Summary: Vuosikausien kiistely diktaattori Francisco Francon  hautamausoleumin kohtalosta on saatu päätökseen.

Espanjaa vuosina 1939–1975 hallinneen kenraali ja diktaattori  Francisco Francon  jäännökset voidaan siirtää pois Kaatuneiden laaksosta (Valle de los Caidos) Madridin länsipuolelta.
 Maan korkein oikeus päätti asiasta tänään tiistaina.
 Espanjan sosialistihallitus ilmoitti maaliskuussa, että Francon jäännökset siirretään, mutta Francon jälkeläiset valittivat päätöksestä.
 Pääministeri  Pedro Sanchezin  mukaan Espanja ei voi jatkaa diktaattorin perinnön ylistämistä valtavassa mausoleumissa, josta on tullut turistien ja äärioikeistolaisten suosima nähtävyys.
 Franco haudattiin marraskuussa 1975 Kaatuneiden laakso -monumentin kunniapaikalle, syvälle kallioon louhitun kirkon alttarin eteen.
 Francisco Franco vuonna 1965. AOP
 Monumentti rakennettiin Francon itsensä aloitteesta vuosina 1940–1958 osin poliittisella vankityövoimalla.
 Franco itse osallistui valtavan rakennelman suunnitteluun. Sen 260 metriä pitkässä kirkossa järjestetään päivittäin jumalanpalveluksia. Monumentin jättimäinen, 150 metriä korkea graniittinen risti näkyy kauas Madridin vuoristossa.
 Sinne on haudattu arviolta 33 000 Espanjan sisällissodassa kaatunutta.
 Uusi hauta El Pardoon
 Korkein oikeus ilmoitti, että Franco haudataan uudelleen Mingorrubio El Pardoon Madridin pohjoispuolelle. Siellä on perhehauta, jonne myös Francon vaimo on haudattu.
 Oikeus päätyi näin hallituksen kannalle. Francon jälkeläiset haluaisivat, että hänen jäännöksensä joko pysyvät Valle de los Caidosissa tai jos se ei ole mahdollista, ex-diktaattori haudattaisiin Almudenan katedraaliin Madridissa, jonne taas on haudattu Francon tytär.
 Hallitus pelkää kuitenkin liian keskeisen hautapaikan vetävän paikalle natseja ja äärioikeistolaisia.
 Franco hallitsi Espanjaa vuosina 1939–1975.
 Lue myös:
 Espanjan fasistijohtajan hauta piti siirtää syrjäiseen paikkaan äärioikeiston hillitsemiseksi – kömmähdyksen vuoksi Franco saattaakin päätyä paraatipaikalle Madridiin

Espanjan korkein oikeus ratkaisi: Diktaattori Francon jäännökset siirretään pois hautamausoleumista


Finanssivalvonta on määrännyt erikoismetalliyhtiö Afarak Groupille (entinen Ruukki Group) 1 450 000 euron seuraamusmaksun sisäpiiririkkomuksista. Yhtiö on Finanssivalvonnan mukaan jättänyt kertomatta valmisteilla olevasta ostotarjouksesta joulukuussa 2017.
 Yhtiön olisi pitänyt joko julkistaa tieto tai arvioida, onko julkistamisen lykkäämiselle edellytyksiä. Tätä ei tehty.
 Lisäksi yhtiö on Finanssivalvonnan mukaan laiminlyönyt muitakin laillisia velvoitteitaan.
 Päätös ei ole lainvoimainen, vaan Afarakilla on oikeus valittaa siitä 30 päivän kuluessa.
 Finanssivalvonta on puuttunut Afarakin toimintaan ennenkin ja määrännyt yhtiön pääomistajalle  Danko Koncarille  uhkasakkoja. Viimeksi kesäkuussa Finanssivalvonta määräsi hänet maksamaan uhkasakon lisäerät, yhteensä 110 miljoonaa euroa.
 Lue myös:
 Afarakilta tulosvaroitus – taustalla Etelä-Afrikan sulaton ongelmat
 Finanssivalvonta määräsi 50 miljoonan euron sakot Afarakin pääomistajalle
 Pörssiyhtiö Afarakin osakkaat vaativat Nordealta kymmenien miljoonien korvauksia – pyytävät myös Fivaa tutkimaan pankin toimet

Finanssivalvonta määräsi Afarakille lähes 1,5 miljoonan euron seuraamussakon


Summary: Vastaavia kokeiluja on esimerkiksi Shanghaissa ja Lontoossa.

Huonekalujätti Ikea alkaa kokeilla päästöttömiä kotiinkuljetuksia Suomessa. Kokeilu alkaa Tampereelta.
 Ikea kertoo aloittavansa Tampereen alueella testaamisen Pohjoismaiden ensimmäisellä sähkökuorma-autolla lokakuun alussa.
 Päästöttömiä kotiinkuljetuksia testataan jo viidessä eri suurkaupungissa, kuten Shanghaissa ja Lontoossa, Ikea Suomen vastuullisuuspäällikkö  Jessica Lehtinen  kertoo.
 Sähköautojen käyttöä kotiinkuljetuksissa on tarkoitus laajentaa myös muualle Suomeen. Syksystä alkaen pääkaupunkiseudun ja Raision alueen kotiinkuljetuksissa otetaan asteittain käyttöön uusiutuva dieselpolttoaine. Uusiutuvalla dieselillä saavutetaan yhtiön mukaan noin 90 prosenttia alhaisemmat päästöt verrattuna tavalliseen dieseliin.
 Ikean Tampereen alueesta vastaava johtaja  Vesa Haapalahti  sanoo, että tuotteet voi saada jo saman päivän aikana kotiin.
 Ikean henkilökuntaa kulkee puolestaan biokaasuautoilla. Biokaasu jalostetaan yhtiön ravintoloiden ruokajätteestä.
 Suomessa on viisi Ikea-tavarataloa: Espoossa, Vantaalla, Raisiossa, Tampereella ja Kuopiossa sekä lisäksi lähipiste Jyväskylässä.
 Lue lisää:
 Tulevaisuudessa myös kuorma-autot ja joukkoliikenne liikkuvat sähköllä – Kysyimme 4 olennaisinta kysymystä aiheesta asiantuntijoilta
 Tesla julkisti sähkökuorma-auton ja urheiluauton prototyyppit – tarkoitus olla tuotannossa parin vuoden päästä

Ikea alkaa kuljettaa tavaroita kotiin sähkökuorma-autolla Tampereella ensimmäisenä Pohjoismaissa


Summary: Tuntemattomaan henkilöön kohdistuneet väkivallanteot bussipysäkillä työmatka-aikaan ovat Suomessa erittäin harvinaisia, kertoo poliisi.

Poliisi on saanut kiinni Espoon teräase-iskusta epäillyn miehen. Espoolaisen noin 35-vuotiaan miehen epäillään lyöneen toista tuntematonta miestä teräaseella kasvoihin bussipysäkillä Espoossa. Uhri sai iskusta vakavan silmävamman.
 Poliisi: Erittäin poikkeuksellista
 Poliisin mukaan väkivallanteko sattui Merituulentien bussipysäkillä Espoon Tapiolassa maanantaina 16. syyskuuta noin kello 16.00.
 Iskun uhri seisoi bussipysäkillä, kun vieras mies iski häntä ennalta arvaamatta teräaseella kasvoihin.
 Länsi-Uudenmaan poliisilaitoksen komisario  Ilmari Hallamaan  pitää tapausta erittäin poikeuksellisena.
 – Tuntemattomaan uhriin kohdistuneet väkivallanteot työmatka-aikaan iltapäivällä ovat Suomessa todella poikkeuksellisia, Hallamaa sanoo.
 Poliisi on jo kuulustellut epäiltyä ja tämä on kuulusteluissa tunnustanut teon. Teon motiivista poliisilla ei ole tietoa.
 Väkivallanteosta epäilty espoolaismies on tutkintavankeudessa.

Poliisi on saanut Espoon veitsi-iskusta epäillyn kiinni - "Todella poikkeuksellista Suomessa"


Summary: Sekä varkaat että kultasepänliikkeestä varastetut arvoesineet ovat edelleen kadoksissa.

Poliisi on selvittänyt Lappeenrannassa kultasepänliikkeeseen murtautuneiden henkilöllisyyden.
 Kaikki neljä varasta ovat ulkomaalaisia 1980- ja 1990-luvuilla syntyneitä miehiä.
 Nelikko murtautui Lappeenrannan keskustassa Oleksi-kävelykadulla sijaitsevaan Timanttiset kulta- ja kelloliikkeeseen  syyskuun 11. päivänä .
 Murto tapahtui aamuyöllä kello neljän aikaan. Varkaat saivat saaliikseen kelloja ja koruja.
 Varkaat olivat liikkeellä aiemmin Mikkelistä anastetulla henkilöautolla. Auto löytyi seuraavana päivänä Ristiinasta.
 Valmistelussa käytettiin tiedustelijoita
 Poliisin mukaan varkaat eivät olleet käyneet liikkeessä aikaisemmin, vaan he käyttivät murron valmistelussa tiedustelijoita.
 Asiasta ensin kertoneen  Etelä-Saimaan  mukaan tiedustelijat ovat ulkomaalaisia ja heidän henkilöllisyytensä on poliisin tiedossa. Ketään ei toistaiseksi ole otettu kiinni.
 Tutkinnanjohtaja  Marko Heinonen  Kaakkois-Suomen poliisista kertoo, että  valvontakamerakuvien julkaisemisen  jälkeen poliisi sai yleisöltä paljon murron tutkinnassa auttaneita vihjeitä.
 – Muun muassa ryöstössä käytetty auto löytyi yleisövihjeiden avulla, sanoo Heinonen.
 Varkaat ovat heti murron jälkeen poistuneet Suomesta.
 Poliisi ei kerro varkaiden reittiä, mutta tietää milloin, mistä ja millä tavoin miehet ovat Suomesta poistuneet.
 Kultasepänliikkeestä varastetut arvokkaat esineet ovat edelleen kadoksissa.
 Poliisi tutkii tapausta törkeänä varkautena ja käyttää varkaiden jäljittämisessä kansainvälisiä yhteyksiään.

Lappeenrannan kultasepänliikkeen murron jäljet johtavat ulkomaille – poliisi on tunnistanut neljä varasta ja liikkeessä aiemmin käyneet tiedustelijat


Summary: Tietosuoja-asetus takaa EU-kansalaiselle oikeuden pyytää virheellisten tai arkaluonteisten tietojen poistamista.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

EU:n korkein oikeus päätti tiistaina, ettei Googlen tarvitse soveltaa niin kutsuttua  oikeutta tulla unohdetuksi  globaalisti.
 Oikeudella viitataan asianomistajan oikeuteen itseä koskevien arkaluonteisten, virheellisten tai vanhentuneiden tietojen poistamisesta hakukoneista.
 Yksinkertaisuudessaan tiistainen päätös tarkoittaa tätä: jos Google jatkossa saa perustellun pyynnön poistaa hakukonetuloksiaan, sen täytyy tehdä se Euroopassa muttei koko maailmassa.
 EU-kansalaiselle oikeuden tulla unohdetuksi takaa Euroopan unionin tuomioistuimen ja EU:n  tietosuoja-asetus.
 Pidetään ennakkotapauksena
 Nyt oikeudessa käsitelty tapaus käsitteli riitaa Googlen ja ranskalaisen tietosuojaa valvovan viranomaisen välillä.
 Sitä on pidetty ennakkotapauksena siitä, voiko alueellisia sääntöjä ja oikeuksia laajentaa koko maailmaa koskeviksi. Oikeuden laajentamisen on pelätty lisäävän sensuuria esimerkiksi Kiinassa ja Venäjällä.
 Myös Suomessa tietosuojavaltuutetut saavat  paljon valituksia tapauksista,  joissa Google ei ole suostunut poistamaan tietoja.
 Esimerkiksi rikolliset ja virheellistä asiakaspalautetta saaneet yrittäjät saattavat pyytää Googlelta omaa toimintaansa koskevien tietojen poistamista.
 Lue lisää:
 The Guardian: Victory for Google in landmark right to be forgotten case

Google sai voiton EU:n tuomioistuimessa – oikeus tulla unohdetuksi ei ole globaali


Summary: Kreikan Pargassa lomailevilla ei vielä ole tietoa kotiinpaluusta.

Matkatoimistot ja muu matkailua palveleva toiminta

Kaikki Tjäreborgin matkoilla ulkomailla olevat eivät vielä tiistaina aamupäivällä tienneet, millä he pääsevät kotiin matkakohteistaan.
 – Mitään tietoa ei ole, milloin saamme lisätietoa, Kreikan Pargassa oleva  Susanna Tainio  kertoi puhelimitse Ylelle. Heidän piti alunperin päästä kotiin maanantai-iltana, mutta lento peruttiin.
 Tainion mukaan on myös epäselvää, saavatko he miehensä  Heikki Ikosen  kanssa pitää hotellihuoneensa, jos joutuvat jäämään Pargaan vielä keskiviikkoon asti.
 Esimerkiksi Espanjan Mallorcalta iltapäivällä Helsinkiin tulevaksi aiottu kone taas on lentotietojen mukaan myöhässä. Lennon operoijaksi on merkitty Thomas Cook Airlines Scandinavia.
 Brittiläinen Thomas Cook -matkakonserni ilmoitti  maanantaiaamuna  menevänsä konkurssiin. Suurin osa yhtiön ja sen tytäryhtiöiden matkustajista on yhä kohteissaan.
 Lue lisää:
 Suomalaisia jumissa maailmalla yli 400
 Tjäreborgin toiminta jatkuu – lentojen pitäisi lähteä normaalisti tiistaina

Odotus jatkuu Tjäreborgin matkakohteissa – Suomalaisturisteja edelleen vailla paluulentoa


Summary: Liikkuminen on elämys erityisesti monille maahanmuuttajanaisille.

