Trumpilta, Nadler toteaa.
 Edustajainhuoneen puhemies  Nancy Pelosi  määräsi torstaina edustajainhuoneen oikeuskomiteaa laatimaan virkarikossyytteen Trumpia vastaan.
 Edustajainhuone on viimeisten kahden viikon ajan kuullut todistajia ja asiantuntijoita Trumpin epäiltyyn virkarikokseen liittyen.
 Trumpin epäillään käskeneen avustajiaan painostamaan Ukrainaa, jotta se aloittaisi rikostutkinnan Trumpin mahdollisesta presidentinvaalien vastaehdokkaasta  Joe Bidenista .
 Aiheesta lisää:
 Toimittajalta: Trump saa virkasyytteen ja nimensä historiankirjoihin, mutta senaatin republikaanienemmistö pelastaa hänet viraltapanolta
 Demokraattijohtaja Pelosi määräsi edustajainhuoneen laatimaan virkarikossyytteen Trumpia vastaan – "Faktat ovat kiistattomat"
 Missä mennään Trumpin virkarikostutkinnassa?
 Valkoinen talo kieltäytyy lähettämästä edustajaa Trumpin virkarikostutkinnan seuraavaan julkiseen kuulemiseen

Valkoinen talo arvostelee Trumpin virkarikostutkintaa ja kieltäytyy epäsuorasti osallistumasta kuulemisiin


Summary: TV-kameroiden sammuttua Presidentinlinnassa Suomen 102. itsenäisyyspäivän juhlinta jatkui Linnan jatkoilla Hotel Kämpissä.

Illan aikana juhlakansaa hemmoteltiin monipuolisella musiikkikattauksella  Kalle Torniaisen  juhlaorkesterin johdolla.
 Peilisalin esiintymislavalla nähtiin useita musiikkitaivaan tähtiä kuten  Ellinoora ,  Ida Elina ,  Samu Haber ,  Juha Tapio ,  Roope Salminen ,  Jon-Jon Geitel ,  Iivari Suosalo  sekä  Nina Pakkasen  johtama upeaääninen Gospel Helsinki.
 Lisäksi illan aikana saatiin juhliva Suomi laulamaan koko kansan karaokessa  Olen suomalainen  -kappaletta  Jani Jalkasen  johdolla.
 Illan isäntäpari  Salla Paajanen  ja  Mikko Kekäläinen  jututtivat esiintyviä artisteja sekä juhlavieraita.
 Juha Tapio Linnan juhlien jatkoilla. Anu Köyhäjoki-Järvinen / Yle
 Parikymmentä vuotta muusikon uraa tehneellä Juha Tapiolla alkaa pian määrittelemättömän mittainen keikkatauko. Tulevasta tauosta huolimatta hänellä oli vielä  tarjoilla yleisölle uusi kappale nimeltään Kun vielä ehtii.
  Popkanteletar Ida Elina ja Gospel Helsinki-kuoro johtajanaan Nina Pakkanen. Anu Köyhäjoki-Järvinen / Yle
 Popkanteletar Ida Elina esiintyi yhdessä Nina Pakkasen johtaman Gospel Helsingin kanssa. Esitetty kappale on Ida Elinan säveltämä ja sanoittama Fida Internationalin Eväät elämään -kampanjan tunnuskappale  Saman taivaan alla . Kirkkomusiikkiliitto palkitsi Gospel Helsingin Vuoden 2019 musiikkiryhmänä.
 Samu Haber Anu Köyhäjoki-Järvinen / Yle
 Linnan jatkoilla ei alakulo ottanut valtaansa vaikka juhlivaa kansaa Sunrise Avenuen keulahahmon, Samu Haberin esittämässä  Hollywood Hills -kappaleessa  jätettiinkin jäähyväisiä.
 Ellinoora, Samuli Sirviö ja eetu Linnan juhlien jatkoilla. Anu Köyhäjoki-Järvinen / Yle
 Ellinoora ja  eetu  esittivät Vuoden biisiksi valitun  Bäng bäng typerä sydän -kappaleen .
 Linnan jatkoilla oli mahdollisuus osallistua myös koko kansan karaokeen laulamalla  Kari Tapion  tunnetuksi tekemää biisiä  Olen suomalainen . Esiintymislavalle nousivat edesmenneen artistin pojat Jani ja  Joona Jalkanen  sekä näyttelijä  Matti Ristinen , joka näyttelee Kari Tapiota artistilegendan elämästä kertovassa elokuvassa.

 Linnan jatkoilla ensiesityksensä saanut Ellinooran ja Juha Tapion tekemä kappale  Hiljaisii Heeroksii  on omistettu kaikille suomalaisille arjen sankareille. Kappaleen tekoon on saatu inspiraatiota muun muassa suomalaisista sankaruustarinoista.

 Riku Nieminen opetteli  Juice  -elokuvan pääroolia varten yli 20 Juicen biisiä. Illan Juice-potpurissa kuultiin mm.  Viidestoista yö  ja  Musta aurinko . Juicen eri yhtyekokoonpanoissa soittaneista muusikoista koottu Juice Originals kiertää Rikun eli “vara-Juicen” kanssa keikoilla.

 Roope Salminen ja Jon-Jon Geittelin esittämän bilehitin  Madafakin darrassa  koettiin yllätys, kun Roopen isä Eppu Salminen ilmestyi lavalle!

 Itsenäisyyspäivä sai ansaitsemansa päätöksen, kun hetkeä ennen vuorokauden vaihtumista Peilisalissa kajahti Ida Elinan ja Samu Haberin  Finlandia-hymni .

 Anu Köyhäjoki-Järvinen
 Lue lisää:
 Menikö jotain Linnan juhlista ohi? Ei hätää, katso tästä illan sykähdyttävimmät hetket
 Onko tässä seuraava hittibiisi? Ellinooran ja Juha Tapion yhdessä tekemä kappale nostaa esille hiljaiset sankarit
 Itsenäisyyspäivää juhlittiin paraatilla, Linnan juhlissa ja jatkoilla – Yle seurasi hetki hetkeltä

Linnan jatkojen tunnelmassa oli jotain uutta, jotain vanhaa ja jotain lainattua


Summary: Tunnistamattomat joukot iskivät protestiliikkeen tukikohdan tuntumaan perjantai-iltana.

Ainakin 15 ihmistä on kuollut mielenosoituksissa perjantaina Bagdadissa Irakissa. Lääkäri- ja turvallisuuslähteiden mukaan tunnistamattomat joukot iskivät rakennukseen, joka oli lähellä protestiliikkeen tukikohtaa maan pääkaupungissa.
 Hallitusta vastustavat mielenosoitukset olivat sujuneet rauhallisesti aikaisemmin perjantaina.
 Aseistettuja joukkoja saapui illemmalla avolava-autolla lähelle Al-Sinekin siltaa ja hyökkäsi suureen rakennukseen, jossa hallituksen vastainen protestiliike on pitänyt tukikohtaa usean viikon ajan, uutistoimisto AFP:n tavoittamat silminnäkijät kertovat.
 Asejoukot pakottivat mielenosoittajat ulos rakennuksesta ja kärhämän jälkeen paikalla kuultiin tulituksen ääniä.
 Viranomaisten antamien tietojen mukaan välikohtauksessa kuoli ainakin 15 ihmistä, joista osan kerrotaan olevan poliiseja. Loukkaantuneita on arviolta 60.
 Paikalla olleet ensihoitajat kertovat hoitaneensa haavoittuneilla tuli- ja teräaseista syntyneitä vammoja.
 Perjantain väkivaltaisuudet ovat nostaneet Irakissa lokakuussa alkaneiden levottomuuksien uhriluvuksi yli 440 kuollutta ja lähes 20 000 loukkaantunutta.
 Aiheesta lisää:
 Mielenosoittajia tappanut poliisi on tuomittu kuolemaan Irakissa
 Irakin pääministeri eroaa tehtävästään
 Irakissa haudataan protesteissa kuolleita – torstai oli väkivaltaisin päivä viikkoihin
 Irakissa väkivaltainen yö – Kymmeniä kuoli ja satoja haavoittui poliisin avattua tulen mielenosoittajien joukkoon

Irakin mielenosoituksissa jälleen väkivaltainen päivä – yli kymmenen kuollut, joukossa myös poliiseja


Summary: Hiljaisii Heeroksii -kappaleen ensiesitys nähtiin Linnan jatkot -lähetyksessä.

Muusikot  Ellinoora  ja  Juha Tapio  esittivät Linnan jatkoilla uuden biisin. Tämä on ensimmäinen kerta, kun suositut artistit tekivät yhdessä kappaleen.
 Ylen itsenäisyyspäivälähetys on kertonut arjen sankareista. Ellinooran ja Juha Tapion uusi  Hiljaisii Heeroksii  -kappale on syntynyt suomalaisten tarinoiden pohjalta. Laulun ensiesitys nähtiin Linnan jatkot -lähetyksessä.
 Muusikot kertovat biisin synnystä  täällä .
 Juha Tapio jää pian pitkälle keikkatauolle. Lauantaina on edessä vielä iso konsertti. Tauko tulee tarpeeseen, sillä muusikko on tottunut tekemään 150 keikkaa vuodessa.
 – Ensi vuoden kalenteri ei jää ihan tyhjäksi. Koko ajan syntyy uusia biisejä.
 Juha Tapio rauhoittaa tulevat viikonloput perheelle ja ystäville eikä aja keikoille.
 – Tykkään tästä työstä enemmän kuin koskaan. Rytmitän työtä niin, että voin tehdä tätä vielä vähintään 20 vuotta.
 Muusikko Ellinoora sai levytyssopimuksen jo 17-vuotiaana oululaisena musiikkilukiolaisena.
 – Se on varmaan se oululainen periksiantamattomuus. Tykkään unelmoida suuria. Jos on aina tyytyväinen, ei kehity, Ellinoora kertoi toimittaja  Salla Paajasen  haastattelussa Ylen jatkoilla.
 Ellinoora kertoo yrittävänsä vaalia rohkeutta ja lapsenomaista uskoa. Siksi hän esimerkiksi haluaa tehdä itse biisejä.
 – Yritän vaalia hyvällä tavalla naiivia suhtautumista, vaikka olen jo 25-vuotias. Kunnianhimo on vaarallinen mutta hyvä ihmiselle.
 Ellinoora on tuttu esimerkiksi  Typerä sydän - ja  Leijonakuningas -lauluista.
 – Laulaminen on mun ensimmäinen kieli, puhuminen on vaikeampaa.

Onko tässä seuraava hittibiisi? Ellinooran ja Juha Tapion yhdessä tekemä kappale nostaa esille hiljaiset sankarit


Summary: Mert Otsamo tunnetaan näyttävistä Linnan juhlien asuistaan. Mutta mikä juhlissa turhauttaa suomalaistähtien luottosuunnittelijaa?

Muodin huipulle -osallistujat (Suomi 2009)

