Summary: Tunnistimet kertovat, miten paljon vanhus liikkuu kotonaan erityisesti öisin. Tällä halutaan taata turvallinen asuminen ja sopiva hoito.

Kokkolassa on alkanut kolmivuotinen hanke, jossa selvitetään liiketunnistimien ja ovianturien hyötyä muistisairaiden hoidossa.  Kokeilua on tehty jo pienimuotoisesti palvelutalossa , mutta nyt ensimmäiset tunnistimet on asennettu kotihoidossa olevien vanhusten asuntoihin.
 Samalla joudutaan ottamaan käyttöön uutta teknologiaa, sillä ikäihmisten kotona ei useinkaan ole verkkoyhteyttä. Tarkoitus on laajentaa tutkimus 40 kotiin, jotta tietoa saadaan kattavammin.
 Jokaiseen huoneeseen asennetaan liiketunnistin, lisäksi ulko-oveen tuleva magneettikytkin kertoo, milloin ovi on avattu. Näin kerätään tietoa siitä, kuinka asukas liikkuu vuorokauden eri aikoina – erityisesti yöaikaan, joka on yksin asuvalla kriittisintä aikaa.
 – Vielä kotona asuvilla muistisairaus on usein alkuvaiheessa. Jos yöt menevät hyvin, on paremmat mahdollisuudet pärjätä kotona. Ja tärkeää on, että pystyisi selviytymään tutussa ympäristössä mahdollisimman pitkään, sanoo tutkija  Jukka Määttälä  Yliopistokeskus Chydeniuksesta.
 Palvelutalossa tehdyn seurannan avulla pystyttiin jo varmistamaan muutaman osalta, että yksin asuminen on vielä turvallista. Yhdessä tapauksessa taas kävi ilmi, että asukas tarvitsee jo ympärivuorokautista hoivaa.
 Tiedosta hyötyä hoitohenkilökunnalle
 Vastaavia sovelluksia on käytössä ja testissä muuallakin, mutta Kokkolassa tutkimusta tehdään tiiviissä yhteistyössä hoitajien kanssa. Kertyvästä tiedosta rakentuu hoitajille näkymä siitä, miten vanhus pärjää kotona hoitokäyntien ulkopuolella.
 Saatava tieto voi tuoda esiin tarpeita muuttaa hoitotyön arkea tai toimintatapoja. Dataa on kuitenkin saatava riittävästi.
 Kyseessä ei ole ensisijaisesti hälytysjärjestelmä, joka hälyttäisi esimerkiksi muistisairaan ulko-oven avautuessa. Sellainenkin olisi kuitenkin teknisesti mahdollista.
 Liiketunnistimien avulla saadaan tietoa vanhuksen liikkeistä myös yöaikaan. Jo palvelutalossa tehdyssä seurannassa huomattiin muun muassa, että kesäisin yöt olivat rauhattomampia kuin talvella. Yliopistokeskus Chydenius
 Tarvittavaa teknologiaa on kehitetty Kokkolassa jo vuosia, ja tähtäimessä on sekä toimintavarma että edullinen systeemi. Esimerkiksi huoltoväli halutaan mahdollisimman pitkäksi, jotta kustannukset pysyvät maltillisina.
 Kehitystyötä tehdään yhdessä sosiaali- ja terveyspalveluyhtymä Soiten kanssa. Tutkija Jukka Määttälä sanoo, että tavoitteena on järjestelmä, johon on varaa.
 – Tätä on lähdetty rakentamaan kaikin tavoin niin, että työssä olisi järkeä. Ei tehdä jotain hienoa ja kallista, joka ei olisi realistinen ottaa käyttöön.
 Aiheesta voi keskustella 27.8. klo 22 saakka.
 Lue lisää:
 Tuore väitös: Vanhusten hoitajat tuskastuvat, kun työajasta menee liian iso osa tietokoneella – "Ohjelmat eivät pelaa yksiin"
 Vanhusten arkea ja aktiivisuutta mitataan monilla mittareilla – Miljoonasäästöjen esteenä laitteiden monenkirjavuus

Liiketunnistin voi paljastaa, pärjääkö muistisairas vanhus vielä kotona – Kokkola otti hoitajat mukaan kehitystyöhön


Summary: Epäilty mies tunnusti aikaisemmin poliisille sytyttäneensä Jehovan todistajien valtakunnansalin Pöytyän Yläneellä

Pöytyän Yläneellä Jehovan todistajien valtakunnansalin sytyttänyt mies on vangittu Varsinais-Suomen käräjäoikeudessa tiistaina epäiltynä törkeästä tuhotyöstä.
 Asian vahvistaa Ylelle Lounais-Suomen poliisilaitokselta tutkinnanjohtaja  Kristiina Kontio .
 Poliisi oli ottanut miehen jo aikaisemmin kiinni ja tiedotti viime lauantaina, että mies on tunnustanut sytyttäneensä tulipalon. Tulipalo tuhosi Jehovan todistajien valtakunnansalin varhain perjantaiaamuna.
 Mies on seurakunnan entinen jäsen, joka lähti seurakunnasta vuosia sitten.
 Lue lisää:
 Mies tunnusti sytyttäneensä Jehovan todistajien valtakunnansalin Yläneellä
 Viime yönä palanutta valtakunnansalia yritettiin polttaa jo viikonloppuna Pöytyällä – poliisi ottanut yhden kiinni, seurakuntalaiset apeina

Jehovan todistajien valtakunnansalin tuhopoltosta epäilty vangittu – tunnusti tuhopolton poliisille jo aikaisemmin


Summary: Sateenkaarilippu ehti liehua kaupungintalon edustalla vain kuusi tuntia.

Kouvolan lipputangosta kaupungintalon edustalta on varastettu sateenkaarilippu.
 Kouvolan kaupunki osallistui viime lauantaina Pride-tapahtumaan nostamalla sateenkaarilipun kaupungintalon salkoon. Lippu kuitenkin vietiin samana iltapäivänä.
 Lippu oli nostettu salkoon aamulla kymmenen aikaan, ja se lähti varkaiden matkaan noin kello 16.10. Lipun oli tarkoitus liehua kaupungintalon edustalla iltakuuteen asti.
 Valvontakameran kuvasta on paljastunut, että lipun vei kolme poikaa. Kaupunki toivoo, että lippu palautettaisiin kaupungintalon yhteispalvelupisteelle. Vielä lippua ei ole näkynyt.
 – Kukaan ei ole ilmoittautunut, vahvistaa palveluneuvoja  Minna Acarca  Kouvolan kaupungintalolta.
 Pride-kulkue marssi Kouvolassa viime lauantaina. Pyry Sarkiola / Yle
 Kaupunki oli tilannut tuliterän sateenkaarilipun varta vasten tapahtumaa varten. Nyt se ehti olla käytössä vain yhden kerran, ennen kuin se varastettiin.
 Kouvola osallistui Pride-tapahtumaan tänä vuonna toista kertaa.
 Sateenkaarilippuja on varastettu aiemmin Pride-tapahtuman aikana monissa muissakin kaupungeissa, kuten  Kokkolassa  ja  Oulussa .

Tuliterä Pride-lippu vietiin tangosta Kouvolassa – oli ensimmäistä päivää käytössä


Summary: Antti Kaikkonen ehdottaa keskusta-aatteen uudelleen sanoittamista. Mitä siitä seuraisi?

Keskusta on kriisissä. Puolue on menettänyt otteen potentiaalisista äänestäjistään ja koettaa nostaa romahtanutta kannatustaan vaihtamalla puheenjohtajansa.
 Pelkkä keulakuvan vaihdos ei katkaise puolueen syöksykierrettä. Se ei yksistään takaa ainakaan pysyvää paikkaa pääministerikisassa.
 Jotta keskusta pysyisi suurten puolueiden sarjassa, sen täytyy muuttaa myös toimintatapojaan, politiikkaansa ja ohjelmiaan.
 Keskustan puheenjohtajuudesta kilpailevat  Antti Kaikkonen  ja  Katri Kulmuni  eivät ole toistaiseksi esittäneet kovin tarkkoja ehdotuksia siitä, millaisia uudistuksia puolueessa pitäisi tehdä.
 Kumpikin heistä antaa kuitenkin ymmärtää, että osaksi uudistumisen tarve liittyy puolueen aatteeseen.
 Katri Kulmunin mielestä keskustan tilanteessa kaikkein huolestuttavinta on se, että aatteellinen pallo on puolueella hukassa.
 Uula Kuvaja / Yle
 Antti Kaikkonen ehdottaa keskusta-aatteen uudelleen sanoittamista
 Kulmunin viesti on ristiriitainen. Hän toteaa  yhtäällä : “Emme taivu valmiisiin ismeihin.”
 Toisaalla  pohtiessaan syitä puolueensa heikkoon kannatuksen nuorten parissa, hän kirjoittaa: “Yksi suurimmista syistä on vahvan aateperustaisen viestin puuttuminen.”
 Kaikkonen puolestaan  arvioi asiaa näin : “Keskustan arvoja tai aatetta ei tarvitse muuttaa, ne kantavat edelleen. Mutta haluan sanoittaane niin, että ne koetaan hyviksi myös 2020-luvulla.”
 Kaikkosen ajatus on kiinnostava. Mutta mitkä keskusta-aatteen elementit puolueen täytyisi “sanoittaa uudelleen”?
 Entä olisiko aatteen uudelleen sanoittaminen kyllin vahva lääke puolueen ongelmiin? Vai täytyisikö keskustan myös  muuttaa  aatettaan ja arvojaan, jotta paluu mahtipuolueeksi onnistuisi?
 Maalaisliitto sanoitti uudelleen jopa nimensä
 Itse asiassa Kaikkosen ehdottama resepti puolueen kannatuksen nostamiseen ei ole hänen keksimänsä. Se on vanha ja puolueen aikaisemmin testaama.
 Suomen Keskusta on puolue, joka kantoi vuoteen 1965 asti nimeä Maalaisliitto. Se ajoi nimenomaan maaseutuväestön ja maataloudenharjoittajien etuja.
 Maalaisliiton nimen vaihtaminen – ensin Keskustapuolueeksi ja sittemmin Suomen Keskustaksi – liittyi puolueen pyrkimyksiin saada jalansijaa kaupungeissa ja muuntautua valtakunnalliseksi yleispuolueeksi.
 Maalaisliitto sanoitti uudelleen aatteitaan, jopa nimensä. Muuntautuminen oli kivulias ja pitkä prosessi, mutta se kantoi lopulta hedelmää.
 Keskusta hankki itselleen kotiseudun puolustajan maineen
 Aikaa myöten keskusta onnistui nousemaan maakunnissa johtavan puolueen asemaan. Se voitti maaseudulla ja haja-asutusalueilla puolelleen maanviljelijöiden lisäksi muitakin väestöryhmiä.
 Osasyynä keskustan menestykseen lienee ollut kotiseudun arvon korostaminen. Sananparsi “Sitä kuusta kuuleminen, jonka juurella asunto”, on kuin keskustan iskulause. Se kuvastaa hyvin yhtä keskustalaisuuden merkittävää piirrettä.
 Keskustan edeltäjä, maalaisliitto teki vahvasti arvopainotteisia vaalikampanjoita  1940- ja 1950-luvulla.i KMA
 Keskustan uusinkin, viime vuonna hyväksytty periaateohjelma korostaa: “Kotiseudut ovat meille tärkeitä”.
 Suomessa on ollut 24 hallitusta sen jälkeen, kun Maalaisliitto muutti nimensä. Niistä 18:ssa keskusta on ollut mukana.
 Hyvinvointivaltion voimakkaan kasvun vuosina 1960- ja 1970-luvuilla valtio ohjasi haja-asutusalueille keskustan myötävaikutuksella hyvin paljon varoja. Perustelu voimakkaalle aluepolitiikalle oli maan eri osien tasaveroinen kehittäminen.
 Keskusta edisti valtion laitosten ja korkeakoulujen hajasijoittamista maakuntakeskuksiin ja vauhditti syrjäseutujen liikenneverkon kehittämistä niin sanotulla siltarumpupolitiikallaan.
 Maaseudun väestökato murentaa keskustan kannatusta
 Keskustalle on aina ollut selvää, keiden asiaa se ensisijaisesti ajaa. Tämä on puolueen vahvuus. Keskusta on ollut ja on yhä pohjimmiltaan maaseudulla asuvien ihmisten puolue.
 Kolme tunnettua keskustavaikuttajaa,  Seppo Kääriäinen ,  Ossi Martikainen  ja  Pekka Perttula  myöntävät tämän Kanava-lehdessä hiljattain julkaisemassaan analyysissa.
 “Maalaisväestön – nykykielellä maakuntien ja harvaan asuttujen alueiden ihmisten – tuki on ollut keskustan kannatukselle ratkaisevan tärkeä”, he kirjoittavat.
 Väestökato on kuitenkin vaivannut keskustan vahvoja alueita jo pitkään. Puolue on alkanut myös menettää kannattajiaan perussuomalaisille ja vihreille kotikentällään.
 Jotta keskusta pysyisi suurten puolueiden sarjassa, sen pitäisi kyetä keräämään kannattajia ja uusia jäseniä myös suurissa kaupungeissa, eritoten Etelä- ja Länsi-Suomessa.
 Samanaikaisesti puolueen pitäisi pystyä puhuttelemaan nuoria uudella tavalla. Viime keväänä vain kuusi prosenttia 18–34-vuotiaista ilmoitti ensisijaiseksi puoluevalinnakseen keskustan.
 Keskustan kannatus on romahtanut äänestysikäisten nuorten piirissä viime vuosina. Kalle Mäkelä / Yle
 Suuri osa syrjäseutujenkin nuorista hakeutuu kotikuusen varjosta kaupunkeihin opiskelupaikan ja työn perässä. Uudessa elinympäristössä maaseudun nuorten asenteet ja poliittinen ajattelu joutuvat muutospaineiden kohteeksi.
 Keskustan ydinviestien uudelleen sanoittaminen olisi tarpeen juuri edellä kuvailluista syistä.
 Moinen operaatio sisältäisi kuitenkin suuren riskin. Se saattaisi karkottaa puolueelta sen perinteisiä kannattajia.
 Puolueen pitää sanoittaa uudet viestinsä rehellisesti
 Jos keskusta ryhtyy sanoittamaan ydinviestejään uudestaan, sen täytyy ennen muuta koettaa hioa pinnastaan sitkeä maalaisten puolueen leima.
 Alituisesta maakuntien korostamisesta pitäisi luopua, koska se saa puolueen näyttämään nurkkakuntaiselta ja kaupunkilaisia vieroksuvalta.
 Tätä puolue on jossain määrin jo koettanut tehdä julistautumalla maan kaikkien alueiden puolustajaksi. Myös Antti Kaikkonen toteaa pamfletissaan: “Keskusta on leimallisesti koko Suomen puolustaja.”
 Yksittäisten sanojen vaihtaminen tuskin keskustan mainetta muuttaa, ellei puolue linjaa myös politiikkaansa uusiksi.
 Jos aatteen ja arvojen uusi sanoitus osoittautuu valheelliseksi, puolue menettää uskottavuutensa. Tähän virheeseen sortumisesta on jo merkkejä olemassa.
 Keskustan tuorein periaateohjelma on vuodelta 2018. Se hyväksyttiin puoluekokouksessa Sotkamossa. Martti Kainulainen / Lehtikuva
 Uudessa periaateohjelmassaan keskusta toteaa: “Pääkaupunki Helsinki on ylpeyden aiheemme. Luomme edellytyksiä sen ja koko pääkaupunkiseutumme pärjäämiselle Euroopan ja maailman suurten metropolien sarjassa.”
 Julistus ei vakuuttane pääkaupunkiseudun asukkaita. He muistavat keskustan vuosien ajan vastustaneen “keskittävää metropolipolitiikkaa”. Puolue on katsonut sen johtavan maan syrjäisempien alueiden kuihtumiseen.
 Keskustalaisuus on epäselvä käsite
 Pitäisikö keskustan jälleen harkita nimenvaihdosta? Kenties.
 Puolueen olisi ainakin syytä kirkastaa itselleen ja äänestäjille, millä perusteilla se katsoo edustavansa politiikan keskikenttää. Se on monessa suhteessa epäselvä asia.
 Monet keskustan vaikutusvaltaisimmista poliitikoista ovat huolissaan siitä, että vihreät ja perussuomalaiset ovat vallanneet tilaa politiikan keskikentältä ja kilpailevat kannatuksesta keskustan kanssa.
 On outoa, että keskustalaiset nimeävät myös perussuomalaiset poliittiseen keskustaan lukeutuvaksi puolueeksi. Eduskunnassa keskusta nimittäin tuki päätöstä, jolla perussuomalaiset siirrettiin salin keskeltä sen äärimmäiseen oikeaan laitaan.
 Onko poliittinen keskusta kulloinkin siis siellä, minne puolue nimeltä keskusta menettää vaaleissa liikkuvia äänestäjiä?
 Tai voiko puoluetta pitää keskustalaisena siksi, että se on valmis yhteistyöhön minkä tahansa muun puolueen kanssa kulloisestakin poliittisesta suhdanteesta riippuen?
 Keskustan puheenjohtajaksi pyrkivät puolustusministeri Antti Kaikkonen ja elinkeinoministeri Katri Kulmuni keskustelivat Iisalmessa Laura Ruoholan johdolla. Anne-Pauliina Rytkönen / Yle
 Onko keskustalaisuus vapautta ”ismeistä”, niin kuin Kulmuni antaa ymmärtää? Keskusta vannoo yhä alkiolaisuuden nimiin.
 Alkiolaisen politiikan elementtejä ovat kansanvaltaisuus, tasa-arvo, sivistys ja köyhän asialla oleminen. Eikö myös alkiolaisuus ole ideologia eli “ismi”?
 Entä onko keskusta vasemmisto-oikeisto -akselilla mitattuna keskitien puolue? Keskusta on selkeästi porvarillinen puolue, joka korostaa ohjelmissaan ja politiikassaan yrittäjyyden merkitystä. Keskustan kannattajista kolmannes ilmoittaa kyselyissä toiseksi suosituimmaksi puolueeksi kokoomuksen.
 Edustamiensa arvojen perusteella keskusta on konservatiivinen puolue. Se ei sijoitu aivan arvokartan keskivaiheille, vaan suurin piirtein samoille tienoille kuin kristillisdemokraatit.
 Vaikuttaa siltä, että keskusta koettaa piilotella konservatiivisuuttaan. Esimerkiksi Euroopan parlamentissa keskustalaiset suomalaisedustajat ovat liittyneet liberaaliryhmä Aldeen.
 Kaikista näistä seikoista huolimatta keskusta haluaisi saada kotimaan politiikassa monopoliaseman politiikan keskikentällä. Syynä lienee se, että valtaosa liikkuvista äänestäjistä kokee itsensä niin sanotun kultaisen keskitien kulkijoiksi.
 Osa keskustan jäsenistöstä on kokenut, ettei Juha Sipilänhallituksen politiikka ollut keskustalaista, vaan oikeistolaista ja kokoomushenkistä.  Petteri Paalasmaa / AOP
 Keskustan ei kannata matkia muita puolueita
 Keskusta ajautuu heikoille jäille, jos se alkaa jäljitellä sekä vihreitä että perussuomalaisia. Vihreiden ja perussuomalaisten arvomaailmat ovat toistensa vastakohtia.
 Tästä huolimatta keskustalla saattaa olla houkutus reivata ympäristöpolitiikkaansa jossain määrin vihreiden suuntaan ja maahanmuuttopolitiikkaansa kohti perussuomalaisten linjaa.
 Vihreän politiikan matkiminen saattaisi suututtaa keskustalaiset maanomistajat. Perussuomalaiset äänenpainot voisivat puolestaan karkottaa keskustalta vihreitä arvoja korostavia nuoria äänestäjiä.
 Kääriäinen, Martikainen ja Perttula huomauttavat Kanava-lehden artikkelissaan, että keskustan identiteetti vaikuttaa puolueen kannatukseen. He kysyvät: “Onko keskusta ollut viime vuosina omissa vaatteissaan, vai lainatakissa?”
 Virke viitannee Juha Sipilän hallituksen harjoittamaan politiikkaan. Monet keskustalaiset ovat pitäneet sitä liian oikeistolaisena ja perimmiltään kokoomuslaisena.
 Jos keskusta mielii sanoittaa aatettaan uudestaan, puolueen kannattaa pohtia lainatakkiin sonnustautumisen vaaroja laajemminkin.
 Kun keskusta yrittää hurmata kaupunkiväestöä, sen on syytä varoa kääntämästä selkäänsä haja-asututusalueiden uskollisille kannattajille.

