Summary: Ministeri Pekka Haavistoa (vihr.) koskeva rikostutkinta on siirtynyt poliisilta oikeuskanslerille.

Oikeuskansleri aloittaa tutkinnan al-Holin leiriläisten siirtoa Syyriasta Suomeen koskevassa kokonaisuudessa.
 Ylen tietojen mukaan  Suomella on jo "melko täsmällinen"  suunnitelma siitä, miten lapset ja naiset siirrettäisiin Suomeen.
 Oikeuskanslerin kiinnostus kohdistuu kolmeen kokonaisuuteen.
 Ensimmäisessä selvitetään ulkoministeriön sisäiset tapahtumat ja poliittinen ohjaus eli se, onko  Pekka Haavisto  (vihr.) mahdollisesti painostanut virkamiehiä tekemään laittomia päätöksiä.
 Toisessa kokonaisuudessa oikeuskanslerinvirasto pohtii, onko ulkoministeriössä menetelty asianmukaisesti, kun  Pasi Tuomista  on yritetty siirtää pois konsulipäällikön virasta.
 Kolmas selvitys liittyy prosessin laillisuuteen eli siihen, että onko ulkoministeriössä toimittu oikein, kun se on asettanut uuden erityisedustajan al-Hol-asiaan.
 Poliisille on tehty ainakin yksi tutkintapyyntö, joka koskee ministeri Haaviston menettelyä. Oikeuskansleri tutkii myös sen, sillä poliisi ei ole toimivaltainen viranomainen ministeriä koskevissa asioissa.
 Oikeuskansleri  Tuomas Pöysti  kertoo Ylelle, että kanteluissa ja julkisuudessa on esitetty voimakkaita väitteitä mahdollisesta lainvastaisesta menettelystä.
 – Tässä on syytä, että tämä selvitetään, Pöysti sanoo.
 Ilta-Sanomat  kertoi viikko sitten, että ulkoministeri Haavisto olisi syrjäyttänyt virkamiehen, jolla oli eri näkemys leirillä olevien auttamisesta.  Haavisto  on pyytänyt tilannetta anteeksi ja sanonut, että virkamies voi jatkaa tehtävässään.
 Valtioneuvoston oikeuskansleri on eduskunnan oikeusasiamiehen ohella ylin laillisuusvalvoja. Hän valvoo hallituksen ja ministeriöiden sekä tasavallan presidentin virkatoimien lainmukaisuutta.
 Lue myös:
 HS: Ulkoministeriön konsulipäällikkö syyttää ulkoministeri Haavistoa pelolla johtamisesta ja lainvastaisesta päätöksestä

Oikeuskansleri tutkii ulkoministerin ja ulkoministeriön toimet al-Holin leiriläisten siirtoa koskevassa jupakassa


Summary: Ulkoministeriön sisäisen viestin mukaan kiistassa on kyse "vakavasta näkemyserosta". Viestin on allekirjoittanut alivaltiosihteeri Pekka Puustinen.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Ulkoministeriön hallinnosta vastaava virkamiesjohto puolustaa ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.) toimia al-Holin leiriläisten siirtoa koskevassa jupakassa.
 Asia selviää Ylelle vuodetusta ulkoministeriön sisäisestä viestistä.
 Ilta-Sanomat kertoi  viime viikolla, että Haavisto olisi syrjäyttänyt virkamiehen, jolla oli eri näkemys leirillä olevien auttamisesta. Haavisto  on pyytänyt tilannetta anteeksi  ja sanonut, että konsulipäällikkö  Pasi Tuominen  voi jatkaa tehtävässään.
 Tapauksen laillisuutta  tutkii jo oikeuskansleri.
 "Miten tulipalo sammutetaan oikein"
 Tänään maanantaina iltapäivällä ulkoministeriön henkilöstölle lähetetyn viestin mukaan al-Holin leiriläisten kotiuttamista koskeva keskustelu johtuu vakavasta näkemyserosta, "siitä, miten tulipalo sammutetaan oikein".
 Viestin on allekirjoittanut alivaltiosihteeri  Pekka Puustinen . Hän on yksi ulkoministeriön korkeimmista virkamiehistä.
 Viestissä vieritetään syytä ministeriön virkamiesten suuntaan.
 – UMn virkamiesten vastaus tilanteeseen näytti siltä, että emme voi tehdä mitään. Kun tämä ei varmaankaan ollut ainoa mahdollinen vastaus niin haluttiin löytää tapa, jolla UM voi päästä työssä eteenpäin", Puustinen kirjoittaa viitaten al-Holin leiriläisten siirtoon Syyriasta Suomeen.
 Käytännössä asian valmistelusta vastasi konsulipäällikkö Pasi Tuominen.
 Henkilöstön mielestä siirtymisvelvollisuus ei peruste
 Alivaltiosihteerin viestin mukaan ”vakava näkemysero al-Hol-asioiden hoidossa näkyi virkamiesjohdolle tulleena pyyntönä selvittää, löytyisikö konsulipäällikölle muita sopivia tehtäviä. Pyyntö oli harvinainen ja poikkeuksellinen”.
 Helsingin Sanominen haastatteleman Pasi Tuomisen  mukaan hänet siirrettiin pois al-Holin pakolaisleiriä koskevien asioiden käsittelystä Haaviston päätöksellä. Tuomisen mukaan päätöksen taustalla oli se, etteivät hänen ja alaistensa näkemykset miellyttäneet Haavistoa.
 Tuomisen julkisuuteen antaman lausunnon mukaan hänelle kerrottiin siirrosta vasta pari viikkoa päätöksen jälkeen.
 Tuominen ei halunnut kommentoida asiaa maanantaina Ylelle.
 – Erimielisyydet koskivat al-Hol-asioiden hoitotapaa. Tämän pohjalta katsottiin, että perustelut tehtävästä toiseen määräämiselle täyttyvät UM:n siirtymisvelvollisuuden nojalla. Diplomaattivirkamies voidaan siirtää toiseen tehtävään perustellusta syystä. Valmistelua jatkettiin, Puustinen kirjoittaa henkilöstölle tänään lähettämässään viestissä.
 Ylen maanantaina haastattelemat työntekijät ovat ihmeissään siitä, että Haavisto – ja nyt myös virkamiesjohto – perustelevat siirtoa siirtymisvelvollisuuden nojalla. Työntekijöiden mukaan virkamiehillä on siirtymis velvollisuus , mutta ei siirtymis pakkoa .
 Henkilöstö ei halua esiintyä jutussa nimellään, sillä he pelkäävät oman uransa puolesta.
 Puustinen kieltää laittomuudet
 Yle tavoitti Puustisen puhelimitse maanantai-iltana kommentoimaan viestissään esittämiä väitteitä.
 Puustinen asettui vahvasti Haaviston puolelle. Haaviston toiminnassa ei ole Puustisen mukaan mitään moitittavaa.
 – Minulla on hänestä positiivista sanottavaa. Hän on erittäin aktiivinen ja yrittää saada Suomea kokoaan suuremmaksi maailmalla, Puustinen sanoo.
 Konsulipäällikkö Pasi Tuominen on kokenut, että Haavisto painosti häntä toimimaan virkavastuulla ilman poliittista päätöstä, ja vaaransi näin virkamiesten oikeusturvan. Tuomisen mielestä myös päätös nimetä erityisedustaja al-Holin pakolaisleirillä olevien suomalaisten avustamiseksi oli laiton.
 Alivaltiosihteeri Pekka Puustinen kieltää laittomuudet jyrkästi.
 – Virkamiesjohto on noudattanut kaikissa päätöksissään ulkoministeriön säännöksiä, Puustinen sanoo.
 "Kaikki eivät jaa julkisuudessa esiin tuotua kuvaa"
 Ylen haastattelemat henkilökunnan edustajat ovat pöyristyneitä siitä, ettei ministeriön virkamiesjohto ole viestinyt aiheesta lainkaan ministeriön sisällä. Menettely on herättänyt suuttumusta työntekijöiden keskuudessa.
 Moni ministeriön virkamies allekirjoittaa väitteen "pelon ilmapiiristä", josta myös konsulipäällikkö Pasi Tuominen on puhunut Helsingin Sanomille antamassaan haastattelussa.
 Henkilöstölle lähetetyssä viestissä työilmapiiriongelmia sen sijaan vähäteltiin.
 – Julkisuudessa on myös esitetty negatiivisia näkemyksiä UM:n työilmapiiristä. Varmasti tällaisiakin kokemuksia on. Olen kuitenkin ymmärtänyt keskusteluissani, että kaikki eivät jaa julkisuudessa esiin tuotua kuvaa, Puustinen kirjoittaa.
 Puustisen mukaan hänellä itsellään ei ole ollut minkäänlaisia yllätyksiä tai vaikeuksia Haaviston kanssa.
 Työntekijöiden edustajat, ministeri ja osa ministeriön virkamiesjohdosta tapasivat tänään maanantaina. Tapaaminen sujui alivaltiosihteerin mukaan hyvässä hengessä ja tapaamisia on tarkoitus jatkaa.
 Lisätty maanantaina 9.12.2019 kello 19.30 Puustisen kommentit.
 Korjattu 9.12.2019 kello 20.24 alaotsikossa ollut virheellinen muotoilu, että Pekka Puustinen olisi ulkoministeriön korkein virkamies. Hän on yksi korkeimmista virkamiehistä.
 Lue myös:
 Suomella on "melko täsmällinen" suunnitelma, miten al-Holin leiriläiset siirrettäisiin Suomeen

"Virkamiesten vastaus näytti siltä, että emme voi tehdä mitään" – Ylelle vuodettu ministeriön sisäinen viesti vierittää syytä al-Hol-kiistassa virkamiesten päälle


Summary: Seurakuntapastori Elise Hasasen mukaan koiran mukana siunataan koko huonekunta, mutta koira huomioidaan nimellä kutsuen siunauksessa myös yksilönä.

Koirat tanssivat harvoin kirkonmenoissa.
 Kotka–Kymin seurakunnan ja Kotkan koiraystäväinseura ry:n järjestämässä koirien joulukirkossa kahden vuoden ikäiset cockerspanielit Vilma ja Venla hyppivät kuitenkin hilpeän sisartanssin.
 Kaikkiaan Kymin kirkonmäellä on järjestetty koirin joulukirkkoja liki vuosikymmenen ajan. Tänä vuonna koirien joulukirkkoon saapui satakunta koiraa omistajineen vastaanottamaan joulun tunnelmaa.
 Viimeiset viisi koirien joulukirkkoa pitäneen pastori  Elise Hasasen  mukaan koirille rapsuttamalla ja silittelemällä tehty siunaus ei rajoitu pelkästään koiraan. Lemmikin mukana siunataan koko huonekunta.
 – Kun koiralle tai jollekin muulle lemmikille annetaan siunatun joulun toivotus sen omalla nimellä kutsuen, koira huomioidaan myös yksilönä, Hasanen sanoo.
 Tiina Piiparin cockerspanielit Vilma ja Venla innostuivat ennen kirkonmenoja sisartanssiin. Tahtia löi taustalla Pertti Piipari.  Ville Vanhala / Yle
 Kritiikkiä koirien siunaamisesta
 Joululaulun, hartauden ja rukouksen jälkeen Kymin kirkon taakse muodostui koirista ja koirienomistajista pitkä jono. Cockerspanielit Venla ja Vilma saavat pitkän odotuksen jälkeen vuorollaan Hasaselta siunatun jouluntoivotuksen.
 Venlan ja Vilman omistajat  Tiina  ja  Pertti Piipari  kertovat olevansa koiriensa kanssa jo kolmatta kertaa koirien joulukirkossa.
 – Koirat ovat perheemme jäseniä, joten koirien joulukirkko on meidän perheemme joulunajan aloitus, Tiina Piipari totesi.
 Koirien siunaaminen ei välttämättä ole kaikkien mieleen. Kotkassa koirien joulukirkko on kirvoittanut kritiikkiä, mikä on näkynyt myös yleisönosastokirjoituksissa. Kotkalainen  Jarmo Mäkinen  uhkasi Kymen Sanomien yleisönosastorjoituksessaan jopa erota kirkosta, koska tuntee joutuneensa kirkon silmissä koirien kanssa samalle viivalle.
 Mäkisen mielestä koirien siunaaminen nimellä mainiten loukkaa etenkin iäkkäämpiä, syvästi uskonnollisia ihmisiä.
 – Siunaus on hyvin henkilökohtainen yhteys seurakuntalaisen ja seurakunnan työntekijän välillä. Voisi sanoa niin, että koiria siunaamalla kunnioitus ihmistä kohtaan laskee, kertoo Mäkinen Ylelle.
 Mäkinen korostaa, että hänellä ei ole yleisellä tasolla mitään koiria tai muitakaan eläimiä vastaan.
 – Lemmikit voivat olla mukana hartaustilaisuuksissa ja luontokirkot ja metsän eläinten siunaus ovat meillä jo totuttu käsite.
 Luonto ja luontokappaleet
 Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Jumalanpalveluksen asiantuntijan  Terhi Paanasen  mukaan lemmikkieläinten siunaamisesta ei ole käyty kirkossa sisäistä keskustelua.
 Helsingissä eläimiä on siunattu esimerkiksi Helsingin Tuomiokirkon portailla.
 Paananen sanoo ymmärtävänsä koirien ja muiden lemmikkien siunaamista, koska lemmikkejä siunatessa siunataan myös niiden elämään liittyviä ihmisiä.
 Paanasen mukaan koirien siunaamisen liittyy samaa ajattelua kuin suosituiksi tulleisiin luontokirkkoihin.
 –Kristinuskossa luonnolla on suuri merkitys. Uskomme, että Jumala puhuu ihmiselle luonnon ja luontokappaleiden välityksellä.
 Noin satakunta koiraa omistajinen osallistui Kotkan Kymin kirkon koirien joulukirkkoon.  Ville Vanhala / Yle
 Eläimet perheenjäseninä
 Koirille on järjestetty koirayhdistysten ja seurakuntien yhteistyönä kymmeniä joulusiunaustilaisuuksia pääkaupunkiseudulla ja muualla Suomessa jo usean vuoden ajan.
 – Eläinten siunaaminen lienee ortodoksista perinnettä. Helsingissä ja Espoossa koirien siunauksista ovat vastanneet ennen kaikkea ortodoksiseurakunnat, kertoo  Liisa Suoninen  Suomen Kennelliitosta.
 Jumalanpalveluksen asiantuntija Paanasen mukaan kristinuskon vanhoissa liturgioissa on monia luontoon liittyviä perinteitä ja rukouksia, Hän mainitsee esimerkkinä veden siunaamisen, joka tunnetaan ennen kaikkea ortodoksisen kirkon piiristä.
 – Kirkot ovat jatkuvassa vuorovaikutuksessa toistensa kanssa ja vaikuttavat toisiinsa. Kaikki kristilliset liturgiat kumpuavat kuitenkin alunperin samasta juuresta.
 Suonisen mielestä koirien siunaaminen ei varsinaisesti ole koirien inhimillistämistä.
 – Koirille annetaan kutsumanimiä kuten ihmisillekin eikä sekään mielestäni ole eläimen inhimillistämistä, Suoninen toteaa.
 Koiraa ja yhtä lailla myös kissoja pidetään nykyään perheenjäseninä. Suoninen kuitenkin muistuttaa, että kysymyksessä ovat eläimet, joilla ei ole samanlaisia tarpeita kuin ihmisellä.
 – Kennelliiton kanta on, että koirasta on huolehdittava ja sen on päästävä elämään koiran arvoista elämää.
 Pieni Olga-koira omistajineen saa seurakuntapastori Elisa Hasaselta siunatun jouluntoivotuksen.  Ville Vanhala / Yle
 Avustusta vähävaraisten lemmikeille
 Kotka–Kymin seurakunnan koirien joulukirkko pidettiin tänä vuonna vielä viheriöivillä nurmikoilla. Tiina Piipari olisi toivonut jouluisen tunnelman luomiseksi lunta maahan ja puiden oksille. Sen sijaan joulukuusesta ei ollut hänen mielestään niin väliksi.
 – Viime vuonna täällä oli joulukuusi ja koirien hihnat sotkeentuivat kuusen sähkökynttilöiden johtoihin, Piipari kertoo.
 Eläinten joulurauhan julistuksessaan pastori Pasanen mainitsi, että tänä jouluna vähävaraisten joulukeräyksessä kerätään ruokaa myös vähävaraisten perheiden lemmikeille.
 – Lemmikkieläimet eivä enää ole vain varakkaiden etuoikeus. Meidän on kuitenkin muistettava, että eläimet eivät elä ihmistä varten, vaan ne ovat olentoja, joilla on omat tahtonsa ja tarpeensa.
 Viiden kuukauden ikäinen tiibetinspanieli Hilma hytisi emäntänsä  Merja Kauralan  sylissä vilttiin käärittynä.
 – Koira jännittää muiden koirien läheisyyttä niin paljion, että vapisee, Kaurala kertoi.
 Ensimmäistä kertaa koirien joulukirkkoon osallistunut Kaurala piti tilaisuuden tunnelmasta ja uskoi tulevansa koiransa kanssa joulukirkkoon uudestaan.
 – Kun Hilma kasvaessaan tottuu muihin koiriin, sitä ei enää ensi jouluna joulukirkko jännitä.
 Kissanomistajan "koirakuume"
 Pastori Elise Hasaselle koirien joulukirkosta on tullut vuoden mieluisin työtehtävä.
 – Koirat luovat hyväntuuliisuutta. Koirien joulukirkosta lähtee aina hymy huulilla kotiin.
 Vaikka Hasanen tunnustautui koiraihmiseksi, niin tällä hetkellä hänellä on lemmikkeinään kaksi kissaa. Pastori potee kuitenkin "vakavaa koirakuumetta."
 – Koiranhankinta on jo niin pitkällä, että rotu on jo päätetty. Ehkä meille tulee hyvinkin pianwelsh gorgin pentu.
 Koirien joulukirkko järjestettiin Kotkassa 4.12.

