Summary: Ylen selvityksen perusteella lastensuojelulaitoksista löydetyt epäkohdat ovat huomattavasti luultua laajempia.

Miro Määttänen  otettiin huostaan 12-vuotiaana. Poika oli lopettanut koulunkäynnin ja vanhemmat olivat avuttomia.
 Ennen lastenkotia Määttänen oli urheilullinen nuori, joka ei ollut sekaantunut päihteisiin. Kuusi vuotta myöhemmin lastenkodista täysi-ikäistyi muuttunut mies.
 – Silloin mä olin aika pohjalla oleva narkomaani, Määttänen sanoo.
 Laitoksessa Määttänen sai vaikutteita vanhemmilta nuorilta. Ilmapiiri oli hänen mielestään alistava. Karkureissun tai kotiloman jälkeiset riisuttamiset ja kollektiiviset rangaistukset olivat arkipäivää. Haleja ei herunut.
 Kolmen viime vuoden aikana viranomaiset ovat kiinnostuneet siitä, mitä lastensuojelulaitosten sisällä tapahtuu. Ja epäkohtia on alkanut löytyä.
 Enemmän epäkohtia kuin on luultu
 Ylen selvityksen perusteella aluehallintovirastot ja eduskunnan oikeusasiamies ovat ojentaneet viime vuosina ainakin 50:tä lastensuojelulaitosta ja ammatillista perhekotia niissä havaituista epäkohdista.
 Tähän asti julkisuudessa on puhuttu vain yksittäisten lastenkotien ongelmista. Ylen selvityksen perusteella laittomuudet ovat huomattavasti luultua laajempia ja koskevat koko Suomea.
 Tämän jutun lopusta löydät kaikki laitokset, joista viranomaiset ovat havainneet puutteita.
 Yle kävi tätä juttua varten kaikki aluehallintovirastojen ja eduskunnan apulaisoikeusasiamiehen lastensuojelun valvontaa koskevat julkiset asiakirjat vuosilta 2017–2019.
 Puutteita joka kymmenennessä laitoksessa
 Käytännössä havaittujen puutteiden lukumäärä tarkoittaa sitä, että noin joka kymmenennestä suomalaisesta lastensuojelulaitoksesta on löytynyt vikaa. Puutteet ovat liittyneet lastensuojelulain rikkomiseen, lapsen ihmis- ja perusoikeuksien loukkaamiseen ja dokumentointiin.
 Ylen Valviralta saamien lastensuojelulaitosten ja ammatillisten perhekotien toimilupien mukaan Suomessa on noin 500 julkista ja yksityistä lastenkotia. Samalla yrityksellä voi olla useita toimipaikkoja tai yksiköitä.
 Laitoksista löytyneet epäkohdat ovat olleet jopa niin pahoja, että viime viikolla valvova  viranomainen päätyi keskeyttämään  Iitissä sijaitsevan Loikalan kartanon toiminnan.
 Nuorten kertomuksia ei ole aiemmin uskottu
 Eduskunnan oikeusasiamiehen laitoksessa asuneilta nuorilta kuulemien tarinoiden mukaan lapsia on eristetty, riisutettu ja kohdeltu monella tapaa epäkunnioittavasti Loikalassa.
 Yle vieraili Loikalassa pari viikkoa ennen kuin Etelä-Suomen aluehallintovirasto ilmoitti laitoksen toiminnan keskeyttämisestä.
 Videolla Loikalan johtaja  Heidi Rauha  kertoo, että lasten tarinat esimerkiksi heidän turvahuoneestaan ovat “puppua”.
 Rauhan mukaan lapsia ei ole pidetty turvahuoneessa pitkiä aikoja, vaikka lasten kertomusten mukaan eristyksessä olisi vietetty jopa viikkoja.
 Määttänen on kiertänyt lastenkoteja eri puolilla Suomea – Haminassa, Juankoskella, Maskussa, Paraisilla ja Salossa. Nyt Määttänen on 21-vuotias. Hän asuu omassa vuokra-asunnossa vaimonsa kanssa. Heillä on pieni lapsi. Nella Nuora / Yle
 Miro Määttänen ei ole asunut Loikalassa, mutta hänellä on kokemuksia viidestä muusta lastensuojelulaitoksesta Suomessa. Määttäsen mielestä nuoria ei kuunnella riittävästi lastensuojelussa.
 – Musta tuntuu, ettei nuoria uskota. Ajatellaan vain, että ongelmanuori puhuu paskaa, Määttänen sanoo ja pahoittelee ruman sanan käyttämistä.
 Onko sinulla kokemuksia lastensuojelusta?
 Katso koko juttu videolta ja keskustele aiheesta jutun lopussa. Toimittajat  Kaisu Jansson  ja  Riku Roslund  ovat mukana keskustelemassa keskiviikkona kello 18 saakka.
 Viranomaisten asiakirjoihin perustuvasta taulukosta voit suodattaa tuloksia laitoksen nimen ja sijaintikunnan perusteella.
 Miten lapsia kasvatetaan laitoksissa?  Katso A-studio  keskiviikkona kello 21.
 Lue myös:
 Väärä lääke vei pojan vuosiksi psykiatriseen hoitoon – 16-vuotiaana hän onnistui paljastamaan, kuinka lapsia alistetaan ja nöyryytetään laitoksissa ympäri maata

Mirosta, 21, tuli lastenkodissa narkomaani – Joka kymmenes lastenkoti on rikkonut lakia, katso millaisia pulmia laitoksista on löytynyt


Luonnontieteiden Nobel-palkinnoissa on keskiviikkona vuorossa viimeinen luonnontieteiden palkinto, kemia. Voittajan tai voittajat valitsee Ruotsin kuninkaallinen tiedeakatemia.
 Tiedeyhteisön ja -median perinteistä hupia on ennustella raadin valintoja, vaikka harva osuu oikeaan.
 Veikkauksissa kärkipaikoilla on tänä vuonna mainittu muun muassa litium-ioniakkujen kehittäjät, kaukaisten galaksien molekyylien toimintaa tutkivat astrokemistit ja rikosten selvittämistä edistäneet DNA-tutkijat.
 Jaossa vielä neljä Nobelia
 Nobel-viikko alkoi maanantaina solututkijoille myönnetyllä lääketieteen palkinnolla . Voittajat ovat yhdysvaltalaiset  Gregg Semenza  ja  William Kaelin  sekä brittiläinen  Peter Ratcliffe , jotka ovat tutkineet, miten solut havaitsevat käytettävissään olevan elintärkeän hapen määrän ja reagoivat siihen.
 Tiistaina julkistettiin fysiikan palkinto, jonka saivat  maailmankaikkeuden synnyn ja eksoplaneettojen tutkijat , kanadalais-yhdysvaltalainen  James Peebles  ja sveitsiläiset  Michel Mayor  ja  Didier Queloz .
 Torstaina voittajien joukkoon liittyy kaksi kirjailijaa, ja viikko huipentuu perjantaina Oslossa julkistettavaan rauhanpalkintoon. Ensi maanantaina vuorossa on vielä taloustieteen palkinto.
 Kirjallisuuspalkintoja myönnetään tänä vuonna kaksi, sillä viime vuonna palkintoa lykättiin Ruotsin akatemiassa kehkeytyneen skandaalin vuoksi.
 Palkinnot ovat arvoltaan yhdeksän miljoonaa Ruotsin kruunua eli runsaat 830 000 euroa. Rahat ovat peräisin säätiöltä, jonka dynamiitin keksimisellä rikastunut kemisti-insinööri Alfred Nobel perusti testamentissaan. Taloustieteen Nobelin rahoittaa Ruotsin keskuspankki.

Nobel-viikko jatkuu kemian palkinnolla – katso suora lähetys kello 12.45


Summary: Sydänkohtauksien hoito on mullistunut. Hoito on nopeaa ja tehokasta.

Lahtelainen  Hannes Honkonen  juoksi elokuussa elämänsä 200. maratonin Turussa. Hän oli tyytyväinen juoksun jälkeen. Aika oli hyvä, alle viiden tunnin. Seuraavana aamuna tuli huono olo.
 – Epäilin ruokamyrkytystä ja menin hotellin vastaanottoon. Rinnassa oli painostava tunne. Virkailija arveli, että kyse on jostain muusta ja hälytti 112:n kautta apua. Hoitotoimet alkoivat ambulanssissa. Minulla oli sydänkohtaus, kertoo Honkonen.
 Honkonen kiidätettiin Turun yliopistollisen keskussairaalan sydänkeskukseen, jossa sydänlääkärit ovat valmiina auttamaan kello ympäri. Hänelle tehtiin pallolaajennus. Kolmen päivän päästä hän pääsi palaamaan kotiin Lahteen.
 Nopeus pelasti maratoonarin
 Tyksin Sydänkeskuksen johtaja, professori  Juhani Airaksinen  kertoo, että sydänsairauksien hoito on nykyään näin nopeaa. Jos toimenpiteeseen tulee lähetteellä, kotiin voi päästä samana päivänä. Kohtauspotilaat pidetään sairaalassa pari kolme päivää.
 Oma lääkäri Lahdessa kertoi myöhemmin, että Hannes Honkosella oli onni matkassa. Sydämeni tukos oli vasemmalla puolella, mikä on yleensä kohtalokas juttu.
 – Ilman vaimoni ja vastaanottovirkailijan sinnikkyyttä olisin lähtenyt ajamaan kohti Lahtea. Varmaan Forssan kohdalla olisi tullut kuolema, pohtii Honkonen vakavana.
 Hannes Honkonen sonnustautui haastattelutuokioon paitaan, jossa hän juoksi Paavo Nurmi -maratonin. Kilpailunumero 112 oli sattumalta sama kuin hätänumero. Minna Rosvall / Yle
 Maratoniin liittyviä riskejä tutkittu
 Turun yliopistollisen keskussairaalan kardiologit kertoivat juuri ennen vuoden 2019 elokuun Paavo Nurmi -maratonia tutkimustuloksistaan, joissa oli tutkittu maratoonareiden sydänkohtausriskiä.
 Tutkimuksen mukaan  sydänmerkkiaineiden eli troponiinien määrä nousi maratonjuoksun jälkeen lähes jokaisella eli 95 prosentilla tutkituista juoksijoista.
 Merkkiaineiden nousu on harmiton ilmiö. Se tulee kuitenkin tunnistaa, jottei sen perusteella tehdä väärää diagnoosia sydäninfarktista tai sydänlihastulehduksesta.
 Tyksin Sydänkeskuksen johtaja, professori Juhani Airaksinen iloitsee hoidon parantumisesta viime vuosikymmenten aikana. Minna Rosvall / Yle
 Kun kokenut juoksija Hannes Honkonen sai sydänkohtauksen heti tutkimustulosten julkaisun jälkeen, herää hämmennys, onko riski sittenkin olemassa?
 – Maraton ei ole haitallinen sydämelle. Näillä hyväkuntoisilla ja kestävyysliikuntaa harrastavilla ihmisillä on kaiken kaikkiaan vähemmän sydäninfarkteja ja sydänkuolemia, kertoo professori Juhani Airaksinen.
 – Välittömästi maratonin jälkeen riski on kuitenkin lyhyaikaisesti hieman suurempi, mutta esimerkiksi jo vuoden jänteellä riski on pienempi kuin tavallisella kävelijällä.
 Hän vakuuttaa, että Honkonen voi jatkaa juoksemista. Koska hoitoon on hakeuduttu nopeasti, sydämeen ei tule sydänlihasvaurioita.
 – Juoksija voi pitää pientä harjoittelutaukoa, mutta kannustamme edelleen liikkumaan ihan ilman rajoituksia. Maraton on ihan hyvä liikuntamuoto sekin, kertoo Airaksinen.
 Honkonen suunnittelee maratonia Espanjassa
 Hannes Honkonen on jo hölkkäillyt jonkin verran, mutta heti sydänoperaation jälkeen suunnitelmissa olleet maratonit hän joutui peruuttamaan. Oma lääkäri neuvoi odottamaan kardiologista tutkimusta ja rasituskoetta.
 Odottelu on ollut vaikeaa. 68-vuotias Honkonen aloitti maratonien keräilyn vuonna 2003. Esimerkiksi vuonna 2018 maratoneja kertyi 25.
 Tälle vuodelle oli 14 maratonia koossa, ja suunnitelma oli juosta vielä 10 lisää. Kokonaismäärä on 200, jos hän ottaa mukaan kesän 2018 Tukholman maratonin, jossa hän harhautui yli 200 juoksijan kanssa ja päätyi oikaisemaan reittiä.
 – Maraton antaa hyvää kuntoa ja hyvää mieltä. Onneksi sain siirrettyä ensi vuoteen muutamia juoksuja, joiden osallistumismaksun olin jo maksanut.
 Seuraava tähtäin on parin kuukauden päästä juostava San Sebastianin maraton.
 – Jos rasituskoe ja kardiologinen tutkimus menevät hyvin, saan ehkä juosta ainakin puolimaratonin. Pallolaajennus ja sydämeen asennettu stentti pitävät suonen avoimena. Olo tuntuu jopa paremmalta kuin ennen, pohtii Honkonen.
 Teemu Aholan tiimi valmistautuu tahdistimen laittoon Tyksin Sydänkeskuksessa. Minna Rosvall / Yle
 Sydänvika ei vie hautaan niin usein kuin ennen
 Tyksin Sydänkeskuksessa on tavallisena arkipäivänä käynnissä useita operaatioita samanaikaisesti. Yhdessä leikkaussalissa tehdään pitkää operaatiota, toisessa on kohtauspotilas. Kardiologi  Teemu Ahola  valmistautuu tahdistimen laittoon.
 Toimialuejohtaja Juhani Airaksinen esittelee tiloja ja väkisinkin tulee mieleen ajatus, että sydämiä hoidetaan kuin liukuhihnalla.
 Vielä 1980-luvulla sydänsairaus saattoi helposti viedä hautaan. Varjoainekuvauksiin oli kahden vuoden jono eikä sydäninfarkteja hoidettu lainkaan pallolaajennuksilla. Suurin haaste on saada potilas nopeasti hoitopaikkaan.
 – Erityisesti miehet eivät aina tunnista sydänkohtausta, vaan luulevat närästystä ruuansulatuksesta johtuvaksi oireeksi. Pitää osata soittaa hätänumeroon 112 ja hakeutua nopeasti hoitoon, jos tulee äkillinen sydänperäiseksi sopiva oire.
 Kardiologi Teemu Ahola asentaa tahdistinta Tyksin Sydänkeskuksessa. Minna Rosvall / Yle
 Airaksinen muistuttaa, että maratoonari Hannes Honkosen tapaus on hyvä esimerkki. Hyväkuntoinenkin henkilö voi saada sydäninfarktin, ja oireet voivat tulla kuin salama kirkkaalta taivaalta.
 – Oleellista on päästä tänne hoitoon nopeasti, sen jälkeen on turvassa, saa nopean hoidon ja hyvät kotihoito-ohjeet, kertoo Airaksinen.
 Pitäisikö tarkkailla sydäntä kellosta?
 Uusi ilmiö ovat sykemittarit ja urheilukellot, joiden avulla ihmiset seuraavat elintoimintojaan. Professori Juhani Airaksinen kertoo, että niiden käyttöön liittyy vielä avoimia kysymyksiä, mutta niiden avulla voidaan löytää oireettomia eteisvärinöitä eli rytmihäiriöitä.
 Näin voidaan aloittaa ajoissa verenohennushoito ja ehkäistä aivohalvauksia, jotka ovat edelleen liian usein ensimmäinen oire eteisvärinästä.
 – Toisaalta maallikko ei pysty analysoimaan esiin tulevaa sydänfilmiä, jolloin voidaan mennä liiankin helposti vastaanottokäynneille näyttämään laitteiden antamia rekisteröintejä. Kuitenkin on hyvä, että ihmiset ottavat vastuuta omasta terveydestään, pohtii Airaksinen.
 Lue lisää :
 Tyks tutki maratoonareiden sydämiä – sydänmerkkiaineet koholla, mutta nousu harmiton ilmiö
 ”Yhdysvalloissa tunti, Turussa puoli tuntia” – sydänkohtauksen hoidossa nopeus on valttia
 Äkillinen rintakipu murheen keskellä voi kertoa särkyneestä sydämestä
 Eteisvärinä sekoittaa rytmin

Kokenut maratoonari epäili ruokamyrkytystä, mutta saikin sydänkohtauksen juoksun jälkeisenä aamuna – sydänspesialisti neuvoo jatkamaan harrastusta


Summary: Jutun lopussa voit lähettää meille oman ruskakuvasi!