Mert Otsamon  olo on näihin aikoihin yleensä kaikkensa antanut.
 Esimerkiksi vuosi sitten  suomalaistähtien luottosuunnittelijaksi tituleerattu  Otsamo oli työskennellyt käytännössä kellon ympäri.
 Näyttelijä  Jasper Pääkkösen  kumppanin, malli  Alexandra Escatin  asu oli saatava valmiiksi, eikä Escat saapunut Suomeen ennen kuin 4. joulukuuta.
 Siis kaksi vuorokautta ennen h-hetkeä, Linnan juhlia.
 Kultaisista paljeteista ja mustasta tyllistä tehty iltapuku ommeltiin kokoon ennätysajassa. Lopulta Escatia luonnehdittiin lehdissä yhdeksi illan kuningattarista.
 Nyt puhelimeen vastaa tyyni ääni. Jopa rentoutunut.
 – Aloin jossain vaiheessa miettiä, miten kaikki voi olla niin hyvällä mallilla, Mert Otsamo kertoo viime päivien tunnelmistaan.
 Otsamon työhuone sijaitsee Helsingin Hernesaaressa. Siellä sijaitsee myös saunakompleksi Löyly, josta suunnittelija kertoo usein hakevansa inspiraatiota. Antti Kolppo / Yle
 Hän arvelee kutsujen lähteneen tänä vuonna aikaisin ja sillä olleen osuutta asiaan.
 – Olen pystynyt paneutumaan jokaiseen pukuun hyvin ja intensiivisesti. Ei ole edes tarvinnut valvoa öitä.
 Otsamo on ahkeroinut Linnaan viisi asua. Jos ilta sujuu ennusmerkkien mukaan, puvut ovat näyttäviä ja erottuvat edukseen Presidentinlinnan punaisella matolla.
 Palataan kuitenkin ensin marraskuun alkuun. Hetkeen, jolloin asut vasta muhivat Otsamon ajatuksissa.
 Kuukausi ennen juhlia
 Mariska  käy läpi rekeillä roikkuvia vaatteita. Housuja, paitoja, mekkoja, takkeja. Kermanvalkeaa, metsänvihreää, viininpunaista.
 Musiikin monilahjakkuus on juuri julkaissut uuden albumin ja etsii nyt asuja, jotka pukea ylle levyä markkinoiviin kuvauksiin.
 Kansi on jo valmis, mutta uusia kuvia tarvitaan esimerkiksi sosiaalista mediaa varten.
 Mert Otsamo, 29, istuu mustalla nojatuolilla ja yrittää keskittyä haastatteluun. Aina välillä hänen katseensa käy Mariskassa, joka tutkii vaatteita. Hypistelee ja kokeilee niitä.
 Ensimmäiset vuodet omillaan olivat haastavia, suunnittelija muistelee. Mutta etenkin neljä viime vuotta ovat olleet hyviä ja kasvu on vain jatkunut. Antti Kolppo / Yle
 Olemme Otsamon  showroomilla  Helsingin Hernesaaressa. Esillä on mallikappaleita mallistoista ja muutamia uniikkipukuja. Niitä voi sovittaa ja tilata omassa koossa.
 Otsamon työskentelytila ompelukoneineen on toisessa huoneessa seinän takana.
 On 6. marraskuuta: Linnan juhliin on aikaa tasan kuukausi. Seuraamme tulevien viikkojen ajan kuvaajan kanssa Otsamon valmistautumista niihin.
 Mert Otsamo vietti lapsena paljon aikaa teatterin puvustamossa ja sanoo olleensa kiinnostunut vaatteista käytännössä aina. Vaatesuunnittelijaksi hän havahtui haluavansa vasta täysi-ikäisyyden kynnyksellä. Antti Kolppo / Yle
 Itsenäisyyspäivän vastaanotosta on kehkeytynyt sadassa vuodessa maan merkittävin iltapukujuhla. Siitä huolimatta, että näyttelijöiden ja muusikoidenkin Venla-, Jussi- ja Emma-gaaloista on tullut tapahtumia, joihin mennään erikseen näyttäytymään.
 Lue lisää aiheesta:   Miten tässä näin kävi? Linnan juhlamuoti onkin yhä hillitympää – 32 kuvaa kertoo, millaiseen suuntaan se on menossa
 Otsamo puolestaan on tämän hetken tunnetuimpia juhlamuodin suunnittelijoita. Mariska on vain yksi esimerkki tähdistä, joita hän pukee. Syksyllä Otsamo vaatetti poplaulaja  Vesalan  tämän  lokakuiselle jättikeikalle .
 Loppuunmyydyllä areenalla artistin päällä nähtiin tuttua Otsamoa: hopeaisia sävyjä, kimalletta, dramaattisia yksityiskohtia ja muotoja.
 Otsamo itse ei tee tästä kaikesta numeroa, mutta se osoittaa, millainen suunnittelija hänestä on kymmenessä vuodessa kasvanut.
 Linnan juhlia seuraa televisiossa miljoonayleisö. Se asettaa paineita myös suunnittelijoille.
 Otsamo on julkisuudessa kuitenkin omillaan. Siellä hän otti uransa ensi askeleetkin. Kaiken kansan katseltavana.
 Uran alkuvaiheessa Otsamolla oli näyttämisen ja todistamisen halua. Sittemmin se on karissut pois, hän sanoo. Antti Kolppo / Yle
 Inspiraation hetki
 Otsamo on inspiroitunut viime aikoina erityisesti ihmisistä. Vesalasta,  Chisusta  – artisteista, joiden musiikkia hän on kuunnellut.
 Yleisesti ottaen häntä puhuttelee suunnittelijana nainen, joka on vahva ja osoittaa esimerkiksi työssään uskallusta ja rohkeutta kokeilla uusia asioita. Herkkyyttä unohtamatta.
 – Mielen moniulotteisuus kiehtoo minua paljon.
 Toisaalta hän sanoo innostuvansa myös ajan hengestä ja muun muassa materiaaleista: vaikkapa siitä, miten valo reagoi lasiin.
 – Inspiraatio voi tulla, kun kävelee kadulla ja miettii asioita. Sitten tulee jokin välähdys. Jokin hetki.
 Tällaisissa mietteissä Otsamo on valmistautunut myös loppuvuotensa suurimpaan urakkaan, Linnan juhliin. Hän on vaatettanut Linnaan viime vuosina useita julkisuudesta tuttuja nimiä:  Alman , aiemmin mainitun Mariskan,  Robinin ,  Tiina Lymin ,  Pamela Tolan .
 Tämänvuotisia nimiä hän ei vielä paljasta.
 Otsamo toteaa olevansa siinä mielessä onnekas, että asiakkaat tulevat hänen luokseen yleensä avoimin mielin.
 – Jos antaisin aina asiakkaan päättää ja hänelle vallan, en ehkä uudistuisi niin paljon. Minulla on ideoita aina etukäteen, mutta en tietenkään pakota ketään mihinkään. Ajatusten pitää osua yksiin luonnostaan.
 Näin hän avaa suunnittelun kulkua. Tähän päästäkseen Otsamon on pitänyt todistaa taitonsa yhä uudelleen.
 Tosi-tv-tähdeksi leimattu
 Mert Otsamon tausta muotisuunnittelijana ei ole kaikkein tavallisin. Hän tuli alun perin tunnetuksi MTV3:lla esitetystä  Muodin huipulle  -ohjelmasta kymmenen vuotta sitten.
 Mert Otsamo sanoo piirtäneensä niin kauan kuin muistaa. Hänellä oli lehtiö mukanaan kaikkialla: päiväkodissa, koulussa, kotona. Antti Kolppo / Yle
 Tosi-tv-ohjelmassa suunnittelijakokelaat toteuttivat viikoittain erilaisia tehtäviä, tavoitteena oma vaatemallisto. Otsamo oli 19-vuotias ja käytännössä ilman alan koulutusta. Hän pääsi ohjelmassa finaalikolmikkoon, mutta lopulta kisan voitti häntä muutaman vuoden vanhempi ja kokeneempi  Katri Niskanen .
 Myös Niskanen tunnetaan nykyään ennen muuta Linnan juhlien veistoksellisista asuista.
 Musiikkipiireissä television kykykilpailuista ponnahtaneisiin tulokkaisiin on perinteisesti suhtauduttu aluksi karsastaen. Otsamo kokee, että häneenkin lyötiin uran ensimmäisinä vuosina tosi-tv-tähden leima.
 Tavallaan hän kantaa sitä edelleen.
 – Kyllähän mekin vielä puhumme tästä ohjelmasta. Se on varmaan ikuinen stigma.
 Otsamo itse näkee uransa yhtenä käännekohtana sen, kun näyttelijä  Krista Kosonen  alkoi tilata häneltä pukuja, muun muassa televisioalan Kultainen Venla -gaalaan. Tämä tapahtui 2010-luvun alussa.
 – Krista oli nousemassa omalla urallaan todella näkyväksi. Tavallaan siinä pääsi kasvamaan yhdessä ja kokeilemaan uusia juttuja.
 Kaikki lähtee luonnoksesta. Kuva suunnittelijan muistilehtiöstä. Antti Kolppo / Yle
 Linnan juhlat ovat kuin käyntikortti
 Itsenäisyyspäivän vastaanottoa selostaa Ylen päälähetyksessä tänäkin vuonna kokenut muotitoimittaja  Sami Sykkö . Hän sanoo, että Linnan juhlilla on merkitystä suomalaiselle muodille – ennen kaikkea  iltapukumuodille .
 – Linnan juhlat ovat ainoita paikkoja, joissa nähdään suuria iltapukuja.
 Lähetys on muutenkin erityinen. Se yhdistää käytännössä koko kansan yhden illan ajaksi.
 – Niitä hetkiä on enää hyvin vähän.
 Suunnittelijoille juhlat ovat todellinen näytön paikka, Sykkö toteaa. Hän uskoo, että jokainen heistä ottaa tilaisuuden tosissaan ja panostaa siihen "110 prosenttia".
 – Tietysti on myös asiakkaasta kiinni, millaisen puvun voi suunnitella. Mitkä hänen toiveensa ovat.
 Presidentinlinnaan on kutsuttu tänäkin vuonna noin 1 700 vierasta eri puolilta maata. Sykkö pitää todennäköisenä, että suurin osa heistä ostaa asunsa valmiina. Mutta on joukossa heitäkin, jotka tilaavat sen uniikkina nimekkäältä suunnittelijalta.
 Linnan juhlissa saavutettu näkyvyys on vauhdittanut monen suomalaissuunnittelijan uraa.  Jukka Rintalan  lisäksi Sykkö mainitsee ainakin Katri Niskasen,  Anne-Mari Pahkalan ,  Jaana Varkki-Terhon  ja  Teemu Muurimäen .
 – Kaikki he ovat saaneet paljon myönteistä näkyvyyttä Linnan juhlista. Se on varmasti tuonut heille lisää bisnestä.
 Erityiseksi esimerkiksi Sykkö nostaa Mert Otsamon.
 – Hän on kyllä luonut nimeä Linnan juhlien puvuillaan. Monena vuonna on ollut hienoja onnistumisia. Se on siivittänyt hänen uraansa.
 Mert Otsamon iltapuvut julkaistiin syksyllä postimerkkeinä. Suunnittelijalle myönnettiin viime keväänä Postin taidepalkinto. Antti Kolppo / Yle
 Hernesaarelaisella showroomilla vaatteiden mallikappaleet roikkuvat paikoillaan. Niitä aikansa hypistellyt Mariska alkaa tehdä lähtöä.
 – Löysitkö sä mitään, Otsamo kysyy.
 – No joo, kyl mä jotain, laulaja vastaa.
 Kaksikko katoaa käytävään.
 Kaksi viikkoa ennen
 Paria viikkoa myöhemmin Otsamon työhuoneella soi 1980-luvun hittibändi Wham.
 Wake me up before you go-go. Don't leave me hanging on like a yo-yo , kaiuttimet renkuttavat.
 Otsamo sanoo, että hänen työtään on muun muassa tavata asiakas, muotoilla asu, olla mukana sovituksissa ja seurata joka vaiheessa, että puvusta tulee sellainen kuin hän on suunnitellut. Ompelijat vastaavat asun teknisestä toteutuksesta. Antti Kolppo / Yle
 Otsamon oikeaa kättä, ompeluaputytöksi itseään kutsuvaa  Irja Harjulaa  kyllästyttää. Hän haluaa lisää asennetta. Kohta tilan täyttää saksalaisen Rammsteinin konemetallimusiikki.
 On iltapäivä. Ensimmäinen asiakas, Pälkäneen kunnanvaltuuston keskustalainen puheenjohtaja  Mirva Kittilä , on tulossa sovittamaan asuaan 20 minuutin kuluttua.
 Liila juhlapuku on puettu mallinuken ylle. Otsamo viimeistelee sitä nuppineuloilla.
 Mert Otsamo ja Irja Harjula ovat tehneet yhteistyötä kymmenen vuotta eli siitä asti, kun Harjula "bongasi" Otsamon Muodin huipulle -ohjelmasta. Otsamo kuvaa Harjulaa pitkäaikaiseksi ystäväkseen ja mentorikseen. Antti Kolppo / Yle
 Yhtäkkiä käy ilmi, että mekon sisäosa on ommeltu erilaisella saumanvaralla kuin päällinen eivätkä osat istu. Otsamo tahtoo pukuun myös uuden liehukkeen.
 Irja Harjula on omien sanojensa mukaan Otsamon "ompeluaputyttö". Antti Kolppo / Yle
 – Tällaista tämä aina on, Harjula sanoo ja painaa ompelukoneen poljinta. Töitä tehdään, kunnes enää ei.
 Hetken kuluttua asu on Kittilän päällä. Hän on silmin nähden tyytyväinen.
 Otsamo mallaa asua ja luo siihen uusia linjoja Kittilän mittojen mukaan. Ilme on keskittynyt, ja työskentely on kieltämättä vakuuttavaa.
 Otsamo on muotisuunnittelijana itseoppinut. Ennen  Muodin huipulle  -ohjelmaa hän oli opiskellut ompelua ja kaavoittamista vuoden verran opistotasolla.
 Televisio-ohjelman jälkeen hän muutti Pohjois-Pohjanmaalta Helsinkiin ja opinnot jäivät.
 Uusia tekniikoita Otsamo kertoo opetelleensa myöhemmin esimerkiksi videopalvelu YouTubesta. Hän sanoo tutkineensa paljon myös vaatteiden rakenteita.
 Otsamo ei ole laskenut, kuinka monta asua häneltä on mennyt Linnaan. Arvio on, että useita kymmeniä. Antti Kolppo / Yle
 Suomessa on kirjoitettu viime vuosina paljon Aalto-yliopiston muotiopiskelijoista, jotka ovat voittaneet kilpailuja ja niittäneet mainetta maailmalla. Kesällä Aaltoa ja sen muotiopetusta hehkutti muotiraamattu Voguekin.  Täällä asian noteerasi Helsingin Sanomat.
 Otsamoa ei ole jäänyt harmittamaan, ettei hän jatkanut opiskelua. Hän ei ole myöskään kokenut asiasta alemmuudentunnetta.
 – On monia tyyppejä, jotka ovat korkeakoulutettuja, mutta ovat tehneet alaa pari vuotta ja lopettaneet. Sitten olen minä, joka olen tehnyt tätä kymmenen vuotta ilman korkeakoulua.
 Ja hän tekee työtä yhä – eikä loppua näy.
 – Tiedän myös tyyppejä, jotka ovat menneet koulun jälkeen isoihin muotitaloihin, tehneet järjettömiä päiviä ja olleet että  fuck this shit . Että en halua tällaista duunia.
 Ensimmäisinä vuosina suunnittelussa piti tehdä kompromisseja, Otsamo toteaa. Sen jälkeen hän on saanut melko vapaat kädet. Antti Kolppo / Yle
 Itse Otsamo sanoo tahtovansa työn, jossa viihtyy. Siksi hän on aina ollut omillaan eikä hänellä ole ollut tarvetta hakeutua muiden palvelukseen.
 Mitä Otsamo seuraavaksi haluaa?
 Myös Anne Perttula sovitti Linnan juhlien asuaan Mert Otsamon työhuoneella marraskuussa. Sovituksessa oli tulevan asun prototyyppi. Prototyyppi on valmistettu lakanakankaasta, ja lopullinen asu näyttää aivan toiselta. Antti Kolppo / Yle
 Muotimaailmassa koulutuksen puute ei ole mikään este, Sami Sykkö kertoo.
 Itseoppineista suunnittelijoista on useita esimerkkejä. Yksi on  Simon Porte Jacquemus  – Sykön mukaan ranskalaisen muodin kuumimpia nimiä tällä hetkellä.
 – Hän on itseoppinut ja sijoittunut kärkisijoille isossa muotikilpailussa. Hänen vaatteitaan myydään kaikissa parhaissa liikkeissä. Hän on nimenomaan brändäyksen superlahjakkuus ja supernero.
 Sovituksia tehdään suunnitteluprosessin aikana keskimäärin kolmesta viiteen, Otsamo sanoo. Anne Perttulan puoliso palkittiin tänä vuonna vuoden yrittäjänä, ja se toi kutsun Linnan juhliin. Antti Kolppo / Yle
 Mert Otsamoa Sykkö kuvailee ennen kaikkea rohkeaksi ja nykyaikaiseksi suunnittelijaksi.
 – Hänen iltapukunsa ovat usein todella moderneja ja sillä tavalla kiinnostavia ja hienoja, Sykkö arvioi.
 Esimerkiksi korumuotoilija  Saija Saarela  ihastutti vuonna 2015 pitkässä ja kapealinjaisessa samettipuvussa, jossa yksityiskohtina toimivat kultaiset vetoketjut ja jyhkeät olkatoppaukset. Myöhemmin asua on muisteltu muun muassa  Aamulehdessä .
 Sykön mielestä Otsamon tulevaisuus on suunnittelijasta itsestään kiinni. Mitä tämä haluaa ja millaisia ihmisiä löytää ympärilleen.
 Esimerkiksi kaupallinen menestys ei riipu vain suunnittelijasta, vaan myös siitä, miten tuotteita brändätään ja myydään. Se taas on monesti muiden kuin suunnittelijoiden erikoisosaamista.
 – Kukaan ei voi onnistua yksin, Sykkö sanoo.
 Jokainen asu tehdään mittatilaustyönä. Otsamo merkitsee lakanakankaaseen muutostarpeet. Antti Kolppo / Yle
 Ensi-ilta
 Sovituksen jälkeen puku asetellaan työpöydälle ja muutettavat kohdat kirjataan muistiin. Antti Kolppo / Yle
 Sovitukset ovat ohi. Pälkäneläinen Mirva Kittilä on taas arkivaatteissaan. Seuraavan kerran hän pukeutuu juhlapukuun täydessä meikissä ja kampauksessa.
 Otsamo toivoo, ettei Kittilä vaihtaisi asua ylleen ennen kuin viime hetkellä. Kangas rypistyy helposti, eikä puku päällä kannata esimerkiksi istua pitkiä aikoja.
 Kittilä lupaa pitää tämän mielessään.
 Linnan juhlien asut tehdään Mert Otsamon mukaan ripeällä aikataululla, osin siksi, että kutsut lähetetään vieraille varsin myöhään. Välillä hän toivoo, että voisi käyttää asuihin enemmän aikaa. Antti Kolppo / Yle
 Illalla Presidentinlinnassa astelee viisi Otsamon suunnittelemaa asua. Hänen mukaansa ne ovat kaikki kantajiensa näköisiä, mutta niissä on myös hänen kädenjälkensä tunnistettavissa.
 Mert Otsamo on tehnyt asuja Linnan juhliin nyt yhdeksänä vuonna. Monet illan puhutuimmista puvuista ovat olleet lähtöisin hänen työhuoneeltaan.
 Mutta nyt kuulostaa siltä kuin Otsamo olisi turhautunut. Ei niinkään itse juhliin, vaan pikemminkin niiden ympärillä vuodesta toiseen vellovaan keskusteluun. Ennen kaikkea sen sävyyn.
 Osa naispoliitikoista on toivonut julkisuudessa, ettei naisia arvioitaisi Linnan juhlissa kuin mannekiineja.
 Tai etsittäisi jatkuvasti epäonnistumisia, niin kuin Otsamo sanoo.
 – Linnan juhlista tuntuu tulleen tapahtuma, jossa on lupa arvostella toisten pukuja. Minusta se on erikoista. Ihmiset menevät nauttimaan sinne, juhlimaan itsenäisyyttä. He pukeutuvat itseään ja totta kai juhlaa varten. Sitten naistenlehdet ja muu media nostavat esiin yksittäisiä asuja. Osoittavat sormella ja mollaavat.
 Mutta onko se vain välttämätön paha, suunnittelija kysyy.
 Mitä suunnittelija itse ajattelee tulevaisuudestaan – vieläkö hän tekee kymmenenkin vuoden päästä muotia ja on sen huipulla? "Kyllä minä tulen aina tekemään käsilläni. Ei se mihinkään lopu. Muotoilu ja estetiikka ovat asioita, jotka ruokkivat minua sisäisesti", Otsamo vastaa. Antti Kolppo / Yle
 Pääset äänestämään tämän vuoden suosikkipukujasi Yle.fi-sovelluksessa Linnan juhlien aikaan. Voit ladata Yle.fi-applikaation puhelimesi sovelluskaupasta.
 Lue seuraavaksi:
 Yle tarkasteli, miten Linnan juhlien muoti on muuttunut sadan vuoden aikana. Asmo Raimoaho / Yle
 Skandaali! Turkiskoru, ronski kaula-aukko, tennarit ja läpinäkyviä kankaita – Linnan juhlat ovat muodin näyttämö, jossa flopeilta ei ole vältytty
 Kansanedustaja Hannakaisa Heikkinen jättää Linnan juhlat väliin Jenni Haukion eläinpuheen takia
 Luodit molempiin keuhkoihin, verilöyly saunassa: Eino ja Väinö Kinnusen lähes koko perhe tuhottiin yhdessä hetkessä, mutta he selvisivät
 Onko sinulla hyvä kasvomuisti? Tunnetko valtakunnan kerman? Pelaa Linnan juhlien tunnistuspeliä ja voit voittaa juhlavan palkinnon!