Koirien joulukirkko sai tunteet kuumenemaan – Jarmo Mäkinen harkitsee kirkosta eroamista, koska kokee olevansa nyt samalla viivalla koirien kanssa


Summary: Teollisuusliitto arvioi työtaistelujen mahdollisia jatkotoimia perjantaina.

Vientiteollisuuden lakon osapuolet eivät osaa vielä sanoa, milloin he palaavat neuvottelupöytään.
 Maanantaina alkaneet kolmipäiväiset lakot koskevat Teollisuusliiton, Ammattiliitto Pron ja Ylemmät toimihenkilöt YTN:n alaisia työntekijöitä. Mukana lakoissa on yhteensä jopa noin 100 000 työntekijää.
 Lakot vaikuttavat eniten Teknologiateollisuuden alaisiin sopimusaloihin, joilta on lakossa kaikkiaan noin 60 000 henkilöä kahdellasadalla toimipaikalla. Neuvottelujen jatkosta ei ole järjestön työmarkkinajohtaja  Minna Helteen  mukaan sovittu, eikä hän usko tilanteen ratkeavan lähipäivinä.
 – Kaikkien osapuolten tulisi keskittyä ratkaisun hakemiseen. Totta kai toivomme, että neuvottelupöytään pystytään palaamaan mahdollisimman pian, Helle sanoo.
 Teollisuusliitto arvioi jatkotoimia perjantaina
 Teollisuusliitto on käynyt sovitteluja Teknologiateollisuuden, Kemianteollisuuden ja Metsäteollisuuden kanssa.
 Viimeiset sovittelut päättyivät tuloksettomina viime torstaina. Teollisuusliiton puheenjohtaja  Riku Aallon  mukaan osapuolet eivät ole pitäneet yhteyttä viikonlopun aikana. Hänen mukaansa sovittelun etenemien on valtakunnansovittelijan käsissä.
 – Luulen, että alkuviikon aikana sovittelija on varmaan yhteydessä osapuoliin.
 Aallon mukaan Teknologiateollisuuden kanssa riidan kohteena on palkankorotusten taso. Muilla sopimusaloilla on hänen mukaansa auki merkittävästi enemmän asioita.
 Teollisuusliitto arvioi työtaistelujen mahdollisia jatkotoimia hallituksen kokouksessa perjantaina.
 – Kun näyttää siltä, että kolmen päivän lakko ei riittävää painetta neuvottelupöytään tuonut, arvioimme että mitä sitten, Aalto sanoo.
 "Ei puusta pidemmälle, kiky hiertää"
 Kemianteollisuuden työmarkkinajohtaja  Minna Etu-Seppälän  mukaan alan neuvotteluissa on alusta alkaen tuottanut vaikeuksia kysymys kiky-tunneista, joista työntekijäpuoli haluaisi luopua. Työnantajapuoli ei puolestaan pidä niitä määräaikaisina, sillä ne on kirjattu sisään alan työehtosopimukseen.
 – Ei ole päästy puusta pidemmälle, kun tämä yksi asia hiertää. Kemianteollisuus ei ole ollut neuvotteluissa valmis lyhentämään työaikaa, eikä heikentämään sen jäsenyritysten kilpailukykyä.
 Metsäteollisuuden työmarkkinajohtaja  Jyrki Hollmén  odottaa, että neuvottelupöytään päästään palaamaan vasta työtaisteluiden jälkeen. Ajankohtaa ei ole sovittu, mutta hän toivoo, että kumpikaan osapuoli ei päädy jatkamaan työtaisteluita.
 – Kyllähän tässä pitäisi päästä neuvottelupöytään ja sopia tämä asia. Tässä tulee vahinkoa sekä työnantajille että työntekijöille.
 Lue myös:
 Vientialojen isot lakot alkoivat, tehtaita pysähtyi ympäri Suomen, työnantajapuoli pitää vakavana tilanteena yrityksille

Teollisuusliiton Aalto: Viennin lakon osapuolet eivät olleet yhteydessä viikonlopun aikana – kiista kikystä hiertää yhä


Summary: Espanjalaisen lehden mukaan Kiinassa kehitellään jo apinan ja ihmisen kimeeriä.

Pekingiläisessä laboratoriossa on onnistuttu luomaan porsaita, joiden elimistössä on apinan soluja. Syntyneet kaksi porsasta näyttivät aivan samalta kuin mitkä tahansa pikkupossut.
 Ne kuitenkin kuolivat viikon sisällä syntymästä.
 Kantasolu- ja lisääntymistutkimukseen keskittyvän laboratorion tutkija  Tang Hai  kertoo  New Scientist -lehden  artikkelissa, että maailmalta ei ole aiemmin raportoitu kimeeristä, jossa on sian ja apinan soluja.
 Kreikkalaisesta mytologiasta peräisin olevalla kimeeri-termillä viitataan eliöön, jossa on kahden eli lajin soluja.
 Kiinalaistutkijoiden päämääränä on kyetä kasvattamaan eläimissä ihmisten sisäelimiä, joita voitaisiin hyödyntää elinsiirroissa. Tutkijaryhmä myöntää kokeen osoittaneen, että tavoite on vielä kaukana.
 4 000:sta istutetusta alkiosta saatiin kaksi kimeeriä
 Koe toteutettiin niin, että jaavanmakakin soluja muutettiin geneettisesti niin, että ne tuottivat ultraviolettivaloa. Näin tutkijat pystyivät seuraamaan soluja. Seuraavaksi muokatuista soluista erotettiin alkion kantasoluja, jotka siirrettiin sian alkioihin muutamia päiviä niiden hedelmöittymisen jälkeen.
 Kaikkiaan 4 000 näin aikaansaatua alkiota siirrettiin emakkoihin. Ne synnyttivät yhteensä kymmenen elävää pikkuporsasta, joista kaksi osoittautui kimeereiksi. Myös kaikki ei-kimeeriporsaat kuolivat.
 Monissa kimeeriporsaiden elimissä, kuten sydämessä, maksassa, pernassa, keuhkoissa ja nahassa, oli apinoiden soluja, mutta niiden osuus jäi hyvin pieneksi. Vain joka tuhannes tai vähimmillään joka 10 000:s solu oli peräisin apinalta.
 Tutkija Tang Hain mukaan syytä eläinten nopeaan kuolemaan ei tiedetä. Koska myös ei-kimeerit kuolivat, on hänen mukaansa mahdollista, että syy löytyy ennemminkin hedelmöittämisessä käytetystä IVF-tekniikasta kuin kimerismistä. IVF:stä tiedetään, että se ei toimi läheskään yhtä hyvin sioilla kuin ihmisillä ja joillain muilla eläimillä.
 Tutkijaryhmä yrittääkin seuraavaksi saada aikaan terveitä eläimiä, joiden soluista suurempi osa on peräisin apinoilta. Jos siinä onnistutaan, voisi seuraava tavoite olla luoda porsaita, joiden jokin elin koostuu lähes yksinomaan apinan soluista.
 Kimeerejä tuotettu aiemminkin
 Laboratorioissa tuotetut kahden eläimen yhdistelmät eivät ole aivan ennenkuulumattomia. Vuonna 2010 japanilaisen Hiromitsu Nakauchin johtama ryhmä loi hiiren, jolla oli rotan haimakudosta.
 Espanjalaisen  Juan Carlos Izpisúa Belmonten  johtama tutkijaryhmä kehitti Kaliforniassa Salk-instituutissa sian ja ihmisen yhdistelmää, jossa noin joka sadastuhannes solu oli peräisin ihmiseltä. Eettisistä syistä alkion annettiin kehittyä vain kuukauden ajan.
 Pelkona oli, että sika-ihmisen aivot olisivat kehittyneet osin ihmisaivojen kaltaisiksi.
 Tästä syystä Tang Hain ryhmäkin päätti käyttää apinan soluja ihmisen solujen sijaan. Nyt raportoidussa kokeessa apinan solujen osuus on selvästi suurempi kuin ihmissolujen määrä Salk-instituutin kokeessa. Silti se on vielä hyvin pieni.
 New Scientistin artikkelissa haastateltu yhdysvaltalainen solubiologi Paul Knoepfler ei pidä Tang Hain ja kumppaneiden tekemää koetta rohkaisevana, pikemminkin päin vastoin.
 Knoepflerin mukaan eläimen ja ihmisen kimeereillä ei kenties koskaan pystytä tuottamaan elinsiirtoihin sopivia elimiä ihmiselle. Alan tutkimusta on hänen mielestään silti hyvä jatkaa.
 El Pa í s -lehden mukaan Belmonten ryhmä  on kehitellyt Kiinassa ihmisen ja apinan kimeeriä. Tuloksia ei ole ainakaan vielä julkistettu.
 Joko maailmalta saa rahalla design-vauvan? Kohuttu kiinalainen geenitohtori suunnitteli bisnestä
 Kaksostyttöjen geenimanipulaatiosta syntyi skandaali, nyt Kiina kiristää lakejaan

Maailman ensimmäinen "sika-apina" syntyi Kiinassa – ja kuoli


Summary: Meriveden lämpeneminen vahvistaa rehevöitymisen aiheuttamaa happikatoa. Happitaso laskee myös ilman ylimääräisiä ravinteita, kun vesi lämpenee.

Veden happipitoisuus maailman merissä vähenee huolestuttavaa vauhtia.  Kansainvälinen luonnonsuojelujärjestö IUCN  on julkaissut asiasta laajan tutkimuksen Madridin ilmastokokouksen yhteydessä.
 IUCN:n tutkimus vahvistaa viime vuonna  Science-tiedelehdessä  julkaistut havainnot, joiden mukaan hapen määrä merivedessä vähenee kaikkialla maapallolla. Sadoilla merialueilla happi on vähentynyt jopa niin rajusti, etteivät merieliöt voi tulla toimeen.
 Lue Ylen juttu Sciencen tutkimuksesta  tästä linkistä .
 Suomen ympäristökeskuksen erikoistutkija  Seppo Knuuttila  kertoo Ylen haastattelussa, että hapen väheneminen veden lämmetessä on yksinkertaista fysiikkaa.
 – Hapen liukoisuus veteen vähenee 0,26 milligrammaa per litra per yhden asteen lämpötilan nousu, Knuuttila selventää.
 Nolla-asteisessa pintavedessä happipitoisuus on yleensä 12–13 milligrammaa litrassa. Kun vesi lämpenee 18–20 -asteiseksi, hapen määrä vähenee 8–9:ään milligrammaan litrassa.
 Pohjaeläimet ja kalat alkavat kuolla, jos happea on alle kaksi milligrammaa litrassa.
 IUCN:n tutkimuksesta ilmenee, että vuosien 1960 ja 2010 välisenä aikana hapen määrä merissä on vähentynyt keskimäärin kaksi prosenttia.
 Erityisen huolestuttava tieto on, että täysin hapettomien alueiden tilavuus on samana aikana nelinkertaistunut. Myös niiden määrä on kasvanut. Kun 1960-luvulla hapettomia alueita oli maapallolla 45, nyt niitä on ainakin 700.
 Koska meret imevät itseensä lämpöä lämpenevästä ilmakehästä, hapen vähenemisen ennustetaan jatkuvan ainakin vuosisadan loppuun saakka.
 Merten pintavesien lämpötilan vaihtelu 1880 - 2015. 0-tasona vuosi 2000. Leena Luotio / Yle,  lähde: SYKE
 Tuhoisaa kaloille
 Hapen väheneminen on jo nyt muuttanut valtamerten biologista tasapainoa. Kookkaat ja nopeasti liikkuvat kalalajit, jotka tarvitsevat paljon happea, ovat kärsineet. Sellaisia lajeja ovat esimerkiksi hait, purjekalat ja tonnikalat.
 Kookkaat kalat siirtyvät hapekkaisiin pintavesiin, joissa ne joutuvat entistä helpommin kalastajien saaliiksi.
 Hapen väheneminen ei haittaa esimerkiksi meduusoja ja eräitä mustekaloja, joiden suhteellinen osuus eliöstöstä voi kasvaa.
 Voimakkainta hapen väheneminen on merten pintakerroksissa aina tuhannen metrin syyvyteen saakka. Suurin osa kaloista elää juuri näissä vesissä.
 Kalaparvi meressä Cape Townin edustalla Etelä-Afrikassa. Nic Bothma / EPA
 Lämpenemisen aiheuttamaan ongelmaan liittyy se, että vesimassat eivät enää sekoitu yhtä hyvin, vaan eri lämpötilassa olevat vedet kerrostuvat.
 – Kun lämpötilaero pintakerroksen ja alusveden välillä kasvaa, vesi sekoittuu huonommin, jolloin matalat rannikkovedetkin ovat alttiita hapettomuudelle, kertoo erikoistutkija Knuuttila.
 Vaikein tilanne päiväntasaajalla ja rantojen lähellä
 IUCN:n kartasta ilmenee, että merialueita, joilla happi on alkanut vähentyä, on erityisesti päiväntasaajan seudulla muun muassa itäisellä Tyynellämerellä, Arabianmerellä sekä Bengalinlahdella.
 Merialueet, joilla happipitoisuus on vähentynyt. Leena Luotio / Yle, lähde: SYKE
 Paljon kohteita on myös rannikoiden lähellä, erityisesti kohdissa, joissa joet tuovat ravinteita mereen.
 Seppo Knuuttilan mukaan hapettomuudella on kaksi "draiveria", aiheuttajaa. Toinen on veden lämpeneminen, joka tuntuu erityisesti valtamerien ulappa-alueilla. Rannikoiden lähellä suurempi tekijä ovat edelleen ravinteet, jotka päätyvät vesistöihin muun muassa maa- ja metsätaloudesta.
 Jälkimmäisestä Knuuttila mainitsee esimerkkinä Meksikonlahden pohjoisosan, jossa on valtava hapeton alue.
 Knuuttilan mukaan Meksikonlahden hapettomuus johtuu Mississippijoen tuomasta valtavasta ravinnemäärästä. Se on peräisin Yhdysvaltain Keskilännen silmänkantamattomiin ulottuvilta viljelyksiltä, erityisesti maissipelloilta.
 Myös Itämeren tilanne pahenee
 Seppo Knuuttila on uransa aikana tutkinut paljon Itämeren oloja. Hän kertoo, että vaikka perimmäinen syy Itämeren happikatoon ovat valuma-alueelta mereen kulkeutuneet ravinteet, myös lämpeneminen vaikuttaa Itämereen. Nykyisin suurin kuormittaja on maa- ja metsätalous. Jätevesipäästöt on suurelta osin saatu kuriin, hän kertoo.
 Itämeri on lämmennyt viimeisten sadan vuoden aikana kolme astetta. Siitä kaksi astetta on tullut vuoden 1990 jälkeen, Knuuttila kertoo.
 Hän muistuttaa vuodesta 2018, joka oli Itämeren alueella erittäin lämmin. Itämeren pintalämpötilan vuosikeskiarvo nousi tilastoidun historian korkeimmaksi.
 Merentutkimusalus Aranda, jolla Itämeren tilaa on tutkittu. Rolf Granqvist / Yle
 Ruotsin ilmatieteen laitos SMHI raportoi vuosittain Itämeren hapettoman vesimassan tilavuuden ja hapettoman pohjan pinta-alan. Vuonna 2018 nämä luvut nousivat ennätykseen. SMHI kertoi raportissaan, että huonon happitilanteen takana saattoi osittain olla ennätyslämmin sää.
 – Meillä esimerkiksi lohikalat ja made ovat sopeutuneet kylmään veteen, joten ne kärsivät lämpenemisestä, Knuuttila kertoo.
 Jotkut lajit puolestaan kestävät lämpenemistä tai jopa hyötyvät siitä. Näitä ovat esimerkiksi särkikalat ja kuha.
 Knuuttila nostaa esiin Itämeren ekosysteemin tärkeän osatekijän, rakkolevän, joka tunnetaan nykyään nimellä rakkohauru. Se antaa kalanpoikasille suojaa ja ravintoa.
 Tuoreen tutkimuksen mukaan rakkohauru ei kestä yli 27 asteen nousevaa veden lämpötilaa, vaan alkaa siinä lämpötilassa kuolla. Kesällä 2018 tämä lämpötila saavutettiin jopa Itämeren ulapalla. Knuuttila pitää tätä hyvin huolestuttavana.
 Lämpeneminen ei ole ainoa Itämeren ekosysteemiä uhkaava vaara. Meren pintakerroksen suolapitoisuus on laskemassa, ja pidemmällä aikavälillä hiilidioksidipäästöjen aiheuttama happamoituminen on suuri uhka.
 Meriveden happamoituminen vaikeuttaa erityisesti kalkkikuoristen eliöiden kuten simpukoiden elinmahdollisuuksia ja haittaa kalojen mätimunien kuoriutumista.
 – Meillä on monta dramaattista kehityskulkua menossa samaan aikaan, erikoistutkija Knuuttila kiteyttää.
 Lisää aiheesta:
 BBC :  Climate change: Oceans running out of oxygen as temperatures rise

