Summary: Kuningas yllätti menemällä naimisiin ex-henkivartijansa kanssa juuri ennen kruunajaisiaan.

Thaimaassa kruunataan seuraavat kolme päivää uutta kuningasta.
 Uusi kuningas  Maha Vajiralongkorn  eli  Rama X , 66, aloitti kruunajaisseremonioihin valmistautumisen puhdistautumisrituaalilla kello 6.09 Suomen aikaa.
 Rituaalissa kuningas vaihtoi valkoisen sotilasunivormunsa valkoiseen kaapuun, jonka jälkeen hänet voideltiin eri puolilta Thaimaata tuodulla pyhällä vedellä.
 Rituaali symboloi muutosta ihmisestä jumalhahmoksi.

 Kuninkaan nimi kultakyltissä
 Kruunajaiset noudattelevat monimutkaisia perinteitä.
 Esimerkiksi kuninkaan nimi paljastetaan tänään kultaisessa kyltissä. Siihen on kaiverrettu nimen lisäksi hänen horoskooppinsa.
 Kello kahdeksan jälkeen aamulla Suomen aikaa uutistoimistot raportoivat, että kuningas on nyt virallisesti kruunattu.
 Kruunajaisissa kuningas istui kahdeksanreunaisella, puisella valtaistuimella. Hänen käsiinsä kaadettiin vettä kahdeksasta suunnasta. Ne symbloivat kompassin suuntia. Vesi kerättiin 108 lähteestä ja se on siunattu.
 Kuningas Maha Vajiralongkorn sai yli seitsemänkiloisen kruunun päähänsä lauantaina. AFP
 Tämän jälkeen kuningas asettui yhdeksänkulmaisen sateenvarjon alle. Se symboloi täyttä kuninkuutta. Kuningas sai kuninkaan vallan merkit: muun muassa kruunun, miekan, valtikan, viuhkan ja tohvelit.
 Kruunu painaa 7,3 kiloa ja symboloi Meru-vuoren huippua. Meru on hindumytologiassa Indra-jumalan asuinpaikka. Kruunun paino kuvastaa kuninkaallisen taakkaa.
 – Hallitsen oikeamielisesti, kuningaskunnan ja kansan ikuiseksi eduksi, kuningas lausui ensimmäisenä kuninkaallisena käskynään.
 Kuningas lausuu perinteisesti ensimmäisen käskynsä saatuaan kruununsa. Sen on tarkoitus tiivistää hänen valtakautensa ydin.
 Uutta kuningasta kunnioitettiin myös tykinlaukauksilla.  Rungroj Yongrit / EPA
 Kruunajaiset etenevät näin:
 Lauantaina suoritetaan puhdistautuminen ja kuningas saa vallan merkkinsä eli esimerkiksi kruunun ja miekan. Hän julistautuu buddhalaisuuden suojelijaksi ja muuttaa virallisesti kuninkaan palatsiin. Sunnuntaina järjestetään kruunajaisparaati ja kuningas antaa suvulleen uusia kuninkaallisia nimiä. Kuningasta kuljetetaan kantotuolissa. Maanantaina kuningas tervehtii kansaa ja tapaa diplomaatteja.
 Thaimaan kuningas Maha Vajiralongkorn ja kuningatar Suthida osallistuivat uskonnolliseen seremoniaan perjantaina, päivää ennen virallisten virkaanastujaisten alkua. Thaimaan kuningashuone / EPA
 Ensimmäiset kruunajaiset sitten vuoden 1950
 Kuninkaan suku on hallinnut Thaimaata vuodesta 1787. Hän peri kruununsa isältään  Bhumibol Adulyadejilta , kun tämä kuoli vuonna 2016.
 Viralliset kruunajaiset järjestetään vasta nyt suruajan vuoksi. Kuninkaan hautajaiset  kestivät viisi päivää .
 Viranomaisia kruunajaisseremoniassa Bangkokissa lauantaina. Rungroj Yongrit / EPA
 Monille thaimaalaisille kruunajaiset ovat ensimmäiset, sillä edelliset kruunajaiset järjestettiin vuonna 1950.
 Vajiralongkorn on naimisissa neljättä kertaa. Tuoreimmasta avioliitosta kerrottiin julki vasta pari päivää ennen kruunajaisia.
 Thaityttö kunnioitti uutta kuningasta palatsin ulkopuolella Bangkokissa lauantaina. Rungroj Yongrit / EPA
 Lue myös:
 Thaimaan kuningas meni naimisiin henkivartijansa kanssa
 Thaimaalaiset eivät halua palata poliittiseen kuohuntaan, arvioi Suomen Bangkokin-suurlähettiläs

Thaimaan kuningas kruunattu: Puhdistautumisrituaali muutti hänet jumalhahmoksi, kuninkaallisiin esineisiin kuuluvat myös tohvelit


Summary: Ilman perillisiä kuolevien varoja käytetään mm. vanhusten virkistykseen.

Tästä on kyse Ilman perillisiä ja testamenttia kuolleiden omaisuus päätyy Valtionkonttoriin Osa perinnöstä päätyy takaisin kunnille, jotka voivat käyttää rahat sosiaali- ja kulttuurityöhön Kangasalan kaupunki päätti käyttää 126 000 euroa vuosien mittaan kertyneitä perintörahoja vanhustyöhön
 Kangasalla vanhusten hoitokodissa kuuluu välillä outoja kiljahduksia. Ne ovat hoivarobotti Paron vastauksia hellään huolenpitoon.
 Rikun ryhmäkodissa hylkeet ovat vielä asukkaille outoja.
 – Voi voi, älä itke! Minäkin nauran aina, lohduttavat asukkaat sylissä ääntelevää hoivarobottia.
 Parot ovat kotiutuneet Kangasalla vanhusten hoitokoteihin tämän kevään aikana. Niiden hankinnan mahdollisti kaupungin päätös käyttää perintönä kertyneitä varoja vanhustyöhön.
 – Ihan mahtavaa, että pääsimme suunnittelemaan hankintoja aika lailla vapaasti, kokeilemalla ja ideoimalla, eikä vaan tarvelähtöisesti, sanoo vt. vanhustyön johtaja  Elina Rissa , kun puhutaan rahojen käytöstä.
 Hankintalistalle päätyi hoivarobottien lisäksi muun muassa sänkyjä, pelejä, televisioita ja kuntoutuslaitteita.
 Valtionkonttorin kautta takaisin kunnille
 Kun henkilö kuolee ilman perillisiä ja testamenttia, perintö päätyy valtionkonttoriin. Valtio pidättää perinnöstä mm. kiinteistöjä, jotka päätyvät joko suoraan tai vaihdon kautta luonnonsuojelualuiksi.
 Rahallisesta omaisuudesta valtionkonttori luovuttaa osan perinnönjättäjän läheisille ja suuren osan kunnille. Esimerkiksi Pirkanmaan kunnille päätyi vuosina 2016–2018 noin 50 perintöä, joiden arvo oli yhteensä 5,5 miljoonaa euroa.
 – Valtionkonttorista lähtee tieto kunnille perinnöstä, ja kunnat hakevat perintöjä lähes poikkeuksetta, kertoo Valtionkonttorin johtava lakimies  Marjukka Vallioniemi .
 Rahat tulee käyttää sosiaali- tai kulttuurityöhön, mutta muita kriteereitä rahan käytölle ei ole.
 Osastonhoitaja Sirkka-Liisa Vepsäläinen auttaa asukkaita harjoittelemaan nousemista uusista Armi-tuoleista, joita saatiin hankittua perintörahoilla.  Anne Savin / Yle
 Kangasalla perintörahaa oli kertynyt kaupungin kassaan vuosina 2005–2011 lähes 200 000 euroa, mistä määrästä 126 000 euroa osoitettiin vanhustyöhön.
 Hoivaamisen iloa Paro-hylkeillä
 Rikun ryhmäkodissa istuu joukko asukkaita aamupalalla, ja pian pöydän ääreen nostetaan myös päätään kääntelevä, silmiä avaava ja sulkeva, sekä välillä iloisesti kiljahteleva Paro-hylje.
 – Näitä Paro-hylkeitä tuskin olisimme saaneet ilman perintöä, toteaa osastonhoitaja  Sirkka-Liisa Vepsäläinen .
 – Hylkeet ovat olleet meillä vasta pari viikkoa ja ovat ehkä vielä vähän outoja, mutta niihin tutustutaan parhaillaan.
 Henkilökunnalla on nyt enemmän työvälineitä toteuttaa hyvää hoivaa.  Elina Rissa
 Kun ryhmäkodin asukas keskittyy hoivaamaan Paro-hyljettä, antaa se hoitajalle hetken aikaa vaikka auttaa muita asukkaita. Hylkeet sopivat myös ohjenuoraan hankkia erilaisia voimavaroja herätteleviä tarvikkeita vanhustyöhön.
 Kangasalan vt.vanhustyön johtaja Elina Rissa on iloinen, että kerrankin hankintoja voitiin tehdä ilman, että kaiken piti olla ehdottoman tarpeellista.  Anne Savin / Yle
 – Meillä kaikilla on hoivavietti, ja sen herättely tekee hyvää, sanoo vt.vanhustyön johtaja Elina Rissa.
 Uuden tekniikan tuominen vanhustyöhön ei pelottanut Rissaa, vaan robotteja lähdettiin kokeilemaan tilaisuuden auettua.
 Näitä Paro-hylkeitä tuskin olisimme saaneet ilman perintöä.  Sirkka-Liisa Vepsäläinen
 – Iäkkäät ja teknologinen kehitys on oma kenttänsä ja oma haasteensa, joten Paroilla me voimme lähteä hieman valottamaan ja testaamaan sitä kenttää, hän perustelee useiden tuhansien hintaisten robottien hankintaa.
 Työkaluja hyvään hoitotyöhön
 Rikun ryhmäkotiin saatu Motomed mahdollistaa harjoittelun myös pyörätuolissa istuen.  Anne Savin / Yle
 Kangasalan vanhustyöhön osoittamalla rahalla saatiin toki muutakin kuin hylkeitä.
 Tiensä päähän tulleita hoitosänkyjä uusittiin kerralla suuri määrä. Lisäksi ostettiin asukkaiden liikuntakykyä ylläpitäviä laitteita, televisioita ja erilaisia pelejä.
 Myös ylös nousemista helpottavat Armi-tuolit on havaittu hyviksi välineiksi harjoitella käsi- ja jalkavoimia. Uusia tuoleja on nyt kymmenen kaupungin eri yksiköissä.
 Perintörahoilla ostettujen tavaroiden on jo havaittu parantavan asukkaiden ja myös työntekijöiden arkea.
 – Henkilökunnalla on nyt enemmän työvälineitä toteuttaa hyvää hoivaa, Elina Rissa iloitsee.

Perintörahat toivat robottihylkeitä Kangasalan hoivakotien asukkaiden hellittäväksi: "Voi voi, älä itke! Minäkin nauran aina!"


Summary: Biohakkeroinnista tuli valtavirtaa. Seuraavaksi markkinoille odotetaan kehon sisälle asennettavia hyvinvoinnin mittaajia.

