Summary: Vielä 1990-luvun alussa Soile Ojala pelasi jalkapallomaajoukkueessa Neuvostoliittoa vastaan. Sitten hänestä tuli OP:n rahoitusasiantuntija ja yksi valtavan digimurroksen ensimmäisenä kohdanneista.

Helsinkiläinen  Soile Ojala , 55, kiteyttää työnsä muutoksen muutamaan sanaan.
 – Ei tässä juuri enää näe asiakkaita kasvotusten.
 Ojala on OP:n rahoitusasiantuntija, eli hoitaa ihmisten laina-asioita.
 Ojalan työpaikka eli pankkikonttori Helsingin Vallilassa muistuttaa enemmän modernin toimistoarkkitehtuurin näyttelytilaa kuin sitä, millaiseksi moni mieltää pankkikonttorin. Toppatakit eivät enää kahise pankkisalin odotuspenkeillä, kun tiliasiat ja lainaneuvottelut hoituvat verkossa ja puhelimitse.
 – Kun vuonna 2005 tulin tänne töihin, neuvottelut käytiin vielä pitkälti konttorilla. Tämä sali olisi ollut täynnä ihmisiä odottamassa lainaneuvotteluun pääsyä, Ojala muistaa.
 Pankkialan muutos on ollut niin ripeä, että moni asiakas ihmettelee vieläkin, mitä oikein tapahtui – ja miksi.
 Työmaailmaa ravistellaan nyt isosti
 Kyse on siitä, että digitalisaatio, robotit ja tekoäly mullistavat työelämän.
 Soile Ojala ja muu pankkiväki ovat puristuneet muutoksen läpi etujoukoissa, ja nyt me muut tulemme perässä.
 Julkisuudessa on puhuttu, että jopa miljoona suomalaista pitäisi uudelleenkouluttaa, koska koneet vievät 2020-luvulla työtehtäviä tai muuttavat niitä radikaalisti. Tämän toisti  viime maaliskuussa  myös pääministeri  Juha Sipilä  (kesk.).
 Miljoonan ihmisen uudelleenkouluttaminen kuulostaa hurjalta. Se tarkoittaa, että kolmannes työikäisistä joutuisi hankkimaan itselleen uuden ammatin.
 Runsaasti lainattu miljoonaluku on peräisin yhdysvaltalaisen McKinsey-konsulttiyhtiön raportista. Helsingin Sanomat kyseenalaisti sen viime syyskuun  jutussaan , ja useat asiantuntijat ovat todenneet että kyseessä on lukumäärältään karkea heitto.
 – En sano että se olisi ihan hatusta vedetty. Mutta villi arvaus tai lennokas tulevaisuuden visio kylläkin, sanoo työelämän muutosta tutkiva sosiologi  Pasi Pyöriä  Tampereen yliopistosta.
 – Ilmassa on hypeä ja liioittelua, kuten kaikissa uusissa ilmiöissä, hän jatkaa.
 Miljoonan ihmisen uudelleenkouluttaminen kuulostaa hurjalta.
 Myös korkeakoulutettuja edustavan työmarkkinajärjestö Akavan johtava asiantuntija  Ida Mielityinen  suhtautuu miljoona-arvioon kriittisesti.
 – Vähän kriteereitä muuttamalla luku voisi olla puoli miljoonaa tai seitsemänsataa tuhatta, joten sillä tavoin se on pöljä luku. Myös uudelleenkouluttamisesta puhuminen vie ajatuksia harhaan. Ikään kuin ihmisiä vietäisiin massoittain pois työelämästä koulutuksiin ja palautettaisiin sitten jollain logiikalla takaisin, hän sanoo.
 Mielityisen ja Pyöriän mukaan tarkan luvun arvailu kannattaa unohtaa. Työelämä on muuttunut ja muuttuu joka tapauksessa koko ajan, ja muutokset koskevat monia.
 Vain lopullinen tahti on arvoitus.
 Kaikkein tuorein digiaika ei vielä näy isosti työnteon tilastoissa. Vain 0,3 prosenttia 15–74-vuotiaista suomalaisista saa vähintään neljäsosan tuloistaan Airbnb:n, Uberin ja muiden digialustojen kautta, kertoo Tilastokeskuksen  tuore Työvoimatutkimus .
 Se on vain 14 000 ihmistä, ja heistäkin puolella tulot tulevat nettikirpputoreilta, kuten Tori.fistä ja Huuto.netistä. Uusilla digialustoilla edes jonkinlaisia summia tienaavien määrä on siis vasta muutamia tuhansia.
 Soile Ojala tietää, miltä työn muuttuminen tuntuu. Mårten Lampén / Yle
 Ojala tuli myllerrysten keskelle jalkapallokentiltä
 Soile Ojala lopettaa yhden päivän puhelinneuvotteluista ja ottaa sankaluurit päästään.
 1980–1990-luvuilla hän pelasi jalkapalloa maajoukkueessa ja sen kapteenina asti. Vuonna 1989 hänet valittiin vuoden naisjalkapalloilijaksi.
 Jalkapallouralla kentällä oli vielä vastassa Neuvostoliitto.
 Kun Ojala ripusti nappulakengät naulaan, hän alkoi myydä Soneran leivissä korttimaksupäätteitä muun muassa kauppoihin. Sivuhaarabisnes myytiin ajan henkeen isommalle ulkomaiselle toimijalle.
 Ojala haki ja pääsi Osuuspankkiin vuonna 2005 – keskelle seuraavaa isoa muutosta. Asiakkaita patistettiin konttoreista puhelimeen ja verkkoon, ja alueellisiin puhelin- ja verkkopalveluyksiköihin palkattiin lisää väkeä vastaamaan asiakkaiden viesteihin. Ojala sijoittui pääkaupunkiseudun yksikköön, joka paisui muutamassa vuodessa 12 työntekijästä 60:een.
 Sitten tuli seuraava muutos: asiakaspalvelua alettiin keskittää. Ojala opetteli jälleen uutta ja siirtyi Helsingin-konttorin rahoitusneuvojaksi. Sitä työtä hän on tehnyt vuodesta 2012.
 Samalla digitalisaatio jatkui, ja nyt tulevat robotit. Ojala on pysynyt perusoptimistina, vaikka hän on kokenut kaikki mylläykset, mitä nyky-Suomessa on ollut koettavana – tai sitten juuri siksi.
 – Täytyy pysyä mukana, olla innostunut muutoksista ja kehittää omaa ammattitaitoa, hän sanoo.
 OP käy läpi hurjaa muutosta
 Vuonna 2018 Ojalan työnantaja, OP-ryhmä, käynnisti historiansa kenties isoimman uudistuksen: työn totaalisen uudelleenjärjestelyn.
 Syyskuussa  ilmoitettiin  keskuskonsernin kaikkia 6 000 työpaikkaa koskevista yt-neuvotteluista. Marraskuussa yt:t päättyivät. OP  ilmoitti , että 700 tehtävää lakkaa, mutta 1 000 syntyy lisää.
 – Toistaiseksi ketään ei ole irtisanottu. Vasta tammikuun loppupuolella tiedetään, miten paikat ja henkilöt kohtaavat. Hankalinta on nyt jaksaa odottaa, millainen uusi työtehtävä kutakin odottaa, sanoo pääluottamusmies  Eija Laurila .
 Lakkaavien ja syntyvien tehtävien lisäksi keskuskonsernin kaikki, siis kaikki 6 000, työtehtävää käydään läpi.
 – Kaikki joutuvat miettimään omat työntekotapansa uusiksi, Laurila jatkaa.
 OP:n pääluottamusmies Eija Laurila. Yleisvire yhtiössä on isosta mylläyksestä ja mittavista yt-neuvotteluista huolimatta toiveikas. Mårten Lampén / Yle
 Pankkiala puristui kiihkeään murrokseen jo 1990-luvulla. Numeroita ja summia pyörittävä pankkimaailma otti automatisaation käyttöön täydellä höyryllä, sulki konttoreita, potki pois työntekijöitä ja digitalisoi kutakuinkin kaiken minkä pystyi.
 2010-luvulla tahti on jälleen kiihtynyt. EU-sääntely on kiristynyt tuntuvasti, ja tavallisista pankkiasiakkaista käydään kilpailua kun digitoimijat  vyöryvät markkinoille .
 OP:ssa ei vielä ole valmista mallia siitä, mitä muutoksesta tarkkaan ottaen tulee. Muutosta ja arkityötä tehdään vuonna 2019 rinta rinnan. Laurilan mukaan avainasia on pitää huolta työntekijöiden jaksamisesta, kun työpaikkaa myllätään. Mutta mikä oikein muuttuu?
 – Työskentely muuttuu itsenäisemmäksi. Asioita ei kysytä esimieheltä yhtä paljon kuin tähän asti. On tunnettava rahoitusmaailman säännöt ja säännöstely sekä sisäiset työskentelyohjeet. Esimiestyö taas muuttuu enemmän valmentavaksi ja osallistavaksi, Laurila sanoo.
 Mikko Airikka | Yle
 Yksi asia riittää pitkälle: halu oppia
 On syytä heittää vesilintua seksikkäillä listauksilla "tulevaisuuden ammateista".
 Ovathan ne kiinnostavia visioita: on mukava miettiä, tulisiko itsestä digibingoemäntä, robotteja kaitseva hoitaja vai yhä realistisempia virtuaalimaailmoja luova pelialan koodari.
 Mutta asiantuntijoiden mukaan keskeistä eivät ole alati muuttuvat ammattinimikkeet vaan seuraava asia, joka on niin tärkeä että se on syytä erottaa omalle rivilleen:
 Missä ihminen on parempi kuin koneet.
 – Niin sanotut toimialalta toiselle siirrettävät taidot korostuvat. Tällaisia ovat inhimilliset taidot, kuten vaikkapa itsenäinen ongelmanratkaisu ja kielitaito, sosiologi Pasi Pyöriä sanoo.
 Yhdysvalloissa puoli vuosisataa toiminut tulevaisuudentutkimuslaitos  Institute for the Future  listasi  jo vuonna 2011  taitoja, joita se piti 2020-luvun työelämässä ratkaisevina.
 Viisi 2020-luvun työelämätaitoa Monipuolisuus Kyky arvioida asioiden merkitystä ja vaikutusta Toimiminen eri kulttuurien kanssa Media- ja datalukutaito Kyky selviytyä tietotulvassa Lähde: Institute for the Future
 Tekoälyllä on ainakin vielä hankala korvata ihmisen uteliaisuutta, monipuolista ratkaisukykyä, tunneälyä, sosiaalista joustavuutta ja kriittisyyttä.
 Akavan johtava asiantuntija Ida Mielityinen, joka sanoi miljoonan ihmisen uudelleenkouluttamista "pöljäksi luvuksi", muotoilee asian laajemmin:
 – Olipa työpaikka, ammatti tai tehtävä mikä hyvänsä, niin jokaisen on oltava valmis oppimaan jatkuvasti uusia asioita. Se edellyttää myös oman ammatti-identiteetin muuttamista perusteita myöten, mikä on kaikkein haastavinta. Tällainen jatkuva uusiutuminen on välttämätöntä, vaikka ammattinimike ja tehtävä säilyisivät ennallaan.
 Mielityinen vertaa osaamista kolmijalkaiseen jakkaraan. Yhden vahvan "osaamisen tukijalan" lisäksi pitäisi olla aina kaksi muuta tukijalkaa kasvamassa siltä varalta, että vahvin katkeaa kokonaan alta.
 Tämä ajattelumalli ihmisten on hänen mukaansa opittava ja äkkiä.
 Mielityinen vertaa osaamista kolmijalkaiseen jakkaraan.
 Mielityinen ja Pyöriä muistuttavat että muutos on jo käynnissä, ja siksi sitä voi olla vaikea nähdä.
 Heidän mukaansa jokainen voi miettiä oman työuransa viittä tai kymmentä viime vuotta ja pohtia, miten uusi tekniikka on muuttanut omaa työntekoa ja paljonko uutta on pitänyt opetella.
 Monelle uutta on tullut eteen jo paljon. Aika, jolloin ihminen kouluttautui ammattiin ja teki enemmän tai vähemmän samaa jopa 20–30 vuotta, on ohi.
 Tilalle tarjotaan tämänkaltaista muutosta elämänpolkuun:
 Mikko Airikka | Yle
 Seuraavalla hallituksella on edessä iso remontti
 Uusi ajattelutapa edellyttää isoja muutoksia.
 Niitä aletaan tehdä seuraavassa hallitusohjelmassa eli vuosina 2019–2023, asiantuntijat sanovat.
 – Ei tässä ihan sellainen kiire ole kuin vaikka ilmastonmuutoksen kanssa. Mutta tämä haastaa samantapaisesti yhteiskunnan perusrakenteita, sanoo ensi hallituskauden keskeisiä kysymyksiä analysoinut valtioneuvoston kanslian erityisasiantuntija  Kaisa Oksanen .
 Ennen kaikkea kaksi isoa asiaa muuttuu.
 Ensimmäinen on se, ketkä maksavat ihmisten koko eliniän jatkuvan oppimisen ja uusiutumisen. Valtio, työpaikat vai ihmiset itse, ja missä suhteessa? Millaista on uuden ajan kouluttautuminen?
 Toinen on sosiaaliturvan uudistaminen, jota valmistellaan jo TOIMI-hankkeessa. Siinä yksi pohdittava malli on perustulo.
 Mikä muuttuu: konkretiaa luvassa jo keväällä
 Miten temppu oikein tehdään?
 Tätä alkaa pohtia muutaman viikon päästä opetusministeriön alainen laaja työryhmä, jossa ovat mukana keskeiset työmarkkinajärjestöt sekä opetus- ja opiskelijajärjestöjen edustajat. Työryhmän on määrä valmistella ehdotus etenemisestä ja välittömistä toimenpiteistä jo huhtikuun loppuun mennessä.
 Koska muutos koskee isolta osin myös julkista sektoria, kunta-ala  perusti lokakuussa  oman seurantaryhmänsä. Lisäksi koko ajan tuotetaan lukemattomia selvityksiä. Tuoreita esimerkkejä löydät  tästä ,  tästä ,  tästä ,  tästä ,  tästä ,  tästä ,  tästä ,  tästä  ja  tästä .
 Konkreettisia ideoita on jo heitelty ilmoille: aikuisten koulutusseteleitä, 40-vuotiaiden työurien "välitsekkauksia" ja täydennyskoulutuksia, korkeakouluopintojen avaamista työelämän lomaan.
 Ensin pitää tunnustaa, että oppimisen ja uusiutumisen tukemisesta tiedetään vasta "hirvittävän vähän", Akavan Ida Mielityinen sanoo.
 – Meillä suoritetaan paljon aikuisten ammatillisia tutkintoja, mutta se ei näy työllisyysasteen nousuna. Emme tiedä tarpeeksi siitä, mikä olisi olennaista ja oikeasti avuksi, jos ihmisestä pitäisi tehdä työn ohessa uuden ajan insinööri tai pankkitoimihenkilö.
 Uudistuksiin pumpataan jo rahaa. Marraskuun lopussa opetusministeriö ilmoitti sekä  30 miljoonan euron rahoituksesta  yliopistoille jatkuvan oppimisen kehittämiseen että  7 miljoonan euron avustuksesta  aikuisten digitaitojen vahvistamiseen.
 Siinä onkin yksi isoimmista ongelmista. Puolella EU-kansalaisista  ei ole edes perusdigitaitoja . Vaikka Suomi on kärkiviisikossa, meilläkin ne puuttuvat kolmannekselta.
 Mikko Airikka | Yle
 Pysyvätkö kaikki mukana?
 Ylläolevaan kaavioon kiteytyy se, mistä on puhuttu kahvihuoneissa ja taukotiloissa halki 2000-luvun: työelämän muuttuminen ei ole kovin mielekästä.
 Tosin käyrä seurailee taloustilannetta: nousukausina ajatukset muutoksesta ovat myönteisempiä. Vuoden 2012 pohjalukeman jälkeen suunta on ollut ylöspäin, ja vuonna 2017 balanssi oli ensi kertaa koko 2000-luvulla positiivinen.
 Uuden oppimisen tahti on jo nyt ollut monille kova. Olemmeko me valmiit suureen asennemuutokseen omassa työelämässämme?
 – Työn henkinen rasitus on kasvanut 20–30 vuoden takaiseen verrattuna. Kun henkinen puoli rasittuu, myös fyysinen jaksaminen heikkenee, sanoo OP:n pääluottamusmies Eija Laurila.
 – Jotkut työntekijät ovat samassa asemassa asiakkaan kanssa. He opettelevat uuden puhelimen tai kannettavan tietokoneen käyttöä, ja samalla omienkin pankkiasioidensa hoitamista uudella tavalla.
 Samalla muutosnopeuden pitäisi olla vieläkin kovempi. "Suomi on 2000-luvulla muuttunut nopeasta hitaaksi omaksujaksi, eikä moniakaan maailman uusista teknologioista ole täällä laajasti omaksuttu", kirjoittavat tulevaisuudentutkijat  Osmo Kuusi  ja  Risto Linturi  eduskunnalle tekemässään  tulevaisuusraportissa .
 Jonkinkokoinen kuoppa murroksessa on myös eriarvoisuus. Tilastot osoittavat, että töissä kouluttautuminen ja oppiminen on jo nyt eriarvoista. Paremmassa asemassa olevat saavat enemmän koulutusta kuin perustason työntekijät.
 Mikko Airikka | Yle
 – Kaikkien tutkimusten mukaan suurin este kouluttautumiselle on ajanpuute. Koulutus täytyy saada nivottua arjen keskelle järjestelmälliseksi ja tavoitteelliseksi muutokseksi, Akavan Ida Mielityinen sanoo.
 Mielityisen mukaan myöskään rakennemuutokset eivät yksinkertaisesti saa enää yllättää ketään.
 – Ei ihmisiä ja yrityksiä voi jättää yksin rakennemuutoksen armoille ja raunioita valtion kopattaviksi. Ihmisiä ja yrityksiä pitää ohjata jo kymmenen vuotta etukäteen uudistumaan toimialan sisällä.
 "Toivon, ettei robotti voisi korvata mua"
 OP:n Vallilan-konttorissa istuu luottavainen Soile Ojala.
 Hän kokee olevansa työelämässä kohtuullisen hyvissä asemissa. Lainan myöntäjinä tarvitaan neuvottelijoita eli ihmisiä.
 Lainaneuvottelut kasvotusten ovat Soile Ojalan työssä yhä harvinaisempia. Mårten Lampén / Yle
 Lisäksi Ojala on jo sisäistänyt välttämättömyyden oppia jatkuvasti uutta.
 – Mä tietysti toivon, että olisin niin persoonallinen, ettei robotti voisi korvata mua. Mutta en mä voi sitä tietää.
 Juttua varten on haastateltu myös Kuntatyönantajien työmarkkinajohtaja Markku Jalosta ja johtavaa asiantuntijaa Niilo Hakosta.

