Summary: Vaikeasti allergisten lasten ruokailun valvominen on hankalaa. Vanhempien huoli on, ettei allergioiden vakavuutta ymmärretä.

Sen piti olla viaton karkkiremmi — vieläpä sellainen, jota  Hermanni -pojan isä luuli 6-vuotiaan poikansa syöneen aikaisemminkin.
 Heräteostos kaupan kassalta päätyi kuitenkin muuttamaan viisihenkisen perheen päivän kulun totaalisesti.
 Hermanni Vastamäki popsi kirpeän mansikkaremmin suihinsa autossa matkalla kotiin. Poika jäi hetkeksi leikkimään pihalle. Sitten hän tuli sisään kertomaan äidilleen, että oli oksentanut pihalle. Äiti  Jutta Vastamäki  ajatteli ensin, että poika on tullut kipeäksi.
 – Hän kävi sängylle makaamaan vatsakipua valittaen. Näin, että hän oli todella kovissa kivuissa. Siinä vaiheessa mieheni alkoi pohtia, oliko Hermanni mahdollisesti syönyt jotakin outoa, Jutta Vastamäki muistelee.
 Roskakorista kaivettu karkkipaketti paljasti vanhemmille heti, mistä oli kyse: vehnän aiheuttamasta allergisesta reaktiosta.
 – Emme kuitenkaan käsittäneet, ettei kyse ollut pelkistä vatsanväänteistä vaan pahemmasta.
 Vaikka Hermannin allergioiden vakavuus oli ollut tiedossa vanhemmille jo pojan vauva-ajoista asti, hän ei ollut koskaan saanut anafylaksiaa eli henkeä uhkaavaa yliherkkyysreaktiota.
 Siksi vanhemmat eivät myöskään ymmärtäneet antaa pojalle adrenaliinipistosta, joka on ainoa tehokas ensiapu anafylaksiaan. Sen sijaan Jutta Vastamäki hyppäsi rattiin ja lähti ajamaan huonovointista poikaa sairaalaan.
 Takapenkillä Hermanni häilyi tajuttomuuden rajoilla.
 Vehnää sisältänyt hedelmäkarkkiremmi aiheutti Hermanni Vastamäelle anafylaksian. Satu Krautsuk / Yle
 Allergiadiagnoosi jo vauvana
 Kun kouvolainen Hermanni Vastamäki oli vauva, hän itki usein iltaisin. Vanhemmat arvelivat, että kyseessä oli koliikki.
 – Neuvolassa Hermannille tehtiin viiden kuukauden iässä testejä. Niistä selvisi, että kyseessä olivat huomattavat allergiat. En silti täysin käsittänyt allergioiden vakavuutta, Jutta Vastamäki kertoo.
 Vehnä, ohra, kaura, ruis, kananmuna ja pähkinät listattiin allergiaa aiheuttaviksi ruoka-aineiksi. Etenkin viljojen ja pähkinöiden kerrottiin olevan niin allergisoivia, että niistä seuraisi Hermanni-pojalle lähes varmasti anafylaksia eli vakava yliherkkyysreaktio.
 – Siitä alkoi välttämisruokavalio. Minä en enää imettänyt, ja Hermannin ruokavaliosta poistettiin kaikki allergisoivat ruoka-aineet, Vastamäki sanoo.
 Kuuden vuoden ajan vanhemmat olivat olleet viimeisen päälle tarkkoja, ettei poika altistuisi näille ruoka-aineille. Tilanne oli uusi, sillä kellään muulla perheessä ei ollut vakavia ruoka-aineallergioita.
 Juuri näistä syistä hedelmäkarkin aiheuttama anafylaksia oli järkytys, johon aiheesta lukeminenkaan ei ollut valmistanut.
 Allergioiden vakavuutta on helppo vähätellä. Jutta Vastamäki pelkää tämän asenteen asettavan vakavasti allergiset hengenvaaraan. Tiina Karppi / Yle
 “Äiti, kuolenko minä?”
 Puolessa välissä matkaa kohti sairaalaa Jutta Vastamäki ymmärsi tehneensä virheen. Hänen ei olisi pitänyt lähteä kyyditsemään Hermannia yksin omalla autollaan.
 Vastamäki punnitsi kahden vaihtoehdon välillä: joko hän pysähtyisi ja soittaisi ambulanssin, tai ajaisi jäljellä olevan matkan sairaalaan itse. Hän päätyi jälkimmäiseen vaihtoehtoon, sillä ambulanssin soittoon ja odotteluun olisi kulunut aikaa.
 Anafylaksiassa ongelmana on ääreisverenkierron verisuonien laajaneminen, jolloin veri ikään kuin karkaa sydämestä ja aivoista.  Péter Csonka, lastenallergologi
 Kun hän ja Hermanni pääsivät ensiapuun, poika oli palannut tajuihinsa. Laaja nokkosihottuma oli lähtenyt leviämään pitkin pojan vartaloa, minkä lisäksi hänen polvi- ja kyynärtaipeitaan, nilkkojaan sekä kämmeniä kutitti. Myös Hermannin huulet ja silmät turposivat ja punersivat. Hän oli myös hieman sekava.
 – En ollut uskoa, mitä tapahtui. Oli kamalaa nähdä oma poika siinä tilassa, tietämättä mihin tilanne vielä vie. Tietämättä, että pystytäänkö häntä todella auttamaan.
 Ensiavussa todettiin se, minkä äitikin oli siihen mennessä ymmärtänyt: kyseessä oli anafylaksia.
 Pojan vuoteen vierellä Jutta Vastamäki tunsi olonsa avuttomaksi. Hän seurasi monitoreilla vilkkuvia käyriä ja lukuja, joista ymmärsi vain sydämen sykkeen, verenpaineen ja happisaturaation.
 – Hermanni kysyi, että äiti, kuolenko minä nyt. Oma sydämeni löi tuhatta ja sataa pelosta. Tehtäväni äitinä oli kuitenkin vakuuttaa, että kyllä tästä selvitään.
 Vastamäen viisihenkinen perhe syö pääosin samaa ruokaa kuin Hermannikin. Tiina Karppi / Yle
 Allergisen on luotettava muihin
 Suomalaisista lapsista ruoka-aineallergioista kärsii noin kuusi prosenttia. Ne ilmenevät tyypillisesti suolisto-, iho- tai hengitystieoirein.
 Anafylaktinen reaktio on melko harvinainen. Vuonna 2018 kansalliseen anafylaksiarekisteriin ilmoitettiin 62 anafylaksiatapausta, joista valtaosa johtui ruoka-aineista. Lapsia anafylaksian saaneista oli hieman alle puolet.
 Eniten pelkään sitä, että vakavia allergioita vähätellään.  Jutta Vastamäki
 Kaikkia anafylaksiatapauksia ei kuitenkaan ilmoiteta rekisteriin, joten tarkkaa tietoa niiden yleisyydestä ei ole.
 – Pähkinöistä tulee yhä enemmän anafylaksiailmoituksia. Pähkinää on nykyään niin monessa tuotteessa – sellaisissakin, joissa sitä ei ajatella olevan, kertoo Allergia-, iho- ja astmaliiton asiantuntijalääkäri, lastenallergologi  Péter Csonka .
 Anafylaksian saaneen pelastus adrenaliini. Hermanni Vastamäen tila sairaalassa alkoi kohentua, kun hänelle annettiin adrenaliinia suun kautta. Vuoteen vierellä päivystävälle äidille tämän näkeminen oli valtava helpotus.
 – Jäimme sairaalaan vielä useiksi tunneiksi tarkkailtaviksi. Mitään jälkireaktioita ei kuitenkaan tullut. Etenkin meille vanhemmille jälkikäteen suurin reaktio oli henkinen – shokki siitä, että näin voi todellakin käydä, Jutta Vastamäki kertoo.
 Hermanni Vastamäellä on oma kaappi, josta hänen aamu- ja välipalansa löytyvät. Jääkaapissa puolestaan on oma margariinirasia. Tiina Karppi / Yle
 Tietoketju ei saa katketa
 Kun Hermanni aloitti koulun, vanhempien huoli anafylaksiasta kasvoi. Ruokailutilanteissa on luotettava muihin ihmisiin ja siihen, ettei tieto allergioista katkea missään ruoan tuotannon, kuljetuksen tai valmistuksen vaiheessa.
 – Olen palaveerannut useita kertoja koulun keittiöhenkilökunnan kanssa siitä, miten tärkeää on ymmärtää mahdollisen vahingon seuraukset. Kerran Hermanni söi riisiksi merkittyä riisi-ohralisäkettä, mutta selvisi pelkillä vatsanpuruilla.
 Onni oli, että hän sai nopeasti antihistamiinia.
 – Hengenvaara on läsnä joka kerta ruokailujen yhteydessä, äiti Jutta Vastamäki kertoo.
 Pojan luokkakaverit ovat nähneet allergioiden rajuuden omin silmin, kun yksi luokkalaisista toi kouluun itsetehtyä slimeä eli venyvää limaa. Sitä roiskahti Hermannin päälle, ja nokkosihottuma kohosi hänen käsivarttaan ja rintaansa pitkin. Kävi ilmi, että yksi liman ainesosista oli ollut vehnä.
 – Taisi olla aikamoinen järkytys koko luokalle nähdä, että joku voi todella reagoida näin vahvasti vehnään, Jutta Vastamäki sanoo.
 Ulkomaille perhe lähtee ruokakorttien kanssa, joissa kielletyt aineet on listattu kuvin ja eri kielin. Tiina Karppi / Yle
 Adrenaliinin käytössä ei pidä aikailla
 Vakavasti allergisen taidoista tärkein on Hermanni Vastamäellä hallussa: adrenaliinikynän käyttö. Adrenaliini on ainoa tehokas ensiapu anafylaksiaan. Jokainen perheenjäsen on harjoitellut adrenaliinin pistämistä harjoituskynällä.
 – Se pitää pistää reippaasti ulkoreiteen, jos minua alkaa kutittamaan tai sattumaan esimerkiksi päähän tai mahaan samanaikaisesti, Hermanni Vastamäki tietää.

 Adrenaliinin tehokkuus perustuu paitsi nopeaan vaikutukseen myös siihen, että se kumoaa kerralla monta prosessia, jotka vaikuttavat anafylaksian taustalla. Ruoka-aineiden lisäksi anafylaksian voi aiheuttaa esimerkiksi ampiaisen pisto, lääkeaine tai rasitus.
 – Anafylaksia on nopeasti etenevä, voimakas reaktio. Ongelmana on ääreisverenkierron verisuonien laajeneminen, jolloin veri ikään kuin karkaa sydämestä ja aivoista. Adrenaliini supistaa ääreisverenkierron suonistoa ja verta työntyy sinne, missä sitä tarvitaan. Lisäksi se voimistaa sydämen lyöntitiheyttä ja -voimaa, lastenallergologi Péter Csonka kertoo.
 Pakkauksesta näkyy, että vehnäjauho – jolle Hermanni Vastamäki on allerginen – on merkitty selvästi mansikkaremmin yhdeksi ainesosaksi. Satu Krautsuk / Yle
 Sairaalareissu pienestäkin suupalasta
 Ruoka-aineallerginen ei aina voi syödä tutussa ja turvallisessa ympäristössä. Ravintolareissuilla Hermanni Vastamäen hampurilaisen väliin on päätynyt muun muassa kananmunaa sisältävää majoneesia.
 Vehnäallergia puolestaan voidaan sekoittaa keliakiaan ja allergikolle voidaan tarjota gluteenitonta ruokaa. Se voi kuitenkin sisältää vehnätärkkelystä, jota taas vehnäallergikko ei voi syödä.
 On mahdollista, että siedätyshoitoa lähdetään kehittämään yksittäisten proteiinien pohjalta.  Péter Csonka, lastenallergologi
 Hermannin vanhemmat ovat onnistuneet estämään suuremman vahingon tapahtumista tarkastamalla Hermannin annokset aina ennen syöntiä.
 – Uskon vilpittömästi, että ihmiset ovat monesti vain epätietoisia eivätkä ymmärrä eri ruoka-aineallergioiden vakavuutta. En voinut ennen Hermannin syntymää kuvitellakaan, miten pienestä suupalasta voi seurata sairaalareissu, Jutta Vastamäki sanoo.
 Lastenallergologi Péter Csonka pitää nykyajan trendiä eri ruoka-aineiden välttämisestä haitallisena niille, jotka oikeasti kärsivät vaikeista allergioista.
 – Villitys on vältellä ruoka-aineita ja jopa kutsua itseään allergiseksi. Kun seuraavassa käänteessä sitten syödäänkin näitä nimenomaisia ruoka-aineita, lähetetään väärä viesti. Vaarana on, ettei todellisia allergioita oteta vakavasti, Csonka harmittelee.
 Monet herkut sisältävät viljoja tai kananmunaa. Siksi Hermannin vanhemmat tarkistavat tuoteselosteet aina ennen ruokailua, vaikka kyseessä olisikin tuttu tuote. Tiina Karppi / Yle
 Yle kysyi viime vuoden alussa verkkosivuillaan, millaista palvelua erityisruokavaliota noudattavat saavat ravintoloissa. Sadat  kyselyyn vastanneet kokivat , etteivät saa ravintoloissa samanlaista palvelua kuin kaikkiruokaiset.
 Ravintoloiden suhtautumista allergioihin pidettiin huolimattomana. Eräs allergikko kertoi saaneensa anafylaksian ravintolan huolimattomuusvirheen vuoksi.
 Matkailu- ja ravintolapalvelut MaRa teki ison operaation viranomaisten kanssa muutama vuosi sitten, kun uudet allergeenisäännökset tulivat. MaRaan ei ollut kantautunut tietoa vakavista tapauksista.
 – Tapahtuuko sitten yksittäisesti jotain, niin on ikävä kuulla jos näin on. Vaikea sanoa, mistä aukot tietämyksessä johtuvat. Voisiko siinä sitten olla välinpitämättömyyttä? On hämmästyttävää, jos perusasiat ovat hukassa, pohti MaRan varatoimitusjohtaja  Veli-Matti Aittoniemi .
 Yhdelle arkea, toiselle täysin vierasta
 Hedelmäkarkin aiheuttamasta reaktiosta on nyt kolme vuotta. Hermanni Vastamäki ei muista siitä juuri mitään. Ainoastaan sen, että vatsaan ja päähän sattui, ja hän oksensi.
 – Kun kerroin uusille luokkakavereilleni allergioistani, he hämmästyivät ja kyselivät, että mitä tapahtuu, jos syön vehnää, Hermanni Vastamäki kertoo.
 Hän ei kuitenkaan ajattele allergioiden vaikuttavan elämäänsä suuresti. Hermanni pelaa jääkiekkoa, rullaluistelee ja nauttii elämästä kuten kuka tahansa 9-vuotias. Pojan lempiruokaa on spagetti ja jauhelihakastike, jonka voimin jaksaa leikkiä ja harrastaa.
 – En oikeastaan mieti allergioitani. Koulussa otan ruokaa minulle määrätyistä ruoka-astioista, ja pelireissuille teemme eväät isän kanssa. Kavereilla en saa ottaa mitään syötävää, vaikka tarjottaisiin, hän kertoo.
 Perheen Rambo-koira on Hermannille rakas. Tiina Karppi / Yle
 Oirekynnyksen nostoa pala palalta
 Ruoka-aineallergioiden hoidossa on mahdollista kokeilla oirekynnyksen nostamista. Kyseessä ei kuitenkaan ole samanlainen siedätyshoito kuin esimerkiksi siitepölyallergiaa hoidattaessa.
 – Siedätyshoidossa muodostuu suojavasta-aineita. Kun hoito loppuu, teho säilyy. Ruoka-aineiden kanssa näin ei tapahdu, vaan teho pysyy vain kun allergeenia toistuvasti käyttää, lastenallergologi Péter Csonka kertoo.
 Olen kuullut puhuttavan, että murrosikä voisi tehdä ihmeitä. Meille ei kuitenkaan juuri ole annettu toivoa, että näin kävisi.  Jutta Vastamäki
 Hermanni Vastamäki oli mukana vehnäsiedätystutkimuksessa noin vuosi sitten. Se alkoi pikkuruisesta päivittäisestä vehnäannoksesta. Hoito jouduttiin keskeyttämään, kun peukalonpään kokoisesta paahtoleipäpalasta aiheutui pojalle todella kovat vatsakivut.
 – Oirekynnystä yritetään nostaa, jottei aivan pienestä vahinkoaltistuksesta tulisi enää henkeä uhkaavaa reaktiota. Valitettavasti vehnäsiedätyshoidossa monille tulee kuitenkin hankalia sivuvaikutuksia, joiden vuoksia hoito lopetetaan, Péter Csonka sanoo.
 Csonka näkee allergioiden hoidon tulevaisuuden nojaavan kuitenkin juurikin oirekynnyksen nostotapojen kehittämiselle. Hän arvelee, että seuraavien 10-20 vuoden aikana hoidossa tullaan ottamaan harppauksia eteenpäin.
 – Nykyään ei enää tutkita vain, onko henkilö esimerkiksi pähkinälle allerginen, vaan mille yksittäiselle pähkinän proteiinille hän on herkistynyt. On mahdollista, että siedätyshoitoa lähdetään kehittämään näiden yksittäisten proteiinien pohjalta, Csonka kertoo.
 Esimerkiksi rokotteet tehdään taudinaiheuttajien osista, jotka stimuloivat vasta-aineita, mutta eivät aiheuta itse tautia. Samaa logiikkaa voitaisiin Csonkan mukaan soveltaa allergioiden hoidossa esimerkiksi iholaastareilla.
 – Voisi olla mahdollista valmistaa synteettisesti sellainen proteiini, joka ei aiheuta paljoa oireita, mutta silti kehittää sietokykyä.
 Hermanni Vastamäki tietää, ettei mitään uutta saa syödä, ennen kuin vanhemmat ovat lukeneet tuoteselosteen läpi. Tiina Karppi / Yle
 Ikävuodet tuovat osalle helpotusta
 Suuri osa vehnälle, maidolle ja kananmunille allergisista lapsista kehittää näille ruoka-aineille luontaisen sietokyvyn kouluikään mennessä. Poikkeuksellisempaa on, että näin ei tapahdu. Kuten Hermanni Vastamäen tapauksessa.
 – Olen kuullut puhuttavan, että murrosikä voisi tehdä ihmeitä. Meille ei kuitenkaan juuri ole annettu toivoa, että näin kävisi. Ainakaan tähän mennessä ikävuodet eivät ole tuoneet helpotusta, Jutta Vastamäki kertoo.
 Perhe on kuitenkin hyvin varautunut tulevaisuuden varalle vaikka tähtäimessä onkin, ettei Hermanni kokisi anafylaksiaa enää koskaan uudelleen. Adrenaliinikynä löytyy aina kotoa, autosta, koulusta ja Hermannin repusta.
 Jälkikäteen vanhemmat ovat harmitelleet, etteivät ymmärtäneet käyttää sitä kolme vuotta sitten.
 – Anafylaksiassa kyse on useamman kuin yhden elimen yliherkkyysreaktiosta, ja karkkimaton syötyään Hermannilla oli pitkään vain vatsakipua. Jos vastaava tilanne toistuisi, pistäisin adrenaliinin empimättä, Jutta Vastamäki sanoo.
 Pähkinöistä tulee yhä enemmän anafylaksiailmoituksia. Pähkinää on nykyään niin monessa tuotteessa – sellaisissakin, joissa sitä ei ajatella olevan.  Péter Csonka, lastenallergologi
 Äiti arvelee, että huoli pojan allergioista lieventyy tämän vanhetessa, kun poika ymmärtää itse tuoteselosteiden päälle. Koska päävastuu on vielä vanhemmilla, varautumisesta huolimatta huoli henkeä uhkaavasta reaktiosta on läsnä päivittäin.
 – Osan allergiat ovat lievempiä, ja niitä voi hoitaa pelkillä antihistamiineilla. Sitten on vakavasti oirehtivia henkilöitä, joiden allergioiden kanssa ei voi ottaa minkäänlaista riskiä, sillä pienikin vahinkoaltistus voi laukaista anafylaksian. Eniten pelkään sitä, että tällaisia allergioita vähätellään.
 Jääkiekko ja rullaluistelu ovat Hermanni Vastamäen rakkaita harrastuksia. Pelireissuille eväät valmistetaan isän kanssa. Tiina Karppi / Yle
 Jäätelöä ja jääkiekkoa
 Hermanni Vastamäki pyyhkäisee suunsa puhtaaksi jäätelön syönnin jäljiltä. Rullaluistimet ovat jo jalassa, kohta kypäräkin. 4-vuotiaana jääkiekkoon hurahtanut poika on valmis näyttämään taitonsa kotikadulla.
 Pian pallo suhahtaakin maalin yläkulmaan.
 Pojan vanhemmat tulevat pihan puolelle katsomaan hymy huulillaan.
 – Niinhän se on, ettei kaikkea elämässä voi hallita. En silti sanoisi, että Hermanni on allergioistaan kovin kärsinyt. Matkustella voi, ja jäätelöä ja suklaata syödä sydämensä kyllyydestä. Tuplatsekkauksia se vaatii, mutta elämästä voi nauttia allergioidenkin kanssa.