Kun joensuulainen  Reima Venhe  herää aamulla, hän katsoo ensimmäiseksi kännykkäsovelluksesta, onko saanut yöstään kruunun. Sen saa, jos sovelluksen laskemat unipisteet ovat vähintään 85, kun maksimi on 100. Hyvät unipisteet kertovat, että unta on tullut riittävästi ja että se on ollut laadukasta. Jos sovelluksen näytöllä komeilee aamulla kruunu, Venhe on tyytyväinen.
 Päivän aikana hän seuraa älyrannekkeestaan aktiivisuutta ja askelia. Jos rinkulat näytöllä kasvavat päivän aikana kokonaisiksi, tavoitteet on saavutettu. Sykkeen vaihtelu ja leposykkeen taso puolestaan antavat tietoa palautumisesta ja stressistä.
 Venheen älysormus toimittaa nykyisin myös vihkisormuksen virkaa. Se ja älyranneke keräävät päivittäistä tilastoa kehontoiminnoista. Niiden analysointi on Venheen mielipuuhaa. Hän mittaa itseään, koska tavoite on selkeä.
 – Haluan olla paras mahdollinen versio itsestäni. Sitä, mitä voi mitata, voi myös johtaa ja muuttaa. Olen vakuuttunut, että burn outit vähenisivät, jos ihmiset kiinnittäisivät enemmän huomiota näihin asioihin, Venhe sanoo.
 Reima Venhe mittaa kehon toimintaa ympäri vuorokauden älysormuksella ja -rannekkeella. Laura Kosonen / Yle
 Biohakkerointi löi läpi
 Terveyden mittaaminen on vahva trendi ja kannattava bisnes. Se mullistaa tulevaisuudessa myös terveydenhuollon, arvioi Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiön YTHS:n johtajaylilääkäri  Päivi Metsäniemi . Jatkossa lääkäriltä ei enää haeta apua kylmiltään, vaan tälle lähetetään etukäteen kattavat tilastot erilaisten mittareiden keräämää tietoa unesta, liikkumisesta tai sykkeestä.
 – Terveyden mittaaminen on lyönyt läpi viimeksi kuluneen vuoden aikana, eikä biohakkerointi ole enää pienen piirin outo harrastus. Ilmiö näkyy jo vastaanotoilla niin, että potilas saattaa pyytää lääkäriä analysoimaan keräämäänsä dataa, Päivi Metsäniemi kuvailee.
 Biohakkerointi tarkoittaa terveyden ja suorituskyvyn edistämistä itsensä mittaamisen ja erilaisten teknologisten välineiden avulla. Omat älyrannekemallit löytyy jo kaikilta valmistajilta. Niitä eivät käytä enää vain teknologiaintoilijat tai himoliikkujat, vaan yhä useammat nuoret ja työikäiset. Yksi mittaa yltääkseen huippusuorituksiin työssä tai liikunnassa, toinen taltuttaakseen stressiä.
 Seuraava askel ovat todennäköisesti kehon sisälle asennettavat mittarit, arvioi terveyden mittaamista tutkinut dosentti  Ari Haukkala  Helsingin yliopistosta. Myös Suoliston mikrobiomin eli bakteerikannan analysointi voi helpottua ja antaa tietoa ravinnon vaikutuksista elimistöön.
 Hankala sairaus kannusti muutokseen
 Reima Venhe olisi valmis asennuttamaan mittarin suolistoonsa saman tien, jos sellainen olisi saatavilla. Hän kiinnostui kehon tarkkailusta ja mittaamisesta kymmenen vuotta sitten saatuaan diagnoosin kroonisesta suolistosairaudesta. Venhe hoiti sairauttaan lääkärin määräämien lääkkeiden lisäksi tiukalla ruokavaliolla. Hän uskoo, että stressillä oli suuri vaikutus sairastumiseen.
 – Jos olisin silloin mitannut unta, unipisteet olisivat varmasti olleet luokattomat. Olen ollut kova huolestumaan etukäteen ja vatvonut asioita yökausia, Venhe sanoo.
 Sovellus neuvoo, ettei huonosti nukutun yön jälkeen kannata rehkiä. Laura Kosonen / Yle
 Mittaamalla untaan ja tekemisiään Venhe haluaa varmistua siitä, että elämän peruspalikat pysyvät tasapainossa. Mittarit kertovat hänelle, ettei väsyneenä kannata lähteä lenkille tai että raskas ateria illalla näkyy heti yöunen laadussa. Jos päivän askeltavoite näyttää jäävän vajaaksi, kannustaa se lähtemään kävelylle. Suurin työ stressin taltuttamiseksi on kuitenkin tehty korvien välissä.
 – Ihannetilanne on mielestäni se, että mittaamista ei enää tarvita. Yksi huonosti nukuttu yö ei merkitse vielä mitään, mutta jos mittaustulokset ovat huonot vaikka viikon putkeen, on aika tehdä jotakin. Mittaaminen kertoo, missä mennään.
 Nuorissa terveyden ylisuorittajia
 Kaikille kehon mittaaminen ei ole tie stressittömämpään elämään. Stressi ja palautuminen nousevat jatkuvasti esiin opiskelijoiden huolina YTHS:n vastaanotoilla.
 – Monet opiskelijat vaativat itseltään huippusuorituksia kaikilla elämän osa-alueilla. Silloin oman terveyden mittaaminen saattaa olla yksi stressinaihe lisää. Hyvinvoinnin ylisuorittajalle pelkkä askelmittarikin voi olla liikaa, YTHS:n johtajaylilääkäri Päivi Metsäniemi sanoo.
 Älyrannekkeisiin ja -sormuksiin liittyvissä sosiaalisen median keskusteluringeissä vertaillaan unipisteitä ja palautumisaikoja ja jaetaan vinkkejä entistä parempien tulosten saavuttamiseksi. Myös Reima Venhe tunnistaa, että terveydestä ja hyvinvoinnista voi tulla suoritus.
 Vuosien varrella Venhe on itsekin innostunut eri terveysbuumeista: yhtenä vuonna se oli juomaveden käsittely Kiinasta tilatulla ionisaattorilla, toisena vuonna kaapit täyttyivät kiinnostavista lisäravinteista. Tällä hetkellä Venhe kokeilee pätkäpaastoa. Hän myöntää, että hyvinvoinnin tavoitteluun saa upotettua loputtomat summat rahaa.
 Elintavat eivät muutu vain mittaamalla
 Kaikkein kiinnostuneimpia terveyden mittaamisesta ovat jo valmiiksi hyvinvoivat ihmiset. Toistaiseksi mittausvälineiden käyttö on koulutettujen ja keskiluokkaisten harrastus, ja riskinä on, että se saattaa kasvattaa väestön terveyseroja entisestään.
 Kansanterveyden pelastajiksi mittareista tuskin yksinään on. Useimmilla elintapojen muuttaminen vaatii kuitenkin muutakin kuin mittareiden antaman tiedon.
 – Olen enemmän zen kuin kymmenen vuotta sitten. Siihen on vaikuttanut eniten stressin selättäminen, Reima Venhe sanoo. Laura Kosonen / Yle
 – Käyttäytymisen muutos on aina vaikeaa. Tutkimukset kertovat, ettei kansanterveys parane pelkästään sillä, että ihmiset saavat lisää tietoa omasta terveydentilastaan. Lisäksi tarvitaan tukea ja opastusta, Ari Haukkala sanoo.
 Reima Venheelle kehon toimintojen mittaaminen on tuonut lisää hyvinvointia. Harrastus pysyy kohtuudessa, eivätkä laitteet määrää elämää liiaksi.
 – En jätä erikoisolutta juomatta illanistujaisissa mittareiden vuoksi. Olen huomannut, että paljon olennaisempaa on se, menenkö nukkumaan onnellisena ja hyvillä mielin.
 Millaisia kokemuksia sinulla on terveyden mittaamisesta? Osallistu keskusteluun. Keskustelu suljetaan 4.5. klo 18.
 Lue lisää:
 Sykemittari voi huijata törkeästi omistajaansa – Päivän kuntoilutavoite täyttyy jo sukkaa kutomalla tai moottoripyörällä ajamalla
 Nyt on aika höllätä: palautuminen kiinnostaa kuntoliikkujaa yhä enemmän, ja se näkyy muun muassa sykekelloissa
 Oletko sinäkin tietämättäsi biohakkeri? – Suomalaiset mittaavat omaa kehoaan entistä ahkerammin

Reima Venhe varmistaa älylaitteesta, onko elänyt oikein – Lääkäri: “Hyvinvoinnin ylisuorittajille pelkkä askelmittari voi olla liikaa”


Summary: Eniten töitä on sarvien konservoinnissa. Koko urakka on tarkoitus saada valmiiksi tämän vuoden aikana.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Museot, näyttelyt sekä historiallisten paikkojen ja rakennusten suojelu

Kokkolan luonnontieteellisen museon Kiepin kokoelmien konservointi on edennyt hyvin.  Tammikuisesta tulipalosta  saatiin pelastettua perhos- ja mineraalikokoelmat kokonaisuudessaan sekä iso osa Veikko Salkion kokoelmasta.
 Ne  siirrettiin tyhjillään olleeseen Ventuskartanoon , jonka tilat ovat tarkoitukseen ihanteelliset. Rakennuksessa on riittävästi tilaa ja erillisiä huoneita on niin paljon, että puhdistetut ja vielä puhdistusta odottavat näytteet voidaan pitää erillään.
 Tulipalon aiheuttamat menetykset itse kokoelmille jäivät lopulta melko pieniksi.
 Kokkolan kaupunki on päättänyt peruskorjata tulipalossa tuhoutuneen Kiepin rakennukset. Kaupunkiympäristöjohtaja Nina Kujalan mukaan museokorttelissa saattaa seistä entisennäköinen Kieppi ehkä parin vuoden kuluttua. Luonnontieteellisen museon vanha rakennus on suojeltu.
 Vakuutusyhtiö korvaa peruskorjauskulut. Näyttelyesineet korvataan 400 000 euroon saakka.
 Armas Järvelän yli 21 000 perhosen kokoelma säilyi vahingoittumattomana. Palomiehet kantoivat perhoskaappeja palon jaloista ulos ensitöikseen, ja kaapit suojasivat kokoelman todella hyvin.
 Myös linnunmunista suurin osa selvisi palosta, ne vain siirretään puhtaisiin laatikoihin.
 Linnuista suurin osa on tarkistettu ja huollettu, eikä niissä ollut suuria vaurioita. Nisäkkäissä on vielä paljon työtä, samoin sarvien konservoinnissa.
 Museopedagogi Mari Mäenpää Salkion kokoelman osan luona. Kalle Niskala / Yle
 – Varsinkin vanhan puolen varastosta on saatu talteen paljon sarvia, jotka ovat hyvinkin nokisia ja tummuneita. Niiden puhdistuksessa on iso työ edessä, sanoo museopedagogi  Mari Mäenpää.
 Veikko Salkio keräsi satoja sarvia; hänen kiinnostuksensa kohteena olivat epämuodostumat ja erikoisuudet.
 Salkion kokoamat pienoisdioraamat taas sisältävät aina myös sitä ympäristöä, jossa kukin eläin elää. Esimerkiksi sammalia ja oksia käydään etsimässä luonnosta ja niillä täydennetään dioraamoja ennen kuin ne pääsevät esille.
 Paineilmaa ja pesuainetta
 Museorakennuksen vanhan puolen romahtaneista raunioista löytyy yhä hyväkuntoisia, joskin nokisia esineitä.
 – Me emme anna periksi, vaan käymme niitä sieltä melkein viikoittain etsimässä, kertoo museoassistentti  Merja Passoja .
 Suurin osa näytteistä saadaan puhtaaksi hiukkasista kuivalla paineilmalla, jonka tehoa voi säätää. Paineilmalla puhdistetaan myös Viljo Nissisen mineraalikokoelma.
 Tarvittaessa käytetään sopivia pesuaineita. Esimerkiksi kalloihin tulleet murtumat liimataan. Osa likaisemmista töistä joudutaan tekemään ulkona, ja siksi niitä tehdään sään salliessa.
 Seija Jakobsson tuntee Salkion kokoelman jo sen syntyajoilta. Kalle Niskala / Yle
 Työhön on palkattu konservaattori  Seija Jakobsson , joka oli mukana jo Veikko Salkion kokoelmaa tehtäessä. Hänellä on vahva tietämys siitä, kuinka näytteet on täytetty.
 Lisäksi Luonnontieteellisestä keskusmuseosta Helsingistä saatiin vahvistusta omaan osaamiseen ja myös uusia vinkkejä.
 Konservointi valmiiksi tämän vuoden aikana?
 Milloin Kieppi avataan taas yleisölle, on vielä auki. Ennen tilojen avaamista Kieppi suunnittelee vievänsä esimerkiksi Loistavaa!-viikolla Isokylän koululle tutkimuspisteen, jossa opetuskokoelmia pääsee tutkimaan mikroskoopilla.
 Eläinten luita. Kalle Niskala / Yle
 Vielä kauan päätyö on silti saada konservointi loppuun. Lisäksi näytteet pitää kuvata ja digitoida. Toiveena on, että kaikki saataisiin käytyä läpi tämän vuoden aikana.
 – Me pyrimme siihen, että kun tilat ovat valmiit, niin näytteet voidaan siirtää sinne, sanoo Mari Mäenpää.
 Sarvet odottavat vuoroaan wc-tiloissa. Kalle Niskala / Yle
 Lue myös:
 Kokkolan museokorttelin tuhoisan palon syy selvisi: sai alkunsa sähkökaapista
 "Suru, kauhu ja paniikki – olen pelännyt pitkään, että tällaista voisi tapahtua": Kokkolan museokorttelin palossa oli ainekset laajempaankin tuhoon   Museokorttelissa tulipalo Kokkolassa: Luonnontieteellisen museon kokoelmista iso osa näyttää säästyneen – "Perhoset on pelastettu"

Luonnontieteellinen museo nousee tuhkasta Kokkolassa: palanut rakennus peruskorjataan, kokoelmien konservointi jatkuu vielä kuukausia


Summary: Kristiina Vuori on saanut nopeasti vankan lukijakunnan. Hän tekee paljon taustatutkimusta historiallisia kirjojaan varten. Hän lukee, tutkii ja vierailee tapahtumapaikoilla. Viimeisin romaani sijoittuu Viipuriin.