Suomen uimaopetus- ja hengenpelastusliitto (SUH)

Iranista neljä vuotta sitten Suomeen tullut  Sheida Mohammadi  on jo tutustunut suomalaiseen uimahallikulttuuriin. Hän käy yleensä kerran viikossa lapsensa kanssa uimassa Raisiossa.
 – Olen ollut vain vedessä lapsen kanssa. On ongelmallista, kun en osaa kunnolla uida. Tykkään vedestä ja pystyn käymään uimahallissa burkinissa. Jatkossa aion käydä useammin ja uida pitkiä matkoja, jos opin uimaan, kertoo Sheida Mohammadi, joka odottaa innoissaan kurssin alkua.
 Maahanmuuttajille järjestettävällä kurssilla opetetaan uintia, mutta Suomen Uimaopetus- ja Hengenpelastusliiton laajempi tavoite on parantaa maahanmuuttajien uimataitoa. Siitä ollaan huolissaan.
 Kurssi toteutetaan osana  Uimataito kuuluu kaikille -hanketta . Siihen on saatu avustusta Opetushallitukselta. Liiton hallituksen puheenjohtaja  Jukka Rantala  pelasti itse kesällä 2018 maahanmuuttajan Naantalissa hukkumiselta.
 – Tavoite on, että meillä olisi muutaman vuoden päästä maahanmuuttajataustaisia uimaopettajia, jotka pystyvät opettamaan maahanmuuttajia uimaan heidän omalla kielellään, kertoo Rantala.
 Gulbahar Afghan ja Mahziwar Ahmadi olivat seuraamassa, kun burkiniin pukeutunut Sheida Mohammadi(keskellä) esitteli uimataitoaan.  Minna Rosvall / Yle
 Maahanmuuttajia kannustetaan sopeutumaan uimahallikäytäntöihin
 Raisiossa sijaitseva Rasekon oppilaitos on Suomen Uimaopetus- ja Hengenpelastusliiton yhteistyökumppani, joka on saanut maahanmuuttajataustaiset henkilöt innostumaan kurssista.
 – Tämä oli maahanmuuttajaopiskelijan toive. Hän halusi lähteä uimaan ja oppimaan. Aluksi epäilimme, saammeko ryhmät täyteen, mutta maahanmuuttajat ovat olleet iloisia kurssista ja paljon väkeä on tulossa, kertoo opettaja  Outi Penkkala  Rasekosta.
 Opettaja Outi Penkkala ymmärtää kulttuurierot, mutta on tyytyväinen, että naiset voivat mennä peittävillä asuilla normaalivuoroilla uimaan. Yksi haaste Penkkalan mukaan on se, miten maahanmuuttajat saataisiin sopeutumaan suomalaisiin uimahallikäytäntöihin. Näin omia naisten vuoroja ei tarvittaisi.
 – Liikunta on suuri elämys maahanmuuttajanaisille. Monilla on sellainen kulttuuritausta, että he eivät ole koskaan pelanneet koripalloa tai saaneet osallistua liikuntatunteihin, kertoo Penkkala.
 Suomen Uimaopetus- ja Hengenpelastusliiton hallituksen puheenjohtaja Jukka Rantala esittelee sallittuja miesten uimahousuja. Tärkeintä on, että kaikki uima-asut ovat uimapukukangasta. Minna Rosvall / Yle
 Naisten oma uintivuoro laskisi kynnystä lähteä uimaan
 Suomessa on paljon keskusteltu erilaisten uima-asujen käytöstä suomalaisissa uimahalleissa. Sheida Mohammadi kertoo, että hänen käyttämäänsä peittävään burkiniin on suhtauduttu myönteisesti. Kukaan ei ole kommentoinut hänen asuaan. Uimahallin lisäksi hän käy rannalla.
 Afganistanista Suomeen muuttaneet  Gulbahar Afghan  ja  Mahziwar Ahmadi  eivät ole koskaan päässeet uimaan. Kotimaassa siihen ei ollut mahdollisuutta, ja Suomessa heidän uintiharrastuksensa onnistuisi vain naisten vuorolla. Näiden naisten kulttuurissa naiset ja miehet uivat erikseen.
 Molemmat ovat innostuneita ja pohtivat, mistä saisivat nopeasti hankittua uimiseen soveltuvan peittävän asun ennen kurssin alkua.
 – Pelkäämme vähän vettä, mutta haluamme oppia uimista. Kurssi jännittää vähän ennakkoon. Uinti on hyvää urheilua ja liikuntaa, siksi haluamme oppia uimaan, kertovat Gulbahar Afghan ja Mahziwar Ahmadi.
 Naiset haluaisivat oman naisten vuoron myös Raisioon. Turussa sellaisia jo on.
 – Uiminen ei ole mahdollista yhdessä miesten kanssa. Meidän kulttuurissamme se ei ole sallittua, kertoo Gulbahar Afghan.
 Outi Penkkala vetää liikuntatunteja Rasekon oppilaitoksessa. Hän on nähnyt, miten liikunnan riemu saa valtaansa siihen tottumattomat. Minna Rosvall / Yle
 Naisten uintivuoroista hyviä kokemuksia Turussa
 Kymmenet naiset uivat omalla uintivuorollaan joka viikko Turun Petreliuksen uimahallissa. Joskus uimareita on ollut niin paljon, etteivät kaikki ole mahtuneet mukaan.
 – Naiset ovat riemuissaan kuin lapset, kun pääsevät uimaan. He tulevat paikalle ajoissa ja viihtyvät altaassa yleensä vuoron alusta loppuun, kertoo naisten vuoroja organisoiva  Christina Nokkala  Uintiklubi ÅSK:sta.
 Naiset voivat uida ilman miesten läsnäoloa Turussa myös yksityisomistuksessa olevassa Turun uimahallissa. Myös miehillä on uintirauha, sillä hallissa on miehille ja naisille omat uintivuorot vuoropäivinä.
 Turun Uimahalli sallii uimapukukankaasta tehdyt uima-asut eli myös pitkähihaiset ja -lahkeiset burkinit, joita osa maahanmuuttajanaisista käyttää. Myös Turun kaupungin uimahalleissa voi uida burkinissa.  Kaikissa Suomen uimahalleissa ne eivät ole sallittuja STT:n tekemän kyselyn mukaan.
 Burkinin käytölle ei estettä, jos sitä käyttää oikein
 Yhdenvertaisuusvaltuutettu on suositellut, että kaikki uimahallit sallisivat burkinien käytön.
 Valtuutetun tietoon on tullut useita tapauksia uimahalleista, joissa ei ole sallittu uimista burkinia käyttävälle naiselle. Valtuutetun mukaan burkinikielto voi olla syrjintää. Koska burkinia käyttävät ovat naisia, syrjintä liittyy uskonnon lisäksi myös sukupuoleen, valtuutettu linjaa.
 Suomen Uimaopetus- ja Hengenpelastusliiton hallituksen puheenjohtaja Jukka Rantala on halunnut laajentaa keskustelua kaikkiin uima-asuihin. Nuoria miehiä saadaan uimahalleihin, kun he voivat pukeutua myös pitkälahkeisiin uima-asuihin. Hän muistuttaa, että uimaan tullaan vain uimapukukankaasta tehdyssä asussa.
 – Burkinin materiaali on samanlaista kuin kilpa-uintiasuissa 10 vuotta sitten eli materiaali on tärkeämpi asia kuin lahkeiden pituus. Kaikkein tärkeintä on se, peseydytäänkö ennen altaaseen menoa ja saunan jälkeen ja se, ettei burkinin tai shortsien alle laiteta rintaliivejä eikä alushousuja, kertoo Jukka Rantala.
 Rantala korostaa, että kaikkien pitää voida tulla uimahalleihin.
 – Uimahallit saavat perusrakentamiseen valtionavustusta ja niiden toimintaa tuetaan kunnallisesti verorahoin. Myös liikuntaesteisten ja eri kansallisuuksia edustavien henkilöiden pitää päästä niihin, Rantala sanoo.
 Lue lisää:
 Riittääkö sinun uimataitosi? Kolmasosa aikuisista ei täytä uimataidon vaatimuksia
 "Naiset tulevat altaaseen meikit kasvoilla ja 3 pulloa lakkaa päässä" – hengenpelastajan mukaan uimahallien säännöt keskittyvät vääriin asioihin

Maahanmuuttajien uintikurssilla opitaan uimataidon lisäksi uimahallikäytäntöjä – "Tykkään vedestä ja pystyn käymään hallissa burkinissa"


Summary: Ekorent lopettaa sähköautojen vuokraustoiminnan Suomessa ja keskittyy sähkötaksipalveluun Afrikassa.

Sähköautojen yhteiskäyttöä tarjonnut Ekorent kertoo palvelunsa päättyvän. Ekorentillä on ollut vuokrattavia sähköautoja useiden taloyhtiöiden yhteydessä.
 Vuokraaminen on ollut yleensä mahdollista myös taloyhtiöiden ulkopuolisille käyttäjille, kun auton on hakenut ja palauttanut taloyhtiön tietylle pysäköintipaikalle.
 Ekorent on tarjonnut sähköautojen vuokrauspalvelua taloyhtiöissä ainakin pääkaupunkiseudulla, Turussa ja Rovaniemellä. Yritys kertoi kesällä 2018 lopettavansa julkiset palvelupisteet ja keskittyvänsä tuolloin taloyhtiöiden yhteydessä vuokralla oleviin autoihin.
 Yrityksen kaikki autot ovat olleet täyssähköautoja. Minimivuokrausaika on ollut 15 minuuttia, ja auton on voinut vuokrata halutessaan useiksi päiviksi tai viikoksikin. Auto on vuokrattu yrityksen verkkopalvelusta halutun mittaiseksi ajaksi.
 Ekorent kertoo  tiedotteessaan , että sen taloyhtiöissä olleet sähköautot ovat olleet suosittuja vuokraajien keskuudessa ja jokainen auto on tuottanut voittoa.
 – Haettu kasvu ja volyymit eivät kuitenkaan ole olleet haetun mukaisia, ja myyntisyklit sopimusten allekirjoituksista autojen toimituksiin ovat olleet jopa lähellä kolmea vuotta, tiedotteessa jatketaan.
 Ekorentistä kerrottiin  kesäkuussa 2018 Ylelle , että joissain taloyhtiöissä yrityksen autot ovat liikkeellä jopa kuudesta seitsemään tuntia päivässä. Yritys on perustettu vuonna 2014.
 Toiminta keskittyy Afrikkaan
 Yrityksen hallitus päätti tällä viikolla siirtää painopisteen varsinkin Afrikassa olleisiin toimintoihin ja panostaa kaikki resurssit Kenian Nairobissa lanseerattuun Nopia Ride palveluun.
 – Tärkein tavoitteemme tälle suositulle palvelulle on kasvattaa palvelun käyttöastetta sekä lisätä autojen ja latauspisteiden määrää. Kun tämä on saavutettu, tulemme monistamaan palvelua muihin vastaaviin kaupunkeihin Afrikassa ja kenties muuallakin.
 Yle  kertoi Nairobissa toimivasta Nopia Ridesta  lokakuussa 2018. Sähköautoilla toimiva taksipalvelu arvioi tuolloin pärjäävänsä Afrikan kovassa kilpailussa tarjoamalla kuljettajille muita parempaa palkkaa ja sähköautojen hiljaisuudella ja päästöttömyydellä.
 Suomen-toiminnan päättymisen yksityiskohdista ei ollut tiistaina aamupäivällä saatavilla tarkempia tietoja.

Sähköautojen yhteiskäyttöyritys lopettaa – vuokrattavat autot olleet taloyhtiöissä eri puolilla Suomea


Syyttäjä on nostanut työntekijää vastaan syytteen syrjinnästä jutussa, jossa romaniperhettä kieltäydyttiin palvelemasta vantaalaisella huoltoasemalla. Itä-Uudenmaan syyttäjänviraston tiedotteen mukaan työntekijän on kiistänyt epäillyn rikoksen.
 Huoltoaseman yrittäjän osalta syyttäjä päätti jättää syytteen nostamatta, sillä näyttöä rikoksesta ei ollut.
 Tapaus sattui Neste-asemalla viime vuoden toukokuussa. Poliisi on aiemmin kertonut, että romaniperheen ei sallittu tankata autoaan ja maksaa kassalla, vaan heitä vaadittiin käyttämään seteli- tai korttiautomaattia.
 Mies kuvasi myyjän kanssa käydyn keskustelun videolle. Neste puolestaan julkaisi tapauksen jälkeen Youtubessa videon, jolla yhtiön kerrottiin ryhtyvän toimiin syrjinnän kitkemiseksi.
 Lue lisää :
 Romaniperheen ei annettu tankata käteisellä huoltoasemalla – tilanne tallentui videolle: "Vieläkin ihmisillä on näin kovat ja pinttyneet ennakkoluulot"

Romaniperhettä ei palveltu huoltoasemalla Vantaalla, työntekijälle syrjintäsyyte


Summary: 21-vuotias mies loukkaantui vakavasti ratapihalla Lahdessa.

Nuori mies loukkaantui maanantaina alkuyöstä vakavasti kiivettyään tavarajunan katolle Lahdessa. Poliisin mukaan 21-vuotias mies sai johtimesta sähköiskun, ja hän putosi maahan vaatteet tulessa.
 Mukana ollut toinen mies soitti hätänumeroon, mutta loukkaantunut nousi ylös ja juoksi pois pelastuslaitoksen tultua paikalle. Hänet kuitenkin löydettiin myöhemmin ja saatiin lopulta hoitoon sairaalaan.
 Miehellä oli mukanaan rautasaha, pihdit ja vasara. Nuorukaisella oli kontollaan rikoksia, minkä vuoksi hänet oli asetettu matkustuskieltoon.
 Tapahtuneesta kertoi ensimmäisenä  Etelä-Suomen Sanomat .

Mies kiipesi junan katolle, sai sähköiskun ja syttyi tuleen – lähti kuitenkin juoksemaan avun saavuttua


Summary: Postin omia toimipisteitä on Suomessa vuoden 2021 jälkeen vain Helsingissä, Jyväskylässä ja Rovaniemen Napapiirillä.