Pankkiväki puristuu työelämän muuttumisen läpi etunenässä, joukossa 55-vuotias Soile Ojala – ja pian me kaikki tulemme perässä


Summary: Vaasan Sähköverkko on hälyttänyt lisää resursseja korjaamaan vikoja.

Vaasan Sähköverkon tavoitteena on saada sähköt palautettua tämän päivän aikana kiinteästi asutuille alueille. Pohjanmaan rannikolla on vielä yli 4 000 taloutta vailla sähköä.
 Osa sähköttömistä talouksista on kesämökkejä rannikolla ja saaristossa. Vaasan alueella on 1 300 Vaasan Sähköverkon asiakasta ilman sähköä, Maalahdessa ja Mustasaaressa tuhat kummassakin. Aapeli-myrsky koetteli pahiten juuri Vaasan rannikkoa.
 – Myrsky tuli suoraan pohjoisesta ja on iskenyt todella kovasti meidän alueeseen. Rannikolla vikoja on tasaisesti koko alueella, kertoo Vaasan Sähköverkon käyttöpäällikkö Petter Södergran.
 Vikoja korjaamaan on hälytetty lisää resursseja ja tavoitteena on saada koteihin sähköt tänään.
 – Toivottavasti onnistumme tässä. On mökkialueita, jotka joutuvat olemaan sitten pidempään ilman sähköä.
 Pohjanmaan pelastuslaitos on valmiudessa auttamaan pitkittyneestä sähkökatkosta kärsiviä ihmisiä. Kiristynyt pakkanen voi vaikeuttaa ilman sähköä olevien tilannetta.
 Pelastuslaitoksen yksiköt voivat käydä tarkistamassa tilanteen ja auttaa tarpeen mukaan.

Vaasan seudulla edelleen 4 000 asiakasta ilman sähköä – kiinteästi asutut alueet pyritään korjaamaan tämän päivän aikana


Summary: Poliisin mukaan epäilty tekijä on vangittu todennäköisin syin epäiltynä.

Hyvinkääläisen urheiluseuran valmentajan epäillään käyttäneen seksuaalisesti hyväkseen alaikäistä valmennettavaansa, tiedottaa Itä-Uudenmaan poliisi.
 Poliisin mukaan tapausta tutkitaan epäiltynä seksuaalisena hyväksikäyttönä. Epäilty tekijä on vangittu todennäköisin syin epäiltynä.
 Epäilty mies ei enää valmenna kyseisessä urheiluseurassa. Seura on purkanut hänen työsopimuksensa.
 Poliisi sanoo, ettei tiedota tässä vaiheessa asiasta enempää. Esitutkinta on vasta alkuvaiheessa.

Poliisi tutkii: Hyvinkääläisen urheiluseuran valmentajan epäillään käyttäneen alaikäistä seksuaalisesti hyväksi


Summary: Kuun Maahan näkymättömälle puolelle ei ole aiemmin laskeuduttu hallitusti.

Kiinalainen avaruustutkimus saavutti viime yönä Suomen aikaa uuden virstanpylvään, kun Chang’e-4 -luotain laskeutui Kuun pimeälle puolelle.
 Tapahtuma oli merkittävä sikälikin, että kyseessä oli avaruuden tutkimuksen historiassa ensimmäinen hallittu laskeutuminen pimeälle puolelle.
 Aiemmat hallitut laskeutumiset Kuuhun on tehty Maahan näkyvälle puolelle, joten pimeää puolta päästään vasta nyt tutkimaan paikan päällä..
 Havainnekuva luotaimen laskeutumisesta Kuun pimeälle puolelle. AOP
 Chang'e-4:n laskeutui Von Kàrmàn kraatteriin. Pian se lähettää liikkeelle mönkijän, joka ryhtyy tutkimaan ympäristöään. Luvassa on uutta tietoa Kuun maaperästä, pinnanmuodostuksesta ja mineraaleista.
 Lisäksi kiinalaislaitteet mittaavat avaruuden säteilyä ja tekevät astronomisia havaintoja matalataajuisten radioaaltojen avulla.
 Chang'e-4:n ja Kiinan lennonjohdon välisen yhteydenpidon helpottamiseksi Kiina on sijoittanut satelliitin Maan ja Kuun välille. Se muun muassa välittää Maasta tulevat komennot Chang'e-4:lle ja sen mönkijälle.
 Mahdollisesti jo ensi vuonna Maan kiertolaiselle lähetetään Chang'e-sarjan viides luotain. Sen toivotaan jo tuovan kuuperänäytteitä takaisin Maahan.

Kiinalaisluotain laskeutui Kuun pimeälle puolelle


Summary: Ilmatieteen laitoksen mukaan lämpimiä vuosia on ollut tiheässä 2010-luvulla.

Viime vuosi lukeutui Suomessa mittaushistorian kymmenen lämpimimmän vuoden joukkoon, kertoo Ilmatieteen laitos. Tilastojen valossa vuosi oli yhdestä kahteen astetta tavanomaista lämpimämpi.
 Yhtä lämpimiä vuosia on keskimäärin 10–15 vuoden välein. Ilmatieteen laitos  toteaa tiedotteessaan , että ilmastonmuutoksen myötä yhtä lämpimiä tai lämpimämpiä vuosia on ollut viime vuosina tiuhaan: 2011, 2013, 2014 ja 2015.
 – Suomen keskilämpötilaa on arvioitu 1800-luvun puolivälistä saakka eli yli 150 vuotta. Kymmenestä lämpimimmästä vuodesta puolet ovat kuluvalta vuosikymmeneltä, kertoo meteorologi  Pauli Jokinen  tiedotteessa.
 Viime vuoden ylin lämpötila oli Vaasassa heinäkuussa mitattu 33,7 astetta. Helmikuussa Utsjoella mitattiin vuoden alin lämpötila, 37,1 pakkasastetta. Vuotuinen sademäärä jäi poikkeuksellisen pieneksi Länsi-Suomesta Meri-Lappiin ulottuvalla alueella.
 Vastaavanlaisia sademääriä mitataan Ilmatieteen laitoksen mukaan harvemmin kuin kerran 30 vuodessa. Useilla havaintoasemilla sademäärä jäi kuivan kesän vuoksi jopa ennätyksellisen alhaiseksi.
 Vuoden viimeinen kuukausi tavanomaista lauhempi ja kuivempi
 Joulukuussa keskilämpötila oli 1–4 astetta tavanomaista korkeampi. Ilmatieteen laitoksen mukaan Näin leuto joulukuu toistuu keskimäärin muutamien vuosien välein.
 Joulukuun alin lämpötila oli Sodankylän Tähtelässä 23. päivänä mitattu –30,2 astetta. Ylin lämpötila oli 4. joulukuuta Kökarissa ja Utössä mitattu 7,2 astetta.
 Joulukuun sademäärä jäi suuressa osassa maata tavanomaista pienemmäksi.
 Lisää säästä:
 Talven pakkasennätys rikki: Sallan Naruskalla mitattiin -32,2 astetta
 Ylen sääsivut

Muistatko vielä hikiset helteet? Vuosi 2018 olikin tavallista lämpimämpi ja jopa ennätyskuiva


Summary: Poliisin mukaan uhrien tunnistamista jatketaan torstaina.

Keskiviikon junaturman uhriluku on noussut kahdeksaan, kertoi Tanskan poliisi torstaina tiedotustilaisuudessa tanskalaisen  TV2:n  mukaan. Kuolonuhreista viisi on naisia ja kolme miehiä.
 Ison-Beltin sillalla  sattui raju junaonnettomuus  Själlannin ja Fynin saarten välillä keskiviikkona.
 Onnettomuus tapahtui aamulla klo 7.30 paikallista aikaa.
 Tanskan rautatieyhtiön mukaan vastaantulevan tavarajunan kyydistä oli irronnut lastia, joka oli osunut matkustajajunaan, ja juna joutui jarruttamaan rajusti.
 Tanskan onnettomuustutkijoiden mukaan myrskytuuli todennäkäisesti vaikutti asiaan.
 Poliisi kertoi, että uhrien tunnistamista jatketaan. Tunnistaminen vaatii hammastietojen ja dna:n vertailua.

Tanskan Ison-Beltin junaturman uhriluku nousi


Summary: Etelä-Karjalan keskussairaalassa syntyi vuonna 2018 vain 861 lasta, kun niitä pitäisi synnytysosaston turvaamiseksi olla ainakin tuhat.

Tilastokeskuksen alustavan  arvion mukaan  lapsia syntyi Suomessa viime vuonna vähemmän kuin koskaan sitten vuoden 1900, jolloin kuukausittaisia syntyvyystilastoja alettiin koota.
 Syntyvyyden väheneminen on huomattu erityisesti  maakuntien synnytysosastoilla . Synnyttäjien määrä vähenee kaikkialla pääkaupunkiseutua lukuun ottamatta.
 Esimerkiksi Etelä-Karjalassa syntyneiden vauvojen määrä on laskenut jo toisena vuonna peräkkäin alle tuhannen lapsen. Se on vähemmän kuin kertaakaan Etelä-Karjalan keskussairaalan historiassa sitten vuoden 1955.
 – Vuonna 1955 syntyneitä oli sairaalassa lähes yhtä vähän, mutta silloin osa äideistä synnytti vielä kotona, sanoo synnytysosaston esimies  Tuija Suokas .
 Syntyvyys on alentunut Etelä-Karjalassa tasaisesti vuodesta 2010 lähtien, jolloin maakunnassa syntyi vielä 1 240 lasta vuodessa.
 Jokaisen syntyneen lapsen merkiksi lisätään yksi nuppineula synnytysosaston seinätauluun.  Jari Tanskanen / Yle
 Perusasiat kuntoon ja sitten lapsia
 Etelä-Karjalan alhaista syntyvyyttä ei keskussairaalan synnytysosaston esimiehen Tuija Suokkaan mukaan selitä ainakaan ikäluokan pienuus.
 – 1990-luvulla syntyneitä synnytysikäisiä on nyt reilusti, pohtii Suokas.
 Etelä-Karjalan keskussairaalassa pitää pientä tytärtään sylissään lappeenrantalainen  Henna Kytösalmi . Lapsi on Kytösalmelle toinen. Vauva syntyi juuri ennen vuodenvaihdetta.
 Kytösalmi uskoo, että monet ihmiset haluavat elämänsä järjestykseen ennen lasten hankintaa.
 – Tietyllä tavalla arvot ovat muuttuneet. Ensin pitää saada tietyt asiat kuntoon, ennen kuin on aika saada lapsia, sanoo Henna Kytösalmi.
 Ensin pitää saada tietyt asiat kuntoon, ennen kuin on aika saada lapsia.  Henna Kytösalmi
 Moni synnytysikään tuleva nuori nainen muuttaa maakunnista opiskelun tai työpaikan takia muualle. Usein tie vie juuri pääkaupunkiseudulle.
 Väestöliiton Väestöntutkimuslaitoksen johtaja  Anna Rotkirchin   mukaan syntyvyyden vähenemiseen  vaikuttavat monet seikat. Näitä ovat muassa pitkät opiskeluajat sekä taloudelliset syyt, kuten työttömyys, alhainen tulotaso ja yleinen epävarmuus.
 – Perhepoliittiset tekijät vaikuttavat enemmän toista tai kolmatta lasta harkitsevilla, kertoo Rotkirch.
 Kokonainen sukupolvi aikuisia saa selvästi vähemmän lapsia kuin edeltävä, ja suurin osa heistä Rotkirchin mukaan kyllä haluaisi lapsia, mutta siirtää ja siirtää lastenhankintaa.
 Venäläisäidit saattavat pelastaa synnytysosaston
 Soteuudistuksessa on pidetty tuhatta vuosittaista synnytystä rajana, jotta synnytysosasto saisi jatkaa toimintaansa. Etelä-Karjalan keskussairaalassa rajaa tavoitellaan tänä vuonna, kun ensimmäiset ulkomaalaisia synnyttäjät saapunevat kesällä.
 Synnyttäjiä odotetaan erityisesti Pietarista, josta Lappeenrantaan on matkaa vain reilut 200 kilometriä. Mahdollista on, että synnyttäjiä tulee myös Venäjän ulkopuolelta.
 Synnytysosaston säilymisen turvaisi kolme ulkomaalaista synnyttäjää viikossa. Kyselyitä tulee viikoittain. Ulkomaisten synnyttäjien saamisen Etelä-Karjalaan mahdollistaa valmisteltavana oleva sopimus Hyksin Oy:n kanssa.
 Suomeen synnytykseen tuleva äiti maksaa operaatiosta noin 10 000 euroa, mutta sen lisäksi maksettavaksi tulee lähes kahden kuukauden asuminen Lappeenrannassa. Käynnit äitiyspoliklinikalla alkavat noin kuukautta ennen laskettua aikaa.
 – Olemme tyytyväisiä, että meille halutaan tulla synnyttämään, koska se vaikuttaa niin moneen työpaikkaankin tällä alueella, kertoo Etelä-Karjalan keskussairaalan synnytysosaston esimies Tuija Suokas.

Venäläisäidit saattavat pelastaa hiljentyvän synnytysosaston – vuodessa pitäisi saada yli 100 synnytystä lisää


Summary: Talven aiempi pakkasennätys mitattiin juuri ennen joulua Sodankylän Tähtelässä.

