Summary: Peurasaaren ainutlaatuiset haudat kertovat bioarkeologeille tarinaa kulttuuripiiristä, johon kuuluivat myös Suomen tuolloiset asukkaat.

Menneiden aikojen ihmisten elintapojen ja ajatusmaailman tutkiminen osoittaa aina vain enemmän, miten outoja me nykyajan ihmiset olemme ja miten vinoutunut meidän luonto- ja eläinsuhteemme on, sanoo arkeologi  Kristiina Mannermaa .
 – Meillä on kauhean selvät rajat. Olemme sitoutuneet ajattelemaan tietyllä tavalla eläimistä ja ei-ihmisistä ylipäätään, hän sanoo.
 Mannermaa on Helsingin yliopiston tutkija. Hän johtaa projektia, jossa selvitetään bioarkeologian keinoin, millainen täällä meidän nurkillamme – Äänisen saarella – mesoliittisella kivikaudella eläneiden ihmisten maailmankuva oli ja miten he suhtautuivat eläimiin.
 Mannermaa on työssään erikoistunut osteologiaan eli luiden tutkimukseen, ja häntä kiinnostavat ennen muuta nuo ihmisten ja eläinten suhteet erityisesti kivikaudella.
 Kalkkikiviympäristö suojeli luita
 Suomessa tai Venäjän Karjalassa ei juuri ole säästynyt kivikauden eloperäistä ainesta. Siihen maaperämme on liian hapan.
 Olenij Ostrov eli Peurasaari on poikkeus. Sen kalmisto antaa ainutlaatuisen tilaisuuden katsoa yli kahdeksan vuosituhannen taakse, sillä osa saaresta on kalkkikiveä. Otollinen mikroympäristö on suojellut ihmisten ja eläinten luita ja luisia hautaesineitä.
 Saari on koko nimeltään Eteläinen Peurasaari, ja siitä on saanut nimensä myös suunnitteilla oleva kirja,  Eteläisen Peurasaaren tarinoita . Siinä on määrä kertoa valikoidusti Peurasaareen haudattujen ihmisten elämästä ja kuolemasta.
 Mannermaa toivoo, että yleistajuinen kirja pystytään jättämään kustantajalle lähivuosina, mutta jo nyt tutkijalla on paljon kerrottavaa Koneen säätiön rahoittamasta projektista, joka alkoi runsaat kaksi vuotta sitten.
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Peurasaari on ikkuna myös Suomeen
 Äänisen pienessä saaressa sijaitsee Euroopan suurin mesoliittinen kalmisto. 80 vuotta sitten tehdyissä arkeologisissa kaivauksissa pystyttiin tutkimaan 177 hautaa. Alkuperäisestä määrästä ei ole tietoa, sillä paikka oli jo osittain tuhoutunut kalkkikivikaivoksen ja sitä edeltäneen hiekannoston vuoksi.
 Poikkeuksellista kalmistossa on myös se, miten tavattoman hyvin orgaaninen aines on säilynyt. Syy on sama, jonka tavoittelun ansiosta kalmisto löytyi ja jonka takia osa haudoista ehdittiin myllertää ennen tutkimuksia: kalkkikivi.
 Suomestakin tunnetaan kivikautisia kalmistoja, mutta hapan maaperä on hävittänyt niistä kaiken eloperäisen. Peurasaari on kurkistusikkuna myös Suomen kivikauteen.
 – Suomi ja koko Karjala kuuluvat samaan kivikautiseen kulttuuripiiriin. Peurasaari on ainutlaatuinen tilaisuus suomalaiselle tutkijalle päästä käsiksi näin hienoon materiaaliin, sanoo arkeologi Kristiina Mannermaa.
 Kivikaudella ei ollut valtioiden rajoja säätelemässä sitä, missä ihmiset elivät ja liikkuivat.
 – Meillä on todennäköisesti ollut ihan samantyyppistä aineistoa täällä. Se ei vain ole säilynyt.
 Eläinten hampaat päätyivät koruiksi
 Keitä Peurasaaren vainajat olivat? Mistä he tulivat? Miksi heidät on haudattu Peurasaareen, vaikka siellä ei asuttu? Minkälaista väestöä he yhteisössään edustivat? Ketkä heistä olivat sukua keskenään – vai oliko kukaan?
 Jotta näihin kysymyksiin saadaan vastauksia, kalmistoa on tutkittava kokonaisuutena eli myös eläinten ja niiden luusta tehtyjen esineiden historiaa, sanoo Kristiina Mannermaa.
 Peurasaaren haudoista löytyneistä esineistä suurin osa on hammaskoruja, riipuksia.
 – Hirvenhammaskoruja, karhunhammaskoruja, majavanhammaskoruja, Mannermaa luettelee.
 Hirvenpääveistos haudasta 81. Kristiina Mannermaa/Pietari Suuren antropologinen ja etnografinen museo Kunstkamera, Pietari
 Vainajien mukaan pantiin myös työkaluja, harppuunoita ja muita pyyntivälineitä sekä pienoisveistoksia. Kahdesta haudasta on löytynyt hirvenpääsauva.
 Löydöissä on paljon esinetyyppejä, joita ei muualta tunneta, kuten jotkin piistä tehdyt nuolenkärkityypit, Mannermaa kertoo.
 Perustutkimuksen lisäksi joistakin esineistä on jo tutkittu käyttöjälkiä ja valmistustekniikoita. Muutamista haudoista on selvitetty, miksi juuri niissä on tietynlaisia esineitä.
 Ihmisten ruokavaliota puolestaan on tutkittu luiden hiili- ja typpi-isotoopeista. Ne osoittavat selvästi, että he söivät lähinnä makean veden kalaa, kertoo Mannermaa.
 Hampaan kiilteeseen tallentuu synnyinseutu
 Hyvässä käynnissä on myös luiden stabiilien isotooppien tunnistus, Kristiina Mannermaa kertoo.
 Noissa tutkimuksissa selvitetään hapen ja strontiumin isotooppien avulla ihmisten ja eläinten syntypaikkaa ja liikkumista.
 Tutkimusta varten otetaan näyte hampaan kiilteestä. Siihen tallentuvat kasvuiän juomavedestä asuinalueen kallioperän isotooppiarvot, ja ne ovat tutkittavissa kiilteestä vielä vanhanakin.
 Niiden ansiosta voidaan periaatteessa selvittää, ovatko ihmiset syntyneet siellä, missä ovat kuolleet. Laajemmin voidaan myös ryhtyä jäljittämään, mistä he ovat tulleet, elleivät ole paikallisia.
 – Se on tulosten tulkintaa, ei mikään yksiselitteinen metodi, mutta antaa paljon uutta tietoa, Mannermaa sanoo.
 Museon maanäytepusseissa piilee ties mitä
 Peurasaaren strontiumtutkimuksessa ihmis- ja hirvenluiden arvoja on vertailtu Äänisen kalojen ja sen saarten kotiloiden arvoihin.
 Tulosten mukaan ihmisten joukossa on niitä, jotka ovat kasvuiässä syöneen Äänisen tarjoamaa ravintoa, mutta monet ovat peräisin jostakin muualta. Lisävalaistusta on luvassa happi-isotooppitutkimuksista.
 Peurasaaren haudoista on löydetty korujen lisäksi käyttötavaraa, muun muassa nämä harppuunat.  Kristiina Mannermaa/Pietari Suuren antropologinen ja etnografinen museo Kunstkamera, Pietari
 Vaikka Peurasaaden kaivaukset tehtiin kauan sitten, haudoista on tallessa hienoja maanäytteitä, kertoo Kristiina Mannermaa.
 – Aiomme tutkia ne kaikki ja katsoa, mitä uusia juttuja niistä löytyy.
 Peurasaaren löydöt ovat valtaosin Pietari Suuren antropologisessa ja etnografisessa museossa Kunstkamerassa Pietarissa.
 – Siellä on isoissa paperipusseissa ja kääröissä punamultanäytteitä, ja jokaisessa lukee haudan numero. Uskon, että niissä voi tulla vastaan vaikka mitä, Mannermaa sanoo.
 Hän ennustaa, että ennen pitkää näytteistä aletaan tutkia myös sitä, millaisia kasveja Peurasaaressa oli mesoliittisella ajalla ja miten ihmiset hyödynsivät niitä.
 ZOOMS tunnistaa eläimen millin luunpalasesta
 Osteologi pystyy tunnistamaan ehjien ja vähän työstettyjen esineiden alkuperän usein jo luun rakenteen perusteella. Jos esine on iso, sekin rajaa eläinlajien määrää. Mutta paljon on niitäkin kauttaaltaan työstettyjä esineitä, joiden tunnistamiseen tarvitaan muita konsteja.
 Esimerkkinä Mannermaa mainitsee esineen, jonka käyttötarkoitusta hän ei tiedä. Jonkinlainen piikki se on, mutta kärki on hajonnut ja esine on muutenkin kappaleina. Sisäosa on kuitenkin ehjä.
 – Sen solujen koon ja muodon sekä sisäosan ja reunan suhteen ja vaihettumisen perusteella pystyn määrittelemään, että luu on hirvensarvea. Peuraeläinten sarvet ovat tunnistettavissa toisistaan, jos sisäosaa on jäljellä riittävästi.
 Ellei tämäkään keino toimi, avuksi tulee ZOOMS-menetelmä, joka perustuu massaspektrometriaan eli orgaanisten yhdisteiden tunnistamiseen ja niiden pitoisuuksien määrittämiseen.
 – Luuaineksesta tunnistetaan peptidejä eli aminohappoja. Menetelmä on nopea ja edullinen, ja siihen tarvitaan aivan minimaalinen määrä luuta. Millin kokoinen pala yleensä riittää, Mannermaa kertoo.
 DNA-tunnistus olisi vielä parempi, hän myöntää. ZOOMS ei aina pysty erottamaan lajeja, jotka ovat lähellä toisiaan. Aika usein tuloksena on vain "peuraeläin" tai "nautaeläin". DNA-analyysiin tarvitaan kuitenkin iso määrä luuta, eikä esineistä tietenkään voi ottaa suurta palasta, saati rikkoa ehjää esinettä.
 Kun hampaat eivät riittäneet, nikerrettiin jäljitelmiä
 Britanniaan Yorkin yliopistoon ZOOMS-tutkimuksiin lähetettyjen sadan näytteen ensimmäisen erän tulokset saatiin tässä kuussa. Niissä oli yllätyksiä.
 Sellainen ei ollut hirvenluu, josta oli tehty muun muassa haudan 102 litteät, huonokuntoiset esineet, mahdolliset riipukset. Mannermaan ennakko-oletus olikin, että juuri hirvenluu osoittautuisi yleisimmäksi raaka-aineeksi.
 Hirvenluuta tai -sarvea ovat niin ikään siksak-kuvioitu esine – keihään varren tai kärjen kappale, arvelee Mannermaa – sekä pieni riipus, joka hänen teoriansa mukaan on luinen jäljitelmä majavanhampaasta.
 – Hampaita ei ollut riittävästi, joten he jatkoivat koristeluja luusta tehdyillä imitaatioilla, hän selittää.
 Alkuperäinen hypoteesi oli, että jäljitelmiin käytettiin luuta siitä lajista, jonka suusta hampaankin olisi pitänyt olla peräisin. "Majavanhampaan" analyysi osoitti toisin.
 Arkeologi Kristiina Mannermaan käsissä on kimpale Peurasaaren kalkkikiveä, jonka ansiosta luut ja luista tehdyt esineet ovat säästyneet tuhansia vuosia.  Toni Määttä / Yle
 Pitkänmuotoinen esine, ehkä keihään- tai nuolenkärki, on ZOOMS-tutkimuksen mukaan varma nautaeläin. Kuinka kummassa? Kahdeksan vuosituhatta sitten näillä kulmilla ei tiedetä olleen sen kummemmin kesy- kuin villinautoja.
 Ainoat vaihtoehdot ovat visentti tai alkuhärkä. Kumpaakaan lajia Peurasaaresta ei ole aiemmin todettu. Luu tai siitä tehty esine on ehkä tuotu muualta.
 Ainokainen se ei kuitenkaan ole, sillä myös väkäsellisen nuolenkärjen kappaleen materiaali osoittautui nautaeläimen luuksi.
 Koruja myös ihmisluusta?
 Haudasta 68 löytynyt "karhunhammas" sotii niin ikään sitä hypoteesia vastaan, että hampaiden jäljitelmissä olisi pitäydytty saman lajin luussa.
 Materiaali puolestaan voi hätkähdyttää enemmän kuin visentin tai alkuhärän luu: "hammas" on työstetty ilmeisesti ihmisen luusta.
 – Meistä se tuntuu oudolta, mutta mesoliittisen ihmisen elämää tai ideologiaa ajatellen se ei ehkä olekaan ihmeellistä, Mannermaa sanoo.
 Rikkinäiseen esineeseen, jonka hän tulkitsee riipuksen osaksi, ei ollut aiemmin kiinnitetty mitään huomiota, koska Peurasaaressa riittää myös kokonaisia riipuksia. Nyt ei aiota sivuuttaa rikkoontuneimpiakaan esineitä.
 Käärmeveistos haudasta 57. Kristiina Mannermaa/Pietari Suuren antropologinen ja etnografinen museo Kunstkamera, Pietari
 – Tutkimukset jatkuvat. On kiinnostavaa nähdä, mitä kaikkia lajeja löydämme ja mitä löydöt kertovat raaka-aineiden käytöstä ja teknologioista toisaalta yleisesti ja toisaalta esineissä, jotka laitettiin hautaan. Ne ovat kaksi eri kysymystä, Mannermaa korostaa.
 Selitystä vailla on vielä myös kalmiston lyhyt käyttöikä. Toistaiseksi saatujen radiohiiliajoitusten perusteella Peurasaareen tuotiin vainajia vain 100–200 vuoden ajan.
 Juuri tuolloin ilmastossa oli saman mittainen poikkeama. Liittyikö kalmisto tuohon äkilliseen kylmenemiseen? Sitäkin tutkijat selvittävät.
 Menneisyys saa pohtimaan tätä päivää
 Palataanpa jutun alkuun. Mitä arkeologi Kristiina Mannermaa mahtaa tarkoittaa sanoessaan, että toteaa työssään usein, miten vinoutunut nykyinen luonto- ja eläinsuhteemme on?
 Hän vastaa, että haluaisi herättää ihmiset pohtimaan, miten monenlaisia kykyjä olemme menettäneet vuosituhansien aikana.
 – Eläinten ottaminen oikeasti mukaan elämän eri vaiheisiin nousee selvästi esiin sekä hauta- että asuinpaikkalöydöissä.
 Mannermaan tulkinta on, että eläimet olivat hyvin merkittäviä niin ihmisten elämässä kuin siinä, mitä he ajattelivat kuolemasta. Luonnon ja eläinten tarjoamaa hengellisyyttä ja kunnioitusta niitä kohtaan hän toivoo myös nykyelämään.
 Kahdeksantuhatta vuotta sitten tehdyt esineet kertovat, ettei eläinten hyödyntäminen jokapäiväisessä elämässä tarkoittanut vain aineellista hyödyntämistä, hän täsmentää.
 – Eläimet ovat meille tuote ja hyväksikäytön kohde. En sano, etteivät kivikautisetkin käyttäneet eläimiä hyväkseen, olivathan ne heidän elämänsä ehto, mutta ne olivat metsästyksen lisäksi myös palvonnan ja sukulaisuusajattelun kohde.
 Hauta voi kertoa myös elämästä
 Peurasaarella ei asuttu pysyvästi. Jonkin verran asumisen jälkiä on, mutta niitä on jäänyt ilmeisesti vain oleskelusta, jonka vainajien hautaaminen vaati.
 Hautalöydöt kertovat siitä, mitä ajateltiin kuolemasta. Mutta kertovatko ne myös elämästä? Riippuu haudasta, vastaa Mannermaa.
 Vastaus löytyy systemaattisesta tutkinnasta, hän sanoo.
 – Meidän pitää tutkia kaikki aineistot, jotta voimme sanoa, miten esineet liittyvät juuri sen haudatun ihmisen elämään, vai liittyvätkö ne niiden ihmisten elämään, jotka hautasivat hänet.
 Ihmisveistos haudasta 18.  Kristiina Mannermaa/Pietari Suuren antropologinen ja etnografinen museo Kunstkamera, Pietari
 Käyttöjälkien puuttuminen voi viitata siihen, että esineet on tehty haudattaviksi. Joitakin esinetyyppejä ei ehkä ole kuin haudoissa, eikä niille näytä olevan mitään arkista käyttötarkoitusta.
 Jos löytö sen sijaan on käyttöesine, jollaisia löytyy myös samanaikaisilta asuinpaikoilta, sen voidaan päätellä liittyvän jokapäiväiseen elämään.
 Entä lapsen haudasta löytyneet miniesineet? Ehkä tapana oli antaa lapselle mukaan aikuisten esineiden minikokoiset versiot, Mannermaa selittää arkeologien pohdintaa.
 Pitkäjänteisyys palkitsee
 Mannermaa ottaa yhdeksi esimerkiksi löytöjen ja löytökontekstin tutkinnasta ne Peurasaaren tavallisimmat esinelöydöt, hammaskorut.
 Monessa haudassa ne ovat hyvin kuluneita, mutta joissakin käytön jälkiä ei ole juuri lainkaan tai hampaista puuttuu jopa ura, johon voisi sitoa langan tai jännenauhan.
 Mannermaa kertoo kollegansa kanssa tekemästään testistä, jossa tämä pani päälleen hammaskoruista tehdyn helistinjäljitelmän ja tanssi kuusi tuntia.
 – Saimme testissä täsmälleen samanlaisia jälkiä kuin joidenkin Olenij Ostrovin hautojen koruissa. Voimme siis sanoa kokeellisen arkeologian avulla, että sellaisia jälkiä tulee, kun koruja käytetään esimerkiksi tanssissa ja ne helisevät toisiaan vasten.
 Mannermaa puntaroi, saiko jokainen ihminen lapsena jonkin tietyn hirvenhammashelistimen tai -korun. Ehkä niitä kertyi elämän varrella lisää. Jos hänet kuoltuaan haudattiin vaatteissa, johon nuo korut kuuluivat, hampaiden kulumisessa pitäisi näkyä eri asteita.
 Haudoista löytyy siis tarinoita myös elämästä. Niiden jäljille pääseminen vaatii yksityiskohtaisia ja pitkäjänteisiä tutkimuksia ja tulkintaa, mutta tulokset voivat olla todella palkitsevia, sanoo arkeologi Kristiina Mannermaa.