Postin toimipisteeseen Rovaniemen kauppakeskukseen saapuu ihmisiä tasaisena virtana. Postin ovet ovat auki vielä muutaman päivän.
 Useat toimipisteeseen saapuvat asiakkaat hätkähtävät ja pysähtyvät sisäänkäynnin kohdalla, jossa on fläppitauluun käsin kirjoitettu teksti ”toimipiste suljetaan 27.9.”
 Tekstissä henkilökunta jättää sydänkuvan kera hyvästit asiakkaille menneistä vuosista. Toimipisteeseen saapuneet ihmiset tulostavat hämmentyneinä itselleen vuoronumeron ja jäävät mietteliäinä odottamaan.
 Lakkauttamispäivän jälkeen koko Lappiin jää ainoastaan vain yksi Postin oma toimipiste, joka sijaitsee turistien kansoittamassa Joulupukin Pajakylässä.
 Koko Suomeen jää tulevaisuudessa vain  muutama Postin oma toimipistemyymälä.
 Postin asiakaspalvelun Lapin alueen pääluottamusmies  Martti Määttä  on harmissaan tilanteesta, johon on jouduttu. Rovaniemen Revontulikeskuksessa sijaitsevan Postin toimipistemyymälän koko henkilökunta irtisanottiin kesäkuun lopulla. Työt päättyvät viideltä vakinaiselta työntekijältä.
 – En usko, että näkymät työllistymisen kannalta ovat kovinkaan hyviä. Kun ikää alkaa olla esimerkiksi yli 50 vuotta ja ala on naisvaltainen, kuten täällä Rovaniemen myymälässä, niin kyllä se on heikkoa, miettii pääluottamusmies Martti Määttä.
 Pääluottamusmies Martti Määttä Revontulikeskuksen toimipisteessä. Pekka Viinikka / Yle
 "Useilla kymmenien vuosien ura Postissa"
 Tunnelma pian kiinni menevässä Postissa on haikea. Tunteet vaihtelevat surusta kiukkuun. Henkilökunta työskentelee lopun edellä ahkerasti Rovaniemen toimipisteessä, paketteja viedään ja tuodaan.
 Asiakkaat kyselevät, ovat huolissaan ja myötätuntoisia, mutta sekin on raskasta, kertoa sama asia uudelleen ja uudelleen. Ystävällisyys ja hyvä palvelu ovat kuitenkin ammattitaitoa ja ahdistavimmat tunteet pyritään peittämään.
 Postin työntekijät eivät halua ottaa kantaa julkisuudessa irtisanomisiin. Asioiden kommentointi medialle pelottaa, sillä haastattelussa voi suusta päästä muutakin kuin sivistyssanoja.
 – Se on surullista. Tunteet vaihtelevat tällä hetkellä, kun työt päättyvät. Ihmiset tuntevat vihaa, surua ja osa ei halua puhua mitään, sillä tämä on herkkä tilanne. Useilla on kymmeniä vuosia kestänyt ura Postin palveluksessa, kertoo mietteliäs pääluottamusmies Martti Määttä.
 Kiukku pulpahtaa esille puheessa, mutta Rovaniemen Postin Revontulikeskuksen toimipisteen työntekijät ovat päättäneet olla kommentoimatta, asiat käydään läpi pienessä piirissä, työkavereiden ja läheisten kanssa.
 Postilla on Suomessa yhteensä noin 18 500 työntekijää. Yt-neuvottelut ja irtisanomiset ovat olleet yhtiössä viime vuosina arkipäivää. Yle on seurannut useamman vuoden entisten postilaisten uutta elämää  juttusarjassa .
 Postin omien toimipisteiden lakkauttamiset Posti on saneerannut ja lakkauttanut lukuisia omia toimipistemyymälöitään. 1970-luvulla omia pisteitä oli lähes 5000, mutta vuonna 1997 enää 98 kappaletta. 2015 yhteistoimintamenettelyjen jälkeen toimipisteitä lakkautettiin jälleen ja määrä supistui 21:een. Viime kesäkuun yt-neuvottelujen tuloksena Suomeen jää ainoastaan kuusi omaa Postin toimipistemyymälää, kolmelle eri paikkakunnalle. Vuoden 2021 jälkeen toimipisteitä löytyy enää Jyväskylästä, Helsingistä ja Rovaniemeltä, missä sijaitsee turisteille suunnattu joulupukin pääposti.
 Posti toimii muualla Suomessa yhteistyökumppaneiden kanssa ja jatkossa automaattiverkostoa laajennetaan. Viime kesäkuun yt-neuvottelujen jälkeen omia myymälöitä jäi ainoastaan kuusi, joista kolme Helsinkiin, yksi Espooseen, Jyväskylään ja Rovaniemen Napapiirillä.
 – Tarkoitus on, että omien myymälöiden määrät entisestään vähentyvät, lukuun ottamatta noita kolmea paikkaa Jyväskylää, Helsinkiä ja Rovaniemen Joulupukin pääpostia Napapiirille, sanoo Postin palvelupisteverkoston johtaja  Lasse Huttunen .
 Päätökset ihmetyttävät asiakkaita ja työntekijöitä
 Muutoksen vaikutuksia ei heti niellä pian lakkautettavan Postin henkilöstön keskuudessa.
 – Mielestäni siinä käy juuri päin vastoin. Tämäkin paikka siirtyy R-kioskin yhteyteen. Jos aukioloaikojen piteneminen on ainoa peruste lakkautuksille, niin ei se mielestäni kovin hyvä peruste ole, sanoo pääluottamusmies Martti Määttä.
 – Toki Rovaniemellä alihankkija tekee parhaansa, mutta kyllä se osaaminen tulee olemaan heikompaa. Ei sitä ammattitaitoa kahden päivän koulutuksella pysty saavuttamaan.
 Rovaniemen myymälässä asiakkaat ihmettelevät lakkauttamista. Useita kertoja kuukaudessa nykyisessä toimipisteessä asioiva  Mikko Kosonen  on juuri hakenut pakettinsa. Hänen ilmeensä vakavoituu, kun puhe tulee palveluiden siirtymisestä alihankkijalle.
 – Eihän se hyvä homma ole, kun jatkossa saa jonotella pakettia suklaan ja oluen ostajien keskellä. Hieman pelottaa kuinka palvelun käy.
 Irja Niittyvuopio  on jättämässä Postiin saamelaiskäräjävaalien äänestyslipuketta. Hänellä asuu tuttuja Sevettijärvellä, missä matka lähimpään  Postin alihankkijapisteeseen on pitkä .
 – Sevettijärvellä ihmiset matkaavat lähes sata kilometriä lähimpään paikkaan, jonne kuoren voi jättää. Kyllä minä koen tämän hankalaksi. Meillä on ollut tämä selkeä Posti tässä Revontulikeskuksessa, miettii Irja Niittyvuopio.
 Kirjepostin väheneminen taustalla
 Posti on karsinut myymälä- ja toimipisteverkostoaan vuosikymmenien aikana tuhansilla. Koko Suomessa niitä on jäljellä enää muutama. Rovaniemen myymälän lopettamisen jälkeen Lappiin jää vain yksi Postin oma toimipistemyymälä.
 Joulupukin pääposti palvelee kuitenkin yli 95 prosenttisesti turisteja ja se sijaitsee usean kilometrin päässä Rovaniemen keskustasta.
 Postille omien myymälöiden lopettaminen liittyy pitkän aikajakson strategiaan.
 – Kirjeisiin liittyvät asiakkaiden asiointitarpeet ovat vähentyneet vuosien aikana merkittävästi ja näyttää siltä, että se entisestään kiihtyy. Toisaalta verkkokaupan kasvun myötä pakettiliikenne kasvaa voimakkaasti. 70 prosenttia asioinneista on nykyään sellaisia, että asiakas hakee jotain lähetystä, perustelee Postin palvelupisteverkoston johtaja Lasse Huttunen.
 Postissa perustellaan siirtymistä alihankintaan kirjepostin vähentymisen ja palveluaikojen paranemisen vuoksi.
 Postipalvelut on turvattu Suomen laissa. Palvelun täytyy olla jokaisen ihmisen saatavilla ja jokaisessa kunnassa täytyy olla vähintään yksi Postin yleispalvelua tarjoava toimipiste. Palvelun tarjoajaa tai etäisyyttä ei ole tarkemmin määritelty, minkä vuoksi suurissa Lapin kunnissa postimatkat saattavat venyä asukkaille pitkiksi.
 Voit keskustella aiheesta klo 22 asti.
 Lue myös:
 Kirjepostin kannattavuuden kanssa painiva Posti aikoo keskittää jakelun yksinomaan varhaisaamuun – lisäisi jakajien haittavuoroja
 Pohjoisen työntekijät seuraavat kauhunsekaisin tuntein Postin suunnitelmia
 Turbulenttinen Posti lisää pakettiautomaatteja ja karsii myymälöitään

Pian Suomessa on Postin omia myymälöitä enää kolmella paikkakunnalla – Lappiin jää vain turistien suosima Joulupukin pääposti


Summary: Vastustajat väittävät pääministerin määränneen istuntotauon vaientaakseen parlamentin EU-eron alla.

Britannian korkein oikeus kertoo tänään, rikkoiko pääministeri  Boris Johnson  lakia, kun hän määräsi parlamentin pitkälle istuntotauolle EU-eron alla.
 Vastustajat ovat väittäneet, että Johnson määräsi viiden viikon istuntotauon vaientaakseen parlamentin brexitiä edeltävinä viikkoina.
 Johnsonin päätöksen mukaan parlamentti palaa töihin 14. lokakuuta. Britannian on määrä erota EU:sta 31. lokakuuta.
 Johnson on itse perustellut istuntotaukoa sillä, että hallitusohjelman työstäminen vaatii työrauhaa.
 Neljä vaihtoehtoa
 Hallitus katsoo, että tuomioistuimen päätöksellä voi olla neljä vaihtoehtoista seurausta,  kertoo Britannian yleisradioyhtiö BBC .
 1. Jos korkein oikeus päätyy sille kannalle, että Johnson toimi laillisesti, istuntotauko voi jatkua suunnitellusti.
 Jos oikeus katsoo, että Johnson rikkoi lakia, seuraukset riippuvat perusteluista.
 2. Oikeus voi pitää parlamentin määräämistä istuntotauolle laittomana, mutta perustelut jättävät avoimeksi mahdollisuuden uuteen istuntotaukoon. Hallitus voisi silloin määrätä samanmittaisen istuntotauon, mutta erilaisella, laillisella tavalla.
 3. Oikeus voi päättää, että ainoa laillinen vaihtoehto on, että pääministeri kutsuu parlamentin koolle ennen lokakuun 14. päivää. Asianajajien mukaan Johnson noudattaisi päätöstä, mutta parlamentin avajaiset vaatisivat mittavia järjestelyjä.
 4. Oikeus voi päättää, että istuntotauko oli laiton, ja parlamentin istuntokausi jatkuu kuin sitä ei olisi koskaan keskeytetty. Hallitus sanoo saattavansa kuitenkin harkita uutta istuntotaukoa, BBC kertoo.
 Hallituksen päätöksestä valittaneen aktivistin, liikenainen  Gina Millerin  asianajaja katsoo, että jos oikeus julistaa istuntotauon laittomaksi, pääministerin ei tarvitse tehdä mitään, vaan parlamentin puhemiehet voivat päättää, miten edetään.
 Johnson ei ole sanonut suoraan, mitä hän aikoo henkilökohtaisesti tehdä, jos tuomioistuin pitää hänen toimiaan laittomina. Kysyttäessä, eroaisiko hän, Johnson on vastannut, että hän odottaa, millainen päätös on.
 Alemmat tuomioistuimet eri linjoilla
 Britannian korkein oikeus otti istuntotauon laillisuuden käsiteltäväkseen, kun Englannin ja Skotlannin tuomioistuimet olivat päätyneet siitä eri kannoille.
 Englannin korkein oikeus katsoi, että parlamentin istuntotauko on puhtaasti poliittinen eikä siten kuulu tuomioistuimelle.
 Skotlannissa tuomioistuin sen sijaan piti istuntotaukoa laittomana yrityksenä vaikeuttaa parlamentin työtä.
 Englannissa kanteen takana oli aktivisti Gina Miller ja hän on valittanut englantilaistuomioistuimen päätöksestä Britannian korkeimpaan oikeuteen.
 Skotlannissa istuntotauon laillisuuden kyseenalaisti joukko kansanedustajia. Tuomioistuimen päädyttyä heidän kannalleen korkeimpaan oikeuteen valitti hallitus.
 Aiheesta aiemmin:
 Britannian korkeimman oikeuden päätös parlamentin jäädytyksestä ei ole tulossa vielä maanantaiaamuna
 Brittiparlamentti jäi tauolle maratonistunnon jälkeen: Ei ennenaikaisia vaaleja, Johnson ei suostu hakemaan jatkoaikaa brexitille, puhemies ilmoitti eroavansa

Tänään ratkeaa, rikkoiko Boris Johnson lakia määrätessään parlamentin tauolle – Korkeimman oikeuden päätös voi merkitä neljää vaihtoehtoa


Summary: Aiheettomia hälytyksiä tuli viime vuonna noin 18 000. Ne hidastavat todellisten onnettomuuksien pelastustöitä.

Lahden pääpaloasema on yksi maan vilkkaimmista. Vuosittain tällä asemalla tulee noin pari tuhatta lähtöä hälytystehtäviin.
 Lahdessa,kuten muuallakin maassa, noin viidesosa kaikista hälytyksistä on automaattisten paloilmoitinlaitteiden tekemiä, aiheettomia hälytyksiä. Turhiin lähtöihin kuluu rahaa ja ennen kaikkea aikaa, joka voi viivästyttää todellisten onnettomuuksien pelastustöitä.
 – Emme laske niitä niinkään kulueränä. Siihen liittyy esimerkiksi liikenteen vaarantaminen hälytysajossa ja muiden pelastustehtävien hidastuminen. Silloin pitää hälyttää toinen yksikkö tehtävälle, ja siihen kuluu aikaa, sanoo riskienhallintapäällikkö  Marjo Oksanen  Päijät-Hämeen pelastuslaitokselta.
 Sakkomaksu puree, mutta ei riittävästi
 Pelastuslaitokset ovat saaneet vuodesta 2011 lähettää kiinteistönomistajille virhemaksun, jos samasta osoitteesta tulee vuoden aikana enemmän kuin kaksi virheellistä palohälytystä. Kaikki pelastuslaitokset ottivat ne käyttöön vuoden 2013 aikana.
 Maksun tarkoitus on ollut vähentää aiheettomien hälytysten määrää. Ne tilastoidaan tarkistuskäynneiksi, ja niiden määrä onkin laskenut hieman virhemaksun käyttöönotosta alkaen.
 Samaan aikaan uusia automaattihälyttimiä on tullut runsaasti lisää, mikä pienentäävirhehälytysten suhteellista osuutta.
 Erheelliset automaattihälytykset kirjataan tarkistuskäynneiksi. Niiden määrä on ollut hienoisessa laskussa siitä asti, kun virhemaksujen periminen tuli mahdolliseksi. Lasse Isokangas / Yle
 Pelastuslaitosten perimien maksujen määrä on kasvanut tasaisesti ja määrä lähentelee 5 000 vuosittaista laskua.
 Erheellisten automaattihälytysten vuoksi lähetetyt laskut ja korjausmääräykset ovat kasvaneet. Virhemaksu on ollut käytössä kaikilla pelastuslaitoksilla vuodesta 2013 asti. Lasse Isokangas / Yle
 Peritty euromäärä kasvaa myös, ja viime vuonna se hipoi jo kolmea ja puolta miljoonaa.
 Aiheettomista hälytyksistä perittävän virhemaksun suuruus perustuu keikasta syntyviin kuluihin, kuten polttoaine- ja palkkakuluihin. Jos virhemaksut eivät auta, voidaan kiinteistönomistajalle asettaa uhkasakko.
 Päijät-Hämeessä peräänkuulutetaan järeämpiä keinoja, jotta turhat lähdöt vähenisivät.
 – Jotain varmaan pitäisi keksiä. On vaikea arvioida, mikä se keino voisi olla, jos virhemaksukaan ei kovin radikaalisti pure, huokaa riskienhallintapäällikkö Marjo Oksanen Päijät-Hämeen pelastuslaitokselta.
 Lasse Isokangas / Yle
 Sisäministeriössä uskotaan virhemaksun tehonneen, ainakin jonkin verran.
 – Kiinteistönomistajien asenne on muuttunut. He eivät enää miellä paloilmoittimia pelastuslaitoksen laitteistoksi, vaan ne on hankittu sen kiinteistön oman turvallisuuden takia. Huolto ja kunnossapito kuuluvat kiinteistölle, muistuttaa yli-insinööri  Jaana Rajakko  sisäministeriöstä.
 Päijät-Hämeen pelastuslaitos laskuttaa runsaat viisi sataa euroa aiheettomasta automaattihälytyksestä. Maksu perustuu hälytyskeikasta aiheutuviin kuluihin. Mika Moksu / Yle
 Virhemaksusta uhkasakkoon
 Vaikka virhehälytysten määrä onkin vuosien varrella vähentynyt, petrattavaa riittää silti. Erheellisten hälytysten määrän vähentämisen ei pitäisi olla mahdoton tehtävä, sillä suuri osa niistä johtuu ihmisten virheistä, kuten ruuanlaitosta tai remonttitöistä.
 Vain harvoin vika on ilmoitinlaitteessa.

Joka viides palohälytys tulee automaattisesti ja on aiheeton – virhemaksuja peritään miljoonilla, mutta niiden teho on jäänyt vaisuksi


Summary: Perussuomalaisten kansanedustaja Ari Koponen on tyytymätön Brother Christmas -järjestön luvattomasta rahankeräyksestä tulleeseen tuomioon.