Kuluvan talven alin lämpötila on mitattu Sallan Naruskalla, kertoo Ilmatieteen laitos Twitterissä. Lämpötila laski varhain tänään torstaina -32,2 asteeseen.
 Aiempi pakkasennätys oli mitattu 23.12.2018 Sodankylän Tähtelässä. Tuolloin pakkasta oli 30,2 astetta.
 Eilen keskiviikkona Suomea riepotteli  ennätyksellisen raju talvimyrsky . Tänään torstaina on luvassa  perinteisempää talvisäätä .

Talven pakkasennätys rikki: Sallan Naruskalla mitattiin -32,2 astetta


Summary: Cecilia Säkö ei ole Helsingissä ainoa, joka lykkää töihin tai opintoihin paluuta päivähoidon paikkapulan vuoksi.

Puolitoistavuotias  Valo  hamuilee sähköpianon koskettimia äitinsä sylissä. Olemme pienessä pohjoisvuosaarelaisessa kodissa.
 – Tämä on ihan Valon suosikkihommaa, äiti  Cecilia Säkö  kertoo ja miettii samaan hengenvetoon, mahtavatko rivitalon naapurit olla samaa mieltä.
 Päivittäiset soittoharjoitukset äidin kanssa jatkuvat ainakin syksyyn saakka, sillä perheen suunnitelma laittaa Valo alkuvuodesta päivähoitoon meni pipariksi paikkapulan vuoksi.
 Valon isä  Niko Hutri  aloittaa alkuvuodesta insinööriopinnot Aalto-yliopistossa Otaniemessä. Äidillä taas ovat kesken erityispedagogiikan opinnot Turussa saakka.
 Perheen toiveissa oli joku lähistön kunnallisista päiväkodeista. Alle 1,5 kilometrin päässä kotoa niitä olisi peräti viisi, lähin käytännössä omalla takapihalla.
 Marraskuun lopussa perhe sai kuitenkin tietää, että tilaa olisi ainoastaan Laajasalossa. Autottoman perheen pitäisi matkustaa sinne bussilla, metrolla ja jälleen bussilla, yhteen suuntaan lähes tunti. Siitä vanhempien matka jatkuisi vielä Espooseen ja Turkuun.
 – Ei sitä tässä tilanteessa edes mietitty. Mä jään sitten kotiin ja jatkan hänen hoitamistaan kotona. Opiskelen etänä. Pari graduseminaaria olen jo istunut Skypen ääressä.
 Laajasalosta ”uusi Suomenlinna”?
 Helsinkiläisvanhempien keskuudessa on jo muodostunut legendaksi, että paikkapulan vuoksi kantakaupungin lapsille tarjotaan hoitopaikkaa lauttamatkan päästä Suomenlinnasta.
 Näyttäisi siltä, että Laajasalosta on vuodenvaihteessa muodostunut samanlainen ”patenttiratkaisu”. Ylen tietojen mukaan hoitopaikkaa Laajasalosta on tarjottu muun muassa Etelä-Haagassa, Munkkivuoressa ja Pitäjänmäessä asuville perheille.
 – Laajasaloon on valmistunut vuodenvaihteessa uusi päiväkoti. Koska lain mukaan päivähoitopaikan on löydyttävä Helsingistä, pitää paikkansa, että varmuuden vuoksi paikkoja on varattu sieltä länsihelsinkiläisille, kasvatuksen ja koulutuksen apulaispormestari  Pia Pakarinen  vahvistaa.
 Ylen tietoon tulleista tapauksista kahdessa vanhempi on päättänyt lykätä töihinpaluuta ja jäädä vielä lapsen kanssa kotiin. Kolmas perhe hankki paikan yksityisestä päiväkodista ja maksaa siitä nyt noin 100 euroa enemmän kuussa kuin kunnallisesta hoidosta. Tilanteeseen turhautunut perheenisä aikoo kannella asiasta aluehallintovirastoon.
 Varhaiskasvatuslakia tarkennettiin kesällä niin , että lapsen edun ensisijaisuutta korostetaan entistä enemmän. Laissa myös todetaan, että kunnan on pyrittävä järjestämään varhaiskasvatusta lähellä palvelun käyttäjiä asutuksen sijainti ja liikenneyhteydet huomioonottaen.
 – En näe, että nämä lainkohdat toteutuisivat tapauksessamme millään mittarilla, perheenisä  Mikko Raatikainen  sanoo.
 Raatikaisen mukaan aluehallintovirasto on kuitenkin vastannut alustaviin sähköpostiviesteihin, että kunhan paikka on osoitettu, laki täyttyy.
 Isovanhemmilta saatu punainen kiikkutuoli on Valon mieleen. Kristiina Lehto / Yle
 Todellisuus ja tavoitteet kaukana toisistaan
 Pitkät matkat päivähoitoon eivät ole uusi juttu. Kun  Yle selvitti matkojen pituutta runsas vuosi sitten , kävi ilmi että noin 700 lasta Helsingissä viedään päivähoitoon 14 kilometrin päähän tai kauemmas. Noin 40 minuutin matkat yhteen suuntaan julkisilla olivat myös yleisiä.
 Helsingin kaupunki korostaa kuitenkin mieluusti, että valtaosalla perheistä asiat ovat hyvin. Kaupungin oman,  syksyllä 2018 tehdyn selvityksen mukaan  90 prosentilla perheistä matka-aika päivähoitoon oli korkeintaan 20 minuuttia.
 Näissä luvuissa eivät kuitenkaan ole mukana ne perheet, jotka ovat pitkien matkojen vuoksi kieltäytyneet päivähoitopaikasta.
 Todellisuus on myös ristiriidassa kaupungin tavoitteiden kanssa. Kaupungin strategiaan on kirjattu, että entistä useamman lapsen pitäisi päästä varhaiskasvatuksen piiriin. Tästä syystä esimerkiksi viisivuotiaille on tarjottu  maksutonta varhaiskasvatusta  syksystä lähtien.
 Samasta syystä joulun alla nuijittiin pöytään  päätös kotihoidontuen Helsinki-lisän poistamisesta  yli kaksivuotiailta. Päätös astuu voimaan ensi vappuna.
 Valmistelussa on myös malli, jossa lapsen  koulupolku alkaisi jo päiväkodista . Käytännössä jokaiselle lapselle pyrittäisiin löytämään hoitopaikka samalta alueelta, jossa hän menee myöhemmin kouluun. Näin päiväkotikavereista tulisi myöhemmin koulukavereita.
 Sata hoitopaikkaa jäi toteutumatta
 Vuodenvaihteen hankaluuksiin on apulaispormestarin mukaan vaikuttanut rakennushankkeiden viivästyminen. Kaupungin tavoitteena oli 1200 uutta päiväkotipaikkaa vuoden 2018 aikana, mutta  tästä jäätiin sadalla .
 – Nimenomaan keskisellä alueella oli paineita sen takia. Esimerkiksi Kustaankartanoon oli tarkoitus tulla päiväkoti, Pakarinen sanoo.
 Pakarisen mukaan tilanteen pitäisi kuitenkin helpottua lähivuosina, sillä uusia hoitopaikkoja on suunnitteilla selvästi enemmän kuin mitä lapsimäärä kaupungissa kasvaa.
 Tänä vuonna uusia paikkoja pitäisi tulla 1400 muun muassa Jätkäsaareen, Lauttasaareen, Myllypuroon, Haagaan, Vallilaan, Kalasatamaan, Tapulikaupunkiin, Itäkeskukseen ja Mellunkylään.
 Päiväkoti-ikäisten lasten määrä kaupungissa kasvaa väestöennusteen mukaan runsaat 300.
 Voitko luvata, että tunnin matkat päivähoitoon ovat jo tänä vuonna historiaa?
 – Toivon, että näin on.
 – Kyseessä on yhtälö, jossa me tarvitsemme tiloja ja henkilöstöä. Meidän täytyy parantaa ennakointia ja yhteistyötä kaupunkiympäristön toimialan kanssa, joka tilat järjestää. Toinen asia on tietysti henkilöstö. Siinä on myös haasteita.
 Se, että kaikki lapset pääsisivät lähipäiväkotiin ja siitä jouhevasi lähikouluun, on vielä työn takana, apulaispormestari myöntää.
 Milloin se voisi olla todellisuutta?
 – Toivottavasti vielä sinä aikana kun minä olen tässä tehtävässä, eli vuoteen 2021 mennessä.
 Pia Pakarinen (kok.) on kasvatuksen ja koulutuksen apulaispormestari. Antti Kolppo / Yle
 "On perheen oikeus päättää, milloin lapsi tuodaan päiväkotiin"
 Valon hakemus päivähoitoon jätettiin syyskuussa. Pian sen jälkeen perheelle jo soitettiinkin. Puhelimessa tiedusteltiin, minkälainen tarve hoitopaikalle oli ja varoiteltiin, että paikkoja on kovin huonosti. Laajasaloa väläytettiin vaihtoehdoksi jo tuolloin.
 Huonot uutiset vuoden lopussa eivät siis tulleet yllätyksenä.
 – Aina on kuullut kauhutarinoita, että ei niitä hoitopaikkoja ole. Se nyt vain on totta, Niko Hutri toteaa tyynesti.
 Hänestä on ihan asiallista, että kaupunki asettaa perheitä tärkeysjärjestykseen.
 – Onhan se hyvä, että tarkistetaan, että paikkoja jaetaan siinä järjestyksessä kuin ihmisillä on oikea tarve.
 Päätöksiä lasten hoitopaikoista Helsingissä tekee 170 eri henkilöä. Siksi kokonaiskuvaa esimerkiksi siitä, kuinka moni vanhemmista kieltäytyy tarjotusta paikasta, on vaikea muodostaa. Pakarisen mukaan luku on parin prosentin luokkaa.
 – Tietysti itsekin kuulen välillä kertomuksia, että jollekin on ehdotettu, että pitäisi olla pidempään kotona. En pidä sitä hyvänä palveluna. Mielestäni on perheiden oikeus itse päättää, milloin he haluavat lapsensa päiväkotiin tuoda, Pakarinen sanoo.
 Palvelusetelistä saatetaan päättää tänä vuonna
 Vanhempia myös kismittää, että niin päiväkodinjohtajat kuin kaupunkikin tarjoavat vaihtoehdoksi yksityisiä päiväkoteja.
 Helsingissä ei ole käytössä päivähoidon palveluseteliä, joka toisi yksityisen hoidon  kustannuksia lähemmäs kunnallista .
 Suunnitelma palvelusetelien käyttöönottamiseksi torpattiin yllättäen  elokuussa kasvatus- ja koulutuslautakunnassa .
 – Pääsääntöisesti meidän yksityiset päivähoitoyrityksemme ovat pieniä yrityksiä. Oletuksena oli, että palveluseteli palvelisi nimenomaan yksityisiä isoja ketjuja, lautakunnan varapuheenjohtaja, vihreiden  Emma Kari  perusteli tuolloin.
 Pakarinen on päätöksestä yhä harmissaan. Hänen mukaansa asiaa valmistellaan uudestaan ja tuodaan päätöksentekoon mahdollisesti tämän vuoden aikana.
 – Yksityistä päivähoitoa on joka tapauksessa tulossa Helsinkiin. Kun meillä on käytössä palveluseteli, meillä on myöskin sääntökirja, eli mahdollisuus ohjata yksityisen päivähoidon tuloa strategisesti.
 Sääntökirjan avulla voisi Pakarisen mukaan ohjailla, minne yksityisiä päiväkoteja Helsingissä halutaan ja myös määritellä, minkä kokoisia palveluntuottajia kaupunki ottaisi kumppanikseen.
 Cecilia Säkö suorittaa opintojaan etänä samalla kun hoitaa kotona puolitoistavuotiasta Valoa. Kristiina Lehto / Yle
 Valo pyrkii hoitoon jälleen syksyllä
 Säkö-Hutrin perhe ei vielä ole harkinnut yksityistä päivähoitoa, mutta äiti miettii, pitäisikö sitäkin vaihtoehtoa syksyksi selvittää. Hän tosin epäilee, onko yksityinen päiväkoti pienituloiselle perheelle kuitenkaan mahdollinen.
 Kun Valo täyttää heinäkuussa kaksi, perhe jää myös vaille kotihoidontuen Helsinki-lisää. Sen jälkeen perhe elelee köyhyysrajalla.
 – Ymmärtäisin sen (kuntalisän poistamisen) paremmin, jos olisi ensin hoidettu resurssit kuntoon, ettei tarvitsisi viedä lasta päivähoitoon tunnin päähän, Säkö napauttaa.
 Syksyllä perhe koettaa onneaan uudemman kerran. Silloin äidillä on tiedossa pakollista läsnäoloa vaativa opetusharjoittelu Turussa.
 Tällä hetkellä perhe on varovaisen toiveikas.
 – Meille sanottiin, että syksyllä kun lähtee paljon lapsia kouluun, voi olla helpompi saada tästä läheltäkin paikka. Kuulemma kaikkein pahin tilanne on tässä vuoden alussa.
 Lue lisää:
 Helsinki pyrkii kokonaan eroon pitkistä päiväkotimatkoista – lapset saisivat käydä samalla porukalla sekä päiväkodin että alakoulun
 Tuntuuko yksityinen päiväkoti suhteettoman kalliilta? Helsinki ei halua, että siitä tulee vain varakkaiden vaihtoehto
 Yle selvitti: Helsinkiläisperhe saa lapsen kotihoidosta jopa 264 lisäeuroa kuussa, tamperelainen ei lanttiakaan
 Analyysi: Helsingin lapsiperheet ovat joutuneet taistelemaan hoitopaikoista jo kymmenen vuotta – miksi päiväkodeissa on niin ahdasta?
 Yle selvitti: Pisimmät päiväkotimatkat kestävät Helsingissä yli tunnin – näiltä alueilta lapsia kuljetetaan kauas

Puolitoistavuotiaalle Valolle tarjottiin päivähoitopaikkaa tunnin päästä kotoa – Äidin ratkaisu: "Jään sitten kotiin ja opiskelen etänä"


Summary: Vuodenvaihde on yleensä ollut yhtiölle suotuisaa aikaa.

Teknologiayhtiö Apple yllätti sijoittajat laskemalla viimeisen vuosineljänneksen tulosennustettaan. Yhtiön toimitusjohtaja  Tim Cook  syytti huonosta tilanteesta Yhdysvaltain ja Kiinan välisiä huonoja kauppasuhteita. Hän kertoi asiasta sijoittajille suunnatussa kirjeessä keskiviikkona.
 BBC:n mukaan  yhtiö korjasi tulosennustettaan kolmen viime kuukauden osalta noin 90 miljardista 84 miljardiin. Aiempi luku oli jo ollut sijoittajille pettymys. Tämä oli ensimmäinen kerta yli 15 vuoteen, kun yhtiö tarkisti ohjeitaan sijoittajille.
 Apple on löytänyt itsensä hankalasta tilanteesta Kiinassa, joka on sille tärkeä kauppa-alue Yhdyvaltojen ja Euroopan jälkeen. Huonoon tulokseen arvellaan vaikuttaneen kiinalaisen verkkolaitteita ja älypuhelimia valmistavan Huawein vahva asema kotimaassa sekä Kanadassa tehty talousjohtajan pidätys.
 Huawein talousjohtaja  Meng Wanzhou  pidätettiin Kanadan Vancouverin lentokentällä 1. joulukuuta. Hänen pidättämisensä tehtiin Yhdysvaltojen pyynnöstä, mikä suututti Kiinan. Meng pääsi myöhemmin vapaaksi, mutta on sähköisessä valvonnassa.
 Kiinalaisten on arveltu viime kuukausien tapahtumien johdosta alkaneen suosia Huaweita Applen kustannuksella. Myös kiinalaisen oikeuden päätös kielsi loppuvuodesta osan Applen matkapuhelinmallien myynnistä patenttikiistan takia.
 BBC:n asiantuntijan mukaan tilanteeseen voi vaikuttaa myös Applen uusien puhelinmallien yllätyksettömyys.
 The Guardianin  mukaan Applen huono tulos herätti pelot siitä, että yhtiön voittokulku on tullut tiensä päähän. Lisäksi huolta aiheuttaa Kiinan talouden tilanne, jonka huononemista kansainväliset markkinat eivät pysty paikkaamaan.
 Ainakin Hong Kongin pörssi laski aamulla teknologiayhtiön uutisten jälkeen.