Kristiina Vuoren  jalat tutisevat. Takana on satojen rappusten kiipeäminen ylös Viipurin linnan Pyhän Olavin torniin. Heikkohermoisimmat pyörtävät jo ovella, sillä portaat kiertävät ylös pitkin tornin reunoja, keskellä on kymmenien metrien pudotus tyhjyyteen. Vaikuttaa myös siltä, etteivät portaiden turvarakenteet välttämättä vastaa suomalaisia standardeja.
 Korkeanpaikankammon uhmaaminen kuitenkin kannattaa, sillä huipulla silmien eteen avautuu huikea näkymä yli Viipurin. Kristiina Vuori sulkee hetkeksi silmänsä ja kuvittelee, millainen näky on ollut hänen kirjansa päähenkilön, Gunilla Besen, aikaan 1500-luvulla.
 – Täältä on nähnyt aika hyvin kaupungin ytimeen torille. Siihen aikaan liikuttiin paljon laivoilla, joten täältä oli hyvä tähystää myös merelle.
 Kristiina Vuoren historialliset viihderomaanit sijoittuvat yleensä keskiaikaan. Nella Nuora / Yle
 Viipurin linna on talven jäljiltä vielä kylmä. Tornissa hengitys höyryää, vaikka ulkona on lämmin kevätpäivä. Eikä ihme, sillä seinät ovat usean metrin paksuiset. Vaikka linna on muuttunut aikojen saatossa, ovat tornin alaosan paksut kiviseinät säilyneet 1200-luvulta, jolloin ruotsalaiset rakennuttivat linnan.
 Romantiikkaa, sitä pitää olla
 Kristiina Vuorelle linna on kuin koti, vaikka hän on vieraillut siellä vain kerran aiemmin. Viime vuosi kului enemmän tai vähemmän Viipurin linnassa, ainakin henkisesti, kun Vuori kirjoitti tarinaansa Viipurin valtiattaresta.
 Gunilla Bese  on todellinen historiallinen henkilö, joka hallitsi Viipuria kahden vuoden ajan, kun hänen miehensä kuoli. Paljon muuta hänestä ei tiedetäkään, joten Vuori sai käyttää mielikuvitustaan.
 – Bese oli kuitenkin ilmeisen vahva nainen, sillä hän onnistui neuvottelemaan itselleen hyvät tilukset Ruotsista, ennen kuin luopui Viipurin linnan hallinnasta.
 Kristiina Vuoren kirjoissa päähenkilö ja tapahtumapaikat on todellisia, mutta kaukainen keskiaika antaa mahdollisuuden mielikuvituksen käyttöön. Kuvassa Viipurin linnan ikkunoita ja näkymä niistä. Nella Nuora / Yle
 Pelkkä vahvuus ei kuitenkaan riitä mielenkiintoisen tarinan luomiseen. Täytyy olla salaisuuksia, kun kyseessä on viihteellinen romaani. Niitä Vuori kehitteli hahmolleen vanhoista lääkintäkirjoista.
 Romaanin Gunilla Besea riivasivat vimmakohtaukset ja kuumaverisyys. Vahvalla naisella oli mielenterveysongelmia, joita piti peitellä. Niitä tietenkin paranneltiin ajanmukaisesti yrttijuomilla.
 Gunilla Besen pääseminen romaanin päähenkilöksi ei ollut päivänselvää. Historiastamme löytyy kuuluisampiakin linnanvaltiattaria, kuten Hämeen linnaa hallinnut  Ingebor Tott . Hänen pääsynsä kirjanhenkilöksi tyssäsi ikään, sillä hän oli jo kuusikymppinen ollessaan Hämeen linnan päällikkö. Alle nelikymppinen Bese vei voiton, koska viihteellinen historiallinen romaani ei ole mitään ilman rakkautta. Romantiikka on genren ehdoton vaatimus.
 – Lukijoilla on aika tarkat vaatimukset. Kun he näkevät tälle lajityypille tunnusomaisen kirjan kannen, heidän odotuksensa heräävät. Olen kylläkin yrittänyt rikkoa tapoja nostamalla päähenkilöiksi kokeneempia ja kypsempiä naisia. Heistä on paljon kiinnostavampaa kirjoittaa kuin nuorista neidoista.
 Apua, virhe?
 Vaikka Kristiina Vuori on viihdekirjailija, hän on ehdottoman tarkka, että faktat ovat oikein. Hän tekee jokaista kirjaansa varten reilun parin kuukauden taustatyön ennen kuin ryhtyy kirjoittamaan. Hän lukee, tilaa kirjoja, googlaa ja tarvittaessa haastattelee asiantuntijoita. Nykyään hänen luottohenkilönsä on Helsingin yliopiston professori  Anu Lahtinen , jolle Vuori antaa käsikirjoituksensa tarkistettavaksi.
 – Joudun usein kysymään häneltä tehtiinkö keskiajalla näin tai puhuttiinko noin. Hän on verraton apu ja tietopankki. Toki itse vastaan faktojen paikkansapitävyydestä kirjoissani.
 Viipurin linnasta on hyvä tarkkailla kaupunkia. Nella Nuora / Yle
 Historianharrastajat ovat hyvin tarkkoja ja tarttuvat hanakasti virheisiin. Kaukainen keskiaika antaa kuitenkin paljon anteeksi, koska tuolta ajalta tieto on tulkinnanvaraista. Vuori kertoo saaneensa yhden sähköpostin uransa alkuaikoina lampaidenkasvattajalta. Tämä oli närkästynyt, kun Vuori oli kuvannut, miten lammasta kerittiin sylissä pidellen.
 – Hän pyysi minua tilalleen näyttämään, miten ihmeessä se muka tapahtuisi, muistelee Kristiina Vuori.
 Tunnollisena ihmisenä Vuori hätääntyi virheestään. Hän ryhtyi tutkimaan asiaa ja helpotuksekseen sai kuulla, että entisaikaan kotieläimet olivat paljon nykyistä pienempiä ja lampaita todellakin pystyi keritsemään sylissä pidellen.
 – Ranskassa asuva kollegani  Milja Kaunisto  lähetti minulle lohdutukseksi kuvan maalauksesta 1200-luvulta, jossa lammas oli keritsijän sylissä.
 Tunnelma on haettava tapahtumapaikoilta
 Faktoja varten Vuori tekee aina tutkimusmatkan kirjansa tapahtumapaikoille. Viipurin linna on nykyään hyvin erinäköinen kuin 1500-luvulla, jonne  Viipurin valtiatar  sijoittuu. Silti Vuori tutki tarkasti linnan huoneet ja ikkunoista avautuvat näkymät. Tärkeää on myös löytää sopiva tunnelma.
 – Täällä se on tosin hieman vaikeaa, toteaa Vuori kävellessään laminaattilattioilla linnan kamareissa.
 Viipurin linna on yhä restaurointityön alla. Ruotsalaisten 1200-luvulla rakennuttama linna on kokenut monia muodonmuutoksia ja laajennuksia. Keskellä salmea seisova linna on suosittu turistikohde etenkin kesällä.
 Tehdessään tutkimusmatkoja romaaniensa tapahtumapaikoille Kristiina Vuori kuvaa paljon ja tekee muistiinpanoja. Viipurin linnassa hän vieraili, kun käsikirjoituksen runko oli valmiina. Nella Nuora / Yle
 Viime syksyn vierailullaan Kristiina Vuori pääsi tutustumaan myös linnan kirjastoon, joka on yleensä suljettu. Vuori kuvasi tilan tarkasti ja siitä tulikin yksi romaanin tärkeimmistä paikoista. Romaanin Gunilla Bese vietti pitkiä aikoja kirjastossaan. Syventyessään kirjoituspuuhiinsa hänen hermonsa lepäsivät.
 – Kirjoittaminen oli hänelle henkireikä.
 Ikäkriisi sai kirjoittamaan
 Myös Kristiina Vuorelle kirjallisuus toi sisältöä elämään. Hänet sysäsi kirjoittamaan neljänkympinkriisi.
 Hän oli työskennellyt samassa yrityksessä lähes 20 vuoden ajan. Työtehtävät olivat muuttuneet ja vastuuta oli tullut lisää. Eräänä talvi-iltana Vuori oli lähdössä töistä kotiin. Pakkasta oli paljon ja auto jääkylmä. Siinä istuessaan ja katsellessaan työpaikkaansa Vuori ajatteli – tätä samaa pitäisi jaksaa vielä toiset parikymmentä vuotta.
 Silloin hän päätti ryhtyä toteuttamaan unelmaansa ja aloitti esikoiskirjan teon. Alku oli takkuista, sillä Vuori halusi kirjoittaa historiallista romaani, mutta häntä arvelutti, kun ei ollut opiskellut historiaa.
 – Olin markkinointialan ihminen, joten ajattelin ettei tietoni riitä.
 Ensimmäinen käsikirjoitus oli historiaan sijoittuvaa fantasiaa. Siinä ei niin haittaisi, jos faktat eivät ole kohdillaan. Pian Vuorelle kuitenkin tuli selväksi, että jos haluaa julkaista, kannattaisi vaihtaa tyylilaji realismiin. Pienen jupinan jälkeen Vuori muokkasi tekstiään ja toi mukaan todellista historiankirjoitusta. Se kannatti, sillä hän sai kustannussopimuksen ja ensimmäinen romaani  Näkijän tytär  julkaistiin vuonna 2012. Sen jälkeen kirjoja on syntynyt jo kahdeksan.
 Angelika-kirjat saivat innostumaan historiasta
 Vielä toisen romaanin Vuori teki työnsä ohessa. Hän heräsi viideltä aamulla kirjoittamaan, ajoi yhdeksäksi töihin ja jatkoi illalla kotona kirjoittamista. Se oli rankkaa. Kun Vuorelle tarjottiin ylennystä töissä, hän päätti muuttaa elämänsä lopullisesti. Hän irtisanoutui työstään ja heittäytyi vapaaksi kirjailijaksi.
 – Kyllä sitä vähän mietti kotona, että mitäs tuli tehtyä. Nyt täytyy vain toivoa, että siivet kantavat eläkkeelle asti.
 Tähän saakka Vuori on elänyt kirjoillaan ja saamillaan apurahoilla. Hän on saanut lyhyessä ajassa vankan lukijakunnan. Lukijoita tuntuu kiehtovan, että ajanvietteen ohella voi saada tiedonhippusia historiasta.
 – Itse en tykännyt ollenkaan historiasta kouluaikoina. Se oli pelkkää vuosilukuja ja sotia. Toivottavasti näiden tarinoiden kautta joku voi saada samanlaisen innostuksen historiaan kuten itse sain lukemalla Angelika-kirjoja.
 Tärkeintä on kuitenkin tuoda esiin naisia. Historiassa he ovat jääneet suurmiesten varjoon. Naisista ei kerrota tarinoita, joten Vuori on ottanut sen tehtäväkseen. Nykyään hän ottaa aiheensa ja henkilönsä historiasta ja värittää tarinat lajityypille sopivalla tavalla.
 Viihdekirjallisuutta pidetään yhä hömppänä
 Vuorelle oli alusta alkaen selvää, että viihteellinen romaani olisi hänen lajinsa. Hän luuli, että ajat olisivat muuttuneet siitä, kun  Kaari Utrio  aloitti kirjailijauransa ja sai osakseen halveksuntaa "hömppäkirjoistaan".
 – Väärin luulin, kyllä edelleen välillä kohtaan ennakkoluuloja. Monille viihdekirjallisuus on kirosana ja synonyymi hömpälle.
 Vuori nauttii kirjoittamisesta, mutta hänellä ei ole syvällistä agendaa. Hänellä ei myöskään ole tarvetta kirjoittaa jotain itsestään ulos.
 – Kirjoitan viihdyttääkseni. Haluan tehdä sen mahdollisimman hyvin ja myös kehittyä siinä.
 Kristiina Vuoren suku on Viipurin seudulta. Hän uskoo kirjoittavansa joskus toisenkin romaanin, jonka tapahtumapaikkana on Viipuri. Nella Nuora / Yle
 Uudet aiheet tulevat usein vastaan taustatutkimuksia tehdessä. Työ ruokkii itse itseään.
 – Tulen varmasti kirjoittamaan lisää Viipurista. Tämä on ollut niin merkittävä paikka historiassa. Lisäksi sukuni on täältäpäin kotoisin, joten seutu tuntuu hyvin kotoisalta. Kuten se on varmaan aika monelle suomalaiselle.
 Jutun kommentointimahdollisuus on auki klo 22.00 saakka. Tervetuloa mukaan.

"Vielä 20 vuotta tätä samaa?" – Kristiina Vuori otti lopputilin ja nykyään hän on suosittu viihdekirjailija


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Perintörahat toivat robottihylkeitä hoivakotien asukkaiden hellittäväksi
 Ilman perillisiä kuolleiden perinnöistä osa palautuu kuntien käyttöön. Esimerkiksi Pirkanmaalle on kolmen viime vuoden aikana palautunut valtiokonttorista yli viisi miljoonaa euroa. Kangasalla vanhustyöhön perintörahoista lohkaistu reilu 100 000 euroa on tuonut hoitolaitoksiin ylimääräistä hyvää. Katso videolta, miten hoivakodin  asukkaat tutustuvat Paro-hoivarobottiin .
 Suomi ollut yksi harvoista hyötyjistä ilmastonmuutoksessa
 Esko Jämsä / AOP
 Yhdysvaltalaisen tutkimuksen mukaan suuri osa eteläisen pallonpuoliskon maista on köyhtynyt entisestään, kun lämpeneminen on leikannut niiden talouskehitystä viimeisen puolen vuosisadan aikana. Sen sijaan  Suomi yhdessä muutaman muun pohjoisemman  maan kanssa on saanut huomattavaa taloudellista etua ilmastonmuutoksesta. Tutkijoiden mukaan muutos on melko varmasti hidastanut maiden välisten hyvinvointierojen kaventamista ja lisännyt maailman suhteellista köyhyyttä.
 Kristiina Vuori otti lopputilin ja ryhtyi viihdekirjailijaksi
 Kristiina Vuoren historialliset viihderomaanit sijoittuvat yleensä keskiaikaan. Nella Nuora / Yle
 Neljänkympin kriisi ajoi  Kristiina Vuoren  kirjoittamaan, ja hän on saanut  nopeasti vankan lukijakunnan . Vuori tekee paljon taustatutkimusta historiallisia kirjojaan varten. Hän lukee, tutkii ja vierailee tapahtumapaikoilla. Viimeisin romaani sijoittuu Viipuriin.
 Satavuotias teräsvaari ei ole Kaliforniassa mikään harvinaisuus
 Earl Williams vierailee usein Riversiden tukikohdassa, jossa hän työurallaan huolsi B-17 -pommikoneita.   Jennifer Cappuccio Maher / Getty Images
 Earl Williams  lopetti työnteon vasta kymmenen vuotta sitten. Herra Williamsin kaltaisia on  Yhdysvalloissa paljon , melkein viidennes yli 65-vuotiaista teki pari vuotta sitten töitä, ja yhä useampi siirtyy eläkkeelle osa-aikaisten työsuhteiden kautta. Myös politiikkaan on juurtumassa uudenlaista ikäajattelua. Se näkyy jo ensi vuonna pidettävissä Yhdysvaltain presidentinvaaleissa, johon on lähdössä mukaan iäkkäitä ehdokkaita.
 Sää jatkuu koleana, mutta takatalvi väistyy
 Yle
 Takatalvi väistyy hiljalleen viikonlopun aikana. Aluksi on kuitenkin koleaa ja lämpötila laskee öisin pakkasen puolelle. Päivällä lämpötila nousee etelässä ja lännessä noin viiteen asteeseen. Tänään sataa maan keskiosissa ja pohjoisessa sade voi tulla lumena. Päivällä sataa kuurottaisesti siellä sun täällä. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Kunnissa tehdään hyvää perintörahoilla, Vuori valloittaa historiallisilla kirjoillaan ja kylmä sää jatkuu


Summary: Taistelut, rahan puute ja poliitikot ovat vaikeuttaneet taudilta suojaavan uuden rokotteen jakamista.

Kongon demokraattisen tasavallan ebolaepidemia on vaatinut jo yli tuhat kuolonuhria, kertoi maan terveysministeriö perjantaina.
 Epidemia on jo historian toiseksi pahin. Vuosina 2014–2016 yli 11 000 ihmistä kuoli ebolaan Guineassa, Liberiassa ja Sierra Leonessa.
 Nyt käynnissä olevan epidemian pysäyttämistä ovat vaikeuttaneet Kongossa sotivat aseelliset ryhmät. Lisäksi osa alueen yhteisöistä on kieltäytynyt hoidosta.
 Maailman terveysjärjestö WHO arvioi, että epidemiaa ei saada lähiaikoina pysäytettyä.
 Alun perin WHO toivoi pystyvänsä hillitsemään epidemiaa uuden rokotteen avulla. Alueen taistelut, rahan puute ja poliitikot, jotka ovat käännyttäneet paikallisia ihmisiä terveydenhuoltoviranomaisia vastaan, ovat kuitenkin vaikeuttaneet rokotteen jakamista.
 WHO:n edustaja kuvaili tilannetta räjähdysherkäksi.

Jo yli tuhat kuollut ebolaepidemiassa Kongossa – Epidemia on jo historian toiseksi pahin


Summary: Kymmenettuhannet ihmiset saapuivat tervehtimään keisaria.

Japanin uusi keisari  Naruhito  on ensimmäisessä julkisessa puheessaan patistanut maataan tekemään yhteistyötä muiden maiden kanssa maailman rauhan puolesta.
 Keisari Naruhito piti puheensa Tokion keisarillisen palatsin parvekkeelta hurraavan yleisön edessä. Kymmenettuhannet ihmiset olivat tulleet kuulemaan keisaria.
 – Toivon vilpittömästi, että tämä maa, käsi kädessä ulkomaisten maiden kanssa, etsii maailman rauhaa ja tulevaa kehitystä, Naruhito, 59, totesi puheessaan.
 Uuden keisariperheen on tarkoitus tehdä lauantaina kuusi julkista esiintymistä. Virallinen valtaistumiselle nousemisen juhla järjestetään vasta lokakuussa.
 Ensimmäinen kerta yli 200 vuoteen
 Naruhito kruunattiin keisariksi  aiemmin tällä viikolla . Hän seuraa tehtävässä isäänsä  Akihitoa , joka  luopui vallasta  terveyssyistä.
 Kyseessä on ensimmäinen kerta yli 200 vuoteen, kun elossa oleva Japanin keisari luopui vallasta. Poikkeuksellisen vallanvaihdon mahdollisti erikoislaki, jonka maan parlamentti hyväksyi pari vuotta sitten.
 Naruhito on järjestyksessä 126:s Japanin keisari. Hän on ollut vuodesta 1993 naimisissa nyt keisarinnana toimivan  Masakon  kanssa. Pariskunnalla on yksi lapsi, vuonna 2001 syntynyt tytär  Aiko .
 Keisarin vaihtumisen myötä alkoi keisarillisen kalenterin uusi aikakausi Reiwa, joka tarkoittaa kaunista harmoniaa.
 Japanin keisarillista dynastiaa pidetään maailmanhistorian pisimpään jatkuneena katkeamattomana kuninkaallisena dynastiana. Perinnetiedon mukaan sen valtakausi on jatkunut yli 2 600 vuotta. Keisarin asema on nykyisin seremoniallinen.