Brother Christmas -hyväntekeväisyysjärjestön vetäjä, kansanedustaja  Ari Koponen  (ps.) valittaa rahankeräysrikoksesta saamastaan sakkotuomiosta.
 Itä-Uudenmaan käräjäoikeus  tuomitsi Koposen viime viikolla runsaan 1 000 euron sakkoihin . Oikeus katsoi Brother Christmasin keränneen vuonna 2017 rahaa ilman lain vaatimaa lupaa.
 Koponen on ilmaissut tyytymättömyytensä koko tuomioon. Hänellä on kolme viikkoa aikaa jättää varsinainen valitus, joka käsitellään myöhemmin Helsingin hovioikeudessa.
 Koponen on vedonnut siihen, ettei rahankeräys ole ollut vastikkeetonta, vaan hän on myynyt tuotteita. Käräjäoikeus kuitenkin katsoi, että kysymys ei ole ollut todellisesta tuotemyynnistä vaan rahankeräyksestä.
 Koposen avustaja  Antti Pulkkinen  kertoo Ylelle, että valitus perustuu tähän näkemyseroon. Hänen mukaansa yleinen rikosoikeudellinen periaate on, että lain sanamuotoa ei saa tulkita laajentavasti syytetyn vahingoksi.
 – Myös Poliisihallitus on katsonut, että jos myydyistä rannerenkaista ja rintanapeista olisi pyydetty 10 euron hinta, se olisi ollut hyväksyttävää. Nyt kun niistä pyydettiin 20 euroa, se ei ollutkaan, Pulkkinen sanoo.
 Syyttäjä haki alun perin ankarampaa tuomiota
 Syyttäjä ei aio ilmoittaa tyytymättömyyttään tuomioon. Jos vastapuoli kuitenkin valittaa, myös syyttäjä harkitsee vastavalituksen tekemistä seuraamuksen osalta.
 Rahankeräysrikoksesta voidaan tuomita enimmillään kahden vuoden vankeusrangaistukseen. Koposen tapauksessa käräjäoikeus piti lievää, 15 päiväsakon rangaistusta kohtuullisena seuraamuksena. Syyttäjä  vaati huomattavasti tuntuvampaa , noin 90 päiväsakon rangaistusta Koposelle.
 Lisäksi kahdelle muulle hallituksen jäsenelle vaadittiin vähintään 60 päiväsakon rangaistusta kummallekin. Heidät käräjäoikeus jätti tuomitsematta rangaistukseen, koska katsoi Koposen käytännössä vastanneen yhdistyksen toiminnasta.
 Ari Koponen valittiin keväällä perussuomalaisten kansanedustajaksi Uudenmaan vaalipiiristä. Rikos tapahtui vuonna 2017, jolloin hän ei vielä ollut kansanedustaja.
 Epäselvyydet hyväntekeväisyysjärjestön raha-asioissa  nousivat julkisuuteen vuonna 2018, kun Helsingin Sanomat oli kirjoittanut asiasta .

Brother Christmas valittaa luvattomasta rahankeräyksestä saamastaan tuomiosta


Summary: Vasemmistoliiton puoluekokous järjestetään marraskuussa Kuopiossa. Puoluekokous valitsee myös puolueen puheenjohtajan.

Vasemmistoliiton puheenjohtaja, opetusministeri  Li Andersson  kertoo tänään tulevaisuuden suunnitelmistaan noin klo 11.
 Yle näyttää tilaisuuden suorana Eduskunnan Pikkuparlamentista. Voit katsoa lähetystä klikkaamalla jutun pääkuvaa tai  Yle Areenasta .
 Andersson kutsui median edustajat tiedotustilaisuuteensa eilen iltapäivällä. Todennäköisesti opetusministerin ilmoitus saattaa liittyä vasemmistoliiton puoluekokoukseen, joka järjestetään marraskuussa Kuopiossa. Andersson ei ole vielä kertonut, onko hän ehdolla jälleen puolueensa puheenjohtajaksi.
 Vasemmistoliiton varapuheenjohtaja, kansanedustaja  Hanna Sarkkinen   kertoi viikonloppuna Kansan Uutisille , että hän aikoo väistyä puoluejohdosta.

Mitä Li Andersson kertoo tulevaisuuden suunnitelmistaan? Katso suorana klo 10.55 alkaen


Summary: Dansken mukaan työllisyys ei näytä paranevan.

Danske Bank laskee hieman ennusteitaan Suomen talouden kasvulle. Pankin ekonomistit ennustavat tälle vuodelle 1,2 prosentin kasvua 1,3 prosentin sijaan ja ensi vuodelle 0,8 prosentin kasvua 1 prosentin sijaan. Edellinen ennuste on kesäkuulta.
 Dansken mukaan taantuma ei kuitenkaan vielä uhkaa Suomea, sillä kuluttajien ostovoima paranee. Työllisyys ei kuitenkaan enää näytä paranevan. Jäljellä oleva työttömyys on pääosin rakenteellista, eivätkä hallituksen esittelemät toimet työllisyyden parantamiseksi vakuuta, arvioi Danske.
 Lue lisää :
 OECD:n talousnäkymät synkkenivät – ennustaa kasvuvauhdin hidastuvan finanssikriisi-lukemiin
 SAK hallituksen budjetista: Elvytysvaraa olisi ollut hyvä säästää oikeaan tarpeeseen
 Etlan madonluvut julki: Suomen talouskasvu hidastuu selvästi, ensi vuonna lähes 50 prosentin todennäköisyys taantumalle

Danske laskee Suomen talouden kasvuennusteitaan


Summary: Pellervon taloustutkimus PTT luonnehtii tuoreessa ennusteessaan lihan hinnannousua "poikkeuksellisen rajuksi".

PTT ennustaa, että ruuan hinta nousee tänä vuonna hinnat nousevat 1,1 ja ensi vuonna 1,4 prosenttia. Lihatuotteiden hinnat nousevat tänä vuonna jopa 4 prosenttia.
 Elintarviketeollisuudessa kasvu perustuu kasvavaan vientiin. Etenkin maitotaloustuotteiden ja myös sianlihan kysyntä on kasvanut. Maatalouden yrittäjätulo sen sijaan jatkaa laskuaan.
 Lihan kokonaiskulutus kasvoi vuosikymmenten ajan, mutta nyt suunta näyttää alaspäin.
 Käänne kulutuksessa
 Suomalaisten ruuankulutuksessa on tapahtumassa merkittävä käänne. Pellervon taloustutkimus (PTT) sanoo uudessa ennusteessaan, että lihan kokonaiskulutus kääntyy tänä vuonna laskuun Suomessa.
 Sianlihan kulutus on ollut laskussa jo pidempään, mutta PTT:n mukaan myös naudanlihan kulutus vähenee tänä vuonna ja samaan aikaan siipikarjanlihan kulutuksen kasvu pysähtyy.
 – Siipikarjanlihan kulutuksen kasvu on ollut yksi keskeisimmistä ruokatrendeistä viime vuosina, joten kulutuksen kasvun pysähtyminen ravistelee lihamarkkinoita, PTT kirjoittaa.
 Yhdeksi syyksi lihan kulutuksen vähenemiseen PTT nostaa kasvisten kulutuksen lisääntymisen ja kasvipohjaisten lihankorvikkeiden ilmestymisen markkinoille. PTT:n mukaan terveys- ja ympäristötietoisuuden lisääntyminen kulutuspäätöksissä on kasvattanut nopeasti kasvipohjaisten tuotteiden markkinoita.
 Lihankulutus on lisääntynyt Suomessa huomattavasti vuosikymmenien kuluessa. Lihatiedotuksen mukaan suomalaiset kuluttivat vuonna 1970 keskimäärin 50 kiloa lihaa. Viime vuonna vastaava lukema oli jo runsaat 81 kiloa.
 Tällä vuosituhannella lihan kokonaiskulutuksen kasvu on tullut käytännössä kokonaan siipikarjanlihan suosion nopeasta kasvusta. Siksi on yllättävää, että PTT ennustaa siipikarjanlihan kulutuksen pysähtyvän tänä vuonna.
 Lihan hinta nousee, kasvikset halpenevat
 Lihan menekin hiipumiseen vaikuttaa, että lihatuotteiden kuluttajahinnat nousevat tänä vuonna tuntuvasti. Pellervon taloustutkimus arvioi lihan hinnan kohoavan tänä vuonna peräti neljä prosenttia, kun ruuan keskimääräinen hinta nousee samaan aikaan noin prosentin verran. Lihan hinnannousu on nopeutunut selvästi viime vuodesta, ja PTT luonnehtii hintakehitystä "poikkeuksellisen rajuksi".
 Samaan aikaan kasvisten hinnat ovat tänä vuonna laskeneet, kun kasvuolosuhteet ovat palautuneet normaaleiksi haastavan viime vuoden jälkeen. Vihannesten, hedelmien ja marjojen tarjonnan kasvu ja hintojen halpeneminen on vahvistanut kulutuksen siirtymistä pois lihatuotteista.
 Osasyynä lihatuotteiden hintojen nousuun on PTT:n mukaan lihan vientikysynnän kasvu. Afrikkalaisen sikaruton seurauksena eurooppalaiselle sianlihalle on kysyntää erityisesti Aasiassa.
 Kiinassa levinnyt afrikkalainen sikarutto on nostanut sianlihan hintaa ja lisännyt myös HKScanin ja Atrian tuotteiden kysyntää, lihatalot kertoivat toukokuussa STT:lle. Tautiin voi arvioiden mukaan kuolla jopa yli puolet Kiinan 400 miljoonasta siasta.
 Ensi vuonna lihan hinnannousun pitäisi ennusteen mukaan hidastua selvästi maltillisemmalle tasolle. PTT arvioi lihan hinnan kohoavan ensi vuonna puolitoista prosenttia, eli suunnilleen saman verran kuin elintarvikkeiden hinnan keskimäärin. Ensi vuonna ruuan keskimääräinen hinnannousu siis vauhdittuu hieman tämän vuoden tasolta.
 Lihan ohella myös maitotuotteiden kulutus on heikkenemässä. PTT:n mukaan maitotuotteiden kulutus laskee tänä vuonna lähes kaikissa tuoteryhmissä.
 Lue myös:
 Suomalaiset syövät nyt enemmän lihaa kuin koskaan – Professori: Lihansyönti ei vähene verotuksella tai muilla tempuilla
 Kanasta tuli kansallisruoka: Suomalaiset syövät kanaa yhä enemmän ja enemmän – broilerinlihan kulutus on yltämässä taas uuteen ennätykseen
 Lihaton burgerpihvi nosti uudet kasviproteiinit kaikkien huulille – myynti kasvaa, mutta lihaa uutuustuotteet eivät syrjäytä, kertovat ruokakaupat

PTT: Lihan hinta nousee ensi vuonna jopa neljä prosenttia, kasvikset halpenevat


Summary: Neuvottelut saattavat johtaa enintään 37 henkilön vähentämiseen.

Aikakauslehtien ja sanomalehtien kustantaminen

Ilkka-Yhtymä suunnittelee päivälehtiensä Ilkan ja Pohjalaisen yhdistämistä ja aloittaa yt-neuvottelut uudistuksen toteuttamiseksi. Yhdistymisen myötä Ilkasta ja Pohjalaisesta muodostuisi kahden maakunnan yhteinen lehti.
 Yhtiö kertoo tiedotteessa, että lehtibrändien yhdistämisellä pyritään vastaamaan mediankulutuksen ja toimintaympäristön muutokseen ja luomaan entistä vahvempi maakuntamedia painettuna ja digitaalisena.
 Yt-neuvottelut saattavat johtaa enintään 37 henkilön vähentämiseen.
 Ilkan ja Pohjalaisen yhteenlaskettu kokonaislevikki 2018 oli 56 171 ja kokonaistavoittavuus 260 000 kappaletta.
 Asiasta lisää hetken kuluttua.

Ilkka ja Pohjalainen yhdeksi lehdeksi – Ilkka-Yhtymä aloittaa yt-neuvottelut


Asuntorakentamisen alamäki jatkuu.
 Tilastokeskuksen tuoreimman julkistuksen mukaan touko–heinäkuussa asuinrakentamiseen myönnettyjen rakennuslupien määrä väheni 25,5 prosenttia vuodentakaisesta. Rakennuslupia myönnettiin touko–heinäkuun aikana kaikkiaan 9965 asunnolle, kun vuotta aiemmin vastaava luku oli 13 379.
 Kuutiometreissä mitattuna rakentamiseen myönnetty kuutiomäärä väheni 22,9 prosenttia viime vuoden vastaavaan ajankohtaan verrattuna. Laskua oli kaikissa asuintalotyypeissä. Muiden rakennustyyppien kuutiomäärissä oli kasvua.
 Myös rakennustuotannon volyymi, eli käynnissä olevan rakennustuotannon arvo, hiipui touko–heinäkuun aikana 1,4 prosenttia vuodentakaisesta.
 Myönnettyjen rakennuslupien määrää katsomalla voidaan arvioida rakentamisen tulevaa tasoa.
 Rakennuslupien määrä on ollut laskussa jo helmikuusta 2018. Ennen sitä asuntorakentamisen tahti oli pari vuotta kova. Rakennusteollisuus ry:n pääekonomisti  Jouni Vihmo  totesi Ylelle viime kuussa, että kevään ja kesän aikana asuntorakentamisen hidastuminen on nopeutunut.
 Lue myös:
 Suomeen on rakennettu ennätystahtiin uusia koteja – pian vauhti hiipuu, sillä rakennusluvat sukeltavat jo jyrkästi

Rakennuslupien määrä jatkaa laskuaan – Touko–heinäkuussa neljänneksen pudotus vuodentakaisesta


Summary: Työllisyysasteen trendiluku oli elokuussa 72,5 prosenttia, eli nousua tapahtui 0,1 prosenttiyksikköä heinäkuuhun verrattuna.

Suomen työllisyysaste pysyi elokuussa käytännössä ennallaan, kertoo  Tilastokeskus .
 Tilastokeskuksen työvoimatutkimuksen mukaan työllisyysasteen trendiluku oli elokuussa 72,5 prosenttia, kun se kuukautta aiemmin oli 72,4 prosenttia. Työttömyysasteen trendiluku pysyi elokuussa samana edelliseen kuukauteen verrattuna, ollen 6,7 prosenttia.
 Trendiluvulla tarkoitetaan, että luku on kausitasoitettu. Siitä on siis pyritty poistamaan vuosittain säännöllisenä toistuva kausivaihtelu.
 Työllisiä oli vuoden 2019 elokuussa 32 000 enemmän kuin vuotta aiemmin. Työllisiä miehiä oli 5 000 enemmän ja naisia 27 000 enemmän kuin viime vuoden elokuussa. Työttömiä oli 2019 elokuussa 17 000 vähemmän kuin vuotta aiemmin, tutkimuksen virhemarginaali on 18 000.
 15–64-vuotiaiden miesten työllisyys laski edellisen vuoden elokuusta 0,2 prosenttiyksikköä 74,2 prosenttiin, naisten työllisyysaste nousi 2,0 prosenttiyksikköä 72,8 prosenttiin.
 Työpaikkojen määrä kasvanut
 Työ- ja elinkeinoministeriön (TEM) Työnvälitystilaston ja Tilastokeskuksen työvoimatutkimuksen tietoihin perustuen TE-toimistoihin ilmoitettiin elokuun aikana 67 500 avointa työpaikkaa. Se on 8 500 enemmän kuin samaan aikaan edellisvuonna. Kaikkiaan TE-toimistoissa oli elokuussa avoinna 118 100 työpaikkaa, mikä on vajaa 15 000 enemmän kuin viime vuoden elokuussa.
 Kuitenkin aktivointiasteeseen laskettavissa palveluissa oli elokuun lopussa noin 6 000 vähemmän kuin vuotta aikaisemmin. Aktiovointiasteeseen laskettavissa olevia palveluita ovat esimerkiksi palkkatuki, työvoimakoulutus, työkokeilu ja omaehtoinen opiskelu.
 Työ- ja elinkeinoministeriön Työnvälitystilaston lähteenä on TE-toimistojen asiakasrekisteri, kun taas Tilastokeskuksen työvoimatutkimus on otostutkimus.
 TEM:n Työnvälitystilastossa työttömyyden määritelmänä on, ettei henkilöllä ole työsuhdetta eikä hän työllisty yritystoiminnassa. Lisäksi Työnvälitystilastossa kokoaikaisesti lomautetut luetaan työttömiin, mutta päätoimisia opiskelijoita ei.
 Tilastokeskuksen Työvoimatutkimuksen työttömyyden määritelmä on tiukempi. Se edellyttää työttömiltä aktiivista työnhakua edeltävien neljän viikon aikana ja valmiutta ottaa työtä vastaan seuraavien kahden viikon aikana. TEM:n tilastoissa työttömiä työnhakijoita oli 232 600, erot selittyy juuri toisenlaisella määrittelyllä.
 Kansainvälisesti vertailukelpoisena Tilastokeskuksen työvoimatutkimus tuottaa viralliset työttömyysluvut.
 Lue lisää :
 Tilastokeskuksen työvoimatutkimuksen tuoreet tiedot
 Työ- ja elinkeinoministeriön Työllisyyskatsaus
 Työllisyyden kasvu käytännössä pysähtynyt  (Yle)

Työllisyysaste pysyi elokuussa liki ennallaan, työpaikkoja tarjolla enemmän kuin aikaisemmin


Summary: Maapallon ilmasto muuttui roimasti mutta niin vähitellen, etteivät lajit kuolleet siihen paikkaan. Niille jäi päinvastoin tilaisuus monimuotoistumiseen, kun meret viilenivät.