Äänisen saaressa säästyi Euroopan suurin kalmisto kaukaa kivikaudelta – arkeologian nykymenetelmät paljastavat yllätyksiä 8 000 vuoden takaa


Summary: Uudelleenkoulutusleirejä on verrattu esimerkiksi keskitysleireihin. Kiina on kuvannut leirejä ammatillisen koulutuksen keskuksiksi.

Kiinan hallinnossa työskennellyt henkilö on vuotanut  New York Timesille  yli 400-sivuisen asiakirjan, joka valottaa tarkemmin uiguurivähemmistöihin kohdistuvaa vainoa Xinjiangin maakunnan alueella Luoteis-Kiinassa.
 Asiakirjoista käy muun muassa ilmi, miten Kiinan presidentti   Xi Jinping  vaati useissa suljetuissa kokouksissa vuonna 2014 viranomaisia kurittamaan muslimitaustaisia uiguureja. Uiguurimilitantit tekivät vuonna 2014 iskun juna-asemalle, jossa he surmasivat 31 ihmistä.
 – Meidän on oltava yhtä julmia kuin mitä he ovat. Emme anna lainkaan armoja, sanoi presidentti suljetussa kokouksessa.
 YK:n mukaan noin miljoona uiguurimuslimia on suljettu Xinjiangissa leireille, joissa heidät pyritään käännyttämään pois islamista ja kulttuuristaan.
 Uudelleenkoulutusleirejä on verrattu esimerkiksi keskitysleireihin. Kiina on kuvannut keskuksia ammatillisen koulutuksen keskuksiksi, joissa harjoittelijoiksi kutsutut oppivat mandariinikiinaa ja työtaitoja.
 Lue myös: Ensin katosi setä, sitten kaverit katkaisivat yhteydet – joensuulainen lukiolainen pelkää myös Kiinassa asuvan uiguurimummonsa puolesta
 Vuodetuista asiakirjoista käy ilmi, että Kiinan hallinto tiedosti uiguurien joukkoeristämisen rikkovan perheitä ja mustaavan Kiinan mainetta, jos tieto leireistä leviäisi. Asiakirjoissa viranomaisille annettiin ohjeistuksia siitä, miten lapsille kerrotaan heidän vanhempiensa katoamisista.
 Lukuisat uiguurien lapset opiskelevat yliopistoissa Xinjiangin ulkopuolella. Paikallisviranomaisia kehotettiin keskustelemaan välittömästi niiden opiskelijoiden kanssa, jotka palasivat lomillaan kotiin ja huomasivat vanhempiensa kadonneen.
 Viranomaisia kehotettiin kertomaan, että leireille otetut vanhemmat ovat altistuneet uskonnolliselle ääriajattelulle, jonka vuoksi he tarvitsivat koulutusta.
 Mikäli joku esittäisi kysymyksen, mikseivät vanhemmat voi tulla kotiin, jos kyse on vain koulutuksesta, tulisi viranomaisten ottaa käyttöön sairauksiin liitetyt sanastot.
 ”Jos saat tarttuvan viruksen, kuten SARSin, täytyy sinun käydä läpi hoito suljetussa ympäristössä, jotta et levitä virusta. Jos et ole täysin parantunut palatessasi kotiin, voit tartuttaa koko perheesi.”
 ”Vapaus on mahdollista vasta silloin, kun tämä virus heidän ajatuksissaan on tuhottu.”
 Kiinan hallinto ei ole kommentoinut vuodettua raporttia. New York Timesin mukaan raportin vuotaja on Kiinan hallinnossa työskennellyt henkilö, joka ei halua nimeään julkisuuteen. Vuotaja halusi tuoda lehden mukaan asiakirjat julkisuuteen, jotta presidentti Xi ja kommunistisen puolueen muut johtajat joutuivat vastuuseen teoistaan.
 Lue myös:
 NY Times: Document: What Chinese Officials Told Children Whose Families Were Put in Camps
 Guardian: 'Show no mercy': leaked documents reveal details of China's Xinjiang detentions
 EU:n Saharov-palkinto tunnetulle uiguuritutkijalle Ilham Tohtille – istuu elinkautista Kiinan arvostelusta

Uiguurien ”uudelleenkoulutusleirit” Kiinassa: Vuodetuissa asiakirjoissa opastetaan, miten lapsille kerrotaan vanhempien katoamisista


Summary: Riitaa ratkottiin valtakunnansovittelijan johdolla iltayhteentoista asti.

Auto- ja kuljetusalan työntekijäliitto (AKT)

Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK

Sovittelu postin työehtokiistassa on tältä erää päättynyt tuloksettomana. Valtakunnansovittelija  Vuokko Piekkala  ei antanut sovintoesitystä riidassa Posti- ja logistiikka-alan unioni PAUlle ja Palvelualojen työnantajat Paltalle.
 Piekkala sanoi kuitenkin, että neuvotteluissa edistyttiin.
 Sopua pyrittiin löytämään pitkälle yöhön – neuvottelut päättyivät noin yhdentoista aikaan illalla. Neuvotteluja jatketaan maanantaina kello 12.00.
 Tämä tarkoittaa sitä, että postin lakko jatkuu. Tällä hetkellä lakossa on noin 9 000 työntekijää postin jakelua, käsittelyä ja kuljetusta koskevista tehtävistä. Viikko sitten alkaneen lakon on määrä kestää vielä 8. joulukuuta saakka, ellei sopua kiistaan löydy tätä ennen.
 25. marraskuuta alkaen PAUn lakko laajenee niin, että se koskee myös myymälä- ja toimihenkilötehtäviä. Silloin sen piirissä olisi yhteensä noin 10 000 Postin työntekijää.
 Tukilakot alkavat maanantaina
 Myös PAUn muilta työntekijäliitoilta saamat tukilakot hidastavat postintoimitusta. Ilmailualan Unionin IAU:n tukilakko on lopettanut postinlajittelun lentoasemilla. Euroopan ulkopuolelta tulevat tai sinne lähtevät lähetykset toimitetaan vasta lakon jälkeen. Myös luukkuun jaettavien kansainvälisten kirjeiden ja lehtien toimitus keskeytyy.
 Kotimaan ja EU-alueen pakettitoimituksille lakon merkitys on vähäinen. Osa paketeista kulkee normaalisti, ja osassa voi olla päivien viiveitä.
 Maanantaina alkava Suomen Merimies-Unionin tukilakko uhkaa myös saariston postinjakelua. Sen myötä kotimaanliikenteen yhteysaluksille, lautta-aluksille ja losseille ei oteta enää Postin kuljetuksia. Tukitoimi koskee myös ulkomaanliikenteen lasti-aluksia, ropax-aluksia ja matkustaja-autolauttoja.
 JHL ja RAU pysäyttävät rautateiden tavaraliikenteen
 Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL ja Rautatiealan Unioni RAU ovat kertoneet yhdessä pysäyttävänsä rautateiden tavaraliikenteen maanantaina ja tiistaina. Toimet eivät vaikuta rautateiden henkilöliikenteeseen. Tavaraliikenteeseen vaikuttavat myös Merimies-Unionin tukilakot, jotka laajenevat ensi torstaina ja sitä seuraavana maanantaina.
 Mukaan olisi tulossa tukilakollaan myös Auto- ja kuljetusalan työntekijäliitto AKT. Sen tukitoimet laajenevat asteittain niin, että keskiviikosta alkaen lähes koko AKT:n jäsenistö on ylityö- ja vuoronvaihtokiellossa. Liitto on lisäksi ilmoittanut olevansa valmis kertomaan tarvittaessa yhä uusista tukitoimista.
 Palvelualojen ammattiliitto PAM on päättänyt niin ikään tukitoimista, jotka on määrä julkaista maanantaina. Myös Sähköliitto on ilmoittanut olevansa valmis käynnistämään tukitoimet.

Postin työehtoriidassa ei sovintoesitystä – postin lakko jatkuu ja useat tukilakot alkavat


Summary: Paloa on sammuttamassa 15 pelastuslaitoksen yksikköä.

Kankaanpäässä Satakunnassa on syttynyt tuleen kookas asuintalo. Pelastuslaitoksen mukaan talossa on viisi asuntoa, mutta rakennusta luonnehditaan silti omakotitaloksi.
 Asuinrakennuksen toinen pääty on tulessa. Pelastuslaitoksen mukaan palo on saatu rajattua. Sammutus- ja raivaustyöt jatkuvat.
 Hätäkeskus sai palohälytyksen Rauhankadulle noin kello 20.40. Palo luokiteltiin suureksi.
 Toistaiseksi ei ole tiedossa, onko palo mahdollisesti aiheuttanut henkilövahinkoja. Myöskään syttymissyy tai tarkempi syttymispaikka eivät ole selvillä.
 Tulipaloa sammuttaa noin 15 pelastuslaitoksen yksikköä.

Viiden huoneiston asuintalo palaa Kankaanpäässä


Summary: Lappeenrantalaisten lukio-opiskelijoiden piti vierailla Hongkongissa yliopistolla. Kaupungin levottomuudet saivat lukiolaiset perumaan reissunsa.

Lappeenrantalaisen lukiolaisryhmän piti lähteä opintomatkalle Hongkongiin ensi perjantaina. Matkaan olisi kuulunut vierailut muun muassa yliopistolla ja merivartiostossa. Nyt kuitenkin matka on peruttu Hongkongin  mellakoiden ja levottoman tilanteen  takia.
 – Matkan käyntikohteet peruuntuivat viime viikon perjantaina levottomuuksien takia, kertoo apulaisrehtori  Mari Tepponen  Kimpisen lukiosta Lappeenrannasta.
 Matka liittyy Kimpisen lukion Kiina-kurssiin. Matkalle mukaan olisi lähtenyt kymmenen opiskelijaa ja kaksi opettajaa.
 – Harmittaa. Matkaa on odotettu paljon. Mutta kun näkee millainen meno siellä on, niin ehkä hyväkin ettei lähdetä, toteaa opiskelija  Aada Valtonen  Kimpisen lukiosta.
 Apulaisrehtori Mari Tepponen on toinen opettajista Kiina-kurssilla. Englannin kielen opettajan lisäksi ainetta opettaa historia ja yhteiskuntatiedon opettaja. Elli Sormunen / Yle
 Kiinnostus uutisiin on kasvanut peruuntuneen reissun takia
 Viime viikolla lukion apulaisrehtori Mari Tepponen sai toiveen Hongkongista, että matkan ajankohtaa kannattaisi siirtää. Siirtoa toivottiin sen takia, että vierailukohteet eivät voineet ottaa matkailijoita vastaan.
 Esimerkiksi suunnitelmissa ollut yliopiston vierailu ei onnistu, koska yliopistot ovat suljettuna tammikuuhun asti Hongkongissa.
 – Yliopistot ovat olleet viimeisen viikon aikana taistelutantereina Hongkongissa. Uutiskuvat sieltä ovat olleet kyllä hurjia, sanoo Tepponen.
 Kiina-kurssilla olevat lukiolaiset ovat seuranneet uutisia Hongkongin tapahtumista. Kiinnostus on kasvanut kurssin ja suunnitellun opintomatkan myötä.
 – Kyllä uutisten seuraaminen on lisääntynyt tämän kurssin takia. Jokaisen opiskelijan pitää etsiä viikottain uutinen Kiinaan liittyen ja niitä käydään tunnilla läpi, kertoo Kiina-kurssilla oleva lukiolainen Aada Valtonen.
 Kiina-kurssia käyvä lukiolainen  Tia Haikarinen  on puolestaan innostunut seuraamaan Hongkongin tilannetta ulkomaalaisten medioiden kautta.
 – Seuraan mitä englantilaiset tai jenkit kertovat Hongkongin tilanteesta. Sillä tavalla näkee, mitä muutkin maat ajattelevat Hongkongin tilanteesta, pohtii Haikurainen.
 Levottomuudet Hongkongissa ovat kestäneet puolivuotta. Viimeisen viikon aikana tilanne on eskaloitunut entistä enemmän. Miguel Candela / EPA
 Matkustustiedote: "Noudata erityistä varovaisuutta"
 Ulkoministeriön matkustustiedote kehottaa noudattamaan erityistä varovaisuutta, mikäli aikoo lähteä Hongkongiin.
 Matkustustiedotteessa käsketään matkailijoita huomiomaan mielenosoitukset, jotka ovat jatkuneet kesäkuusta 2019 saakka. Tiedotteessa painotetaan, että mielenosoitusten yhteydessä voi olla väkivaltaisia yhteydenottoja poliisin ja mielenosoittajien välillä.
 – Tultiin siihen tulokseen, että perutaan matka, jotta ei matkaohjelma muutu liikaa, toteaa apulaisrehtori Mari Tepponen, jonka piti myös lähteä reissuun.
 Uusi aika reissulle on sovittu ensi kevääksi.
 – Toivotaan, että saataisiin opiskelijoille kunnon kokemus reissusta, että he pääsisivät käymään myös Hongkongin keskustassa, eikä tarvitsisi olla vaan kaupungin laitamilla, jatkaa Tepponen.
 Opiskelijoita reissun peruuntuminen harmittaa, mutta uusi matka-ajankohta antaa lohtua.
 – Kyllä se vähän harmittaa, ettei lähdetäkään nyt reissuun. Nyt kun tiedän, että pääsen keväällä sinne, niin ei harmita niin paljoa, lukion kakkosluokkalainen Tia Haikarinen toteaa.
 Aiheesta on kertunut myös  sanomalehti Etelä-Saimaa .
 Lue lisää:
 Turun yliopiston vaihto-opiskelijat palaavat levottomuuksien keskellä olevasta Hongkongista ennenaikaisesti takaisin Suomeen – loppuopinnot suoritetaan etänä
 Toimittajalta: Milloin ne tankit tulevat? Tuskin seuraavaksi, sillä Hongkongin mielenosoitukset voisi lamauttaa muullakin tavalla
 Ylen toimittaja Hongkongissa: "Yliopistolla käydään kaupunkitaistelua" – poliisi uhkasi käyttää kovia luoteja mellakoitsijoita vastaan

Lukiolaisten opintomatka Hongkongiin peruuntui viime hetkellä – "Kun näkee millainen meno siellä on, niin ehkä hyväkin ettei lähdetä"


Summary: Ministeri Paatero ei ota kantaa Postin toimitusjohtajan sanomiseen, jonka mukaan yhtiöllä on työntekijöiden siirrosta toiseen työehtosopimukseen valtion omistajaohjauksen tuki.