Ilmastonmuutos vie merivedestä hapen – sadat merialueet muuttuneet viime vuosina hapettomiksi


Summary: Ukkola päätti jo teini-ikäisenä Sodankylässä, että hänestä tulee olympiavoittaja.

Entinen painija ja nykyinen painivalmentaja  Pertti Ukkola  voitti 70-luvun puolessa välissä viidentoista kuukauden aikana kultaa olympialaisissa, MM-kisoissa ja EM-kisoissa.
 Olympiakulta tuli Montrealin kisoissa vuonna 1976, kun mies oli 25-vuotias.
 Päätös huippu-urheilijan urasta syntyi jo paljon aikaisemmin kotiseudulla Lapissa. Hän ilmoitti jo teini-ikäisenä, että tavoiteena on olympiakulta.
 Se tarkoitti, että 17-vuotiaana piti lähteä Sodankylästä painioppiin Pohjanmaalle. Vanhemmat toppuuttelivat, mutta poika oli päätöksensä tehnyt.
 – Kun olin päättänyt, että minusta tulee urhelija – ja vielä hyvä urheilija – niin oli pakko lähteä. Ja Pohjanmaa oli painin kehto, Ukkola muistelee.
 Lähtöön liittyy myös muisto, joka on yli viidenkymmenen vuoden ajan kulkenut Ukkolan mukana. Se on viiden markan seteli, joka on vielä jäljellä äidiltä lähtöpäivänä saaduista matkarahoista.
 – Äiti kaivoi kukkarostaan 35 markkaa – varmaan viimeiset rahansa – ja sanoi, että älä sitten heti näitä tuhlaa. Minä sanoin, että en. Kolmekymppiä on menny, Ukkola nauraa.
 Katso Pertti Ukkolan koko vierailu Puoli seitsemän -ohjelmassa:

Painijalegenda Pertti Ukkola kantaa lompakossaan vieläkin äidiltä saatua viiden markan seteliä: "Kolmekymppiä on menny"


Summary: Oikeusministeriö löysi kuitenkin Venäjä-tutkinnasta useita puutteita.

Yhdysvalloissa maan oikeusministeriö  on julkaissut  kauan odotetun tutkimuksensa presidentti  Donald Trumpin  vastaisen Venäjä-tutkinnan oikeutuksesta.
 Tutkimusta johtaneen  Michael E. Horowitzin  mukaan liittovaltion poliisi FBI ei aloittanut Venäjä-tutkintaa poliittisista syistä. FBI:lla oli oikeusministeriön raportin mukaan tarpeeksi todisteita aloittaa Trumpin vaalikampanjan Venäjä-kytköksien tutkiminen vuonna 2016.
 Trump on useaan otteeseen syyttänyt Venäjä-tutkimusta poliittiseksi ajojahdiksi ja arvostellut FBI:ta politisoitumisesta.
 Oikeusministeriön 434-sivuinen raportti löysi kuitenkin useita puutteita FBI:n Venäjä-tutkimuksesta. Raportin mukaan FBI muun muassa väärensi asiakirjoja saadakseen oikeudelta luvan salakuunnella Trumpin lähipiiriin kuuluvaa henkilöä.
 FBI:n Venäjä-tutkinta valmistui tämän vuoden maaliskuussa. Oikeusministeri  William Barr  julkaisi yli 400-sivuisesta raportista nelisivuisen, osin sensuroidun yhteenvedon. Sen viesti oli, että Trumpia ei ole syytä epäillä rikoksista tai väärinkäytöksistä.
 Mueller ei ottanut raportissaan suoraan kantaa siihen, syyllistyikö Trump oikeuden estämiseen.
 Lue myös:
 New York Times: Report on F.B.I. Russia Inquiry Finds Serious Errors But Debunks Anti-Trump Plot
 Oikeusministeri: Muellerin tutkinta ei löytänyt näyttöä Trumpin vehkeilystä Venäjän kanssa
 Trumpia piinanneesta Venäjä-tutkinnasta on käynnistetty rikostutkinta – Yhdysvaltain oikeusministeriö tutkii itseään

Trumpin oma oikeusministeriö tyrmäsi hänen väitteensä FBI:n politisoitumisesta: "Venäjä-tutkintaa ei aloitettu poliittisista syistä"


Summary: Vientialojen liittojen kolmipäiväinen lakko alkoi tänään.

Teknologiateollisuus ja Teollisuusliitto tapaavat sovittelijan johdolla ensi viikon maanantaina, kertoo valtakunnansovittelija  Vuokko Piekkala  Twitterissä.
 Teollisuusliiton puheenjohtaja  Riku Aallon  mukaan aikataulua selittää se, että kiistan osapuolien hallinnot pitävät loppuviikosta kokouksiaan. Varmaan kummassakin käydään arviokeskustelu tilanteesta, Aalto perustelee Twitterissä.
 Vientialojen liittojen kolmipäiväinen lakko  alkoi tänään . Lakkoihin osallistuu yhteensä jopa 100 000 työntekijää eri puolilla Suomea.
 Lakot koskevat yhdeksää Teollisuusliiton sopimusalaa, 180:tä toimipaikkaa ja vielä Teollisuusliiton, Ammattiliitto Pron ja Ylemmät toimihenkilöt YTN:n jäseninä olevia työntekijöitä.
 Lakkojen taustalla on Teknologiateollisuuden ja Teollisuusliiton erimielisyys palkoista, kun muista ehdoista on onnistuttu sopimaan.

Teollisuusliiton ja Teknologiateollisuuden työriidan sovittelu jatkuu ensi viikolla


Summary: Nigerin viranomaisten mukaan hyökkäys on kaikkien aikojen tuhoisin maan asevoimia kohdannut isku.

Länsi-afrikkalaisessa Nigerissä ainakin 60 sotilasta on kuollut iskussa armeijan tukikohtaan Inatesissa lähellä Malin vastaista rajaa. Nigerin viranomaisten mukaan hyökkääjät tulittivat pientä tukikohtaa muun muassa kranaatinhiettimillä. Isku tehtiin myöhään tiistaina.
 On epäselvää mikä ryhmä on iskun takana, mutta Nigerissä taistellaan sekä Isisiä tukevia jihadisteja että islamistista Boko Haram -liikettä vastaan. Molemmat järjestöt ovat aktiivisia myös muualla Länsi-Afrikassa, kuten Nigeriassa.
 Nigerissä on taisteltu väkivaltaisia jihadistiryhmiä vastaan vuodesta 2015. Ranskalla on Länsi-Afrikassa 4 500 sotilasta, joiden tehtävänä on auttaa alueen maita kamppailussa jihadistiryhmiä vastaan. Viime kuussa 13  ranskalaissotilasta kuoli  kahden helikopterin törmäyksessä Malissa.
 Lue myös:   Terroristijärjestö Isis tappaa edelleen päivittäin Nigeriassa – Afrikan Isisin nopea nousu näyttää järjestön uuden suunnan

Yli 60 sotilasta kuoli iskussa sotilastukikohtaan Nigerissä


Summary: Viranomaisten mukaan iskun valmistelusta epäillyillä on islamistisia vaikuttimia.

Tanskassa viranomaiset sanovat estäneensä terrori-iskun.
 Kööpenhaminan poliisi ja Tanskan turvallisuuspoliisi PET kertoivat keskiviikkoiltana pidetyssä lyhyessä lehdistötilaisuudessa, että noin 20 ihmistä on pidätetty.  Tanskan yleisradion DR:n  mukaan pidätettyjen joukossa on useita henkilöitä, joita epäillään terrori-iskun valmistelusta.
 Viranomaisten mukaan pidätetyt olivat hankkineet räjähteiden valmistamiseen tarvittavia aineita. Epäillyt ovat myös hankkineet tai yrittäneet hankkia ampuma-aseita.
 Poliisi kertoi tavoittaneensa kaikki epäillyt, mutta kehotti ihmisiä valppauteen. Viranomaiset luonnehtivat terrori-iskun suunnittelusta epäiltyjä islamisteiksi.
 Tanskan poliisi teki yhdessä maan turvallisuuspoliisin PET:n kanssa ratsioita useilla eri paikkakunnilla. Kotietsintöjä tehtiin yli 20 kohteessa.

Tanskassa poliisi sanoo keskeyttäneensä terrori-iskun valmistelun – poliisi tehnyt ratsioita useilla paikkakunnilla


Summary: Tuore tutkimus todistaa, että poronhoitajien työ on fyysisesti raskasta.

Se mikä poromiehen lihaksissa tuntuu, on nyt myös tutkimuksin todistettu: usein ääriolosuhteissa tapahtuva poronhoitajan työ kuluttaa paljon energiaa.
 Poronhoitajat kuluttavat kiivaimpana poroerotusaikana syksyn ja alkutalven aikana yhtä paljon energiaa kuin hiihtovaeltajat talvella Kalliovuorilla. Erotuksissa tapahtuva porojen kiinni nappaaminen ja vetäminen kaarteesta pienempiin aitoihin tuntuu käsissä ja jaloissa. Heti perään haetaan uudet porot käsittelyyn. Sama toistuu kymmeniä kertoja illassa.
 Poronhoitaja  Anni Magga-Eira  Inarin Sallivaaran paliskunnasta lupautui kokeilemaan, kuinka monta askelta ja kaloria hän kuluttaa yhden erotusyön aikana.
 Poronhoitaja Anni Magga-Eira tietää ilman laskureitakin, että porojen erottelu on fyysisesti raskasta. Kaija Länsman / Yle
 Magga-Eira ei osaa etukäteen arvioida, montako askelta hän on ottanut siihen mennessä, kun viimeinenkin poro on vedetty kaarteesta ulos.
 – Vaikea sanoa. En ole koskaan tällaista kokeillut, pohtii Magga-Eira asetellessaan älykelloa ranteeseensa.
 Ilman kelloa ja tutkimustuloksiakin hän kuitenkin tietää, mistä puhutaan.
 – Poroerotuksissa täytyy joka tauolla syödä kunnolla, että jaksaa taas juosta. Joka erotuksen jälkeen tuntee kyllä tehneensä töitä.
 Poroerotusten aikana aktiivisimmat eivät pääse lihomaan, siihen tahtiin porohommissa kuluu energiaa. Kaija Länsman / Yle
 Energiankulutus vaihtelee aktiivisuuden ja henkilön iän, painon, pituuden sekä muiden tekijöiden mukaan. Kaija Länsman / Yle
 Pizzat eivät jää poronhoitajien vyötäröille pullottamaan
 Tutkijat halusivat selvittää, kuinka paljon vaativa ja usein ääriolosuhteissa tapahtuva poronhoitajan työ kuluttaa energiaa. Tutkimus on osa laajempaa hanketta, jossa tutkitaan työn aiheuttamaa aineenvaihdunnallista rasitusta poronhoitajilla.
 Tutkimukseen osallistui poronhoitajia seitsemästä paliskunnasta, ja se tehtiin yhteistyössä Lapin yliopiston Arktisen keskuksen, Oulun yliopiston, amerikkalaisen Notre Damen yliopiston ja Paliskuntain yhdistyksen välillä.
 Tutkijat pyysivät osallistujia pitämään ranteessaan aktiivisuusmittaria, joka keräsi noin viikon ajalta tietoja sykkeestä, askelten määrästä ja kehon liikkeistä.
 Tietojen avulla laskettiin henkilön kalorien kulutus, aktiivisuus sekä se, kuinka intensiivistä aktiivisuus on, kertoo Lapin yliopiston Arktisen keskuksen yliopistotutkija  Päivi Soppela .
 Yliopistotutkija Päivi Soppela työskentelee Lapin yliopiston Arktisessa keskuksessa. Tutkimuksessa olivat mukana myös Cara Ocobock Notre Damen yliopistosta sekä Minna Turunen Arktisesta keskuksesta. Marko Junttila
 Tulosten perusteella edes rasvaiset pizzat eivät jää pelastusrenkaaksi poromiehen vyötärölle.
 – Poromies kulutti poroerotusten aikana meidän mittaustemme mukaan keskimäärin 3500 kilokaloria päivässä. Tämä oli koko ryhmän keskiarvo noin viikon ajalta. Korkeimmillaan energiankulutus oli jopa 7100 kaloria päivässä, kertoo Soppela.
 Jos oletetaan, että yksi pizza sisältää noin tuhat kaloria, voisi poronhoitaja surutta hotkia poroerotusten tauoilla rasvaisen pizzan tai useammankin, havainnollistaa Soppela.
 – Voisi syödä pari pizzaa päivässä, tai kolmekin, jos ei syö mitään muuta. Kun keskimääräinen energiankulutus on 3500 kilokaloria vuorokaudessa, se tarkoittaa noin kolmen pizzan kaloreita. Tämä ei ole kuitenkaan mikään suositus.
 Virallisissa tutkimustuloksissa ei kuitenkaan käytetä mittarina pizzoja, vaan niissä poronhoitajien energiankulutusta verrataan muihin.
 Poronhoitaja kuluttaa noin 550 kilokaloria enemmän kuin toimistotyöntekijä. Energiankulutus oli erotusten aikana samaa luokkaa kuin vaativalla vuoristohiihtovaelluksella olevilla hiihtäjillä, jotka vetävät perässään raskasta ahkiota ja kaivavat leiriä lumeen useiden tuntien ajan.
 – Poromiesten energiankulutus ei ollut viikon jaksolla yhtä korkealla kuin kovaa harjoittelevilla kilpahiihtäjillä harjoittelukaudella, mutta ajoittain se nousi yhtä korkeaksi, koska yksilöllinen vaihtelu oli suurta, Soppela selventää.
 Anni Magga-Eiran lopputulos erotusyönä. Yön aikana pidettiin ainakin yksi tunnin mittainen tauko. Kellossa ovat mukana sekä edellisen että seuraavan vuorokauden askeleet, koska vuorokausi vaihtui kesken erotusten. Aslak Paltto
 Inarin Sallivaaran paliskunnassa poroerotus kesti tällä kertaa taukoineen noin yhdeksän tuntia. Pakkasta oli -15 astetta.
 Yhden yön aikana Magga-Eira kulutti lähes 2400 kilokaloria. Askelia kertyi yli 17 000. Mittarissa eivät ole mukana askeleet, jotka hän otti aiemmin päivällä ennen erotusta.
 Magga-Eiran käyttämän aktiivisuuskellon tulokset eivät ole suoraan verrattavissa tutkimuksessa käytettyihin mittareihin teknisten eroavaisuuksien vuoksi.
 Aamuviideltä erotusten päättyessä ranteessa oleva kello on melkein unohtunut.
 – En ajatellut sitä, täytyi tehdä vain töitä. Erotusten aikana meille on selvää, että silloin liikutaan ja työskennellään enemmän kuin normaalisti, Anni Magga-Eira toteaa hymyssä suin kovan työrupeaman päätteeksi.