Viaton mansikkakarkki oli tappaa 6-vuotiaan Hermannin – "Hengenvaara on läsnä jokaisen ruokailun yhteydessä"


Summary: Kauneusihanteet eivät ole vain naisten vitsaus, vaan ne koskevat kaikkia sukupuolia, kirjoittaa toimittaja Anton Vanha-Majamaa.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Kun olin kolmentoista , opin, etten ole riittävän mies.
 Kävin äitini kanssa ruokakaupassa. Olin värjännyt hiukseni oransseiksi ja kammannut ne geelillä piikkilipaksi. Kaulassani oli punamustat puuhelmet, jotka olin suostutellut äitini ostamaan minulle Stockmannilta, vaikka hän sanoi, että ne ovat naisten. Salattujen elämien Saku Salin oli tehnyt ruskeista puuhelmistä trendikkäitä, ja minä ajattelin olevani astetta coolimpi.
 Lastasin ruokaostoksia muovikassiin kun myyjä nyökkäsi minua kohti ja kysyi äidiltäni, onko tuo poika vai tyttö.
 Tytöttely oli varhaisteinipojalle pahin solvaus. Samoihin aikoihin ilkeä luokkakaverini kutsui minua "kissaksi", koska olin niin hento.
 Muistan yhä myyjän hiukset, silmät, silmälasit, vihreänvalkoisen ruutupaidan, nimen ja tavan, jolla hän kysymyksensä esitti. Kuiskaten, mutta niin kovaa, että äitini – ja kaikki muut – kuulisi sen kaupan hälyn ylitse.
 Ensin häkellyin, enkä tiennyt, miten reagoida. Sitten tunsin häpeän halaavan joka puolelta. Tytöttely oli varhaisteinipojalle pahin solvaus. Samoihin aikoihin ilkeä luokkakaverini kutsui minua "kissaksi", koska olin niin hento. Luokkakaverillani oli lihakset, koska hän pelasi salibandya, jalkapalloa, jääkiekkoa ja muita.
 Kissa tarkoitti tyttöä, heikkoa, nössöä, homoa. Sellainen ei saanut Vantaalla vuosituhannen vaihteessa olla.
 Näihin aikoihin  näin elokuvan Amerikan psyko (2000). Se alkaa päähenkilö Patrick Batemanin ( Christian Bale ) aamurutiineilla, joihin kuuluvat silmäpussit tasoittava jäämaski, solarium, tuhat vatsalihasliikettä ja kourallinen kuorintavoiteita.
 Batemanista asti olen ajatellut, että pitäisi olla ulkoisesti tietynlainen. Lihaksikkaasta pörssimeklarista tuli minulle miehen ideaali. (Unohdetaan se, että  Bret Easton Ellisin  juppiajan irvikuvaksi kirjoittama Bateman tappoi ihmisiä ja fanitti Genesiksen myöhäistuotantoa.)
 Amerikan psyko oli tietenkin satiiri, mutta sama adoniksen malli toistui kaikissa Hollywood-elokuvissa, joita nuorena ahmin.
 Mietin yhä viikoittain Batemanin täydellistä kehoa. Lasken, voisinko koskaan tehdä tuhatta vatsalihasliikettä.
 Aloitin yliopiston vuonna 2009, ja aloin käydä koulun kuntosalilla monta kertaa viikossa. Tein personal trainerin kanssa maltillisen harjoitteluohjelman, jonka hylkäsin, koska halusin tehdä enemmän ja isommilla painoilla.
 Luin kirjastossa feministiteoreetikko  Judith Butleria  ja kotona blogipostauksia kehopositiivisuudesta, mutta silti ahdistuin, kun en ollut niin superlihaksikas ja jenkkakahvaton kuin miehet elokuvissa.
 Salilla toljotin itseäni peilistä ja haaveilin, kuinka kohta täytyy ostaa isompia vaatteita.
 Unohdin painonnostotekniikan ja venyttelyn, aloin rikkoa kehoani. Paikkoja kolotti, mutta rutistin kivun läpi. Jumppasin flunssaisena, vaikka varoiteltiin sydänlihastulehduksesta ja kuolemasta. Kerran lenkkeilin melkein vuoden naama irveessä, kun penikkatauti säteili hirveää kipua sääreeni. En välittänyt, koska hauikset kasvoivat ja rintalihakset alkoivat erottua. Salilla toljotin itseäni peilistä ja haaveilin, kuinka kohta täytyy ostaa isompia vaatteita.
 Ei tarvinnut.
 Aktiivinen bodaus jäi , kun keho alkoi harata vastaan ja elämä täyttyä muista asioista. Lapsesta asti reistannut polveni leikattiin, eikä se ole vieläkään täysin kuntoutunut. Mursin kylkiluuni urheillessa niin, että ne naksuvat nyt aina kun kierrän yläkroppaani.
 Ulkonäköahdistus silti jäi.
 Koska emme enää osaa rakentaa taloja , olemme tehneet kehoistamme työmaita, joiden parissa askaroimme päivät pitkät. Vertailemme mahojamme toisten mahoihin, absorboimme kosmetiikkaa myyvien lehtien kansista pakaroiden ideaalikaaria ja kalkuloimme kaloreita älyrannekkeillamme, joiden avulla  työnantajamme monitoroivat jaksamistamme .
 Vaikka emme tekisi töitä ulkonäkömme eteen, olemme väistämättä koko ajan tietoisia siitä, kuinka kaukana tai lähellä olemme ihanteita.
 Kauneusihanteet eivät ole vain naisten vitsaus, vaan ne koskevat kaikkia sukupuolia.
 Vaikka kuinka yritän, kaiken liikkumiseni päämäärä on yhä vain ja ainoastaan se, että näyttäisin paremmalta, miehekkäämmältä.
 Veikka Lahtinen  ja  Pontus Purokuru  keskustelivat  Mikä meitä vaivaa -podcastissaan  siitä, kuinka ihmisen keho on instrumentalisoitu. Tehty välineeksi, josta olemme jatkuvasti tietoisia, ja jota peilaamme yhteiskunnan kehonormeihin.
 Lahtinen sanoi miettivänsä oman kehonsa esitettävyyttä "intiimeinäkin hetkinä". Samastuin. Olen harrastanut seksiä ja katsonut itseäni peilistä kuin Patrick Bateman.
 On kevät  ja naistenlehdet kirjoittavat taas rantakuntoon pääsemisestä. Huomaan taas miettiväni, ehtisinkö vielä tehdä sellaisen yläkroppatreenin, että kehtaisin syödä paidatta jäätelöä Hietsussa.
 Ostin vasta polkupyörän, ja ajattelen nyt, kuinka kesän poljettuani reiteni ovat terästä ja pääsiäispashasta turvonnut vatsani litteä kuin pyykkilauta. Kaikki muu, kuten hyvinvointi tai kiva kesä, on toissijaista.
 Vaikka kuinka yritän, kaiken liikkumiseni päämäärä on yhä vain ja ainoastaan se, että näyttäisin paremmalta, miehekkäämmältä.
 Tämä tuntuu typerältä, koska ideaalit ovat sekä mahdottomia että kulttuurisesti tuotettuja ja ajan myötä muuttuvia.
 Kauneusihanteiden kirjosta  lukeminen helpottaa vähän. On hyvä muistuttaa itseään siitä, että vaikka maailma tai omat päähänpinttymät viestisivät mitä, ei ole olemassa yhtä miehen muottia.
 Vielä sata vuotta sitten löllö maha oli länsimaissa statuksen merkki, ja lihavien miesten kerhoja perustettiin ympäri maailmaa. Motto kuului:  Olemme lihavia ja otamme siitä kaiken irti! .
 Etelä-Koreassa ihannoidaan nyt  hennon feminiinejä k-poppareita .
 Jaden "Willin poika" Smith   käyttää hameita .
 Ongelma on , että vaikka kauneusihanteet muuttuvat, niistä ei pääse eroon. Aina on joku laihempi, kurvikkaampi, pehmeämpi, kovempi, kauniimpi, johon verrata.
 Näitä kauneusihanteita tavoittelemme ostamalla kuntosalijäsenyyksiä, jumppamattoja ja kalliita kuorintavoiteita. Ja sitten toisaalta neuvotaan "rakastamaan itseäsi" käyttämällä monikansallisen kosmetiikkajätin voiteita.
 Näin kapitalismi toimii. Se luo haavekuvan, jota ei voi koskaan saavuttaa.
 Sitä haavekuvaa me jahtaamme niin, että kylkiluut naksuvat.
 Anton Vanha-Majamaa
 Kirjoittaja on journalisti ja kirjailija, jonka edellisessä yksiössä seinän kokoinen peili näytti aina kaiken. Se ei tehnyt hyvää.
 Ulkonäköpaineista ja kehosuhteesta voi keskustella 01.05. klo 18.00 asti.

Anton Vanha-Majamaan kolumni: Kolmetoistavuotiaana minua epäiltiin tytöksi, ja siitä asti olen halunnut olla miehinen mies


Vapunvietto on sujunut ympäri Suomea tavanomaiseen tapaan ja suhteellisen rauhallisesti, kerrotaan poliisin tilannekeskuksista.
 Helsingin poliisin mukaan vappu on muistuttanut tavallista viikonloppua. Häiriöitä ovat aiheuttaneet muun muassa liian humalaiset ja väkivaltaiset ihmiset. Myös kotikäyntejä on ollut paljon.
 Lounais-Suomen ja Oulun poliisin tilannekeskuksista sanotaan, että mitään tavanomaisuudesta poikkeavaa ei ole yön aikana tapahtunut.
 Twitter-maratonin järjestänyt Sisä-Suomen poliisilaitos kertoo tiedotteessa, että maratonin aikana poliisilla oli Pirkanmaalla yhteensä 302 tehtävää ja Keski-Suomen alueella 106 tehtävää.
 Sisä-Suomen poliisilaitos tviittasi yöllä muun muassa, että nuori mies nukkuu bussipysäkillä, eivätkä miehen jalat kanna ja että vanhempaa rouvaa ei saada ravintolasta ulos, koska nainen on niin humalassa.

"Nuori mies nukkuu bussipysäkillä, jalat eivät kanna" – Vappu sujunut tavalliseen tapaan


Summary: Historiallinen vallanvaihdos tapahtui varhain aamulla Suomen aikaa.

