Summary: Miten Sari Essayah pärjäsi Ylen vaalitentissä? Tenttiä analysoivat politiikan tutkija Johanna Vuorelma ja puhetaidon kouluttaja Antti Mustakallio sekä Ylen Hannu Tikkala.

Ylen vaalitentit jatkuivat tiistaina, kun kristillisdemokraattien puheenjohtaja  Sari Essayah  saapui tentattavaksi. Tentissä nousivat esille muun muassa ilmastoasiat, translain uudistaminen ja perhevapaat.
 Kristillisdemokraattien puheenjohtaja Essayh sanoi, ettei sukupuoli voi olla ilmoituasia. Esimerkiksi nimen vaihtaminen sukupuolenmukaiseksi edellyttää nykyään sairaalan kirjoittamaa lausuntoa tai nimilautakunnan selvitystä maistraatille.
 – Sukupuoli ei voi olla ilmoitus. Se on fysiologinen fakta, Essayah sanoi tentissä.
 Samalla Essayh ilmoitti, että translain uudistaminen on heille hallituskysymys. Puolue ei voi hyväksyä esimerkiksi sitä, jos sukupuolenvaihtamisesta tulee ilmoitusasia.
 Essayhin tenttiä ja puhetta analysoivat politiikan tutkija  Johanna Vuorelma  ja puhetaidon kouluttaja  Antti Mustakallio  sekä Ylen politiikan toimittaja  Hannu Tikkala .
 Mikä oli teidän mielestänne tentin kohokohta? Missä kohdassa tentti sähköistyi?
 Johanna Vuorelma:  Tentti sähköistyi kysymyksessä translaissa. Silloin Essayah selvästi kiihtyi ja pyrki vetoamaan maalaisjärkeen: näin asia vain on.
 "Lapsen kasvurauhaa lähdetään häiritsemään" ja "sukupuolesta tulee ilmoitusasia" – tiukkaa retoriikkaa, ei samanlainen sovitteleva linja kuin muissa kysymyksissä.
 Antti Mustakallio:  Translakiasia sähköisti tentin. Essayahin äänenpainot kovenivat, kannattajat antoivat aplodeja. Ilmastokysymyksissä tentaattorit haastoivat kovasti, joten kaiketi sitä voidaan myös pitää eräänlaisena kohokohtana, vaikka se Essayahilta ei yhtä hyvin sujunutkaan kuin esim. perhepolitiikka.
 Mikä oli tentin outo hetki? Missä kohdin teki mieli kohottaa kulmakarvoja?
 Johanna Vuorelma:  Tentin outo hetki liittyi eurovaaliehdokkuuteen – hän puhui osallistumisesta "äänitalkoisiin", mutta vastaus jäi leijumaan ilmaan. Vastausta ei saatu.
 Antti Mustakallio:  Outoa oli mielestäni se, että Essayah tuntui jäävän tentaattorien kysymystulvan alle ilmastokysymyksissä. Hän olisi mielestäni voinut paljon painokkaammin tuoda puolueensa aktiiviset ratkaisut esille, jos niitä on. Nyt ne jäivät irrallisiksi ja vähän hämäriksi.
 Toistuiko tentissä jokin ydinsanoma?
 Johanna Vuorelma:  Tentissä korostui se, että translaki todella on puolueelle yksi tärkeimmistä kysymyksistä. Siihen liittyi ydinsanoma, joka on johdonmukainen ja näkyy myös mahdollisissa hallitusneuvotteluissa. Essayah vahvisti, että se on puolueelle kynnyskysymys.
 Antti Mustakallio:  Tentissä Essayah pitkälti reagoi toimittajien kysymyksiin (joskin ei vastannut suoraan kaikkiin kysymyksiin), joten johdonmukaisen linjan vetäminen jäi vähän puolitiehen.
 Kenelle sanoma oli suunnattu?
 Antti Mustakallio:  KD on jo pitkään pyrkinyt yleispuolueeksi, eikä tässäkään puheessa tai tentissä varsinaista puolueen uskonnollista perustaa käsitelty eikä se tullut suoraan esille, paitsi Suvivirren mainitsemisessa ja yleisessä uskontomyönteisyydessä. Silti esimerkiksi translakiin liittyy selvästi voimakkaita maailmankuvallisia näkemyksiä sukupuolista, ja niitä varmaan kannattavat nimenomaan KD:n peruskannattajat. Translain asema puolueen vaaliohjelmassa itsessäänhän on hyvin vähäinen, mutta tällaisessa tentissä tämäkin asia pääsee esille ehkä enemmän kuin puheenjohtaja Essayah haluaisikaan.
 Johanna Vuorelma:  Sanoma oli suunnattu konservatiiviselle äänestäjäkunnalle, jolle perinteiset arvot ovat keskeisiä. Maininta suvivirrestä on symbolisen tason politiikkapuhetta, jolla puhutellaan sellaisia äänestäjiä, jotka kokevat kristillisen perinnön olevan uhattuna. Tässä näkyy KD:n tausta eräänlaisena protestipuolueena maallistumista vastaan.
