Summary: Kymmenen perussuomalaisten, kokoomuksen ja kristillisdemokraattien kansanedustajaa vaatii ulkoministerin toiminnan laillisuuden tutkimista.

Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) sai keskiviikkona eduskunnan luottamuksen toiminnastaan al-Holin leirin suomalaisten lasten ja naisten mahdollista Suomeen palauttamista koskevassa asiassa. Joukko opposition kansanedustajia haluaa jatkaa asian käsittelyä vielä eduskunnan perustuslakivaliokunnassa.
 Ulkoministeri Haaviston toiminnan laillisuutta peräävän muistutuksen ovat allekrjoittaneet perussuomalaisten  Mari Rantanen ,  Veijo Niemi ,  Jari Ronkainen ,  Jussi Wihonen  ja  Tom Packalén , kokoomuksen  Heikki Vestman ,  Kalle Jokinen ,  Kari Tolvanen  ja  Wille Rydman  sekä kristillisdemokraattien  Sari Tanus .
 Oppositiopuolueiden kansanedustajat esittävät tarkastettavaksi muun muassa, onko ulkoministeri Haavisto painostanut virkamiehiä tekemään lainvastaisia päätöksiä.
 Muistutuksessa vaaditaan tutkittavaksi, onko prosessi, jossa ulkoministeriö on asettanut uuden erityisedustajan hoitamaan al-Holin asiaa, ollut laillinen.
 Muistutuksen allekirjoittajat haluavat myös tietää, onko ulkoministeriössä menetelty laillisesti, kun konsulipäällikkö on pyritty siirtämään uuteen tehtävään pois virastaan.
 Edustajien mukaan on selvitettävä, onko ulkoministeri Haavisto toiminut lain mukaisesti jättäessään tuomatta al-Holin asian valtioneuvoston yleisistunnon ratkaistavaksi.
 – Julkisuuden tietojen sekä oikeustieteen professorien lausuntojen perusteella on syytä epäillä, ettei ulkoministeri ole toiminut laillisesti al-Holin leirillä olevien asiassa. Epäselväksi on jäänyt erityisesti ulkoministerin toiminnan lainmukaisuus ulkoministeriön virkamiesten osalta, perussuomalaisten Mari Rantanen sanoo.
 Kokoomuksen Vestman: Tutkinta on Haavistonkin etu
 Kokoomuksen Heikki Vestmanin mielestä muistutuksessa on kyse perustuslain mukaisesta ministerivastuuasiasta, joka on juridinen prosessi.
 – Oikeusvaltiossa myös ministerin toiminnan pitää perustua lakiin. Koska epäily toimien laillisuudesta on jäänyt ilmaan, on myös ulkoministerin itsensä edun ja oikeusturvan kannalta tärkeää, että asia tutkitaan huolella, Vestman toteaa.
 Kristillisdemokraattien Sari Tanus huomauttaa, että vaikeiden asioiden hoitamisessa korostuvat hyvä yhteistyö, vastuiden selkeys ja juridisesti oikeat menettelyt.
 – Ulkoministeriön toimintakyvyn ja ulkoministeri Haaviston jatkon kannalta, sekä epäilysten poistamiseksi että vastuiden selvittämiseksi, on tärkeä tutkia ulkoministerin toimien lainmukaisuus, Tanus toteaa.
 Eduskunta jää huomenna istuntotauolle ja perustuslakivalikounta kokoontuu seuraavan kerran ensi vuoden helmikuussa.
 Lue myös:
 Ulkoministeri Pekka Haavisto sai eduskunnan luottamuksen – katso miten edustajat äänestivät
 Eduskunta kävi tiukkasanaisen välikysymyskeskustelun – Pääministeri Sanna Marin kokoomukselle: "Eikö teitä hävetä?"
 Oikeuskansleri tutkii ulkoministerin ja ulkoministeriön toimet al-Holin leiriläisten siirtoa koskevassa jupakassa

Ulkoministeri Pekka Haaviston toimista al-Holin leirin suomalaisten asiassa muistutus perustuslakivaliokunnalle


Summary: Britannian EU-ero on hallitusohjelman keskeisin asia.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Kuningatar  Elisabet ll  pitää Britannian parlamentissa puheen, jossa hän esittelee pääministeri  Boris Johnsonin  hallituksen ohjelman.
 Perinteinen parlamentin avajaispuhe sisältää askelmerkit tulevalle vuodelle. Hallitusohjelman keskeisimmät osat liittyvät Britannian EU-eroon.
 Britannian on määrä erota Euroopan unionista tammikuun viimeisenä päivänä.
 Boris Johnsonin konservatiivit voittivat viime viikolla pidetyt parlamentivaalit selvästi, joten Johnsonin on helppo luotsata ohjelmansa läpi maan parlamentissa.

Pääministeri Boris Johnsonin hallitusohjelma kuullaan kuningatar Elisabetin kertomana – katso kuningattaren puhe kello 13.25


Summary: Teknologiateollisuus ry:n ja Teollisuusliiton väliseen työehtokiistaan annettiin eilen jo toinen sovintoesitys.

Iltapäivällä kello 16 ratkeaa, johtaako työmarkkinakierroksen tärkeimmässä neuvottelupöydässä annettu sovintoesitys tulokseen.
 Teknologiateollisuuden työmarkkinajohtaja  Minna Helle  ja palkansaajia edustavan Teollisuusliiton puheenjohtaja  Riku Aalto  antavat silloin vastauksensa valtakunnansovittelija  Vuokko Piekkalan  sovintoehdotukseen.
 Voit seurata suoraa verkkolähetystä pääkuvan linkistä klo 15.50 alkaen. Päivitämme tähän juttuun myös osapuolten vastaukset.
 Kyseessä on toinen sovintoesitys kiistassa. Ensimmäisen  palkansaajapuoli torjui  joulukuun alussa. Piekkalan esityksessä palkat olisivat nousseet kahdessa vuodessa yhteensä noin 1,6 prosenttia.
 Riku Aallon mukaan kyse olisi ollut "minikorotuksista", joita ei voi hyväksyä. Palkansaajat viittaavat verrokkimaiden palkankorotustasoon, joka on heidän mukaan useita prosenttiyksikköjä korkeampi.
 Voiko kiky-tunneista luopuminen painaa korotuksia?
 Koko palkkakierroksen vaikeimmaksi kysymykseksi on noussut kilpailukykysopimuksessa mukana olleet 24 palkatonta lisätyötuntia, jotka työnantajat haluavat pysyviksi.
 Teknologiateollisuudessa kiky-kysymys poikkeaa kaiken lisäksi muista neuvottelupöydistä, koska tunnit kirjattiin aikanaan erilliseen lisäpöytäkirjaan, jonka Teollisuusliitto on irtisanonut.
 Myös työnantaja on tässä pöydässä taipunut  luopumaan kiky-tunneista  sillä ehdolla, että palkankorotukset jäävät vastaavasti matalammiksi. Palkansaajat eivät suostu laskemaan kiky-tunneille mitään palkankorotuksia alentavaa hintaa.
 Teknologiateollisuuden sopimuksesta haetaan päänavaajaa, joka osoittaisi suuntaa myös muiden alojen palkankorotusvaralle.
 Teollisuusliitto neuvottelee usealla sopimusalalla ja on jo vauhdittanut neuvotteluja  kolmen päivän lakolla . Mekaanisessa metsäteollisuudessa on nähty myös kuusi päivää kestänyt  työsulku .
 Vaikka sopu syntyisi, palkkakierros on vaikea
 Vaikka teknologiateollisuuden uudesta työehtosopimuksesta päästäisiin sopuun, liittokierroksen hankaluudet jatkuvat.
 Teollisuusliiton mukaan kiky-tunnit eivät voi jäädä muillekaan vientialoille. Niistä halutaan eroon koko palkansaajaleirissä. Työnantajan mielestä kiky-tunneista on pidettävä kiinni, jotta Suomen kilpailukyky ei kärsi.
 Lisäksi hoitajaliitot ja julkisen sektorin liitot vaativat avaussopimusta  suurempia palkankorotuksia . Kunta-alan palkkaneuvottelut alkavat tammikuun puolivälissä.
 Lue lisäksi:
 Analyysi: Työmarkkinaneuvotteluihin voi olla jatkossa vaikeaa löytää päänavaajaa – ”Mitä jos Tehy menisi ja avaisi kierroksen?”

Syntyykö työmarkkinoille kaikkien palkkoihin vaikuttava päänavaajasopimus? Osapuolet vastaavat sovintoesitykseen, katso suorana klo 15.50


Summary: Itsenäistymistä kannattava ja brexitiä vastustava Skotlannin kansallispuolue menestyi hyvin viime viikon vaaleissa.

Skotlannin pääministeri  Nicola Sturgeon  sanoo, että hän lähettää tänään torstaina Britannian hallitukselle asiakirjan, jossa vaaditaan oikeutta järjestää uusi kansanäänestys Skotlannin itsenäistymisestä. Sturgeonin kommenteista kertovat uutistoimisto Reuters ja  BBC .
 – Minulta kysytään usein: 'Mitä teet, jos  Boris Johnson  sanoo ei?' Kuten olen sanonut ennenkin, harkitsen kaikkia järkeviä vaihtoehtoja varmistaakseni Skotlannin oikeuden päättää omista asioistaan, Sturgeon sanoi Reutersin mukaan.
 Sturgeonin mukaan kansanäänestys tulee järjestää laillisesti.
 Sturgeonin johtama Skotlannin kansallispuolue SNP kannattaa itsenäistymistä ja vastustaa brexitiä. SNP voitti viime viikon parlamenttivaaleissa Skotlannin 59 parlamenttipaikasta 48. Sturgeonin mielestä SNP:n vaalimenestys antaa kiistattoman mandaatin uudelle äänestykselle.
 Vuoden 2014 kansanäänestyksessä skotit äänestivät prosentein 55–45 Britannian osana pysymisen puolesta.
 Britannian pääministeri Johnson on toistaiseksi suhtautunut nuivasti uuden kansanäänestyksen järjestämiseen. Sturgeonin mukaan olosuhteet ovat kuitenkin muuttuneet, sillä enemmistö skoteista olisi halunnut jäädä EU:hun, mutta nyt Skotlanti on eroamassa muun Britannian mukana.
 – Mitä enemmän konservatiivihallitus yrittää torjua skotlantilaisten tahtoa, sitä enemmän he osoittavat täyden halveksuntansa skotlantilaista demokratiaa kohtaan ja sitä enemmän itsenäistymisen kannatus nousee. Joten minun nähdäkseni heidän lyhyen tähtäimen strategiansa kylvää pitkällä tähtäimellä tappion siemenet, Sturgeon sanoi.

Sturgeon: Skotlanti harkitsee "kaikkia järkeviä vaihtoehtoja", jos Britannian hallitus yrittää estää itsenäisyysäänestyksen


Summary: Tehyyn kuuluvat työntekijät pelkäävät säästöjen vaikutuksia potilaiden hoitoon.

Tehyn Pirkanmaan sairaanhoitopiirin ammattiosasto järjestää ulosmarssin Taysin toimipisteissä torstaina iltapäivällä. Tiedotteen mukaan ulosmarssi tapahtuu klo 14 viidessä eri paikassa Tampereella, Nokialla, Valkeakoskella ja Sastamalassa.
 Mielenilmaus kestää 20 minuuttia, minkä jälkeen työntekijät palaavat töihin.
 Tehyn mukaan ulosmarssi ei keskeytä sellaisia toimintoja, jotka akuutisti varmistavat potilaiden henkeä tai turvallisuutta. Poliklinikoilla työ saattaa hidastua, mutta esimerkiksi leikkauksia ei keskeytetä. Vuodeosastoilla on käytännössä yövuoromiehitys.
 Työntekijöiden mielenilmaus johtuu Pirkanmaan sairaanhoitopiiriä (PSHP) uhkaavista säästöistä. Sairaanhoitopiirin valtuusto päätti joulukuun alkupuolella, että ensi vuoden budjetti on  reippaasti alijäämäinen .
 Tehyn Pirkanmaan sairaanhoitopiirin ammattiosasto 366 pitää päätöstä vääränä ja hätiköitynä. Osasto vaatii päätöksen uudelleenarviointia.
 Tehyläisten mukaan päätös vaikuttaa sairaalan toimintaedellytyksiin, potilaiden hoitoon, tutkimukseen ja kehittämiseen. Työntekijöiden mielestä kärsimään joutuvat ennen kaikkea potilaat ja kuntalaiset.
 – Päätös ruuhkauttaa päivystyksen ja hidastaa hoidon saantia myös kiireellisissä tapauksissa, sanoo ammattiosaston puheenjohtaja  Leena Saarela .
 Vähennyksiä pyritään välttämään
 Sairaanhoitopiirin valtuuston päätös merkitsee, että kuntayhtymän alijäämä katetaan ensisijaisesti muilla toimenpiteillä kuin hinnankorotuksilla. Valtuusto päätti, että taloussuunnittelukauden tasapainottamisohjelma esitetään valtuustolle toukokuussa 2020.
 Tehyn ammattiosasto katsoo, että kuntapäättäjien käsitys erikoissairaanhoidon todellisesta hintatasosta on hämärtynyt. Työntekijät korostavat, että hintoja on alennettu kahtena vuonna kuntien talouden helpottamiseksi. Lisäksi taseeseen kertynyt ylijäämä on palautettu kuntiin niiden vaatimuksesta.
 – Epärealistiset talousarviot ovat johtaneet kiristyneeseen ilmapiiriin. PSHP:n henkilökunta on työskennellyt jo vuosia kovan paineen ja kuormituksen alla, joten henkilöstöstä ei voida enää leikata, Tehyn tiedotteessa sanotaan.
 Ennen budjettikokousta Pirkanmaan sairaanhoitopiirin johtaja  Tarmo Martikainen  arvioi, että kiista rahoituksesta saattaa vaikeuttaa potilaiden pääsyä erikoissairaanhoitoon. Martikainen sanoi, että alijäämäisen budjetin hyväksyminen saattaisi merkitä ensi vuonna 500 henkilön vähennystarvetta.
 Myöhemmin Martikainen tarkensi Ylen haastattelussa, että henkilökunnan vähentämistä pyritään välttämään viimeiseen asti. Hän sanoi käyttäneensä vähennystarvetta kuvaamaan muutoksen suuruutta.
 Lue lisää:
 Pirkanmaan kunnat eivät taipuneet budjetin korotukseen – sairaanhoitopiirin on etsittävä yli 20 miljoonan säästöt

Työntekijöitä marssii ulos useasta Tampereen yliopistollisen sairaalan toimipisteestä


Summary: Ajatus Frozen 2:n lumotusta metsästä kirkastui patikoidessa Inarissa, käsikirjoittajat kertovat Ylen haastattelussa.