Analyysi: Keskusta on yhä pohjimmiltaan maalaisliitto – kaupunkilaisten kosiskelu on puolueelle riski


Summary: Räppäri sai kohuoikeudenkäynnissä ehdollisen tuomion pahoinpitelystä katutappelussa Tukholmassa.

Yhdysvaltalaisräppäri Asap Rocky eli  Rakim Mayers  ja kaksi hänen seurueeseensa kuulunutta tuomittiin kaksi viikkoa sitten ehdolliseen vankeuteen pahoinpitelystä, joka tapahtui Tukholmassa kesäkuun lopulla.
 Syyttäjä on päättänyt olla valittamatta ehdollisesta tuomiosta.
 – Mielestäni teko olisi vaatinut kovemman tuomion, mutta olen päättänyt olla valittamatta siitä, syyttäjä  Daniel Suneson  sanoo tiedotteessa.
 Tuomitut  määrättiin myös maksamaan  1 200 euron vahingonkorvaukset uhrille.
 Alunperin syyttäjä vaati räppärille ja kahdelle hänen kumppanillensa kuuden kuukauden vankeutta.

Syyttäjä ei valita räppäri Asap Rockyn Ruotsissa saamasta tuomiosta


Poliisi kuulee tänään tiistaina Porvoon poliisiampumisista epäiltyjä kahta miestä. Tutkinnanjohtaja  Kimmo Huhta-aho  Keskusrikospoliisista kertoo tiedotteessa, että rikosnimikkeinä on useita murhan yrityksiä ja niihin liittyviä rikoksia.
 Lauantain ja sunnuntain välisenä yönä tapahtuneessa ampumisessa loukkaantui kaksi Itä-Uudenmaan poliisilaitoksen poliisia.

Poliisi kuulee tänään Porvoon poliisiampumisista epäiltyjä


Summary: Rannikkovedet ovat ongelmallisessa kunnossa, järvet ja joet pääosin hyvässä tai erinomaisessa kunnossa.

Suomen vesien ekologisesta tilasta on valmistunut uusin tilannekartoitus.
 Suomen ympäristökeskus on tänään julkaissut uuden nettiversion vesien kuntokartasta ja siitä voi jokainen helposti käydä tarkistamassa esimerkiksi oman mökkivesistönsä kunnon. Tämä onnistuu vaikkapa kännykällä tai tabletilla.  Nettikartta löytyy esimerkiksi täältä.
 Edellinen vesistöjen pintavesien tila-arvio on tehty kuusi vuotta sitten eli vuonna 2013.
 – Kokonaisuutena on menty hieman parempaan suuntaan kuuden vuoden takaisesta tilanteesta. Tämä on alustava arvio ja tarkentuu myöhemmin, sanoo ryhmäpäällikkö  Marko Järvinen  Suomen ympäristökeskuksesta.

 Vesistöittäin vertailtuna järvet ovat selvästi jokia ja rannikkovesiä paremmassa kunnossa. 87 prosenttia järvien pinta-alasta luokiteltiin tilaltaan joko hyväksi tai erinomaiseksi.
 – Erinomaisessa tilassa olevien järvien lukumäärä on suurempi kuin kuusi vuotta sitten, mutta kokonaisuutena järvien tilassa ei ole suurta muutosta tapahtunut. Isot järvet ja Pohjois-Lapin vedet ovat hyvässä tai erinomaisessa kunnossa. Ongelmat ovat pienemmissä järvissä, Järvinen luonnehtii.
 Jokivesien pituudesta 68 prosenttia on hyvässä tai erinomaisessa kunnossa. Se on samaa luokkaa kuin edellisessä arviossa 2013.
 Suomen ympäristökeskus SYKE ja yhteistyötahot, Harri Vähäkangas / Yle
 Rannikolla ongelmia
 Rannikkovedet olivat muita vesistöjä heikommassa kunnossa edellisessä tarkastelussa ja näin on nytkin.
 – Rannikkovesistä hyvässä tilassa oli 13 prosenttia, ja ne keskittyvät Pohjanlahdelle. Erinomaisessa tilassa ei ole rannikkovesiä ollenkaan, Järvinen sanoo.
 Se tarkoittaa, että pääosa rannikkovesistä on luokiteltu kunnoltaan tyydyttäväksi, välttäväksi tai huonoksi.
 – Itämeren rannikkovesien tila herättää huolta. Kokonaisuutena rannikkovesien tila on heikentynyt, tosin Suomenlahden osalta on nähtävissä valonpilkahduksia, mikä johtuu muun muassa Pietarin jätevesien puhdistuksen tehostumisesta.
 Rehevöityminen suurin ongelma
 Suomen vesien suurin ongelma on sama kuin ennenkin: ravinteista johtuva rehevöityminen.
 Pääosa ravinteista kulkeutuu vesistöihin maataloudesta ja yhdyskunnista.
 – Rehevöityminen näkyy monilla tavoilla: vesi nuhraantuu ja sameutuu, levämäärä kasvaa ja rantoja limottuu. Järvissä myös kalasto särkikalavaltaistuu, Järvinen luettelee seurauksia.
 Vesistön heikko kunto paljastuu mattimeikäläiselle yleensä myös sinileväkukintojen runsastumisena kesäaikaan. Sinilevälautoista on tullut jokakesäinen riesa, ja ilmastonmuutos vain pahentaa tilannetta.
 – Järvien osalta tiedetään, että ilmastonmuutos aikaistaa sinilevien ilmestymistä niihin. Ilmastonmuutoksesta johtuva lämpötilan nousu valitettavasti suosii sinilevää. Myös lisääntyvän sadannan kautta voi vesistöihin kulkeutua enemmän ravinteita valuma-alueilta, Järvinen kertoo.
 Suomen ympäristökeskuksen mukaan sinileväiseen veteen on syytä aina suhtautua siten, että se saattaa aiheuttaa terveyshaittaa. Sinilevästä voi seurata kutinaa, kirvelyä ja muita iho-oireita, huono-oloisuutta ja oksentelua.
 Ministeri pistää vauhtia
 EU:n alueella tavoitteena on pintavesien hyvä tila viimeistään vuoteen 2027 mennessä.
 – Meidän tulee vauhdittaa toimia kuormituksen vähentämiseksi, ympäristö- ja ilmastoministeri  Krista Mikkonen  (vihr.) sanoo tiedotteessa.
 Yhteenveto näistä toimista tulee olemaan osa vesienhoitosuunnitelmia, joista valtioneuvosto päättää vuonna 2021.
 Tänä vuonna käynnistynyt Vesiensuojelun tehostamisohjelma vauhdittaa Itämeren ja sisävesien suojelua. Ohjelman toimilla vähennetään maatalouden ravinteiden päästöjä vesiin, lisätään vesistöjen kunnostushankkeita ja vähennetään haitallisten aineiden päästöjä kaupunkien ja taajamien lähivesiin.
 Lue lisää:
 Suomen sisävesillä poikkeuksellisen hyvä kesä – Elokuussa havaittu vähemmän sinilevää kuin kertaakaan 20 vuoteen

Onko mökkivesistösi rapakunnossa vai priimaa? Tarkista tilanne nettikartasta – vesien uusin kuntokartta kattaa koko Suomen


Suomalainen  Best Fiends  -ötökkäpelisarjasta tuttu Seriously-peliyhtiö myydään alan israelilaiselle Playtika-jätille, kertoo  Kauppalehti .
 Kauppasummasta ei ole varmaa tietoa, mutta vuonna 2013 perustettu Seriously teki viime vuonna 59 miljoonan euron liikevaihdon ja 0,3 miljoonan euron tuloksen.
 Kauppalehden ja sen haastattelemien lähteiden mukaan Seriouslyn arvo kaupassa voi olla 230–350 miljoonaa euroa.  Uutissivusto Venture Beatin mukaan  hinta on 275 miljoonaa dollaria eli 247 miljoonaa euroa.
 Seriouslyn perustaja ja luova johtaja  Petri Järvilehto  sanoi Kauppalehdelle, että yhtiö olisi tänä vuonna matkalla 116–125 miljoonan euron liikevaihtoon.
 Hänen mukaansa ostajaehdokkaita oli useampia.
 – Heidän teknologinen osaamisensa data-analytiikasta, tekoälystä ja mainonnan ohjelmallisesta ostamisesta on alan kärkeä ja hurjan paljon meitä edellä. Meidän osaamisemme taas liittyy luoviin sisältöihin ja brändiin, Järvilehto kertoo KL:lle.
 Mobiilipeli Best Fiendsissä ötökät taistelevat etanoita vastaan. Pelin eri osia on ladattu yli sata miljoonaa kertaa ja sen ensimmäisellä osalla on päivittäin lähes kaksi miljoonaa pelaajaa.
 Playtika on tunnettu erityisesti kasinomobiilipeleistä, mutta se on pyrkinyt useilla yrityskaupoilla saamaan jalansijaa myös viihteelliseltä markkinalta.
 Viime jouluna yhdysvaltalainen Zynga-peliyhtiö osti suomalaisen Small Giant Gamesin kaupassa, jonka arvoksi muodostui lopulta 610 miljoonaa euroa.
 Lue lisää :
 Remedyn Control on vuoden suurimpia kotimaisia kulttuurituotteita – ylittääkö peli odotukset vai ajaako se tekijänsä talousahdinkoon?
 Pelialalla jättikauppa: Zynga ostaa suomalaisen Small Giant Gamesin – yksi Suomen suurimmista peliyhtiön myynneistä Supercellin jälkeen
 Analyysi: Taas myytiin hyvä suomalaisyhtiö ulkomaille… Onneksi ei myyty halvalla

Mediat: Best Fiends -pelisarjan kehitellyt suomalaisyhtiö myydään Israeliin jopa satojen miljoonien eurojen kaupassa


Summary: SDP, keskusta, vasemmistoliitto ja kokoomus kokoontuvat tiistaina eri puolilla Suomea.

Puolueet hakevat kesäkokouksistaan vauhtia politiikan syksyyn. Tiistaina koolla ovat keskustan, vasemmistoliiton ja kokoomuksen eduskuntaryhmät sekä SDP:n puoluejohto ja ministeriryhmä. Eduskunta palaa kesätauolta töihin ensi viikolla. Yle seuraa kokouksia tässä artikkelissa.
 Lisää aiheesta:
 Hallitus ja oppositio ruotivat politiikan syksyä: Puolueet koolla ympäri Suomea

Puolueet valmistautuvat politiikan kiireiseen syksyyn – Yle seuraa kesäkokousten superpäivää


Summary: Asiantuntijan mukaan sekä kuivuus että rankkasateet saattavat kurittaa Suomea tulevaisuudessa yhä enemmän.