 Meniköhän se ihan näin? Tuliko tentissä esiin jokin erikoinen tai totuudenvastainen väite?
 Johanna Vuorelma:  Useassa kohtaa tenttiä toimittajat nostivat esiin tutkimustuloksia, jotka haastoivat Essayahin kantoja (esim. perhevapaauudistus). Hän ei kuitenkaan ottanut tutkittua tietoa vastaan vaan pitäytyi kannassa, johon hänen mielestään oli perusteita – tutkimuksen vastaisia perusteita?
 Antti Mustakallio:  Kannustaako tonnin vauvaraha? Toimittaja viittasi tutkimuksiin ja väitti, että kannustavaikutusta ei ole. Essayah ohitti asian. Translakiasiassa Essayah mainitsi intersukupuolisuuden mutta ei kommentoinut sukupuolidysforiaa (ihmisen kokemusta ristiriidasta oman sukupuolensa ja sen kehollisen ilmaisun kanssa), vaikka tämä aihe on kysymyskokonaisuuden keskiössä.
 Huomasitko tämän? Löytyikö tentistä jokin iso tai pieni asia, joka saattoi jäädä muilta huomaamatta?
 Johanna Vuorelma:  Huomionarvoista oli, miten Essayah syyllisti nuoria kerskakulutuksesta liittyen uusiin vaatteisiin ja uusiin kännyköihin. Nuorten ilmastomarssien aikaan tällainen puhe on omiaan vieraannuttamaan nuoria puolueesta, mutta vetoaako tällainen moralisoiva puhe puolueen vanhempaan ydinkannattajajoukkoon?
 Antti Mustakallio:  Pieni huomio Essayahin reagoinnista toimittajan kysymyksiin: Essayahin silmät tuntuivat suurenevan aina välillä. Liekö syy keskittymisen intensiivisyys.
 Miten tentattava esiintyi?
 Johanna Vuorelma:  Essayah on varma esiintyjä, mutta tässä tentissä hän oli yllättävän paljon puolustuskannalla. Kysymykset olivat tiukkoja, eivätkä toimittajat päästäneet häntä helpolla. Loppua kohden Essayah sai itsevarmuutta, joka näkyi erityisesti perhepoliittisissa linjauksissa.
 Antti Mustakallio:  Essayahin perushabitus on uskottava ja luotettava ja osaava. Hän ei myöskään tuntunut hätkähtävän toimittajien tiukkoja kysymyksiä ilmastoasioista. Omalle mukavuusalueelle päästessään Essayah osaa olla vakuuttava. Ilmaisun painokkuus translakiasiassa koetaan kannattajien keskuudessa varmasti myönteisesti, vaikka asia jakaakin varmasti mielipiteitä ison äänestäjäjoukon keskuudessa.
 Puheenjohtaja Sari Essayah sai pitää myös valmistellun puheen. Miten puhe onnistui?
 Johanna Vuorelma : Puhe oli varma esiintyminen ydinkannattajajoukolle, mutta luettelomaisuus ei välttämättä puhutellut laajempaa äänistäjäkuntaa. Selkeä ydinsanoma jäi puuttumaan. Dramaattisiin uhkakuviin tarjottiin hyvin maltillisia ratkaisuja.
 Antti Mustakallio:  Esiintyjänä Essayah on miellyttävä. Hänelle on hyvä puheääni ja helposti kuunneltava nuotti. Puhe soljui eteenpäin kitkattomasti. En ollut kuitenkaan tyytyväinen puheen sisältöihin. Siinä oli haluttu tuoda esille kaikki puolueen vaaliteemat. Seurasi pitkällisiä luetteloita, joissa keskeiset painotukset hukkuivat monisanaisuuden alle. Milloin - oi milloin - poliitikot oppivat karsimaan puheistaan pois sisältöjä ja keskittymään muutamaan olennaiseen pointtiin?
 Jokainen puheenjohtaja ja puolue saa oman päivänsä seuraavan kahden viikon aikana
 Puheenjohtajien vaalitenttipäivät arvottiin joulukuussa suorassa  Aamu-tv:n lähetyksessä  kaikkien eduskuntapuolueiden kesken. Tentit jatkuvat huomisesta aina torstaihin saakka ja taas ensi viikon maanantaina.
 Keskiviikko 20.3.  Juha Sipilä , Keskusta Torstai 21.3.  Pekka Haavisto , Vihreät Maanantai 25.3.  Antti Rinne , SDP Tiistai 26.3.  Petteri Orpo , Kokoomus Keskiviikko 27.3.  Li Andersson , Vasemmistoliitto Torstai 28.3.  Jussi Halla-aho , Perussuomalaiset Maanantai 1.4.  Sampo Terho , Siniset
 Anna-Maja Henrikssonin  (rkp) ja Sari Essayahin tentit on nähtävissä  Yle Areenassa .
 Lue lisää:
 Hallituksen ovea potkivalle kielipuolueelle jokainen päivä oppositiossa on liikaa – tällainen puolue on RKP, jonka puheenjohtaja on tänään Ylen tentissä
 Ylen vaalikone(siirryt toiseen palveluun)
 Yle Areenan vaalisivu