Kuvitteellisen päiväkirjan kirjoittaminen oli tapa, jolla käsikirjoittaja-ohjaaja  Jennifer Lee  rakensi Elsan ja Annan hahmot uuteen  Frozen 2  -elokuvaan.
 – Ristimme noin 70-sivuisen opuksen Lumikuningattaren päiväkirjaksi. Kirjoitin siihen Annan käymiä monologeja, animaation toinen käsikirjoittaja-ohjaaja Lee kertooYlen haastattelussa.
 Välillä Lee kirjoitti päiväkirjaa Annana, välillä taas Elsana. Näin hän sai kiinni siitä, mitä Elsa ajattelee ja käy läpi elämässään.
 – Mietin, miten Elsa sopii ajan kuvaan. Kirjoitin kuukausia asioita hänen näkökulmastaan. Opin milloin hän tunsi olonsa levottomaksi, kiusalliseksi sosiaalisissa tilanteissa ja millaisia asioita hän pohti.
 Frozen 2 kertoo Jennifer Leen mukaan omien juurien löytämisestä.   Armando Gallo / HFPA
 Yle tapasi Jennifer Leen ja elokuvan toisen käsikirjoittaja-ohjaajan  Chris Buckin  Los Angelesissa.  Frozen 2 :n ensi-ilta Suomessa on joulupäivänä 25. joulukuuta.
 Pohjoisen Arendellan prinsessasisarukset, Anna ja Elsa, tulivat tutuksi vuonna 2013 ilmestyneessä  Frozen – huurteinen seikkailu  -elokuvassa. Elsa, jään ja lumen hallitsija, kasvoi lukittuna linnassa, peläten omia voimiaan. Sosiaalinen ja iloinen Anna taas rakasti elämää.
 Täysi-ikäisenä Elsasta kruunattiin kuningatar, mutta hänen pidättyväinen ja hermostunut luonteensa aiheutti ongelmia.Elsa ei hallinnut omia voimiaan, minkä vuoksi pikkusisko Anna oli vähällä kuolla. Kun perinteisissä saduissa prinsessan pelastaa uljas prinssi, ensimmäisessä  Frozen -elokuvassa pikkusisko Annan rakkaus on pelastava voima.
 Sisarusten ensimmäisestä seikkailusta tuli hitti ympäri maailman. Sen lipputulot ovat ylittäneet miljardin dollarin rajapyykin. Keskeisinä tekijöinä oli sama työpari kuin  Frozen 2 :ssa eli Jennifer Lee ja Chris Buck.
 – Vahvat naiset inspiroivat meitä. Loimme moniulotteiset, uskottavat sankarihahmot, joilla on myös vikoja. Ne saivat vastakaikua tyttöjen lisäksi pojissa, naisissa ja miehissä, Lee kertoo.
 – Sisarukset ovat elokuvan kantava voima ja toivottavasti inspiroivat muita.
 Leen mukaan tekijät kuulevat yhä uusia tarinoita siitä, miten  Huurteinen seikkailu  vaikuttaa lapsiin ja seuraavaan sukupolveen.
 – Se kannustaa heitä olemaan voimakkaita. Pieni kapinahenki on hyväksi silloin tällöin.
 Hans Christian Andersenin  vuonna 1845 ilmestyneen  Lumikuningatar -sadun innoittama tarina sai jatkoa vuosina 2015 ja 2017 ilmestyneissä lyhytanimaatioissa  Frozen – kuumetta  ja  Olafin jouluinen seikkailu . Siitä tehtiin myös Broadway-musikaali keväällä 2018.
 Tarina kristallisoitui Inarissa
 Lapin ruska innoitti Frozen 2:n värimaailmaan. Disney Enterprises
 Uusi tarina jatkuu kolme vuotta sen jälkeen, kun Anna on pelastanut Elsan hengen ja löytänyt tosirakkauden jääkauppias Kristoffista, jonka hahmoa saamelaiskulttuuri on erityisesti inspiroinut.
 Tällä kertaa Elsan ajaa seikkailuun salaperäinen musikaalinen kutsu, jota hän ei voi vastustaa. Hän lähtee etsimään taikavoimiensa alkuperää.
 – Elokuva kertoo omien juurien ja oman itsensä löytämisestä. Siinä on myös huumoria, kasvukipuja, rohkeutta, periksi antamattomuutta ja oikeudenmukaisuutta, Jennifer Lee kuvaa.
 Aikuistumista kuvataan elokuvassa ruskalla.
 – Lumotussa metsässä henkinen kasvu rinnastetaan punaisiin ja oransseihin lehtiin. Kehitimme niiden avulla  Frozeniin  uuden värimaailman, Lee selittää.
 Syksyiseen väriloisteeseen elokuvantekijät, Leen lisäksi Chris Buck ja tuottaja  Peter Del Vecho , saivat inspiraation Suomen Lapista. He vierailivat Inarissa syksyllä 2016.
 –Ajatus lumotusta metsästä, sen hahmoista ja henkiolennoista kristallisoitui meille, kun kävelimme kirpeässä ilmassa Inarin Pielpajärven erämaakirkolle. Kymmenen kilometrin patikointi hiljaisuudessa oli kuin meditointia, Buck muistelee.
 He vierailivat myös Inarinjärvellä, Ukonkivellä ja Siida-museossa sekä keskustelivat saamelaisten kanssa.
 –Arvostamme alkuperäiskulttuuria, mutta koska kyseessä on satu, ei sen tarina ole totuudenmukainen.
 Saameksi jälkiäänittäminen oli tärkeää
 Frozen 2 -elokuvan saamenkielinen juliste: Elokuva jälkiäänitettiin myös saameksi. Disney Enterprises
 Uusi animaatio on myös hitti ja kerännyt jo miljardin dollarin lipputulot. Se tekee Jennifer Leestä tämän hetken menestyneimmän naisohjaajan.  Frozen 2 :n työprosessin aikana Leellä ei ollut aikaa ottaa paineita suosiosta, sillä hän luotsasi yli neljänsadan ihmisen työyhteisöä.
 Käsikirjoittaminen, kuvittaminen, musiikki ja säveltäminen veivät pari vuotta. Animaatioon meni toiset pari. Kokopäiväisesti projektin parissa työskenteli 72 animaattoria.
 – Päähenkilöiden liikkeet ja eleet olivat jo tutut meille, joten niiden parissa meni vähemmän aikaa kuin ensimmäistä elokuvaa tehdessä. Koska tekniikka on kehittynyt vuosien aikana, ovat yksityiskohdat ja ilmeet nyt tarkempia.
 Columbian yliopistosta valmistunut Lee on aiemmin ollut mukana luotsaamassa  Räyhä-Ralfia ,  Big Hero 6 :sta,  Zootropolis – eläinten kaupunkia ,  Vaianaa  ja  Räyhä-Ralf valloittaa Internetiä .
 Kesällä 2018 hänestä tuli Walt Disney Animation -studion pomo. Yhtiön johtajana hän aikoo pitää huolen, että samalla, kun vanhoja perinteitä kunnioitetaan, myös uusiin tarinoihin tartutaan.
 – Tavoitteenani on luoda ilmapiiri, joissa monimuotoisia tarinoita kerrotaan paikallisista perspektiiveistä.
 Siksi  Frozen 2 :n tekijätiimille oli tärkeää, että elokuva dubattiin pohjoissaameksi. Pieni ryhmä saamelaisia näki elokuvan ennakkoon ja oli kutsuvieraina Los Angelesin ensi-illassa 22. marraskuuta.
 Osa saamenkielien taidosta on kuihtunut vuosisatojen aikana.
 – On hienoa, että nyt heidän lapsensa voivat katsoa Disney-elokuvan saamen kielellä, Lee lopettaa.
 Frozen - Huurteinen seikkailu oli monelle ilmiö ja sukupolvikokemus, kerro kokemuksesi. Voit keskustella aiheesta artikkelin alla.
 Lue lisää:
 Saamenkielinen Frozen nosti tunteet pintaan
 Frozen 2 -elokuva sai maailmanensi-iltansa

Frozen 2:n käsikirjoittaja Jennifer Lee eläytyi Elsan elämään kirjoittamalla päiväkirjaa: "Opin, milloin hän tunsi olonsa levottomaksi"


Kokoomuksen lähtö hallitukseen perussuomalaisten kanssa olisi suuri riski. Näin toteavat torstaina julkaistussa  aatteellisessa puheenvuoroteoksessa  kaksi nuorta kokoomuslaista: kansanedustaja  Matias Marttinen , 29, ja entinen opetusministerin erityisavustaja  Juho Mäki-Lohiluoma , 25.
 Erityisen vaaran kirjoittajat näkevät siinä, miten perussuomalaiset suhtautuvat liberaalin demokratian perusarvoihin ja kansainväliseen sopimuksenvaraiseen järjestykseen.
 Marttinen ja Mäki-Lohiluoma toteavat, että populistien hyökkäykset mediaa, poliisia ja oikeuslaitosta kohtaan voivat vähitellen johtaa yhteiskunnallisen luottamuksen katoamiseen. Populistien päästessä valtaan edessä on pahimmillaan suomalaisen yhteiskunnan rapautuminen.
 – Taiston veroprosentin paikasta voi vielä hävitä hallituskumppanille, [mutta] ei taistoa yhteiskunnallisten instituutioiden uskottavuudesta, oikeusvaltion pitävyydestä, ihmisoikeuksista ja muista demokraattisen yhteiskunnan perusteista, kirjoittajat linjaavat.
 Yhteistyöhön perussuomalaisten kanssa on kirjoittajien mielestä suhtauduttava erityisellä varauksella, ja hallitukseen voidaan lähteä vain, jos perussuomalaisille asetetaan aivan toisenlaiset, tiukat ja ehdottomat rajat kuin muille puolueille.
 Kansanedustaja Matias Marttinen (kok.) on toinen kokoomuksen tulevaisuutta luotaavan uutuusteoksen kirjoittajista. Antti Laakso / Yle
 Viimeaikaisissa kannatuskyselyissä perussuomalaiset on ollut Suomen suosituin puolue. Kannatuslukemat  ovat nousseet  eduskunnan syysistuntokaudella reippaasti yli 20 prosentin.
 Marttinen ja Mäki-Lohiluoma eivät kannata perussuomalaisten sulkemista pois hallitusyhteistyöstä Ruotsissa pitkään vallinneen – joskin aivan  viime kuukausina horjuneen  – mallin mukaan. Yhteistyössä ei kuitenkaan heidän mielestään pidä harhautua uskomaan, että perussuomalaiset on samanlaisen puolue kuin muut.
 Perussuomalaiset kohti äärioikeistoa
 Marttinen ja Mäki-Lohiluoma toteavat, että  Jussi Halla-ahon   valinta perussuomalaisten johtoon  vuonna 2017 siirsi puoluetta kohti äärioikeistoa. Kirjoittajien mukaan nationalistinen populismi, kommunismi ja ääri-islamismi ovat saman kolikon eri puolia.
 – Kuluvan ja sitä edeltäneen vaalikauden aikana Suomessa on muodostunut eduskuntaan sellaisia voimia, jotka yhä vähemmässä määrin piittaavat liberaalidemokraattisen yhteiskunnan perusperiaatteista. Se on voitava sanoa ääneen. Jos mikä tahansa puolue leikittelee eduskuntavaalivideollaan pääministerin kidnappaamisella ja poliittisella väkivallalla, on puolue huolestuttavalla tiellä, kirjoittajat toteavat viitaten perussuomalaisten  vaalivideoon .
 Timo Soinin perussuomalaiset oli erilainen puolue kuin nykyinen Halla-ahon perussuomalaiset. Samankaltaisen ilmiön kirjoittajat havaitsevat tapahtuneen eri puolilla Eurooppaa.
 Jussi Halla-aho nousi perussuomalaisten johtoon kesällä 2017. Pekka Tynell / Yle
 – Kun edellinen johtaja pyrkii muokkaamaan puolueestaan hallituskelpoista tai maltillisempaa, hän saa usein lähteä, ja tilalle nousee radikaalimpi vaihtoehto. Vaikuttaa siltä, että kun tällainen kehitys pääsee valloilleen, sitä on hyvin vaikea pysäyttää, ja maltillisetkin oikeistopopulistiset puolueet luisuvat yhä kauemmas äärilaidalle.
 Jos perussuomalaiset eivät laita kuriin  viraslajeista puhuvia  tai  uusnatsien tilaisuuksissa  vierailevia kansanedustajia, puolueesta saattaa kirjoittajien mukaan muodostua uhka länsimaiselle demokratialle.
 – Perussuomalaisten nykytilan ongelmia ei ole syytä liioitella tai dramatisoida, mutta ne on tunnistettava ja otettava vakavasti. Autoritäärinen populismi on länsimaisille yhteiskunnille todellinen uhka, eikä Suomi ole sille immuuni, vaikka asemamme on monia muita parempi.
 Kokoomus voi kutistua
 Kokoomuksen paikkaa puoluekentässä Matias Marttinen ja Juho Mäki-Lohiluoma arvioivat huolestuneen toiveikkaina.
 He toteavat, että kokoomuksella on aivan samanlainen riski menettää kannatusta kuin keskustavasemmistolaisella SDP:llä. Jos puolue aikoo kilpailla nuorista, liberaaleista äänestäjistä, sen pitäisi erityisesti saada lisää nuoria naisia ehdokkaiksi ja äänestäjiksi.
 Marttinen ja Mäki-Lohiluoma vaativat muun muassa, että kokoomus ottaa ilmastonmuutoksen vakavasti. Työmarkkinapolitiikassa he liputtavat joustavamman palkanmuodostuksen puolesta mutta myöntävät, että työntekijöiden ja työnantajien kollektiivinen sopiminen on usein koko yhteiskunnan ja yksilöiden edun mukaista.
 Professori: Ketä kypäräpappi äänestää?
 Nuorten kokoomuspoliitikkojen suhtautuminen perussuomalaisiin saa eduskuntatutkimuskeskuksen johtajan, professori  Markku Jokisipilän  miettimään, mikä on kansalliskonservatiivisten ajatusten elintila kokoomuksessa.
 – Kokoomukseen on aiemmin mahtunut sisälle monenlaista väkeä liberaaleista konservatiiveihin. Vielä 90-luvulla kokoomuksessa oli kypäräpappiosasto, mutta vähitellen tämä joukko on siirtynyt perussuomalaisiin. Nuorten naisten tavoittelu äänestäjiksi voi samalla viedä kansallismielisiltä saatuja ääniä, Jokisipilä sanoo.
 Professori Markku Jokisipilä. Yle
 Professori arvioi, että kokoomuksen nykyiselle johdolle on vaikeaa lähteä hallitusyhteistyöhön perussuomalaisten kanssa. Jussi Halla-ahon noustua perussuomalaisten puheenjohtajaksi kesällä 2017 kokoomus nosti  puolueiden väliset arvopohjaerot  esille niin voimakkaasti, että takin kääntäminen voisi viedä liberaaleja äänestäjiä.
 Jokisipilän mielestä Marttisen ja Mäki-Lohiluoman esittämät teesit oikeistopopulismista ovat sellaisia, että puolueen nykyinen puheenjohtaja  Petteri Orpo  voi allekirjoittaa monet niistä. Varsinaista kansalliskonservatiivista haastajaa Orpolle ei kokoomuksessa vielä ole nähtävissä.
 –  Ville Rydman  voisi olla selkeä kansalliskonservatiivinen nimi.  Antti Häkkänen  on kysymysmerkki. Hänellä on myös konservatiivista kannattajakuntaa, Jokisipilä pohtii.
 Perussuomalaisten kumppanijoukko vähissä
 Onko perussuomalaisilla mahdollisuus päästä hallitukseen? Professori Markku Jokisipilä muistuttaa, että puolueella ei ole kovin paljon vaihtoehtoja hallituskumppaneiksi.
 Halla-ahon vähäinen kumppanijoukko vahvistaa kokoomuksen asemaa hallitusneuvotteluissa, jos kokoomus haluaa asettaa perussuomalaisille tiukkoja kynnyskysymyksiä. Perussuomalaiset joutuvat Jokisipilän näkemyksen mukaan joustamaan paljon, jos mielivät hallitusvaltaan.
 Toinen kysymys on, haluavatko perussuomalaiset lähteä hallitukseen, jossa puolueen kädet ovat esimerkiksi EU:ta ja kansainvälistä yhteistyötä koskevissa kysymyksissä hyvin sidotut.
 Paljon riippuu siitä, miten suuri perussuomalaisten kannatus on ensi vaaleissa – ja onnistuvatko muut puolueet kääntämään kannatustaan nousuun.

Nuoret kokoomuslaiset uutuuskirjassa: Hallitusyhteistyö perussuomalaisten kanssa olisi iso riski


Summary: Uhrit ja epäilty eivät poliisin mukaan tunteneet toisiaan. Vangitsemisoikeudenkäynti on tänään.