Poromiesten energiankulutus vastaa hiihtovaellusta vuoristossa – Yle testasi, kuinka monta kaloria palaa poroerotuksissa Inarissa


Summary: Lehti perustelee päätöstä sillä, että Thunberg on saanut toiminnallaan aikaan maailmanlaajuisen asennemuutoksen.

Yhdysvaltalainen Time-lehti on valinnut  Greta Thunbergin  vuoden henkilöksi.
 Lehti perustelee päätöstä sillä, että Thunberg on saanut toiminnallaan aikaan maailmanlaajuisen asennemuutoksen ilmastonmuutoksen vastaisessa taistelussa.
 Timen mukaan Thunberg on inspiroinut erityisesti nuoria toimimaan tärkeinä pitämiensä asioiden puolesta. Lisäksi Thunberg on Timen mukaan saanut politiikot toimimaan ilmastonmuutoksen torjumiseksi.
 Time on haastatellut lukuisia vaikutusvaltaisia henkilöitä ja kysynyt heiltä Thunbergistä. Kokoamme heidän kommenttinsa tähän alle.
 – Läpi historian monet suuret moraaliset liikkeet ovat saaneet virtaa siitä, että nuoret ovat ottaneet ne omakseen, ilmastonmuutoksen vastaisesta työstään Nobelin rauhanpalkinnon saanut Yhdysvaltain entinen varapresidentti  Al Gore  sanoi.
 – Kun nuoret osoittavat mieltään joka viikko ja tuovat meille johtajille tämän viestin, emme voi pysyä neutraaleina, Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  sanoi ja kertoi Thunbergin ja muiden nuorten muuttaneen häntä.
 Irlannin entinen presidentti ja YK:n entinen ilmastolähettiläs  Mary Robinson , kertoo, ettei itse saanut vakuutettua maailman johtajia ilmastonmuutoksen vakavuudesta.
 – Kun lapset sanovat "meillä ei ole tulevaisuutta", on se tehokkaampaa. Se saa aikuiset tuntemaan olonsa syylliseksi, hän sanoo Timen haastattelussa.
 – Nuoret vaikuttavat yleiseen mielipiteeseen ympäri maailman. Ja vaikuttavat näin myös hallituksiin, YK:n pääsihteeri  António Guterres  sanoo.
 Lue myös:
 Greta Thunberg: Kuinka voi olla suuttumatta, kun poliitikot ja suuryritykset välttelevät vastuutaan ilmastotuhosta

Greta Thunberg on Time-lehden vuoden henkilö


Summary: Samojen tekijöiden pitkä komedia on käsikirjoitusvaiheessa.

Teemu Niukkasen  ja  Antti Toivosen   Onko sulla nälkä?  kertoo yksinhuoltajaäidistä, joka yrittää nolosti junailla teini-ikäisen poikansa ihmissuhteita. Äiti epäilee pojan olevan homo ja yrittää järjestää ujolle nuorelle miehelle treffit. Elokuvassa näyttelevät  Pirjo Lonka  ja  Matvei German .
 Tilanteesta irtoava komediallisuus kirvoitti lyhytelokuvalle paikan merkittävän amerikkalaisfestivaalin kilpasarjaan. Sundance-festivaalin lyhytelokuvasarjaan ilmoittautui ehdolle tänä vuonna ennätykselliset 10 397 elokuvaa.
 – Se on niin paljon, että epäilen, onkohan millekään festivaalille koskaan tarjottu sellaista määrää lyhäreitä, elokuvayhtiö Komeetan tuottaja  Daniel Kuitunen  taivastelee.
 Kilpasarjaan valittiin kaikkiaan 74 lyhytelokuvaa. Sekin on ennätysmäisen paljon.
 Suomi-komediassa on uskallusta
 Suomalainen lyhytkomedia on menestynyt maailmalla hyvin. Tosikon maineessa olevat suomalaiset osaavat ilmeisesti lajityypin. Arkiset elämäntilanteet ovat muovautuneet usein elokuvantekijöitten käsissä hykerryttäviksi naurupommeiksi.
 Selma Vilhusen   Pitääkö mun kaikki hoitaa?  valittiin  tammikuussa 2014 Oscar-ehdokkaaksi ensimmäisenä suomalaisena  lyhytelokuvana ja kaikkien aikojen toisena suomalaiselokuvana.
 Teemu Niukkasen edellinen elokuva  Saatanan kanit  valitiin  Sundance-festivaalille vuonna 2017.
 – Näkyvyys näin merkittävällä festivaalilla tarjoaa elokuvalle mahdollisuuksia päästä kiertämään muita festivaaleja. Samalla se saa lisää katsojia ja huomiota, sitähän me tietysti toivomme, Kuitunen sanoo.
 Pirjo Lonka on huolehtiva yksinhuoltajaäiti, joka päättää järjestää poikansa seksielämän kuntoon turvallisesti elokuvassa Onko sulla nälkä? Komeettafilmi
 Komeetan Daniel Kuitunen kertoo, että Niukkanen ja käsikirjoittaja Toivonen valmistelevat nyt pitkää elokuvaa. Toivonen työskentelee parhaillaan käsikirjoituksen parissa. Jos hyvin käy, kuvaukset alkavat vuonna 2021.
 – Suomalaiset komediantekeijät osaavat ja uskaltavat mennä jollekin oudolle alueelle, jota muut elokuvantekijät ehkä karttavat omituisena. Ja tehdä siitä sitten laadukasta elokuvaa. Uskallus erottaa meidät muista myönteisellä tavalla, Kuitunen pohtii.
 Lyhytelokuva Treffit voitti kilpasarjan vuonna 2013
 Marja Helanderin saamelaisaiheinen tanssielokuva kilpaili Sundancessa 2018
 Onko sulla nälkä?  sai maailman ensi-iltansa Toronton kansainvälisillä elokuvajuhlilla syyskuussa. Sundance-festivaali alkaa 23. tammikuuta 2020 Utahissa. Lyhytelokuva on myös Jussi-palkintojen shortlistalla ja nähdään Yle Teemalla lauantaina 21. joulukuuta.

Suomalainen lyhytelokuva valittiin Yhdysvaltain merkittävimpiin kuuluvan elokuvafestivaalin kilpasarjaan yli 10 000 elokuvan joukosta


Summary: Tampereen yliopiston hallitukseen valittiin henkilöstön edustaja. Tosin osa henkilöstöstä haluaisi enemmän kuin yhden hallitusjäsenen.

Tampereen yliopiston henkilöstö on saanut edustajan yliopiston hallitukseen. Konsistori nimitti tehtävään professori  Johanna Kantolan . Samalla hallitukseen nimettiin innovaatiojohtaja  Anne Jalkala  Fortumista.
 Henkilöstön edustajan puuttuminen hallituksesta on  hiertänyt pitkään yliopiston työntekijöitä . Tämä näkyi myös henkilöstölle tehdyssä  kyselyssä.
 Vanha Tampereen yliopisto ja Tampereen teknillinen yliopisto  yhdistyivät vuoden alussa . Syntyi säätiöyliopisto, jonka hallitukseen tuli  erilaisten sidosryhmien edustajia . Henkilöstö ei saanut edustajaa hallitukseen.
 Henkilöstö- ja opiskelijajärjestöt ovat vaatineet yliopiston hallitusta muuttamaan yliopiston hallintojärjestelmää.
 Akatemiatutkija  Hanna Kuusela  on tyytyväinen, että nyt hallituksen kokoonpanoon tuli toivottu muutos.
 – Tämä on tosi myönteinen ja pitkään toivottu käänne yliopistoyhteisössä. Tätä on työstetty kauan täällä Tampereella ja myös valtakunnallisesti.
 Kuusela pitää merkittävänä sitä, että tämä oli ensimmäinen kerta, kun Suomen säätiöyliopistoihin valittiin yliopistossa työskentelevä henkilö.
 Osa toivoo vähintään kolmea jäsentä
 Kuusela johti Kohti parempaa yliopistomaailmaa -tutkimushanketta, jonka osana oli kysely yliopiston henkilöstölle. Keväällä tehtyyn kyselyyn vastasi 1 900 henkilöä eli noin puolet yliopiston työntekijöistä.
 Lähes kahdeksan kymmenestä vastaajasta oli sitä mieltä, että yliopiston hallituksessa pitäisi olla yliopistoyhteisön edustus.
 Kuusela arvioi, että uusi käänne ei välttämättä kokonaan palauta henkilöstön luottamusta, vaikka onkin askel oikeaan suuntaan.
 – Tutkimuksessa suurin osa henkilöstöstä halusi hallitukseen vähintään kolme jäsentä, Kuusela sanoo.
 – Tieteen vapaus taataan parhaiten sillä, että tutkijat itse määrittelevät yliopiston toimintaa eivätkä ulkoiset sidosryhmät, talouselämä tai poliitikot, Kuusela jatkaa.
 Sukupuolten epätasa-arvo korjaantui
 Tampereen uuden säätiöyliopiston hallituksessa on seitsemän jäsentä. Erovuorossa olivat Tampereen pormestari  Lauri Lyly  ja johtaja OP Ryhmän strategiajohtaja  Pekka Puustinen .
 Kahden miehen vaihtuminen kahteen naiseen keikautti samalla uusiksi hallituksen sukupuolijakauman. Aiemmin hallituksessa oli viisi miestä ja kaksi naista. Jakauma  kohtasi kritiikkiä  heti hallituksen valinnan jälkeen lokakuussa 2018.
 – Meillä oli yhteinen tahtotila päästä tasa-arvolain mukaiseen järjestykseen. Nyt seitsemästä jäsenestä neljä on naisia ja kolme miehiä, sanoo Tampereen yliopiston konsistorin varapuheenjohtaja, professori  Eeva Moilanen .
 Konsistori on vaaleilla valittava yliopistoyhteisön toimielin. Konsistori päättää muun muassa yliopiston ylintä valtaa käyttävän hallituksen nimittämisestä.
 Lue lisää:
 Henkilöstö ja opiskelijat vaativat: Tampereen yliopiston hallintojärjestelmää on muutettava
 Tampereen yliopiston henkilöstö haluaa päästä päättämään  asioista – uudessa hallituksessa ei ole yhtään henkilöstön edustajaa
 Uusi Tampereen yliopisto sai ensimmäisen hallituksen – kokoonpano kerää heti kritiikkiä: "Ei täytä tasa-arvovaatimuksia"
 Uuden Tampereen yliopiston hallitukseen valittiin muun muassa pormestari ja pörssiyhtiön pomo

Tampereen yliopiston henkilöstön toive toteutui vihdoin: "Tätä on työstetty kauan"


Summary: Postilakko ja vientialojen lakko antavat viitteitä siitä, että työtaisteluita on tulossa myös lisää, arvioi työmarkkinoita seuraava professori Harri Melin. Edessä ovat vielä naisvaltaisten hoiva-alojen tes-neuvottelut ja "radikaalit" palkkavaatimukset.

Suomen lähi- ja perushoitajaliitto (SuPer)

Maanantaina alkanut vientialojen lakko ja jo päättynyt postilakko ovat osoittaneet, että työmarkkinaneuvottelujen asetelmat ovat tavallista vaikeammat, arvioi työmarkkinoita seuraava professori  Harri Melin  Tampereen yliopistosta. Erityisesti Melinin on yllättänyt työnantajien tiukka ote.
 – Postilakko ja Teknologiateollisuuden neuvottelut antavat viitteitä siitä, että ennen kaikkea työnantajapuolen ote on yllättävän tiukka. Valmiutta kompromisseihin ilman tämän kaltaisia vauhdituslakkoja ei tunnu olevan, arvioi Melin Yle Radio 1:n  Ykkösaamun haastattelussa.
 Työntekijäliitot on myös valmiita lakkoilemaan ajakseen vaatimuksiaan, muistuttaa Melin. Keskiviikkona puoleenyöhön jatkuvassa vientiteollisuuden lakossa on mukana noin 100 000 työntekijää.
 Melinin mukaan postilakko ja valtava vientiteollisuuden lakko antavat viitteitä siihen, että työtaisteluita on odotettavissa enemmänkin, kun työmarkkinakierros jatkuu.
 Melin: Hoiva-alojen palkankorotuksiin tarvitaan poliittinen päätös
 Erityisesti naisvaltaiset sosiaali- ja terveysalan ammattijärjestö Tehy, Julkisten hyvinvointialojen liitto JHL sekä Suomen lähi- ja perushoitajaliitto Super ovat esittäneet kovia palkankorotuksia. Tehy ja Super ovat vaatineet 1,8 prosenttiyksikköä  suurempia palkankorotuksia  kuin miesvaltaisilla vientialoilla joka vuosi seuraavan 10 vuoden ajan.
 Vaatimukset ovat hurjia ja radikaaleja, arvioi Melin Ykkösaamussa.
 – Sinällään nämä vaatimukset ovat oikean suuntaisia, sillä naisten ja miesten palkkaeroja ei olla saatu kurottua umpeen poliittisilla päätöksillä.
 – Naisten euro on Suomessa noin 85 senttiä, eikä ero ole juhlapuheista ja monista lupauksista huolimatta kaventunut kuin hieman viimeisen 50 vuoden aikana, muistuttaa Melin.
 Tehyn ja Superin vaatimat palkankorotukset edellyttävät kuitenkin poliittista ratkaisua ja poliittista tahtoa, sanoo professori Melin. Hoiva-alojen palkankorotukset nostaisivat julkisen sektorin menoja, ja jos Tehy ja Super saisivat vaatimuksensa läpi, tarvittaisiin todennäköisesti päätös siitä että valtio lähtee mukaan maksajaksi.
 – Tällä hetkellä en usko sellaiseen ratkaisuun. Meillä on uusi hallitus, jossa on keskeiset ministerit ovat nuoria naisia, mutta en silti usko että hallitus lähtee tekemään tälläistä päätöstä, arvioi professori Melin.

Professori: Työmarkkinakierrosta leimaa työnantajien yllättävän tiukka ote


Summary: Rinne siirtyy tehtävään jouduttuaan eroamaan pääministerin paikalta.

SDP:n  Antti Rinne  on valittu eduskunnan ensimmäiseksi varapuhemieheksi tänään pidetyssä äänestyksessä.
 Rinne valittiin tehtävään lippuäänestyksen myötä. Hän sai 101 ääntä. Tyhjiä ääniä annettiin 59 ja yksi ääni hylättiin. Tyhjien äänien määrää selittää osaltaan se, että ainakin kokoomus ilmoitti edustajiensa äänestävän tyhjää.
 Loput (12 ääntä) olivat hajaääniä yksittäisille kansanedustajille.
 Rinne joutui jättämään pääministerin tehtävät hallituksensa sisällä syntyneen epäluottamuksen takia.
 Eduskunnan puhemies on keskustan  Matti Vanhanen  ja 2. varapuhemies on perussuomalaisten  Juha Eerola .
 Rinteen edeltäjänä puhemiehistössä ollut  Tuula Haatainen  (sd.) valittiin  Sanna Marinin  (sd.) johtaman uuden hallituksen työministeriksi.