Koulunsa keskeyttänyt Mert Otsamo singahti muodin huipulle ja jäi sinne – seurasimme kuukauden ajan, kun entinen tosi-tv-tähti valmistautui Linnan juhliin


Summary: "Venäjän federaation silloinen presidentti Boris Jeltsin linjasi jo vuonna 1994, että talvisota oli Stalinin rikos Suomea vastaan", liitosta todetaan.

Reserviläisliitto paheksuu venäläismuseota valheellisen tiedon levittämisestä talvisodan alkamissyistä.
 Moskovassa toimiva valtiollinen Voitonmuseo tviittasi viime viikon lauantaina talvisodan syttyneen, kun Suomen tykistö tulitti neuvostojoukkojen asemia. Tviitti viittaa Neuvostoliiton lavastamiin Mainilan laukauksiin, joilla maa oikeutti hyökkäyksen Suomeen.
 – Venäjän federaation silloinen presidentti  Boris Jeltsin  linjasi jo vuonna 1994, että talvisota oli Stalinin rikos Suomea vastaan, Reserviläisliiton puheenjohtaja  Ilpo Pohjola  sanoo tiedotteessa, ja jatkaa, että myös  Vladimir Putin  on todennut, ettei hän olisi toiminut samassa tilanteessa  Josif Stalinin  tapaan.
 Voitonmuseon tviitistä ja sen synnyttämistä kielteisistä asiantuntijareaktioista kertoi aiemmin muun muassa  Ilta-Sanomat .
 Iltalehti  tiedusteli asiaa museolta, jonka mukaan asiassa on kyse käännösvirheestä ja viittauksesta sodan syttymisestä aikanaan annettuun syyhyn.
 Museon mielestä alkuperäisessä tviitissä ei kerrottu Mainilan laukausten olleen talvisodan syy (pritshina) vaan aihe (povod).
 – Kyseinen twiitti ei ota kantaa siihen, kuka oli syyllinen, vaan se on luonteeltaan informatiivinen ja viittaa neuvostohallituksen marraskuun 26. päivänä 1939 lähettämään noottiin Suomelle, Voitonmuseo vastasi kirjallisesti Iltalehden kysymykseen.
 Iltalehden mukaan vastauksen sävy oli pahoitteleva ja äärimmäisen kohtelias. Museo kertoi suhtautuvansa kunnioittaen Suomen kansaan ja toivoi, ettei tämä tapaus vaikuta maiden välisiin suhteisiin.

Reserviläisliitto paheksuu Venäjän valheellisia tulkintoja talvisodan syttymissyistä – museo selitti käännösvirheeksi


Summary: Itsenäisyyspäivän paraatin ohimarssissa nähtiin harvinainen 30 ratsukon osasto, joka on suurin sitten viime sotien.

Ylen paraatilähetykset Tampereella 6.12. järjestettävää itsenäisyyspäivän valtakunnallista paraatia voi seurata suorana Ylen kanavilta. Paraatikatselmus : Suorat lähetykset  Yle Areenassa  ja Radio Suomessa kello 11.55 alkaen. Ohimarssi : Suorat lähetykset TV1:ssä,  Yle Areenassa  ja Radio Suomessa kello 12.55 alkaen. Koostelähetys : TV1:ssä ja  Yle Areenassa  kello 17.10 alkaen.
 Itsenäisyyspäivän valtakunnallinen paraati huipentui tänään ohimarssiin, jota seurasi Tampereella sateisesta säästä huolimatta jopa 30 000 ihmistä. Panssariprikaatin Tampereella järjestämässä paraatissa marssi noin tuhat henkilöä, mukana oli runsaasti panssarikalustoa, Hornetien ja helikoptereiden ylilentoja sekä erikoisuutena suuri ratsuosasto.
 Paraatin moottoroidussa osassa esiteltiin Panssariprikaatin, Porin prikaatin ja Karjalan prikaatin iskuvoimaisinta kalustoa: mm. Leopard 2A6 -taistelupanssarivaunuja ja "Moukarinakin" tunnettu K9 Thunder -panssarihaupitsi.
 Sateinen sää supisti ylilentoja
 Ohimarssin ylilentoihin osallistui sateisen sään takia vain neljä ilma-alusta. Ilmavoimista mukana oli kaksi F/A-18 Hornet -hävittäjää, jotka eivät kuitenkaan näkyneet pilviverhon takaa, mutta kuuluivat sitäkin paremmin. Maavoimien ylilentoon osallistui puolestaan kaksi NH90-kuljetushelikopteria. Lentosuunnitelmassa alun perin olleet Hawkit ja MD500-helikopterit jäivät sen sijaan sateisen sään takia maahan.
 Todellisia hevosvoimia nähtiin vielä ohimarssin lopussa, kun 30 hevosen ratsuosasto toi harvinaisen lisän marssijoukkoihin. Puolustusvoimien mukaan paraatin ratsukkokokoonpano oli suurin sitten viime sotien. Tampereen seudun ratsuväen killan asettamassa ratsuosastossa oli pääasiassa suomenhevosia.
 Ohimarssin Tampereen valtatiellä otti vastaan Puolustusvoimien sotatalouspäällikkö  Timo Rotonen  seurassaan sotaveteraani  Timo Salokannel  ja Tampereen pormestari  Lauri Lyly  (sd.).
 Lue myös:
 Katso tallenne itsenäisyyspäivän paraatin katselmuksesta Tampereella
 Suomi varautuu puolustautumaan myös panssarisodan keinoin – itsenäisyyspäivän paraatissa esitellään iskuvoimaa
 Itsenäisyyspäivän paraati tuo isoja muutoksia liikenteeseen Tampereella – autoilija, vältä näitä paikkoja ja reittejä

Itsenäisyyspäivän paraatissa telaketjujen melskettä, Hornetien jylinää – ja kavioidenkopsetta: katso tallenne ohimarssista


Summary: Valtaosa luotijunavuoroista on peruttu ja osa Pariisin metrolinjoista oli suljettu. Ammattiliitot ilmoittivat uusista protesteista tiistaille.

Ranskassa liikennekaaos piinasi eri puolilla maata, kun lakot eläkeuudistusta vastaan jatkuivat toista päivää.
 Ammattiliitot vannovat jatkavansa lakkoilua, kunnes presidentti  Emmanuel Macron  perääntyy kiistellyssä eläkeuudistusasiassa. Perjantaina liitot ilmoittivat uusista protesteista tiistaille.
 Rautatieyhtiö SNCF:n mukaan valtaosa Ranskan luotijunavuoroista oli peruttu perjantaina. Useat lentoyhtiöt, kuten Air France, EasyJet ja Ryanair, peruivat lentojaan.
 Pariisin alueella liikenneruuhkat olivat mittavia ja ihmisillä oli vaikeuksia päästä töihin ja oppilaitoksiin. Pariisin 16 metrolinjasta 9 oli suljettu, ja muilla linjoilla oli vakavia häiriöitä.
 Pyöräkaistoilla oli ruuhkaa. Bussi- ja metrolinjoja operoiva yhtiö RATP sponsoroi kyytipalveluyritysten erikoistarjouksia työmatkalaisille.
 RATP:n työntekijät ovat ilmoittaneet, että työnseisaus jatkuu ainakin maanantaihin asti.
 Pariisin 16 metrolinjasta 9 oli suljettu, ja muilla linjoilla oli vakavia häiriöitä. Ian Langsdon / EPA
 Lakkoon osallistuu myös useita maan öljynjalostamoita.
 Mielipidemittausten mukaan valtaosa ranskalaisista kannattaa lakkoa,
 Ammattiliitot vastustavat eläkejärjestelmän remonttia, joka poistaa kymmeniä julkisten alojen eläkeohjelmia ja nostaa eläköitymisikiä.
 Ranskassa eläkkeelle voi jäädä 62-vuotiaana, mutta tietyillä erityisaloilla on ollut mahdollisuus eläköityä jo varhemmin.
 Macronin hallitus on neuvotellut ammattiliittojen ja muiden tahojen kanssa kuukausia eläkejärjestelmän uudistuksesta.
 Uudistuksella yritetään yhdenmukaistaa eläkejärjestelmää, mikä tarkoittaisi loppua muun muassa yli 40 poikkeukselle, jotka ovat taanneet osalle ammattiryhmistä muita parempia eläke-ehtoja.
 Macronille eläkereformin onnistuminen on tärkeää, sillä se oli yksi hänen keskeisistä vaaliteemoistaan. Hallitus on aikeissa kertoa uudistuksen yksityiskohdista ensi viikolla.
 Torstaina Ranskassa peruttiin satoja lentoja ja Pariisissa liki kaikki metrolinjat olivat pysähdyksissä. Yhteenottoja poliisin ja joidenkin protestoijien välillä syntyi muun muassa Pariisissa, Nantesissa ja Lyonissa. Poliisi käytti niissä kyynelkaasua tilanteen rauhoittamiseksi.