Postin työehtokiista on paitsi vaikea neuvotteluosapuolille, mutta myös poliitikoille.
 Kunta- ja omistajaohjausministeri  Sirpa Paatero  (sd.)  puuttui vahvasti omistajan roolissa neuvotteluihin  syyskuussa, jolloin hän otti työehtoneuvotteluihin 700 pakettilajittelijoiden osalta aikalisän.
 Nyt Paatero toteaa Ylelle, että 700 työntekijän siirtäminen toiseen työehtosopimukseen on tosiasia.
 – Uskon, että työntekijät ja työnantajat ovat sopimassa asiasta. 700 työntekijää on siirretty toiseen yhtiöön. Ja se on tällä hetkellä lähtökohta, Paatero sanoo.
 Tilanne neuvotteluissa kuitenkin näyttää vaikealta. Posti- ja logistiikka-alan  unioni PAU hylkäsi valtakunnansovittelijan esityksen  tiistaina, koska pakettilajittelijat ovat ratkaisussa edelleen luovutettu Posti Palvelut Oy:hyn, joka noudattaa Medialiiton työehtosopimusta.
 Työntekijöitä edustavan PAUn mukaan sopimus tarkoittaa kymmenien prosenttien palkkojen leikkausta. Työnantaja on kiistänyt palkka-alen.
 Postin väliaikainen toimitusjohtaja  Turkka Kuusisto  sanoi tänään tiistaina, että työntekijöiden  siirrolla uuteen työehtosopimukseen on valtion omistajaohjauksen tuki .
 Omistajaohjausministeri Paatero, pitääkö tämä paikkaansa?
 – Se on todellisuutta, että heidät on siirretty sinne silloin syyskuun alussa, Paatero sanoo.
 Ministeri ei sano suoraan, onko yhtiölle annettu asiasta siunaus. Paateron mukaan tärkeintä on nyt, että sovittelu jatkuu osapuolten välillä.
 Lue lisää:
 Posti ei aio perua pakettilajittelijoiden sopimusvaihdosta – toimitusjohtajan mukaan vaihdoksella valtion omistajaohjauksen tuki

Ministeri Paatero niukkasanainen Postin pakettilaijittelijoiden siirrosta halvempaan työehtosopimukseen: Se on todellisuutta


Summary: Seurakuntaneuvosto on vaatinut kirkkoherra Hannu Tomperin irtisanomista. Kirkkoherra syyttää luottamushenkilöitä kiusaamisesta.

Turun arkkihiippakunnan tuomiokapituli ei näe syytä lähteä erottamaan Kokemäen kirkkoherraa  Hannu Tomperia .
 Pitkään  sisäisistä riidoista kärsineessä  Kokemäen seurakunnassa kirkkoneuvosto on vaatinut Tomperin palvelussuhteen päättämistä. Kirkkoneuvoston esitys ei ollut yksimielinen, vaan siinä oli kaksi eriävää mielipidettä.
 Turun tuomiokapituli katsoo, että kirkkoneuvosto ei ole esittänyt lainmukaisia perusteita irtisanomiselle tai virkasuhteen päättämiselle.
 Kirkkoherra: Minua kiusataan
 Kirkkoherra Hannu Tomperi puolestaan on tehnyt tuomiokapitulille työturvallisuuslain mukaisen ilmoituksen kirkkoneuvostosta. Hän katsoo, että luottamushenkilöiden toiminta täyttää vakavan työpaikkakiusaamisen, häirinnän ja painostamisen tunnusmerkit.
 Tuomikapituli päätti määrätä piispa  Kaarlo Kallialan  sopivaksi katsoman henkilön selvittämään, kohdistuuko Tomperiin tämän esittämää häirintää.
 Lisäksi selvityshenkilön pitää yrittää selvittää, millaisia ongelmia seurakunnan sisällä tällä hetkellä on ja miten niihin voitaisii puuttua. Selvittäjä raportoi tuomiokapitulille.
 Kirkkoneuvoston varapuheenjohtaja  Juhani Pere  kuuli tuomiokapitulin päätöksestä Yleltä. Hän ei halua kommentoida asiaa millään tavoin. Kirkkoneuvoston puheenjohtaja on kirkkoherra Tomperi.

Tuomiokapituli: Kokemäen kirkkoherran erottamiselle ei perusteita


Summary: Salmén työskenteli Yleisradiossa 70- ja 80-luvuilla.

Elokuva, kirjallisuus ja audiovisuaalinen media

Suomenruotsalainen toimittaja-kirjailija Leif Salmén on kuollut, omainen kertoo  Svenska Ylelle .
 Salmén syntyi Helsingissä 1952 ja oli kuollessaan 67-vuotias.
 Hän työskenteli Yleisradiossa toimittajana 70–80-luvuilla ja tuli tunnetuksi poliitikkojen erittäin kriittisistä ja tiukoista haastatteluista. Salmén kirjoitti myös runoja, novelleja ja esseitä. Esseekokoelma  Det orientaliska rummet  julkaistiin 2017.
 Salmén on palkittu muun muassa Topelius-palkinnolla, Tollanderin palkinnolla ja Eino Leino -palkinnolla.
 70- ja 80-luvuilla hän oli aktiivinen toimija Suomen kommunistisessa puolueessa.

 Juttua täydennetty kello 15.18.
 Lue ja katso lisää :
 Tentaattorina Leif Salmén (Elävä arkisto)
 Leif Salmén: Grymtningar om flyktingar, homon och docenter räcker för att räknas som seriös debattör (Svenska Yle)
 Leif Salmén: Jag spelade en roll (Svenska Yle)

Toimittaja ja kirjailija Leif Salmén on kuollut


Summary: Postin lakossa olevat työntekijät eivät usko pikaiseen sopuun.

Postin lakossa olevien työntekijöiden pinna kiristyy. PAU Pirkanmaan pääluottamusmies  Leo Harra  vaatii, että hallituksen pitää puuttua kiistaan. Harran mielestä omistajaohjausministerin pitää erottaa Postin hallitus.
 – Sitten tämä solmu rupeaisi aukenemaan. Siellä on sellainen porukka, jolla ei ole penniäkään kiinni tässä. He ajavat Postin vaikka päin seinää, Harra sanoo.
 Postilakko jatkuu , koska sopua ei syntynyt tiistaina. PAU hylkäsi sovintoesityksen aamupäivällä.
 Työntekijät eivät hyväksy heikennyksiä
 Lakkoteltta on seissyt postikeskuksen portilla Tampereen Multisillassa runsaan viikon. Teltan purku ei ole näköpiirissä. Harra ei usko pikaiseen sopuun.
 – Lakko jatkuu ihan siitä syystä, että emme ole valmiita sopimaan työehtoheikennyksiä, Harra sanoo.
 Työntekijöiden mielestä 700 pakettilajittelijan täytyy tulla PAU:n työehtosopimuksen piiriin. Pakettilajittelijat siirtyivät marraskuun alussa toisen työehtosopimuksen piiriin, jossa työnantajapuolta edustaa Medialiitto.
 – Ei kukaan hyväksy sellaista omassa työelämässään, että hänen palkkojaan ruvetaan pudottamaan 30 prosenttia, jopa 50 prosenttia, Harra sanoo.
 Posti: lajittelijoiden palkat turvataan
 Posti tiedotti tiistaina iltapäivällä, että Postin pakettilajittelijoiden kokonaispalkka  säilyy ennallaan yli kaksi vuotta . Postin mukaan uusi palkkamalli turvaa palkat myös tämän jälkeen.
 Postin mukaan siirtymäaika on pitkä ja sen aikana työnantaja varmistaa yhdessä henkilöstön kanssa, että mallista tulee toimiva. Posti sanoo, että mallissa jokaiselle työntekijälle maksetaan tuotantopalkkiota työehtosopimuksen mukaisen taulukkopalkan päälle.
 Postin mukaan muutoksella on valtion omistajaohjauksen tuki.
 – Paltan ja PAU:n neuvotteluiden ja sovun jarruttaminen tämän yksittäisen ja jo päätetyn asian takia on kohtuutonta, sanoo Postin väliaikainen toimitusjohtaja Turkka Kuusisto.
 Muilta liitoilta tukea Postin työntekijöille
 Monet ammattiliitot tukevat Postin työntekijöiden lakkoa. Julkisten ja hyvinvointialojen liiton JHL:n tukilakko tavaraliikenteen ratapihoilla alkoi tiistaiaamuna ja päättyy illalla. Rautatiealan Unionin RAU:n saarto pysäyttää tavaraliikenteen turvaamisen ja ohjauksen tiistai-illasta alkaen vuorokaudeksi.
 Tukilakot keräävät Postin työntekijöiltä kiitosta.
 – Nyt näyttää siltä, että tämä rupeaa eskaloitumaan yhä suuremmaksi ja suuremmaksi. Tässähän saattaa käydä niin, että Suomi pian pysähtyy, Harra sanoo.
 Lue lisää:
 Posti ei aio perua pakettilajittelijoiden sopimusvaihdosta – toimitusjohtajan mukaan vaihdoksella valtion omistajaohjauksen tuki

Pääluottamusmies: ministerin pitäisi erottaa Postin hallitus – ”He ajavat Postin vaikka päin seinää”


Summary: Painostustoimet jatkuvat 20. joulukuuta saakka, jos sopimusta ei synny.

Ylemmät toimihenkilöt YTN aloittaa painostustoimet kahdella teollisuuden alalla jumissa olevien työehtosopimusneuvotteluiden takia. Huomisesta alkaen teknologiateollisuudessa sekä konsultti- ja suunnittelualalla työskenteleviä ylempiä toimihenkilöitä koskevat ylityökielto ja vapaa-ajalla matkustamisen kielto.
 Painostustoimet jatkuvat 20. joulukuuta saakka, mikäli sopimusta ei sitä ennen saada aikaiseksi. Kiellon piirissä on arviolta 100 000 ihmistä.
 YTN:n ja Teknologiateollisuuden suunnittelu- ja konsulttialaa koskeva sopimus päättyi lokakuun lopulla.
 Suurin haaste on YTN:n mukaan kiky-tuntien eli työajanpidennysten kohtalo. YTN toteaa, että ennen sen ratkaisemista ei palkankorotuksista voida keskustella.
 – Etenkin olemme huolissamme asiantuntijoiden palkkojen tasosta, joka on jäänyt jälkeen kilpailijamaista. Nyt jos koskaan on korkea aika kuroa umpeen tätä kuoppaa. Jos näin ei tapahdu, kovimmat osaajat alkavat hakeutua kiihtyvällä tahdilla ulkomaille, YTN:n neuvottelupäällikkö  Petteri Oksa  sanoo tiedotteessa.
 Oksan mukaan työtaistelutoimilla pyritään vauhdittamaan neuvotteluja. Viikkoja jatkuneissa neuvotteluissa ei YTN:n mukaan ole päästy mainittavasti eteenpäin.

YTN aloittaa painostustoimet solmussa olevien sopimusneuvottelujen takia


Summary: Syöpälääkäreistä on pulaa eri puolilla maata.