Japani on saanut uuden keisarin, kun 59-vuotias kruununprinssi  Naruhito  kohosi krysanteemivaltaistuimelle. Hän seuraa virassa isäänsä  Akihitoa , joka  luopui kruunusta  eilen.
 Naruhitosta tuli uusi keisari virallisesti varhain Suomen aikaa keskiviikkoaamuna.
 Naruhito on järjestyksessään 126:s Japanin keisari. Hän on ollut vuodesta 1993 naimisissa prinsessa  Masakon  kanssa. Pariskunnalla on yksi lapsi, vuonna 2001 syntynyt tytär  Aiko .
 Keisarin vaihtumisen myötä alkaa keisarillisen kalenterin uusi aikakausi Reiwa, joka tarkoittaa kaunista harmoniaa.
 Poikkeuksellisen vallanvaihdon mahdollisti erikoislaki, jonka parlamentti hyväksyi pari vuotta sitten.
 Keisarin asema on Japanissa seremoniallinen. Keisarin poliittinen valta riisuttiin toisen maailmansodan jälkeen, kun Yhdysvallat miehitti Japanin.
 Japanin keisarillista dynastiaa pidetään maailmanhistorian pisimpään jatkuneena katkeamattomana kuninkaallisena dynastiana. Perinnetiedon mukaan sen valtakausi on jatkunut yli 2 600 vuotta.
 Dynastian perustaja  Jimmu  ja monet hänen seuraajansa ovat kuitenkin mytologisia hahmoja, joista ei ole vankkaa historiallista todistusaineistoa. Historiallisesti olemassa olleiksi vahvistettujen keisarien perimysjärjestys alkaa 500-luvun tienoilta.
 Lue myös:
 Luistelua, opiskelua ja prinsessa Diana – Japanin väistyvä keisari Akihito päästi kamerat myös arkeensa
 Japanin keisari Akihito luopui vallasta

Japanissa kruununprinssi Naruhito aloittaa tänään keisarikautensa


FARAN ÖVER. Brand i St Karins i Pikis centrum.

Vaara ohi Kaarinassa


Summary: Aamupäivällä presidenttipari vastaanottaa vappukukan ja musiikkitervehdyksiä.

Yle välittää vapunpäivän tunnelmia kaikissa välineissään. Aamu alkaa Helsingin Ullanlinnanmäeltä, missä juhlinnan käynnistää Ylioppilaskunnan Laulajat. Seuraamme tunnelmia Suomen suurimmalta ulkoilmapiknikiltä suorana lähetyksenä TV1:ssä ja Areenassa klo 9.05 alkaen. Ylioppilaiden vapun vastaanottoa Ullanlinnanmäeltä voi kuunnella myös Radio Suomen suorassa lähetyksessä.
 Aamupäivällä presidentti  Sauli Niinistö  ja rouva  Jenni Haukio  ottavat vastaan perinteiset vapputervehdykset. Yle välittää tunnelmat Presidentinlinnan pihalta suorana Areenassa klo 10.50 alkaen. Tilaisuus alkaa vappukukan vastaanotolla. Helsingin yliopiston ylioppilaskunta ja Ylioppilaskunnan Laulajat esittävät tervehdyksensä presidenttiparille klo 11.40.
 Suorana Areenassa kuullaan ja nähdään myös Helsingin kaupunginorkesterin Vappumatinea. Orkesteria johtaa kapellimestari  Taavi Oramo . Lavalla ovat tänä vuonna myös vaskiyhtye Kolizio sekä koomikko  Niina Lahtinen . Areena-lähetys Musiikkitalolta alkaa klo 13.50.
 Verkossa ja uutislähetyksissä välitetään päivän mittaan vapunvieton tunnelmia eri puolilta Suomea.

Seuraa vapunpäivän viettoa Ylen suorissa lähetyksissä – aamu alkaa ylioppilaiden laululla vappupiknikiltä


Varningsmeddelande: Hälsofarlig rök i luften. Brand i St Karins i Pikis centrum. Alla i området uppmanas hålla sig inomhus och stänga av ventilationen samt invänta meddelande om att faran är över.

Vaaratiedote Kaarinaan


Kahdella loukkaantuneista on vakavat vammat. varhain keskiviikkoaamuna Suomen aikaa ei ollut vielä tietoa, oliko ampuja itse kuolleiden tai loukkaantuneiden joukossa. Kampusalue suljettiin ammuskelun vuoksi ja viranomaiset tutkivat aluetta.
 Yliopiston jalkapallostadionilla oli tarkoitus pitää konsertti samana päivänä.
 Pohjois-Carolinan yliopistolla opiskelee yli 26 500 opiskelijaa ja työntekijöitä on noin 3000 henkeä.

Kaksi kuoli ammuskelussa Pohjois-Carolinan yliopistolla Yhdysvalloissa


Summary: Oppositiojohtaja Juan Guaido kehotti kannattajiaan kaduille tiistaina.

Venezuelan valtakamppailu on kiihtynyt vappuaattona. Tuhannet mielenosoittajat ja sotilaat ovat ottaneet yhteen maan pääkaupungissa Caracasissa.
 Oppositiojohtaja  Juan Guaido  kehotti tiistaina kannattajiaan lähtemään kaduille, jotta presidentti  Nicolas Maduro  saataisiin vallasta.
 Yle Uutiset seuraa hetki hetkeltä Venezuelan tapahtumia.

Venezuelassa tilanne kärjistyy – Yle seuraa hetki hetkeltä


Summary: Kokosimme 11 kiinnostavaa kuvaa kruunusta tänään luopuvan keisarin elämästä.

Kesäkuu 1934. Japanin keisarinna Nagako poseerasi sylissään seitsemän kuukauden ikäinen Akihito,  tänään vallasta luopuva Japanin keisari EPA
 Marraskuu 1950. Kruununprinssi Akihito saa Tokiossa englannin yksityistunteja Elizabeth Gray Viningiltä.  EPA
 Japanin keisari Hirohito lukee sanomalehteä keisarinna Nagakon (vas.) ja poikansa Akihiton (oik.) kanssa Tokion keisarillisessa palatsissa 1950-luvulla. AFP
 Toukokuu 1959. Kruununprinssi Akihito pelaa Tokiossa tennistä puolisonsa, kruununprinsessa Michikon kanssa.  EPA
 Kesäkuu 1961. Kruununprinssi Akihito retkellä puolisonsa Michikon ja poikansa Naruhiton kanssa Hayaman merenrantakaupungissa Japanissa. Naruhitosta tulee Japanin keisari virallisesti vapunpäivänä 2019.  EPA
 Helmikuu 1971. Prinssi Akihito ja prinsessa Michiko luistelevat Makomanain radalla Sapporossa.  Pariskunta halusi uudistaa monarkiaa ja esiintyi mielellään paikoissa ja tilanteissa, joissa pääsi lähelle kansaa.  AFP
 Toukokuu 1986. Japanin tuleva keisaripari otti vastaan prinssi Charlesin ja prinsessa Dianan Tokiossa.  EPA
 Tammikuu 2006.  Sumopainijat tervehtivät Keisari Akihitoa ja keisarinna Michikoa  keisariparin saapuessa sumoareenalle Tokiossa.  Akihitosta tuli keisari vuonna 1989.  EPA
 Huhtikuu 2019. Kruunusta tänään luopuva Akihito istuttaa riisiä Tokion keisarillisen palatsin pihalla. AFP
 30. huhtikuuta 2019. Keisari Akihito luopuu virallisesti kruunusta. EPA
 Lue myös:
 Japanin keisari Akihito luopui vallasta

Luistelua, opiskelua ja prinsessa Diana – Japanin väistyvä keisari Akihito päästi kamerat myös arkeensa


Summary: Tutkinnassa olevat summat eivät ole kovin suuria, mutta tapauksessa epäillään kuitenkin julkisten varojen väärinkäyttöä.

Kokkolan kaupungin ympäristöpäällikön  virka- ja talousrikosepäilyt  etenevät syyttäjälle, joka harkitsee, riittääkö näyttö syytteen nostamiseen oikeudessa.
 Kokkolan ympäristöpäällikköä epäillään törkeästä kavalluksesta ja virka-aseman väärinkäytöstä.
 Tutkinnanjohtajan mukaan tutkinnassa olevat summat eivät ole kovin suuria, mutta kyse on kuitenkin epäillystä julkisten varojen väärinkäytöstä.
 Virka-aseman väärinkäyttöepäilyjä ei tule Pohjanmaan poliisin tutkittavaksi kovin usein. Tapausta tutkittiin jääviyssyistä poliisin Vaasan ryhmässä.
 Esitutkinta aloitettiin viime syksynä. Ympäristöpäällikkö on ollut töissä esitutkinnan ajan, eikä  Kokkolan kaupunki pidättänyt päällikköä virasta.

Kokkolan ympäristöpäällikön talousrikosepäily etenee syyttäjälle


Summary: Ohisaloon luotetaan myös Helsingin ulkopuolella ja puolueen oikeammalla laidalla, kirjoittaa politiikan toimittaja Robert Sundman.

Harva kehtaa kieltäytyä, kun valtaa tarjotaan kultatarjottimella. Mutta  viime syksynä  Maria Ohisalo  kieltäytyi .
 Tuolloin hän arvioi, ettei ole tarpeeksi tunnettu poliitikko johtamaan vihreitä kaksien vaalien kevääseen.
 Nyt tilanne on toinen: Ohisalon suosio on kasvanut korkoa, ja hän sai eduskuntavaaleissa yli 10 000 ääntä. Ohi meni ainoastaan puolueen istuva puheenjohtaja, moninkertainen presidenttiehdokas  Pekka Haavisto .
 Haavisto on ilmoittanut, ettei jatka puolueen johdossa pätkänsä jälkeen.  Tänään vihreiden puheenjohtajakisaan ilmoittautunut Ohisalo  on hyvin vahva ennakkosuosikki puolueensa seuraavaksi puheenjohtajaksi.
 Ohisalon suosio on kasvanut korkoa, ja hän sai eduskuntavaaleissa yli 10 000 ääntä.
 Ohisalon tiedotustilaisuutta odotettiin  paitsi politiikan seuraajien myös omien joukossa.
 Aikaa ei ollut enää kovin paljoa. Kesäkuun puoluekokouksessa vahvistettavan valinnan pohjaksi vihreät järjestävät "poliittisesti sitovan" jäseäänestyksen, jonka ehdokasasettelu sulkeutuu 11. toukokuuta – siis alle kahden viikon kuluttua.
 Osa tuoreen kansanedustajan tukijoista pelkäsi, että tämä kieltäytyisi jälleen mahdollisuudesta.
 Olisi sekin ymmärrettävää. Puolueen puheenjohtajuuden, ensimmäisen kansanedustajakauden ja ehkäpä vielä ministeriyden yhdistämisessä riittää työtä.
 Vihreiden puoluekokouksessa vuonna  2017 nähtiin, kuinka  Touko Aalto  päihitti puheenjohtajavaalissa monen puolueen sisäpiiriläisen suosikin,  Emma Karin .
 Aaltoa kaavailtiin tuolloin tekemään vihreistä "koko maan puoluetta", siinä missä Karia pidettiin korostetusti helsinkiläisenä vihreänä.
 Samalla ainakin osa puolueen kentästä halusi näyttää, että puolueen jäsenet – ja vain he – tekevät puheenjohtajavalinnan, ei puolueen sisäpiiri.
 Emma Karin nimi  on pyörinyt puheenjohtajaspekulaatioissa myöhemminkin. Siksi moni odotti, mitä hän tänään kertoisi.
 Kari ilmoitti kuitenkin tukevansa Ohisaloa  kuin koordinoidusti, jo Ohisalon lyhyen tiedotustilaisuuden aikana.
 Voikin olla, että vihreissä ei nähdä tällä kertaa lainkaan puheenjohtajakisaa – tai ainakaan kunnollista sellaista.
 Ohisalokin on Helsingistä, joten ehkä maakuntien vihreiden joukosta nousisi ehdokas tai pari. Oma ehdokas voisi löytyä myös vihreiden oikeammalta laidalta.
 Mutta Ohisaloon on luottoa myös kehä kolmosen ulkopuolella sekä niidenkin vihreiden joukossa, jotka eivät ensimmäisenä identifioidu "punavihreiksi".
 Varteenotettavia ehdokkaita ei ole jonoksi asti.
 Ohisalokin on Helsingistä, joten ehkä maakuntien vihreiden joukosta nousisi ehdokas tai pari.
 Samalla moni ajattelee , että puolueen linja sinänsä on jo selvä. Linjavaalia ei puheenjohtajavalinnasta kuitenkaan saataisi aikaiseksi.
 Voikin olla, että useat vihreät jännittävät lähikuukausina enemmän puolueen varapuheenjohtaja- ja puoluesihteerivaaleja.
 Nekään eivät ole vähäpätöisiä valitoja. Eduskunnan suurin puolue SDP hehkuttaa usein omaa ohjelmatyötään, jonka uudistuksen arkkitehti on ollut puoluesihteeri  Antton Rönnholm.
 Moni vihreä odottaakin, kuka valitaan vetämään puoluetoimistoa ja hiomaan seuraavat vihreät strategiat. Otetaanko puoluetoimistolta kampanjat vetänyt  Kirsi Syväri , varapuheenjohtaja  Veli Liikanen  vai ammattiliitto Pamin yhteiskuntasuhteita hoitava  Elena Gorschkow ?
 Lue lisää:
 Maria Ohisalo lähtee tavoittelemaan vihreiden puheenjohtajuutta
 Yle seurasi hetki hetkeltä vihreiden puheenjohtajan valintaa: Pekka Haavisto valittiin ylivoimaisesti johtoon
 Vihreiden johtajakisasta vetäytynyt Maria Ohisalo: "Minulla on politiikassa vielä paljon aikaa"
 Maria Ohisalo edelleen suosikki vihreiden johtoon, moni empii – Yle kysyi kannat valinnan tekevältä valtuuskunnalta
 Masennusta sairastava Touko Aalto vetäytyy vihreiden johdosta: "Kiitos valosta ja myötätunnosta, kukaan meistä ei pärjää yksin"
 Oletko vihreiden seuraava puheenjohtaja, Maria Ohisalo? "En lähde spekuloimaan"

Analyysi: Nähdäänkö vihreissä lainkaan puheenjohtajakilpaa?


Summary: Posti perustelee jakelupäivien vähentämistä jakelukustannusten alentamisella ja digitalisaatiolla.

Posti harventaa jakeluaan Turun saaristossa.
 Postin mukaan postia jaetaan kesäkuusta alkaen yhteysalusreittien varrella oleville saarille sekä muutamille postinumeroalueille kerran viikossa, pääsääntöisesti perjantaisin.
 Muutos koskee Naantalin Velkuan Palvaa ja Velkuanmaata, Paraisten Korpoströmiä, Utöta sekä Iniötä, Kemiönsaaren Hiittistä, Rosalaa ja Högsåraa, kertoo Posti.
 Postia on jaettu saarille aiemmin yhdestä viiteen kertaa viikossa. Postin tiedotteen mukaan suunniteltu muutos on postilain mukainen. Postilain mukaan vaikeakulkuisella saaristo- ja erämaa-alueella kirjeet ja postikortit on jaettava vähintään kerran viikossa.
 Myös sanoma- ja aikakauslehdet, sekä paketit ja mainokset jaetaan saaristoon kesäkuusta lähtien kerran viikossa.
 Posti perustelee jakelupäivien vähentämistä digitalisaatiolla ja jakelukustannusten alentamisella. Postin mukaan ulkosaaristossa jakelukustannus yhtä kirjettä tai postikorttia kohden voi olla jopa satoja euroja.
 Lue lisää:
 Posti toivoo valtiontukea paperilehtien jakeluun maaseudulla
 Kirjeiden jakelumäärä romahti ennätysmäisesti – Postin tulos heikkeni aavistuksen

Posti harventaa jakelua Turun saaristossa – postia luvassa jatkossa vain kerran viikossa


Summary: Kauppias: "Alkoholipitoisen siman menekki on yllättänyt täysin. Sitä menee todella paljon."