Ranskassa lakot eläkeuudistusta vastaan aiheuttivat liikennekaaosta, ammattiliitot ilmoittivat uusista toimista


Summary: Poikkeuksellista tilannetta koskevat monet lait ja kansainväliset sopimukset, Haavisto toteaa tiedotteessaan.

Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) sanoo, että hän on varmistanut useaan kertaan toiminnan oikeudellisen pohjan etsiessään ratkaisua Syyrian al-Holin pakolaisleirillä olevien lasten tilanteeseen.
 – Sellaisten ratkaisuvaihtoehtojen etsiminen, jotka turvaisivat lasten edun toteutumisen, on ulkoministeriön ja ulkoministerin vastuulla. Tällaista poikkeuksellista tilannetta koskevat monet eri lait ja kansainväliset sopimukset, Haavisto toteaa valtioneuvoston perjantaina lähettämässä tiedotteessa.
 Ulkoministeriön konsulipäällikkö  Pasi Tuominen  sanoi  Helsingin Sanomien haastattelussa  itsenäisyyspäivän aamuna, että Haaviston päätös nimetä erityisedustaja al-Holin leirin suomalaisten avustamiseksi olisi hänen tulkintansa mukaan lainvastainen.
 Nyt Haavisto toteaa tiedotteessa, että erityisedustajan tehtävänanto valmisteltiin yhteistyössä hallinnollisen alivaltiosihteerin ja hallintojohtajan kanssa.
 – Hallituksen iltakoulun yhteydessä ulkoministeriön toimintalinjaus tuotiin tiedoksi valtioneuvoston jäsenille oikeuskanslerin läsnäollessa 31.10.2019, Haavisto kertoo.
 Reilu kuukausi sitten Haavisto päätti siirtää Tuomisen vastuulta asiat, jotka koskevat suomalaisten avustamista al-Holin leirillä. Niiden hoitamiseen Haavisto nimitti erityisedustajan.
 Aiheesta aiemmin:
 HS: Ulkoministeriön konsulipäällikkö syyttää ulkoministeri Haavistoa pelolla johtamisesta ja lainvastaisesta päätöksestä
 Ulkoministeriön virkamiesjupakka sai alkunsa jo syyskuussa – Haaviston mukaan lopullista päätöstä konsulipäällikön siirrosta ei tehty

Haavistolta uusi selvitys al-Holin lasten asiassa: painottaa tarkistaneensa toimien laillisuuden moneen kertaan


Summary: Hietalan iltapuvun valmisti kokenut jyväskyläläinen pukusuunnittelija Iina Naumanen.

Vuoden luokanopettajaksi  tänä vuonna valittu jyväskyläläinen  Satu Hietala  sai lokakuun lopulla kutsun Linnan juhliin. Kutsu saapui Hietalan työpaikalle.
 Hietala opettaa Jyväskylän Huhtasuon yhtenäiskoulun 6. luokkaa.
 – Oppilaat alkoivat kysellä, että millainen juhlapuku minulla on. Kerrottuani, ettei vielä minkäänlaista, oppilaat sanoivat, että he voisivat piirtää pukuehdotuksia, kertoo Hietala.
 Jyväskyläläisen Huhtasuon yhtenäiskoulun 6. luokkalaiset piirsivät opettajalle juhlapuvun malleja.  Jarkko Riikonen / Yle
 Lue myös:
 Skandaali! Turkiskoru, ronski kaula-aukko, tennarit ja läpinäkyviä kankaita – Linnan juhlat ovat muodin näyttämö, jossa flopeilta ei ole vältytty
 Hietala sai lisäksi muilta opettajilta vinkkejä Linnan juhliin valmistautumiseen.
 – Ompelijaan pitää ottaa heti yhteyttä.
 Kun Hietala tapasi pukusuunnittelija  Iina Naumasen  tämän Ateljéessa, laitettiin oppilaiden piirrokset pöydälle.
 – Aloimme Iinan kanssa katselemaan, minkälaisia ideoita tulee oppilaiden piirroksista. Sininen väri pompsahti esiin ensimmäisenä ja niin minulle tuli sininen mekko, nauraa Hietala.
 Satu Hietala ja pukusuunnittelija Iina Naumanen sovittavat Linnan juhlien iltapukua. Jarkko Riikonen / Yle
 Hietalan mukaan juhlapuvussa on hänen omia ideoitaan ja lisäksi ehdotuksia kaikista oppilaiden piirroksista.
 – Jokainen oppilas voi löytää juhlapuvusta omia ideoitaan, sanoo Hietala.
 Satu Hietala halusi, että puvussa näkyy opettajuus. Jarkko Riikonen / Yle
 Pukusuunnittelijalle ensimmäinen lasten piirroksista muokattu puku
 Jyväskyläläinen pukusuunnittelija Iina Naumanen on tehnyt juhlapukuja koko uransa ajan. Lasten piirrosten pohjalta suunniteltu iltapuku oli hänelle uusi kokemus.
 – Tämä on todella ensimmäinen kerta 20-vuotisen urani aikana, että luonnoksina ovat lasten piirrokset. Lapsilta tuli todella upeita piirroksia, he ovat taitavia suunnittelijoita, Naumanen kiittelee.
 Naumanen suunnitteli ja valmisti tänä vuonna kaikkiaan kymmenen iltapukua Presidentinlinnan itsenäisyysjuhlaan.
 – Olen yleensä tehnyt korkeintaan neljä juhlapukua vuosittain Linnan juhliin, mutta tänä vuonna pukuja on poikkeuksellisen monta.
 Kutstut Linnan juhliin tulivat tänä vuonna noin pari viikkoa tavallista aiemmin. Aikaistaminen auttoi myös Naumasta iltapukujen suunnittelussa ja ompelussa.
 Satu Hietalan juhlapukua sovitettiin runsas viikko ennen itsenäisyyspäivän juhlaa. Jarkko Riikonen / Yle
 – Osan tilaustöistä sain jo alkusyksystä, mikä auttoi pukujen aikataulutuksessa. Muuten olisi tullut kiire valmistaa kymmenen pukua muutamassa viikossa, hän kertoo.
 Naisten juhlapuvun suosituimmaksi väriksi Linnan juhlissa Naumanen arvioi vihreän.
 – Iltapuvuissa on tänä syksynä selkeät linjat. Suosituin materiaali on silkki, jota on myös lähes kaikissa minun valmistamissani puvuissa, hän sanoo.
 Lue seuraavaksi:
 Antti Kolppo / Yle
 Koulunsa keskeyttänyt Mert Otsamo singahti muodin huipulle ja jäi sinne – seurasimme kuukauden ajan, kun entinen tosi-tv-tähti valmistautui Linnan juhliin
 Yle seuraa hetki hetkeltä itsenäisyyspäivän juhlintaa ja Linnan juhlia.
 Katsotko Linnan juhlat vuodesta toiseen? Kokosimme 100 vuotta täyttävän vastaanoton historiasta 10 pointtia, joita et tiennyt

Vuoden luokanopettaja Satu Hietala juhlii itsenäisyyspäivää Presidentinlinnassa oppilaidensa luonnostelemassa iltapuvussa


Summary: Natsi-Saksan perustamalla Auschwitz-Birkenaun leirillä murhattiin toisen maailmansodan aikana yli miljoona ihmistä.

Saksan liittokansleri  Angela Merkel  on vieraillut ensimmäisen kerran Auschwitzin keskitysleirialueella. Natsi-Saksan miehittämälle alueelle Puolassa toisen maailmansodan aikana perustetussa Auschwitz-Birkenaussa murhattiin arviolta 1,1 miljoonaa ihmistä. Suurin osa murhatuista oli juutalaisia.
 Merkel käveli nykyään museona toimivaan Auschwitziin "Arbeit macht frei"-kyltin ali. Toisin kuin kyltti kertoi, työ ei vapauttanut tuhoamisleirille suljettuja ihmisiä.
 Auschwitzin portilla on säilytetty vanha valheellinen teksti, jossa lukee "Arbeit macht frei" eli työ vapauttaa. Lukasz Gagulski / EPA
 Merkelin seurueessa olivat muun muassa keskitysleiriltä selvinnyt 87-vuotias  Bogdan Stanisław Bartnikowski  ja Puolan pääministeri  Mateusz Morawiecki .
 Leirialueella Merkel piti hiljaisen hetken kuolemanmuurilla eli paikalla, jossa vankeja teloitettiin ampumalla. Hän kävi myös paikalla, jossa vankeja murhattiin kaasulla sekä krematorioalueella, jossa ruumiit poltettiin.
 Saksan liittokansleri Angela Merkel ja Puolan pääministeri Mateusz Morawiecki laskivat muistoseppeleet paikalle, jossa vankeja teloitettiin ampumalla. Lukasz Gagulski / EPA
 Merkel sanoi tuntevansa häpeää ja vakuutti Saksan hallituksen taistelevan antisemitismiä ja kaikenlaista vihaa vastaan.
 – Näiden rikosten muistaminen on vastuu, joka ei koskaan lopu. Se on erottamaton osa maatamme. On osa kansallista identiteettiämme olla tietoinen tästä vastuusta, Merkel sanoi vierailun aikana.
 Saksassa hyväksyttiin torstaina 60 miljoonan euron lahjoitus Auschwitz-Birkenaun museoalueesta huolehtivalle säätiölle.
 Merkel on vasta kolmas Saksan liittokansleri, joka on vieraillut Auschwitzissa.  Helmut Schmidt  vieraili leirialueella vuonna 1977 ja  Helmut Kohl  vuosina 1989 ja 1995.
 Neuvostoliiton joukot vapauttivat Auschwitzin viimeiset vangit 27. tammikuuta 1945.

Saksan liittokansleri Auschwitzin keskitysleirissä: Natsien tekemien rikosten muistaminen on vastuu, joka ei koskaan lopu


Summary: Helsingissä marssii tänään äärioikeistoa ja heidän vastustajiaan.

Helsingissä järjestettiin itsenäisyyspäivänä useita mielenosoituksia ja kulkueita. Seurasimme hetki hetkeltä  Helsinki ilman natseja  -mielenilmauksen,  Soldiers of Odin  -kulkueen sekä  612-soihtukulkueen  etenemistä.
 Helsingin poliisin ylikomisario  Pekka Höök  kertoi Ylelle illalla, että mielenosoitukset sujuivat melko rauhallisesti ja ennakkosuunnitelmien mukaan.
 Poliisi otti kuitenkin kiinni yhteensä 13 ihmistä mielenosoituksiin liittyen. Syynä oli häiriköinti tai kiellettyjen tavaroiden hallussapito.
 Höökin mukaan poliisi eristi eri ryhmien mielenosoittajat estääkseen vaaratilanteet. Yhteensä Helsingissä oli satoja poliiseja. Helsingin poliisi sai apua muilta poliisilaitoksilta.

Poliisi: 612-kulkueessa oli 1 500 osallistujaa, äärioikeiston vastustajien mielenosoituksessa 2 700, kiinni otettiin 13 ihmistä


Summary: Veteraanit ovat Linnan juhlien kunniavieraita. He ovat viime vuosina usein laulaneet presidenttiparille.

Veteraanit ovat Linnan juhlien kunniavieraita. He järjestävät usein myös illan koskettavimman hetken.
 Ehkä mieliinpainuvin kohtaaminen  tähänastisista on ollut vuonna 2014, kun mikkeliläinen sotaveteraani  Hannes Hynönen  nousi suomalaisten suosiksi. Hynönen oli 101-vuotiaana yksi vanhimmista Linnan juhliin kutsutuista.
 Hynönen kertoi, että kutsu oli yllätys.

