Summary: Nyt voit saada Euroopan unionin sisäpiirijutut kerran viikossa suoraan sähköpostiisi, kun tilaat Ylen uuden Eurooppa-uutiskirjeen.

Euroopan konservatiivien ja reformistien ryhmä (ECR)

Tervetuloa Ylen  Eurooppa-kirjeen pariin ja  moien  Ardennien vuoristosta! Luxemburgissa tervehditään “moien” – kuka tietää, ehkäpä suomalainen “moi” tulee samasta alkuperästä. Kirjoitan tätä paluumatkalla Luxemburgista Brysseliin.
 Tämä juttu on Eurooppa-uutiskirjeestä. Voit tilata kirjeen tästä linkistä.
 Kirjeessä on tutusti ajankohtainen osio, huomiot sosiaalisesta mediasta ja yksi kiinnostava tilasto – sekä suositukset kuluneen viikon kiinnostavimmista Ylen Eurooppa-jutuista ja -ohjelmista. Aivan lopussa kerron, mitä odotan ensi viikolta. Mutta palataan ensin Ardenneille!
 Takana on erittäin viileä Eurooppa-päivä. Muutama päivä sitten Ardenneille satoi ohut lumipeite aivan kuten Suomessakin. Sade ja koleus eivät estäneet luxemburgilaisia juhlimasta. Oli konserttia, puheita, tanssia, sirkusta – torilla tarjoiltiin jopa suuria Eurooppa-kakkuja. Belgian, Saksan ja Ranskan rajalla sijaitseva Luxemburg on niin innokkaan eurooppalainen paikka, että paikallinen parlamentti sääti Eurooppa-päivän viralliseksi vapaapäiväksi ensimmäistä kertaa tänä vuonna.
 Baijerin-reissulla viikonloppuna taas opin kantapään kautta urheilutoimittamisen pelisääntöjä. Enpä olisi uskonut, miten ankaraa on eurooppalaisten jalkapallojoukkueiden – tai oikeammin jalkapalloyhtiöiden – suhtautuminen kuvaoikeuksiinsa.
 Kuvasimme Bayern Münchenissä  hienoa uraa tekevää suomalaista nuorta maalivahtia  Katriina Talaslahtea  tämän kotikentällä kahtena päivänä.  Jutun  aihe ja kohde oli pelaaja itse, ei joukkue. Olimme lentokentällä astumassa Brysselin-koneeseen valmiiksi leikatun tv-jutun kanssa, kun Bayernin viestinnästä soitettiin raivokas puhelu.
 – Missään tapauksessa ette saa käyttää kuvaamaanne materiaalia. Ette missään tapauksessa, viestinnästä vaadittiin.
 Mikään anelu ja anteeksipyytely kuvaamisesta luvatta Bayernin kentällä ei auttanut, ei edes se, että lupasimme näyttää heille valmiin jutun ja kääntää käsikirjoituksen ennen julkaisua. Ei auttanut kuin palata Müncheniin vapunpäiväksi ja ottaa kuvat uusiksi, koska televisiojuttua ei voi julkaista ilman kuvia. Lopulta juttu saatiin  Areenaan !
 Sitten päivänpolttaviin  aiheisiin: EU-vaaleihin on nyt kaksi viikkoa. Esimerkiksi  Ylen vaalikone  julkaistiin juuri. Suomessa äänestyspäivä on 26. toukokuuta. Brysselin väki seuraa silmä kovana, mihin Ranskan presidentti  Emmanuel Macronin  uuspuolue LRME (La République En Marche) sijoittuu tulevassa parlamentissa.
 Macronin puolue on kaikkein federalistisimpia eli EU-maiden syvempää yhteistyötä vahvimmin tukevia puolueita. Kun gallupit ennustavat EU-vastaisten ryhmien voittoa, Macron on avainasemassa EU-myönteisten puolueiden pyrkiessä rakentamaan enemmistöä. Nyt on jo käytännössä selvää, että liberaalikeskustalainen ALDE-ryhmä  lakkaa olemasta  vaalien jälkeen saadakseen Macronin puolueen riveihinsä.
 Tämä juttu on Eurooppa-uutiskirjeestä. Voit tilata kirjeen tästä linkistä.
 LRME paljasti jo pääteemat, joilla se lähtee vaaleihin: ympäristö, nuoriso ja sosiaalinen oikeudenmukaisuus. Voit lukea lisää  Le Parisienin  ranskankielisestä artikkelista. Macronistien vaalikampanja on muuten nimetty suomalaisesta vinkkelistä kovin juhlallisesti  Renaissanceksi  eli uudelleensyntymäksi, renessanssiksi. LRME ehdottaa esimerkiksi, että ulkomaille lähtevät Erasmus-opiskelijat voisivat saada EU:n takaaman 15 000 euron lainan. Laina pitäisi maksaa takaisin vasta, kun saa työpaikan. Tällä halutaan vastata etenkin Etelä-Euroopan suureen nuorisotyöttömyyteen.
 Kahden suurimman  EU-parlamentin ryhmän eli sosialistien S&D:n ja oikeiston EPP:n kärkiehdokkaat  Frans Timmermans  ja  Manfred Weber  kohtasivat tiistai-iltana ensimmäistä kertaa tv-vaaliväittelyssä. Euroopan konservatiivien ja reformistien ryhmän ECR:n, johon myös perussuomalaiset kuuluu, kärkiehdokas  Jan Zahradil  vertasi keskustelijoiden välistä eroa  yhtä mitättömäksi kuin Coca-Cola Zeron ja Coca-Cola Lightin , mutta erot olivat kyllä hieman selvemmät kuin kolajuomien. Timmermans esimerkiksi kannattaa äänestysikärajan laskemista 16 vuoteen EU-vaaleissa ja eurooppalaista hiilidioksidiveroa, Weber ei kumpaakaan.
 #SOMESSA: Ilmapiiri kiristyy Puolan mediassa
 Twitter / Yle Uutisgrafiikka
 "Erittäin vastenmielistä" , arvioi EU-komission puheenjohtaja  Jean-Claude Juncker   tiistaina  tiedotustilaisuudessa Puolan televisiokanavan julkaisemaa TVP:n juttua, jossa Eurooppa-neuvoston puheenjohtajaa, puolalaista  Donald Tuskia  verrattiin historian hirmuhallitsijoihin  Staliniin  ja  Hitleriin.  Juttu oli otsikoitu "Puolalaiset eivät halua Tuskia takaisin" ja siinä näytettiin kuvia Stalinista ja Hitleristä. Televisiokanava on tiukasti Puolaa hallitsevan Laki ja oikeus -puolueen näpeissä.
 Laki ja oikeus -puolueen puheenjohtaja  Jaroslaw Kaczynski  taas aikoo twiittien mukaan haastaa oikeuteen maan suurimman liberaalilehden Gazeta Wyborczan, koska se julkaisi nauhoituksia Kaczynskin ja erään itävaltalaisen liikemiehen keskusteluista pilvenpiirtäjän rakentamiseksi Varsovaan. Tapausta on puitu Puolassa pitkään ja siihen liittyy muun muassa papin lahjomista.
 #FAKTA: Pakko nostaa prosenttia
 Yle
 Belgia ja Luxemburg  ovat ainoat Euroopan maat, joissa eurovaalien äänestysaktiivisuus on  yli 80 prosenttia . Miten se on mahdollista? No, äänestäminen on pakollista.
 Jos äänestäjäksi rekisteröity henkilö Belgiassa ei äänestä, siitä voi seurata pieni sakkorangaistus. Jos äänestämättä jättäminen on toistuvaa, voidaan henkilö sulkea vaaleista 10 vuoden ajaksi. Todellisuudessa rangaistuksen voi kuitenkin välttää, jos raportoi esimerkiksi sairastumisesta tai ulkomaanmatkasta.
 Käytännössä sakot ovat tuiki harvinaisia. Esimerkiksi Luxemburgissa sakkoja ei ole annettu yli 40 vuoteen.
 Älä missaa näitä: Puolueiden EU-erot, natsihistorian merkitys ja eurovaalien asetelmat
 Petteri Orpo. Yle
 Miten puolueiden  Eurooppa-linjaukset eroavat?  Ylen verkkojuttujen  sarja perkaa erot, yhtäläisyydet ja muutokset. Torstaina oli vuorossa  Petteri Orpon  johtama kokoomus. Se määrittelee itsensä Suomen johtavaksi EU-puolueeksi, mutta onko sen asema EU-parlamenttiryhmässä EPP:ssä käymässä ahtaaksi? Ryhmäkavereista Saksan CDU otti askeleen konservatiivisempaan suuntaan, ja Unkarin Fidesz hyljeksii oikeusvaltion periaatteita.
 Puolueet on esitelty samoina päivinä, kun niiden puheenjohtajat esiintyivät Aamu-tv:n ja Ykkösaamun eurovaalitenteissä. Maanantaina esittelimme vahvaa EU:ta haluavan  SDP:n , tiistaina liittovaltiokehitystä kavahtavan  kristillisdemokraatit , keskiviikkona liberaaleja arvoja puolustavan  RKP:n , torstaina Suomen johtavaksi Eurooppa-puolueeksi itsensä kutsuvan kokoomuksen ja perjantaina täyskäännöksen EU-suhteessaan tehneen vihreät.
 Timo Miettinen. Yle
 EU:hun kohdistuu  uudenlaisia paineita, kuten Venäjän ja USA:n politiikka ja brexit. Siksi EU joutuu nyt seuraavalla budjettikaudellaan reagoimaan lähialueilta tuleviin paineisiin lisäämällä varoja esimerkiksi rajaturvallisuuden vahvistamiseen ja yhteisen puolustuksen edistämiseen. Näin arvioi yliopistotutkija  Timo Miettinen,  joka oli  Maija Elonheimon  vieraana  Brysselin kone  -ohjelmassa.
 Politiikkaradion toimittajat Linda Pelkonen ja Tapio Pajunen. Yle
 Nationalismin kasvu näkyy eri maissa eri tavoin. Politiikkaradion vieraana oli populismiin erikoistunut valtio-opin yliopistolehtori  Emilia Palonen,  jonka mukaan Euroopassa ja Suomessakin on ongelmia  natsi-Saksan historian  käsittelyssä.
 Kuuntele myös, mitä tutkimusprofessori  Niilo Kauppi  arvioi tapahtuvan, jos Euroopan kansallismieliset puolueet yhdistävät voimansa, kuten suunnittelevat.
 Tornedalskolanin lukion kahvilasta Haaparannalla löytyy  EU-nurkkaus. Antti Heikinmatti / Yle
 Tuntuuko siltä , että EU:sta ja äänestämisestä puhutaan liikaa? Ruotsissa se on ainakin osaltaan nostanut etenkin nuorten äänestysastetta.  Jenni Mehtosen   jutussa   Ellen Rudeklint  ja muut Haaparannan lukiolaiset kertovat ajatuksistaan. Ruotsalaiset nuoret äänestävät EU-vaaleissa kuusi kertaa useammin kuin suomalaiset.
 Samaan aikaan suomalaisia nuoria kiinnostaa yhteiskunnallinen vaikuttaminen aiempaa enemmän.
 Taas ajankohtaista: Romanian korruption tausta
 Ulkolinjan Minna Pye haastatteli Romaniassa ihmisiä, jotka ovat menettäneet läheisiään korruption takia.  Minna Pye / Yle
 Viime talvena  Ulkolinjan  toimittaja  Minna Pye  vieraili  Romaniassa tapaamassa  ihmisiä, jotka ovat menettäneet läheisiään korruption takia. Romania saavutti merkittäviä voittoja korruption kitkemisessä takavuosina. Nyt maa on jälleen vajonnut vanhoihin ongelmiin. EU on arvostellut puheenjohtajamaa Romaniaa korruptionvastaisen taistelun vesittämisestä.
 Ensi viikolla: Ennakkoäänestys alkaa, Fideszin ympärillä kuhinaa
 Ensi viikolla  alkaa sitten ennakkoäänestys EU-vaaleissa!
 Brysselissä on jälleen kuhinaa Unkarin pääministerin  Victor Orbánin  Fidesz-puolueen ympärillä. Fidesz saattaa jo lähiaikoina irtautua parlamentin suurimmasta ryhmästä EPP:stä ja siirtyä maahanmuutto- ja EU-vastaisten ryhmään  ensi kaudella.
 Maaliskuussa EPP laittoi maahanmuuttovastaisen Fideszin jäsenyyden ryhmässä  pakastimeen . Nyt on Victor Orbánin vuoro näyttää EPP:lle kaapin paikka: hän aikoo osallistua ensi viikon lauantaina Milanossa pidettävään maahanmuutto- ja EU-vastaisten puolueiden kokoontumiseen. Maahanmuuttoa vastustavien puolueiden on tarkoitus alkaa tehdä yhteistyötä uudessa parlamentissa. Voit lukea lisää  Le Soirin artikkelista.   Myös perussuomalaiset on ollut hankkeessa mukana.
 Britanniassakin  valmistaudutaan eurovaaleihin, koska kuluneella viikolla alkoi näyttää varmalta, että Britannia ei onnistu eroamaan EU:sta ennen toukokuun loppua. Britit käyvät uurnilla hollantilaisten kanssa ensimmäisinä eli torstaina 23. toukokuuta.
 Pääministeri  Theresa Mayn  seuraava brexit-tavoitepäivämäärä on  2. heinäkuuta:  hän yrittää saada eron toteutetuksi ennen kuin uusi parlamentti aloittaa työnsä. Britannian vaaleissa murskavoiton voi ottaa brexit-puolue, joka tuskin keskittyy parlamentissa EU-yhteistyöhön. Näin arvioi  Guardian.
 Piditkö Eurooppa-kirjeestä?  Jos tykkäsit, kerro kavereillekin. Kirjeen voi tilata tästä  linkistä.  Jos keksit parannusehdotuksia, kerro meille! Bon weekend!
 Terveisin, Anna
 P.S.  Viime kirjeessä oli twiitti, jonka mukaan Espanjan viranomaiset eivät anna ex-katalaanijohtajan  Carles Puigdemontin  asettua ehdolle EU-vaaleissa. Nyt oikeus on  kumonnut päätöksen . Eläköön demokratia ja vapaat vaalit!
 Lue lisää:
 Ensimmäisen Eurooppa-kirjeen sisältöön pääset  tästä :  Eurooppa-kirje: Kirjeenvaihtaja sai opetuksen ja muita tunnelmia unionin ytimestä
 Kohti eurovaaleja! Stephanie Lecoqo / EPA Eurovaalien varsinainen vaalipäivä on Suomessa sunnuntai 26. toukokuuta. Nämä jutut avaavat Euroopan parlamentin toimintaa ja tulevia vaaleja. Tilaa Ylen kirjeenvaihtajien viikottainen Eurooppa-uutiskirje tästä Löydä ehdokkaasi eurovaaleissa vaalikoneen avulla Voiko EU romahtaa? Onko Saksan ja Ranskan valta-asema uhattuna? Petri Raivio vastasi yleisön kysymyksiin EU-vaalien lähestyessä Pimeyden ytimessä – Ylen erikoisartikkeli kertoo, miksi hyljeksitystä Euroopan parlamentista pitäisi puhua paljon enemmän kuin siitä puhutaan Näin ääriryhmien vaalivoitto voi vaikuttaa EU-parlamentin työhön

Eurooppa-kirje: Futisyhtiöiden tiukka linja, Erasmus-lainat ja uudelleensyntymä Ranskassa


Summary: Palkinto myönnetään ansioista kirjailijoille, joilla on yhteyksiä Satakuntaan tai jotka ovat käsitelleet maakuntaan liittyviä aiheita.

Satakunnan Kirjallisen Kerhon myöntämän Nortamo-palkinnon on saanut runoilija  Jenni Haukio .
 Porilaissyntyinen Haukio palkittiin runotuotannostaan, siihen vangituista herkistä ja konkreettisista hetkistä sekä ilmaisuvoimaisesta kielestä.
 Satakunnan Kirjallinen Kerho pitää kulttuuritekona Haukion kokoamaa, viime vuonna ilmestynyttä  Katso pohjoista taivasta  -antologiaa.
 "Tämä rakkauden ja kunnianosoitus suomalaiselle runoudelle on henkilökohtainen, mutta kattava näkymä Suomeen ja suomalaisuuteen. Tärkeätä on myös, että kokoelma innostaa runouteen, kannustaa irrottautumaan sovinnaisista ajattelukaavoista ja ulottuu nykyhetkeen, myös satakuntalaiseen runouteen."
 100-vuotias Satakunnan Kirjallinen Kerho on jakanut Nortamo-palkintoa vuodesta 1932 lähtien.
 Sen ovat saaneet aiemmin muun muassa  F.E. Sillanpää  ja  Kaarlo Sarkia , nykykirjailijoista esimerkiksi  Juha Seppälä ,  Mauri Kunnas  ja  Tapio Koivukari , viimeksi dekkarikirjailija  Juha Numminen .