Kello lyö aamukahdeksan keskussairaalan sädehoitoyksikössä. Kolmen röntgenhoitajan tiimi aloittaa työskentelynsä. Tiimin neljäs jäsen on Kerttu, 7-vuotias sädehoitolaite.
 – Kerttu-nimen laite sai sen ensimmäisen potilaan mukaan, näin ainakin muistelen, Kymenlaakson keskussairaalan sädehoitoyksikön palveluesimies  Sanna Ryynänen  sanoo.
 Rintasyöpää sairastava potilas asettuu hoitopöydälle ja Kerttu aloittaa hienoisen sirinän. Sädehoitolaite, eli mekaaninen lineaarikiihdytin, liikkuu potilaan hoidettavan alueen ympärillä. Hoito kestää noin 15 minuuttia.
 Päivän aikana Kerttu hoitaa betonisessa bunkkerissaan noin 40 potilasta. Röntgenhoitajat seuraavat hoitoa ja laitteen toimintoja bunkkerin ulkopuolelta kameroiden välityksellä.
 Sädehoitokerta päättyy ja potilas poistuu. Hoitajat ohjaavat sisään uuden potilaan.
 Kerttu jatkaan uurastustaan. Sen yhtäjaksoiset kahdeksantuntiset työvuorot toistuvat seitsemänä päivänä viikossa. Keskimäärin laitteella hoidetaan 40–50 potilasta päivässä.
 – Kyllä tässä voi ajatella, että Kerttu on tehnyt viimeisen seitsemän vuoden aikana 17 vuoden edestä töitä. Laitteessa on ollut suurempia vikoja varsin vähän. Toki mekaanisia osia on pitänyt huoltaa ja vaihtaa kovan käytön vuoksi, Ryynänen sanoo.
 Kerttu ei ole ainoa, joka painaa syöpäosastolla pitkää päivää.
 Palveluesimies Sanna Ryynänen kertoo, että Kotkan sädehoitoyksikön henkilökunta odottaa innolla uusia tiloja ja laitteita. Ryynänen korostaa, että päivittäinen hoitotyö on ollut laadukasta myös vanhassa yksikössä.  Antti-Jussi Korhonen
 Kerttu on yksi osa kotkalaista röntgenhoitotiimiä. Kaikkiaan vanhassa sädehoitoyksikössä työskentelee kuusi röntgenhoitajaa, kaksi syöpätautien erikoislääkäriä ja sädehoitosuunnitelmia tekevä fyysikkojen ryhmä.
 Kymsoten tarkastuslautakunta on havainnut, että syöpäosastolla tehdään aivan liikaa ylitöitä. Tarkastuslautakunta kuvailee tilannetta kestämättömäksi, eikä se ole tänä vuonna parantunut. Hoitajille ylityötunteja on kertynyt tänä vuonna noin 440.
 – Sädehoitoyksikön henkilökunta on joutunut venymään pitempiin työpäiviin. Päivät ovat olleet pisimmillään 12-tuntisia, kertoo Kymsoten ylifyysikko  Juha Korhonen .
 Ylityöt hämärän peitossa
 Lääkäriliitolla ei ole ajantasaista tietoa siitä, kuinka paljon syöpälääkärit tekevät ylitöitä. Liitto tekee parhaillaan laajaa lääkärien työoloihin ja hyvinvointiin liittyvää tutkimusta yhdessä Helsingin yliopiston ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen kanssa.
 Tietoa kerätään esimerkiksi työn kuormituksesta, stressioireista ja perheen ja työn yhteensovittamisesta. Selvitys on suunnattu kaikille alle 70-vuotiaille lääkäreille.
 Neurologi  Johanna Rellman  on tehnyt vuonna 2016 sosiaali- ja terveysministeriölle selvitystä erikoislääkärien valtakunnallisesta tarpeesta. Tänä keväänä Rellman päivitti arvion yliopistojen pyynnöstä. Päivitetystä selvityksestä käy ilmi, että tällä hetkellä syöpälääkäreitä ei ole tarpeeksi. Suomessa työikäisiä syöpälääkäreitä on noin 190.
 Vuoteen 2035 mennessä nykyistä syöpälääkäreiden määrä tulisi kasvattaa yli 150 syöpälääkärillä.
 – Tämä tarkoittaa koulutuksen huomattavaa lisäämistä. Vuosittain pitäisi valmistua noin 17 uutta syöpälääkäriä, koska puolet nykyisistä jää eläkkeelle vuoteen 2035 mennessä.
 Syöpäsairauksien määrän arvioidaan lisääntyvän seuraavan vuosikymmenen aikana runsaan neljänneksen nykyisestä. Suomen Syöpärekisterin mukaan Suomessa todettiin vuonna 2017 yhteensä yli 34 000 uutta syöpää.
 Syynä syöpädiagnoosien lisääntymiseen on muun muassa väestön ikääntyminen.
 Vanhan sädehoitoyksikön kapasiteetti ei riitä
 Tällä hetkellä Kymenlaakson keskussairaalan käytössä on tilat vain yhdelle sädehoitolaitteistolle. Nykyinen tila on ollut sairaalan käytössä jo yli 50 vuotta. Kerttu aloitti hoitotyöt sädehoitoyksikön bunkkerissa vuonna 2012.
 – Kyllä nämä tilat ovat aikansa eläneet, palveluesimies Sanna Ryynänen sanoo.
 Esimerkiksi Kerttu-sädehoitolaite on ylikäytöllä Kymenlaaksossa, mutta siltikään sen kapasiteetti ei riitä kaikkien potilaiden hoitamiseen. Osa potilaista joudutaan lähettämään sädehoitoon Lappeenrantaan tai Helsinkiin.
 – Nykyiseen potilasmäärään verraten yksi sädehoitolaite on todella tiukka kapasiteetti.
 Korhosen mukaan hoitajien pidemmät päivät ovat mahdollistaneet sen, että suurin osa kymenlaaksolaisista syöpäpotilaista on pystytty hoitamaan Kymenlaaksossa.
 Palveluesimies Sanna Ryynänen auttaa yhdessä röntgenhoitaja Minna Luukkosen kanssa potilaan sädehoitolaitteen päälle. Sädehoidon ajaksi hoitajat poistuvat huoneesta. Antti-Jussi Korhonen
 Tänä vuonna Kotkan sädehoitohenkilökuntaa kasvatetaan kahdella uudella röntgenhoitajalla. Tämän toivotaan myös helpottavan ylityötilannetta.
 – Uusien hoitajien rekrytointi jatkuu lähiaikoina, jotta resurssit ovat riittävät kahdella hoitolaitteella toimimiseen, Ryynänen lisää.
 Kotkaa lähin sädehoitoyksikkö on Lappeenrannassa Etelä-Karjalan keskussairaalassa. Lappeenrannassa sädehoitolaitteita on kaksi. Toimintayksikön esimiehen  Virpi Hakulin  mukaan kahden sädehoitolaitteen käytöstä on heille positiivisia kokemuksia.
 – Kahden sädehoitolaitteen myötä tilanteemme on parempi kuin Kotkassa. Teemme ylitöitä vain satunnaisesti. Esimerkiksi sellaisissa tilanteissa, joissa toinen koneista menee rikki niin pystymme jatkamaan kuitenkin töitä toisella koneella, Hakuli selventää.
 Valmistuminen neljä kuukautta myöhässä
 Kymenlaakson tilanne on kuitenkin helpottumassa. Keskussairaalan edustalle kallioon louhittuun monttuun alkaa valmistua betoninen muotti, johon on määrä valaa sairaalan uuden sädehoitoyksikon seinät ja myöhemmin katto.
 Antti-Jussi Korhonen
 Uusi hoitoyksikkö on määrä ottaa käyttöön ensi kesän aikana. Sinne on tulossa kaksi uutta sädehoitolaitetta, jotka helpottavat huomattavasti nykyistä potilasruuhkaa. Uusien sädehoitolaitteiden arvo on noin neljä miljoonaa euroa.
 Uudet laitteet eläköittävät Kertun, jonka viimeinen työvuoro on näillä tiedoin ensi kesänä. Uusien laitteiden myötä vanha hoitobunkkeri muutetaan sädehoitosuunnitteluun keskittyväksi TT-simulaattoriksi. Kerttu otetaan pois käytöstä ja puretaan.
 – Kyllä siinä varmasti meidän hoitoporukalla voi olla haikeita tunnelmia, kun Kerttu lopettaa työskentelyn. Saa nähdä, miten nimeämme uudet laitteet, sädehoitoyksikön palveluesimies Sanna Ryynänen sanoo.

Syöpälääkäreitä tarvitaan jatkossa lähes tuplasti lisää – paiskivat jopa 12 tunnin työpäiviä


Summary: Käräjäoikeus on määrännyt miehen mielentilatutkimuksiin ennen lopullisen tuomion antamista kahdenkymmenen uhrin hyväksikäytöstä.

Satakunnan käräjäoikeudessa on puitu alaikäisiin kohdistunutta suurta seksirikossarjaa. Syytettynä on vuonna 1998 syntynyt mies.
 Miehen syyksi on luettu Satakunnan käräjäoikeuden välituomiossa neljä törkeää lapsen seksuaalista hyväksikäyttöä sekä kymmeniä muita seksirikoksia, kuten pakottamista seksuaaliseen tekoon, seksuaalipalveluksen ostamista lapselta sekä lapsen seksuaalista hyväksikäyttöä.
 Teot on tehty toukokuusta marraskuuhun 2015, eli tekijä on toiminut nuorena henkilönä.
 Alastonkuvia ja -videoita alaikäisiltä
 Teot tapahtuivat oikeuden mukaan erilaisissa viestipalveluissa. Uhreista 19 oli 10–15-vuotiaita ja yksi 16–17-vuotias. Mies sai tytöt ottamaan itsestään alastonkuvia ja -videoita sekä saanut nämä esiintymään seksuaalisella tavalla.
 Hän on painostanut tyttöjä uhkaamalla levittää näiden lähettämiä kuvia. Kuvia ei oikeuden mukaan ilmeisesti kuitenkaan ole levitetty.
 Käräjäoikeus antaa asiassa lopullisen tuomionsa mielentilatutkimuksen jälkeen. Tuomion perustelut ovat pääosin salaiset.

Suuri seksirikossarja Satakunnassa – nuori mies käytti hyväksi alaikäisiä tyttöjä viestipalveluissa


Summary: Turun yliopiston neljä opiskelijaa on ollut vaihdossa kahdessa eri hongkongilaisessa yliopistossa.

Turun yliopiston vaihto-opiskelijat suuntaavat ennenaikaisesti kotiin levottomuuksien keskellä olevasta Hongkongista.
 Turun yliopistolla on ollut neljä opiskelijaa vaihdossa kahdessa eri yliopistossa. Turun yliopiston kansainvälisten asioiden suunnittelija  Liisa Järvinen  kertoo, että hongkongilaiset yliopistot ovat aktiivisesti tiedottaneet yhteistyöyliopistoja kaupungin tilanteesta. Hän kertoo, että Turun yliopiston vaihto-opiskelijat tulevat takaisin Suomeen vielä marraskuun aikana.
 – Yliopistot ovat kertoneet jatkuvasti tilanteesta. Meille on painotettu, että he auttavat vaihto-opiskelijoiden mahdollisessa kotiin paluussa kaikin tavoin ja pitävät huolta myös mahdollisimman hyvin turvallisuudesta.
 Vaihto-opiskelijat eivät ole opiskelleet levottomuuksien keskipisteessä olleessa Hongkongin teknillisessä yliopistossa.
 Yliopistot suljettuina
 Opiskelijat palaavat Suomeen omasta tahdostaan vielä tämän kuun aikana, koska yliopistot ovat suljettuina levottomuuksien takia.
 – Olemme olleet opiskelijoihin yhteydessä, ja ilmoittaneet, että jos he haluavat palata Suomeen, niin asia järjestyy. He itsenäisesti sitten päättävät paluustaan. Olemme myös kehottaneet opiskelijoita seuraamaan paikallisten uutissivustojen lisäksi Suomen ulkoministeriön maatiedotteita. Käsittääkseni opiskelijat ovat seuranneet myös Suomen Hongkongin suurlähetystön sivujen kautta, missä näitä levottomuuksia on ollut.
 Järvisen mukaan opiskelijat pystyvät suorittamaan vaihtonsa loppuun myös Suomessa.
 – Hongkongissa sijaitsevat partneriyliopistomme ovat nyt miettineet miten tämä kaikki saadaan tehtyä, vaikka fyysisiä luentoja ei pystytä levottomuuksien takia järjestämään. Meidän opiskelijamme voivat suorittaa kurssinsa loppuun verkkokursseina. Ne voi siis tehdä etänä loppuun.
 Turun yliopiston Liisa Järvisellä ei ole tietoa muiden suomalaisyliopistojen vaihto-opiskelijatilanteesta Hongkongissa. Sen sijaan hänellä on tietoa esimerkiksi Norjan Bergenin ja tanskalaisen Aarhusin yliopistojen opiskelijamääristä Hongkongissa.
 – Meillä on eurooppalainen verkosto, jonka kautta olemme olleet yhteydessä eurooppalaisiin kollegoihimme. Olemme käyneet keskusteluja, mitä kukin yliopisto tekee. Muut yliopistot ovat reagoineet samalla tavalla kuin Turun yliopisto, eli ovat laittaneet viestiä vaihdossa oleville opiskelijoille, että kotiinpaluu on mahdollista niin halutessa. Muilla yliopistoilla on enemmän opiskelijoita Hongkongissa, esimerkiksi Aarhusin yliopistolla on yli 30 opiskelijaa vaihdossa ja norjalaisella Bergenin yliopistollakin kymmenkunta.
 Lue lisää:
 Ylen toimittaja Hongkongissa: "Yliopistolla käydään kaupunkitaistelua" – poliisi uhkasi käyttää kovia luoteja mellakoitsijoita vastaan
 Hongkongin hallintojohtaja vaatii yliopistoon linnoittautuneita antautumaan – huolestuneet vanhemmat kerääntyivät kampuksen ulkopuolelle
 Hongkongissa vallatun yliopiston pattitilanne jatkuu ja sen pelätään päättyvän verenvuodatukseen – Ylioppilaskunta: "Olemme loukussa"
 Toimittajalta: Milloin ne tankit tulevat? Tuskin seuraavaksi, sillä Hongkongin mielenosoitukset voisi lamauttaa muullakin tavalla

Turun yliopiston vaihto-opiskelijat palaavat levottomuuksien keskellä olevasta Hongkongista ennenaikaisesti takaisin Suomeen – loppuopinnot suoritetaan etänä


Summary: Suomessa, Norjassa ja Tanskassa yli 25 000 pienituloista eläkeläistä saa Ruotsista takuueläkettä.

Suomalaiset eläkeläiset saavat takuueläkettä Ruotsista ainakin vuoden 2020 loppuun saakka.
 Ruotsissa on jatkettu väliaikaista lakia, joka mahdollistaa  asumisperusteisen  takuueläkkeen maksamisen ensi vuoden loppuun asti.
 Takuueläkkeeseen ovat oikeutettuja Ruotsissa yli kolme vuotta asuneet, joilla ei ole ansiotuloa lainkaan tai tulot ovat olleet pienet.
 EU-tuomioistuin päätti vuonna 2017, että Ruotsin takuueläke luokitellaan sellaiseksi vähimmäisetuudeksi, jota voidaan maksaa vain Ruotsissa asuville.
 Jos Ruotsi päättää lopettaa kansaneläkkeen maksun ulkomaille, on 17 000 suomalaisen paluumuuttajan eläke  vaakalaudalla.  Mahdollinen muutos koskee Tanskassa ja Norjassa noin 8000:ta paluumuuttajaa.
 Lisätietoa saadaan lähikuukausina?
 Suomen ja Ruotsin välinen Pohjoiskalotin rajaneuvonta samoin kuin vastaavat palvelut Ruotsin ja Norjan sekä Ruotsin ja Tanskan rajalla ovat saaneet yhteydenottoja huolestuneilta eläkeläisiltä. Moni ei kuitenkaan ole vielä lainkaan tietoinen siitä, että takuueläke voi olla vaarassa.
 – Pieni osa ulkomailla asuvista eläkeläisistä on huomannut asian, mutta luultavasti suuri osa ei tiedä, mitä EU-tuomio voi heille merkitä, sanoo Ruotsin ja Norjan rajaneuvonnan johtaja  Trond Erik Grundt .
 Myös Pohjoiskalotin rajaneuvonnan koordinaattori  Päivi Koivupalo  on huolissaan näistä yli 25 000 eläkeläisestä, joita asia koskee.
 – Heillä on nyt vähän yli vuosi aikaa ottaa selvää, miten EU-tuomio vaikuttaa heidän tilanteeseensa.
 Ruotsin hallituksen selvityksen eläkkeiden maksusta on määrä valmistua tämän vuoden loppuun mennessä. Selvityksessä analysoidaan EU-tuomion seuraukset ja ehdotetaan mahdollisia muutoksia eläkkeen maksuun.
 Lisää aiheesta:
 Ruotsi saattaa lopettaa kansaneläkkeen maksun ulkomaille – 17 000 paluumuuttajan eläke on vaakalaudalla
 Ruotsissa työskennelleet pelkäävät takuueläkkeen loppuvan:
"Eihän siitä jää edes kuuttasataa euroa"

Ruotsi päätti maksaa takuueläkkeitä vielä vuoden – sen jälkeen 17 000 pienituloista suomalaista voi jäädä ilman rahoja


Summary: Japanilainen siisteysguru sanoo myyvänsä vain sellaisia tuotteita, jotka täyttävät hänen KonMari-menetelmänsä vaatimukset.

Japanilainen järjestelyasiantuntija  Marie Kondo  on noussut menestyskirjailijaksi kirjoittamalla siitä ilon tunteesta, jonka turhasta tavarasta eroon pääseminen ihmiselle tuottaa.
 Nyt Kondo kuitenkin haluaa ihmisten ostavan lisää tavaraa. Ja mieluiten häneltä itseltään.
 Miljoonia kirjoja myynyt Kondo avasi tällä viikolla  internet-sivustollaan  nettikaupan.
 Kaupan on – kirjojen lisäksi – erilaista kodintavaraa ja kylpytuotteita. Esimerkiksi lasinen teekannu (25 dollaria), messinkisiä tarjoiluvälineitä (kauha 96 dollaria) sekä vaaleanpunaiset nahkatohvelit (206 dollaria).
 Japanin suurin nettikauppa Rakuten  ilmoitti  aiemmin tänä vuonna ryhtyvänsä yhteistyöhön Kondon kanssa.
 KonMari-vaatimukset täyttyvät
 Sanomalehti  The Wall Street Journalin haastattelussa  Kondo sanoo valinneensa myymänsä tuotteet itse. Hän kertoo myös varmistaneensa, että tuotteet täyttävät hänen kirjoistaan tutun KonMari-menetelmän vaatimukset:
 – Otin jokaisen tuotteen käteeni ja kysyin itseltäni, tuottaako se minulle iloa, hän kertoo yhdysvaltalaislehdelle.
 Kondo perustelee nettikaupan avaamista sillä, että ihailijat ovat halunneet tietää, millaisia tuotteita hän itse käyttää.
 Hän tunnustaa, ettei itse käytä kaikkea myynnissä olevaa. Mutta vakuuttaa, että kaikki myytävä noudattaa KonMari-metodin maailmankuvaa.
 – Tarkoituksena on rohkaista ihmisiä valitsemaan sellaisia tavaroita, jotka tuottavat iloa heille itselleen, hän sanoo lehdelle.
 Karsimisen ja ostamisen ristiriita
 The Wall Street Journal kysyi Kondolta, eikö hän näe ristiriitaa tavaroiden vähentämisen puolesta puhumisella ja uusien tavaroiden myymisellä.
 Kondo vakuuttaa, ettei hänen tarkoituksensa ole saada ketään ostamaan liikaa tavaraa.
 Mutta hän uskoo, että materian vaikutus ihmiseen toimii molempiin suuntiin: vääränlaiset tavarat voivat suistaa ihmisen sisäiseen kaaokseen, mutta oikeanlaiset tavarat voivat tehdä kodista turvasataman.
 Onko ihmisten Kondon mielestä nyt siis tarkoitus ostaa uutta korvaamaan vanhoja tavaroita, talouslehti kysyy. Esimerkiksi yksi uusi ensiluokkainen kulho neljän vanhan tilalle?
 – Minulle on tärkeintä, että ympäröit itsesi tavaroilla, jotka tuottavat sinulle iloa. Jos käytössäsi nyt oleva kulho tuottaa sinulle iloa, en kannusta korvaamaan sitä millään.
 Aiheesta aiemmin:
 Uusiin asuntoihin tehdään vain niukasti kaappitilaa, varastobisnes kiittää – Tutkija: ”riski, että asumiskustannukset nousevat”
 Maija Ikonen saattaa siivota salaa ystäviensäkin kotona: "Tällainen mä olen, aina vähän siivoamassa!" – Nuoret aikuiset puunaavat somen ja mielenrauhan takia
 KonMari-metodilla elämän kaaos järjestykseen? – "Moni on viimein huomannut elävänsä tavaratulvassa"

Sotkun raivaamisen ihanuudesta saarnaava Marie Kondo avaa nettikaupan – myydäkseen koteihin lisää tavaraa


Summary: Kauppakeskukseen muuttaneen yläkoulun meluongelmaa on yritetty ratkaista, mutta tilanne ei ole juuri parantunut.