Suomessa on tänä syksynä monella tapaa poikkeuksellinen ruska. Erikoista on esimerkiksi se, että puiden lehdet ovat vaihtaaneet väriä koko maassa aika lailla samaan aikaan. Yleensä ruska etenee jaksoittain siirtyen lokakuun kuluessa pohjoisesta etelään.
 – On mielenkiintoista, että hyvä ruska ulottuu samaan aikaan napapiiriltä Suomenlahden rannikolle. Normaalisti jo Lapin sisällä on noin kolmen viikon ero siinä, miten ruska alkaa, sanoo Luonnonvarakeskuksen erikoistutkija  Risto Jalkanen .
 Ruska Inarin Tuurujärvellä syyskuun puolivälissä. Nyt pohjoisimmassa Suomessa lehdet alkavat hiljalleen olla pudonneet puista. Vesa Toppari / Yle
 Ruska Porvoossa. Saara Hirvonen / Yle
 Jalkasen mukaan ruska on etelässä selvästi aikaisessa. Syiksi hän listaa pohjaveden alhaisen pinnan ja sen, että puut kärsivät kesällä kuivuudesta. Lisäksi syyskuun kylmät säät sattuivat sopivaan saumaan ja vahvistivat väriä.
 – Yöpakkaset kirkastavat värejä ja hidastavat lehtien irtoamista. Voi olla, että kaunis jakso kestää aika pitkään yöpakkasten ansiosta, ennakoi Jalkanen.
 Ruska on olosuhteisiin nähden jopa yllättävän voimakas.
 Vaahtera ruskan eri väreissä Lappeenrannan Linnoituksessa. Kalle Purhonen / Yle
 Vaahterat kärsivät tänä syksynä erityisen laajalle levinneestä tervatäplätaudista, joka voi haalistaa ruskan värejä.
 Lue lisää :  Vaahteroihin iski erittäin tarttuva tauti, joka saa ruskan kalpenemaan: "Haravoinnissa pitää olla tarkkana"
 Yleensä hyvä sienivuosi ja hyvä ruska kulkevat käsi kädessä. Nyt on meneillään surkein sienivuosi yli 30 vuoteen. Yhtälö on saanut Jalkasen ymmälleen.
 – Pitää pohtia, että mikä ihme tässä on takana. Hyvä ruska kielii puiden hyvästä kunnosta. Voisi ajatella, että puilla olisi ollut aikaa tuottaa sokeria sienille jaettavaksi. Olen ihmetellyt, ettei näin ole käynyt.
 Ruskan väri kuvaa Jalkasen mukaan sitä, miten viherhiukkaset on saatu pilkottua ja korkeaenergiset yhdisteet hajotettua ja vietyä seuraavan kesän varalle. Jo viime syksynä oli hieno ruska. Jalkanen sanoo, että kesä 2018 puhdisti kaikki haittatekijät, jotka voisivat häiritä väriloistoa.
 – Tärkein puulaji on koivu, ja koivulla on paljon erilaisia tauteja. Nyt niitä ei juuri ole.
 Kuluvan syksyn ruskassa olisi Jalkasen mielestä silti vielä petrattavaa. Hän sanoo, että Suomessa on nyt niin sanottu keltainen ruska.
 Pyöräilijöitä Lappeenrannan Rakuunamäellä. Kalle Purhonen / Yle
 Joutsenia ruskan ympäröimällä lammella. Kalle Purhonen / Yle
 – Punaista väriä ei pohjoisessa ja keskisessä Suomessa juurikaan näy. Haavatkin ovat keltaisia. Joskus tosi hyvään ruska-aikaan tulee myös koivuun vahvaa punaista väriä.
 Myös maaruska on tänä vuonna monin paikoin poikkeuksellisen näyttävä.
 Maaruskaa Sotkamossa. Elisa Kinnunen / Yle
 Maaruskaa Sotkamossa Elisa Kinnunen / Yle
 Raahe 7. syyskuuta 2019 nähtynä kaupungin tornitalon kahvila-ravintolasta. Risto Degerman / Yle
 Ruskaa Tyrnävän kirkonkylän liepeillä 7. syyskuuta 2019. Risto Degerman / Yle
 Ruska on punertanut pensaan lehdet Salossa.  Tarja Hiltunen / Yle
 Syksyinen Tampere ja Näsinneula. Jussi Mansikka / Yle
 Oletko sinä nähnyt poikkeuksellisen hienon ruskan? Voit lähettää siitä kuvan, jonka julkaisemme. Kerro viestissä, mistä kuva on otettu.

Oudosti käyttäytyvä ruska sai tutkijan ymmälleen: "Pitää pohtia, mikä ihme tässä on takana" – katso kuvat eri puolilta Suomea


Summary: Sekä ihmisoikeusprofessori Martin Scheinin että oikeustieteiden lehtori Markku Kiikeri ihmettelevät KHO:n tuoreita päätöksiä.

Lainoppineet tyrmäävät korkeimman hallinto-oikeuden menettelyn Saamelaiskäräjien vaaliluettelon suhteen.
 Saamelaiskäräjien vaaliluetteloon kuuluvat henkilöt voivat sekä äänestää että asettua ehdolle neljän vuoden välein pidettävissä saamelaiskäräjävaaleissa. Vaaliluetteloon hakeutuminen tapahtuu Suomen saamelaiskäräjälakiin sisällytetyn saamelaismääritelmän pohjalta.
 Suomen saamelaismääritelmä Saamelaisella tarkoitetaan henkilöä, joka pitää itseään saamelaisena, edellyttäen: 1) että hän itse tai ainakin yksi hänen vanhemmistaan tai isovanhemmistaan on oppinut saamen kielen ensimmäisenä kielenään; tai 2) että hän on sellaisen henkilön jälkeläinen, joka on merkitty tunturi-, metsä- tai kalastajalappalaiseksi maa-, veronkanto- tai henkikirjassa; taikka 3) että ainakin yksi hänen vanhemmistaan on merkitty tai olisi voitu merkitä äänioikeutetuksi saamelaisvaltuuskunnan tai saamelaiskäräjien vaaleissa. (Laki saamelaiskäräjistä 3§) Äänioikeutetun on myös oltava täyttänyt 18 vuotta viimeistään vaalitoimituksen viimeisenä päivänä sekä Suomen kansalainen tai hänellä on ulkomaan kansalaisena oltava kotikunta Suomessa silloin, kun pyyntö vaaliluetteloon ottamisesta on viimeistään tehtävä (Laki saamelaiskäräjistä 21§). Lähde: Laki saamelaiskäräjistä, Finlex
 Henkilöiden ottamisesta vaaliluetteloon päättää Saamelaiskäräjien vaalilautakunta. Hakija voi kuitenkin valittaa sen päätöksestä Saamelaiskäräjien hallitukselle, ja sen päätöksestä vielä edelleen korkeimmalle hallinto-oikeudelle.
 KHO kertoo Yle Saamelle, että heille on saapunut tähän mennessä 220 valitusta, joista viimeisin on kirjattu saapuneeksi 2.10.2019. KHO kertoo myös ratkaisseensa 26.9.2019 yhteensä 27 valitusta, joissa kaikissa Saamelaiskäräjien hallituksen päätöstä on muutettu. Tällä hetkellä vireillä on 193 valitusta.
 KHO julkaisi  viime viikolla yhdestä tekemästään ratkaisusta vuosikirjapäätöksen, jossa se perustelee henkilön ottamista vaaliluetteloon  niin kutsutulla kokonaisharkinnalla. Kansainvälisen lain ja ihmisoikeuksien professori  Martin Scheinin  tyrmää kokonaisharkinnan käytön.
 Mitä tarkoittaa kokonaisharkinta? Korkein hallinto-oikeus otti vuonna 2011 käyttöönsä niin kutsutun  kokonaisharkinnan  tulkitessaan saamelaiskäräjälain 3 pykälää, saamelaismääritelmää. Kokonaisharkintaa käytetään Suomessa esimerkiksi ulkomaalaisia ja kansalaisuutta koskevissa laissa. Näissä laissa kokonaisharkinnan käyttö on selkeästi lakiin kirjattu ja myös sen soveltamisen rajat on määritelty. Saamelaiskäräjien vaaliluetteloa koskevissa kysymyksissä KHO on soveltanut kokonaisharkintaa silloin, kun henkilö on esittänyt vaaliluetteloon hakiessaan erilaisia todistuksia, joiden perusteella häntä voidaan pitää saamelaisena. Esimerkkejä kokonaisharkintaan vaikuttavista seikoista saamelaisten vaaliluettelon hakuprosessissa: henkilö on lähettänyt korkeimmalle hallinto-oikeudelle virka- ja kielitodistuksia henkilö A todistaa henkilön B saamelaiseksi henkilö harrastaa tietynlaisia vapaa-ajan toimia ja elämäntapoja, kuten esimerkiksi marjastusta, käsitöität, kalastusta ja poronhoitoa Saamelaismääritelmään kuuluu nykyisen lain mukaan myös  subjektiivinen kriteeri , jonka mukaanhenkilö tuntee itsensä saamelaiseksi. Objektiivisia kriteerejä  ovat kielikriteeri, niin kutsuttu lappalaispykälä ja se, että henkilön vanhemmat ovat kuuluneet vaaliluetteloon tai heidät olisi voinut merkitä vaaliluetteloon.
 Scheininin mielestä KHO rikkoo saamelaisten ihmisoikeuksia käyttäessään vaaliluetteloon hyväksymisen perusteena yhä kokonaisharkintaa sen sijaan, että se pohjaisi päätöksensä saamelaiskäräjälaissa määriteltyihin objektiivisiin kriteereihin. Suomen valtiota on asiasta moittinut myös YK:n ihmisoikeuskomitea.
 Kansainvälisen lain ja ihmisoikeuksien professori Martin Scheinin ihmettelee KHO:n päätöstä jatkaa tuoreissa päätöksissään kokonaisharkinnan linjalla huolimatta siitä, että Suomi on saanut huomautuksia asiasta. KHO:n nyt julkaisemalla vuosikirjapäätöksellä saamelaiskäräjien vaaliluetteloon hyväksyttiin sellaisen henkilön jälkeläinen, jonka vanhempi oli päässyt saamelaisten vaaliluetteloon myös KHO:n päätöksellä vuonna 2015.
 – Olin kovin hämmästynyt ja pettynyt tuon päätöksen sisällöstä. Siinä KHO ulottaa ilman niin kutsuttua aineellisoikeudellista tai asiasisältöistä tutkintaa saamelaisuuden taas uuteen ryhmään hakijoita, vain sillä perusteella, että se on itse ottanut vaaliluetteloon yhden tämän hakijan vanhemmista, kertoo Scheinin.
 Scheinin näkee, että KHO on oman mielensä mukaan laajentanut saamelaismääritelmää koskemaan uusia ihmisryhmiä.. Hän viittaa KHO:n vuoden 2015 päätöksiin, joilla saamelaiskäräjien vaaliluetteloon hyväksyttiin kokonaisharkinnan pohjalta 93 uutta henkilöä, vastoin saamelaisten omaa tahtoa.
 Professorin mielestä näiden henkilöiden jälkeläisiä ei voi automaattisesti hyväksyä saamelaisiksi objektiivisin kriteerein, eli sen perusteella, että henkilön vanhempi kuuluu vaaliluetteloon (Suomen saamelaismääritelmän 3§ kohta 3).
 – Nyt se henkilö, jonka KHO on kokonaisharkinnalla ottanut vaaliluetteloon, on tulevaisuudessa objektiivinen kriteeri, jonka perusteella myös hänen lapsesa otetaan luetteloon. KHO soutaa ja huopaa asian kanssa, mutta lopputulos on aina kuitenkin se, että saamelaisten itsemääräämisoikeutta kansana poljetaan, painottaa Scheinin.
 Asiantuntija haluaisi tietää, kuinka paljon KHO on hyväksynyt henkilöitä vaaliluetteloon kokonaisharkinnalla
 Juristi ja oikeustieteiden lehtori  Markku Kiikeri  jakaa ajatukset Scheinin kanssa.
 Kiikerin mielestä tämänhetkinen tilanne on juridisesti hankala, sillä ei ole tarkempaa tietoa siitä, kuinka monta henkilöä KHO on vuosien 2012–2015 aikana hyväksynyt kokonaisharkintaa käyttäen saamelaiskäräjien vaaliluetteloon.
 – Asian tulkitsemisessa on paljon ongelmia. Me emme tiedä, kuinka paljon KHO soveltaa kokonaisharkintaa päätöksenteossa. Tämä olisi tärkeä asia tietää, pohtii Kiikeri.
 YK:n ihmisoikeuskomitean ratkaisut YK:n ihmisoikeuskomitea julkaisi tämän vuoden helmikuussa kaksi ratkaisua Suomen korkeimman hallinto-oikeuden päätöksistä saamelaiskäräjien vaaliluetteloa koskevassa asiassa. Ihmisoikeuskomitea katsoi korkeimman hallinto-oikeuden toimineen väärin, kun se vuosina 2011 ja 2015 hyväksyi Saamelaiskäräjien vaaliluetteloon yhteensä 97 henkilöä, joiden hakemukset saamelaisten oma itsehallintoelin eli Saamelaiskäräjät oli hylännyt. Komitea moitti Suomen valtiota saamelaisten oikeuksien loukkaamisesta. Se painotti ratkaisuissaan saamelaisten itsemääräämisoikeutta ja suositteli, että Suomi muuttaa saamelaiskäräjälakia niin, että saamelaiskäräjävaalien äänioikeuden määrittely kunnioittaa saamelaisten itsemääräämisoikeutta.
 Kiikerin mielestä on huolestuttavaa, ettei KHO ole ottanut huomioon saatua kritiikkiä päätöksenteossa.
 – Ei tässä ole hirveästi enää tehtävissä. KHO ei purkanut omia päätöksiään vuosilta 2012–2015 sen jälkeen, kun ihmisoikeuskomitea antoi moitteensa. Näyttää siltä, ettei KHO ole myöskään näissä uusissa päätöksissä ottanut ollenkaan huomioon YK:n moitteita asiassa. Juridisesti ongelmat säilyvät edelleen, kertoo Kiikeri.
 Priváhta
 Kiikeri kritisoi KHO:ta siitä, ettei se ole kunnioittanut vaaliluetteloasiassa saamelaisten itsemääräämisoikeutta.
 – Saamelaisten itsemääräämisoikeus tulisi nyt saada vahvemmalle pohjalle. Kun pohtii koko tätä tilannetta Suomen yhteiskunnassa, näyttää siltä, että Suomen valtio pyrkii edelleen assimiloimaan saamelaisia, kertoo Kiikeri.
 Suomi on Pohjoismaista ainoa, joka joutuu ratkomaan saamelaismääritelmää koskevia kysymyksiä. Kiikerin mielestä Suomen poliitikoiden tulisi ottaa asia käsittelyyn uusin silmin.
 – Ruotsissa ja Norjassa tilanne on aivan eri ja erityisesti Norjassa saamelaisyhteisö valitsee itse omat jäsenensä ja toimii hyvin autonomisesti. Suomen poliitikkojen tulisi ymmärtää saamelaisten itsemääräämisoikeus ja ottaa saamelaiskäräjälaki uudelleen käsittelyyn positiivisella tavalla, pohtii Kiikeri.
 “Saamelaiskäräjät on noudattanut YK:n määräyksiä”
 Ihmisoikeusprofessori Martin Scheinin haluaa muistuttaa, että Saamelaiskäräjät käyttää saamelaisten itsehallintoon kuuluvaa toimivaltaa, mikä on julkista vallankäyttöä.
 – Ihmisoikeudet sitovat myös Saamelaiskäräjiä, sen hallitusta ja vaalilautakuntaa. Ne ovat pyrkineet toimimaan ihmisoikeuksien velvoittamalla tavalla, mutta saavat aina selkäänsä KHO:lta, joka kävelee heidän ylitseen, kuvailee Scheinin.
 Scheinin näkee, että korkein hallinto-oikeus on ottanut Suomen valtion puolesta ylituomarin roolin ja katsoo, että se voi tehdä päätöksiä asioissa, jotka kuuluvat saamelaisten itsemääräämisoikeuteen.
 – Minun mielestäni vastuu on KHO:lla. Se, mitä saamelaiskäräjien vaalilautakunta ja hallitus ovat tehneet, on ollut puolustustaistelua. Ne ovat omalta osaltaan pyrkineet toteuttamaan YK:n ihmisoikeuskomitean linjauksia, jotta vältyttäisiin uusilta ihmisoikeusloukkauksilta, pohtii Scheinin.
 Saamelaiskäräjät Saamelaisten parlamentti eli Saamelaiskäräjät on Suomen saamelaisten korkein poliittinen elin, joka edustaa saamelaisia kansallisissa ja kansainvälisissä yhteyksissä. Saamelaiskäräjien 21 jäsentä ja neljä varajäsentä valitaan joka neljäs vuosi toimeenpantavilla vaaleilla. Jokaisesta saamelaisten kotiseutualueen kunnasta (Enontekiö, Inari, Utsjoki ja Sodankylän kunnan pohjoisosa) valitaan vähintään kolme edustajaa. Vaaleissa äänioikeutettuja ovat saamelaiset, jotka on merkitty saamelaiskäräjien vaaliluetteloon. Äänioikeutetut saamelaiset ovat myös vaalikelpoisia ja voivat asettua vaaleissa ehdokkaaksi. Lähde: Saamelaiskäräjät
 Saamelaiskäräjävaalit toimitettiin syyskuussa ja  vaalien tulos selvisi tiistaina 1.10.  Viime vaaleista syksyllä 2015 tehtiin viisi valitusta. Silloin saamelaiskäräjien hallitus hyväksyi valitukset ja päätti järjestää uudet vaalit.
 Valitusten syynä olivat ne 93 uutta äänestäjää, jotka korkein hallinto-oikeus hyväksyi Saamelaiskäräjien äänestysluetteloon Saamelaiskäräjien tahtoa vastaan. Uusia vaaleja ei kuitenkaan syntynyt, sillä KHO näki, että Saamelaiskäräjien hallituksen päätös oli lainvastainen.
 Samasta asiasta on väännetty vielä tämänkin jälkeen. Saamelaiskäräjät ei hyväksy KHO:n päätöksiä hyväksyä uusia henkilöitä vaaliluetteloonsa, eikä KHO hyväksy Saamelaiskäräjien pyrkimyksiä oikoa vaaliluetteloaan.
 Syyskuussa pidetyissä saamelaiskäräjävaaleissa pääsivät äänestämään myös ne henkilöt, joiden tuoreet valitukset KHO ehti vaalien aikana käsitellä. Scheinin näkee tulevaisuuden kannalta tärkeänä, että tuleva Saamelaiskäräjät tekisi töitä saamelaiskäräjälain uudistamisen eteen.
 – Toivon, että nyt saadaan toimintakykyinen Saamelaiskäräjien kokoonpano, joka lähtee ikään kuin puhtaalta pöydältä liikkeelle ja neuvottelee Suomen valtion kanssa saamelaiskäräjälain uudistamisesta sekä äänioikeuden kriteereiden, että myös vaalien järjestämiskäytäntöjen osalta.
 KHO ei voi siirtää vastuutaan millekään muulle taholle
 Korkein hallinto-oikeus ei kommentoi päätöksiään Yle Saamelle, mutta kertoo oikeudenkäynnin esteellisyysperusteiden olevan kaiken lähtökohtana päätöksenteossa.
 KHO kertoo käyttävänsä tuomioistuimissa uutta jäsenistöä päätöksenteossa.
 Hallintolainkäyttölain viittaussäännöksen kautta sovellettavan oikeudenkäymiskaaren 13 luvun 7 pykälän 2 momentin mukaan tuomari on esteellinen, jos hän on käsitellyt samaa asiaa tai sen osaa uudelleen samassa tuomioistuimessa, jos on perusteltua aihetta epäillä hänellä olevan asiaan ennakkoasenne hänen aikaisemmin tekemänsä ratkaisun tai muun erityisen syyn vuoksi.
 – Vuosien varrella ja tänä vuonna on tullut paljon saamelaiskäräjävaaleihin liittyviä asioita ja meillä on katsottu, ettei kokoonpanoon tule sellaisia jäseniä eikä esittelijää, joka on aiemmin ollut ratkaisemassa samaa asiaa.
 KHO muistuttaa, että nämä asiat on aina voitava ratkaista KHO:ssa, eivätkä he voi siirtää vastuutaan millekään muulle taholle.
 – Se, että kysymys on yleisesti saamelaiskäräjävaaleista tai saamelaismääritelmän tulkinnasta ei kuitenkaan tarkoita sitä, että kysymyksessä olisi sama asia. Jos asiassa on kysymys vaikkapa vain toimivallasta tehdä jokin päätös tai oikeudenkäyntikulujen korvaamista koskevasta muutoksenhausta, kysymys ei ole samasta asiasta kuin esimerkiksi saamelaismääritelmää tulkittaessa, vastaa KHO Yle Saamelle.
 Kuinka käy nyt pidetyille vaaleille?
 Tämänkertaisten saamelaiskäräjävaalien tulos selvisi lokakuun alussa, mutta onko tulos lopullinen, sen aika näyttää. Vaalien alla on käyty keskustelua siitä, saako muun muassa Saamelaiskäräjien vaaliluetteloa koskeva sekava tilanne ihmiset valittamaan vaalituloksesta.
 Myöskään Saamelaiskäräjien istuva puheenjohtaja  Tiina Sanila-Aikio  ei halua vielä tässä vaiheessa spekuloida, mitä tulee tapahtumaan.
 – Tuntuu, että mikä vain on mahdollista, sanoo Tiina Sanila-Aikio.