Alle kymmenvuotiasta lasta Tampereella Citymarketissa puukottaneella on aiempaa rikoshistoriaa. Ennen eilistä tekoa häntä ei ole kuitenkaan epäilty henkirikoksen yrittämisestä.
 Vuonna 1990 syntynyttä tamperelaista miestä epäillään tapon yrityksestä.
 Poliisi esittää miestä vangittavaksi tänään Pirkanmaan käräjäoikeudessa. Vangitsemisoikeudenkäynti on tänään iltapäivällä.
 Mies yritti keskiviikkona lyödä kaksi kertaa alle 10-vuotiasta poikaa ylävartaloon Turtolan Citymarketissa. Pojan isän onnistui estää toinen isku.
 Yhdessä paikalle tulleen miehen kanssa hyökkääjä saatiin luopumaan teräaseesta, ja hänet saatiin pidettyä aloillaan poliisin saapumiseen. Epäillyllä ei ole ulkomaalaista taustaa.
 Poliisi ei ollut vielä aamulla kuullut epäiltyä. Syytä teolle ei ole tiedossa.
 Poika säästyi vammoitta, mutta hänen yllään ollut talvitakki vaurioitui käyttökelvottomaksi. Pojan isä sai lieviä vammoja teräaseesta. Uhrit ja epäilty eivät poliisin mukaan tunteneet toisiaan.
 Aiempi tuomio alentuneesti syyntakeettomana
 Tapon yrityksestä epäilty on aiemmin tuomittu virkamiehen väkivaltaisesta vastustamisesta. Viime vuonna hänet tuomittiin alentuneesti syyntakeisena 60 päiväsakkoon, mistä kertyi maksettavaa 360 euroa.
 Tuomion mukaan poliisipartio oli mennyt miehen asunnolle suorittamaan virkatehtävää. Mies ei noudattanut poliisimiesten käskyä, hän löi nyrkillä toista poliisia kasvoihin ja yritti tavoitella toisen virka-asetta.
 Uhkaavan ja väkivaltaisen käyttäytymisen johdosta poliisimiehet joutuivat käyttämään etälamautinta ja lopulta raudoittamaan miehen.
 Lisäksi miehellä on vuosilta 2008–2010 neljä kappaletta lähestymiskieltoasioita.
 Hyvin harvinaista
 Kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutin yliopistotutkija  Martti Lehti  sanoo, että tapaus on hyvin harvinainen. Tuntematon hyökkää harvoin lapsen päälle.
 – Lapsiin kohdistuva väkivalta on hyvin harvinaista Suomessa.
 Lehden tietojen mukaan tällä vuosikymmenellä ei ole Suomessa ollut yhtään tapausta, jossa tuntematon olisi surmannut lapsen. Suomessa surmataan vuosittain 1-2 lasta, yleensä surmaaja on oma vanhempi.
 Henkirikosten määrä on pudonnut Suomessa 2010-luvulla lähes puoleen.
 Lue lisää:
 Poliisi: Tampereen tapon yrityksen uhri ja epäilty eivät tunteneet toisiaan – Mies yritti puukottaa pikkupoikaa Citymarketissa

Pikkupoikaa Citymarketissa puukottaneella on aiempaa rikoshistoriaa – äärimmäisen harvinainen tapaus


Summary: Nykytaiteen museo Kiasma menee jälleen remonttiin, minkä ajaksi se myös sulkee ovensa yleisöltä.

Museot, näyttelyt sekä historiallisten paikkojen ja rakennusten suojelu

Helsingissä Kiasman viimeisimmän remontin rakennustelineitä on tuskin korjattu pois ulkoseinustoilta, kun tulee jälleen tieto seuraavasta, vielä suuremmasta remontista.
 Nyt päättymässä on peruskorjaus, jossa julkisivun vanhaa lasia on korvattu entistä kestävämmällä.
 Tämänhetkisten suunnitelmien mukaan nykytaiteen museo Kiasmaa remontoidaan seuraavan kerran jo vuonna 2021.
 Tiistaina Yle kertoi uutisessaan Kansallisgallerian poikkeuksellisen pitkistä yt-neuvotteluista sekä tulevista museoiden korjauksista.  Voit lukea jutun tästä .
 Rakennuksen omistaa Senaatti-kiinteistöt, joka myös vastaa Kiasman korjauksista. Toimialajohtaja  Tuomas Pusan  mukaan muutaman vuoden päästä on tarkoitus jatkaa julkisivun remontointia.
 – Silloin vuorossa on julkisivujen eli titaanisinkkipelti-rakenteen ja vesikatteen kunnostaminen.
 Arkkitehti Steven Hollin suunnittelema museo avattiin yleisölle vuonna 1998. Poikkeuksellinen arkkitehtuuri sekä sijainti herättivät vilkasta keskustelua.  Mikko Koski/Yle.fi
 Pusan mukaan Kiasmaa täytyy korjata, jotta sen käyttöä museorakennuksena voidaan jatkaa.
 – Rakennus on tällä hetkellä sellaisessa kunnossa, että iso julkisivukunnostus on nyt tehtävä. Jos aikataulua ryhdytään venyttämään, riskit kasvavat koko ajan.
 Senaatti-kiinteistöistä kerrotaan, että tuleva työmaa tuo museon ympärille "mittavan määrän" työmaarakenteita ja telineitä. Työ tulee aiheuttamaan melua ja häiriötä.
 Kansallisgallerian pääjohtajan  Risto Ruohosen  mukaan Kiasma joudutaan remontin ajaksi sulkemaan yleisöltä. Vielä ei tiedetä, milloin ja kuinka pitkäksi aikaa museo tullaan sulkemaan.
 Sulkemisesta aiheutuu merkittävä lovi pääsylipputuloihin.
 Kansallisgalleria varautuu ennakolta tulevaan ja on siksi aloittanut yt-neuvottelut, jotka koskevat koko henkilökuntaa eli lähes 300 työntekijää.
 Yhteistoimintaneuvottelut kestävät poikkeuksellisen pitkään, vuoden 2020 loppuun saakka.
 Ruohosen mukaan ketään ei irtisanota, mutta lomatukset ovat mahdollisia.
 Museo jouduttiin sulkemaan yleisöltä vuonna 2014 mittavan remontin takia. Silloin korjattiin muun muassa aulan lasikattoa. Yle
 Kiasmassa vesivaurioita ja kosteusongelmia
 Kiasman museorakennuksen suunnitteli yhdysvaltalainen arkkitehti  Steven Holl .
 Alusta saakka rakennuksesta käytiin vilkasta keskustelua. Hollin suunnitelmaan ei oltu tyytyväisiä ja rakennuksen sijantia arvosteltiin liian ahtaaksi.
 Kiasma avattiin yleisölle vuonna 1998 ja se maksoi 38 miljoonaa euroa.
 Sen jälkeen museota on korjattu kahdenkymmenen vuoden aikana sisältä ja päältä. Riesana ovat olleet muun muassa vesivauriot.
 Jo muutama vuosi valmistumisesta paljastui kosteusongelmia ja kerrottiin Kiasman vuotavasta seinästä. Kostuneita tuulensuojalevyjä ja lämmöneristeitä uusittiin.
 Myöhemmin havaittiin, että Kiasman kattoikkuna vuotaa, eivätkä saumat pidä vettä.
 Syksyllä 2014 alkanut remontti sulki museon puoleksi vuodeksi . Silloin uudistettiin aulan lasikattoa, parannettiin näyttelytilojen valaistusta ja akustiikkaa sekä korjattiin sisäkattoja, kattoikkunoita ja lasilankkurakenteita.
 Myös Kiasman teatteriin tehtiin ylläpitokorjauksia.
 – Syita remonteille on lukuisia. Talot tulevat jossain ajassa kaikki siihen kuntoon, että niitä pitää korjata ja uusia, toimialajohtaja Tuomas Pusa Senaatti-kiinteistöistä sanoo.
 Hän ei tiedä tarkkaa summaa, mitä Kiasman remontit ja kunnossapito ovat tähän mennessä maksaneet.
 – Puhutaan varmaan kuitenkin miljoonista euroista?
 – Varmasti miljoonista euroista kyllä, Pusa myöntää.
 Kiasma tekee tänä vuonna kävijäennätyksen. Yksi suosikkinäyttelyistä on tänä vuonna ollut Hrafnhildur Arndóttirin näyttely Nervescape VIII. Finlands Nationalgalleri/Petri Virtanen
 "Ei ole osattu rakentaa"
 Kiasman johtaja  Leevi Haapalan  mielestä rakennus on esimerkki vaativasta arkkitehtuurista.
 – Sen rakentaminen vaati aikoinaan uusia rakennustapoja. Silloin ei ole joko osattu rakentaa niin kuin on suunniteltu, tai ei ole tehty niin hyvää jälkeä. On puuttunut kokemusta. Rakennuksessa on ollut paljon haastavia osia, hän muistuttaa.
 – Eli onko alun perin ollut rakennusjäljessa toivomisen varaa?
 – On ollut kyllä. Lisäksi rakennus- ja turvallisuusvaatimukset ovat vuosien varrella menneet eteenpäin.
 Haapala sanoo ymmärtävänsä, että museota täytyy korjata teos- ja yleisöturvallisuudenkin takia, mutta "harmia remonteista kuitenkin koituu".
 – Meille remontit ovat olleet vaativia toiminnan suunnittelun kannalta. Eihän niistä kukaan sinänsä nauti.
 – Olisi ollut hienoa jatkaa tätä Kiasman hyvää flowta. Meillä on tänä vuonna Kiasman paras kävijämäärä ikinä.
 Museossa on tänä vuonna vieraillut yli 360 000 kävijää.
 Kansallisgalleria on Suomen suurin taidemuseo-organisaatio. Siihen kuuluu Kiasman lisäksi Ateneumin taidemuseo ja Sinebrychoffin taidemuseo.

Kiasma jälleen remonttiin ja kiinni yleisöltä: "Ei ole osattu rakentaa niin kuin on suunniteltu"


Summary: Areva-Siemens on päivittänyt voimalan valmistumisaikataulua.

Olkiluoto 3:n ydinvoimalan valmistuminen siirtyy taas. Laitostoimittaja Areva-Siemens on kertonut Teollisuuden Voimalle päivitetyn valmistumisaikataulun.
 Uuden aikataulun mukaan voimala liitetään valtakunnan sähköverkkoon marraskuussa 2020 ja säännöllinen sähköntuotanto alkaa maaliskuussa 2021.
 Olkiluodon kolmosreaktorin käyttöönotto on myöhästynyt lukuisia kertoja. Alun perin se piti ottaa käyttöön jo vuonna 2009.
 Reaktorin rakentaminen alkoi Satakunnassa Eurajoella vuonna 2005.

Olkiluoto 3 lykkääntyy jälleen – säännöllinen sähköntuotanto alkaa 2021


Summary: Espoon-suunnan lähijunaliikenne takkuaa, kertoo HSL.

Rantaradalla kulkevat lähijunat E, U ja Y myöhästyvät tai on peruttu onnettomuuden vuoksi, kertoo HSL.
 Onnettomuuspaikka on Leppävaarassa. A-junat liikkuvat.

Useita lähijunia myöhässä tai peruttu onnettomuuden takia


Viime tammikuussa Helsinki-Vantaan lentokentällä  tapahtuneen vaaratilanteen  aiheutti epäselvyys lennonjohdossa, kertoo Onnettomuustutkintakeskus Otkes tiedotteessaan. Tapauksen tutkinta valmistui tänään torstaina.
 Tilanteessa lennonjohto oli antanut Norwegian-yhtiön koneelle ylösvetokäskyn kesken laskeutumisen. Kone ei kuitenkaan noudattanut käskyä, joka Otkesin mukaan annettiin erittäin myöhäisessä vaiheessa.
 Käsky johtui hetkeä aiemmin laskeutuneesta Turkish Airlinesin koneesta, jonka liikkeistä lennonjohdolla ei ollut varmuutta.
 Lue myös:
 Edellinen lentokone hidasteli lumisella Helsinki-Vantaalla: Norwegian joutui nostamaan lentokoneen ylös kesken laskeutumisen
 Otkes: Lennonjohto antoi Norwegianin koneelle ylösvetokäskyn enemmän kuin kerran
 Onnettomuustutkintakeskus: Helsinki-Vantaalla illalla vaaratilanne

Helsinki-Vantaan tammikuinen vaaratilanne oli lennonjohdon virhe


Summary: Lauta-arkussa maanneen vainajan vaatetus poikkeaa muista aikakauden hautalöydöistä Suomessa.

Kaarinan Ravattulan Ristimäeltä on löytynyt Suomen vanhimpien kangassukkien jäänteet. Löytö varmistui laboratiivisissa tutkimuksissa. Turun yliopiston arkeologian oppiaine on tutkinut aluetta vuosikymmenen alkupuolelta lähtien.
 Sukat tunnistettiin haudasta, joka kuului 160–165 cm pitkälle naiselle. Vainaja on haudattu 1100- ja 1200-lukujen vaihteessa Ravattulan kirkon viereen lauta-arkussa.
 Sukkalöytö on ainutlaatuinen Suomessa. On ylipäänsä harvinaista, että esihistoriallisessa ruumishaudassa on säilynyt jäänteitä edes jonkinlaisista vainajan sääriverhoista, kerrotaan Turun yliopiston tiedotteessa.
 Keskieurooppalaisia muotivaikutteita
 Parhaat vastineet Ravattulan löydölle löytyvät Keski-Euroopasta. Punaiset kangassukat viestivätkin varhaisista keskieurooppalaisista muotivaikutteista Aurajokilaaksossa rautakauden ja keskiajan taitteessa.
 Vainajan oikean säären alla säilynyttä vanutettua villakangasta ja kuviollista lautanauhaa.  Sue Salminen / Turun yliopisto
 Tekstiileihin perehtynyt arkeologi  Jaana Riikonen  havaitsi vainajan molempien säärien kohdalta vanutetusta villakankaasta valmistettujen sukkien jäännöstä sekä säärten alle kiertyvää kapeaa kuviollista lautanauhaa. Toisen säären kohdalla myös nauhan koristeelliset päät olivat säilyneet.
 Nauha oli kiinnitetty polven alapuolelle, ja säärtä ympäröivä sukkakangas jatkui polven päälle. Kangasta oli säilynyt laajimmillaan yhtenäisenä noin 18 cm:n pituudelta. Tutkija pitää todennäköisenä, että sama kangas on jatkunut jalkaterään asti.
 Jo aikaisemmin on paljastunut, että vainaja oli puettu villamekkoon, joka myös poikkeaa selvästi muista tunnetuista aikakauden hautalöydöistä Suomessa.
 Ravattulan Ristimäellä sijaitsevat Suomen vanhimman tunnetun kirkon jäännökset. Kirkon käyttö ajoittuu ristiretkiajan ja keskiajan taitteeseen 1100-luvun loppupuolelle ja 1200-luvun alkuun, aikakauteen ennen Suomen seurakunnallista järjestäytymistä. Kirkon kivijalan lisäksi paikalta on löydetty laaja kirkkomaa ja mäkeä kiertäneen aidan kiviperustus.
 Lue lisää:
 Ravattulan Ristimäen kirkon kaivauksille 250 000 euron apuraha
 Ristimäen vainajat valottavat varhaiskristillisyyttä – hiuksista harotaan vihiä elintavoista

Suomen ensimmäisten sukkien jäänteet löytyivät Kaarinan muinaiskirkon haudasta – Keski-Euroopan muotivillitykset kulkeutuivat Aurajokilaaksoon jo varhaiskeskiajalla


Summary: Lakko jatkuu tammikuun loppuun saakka.

Sähköliitto jatkaa käynnissä olevaa työtaisteluaan uudella neljän viikon jaksolla.
 Päätös tarkoittaa, että kaksi viikkoa sitten alkanut sähköasentajien lakko jatkuu 30. tammikuuta kello 22:een saakka. Lakon oli ollut määrä päättyä 2. tammikuuta.
 Lakon piirissä on 12 työnantajajärjestö Teknologiateollisuuden jäsenyritystä.
 Sähköliitto myös laajentaa lakon tukitoimia tehtaille energiaa tuottaviin voimalaitoksiin. Voimalaitokset ovat Aurora Tornio, Tornion Voima, VSV-Energia ja Kokkolan Energia.

Sähköliitto pidentää lakkoaan neljällä viikolla ja laajentaa tukitoimia voimalaitoksiin


Summary: Pystytkö päättelemään oikeita datajälkiä seuraamalla, mitä Greta Thunberg on tekemässä?