Runoilija Jenni Haukio sai Nortamo-palkinnon: "Herkkiä hetkiä ja ilmaisuvoimaista kieltä"


Summary: Tutkijat eivät pysty sanomaan, mikä kahvissa ehkäisisi kaatuilua. Kofeiini voi mahdollisesti parantaa tarkkaavuutta.

Säännöllinen kahvinjuonti on useissa tutkimuksissa yhdistetty muun muassa pienentyneeseen diabeteksen ja maksasairauksien riskiin, mutta kahvia juovat saattavat säästyä myös kaatumisilta muita todennäköisemmin.
 Tiedot käyvät ilmi tuoreesta tutkimuksesta, jossa hyödynnettiin yhteensä 12 000 yli 60-vuotiaan terveystietoja, jotka oli kerätty osana kahta aiempaa tutkimusta. Hieman alle tuhat osallistujaa kaatui ainakin kerran 5–10-vuotisten seurantojen aikana.
 Tulosten perusteella päivittäin ainakin kupillisen kahvia juovat kaatuivat noin neljänneksen epätodennäköisemmin kuin osallistujat, jotka eivät juoneet kahvia päivittäin. Myös vammautumiseen johtaneet kaatumiset olivat kahvinjuojilla harvinaisempia, mutta tältä osin tulokset olivat epäselvempiä.
 Tutkijat eivät aineistonsa perusteella pysty sanomaan, mikä kahvin juomisessa ehkäisisi kaatuilua, mutta kahvi ja kofeiini voivat parantaa tarkkaavuutta ja lyhentää reaktioaikaa, mitkä voisivat auttaa kaatumisen välttämisessä. Kahvi saattaa myös ehkäistä sairauksia, jotka altistavat kaatuilulle.
 Vaikka tutkimuksessa huomioitiin ruokavalio ja monet kaatumisiin vaikuttavat elintavat, kahvin lisäksi moni muukin seikka on voinut vaikuttaa tuloksiin. Tämän vuoksi havaintoja kannattaa tulkita varovaisesti.
 Tutkimus julkaistiin  The American Journal of Clinical Nutrition  -lehdessä.

Tutkimus: Kahvia juova vanhus kaatuilee harvemmin


Summary: Pitäisikö monimutkaista tiedonkäsittelyä ja ongelmanratkaisua edellyttävät kysymykset suojata politisoitumiselta, pohtii aivotutkija Katri Saarikivi.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Entinen vihreiden kansanedustaja  Antero Vartia  jätti politiikan ja perusti ilmastonmuutoksen torjumiseen keskittyvän säätiön. Hän ei nimittäin  usko , että näitä ongelmia voisi politiikalla ratkaista.
 Säätiö on ideana ainakin minua innostava, mutta tuo mainittu syy sen perustamiselle huolettaa. Siis mitä, eikö juuri politiikalla pitäisi pystyä ratkaisemaan monitekijäisiä ongelmia, jotka koskevat kansalaisten ja valtion tulevaisuutta? Mikä on kun ei onnistu?
 Voisiko kyse olla siitä, että ongelmanratkaisu politiikassa tyssää jengimentaliteettiin?
 Ihmiset erottautuvat ryhmiksi pienimmästäkin mahdollisuudesta.
 Ihmiselle on tärkeää  kokea kuuluvansa ryhmään. Ihminen muodostaa herkästi meikäläiset, joita alkaa kohdella muita ryhmiä suopeammin. Tunnetuissa psykologi  Tajfelin   tutkimuksissa  selvitettiin, minkä perusteella ihmiset jengiytyvät ja alkavat sorsia toisia. Riittääkö vaikka vain sama ihonväri, sukupuoli tai mielipide? Vastaus on pökerryttävä: vaadittavien jaettujen ominaisuuksien lukumäärä on pyöreä nolla. Ihmiset erottautuvat ryhmiksi pienimmästäkin mahdollisuudesta, vaikkapa vain siitä, että toiset nimetään ryhmä Z:ksi ja toiset ryhmä F:ksi. Ryhmäytymisen jälkeen sitten aletaan pitää niitä toisia selvästi omaa ryhmää huonompina.
 Voi unohtua, että ihmisiä siellä toisellakin puolella on.
 Tarve jakautua meihin ja heihin  on siis syvälle juurtunut. Se auttaa ihmistä määrittämään omaa identiteettiään. Ulkopuolisen hyökkäys omaa jengiä vastaan on näin myös uhka omalle olemassaololle. Ja mitä kovempi konflikti ryhmien välillä on meneillään, sitä rajummin yleistetään ryhmän ominaisuuksia yksilöihin. Voi unohtua, että ihmisiä siellä toisellakin puolella on. Ehkä tämä selittää sitä, miksi eduskunnassakin istumapaikoista  kinasteluun  ja  ryhmien tunnistamiseen  käytetään sitä kallisarvoista aikaa, jota tarvittaisiin ihan muuhun.
 Jengimentaliteetti saa sotajalalle . Tuoreen  yhdysvaltalaistutkimuksen  mukaan, mitä varmempi on oman puolueensa menestyksestä, sitä enemmän kannattaa häviävään puolueeseen kohdistuvaa aggressiota ja jopa väkivaltaa.
 Jengiytyminen aiheuttaa myös ehkä tyhmyyttä . Eräässä  yhdysvaltalaistutkimuksessa  selvitettiin ihmisten päättelykykyä lyhyen tehtävän avulla. Tutkittavien piti selvittää annettujen lukujen avulla, oliko uusi lääkevoide tehokas ihottuman hoidossa. Odotettavasti, vastaajan matemaattinen lahjakkuus selitti sitä, kuinka hyvin hän pystyi päättelemään lopputuloksen.
 Sitten testiä muutettiin hieman. Numerot pysyivät samoina, mutta nyt pitikin päätellä, oliko aselakien tiukennus vähentänyt vai lisännyt rikoksia. Tulokset muuttuivat, kun aihe oli politisoitunut. Yhtäkkiä vastaajan poliittinen suuntaus vaikutti päättelykykyyn. Demokraatit pärjäsivät huonommin päättelytehtävässä, mikäli luvut osoittivat, että aselakien tiukentaminen ei vähentänyt rikoksia. Republikaaneilla päättelykyky väheni, kun numerot näyttivät, että lakimuutos vähensi rikoksia. Ryhmään kuuluminen sumensi järjen.
 Ja mikä kamalinta, vaikutus oli suurin niillä koehenkilöillä, joilla oli alunperin paras päättelykyky. Etevimmät siis tyhmenivät eniten.
 Eli, yritä siinä sitten poliitikkona ilmastonmuutosta ratkaista , kun ne toiset, joiden kanssa hommaa pitäisi saada eteenpäin, eivät kykene ymmärtämään selkeitä faktoja.
 Etkä kykene sinäkään.
 Kaikkien ihmisten päättelykyky sakkaa itselle pyhien asioiden äärellä.
 Jengejä, jengimentaliteettia ja tunteiden vinouttamaa ajattelua  löytyy politiikan ulkopuoleltakin. Kaikkien ihmisten päättelykyky sakkaa itselle pyhien asioiden äärellä. Monella meistä päättelykyky pettää, kun yritämme arvioida suklaapatukan tai muutaman oluttuopin kaloreita. Tai kun arvioimme, aloittiko oma vai vastapuolen lätkäjengi pelissä tappelun. Kun mietimme, onko ok syödä lihaa tai matkustaa lentokoneella.
 Mitä sitten tehdä?  Voisiko tältä vaikutukselta suojautua?
 Kyllä voi.
 Erään  tutkimuksen  mukaan  tieteellinen uteliaisuus  saattaa auttaa. Se näyttää tekevän ihmisestä avoimemman omasta ennakkokäsityksestä poikkeavalle tiedolle. Uutuus ja oppiminen viehättävät tiedeuteliasta joukkoon kuulumista enemmän.
 Tutkimuksessa koehenkilöiden piti valita kiinnostavin uutisotsikko. Kävi ilmi, että tiedeuteliaat kiinnostuivat yllättävistä uutisotsikoista, vaikka otsikon väite olisikin ollut vastoin heidän oman poliittisen suuntauksensa näkemystä ilmastonmuutoksesta. Ei-uteliaat puolestaan kiinnostuivat eniten ei-yllättävistä otsikoista, joiden sisältämä tieto sopi heidän ryhmänsä kannattamaan näkökulmaan.
 Tiedeuteliaisuus on myös yhteydessä päättelykykyyn ja yleissivistykseen, mutta täysin yksi yhteen nämä eivät ole. Voi siis olla utelias, vaikka tiedoissa olisikin puutteita. Kiinnostavaa onkin, että tutkimuksessa tieteellinen päättelykyky ei suojannut ihmistä poliittisesti värittyneeltä tiedonkäsittelyltä, ainoastaan tiedeuteliaisuus toimi.
 Itse asiassa, mitä paremmat tieteelliset päättelytaidot, sitä pahemmin saattaa lipsua kannattamaan oman jengin näkökulmaa.
 Eräässä  tutkimuksessa  kävi ilmi, että päättelykykyisimmät olivat kaikkein jyrkimmin poliittisesti vinoutuneita ajatuksissaan. Voi siis olla, että päättelykyky auttaa paremmin, mutta edelleen valikoiden, kokoamaan todistusaineistoa oman jengin näkökulman tueksi.
 Jos on tarve ratkoa toisten kanssa vaikeita ongelmia , kannattaa tiedostaa mihin jengeihin kuuluu ja miten se vaikuttaa omaan ajatteluun. Antero Vartia ehdottaa, että politiikan sijaan ilmastonmuutoksen ratkaisevat ihmiset.
 Samaa mieltä.
 Katri Saarikivi
 Kirjoittaja on tutkija, joka johtaa empatian ja laadukkaan vuorovaikutuksen mekanismeja selvittävää projektia Helsingin yliopiston Kognitiivisen aivotutkimuksen yksikössä. Hän haluaa ymmärtää paremmin todellisuutta, ei olla oikeassa. Hän ei ole ”vihervassari”, ”äärioikeistolainen” tai ”tolkun ihminen”.

Katri Saarikiven kolumni: Ongelmanratkaisu politiikassa tyssää jengimentaliteettiin


Summary: Myös väistötiloiksi osoitetuissa kouluissa on nyt oireiltu Lappajärvellä.

Sisäilmaongelmat ovat karkaamassa käsistä Etelä-Pohjanmaalla Lappajärvellä. Opettajat ovat ilmoittaneet oireilusta kaikissa kunnan tiloissa, joissa opetusta järjestetään. Myös osa oppilaista on kertonut oireilevansa.
 Oireista on ilmoitettu nyt myös kahdesta koulusta, jonne oppilaita on siirretty evakkoon yhteiskoulun sisäilmaongelmien alta. Koulut ovat Länsirannan ja Rantakankaan koulut.
 – Jos näistä kummastakin joudutaan lähtemään, tulee väistötilojen löytämisestä hankalaa, toteaa Lappajärven kunnanjohtaja Tuomo Lehtiniemi.
 Lisäksi sisäilmaongelmista on raportoitu osassa Järviseudun ammatti-instituutti Jamin tiloja ja 2000-luvun alkupuolella rakennetussa lukiossa. Lappajärven kunnanhallitus käsittelee maanantaina lukion lattioiden remontoimista 50 000 eurolla. Muiden koulujen suhteen kunta joutuu vielä miettimään vaihtoehtojaan.
 – Pahimmassa tapauksessa joudutaan hankkimaan parakkikouluja tai ulkopuolisia väistötiloja, Lehtiniemi sanoo.
 Kunta rakennuttaa parhaillaan uutta 200 oppilaan koulua, jonne Lehtiniemen mukaan mahtuisivat tulevaisuudessa kaikki Lappajärven oppilaat. Koulu valmistuu kuitenkin vasta puolentoista vuoden kuluttua.
 Opettajilla muhkeat korvausvaatimukset
 Neljä opettajaa vaatii Lappajärven kunnalta mittavia korvauksia altistumisesta huonolle sisäilmalle. Opettajat vaativat kukin 80 000 euroa työperäisestä altistumisesta kosteusvauriomikrobeille.
 Korvausvaatimuksessa opettajat kertovat, että heillä on työlääketieteen poliklinikalta saatu, vuosia kestäneisiin tutkimuksiin perustuva diagnoosi.
 Kunnanjohtaja esittää kunnanhallitukselle, että korvausvaateet hylätään kaikilta osin. Korvausvaateessa ei hänen mukaansa ole esitetty selkeää näyttöä väitetystä vahingosta.
 – Sisäilmaongelmat eivät automaattisesti johda korvausvelvollisuuteen, Lehtiniemi huomauttaa.
 Esityksessään kunnanhallitukselle hän toteaa myös, että ei ole kiistattomasti osoitettu, että työntekijöiden ongelmat olisivat aiheutuneet yksinomaan työolosuhteista Lappajärven kunnassa, eikä esimerkiksi muusta työ-, opiskelu- tai asumishistoriasta tai muista olosuhteista.
 Kunnanjohtaja Lehtiniemen mukaan korvaussumman suuruutta ei ole myöskään perusteltu.

Kunnan kaikissa kouluissa epäillään sisäilmaongelmia – neljä opettajaa vaatii satojen tuhansien eurojen korvauksia


Summary: 17-vuotiaan norjalaisen Mari Hegvikin elämä muuttui yhdessä silmänräpäyksessä, kun retki Jotunheimenin kansallispuistossa päättyi onnettomuuteen.