 Kirjailijat vietiin tanssiin
 Linnan juhlien yhteydessä tehdyssä haastattelussa veteraani Hynönen muisteli silloin 75 vuoden takaisen talvisodan alkua. Hän muisti vieläkin sodan ensimmäisen päivän Pohjois-Laatokan koillispuolella. Vihollisen kranaatti-isku pelästytti suomalaisjoukon pahemman kerran kesken aamuteen.
 Alokas Hannes Hynönen Viipurin varuskunnassa 1934.  Otava
 Hynönen kertoi olevansa tanssimies ja arveli tanssivansa Linnan juhlissa.
 – Miten minä satun hullaantumaan.
 Koko kansan huomion Hynönen saikin kutsuttuaan kirjailijat  Sofi Oksasen  ja  Salla Simukan  impulsiivisesti tanssiparketille kesken kirjailijoiden haastattelun.
 Juhlien jälkeen Hynönen oli koko kansan suosikkihenkilö ja hänellä oli Facebookissa omat fanisivut. Hän esiintyi mediassa usein ja oli haluttu haastateltava.
 Hannes Hynönen  kuoli  30. marraskuuta vuonna 2015.
 Veteraaneja 10 000
 Sotiemme veteraanien määrä putoaa koko ajan. Tämän vuoden alussa heitä oli 10 582 ja määrä laskee koko ajan.
 Yli kymmenessä kunnassa ei ollut veteraaneja enää ainuttakaan. Vuoden alussa 11 kunnassa oli elossa enää yksi veteraani.
 Veteraani yllätti balladilla

 Viime vuonna itsenäisyyspäivän juhlavastaanotolla nähtiin herkkä hetki, kun juhliin saapunut 97-vuotias sotaveteraani  Mauri Maunula   yllätti ja lauloi presidenttiparille  sota-ajan balladin. Presidenttipari liikuttui esityksestä.
 Maunula toimi sotilaslentäjänä Suomen ilmavoimissa vuosina 1939–1944. Lentueeseen kuului myös musiikkimies  Paavo Astala , jolla oli aina kitara mukanaan. Astala sekä sanoitti että sävelsi kappaleen, jonka Maunula esitti.
 Veteraanien iltahuuto

 Vuonna 2015 puolestaan sotaveteraani  Armas Ilvo esitti Veteraanin iltahuudon  itsenäisyyspäivän vastaanotolla. Laulu sai presidentti Sauli Niinistön ja rouva Jenni Haukion kyyneliin.
 Hoivatkaa, kohta poissa on veljet Muistakaa, heille kallis ol' maa Kertokaa lasten lapsille lauluin Himmetä ei muistot koskaan saa.
 Video veteraanien koskettavasta laulusta saavutti sosiaalisessa mediassa  ennätysyleisön .
 Armas Ilvo kertoi miettineensä Veteraanien iltahuudon laulamista itsenäisyyspäivän vastaanotolla. Hänelle oli sanottu, että ehkä presidentillä ei ole aikaa kuunnella esitystä, koska juhlien aikataulu on tiukka. Ilvo kuitenkin rohkaisi mielensä ja kysyi lupaa esitykselle suoraan presidentiltä.
 – Siinä minä sain lopullisen rohkeuden siitä, että minä kiittäisin veteraanien puolesta, että laulaisin mielelläni meidän kaikkien puolesta Veteraanien iltahuudon.
 – Presidentti vastasi näillä sanoilla: "No voi mahdoton, sehän on juhlavaa", Iivo kertoi jälkikäteen.
 Ilvo kuoli  vuoden 2017 tammikuussa.
 Lue lisää:
 Katso suorana Linnan jatkoja, lavalle nousevat Samu Haber, Ellinoora ja Roope Salminen – Yle seuraa hetki hetkeltä
 Katsotko Linnan juhlat vuodesta toiseen? Kokosimme 100 vuotta täyttävän vastaanoton historiasta 10 pointtia, joita et tiennyt
 Mitalit ja kengät kiillotettu – veteraani on valmis Linnan juhliin
 Uusi kirja paljastaa sotaveteraani Hannes Hynösen eri puolet: hurmuri, hevosmies, hiuksia letittävä isoveli
 Linnan juhlien liikuttavimman hetken sankari herkistyi itsekin: "Piste i:n päällä elämässäni"

Muistatko vielä suomalaiset hurmanneen Hannes Hynösen? Veteraanit ovat järjestäneet Linnan juhlien koskettavimmat hetket


Itsenäisyyspäivän valtakunnallinen paraati järjestettiin tänä vuonna Tampereella.
 Juhlallisuudet alkoivat jo aamulla Kalevankankaan hautausmaalla.
 Antti Eintola / Yle
 Tampereen pormestari  Lauri Lyly  laski sankarihaudalle seppeleen seuranaan sotaveteraani  Risto Kiiskilä  ja kenraalimajuri  Timo Kakkola .
 Ratinan stadionin vieressä järjestetty Puolustusvoimien kalustonäyttely sai ihmiset liikkeelle heti aamusta.
 Vaikka sää oli sateinen ja viileä, mahdollisuus tutustua tankkeihin ja tykkeihin kiinnosti yleisöä tuttuun tapaan.
 Tuomas MacGilleon / Yle
 Kaisa  ja  Anni Lehto  tulivat paikalle Nokialta. Molemmat olivat kalustonäyttelyssä ensimmäistä kertaa.
 – Tankit ovat kiinnostavia, koska ne ovat isoja, painavia ja niillä voi saada paljon tuhoa aikaan, tuumasi Anni Lehto.
 Tuomas MacGilleon / Yle
 Tihkusade ei haitannut yleisöä, joka kiersi aamusta alkaen ihmettelemässä Ratinanniemeen tuotua modernia ja historiallista sotakalustoa.
 Tuomas MacGilleon / Yle
 Sotilaskoti huolehti panssarivaunuja ja muuta kalustoa ihmettelevien vieraiden viihtyvyydestä. Kankaanpäästä saapuneille  Neea  ja  Leevi Haapaselle  maistuivat munkit.
 Itsenäisyyspäivän paraatiin osallistui yhteensä noin 1 300 henkilöä, 50 ajoneuvoa, 12 ilma-alusta ja noin 30 hevosta.

 Paraatijoukkojen katselmus suoritettiin Ratinan stadionilla. Ylläolevaa kuvaa klikkaamalla voit katsoa tallenteen tapahtumasta.
 Antti Eintola / Yle
 Päivä huipentui paraatijoukkojen ohimarssiin, jonka vastaanotti Puolustusvoimien sotatalouspäällikkö, kenraaliluutnantti  Timo Rotonen  seurassaan pormestari Lauri Lyly ja sotaveteraani  Timo Salokannel .
 Antti Eintola / Yle
 Antti Eintola / Yle
 Ohimarssi houkutteli paikalle tuhansia ihmisiä. Kadunvarsien lisäksi myös Ratinan stadionin ylälehterit olivat ahkerassa käytössä.
 Antti Eintola / Yle
 Paraatijoukot kulkivat pitkin Tampereen valtatietä ennen poistumista takaisin omiin varuskuntiinsa. Klikkaamalla allaolevaa kuvaa voit katsoa tallenteen ohimarssista.

 Antti Eintola / Yle
 Ohimarssin aikana tehtiin myös ylilentoja. Päivä oli tosin sen verran pilvinen, ettei 300 metrin korkeudessa lentäneistä hävittäjistä saatu muita havaintoja kuin ääni. Helikopterit sen sijaan näkyivät myös katutasolle.
 Lue myös:
 Itsenäisyyspäivän juhlinta käynnissä, Yle seuraa päivän tapahtumia hetki hetkeltä
 Suomi varautuu puolustautumaan myös panssarisodan keinoin – itsenäisyyspäivän paraatissa esitellään iskuvoimaa

Tankkeja, munkkeja ja marssivia sotilaita – katso kuvat ja videot itsenäisyyspäivän paraatista Tampereelta


Summary: Viranomaisten mukaan ampujan lisäksi kolme ihmistä on kuollut ja kahdeksan haavoittunut.

Yhdysvaltain laivaston lentotukikohdassa Floridan Pensacolassa on tapahtunut ampumavälikohtaus. Laivaston mukaan ammuskelussa on kuollut ampujan lisäksi kolme ihmistä.
 Haavoittuneita on viranomaisten mukaan kahdeksan. Haavoittuneiden joukossa on kaksi poliisia.
 Paikalle hälytetyt poliisit tappoivat ampujan vain muutamien minuuttien kuluttua ammuskelun alkamisesta.
 Viranomaisten mukaan ampuja oli saudiarabialainen lentäjäoppilas, joka ampui käsiaseella rakennuksessa, jossa on luokkahuoneita. Osana tapauksen tutkimuksia selvitetään nyt terroristisen motiivin mahdollisuutta.
 Ampuja oli saapunut Yhdysvaltoihin osana Saudi-Arabian kanssa tehtävää sotilaskoulutusyhteistyötä.
 Miami Herald -lehden mukaan  tukikohdassa työskentelee yli 16 000 sotilashenkilökuntaan ja 7 400 siviilihenkilökuntaan kuuluvaa. Alueella on myös museo.
 Kyseessä on jo toinen ampumavälikohtaus Yhdysvaltain laivastotukikohdassa tällä viikolla. Keskiviikkona laivastotukikohdassa Havaijin Pearl Harborissa sotilas ampui kaksi ihmistä ja itsensä.

Ampumavälikohtaus laivaston lentotukikohdassa Floridassa – ampuja oli saudiarabialainen lentäjäoppilas, terrorimotiivi yksi tutkintalinja


Summary: 300 000 hehtaarin alueelle levinnyt palo etenee Sydneyn miljoonakaupungin pohjoispuolella.

Australiassa jo viikkoja jatkuneet maastopalot eivät osoita laantumisen merkkejä. Australian suurimman kaupungin Sydneyn pohjoispuolella kahdeksan maastopaloa on yhdistynyt ja muodostaa nyt "megapalon".
 Lisäksi alueella roihuaa pienempiä maastopaloja.
 Palomiehet ovat jo varoittaneet, etteivät saa 300 000 hehtaarin alueelle levinnyttä paloa hallintaan. Palorintama on noin 60 kilometrin levyinen.
 – Palot jatkuvat kunnes olosuhteet muuttuvat, Uuden Etelä-Walesin apulaispalopäällikkö  Rob Rogers  sanoi  yleisradioyhtiö ABC:lle  viitaten pitkään jatkuneeseen kuivuuteen.
 – Yritämme suojella omaisuutta ja ihmisiä parhaan kykymme mukaan, Rogers jatkoi.
 Sydneyssa on lähes 4,5 miljoonaa asukasta.
 Syyskuusta alkaen riehuneet maastopalot ovat polttaneet Australiassa arviolta kahden miljoonan hehtaarin laajuisen alueen.

"Megapalo" riehuu Australiassa useiden maastopalojen yhdistyttyä – Palomiehet varoittavat: Emme saa tilannetta hallintaan


Summary: Ilmastoaktivisti Greta Thunberg arvostee maailman johtajia saamattomuudesta ilmastonmuutoksen edessä. Tällä kertaa hän heristi sormeaan Madridin ilmastokokouksessa.

Ruotsalainen ilmastoaktivisti  Greta Thunberg  arvosteli jälleen kerran maailman johtajia siitä, että he eivät näe ilmastonmuutoksen vastaisen taistelun kiireellisyyttä.
 Thunberg puhui Madridissa YK:n ilmastokokouksessa , jonne maailman maat ovat kokoontuneet ratkomaan ilmastonmuutosta.
 Hän arvioi, että kokous lisää tietoisuutta ilmastonmuutoksesta. Hän lisäksi toivoi, että se myös saisi aikaan käytännön toimia ongelman ratkaisemiseksi.
 Otimme selvää, pitävätkö Thunbergin syytökset paikkansa. Tässä lyhyt ja pitkä vastaus.
 Jos sinulla on kiire, tässä 100 sanan vastaus
 Todella lyhyt vastaus on kyllä. Maailman maat eivät ole sitoutuneet käytännön tekoihin, jotka pysäyttäisivät ilmaston lämpenemisen.
 Kun Pariisin ilmastosopimus solmittiin vuonna 2015, kukin maa kertoi omista tavoitteistaan ilmastopäästöjen vähentämiseksi. Nämä lupaukset eivät hillitse lämpenemistä riittävästi.
 Tämän takia YK toivoo, että maailman maat kertoisivat Madridin ilmastokokouksessa uusista tiukemmista tavoitteista. Toistaiseksi kiristyksistä on kertonut vain 70 maata.
 Lisäksi Madridin kokouksessa pitäisi päättää kansainvälisen hiilipäästöjen kaupan uusista ehdoista. Päästökaupan avulla päästöjä voitaisiin vähentää siellä, missä se on halvinta.
 Myös tämä tavoite uhkaa vesittyä. Esimerkiksi Brasilia vastustaa päästökaupan uudistamista.
 Uusilla toimilla on kiire. Maailman vuosittaiset päästöt pitäisi saada puolitettua ensi vuosikymmenellä, jos lämpeneminen halutaan pysäyttää puoleentoista celsiusasteeseen.
 Mikko Airikka / Yle
 Jos sinulla on enemmän aikaa, lue 350 sanaa lisää
 Miksi Greta Thunberg on Madridissa?
 Madridissa on käynnissä YK:n ilmastokokous, joka tunnetaan myös lyhenteellä COP 25. Mukaan on kutsuttu YK:n jäsenmaiden edustajien lisäksi myös kansalaisjärjestöjä ja aktivisteja.
 Maailmanlaajuisen ilmastolakkoliikkeen aloittanut 16-vuotias Thunberg on luultavasti tämän hetken tunnetuin ilmastoaktivisti.
 Alun perin kokous oli tarkoitus pitää Chilessä, mutta maan levottomuuksien takia kokouspaikka vaihtui Espanjan Madridiin.
 Myös Thunberg oli matkalla Chileen, mutta joutui vaihtamaan suunnitelmiaan. Hän purjehti takaisin Eurooppaan katamaraanin kyydissä.
 Mitä Madridin kokouksessa tapahtuu?
 COP 25 on nimensä mukaisesti 25. kansainvälinen ilmastokokous.
 Tärkeimmät neuvottelut käydään kansainvälisen hiilipäästökaupan uusista säännöistä. Uusia sääntöjä tarvitaan, koska vanhat ovat olleet tehottomia tai jopa haitallisia, BBC kertoo.  https://www.bbc.com/news/science-environment-50588128
 Hiilipäästöjen kaupassa on kyse siitä, että maat voivat maksaa toisilleen ilmastoa lämmittävien hiilidioksidipäästöjen vähentämisestä.
 Näin esimerkiksi Suomi voi tukea edullisesti kehittyvän maan päästöleikkauksia eikä sen tarvitse leikata niin paljon esimerkiksi liikenteen tai teollisuuden päästöistä, mikä tulisi kalliiksi.
 Tähän mennessä kuitenkin kaupan molemmat osapuolet ovat joissain tapauksissa voineet laskea päästövähennykset ominaan. Tämä on tehnyt järjestelmästä tehottoman.
 Brasilia ja monet muut kehittyvät maat ovat vastustaneet päästökaupan uudistamista. Uusia sääntöjä on yritetty saada aikaiseksi Pariisin ilmastosopimuksen solmimisesta alkaen, mutta se ei ole onnistunut.
 Miksi ilmastotavoitteita pitäisi kiristää?
 Maailman maat sopivat vuonna 2015 Pariisin ilmastosopimuksessa, että ne yrittävät pysäyttää ilmaston lämpenemisen puoleentoista asteeseen verrattuna teollistumista edeltävään aikaan.
 Ilmastotutkijoiden mukaan yli puolentoista asteen lämpeneminen aiheuttaa arvaamattomia ja tuhoisia seurauksia maapallolle.
 Maapallo on jo lämmennyt yhden asteen verran. Jos vuosittaisia päästöjä ei saada puolitettua ensi vuosikymmenen aikana, tavoitetta ei saavuteta. Tähän mennessä päästöt ovat kasvaneet joka vuosi.
 Siksi ilmastopäästöjen leikkauksilla on kiire.
 Noin 70 maata on tähän mennessä luvannut olevansa hiilineutraaleja vuonna 2050. Nämä ja muut ilmastolupaukset eivät kuitenkaan riitä, koska päästöjä pitäisi leikata jo lähivuosina.
 Valtiot ovat luvanneet kertoa uusista päästöleikkauksistaan ensi vuoden ilmastokokoukseen mennessä.
 YK toivoo, että edelläkävijämaat ilmoittaisivat uusista päästötavoitteistaan jo Madridin kokouksessa, jotta muut maat uskaltaisivat ottaa niistä mallia.
 Lue myös:
 Ilmastosovun keskeiset palat heikolla pohjalla: hiilisäännöissä iso riski epäonnistua samalla kun teollisuusmaat pihtaavat leikkauksia

Greta Thunberg syyttää maailmaa hidastelusta ilmastokokouksessa, mutta onko hän oikeassa? Tässä 100 ja 450 sanan vastaukset


Summary: Rouva Jenni Haukio on ollut presidentin itsenäisyyspäivän vastaanotolla yhteensä nyt jo 11 kertaa.