Greta Thunberg  aloitti ilmastolakkonsa 20. elokuuta 2018 yksin Ruotsin parlamenttitalon ulkopuolella. Reilun vuoden jälkeen Time-lehti valitsee 16-vuotiaan Thunbergin vuoden henkilöksi ja hänen aloittamansa ilmastoprotesti on kasvanut 7,6 miljoonan ihmisen liikkeeksi.
 Mutta miten kaikki oikein tapahtui?
 Ylen uusi vuorovaikutteinen  Datantaju-tarina  auttaa sinua pureutumaan datan merkitykseen Greta Thunbergin esiinmarssissa. Datantaju on kokeellinen työkalu, joka auttaa käyttäjää ymmärtämään paremmin datan vaikutuksia todelliseen maailmaan.
 Kokeile tarinaa tästä:  https://datantaju.yle.fi/
 – Some-fiidissäsi sinulle näkyvät asiat vaikuttavat luultavasti siihen miten ajattelet. Some vaikuttaa siihen mitä ostetaan ja kuinka äänestetään. Jos me kaikki ymmärrämme paremmin miten meistä kerättyä dataa käytetään omassa some-fiidissämme, ymmärrämme paremmin kuinka 2020-luvun yhteiskunta ja vallankäyttö toimii, Yle News Labin päällikö  Jukka Niva  toteaa.
 – Kiireen keskellä monella ei ole aikaa pysähtyä miettimään datan vaikutuksia. Siksi teimme Datantaju-tarinan, joka avaa uuden näkökulman Greta Thunbergin ympärille syntyneeseen globaaliin ilmiöön.
 Voit keskustella aiheesta kommenttikentässä 19.12.2019 klo 22.00 asti.
 Lue myös:
 Blogi: Onko sinulla datantajua? Yle News Labin uusi vuorovaikutteinen tarina Greta Thunbergista auttaa hahmottamaan datamaailmaa
 Kokeile Datantaju-tarinaa

Näin Gretan ilmastolakosta kasvoi globaali someilmiö – Ylen vuorovaikutteinen tarina auttaa ymmärtämään datan merkitystä


Summary: Katalonian separatistit vaativat nyt Espanjaa mitätöimään Junquerasin vankeustuomion.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

EU-tuomioistuin on päättänyt, että Katalonian separatistijohtajan  Oriol Junquerasin  on saatava ottaa paikkansa EU-parlamentissa.
 Tuomioistuimen mukaan Euroopan parlamenttiin valitun henkilön parlamentaarinen koskemattomuus alkaa heti kun henkilö on tullut vaalissa valituksi.
 Katalonian itsehallintoalueen varajohtaja Oriol Junqueras on ollut vangittuna marraskuusta 2017 lähtien. Hänet tuomittiin 13 vuodeksi vankeuteen kapinan lietsomisesta ja julkisten varojen väärinkäytöstä.
 Junqueras sai toukokuun EU-parlamenttivaaleissa yli mlijoona ääntä, mutta ei ole voinut ottaa paikkaansa parlamentissa, koska ei ole vannonut Espanjassa valaa. Espanjan korkein oikeus kielsi Junquerasilta valan vannomisen heti valinnan jälkeen kesäkuussa.
 Katalonian separatistipuolue ERC vaatii nyt Espanjaa mitätöimään Junquerasin aiemman tuomion.

EU-tuomioistuimen mukaan vangitun katalaanijohtajan Oriol Junquerasin saatava ottaa paikkansa EU-parlamentissa


Summary: HaminaKotkan satamalla on aiesopimus siitä, että Finnpulp olisi kuljettanut sellutuotteensa maailmalle Kotkan kautta.

Suomen suurin vientisatama HaminaKotka Satama Oy menettää isot sellukuljetukset, koska Kuopioon suunniteltu valtava uusi sellutehdas ei saa rakennuslupaa Sorsasaloon.
 Päätös merkitsee Finnpulpin sellutehdashankkeen kariutumista. Korkein hallinto-oikeus perustelee päätöstään muun ohessa Kallaveden ekologisella tilalla.
 Lue lisää:   KHO ei anna Finnpulpille ympäristölupaa sellutehtaan perustamiseksi Kuopion Sorsasaloon – Luonnonsuojelupiiri: Tämä oli juuri mitä halusimme
 Satamayhtiöllä on ollut Finnpulpin kanssa aiesopimus siitä, että yhtiö olisi kuljettanut sellutuotteensa maailmalle Kotkan Mussalon sataman kautta. Sopimus solmittiin noin vuosi sitten.
 Satamayhtiön toimitusjohtaja  Kimmo Naski  on pettynyt uuteen käänteeseen.
 – Ikävä ja ei-odotettu uutinen. Odotusarvo on ollut, että lupa tulee, vaikka joitain ehtoja muutettaisiinkin. Se, että lupaa ei kokonaisuudessaan myönnetty, on yllätys.
 HaminaKotka Sataman toimitusjohtaja Kimmo Naski uskoo, että Finnpulpille varatulle satama-alueelle löytyy tarvittaessa muita ottajia. Pyry Sarkiola / Yle
 Satamayhtiö oli varannut maata Finnpulpille suuren selluvaraston rakentamista varten.
 – Se alue, josta meillä on ollut sopimus, on toisaalta ollut erittäin kiinnostava myös muille yrityksille. Uutinen on kuitenkin tuore, enkä ole ehtinyt puhua Finnpulpin kanssa asiasta. Alue, jonne selluterminaali oli tarkoitus sijoittaa on kuitenkin todella hyvä, Naski sanoo.
 Finnpulpin tuotteet oli tarkoitus kuljettaa Savon rataa pitkin Kuopiosta Kouvolan kautta Kotkaan.
 Lue lisää:   Kotkan satama sai ison asiakkaan: jättimäistä sellutehdasta Kuopioon puuhaava Finnpulp kuljettaa sellunsa maailmalle Mussalon kautta
 Itämeren johtavaksi sellusatamaksi
 Toteutuessaan Finnpulpin biotuotetehdas olisi ollut maailman suurin havusellutehdas, joka olisi tuottanut vuodessa 1,2 miljoonaa tonnia sellua.
 Vuosi sitten Naski piti aiesopimusta valtavana mahdollisuutena, joka olisi nostanut HaminaKotkan Itämeren johtavaksi sellusatamaksi.
 – En usko, että siihen on odotettavissa mitään muutosta. Kehitys on menossa siihen suuntaan vaikka sitten ilmankin Finnpulpia. Siinä mielessä tämä on menetys, että odotus oli, että sellua tulee huomattavasti enemmän tulevaisuudessa, Naski sanoo.
 HaminaKotkan Satama laajentaa parhaillaan aluettaan Kotkan Mussalossa. Laajennuksella halutaan sujuvoittaa etenkin  sellun  käsittelyä ja varastointia. 55 miljoonaa maksava investointi on ollut sataman suurin investointi kymmeneen vuoteen.
 Sellukeskuksen rakentamisen taustalla on ollut metsäyhtiö UPM:n päätös keskittää Lappeenrannassa sijaitsevan Kaukaan ja Kuusankoskella sijaitsevan Kymin sellutehtaiden meriliikenne Kotkaan.  Mikko Savolainen / Yle
 Ensimmäinen vaihe valmistui lokakuussa. Mussalon satamassa sijaitseva Itämeren sellukeskus palvelee alkuvaiheessa metsäyhtiö UPM:n sellun vientiä meriteitse. Kyseessä on kansainvälisesti harvinainen pelkästään sellun käsittelyyn keskittynyt satama-alue.
 Sellukeskuksen toisen vaiheen rakennustyöt alkavat kysynnän mukaan.
 Lue lisää:   Suomeen avataan kansainvälisesti merkittävä uusi satama jättimäisille sellulaivoille: "Aluskoko kasvaa maailmalla koko ajan"
 Tilat sellun käsittelylle satamassa valmistuivat lokakuussa. Pyry Sarkiola / Yle

Sellutehtaan rakentaminen kariutui Kuopiossa – iso menetys ja pettymys Suomen suurimmalle vientisatamalle Kotkassa


Summary: Mikä on presidentti Donald Trumpin historiallisen virkarikossyytteen merkitys? Tässä voit kysyä asiantuntijoilta.

Yhdysvaltain kongressin edustajainhuone päätti asettaa presidentti  Donald Trumpin  virkarikossyytteeseen.
 Trumpia syytetään vallan väärinkäytöstä, kun hän yritti painostaa Ukrainaa tutkimaan demokraattien presidenttiehdokkaaksi pyrkivän  Joe Bidenin  toimia. Toinen syyte koskee kongressin tutkinnan vaikeuttamista.
 Virkarikossyyte saatettiin voimaan edustajainhuoneen demokraattien äänin, mutta senaatin republikaanienemmistön odotetaan hylkäävän kanteen.
 Kirjeenvaihtaja Paula Vilén ja tutkijatohtori Anna Kronlund Yle ja  Anna Kronlund
 Tässä voit kysyä Ylen Yhdysvaltain kirjeenvaihtajalta  Paula Viléniltä  ja Yhdysvaltoihin erikoistuneelta tutkijatohtori  Anna Kronlundilta , mitä syyte merkitsee ja kuinka se vaikuttaa Yhdysvaltain presidentinvaaliasetelmaan. Entä kuinka pahasti Yhdysvaltain kahtiajako kärjistyy?
 Kirjeenvaihtaja Paula Vilénin  analyysin tilanteesta voit lukea tästä.  Jyväskylän yliopiston tutkijatohtori Anna Kronlundin  tarkastelu Yhdysvaltain perustuslaillisesta vallanjaosta löytyy tästä.
 Voit tehdä kysymyksiä tämän jutun kommenttipalstalla jo nyt. Kysymyksien tekemiseen tarvitset Yle-tunnuksen,  jonka voit luoda tästä.
 Paula Vilén ja Anna Kronlund vastaavat kysymyksiin iltapäivällä kello 16-18.
 Tämä palsta on tarkoitettu kysymyksien tekemiseen. Muistetaan myös asiallisuus, kiitos!
 Lue lisää:
 Presidentti Donald Trumpia vastaan nostettiin historiallinen virkarikossyyte – Trump: "Nämä ihmiset ovat hulluja"
 Syytteet Trumpia vastaan hyväksyttäneen edustajainhuoneessa – listasimme neljä seikkaa virkarikostutkinnasta
 Lainoppineet: Trumpin toiminta täyttää virkarikoksen merkit

Kysy tässä: Mitä Trumpin virkarikossyyte merkitsee Yhdysvalloille? Tutkija ja kirjeenvaihtaja vastaavat klo 16-18


Summary: Synnyttäjien keski-ikä on vähän yli 30 vuotta.

Ylipainoisten synnyttäjien osuus kasvaa yhä. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tilastojen mukaan selvästi useampi kuin joka kolmas synnyttäjä oli viime vuonna ylipainoinen. Lihavia oli 16 prosenttia kaikista synnyttäjistä.
 Kattavaa tietoa synnyttäjien painoindekseistä on saatavilla vuodesta 2006 alkaen. Ylipainoisten synnyttäjien osuus on vuosien mittaan kasvanut useammalla prosenttiyksiköllä.
 Lihavuus lisää muun muassa raskaudenaikaisen diabeteksen riskiä. Myös keisarileikkaukset ovat ylipainoisille tavanomaisempia kuin normaalipainoisille. Ylipainoiset toipuvat usein hitaammin operaatiosta. Lisäksi heidän riskinsä saada erilaisia tulehduksia on suurempi kuin normaalipainoisilla synnyttäjillä.
 Viime vuonna kaikkien synnyttäjien keski-ikä oli 31 vuotta ja ensisynnyttäjien hieman yli 29 vuotta.
 Viime vuonna Suomessa syntyi hieman alle 50 000 lasta. Suunniteltuja kotisynnytyksiä oli seitsemisenkymmentä.

Ylipainoisten synnyttäjien osuus kasvaa edelleen


Summary: Ruotsin keskuspankki katsoo, että negatiiviset ohjauskorot tekevät hallaa taloudelle pidemmällä sihdillä.

Ruotsin keskuspankki on päättänyt nostaa ohjauskorkoaan -0,25 prosentista nollaan. Päätös on symbolisesti merkittävä, sillä se päättää Ruotsissa lähes viisi vuotta jatkuneen miinuskorkojen aikakauden.
 Riksbanken on pyrkinyt negatiivisilla ohjauskoroilla panemaan vauhtia talouskasvuun ja yleiseen hintatason nousuun, eli inflaatioon.
 Nyt keskuspankki on kuitenkin päätynyt siihen, että miinuskorot tekevät pitkällä tähtäimellä hallaa taloudelle ja niistä on siksi päästävä eroon.
 Keskuspankin päätös jakoi ennalta mielipiteitä Ruotsissa. Esimerkiksi Ruotsin valtiontaloutta tutkiva Konjunkturinstitutet arvosteli linjauksen ajankohtaa keskiviikkona julkaisemansa suhdannekatsauksen yhteydessä.
 Instituutin mukaan Ruotsin talouskasvu hiipuu, työttömyys on kasvussa ja inflaatio jäämässä selvästi keskuspankin tavoitteesta.
 Toisaalta Svenska Dagbladetin laajassa ekonomistikyselyssä enemmistö vastaajista antoi hyväksynnän korkopäätökselle.
 Seuraavatko euromaat perässä?
 Ruotsin keskuspankin päätöstä seurataan nyt tarkasti euromaissa. Kiinnostava kysymys on se, seuraako Euroopan keskuspankki EKP perässä koronnostolinjalla.
 EKP päätti viime viikolla, että ohjauskorko pysyy nollassa, taloutta elvyttävät arvopaperiostot jatkuvat ja talletuskorko pysyy -0,5 prosentissa.
 Juttua täydennetään.

Historiallinen miinuskorkojen aika päättyy Ruotsissa, vaikka talous piiputtaa – Muut euromaat kyttäävät nyt tarkasti, kuinka Ruotsin käy


Summary: Suomessa on kaikkiaan viitisensataa joulukuusen kasvattajaa. Yli 80-vuotiaita on heistä vain kourallinen.