Lainoppineet tyrmistyivät KHO:n päätöksistä ottaa uusia ihmisiä saamelaiskäräjien vaaliluetteloon: "Juridisesti tilannetta on enää hankala korjata"


Summary: Turkki on uhannut aloittaa pian hyökkäyksen Syyrian kurdialueelle.

Koillis-Syyrian kurdialueen hallinto on kutsunut siviilit mukaan puolustautumaan Turkin mahdollista hyökkäystä vastaan.
 Siviilejä kaikista kansanryhmistä kehotetaan siirtymään kohti Turkin vastaista rajaa vastarinnan tekemiseksi.
 Turkki on uhannut aloittaa pian hyökkäyksen kurdialueelle.  Maan kerrotaan lisänneen armeijakalustoaan  Syyrian vastaisella rajalla sen jälkeen, kun Yhdysvaltain sotilaat poistuivat alueelta, jonne Turkin odotetaan hyökkäävän.
 Turkin hallinto  on pitkään uhannut  tunkeutua Koillis-Syyriaan omin voimin tyhjentämään alueen kurditaistelijoista. Tämän jälkeen se haluaa siirtää Turkista syyrialaispakolaisia alueelle rakennettaviin uusiin kaupunkeihin.
 Syyrian kurdit ovat taistelleet Yhdysvaltain joukkojen rinnalla äärijärjestö Isisiä vastaan Syyriassa, mutta Turkki pitää kurditaistelijoita terroristeina.
 Presidentti Donald Trumpin päätös joukkojen vetämisestä on nostattanut Yhdysvalloissa  arvosteluryöpyn .
 Lisää aiheesta:
 Turkki siirsi tiistai-iltana armeijakalustoaan Syyrian rajalle – Trump kiisti hylänneensä USA:n kurdiliittolaiset

Syyrian kurdihallinto varautuu Turkin hyökkäykseen: Siviilitkin kutsuttiin aseisiin


Summary: Venäjä avautuu monella tavalla erilailla turistille, jos liikkuu pyöräillen. Karjalankannaksen ja Laatokan alueen tiestö on nykyään hyvässä kunnossa ja maastopyöräilijöillekin löytyy paljon reittivaihtoehtoja.

Valokuvaaja  Mikko Nikkinen  asuu Taipalsaarella, 40 kilometrin päästä Nuijamaan rajanylityspaikasta. Hän on pyöräillyt tuhansia kilometrejä vuosittain ympäri Eurooppaa jo 1990-luvun puolivälistä saakka. Tänä vuonna kilometrejä pyörän selässä on kertynyt 4573.
 Iso osa matkoista on suuntautunut Venäjälle. Vuonna 2000 Nikkinen pyöräiliensimmäisen kerran Laatokan ympäri ystävänsä vuorikiipeilijä  Veikka Gustafssonin  kanssa.
 – Tuolloin Venäjä kiehtoi siksi, että Karjala oli unohtunut kolkka Venäjällä. Ihmiset elivät silloin vaatimattomissa oloissa. Mummot tarjosivat meille leipää ja teillä oli kilipukkeja ja lehmiä. Vasta Pietarin alueen kasvun myötä monet asiat ovat nyt kehittyneet myös Karjalankannaksella ja Laatokan alueella, sanoo Nikkinen.
 Gazpromin rakennus Pietarissa on vaikuttava näky. Mikko Nikkisen (vas.) mukaan Neuvostoliiton pyöräilymaajoukkueen paita on paras turvallisuusvaruste Venäjällä pyöräiltäessä. Oikealla polkee Jari Henttonen. Mikko Nikkinen
 Nikkisen mukaan alueella on edelleen tietynlaista "rappioromantiikkaa". Jos Suomessa korjataan nopeasti pois kaikki vanha ja käyttöä vaille jäänyt, niin Venäjällä vaihtelu kaikessa vanhassa on todella laaja. Mutta kuvaajan näkökulmasta maa on visuaalisesti mielenkiintoinen.
 Lähimatkailulle nostetta uusilla rajanylityspaikoilla?
 Venäjän lähialueet voivat lähivuosina saada yhä enemmän suomalaisia pyöräilijöitä teilleen. Kaakkois-Suomessa on kovat odotukset uusien Venäjä-reittien avautumiseen.
 Parikkalan rajanylityspaikkaa kaavaillaan  kansainväliseksi vuonna 2024  ja syyskuun lopulla Imatralla kokeiltiin  uutta junayhteyttä Venäjälle . Uusien rajanylitysmahdollisuuksien toteutuminen madaltaisi kynnystä myös lähialuematkailulle.
 Venäjän lähialueilla ja Pietarissa viime vuosina pyöräilleen Mikko Nikkisen mielestä muutos 18 vuoden takaisiin retkiin on ollut selvä.
 – Esimerkiksi Keskikannaksella Suomen ja Laatokan välissä on uusi päällystetty tie Terijoelta Viipurin suuntaan. 20 vuotta sitten tie oli erittäin huonokuntoinen. Nykyään siellä ei tarvitse ajaa maastopyörällä vaan maantiepyörällä pääsee oikein hyvin.
 Kaakkois-Suomen rajavartiostossa ei tilastoida tarkkaan pyöräilijöitä. Sen verran osataan kuitenkin sanoa, että Imatran rajanylityspaikalla pyöräily on vilkkainta, noin 26 000 ylitystä polkupyörällä vuonna 2018. Nuijamaan ja Vaalimaan osalta pyöräilijöiden rajaylityksiä arvioidaan olevan satoja joka kesä.
 Imatran ylivoimaa pyöräilijöiden keskuudessa selittää lähellä rajan toisella puolella oleva Svetogorskin kaupunki.
 Vanha ohjuspuolustusjärjestelmän betonitie Keskikannaksella on kilometrien mittainen suora. Mikko Nikkinen
 Liikkuipa Venäjällä miten ja milloin vain, Venäjää tuntemattomat epäilevät usein teiden turvallisuutta. Myös Nikkinen on törmännyt ennakkoluuloihin. Nikkisen mukaan myös Pietarissa on – samoin kuin Suomessa – pelkästään pyöräilijöille tarkoitettuja ajokaistoja autoteiden ja kävelyteiden välissä.
 – Itse koen, että olen pyörällä liikkuessani Karjalassa paremmin turvassa kuin Suomessa. Suomessa autoilijat, samoin kuin pyöräilijät, pitävät hampaat irvessä kiinni omista oikeuksistaan.
 Mistä rohkeutta lähtöön?
 Moni pyöräilijä ehkä haluaisi lähteä polkemaan Venäjälle, mutta kynnys on vielä melko korkea. Viisumin hankinta, tuntematon kieli ja kirjaimet voivat tuntua hankalilta. Ajokaverit Venäjälle ovat olleet harvassa, vaikka Nikkinen ei ole ongelmia matkoillaan kokenut. Viime vuosina tehdyt retket ovat sujuneet Nikkisen lapsen kummin  Jari Henttosen  kanssa.
 – Meillä on yleensä päällä oleva vaatekerta, sadevaatteet ja vaihtovaatteet. Pieni pyörälaukku rungon päällä, johon mahtuu kaksi tai kolme senttiä paksu nippu ruplia.
 Venäläisiä karttoja voi käyttää navigointiin erilaisissa kännykkäsovelluksissa.  Mikko Nikkinen
 Taipalsaarelainen Nikkinen ajaa yleensä autolla rajalle ja lähtee siitä pyörilemään.
 – Rajanylitys pyörällä on todella sujuvaa. Nopeimmillaan ylitykseen on mennyt noin kaksi minuuttia.
 Karjalankannaksella on Nikkisen mukaan tarjolla monipuolisia palveluja, joten ruuan ja juoman kanssa ei ole ollut ongelmia. Hän yöpyy reissuillaan aina paikallisissa majapaikoissa.
 – Ravintolassa syöminen avaa mahdollisuuksia kohdata paikallisia ihmisiä. Ihmiset kyselevät, mistä tulemme. Koen, että näin pääsee hyvin kiinni matkailun ytimeen Venäjällä.
 Karttoja ja reittejä on netti pullollaan
 Mikko Nikkisellä on kaksi pyörää. Toinen on maantiepyörä ja toinen niin sanottu gravelpyörä, jolla voi ajaa joka paikassa, maantiepyörällä vain asvaltilla. Gravelpyörä on vankkatekoisempi ja soveltuu retkeilyyn paremmin.
 Nikkinen muistelee ajaneensa noin 40 maassa polkupyörällä.
 – Olen ajanut Islannin ympäri, Lappeenrannasta Venetsiaan ja takaisin ja olen ajanut myös Britteinsaaret ympäri.
 Nikkisen varsinainen innostus pyöräilyyn alkoi vuonna 1996 Himalajan reissulla. Mikko Nikkinen
 Karjalankannaksella olevat pienet hiekkatiet ovat hyviä leveärenkaisille polkupyörille. Tiet myös aina vievät johonkin: seuraavaan kylään tai uudelle tielle. Suomessa ei aina ole näin.
 – Vaikka meillä Suomessa on hyviä metsäautoteitä, ne on tehty metsätalouden ehdoilla. Tie voi päättyä keskelle metsää ja siellä on kääntöpaikka. Venäjän puolella pohjana ovat vanhat suomalaiset kylätiet, jotka johtavat seuraavaan kylään, Nikkinen kertoo.
 Vanhaa kylätietä Muolaan Kirkkojärven maisemissa. Mikko Nikkinen
 Matkoillaan Mikko Nikkinen on tutustunut venäläisiin pyöräilijöihin. Heiltä saa hyviä vinkkejä esimerkiksi kartoista.
 – Kännykässä on nykyään kaikki. On sovelluksia, joihin pyöräilijät voivat tallentaa hyviä reittejä ja jakaa niitä muiden sovelluksen käyttäjien kanssa.
 Koville matkapyöräilijöille Nikkinen vinkkaa reitin.
 – Tallinnasta Narvan ja Pietarin kautta Lappeenrantaan. Se on mielenkiintoinen, monipuolinen ja hyvä reitti.