Vähittäiskaupoille suotu oikeus myydä aikaisempaa vahvempia alkoholeja ei vielä vuosi sitten vappuna näkynyt markettien kuohuviinimyynnissä kuin häivähdyksenä. Nyt uuden lain toisena vappuna meininki on täysin toinen.
 – Kasvu on ollut huimaa, puhutaan sadoista prosenteista. Tai oikeastaan prosentteja ei voi oikein kertoakaan, koska määrät olivat niin pieniä vuosi sitten ja nyt myydään kuitenkin satoja kuoharipulloja päivässä, sanoo kauppias  Matti Himberg  Vantaan K-Citymarket Jumbosta.
 – Menekki on yllättänyt kuohuviineissä ja tietyiltä maahantuojilta rupeavat varastot loppumaan, Himberg jatkaa.
 Osaltaan marketkuoharien reipas kasvu johtuu siitä, etteivät asiakkaat vielä vuosi sitten olleet kunnolla hoksanneet sitä, että ruokakaupasta saattoi ostaa maksimissaan 5,5 prosenttisia alkoholijuomia, myös kuohuviinejä. Uusi sallivampi laki tuli voimaan 2018 alusta.
 – Valikoima oli viime vappuna hyvin suppea, eivätkä kuoharit olleet niin hyvälaatuisia kuin nyt tuodaan Suomeen, Himberg sanoo.
 – Uskoisin, että asiakkaat ovat vasta nyt tajunneet, että ruokakaupasta saa kuohuviinejä ja että valikoimat ovat kasvaneet runsaasti. Myös maahantuojat ovat tajunneet, että niitä kannattaa tuoda.
 Sanaleikkisima maistuu
 Perinteinen vappusuosikki, lapsillekin maistuva sima tekee hyvin kauppansa joka vuosi.
 – Nyt on tullut paljon suomalaisia pienvalmistajia, jotka tekevät simaa omalla reseptillään. Valikoimat ovat kasvaneet huomattavasti
 Tämän vuoden yllättäjäuutuus on kuitenkin alkoholillinen 5,5 prosenttinen sima, sarjakuva Fingerporin hengessä kaksimielisesti nimetty  Juhannussimaa.
 – Sen menekki on yllättänyt täysin. Sitä menee todella paljon, satoja pulloja koko ajan. Juhannussimaa tilataan jatkuvasti lisää ja käsitykseni mukaan sitä ei enää tahdo saadakaan. Kaupassa vielä on, mutta toimittajilta tahtoo jo loppua, Himberg kertoo.
 Uutuudenviehätys haihtui
 Perinteiset vahvat lonkerot vapautuivat kauppojen myyntiin vuoden 2018 alusta ja niiden myynnit nousivat viime vuonna rajusti kaikkialla paitsi Alkoissa, joissa ne romahtivat. Long drinkit maistuivat todella hyvin myös vappujuhlijoille vuosi sitten.
 – Uutuudenviehätys long drink- juomiin oli viime vappuna valtaisa. Tänä vuonna niiden menekki on jo kääntynyt hivenen alaspäin ja nyt vappuna ei nähdä vastaavaa menekkiä kuin vuosi sitten. Se on ihan selkeä muutos, Himberg sanoo.
 – Totta kai perinteinen olut on volyymiltaan aina se suurin, mutta uutuutena long drinkit oli vuosi sitten se ykkösjuttu.
 Himbergin mukaan normilager niin nelosena kuin kolmosenakin on lievässä laskussa. Sen sijaan alkoholittomat oluet sekä kotimaiset ja ulkomaiset erikoisoluet ovat nousussa, mutta niiden myyntiosuudet ovat pieniä.
 Marketissa myytävän kuohujuoman erottaa helposti etikettiin merkitystä vahvuusprosentista. Alkon pullotteen alkoholitiedot löytyvät tuotteen takaa.  Antti Haanpää / Yle
 Samppanja moninkertaistuu
 Vappu on Alkolle yhtä juhlaa ja kassakoneiden hoilausta ainakin myyntimielessä. Alko arvioi kokonaismyyntinsä nousevan vappuviikolla 70 prosenttia normaalista. Kuohujuomissa kasvuluvut moninkertaistuvat. Normaaliviikolla kuohuviiniä myydään reilut 67 000 litraa, vappuviikolla yli 393 000 litraa. Kuplajuoman myynti liki kuusinkertaistuu ja samppanjankin liki nelinkertaistuu.
 – Kuohuvan suosio vapun juhlajuomana ei tänäkään vappuna osoita taantumisen merkkejä, sanoo Alkon tuoteviestintäpäällikkö  Taina Vilkuna .
 Joitain muutoksia on sentään nähtävissä ostokäyttäytymisessä.
 – Ainoastaan alkoholittomat ja roseet kasvavat. Tämä yleistrendi näkyy myös vappuna. Keveyden ja raikkauden trendi menee läpi kaikissa juomaryhmissä, esimerkiksi siirrytään punaviineistä valkoviineihin päin, Vilkuna kertoo.
 Sama on nähty ruokakaupassakin.
 – Punaviini ei mene vähittäiskaupassa kaupaksi. Se ei vaan ole laadullisesti niin hyvää. Valkoviinin menekki on nytkin koko ajan kasvussa, sanoo Himberg.
 Totta vai tarua? – Juhannussima loppui lehti-ilmoitukseen

Juhannussima ja kauppojen kuohari ponnahtaneet rakettina vappusuosikeiksi – lonkeron tähti laskussa


Summary: Aikaisempien kartoitusten perusteella tiedetään, että alueen petaliitti-niminen mineraali sisältää litiumia.

Geologian tutkimuskeskus GTK kairauttaa kuusi reikää Ojankylässä Somerolla Varsinais-Suomessa. Työt alkavat tänään ja kestävät noin viikon. Somerolle suunniteltujen reikien yhteispituus on 500 metriä.
 Kairaukset ovat osa GTK:n valtakunnallista nelivuotista Akkumineraaliprojektia, jonka tavoitteena on tutkia akkuteollisuudelle kriittisten alkuaineiden, kuten koboltin ja litiumin potentiaalisia esiintymisalueita.
 Somero-Tammela-alue on ollut tunnettu mineraaleistaan jo 1700-luvulla. Paikallinen Åvikin lasitehdas käytti alueen pegmatiittien kvartsia lasin raaka-aineena 1800-luvulle asti.
 Aikaisempien kartoitusten perusteella on tiedossa, että alueella on petaliitti nimistä litiumia sisältävää mineraalia.
 GTK on ollut yhteydessä niihin maanomistajiin joiden tiloille suunnitellut kairareiät osuvat ja sopinut näytteenottoluvista.

Geologian tutkimuskeskus etsii akkumineraaleja Somerolla


Summary: Pankki rypee rahanpesuskandaalin keskellä ja on menettänyt asiakkaita.

Tanskalaisen Danske Bankin osake sukelsi tänään, kun pankki esitteli heikentyneet alkuvuoden tuloslukunsa ja reivasi samalla alaspäin odotuksiaan koko vuoden tuloksesta.
 Dansken nettotulos ensimmäisellä vuosineljänneksellä oli 375 miljoonaa euroa, mikä on 36 prosenttia vähemmän kuin viime vuonna vastaavaan aikaan. Yhtiö myös sanoi, että se odottaa tämän vuoden nettotuloksensa jäävän viimevuotista heikommaksi.
 Dansken osake on parhaillaan seitsemän prosentin laskussa Kööpenhaminan pörssissä.
 Rahanpesuskandaalin keskelle ajautunut Danske Bank on rikostutkintojen kohteena useissa maissa. Pankin Viron-yksikön kautta virtasi yli 200 miljardia euroa epäilyttävää rahaa vuosina 2007–2015.
 Asiakkaiden luottamus pankkiin näyttää horjuneen, sillä vuoden alkuneljänneksellä Danske menetti 8 500 asiakasta Tanskassa. Aiemmin loka–joulukuun aikana lähti lähes kymmenentuhatta asiakasta.
 Dansken kulut nousivat alkuvuonna yhdeksän prosenttia. Syynä kulujen kasvuun olivat muun muassa investoinnit säännösten noudattamiseen sekä rahanpesun vastaisiin toimiin.
 Myös Danske Bankin Suomen-toimintojen tulos putosi rajusti tammi–maaliskuussa. Suomessa toimivan Dansken sivuliikkeen voitto ennen veroja oli 36,4 miljoonaa euroa eli peräti 58 prosenttia heikompi kuin vuotta aiemmin.

Danske Bankin osake syöksyy heikon tulosraportin jälkeen


Summary: Kasvu oli hieman analyytikoiden odotuksia nopeampaa alkuvuonna.

Euroalueen talous kasvoi tammi–maaliskuussa 1,2 prosenttia vuoden takaisesta, ilmenee EU:n tilastoviranomaisen  Eurostatin julkistamista ennakkotiedoista .
 Edelliseen vuosineljännekseen verrattuna kasvua kertyi 0,4 prosenttia.
 Talouskasvu oli alkuvuonna hieman analyytikoiden odotuksia nopeampaa sekä vuositasolla että edelliseen neljännekseen nähden.
 Euroalueen  kausivaihtelusta tasoitettu työttömyysaste  oli maaliskuussa ennakkotietojen mukaan 7,7 prosenttia. Työttömyys on vähentynyt helmikuusta, jolloin vastaava lukema oli 7,8 prosenttia.
 Suomen tasoitettu työttömyysaste oli maaliskuussa 6,6 prosenttia Eurostatin tilastossa.  Tilastokeskuksen antama lukema  maaliskuulle on 6,4 prosenttia.

Euroalueen talousluvuissa pieni, iloinen yllätys


Summary: Sunnuntaipysäköimisen Tampereen keskustassa piti muuttua maksulliseksi toukokuun alussa. Yhden kuntalaisen valitus viivästyttää uudistusta.

Toukokuun alkuun suunnitellut pysäköintimuutokset on keskeytetty toistaiseksi Tampereella.
 Tampere joutuu odottamaan päätöksen lainvoimaisuutta. Erikoisen jäädyttämisestä tekee se, että liikennemerkkien sekä pysäköintiautomaattien tarrojen muutostyöt ovat jo pitkällä.
 Toteutetuista muutostöistä huolimatta automaatit ja pysäköintisovellukset perivät toistaiseksi pysäköintimaksut voimassa olevien hintojen mukaisesti, kaupunki kertoo tiedotteessa.
 Liikenneinsinööri  Katja Seimelä  sanoo, että asiasta on jätetty oikaisuvaatimus. Valituksen takana on yksittäinen kuntalainen.
 Vasta huhtikuun alussa selvisi Seimelän mukaan, että myös oikaisuvaatimuksen päätöksestä voi valittaa. Tästä syystä päätös pysäköintimaksujen korottamisesta ei ollut vielä lainvoimainen ja uudistus keskeytettiin.
 Seimelän mukaan lähes kaikki liikennemerkit ja automaattien tarrrat ehdittiin päivittää.
 – Tarroissa lukee nyt kovemmat taksat kuin automaatti perii.
 Valitusaika umpeutuu 12. toukokuuta, jolloin katsotaan, miten edetään.
 Ykkösvyöhykkeellä ei toistaiseksi peritä maksua sunnuntaisin, joten myös vappupäivänä kadunvarsipysäköinti on vapaata.
 Sunnuntaipysäköimisen Tampereen keskustassa piti muuttua maksulliseksi toukokuun alussa.
 Maksun piti olla puolet normaalista ykkösvyöhykkeen maksusta, joka on 3,20 euroa tunnissa.
 Samalla ykkösvyöhykkeen piti laajentua ja kakkos- sekä kolmosvyöhykkeen hintojen nousta. Kakkosvyöhykkeellä pysäköimisen piti maksaa toukokuun alusta alkaen 2 euroa tunnissa ja kolmosvyöhykkeellä 1,20 euroa tunnissa.
 Lue lisää:
 Sunnuntaipysäköinti muuttuu maksulliseksi Tampereen keskustassa toukokuussa – liikennemerkkejä vaihdetaan jo
 Parkkisakkojen hinnat nousemassa Tampereella – ydinkeskustassa lasku olisi 80 euroa

Tampere jäädyttää yllättäen pysäköintimaksujen korotukset – ehti jo laittaa liikennemerkkejä kertomaan asiasta


Summary: On taas aika kaivaa samettilakki komeron uumenista ja painaa se päähän vapun kunniaksi. Päähine voi kuitenkin tuntua liian pieneltä, kuin kutistuneelta.

Kerran ylioppilas- tai valmistujaislakki leiskui valkoisena, keikkui huolettomasti kutreilla ja se tarjosi joinakin vuosina jopa samppanjaa. Kaksi vuosikymmentä myöhemmin lakki on tiukka, se aiheuttaa päänsärkyä ja ikävän rinkulan mallisen painauman pään ympärille.
 On kiusallista myöntää, ettei lakki enää mahdukaan.
 – Kyseessä on hyvin tyypillinen ongelma, sanoo hattuliike E.R. Wahlmanin hatuntekijä  Anne Tanskanen   Radio Suomen Päivä -ohjelman haastattelussa .
 Tanskasen mukaan kyse ei ole pään ympärysmitan kasvamisesta, koska ihmisen pää ei kasva enää lainkaan murrosiän jälkeen. Sen sijaan kyse voi olla esimerkiksi lakin kutistumisesta.
 – Hatussa on usein sisäpuolella nahkainen hikinauha, joka saattaa kuivua ja vetäytyä kasaan. Lakki voi siis hieman kutistua.
 Toinen selitys liian pienelle lakille on muoti, joka sanelee lakin paikan päässä sekä naisilla kampauksen. Jos lakkia on aiemmin pitänyt takaraivolla ja nykyisin haluaa lipan enemmän otsalle, lakki voi tuntua kireältä tai kutistuneelta.
 – Esimerkiksi 1900-luvun alkupuolella lakki oli hyvin pieni ja sitä pidettiin päälaella kuin pillerirasia-tyyppistä hattua. 1920–30-luvuilla ylioppilaslakeissa piti olla väljyyttä, kun ne työnnettiin hyvin syvälle päähän ja korvien päälle. Nykyisin ylioppilaat haluavat enemmän pitää lakkia kallellaan, jonka takia lakki voi olla aika iso, kertoo Tanskanen.
 Liian pientä ylioppilaslakkia voi yrittää venyttää kotikonstein erityisellä hatun kiristysruuvilla, jolla voi saada lisäväljyyttä ohimoille. Mutta nyt, vappuaattona, venyttäminen on jo myöhäistä.
 – Jos nyt huomaa, niin joutuu kyllä juhlimaan tulevan vapun liian pienellä lakilla, hatuntekijä toteaa.
 Miten lakki päähän tyylikkäästi ja veikeästi?
 Hatuntekijä Anne Tanskanen pitää tyylikkäintä tapaa pukea päähine ihan omana makuasiana.
 – Pojat haluavat enemmän pitää lakkia perinteisesti eli aika vaakasuoraan. Tytöt puolestaan pitävät enemmän lakkia kevyemmin taaksepäin kallistuneena, ettei se hirveästi paina kampausta.
 Tanskasen mielestä hattuliike E.R. Wahlman suosii kuitenkin hatun perinteistä asentoa.
 – Mielestämme tyylikästä on, että lakki ei ole ihan vaakasuorassa, mutta siten, että se pysyy hyvin päässä.
 Hatuntekijä myös lohduttaa niitä menneiden aikojen ylioppilaita, joiden valkoiset samettilakit ovat jo kellastuneet.
 – Se ei ole missään nimessä epämuodikasta. On selvää, että ylioppilaslakissa näkyy ylioppilaan ikä ja aika. Sehän siinä juuri hienoa onkin, että sama lakki on päässä vapusta vappuun ja siihen kertyy muistoja.
 Lue lisää:
 THL: Suomalaiset ovat erittäin isopäistä porukkaa
 Valkolakin saa vaikka valmiiksi kellastuneena

Vapun kiusallinen intiimisalaisuus: Ylioppilaslakki ei mahdu enää päähän


Summary: Aalto-yliopiston tekniikan, taiteen ja kauppatieteiden opiskelijat viettävät ensimmäistä yhteistä vappua Otaniemessä.