Noin 466 miljoonaa vuotta sitten avaruudessa tömähti tavalla, joka seuraavien vuosimiljoonien aikana mullisti maapallon luonnon monimuotoisuuden, päätellään kansainvälisessä tutkimuksessa. Muinainen jääkausi seurauksineen on todistettu jo aiemmin, mutta nyt tutkijat uskovat selvittäneensä myös syyn.
 Science Advances  -lehdessä julkaistun tutkimuksen mukaan suuri asteroidi törmäsi toiseen murikkaan Jupiterin ja Marsin välisessä avaruudessa. Kolarissa syntynyt kosminen jäte sumensi Maan ilmakehän ja ilmasto viileni, vaihtelevasti mutta hyvin pitkäksi aikaa.
 Maan ilmakehään päätyy kaiken aikaa avaruuden ainesta, mutta sitä on vähän verrattuna siihen pölinään, joka on lähtöisin maapallon omista tulivuorista ja aavikoilta. Ilmakehässä on myös merten kuivunutta suolaa.
 Mutta kun läpimitaltaan 150-kilometrinen jättiläinen hajosi avaruudessa, pölyä levisi roimasti ympäri aurinkukuntaa, ja Maakin sai osansa. Törmääjän läpimitan tutkijat arvioivat noin 20 kilometriksi. Yhtä suurta kolaria aurinkokunnassamme ei lasketa tapahtuneen kahteen miljardiin viime vuoteen.
 – Yleensä Maahan tulee avaruudesta ainesta noin 40 000 tonnia vuodessa. Kuvitelkaapa tilanne, kun määrä tuhat- tai jopa kymmentuhatkertaistui, sanoo yhdysvaltalaisen  Fieldin museon  kuraattori, Chicagon yliopiston astrokemian apulaisprofessori  Philipp Heck .
 Kolarin muistoja ropisee Maahan yhä
 Heck havainnollistaa lukuja puoliperävaunujen lasteilla. Kun avaruudesta tulevalla aineksella normaalisti täyttäisi tuhatkunta perävaunua vuodessa, asteroidin jäljiltä ilmakehään sateli kymmenen miljoonaa puoliperävaunullista joka vuosi.
 Sitä kesti ainakin kaksi miljoonaa vuotta, eikä se ole loppunut täysin vieläkään. Tutkijoiden mukaan tänäkin vuonna lähes kolmannes meteoriiteista, joita Maahan putoaa, on peräisin tuosta jättiläiskolarista.
 Ilmastoa viilensi myös meriin sadelleen tomun rautapitoisuus. Se sai merenpinnan mikrobit rehottamaan, mikä puolestaan sitoi ilmasta aiempaa enemmän hiilidioksidia. Ilmaston viilenemistä edisti vielä sekin, että kuoltuaan mikrobit painuivat syvyyksiin ja veivät sitomansa hiilen mukanaan.
 Muinainen merenpohja talletti todisteet
 Tutkimuksen tulokset ovat ensimmäinen näyttö siitä, että satojen miljoonien vuosien takainen avaruuspöly viilensi Maan ilmastoa ajoittain dramaattisesti, sanoo tutkimusartikkelin pääkirjoittaja, ruotsalaisen Lundin yliopiston ydinfysiikan professori  Birger Schmitz.
 Hänen mukaansa tutkijapiireissä on viime vuosikymmeninä alettu ymmärtää, että maapallon elämän evoluutio riippuu myös avaruuden tapahtumista.
 Tutkimusaineistona oli avaruuspölyn jäämiä ja pieniä meteoriitteja kivistä, jotka olivat aikoinaan merenpohjaa. Nykyisin ne ovat kuivaa kiveä Etelä-Ruotsissa Killekullen kalkkikivikaivoksessa ja jokivarressa Venäjällä lähellä Pietaria.
 Killekullesta on viime vuosikymmeninä löydetty 130 koostumukseltaan oikeanlaista meteoriittia juuri oikealta ajalta. Yksi meteoriiteista, ainoa erilainen, lienee jäänne isoon asteroidiin törmänneestä toisesta taivaankappaleesta, arvelee Schmitz  Conversation-lehteen  kirjoittamassaan artikkelissa.
 Tämäkin pieni meteoriitti on muisto asteroidista, joka aiheutti pitkän jääkauden. Yläpuolella on meressä eläneen nautiloidin fossiili.  John Weinstein / Field Museum
 Helium voi paljastaa kosmisen alkuperän
 Merten vesimäärä vaikuttaa siihen, millaisia kiviä pohjaan syntyy. Tutkittuna aikana meret olivat aiempaa matalampia, mikä viittaa siihen, että osa vedestä oli napajäätiköissä ja merijäässä. Ajoitus osuu täydellisesti yksiin tutkimuksen tulosten kanssa, sanoo Schmitz.
 Löytöjen maapallon ulkopuolisen alkuperän jäljille päästiin happokäsittelyllä, joka liuotti kiven mutta jätti jäljelle avaruuden tuliaiset ja päästi tutkijat tekemään niille kemiallisia analyyseja.
 Muinaisen merenpohjan kivistä etsittiin myös alkuaineita, jotka ovat Maassa harvinaisia, ja isotooppeja, joissa on avaruuden merkkejä. Etenkin heliumista saatiin ratkaisevaa näyttöä, Schmitz kertoo.
 Muutoksen hitaus antoi evoluutiolle aikaa
 Koska tomua leijaili ilmakehässä ainakin kaksi miljoonaa vuotta, elämällä oli aikaa sopeutua uusiin oloihin ja jopa hyötyä niistä. Erilaisiin olosuhteisiin kehittyi lajeja, joille juuri ne olivat sopivia, tutkijat sanovat.
 Meriin, jotka olivat olleet pelkästään trooppisia tai subtrooppisia, syntyi vyöhykkeitä, päiväntasaajan tropiikista napojen hyisiin vesiin ja jäähän.
 Elämä planeetallamme keskittyi tuohon aikaan juuri meriin. Niissä elämän monimuotoisuus kaksin- tai jopa kolminkertaistui.
 Syyt ovat aiheuttaneet tiedeyhteisölle päänvaivaa kymmeniä vuosia. Kuuma maapallo kylmeni, sen hyväksyvät kaikki tutkijat, mutta miksi niin tapahtui?
 Schmitz ehdotti vuosikymmen sitten selitykseksi asteroidin hajoamista Maan lähellä, mutta tuolloin hän arveli, että Maahan osui sen isoja kappaleita. Hypoteesi ei kelvannut muille, koska kraattereita ei löydetty. Pölyteoria odottaa tiedeyhteisön reaktioita.
 Nämä Killekullen kalliot olivat muinoin merenpohjaa.  Philipp Heck / Field Museum
 Tomustako ratkaisu ilmastonmuutokseen?
 Hitaasti hiipien tullut muutos ei aiheuttanut lajeille suurta stressiä, mutta nopea ilmastonmuutos on katastrofi, toteaa Heck.
 – Meteoriitti, joka tappoi dinosaurukset 65 miljoonaa vuotta sitten, oli aivan eri juttu. Niin on myös tämän päivän ilmastonmuutos.
 Heckin mukaan olisi houkuttelevaa ajatella, että nykyinen ilmaston lämpeneminen olisi ratkaistavissa jäljittelemällä satojen miljooien vuosien takaista tomusadetta.
 Sen kaltaista ajatusta on jo väläytettykin: asteroidin hilaamista painovoimaltaan vakaaseen pisteeseen Maan ja Auringon välille ja pölyn hiertämistä asteroidista varjostamaan eli viilentämään Maata.
 Geoinsinöörien ei kannata innostua moisesta liikaa, Heck varoittaa. Jos jotakin menee suunnitelmassa pieleen, maapallon tilanne voi muuttua entistäkin huonommaksi, hän sanoo.
 Schmitz on samaa mieltä: näköpiirissä ei toistaiseksi ole muuta keinoa taistella ilmastonmuutosta vastaan kuin hiilidioksipäästöjen vähentäminen. Viime kädessä se on ainoa tapa suojella myös sitä huimaa biodiversiteetin kasvua, joka tapahtui 466 miljoonaa vuotta sitten, hän sanoo.

Jättiläisasteroidi räjähti avaruuden kolarissa satoja miljoonia vuosia sitten, pitkä tomusade mullisti Maan luonnon


Summary: Helsingin Töölöön puoli vuosisataa sitten louhittu kivikirkko viettää syntymäpäiväänsä sunnuntaina 29. syyskuuta. Liittyykö sinulla muistoja poikkeukselliseen kirkkoon? Ota osaa keskusteluun.

1. Vain Suomenlinna ja Linnanmäki suositumpia
 Keskellä Helsingin Töölöä sijaitseva arkkitehtiveljesten  Timo  ja  Tuomo Suomalaisen  suunnittelema Temppeliaukion kirkko on Suomen suosituin arkkitehtuurinähtävyys ja kaiken kaikkiaan Suomen  kolmanneksi suosituin turistikohde  Suomenlinnan ja Linnanmäen jälkeen.
 Viime vuonna Temppeliaukion kirkossa vieraili yli 850 000 matkailijaa. Vilkkaimpina päivinä kallioon sisälle louhittua kirkkoa ihmettelee yli 10 000 kävijää.
 Vuoden 2017 alusta alkaen Temppeliaukion kirkko alkoi pyytää kolmen euron sisäänpääsymaksua turisteilta. Se ei kuitenkaan hillinnyt turistivirtaa, sillä kirkko teki jo samana vuonna  kävijäennätyksen .
 Viime kesästä lähtien kalliokirkossa on työskennellyt myös nimenomaan matkailijoiden kohtaamiseen keskittyvä  turistipappi.
 2. Vieraslistalla valtaapitäviä ja maailmantähtiä
 Temppeliaukion kirkon käytävää pitkin on kävellyt nimekäs joukko tunnettuja henkilöitä. Toukokuussa 1976 Temppeliaukion kirkossa vieraili Ison-Britannian kuningatar  Elisabet II . Helsingin sanomat kirjoitti tuolloin, että kuningatar tähyili niska kenossa milloin kuparilangalla koristettu kattoa, milloin kallioseinämiä.
 Vuonna 1982 Temppeliaukion kirkossa vieraili Yhdysvaltain presidentti  Jimmy Carter , joka kirjoitti nimensä suurella käsialallaan kirkon sakastissa säilytettävään erityiseen vieraskirjaan.
 Seuraavana vuonna Intian pääministeri  Indira Gandhi  vieraili kirkossa omasta toivomuksestaan.
 Myös pohjoismaiden kuninkaalliset ovat olleet tuttuja vieraita Töölössä.
 Kun etelä-afrikkalainen rauhannobelistiarkkipiispa  Desmond Tutu  saapui vierailulle Temppeliaukion kirkkoon 2011, halusi hän itse soittaa urkuja.
 Temppeliaukion kirkossa ovat konsertoineet myös monet nimekkäät maailmantähdet, kuorot ja orkesterit. Esimerkiksi espanjalaistenori  José Carreras  ja amerikkalaissopraano  Barbara Hendricks  ovat päässeet kokeilemaan kivikirkon poikkeuksellista akustiikkaa.
 3. Puheenjohtajan ääni ratkaisi rakennuspäätöksen
 Vielä joulukuussa 1967 Temppeliaukion kirkon rakentamispäätös oli vaakalaudalla.
 Kirkkovaltuuston pitkäksi venähtäneessä kokouksessa äänestettiin siitä, aletaanko kirkkoa rakentaa vai palautetaanko jo moneen kertaan muutetut suunnitelmat vielä kertaalleen kirkkohallintokunnalle tutkittavaksi.
 Äänet menivät äänestyksessä tasan 44–44, joten puheenjohtajan rakentamista puoltava ääni ratkaisi tiukan äänestyksen.
 Timo ja Tuomo Suomalaisen voittamasta arkkitehtikilpailusta (1961) kirkon valmistumiseen kesti lopulta aikaa kaikkiaan melkein yhdeksän vuotta. Kirkko vihittiin käyttöönsä mikkelinpäivänä 1969.
 Kun kevätaurinko paistaa matalalta, maalaa se Temppeliaukion kirkon alttarin jääkaudelta peräisin olevaan kallioon ainutlaatuisen taulun.  Töölön srk / Jussi Tiainen
 4. Kalliokirkko mammuttikirjasarjan ainoa suomalaisrakennus
 Lukuisien kotien kirjahyllyistä löytyy edelleen kahdeksanosainen  Maailman nähtävyydet  -kirjasarja.
 Alkujaan Italiassa vuonna 1978 nimellä  I Cento Monumenti  ilmestynyt kokoelma tarjoilee tuhansien sivujen verran maailman kulttuurihistoriaa Intian Taj Mahalista Pariisin ikoniseen Eiffel-torniin.
 Temppeliaukion kirkko on ainoa suomalaisrakennus, joka esitellään kirjasarjassa. Arkkitehdit Timo ja Tuomo Suomalainen pitivät kokoelmaan pääsyä suurena kunnianosoituksena.
 Temppeliaukion kirkkoa kuvaillaan kirjan sivuilla poikkeuksellisena rakennuksena, jossa järki ja rationaalisuus loivat ihanteellisen paikan niille mystisille ilmiöille, jotka pakenevat rationaalisia selityksiä.
 5. Auringonvalo maalaa ainutlaatuisen alttaritaulun
 Seurakunnasta kerrotaan, että joskus keväisin kun aurinko paistaa matalalta, kirkon kattoikkunoista siivilöityvä valo heijastaa kallioseinälle väliaikaisen taianomaisen hienon alttaritaulun.
 Tuo auringon luoma taideteos syntyy, kun teräsbetonia olevien kattopalkkien ja poikkikaaren varjot piirtävät alttarille taakse raamatullisen ristirivistön. Kuin itse Golgatan.
 Valon ja varjon efekti on erityisen voimakas aamupäivällä yleensä juuri kristinuskon tärkeimmän juhlan, pääsiäisen, aikaan.
 Silloin kuorolaiset ovat sanoneet kaivanneensa aurinkolaseja pystyäkseen näkemään nuotteja.
 6. Kirkonkellot kajahtavat hiljaa piilokaiuttimista
 Kirkon alkuperäisiin suunnitelmiin kuului korkea kellotorni, mutta se päätettiin jättää rakentamatta, kuten myös suurin osa Suomalaisten piirtämistä kirkon oheistiloista.
 Tästä syystä Temppeliaukion kirkonkellot on soitettu aina nauhalta. Kirkon kellojen melodiat on säveltänyt Töölössä asunut professori  Taneli Kuusisto .
 Kirkonkellot äänitettiin Kaartinsoittokunnan orkesterin putkikelloilla ja suntion tehtävänä on ollut soittaa kelloja nauhalta oikeaan aikaan.
 Nykyään Temppeliaukiolla soitetaan kelloa vain ennen sunnuntaimessua sekä pyydettäessä hautajaisten ja häiden yhteydessä.
 Kirkonkellojen nauhoitettu sointi ei juurikaan kuulu ulkokivimuuriin kiinnitetyistä kaiuttimista ympärillä asuville töölöläisille.
 Onko sinulla muistoja kohutusta ja kehutusta kivikirkosta? Ota osaa keskusteluun. Aiheesta voi keskustella tänään 24.9.2019 kello 21.00 saakka.
 Jutun lähteenä on käytetty Maila Mehtälän Temppeliaukio – kirkko Suursaaresta lähteen (2003, WSOY) -teosta sekä Temppeliaukion kirkon pitkäaikaisen työntekijän, johtavan kanttorin Leena Tiitun haastattelua.
 Töölön seurakunta juhlii 50 vuotta täyttävää kirkkoaan useissa kaikille avoimissa maksuttomissa tilaisuuksissa. Juhlamessu järjestetään sunnuntaina 29.9. ja se televisioidaan.
 Lue myös:
 Graffiti-iskuja ja piruntorjuntabunkkeriksi nimittelyä – Näin Temppeliaukion kirkosta tuli kiitelty viisikymppinen

Haltioitunut kuningatar Elisabet II ja auringon maalaama alttaritaulu – Näitä asioita et ehkä tiennyt 50-vuotiaasta Temppeliaukion kirkosta


Summary: Ex-johtaja sanoo ottaneensa rahat vilpittömässä mielessä hänen ja Nesteen välisten sopimusten mukaisesti.