Japanin uusi keisari vetosi maailmanrauhaan ensimmäisessä julkisessa puheessaan


Summary: Kaksikielisyys on kielten opettamisessa valttia, uskoo tamperelainen Merim Al-Kharsani.

Miten arabiaa äidinkielenään puhuva maahanmuuttajalapsi saadaan innostumaan suomen kielestä? Tietenkin kirjoittamalla arabiankielinen oppikirja, joka ei heti sukella vaikeimpiin sijamuotoihin ja kielioppivirheisiin.
 Tämän keksi 20-vuotias tamperelainen  Merim Al-Kharsani .
 – Maahanmuuttajalapset ja -aikuiset tarvitsevat etenkin motivaatiota ja toisekseen todella paljon kielioppia, Al-Kharsani sanoo ja hymyilee.
 Sosiaalisen median ansiosta Merim Al-Kharsani tajusi, että selkeälle, arabiankieliselle opetukselle on huutava tarve. Hän teki YouTubeen, Snapchatiin ja Facebook-ryhmäänsä lyhyitä ja selkeitä opetusvideoita.
 Pian niiden suosio yllätti Al-Kharsanin.
 Koska tilausta opetusvideoille oli niin paljon, hän alkoi miettiä muitakin keinoja auttaa maahanmuuttajia innostumaan suomen kielestä.
 – Arabiankielinen tyttö, joka taitaa myös suomen kielen voi olla maahanmuuttajille esimerkki, että katso, kyllä tämänkin voi oppia, Al-Kharsani toteaa.
 Lauantaina Tampereella Hervannan kirjastossa julkaistava kirja  Opi suomea Merimin kanssa  on saanut niin paljon ennakkotilauksia, että kirjan julkaisua päätettiin aikaistaa.
 Kahden kielen ja kulttuurin tulkki
 Merim Al-Kharsani on suomalainen, mutta hänen perheensä on kotoisin Irakista. Kaksikielinen Al-Kharsani tietää, miten erilaisia tapoja eri maissa on käyttää kieltä. Jo se mutkistaa matkaa oppia oman alkuperäiskielen rinnalle uusi äidinkieli.
 Kirjan kielioppiasiat on toki tarkistanut kokenut suomen kielen ja kirjallisuuden opettaja, mutta keskeisin asema oppikirjan teossa oli Al-Kharsanin oma kokemus ja ymmärrys kahdesta kielestä ja kulttuurista.
 – Ei arabiankieliselle voi opettaa suomea vain suomeksi. Oppikirjan pitää ammentaa molemmista kielistä, Al-Kharsani toteaa.
 Kaksikielisenä Merim Al-Kharsani tuntee molempien kielten sanojen sävyerot ja osaa täsmentää, mitä esimerkiksi sanonnoilla tarkoitetaan.
 Esimerkiksi Irakista saapuvan voi olla vaikea ymmärtää sananlaskuja, jotka ammentavat Suomen luonnosta ja maataloushistoriasta.
 Kaksikielinen Al-Kharsani osaa kyllä selittää, mitä tarkoitetaan kun esimerkiksi sanotaan, että joka kuuseen kurkottaa se katajaan kapsahtaa.
 Arabian kieltä taitamattoman olisi mahdotonta avata ja verrata kielten sävyjä ja eroja.
 – Sananlaskuissa olen pyrkinyt löytämään yhdistäviä tekijöitä molemmista kielistä. Uskon, että se auttaa niiden omaksumisessa.
 Opi suomea Merimin kanssa -oppikirja selventää myös puhe- ja kirjakielen eroja. Merim al-Kharsani
 Kieli kertoo kulttuurista
 Kieli kantaa kulttuurihistoriaa ja siksi Al-Kharsini halusi tuoda oppikirjaan kielen rinnalle myös Suomen kulttuuria.
 – Halusin tuoda kirjassa esiin myös suomalaisia merkkihenkilöitä  Runebergista  ja  Jotunista  alkaen.
 Kieli voi myös kertoa jotakin kielialueensa asukkaista. Merim Al-Kharsani on pistänyt merkille, että vaikka suomen kieli voi olla tunteikasta ja vahvaa, sitä usein käytetään ja kirjoitetaan lakonisemmin kuin arabiaa.
 – Arabiankielisessä tekstissä tunteet näkyvät vahvasti ja tunteita käytetään enemmän kuin suomen kielessä. Ehkä se johtuu Lähi-Idän sotaisasta historiasta.
 – Arabiankieliset ovat myös suomalaisia herkempiä. Kun suomalainen voi ottaa jonkun lauseen vain vastaan, arabiankielinen suhtautuu siihen aina tunteella. Tästä voi seurata väärinymmärryksiä, jos tätä ei tiedä, Al-Kharsini lisää.
 Merim Al-Kharsini opiskelee suomen kieltä Tampereen yliopistossa. Hänen haaveenaan on päästä suomen kielen opettajaksi, mutta myös kirjailijaksi.
 Al-Kharsini kävi Suomessa peruskoulua suomeksi, mutta kotona puhuttiin aina arabiaa. Kaksikielisyys ja kahden kulttuurin välissä kasvaminen aiheuttivat joskus ongelmia, mutta opettivat ymmärtämään ihmisiä ja ihmisyyttä ihmisten taustoista riippumatta.
 – Kieli ja sen syvällinen ymmärtäminen on avain sydämiin ja aivoihin, Al-Kharsini toteaa.
 Lue lisää:   Vuoden pakolaisnainen on abiturientti Rand Mohamad Deeb – rohkaisee maahanmuuttajia opettelemaan suomea

Suomen kielen opetus oli 20-vuotiaasta Merim Al-Kharsanista liian vaikeaa, siksi hän kirjoitti arabiankielisen oppikirjan kahdella äidinkielellään


Summary: Äkäslompolossa asuva Vesa Kaulanen ylläpitää petolintujen talviruokintapaikkaa.

Lappilaisen  Vesa Kaulasen  pihamaalla on useita linnunpönttöjä, mutta isoin ruokintapaikka sijaitsee parinkymmenen kilometrin päässä Äkäslompolosta. Siellä Kaulanen ruokkii kotkia, erityisesti alueella elävää vanhaa maakotkapariskuntaa.
 Pariskunnan muninta saattaa alkaa jo maaliskuussa, vaikka lämpötila meneekin öisin vielä reippaasti pakkasen puolelle. Hautominen kestää reilut 40 päivää ja poikasia kuoriutuu kerrallaan yksi tai kaksi.
 Kesän ajan vanhemmat vievät tuoretta riistaa kiireisinä suoraan pesälle. Syksyllä poikasen on aika lähteä omille teilleen.
 Talviruokinta vahvistaa lintuja
 Pesinnän onnistumiseen vaikuttaa erityisesti talven ja kevään ravintotilanne. Ruokinta auttaa pitämään pariskunnan hyvässä fyysisessä kunnossa siihen saakka, kun pesintäkausi alkaa.
 Apu on elintärkeää, sillä viimeiset pari vuotta maakotkien pesintätulos on ollut koko maassa heikko: vuonna 2018 onnistuneita pesintöjä oli 92.
 Kaulasen kojun lähimmän reviirin pesimämenestys on ollut hyvä, ja reviiri on ruokinnan ansiosta tuottanut poikasia keskimääräistä paremmin.
 – Poikasia ei tule joka vuosi, mutta se olisikin maakotkalle epänormaalia, kertoo Metsähallituksen Luontopalveluiden ylitarkastaja  Tuomo Ollila .
 Vesa Kaulasen kotkakojussa kuka tahansa voi katsella kotkien ruokailua läheltä ja lämpimänä. Yle/ Minttu Heimovirta
 Korppien show viihdyttää kotkia odotellessa
 Kaulasen tietojen mukaan tämä on ainoa kotkien ruokintapaikka Lapissa. Hän ruokkii kotkia syyskuusta toukokuulle kolariporoilla, poistometsästetyillä ketuilla ja sioilla.
 Koskaan ei tiedä milloin kotka saapuu haaskalle vai saapuuko lainkaan. Odotellessaan Kaulanen katselee korppien keskinäistä kommunikaatiota. Fiksuina ja sosiaalisina lintuina niillä on koko ajan jotain showta meneillään, lentonäytöksiä, leikkejä, kärhämiä tai toisten sukimista.
 – Niillä on sellainen äänivalikoima, että se on melkein parempi kuin Yleisradiolla.
 Korpit viihdyttävät kotkan odottajaa ruokintapaikalla. Yle/ Jari Salonen
 Kaulanen ei suinkaan ole ainoa, joka pääsee nauttimaan lintujen showsta ja äänistä. Paikalle voi kuka tahansa tulla katsomaan lintuja ilman kiikareita.
 – Kotka kun tulee tuohon 15 metrin päähän, niin se on vähän eri näköinen kuin silloin, kun se on täplä taivaalla.
 Maakotkan siipiväli on noin kaksi metriä.
 Maakotka on erämaiden lintu, joka elää vain pohjoisimmassa Suomessa. Yle/ Jari Salonen
 Fonzie-maakotka vs. reppana-merikotka
 Kun maakotka ilmestyy sadan metrin päähän ruokintapaikasta, korpit kaikkoavat. Maakotkalla on auktoriteettia.
 – Maakotka on kuin Fonzie, tukka geelillä laitettu ja nahkatakki päällä. Se osoittaa, "että minä olen muuten kova jätkä ja minusta näkee sen", kertoo Kaulanen.
 Maakotka on erämaiden lintu, joka elää nykyisin vain pohjoisimmassa Suomessa. Se saalistaa pienempää riistaa.
 Joskus ruokintapaikalle eksyy myös muuttomatkalla oleva merikotka, mutta sillä ei ole lainkaan samaa karismaa kuin maakotkalla.
 – Merikotka on vähän semmonen raukka ressukka koulukiusattu. Vaikka merikotka sanoisi mitä ja hyppisi tasajalkaa, niin kukaan ei korvaansa lotkauttaisi. Korpitkin vaan tönivät sitä syrjemmälle.
 Merikotka ei siis juuri muita lintuja pelota, vaikka Suomen suurimpana petolintuna ihmisen silmään hurjalta näyttääkin.
 Kotkien tiet eivät yleensä kohtaa, mutta riitatilanteessa merikotka saisi kyytiä Fonzie-maakotkalta.
 Korpit eivät pelkää merikotkaa samalla tavalla kuin maakotkaa, vaan päinvastoin kiusaavat isoa petolintua. Yle/ Jari Salonen
 Kotkat ovat kärsineet vainoista
 Sekä maa että- merikotkakannat ovat vajonneet vainojen takia. Ihmisten vihan lisäksi merikotka kärsi ympäristömyrkyistä ja vuonna 1975 Suomessa kasvoi vain neljä merikotkan poikasta.
 Aktiviisilla suojelutoimilla, erityisesti talviruokinnalla, kanta on saatu nousuun. Nykyisin Suomessa on jo yli 450 pesivää merikotkaparia ja 360 maakotkaparia. Maakotkien vaino saatiin loppumaan poronhoitoalueella sen jälkeen, kun korvausjärjestelmä uusittiin vuonna 1998.
 – Valtio maksaa paliskunnalle korvausta asutusta kotkanpesästä. Myös kotkan tappamasta porosta saa korvausta.
 Enää maakotkaa ei pohjoisessa vihatakaan niin kuin ennen ja kotkat pärjäävät nykyisin paljon paremmin. Suurin osa Suomen maakotkista asuu Lapissa.
 Merikotka on Suomen suurin petolintu, mutta häviää arvovallassa maakotkalle. Yle/ Jari Salonen
 Yksinkertaisten asioiden äärellä
 Vesa Kaulanen ei lintuharrastuksestaan huolimatta ole lintubongari, eikä häntä kiinnosta laskea pisteitä eri lajeista. Kaulaselle parasta on, kun lintu muuttaa hänen tekemäänsä asuntoon asumaan.
 – Kaikista mukavinta on niiden seuraaminen ja kaikki väkertäminen lintujen kanssa.
 Kaulanen onkin virittänyt moneen pönttöön kameran, jotta voi seurata lintujen pesätouhuja tarkemmin.
 – Siinä pysyy luonto lähellä ja pysyy itsekin jollain lailla järkevänä, kun katselee tämmöisiä yksinkertaisempia asioita.

Suurin osa Suomen maakotkista asuu Lapissa –Vainotun lajin kanta on saatu nousuun muun muassa talviruokinnalla


Summary: Etelä-Pohjanmaalla sijaitsevan Evijärven säännöstelykäytäntöä muutettiin vuosi sitten. Nyt järven pinta on asukkaiden mukaan liian matalalla.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