Kristillisten Essayah teki translaista hallituskysymyksen: "Sukupuoli ei voi olla ilmoitusasia" – Lue analyysi Ylen tentistä täältä


Summary: Helsinki on lehden mukaan elinkustannuksiltaan mitattuna kalleudessaan sijalla 16 – yhtä kallis kuin Frankfurt ja Sydney.

Economist on jälleen vertaillut, mitä 16 eri tuotetta tai palvelua kuten ruoka, juoma, julkinen liikenne sähkö tai vuokra maksavat eri puolilla maapalloa.
 Ensimmäistä kertaa 30-vuotisessa vertailussa kalleimman kaupungin tittelin jakavat kolme metropolia, Pariisi, Hongkong ja Singapore.
 Economistin mukaan elinkustannukset em. kaupungeissa ovat seitsemän prosenttia korkeammat kuin benchmarkina pidettävässä New Yorkissa.
 Sen sijaan esimerkiksi Kööpenhaminassa ja Seoulissa kustannukset ovat yhtä suuret kuin New Yorkissa.
 Tukholma Helsinkiä huomattavasti edullisempi
 Suomen pääkaupunki sijoittuu listalla kuudenneksitoista kalleimmaksi yhdessä Saksan Frankfurtin ja Australian Sydneyn kanssa.
 Mielenkiintoista on, että Economistin listauksen mukaan naapurimaamme Ruotsin pääkaupunki on Helsinkiä huomattavasti edullisempi, vasta sijalla 56.
 Vastaavasti esimerkiksi Venezuelan pääkaupunki Caracas on tällä hetkellä halvin vertailluista kaupungeista. Kehitykseen on vaikuttanut maan hyperinflaatio ja maan valuutan, bolívarin romahdus.
 Mielenkiintoista on myös suomalaisille tutun Istanbulin sijoitus. Kaupunki on pudonnut sijalta 48 sijalle 120.
 Syynä tähän Economistin artikkelissa pidetään valuuttakriisiä ja kuluttajahintojen voimakasta laskua.
 Ota kantaa! Keskustelu on auki kello 22 saakka.