Konsta Kankaala  seisoo Hauhonselän rannassa venelaiturin vieressä. Laiturin kupeessa on puinen tolppa, johon on kiinnitetty mitta-asteikko. Jos Hämeenlinnan Hauholla sijaitsevan järven pinta olisi loppukesän normaalissa korkeudessa, pinta ulottuisi lukujen neljä ja viisi välille.
 Nyt tolppa on lähes kuivalla maalla. Senttikaupalla tavallista matalammalla.
 – Aika dramaattinen tilanne, toteaa Kankaala.
 Kalastajana Kankaala on liikkunut muillakin Hauhon järvillä ja huomannut, että vesi on huvennut. Veneitä ei välttämättä saa rannasta liikkeelle, uimareita harmittaa, vesipumppujen pääthaukkaavat ilmaa. Pohjavedet ovat paikoin jopa  niin alhaalla, että kaivoista uhkaa loppua vesi , mutta myös veden laadulliset ongelmat pulpahtavat pintaan.
 – Kun veden määrä vähenee, ravinnepitoisuudet nousevat helposti ja vesikasvustot saavat enemmän valoa.
 Hauhonselällä vedenkorkeusmittari on "punaisella". Tiina Kokko / Yle
 Kuivuudesta kärsitään lähes koko maassa
 Järvien vedenpintojen lasku johtuu kuivuudesta. Monin paikoin sateet ovat olleet kortilla jo viime vuoden kesästä. Kuiva ja kuuma kesä jatkui kuivana syksynä. Lumien sulaminen ja kosteampi kevät helpotti hetkeksi, mutta kesällä vesivarat alkoivat jälleen huveta.
 Säännöstellyilläkin järvillä on ongelmia, kun taivaan hanat pysyvät kiinni. Tai sitten sateet ovat olleet hyvin paikallisia. Joillain alueilla pärjätään toisia paremmin. Viralliset mittaukset kuitenkin osoittavat, että usealla järvellä vedenpinta on madaltunut 15–30 senttiä.
 Kymijoen vesistöön kuuluvalla Keiteleellä vedenpinta oli elokuun puolessavälissä jo 35 senttiä tavanomaista alempana. Nyt vedenkorkeus on ajankohtaan nähden alimmillaan sitten vuoden 1942.
 Pirkanmaan ja Kanta-Hämeen rajamailla sijaitsevalla Kukkialla vedenkorkeutta on mitattu vuodesta 1992 lähtien. Näin alhaalla vesi ei ole ollut sinä aikana kertaakaan.
 Ympäristö.fi-sivustolta  löytyy ajankohtaista tietoa vesitilanteesta. Asiantuntijat ennakoivat, että Länsi- ja Etelä-Suomesta Pohjois-Karjalaan ulottuvalla alueella suurten luonnontilaisten järvien pinnat pysyvät matalalla pitkälle syksyyn.
 Keiteleen, Päijänteen ja Saimaan vesien osalta arvioidaan vedenkorkeuden pysyvän matalalla jopa alkutalveen asti.
 Myös monien jokien virtaamat ovat kuivuuden takia pysyneet pieninä.
 "Kuivuudet tulevat lisääntymään"
 Se, että monin paikoin kärsitään kuivuudesta jo parina kesänä peräkkäin, ei vielä kerro, ollaanko nyt jonkin poikkeuksellisen äärellä. Vesitalousasiantuntija  Milla Torkkel  Hämeen Ely-keskuksesta kuitenkin uskoo, että sateettomuus kiusaa jatkossakin.
 – Kyllähän ilmastonmuutoksen myötä kuivuudet tulevat todennäköisesti lisääntymään. Samoin kuin rankkasateet ja rankkasadetulvat. Hetken päästä saattaa olla, että meillä on paljonkin vettä.
 Pääkaupunkiseudulla saatiin  näyte rankkasateesta perjantaina , kun päivän aikana satoi kymmeniä millejä vettä. Sateet nostivat paikoin rannikkovesistöjen vedenkorkeuksia, kertoo vesitilanneseuranta. Silti esimerkiksi suuremmissa joissa nousu jää vähäisemmäksi, koska sateet osuivat kapealle rannikkokaistalle ja sää kääntyi poudan puolelle.
 Tiina Kokko / Yle
 Hauhonselältä Kankaalla ajaa muutaman kilometrin päähän Vuolteen virralle, joka yhdistää Iso-Roineen Lakkianselkään ja Ilmoilanselkään. Vuolteella kuivuus näkyy vielä konkreettisemmin: virran kivet paistattelevat päivää lähes kuivalta maalta.
 Kankaala on mukana Pro Hauhonselkä -yhdistyksen hallituksessa. Monet huolestuneet ihmiset ovat ottaneet yhdistykseen yhteyttä, kun vesi on alkanut karata rannasta.
 Vaikka paikoin on ollut vaikeuksia saada vene vesille, itse kalastusta tai kalojen eloa vedenpinnan lasku ei ole haitanut ainakaan Hauholla, tuumii Konsta Kankaala. Ravustuksen kannalta tilanne on ollut hankalampi. Kaikissa rapujen suosimissa kivikoissa ei pääse liikkumaan veneellä.
 Oikeastaan pahin tilanne esmerkiksi Hauhonselälle on se, että vedenkorkeus sahaa maksimikorkeuksien ja kuivuuden mataloittamien lukujen välillä.
 – Se ei tee hyvää järven vedenlaadulle, huokaa Kankaala.

Rantaviiva karkaa ja kuivuus piinaa järviä lähes koko maassa – "Ei tee hyvää järven vedenlaadulle"


Raamatun kääntämistä pohjoissaameksi juhlistetaan Utsjoella ensi viikonloppuna. Suomen evankelis-luterilainen kirkko ottaa painetun saamenkielisen käännöksen virallisesti käyttöön kirkoissaan ensi sunnuntaina 1. syyskuuta.
 Utsjoella pidettävässä juhlamessussa ovat mukana arkkipiispa  Tapio Luoma  ja Oulun hiippakunnan piispa  Jukka Keskitalo . Jumalanpalveluksen aluksi käännöstoimikunnan edustajat luovuttavat juhlallisesti uuden raamatunkäännöksen piispoille ja saamelaisille seurakunnan edustajille.
 – Uusi raamatunkäännös on merkittävä askel Pohjoisen hiippakunnan ja saamelaisten kotiseutualueen kannalta. Ajantasainen raamatunkäännös luo uusia mahdollisuuksia saamelaiselle jumalanpalveluselämälle ja saamelaiskansan identiteetin vahvistamiselle. Sillä on sekä kielellistä että kulttuurista merkitystä Euroopan ainoalle alkuperäiskansalle, piispa Keskitalo sanoo tiedotteessa.
 Messun jälkeisessä juhlassa puhuu muun muassa saamelaiskäräjien puheenjohtaja  Tiina Sanila-Aikio . Juhlan jälkeen piispa Keskitalo siunaa käyttöön Utsjoen kirkkotupayhdistyksen  Pyhän Ulriikan  hiljentymispolun.
 Suomen Pipliaseura on julkaissut pohjoissaamen käännöksen saamelaisten kansallispäivänä 6.2.2019 Raamattu.fi-verkkopalvelussa sekä Piplia-sovelluksessa. Suora osoite on biibbal.fi, jossa myös käyttöliittymä on pohjoissaameksi.
 Kolmessa maassa hyväksytty teksti
 Raamatunkäännös on syntynyt lähes 20 vuoden pohjoismaisen yhteistyön tuloksena. Kielitieteellisenä johtajana toimi Oulun yliopiston saamen kielen emerituslehtori  Tuomas Magga .
 – Toisin kuin valtakielillä, pohjoissaamella ei ole ollut yhtenäistä kirjallista kieltä. Pohjoissaamen uusi raamatunkäännös on ensimmäinen laaja tekstikokoelma, jonka kielimuoto on hyväksytty kaikissa kolmessa maassa, joissa sitä puhutaan, Magga kertoo.
 Pohjoissaame on yleisin saamen kielistä. Puhujia on useita kymmeniä tuhansia ja sitä puhutaan Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa.

Raamattu käännettiin pohjoissaameksi – käännöksen teko kesti lähes 20 vuotta


Summary: Asiantuntija uskoo päärynän ja makean kirsikan kaupallisen viljelyn laajenevan Suomessa.

Puutarhaneuvos  Arno Kasvi  ihastelee persikkapuuta Turun Ruissalossa. Melko varjoisalla rinnetontilla keskellä puutarhaa viihtyvä puu on jo 10 vuotta vanha. Omistaja on saanut sen aikoinaan lahjaksi. Kasvi on seuraillut puuta vuosien ajan pyöräilylenkeillään.
 – Tätä puuta ei ole oikeastaan yhtään hoidettu, ja se tuottaa silti täysin syötävää satoa. Puu kasvaa sopivasti varjossa. Persikan ongelma Suomessa on, että se alkaa kukkia liian aikaisin esimerkiksi talojen seinustoilla, jopa tammikuussa. Siihen aikaan vuodesta ei ole pölyttäjiä liikkeellä, kertoo Kasvi.
 Kaksi Turun Ruissalossa kasvavaa persikkaa. Minna Rosvall / Yle
 Persikkapuuta ei ole kääritty suojapeitteeseen talveksi eikä suojeltu liialta auringonvalolta. Sen menestyminen kertoo ilmastonmuutoksen vaikutuksista kotipuutarhoissa.
 – Jos tätä hoidettaisiin, sato olisi vielä säännöllisempi. Viime vuosina sadon määrä on vaihdellut. Joskus persikoita tulee ämpärikaupalla, kuten tänä kesänä, ja joskus selvästi vähemmän, kertoo Kasvi.
 Eksoottisia lajeja kannattaa kokeilla
 Luonnonvarakeskuksessa tutkitaan laajasti ilmastonmuutosta.  Sen mukaan lämpötila nousee 2–7 astetta ja sadanta lisääntyy 6–40 prosenttia 2080-luvulle mennessä.
 Luonnonvarakeskuksessa työskentelevä tutkimusprofessori  Saila Karhu  esittelee hyvinvoivaa viiniköynnöstä Piikkiön toimipisteessä.
 – Tässä oli ennen rakennus ja köynnös kasvoi sen päädyssä. Rakennus on purettu, mutta viinirypäleitä tulee yhä paljon. On yllättävää, että jopa aitoviinistä löytyy lajikkeita, jotka viihtyvät Suomessa eli sellaisia lajikkeita, joita voidaan nauttia pöytähedelminä ja joista voidaan tehdä viiniä, toteaa.
 Tutkimusprofessori Saila Karhu esittelee Luonnonvarakeskuksen Piikkiön toimipisteen pihassa kasvavaa viiniköynnöstä.  Minna Rosvall / Yle
 Hän vahvistaa Arno Kasvin tiedot ilmastonmuutoksen vaikutuksista. Hänen mielestään tuntuu uskomattomalta, että persikka ja aprikoosi selviävät Suomen talvesta, ja niistä saadaan satoa säännöllisesti.
 Piikkiössä viiniköynnös viihtyy mainiosti ulkona. Minna Rosvall / Yle
 Eksoottisten lajien viljely on Karhun mielestä suositeltavaa kotipuutarhoissa, mutta kaupalliseen tuotantoon niitä ei vielä kannata tuottaa.
 – Makeasta kirsikasta voisi tulla uusi viljelylaji, ja samoin päärynän kaupallinen viljely varmaan lisääntyy huomattavasti. Omenantuotannon alue puolestaan laajenee kohti pohjoista, kertoo Karhu.
 Hän muistuttaa, että yksivuotiset kasvit ovat helpompia kokeiltavia, koska niiden kestävyyttä talven yli ei tarvitse murehtia.
 Lämpimät talvet ja nopeasti sulava lumipeite auttavat kasveja
 Luonnonvarakeskuksen Piikkiön toimipisteessä keväisin kukkiva magnoliakin on rehevässä kunnossa.
 Pyökki on viime vuosina tehnyt ensimmäistä kertaa itäviä siemeniä ja lähtenyt lisääntymään, vaikka puu on istutettu jo 1930-luvulla.
 Tutkimusprofessori Saila Karhu esittelee hyvinvoivaa pyökkiä, joka on peräisin 1930-luvulta. Minna Rosvall / Yle
 Ilmastonmuutoksen ennustettuja seurauksia maataloudelle Lämpötila nousee 2–7 °C 2080-luvulle mennessä Sadanta lisääntyy 6–40 prosenttia 2080-luvulle mennessä Kasvukausi pitenee Kasvilajien viljelyaluerajat siirtyvät pohjoisemmaksi Kasvien kasvu voimistuu Uusia viljelykasveja otetaan viljelyyn ja viljely monipuolistuu Lähde:  Luonnonvarakeskus
 – Ilmastonmuutoksen vuoksi kasvukausi on pidentynyt, kun lumet sulavat aiempaa aikaisemmin keväällä ja lunta on vähemmän kuin ennen. On myös ennustettu, että hyvin kylmät talvikaudet vähenevät ja niiden todennäköisyys vähenee. Tämä edistää arempien kasvien säilymistä, tutkimusprofessori Saila Karhu kertoo.
 Lisäksi syksyllä on lauhempaa pidempään, mutta syksyllä on toisaalta hyvin märkää ja sateista. Tämä saattaa olla huono asia kasvien talvehtimiselle.
 Pyökki on innostunut tekemään siemeniä Luonnonvarakeskuksen pihassa Piikkiössä. Minna Rosvall / Yle
 – Jos syksy on melko lämmin ja pitkä, kasvit pystyvät hyvin siirtymään talvilepoon ja se on eduksi niiden talvehtimiselle, kertoo Karhu.
 Munahedelmät ja maissi rehottavat
 Puutarhaneuvos Arno Kasvi haluaa kannustaa vihannesten viljelijöitä kokeiluihin. Kasvi esittelee Turun yliopiston kasvitieteellisen puutarhan penkissä Ruissalossa kasvavia munahedelmiä eli munakoisoja.
 – Munahedelmät viihtyvät kasvihuoneissa Suomessakin, mutta nämä munahedelmät osoittavat, että kasvaminen onnistuu myös avomaalla.
 Munahedelmä viihtyy myös ulkona Suomessa nykyään. Tämä yksilö kasvaa Ruissalon kasvitieteellisessä puutarhassa. Minna Rosvall / Yle
 Sitten hän hyppää keskelle maisseja ja kvinoaa.
 – Tämä kvinoa on inkojen viljaa ja se tulee Etelä-Amerikasta, kuten maissikin. Maissia kypsyy nyt paljon. Lämpösumma on hyvä, sillä huhti- ja toukokuu olivat erikoisen lämpimiä eikä pakkasöitä ollut. Jos puutarhuri tai koeviljelijä ei ole tänä kesänä onnistunut, hänen pitää vaihtaa alaa, Kasvi sanoo.
 Hän muistuttaa, että puutarha- ja maanviljelyssä kokemuksia pitää kerätä monena vuonna samalta kasvupaikalta. Erilaisia lajikkeita kannattaa kokeilla.
 Maissien viljelijän ei tarvitse miettiä sen kestävyyttä talvella, sillä maissi on yksivuotinen. Minna Rosvall / Yle
 – On olemassa helposti viljeltäviä maissilajikkeita. Persikkapuuta suosittelisin kokeiltavaksi vain harrastajille. Se on vaativampi hoidettava kuin esimerkiksi maissi, Kasvi sanoo.
 Kasvi painottaa myös harventamisen merkitystä.
 – Persikkapuuta pitää muistaa harventaa kuten luumupuutakin. Sitä pitää myös sahailla, sillä runsas sato saattaa rikkoa puun painollaan.
 Ruissalossa kasvaneet persikat ovat niitä maistaneen Arno Kasvin mukaan jauhoisempia kuin kaupan persikat. Tosin maku vaihtelee lajikkeiden välillä. Minna Rosvall / Yle
 Oletko onnistunut jonkin eksoottisen kasvin kasvattamisessa? Kerro kokemuksistasi! Kommentointi sulkeutuu 27.8. kello 19.00.
 Lue lisää:
 Kotipuutarhuritkin haluavat pienentää hiilijalanjälkeään – omaa pihaa halutaan nyt hoitaa mahdollisimman luonnonmukaisesti
 Puiden oksilla kasvava misteli tuli Suomeen jäädäkseen, biologit löysivät 350 yksilöä – "Ei tuhokasvi vaan mielenkiintoinen luonnonilmiö"
 Tutkijoiden ennuste 2050-luvusta: Jos maailman lämpötila nousee 3 astetta, tappava kuumuus yleistyy, ihmiset pakenevat
 Persikkapuusta voi saada Suomessakin mahtisadon

Persikka ja viini viihtyvät Suomessa ilmastonmuutoksen vuoksi – keskustele eksoottisten kasvien kasvattamisesta


Summary: Tänä vuonna uusien asuntojen aloitukset vähenevät arviolta 5 000:lla, ennakoi rakennusalan etujärjestö.