Aurinko pilkahtaa pilven raosta valaisten kirjavaa opiskelijajoukkoa. Aukion laidalle on versonut kevään tullen terassipöytien, kojujen ja konttien tilkkutäkki. Onpa siellä myös sauna ja Aalto-yliopiston opiskelijoiden oma radioasema Radiodiodi, joka tuuttaa ilmoille ohjelmaa yötä päivää.
 Nyt ilmaa leikkaa pillin vihellys. Kumipyörillä kulkevalla junalla kiertää kampuksen noin 10 minuutissa.
 Junan liikkeitä ja kyydin saapumista voi seurata mobiilisovelluksella, tietenkin, ollaanhan nyt tekniikan opiskelijoiden kaikkein pyhimmässä paikassa, Espoon Otaniemessä.
 Tänä keväänä Otaniemestä on tullut todellinen muurahaispesä, jossa ahertaa päivittäin 12 000 opiskelijaa (sen päälle on neljän tuhannen ihmisen henkilökunta). Viimeisinä Aalto-yliopiston kampukselle muuttivat Kauppakorkeakoulun maisteriopiskelijat viime helmikuussa, ja nyt se toimii täydessä suunnitellussa laajuudessaan.
 – Yhteentörmäys on väärä sana, mutta eri tieteenaloilla on erilaisia tekemisen kulttuureja, Aalto-yliopiston provosti  Kristiina Mäkelä  pohtii muutosta.
 Aalto-yliopiston provosti Kristiina Mäkelä on saanut seurata Otaniemen muutosta aitiopaikalta. Terhi Liimu / Yle
 Mäkelän pitäisi tietää, sillä provostina hän vastaa yliopiston akateemisen toiminnan kokonaisuudesta.
 Eroja on esimerkiksi siinä, millä tavalla tutkimusta tehdään tai millä tavalla toimitaan luennoilla.
 – Riippuen siitä onko se perinteisestä luento-opetusta, laboratoriotyötä vai kädet savessa keramiikan tekemistä, niin se on tietenkin erilaista, Mäkelä sanoo.
 Törmäyksistä odotetaan innovaatioita
 Yhteensovittamista on ollut esimerkiksi tilojen käytettävyydessä. Taiteen ja suunnittelun korkeakoulun eli Aalto ARTSin opiskelijat ovat valittaneet, että heidän töilleen ei ole riittävästi säilytystilaa.
 Teekkarien vappulehti Äpy käy kaupaksi terassilla Otaniemessä. Terhi Liimu / Yle
 Toisaalta juuri tilojen yhteisestä käytöstä toivotaan syntyvän niitä siemeniä, joista versoo uusia ideoita ja innovaatioita, joille löytyisi myös kaupallista kysyntää.
 Onnistuneesta yhteistyöstä löytyy jo esimerkkejä. Niistä tunnetuin lienee  Jenni Haukion  viime vuoden Linnan juhlien juhlakolttu, joka oli valmistettu kotimaisesta koivuselluloosasta ympäristöystävällisen Ioncell-teknologian avulla.
 Se syntyi Aalto-yliopistossa biomateriaalien valmistuksen ja muotoilun opiskelijoiden yhteistyönä.
 Haalarikapinasta maalarintakkeihin
 Korkeakouluilla on omat vahvat identiteettinsä, eikä lokeroinnilta ole Otaniemessä täysin vältytty. Taiteen opiskelijoilla ei esimerkiksi ole lainkaan opiskelijahaalareita, joita ilman teekkareita taas harvemmin tapaa julkisilla paikoilla.
 Otaniemen kampusjunassa valmistautuivat vappuun Hanna Hämäläinen eli "Sulo R. Liukas", Jaakko Viertiö, Oskar Suomalainen, Lotta Harjula ja Sanni Ruikka (selin). Terhi Liimu / Yle
 Muotoilun laitoksen opiskelijat paistattelevat päivää viereisellä terassilla. He ovat sonnustautuneet pitkähelmaisiin takkeihin, jollaisia taidemaalarit käyttävät. Takkien kuosi vaihtelee vuosikursseittain.
 – Haalarit eivät tuntuneet omalta - emme kokeneet teekkariperinnettä omaksemme ja siksi hankimme takit, sanoo Nuorten Designerien eli NuDen puheenjohtaja  Edith Kankkunen , jonka vapputakissa on trendikäs mustavalkoinen norppakuosi.
 Takit, haalarit ja niiden väritys sekä lakista keikkuva tupsu ovat hyviä tuntomerkkejä. Siviilivaatteissa kaikki sekoittuvat. Sekä opiskelijat että Aalto-yliopiston henkilökunta sanovat kuorossa, ettei vastaantulijasta pysty sanomaan päältä päin, minkä alan opiskelija tämä on.
 – Diversiteetti on kasvanut, ihmiset ovat niin yksilöllisiä, provosti Kristiina Mäkelä tuumii.
 Myönnettävä se onkin: vappulehti Äpyn terassilla nauttii kevään lämmöstä kolme nuorukaista, jotka kaikki opiskelevat eri korkeakoulussa. He ovat peililaseissaan kuin yhdestä puusta veistettyjä. Stereotypiat joutavat romukoppaan.
 Taideopiskelijoiden vastarinta pehmeni
 Moni taideopiskelija vastusti aluksi koulun muuttoa Helsingin Arabiasta Espooseen. Seassa oli myös perinteistä muutosvastarintaa.
 – Olihan se iso muutto ja tiesimme etukäteen, että tilat eivät välttämättä tule olemaan valmiit, kun tänne tullaan. Tietysti aluksi oli vähän vastahakoisuutta, mutta kyllä tämä alkaa tuntua jo ihan kodilta, kertoo Kankkunen.
 Taiteen ja muotoilun opiskelijat myöntävät nyt, että poikkitieteellinen kanssakäyminen on vilkastunut Arabiasta muuton jälkeen. Aurinkoisella terassilla pyörii opiskelijoita neljästä eri ainejärjestöstä.
 – Arabiassa pääaineet hengailivat oikeastaan keskenään, mutta nyt tehdään enemmän asioita yhdessä, Edith Kankkunen sanoo.
 Länsimetron liikenteen alkaminen toi Espoon lähemmäksi pääkaupungin sykettä, ja metron positiivista vaikutusta korostaa moni. Elävyyttä on tavoiteltu muun muassa sillä, että kaikki kampuksen avaintoiminnot on sijoitettu 350 metrin päähän metroasemalta.
 Mantalle yhteisessä kulkueessa
 Otaniemeä ikiaikaisesti hallinneet teekkarit eivät ainakaan myönnä menettäneensä jalansijaa.
 AYY:n teekkarijaoston puheenjohtaja Erna Virtanen ei ikävöi aikaa, jolloin Otaniemi oli teekkarien tyyssija. Terhi Liimu / Yle
 Kampuksella on kuitenkin ihan toisenlainen vilske kuin viisi vuotta sitten, kun Aalto-yliopiston ylioppilaskunnan AYY:n teekkarijaoston puheenjohtaja  Erna Virtanen  aloitti korkeakouluopintonsa.
 – Joka suuntaan on ollut vähän ennakkoluuloja, mutta mielestäni loppujen lopuksi olemme tulleet aika hyvin yhteen. Tietysti olemme joustaneet joistain asioista vähäsen, että kaikilla olisi kiva olla täällä, Virtanen sanoo.
 Ensimmäisen yhteisen ison opiskelijavapun kynnyksellä on syytä kysyä nimenomaan teekkarilta, millaisena hän näkee nykyisen Otaniemen.
 – Teekkarit ja kylterit [kauppatieteilijät] ovat molemmat perinteikkäitä, mutta artsilaiset ehkä vielä etsivät paikkaansa. Mielestäni täältä Otaniemestä voi vielä löytyä heille ihan hyvä paikka, Virtanen arvioi.
 Yhteenhitsautumisesta kertoo se, että kun Aalto-ylioppilaskunta lakittaa Mantan tänä vappuna, niin kauppatieteilijöiden perinteiseen suureen vappukulkueeseen on kutsuttu koko Aalto-yliopiston ylioppilaskunta. Potentiaalisesti siis 12 000 opiskelijaa.

Edith Kankkusella on yllään haalarin sijaan vapputakki – niin kuin monella muullakin Otaniemeen muuttaneella taideopiskelijalla


Summary: Ykkösaamussa on harvinainen vieras, Ruotsin pääministeri Stefan Löfven.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Ruotsiin syntyi hallitus ennätyspitkien ja vaikeiden neuvottelujen jälkeen. Miten pääministeri  Stefan Löfven  näkee puolueiden kannatuksen pirstoutumisen ja populistien nousun vaikutukset?
 Ruotsin työllisyysaste on EU-maiden korkeimpia. Millä keinoilla Ruotsissa on onnistuttu nostamaan työllisyyttä?
 Entä mitä Ruotsissa ajatellaan Venäjästä? Pääministeri Löfven tapasi jokin aika sitten ensimmäistä kertaa vuosiin Venäjän presidentin Vladimir Putinin.
 TV1:n Ykkösaamun vieraana lauantaina 4.5. klo 10.05 on Ruotsin pääministeri Stefan Löfven.  Kirsi Heikel  haastattelee.
 Löfvenille voi lähettää kysymyksiä osoitteeseen tv1.ykkosaamu@yle.fi tai alla olevalla lomakkeella.

TV1:n Ykkösaamussa Ruotsin pääministeri Stefan Löfven: Mitä haluat kysyä?


Summary: Armeijan johto näyttää pysyneen presidentti Maduron puolella.

Venezuelan sisäinen valtakamppailu on kiihtymässä. Maan opposition johtohahmo, parlamentin puhemies  Juan Guaidó  on lähettänyt Twitter-viestin, jossa hän kehottaa armeijaa kaduille puolustamaan maan perustuslakia.
 – Tämä on se hetki kaikille venezuelalaisille, olivat he asepuvuissa tai eivät. Kaikkien pitäisi tulla kaduille, rauhallisesti, jatkoi Guaidón tukija  Leopoldo Lopez .
 Venezuelan oppositioliikkeen perustajiin kuuluva Leopoldo Lopez. AOP
 Lopez, joka kuuluu Venezuelan oppositioliikkeen perustajiin, on ollut kotiarestissa vuodesta 2014 lähtien. Hän kertoi, että Guaidóta tukevat sotilaat olivat vapauttaneet hänet.
 Guaidó ja Lopez esiintyivät pääkaupungin Caracasin lähellä sijaitsevan ilmavoimien La Carlota -tukikohdan ulkopuolella vierellään asepukuisia miehiä ja yksi panssariauto.
 Guaidó kertoi käyvänsä keskusteluja asevoimien yksiköiden kanssa, jotta ne lähtisivät liikkeelle. Hän kertoo saavansa tukea "rohkeilta sotilailta".
 Mielenosoittajia Francisco de Miranda Avenuella Caracasissa.  Rayner Pena / EPA
 Guaidón tiedotustilaisuuden aikana alueelle ammuttiin kyynelkaasua. Televisiokuvista nähtiin, kuinka ihmiset pakenivat paikalta yrittäen suojata kasvojaan kaasulta.
 Hallitus: Armeija on tukenamme
 Venezuelan puolustusministeri  Vladimir Padrino  kiistää, että armeijan yksiköitä olisi siirtynyt opposition tueksi. Kaikki armeijan yksiköt kertovat tilanteen olevan normaali, sanoo ministeri.
 Maan tiedotusministeriö kertoo, että pieni joukko "petturisotilaita" on yrittänyt vallankaappausta.
 Venezuelan parlamentin puhemies Juan Guaidó Rafael Hernández / AOP
 Padrino on varoittanut verenvuodatuksen vaarasta. Hän sanoi pitävänsä oppositiota vastuullisena kaikista väkivaltaisuuksista.
 Myöhemmin ulkoministeri  Jorge Arreaza  sanoi Reutersille, ettei Venezuelassa ole käynnissä sotilasvallankaappausta.
 Pääkaupunki Caracasissa sotilaat ovat käyttäneet kyynelkaasua mielenosoittajia vastaan ja ammuskelleet. Armeijan ajaneuvoja on myös ajanut väkijoukkoon, mutta toistaiseksi loukkaantuneista ei ole tarkempia tietoja.
 Mielenosoittajat ovat heitelleet kiviä ja polttopulloja. Kaduilla on ollut tuhansia ihmisiä.
 Venezuelan hallitus ja hallitseva sosialistipuolue on kutsunut kannattajiaan kaduille torjumaan vallankumousta.
 Venezuelaan on suunniteltu suuria hallituksen vastaisia mielenosoituksia huomiselle keskiviikolle.
 Venezuela on ollut taloudellisessa ja hallinnollisessa kaaoksessa talousromahduksen takia. Opposition mielestä maan sosialistihallitus ja presidentti  Nicolas Maduro  ovat syypäät kaaokseen.
 Illalla Suomen aikaa Yhdysvaltain kansallisen turvallisuuden neuvonantaja  John Bolton  arvioi, että rauhanomainen ratkaisu on Venezuelassa edelleen mahdollinen.

Venezuelan oppositiojohtaja kehottaa armeijaa ottamaan vallan – Caracasin kaduilla mielenosoittajat ja sotilaat ottaneet yhteen


Summary: Videolla esiintyvät Juuson lisäksi Tessu ja emokarhu Reetta sekä karhunpennut Ansa ja Tara.

Kuusamon suurpetokeskus on julkaissut videon, jossa keskuksen yrittäjä  Sulo Karjalainen  kertoo, miten tarhan karhut ovat heräilleet talviuniltaan.
 Karhut alkoivat pikkuhiljaa heräillä viime viikolla.
 Videolla esiintyvät Tessu-karhu ja Juuso-karhu, emokarhu Reetta sekä karhunpennut Ansa ja Tara.
 Juusolle maittavat talviunien jälkeen erityisesti hedelmät. Juuso käy myös polskimassa tarhan kylvyssä.
 Kuusamon suurpetokeskus on paikka, jossa pääsee tutustumaan Suomessa eläviin suurpetoihin. Karhujen lisäksi siellä asustelee kettuja ja ilveksiä.
 Lue myös:
 Karhut tunteva Sulo Karjalainen antaa vinkit karhun häätämiseen: "Niille pitää antaa pihoilta kovat lähdöt"
 Ylen Elävä Arkisto: Karhuemo Sulo Karjalainen

Video: Kuusamon karhut heräsivät talviunilta – Juusolle maittoivat hedelmät ja kylpy


Summary: Mantan lakittivat tänä vuonna Aalto-yliopiston opiskelijat.

Yle seurasi vapun viettoa Helsingin Kauppatorilla, jonne kerääntyi vappuaattona suuri joukko ihmisiä. Vappuhulinointi huipentui perinteiseen Mantan lakitukseen kello 18.
 Tänä vuonna Mantan lakittivat Aalto-yliopiston opiskelijat. Opiskelijat saapuivat Kauppatorille vappukulkueessa.
 Helsingin poliisista kerrottiin Ylelle tiistai-iltana, että merkittäviä järjestyshäiriötä ei ollut havaittu. Poliisin mukaan väkeä oli liikkeellä runsaasti, mutta tarkkaa määrää se ei osannut arvioida.
 Aalto-yliopiston ylioppilaskunnassa oli valmistauduttu tulevaan Mantan lakitukseen pitkään. Tapahtumaa alettiin valmistella ylioppilaskunnassa jo viime vuoden puolella, sanoi puheenjohtaja  Tapio Hautamäki .
 – Kyllä siitä tulee loistokas ylioppilaiden ja aaltolaisten juhla. Itseänikin vähän jännittää, Hautamäki arvioi.
 Mantaa oli lakittamassa tänä vappuna valjaissa 16 henkeä. Lisäksi toiset 16 henkeä oli pesemässä patsasta. Nimettyjen vastuuhenkilöiden lisäksi taustajoukuissa oli iso määrä vapaaehtoisia.
 Lue lisää:
 Edith Kankkusella on yllään haalarin sijaan vapputakki – niin kuin monella muullakin Otaniemeen muuttaneella taideopiskelijalla

Vappujuhlinta huipentui Helsingin Kauppatorilla perinteiseen Mantan lakitukseen – Yle seurasi paikan päällä


Summary: Viime vuoden lopulla merkkisillien valmistus siirrettiin Puolaan. Uudessakaupungissa aloitettiin suomalaisvalmistus uudelleen.