Antti Rinne eduskunnan 1. varapuhemieheksi


Summary: Ohjaaja Antti J. Jokisen ensimmäinen Remes-elokuva nähdään elokuvateattereissa syksyllä 2021.

Kaksi suomalaisten suosikkia kohtaa, kun  Ilkka Remeksen  trillerit kääntyvät elokuviksi, joiden pääosassa nähdään  Jasper Pääkkönen .
 Pääkkösen osuus kansainvälisessä suurtuotannossa julkistettiin tiistaina Helsingissä parhaillaan käynnissä olevassa tiedotustilaisuudessa.
 Ohjaaja  Antti J. Jokisen   Omerta -niminen kokonaisuus alkaa kahdella elokuvalla, jotka perustuvat Remeksen luetuimpaan romaaniin  6/12 . Ensimmäinen  Omerta -elokuva  6/12  saa ensi-iltansa syksyllä 2021 ja sen jatko-osa  7/12  vuotta myöhemmin.
 Elokuvista tehdään myös kuusiosainen tv-sarja, jonka esittää C More.
 Antti J. Jokisen ja  Mika Karttusen  käsikirjoittamien elokuvien kuvaukset alkavat ensi syksynä.
 Tuotantoyhtiön mukaan Helsingin keskustassa kuvataan muun muassa suuri takaa-ajokohtaus, jonka toteutuksessa hyödynnetään pelialalla kehitettyjä pelimoottoreita.
 6/12 on Ilkka Remeksen suosituin trilleri Henrietta Hassinen / Yle
 Vuonna 2006 julkaistussa  6/12 -romaanissa serbiterroristit kaappaavat presidentin linnan itsenäisyyspäivän vastaanoton aikana. Panttivankitrilleri jäi myyntitilastoissa jälkeen vain  Harry Potter  -saagan toiseksi viimeiselle osalle.
 Ilkka Remeksen  teokset ovat olleet suomalaisten suosikkilukemistoa jo vuosikausia. Nyt julkistettu  6/12  on todennäköisesti ensimmäinen valmistuva Ilkka Remes -kirjan filmatisointi.
 Hankkeella on myös kilpailija.  Yle kertoi heinäkuussa , että myös  Aku Louhimies  kehittelee kansainvälistä Remes-elokuvaa. Louhimiehen hanke perustuu  Jäätyvä helvetti  -trilleriin, joka kertoo Suomeen kohdistuvasta kyberhyökkäyksestä.
 Pääkkönen: Uusi Spike Lee -elokuva nähdään ehkä jo keväällä
 Pääkkönen esittää elokuvissa Max Tanneria, joka edustaa Suomen Suojelupoliisia Euroopan Omerta-erikoisjoukoissa.
 Pääkkönen on viimeksi nähty valkokankaalla  Spike Leen  elokuvassa  BlacKkKlansman . Suomalaisessa roolissa hänet nähtiin vuonna 2015 ilmestyneessä  Vares – Sheriffi -elokuvassa .
 Lähitulevaisuudessa Pääkkönen tullaan näkemään myös Amazon Prime -suoratoistopalvelun  The Dark Tower  -tv-sarjassa sekä Netflixin Vietnam-elokuvassa  Da 5 Bloods  . Spike Leen ohjaama elokuva nähdään Pääkkösen mukaan suoratoistopalvelussa ehkä jo kevään aikana.

Jasper Pääkkönen tulee Remes-elokuvien pääosaan – Menestystrilleri 6/12 filmataan ensimmäisenä


Summary: Komissio hyväksyi "vihreäksi sopimukseksi" kutsutun suunnitelman, joka tiukentaa EU:n ilmasto- ja ympäristötavoitteita.

EU lupaa sata miljardia euroa fossiilisista polttoaineista riippuvaisten jäsenmaiden tukemiseen, jotta unioni voisi pyrkiä kohti hiilineutraaliutta vuosisadan puolivälissä. Komissio hyväksyi "uudeksi vihreäksi sopimukseksi" kutsutun suunnitelman kokouksessaan aamupäivällä.
 – Meidän on varmistettava, että kukaan ei jää jälkeen. Tämä siirtymä (hiilineutraaliuteen) joko toimii kaikkien puolesta oikeudenmukaisesti, tai sitten se ei toimi ollenkaan, sanoi komission puheenjohtaja  Ursula von der Leyen .
 Hänen mukaansa sadan miljardin rahoitus pitää suunnata alueille ja toimialoille, jotka kärsivät fossiilisista luopumisesta eniten.
 Siirtymärahaston ohella vihreä suunnitelma pitää sisällään lukuisia lakialoitteita, joita komissio aikoo antaa toimikautensa ensimmäisen sadan päivän aikana.
 Von der Leyenin mukaan suunnitelman tarkoitus on sovittaa yhteen päästöjen vähentäminen ja talouskasvu. Se pitää sisällään 50 erillistä toimenpidettä, joiden tähtäin on vuodessa 2050.
 Ehdotuksen yksityiskohdat selviävät myöhemmin iltapäivällä kun Von der Leyen esittelee esityksen Euroopan parlamentin ylimääräisessä täysistunnossa.

EU:n uusi ilmastolinjaus: Sata miljardia euroa hiilestä luopumiseen, tähtäimessä hiilineutraalius


Summary: Yhtiö keräsi viime viikon listautumisannillaan 23 miljardia euroa.

Saudi-Arabian öljy-yhtiön Saudi Aramcon osakkeilla on tänään aloitettu kaupankäynti maan pääkaupungin Riadin Tadawul-pörssissä.
 Yhtiön osakkeen arvo nousi kymmenellä prosentilla viime viikkoisesta osakeannista. Sen suurempi prosentuaalinen arvonnousu on säädellyssä pörssissä kielletty.
 Osake saavutti päivän aikana yli 35 rialin eli 8,4 euron arvon. Täten Saudi Aramcon arvoksi muodostui lähes 1,7 biljoonaa eli 1 700 miljardia euroa.
 Se tekee Saudi Aramcosta maailman ylivoimaisesti arvokkaimman pörssilistatun yrityksen. Vertailun vuoksi: Saudi Aramcon markkina-arvo on yli kuusi kertaa suurempi kuin amerikkalaisen öljy-yhtiön Exxon Mobilin ja yli 600 miljardia dollaria suurempi kuin IT-jätti Applen.
 Saudi-Arabia vei öljy-yhtiönsä pörssiin modernisoidakseen talouttaan
 Saudi-Arabia aikoo käyttää valtiollisen öljy-yhtiönsä yksityistämisestä saamansa  varat taloutensa modernisointiin  ja vähentää riippuvuuttaan öljystä.
 Yhtiö keräsi viime viikon listautumisannillaan 23 miljardia euroa, mikä ylitti kiinalaisen verkkokauppajätti Alibaban 22,5 miljardin ennätyksen vuodelta 2014.
 Saudi-Arabian ajatuksena oli alun perin listata Saudi Aramco myös ulkomaiseen pörssiin joko Lontoossa tai New Yorkissa, mutta suunnitelmat peruttiin sijoittajien vähäisen kiinnostuksen johdosta.
 Osakeanti herätti kiinnostusta lähinnä kotimaisten sekä muiden Persianlahden alueen maiden sijoittajien keskuudessa.
 Lue myös:
 Saudi-Arabian öljy-yhtiön pitkään odotettu osakeanti rikkoi ennätyksiä – yhtiön arvo nousi yli 1 500 miljardiin euroon
 Saudit listaavat jättimäisen öljy-yhtiönsä pörssiin, arvo jopa 1 500 miljardia euroa – suomalaisasiantuntija: Saudi-Arabia tarvitsee rahaa
 Saudi-Arabian kruununprinssi taiteilee nykyajan ja itsevaltiuden välillä

Saudi Aramcon osakkeilla alettiin tänään käydä pörssikauppaa - Maailman arvokkaimman yhtiön arvo nousi 1,7 biljoonaan euroon


Summary: Ensimmäiset uudet kassit tulevat myymälöihin jo tällä viikolla.

S-ryhmän tavarataloissa eli Sokoksissa ja Emotioneissa kokeillaan muovikasseista luopumista. Muovikassit on määrä korvata uusiutuvista raaka-aineista valmistetuilla ostoskasseilla, jotka ovat hinnaltaan kalliimpia, mutta joiden luvataan kestävän useita käyttökertoja.
 Sokoksien uudet ostoskassit valmistetaan kotimaisen Paptic-yhtiön kehittämästä kierrätettävästä materiaalista, niin sanotusta paperikankaasta.
 S-ryhmästä kerrotaan, että ensimmäiset uudet kassit tulevat kauppoihin jo tällä viikolla. Muovikasseja myydään niin kauan kuin niitä varastossa riittää, minkä jälkeen palautteen perusteella päätetään, tilataanko niitä lisää.
 Uusia ostoskasseja tulee myymälöihin kolmessa koossa. Ostoskassien hinnat ovat 30, 60 ja 90 senttiä. Suunnilleen vastaavan kokoiset muovikassit maksavat nykyään 10, 18 ja 30 senttiä.

Sokos kokeilee muovikasseista luopumista – korvaavan ekokassin hinta kolminkertainen


Summary: Marin lupaa, että asia perataan huolella läpi.

Pääministeri  Sanna Marinin  (sd. ) hallitus on joutunut heti alkumetreillään myrskynsilmään. Marin lupasi tänään, että hallitus selvittää al-Holin kysymyksen perinpohjin. Hän jätti vastuun kuitenkin ulkoministeri  Pekka Haavistolle  (vihr.)
 – Minulla ei ole tietoa mistään viranomaisoperaatiosta, päivämääristä eikä henkilöistä, Marin sanoi.
 Marin totesi, että asiaa on käsitelty hallituksen iltakoulussa ja Haaviston toiminnalla on hallituksen hiljainen hyväksyntä.
 Oppositio teki keskiviikkona välikysymyksen al-Holin leirin suomalaislasten ja naisten tilanteesta. Selvitystä odotetaan myös ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.) toiminnasta.
 Hallitukselta odotetaan nyt selkeitä vastauksia. Ollaanko suomalaislapsia ja -naisia tuomassa leiriltä Suomeen?
 Keskustan puheenjohtajan  Katri Kulmunin  mukaan nyt on pohdittava onko lainsäädäntö ajan tasalla.
 – Mitään poliittisia päätöksiä ei ole tehty. Olen aivan samojen tietojen varassa kuitekin. Terroristeja ei pidä tukea eikä auttaa, Kulmuni sanoi.
 Presidentti Niinistö odottaa linjauksia
 Syyriassa al-Holin leirillä pidetään naisia ja lapsia, jotka ovat asuneet terrorijärjestö Isisin alueella. Joukossa on kymmenkunta suomalaista naista ja heidän noin 30 lastaan.
 Ylen saamien tietojen mukaan  Suomi pyrkii aktiivisesti tuomaan  al-Holin-leirillä olevat suomalaiset naiset ja lapset kotiin. Meneillään on operaatio, joka pyrkii tuomaan leirillä olevat suomalaiset tilaus-lennoilla Suomeen pienissä erissä.
 Syyriassa al-Holin leirillä olevien suomalaislasten ja -naisten kotiuttamisesta on tullut poliittinen kysymys. Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) ja osa virkamiehistä  ovat olleet erimielisiä  suomalaisten kotiuttamisesta al-Holin leiriltä.
 Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  toivoo  Helsingin Sanomissa,  että uusi  hallitus  tekisi selkeän poliittisen päätöksen siitä, kotiutetaanko al-Holin leirin suomalaiset.
 – Viime päivinä on esitetty kiihtyvään tahtiin erilaisia olettamia. Uuden hallituksen olisi hyvä saada hetken työrauha ja pohtia selkeän poliittisen päätöksen tekemistä, Niinistö kirjoitti viestissään HS:lle.
 Rinteen hallitus  ilmoitt i kesällä, ettei se aio hakea Isis-leirin suomalaisia Syyriasta Suomeen. Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) sanoi eduskunnan kyselytunnilla, että hallitus ei harkitse evakuointeja esimerkiksi konsulipalvelun avulla.

Pääministeri Marin: Ulkoministeri Pekka Haaviston toiminnalle al-Holin kysymyksessä on hallituksen hiljainen hyväksyntä


Summary: Puheterapeuteista on pulaa koko maassa.

Itä-Suomen yliopisto haluaa aloittaa logopedian eli puheterapeuttien koulutuksen.
 Yliopiston hallitus esittää opetus- ja kulttuuriministeriölle, että koulutus alkaisi puolentoista vuoden kuluttua syksyllä. Opiskelemaan otettaisiin aluksi 25 opiskelijaa.
 Koulutuksesta vastaisi filosofisessa tiedekunnassa toimiva humanistinen osasto. Koulutus on kuitenkin tarkoitus suunnitella ja järjestää yhteistyössä terveystieteiden tiedekunnan kanssa.
 Yliopiston akateemisen rehtorin  Harri Siiskosen  mukaan tavoitteena on ainutlaatuinen monitieteinen koulutus, joka mahdollistaa uudenlaisen, työvoimatarpeeseen vastaavan koulutuksen toteuttamisen.
 – Olemme koulutuksen myötä valmiita vastaamaan alueelliseen työvoimapulaan logopedian alalla, vahvistaa Siiskonen.
 Puheterapeuteista on pula koko Suomessa, mutta erityisesti Itä-Suomessa tilanne on ollut haasteellinen jo usean vuoden ajan.
 Tällä hetkellä logopediaa voi opiskella vain Helsingissä, Tampereella, Turussa ja Oulussa.
 Lue myös:
 Puheterapeuteista on ollut pulaa vuosia, mutta nyt tilanne saattaa muuttua – Itä-Suomen yliopisto selvittää koulutuksen aloittamista

Tavoitteena vastata työvoimapulaan: Itä-Suomen yliopisto haluaa ryhtyä kouluttamaan puheterapeutteja


Summary: Meltwaterin mukaan uusi pääministeri herättää valtavaa kiinnostusta uutismedioissa ja sosiaalisessa mediassa kansainvälisesti.

Pääministeriksi valittu tamperelainen  Sanna Marin  (sd.) herättää valtavaa kansainvälistä kiinnostusta.
 Sosiaalisen median analyysejä tekevän Meltwaterin mukaan Marinia koskevia mainintoja julkaistiin viikon aikana yli 150 000, mikä on enemmän kuin presidentti  Sauli Niinistöstä  koko vuoden 2019 aikana.
 – Sanna Marinia koskevissa kansainvälisissä artikkeleissa nousee ensisijaisesti esille hänen nuori ikänsä, eikä se, että hän on nainen, sanoo  Senni Niemi  Meltwaterista.
 Eniten Marinia koskevia uutisia ja somepäivityksiä on Suomen lisäksi julkaistu Yhdysvalloissa, Iso-Britanniassa, Saksassa, Ranskassa ja Italiassa 3.–10.12.2019. Valtaosa maininnoista on julkaistu Twitterissä.
 Meltwaterin seurannan perusteella Marinin mainitsevia uutisartikkeleita on julkaistu viikon aikana jo yli 6 800 kappaletta.
 Lue myös:
 Toimittajalta: Kun Sanna Marinin nimitys pääministeriksi vahvistui, sähköpostiini alkoi tipahdella kommentointipyyntöjä – uteliaisuus Ranskassa heräsi
 Analyysi: "Nouseva tähti" ja "maailman nuorin" – Sanna Marinin on palattava pääministerin arkeen kansainvälisestä hypetyksestä
 Kahdeksan tuttua kertoo, mitä vahvuuksia ja heikkouksia pääministeri Sanna Marinilla on: "Ei hän mikään kikattelija ollut"

Sanna Marin keräsi viikossa ulkomailla enemmän huomiota kuin Sauli Niinistö koko vuonna


Summary: Matkailuala ja Lapin kansanedustajat ovat erimielisiä turistiveron järkevyydestä. Matkailijaa pieni lisämaksu ei hätkäytä.