Mari Hegvik  seisoo peilin edessä ja kohdistaa katseensa siihen ainoaan kohtaan, jonka hän tunnistaa. Silmiin. Kaikki muu on tuntematonta. Murskana.
 Sorapolku Glittertind-vuoren juurella. Mari H. Hegvik
 Ääni joka ei unohdu
 Kesäkuu 2015.
 – Tule nyt jo,  Hanne ! Mari Hegvik vaatii isosiskoaan lisäämään vauhtia.
 Lumipeitteiset vuorenhuiput ja alas laaksoon johtava soratie avautuvat Hegvikin perheen edessä Etelä-Norjassa sijaitsevassa Jotunheimenin kansallispuistossa.
 Glittertind-vuoren rinne on jyrkkä, mutta se ei hurjapäiseksi tunnettua Maria pelota. Hän haluaa kiitää pyörällä alas pysäköintialueelle, jossa perheen auto odottaa.
 Koko perheen – vanhempien, 19-vuotiaan isosisko Hannen ja 15-vuotiaan pikkuveli  Øysteinin  – on määrä jatkaa matkaa lentokentälle ja lomamatkalle kohti Kreetaa. Käynti luonnonpuistossa on vain lyhyt pysähdys ennen lentomatkaa.
 17-vuotias Mari Hegvik ennen onnettomuutta. Mari H. Hegvik
 Isä on jo pyöräillyt rinteen alas. Äidin ja pikkuveljen Mari on karistanut kannoiltaan, ja nyt isosiskokin alkaa jäädä jälkeen. Mari kiitää alas ilman pyöräilykypärää.
 Hän ei enää jaksa odottaa Hannea, vaan polkaisee pyörän täyteen vauhtiin. Renkaat pyörivät yhä nopeammin ja kauniina edessä siintävä laakso lähestyy vauhdilla.
 Yhtäkkiä renkaat irtoavat polun sorapinnalta.
 Mari on menettänyt pyöränsä hallinnan ja hän syöksyy pää edellä kohti väylän vartta kiemurtelevaa pientä jokea.
 – Ei tämä nyt niin vaarallista ole. Tästä tulee korkeintaan muutama mustelma, Mari ehtii ajatella ilmalentonsa aikana.
 Hän on väärässä.
 Rantakiveen murskautuvista kasvoista lähtee ääni, jonka Mari muistaa yhä kirkkaasti, neljä vuotta onnettomuuden jälkeen.
 Silmät siirtyivät paikoiltaan
 Kun Mari nousee joesta, tuntee hän ensin kipua vain toisessa olkapäässään. Koskettaessaan kasvojaan käsillään hän kuitenkin huomaa nopeasti, että asiat ovat todella huonosti.
 Kasvot tuntuvat ehjiltä, mutta ne roikkuvat irrallaan kuin tyhjä ravunkuori. Korvista valuu verta.
 Marin on vaikea nähdä eteensä. Myöhemmin hänelle selviää, että syynä tähän ovat törmäyksen voimasta vaurioituneet silmäkuopat ja paikoiltaan siirtyneet silmät.
 Yhtäkkiä Marin mieleen tulevat hampaat. Kahdeksan vuoden oikomishoito on saatu vastikään päätökseen.
 Kokeillessaan hampaitaan kielellään Mari tajuaa niiden olevan poissa.
 Kirurgit vertasivat Marin kasvovammojen hoitamista palapelin kokoamiseen. Henriette Dæhli / NRKP3
 Auttajat saapuvat helikopterilla
 Ensimmäisenä Marin onnettomuuden havaitsee isosisko Hanne, joka lähtee juoksemaan takaisin tulosuuntaan kohti äitiään ja pikkuveljeään. Kännykällä ei pysty hälyttämään apua, mutta ylempänä rinteessä on mökki ja satelliittipuhelin, joita kohti Øystein polkee pyörällään.
 Apuun hälytetty pelastushelikopteri lennättää Marin sairaalaan Trondheimiin. Sairaalan henkilökuntaa odottaa näky, jollaista he tuskin koskaan aiemmin ovat nähneet. Päältä katsoen kasvot ovat vain turvoksissa ja ainoastaan nenässä on haava. Ihon alla piilevät kuitenkin rajut vauriot.
 Tietokonekerroskuvaus näyttää kasvojen luiden olevan murskana, ja Mari päätetään lennättää hoitoon Osloon. Vaikeisiin ja monimutkaisiin vammoihin työssään tottunut kasvokirurgi  Pål Galteland  hälytetään sairaalaan hoitamaan Maria. Vaikka Galteland tiimeineen on tottunut suuriin leikkauksiin, vie Marin tapaus heidät osaamisensa äärirajoille.
 – Tilanne oli ainutlaatuinen. Kasvojen keskiosa oli täysin murskana ja jäljellä oli vain pieniä irrallisia luunpalasia, Galteland kuvailee alkutilannetta myöhemmin NRK:n haastattelussa.
 – Marin tapauksesta muodostui erityinen, sillä hän oli niin nuori. Hän oli 17 ja hänellä oli elämä edessään.
 Leikkauspöydällä odottaa "palapeli"
 Ensimmäisenä tehtävänä on kasvojen vakauttaminen ja verenvuodon tyrehdyttäminen sekä infektioiden torjuminen. Estetiikka tulee tärkeysjärjestyksessä vasta tämän jälkeen. Kun kirurgi tiimeineen ryhtyy kokoamaan kasvoja, odottaa heitä leikkauspöydällä palapeli.
 Sairaalassa kirurgit rakensivat uudelleen Marin kasvot.
 Marin vammat ovat vakavimmat kasvojen keskiosassa. Hampaat ovat irronneet ja työntyneet kohti nenää, ja kivi on murskannut ala- ja yläleuan niin pahasti, ettei kasvojen alkuperäisestä muodosta ole enää mitään jäljellä.
 Leikkaussalissa Marin kasvoja kootaan aluksi ilman varsinaista kokoamisohjetta. Avuksi tulevat kuitenkin vanhat hammasraudat. Niiden valmistamista varten tytön leuoista on kahdeksan vuotta aiemmin tehty kipsikopio, jota kirurgit nyt pystyvät käyttämään mallina rakentaessaan leukaa uudelleen. Apuna on myös röntgenkuvia ja valokuvia.
 – Kun tiesimme miltä leuat alunperin näyttivät, saimme pohjan, jolle rakentaa, Galteland myöhemmin muistelee.
 Päästäkseen käsiksi kalloon, kirurgit viiltävät päänahan auki korvasta korvaan ja rullaavat sitten nahan varovasti syrjään. Kirurgit yhdistelevät paloiksi murtuneet kasvojen luut pienten titaanilevyjen ja ruuvien avulla. Pienimmät luunmurut he keräävät pois.
 Murtuneiden silmäkuoppien tueksi kirurgit asentavat titaanilevyjä. Osa vaurioituneesta leuasta irrotetaan, kootaan uudelleen pöydällä ja asetetaan sitten paikoilleen.
 – Lopputulos on aina hieman epävarma ja harvoin samanlainen kuin aiemmat kasvot, sanoo Galteland.
 Vain silmät näyttävät tutuilta
 Viikko ensimmäisen leikkauksen jälkeen Mari rohkenee katsoa uusia kasvojaan peilistä. Ensin hän uskaltaa katsoa vain silmiään, sillä ne ovat ainoa tuttu asia muuten täysin uusilta näyttävissä kasvoissa.
 – Näytin todella kamalalta, Mari muistelee.
 Tuhoutuneista kasvoista ja irronneista hampaista huolimatta Mari päättää jo varhain jatkaa hymyilemistä.
 Useiden korjausleikkausten jälkeen Mari Hegvik pystyy taas hymyilemään. Henriette Dæhli / NRKP3
 Nyt onnettomuudesta on kulunut neljä vuotta ja Marin kasvot on leikattu jo seitsemän kertaa. Uusia leikkauksia on vielä tulossa. Kirurgien taidot ovat tehneet Mariin syvän vaikutuksen.
 Nyt hänellä on jo uudet hampaat.
 – Olen todella tyytyväinen, 20-vuotias Mari sanoo ja hymyilee leveästi kauniilla uusilla valkoisilla hampaillaan.
 Juttu on julkaistu Norjan yleisradioyhtiön NRK:n sivuilla 30. maaliskuuta. Voit lukea  alkuperäisen norjankielisen jutun täältä .
 Alkuperäinen teksti: Frida J Krüger, NRK, suomennos ja muokkaus: Jussi Nurminen, Yle Uutiset

Polkupyöräonnettomuus tuhosi Marin kasvot – kirurgi kokosi murskaantuneet luut kuin palapelin palat


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Ylen kannatuskysely: Perussuomalaiset ohitti SDP:n
 Eduskuntavaalien voittaja  SDP on menettänyt johtoasemansa  Ylen kannatuskyselyssä. Suurimmaksi puolueeksi nousi perussuomalaiset. Kyselyn suurin nousija on vihreät, joka kiri keskustan kiinni ja jakaa puolueen kanssa nyt nelossijan. Kolmantena pysyy kokoomus.
 Suomalaiset lihovat yhä, mutta muu maailma lihoo nopeammin
 Suomalaiset ovat lihoneet viime vuosikymmeninä vähemmän kuin muissa maissa asuvat keskimäärin, osoittaa  tuore kansainvälinen tutkimus . Kansainvälisen painoindeksivertailun mukaan suomalaiset miehet ja naiset eivät ole enää keskimäärin Pohjoismaiden lihavimpia, toisin kuin menneinä vuosikymmeninä. Professorin mukaan syömme silti yhä enemmän kuin kulutamme.
 AOP
 Eurovaalitentissä vihreiden Pekka Haavisto
 Vihreiden puheenjohtaja  Pekka Haavisto  on tänään  Ylen aamu-tv:n ja Ykkösaamun yhteisessä eurovaalitentissä  klo 8.11. Vihreät ovat tehneet Eurooppa-politiikassaan täyskäännöksen EU-skeptisestä laidasta unioniin kaikkein myönteisimmin suhtautuvaksi puolueeksi. Haaviston haastattelun lisäksi esittelemme puolueen eurovaalilinjauksia  tässä verkkojutussamme .
 Pekka Haavisto hallitusneuvotteluissa Säätytalossa keskiviikkona 8. toukokuuta. Jouni Immonen / Yle
 Tullikiistan neuvottelut jatkuvat aamulla
 Yhdysvaltain ja Kiinan väliset  neuvottelut maiden välisistä tulleista  jatkuvat aamulla Yhdysvaltain aikaa. Torstai-illan neuvotteluissa ei löydetty ratkaisua ja neuvottelut keskeytettiin yön ajaksi. Markkinoilla tullikiistan ratkaisua odotetaan kiihkeästi. Jos sopua ei saada ja Yhdysvallat nostaa tulleja, Kiina aikoo vastata välittömästi kovin ottein. Maiden välinen kauppasota olisi silloin entistä lähempänä.
 Kuvassa valtiovarainministeri Steven Mnuchi (vas.) ja varapääministeri Liu He (oik.). Andy Wong / EPA
 Pyöräturma tuhosi Marin kasvot – luumurska koottiin kuin palapeli
 17-vuotiaan norjalaisen  Mari Hegvikin  elämä muuttui yhdessä silmänräpäyksessä, kun retki Jotunheimenin kansallispuistossa päättyi onnettomuuteen. Neljä vuotta myöhemmin  hänen kasvonsa on leikattu seitsemän kertaa .
 Henriette Dæhli / NRKP3
 Paikoin ukkostaa
 Perjantaina pilvisyys lisääntyy kaakosta alkaen maan etelä- ja keskiosassa. Pohjois-Suomessa on päivällä vielä aurinkoista. Etelä- ja Itä-Suomessa tulee iltapäivällä sadekuuroja, joihin voi liittyä jo päivällä ukkosta. Illan aikana sade- ja ukkoskuuroja saapuu myös Länsi-Suomeen. Pohjois-Suomeen sade- ja ukkoskuurot ennättävät viimeistään lauantaiyönä.
 Yle
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: SDP menetti johtoasemansa Ylen kannatusmittauksessa, muu maailma lihoo suomalaisia nopeammin, ilmassa on ukkosta


Summary: Myös Suomessa lihavuus on yleistynyt, mutta pääasiassa muita Pohjoismaita hitaammin.

Suomalaiset ovat lihoneet viime vuosikymmeninä vähemmän kuin muissa maissa asuvat keskimäärin, osoittaa tuore kansainvälinen tutkimus.
 Nature-lehdessä julkaistussa tutkimuksessa  tarkasteltiin painoindeksin muutoksia ympäri maailmaa. Mukana oli yli 112 miljoonan aikuisen pituus- ja painotietoja vuosilta 1985–2017. Näin laajaa tutkimustietoa ei ole aikaisemmin koottu yhteen aiheesta.
 Painoindeksi lasketaan siten, että jaetaan paino pituusmetrien neliöllä. Yleisenä liikapainon rajana on pidetty painoindeksiä 25.
 Koko maailman väestössä ikävakioitu keskimääräinen painoindeksi oli miehillä 24,7 ja naisilla 24,4. Luvut ovat vuodelta 2017. Suomessa keskimääräinen painoindeksi miehillä oli 26,4 ja naisilla 25,4.
 Suomalaiset olivat siis suhteellisesti lihavampia kuin maailman asukkaat keskimäärin. Ero Suomen ja muun maailman välillä on kuitenkin pienentynyt tutkimuksen aikana. Miesten painoindeksi kasvoi Suomessa 1,0 yksikköä ja naisilla 1,1 yksikköä vähemmän kuin koko maailmassa keskimäärin.
 Kehitys näkyy myös Pohjoismaissa, joissa sekä suomalaisten miesten että naisten painoindeksi oli tutkimuksen alussa kaikkein korkein. Nykyään näin ei enää ole, vaan muiden pohjoismaiden asukkaat ovat  lihoneet suomalaisia nopeammin .
 – Siitä olisin ehkä eniten iloinen, että vaikka Suomessa painoindeksi on noussut, se on sentään noussut hitaasti, kansanterveystieteen ja kliinisen ravitsemustieteen professori  Tomi-Pekka Tuomainen  Itä-Suomen yliopistosta sanoo.
 Syömme yhä enemmän kuin kulutamme
 Tutkimuksessa ei oteta kantaa siihen, mistä painoindeksin nousu missäkin maassa johtuu. Eri maissa syitä on erilaisia. Suomessa lihavuuden yleistyminen johtuu Tuomaisen mukaan siitä, että syömme enemmän kuin kulutamme.
 – Väestön liikuntatottumukset eivät edelleenkään ole riittävällä tasolla.
 Maailmanlaajuisesti lihavuuden yleistyminen on yhdistetty vanhastaan myös kaupungistumiseen. Tämän suhteen tuore tutkimus avaa uutta näkökulmaa: painoindeksi on noussut kaupunkialueiden ulkopuolella jopa nopeammin kuin kaupunkialueilla.
 Suomen tulokset poikkeavat tässäkin asiassa maailman keskiarvosta. Suomessa maaseudulla asuvat olivat 1980-luvulla suhteellisesti lihavampia kuin kaupunkilaiset. Näin on vieläkin, mutta vuosikymmenien aikana ero on tasoittunut.
 – Suomessa ero maaseudun ja kaupungin välillä on hyvin pieni, Tuomainen sanoo.

Naapurimaat niittivät kyseenalaista kunniaa laajassa lihavuustutkimuksessa – suomalaiset eivät enää ole pohjoismaiden tukevimpia


Summary: Perussuomalaiset ja vihreät ovat saattaneet hyötyä "voittajan vankkurit" -ilmiöstä, mutta SDP ei.

Eduskuntavaalien voittaja, Suomeen uutta hallitusta kasaava SDP on menettänyt johtoasemansa Ylen kannatuskyselyssä. Suurimmaksi puolueeksi nousi perussuomalaiset, joka kulkee kohti oppositiota.
 Kyselyn perusteella perussuomalaisten kannatus oli 18,8 prosenttia. Nousua on 1,3 prosenttiyksikköä vaalitulokseen verrattuna.
 SDP:n kannatus oli 17,8 prosenttia eli samalla tasolla kuin  vaaleissa .
 Myöskään kolmantena olevan kokoomuksen kannatus, 16,9 prosenttia, ei juuri eroa vaalituloksesta.
 Näin kannatusmittaus tehtiin Taloustutkimus haastatteli 1 961 ihmistä. Haastattelut tehtiin 15.4.-7.5.2019. Puoluekantansa kertoi 1 537 vastaajaa. Tulosten virhemarginaali on suurimpien puolueiden osalta +/- 2,3 prosenttiyksikköä.
 Tuoreen kyselyn suurin nousija on vihreät, jonka kannatus kohosi 13,3 prosenttiin. Vihreiden suosio nousi kyselyn perusteella 1,8 prosenttiyksikköä huhtikuun vaaleista.
 Taloustutkimuksen tutkimusjohtajan  Tuomo Turjan  mukaan kyselyssä näkyy, että vaaleissa parhaiten menestyneet puolueet lisäävät yleensä kannatustaan ensimmäisissä vaalien jälkeisissä mittauksissa.
 Turja sanoo, että kyse on niin sanotusta bandwagon-ilmiöstä, eli voittajan kelkkaan hyppäämisestä. Siitä ovat hänen mukaansa hyötyneet perussuomalaiset ja vihreät, mutta ei eduskuntavaaleissa suurimmaksi puolueeksi noussut SDP.
 – Vaalitulos oli heille pettymys, eikä voittomarginaali ollut niin suuri kuin he olisivat toivoneet. Se näkyy ehkä kannatusarviossa, Turja arvioi.
 Hallitukseen matkaavat keskusta ja vihreät jakavat nelossijan
 Huhtikuun vaalien suurin häviäjä oli keskusta, jonka kannatus laskee kyselyn perusteella edelleen. Keskusta jakaa nyt kyselyn nelossijan suosiotaan nostaneiden vihreiden kanssa.
 Mittauksen mukaan keskustaa äänestäisi nyt 13,3 prosenttia suomalaisista, eli 0,5 prosenttiyksikköä vähemmän kuin huhtikuun vaaleissa.
 – On tyypillistä, että suurimman vaalitappion kärsineen puolueen kannatus pysyy jonkin aikaa matalalla tasolla, Turja sanoo.
 Keskustan kannatus romahti myös vuoden 2011 eduskuntavaaleissa, jolloin puolue keräsi 15,8 prosenttia äänistä. Vaaleja seuranneena kesänä keskustan suosio kävi Ylen mittauksessa alimmillaan 12,6 prosentissa, eli vielä alempana kuin nyt.
 SDP:n puheenjohtaja  Antti Rinne  kertoi  keskiviikkona , että hän ryhtyy kasaamaan Suomen seuraavaa hallitusta keskustan, vihreiden, vasemmistoliiton ja RKP:n kanssa. Kakkospuolue keskustan paineita lisää, jos sen suosio jää heti alkumetreillä vihreiden jalkoihin.
 Tieto hallituspohjasta ei ole voinut vaikuttaa kyselyn tulokseen eikä esimerkiksi keskustan kannatukseen, sillä Taloustutkimus teki viimeiset haastattelut tiistaina, eli päivää ennen kuin Rinne vahvisti hallitusneuvotteluihin lähtevät puolueet.
 Liike Nyt ensi kertaa mukana mittauksessa
 Toisin kuin vihreiden, vaaleissa kannatustaan parantaneen vasemmistoliiton kannatuksessa ei näy kyselyssä nousua. Puolueen kannatus oli kyselyn perusteella tasan kahdeksan prosenttia, eli 0,2 prosenttiyksikköä alempi kuin vaaleissa.
 RKP:n suosio oli kyselyssä tasan neljä prosenttia, eli hieman alempana kuin puolueen 4,5 prosentin vaalikannatus. Kristillisdemokraattien kannatus oli kyselyssä 3,7 prosenttia ja vaaleissa 3,9 prosenttia.
 Kyselyssä on uutena mukana Liike Nyt, jonka listoilta nousi eduskuntaan aiemmin kokoomuksen riveissä istunut  Harry Hjallis Harkimo .
 Liike Nytin kannatus on kyselyn perusteella 1,7 prosenttia, mikä on jonkin verran alempi kuin ryhmän vaaleissa keräämä 2,3 prosentin osuus äänistä.
 Liike Nyt ei ole puolue, joten sen ääniosuutta ei ole eroteltu virallisissa huhtikuun vaalien tuloksissa. Lukema on saatu, kun Taloustutkimus laski Liike Nytin kaikkien eduskuntavaaliehdokkaiden saamien äänien osuuden kaikista vaaleissa annetuista äänistä.