Apple laski tulosennustettaan sijoittajien pettymykseksi  – toimitusjohtaja syyttää Kiinan ja USA:n kauppasotaa


Summary: Poliisin mukaan jokainen kuulusteltu on kiistänyt syyllistyneensä joko rikoksiin ylipäätään tai ainakin niihin rikosnimikkeisiin, joista heitä epäillään

Oulussa poliisi on saanut kuulusteltua yhtätoista ulkomaalaistaustaista miestä, joita epäillään useista alaikäisiin kohdistuneista seksuaalirikoksista.
 Rikosylikomisario  Markus Kiiskinen  kertoo, että jokainen kuulusteltu on kiistänyt syyllistyneensä joko rikoksiin ylipäätään tai ainakin niihin rikosnimikkeisiin, joista heitä epäillään
 Tekoja tutkitaan tapauksista riippuen pääosin seksuaalisina hyväksikäyttöinä, raiskauksina tai niiden törkeinä tekomuotoina.
 Tällä hetkellä esitutkinnassa on kaikkiaan  viisi erillistä seksuaalirikostapausta , joissa epäiltyjä tekijöitä on yhteensä 12. He ovat pääosin 20–30-vuotiaita, kaksi epäillyistä on yli 30 vuotta.
 Yhtä miehistä ei ole vielä pystytty kuulustelemaan, sillä hän on poliisin mukaan paennut ulkomaille. Epäilty ehti poistua Suomesta ennen kuin poliisi sai hänet kiinni.
 Aiemmin  Oulun poliisi tiedotti , että epäilty olisi otettu kiinni Saksassa, mutta myöhemmin kävi ilmi, että  näin ei ollutkaan .
 Oulun epäillyt seksuaalirikostapaukset Poliisi otti marraskuun lopussa kiinni  seitsemän miestä epäiltynä seksuaalirikoksista . Miesten epäillään hyväksikäyttäneen lasta törkeästi useiden kuukausien ajan. Lisäksi Oulussa on tapahtunut kaksi muuta epäiltyä alaikäiseen kohdistunutta seksuaalirikosta Tuiran kaupunginosassa. Molemmat epäillyt rikokset ovat tapahtuneet 17. marraskuuta ulkona. Pitkään kestäneen epäillyn seksuaalirikostapauksen ja Tuiran epäiltyjen seksuaalirikosten lisäksi poliisi tutkii kahta erillistä tapausta, jotka eivät viranomaisten mukaan liity aikaisempiin tapauksiin. Molemmat kyseisistä epäillyistä teoista tapahtuivat marras-lokakuussa. Kaikissa tapauksissa uhrit ovat 12–15-vuotiaita kantasuomalaisia tyttöjä, heitä on yhteensä viisi. Kaikki epäillyt tekijät ovat tulleet Suomeen pakolaisina tai turvapaikanhakijoina. He ovat pääosin 20–30-vuotiaita, kaksi epäiltyä on yli 30 vuotta.
 Markus Kiiskisen mukaan tapauksessa tehtiin Oulun poliisin päässä tulkintavirhe.
 – Meille tuli tieto hallinnon sisältä eräästä ulkomaalaistutkintaan käytettävästä rekisteristä, joka tulkittiin siten, että henkilö on Saksassa poliisin kiinniottamana. Asia vaikutti selvältä ja varmalta, joten tiedotimme, että epäilty on tavoitettu Saksasta. Sitten kävi ilmi, ettei henkilö olekaan kiinni.
 Rikosylikomisarion mukaan poliisissa selvitetään parhaillaan, miten vastaavalta vältytään jatkossa.
 Kateissa olevasta epäillystä tekijästä on annettu kansainvälinen etsintäkuulutus. Oulun käräjäoikeus on vanginnut henkilön poissaolevana todennäköisin syin epäiltynä törkeään lapsen seksuaaliseen hyväksikäyttöön ja törkeään raiskaukseen.
 Tästä jutusta  voit lukea tarkemmin sen, mitä epäillyistä henkilöistä tiedetään tällä hetkellä.
 Yhteys tyttöihin somen kautta
 Myös epäiltyjä uhreja on kuultu. Heitä on yhteensä viisi. Poliisi vahvistaa Ylelle, että he ovat kaikki 12–15-vuotiaita kantasuomalaisia tyttöjä.
 Rikosylikomisario Markus Kiiskinen sanoo, että joissakin medioissa on ollut esillä, että yksi uhreista olisi noin 10-vuotias, mutta tämä ei hänen mukaansa pidä paikkansa.
 Viidestä Oulussa tutkinnan alla olevasta tapauksesta yksi on erityisen poikkeuksellinen. Siinä kahdeksan miehen epäillään syyllistyneen törkeään alaikäisen hyväksikäyttöön, ja neljää heistä epäillään myös tytön raiskauksesta. Kahta miestä epäillään näiden lisäksi vielä tytön pahoinpitelystä. Tekojen epäillään tapahtuneen useiden kuukausien ajan yksityisasunnoissa.
 Kiiskinen kertoo, että tämä tapaus tuli poliisin tietoon koulun ja sosiaali- ja terveydenhuollon viranomaisten kautta.
 Onko vielä uhreja, joista emme tiedä?  Markus Kiiskinen
 Esitutkinnan perusteella ainakin osaa tytöistä on lähestytty muun muassa Facebookin, Instagramin ja Snapchatin kautta.
 – Lisäksi mukana on ollut eräitä muita nuorten käyttämiä keskustelupalveluita ja -palstoja, jotka eivät ole aivan näin tunnettuja. Näitä en kuitenkaan avaa tarkemmin, Markus Kiiskinen kertoo.
 Rikosylikomisarion mukaan osassa tapauksista tyttöjä on houkuteltu paikalle lupaamalla heille esimerkiksi tupakkaa ja alkoholia.
 Sosiaalisessa mediassa on kiertänyt viime päivinä huhuja, joiden mukaan yksi epäiltyjen seksuaalirikosten uhreista olisi tehnyt itsemurhan. Kiiskinen kuitenkin sanoo, ettei poliisilla ole tutkinnan alla oleviin tapauksiin liittyen tällaista tietoa.
 Oulun seksuaalirikostapausten esitutkinta kestää tämänhetkisen arvion mukaan pitkälle ensi kevääseen. Poliisi pitää edelleen mahdollisena myös sitä, että uusia tapauksia tulee vielä ilmi.
 – Onko vielä uhreja, joista emme tiedä? Tällaisissa rikoksissa vain jäävuoren huippu tulee poliisin tietoon, oli epäilty tekijä sitten ulkomaalaistaustainen tai kantasuomalainen, Oulun poliisilaitoksen rikosylikomisario Markus Kiiskinen uskoo.
 Oulun seksuaalirikosepäilyt ovat saaneet poliisin antamaan myös harvinaisen varoituksen:  poliisi kehotti viime vuoden lopulla erityisesti nuoria tyttöjä tarkkaavaisuuteen sosiaalisessa mediassa.
 Lue myös:
 "Herättää jo kysymyksiä siitä, mistä nyt on kysymys" – Kertaamme, mitä tiedämme Oulun seksuaalirikosepäilyistä
 Mistä syystä joku raiskaa lapsen? Voiko ihminen syyllistyä hyväksikäyttöön vain kulttuuritaustan takia? Psykologit pohtivat, miksi jotkut päätyvät hirveisiin tekoihin
 Yle selvitti: Tällaisia ovat Oulun seksuaalirikoksista epäillyt

Lähes kaikkia Oulun seksuaalirikoksista epäiltyjä miehiä on kuultu – osaa uhreista on houkuteltu tapaamisiin esimerkiksi Snapchatin ja Instagramin kautta lupaamalla tupakkaa ja alkoholia


Summary: Kaikkien työntekijöiden on oltava valmiit omaksumaan uutta tietoa nykyisessä työelämässä. Tästä syystä myös ammattikoulujen opiskelijoille on tarjottava yleissivistävää opetusta kuten kielitaitoa, kirjoittaa opettaja Paula Takio.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Milloin rekkakuski tarvitsee ruotsia? Miltä tuntuu koneistajasta, kun ulkomailta tulee uusi CNC-sorvi, ja sen käytön opastaja puhuu vain englantia? Entä jos kunnossapitoasentajalle tarjotaan mahdollisuutta lähteä ulkomaille keikkahommiin?
 Ammattikoulun kieltenopettajana törmää aika ajoin asenteeseen, että teen turhaa työtä. Minulle on opettajakollega käynyt kesken ruotsin tunnin sanomassa, että hän ei ole koskaan tavannut putkimiestä, joka ruotsia olisi tarvinnut.
 Olen kuullut, että en ole oikea opettaja, koska olen kielten opettaja. Viimeisimpänä nettikeskustelussa lukion opettaja ihmetteli, miksi amiksen opiskelijoita ylipäätään kiusataan yleissivistävillä aineilla. Eikö heidän olisi parempi keskittyä ammatillisiin aineisiin ja käytännön töihin?
 Miksi me sitten kiusaamme ammatillisia opiskelijoita  yleissivistävillä aineilla? Emme me heitä kamalasti nykyään kiusaakaan: englantia on enää kaksi lyhyehköä kurssia pakollisina opintoina, ruotsia vain yksi. Paljon kuitenkin kohistaan, että peruskoulun jälkeen nuorten yleisissä tiedoissa ja taidoissa voi vielä olla hälyttäviäkin puutteita.
 Opiskelijoiden kanssa täytyy toki tehdä töitä, jotta saa heitä motivoiduksi opiskelemaan esimerkiksi kieliä. Syy ei useimmiten ole se, että kielten osaaminen olisi nuoren mielestä turhaa. Yleisemmin syy on siinä, että teoria-aineiksi miellettyjen aineiden oppiminen on aina tuntunut vaikealta ja se ahdistaa.
 Tiukassa on se kuvitelma, että englannin tunnilla päntätään vain persoonapronomineja.
 Minulla on toki oma lehmä ojassa kun rummutan näiden aineiden opetuksen tarvetta: rakastan tätä työtä nimenomaan ammatillisessa koulutuksessa. Sen käytännönläheisyyttä ja sitä, että saan koko ajan perehtyä kiehtoviin erilaisiin ammattialoihin ja pohtia, miten suunnittelen kieltenopetuksen juuri käytännön tarpeisiin. Sama pätee muihinkin yleissivistäviin opintoihin: käytäntö on kaiken a ja o.
 Äskettäin kollegani yllättyi  huomatessaan, että minä osaan puhua hänen työsalissaan olevista työkaluista englanniksi, vaikka juuri niitähän me englannin tunneillakin käsittelemme. Tiukassa on se kuvitelma, että englannin tunnilla päntätään vain persoonapronomineja.
 Monen kielteiseen asenteeseen vaikuttanee se, että jossain vaiheessa ryhdyttiin niin kovasti korostamaan ammatillista koulutusta lukion rinnalla väylänä korkeakouluopintoihin, että yhteisten aineiden merkitystä puitiin lähinnä vain jatko-opiskelukelpoisuuden kannalta.
 Facebookin uutisvirrassa silmiini osui  taannoin video, jossa brittiläinen koulutusalan ihminen murehti sitä, että yliopistoissa -- ja varsinkin maan parhaissa yliopistoissa -- ovat aliedustettuina ”valkoisen työväenluokan” nuoret.
 Meidän on pidettävä huolta siitä, että myös lyhyemmän koulutuspolun valinneille nuorille tarjotaan riittävästi yleisiä yhteiskunnassa ja elämässä pärjäämisen taitoja.
 Hyvin nopeasti keskustelu kääntyi tutusti siihen, miksi ihmeessä vain korkeakoulutettu kelpaa yhteiskunnalle. Miksi pitäisi opiskella yliopistossa, jos ei halua? Väittelyssä nousee usein esille monen tunne, ettei alemman koulutustason ihmisiä arvosteta, vaan akateemista uraa tuputetaan kaikille.
 Ammatillisen koulutuksen tulee nimensäkin mukaisesti olla käytännönläheinen väylä työelämään, mutta meidän on pidettävä huolta siitä, että myös lyhyemmän koulutuspolun valinneille nuorille tarjotaan riittävästi yleisiä yhteiskunnassa ja elämässä pärjäämisen taitoja.
 Olen lukenut puheenvuoroja , joiden mukaan nykymaailmassa ja tulevaisuudessa työntekijältä odotetaan taitoa arvioida työtään, ei pelkkää yksioikoista suorittamista. Lisäksi mobiilimaailmassa asiakkaat haluavat nopeita päätöksiä ja ratkaisuja, joita työntekijä ei enää ehdi pyytää pomoltaan vaan hänellä itsellään täytyy olla kykyä hahmottaa päätöstensä seuraukset.
 Kukaan ei voi enää todistuksen saatuaan jäädä lepäämään laakereillaan ja kuvitella, että on valmis ammattiinsa loppuelämäkseen.
 Yhdistävä tekijä sekä korkeasti koulutetuille että alemman koulutustason ammattilaisille on varmasti se, että kukaan ei voi enää todistuksen saatuaan jäädä lepäämään laakereillaan ja kuvitella, että on valmis ammattiinsa loppuelämäkseen.
 Työnantajille on eduksi , että kaikki työntekijät ovat valmiita omaksumaan uutta tietoa ja ovat kiinnostuneita alan kehityksestä, ei vain korkeakoulutettu henkilöstö. Mekaaninen mallioppiminen ei anna valmiuksia tällaiseen vaan pahimmillaan johtaa siihen, että työyhteisössä toistetaan vanhoja tapoja ja rutiineja vain koska näin on aina ennenkin tehty.
 Kvartaalitalous ja sellainen ihanne, että tulokset näkyvät heti paikalla, ei sovellu sellaisenaan koulutukseen. Koulutuksen tulokset näkyvät joskus vasta vuosikymmenien päästä. Koulutuksen tavoite ja hyvä tulos on jo se, että valmistuneilla ihmisillä on myönteinen asenne ja taidot uuden oppimiseen jatkossakin. Kaiken koulutuksen täytyy avata ovia ja maailmoja eikä rajata mahdollisuuksia.
 Paula Takio
 Paula Takio on kieltenopettaja Turun Ammatti-instituutissa. Opettajan töitä hän on tehnyt niin vankilassa kuin eduskunnassakin. Hän on myös freelance-kääntäjä ja on tutkinut keskiajan kirjoituksia ja viihtyy työssään nuorten parissa.

Paula Takion kolumni: Tarvitseeko putkimiehen osata ruotsin kieltä?


Uutinen päivittyy.

Kaustisella palaa teollisuushalli, paikalla useita sammutusyksiköitä


Summary: Vuonna 1982 ilmestyneessä elokuvassa oli lentäviä autoja, ihmismäisiä robotteja ja erittäin huono sää.