Suomen ainoalla sillitehtaalla Uudessakaupungissa valmistaudutaan kovalla kiireellä kesäsesonkiin. Uudenkaupungin kalasatamassa sijaitsevissa tuotantotiloissa häärii kymmenkunta työntekijää. Vikkelät sormet purkittavat silliä käsin.
 Suomen Sillikonttori aloitti sillinvalmistuksen Suomessa uudelleen noin kuukausi sitten. Yrityksen perustaja  Matti Ruuska  sai idean uudesta aluevaltauksesta, kun kilpailija siirsi sillinvalmistuksen Puolaan.
 – Tämä meidän tapamme valmistaa silliä on perinteinen tapa Suomessa. Silliä kypsytetään tynnyrissä useamman kuukauden ajan, mielummin jopa vuoden ajan. Sen jälkeen se fileoidaan, paloitellaan haarukkapaloiksi ja pakataan palat kauniisti järjestykseen lasipurkkiin, kertoo Ruuska.
 Sillikonttrorin perustaja Matti Ruuska näyttää, mistä erottaa käsin tehdyn sillipalojen sijoittelun. Palat ovat pystyssä purkin kylkiä vasten. Koneladonnassa ne ovat sekaisin purkissa.  Minna Rosvall / Yle
 Ruuska on työskennellyt sillinjalostuksen parissa neljäkymmentä vuotta. Aiemmin hän toimi muun muassa Rymättylässä, joka oli vuosikymmeniä maan sillikeskus.
 Suomalaiset syövät silliä kesällä ja jouluna
 Suomalaiset syövät silliä erityisesti kesäisin. Matti Ruuskan mukaan suomalainen syö kilon silliä vuodessa ja puolet siitä kesäisin. Toinen sesonki on joulu, mutta suurkeittiöt käyttävät myös paljon silliä. Esimerkiksi ruotsinlaivoilla on laajat sillivalikoimat. Ruuska vinkkaa, että sillillä on paljon terveysvaikutuksia.
 – Uskon, että terveysbuumi tuo lisää innostusta. Silli on rasvainen, valtameren kala ja rasvapitoisuus on yli 20 prosenttia. Voidaan ottaa omega kolmoset luontaisesti sillistä eikä pillerin muodossa, pohtii Ruuska.
 Työntekijät latovat sillinpaloja lasipurkkiin käsin. Minna Rosvall / Yle
 Ruuska kannustaa myös kokeilemaan uusia reseptejä, joita netti on pullollaan. Silliä käytetään muun muassa sushissa ja parsan kanssa.
 Miksi silliä syödään vappuna? Sitä Ruuska ei osaa arvioida. Ehkä syynä on tapa ja saattavathan jotkut käyttää silliä krapulalääkkeenä.
 Silliperinne pitää pintansa
 Rymättylä oli Suomen sillin kalastuksen ja jalostuksen keskus jo 1940-luvun lopulla. Oma Saukko-laivasto kalasti vuoteen 1977 asti, eli siihen asti kuin suomalainen sillinkalastus päättyi. Noin puolet Suomessa käytetystä sillistä tuotiin ulkomailta ja puolet kalastettiin itse.
 Edelleen Rymättylässä järjestetään kesäisin tapahtuma sillin ja uuden perunan kunniaksi, vaikka sillilaiva ei enää saavukaan satamaan.  Vuonna 2014 sillitehdas lopetti toimintansa Rymättylässä . Silliperinteestä kertoo Rymättylässä toimiva  silliperinnekeskus Dikseli.
 Suomen Sillikonttori perustettiin neljä vuotta sitten. Uudenkaupungin sillitehdas työllistää vakituisesti 12 henkeä. Yritys tuo raaka-aineensa Norjasta tai Islannista.

Suomen ainoa sillitehdas purkittaa vauhdilla kohti sesonkia – perinteinen valmistustapa teki paluun


Summary: Ilmaston lämpenemisen vaikutuksesta lintulajit leviävät kohti pohjoista kahden kilometrin vuosivauhdilla.

Keväisin sankka joukko lintuharrastajia rynnistää Ivalon Mellanaavalle pohjoisimpaan Suomeen. Heitä ei pysäytä edes alueella olevat lannan tuoksuiset multakasat, sillä Mellanaavan suo on yksi Suomen tunnetuimpia lintujen bongauspaikkoja.
 Juhani Honkola  on lähes 40 vuotta tarkkaillut lintuja. Hän on pannut merkille, että linnut tulevat vuosi vuodelta aiemmin Ivaloon. Varhainen kevät houkuttelee linnut muuttopuuhiin.
 – Nyt kevät on ollut aika erikoinen, kun se tuli tavallaan liian aikaisin. Ehkä tämä on normaalia nykypäivänä, pohtii Honkola.
 Lintuharrastaja Juhani Honkola Ivalon Mellanaavalla. Anneli Lappalainen / Yle
 Lintulajien levinneisyys siirtyy noin kahden kilometrin vuosivauhtia
 Muuttolintujen matkaan vaikuttaa esimerkiksi se, kuinka kaukana lintu talvehtii, kuinka lämmin kevät on ja millaiset tuulet puhaltavat.
 Ensisijaisesti kuitenkin kalenteri eli käytännössä päivän pituus viestittää linnulle, koska on oikea aika lähteä muuttomatkalle, kertoo BirdLife Suomen suojeluasiantuntija  Tero Toivanen . Esimerkiksi Afrikassa talvehtivat kirjosiepot lähtevät tiettyyn aikaan Afrikasta liikkeelle ja ovat Suomessa silloin, kun on hyvä aika aloittaa pesintä.
 – Sääolosuhteet vaikuttavat erityisen paljon alkukevään muuttajilla, jotka talvehtivat lähellä Suomea. Nämä linnut lähtevät lämpimien virtausten mukana katsomaan, minkälainen keli on täälläpäin, lisää Toivanen.
 Ilmaston lämpenemisen vaikutuksesta linnut levittäytyvät pohjoista kohti ja pohjoisen lajit puolestaan vähenevät levinneisyysalueensa eteläisistä osista.
 – Tutkimusten mukaan lintulajien levinneisyys liikkuu noin kahden kilometrin vuosivauhtia.
 BirdLife Suomen suojeluasiantuntija Tero Toivanen. BirdLife Suomi
 Toivanen jatkaa, että on vaikea sanoa, mihin muuttolintulajeihin ilmastonmuutos on pohjoisessa eniten vaikuttanut. Esimerkkinä hän mainitsee tunturien pesimälajistoon kuuluvat linnut ja palsasoiden linnut, jotka eivät voi Suomessa vetäytyä enää pohjoisemmaksi tai ainakaan kylmempiin olosuhteisiin. Esimerkiksi pulmunen ja suokukko ovat tällaisia lajeja.
 – Suomen uhanalaisimmista lintulajeista esimerkiksi tunturikiuru on sellainen laji, joka on nyt koko Suomesta aivan sukupuuton partaalla. Pesintöjä ei ole varmistettu vuosikausiin.
 Mellanaavan lannan katkuinen suoalue tarjosi viikko sitten parastaan, kun lintuharrastaja Juhani Honkola tähyili kaukoputkella merikotkan, metsähanhia, kapustarinnan ja kevään ensimmäisen pajusirkun. Reilun kilometrin päässä metsän reunalla tepasteli kolmesta neljään kurkea.

Varhainen kevät aikaistaa lintujen muuton – lintuharrastaja: "Ehkä tämä on normaalia nykypäivänä"


Summary: Palo sytytettiin ullakkotiloista.

Sisä-Suomen poliisi on saanut valmiiksi maaliskuussa 2018 tapahtuneen kerrostalopalon tutkinnan. Tulipalo sai valtakunnallista huomiota.
 Tutkinnan aikana selvisi, että tulipalo sytytettiin 20. maaliskuuta 2018 noin kello 05.15 aikaan Tuomiokirkonkatu 23:n kerrostalon ullakkotiloissa Tampereella.
 Tutkinnanjohtaja  Joni Länsipuro  kertoo, että epäilty oli talon asukas. Alle kolmikymppinen mies ei asunut kerrostalossa poliisin mukaan enää tulipalon jälkeen. Länsipuron mukaan talosta on muuttanut paljon porukkaa pois.
 Epäilty oli poliisin mukaan ollut ullakolla aamuyöllä. Poliisin mukaan syy tähän tulee ilmi oikeudessa, jos tulee.
 Pelastuslaitos hälytettiin paikalle heti tulipalon sytyttyä.
 Palo tuhosi ullakkotilat kauttaaltaan. Teosta on epäiltynä yksi henkilö. Epäilty ei ole ollut vangittuna, vaan hän odottaa oikeudenkäyntiä vapaalla jalalla.
 Tapahtumaa tutkittiin törkeänä tuhotyönä. Asia siirtyy syyttäjälle.
 Tulipalon lopullisia taloudellisia vahinkoja ei vielä poliisin tiedon mukaan tiedetä. Rakennustyöt ovat Länsipuron käsityksen mukaan vielä osittain kesken.
 Lue lisää:
 Poliisi epäilee törkeää tuhotyötä – Kerrostalon tulipalo sammutettu Tampereen keskustassa
 Video: Kerrostalon sammutus jatkuu kiivaana Tampereen keskustassa – 15 ihmistä evakuoitu

Uutta tietoa huomiota saaneesta kerrostalopalosta  Tampereella: Epäilty oli talon asukas


Summary: Virastojen vieraskielisiä nimiä on ihmetelty ja vieroksuttu julkisessa keskustelussa.

Liikenne- ja viestintäministeriö on toimittanut eduskunnan oikeusasiamiehelle vastineensa valituksista, jotka koskevat sen alaisten liikennetoimijoiden nimien laillisuutta.
 Vuodenvaihteessa toimintansa aloittivat muun muassa liikenteenohjauskonserni Traffic Management Finland Group, johon kuuluu emoyhtiö Traffic Management Finland Oy.
 Lisäksi sillä on tytäryhtiöitä kuten tieliikenteen ohjauksesta ja hallinnasta vastaava Intelligent Traffic Management Finland Oy ja rautatieliikenteen ohjauksesta ja hallinnasta vastaava Finrail Oy sekä lennonjohtopalveluista vastaava Air Navigation Services Finland Oy.
 Eduskunnan oikeusasiamies on saanut kanteluja Traficom ja Traffic Management Finland -nimistä. Kantelijat viittaavat kieli- ja hallintolakeihin, joissa muun muassa vaaditaan selkeää ja ymmärrettävää kieltä. Heidän mielestään vieraskieliset nimet tuottavat ymmärtämisvaikeuksia ainakin osalle kansalaisista.
 Myös Väyläviraston käyttämästä nimestä Väylä on valitettu.
 Uusia, pelkästään englanninkielisiä nimiä on arvosteltu muun muassa  Kotimaisten kielten keskuksesta.  Sen mielestä valtionyhtiöt toimivat ensisijaisesti omaa maata ja omia kansalaisia varten.
 – Suomalaisten olisi helpompi hahmottaa yhteiskuntaa ja eri toimijoita, jos valtionyhtiöiden nimet olisivat selkeitä ja erottuisivat yritysnimistä. Nyt ei aina voi tietää, mistä on kyse, sanoi erityisasiantuntija  Ulla Onkamo  STT:n haastattelussa tammikuussa.
 Esimerkkinä hyvästä virastonimestä Onkamo mainitsi Maanmittauslaitoksen.
 Ministeriö torjuu arvostelun
 Liikenne- ja viestintäministeriön oikeusasiamiehelle toimittamassa vastauksessa todetaan nimien täyttävän kaikki kielilain ja hyvän hallinnon vaatimukset.
 Väyläviraston oheisnimi Väylä ei ministeriön mielestä syrjäytä oleellisessa yleisölle tarkoitetussa viestinnässä viraston varsinaista nimeä. Lyhyemmän kutsumanimen käyttäminen on nykypäivää muillakin aloilla, ministeriö perustelee.
 Traffic Management Finland Oy taas on valtionyhtiön nimi, eikä niillä ole samanlaisia oikeudellisesti velvoittavia kriteerejä kuin viranomaisten nimillä. Nimestä on päättänyt Traffic Management Finlandin yhtiökokous, ministeriö toteaa vastauksessaan.
 Nimeä suunniteltaessa on LVM:n mukaan otettu huomioon, että nimen täytyy istua suomalaiseen yhteiskuntaan, olla moderni, helposti käytettävä, oikeakielinen ja vielä toimia kansanvälisesti. Myös lainsäädännön vaatimukset on otettu huomioon.
 Ministeriö painottaa myös, että yhtiön nimeä valittaessa haluttiin ottaa huomioon sen asiakaskunta ja se, että kahdella vastaavalla yhtiöllä on jo valmiiksi englanninkieliset nimet: Air Navigation Services Finland Oy ja Finrail Oy.
 Lisäksi kotimaahan suunnatussa viestinnässä käytetään yhtiöiden toimipisteiden nimiä, kuten tieliikennekeskus, meriliikennekeskus ja rataliikennekeskus, ministeriö vakuuttaa.

Ministeriö puolustaa vieraskielisiä nimiä: "Traffic Management Finland Oy täyttää lain ja hallinnon vaatimukset"


Summary: Venäjällä pohditaan, kuka on vastuussa saasteesta, joka pysäytti neljänneksen maan öljynviennistä.

Venäläisen Druzhba-öljyputken kunnostus on päässyt käyntiin. Venäjän energiaministeriön mukaan puhdasta öljyä alkaa tulla Valko-Venäjän Mozyrin jalostamolle viikonlopun aikana.
 Putki on ollut suljettuna viime viikosta lähtien, kun öljystä löytyi runsain määrin haitallista klooria.
 Toukokuun 10. päivän tienoilla putken arvioidaan toimivan 60 – 65 prosentin teholla, kertoo Valko-Venäjän valtiollinen uutistoimisto Belta. Toistaiseksi öljyn virtaus on seis Valko-Venäjältä Puolaan ja Saksaan suuntautuvassa Druzhba-putken pohjoisessa haarassa.
 Venäjän öljymysteeri laajenee – toinenkin Eurooppaan johtava öljyputki jouduttiin sulkemaan
 Öljyputken saaminen täyteen toimintakuntoon vie kuitenkin jopa puoli vuotta, sanoo Valko-Venäjällä putkea ylläpitävä Belneftekhim-yhtiö.
 Putkesta on poistettava valtava määrä kloorin saastuttamaa raakaöljyä. Sitä arvioidaan olevan putken Venäjän, Valko-Venäjän, Ukrainan ja Puolan alueilla kulkevissa osissa jopa viisi miljoonaa tonnia.
 Valko-Venäjällä käyttökelvotonta öljyä on 120 000 tonnia ja se on määrä varastoida Mozyrin jalostamon tankkeihin.
 Druzhba-öljyputkien kartta Ilkka Kemppinen / Yle
 Venäjällä selvitellään, mistä ylimääräinen kloori putkeen aikanaan päätyi. Venäläisten tiedotusvälineiden mukaan epäily kohdistuu neljään pieneen tuotantoyhtiöön. Vastuu heikkolaatuisen öljyn päätymisestä vientiin ja ulkomaisille jalostamoille kuuluu kuitenkin putkiyhtiö Transneftille.
 Druzhba-putki voi enimmillään kuljettaa kahden haaransa kautta ulkomaille yli miljoona barrelia öljyä päivässä. Tämä on noin neljännes maan koko öljynviennistä, jonka suuruus on neljä miljoonaa barrelia päivässä.

Venäjän saastuneen öljyputken puhdistus kestää kuukausia


Summary: SDP:n Antti Rinne haluaa välttää kokoomusjohtaja Jyrki Kataisen virheet vuoden 2011 vaalien jälkeen, politiikan toimittaja Pekka Kinnunen arvioi.