Rakennusten tai niiden osien rakentaminen

Poranterä uppoaa kylpyhuoneen kaakeliin rakennustyömaalla Helsingin Lauttasaaressa. Talonrakentajaksi opiskeleva  Inka Godenhjelm  poraa reikiä vesiputkien kannakkeita varten.
 YIT:n työmaalla harjoitteluaan suorittava Godenhjelm on päättänyt vaihtaa ravintoalan rakentamiseen.
 – Tämä on fyysistä työtä, jossa näkee kätensä jäljen, perustelee Godenhjelm.
 Valmistumisen jälkeen espoolaisen Godenhjelmin ei tarvitse murehtia töiden riittävyydestä, sillä pääkaupunkiseudulle pakkautuu väkeä tasaisena virtana.
 Helsingissä on rakenteilla paraikaa noin 10 000 asuntoa, kertoi  Helsingin Sanomat  maanantaina. Koko maan tasolla kaksi vuotta jatkunut rakentamisen ennätysbuumi on kuitenkin pian ohi.
 Tästä kielii rakennuslupien määrän selvä pudotus.
 Inka Godenhjelm opiskelee talonrakentajan perustutkintoa Espoossa. Meneillään on toisen opiskeluvuoden työmaaharjoittelu.  Markku Pitkänen / Yle
 Kuumin buumi ohi
 Asuntorakentamisessa on painettu pari vuotta hurjaa tahtia. Vuosina 2017–2018 aloitettiin molempina noin 44 000 uuden asunnon rakentaminen.
 Tänä vuonna aloitukset vähenevät arviolta 39 000:een ja ensi vuonna 36 000:een, ennakoi rakennusyrityksiä edustava Rakennusteollisuus ry.
 Konsulttiyritys Forecon arvioi hiljattain Rakennuslehdelle, että asuinkerrostalojen aloitukset ovat pudonneet alkuvuodesta noin viidenneksen.
 Alamäen jyrkkyys on vielä kysymysmerkki, mutta suunta on ollut nähtävissä jo helmikuusta 2018 lähtien.
 Tuolloin rakennusluvat kääntyivät laskuun, kertoo Rakennusteollisuus ry:n pääekonomisti  Jouni Vihmo .
 Myönnettyjen rakennuslupien määrä on tärkeä mittari, sillä se heijastaa rakentamisen tulevaa tasoa. Uudet asuntotuotannon aloitukset tuppaavat seuraamaan rakennuslupien käppyrää muutaman kuukauden viiveellä.
 Tilastokeskuksen tänään tiistaina julkaisemien lukujen mukaan huhti-kesäkuun aikana asunnoille myönnettyjen rakennuslupien määrä romahti 24 prosenttia vuodentakaisesta.
 Lupia myönnettiin kaikkiaan 11 598 asunnolle, vuotta aiemmin vastaava luku oli 15 261 asuntoa.
 Myönnettyjen rakennuslupien määrä kääntyi laskuun 1,5 sitten. Asuntoaloitukset seuraavat yleensä perässä viive. Grafiikassa on kuvattu kehitys toukokuuhun 2019 saakka. Laura Merikalla/Yle Uutisgrafiikka
 "Putket punaisena on painettu"
 Uusien asuntojen kauppa on käynyt parin vuoden ajan Suomen kasvavissa kaupungeissa kuumana. Parhailla sijainneilla uudet asunnot on miltei revitty käsistä.
 Soittokierros rakennusalan suurimpiin yrityksiin kertoo, että alkuvuosi on sujunut odotuksia paremmin. Esimerkiksi YIT ja SRV ovat jopa lisänneet aloituksia viime vuoteen verrattuna.
 Romahdusta ei ole näköpiirissä, mutta pääkaupunkiseudun ulkopuolella edessä on paluu arkeen.
 – Suomessa normaali taso on noin 35 000 asuntoa vuodessa. Nyt ehkä palataan taas sille tasolle, arvioi YIT:n toimialajohtaja  Antti Inkilä .
 SRV:n asuntotuotannosta vastaava johtaja  Antero Nuutinen  pitää selvänä, että aloituksissa tulee jatkossa pudotusta.
 – Suomessa on rakennettu paljon ja kysyntä on ollut kovaa. SRV:ssäkin on menty putket punaisena. Jos kokonaismäärä vähenee aloituksissa, niin kyllä se varmasti heijastuu myös meihin, Nuutinen sanoo.
 Suomessa rakentaminen keskittyy voimakkaasti pääkaupunkiseudulle, Tampereelle ja Turkuun.
 Nuutinen arvioi, että aloitukset vähenevät jatkossa myös kasvukolmion alueella, mutta lasku on jyrkempää maakuntakeskuksissa, kuten Seinäjoella, Jyväskylässä, Kuopiossa ja Joensuussa.
 Buumin hiljentymisessä on toisaalta myönteinen puolensa rakennusyhtiöiden näkökulmasta.
 Parin viime vuoden aikana työvoimasta ja esimerkiksi betonielementeistä on ollut paikoin pulaa, lisäksi aliurakoiden hinnat ovat nousseet.
 Matalan korkotason vuoksi suuret sijoittajat ovat hyvin kiinnostuneita kiinteistösijoittamisesta, sanoo YIT:n toimialajohtaja Antti Inkilä. Markku Pitkänen / Yle
 Isot sijoittajat kannattelevat markkinaa
 Rakentamisen kasvu on hidastunut koko Euroopassa. Ruotsissa rakentaminen painui pakkaselle jo viime vuonna.
 Taustalla vaikuttaa talouden näkymien synkentyminen aiemmasta.
 Globaalin taantuman riski on kasvanut Yhdyvaltain ja Kiinan kauppasodan vuoksi, Euroopan talousveturin  Saksan kasvu sakkaa  ja Britannian lähestyvän EU-eron seuraukset ovat arvaamattomat.
 Kotimaassa uusien asuntojen kysyntää vähentää tavallisten asuntosijoittajien poistuminen markkinoilta. Suomalaiset eivät enää osta entiseen tahtiin uusia sijoitusasuntoja vuokrausta varten.
 Kokonaisuutena asuntokauppa käy kuitenkin kohtalaisen hyvin. Myymättömien uusien asuntojen määrä on pysynyt maltillisella tasolla.
 SRV kertoo vetäneensä ennakkomarkkinoinnista pois yhden, Vantaan Kivistössä sijainneen kerrostalokohteen.
 Uusien asuntojen rakentamista kannattelevat eläkeyhtiöiden kaltaiset institutionaaliset sijoittajat, jotka ostavat kokonaisia kerrostaloja vuokra-asunnoiksi.
 – Uusista aloituksista sijoittajahankkeiden määrä on kasvanut ja kuluttaja-aloitukset ovat vähentyneet jonkin verran, tiivistää YIT:n Inkilä.
 Ennustettavat vuokratuotot houkuttavat nyt suurten sijoitussalkkujen hoitajia, sillä korkosijoituksista ei saa tuottoa ja osakemarkkinat heiluvat romahduksen partaalla suurvaltojen kauppasodan puristuksessa.
 Helsingin seudun osuus rakentamisesta on jo lähes puolet. Kuvassa kattoterassi uudessa kerrostalossa Helsingin Jätkäsaaressa. Mikko Koski / Yle
 Asuntotuotannon tasolla on väliä
 Rakennusteollisuuden mukaan Suomeen tarvitaan hallituskauden aikana 150 000 uutta asuntoa. Joka vuosi pitäisi siis valmistua 37 500 uutta asuntoa.
 Viime kädessä kyse on talouskasvusta ja työvoiman liikkuvuudesta, eli siitä, että työntekijät pystyvät tarvittaessa muuttamaan työpaikkojen perässä, painottaa pääekonomisti Jouni Vihmo.
 Rakentaminen työllistää rutkasti väkeä. Tällä on merkitystä, jos Suomen vienti alkaa vajota.
 Vihmo sanoo, että hallituksen tulisikin tukea kaupungistumista muun muassa nopeuttamalla kaavoittamista osana maankäyttö- ja rakennuslain uudistamista.
 Hän patistelee hallitusta myös suurten ratahankkeiden vauhdittamiseen.
 Tavalliseen kuluttajaan asuntotuotannon taso vaikuttaa myös sitä kautta, että tarjonnan lisääntyminen pitää osaltaan asuntojen hintojen nousua kurissa.

Suomeen on rakennettu ennätystahtiin uusia koteja – Pian vauhti hiipuu, sillä rakennusluvat sukeltavat jo jyrkästi


Brasilia ei halua ottaa vastaan G7-maiden tarjoamaa apua Amazonin alueen tulipalojen sammuttamiseen, sanoo Brasilian presidentin kansliapäällikkö  Onyx Lorenzoni .
 Lorenzoni kertoi asiasta brasilialaiselle  G1-uutissivustolle . Uutistoimisto AFP on saanut vahvistuksen Lorenzonin kommenteille Brasilian presidentin  Jair Bolsonaron  esikunnalta.
 – Arvostamme [tarjousta], mutta ehkä nämä varat olisi parempi käyttää Euroopan uudelleenmetsittämiseen, Lorenzoni sanoi G1:lle.
 G7-maat ilmoittivat eilen lähettävänsä sammutuslentokoneita hillitsemään Amazonin alueen paloja. G7-kokousta isännöinyt Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  kertoi, että maat avustavat palojen taltuttamista 22 miljoonalla dollarilla eli noin 20 miljoonalla eurolla.
 Brasilian ympäristöministeri  Ricardo Salles  oli ennen Lorenzonin kommentteja kertonut toimittajille, että Brasilia ottaa avun vastaan. Hallitus kuitenkin muutti linjaansa presidentin ja ministerien tapaamisen jälkeen.
 Lorenzoni kehotti Macronia pitämään huolen "oman maansa ja siirtokuntiensa asioista".
 – Macron ei pysty edes estämään ennalta arvattavaa paloa kirkossa, joka on maailmanperintökohde. Mitä hän aikoo maallemme opettaa? Lorenzoni sanoi G1-sivuston mukaan Notre-Damen huhtikuiseen paloon viitaten.
 Macronin ja Bolsonaron välit kiristyneet
 Amazonin alueen laajat sademetsäpalot ovat kiristäneet erityisesti Macronin ja Bolsonaron välejä. Macron on ankarasti painostanut Bolsonaroa tekemään enemmän metsien suojelemiseksi.
 Macron on muun muassa uhannut torjua Euroopan unionin ja Latinalaisen Amerikan maiden välisen kauppasopimuksen, jos Bolsonaro ei ota ilmastonmuutoksen vastaista taistelua tosissaan.
 Bolsonaro on julistanut, että Macronin puheet edustavat siirtomaa-ajattelua.
 Amazonin aluetta hyvin tunteva entinen suurlähettiläs  Mikko Pyhälä  arvioi eilen maanantaina Ylelle, että presidentti Bolsonaron toimet palojen sammuttamiseksi ovat vähäisiä. Hänen mukaansa Bolsonaro on rohkaissut polttamaan sademetsiä, jotta soijan viljelyä voitaisiin lisätä.
 Lue myös:
 "Olemme lähellä rajaa, jolta ei ole paluuta" – Etelä-Amerikan tuntija Mikko Pyhälä varoittaa Brasilian metsäkatastrofin karkaavan käsistä
 Brasilian puolustusministeri: 44 000 sotilasta valmiina sammuttamaan metsäpaloja

Brasilia torjuu G7-maiden avun Amazonin palojen sammuttamiseen: "Ehkä varat olisi parempi käyttää Euroopan metsittämiseen"


Summary: Brexitin myötä rajatarkastukset kiristyvät, kausityöntekijöiden palkkaus vaikeutuu ja punnan kurssi heikkenee.

