Summary: Satoja koiria laittomasti Suomeen tuoneet kaksi muuta tuomittua saivat sakkoja ja määrättiin maksamaan valtiolle saamiaan taloushyötyjä. Kaikki tekijät tuomittiin eläintenpitokieltoon.

Helsingin käräjäoikeus on tänään tuominnut laajasta pentutehtailusta kolme henkilöä. Kolmen porukasta yksi on toiminut myyjänä, kaksi tuomittua lähinnä salakuljettanut eläimiä Suomeen.
 Koiria myynyt pentutehtailija on tuomion mukaan salannut ja antanut koirista harhaanjohtavaa tietoa muun muassa pennun tuonti- ja luovutusedellytyksistä, alkuperästä, kasvuolosuhteista ja terveyteen liittyvistä asioista.
 Pennut ovat osoittautuneet vakavasti sairaiksi pian luovutuksen jälkeen ja ne on jouduttu lopettamaan.
 Päätehtailija on myynyt Virosta ja Latviasta Suomeen tuotuja pentuja usean sadan euron hintaan. Koirilla ei ole ollut virallisia terveystodistuksia maahantuotaessa. Koiria on pidetty Suomessa likaisissa ja ja terveyttä vaarantavissa sekä ilmanlaadultaan huonoissa olosuhteissa ennen luovutusta.
 Tämä pentuja myynyt henkilö tuomittiin yhdeksi vuodeksi vankeuteen, eläintenpitokieltoon aina vuoteen 2029 saakka sekä menettämään rikosten avulla saamiaan rahoja 94 000 euroa, josta yhteisvastuullisesti toisen tuomitun kanssa yli 21 000 euroa. Lisäksi hän ja toinen salakuljettajista tuomittiin menettämään omistamansa sekarotuinen koira valtiolle.
 Myös koiria salakuljettaneet määrättiin eläintenpitokieltoon. Lisäksi he saivat päiväsakkoja hieman vajaan 2 000 euron ja hieman yli 5 00 euron arvosta. Myös salakuljettajat menettävät rikosten avulla saamia tulojaan tuhansia euroja.
 Poliisi kertoi pentutehtailusta jo pari vuotta sitten
 Poliisi kertoi vuonna 2017  pentutehtailijan asuneen silloin Helsingin Östersundomissa ja hänen epäiltiin myyneen netti-ilmoitusten kautta satoja sekarotuisia pentuja, jotka oli tuotu maahan laittomasti Virosta.
 Poliisin mukaan epäiltyjä petoksia, salakuljetuksia ja eläinsuojelurikoksia on tapahtunut vuosina 2014–2016. Näiden jälkeen tapauksia on tullut lisää.
 Tuolloin Etelä-Suomen aluehallintovirasto varoitti ulkomailta tuoduista koirista ja oli huolissaan pentutehtailun lisääntymisestä.
 Lue lisää:
 Koirabisnes on kovaa peliä – pentutehtailua, huijausta ja kalliita lääkärilaskuja, mutta myös iloa omistajille
 Koirien rekisteröinti pakolliseksi 2022 – tarkoituksena estää pentutehtailua ja laitonta maahantuontia

Pentutehtailija tuomittiin sakkoihin ja vankeuteen Helsingissä – koirat todettiin pian luovutuksen jälkeen vakavasti sairaiksi ja lopetettiin


Summary: Kovimmillaan linnut voivat laulaa jopa 80 desibelin voimakkuudella.

Linnut eivät laula samalla tavalla jokaisessa maankolkassa.
 Ympäristön vaikutuksia lintujen lauluun on tutkittu paljon. Näin toteaa Luonnontieteellisen keskusmuseon akatemiatutkija  Aleksi Lehikoinen   Radio Suomen päivän haastattelussa.
 – Kaupunkialueilla lintujen laulu on erilaista kuin maaseudulla. Linnut laulavat kaupungeissa korkeammalta taajuudelta ja kovemmalla äänenvoimakkuudella. Tämä johtuu liikenteen taustamelusta, joka on matalataajuista, Lehikoinen kommentoi.
 Kaupungin taustamelu vaikuttaa myös siihen, milloin linnut laulavat. Jos haluaa kuulla lintujen konserton, kannattaa herääminen ajoittaa heti auringonnousuun.
 – Silloin linnut pyrkivät olemaan mahdollisimman paljon äänessä. Kaupungeissa hiljenee aikaisin aamulla ja linnut pyrkivät laulamaan silloin, kun melua on vähemmän.
 Kaupungin urbaanisyke tarttuu lintuihin
 Lehikoinen toteaa ulkomaisen tutkimuksen osoittavan, että lintujen lauluäänet voivat olla erilaisia muutaman kilometrinkin säteen sisällä. Eli lyhytkin siirtymä kaupungista maaseutuun voi näkyä lintujen laulutavassa.
 Lintujen lauluista löytyy myös murre-eroja. Esimerkiksi Suomesta Etelä-Eurooppaan lentävän mustarastaan laulu voi muuttua erilaiseksi kuin se lähtiessä oli.
 – Itse muistan kuulleeni Hollannin matkalla mustarastaan kutsuäänen, joka oli erilainen kuin täällä Suomessa.
 Miksi lauluäänet vaihtuvat? Siihen ei ole yksinkertaista vastausta. Lehikoisen mukaan kyse on paikallisista murre-eroista, jotka vain tulevat linnuille samalla tavalla kuin ihmisille.
 – Suomessa olevien peippojen kutsuäänet ovat erilaisia läntisessä Suomessa kuin Karjalassa, ja sen takia sitä kutsutaan "Karjalan" peipon kutsuääneksi.
 Lue lisää :
 Tältä kuulostaa lintujenlaulujen TOP10 – listahitiksi pääsee kehnommallakin lauluäänellä
 Ti-ti-tyy... Mitä linnut viestivät laulullaan ja miten niiden laulu syntyy?

Linnut kamppailevat lauluillaan kaupunkien melusaastetta vastaan - äänenvoimakkuus ja -taajuus ovat erilaisia kaupungissa kuin maaseudulla


Summary: Yleisö löysi pandojen luo Ähtärin Eläinpuistoon ja samalla eläinpuistoyhtiön talousvaikeudet helpottivat.

Ähtärin Eläinpuisto ylsi pandojen avustuksella viime vuonna 1,2 miljoonan euron tulokseen. Liikevaihto nousi uudelle tasolle 11 miljoonaan euroon – ja tuplaantui edellisvuoteen verrattuna.
 Eläinpuistossa kävi viime vuonna yhteensä 275 000 vierailijaa. Määrä on hyvin lähellä tavoitetta, joka oli 280 000 kävijää.
 Vielä edellisvuonna pandahanke tuotti yhtiölle tappiota. Eläinpuisto joutui anomaan pääomarahoitusta Ähtärin kaupungilta. Ähtärin kaupunki omistaa eläinpuistoyhtiön lähes kokonaan.
 Pandojen tulo vaati isoja investointeja. Pandatalon takauksista tapeltiin oikeudessa asti. Kaupunkilainen valitti Ähtärin päätöksestä taata Eläinpuiston kahdeksan miljoonan euron laina ja korkein hallinto-oikeus  asettui samalle kannalle .
 Pandatalo avattiin  vuosi sitten keväällä .

Ähtärin Eläinpuisto nousi pandojen avulla miljoonatulokseen


Summary: Demokraatit vetoavat opiskelijoihin opintolainojen leikkaamisella ja ilmaisilla yliopistopaikoilla.

LANCASTER  Tämän vuoden ensimmäiset helteet ovat osuneet lukuvuoden kiivaimmalle koeviikolle. Franklin & Marshall –yliopiston kampuksen puistonpenkeillä, rakennusten portailla ja nurmikoilla istuu shortsiasuisia opiskelijoita nenät kiinni kirjoissa.
 Pennsylvanialaisen pikkukaupungin yliopistossa on 2 200 opiskelijaa. Aasiasta ja Euroopasta tulevien ulkomaalaisten määrä kasvaa koko ajan, mutta suurin osa opiskelijoista on kotimaasta.
 Yliopiston suosituin opinahjo on Yhdysvaltain politiikan ja hallintotieteiden tiedekunta. Tämän vuoksi pikku hiljaa käynnistyvää vuoden 2020 presidentinvaalien kampanjointia seurataan kampuksella tavallistakin tarkemmin.
 Ympäröivä Lancaster on itärannikon vilja-aittana tunnettua maaseutua. Se oli myös yksi koko 2016 presidentinvaalin  Donald Trumpin  eduksi ratkaisseista piirikunnista.
 Pennsylvanialaisessa Lancasterin pikkukaupungissa sijaitsevassa Franklin & Marshall -yliopistossa on 2 200 opiskelijaa. Nina Svahn / Yle
 Nuoria jo enemmän kuin suuria ikäluokkia
 Nuorten äänestäjien merkitys Yhdysvaltain vaaleissa kasvaa koko ajan. Yhdysvalloissa on tänä vuonna ensimmäistä kertaa enemmän millenniaaleja eli alle 35-vuotiaita kuin suuria ikäluokkia.
 Tämä 1980- ja 90-luvulla syntynyt niin sanottu Y-sukupolvi eroaa mielipiteissään monella tapaa vanhemmista yhdysvaltalaisista – puhumattakaan 7–22-vuotiaiden Z-sukupolvesta, johon suurin osa yliopiston opiskelijoista vielä kuuluu.
 Erilainen ajattelu näkyy esimerkiksi siinä, mitä konservatiiveina itseään pitävät  nuoret aikuiset ajattelevat ilmastonmuutoksesta ja energiapolitiikasta.  Ilmastonmuutos on suurimmalle osalle heistä tosiasia, jota vastaan pitää taistella. Energialähteistä he suosivat fossiilisten sijaan uusiutuvia.
 Myös siirtolaispolitiikan osalta nuoret ovat vapaamielisempiä , riippumatta siitä, kannattavatko he demokraatteja tai republikaaneja.
 Perusjako säilynyt
 Frankin & Marshall -yliopiston politiikan professori  Terry Madonna  arvioi, että puolueet joutuvat kiinnittämään näihin asioihin tulevissa vaaleissa aiempaa enemmän huomiota.
 Liikkuvien äänestäjien määrä ei ole kuitenkaan noussut merkittävästi. Yhdysvaltain politiikan perusjako demokraatteja ja republikaaneja periaatteellisista syistä äänestäviin näyttää säilyneen, jopa jyrkistyneen viime vuosina.
 – Pennsylvaniassa demokraateista 90 prosenttia vastustaa Trumpia ja republikaaneista 86-88 prosenttia kannattaa häntä. Tilanne ei ole juurikaan muuttunut Trumpin presidenttikaudella, mikä on hämmästyttävää, Madonna sanoo
 .
 Politiikan tutkija Terry Madonnan mukaan äänestäjien perusjako demokraatteihin ja republikaaneihin on Yhdysvalloissa voimistunut. Lars Os
 Talous ja turvallisuus vai liittolaissuhteet?
 20-vuotias  Daniel Peters  on kotoisin New Yorkissa. Hän opiskelee Franklin & Marshallissa taloustieteitä ja filosofiaa.
 Peters aikoo äänestää ensi vuoden vaaleissa Trumpia kahdesta syystä: Talouden ja kansallisen turvallisuuden takia.
 – Demokraattien puolella on hyviä ehdokkaita, joiden ajatuksia kannatan. Uskon kuitenkin, että Trump on paras valinta maamme talouden kannalta, Peters sanoo.
 – En pidä kaikista Trumpin puheista, mutta kannatan häntä. Maailma tarvitsee hänen kaltaistaan tiukkaa johtajaa, joka on tarvittaessa pelote diktaattoreille. Mielestäni  Obama  ei ollut sellainen, Peters sanoo.
 Daniel Peters pitää Trumpia Yhdysvaltain talouden kannalta parhaana presidenttiehdokkaana. Nina Svahn / Yle
 Hän mainitsee esimerkkinä Obaman epäonnistumisesta Iranin ydinvoimasta tehdyn sopimuksen.
 Gabriel Pimsler  on päinvastaista mieltä. Hän on kotoisin Minneapolisista ja valmistuu pian pääaineenaan Yhdysvaltain politiikka ja sivuaineenaan venäjän kieli. Valmistumisensa jälkeen hän tähyää Fulbright-stipendiaatiksi Ukrainaan.
 – Trump karkottaa liittolaisia. Hänen Iranin ja Pohjois-Korean diplomatiansa on ollut väärää. Vetäytyminen Pariisin ilmastosopimuksesta oli väärä veto, Pimsler listaa.
 Opiskelijoiden velkakierre suuri ongelma
 Pimsler aikoo äänestää presidentinvaalissa demokraattia, mutta ei tiedä vielä, ketä 20:sta puolueen ehdokkuutta havittelevista kannattaisi. Aihepiireistä hänelle tärkeitä ovat ympäristökysymykset.
 – Trumpin puheet hiilivoimasta ovat kuin menneiltä vuosikymmeniltä. Yhdysvaltain pikaruokaravintoloissa on enemmän työntekijöitä kuin koko hiiliteollisuudessa. Meidän sukupolvemme mahdollisuudet ovat uusiutuvissa energiamuodoissa, niin planeettamme tulevaisuuden kuin omien työpaikkojemmekin osalta, hän sanoo.
 Gabriel Pimsler opiskelee Yhdysvaltain politiikkaa ja venäjän kieltä. Nina Svahn
 Pimslerin syy kannattaa demokraatteja on myös opiskelijoiden velkaantumisesta käytävä keskustelu. Samaa sanoo politiikkaa ja hallintotieteitä opiskeleva 19-vuotias  Ashani Williams , joka tähtää poliitikon uralle.
 Opiskelijoiden velkaantumisesta on tullut yhteiskunnallinen ongelma Yhdysvalloissa. 44 miljoonaa yhdysvaltalaista opiskelee velaksi, jonka kokonaismäärä on kasvanut 170 prosenttia vuoden 2006 lähtien. Monet opiskelijat ovatkin raskaasti ylivelkaantuneita.
 Warren antaisi velat anteeksi
 Williams sanoo toivovansa demokraattien  Kamala Harrisista  seuraavaa presidenttiä. Harrisilla on hänen mielestään mukaan realistisin ohjelma opiskelijoiden velkakierteen katkaisemiseksi: Harris tukisi verovaroin julkisia ylipistoja ja rokottaisi taloudellista voittoa tekeviä ylipistoja nykyistä enemmän.
 Radikaaleimpia demokraattiehdokkaista ovat  Bernie Sanders  ja  Elizabeth Warren , jotka vaativat ilmaista yliopistokoulutusta kaikkien yhdysvaltalaisten ulottuville.
 Warren menisi vielä pidemmälle. Hän antaisi kaikille nykyisille ylivelkaantuneille opiskelijoille näiden velat anteeksi.
 Lue lisää:
 "Jotkut ovat joutuneet vaihtamaan opiskelupaikkaa mielipiteidensä takia" – Keskustelu yliopistojen sananvapaudesta käy kiivaana Yhdysvalloissa
 Nuorten vaikutusvalta USA:n politiikassa kasvamassa: ”Jos emme osallistu, demokratialle käy huonosti”
 USA:n opiskelijat osoittavat mieltä aselakeja vastaan – "Nuoret eivät enää hyväksy vanhoja, väsyneitä fraaseja"

Opintolainat, ilmastonmuutos, siirtolaispolitiikka – Yhdysvalloissa nuorilla on omat vaaliteemansa, mutta puoluejako pysyy tiukassa


Summary: Sastamalalainen sairaalakalustevalmistaja Lojer ostaa Merivaaran sairaalasänkyliiketoiminnan.

Sastamalalainen sairaalakalustealmistaja Lojer Oy ostaa lahtelaisen Merivaara Oy:n sairaalasänkyliiketoiminnan.
 Kaupassa Lojerille siirtyy Merivaaran sairaalasänkyjen liiketoiminta Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa. Lojerin hankkiman liiketoiminnan liikevaihto on noin 9 miljoonaa euroa.
 Kauppaan kuuluvat Merivaaran sairaala-, ja tutkimussängyt, potilaspaarit ja synnytyssängyt. Merivaara keskittyy jatkossa leikkaussaliratkaisuihin, muun muassa leikkausvalaisinten ja -pöytien sekä saliohjausjärjestelmien kehittämiseen.
 Merivaara-konsernista siirtyy töihin Lojerille 28 työntekijää. Sairaalasänkyjen valmistus jatkuu entisellään Lahdessa, jossa Lojerilla on ollut jo aiemmin toimintaa.