Economist selvitti: Pariisi, Hongkong ja Singapore ovat nyt maailman kalleimmat kaupungit


Summary: Tulipalo on saatu sammutettua. Onnettomuudessa loukkaantui yhteensä kolme henkilöä

Helsingin Haagassa on saatu sammutettua kerrostalon huoneistopalo, josta levisi savua myös ympäristöön. Hätäkeskus sai tiedon Steniuksenkadulla syttyneestä tulipalosta ennen kello 17:ää.
 Onnettomuudessa loukkaantui yhteensä kolme henkilöä, yksi aikuinen ja yksi kouluikäinen lapsi vakavasti sekä toinen kouluikäinen lapsi lievästi. Muita asukkaita ei jouduttu evakuoimaan.
 Päivystävä palomestari luonnehti paloa vakavaksi. Poliisin mukaan palohuoneisto sijaitsee talon ylimmässä kerroksessa.
 Tulipalo aiheutti suuret aineelliset vahingot kohdehuoneistoon sekä kahteen porraskäytävään savu- ja vesi vahinkoja.
 Tulen syttymissyy ei ollut viranomaisten tiedossa tässä vaiheessa. Poliisi tutkii asiaa tällä hetkellä.

Helsingin Haagassa huoneistopalo – kolme ihmistä loukkaantui


Summary: Maisemaniityt antavat kodin uhanalaisille hyönteisille ja tuovat säästöjä puistojen hoitokustannuksiin.

Lappeenrannan puulajipuisto eli arboretum uinuu vielä talviuntaan maaliskuussa. Lumien sulettua lumen alta paljastuu hoidettu nurmialue.
 Lappeenrannan kaupungipuutarhuri  Hannu Tolosen  vision mukaan puistossa on lähivuosina puiden ja nurmikon lisäksi niittymäisiä alueita, joilla kasvaa erilaisia kukkivia kasveja.
 Lappeenrannan kaupunki muuttaa osan hoidetuista puistoistaan maisemaniityiksi. Tavoitteena on luonnon monimuotoisuuden lisääminen.
 Maisemaniityksi ei välttämättä muuteta koko puistoa vaan puistossa voi olla sekä hoidettua nurmikkoa että niittymäisiä alueita.
 – Eliölajeja ja eri aikaan kasvavia kukkia saataisiin lisää. Ei olisi pelkästään viikottain ajettava nurmikko, Tolonen kertoo.
 Kaupunki suunnittelee niittyjen paikkoja tämän vuoden aikana. Ensimmäisiä maisemaniittyjä aletaan tehdä puistoihin ensi vuonna.
 Lappeenrannan arboretum sijaitsee vesitornin kupeessa. Kare Lehtonen / Yle
 Aivan kaupungin ydinkeskustan alueella olevia puistoja, kuten Kirkkopuistoa tai Rantapuistoa kaupunki ei ole muuttamassa niityiksi.
 – Kyllä me joka tapauksessa hoidettuja puistoja tarvitaan, Tolonen sanoo.
 Sen sijaan keskustan reuna-alueilla ja muualla kaupungissa niittyjä voisi olla. Esimerkiksi arboretum sijaitsee kivenheiton päässä ydinkeskustan Kirkkopuistosta.
 Hyvä teko luonnolle
 – Tämä kuulostaa kerrassaan mahtavalta, tutkija sekä Etelä-Karjalan Allergia- ja Ympäristöinistituutin johtaja  Kimmo Saarinen  iloitsee.
 Saarinen on iloinen erityisesti eliölajien puolesta. Uudet niittyalueet ovat elintärkeitä tietyille hyönteislajeille.
 – Jos katsotaan Suomesta hävinneitä lajeja niin perinneympäristöjen lajeja on hävinnyt kaikkein eniten, Saarinen sanoo.
 Hän viittaa hiljattain julkaistuun  Suomen eliölajien uhanlaisuusarvioinnin päivitykseen .
 Eri perhoslajit viihtyvät niityillä. Isto Janhunen / Yle
 Niityillä elää perhosia ja muita hyönteisiä. Kun niiden määrä lisääntyy, saavat linnut lisää ruokaa.
 Myös ilmasto kiittää, kun niittyalueita tulee lisää. Niittyjen vihreät kasvit kun sitovat ilman hiilidioksidia.
 – Ei parempaa tekoa luonnon tai ihmisen puolesta pysty tekemään.
 Suomi seuraa Euroopan kaupunkeja
 Lappeenrannan ohella muissakin suomalaiskaupungeissa on herätty maisemaniittyjen arvoon. Tutkija Kimmo Saarisen mukaan Suomi on jälkijunassa esimerkiksi Keski-Eurooppaan verrattuna.
 – Berliini on hyvä esimerkki siitä, että luonnolle ja monimuotoisuudelle on kaupungissa jätetty omat paikkansa. Ilahduttavaa, että niitä saadaan tänne meidänkin kulmille, Saarinen sanoo.
 Viherympäristöliiton pääsihteri  Seppo Närhi on  ulkomailla kiertäessään huomannut, että nurmialueiden muuttaminen niityiksi on käytäntö Keski-Euroopan ohella Isossa-Britanniassa.
 Närhen mukaan Suomessa niittyalueita on alettu tehdä kaupunkeihin lisääntyvissä määrin.
 – Esteettisen arvon tilalle tulevat luontoarvot, Närhi sanoo.
 Ja tuovatpa niityt myös taloudellisia säästömahdollisuuksia kunnille.
 – Nurmikot pitää leikata vähintään kerran viikossa. Niityt tarvitsevat vähemmän hoitoa, Närhi vertaa.