Kari Laukkonen  on seurannut Evijärven tilaa jo 60 vuotta. Hän on huolissaan erityisesti Evijärven kevätsäännöstelystä, joka on tänä keväänäkin laskenut vedenpinnan järvessä tavallista alhaisemmalle tasolle jo valmiiksi matalassa järvessä.
 Evijärven keskisyvyys on noin 1,5 metriä. Laukkonen murentii, että viime syksynä vedenpinta jäi matalaksi ja nyt keväällä, kun sitä vielä laskettiin lakisääteisesti, pinta on hänen mukaansa jo liian alhaalla.
 – Vesi on vähissä, ja viime kesänä se oli niin matalalla, että potkureita meni rikki, Laukkonen kertoo.
 Kari Laukkosen mukaan evijärveläiset toivovat viranomaisilta harkintaa erityisesti Evijärven kevätsäännöstelyyn. Turhautuneet kuntalaiset  ovat väläytelleet  ratkaisuksi jopa omaa "patokapinaansa".
 – Keskustellaan isoista asioista, sanoo evijärveläinen Kari Laukkonen.
 Tuomo Rintamaa/Yle
 Evijärveläisten kapina "Lappajärven malliin"
 Tämä ei ole ensimmäinen kerta, kun Ähtävänjoen vesistössä ollaan huolissaan vedenpinnan korkeudesta. 40 vuotta sitten, toukokuun 2. päivä 1979, lappajärveläisten parikymmentä vuotta kasvanut tyytymättömyys Lappajärven säännöstelyyn  purkautui toiminnaksi .
 Järven säännöstelysuunnitelmissa edellytettyä kevättulvaa ei tullutkaan ja järven tila oli surkea.
 Kuntalaisten lähetystö oli käynyt jo talvella maa- ja metsätalousministerin pakeilla vaatimassa järven säännöstelyn muuttamista, mutta tuloksetta.
 Kun yli 5000 kuntalaisen allekirjoittamalla adressilla ei saatu järven tilanteeseen toivottua parannusta, lastasivat lappajärveläiset 2. toukokuuta traktoreihinsa kiviä, jotka kipattiin Ähtävänjoen ylittävältä Niskan sillalta jokeen.
 "Patokapinassa" jokeen päätyi kaikkiaan 400 kuutiometriä kiviainesta. Syntyi luvaton kivipato, jolla oli toivottu tulos: muutos järven säännöstelyyn.
 Kymmenen senttiä korkeammalle
 Etelä-Pohjanmaan Ely-keskuksessa tiedetään, että Evijärven vedenpinnan korkeus herättää kovaa keskustelua.
 Vesitalousasiantuntija  Katja Haukilehdon  mukaan järven vedenpintaa on pidetty pitkään viitisen senttimetriä säännöstelyluvassa määritellyn tavoitevyöhykkeen yläpuolella. Vuosi sitten kuitenkin päätettiin, että kunnan kanssa sovitusta käytännöstä luovutaan ja Evijärven säännöstelyssä palataan luvanmukaiseen käytäntöön.
 – Viime keväästä lähtien on pysytty tavoitevyöhykkeellä, mutta sitten sattui vielä kuiva kesäkin, jolloin haihtuminen oli suurta, Haukilehto sanoo.
 Rajojen nostaminen 10 senttimetrillä vastaisi aika lailla sitä, mikä käytäntö on ollut pitkän aikaa.  Katja Haukilehto
 Keväinen vedenpinnan alentaminen eli “kevätkuoppa” taas tehdään siksi, että sen avulla saadaan laskettua vedenpintaa ennen lumien sulamista ja kerättyä vettä järveen niin, etteivät juoksutusmäärät olisi niin suuria.
 – Siitä on eniten hyötyä runsaslumisina talvina, Haukilehto sanoo.
 – Pitäisi olla herkät korvat ja herkkä sydän mietittäessä, että pitääkö tehdä "kevätkuoppa", kun virtaamaa ei tule, sanoo puolestaan ranta-asukas Kari Laukkonen.
 Katja Haukilehdon mukaan kevätkuopasta luopuminen tarkoittaisi järven alapuolisilla alueilla virtaaman kasvattamista. Siksi Ely-keskus pohtii järven säännöstelyrajojen nostamista 10 senttimetrillä.
 – Rajojen nostaminen 10 senttimetrillä vastaisi aika lailla sitä, mikä käytäntö on ollut pitkän aikaa, Haukilehto sanoo.
 Vesitalousasiantuntija Katja Haukilehto Etelä-Pohjanmaan Ely-keskuksesta. Tuomo Rintamaa/Yle
 Haittaselvitykset tehty
 Ely-keskuksen Evijärven ranta-asukkaille tekemässä kyselyssä säännöstelyrajojen nostaminen sai kannatusta. Katja Haukilehdon mukaan se voisi olla mahdollinen ratkaisu Evijärven tilanteeseen.
 – Evijärven ja Lappajärven säännöstelyluvat ovat muodostuneet pitkällisen prosessin seurauksena. Helpointa on nostaa kaikkia rajoja, sillä silloin ei vaikuteta järven alapuolisiin tai yläpuolisiin vedenkäyttäjiin, Haukilehto sanoo.
 Jos vedenpintaa nostetaan, tarkoittaa se kuitenkin myös selvitystä nostamisen haitoista sekä esimerkiksi viljelijöille mahdollisesti maksettavien haittakorvausten määrittelemistä. Nämä selvitykset on tehty.
 – On määritetty, mitkä alueet jäävät vedenpinnan alle ja mille alueille nostamisella aiheutetaan lisävettymistä, Haukilehto sanoo.
 Kaarenhaaran säännöstelypato Evijärven alajuoksulla. Tuomo Rintamaa/Yle
 Asukkaat mukaan järven puolesta
 Kari Laukkoselle suunnitelma järven säännöstelyrajojen nostamisesta kelpaa. Hän peräänkuuluttaa jatkuvaa keskusteluyhteyttä päättäjien ja järven käyttäjien välille, sekä luonnonarvojen kunnioittamista.
 – Luontoarvot ovat nyt voimakkaasti esillä. Tämä järvi ja koko Ähtävänjoki-vesistö ovat todella arvokkaita, Laukkonen sanoo.
 Vaikka Lappajärvellä tyytymättömyys Lappajärven vedenkorkeuteen johti vuonna 1979 patokapinaan, näyttää siltä että keskusteluyhteys toimijoiden välillä on niin hyvä, että Evijärvellä saatetaan 2019 selvitä ilman rajua kansalaistoimintaa.
 Laukkosen mukaan viranomaisten joustavuuden lisäksi järven hyvinvointi edellyttää kuitenkin myös asukkaiden aktiivisuutta.
 – Toivon aktiivisuutta myös paikkakuntalaisilta sen suhteen, että järven eteen tehdään kaikki, mitä voidaan.

Säännöstely suututti pienen Evijärven ranta-asukkaat: "Viime kesänä vesi oli niin matalalla, että potkureita meni rikki" – nyt Ely-keskus harkitsee rajan nostamista


Summary: Omasta kehosta nauttiminen ja mielihyvän lähteisiin vapautuneesti tutustuminen ei aina ole helppoa, sanoo seksologi.

Voisiko e-seksuaalisuus olla uusi seksuaalisuuden muoto? Näin pohtii nettipettämiseen ja uskottomuuteen perehtynyt tietokirjailija  Tuija Säteri .
 – Se tarkoittaa, että ihminen toteuttaa seksuaalisuuttaan verkossa tai muuten sähköisesti ilman, että hänellä on fyysistä kontaktia toiseen ihmiseen. Nettihän tarjoaa moninaiset mahdollisuudet tällaiseen, Säteri mietiskeli  Yle uutisten haastattelun  yhteydessä aiemmin keväällä.
 Säterin mukaan e-seksuaalisuus ilmenee muun muassa seksiviestittelynä netissä, nettikameraseksinä, pornon katsomisena ja deittisivustoilla surffaamisena.
 – Kutsuisin sitä e-seksuaalisuudeksi, vaikka siinä ei fyysisesti tavata ketään. Kuitenkin pelkkä mukanaolo tempaa ihmisiä mukaansa.
 E-seksuaalisuus voi sopia elämänvaiheeseen
 Kliininen seksologi  Tiina Vilponen  pitää e-seksuaalisuus-termiä hyödyllisenä itsetutkiskelun työkaluna.
 – Kun jollekin asialle löytyy sana, se antaa luvan. Jokaisella on oma tapansa elää seksuaalisuuttaan todeksi. On tärkeää ettei mielihyvän kohteita tuomita tai vähätellä.
 Seksuaalisuus myös muuttuu elämän ja elämäntilanteiden myötä. Voi olla, että e-seksuaalisuus sopii yhteen elämänvaiheeseen ja hetkeen. Se ei tarkoita, että niin olisi loppuelämän ajan. Syyllisyys omasta nautinnosta kannattaa heittää pois.
 – On hyvä, että ihminen tiedostaa mitä tekee, pystyy säätelemään sitä ja saa siitä nautintoa. Jos se täyttää ihmisen sen hetkisen tarpeet, se on riittävää ja hyvää, Vilponen sanoo.
 Ihmissuhdeterapia auttaa löytämään omanlaisen seksuaalisuuden
 Tiina Vilponen toimii  Sexpon vappuna avatun uudenlaisen Ihmissuhdeterapiakeskuksen  johtajana. E-seksuaalisuus on yksi esimerkki siitä, miten monimuotoista ihmisten seksuaalisuus voi olla.
 Moni on kuitenkin hukassa omien halujensa ja mieltymystensä kanssa. Seksuaalisuutta ja seksiä ajatellaan helposti yhteiskunnassa vallitsevien normien mukaisesti.
 Muita vaihtoehtoja ei ehkä uskalleta tai edes osata pohtia. Sitten ihmetellään, miksi haluttomuus tuntuu olevan uusi kansantauti.
 – Omasta kehosta nauttiminen ja seksuaalisen mielihyvän lähteisiin vapautuneesti tutustuminen ei ole aina helppoa, huokaa Tiina Vilponen.
 Sexpon Ihmissuhdeterapiakeskuksen johtaja Tiina Vilponen Paula Tiessalo / Yle
 Tiina Vilponen toivoo, että ihmiset uskaltaisivat vapaammin tutkiskella omia mieltymyksiään, identiteettiään ja ihmissuhteitaan, ja tarvittaessa myös määritellä niitä uudestaan. Tähän uudessa Ihmissuhdeterapiakeskuksessa halutaan antaa tukea.
 – Kannattaa miettiä, tulevatko paineet tietynlaiseen elämään ulkopuolelta. Onko ihminen vaikka jollain lailla pakotettu jossain elämänvaiheessa tekemään ratkaisuja, jotka eivät enää tunnu hyviltä ja tuottavat pahoinvointia.
 Keskusteluapu ei myöskään enää rajoitu vain seksuaalisiin ongelmiin tai pariskuntiin.
 – Parinormatiivisuus on jo pitkään ollut meille kuin piikki lihassa. Ihmissuhdetaitoihinsa voi tarvita apua vaikka ei olisikaan ihmissuhteessa, selittää Sexpon toiminnanjohtaja  Tommi Paalanen .
 Häpeä pois, nautinto tilalle
 Keskusteluavun saaminen on pyritty tekemään aiempaa helpommaksi muun muassa etäyhteyden avulla. Näin apua voi saada jo siinä vaiheessa, kun jokin asia mietityttää ja ennen sen mahdollista kriisiytymistä.
 – Kysymykset voivat liittyä sukupuolen kokemukseen, fetisseihin tai miten haluaa elää ihmissuhteissaan, luettelee kliininen seksologi Tiina Vilponen.
 Jos ihminen siis kokee olevansa tyytyväinen vaikka juuri e-seksuaalisuuden kautta, ei siitä tarvitse kokea häpeää eikä syyllisyyttä. Ongelmaksi se muodostuu vasta silloin, jos ihminen kokee haluavansa toisenlaisia ihmiskontakteja, mutta jostain syystä ei pysty niitä rakentamaan.
 Tänä vuonna  50 vuotta täyttävä Sexpo  on toimintansa alusta asti julistanut seksuaalisuuden ilosanomaa ja opettanut suomalaisille, että seksistä saa nauttia. Myös Ihmissuhdeterapiakeskuksen toiminta perustuu seksipositiivisuuteen ja siellä järjestettävän monenlaisen toiminnan toivotaan lisäävän keskustelua nautinnosta.
 Samalla halutaan vähentää seksuaalisuuteen yhä liittyvää häpeää.
 – Me haluamme rohkaista tekemään seikkailuja omaan seksuaalisuuteen. Se ei ole itsekästä, sillä kun yksilö tuntee itsensä paremmin ja voi hyvin, myös hänen ihmissuhteensa ja sitä kautta toiset ihmiset voivat todennäköisesti paremmin, Vilponen sanoo.

Rikasta seksielämää voi viettää myös tietokoneruudun ääressä – Uudenlainen ihmissuhdeterapia heittää häpeän nurkkaan


Summary: Ruotsin pääministeri Löfven alleviivasi Ykkösaamun haastattelussa, että Suomi päättää hankkinnasta itse.

Suomen seuraavan hallituksen yksi keskeisimmistä päätöksistä liittyy hävittäjiin. Hallituksen pitäisi päättää, minkä maalaisilla hävittäjillä Suomi jatkossa pitää yllä puolustusvalmiuttaan.
 Tarjouskisassa on mukana usean maalaisia yrityksiä ja ruotsalainen Saab on mukana omalla Jas Gripen -hävittäjällään.
 Ruotsin pääministeri  Stefan Löfven  sanoo Ylen Ykkösaamun haastattelussa, että ruotsalaishävittäjien hankinta helpottaisi Suomen ja Ruotsin yhteistyötä.
 – Ensinnäkin kunnioitan suomalaista poliittista prosessia ja sen itsenäisyyttä tehdä päätöksiä. On kuitenkin selvää, että yhteistyö on helpompaa, jos molemmilla on samaa materiaalia käytössä. Gripen on fantastisen hyvä kone.
 Löfven sanoo, että Suomen ja Ruotsin suhde ei ole riippuvainen siitä, keneltä Suomi päättää hävittäjät ostaa.
 Kyse ei ole kuitenkaan pienestä päätöksestä. Hankinnan hinnaksi on arvioitu 7–10 miljardia euroa ja tarjouspyyntö on lähetetty yhteensä 64 hävittäjästä.
 Hankintahinnan päälle tulevat vielä koneiden elinkaarikustannukset. Hankintahinta voi olla alle puolet kokonaiskustannuksista.
 Hallitus tekee päätöksen asiasta vuonna 2021.
 ”Toivon, että blokkipolitiikan aika olisi ohi”
 Useat politiikan tarkkailijat ovat arvioineet, että Suomen hallitusneuvotteluista muodostuu vaikea prosessi. Suurin puolue SDP sai niukan vaalivoiton ja puolueiden vaalilupauksissa näyttää olevan isoja eroja keskenään.
 Ruotsin hallitusneuvotteluissa oli samoja elementtejä syyskuussa 2018, jolloin valtiopäiväpuolueilta meni lähes puoli vuotta hallituksen muodostamiseen. Tämä oli ennätyksellisen pitkä aika.
 Pääministeri Löfven ei kuitenkaan neuvo hallitustunnustelija  Antti Rinnettä  (sd.), miten hallituksen saisi muodostettua nopeasti.
 – Olen varovainen, kun kommentoin toisen maan politiikkaa, koska toisten maiden historia on erilainen. Suomella on itse asiassa enemmän kokemusta kompromissien tekemisestä.
 Löfven viittaa sanomisellaan ennen kaikkea Ruotsissa vallinneeseen blokkipolitiikkaan, joka raukesi viime talven hallitusneuvottelujen jälkeen.
 Vaaleissa punavihreä blokki sai 40,6 prosenttia äänistä, kun taas porvariblokille kannatusta kertyi 40,3 prosenttia. Blokkien ulkopuolella oleva ruotsidemokraatit sai puoletaan 17,6 prosenttia kaikista äänistä.
 Tulos johti siihen, ettei kumpikaan blokki pystynyt muodostamaan yksin enemmistöhallitusta.
 Lopulta Ruotsin demarit muodostivat vähemmistöhallituksen ympäristöpuolueen kanssa. Vähemmistöhallitus saa tukea sekä liberaaleilta että keskustapuolueelta, jotka kuuluivat aiemmin porvariblokkiin. Käytännössä tämä tarkoitti blokkipolitiikan loppua ainakin tällä hallituskaudella.
 "Toivon, että blokkipolitiikan aika on ohi."  Ruotsin pääministeri Stefan Löfven
 – Toivon, että blokkipolitiikan aika on ohi. Blokkipolitiikassa on vain kaksi vaihtoehtoa, jotka ovat keskenään vastakkaisia. Minusta ei ole fiksua, että vaihtoehtoja on vain kaksi, kun parlamentissa on kahdeksan puoluetta.
 Löfven sanookin, että vaalien jälkeen olisi aina tärkeää saada toimintakykyinen hallitus kasaan nopeasti. Demarit ovat päättäneet, että he menevät seuraaviin vaaleihin vain omana itsenään, eikä osana blokkia.
 Tosin ruotsidemokraattien kanssa Ruotsin sosialidemokraatit eivät suostu edelleenkään tekemään yhteistyötä.
 ”Venäjä ei ole suora turvallisuusuhka”
 Venäjän ja Ruotsin välisessä kanssakäymisessä on ollut nähtävissä pientä lämpenemistä. Pääministeri Löfven tapasi huhtikuussa presidentti  Vladimir Putinin   arktisessa foorumissa .
 – Haluamme aina, että Ruotsilla on mahdollisimman hyvät suhteet Venäjään. Venäjä on kuitenkin suuri maa ja meidän suuri naapuri.
 Maiden suhteet ovat olleet Ukrainan kriisin jälkeen koetuksella. Maiden ylin poliitiinen johto ei ollutkaan tavannut vuosiin ennen huhtikuun tapaamista.
 Huhtikuinen tapaaminen ei Löfvenin mukaan kuitenkaan tarkoita sitä, ettei ikäviä asioita käsiteltäisi maiden välillä. Yksi näistä asioista on Krimin valtaus ja Ukrainan kriisi.
 Löfven ei pidä Venäjää suorana uhkana Ruotsille. Ukrainan tapahtumat kuitenkin osoittavat Löfvenin mukaan sen, että Venäjä haastaa Euroopan turvallisuusjärjestystä.
 – Sitä emme hyväksy.
 Suomen ja Ruotsin puolustusyhteistyöhön Löfven on tyytyväinen. Löfvenin mukaan myös maailmalla on huomattu, että Suomi ja Ruotsi ”ottavat vastuun lähialueestaan”.
 Lue lisää:
 Suomi lähetti Hornetien seuraajan tarjouspyynnöt – tarjous pyydetään 64 hävittäjästä

Stefan Löfven Ylen Ykkösaamussa: Maiden yhteistyö helpottuisi, jos Suomi ostaisi ruotsalaishävittäjiä – "Gripen on fantastisen hyvä kone"


Summary: Disneyland on merkittävä tulonlähde Kaliforniassa. Uusi teemapuisto aukeaa kuun lopussa.