Lapin nousu kansainväliseksi turistikohteeksi alkoi 80-luvulla brittien Concorde-lennoista ja britit ovat yhä Lapin suurin ulkomainen matkailijaryhmä. Viime vuonna Lapissa rekisteröidyistä yöpymisistä 18 prosenttia oli brittien ja vain 4 prosenttia kiinalaisten.
 Jos Britannia pamauttaa EU-oven kiinni lokakuun viimeisenä, seuraukset tuntuvat myös Lapissa.
 – Punnan arvo suhteessa euroon tulee todennäköisesti heikkenemään entisestään. Ja miten passintarkastukset tulevat vaikuttamaan liikkumiseen, se jää nähtäväksi. Kolmas on työntekijäpuoli: jos työvoiman vapaa liikkuvuus vähenee niin joudumme etsimään työntekijät muualta, luettelee Santa Park Oy:n toimitusjohtaja  Ilkka Länkinen . Yrityksellä on joulupukin kotiluolana tunnetun Santa Parkin lisäksi palkittu Arctic Treehouse -hotelli Rovaniemellä.
 Lapin matkailuyrittäjät seuraavatkin nyt tarkasti uutisia ja etenkin sitä, johtaako edessä häämöttävä sopimukseton brexit sellaiseen talouskurimukseen, ettei briteillä ole enää varaa matkustaa.
 – Työllisyyskehitys ja palkkakehitys alkavat vaikuttaa kuluttajapäätöksiin. Ja olennainen asia on tietenkin se, miten käy punnan kurssin, tiivistää Lapin suurimman hotelliketjun Lapland Hotelsin toimitusjohtaja  Ari Vuorentausta .
 Britanniassa moni onkin jo varmistellut tulevaa matkakassaa hamstraamalla euroja.
 Tuleva joulu on turvattu
 Brittien vilkkainta matkustusaikaa on perinteisesti joulukuu. Tuleva joulunaika näyttää varausten perusteella yhtä vilkkaalta kuin aiemmatkin, jolloin Lapland Hotelsin joulunalusviikkojen Lapin vieraista 60 prosenttia tuli Britanniasta. Vuorentausta ei tosin ole varma kaikkien varausten toteutumisesta.
 – Olemme varautuneet brittikysynnän mahdolliseen laskemiseen ottamalla hiukan enemmän päällekkäisvarauksia muilta markkinoilta.
 Toimitusjohtaja Ari Vuorentausta kertoo, että Lapland Hotels saa yhä enemmän asiakkaita esimerkiksi Indonesiasta. Annu Passoja / Yle
 Suuremmat vaikutukset näkyvät vasta ensi vuonna, jos niitä on tullakseen. Eniten vaikuttaisi punnan kurssin raju pudotus suhteessa euroon. Lapin päässä tuntuvan notkahduksen suuruutta ei hotelliketjun johtaja lähde arvioimaan.
 – Ei me rehellisyyden nimissä pystytä sitä arvioimaan millään tavalla. Ei tässä voi kuin katsoa ja odottaa mitä tapahtuu, Vuorentausta toteaa.
 Sesonkityöntekijöiden palkkaus vaikeutuu
 Asiakkaiden lisäksi myös monet safarioppaiden tai kokkien kaltaiset kausityöntekijät tulevat Britanniasta. Jos ja kun EU-kansalaisen vapaa liikkuvuus ei heidän kohdallaan enää päde, tarkoittaa se jopa kuukausia kestävää työluparuljanssia.
 – Jos tulee kova brexit ja joudutaan hakemaan työlupia, niin tälle sesongille emme enää ehdi rekrytoimaan brittityöntekijöitä. Sitten kysellään espanjalaisia ja muita, Ilkka Länkinen toteaa. Työluvan saanti Maahanmuuttovirastosta kestää hänen kokemuksensa mukaan kolmesta kuuteen kuukauteen.
 Viime talveksi Länkinen palkkasi Britanniasta kokkeja, joista talvisesongilla on huutava pula.
 – Työvoiman vapaa liikkuvuus on ollut meille huikea etu.
 Lisähankaluuksia ja paperisotaa tulee myös brittiläisille matkanjärjestäjille, jotka ovat aiemmin palkanneet omia brittioppaita Lappiin.
 Turisteja löydetään muualtakin
 Britit ovat Lapin matkailulle tärkeitä, mutta eivät enää elintärkeitä. Matkailuyrittäjät suhtautuvat tyynesti: turisteja löytyy ajan myötä kyllä muualta, jos Lapin vanhin ja suurin matkailijaryhmä alkaisi hiipua.
 – Tulijoita on, mutta uuden kohteen ja uuden vuodenajan myynti ei tapahdu matkatoimistoilta hetkessä. Uusien markkinoiden vakiintuminen vie aikansa, toteaa Levin matkailun vt. toimitusjohtaja  Yrjötapio Kivisaari . Hän kertoo, että niin Intiassa kuin Arabiemiraateissa matkatoimistot ovat kiinnostuneita myymään matkoja Leville.
 Santa Park Oy:n toimitusjohtaja Ilkka Länkinen kertoo seuraavansa brexit-uutisointia päivittäin. Matkailuyrittäjää kiinnostaa erityisesti se, kuinka käy punnan ostovoiman. Annu Passoja / Yle
 Edellisen kerran Lapin matkailu oli uuden edessä, kun rupla vuonna 2014  romahti pakotteiden seurauksena ja venäläisturistit kaikkosivat .
 – Ruplan romahduksesta opittiin, että ei voida olla yhden kansakunnan varassa vaan täytyy olla mahdollisimman monta jakajaa, Ilkka Länkinen sanoo.
 Lappia onkin jo vuosien ajan markkinoitu onnistuneesti eri puolille maailmaa. Talvikaudella täpötäydet lentokoneet kuljettavat kiinalaisia, israelilaisia ja singaporelaisia.
 Brexitin jälkeen britit liittyvät heidän joukkoonsa passintarkastusjonoihin.  Lapin rajavartioston mukaan brittituristien tarkastus  Lapin kentillä kestää brexitin jälkeen kaksi kertaa nykyistä kauemmin.

Katoavatko Lapin ykkösturistit Brexitin myötä? – matkailuyrittäjät seuraavat tilannetta tyynenä: "Muualta on tulijoita"


Summary: Yksittäisten lähijunien perumisiin kehotetaan varautumaan.

Sähköratavaurio Helsingin ja Pasilan välillä viivästyttää lähijunaliikennettä tällä hetkellä.
 VR pyytää matskustajia varautumaan myös yksittäisten lähijunien perumisiin. Ainakin Helsingin ja Keravan välillä liikennöiviä K-junia on peruttu, myös I- ja P-junien liikenteessä varaudutaan poikkeuksiin.
 Tilanteen kestosta ei ole toistaiseksi arviota.

Sähköratavaurio haittaa lähijunaliikennettä pääkaupunkiseudulla – kestosta ei toistaiseksi arviota


Summary: Joukkoampumisten syy on lopulta yksinkertainen. Ampuja itse tekee ratkaisunsa. Kyse on yksittäisen ihmisen omasta raukkamaisesta valinnasta, kirjoittaa Kari Enqvist.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Ennen muinoin sanomalehdessä saattoi nähdä otsikon ”Hullu riehui humalassa haulikon kanssa”. Uutisesta kävi ehkä ilmi, että sitä ennen mies – ja miehestä yleensä oli kyse – oli soperrellut sekavia kylän lippakioskilla.
 Kun nykyään joku marssii kouluun tai ostoskeskukseen ja ampuu siellä kuoliaiksi viattomia, tuntemattomia ihmisiä, otsikot eivät puhu hullusta. Hänen tekojaan pyritään analysoimaan ja ymmärtämään. Niille etsitään rationaalisia syitä.
 Miehen – ja miehestä yleensä on kyse – internetiin postaamia sekavia kirjoitelmia ruoditaan otsa rypyssä. Niitä kutsutaan manifesteiksi ja niistä keskustellaan television ajankohtaisohjelmissa.
 Jos joku menee ja ammuskelee ihmisiä julkisella paikalla, hän on mielenvikainen. Tai sitten mielenvikaisuuden määritelmässä on jotakin pahasti vialla.
 Vaikka ampujan mielestä  hänellä on ammuskelulleen perustellut syyt, ei ole epäilystä etteivätkö nuo syyt ole harhaisia. Niiden sisäinen logiikka ei suuresti eroa psykoottisen motiiveista silloin, kun tämä perustelee kirvessurmaa kuulemillaan äänillä. Hänelle nuo äänet ovat olleet tosia, niiden sanoma rationaalinen.
 On näet ilmiselvää, että jos joku menee ja ammuskelee ihmisiä julkisella paikalla, hän on mielenvikainen. Tai sitten mielenvikaisuuden määritelmässä on jotakin pahasti vialla.
 Pahinta, mitä yhteiskunta voi tehdä, on jättää sanomatta tämä ääneen.
 Ammuskelija haluaa tulla otetuksi  rationaalisena toimijana. Omasta mielestään hän ei ole hullu. Hän haluaa tulla tunnetuksi yhteiskunnallisena ajattelijana. Hän tahtoo sankariksi. Hän haluaa, että  hänen postaamiaan raivonpurkauksia kutsutaan manifesteiksi  eikä sekopään houreiksi.
 Ne eivät kuitenkaan ansaitse tulla otetuiksi tosissaan, sillä ne ovat samaa sopertelua, mikä ennen jäi lippakioskille.
 Mutta valitettavasti ne otetaan tosissaan tyrmistyneessä, sivistyneessä maailmassa, joka ei pysty kuvittelemaan, että joku voisi tehdä moisia kauhutekoja. Että joku voi olla niin hullu. Niinpä ahdistunut maailma etsii syypäitä muualta: kasvatuksesta, kiusaamisesta, vihakirjoittelusta.
 Psykologit pohdiskelevat nuorten syrjäytymistä . Kommentaattorit kommentoivat poliittisen ilmapiirin kärjistymistä. Kaikki nämä ovat tietysti taustottavia tekijöitä. On totta, että monet ammuskelut kumpuavat äärioikeistolaisesta vihasta, mutta asialla on ollut myös äärivasemmistolaisia tai uskonnosta naksahtaneita.
 Viime kädessä kyse on kuitenkin yksittäisen ihmisen omasta raukkamaisesta valinnasta. Hän hankkii aseen ja päättää mennä se kädessä ampumaan muita ihmisiä. Liipasinta ei paina yhteiskunta tai onneton nuoruus. Sen tekee ampuja itse.
 Olosuhteista, jotka ruokkivat järjettömiä tekoja, pitää ilman muuta keskustella. Mutta kun teko kerran on tehty, miten sitä pitäisi käsitellä tiedotusvälineissä?
 Oma vaatimaton ehdotukseni on , että otsikoinnilla tyyliin ”Hullu ammuskeli ostoskeskuksessa” olisi ennaltaehkäisevä vaikutus.
 Uutinen pitäisi haudata lehtien sisäsivuille ja verkon nopeimmin haihtuviin osiin. Se olisi armeliainta myös uhreille ja heidän omaisilleen.
 Nyt esimerkiksi  Christchurchin moskeijaiskulle  ja siihen liittyvälle niin sanotulle manifestille löytyy peukuttajia. Ehkä peukuttajia olisi vähemmän, jos ne olisi heti kättelyssä leimattu hullun tekosiksi.
 Ehkä moiset otsikot jarruttaisivat myös potentiaalisia tulevia ammuskelijoita. He eivät missään nimessä halua tulla muistetuksi hulluina.
 Lisäksi uutinen pitäisi haudata lehtien sisäsivuille ja verkon nopeimmin haihtuviin osiin. Se olisi armeliainta myös uhreille ja heidän omaisilleen.
 Käytän tarkoituksella latautunutta sanaa  ”hullu” jonkin korrektimman termin sijasta. Sanoilla on valtaa, ja tuota valtaa pitää käyttää. Se kuuluu osaksi yhteiskunnan itsepuolustusta.
 Sillä tavoin emme tulisi sotkeneeksi ammuskelijaa mielenterveytensä kanssa kamppaileviin tavallisiin ihmisiin. Jälkimmäisten arki, heidän harmittomat harhansa, ahdistus, masennus tai hetkellinen maanisuus suhtautuvat ammuskelijan hulluuteen kuten nuhakuume ebolaan.
 Ennen muinoin, kun hullu riehui humalassa haulikon kanssa, paikalle tuli joku reinikainen, joka vei hänet pois. Tänään hullut ovat yhä keskuudessamme, mutta entisajan Reinikaisia ei enää ole. Viedään ammuskelijoilta nyt sitten pois ainakin palstatila.
 Kari Enqvist
 Kirjoittaja on kosmologian professori Helsingin yliopistossa ja tietokirjailija. Hän on kiinnostunut ihmisen paikasta maailmankaikkeudesta ja kaikesta siitä, mikä on liikuttavaa tai ihmeellistä.

Kari Enqvistin kolumni: Joukkoampumisissa liipasinta ei paina yhteiskunta tai onneton nuoruus vaan ampuja itse


Summary: Kiinassa maksimirangaistus vakoilusta on kuolemantuomio.

Australialainen kirjailija  Yang Hengjun  on asetettu Kiinassa syytteeseen vakoilusta, Australian hallitus kertoi tiistaina.
 Ulkoministeri  Marisa Payne  sanoo tiedotteessa, että Australia on tilanteesta hyvin huolissaan ja pettynyt. Paynen mukaan Yangia on pidetty ankarissa oloissa, eikä hän ole saanut tavata perhettään tai asianajajiaan. Australian suurlähetystön henkilökunta on voinut vierailla hänen luonaan.
 Kiinassa syntynyt Yang on kirjailija, bloggaaja ja tieteentekijä, joka on työskennellyt aiemmin Kiinan ulkoministeriössä. Hän on ollut Australian kansalainen vuodesta 2002.
 Kiinan ulkoministeriön mukaan Yangia epäillään rikollisesta toiminnasta, joka vaarantaa Kiinan turvallisuuden. Yangin australialaisen lakimiehen  Rob Staryn  mukaan syytteen perusteet ovat epäselvät.
 – Uskomme, että se liittyy Australian hyväksi vakoiluun, mutta syytä ei määritellä tarkemmin, Stary sanoi uutistoimisto AP:lle.
 Stary sanoo uskovansa, että syytteen taustalla on todellisuudessa Yangin demokratia-aktivismi.
 53-vuotias Yang asui viimeksi New Yorkissa Yhdysvalloissa ja työskenteli vierailevana tutkijana Columbian yliopistossa. Hänet otettiin kiinni eteläkiinalaisen Guangzhoun kaupungin lentokentällä tammikuussa. Hän oli juuri lentänyt Kiinaan ja oli aikeissa jatkaa perheensä kanssa matkaa Shanghaihin.
 Yang pidätettiin virallisesti vasta 23. elokuuta, Australian hallitus kertoo tiedotteessaan.
 Kiinassa vakoilusta voidaan tuomita enimmillään kuolemanrangaistus.
 Lue myös:
 Kiinassa kadonneet: Kiina sulkee ihmisiä varoittamatta säilöön ja marssittaa heitä esiin sopivalla hetkellä – moni jää kuukausiksi "arestiin"

Kiina syyttää australialaista kirjailijaa vakoilusta – Yang Hengjun on ollut kiinniotettuna tammikuusta asti


Summary: Eduskuntaryhmät hakevat kesäkokouksistaan vauhtia politiikan syksyyn. Eduskunta palaa kesätauolta töihin ensi viikolla.