Mikko Nikkinen pyöräilee ennemmin Venäjällä kuin Suomessa: "Koen olevani siellä paremmassa turvassa autoilta"


Summary: Finnwatch muistuttaa, että suomalainen kulutus kasvattaa myös mm. Kiinan ja Intian päästöjä.

Keskiviikkona julkaistun Finnwatchin  kyselytutkimuksen  mukaan yritykset ovat epätietoisia markkinoimiensa kulutustuotteiden taustalle kätkeytyvistä hiilipäästöistä riskimaissa.
 Alihankintaketjuissaan yritykset laiminlyövät vastuunsa päästöjen minimoimiseksi.
 Suurin osa Finnwatchin kyselyyn vastanneista yrityksistä ei tiedä, millä energialähteellä niiden riskimaissa, kuten Kiinassa ja Intiassa, tehdyt tuotteet on valmistettu.
 Ne jotka tietävät, vahvistivat, että iso osa tuotannosta pyörii fossiilisella energialla.
 Kyselyyn vastanneista yrityksistä yksikään ei ole sisällyttänyt hiilijalanjälkeen liittyviä vaatimuksia ostosopimuksiinsa näissä maissa.
 – Samalla kun Suomen kasvihuonekaasupäästöjä yritetään leikata, yritykset tuovat maahan valtavia määriä kivihiilellä ja muilla fossiilisilla polttoaineilla tuotettuja tuotteita, korostaa Finnwatchin toiminnanjohtaja  Sonja Finér  tiedotteessa.
 Hän muistuttaa myös kuluttajien vastuusta.
 – Suomessa monet syyttävät Kiinaa ja muita Aasian maita kivihiilen poltosta ja ilmastokriisin kiihdyttämisestä. Nyt on aika huomata, että suomalaiset yritykset ja oma kulutuksemme ruokkivat fossiilisen energian kulutusta tuotantomaissa.
 Raportissa on tiedot 35:sta Suomen markkinoille kuluttajatuotteita tuottavasta yrityksestä.
 Finér pitää tuloksia yllättävänä, sillä vastaajayritykset valvovat jo alihankkijoitaan riskimaissa ja vastaajia voidaan hänen mukaansa pitää monessa mielessä yritysvastuun edelläkävijöinä.
 Finnwatchin taustalla on joukko suomalaisia kehitys-, kuluttaja-, ay- ja ympäristöjärjestöjä.

Finnwatch: suurin osa suomalaisyrityksistä ei tiedä, millä energialla niiden teettämät tuotteet on valmistettu


Summary: Crack-epidemia lisäsi henkirikoksia merkittävästi 1980- ja 1990-luvuilla, kertoo Ylen Yhdysvaltain-kirjeenvaihtaja Mika Hentunen.

Yhdysvallat on väkivaltainen maa, ja amerikkalaiset ovat joutuneet viime vuosina tottumaan järkyttäviin joukkomurhiin.
 Samalla tilastot kertovat rinnakkaisen tarinan: väkivaltarikollisuus on vähentynyt noin puoleen 1990-luvun alun jälkeen.
 – Varsinkin Washingtonissa crack-epidemia lisäsi henkirikoksia merkittävästi 1980- ja 1990-luvuilla, kertoo Ylen Yhdysvaltain-kirjeenvaihtaja  Mika Hentunen   Mistä maailma puhuu -podcastissa.
 Kokaiiniongelman lieventymisen ja alkoholin käytön kohtuullistumisen lisäksi väkivallan vähenemistä on selitetty lukuisilla muilla tekijöillä.
 Vankien määrän merkittävällä lisäämisellä on ollut vaikutusta. Yhdysvalloissa on noin 2,3 miljoonaa vankia eli lähes prosentti aikuisväestöstä on kaltereiden takana.
 Samoin poliisien määrän lisääminen on vaikuttanut. Poliiseilla on myös isoa dataa hyödyntäviä järjestelmiä, joiden avulla rikollisuutta voidaan paremmin ennakoida.
 Koska rikollisuus on yleisesti nuorten miesten laji, väestön ikääntyminen vähentää myös väkivaltaa.
 Tutkijat ovat lisäksi esittäneet, että abortin laillistaminen ja siten ei-toivottujen lasten väheneminen olisi poistanut väkivaltarikollisuutta. Toiset jopa uskovat, että lyijyn poistaminen polttoaineista on vähentänyt kehitys- ja käyttäytymishäiriöitä ja siten myös väkivaltaista käyttäytymistä.
 Joitain poikkeamia väkivallan vähenemisen suuressa linjassa on ollut: vuosina 2015 ja 2016 väkivalta lisääntyi. Mutta viime viikolla liittovaltion poliisin FBI:n julkaisemien tilastojen mukaan väkivaltarikokset vähenivät jälleen viime vuonna – toista vuotta peräkkäin.
 Mistä maailma puhuu -podcastin uutena toimittajana on  Pekka Vahvanen .
 Kuuntele Mistä maailma puhuu -podcast:

Mistä maailma puhuu -podcast: Miksi väkivalta on vähentynyt Yhdysvalloissa?


Summary: Arvostettu terveydenhuollon asiantuntija Martti Kekomäki kertoo uutuuskirjassaan, miten hän remontoisi terveydenhuoltoa.

Terveydenhuollon emeritusprofessori  Martti Kekomäki  ehdottaa suurta mullistusta suomalaiseen verotusjärjestelmään tavoitteenaan saada maan terveydenhuolto toimimaan nykyistä yhdenvertaisemmin ja tehokkaammin. Kekomäki väläyttää yleistä ja yhtäläistä 10 prosentin terveysveroa kaikille kansalaisille.
 – Erillinen hyvinvointivero kattaisi kaikki terveys- ja sosiaalisektorin kustannukset, Kekomäki kuvaa korvamerkittyä ehdotustaan aamulla julkaistussa kirjassaan  Etiikasta ekonomiaan – ja takaisin .
 Kekomäen mukaan terveysveron päähyöty olisi sekä kansalaisten että kuntien nykyistä parempi yhdenvertaisuus. Nyt niissä molemmissa on puutteita.
 – Yhdenvertaisuutta tässä ajetaan. Toisena tulee palvelutuotannon tehokkuus, jota tämä uudistus ei missään tapauksessa ainakaan heikennä (nykyisestä). Itse asiassa koko terveysuudistuksessa ei tarvitse ajaa kuin näitä kahta tavoitetta: ihmisten yhdenvertaisuutta ja palvelutuotannon tehokkuutta.
 Vastuu pois kunnilta
 Nykysysteemissä kunta vastaa terveydenhuollosta ja kustantaa ne pääosin keräämillään verotuloilla, osin saamillaan valtionavuilla ja asiakasmaksuilla. Kekomäen mukaan nykyinen järjestelmä alkaa kuitenkin olla liian raskas varsinkin maaseudun tyhjeneville kunnille, koska niihin jäävän vanhusväestön palvelut imevät niin paljon rahaa.
 – Se merkitsee, että kunta joutuu pyytämään lisätukea valtiolta ja nostamaan kuntaveroprosenttinsa niin korkealle, että työssäkäyvät ihmiset kaikkoavat. Ei kukaan halua maksaa 22–23 prosenttia veroa, jos 18 prosentilla selviää.
 – Tässä on siis tekijöitä, jotka jouduttavat näiden kuntien tyhjenemistä. Jos kerran  yleinen poliittinen mielipide haluaa pitää koko Suomen asuttuna , niin yksi tapa siihen on silloin terveysvero, Kekomäki sanoo.
 Martti Kekomäen mukaan terveysvero toisi oikeudenmukaisuutta kuntien välille.  Toni Määttä / Yle
 – Meidän täytyy oikeudenmukaisuuden nimissä tasata sote-kustannuksia hyvätuloisista pienituloisiin kuntiin ja tämän takia me tarvitsemme terveysveron.
 Kekomäen mallissa hoitovastuu poistuisi kunnilta ja niiden kuntaveroprosenttia alennettaisiin samat 10 prosenttiyksikköä, minkä kansalaiset maksaisivat korvamerkittynä 10 prosentin terveysverona. Verorasitus ei siis kiristyisi.
 Valtiolle tulot
 Terveysvero tilitettäisiin suoraan valtiolle, joka jakaisi ne hoidon järjestäjänä toimiville maakunnille, joka puolestaan jakaisi ne maakuntien poliittisten päätösten mukaisesti hoidon tuottajille eli esimerkiksi kunnille tai yksityisille yrityksille.
 – Maakuntien verotusoikeus on ollut enemmän esillä kuin yleinen terveysvero, mutta maakuntaverossa on se ongelma, että osa maakunnista ei ilman valtionapuja pysty suoriutumaan tehtävistään, esimerkiksi Kainuu ja pian on muitakin, Kekomäki sanoo.
 – Jos maakunnilla olisi verotusoikeus, tuloja jouduttaisiin joka tapauksessa täydentämään valtionosuuksilla. Siksi minusta olisi yksinkertaisinta siirtyä kokonaan terveysveroon.
 Kekomäen mukaan malli kääntäisi nykyiset asetelmat niin, että vahvimmassa asemassa olisikin maksaja eli valtio, sitten järjestäjä eli maakunta ja pienimmät "muskelit" olisivat tuottajalla.
 – Idea tässä juuri on, että järjestäjä eli maakunta pystyy tällöin vaikuttamaan myös tuottajan hoitopäätöksiin ja hoidon laatuun. Nythän se ei pysty. Kunta ei pysty vaikuttamaan erikoissairaanhoidon palveluihin mitenkään.
 Kekomäki ei elättele pilvilinnoja terveysveronsa toteutumisesta, koska  siitä ei ole mainintaa hallitusohjelmassa . Sote-uudistusta kuitenkin taas valmistellaan, ja Kekomäen malli olisi yksi tapa järjestää sotea uusiin puihin.
 Priorisointi pois toiselta
 Terveydenhuollon nousevien kustannusten puristuksessa on tänä syksynä  alettu keskustella hoidon priorisoinnista  lähinnä siitä näkökulmasta, mihin kohtaan laitetaan raja hoitamiselle. Eli missä kohtaa potilasta ei enää ole järkeä yrittää parantaa esimerkiksi kustannussyistä tai siksi, että hyöty jää olemattomaksi.
 Kekomäki muistuttaa kuitenkin kirjassaan, että potilaalle annetun hoidon todellinen kustannus on se hoito, jota toiselle potilaalle ei voidakaan antaa.
 – Ellei potilaalla ole ennalta arvioiden hyötyä hoidosta, sen toteutus on voimavarojen tuhlausta ja samalla pois toiselta. Samat voimavarat on suunnattava toisella tavalla, usein myös toiselle potilaalle, Kekomäki huomauttaa kirjassaan.
 Kekomäki kertoo esimerkin 95-vuotiaasta, joka sai aivoverenvuodon ja toimitettiin tajuttomana sairaalaan. Hänet leikattiin ja hän kuoli tajuihinsa tulematta kolmen viikon kuluttua.
 – Kirurgina en voi ymmärtää, miksi 95-vuotiaan aivoverenvuotopotilaan kallo avataan. Mitä hyötyä tai iloa siitä kuvitellaan olevan? En ymmärrä tätä asiaa. Joku järki täytyy pitää mukana tässä puuhailussa. Elämällä on alku ja elämällä on loppu. 95 vuotta on varsin pitkä ja kunnioitettava ikä.
 Ylihoitoa jonkun verran
 Kekomäen mukaan Suomessa ylihoidetaan potilaita jonkun verran, mutta keskimäärin hoitopäätökset ovat järkeviä. Kirjassaan Kekomäki toteaa, että "potilaan ikä saattaa määrätapauksissa pakottaa harkitsemaan hoidon rajoittamista".
 Yleiseen ikäpriorisointiin hän ei kuitenkaan halua mennä.
 – Ei priorisointi-ikää ole olemassakaan. Ihmisten iät ovat hyvin erilaisia. Meillä on ihmisiä, joiden priorisointia joudutaan tarkastelemaan jo nuorena tai keski-ikäisenä tai kun he ovat eläkeiässä. Se ei siis riipu iästä, eikä esimerkiksi sairaudesta vaan ihmisen kokonaistilanteesta ja kyvystä hyötyä hoidosta.
 Kekomäen kirjan Etiikasta ekonomiaan – ja takaisin kustantaja  onDuodecim.
 Lisää aiheesta:
 Analyysi:  Ministeriöt kiistelevät ja taas on kiire – vääntö pääkaupunkiseudun erityiskohtelusta aloittaa soten uuden tuotantokauden tänään
 Mistä kaivetaan hoitajamitoituksen vaatimat yli 4 000 työntekijää, kun nytkin on vaikeaa? Kiuru houkuttelisi lähteneet takaisin

Emeritusprofessori ehdottaa 10 prosentin terveysveroa kaikille ja järkeä hoidon priorisointiin – aktiivihoitoa vain, jos voi toipua


Summary: Syyttäjän mukaan kunniaväkivallasta tietävät eivät yleensä puhu siitä oikeudessa, toisin kuin nyt.