Martti Luikku  muistaa lapsuudestaan erityisellä lämmöllä kaksi asiaa: metsätyöt paukkupakkasilla vanhempiensa kanssa sekä joulukuusen, joka kannettiin pirttiin aaton kynnyksellä.
 Lahjoihin eteläpohjalaisella perheellä ei liiemmin ollut rahaa, mutta eipä niitä niin tarvittukaan. Joulutunnelma tuli, kun tuoksuvan kuusen oksille sai ripustella omatekoisia olkikoristeita.
 Luontoa rakastamaan oppinut Luikku haaveili pojankoltiaisena metsäalan töistä, mutta päätyi aikuisiällä rakennusalalle.
 Viidenkymmenen ikävuoden tienoilla hän otti vahingon takaisin ja ryhtyi kasvattamaan joulukuusia: aluksi päivätyönsä kanssa rinnakkain, myöhemmin eläkepestinä.
 – Työiässä pelkäsin, että vanhoilla päivilläni jämähdän keinutuoliin istumaan. Kiitos kuusenkasvatuksen, en ole jämähtänyt, nyt 85 vuoden ikään ehtinyt mies hymähtää tyytyväisenä.
 Yhtenä syynä joulukuusibisnekseen lähtemisessä olivat myös Luikun omat lapset.
 – Halusin, että poikani oppisivat sosiaalisia taitoja ja liike-elämän perusteita. Näitä he sitten oppivatkin kuusikaupoilla, ja se on tuottanut heidän elämäänsä tulosta. Siitä olen isänä tyytyväinen.
 Kuusenkasvatus pitää kropan vetreänä
 Joulukuusen kasvattajia edustavan Joulupuuseuran mukaan Suomessa on tällä hetkellä viitisensataa joulukuusen kasvattajaa. Määrä on pysytellyt ennallaan jo pidempään. Kasvattajien joukossa on monenikäisiä. Martti Luikun kaltaisia, yli 80-vuotiaita konkareita on vain muutamia.
 Suurimmat, kymmenien hehtaarien joulukuusiviljelmät sijaitsevat eteläisessä Suomessa, mutta kasvattajia on eri puolilla maata aina Lappiin asti. Luikun muutaman hehtaarin viljelyalueet sijaitsevat Pohjois-Pohjanmaalla Kempeleessä.
 Joulupuuseuran puheenjohtaja  Juha Ruuska  kertoo, että valtaosalle kuusenkasvattajista työ on rinnakkaiselinkeino esimerkiksi maanviljelyyn tai puutarhatalouteen: täysipäiväisiä kasvattajia on ehkä parisenkymmentä.
 Kotimaisia kuusia  myydään vuosittain noin 32 miljoonalla eurolla . Luikku ei lähde avaamaan tarkemmin oman yritystoimintansa suuruutta, mutta sanoo, että varsinaiseksi toimeentuloksi siitä ei ole. Kyse on hänelle enemmänkin harrastuksesta, joka pitää sopivasti kiireisenä.
 – Ehtii tässä vaimoakin nähdä välillä. Olen aina sanonut, että jos haluaa olla vaimosta erossa, tämä homma kannattaa ottaa kokopäivätyöksi. Siinä ei paljon muuta ehtisi, Luikku vitsailee.
 Useimmat haluavat ostaa joulukuusensa pussitettuna, koska silloin se on kätevä kuljettaa vaikka oman auton takakontissa. Sähköllä toimiva pussituskone on kätevä apu. Kirsi Karppinen / Yle
 Kuusenkasvatus on iäkkäälle miehelle myös varsin hyvää liikuntaa vesijumppaharrastuksen lisäksi. Joulukuusen kasvattaminen taimesta täysikokoiseksi kestää 10–15 vuotta ja vaatii vuosien varrella esimerkiksi leikkaamista, muotoilua ja heinäntorjuntaa.
 – Kävin vasta terveyskeskuksessa ja kysyin nuorelta lääkäriltä, montako vuotta annat minulle toiminta-aikaa. Kymmenen antoi. En siis ole ajatellut lopettaa joulukuusten kasvattamista ainakaan kymmeneen vuoteen.
 Kuusikauppa kiivaimmillaan viikonloppuna
 35 vuotta joulukuusia kasvattanut Martti Luikku kertoo, ettei hän ole koskaan menettänyt uskoaan suomalaisen joulupuun vetovoimaan – ei silloinkaan, kun  muovikuuset tulivat muotiin  tai ulkomaiset tuontikuuset marketteihin.
 – Olen aina luottanut siihen, että laadukkaalle metsäkuuselle on kysyntää.
 Joulupuuseuran puheenjohtajan Juha Ruuskan mukaan tuontikuusia on viime vuosina tuotu Suomeen noin 150 000 kappaletta, enimmäkseen Tanskasta ja Virosta. Ruuska sanoo, että valtakunnallisesti katsottuna tuontikuuset eivät ole nakertaneet kotimaisten kuusten kysyntää, mutta paikallisia vaikutuksia on kuitenkin voinut olla.
 – Joillakin alueilla kotimaisten kuusten myyntipaikkojen viereen on voinut tulla iso kauppa, jossa on myyty ulkomaisia kuusia halvalla. Sillä on ollut myyntiin vaikutusta.
 Tänä vuonna joulukuusten kuumin myyntisesonki ajoittuu tulevaan viikonloppuun. Siihen on varautunut myös Martti Luikku, jonka tiluksilla Kempeleessä isot kasat huputettuja joulukuusia odottavat parhaillaan uutta omistajaansa.
 Omaan kotiinsa joulukuusen kasvattaja ei ole vielä valikoinut kuusta, eikä hän aio pitää siinä mitään kiirettä.
 – Tämä menee minulla vähän samoin kuin sillä suutarin lapsella, jolla ei ole kenkiä. Minä otan sisälle sen joulukuusen, mikä sattuu jäämään. Muille ensin.
 Martti Luikku lahjoittaa joka vuosi yhden joulukuusen Oulun yliopistolliseen sairaalaan lasten ja nuorten puolelle. "Potilailla ei välttämättä ole mahdollisuutta nauttia kotikuusesta. Haluan tuoda heille joulumielen." Kirsi Karppinen / Yle
 Miten tärkeä joulukuusi on sinulle joulun vietossa? Keskustelu on auki kello 22:een saakka.

Martti Luikku, 85, on yksi Suomen vanhimmista joulukuusen kasvattajista – "Ehtii tässä vaimoakin nähdä välillä"


Pihan perällä vajarakennuksessa pärisee aggregaatti. Piharakennusten ja talon väliä kulkee  Kari Partanen , joka varmistelee, että pakastimet pysyvät kylmänä myös sähkökatkon aikaan. Partanen on jo keittänyt aamukahvit on samaisen aggregaatin tuottamalla sähköllä ja takassa palaa tuli lämpöä tuomassa.
 – Huvitti, kun voisi tuon aggregaatin huoltaa kesälläkin. Mutta nyt huolsin hangessa ja räntäsateessa yöllä polvillaan, lisäilin öljyä ja muuta.
 Etelä-Savossa vielä paljon sähköttömiä koteja
 Sulkavan Ruottilassa asuva Partanen on sinnitellyt ilman sähköjä jo yli 12 tuntia.
 – Kyllä tässä pärjäillään. Nyt on taukoa joulusiivouksessa, piparinteossa ja muussa.
 Etelä-Savossa eniten sähköttömiä on Mikkelissä, Savonlinnassa ja Puumalassa. Aamupäivällä kello 10 aikaan ilman sähköjä Etelä-Savossa on lähes 17 000 kotia.  Valtakunnallisesti ilman sähköä  on kymmeniä tuhansia koteja.
 Sähkökatkokset ovat tuttuja vieraita Sulkavalla talvisaikaan, ja Partanen osaa niihin varautua. Erityisesti verkkohteyksistä hän on kuitenkin ehtinyt olla huolissaan.
 – Tukimastot toimivat kolmesta kuuteen tuntia, sitten tipahtaa 4G pois päältä. Yritin tehdä vikailmoitusta juuri Järvi-Suomen Energiaan, mutta se ei onnistunut 3G-yhteydellä. Puhelinyhteydet vielä toimivat, että soittamalla pärjäillään, kertoo Partanen.
 Puita on kaatunut paljon sähkölinjoille
 Partasen pihamaalla on riittänyt myös lumitöitä, sillä lunta ehti tulla parikymmentä senttimetriä yön aikana.
 – Täytyy lähteä metsään katsomaan näkyykö kaatuneita puita niin voisi ilmoitella sähköyhtiölle, että voisi vähän jelppiä. Otan pian mönkijän alle ja lähden sinne. Vanhalla Fordilla pihaa sen verran linkosin, että kuorma-autot pääsee kääntymään.
 Kuulumisia ja tilannetietoja on vaihdettu tuttavien kanssa sähkökatkosten keskeltä sosiaalisen median kautta.
 – Aika paljon näyttää Facebookin perusteella kaatuneen linjoille. Voi olla pitkäkin katko.
 Onni onnettomuudessa on, että pakkanen ei sentään kovistele tuvan nurkkia tai aggregaatin huoltajaa Ruottilassa.
 – Meille on luvattu sähköt tänään kello 16 aikaan. Työtä on paljon. Lunta on niin paljon, että varmasti haittaa jo miehiä kahlata tuolla, pohtii Partanen.

Aamukahveja on keitetty aggregaatin tuomalla sähköllä ympäri Suomea: "Nyt on taukoa joulusiivouksessa ja piparinteossa"


Summary: Poliisit eivät halua vankeja jouluna pois vankiloista.

Sisä-Suomen poliisilaitos ilahduttaa joulun alla Twitterissä.
 Poliislaitos kertoo, että sillä on jouluhartaus. Asiassa on vain yksi mutta. Joululaulussa Tulkoon joulu on poliisin kannalta arveluttava kohta.
 Pekka Simojoen  1980-luvulla säveltämässä ja sanoittamassa kappaleessa kertosäe kuuluu näin:
 Joulu on taas, riemuitkaa nyt.
 Lapsi on meille tänä yönä syntynyt.
 Tulkoon toivo kansoille maan,
 pääsköön vangit vankilastaan.
 Poliisilaitos kertoo Twitterissä, että poliisilaitos ja työpaikkapappi ovat sopineet, että poliisit voivat laulaa kohdan "pysyköön vangit vankiloissaan".
 – Muutenhan työt vesittyisivät ihan vallan. Hyvää joulunodotusta kiven molemmin puolin, poliisilaitos toivottaa.

Poliisit muuttivat suositun joululaulun sanoja: "Muutenhan työt vesittyisivät ihan vallan"


Summary: Voit katsoa Vladimir Putinin lehdistötilaisuutta suorana englanniksi tulkattuna.

Tervetuloa seuraamaan kanssani presidentti Vladimir Putinin jättimäistä lehdistötilaisuutta!
 Putin vastailee 15. kertaa järjestettävässä tilaisuudessa tuntikausien ajan erilaisiin kysymyksiin maan ja taivaan välillä. Tilaisuudessa korostuvat yleensä Venäjän sisäiset asiat, mutta myös kansainvälisiä tapahtumia sivutaan.
 Kyse on suuresta mediasirkuksesta, jossa järjestäjien mukaan Putinilta voidaan kysyä aivan mistä tahansa aiheesta. Käytännössä tapahtuma on kuitenkin ainakin osittain käsikirjoitettu, ja Putin väistää taitavasti kaikkein kriittisimmät kysymykset.
 Paikalle tilaisuuteen on rekisteröitynyt tällä kertaa ennätyksellisesti vajaa kaksi tuhatta toimittajaa ja myös Yle seuraa tapahtumaa Moskovassa paikan päällä. Poimin kiinnostavimmat havainnot tilaisuudesta tänne. Varaa iso kuppi teetä, sillä tilaisuus voi kestää jopa yli neljä tuntia!

Luvassa tuntien mediashow klo 11 alkaen – Ylen kirjeenvaihtaja seuraa Moskovassa Putinin lehdistötilaisuutta


Summary: Perinne alkoi jo 1700-luvulla kuninkaan jouluhauella. Kekkosen sai joulukuusen vuonna 1963. Vuonna 2016 Lennu-koira ei voinut vastustaa lahjakinkkua.

Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  ja rouva  Jenni Haukio  ottavat vastaan perinteiset joulutervehdykset Mäntyniemessä tänään torstaina.
 Yle näyttää tapahtuman suorana alkaen klo 11.15. Voit seurata presidenttiparin joulutervehdysten vastaanottoa jutun kuvaa klikkaamalla. Päivitämme tähän juttuun tilaisuuden keskeiset asiat.
 Perinteisiin kuuluen Metsäylioppilaiden kuusikauppiaat tuovat joulukuusen, Suomen Kukkakauppiasliitto joulukukan, eläin- ja luonnonsuojelujärjestöjen edustajat luomukasviskorin, Maataloustuottajain Vehmaan yhdistys joulukinkun, Korpo Kulturgille jouluhauen ja Karjalan Liitto karjalaisia piirakoita.
 Ohjelmassa on myös musiikkia, jota esittävät Helsingin tuomiokirkon poikakuoro Cantores Minores ja tämän vuoden Lucia-neito  Sara Ray  ja hänen kuoronsa.
 Jo kuningasta muistettiin hauella
 Presidenttiparille annettavilla joulutervehdyksillä on pitkät perinteet Suomessa: ensimmäinen joulukuusi luovutettiin vuonna 1963 presidentti  Urho Kekkoselle .
 Mutta jouluhauella on ollut vielä pidemmät perinteet, sillä korppoolaiset kalastajat veivät jo 1700-luvulla Ruotsi–Suomen kuninkaalle jouluksi hauen.
 Jouluhaukiperinne hiipui sittemmin, mutta elpyi presidentti  Mauno Koiviston  kaudella. Aina ei luonnonvaraisen  hauen saanti ole ollut kirkossa kuulutettua  ja kerran tasavallan presidentin kanslia  ehti jo torpata haukihankkeen  presidentti  Tarja Halosen  kaudella jouluna 2009.
 Kanslia nopeasti kuitenkin perui haukipenseytensä ja toivottikin lahjahauen tervetulleeksi. Perinnekalastajat vain eivät enää tuolloin ehtineet ajoissa vesille.
 Viime vuosina huomio on kiinnittynyt  Aaro -pojan joulunviettoon ja bostoninterrieri Lennun edesottamuksiin. Kolme vuotta sitten  joulukinkun tuoksu oli käydä ylivoimaiseksi Lennulle .
 Lue myös:
 Katso video: Presidenttipari sai joulukalan ja kinkun –  "Aaro oli päiväunilla, Lennu jäi leikkimään"
 Presidenttipari otti vastaan liikuttavat joulutervehdykset – Lennu-koira "vaalilomalla"
 Presidentin Lennu-koira ei pystynyt vastustamaan joulukinkkua – katso video

Presidenttipari ottaa vastaan joulukuusen ja muut perinteiset joulutervehdykset Mäntyniemessä – Katso suorana kello 11.15


Summary: Päätös merkitsee Finnpulpin sellutehdashankkeen kariutumista.

Kuopion Sorsasaloon suunniteltu Finnpulp Oy:n biotuotetehdas ei saa ympäristölupaa. Korkein hallinto-oikeus on ratkaissut asian ja perustelee päätöstään muun ohessa Kallaveden ekologisella tilalla.
 Päätös merkitsee sitä, että Finnpulp ei voi rakentaa Sorsasaloon suunnittelemaansa havusellutehdasta.
 KHO:n mukaan Kallaveden ekologinen tila on vaarassa heikentyä vesipuitedirektiivin vastaisesti, jos vesistöön kohdistuva kuormitus vielä nykyisestä kasvaa.
 KHO hyväksyi haitankärsijöiden ja ympäristönsuojeluyhdistysten valitukset ja kumosi Vaasan hallinto-oikeuden ja Itä-Suomen aluehallintoviraston päätökset.
 Korkein hallinto-oikeus teki  elokuussa katselmuksen  Sorsasaloon suunnitellun tehtaan alueelle.
 KHO toteaa tiedotteessaan, että tehtaan sijainti sisävesistön eli Kallaveden rannalla olisi sellainen, että tehtaan suuri ja pitkäaikainen lisäkuormitus voisi aiheuttaa merkittävää vesistön pilaantumista.
 Finnpulpin biotuotetehtaan tuotantomäärä olisi ollut jopa 1,2 miljoonaa tonnia sellua vuodessa, eli poikkeuksellisen suuri. Tehtaan jätevedet olisi purettu Kallaveden Kelloselälle. Kokonaiskuormitus olisi KHO:n mukaan ollut niin suuri, että vaarana olisi ollut ympäristönsuojelulaissa kielletty merkittävä vesistön pilaantuminen.
 Ratkaisussaan KHO kiinnitti huomiota myös Kallavettä koskevaan vesienhoitosuunnitelmaan ja vesienhoidon toimenpideohjelmaan. Ratkaisun taustalla on myös EU:n vesipuitedirektiivi ja sen tulkintaa ohjaava ns. Weser -tuomio. Sen mukaan lupaa ei saa myöntää toimenpiteelle, jonka seurauksena pintavesimuodostelman tila heikkenisi.

KHO ei anna Finnpulpille ympäristölupaa sellutehtaan perustamiseksi Kuopion Sorsasaloon


Summary: Yhtiöllä on 360 työntekijää Norjassa, Tanskassa ja Ruotsissa.

Pankkikonserni Nordea ostaa norjalaisen rahoitusyhtiön SG Finansin ranskalaispankki Societe Generalelta.
 SG Finans tarjoaa laiterahoitusta ja factoring-rahoitusratkaisuja. Yhtiöllä on 360 työntekijää ja toimintaa Norjassa, Tanskassa ja Ruotsissa.
 Kauppahinta on 575 miljoonaa euroa. Yrityskauppa vaatii vielä viranomaisten hyväksynnän. Nordea ennakoi, että kauppa saadaan päätökseen ensi vuoden toisella puoliskolla.

Nordea ostaa norjalaisen rahoitusyhtiön SG Finansin - kauppahinta 575 miljoonaa euroa


Summary: Sen sijaan viraston uuden johtajan virkapaikka voi olla valittavasta henkilöstä riippuen joko Pori tai Kerava.

Valtakunnallisen hätäkeskuslaitoksen pysyminen Porissa ei sisäministeriön mukaan ole uhattuna. Ministeriöstä vakuutetaan, että suunnitteilla ei ole mitään siirtoja koskien hätäkeskuslaitosta.
 Viraston mahdollisesta siirrosta on noussut epäilyjä etenkin Porissa uuden johtajan hakuun liittyen.
 Hätäkeskuslaitoksen uuden johtajan virkapaikka voi olla jatkossa Pori tai Kerava. Tämä ilmoitettiin johtajan viranhakuilmoituksessa. Sisäministeriöstä kerrotaan, että virkapaikka päätetään johtajan valinnan yhteydessä.
 Porilainen kansanedustaja  Petri Huru  ( ps. )  jätti äskettäin asiasta  eduskunnassa kirjallisen kysymyksen.
 Johtajavalinta vielä kesken
 Eläkkeelle jääneen  Martti Kunnasvuoren  seuraajan valinta on vielä kesken. Johtajan nimittää valtioneuvosto. Virkaan tuli  15   hakemusta .
 Hätäkeskuslaitos on vuonna 2001 perustettu sisäministeriön alainen valtakunnallinen virasto, johon kuuluvat keskushallinto Porissa ja kuusi hätäkeskusta.
 Hätäkeskukset sijaitsevat Keravalla, Turussa, Porissa, Kuopiossa, Vaasassa ja Oulussa.
 Hätäkeskuslaitoksen palveluksessa työskentelee noin 600 henkilöä.