Merivaaran sairaalasänkytehdas vaihtaa omistajaa Lahdessa


Museot, näyttelyt sekä historiallisten paikkojen ja rakennusten suojelu

Turun Historian museon paikaksi esitetään Turun linnan viereistä aluetta
 Vaihtoehtoja sijaintipaikoiksi ovat aikaisemmin olleet myös Ratapihan elämyskeskus ja Vanhakaupungin alue.
 Turun linnan viereistä aluetta perustellaan muun muassa alueella sijaitsevien kahden entisen museon vetovoimalla. Turun linna ja Merikeskus Forum Marinumin yhteenlaskettu kävijämäärä on kaupungin mukaan vuositasolla noin 230 000 henkeä.
 – Uuden museon kävijätavoitteita ajatellen alue vetää jo entuudestaan potentiaalisia kävijöitä ja on siten helposti kaupunkilaisten ja matkailijoiden löydettävissä, Turku tiedottaa.
 Turun mukaan sijainti mahdollistaisi yhteismarkkinoinnin, yhteisliput ja yhdessä tuotetut tapahtumat.
 Museon rahoitus säätiöltä?
 Historian museon toteuttamisesta päätettiin valtuustossa keväällä 2017. Historian museon sijaintipäätöksen jälkeen käynnistyy varsinainen hankesuunnitteluprosessi sekä mahdolliset idea- ja arkkitehtikilpailut.
 Museo aiotaan Turun kaupungin mukaan rahoittaa Turku2029 -säätiön varoista. Säätiö perustettiin osana kaupungin Suomen itsenäisyyden juhlavuoden juhlapäätöstä vuonna 2017.
 – Säätiön tarkoituksena on edistää vapaa-ajan toimintaa sekä tapahtumia ja hankkeita, jotka lisäävät hyvinvointia ja vetovoimaa Turun alueella, säätiöstä kerrotaan tiedotteessa.
 Turun kaupunginhallitus käsittelee museon sijaintia maanantaina.
 Lue lisää:
 Turun kulttuurilautakunta: konserttitalo ja historian museo eivät sovi yhteen
 Turku etsii paikkaa Historian museolle – Vanha Suurtori ja Turun linna ovat kärkiehdokkaat
 Historian museo on Turun lahja 100-vuotiaalle Suomelle

Turku suunnittelee Historian museota Turun linnan kylkeen


Summary: On helppo tottua afrikkalaisten rentoihin aikaraameihin, kirjoittaa Ylen Afrikan-avustaja Liselott Lindström.

– Jos tulen kello 13.59, kello on vielä yksi, ugandalainen ystäväni sanoi irvistellen, kun katsoin häntä kapenevin silmin.
 Sovittu tapaaminen oli yhdeltä, hän saapui varttia vaille kaksi.
 Swahiliksi on olemassa paljon käytetty sananlasku: “Haraka haraka haina baraka.” Se tarkoittaa, että kiirehtiminen ei tuo mitään siunauksia. Eli turha hosua, siitä ei seuraa mitään hyvää.
 Suurin osa etelämmässä käyneistä ihmisistä tuntee käsitteen ”African time”. “No hurry in Africa!” hoetaan turisteille kyllästymiseen asti. Mutta täällä aika ei kertakaikkiaan ole niin justiinsa.
 Ensimmäinen kohtaamiseni  afrikkalaisen ajan kanssa oli Tansaniassa melkein kymmenen vuotta sitten, kun olin ensimmäistä kertaa Saharan eteläpuoleisessa Afrikassa.
 Olin hyvissä ajoin paikalla haastattelua varten eteläafrikkalaisen ketjun kahvilassa ja tilasin mehun.
 Kello tuli tasan, ketään ei näkynyt. Puoli tuntia sovitun tapaamisen jälkeen minua alkoi hermostuttaa. Silloin puhelin soi. Haastateltava oli jäänyt kiinni muihin hommiin. Hän tulisi kolmisen tuntia myöhässä.
 Ylen kirjeenvaihtajien ja avustajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa Stina Tuominen / Yle  Kiina:  Kiinassa suomalainenkin saa olla oma tuppisuinen itsensä tai tanssia yöpaidassa kadulla – etuillakin voi, jos uskaltaa Saksa:  Berliiniläisestä kassajonosta on tehokkuus kaukana – Saksa tarvitsee pakkausalueen jakajia Venäjä:  Moskova ja Pietari käyvät yhä kamppailua paremmuudesta – "Moskovassa ihmiselle kasvaa kruunu päähän" Ranska:  Home ei hetkauta ranskalaisia – Tummunut kohta seinässä peitetään maalilla tai sohvaa siirtämällä Belgia:  Suomalaiset ovat nykyään muutakin kuin kalpeita tuohivirsumannekiineja – silti heidät vain jotenkin tunnistaa Espanja:  Uusi asuntokriisi hiertää Espanjassa – Barcelonassa yksin asumisesta on tullut luksusta, johon harvalla on varaa
 Ei auttanut kuin odottaa.  Hän oli sentään ilmoittanut myöhästyvänsä ja jopa pahoitellut asiaa.
 Minne tahansa sovittuun tapaamiseen menenkään, otan nykyään aina mukaan tietokoneen tai edes kirjan. Suomalainen sieluni ei siedä pelkkää istumista.
 Viimeksi odottelin viisumia Sudanin suurlähetystössä Nairobissa viisi tuntia. Ensimmäinen tunti oli vaikea, sen jälkeen odottaminen menikin oikein rennosti.
 Tietokone ja kirja olivat mukana,  mutta olin unohtanut vesipullon ja välipalan. Onneksi sudanilainen vieraanvaraisuus ylti myös suurlähetystöön, ja sain teetä ja keksejä.
 Välillä afrikkalaisesta aikakäsityksestä –tai sen puutteesta – on myös hyötyä. Koska aika ei ole rahaa, odottaminen ei sekään maksa mitään.
 Kun olin puolisoni kanssa patikoimassa vuorilla Nairobin ulkopuolella, autokuljettaja jäi odottamaan meitä yhdeksän tunnin ajaksi. Kuski käänsi penkin alas, laittoi musiikin soimaan ja otti hymyillen pienet torkut.
 Hinta tästä odottelusta oli tismalleen sama, mitä uuden auton tilaaminen olisi maksanut.
 Toimittajan työssä paljon aikaa menee odotteluun.  Afrikassa vieläkin enemmän. Se opettaa todella kärsivälliseksi, mutta valitettavasti se myös opettaa ettei ajoissa tarvitse olla.
 Itse olen aina ollut se, joka on mieluummin puoli tuntia etuajassa kuin viisi minuuttia myöhässä. Nyt huomaan lipsuvani yhä enemmän afrikkalaiseen aikaan.
 Ruandassa olin sopinut haastettelun kello viideksi. Varttia vaille viisi sain viestin, että poliitikko oli jo sovitussa paikassa. Itse en ollut edes hypännyt vielä taksiin. Saavuin pari minuuttia myöhässä, häpeän syvän punainen väri poskillani.
 Vielä en kuitenkaan ole asunut täällä tarpeeksi kauan.  Vähän aikaa sitten leikkasimme ruotsalaisen kuvaajan kanssa TV-juttua, ja kiirehdimme sen jälkeen kaveriporukan illanistujaisiin. Olimme tunnin myöhässä, mutta ei olisi tarvinnut kiirehtiä. Suurin osa saapui puolitoista tuntia sovitun kellonajan jälkeen.
 Vaikka itse olen edelleen sitä mieltä, että toisten aikaa on kunnioitettava, afrikkalainen rentous voi myös opettaa jotain
 Aina ei ole pakko kiirehtiä joka paikkaan. Välillä tekee mielelle oikein hyvää istua tienlaitaan, jutella ihmisten kanssa ja odottaa kyytiä, joka ehkä tulee – tai sitten ehkä ei. Kaikki kuitenkin aina järjestyy. Pohjoisempana tällaista hetkeen pysähtymistä kutsuttaisiin varmasti mindfullnessiksi.
 Olen kuitenkin salaa aloittanut pienen kampanjan.  Pyydän aina vuolaasti anteeksi, kun olen vähänkin myöhässä. Jos Uber-kuski joutuu odottamaan pari minuuttia, pahoittelen pitkän kaavan kautta. Usein vastaus on hieman hämmentynyt ”Iko sawa” tai ”That’s ok.”
 Toivon, että tällä anteeksipyytelyllä voisin saada edes jonkun ihmisen vähän muuttamaan aikakäsitystään, tai edes pahoittelemaan myöhästymistään.
 Mutta yhden naisen kampanja yli miljardin ihmisen mantereella ei taida olla muuta kuin hukkaan heitettyä aikaa.

Afrikassa osataan ottaa rennosti ajan kanssa – meillä sitä kutsuttaisiin mindfullnessiksi


Summary: Helvetin enkeleiden Lappeenrannan kerhotilaa ammuttiin ohiajavasta autosta.

Itä-Suomen hovioikeus on muuttanut Helvetin enkeleiden Lappeenrannan kerhon ammuskelijoiden tuomioita.
 Kerhotilaa rynnäkkökiväärillä ampuneen miehen rangaistus koveni. Hovioikeus muutti 1 vuoden ja 9 kuukauden ehdollisen vankeusrangaistuksen ehdottomaksi vankeudeksi. Mies syyllistyi kahteen ampuma-aserikokseen ja vaaran aiheuttamiseen.
 Hovioikeuden mukaan miehen syyllisyyttä lieventäviä perusteluja ei ole. Myös miehen aikaisempi rikollisuus edellyttää ehdotonta vankeutta.
 Toisen miehistä hovioikeus vapautti kuuden kuukauden ehdollisesta tuomiostaan. Etelä-Karjalan käräjäoikeus oli tuominnut hänet avunannosta vaaran aiheuttamiseen.
 Kolmannen tuomiostaan valittaneen miehen 1 vuoden ja 2 kuukauden ehdollinen vankeusrangaistus jäi hovioikeudessa ennalleen.
 Ampumisen taustalla kosto
 Lappeenrannan Hyrymäen teollisuusalueella sijaitsevaa  kerhotilaa ammuttiin  ohikulkeneesta henkilöautosta toukokuussa 2018.
 Kaikkiaan 11 laukauksesta kuusi lävisti seinän. Syyttäjän mukaan ampujien tarkoituksena oli tappaa, mutta  käräjäoikeuden mukaan  näyttö ei riittänyt. Yksikään laukauksista ei osunut rakennuksessa olleisiin ihmisiin.
 Ampumisen taustalla oli halu kostaa  aiemmin Imatralla tapahtunut pahoinpitely, jossa kaksi henkilöä oli yrittänyt estää yhtä ampumisesta epäiltyä puhumasta poliisikuulusteluissa. Kuulustelu koski kaupungissa kadonnutta henkilöä.
 Hovioikeuden tuomio ei ole lainvoimainen vaan siihen voi hakea valituslupaa korkeimmasta oikeudesta.

Hovioikeus muutti Helvetin enkeleiden kerhotilaa ampuneiden tuomioita – päätekijä ehdottomaan vankeuteen, avunantaja vapautettiin


Summary: Itä-Uudenmaan poliisi on vanginnut teosta epäillyn tapon yrityksestä.

Itä-Uudenmaan poliisi tutkii Vantaan Korsossa keskiviikkoiltana tapahtunutta väkivallantekoa. Vuonna 1998 syntyneen miehen epäillään heittäneen alle 20-vuotiaan miehen alas kerrostalon ylimmän kerroksen parvekkeelta. Uhri on poliisin mukaan syntynyt 2001.
 Uhri sai putoamisen seurauksena sairaalahoitoa vaativia vammoja.
 Poliisi tavoitti epäillyn tekijän noin tunnin päästä teosta.
 Epäilty ja uhri ovat ennestään tuttuja toisillensa. Poliisin mukaan alkoholilla on osuutta tapahtumaan.
 Epäilty on tänään perjantaina 10.5. vangittu Itä-Uudenmaan käräjäoikeudessa epäiltynä tapon yritykseen.
 Itä-Uudenmaan poliisi tutkii tapausta, eikä tiedota tässä vaiheessa tapauksesta enempää.

Nuori mies heitettiin kerrostalon korkeimmalta parvekkeelta alas Vantaalla


Summary: Valtaosa harjoitukseen Kankaanpään Niinisalossa osallistuneista joukoista palaa kotivaruskuntiinsa tänään iltapäivän aikana.

Maavoimien mekanisoidun Arrow 19-harjoituksen taisteluharjoitusvaihe päättyy tänään perjantaina Kankaanpään Niinisalossa.
 Harjoituksessa on ollut mukana henkilökuntaa ja varusmiehiä seitsemästä eri joukko-osastosta. Valtaosa joukoista palaa kotivaruskuntiinsa perjantai-iltapäivän aikana.
 Joukot palaavat reittejä:
 Niinisalo - tie 261 - VT3 - Hämeenkyrö - Ylöjärvi - Pirkkala - Tampere - VT3 - Parolannummi
 Niinisalo - Kankaanpää - Lavia - Tie 44 - Kiikoinen - Tie 11 - Nokia - Pirkkala - Tampere - VT3 - Parolannummi
 Niinisalo - tie 261 - Ikaalinen - VT3 - Hämeenkyrö - Ylöjärvi - Pirkkala - Tampere - VT3 - Riihimäki - Kouvola - Vekaranjärvi
 Pohjankankaantie - Varuskunnantie - VT23 - 44 -41/ VT12 - tie 2101 - tie 212
 Harjoitusjoukkojen kokonaisvahvuus on ollut enimmillään noin 2 800 henkilöä, noin 150 panssaroitua ajoneuvoa ja noin 300 muuta ajoneuvoa.
 Harjoitus jatkuu vielä ammunnoin
 Kansainvälisessä Arrow 19 -harjoituksessa on pääteemana maavoimien mekanisoitujen joukkojen ja aselajien yhteistoiminta hyökkäystaistelussa sekä yhteisissä ammunnoissa. Ampumavaihe alkaa sunnuntaina.
 Ampumaharjoituksiin osallistuu Panssariprikaatin joukkoja ja ulkomaisia harjoitusjoukkoja.

Maavoimien Arrow 19-harjoituksen taisteluvaihe päättyy – paluumarssit Niinisalosta hidastavat iltapäiväliikennettä


Summary: Helluntaiseurakunnassa vaikuttaneen lahtelaismiehen tuomio aleni hovioikeudessa.

Uskonveljiään huijanneen iäkkään lahtelaismiehen petostuomio on lieventynyt hovioikeudessa.
 Itä-Suomen hovioikeus on alentanut miehen vankeustuomion 1 vuoteen ja 11 kuukauteen, kun Päijät-Hämeen käräjäoikeus oli antanut kolmen vuoden vankeustuomion.
 Lisäksi tuomitun kontolle alunperin määrätyt yhteensä 830 000 euron suuruiset vahingonkorvaukset pienenivät merkittävästi.
 Hovioikeus hylkäsi kaksi syytettä törkeästä petoksesta, mikä pienensi vahingonkorvauksia noin 450 000 eurolla. Lisäksi yhdessä syytekohdassa tuomitun maksettavaksi tullut rikosvahinko aleni 60 000 eurosta 30 000 euroon.
 Yksi hovioikeuden jäsenistä jätti tuomiosta eriävän lausunnon.
 Tuomittu oli pyytänyt katteettomilla lupauksilla uhreiltaan isoja rahasummia muun muassa sijoituksista ja ulkomaisista rakennusprojekteista. Osalle uhreista oli muun muassa lupailtu töitä Espanjassa olevista rakennushankkeista ja lainarahalle kahdeksan prosentin korkoa. Lainaajien menettämät summat olivat yhteensä lähes miljoona euroa, mitä he eivät ole saaneet takaisin.
 Tuomittu vaati hovioikeudessa kaikkien syytteiden hylkäämistä.
 Sekä tuomittu että asianomistajat toimivat helluntaiseurakunnassa. Asianomistajia petosjutussa on kymmenkunta eri puolilla maata – Lahden lisäksi Tampereella, Kaavilla, Loimaalla ja Pöytyällä. Petokset tapahtuivat vuosien 2009–2016 välillä.
 Lue lisää:   Mies lupaili töitä Espanjasta ja lypsi uhreilta rahat – huijasi uskonveljiltään lähes miljoona euroa

Uskonveljiltään rahaa huijanneen miehen tuomio lieveni – lypsi rahaa katteettomilla lupauksilla rakennusprojekteista


Summary: Liikemies Peter Vesterbacka ei aio perääntyä, vaikka suunnitelmat Jäämeren radasta aiheuttivat kovaa someryöpytystä.