Rouva  Jenni Haukio  emännöi Linnan juhlia seitsemättä kertaa. Hän on ollut joka kerta juhlien kuningatar ja illan kuvatuimpia naisia.
 Tänä vuonna Haukio käyttää uudestaan pukuaan vuodelta 2015. Fuksian väriseen pukuun on tehty pieniä muutoksia. Alun perin puku oli yksiolkaiminen. Nyt siihen on lisätty pitsiä niin, että molemmat olkapäät peittyvät.
 Tämä on ensimmäinen kerta, kun Jenni Haukio käyttää samaa pukua Linnan juhlissa.
 Tästä voit vertailla kuvia:
 Jenni Haukio vuonna 2015.  AOP
 Sauli Niinistö ja Jenni Haukio tänä vuonna Linnassa.  Markku Ulander / Lehtikuva
 Ensimmäisen kerran Haukio nähtiin Linnan juhlissa jo vuonna 2009, kun hän oli avioitunut silloin eduskunnan puhemiehenä olleen  Sauli Niinistön  kanssa.
 Haukio suosii yksinkertaisia, tyylikkäitä pukuja.

 Yksinkertainen eleganssi
 Haukio on presidentin itsenäisyyspäivän vastaanotolla nyt 11. kertaa.
 Vuonna 2009 ensimmäisissä juhlissaan Haukiolla oli tummanruskea olkaimeton iltapuku.
 Vuonna 2011 Haukion kertoi valinneensa vaatekaappinsa kätköistä liilan satiinipuvun. YLE
 Seuraavana vuonna hän edusti mustakuvioisessa yksiolkaimisessa puvussa.
 Vuonna 2010 Jenni Haukio pukeutui mustaan pukuun. Matti Matikainen/All Over Press
 Vuonna 2011 Haukio kertoi valinneensa vaatekaappinsa kätköistä liilan satiinipuvun, jossa oli kultakirjailuja.
 Sauli Niinistön presidenttikauden aikana Jenni Haukio on pukeutunut rohkeammin ja puvuissa on ollut usein jokin teema.
 Sinistä ja mustaa
 Vuonna 2012  Paola Suhonen  suunnitteli Haukiolle sinivalkoisen puvun, jonka kangasta koristivat Suomen maakuntakukat. Yläosa oli herkkää pitsiä. Haukio on tunnettu luonnon ystävä.
 Vuonna 2012 Paola Suhonen suunnitteli Haukiolle sinivalkoisen iltapuvun.  Jyrki Lyytikkä / Yle
 Seuraavana vuonna itsenäisyyspäivän juhlat järjestettiin poikkeuksellisesti Tampere-talossa Linnan remontin takia. Pukukoodi ei ollut yhtä juhlava. Haukion yllä nähtiin lyhyempi kiiltävä kotelomekko, joka sopi erinomaisesti hänelle.
 Linnan remontin aikana Jenni Haukio edusti Tampere-talossa polvimittaisessa puvussa.  Tiina Jutila / Yle
 Vuonna 2014 Haukio nähtiin vaaleansinisessä puvussa. Kimmo Brandt / AOP
 Vuonna 2014 Haukion yllä nähtiin vintage-puku. Kimmo Brandt / AOP
 Vuonna 2014 Haukio nähtiin vaaleansinisessä puvussa, jonka oli suunnitellut  Sari Nordström , kuten edellisenäkin vuonna. Kangas oli ranskalaista vintagea 1960-luvulta.
 Vahvat värit
 Vuonna 2015 Haukio nähtiin fuksian värisessä iltapuvussa. Taas asialla oli luottosuunnittelija Nordström.
 Kunniamerkkien takia presidentin puolison on vaikea olla olkaimettomassa mekossa. Tässä upeassa mekossa ongelma oli kierretty yhdellä olkaimella.
 Vuonna 2016 Haukio vaihtoi violettiin.  AOP
 Poplaulaja Robin Packalen. Kalevi Rytkölä / Yle
 Vahvat värit jatkoivat esiintuloaan sitä seuraavana vuonna. Haukion yllä nähtiin Sari Nordströmin suunnittelema violetti iltapuku.
 Nuoren suunnittelijan iltapuvussa
 Vuonna 2017 Haukio oli raskaana ja pukeutui ensimmäistä kertaa vihreään pukuun.  Timo Korhonen / AOP
 Suomen juhliessa satavuotista itsenäisyyttään Haukio oli raskaana.  Aaro -poika syntyi vain kaksi kuukautta juhlista. Vuoden nuori suunnittelija  Heidi Karjalainen  suunnitteli Haukiolle vihreän silkkiasun.
 Kyseessä oli Karjalaisen ensimmäinen tilaustyö.
 – Nuorissa, lahjakkaissa tekijöissä on Suomen tulevaisuus. Halusin valinnallani sekä kunnioittaa Aalto-yliopistossa tehtävää muotoilualan korkeatasoista, omaleimaista ja kansainvälisesti kilpailukykyistä opetus- ja tutkimustyötä että antaa nuorelle suunnittelijalle mahdollisuuden esitellä osaamistaan ja luovuuttaan, Haukio perusteli.
 Kokeellista kuitua
 Vuonna 2017 Haukio pukeutui kokeelliseen kankaaseen.  Jarno Kuusinen / AOP
 Viime vuonna Haukion päällä nähtiin tähän asti kantaa ottavin puku. Haukio pukeutui ekologisesta Ioncell-kuidusta valmistettuun pukuun.
 Rouva Jenni Haukion puku oli viime vuonna tehty suomalaisesta koivusta.  Jarno Kuusinen / AOP
 Ioncell on Aalto-yliopiston ja Helsingin yliopiston yhdessä kehittämä menetelmä, jonka avulla voidaan valmistaa laadukasta tekstiilikuitua puusta tai erilaisista kierrätysmateriaaleista kuten pahvista tai tekstiilijätteestä.
 Rouva Haukion juhlapuvun kangas on tehty suomalaisesta koivusta saatavasta liukosellusta, joka on peräisin Stora Enson Joensuun tehtaalta.
 Valmistusprosessissa ei käytetä mitään haitallisia kemikaaleja. Ioncell on selluloosapohjainen kuitu, joten se on biohajoava, eikä siitä irtoa mikromuoveja.
 Korjaus 19.36 Korjattu kuvatekstiin vuosiluku.
 Lue lisää:
 Yle seuraa Linnan juhlia hetki hetkeltä täällä
 Tunnistatko Linnan juhlien vieraat? Pelaa tunnistuspeliä
 Jenni Haukion Linnan juhlien puvun nuoret suunnittelijat julkistettiin: kangas on kudottu käsin, materiaalina koivuhalko
 Ioncell-kangasta pääsee huomenna hypistelemään Vantaalla – samasta materiaalista on tehty Jenni Haukion tämän vuoden Linnan juhlien puku
 Jenni Haukion uusi juhlapuku sitoo hiiltä – kankaan kekseliäs kuitu voidaan valmistaa vaikka pahvilaatikoista

Kuva: Jenni Haukio yllättää kierrätyspuvullaan – Näin Linnan juhlien kuningatar on säväyttänyt vuodesta toiseen


Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  kommentoi Ylen haastattelussa hallituskriisiä. Presidentin mukaan tilannetta ei kannata säikähtää.
 – Onhan tässä aika lailla vauhtia ollut, mutta ei sitä pidä säikähtää. On meillä ennenkin hallituksia vaihtunut. Voipi käydä niin, että kun vähän ollaan huolestuneita, niin siitä ryhdistäydytään eteenpäin, presidentti Niinistö sanoo.
 Presidentin mukaan luottamuksen lisääminen on kaikista heistä kiinni, jotka ovat politiikassa mukana. Hänen mukaansa järjestelmän ei voi olettaa korjaavan itseään.
 – Kaikki on ihmisestä itsestään kiinni. Olen varma, että tässä havahdutaan.
 Tasavallan presidentin juhlavastaanoton eli Linnan juhlien teemana on tänä vuonna tieto ja yhteiskunnallinen keskustelu. Rouva Haukion mukaan luotettava tieto ja tieteellisen tiedon asema on Suomessa vakaa, mutta sitä haastetaan alati.
 – Siinä meiltä kaikilta vaaditaan erityistä tarkkaavaisuutta ja medialukutaitoa ihan varhaislapsuudesta lähtien, rouva Haukio sanoi.
 Presidentti Niinistön mukaan nykyajan kiire ja suuret uutisvirrat houkuttavat niin mediaa kuin poliitikkoja ilmaisemaan asiat hyvin lyhyesti otsikko-journalismilla tai poliitikot yksittäisillä heitoilla.
 – Siinä käy helposti niin, että kun niitä päivittäin kymmenittäin tai sadoittain tulee, niin vain se jää mieleen. Seuraavalla viikolla lähdekritiikistä ei ole mitään mielikuvaa. Näissä kaikissa lyhyissä ilmaisuissa olisi syytä olla aika tarkka.
 Niinistöltä kysyttiin haastattelussa, miten julkisesta keskustelusta saisi rakentavampaa. Presidentin mukaan useimmat osaavat joka tapauksessa olla tarkkana.
 – He kyllä ymmärtävät, jos jonkun sanoma tai kirjoittama ei ole totta.
 Lue seuraavaksi:
 Voit seurata tässä artikkelissa Itsenäisyyspäivän juhlintaa hetki hetkeltä
 Kuva: Jenni Haukio yllättää kierrätyspuvullaan – Näin Linnan juhlien kuningatar on säväyttänyt vuodesta toiseen
 Muistatko vielä suomalaiset hurmanneen Hannes Hynösen? Veteraanit ovat järjestäneet Linnan juhlien koskettavimmat hetket
 Katsotko Linnan juhlat vuodesta toiseen? Kokosimme 100 vuotta täyttävän vastaanoton historiasta 10 pointtia, joita et tiennyt

Presidentti Niinistö hallituskriisistä Ylen haastattelussa: "Aika lailla vauhtia ollut, mutta ei sitä pidä säikähtää"


Summary: Suoraa lähetystä tehdään useita tunteja putkeen. Juontaja Sami Sykkö kuvailee selostamoa kompaktiksi tilaihmeeksi.

Presidentinlinnan Valtiosalin takana on pieni huone. Siellä Ylen juontajat selostavat Linnan juhlien televisiolähetystä. Kuvia huoneesta ei ole aiemmin julkaistu.
 Juontaja  Sami Sykkö  kuvailee tilaa kompaktiksi tilaihmeeksi. Vauhdikasta suoraa lähetystä tehdään useita tunteja putkeen ja neljä juontajaa istuu aivan vieri vieressä koko illan ajan.
 Mårten Lampén / Yle
 – Siellä olemme me ja valtava määrä monitoreja. Kyseessä on suora lähetys, joten sieltä ei lähdetä kesken kaiken pois vaan istumme tiukasti paikoillamme koko lähetyksen ajan. Oman haasteensa selostukselle antaa se, että istumme suorassa linjassa vieretysten, joten emme näe koska kukin aloittaa puhumaan, Sykkö sanoo.
 – Tunnelman kannalta on mahtava juttu, että saamme selostaa Linnassa eikä studiosta Linnan ulkopuolelta, hän jatkaa.
 Tasavallan presidentin juhlavastaanoton selostavat Ylen kanavilla  Jussi-Pekka Rantanen ,  Ella Kanninen ,  Ari Hakahuhta  ja Sami Sykkö.
 Lue myös:
 Voit seurata tässä artikkelissa Itsenäisyyspäivän juhlintaa hetki hetkeltä
 Onko sinulla hyvä kasvomuisti? Tunnetko valtakunnan kerman? Pelaa Linnan juhlien tunnistuspeliä ja voit voittaa juhlavan palkinnon!
 Näillä metodeilla konkariselostaja Ari Hakahuhta tunnistaa Linnan vieraat – apuna hiihtokisoissa aikoinaan kehitetty kikka

Tältä näyttää Linnan juhlien selostamo – "Siellä olemme me ja valtava määrä monitoreja"


Summary: Kuusivuotias ranskalaispoika vammautui vakavasti kesällä Lontoon Tate Modern -museossa sattuneessa väkivallanteossa.