Lappeenrannassa Kesämäen koulun oppilaille piti etsiä väliaikaistilat, koska omassa koulussa alkoi kaksi kaksi vuotta kestävä peruskorjaus. Tarpeeksi suuret tilat yli 400:lle yläkoulun oppilaalle löydettiin pitkään lähes tyhjänä olleesta Family Center -kauppakeskuksesta. Lappeenrannan kaupunki vuokrasi kauppakeskuksesta koulua varten noin 5 000 neliömetrin tilat.
 Siitä lähtien koulussa on painittu meluongelman kanssa.
 – Koulussa ei pysty keskittymään kunnolla melun vuoksi, Kesämäen koulun 9-luokan oppilas  Elina Grudinschi  kertoo.
 Grudinschi kirjoitti jokin aika sitten luokkakaverinsa  Aino Roosin  kanssa  yleisönosastokirjoituksen  meluongelmasta Etelä-Saimaa -sanomalehteen.
 Kesämäen koulun 9.-luokan oppilaat Aino Roos (vas.) ja Elina Grudinschi kirjoittivat koulun meluongelmasta sanomalehden yleisönosastopalstalle.  Kare Lehtonen/Yle
 Melu leviää katon kautta
 Koululuokat rakennettiin kesän aikana kauppakeskuksen sisälle siirrettävistä väliseinistä. Meluongelman aiheuttaa se, että väliseinät eivät ylety kattoon saakka. Tämän vuoksi ääni heijastuu katosta ja leviää tilasta toiseen.
 Oppilaiden mukaan melu aiheuttaa jopa fyysisiä oireita.
 – Päätä särkee ja koulun jälkeen on väsynyt olo niin, että haluttaa mennä heti nukkumaan, Kesämäen koulun yhdeksännen luokan oppilas Elina Grudinschi sanoo.
 Suurin odotuksin
 Kesämäen koululle kauppakeskuksen suuret tilat tulivat kuin tilauksesta.
 – Meitä uhkasi siirtyminen jopa kolmeen eri väistötilaan eri puolille Lappeenrantaa. Se olisi aiheuttanut sellaisen rumban, että siihen verrattuna tämä on huomattavasti parempi vaihtoehto, Kesämäen koulun rehtori  Petri Huovila  kertoi  aiemmin  Ylelle.
 Myös tilojen hinta oli parempi kuin esimerkiksi siirrettävien väistötilojen eli niin sanottujen parakkien vuokraaminen olisi ollut. Parakkien vuokra olisi tullut 2–3 kertaa suuremmaksi.
 Family Center -kauppakeskus sijaitsee reilun kahden kilometrin päässä Lappeenrannan keskustasta. Mikko Savolainen / Yle
 Lappeenrannan kaupunki vuokrasi Family Center -kauppakeskuksesta 4 900 neliömetriä tilaa koululle kahdeksi vuodeksi. Hinta on noin 2,15 miljoonaa euroa. Hintaan sisältyvät vuokra- ja muutostyöt sekä kuljetuskustannukset.
 Meluongelmien korjaaminen merkitsee vielä lisää kustannuksia. Kaupungin tiloja hallinoiva Lappeenrannan toimitilat -yhtiö ei pystynyt vielä kertomaan tarkkaa summaa Ylelle.
 Ratkaisua etsitty
 Meluongelmaa on yritetty korjata lisäämällä tiloihin mattoja, ääntä vaimentavia verhoja ja akustisia levyjä välikattoon sekä seiniin. Ongelmana on, että ritilämäistä välikattoa ei voi paloturvallisuussäännösten vuoksi peittää kuin osittain.
 Koulussa tehtyjen mittausten mukaan äänitaso tiloissa on edelleen korkealla, vaikka tilanne onkin jonkin verran parantunut.
 – Aluksi täällä oikein kaikui kun läpsäytti esimerkiksi käsiään. Nyt kaiku on hävinnyt maton ja pehmeiden seinien ansiosta, kuvaamataidon opettaja  Aki Sihvo  kertoo.
 Kuvaamataidon opettaja Aki Sihvo. Mikko Savolainen / Yle
 Selkeää muutosta parempaan ei ole kuitenkaan tapahtunut.
 – Aika vapaasti ääni pääsee vieläkin tulemaan. Ei tämä kyllä mikään hyvä tilanne ole, Sihvo korostaa.
 Opetuksen ajoitusta äänen mukaan
 Melutilannetta kuvaa se, että kuvaamataidon opettaja Sihvo joutuu sopimaan viereisen musiikkiluokan kollegan kanssa opetuksen ajoituksesta.
 – Olemme sopineet niin, että hän aloittaa opetuksen vähän myöhemmin, että minä saan tehtyä tunnin alustuksen ja sen jälkeen hän aloittaa. Yritämme puolin ja toisin huomioida toisiamme, Aki Sihvo kertoo.
 Hän korostaa, että kaikki eivät kärsi samalla lailla melusta.
 – Ihmiset ovat erilaisia. Näyttää siltä, että joitakin se häiritsee tosi paljon, mutta jotkut eivät välttämättä häiriinny.
 Keinot vähissä
 Tilanteen korjaamiseksi ei ole enää kovin paljon tehtävissä.
 – Jonkin verran voidaan vielä lisätä akustiikkavillaa seinille ja mattoja eri puolille, kertoo rakennuttajainsinööri  Mikko Mattinen  tilamuutoksia toteteuttavasta Lappeen rakennuttaja Oy:stä.
 Mikko Savolainen / Yle
 Väliseiniä aiotaan myös korottaa ja kaupunki pyrkii hankkimaan kauppakeskuksesta lisää tilaa hiljaiseen työskentelyyn. Tiloihin tuodaan myös äänivaimennettuja koppeja.
 Viimeisenä keinona on siirtää osa oppilaista muihin tiloihin.
 – Tämä tarkoittaisi sitä, että meidän pitäisi perustaa sivutoimipiste tällä koululle. Toivomme kuitenkin, että tilanne saadaan ratkaistua muilla toimilla, koska koulusta on toivottu pysymistä yhtenä yhteisönä, Kaupungin toimitiloista vastaavan Lappeenrannan toimitilat yhtiön projektijohtaja  Mari Routti  kertoo.
 Lue seuraavaksi:   Koko perheen kauppakeskus avautui suurella kohulla 10 vuotta sitten – nyt kaupunki käyttää sitä väistötilanaan ja lähes kaikki liiketilat ovat tyhjillään

Koulu muutti suurin odotuksin kauppakeskukseen – äkkiä paljastui ikävä ongelma: "Päätä särkee ja koulun jälkeen on väsynyt olo"


Summary: Suomen kirjakieli on kovalla työllä luotua kansallisomaisuutta. Se ei säily itsestään, jos englantia pidetään niin trendikkäänä, että se vähitellen jyrää suomen, ei vain liikkeiden nimissä vaan myös sivistyskielenä.