Ylen kannatusmittaus: Perussuomalaiset nousi kärkeen, vihreät kiri keskustan kiinni


Summary: Vihreiden puheenjohtaja Pekka Haavisto on tänään Aamu-tv:n ja Ykkösaamun yhteisessä eurovaalitentissä. Voit katsoa haastattelun tästä artikkelista.

Vihreät ovat vuosien mittaan tehneet Eurooppa-politiikassaan täyskäännöksen. EU-jäsenyyteen skeptisesti suhtautuvasta ympäristöpuolueesta on tullut Suomen EU-myönteisin puolue.
 Vihreiden muuttunutta linjaa selittävät ympäristökysymykset ja erityisesti ilmastonmuutoskeskustelu. Puolueessa nähdään, että EU on vihreille keskeisissä kysymyksissä yksittäisiä kansallisvaltioita vahvempi toimija.
 Lisäksi EU-myönteisyyttä selittää vihreiden kannattajaprofiili. Vihreitä äänestävät ovat muita puolueita nuorempia ja korkeasti koulutetumpia. He ovat hyötyneet EU-jäsenyyden eduista opiskelu- ja työmahdollisuuksineen enemmän kuin vanhemmat äänestäjät.
  1. Mitä puolue ajaa EU:ssa?
 Vihreille tärkeät ympäristöasiat korostuvat myös puolueen EU-linjauksissa.
 Vihreät haluavat nostaa EU:n ilmasto- ja ympäristötavoitteiden kunnianhimon tasoa.  Eurovaaliohjelmassaan  puolue ehdottaa fossiilisista polttoaineista luopumista 2020-luvulla. Maakaasusta ja liikennepolttoaineista luovuttaisiin 2030-luvulla.
 Puolue korjaisi päästökauppajärjestelmää, laatisi takarajan unionin muuttamiseksi hiilineutraaliksi ja ottaisi käyttöön muoviveron kaltaisia koko EU:n laajuisia haittaveroja.
 Euroopan metsiä ja vesistöjä puolue suojelisi laajentamalla eurooppalaisten suojelualueiden verkostoa. Vihreät myös ehdottaa Itämeren pelastamisesta EU:n kärkihanketta.
 Lisäksi puolue toivoo nopeista, rajat ylittävistä junayhteyksistä ympäristöystävällistä vaihtoehtoa Euroopan lentoliikenteelle. Vihreiden haaveissa Suomi kytkettäisiin Keski-Euroopan raideliikenteeseen niin tehokkaasti, että Suomesta pääsisi Berliiniin yöjunalla.
 Maahanmuuttopolitiikassa vihreät haluaa ottaa käyttöön EU-maiden kesken sitovan vastuunjaon turvapaikanhakijoista. Puolue myös vahvistaisi laillisia kanavia pyrkiä Eurooppaan.
 Talouspolitiikassa vihreät ovat muita eduskuntapuolueita valmiimpia myös  jäsenmaiden yhteisvastuuta lisääviin toimiin .
 Puolue kannattaa yhteistä työttömyysvakuutusjärjestelmää, joka tasoittaisi suhdanteita ja varmistaisi Euroopan maiden työttömyysvakuutuksille minimitason. Sitä täydentäisivät kansalliset työttömyysturvat.
  2. Millainen on ollut puolueen taival Euroopassa?
 Vielä Suomen EU-kansanäänestyksen aikaan vuonna 1994 vihreät oli sisäisesti niin hajaantunut, että puolue ei uskaltanut ottaa kantaa koko jäsenyyteen. Vihreiden kannattajista joka toinen äänesti Suomen EU-jäsenyyttä vastaan.
 Kannattajien mielipiteet ovat sittemmin muuttuneet täysin.  Elinkeinoelämän valtuuskunnan Eva:n tuoreen arvo- ja asennetutkimuksen  mukaan EU-jäsenyyteen suhtautuu kielteisesti enää 2 prosenttia vihreiden kannattajista.
 Yle Uutisgrafiikka
 Eurovaaleissa vihreät ovat yltäneet parhaimmillaan kahteen meppipaikkaan. Tällä hetkellä paikkoja on yksi.
 Useimmiten vihreitä on Euroopassa edustanut pitkän linjan europarlamentaarikko  Heidi Hautala , joka aloitti europarlamentissa jo vuonna 1995.
 Hautala siirtyi takaisin eduskuntaan vuonna 2003, mutta palasi parlamenttiin vihreille menestyksekkäissä vuoden 2009 vaaleissa. Silloin valituksi tuli Hautalan lisäksi  Satu Hassi.
 Hautala nousee kärkeen  Votewatch-järjestön selvityksessä , jossa vertaillaan parlamentin jäsenten vaikutusvaltaa. Hautala on sijalla 11. osin siksi, että hän toimii parlamentin varapuhemiehenä.
 3. Mihin europarlamenttiryhmään puolue kuuluu?
 Euroopan parlamentissa vihreät ovat osa Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmää. Euroopan vapaa allianssi eli EFA on vähemmistökansallisuuksien ja aluepuolueiden ryhmä, joka yhdistyi vihreiden kanssa yhdeksi parlamenttiryhmäksi vuonna 1999.
 Yle Uutisgrafiikka
 Suomen vihreillä ei juuri ole tarvetta sovitella kantojaan europarlamenttiryhmän kanssa. Pieni ryhmä on myös yksi parlamentin yhtenäisimpiä.
  4. Miten käy eurovaaleissa?
 Eurovaaleissa vihreät tavoittelee kahta meppipaikkaa.
 Kokenut europarlamentaarikko Heidi Hautala hakee jälleen jatkokaudelle. Lisäksi EU-parlamenttiin pyrkii eduskuntatyön jättänyt puolueen entinen puheenjohtaja  Ville Niinistö .
 Puolueella on ehdolla myös useita juuri eduskuntaan ensimmäistä kertaa valittuja kansanedustajia, joiden mahdollisuudet tulla valituiksi lienevät pienet. Heihin kuuluu muun muassa Keski-Suomen vaalipiiristä eduskuntaan vihreiden entisen puheenjohtajan  Touko Aallon  tilalle noussut  Bella Forsgrén.
 Niin kutsuttuja tuplaehdokkuuksia on arvosteltu siitä, että äänestäjällä ei ole varmuutta siitä, minkä tehtävän hänen äänestämänsä ehdokas lopulta ottaa vastaan.
 Vihreät torjuvat tuplaehdokkuuksien herättämää arvostelua korostamalla sitä, että vihreiden kansanedustajaehdokkaiden eurovaaliehdokkuuksista oli kerrottu julkisuuteen jo ennen eduskuntavaaleja.

 Vihreät ovat nimenneet kärkiehdokkaansa Hautalan ja Niinistön myös komissaariehdokkaiksi.
 Komissaarinpaikka on perinteisesti mennyt pääministeripuolueelle, joka on tehnyt valinnan ilman julkista keskustelua tai komissaariehdokkaiden kannatuksen mittauttamista vaaleissa. SDP aikoo pitää kiinni periaatteesta tälläkin kertaa.
 Vihreiden mielestä komissaariehdokkaiden olisi oltava eurovaaleissa ehdolla ja puolueiden olisi valittava oma ehdokkaansa Suomen komissaariksi. Vihreät uskovat, että näin komissaarivalinnasta syntyisi keskustelua ja äänestysinto nousisi.
 Lue lisää:
 Eurovaalien oleellisimmat Yle-sisällöt löydät  täältä .
 Tilaa Ylen  Eurooppa-kirje:(siirryt toiseen palveluun)  Ylen Eurooppa-toimittajien henkilökohtaiset vinkit ja tunnelmat unionin ytimestä  täältä.

Vihreät haluavat hiilineutraalin EU:n ja Suomesta yöjunan Berliiniin – katso Pekka Haaviston tentti klo 8.11


Summary: Yhdysvaltain määräämät tullit astunevat voimaan Suomen aikaa aamulla.

Yhdysvaltain ja Kiinan väliset neuvottelut maiden välisistä tulleista jatkuvat aamulla Yhdysvaltain aikaa.
 Torstai-illan neuvotteluissa ei löydetty ratkaisua ja neuvottelut keskeytettiin yön ajaksi.
 Yhdysvaltain puolelta neuvottelemassa ovat valtiovarainministeri  Stephen Mnuchin  ja kaupallinen edustaja  Robert Lighthizer . Kiinan valtuuskuntaa johtaa varapääministeri  Liu He .
 Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  määräyksestä Kiinan tuontitullit nousevat rajusti aamulla kello 7 Suomen aikaa. Neuvotteluista ei ole kantautunut tietoa, että tullien nostoa lykättäisiin, koska neuvottelut jatkuvat edelleen.
 Tulleja korotetaan 10 prosentista 25 prosenttiin, ja ne kohdistuvat muun muassa kulutustavaroihin kuten elektroniikkaan ja leluihin. Tullien alaisen tuonnin arvo on 200 miljardia dollaria.
 Presidentti Trump keskusteli illalla puhelimitse kiinalaisen virkaveljensä  Xi Jinpingin  kanssa. Pörssikeskuksista saatujen tietojen mukaan tämä lievitti markkinoiden jännittynyttä tunnelmaa hieman ja pörssikurssit Aasiassa nousivat lievästi.
 Markkinoilla tullikiistan ratkaisua odotetaan kiihkeästi. Jos sopua ei saada ja Yhdysvallat nostaa tulleja, Kiina aikoo vastata välittömästi kovin ottein, kertoo kiinalainen, hallitusta lähellä oleva  Global Times -lehti .
 Jos tullikiista pahenee, maiden välinen kauppasota voi olla entistä lähempänä.
 Onnistuvatko Kiina ja USA löytämään sovun kärjistyneeseen kauppakiistaansa? Neuvottelut käynnissä Washingtonissa
 USA ja Kiina aloittamassa tullikiistansa purkua – Jos neuvottelu epäonnistuu "riski talousmarkkinoiden romahduksesta kasvaa selvästi"

USA:n ja Kiinan tullikiistassa ei ratkaisua – neuvottelut jatkuvat


Summary: Sprinklerit sammuttivat öisen tulipalon automaattisesti, mutta vettä valui valtavasti rakenteisiin ja moneen kerrokseen.

Elokuvateatterit & elokuvien esittäminen

Kinopalatsi Helsingin Kaisaniemessä on kärsinyt isossa vesivahingossa useiden satojen neliöiden alalla. Finnkinon elokuvateatterissa oli yöllä tulipalo teatterisalissa. Palomestari  Samuli Saarioinen  Helsingin pelastuslaitokselta arvioi, että kyseessä oli Kinopalatsin suurin sali.
 Automaattinen ilmoitus tulipalosta Kaisaniemenkadulla tuli hieman ennen kello kahta yöllä. Teatteri oli tyhjillään.
 Sprinklerit saivat tulen sammutettua ja savuvahingot rajoittuvat yhteen elokuvasaliin. Vettä on kuitenkin pässyt rakenteisiin, salin viereiseen aulatilaan sekä alempiin kerroksiin, joissa on muun muassa lisää saleja ja teknistä tilaa. Pelastuslaitoksen tehtäväksi osoittautui rajata vesivahinkoa.
 – Teknisissä tiloissa kattoakin oli romahtanut alas, kun kipsilevy on kastunut, kertoo palomestari Saarioinen.
 Hän arvioi, ettei kaikkia teatterisaleja voida toistaiseksi ottaa käyttöön.

Tulipalo Helsingin Kinopalatsin isossa elokuvasalissa – massiivinen vesivahinko pudotti kattoakin, saleja saatetaan joutua sulkemaan


Summary: Chelsea Manning on kieltäytynyt todistamasta suuren valamiehistön edessä Wikileaks-tutkimuksissa.

Tietovuotaja  Chelsea Manning  on vapautettu vankilasta Yhdysvaltain Virginiassa kärsittyään siellä kaksi kuukauden mittaisen rangaistuksen.
 Yhdysvaltojen armeijan tiedusteluanalyytikkona aiemmin työskennelleelle Manningille langettiin rangaistus maaliskuun alussa, koska koska hän ei suostunut todistamaan suuren valamiehistön edessä Wikileaksiin liittyvissä tutkimuksissa.
 Manningin vapaus saattaa kuitenkin jäädä lyhytaikaiseksi, sillä hänet vapautettiin ainoastaan siksi, että suuren valamiehistön toimikausi umpeutui. Lähdettyään vankilasta Manning sai uuden haastehakemuksen, jossa hänet vaaditaan todistamaan uuden valamiehistön eteen 16. päivä toukokuuta.
 Asianajajien mukaan Manning aikoo kieltäytyä jälleen vastaamasta valamiehistön kysymyksiin, mikä saattaa johtaa uuteen rangaistukseen.
 Manning tuomittiin vuonna 2013 yhteensä 35 vuodeksi vankeuteen salaisten asiakirjojen vuotamisesta Wikileaks-sivustolle. Yhdysvaltain edellinen presidentti  Barack Obama  kuitenkin lievensi Manningin tuomiota ennen kautensa päättymistä. Hänet vapautettiin toukokuussa 2017.
 Chelsea Manning on ristimänimeltään Bradley Manning, mutta hän korjasi sukupuolensa vankeustuomionsa jälkeen.

Tietovuotaja Chelsea Manning vapautui vankilasta, mutta häntä odottanee jo uusi rangaistus


Summary: Yhdysvallat ilmoitti eilen ottaneensa haltuunsa pohjoiskorealaisen rahtialuksen, minkä arvellaan kiristävän maiden suhteita entisestään.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  kertoo suhtautuvansa vakavasti Pohjois-Korean  viimeaikaisiin  ohjusten ja ammusten laukaisuihin.
 – En usko, että he ovat valmiita neuvottelemaan. Kukaan ei ole tästä iloinen, totesi Trump toimittajille Valkoisessa talossa.
 Presidentti on kuitenkin yhä valmis jatkamaan diplomaattisia ponnistuksia Korean niemimaan riisumiseksi ydinaseista.
 Pohjois-Korea laukaisi eilen ilmeisesti kaksi lyhyen kantaman ohjusta, kertoi Etelä-Korea.  Viime lauantaina  maa puolestaan ampui useita raketteja ja lyhyen kantaman ohjuksia Japaninmereen.
 Etelä-Korean mukaan Pohjois-Korean johtaja  Kim Jong-un  yrittää sapelinkalistelullaan protestoida Trumpia vastaan, koska tämä ei ole suostunut helpottamaan Pohjois-Korealle asetettuja talouspakotteita. Johtajien ydinaseneuvottelut päättyivät helmikuussa umpikujaan huippukokouksessa Vietnamin Hanoissa.
 Maiden välejä kiristänee entisestään se, että Yhdysvallat  ilmoitti eilen  ottaneensa haltuunsa pohjoiskorealaisen rahtialuksen.
 Viranomaisten mukaan alus on rikkonut Pohjois-Korean talouspakotteita kuljettamalla laittomasti hiiltä Pohjois-Koreasta.
 Oikeusministeriön tiedotteen mukaan aluksella on myös kuljetettu aseita Pohjois-Koreaan.
 Aiheesta lisää:
 Yhdysvallat takavarikoi Pohjois-Korean rahtialuksen – alusta käytetty Yhdysvaltain mukaan luvattomaan hiilen ja aseiden kuljettamiseen
 Trump says North Korea not 'ready to negotiate'

Trump Pohjois-Korean ohjuskokeista: "En usko, että he ovat valmiita neuvottelemaan"


Summary: Samalla alueella on palanut aiemminkin autoja, joita poliisi on tutkinut vahingontekoina.