SDP:n, perussuomalaisten, kokoomuksen, keskustan, vihreiden, vasemmistoliiton ja kristillisdemokraattien eduskuntaryhmät kokoontuvat tällä viikolla eri puolilla Suomea.
 Kesäkokouksissaan eduskuntaryhmät valmistautuvar eduskunnan syksyyn ja kansanedustajat tapaavat äänestäjiä toreilla.
 Politiikan syksyn perinteiseen avaukseen kohdistuu tällä kertaa erityistä mielenkiintoa, sillä  Antti Rinteen  (sd.) viiden puolueen keskustavasemmistolaisen hallituksen alkutahdit ovat olleet riitasointuisia.
 Keskustan sukellus värittää syksyä
 Hallituspuolueista erityisesti keskustan ja vihreiden edustajat ovat olleet tukkanuottasilla.  Kannatusmittauksissa  vihreiden suosio on ollut kevään eduskuntavaalien jälkeen nousussa ja vaaleissa murskatappion kärsinyt keskusta on jatkanut sukellustaan.
 Keskustan laiva on seilannut tuuliajolla, kun väistyvä puoluejohtaja  Juha Sipilä  jätti hallitusneuvottelujen jälkeen ruorin eduskunta- ja ministeriryhmän vetäjille.
 Ylimääräinen puoluekokous valitsee keskustan uuden puheenjohtajan 7. syyskuuta Kouvolassa, ja puheenjohtajaehdokkaat  Katri Kulmuni  ja  Antti Kaikkonen  ovat kiertäneet Suomea elokuussa. He kohtasivat eilen puheenjohtajatentissä Helsingissä.
 Keskustan ministerit ja kansanedustajat kiersivät eilen pääkaunkiseutua. Illalla ohjelmassa oli Helsingin pormestarin  Jan Vapaavuoren  (kok.) isännöimä vastaanotto Helsingin kaupungintalossa.
 Hallitusneuvottelujen maakunta-sote -linjaukseen tyytymätön Vapaavuori  twiittasi  toukokuun lopulla, että "On tämä jännittävä maa: kun Kepu saa vaalivoiton, se rupeaa rakentamaan maakuntia. Ja kun Kepu saa rökäletappion, se rupeaa taas rakentamaan maakuntia".
 Tänään keskustan eduskuntaryhmä pitää varsinaisen kesäkokouksensa eduskunnassa. Keskustan edustajat  ottavat kantaa  muun muassa valtiovarainministeri  Mika Lintilän  (kesk.) ensimmäiseen budjettiesitykseen.
 SDP riemuitsee pääministerin salkusta
 Sosiaalidemokraattien kesä on kulkenut iloisissa tunnelmissa. Pääministeri ja SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne on kiertänyt kertomassa tovereille ilosanomaa siitä, että SDP on palannut pääministeripuolueeksi 16 vuoden korpivaelluksen jälkeen.
 Puolueiden kesäkokoukset ovat lähtölaukaus politiikan syksyyn. Kesän poliittista keskustelua on hallinnut uuden hallituksen riitaisa alkutaival. Kuvassa Suomi-Areenan yleisöä heinäkuussa Porissa. Jaani Lampinen / Yle
 Rinne on  kuunnellut kärsivällisenä  keskustan ja vihreiden nokkapokkaa. Rinteen mukaan tyylin on muututtava syyskuussa, kun keskusta saa uuden puheenjohtajan. Pääministerille todellista päänsärkyä aiheuttavat heikkenevät talousnäkymät.
 SDP:n puoluejohto ja kansanedustajat kiertävät tänään ja huomenna Savossa.
 Eduskuntaryhmän kesäkokous alkaa pian puolen päivän jälkeen Varkaudessa. Illalla demarit matkustavat Savonlinnaan, missä kesäiltaa vietetään Wanhalla kasinolla. Huomenna iltapäivällä SDP:n ryhmä tekee vielä kampanjaiskun Mikkeliin.
 Kesäkokouksessaan SDP:n kansanedustajat  pohjustavat  hallituksen ensimmäisen budjettiesityksen valmistelua. Koko hallitus käsittelee valtiovarainministeri Lintilän ehdotusta syyskuun puolivälin budjettiriihessään.
 Vihreät Aulangolla, vasemmistoliitto Kemissä
 Hallituspuolueista vihreät kokoontuu huomenna Hämeenlinnassa Aulangolla. Kesäkokouksen jälkeen vihreät tutustuvat Aulangon luonnonsuojelualueeseen.
 Vihreiden uudella puheenjohtajalla, sisäministeri  Maria Ohisalolla  on riittänyt kesällä kiireitä maahanmuutto- ja poliisiasioiden parissa. Ulkoministeri  Pekka Haavisto  j(vihr.) jätti kesäloman kokonaan väliin, ja ympäristöministeri  Krista Mikkonen  (vihr.) on käynyt  metsäsotaa .
 Vasemmistoliiton eduskuntaryhmä kokoontuu tänään Kemissä, joka on edelleen puolueen vahvinta kannatusaluetta. Kokouspaikkana on Kemin matkailuvetonaula eli ympärivuotinen lumilinna.
 Vasemmistoliiton terävin kärki: puoluejohtaja, opetusministeri  Li Andersson , sosiaali- ja terveysministeri  Aino-Kaisa Pekonen  ja eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Paavo Arhinmäki,  on kotoisin Etelä-Suomesta, joten Pohjois-Suomen vasemmistoliittolaisilla riittää selittämistä.
 Oululaiselle vasemmistoliiton kansanedustajalle  Hanna Sarkkiselle  on kahden vuoden kuluttua luvassa sosiaali- ja terveysministerin salkku, mutta matkan varrella on ainakin kaksi kysymysmerkkiä: onko Rinteen hallitus silloin vielä pystyssä ja pysyykö vasemmistoliitto hallituksessa?
 Kokoomus yrittää sopeutua oppositioon
 Kevään hallitusneuvotteluista ulos jäänyt kokoomus on kesän aikana kipuillut hallitusratkaisua. Puoluejohtaja  Petteri Orpo  on opetellut oppositiopoliitikon puheen partta.
 Kokoomuksen eduskuntaryhmä kokoontuu tänään puolueen vahvalla kannatusalueella Espoossa. Espoon kaupunki tarjoaa illallisen Gumbölen kartanossa. Huomenna kokoomusryhmä jatkaa kokoustaan Vantaalla.
 Kokoomuksen kesäkokouksesta on tulossa runsaasti korjausvaatimuksia Rinteen hallituksen ensimmäiseen budjettiesitykseen. Orpo on jo  varoittanut  hallituksen talouspolitiikan vievän Suomea kohti konkurssia.
 Kokoomuksen eduskuntaryhmää johtaa espoolainen  Kai Mykkänen . Hänellä ja monella muulla kokoomuslaisella ei ole juuri kokemusta oppositiosta. Kokoomus on istunut hallituksessa vuodesta 1987 alkaen, ja ainoa oppositiokausi osui vuosiin 2003–07.
 Perussuomalaiset haastaa punavihreää hallitusta
 Kesän kannatuskyselyissä suosituimmaksi puolueeksi noussut perussuomalaiset ei ole joutunut etsimään oppositioasennetta. Suurin oppositiopuolue on jatkanut hallituksen arvostelua samalla tyylilajilla olipa pääministerinä sitten Antti Rinne tai Juha Sipilä.
 Perussuomalaisten EU-, maahanmuutto- ja ilmastopoliittinen hallituskritiikki on saanut lisää väriä, kun oppositiojohtaja  Jussi Halla-aho  on moittinut Rinteen hallituksen talouspolitiikkaa. Halla-ahon mukaan hallituksen talouspolitiikka nojaa  epärealistisille työllisyystoiveille .
 Perussuomalaisten eduskuntaryhmä hakee lisäpotkua eduskunnan syksyyn Pohjois-Karjalasta. Kaksipäiväinen kesäkokous järjestetään torstaina Joensuussa, ja perjantaina edustajat jalkautuvat maakuntaan. Perussuomalaisten kansanedustajista peräti 24 on ensimmäisen kauden edustajia, joten ryhmäjohtaja  Ville Taviolla  riittää töitä edustajien paimentamisessa.
 Oppositiosta kristillisdemokraattien eduskuntaryhmä kokoontuu keskiviikkona ryhmäjohtaja  Päivi Räsäsen  kotikaupungissa Riihimäellä. Kristillisdemokraateilla oli viikonvaihteessa puoluekokous Oulussa, joten kannanottopajatso tyhjeni jo aika lailla. Kesäkokouksesta tulee kuitenkin vielä budjettieväitä hallitukselle.
 Lue myös:
 Analyysi: Perussuomalaiset on nyt opposition johtopuolue, mutta kokenut kokoomus jyrää sen syksyllä eduskunnassa

Hallitus ja oppositio ruotivat politiikan syksyä: Puolueet koolla ympäri Suomea


Summary: Ruotsalaisen koulun oppimistuloksilla on huono maine, mutta ihmissuhdetaidoissa he ovat erinomaisia, kirjoittaa Pohjoismaiden uusi kirjeenvaihtaja Kirsi Heikel.

Sanotaan se nyt suoraan: en ole kuullut oikeastaan mitään hyvää ruotsalaisesta peruskoulusta. Toivon, että olen liikkunut vain väärissä piireissä, sillä molemmat lapseni, eka- ja kolmasluokkalainen, aloittivat tavallisessa tukholmalaisessa lähikoulussa viikko sitten.
 Etukäteen käymäni keskustelut eivät lupaa hyvää. Pyykkituvassa tapaan naapurin, jonka lapsi kävi myös samaa koulua ja innokkaasti kysyn äidiltä, millaista siellä oli.
 – No... Tiedäthän sinä... Se riippuu niin siitä, millainen vuosi on kyseessä, äiti selvittää.
 En itse asiassa tiedä ja harmittaa, etten kysy lisää. Minusta Suomessa koulujen taso ei vaihtele vuosi vuodelta.
 Toinen äiti, suomalainen, antaa vielä suorempaa palautetta.
 – Eivät ne oppineet siellä mitään. Se oli sellaista leikkimistä, eivät edes kertotaulua vaatineet oppimaan. Lapsilla oli tosi kova paikka tulla takaisin Suomeen. He saivat tehdä kovasti hommia, että saivat muut kiinni.
 – Kun yläaste loppui, ehdotin, että etsitään hyvä lukio. Lapseni sanoi, että pelastan itseni ja lähden Suomeen lukioon, hän jatkaa.
 Olenko siis pilannut lasteni tulevaisuuden?  Kuulenko myöhemmin, että he joutuvat terapiaan, koska he tulivat Ruotsiin kouluun eivätkä koskaan päässeet heikon matematiikan takia unelma-ammatteihinsa?
 Heikot oppimistulokset, puute työrauhasta, pula opettajista ja suuret erot koulujen välillä ovat tuttuja ongelmia ruotsalaisille. Ruotsin PISA-tulokset romahtivat 2013. Sen jälkeen ne ovat nousseet OECD-maiden keskitasolle, mutta ovat edelleen kaukana Suomesta. Ruotsissa käydään jatkuvasti keskustelua opetuksen ongelmista ja siihen vaaditaan parannusta.
 Muutama päivä ennen koulun alkua saamme sähköpostia koulusta. 9-vuotiaamme opettaja kertoo, että ensimmäisellä viikolla keskitytään lomamuistoihin, lasten odotuksiin kouluvuodelle ja koulun järjestyssääntöihin.
 Naurattaa. Eikö läksyjä? Eikö mennä aineisiin? Jäämmekö heti jälkeen? Lohdutan itseäni sillä, että kun palaamme aikanaan Suomeen, lapset ovat yhä alakoulussa.
 Ylen kirjeenvaihtajien ja avustajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa  Yhdysvallat:  Amerikkalaisissa kesäriennoissa pekoni käryää ja rasva tirisee Italia:  "Naiset eivät ymmärrä, mikä on paitsio" – naisjalkapalloilijat loistivat ja italialaismiehet suuttuivat Espanja:  "Alle viisi savuketta ei ole haitaksi" – Tupakointiin liittyviin myytteihin saattaa Espanjassa uskoa lääkärikin Saksa:  Berliinissä naapurini ahdistuu kännykkämastosta – Saksassa 5G-verkko herättää Suomea enemmän kysymyksiä
 Ensimmäinen koulupäivä koittaa.  Lapset hyppivät seinille, kuten arvata saattaa. Ehkä vähän vanhemmatkin. Minusta he ovat tosi rohkeita askeltaessaan yli 700 oppilaan rakennusta kohti. Kotona Helsingissä olisi ollut viisi kertaa pienempi koulu.
 Jättimäisen rakennuksen pihaan on kokoontunut jo paljon väkeä. Piha on kodikas. Täällä voi pelata koripalloa, kiipeillä, on jalkapallokentät ja sählymaalit.
 Parvekkeelle kiikutetaan suurta kaiutinta. Ajattelen rehtorin pitävän juhlavan puheen, mutta ämyreistä alkaakin pauhata discomusiikkia. Tunnelma on tärkeä ja se on hyvin ruotsalainen.
 Meidät toivotetaan tervetulleiksi kouluun. Muiden lasten vanhemmat tulevat hymyillen tervehtimään. Kolmasluokkalaiset pojat pelaavat jalkapalloa ja opettaja tulee pyytämään poikaamme heidän mukaansa.
 Kaikki pojat tulevat välittömästi lapsemme luo, yksi taputtaa häntä olkapäälle. Poikamme näyttää onnelliselta. En voi olla miettimättä, olisiko ryhmään pääsy ollut näin salamannopeaa Suomessa. Riippuu varmasti paikasta.
 Ajatukseni vaeltaa. Vaikka oppimistulokset huolestuttavat, koulussa ei kuitenkaan ole kyse vain tiedosta. Entä jos lapsemme saavat osakseen ystävällisyyttä, ystäviä, itsetuntoa, rohkeutta, luovuutta? Sehän on valtavasti. Sehän olisi hienoa.
 Ekaluokkalaisen opettaja on  juuri sellainen, kuin vanhemmat toivovat. Kiltti, ystävällinen, pehmeä-ääninen ja lapsen heti huomioiva. Luokassa lasta odottaa aarre. Isoveli on nimittäin kertonut, että suomalaisessa koulussa ei ole omia paikkoja, vaan ainoastaan oma laatikko, josta tavarat haetaan.
 – Olisipa meillä omat paikat, huokaili ekaluokkalainen kotona.
 Ja siellä se on – oma pulpetti. Ja vielä oma nimikin on siinä valmiina.
 Sillä hetkellä ajattelemme kaikki, että alku on ainakin erittäin lupaava.

Arkea maailmalta: Lapseni aloittivat ruotsalaisessa koulussa – miten heidän nyt käy?


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Joka kuudennella taksiyrittäjällä vero- tai ulosottorästejä
 Lähipäivinä lähtee taksilupia myöntävältä ja valvovalta liikenne- ja viestintävirastolta Traficomilta kehotuskirje noin 350 taksiyrittäjälle. Siinä patistetaan hoitamaan velvoitteet kolmen kuukauden sisällä. Jos se ei onnistu, taksilupa lähtee. Kehotusten määrä on yli kaksinkertainen verrattuna edellisiin vuosiin. Jonkinlainen vero- tai ulosottorästi  on noin joka kuudennella .
 Professorit: Koulut tulkinneet uutta opetussuunnitelmaa väärin
 Uudesta opetussuunnitelmasta on noussut vahvasti esiin ilmiökeskeisyys ja oppilaiden itseohjautuvuus. Antti Karhunen / Yle
 Uuteen opetussuunnitelmaan ja uudenlaisiin koulurakennuksiin kohdistuva kritiikki  ei tullut yllätyksenä  kasvatustieteen professoreille. Heidän mielestään opetussuunnitelmassa ei sinällään ole vikaa, mutta sitä on tulkittu kouluissa väärin. Itseohjautuvuutta ja ilmiöoppimista on heidän mielestään rummutettu kouluissa liian yksipuolisesti, vaikka ne ovat vain pieniä osia kokonaisuudesta.
 Puolueet koolla kesäkokouksissaan
 Keskustan Hannakaisa Heikkinen ja väistyvä puheenjohtaja Juha Sipilä keskustelemassa yleisön kanssa keskustan puheenjohtajaehdokkaiden tentin yhteydessä Iisalmen torilla 19. elokuuta. Akseli Muraja / Lehtikuva
 SDP:n, perussuomalaisten, kokoomuksen, keskustan, vihreiden, vasemmistoliiton ja kristillisdemokraattien eduskuntaryhmät  kokoontuvat tällä viikolla  eri puolilla Suomea. Kesäkokouksissaan eduskuntaryhmät valmistautuvat eduskunnan syksyyn, ja kansanedustajat tapaavat äänestäjiä toreilla. Politiikan syksyn perinteiseen avaukseen kohdistuu tällä kertaa erityistä mielenkiintoa, sillä  Antti Rinteen  (sd.) viiden puolueen keskustavasemmistolaisen hallituksen alkutahdit ovat olleet riitasointuisia.
 Lääkejätti määrättiin maksamaan jättikorvaukset opioidikriisistä
 Syyttäjät hakivat jopa yli 17 miljardin dollarin korvauksia, mutta oikeus katsoi, että tulevaisuuden kustannuksista ei pystytty antamaan tarpeeksi näyttöä. AFP / Lehtikuva
 Yhdysvalloissa saatiin päätökseen ensimmäinen siviilioikeudenkäynti, jossa yritetään saada lääkeyhtiöitä vastuuseen Yhdysvaltojen opioidikriisistä. Oklahoman osavaltiossa  tuomari määräsi lääkejätti Johnson & Johnsonin maksamaan  yli puoli miljardia dollaria korvauksia opioidikriisin edistämisestä.
 Aurinkoa lähes joka kolkkaan
 Joonas Koskela / Yle
 Maanantai oli elokuun toinen hellepäivä, ja nyt on mahdollisesti luvassa lisää. Pitkälti koko maassa on tiistaina poutaista ja myös aurinkoista. Pohjois- ja Itä-Lapissa on melko pilvistä ja muuta maata viileämpää, myös sadekuuroja voi esiintyä. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Taksiyrittäjillä verorästejä, professorit suomivat kouluja oppilaiden liiasta vastuuttamisesta, lähes koko maassa paistaa aurinko


Summary: Sadat taksiyritykset saavat lähipäivinä kehotuksen hoitaa asiansa kuntoon. Valvontaviranomainen epäilee syyksi osaamattomuutta.