Little Manhattan, lukee uutuuttaan kiiltelevän kauppakeskuksen kerrosopasteessa. Ei olla New Yorkissa, eikä tämä ole Australiakaan, vaikka yksi viitta neuvoo Down Under -kerrokseen.
 Helsinkiläinen kauppakeskus ei suinkaan ole Suomen ainoa paikka, jossa englanti on maistunut nimeäjien suussa paremmalta kuin äidinkieli. Liikkeiden nimissä englanti jyrää yhä enemmän, mutta Itä-Suomen yliopistokin päätti jo kauan sitten olla ensi sijassa UEF, University of Eastern Finland.
 Kun työpaikkaruokalassa muiden suomenkielisten seassa lappaa suuhunsa peruslounastaan Eat and Relax -kyltin alla, kehotusta voi pitää joko hellyttävän hupsuna kansainvälisyyden tavoitteluna tai ärsyttävänä pyrkimyksenä trendikkyyteen, kuten kauppakeskuksen Pikku Manhattaniakin.
 Mutta piileekö tässä englantiin hurmaantumisessa oikea vaara suomen kielelle?
 Käyttämättömän kieli taantuu. Taantunut kieli heittää lopulta henkensä. Latina, aikansa maailmankieli, kuoli Rooman valtakunnan hajottua. Se ei enää ole kenenkään äidinkieli, mikä määrittelee sen kuolleeksi.
 Tällä hetkellä puhuttuja kieliä on 6 000 – 7 000. Luku on epätarkka, koska kielen ja murteen välille on usein vaikea vetää rajaa. Euroopassa puhutaan noin 250:tä kieltä.
 Kun marraskuu on ohi, maailmassa on jälleen kaksi kieltä vähemmän kuin kuun alussa. Tutkijat arvioivat, että tämän vuosisadan lopussa puolet nykykielistä on kuollut. Parilla tuhannella on jo nyt alle tuhat puhujaa.
 Kauppakeskus Triplan 250 liikkeestä näppituntumalla liki puolet on valinnut kielekseen englannin.  Myös italia on suosittu, mutta sekin enimmäkseen englannilla ryyditettynä.  Anniina Wallius / Yle
 Tämän jutun pontimena olivat suuren päivälehden otsikko muutama viikko sitten ja sitä pian seuranneet radion musiikkiohjelman juontajan lausahdus ja iltapäivälehden pikku-uutinen.
 "Australialainen retkeilijä selvisi ryömimällä kaksi päivää katkenneen jalan kanssa", otsikoi päivälehti. Juontaja kertoi laulajasta, joka on "raskaana toisen lapsensa kanssa", ja iltapäivälehden mukaan muuan näyttelijä oli "ottanut avioeron vaimonsa kanssa".
 Kolme englannin kieliopin mukaista kanssa-sanaa tiedotusvälineissä parissa viikossa! Onko se esimerkki siitä, että kielioppi – kielen selkäranka – ritisee jo, kauhistelee kielipuristi.
 Joko piankin puhutaan kuin se kanadansuomalainen, joka lumisateessa jäi "kaaran kanssa raiveille stak"?
 Esimerkki on Kotuksen taannoisesta  kieli-ikkunasta . Fingelska vaatinee suomennosta: raivei = driveway = pihatie, stak = stuck = kiinni.
 Puhekielisyys voi johtaa kirjoittajaa harhaan
 Kotuksen erityisasiantuntija  Riitta Korhonen  vastaa kanssa-huoleen evijärveläisellä sananparrella: "Komea katsoo kukkuran takaa, sanoi akka, kun ison mahansa kanssa rämpi."
 "Katkenneen jalan kanssa ryömimisellä" voisi ehkä olla tällaista murretaustaa, Korhonen arvelee.
 "Lapsen kanssa raskaana olemisen" hän veikkaa toimittajan tahattomaksi kömmähdykseksi, mutta "jonkun kanssa eroaminen" on yleistynyt juuri englannin vuoksi. Kotuksellekin on lähetetty siitä jonkin verran havaintoja.
 Vanhan kirjasuomen sanakirjan päätoimittaja  Pirkko Kuutti  Kotuksesta on murteiden vaikutuksesta samoilla linjoilla. Kanssa-sanaa on puhutussa kielessä käytetty viittaamassa esimerkiksi johonkin kokonaisuuteen kuuluviin osiin.
 Kuutti poimii esimerkiksi hänelle jo lapsuudesta tutun sanonnan: "Tässä sitä nyt ollaan puhtaan kaulan kans.”
 Hän vinkkaa lukemaan  Suomen murteiden sanakirjan kanssa-artikkelin . Sen esimerkkejä ovat muun muassa tukkaansa nolostelevan lausahdus Hinnerjoelta – "tässä olem pörröpään kans" – ja kommenttipyyntö Somerolta – "Mimmatelt mää nyssit näytän tään uuren hammeen kanssa?"
 – Noissa mediassa olleissa tapauksissa näkisin, että kyseessä on puhekielisen ilmauksen käyttäminen ilman, että on tultu ajatelleeksi mahdollista harhaanjohtavuutta ja jopa koomisuutta, Kuutti sanoo.
 Globalisaatio nosti englannin valtakieleksi
 YK:n tiede- ja kulttuurijärjestö  Unesco on listannut kielet  samalla tavoin kuin seurataan eläinlajien elinvoimaisuutta: turvassa, haavoittuva, vaarantunut, vakavasti vaarantunut, kriittisesti vaarantunut, kuollut.
 Vaikka suomea on meillä tapana kutsua pieneksi kieleksi, se kuuluu tukevasti turvassa olevien kielten kategoriaan. Sitä ei myöskään ole koskaan tarkoituksella nyhdetty suomalaisten suusta, kuten kansallisvaltiokehitys ja suurvaltapolitiikka ovat tehneet monille kielille.
 Suomessa tapahtui päinvastoin: suomen kielen kehittämiseen panostettiin toden teolla, ja viimeistään kansallisvaltioaate sai myös ruotsinkielisen sivistyneistön hankkimaan suomen taitoa.
 Mutta nyt, kun kieltenkin markkinoilla jyllää globalisaatio, suomi ei kalskahdakaan kaikille niin komealta kuin globalisaation valtakieli englanti. Sen ylivalta alkoi kasvaa toisen maailmansodan jälkeen ja herätti huolta jo vuosikymmeniä sitten.
 Esim. kaupan alalla on selvästi havaittavissa, että englanti on muotia, se ”myy”. Savukerasioissa, kivennäisvesipulloissa, paitapakkauksissa saattaa olla koko teksti pelkästään englanninkielinen, vaikka tuote on suomalaisen tehtaan Suomessa myytäväksi valmistama.  Kielitoimiston johtaja Matti Sadeniemi Virittäjä-lehdessä vuonna 1963
 Kieli voi joutua syöksykierteeseen, jos käyttäjät kokevat, ettei sillä ole yhteiskunnassa sosiaalista tai taloudellista painoarvoa, jonka takia kieltä kannattaisi siirtää seuraavalle sukupolvelle. Niin on käynyt myös Suomessa, ei suomelle mutta saamen kielille.
 Miljoonien puhujien suomi ei tietenkään noin vain vaihdu kaikilla tai kaikkialla englantiin, mutta kieliväki kantaa kasvavaa huolta suomen väheksynnästä yhdessä arvokkaimmista käytöistään, tieteen kielenä.
 Tieteen suomi ei ole itsestäänselvyys eikä edes kovin vanha asia. Helsingin yliopistossa suomea alettiin käyttää tosissaan 1900-luvun ensimmäisillä vuosikymmenillä.
 Jos maailma muuttuu mutta kieli ei kehity, se lakkaa ennen pitkää taipumasta uusien ja vaikeiden asioiden ilmaisemiseen. Siitä tulee köökkikieli. Tämä huoli on ollut Suomeakin vakavampi puheenaihe naapurissamme Virossa.
 Talvikenkäostoksilla englanniksi?   Anniina Wallius / Yle
 Sanoja on kautta aikain kulkeutunut kielestä toiseen, myös suomeen. Uusille asioille on tarvittu uusia sanoja, lainat on koettu hienoiksi tai hauskoiksi tai niillä on haluttu erottua omaksi porukaksi.
 Jotkin lainasanat ovat juurtuneet suomeen, toiset ovat käväisseet kääntymässä. Englannin vaikutuksista voi lukea lisää  Kielikello-lehdestä , Riitta Korhosen artikkelista  Steppi nextille levelille – englanti suomessa .
 Sanat ovat yhä liukkaammin liikkuvaa tavaraa, mutta vielä niitä kotoutetaan suomeen tutuilla tavoin. I-kirjain lopussa tekee lainasanasta traktorin tai banaanin. Mutta miten on sen kieliopin laita, kysyy englannin kielen mullistavaa vaikutusta pelkäävä puristi.
 Korhosella on lohdutus: kieli ei siedä mitä hyvänsä vierasta rakennepiirrettä. Lainautuvat rakennepiirteet ovat yleensä sellaisia, että niillä on kielessä jonkinlaista omaakin pohjaa, hän sanoo.
 – Kieli ei oikein ota vastaan semmoista, mitä se ei kestä, mikä ei siis sovi siihen. Englannin lainojakin on suomen kielessä pakko taivuttaa, samoin englanninkielisiä nimiä.
 Englannin lainoja voisi kyllä mukauttaa paljon enemmänkin, hän myöntää. Nyt kirjoitus- ja ääntöasun ristiriita on usein ilmeinen.
 "Moni haluaa taas suomalaisia termejä"
 Jokin kömpelön tuntuinen ja epäselväkin rakenne saattaa levitä, jos se tuntuu napakalta, esimerkiksi liittyen-ilmaus – "ohjeet liittyen opettajien lahjoihin". Yksi tällainen rakenne saattaa sitten antaa kimmoketta toiselle samantapaiselle myös ilman varsinaisia vieraita vaikutteita, Korhonen sanoo.
 Muutokset kielessä ovat vähän niin kuin lumipallo, joka lähtee vierimään lumisen vuoren rinnettä alas ja saattaa matkan varrella sysätä liikkeelle toisia lumipalloja, Korhonen vertaa. Yksittäisen pallon reittiä ja vaikutuksia ei voi ennustaa.
 – Kielessä yksi pieni vieras vaikute saattaa synnyttää monenlaisia muitakin muutoksia tai jäädä hetkelliseksi. Alkuvaiheessa muutos joka tapauksessa aiheuttaa jonkin verran hämmennystä.
 Reaktioista kertovat Kotuksen yleiskielitalkoisiin lähetetyt havainnot, joissa on ihmetelty englannista tulleita lainoja.
 Korhosta ilahduttaa, että aivan viime aikoina moni on tiedustellut Kotuksen neuvonnasta suomenkielisiä vastineita eri alojen termeille.
 – Tässä oli nimittäin pitkään semmoinen ajanjakso, että englannin sanoista kysyttiin lähinnä vain ”Miten x taipuu suomeksi?” Monestikaan emme voi esittää yhtä suomenkielistä vastinetta, mutta yhteistyössä kysyjän kanssa joukon ehdotuksia ainakin.
 "Johannekselta sinä kastettiin"
 Suomen kieliopissa näkyi muiden kielten vaikutusta jo kauan ennen englantia, kertoo Pirkko Kuutti.
 Latina vaikutti sekä suoraan että ruotsin kautta. Ruotsi vaikutti muutenkin, ja vaikutusta oli myös erikielisillä raamatunkäännöksillä.
 Kun 1600-luvulla laadittiin suomen ensimmäisiä kielioppiopuksia, ne oli suunnattu koulusivistystä saaneille muunkielisille. Pohjaksi otettiin latinan kielioppi.
 Muita kielioppeja ei ollut, ja ne, joille suomea oli tarkoitus opettaa, osasivat latinaa, Kuutti selittää.
 – Se oli yleiseurooppalainen juttu. Kielioppi oli latinan kielioppi, ja muita kieliä alettiin opettaa sen pohjalta.
 Latinan vaikutus toi kirjasuomeen muun muassa passiivilauseita, jollaisten rakenteet olivat ja ovat puhekielelle vieraita: "Johanneselda sine Castettin - - Colmaiste perkelelde kiusattin." Lainaus on Mikael Agricolan  Rucouskirjasta  vuodelta 1544.
 Tuo "Johannekselta sinä kastettiin - - kolmasti Perkeleeltä kiusattiin" sanottaisiin nykyään tietysti näin: "Johannes kastoi sinut - - Perkele kiusasi [sinua] kolmasti".
 Oho elämäntyyliä, ei kun Wow Lifestyle, ja himppu suomeakin Helsingin uusimmassa kauppakeskuksessa.  Anniina Wallius / Yle
 Suomen kielen oppiminen oli tarpeellista erityisesti ruotsinkielisille, mutta oli täällä muitakin, joille suomen osaaminen oli hyödyllistä, kuten ulkomaisia kauppiaita.
 – Hengellisten tekstien lisäksi haluttiin suomeksi lait, jotta emämaasta Ruotsista tulleet osaisivat toimia täällä ja ymmärtäisivät täkäläistä kieltä, mutta varmasti myös siksi, että täkäläiset ymmärtäisivät, mitä heidän kanssaan oltiin tekemässä, sanoo Pirkko Kuutti.
 1500-luvun puolella suomi ja ruotsi olivat Suomessa suhteellisen tasavartaisia, mutta ruotsi sai pikku hiljaa yliotteen ja kirjallistui suomea laajemmin. Ruotsin vallan aikana oli myös ajatuksia, että Suomi pitäisi ruotsinkielistää, mutta ne jäivät marginaaliin, Kuutti sanoo.
 Suomen lähimmän sukukielen viron asema oli toisenlainen. Maaorjien kieli ei varmaankaan ollut baltiansaksalaisille kartanonherroille tai kauppiaille oppimisen arvoinen.
 Nykyvirossa se näkyy monina saksalaisvaikutteina, jotka saattavat hämmentää suomalaista. Virolainen ei esimerkiksi ole Suomeen tullessaan yleensä "laivalla", vaan "laivan päällä".
 Suomen käyttöala kapenee
 Kun suomea alettiin kirjoittaa, tekstit olivat pääasiassa käännöksiä. Mukana tuli vieraiden kielten lauserakenteita ja ilmaisuja. Aika pian niitä kuitenkin alettiin karsia ja tilalle haettiin omakielisiä tapoja ilmaista asioita, Pirkko Kuutti kertoo.
 – 1800-luvulla se oli jo hyvin tietoista kielen kehittelyä. Itämurteetkin tulivat mukaan. Tuota aikaa on kutsuttu murteiden taisteluksi. Kiistojen, kompromissien, uudenlaisen kieliyhteisön muodostumisen kautta syntyi ja luotiin suomenkielistä kansaa palveleva kirjakieli.”
 1900-luvun alussa kiistelyssä oli hyvinkin kiivasta purismia. Mikä tämän päivän suomessa herättäisi purismin vanhan kirjasuomen tutkijassa? Minkä hän kuvittelisi olevan liikaa?
 – Ei minun tarvitse kuvitella. Minusta on tullut ylikriittinen. Aina kun kuulen englannista napatun sanan, alan miettiä, miten se sanottaisiin suomeksi.
 Kuuttia huvittaa, mutta pian hän vakavoituu taas.
 – Minua vähän masentaa tämän hetken tilanne. En halua sanoa, että kieli rappeutuu, mutta näen kyllä, että suomen kielen käyttöala kapenee vaikkapa liike-elämässä ja monissa työyhteisöissä.
 Englanti kuulostaa ihmisistä asialliselta ja hienolta, ja suomenkieliset sanat rupeavat kuulostamaan kotikutoisilta, Kuutti huokaa.
 Mainonnan, markkinoinnin ja ehkä joskus tiedotusvälineidenkin kielessä kielioppi kärsinee myös siksi, että puhekielisyydellä tavoitellaan rennon kaverillista vaikutelmaa. Etenkin kyytiä näyttäisi saaneen possessiivisuffiksi, omistusliite.
 Kielen elinvoima ei pysy itsestään
 Toinen esimerkki virosta: Virolainen ei näe mitään hassua siinä, että antaessaan vaikkapa autonsa toiselle, hän sanoo antavansa sen tämän käteen. Käsi-sanasta on tullut saksan vaikutuksesta postpositio, se ei enää tarkoita ruumiinosaa.
 Näin ei kai sentään suomelle voisi tapahtua?
 – En pidä sitä ollenkaan mahdottomana, yllättää Pirkko Kuutti.
 Englantia vastaan hänelle ei ole mitään, hän korostaa. Se on hieno kieli, hän sanoo, mutta kielenkäytön jakautuminen masentaa häntä.
 Maailma, jossa on jäljellä vain yksi kieli (luultavasti englanti), olisi teoriassa mahdollinen 500 vuodessa. Se olisi älyllisyydelle mittaamattoman suuri katastrofi.   Englannin kielen arvostetuimpiin tutkijoihin kuuluva brittiläinen lingvistikko Davis Chrystal
 Vaikka välillä masentaakin, Kuutti aikoo vastakin puhua kirjakielen puolesta. On yhteiskunnalle tärkeää, että meillä on yhteinen kieli ja voimme asioida laajasti omalla kielellä niin viranomaisten kanssa kuin muutenkin, hän sanoo.
 – Asiat sujuvat paremmin, jos kieli on sellaista, että jaamme ymmärryksen siitä, mistä on puhe.
 Kirjakieli on myös työllä hankittua kansallisomaisuutta, josta suomalaisten ei kannata ajattelemattomuuttaan luopua.
 Kirjakieli ei ole tullut lahjana taivaasta, Kuutti vahvistaa. Se ei ole myöskään muuttumaton monoliitti, vaan muuttuu ja elää, hän lisää.
 – Pienistä puroista lähdettiin ja tehtiin iso työ. Nyt kun tämä kieli meillä on, sitä ehkä pidetään itsestäänselvyytenä eikä nähdä, että sen säilyttäminen elinvoimaisena vaatii edelleen työtä.

Uutisotsikossa retkeilijä ryömi "katkenneen jalan kanssa" – katkeaako kirjakielen selkäranka englannin vaikutuksesta?


Summary: Raiskausepäily on peräisin vuodelta 2010.

Ruotsissa syyttäjä antaa tänään lisätietoja Wikileaks-sivuston perustajaa  Julian Assangea  koskevasta raiskausepäilytapauksesta.
 Raiskausepäily on peräisin vuodelta 2010, jolloin Assange oli vierailulla Ruotsissa.
 Esitutkinta keskeytettiin vuonna 2012, kun Assange oli hakenut turvapaikkaa Ecuadorin Lontoon-lähetystöstä välttääkseen luovutuksen Ruotsiin ja Yhdysvaltoihin.
 Esitutkinta  aloitettiin uudelleen  pian sen jälkeen, kun Ecuador huhtikuussa karkotti Assangen ja Britannian poliisi pidätti hänet. Assangea raiskauksesta syyttävän ruotsalaisnaisen asianajaja pyysi tuolloin tutkinnan aloittamista uudelleen.
 Epäilty rikos vanhenee elokuussa 2020, jos syytettä ei nosteta sitä ennen.
 Voit seurata suoraa lähetystä syyttäjän tiedotustilaisuudesta tässä jutussa kello 15 alkaen.
 Lyhyen kertauksen Assangen vaiheista voit lukea  tästä jutusta.
 Lisää aiheesta:
 Julian Assangen raiskaustutkinta aloitetaan uudelleen Ruotsissa
 Ruotsi ei vaadi Julian Assangen vangitsemista

Ruotsin syyttäjä kertoo uutta tietoa Julian Assangea koskevasta raiskausepäilystä – Suora lähetys kello 15


Katutappelusta Ruotsista ehdonalaiseen tuomittu yhdysvaltalaisräppäri  Asap Rocky  haluaa lahjoittaa vaatteita Kronobergin vankilan vangeille Tukholmassa.
 Asap Rocky eli  Rakim Mayers  vietti kyseisessä vankilassa yli kuukauden ennen kuin hän sai tuomion pahoinpitelystä, joka tapahtui Tukholmassa kesäkuun lopulla.
 Ruotsalaislehtien mukaan räppäri on ollut yhteydessä vankilan johtoon ja tarjonnut vankien käyttöön vihreitä puseroita ja housuja.
 Tukholmaan joulukuussa keikalle tuleva Asap Rocky haluaa muutenkin parantaa vankien oloja Ruotsissa. Hän aikoo lahjoittaa Ruotsin-keikaltaan saamistaan ansioista suuren osan ruotsalaisvankien hyväksi sekä Ruotsin vankeinhoidon kehittämiseen.
 Räppäri puhui hiljattain Los Angelesissa pidetyssä yleisötilaisuudessa vankeusajastaan Tukholmassa. Hän kertoi ystävystyneensä lukuisten vankien kanssa. Lisäksi Asap Rocky kertoi kiitollisuudestaan ruotsalaisfaneille, jotka tukivat räppäriä vankeuden aikana.
 Kronobergin vankilan johtaja  Fredrik Wallin  vahvistaa  Dagens Nyheterille , että räppäri on lähettänyt hänelle kuvia asusteista, joita tämä toivoisi vankilan ottavan vastaan.
 Amerikkalainen Forbes-lehti kertoo vaatteiden olevan Mayersin itsensä suunnittelemia. Vankilanjohtaja Wallinilla ei puolestaan ollut tietoa siitä, ovatko asusteet räppärin käsialaa. Tiedossa ei myöskään ole, eteneekö Mayersin vaatehanke.
 Asap Rocky tuomittiin elokuussa pahoinpitelystä ehdolliseen vankeuteen kahden vuoden koeajalla. Myös kaksi hänen seurueeseensa kuulunutta miestä tuomittiin.
 Lue myös:
 Aftonbladet: ASAP Rocky vill designa kläder – till intagna på Kronobergshäktet
 Dagens Nyheter: ASAP Rocky ger mjukiskläder till svenska intagna

Kohuräppäri Asap Rocky tarjoaa ruotsalaisvangeille vankiasusteita


Posti on pettynyt työntekijöitä edustavan Posti- ja logistiikka-alan unionin (PAU) päätökseen hylätä valtakunnansovittelijan sovintoesitys Postin työkiistassa, kertoo yhtiön väliaikainen toimitusjohtaja  Turkka Kuusisto .
 Kuusiston mukaan esitys olisi taannut yleisen linjan tason mukaisen palkankorotuksen 10 000 Postin työntekijälle. Sen sijaan yhtiö ei ole aikeissa kumota päätöstä siirtää 700 pakettilajittelijaa toisen työehtosopimuksen piiriin.
 – Meidän näkökulmastamme tämä asia on käsitelty, Kuusisto sanoo.
 Pakettilajittelijat siirtyivät toisen työehtosopimuksen piiriin marraskuun alusta alkaen. Kuusiston mukaan siirto on ollut vastuullinen ja turvallinen, ja sillä on valtion omistajaohjauksen tuki.
 Uudessa sopimuksessa työnantajapuolta edustaa Medialiitto ja työntekijöitä Teollisuusliitto. Postin työkiistassa neuvotteluja käyvät Palvelualojen työnantajat Palta ja PAU.
 Posti ei ole ollut yhteydessä PAUhun
 Kuusisto kiistää väitteen siitä, että työntekijöiden palkat laskisivat uuden työehtosopimuksen piirissä.
 – Työntekijöiden palkat on taattu 27 kuukaudeksi henkilökohtaisella tasolla, hän sanoo ja jatkaa uuden palkkamallin luomisesta:
 – Olen täysin vakuuttunut, että 27 kuukauden kuluttua olemme onnistuneet luomaan mallin, joka on täysin turvallinen, eikä kenenkään palkka ole romahtamassa.
 PAU ei ole hyväksynyt pakettilajittelijoiden työehtosopimuksen vaihtoa ja pitää sitä olennaisena osana työkiistassa. Palta puolestaan kummeksui omaa asemaansa neuvotteluissa päivän tapaamisen jälkeen.
 – Meillä ei ole mahdollisuutta käydä neuvotteluita muiden kuin omien jäsentemme puolesta, Paltan toimitusjohtaja  Tuomas Aarto  totesi tiedotteessa sen jälkeen, kun sovitteluesityksen kaatumisesta oli kerrottu.
 Kuusisto toivoo, että osapuolet keskittyisivät neuvotteluissa niihin asioihin, jotka niiden välisiin keskusteluihin kuuluvat.
 Posti ei ole ollut yhteydessä PAU:hun kiistan ratkaisemiseksi. Kuusisto korostaa, että hän ei halua kajota työmarkkinoiden normaaliin neuvotteluprosessiin.
 – Se on Paltan tehtävä käydä näitä neuvotteluja.
 Lue myös:
 Yle seuraa: Postilakko jatkuu – PAU ei hyväksynyt  sovintoehdotusta

Posti ei aio perua pakettilajittelijoiden sopimusvaihdosta – toimitusjohtajan mukaan vaihdoksella valtion omistajaohjauksen tuki


Summary: Useiden viranomaisten uusitut virkamerkit ja -kortit otettiin käyttöön viime vuoden lopulla.