Suomalaiskaupungit seuraavat muun Euroopan esimerkkiä – puistojen nurmikoita korvataan niityillä


Summary: Itävallassa Alpeilla kuvattu video näyttää, kuinka pienestä se joskus voi olla kiinni.

Reuters sai käsiinsä videon, jossa joukko laskettelijoita valmistautuu alastuloon St. Anton am Arlbergin hiihtokeskuksen lähistöllä sijaitsevassa rinteessä.
 Otoksen alussa rinteeseen lähtee aluksi puolenkymmentä laskijaa muiden jäädessä hetkeksi odottelemaan reitin avautumista.
 Pian lumimassat lähtevät liikkeelle odottamaan jääneiden laskijoiden alta yllättäen heidät täysin.
 – Emme tajunneet, että aiheutimme sellaisen painon lumikerrokselle, kommentoi mukana ollut laskettelija.
 Lumivyöryistä oli samana päivänä annettu varoituksia, mutta paikalle saapunut pelastushenkilöstö oli yllättynyt, että lumivyöry sattui juuri kyseisellä paikalla.

Näin pienestä lumivyöry voi alkaa – Katso video tilanteesta, kun lumi karkaa yllättäen laskettelijoiden alta


Summary: HSL aikoo tuoda Vuosaareen huhtikuussa noin 30 potkulauta-asemaa ja noin 300 potkulautaa.