Helsingin käräjäoikeus on tuominnut kouluikäistä tytärtään lyöneen ja uhkailleen miehen ehdottomaan vankeusrangaistukseen. Tapauksesta tekee poikkeuksellisen se, että rikoksissa yhtenä motiivina oli kunniaväkivalta.
 Tuomioon johtaneet rikokset tapahtuivat kolmen viime vuoden aikana, kun tytär oli 12–15-vuotias. Vanhemmat olivat eronneet, ja tytär asui pääosin äitinsä luona.
 Vakavimmassa tapauksessa mies kiihdytti autollaan tytärtään ja tämän poikaystävää kohti. Nuorten mukaan mies olisi törmännyt autollaan heihin, mikäli he eivät olisi paenneet pois alta. Rikos tapahtui Helsingissä alkukesästä 2019.
 Lisäksi mies uhkaili nuorille "rikkovansa heidän luut". Oikeudessa mies vetosi siihen, että kyseessä oli turkkilaiseen kulttuuriin kuuluva liioiteltu ilmaisu, eikä hänellä ollut aikomusta toteuttaa uhkausta. Oikeuden mukaan sillä ei ole kuitenkaan merkitystä, onko uhkaaja todella aikonut vahingoittaa uhria. Ratkaisevaa on se, miltä uhrista tuntuu.
 Mies myös löi tytärtään kahteen eri otteeseen ja veti tätä hiuksista.
 Mies tuomittiin törkeän pahoinpitelyn yrityksestä, pahoinpitelyistä, pahoinpitelyn yrityksestä ja laittomista uhkauksista kahden vuoden ja neljän kuukauden vankeusrangaistukseen. Tuomio ei ole lainvoimainen, vaan siitä voi valittaa hovioikeuteen.
 Tuomio oli tavallista ankarampi, koska tekojen yhtenä motiivina oli kunniaväkivalta. Lisäksi rangaistusta kovensi se, että rikokset kohdistuivat lapseen, joka aina tarvitsee suojelua.
 Oikeus: Kulttuurinen tausta ei oikeuta pahoinpitelyyn
 Oikeuden mukaan lapsen lyöminen on Suomessa pahoinpitely, vaikka se jossain muussa kulttuurissa saatettaisiin mieltää oikeutetuksi lapsen ruumiilliseksi kuritukseksi. Tuomittu oli asunut Suomessa jo 15 vuotta, joten hänen täytyi tämä jo tietää.
 Tuomion mukaan miehen toiminta viittasi pikemminkin yhteisölliseen, kulttuuritaustaiseen kunniaväkivaltaan kuin varsinaiseen kasvatukselliseen kurinpitoon.
 Isän ja tyttären välit olivat oikeuden ratkaisun perusteella viilenneet muun muassa vanhempien avioeron vuoksi. Tytär ei ollut myöskään vastannut isänsä puheluihin tai noudattanut isältään saamia, seurustelua koskevia rajoituksia.
 – Tapahtumienkulku on viitannut siihen, että tosiasiallisesti kysymys on ollut spontaanista suuttumisesta siihen, ettei tytär ole kohdellut isäänsä tarpeeksi kunnioittavasti tai ei ole totellut tämän antamia määräyksiä, oikeuden ratkaisussa todetaan.
 Syyttäjä: Ne, jotka tietävät kunniaväkivallasta, harvoin puhuvat
 Kihlakunnansyyttäjä  Kaisa Ahlan  mukaan ei ole poikkeuksellista, että rikosjuttujen taustalla epäillään kunniamotiivia. On kuitenkin harvinaista, että siitä saadaan yhtä selkeä näyttö kuin nyt käräjillä olleessa tapauksessa.
 – Jos tapaukseen liittyy kunniaväkivaltaa, siitä tietävät ovat yleensä perheenjäseniä. Ja he eivät syystä tai toisesta, esimerkiksi pelon takia, uskalla puhua, Ahla sanoo.
 Ahla vaati miehelle vähintään neljän vuoden vankeusrangaistusta. Haastehakemuksen mukaan yliajon yrityksessä oli kyse ensisijaisesti tapon yrityksestä, mutta oikeus päätyi tuomiossaan törkeän pahoinpitelyn yritykseen.
 Ahla ei vielä keskiviikkoaamuna osannut arvioida, aikooko hän valittaa tuomiosta hovioikeuteen.
 Lue myös:
 Tätä on kunniaväkivalta Suomessa, Sara kertoi tarinansa Ylelle: "Kun pakenin pakkoavioliittoa, äiti hakkasi minut rappukäytävässä"
 "Noin 30 Suomessa asuvaa maahanmuuttajanuorta on paennut kotoaan kunniaväkivaltaa" – Poliisi on alkanut tavata nuoria salaisessa paikassa

Mies kiihdytti autolla kohti kouluikäistä tytärtään ja tämän poikaystävää – oikeus määräsi vankeutta kunniaväkivaltajutussa


Summary: Poliisin saavuttua yksityisasuntoon kotihälytyksen vuoksi, oli asunnossa odottamassa mies teräaseen kanssa.

Poliisi on loukkaantunut kotihälytystehtävän jälkeisessä kuljetusoperaatiossa Kokkolassa Keski-Pohjanmaalla keskiviikkoyönä.
 Pohjanmaan poliisi sai kotihälytystehtävän Kokkolan Kiviniittyyn yksityisasuntoon hieman ennen kahta varhain keskiviikkoaamuna. Poliisin saapuessa asuntoon odotti siellä noin 30-vuotias mies teräase ja ampuma-aseelta näyttävä esine kädessään. Jälkeenpäin selvisi että miehen kädessään pitämä ampuma-ase oli starttipistooli.
 Poliisit perääntyivät asunnosta ja kutsuivat paikalle lisää partioita sekä pelastuslaitoksen yksikön. Neuvotteluyhteyttä mieheen ei saatu.
 Tunnin kuluttua ensimmäisestä käynnistä poliisi käskytti miehen ulos asunnosta ja hänet onnistuttiin ottamaan turvallisesti kiinni.
 Mies kuljetettiin poliisivankilaan ja siinä yhteydessä yksi poliisi loukkaantui lievästi, kun mies käyttäytyi väkivaltaisesti.
 Myöhemmin havaittiin myös, että mies oli yrittänyt sytyttää asuntonsa lattialla olleen maton palamaan, mutta palo oli sammunut itsestään.
 Kiinniotettu mies on poliisille ennestään tuttu. Häntä epäillään muun muassa virkamiehen väkivaltaisesta vastustamisesta, tuhotyön yrityksestä ja vahingonteosta.

Kotihälytystehtävä muuttui väkivaltaiseksi Kokkolassa: poliisi loukkaantui lievästi, kun epäiltyä kuljetettiin poliisivankilaan


Summary: Eduskunta aloitti ensi vuoden budjetin käsittelyn tiistaina.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Eduskunta jatkaa tänään ensi vuoden budjetin käsittelyä. Budjetin käsittely eduskunnan suuressa salissa jatkuu vielä koko viikon, kunnes budjetti menee eri valiokuntiin käsiteltäväksi.
 Yle näyttää keskiviikon budjettikeskustelun suorana Yle Areenassa ja seuraa keskustelun etenemistä tänään. Keskustelua voi katsoa kello 10 lähtien myös klikkaamalla jutun pääkuvaa, jolloin lähetys lähtee käyntiin.
 Tänään opposition huomioihin ovat ministeriaitiossa vastaamassa ainakin pääministeri  Antti Rinne  (sd.),työministeri  Timo Harakka  (sd.), elinkeinoministeri  Katri Kulmuni  (kesk.), liikenneministeri  Sanna Marin  (sd.), sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.), sosiaali- ja terveysministeri  Aino-Kaisa Pekonen , perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  ja kunta- ja omistajaohjausministeri  Sirpa Paatero  (sd.).
 Lue lisää:
 Yle seurasi hetki hetkeltä: Oppositio haastoi hallitusta ensi vuoden budjetista – "Mitä tekee hallitus, se vain köllöttelee!"
 Onko Suomi siirtymässä “tempputyöllistämisen” aikakauteen Ruotsin malliin?
 Analyysi: Virkamiespomosta tuli budjettikeskustelun lyömäase

Yle seuraa: Eduskunta jatkaa ensi vuoden budjetin käsittelyä – katso suorana


Summary: Lapset oli jätetty autoon marketin parkkipaikalle kaupassa käynnin ajaksi.

Kaksi lasta on loukkaantunut Kuopiossa Prisman parkkipaikalla syttyneessä autopalossa.
 Lapset oli jätetty parkkipaikalle pysäköityyn autoon, kun perheen isä oli käymässä pienimmän lapsen kanssa kaupassa. Auto syttyi tuntemattomasta syystä palamaan ja autossa olleet lapset saivat eriasteisia palovammoja ennen kuin lasten isä sai heidät ulos autosta.
 Myös viereinen auto vaurioitui palossa. Poliisi tutkii palon syttymissyytä.

Kaksi lasta loukkaantui autopalossa Kuopiossa


Summary: Twitter vetoaa vahinkoon ja pyytää anteeksi. Ei ole tietoa, kuinka monta käyttäjää asia koskee.

Twitter on hyödyntänyt käyttäjiensä antamia puhelinnumeroita ja sähköpostiosoitteita mainonnassaan. Yritys pyytää anteeksi tapahtunutta ja kertoo, että kyseessä oli vahinko.
 Facebook  jäi kiinni samanlaisesta toiminnasta  vuosi sitten. Facebook  sai sittemmin viiden miljardin dollarin sakot  yksityisyyden loukkaamisesta. Tuomioon sisältyi muitakin kyseenalaisia keinoja, joilla oli hyödynnetty käyttäjien yksityisyyttä.
 Twitter-käyttäjät ovat antaneet numeroitaan ja meiliosoitteitaan turvatarkastuksiin, kuten kaksivaiheiseen tunnistautumiseen. Näitä tietoja Twitter on huomaamattaan voinut käyttää mainostamistarkoituksessa. Ongelman laajuudesta yhtiöllä ei ole tietoa.
 – Olemme hyvin pahoillamme, että näin pääsi käymään. Tartumme toimeen varmistaaksemme, ettemme tee tällaista virhettä enää, Twitter sanoo  tiedotteessaan .
 Twitter vakuuttaa, ettei käyttäjätietoja annettu ulkopuolisille mainostajille. Tapahtuman kestoa se ei mainitse, mutta kertoo, että ongelma korjattiin syyskuun puolivälissä.
 Viime vuonna Twitterillä oli 320 miljoonaa aktiivista käyttäjää kuukaudessa.

Twitter teki Facebookit: Käytti turvatarkastusta varten annettuja puhelinnumeroita mainostamiseen


Summary: Johnsonin kabinetti kapinoi, kun neuvottelut EU:n kanssa näyttävät kariutuneen.

Saksan kristillisdemokraattinen unioni (CDU)

Britannian pääministerin  Boris Johnsonin  omat rivit rakoilevat jälleen.
 Brittilehti  The Timesin mukaan  "moni" konservatiiviministeri on valmis eroamaan tehtävästään, kun Britannian sopimukseton EU-ero näyttää yhä todennäköisemmältä.
 Lehti kertoo, että listalla olisivat ainakin kulttuuriministeri  Nicky Morgan , Pohjois-Irlannin asioita hoitava ministeri  Julian Smith , terveysministeri  Matt Hancock  ja oikeusministeri  Geoffrey Cox .
 The Financial Times puolestaan uutisoi, että jopa yli 50 konservatiivipuolueen kansanedustajaa kapinoi Johnsonin leirissä.
 Britannian EU-eron tarkasta kohtalosta ei ole tietoa, vaikka eron on tarkoitus tapahtua lokakuun lopussa.
 Johnson ja Saksan liittokansleri  Angela Merkel  puhuivat erosta  tiistaina puhelimitse.
 Pääministeri Johnsonin kanslian uutistoimistoille ja brittimedialle vuotamien tietojen mukaan Merkel varoitti puhelussa, että ilman kompromissia Britannian EU-erosta ei päästä sopimukseen. Merkelin viesti oli, että brittihallituksen olisi suostuttava Pohjois-Irlannin pysymiseen osana EU:n tulliliittoa.
 Puhelun jälkeen Britannian punnan arvo notkahti ja brittimedia alkoi ennustaa neuvottelujen päättymistä.
 Lue lisää:
 Taittoiko puhelu Merkelin kanssa Britannian Boris Johnsonin selän – brittimedia odottaa ilmoitusta brexit-neuvottelujen lopettamisesta

Brittilehdet: Moni konservatiiviministeri uhkaa erota Johnsonin suunnitelmien vuoksi


Summary: Käsityönä tehtävän siiderin raaka-aineeksi sopivat myös muuten kaatopaikalle joutuvat omenat. Harrastus on lisääntynyt.

Kiinnostus siiderin pienimuotoiseen valmistukseen kotimaisista omenoista on kasvussa. Syksyn omenasatoa on kärrätty riistanruokintapaikoille, siitä tehdään hilloa ja mehua, mutta viime vuosina yhä useammin omenasta on valmistettu myös siideriä.
 Erotuksena suurten panimoiden tiivisteestä valmistettavaan siideriin, siiderintekijät puhuvat aidosta siideristä. Suomalainen aito siideri on tehty suomalaisesta omenamehusta, käymisteitse ilman lisäaineita ja lisättyä vettä.
 Esimerkiksi Keski-Euroopassa lämmin siideri on tuttu kylmän kauden juoma, varsinkin ennen joulua.
 Kiinnostusta koko maassa
 Aidon siiderin valmistusmäärät ovat pieniä, tuotteet myydään usein lähiseudulle ja perinteisen siiderin valmistaminen liittyykin vahvasti lähiruoka-ajatteluun, kertoo Suomalaisen  Aidon Siiderin seuran  puheenjohtaja  Harri Ahola .
 Suomalaisen Aidon Siiderin Seura muun muassa jakaa aidon siiderin valmistuksen tietotaitoa ja edistää kotimaisten omenien saatavuutta siiderin valmistajille.
 Aholan mukaan kyselyitä siiderin tekemisestä tulee eri puolilta maata, vaikka tällä hetkellä aidon siiderin tekeminen keskittyykin eteläiseen Suomeen, omenavyöhykkeelle.
 Siiderin valmistaminen auttaa omenatulvassa
 Orimattilalaisen  Jyrki Pylvään  innostus siiderin tekemiseen alkoi aikoinaan käytännön ongelman ratkaisusta. Pylväs omistaa itse vanhan maatalon pihapiirin, josta hyvänä omenavuonna tulee pari tonnia omenaa. Pylvästä harmittivat kaatopaikalle ja kompostiin joutuvat omenat.
 Siiderin valmistaminen onkin Pylvään mukaan osa kiertotaloutta. Hyvää raaka-ainetta ei hukata.
 Pylväs pitää vanhojen omenapuiden säilyttämistä ja niiden sadon käyttämistä myös suomalaisen puutarhakulttuurin vaalimisena.
 – Kovina omenavuosina satoa tulee riesaksi asti ja sitä lapataan kaatopaikoille. Puut on kuitenkin aikanaan istutettu tarpeeseen, ne ovat olleet tärkeitä ja niillä on ollut kulttuurisesti iso merkitys, pohtii Pylväs ja myöntää, että vanhoja omenapuita ei hevillä pihoista kaadeta.
 – Siideriin käyvät kaikenlaiset omenat. Toiset ovat  platkumman makuisia ja jotkut vähän ärtsymmän makuisia. Kun niitä sekoitellaan sopivassa suhteesssa saadaan mielenkiintoinen sekoitus, sanoo siiderikouluttaja ja siiderintekijä Jyrki Pylväs. Ville Välimäki / Yle
 Ammattimaista siiderintekoa
 Hattulan  Lepaalla Hämeen ammatti-instituutissa  viinintuotannon ammattitutkinnon hiilihapollisten alkoholijuomien kurssilaiset ovat juuri mehustaneet kaksi päivää omenoita. Keltainen mehu on nyt suurissa tankeissa ja siitä otetaan laboratorionäytteitä. Mehusta valmisteaan aitoa siideriä.
 Osa kurssilaisista on tullut siiderioppiin harrastuksen takia, mutta monella on myös ammatillisia suunnitelmia. Yksi kurssilainen on perniöläinen hedelmä- ja marjatilallinen  Jarno Vesterinen , jonka tilalla on reilun vuoden ollut myös  Hallonmäen siideripanimo .
 – Lähinnä harrastuspohjalta olemme lähteneet tätä kehittämäään. Jatkossa tarkoitus on mahdollisesti työllistää siiderin tekemisellä joku muukin kuin itsemme. Toivomme tietysti, että hyvä palaute jatkuu ja saamme lisää tilauksia, että saadaan siiderit kaupaksi, kertoo Vesterinen.
 – Päätetttiin harrastuspohjalta perustaa siideripanimo ja nyt olen hakemassa koulutusta aiheesta, sanoo marja- ja hedelmätilallinen Jarno Vesterinen. Ville Välimäki / Yle
 Koristeomenat ja autiotalojen omenatkin maustavat siideriä
 Aitoon siideriin sopivat parhaiten kotipihoilla kasvavat omenat. Siiderintekijät suosivat keskenään hyvin erilaisia omenalajikkeita, joita sekoittamalla haetaan mielenkiintoisia makuja. Käsityönä tehtävän siiderin filosofiaan sopii se, että raaka-aineeksi käyvät myös ne puutarhan omenat, joita ei muuten hyödynnettäisi.
 – Nämä todella pahanmakuiset koristeomenat ovat ihan maanmainiota raaka-ainetta siideriin, esittelee siiderintekijä Jyrki Pylväs pieniä hedelmiä.
 Mielenkiintoisia makuja etsiessään siiderintekijät ovat kolunneet myäs muun muassa hylättyjä pihoja, etsien lisäaromeja juomaan.
 – Autioilla pihoilla on monesti ikivanhoja puita, joissa kasvaa mielenkiintoisia lajikkeita. Semmoisia makuja ei oikeastaan löydy mistään muualta, kehuu Pylväs.
 Perniöläinen Vesterinen on niinikään ajellut eri puolilla Varsinais-Suomea etsien sopivia omenoita siideripanimoonsa. Omenanmetsätys on ollut tiivistä.
 – Olemme soitelleet ympäriinsä, kyselleet tutun tutuilta ja käyneet ihmisten ovilla. Olemme kyllä löytäneetkin ihan mielenkiintoisia tuttavuuksia ja omenamakuja, kehuu Vesterinen.