Toukokuun neljäs päivä on Tähtien sota -faneille tuttu päivä. Yhdysvalloissa Kalifornian osavaltiossa tänään on ihan virallisestikin Tähtien sota -päivä.
 Osavaltion lainsäätäjät päättivät  virallistaa Tähtien sota -päivän  aiemmin tällä viikolla.
 Päätöksellä juhlistetaan kuun viimeisenä päivänä avattavaa Disneylandin uutta  Galaxy's Edge -teemapuistoa .
 Esityksessä perusteltiin, kuinka tärkeitä Disneyland ja Tähtien sota osavaltiolle ovat.
 Disneyland on Orange Countyn suurin työnantaja ja tuo Kalifornian taloudelle 5,7 miljardia dollaria. Anaheimin kaupungille uusi teemapuisto lupaa esityksen mukaan ainakin 14 miljoonaa dollaria uusia verotuloja.
 Laajennus toi esityksen mukaan 5 500 väliaikaista työpaikkaa ja 1 400 uutta, pysyvää työpaikkaa.

Tähtien sota -päivästä tehtiin virallinen Kaliforniassa – päätöksellä juhlitaan Disneylandin uutta teemapuistoa


Summary: Verohallinto yrittää saada uudistuksella suomalaiset hoitamaan veroasiansa verkossa.

Verohallinto on totuttuun tapaan lähettänyt lähes viidelle miljoonalle veronmaksajalle esitäytetyn veroilmoituksen postitse. Tänä vuonna jo ilmoituksen ulkoasu poikkeaa entisestä. Iso paperinen lakana on vaihtunut nippuun A4-kokoisia papereita.
 Eivätkä uudistuneen veroilmoituksen muutokset lopu tähän. Veroilmoitukseen on koottu entiseen tapaan tiedot verotuksestasi, mutta korjauksia ja täydennyksiä ei voi enää tehdä postissa tulleisiin papereihin.
 Verohallinto suosittelee täydentämään veroilmoitusta sähköisesti viime marraskuussa henkilöasiakkaille avatussa uudessa OmaVero -palvelussa.
 – Sinne voi kirjautua pankkitunnuksillaan tai mobiilivarmenteella ja sieltä löytyy sama veroilmoitus, johon muutokset voi tehdä, Verohallinnon henkilöverotuksen viestintäpäällikkö  Nilla Hietamäki  kertoo.
 Arviolta yli puolet veronpalautusta saavista saa ne tänä vuonna jo 6. elokuuta, ja mätkyjä saaneista noin puolella ensimmäinen eräpäivä on 1. elokuuta.  Nilla Hietamäki
 Viime vuonna 1,45 miljoonaa suomalaista täydensi veroilmoitustaan ja heistä yli 60 prosenttia teki sen verkossa. Uudistuneen veroilmoituksen taustallakin on verohallinnon järjestelmäuudistus, jonka tavoitteena on saada suomalaiset hoitamaan veroasiansa verkossa ja näin nopeuttamaan verotuksen rytmiä.
 – Näin saadaan aikaistettua verotuksen valmistumista. Arviolta yli puolet veronpalautusta saavista saa ne tänä vuonna jo 6. elokuuta, ja mätkyjä saaneista noin puolella ensimmäinen eräpäivä on 1. elokuuta, Hietamäki toteaa.
 Mutta jos haluat täydentää veroilmoitustasi paperilla, niin uudistus on tehnyt sen mutkikkaammaksi. Esimerkiksi matkakulujen ja kotitalousvähennysten ilmoittamiseen on tulostettava lomakkeet verohallinnon sivuilta, pyydettävä ne puhelimitse tai haettava verotoimistosta. Myös palautuskuori muutoslomakkeille on pyydettävä lähettämään tai haettava itse, jos ei halua itse maksaa kirjekuorta tai postimaksua.
 Tästä ovat älähtäneet esimerkiksi eläkeläiset. Viime vuonna veroilmoitustaan täydensi noin 80 000 yli 68-vuotiasta ja heistä puolet teki sen lähettämällä muutokset palautuskuoressa.
 Nilla Hietamäki verohallinnosta perustelee palautuskuorien poisjättämistä veroilmoituksista sillä, että 90 prosenttia niistä on päätynyt roskiin.
 Jos haluat täydentää veroilmoitusta paperilla, niin kaikki lisäykset ja korjaukset on tehtävä erillisille lomakkeille. Niitä voi tulostaa verohallinnon sivuilta, tilata puhelimitse tai hakea verotoimistosta.   Henrietta Hassinen / Yle
 Muista nämä muutokset, kun teet veroilmoitustasi
 1. Veroilmoitus ei ole enää täytettävä lomake vaan pelkästään tuloste verotustiedoista.
 Tarkista esitäytetty veroilmoitus entiseen tapaan. Jos kaikki tiedot ovat oikein, sinun ei tarvitse tehdä mitään. Mutta jos täytyy, et voi enää korjata tai täydentää tietoja sinulle lähetettyyn paperiseen veroilmoitukseen.
 2. Muutokset voi tehdä sähköisesti verohallinnon uudessa OmaVero-palvelussa.
 Postitse saamasi esitäytetty veroilmoitus näkyy verkossa  OmaVero-palvelussa . Voit kirjautua sinne verkkopankkitunnuksillasi tai mobiilivarmenteella ja tehdä tarvittavat korjaukset tai täydennykset.
 Istunto kestää kerrallaan korkeintaan tunnin, mutta kaikkia muutoksia ei tarvitse tehdä kerralla. Voit täydentää ja lähettää tietoja useamman kerran. Tietoja ei voi tallentaa, vaan ne lähetetään jokaisen istunnon jälkeen.
 3. Paperiset muutokset ovat yhä mahdollisia.
 Puuttuvia tietoja ei voi enää merkitä postin tuomaan esitäytettyyn veroilmoitukseen, vaan erillisiin lomakkeisiin. Tarvittavat lomakkeet esimerkiksi kotitalousvähennysten, matkakulujen tai vuokratulojen ilmoittamiseen voit tulostaa esimerkiksi osoitteesta  vero.fi/lomakkeet . Voit myös pyytää lomakkeita verotoimistosta tai puhelimitse numerosta 029 497 030.
 Veroilmoituksen mukana ei enää tullut myöskään palautuskuorta, joten sekin on tilattava kotiin tai haettava verotoimistosta. Tai sitten voi ostaa oman kuoren ja maksaa postimaksun.
 4. Veroilmoituksen muutosten jättöpäivät ovat tänä vuonna 7., 14. tai 21. toukokuuta.
 Jokainen näkee oman täydennysten määräpäivänsä paperisesta esitäytetystä veroilmoituksesta ja OmaVero-palvelusta.
 5. Tee muutokset ajoissa etenkin, jos teet ne paperille ja lähetät postissa.
 Veroilmoituksen muutosten on oltava perillä viimeistään määräpäivänä. Verkossa ilmoitusta ehtii täydentämään vielä määräpäivänäkin, mutta postissa lähetettyjen täydennyslomakkeiden pitää olla perillä määräpäivänä. Verohallinto on ohjeistanut varaamaan postinkulkuun viikon verran.
 Jos ilmoitus ei ole perillä määräpäivänä, saatat joutua maksamaan myöhästymisestä 50 euron myöhästymismaksun.
 6. Veronpalautukset ja mätkyjen maksupäivät aikaistuvat, eivätkä ole enää kaikille samat.
 Verotus päättyy nyt eri asiakkailla eri aikaan, mikä vaikuttaa myös veronpalautusten ja mätkyjen maksuaikaan.
 Arviolta yli puolet verovelvollisista saa veronpalautuksensa tililleen entisen joulukuun sijaan jo 6. elokuuta. Joku voi saada veropalautuksensa jo heinäkuun puolella.
 Jäännösveroja maksavista noin puolella ensimmäinen eräpäivä on jo 1. elokuuta ja toinen eräpäivä 1. lokakuuta.
 Maksupäivät näkyvät omasta verotuspäätöksestä sekä  vero.fi -sivuilta.  Jos olet tehnyt itse tai puolisosi on tehnyt muutoksia esitäytettyyn veroilmoitukseen, niin maksupäivät siirtyvät kuukaudella tai kahdella eteenpäin.
 7. Veroilmoituksen voi vastaanottaa vain sähköisesti ottamalla käyttöön sähköisen viranomaisasioinnin.
 Tänä vuonna noin 200 000 suomalaista eli nelisen prosenttia verovelvollisista sai veroilmoituksensa vain sähköisesti OmaVero-palveluun.
 Jos haluat luopua kokonaan paperisesta veroilmoituksesta, ota käyttöön sähköinen viranomaisasiointi eli Suomi.fi -viestit kirjautumalla verkkopankkitunnuksillasi  Suomi.fi -palveluun . Saat sen jälkeen sähköpostiisi ilmoituksen aina, kun verottajalla on OmaVero -palvelussa sinulle postia, esimerkiksi veroilmoitus.
 Ruotsissa 30 prosenttia ja Tanskassa 91 prosenttia kansasta on jo luopunut viranomaisilta tulevasta paperipostista, kuten veroilmoituksista. Verohallinnossa toivotaan uudistuksen nopeuttavan muutosta tähän suuntaan Suomessakin.

Uudistuneen veroilmoituksen jättöpäivät lähestyvät – Lue, mitä sinun pitää tietää muutoksista


Summary: Perjantain yhteenotot olivat väkivaltaisimpia viikkoihin.

Gazan kaistalta on kaksi päivää kestäneen väkivalta-aallon aikana ammuttu noin 200 rakettia Israelin puolelle, kertoo Israelin armeija. Maan ilmatorjunta on pysäyttänyt raketeista suuren osan.
 Israel on vastannut iskemällä takaisin sekä ilmaiskuin että panssarivaunujen tulituksella.
 Gazan turvallisuuslähteiden mukaan Israelin iskut osuivat ainakin kolmelle erilliselle alueelle kaistalla.
 Gazan terveysministeriön mukaan kolme palestiinalaista on kuollut ja useita on loukkaantunut iskussa. Kuolleiden joukossa on yksivuotias vauva.
 Israelissa 50-vuotiaan naisen kerrotaan saaneen vakavia vammoja Gazasta ammutusta raketista.
 Israel on sulkenut Gazan rajanylityspaikat ja merialueen.
 Eilen Israelin armeija ampui kaksi palestiinalaista yhteenottojen aikana. Lisäksi kaksi palestiinalaista, joiden epäillään olleen Hamasin taistelijoita, kuoli armeijan ilmaiskussa. Kaksi israelilaista sotilasta haavoittui yhteenotoissa alueiden rajalla.
 Perjantain yhteenottojen sanotaan olevan väkivaltaisimmat viikkoihin. EU vaatii, että Gazan puolelta Israeliin ammuttava rakettituli on heti lopetettava. Unioni tukee asiassa Egyptin ja YK:n diplomaattisia pyrkimyksiä tilanteen rauhoittamiseksi.
 Päivitetty 13.25 muun muassa rakettien määrällä. Täydennetty 16.08 Israelin puolella haavoittuneella. Kello 20.35 päivitetty uhritietoja.

Gazasta laukaistu 200 rakettia Israeliin – Kuolonuhreja molemmin puolin rajaa


Summary: Lavrov tapaa Yhdysvaltain ulkoministerin Mike Pompeon Rovaniemen Arktisen neuvoston kokouksessa.

Venäjän ulkoministeri  Sergei Lavrov  tapaa Venezuelan ulkoministerin  Jorge Arreazan  sunnuntaina Moskovassa. Asiasta kertoi venäläinen Interfax Venäjän ulkoministeriötä siteeraten.
 Tapaaminen on ennen Lavrovin ja Yhdysvaltain ulkoministerin  Mike Pompeon  tapaamista.
 Molemmat osallistuvat Arktisen neuvoston kokoukseen Rovaniemellä alkuviikosta. Jo etukäteen on ollut tiedossa, että  keskusteluissa käsitellään  Venezuelaa.
 Maan kriisi otti uusia kierroksia vappuna, kun oppositio yritti vallankumousta siinä onnistumatta.
 Yhdysvallat ja Venäjä ovat  eri puolilla  Venezuelan kriisissä. Yhdysvallat tukee oppositiojohtaja  Juan Guaidóa , Venäjä presidentti  Nicolás Maduroa .
 Lue myös:
 Washington Post: Yhdysvallat haluaa poistaa ilmastonmuutoksen Rovaniemen kokouksen julkilausumasta
 Vuoden tärkeimmän kansainvälisen huippukokouksen järjestelyjä tehty jo vuosia – Arktisten valtioiden ulkoministerit kerääntyvät Rovaniemelle

Venäjän ulkoministeri Lavrov tapaa venezuelalaisen kollegansa ennen matkaa Suomeen


Summary: Liikuntaharrastusten hinnat ovat moninkertaistuneet 2000-luvun aikana.