Useissa Euroopan suosituissa turistikohteissa vieraillessasi maksat turistiveroa, mutta Suomessa sellaista ei ole edes kokeiltu – ainakaan vielä. Esimerkiksi joulu- ja talvimatkailusta elävä Rovaniemen kaupunki laskee, että verosta voisi saada jopa miljoonatuotot. Matkailualalla ja Lapin kansanedustajien parissa mielipiteet verosta vaihtelevat.
 Rovaniemellä turistiryhmät toppahaalareissaan värittävät talvista katukuvaa, mutta tuloja he eivät tuo niin paljon kuin kaupungin päättäjät toivoisivat. Rovaniemi saisi helpotusta talousahdinkoonsa, jos matkailijalta perittäisiin vaikkapa euro yötä kohden.
 – Jos lasketaan rekisteröidyt majoitusvuorokaudet niin tuotto olisi 1,3 miljoonaa euroa vuodessa. Ja se kohoaa nopeasti kahteen miljoonaan, jos myös Airbnb lasketaan mukaan, laskee markkinointiyhtiö Visit Rovaniemen toimitusjohtaja  Sanna Kärkkäinen .
 Kärkkäisen mielestä turistiveron mahdollisuus kannattaa ilman muuta selvittää myös Suomessa.
 Turistiveroa ovat maksaneet kaikki vaikkapa Roomassa, Amsterdamissa tai Berliinissä lomailleet, vaikka eivät ole sitä välttämättä huomanneet. Maksu peritään useimmiten hotellilaskun yhteydessä ja se voi olla tasasumma tai prosenttiosuus laskusta.
 Sanna Kärkkäinen kertoo, että etenkin keskieurooppalaiset matkailijat ovat halukkaita maksamaan ylimääräisen maksun, jotta matkakohde säilyisi "autenttisena". Turistiverosta kysytään aika ajoin. Annu Passoja / Yle
 Matkailijat ovat valmiita maksamaan
 Hotelliketju Lapland Hotelsin toimitusjohtaja  Ari Vuorentausta  ei kaipaa veronkannon tuomaa paperityötä yrityksen vaivoiksi, vaikka vero sinänsä voisi olla kannatettava.
 – Periaate voisi olla positiivinen, mikäli tuotto kohdistuisi suoraan matkailun kehittämiseen ja rahavarat pystyttäisiin oikeasti kohdentamaan. Toinen kysymys on se, miten keruu järjestetään. Se ei kuitenkaan ole ilmaista, Vuorentausta sanoo.
 Hänestä ehdoton edellytys verolle olisi, että hotellien lisäksi myös lomamökit ja Airbnb-huoneistot velvoitetaan veronkantoon.
 Turistiveron periaate saa ymmärrystä Lapissa lomailevalta skotlantilaiselta  Gary Mc Williamilta . Kolmilapsinen perhe on Floridan matkoillaan tottunut maksamaan resort taxin nimellä kulkevaa veroa.
 – Lappiin tulo maksaa joka tapauksessa niin paljon, että euron vero ei tuntuisi missään, perheenisä toteaa.
 Skotlannin Aberdeenissa asuva Gary McWilliam sanoo ymmärtävänsä periaatteen, jossa turisti maksaa paikallisyhteisölle turistiveron muodossa.    Annu Passoja / Yle
 Matkailualalla pohditaan myös sitä, että matkailijat voisivat veron sijaan maksaa vapaaehtoisen maksun vaikkapa mobiilisovelluksella. Rahat käytettäisiin kestävän kehityksen hyväksi tavalla, joka maksajalle selvästi kerrottaisiin.
 – Matkailijat ovat nykyään hyvin tiedostavia ja haluavat kompensoida matkansa hiilijalanjälkeä. Se että pystymme tällaisen mahdollisuuden tarjoamaan, on tulevaisuudessa kilpailukykytekijä, sanoo Lapin liiton matkailuasiantuntija  Satu Luiro .
 Verorahoilla bussivuoroja ja tulkkeja
 Euron molemmin puolin asettuva turistivero on käytössä 19 EU-maan suosituimmissa kaupungeissa. Berliinissä summa on viisi prosenttia majoituksen hinnasta, Barcelonassa turisti pulittaa puolesta eurosta reiluun kahteen euroon majoituksesta riippuen.
 Poikkeuksiakin on, kuten Lontoo ja Madrid, joissa veroa ei peritä.
 Veron tuotto käytetään tavalla tai toisella matkailun hyväksi tai turismin haittojen ehkäisyyn. Balilla verorahoilla parannetaan jätehuoltoa, Barcelonassa on lisätty bussivuoroja ja tulkkipalveluja poliisilaitokselle, Mallorcalla taas kunnostettu historiallisia rakennuksia. Pohjoismaista yksikään ei peri turistiveroa.
 Tuoreimpiin verottajiin kuuluu Tokion olympialaisiin valmistautuva Japani, jossa käyneet ovat tämän vuoden alusta alkaen maksaneet lähtiessään 1000 jeniä eli reilu 8 euroa. Rahoilla hankitaan esimerkiksi rajatarkastusautomaatteja Japanin lentokentille.
 Amsterdamin turistivero kuuluu Euroopan korkeimpiin. Lomailija maksaa 7 % majoituksen hinnasta ja sen lisäksi kolmen euron maksun. Marcin Rogozinski / Alamy
 Ministeriö: "Reunaehdot vähän epäselvät"
 Turistiveron periminen vaatisi lakimuutoksen. Valtiovarainministeriössä asia on koko lailla tuntematon.
 Elinkeinoverotusyksikköä johtavan hallitusneuvos  Jari Salokosken  mukaan verojen korvamerkitseminen ei ole lähtökohtaisesti mahdollista eikä sellaista ole verolainsäädännössä toteutettu.
 – Verotulot pääsääntöisesti menevät valtion tai kunnan kassaan. Ja valtio tai kunta sitten erikseen päättävät, mihin raha menee. Turistiveroa ei ole kuitenkaan missään vaiheessa selvitetty, joten reunaehdot ovat jokseenkin epäselvät, Salokoski toteaa.
 Selvää kuitenkin on, että toteutuessaan vero koskisi yhtä lailla kotimaisia kuin ulkomaisia matkailijoita
 Rovaniemellä kokoomusvaltuutetut ovat esittäneet turistien pistämistä verolle ja muistuttavat matkailijoiden kuormittavan niin jätehuoltoa kuin sairaalan päivystystä. Ainakin myös Keskustan ja SDP:n ryhmissä halutaan selvittää, olisiko vero mahdollinen ja järkevä.
 Lapin kansanedustajat erimielisiä
 Lapin kansanedustajat ovat eri mieltä siitä, pitäisikö veronkanto sallia.
 Kokoomuksen rovaniemeläinen kansanedustaja  Heikki Autto  kannattaa veroa, jonka tuotto käytettäisiin kestävän matkailun hyväksi ja niin, että matkailuala ja kunta päättäisivät rahan käytöstä yhdessä. Myös SDP:n  Johanna Ojala-Niemelä  selvittäisi turistiveron mahdollisuudet.
 Keskustan  Markus Lohi  ei turistiverolle lämpene.
 – Asiaa on selvitetty ja veron keräämisen kulut olisivat tietääkseni isommat kuin mitä saataisiin tuottoa. Matkailutoimijat eivät myöskään kaipaa yhtään lisää veroa, Lohi sanoo.
 Keskustan  Mikko Kärnä  puolestaan sanoo, että kunta hyötyy turisteista monella tavalla ilman erityistä veroakin. Vasemmistoliiton  Markus Mustajärvi  taas arvioi, että vero voi olla vaikea toteuttaa.
 Perussuomalaisten  Kaisa Juuso  ei osannut sanoa kantaansa. Keskustan  Katri Kulmuni  ei vastannut kyselyyn.
 Rovaniemen kaupunginvaltuuston puheenjohtajana toimiva kokoomuskansanedustaja Autto kertookin valmistelevansa turistiverosta kirjallista kysymystä uudelle valtiovarainministerille Katri Kulmunille.
 Autto haluaa tietää, mitä valtiovarainministeri asiasta ajattelee ja mitä lainsäädännöllisiä muutoksia paikallisen turistiveron käyttöönotto edellyttäisi.
 Lue myös:
 Kaupungistuminen ja ilmastonmuutos ovat megatrendejä, mutta miten ne vaikuttavat Lapin matkailuun? Nämä 4 ilmiötä näkyvät tulevaisuudessa
 Pariskunta valitsi lennon sijasta 2 000 euron venematkan – harva meistä toimisi samoin, sillä lentämisestä luopuminen on tunnetasolla vaikeaa

Moni suosikkikaupunki perii turistiveroa, voisiko Suomi tehdä samoin? "Lappiin tulo maksaa niin paljon, että euron vero ei tuntuisi missään"


Summary: Rauman kaupunki ja satamayritys harkitsevat, aikovatko valittaa ely-keskuksen päätöksestä.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

Varsinais-Suomen ely-keskus on kieltänyt pengertietöiden jatkamisen Rauman satamassa.
 Ely-keskuksen mukaan tiehankkeen toteutus rikkoo luonnonsuojelulakia. Suunniteltu tie hävittäisi merimetsojen ja harmaahaikaroiden pesiä ja häiritsisi jäljelle jäävillä pesillä tapahtuvaa pesintää.
 Etelä-Suomen aluehallintovirasto myönsi Rauman kaupungille ja Rauman Satama Oy:lle luvan pengertien rakentamiseen meriteollisuuspuiston telakan ja Vähä sekä Iso Järviluotojen välille vuonna 2016.
 – Lintujen pesintä Iso ja Vähä Järviluodoilla on olennaisesti muuttunut aluehallintoviraston luvan myöntämisen jälkeen, sanoo ely-keskuksen ylitarkastaja  Salli Uljas  tiedotteessa.
 Suomen suurimpia yhdyskuntia
 Luodoilla pesivä harmaahaikarayhdyskunta on yksi Suomen suurimmista. Myös merimetsokolonia on Suomen mittakaavassa suuri.
 – Ely-keskus pyysi ensisijaisesti Rauman kaupunkia ja Rauman satamaa antamaan selvityksen siitä, miten tiehankkeen suunnitelma muutetaan sellaiseksi, ettei hankkeesta aiheudu luonnonsuojelulain vastaisia vaikutuksia.
 Rauman kaupungin kunnallistekniikan johtaja Jaakko Aerila sanoo, että kaupunki ja Rauman Satama Oy harkitsevat seuraavaksi valittavatko ne päätöksestä hallinto-oikeuteen.
 Aiheesta aiemmin:
 Merimetsot ja harmaahaikarat pysäyttivät Rauman sataman suunnitelmat uudesta tieyhteydestä – "Kyllä ne uusia pesäpaikkoja löytävät"

Ely-keskus kielsi Rauman sataman pengertien rakentamisen – rikkoo luonnonsuojelulakia


Summary: Pielisellä Nurmeksessa leivotaan pian 100 miljoonaa piirakkaa vuodessa

Jos karjalanpiirakka on noin 12 senttimetriä pitkä, ulottuu leipomoyritys Pielispakarin tulevasta vuosituotannosta tehty piirakkajono 12 000 kilometrin matkalle.
 Piirakoista voisi tehdä jonon Nurmeksesta Kiinan itälaidalle Harbinin kaupunkiin ja takaisin. Tai sekä Harbiniin, että Amerikan Yhdysvaltojen New Yorkiin, tosin jälkimmäisellä reitillä piirakat kastuisivat.
 Viime vuonna vajaan 11 miljoonan euron liikevaihdon tehnyt leipomoyritys tekee 3 miljoonan euron investoinnin uuteen tuotantolinjaan ja -tiloihin vuosina 2019–2021.
 – Olemme määrätietoisesti kehittäneet yrityksen toimintaa koko sen historian ajan ja tämä investointi on tärkeä askel kehitystyössämme, kertoo toimitusjohtaja  Erkki Timonen .
 Nurmeksen kaupunginjohtaja Asko Saatsi leikkasi nauhan leipomoyrityksen uuden linjaston avajaisissa keskiviikkona. Tanja Perkkiö / Yle
 Karjalanpiirakka on nimisuojattu ja sisältää voita
 Tällä hetkellä leipomoyrityksellä on noin 80 työntekijää. Edelliset 10 vuotta työntekijämäärä on kasvanut 5–10 työntekijän vuositahtia. Tämän investoinnin myötä ei tarvetta uusiin työntekijöihin.
 Kun tuotantokapasiteetti on 100 miljoonaa piirakkaa vuodessa, se tekee Pielispakarista maailman suurimman karjalanpiirakoiden valmistajan. Nykyisellään Nurmeksen Porokylästä lähtee Pohjois-Karjalaan, muualle Suomeen ja vähän jo maailmallekin noin 50–60 miljoonaa piirakkaa vuodessa.
 Leipomoyritys valmistaa pian 100 miljoonaa piirakkaa vuodessa.  Heikki Haapalainen / Yle
 – Eivät markkinat ole täynnä, vaan nimenomaan aitojen karjalanpiirakoiden kysyntä on kasvussa, kertoo varatoimitusjohtaja  Heli Kuvaja .
 Karjalanpiirakka on nimisuojattu, aito, perinteinen tuote. Karjalanpiirakan nimellä myytävän leivonnaisen tulee olla reseptiltään ja valmistusmenetelmältään määritelmän mukainen.
 Pielispakarin piirakkatuotannosta jopa 60 prosenttia on näitä aitoja piirakoita. Kun nimisuoja ulottuu jatkossa myös laktoosittomiin piirakoihin, niiden osuus myynnistä tulee edelleen kasvamaan, uskoo Heli Kuvaja.
 Nimisuojaa arvostetaan
 Myös Pielispakari valmistaa karjalanpiirakan ohella sen kaltaisia tuotteita, riisipiirakoita ja perunapiirakoita. Karjalanpiirakan näköisiä tuotteita on Suomen markkinoilla kymmeniä erilaisia ja monella myyntinimellä.
 Nimisuojan vuoksi mitä tahansa piirakkaa ei saa kuitenkaan myydä karjalanpiirakkana. Vuonna 1992 perustettu Pielispakari on puhunut nimenomaan aidon, perinteisen karjalanpiirakan puolesta.
 – Kuluttajat ovat valveutuneita ja arvostavat sekä nimisuojaa, että avainlippua. Haluamme ehdottomasti pitää niistä kiinni, varatoimitusjohtaja Kuvaja sanoo.
 Leipomoyrityksen investoinnissa on huomioitu ympäristövaikutukset ja ekologisuus.
 – Hukkalämmön kierrätys on uusien koneiden myötä suuri uudistus. Voimme myös valita vihreää sähköä tietyille koneille ja tiettyinä aikoina. Uusi tekniikka on luonnostaan tehty vähemmän energiaa kuluttavaksi kuin vanhat laitteet, luettelee Kuvaja.
 Trendien armoilla
 Ruokavaliot ja trendit vaikuttavat leipomoalaan jatkuvasti. Viime vuosikymmenillä on koettu paistopisteiden esiinmarssi, karppausbuumi, kauran nousu ja sirkkaleipien tulo.
 Nyt vahvana vaikuttaa eläinperäisten tuotteiden käytön väheneminen. Siihen tähtää Pielispakari uutuudellaan, vegaanisella karjalanpiirakalla. Kilpailijoista esimerkiksi Saarioinen on jo tuonut oman vegaanipiirakkansa markkinoille.
 – Tuomme Pielispakarin vegaanisen piirakan tarjolle mahdollisimman pian.
 Varatoimitusjohtaja Heli Kuvaja kertoo, että tuotteessa on pyritty lähelle aitoa karjalanpiirakan makumaailmaa.
 Vaikka maku olisikin kuin aidossa, karjalanpiirakaksi vegaanista tuotetta ei saa kutsua. Karjalanpiirakassa tulee olla maitoa ja voita.  Reseptin päivityksen yhteydessä  niiden sallitaan olevan myös laktoosittomia.
 Vegaanisen piirakan myyntinimi on vielä päättämättä.
 Mainoskasvoksi Lelu
 Vaikka lähes jokaisella suomalaisella on karjalanpiirakkaan tuntuma ja monella myös mielipide siitä, millainen oikea piiroo on, Pielispakari haluaa kirkastaa oman tuotteensa julkisuuskuvaa.
 Mainoskasvoiksi lähtevät sellisti  Jussi Makkonen , maajoukkuelentopalloilija  Olli-Pekka "Lelu" Ojansivu  ja ruokakirjoittaja ja -bloggaja  Hanna Suhonen . Heidän tehtävänään kukin omalla tavallaan tuoda esille karjalaista perinneleivontaa ja yritystä, joka valmistaa piirakoita myös kauppojen alamerkeille.
 Makkonen konsertoi ympäri maailmaa ja asuu taiteilijakotiaan Nurmeksessa. Sellon kylkeen ei ehkä tule Pielispakarin mainosta, mutta tehtävänä voi olla lähivuosina karjalanpiirakan myynninedistäminen jossain ulkomailla.
 – Haluamme kansainvälistyä ja lähteä viemään tuotteitamme ulkomaille. Samalla tehtävänä on karjalaisen leivonnan pitäminen kiinni perinteissä, mutta modernilla tavalla, sanoo varatoimitusjohtaja Heli Kuvaja.
 Leipomoyritys Pielisen toimitusjohtaja Erkki Timonen. Tanja Perkkiö / Yle
 Lue myös:
 Lanttukukko ilman lihaa ja voita – vegaanisena halutaan nyt myös perinneherkkuja
 Ruokavirasto löysi myynnistä kalakukkoja, joita ei saisi kutsua kalakukoiksi

Mikä vegaaniselle karjalanpiirakalle nimeksi? Maailman suurin karjalanpiirakoiden valmistaja aikoo viedä perinneruoan maailmalle


Summary: Suomen Bagdadin-suurlähetystön toiminta loppui vuonna 1991 Persianlahden sodan johdosta.