Aidon omenasiiderin tekijät metsästävät omenoita hylätyiltä pihoilta – "Semmoisia makuja ei löydy mistään muualta"


Summary: Käyttämättömiä tilejä on Suomessa tuhansia. Usein ne unohtuvat pankkia vaihdettaessa.

Savonlinnalaisen  Hannu Sairasen  käyttämätön tili Nordeassa tyhjeni kahdessa ja puolessa vuodessa, kun pankki alkoi periä talletustileiltä kahden euron palvelumaksua marraskuussa 2016. Koska Sairasella ei ollut pankin verkkotunnuksia, niin tieto palvelumaksusta tavoitti hänet vasta viime kesänä, kun hän sai Nordealta kirjeen, jossa kerrottiin käyttötilin olevan menossa miinukselle.
 Siinä vaiheessa palvelumaksut olivat syöneet tilin saldon. Tilillä olleista 60 eurosta oli jäljellä 1 euro ja 25 senttiä.
 – Koen, että minulta on varastettu 60 euroa. Minulle olisi pitänyt ilmoittaa palvelumaksusta kirjeitse silloin, kun sitä alettiin periä, Hannu Sairanen sanoo.
 Sairanen haluaakin varoittaa muita palvelumaksuista, jotka syövät käyttämättömiä tilejä.
 – Itse menetin 60 euroa, mutta joku voi menettää paljon enemmänkin, jopa satoja euroja.
 Sairanen lakkautti unohtuneen tilinsä Nordeassa. Muut hänen tilinsä ovat olleet toisessa pankissa.
 Palvelumaksuista ilmoitettava aina asiakkaille
 Jaostopäällikkö  Vesa Sainio  vakuutus- ja rahoitusneuvonta FINEstä kertoo, ettei Sairasen tapaus ole suinkaan ainoa laatuaan.
 Sainion mukaan joskus asiakkaalle on ilmoitettu asiasta vasta, kun tili on jo miinuksella.
 – Ensimmäinen yhteydenotto on ollut tilinylitysmaksu. Tämä on vähän harmaata aluetta.
 Kyselyjä vastaavista tapauksista tulee FINEen aina silloin tällöin, noin alle kymmenen vuodessa.
 – Aina, kun tulee uusia palvelumaksuja, niin niistä pitää ilmoittaa asiakkaille, Sainio sanoo.
 Nordea ei kommentoi yksittäisten asiakkaiden tapauksia
 Nordean tiedottaja  Satu Ryynäsen  mukaan pankki ei voi pankkisalaisuuden vuoksi kommentoida yksittäisten asiakkaiden tapauksia.
 – Otamme kaikkiin asiakkaisiin hintamuutoksista yhteyttä henkilökohtaisesti joko verkkopankkiviestillä tai verkkopankkitunnusten puuttuessa kirjeitse. Valitettavasti on mahdollista, että joskus yksittäistapauksissa käy niin, että kirje jää asiakkaalta syystä tai toisesta huomaamatta tai ei saavuta häntä.
 Danske Bankin tuotepäällikkö  Jouni Tirkkosen  mukaan heillä palvelumaksusta tai sen muutoksesta ilmoitetaan kirjallisesti viimeistään kaksi kuukautta ennen muutosta joko verkkopankin arkistoon tai kotipostiin sen mukaan, mitä asiakkaan kanssa on sovittu.
 OP:n Business manager  Noora Heikkinen  kertoo, että heillä palvelumaksujen muutoksista ilmoitetaan asiakkaille asiakkaan asiointitavan mukaisesti
 – Joko sähköisesti verkkoviestillä verkkopalvelussa, tai kirjeellä reilut kaksi kuukautta ennen uusien hintojen voimaantuloa.
 Osa pankeista perii palvelumaksua käyttötilistä, osa ei
 Suurimmista talletuspankeista OP ei peri tällä hetkellä käyttötileiltä palvelumaksua. Sen sijaan Danske Bank ja Nordea perivät kaksi euroa kuukaudessa.
 – Useimmat Nordean asiakkaat eivät maksa tilistä erikseen vaan ovat pakettihinnoittelun piirissä. Pakettiin kuulumattomien tilien hinta on kaksi euroa kuukaudessa, Satu Ryynänen Nordeasta sanoo.
 Unohtuneita tilejä pankeissa tuhansia
 Vesa Sainio FINEstä arvioi, että käyttämättömiä tilejä on pankeissa tuhansia, ellei enemmänkin.
 – Esimerkiksi kuolemantapaukissa tilejä voi jäädä tällä tapaa roikkumaan. Kuolinpesässä kukaan ei ehkä tiedä, että muissa pankeissa on tilejä. Mistään ei keskitetysti näe missä pankeissa tilejä on.
 Tili voi jäädä vanhaan pankkiin myös pankkia vaihdettaessa ja vuosien kuluessa se unohtuu.
 – Olisihan se hyvä, että pankki reagoisi aikaisemmin. Tämä ei ole hyvää bisnestä pankeillekaan. Eivät nämä tällä hetkellä nollakorkoiset tilit tuo voittoa pankille, Sainio muistuttaa.
 Käyttämättömät tilit kannattaa lopettaa
 Vesa Sainion mukaan asiakkaan kannattaa lopettaa vähällä käytöllä olevat tai kokonaan käyttämättömät tilit.
 Näin ne eivät jää unohduksiin, tai varat hupene vahingossakaan palvelumaksuihin.
 Jotkut pankeista käyvät säännöllisesti läpi käyttämättömiä tilejä.
 – OP:ssa prosessoidaan tällä hetkellä vuosittain yli 10 vuotta käyttämättömänä olleet tilit, ja tarpeettomat tilit lopetetaan, jos asiakkaalla ei ole enää käyttöä tilille, Noora Heikkinen kertoo.
 Danske Bankissa koetaan, että pankilla on velvollisuus tuntea asiakkaansa, ja asiakkaan tilanne käydään läpi säännöllisin väliajoin.
 – Jos Danske Bankissa tili on pankin aktiivikannassa eli tiliä on käytetty viimeisen kymmenen vuoden aikana, asiakkaat saavat kirjeen viimeistään kaksi kuukautta ennen palvelumaksun muutosta, Jouni Tirkkonen sanoo.
 – Jos pienisaldoinen tili on poistettu aktiivikannasta eli ollut käyttämättä yli 10 vuotta, muutoksista ei ilmoiteta etukäteen kirjeitse.
 Nordeassa passiivisia tilejä ei käydä aktiivisesti läpi.
 – Palvelumaksujen veloittaminen ei vie tiliä miinukselle, eikä perimättömiä palvelumaksuja aktiivisesti peritä, Ryynänen Nordeasta kertoo.
 Palvelumaksujen periminen Pankki perii asiakkaan kanssa tekemänsä sopimuksen nojalla palvelumaksuja. Esimerkiksi tilisopimuksen yleisissä ehdoissa on yleensä varattu pankille oikeus tehdä muutoksia hinnastoonsa ilmoittamalla siitä määräajassa ennen muutoksen voimaantuloa. Ilmoituksen saatuaan asiakas voi irtisanoa tilisopimuksen tai hyväksyä muuttuneen hinnaston. Yleensä hyväksyminen ei edellytä asiakkaalta erityisiä toimenpiteitä. Joskus asiakkaalle on jäänyt tili sellaiseen pankkiin, jossa hänellä ei ole päivittäistä asiointia. Tällöin pankin sopimusten perusteella veloittamat palvelumaksut voivat viedä tilin saldon miinukselle. Pankilla on oikeus kirjata palvelumaksut tilille miinusmerkkiseksi saldoksi, mutta tästä ei saa periä asiakkaalta tilinylitysmaksua. Lähde: FINE

Varo käyttämättömien tilien palvelumaksuja – voivat imeä unohtuneen tilin tyhjäksi muutamassa vuodessa


Summary: Ikaalisen halkova Kyrösjärvi tulee kalliiksi myös kaupungille, joten se pyrkii saaristo-osakunnaksi.

Ikaalisissa pitkään hyvänä jatkunut talous sukelsi viime vuonna miinusmerkkiseksi valtiontukien leikkausten myötä. Se sai kaupunginjohtaja  Kari Tolosen  mietteliääksi ja katselemaan kaupungin karttaa.
 Ikaalisten olosuhteet alkoivat näyttäytyä saaristomaisina, eli etäisyydet palveluihin ovat saaristokuntien luokkaa. Tolonen lähti selvittämään uudenlaisen valtiontuen mahdollisuutta.
 Kaupunginjohtaja Kari Tolonen kehuu ja ihastelee järveä, mutta harmittelee sen tuottamia lisäkustannuksia kaupungille palveluiden järjestämisessä.  Anne Savin / Yle
 Hän kertoo aloittaneensa selvitystyön Kuntaliitosta, missä asialle näytettiin vihreää valoa.
 – Tuen piiriin pääsy ei edellytä varsinaisesti saaria, vaan se tarkoittaa saariston kaltaisia olosuhteita.
 Pirkanmaan liitto onkin nyt esittänyt Ikaalista tukeen oikeuttavaksi saaristo-osakunnaksi.
 – Päätöstä maa- ja metsätalousministeriöstä odotellaan tämän syksyn aikana.
 Tukikauden olisi määrä alkaa vuoden vaihteessa ja kestää neljä vuotta, minkä jälkeen oikeus tukeen tarkastetaan.
 Vuotuinen tuki olisi 200 000 euron luokkaa. Lisäksi kunta voi saada lisätukea syrjäisyyden perusteella, kun syrjäisyyden mittaustapa muuttuu huomioimaan etäisyydet maanteitse linnuntien sijaan. Syrjäisyys taas tarkoittaa sitä, että palveluiden piiriin on tietty pitkä etäisyys.
 – Yhteensä summa vastaa sitä, että korottaisimme veroprosenttia noin 0,25 prosenttia.
 Vetovoimainen Kyrösjärvi
 Kyrösjärvi on aina viehättänyt ihmisiä. Nykyisin seitsemän tuhannen asukkaan Ikaalinen on järven rantamille asettuneen asutuksen peruja. Järvi tuo yhä rannoilleen väkeä kesäasukkaina ja tarjoaa virkistysmahdollisuuksia.
 Ikaalisten keskusta sijaitsee vesistön ympäröimällä niemellä.  Anne Savin / Yle
 Aikaisemmin järvi oli yhdistävä tekijä, ja sitä pitkin etäisyydet olivat lyhyitä ja kulku järven kautta helppoa. Toisin on tänä päivänä, kun matkaa tehdään maitse.
 Suuri osa kaupungin asukkaista asuu tällä hetkellä Kyrösjärven länsipuolella, mutta itäpuolella asuu tuhatkunta, mikä on yli kymmenen prosenttia kaupungin asukkaista.
 Maanviljelijä  Juha-Pekka Hakala  on asunut järven itäreunalla koko ikänsä. Hänen juurensa ulottuvat tänne jo usean sukupolven takaa.
 – Elämä täällä on rauhallista. Vaimo käy työn perässä Ylöjärvellä ja lapsista osa opiskelee Seinäjoella ja osa keskustan puolella.
 Palveluiden perässä Kyrösjärven itäpuolelta voi lähteä moneen suuntaan, mutta aina on lähdettävä.
 – Matkaa on aina 25–30 kilometriä Parkanoon ja Hämeenkyröön. Naapurikuntien keskuksiin on lyhyempi matka kuin Ikaalisten keskustaan. Tosin sielläkin tulee käytyä joskus päivittäin, ja joskus jopa kaksi kertaa päivässä ja kilometrejä kertyy.
 Kyrösjärvi jakaa Ikaalisten kaupungin kahtia. Se länsipuolella asuu 6 000 asukasta ja itäpuoleella tuhatkunta.  Jani Aarnio / Yle
 Juha-Pekka Hakalan kotitila sijaitsee lähellä Leutolanrantaa, josta hyvinä talvina aurataan jäätie keskustaan.
 – Tästä on matkaa keskustaan vain noin kolme ja puoli kilometriä, kun maanteitse matkaa kertyy noin 37 kilometriä. Kun on jäätie, niin tuntuu kuin olisi kaupunkilainen, kun kaupassakin on niin nopea käydä.
 Hakala ei sano, että etäisyys varsinaisesti harmittaisi, koska se on aina ollut olemassa.
 – Se pakottaa tietysti suunnittelemaan kaikki kaupassa käynnit ja muut. Lasten harrastukset edellyttävät myös kuljettamista keskustaan.
 – Aikaa kuluu ja polttoainetta. Mutta siihen yrittää yhdistää jotain muuta tai viedä lapsia yhdessä muitten perheitten kanssa.
 Palvelut kalliita järven jakamassa kaupungissa
 Yksi esimerkki korkeammista kustannuksista on koulupalveluiden järjestäminen. Ikaalisissa ylläpidetään neljää koulua - niistä kaksi sijaitsee Kyrösjärven itäpuolella, ja kaksi keskustan tuntumassa järven toisella puolella. Naapurikunnassa Parkanossa tilanne on varsin toisenlainen ilman järveä.
 – Siellä on vain yksi koulu, mutta meillä on toinen tilanne, toteaa kaupunginjohtaja Tolonen.
 Tevaniemen koulu sijaitsee Kyrösjärven itäpuolella.  Anne Savin / Yle
 Lasten määrän väheneminen on antanut aihetta tarkastella kaupungin kouluverkkoa, ja silloin katseita on suunnattu myös Tevaniemen ja Luhalahden kouluihin.
 – Joudumme miettimään todella tarkasti, mitä palveluita me käytössä olevalla rahalla pystytään järjestämään.
 Tällä hetkellä järven itäpuolella on koulujen lisäksi ainakin päivähoitoa kahdessa ryhmäperhepäiväkodissa ja erilaisia palveluita ikäihmisille.
 Vaikka saaristo-osakunnaksi pääsyn tuoma lisätuki ei olekaan korvamerkittyä, niin kaupunginjohtaja Kari Tolonen uskoo sillä olevan merkitystä.
 – Luonnollisesti jos meillä on enemmän rahaa, niin se helpottaa meitä.
 Luhalahdessa päivähoitoa järjestetään ryhmäperhepäiväkodissa.  Anne Savin / Yle
 Kaupunki osallistuu yksityisteiden ylläpitämiseen
 Ikaalisissa etäisyydet ovat pitkiä ja teitä riittää. Kaupunki on tullut apuun pitämällä huolta yksityisteistä tavallista enemmän.
 – Se on peruspalvelu, mikä auttaa esimerkiksi koulukuljetuksissa ja vanhustenhoidossa, kun tiet ovat siinä kunnossa, että niitä pääsee kulkemaan.
 Tukimahdollisuus saaristo-osakunnaksi pääsyn kautta kuulostaa hyvältä Juha-Pekka Hakalan korvissa.
 – Kyllä se sellaista varmuutta tuo, että pystytään sellaisiakin palveluita ehkä ylläpitämään, mitä ei muuten pystyttäisi ylläpitämään.
 Maanviljelijä Juha-Pekka Hakala on aina asunut Kyrösjärven itäpuolella. Niin myös hänen isänsä ja isoisänsä.  Anne Savin / Yle
 Moni Kyrösjärven itäpuolen asukas Juha-Pekka Hakalan tapaan on sinut palvelutason kanssa. Hakala on kuitenkin huolissaan vanhempien ihmisten kauppapalveluista, joita täytyy hakea keskustasta.
 – Moni käy taksilla kaupassa tuolla keskustan puolella ja tuleehan sitä tietysti pienistä eläkkeistä suhteettoman suuria kuluja.