Uudet suunnitelmat kiistanalaisen Jäämeren radan rakentamiseksi ovat saaneet runsaasti arvostelua.  Saamelaiskäräjät on tyrmännyt rautatien .
 Jäämerenradan suunnitelmat Peter Vesterbacka sanoo, että rautatie Rovaniemeltä Norjan Kirkkoniemeen rakennettaisiin yksityisellä rahoituksella, joka aiotaan hankkia ulkomailta. Jäämeren rataa suunnitellaan junille, jotka kulkevat 350 km/h tai nopeammin. Rautatien hinnaksi on arvioitu noin kolme miljardia euroa.
 Lisäksi moni saamelainen on arvostellut ratahanketta vetävää liikemies  Peter Vesterbackaa  voimakkain sanakääntein sosiaalisessa mediassa.
 – Siellä kiitettiin, kun annoin kasvot saamelaiskulttuurin tuholle. Ilmeisesti tuhosin aamupäivän aikana yhden kolttasaamelaisten kylän ja saamelaisten lasten tulevaisuudessa poronhoitajina, Vesterbacka kiteyttää saamaansa kritiikkiä.
 – Minulla ei ole kuulemma oikeutta mihinkään mielipiteeseen, koska edustan valloittajia ja kaikkien suomalaisten pitäisi hävetä, miten Lapissa saamelaisia on sorrettu sadan vuoden aikana, liikemies jatkaa.
 Moni saamelainen vastustaa Jäämeren rataa, koska se halkoisi porojen perinteisiä laidunmaita.
 Eihän nyt olla kuitenkaan mitään kansanmurhaa suunnittelemassa, vaan mietitään Jäämeren rataa. Ehkä sellaista pientä tolkkua toivoisin puheisiin.  Peter Vesterbacka
 Ei peräännytä: "Palaute oli hyvin mustavalkoista"
 Liikemies kertoi odottaneensa saamelaisilta kielteistä palautetta, mutta jotakin yllättävääkin oli
 – Oli hieman yllätys, että palaute oli hyvin mustavalkoista. Ehkä sellainen ylenpalttinen negatiivisuuskin vähän yllätti.
 Vesterbackan mukaan tunnepitoinen palauteryöppy kertoo siitä, että hankkeesta on keskusteltava ja neuvoteltava vielä paljon.
 Hän vakuuttaa, että voimakas vastustus ei saa häntä perääntymään hankkeesta.
 – Eihän nyt olla kuitenkaan mitään kansanmurhaa suunnittelemassa, vaan mietitään Jäämeren rataa. Ehkä sellaista pientä tolkkua toivoisin puheisiin.
 Liikemies lähettää terveisiä hallitusneuvottelijoille
 Hän näkee, että kärkevät mielipiteet korostuvat sosiaalisessa mediassa. Erityisesti Vesterbacka on saanut kuulla kunniansa Twitterissä.
 – Sosiaalinen media ruokkii tällaista kärjistystä ja vastakkainasettelua. Ehkä tämä enemmän kuvaa muutenkin meidän aikaamme tällä hetkellä, esillä on kärjistyneitä mielipiteitä. Jotkut haluaa rakentaa muureja Jenkeissä, jotkut saarivaltiot haluaa Brexitin ja populistiliikkeet ovat nousseet voimakkaammin esille eri puolilla maailmaa.
 Pelkkä Jäämeren rata ei ole saanut saamelaisia ärsyyntymään, Vesterbacka arvioi.
 – Erityisesti hiertää juuri ILO 169-sopimuksen ratifiointi. Hallitusneuvottelut ovat meneillään ja hallitusohjelmia sorvataan, niin varmaan olisi hyvä, että tämä asia tämä asia nostetaan keskusteluun ja ehdotetaan, että seuraava hallitus Suomessa tekee asialle jotakin, eikä sitä aina vain lykätä tulevaisuuteen.
 Vesterbackan yhtiö allekirjoitti torstaina aiesopimuksen  norjalaisen Etelä-Varangin kehitysyhtiön kanssa Jäämeren radan suunnittelemisesta ja toteuttamisesta.
 Vesterbackan mukaan rautatie Rovaniemeltä Norjan Kirkkoniemeen rakennettaisiin yksityisellä, ulkomaisella rahoituksella.
 Lue myös :
 Jäämerenradan yllätysuutinen ilahduttaa ja ahdistaa Lapissa – "Viidessä vuodessa nähdään, mitä tästä tulee"
 Saamelaisilta täystyrmäys Vesterbackan Jäämeren rata -suunnitelmille – Saamelaiskäräjät yllätettiin jo toistamiseen

Kiisteltyä rautatietä vetävä Angry Birds -mies sai täyslaidallisen saamelaisilta – "Kasvot saamelaiskulttuurin tuholle"


Summary: Useilta nykyhallintoa vastustavilta kansanedustajilta on poistettu syytesuoja.

Ainakin neljä Venezuelan hallintoa pelkäävää oppositiopoliitikkoa on hakenut turvaa eri maiden suurlähetystöjen tiloista Caracasissa.
 Leopoldo Lopez  on hakeutunut suojaan Espanjan suurlähettilään residenssiin ja  Richard Blanco  kertoo oleskelevansa Argentiinan suurlähetystössä.  Mariela Magallanes  ja  Americo De Grazia  ovat puolestaan päässeet turvaan Italian suurlähetystön tiloihin.
 Venezuelan korkein oikeus ilmoitti tiistaina aloittavansa  tutkinnan parlamentin varapuhemiehen Edgar Zambranon ja useiden muiden poliitikkojen toiminnasta  opposition viime viikon kapinaan liittyen. Nämä poliitikot tukivat oppositiojohtaja  Juan Guaidón  yritystä syrjäyttää presidentti  Nicolas Maduro  vallasta. Oppositiopoliitikkoja epäillään maanpetoksesta ja yllyttämisestä kansannousuun.
 Opposition kansanedustajia on suojannut syytteiltä heidän asemansa parlamentissa, mutta aiemmin tällä viikolla Madurolle uskolliset lainsäätäjät veivät osalta edustajista syytesuojan.
 Keskiviikkona tiedustelupalvelun agentit pidättivät Zambranon.Zambrano kertoi Twitterissä, että agentit yllättivät hänet, estivät häntä pääsemästä ulos autostaan ja hinasivat auton pidätyskeskukseen Caracasissa.

Turvallisuutensa puolesta pelkäävät Venezuelan oppositiopoliitikot hakeutuvat turvaan suurlähetystöihin


Summary: Aiemmat suunnitelmat ovat Euroopassa kaatuneet suuriin kustannuksiin.

Hiilidioksidin talteenotto ja varastonti (CCS)

Pohjanmeren satamakaupungit Hollannissa ja Belgiassa suunnittelevat yhteistä järjestelmää hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin, kertoo  The Guardian -lehti . Kyseessä on maailman suurin hiilidioksidin talteenotto- ja varastointihanke.
 Kaupungit valmistelevat hiilidioksidin varastoimista tyhjiin maakaasukenttiin, jotka sijaitsevat Pohjanmeren pohjan alla, kolmen kilometrin syvyydessä.
 Jos EU hyväksyy suunnitelman, järjestelmän rakentaminen aloitettaisiin Hollannissa Rotterdamin satamasta., missä valmista pitäisi tulla vuonna 2026.
 Rotterdamin järjestelmä yhdistettäisiin putkella Belgian Antwerpenin satamaan ja edelleen Gentin satamaan. Koko järjestelmän on määrä olla valmiina vuonna 2030.
 Hiilidioksidia varastoitaisiin maanalaiseen hiekkakivikerrostumaan kymmenen miljoonaa tonnia. Kyseiset jättisatamat aiheuttavat vuosittain yhteensä noin 60 miljoonan CO2-tonnin päästöt. Suomen vuosipäästöt ovat 47 miljoonaa tonnia.
 Hiilidioksidin varastointi maan alle herättää kysymyksiä. Toistaiseksi ei ole täyttä varmuutta, miten näin suuri CO2-määrä vaikuttaa maaperään.
 The Guardianin haastattalemat asiantuntijat suhtautuvat hankkeeseen pääosin myönteisesti.
 – Toki toivoisin ennen kaikkea investointeja päästöttömään energiaan. On kuitenkin oltava realisti. Niin kauan, kuin yhteiskunta on riippuvainen fossiilisesta energiasta, hiilidioksidin varastointi maan alle voi olla elintärkeä lisä, jotta ilmastotavoitteet saavutetaan, sanoo Gentin yliopiston professori  Mark Saeys .
 Eri maissa on tehty hiilidioksidin varastointia vuodesta 1996 alkaen, mutta hankkeiden mittakaava on ollut pienempi. Tällä hetkellä suurin hanke on menossa Texasissa, missä hiilivoimalan yhteydessä toimiva laitos ottaa talteen ja varastoi vuosittain 1,4 miljoonaa tonnia hiilidioksidia. Tämä vastaa 350 000 auton keskimääräisiä vuosipäästöjä.
 EU aloitti vuonna 2009 tutkimuksen, jossa oli kuusi pilottihanketta. Sen toivottiin käynnistävän 15 vastaavaa järjestelmää vuoteen 2015 mennessä. Yksikään hanke ei ole toteutunut. Syynä ovat lähinnä hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin korkeat kustannukset.

Pohjanmeren satamiin suunnitellaan suurta hiilidioksidin talteenottojärjestelmää


Summary: Ukkoskuurojen ennustetaan olevan pieniä ja alueellisia.

Suomeen saapuu perjantai-iltana paikallisia ukkoskuuroja kaakosta. Itä-Suomesta ukkoskuurot liikkuvat yöllä pohjoiseen.
 Ylen meteorologi  Toni Hellinen  uskoo ukkoskuurojen olevan pieniä ja alueellisia.
 – Myös lauantaina tullaan mahdollisesti näkemään ukkoskuuroja, jotka liikkuvat Kaakkois-Suomesta kohti Pohjanmaan maakuntia.
 Hellinen kertoo lauantaina erityisesti Pohjois-Karjalassa olevan myös lämpimiä hetkiä.
 – Jos aurinko pääsee paistamaan pilvettömältä taivaalta, voidaan päästä lähelle kevään lämpöennätystä.
 Tämän kevään lämpöennätys on 22,8 astetta, joka mitattiin Turussa 27. huhtikuuta.
 Hellinen muistuttaa myös Saimaan alueen ukkospuuskista.
 – On hyvä muistaa nämä kevään ensimmäiset ukkospuuskavaroitukset, kun osa ihmisistä on jo mennyt veneineen vesille.
 Suomeen saapuu perjantai-iltana paikallisia ukkoskuuroja kaakosta. Yle
 Lue lisää:
 Koko maan ylin lämpötila mitattiin Turussa – huhtikuu ennätyksellisen lämmin ja vähäsateinen

Ukkoskuurot lähestyvät kaakosta – meteorologi varoittaa Saimaan veneilijöitä puuskista


Summary: Sosiaalidemokraattien johtama hallitus ei ollut valmis sitoutumaan puolustusmenojen korottamiseen kolmella miljardilla eurolla.

Ruotsin hallituksen ja opposition yritys maanpuolustuksen yhteisestä linjaamisesta on epäonnistunut. Puolustusministeri  Peter Hultqvistin  (sd.) asettaman valmisteluryhmän oli määrä jättää loppuraportti vuosien 2020–2025 puolustuslinjauksista ensi tiistaina.
 Tänään perjantaina neljä porvaripuoluetta kuitenkin ilmoitti eroavansa valmisteluryhmästä. Maltillinen kokoomus, keskusta, liberaalit ja kristillisdemokraatit vaativat puolustusmäärärahoihin 30 miljardin kruunun eli noin kolmen miljardin euron korotusta. Sosiaalidemokraattien ja ympäristöpuolueen muodostama hallitus ei kuitenkaan ollut valmis sitoutumaan korotukseen.
 – Emme voi sitoutua päätökseen, joka vaarantaa Ruotsin turvallisuuden, maltillista kokoomusta edustava  Hans Wallmark , kommentoi eropäätöstä  Dagens Nyheterin mukaan .
 Oppositiossa olevan vasemmistopuolueen puheenjohtaja Jonas Sjöstedt syyttää puolestaan porvaripuolueita vastuuttomuudesta.  Ruotsin television SVT:n mukaan  Sjöstedt sanoo porvaripuolueiden olevan kiinnostuneempia konfliktin luomisesta kuin vakaasta puolustuspolitiikasta.
 Kolmen miljardin euron korotuksen myötä Ruotsin puolustusmenot olisivat nousseet lähes 8,5 miljardiin euroon eli 1,5 prosenttiin bruttokansantuotteesta.

Ruotsissa puhkesi sota puolustusmäärärahoista – porvaripuolueet marssivat ulos neuvottelupöydästä


Summary: Ultraäänipuhdistuslaitteita ja säröntarkastuslinjastoja valmistava, 40-vuotias yritys havittelee liikevaihdon tuplaamista viidessä vuodessa. Yhtiön tavoitteena on saada ilmailuteollisuus luottamaan konenäköön.

Lahtelainen Finnsonic Oy tavoittelee isoa kasvua lähivuosille. Yhtiö valmistaa ultraäänipesureita, joita käytetään esimerkiksi laitteiden osien puhdistuksessa eri teollisuudenaloilla. Lisäksi 40 vuotta täyttävä Finnsonic on erikoistunut ilmailuteollisuuden säröntarkastukseen.
 – Olemme linjanneet, että kun yhtiö täyttää 45 vuotta, liikevaihtomme on noin 20 miljoonaa euroa. Se on runsaat kaksi kertaa nykyinen liikevaihto, kertoo toimitusjohtaja  Vesa Nurminen .
 Huollon yhteydessä lentokoneiden osista etsitään mahdollisia säröjä tai halkeamia, jotka voivat olla hyvin pieniä. Apuna käytetään halkeamat paljastavaa nestettä ja valoa. Finnsonic tekee linjastoja tähän tarkoitukseen.
 Nurminen uskoo, että lisää liikevaihtoa saadaan myös säröntarkastuksen alalla, sillä lentokoneiden määrä maailmassa kasvaa. Huoltoprosessin on oltava mahdollisimman ripeä, sillä lentoyhtiöt eivät halua, että koneet joutuvat olemaan pitkään maassa toimettomina.
 Finnsonicin asiakkaita ovat esimerkiksi Lufthansa, Boeing ja Airbus.
 – Vaikka ilmailualan yritykset ovat isoja, koko teollisuus on sangen pirstaleista. Siellä on pieniäkin yrityksiä ja voisi sanoa, että Finnsonic ei ole ilmailualalla enää pieni yritys, toimitusjohtaja sanoo.
 Tutkijat apuna murroksen toteuttamisessa
 Lentokoneiden osien säröntarkastuksessa prosessi menee vielä nykyisin niin, että eri aineiden ja valon paljastamat viat todetaan ihmissilmin. Finnsonic haluaa, että säröntarkastuksessa hyödynnettäisiin tulevaisuudessa konenäköä.
 Yhtiö tekee yhteistyötä Tampereen yliopiston kanssa muutoksen aikaansaamiseksi.
 – Meidän pitää pystyä tutkijoiden kanssa todistamaan ilmailualan asiakkaille, että se on luotettava, toistettava ja virheetön menetelmä, selittää toimitusjohtaja Vesa Nurminen.
 Nurminen myöntää, että tavoite lisätä automatiikkaa perinteisellä alalla on varsin kunnianhimoinen ja se maksaa yritykselle rahaa. Hän kuitenkin katsoo, että usko omaan osaamiseen kantaa.
 – Tämäkin perustuu siihen tahtoon, että kun me sitkeästi sinne menemme, kyllä se (konenäkö) tulee ennen pitkää sinne käyttöön.
 Finnsonicilla on 36 omaa ja 6 vuokratyöntekijää. Jos alihankkijat lasketaan mukaan, koko ketjussa työskentelee yhteensä 90 ihmistä.