Öljy-yhtiö Nesteen ex-johtajan omaisuutta on määrätty takavarikkoon yli 600 000 euron edestä, selviää Helsingin käräjäoikeuden papereista.
 Takavarikkoa vaati Neste, joka sanoo maksaneensa vahingossa virolaiselle ex-johtajalleen palkkaa liki kuusi vuotta sen jälkeen, kun tämän työsuhde päättyi.
 Ex-johtaja työskenteli Venäjällä Neste Pietarin johtajana ja johti sitä ennen Virossa Neste Eestiä kahdeksan vuoden ajan. Hänen työsuhteensa loppui vuonna 2012.
 Nesteellä on automaattinen palkanmaksujärjestelmä, joka Nesteen mukaan hoiti maksut ilman, että yhdenkään ihmisen tarvitsi hyväksyä tai suorittaa maksuja. Palkanmaksu juoksi Nesteen mukaan viime vuoden syyskuun loppuun saakka.
 Rahat siirrettiin virolaiselle tilille
 Yhtiö myös syytti takavarikkokäsittelyssä ex-johtajaansa siitä, että tämä oli siirtänyt hänelle maksetut perusteettomat palkkarahat suomalaiselta pankkitililtä virolaiselle tilille. Ex-johtaja ei myöskään ollut antanut yhtiön mukaan minkäänlaista viitettä siitä, että hänellä olisi aikomus palauttaa rahat Nesteelle.
 – Vastaaja oli vilpillisesti rikkonut lainsäädäntöä pitäessään hänelle perusteetta maksetut rahat, Nesteen takavarikkohakemuksessa sanotaan oikeuden päätöksen mukaan.
 Ex-johtajan mukaan palkka ei ollut perusteetonta
 Ex-johtaja vastusti takavarikkoa, koska hän katsoi, ettei Helsingin käräjäoikeudella ole toimivaltaa asiassa. Miehen kotipaikka on Virossa ja hän olisi halunnut, että asia ratkaistaan Virossa virolaisen lainsäädännön mukaisesti. Hänen mukaansa mahdollinen Nesteelle syntynyt reilun 600 000 euron velka olisi jo virolaisen lainsäädännön mukaan vanhentunut.
 Helsingin käräjäoikeus kuitenkin katsoi, että se voi antaa takavarikkojutussa ratkaisun, koska miehellä oli Suomessa ulosmittauskelpoista osakevarallisuutta liki 300 000 euron edestä. Lisäksi se katsoi, että Viron lainsäädännöstä saadun selvityksen perusteella mahdollinen velka ei olisi osaksikaan vanhentunut.
 Ex-johtaja ei kiellä, että olisi ottanut rahaa vastaan, mutta sanoo ottaneensa rahat vilpittömässä mielessä hänen ja Nesteen välisten sopimusten mukaisesti. Se, mihin sopimuksiin tämä perustuu jää julkisesta asiakirja-aineistosta epäselväksi.
 Työsuhteen loppumisen jälkeen mies on toiminut muun Viron valtion yritystukikeskus EAS:n hallituksessa. Mies kiistää, että olisi pyrkinyt hukkaamaan vilpillisesti rahavarat siirtämällä maksetut palkat Viroon.
 – Väite hukkaamisvaarasta oli keksitty ja harhaanjohtava. Jos vastaajalla olisi ollut halu varojen hukkaamiseen, olisi hän siirtänyt kaikki varansa pois Suomesta. Näin hän ei ollut tehnyt, oikeuden päätöksessä kerrotaan miehen kannasta.
 Asianosaiset eivät kommentoi
 STT ja Postimees-lehti pyysivät mieheltä haastattelua asiassa, mutta hän ei halunnut kommentoida asiaa, sillä oikeudenkäynti on keskeneräinen. Varsinainen kiista on vireillä virolaisessa tuomioistuimessa Harjun maakunnan tuomioistuimessa Tallinnassa, eikä oikeudenkäyntiaineisto ole vielä julkista.
 Nesteen suurin yksittäinen omistaja on Suomen valtio. Neste ei halunnut kommentoida keskeneräistä oikeusprosessia, johon liittyy yksityishenkilö. Neste ei ole myöskään tehnyt asiasta tutkintapyyntöä poliisille.

Neste sanoo maksaneensa liki kuusi vuotta palkkaa "haamujohtajalle" – Palkkaa maksettiin yli 600 000 euron edestä, vaikka työsuhde oli päättynyt


Summary: Keskusta putosi ensimmäistä kertaa Helsingin Sanomien kannatuskyselyssä alle 12 prosenttiin.

Perussuomalaiset jatkaa yhä suosituimpana puolueena, kertoo  Helsingin Sanomien  tuorein mielipidemittaus. Perussuomalaisten kannatus on nyt 19,8 prosenttia, mikä on 0,2 prosenttiyksikköä vähemmän kuin elokuussa. Muutos mahtuu virhemarginaaliin.
 Kokoomus ja SDP ovat tasoissa 17,3 prosentin kannatuksella. Vihreät nousi puolikkaan prosenttiyksikön ja on nyt 14,2 prosentin lukemissa.
 Sen sijaan keskusta putosi ensimmäistä kertaa Helsingin Sanomien kannatuskyselyssä alle 12 prosenttiin.
 Puheenjohtajan vaihtaminen elinkeinoministeri  Katri Kulmuniin  ei siis ainakaan vielä ole nostanut puolueen kannatusta. Keskustan kannatus oli nyt 11,9 prosenttia. Pudotus mahtuu virhemarginaaliin. Kulmuni valittiin puolueen johtoon 7. syyskuuta.
 Kyselyn toteutti Kantar TNS, ja siihen haastateltiin 26. elokuuta–22. syyskuuta yli 2 200 ihmistä. Virhemarginaali on suurimmilla puolueilla 2,1 prosenttiyksikköä suuntaansa.
 Lue lisää:
 Perussuomalaisten kannatus pomppasi yli 20 prosentin – keskusta vajosi alle 12 prosentin

HS-gallup: Perussuomalaiset suosituimpana, puheenjohtajan vaihtaminen ei auttanut keskustaa


Summary: Vain ikuinen kolmikymppinen tuntuu kelpaavan niin työnantajille kuin yhteiskunnalle ylipäätään, arvelee tietokirjailija Asta Leppä.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Ei ole pelkästään hoitojättien tai hoivayritysten vika, jos vanhuksia kohdellaan kaltoin. Niin kuitenkin nyt ajatellaan, ulkoistetaan paha oman itsen ulkopuolelle ja syytetään yksin instituutioita. Tosiasiassa syyt ovat paljon syvemmällä yhteiskunnassa.
 Vanhusten kaltoinkohtelu – litisevissä vaipoissa pito, kovakourainen käsittely ja lääkkeillä huumaaminen – on ikäsyrjinnän ääripää ja nuoruuden palvonnan lopputuote.
 Ikäsyrjinnästä  ei kuitenkaan pidetä mekkalaa. Kaikki muu syrjintä, rodullinen, seksuaalinen ja sukupuoleen liittyvä, tuomitaan ankarasti aivan kuten pitääkin, mutta vanhoja saa kutsua höppäniksi ja iäkkäitä työntekijöitä irtisanoa yt-neuvottelujen ensimmäisessä aallossa ilman sen kummempia seurauksia. Toki Suomen yhdenvertaisuuslaki kieltää syrjinnän, mutta aniharva nostaa asiasta äläkkää. Haavat nuollaan hiljaa häveten.
 Palkansaajien tutkimuslaitoksen tutkimusjohtaja  Reija   Lilja  on  kirjoittanut työmarkkinoiden rakenteellisesta ikäsyrjinnästä . Tilanteeseen ei ole tullut suurtakaan parannusta, päinvastoin, viime vuosina työnantajien vaatimukset tuntuvat kohonneen miltei mielipuolisiin mittoihin testauksineen, usean kuukauden koeaikoineen ja syväpsykologisine syynäyksineen.
 Yhä edelleen työttömän viisikymppisen  on vaikea saada työpaikkaa, eikä tätä Liljan mukaan selitä edes työnantajan eläkemaksut, jotka nousevat työntekijän ikääntyessä. Saksalaistutkimuksen mukaan työntekijä on tuottavimmillaan juuri viidenkympin korvilla, lisäksi huippupalkka laskee neljänkympin jälkeen.
 Tämä kaikki on kovin kummallista, kun samaan aikaan möykätään joka suunnalta siitä, miten eläkeikää pitää nostaa ja  työuria pidentää – julkisella sektorilla ikääntyviä toki yhä riittää , mutta sielläkin palveluja yksityistetään.
 Mitään vaikutusta ei ole ollut edes sillä, että Tasavallan presidentti on seitsenkymppinen tuore isukki.
 Ja ihan hyvin tuntuu tyyppi pärjäävän.
 Tähän   päälle vielä halveksuntaan huonosti verhottu pelko  ikääntymistä kohtaan, joka ilmenee muun muassa siinä, että mainoksissa ja elokuvissa esiintyy etupäässä vain nuorilta näyttäviä ihmisiä. Siksi jo kolmivitoset ostelevat hädissään antiage-voiteita ja peittelevät ilmeryppyjään yhä paksumpien pakkelikerrosten taakse. Taistelun ei pidä kuitenkaan paljastua missään vaiheessa, sillä jos keski-ikäinen käy vaikkapa kiristyttämässä naamansa työ- ja parisuhdemarkkinoilla pärjätäkseen, häntä pidetään yksinomaan säälittävänä ressukkana.
 Ikä ei näin ollen ole pelkkä numero, kuten coelhomainen sanonta kuuluu, vaan suure, joka leimaa ihmisen perinpohjaisesti.
 Ikääntynyt, joka yrittää olla nuorekas ja ilmaisee kiinnostusta uusiin juttuihin, saa osakseen usein ivaa ja hymähtelyä. Häntä seditellään ja täditellään, käsketään pitämään suu kiinni ja siirtymään suosiolla syrjään.
 Kokemuksellakaan ei ole juuri arvoa, sen ajatellaan olevan yhtä vanhentunutta kuin NMT-puhelin ja telefax, eikä hiljaista tietoa tai elämän juoksussa opittuja ihmissuhdetaitoja pysty listaamaan rekrytointilomakkeen cv:hen.
 Tärkeintä on osata puhua uusilla sanoilla ikivanhoista asioista ja käyttää joka vuosi uudelleen päivitettyä projektinhallintaohjelmaa.
 Teki siis mitä tahansa , ikääntyminen nähdään häviönä ja rappiona. Ikä ei näin ollen ole pelkkä numero, kuten coelhomainen sanonta kuuluu, vaan suure, joka leimaa ihmisen perinpohjaisesti. Vaikka tekisit mitä, muuttuisit ja muuntuisit, vastassa on yleistys.
 Kovin lyhyeksi jää ihmisen käyttöaika ylipäätään, kuten muuan tuttu loihe: ”Nuorena on epäuskottava heitukka ja nelivitosena jo raakki.” Ideaali-ihminen lienee kuningasideoita suoltava kolmekakkonen, joka on viisitoistavuotiaana perustanut start up -yrityksen ja suorittanut korkeakoulututkinnon kolmessa vuodessa Slushissa pörräten. Liki työnantaja kuin työnantaja metsästää nyt paikkaansa moista nuorta neroa aivan kuten kiinteistövälittäjät ylihinnoittelivat aikoinaan asuntonsa Nokia-miljonääreille ja kirppismyyjät kamansa ”keräilijöille”.
 Tällaisen ajatusmaailman horisontissa  häämöttää lopulta vanhusten hoivakoti, johon yleisessä keskustelussa kukaan ei halua enää ”joutua” – mieluummin vaikka “kuollaan ennen.” Tämä ei ole tietenkään totta, vaan kaikki haluavat elää pitkään – terveyssmoothieiden, personal trainer -palvelujen, erektiontehostajien ja ketodieettikirjojen kauppa käy kuin siimaa.
 Ajatus omasta ikääntymisestä on kuin kuolema, joka suljetaan mielestä niin kauan kuin se on mahdollista. Siksi loputon nuoruuspuhe, uutuuspuhe, muoti- ja trendipuhe, siksi posketon pöhinä ja pakotettu pirteys.
 Jokainen on kuitenkin eräänä päivänä kaltaiseni riippuvaposkinen viisikymppinen.
 Ja kuka haluaa silloin vapaaehtoisesti astua elämän marginaaliin?
 Asta Leppä
 Kirjoittaja on kahden lukiolaisen viisikymppinen yh-äiti ja tietokirjailija, jonka tuore kirja pureutuu vastakkainasettelujen aikaan.
 Aiheesta voi keskustella 24.09. klo 16.00 asti.
 Lue myös:
 Asta Lepän kolumni: Onko jo yleisesti hyväksyttyä teettää työtä ilman palkkaa?
 Sanna Ukkola: Eräänä yönä pappa tarttui lapioon, hakkasi eteiseen rautanauloja ja käänsi pöydän ylösalaisin
 Roope Lipastin kolumni: Myös meitä setämiehiä pitää ymmärtää

Asta Lepän kolumni: Ikääntymistä peitellään ja halveksitaan, vaikka jokainen on joskus vanha


Summary: Nykyisellään saamelainen menettää paikkakuntalaiselle taatut oikeudet kalastaa ja metsästää synnyinseudullaan muuttaessaan pois saamelaisalueelta.