Espoon Matinkylässä neljä henkilöautoa tuhoutui täysin yöllisessä tulipalossa Sepetlahdentiellä.
 Lisäksi viisi parkkipaikalla ollutta henkiöautoa kärsi vaurioita palojen aiheuttamasta säteilylämmöstä, joka sulatti ajoneuvojen muoviosia kuten, puskureita ja takavalaisimien kupuja.
 Länsi-Uudenmaan pelastuslaitokselta kerrotaan, että paloa epäilään tahallaan sytytetyksi, sillä samalla alueella on ollut  aiemminkin vastaanvantyyppisiä autopaloja , joita poliisi on tutkinut vahingontekoina.

Useita autoja vaurioitui tulipalossa Espoon Matinkylässä – epäillään tahallaan sytytetyksi


Summary: Entisen kämppäkaverin mielestä Mark Zuckerbergin henkilökohtainen valta on kasvanut liian suureksi.

Facebookin perustajiin kuulunut  Chris Hughes  on ehdottanut Facebookin pilkkomista pienempiin osiin. Hughesin mukaan Facebookin toimitusjohtajasta  Mark Zuckerbergista  on tullut liian voimakas.
 Hughes oli Zuckerbergin kämppäkaveri Harvardin yliopiston opiskelija-asuntolassa vuonna 2004 ja kuului yhtiön alkuperäiseen perustajatiimiin. Hughes esitti ajatuksensa  New York Timesissa  julkaistussa mielipidekirjoituksessa.
 Kirjoituksessaan Hughes luettelee Facebookin viime vuosina otsikoissa esiintyneitä syntejä, joihin kuuluu miljoonien käyttäjien tietojen vuotaminen poliittista konsultointia harjoittaneelle data-analytiikkayritys Cambridge Analyticalle sekä yhtiön hidas reagointi muun muassa vihapuheeseen ja valeuutisiin.
 – On kulunut 15 vuotta siitä kun olin mukana perustamassa Facebookia Harvardissa, enkä ole työskennellyt yhtiölle vuosikymmeneen, mutta tunnen silti vihaa ja vastuuta tapahtuneesta, Hughes kirjoittaa.
 Hughesin mukaan Zuckerberg on "uhrannut turvallisuuden klikkien vuoksi".
 – On aika pilkkoa Facebook, Hughes otsikoi kirjoituksensa.
 Hughesin mukaan Zuckerbergin henkilökohtainen valta on kasvanut liikaa. Facebookin hallituksen jäsenet toimivat hänen mukaansa enemmänkin toimitusjohtajan neuvonantajina kuin tämän vallan vahteina.
 Tämä johtuu Hughesin mukaan siitä, että Zuckerbergilla on edelleen 60 prosentin äänestysvalta yhtiön hallituksessa.
 Kolmen alustan kuningas
 Hughesin mukaan Zuckerberg hallitsee paitsi Facebookia itseään, myös yhtiönsä omistamaa pikaviestisovellus WhatsAppia sekä kuvapalvelu Instagramia.
 – Markin vaikutusvalta on päätä huimaava, paljon suurempi kuin kenelläkään muulla yksityissektorilla tai maiden hallituksissa. Hän hallitsee kolmea suurta viestintäalustaa, joita miljardit ihmiset käyttävät päivittäin.
 Facebookin vastasi Hughesin vaatimukseen julkisuudessa viileästi.
 – Facebook hyväksyy sen, että menestyksen kanssa tulee vastuu. Mutta vastuullisuuteen ei pakoteta vaatimalla menestyvän amerikkalaisen yhtiön hajottamista, vastasi Facebookin viestintäpäällikkö  Nick Clegg  AFP:lle.
 Hughes kertoo kirjoituksessaan olevansa yhä Zuckerbergin ystävä ja että sosiaalisen median jättiläistä johtava mies on kaikesta huolimatta "edelleen ihminen".
 – Mutta juuri hänen ihmisyytensä tekee hänen rajoittamattomasta vaikutusvallastaan niin vaarallisen, Hughes kirjoittaa.
 Facebookin  odotetaan saavan Yhdysvaltain kilpailuviranomaiselta  lähiaikoina 5 miljardin dollarin suuruisen sakon. Se ei kuitenkaan Hughesin mukaan ole riittävä toimenpide yhtiön vallan rajoittamiseksi.
 – Kansakuntamme historiaan kuuluu monopolien rajoittamisen perinne. Markin valta on ennen näkemätöntä ja epäamerikkalaista. On aika pilkkoa Facebook. Meillä on työkalut sen tekemiseksi. Olemme vain unohtaneet ne.
 Aiheesta lisää:
 Opinion: It´s time to break up Facebook
 Facebook ennakoi voivansa saada Yhdysvaltojen viranomaisilta miljardisakot

Yksi Facebook-perustajista ehdottaa somejättiläisen pilkkomista – "Zuckerberg uhrasi turvallisuuden klikkien vuoksi"


Summary: Yhdysvallat aikoo korottaa tullimaksuja perjantaina, mikäli se pääse sopuun Kiinan kanssa kauppakiistassa.

Yhdysvaltain ja Kiinan edustajat ovat aloittaneet kauppaneuvottelunsa Washingtonissa.
 Osapuolet pyrkivät löytämään ratkaisun kauppasotanokitteluunsa, joka on jatkunut maailman kahden suurimman talousmahdin välillä jo reilun vuoden.
 Mikäli sopua ei synny, aikoo Yhdysvallat korottaa perjantaista lähtien tiettyjen kiinalaisten tuotteiden tullimaksun 10 prosentista 25 prosenttiin. Näiden tuotteiden tuonnin arvo on 200 miljardia dollaria vuodessa. Tullien kohteena on muun muassa kiinalaista elektroniikkaa, koneita, autojen osia sekä huonekaluja.
 Kiina on uhannut vastatoimilla, mutta ei ole toistaiseksi tarkentanut, mitä nämä voisivat olla.
 Kiinan valtuuskuntaa neuvotteluissa johtaa maan varapääministeri  Liu He . Yhdysvaltojen delegaatioita johtaa puolestaan maan kauppaedustaja  Robert Lighthizer .
 Lighthizerilmoitti syyksi neuvottelujen viimeaikaiseen kärjistymiseen sen, että Kiina vetäytyi joistakin tärkeistä neuvotelluista sitoumuksistaan. Kiina on torjunut väitteet antamiensa lupausten rikkomisesta.
 Aiheesta lisää:
 USA ja Kiina aloittamassa tullikiistansa purkua – Jos neuvottelu epäonnistuu "riski talousmarkkinoiden romahduksesta kasvaa selvästi"

Onnistuvatko Kiina ja USA löytämään sovun kärjistyneeseen kauppakiistaansa? Neuvottelut käynnissä Washingtonissa


Summary: Myös tulevia hävittäjähankintoja sivutaan Washingtonissa pidettävillä messuilla.

Poikkitieteellinen ja -teollinen ryhmä on myynyt suomalaista osaamista Yhdysvaltain pääkaupungissa tällä viikolla. Washingtonissa järjestettävät ”Sea-Air-Space” eli meri-, ilma- ja avaruusteollisuuden messut ovat suomalaisille tärkeät etenkin jäänmurtajakauppojen takia.
 Yhdysvallat rakentaa vähintään yhden uuden jäänmurtajan. Se tehdään VT Halter Marine –telakalla Pascagoulassa Mississippissa.
 Kyseisellä telakalla ei ole aiemmin valmistettu jäänmurtajia, joten on selvää, että yhdysvaltalaiset tarvitsevat rakennusapua ulkomailta. Toistakymmentä suomalaista yritystä on kärkkynyt valmistus- ja konsultointiprojekteja, joista odotetaan lopullista päätöstä lähikuukausien aikana.
 – Olen luottavainen, että jonkinlainen osuus meillä siinä aluksessa on, Wärtsilän johtaja  Kari Hietanen  arvioi.
 Suomalainen jäänmurtajaosaaminen on vahvasti esillä Washingtonin messuilla.  Nina Svahn / Yle
 Jopa kuusi uutta jäänmurtajaa
 ABB:n myyntipäällikkö  Ilmari Ackley  nyökkäilee Hietasen vieressä. ABB on toimittanut sähköisiä propulsiojärjestelmiä yli 80 jäänmurtajaan ja jäissä kulkevaan alukseen.
 – Se tuo luottamusta siihen, että voimme tukea tämän kaltaisia tärkeitä hankkeita hyväksi todistetulla teknologiallamme, Ackley sanoo.
 Yhdysvalloilla on tällä hetkellä vain yksi raskas jäänmurtaja, joka on jo 43 vuotta vanha. Toistaiseksi rahoitus on varmistettu vain sen seuraajalle, mutta odotettavissa on lisää kauppoja. Yhdysvaltain rannikkovartiosta on toivonut saavansa jopa kuusi uutta jäänmurtajaa.
  Wärtsilän johtaja Kari Hietanen (vas.) ja ABB:n myyntipäällikkö Ilmari Ackley toivovat yrityksilleen alihankintoja, kun yhdysvaltalaiset alkavat rakentaa uutta jäänmurtajaa Mississippissa. Nina Svahn / Yle
 Ympäristöteknologia kiinnostaa
 Suomalaisyritykset pitävät yhteistä markkinointia hyödyllisenä, vaikka samaan aikaan toistensa kanssa kilpailevatkin. Suomalaisten messuryhmään kuuluu yritysten lisäksi Business Finlandin, Elinkeinoelämän keskusliiton, Helsinki Business Hubin ja Aalto-yliopiston edustajia.
 Helsinki Business Hubin neuvontaja  Maria Hartikainen  kertoo, että pohjoisamerikkalaisia kiinnostaa jäänmurtajien osien lisäksi suomalainen ympäristöteknologia. Messuilla on huomioitu, että Helsinki valittiin viime vuonna maailman ympäristöystävällisimmäksi satamaksi.
 Boeing esittelee messuyleisölle hävittäjiään simulaattorin avulla.   Nina Svahn / Yle
 Taustalla hävittäjähankinnat
 Yhdysvaltalaisten kannalta suomalaiset ovat kiinnostavia vieraita myös tulevien hävittäjähankintojen takia. Messuilla ovat mukana Suomeen hävittäjiään myyvät Boeing ja Lockheed Martin.
 Suomen hävittäjähankintojen ensimmäinen tarjouskierros on päättynyt ja toinen alkaa syksyllä. Lopullisen päätöksen Suomen hallitus tekee vuonna 2021.
 – Tällä vierailulla ei ole suoraa tekemistä hävittäjähankintojen kanssa, mutta kaikki liittyy jollain lailla toisiinsa. Koetamme käyttää hyväksemme Suomen saamaa huomiota ja näkyvyyttä täällä, Business Finlandin ja Elinkeinoelämän keskusliiton GIPP-ohjelman johtaja  Kimmo Aura  sanoo.
 Lue lisää:
 Suomi voi saada satojen miljoonien tilaukset – Yhdysvaltain pitkään hierottu jäänmurtajatilaus nytkähti eteenpäin
 Yhdysvaltain rannikkovartiosto vaatii pikapäätöstä jäänmurtajahankinnoista – Suomalaiset kärkkyvät alihankkijoiksi
 Suomi tarjoaa jäänmurtajia vuokralle Yhdysvaltoihin
 Saako Suomi jättipotin? Yhdysvaltain jäänmurtajat voivat tuoda miljarditilaukset
 Arktinen löytöretki – näin Suomen valtion jäänmurtajat löysivät ja kadottivat kansainvälisen bisneksen

”Olen luottavainen, että jonkinlainen osuus meillä siinä aluksessa on” – Suomalaisfirmat odottavat Yhdysvaltain jäänmurtajakauppojen vahvistumista


Summary: Uusi IRA -ryhmittymä on tunnustanut olevansa vastuussa toimittajan kuolemasta

Neljä miestä on otettu kiinni Pohjois-Irlannissa epäiltynä yhteyksistä toimittaja  Lyra McKeen  murhaan, kertoi Pohjois-Irlannin poliisi torstaina. Miehet ovat 15-, 18-, 38-, ja 51-vuotiaita, ja heidät on pidätetty kuulusteluja varten.
 McKee ammuttiin Londonderryssä mellakan yhteydessä viime kuussa. Poliisin mukaan ampuja avasi tulen summittaisesti poliiseja kohti, jolloin luodit osuivat poliisien vieressä olleeseen toimittajaan.
 Tasavaltalaisryhmä Uusi IRA on tunnustanut olevansa vastuussa toimittajan kuolemasta ja on pyytänyt anteeksi.
 Uusi IRA muodostui vuonna 2012, kun vanhempi Todellinen IRA -ryhmä (RIRA) yhdistyi kahden muun merkittävän tasavaltalaisryhmän kanssa. RIRA-ryhmän perustajajäsenet erosivat alkuperäisestä IRA:sta vuonna 1997, kun sen johto allekirjoitti aseleposopimuksen.
 Lue lisää:
 Toimittajan ampuminen sai Irlannin ja Britannian johdon suostumaan samaan pöytään – tavoitteena saada Belfastin aluehallinto taas käyntiin
 Toimittajalta: Uudelleen leimahtanut väkivalta Pohjois-Irlannissa oli odotettavissa

Neljä miestä otettiin kiinni epäiltyinä yhteyksistä toimittajan murhaan Pohjois-Irlannissa


Summary: Suomalaisten sosiaalityöntekijöiden asiakasmäärät ovat noin tuplasti suuremmat kuin monessa muussa maassa.