Muun muassa poliisin käyttämät virkamerkit loukkaavat eduskunnan oikeusasiamiehen mukaan kansalliskielten yhdenvertaisuutta.
 Uudet poliisin, tullin, rajavartiolaitoksen ja pelastusviranomaisten henkilökunnan virkamerkit ja henkilökortit otettiin käyttöön viime vuoden lopulla. Korteissa viranomaisen ja kortin nimi ovat ruotsiksi huomattavasti pienemmällä kirjasinkoolla kuin suomeksi.
 Esimerkiksi poliisin virkamerkissä lukee isolla "poliisi" ja huomattavasti pienemmällä "polis" ja "police". Oikeusasiamiehen mukaan tällöin korteissa toinen kotimainen kieli käytännössä rinnastuu vieraaseen kieleen eli englantiin.
 Poliisin vanhassa virkamerkissä virkanimike luki ylälaidassa yhtä suurin kirjaimin sekä suomeksi, ruotsiksi että englanniksi. Uusissa virkamerkeissä "poliisi" lukee huomattavasti suuremmin kirjaimin kuin ruotsiksi tai englanniksi. Kaikkiaan poliisin vanhoissa virkamerkeissä jokainen näistä luki suurin kirjaimin kortin ylälaidassa. Aiemmissa poliisin korteissa suomea ja ruotsia kohdeltiin tällöin yhdenvertaisesti.
 Taustalla vanha virkamerkki, edessä uusittu. Poliisi
 Oikeusasiamies  Petri Jääskeläinen  huomauttaa, että kansalliskielten yhdenvertainen kohtelu on turvattu perustuslaissa ja kielilaissa. Kielilain perusteluissa korostetaan sitä, että vähemmistökieltä ei saa syrjiä esimerkiksi siten, että sillä laadittu teksti on selvästi pienempää kuin enemmistökielinen teksti, oikeusasiamiehen tiedotteessa kerrotaan.
 Oikeusasiamies on pyytänyt sisäministeriötä, valtiovarainministeriötä ja Väestörekisterikeskusta ilmoittamaan vuoden loppuun mennessä, millaisiin toimenpiteisiin ne päätöksen seurauksena ryhtyvät. Eduskunnan oikeusasiamies valvoo, että viranomaiset ja virkamiehet noudattavat lakia ja täyttävät velvollisuutensa.
 Poliisin  sivuilla lukee , että vanhoja virkamerkkejä on käytössä vielä viiden vuoden ajan.
 Poliisin virkamerkki on noussut esiin aiemminkin tänä vuonna, kun poliisin ammattiliittopuolelta on ehdotettu lakimuutosta merkkeihin, tosin toisesta syystä. Suomen Poliisijärjestöjen liitto SPJL:stä on alkuvuodesta ehdotettu lakimuutosta, jonka tarkoituksena olisi luopua poliisin nimitunnistepakosta eli kunkin poliisin oman nimen näkymisestä virkapuvussa ja virkamerkissä. Syynä on vihapuheen ja uhkausten yleistyminen. Tilalle on ehdotettu numerolaattaa.
 Lue lisää:
 Poliisi esittää lakimuutosta kiusaamisen ja uhkailun estämiseksi: Poliisin nimi pois virkapuvusta ja virkamerkistä

Oikeusasiamies linjasi: Poliisin uusi virkamerkki ei ole oikeudenmukainen, "polis" ei saisi lukea pienemmällä kuin "poliisi"


Summary: Monet varakkaat hongkongilaiset harkitsevat poismuuttoa mellakoiden takia. Samaan aikaan muuttoliike Manner-Kiinasta Hongkongiin  jatkuu.

Hongkongin väestörakenne on muutoksen kourissa. Kuukausia jatkuneet mellakat ja elämisen kalleus lisäävät kaupunkilaisten halukkuutta muuttaa pois. Samalla tasainen muuttovirta Manner-Kiinasta muokkaa suurkaupungin väestön rakennetta.
 Hongkongin asukasluku on kaksinkertaistunut muutamassa kymmenessä vuodessa 7,4 miljoonaan ihmiseen.
 Huimista luvuista huolimatta Hongkongin johdossa ollaan huolissaan tulevaisuudesta ja väestörakenteen muutoksista.
 South China Morning Post -lehden  mukaan väkeä tulee sisään, mutta muuttaa myös ulos sellaista vauhtia, että erityishallintoalue on muuttumassa mannerkiinalaiseksi kuin huomaamatta. Syntyvyyskin laskee ja väestö ikääntyy.
 Hongkongin asukkaista 92 prosenttia on kiinalaista alkuperää. Muita suuria ryhmiä ovat filippiiniläiset, indonesialaiset ja intialaiset. heitä on kuitenkin vain satoja tuhansia.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Vuonna 1965 asukkaita oli vain 3,5 miljoonaa.  Niin kauan kuin Hongkong oli Britannian alaisuudessa, se imi 30 vuodessa vuoteen 1995 mennessä eri puolilta maailmaa bisneshenkisiä asukkaita 2,6 miljoonaa.
 Viimeinen suuri väestöhyppäys tapahtui vuosien 1995 ja 2000 välillä, jolloin Hongkong siirtyi Britannian alaisuudesta Kiinan erityishallintoalueeksi. Silloin asukasmäärä kasvoi peräti puolella miljoonalla. Tämän jälkeen väestönkasvu on hidastunut, mutta jatkuu tasaisena.
 Mannerkiinalaisilla suuri muuttokiintiö Hongkongiin
 Kommunistisen Manner-Kiinan kansalaisilla on ollut vuodesta 1980 lähtien  merkittävä muuttokiintiö  Hongkongiin.
 Päivittäin Hongkongin puolelle saa muuttoluvan 150 kiinalaista. Tämä tekee vuodessa noin 55 000 ihmistä. Keskimäärin kiintiö on täyttynyt joka vuosi.
 Turisteja Manner-Kiinasta Hongkongin keskustassa helmikuussa 2019. Jerome Favre / EPA
 Hongkong siirtyi brittien hallinnosta Kiinan erityishallintoalueeksi 1997. Pelkästään parinkymmenen vuoden aikana Hongkongiin on muuttanut runsaat miljoona uutta asukasta Manner-Kiinasta.
 Hongkongissa ilmestyvän kansalaisjärjestö  Free Pressin artikkelin  mukaan muuttokiintiö on varattu lähinnä perheenyhdistämistarkoituksiin.
 Odotusaika aviopareille paperisodan selvittämiseksi kestää nelisen vuotta. Hongkongin viranomaisilla ei ole valtaa päättää, ketkä sinne mantereelta muuttavat.
 Lehden artikkelissa muistutetaan, että kolmasosa Hongkongissa solmituista avioliitoista on rajan yli tapahtuvia eikä parisuhteiden määrä ole laskussa.
 Hongkongin aluehallintoparlamantissa on oltu muuttoliikkeestä huolissaan. Lehden mukaan eräs ryhmittymä on esittänyt muuttokiintiön puolittamista ja oikeutta selvittää muuttajien taloudellinen tilanne, mutta Hongkongin johto ei ole tästä halukas keskustelemaan.
 Hongkong tarvitsee tekijöitä Manner-Kiinasta
 Hongkongin suomalaisen kauppakamarin FinnChamin varapuheenjohtaja  Iñaki Amati  kertoo, että kritiikistä huolimatta Hongkong myös tarvitsee ja houkuttelee muuttajia mantereelta.
 – Hongkongissa on pulaa paitsi ruumiillisen työn tekijöistä, myös eri alojen erityisasiantuntijoista, Amati sanoo.
 Kiinalaisia rakentajia West Kowloon -asemalla Hongkongissa vuonna 2017. AOP
 Ainakin rahoitusala, liiketoiminta, tietotekniikka ja terveydenhuolto kaipaavat Kiinan markkinoiden tuntijoita. Ulkomailla hyvinkoulutettuja ja nykyisin jo englannintaitoisia kiinalaisia houkutellaan Hongkongiin monilla keinoilla, mutta halukkuutta lähtöön ei välttämättä ole, sanoo Amati.
 – Monien kiinalaisten huippuammattilaisten mielestä heillä on mantereen puolella paremmat etenemismahdollisuudet ja edut kuin Hongkongissa.
 Hongkongin krooninen ongelma  on alueen kalleus, mitättömän pienet asunnot ja kallis opetus.
 Tähän on tosin osasyynä mannerkiinalaisten rakennuttajien ahneus. He ovat ostaneet maata Hongkongista määrätietoisesti odottaen suuria voittoja.
 Mellakat lisänneet paineita jättää Hongkong
 Gryndereiden tuotto-odotukset ovat kokemassa ainakin jonkinasteisen suvantovaiheen, sillä paineet länsimaalaisten ja varakkaiden hongkongilaisten poismuuttoon ovat kasvaneet puolisen vuotta jatkuneiden mellakoiden takia.
 South China Morning Post -lehden  mukaan ulkomaisten asuntojen kysyntä on kasvanut huomattavasti hongkongilaisten parissa, kun asukkaat etsivät kakkoskiinteistöjä ulkomailta. Haluttuja kohteita ovat esimerkiksi Australia, Kanada ja Yhdysvallat.
 Myös niin sanotut kultaiset viisumit Euroopan unionin alueelle ovat varakkaiden suosiossa, kertovat välittäjät. Järjestely tarkoittaa, että sijoittamalla tiettyihin EU-maihin, henkilö saa sinne perheineen muuttoluvan. Näitä maita ovat esimerkiksi Portugali, Malta ja Kypros.
 Hongkong putoaa Kiinan syliin
 Kuukausia jatkuneiden mellakoiden aikana on ihmetelty ja pelätty, koska Peking puuttuu Hongkongin tapahtumiin.
 Pekingin tarkkailijaroolille on sisäpoliittisia syitä ja pelkoja kansainvälisten kauppasuhteiden tuhoamisesta. Juuri nyt näyttää kuitenkin siltä, että Peking on jälleen jaksanut olla oikeaan aikaan kärsivällinen.
 Hongkong putoaa tai jopa pudottaa itsensä Manner-Kiinan haltuun. Kun työn perässä muuttavat länsimaalaiset alkavat hakeutua turvallisuussysitä Hongkongista pois ja vakituiset asukkaat seuraavat perässä, pystyy Kiina pelkästään muuttokiintiöiden avulla muuttamaan erityishallintoalueen väestörakennetta tasaisesti.
 Hongkongin merkityksen vähenemisestä voi lukea  tästä Ylen artikkelista .

Mellakat, kalliit hinnat ja kiinalaiskiintiöt purevat: Hongkongin väestö vaihtuu vauhdilla


Summary: Snapchatin uudet säännöt jäävät Twitterin ja Facebookin välimaastoon.

Snapchatin toimitusjohtajan  Evan Spiegelin  mukaan sosiaalisen median palvelu ryhtyy suhtautumaan kriittisesti kaikenlaiseen mainontaan, myös poliittiseen. Spiegelin huolenaiheena on muun muassa se, että Snapchatin käyttäjäkuntaan kuuluu runsaasti nuoria, jotka pääsevät äänestämään lähitulevaisuudessa.
 – Meillä on paljon nuoria käyttäjiä ja haluamme toki kannustaa heitä osallistumaan poliittiseen keskusteluun. Snapchat ei kuitenkaan enää hyväksy väärää ja valheellista tietoa levittävää poliittista mainontaa, Spiegel toteaa.
 Jatkossa Snapchatissa työskentelee sisäinen tiimi, joka tarkistaa, ettei maksettu poliittinen mainonta riko uusia sääntöjä.
 Syyskuussa Snapchat julkisti myös tuoreen ominaisuuden, jonka avulla käyttäjä pystyy tarkistamaan, kuka on poliittisen mainoksen lähettäjä.
 Facebook sallii, mutta Twitter kieltää poliittisen mainonnan
 Snapchatin strategia jää Facebookin ja Twitterin välimaastoon. Twitter kielsi äskettäin poliittisen mainonnan kokonaan, eikä siellä enää tulla näkemään esimerkiksi sponsoroituja vaalimainoksia. Kielto astuu voimaan tämän viikon perjantaina.
 Facebookin linjauksiin poliittinen sensuuri ei kuulu. Facebookin toimitusjohtajan  Mark Zuckerbergin  mukaan on tärkeää, että kaikilla on mahdollista saada äänensä kuuluviin. Hänen mielestään poliittisen sisällön kieltäminen hyödyttäisi etenkin asemansa vakiinnuttaneita toimijoita.
 Snapchatin digitaalisiin mainoksiin liittyvä liiketoiminta on huomattavasti vaatimattomampaa kuin esimerkiksi Facebookilla. Tämä voi olla myös osasyynä siihen, miksi Snapchat on ottanut poliittisen mainonnan hampaisiinsa.
 Google on ollut aiheen tiimoilta varsin hiljaa, mutta aiemmin tänä vuonna se kielsi vaalien edellä poliittiset mainokset Kanadassa.

Snapchat ryhtyy estämään harhaanjohtavaa poliittista mainontaa: "Emme hyväksy väärää ja valheellista tietoa"


Summary: Varsinais-Suomen käräjäoikeus on tuominnut yli 50-vuotiaan miehen laajassa seksuaalirikoskokonaisuudessa.

Varsinais-Suomen käräjäoikeus on tuominnut yli 50-vuotiaan miehen 12 vuodeksi vankeuteen poikkeuksellisen törkeässä ja laajassa seksuaalirikosten kokonaisuudessa, jossa rikokset ovat kohdistuneet alaikäisiin lapsiin.
 Kärjäoikeus antoi maanantaina kokonaisuudessa viisi erillistä tuomiota. Oikeudenkäynti käytiin suljetuin ovin.
 Tekoja kuvattu
 Käräjäoikeuden julkaiseman selosteen mukaan miehen syyksi on luettu ensimmäisessä ja vakavimmassa tuomiossa Turussa ja muualla Suomessa vuosien 2014–2019 aikana tehty törkeä lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö ja törkeä raiskaus sekä tämän vuoden touko- ja kesäkuussa tehty törkeä lapsen raiskaus.
 Vakavimmassa tekokokonaisuudessa mies on ollut usean vuoden aikana ja ainakin sadalla eri kerralla sukupuoliyhteydessä lapsen kanssa. Tekoja on myös kuvattu ja tallennettu. Uhrina on ollut tuomitulle läheinen henkilö.
 Oikeus katsoo, että teko on ollut törkeä, koska se on ollut omiaan aiheuttamaan lapselle vahinkoa tämän iän ja kehitystason vuoksi. Lisäksi oikeus katsoi, että lapsella on ollut riippuvainen asema tekijää kohtaan ja siten ollut myös avuttomassa tilassa vastaajaan nähden, jolloin raiskauksen tunnusmerkistö on täyttynyt.
 Myös ulkomailla rikoksia
 Toisessa tuomiossa saman vastaajan syyksi on luettu ulkomailla vuonna 2008 tehty törkeä lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö ja ulkomailla vuonna 2011 tehty pakottaminen seksuaaliseen tekoon. Molemmissa tapauksissa uhrina on ollut syytettynä olleelle miehelle läheinen henkilö ja tapauksiin on liittynyt alkoholin käyttö.
 Muissa tuomioissa saman vastaajan syyksi on luettu vuonna 2015 tehtyjä sukupuolisiveellisyyttä loukkaavan kuvan levittämisiä.
 Asianomistajien ja heidän huoltajiensa henkilöllisyydet, oikeudenkäyntiasiakirjat sekä tuomiot ovat tuomiolauselmaa ja lainkohtia lukuun ottamatta määrätty pidettäväksi salassa 60 vuotta.
 Vastaaja on tuomittu hänen syykseen luetuista rikoksista 12 vuoden mittaiseen vankeusrangaistukseen ja korvauksiin asianomistajille.
 Tuomio ei ole lainvoimainen.