Suomi on avannut suurlähetystön Irakin pääkaupunkiin Bagdadiin lähes 30 vuoden tauon jälkeen. Lähetystön toiminta lopetettiin vuonna 1991 Persianlahden sodan myötä.
 Suomen hallituksen mukaan lähetystön avaamisen tarkoituksena on diplomaattisten suhteiden lisäksi edistää suomalaisten yritysten toimintamahdollisuuksia Irakissa.
 Irakissa on tarjolla runsaasti jälleenrakennushankkeita, joista suomalaisyritykset haluavat päästä osaksi.
 Tarkoituksena on myös helpottaa ilman laillista perustetta Suomessa olevien irakilaisten palauttamista kotimaahansa.
 Lähetystössä työskentelee viisi Suomesta lähetettyä virkamiestä ja yksi paikalta palkattu hallintovirkailija.
 Lähestystön tiloissa toimii myös Ruotsin suurlähetystö sekä Norjan edustusto.

Suomi avasi suurlähetystön Bagdadiin lähes 30 vuoden tauon jälkeen – Tavoitteena myös edistää suomalaisyritysten toimintaa Irakissa


Summary: Kokoomusnaisten valtakunnallinen järjestö irtisanoutui Pohjanmaan kokoomusnaisten piirihallituksen kannanotosta.

Pohjanmaan kokoomusnaiset julkaisi tiistaina piirihallituksensa kannanoton otsikolla “Härkälaumasta huulipunahallitukseen”.
 Kannanotto osuu hetkeen, jolloin Suomen uusi hallitus naisvaltaisena herättää huomiota eri puolilla maailmaa. Se tulkittiinkin heti mediassa kritiikiksi  Sanna Marinin  (sd.) hallitukselle.
 Pohjanmaan kokoomusnaisten puheenjohtaja  Anna-Maija Renko  pitää tulkintaa virheellisenä ja kiistää, että kannanotto - tai mielipidekirjoitus - olisi kritiikkiä hallituksen naisia tai naisvaltaisuutta kohtaan.
 – Hämmästyn vähän, että viesti on kääntynyt näin, Renko sanoo.
 Kannanotto on luettavissa kokonaisuudessaan artikkelin lopussa.
 Ei järjestön kanta
 Kokoomusnaisten valtakunnallinen järjestö irtisanoutui Pohjanmaan kokoomusnaisten kannanotosta. Järjestön puheenjohtaja, kansanedustaja  Sofia Vikmanin  mukaan kannanotto ei edusta järjestön virallista kantaa.
 – Iloitsemme naisten poliittisesta johtajuudesta ja siitä, että Suomessa on myös naisenemmistöisiä hallituksia. Olemme ylpeitä siitä, että naisilla on mahdollisuudet nousta maan johtopaikoille. Asiat, osaaminen ja teot ratkaisevat, Vikman toteaa.
 Vikman myös  twiittasi  kannanottonsa. Hänen twiittinsä yhteydessä asiasta käydään vilkasta keskustelua.
 “On siirrytty härkälaumasta huulipunahallitukseen, mutta onko sekään se paras vaihtoehto?”
 Räväkkä otsikko takasi Pohjanmaan kokoomusnaisten piirihallituksen rutiinikokouksesta lähetetylle viestille poikkeuksellisen mediahuomion. Tosin huomio ei ollut toivotunlainen.
 – Sanavalinta olisi ehkä voinut olla parempi, sanoo puheenjohtaja Anna-Maija Renko.
 Antti Rinteen   hallituksessa  oli 11 miestä ja 8 naista ministereinä, Marinin  hallituksessa  naisia on 12 ja miehiä 7. Rengon mukaan Pohjanmaan kokoomusnaisten kannanotto ei ole hallituskritiikkiä, vaan siinä on kyse mahdollisuuksien tasa-arvosta. Siitä, että on hyvä, että on sekä miehiä että naisia, erilaisia ja eri-ikäisiä ihmisiä tekemässä päätöksiä.
 – Tarkoitus oli rohkaista naisia lähtemään politiikkaan. Uusi hallitus antaa pohjan, että näin on. Jos on pelkkiä miehiä tai pelkkiä naisia, se ei ole hyvä asia.
 Renko muistuttaa, että Pohjanmaan kokoomusnaisten piirihallitus tekee kannanoton joka kokouksessaan. Niitä on tehty liittyen päihdehuoltoon ja esimerkisi vanhustenhuoltoon.
 Kannanottojen saama mediajulkisuus on kuitenkin ollut sen verran vähäistä, että nyt näkyvyyttä pyrittiin hakemaan otsikoinnilla ja sanavalinnoilla.
 Räväkkä otsikko takasi piirihallituksen rutiinikokouksesta lähetetylle viestille poikkeuksellisen mediahuomion.
 – Mehän käytämme värikästä kieltä, että saisimme kannanottojamme läpi. Tässä otsikointi oli varmaan turhan räväkkä.
 Pohjanmaan kokoomusnaiset, piirihallitus 10.12.2019:
 “Naisena politiikassa on hyvä olla, harrastuksenakin se toki vaatii aikaa, perehtymistä ja uuden opettelua, kiinnostusta aiheeseen. Hyvä kommunikointi on tärkeää yli puoluerajojen, sillä yhteisien asioiden äärellä toimitaan. On hyvä juttu, että naisia on lähtenyt politiikkaan paikallistasolta edeten aina maan johtaviin tehtäviin saakka. Politiikka on Suomessa monen muun maan tapaan ollut miesvoittoista aina viime vuosien vahvaan rynnistykseen asti. On siirrytty härkälaumasta huulipunahallitukseen, mutta onko sekään se paras vaihtoehto?
 Viisaat johtajat palkkaavat alaisikseen itseään taitavampia henkilöitä, hyvät yritykset nimittävät hallituksiinsa parhaan kyseisen osaamisalan taitajan ja noudattavat Corporate Governance ohjeistamaa hallituksen monimuotoisuutta. Sukupuolten mahdollisuuksien tasa-arvon tulee mielestämme toimia molempiin suuntiin: liiallinen yksipuolisuus - myös sukupuolessa ei tuo riittävää katsantokantaa päätöksentekoon.”

Pohjanmaan kokoomusnaiset kyseenalaisti naisenemmistöisen "huulipunahallituksen" – selittelee nyt kannanottoaan viestintävirheellä


Summary: Australian suurimman kaupungin asukkaista monet ovat alkaneet käyttää hengityssuojia.

Australiaa vaivaavat maastopalot ovat saaneet tilanteeseen kyllästyneet ihmiset osoittamaan mieltään ja vaatimaan poliitikoilta toimia ilmastonmuutoksen torjumiseksi.
 Tänään keskiviikkona tuhannet ihmiset ovat marssineet Australian suurimman kaupungin Sydneyn kaduilla syyttäen päättäjiä toimettomuudesta ja ilmastonmuutoksen muodostamien uhkien vähättelystä.
 Marssijoita on ollut 15 000–20 000.
 Sydneyn mielenosoitukseen keskiviikkona osallistunut mies kertoi kyltissä toivovansa jouluksi sinistä taivasta. Dan Himbrechts / EPA
 Mielenosoituksen järjestäjien mukaan australialaiset ovat maastopalojen myötä huomanneet, ettei ilmastokriisi näy vasta tulevaisuudessa, vaan jo nyt.
 – Maa on tulessa, ensimmäistä kertaa ilmastomielenosoitukseen osallistunut  Samuel Wilkie  summasi tilanteen ja ilmoitti pitävänsä poliitikkojen toimintaa pateettisena.
 – Hallituksemme ei tee mitään tilanteelle. Kukaan ei kuuntele. Kukaan ei tee mitään, mieltään osoittava  Zara Zoe  sanoi turhautuneena.
 Monet Sydneyn asukkaat ovat kaupungin heikentyneen ilmanlaadun vuoksi ryhtyneet käyttämään hengityssuojaimia. Kuva on otettu 10. joulukuuta. Steven Saphore / EPA
 Sydney on jo lähes viikon ajan peittynyt kitkerään savuun, jota leviää kaupungin lähellä roihuavista maastopaloista. Osa paloista on yhdistynyt "megapaloksi", joka on polttanut 3 000 neliökilometrin laajuisen alueen.
 Ilmanlaatu on romahtanut lähes 4,5 miljoonan asukkaan kaupungissa.
 Australia on kärsinyt jo viikkojen ajan maastopaloista, joita roihuaa eri puolilla kuivuudesta kärsivää maata.
 Lue myös:
 "Megapalo" riehuu Australiassa useiden maastopalojen yhdistyttyä – Palomiehet varoittavat: Emme saa tilannetta hallintaan

Maastopaloista leviävän savun täyttämän Sydneyn asukkaat saivat tarpeekseen – mielenosoittajat vaativat poliitikkoja toimimaan


Summary: Nettomaksajien mielestä EU:n seitsemän vuoden budjetti on liian suuri, nettosaajien mielestä taas liian pieni.

EU:n puheenjohtajamaa Suomen kompromissiehdotus unionin tulevaksi seitsemän vuoden budjetiksi sai odotetun ristiriitaisen vastaanoton eilen tiistaina, kun jäsenmaiden ministerit käsittelivät paperia ensimmäisen kerran kokouksessaan Brysselissä.
 Rikkaat jäsenmaat pitivät esitystä liian avokätisenä, köyhemmät taas liian nuukana.
 Suomi jätti viime viikolla  lopullisen ehdotuksensa , jossa budjetin loppusumma oli 1 087 miljardia euroa eli vuositasolla 1,07 prosenttia EU:n bruttokansantuotteesta.
 – On muistettava, että meillä on painavia rahantarpeita myös kansallisella tasolla, sanoi Tanskan ulkoministeri  Jeppe Kofod , joka ajaa enintään 1,0 prosentin budjettia yhdessä neljän muun vauraan maan kanssa.
 – Ehdotettu summa on liian korkea meille, komppasi myös prosenttiliikkeeseen kuuluvan Alankomaiden edustaja. Alankomaat torjuu samalla Suomen ehdotuksen luopua isojen nettomaksajien jäsenmaksualennuksista.
 Tyytymättömiä olivat myös ne maat, jotka saavat EU-budjetista enemmän rahaa kuin sinne maksavat.
 – Emme voi suostua tähän. Meistä tuntuu, että meitä ei ole kuultu, sanoi Viron lähettiläs.
 – Teksti oli meille kaikkiaan suuri pettymys. Leikkauksissa ei ole logiikkaa, totesi Slovenian edustaja.
 Suomi karsi roimasti – paitsi maataloustuista
 Suomi on leikannut rahoitusta komission esitykseen verrattuna roimasti miltei kaikista muista otsakkeista paitsi maataloustuista. Niihin Suomi osoittaisi enemmän rahaa kuin komissio esitti.
 Komission ehdotus oli 1,11 prosentin budjetti.
 – Meidän on annettava itsellemme välineet, joilla voimme saavuttaa itse asettamamme tavoitteet, vetosi budjettikomissaari  Johannes Hahn  ja valitteli esimerkiksi puolustusrahaston, rajavartioinnin ja digiasioiden leikkauksia.
 Suhteessa kansantalouteensa eniten rahaa EU-budjetista saava Unkari oli huolissaan paitsi koheesiorahoituksen pienenemisestä, myös ehdotukseen sisältyvästä mekanismista, joka kytkee rahan saamisen oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen.
 Unkari oli aiemmin samassa kokouksessa kuultavana sen oikeusvaltion puutteiden takia. Pääministeri  Viktor Orbanin  tiedottaja aiheutti selkkauksen  twiittaamalla suljetun kokouksen kulusta julkisuuteen . Seurauksena Suomi pyysi Unkarilta kirjallista selvitystä tapahtuneesta.
 Joel Kanerva / Yle
 "Keskustelu kulkee oikeaan suuntaan"
 Vaikka budjettiesitys sai kritiikkiä, sen kohtalo ei näytä toivottomalta. EU:n suurimmat jäsenmaat Saksa ja Ranska eivät lytänneet sen kokonaistasoa.
 Saksan ministeri  Michael Roth  valitteli leikkausten kohdistumista mutta korosti, ettei katso asiaa vain Saksan nettomaksun kannalta, joka nousee Suomenkin ehdotuksessa huomattavasti. Ranska puolestaan kiitteli maataloustukien säilyttämistä.
 – Keskustelu rahoituskehyksestä kulkee nyt oikeaan suuntaan, summasi puhetta johtanut eurooppaministeri  Tytti Tuppurainen  (sd.) keskustelun antia.
 Budjettiehdotuksen laatiminen on ollut Suomen EU-puheenjohtajakauden suurin yksittäinen urakka. Kompromissin hakeminen siirtyy nyt Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan  Charles Michelin  tehtäväksi.
 Asia on EU-maiden johtajien pöydällä torstain huippukokouksessa. Michel kirjoitti kutsukirjeessään, että tavoitteena on löytää lopullisen sovun tärkeimmät elementit.
 – Kaikkien osapuolten on tehtävä myönnytyksiä, Michel kirjoitti.
 Unionin uusi rahoituskehys pitäisi saada voimaan vuodesta 2021.

Suomi urakoi ehdotuksen EU-budjetiksi, mutta se ei kelpaa rikkaille eikä köyhille jäsenmaille – Video: Näin raha kiertää EU:ssa


Summary: YTN:n arvion mukaan lakon piirissä on noin 35 000 työntekijää.

Ylemmät toimihenkilöt YTN:n lakko on tänään laajentunut suunnittelu- ja konsulttialalla. Lakko vaikuttaa laajasti teollisuuden suunnittelutoimistoihin.
 YTN:n Suunnittelu- ja konsulttialan lakon toinen aalto toteutetaan 11.–13.12. Lakko koskee alalla työskenteleviä ylempiä toimihenkilöitä. Samaan aikaan lakossa ovat Ammattiliitto Pro:n suunnittelualan toimihenkilöt.
 Kaikkiaan suunnittelutoimistoissa koko maassa on lakossa YTN:n arvion mukaan noin 35 000 työntekijää.
 Lakon vaikutukset yksittäisiin suunnitteluyrityksiin ovat mittavat. Esimerkiksi turkulaisen insinööritoimisto Elomaticin koko Suomen henkilökunnasta on lakon piirissä suurin osa.
 – Viimeksi vastaavan lakon aikaan lakossa oli noin 70 prosenttia työntekijöistä, eli kun meillä on koko Suomessa 900 työntekijää niin arvion mukaan lakossa on noin 630, sanoo Elomaticin toimitusjohtaja  Patrik Rautaheimo.
 Rautaheimo kertoo että kolmen päivän lakko tarkoittaa noin kolmeen sataan käynnissä olevaan asiakasprojektiin suoraan kolmen päivän viivästymistä.