Pikkulapsen vakavaan loukkaantumiseen elokuussa johtanut väkivaltarikos Lontoon Tate Modern -museossa johtui julkisuuden tavoittelusta,  uutisoi Britannian yleisradioyhtiö BBC .
 Itselleen tuntemattoman kuusivuotiaan pojan museon kattoterassilta alas heittänyt nuorukainen sanoo syyksi halun päästä televisiouutisiin.  Sky News -uutiskanavan mukaan  tekijä kysyi hänet kiinni ottaneilta poliiseilta päätyykö tapaus uutisiin.
 Museon kymmenennestä kerroksesta viidennen kerroksen korkeudelle pudonnut lapsi sai muun muassa aivoverenvuodon. Ranskalaispoika on hitaasti toipumassa vammoistaan ja pystyy liikuttelemaan jalkojaan.
 Lontoon Tate Modern -museo. Poika putosi kuvassa oikealla näkyvästä museon uudesta osasta. AOP
 Rikoksen tehnyt nuorukainen, jolla on autismin kirjoon kuuluva kehityshäiriö ja pakko-oireita, oli tapahtumahetkellä 17-vuotias. Kuulusteluissa hän on kertonut muun muassa halunneensa todistaa "kaikille niille idiooteille, jotka ovat epäilleet hänen mielenterveysongelmiaan".
 Hän on tunnustanut syyllistyneensä murhayritykseen. Tuomio annetaan helmikuussa.
 Lue myös:
 Lapsen Tate Modern -museon katolta heittänyt teini joutuu mielentilatutkimuksiin
 Tate Modern -museon näköalatasanteelta heitetty pikkupoika ei enää hengenvaarassa – murhayrityksen syy edelleen arvoitus
 Pikkupoika heitettiin 10. kerroksen näköalatasanteelta Tate Modern -museossa Lontoossa – poliisi pidätti teinin epäiltynä murhan yrityksestä

Vieraan pikkulapsen museon kattoterassilta alas heittäneen nuorukaisen motiivi: Halusi päästä televisioon


Summary: Linnassa nähtiin tänä vuonna todellista väriloistoa, kiittää asiantuntija.

Värejä. Se on ensimmäinen asia, joka Linnan juhlien tämäniltaisesta pukuloistosta jäi muodin asiantuntijan, kirjailija  Mirva Saukkolan  mieleen.
 Pääosassa ei siis ollut perinteinen musta, hän sanoo. Sen sijaan Linnassa nähtiin paljon esimerkiksi vihreää – kuten viime vuonnakin – sekä oranssia ja sahraminkeltaista.
 Yksi tyylikkäimpiä oranssiin pukeutuneita oli Saukkolan mielestä kokoomuskansanedustaja  Ilkka Kanervan  puoliso  Elina Kanerva . Hän on perinteisesti ollut Linnan seuratuimpia pukeutujia.
 Kokoomuksen kansanedustaja Ilkka Kanerva ja puoliso Elina. Elina Kanerva on ollut Linnan seuratuimpia pukeutujia. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Tänä vuonna Kanerva oli pukeutunut suunnittelija  Anne-Mari Pahkalan  silkkiasuun. Se oli epäsymmetrinen ja puki kantajaansa, Saukkola arvioi.
 Näyttelijä  Elina Knihtilällä  oli yllään sahraminkeltaista, ja Saukkolan mielestä myös hän onnistui asuvalinnassaan. Knihtilän puku oli suunnittelija  Katri Niskasen  käsialaa.
 Näyttelijät Elina Knihtilä ja Tommi Korpela. Markku Ulander / Lehtikuva
 Sekä Kanerva että Knihtilä ovat hyviä esimerkkejä värien käytöstä, Saukkola toteaa. Mutta oli väreihin luottaneita Linnassa muitakin – esimerkiksi vihreiden kansanedustaja  Bella Forsgrén :
 Kansanedustaja Bella Forsgrén. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Ja kansanedustaja  Mari Holopainen , niin ikään vihreistä:
 Vihreiden kansanedustaja Mari Holopainen. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Emma Saarnio  oli suunnittelemassa presidentin puolison  Jenni Haukion  viimevuotista Linnan juhla-asua. Saarniolla itsellään oli tänä vuonna yllään muotitalo Valentinon liehuva puku, kommentaattori  Sami Sykkö  sanoi Ylen itsenäisyyspäivän televisiolähetyksessä.
 Suunnittelija Emma Saarnio. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 SDP:n kansanedustaja Eveliina Heinäluoma. Markku Ulander / Lehtikuva
 Toinen Mirva Saukkolan huomion kiinnittänyt asia olivat hihat. Niitä näkyi tänä vuonna erityisen paljon.
 Esimerkiksi SDP:n kansanedustaja  Eveliina Heinäluoma  pukeutui pitkähihaiseen juhla-asuun, niin myös vihreiden puheenjohtaja  Maria Ohisalo .
 Vihreiden Maria Ohisalo. Pasi Murto / AOP
 Pitkähihainen iltapuku on käytännöllinen, Saukkola sanoo.
 Toisaalta hän näkee tässä myös heijastumaa me too -liikkeen jälkeisestä ajasta.
 – Iltapukujen ei haluta olevan niin paljastavia ja naisia esineellistäviä. Ne ovat nyt ehkä peittävämpiä. Hihat ovat selvästi palanneet juhlapukeutumiseen.
 Jenni Haukio yllätti tutulla puvulla
 Hihat olivat ilmestyneet myös Jenni Haukion asuun, Saukkola huomioi.
 Presidentin puoliso Jenni Haukio. Yle
 Haukio juhli itsenäisyyttä fuksianpunaisessa puvussa. Asu oli sama kuin vuonna 2015.
 Tästä voit lukea tarkemmin Jenni Haukion puvuista Linnan juhlissa.
 Saukkolan mukaan Suomessakin on joskus vallinnut Hollywoodin punaisilta matoilta tuttu ajattelu – että iltapuvun pitäisi aina olla uusi ja yllättävä.
 Siksi hän pitää Jenni Haukion asuvalintaa erinomaisena ja esimerkkinä jostain uudesta.
 – Oli hienoa, että hän oli ottanut puvun, jota on aiemmin käyttänyt vastaavassa tilaisuudessa. Sitä oli vähän muodistettu, siihen oli tuotu hihat. Se oli kaunis ja puki häntä erittäin hyvin.
 Se, että pukua käytettäisiin vain kerran, on Saukkolan mielestä ajatuksenakin tuhlaileva ja kummallinen.
 "Haluttiin kunnioittaa etikettiä – se oli myönteinen juttu"
 Linnan juhlien kommentaattori, muotitoimittaja Sami Sykkö ennakoi tällä viikolla Ylen  Kulttuuriykkösessä , että väriloiston lisäksi vastaanotolla nähtäisiin esimerkiksi kierrätysmuotia.
 Sykön mukaan kierrätys oli iso teema viime vuonna ja tänä vuonna se vain jatkuu.
 Lue Linnan juhlamuodin historiasta:   Miten tässä näin kävi? Linnan juhlamuoti onkin yhä hillitympää – 32 kuvaa kertoo, millaiseen suuntaan se on menossa
 Näin myös oli. Esimerkiksi siivousyrittäjä  Saana Tynin  puvussa oli käytetty siivousliinoja:
 Markku Ulander / Lehtikuva
 Yksityiskohta Saana Tynin asusta. Roni Rekomaa / Lehtikuva
 Vasemmistoliiton kansanedustaja  Mai Kivelän  asu oli puolestaan valmistettu Kansallismuseon banderollista, Sykkö kertoi televisiossa:
 Vasemmistoliiton Mai Kivelä. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Kansanedustaja Emma Kari. Markku Ulander / Lehtikuva
 Myös vihreiden kansanedustaja  Emma Kari  oli valinnut kierrätysteeman,  hän kertoi aiemmin tällä viikolla .
 Mirva Saukkola ilahtui siitä, ettei itsenäisyyspäivän vastaanotolla nähty aiempien vuosien tapaan erityisen räikeitä kannanottoja.
 Linnan juhliin on tultu joka vuosi esimerkiksi lenkkareissa, mutta tällä kertaa provosoiva pukeutuminen oli hillitympää, Saukkola toteaa.
 – Nyt oli haluttu kunnioittaa etikettiä. Sitä pukukoodia, jonka presidentin kanslia oli ilmoittanut. Se oli myönteinen juttu.
 Pieniä yksityiskohtia kuitenkin vilahteli:
 Mediapersoona Aram Aflatunin selässä oli lueteltu lähiöiden nimiä. Antti Haanpää / Yle
 Työeläkevakuuttajien toimitusjohtaja Suvi-Anne Siimes tuli tällaisissa kengissä Linnaan. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Sarjakuvapiirtäjä  Max Sarin  erottui kuviollisella takillaan:
 Sarjakuvapiirtäjä Max Sarin. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Väriloiston joukossa nähtiin myös valkoista.
 Kansanedustaja Jaana Pelkonen. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Esimerkiksi kokoomuksen kansanedustaja  Jaana Pelkonen  on ollut perinteisesti Linnan seuratuimpia pukeutujia. Hänen asunsa oli suunnittelija  Teemu Muurimäen  käsialaa.
 Valkoista oli myös perussuomalaisten kansanedustajan  Ritva "Kike" Elomaan  yllä.
 Kansanedustaja Ritva "Kike" Elomaa. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Perussuomalaisten europarlamentaarikko Laura Huhtasaari. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Otsikoissa viime päivinä paljon ollut SDP:n  Sanna Marin  oli pukeutunut ilmavaan asuun.
 SDP:n Sanna Marin. Markku Ulander / Lehtikuva
 Suomen naisten cheermaajoukkueen kapteeni Rosanna Toivonen. Markku Ulander / Lehtikuva
 Kokoomuslainen kansanedustaja Sofia Vikman. Markku Ulander / Lehtikuva
 SDP:n kansanedustaja Maria Guzenina. Markku Ulander / Lehtikuva
 Kirjailija  Siiri Enoranta  saapui housupuvussa:
 Markku Ulander / Lehtikuva
 SDP:n europarlamentaarikko  Mia-Petra Kumpula-Natri  juhli pinkissä:
 Mia-Petra Kumpula-Natri ja Pasi Natri. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Vasemmistoliiton kansanedustaja Merja Kyllönen ja hänen puolisonsa Mika Pihlajamaa. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Ohjaaja Dome Karukoski ja Nadia-puoliso. Markku Ulander / Lehtikuva
 Yksiväristen asujen joukossa oli tänä iltana myös printtiasuja. Yksi kuviolliseen asuun pukeutuneista oli Suomen jalkapallomaajoukkueen kapteenin  Tim Sparvin  kumppani  Jitka Novackova .
 Suomen jalkapallomaajoukkueen kapteeni Tim Sparv ja kumppani Jitka Novackova. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Marimekon toimitusjohtaja Tiina Alahuhta-Kasko. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Designtalo Marimekon toimitusjohtaja  Tiina Alahuhta-Kasko  edusti juhlissa Unikko-kuosissa.
 Entinen telinevoimistelija Jari Mönkkönen yhdessä vaimonsa Sanna Mönkkösen kanssa. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Kimallettakin nähtiin, muotiasiantuntija Mirva Saukkola sanoo.
 Jääkiekkoilija Jenni Hiirikoski. Markku Ulander / Lehtikuva
 Yle kysyi myös yleisön mielipidettä Linnan tämänvuotisesta pukeutumisesta – ja Yle.fi-sovelluksessa järjestetyn pukuäänestyksen suosikki oli Jenni Haukio.  Tulokset voit lukea tästä jutusta.
 Lue seuraavaksi:
 Muistatko vielä suomalaiset hurmanneen Hannes Hynösen? Veteraanit ovat järjestäneet Linnan juhlien koskettavimmat hetket
 Katsotko Linnan juhlat vuodesta toiseen? Kokosimme 100 vuotta täyttävän vastaanoton historiasta 10 pointtia, joita et tiennyt
 Miten selviytyisit Linnan juhlista? Testaa reaktiosi pelaamalla, kerää pisteitä ja ansaitse mitali

Katso 31 kuvan kooste Linnan upeimmista ja puhutuimmista puvuista: Uudet suosikkivärit yllättivät


Summary: Matti ja Teppo Ruohosen jäähyväiskiertue on kesken.

Turkulaisveljekset  Matti  ja  Teppo Ruohonen  iloitsevat kutsusta Linnan juhliin. Koko Suomi tuntee Matin ja Tepon, mutta välillä veljekset menevät sekaisin.
 Osa luulee, että kyse on jopa kaksosista. Tosiasiassa 70 vuotta tänä vuonna täyttänyt Matti on pikkuveli. Teppo Ruohonen on reilun vuoden veljeään vanhempi.
 Veljekset itse kuvaavat nettisivuillaan Mattia päälliköksi, joka on täynnä ideoita ja on valmis ottamaan myös riskejä. Isoveli Teppo on veljesten mukaan jalat maassa oleva realisti, leppoisa ja tasoittava persoona.
 Matti (vas.)  ja Teppo Ruohosen jäähyväiskiertue on kesken.  Yle
 Veljeksillä on Ylen haastattelussa selvä työnjako. Teppo Ruohonen aikoo vaimonsa Varpun kanssa tanssimaan Linnan parketille.
 Matti ja  Anne Ruohonen  ajavat juhlista vielä suoraan kotiin.
 – Matti ei niinkään tanssi, mutta ajattelin viedä vaimon, Teppo Ruohonen sanoo.
 Kysymyksen veljesten hiteistä Teppo siirtää Matille.
 – Ehkä Matti tietää paremmin, kun hän on tehnyt melkein kaikki meidän laulut.
 Matti Ruohonen yrittää löytää ensin tarttuvan sloganin kertosäkeeseen. Siten löytyi  Kaiken takana on nainen  -hitti.
 Matti ja Teppo Ruohonen ovat kiertäneet Suomea ihmisiä viihdyttämässä jo 50 vuotta. Heidän  jäähyväiskiertueensa  käynnistyi vasta.
 Turkulaisveljesten neljän vuosikymmenen mittainen ura on tuottanut puolitoista miljoonaa myytyä levyä, 31 kultalevyä, 8 platinalevyä ja 3 tuplaplatinaa. Heidät on palkittu muun muassa Iskelmä-Finlandialla ja kahdella Emmalla.
 Veljesten ensilevy  Jos olet onnellinen  ilmestyi vuonna 1969. Sen jälkeen hittejä on kertynyt tasaisesti. Tunnetuimpia kappaleita ovat  Mä joka päivä töitä teen ,  Näitä polkuja tallaan  ja  Kaiken takana on nainen .
 Lue lisää:
 Yle seuraa Linnan juhlia hetki hetkeltä täällä
 Tunnistatko Linnan juhlien vieraat? Pelaa tunnistuspeliä
 Muistatko vielä suomalaiset hurmanneen Hannes Hynösen? Veteraanit ovat järjestäneet Linnan juhlien koskettavimmat hetket
 Katsotko Linnan juhlat vuodesta toiseen? Kokosimme 100 vuotta täyttävän vastaanoton historiasta 10 pointtia, joita et tiennyt
 Äidin neuvoja noudattaen iskelmätaivaan tähdiksi — Matti ja Teppo lähtevät viimeiselle kiertueelle

Matti ja Teppo ovat esiintyneet yhdessä jo 50 vuotta, mutta Linnan parketille heistä aikoo vain toinen


Summary: Kukko kertoi Seura-lehden haastattelussa, että kutsu Linnan juhliin yllätti hänet täysin.