Poikkeuksellisesta seksuaalirikoskokonaisuudesta 12 vuotta vankeutta – miehelle tuomiot lapsen törkeästä raiskauksesta, hyväksikäytöstä ja pakottamisesta seksuaaliseen tekoon


Summary: Kokoomuksen mukaan puolue ottaisi 1,5 miljardia euroa vähemmän velkaa ensi vuonna Rinteen hallitus.

Kokoomus on tänään julkaissut varjobudjettinsa, jonka keskiöön on nostettu työllisyyden nostaminen 60 000 lisätyöllisellä.
 Puolueen tavoite on sama kuin  Antti Rinteen  (sd.) hallituksella, mutta kokoomuksen mukaan heillä on olemassa konkreettiset keinot tavoitteen saavuttamiseksi. Varjobudjettinsa mukaan kokoomus nostaisi työllisyyttä ensi vuonna 26 000 enemmän kuin nykyhallitus.
 Puolue esitteleekin 18-kohtaisen ohjelman ensi vuoden budjettia silmällä pitäen. Järeimmät toimet liittyvät ansiosidonnaisen työttömyysturvan porrastamiseen, sosiaaliturvan parantamiseen, ansiotuloverotuksen keventämiseen miljardilla eurolla, perhevapaauudistuksen toteuttamiseen ja niin sanotusta työttömyysputkesta luopumiseen.
 Toimia puolue perustelee kannustamisella työntekoon.
 Kokoomuksen keskeisimmät työllisyyskeinot
 Varjobudjetti sisältää piikkejä nykyhallitukselle. Kokoomuksen eduskunnan tietopalvelulla teettämän laskelman mukaan hallituksen ensi vuoden budjetti laskee työllisyyttä 5 000 työllisellä.
 – Työllisyys olisi siis ensi vuonna parempi, jos hallitus ei tekisi mitään, budjetissa todetaan.
 Osa kokoomuksen tavoittelemista työllisyyskeinoista on entuudestaan tuttuja, sillä puolue esitteli niitä hallitusneuvottelujen jälkeen elokuussa 2019.
 Puolueen mukaan se ottaisi 1,5 miljardia euroa vähemmän velkaa ensi vuonna kuin Rinteenhallitus.
 Kokoomus ei kiristäisi polttoaineveroja
 Miljardin euron ansiotuloveroalennus on kokoomuksen suurin yksittäinen veroratkaisu. Puolueelta tosin löytyy muitakin elementtejä, joilla se poikkeaa hallituksen linjasta.
 Rinteen hallitus on esittänyt polttoaineen veronkiristystä, jolla se pyrkii keräämään hallituskauden aikana 250 miljoonaa euroa valtion verokirstuun.
 Kokoomus esittää polttoaineen veronkorotusten sijaan fossiilisten lämmityspolttoaineiden veronkorotuksia. Näistä puolueen olisi tarkoitus kerätä valtiolle ensi vuonna 150 miljoonaa euroa.
 Keskeisimmät veromuutokset
 Samalla puolue toisi viinin vahvuiset juomat kauppoihin ja samalla kiristäisi niiden verotusta sadalla miljoonalla eurolla. Puolueen mukaan tämä ei näkyisi kuluttajahinnoissa, koska lisääntynyt kilpailu samalla kompensoisi veronkiristystä.
 Puolue kiristäisi myös tupakkaveroa, arpajaisveroa ja toisi uutena elementtinä kaivosveron budjettiin.
 Kokoomuksen verolinjana on ohjata verotusta haittaveroihin, joilla on vähän vaikutusta työllisyyden ja talouden kasvuun.
 Panostuksia varhaiskasvatukseen
 Kokoomuksen uusissa lisämenoissa ja leikkauksissa korostuvat kasvatus, sosiaali- ja terveydenhuolto, liikenneyhteydet ja sisäinen turvallisuus.
 Kokoomus palkkaisi muun muassa tuhat uutta opettajaa, hoitajaa ja poliisia. Opettajia puolue palkkaisi ammattikoululuihin, jotta viime hallituskaudella aloitettu uudistus saataisiin vietyä loppuun.
 Rahaa opettajien palkkaamiseen menisi yhteensä 80 miljoonaa euroa.
 Keskeisimmät lisämenot ja leikkaukset
 Kokoomus palkkaisi tuhat uutta hoitajaa sekä vanhusten ympärivuorokautiseen hoivaan että kotihoidon piiriin. Puolueen laskelmien mukaan toimet maksaisivat yhteensä 100 miljoonaa euroa.
 Poliisien määrää kokoomuksen mukaan pitäisi nostaa yli 8 000 henkilötyövuoteen.
 Yksi suurimmista leikkauksista kohdistuisi asumistukeen, johon kohdistuisi indeksikorotuksen jäädyttäminen. Tällä valtio säästäisi 150 miljoonaa euroa.
 Puolue perustelee päätöstä sillä, että tuki muodostaa nykyisin kannustinloukun työllistymiselle.
 Kokoomus laittaisi suuria ratahankkeita eteenpäin valtionomaisuudella, eli pääomittamalla hankeyhtiöitä. Omaisuudella pääomitettaisiin myös korkeakouluja.
 Lue lisää:
 PS:n varjobudjetti: 1 000 uutta poliisia, lisää hoitajia, lapsivähennys takaisin – leikkauslistalla tutut kohteet

Kokoomuksen varjobudjetti: Miljardin tuloveronalennus, työttömyysputkesta luopuminen ja tuhat uutta opettajaa – budjetin keskiössä työllisyys


Summary: Ongelma on isoin taloyhtiöissä, missä tarpeellisia remontteja on lykätty. Alhainen yhtiövastike voi olla varoitusmerkki.

Iäkkäissä taloyhtiöissä remonttien teettämiseen ei välttämättä saa taloyhtiölainaa. Vanhojen kiinteistöjen vakuusarvo voi olla niin alhainen, että asukkaat joutuvat lainoittamaan jopa miljoonaluokan remontit osin omaan piikkiinsä.
 Ongelma on totta jopa kasvavalla kaupunkiseudulla, kuten Lapin kasvukeskuksessa Rovaniemellä. Vain pääkaupunkiseutu on poikkeus.
 Rovaniemen OP-kodin isännöintiliiketoiminnan asiakkuusjohtaja  Tarja Väihkönen  tietää tapauksen, jossa edes keskustassa sijaitseva taloyhtiö ei onnistunut hankkimaan taloyhtiölainaa koko remontin maksamiseksi.
 Väihkösen mukaan remontti oli pakollinen ja iso.
 – Siinä tehtiin se, että osakkailta kysyttiin pystyisivätkö he maksamaan omat osuutensa ja loput otettiin lainana. Tämä on keskustassakin vanhoissa taloyhtiöissä ongelmana, toteaa Tarja Väihkönen.
 Useat iäkkäät taloyhtiöt elävät Suomessa Ruususen unta, korjaustarpeita on siirretty vuodesta ja suuret remontit kasautuvat. Yhtiöissä voi olla vältelty muun muassa putkiremonttia, viemäriremonttia, kattoremonttia, hissiremonttia, julkisivuremonttia ja saunaremonttia.
 Remontit voivat lykkäytyä, vaikka isännöitsijä näkisi ne välttämättöminä, sillä päätökset ovat kiinni omistajien tahdosta. Se ongelma, sanoo valtakunnallisen Isännöintiliiton toimitusjohtaja  Mia Koro-Kanerva .
 – Remonttien panttaaminen on suurempi ongelma kuin taloyhtiöiden ylikorjaaminen, josta on puhuttu julkisuudessa.
 Vanhoissa kerrostaloissa esimerkiksi talotekniikkaan liittyvät remontit ovat ajankohtaisia. Tarpeellisten remonttien lykkääminen on suurempi ongelma kuin ylikorjaaminen, sanoo Isännöintiliiton toimitusjohtaja Mia Koro-Kanerva. Antti Mikkola / Yle
 Omarahoitus voi olla tiukka paikka
 Remonttitarpeiden kasautuessa taloyhtiöissä herätään kylmään todellisuuteen, sillä lainatarve uhkaa nousta nopeasti miljoonaluokkaan. Hätä voi kertaantua, kun pankki asettaa rajat lainasummalle.
 Jos taloyhtiölainaa ei saada, oma rahoitusosuus voi kirpaista pahasti – varsinkin pienituloisia, muistuttaa Tarja Väihkönen.
 – Taloissa asuu eri elämäntilanteessa olevia ihmisiä, kuten eläkeläisiä ja opiskelijoita. Ratkaisevaa on, kuinka paljon pystyy itse rahaa laittamaan taloyhtiön remonttiin. Siellä on se kipukynnys, että mitä tehdään ja jätetään tekemättä.
 Taloyhtiöissä remontille lasketaan neliöhinta, joka jakaantuu omistajalle asunnon koon mukaan. Mitä suurempi neliömäärä, sitä suurempi on rahoitettava osuus omistajalle.
 Väihkönen muistuttaa, että vanhan asunnon ostajalle pieni vastike voi olla varoitusmerkki.
 – Silloin pitäisi hälytyskellot soida, sillä pieni vastike voi kertoa, että taloyhtiössä on vältelty suuria remontteja.
 Monen kohdalla remonttiruuhka on päättynyt ikävästi. Taloyhtiö on jäänyt kokonaan tai osaksi ilman remonttilainaa ja asunnon omistaja joutuu toteamaan, etteivät vakuudet riitä henkilökohtaiseen lainaan. Asunto täytyy myydä pilkkahintaan.
 Omistaja voi joutua jopa maksajaksi, jos asunnon arvo on pienempi kuin remonttikustannukset. Tapauksia löytyy eri puolilta Suomea.
 "Vakuuksia arvioidaan joskus vinoutuneesti"
 Kielteinen lainapäätös voi olla yllätys. Säästöpankki Optian rahoitusjohtaja  Terttu Alaraatikka  muistuttaakin, että pankin täytyy saada vakuudet myöntämälleen lainalle. Huonosti hoidettu taloyhtiö voi olla pankille taakka.
 Alaraatikan vastuualueeseen kuuluvat Lappi, Oulu, Kajaani ja Ylä-Savo. Vastaan on hänen mukaansa tullut tapauksia, joissa ei ole voitu lähteä lainoittamaan remontteja.
 – Ihan varmasti kaikilla rahoittajilla on ollut sama tilanne. Taloyhtiön tilinpäätös pitää olla kunnossa. Lisäksi tietysti katsotaan korjausvelka ja vakuudet ja miten ylipäätään taloyhtiötä on hoidettu, listaa Alaraatikka lainoituksessa pohdittavia kriteereitä.
 Isännöintiliitossa on tunnistettu pankkien tiukempi suhtautuminen taloyhtiöille myönnettyihin lainoihin.
 – Vakuuksia arvioidaan kuitenkin joskus vinoutuneesti, sillä lainahakemuksessa pitäisi ottaa huomioon taloyhtiön arvonnousu remontin jälkeen, laskee Isännöintiliiton toimitusjohtaja Mia Koro-Kanerva.
 Rovaniemellä sijaitsevassa As Oy Veitikanharjussa suunnitellaan julkisivu- ja parvekeremontteja. Hallituksen puheenjohtajan Päivi Kontkasen mukaan remontit joudutaan teettämään kahdessa erässä, sillä taloyhtiölainaa ei saada tarpeeksi molempiin kerralla. Antti Mikkola / Yle
 Miljoonaremontit piti jakaa kahteen
 Asunto-osakeyhtiö Veitikanharju sijaitsee Rovaniemellä, keskustan tuntumassa. Kerrostalo oli ensimmäinen Veitikanharjulla ja se valmistui Kirkkolammen rantaan vuonna 1962. Kiinteistöä on remontoitu säännöllisesti: saunatila on saanut uuden ilmeen ja iso LVI-remontti on hoidettu päiväjärjestyksestä.
 Päivi Kontkasen  johtamalla taloyhtiön hallituksella riittää silti mietittävää. Edessä on parveke- ja julkisivuremontit, joiden molempien lainaterve on pyöreästi miljoona euroa. Veitikanharjussakin remontteja joudutaan jaksottamaan lainan saamisen rajoittamana.
 – Nyt näyttäisi siltä, että emme pystykään yhdistämään näitä kahta hanketta, kuten alun perin tavoiteltiin. Saamme ainoastaan osan summasta lainaksi ja joudumme pilkkomaan remontit, Kontkanen sanoo.
 Taloyhtiöt on velvoitettu suunnittelemaan pitkällä aikavälillä vanhojen kerrostalojen korjaustarpeet. Suunnitelmallisuus on kuitenkin kirjavaa, sillä niitä on kokouksissa helpompi siirtää kuin lähteä toteuttamaan.
 Onko taloyhtiöissä helppo saada tarpeellisia remontteja etenemään? Lykätäänkö niitä liikaa vai ylikorjataanko taloja? Keskustele aiheesta klo 22 asti.
 Lue myös:
 VM:n työryhmä valmistelee rajoituksia taloyhtiölainoille – monen uuden asunnon hinnasta jo yli 70 prosenttia on yhtiölainaa
 Miljoonien lainat voivat olla riski – Pankit varoittavat taloyhtiöitä korkojen noususta
 Vuokranantajat: Riskitietoisuus taloyhtiölainojen suhteen parantunut – muista selvittää, kestääkö taloutesi nousevan rahoitusvastikkeen

Pankit ovat kiristäneet taloyhtiöiden lainahanoja – isonkin remonttilainan voi joutua ottamaan omiin nimiin, jos talon vakuusarvo ei riitä


Summary: EU-tuomioistuin kehottaa päätöksessään oikeusistuimia arvioimaan uuden tuomaripaneeliin riippumattomuutta.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

EU-tuomioistuin pitää Puolan oikeusjärjestelmän uudistuksia kyseenalaisina ja kehottaa tuomareita harkitsemaan tarkasti uuden tuomariraadin pätevyyttä.
 Euroopan unionin tuomioistuin  antoi ratkaisunsa  Puolan oikeusjärjestelmäuudistuksia koskevassa tapauksessa tiistaina.
 Osana oikeusjärjestelmänsä uudistuksia Puolan oikeistopopulistinen hallitus on luonut tuomareiden kurinpidollisen raadin. Uusi paneeli ei opposition mukaan ole riippumaton.
 EU-tuomioistuin päätyi toteamaan, että oikeusistuinten on ei pidä ohjata oikeusjuttuja tuomaripaneelille ennen kuin on varmaa, että raati toimii itsenäisesti ja puolueettomasti.
 Uutistoimisto AFP:n mukaan EU-tuomioistuin oli jo vähällä julistaa Puolan tuomariraadin laittomaksi.
 Lue lisää:
 EU-oikeus: Puolan päätös passittaa naistuomarit eläkkeelle ennen miehiä oli EU-lain vastainen

EU-tuomioistuin: Puolan oikeusjärjestelmän uudistukset kyseenalaisia