Reilun vuoden voimassa ollut taksilaki on tuonut alalle uuden ongelman: yhä suurempi määrä taksiyrittäjistä on jättänyt verojaan ja ulosottomaksujaan maksamatta.
 Lupia myöntävältä ja alaa valvovalta liikenne- ja viestintävirastolta Traficomilta lähtee lähipäivinä kehotuskirje noin 350 taksiyrittäjälle. Siinä patistetaan hoitamaan velvoitteet kolmen kuukauden sisällä. Jos se ei onnistu, taksilupa lähtee.
 Huomautusten määrä on yli kaksinkertainen verrattuna vanhan taksilain aikaan, jolloin vastaavan kirjeen sai vuosittain 120–130 yrittäjää.
 Taustalla verottajan huvenneet tulot
 Verottaja parahti  uuden taksilain yksivuotispäivän kunniaksi heinäkuun aluksi, että taksialalla ei kaikki ole kohdallaan. Uusia taksilupia oli myönnetty 4 000, joista joka neljäs eli tuhatkunta ei ollut rekisteröitynyt verottajalle.
 – Verohallinto tarkastelee asioita verokertymän kautta. Verottaja kertoi, että verokertymät ovat alhaisemmat kuin ne ovat aikaisempina vuosina olleet, Traficomin johtava asiantuntija  Pasi Hautalahti  taustoittaa.
 – Meillä on tullut useampia tuhansia uusia yrityksiä alalle ja ymmärtääkseni taksipalvelujen kysynnässä ei mitään hirveitä notkahduksia ole tapahtunut, niin onhan se aika erikoinen yhtälö.
 Hautalahti kertoo, että verohallinnon harmaan talouden yksikkö pyysi Traficomilta kaikki taksilupien haltijoiden y-tunnukset ja henkilötunnukset ja peilasivat niitä omiin rekistereihinsä tarkistaakseen, onko rekisterimerkinnät voimassa ja onko erääntyneitä verovelkoja ja ulosottovelkoja.
 Traficom: Määrät yllättävän suuria
 Syyniin päätyi noin 9 800 luvanhaltijaa ja verottaja palautti tarkempaan tarkasteluun reilut 1 500 taksiyritystä.
 Hautalahden mukaan suurin osa koski pieniä summia, mutta joukossa oli myös useita huolestuttavampia tapauksia.
 Jatkotarkasteluun meni yhteensä 359 yritystä, joista verovelkaa oli 343:lla ja ulosotossa maksettavaa 237:llä – luvut ovat osittain päällekkäisiä, sillä monilla on vaikeuksia molempien maksujen kanssa. Keskimääräisen verovelan määrä on noin 16 500 euroa ja ulosotossa karhuttavien määrä reilut 12 000 euroa.
 – En odottanut näin suurta määrää. Vanhaan lakiin liittyi vuosivalvontavelvoite ja lupa-asioita hoitaneet Ely-keskukset keräsivät vastaavat tiedot. Neljästä Ely-keskuksesta tuli yhteensä pyöreästi 120–130 ilmoitusta. Eli onhan tämä yli kaksinkertainen määrä siihen verrattuna, mitä aikaisemmin on ollut.
 Tilastotieto vuodelta 2016 vastaavasta tarkastelusta kertoo, että verovelkaa taksialalla oli yhteensä 1 245 yrityksellä ja nyt verovelkaisten listalla oli kaikkiaan yli 2 400 yritystä.
 Hautalahti huomauttaa, että suurimmalla osalla velallisista velkaa on niin pieniä summia, että kaikki eivät edes joutuneet Traficomin pöydälle.
 Uusi laki ei vaadi koulutusta
 – Suurimmat laiminlyönnit ovat alv-tilityksiä. Kun alalla on uusia toimijoita, joilla ei ole kokemusta yritystoiminnan pyörittämisestä, alv:n tilitys voi olla uuttakin, Hautalahti arvioi.
 – Minulla tulevat koulutukselliset kysymykset mieleen. Uusi liikennepalvelulaki teki muun muassa sen, että pakollinen neliviikkoinen taksiyrittäjäkoulutusvaatimus poistui. Siinä sai valmiudet yritystoiminnan pyörittämiseen. Nyt sitä ei vaadita enää. Se ei ole luvan myöntämisen edellytyksenä kuten aikaisemmin.
 Hän ei usko, että kaikkien laiminlyöntien taustalla olisi suunnitelmallisuutta vaan ennemmin hän epäilee juuri tietämättömyyttä.
 – Sen arvioiminen on kuitenkin toinen juttu. Minä katson kylmästi vain numerot ja niiden perusteella teen jatkopäätökset.
 Nyt tehty koko taksialaa koskenut selvitys on ensimmäinen uuden lain aikana. Hautalahden mukaan vuoden päästä katsottaneen tilanne todennäköisesti uudelleen. Silloin nähdään, mihin suuntaan taksien maksuhalukkuus- ja kyvykkyys kehittyy.
 Lue myös:
 Verottaja on havainnut huolestuttavia piirteitä harmaasta taloudesta taksialalla
 Taksiliiton toimitusjohtaja nimesi taksiuudistuksen epäkohtia ja toivoi lakimuutoksia: "On kuljettajia, joille asiakkaan täytyy neuvoa reitti"   Taksamittarit halutaan taas pakollisiksi kaikkiin takseihin – Taksiliitto: "Alalla esiintyy veronkiertoa"

Satoja taksilupia vaakalaudalla – Maksamattomia veroja tai ulosottomaksuja entistä useammalla taksiyrittäjällä


Summary: Kysyimme kolmelta kasvatustieteen professorilta, mitä mieltä he ovat uudesta opetussuunnitelmasta ja uusista koulurakennuksista.

Koulukeskustelu on käynyt kuumana jo reilun viikon ajan. Uuteen opetussuunnitelmaan ja uudenlaisiin kouluihin kohdistuva kritiikki ei tullut yllätyksenä kasvatustieteen professoreille.
 – Ei todellakaan. Olen toivonut sitä, toteaa kasvatustieteen emeritusprofessori  Kari Uusikylä  yksmalkaan.
 Lue lisää :  "Osa oppilaista on ihan pihalla" – Valvova viranomainen suomii kovin sanoin koulujen uusia opetusmetodeja
 Kritiikki on kohdistunut muun muassa oppilaiden itseohjautuvuuteen. Uusikylän mielestä uusissa kouluissa on menty liian pitkälle itseohjautuvuudessa ja oppimaan oppimisessa.
 – Se on selvää, että oppilaiden pitää olla oma-aloitteisia ja oppia itsenäisiksi, mutta tässä on nyt menty överiksi. Oppilaille annetaan nyt enemmän vastuuta kuin he pystyvät kantamaan, sanoo Kari Uusikylä.
 Liikaa paineita?
 Samoilla linjoilla on myös Jyväskylän yliopiston kasvatustieteen professori ja filosofi  Juha T. Hakala .
 – Pitää muistaa, että lapset ovat lapsia. Heillä on meneillään valtavasti kehitystä, joka liittyy maailman hahmottamiseen. Lapsen harteille ei saa sysätä liikaa oppimisen painetta ja vastuunottoa, Hakala sanoo.
 Aikuiskouluttajana toimiva Hakala kertoo nähneensä äärimmäisen harvoin aikuisiakaan oppijoita, jotka olisivat itseohjautuvia.
 – Ihminen on pohjimmiltaan aika laiska olento. Jos hän huomaa, että jossain on aita matalalla, niin sieltä mennään.
 Uusissa kouluissa luokkien tilalla voi olla soluja. Solussa voi opiskella 80-90 oppilasta eri luokka-asteilta. Riitta Väisänen/Yle
 Lapsi tarvitsee turvaa
 Kari Uusikylän mukaan itseohjautuvuus sopii vain pienelle joukolle oppilaita. Hänellä on selkeä linja, mitä lapsi tarvitsee: turvallisuuden tunnetta.
 – Pysyvät rakenteet, pysyvät opettajat, jotka välittävät ja tuntevat oppilaan ja hyvät kaverit. Näiden päälle voidaan rakentaa opetussuunnitelman ajatuksia kuten itseohjautuvuutta ja ilmiöitä, sanoo Uusikylä.
 Yle Uutiset kertoi toissa viikolla Lappeenrannassa sijaitsevasta Pontuksen koulusta. Neljä perhettä on valittanut koulun opetusmetodeista Itä-Suomen aluehallintovirastoon.
 Lue lisää :  Koulu aloitti huippumodernin opetuksen, jossa opettajat päivystävät "torilla" ja lapset opiskelevat yksin – jo useampi lapsi vaihtamassa koulua
 Vikaan on Uusikylän mielestä menty siinä, ettei enää puhuta opettamisesta vaan oppimisesta.
 – Enää ei saa kertoa Kekkosesta vaan pitää sanoa oppilaille, että menkää ja ottakaa selvää kuka on Kekkonen ja katsokaa netistä, tuhahtaa Uusikylä.
 Kritiikistä huolimatta emeritusprofessori Kari Uusikylä pitää uutta opetussuunnitelmaa hyvänä.
 – Kyse ei ole opetussuunnitelman huonoudesta vaan siitä, miten sitä on tulkittu. Suunnitelmasta on otettu muutama kohta ja niitä on ruvettu rummuttamaan, sanoo Uusikylä viitaten ilmiökeskeisyyteen ja itseohjautuvuuteen.
 Arviointitavan muutos hyvä asia
 Myös Juha T. Hakala löytää opetussuunnitelmasta paljon hyvää. Yksi niistä on ilmiölähtöisyys. Hän ei kuitenkaan pidä sitä uutena ja vallankumouksellisena ajatuksena.
 – Lähtökohtana on ollut, että koulumaailman pitäisi heijastaa koulumaailman ulkopuolella olevaa elämää. Tällaisia ajatuksia on esitetty suomalaisessa koululaitoksessa jo 1930-luvulla. Samantyyppisiä ajatuksia pulpahtelee pintaan uusilla käsitteillä, kuvailee Hakala.
 Jyväskylän yliopiston professori Juha T. Hakala muistuttaa, että lapset ovat lapsia. Heidän harteilleen ei pitäisi sysätä liikaa vastuuta. Juha T. Hakala
 Arviointitavan muutos on Hakalan mukaan toinen hyvä asia uudessa opetussuunnitelmassa. Hänen mielestään on hyvä, että lähtökohta arvioinnissa on oppilaan hyvissä ja positiivisissa puolissa.
 – Perinteisesti meillä on arviointi lähtenyt siitä, että osoitetaan kehittämisen kohteita. Nyt uuden opetussuunnitelman hengessä puolestaan lähdetään positiivisen kautta, että mikä on mennyt loistavasti ja hienosti, kertoo Juha T. Hakala.
 Positiivisen kautta annettu palaute auttaa Hakalan mukaan lasta itseään, vanhempia ja koulua huomaamaan persoonan vahvuudet.
 Risuja avoimille solukouluille
 Opetuksen lisäksi kasvatustieteen professorit Uusikylä ja Hakala kritisoivat uusia koulurakennuksia, joissa ei ole luokkatiloja.
 – Meillä on pikkuisen liikaa hötkähdetty avoimiin oppimisympäristöihin, sanoo Jyväskylän yliopiston kasvatustieteen professori Hakala.
 Hakala muistuttaa, että oppilaiden joukossa on paljon erilaisia lapsia. Osa oppilaista tarvitsisi ympärilleen rauhaa, jota uudet koulut eivät välttämättä suo.
 – Ajatellaan, että suihkuverhotyyppiset tilanjakajat toimisivat. Eivät ne vain toimi. Meillä alkaa olla parsipihattokouluja. Siellä ollaan kuin naudat konsanaan, huokaisee Hakala.
 Hän viittaa isoihin soluihin, joissa oppilaita voi olla 80–90.
 Lue lisää :  "Maisemakonttorikoulu" on vain kaunis ihanne – selvitimme, millaisia uudet koulut oikeasti ovat ja miksi
 Kari Uusikylän mukaan uusia kouluja tehtäessä on menty liian pitkälle.
 – On hirvittävän hienot koulut, joita mainostetaan, ettei siellä ole seiniä, pulpetteja eikä vakituisia työtiloja. Siinä on käsitetty väärin, mitä on oppilaskeskeisyys ja yhteistoiminnallisuus.
 Opettajat saavat soveltaa vapaasti uutta opetussuunnitelmaa
 Haastatellut professorit painottavat opettajien ammattitaitoa uuden opetussuunnitelman soveltamisessa. Hakalan mukaan opettajat ovat maltillista väkeä ja ottaneet opetussuunnitelman hallitusti käyttöön.
 OAJ:n kehittämispäällikkö  Jaakko Salo  muistutti  Ylen aiemmassa jutussa , että uusi opetussuunnitelma on vasta käyttöönottovaiheessa. Siihen on Salon mukaan mahdollista tehdä paikallisia viilauksia sitä mukaa, kun opettajat huomaavat muutokset tarpeellisiksi.
 Miten Suomessa voi olla vapaa linja, että opettaja saa soveltaa uutta opetussuunnitelmaa miten parhaaksi näkee?
 – Sitä voidaan tulkita hyvinkin monella tavalla. Paikallinen opetussuunnitelma tarkentaa valtakunnallisen opetussuunnitelman sanoman, kertoo kasvatustieteen professori ja filosofi Juha T. Hakala Jyväskylän yliopistosta.
 Joensuun yliopiston kasvatustieteen professori  Tuula Keinonen  näkee hyvänä juuri sen, että opettajat voivat hyvinkin vapaasti soveltaa opetussuunnitelmaa.
 – Niinhän se aina on ollut. Ainakin kerran on kokeiltu täsmällisempää opetussuunnitelmaa, mutta ei se ollut sen parempi ratkaisu. Parempi antaa vähän väljyyttä, sanoo Keinonen.
 Väljyyttä opetussuunnitelman soveltamisessa Keinonen perustelee sillä, että kouluissa on monenlaisia opettajia.
 – Eivät kaikki opettajat ole samanlaisia. Olisi hankalaa, jos olisi tarkkaan sanottu miten pitää opettaa eikä se istuisi opettajan tapaan opettaa, pohtii Keinonen.
 Solussa on iso toritila, jossa vajaa sata oppilasta kokoontuu. Siitä oppilaat hajaantuvat tekemään koulutöitään solun eri osiin. Kari Kosonen / Yle
 Ei suurta eroa vanhaan
 Joensuun yliopiston kasvatustieteen professori Tuula Keinonen pitää uutta opetussuunnitelmaa muiltakin osin hyvänä. Hänen mielestään se ei eroa paljonkaan edellisestä opetussuunnitelmasta.
 – Nyt on ehkä mediassa nostettu esiin, että uusi opetussuunnitelma on entistä vapaampi. Vapaus oli aiemmassa opetussuunnitelmassakin. Nyt ehkä on selvemmin sanottu asiat, jotka olivat jo olemassa, sanoo Keinonen.
 Jyväskylän yliopiston kasvatustieteen professori Juha T. Hakala muistuttaa, että kaikki opetussuunnitelmat ovat saaneet osakseen kritiikkiä. Nyt muutos on ollut suurin.
 Hän vertaa vanhoja opetussuunnitelmien muutoksia vanhan auton korjaukseen. Nyt auto on vaihdettu kokonaan uuteen.
 – Viimeisin opetussuunnitelma on hyppäys toisentyyppiseen ajatteluun, kun painotetaan toiminnallisuutta, ilmiöpohjaisuutta ja digiharppausta, Hakala kuvailee.