Lentokoneen moottoreista etsitään säröjä lahtelaisilla linjastoilla – Finnsonic aikoo tehdä lähivuosina suuria harppauksia


Summary: Lääkeyhtiöiden maksama tutkimusrahoitus on aiheuttanut epäilyjä viranomaisen puolueettomuudesta ja riippumattomuudesta.

Oikeuskansleri  Tuomas Pöysti  vaatii Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) riippumattomuuden vahvistamista rokotehankinnoissa.
 Oikeuskanslerin mukaan lääkeyhtiöiden rahoittama rokotetutkimus ja rokotteiden hankintaa koskeva päätöksenteko tulisi erottaa toisistaan entistä selkeämmin.
 Pöysti edellyttää THL:n ohjauksesta vastaavan sosiaali- ja terveysministeriön ryhtyvän asiassa toimenpiteisiin, kerrotaan oikeuskanslerinviraston  päätöksessä .
 Yksityisten lääkeyhtiöiden maksama tutkimusrahoitus on aiheuttanut epäilyjä THL:n viranomaistoiminnan puolueettomuudesta ja riippumattomuudesta.
 THL tekee lääkeyhtiöiden rahoittamaa rokotetutkimusta ja osallistuu samanaikaisesti rokotteiden hankintaan asiantuntijana ja valmistelijana. Joissain tapauksissa se myös tekee itse hankintapäätöksiä.
 Asetelma on herättänyt epäilyksiä rahoituksen vaikutuksesta hankintapäätösten asianmukaisuuteen.
 Oikeuskanslerin mukaan ei ole syytä epäillä, etteivätkö ministeriö ja THL pystyisi turvaamaan hankintojen valmistelun ja päätöksenteon puolueettomuutta.
 Riippumattomuus ja sen arvioitavuus on pyritty varmistamaan toimintakäytännöillä, rakenteellisilla ratkaisuilla ja avoimuudella.

Oikeuskansleri: Rokotteiden tutkimus ja hankinnat erotettava selkeämmin THL:n toiminnassa


Summary: Lattialämmitys on yleinen puutalojen lämmitystapa. Levin mökkipalon syttymissyytä pidetään harvinaisena tapauksena.

Onnettomuustutkintakeskus kertoi perjantaiaamuna, että kolmen alaikäisen pyhtääläisnuoren hengen vaatinut mökkipalo Levillä  sai alkunsa  väärin asennetusta lattialämmityskaapelista.
 Kysyimme Rakennusliiton puheenjohtajalta  Matti Harjuniemeltä  ja Sähköliiton varapuheenjohtajalta  Hannu Luukkoselta , miten mahdolliset ongelmat lattialämmityksessä voi havaita.
 1. Rakennusliiton puheenjohtaja Matti Harjuniemi, mistä tietää, onko oma lattialämmitys asennettu väärin?
 – Se on aika vaikeaa itse selvittää. Sähköasentajilla, jotka ovat asentaneet kaapelit ja kytkeneet lattialämmitysjärjestelmän, on laitteisto, jolla lattian lämmönkulkua testataan. Laitteella tarkkaillaan virran kulkemista kaapelissa ja kaapelin vastusta.
 2. Sähköliiton varapuheenjohtaja Hannu Luukkonen, olisiko Levin mökin lattialämmitysjärjestelmän virheasennus voitu havaita tarkistuslaitteella?
 – Tälläinen ei välttämättä mittauksissakaan tule esille. Loppupeleissä kaikki on kiinni asentajasta. Kun järjestelmä on asennettu, niin tehdään vielä silmämääräinen tarkastus. Siinä tulisi tarkastaa, että onko lattialämmitys asennettu oikein.
 3. Rakennusliiton puheenjohtaja Matti Harjuniemi, kuinka lattialämmitysjärjestelmää pitäisi huoltaa?
 – Kenenkään ei tule ruveta itse huoltamaan lattialämmitysjärjestelmää. Jos lattialämmityksissä on katkoksia tai lattia jää kylmäksi järjestelmän ollessa päällä niin tulee ottaa yhteyttä sähköasennusliikkeen ammattilaiseen.
 4. Kuinka yleisiä lattialämmitysjärjestelmät ovat puutaloissa?
 – Kyllä ne varsin yleisiä ovat. Lattialämmitys on hyvä tapa lämmittää taloa. Lattialämmityksiä on kiertovesijärjestelmiä ja sähkökaapelijärjestelmiä.
 5. Kuinka harvinaista on, että tulipalo saa alkunsa lattialämmityksestä?
 – Mielestäni tämä on tosi harvinainen tapaus. Tulipalot saavat useammin alkunsa viallisista sähkölaitteista.
 6. Onko vastaavia tapauksia sattunut aikaisemmin?
 – En muista näin rankkaa tapausta. Toki viallisia lattiajärjestelmiä havaitaan. Yleisimmin viallinen lattialämmitys huomataan ensikäyttöönotossa, mutta nekin tapaukset ovat harvinaisia.

Viallinen lattialämmitys johti kolmen alaikäisen kuolemaan Levillä – 6 kysymystä ja vastausta lattialämmityksen turvallisuudesta


Summary: Into Ilves, Kaapo Karhu, Peppi Poro, Pasi Pöllö, Kiira Kettu ja Helmi Hevonen taistelevat voitosta.

Lasten vaalien  ehdokkaat  on julkistettu.
 Lapset pääsevät äänestämään samalla kertaa kuin vanhempansa Porissa jo  neljättä kertaa . Vaalit pidetään tällä kertaa myös noin neljälläkymmenellä muulla paikkakunnalla eri puolilla Suomea yhtä aikaa täysi-ikäisille järjestettävien eurovaalien kanssa.
 Ehdokkaina lasten vaaleissa ovat politiikan konkarit  Into Ilves ,  Kaapo Karhu ,  Peppi Poro ,  Pasi Pöllö ,  Kiira Kettu  ja  Helmi Hevonen .
 Eniten ääniä keränneen ehdokkaan terveiset lähetetään Brysseliin valittavien Suomen edustajien mukaan.

Lasten vaalien ehdokkaat julkistettiin


Summary: Vesivahinko johtuu elokuvateatterissa yöllä syttyneestä tulipalosta, jonka teatterin sprinklerit sammuttivat.

Elokuvateatterit & elokuvien esittäminen

Finnkinon elokuvateatteri Kinopalatsi Helsingin Kaisaniemessä on kärsinyt mittavan vesivahingon useiden satojen neliöiden alalla.
 Elokuvateatterin salissa numero 1 syttyi yöllä tulipalo. Teatterin sprinklerit sammuttivat palon, mutta sen myötä teatteri kärsi mittavan vesivahingon.
 Finnkinon turvallisuuspäällikkö Henri Kurki kertoo, että poliisi oli aamupäivällä teatterilla selvittämässä paloviranomaisen kanssa palon syttymissyytä. Kurjen mukaan vaikuttaa siltä, ettei ole syytä epäillä ilkivaltaa. Teatteri oli palon syttyessä tyhjillään.
 – Näyttäisi siltä, että tulipalo on saanut alkunsa sähköviasta, Kurki toteaa.
 Pelastuslaitos sai automaattisen ilmoituksen tulipalosta Kaisaniemenkadulla hieman ennen kello kahta yöllä. Savuvahingot rajoittuvat yhteen elokuvasaliin.
 Palosta johtuva vesivahinko on kuitenkin mittava. Vettä pääsi rakenteisiin, salin viereiseen aulatilaan sekä alempiin kerroksiin, joissa on muun muassa lisää saleja ja teknistä tilaa.
 – Vesivahinko on tässä se harmillisin ja mittavin asia. Ykkössalista vesi kulkeutuu helposti alakerran muihin saleihin ja näyttää siltä, että noin puolet saleista on saanut vesivaurioita, Kurki kertoo.
 Martti Kainulainen / Lehtikuva
 Koko Kinopalatsi suljettuna ainakin perjantaina
 Koko Kinopalatsi on suljettuna tänään perjantaina.
 Kurki kertoo, että parhaillaan selvitetään vesivahingon laajuutta. Hänen mukaansa näkyviä vesivaurioita on tällä hetkellä saleissa numero 1,6,7 ja 8. Lisäksi vettä on valunut alakerrassa sijaitsevan myymälän taakse.
 Kinopalatsissa on kymmenen salia, ja teatteri on rakenteeltaan jakautunut kahteen osaan. Kaisaniemenkadun puolella, eli niin sanotulla vanhalla puolella, sijaitsevat salit 2,3 ja 4. Mikonkadun puolella, eli teatterin uudemmalla puolella, sijaitsevat salit 1 ja 5-10.
 Kurjen mukaan nyt selvitetään, miten salit 2,3, ja 4, eli teatterin vanha puoli, saataisiin mahdollisimman pian taas auki. Hänen mukaansa tavoite on, että salit saataisiin auki jo huomenna lauantaina.
 – Tämän päivän aikana selviää onnistuuko se.
 Kurki arvioi, että vesivahingosta kärsinyttä puolta joudutaan pitämään kiinni pidemmän aikaa.
 – Tällä hetkellä tehdään mittauksia, joiden jälkeen saadaan arvio siitä, kuinka kauan se kuivatus kestään. Varmasti menee useampia viikkoja.
 Finnkinon asiakaspalvelusta on otettu yhteyttä asiakkaisiin, joilla on ollut etukäteen varattuja lippuja Kinopalatsin tämänpäiväisiin näytöksiin.
 – Asiakkaille on tietääkseni tarjottu toista vaihtoehtoa, tai palautettu rahat takaisin. Toki asiakkaat ovat ymmärtäneet, että kun tilanne on tällainen, niin silloin ei vain elokuvia voida esittää, Kurki toteaa.

Helsingin Kinopalatsi kastui massiivisessa vesivahingossa – Teatteri tänään kiinni, salien kuivattamisessa voi mennä viikkoja


Summary: Jätevesi ja talousvesi pääsivät sekoittumaan Äänekoskella kaksi ja puoli vuotta sitten.

Syyttäjä vaatii kahdelle virkamiehelle sakkoja tuottamuksellisesta virkavelvollisuuden rikkomisesta Äänekosken vuoden 2016 vesikriisin hoidossa.
 Syytteessä ovat ympäristötoimenjohtajana toiminut mies ja terveystarkastajana toiminut nainen, jotka eivät syyttäjän mukaan ryhtyneet riittäviin toimenpiteisiin taudin leviämisen ehkäisemiseksi. Molemmat ovat kiistäneet rikoksen.
 Epidemia kunnassa sai alkunsa, kun kaivinkone katkaisi runkovesijohdon tietyömaalla. Paine laski ja talousvesiverkostoon imeytyi jätevettä väärin rakennetusta ilmastuskaivosta.
 Samaan kaivoon oli asennettu vastoin ohjeita sekä talousveden että jäteveden ilmastus.
 Näin tapahtumat etenivät: Äänekosken vesikriisi päivä päivältä
 Vatsataudin oireita sai saastuneesta vedestä syyttäjän mukaan ainakin 120 ihmistä.  Sairastuneilla todettiin sapovirusta, adenovirusta ja Dientamoeba fragilis- alkueläintä . THL:n mukaan alkueläin tarttuu ulosteen välityksellä ihmisestä toiseen.
 Kaivinkone katkaisi kaapelin
 Tapahtumat alkoivat keskiviikkona 12. lokakuuta hieman puolen päivän jälkeen, kun Äänekosken Honkolan risteyksessä kaapelia kaivamassa ollut kone kaivoi vesiputken poikki.
 Tieto epidemiaepäilystä tuli syyttäjän mukaan terveystarkastajalle viimeistään seuraavana sunnuntaina illansuussa.
 Syyttäjän mukaan terveystarkastaja oli aluksi johtovastuussa tilanteesta. Syyttäjä katsoo, että hänen olisi pitänyt ottaa yhteyttä tiedotusvälineisiin ja kertoa asiasta suoraan ainakin terveyskeskukselle ja Äänekosken kaupungin johdolle.
 Tiedotus ei ole tavoittanut kattavasti alueen vedenkäyttäjiä.
 Syyttäjän mukaan terveystarkastaja oli kuitenkin päättänyt sunnuntai-illan kriisipalaverissa, että asiasta ei kerrota tiedotusvälineille, vaan tietoa viedään ovelta ovelle.
 –  Tiedotus ei ole tavoittanut kattavasti alueen vedenkäyttäjiä. Tiedottamisessa olleiden puutteiden vuoksi monet alueen asukkaat eivät ole saaneet tarvittavia tietoja tilanteesta, syyttäjä toteaa haastehakemuksessaan.
 Syyttäjän mukaan terveystarkastaja ei myöskään ilmoittanut epidemiaepäilystä viipymättä Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselle (THL), aluehallintovirastolle, Valviralle ja ELY-keskukselle.
 Kymmeniä asianomistajia
 Ympäristötoimenjohtaja puolestaan sai syyttäjän mukaan tiedon epidemiasta viimeistään maanantaina aamulla. Hän otti johtovastuun terveystarkastajalta puoliltapäivin.
 Syyttäjän mukaan myöskään ympäristötoimenjohtaja ei huolehtinut siitä, että epidemiaepäilystä ilmoitetaan viranomaisille. Hän kutsui epidemiatyöryhmän koolle keskiviikkona, vaikka se olisi pitänyt tehdä viipymättä.
 Myös tiedottamisessa vedenkäyttäjille oli syyttäjän mukaan erilaisia puutteita. Syyttäjän mukaan epäselvyyttä oli muun muassa siitä, kuka ylipäänsä tiedottaa asiasta.
 Tiedotteissa ei myöskään syyttäjän mukaan ollut ainakaan alkuvaiheessa karttaa, mikä on voinut aiheuttaa epäselvyyttä alueesta, jolla vesi piti keittää.
 Jutussa on asianomistajana 42 ihmistä.
 Tässä kaivossa jätevesi ja hanavesi sekoittuivat. Isto Janhunen / Yle

Vesikriisi piinasi Äänekoskea kuukausia – syyttäjä vaatii kahdelle virkamiehelle sakkoja


Summary: Sari Itäpelto on ryhmäkodin äiti ja toimitusjohtaja. Hänen käsiensä kautta maailmalle on lähtenyt parin bussilastillisen verran nuoria ja lapsia.