Yle Uutiset  kertoi tänään  Suomen lastensuojeluviranomaisten ja perheiden tulehtuneista väleistä. Monet huostaanotettujen lasten vanhemmat kokevat, ettei heitä ole kuultu ja kohdattu. Äitejä on jopa päätynyt pakenemaan ulkomaille, jottei heidän lapsiaan huostaanotettaisi.
 Nyt lastensuojelun ja perheiden kireisiin väleihin haetaan apua uudesta toimintamallista, jossa vanhemmat ja lapset otetaan aikaisempaa paremmin mukaan lapsen tilannetta koskevaan päätöksentekoon.
 Tavoitteena on muodostaa lasta ja perhettä tukeva tiimi, jossa on mukana perheterapeutti, asiakasperhe ja korkeintaan kolme sosiaalityöntekijää.
 – Tiimi varmistaa, ettei asiakassuhde ole yhden ihmisen varassa. Tämä ehkäisee esimerkiksi tilanteita, joissa tutustuminen ja luottamuksen rakentaminen joudutaan aloittamaan alusta vastuutyöntekijän vaihtuessa, sanoo THL:n kehittämispäällikkö  Päivi Petrelius .
 Esimerkiksi Kouvolassa ja Haminassa uusi toimintamalli on saatu jo pysyvään käyttöön.
 – Emme pohdi perheen asioita vain asiantuntijatiimeissä. Mietimme yhdessä asiakkaiden kanssa enemmän kokonaistilannetta. Sitä kautta kehitetään luottamusta asiakasperheen ja viranomaisten välillä. Siten lastensuojelun työ voi olla vaikuttavampaa, sanoo Kymsoten palvelualuepäällikkö  Riikka Mauno .
 Riikka Mauno. Juulia Tillaeus / Yle
 Lastensuojelulain mukaan lapselle on nimettävä oma sosiaalityöntekijä. Uudessa toimintamallissa oma työntekijä nimetään jokaiselle perheenjäsenelle. Tapaamisissa esille nousseita asioista pohditaan yhdessä tiimin kanssa.
 – Mallin myötä tunnemme lapsen arkea ja elämää sekä perheen tilannetta paremmin. Se on tuottanut paljon enemmän tietoa perheen arkielämästä, sanoo Mauno.
 Keskeisessä roolissa uudessa toimintamallissa on perheterapeutti, joka tuo omaa näkökulmaansa asioiden käsittelyyn. Lastensuojelussa on aiemminkin tehty työtä tiimeissä, mutta uudessa mallissa moniammatillinen näkökulma on vahvempi.
 – Sen avulla pyritään hidastamaan ajattelua, tuomaan ratkaisuja ja käsittelemään perheen tilannetta monipuolisemmin, sanoo Riikka Mauno.
 Toimintamalli on peräisin Lontoon Hackneysta. Se kehitettiin, koska alueen lastensuojelussa oli paljon ongelmia.
 – Lastensuojelu oli ajautunut siellä vähän kriisiin. Työntekijät vaihtuivat, ja toiminta oli byrokratisoitunutta. Sitten siellä lähdettiin ihan organisaatiotasolla hakemaan vastausta siihen, että miten lastensuojelusta saataisiin laadukasta. Kaikki organisaation palaset laitettiin toimimaan niin, että se mahdollistuisi, sanoo Päivi Petrelius.
 Suomen lastensuojelun ongelmia malli ei kuitenkaan yksin pysty ratkaisemaan.
 Käytäntö ontuu
 Suomen lastensuojelu kamppailee isojen asiakasmäärien kanssa. Päivi Petreliuksen mukaan kansainvälisessä vertailussa suomalaisten sosiaalityöntekijöiden asiakasmäärät ovat noin tuplasti suuremmat kuin monessa muussa maassa.
 – Tuntuu, että meillä hyväksytään ajatus, että lastensuojelussa voidaan tehdä työtä melko isoilla asiakasmäärillä. Kuitenkin tiedossa on, millaisia ongelmia tästä seuraa asiakkaana olevien lasten, työntekijöiden ja koko palvelujärjestelmän näkökulmasta.
 Jotta lastensuojelutyötä pystyttäisiin tekemään uudella mallilla laadukkaasti, yhdellä työntekijällä saisi Petreliuksen mukaan olla korkeintaan 20 lasta asiakkaana. Todellisuudessa määrät ovat kuitenkin paljon korkeampia. Isoissa kaupungeissa yksittäisellä työntekijällä voi edelleen olla vastuullaan yli 40 lasta.
 Juulia Tillaeus / Yle
 – Meillä on ollut myös sellaisia tilanteita, että yhdellä sosiaalityöntekijällä on vastuullaan 80 lasta, ja poikkeustapauksissa jopa enemmän. Silloin tietysti ollaan jo aikamoisissa kriisitilanteissa näissä kunnissa, sanoo Petrelius.
 Lastensuojelutyöhön hakeutuvista sosiaalityöntekijöistä on ollut pula jo pitkään.
 – Vaikka sosiaalityöntekijöitä koulutetaan Suomessa monessa yliopistossa, on lastensuojelutyö vaativaa ja juridisesti hyvin vastuullista työtä suhteessa esimerkiksi palkkatasoon. Tämä yhtälö ei saa sosiaalityöntekijöitä hakeutumaan lastensuojelutyöhön, tai pysymään siellä.
 Tarve lisääntyy
 Lastensuojelun uutta toimintamallia pilotoitiin viime vuonna 14 maakunnassa eri puolilla Suomea. Malliin tähän mennessä siirtyneiden kuntien määrästä ei ole tarkkaa tietoa, mutta sitä noudattaa Petreliuksen arvion mukaan 80-100 tiimiä eri puolilla maata.
 Uusi toimintatapa ei kuitenkaan ole vähentänyt lastensuojelun tarvetta, vaan lastensuojeluilmoitusten määrä on ollut valtakunnallisesti kasvussa.
 – Näyttää siltä, ettei lastensuojelun tarvetta ole kovin helppo saada vähenemään kaikista pyrkimyksistä huolimatta. Ilmoituksia vain tehdään, ja määrä lisääntyy. Lastensuojelussa ei voida säädellä asiakasmäärää laittamalla lapsia jonotuslistalle, sanoo Petrelius.
 Petreliuksen mukaan asiakasmäärien säätely vaatisi organisaatiotason mietintää siitä, millä tavoin lasten ja perheiden tilanteisiin voitaisiin vastata ilman, että paine suuntautuu voimakkaasti juuri lastensuojeluun.
 – Se vaatisi aikamoista peruspalveluiden vahvistumista. Koulujen, varhaiskasvatuksen ja neuvolan kautta saatavan tuen pitäisi olla vahvaa. Myös mielenterveyspalveluiden ja aikuisille suunnatun tuen pitäisi toimia tehokkaasti. Lastensuojelu tai uusi malli ei yksin pysty isoihin linjoihin ja asiakasmääriin vaikuttamaan.
 Sosiaalityöntekijä vai palvelumanageri?
 Pitkäaikainen pula sosiaalityöntekijöistä, johdon tuen puuttuminen ja työn heikko organisointi ovat Petreliuksen mukaan johtaneet siihen, etteivät sosiaalityöntekijät ennätä itse tekemään vuorovaikutustyötä asiakkaidensa kanssa, vaikka heillä on juridinen vastuu lasta koskevista päätöksistä, kuten sijoituspäätöksistä.
 – He joutuvat toimimaan usein palvelumanagereina ja pohtimaan, mihin palveluun voisivat ohjata asiakkaan. Tällöin mahdollisuus muutostyöhön on tavallaan delegoitunut pois sosiaalityöntekijöiden käsistä, toteaa Petrelius.
 Juuri tähän uudella toimintamallilla haluttaisiin puuttua.
 – Viranomaisvaltaa käyttävien työntekijöiden on tärkeää olla riittävästi kontaktissa perheisiin. Se on osallisuuden ydintä. Jos päätösvaltaa käyttävällä työntekijällä ei ole henkilökohtaista aikaa kohdata lapsia ja perheitä, niin se kyllä vaikuttaa paljon asiakkaiden osallisuuden kokemukseen.
 AOP
 Lastensuojeluun tyytymättömät vanhemmat valittavat Kasper ry:n toiminnanjohtaja  Pauliina Lehtisen  mukaan eniten juuri siitä, ettei heitä ole kuultu ja kohdattu. Lisäksi papereissa tuijotetaan herkästi päihde- tai mielenterveystaustaa. Myös Lehtisen mukaan usein kyse on sosiaalityöntekijöiden liian suuresta asiakasmäärästä.
 – Paljon riippuu siitä, onko aikaa kohdata perhettä ja ymmärtää sen tilanne vai luotetaanko pelkästään, jopa liikaa, omaan ammattitaitoon. Vanhempi voi kokea, että kuulemisen sijaan häntä käsketään. Se aiheuttaa monenlaista väärinymmärrystä, sanoo Lehtinen.
 Jos hyvinvointiyhteiskunnan maineessa oleva Suomi haluaa, että lastensuojelutyö on laadukasta, ratkaisut pitää hakea yhdessä ja isosti.   Päivi Petrelius
 Päivi Petrelius kokee, että uutta toimintamallia on lähdetty tuomaan vaikeaan maastoon. On monia esteitäkin sille, että se voisi toimia hyvin. Vaikeuksista huolimatta hän toivoo, että se leviäisi mahdollisimman laajalle.
 – Uskon, että työskentely muuttuisi vaikuttavammaksi, jos malli saataisiin käyttöön siten, kun on tarkoitus. Jos hyvinvointiyhteiskunnan maineessa oleva Suomi haluaa, että lastensuojelutyö on laadukasta, ratkaisut pitää hakea yhdessä ja isosti.
 Petreliuksen mukaan olisi myös yhdenvertaisuuden näkökulmasta tärkeää, että lakisääteinen toiminta toteutuisi riittävän yhdenmukaisena eri puolilla maata. Kymmenen maakuntaa on asettanut tavoitteekseen, että kaikki lastensuojelutiimit koulutetaan malliin vuoden 2020 loppuun mennessä.
 – Toivoisin myös että mallille annettaisiin tilaa kehittyä ja tarkentua. Tämäkään malli ei ole valmis vastaus kaikkiin lastensuojelun ongelmiin, mutta sen avulla osataan nyt entistä paremmin kuvata, millaista laadukas lastensuojelu voisi olla.

Yhdellä sosiaalityöntekijällä vastuullaan jopa 80 lasta – Suomen lastensuojelun kriisiin on haettu ratkaisua Lontoosta asti, mutta sekään ei riitä


Summary: Päätös muuttaa hiippakuntarajat maakuntarajojen mukaisiksi syntyi kirkolliskokouksessa äänin 77–30.

Kirkolliskokous päätti tänään, että hiippakuntarajat noudattavat tulevaisuudessa maakuntarajoja. Se tarkoittaa, että useat evankelisluterilaisen kirkon seurakunnat vaihtavat hiippakuntaa vuodenvaihteessa.
 Vuoden 2020 alusta alkaen Turun arkkihiippakuntaan kuuluvat Varsinais-Suomen ja Satakunnan maakunnat, Tampereen hiippakuntaan Kanta-Hämeen ja Pirkanmaan maakunnat ja Oulun hiippakuntaan Keski-Pohjanmaan, Pohjois-Pohjanmaan sekä Lapin maakunnat.
 Kuopion hiippakuntaan kuuluvat tulevaisuudessa Kainuun, Pohjois-Karjalan ja Pohjois-Savon maakunnat ja Lapuan hiippakuntaan Etelä-Pohjanmaa, Pohjanmaa ja Keski-Suomi. Uudenmaan maakunta jakautuu Helsingin ja Espoon hiippakuntiin nykyisellä tavalla.
 Muutoksilla pyritään selkeyttämään viranomaisten välistä yhteistyötä ja varmistamaan seurakuntien ja kuntien yhteistyön edellytyksiä. Lisäksi tavoitteena ovat luontevat yhteydet kolmannen sektorin toimijoihin ja maakunnallisiin viestimiin.
 Uudistus herätti kovaa kritiikkiä
 Kirkolliskokouksen päätös syntyi äänin 77–30. Kirkon tarpeesta lähteneet muutokset saivat kirkolliskokouksessa myös kritiikkiä, Mikkelin hiippakunnan piispa  Seppo Häkkinen  toteaa.
 – Luonnollisesti asia herätti kahdensuuntaisia ajatuksia. Yhtäältä todettiin, että maakuntapohjaisuus on järkevä, ja siihen tulee siirtyä kirkon omien tarpeiden vuoksi. Toisaalta myös vahvaa kritiikkiä esitettiin, esimerkiksi vakiintuneiden yhteistyösuuntien hajoaminen herätti keskustelua. Erityisesti näytti siltä, että suurin kritiikki uudistusta kohtaan tuli Päijät-Hämeestä ja Pieksämäeltä.
 Suurimmat muutokset iskevät juuri Mikkelin hiippakuntaan, johon kuuluvat tulevaisuudessa Etelä-Karjalan, Etelä-Savon ja Kymenlaakson lisäksi myös Päijät-Hämeen maakunnan seurakunnat.
 Lahden, Asikkalan, Hollolan, Orimattilan ja Pieksämäen seurakunnat liittyvät vuodenvaihteessa Mikkelin hiippakuntaan. Samalla Kiteen, Tohmajärven ja Joutsan seurakunnat siirtyvät Mikkelin alta muihin hiippakuntiin.
 Mikkeli uudistuksen suurin voittaja
 Kirkolliskokouksessa esitettiin jopa epäilyjä siitä, että muutokset oltaisiin tehty Mikkelin hiippakunnan aloitteesta. Häkkinen tyrmää aloitteellisuutensa asiassa.
 – Muutokset lähtivät kirkon tulevaisuuskomitean ehdotuksesta, jossa todettiin maakuntapohjaiset hiippakunnat tarkoituksenmukaisiksi.
 Uudistuksen tavoitteena on myös tasata hiippakuntien kokoa ja resursseja. Häkkinen arvioi, että tällä on hiippakunnista suurin merkitys juuri Mikkelin hiippakunnalle.
 – Tämä on meille todella iso juttu. Samalla tämä on myös haaste, tehtävät ja työt lisääntyvät todella paljon. Haluamme palvella Pieksämäen ja Päijät-Hämeen seurakuntia mahdollisimman hyvin.
 Seurakuntien virassa olevat papit ja lehtorit siirtyvät automaattisesti uusiin hiippakuntiin. Muutoksella pyritään muun muassa varmistamaan seurakuntien ja kuntien välinen yhteistyö.

Hiippakuntarajat menevät uusiksi vuodenvaihteessa – "Tämä on meille todella iso juttu"


Summary: Juontajaa kritisoitiin rasististen ennakkoluulojen levittämisestä.

Britannian yleisradioyhtiö BBC on irtisanonut radiojuontajan tämän kuninkaallista vauvaa koskevan tviitin vuoksi.
 Danny Baker  julkaisi Twitterissä kuvan, jossa kaksi hyvin pukeutunutta ihmistä pitää kädestä pukuun puettua simpanssia. Saatesanoina oli "kuninkaallinen vauva lähtee sairaalasta". Tviitti on sittemmin poistettu.
 Britannian prinssi  Harry  ja herttuatar  Meghan  saivat maanantaina  Archie Harrison Mountbatten-Windsoriksi  nimetyn poikavauvan. Meghan on kotoisin Yhdysvalloista, ja hänen äitinsä on afrikkalais-amerikkalainen.
 Baker, 61, on työskennellyt BBC:n Radio 5 Livelle.
 BBC:n mukaan Bakerin tviitti oli vakava arviovirhe ja vastoin kanavan arvoja.
 Baker puolusteli tekoaan Twitterissä sanomalla, että olisi käyttänyt samaa typerää kuvaa kenen tahansa kuninkaallisen vauvasta,  Boris Johnsonin  vauvasta tai jopa omastaan. Se on hauska kuva, toki ei tietenkään tässä kontekstissa, Baker kirjoitti ja jatkoi: Jättimäinen virhe. Törkeä. Maljasi, Archie, sori, kaveri, Baker tviittasi.
 Bakerin tviitit keräsivät runsaasti kritiikkiä. Esimerkiksi ITV-kanavan uutisankkuri  Charlene White  sanoi, ettei tviittiä voi hyväksyä.
 – Julkaista kuva, jossa kolmen päivän ikäinen eri etnisistä taustoista oleva vauva esitetään apinana ja väittää, että kyseessä on vitsi? Siinä ovat vanhan koulukunnan ennakkoluulot ja rasismi huipussaan, White kirjoitti ja jatkoi, että julkisen palvelun yhtiössä työskentelevältä luotetulta juontajalta on mahdotonta hyväksyä tällaista ennakkoluulojen ruokkimista.
 White kritisoi myös Bakerin ponnettomana pitämäänsä anteeksipyyntöä.
 Baker on saanut BBC:ltä potkut ennenkin. Vuonna 1997 Baker erotettiin, koska hän yllytti kuulijoita tekemään moittimansa erotuomarin elämästä helvettiä,  BBC kertoo .
 Baker on saanut työstään useita palkintoja.
 Lue myös:
 Se on Archie! Prinssi Harryn ja herttuatar Meghanin vauva nimettiin

Radiotoimittaja julkaisi kuninkaallisesta vauvasta simpanssi-tviitin, sai potkut BBC:stä


Summary: Vihtori Kosolan synnyinkoti myydään Lapualla. Ostaja aikoo vaalia vanhan pohjalaistalon rakennusperinnettä.