Helsingissä on maanantaista alkaen nähty pyöräväylillä sähkökäyttöisiä potkulautoja. Ruotsalaisen VOI-yrityksen sähköpotkulaudat ovat yhteiskäytössä, eli ne toimivat samaan tapaan kuin HSL:n kaupunkipyörät.
 Sähköpotkulaudoilla ei ole kiinteitä telakoita tai asemia, vaan laudan voi jättää minne tahansa julkiselle paikalle, samaan tapaan kuin polkupyörän telineeseen. Seuraava käyttäjä löytää vapaan potkulaudan sovelluksen tarjoaman kartan avulla.
 Sähköpotkulautoja on tällä hetkellä Suomessa 120 kappaletta ja ne löytyvät Helsingin ydinkeskustan läheisyydestä.
 Potkulaudan saa käyttöönsä mobiilisovelluksen avulla. Käyttöönotto maksaa euron. Avausmaksun lisäksi käyttäjä joutuu maksamaan 25 senttiä jokaisesta minuutista käyttömaksua. Näin ollen 5 minuutin käyttö maksaa jo 2,25 euroa ja 10 minuutin käyttö 3,50 euroa.
 Sähköpotkulaudat Sähköpotkulautoja voivat käyttää vain yli 18-vuotiaat. Sähköpotkulaudalla voi ajaa maksimissaan 20km/h. Potkulaudan saa käyttöönsä mobiilisovelluksen avulla. Laudalla on ajettava pyöräkaistoilla ja pyöräilyn sääntöjä noudattaen. Käyttöönotto maksaa yhden euron. Tämän jälkeen käyttäjä maksaa 0,25 euroa jokaisesta minuutista, jolloin sähköpotkulauta on käytössä. Esimerkiksi 10 minuutin käyttö kustantaa yhteensä 3,5 euroa. Vain yksi ihminen saa ajaa sähköpotkulaudalla kerrallaan. Sähköpotkulauta tulee jättää käytön jälkeen paikalle, josta toinen käyttäjä voi jatkaa sen käyttöä. Sähköpotkulaudat ladataan VOI:n toimesta öisin. Lähde: VOI
 Tuttu näky monista maista
 Sähköpotkulaudat ovat tuttu näky useista Euroopan maista ja ne ovat yleistyneet nopeasti lyhyessä ajassa. Yritykset markkinoivat sähköpotkulautoja ilmastoystävällisyydellä ja päästöjen vähentämisellä, mikä sopii myös kaupunkien vihreisiin brändeihin.
 Ruotsissa sähköpotkulautailmiö on kasvanut vauhdilla. Lautoja on käytössä jo yli 2 000 kappaletta kolmessa kaupungissa: Tulkolmassa, Malmössä ja Lundissa. Ruotsissa potkulautoja tarjoaa kolme yhtiötä, kun Suomessa markkinoilla on vasta yksi toimija.
 Viime aikoina Ruotsin media on raportoinut  lautoihin liittyvistä ongelmista  ja keskustelua on käyty jopa niiden kieltämisestä. Kritiikki on koskenut lähinnä sitä, että lautojen on väitetty vaarantavan liikennettä.
 HSL:n erityisasiantuntija  Tarja Jääskeläinen  kertoo, että eri puolilla maailmaa on rajoitettu sähköpotkulautojen käyttöä turvallisuusongelmia takia.
 Trafi katsoo  sähköpotkulaudat kevyiksi sähköajoneuvoiksi ja niiden käytössä pitää noudattaa polkupyöräilijöiden liikennesääntöjä sekä ajaa pyöräkaistoilla.
 Helsingin kaupungin liikenneinsinööri  Ilari Heiska  kertoo seuranneensa mielenkiinnolla sähköpotkulautojen yleistymistä. Viestejä on vaihdettu kollegojen suuntaan Tukholmassa, jotta ilmiöön osataan varautua mahdollisimman hyvin.