Sohvalla röhnöttää teini-ikäisiä telkkaria tuijotellen kuin missä tahansa kodissa. Olohuoneen seinää koristaa suuri violetti taulu äidistä ja lapsesta. Talon äiti rojahtaa sohvannurkkaan teinien sekaan.
 – Tuu kainaloon,  Sari Itäpelto  sanoo teini-ikäiselle tytölle.
 Lihakastikkeen tuoksu tilavassa keittiössä kielii siitä, että kohta on ruoka-aika. Ruokasalin nurkkaa koristaa valkoinen kakluuni. Salin isoon ruokapöytään mahtuu helposti 12 henkeä syömään.
 Yli satavuotiaassa puutalossa toimii ryhmäkoti huostaanotetuille lapsille. Sari Itäpelto on toiminut 19 vuotta heille äitinä ja isänä.
 – Olen saanut suuren lahjan. Saan kulkea äitinä ja vanhempana toisten ihmisten lasten kanssa. Se on fantastista, sanoo ryhmäkodin toimitusjohtaja Itäpelto.
 Vuosien varrella nainen on saattanut maailmalle noin 80 lasta ja nuorta. Tarina ei ole aivan tavallinen.
 Pallo-kodit ryhmäkodin perustaja ja yrityksen äiti on Sari Itäpelto. Kalle Purhonen / Yle
 Yksinhuoltaja perusti ryhmäkodin
 Sari Itäpelto pakkasi vuonna 2000 tavaransa Lahdesta ja muutti kolmen lapsen yksinhuoltajana Lappeenrantaan. Lahdessa fysioterapeuttina työskennellyt nainen halusi vaihtaa alaa, ja alkoi opiskella sosionomiksi.
 – Halusin työskennellä enemmän tunteiden kanssa, perustelee Itäpelto alanvaihdosta.
 Fysioterapeutiksi nainen oli päätynyt vanhan urheiluharrastuksen kautta, mutta lastenkotimaailmakaan ei ollut hänelle aivan vieras. Hän oli ollut nuorena harjoittelussa lastenkodissa ja tykästynyt työhön. Lisäksi hän oli leikkinyt lapsena lastenkotilasten kanssa.
 Itäpelto alkoi etsiä taloa perhekodin perustamiseen. Sopiva talo löytyi Lappeenrannasta. Itäpelto päätyi ostamaan vuonna 1906 rakennetun, keltaisen puutalon. Siitä tuli Pallon ryhmäkoti.
 – Tässä torpassa on nyt istuttu 19 vuotta. Kun tulin tähän, täällä oli kolme omaa ja kolme sijoitettua lasta.
 Vähitellen määrä lisääntyi. Kahden vuoden kuluttua lapsia oli jo kymmenen, kolme omaa ja seitsemän huostaanotettua.
 Nyt Pallon ryhmäkodissa on liki kolmekymmentä huostaanotettua lasta ja nuorta, joiden ikähaarukka on 6–21 vuotta. Työntekijöitä on lähes yhtä monta kuin nuoriakin.
 Kodikkaan talon eteisessä on, kuin missä tahansa kodissa, kenkien iloinen sekamelska. Kalle Purhonen / Yle
 Äiti vai toimitusjohtaja?
 Itäpelto työskenteli ensimmäiset kuusi vuotta huostaanotettujen lasten kanssa ympäri vuorokauden.
 – Se aika oli valvottuja öitä murrosikäisten kanssa. Lisäksi alussa oli jatkuva huoli, sitoutuvatko nuoret meihin. Samaan aikaan omat lapseni olivat pieniä.
 Hän muistuttaa, ettei ole tehnyt työtä yksin vaan taustalla on aina ollut myös henkilökuntaa. Taloon tuli jo ensimmäisenä kesänä ensimmäinen työntekijä, joka on edelleen töissä ryhmäkodissa.
 – Silloin, kun hän tuli, pääsin nukkumaan.
 Seuraavat kuusi vuotta työntekijöitä oli jo enemmän. Silloin Itäpelto itse toimi joidenkin nuorten omakasvattajana. Jokaisella nuorella on talossa omakasvattajansa, joka toimii nuoren lähiaikuisena.
 Viime vuodet Itäpelto on toiminut talon toimitusjohtajana. Hän kokee olevansa nuorille eniten mummo. Yritys on kasvanut sen verran isoksi, ettei hän enää ehdi tehdä enää niin läheistä tunnetyötä nuorten kanssa. Silti hän tuntee jokaisen talossa olevan lapsen ja nuoren.
 – Minun roolini ryhmäkodissa on mahdollistajan rooli, joka pitää sisällään äitiyden, isyyden, rajat ja rakkauden. Kaiken sen.
 Sari Itäpellon poika Nikke Airas on sekatyömies ryhmäkodissa. Keittiöhommat kuuluvat muun muassa ammattikokin vastuulle. Kalle Purhonen / Yle
 "Kiva ja napakka"
 Talon avarassa keittiössä häärää Itäpellon poika,  Nikke Airas . Myös hän työskentelee ryhmäkodissa. Omien sanojensa mukaan hän tekee "kaikkea". Ammatiltaan hän on kokki.
 Nuoret ovat tulleet koulusta kotiin. He availevat jääkaapin ovea ja istahtavat keittiön tasoille seuraamaan "äitinsä" haastattelua.
 – Mukava ja hyvä tyyppi. Napakka. Kiva, kuvailevat nuoret Itäpeltoa.
 Pallon ryhmäkotiin saapuu lapsia ja nuoria ympäri Suomen. Heillä on usein taustallaan jo monia eri sijoituspaikkoja.
 – Melkein kaikki tulevat muista sijoituspaikoista. Nuoret ovat heittäneet jo muutaman kierroksen pitkin Suomea. Ja lopulta päätyvät tänne Lappeenrantaan meidän aikuisten hellittäviksi, kertoo Itäpelto.
 Sosiaalitoimisto etsii jokaiselle huostaanotetulle yksilöllisesti sopivan paikan. Miksi lopullinen paikka löytyy usealle nuorelle Lappeenrannan ryhmäkodista?
 – Luulen, että meillä on sellainen maine, että täällä ei heti luovuteta nuorten kanssa. Meillä pyritään siihen, että tämä olisi paikka, josta lapset ponnistavat maailmalle.
 – Alaikäisten hatkailu eli karkailu on meillä tosi vähäistä. Sosiaalitoimistokin välillä ihmettelee, miten sen teemme.
 Ryhmäkodissa työntekijöitä on 26. Keskellä istuva Guled Abdi saapui nuorena huostaanotettuna ryhmäkotiin. Lopulta hän päätyi samaan paikkaan töihin. Kalle Purhonen / Yle
 Itäpelto pitää oleellisena myös ryhmäkodin sijaintia lähes keskustassa.
 – Me voimme integroida lapsia ihan oikeanlaiseen maailmaan kun emme ole missään korvessa, jossa ei ole ammattikoulua tai harjoittelupaikkoja.
 Taustalta kuuluu iloista naurua. Paikalle on tullut kolmekymppinen  Guled Abdi . Hän saapui ryhmäkotiin 13-vuotiaana. Ennen Pallon ryhmäkotia hän oli nähnyt jo useita eri sijoituspaikkoja. Pallon ryhmäkodissa hän viimein rauhoittui villin lapsuuden jälkeen.
 Abdi muistelee saapumistaan ryhmäkotiin 17 vuotta sitten. Hän muistaa, kuinka jakoi makuuhuoneen Itäpellon pojan, Niken, kanssa. Sijoituksen jälkeen Abdi aloitti oppisopimuksella lähihoitajan opinnot tutussa ryhmäkodissa. Nyt Abdi työskentelee ryhmäkodissa ja on kiinteä osa Sari Itäpellon perhettä.
 – Jos puhun velipuolesta, kaikki kaverit tietävät, että puhun Nikestä. Perhejuhlissakin olen aina heidän kanssaan, kertoo Abdi.
 Pallon ryhmäkodissa on kolme yksikköä. Kaikki ovat vanhoissa, idyllisissä rakennuksissa Pallon kaupunginosassa, Lappeenrannassa. Tämän vuonna 1906 rakennetun talon Sari Itäpelto hankki ensimmäisenä vuonna 2000. Kalle Purhonen / Yle
 "Täällä me ylistämme meidän keskeneräisyyttämme"
 Pallo-kodissa pisimpään olleet lapset ovat asuneet talossa yli kymmenen vuotta. Lyhyin sijoitus on ollut viisi viikkoa.
 – Täällä vietetty aika riippuu paljolti siitä, minkä ikäisenä nuori meille tulee. Mutta sijoitukset ovat pitkiä, kertoo toimitusjohtaja Itäpelto.
 Rankoista taustoista tulevien lasten kanssa työskentely on vaativaa. Itäpelto ammentaa voimaa menneisyydestään ja omasta mummostaan, pohjoiskarjalaisesta Siviästa. Siviä jäi leskeksi ja kasvatti kymmenen lastaan yksin.
 – Olen oppinut häneltä, että itketään silloin kun itkettää ja suututaan silloin kun suututtaa. Täällä on läsnä sellainen inhimillisyys, ettei tarvitse ottaa ammatillista roolia sosiaalikasvattajana tai yhteisöpedagogina.
 Itäpelto muistuttaa, että keskeneräisyyden ja epätäydellisyyden ääneen sanominen helpottaa kaikkien oloa.
 Sari on rennon jämäkkä nainen, jonka läheisyyden nuorten kanssa huomaa heti saavuttuaan ryhmäkotiin. Kalle Purhonen / Yle
 Lapsen kaipuu vanhempaan
 Kysymys siitä, saako lasten kammareihin katsoa, aiheuttaa nuorissa pienen paniikin. Siivouspäivä on vasta parin päivän päästä.
 Eräs nuorista huikkaa kuitenkin, että tänne voi tulla. Vanhan talon katot viistävät joka suuntaan huoneessa. Huone on kuin kenen tahansa teinin, mutta odotettua siistimpi. Peilissä on kiinni sisarusten sekä äidin ja isän kuva.
 – Mulla ei oo ollut isää kymmeneen vuoteen, sanoo nuori.
 Pystyvätkö ryhmäkodissa olevat työntekijät paikkaamaan lapsen kaipuuta äitiin ja isään?
 – Jos biologiset vanhemmat antavat luvan siihen. Silloin, kun vanhempi antaa meille luvan rakastaa lapsia ja ymmärtää, ettei se ole heiltä pois. Välillä tuntuu, että tärkeintä työntekijöille on pukea samanväriset pelipaidat vanhempien kanssa. He ovat omien lastensa parhaita asiantuntijoita, Itäpelto kuvailee.
 Ryhmäkodin johtaja etsii myös tarvittaessa kadonneen suhteen lapsen ja vanhemman välille.
 – Ei minusta lapsille oikeaa äitiä tule, mutta yritän mahdollistaa biologisille äideille ja isille, että he löytävät kadonneet suhteet lapsiinsa.
 Bussilastillinen vieraita äitienpäivänä?
 Juhlat kuuluvat ryhmäkodin elämään vahvasti. Äitienpäivänä osa lapsista lähtee juhlimaan biologiseen kotiin omia äitejään ja mummejaan. Osa lapsista jää ryhmäkotiin.
 – Juhlat ovat meille tosi tärkeitä. Täällä juhlat katkaisevat arjen. Me haluamme antaa hyvän mallin siihen, miten juhlia vietetään eli hyvän ruoan, sosiaalisen puheen ja tarinoiden merkeissä.
 Sari Itäpellon käsien kautta maailmalle on ponnahtanut pari bussilastillista nuoria.Yhden bussilastillisen kanssa nainen on työskennellyt tiiviimmin. Näistä aktiivisesti vielä yhteyttä pitää parisenkymmentä nuorta.
 Äitienpäivänä Saria muistetaan monelta suunnalta, mutta bussilastillista vieraita ei ole odotettavissa keltaiseen puutaloon.
 – Ei tule bussilastillista vieraita. Onneksi heillä on jo omat elämät, naurahtaa Sari Itäpelto.
 Ryhmäkodissa on nykyään kolme yksikköä: teinien ja pienempien lasten yksikkö sekä jälkihuolto 17-21-vuotiaille nuorille. Kalle Purhonen / Yle
 Rankkaa ja antoisaa
 Kaipaamiaan tunteita Itäpelto on perhekodin äitinä todellakin saanut. Rankinta työssä on loputon toivottomuus, jota toisinaan kohtaa.
 – Se, ettei nuori jaksa vielä kohdata omia kipujaan. Sen tajuaminen, etten voi panna nuorta takaisin kohtuun tai pakottaa huumehoitoon tai en voi kävellä lapsen puolesta kouluun. Tai se, että en voi pakottaa heidän vanhempiaan ottamaan lapsia viikonlopuksi. Ne ovat vaikeimpia hetkiä.
 Antoisinta työssä on puolestaan se, että kun nuoret luottavat aikuiseen.
 – Antoisat hetket ovat pieniä arjen hetkiä. Esimerkiksi, kun joku nuorista käpertyy kainaloon ja sanoo, ettei koskaan ole ollut näin turvassa.

Yh-äiti on saattanut 80 lasta maailmalle keltaisesta talostaan, josta ei karata: "Sosiaalitoimistokin ihmettelee, miten teemme sen"


Summary: Hallitusneuvotteluihin parhaillaan osallistuva Kimmo Tiilikainen toteaa, että on normaali käytäntö, ettei tuleva EU-puheenjohtajamaa osallistu poliittisiin kannanottoihin.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Suomi ei allekirjoittanut Romanian EU:n huippukokouksen yhteydessä kirjelmää, jossa  yhdeksän maata sitoutui  tiukkoihin päästövähennyksiin. Esimerkiksi Ruotsi, Tanska ja Ranska pyrkivät kohti hiilineutraalia EU:ta vuoteen 2050 mennessä.
 Hallitusneuvotteluissa "Hiilineutraali ja luonnon monimuotoisuuden turvaava Suomi" -ryhmään kuuluva  Kimmo Tiilikainen  (kesk.) painottaa, että kirjelmän allekirjoittamatta jättäminen oli tulevalta puheenjohtajamaalta oikea veto, eikä vaikuta Suomen ilmastokantoihin EU:ssa mitenkään.
 –Suomi ajaa hiilineutraaliutta EU:ssa 2050. Tästä Suomen kannasta ei kenelläkään ole mitään epäselvyyttä, se on Suomen virallinen kanta, Tiilikainen kommentoi perjantaina Säätytalolla hallitusneuvottelujen lomassa.
 Viime vaalikaudella kahdeksan eduskuntapuoluetta teki  yhteisen ilmastolinjauksen  johon kirjattiin muun muassa sama tavoite EU:n hiilineutraaliudesta vuoteen 2050 mennessä. Tiilikainen oli viime hallituskauden ympäristöministerinä esittelemässä kantaa EU:ssa.
 Hän summaa, että kirjelmän ulkopuolelle jäämisessä on kyse käytännöstä, joka sujuvoittaa tulevaa puheenjohtajakautta. Siihen kuuluu ettei puheenjohtajuuteen valmistautuva maa liittoudu pienempiin ryhmiin muiden maiden kanssa.
 – EU:ssa on tapa, että tuleva puheenjohtajamaa ei ole mukana muodollisissa koalitioissa, koska meidän tehtävä on rakentaa ratkaisu ja yhteisymmärrys.
 Ylen tietojen mukaan sekä hallitusneuvotteluja vetävästä SDP:stä että vihreistä allekirjoittamatta jättämistä oli kummasteltu.
 – Kulmakarvoja saa kohotella. Mielestäni olisi hyvä, että hallitusneuvotteluissa mukana olevat puolueet tietävät, mikä on Suomen kanta ja uskon että näin onkin.
 Sen sijaan EU:n peliliikkeiden tuntemuksessa saattaa Tiilikaisen mukaan olla opettelemista.
 – Täytyy myös tuntea EU:n kirjoittamattomat pelisäännöt, miten puheenjohtajuutta voidaan menestyksellisesti hoitaa. Tässä saattaa olla vielä vähän perehtymistä, Tiilikainen näpäyttää.

Tiilikainen Suomen ilmastokannasta – "Ei pientäkään epäselvyyttä", viesti ihmettelijöille: "Täytyy tuntea EU:n kirjoittamattomat pelisäännöt"


Summary: Puulattian alle asennettu lattialämmitys on yleinen rakenne mökkirakentamisessa.