Oikeus liikkua -tutkimuksen mukaan hyvin toimeentulevien perheiden lapset liikkuvat vähävaraisia säännöllisemmin. Mitä vanhempi lapsi, sitä kalliimmaksi tulevat harrastusvälineet, kisamatkat, kausi-, halli- tai jäsenmaksut.
 Lasten ja nuorten liikunnan harrastamisen kalleudesta on keskusteltu viime vuosina paljon julkisuudessa. Muun muassa Opetus- ja kulttuuriministeriön pyrkimys on ollut jo pitkään, että lasten ja nuorten liikuntaharrastusten kustannuksia saataisiin lasketuksi. Kehitys on kuitenkin ollut jo vuosia päinvastainen.
 Liikunnan harrastamisen hinnat ovat nousseet koko 2000-luvun ajan. Seuraliikunnan kustannukset ovat paikoin jopa moninkertaistuneet.
 Vuonna 2016 tehdyn selvityksen mukaan keskimääräinen liikunnan harrastamisen hinta oli noin 2 000 euroa niin sanotuissa harrasteseuroissa ja 3 300 euroa kilpaseuroissa.
 Useita lajeja kokeiluun
 Nuorisotutkimusverkoston tutkija  Sami Myllyniemeä  kustannusten kehitys huolestuttaa.Hänen mukaansa kolmasosa lapsista tai nuorista on  jättänyt harrastuksen kesken  rahan puutteen vuoksi.
 – Harrastamisella on myönteisiä merkityksiä. Merkitykset eivät rajoitu vain siihen, että saadaan uusia tietoja ja taitoja. Harrastukset ovat usein paikka, jossa sosiaalinen elämä tapahtuu. Sillä on merkitystä myös elämään tyytyväisyydelle ja tulevaisuudelle, Myllyniemi toteaa.
 Mitä useampaa lajia on kokeillut nuorena, sitä todennäköisemmin menestyy esimerkiksi kilpaurheilu-uralla.
 Keminmaalainen liikunnanopettaja  Eeva Laari  on mukana Liikkuva koulu -hankkeen toteuttamisessa Keminmaassa. Hankkeen idea on, että lapset eivät vain harrasta liikuntaa, vaan liikkuminen tulisi osaksi kaikkea muutakin tekemistä.
 – On tärkeää kokeilla useita eri lajeja, että löytäisi sen oman juttunsa nuoruudessa. Se näkyy sitten aikuisuudessakin.
 Seuroilta kädenojennus vähävaraisille
 Esimerkiksi Keminmaan naisvoimistelijoilla on ideana tarjota edullista matalan kynnyksen toimintaa kaiken ikäisille.
 – Olemme puhtaasti harrasteseura eli emme ole mukana kilpailutoiminnassa. Lähtökohta on, että kaikki voisivat tulla mukaan ilman, että hinta on kynnyskysymys, Keminmaan naisvoimistelijoiden puheenjohtajana toimivaLaarisanoo.
 Hänen mukaansa on jo nähtävissä, että seuroissa on herätty perheiden taloudellisiin eroihin. Seurat tarjoavat yhä enemmän mahdollisuuksia pelkkään harrasteliikuntaan pienemmillä maksuilla ilman, että on pakko maksaa kalliita lisenssimaksuja.
 – Toivottavasti tällainen toiminta lisääntyy. Onhan meillä pakko olla eri harrastamisen muotoja.
 Kommentointi sulkeutuu 4.5. kello 22.

Tasa-arvoiseen liikunnan harrastamiseen on vielä matkaa – vähävaraisten perheiden lapset liikkuvat hyvin toimeentulevia vähemmän


Summary: Omakotitalojen hinnat näyttävät alenevan monissa kaupungeissa eri puolilla Suomea. Pääkaupunkiseudulla tämä näkyy muun muassa Vantaalla ja Espoossa.

Se näkyi jo viime vuoden lopulla ja alkuvuodesta suunta näyttäisi olevan sama. Vanhojen omakotitalojen hinnat ovat alkuvuoden kauppojen perusteella laskeneet suurissa kaupungeissa eri puolilla maata.
 Tilastokeskus kertoi aiemmin keväällä, että vuoden viimeisellä neljänneksellä koko maassa hinnat laskivat keskimäärin 1,6 prosenttia edellisvuodesta. Pääkaupunkiseudulla tipahdus oli jopa 5,5 prosenttia ja muualla maassa 1,1 prosenttia.
 "Isommissa kaupungeissa ollaan menossa alaspäin"
 Maanmittauslaitoksen kauppahintarekisteristä löytyy useita suuria kaupunkeja eri puolilla Suomea, missä vanhoista omakotitaloista maksetut hinnat näyttävät olevan alkuvuoden kauppojen perusteella laskussa.
 – Kolmen kuukauden perusteella on vaikea vetää kovin suuria johtopäätöksiä, mutta näyttäisi että isommissa kaupungeissa ollaan menossa alaspäin, eli hinnat ovat tasaantuneet ja jonkin verran laskeneet, sanoo rekisteripäällikkö Taisto Toppinen Maanmittauslaitoksesta.
 Rekisteripäällikkö Taisto Toppinen Maanmittauslaitoksesta arvioi, että alkuvuoden kaupat näyttävät suuntaa loppuvuodelle.
 Näin esimerkiksi Espoossa, Vantaalla, Tampereella, Turussa ja Lahdessa. Ihmiset ovat saattaneet tulla hieman varovaisemmiksi näin isoissa hankinnoissa.
 – Yleinen taloudellinen tilanne ja luottamus omaan talouteen saattavat heijastua, ja Suomen kasvukin on hidastumaan päin, arvelee Toppinen.
 Helsingissä ja Jyväskylässä sen sijaan hinnat ovat olleet alkuvuonna nousussa, kun kysyntää on ollut.
 Silti kaupan hyytymisestä ei voi puhua ja käytetyt omakotitalot kiinnostavat. Kiinteistönvälitysalan Keskusliiton alkuvuoden tietojen mukaan vanhojen omakotitalojen kauppa koko maassa on ollut noin prosentin nousussa viime vuoden samaan aikaan verrattuna.
 Jutun lopussa on taulukko, josta näkee Maanmittauslaitoksen kauppahintatilaston asuinpientalokiinteistöjen kaupat asemakaava-alueilla eri puolilla Suomea. Hinnat ovat mediaaneja eli keskimmäisiä hintoja. Jos kauppoja on tänä vuonna yli 30, hintakehitystä voidaan pitää suuntaa antavana loppuvuodelle. Taulukosta näkee viime vuonna kaikki toteutuneet omakotitalokaupat ja tämän vuoden kolmen ensimmäisen kuukauden kaupat. Tilastossa eivät ole mukana kaupunkien vuokratonteille rakennetut omakotitalot.
  Hintojen halpeneminen on havaittu kiinteistömarkkinoilla
 – Ihan samalla tavalla kuin meillä kokonaisuutena markkina on aavistuksen verran rauhoittunut, niin myös vanhojen omakotitalojen osalta kaupassa on hienoista rauhoittumista, sanoo Kiinteistömaailman toimitusjohtaja Erkki Heikkinen.
 Tämä näkyy myös hinnoissa, jossain paikoin on hieman laskua, mutta joillakin alueilla myös hiukan nousua.
 Kiinteistömaailman toimitusjohtaja Erkki Heikkinen sanoo, ettei näköpiirissä ole dramaattisia muutoksia omakotikaupassa.  Markku Ojala / Yle
 Heikkinen kertoo, että Oulussa pidempään myynnissä olleita taloja on alkanut mennä kaupaksi.
 Heikkinen arvioi, että hintatasoa saattaa laskea se, että kaupanteko voi paikoin painottua vanhempiin taloihin, joissa voi olla paljonkin korjausvelkaa.
 Oulun alkuvuoden hintataso on Maanmittauslaitoksen tilastoissa laskussa.
 Hän suhtautuu alkavaan sesonkiin optimistisesti, ja huomauttaa että syksyllä ollaan paljon viisaampia, kun nähdään, minkälainen kauppakesästä on tullut.
 Vanhemmatkin talot kiinnostavat, kun hinta on kohdallaan
 Vantaalla, Espoossa ja Kirkkonummella hintataso on tullut realistisemmalle tasolle, sanoo Kiinteistömaailman yrittäjä Hannu Salo. Hän näkee, että omakotikauppa käy nyt ehkä aavistuksen verran aiempaa vilkkaampana.
 Suurta muutosta markkinoilla ei alkuvuonna ole hänen mielestään tapahtunut. Helsingissä hinnat ovat olleet nousussa, mutta Helsingin asuntokanta on luonnollisesti enemmän kerrostaloja.
 Kiinteistömaailman yrittäjä Hannu Salo   Markku Ojala / Yle
 Espoossa, Vantaalla ja Kirkkonummella myydään Salon mukaan enemmän vanhempia 1970–1980 luvun taloja. Omistajilla, jotka ovat omin käsin rakentaneet talojaan, on ollut ehkä aavistuksen optimistinen käsitys hinnasta.
 – Pyynnit ovat osuneet hieman paremmin ostajien pirtaan, Salo sanoo.
 Hänen kokemus on, että kysyntää on muuttovalmiista kodeista, ja myös vanhemmista omakotitaloista, jotka sijaitsevat lähellä julkisia palveluja ja raideyhteyksiä.
 Vantaalla, Hämeenkylässä sijaitsevan arvokodin terassi sohvineen.  Markku Rantala / Yle
 Salo kertoo, että nuoret ovat alkaneet lykätä omakotitalon ostamista. Samalla he hakevat usein merenranta- tai järvikohteita, koska omakotitalo ja kesämökki voi olla monelle liian työläs yhdistelmä.
 OP-ryhmä: Ei mitään isompaa markkinamuutosta meneillään
 OP-ryhmä on samoilla linjoilla Kiinteistömaailman arvioiden kanssa.
 OP-ryhmästä kerrotaan, että viimeisen vuoden aikana edullisimpia ovat olleet 1970-luvulla rakennetut omakotitalot, vaikka niiden myyntiajat ovat pidempiä kuin uudempien talojen.
 – Kyllä koko Suomen alueella omakotitalojen hinnat ovat tasaantumassa ja siinä on havaittavissa myös neliöhintojen eroa. Alimpia hintoja on 1970-luvulla rakennetuissa omakotitaloissa ja korkeampia hintoja 2010 ja 2000-luvulla rakennetuissa taloissa, sanoo OP:n asumisen rahoituksesta ja palveluista vastaava johtaja Kaisu Christie.
 Omakotitalot kuitenkin kiinnostavat, sillä viime vuonna niitä myytiin lähes prosenttiyksiköllä enemmän kuin vuosina 2016–2017.
 Nuoret lykänneet omakotitalon hankkimista
 Nuoret ovat lykänneet omakotitalon ostamista, ja se tuntuu olevan osa isompaa muutosta asunnon ostamisessa. Omakotitaloon tai rivitaloon muutetaan vasta siinä vaiheessa kun on jo perhettä.
 – Ehkä tämä liittyy isompaankin trendiin, että ensiasunto ostetaan vanhempana. Viimeisen parin vuoden aikana ensiasunnon ostajien keski-ikä on noussut ja nyt se on jo yli 28 vuotta.
 Johtaja Kaisu Christie OP-ryhmästä ei näe merkkejä mistään isommasta markkinamuutoksesta.   Kaisu Christie
 Turun alueen kehityksen Christie näkee eri tavoin kuin Maanmittauslaitoksen tilastoista voi päätellä.
 Turun alueen markkina on OP:n mukaan erityisen vahva ja asuntojen keskihinnat ovat nousseet ja esimerkiksi omakotitalojen myyntiaika on hitusen valtakunnantasoa lyhyempi. Myös vanhojen omakotitalojen keskihinnatkin neliöltä ovat nousseet. OP:n tilastoissa mukana ovat myös vuokratonteilla olevat omakotitalot.
 Christie ei usko, että tapahtumassa olisi jokin isompi muutos, vaikka talouden pyörät rullaavat hieman aiempaa hitaammin.
 – En usko tässä kohtaa mihinkään radikaaleihin muutoksiin. Kyllä Suomen Pankki, meidän ekonomistit ja Euroopan keskuspankkikin uskoo vielä, että talous kasvaa. Kasvuvauhti ei ehkä ole sama kuin viime vuonna, mutta kuitenkin kasvua näkyy.
 Ihmiset työllistyvät ja keskipalkka on koko Suomen alueella noussut, Christie huomauttaa.
 Kaupungistuminen Suomessa jatkuu edelleen. Se korostaa suurten kaupunkien ja maakuntakeskusten vetovoimaa, mistä syystä isoissa kaupungeissa ja maakuntakeskuksissa tuskin nähdään mitään isompaa rysäystä hinnoissa alaspäin.
 Taantuvilla alueilla sen sijaan kuilut kasvukeskuksiin verrattuna repeävät entisestään ja myyntiajat ovat pidentyneet verrattuna kasvukeskuksiin.

Vanhojen omakotitalojen hinnat laskussa eri puolilla maata –  Nuoret lykkäävät omakotitalon ostamista


Summary: Useat koirat ovat saaneet myrkytysoireita Ruonalan ja Karhuvuoren alueella Kotkassa.