Ylemmät toimihenkilöt YTN:n lakko laajenee suunnittelualalla – teollisuuden suunnittelutoimistot pysähtyvät


Summary: Koelaukaisun Vihtavuoressa teki Nammo AS.

Nammo AS:n koelaukaisu Laukaan Vihtavuoressa osoittautui suunniteltua suuremmaksi. Räjähdys rikkoi ikkunoita, mutta ei aiheuttanut henkilövahinkoja.
 Pelastuslaitokselta kerrotaan, että sillä ei ole tehtäviä tehtaalle.
 Sosiaalisessa mediassa ihmiset kertovat ikkunoiden helisseen kilometrien päässä Nammon tehtaalta, ja talon tärisseen jopa kymmenien kilometrien päässä.
 Kerromme kohta lisää.

Koelaukaisu lähti käsistä ammustehtaalla Vihtavuoressa – talot tärisivät ja ikkunat helisivät kilometrien päässä


Summary: Suomi-palkinnon saavat muun muassa ohjaaja Marja Helander ja Ruskeat tytöt -media.

Tämän vuoden Suomi-palkinnot on jaettu ansioituneille taiteilijoille ja yhteisöille.
 Palkinnon saavat valokuva- ja videotaiteilija, elokuvaohjaaja  Marja Helander , sirkustaiteilija, koreografi  Ilona Jäntti , kapellimestari  Klaus Mäkelä , muotoilija  Pirjo Kääriäinen , lavarunokollektiivi Helsinki Poetry Connection, teatterifestivaali Lainsuojattomat, media Ruskeat tytöt ja tanssiryhmä Raekallio Corp. sekä Amos Rex -ilmiö.
 Marja Helander on saamelainen valokuva- ja videotaiteilija, joka tekee tällä hetkellä kansainvälistä uraa myös (lyhyt)elokuvaohjaajana. Antti Haanpää / Yle
 Kukin palkittu saa lähes 22 000 euroa lukuun ottamatta kunniakirjalla palkittavaa Amos Rexiä. Suomi-palkintoa on jaettu vuodesta 1993.
 Suomi-palkinnoista päättää kulttuuriministeri  Hanna Kosonen .
 – Tänä vuonna Suomi-palkinnoilla on haluttu kunnioittaa sekä merkittävän uran tehneitä taiteen ja kulttuurin ammattilaisia että nuoremman polven edelläkävijöitä. Suomi-palkinnon tänä vuonna saavat yksilöt, ryhmät ja kulttuuriorganisaatiot muodostavat mielestäni hyvin rikkaan näkymän suomalaiseen taiteeseen ja kulttuuriin, ministeri sanoi tiedotteessa.
 Kososen mukaan kaikille palkituille on tunnusomaista vahva läsnäolo, eri taiteen muotojen yhdistäminen, vuorovaikutteinen suhde yleisöihin sekä ympäristöjen syvällinen ymmärtäminen.
 Klaus Mäkelä on menestynyt sellisti ja ikäluokkansa paras kapellimestari. Henrietta Hassinen / Yle
 Helsinki Poetry Connectionin open mic -tapahtuma kesällä 2017. Lukijana Joonas Sojakka, kuvassa äärimmäisenä oikealla Jonna "Nihkee Akka" Nummela. Outi-Illuusia Parviainen / HPC
 Amos Rex on suunnannut museotoimintaansa etenkin nuoriin kävijöihin. Teemu Silván / Yle

Suomi-palkintoja ansioituneille taiteilijoille ja taidekritiikille, Amos Rexille kunniakirja


Summary: Punakaartin tykistökouluna toimiva Attila remontoitiin Tampereella. Rappausten yhteydessä löydettiin ampumajälkiä ja muutama luoti vuoden 1918 sisällissodan ajalta.

Tampereella on löytynyt yli sata vuotta vanhoja luoteja. Luodit ovat peräisin vuoden 1918 sisällissodan ajalta. Luodit löytyivät, kun punakaartin tykistökouluna toiminut Attila remontoitiin.
 Luodit on otettu talteen ja toimitettu museolle.
 Luotien löytyminen näin pitkän ajan kuluttua sisällissodasta on harvinaista.
 Rakennusmestari Tiitolan suunnittelema Attilan vanha osa valmistui vuonna 1915. Attila joutui myös sodan loppuvaiheen tapahtumanäyttämöksi rautatieaseman valtauksen jälkeen.
 Attila-rakennus Tampereella.  Senaatti-kiinteistöt
 Rakennuksen historia on värikäs. Attila toimi kenkätehtaanakin vuoteen 1975. Sen jälkeen se tuli tutuksi Tampereen yliopiston pääkirjastona ja luentotiloina. Vuosina 1985–2006 rakennus oli kokonaan yliopiston käytössä, minkä jälkeen se saneerattiin toimistokäyttöön. Nyt talossa toimivat ELY-keskus, Aluehallintovirasto, Tukes, Väylä ja Traficom.
 Attilan virastotalon julkisivun ja suojellun piipun korjaustyöt käynnistyivät kesällä 2019 ja niitä on tehty koko syksy. Piipun kunnostus oli tehtävä myös turvallisuussyistä läheisen sisäänkäynnin vuoksi.
 Attilan julkisivuissa näkyy kohteen pitkä historia ja peitettyjä julkisivudetaljeja, jotka on remontin yhteydessä palautettu alkuperäiseksi. Nyt esille on otettu esimerkiksi vanha osakeyhtiö Attila nimikyltti. Tiilikoristeita peittäneet kerrokset on poistettu ja koristeet puhdistettu.

Rakennuksen seinästä löytyi yli sata vuotta vanhoja luoteja Tampereella


Summary: Laaksosen tutkimustyöllä on ollut suuri merkitys porojen terveydenhuollon edistämiselle.

Parasitologian tutkija ja porojen terveydenhuollon kehittäjä, eläinlääketieteen tohtori ja hirvieläinsairauksien dosentti  Sauli Laaksonen  palkitaan Eläinlääkäriliiton Topi Salmi -tutkijapalkinnolla.
 Laaksonen on parinkymmenen vuoden ajan tutkinut muun muassa hirvieläinten loisten elinkiertoa ja leviämistä. Hän on yhdessä kansainvälisen tutkijaverkoston kanssa todennut yhteyden ilmastonmuutoksen ja loisten lisääntymisen välillä. Laaksonen on lisäksi tutkinut Setarian tundra -nimisen loisen leviämistä poroilla.
 Laaksonen kumppaneineen löysi myös Rumenfilaria andersoni -sukkulamadon ensimmäistä kertaa Euroopasta ja selvitti loisen levinneen yleiseksi suomalaisissa hirvieläimissä. Kansainvälisenä yhteistyönä selvisi, että kyseinen loinen oli tullut Suomeen Minnesotasta vuonna 1935 siirrettyjen valkohäntäkauriiden eli -peurojen mukana. Sauli Laaksonen
 Topi Salmi -palkinto jaetaan suomalaisille eläinlääketieteen tutkijoille, joiden työ on ollut merkittävää sekä yhteiskunnallisesti että kansainvälisesti. Palkinnon saajan osallistumista nuorten tutkijoiden koulutukseen arvostetaan erityisesti. Laaksonen onkin ohjannut useita opinnäyte- ja väitöskirjatöitä. Hän on myös kirjoittanut oppikirjoja.
 Sauli Laaksosen tutkimustyössä on ollut suuri merkitys porojen terveydenhuollon edistämiselle Eläinlääkäriliiton perustelujen mukaan. Hänen työnsä ansiosta porojen terveyttä on alettu seuraamaan muun muassa teurastamoilla.
 Palkinto annetaan Laaksoselle Eläinlääkäripäivillä keskiviikkona 11.12.2019.

Porotutkija Sauli Laaksonen saa Eläinlääkäriliiton Topi Salmi -tutkijapalkinnon


Summary: Merimiehet ovat vuosikymmenten aikana maalanneet Kotkan satamalaitureihin satoja maalauksia, jotka omalla tavallaan kertovat merimiesten tarinaa.

James  loves  Julie  – James rakastaa Julieta. Mutta miksi se lukee Kotkan kantasataman vanhassa laiturissa?
 James on todennäköisesti ollut merimies, joka on ikävöinyt kotisatamaansa jäänyttä Julieta. Vai onko James sittenkin vasta kohdannut Julien Kotkassa?
 Jameksen rakkaudentunnustus Julielle on yksi noin parista sadasta Kotkan satamissa olevista laiturimaalauksista, joita merimiehet ovat vuosikymmenten aikana joutohetkinään maalanneet laiturin merenpuoleiselle seinustalle.
 Tuntematon merimies on reilut  20 vuotta sitten maalannut Kotkan kantasataman laituriin suuren maalauksen.  Olavi Heino
 Joukossa on paljon rakkausviestejä, mutta vielä yleisimpiä ovat laivojen, merimiesten ja heidän kotipaikkakuntiensa nimet.
 Kotkalainen taiteilija  Olavi Heino  on valokuvannut Kotkan satamien laiturimaalauksia ja järjestänyt niistä näyttelyn. Valokuvat ovat nyt päätyneet yhdessä fiktiivisten merimiestarinoiden kanssa kirjaksi nimeltä  Laiturigrafitit Kotkan vanhassa stamassa .
 – Maalaukset on tehty laiturin ulkopinnoille, joten vain merellä liikkuneet voivat ne nähdä, Heino kertoo.
 Heinolle laiturimaalausten tallentaminen ja esitteleminen onkin keino tuoda esille tuntemattomaksi jäänyttä merimieskulttuuria. Heino on myös maalannut valokuvien pohjalta teoksia, jotka ovat paraikaa esillä kotkalaisessa Galleria Uusikuvassa.
 Kotkan laiturimaalauksia on tallentanut myös Kymenlaakson museo. Tutkija  Vilma Lempiäinen  arvioi, että varhaisimmat maalaukset ovat peräisin 1950-luvulta ja uusimmat vuosituhannen taitteen tienoilta.
 Lempiäisen mukaan laiturimaalaukset ja -merkinnät ovat kiehtovaa, hieman piilossa olevaa kulttuuriperinnettä, johon on nykyaikana helppo samaistua.
 – Maalaukset edustavat samaa sisäsyntyistä tarvetta kuin tämän päivän selfiet. Maalauksilla on jätetty merkki siitä, että täällä minä olen ollut.
 Kotkalainen taiteilija Olavi Heino on työstänyt vanhojen laiturimaalausten ja -merkintöjen pohjalta kirjan ja omia maalauksia.  Ville Vanhala / Yle
 Käyntikortti Meksikossa
 Laiturimaalaukset ovat syntyneet merimiesten kunnostaessa laivojaan satamissa. Maalaukset on maalattu suolavettä kestävällä laivamaalilla.
 – Laivan maanpuoleisen kyljen pinta maalattiin laiturilta, mutta merenpuoleinen kylki maalattiin ponttoonilautalta, jota merimiehet kutsuivat nimellä flotta. Flotalta pääsi kenenkään näkemättä jättämään merkkinsä laituriin, kertoo tiedottaja  Pekka Karppanen  Merimiespalvelutoimistosta.
 Myös Bert on jättänyt "käyntikorttinsa" Kotkan kantasatamaan. Olavi Heino
 Karppanen kutsuu laiturimaalauksia myös eräänlaisiksi käyntikorteiksi, joilla on ilmoitettu, mikä laiva miehistöineen on käynyt kyseisesssä satamassa.
 – Aiemmin merimiehet saattoivat seilata jopa puoli vuotta yhteen menoon, joten laitureihin on maalattu myös joko satamassa tavattujen tai kotona odottavien naisten nimiä, Karppanen kertoo.
 Vajaan vuosikymmenen maailman meriä ensin kansi- ja myöhemmin perä- ja yliperämiehenä seilanneen Karppasen mukaan merimiesten tekemiä laiturimaalauksia löytää satamista ympäri maailman. Hän on myös itse jättänyt tällaisia käyntikorttejaan laitureihin
 – Ainakin Meksikon Santa Cruzin sataman laiturissa on silloisen laivamme Finnoceanisin nimi. Maalasimme sen yhdessä kansimieskaverini kanssa.
 Laiturimaalauksiin on maalattu myös varustamojen ja valtioiden lippuja.  Olavi Heino
 Mereltä maalle
 Taiteilija Olavi Heinon mielestä laiturimaalauksista tehdyt maalaukset ovat historiasta ammentavaa nykytaidetta.
 – Teosten lähtökohta on todellinen, vaikka toteutuksessa esimerkiksi alkuperäisiin maalauksiin on lisätty nimiä. Nyt näytteillä olevat teokset välittävät katsojalle kuitenkin sen hetken, kun alkuperäinen maalaus on tehty laituriin, Heino kertoo.
 Suomalaista sotahistoriaa ja sotilaselämää esittelevän Museo Militarian johtajana toimiva  Mia-Leena Tiili  tutustui aiemmin Kotkassa Kymenlaakson museon tutkijana työskennellessään laiturimaalauksiin. Hänen mukaansa laiturimaalaukset ja -merkinnät ovat osoitus merimieskulttuurin maailmanlaajuisesta ulottuvuudesta.
 Hollantilainen kontteja rahtaava Rijnborg-alus on käynyt myös Kotkan stamassa.  Olavi Heino
 –Maalaukset ovat keskeisiä, koska niiden tekijät ovat halunneet jättää itsestään merkin. Pilke silmäkulmassa voidaan sanoa, että kyse on myös reviirin merkkauksesta, Tiili kertoo. .
 Maalaukset ja merkit laitureissa kertovat osaltaan siitä, että kaupunkia on totuttu katsomaan ei vain maista, vaan myös mereltä.
 – Ei pidä unohtaa, että asioita voi tarkastella muualtakin. Se on yksi näiden maalausten sanoma ja merkitys.
 Ristelyalusten miehistöjen Helsingin Hernesaaren satamaan tekemissä uusissa  laiturimaalauksissa on käytetty sapluunaa ja sprayvärejä.  Pekka Karppanen
 Perinne elää ja uudistuu
 Olavi Heino sai idean satamamalausten tallentamisesta ajaessaan veneellä kotoaan Kotkasta merelle. Maalausten näkeminen läheltä oli hänelle voimaannuttava kokemus.
 – En yksinkertaisesti voinut ottaa sitä riskiä, että maalaukset katoaisivat aikojen saatossa. Maalaukset oli pakko valokuvata.
 Heinon  Eino -isä oli myös taidemaalari, mutta myös merimies ennen kuin jättäytyi maihin satamatyöläiseksi.
 – Tuntuisi luontevalta, että isä olisi maalannut johonkin satamaan laiturimaalauksen, Heino pohtii.
 Laiturimaalausten maalaaminen on vähentynyt sitä mukaa, kun rahtilaivojen satamassaoloaika on vähentynyt. Nykyään osa satamista on kieltänyt laiturimaalusten tekemisen.
 Merimiespalvelun tiedottaja Pekka Karppasen mukaan esimerkiksi Helsingin Vuosaaren satamassa ei laiturimaalauksia ole, mutta Helsingin Hernesaaren laitureihin risteilyalusten miehistö on alkanut maalata merkintöjä, joita Karppanen kutsuu maalausten sijasta graffiteiksi.
 – Ne ovat sisällöltään samanlaisia kuin vanhat laiturimaalaukset, mutta laivan nimen sijasta laituriin on maalattu laivojen logoja. Uudet satamagraffitit ovat värikkäitä ja ne on maalattu sapluunaaa eli kuviomallia käyttäen. Siinä mielessä vanha perinne jatkuu ja uudistuu, Karppanen toteaa.

Salaperäinen rakkaudentunnustus jäämässä ikuiseksi arvoitukseksi – ainutlaatuisen viestin voi nähdä vain mereltä päin