Levillä tuhoisan tulipalon syyksi paljastunut lattialämmitysjärjestelmä puulattian alla on yleinen rakenne erityisesti mökkirakentamisessa.
 Palotutkintaa johtaneen Onnettomuustutkintakeskuksen johtavan tutkijan  Kai Valosen  mukaan tarkkaa määrää ei tässä vaiheessa vielä voi sanoa, mutta hän pitää rakennetta varsin tavanomaisena.
 – Kyseessä oli lautalattia ja sen alla on sähkötoiminen lattialämmitys. Tällainen järjestelmä on melko tavanomainen, mutta me ei sitä tarkkaa määrää pystytä vielä tässä vaiheessa sanomaan, Kai Valonen kuvaa.
 Jos vuokraa mökin, niin siihen hintaan pitää kuulua kunnollinen turvallisuus.  Kai Valonen, tutkinnanjohtaja
 Hänen mukaansa on mahdollista, että vastaavanlainen onnettomuus voisi toistua.
 – Onnettomuus ei ollut minun näkemykseni mukaan millään tavalla mystinen, että tavallaan siinä mielessä helpohko tutkia. Se voi tapahtua valitettavasti uudestaan, eli tällainen tapahtumien kulku on mahdollinen, Valonen sanoo.
 Onnettomuustutkintakeskuksen raportin mukaan palo sai alkunsa virheellisesti asennetusta lattialämmityskaapelista. Tiukalle mutkalle asennetun kaapelin eristeet olivat vahingoittuneet, mikä mahdollisti kaapelin kuumenemisen ja tulipalon syttymisen lautalattian rakenteissa.
 OTKESin mukaan tulipalo sai alkunsa viallisesti asennetusta lattialämmityskaapelista. Mikko Koski/Yle
 Nykymökkien sähköturvallisuudelle tiukemmat vaatimukset
 Palon syynä väärin asennettu kaapeli Onnettomuustutkintakeskus on selvittänyt Levillä huhtikuussa sattuneen mökkipalon syytä. Palossa kuoli kuolme kouluikäistä lasta Kymenlaaksosta, jotka olivat lomamatkalla. Palon syyksi on osoittautunut viallisesti asennettu lattialämmityskaapeli, joka sytytti lautalattian. Mökissä oli aiemminkin havaittu sähköhäiriöitä, joista osa koski juuri lattialämmitystä.
 Tutkinnanjohtaja Kai Valonen korostaa, että vuokramökkien omistajien pitäisi huolehtia myös mökkien sähköturvallisuudesta.
 – Kyllä sen niin täytyy olla, että jos vuokraa mökin, niin siihen hintaan pitää kuulua kunnollinen turvallisuus, tutkinnanjohtaja Kai Valonen painottaa.
 TUKESin ylitarkastaja  Sakari Hatakka  muistuttaa kuitenkin, että sähköturvallisuusvaatimukset ovat palomökin rakentamisajoista tiukentuneet. Esimerkiksi lattialämmityksen vikavirtasuojaus, joka mahdollisesti olisi voinut estää palon, on nykyisin pakollinen.
 Hatakan mukaan nykyvaatimusten mukaan rakennetut mökit ovat tässä mielessä turvallisempia.
 – Uusille mökeille tulevat vaatimukset päivittyvät melkein kerran viidessä vuodessa. Koko ajan siinä mennään eteenpäin, Hatakka sanoo.
 Vanhojen mökkien turvallisuuden parantamiseksi olisikin tärkeää, että laitteissa havaitut viat ja häiriöt korjattaisiin. Tutkimusraportin perustella mökin sähköjärjestelmässä oli aiemmin havaittu häiriöitä, joista osa oli liittynyt nimenomaan lattialämmitykseen.
 – Vanhoja asennuksia vikaantuu ja niitä pitäisi korjata ja pitää yllä. Kyllähän se niin on, että kun sähköasennuksista puhutaan ja siellä vaikka sulake palaa tai vikavirtasuoja laukeaa, niin kyllä se syy pitää selvittää, ettei pääse tulemaan joko sähköiskua tai tulipaloa, Hatakka korostaa.
 Sähköpaloja vuosittain noin 2500
 TUKES on seurannut sähköpalojen määrää Suomessa. Sen mukaan vuosittain sähkövioista aiheutuu  noin 2500 tulipaloa . Määrä on pysynyt melko tasaisena. Useimmiten sähköpalo saa alkunsa kiukaasta tai liedestä.
 Sähköpaloissa on kuollut tällä vuosituhannella keskimäärin 15 ihmistä vuosittain.
 Huhtikuussa sattuneessa tulipalossa kuoli kolme kouluikäistä sisarusta, jotka nukkuivat mökin yläkerrassa. Mökin alakerrassa nukkunut vanhin sisarus pelastautui palavasta mökistä ja selvisi hengissä.
 Perhe oli kotoisin  Kymenlaakson Pyhtäältä .
 Lue myös:
 Kolmen lapsen hengen vaatinut Levin mökkipalo syttyi lattialämmityksestä – parvesta tulee helposti surmanloukku
 Levin tulipalo sai matkailijat kiinnittämään huomiota turvallisuuteen – "Tuossa on lumikasa, hyppään sinne, jos tulipalo tulee"
 Ystävät hyvästelivät Levin mökkipalossa kuolleet nuoret kirjeillä, jotka he jättivät tyhjiin pulpetteihin – "Tänään on itketty paljon"

Levin tuhoisa mökkipalo alkoi viallisesta lattialämmityskaapelista – OTKES: "Voi tapahtua valitettavasti uudestaan"


Summary: Koiranomistaja toivoo poliisilta selvitystä, miten hänen olisi pitänyt tilanteessa toimia, jotta koiraa ei olisi ammuttu.

Poliisi ampui karkuteillä olleen koiran Lahdessa Pirttiharjun kaupunginosassa myöhään lauantai-iltana. Ulkopuoliset olivat hälyttäneet paikalle poliisipartion, kun karkuteillä ollut koira oli näykkinyt useaa ohikulkijaa.
 Koiran omistaja oli paikalla ja yritti saada arkaa ja pelokasta koiraa kiinni siinä kuitenkaan onnistumatta.
 – Poliisi antoi kyllä ihan tarpeeksi aikaa yrittää ottaa koira kiinni, vastaa puhelimitse tavoitettu koiran omistaja.
 Hän haluaa pysyä nimettömänä suojellakseen omaa yksityisyyttään. Omistaja korostaa, että hän ei ole vihainen poliisille tai hae tapahtumalle syyllistä.
 Tapahtuma on saanut paljon julkisuutta sosiaalisessa mediassa, jossa on kritisoitu poliisin toimintaa.
 Poliisin mukaan nainen ei saanut koiraa hallintaansa
 Hämeen poliisi on tänään tiedottanut asiasta. Sen mukaan sekä partio että omistaja yrittivät puolentoista tunnin ajan saada koiraa kiinni.
 Poliisin mukaan koira oli purrut kahta sivullista ihmistä. Heistä toinen oli viety sairaalaan saamaan hoitoa puremaan.
 Poliisi oli useaan otteeseen kertonut omistajalle että koira joudutaan lopettamaan, jos sitä ei saada kiinni.
 Poliisit olivat saaneet esimieheltään luvan koiran lopettamiseen, jos koira on vaaraksi.
 Kun koira jälleen hyökkäsi päin poliisia, toinen poliisi lopetti koiran ampumalla.
 Omistaja: koira näykkäisi, ei purrut
 Omistajan mukaan koira oli kiltti, mutta kovin arka. Nainen yritti saada paikalle tulleita poliiseja siirtymään kauemmaksi, jotta koira olisi rauhoittunut ja antanut ottaa itsensä kiinni.
 Koira oli omistajan mukaan näykkäissyt, ei purrut, karkureissunsa aikana neljää ohikulkijaa.
 – Olen jo yhden heistä kanssa keskustellut, ja hänellä ei ole mitään vaateita. Aion mennä henkilökohtaisesti puhumaan kaikkien kanssa, sillä tiedän heidät. Nyt vielä en pysty, koska pelkään romahtavani kun asiasta puhutaan.
 Koiraa oli yritetty houkutella herkkupaloilla useamman ihmisen toimesta, mutta stressantunut eläin ei ollut rauhoittunut tarpeeksi.
 Poliisi päätyi kahden tunnin yrittämisen jälkeen lopettamaan koiran ampumalla. Paikalla ei tuolloin ollut enää sivullisia, vain koiran omistaja.
 – En muista siitä hetkestä oikein mitään. Kaikki on sumussa.
 Koiransa menettänyt nainen toivoisi poliisilta tietoa, miten välttää vastaavanlaiset tilanteet jatkossa.
 – Miten minun olisi pitänyt toimia? Miten jatkossa muut koiranomistajat toimivat, ettei näin enää koskaan tapahtuisi.

Poliisi ampui koiran Lahdessa kerrostalon pihalla – omistaja: haluan vain tietää mitä tein väärin


Summary: Helsinkiläisen valokuvataiteilijan tuotanto on esillä laadukkaista valokuvanäyttelyistä tunnetussa Salon Veturitallissa.

Näyttely, joka ottaa kantaa.  Näin voisi kuvailla helsinkiläisen valokuvaajan ja valokuvataiteilijan  Stefan Bremerin  (s. 1953) näyttelyä, joka on esillä Salon taidemuseo Veturitallissa.
 Veturitallin seinille on ripustettu yli sata valokuvaa. Retrospektiivisen näyttelyn varhaisimmat kuvat ovat 1970-luvulta  Helsinki by Night  -sarjasta ja uusimmat ennennäkemätöntä tuotantoa.
 Bremerin kuvaamat valokuvasarjat istuvat luontevasti Veturitallin neljään saliin.
 Stefan Bremerin näyttely Salon taidemuseo Veturitallissa Petra Ristola / Yle
 Ihminen on punainen lanka Bremerin tuotannossa. Kuvissa on esillä ihminen iloineen ja suruineen, sekä mennyt aika ja muistot.
 – Ihmisen kasvot on sellainen maisema, johon en ikinä kyllästy, sanoo Stefan Bremer.
 Bremerin mukaan tuntemattomien ihmisten kohtaaminen on hieno mahdollisuus.
 – Ja kameran kanssa on helpompi lähestyä ihmistä.
 "Reagoin niin, että otan kameran esille"
 Suvaitsevaisuus ja myötäeläminen ovat keskeisiä teemoja Stefan Bremerin töissä.
 Teemat tulevat esille etenkin  Borderline -sarjassa, johon on kuvattu vuonna 2015 Suomeen tulleita turvapaikanhakijoita.
 Kurdilainen pakolaisisä ja kuva hänen kolmesta tyttärestään. Irak 2015 Stefan Bremer
 Bremer huomasi, miten tärkeä asia kännykkä on turvapaikanhakijoille. Kännykässä on tärkeitä muistoja eli kuvia. Bremer päätti kuvata sarjan, jossa turvapaikanhakijat näyttävät kännykässään olevaa tärkeintä kuvaa.
 – Äidin kuva oli monen mielestä se tärkein. Tärkeitä olivat myös isän, perheen ja kavereiden kuvat.
 Bremer sanoo kuulleensa monia dramaattisia tarinoita turvapaikanhakijoilta. Kuvillaan hän haluaa ottaa kantaa ja osaa yhteiskunnalliseen keskusteluun.
 – Reagoin niin, että otan kameran esille.
 Borderline -sarjan kanssa samassa salissa on  Holokausti -sarja, jossa muistutetaan Auschwitzin ja Birkenaun leirien jäljistä.
 – Kun muukalaisviha Euroopassa on noussut taas pintaan, on hyvä muistaa mitä natsit aikoinaan tekivät, Bremer sanoo.
 Sekunnin tuhannesosan kuva
 Näyttelyssä on esillä myös kokeilevampaa taidevalokuvaa. Abstraktimpi kuvaus on ollut Stefan Bremerin matkassa myös mukana.
 Gravitaatiolinko -sarjassa kamera on vanginnut sellaisen hetken kuvaan, mitä ihmisen silmä ei pystyisi näkemään. Kyseessä on sekunnin tuhannesosan kuva.
 Parsakaali. Sarjasta Gravitaatiolinko, 2018 Stefan Bremer
 – Tämä on sellainen hullun tiedemiehen näkemys valokuvasta. Kamera tekee työtä ja kuvaaja näkee vasta jälkeenpäin, mitä kuvassa todella tapahtuu.
 Kosketus -sarjassa Bremerille tutut ihmiset on kuvattu valokeilassa ja heidän päälleen on kaadettu erilaisia aineita, kuten sahanpurua tai suolaa.
 Idea sarjaan syntyi, kun Bremer sai kuulla, että hänen hyvä ystävänsä  Jouko Lehtola  oli sairastunut parantumattomaan syöpään. Hän kutsui Lehtolan studiolle ja kuvasi tämän valokeilassa, jossa hänen päälleen kaadetaan kevyttä tomumaista ainetta.
 – Tästä syntyi tällainen Jumalan kosketus. Näiden kuvien edessä voi tuntea sen ajan hidastumisen.
 Valokuva Jouko Lehtolasta on myös mukana Stefan Bremerin uusimmassa valokuvakirjassa Keskeltä ja täysillä. Petra Ristola / Yle
 Kamera hollilla koko ajan
 Stefan Bremer kuvaa koko ajan. Hänellä on pieni kamera vanhan ruskean nahkalaukun sivutaskussa. Jos jotain kiinnostavaa tapahtuu, hän kuvaa.
 Pienellä kameralla otetut kuvat harvoin päätyvät näyttelyyn, mutta niitä voi nähdä sosiaalisessa mediassa, joilla hän hauskuuttaa itseään ja muita.
 – Tykkään kuvata ihan absurdeja juttuja. Jos jotain tapahtuu, eikä ole kameraa mukana, niin sitten olen todella onneton.
 Stefan Bremer, Keskeltä ja Täysillä, 11.5.-8.9. Salon taidemuseo Veturitalli
 Valokuvataiteilija Stefan Bremer Dani Branthin / Yle
 Lue lisää:
 Valokuvaaja Stefan Bremer, palava mies ja taide joka avaa aistit
 Kokeileva valokuvaaja Stefan Bremer
 Katso dokumentti Takasin Kökariin
 Kuuntele: Valokuvataiteilija Stefan Bremer veistää kuvia valosta ja varjosta

Valokuvaaja Stefan Bremerin tuotannossa ihminen on punainen lanka: "Kasvot on sellainen maisema, johon en ikinä kyllästy"


Summary: Äiti-elokuvassa vankilassa pitkän tuomion kärsinyt nainen saa ulkomaailmassa vastaansa halveksuntaa ja vihaa, mutta myös yllättävää empatiaa. Työryhmä tutustui elokuvaa tehdessä vankien elämään.

Eeva on tehnyt henkirikoksen, joka on vienyt hänet 15 vuodeksi vankilaan. Vapauduttuaan hän lähtee ensitöikseen kotipaikkakunnalleen etsimään tytärtään, jota ei ole tavannut koko vankeusaikanaan.  Samppa Batalin  ohjaama  Äiti -draama käsittelee perhetragediaa, ulkopuolisuutta ja äidinrakkautta.
 Elokuvaa varten Batall ja pääosaa näyttelevä  Jaana Saarinen  tutustuivat vankien oloihin ja kuulivat tositarinoita ja kokemuksia rikoksia tehneiltä. Ensimmäisenä Saarinen kuunteli juuri vapautuneen miesvangin ajatuksia. Näyttelijä vieraili myös Hämeenlinnan avovankilassa tapaamassa naisvankeja.
 – On mielenkiintoista tavata ihmisiä, joiden kanssa ei ole ikinä päässyt tekemisiin. Ihmisille voi tapahtua mitä vain. Elämä tapahtuu. Kaikkien tarinat ovat erilaisia.
 Saarinen kertoo kuulleensa monia tarinoita stigmasta, jonka vankilataustainen saa. Töitä on lähes mahdoton löytää pitkän vankilatuomion jälkeen. Saarinen uskoo töihin pääseminen olevan tärkeää, että ihminen ei lähtisi uusimaan rikoksiaan.
 Matti Pajulahden ja Jaana Saarisen hahmot tutustuvat huoltotöiden kautta.  Laura Mainiemi
 Kaikki äidit ovat omanlaisiaan
 Elokuva on inspiroitunut tosielämästä, mutta ei perustu tositapahtumiin.  Äidissä  päähenkilön kohtalo on kova niin vieraiden kuin perhepiirin parissa. Eevaa syrjitään, pahoinpidellään ja huoritellaan. Hän onnistuu kuitenkin löytämään yhden ihmisen, joka kohtaa hänet empaattisesti.
 Eevan hahmo on pitkään pärjännyt yksin ja kärsinyt tuomionsa hakematta armahdusta. Saarisen mielestä Eevassa olennaista on omistautuminen tyttärelle rikoksesta ja vankilatuomiosta huolimatta.  Äiti  käsittelee nimenomaan äidinrakkautta.
 – Erilaisia äitejä on yhtä paljon kuin meitä äitejä. Meihin vaikuttaa se, mitä kukin kokee ja ajattelee. Voin kuvitella tunteen, kun ei tiedä 15 vuoteen, missä oma lapsi on.
 Jaana Saarisen hahmo otetaan vanhalla kotiseudulla ynseästi vastaan.  Laura Mainiemi
 Niukkasanaisuus oli haaste
 Äitiä harjoiteltiin tiiviisti kuukauden verran. Saarisen rinalla elokuvan olennaisissa rooleissa näyttelevät  Matti Pajulahti  ja  Matti Onnismaa . näyttelevät Harjoitukset ja kuvaukset olivat täynnä keskustelua ja naurua.
 –Silti tuloksena on hiljainen ja surullinen elokuva. Aina tunnelmat eivät mene kuvausten ja elokuvan tunnelman osalta yksiin, sanoo Saarinen.
 Äiti  on rauhallisella tempolla etenevä draama, jossa tarinaa kerrotaan pitkälti sanattomasti. Saarisen mielestä elokuva oli näyttelijäntyön ytimessä. Tärkeintä oli ajatatustyö ja hahmojen ymmärtäminen.
 – Välillä ohjaaja sai sanoa minulle, että puhu vähän hitaammin. Olen luonnostani aika puhelias ihminen. Elokuva oli tällaiselle lörpölle todella opettava kokemus.