Merikarvialainen  Saima Kukko , 103, on Linnan juhlien vanhin vieras. Hän kätteli presidentti  Sauli Niinistöä  ja rouva  Jenni Haukiota  ensimmäisten joukossa. Karjalankannaksella syntynyt Kukko oli pukeutunut Linnan juhliin Merikarvian kansallispukuun.
 Kukko kertoi pari päivää sitten  Seura-lehdelle , kuinka kutsu Presidentinlinnaan yllätti hänet täysin.
 Karjalassa syntyneen Kukon evakkomatka kesti 9 vuotta ja 16 paikkakuntaa ennen kuin hän päätyi Merikarvialle. Hän kertoo lehdelle, että rakkaus synnyinseutua Karjalan Kuolemajärveä kohtaan vain vahvistui muuttokierteen aikana. Hän myös kertoi olleensa onnekas ja saaneensa aina hyvän vastaanoton.
 Lue seuraavaksi:
 Voit seurata tässä artikkelissa Itsenäisyyspäivän juhlintaa hetki hetkeltä
 Muistatko vielä suomalaiset hurmanneen Hannes Hynösen? Veteraanit ovat järjestäneet Linnan juhlien koskettavimmat hetket

103-vuotias Saima Kukko on Linnan juhlien vanhin vieras – muutti evakkovuosinaan 16 kertaa


Summary: Veteraanit ovat Linnan juhlien kunniavieraita. Niinistön mukaan veteraanien kätteleminen on juhlien kohokohta.

Veteraani  Unto Nikunen  viettää Linnan juhlissa satavuotisjuhlia. Nikusen syntymästä on tasan sata vuotta.
 – Mikäs siinä, Nikunen sanoo vaatimattomasti.
 Nikunen on Lemiltä Etelä-Karjalasta kotoisin. Hänen mukaansa talvisodan henki oli Suomessa kohdallaan.
 Veteraani Unto NIkunen sai onnittelut presidentti Sauli Niinistöltä.  Yle
 Talvisodan henki tarkoitti Nikusen mukaan, että täytyi tehdä koviakin hommia.
 Nikunen on runojen ystävä. Hänellä oli tapana kerätä sopivia runoja kirjaansa. Nyt harrastus on jäänyt vähemmälle.
 – Kun on sata vuotta täysi, ei oikein jaksa enää.
 Nikunen iloitsee siitä, että hänellä on huolehtijoita.
 Presidentti  Sauli Niinistö  onnitteli Nikusta syntymäpäivänä. Miltä se sata vuotta tuntuu? presidentti kysyi.
 – Hyvältä tuntuu, Nikunen kertoo presidentille.
 Ei sattunut sodassa suurempia loukkaantumisia, pieniä haavoittumisia vain, Nikunen kertoi presidentille.
 – Nuorempi väki, me vain 70-vuotiaat, ei ymmärrä, että nuori ihminen on ollut sellaisessa paikassa, Niinistö sanoi.
 Se on jotain uskomatonta, että veteraaneilla on säilynyt tulevaisuuden usko, presidentti vielä sanoi.
 Rouva  Jenni Haukio  kertoi, että veteraanit ovat kunniavieraita.
 Veteraani  Matti Rautiainen  lausui runon Linnan keltaisessa salissa.
 – Kiitos, todella kaunis merkityksellinen teksti. Te olette runoilija, Jenni Haukio kehui.
 Cantores Minores lauloi hienosti Finlandian veteraaneille.
 Lue lisää:
 Yle seuraa Linnan juhlia hetki hetkeltä täällä
 Tunnistatko Linnan juhlien vieraat? Pelaa tunnistuspeliä
 103-vuotias Saima Kukko on Linnan juhlien vanhin vieras – muutti evakkovuosinaan 16 kertaa
 Muistatko vielä suomalaiset hurmanneen Hannes Hynösen? Veteraanit ovat järjestäneet Linnan juhlien koskettavimmat hetket

Veteraani Unto Nikunen täytti tänään sata vuotta – ikimuistoiset onnittelut suoraan presidentiltä


Summary: Ammattiliitot kehottivat uusiin lakkoihin ensi viikolla.

Ranskan pääministeri  Édouard Philippe  sanoi perjantaina hallituksen ajavan määrätietoisesti eteenpäin kiistaa aiheuttanutta eläkeuudistusta. Kaikkia uudistus ei ole miellyttänyt, vaan ammattiliitot ovat sanoneet vastaavansa siihen lakoilla.
 Lakot alkoivat torstaina, jolloin kaduille lähti noin 800 000 eläkeuudistuksesta suivaantunutta ranskalaista. Lakot pysäyttivät useimmat luotijunat sekä vaikeuttivat lentoliikennettä ja Pariisin metroliikennettä.
 Myös perjantaina lakot vaikuttivat julkiseen liikenteeseen sekä koulujen ja sairaaloiden toimintaan,  kertoi BBC .
 Kuohunnan on arveltu jatkuvan viikonvaihteessa. Lisäksi ammattiliitot ovat kutsuneet tiistaiksi uusia maanlaajuisia protesteja.
 Mielenosoittaja Pariisissa 5. joulukuuta 2019. Zakaria Abdelkafi / AFP
 Pyrkimyksenä yhdenmukaistaa eläkejärjestelmää
 Presidentti  Emmanuel Macron  ei ole vielä puhunut julkisesti lakoista. Sen sijaan pääministeri Edouard Philippe vakuutti, ettei hallitus aio hylätä eläkeuudistusta.
 – [Ranskalaiset] tietävät, että vähitellen meidän täytyy työskennellä hieman pitempään, Philippe sanoi.
 Uudistuksen myötä Ranska tulisi pääministerin mukaan samalle viivalle muiden vastaavien maiden kanssa. Philippe lisäsi, ettei hän usko ranskalaisten ikuisesti hyväksyvän tilannetta, jossa eräät eläköityvät aiemmin ja saavan enemmän eläkettä kuin muut vastaavaa työtä tekevät.
 Ammattiliittojen mukaan uudistus pakottaisi miljoonat ihmiset julkisella ja yksityisellä sektorilla työskentelemään nykyisen virallisen eläkeiän jälkeen. Virallinen eläkeikä Ranskassa on nyt 62 vuotta.
 Uudistuksella yritetään yhdenmukaistaa eläkejärjestelmää, mikä tarkoittaisi loppua muun muassa yli 40 poikkeukselle, jotka ovat taanneet osalle ammattiryhmistä muita parempia eläke-ehtoja. Macronille eläkereformin onnistuminen on tärkeää, sillä se oli yksi hänen keskeisistä vaaliteemoistaan.
 Vuonna 1995 yleislakko lamautti Ranskan kolmeksi viikoksi marras-joulukuussa, minkä jälkeen hallituksen oli pakko suostua laajoihin myönnytyksiin.
 Lisää aiheesta:
 Ranskassa lakot eläkeuudistusta vastaan aiheuttivat liikennekaaosta, ammattiliitot ilmoittivat uusista toimista
 Suurlakko lamautti Ranskan: Pariisissa käytetty kyynelkaasua, Eiffel-torni suljettiin, suurin osa junista ei kulje

Ranskan johto ei taivu lakkoilijoiden ja mielenosoittajien edessä – pääministerin mukaan hallitus ajaa määrätietoisesti eläkeuudistusta


Summary: Huuhkajien valmentaja Markku Kanerva pohti haastattelussa, minkälainen saavutus jalkapallon EM-kisoissa saisi suomalaiset taas torille juhlimaan.

Viime keväänä jääkiekon MM-kisoissa koko kansan hurmannut kultaleijonien kapteeni  Marko "Mörkö" Anttila  muisteli Linnan juhlien haastattelussa voitokasta kevättä ja kotiinpaluuta. Joukkueen voitto tuntui Anttilasta yhdistävän koko kansaa.
 – Kun tultiin Suomeen, niin yllätti meidät kaikki, kuinka paljon ihmiset nauttivat siitä. Se yhdistää kansaa, Anttila sanoi.
 Naisleijonien kapteenin  Jenni Hiirikosken  mukaan kotiyleisön myötäeläminen kotikisoissa Espoossa oli huikeaa. Suomen naisleijonat kokivat MM-kisoissa karvaan tappion ja saivat hopeaa.
 – Kyllä me pelattiin itsemme ihmisten sydämiin. Tuki ja lämpö, mikä sieltä tuli rajun tappion jälkeen, oli todella hienoa, Hiirikoski sanoi.
 Huuhkajien valmentaja  Markku Kanerva  totesi haastattelussa, että Suomen jalkapallomaajoukkueen pääseminen EM-kisoihin oli yksi unelma ja nyt unelmoidaan lisää.
 – Olisiko jatkopaikka sellainen, jolla saisi torin täyteen.
 Kolmikolta kysyttiin myös, miten hyvä yhteishenki joukkueeseen luodaan. Kanerva painotti, että yhteishenki lähtee joukkueessa vallitsevasta ilmapiiristä.
 Hiirikoski painotti, että voima joukkueeseen alkaa siitä, että jokainen voi olla oma itsensä. Anttilan mukaan kaikki lähtee jokaisesta persoonasta.
 – Menestys vaatii sitä, että oma ego ei tule esille, Anttila jatkoi.
 Lue seuraavaksi:
 Voit seurata tässä artikkelissa Itsenäisyyspäivän juhlintaa hetki hetkeltä

Suomalaiset hurmannut kultaleijonien Marko "Mörkö" Anttila muisteli maailmanmestaruutta ja kotiinpaluuta: Voitto yhdisti kansaa


Summary: Ohjaaja Antti Jokinen ja näyttelijä Krista Kosonen kertoivat uudesta Helene-elokuvastaan Linnan etkoilla.

Ohjaaja  Antti J. Jokinen  ja näyttelijä  Krista Kosonen  sanovat, että me too -kampanja on muuttanut elokuvien tekoa.
 – Nykyään saa infopaketin kuvauksissa, kehen ottaa yhteyttä, jos kokee häirintää, Kosonen kertoi Ylen Linnan etkoilla.
 Aika näyttää Kososen mukaan, kuinka paljon kulttuuri on todella muuttunut.
 Muutoksen pitäisi Kososen mukaan näkyä rakenteissa. Vieläkin hänen mukaansa ihmetellään, jos elokuvassa on kirjoitettu naiselle päärooli. Myös vähemmistöjen asemaa pitäisi parantaa.
 Antti Jokisen mukaan naisia pitäisi kuunnella nykyistä enemmän yhteiskunnassa. Ihmisoikeudet eivät vieläkään jakaudu tasaisesti.
 – Kristalta olen oppinut syventämään omaa käsitystä ja liittymään joukkoihin.
 Selviytymistarinat kiiinnostavat ohjaajaa
 Kososen puoliso Antti Jokinen on tunnettu siitä, että hänen elokuvissaan on vahvoja naisrooleja. Tuoreimpana on elokuva taidemaalari  Helene Schjerfbeckistä , joka saa ensi-iltansa ensi vuoden tammikuussa.
 Nurmijärvellä kulttuurisihteerinä oleva äiti vei nuorta Jokista Ateneumiin. Schjerfbeckin työt koskettivat Jokista jo silloin. Taidemaalarista on parhaillaan näyttely Ateneumissa Helsingissä.
 – Myytin takana oli kiinnostava ihminen, Jokinen sanoo.
 Kosonen näyttelee  Helene -elokuvassa taidemaalarin ystävää  Helena Westermarckia , joka itse oli myös kuvataiteilija, kirjailija ja mukana perustamassa Naisasialiitto Unionia.
 Kososen mukaan naisten ystävyys oli huikeaa: he puhuivat paitsi työstä ja kunnianhimosta myös juhlista ja muodista.
 Antti Jokinen on tunnettu  Puhdistus-  ja  Kätilö -elokuvien vahvoista naisrooleista. Jokisen mukaan selviytymistarinat ovat aina kiiinnostaneet häntä.
 – Naistarinoissa on ollut enemmän selviytymistä, Jokinen sanoo.
 Jokisen mukaan hän on naisten kasvattama. Vahva äiti ja siskot kasvattivat, kun isä oli matkoilla.
 – Nainen ei ole minulle täysi myytti, ohjaaja sanoo.
 Antti Jokinen kehuu vaimoaan Krista Kososta.
 – Olen päässyt valitsemaan pinkan päältä parhaimman.

Me too -kampanja on muuttanut elokuvien tekoa, mutta Krista Kososen mielestä ei tarpeeksi – ohjaajamies antaa mielellään pääroolit naisille