Herättäjä-Yhdistys on päässyt ratkaisuun Kosolan talon myynnistä Lapualla. Yhdistyksen hallitus hyväksyi Jari Vesasen ostotarjouksen kokouksessaan aamupäivällä.
 Historiallinen talo tuli myyntiin, kun Herättäjä-Yhdistys päätti lakkauttaa kirjakaupan kannattamattomana ja muuttaa vuokratiloihin. Yhdistyksen näkökulmasta talossa on neliöitä tarpeettoman paljon. Kaupoista neuvoteltiin muutamien kiinnostuneiden kanssa. Ratkaisevaa oli, että talo päätyy hyviin käsiin.
 Syy siihen, miksi ostaja  Jari Vesanen  kiinnostui Kosolan talosta, liittyy hänen nykyiseen kotiinsa.
 Mikä Kosolan talo? Talon rakennutti vaasalainen kauppias A.G. Wikman 1861. Vihtori Kosolan isä osti talon 1890. Talo toimi jääkärien värväyspaikkana ennen sisällissotaa. 1920-1930-luvuilla sieltä käsin pyöritettiin Lapuanliikkeen ja IKL:n toimintaa. Herättäjä-Yhdistys osti talon 1940-luvulla.
 – Nykyisen kotitaloni historia on siinä Lapuanjoen toisella rannalla. Lapuan neljäs kirkko purettiin ja siirrettiin ensin Kauhavalle 1835. Olen sen Kauhavalta siirtänyt Sipooseen nykyiseksi kodikseni, kertoo Vesanen.
 Kyseessä on siis Kauhavalla tunnettu entinen Orrenmaan tai Soinin talo, joka huutokaupattiin 2002. Vesanen siirsi sen Sipooseen.
 Talo pitkälle tulevaisuuteen
 Huolestuneet lapualaiset  voivat siis huokaista helpotuksesta. Kosolan talo myydään henkilölle, joka osaa arvostaa historiaa ja pohjalaista vanhaa rakennusperinnettä.
 – Siitä olisi tarkoitus saada näyteikkuna ja esimerkki siitä, miten pohjalaista rakennusperintöä voidaan säilyttää, toteaa Vesala.
 Ruusunpunaisia unelmia Vesasella ei ole. Hän tietää vanhojen talojen ongelmat.
 – Kosolan talossa huolenaihe on se, että tie on siinä levennetty vasten hirsiseinää ja ollut siinä useamman vuoden. Oletus on, ettei sieltä mitään mieltä ylentävää löydä, jos sitä ruvetaan tutkimaan.
 Vesanen kertoo, että alkuun hänelle tulee projektipäällikkö miettimään, mitä talolle pitää tehdä, jotta se säilyy vielä pitkälle tulevaisuuteen. Lisäksi jonkinlaista yritystoimintaa, joka kattaisi kuluja.
 – Kiireellä ei mitään aiota tehdä.
 Lisää aiheesta:  Entistä Lapuan liikkeen päämajaa kaupitellaan nettihuutokaupassa – Kosolan talon kohtalo puhuttaa

Lapuanliikkeen synnyinkodista, historiallisesta Kosolan talosta tuli kaupat Lapualla


Summary: Monelle suomalaisista eurovaalit ovat etäinen asia. Maataloudessa näin ei ole, sillä elanto riippuu EU-politiikasta.

Vieremäläinen maatalousyrittäjä  Juha Eskelinen  odottaa tukipolitiikkaan uudistuksia tulevalla EU-kaudella. Eskelinen on isännöinyt Rantalan tilaa Pyöreen kylällä 31 vuotta. EU:n viime vuosien tukilinja ei saa isännältä kiitosta.
 – Nykyinen tukikausi ei ole suosinut aktiivitiloja, sillä tuessa ei ole ollut sadonkorjuuvelvoitetta. Tämä on luisunut huonoon suuntaan, miettii Eskelinen.
 Yli 100 vuotta samalla suvulla olleen lypsykarjatilan navetassa on nyt 75 lehmää. Tällä viikolla Rantalassa juhlittiin tilan ensimmäistä 150 000 kiloa maitoa tuottanutta lehmää.
 15-vuotias Tatar-lehmä on synnyttänyt peräti 11 jälkeläistä. Nyt Tatarilla on edessään jo eläkepäivät.
 Rantalan isäntä Juha Eskelinen seuraa politiikkaa taatusti keskimääräistä maatalousyrittäjää enemmän. Eskelinen on ensimmäistä kauttaan Vieremän kunnanvaltuustossa. Keskustaa edustava 53-vuotias Eskelinen valittiin heti myös valtuuston puheenjohtajaksi.
 EU-vaalit herättävät maatiloilla vahvoja tunteita. Maatalouden kannattavuus ja EU:n tukipolitiikka mietityttävät ja tilamäärä vähenee vuosittain. Pelkästään Pohjois-Savossa ja Pohjois-Karjalassa on lopettanut viimeisen viiden vuoden aikana vajaat 500 maitotilaa.
 Pohjois-Savossa on nyt runsaat 900 lypsykarjatilaa. Viisi vuotta sitten tiloja oli vielä lähes 1250.
 Silti maidontuotanto on säilynyt litramääräisesti samalla tasolla. Rantalassa on EU-päättäjille toiveita tulevasta tukipolitiikasta seuraavalle viisivuotiskaudelle.
 – Maataloustukien pitäisi olla enemmän kiinni aktiivituotannossa ja satomäärässä. Tukien ei pidä olla itsestäänselvyys, joita saa pelkällä hallinnalla, sanoo Juha Eskelinen.
 Toni Pitkänen / Yle
 Maatalouden vaikeuksista ja kannattavuuspulmista huolestunut Rantalan isäntä pitää selvänä, että lähestyvissä EU-vaaleissa on äänestettävä.
 – Tällä hankekaudella on ollut pettymyksiä ja osalla kansalaisista usko EU-politiikkaan horjuu. Maatalousalalla ymmärretään lähteä uurnille. Se nähdään sitten valtakunnallisesti mihin äänestysprosenttiin päästään, toteaa Eskelinen.
 Rantalassa luotetaan maitotilan tulevaisuuteen
 Maa- ja metsätalousministeriön kansliapäällikkö  Jaana Husu-Kallio  tutustui tällä viikolla Vieremällä kummilehmäänsä Tatariin. Maatalousalan asiantuntijan mielestä maitotiloilla riittää tulevaisuutta Suomessa myös jatkossa.
 – Olen vakuuttunut, että tulevat maatalouspoliittiset ratkaisut Euroopan yhteisössä tehdään niin etteivät ne tuo estettä maidontuotantoon. Meidän on sopeuduttava ja otettava uudenlaisia asioita huomioon maataloudessa ja maidontuotannossa, toteaa Husu-Kallio.
 Rantalan tilalla työt tehdään mahdollisimman paljon omin voimin. Isäntä-Juhan lisäksi eri askareissa ovat päivittäin mukana  Tiina -äiti sekä perheen nuoriso, 27-vuotias  Siiri  ja 23-vuotias  Ville .
 Säästökohteita on mietitty jatkuvasti ja investointeja on siirretty mahdollisuuksien mukaan eteenpäin. Maatalouden vaikeuksista huolimatta Eskelisillä on vahva luottamus tilan tulevaisuuteen.
 Suunnitteilla on maatalousyhtymä, ja siihen on lähdössä mukaan myös jo nyt tilalla työskentelevä nuoriso. Tulevaisuudessa harkinnassa on myös uusi navetta, mutta sen tarkka investointiaika on vielä auki.
 Kotitilansa konekalustoa paljon huoltavalla ja korjaavalla Ville Eskelisellä on terveisiä EU-vaaleissa valittaville uusille päättäjille.
 – Tästä hommasta pitäisi saada vähän enemmän jäämään tänne tilalle. Rahavirta tilalta kaupan hyllylle saisi tasoittua, sanoo Rantalan tuleva isäntä, Ville Eskelinen.
 Etsi ehdokkaasi Ylen vaalikoneella.
 Lue Ylen tärkeimmät eurovaalijutut täältä.

Kokenut maitotilallinen toivoo uudelta EU-parlamentilta muutoksia – "Tukien ei pidä olla itsestäänselvyys, joita saa pelkällä hallinnalla"


Summary: Jäämeren rata halkoisi toteutuessaan saamelaisten kotiseutu- ja poronhoitoalueen.

Saamelaiset tyrmäävät torstaina uutisoidut uudet  Jäämeren rata -suunnitelmat .
 Angry Birds -mobiilipelistä ja  Tallinna-tunnelista  tutun liikemiehen  Peter Vesterbackan  yhtiö allekirjoitti torstaina aiesopimuksen norjalaisen Etelä-Varangin kehitysyhtiön kanssa Jäämeren radan suunnittelemisesta ja toteuttamisesta.
 Tarkoituksena on rakentaa rautatieyhteys Rovaniemeltä Norjan Kirkkoniemeen ulkomailta hankittavalla yksityisellä rahoituksella. Radalla halutaan nopeuttaa Aasian ja Euroopan yhdistävän Koillisväylän kauppareitin muodostumista.
 Peter Vesterbacka allekirjoitti aiesopimuksen Jäämeren radan suunnittelusta ja toteutuksesta Arctic Business Forumissa Rovaniemellä 9. toukokuuta. Juha Mäntykenttä / Yle
 Jäämeren rata on herättänyt voimakasta vastustusta saamelaisten parissa. Rata halkoisi toteutuessaan saamelaisten kotiseutu- ja poronhoitoaluetta. Kielteisen kannan ratahankkeelle ovat aiemmin ilmaisseet muun muassa Saamelaiskäräjät, Kolttien kyläkokous, Paliskuntain yhdistys, Saamelaismuseo Siida, alueen paliskunnat, Utsjoen kunta sekä useat yhdistykset.
 Torstainen uutinen tuli yllätyksenä saamelaisten viralliselle edustajalle, Saamelaiskäräjille. Puheenjohtaja  Tiina Sanila-Aikio  on pettynyt siihen, että saamelaiset saivat tiedon hankkeesta jo toistamiseen median kautta. Samoin kävi kaksi vuotta sitten, kun Suomen hallitus päätti selvittää Jäämeren rataa.
 – Saamelaiskäräjien kanssa ei ole käyty virallisia keskusteluja tai neuvotteluja asiasta. Ei ole hyväksyttävää, että Saamelaiskäräjiä saamelaisten virallisena edustajana ei ole tiedotettu asiasta etukäteen, sanoo puheenjohtaja  Tiina Sanila-Aikio .
 Saamelaisten kanssa aiotaan keskustella asiasta
 Finest Bay Area Development Oy:n ja Etelä-Varangin kehitysyhtiön välisessä aiesopimuksessa osapuolet sitoutuvat tutkimaan Jäämeren radan toteutusmahdollisuuksia sekä sen laajempia vaikutuksia ympäristöön, yhteiskuntaan ja talouteen. Tarkoituksena on suunnitella kaikki osapuolet huomioiva toteutusmalli.
 Peter Vesterbackan mukaan hankkeesta keskustellaan asianosaisten kanssa. Suunnitelmissa on järjestää aiheesta myös kuukausittaisia yleisötilaisuuksia.
 – Olen varma, että pääsemme keskustelemalla hyvään ratkaisuun, Vesterbacka kommentoi.
 Tiina Sanila-Aikio haluaa huomauttaa, että pelkkä keskustelu ei kuitenkaan riitä.
 – Saamelaiset eivät ole hankkeen osalta sidosryhmä, vaan oikeudenomistajia ja Euroopan unionin alueen ainoa alkuperäiskansa, jonka asema ja oikeus omaan kieleen ja kulttuuriin on turvattu niin kansallisessa lainsäädännössä kuin kansainvälisenkin oikeuden tasolla. Saamelaisten kanssa ei keskustella vaan neuvotellaan.
 Saamelaiskäräjät odottaa, että saamelaiset osallistetaan tällaisiin hankkeisiin niiden ensimetreiltä lähtien.
 – Ainoa tapa edistää tätä hanketta on se, että saamelaiset ovat alkusta alkaen mukana ja että vaikutukset saamelaiskulttuuriin ja ympäristöön selvitetään asianmukaisesti. Odotan, että Saamelaiskäräjät ja Kolttien kyläkokous saamelaisten virallisina edustajina saavat kaikki mahdolliset tiedot asiasta, oikea-aikaisesti.
 Saamelaiskäräjien puheenjohtaja Tiina Sanila-Aikio osallistui Jäämeren rata -protestiin kesällä 2018 Inarissa. Vesa Toppari / Yle
 Saamelaiskäräjien mukaan Jäämeren rata uhkaisi saamelaisten perinteisiä elinkeinoja, jotka on suojattu muun muassa Suomen perustuslain saamelaiskulttuurin heikentämiskiellolla. Puheenjohtaja Tiina Sanila-Aikio uskookin kyseisen hankkeen näyttävän heikentämiskiellon vahvuuden.
 – Jäämeren radan rakentamiselle ei ole edellytyksiä nyt eikä tulevaisuudessa, koska saamelaiskulttuurin heikentämiskielto estää radan rakentamisen saamelaisten kotiseutualueelle. Heikentämiskielto on juuri tämänkaltaisia tilanteita varten, ja nyt mitataan, kuinka tällaisia hankkeita arvioidaan sen valossa. Uskon kyllä siihen, että heikentämiskielto estää tällaisten hankkeiden toteuttamisen.
 Peter Vesterbacka uskoo, että juna Kirkkoniemeen voisi kulkea jopa viiden, mutta viimeistään alle kymmenen vuoden kuluttua. Kolttien luottamusmies  Veikko Feodoroff  epäilee, onko tällaisella aikataululla mahdollista selvittää saamelaisiin kohdistuvat vaikutukset sekä huomioida saamelaisten oikeudet.
 – Kyllä siinä saamelaisten ja alkuperäiskansojen oikeuksien yli kävellään, jos niin nopeasti rakennetaan. Tarvittavat selvitykset eivät mitenkään valmistu tuollaisella aikataululla.
 – Me olemme samaa mieltä kuin ennenkin. Me emme halua emmekä tarvitse Jäämeren rataa, Feodoroff jatkaa.
 Kolttien luottamusmies Veikko Feodoroff on skeptinen Jäämeren radan suunniteltua rakentamisaikataulua kohtaan. Vesa Toppari Yle / Yle
 Samaa mieltä on inarilainen poronhoitaja  Jussa Seurujärvi . Hän on antanut viime vuosina poronhoitajien kasvot Jäämeren radan vastustamiselle. Vaikka hankkeen tiimoilta on ollut myös hiljaisempia aikoja, pyörii uhka nuoren poronhoitajan mielessä alituiseen.
 – Jäämeren rata on asia, jota ei saa millään pois mielestä. Se työntyy ajatuksiin joka ikinen päivä, uudestaan ja uudestaan. Se on kuin musta pilvi pään päällä.
 – Ja nyt saimme uusia uutisia radan suhteen. Jäämeren rata on poronhoidon kaikista suurin uhkakuva. Jatkamme radan vastustamista kuten ennenkin, Seurujärvi kertoo.
 Jussa Seurujärvi osallistui Jäämeren rata -protestiin Inarissa kesällä 2018. "Eennâm lii eellim" on inarinsaamea ja tarkoittaa "Maa on elämä". Aslak Paltto / Yle
 Peter Vesterbackan edistämän  Tallinna-tunnelin myötä Suomesta tulisi osa Kiinan arktista silkkitietä . Jäämeren rata olisi luontainen jatkumo silkkitielle ja kiinalaisyhtiöiden valmistamien tuotteiden sujuvalle pääsylle maailmanmarkkinoille. Vesterbackan mukaan Jäämeren rata säästäisi 20 rahtipäivää Aasian ja Euroopan välillä.
 Myös  Lapin liitto päätti äskettäin  sisällyttää Jäämeren radan pohjoisen reittivaihtoehdon Pohjois-Lapin uuteen maakuntakaavaan.

Saamelaisilta täystyrmäys Vesterbackan Jäämeren rata -suunnitelmille – Saamelaiskäräjät yllätettiin jo toistamiseen


Summary: Liikemies Peter Vesterbackan ilmoitus napata Jäämeren rata -hanke haltuunsa yllätti lappilaiset.