Järven kiertäminen vie aikaa ja rahaa – Kaupunginjohtajan oivallus saattaa tuoda saaristotukea sisämaahan


Summary: Pukkaako viestiä liikaa tai liian vähän? Onko kommunikointi sellaista kuin toivoisit? Keskustele ja kommentoi jutun lopussa.

Yle kertoi maanantaina, että Helsinki luopuu lähivuosina koulujen käyttämästä  Wilma-sovelluksesta  ja kehittää tilalle oman asiointijärjestelmänsä.
 Wilmaa käytetään nykyään 97 prosentissa Suomen kunnista, ja käyttäjiä sillä on pari miljoonaa.
 Sovelluksen tuottanut ohjelmistotalo Visma Enterprise saa runsaasti palautetta asiakkailtaan, kertoo toimitusjohtaja  Jukka Holm .
 –Suosituin toive on, että mobiiliin tulisi lisäominaisuuksia, kuten lomakkeet ja kyselyt. Näitä työstämmekin, jotta mobiilin käyttö voisi laajeta nykyisestään.
 Holmin mukaan jotkut vanhemmat myös haluaisivat, että kun sähköpostiin tulee ilmoitus Wilma-viestin saapumisesta, koko viestin sisältö olisi luettavissa jo sähköpostissa eikä itse sovellukseen tarvitsisi mennä.
 – Tietoturvasyistä on sovittu, että Wilma-viestien sisältö ei näy sähköpostissa vaan pysyy Wilmassa turvassa.
 Millaisia kokemuksia sinulla on Wilmasta kotien ja koulujen välisessä viestinnässä? Toimiiko tekniikka? Entä vuorovaikutus opettajien, vanhempien ja oppilaiden välillä?
 Ovatpa tekniikka ja sovellus millaisia hyvänsä, me ihmiset muotoilemme viestit toisillemme. Millaisia niiden pitäisi olla?
 Keskustele ja kerro mielipiteesi. Keskustelu on auki tänään keskiviikkona kello 18 asti.

Wilma-sovellus on kiinteästi mukana koululaisten, vanhempien ja opettajien arjessa – kerro meille, mikä viestinnässä toimii tai ärsyttää


Summary: Lompakkoon on tehokkaampaa vedota kuin hyvyyteen, kirjoittaa Roope Lipasti.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Syksy on hyvää aikaa nuukailla, sillä kesällä on yleensä tuhlannut Eritrean vuosibudjetin verran rahaa. Kesällä on jatkuvasti pieniä ylimääräisiä menoja: käydään ulkona syömässä tai jäätelöllä, mennään koko perhe johonkin pikku retkelle tai peräti matkalle. Ja kun sitten isolla porukalla liikutaan, niin esimerkiksi jokainen syöminen maksaa noin sata euroa. Kun mennään jätskille, se on pari kymppiä. Pääsyliput mihin tahansa ruuvimeisselimuseoon lohkaisevat monta seteliä.
 Jostain syystä ne rahat otetaan aina minun lompakostani eikä koskaan kuopuksen. Lopputuloksena syyskuun alkuun mennessä sitä alkaa olla hermoromahduksen partaalla ja miettii keinoja välttää katuoja esimerkiksi katkaisemalla sähkön ja veden tulo loppuvuodeksi.
 En tee noita asioita siksi, että maailma pelastuisi, vaan siksi, että säästäisin rahaa. Motiivini ei ole moraalisesti ylevä, eikä se, mikä täältä pihaltamme loistaa, ole kirkas otsani vaan pälvikalju.
 Nuukailun hyvä puoli  kuitenkin on, että siinä lyö ikään kuin kaksi kärpästä yhdellä iskulla. Se on ekologista ja samalla säästää rahaa. Säästämällä sähköä ja vettä ja syömällä pöydän alta tähteitä ja leivänmuruja kuluttaa vähemmän, ruokahävikkiä ei tule ja sitä myöten pakkausroskankin määrä vähenee. Täydellinen win-win.
 Siksi onkin kummallista, että kaikesta tuosta alituisesta nuukailustani huolimatta olen aina pitänyt itseäni melkoisena ympäristörikollisena. Mistähän se tunne kumpuaa? Kun totta puhuen enhän minä esimerkiksi mene ikinä kaupungille ostamaan tavaroita, itselleni ainakaan. Harvoin ostan vaatteitakaan. Kernaasti säästän sähköä ja vettä. Pitkät matkat kuljen aina junalla. Kierrätän mahdollisuuksien mukaan rakennustarpeet ja sen sellaiset. Käytän asiat ylipäänsä loppuun, eikä esimerkiksi minun vaatteitani ikinä hyväksytä kirpparikuormaan, koska ne ovat niin ”kauheita”. Kompostorikin meillä on.
 Miksi siis? Veikkaan että se rikollisen identiteetti tulee osin tästä:
 En tee noita asioita siksi, että maailma pelastuisi, vaan siksi, että säästäisin rahaa. Motiivini ei ole moraalisesti ylevä, eikä se, mikä täältä pihaltamme loistaa, ole kirkas otsani vaan pälvikalju. Ja tästä syystä, itsekkäiden motiivien tähden, niitä oikeitakaan ekotekoja ei lasketa, edes minä itse en laske.
 Ehkä yksi ympäristökeskustelun ongelma  onkin siinä, että jotenkin rivien väleistä kuultaa vaatimus, että asioita pitäisi tehdä siksi, että olisi moraalisesti hieno ihminen. Sellainen, joka ajattelee päivät pääksytysten tulevia sukupolvia ja itkeä tirauttaa aina välillä pienet kyynelöiset heidän syntymättömälle muistolleen. Sellainen joka voi illan päätteeksi Facessa paukuttaa henkseleitään, että tänäänpä pesin tukkani itse kuravedestä tekemälläni sampoolla, jossa ei ole käytetty lainkaan myrkkyjä!
 Ja ellei niin tee, ellei siis myös vähän kärsi edes huonosta omatunnosta, niin silloin ei oikeastaan ole tehnyt mitään.
 Tuo on tietenkin tyhmää ja luultavasti myös ympäristön kannalta vahingollista, koska se herättää vastareaktion ja aggressiota: pitäkää tunkkinne!
 Luulen, että positiivisella kannustuksella  saataisiin ainakin yksilötasolla parempia tuloksia. Että mahtavaa, sinähän veit pahvin pahvinkeräykseen, vau! Ja että nuin nuukaa miestä ei ole nähty sitten Svinhufvudin, kengätkin on paikattu jeesusteipillä, uskomatonta tyylitajua!
 Toki nuukailu, aivan samoin kuin vaikka se ympäristötietoisuus, on usein vähän yksipuolista. Tarkoitan, että ihminen yleensä nuukailee niissä asioissa, jotka ovat hänelle helppoja ja jatkaa sikailua niissä asioissa, jotka katsoo itselleen tärkeiksi. Eli vasemmalla kädellä säästää ja sitten oikealla heittää rahaa uusiin soittimiin tai matkoihin tai kännyköihin tai hienoihin ravintoloihin – mikä nyt on kenenkin heikko kohta.
 Siis tyyliin että kesällä ei voi laittaa ilmalämpöpumppua viilentämään koska se siinähän menisi kymmenen euroa haaskuun, mutta etelänmatkan maksaa silmää räpäyttämättä. Meillä kaikilla on näitä sokeita kohtia. Voin joskus esitellä teille työkalukokoelmaani.
 Ajatus siitä, että saan satasen, lämmittää mieltäni paljon enemmän kuin se, että olen tehnyt oikein tai ollut esimerkillinen.
 Uskon kuitenkin, että raha on  mahtava motivaattori. Ajatus siitä, että saan satasen, lämmittää mieltäni paljon enemmän kuin se, että olen tehnyt oikein tai ollut esimerkillinen. Kaikki eivät tietenkään ole yhtä ahneita kuin minä, mutta luulen, että pieni osa ihmisistä, ehkä sellaiset 99 prosenttia, on. Puhumattakaan yrityksistä, joiden koko olemassaolon idea on tehdä rahaa, mistä syystä oikea ja aito päästökauppa ja vastaavat systeemit ovat sellaisia joihin tulisi satsata, sillä lompakkoon on tehokkaampaa vedota kuin hyvyyteen.
 Samasta syystä verotuksen voimaa ihmisten käyttäytymisen ohjailussa ei pidä ikinä aliarvioida.
 Roope Lipasti
 Kirjoittaja on lietolainen kirjailija, joka eksyy vapaa-aikanaan kernaasti konkreettisiin ja selkeisiin remonttihommiin.
 Aiheesta voi keskustella 09.10. klo 16.00 asti.
 Lue myös:
 Roope Lipastin kolumni: Yhteiskunnan syy
 Roope Lipastin kolumni: Joskus kannattaisi kokeilla olla väärässä
 Reetta Rädyn kolumni: Onko liioittelua olla haluamatta lapsia ilmastokriisin takia?

Roope Lipastin kolumni: Nuukailu pelastaa maailmaa


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Muiden odotukset suurin syy vanhemmuudessa uupumiseen
 Suomalaisvanhempien uupumuksen syitä on  selvitetty nyt ensimmäistä kertaa . Tutkimuksen mukaan erityisesti nuoret vanhemmat ja äidit ovat vaarassa uupua. Uupumisen riskiä lisää myös perheen heikko toimeentulo. Porvoolainen  Susanna Posio  joutui uupumuksen takia sairauslomalle omasta perheestään. Posion uuvutti ennen kaikkea yksin jääminen ja univaje.
 Suomi säilyttänyt asemansa kilpailukykyvertailussa
 Vertailussa oli mukana 141 maata. AOP
 Suomi on pitänyt asemansa laajassa  World Economic Forumin kilpailukykyvertailussa . Suomen etuina vertailussa pidetään talouden vakautta ja instituutioita. Eniten Suomen sijoitusta painoi markkinoiden pieni koko ja etäisyydet. Pohjoismaista Suomen edellä ovat Ruotsi ja Tanska.
 Turkki siirsi kalustoaan Syyrian rajalle – aikoo hyökätä pian
 Turkin armeijan ajoneuvoja kuvattuna 8. lokakuuta lähellä Syyrian rajaa sijaitsevaa Akcakalen kaupunkia.   Bulent Kilic / AFP
 Turkki on  lisännyt armeijakalustoaan Syyrian vastaisella rajalla  sen jälkeen, kun Yhdysvaltain sotilaat ovat poistuneet alueelta. Turkin presidentin  Recep Tayyip Erdoğanin  tiedostuspäällikkö ilmoitti aamuyöllä Twitterissä, että Turkki aloittaa hyökkäyksensä pian.
 Tomas Raskevičius tietää, ettei homoseksuaaleilla ole helppoa Liettuan politiikassa
 Tomas Raskevičius valittiin Vilnan kaupunginvaltuustoon maaliskuussa. Markus Kuokkanen
 EU:n perusoikeusviraston tutkimus totesi viisi vuotta sitten, että  seksuaali- ja sukupuolivähemmistöillä ei ole helppoa Liettuassa . Muun muassa syrjinnän, väkivallan ja uhkailun kokemukset olivat siellä EU-maista yleisimpiä. Viime kuussa julkaista Eurobarometri puolestaan kertoo, että vain kolmannes liettualaisista hyväksyy samaa sukupuolta olevien seksisuhteet. Kaikki tämä on kantapään kautta tuttua vilnalaiselle kaupunginvaltuutetulle,  Tomas Raskevičiukselle .
 Lapissa rätkii räntää, etelässä selkenee
 Yle
 Hajanaisia lumi- ja räntäsateita tulee tänään suuressa osassa Lappia. Etelämpänä on poutaisempaa ja paikoin pilvipeite rakoilee, illaksi selkenee laajemminkin. Etelärannikon tuntumassa liikkuu sadekuuroja.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Muiden odotukset uuvuttavat vanhemmat, Suomi piti asemansa kilpailukykyvertailussa, Turkki aikoo hyökätä Syyriaan pian


Summary: Avoimesti homoseksuaali kaupunginvaltuutettu Tomas Raskevičius avaa uusia uria konservatiivisen Liettuan politiikassa.

VILNA  Kun  Tomas Raskevičius  istuu Vilnan kaupunginvaltuuston kokouksessa, hän kokee monesti olevansa eksoottinen tapaus. Liettuan politiikan ainoa julkihomo saa osakseen tietynlaista uteliaisuutta.
 — Valtuustossa on 51 edustajaa, ja joillekin heistä on hyvin epätavallista, että heidän vieressään istuu avoimesti homo ihminen, Raskevičius sanoo.
 — Kun laitan mikrofonin päälle ja alan puhua vaikka jätehuollosta, salissa tulee aivan hiljaista. Edelleen on vähän sellainen asenne, että kuunnellaanpa nyt, mitä tuolla homolla oikein on sanottavana, hän naurahtaa.
 Liettua tunnetaan paikkana, jossa ei ole helppoa tulla kaapista.
 Kun EU:n perusoikeusvirasto julkaisi vuonna 2014 tutkimuksen seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen kokemuksista, Liettua näyttäytyi monen kysymyksen kohdalla koko EU:n ahdasmielisimpänä paikkana. Muun muassa syrjinnän, väkivallan ja uhkailun kokemukset olivat Liettuassa kaikkein yleisimpiä.
 Syyskuun lopulla julkaistu Eurobarometri-kysely kertoo, että vain kolmannes liettualaisista hyväksyy samaa sukupuolta olevien seksuaaliset suhteet. Suomessa vastaava luku on 79 prosenttia.
 Vilnan kaupunginvaltuusto kokoontuu jyhkeässä tornitalossa. Sen suurimman ryhmän muodostaa nyt liberaali Vapaus-puolue, johon kuuluu myös pormestari Remigijus Šimašius. Markus Kuokkanen
 Kova paikka vanhemmille
 Raskevičius kertoo, että politiikan valokeilaan astuminen oli kova paikka hänen vanhemmilleen. Isä ja äiti osallistuivat kuitenkin poikansa vaalikampanjaan.
 — Heille oli vaikeaa käsitellä sitä, mitä muut ajattelevat heistä vanhempina, kun pojasta on tullut homo, Raskevičius kuvailee.
 Valtuutettu mainitsee, että kampanjan aikana häntä uhattiin myös väkivallalla. Poliisi sai kuitenkin selville, että uhkaukset olivat koululaisten kirjoittamia.
 Liettuan kunnallisvaaleissa ei äänestetä ehdokasta, vaan listaa. Lisäksi äänestäjä voi antaa tukensa viidelle yksittäiselle ehdokkaalle. Näitä henkilökohtaisia pluspisteitä Tomas Raskevičius kertoo saaneensa noin 3 000 äänestäjältä. Markus Kuokkanen
 Raskevičius huomauttaa, että vaikka hän on Liettuan politiikan ainoa julkihomo, hän ei suinkaan ole ensimmäinen. Eräs edesmennyt parlamentaarikko kertoi myös suuntautumisestaan julkisesti.
 — Hän oli kuitenkin hyvin erilainen tämän identeetin edustaja. Hän kuului konservatiiveihin, eikä ollut ylpeä identiteetistään, vaan halveksi sitä, Raskevičius kertoo.
 — Hän sanoi aina, että ei ole ok olla homo.
 Sateenkaarilipuin eduskuntavaaleihin
 Tomas Raskevičius kuuluu liberaaliin Vapaus-puolueeseen, joka perustettiin kesällä, kunnallisvaalien jälkeen. Ensi vuonna nuori kaupunginvaltuutettu aikoo osallistua parlamenttivaaleihin.
 — Kun aloitin kampanjan kunnallisvaaleissa, ihmiset sanoivat, että olen hullu, koska HLBT-agendalla kampanjointi ei tuo ääniä. Näytin, että he ovat väärässä, Raskevičius sanoo.
 — Nyt minulle sanotaan usein, että Vilna on liberaali kupla, ja valtakunnallisesti tämä ei onnistuisi. Haluan näyttää, että progressiivisia ihmisiä asuu kaikkialla, ei vain suurissa kaupungeissa.
 Valtuutettu laskee, että hän voisi saada paljon ääniä myös ulkomailla asuvilta.
 — Moni HLBT-ihminen on muuttanut maasta asenneilmaston vuoksi.
 Tomas Raskevičius valittiin Vilnan kaupunginvaltuustoon maaliskuussa. Raskevičius oli vuosia töissä sateenkaariväen asiaa ajavassa LGL-järjestössä ja tekee nyt töitä oikeusasiamiehen toimistossa.  Markus Kuokkanen
 Heteronormi perustuslaissa
 Liettuassa riittää lakeja, joita Raskevičius haluaa muuttaa. Hän haluaa, että samaa sukupuolta olevien liitot tunnustetaan juridisesti. Muutoslistalla on myös tulkinnanvarainen pykälä, jota on joskus käytetty seksuaalivähemmistöjä koskevan keskustelun rajoittamiseen.
 Vuonna 2014 journalismin etiikan valvonnasta vastaava virasto päätti, että LGL-järjestön sateekaarisanomaa ajavat tv-mainokset ovat ”vahingollisia lapsille”, eikä niitä pidä näyttää televisiossa ennen kello 23:a.
 Perusteena oli, että mainokset edistävät sellaista perhekäsitystä, joka on ristiriidassa Liettuan perustuslain kanssa. Perustuslaissa mainitaan, että avioliitto on miehen ja naisen välinen liitto.
 Viraston johtava asiantuntja  Vytautas Šurkus  sanoo kuitenkin, että nykyään lakia tulkittaisiin todennäköisesti toisin.
 Pride on jo arkea
 Eri kyselyt antavat erilaisen kuvan siitä, miten Liettun asenneilmasto on kehittymässä. Sateenkaariväen asiaa ajavan LGL-järjestön toiminnanjohtaja  Vladimir Simonko  painottaa, että suurten kaupunkien ulkopuolella asenteiden muutokset ovat olleet vähäisiä.
 Simonko kertoo esimerkin oikeusasiamiehen toimiston kiertävästä valokuvanäyttelystä, joka esitteli Liettuan moninaisuutta.
 — Yhdessä kuvassa oli HLBT-ihmisiä. Kun kiersimme maata ja menimme pieniin kaupunkeihin, tavallisesti näyttelypaikan johtaja pyysi, että emme näyttäisi sitä kuvaa. Voitko kuvitella!
 Kaupunginvaltuutettu Raskevičius puhuu kuitenkin mielummin muutoksen merkeistä. Hän muistuttaa, että vuonna 2010 Vilnan Pride-kulkueessa oli muutama sata osallistujaa ja tuhansia protestoi sitä vastaan.
 — Nyt, yhdeksän vuotta myöhemmin, osallistujia oli 10 000 ja protestoijia ei lainkaan.