Vankien tositarinat liikuttivat näyttelijä Jaana Saarista – Äiti-elokuvassa vankilasta vapautunutta pahoinpidellään ja huoritellaan


Summary: Edelliselle toimitusjohtajalle annettiin potkut viime syksynä, kun skandaali laajeni.

Rahanpesuskandaalissa riepoteltu Danske Bank saa uuden toimitusjohtajan Hollannista. Pankki ilmoittaa, että toimitusjohtajana aloittaa kesäkuun alussa ABN Amro -pankin johtotehtävissä pitkään työskennellyt  Chris Vogelzang .
 Edellinen toimitusjohtaja  Thomas Borgen  sai potkut viime syksynä, kun rahanpesuskandaalin laajuus paljastui. Tanskan poliisi epäilee Borgenia ja kahta muuta pankin entistä johtajaa rikoksesta rahanpesuvyyhdin yhteydessä. Pankin selvityksessä ilmeni, että sen Viron-yksikön kautta oli virrannut yli 200 miljardia euroa hämärää rahaa vuosina 2007–15.
 – Haasteista huolimatta Danske Bankilla on kaikki edellytykset olla tulevaisuudessakin vahva ja kilpailukykyinen pankki, Vogelzang vakuutti pankin tiedotteessa.
 Pankin toimintaa tutkitaan parhaillaan Tanskassa, Virossa, Ranskassa ja Yhdysvalloissa. Ranskassa ja Tanskassa on nostettu syytteitä.
 Lue myös:
 Danske Bankin osake syöksyy heikon tulosraportin jälkeen
 Analyysi: Pohjoismaisten pankkien luottamus on koetuksella rahanpesuskandaalien takia
 Danske Bankin rahanpesukohu Virossa paisuu, summa yli tuplasti odotettua enemmän: laittomia rahansiirtoja 7 miljardilla

Rahanpesusotkuissa rypevälle Danske Bankille valittiin uusi toimitusjohtaja


Summary: Maanantaina kuolleen naisen omaiset kertovat tappavaan tartuntaan johtaneista tapahtumista katkaistakseen huhuilta siivet.

Vesikauhuun maanantaina kuollut norjalaisnainen sai tappavan tartunnan koiranpennun purtua häntä sormeen. 24-vuotiaan  Birgitte Kallestadin  omaiset kertovat norjalaisen  VG-lehden  mukaan, että nainen hoivasi lomamatkallaan Filippiineillä koiranpentua tietämättä tämän kantavan rabies-tartuntaa.
 Perhe sanoo päättäneensä kertoa tapauksen taustoista katkaistakseen siivet huhuilta, joita Norjassa on levinnyt kuolinuutisen jälkeen.
 – Birgitte matkusti helmikuussa Filippiineille yhdessä ystäviensä kanssa. Mopoajelulla he huomasivat tienvarressa avuttoman koiranpennun, jonka Birgitte vei kotiin. Hän pesi koiran ja hoivasi sitä. He kaikki leikkivät pennun kanssa puutarhassa ja se puri sormia, kuten koiranpennuilla on tapana tehdä, perhe kuvailee tapahtumia.
 Lääkärit eivät ensin tunnistaneet oireita
 Terveydenhoitoalalla työskennellyt Birgitte Kallestad puhdisti puremista tulleet pienet haavat, eikä ajatellut koko tapausta sen enempää. Norjaan palattuaan hän sairastui ja kesti kauan ennen kuin lääkärit tekivät vesikauhudiagnoosin. Siinä vaiheessa mitään ei enää ollut tehtävissä.
 Maanantaina Länsi-Norjassa sijaitseva Førden keskussairaala kertoi  tiedotteessa , että teho-osastolla hoidossa ollut potilas kuoli rauhallisesti lähimpien perheenjäsentensä ympäröimänä. Kyseessä on hyvin harvinainen tapaus, sillä edellinen rabies-tartunta manner-Norjassa todettiin  Norjan yleisradioyhtiön NRK :n mukaan vuonna 1815.
 Rabies on viruksen aiheuttama aivotulehdus, joka tarttuu ihmisiin eläimistä esimerkiksi pureman tai nuolaisun kautta.  Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL  kertoo, että oireiden ilmennyttyä tautia ei pysty hoitamaan.
 Lue myös:
 Vesikauhutartunnan lomamatkalla saanut nainen kuoli – ensimmäinen tapaus Norjassa yli 200 vuoteen
 Lääkäri: "Älä silitä äläkä ruoki katukoiraa ulkomailla" – varomattomuus voi altistaa raivotaudille

Vesikauhuun kuollut norjalaisnainen sai tartunnan leikittyään koiranpennun kanssa lomamatkalla Filippiineillä


Uhanalaisten ja taantuneiden kalalajien pyytäjä voi joutua maksamaan valtiolle jopa useiden tuhansien eurojen korvaussumman.
 Maa- ja metsätalousministeriön vahvistamat suojeluarvot koskevat lohta, järvilohta, ankeriasta, nahkiaista, taimenta, harjusta, nieriää, jokirapua sekä mereen laskevassa joessa tai purossa olevaa siikaa.
 Suojeluarvoja on yhteensä 23, joista alhaisin on 50 euroa ja korkein 7 510 euroa.
 Uuden seuraamuksen tavoitteena on tehostaa kalalajien pyyntimitta-, rauhoitus- ja saaliskiintiösäännösten noudattamista. Ministeriön mukaan tähänastiset seuraamukset laittomasta kalastuksesta ovat olleet liian vähäiset ja siksi tehottomat.
 Esimerkiksi vaelluskalakantojen elinolojen parantamiseen tähdänneet kalliit toimenpiteet ovat joissakin tapauksissa menneet täysin hukkaan laittoman kalastuksen takia.
 Suojeluarvot perustuvat Luonnonvarakeskuksen laskelmiin siitä, miten kalliiksi suojeluyksikön korvaaminen uudella vastaavalla yksiköllä tulee. Arvot perustuvat kunkin kalayksikön suojelun tarpeeseen, uusiutumiskykyyn ja lisääntymisikäisen kannan kokoon.
 Lue lisää:
 Monien tuttujen kalojen salakalastuksesta voi joutua pulittamaan kohta sievoiset korvaukset – katso tästä lista

Ministeriö: Seuraamukset laittomasta kalastuksesta olleet liian vähäiset – Uhanalaisen kalan pyytämisestä voi joutua nyt pulittamaan tuhansia euroja


Summary: Tulipalon vuoksi neljä autoa vaurioitui korjauskelvottomiksi ja viiteen autoon tuli vaurioita.

Poliisi tutkii Espoon yöllisiä autopaloja tuhotyönä. Tulipalon vuoksi neljä autoa vaurioitui korjauskelvottomiksi ja viiteen autoon tuli vaurioita palon aiheuttamasta kuumuudesta.
 Autopalot tapahtuivat parkkipaikalla Matinkylässä puolen yön jälkeen. Poliisi tutki yöllä alueen koirapartion avulla. Toistaiseksi ketään ei ole tavoitettu rikoksesta epäiltynä. Rikospaikkatutkinta Matinkylässä jatkuu tänään.
 Länsi-Uudenmaan poliisi pyytää ilmoittamaan mahdollisista havainnoista vihjepuhelimeen tai -sähköpostiin.

Poliisi tutkii Espoon Matinkylän autopaloja tuhotyönä


Summary: Karjalan prikaatin yhdeksän varusmiehen tekemä lavastettu teloitusvideo päätyi nettiin. Asiaa käsitellään Kymenlaakson käräjäoikeudessa.

Salpausselän kihlakunnansyyttäjä on nostanut yhdeksää Karjalan prikaatin varusmiestä kohtaan syytteen palvelusrikoksesta.
 Varusmiehet tekivät maastoharjoituksen yhteydessä Vekaranjärvellä  videon , jossa yksi varusmies ampui seitsemää rivissä seissyttä varusmiestä paukkupatruunoilla teloitustyyliin. Rivissä seisseet varusmiehet kaatuivat "osuman saatuaan" vuorotellen maahan näytellen menehtyvänsä ampumisen seurauksena.
 Yksi syytteen saaneista varusmiehistä kuvasi tilanteen matkapuhelimella, ja video päätyi yleisille nettisivuille. Teloitusvideo tehtiin ja ladattiin nettiin vuonna 2017.
 Epäillyt ovat esitutkinnassa myöntäneet tehneensä videon yhteisestä päätöksestä.
 Asian käsittelyn aikataulusta päättää Kymenlaakson käräjäoikeus.

Varusmiesten tekemä lavastettu teloitusvideo johti palvelusrikossyytteisiin


Summary: SDP:n puheenjohtajan Antti Rinteen johtamia viiden puolueen hallitusneuvotteluja jatketaan tänään laajoissa, ilmiöpohjaisissa neuvottelupöydissä.

Hallituksen muodostaja  Antti Rinne  (sd.) torjuu epäilyt, että eri etujärjestöjen juoksutytöt ja juoksupojat olisivat vahvassa roolissa hallitusneuvotteluissa.
 – Puolueet ovat valinneet omat edustajansa neuvotteluryhmiin. Puolueet arvioivat itse, ketä he valitsevat. Lobbarit tulevat paikalle vain neuvotteluryhmien kutsusta, Rinne linjasi hallitusneuvottelujen pelisääntöjä.
 Puolueet ovat edelleen täydentäneet  neuvotteluryhmiään.
 Vihreiden puheenjohtajan  Pekka Haaviston  mukaan vihreät ovat valinneet neuvotteluryhmäänsä erilaisia asianrtuntijoita. Mukana on muun muassa Helsingin apulaispormestari  Anni Sinnemäki.
 – Nämä ovat puolueiden eikä lobbareiden neuvottelut, Haavisto korostaa.
 Antti Rinteen mukaan hallitusneuvottelut etenevät hyvin aikataulussaan. Ilmiöpohjaiset, laajat neuvottelupöydät ovat aloittaneet tilannekuvan hahmottamisen ja neuvotteluja tavoitteista ja keinoista jatketaan ensi viikolla.
 Talousraamit kerrotaan noin viikon kuluttua. Rinne korostaa, että neuvottelupöydissä voidaan alkuvaiheessa toimia luovasti ilman ahtaita talousraameja.
 Hallitusneuvotteluissa pidetään taukoa viikonlopun ajan; lauantaina ja sunnuntaina ei neuvotella. Hallitusneuvottelut jatkuvat jällleen maanantaina, jolloin mukaan tulevat myös hallitusohjelman yksityiskohtiin paneutuvat pienemmät neuvottelupöydät.

Yle seuraa hallitusneuvotteluja – Antti Rinteen mukaan lobbarit eivät ravaa Säätytalon hallitusneuvotteluissa


Summary: Sato kehitti pitkäkestoisemman tuotemalliston, jotta kalusteita ei tarvitsisi vaihtaa muutaman vuoden välein.

Kylpyhuonekalusteiden ja -tarvikkeiden tukkukauppa

Puun, rakennusmateriaalien ja kylpyhuonekalusteiden tukkukauppa

Uusissa taloissa kylpyhuoneet ovat kasvaneet ja erilaista säilytystilaa on takavuosia enemmän. Asukkaalle tämä voi olla kätevää, mutta samalla tuoda uudenlaisia ongelmia.
 Suomen suurimpiin vuokranantajiin kuuluva Sato-konserni on viime vuosina joutunut miettimään, kuinka ratkaista kasvaneiden kylpyhuoneiden mukana tullut ongelma. Useat tavaroiden säilytykseen tarkoitetut kylpyhuonekalusteet valmistetaan joko maalatusta viilu- tai laminaattipintaisesta mdf-levystä tai lastulevystä.
 Näille materiaaleille kosteusrasitus aiheuttaa kuitenkin helposti kalusteiden ulkosivujen ja ovilevyjen kupruilua. Sato kertoo, että kupruilun takia joka kolmannessa sen asunnossa kylpyhuonekalusteet piti aiemmin vaihtaa jopa kahden vuoden välein. Moni valmistaja antaa kalusteille kahden vuoden takuun.
 Kun tarjolla olleista kalusteista ei löytynyt ratkaisua ongelmaan, Saton tuotekehityksen asiantuntija  Jonna Röynä  lähti kehittämään kestävämpää kalustemallistoa.
 – Itselleni vanhana puuseppänä on tärkeää, että kulutusta vähennettäisiin ja elinkaarellisesti ajateltuja tuotteita olisi enemmän, sanoo Röynä.
 Merkittävästi vähemmän kalustejätettä
 Kehitystyön tuloksena syntyi massiivilaminaatista valmistettu kylpyhuonekalustemallisto, jonka materiaalilla on 25 vuoden takuu tavallisen kahden vuoden sijaan.
 Sato kertoo, että tämän Kide-malliston myötä Satossa syntyy 12 500 tonnia vähemmän kalusteiden vaihdosta syntyvää jätettä vuodessa.
 Uusi mallisto on Röynän mukaan myös varsin kustannustehokas, vaikka hankintahinta onkin hieman tavallista kalliimpi. Toisaalta, jos aiemmin jo vuoden jälkeen on jouduttu vaihtamaan 30 prosenttia kylpyhuonekalusteista, eikä vaihtoa enää tarvitse tehdä, tuottavat kestävät kalusteet säästöä aiempaan verrattuna.
 – Vuokralaiset ovat valveutuneita ja haluavat tietenkin ehjät kalusteet. He ilmoittavat, jos jokin asunnossa on vialla.
 Kestävämpien kalusteiden vuoksi myös kylpyhuoneiden remontoinnista asukkaille seuraava vaiva vähenee.
 Kylpyhuoneiden kosteusrasitus kasvanut
 Mutta miksi kylpyhuoneisiin ylipäätään on ollut tarjolla kalusteita, jotka eivät kestä kosteutta?
 Röynän käsityksen mukaan eri tahot ovat kyllä tietoisia tuotteiden kosteuskestävyyteen liittyvistä ongelmista, mutta kenties muutosta tilanteeseen ei ole vaadittu riittävän painokkaasti.
 – Jos vaikka bideesuihkun letku hankaa allaskaappia, levy lähtee nopeasti turpoamaan, Röynä toteaa.
 Röynä arvioi myös kylpyhuoneiden kosteusrasituksen kasvaneen viime vuosien aikana. Mitä syitä tähän on?
 – Varmaan moniakin tekijöitä. Kylpyhuoneiden koot ovat niin sanottujen invaympyröiden takia kasvaneet ja talouksien kokonaisasuinneliöt pienentyneet. Jos verrataan 20 vuoden takaiseen aikaan, varmaan tänä päivänä liikutaan ja urheillaan enemmän ja suihkussa käydään useammin, Röynä toteaa.
 – Myös pyykinpesu ja kuivatus on siirtynyt taloyhtiön pesulasta yhä useammin oman kodin kylpyhuoneeseen. Nykyisenkaltaisia kylpyhuoneiden säilytyskalusteita on alkanut olla vasta reilut kymmenisen vuotta sitten, Röynä miettii.
 Käyttäjillä toisinaan väärä käsitys kosteudenkestävyydestä
 Onko Saton huomaamia ongelmia sitten havaittu muualla?
 Muun muassa IDO-tuotteista tunnetusta Geberit-konsernista kerrotaan, että suora kosketus veden kanssa aiheuttaa kylpyhuonekalusteiden kestävyydelle toisinaan ongelmia.
 – Kylpyhuoneissa kylpyhuonekalusteisiin kohdistuu rasitusta sekä kohonneen ilmankosteuden että roiskeveden takia. Varsinkin kasvava saneerausmarkkina pienine kylpyhuoneineen yhdessä käyttäjien kohonneiden käyttötarpeiden ja vaatimusten kanssa luo haasteita kylpyhuonekalusteiden kestävyydelle kyseisissä olosuhteissa, kommentoi Geberitin tuotepäällikkö  Marko Polvi .
 Polvi kertoo, että heillä tuotekehitystä tehdään jatkuvasti hakemalla uusia materiaaleja, pinnoitusvaihtoehtoja sekä muotoja, jotka tekevät kalusteista kestävämpiä käytössä.
 – Kylpyhuoneisiin asennettavat kylpyhuonekalusteet ovat pääosin kosteudenkestäviä. Vedenkestäviä kaappeja on markkinoilla tarjolla rajoitetusti, sillä ne ovat huomattavasti arvokkaampia niin materiaali- kuin työstökustannuksiltaan, Polvi toteaa.
 Saton tilanne ei ole Polvelle tuttu. Geberitillä tietoon on kuitenkin muutoin tullut tapauksia, jossa kylpyhuonekalusteita on asennettu ohjeiden vastaisesti liian lähelle suihkua tai kylpyammetta ja vesi on päässyt kastelemaan kalusteet toistuvasti. Yhtiö kertoo tutkivansa kaikki tuotteitaan koskevat selvityspyynnöt.
 Polven mukaan monet asukkaat usein olettavat, että märkätiloihin asennetut kalusteet kestäisivät suoraa vesisuihkua. Tämä ei kuitenkaan pidä paikkaansa.
 – Tuotteiden hoito-ohjeissa yleensä kehotetaan kuivaamaan kalusteet roiskeiden jäljiltä tai kehotetaan esimerkiksi asentamaan suihkuseinä suojaamaan muuta kylpyhuonetta ylimääräisiltä roiskeilta, Polvi sanoo.
 Lue myös:
 Jo muutamat lisälöylyt saunassa kasvattavat sähkölaskua – Neljä asiantuntijan vinkkiä sähkönkulutuksen pienentämiseen
 Villasukka ilmanvaihtokanavassa ja teipillä tiivistetyt ikkunat – isännöitsijät törmäävät jatkuvasti mitä kummallisimpiin tee se itse -ratkaisuihin
 Miksi vessapaperiteline ja liesi ovat kodissa juuri tietyissä paikoissa? Katso 360-kuvista kylpyhuoneen ja keittiön millintarkat mitat