Kotkan Ruonalassa vastaantuleva koiranulkoiluttaja katsoo tarkasti perään, kun koira pysähtyy nuuskimaan jotakin. Viime viikolla kolme bostoninterrieriä kuoli myrkytysoireisiin. Omistajan mukaan myrkkysyötti oli heitetty kodin takapihalle.
 Suvi Coert  asuu samalla tiellä. Hän kertoo, että koiranomistajat ovat nyt varpaillaan.
 – Kyllä täällä muiden koiranomistajien kanssa asiasta puhutaan. Osa on alkanut käyttää koirillaan kuonokoppaa, ettei koira syö vahingossa mitään, kertoo Coert.
 Koiralle myrkyllisiä aineita Suklaa Ksylitoli Sinilevä Etyleeniglykoli eli jäähdytysneste Rotanmyrkky Ihmisten lääkkeet Rusinat ja viinirypäleet Sipuli Pullataikina (Lähde: Evidensia Eläinlääkäripalvelut Oy)
 Facebookissa on jaettu ahkerasti päivityksiä koirista, jotka ovat saaneet myrkytysoireita. Tapauksista on raportoitu myös viereisellä Karhuvuoren alueella. Varmuus kuolinsyystä on saatu kuitenkin vain bostoninterriereistä.
 Omistajan mukaan koiria tutkinut lääkäri epäili oireiden perusteella, että myrkkynä olisi käytetty glykolia. Se maistuu koiran suussa makealta. Suvi Coertilla on 1,5-vuotias stabyhoun-rotuinen koira.
 – Se on ahne. Ei ole kiva kävellä katse maassa, kun käydään lenkillä.
 Tekijä jää harvoin kiinni
 Myös Kymen koirapalvelun yrittäjä, koirankouluttaja  Jaana Penttinen  on kuullut koirien myrkytystapauksista.
 – Omat koirani ovat sen verran vanhoja, että me lenkkeilemme tuolla metsän hiljaisuudessa. Se, joka näitä myrkkysyöttejä levittelee, todennäköisesti vie niitä paikkoihin joissa koiria kulkee enemmän, Penttinen sanoo.
 Yleisten lenkkipolkujen välttäminen on yksi keino minimoida riskejä. Toinen nopea ja helppo keino on kuonokopan käyttö. Siinäkin on haittapuolensa.
 – Kuonokoppaa käyttävä koira ei pysty syömään mitään yllättäen, mutta se saattaa häiritä koiran iloista ulkoilua etenkin, jos se ei ole tottunut sitä kuonokoppaa käyttämään, sanoo Penttinen.
 Kolmen koiran kuolema on saanut samalla tiellä asuvat koiranomistajat varpailleen Kotkan Ruonalassa. Kirsi Lönnblad / Yle
 Poliisin korviin myrkytykset eivät ole kantautuneet. Moni some-keskusteluihin osallistunut pelkää, ettei tapauksia kuitenkaan tutkittaisi. Poliisin mukaan ongelma on, ettei tekijästä yleensä ole havaintoa.
 – Kun ulkoiluttaja löytää herkkupalan, se voidaan laittaa laboratorioon ja todeta, että siinä on myrkkyä. Oma kokemukseni tutkinnanjohtajana on, että tekijästä on usein mahdotonta saada tietoa, sanoo rikosylikonstaapeli  Jarmo Rahkola  Kaakkois-Suomen poliisilaitokselta.
 Kannattaa ehdottomasti tehdä rikosilmoitus, jos epäily tekijästä on olemassa.   Jarmo Rahkola
 Rahkola muistaa viimeisiltä viideltä vuodelta alueelta vain muutaman myrkytysepäilyn, joka olisi kantautunut poliisille saakka. Niissäkään koira ei ollut syönyt myrkkyä.
 – Kannattaa ehdottomasti tehdä rikosilmoitus, jos epäily tekijästä on olemassa. Mielestäni kyseessä ei ole mikään vähäinen rikos.
 Jos syyllinen jää kiinni, hän voi saada tuomion eläinsuojelurikoksesta. Suurin seuraamus olisi sakkorangaistus tai kahden vuoden vankeusrangaistus.
 Rusinakin on koiralle myrkky
 Myrkytyksen oireet voivat olla epämääräisiä ja ilmaantua viiveellä. Siksi myrkytystä ei välttämättä heti havaita.  Evidensia  Eläinlääkäripalvelut Oy:n mukaan oireita voivat olla esimerkiksi väsymys, apaattisuus, ruokahaluttomuus tai vaaleat limakalvot.
 Muita oireita ovat oksentelu, ripulointi, nopea hengitys tai levottomuus. Kun oireet ilmaantuvat, tilanne voi olla jo vakava. Koiraa ei Evidensian mukaan tule oksennuttaa kotikonstein.
 Koira voi saada myrkytyksen myös vahingossa.
 Tavallinen ihmisten päänsärkytabletti voi olla koiralle erittäin vaarallinen. Myös tumma suklaa, sipulia sisältävät ruoantähteet tai lattialle pudonnut rusina voivat olla lemmikille haitallisia.
 Pentua voi alkaa kouluttaa pienestä pitäen siihen, ettei se syö mitään ilman lupaa. Koirankouluttaja Jaana Penttisen mukaan pennun voi opettaa siihen, ettei se söisi esimerkiksi tupakantumppeja tai muuta haitallista.
 – Vanha koirakin voi oppia uusia temppuja sitkeällä kouluttamisella, mutta ahneen koiran kanssa voi olla kyllä hankalaa, Penttinen sanoo.
 Hän nostaa esimerkiksi labradorinnoutajat, jotka ovat usein herkkujen perään.
 – Jos sille sanoo, että älä nyt syö sitä lihapullaa, se saattaa viitata kintaalla. Ei tämä silti ole rotukysymys. Jokainen varmasti tietää omasta koirastaan, miten liukkaasti ruoka häviää ruokakupista tai leipäpala pöydältä parempiin suihin.

Myrkky tappanut kolme koiraa samalta tieltä – asukkaat pelkäävät, että liikkeellä on sarjamyrkyttäjä


Summary: Helsingissä tänään järjestetty tiedemarssi on osa maailmanlaajuista March for Science -tapahtumaa.

Noin sata opiskelijaa, tutkijaa ja muuta tieteen ystävää kokoontuivat tänään lauantaina Helsinkiin tiedemarssille.
 Marssijoiden määränpää oli Senaatintori ja tavoitteena korostaa tieteen tärkeyttä poliittisessa päätöksenteossa, puolustaa tieteen arvoa sekä tukea tiedettä ja tieteentekijöitä.
 – Tiede vaikuttaa meidän kaikkien terveyteen sekä talouteen ja politiikkaan. Halusimme korostaa tieteen asemaa, kertoi marssin järjestelyihin osallistunut  Salla Kontio  Ylelle.
 Tiedemarssi on osa maailmanlaajuista March for Science -tapahtumaa, joita on järjestetty vuodesta 2017 alkaen. Tänään marsseja on järjestetty myös esimerkiksi useissa saksalaiskaupungeissa.
 – Meillä on monien maailmanlaajuisten haasteiden osalta aikamoinen kiire. Emme voi vitkutella, vaan pitää etsiä uusia ratkaisuja. Tiede on siihen oikeastaan ainoa vaihtoehto, sanoi Helsingin yliopiston kansleri  Kaarle Hämeri.
 "Haluamme rahoituksen kuuntoon"
 Senaatintorilla puhunut Hämeri halusi, että tiedeyhteisön viesti kuuluu torin toiselta laidalta eli Helsingin yliopistosta toiselle laidalle, valtioneuvoston linnaan.
 Yliopistoyhteisö toivookin, että korkeakoulujen rahoitukseen kiinnitettäisiin huomiota pian alkavissa hallitusneuvotteluissa.
 – Tiedeyhteisön viesti on aika selvä. Me haluamme vakautta, ennustettavuutta ja ensisijaisesti rahoituksen kuntoon, Hämeri sanoi.
 – Haluamme myös yleistä arvostusta tiedettä kohtaan. Päätöksenteossa tieteen ja tutkitun tiedon merkityksen pitäisi olla entistä selvempää.
 Samoilla linjoilla oli Suomen ylioppilaskuntien liiton puheenjohtaja  Sanni Lehtinen .
 – Toivomme, että korkeakouluindeksi palautetaan eli käytännössä lopetetaan ne jäädytykset, jotka nyt ovat olleet voimassa, hän sanoi.
 – Sen lisäksi tarvitaan lisäpanostuksia koulutuksen perusrahoitukseen.
 Juttuun on korjattu 4.5. klo 18.08, että Salla Kontio on yksi marssin järjestäjistä.

Marssijat nostivat tieteelle hattua Helsingissä – "Tiedeyhteisön viesti hallitusneuvotteluihin on selvä"


Summary: Viikin tutkimustilan lehmien laitumellelaskua Helsingissä saapui seuraamaan tuhat ihmistä koleasta säästä huolimatta.

Viikin tutkimustilan lehmät pääsivät tänään ensimmäistä kertaa kesälaitumelle Helsingissä. City-lehmien kirmaamista oli saapunut seuramaan noin tuhat ihmistä aurinkoisessa, mutta koleassa säässä.
 Viikin tutkimustilajohtaja  Tapani Jokiniemen  mukaan laitumellelasku sujui hyvin. Luntakin alkoi sataa vasta, kun tilaisuus oli ohi.
 – Kovasti onnellisilta lehmät aina vaikuttavat, kun pääsevät ulos. Ne kirmaavat, hyppivät ja pukittelevat, sanoo Jokiniemi.
 60 lehmää kivenheiton päässä metroasemalta Viikin lehmillä tehdään lypsylehmien ravitsemukseen, ruokintaan ja hyvinvointiin liittyviä tutkimuksia. Viikin tutkimustila on Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellisen tiedekunnan alainen yksikkö. Lehmiä on 62 ja pikkuvasikoita vajaa parikymmentä.
 Lehmiä ei normaalia toukokuun alkua viileämpi sää haittaa, koska käytännössä lehmät ovat ulkona vain muutamia tunteja päivässä. Robottilypsämisen takia lehmät eivät ehdi olla ulkona pidempään.
 Laitumella ujo lehmä pääsee pomottavia tyyppejä karkuun
 Laiduntaminen tekee hyvää lehmien sielulle ja ruumiille.
 – Lehmä on laumaeläin ja kaipaa luonnostaan seurustelua lajitovereidensa kanssa. Lehmät muodostavat ystävyyssuhteita erityisesti ikätovereidensa kanssa, joita on vaikea rakentaa parsinavetassa talven aikana, Valion eläinlääkäri  Laura Kulkas  kertoo tiedotteessa.
 Lehmistä löytyy myös introverttejä: lauman ujoimmat eläimet saavat laitumella mahdollisuuden yksinään oloon, jolloin voi väistää pomottavia yksilöitä.
 Laitumella kirmaaminen on hyväksi lihaksille ja sorkille: raajat vahvistuvat, sorkat ja utareet ovat paremmassa kunnossa, ja hedelmällisyyskin paranee.
 Noin 80 prosenttia suomalaisista lehmistä laiduntaa toukokuun ja syyskuun välisenä aikana. Etelä-Suomessa laidunkausi kestää neljästä viiteen kuukautta, pohjoisessa kolmesta neljään. Lain mukaan laiduntamisesta saa luopua vain erityisluvalla.
 Lue lisää:
 "Parasta lehmällä ratsastamisessa on vauhdin hurma" – lehmä on hyvä oppimaan, mutta kovin yleisesti siitä ei kannata ratsua haaveilla
 Lähes 300 000 lypsylehmän sorkkia hoitaa vain 80 ammattilaista – pahimmillaan kipeä jalka johtaa lehmän lopettamiseen
 Yhä useampi vasikka syntyy ainoastaan lihan tuotantoa varten – samalla naudanlihan hiilijalanjälki kaksinkertaistuu

Video: Suomen urbaaneimmat lehmät pääsivät kesälaitumelle – "Kirmaavat, hyppivät ja pukittelevat"


Summary: Sykloni Fani on laantunut Bangladeshin yllä.

Intiassa maan viranomaisten määräämä yli miljoonan ihmisen evakuointioperaatio on osoittautunut menestykseksi. Maan koilliskolkkaan iskenyt erittäin voimakas sykloni Fani on aiheuttanut tiettävästi vain muutamia kuolonuhreja.
 Kun samalle alueelle iski edellinen "supersykloni" vuonna 1999, noin 10 000 ihmistä sai surmansa.
 Myrsky on kuitenkin aiheuttanut merkittävää aineellista tuhoa Odishan ja Länsi-bengalin osavaltioissa. Fanin tuulet puhalsivat enimmillään 70 metriä sekunnissa. Tuulet katkoivat sähkölinjoja ja tuhosivat heikkotekoisia rakennuksia.
 Suurimpia tuhoja lienee kärsinyt temppeleistään tunnettu Purin kaupunki Benglinlahden rannalla. Myrskyn keskus väisti niukasti Kolkatan suurkaupungin ja sen 14 miljoonaa asukasta.
 Myrsky on nyt siirtynyt Bangladeshin pohjoisosaan ja laantunut trooppiseksi matalapaineeksi. Sade jatkuu edelleen voimakkaansa, mutta Bangladeshin viranomaisten mukaan myrsky ei enää aiheuta vaaraa.
 Bangladeshin pelastusviranomaisten mukaan Fani-myrsky on surmannut 15 henkilöä. Myrsky on tuhonnut 21 500 hehtaaria viljelysmaata ja 13 000 rakennusta, kertoo  The Daily Star -lehti .
 Kaikkiaan Fani-myrsky on vaikuttanut noin sadan miljoonan ihmisen elämään Etelä-Aasiassa.

Jättioperaatio pelasti Intian pahimmilta myrskytuhoilta


Summary: Luitko jo nämä? Kokosimme sinulle viikon parhaita juttuja, jotka saatoit arjen kiireessä ohittaa.

Yle Sudanissa: Naisille presidentin ero ei riitä – seuraavaksi he haluavat murskata miesten ylivallan
 Pitkäaikaisen presidentin Omar al-Bashirin aikaan naiset eivät saaneet kulkea Sudanissa housuissa tai huivitta. Yle tapasi aktivistinaisia Sudanin pääkaupungissa Khartumissa mielenosoituksessa, jonka tunnelma muistutti festaria.
 Juha Kivioja / Yle
 Pekka Mattilan kolumni: Kun työstä tuli ongelma
 Hyvinvoinnin asiantuntijapuheessa työstä on tullut ongelma. Jos työ ratkaisee talouden, kuulostaa helposti siltä, että samalla se tappaa tekijänsä, kirjoittaa työelämäprofessori Pekka Mattila.
 Langh-konsernin  toimitusjohtajan Laura Langh-Lagerlöfin mukaan rikkipesuriasiakkaita tulee ympäri maailmaa.  Samuli Holopainen / Yle
 Piikkiöläinen perheyhtiö käänsi rikkidirektiivin voitokseen ja takoo nyt miljoonia
 Kun laivojen rikkipäästöjen vähentämistä koskevaa EU-direktiivi tuli joitakin vuosia sitten voimaan, se kohtasi vastalauseiden myrskyn. Yritysten kilpailukyvyn uskottiin kärsivän, teollisuuden sanottiin mokanneen lobbauksensa kokonaan. Langhin perheyhtiössä Varsinais-Suomessa oltiin kuitenkin valppaina. Nyt yhtiön kehittämällä rikkipesurilla on kysyntää ympäri maailmaa, kun rikkirajoitus laajenee kaikille merille.
 Earl Williams täytti maaliskuussa sata vuotta. Mika Hentunen / Yle
 Earl Williamsilla, 100, on matkamuistona Suomesta "paras kärpäslätkä ikinä" – Aktiiviset vanhukset muuttavat suhtautumista ikään Yhdysvalloissa
 Kaliforniassa asuva Earl Williams puski töitä yhdeksänkymppiseksi ja ryhtyi sen jälkeen kiertämään maailmaa. Yhdysvalloissa yhä useampi jatkaa töitä 65 vuotta täytettyään. Samaan aikaan myös ikäihmisten eriarvoisuus kasvaa: Kaliforniassa samassa kaupungissa elinajanodotteessa saattaa olla kaupunginosien välillä 20 vuoden ero.
 Vastamäen perheessä Hermanni-pojan ruoka-aineallergiat ovat mielessä joka päivä. Tiina Karppi / Yle
 Viaton mansikkakarkki oli tappaa 6-vuotiaan Hermannin – "Hengenvaara on läsnä jokaisen ruokailun yhteydessä"
 Vaikeasti allergisten lasten ruokailun valvominen on hankalaa. Vanhempien huoli on, ettei allergioiden vakavuutta ymmärretä.

Viisi huippujuttua lauantai-iltaan: Sudanilaisnaisten vallankumous, piikkiöläisyritys takoo miljoonia ja karkki oli tappaa 6-vuotiaan pojan