Sisäministeriö: Valtakunnallinen hätäkeskuslaitos pysyy Porissa


Summary: Kuolleiden joukossa oli yli 30 toimittajaa. Joukkomurha tapahtui vuonna 2009.

Filippiiniläinen tuomioistuin on tuominnut vaikutusvaltaisen poliittisen dynastian johtohahmoja vuosikymmenen takaisesta joukkomurhasta, jossa kuoli yhteensä 57 ihmistä.
 Ampatuanin perheen johtajat saivat murhatuomiot hyökkäyksestä, jonka tarkoitus oli estää kilpailevaan poliittiseen perheeseen kuuluvan  Esmael Mangudadatun  ehdokkuus kuvernöörinvaalissa.
 Marraskuussa 2009 tapahtuneessa joukkomurhassa surmattiin Mangudadatun vaimo, kaksi siskoa ja muita sukulaisia sekä hänen lakimiehiään ja yli 30 toimittajaa. Myös sattumalta paikalla olleita autoilijoita joutui uhreiksi.
 Saattue oli matkalla vaalitoimistoon jättämään ilmoitusta Mangudadatun asettumisesta ehdolle, ja toimittajat oli kutsuttu mukaan uutisoimaan siitä.
 Noin kahdensadan asemiehen joukko pysäytti saattueen ja pari muuta ruuhkaan juuttunutta autoa kesken matkan. Matkustajat vietiin läheiselle mäelle ja ammuttiin lähietäisyydeltä.
 Esmael Mangudadatu jäi henkiin, sillä hän ei ollut mukana saattueessa turvallisuussyistä.
 Hyökkäys tapahtui Mindanaon saarella sijaitsevassa köyhässä Maguindanaon maakunnassa, jota Ampatuanit hallitsivat.
 Filippiinien silloinen presidentti oli antanut Ampatuanien rakentaa itselleen omat asejoukot, sillä he auttoivat taistelussa alueen islamilaisia kapinallisia vastaan.
 Noin sata syytettyä
 Oikeusjutussa oli yhteensä noin sata syytettyä. Kuvernööriksi pyrkinyt  Andal Ampatuan  nuorempi ja neljä hänen sukulaistaan saivat uutistoimisto AP:n mukaan elinkautiset tuomiot.
 Perheen patriarkka, joukkomurhan aikaan kuvernöörinä toiminut  Andal Ampatuan  vanhempi ja seitsemän muuta epäiltyä kuolivat pitkän oikeusprosessin aikana. Noin 80 epäillyn arvellaan olevan yhä vapaana.
 Ampatuaneilla on alueella edelleen poliittista valtaa: 25 perheen jäsentä pääsi läpi viime toukokuun paikallisvaaleissa.
 Esmael Mangudadatu voitti vuoden 2010 kuvernöörinvaalit ja toimii nykyään kansanedustajana.

Filippiineillä tuomio raa'asta poliittisesta joukkomurhasta  – Vaikutusvaltainen perhe halusi tappaa haastajansa, 57 muuta kuoli


Summary: Pääepäiltyjen lisäksi muitakin epäiltyjä on vangittuina, poliisi kertoo.

Helsingin, Sisä-Suomen ja Hämeen poliisilaitokset sekä Keskusrikospoliisi ovat selvittäneet laajan huumaus-, doping- ja lääkeaineiden maahantuontia ja myyntiä koskevan rikoskokonaisuuden, poliisi kertoo.
 Pääepäiltyinä on poliisin mukaan kaksi suomalaista miestä. Heidän epäillään johtaneen organisaation toimintaa Espanjasta. Pääepäillyt ovat vangittuina, ja heidän lisäkseen vangittuina on ollut ja on edelleen myös useita muita epäiltyjä.
 – Poliisi epäilee organisaation salakuljettaneen Suomeen erittäin suuria määriä huumausaineita, huumausaineiksi luokiteltavia lääkeaineita, lääkeaineita ja dopingaineita. Kaikkiaan esitutkinnassa on ollut kymmeniä epäiltyjä Suomessa ja ulkomailla. Epäillyistä lähes kaikki ovat Suomen kansalaisia, sanoo yksi tutkinnanjohtajista, rikoskomisario  Jari Nikonen  Helsingin poliisilaitokselta tiedotteessa.
 Rikollisorganisaation epäillään aloittaneen dopingaineiden maahantuonnin ja levityksen vuonna 2016, ja toiminta on laajentunut vuonna 2018 huumausaineiden ja huumausaineiksi luokiteltavien lääkeaineiden maahantuontiin sekä levitykseen pääkaupunkiseudulla ja Pirkanmaalla.
 Rikoskokonaisuutta on tutkittu muun muassa useina törkeinä huumausainerikoksina ja törkeinä dopingainerikoksina.
 Tutkintahaaroja on kaksi. Vuonna 2018 alkaneessa kokonaisuudessa on tutkittu erityisesti huumausaineiden ja dopingaineiden myyntiä Tampereen seudulla ja osin pääkaupunkiseudulla. Esitutkinnan mukaan huumeiden levittäminen on perustunut kasvokkain myyntiin,
 Tänä vuonna alkaneessa esitutkinnassa on kyse huumaus- ja lääkeaineiden myynnistä verkossa. Yhteistyötä on tehty myös Espanjan poliisin kanssa, poliisi kertoo.

Poliisi on selvittänyt laajan huume- ja dopingaineiden salakuljetus- ja levitysvyyhdin – Kahden suomalaismiehen epäillään johtaneen toimintaa Espanjasta


Summary: Puhoksen ostoskeskuksessa saatetaan nähdä ensimmäiset keikat jo ensi syksynä, Elävän musiikin yhdistys Elmu ry:stä kerrotaan.

Elävän musiikin yhdistys Elmu ry:n johtaja  Tapio Hopponen  harppoo pitkin Puhoksen kauppakeskuksen seinänviertä Helsingin Itäkeskuksessa. Tyhjillään olevan Alepan liiketilojen ikkunoihin on vedetty muovit. Oveen teipatussa keltaisessa paperissa kiitetään asiakkaita kuluneista vuosista.
 Hopponen löytää nopeasti kohdan, jossa ikkunamuovi repsottaa sen verran, että voi kurkata sisälle ja mielikuvitustella hieman.
 – Tästä kun katsoo, niin näkee, että tilaa riittää. Korkeus ei ole kummoinen, mutta lattiapinta-alaa on jopa enemmän kuin Nosturissa, Hopponen sanoo innoissaan.
 Voi olla, että näistä entisistä supermarketin neliöistä tulee Elmun järjestämien keikkojen ja muiden kulttuuritapahtumien uusi koti. Ensimmäiset keikat on tavoitteena soittaa lokakuussa 2020.
 Elmu ry ja kiinteistöyhtiö Puotinharjun Puhoksen hallitus löivät nimittäin eilen keskiviikkona kättä päälle siitä, että suunnitelma keikkapaikan tulosta Puhoksen ostoskeskukseen viedään kaupunkiympäristölautakunnan päätettäväksi.
 Tarkoituksena olisi remontoida Puhokselle tilapäinen liki 3 000 henkeä vetävä keikkapaikka, joka toimisi ainakin seuraavat viisi vuotta.
 On kansainvälinen trendi, että keskustat tylsistyvät. Se on tämän hetken juttu.  Tuomas Finne
 Viiden vuoden jälkeen Elmun toiminta siirtyisi Hopposen mukaan pysyvästi toivottavasti joko Suvilahden alueelle tai Pasilan ratapihalle.
 Elmu-aktiivi, Helsingin kulttuuri- ja kirjastojaoksen puheenjohtaja  Tuomas Finne  uskoo, että kaupunkilaiset löytävät tapahtumat myös metromatkan takaa. Varsinkin nyt kun  keskustan keikkapaikat ovat käyneet vähiin .
 – Kulttuurielämän painopiste siirtyy itään. On Teurastamo, Konepaja ja toivottavasti tulevaisuudessa myös Puhos. On kansainvälinen trendi, että keskustat tylsistyvät. Se on tämän hetken juttu, Finne kertoo.
 Elmu ry:n aktiivi Tuomas Finne uskoo, että ihmiset löytävät keikoille myös kantakaupungin ulkopuolelle. "On kansainvälinen trendi, että keskustat tylsistyvät. Se on tän hetken juttu." Retu Liikanen / Yle
 Elmu on etsinyt uutta majapaikkaa jo vuosikymmenen ajan, kun Helsingin Hietalahdessa sijaitsevan Nosturin kohtalo on ollut selvillä.
 Vuodesta 1999 lähtien Elmun keikkapaikkana palvellut Nosturi puretaan ensi vuonna Telakkarannan uuden asuinalueen rakentamisen tieltä.
 Nosturissa treenanneille bändeille  Elmu löysi marraskuussa harjoituspaikat  Itä-Helsingissä sijaitsevasta Roihupellosta.
 "Elmun tulo olisi piristysruiske koko alueelle"
 Puotinharjun Puhoksen hallituksen puheenjohtaja  Maria von Flittner  toivottaisi Elmun lämpimästi tervetulleeksi Puhoksen kauppakeskukseen.
 Von Flittnerin mielestä Elmun keikkapaikka sopisi hyvin yhteen sen monikulttuurisen ja yhteisöllisen ajatuksen kanssa, mihin suuntaan Puhosta halutaan tulevaisuudessa viedä.
 – Elmun tulo olisi piristysruiske koko alueelle ja tarjoaisi vaikka mitä synergiaetuja. Puhoksella on jo entuudestaan paljon ruokapaikkoja ja mikäs yhdistäisi ihmisiä paremmin yli kulttuurirajojen kuin ruoka ja musiikki?
 Vuosi sitten Puhoksen yrittäjien toiminta oli vaakalaudalla, sillä  kaupunki oli myöntänyt suunnitteluvarauksen  pohjoismaiselle kiinteistökehitysyhtiö NREP:lle. Sen tarkoituksena oli purkaa osa Puhoksesta, kunnostaa arkkitehtonisesti arvokas vanha A-osa ja rakentaa alueelle asuntoja.
 NREP:n suunnitelmat saivat osakseen voimakasta vastustusta monilta ostoskeskusyhtiön osakkailta, joten yhtiö päätti vetäytyä prosessista.
 Elävän musiikin yhdistys Elmu ry haluaisi siirtää keikkapaikkansa Nosturista Puhoksen ostoskeskukseen, entisiin Alepan tiloihin. Mahdollinen tuleva keikkapaikka sijaitsisi Fidan vieressä vasemmalla. Retu Liikanen / Yle
 Maria von Flittner kertoo, että silloinen epävarmuuden aika tiivisti osakkaiden rivit.
 – Ei pahaa, jos ei jotain hyvääkin. Pelko toiminnan loppumisesta auttoi yhteisen sävelen löytymisessä, siisti aluetta ja loi uutta toimintaa.
 Von Flittnerin mukaan yksi konkreettinen osoitus yrittäjien yhteen hiileen puhaltamisesta oli elokuussa järjestetty  Puhos Loves People 2019 -kulttuurifestivaali .
 Puhoksen kohtalo saattaa ratketa ideakilpailun myötä
 Myös Helsingin kaupungilla on halua kehittää Itäkeskuksen keskeisimpiä alueita, joihin myös Puotinharju ostoskeskuksineen kuuluu.
 Tästä syystä kaupunki käynnisti kesäkuussa  yleisen ja kansainvälisen ideakilpailun , jonka tarkoituksena on löytää innovatiivisia, innostavia ja ilmastonmuutoksen hillintää tukevia ehdotuksia alueen jatkosuunnittelun sekä rakentamisen pohjaksi.
 Tonttipäällikkö  Sami Haapanen  kaupunkiympäristön toimialalta kertoo, että ostoskeskusta hallinnoivan Puotinharjun Puhos Oy:n maanvuokrasopimus päättyy vuoden 2020 lopussa.
 Vuokrasopimuksen jatkoaikaa käsitellään keväällä Helsingin kaupunkiympäristölautakunnassa.
 – Yhtiö on osoittanut haluavansa kehittää aluetta nopeilla ratkaisuilla, mutta myös pidemmällä aikavälillä. Yhteistyö kaupungin ja Puotinharjun ostoskeskuksen välillä on ollut hyvää.
 Haapasen mukaan kaupunki ei tällä hetkellä etsi aktiivisesti ulkopuolista toimijaa pelastamaan rapistumaan päässyttä ostoskeskusta.
 – Edellinen prosessi osoitti, että on parasta, jos alueen kehitys lähtee yhtiön osakkaista itsestään, Haapanen sanoo.
 Lue lisää:
 "Me ollaan nielty liikaa diskonauhaa" – Elmu ry syntyi tarpeesta saada muusikoille keikkapaikkoja
 Rapistunut Puhoksen ostari oli aikoinaan Suomen suurin

Kulttuurin painopiste siirtyy Helsingissä nyt itään, ja sieltä löytyi yllättävä paikka myös Nosturin purkamisen takia kodittomaksi jääneelle Elmu ry:lle


Summary: Ylivieskassa on puolessa vuodessa löytynyt jo kymmeniä vanhuksia, jotka kaipaavat kaveria arkeen.

Se voi olla kerrostalon raskas ulko-ovi. Syy, jonka vuoksi vaikkapa rollaattorin kanssa liikkuva vanhus ei pääse ulos, jää kotiinsa ja kokee yksinäisyyttä.
 Etsivää vanhustyötä on tehty ja tehdään eri puolilla maata, muun muassa Helsingissä, Espoossa ja Tampereella. Pohjois-Pohjanmaalla Ylivieskassa työtä on tehty puolisen vuotta. Sinä aikana on löytynyt lähes 40 ikäihmistä, jotka kaipaavat ystävää.
 – Heille on tarjottu arkeen ystävää. Ihmistä joka on läsnä, auttamassa ulos tai vain kahvikaverina. Palvelu lähtee aina ihmisen omista tarpeista, sanoo koordinaattori  Sari Pelttari.
 Muutamassa tapauksessa tarve on ollut jopa kotihoidolle.
 Pelttarin yllätti se, että yhteydenottoja on tullut niin paljon, sillä usein korkein kynnys on myöntää avun tarve. Yksinäisyys itsessään taas ei yllätä pitkän uran Oulaskankaan päivystyksessä tehnyttä.
 – Siellä tiesi jo esimerkiksi, että pitkät pyhät tuovat yksinäisiä päivystykseen. Silloin kolottaa vähän sieltä ja täältä ja sitten se ongelma onkin yksinäisyys.
 Kaveria kaipaavat voivat löytyä pelastustoimenkin kautta
 Ylivieskassa myös yhteistyö peruspalvelukuntayhtymä Kallion kanssa on tiivistä: sieltä voidaan ottaa yhteyttä, kun huomataan, että suurin ongelma on kaverin tarve.
 Asiakkaita tulee myös pelastuslaitoksen kautta. Monesti  ambulanssin soittavan ikäihmisen perimmäisenä vaivana onkin yksinäisyys .
 Yhteydenotto tapahtuu aina vanhuksen suostumuksella.
 Läheisestä huolestuneen avuksi otettiin lokakuussa Hoksauta minut -kortti. Se on kehitetty jo muutama vuosi sitten IkäArvokas-hankkeessa.
 Kortteja löytyy esimerkiksi kirjastosta, apteekeista ja perusterveydenhuollon pisteistä. Sen voi täyttää joko omalta osaltaan tai vaikkapa naapurista, josta on huolissaan. Pelttari ottaa yhteyttä ihmiseen ja sitten katsotaan, miten edetään.
 Ystävätoiminnassa on Ylivieskassa mukana noin 40 vapaaehtoista. Heillä on vaitiolovelvollisuus. Kaupungissa toimii myös vuoden jokaisena päivänä auki oleva Tuokiotupa, joka tavoittaa noin 12 000 kävijää vuosittain.
 Yhä sairaammat, yksin asuvat vanhukset työllistävät ambulansseja eniten ja sairaanhoitopiireissä haetaan ratkaisua hätään
 Yksinäisyys on elimistölle kuin 15 tupakkaa päivässä – toisten seurassa ihminen kylpee hyvissä hormoneissa

Kerrostalon painava ulko-ovi voi olla syy kotiin jäämiseen – etsivä vanhustyö löytää ikäihmisiä, jotka kärsivät yksinäisyydestä


Summary: Turkua pommitettiin talvisodassa eniten Suomen nykyisistä kaupungeista. Portsassa jysähti pommi 19.12.1939. Siitä alkoi pommitusten sarja.