Julkihomo on eksoottinen ilmestys Liettuan politiikassa — ”Kun alan puhua vaikka jätehuollosta, salissa tulee aivan hiljaista”


Summary: Pelastakaa Lapset -järjestön kyselyssä perheen taloudellinen tilanne heijastui lasten tulevaisuudenuskon lisäksi hyvinvointiin, osallistumismahdollisuuksiin ja kiusaamiskokemuksiin.

”Se että minusta tulee työtön ja alkoholisti niin kuin isästäni ja veljistäni.”
 Näin eräs vastaaja kiteytti huolensa tulevaisuudesta Pelastakaa Lapset -järjestön toteuttamassa  Lapsen ääni 2019 -kyselyssä . Keskiviikkona julkaistun kyselyn mukaan köyhyys vaikuttaa paitsi lasten hyvinvointiin, myös tulevaisuudenuskoon.
 16 prosenttia vähävaraisten perheiden lapsista ei uskonut koskaan saavuttavansa unelmiaan. Hyvin toimeentulevien perheiden lapsilla vastaava luku oli 7 prosenttia.
 Pienituloisten perheiden lapset nostivat unelmien esteeksi useammin esimerkiksi rahan tai terveyden, kun taas varakkaiden perheiden lapset pitivät merkittävimpinä esteinä motivaation ja ajan puutetta.
 Lapset kertoivat haaveilevansa hyvin arkisista asioista, kuten mieluisasta opiskelu- ja työpaikasta, omasta perheestä ja terveestä parisuhteesta sekä siitä, että saa elää onnellista elämää ilman suuria huolia.
 Hyvin toimeentulevien perheiden lapsista jopa 82 prosenttia uskoi, että heillä on tulevaisuudessa vakaa rahatilanne ja noin 90 prosenttia uskoi vakituiseen työsuhteeseen. Vähävaraisten perheiden lapsista vain 51 prosenttia uskoi vakaaseen rahatilanteeseen ja 77 prosenttia vakituiseen työsuhteeseen.
 – Köyhyyteen liittyy usein näköalattomuutta. Ei uskalleta hirveästi lähteä tulevaa miettimään, kun ei tiedetä onko varaa. Pärjätään tämä päivä tai huominen ja sitten katsotaan. Tällainen ajattelutapa iskostuu lapselle aika varhaisessa vaiheessa, sanoo Eväitä Elämälle -koordinaattori  Aino Sarkia  Pelastakaa Lapset ry:stä.
 Liikaa paineita, liian vähän tukea
 Vain vähän yli puolet kyselyyn vastanneista lapsista kertoi olevansa tyytyväinen henkiseen hyvinvointiinsa. Vähävaraisten perheiden lapset olivat selvästi tyytymättömämpiä henkiseen hyvinvointiinsa kuin hyvin toimeentulevien perheiden lapset.
 Tyytyväisyyteen vaikuttivat arjen kuormittavuus ja lapsille asetetut paineet niin kouluympäristössä kuin muussa arjessa.
 Taustastaan riippumatta, yli 70 prosenttia lapsista koki joutuvansa ponnistelemaan enemmän kuin muut.
 – Henkinen hyvinvointi on tosi hälyttävä, meillä näyttää olevan paljon huonosti voivia nuoria. Nuoret kokevat painetta koulunkäynnistä, pitää menestyä ja pärjätä ja varmaan aika paljon on sitä tehtävää ja elämä on muutenkin hektistä. Ihan vaan löysää aikaa ei ehkä hirveästi nuorten elämässä ole, Sarkia arvelee.
 Lapset ja nuoret kaipasivat tukea erityisesti vanhemmiltaan. Vähävaraisten perheiden lapsista 70 prosenttia kertoi saaneensa huoltajiltaan tukea koulunkäyntiin. Hyvin toimeentulevien perheiden lapsista tukea koulunkäyntiin vanhemmiltaan kertoi saaneensa 91 prosenttia.
 Neljäsosa vastaajista olisi toivonut enemmän tukea unelmiensa tavoitteluun. Yhtä suuri joukko kertoi, että heidän tulevaisuuden suunnitelmiinsa oli suhtauduttu vähättelevästi tai ikävästi. Vähävaraisten lasten kohdalla vastaava luku oli 40 prosenttia.
 Useimmiten vähättelijä oli ollut lapsen oma huoltaja.
 – Heikko rahatilanne aiheuttaa stressiä ja painetta vanhemmille ja se heijastuu perheen ilmapiiriin ja vanhemmuuteen. Onko vanhemmalla voimavaroja antaa lapselle kannustusta ja tukea, jota nuoret tosi paljon tämänkin kyselyn perusteella kaipaavat, Sarkia kysyy.
 Ei harrastuksia vaan syyllisyyttä ja kiusaamista
 Perheen taloudellinen tilanne heijastuu myös lasten osallistumismahdollisuuksiin.
 Jopa 61 prosenttia vähävaraisten perheiden lapsista kertoi, ettei osallistu maksullisiin harrastuksiin. Varakkaiden perheiden kohdalla vastaava luku on 34 prosenttia.
 – Toki harrastuksissa oppii paljon taitoja ja saa kaverisuhteita, mutta erityisesti sellaisille lapsille, joiden perhetausta voi olla vaikea, harrastuksesta voi muodostua todella tärkeä hyvinvointia tukea henkireikä. Olisi tärkeää, että siihen oikeasti olisi kaikilla mahdollisuus, Sarkia sanoo.
 ”Ei ole varaa. Ja vaikka olisi, tunnen syyllisyyttä siitä, että vanhempani uhraavat omia harrastuksiaan ja vapaa-aikaansa, jotta saisin tilaisuuden harrastaa”  kertoo eräs lapsi vastauksessaan.
 Köyhäksi tai melko köyhäksi itsensä määritelleistä lapsista jopa 76 prosenttia oli kokenut syyllisyyttä perheensä rahatilanteen takia. Kaikista vastaajista syyllisyyttä oli kokenut 39 prosenttia.
 Pienituloisten huoltajien lapset kokivat, että he ovat taakaksi omille vanhemmilleen.
 Raportissa arvioidaan, että hyvin toimeentulevissa perheissä lasten syyllisyys kohdistuu todennäköisemmin kavereihin, joilla ei välttämättä ole samanlaisia mahdollisuuksia kuin heillä itsellään. Lisäksi osa uskoi muiden lasten olevan heille katkeria tai kateellisia.
 ”Minun kanssani on oltu kavereita vain, jos olen suostunut maksamaan muidenkin ostokset”  toteaa yksi kyselyyn vastanneista.
 Kolmasosaa vähävaraisista lapsista oli kiusattu taloudellisen tilanteen takia. Kaikista vastaajista näin kertoi 13 prosenttia.
 Joka kymmenes vastaaja köyhästä perheestä
 Kysely toteutettiin verkossa touko-kesäkuussa ja siihen vastasi 565 iältään 13–17-vuotiasta lasta. 68 prosenttia vastaajista oli tyttöjä ja 29 prosenttia poikia. Yli puolet vastaajista opiskeli yläkoulussa ja lähes 40 prosenttia lukiossa.
 Kyselyyn vastanneet ovat itse arvioineet perheensä taloudellisen tilanteen. Arvio perustuu lasten omiin kokemuksiin, ei huoltajien todelliseen tulotasoon.
 Noin joka kymmenes vastaaja kertoi olevansa perheestä, joka on joko köyhä tai melko köyhä. Viidesosa vastaajista arvioi perheensä olevan rikas tai melko rikas.
 Tilastokeskuksen mukaan vuonna 2017 noin 12 prosenttia väestöstä oli pienituloisia kotitalouksia. Tällä tarkoitetaan kotitalouksia, joiden tulot jäävät pienemmiksi kuin 60 prosenttia mediaanista.
 Lapsen ääni -kyselyä toteutettu vaihtuvin teemoin vuodesta 2001 lähtien.
 Voit keskustella aiheesta klo 22.00 saakka.
 Lue myös:
 Joka seitsemäs suomalaislapsi elää köyhyydessä – Yksinhuoltajan mukaan 10 euron lapsilisäkorotus ei riitä parantamaan köyhien perheiden arkea
 "Ihmisten hätä on vain kasvanut" – Jopa 150 000 suomalaislasta elää köyhyydessä, ja tämä espoolaisäiti tietää, mitä vähävaraisuus todella on

Joka kuudes vähävaraisen perheen lapsi ei usko koskaan saavuttavansa unelmiaan


Summary: Los Angelesin poliisipäällikön mukaan kaupungin poliisivoimissa ei suvaita rotuprofilointia.

Los Angelesin poliisit pysäyttävät ja tekevät etsintöjä merkittävästi enemmän mustille ja latinokuljettajille, vaikka valkoisten kuskien hallusta löytyy todennäköisemmin huumeita ja aseita, käy ilmi tuoreesta raportista.
 Poliisien suorittamista autoilijoiden pysäyttämistä koskevista tilastoista kirjoittaa  Los Angeles Times . Lehti analysoi kaikkiaan 385 000 autoilijan pysäyttämistä suurkaupungissa viime vuoden heinäkuusta tämän vuoden toukokuuhun.
 Kaikista poliisin antamista pysäyttämiskäskyistä 27 prosenttia kohdistui mustiin autoilijoihin, vaikka Los Angelesin väestöstä vain yhdeksän prosenttia on mustia. Poliisin pysäyttämien valkoisten kuljettajien osuus oli 18 prosenttia, vaikka 28 prosenttia kaupungin väestöstä on valkoisia. Latinot edustavat 47 prosenttia Los Angelesin väestöstä ja kaikista pysäyttämiskäskyistä noin 47 prosenttia kohdistui latinoihin.
 Uusi laki vaatii poliisia tilastoimaan pysäyttämiskäskyt
 Tilastoista käy ilmi, että mustat kuljettajat ja matkustajat joutuivat neljä kertaa todennäköisemmin poliisin suorittaman etsinnän kohteeksi kuin valkoinen väestö. Latinoiden kohdalla todennäköisyys joutua poliisin tutkimaksi oli kolme kertaa todennäköisempi kuin valkoisilla kuskeilla.
 Poliisin tekemien pysäyttämiskäskyjen jälkeen kaikkiaan 24 prosenttia mustista kuskeista ja matkustajista tutkittiin. Latinoiden kohdalla luku on 16 prosenttia ja valkoisten kohdalla viisi prosenttia.
 Poliisin tekemissä etsinnöissä 20 prosentilta valkoisilta kuljettajilta löytyi huumausaineita tai aseita. Mustien kohdalla vastaava prosenttiluku oli 17 ja latinoiden kohdalla 16.
 Los Angelesin poliisi eli LAPD joutui julkaisemaan tilastonsa, sillä Kalifornian uusi laki vaatii poliisiosastoja tilastoimaan jokaisen antamansa auton pysäyttämiskäskyn.
 LAPD:n poliisipäällikkö  Michel Moore  kieltäytyi antamasta aiheesta haastattelua Los Angeles Timesille. Kirjallisessa lausunnossaan hän kuitenkin totesi, ettei lehden tekemä analyysi kerro koko tarinaa, sillä siinä ei ”määritellä tai kuvailla” olosuhteita, joissa autoja on pysäytetty tai niiden kuljettajille on tehty etsintöjä.
 Lausunnossa korostettiin, että LAPD ei suvaitse rotuprofilointia ja että siihen syyllistyneitä rangaistaan tarvittaessa.

Los Angelesin poliisi pysäyttää ja tutkii eniten mustia kuskeja, vaikka valkoisilla on hallussaan enemmän huumeita ja aseita


Summary: Tänä vuonna Nordic Business Forum -tapahtuman teemana on kasvu.

Tänään alkava bisnesseminaari Nordic Business Forum 2019 tuo Helsingin Messukeskukseen kahden päivän aikana useita kuuluisia puhujia.
 Yksi tunnetuimmista nimistä on moninkertaisesti palkittu Hollywood-näyttelijä, viime vuosina myös ihmisoikeusaktivisminsa vuoksi esillä ollut  George Clooney .
 Muita puhujia ovat esimerkiksi Applea perustamassa ollut  Steve Wozniak  sekä rohkeutta, empatiaa ja häpeää tutkinut  Brene Brown .
 Tänä vuonna tapahtuman teema on kasvu. Järjestäjän mukaan seminaariin osallistuu yli 7 500 liikealan vaikuttajaa, minkä lisäksi tapahtuman livelähetys tavoittaa yli 20 000 ihmistä.

Bisnesseminaari tuo Helsinkiin nimekkäitä puhujia – joukossa muun muassa George Clooney