Hallitustunnustelija  Antti Rinteen  (sd.) mukaan hallituspohjan pitäisi olla selvillä 8. toukokuuta. Rinne tarvitsee enemmistöhallitukseen mukaan kokoomuksen, keskustan tai perussuomalaiset. Hallitustunnusteluissa keskeinen kysymys on, miten puolueiden erilaiset vero- ja talouslinjat voidaan yhdistää.
 Talouskysymyksiä on väistelty, koska niissä joudutaan tekemään kompromisseja hallitusneuvotteluissa.
 Varjonyrkkeilyä talouspolitiikan suunnasta
 Kokoomuksen, keskustan, vihreiden ja RKP:n johtajat ehtivät jo kummastella talousasioiden puuttumista hallitustunnustelija Rinteen kysymyspatteristosta.
 Keskustan puheenjohtajan paikalta syyskuussa väistyvä  Juha Sipilä  linjasi, että on vaikea ottaa kantaa panostuksiin, kun niiden rahoitus on piilossa.
 Hallitustunnustelija Rinne heitti pallon takaisin toteamalla, että hän oli yllättynyt siitä, kuinka heiveröisiksi puolueiden talousvastaukset jäivät.
 Tosiasia on, että Rinne ei halunnut katkaista hallitustunnusteluja heti alussa kaikkien tiedossa oleviin vastakohtaisuuksiin.
 Varjonyrkkeilyä talouspolitiikan suunnasta jatketaan vapun jälkeen, kun Rinne yrittää ennen hallituspohjapäätöstä saada edes jotain takeita tulevan hallituskumppanin joustavuudesta.
 Vaatimus muutoksesta toi vaalivoiton
 Sipilän hallituksessa keskusta, kokoomus ja hallituskauden alussa vielä  Timo Soinin  johtamat perussuomalaiset sitoutuivat julkisen talouden tasapainottamiseen veroastetta nostamatta. Se tarkoitti julkisten menojen reipasta leikkaamista.
 Oppositiossa erityisesti SDP, vihreät ja vasemmistoliitto haastoivat voimakkaasti Sipilän hallituksen talouslinjaa. Muutos oli kevään eduskuntavaalien avainsana.
 Sipilän hallitus onnistui nostamaan työllisyysasteen yli 72 prosentin ja julkisen talouden tasapainokin näkyi jo horisontissa. Politiikan keinot saivat kuitenkin vaaleissa äänestäjien tuomion, vaikka hallituksen kokoomuksen näköinen politiikka pelastikin kokoomuksen tuloksen.
 Kokoomukselle hampaan koloon jäi kuitenkin se, että kokoomusjohtaja  Petteri Orpo  hukkasi kuntavaalien kärkisijan jälkeen suoran polun pääministerin paikalle.
 SDP ja kokoomus talouspolitiikan vastakohdat
 Hallitustunnustelija Antti Rinne on linjannut talouspolitiikkaa niin, että tulevaisuusinvestointeja on tehtävä, vaikka niiden rahoitukseen tarvittaisiin lisää velkaa.
 Verotuksessa Rinne ja SDP ovat tilkitsemässä veropohjan aukkoja ja peruuttamassa Sipilän hallituksen yrittäjävähennystä, ja yritykset ovat olleet huolissaan verotuksensa kiristymisestä.
 Talous- ja verokysymyksissä SDP:n vasenta laitaa edustavan Rinteen on vaikea löytää linjalleen kumppania kokoomuksesta. Petteri Orpo ja kumppanit tietävät, että kokoomuksella on hallitustunnusteluissa paljon pelissä.
 Hallitustunnustelijana Rinteen pelimerkit ovat vähissä. Keskusta on rökäletappion jälkeen kanveesissa ja  Jussi Halla-ahon  perussuomalaiset sulkee ovea hallitusyhteistyöltä ilmasto- ja maahanmuuttolinjauksillaan.
 Sinipunahallitusten onnistumiset ja epäonnistumiset
 SDP ja kokoomus löysivät yhteisen sävelen talouspolitiikasta  Paavo Lipposen  (sd.) kahden hallituksen vuosina 1995–2003.
 Lipposen ensimmäisen hallituksen valtiovarainministerinä aloitti jo  Esko Ahon  (kesk.) hallituksessa ammattiyhdistysliikettä ja vasemmistoa kauhistuttanut  Iiro Viinanen  (kok.), mutta pian Lipposen varsinaiseksi työpariksi ja valtiovarainministeriksi tuli silloinen kokoomusjohtaja  Sauli Niinistö .
 Lipposen ja kokoomuksen yhteistyön sujumisen takasi se, että Lipponen harjoitti niin oikeistolaista talouspolitiikkaa, että SDP:n vasemmistoa puistatti.  Erkki Tuomiojan  (sd.) päiväkirjat vuosilta 1998–2000 paljastavat, että myös Antti Rinne oli silloin vetämässä mattoa Lipposen jalkojen alta.
 Kokoomuksen oli vuoro taipua, kun kokoomusjohtaja  Jyrki Katainen  joutui kevään 2011 mutkikkaiden hallitusneuvottelujen jälkeen antamaan periksi SDP:n talouslinjalle.
 Kataisen ja  Alexander Stubbin  (kok.) hallitusten oli tarkoitus tasapainottaa julkista taloutta yhtä paljon veronkorotuksilla ja menojen leikkauksilla, mutta Stubbin hallituksen sekasortoisissa loppuvaiheissa osa säästöpäätöksistä kaatui.
 Säätytalolle ei kannata palata toistamaan kahdeksan vuoden takaisia virheitä.
 Säätytalon ovet paukkuivat, kun silloinen vaalivoittaja Jyrki Katainen heitti SDP:n ja vasemmistoliiton ulos hallitusneuvotteluista ja joutui myöhemmin kutsumaan samat puolueet takaisin ainoana vaihtoehtona enemmistöhallituksen muodostamiselle.
 SDP ja Rinne tekevät parhaansa, että katumiskierrosta ei tällä kertaa tarvitse tehdä.

Analyysi: Rinne ajaa puolueita ulos poteroistaan – puolueet eivät tingi vielä mistään


Summary: Turvallisuudesta tulee huolehtimaan Lapin poliilaitoksen lisäksi joukkoja neljästä muusta poliisilaitoksesta

Toukokuun toisen viikon tiistaina Rovaniemi on Arktisen alueen huomion kohteena, koska kaupungissa ovat paikalla pohjoisen pallonpuoliskon kaikkien kahdeksan arktisen valtion ulkoministerit delegaatioineen.
 Viikon aikana järjestetään kuuden kokouksen sarja, joista tärkein on Arktisen neuvoston ulkoministerikokous 7. toukokuuta. Kokoukseen osallistuvat arktisten valtioiden rinnalla kuusi arktisen alueen alkuperäiskansoja edustavaa järjestöä.
 Arktikum on yksi Rovaniemen huippuviikon kokouspaikoista. Raimo Torikka / Yle
 Ulkoministeriön arktisen tiimin tiedottajan  Martti Ruokolaisen  mukaan tärkeimpään ulkoministeriön järjestämään kansainväliseen kokoukseen valmistautuminen aloitettiin hyvissä ajoin.
 – Neljä vuotta sitten pidettiin ensimmäinen kokous ja kolme vuotta sitten varattiin hotellit. Kaksi vuotta sitten aloitettiin yksityiskohtien hiominen. Eli tässä on tehty töitä jo pidemmän aikaa.
 Rovaniemellä valmistautuminen isäntäkomitean hoidossa
 Arktisen neuvoston kokousten vastuullinen järjestestäjä on ulkoministeriö. Rovaniemellä järjestelyistä on vastannut Arctic Council Host -komitea, jossa mukana ovat UM, Visit Rovaniemi, House of Lapland, Arktinen keskus ja Rovaniemen kaupunki.
 – Me ollaan autettu koko Suomen Arktisen neuvoston kahden vuoden puheenjohtajuuskauden ajan eri kokousten järjestelyissä. Kokoonnuttiin ensimmäisen kerran oikeastaan jo vuosi ennen kuin tämä puheenjohtajuuskausi alkoi, kertoo Arktisen keskuksen projektikoordinaattori  Anne Raja-Hanhela .
 Arktisen keskuksen projektikoordinaattori Anne Raja-Hanhela ja ulkoministeriön arktisen tiimin tiedottaja Martti Ruokolainen Arktikumissa. Raimo Torikka / Yle
 Arktisen neuvostoon liittyviä kokouksia on järjestetty eri puolella Lappia Suomen puheenjohtajuuskauden aikana.
 – Ollaan oltu tosi iloisia siitä, että ulkoministeriö on halunnut tuoda kokouksia Rovaniemen lisäksi myös muualle Lappiin. Ollaan saatu suunnitella kokouksia hyvin läheisessä yhteistyössä ja järjestää erilaisia oheisohjelmia sekä näyttää Lapin parhaita puolia ja meidän osaamista, kiittelee Anne Raja-Hanhela.
 Suurvalloista tulevat vieraat vaativat korkeaa turvallisuustasoa
 Ulkoministeriön arktisen tiimin tiedottajan Martti Ruokolaisen mukaan suurvallat Yhdysvallat ja Venäjä ovat vahvistaneet, että kummankin maan ulkoministerit saapuvat paikalle.
 Mike Pompeon ,  Sergei Lavrovin  sekä muiden arktisten maiden ulkoministereiden turvallisuutta Rovaniemelle tulee turvaamaan Lapin poliilaitoksen lisäksi joukkoja neljästä muusta poliisilaitoksesta.
 Rovaniemen Lappi-Areenalla järjestetään Arktisen neuvoston ulkoministerikokous toukokuussa. Raimo Torikka / Yle
 Lisäksi Säteilyturvakeskus varmistaa, ettei kokouspaikoilla ole mitään vaarallisia säteilylähteitä.
 – Kun otetaan huomioon turvajärjestelyt, kuljetukset, kokousavustajat ja muut ihmiset sekä avustava henkilökunta, kokousta on tekemässä noin 300 ihmistä, kertoo Ruokolainen.
 Paikat lopullisesti kuntoon vasta Vapun jälkeen
 Arktisen neuvoston ulkoministerikokous on vaatinut paljon valmisteluja ja vaatiii yhä, koska kokouspaikkoja päästään rakentamaan vasta Vapun jälkeen.
 Jääkiekkohalli Lappi-Areena somistetaan täysin uuteen uskoon, jotta kokousvieraat eivät tuntisi olevansa tavallisessa kiekkohallissa.
 – Tämä tulee olemaan täysin erilainen paikka, eikä sitä tunnista jääkiekkohalliksi ollenkaan, kertoo Rovaniemellä kokouspaikoista ja niiden viimeistelyihin perehtynyt Visit Rovaniemen kokouspäällikkö  Juhani Sallanmaa .
 Kokous kiinnostaa myös Suomen ulkopuolella
 Kaikkiaan kokoukseen tulee noin 300 vierasta eri maiden delegaatioissa sekä alkuperäiskansojen edustajina.
 Suurvaltojen ulkoministereiden tapaaminen kiinnostaa myös lehdistöä. Ulkoministeriön arktisen tiimin tiedottajan Martti Ruokolaisen mukaan Rovaniemellle on tulossa eri medioiden henkilökuntaa noin 150 ihmisen verran. Heitä tulee niin Suomesta kuin ulkomailtakin.
 Visit Rovaniemen kokouspäällikkö Juhani Sallanmaa Lappi-Areenalla. Jarmo Honkanen / Yle
 Pääkokouksen lisäksi Rovaniemellä pidetään maanantaina 6. toukokuuta Arktinen ilmastokokous. 8-9. toukokuuta on Arktisen alueen ilmastofoorumi.
 Keskiviikkona järjestetään Arktisen talousneuvoston kokous. Samana päivänä myös järjestetään arktisen alueen pormestareiden ja kaupunginjohtajien tapaaminen.
 Kokousviikko päättyy 9-10.5 järjestettävään Arctic Business Forumiin johon on tulossa noin 150 osallistujaa.
 Kommentointi sulkeutuu 30.4. kello 22.

Vuoden tärkeimmän kansainvälisen huippukokouksen järjestelyjä tehty jo vuosia – Arktisten valtioiden ulkoministerit kerääntyvät Rovaniemelle


Summary: Belgialainen Zeebruggen satama on monelle viimeinen etappi matkalla kohti Britanniaa. Siellä elämä ilman henkilöpapereita on helpompaa kuin manner-Euroopassa.

Algerialainen nuori mies katselee suomalaistoimittajaa epäilevästi zeebruggelaisen kirkon pappilassa, eikä halua alkuun kertoa itsestään mitään. Hän on tullut paikalle syömään keittoa, jota isä  Fernand  tarjoaa joka maanantai kaupungin paperittomille siirtolaisille, ei antamaan haastatteluita.
 Epäluulo johtuu siitä, että miehen toiminta on periaatteessa laitonta. Hän on Belgiassa ilman oleskelulupaa. Iltaisin hän yrittää soluttautua Zeebruggen satamassa rekan kyytiin, ja sitä kautta kohti Britanniaa.
 Pitkällisen taivuttelun jälkeen mies suostuu kuitenkin haastatteluun, tosin nimettömästi.
 – Englantiin töihin pääsemisen eteen kannattaa vaarantaa henkensä. Kaikki muut Euroopan maat tekevät työnteosta hyvin vaikeaa, mies sanoo.
 Algerialainen valottaa kysymystä, jota on manner-Euroopassa ihmetelty vuosia. Miksi tuhannet siirtolaiset haluavat yrittää henkensä kaupalla Englannin kanaalin yli juuri Britanniaan, jonka elintaso ja työllisyystilanne eivät ole mainittavasti Saksaa tai Ranskaa parempia?
 Miehen mukaan taustalla on brittien väljä suhtautuminen henkilöpapereihin. Britannia on ainoa EU-maa, jossa ei ole käytössä henkilöllisyystodistuksia.
 – Siellä voi tehdä työtä ilman papereita. Siellä meidät nähdään ihmisinä. Kaikki muut maat näkevät meidät vain papereina, mies kertoo.
 Algerialainen suuntaa Britanniaan huolimatta siitä, että hän ei kertomansa mukaan tunne sieltä ketään. Hän on kuitenkin kuullut monista nuorista miehistä, jotka ovat päässeet Kanaalin yli, löytäneet töitä, perustaneet perheen ja tienanneet rahaa.
 Britanniaan pyrkivä paperiton algerialaismies (oik.) antoi tulkin kautta haastattelun, mutta ei suostunut kuvattavaksi. Jorne Van Damme / YLE
 Kovat sakot uhkaavat varustamoja
 Isä Fernand vahvistaa, että viimeisen viikon aikana ainakin 20–30 paperitonta siirtolaista on onnistunut keplottelemaan itsensä kanaalin ylittäville lautoille.
 Zeebrugge on vain yksi lukuisista satamista, joiden kautta paperittomat pyrkivät Britanniaan. Sen jälkeen kun Ranskan hallitus purki vuonna 2017 Calais'n kaupungin ison pakolaisleirin, paperittomat ryhtyivät hakemaan muita reittejä.
 Iso joukko tuli Belgiaan, mutta yrittäjiä löytyy useista muistakin satamista kanaalin rannalta.
 – Yritämme kaikin keinoin estää ihmisiä pääsemästä sataman alueelle. Sinne on lisätty piikkilankaa, aitoja ja yhä enemmän kameroita, jotta voimme seurata siirtolaisten liikkeitä, sanoo Zeebruggen emokunnan Bruggen pormestari  Dirk De fauw .
 Painetta ilmiön rajoittamiseen luovat laivanvarustamot. Pormestarin mukaan Britannian viranomaiset määräävät kovat sakot varustamolle, jonka laivasta on löytynyt paperittomia maahantulijoita. Tapaukset voivat käydä kalliiksi myös kuljetusyrittäjille, sillä jos tuoretavaraa kuten hedelmiä tai vihanneksia kuljettavasta rekasta löytyy salamatkustaja, koko lasti joudutaan tuhoamaan.
 Ihmissalakuljettajat hyötyvät paperittomista
 Zeebruggessa siirtolaisilmiö on aiheuttanut pikkurikollisuutta. Britanniaan pyrkijät ovat esimerkiksi hakeneet yösijaa murtautumalla tyhjillään oleviin asuntoihin tai hiekkarantojen rantamökkeihin.
 Bruggen ja samalla Zeebruggen pormestari Dirk De fauw. Jorne Van Damme / YLE
 Tästä huolimatta viime syksynä virassaan aloittanut Dirk De fauw on ottanut edeltäjäänsä pehmeämmän linjan suhteessa paperittomiin. Aiemmin poliisi saattoi pidättää paperittomia suoraan kadulta, nyt ratsioita tehdään vähemmän.
 – Yritämme sallia, että heitä kohdellaan inhimillisellä tavalla, emmekä toimi liian jyrkästi heidän suhteensa, De fauw sanoo.
 Esimerkiksi isä Fernandin ruuanjakelupiste saa toimia rauhassa poliisilta. Pormestarin mukaan todellisia rikollisia ovat ihmissalakuljettajat, jotka tuovat kanaalin yli pyrkijöitä Zeebruggeen, eivät niinkään paperittomat itse.
 Algerialaismiehen kertomuksesta ei selviä, onko hän hyödyntänyt salakuljettajien palveluita vai matkannut Belgiaan omatoimisesti Espanjan, Italian ja Ranskan kautta. Nyt edessä on kuitenkin pitkän matkan viimeinen etappi. Mies yrittää päästä kaverinsa kanssa satamaan ja ujuttautua piiloon rekan perävaunuun.
 – Pyrimme sinne yöllä. Siinä on kyllä vaaransa, mies sanoo.
 Hän on esimerkiksi kuullut yrittäjistä, jotka ovat menettäneet raajoja kylmyyden takia.
 – Yritämme joka ilta.
 Myytti Britanniasta elää vahvasti
 Satamaan pyrkivät siirtolaiset saavat usein vammoja, kuten piikkilanka-aidasta aiheutuvia haavoja. Niitä hoidetaan isä Fernandin pappilan yhteydessä toimivalla vapaaehtoisten lääkärien vastaanotolla.
 – Tämä on viimeinen etappi, ja kaikista vaarallisin, sanoo  Anne Dussaert  toimintaa koordinoivasta Caritas-järjestöstä.
 Hänen mukaansa Britanniaan pyrkivien joukossa on paljon esimerkiksi somalialaisia ja eritrealaisia, jotka voisivat saada turvapaikan myös Belgiasta, jos he vain hakisivat sitä.
 – Yritämme sanoa siirtolaisille, että turvapaikan hakeminen Ranskasta tai Belgiasta on sekin mahdollista. Meillä on sama Geneven sopimus koko Euroopassa, Dussaert sanoo.
 Anne Dussaert työskentelee Caritas-järjestössä, joka auttaa paperittomia siirtolaisia Zeebruggessa. Petri Raivio / Yle
 Mutta myytti Englantiin pääsemisestä elää hänen mukaansa vahvana. Samaan tapaan kuin syksyn 2015 pakolaiskriisin aikaan, vallalle on päässyt käsitys Britanniasta onnelana.
 – Nämä ihmiset ovat usein maksaneet paljon päästäkseen tänne, ja uskovat jatkavansa tästä helposti Britanniaan kuin johonkin luvattuun maahan. En usko sitä. Olen varma, että monet heistä päätyvät kurjuuteen Britanniassa, koska se ei ole mikään taivas, pormestari Dirk De fauw sanoo.
 Lue lisää:
 Viranomaiset pelastivat 43 siirtolaista Englannin kanaalista
 Britannian rannikkovartiosto pelasti 20 maahanpyrkijää Englannin kanaalista
 2 000 yritti päästä Britanniaan Eurotunnelin kautta maanantaiyönä