Port Arthurin kaupunginosassa Turussa, osoitteessa Puutarhakatu 40, toimii nykyisin polkupyöräliike ja -korjaamo Antin Pyörä. Talvisodan ensimmäisenä pommituspäivänä kaksikerroksisen puutalon kylkeen osui tulipalon aiheuttanut pommi.
 Yläkerrassa nukkumassa ollut asukas sai kovakouraisen herätyksen.
 – Meillä on semmoinen perinnetieto, kun se pommi putosi tähän, ylhäällä asui nainen. Lattia ja katto romahtivat. Asukas putosi alakertaan, mutta hän selvisi hengissä hetekan ansiosta, kertoo  Matti Hätinen  Antin Pyörä Oy:stä.
 Joulukuun aikana oli ollut monia ilmahälytyksiä, mutta nyt oli tosi kysymyksessä, kun Puutarhakatu 40 syttyi palamaan. Turun museokeskus / Yrjö Paldàn
 Rautasänky pelasti naisen, mutta yhtä hyvää tuuria ei toista kertaa ollut.
 Pyöräkaupan yksi asiakas on kertonut, että rouva oli sittemmin loukannut itsensä lievästi ja menehtynyt.
 – Hän oli kahvipakettia hakenut keittiöstä ylähyllyltä ja tullut tuolilta alas, taittanut nilkkansa eikä selvinnyt enää sairaalasta kotiin.
 Turkulaiset tiukilla rintamalla ja kodeissa
 Samana päivänä, kun kotirintamalla Turussa pommitukset alkoivat, Karjalankannaksella Summassa käytiin kiivaimpia taisteluja. Turun seudun miehet olivat tekemässä Summan ihmettä pysäyttämällä puna-armeijan panssareiden vyöryn.
 Viimeistään nyt sota muuttui todeksi siviileillekin, kun ensimmäiset kodit tuhoutuivat.
 Yli lentäviä pommikoneita seurattiin uteliaana, välillä suojautuminen unohtui. Turun museokeskus / Johan Ponkamo
 Turussa on runsaasti muistoja ja kertojia pommitusten ajalta. Eikä se ole ihme, koska pommituksia oli paljon. Koko talvisodan aikana  Turkua pommitettiin 60 kertaa . Vain Viipurissa puna-armeijan koneet kylvivät tuhoa vilkkaammin.
 Jouluviikolla tuli ensimmäiset uhrit, kun kuusi telakan työmiestä uteliaisuuttaan tuli liian aikaisin ulos pommisuojasta.
 Joulupäivänä Turun linna “sai siipeensä”, kun siihen osui. Ilmahälytykset ajoivat ihmiset suojiin myös tapaninpäivänä.
 Pelotti niin, etteivät jalat kantaneet
 Ketri Lehdon  perhe asui Vasaramäessä Hippoksentiellä.
 – Kyllä minulla on pommituksista hyvin ikävät muistot, vaikka olin niiden alkaessa vain kolmevuotias. Se oli niin järkyttävää, että se koskettaa vieläkin.
 Hälytyksen aikana otettiin äkkiä jotakin päälle, ja sitten lähdettiin juoksemaan kotoa tien yli.
 – Toisella puolella rinteessä oli seurakuntatalo ja sen alapuolella oli syvälle kaivettu vanha viinikellari. Sinne mentiin.
 Ketri itse ei tosin juossut sinne, koska jalat menivät pelosta veteliksi.
 – Minulta meni aina jalat alta pois, minut piti kantaa turvaan.
 Ketri Lehto ja Liisa Kilpi (istumassa) muistavat millaista oli elää pommitusten pelossa. Jari Hakkarainen / Yle
 Kellariin mahtui Ketrin muistin mukaan kolmisenkymmentä henkeä. Lapsia siellä oli paljon.
 – Lähekkäin oltiin, että pysyttiin lämpiminä.
 Sota kosketti perhettä muutenkin, Ketrin veli oli rintamalla.
 – Kun hän oli lomalla, niin ei hän minnekään suojaan lähtenyt hälytysten aikana. Hän jäi nukkumaan ja sanoi, että ei ne pommit tähän tule. Ne tähtäävät keskustaan.
 Hälytyksiä tuli usein, yhteensä 126 kertaa. Pommituksia oli kaikkiaan 29 vuorokauden aikana. Kevätpuolella alkoivat myös öiset pommitukset. Turkuun pudotettiin talvisodan aikana arviolta yhteensä 4 400 pommia.
 – Se oli aina pelottavaa ja lapsia vahdittiin kovin, ettei saanut mihinkään kauas mennä, Ketri Lehto muistelee.
 Satama oli päämaali
 Turku oli vilkkaiden pommitusten kohteena etenkin sataman takia. Ankarina talvina Turun väylä oli Helsingin ja Viipuriin satamiin verrattuna helpompi pitää auki.
 Tärkeä meritie maailmalta kulki Turun kautta rautateille.
 Myös teollisuus, etenkin Crichton-Vulcanin telakka ja öljysatama olivat maaleina.
 Höyrylaiva Leo upposi laiturissa. Turun museokeskus / Yrjö Paldàn
 Pommikoneet lähtivät liikkeelle yleensä Virosta Paldiskin sotilastukikohdasta. Ne lensivät Nauvon, Paraisten ja Kemiönsaaren suunnasta, mutta poikkeuksiakin oli – etenkin yöpommituksissa.
 Turun ilmatorjuntaan ei riittänyt tarpeeksi armeijan kalustoa. Kaupungin suojaksi saatiin vuodenvaihteessa hävittäjäkoneita ja sodan loppuvaiheessa panssarilaivat Ilmarinen ja Väinämöinen.
 Kaupungin, kuntien ja yksityisten lahjoitusten avulla hankittiin kevään 1940 aikana ilmatorjuntatykkejä Ruotsista. Yhdeksän alunperin Siamin valtion tilaamaa asetta saatiin neuvoteltua Turkuun, mutta niitä ei ehditty kunnolla saada käyttöön talvisodassa.
 Kaupunkilaiset kykkivät kellareissa
 Myös väestönsuojia oli Turussa vähän. Kuuvuorella asunut  Liisa Kilpi  muistelee, että yleensä mentiin talojen alustoihin pommeja pakoon.
 Kuuvuorelta avautui hyvä näkymä yli kaupungin.
 – Kerran istuin pöydän reunalla kotona ja näin, miten ryssän koneet tulivat kasarmialueen yli. Ne pistivät yhden pommin tulemaan sitten Kuuvuoren mäkeenkin.
 Pommi osui Liisan kotitalon lähelle, erään talon päätyyn. Jyrähdys oli mahdottoman kova ja talo tärisi.
 – Siinä oli yksi talo välissä, ettei se pommi tullut meidän pihalle. Onneksi siinä ei kukaan kuollut. Kaikki ne muistot on silmissä, mutta en osaa oikein paremmin tuoda sitä ulos, sanoo yli 90-vuotias Liisa Kilpi.
 Turun linna sai osumia talvisodassa, mutta suuremmat tuhot tulivat jatkosodan alettua. Turun museokeskus / Yrjö Paldàn
 Pommit vaurioittivat 656 rakennusta, joista 90 tuhoutui kokonaan.
 Kaikkiaan talvisodan pommituksissa kuoli Turussa 52 ihmistä. Tuhoisin päivä oli 29. tammikuuta, jolloin pommikoneet yllättivät kaupungin keskustassa asioineet ihmiset.
 Ilmahälytystä ei ehditty antaa ajoissa. Turun postitalon kohdalla Eerikinkadun puolella portti oli kiinni, eikä siitä päässyt postin pommisuojaan. Talon kulmilla sai surmansa 29 ihmistä. Muualla keskustassa seitsemän ihmistä.
 Lue lisää:
 Suomi joutui mukaan toiseen maailmansotaan 80 vuotta sitten – museo julkaisi ainutlaatuisia kuvia sotien ajalta
 Pentti Poutanen muistaa talvisodan ensimmäisen päivän, pommit putosivat kotikylän liepeille, keväällä lähdettiin evakkoon: "Koko ajan sai pelätä, tuoko vieras kuolinuutisen"
 Isotädin albumista löytyi talvisodan aikainen valokuva-aarre – katso kuvat pommikoneiden murjomasta Tampereesta

Ensimmäinen pommi tuhosi talon, mutta heteka pelasti asukkaan – Talvisodan pommitukset tuhosivat Turun joulurauhan 80 vuotta sitten


Summary: Miljoonien joulukuusien neulaset päätyvät joulun jälkeen kaatopaikalle pahentamaan ilmastonmuutosta. Neulasille olisi paljon parempaakin käyttöä, sanovat brittikemistit.

Joulukuusesta tulee juhlan jälkeen riesa, joka ulos vietäessä karistelee jälkeensä neulasvanan. Ja neulasiahan riittää, pienehkössäkin kuusessa 150 000, kerrottiin  Helsingin yliopiston  laskemassa taannoin.
 Neulaset ovat ikävää jätettä muutenkin kuin jalan alla pistellessään, sillä ne mätänevät paljon hitaammin kuin lehtipuiden lehdet ja ehtivät synnyttää enemmän kasvihuonekaasuja.
 Aivan toisinkin voisi olla, sanoo brittiläisen  Sheffieldin yliopiston  kemisti  Cynthia Kartey.  Neulaset voisivat päätyä makeutusaineena vaikkapa seuraavan joulun herkkuihin. Hän löysi tutkimuksessaan neulasille käyttöä myös muun muassa maalien raaka-aineena.
 – Kotiasi koristanut kuusi voi tulevaisuudessa olla juhlan jälkeen ilonasi seinämaalina, Kartey sanoo.
 Polymeeri palasiksi
 Kuusenneulaset ovat jopa 85-prosenttisesti lignoselluloosaa, monimutkaista polymeeriä. Tutkimuksessa keskityttiin sen pilkkomiseen.
 Tavoitteena olivat kemianteollisuuden arvostamat kemikaalit, muun muassa sokerit ja fenolit, jotka voivat päätyä kotikäyttöön niin erilaisina tuotteina kuin puhdistusaineina ja suuvesinä.
 Karteyn mukaan kuusenneulasista tulee raaka-aineita suhteellisen yksinkertaisella mutta vähän tutkitulla menetelmällä. Lämpö ja liuotin riittävät, hän kertoo. Tutkimuksessa liuottimena käytettiin edullista ja ympäristöystävällistä sokerialkoholia, glyserolia.
 Hajotetuista neulasista syntyi bioöljyä. Sen sisältämä etikkahappo on kelpo tavaraa moneen tuotteeseen maaleista liimoihin, ja glukoosi puolestaan on se aine, josta on makeuttajaksi elintarvikkeisiin.
 Prosessi on kestävän kehityksen mukainen, Kartey kertoo. Jäteongelmaa ei ole, sillä myös bioöljyn oheistuotteena syntyvälle kiinteälle aineelle on teollisuudessa käyttöä, hän sanoo.
 Miljoonia kuusia päätyy kaatopaikalle
 Britanniassa koristellaan tänäkin vuonna noin kahdeksan miljoonaa aitoa kuusta. Kun juhlat on juhlittu, seitsemän miljoonaa kuusta päätyy kaatopaikalle.
 Yliopistolehtori  James McGregor  uskoo, että tulevaisuudessa on toisin. Käytetyistä kasveista saatavasta biomassasta tulee keskeinen taloustekijä, hän ennustaa.
 Kuusenneulaset ovat vain yksi tutkimuskohde. Sheffieldin yliopistossa selvitetään myös muun muassa panimoteollisuuden viljajätteen vastaavaa hyötykäyttöä.
 Neulasiakin riittäisi raaka-aineeksi, sillä maailmassa istutetaan joka vuosi 85 miljoonaa joulupuuta. Niistä on iloa myös muulloin kuin joulun aikaan, sillä hehtaari kasvavia joulupuita tuottaa kylliksi happea 45 ihmisen hengitettäväksi.
 Hakettaminen on vain osaratkaisu
 Suomessa pääkaupunkiseudulla entistä jouluiloa kerätään tammikuussa keskitetysti, ja vastaavia keräyksiä on monissa muissakin Suomen kunnissa.
 Pääkaupunkiseudulla viedään loppiaisen jälkeen 55 000 kuusenraatoa biojätteen käsittelylaitokseen haketettaviksi. Tuloksena on biojätteen kompostoinnin tukiainetta.
 Kuusia päätyy myös poltettaviksi kaukolämmöksi ja sähköksi. Osa loimuaa kotien tulipesissä, ja joku saattaa pilkkoa oksat kuohkeuttamaan omaa lehtikompostoriaan.
 Joulukuusia hankitaan Suomessa kuitenkin puolitoista miljoonaa. Monen kuusen kohtalona on Suomessakin yhä hidas maatuminen kaatopaikalla.
 Juttu on osa Ylen Uutis- ja ajankohtaistoiminnan tiedeuutisten joulukalenteria. Julkaisemme päivittäin tiedeuutisen, joka liittyy tähän vuodenaikaan – suoraan tai ainakin mutkan kautta. Viimeinen luukku aukeaa jouluaattona.
 Aiemmat luukut:
 18.  Joulun jälkeen alkaa kwanzaa
 17.  Joulun henki näkyy vipinänä jouluihmisten aivokuvissa
 16.  Brittien savupiipuista laskeutui myös jotakin kamalampaa kuin joulupukki
 15.  Mikä saa jouluvalot säilytyksessä solmuun?
 14.  Tanskan kuuluisat joulukuuset kärsivät paljaista olkapäistä
 13. Yhdysvaltain joulupadat ovat kattiloita, ja nyt niiden kyljessä on älysiru
 12. Silmiesi väri saattaa vaikuttaa kaamosmasennukseen
 11.  Puistokävely saa somen käyttäjät yhtä hyvälle tuulelle kuin joulu
 10.  Kolme ihmistä on viettänyt joulun Kuun kupeessa
 9.  Piparkakkuhan on suorastaan terveystuote
 8.  Musiikin professorin tekemästä täydellisestä joululaulusta ei kumma kyllä tullut hittiä
 7. Vaikka Maa oli suuri lumipallo, merissä sinnitteli alkeellista elämää
 6.  Yli kolmasosa aikuisista toivoo, että voisi yhä uskoa joulupukkiin
 5.  Onko Betlehemin tähdelle tieteellinen selitys?
 4.  Yhdysvaltain joulu täyttää 480 vuotta
 3.  Kaikki lumihiutaleet eivät olekaan erilaisia
 2.  Mitä yhteistä on joulukuusella ja dinosauruksella?
 1.  Ystävän joululahjan paketoinnissa ei kannata olla turhan tarkka, neuvoo tutkimus