 Isto Janhunen / Yle
 Kaupunki käynyt keskusteluja palveluntuottajien kanssa
 Heiskan mukaan sähköpotkulautoihin ei tarvita erillistä lupamenettelyä, sillä niille ei ole kaupunkitilassa pysäköintipisteitä, kuten kaupunkipyörille on.
 Siksi kaupungilla ei ole juurikaan keinoja hallita toimintaa ennalta. VOI:n sähköpotkulaudat rinnastuvat liikenteessä polkupyöriin.
 Helsinki suhtautuu positiivisesti uusien liikkumavälineiden yleistymiseen kaupungissa, liikenneinsinööri Heiska sanoo. Tärkeintä on hänen mukaansa yhteistyö palveluntuottajien kanssa, jotta lautojen käyttö on mahdollisimman turvallista.
 – Olemme ohjeistaneet operaattoreita, että heidän tulisi opastaa käyttäjiään turvallisuuteen liittyvistä säännöistä. VOI:lla on käytössä 18-vuoden ikäraja, ohjeistus käyttää pyöräteitä ja vahva suositus kypärän käytöstä. Keskustelua on käyty myös siitä, mihin pyöriä saa pysäköidä. Helsingin keskustasta olikin VOI:lla ajatuksena rajata tiettyjä kohtia pois käyttöaluesta, esimerkiksi päärautatieasema, Heiska selittää.
 Homma toimii niin, että palveluntuottajien sovellus ei anna pysäköidä kulkupeliä määrättyihin paikkoihin.
 – Joko käyttäjä ei pysty lainkaan pysäköimään virheelliseen paikkaan tai sitten yritys esimerkiksi veloittaa sakkoa virhepysäköinnistä, Heiska selventää.
 120 sähköpotkulautaa vasta alkua, pian myös HSL tarjoaa niitä
 120 sähköpotkulautaa ovat vasta alkua Helsingin liikkumisen kehittämisessä. Liikenneinsinööri Heiska arvioi, että VOI:n jälkeen muitakin yrityksiä saattaa tulla Suomen markkinoille tarjoamaan samantapaisia potkulautapalveluja.
 Heiska huomauttaa, että koska sähköpotkulaudat ovat uusi ilmiö, kaikkea ei voida ennakoida.
 – Käytäntö näyttää, miten asiat toimivat. Ennakoida pystyy vain tiettyyn pisteeseen asti. Uskon, että palveluntuottajat haluavat kehittää toimintaa mahdollisimman hyväksi, kuten mekin.
 Sähköpotkulautayrityksen lisäksi myös Helsingin seudun liikenne aikoo kokeilla ensi kesänä yhteiskäyttöpotkulautoja. Kokeilu tapahtuu ensi kesänä Vuosaaressa ja paikka valikoitui sen vuoksi, että Vuosaareen ei ole vielä saatu kaupunkipyöriä.
 Heiskan mukaan HSL aikoo tuoda Vuosaareen huhtikuusta lokakuuhun kestävälle kaudelle noin 30 potkulauta-asemaa ja noin 300 potkulautaa, joista osa on sähkökäyttöisiä ja osa jalalla käytettäviä.
 Voit keskustella aiheesta jutun alla asiallisesti tiistaina kello 22 saakka.
 Lue lisää:
 Unohda kaupunkifillarit, nyt tulevat kaupunkipotkulaudat – ilmestyvät Helsingin seudulle jo ensi vuonna
 Yhteiskäyttöpotkulaudat innostavat Helsingissä – HSL on saanut tuhansia paikkaehdotuksia potkulauta-asemille
 Hetken huuma vai pysyvämpi kehitys? Sähköpotkulautoja on alettu käyttää kännimopoina
 Mikä on nopein: sähköpotkulauta, puupolkupyörä vai sähköauto?