Ridley Scottin  ohjaama sci-fi-elokuva  Blade Runner  (1982) yritti ennustaa, minkälaista elämä on vuonna 2019.  Philip K. Dickin  romaaniin  Palkkionmetsästäjä  (1968) löyhästi pohjautuvassa elokuvassa luodaan kuva dystooppisesta Los Angelesista marraskuussa 2019.
 Uutissivusto  CNN listaa artikkelissaan , mitkä elokuvan visioista ovat tänä päivänä totta ja mitkä eivät.
 Ihmismäiset robotit
 Harrison Fordin  esittämä eläkkeelle jäänyt poliisi  Rick Deckard  saa tehtäväkseen jäljittää ja eliminoida replikantteja eli bio- ja geeniteknologialla luotuja androideja. Ihmismäisesti käyttäytyviä robotteja on vaikea erottaa ihmisistä. Ainoa keino on arvioida heidän empaattisuuttaan haastatteluissa.
 Vaikka tiedemiehet kehittävät koko ajan ihmismäisiä robotteja, visio ei ole täysin toteutunut.
 Lue myös:   Robotit laulattavat ja hoivaavat japanilaisia vanhuksia - "Jotkut ihmiset ovat ilkeitä, mutta robotti kuuntelee minua"
 ©Warner Bros
 Lentävät autot
 Blade Runner  -elokuvassa on Spinner-poliisiautoja, jotka nousevat ilmaan kuin helikopterit ja liikkuvat eteenpäin kuin lentokoneet.
 Tämä visio on osittain totta. Lentäviksi autoiksi luokiteltavia laitteita on jo myynnissä. Niiden yleistymistä ovat hidastaneet haasteet, jotka liittyvät muun muassa turvallisuuteen ja hintaan.
 Lue myös:   Lentäviä autoja myydään jo - tässä 7 kiinnostavinta mallia
 Digitaaliset mainostaulut
 Elokuvassa Los Angeles on täynnä vilkkuvia mainostauluja, joissa mainostetaan eri tuotteita kuten Coca-Colaa.
 Visio osuu oikeaan, sillä mainosnäytöt ovat viime vuosina yleistyneet ja suurentuneet Suomenkin katukuvassa.
 Lue myös:   Suurista mainosnäytöistä käydään linjanvetoa: Kaunistavatko vai rumentavakto kaupunkia?
 Harrison Fordin esittämä eläkkeelle jäänyt poliisi Rick Deckard hyppii auton katolta toiselle. ©Warner Bros
 Kurja sää
 Blade Runner  -elokuvassa vuoden 2019 marraskuussa sataa kaatamalla ja sää on synkkä ja harmaa. Philip K. Dickin romaanissa ja elokuvassa oletetaan, että ankea sää on seurausta teollisuuden saasteista ja ydinsodan jälkeisestä radioaktiivisesta laskeumasta.
 Ohjaaja Scottin mukaan elokuvassa synkällä säällä yritettiin lähinnä peittää lavastuksen heikkouksia.
 Tänä päivänä Los Angelesissa ei sada kaatamalla ja päin vastoin Kalifornia kärsii vuosia jatkuneesta kuivuudesta, joka on aiheuttanut ennätysmäisiä metsäpaloja.
 Tällä hetkellä monet tutkijat ovat sitä mieltä, että suurin uhka nykyisen kaltaiselle yhteiskunnalle on ilmastonmuutos.
 Lue myös:   Maailmanloppu tulee varmasti, mutta miten? Tuoko tuhon ilmastonmuutos, laavapurkaus vai salaperäinen musta joutsen?
 Säilyneet ja hävinneet brändit
 Elokuvassa vilahtaa useita brändejä, joista osaa ei enää ole. Yksi tällaisista on vielä vuonna 1982 voimissaan ollut lentoyhtiö Pan Am.
 Monet ovat kuitenkin säilyneet kuten Coca-Cola ja Budweiser.
 Lue myös:   Tätä moni ei tiedä: Milloin Coca-Colaa maisteltiin Suomessa ensimmäistä kertaa?
 Elokuvalavastuksen 80-luvun estetiikkaa elokuvassa Blade Runner. ©Warner Bros / Courtesy Everett Collection
 Puheohjautuvat tietokoneet
 Blade Runner  -elokuvassa ennustetaan, että tulevaisuudessa tietokoneita voi ohjata puheella. Esimerkiksi Harrison Fordin esittämä poliisi käskee tietokonetta zoomaamaan valokuvaa.
 Tässä elokuva osuu oikeaan. Puheentunnistusteknologia on jo käytössä esimerkiksi Amazonin Alexassa ja Googlen Assistentissa.
 Lue myös:   Svenska Yle ottaa ääniohjauksen käyttöön ensimmäisten joukossa – nyt voit kuunnella uutisia, podcasteja ja ajankohtaisohjelmia ääniohjatusti
 Videopuhelut
 Elokuvassa arvellaan, että vuonna 2019 puhelut voidaan tehdä videon välityksellä.
 Tämä on ollut arkipäivää jo vuosien ajan, mutta siinä leffa menee metsään, kun päähenkilö tekee videopuhelun puhelinkopissa. Vielä 1980-luvun alussa ei osattu kuvitella henkilökohtaisia läppäreitä ja älypuhelimia, joiden kautta videoyhteys onnistuu.
 Lue myös:   Ruutukaverista voi tulla oikea ystävä - mummojen ja pappojen Skype-ringissä ei ujostella
 Joanna Cassidy esitti Zhora-hahmoa elokuvassa Blade Runner. ©Warner Bros
 Sisällä tupakointi
 Elokuvan alussa replikanttia kuulusteleva polttaa tupakkaa ja huone on täynnä savua.
 Tänä päivänä tupakointi on kielletty miltei kaikkialla sisätiloissa, joten tässä kohtaa elokuva vaikuttaa vanhanaikaiselta.
 Lue myös:   Sörkan vankilasta tänään savuton – muut vankilat seuraavat perässä
 Muoti
 Blade Runner  -elokuvan synkkä tunnelma näkyy myös sen puvustuksessa. Tyyliä on haettu 1940 ja 1950-luvuilta ja siihen on laitettu ripaus punkia. Poliisi Deckardilla on päällään trenssi ja leffassa vilahtaa 1980-luvulta tuttuja olkatoppauksia.
 Varsinkaan olkatoppaukset eivät ole tällä hetkellä in, mutta muodissa vanhat asiat voivat tehdä paluun nopeastikin. Olkatoppaukset voivat olla jälleen muotia marraskuuhun 2019 mennessä.
 Lue myös:   Pikamuodista tuli vuoden turhake
 Näyttelijätär Sean Young roolissaan elokuvassa Blade Runner. ©Warner Bros / Courtesy Everett Collection
 Lue myös:   Paluu tulevaisuuteen tapahtui vuonna 2015, mutta ei sellaisena kuin Spielberg kuvitteli

Blade Runner -elokuva ennusti elämää vuonna 2019 – osa toteutui, osa ei


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Suomen alle 20-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue

Aapelin jälkien korjaus jatkuu yhä – vielä tuhansia vailla sähköä
 Länsirannikolla ja keskisessä Suomessa  värjötellään pakkasaamuna  vielä monin paikoin ilman sähköä. Varhain torstaina Aapeli-myrskyn jäljiltä yhä runsaat 11 000 kotitaloutta oli vielä sähköttä. Eniten sähköttämiä oli varhain aamulla Vaasassa, Korsnäsissä ja Mustasaaressa. Junaliikenne myöhästelee edelleen myrskyn jäljiltä.
 Nuorten Leijonien tuskien taival päättyi voittoon
 AOP
 Suomi voitti Kanadan jääkiekon alle 20-vuotiaiden MM-kisojen puolivälierässä  Vancouverissa. Nuorten Leijonien tilanne näytti ottelussa jo todella tuskaiselta. Suomi hallitsi pelitapahtumia, mutta maalinteko tuotti tuskaa. Tarvittiin  Eeli Tolvasen  epätoivoinen roiskaisu maalille, jotta tasoitus syntyi 47 sekuntia ennen varsinaisen peliajan päätöstä. Nuorten Leijonien voittomaalin teki  Toni Utunen  jatkoajalla. Suomi kohtaa välierissä Sveitsin.
 Brexit tulee – loppuuko langoista villa, kallistuvatko vaatteet?
 Suomalainen Novita-lankayhtiö tuo pääosan käyttämästään villasta Britanniasta. Yhtiön tehtaan aulassa Kouvolan Korialla esitellään eri lammasrotuja ja villalaatuja. Ilkka Klemola / Yle
 Brexitin lopputuloksen odotus pitää suomalaiset Britannian-kauppaa käyvät yritykset varpaillaan alkuvuonna. Esimerkiksi lankayhtiö Novita tuo valtaosan käyttämästään villasta Britanniasta. Keväällä se aloitti lankojen viennin saarivaltioon. Brexitin jälkeen uudet tullit, varastointikulut ja kuljetukset voivat nostaa tekstiilituotteiden hintoja.  Epävarmuus on yrityksille kaikkein karvainta myrkkyä , koska ne eivät voi tehdä investointisuunnitelmia.
 Analyysi: Kaksi jäärää ja muuri välissä – Trumpin ja demokraattien valtataistelu kärjistyy uuden kongressin aloittaessa
 Nancy Pelosi puhui lehdistölle ennen tapaamistaan Trumpin kanssa keskiviikkona 2. tammikuuta Capitol-kukkulalla Washingtonissa. Jim Lo Scalzo.
 Kiista muurin rakentamisesta Meksikon rajalle on pitänyt liittovaltion hallinnon osittain suljettuna lähes kaksi viikkoa. Jos Nancy Pelosista tulee torstaina edustajainhuoneen puheenjohtaja, panokset kasvavat lisää,  kirjoittaa analyysissaan  Ylen Yhdysvaltain-kirjeenvaihtaja Mika Hentunen.
 Ääniä pelkäävät hevoset osallistuivat rakettien räiskeessä lääketestiin
 Katja Halinen / Yle
 Hevonen on pakoeläin. Kun 600-kiloinen massa käyttää kaikki voimansa päästäkseen ilotulitteita pakoon, on loukkaantumisriski suuri. Lääkeyhtiö Orion testasi vuoden vaihtuessa,  voisiko lääkitys auttaa hevosia  pelon voittamisessa. Porilaistallissa vuosi vaihtui rauhallisemmin kuin koskaan.
 Myrskyä seuraa viikon kylmin päivä
 Yle Sää
 Korkeapaineen selänne vahvistuu Suomen ylle, ja pakkanen kiristyy nopeasti. Pakkasta voi olla aamulla pohjoisessa lähes 30 astetta, etelässäkin kymmenkunta, lännessä vajaat kymmenen. Perjantaita kohti sää sateistuu ja lauhtuu. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Aapelin tuhojen korjaaminen jatkuu, Nuoret Leijonat vaikeuksien kautta voittoon, myrskyn jälkeen puraisee pakkanen


Summary: Novitalle brexitissä on kysymys tavarakaupan jumiutumisesta kahteen suuntaan, IT-alalla jännitetään Britannian talouskehitystä.

Pohjoismaiden suurin villakehräämö Kouvolan Korialla on käynyt täydellä teholla loppuvuoden sesonkihuipussa. Vuodenvaihdetta lähestyttäessä värjäyssävyjä vaihdettiin tehtaalla joulunpunaisesta keväisiin oranssiin, pinkkiin ja turkoosiin.
 Novitan kiireitä lisää se, että yhtiö  alkoi viedä  lankojaan Britannian markkinoille viime kesänä. Vastaanotto on ollut hyvä ja myynti on lähtenyt yhtiön mukaan vilkkaasti käyntiin.
 Saarivaltiossa on meneillään jonkinlainen Suomi-buumi kansainvälisen  myönteisen  mediajulkisuuden ansiosta, ja erityisesti nuoriso neuloo nyt enemmän kuin aikaisemmin. Kun neulomistaidot opittiin aiemmin yleensä äidiltä ja isoäidiltä, nyt ne opetellaan netissä YouTube-videoilta.
 Lähestyvä brexit saattaa kuitenkin tehdä isoja solmuja lankakauppaan.
 Langan valmistaminen on monivaiheista. Ensin langat kehrätään värjätystä raakavillasta säikeiksi, jotka sitten punotaan langaksi. Suosituimmissa langoissa on neljä säiettä. Ilkka Klemola / Yle
 Kun Britannia jää EU:n yhteismarkkinoiden ulkopuolelle, Novitankin arvonlisäverojen maksaminen monimutkaistuu ja tullimaksut kasvattavat kustannuksia.
 Viime tieto Britannian EU-erosta on, että brexitin päivämäärää saatetaan  lykätä , ehkäpä noin ensi kesään. Jos sikäläinen parlamentti ei hyväksy pääministeri  Theresa Mayn  EU:n kanssa neuvottelemaa sopimusta,  sopimukseton tila uhkaa .
 "Fashion hates brexit"
 Britannian liike-elämä  seuraa kauhulla  poliitikkojen brexit-vääntöä, koska se pelkää rajojen sulkeutuvan.
 Sikäläiselle muotialalle brexit on erityinen painajainen, sillä paitsi että alan suunnittelijat ja työntekijät ovat suurelta osin ulkomaalaisia, myös vaatteiden vienti ja tuonti saarelle on iso bisnes.
 Lisäksi brittiläiset verkkokaupat ovat levittäytyneet mantereelle, ja nyt ne joutuvat etsimään uusia varastointipaikkoja välttyäkseen brexitin aiheuttamilta tulleilta. Juuri muodissa verkkokaupan osuus on Britanniassa Euroopan korkein.
 "Fashion hates brexit" -t-paitoja on myyty  tuhansia . Suuret mannereurooppalaiset muotiverkkokaupat kuten saksalainen Zalando saavat kilpailuetua.
 Daniela Yrjö-Koskinen johtaa perheyhtiö Novitaa jo neljännessä polvessa. Novita juhli juuri viime vuonna 90-vuotisjuhlaansa. Yrityksen juuret ovat osin Britanniassa, sillä perustaja Ernst Gylfe matkusti 1926 Lontooseen syventääkseen oppejaan villan kehruusta. Suomeen palatessaan Gylfe perusti maan ensimmäisen niin kutsutun kampalankakehräämön, Helsingin Villakehräämön, 1928. Yle / Maja Ottelin
 Suomessa brexitin lopputuloksen odotus pitää etenkin pienet vienti- ja tuontiyritykset varpaillaan alkuvuonna. Novitan kaltaisia pieniä ja keskikokoisia, brittien kanssa kauppaa käyviä yrityksiä hermostuttaa ennen kaikkea nykyisen tilanteen epävarmuus.
 – Brexit-neuvottelut ovat tällä hetkellä kovin sekavat. Kukaan ei ole tästä nyt tyytyväinen, koska yritykset tarvitsevat selkeitä vastauksia, jotta voisivat tehdä investointisuunnitelmiaan, Novitan toimitusjohtaja  Daniela Yrjö-Koskinen  sanoo.
 Yritykset joutuvat varautumaan ylimääräisiin kustannuksiin, mutta eivät tiedä kuinka suuriin. Selvää on, että sekä vienti Britanniaan että tuonti sieltä kallistuu ilman sopimusta, ja niin käy luultavasti sopimuksen kanssakin.
 Novitalle tilanne on erityisen hankala, koska yritys tuo villaa Britanniasta ja vie sitä langaksi kehrättynä takaisin. Yritys saattaa siis pahimmillaan joutua maksamaan tullausmenettelyistä syntyvät kulut kaksinkertaisina.
 Maria Laukkanen siirtää villalankapaaleja odottamaan vyyhdiksi kerimistä. Myös hänen tyttärensä työskentelee Novitassa. Ilkka Klemola / Yle
 Sopimuksettomassa brexitissä Novita maksaa tullit sekä Suomeen tulevasta villasta että Britanniaan vietävistä langoista. Daniela Yrjö-Koskisen mukaan tullimaksut ovat villatuotteiden osalta noin 2–5 prosenttia – siis jos britit ottavat käyttöön EU:n tullitasot.
 Novitalle suurin ongelma olisi kuitenkin kuljetusten takkuilu. Tullikäsittelyt aiheuttavat viivästymiä satamissa.
 – Tämä on hoidettavissa lisäämällä varmuusvarastoja raaka-aineissa. Katsotaan kuitenkin nyt ensin, mitä mahdollinen muutos tuo tullessaan, ja arvioidaan sen jälkeen tarvittavat toimenpiteet, Yrjö-Koskinen sanoo.
 Muoti- ja urheilukauppiaita edustavan TMA:n mukaan Britanniaan vietävien ja sieltä tuotavien valmiiden vaatteiden ja tekstiilien hinnat sen sijaan uhkaavat nousta jopa viidenneksellä.
 Hinnannousut maksaa lopulta kuluttaja. Verkko on tehnyt hinnoista aiempaa vertailtavampia, ja asiakkaat saattavat nopeastikin vaihtaa kauppaa.
 Villa tulee Britanniasta Kouvolaan paaleina. Ennen kehräämistä villa värjätään. Ilkka Klemola / Yle
 "Seuraamme tilannetta 24/7"
 Jos Britannia eroaa  EU:sta ilman sopimusta , sen ja EU-maiden välille tulee Maailman kauppajärjestö WTO:n sääntöjen mukaiset tullit.
 Muoti- ja urheilukauppiaiden TMA:n toimitusjohtaja  Veli-Matti Kankaanpää  arvioi, että tekstiili- ja vaatealalle mätkähtää noin 15 prosentin tullin ja arvonlisäverojen päälle vielä ylimääräisiä brexit-kuluja logistiikasta ja kuljetuksista.
 – Tullaus ei ole mikään pikku juttu. Me Euroopan unionissa olemme tottuneet siihen, että tavarat liikkuvat sujuvasti. Brexitissä tullien työkuorma kasvaa, kun tullausmäärät kasvavat. Odotettavissa on aika lailla viiveitä tavarakauppaan, Kankaanpää ennustaa.
 Sitä kuinka paljon kuluja tulee lisää, on mahdotonta vielä arvioida tarkalleen. Lopullinen hinta muodostuu brexit-neuvottelujen lopputuloksen mukaan.
 – Novitassa brexit näkyy todella suurena epävarmuutena. Seuraamme neuvottelutilannetta todella tarkasti, kakskytneljä seitsemän, Novitan Yrjö-Koskinen kertoo.
 Eveliina Laukkanen valvoo villalankakerien pakkauslinjaa Novitan tehtaalla. Ilkka Klemola / Yle
 Yhtiötä auttaa se, että sillä on tukeva yhteistyökumppaniverkosto Britanniassa, ja se on pystynyt varautumaan eri tilanteisiin erilaisilla sopimusehdoilla. Myös heikentyvä punnan kurssi helpottaa, koska raaka-aine halpenee.
 – Täytyy myös muistaa, että Novita on 90 vuoden historian aikana nähnyt ja käynyt läpi yhtä sun toista. Aina on näistä selvitty. Pääasia on, että on hyvät suunnitelmat, Yrjö-Koskinen sanoo.
 Isojen apatia vaikuttaa pieniin
 Britanniaan ohjelmistotuotteita myyvän tamperelaisen Wirepasin toimitusjohtaja  Sebastian Linko  pitää brexitin luomaa epävarmuutta Britannian tulevasta talouskehityksestä suurimpana riskinä yrityksen kannalta.
 Suuret yritykset lykkäävät investointejaan Britanniaan, jolloin ne tulevat varovaisemmiksi myös alihankinnoissaan, muun muassa ohjelmisto-ostoissaan.
 – Jollei tiedetä, miten tavara liikkuu EU:n ja Britannian välillä, niin tuskinpa esimerkiksi mikään satama investoi nyt rahaa satamatekniikkaan. Toisaalta me olemme niin himputin pieni firma, että vaikea sanoa mikä johtuu brexitistä ja mikä markkinasta, Linko pohtii.
 Palveluviejät voivat hyötyä tilanteesta
 Palkat ovat Britanniassa hieman laskeneet, kertoo oppimisympäristöjä brittiyrityksille myyvän Valamiksen toimitusjohtaja  Jussi Hurskainen .
 Kun yritys rekrytoi vastikään työntekijää Lontoon-toimipisteeseensä, paikallinen konsultti arvioi alan palkat suuremmiksi kuin mitä hakijoiden palkkapyynnöt lopulta olivat.
 Lisäksi kun yrityksen liiketoiminnassa käyttämä valuutta on euro, punnan arvon laskeminen on tehnyt työntekijöiden palkkaamisesta Britanniassa halvempaa.
 Aiheesta lisää:
 Brexit-sopimuksen odottaminen rassaa suomalaisyrityksiä – lakritsillekin haetaan jo brittiläistä korvaajaa.
 Suklaatehdas aikoo paeta Brexit-Britanniasta Slovakiaan, "teen mitä tahansa tehtaani pelastamiseksi".