Suu makeaksi joulukuusen neulasilla


Summary: Ei ole ihme, että samat tahot, jotka kiusaavat toimittajia, kiusaavat myös viranomaisia ja tuomareita, kirjoittaa Matti Mörttinen.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Oikeusvaltio on hieno sana. Se toistuu usein juhlapuheissa.
 Poliitikotkin siitä puhuvat. Nyt päättyvällä Suomen EU-puheenjohtajakaudella se on ollut harvinaisen paljon esillä.
 Pelätään, että oikeusvaltion periaate vaarantuu etenkin Puolassa ja Unkarissa mutta myös muissa itäisen Keski-Euroopan EU-valtioissa.
 Vähemmän on kannettu huolta siitä, toimiiko oikeusvaltioajattelu oikeaoppisesti Suomessa – ja toimiiko se myös tulevaisuudessa.
 Oikeusvaltion katsotaan toimivan parhaiten silloin, kun vallan kolmijako-oppi pidetään kunniassa.
 Suomalainen kulttuuriperintö  kertoo  Kaarlo Kramsun   Ilkka -runon kautta, ettei ”oikeutta maassa saa ken itse sit’ ei hanki”. Se on retorisesti ylvästä sanaa, mutta etenkin tänä päivänä moraalisesti typerää.
 Aivan ensimmäiseksi on siis selvitettävä, mitä oikeusvaltio tarkoittaa.
 Joitain oireellista on siinä, että suomenkielinen  Wikipedia-artikkeli  aiheesta on vain viiden lyhyen johdantolauseen ja kuuden ranskalaisen viivan mittainen.
 Niistäkin toki löytyy oleellisimpia oikeusvaltion piirteitä: kansalaisten perusoikeudet on määritelty selkeästi, tuomioistuimet ovat riippumattomia, valtioelinten ja viranomaisten on noudatettava lakia.
 Oikeusvaltion katsotaan myös toimivan parhaiten silloin, kun vallan kolmijako-oppi pidetään kunniassa. Oppiin kuuluu, että kansan valitsemat poliitikot säätävät lait, mutta eivät käytä tuomiovaltaa. Eivätkä tuomarit säädä lakeja, vaan soveltavat niitä.
 Joulukuussa roihahtanut keskustelu  al-Holin leirin suomalaislapsista ja näiden äideistä osoitti, etteivät kaikki poliitikot ole täysin sisäistäneet länsimaisen yhteiskuntajärjestyksen kulmakiviä.
 Huolestuttavin esimerkki nähtiin, kun puoluejohtaja, kansanedustaja ja pääministerin sijainen  Katri Kulmuni (kesk.)  järjesti sosiaalisessa mediassa äänestyksen siitä, tuodaanko Syyrian kurdialueelta Suomeen ”vain lapset” vai ”lapset ja äidit” .
 Ministeri toki poisti päivityksensä, kun siitä oli noussut närkästys.
 Likimain yhtä hämmentävää on, että juristitaustainen presidentti  Sauli Niinistö   toivoi haastatteluissa hallitukselta ”poliittista päätöstä”  lähtökohtaisesti juridisesta asiasta.
 Sunnuntai-iltana presidentti hämmensi lisää ja puhui  blogissaan  oikeudellisen pohdinnan edellä moraalisesta velvoitteesta.
 Sanna Marinin (sd.) hallitus sentään kuittasi maanantaina linjauksella, jonka ensimmäisessä virkkeessä mainittiin oikeusvaltio, perustuslaki ja ihmisoikeussopimukset.
 Poliittinen päätöksenteko, viranomaistoiminta  ja oikeudenkäyttö sotkeentuvat suomalaisessa keskustelussa tuon tuostakin.
 Erityisesti populismiin taipuvaiset tahot kyseenalaistavat tuomioistuinten riippumattomuutta ja viranomaisten vilpittömyyttä meilläkin. Vähätellään oikeuspäätöksiä, vihjaillaan ”poliittisesta poliisista”.
 Mielipidekyselyissä nyt suosituimman puolueen puheenjohtaja viitoitti tämän tien saatuaan vuonna 2012 Korkeimmassa oikeudessa sakkorangaistuksen uskonrauhan rikkomisesta ja kiihottamisesta kansanryhmää vastaan.  Hän totesi , että tuomio oli vain ”muutaman ihmisen henkilökohtainen tulkinta”.
 Erityisen huolestuttavaa on  oikeudenkäyttäjien uhkailu ja niin sanottu maalittaminen. Siihen  presidenttikin onneksi puuttui .
 Maalittamisen uhreiksi ovat joutuneet viranhaltijoiden ja tuomarien lisäksi journalistit.
 Kansanvalta, oikeusvaltio ja sananvapaus (toiset lisäävät tähän mielellään markkinatalouden) ovat länsimaisen yhteiskuntajärjestyksen ehdottomat kulmakivet.
 Ei siis ole mikään ihme, että samat tahot, jotka kiusaavat toimittajia, kiusaavat myös viranomaisia ja tuomioistuinten jäseniä.
 Tuomioistuinlaitoksen tekemisten kriittinen arvioiminen kuuluu länsimaiseen yhteiskuntaan siinä missä poliitikkojenkin puheiden kyseenalaistaminen.
 Esimerkiksi tuomioiden linjaa on voitava arvioida, mutta politiikkaa ei pidä siihen sotkea ilman päteviä perusteluja.
 Kysymystä al-Holin lapsista ja äideistä  on veivattu politiikan ja populismin keinoin, kun ensin olisi pitänyt lukea olemassa olevaa lakia.
 En malta olla ihailematta, miten fiksusti kansanedustaja  Anders Adlercreutz  (r.)  kiteytti asian  juuri oikeusvaltioajattelun näkökulmasta: “...minun on vaikea nähdä tässä asiassa mitään muuta ratkaisua kuin sen, että pelastamme lapset. Ja jos äidit siinä tapauksessa haluavat mukaan, niin myös heidät.”
 Ehkä ajattelun fiksuus johtuu siitä, että Adlercreutzilla on rakenteiden ymmärtämiseen pätevöittävä koulutus. Siis arkkitehdin.
 Matti Mörttinen
 Kirjoittaja on pirkanmaalainen toimittaja ja tietokirjailija, joka toivottaa oikeusvaltiolle ja kaikille sen asukkaille hyvää joulua ja uutta vuotta.
 Lue myös:
 Matti Mörttisen kolumni: Rajoja pitäisi olla mahdollisimman vähän – miksi niitä yritetään vetää lisää rajojen sisällekin?
 Tuija Siltamäen kolumni: Suomessa on nyt liberaali hallitus, joka saattaa kaventaa sananvapautta ja tehdä uhreja auttaessaan kaikille karhunpalveluksen

Matti Mörttisen kolumni: Oikeusvaltio, oikeusvaltio, oikeusvaltio


Summary: Sosiaali- ja terveysministeriön mukaan lapsia on suojeltava tarpeettomalta julkisuudelta.

Kunnat varautuvat vastaanottamaan al-Holin leiriltä palaavia lapsia ja mahdollisesti myös heidän äitejään. Yle Uutiset kertoi keskiviikkoiltana, että  lasten evakuointioperaatio on alkanut .
 Helsingissä  on valmistauduttu jo loppukeväästä lähtien siihen, että Syyrian taistelualueelta voi palata lapsia ja äitejä.  Vantaa  puolestaan on varautunut tekemään tarvittaessa pikaisia lasten sijoituspäätöksiä.
 Monet mediat kertoivat keväällä al-Holin leirillä olevasta  Sanna-nimisestä naisesta , jolla on neljä lasta. Sannan on kerrottu olevan Kotkasta kotoisin. Kotkassa sosiaali- ja terveyspalvelut järjestävä Kymsote on valmistautunut siihen, että Syyriasta saattaa tulla lapsia.
 Sosiaali- ja terveysministeriön mukaan kunnat päättävät itsenäisesti, millaista tukea kukin poikkeuksellisista oloista tuleva lapsi – tai perhe – tarvitsee. Kunnissa heitä vastassa ovat esimerkiksi lastensuojeluviranomaiset.
 – Tarpeet voivat olla erilaisia. Voi olla fyysisiä terveyspulmia ja varmaankin myös traumakokemuksia. Olennaista on, että lastensuojelu järjestää lapsen ympäristön niin, että se on turvallinen, sanoo sosiaalineuvos  Marjo Malja  sosiaali- ja terveysministeriöstä.
 "Lapset syyttömiä"
 Maljan mukaan kunnille ei ole annettu mitään yhteistä yleistä ohjeistusta siitä, miten lapset pitäisi sulauttaa suomalaiseen kulttuuriin ja yhteiskuntaan. Tarkoitus kuitenkin on, että arki alkaisi mahdollisimman pian akuuttien tukitoimien jälkeen. Malja pitää tärkeänä, että lasten yksityisyyttä suojataan.
 – Lapset ovat syyttömiä tapahtumiin, joiden keskelle he ovat joutuneet. Heitä on tärkeää suojella tarpeettomalta julkisuudelta ja leimaamiselta.
 Malja painottaa, että Suomesta löytyy osaamista auttaa hyvin vaikeistakin traumoista kärsiviä lapsia. Mahdollisimman normaali arki mahdollistuu eri toimijoiden ja palveluiden yhteistyöllä. Sisäministeriö on myös julkaissut kaksi vuotta sitten  laajan raportin  siitä, kuinka taistelualueilta palaavia voidaan tukea.
 – Meillä on siinä hyvä tilanne. Perusvarautumisen lisäksi on tieto, että pystymme vastaamaan traumoihin ja osaamista löytyy erilaisiin vaikeisiin tilanteisiin.
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirissä ei vielä alkuviikosta tiedetty, millaisia lapsia on tulossa ja kenen kanssa he mahdollisesti tulevat. Kysyimme HUS:lta tiistaina, millä tavalla siellä on varauduttu lasten tuloon.
 – En pysty sanomaan, mitä apua he tarvitsevat. Sitä ei voi arvioida tapaamatta lasta. Psyykkistä tilaa on mahdoton arvioida epämääräisten olosuhdetietojen perusteella. Kun puhutaan hyvin traumaattisista oloista tulevista lapsista, ensimmäinen asia on järjestää heille turvallinen arki, kertoi HUS:n lastenpsykiatrian linjajohtaja  Leena Repokari .
 Edessä pitkä tie
 Pelastakaa lapset -järjestö  arvioi viimeksi tiistaina  Yle Uutisille, että al-Holin lapset ovat olleet massiivisen aivopesun kohteena. Samaa mieltä on rikosseuraamuslaitoksen erityisasiantuntija, oikeuspsykologi  Pia Puolakka .
 – Kun ympäristö on rakentunut tietynlaisen ideologian varaan, se ei voi olla vaikuttamatta lapsiin, Puolakka toteaa.
 Aivopesulla tarkoitetaan systemaattista, manipuloivaa ja pelon kautta tapahtuvaa mielen muokkausta, jossa henkilölle syötetään erilaisia uskomuksia ja käsityksiä. Tiedossa ei ole, missä vaiheessa se on al-Holin lasten kohdalla alkanut. Puolakka arvioi, että tapaukset ovat joka tapauksessa haastavia ja pitkäkestoinen ammattiapu on tarpeen.
 – Lasten avuntarvetta ei voi vähätellä. Mitä varhaisemmassa vaiheessa uskomusten syöttäminen alkaa, sitä heikompi on lapsen arviointikyky. Esimerkiksi joissakin uskonlahkoissa se alkaa jo hyvin pienenä, Puolakka toteaa.
 Nuori mieli on joustava
 Aivopesun "purkaminen" ei Puolakan mukaan ole helppo eikä nopea prosessi. Hän arvioi, että puhutaan ennemmin vuosista kuin kuukausista.
 – Riippuu siitä, kuinka kauan on lapsi altistunut ideologialle ja mitä hän on nähnyt. Toisaalta lapsen ja nuoren etu voi olla, että heillä mieli joustaa kumpaankin suuntaan.
 Etu on myös se, jos lapsella on ollut kasvuympäristössään joku turvallinen aikuinen. Uskomuksista väittely tai kinastelu ei auta.
 – Aluksi pyritään vakauttamaan tilanne. Sen jälkeen voidaan alkaa tarkastella näkemyksiä, joihin lapsi on uskonut ja miksi. Mietitään, voiko niille olla vaihtoehtoja. Kenenkään päätä ei käännetä ilman omaa motivaatiota.
 Puolakan mielestä on tärkeää, että lasten vointia seurataan aktiivisesti arjen alettua ja mahdollisiin ongelmiin puututaan ripeästi esimerkiksi koulussa. Yksi hoidollinen keino on varmistaa, että lapsi löytää uusia kiinnostuksen kohteita uudessa elämässään.
 – Pois otetun tilalle pitää tarjota jotakin muuta. Näyttää, että elämällä on hyvää tai jopa parempaa tarjottavana kuin aikaisemmin. Muuten lapsi voi menettää elämästään sen vähän merkityksen, joka ideologian kautta on ollut.

Näin al-Holin lapset aloittavat elämänsä Suomessa – sodan keskellä opitun ideologian purkaminen voi viedä vuosia


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Näin al-Holin lapsille pyritään järjestämään uusi elämä
 Al-Holin leiriltä mahdollisesti palaavien lasten vastaanottamiseen  on jo varauduttu kunnissa . Ministeriön mukaan ne saavat itsenäisesti päättää, millaista tukea he antavat poikkeuksellisista oloista palaaville lapsille tai lasten perheille. Olennaista on, että lapsille pystytään järjestämään turvallinen ympäristö.  Yle uutisoi keskiviikkoiltana , että kurdiviranomaiset kutsuivat al-Holin suomalaiset kokoon ja hakivat orpolapset.
 Trumpille historiallinen virkarikossyyte
 Donald Trump Valkoisessa talossa 12. joulukuuta. Brendan Smialowski / AFP / AOP
 Yhdysvalloissa kongressin edustajainhuone päätti yöllä asettaa presidentti  Donald Trumpin  virkarikossyytteeseen. Se on raskas ja harvinainen perintö kantaa, vaikka senaatin republikaanienemmistö pelastaakin hänet viraltapanolta,  kirjoittaa Yhdysvaltain-kirjeenvaihtaja   Paula Vilén . Senaatti alkaa käsitellä syytettä vuodenvaihteen jälkeen.
 Ilmasto jää kansalaisten mielissä hallituksen muiden tavoitteiden varjoon
 Nuoret osoittivat mieltään Helsingissä viime maaliskuussa. Kimmo Brandt / AOP
 Hallituksen  ilmastotavoitteet ovat  kansalaisten mielestä vähemmän tärkeitä kuin työllisyyden kasvu ja julkisen talouden tasapaino. Tämä selviää tänä syksynä tehdystä puoluebarometristä. Valmiimpia tinkimään ilmastotavoitteista ovat perussuomalaisten ja keskustan kannattajat. Alle 31-vuotiaat pitäisivät muita ikäryhmiä tiukemmin kiinni hallituksen ilmastotavoitteista.
 Kuinka paljon joulukuusi Suomessa maksaa?
 Kuusikauppias Kalle Koponen pöyhii kotimaista kuusta Lahden torilla. Satu Aaltonen / Yle
 Yle kävi toreilla ja markettien pihoilla ympäri Suomen kysymässä,  paljonko joulukuuset maksavat . Hinnat heittelivät paikkakunnista riippuen muutamia kymppejä. Suomalaiset haluavat kotimaisia kuusia, joita suurin osa myyntipaikoista tarjoaa. Ulkomaisia kuusia on tarjolla vain vähän.
 Poliisi vaatii Espoon operaatiossa kiinniotettujen vangitsemista
 Poliisit ottivat epäiltyjä kiinni Helsingin Olympiaterminaalissa.  Antti Aimo-Koivisto / Lehtikuva
 Maanantaiseen Espoon poliisioperaatioon liittyen Länsi-Uudenmaan poliisilaitos esittää rikoksesta epäiltyjä vangittavaksi Helsingin käräjäoikeudessa tänään kello 14. Naamioituneet miehet tunkeutuivat espoolaisen yrityksen tiloihin saadakseen haltuunsa kymmien kilojen huumelastin. Myöhemmin illalla poliisi otti kiinni useita henkilöitä Helsingin Olympiaterminaalissa. Alustavasti rikosnimikkeet ovat törkeä huumausainerikos, törkeä pahoinpitely ja laiton uhkaus.  Tässä tuorein juttu aiheesta.
 Talvimyräkkä ohi, tänään sää on poutainen
 Yle / Anssi Vähämäki
 Vaikka keskiviikkona Suomen yli pyyhkäisi  talvimyräkkä , on sää torstaina pääosin poutainen. Etenkin etelässä ja lännessä aurinko näyttäytyy päivän mittaan melko yleisestikin, idässä pilvisyys säilyy runsaampana. Lämpötila vaihtelee maan etelä- ja keskiosassa nollan molemmin puolin. Pohjoisosassa on pakkasta noin 5–15 astetta. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Näin alkaisi al-Holin lasten elämä Suomessa, Trumpille historiallinen virkarikossyyte, kuusikauppa käy nyt kuumimmillaan