Saamelaiskäräjävaalien ehdokkaiden näkemykset jakautuvat eniten, kun on kyse saamelaisalueelta poismuuttaneiden saamelaisten oikeuksista tai Saamelaiskäräjien tuen ja toiminnan suuntaamisesta kaupunkeihin.
 Ehdokkaiden näkemykset tulevat esiinYle Sápmin vaalikoneesta. Saamelaiskäräjävaalien 36 ehdokkaasta vaalikoneeseen on vastannut 34.
 Saamelaiskäräjät Saamelaisten parlamentti eli Saamelaiskäräjät on Suomen saamelaisten korkein poliittinen elin, joka edustaa saamelaisia kansallisissa ja kansainvälisissä yhteyksissä. Saamelaiskäräjien 21 jäsentä ja neljä varajäsentä valitaan joka neljäs vuosi toimeenpantavilla vaaleilla. Jokaisesta saamelaisten kotiseutualueen kunnasta (Enontekiö, Inari, Utsjoki ja Sodankylän kunnan pohjoisosa) valitaan vähintään kolme edustajaa. Vaaleissa äänioikeutettuja ovat saamelaiset, jotka on merkitty saamelaiskäräjien vaaliluetteloon. Äänioikeutetut saamelaiset ovat myös vaalikelpoisia ja voivat asettua vaaleissa ehdokkaaksi. Lähde: Saamelaiskäräjät
 Ehdokkaista 41 prosenttia on samaa ja 41 prosenttia eri mieltä vaalikoneen väittämästä, jonka mukaan saamelaisalueelta poismuuttaneilla saamelaisilla tulee olla saamelaisalueella samat oikeuden maahan ja vesistöön kuin paikallisilla. Maa- ja vesioikeuksilla tarkoitetaan esimerkiksi kalastus- ja metsästysoikeuksia.
 Ehdokkaiden näkemykset jakautuvat melko tasaisesti myös kysyttäessä, tuleeko Saamelaiskäräjien suunnata toimintaansa ja tukeaan saamelaisalueelta enemmän kaupunkeihin. Ehdokkaista 39 prosenttia näkee, että pitää. 42 prosenttia on eri mieltä.
 Suomen saamelaiskäräjävaalit käydään 2.–30.9.2019.
 Lue myös:   Suomen saamelaispolitiikan kärkipaikoista kisaavat muiden muassa Norjan saamelaiskäräjien jäsen, saamelaispolitiikan veteraani sekä Tenon kalastusaktivisti
 "Saamelaisalueelta poismuuttaneiden saamelaisten yhteys kulttuuriin tulee turvata"
 Yle Sápmin vaalikoneen kysymykseen saamelaisalueelta poismuuttaneiden saamelaisten oikeuksista on vastannut 32 ehdokasta. Enemmistö on vastannut melko varovaisesti ja jopa seitsemän ehdokasta ei ole merkittävästi samaa tai eri mieltä asiasta.
 13 ehdokkaan mielestä saamelaisalueelta poismuuttaneilla saamelaisilla tulee olla saamelaisalueella samat oikeudet maahan ja vesistöihin kuin paikallisilla. 13 ehdokasta puolestaan on eri mieltä.
 Kaksi ehdokasta,  Janne Hirvasvuopio  Espoosta ja  Tauno Ljetoff  Inarista, ovat selvästi ulkosaamelaisten oikeuksien kannalla. Molemmat painottavat, että myös ulkosaamelaisille on tärkeää säilyttää yhteys perinteisiin saamelaisiin elinkeinoihin ja kulttuuriin.
 – Onkin pohdittava, miten kulttuurin ylläpito mahdollistuu niille, jotka ovat joutuneet muuttamaan – väliaikaisesti tai pysyvästi – saamelaisalueen ulkopuolelle. Toisaalta alueen houkuttelevuutta pitää pyrkiä lisäämään, jotta yhä useampi saamelainen voisi palata Saamenmaalle, pohtii Hirvasvuopio.
 Varovaisesti sitä mieltä, että saamelaisalueelta poismuuttaneilla saamelaisilla tulee olla yhtäläiset maa- ja vesioikeudet paikkakuntalaisten kanssa, ovat ehdokkaat  Ida-Maria Helander  Oulusta,  Anni Koivisto  Utsjoelta,  Kirsti Kustula  Inarista,  Asko Länsman  Utsjoelta,  Anne Nuorgam  Utsjoelta,  Pirita Näkkäläjärvi  Inarista,  Aslak Pekkala  Inarista,  Veikko Porsanger  Utsjoelta,  Niina Siltala  Inarista,  Marko Tervaniemi  Inarista ja  Niko Valkeapää  Enontekiöltä.
 – Jossain määrin samaa mieltä, onhan kyse heidän yhteydestään kotiseutuun, toteaa Valkeapää.
 – Ei täysin, mutta esimerkiksi kalastuksen ja metsästyksen suhteen kyllä, linjaa Porsanger.
 – Tiettyyn pisteeseen kyllä, jotta saamelaisten olisi mahdollista siirtää esimerkiksi perinteisiä lohestustaitoja seuraaville sukupolville, perustelee Näkkäläjärvi.
 Myös Asko Länsmanin mielestä oikeus Tenon pyyntiin tulisi turvata.
 – Poismuuttaneille saamelaisille kuuluvat samat oikeudet kuin paikkakuntalaisille, koska he ovat samanlaisia kalastusoikeuden omistajia, perustelee Länsman.
 Anni Koiviston mielestä on tärkeää huolehtia, että jokaisella on mahdollisuus oman kulttuurinsa harjoittamiseen, ja että myös saamelaisalueen ulkopuolella asuvat saamelaiset voivat säilyttää yhteyden maahan.
 – Oikeuksien täytyisi kuitenkin perustua sukujen perinteisiin, toteaa Koivisto.
 Anne Nuorgamin mukaan saamelaisilla ja heidän jälkeläisillään tulee olla oikeus käyttää omia sukualueitaan, perinteisiä nautinta-alueitaan, huolimatta siitä, missä he asuvat. Hän kuitenkin painottaa, ettei oikeus tule olla kaikilla saamelaisilla kaikkialla saamelaisalueella, vaan ainoastaan jokaisella oman sukunsa alueilla.
 Kirsti Kustulan ja Aslak Pekkalan mukaan kulttuurin säilymistä helpottaisi, jos saamelaisalueen ulkopuolella asuvilla saamelaisilla olisi jossain määrin samat oikeudet kuin paikallisilla.
 – Nykyinen lainsäädäntö hankaloittaa muun muassa kulkemista ja liikkumista omilla synnyinmailla, ja sitä kautta ei voi harjoittaa kulttuuriaan, perustelee Pekkala.
 "Saamelaisalueella asuvien elinmahdollisuudet tulee turvata"
 Ehdokkaat  Tuomas Aslak Juuso  Enontekiöltä ja  Teija Linnanmäki  Inarista ovat selkeästi eri mieltä väitteestä, jonka mukaan saamelaisalueelta poismuuttaneilla saamelaisilla tulisi olla saamelaisalueella samat oikeudet maahan ja vesistöihin kuin paikallisilla.
 – Ei samoille oikeuksille, mutta heitä voisi tukea niin, että he pystyisivät järkevällä tavalla osallistumaan kulttuurin harjoittamiseen saamelaisten kotiseutualueella, perustelee Juuso.
 – Kun saamelainen muuttaa takaisin saamelaisalueelle, hän saa paikallisen oikeudet, toteaa Linnanmäki.
 Varovaisesti eri mieltä vaalikoneväittämän kanssa ovat ehdokkaat  Leo Aikio  Inarista,  Anu Avaskari  Inarista,  Veikko Feodoroff  Inarista,  Hanna Guttorm  Helsingistä,  Karen-Anni Hetta  Sodankylästä,  Sammol Lukkari  Utsjoelta,  Ulla-Maarit Magga  Enontekiöltä,  Tanja Sanila  Inarista,  Magreta Sara  Inarista ja  Irja Seurujärvi-Kari  Helsingistä.
 – Perityt oikeudet tulee säilyttää, mutta muuten on oikeudenmukaista, että saamelaisalueella asuva on vahvemmassa asemassa maankäytön suhteen, toteaa Lukkari.
 – Poismuuttaneet ovat tehneet valinnan muuttaessaan, ja oikeudet perustuvat ja ovat sidotut kuntalaisten oikeuksiin, sanoo Avaskari.
 – Erilaiset edut ja tuet alueemme asukkaille on tarkoitettu siihen, että myös täällä pohjoisessa voisi tulla kohtalaisesti toimeen ja elättää perheensä, vaikka alueelta puuttuvat työpaikat ja välimatkat ovat valtavan pitkiä, perustelee Sanila.
 Hanna Guttorm ja Irja Seurujärvi-Kari näkevät, että saamelaisalueella asuvien oikeudet ja elinmahdollisuudet tulee ennen kaikkea turvata. He painottavat myös, että saamelaisalueen ulkopuolella asuvien saamelaisten kulttuuriyhteys täytyy pyrkiä säilyttämään.
 Karen-Anni Hetan mielestä on ensisijaisesti turvattava samat oikeudet maahan ja veteen saamelaisten kotiseutualueella asuville saamelaisille.
 – Lapin paliskunnan alueella asuvat saamelaiset ovat eriarvoisessa asemassa verrattuna muuhun saamelaisalueeseen esimerkiksi kalastuslain kymmenennessä pykälässä.
 Hetta viittaa  kalastuslain muutokseen , jolla taattiin Enontekiön, Utsjoen ja Inarin kunnan asukkaille omakustannehintainen paikkakuntalaisen kalastuslupa jokialueille. Sodankylän kunta ja näin myös kunnan pohjoisosassa sijaitseva saamelaisalue jäi muutoksen ulkopuolelle.
 "Saamelaiskäräjien tulisi edistää enemmän saamelaisalueen ulkopuolista toimintaa"
 Kysymykseen Saamelaiskäräjien toiminnan ja tuen suuntaamisesta kaupunkeihin on vastannut 31 ehdokasta. Heistä 12 näkee, että Saamelaiskäräjien on suunnattava toimintaansa ja tukeansa saamelaisalueelta enemmän sen ulkopuolelle, jossa asuu  arvioiden mukaan  yli 60 prosenttia Suomen saamelaisista.
 Selkeästi sitä mieltä ovat ehdokkaat Janne Hirvasvuopio, Teija Linnanmäki ja Veikko Porsanger.
 – On fakta, että saamelaisalueelta pitää muuttaa pois opintojen ja työn perässä, koska meillä ei ole sellaisia opiskelumahdollisuuksia kuin eteläisemmässä Suomessa. Siihen elämänvaiheeseen tarvitsisi yhteyden muihin saamelaisiin, jotka asuvat myös saamelaisalueen ulkopuolella. Muuten lapsemme ja nuoremme erkaantuvat kulttuuristamme ja kielestä, perustelee Linnanmäki.
 – Suurin osa saamelaisista asuu jo saamelaisalueen ulkopuolella. Myös heidät olisi syytä pitää joukossa, näkee Porsanger.
 Janne Hirvasvuopio nostaa esille, että saamelaisalueen ulkopuolinen toiminta on edelleen hyvin pitkälti järjestöjen ja yksilöiden toimeliaisuuden varassa.
 – Saamelaiskäräjien pitäisi pyrkiä edistämään vahvemmin myös saamelaisalueen ulkopuolista toimintaa, ja pyrkiä saamaan pysyvä rahoitus kielenelvytystoimintaan suurimpiin kaupunkeihin, avaa Hirvasvuopio.
 Saamelaiskäräjävaaliehdokkaiden pieni enemmistö näkee, että Saamelaiskäräjien toiminnan ja tuen tulee suuntautua saamelaisalueelle.
 Varovaisesti samaa mieltä ovat Hanna Guttorm,  Kaisa-Mari Jama  (Helsinki),  Neeta Jääskö  (Inari), Anni Koivisto,  Pentti Morottaja  (Utsjoki), Anne Nuorgam, Aslak Pekkala, Tanja Sanila ja Niina Siltala.
 "Saamelaiskäräjien painopiste tulee olla saamelaisten kotiseutualueella"
 13 ehdokasta haluaa säilyttää Saamelaiskäräjien toiminnan ja tuen saamelaisalueella. Ehdokkaat  Matti Aikio  (Sodankylä),  Per-Oula Juuso  (Enontekiö), Tauno Ljetoff, Asko Länsman, Ulla-Maarit Magga ja Marko Tervaniemi ovat selkeästi eri mieltä väittämästä, jonka mukaan Saamelaiskäräjien olisi suunnattava toimintaansa ja tukeansa saamelaisalueelta enemmän kaupunkeihin. He painottavat, etteivät suuntaisi tukea pois saamelaisalueelta.
 – Saamelaiskäräjien toiminnan painopiste tulee edelleen olla saamelaisten kotiseutualueella, vaikka kaupungeissa asuukin paljon saamelaisia, näkee Ljetoff.
 Matti Aikio ja Asko Länsman perustelevat näkemystään vähäisillä resursseilla.
 – On tärkeää, että saamelaiskulttuurin turvaamiseksi kohdistetut vähäiset resurssit keskitetään saamelaisten ydinalueelle, toteaa Aikio.
 – Nykyisetkään Saamelaiskäräjien resurssit eivät riitä turvaamaan saamen kielten ja kulttuurin tulevaisuutta saamelaisten kotiseudulla asuville saamelaisille, näkee Länsman.
 Heidän kanssaan varovaisesti samaa mieltä ovat  Juha Petteri Alakorva  (Sodankylä), Veikko Feodoroff, Ida-Maria Helander, Tuomas Aslak Juuso, Kirsti Kustula,  Kari Kyrö  (Inari) ja Irja Seurujärvi-Kari.
 Ehdokkaat Leo Aikio, Anu Avaskari,  Inka Kangasniemi  (Inari),  Pigga Keskitalo  (Enontekiö), Pirita Näkkäläjärvi ja Niko Valkeapää eivät ole väitteen kanssa merkittävästi samaa tai eri mieltä.
 "Saamelaiskäräjien pitää työskennellä kaikkien saamelaisten hyväksi"
 Huomionarvoista on, että sekä ne ehdokkaat, jotka ovat vastanneet varovasti väittämään Saamelaiskäräjien toiminnan suuntaamisesta enemmän kaupunkeihin, että ne, jotka eivät ole väittämän kanssa merkittävästi samaa tai eri mieltä, ovat perustelleet näkemyksiään hyvinkin samansuuntaisesti.
 Monet ehdokkaat painottavat, että saamelaisilla tulee olla oikeus Saamelaiskäräjien palveluille huolimatta siitä, missä he asuvat.
 – On hyödytöntä asettaa saamelaisalueella ja sen ulkopuolella asuvat saamelaiset vastakkain. Suomen saamelaiskäräjien pitää työskennellä kaikkien saamelaisten hyväksi sitä mukaa, kun se saa lisää resursseja, perustelee Pirita Näkkäläjärvi.
 – Saamelaisalue on kielen ja kulttuurin peruskivi, mutta on tärkeää tukea myös muualla asuvia saamelaisia, toteaa Kirsti Kustula.
 Anni Koiviston ja Niina Siltalan mielestä työ kaupunkialueilla ei voi olla pois siitä työstä, jota tehdään saamelaisalueella muun muassa koulutuksen, palvelujen ja elinkeinojen eteen. He toivoisivat Saamelaiskäräjille lisää resursseja.
 – Valtion pitäisi myöntää enemmän rahaa, jotta saamelaiskulttuurin tukeminen kaupungeissa saataisiin hyvälle tasolle. Myös kaupunkien täytyy sitoutua työhön. Kaupungeissa asuvien saamelaisten tarpeet pitäisi selvittää tarkemmin, jotta toimet voidaan sovittaa tarpeiden mukaisiksi, pohtii Koivisto.
 Ehdokkaiden vastaukset mahdollisine perusteluineen löytyvät  Yle Saamen vaalikoneesta .
 Voit keskustella aiheesta klo 17:ään saakka.
 Lue myös:
 Vain yksi saamelaiskäräjävaalien ehdokas toivottaisi sekä rautatien, tuulipuistot että uudet kaivokset tervetulleeksi pohjoiseen
 Saamelaiskäräjävaalien ehdokkaiden mielestä valtio ei huomioi saamelaisten oikeuksia riittävästi – eivät silti perustaisi saamelaisvaltiota
 Valtaosa saamelaiskäräjävaalien ehdokkaista luopuisi saamelaismääritelmän polveutumiseen perustuvasta lappalaispykälästä

Osa saamelaiskäräjäehdokkaista haluaisi poismuuttaneille saamelaisille yhtäläiset maa- ja vesioikeudet saamelaisalueella


Summary: YK:n pääsihteeri kiitteli osallistujia kunnianhimosta, mutta riittääkö YK:n ilmastokokouksen potku, nähdään Glasgow’ssa ensi vuonna, kirjoittaa kokousta seurannut Ylen kirjeenvaihtaja Paula Vilén.