Britanniassa "muotiala vihaa brexitiä", suomalainen lankayhtiö suhtautuu rauhallisemmin – Brexitistä voi tulla iso lasku yrityksille


Summary: Kiista muurin rakentamisesta Meksikon rajalle on pitänyt liittovaltion hallinnon osittain suljettuna lähes kaksi viikkoa. Jos Nancy Pelosista tulee torstaina edustajainhuoneen puheenjohtaja, panokset kasvavat lisää.

WASHINGTON  ”Hän leikkaa pääsi irti ilman, että huomaat veren valumista. Hän ei ole ensimmäistä kertaa mukana rodeossa.”
 Näin värikkäästi kuvaili dokumenttifilmiohjaaja  Alexandra Pelosi  äitiään CNN-kanavan haastattelussa. Hänen viiltävän terävän äitinsä odotetaan nousevan torstaina yhdeksi maailman vaikutusvaltaisimmista naisista. Uuden kongressin edustajainhuone valitsee mitä todennäköisimmin puheenjohtajakseen  Nancy Pelosin .
 78-vuotias Pelosi on ollut jo pitkään  yksi vaikutusvaltaisimmista demokraattipoliitikoista. Hänet valittiin marraskuun vaaleissa 17. kaudelle Kalifornian kongressiedustajana.
 Nancy Pelosi on huippusuosittu, mutta  Hillary Clintonin  tavoin hän myös jakaa kansan mielipiteet. Ja jopa Clintoniakin jyrkemmin, sillä hän on vuosikymmenten saatossa profiloitunut aborttia ja homoja puolustavaksi länsirannikon feministiksi.
 Pelosilla on vastustajia omassa puolueessaankin.  16 demokraattiedustajaa lähetti puoluejohdolle kirjeen, jossa he vaativat uutta, nuorempaa verta edustajainhuoneen puhujapönttöön.
 Nämä edustajat aikovat äänestää torstaina Pelosia vastaan. Se ei vielä riitä pääehdokkaan kampeamiseksi, mutta lisää jännitystä: mikäli he ovat onnistuneet houkuttelemaan riveihinsä lisää kapinallisia, tulee edustajainhuoneen äänestyksestä tiukka. Vähemmistöön jääneiden republikaanien kun voi olettaa vastustavan Pelosia jo periaatteesta.
 Demokraattien Nancy Pelosin odotetaan nousevan torstaina yhdeksi maailman vaikutusvaltaisimmista naisista. Jim Lo Scalzo / EPA
 Pelosin puolesta puhuu hänen lyömätön kokemuksensa.  Hän oli edustajainhuoneen puheenjohtajana jo 2007–2010. Lisäksi hän on ollut demokraattien ryhmänjohtajana yhteensä 12 vuotta.
 Kokemuksen lisäksi puolue katsoo tarvitsevansa Pelosin kuvainnollisia kurkunleikkaajan taitoja tässä poliittisessa tilanteessa. Sen voi tiivistää nimeen  Donald Trump .
 Torstaista alkaen seuraavat kaksi vuotta  ovat armotonta valtataistelua kongressin ja Valkoisen talon välillä. Demokraateilla on nyt enemmistö edustajainhuoneessa, mikäli tarkoittaa sitä, että heillä on ensimmäistä kertaa mahdollisuus lyödä tosissaan kapuloita presidentin rattaisiin.
 Uusi puheenjohtaja aloittaa kriisitunnelmissa, sillä liittovaltion hallinto on muurikiistan takia osittain suljettuna. 800 000 julkisen sektorin työntekijää on jäänyt kotiin tai tehnyt töitä ilman palkkaa jo 12 päivää. Washingtonin museoita, passi- ja verotoimistoja on suljettuina. Kansallispuistoissa ei ole vartijoita.
 Trump on kieltäytynyt hyväksymästä  suljettujen virastojen rahoitusta ennen kuin kongressi myöntää hänen vaatimansa viisi miljardia dollaria muurin rakentamiseksi Meksikon vastaiselle rajalle.
 Trump twiittasi keskiviikkona, että hän toivoo yhteistyötä uuden edustajainhuoneen kanssa. Sen jälkeistä Trumpin ja kongressin ryhmänjohtajien tapaamista luonnehdittiin kuitenkin tuloksettomaksi.
 Pelosi sen sijaan tykitti, että kongressi äänestää mahdollisimman pian väliaikaisesta rahoituksesta suljetuille virastoille, mutta Trumpin muurille se ei rahaa myönnä.
 Kahden jäärän yhteenotto näyttää siis väistämättömältä.

Analyysi: Kaksi jäärää ja muuri välissä – Trumpin ja demokraattien valtataistelu kärjistyy uuden kongressin aloittaessa


Summary: Lääkeyhtiö Orionin testiin osallistui vuodenvaihteessa 24 ääniherkkää hevosta eri puolilla Suomea. Porilaisori Ernen vuosi ei ole ennen vaihtunut näin rauhallisesti.

Selkä hiessä, turpa vaahdossa, Erneä ahdistaa. Vuodenvaihde ei kuulu sen lempihetkiin. Vuosi toisensa jälkeen raketit laukaisevat sen pakovaiston. Nyt on päästävä karkuun vaikka läpi tallin seinien.
 Silloin voi sattua pahasti. Tai olisi voinut. Tällä kertaa Erne sai uudenvuoden aattona rauhoittavan lääkityksen.
 Iso massa, isot riskit
 Lääkettä vasta testataan pelkojen päihittämiseen, mutta ehkä tulevaisuudessa se auttaa muitakin ääniherkkiä hevosia. Moni koira on jo saanut vastaavasta lääkkeestä apua.
 Koirat ovatkin yleensä esillä, kun ilotulitteiden haitoista puhutaan. Harva ymmärtää, että 600-kiloiset eläimet voivat pelätä yhtä paljon.
 – Kun puhutaan tuollaisesta massasta, puhutaan myös isoista riskeistä. Hevonen voi teloa itsensä tai rauhoittelemaan menevän omistajansa. Moni saa pelokkaana myös pahoja suolisto-oireita, Ernen omistaja Johanna Juhola kertoo.
 Orionin lääketestiin osallistui tämän vuoden vaihtuessa 24 hevosta eri puolilta Suomea. 11-vuotias porilaisori Erne on yksi niistä.
 Erne kävi happihyppelyllä hyvissä ajoin ennen vuoden vaihtumista. Rakettien paukkuessa se pysytteli pimeän tallin suojissa. Katja Halinen / Yle
 Ennen testiä Ernelle tehtiin lääkärintarkastus. Sen mukaan Erne on elämänsä kunnossa. Ei sitä mikään fyysisesti vaivaakaan. Pääkoppa on vain kovilla, kun äänet pelottavat niin kauheasti.
 Omistaja havainnollistaa pelon luonteen. Hän kopauttaa vadilla tallin seinää. Ernen syke tuplaantuu silmänräpäyksessä ja se yrittää rimpuilla itseään irti seinään sidotuista hihnoista. Tämän sai aikaan yksittäinen kolahdus.
 Uutena vuotena pauketta on yleensä huomattavasti enemmän.
 Vain pieni annos rauhoittavaa
 Hevostenomistajat ovat tottuneet peittämään tallien ikkunat uudenvuoden aattona. Osa hevosista saa korviinsa pumpulitupot ja erilliset korvasuojat. Silti rakettien räiske onnistuu säikäyttämään.
 Lääketestin tavoitteena on häivyttää pelon aiheuttama reaktio.
 Koska Erne pelkää ääniä niin kovasti, ei Johanna Juholaa arveluttanut ilmoittaa sitä koe-eläimeksi. Ainakin yhtenä uutena vuotena se saisi olla rauhassa.
 – Tiedän, että on ihmisiä, jotka jättivät osallistumatta testiin, koska he pelkäsivät lääkkeen mahdollisesti aiheuttamia reaktioita. Luotan kuitenkin siihen, että hevosten hyvinvointi on tällaisissa testeissä etusijalla.
 Johanna Juhola esittelee, miten tallissa olevan kameran kuva välittyy hänen kännykkäänsä. Sen avulla hän pystyi seuraamaan tallin tapahtumia ympäri vuorokauden. Päivi Meritähti / Yle
 Orion Pharman eläinlääkepuolen tutkimusjohtaja Mirja Huhtinen vakuuttaa testin olevan turvallinen. Varmuuden vuoksi päivystävät eläinlääkärit valvoivat silti koko aattoyön hevosten ja heidän omistajiensa turvana.
 Käytännössä lääkkeen aiheuttamia ongelmia ei juuri ollut odotettavissa, sillä se on jo nyt markkinoilta tuttu. Tähän mennessä se on ollut eläinlääkäreiden käytössä rauhoittamistarkoituksessa ja isommissa annosmäärissä. Nyt tavoitteena oli selvittää, voisiko se auttaa hevosten äänipelkoon pienemmällä annostuksella.
 Toiveena on, että hevonen pystyy käyttäytymään lääkittynä ihan normaalisti.  Mirja Huhtinen
 Ehkä äänipelon yli voisi päästä ilman, että hevonen pitäisi rauhoittaa uneen ilotulitusten ajaksi.
 – Toiveena on, että hevonen pystyy syömään ja käyttäytymään lääkittynä ihan normaalisti, mutta hallitsee pelkonsa, eikä reagoi ilotulitteisiin, Huhtinen kertoo.
 Yö sujui rauhallisesti
 Ainakin porilaistallissa aattoyö sujui rauhallisesti. Ernellä oli pieni hiki pinnassa, mutta syke pysyi noin neljässäkymmenessä, eli levollisella tasolla. Edes naapurikarsinan tamman ryskytys ovea vasten ei saanut yleensä niin ääniherkkää oria hermostumaan.
 – Uskoisin, että meille osui oikea lääke. Niin rauhallista täällä on ollut, Johanna Juhola arvelee.
 Erne pysyi rauhallisena vuoden vaihtuessa. Eläinlääkäri seurasi sen sykettä etänä koko illan. Päivi Meritähti / Yle
 Vain osa testiin osallistuneista hevosista sai aktiivista lääkettä. Muut viettivät yönsä lumelääkkeen turvin. Mirja Huhtinen ei uskalla arvioida testin onnistumista, kun vielä ei ole tiedossa, mille hevosista mitäkin lääkettä annettiin.
 – Alustavasti voin kuitenkin sanoa, että omistajat ovat olleet hyvin tyytyväisiä testiin. Jossain tallissa hevoset ovat olleet rauhattomia, mutta voi olla, että ne ovat saaneet lumelääkettä.
 Hevosten käytökseen vaikutti todennäköisesti myös ympäröivän paukkeen määrä. Esimerkiksi Ernen naapurustossa Porin Pinomäessä räiskittiin tänä vuonna raketteja totuttua vähemmän.
 Tutkijat tekevät yhteenvedon uudenvuodenyön tapahtumista näillä näkymin helmikuussa. Jos tulokset ovat toivotunlaiset, aikoo lääkeyhtiö testata annostusta vielä useilla hevosilla ennen lääkityksen markkinoimista kuluttajille.
 – Teimme nyt vasta alustavan testin. Tällä kertaa käytössä oli kahta eri annoskokoa. Uusi testi on sitten huomattavasti laajempi, Huhtinen kertoo.