Torstain yllätysuutinen on otettu Lapissa vastaan sekä epäilevästi, iloiten että pettyneenä. Angry Birds -mobiilipelistä ja  Tallinna-tunnelista  tutun liikemies  Peter Vesterbackan  ilmoitus napata Jäämeren rata -hanke haltuunsa kuulostaa mahtipontiselta.
 Mies itse uskoo, että juna Kirkkoniemeen voisi kulkea jopa viiden, mutta viimeistään alle kymmenen vuoden kuluttua.
 Lapin kauppakamarin toimitusjohtaja  Timo Rautajoki  ei kuitenkaan ole yhtä optimistinen hankkeen aikataulusta kuin Vesterbacka.
 – Hallitus istuu säätytalossa, missä pitäisi käsitellä näitä asioita ja sitä, miten yleensäkin suhtaudutaan rautatieliikenteeseen. Kaikki rahti tulee kumipyörillä Lappiin ja hiilijalanjälki on valtava. Mikä on rautatien merkitys pohjoisessa? Toinen asia on saamelaiskysymykset. Viidessä vuodessa nähdään, mitä tästä tulee.
 Liike-elämä näkee mahdollisuuksia ja on valmis toimimaan. Tuntuu, että kun julkinen puoli miettii jonkun asian kannattavuutta, ne ovat pitkässä juoksussa.   Mika Riipi, Lapin maakuntajohtaja
 Lapin liitto: Näemme tässä liiketoimintamahdollisuuksia
 Vesterbacka kertoi torstaina, että hän on jo aloittanut keskustelut saamelaisten kanssa ratahankkeesta. Saamelaiskäräjien puheenjohtaja  Tiina Sanila-Aikio  kertoo kuitenkin, että  kuuli koko asiasta vasta päivän uutisista .
 – Saamelaiskäräjien kanssa ei ole käyty minkäänlaisia virallisia keskusteluja tai neuvotteluja asiasta, Sanila-Aikio sanoo.
 Jäämeren radasta on väännetty jo pitkään ja viimeksi helmikuussa  hanke jäädytettiin  kannattamattomana. Lapin liitto on kuitenkin  pitänyt ratasuunnitelmista kiinni . Lapin maakuntajohtaja Mika Riipin mielestä Vesterbackan yhtiön allekirjoittama aiesopimus on hyvä uutinen.
 – Liike-elämä näkee mahdollisuuksia ja on valmis toimimaan. Tuntuu, että kun julkinen puoli miettii jonkun asian kannattavuutta, ne ovat pitkässä juoksussa. Lapin liitto näkee tässä liiketoimintamahdollisuuksia, jotka voivat auttaa Lapin aluekehitystä.
 Jäämerenradan suunnitelmat Peter Vesterbacka sanoo, että rautatie Rovaniemeltä Norjan Kirkkoniemeen rakennettaisiin yksityisellä rahoituksella, joka aiotaan hankkia ulkomailta. Jäämeren rataa suunnitellaan junille, jotka kulkevat 350 km/h tai nopeammin. Rautatien hinnaksi on arvioitu noin kolme miljardia euroa.
 "Radiosta kuulin ja yllätyin kovasti"
 Itä-Lapin kuntayhtymän liikenneasiamies  Kari Väyrynen  taas on pettynyt. Väyrynen oli matkalla Rovaniemelle lobbaamaan Murmanskin ratavaihtoehtoa, kun hän kuuli radiosta, että Jäämerenrata on jo "päätetty rakentaa" Kirkkoniemelle.
 – Ajoin autoa ja radiosta kuulin ja yllätyin kovasti. Olimme sopineet tapaamisen Jäämerenradan tiimoilta ja nyt ei ehkä ole enää sitten tapaamiselle aihetta. Toivotan kaikille onnea, Väyrynen sanoo.
 Hän muistuttelee kuitenkin siitä, että Itä-Lapista kuljetetaan paljon puuta ja tavaraliikenteen tarpeet ovat kasvussa.
 – Jos Kemiin toteutuu biotuotetehdas tai Kaidi, puhumattakaan Soklista, niin tavaramäärät kasvavat, Väyrynen summaa radan tarpeita.
 Lue myös:
 Suomen saamelaisnuoret haluavat Jäämeren radan pois maakuntakaavasta
 Lapin liitto listasi tavoitteensa tulevaan hallitusohjelmaan – henkiin herätelty toive Jäämeren radasta herättää kiistaa
 Maailmanpolitiikan arkipäivää: Jäämeren rata kuohuttaa tunteita Lapissa

Jäämerenradan yllätysuutinen ilahduttaa ja ahdistaa Lapissa – "Viidessä vuodessa nähdään, mitä tästä tulee"


Summary: Protesti on osa naisten eteläkorealaisten laajempaa liikehdintää patriarkaalisen yhteiskunnan muuttamiseksi.

Etelä-Koreassa naiset ovat alkaneet protestoida syrjintää ja tiukkaa kauneusihannetta vastaan lopettamalla meikkaamisen ja leikkaamalla hiuksensa lyhyiksi, kertovat muun muassa brittielehti  The Guardian  ja japanilainen  The Japan Times .
 Naisten mukaan heiltä on kulunut aamuisin kaksi tuntia täydellisen meikin tekemiseen ihonhoitoineen ja kuorintoineen. Moni nainen kokee tämän niin ahdistavaksi, että meikittömyysliike on saanut nimekseen Irti korsetista. Kauneusihanteen mukaiseen täydellisyyteen pyrkiminen syö myös rahaa.
 Sosiaalisessa mediassa naiset jakavat hashtagillä #EscapeTheCorset kuvia ja videoita muodonmuutoksestaan.
 – Onko sinulla vapaus olla meikkaamatta? kysyy Twitter-käyttäjä jeongmeji.
 Yksi liikkeessä mukana olevista on Cha Wi-Jon. Brasilialaislehti Revista KoreaIn on julkaissut hänestä kuvan ennen ja jälkeen.
 – Upeita naisia! Monet korealaistytöt leikkavat hiuksensa lyhyiksi! kiittää korealainen radikaalifeministinen Koradfem.
 Nuorten naisten meikittömyystrendi on osa laajempaa liikettä korealaista patriarkaalista yhteiskuntaa vastaan, kirjoittaa The Guardian.  Naiset ovat olleet kaduilla  osoittamassa mieltä muun muassa tasa-arvon puolesta ja seksuaalista ahdistelua vastaan.
 Naisten kauneus miljardibisnes
 Naisten kauneus on Etelä-Koreassa iso bisnes. Jopa joka kolmas nuori nainen on käynyt kauneusleikkauksessa ja kosmetiikkateollisuuden arvo on yli 11 miljardia.
 Vaikka Irti korsetista -liike ei olekaan valtavirtaa, meikkiteollisuus on The Japan Timesin mukaan jo vastannut siihen. Markkinoille on muun muassa tuotu yksinkertaisempia ihonhoitopaketteja ja meikkimainoksessa on nähty lyhyttukkainen nainen.
 The Guardianin nimettömänä esiintyvä lähde meikkiteollisuudessa sanoo, että he aikovat  pyrkiä lisäämään myyntiä miehille .
 Eteläkorealainen kauneusihanne on tiukempi kuin monissa muissa maissa ja naisten edellytetään kaunistautuvan yhdenmukaiseen muottiin.
 Kuvaavaa on, että vuosi sitten Etelä-Koreassa syntyi kohu, kun television naispuolinen uutisankkuri  Lim Hyeon-ju  käytti silmälaseja.  Tapauksen kerrotaan olleen ensimmäinen laatuaan . Miespuoliset ankkurit ovat käyttäneet laseja ilman kohua.
 Lim sanoi käyttäneensä laseja, koska piilolinssit väsyttävät hänen silmiään, mutta myös lähettääkseen viestin korealaiselle yhteiskunnalle.
 Etelä-Koreassa sukupuolten tasa-arvo on vielä kaukana. Muun muassa naisten ja miesten palkkakuilu on yksi vauraiden maiden suurimmista.
 The Guardianin haastattelema naistutkimuksen professori  Lee Na-young  sanoo, että Irti korsetista -liike pyrkii paitsi haastamaan naisten kohtelemisen seksiobjekteina, myös käsityksen naisista miestä alempina.
 – Kun nämä naiset kokevat vapautuvansa, paluuta entiseen ei ole, uskoo Chung-Angin yliopistossa Soulissa työskentelevä Lee.

"Irti korsetista": Tiukkaan naisihanteeseen tympääntyneet eteläkorealaiset leikkaavat hiukset lyhyiksi ja tuhoavat meikkinsä


Summary: Suomen Pankki haluaa kaikille lainoille yhteisen ylärajan eli lainakaton. Mitä se tarkoittaisi sinulle?

Suomen Pankki (SP) haluaa suomalaisten velat tiukempaan seurantaan. SP on varoitellut nopeasta velkaantumisesta moneen kertaan.
 Tuloihin verrattuna velkaantuminen onkin ollut vauhdikasta. Nyt velkaa on jo reilusti vuosituloja enemmän. Vuosituhannen alussa velkaantumisaste oli 62 prosenttia, mutta nyt yli 127 prosenttia.
 Tuloihinsa nähden suomalaiset ovat velkaantuneet vauhdilla, mutta... Mikko Airikka | Yle
 ... kiitos matalien korkojen, korkomenot ovat laskeneet - ainakin toistaiseksi.  Mikko Airikka | Yle
 Suomen Pankki haluaa,  että velkaantumiselle asetettaisiin yläraja eli velkakatto, jonka avulla pidettäisiin huolta siitä, että asunto-, kulutus- tai taloyhtiölainat eivät kasvaisi liian suuriksi yhteenlaskettuinakaan.
 1. Kiristyvätkö lainahanat minulle?
 Käytännössä lainakatto tarkoittaisi sitä, että otettavan lainan määrää pitäisi pienentää, jos katto tulee vastaan. Lainakatto ei siis olisi este lainanotolle.
 Suomen Pankin Johtokunnan varapuheenjohtaja  Marja Nykänen  ei halua sanoa, kuinka matalalle lainakatto pitäisi asettaa. Kysymys on niin herkkä, että hän jättää sen valtiovarainministeriön johtaman velkaantumistyöryhmän mietittäväksi. Siltä odotetaan tuloksia elokuussa.
 Suomen Pankin Johtokunnan varapuheenjohtaja Marja Nykänen uskoo, että lainakatto toisi vakautta talouteen.  Jari Kärkkäinen/Yle
 Jo nyt asuntolainojen kasvua yritetään hillitä niin että ensiasunnossa lainan osuus saa olla 95 prosenttia asunnon hinnasta. Ensiasuntoa seuraavassa asunnossa lainaosuuden on jäätävä 85 prosenttiin.
 2. Voivatko vanhat pikavipit estää asuntokaupat?
 Uudessa lainakatossa otettaisiin huomioon muutkin kuin asuntolainat. Katto voisi tulla vastaan yhtä hyvin kulutus- kuin asuntoluoton takia. Esimerkiksi tuloihin nähdän suuret pikavipit voisivat olla este ottaa asuntolainaa - ainakaan niin paljon, kuin ilman uutta lainakattoa.
 Pääekonomisti Veli-Matti Mattila varoittaa, että laina-ajan rajoitukset vähentävät pankkien keskinäistä kilpailua.  Mårten Lampén / Yle
 Pankkeja edustavan Finanssiala ry:n (FA) pääekonomisti  Veli-Matti Mattila  näkee lainakatossa riskejä. Hänen mukaansa se voi johtaa asuntokaupan hyytymiseen ja vaikeuttaa työn perässä muuttamista.
 3. Kuka tietää mitä kaikkia lainoja minulla on?
 Mattila pohtii myös miten käytännössä lainan antajat voivat tietää asiakkaan lainatilanteen kokonaisuudessaan.
 Lainanantajia voivat olla pankkien lisäksi erilaiset pikavippi- tai osamaksuyhtiöt. Käytännössä kokonaiskuvan saamiseksi tarvittaisiin positiivinen luottorekisteri, joka onkin valmistelussa oikeusministeriössä.
 SP:n Nykänen kuitenkin muistuttaa, että vaikka lainanantaja näkisi rekisteristä asiakkaan koko velkatilanteen, se ei olisi vielä este uuden lainan myöntämiselle. Siksi Nykäsen mukaan rekisterin lisäksi tarvitaan sitova lainakatto.
 4. Paranevatko suomalaisten yöunet, jos Suomen Pankki holhoaa?
 Suomen Pankkia huolestuttaa, että raskaasti velkaantuneet suomalaiset leikkaavat kuluttamistaan, jos pelko työttömyydestä tai korkojen noususta valtaisi alaa.
 Se puolestaan voisi johtaa huonoon kierteeseen: kotimaisen kysynnän vähentymiseen, kotimaisten yritysten konkursseihin, pankkien lainanantomahdollisuuksien heikentymiseen - ja talouden epävarmuuden kärjistymiseen kunnon talouskriisiksi.
 Talosyhtiölainan 70 prosentin osuus asunnon kauppahinnansta on Suomen Pankin mukaan "jo aika paljon". Jari Kärkkäinen/Yle
 Vaikka lainakatto voi tuntua holhoamiselta, se voisi estää liian raskaan velkataakan ja parantaisi velallisen yöunia, kun oma taloustilanne ei olisi viritetty äärimmilleen.
 5. Miksi ihmisten kykyyn arvioida omaa lainatilannetta ei luoteta?
 Lainoja voi kertyä hyvin monella tavalla ja joskus niistä muodostuva kokonaispotti saattaa yllättää. Nykänen varoo sanomasta tarkkoja lukuja lainakaton osalta, mutta hänen mielestään taloyhtiölainan 70-80 prosentin osuus asunnon kauppahinnasta "on jo aika paljon".
 Taloyhtiölainat ovat yksi talousriski, joka arvioiminen voi olla vaikeaa. Ongelmatilanteessa maksamatta jääneet lainaosuudet jäävät muiden osakkaiden huoleksi.
 Lue lisää taloyhtiölainojen ongelmista tästä jutusta:
 VM:n työryhmä valmistelee rajoituksia taloyhtiölainoille – monen uuden asunnon hinnasta jo yli 70 prosenttia on yhtiölainaa
 FA:n Mattila luonnehtii taloyhtiölainoja suomalaiseksi erikoisuudeksi. Lainatiedot ovat taloyhtiöllä tai isännöitsijällä ja niiden reaaliaikainen seuraaminen "voi olla haastavaa".
 6. Säästääkö lainakatto Suomen talouskriiseiltä?
 SP haluaa lainakatolla luoda vakautta talouteen, sillä laajat talouskriisit ovat sen mukaan usein saaneet alkunsa juuri asunto- ja asuntolainamarkkinoista.
 SP:n ehdotuksessa myös asunto- ja taloyhtiölainojen pituutta rajoitettaisiin. Nykänen ei halua sanoa missä menee kohtuuden raja laina-ajan pituudessa. Mutta hänen mukaansa nykyisen uusien lainojen 20-25 vuoden laina-ajan "ei pitäisi ainakaan pidentyä".
 FA:n Mattilan kuitenkin varoittaa, että laina-aika on pankkien keskinäinen kilpailukeino ja sen rajoittaminen rajoittaisi myös pankkien kilpailua. Yleensä kilpailun rajoittamisella on taipumus nostaa hintoja, tässä tapauksessa lainamarginaaleja.
 Lue myös:
 Suomen Pankki entistä huolestuneempi suomalaisten ylivelkaantumisesta: Vaatii velkakattoa sekä rajoituksia asuntolainoihin

Miten uusi ehdotus kotitalouksien velkakatosta voisi muuttaa tavallisen suomalaisen elämää? Kokosimme 6 kysymystä ja vastausta


Summary: Virhe korjataan seuraavissa painoksissa myöhemmin tänä vuonna.

Virhe on pikkirikkiriikkinen, mutta olemassa. Australian uudessa 50 dollarin setelissä on kirjoitusvirhe.
 Setelissä on kirjoitettu vastuuta ja velvollisuutta tarkoittava sana "responsibility" muotoon "responsibilty".
 Virhe tuli julki, kun australialainen radiokanava Triple M julkaisi suurennoksen setelistä Instagramissa. Kanava oli saanut virheestä nimettömän vinkin.
 Sana responsibility esiintyy setelissä kolme kertaa, ja se on kirjoitettu joka kerta väärin.
 Australian keskuspankki on myöntänyt virheen ja sanoo, että se korjataan seuraavalla painokierroksella myöhemmin tänä vuonna. Virhe ehti kuitenkin 46 miljoonaan lokakuussa julkaistuun 50 dollarin seteliin.
 50 Australian dollaria on noin 31 euroa.
 Uutistoimisto AP:n mukaan Australian seteleitä on vaikea väärentää, sillä niissä on erittäin paljon yksityiskohtia.
 50 Australian dollarin seteli on keltasävyinen ja siinä on kuva maan ensimmäisestä naispuolisesta kansanedustajasta  Edith Cowanista .
 Seteliin on painettu osa Cowanin ensimmäisestä puheesta Länsi-Australian osavaltioparlamentille vuonna 1921. Kirjoitusvirhe piilottelee tässä tekstissä.
 Sydney Morning Herald  kirjoittaa, että seteli on silti käypää rahaa.
 Lehden mukaan Australian keskuspankki sai tietää ongelmasta jo joulukuussa. Keskuspankin edustaja sanoi lehden mukaan, että tulevaa varten prosessit on tarkistettu niin, ettei kirjoitusvirheitä enää tule.

Vain tarkkasilmäinen bongaa virheen: 46 miljoonaan seteliin livahti kirjoitusvirhe Australiassa