YK:n pääsihteeri  Antonio Guterresin  isännöimä ilmastokokous YK:ssa venyi suunniteltua pidemmäksi, yhdeksäntuntiseksi.
 Kuinka hyvin eilinen kokous lopulta onnistui, nähdään Glasgow’n ilmastokokouksessa, kun maiden pitäisi löytää sopu Pariisin ilmastosopimusta tiukemmista päästöleikkaustoimista. Aikaa siihen on puolisentoista vuotta.
 New Yorkin kokouksen jälkeen toiveita herättäviä asioita on onneksi enemmän kuin lannistavia.
 Toivon herättäjät:
 1. YK:n pääsihteeri Antonio Guterres
 YK:ta johtava Antonio Guterres on runtannut rivakasti ilmastonmuutoksen maailmanjärjestön turpean asialistan kärkeen. Hän halusi YK:n yleiskokousviikon alkuun koolle ilmastokokouksen, eikä mitään kaunopuheista keskustelukerhoa, vaan konkreettisia ilmoituksia ilmastotoimista.
 Pääsihteerin toiminta ansaitsee kiitosta, sillä YK:ta ei varsinaisesti tunneta nopeudesta.
 Guterresin työtä ei myöskään ole helpottanut maailmanpoliittinen tilanne, jossa kansallisvaltioiden unilateralistinen, oma etu edellä -toimiminen on ollut viemässä elinvoimaa ja toimintaedellytyksiä monenkeskisyyteen perustuvalta maailmanjärjestöltä.
 Pariisin ilmastosopimuksen laatimiseen osallistunut, nykyään European Climate Foundation -järjestöä johtava  Laurence Tubiana  kiitteleekin Ylen haastattelussa Guterresia riman asettamisesta korkealle ja juuri oikealle tasolle.
 Laurence Tubiana johtaa European Climate Foundation -järjestöä ja antaa kiitosta YK:n pääsihteerille rohkeudesta ja ilmastotoimien vaatimustason riman nostamisesta YK:n ilmastokokouksessa. Nina Svahn / Yle
 Loppupuheenvuorossaan YK:n pääsihteeri tähdensi, että lisää ilmastotoimia vaaditaan ja että hän ei hellitä.
 Ilmastonmuutoksen vastaiselle taistolle hyvä uutinen on, että maailmanjärjestön johtaja on ottanut aiheen sydämenasiakseen eikä kaihda YK-diplomatialle totuttua vaativampaa, takapuolelle potkivaa tyyliä.
 2. Nuoret
 Ruotsalaisen  Greta Thunbergin  johdolla nuoret ovat marssittaneet ilmastonmuutoshuolen ja toimimisen kiireellisyyden vaatimuksen maailmanjohtajien päättäviin pöytiin.
 Tasavallan presidentti Sauli Niinistökin kiitteli nuorten esiinmarssia ja sanoi sen herättäneen varmasti viimeisetkin nukkujat. Thunbergin tunteikas puheenvuoro jää YK-historiaan.
 European Climate Foundation -järjestön Laurence Tubiana kiittelee Thunbergin puhetta vahvuudesta. Ilmastovaikuttaja kuitenkin pahoittelee, että maailman poliittiset johtajat toiminnallaan – tai toimimattomuudellaan – ovat asettaneet nuoret tähän huolen ja ahdistuneisuuden tilaan.
 Pariisin ilmastosopimuksen sitoumusten toteuttaminen on edennyt laiskasti, mutta Thunbergin ja miljoonien muiden nuorten ilmastolakkomarssit kokouksen alla tekivät näkyväksi kansalaisyhteiskunnasta nousevan paineen toimia myös poliittisella tasolla.
 3. Hiilineutraalius- ja sijoituslupaukset, puiden istuttaminen ja progressiiviset maat
 Maanantain ilmastokokouksessa pääsihteeri Guterresin peräämiä konkreettisia lupauksia saatiin. Nyt yhteensä 77 valtiota on ilmoittanut hiilineutraalisuussitoumuksensa vuoteen 2050 mennessä.
 Useampi maa ilmoitti antavansa lisää rahaa kehitysmaiden vähähiilisen ja ilmastokestävän kehityksen tukemiseen. Esimerkiksi Ruotsin pääministeri  Stefan Löfven  ilmoitti maan tuplaavan ilmastorahastoon antamansa summan.
 Lisäksi useat maat eri puolilta ilmoittivat yli 11 miljardin puun istuttamisesta. Myös yli 500 miljoonaa dollaria sovittiin annettavaksi trooppisten sademetsien suojeluun.
 Ilmastokokouksessa näkyväksi tuli myös ilmastotoimitavoitteiltaan kunnianhimoisempaan etenemisen tahtiin valmiiden maiden joukko.
 Ilahduttavasti ryhmään kuuluu sekä kehittyneitä että kehittyviä maita. Tähän joukkoon kuuluu muun muassa Suomi, Chile, Saksa, Ranska, Costa Rica ja Etiopia. Laurence Tubiana kutsuu ryhmää Ylen haastattelussa progressiivisiksi maiksi.
 Näistä Suomi ja Chile käynnistivät tämän vuoden helmikuussa aloitteen valtiovarainministeriöiden mukaan ottamisesta ilmastotalkoisiin. Niin sanottujen Helsingin periaatteiden mukaan ilmastonmuutosta vastaan toimiminen tulisi ottaa valtioiden budjetoinnin perusperiaatteiksi.
 Presidentti  Sauli Niinistö  esitteli periaatteita Suomen puheenvuorossa. Ne saivat kiitosta myös Laurence Tubianalta.
 4. Yritysmaailma ilmastotalkoissa
 Toiveita herättävää New Yorkin kokouksessa oli myös yritysmaailman näyttävä läsnäolo.
 Kokouksessa intialaisyhtiö Dalmia esitteli suunnitelmansa ”vihreästä sementistä”, joka ei saastuttaisi nykyiseen tapaan. Ruotsalainen SSAB puolestaan ilmoitti jätti-investoinneista, jotta voisi valmistaa tulevaisuudessa terästä ilman fossiilisia polttoaineita.
 Yritysmaailman alttius osallistua ilmastotalkoisiin on kiistatta hyvä uutinen. Maailman ilmatieteen järjestön pääsihteeri  Petteri Taalas   sanoi Ylen haastattelussa , että ilmastonmuutoksen vastaisessa työssä on paljon taloudellisen hyödyn mahdollisuuksia.
 Pettymyksiä ja kysymysmerkkejä
 1. Mitä tekee Kiina?
 Ilmastokokouksen kenties lannistavin osa tuli Kiinasta. Maailman suurimpiin saastuttajiin kuuluva Aasian talousmahti ei ilmoittanut tiukemmista ilmastotoimista. Sanoi vain olevansa sitoutunut Pariisin ilmastosopimukseen, vaikka ”tietyt maat” eivät ole.
 Kiina ei myöskään maininnut aikatauluja fossiilisista polttoaineista luopumiseksi. YK:n pääsihteeri on patistanut maita luopumaan uusien hiilivoimaloiden rakentamisesta vuoteen 2020 mennessä.
 Kiinalta on odotettu selkeitä ilmoituksia hiilivoiman luopumisesta. Sillä maa rakentaa niitä yhä siitä huolimatta, että on maailman johtava aurinkoenergiateknologian alalla.
 Laurence Tubianan mukaan EU on nyt avainasemassa Kiinan saamiseksi tiukemmin mukaan ilmastotalkoisiin. Etenkin kun Yhdysvallat on Trumpin hallinnon aikana vetäytynyt ilmastoponnisteluista, EU:n pitäisi täyttää aukko ja saada Kiina mukaan.
 Tubianan mukaan EU:n pitäisi saada Kiina vakuuttumaan siitä, että sen taloudelle, kauppasuhteille ja vakaudelle olisi hyödyksi lähteä kunnianhimoisesti mukaan ilmastotalkoisiin.
 2. Mitä tekee EU?
 Tosin Euroopan unioni ei ole vielä saanut omiakaan riviään suoriksi sitovien hiilineutraalisuustavoitteiden taakse.
 Vaikeuksia on ollut etenkin itäisten jäsenmaiden, kuten Puolan ja Unkarin mukaansaamiseksi. He estivät kesällä veto-oikeudellaan hiilineutraalisuus vuoteen 2050 –päätöksenteon.
 Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tusk  kuitenkin vakuutti ilmastokokouksessa, että olisi ihan ”lyhyen ajan kysymys”, että EU:ssa kaikki ovat ilmastotoimien takana.
 3. Mitä tekee Yhdysvallat?
 Presidentti  Donald Trump  veti Yhdysvallat pois Pariisin ilmastosopimuksesta eikä ilmastonmuutoksen vastainen toiminta ole Trumpin hallinnon asialistalla.
 Päinvastoin Trump on toistuvasti ilmaissut tukevansa hiiliteollisuutta ja luvannut palauttaa alalle työpaikkoja. Trumpin hallinto on myös purkanut ympäristölainsäädäntöä teollisuudenalan auttamiseksi.
 Trumpin ei etukäteen odotettu osallistuvan ilmastokokoukseen lainkaan. Hän kuitenkin piipahti siellä kymmenen minuuttia. Siitä tosin tuskin kannattaa lähteä lukemaan suuria mielenmuutoksen merkkejä.
 Yhdysvaltain ensi vuoden presidentinvaalitulos ratkaisee paljon, onko Yhdysvallat mukana Pariisin ilmastosopimuksen seuraajan muotoilemisessa.
 Demokraattien presidenttiehdokkaaksi pyrkivistä useat ovat jo ilmoittaneet, että voittaessaan he palauttaisivat Yhdysvallat Pariisin ilmastosopimukseen.
 Laurence Tubiana European Climate Foundation -järjestöstä arvioikin suoraan, että kävipä vaaleissa miten hyvänsä ainakaan ennen vuotta 2021 Yhdysvalloista ei ole ilmastotalkoisiin apua – ainakaan valtiojohtotasolla.
 Liittovaltiotasoisten ilmastotoimien sakatessa Yhdysvalloissa monet osavaltiot ja yksittäiset kaupungit, kuten vaikkapa New York, ovat kuitenkin pitäneet kiinni ilmastosopimuksesta. Lisäksi yksityissektorilla on tehty investointeja muun muassa uusiutuvaan energiaan.

YK:n ilmastokokouksen tilinpäätös: Yli 11 miljardia puuta, ympäristöystävällistä sementtiä sekä hiilineutraalisuuslupaukset 77 maalta


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Pitkittynyt suru aletaan virallisesti hyväksyä sairaudeksi, johon voi myös saada hoitoa
 Suomi ottaa tulevina vuosina käyttöön  uuden tautiluokituksen , jonka myötä pitkittyneeseen suruun voi saada esimerkiksi sairauslomaa. Akuutin surun osalta parannuksia ei ole luvassa. Epäselvät sairauslomakäytännöt ovat hankalia niin työntekijälle, työnantajalle kuin lääkäreillekin.
 Taipalsaari koki maaseudun autioitumisen seuraukset – lopettaa nyt kunnan ainoa bensa-aseman
 Taipalsaaren kunnan ainoa tankkauspaikka on auki enää viikon. Mikko Savolainen / Yle
 Lappeenrannan naapurikunnassa  Taipalsaarella ollaan ihmeissään . Vuosikymmenien ajan polttoainetta on saanut käydä ostamassa kirkonkylän kupeessa olevalta bensiiniasemalta. Muutama päivä sitten aseman kylkeen ilmaantui lappu, joka kertoi aseman sulkeutuvan syyskuun loppuun mennessä. Suomen bensiinikauppiaiden liitto ei ole laskenut kuinka monta bensiiniasematonta kuntaa Suomessa on, mutta liiton mukaan niitä ei joka tapauksessa kovin monta vielä ole.
 Mitä jäi käteen YK:n ilmastohuippukokouksesta?
 YK:n pääsihteeri Antonio Guterres halusi ilmastokokouksesta konkreettisia päätöksiä ja ehdotuksia ilmastonmuutoksen vastaisten toimien tehostamiseksi, ei tyhjää sanahelinää. Justin Lane / EPA
 YK:n pääsihteeri  Antonio Guterresin  isännöimässä ilmastokokouksessa YK:ssa useat maat ovat antaneet lupauksia hiilineutraaliuden saavuttamisesta ja lisärahoituksesta kehitysmaille ilmastokestävän kehityksen tukemiseksi. Nyt yhteensä 77 valtiota on ilmoittanut hiilineutraalisuussitoumuksensa vuoteen 2050 mennessä. Eilinen kokouksen onnistuminen mitataan Glasgow’n ilmastokokouksessa, kun maiden pitäisi löytää sopu Pariisin ilmastosopimusta tiukemmista päästöleikkaustoimista,  kirjoittaa Ylen kirjeenvaihtaja   Paula Vilén .
 "On parasta ryhtyä vastahyökkäykseen" – Jessikka Aron kirja kertoo, mitä Venäjän kritisoinnista seuraa ja miten trollit voi voittaa
 Jessikka Aro  Laura Pohjavirta / Yle
 Putinin trollit -kirja kertoo  Jessikka Aron  ja kymmenen muun lokakampanjoiden kohteeksi joutuneen tarinat.  Kirja kertoo , kuinka toimittajia, tutkijoita ja aktivisteja on yritetty vaientaa. Keinoina on käytetty muun muassa valeprofiileja, väitteitä yksityiselämästä ja uhkailua.
 Tiistaina poutaa ja sadekuuroja
 Sääennuste tiistaille 24. syyskuuta.  Yle
 Tiistain sää on suurelta osin poutainen. Aurinkokin näyttäytyy Kaakkois-Suomesta Keski-Suomen kautta Länsi-Lappiin yltävällä alueella. Päivällä lounaaseen leviää sadekuuroja, ja illalla vettä tulee myös etelässä. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Pitkittyneestä surusta virallisesti sairaus, Taipalsaari kokee kovia, mitä jäi käteen YK:n ilmastohuippukokouksesta ja kertomus siitä, miten trollit voi voittaa