Lääkkeestä apu ääniä pelkääville hevosille? Orion teki testin rakettien räiskyessä – katso millaisissa tunnelmissa vuosi vaihtui tallin sisällä


Summary: STT:n näkemässä sähköpostikeskustelussa Trafi kertoi palautteen antajalle, ettei palvelusta saa henkilötunnuksia.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Liikenteen turvallisuusvirasto Trafin ajokorttitietopalvelun ongelmat tulivat Trafin tietoon jo elokuussa, mikä johti palvelun toistuviin muutoksiin ennen joulukuun suurta julkisuutta ja palvelun sulkemista.
 Jo 9. elokuuta tavallinen kansalainen lähetti Trafille sähköpostin, jossa hän kertoi suomalaisten henkilötunnusten olevan helposti saatavissa Trafin kuljettajatiedot-palvelusta. Trafin lakimies  Päivi Karkkola  vastasi kansalaiselle 11 päivää myöhemmin, että "Trafin julkiset palvelut on rakennettu siten, että niiden kautta ei luovuteta henkilötunnuksia eikä niitä mitenkään pitäisi pystyä sieltä saamaan".
 Seuraavana päivänä palautteen antaja vastasi Karkkolalle näyttäen yksityiskohtaisella esimerkillä, kuinka esimerkiksi Karkkolan henkilötunnuksen sai palvelusta helposti, kunhan tiesi henkilön nimen ja paikkakunnan. Hänen kehitysehdotuksensa oli sellainen, että henkilötunnuksella haettaessa palvelu ei tarjoaisi mitään nimitietoja.
 Pari päivää myöhemmin Karkkola vastasi palautteen antajalle, että palvelua muutetaan siten, että henkilön syntymäaikaa ei enää luovuteta. Muutos ei kuitenkaan merkittävästi vaikeuttanut henkilötunnusten kalastamista, sillä palvelu tarjosi yhä syntymävuoden, ja ajo-oikeuden voimassaoloon liittyvistä päivämääristä oli helppo päätellä syntymäpäivä. Korjausehdotusta ei kuitenkaan toteutettu.
 Vasta lokakuussa palvelusta poistettiin mahdollisuus saada henkilötunnuksella henkilön nimi.
 STT on nähnyt Karkkolan ja palautteen antajan viestinvaihdon.
 – Asiakaspalautteiden kautta tietoon tulleet ongelmat eivät olleet (aiemmin) tiedossa, kun palvelu on tehty. Se noudattelee normaalia palvelun kehityskaarta, että ketterästi tehtäessä palvelua muutetaan aina tilanteen mukaisesti, jos ongelmia tai haasteita havaitaan, sanoo Trafin yksikönpäällikkö  Hannu Parkkisenniemi.
 Karkkola kertoo vieneensä palautteen eteenpäin Parkkisenniemelle, jonka mukaan tieto organisaatiossa on kulkenut hyvin myös eteenpäin.
 Myös tietosuojavaltuutetun toimistosta lähetettiin saapuneisiin palautteisiin perustunut selvityspyyntö jo elokuussa. Tietosuojavaltuutetun toimistoon tuli jo heinäkuussa ensimmäinen palaute, jonka mukaan Trafin palvelussa oli kenen tahansa henkilötunnus haettavissa epäsuorasti syntymäajan ja yksinkertaisen haun avulla. Trafi vastasi selvityspyyntöön ensimmäisen kerran syyskuun alussa.
 Turvakielto ei koske ajo-oikeutta
 Kun Trafi julkisen kohun myötä sulki palvelunsa joulukuun alkupuolella, nettipoliisina tunnettu rikoskomisario  Marko Forss  sanoi Twitterissä, että hänellä olevasta turvakiellosta huolimatta hänen ajokorttitietonsa näkyivät palvelussa, jos niitä haki henkilötunnuksella. Trafin toimialajohtaja  Janne Huhtamäki  vastasi Forssille selvittävänsä asiaa.
 Kohun harjalla Trafi julkaisi tiedotteen, jonka alaotsikon mukaan palvelussa "turvakiellollisten tietoja ei näytetä". Tämä aiheutti tuolloin hämmennystä, vaikka tiedotteessa alempana kerrottiin, että "turvakiellon alaisia tietoja ei näytetä".
 Huhtamäki ei nyt keskusteltuaan Trafin viestintäjohtaja  Marjo Jäppisen  kanssa halua kommentoida koko asiaa, koska Trafissa aloitettu sisäinen selvitystyö on käynnissä ja vuodenvaihteessa aloittaneen Liikenne- ja viestintävirasto Traficomin pääjohtaja  Kirsi Karlamaa  kommentoi kaikkea kohuun liittyviä asioita myöhemmin.
 Trafin toiminnot kuuluvat nyt Liikenne- ja viestintävirastoon Traficomiin , ja Karlamaa aloitti sen pääjohtajana vuoden alusta.
 Parkkisenniemi kuitenkin sanoo, että turvakiellosta huolimatta henkilötunnuksella palvelusta sai tiedot ajo-oikeudesta ja ammattipätevyydestä ja tiedot saa yhä puhelinpalvelusta. Ajo-oikeus ja ammattipätevyys eivät ole turvakiellon alaisia tietoja toisin kuin esimerkiksi kotikunta. Näin Forssin havainto ja Trafin tiedotteen jälkimmäinen kohta pitivät paikkansa.
 Palvelua ei palauteta
 Myöhemmin joulukuussa Viestintävirasto esitti asiantuntija-arviossaan, että Trafin kuljettajatiedot-palvelua ei palauteta käyttöön nykymuodossaan.
 Liikenne- ja viestintäministeriön tilaaman arvion mukaan palvelusta pitäisi selvitä ainoastaan ajo-oikeuden tai ammattipätevyyden voimassaolo. Kun taksipalvelut vapautuivat heinäkuun alussa, näin taksikuskin ajokortin ja ammattipätevyyden olisi voinut tarkistaa vaikka auton takapenkillä.
 Heinäkuun alussa voimaan tulleen liikennepalvelulain mukaan jokaisella on oikeus saada yksittäisluovutuksena tiedot henkilön oikeudesta kuljettaa liikennevälinettä tai muusta henkilöluvan voimassaolosta ja laajuudesta etu- ja sukunimen, henkilötunnuksen tai muun yksilöivän tunnuksen perusteella.
 Lain esitöissä eli kyseistä kohtaa koskevassa hallituksen esityksessä mainitaan muun muassa, että tiedot ajo-oikeuden voimassaolosta koskisivat sitä, onko ajo-oikeus voimassa vai ei. Viestintäviraston arvio siis noudattelee hallituksen esitystä, mutta Trafin palvelusta sai paljon enemmän tietoa.
 – Edelleen käsityksemme on se, että meillä lainsäädäntö on mahdollistanut tällaisen palvelun toteuttamisen, Parkkisenniemi sanoo.
 Heinäkuussa avatun palvelun ongelmat tavoittivat Trafin elokuussa, mutta palvelu suljettiin vasta joulukuussa.
 – Se aiheuttaa korkean kynnyksen, että suoraan laissa säädettyä palvelua lähdetään sulkemaan. Syytä sulkemiselle ei ennen joulukuussa syntynyttä julkisuutta ollut, Parkkisenniemi sanoo.
 Liikenne- ja viestintäministeriön osastopäällikkö  Laura Vilkkonen  sanoi ennen joulua STT:lle, että julkisuudessa joulukuussa olleiden tietojen mukaan palvelu olisi lainvastaisesti toteutettu. Hänen mukaansa järjestelmän varjolla ei saisi olla mahdollisuutta kaivaa henkilötietoja muihin kuin alkuperäisiin käyttötarkoituksiin.
 Trafin pääjohtaja  Mia Nykopp  irtisanoutui tietosuojajupakan vuoksi tehtävästään joulukuussa. Hän ei halunnut joulun välipäivinä kommentoida Trafin päätöksentekoa.
 Aiheesta lisää:
 Trafin pääjohtaja väistyy – Berner: En vaikuttanut johtajan lähtöön
 Analyysi: Trafi-kohun suurin syy on se, että koko Suomi on toivottoman löperö

Trafi yllätettiin henkilötunnusten vuotamisesta elokuussa – sen jälkeen kohupalvelua rukattiin useasti ennen sulkemista


Summary: Shanahan suuntasi ensimmäisenä päivänään Pentagoniin ja Valkoiseen taloon

Yhdysvaltain tuore virkaa tekevä puolustusministeri  Patrick Shanahan  on kehottanut ensi töikseen armeijaa pitämään mielessään Kiinan tuomat uhat, kertoo maan puolustusvoimissa työskentelevä viranomaislähde.
 Uutiskanava CNN:n  mukaan Shanahan toi näkemyksensä esiin keskiviikkona Pentagonissa, missä hän tapasi armeijajohtoa.
 – Samaan aikaan kun me keskitymme käynnissä oleviin operaatioihin, virkaa tekevä ministeri Shanahan sanoi joukoille, että meidän pitää muistaa Kiina, Kiina, Kiina, Pentagonin lähde totesi CNN:lle.
 Käynnissä olevilla operaatioilla armeijan edustaja viittaa muun muassa Yhdysvaltain tehtäviin Afganistanissa ja Syyriassa.
 Presidentti  Donald Trump  ilmoitti juuri ennen joulua, että Yhdysvallat aikoo vetää kaikki joukkonsa pois Syyriasta, mikä tyrmistytti Washingtonia ja Yhdysvaltojen liittolaisia. Trump ilmoitti myös, että Yhdysvallat vähentää Afganistanissa olevien sotilaidensa määrän noin puoleen nykyisestä.
 Shanahanin ensimmäiset päivät
 Virkaa tekevä puolustusministeri Patrick Shanahan on ehtinyt olla tehtävässään vasta muutaman päivän.
 Keskiviikkona hän vieraili ensimmäistä kertaa uudessa tehtävässään Pentagonissa ja Valkoisessa talossa.
 Shanahanin edeltäjä  Jim Mattis  joutui jättämään tehtävänsä pikavauhdilla. Äkkilähdön taustalla olivat erimielisyydet Yhdysvaltojen Syyrian-politiikasta. Sittemmin Trump ei ole säästellyt sanojaan Mattisista.

USA:n puolustusministerinä aloittanut Shanahan: Meidän pitää muistaa Kiina, Kiina, Kiina


Summary: Muuttovalmiit valmistalot ovat ohittaneet suosiossa perinteiset talopaketit.

Rakennusten tai niiden osien rakentaminen sekä maa- ja vesirakentaminen

Teollisuustuotteet ja -palvelut (Sektori)

Muuttovalmiiden avaimet käteen -periaatteella rakennettujen valmistalojen osuus omakotitalomarkkinoilla on noussut viime vuosina, arvioi Pientaloteollisuus.
 – Muuttovalmiit talot ovat ohittaneet suosiossa perinteiset talopaketit, kertoo Pientaloteollisuuden johtaja  Kimmo Rautiainen .
 Järjestön mukaan Suomessa rakennetaan tällä hetkellä karkeasti arvioiden 7 500 omakotitaloa vuodessa. Yli 70 prosenttia niistä on erilaisia talopaketteja.
 Perinteinen tapa on, että talon elementit toimitetaan valmiina omatoimirakentajille. Kauppaan saattaa liittyä myös jonkin verran työtä, esimerkiksi vesikaton rakentamista.
 Alan markkinajohtajan Kastellin toimitusjohtajan  Jukka Vaaramon  mukaan muuttovalmiissa talossa on sisällä kaikki keittiökoneita myöten.
 – Ei tarvitse kuin huonekalut sisään, ja se on siinä.
 Vaaramo arvioi, että muodissa ovat selkeät yksinkertaiset muodot. Rautiainen on samaa mieltä. Hänen mukaansa trendinä ovat myös avoimet keittiö-olohuone-yhdistelmät ja isot ikkunapinta-alat, joista tulee paljon valoa sisään.
 Erkkerit voivat olla mukavan näköisiä, mutta ne lisäävät kustannuksia ja energiankulutuksen kannalta heikko kohta. -
 – Talotoimittajilla on hyvin modernia muotoilua ja perinteisiä malleja ja muutamia tyylimaailmoja. Eri ulkonäöille löytyy omat ystävänsä, Rautiainen sanoo.
 Tontit ovat pienentyneet
 Vaaramo kertoo, että nykyään taloja rakennetaan eniten kasvukeskuksiin ja niiden ympäristökuntiin. Syrjäseuduille talopaketteja tilataan yhä vähemmän.
 Talojen koot ovat samalla pienentyneet. Niiden keskimääräinen nettoala on pudonnut 165 neliömetriin runsaan vuosikymmenen takaisesta 175 neliömetristä.
 Rautiaisen mukaan syynä on se, että suurissa kaupungeissa tontit ovat pienempiä. Tarvitaan tehokkaampia neliöitä, joita yksinkertainen suorakaiteen muotoinen talo tarjoaa.
 Vaaramo kertoo, että muuttovalmis talo maksaa 180 000 eurosta 300 000 euroon ja ylikin. Keskihinta on noin 230 000 euroa. Sen päälle tulevat tontin hinta, pihatyöt, luvat ja muut talonomistajan velvollisuudet.

Suomalaiset haluavat omakotitalonsa yhä valmiimpina – avaimet vaan käteen ja muuttamaan


Summary: "Toivomme parasta, mutta pelkäämme pahinta", sanoo etsintäoperaatiota johtava viranomainen.

Pohjois-Norjan vuoristoalueella kadonneiden suomalaisten etsinnät on keskeytetty toistaiseksi huonon näkyvyyden ja lumivyöryvaaran takia. Etsintöjä on määrä jatkaa heti aamusta, mikäli sääolosuhteet sen sallivat.
 Kadonnut nelikko, johon kuuluu kolme suomalaismiestä ja ruotsalaisnainen, nähtiin viimeksi keskiviikkona iltapäivällä. Tuolloin he olivat matkalla Blåbärfjelletin 1 440 metrin korkeudella olevalle huipulle.
 Ruotsalaismies, joka oli alun perin mukana ryhmässä, kertoi nähneensä, että nelikon jälkeensä jättämät hiihtojäljet johtivat lumivyöryn peittämälle alueella huipun alapuolella, mutta eivät pois sieltä.
 – Se on erittäin huono merkki, sanoo etsintäoperaatiota johtava Morten Augensen norjalaiselle  Aftenposten-lehdelle.
 Ruotsalaismiehen mukaan retkeläiset olivat kohdanneet taipaleellaan useampia pieniä lumivyöryjä. Poliisi pelkää, että nelikko on jäänyt yhden suuremman lumivyöryn alle. Vyörymäalueen kerrotaan olevan noin 300 metriä leveä ja 500 – 600 metriä pitkä.
 – Toivomme parasta, mutta pelkäämme pahinta, sanoo Augensen.
 Poliisin mukaan ainakin toistaiseksi vuorille ei voi lähettää pelastusmiehistöä lumivyöryvaaran takia. Keskiviikkoiltana pelastushelikopteri pyrki paikantamaan kadonneita, mutta etsinnät oli lopetettava noin tunnin kuluttua huonon näkyvyyden vuoksi.
 Etsintöjä varten on poliisin lisäksi hälytetty 30-40 vapaaehtoista, Norjan Punaisen Ristin väkeä, armeijan henkilökuntaa ja pelastuskoiria.
 Aiheesta lisää:
 Kolme suomalaista kateissa Norjan tunturialueella Tromssassa – pelätään jääneen lumivyöryn alle
 Tre finner og en svenske savnet i skredutsatt fjellområde i Troms

Norjassa kadonneiden suomalaisten etsinnät jatkuvat aikaisintaan aamulla – joukon jättämät jäljet johtavat lumivyöryalueelle, mutta eivät sieltä pois


Summary: Vaasan ja Seinäjoen välinen rataosuus on avattu jälleen liikenteelle, kertoo VR.

Suomessa oli torstain vastaisena yönä Aapeli-myrskyn jäljiltä yhä reilu 13 000 sähkötöntä kotitaloutta.
 Eniten sähköttämiä oli aamuyöllä Ylöjärvellä, Maalahdessa ja Vaasassa.
 Enimmillään sähköttömien määrä koko maassa oli keskiviikon vastaisena yönä lähes 120 000.
 Junaliikenne myöhästelee edelleen myrskyn jäljiltä.  VR ilmoitti kuitenkin yöllä , että junaliikenne jatkuu Vaasan ja Seinäjoen välillä. Junaliikenne oli aiemmin korvattu kyseisellä välillä bussikuljetuksilla myrskyn aiheuttamien vahinkojen vuoksi.
 Aapelin myötä puhaltaneet tuulet olivat Suomen mittaushistorian voimakkaimmat merialueilla puhaltaneet tuulet. Pohjois-Itämerellä Bogskärin luotoryhmällä mitattiin keskituulen nopeudeksi 32,5 metriä sekunnissa.
 Voimakkain maalla mitattu tuulenpuuska oli Vaasassa, missä mitattiin 28 metriä sekunnissa aamuyöllä.

Yli 10 000 kotitalotta yhä sähköttä myrskyn jäljiltä – junaliikenteen myöhästelyt jatkuvat


Summary: Trumpin kerrotaan pyytäneen demokraattien ja republikaanien kongressijohtajia perjantaiksi Valkoiseen taloon jatkamaan neuvotteluja hallinnon sulun lopettamiseksi.