Professorit kertovat, mikä uudessa opetussuunnitelmassa meni pieleen – heidän mielestään koulut ovat tulkinneet sen väärin


Karibianmerellä puhaltavan trooppisen Dorian-myrskyn pelätään yltyvän hurrikaaniksi Puerto Ricossa ja Dominikaanisessa tasavallassa, Yhdysvaltain kansallinen hurrikaanikeskus arvioi.
 Dorian on etenemässä kohti Puerto Ricoa ja Dominikaanista tasavaltaa keskiviikkona paikallista aikaa.
 Viimeksi kaksi vuotta sitten Puerto Ricoa ravisteli voimakas Maria-hurrikaani. Maria tuhosi saaren infrastruktuurin ja tappoi terveysviranomaisten viimeisimmän arvion mukaan jopa lähes 3 000 ihmistä. Puerto Ricon hallitus on aiemmin puhunut vain 64 kuolonuhrista.
 Dominikaanisesta tasavallasta Dorian etenee kohti Kuubaa ja Floridan rannikkoa, mutta hurrikaanikeskuksen arvioin mukaan myrsky heikkenee.
 Tällä hetkellä Dorianin tuulet puhaltavat yli 26 metriä sekunnissa. Hurrikaaniksi myrsky luokitellaan, jos tuuli puhaltaa vähintään noin 33 metriä sekunnissa.
 Karibialla eletään tällä hetkellä hurrikaanikautta, joka kestää tyypillisesti kesäkuusta marraskuuhun. Toistaiseksi tänä vuonna vain Barry-myrsky on yltynyt hurrikaaniksi. Barry moukaroi muun muassa Yhdysvaltoja heinäkuun puolivälissä.


Summary: Sekä Malta että Italia ovat ilmoittaneet, etteivät ne päästä pelastusaluksia maihin.

Saksalainen avustusjärjestö kertoo pelastaneensa sata siirtolaista lyyhistyneestä kumiveneestä Välimerellä.
 Mission Lifeline -järjestön mukaan Libyan rannikkovartiosto uhkaili järjestöä pelastusoperaation aikana. Rannikkovartiosto olisi halunnut palauttaa siirtolaiset takaisin Libyaan.
 Vielä ei ole selvää, mihin avustusjärjestö koettaa siirtolaiset toimittaa. Sekä Malta että Italia ovat ilmoittaneet, etteivät ne päästä pelastusaluksia maihin ennen kuin Euroopan maat ovat luvanneet auttaa niitä. Maltan armeija kuitenkin kertoi maanantaina pelastaneensa yli 160 ihmistä Välimereltä. Maltan mukaan siirtolaiset pelastettiin kahdessa erässä. Maltalla on oma pelastusalueensa, jonka sisältä se suostuu pelastamaan siirtolaisia.
 Pelastusjärjestöt ovat arvostelleet Eurooppaa siitä, etteivät maat pysty koordinoimaan ja ratkaisemaan Välimeren siirtolaistilannetta.

Välimerellä pelastettiin yli 250 siirtolaista


Summary: Hallinnon uusi säännös korvaisi yli 20 vuotta vanhan sopimuksen, jonka mukaan siirtolaislapsia ei saa pitää pidätettyinä yli 20:tä päivää.

Yhdysvalloissa 20 osavaltiota haastaa oikeuteen presidentti  Donald Trumpin   hallinnon määräämän käytännön , joka poistaa siirtolaislasten säilöönottoa koskevat rajoitukset.
 Viime viikolla kotimaan turvallisuudesta vastaava ministeriö ilmoitti, että se sallii jatkossa siirtolaisperheiden säilöönoton määrittämättömäksi ajaksi.
 Uusi säännös korvaisi yli 20 vuotta vanhan, niin kutsutun Floresin sopimuksen, jonka mukaan siirtolaislapsia ei saa pitää pidätettyinä yli 20:tä päivää. Floresin sopimus myös määrittelee, minkätasoista hoitoa lapsille täytyy tarjota. Samoin sopimuksessa määritellään olosuhteiden vähimmäisvaatimukset.
 Uuden säännöksen myötä vähimmäisvaatimuksista päättäisi Yhdysvaltain maahanmuuttovirasto, joka myös ylläpitäisi siirtolaisperheille tarkoitettuja kolmea keskusta.
 Trumpin hallinnon tarkoitus on lähettää siirtolaisille selkeä viesti siitä, että he joutuvat lukkojen taakse, mikäli yrittävät päästä Yhdysvaltoihin laittomasti. Kriitikoiden mielestä säännös on uusin luku Trumpin hallinnon pyrkimyksissä sulkea Yhdysvallat muulta maailmalta.
 Trump ja republikaanit ovat toistuvasti arvostelleet nykyistä menettelyä siitä, että se rohkaisee siirtolaisia saapumaan rajan yli lasten kanssa.
 Lue myös:
 Uusi säännös antaisi Trumpin hallinnon pitää laittomia siirtolaisia pidätettyinä niin pitkään kuin haluaa (22.8.)

20 osavaltiota haastaa Trumpin hallinnon oikeuteen siirtolaislasten pidätysajan pidentämisestä


Summary: Syyttäjät hakivat jopa yli 17 miljardin dollarin korvauksia.

Yhdysvalloissa tuomari on määrännyt lääkejätti Johnson & Johnsonin maksamaan yli puoli miljardia dollaria korvauksia opioidikriisin edistämisestä, kertoo uutistoimisto AFP.
 Syyttäjät hakivat jopa yli 17 miljardin dollarin korvauksia, mutta oikeus katsoi, että tulevaisuuden kustannuksista ei pystytty antamaan tarpeeksi näyttöä.
 Yhtiö ilmoitti heti päätöksen jälkeen valittavansa siitä. Yhtiön varapääjohtajan  Michael Ullmannin  mukaan yhtiö ei ole vastuussa Oklahoman opioidikriisistä.
 Oklahoman osavaltion tuomari katsoi, että Johnson & Johnson on ollut luomassa julkista haittaa markkinoidessaan harhaanjohtavasti opioidipohjaisia lääkkeitä.
 Yli 70 000 kuoli vuoden aikana
 Opioidit aiheuttavat voimakasta riippuvuutta, ja niitä käytetään muun muassa kipulääkkeissä. Yhdysvallat on kärsinyt viime vuosina opioidikriisistä. Vuonna 2017 yli 70 000 ihmistä kuoli opioidien yliannostukseen.
 Oikeudenkäynti lääkefirmaa vastaan  alkoi Oklahomassa toukokuussa . Syyttäjät sanoivat tuolloin, että Johnson & Johnson ja sen tytäryhtiöt ovat kipulääkkeineen aiheuttaneet "Yhdysvaltain historian pahimman ihmisen aiheuttaman terveyskriisin".
 Syyttäjän mukaan opioidien yliannostus tappoi 4 653 ihmistä Oklahomassa vuosina 2007–2017.
 Yhtiön edustajien mukaan lääkkeet ovat olleet laillisia ja tarkkojen säädösten alaisuudessa.
 Johnson & Johnson on ensimmäinen lääkefirma, joka on ollut oikeuden edessä Yhdysvaltoja piinanneen opioidikriisin vuoksi.
 Tällä hetkellä Yhdysvalloissa on yli 2 000 vielä ratkaisematonta oikeusjuttua useita lääkevalmistajia ja jakelijoita vastaan. Näistä suurimman osan on määrä mennä oikeuskäsittelyyn Ohion osavaltiossa lokakuussa.
 Lue myös:
 Miljardien dollarien oikeudenkäynti lääkevalmistaja Johnson & Johnsonia vastaan alkoi Yhdysvalloissa  (29.5.)

Lääkejätti Johnson & Johnson määrättiin maksamaan yli puoli miljardia dollaria korvauksia opioidikriisin edistämisestä


Summary: Maassa pidetään presidentinvaalit marraskuussa.

Romanian hallituskoalitio hajosi maanantaina, kun liberaalien ja demokraattien allianssi ALDE päätti jättää hallituksen, kertovat uutistoimistot. Pääministeripuolue sosiaalidemokraateilla (PSD) on nyt vähemmistöhallitus.
 Uutinen hallituksen hajoamisesta tuli vain reilut kaksi kuukautta ennen presidentinvaaleja. ALDE päätti jättää hallituksen, koska allianssin johtaja  Calin Popescu Tariceanu  ei saanut hallituspuolueita kokonaisuudessaan taakseen tulevissa presidentinvaaleissa, kertoo uutistoimisto Reuters. Tariceanun tukemisen sijasta pääministeri  Viorica Dancila  ilmoitti lähtevänsä haastamaan istuvan presidentin  Klaus Johannisin .
 Dancila kertoi yrittävänsä muodostaa nyt enemmistöhallituksen, kun seuraaviin parlamenttivaaleihin on aikaa vuosi.
 – Meillä on velvollisuus meitä äänestäneitä kohtaan. Meidän on pidettävä lupauksemme ja säilytettävä vakaus maassamme, Dancila sanoi toimittajille maanantaina.
 Dancila sanoi myös nöyrtyvänsä parlamentin tahtoon, mikäli hallitus ei saa sen luottamusta mahdollisessa luottamusäänestyksessä.
 ALDEn johtaja Tariceanun mukaan allianssin luottamus pääministeriin on mennyt.
 Uutistoimisto AFP:n mukaan sosiaalidemokraatit ovat dominoineet Romanian politiikkaa viimeiset kolme vuosikymmentä, mutta eivät ole onnistuneet saamaan presidenttiä riveistään sitten vuoden 2004, jolloin  Ion Iliescun  jälkimmäinen kausi päättyi.

Romanian hallituskoalitio hajosi erimielisyyksiin presidenttiehdokkaasta


Summary: Uhri kuoli päähän ammutun luodin aiheuttamiin vammoihin sairaalassa.

Lappeenrannassa toista miestä ilmakiväärillä ampuneelle miehelle tehdään mielentilatutkimus.
 Etelä-Karjalan käräoikeus päätti maanantaina julkaistussa välituomiossa lähettää syytetyn mielentilatutkimukseen.
 Syytetty ampui toukokuussa Nuijamaalla ilmakiväärillä asunnossaan vieraisilla ollutta kaveriaan silmään. Uhri kuoli vammoihinsa sairaalassa.
 Syytetty oli käsitellyt asetta päihtyneenä. Syytetyn mukaan kyseessä oli vahinko eikä hänen ollut tarkoitus ampua vieraisille tullutta miestä.
 Tapahtumapaikan keittiön valvontakameratallenteelta kuitenkin selviää aseen lataaminen. Syytetty muun muassa sanoo uhrille useampaan kertaan, ettei hänen kanssaan leikitä. Tallenteelta ei kuitenkaan käy ilmi seikkoja, jotka osoittaisivat, että laukaus olisi ollut vahinko.
 Miehillä oli ollut aiemmin päivällä riitaa.
 Syytetty soitti itse hätäkeskukseen.
 Syyttäjä vaatii ilmakiväärillä  miestä ampuneelle miehelle ehdotonta 9–10 vuoden mittaista vankeusrangaistusta taposta ja laittomasta uhkauksesta.
 Syytetty pidetään edelleen vangittuna Mikkelin vankilassa.

Lappeenrannassa kaverinsa ilmakiväärillä tappanut mies mielentilatutkimukseen


Summary: Loukkaantuneilla poliiseilla on yli 10 vuoden työkokemus.

Toinen Porvoon ampumisessa loukkaantuneista poliisimiehistä on yhä sairaalassa, Itä-Uudenmaan poliisilaitoksen apulaispoliisipäällikkö  Ari Karvonen  kertoo STT:lle.
 Loukkaantuneet poliisit olivat Karvosen mukaan iältään noin 45- ja 35-vuotiaita. Nuorempi poliiseista pääsi sairaalasta eilen. Vanhemman poliisimiehen vammat ovat vakavia, mutta olosuhteisiin nähden hän voi Karvosen mukaan hyvin eikä hänellä ole hengenvaaraa.
 Poliisit olivat työskennelleet Itä-Uudenmaan poliisilaitoksella pitkään.
 – Puhutaan yli 10 vuoden kokemuksesta molemmilla, toisella taitaa olla parikymmentä vuotta, Karvonen sanoo.
 Lue tästä jutusta tutkijan arvio poliisin työn muuttumisesta vaarallisemmaksi 2000-luvulla.
 Hän ei kommentoi sitä, mihin loukkaantuneita poliiseja oli ammuttu ja kuinka monta kertaa. Karvonen on muutenkin vaitonainen ampumistapauksen yksityiskohdista, koska tiedotusvastuu on keskusrikospoliisilla.
 Hän kertoo, että kaikki heidän poliisimiehensä koulutetaan tukiaseiden käyttöön.
 – Pidämme huolen siitä, että tarpeen vaatiessa pystymme toimimaan.
 Muita yksityiskohtia loukkaantuneiden poliisien erityiskoulutuksesta Karvonen ei avaa.
 Työyhteisölle järjestetään keskusteluapua
 Karvonen kertoo, että poliiseille järjestetään keskusteluapua. Purkutilaisuuksia järjestetään sekä tilanteessa olleille että muulle työyhteisölle.
 – Se kuuluu ihan normaaliin menettelyyn. Isona tarkoituksena on, että poliisityötä pystytään tekemään normaalisti. Turvallisuuden taso ei Itä-Uudenmaan poliisilaitoksella mihinkään päin laske.
 Ylikomisario  Jussi Huhtela  Itä-Uudenmaan poliisilaitokselta kertoo Ylelle, että viikonlopun tapahtumat koskettavat Porvoon poliisiasemalla. Huhtela on loukkaantuneiden poliisien ylin esimies. Porvoon poliisiasema on yksi Itä-Uudenmaan poliisilaitoksen kuudesta toimipisteestä.
 – Näissä on pienet ja varsin tiiviit työyhteisöt kun verrataan vaikkapa Helsingin kokoiseen kenttäyksikköön. Kaikki tuntevat täällä toisensa, vuosikausia on ajettu hälytystehtäviä yhdessä ja voidaan olla perhetuttuja, niin totta kai se koskettaa, Huhtela summaa tuntoja poliisilaitoksella.
 Poliisi jalkautuu tänään Porvoon keskusta-alueelle kohtaamaan ihmisiä ja vastaamaan mahdollisiin kysymyksiin.
 Apulaispoliisipäällikkö Ari Karvonen tahtoo kiittää suurta yleisöä siitä, että heiltä on saatu valtavasti tukea ja viestejä tapaukseen liittyen.
 – Senkin voimalla on hyvä jatkaa.
 Lisää aiheesta:
 Kaksi Ruotsin kansalaista otettu kiinni, tehtävä liittyi omaisuusrikokseen – Nämä asiat tiedämme Porvoon ampujista ja poliisin tutkinnasta
 Nainen ajoi autoa, kun yhtäkkiä takaa lähti ohittamaan epäiltyjen poliisiampujien auto – silminnäkijät kertovat harvinaisesta operaatiosta
 KRP: Porvoon poliisiampumisista epäillyt saatu kiinni Tampereen seudulla – ampuivat poliisia kohti ja ajoivat poliiseja päin
 Tutkija Porvoon ampumisesta: Poliisin työ muuttunut vaarallisemmaksi 2000-luvulla – "Näkyy selkeä virkamiehen vahingoittamistarkoitus, jopa ansoittamista"

Viikonlopun ampumavälikohtaus koskettaa Porvoon poliisiasemalla: "vuosikausia ajettu hälytystehtäviä yhdessä" – Toinen loukkaantuneista poliisimiehistä yhä sairaalassa