Vuokrakonserni tympääntyi muutamassa vuodessa pilalle meneviin kylpyhuoneiden lastulevykalusteisiin


Teollisuuden uusien tilausten arvo kasvoi maaliskuussa 2,6 prosenttia verrattuna edelliseen maaliskuuhun, kertoo Tilastokeskus. Tammi-maaliskuun aikana tilaukset ovat kasvaneet 2,5 prosenttia vuodentakaisesta. Tilaukset ovat nyt kasvaneet neljä kuukautta peräkkäin.
 Yrityksille kertyi uusia tilauksia vuodentakaista enemmän kemianteollisuudessa ja metalliteollisuudessa. Kemianteollisuus keräsi uusia tilauksia 5,3 prosenttia enemmän, metalliteollisuus 4,4 prosenttia enemmän.
 Paperin, paperi- ja kartonkituotteiden toimialalla tilausten määrä sitä vastoin laski 3,4 prosenttia. Tilastokeskus huomauttaa, että voimakkaat heilahtelut tilauksissa ovat tyypillisiä.
 Kausitasoitettu teollisuustuotanto taas laski maaliskuussa 0,1 prosenttia helmikuusta ja oli 1,3 prosenttia pienempi kuin vuoden 2018 maaliskuussa. Vuoden ensimmäisellä neljänneksellä työpäiväkorjattu tuotanto on kuitenkin kasvanut 0,4 prosenttia viime vuoden vastaavaan jaksoon verrattuna.
 Teollisuustuotanto kasvoi maaliskuussa sähkön-, kaasun- ja lämmönhuollon toimialalla 2,9 prosenttia ja kaivostoiminnassa 2,2 prosenttia. Metalliteollisuuden tuotanto väheni 0,2 prosenttia ja metsäteollisuuden 1,2 prosenttia. Kemianteollisuudessa pudotus oli suurin ja tuotanto väheni 1,6 prosenttia.

Teollisuuden uudet tilaukset kasvoivat neljättä kuukautta putkeen


Summary: Lämmityskaapeli oli asennettu virheellisesti, kertoo Onnettomuustutkintakeskus.

– Lämmityskaapelin asennuksessa oli tehty virheitä. Kaapeli oli taivutettu liian tiukalle mutkalle ja kiinnitetty kaapelin eristeitä vaurioittavalla tavalla. Näiden vaurioiden johdosta kaapeli vikaantui ja sytytti sen läheisyydessä olleen puun, toteaa tutkinnanjohtaja  Kai Valonen  tiedotteessa.
 Onnettomuustutkintakeskus on tutkinut paloa poliisin kanssa. Keskus kertoi perjantaina lisätietoja Kittilän Levillä  kolmen ihmisen kuolemaan johtaneesta tulipalosta .
 Palaneen vuokramökin olohuone oli korkeaa avointa tilaa, joten savu nousi suoraan yläkertaan. Kaikki palossa kuolleet olivat nukkumassa yläkerran huoneessa.
 Alakerrassa nukkunut nuori heräsi palovaroittimeen ja soitti nopeasti hätäkeskukseen.
 Apua paikalla 13 minuutissa
 Ensimmäinen pelastusyksikkö tuli paikalle 13 minuutin kuluttua hätäpuhelun alusta, kertoo Onnettomuustutkintakeskus.
 Mökissä majoittuneet olivat vuokranneet mökin viikon ajaksi vapaa-ajan matkaa varten, joten tutkinnassa tarkastellaan myös vuokramökkitoiminnan turvallisuusvaatimuksia ja -käytäntöjä.
 – Suomessa on paljon vuokramökkejä, joissa vuodepaikkojen määrää on maksimoitu erilaisilla yläkerran tiloilla ja parvilla. Valitettavasti tulipalotilanteissa niistä tulee helposti surmanloukkuja. Ikkunoista voi olla käytännössä mahdotonta tai vaikeaa poistua. Vuokramökkien palo- ja pelastautumisturvallisuutta tulee parantaa. Turvallisuudesta ei voi tinkiä, Onnettomuustutkintakeskuksen johtaja  Veli-Pekka Nurmi  sanoo tiedotteessa.
 Tutkinnassa tarkastellaan, miten käytännössä sähköasennusten vaatimustenmukaisuudesta varmistutaan ja miten sähkölaitteistojen huolto- ja kunnossapitotöitä tehdään. Mökin sähköjärjestelmässä on ollut häiriöitä vuosien varrella.
 Onnettomuustutkinnassa selvitetään tavanomaiseen tapaan myös muun muassa tapaukseen liittyvien viranomaisten toimintaa.
 Tutkintaselostus turvallisuussuosituksineen valmistuu loppusyksystä.
 Tulipalossa kuoli kolme kouluikäistä sisarusta, jotka nukkuivat mökin yläkerrassa. Mökin alakerrassa nukkunut vanhin sisarus pelastautui palavasta mökistä ja selvisi hengissä.
 Perhe oli kotoisin  Kymenlaakson Pyhtäältä .
 Tulipalo syttyi vajaa kuukausi sitten, 12. huhtikuuta.

Kolmen lapsen hengen vaatinut Levin mökkipalo syttyi lattialämmityksestä


Summary: Musiikillisissa taidoissa voi kehittyä periaatteessa mille tahansa tasolle riippumatta siitä, missä iässä harjoittelu on aloitettu, sanoo asiantuntija.

5-vuotiaan muskaritaival alkaa olla ohi ja seuraavaksi pitäisi alkaa miettiä omaa soitinta. Lasta koko musiikin harrastaminen ei enää tunnu kiinnostavan. Kannattaako musiikkiharrastusta jatkaa siitä huolimatta?
 – Ei. Kaikin puolin on parempi, että harrastaa sellaista mikä kiinnostaa. Musiikin lisäksi on monia muitakin hyviä ja kehittäviä harrastuksia, vastaa musiikkiin erikoistunut tietokirjailija  Mikko Nurmi .
 Musiikin harrastamisen hyödyistä on paljon erilaisia tutkimuksia, mutta Nurmen mielestä niiden ristiriitaisista tuloksista johtuen on vielä epäselvää, millaisia ja miten merkittäviä ei-musiikillisia hyötyjä musiikin harrastamisella voisi olla lapsen kognitiivisen kehityksen kannalta.
 Nurmelta on juuri ilmestynyt kattava tietopaketti  Mitä musikaalisuus on? , joka on suunnattu erityisesti vanhemmille, jotka pohtivat lapsen musiikkiharrastuksen aloittamista. Teoksessaan hän käsittelee muun muassa lasten musiikillista kehitystä ja pohtii musiikillisen minäkäsityksen yhteyttä oppimiseen. Musiikin harrastamiseen liittyviä asioita hän analysoi kirjassaan eri tutkimusten valossa.
 Mutta jos hyvin alkaneen musiikkiharrastuksen lopettaa jo heti alkumetreillä, voiko mahdolliset tulevaisuuden muusikkohaaveet unohtaa? Tähänkin Nurmella on selvä vastaus, johon palataan jutussa myöhemmin.
 Laulutaitoja voi aina kehittää
 Nurmen mukaan musikaalisuutta ilmenee kaikilla lapsilla. Musikaalisuus on synnynnäistä ja jo vastasyntyneet kykenevät tekemään kaikenlaisia musikaalisuutta vaativia tehtäviä.
 – Jo se, että lapsi tunnistaa äidin äänen muiden ihmisten äänien seasta, on osoitus musikaalisuudesta, Nurmi sanoo.
 Se, että nelivuotias ei osaa laulaa nuotilleen, ei vielä kerro lapsen musikaalisuudesta mitään. Nurmen mukaan se kertoo vain siitä, että lapsen äänielimistö on vasta kehittymässä.
 Niissäkin tapauksissa, joissa lähtötaso ei ole laulamisen osalta paras mahdollinen, voidaan taitoja aina kehittää, eikä kyse näin ollen ole mistään pysyvästä ominaisuudesta.
 Nurmi sanoo, että musiikillisesti poikkeuksellisen lahjakkaat pienet lapset ovat harvinaisuus. Yleensä musiikillisten taitojen kehittyneisyys tulee ilmi vasta teini-iässä.
 Lasten ja nuorten välillä voi olla myös suuria eroja sen suhteen, miten nopeasti he vaikkapa oppivat soittamaan tai laulamaan, mutta erot eivät niinkään liity musikaalisuuteen vaan esimerkiksi aiempiin oppimiskokemuksiin.
 Myös persoonallisuuden piirteet ja itseluottamus vaikuttavat musiikillisten taitojen oppimiseen.
 Petri Lassheikki / Yle
 Ikä ei ole este
 Soittamisen harjoittelu voidaan aloittaa jo hyvin varhaisella iällä. Pienille lapsille sopivia soittimia on paljon, mutta soittimen on oltava lapselle yksilöllisesti hyvä, jotta soittaminen ylipäätään on mukavaa.
 Nurmi kuitenkin muistuttaa kirjassaan, että alle 4-vuotiaiden keskittymiskyky ei yleensä riitä soittotekniikan harjoitteluun eivätkä alle 6-vuotiaat tavallisesti vielä kykene itsenäiseen soitonopiskeluun. Lapsilta ei siten saisi vaatia harjoittelua tai oppimistuloksia iässä, jossa he eivät ole siihen fyysisesti tai henkisesti kypsiä.
 Myöskään nuotinlukutaitoa ei Nurmen mukaan kannattaisi opettaa lapsille liian varhain. Korvakuulolta soittamaan oppiminen on hyödyllistä ja toisaalta liian varhainen nuottien lukemisen painottaminen voi johtaa luovuuden ja musiikkimuistin surkastumiseen.
 Jos harjoittelu on liiallista ja keskittyy yksinharjoitteluun, voi soittoharrastuksen varhainen aloitusikä olla Nurmen mielestä jopa haitaksi kestävän musiikkisuhteen kehittymiselle ja lapsen motivaatiolle.
 "Läheskään kaikkien musiikin parissa menestyneiden ihmisten taustalta ei löydy varhain aloitettuja soitto-opintoja"  Mikko Nurmi
 Vaikka musiikin harrastaminen aloitetaankin nykyisin yhä varhaisemmalla iällä, Nurmi painottaa, että sen aloittaminen ei ole koskaan liian myöhäistä.
 Ajatus varhaisen soitonopiskelun välttämättömyydestä on omiaan ylläpitämään käsitystä musiikista harvojen valittujen taidemuotona, jota ei kannata ryhtyä harrastamaan enää vähänkään korkeammalla iällä , toteaa itsekin vasta 15-vuotiaana soittamisen aloittanut Nurmi kirjassaan.
 Musiikillisissa taidoissa voi hänen mukaansa kehittyä periaatteessa mille tahansa tasolle riippumatta siitä, missä iässä harjoittelu on aloitettu.
 – Vanhempien olisi hyvä muistaa, että läheskään kaikkien musiikin parissa menestyneiden ihmisten taustalta ei löydy varhain aloitettuja soitto-opintoja.
 Hän kuitenkin huomauttaa, että itseoppineet tai myöhemmällä iällä soittamisen aloittaneet muusikot ovat erityisesti klassisen musiikin puolella varsin poikkeuksellisia.
 Laula, kannusta ja osallistu
 Vanhempien rooli lapsen musiikkisuhteen ylläpitämisessä on erityisen tärkeä ja pohja sille luodaan jo hyvin varhain.
 – Kodin musiikkiympäristön pitäisi olla mahdollisimman hyvä ja lasta innostava. Olisi hyvä, jos laulaminen olisi normaali osa arkipäiväistä toimintaa ja lapset saisivat laulaa, kuunnella musiikkia ja kokeilla eri soittimia, Nurmi sanoo.
 Lasten kehuminen olisi Nurmen mukaan hyvä suunnata konkreettisiin asioihin, joissa lapsi on hyvä ja joihin hän voi omalla toiminnallaan vaikuttaa. Eli sen sijaan, että vanhempana korostaisi lapsen lahjakkuutta, olisi parempi kehua lapsen ahkeruutta harjoitella.
 Musiikkiharrastuksen tyrkyttämistä tulisi välttää, sillä lapsi saattaa sen seurauksena kieltäytyä musiikista jopa kokonaan. Pitkällekin edenneestä harrastuksesta voi siis pitää taukoa, jos motivaatio on hukassa.
 Motivaatio harrastuksen parissa jatkamiseen pysyy yleensä parhaiten yllä kannustamalla ja tukemalla lasta sekä osallistumalla itse aktiivisesti. Tutkimustenkin mukaan vanhempien osallistuminen musiikkiopintoihin edesauttaa lasten oppimista.
 – Voisi olla hyvä, että vanhemmilla olisi jonkin verran tietoa, millaista hyvä harjoittelu on. Huonosta soittotekniikasta voi olla myöhemmin vaikea päästä irti. Mitä varhaisemmin hyvän soittotekniikan oppii, sen parempi. Siinä voisi edesauttaa jos vanhempi osallistuu soittotunneille ja pitää kirjaa opettajan antamista neuvoista, Nurmi pohtii.
 Heli Mäkikauppila / Yle
 Iso merkitys on myös lapsen ensimmäisellä soitonopettajalla. Nurmi kertoo, että musiikkiharrastuksen lopettaneille lapsille on ominaista se, että he ovat saaneet vähemmän tukea vanhemmiltaan ja heidän varhaiset opettajansa ovat olleet kriittisiä ja epäystävällisiä.
 Nurmi muistuttaa, että negatiivinen palaute ja vähättelevä suhtautuminen lapsen musikaalisuuteen on erityisen loukkaavaa, jos se tulee omilta vanhemmilta. Jos vanhemmat ovat itse musiikkirajoitteisia, he saattavat kokea myös lapsensa musikaalisesti kyvyttömänä.
 Pahimmillaan laulutaidoistaan moitteita saanut lapsi alkaa pikku hiljaa kokea kaiken laulamisen ahdistavana. Huonot kokemukset voivat vaikuttaa itsetuntoon ja siihen, miten ajattelee omista musiikillisista kyvyistään. Omilla ajattelutavoilla taas on suuri merkitys esimerkiksi siihen, millaiset oppimismahdollisuudet lapsi kokee itsellään olevan.
 – Kannustaminen ja tuki musiikin harrastamisessa on tärkeää ihan aikuisikään asti, ammattilaisellekin.

Suunnitteletko lapsellesi musiikkiharrastusta? Muista ainakin nämä asiat: Kehu lasta oikealla tavalla ja osallistu, mutta älä tyrkytä