Yhdysvalloissa presidentti  Donald Trumpin  ja kongressin tärkeimpien lainsäätäjien palaverissa ei ole saavutettu sopua kiistassa, joka on johtanut Yhdysvaltain hallinnon osittaiseen sulkuun.
 Asiasta kertoivat edustajainhuoneen demokraattiryhmän johtaja  Nancy Pelosi  ja senaatin demokraattijohtaja  Chuck Schumer .
 Heidän mukaansa Trump käyttää amerikkalaisia panttivankeina kiistassa rajamuurista.
 Edustajainhuoneen republikaanijohtaja  Kevin McCarthy  puolestaan kertoi rajaturvallisuutta koskevan palaverin jälkeen, että Trump oli pyytänyt demokraattien ja republikaanien kongressijohtajia perjantaiksi Valkoiseen taloon jatkamaan neuvotteluja hallinnon sulun lopettamiseksi.
 McCarthy kertoi tilaisuuden jälkeen uskovansa, että presidentti haluaa löytää ratkaisun kriisiin.
 Rajamuurin rakentaminen oli yksi Trumpin keskeisistä kampanjalupauksista presidentinvaaleissa. Muurin kokonaishinnaksi on arvioitu 23 miljardia dollaria.
 Demokraattien odotetaan esittävän torstaina oman versionsa siitä, miten hallinto voitaisiin taas saada auki. Demokraatit paljastivat alkuviikolla, että uusi esitys takaisi nykytasoisen rahoituksen kotimaan turvallisuudesta vastaavalle ministeriölle helmikuun 8. päivään asti. Esityksessä rahaa suunnattaisiin rajaturvallisuuteen 1,3 miljardia dollaria.
 Rajaturvallisuuteen kuuluisi esimerkiksi aidan pystyttämistä ja muita palveluita, mutta ei muuria. Trump on vaatinut viittä miljardia dollaria ja muuria.

Demokraatit: Ei läpimurtoa neuvotteluissa Trumpin kanssa –”Presidentti käyttää amerikkalaisia panttivankeina rajamuurikiistassa”


Summary: Lähiasukkaat ovat vaatineet muutoksia kultakaivoksen toimintaan.

Mielenosoittajat ovat sulkeneet tien kaivokselle Valkeakoskella keskiviikkona aamulla.
 Mielenosoittajien takana on Pelastetaan Kaapelinkulma -liike.
 Valkeakoskelainen aktivisti  Markku Heritty  kertoo, että mielenosoittajat tulivat paikalle aamulla seitsemän aikaan. He aikovat olla tämän päivän paikalla.
 – Vastaavia mielenilmauksia on suunnitteilla lisää, Heritty kertoo.
 Mielenosoitus vaatii viranomaisia keskeyttämään Dragon Mining -yhtiön toiminnan alueella, kunnes kultakaivoksen vaikutukset pohjavesiin ja vesistöihin on selvitetty kunnolla.
 Varsinainen kaivostoiminta ei ole vielä alkanut Valkeakoskella, mutta siellä on ollut jo etukäteen vastustusta kaivosta vastaan.
 Kultakaivoksesta on tehty myös kirjallinen kysymys eduskunnassa.
 Mielenosoittajat tahtovat estää valmistelevat työt kaivoksella.
 Kaivosyhtiö Dragon Mining on  Iltalehden  mukaan vakuuttanut kansainvälisille sijoittajille Hongkongissa, että ehtii tyhjentää pian Valkeakoskelle avattavan kaivoksensa kullasta, ennen kuin viranomaisille tehdyt valitukset on saatu käsiteltyä hallinto-oikeuksissa.
 Dragon Miningin tuotantojohtaja  Ilpo Mäkinen  ei halua kommentoida asiaa. Mielenosoitus ei ollut hänen tiedossaan.
 Lue lisää:
 Kirjallinen kysymys ministerille Valkeakosken kohutusta kultakaivoksesta
 Yhtiö rakentaa kultakaivosta keskelle asukkaiden virkistysaluetta, vaikka valituksia ei ole käsitelty: "Etenemme oman aikataulumme mukaan"   Kaapelinkulman kaivoksella tehdään selvitysaltaita – kullan louhinta alkaa marraskuussa
 Poliisi epäilee luonnonsuojelurikosta Valkeakosken tulevan kultakaivoksen alueella
 "Kultakaivos pilaa pohjaveden ja ympäristön" – Lähiasukkaat vaativat muutoksia poikkeuksellisella hakemuksella

Mielenosoittajat sulkivat tien kultakaivokselle Valkeakoskella


Summary: Vian aiheutti Suomea piinaava myrsky.

Pitkäniemen sairaalan monet rakennukset ovat tällä hetkellä ilman lämpöä. Tämä johtuu lämmöntuotantolaitoksen sähkökatkosta.
 Vian aiheutti Suomea riepotteleva talvimyrsky.
 Pitkäniemen sairaala sijaitsee Nokialla, PIrkanmaalla. Pirkanmaalla oli varhain aamulla 15 000 kotitaloutta ilman sähköä.
 Pitkäniemen sairaalan rakennuksiin 12, 13, 14, 19, 21, 26, 70, 71, 72, 80 ja 89 ei tule tällä hetkellä lämpöä eikä lämmintä vettä.
 Sairaalainsinööri  Jouni Lintula  sanoo, että noin sata potilasta on ilman lämmintä vettä. Potilashuoneissa on vielä lämmintä. Rakennuksien ilmanvaihto on suljettu, jotta rakennukset eivät viilene niin nopeasti.
 – Näin pitkää lämmöntoimituskatkosta ei ole hetkeen ollut, Lintula sanoo.
 PItkäniemen sairaalassa on psykiatrian ja kehitysvammahuollon asiakkaita.
 Muihin rakennuksiin tulee lämpöä varalämmitysjärjestelmän kautta. Sähkökatkon arvioitu päättymisaika on kahteen mennessä iltapäivällä.
 Pitkäniemen sairaalassa oli yöllä sähkökatkoksia.

Pitkäniemen sairaalassa noin sata potilasta ilman lämmintä vettä


Summary: Sähkökatkot vaivaavat ympäri Suomea. Etelä-Savossa toimiva verkkoyhtiö Järvi-Suomen Energia siirtyi aamulla suurhäiriötilaan.

Kangasniemeläisen  Raija Vehmalan  aamupala valmistui kynttilänvalossa. Hänelle sähkökatkos ei tullut yllätyksenä.
 – Voi aina epäillä, että jos tulee epänormaali luonnonilmiö, sähköt menee lyhyeksi tai pitkäksi ajaksi.
 Vehmalan kodissa sähköt katkesivat uuden vuoden päivänä yhdentoista aikaan. Keskiviikkoaamuna hän toivoi, että sähköt olisivat jo palanneet, sillä talossa oltiin oltu ilman sähköä jo lähes vuorokausi.
 Toivoa sähköistä toivat Vehmalan pihaan aamulla ajaneet sähköasentajat. He ovatkin tulleet Vehmalalle tututuiksi jo edellisistä sähkökatkoista.
 Vehmalalla on onneksi puuhella, joten ruuanlaitto ei ole haaste. Suurempi ongelma talossa on se, ettei vesi juokse ilman sähköä. Ilman vettä myöskään vesivessat eivät toimi.
 Vehmalalla on kotonaan ämpäreitä, sillä vessaan kirkonkylälle on toistakymmentä kilometriä. Kylältä saa myös vettä, ja vieraisilla olevat nuoret pääsevät lataamaan kännyköitään.
 Maakunnassa poikkeuksellinen sähkökatkotilanne
 Etelä-Savossa oli aamulla noin kymmenentuhatta kotia  ilman sähköjä. Koko maassa ilman sähköä aamulla oli 90 000 taloutta.
 Verkkoyhtiö Järvi-Suomen Energia siirtyi aamulla punaiseen valmiustilaan eli suurhäiriötilaan. Ongelman aiheuttaa painava lumi, joka on taivuttanut paljon puita ja oksia sähkölinjojen päälle
 Järvi-Suomen Energian käyttöpäällikkö  Mika Huttu  kuvailee tilannetta hyvin pahaksi.
 – Pahin skenaario on toteutunut. Yöllä satoi lisää lunta, ja se on kiinnittynyt puiden oksiin. Myrsky ehti tulla ennen kuin puut puhdistuivat lumesta.
 Aamulla sata asentajaa lähti korjaamaan tilannetta. Uutinen Aapeli-myrskyn laantumisesta otettiin Järvi-Suomen Energialla ilolla vastaan, sillä Hutun mukaan nykyisissä vioissa riittää korjattavaa.
 – Työpäivät tulee olemaan pitkiä. Seuraavat kaksi vuorokautta menee aika vähillä unilla.
 Mikäli tarve vaatii ja sää sallii, helikopterit nousevat torstaina ilmaan kartoittamaan vielä tilannetta.
 Korjaus 2.1. klo: 12:42 Kirjonkylälle on matkaa toistakymmentä ei kaksikymmentä kilometriä.

Sähkökatkoskonkari Raija Vehmala on tullut toimeen vuorokauden ilman sähköjä – Sähköasentajat ovat tulleet tutuksi ja kännykkä ladataan kirkonkylällä


Lapin matkailun kasvu näkyy verotoimistojen ruuhkautumisena Pohjois-Suomessa. Ivalon ja Kittilän verotoimistojen asiakkaiden määrä on lyhyessä ajassa lähes tuplaantunut. Yli puolet sesonkiaikana apua tarvitsevista asiakkaista on matkailualalla toimivia ulkomaalaisryhmiä.
 Verohallinto toivoo, että matkailuyrittäjät varaisivat kausityöntekijöille ryhmäajan verokorttiasioiden käsittelyyn etukäteen ja pyytäisivät alaisiaan ottamaan mukaan kaikki tarvittavat asiakirjat.
 – Tavoitteenamme on, että kausityöntekijät pääsisivät aloittamaan työt mahdollisimman nopeasti ja sujuvasti. Ajanvaraus auttaa meitä tasaamaan pahimpia ruuhkia, toimistopäällikkö  Sari Jokelainen  sanoo tiedotteessa.
 Verohallinto on tehnyt matkailualan yrityksille ohjeet, miten kausityöntekijöiden veroasiat hoituvat mahdollisimman sujuvasti. Kausityöntekijä tarvitsee verokorttia varten suomalaisen henkilötunnuksen, jonka voi saada Verohallinnolta vain käymällä itse verotoimistossa. Verokorttia varten kausityöntekijä tarvitsee mukaan verotoimistoon muun muassa myös kirjallisen työsopimuksen.
 Asiointiajan verotoimistoon voi varata  Verohallinnon verkkosivuilta .

Verotoimistot ruuhkautuivat matkailutyöntekijöistä Lapissa – verottaja pyytää varaamaan ajan etukäteen


Summary: Suomalaisprofessorin mukaan Brasiliassa toimivat suomalaisyritykset eivät uuden presidentin aikana voi väittää, että niiden toiminta olisi luonnon kannalta kestävää.

Brasilian sademetsien tulevaisuus näyttää hyvin huolestuttavalta, totesi Helsingin yliopiston kehitysmaatutkimuksen apulaisprofessori  Markus Kröger  Ylen haastattelussa.
 Metsistä jo noin viidennes on tuhottu kokonaan avohakkuilla. Lisäksi jopa 95:ä prosenttia metsistä on vaurioitettu harvennushakkuilla tai poistamalla arvokkaimpia puita, tai esimerkiksi rakentamalla alueelle kaivoksia, Kröger kertoi.
 Amazonian metsät muodostavat noin neljäsosan maapallon koko hiilinielusta. Kun metsäpeite poistetaan, metsä alkaa päästää ilmaan hiilidioksidia.
 Brasilian hakkuut olivat kohtalaisesti kurissa maan edellisen presidentin  Lula Ignacio Lula da Silvan  aikaan noin vuoteen 2012 asti. Tuolloin ympäristönsuojeluun panostettiin valtion rahaa.
 Poliisi sai keinoja puuttua laittomiin hakkuisiin. Poliisi saattoi esimerkiksi seurata satelliiteista, missä hakkuita oli aloitettu ja lentää paikalle helikopterilla estämään laittoman toiminnan.
 Kehitysmaatutkimuksen apulaisprofessori Markus Kröger. Mikko Koski / Yle
 Lihan tuotanto suurin syy, presidentti kannustaa
 Vuoden 2012 jälkeen hakkuut ovat kääntyneet nousuun ja viimeisten kahden vuoden aikana ne ovat kasvaneet räjähdysmäisesti, Kröger kertoi.
 Tutkijan mukaan suurin syy hakkuisiin on lihan kasvanut kysyntä sekä Brasiliassa että muissa maissa. Krögerin mukaan hakkuualasta noin 80 prosenttia on karjan laidunmaana ja loppuosalla viljellään enimmäkseen soijaa, jota käytetään karjan rehuna. Myös Suomen karjatiloille tuodaan soijaa Brasiliasta.
 Krögerin mukaan Brasilian juuri virkaansa astuneen, populistisen ja äärioikeistolaisen presidentti  Jair Bolsonaron  aikana sademetsien hakkuut tulevat kiihtymään voimakkaasti. Jo vaalikampanjassaan Bolsonaro kehotti ihmisiä valtaamaan ja hyödyntämään valtion maata.
 Hän on myös kehottanut maattomia kansalaisia ottamaan hallintaansa alkuperäiskansojen maita, joista suuri osa on ollut luonnonsuojelualueita. On odotettavissa, että sademetsät muuttuvat nyt kiihtyvällä tahdilla kaivoksiksi ja soijapelloiksi.
 Krögerin mukaan Brasilian poliittisessa järjestelmässä presidentti päättää hyvin pitkälle politiikan suunnasta. Tärkeää ovat etenkin ministerivalinnat.
 Bolsonaro on valinnut ministereiksi henkilöitä, jotka eivät lainkaan usko ilmastonmuutoksen olevan totta. Näinollen he eivät tunne tarvetta tehdä toimia ilmaston hyväksi.
 Oikeistolainen Jair Bolsonaro aloitti Brasilian presidenttinä – "Vannon vahvistavani Brasilian demokratiaa"
 Huijausta sertifioidulla puulla
 Apulaisprofessori Krögerin mukaan jopa 90 prosenttia Brasilian kaikista hakkuista on laittomia. Myös lailliseen puuntuotantoon liittyy merkittävä ongelma.
 Krögerin mukaan metsäyhtiöt tekevät paljon hakkuita suojelluissa metsissä ja myyvät puut sahalaitoksille, jotka ottavat ne vastaan. Samalla sahat ostavat puuta, jolla on ympäristöystävällisen tuotannon FSC-sertifikaatti. Sekä laillinen että laiton puu laitetaan samaan kasaan, jonka jälkeen kaikki myydään FSC-sertifioituna.
 Kun puu tulee sahalta, sen alkuperää on mahdotonta enää saada selville ja toimintaan liittyy myös paljon viranomaiskorruptiota..
 Sen sijaan metsiä voidaan valvoa tehokkaasti satelliiteista. Brasiliassa on tähän erikoistuneita kansalaisjärjestöjä.
 Markus Krögerin mukaan on hyvin vaikea nähdä, että Brasiliassa toimivat ulkomaalaiset yritykset voisivat toimia millään tavalla eettisesti maan nykyoloissa. Kokemus osoittaa, että ne edesauttavat joka tapauksessa luonnon tuhoutumista ja alkuperäiskansojen olojen heikentämistä.
 Myös suomalaisia yrityksiä toimii näillä sektoreilla, Kröger kertoo. Metallituotteita tekevät yhtiöt ovat mukana erittäin huolestuttavissa patoprojekteissa ja suomalaiset metsäkonsultit ovat neuvomassa paikallisia eukalyptusplantaasien perustamisessa.
 Lue lisää:
 Katso  Markus Krögerin haastattelu Yle Areenasta , alkaa suunnilleen kohdasta 1.52.00.

Amazonin metsien hakkuut kasvavat rajusti, syynä lisääntyvä lihankulutus – lähes kaikki hakkuut laittomia