Paperittomat siirtolaiset haluavat Britanniaan töihin vaikka henkensä uhalla – "Siellä meidät nähdään ihmisinä"


Summary: Opiskelijat, aikuiset ja lapset opiskelijat ovat rientäneet vapun juhlintaan. Katso Suomen vappukuvat täältä.

Vappu viimeistään on karistanut talviväsymyksen suomalaisten harteilta. Tämän voi ainakin päätellä näiden kuvien perusteella, joita Ylen toimitukset eri puolilla Suomea ovat tänään vappuaattona ottaneet Suomen monesta kolkasta.
 Helsingissä  Havis Amanda -patsas sai perinteisesti valkolakkinsa, kun ylioppilaat lakittivat sen.
 Tradition mukaan ylioppilaat laittavat valkolakkinsa päihinsä vasta, kun patsas on lakitettu vappuaattoona klo 18.
 Jussi Nukari / Lehtikuva

 Tampereella  opiskelijat kokoontuivat opiskelijavalaan Frenckellin aukiolla Tampereella. Tapahtuma oli oikeastaan historiallinen, sillä kyseessä oli uuden yhdistyneen Tampereen yliopiston ensimmäinen yhteinen opiskelijavala.
 Tampereella kuoro viritti tunnelman duuriin. Marko Melto / Yle
 Oulussa  syntynyt runoilija ja akateemikko Frans Mikael Franzén sai patsaansa päälle valtaisan lakin. Patsas on sen verran korkealla, ettei sinne ihan noin vaan pääsekään. Ja onhan tuo nosturikin ihan komea.
 Franzén ei arvaakaan, mitä hänen selkänsä takana tapahtuu.  Timo Nykyri / Yle
 Kotkassa  insinööriopiskelijat lakittivat kaupungin keskustassa olevan fyysikko Aleksandr Popovin patsaan. Lakki ei olekaan valkoinen.....
 Popovin kehittämällä radiolähettimellä otettiin vuonna 1900 Suomen ensimmäinen meripelastukseen liittyvä radioyhteys välillä Kuutsalo-Suursaari. Pyry Sarkiola / Yle
 Joensuun  Kauppatorilla järjestettiin tänään kaikkien aikojen ensimmäiset torisitsit eli akateemiset pöytäjuhlat. Mitäpä muutakaan siellä tehtiinkään kuin syötiin, laulettiin ja pidettiin puheita.
 Kotitalous ja käsityötieteen opiskelijoiden ainejärjestö Kotexin järjesteämille sitseille osallistui Joensuun torilla noin 160 eri alojen opiskelijaa. Petri Lasheikki/Yle
 Hämeenlinnassa  on päätetty, että vapun juhlinta on hyvä ottaa haltuun jo työpäivän aikana. Teknologiayritys Ambientian service deskillä on jo kymmenen vuotta pukeuduttu railakkaasti vapun kunniaksi.
 Matti Jurvasen alter ego "Pupu" sai myös oman henkilökorttinsa. Lauri Rautavuori / Yle
 Mikkelin  Naisvuorella sijaitsee Vaeltaja-patsas, jonka ammattikorkeakoulun opiskelijat tänään lakittivat. sen äärellä on hyvä patsastella.
 Onneksi Suomeen on tehty patsaita, joita voi lakittaa.  Esa Huuhko / Yle
 Riihimäellä  insinööriopiskelijat näyttivät Riihimäellä, miten ihmispyramidi kootaan. Ei se helppoa ole, edes vappuna.
 Ihmispyramidi ei meinannut onnistua, mutta Riihimäen insinööriopiskelijoiden RINO ry:n uusi vappuperinne onnistui. He lakittivat tunnetun Lasinpuhaltaja-patsaan. Heidi Kononen / Yle
 Oulun  vappu ei ole mitään ilman Wesibussia. Se takaa nopean yhteyden bilepaikalta toiselle. Eikä biletys keskeydy hetkeksikään, sillä bussissa on bilehenkilöitä, jotka takaavat ilon myös matkan aikana.
 Bussi kuljettaa Oulussa opiskelijoita herkeämättä yliopistolta kaupunkiin ja takaisin.  Marko Väänänen/Yle
 Lappeenrannassa  yliopiston ylioppilaskunta on jo vuosien ajan lakittanut minilakilla kaupungin keskustassa olevan kurkipatsaan. Sen jälkeen housut kastuvat, kun uudet opiskelijat saavat kasteensa Lappeenrannan satamassa.
 Jäät lähtivät Saimaasta vasta muutama päivä sitten, joten vesi on takuuvarmasti kylmää. Mikko Savolainen / Yle
 Rovaniemellä  Lapin yliopiston opiskelijat kokoontuivat Lordi-aukiolla ja jatkoivat sieltä matkaa lakittamaan Jätkänpatsasta. Ja pitäähän vappuna ilmapalloja olla.
 Vielä tässä vaiheessa ylioppilaslakit olivat Rovaniemellä vielä siististi syrjässä. Matka lakitukseen Jätkänpatsaalle alkoi.  Antti Mikkola / Yle
 Lahtelaiset  opiskelijat kokoontuivat vappuaattona Pikku-Vesijärven puistoon. Ohjelmassa oli perinteinen fuksikaste ja piknikin viettoa, joten kaikilla oli oikein mukavaa.
 Lahtelainen versio ylioppilaslakista :) Tuija Veirto / Yle
 Turussa  alkoi vapun kunniaksi maistua myös jäätelö. Yhtenäinen pukeutuminen luo selvästikin tunnelmaa.
 Turun yliopiston poliittisen historian ja valtio-opin opiskelijat tulivat jäätelölle Lenin-patsaan viereen.  Minna Rosvall/Yle
 Kouvolassa  lakin sai Unto Seppänen. Eipä taida olla ihan normikokoinen hattu tuo, jonka Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun opiskelijakunta on Seppäselle loihtinut.
 Kouvolan teatterin edustalla tarvittiin tänään tikkaita.  Pyry Sarkiola / Yle
 Raumalla  opiskelijat kokoontuivat Rauman kanalin varrelle odottamaan suurta hetkeä, kun kanavassa kastetaan vuoden fuksi. Myöhemmin opiskelijat lakittivat Kanalin Helm -patsaan.
 Myös Raumalla aurinko helli vappuaaton kansaa.  Jari Pelkonen/Yle

Hulvaton vappuaatto menossa eri puolilla Suomea – näin housut kostuivat ja Matista tuli pupu


Summary: Liikennelääketieteen ja ajoterveyden arvioinnin opetus vaihtelee yliopistoissa eikä se ole missään yliopistossa kovin laajaa.

Lääkärien koulutus ammattikuljettajien ajoterveysasioihin nousi esille Kuopion bussiturman maanantaina julkistetussa tutkintaraportissa. Onnettomuustutkintakeskus  suositti muun muassa lääkäreiden koulutukseen nykyistä enemmän ajoterveyden perusteita.
 Yksi parannuskeino voisi olla erillinen ajoterveyspoliklinikka, joita on jo Suomessa muutamia, ainakin Helsingissä ja Turussa. Klinikoilla on esimerkiksi konsultaatiopisteitä valmiille lääkäreille.
 Tällaisen klinikan perustamista on pohdittu myös esimerkiksi Pohjois-Savossa Kuopiossa, jossa on Itä-Suomen yliopiston lääketieteen koulutusta. Poliklinikka voisi olla moniammatillinen ja keskeisiä aloja olisivat esimerkiksi neurologia, psykiatria, silmätaudit ja geriatria.
 Käytännössä ajoterveyspoliklinikalla olisi konsultoivat lääkärit eri avainaloilta. Itä-Suomen yliopiston lääketieteen koulutusohjelmavastaavan, professori  Jarmo Jääskeläisen  mukaan lääkäri voisi ohjata sinne kysymyksiä ja saisi vastauksia. Haastavimmissa tapauksissa potilas kutsuttaisiin käymään ajoterveyspoliklinikalla.
 Itä-Suomen yliopistossa ajoterveysopintoja on lääkärin peruskoulutuksessa 27 tuntia eli yksi opintopiste. Kaikkiaan kuusi vuotta kestävät lääkäriopinnot sisältävät 360 opintopistettä.
 Onnettomuustutkintakeskus selvitti jo viime syksynä Kuopion bussiturmaan liittyen miten ja kuinka paljon ajoterveysasioita opetaan lääkäriopiskelijoille Suomen yliopistoissa.
 Viidestä yliopistosta saatujen vastausten perusteella liikennelääketieteen ja ajoterveyden arvioinnin opetus vaihtelee yliopistoissa eikä opetus ole missään yliopistossa kovin laajaa. Tyypillisesti ajoterveyteen liittyvät asiat käsitellään eri tautiryhmien yhteydessä.
 Ajoterveysasioita on helpointa lisätä lääkäreiden täydennyskoulutukseen
 Itä-Suomen yliopistossa ei ole erillistä ajoterveyden tai liikennelääketieteen opintojaksoa vaan opinnot on sisällytetty muihin jaksoihin. Professori Jarmo Jääskeläinen kertoo, että lääketieteen koulutusohjelmaa mietitään jatkuvasti.
 Pieniä viilauksia voidaan tehdä joustavasti, mutta jonkin uuden opintojakson lisäämistä on mietittävä huolellisesti. Isompi lisäys jättäisi opetuksesta jotain muuta pois.
 – Ajoterveysopetuksen lisääminen vaatisi koko lääkärikoulutusohjelman tarkastelemista. Mahdollisen lisäyksen takia jotain muuta olisi pudottava koulutuksesta pois. Se on iso haaste, sillä lääkärikoulutuksessa on paljon muutakin tärkeää opetettavaa opiskelijoille, miettii Jääskeläinen.
 Jääskeläinen arvioi, että lääkäreiden täydennyskoulutuksessa ajoterveyskoulutuksen lisääminen on helpommin toteutettavissa ja asia nousee jatkossa varmasti keskusteluun.
 Kuopion turmabussia ajanut 67-vuotias kuljettaja oli käynyt lääkärintarkastuksessa vuonna 2016. Tutkintaraportin mukaan kuljettaja oli ilmoittanut lääkärille kaksi pitkäaikaissairautta.
 Tarkastuksen tehnyt lääkäri ilmoitti ajoterveyslausunnossaan, että hän ei tuntenut kuljettajan aiempaa terveydentilaa. Lääkärilausunnon mukaan kummallakaan pitkäaikaissairaudella ei ole olennaista vaikutusta kuljettajan ajokykyyn.
 Viime elokuussa Kuopion Kolmisopessa tapahtuneessa bussiturmassa menehtyi neljä ihmistä ja parikymmentä loukkaantui.

Kuopion bussiturman tutkijat moittivat lääkäreitä huonosta ajoterveystietämyksestä – asialle vihkiytyneitä klinikoita perustetaan ehkä lisää


Summary: SAS on antanut Norjassa lomautusvaroituksen yli 900 lentoemännälle ja stuertille.

SAS:n lentäjälakko alkaa vaikuttaa lentoyhtiön muihin ammattiryhmiin lomautuksina vapunpäivänä.
 – Lomautukset koskevat 930 matkustamotyöntekijää, sanoo SAS:n lehdistöpäällikkö  Knut Morten Johansen   norjalaiselle VG-lehdelle .
 Lomautukset koskevat tässä vaiheessa vain norjalaisia matkustamotyöntekijöitä, joiden lomauttamisen paikallinen lainsäädäntö sallii helpommin kuin Ruotsissa ja Tanskassa. Myös 70 lastaajaa on saanut lomautusvaroituksen.
 Lakon osapuolten neuvottelut katkesivat jälleen tiistaina puolilta päivin. Lentäjät vaativat parempaa palkkaa ja työoloja.
 Yhtiön skandinaaviset lentäjät olivat tiistaina viidettä päivää lakossa. Norjalainen halpalentoyhtiö Norwegian kertoi lisäävänsä 35 lentoa kolmen seuraavan päivän aikana lakosta aiheutuvan kysynnän lisääntymisen vuoksi.
 SAS peruu vapunpäivänä 504 lentoa. Peruutukset koskevat 47 000 lentomatkustajaa. Kaikkiaan yhtiö on perunut viime perjantaista alkaen jo 3 300 lentoa, joilla olisi matkustanut 327 000 matkustajaa.
 Peruutukset eivät koske SAS:n alihankkijoille ulkoistamia lentoja. Yhtiö on ulkoistanut esimerkiksi ATR-72-koneilla ja CRJ-900-koneilla lennettävän syöttöliikenteen CityJet- ja FlyBe-yhtiöiden operoimiksi.
 Esimerkiksi kaikki Suomen maakuntakentille SAS:n operoimat lennot ja monet Helsingin lennoista ovat näiden alihankkijoiden tuottamia ja ovat siksi lakon ulkopuolella.

SAS:n lentäjälakolle ei näy loppua – yhtiö alkaa lomauttaa matkustamohenkilökuntaa