Kohutut sähköiset potkulaudat tulivat nyt Ruotsista Suomeen – eivätkä ne jää ainoiksi: huhtikuussa pääset laudalla myös idästä Kallioon vaikka terassille


Summary: Ambulanssin ja paloauton yhdistelmiä on Suomessa vasta muutamia. Kaakkois-Suomen harvaan asutulla maaseudulla sillä on pitänyt kiirettä.

Pirkko rullaa Miehikkälän palolaitoksen ovista sisään. Pirkon sisällä istuvat pelastushenkilö  Mika Hanska  ja ensihoitaja  Miia Kiiski . Monitoimiambulanssi palaa tutulle paikalle halliin.
 Kymenlaakson pelastuslaitoksen kaikki ambulanssit saavat nimensä ensimmäisen kyyditettävän potilaan mukaan. Niin nimensä on saanut myös Pirkko – tämän vuoden alussa Etelä-Kymenlaaksossa partioinnin aloittanut monitoimiambulanssi.
 Uusi yksikkö parantaa pienten maaseutukuntien palveluita. Ambulanssin ja paloauton yhdistelmiä on Suomessa vasta muutamia.
 Pirkolla on ollut kahdesta kolmeen ensihoitotehtävää päivässä.
 – Tyypillisimmät ensihoitotilanteet ovat olleet vanhuksiin liittyviä hoitotapauksia. Yleisimmin keikka liittyy siihen, että vanha ihminen on kaatunut, kertoo ensihoitaja Miia Kiiski.
 Pelastustehtäviksi luokiteltuihin tehtäviin Pirkko pääsee viikottain. Suurin osa pelastustehtävistä liittyy liikenneonnettomuuksiin tai erilaisiin tulipaloihin.
 Ennen monitoimiambulanssia Miehikkälän ja Virolahden alueella ei ole ollut välittömän valmiuden hoito- ja pelastusyksikköä. Alkuvuoden aikana monitoimiambulanssilla on ollut noin 250 ensihoitotapausta.
 Monitoimiambulanssin nimitarra löytyy kuljettajan puoleisen peilin alta. Antti-Jussi Korhonen
 Monitoimiauto on rakenteeltaan ja kantavuudeltaan nykyisiä ambulansseja suurempi. Ambulanssiin tarvitaan tilaa alkusammutusvälineille kuten heitinsammuttimille, raivauskalustolle ja pintapelastusvarusteille.
 Kymenlaakson pelastuslaitoksen pelastuspäällikkö  Juha Tiitinen  kertoo, että monitoimiambulanssin ensimmäiset kuukaudet ovat tarjonneet positiivisia kokemuksia.
 – Tavoitteena on, että Miehikkälä-Virolahti-alueella on yksikkö, joka on välittömässä valmiudessa sekä pelastustoimen että ensihoidon tehtäviin. Tämä on ollut merkittävä hyöty ja apu näille kuntalaisille tällä alueella.
 Peltikolareita ja rakennuspaloja
 Monitoimiambulanssissa työskentelevä ensihoitaja Miia Kiiski kertoo, että monitoimiambulanssi on useimmissa tapauksissa ensimmäinen yksikkö onnettomuuspaikalla.
 – Liikenneonnettomuustilanteessa paikalle saapuessamme ensimmäinen tehtävämme on selvittää muille yksiköille, tarvitaanko esimerkiksi enemmän ambulansseja tai sammutusyksikköjä.
 Autossa jumissa oleva potilas on mahdollista irrottaa monitoimiambulanssista löytyvällä mekaanisella monitoimityökalulla, jonka leikkausvoima riittää auton katon tai oven irrottamiseen.
 Kiisken mukaan peltikolaritilanteita on alkuvuoden aika sattunut muun muassa E18-moottoritiellä. Irrotustilanteita monitoimiambulanssille ei ole tullut.
 Kymsoten ensihoitaja Miia Kiiski pakkaa monitoimiambulanssista löytyviä laskeutumisvaljaita kuljetuspakkaukseen. Monitoimiambulanssissa ensihoitajan tulee hallita pelastuslaitteiden käyttö. Antti-Jussi Korhonen
 Rakennuspaloissa monitoimiambulanssin ensimmäinen tehtävä on alkusammutustöiden aloittaminen.
 – Meillä on autossa muun muassa kaksi jauhesammutinta, nestesammutin ja sammutusheite, joilla sammutus yleensä aloitetaan.
 Sammutusheite on palotilaan heitettävä jauhepanos, joka lauetessaan levittää sammutusjauhetta ympäröivään tilaan. Kiiski kertoo, että hänen vuorollaan sammutusheitettä on alkuvuoden aikana jouduttu käyttämään kerran.
 Hoitotehtäviä enemmän
 Monitoimiambulanssilla on ensihoitotehtäviä noin kahdesta kolmeen päivässä. Antti-Jussi Korhonen
 Ensihoitaja Miia Kiiski kertoo, että tehtäviä on ollut Miehikkälän ja Virolahden lisäksi muuallakin Etelä-Kymenlaakson alueella. Hajanaisia komennuksia on ollut myös Etelä-Karjalan puolella.
 – Autossa istumista voi tulla vuoron aikana hyvinkin paljon. Sairaalareissuja Kotkaan tulee miltei joka vuorolla. Pitkät ajomatkat eivät ole ongelma, Miia Kiiski sanoo.
 Tämän vuoden alussa Kymenlaaksossa toimivan monitoimiambulanssin henkilökunnaksi koulutettiin 10 ensihoitajaa ja 16 pelastajaa.
 – Koulutuspilotin tavoitteena oli pelastustoiminnan tehtävien nopea aloittaminen. Ensihoitajia koulutetaan pelastuksen avustaviin tehtäviin. Pelastushenkilöiden ensihoitotaitoja syvennettiin, Miia Kiiski sanoo.
 Pelastushenkilö Mika Hanska esittelee monitoimiambulanssista löytyvää kuivapukua.  Antti-Jussi Korhonen
 Kiiski kertoo esimerkin tapauksesta, jossa ensihoitajan ja pelastushenkilön yhteistyö toimii.
 – Esimerkiksi jos pelastettava henkilö on joutunut veden varaan, pelastaja menee kuivapuvussa ja pelastusköyden kanssa veteen. Ensihoitajan tehtävänä on auttaa operaatiossa rannalta käsin lopuksi vetäen pelastettava henkilö pois vedestä pelastusköyden avulla. Rannalla ensihoitaja aloittaa välittömästi hoitotoimet.
 Monitoimiambulanssin henkilökunta harjoittelee pelatustehtäviä tasaisin väliajoin. Monitoimiambulanssi osallistuu säännöllisesti Miehikkälän ja Virolahden alueen sopimuspalokuntien harjoituksiin.
 Auto vaihtuu suurempaan koriin
 Tällä hetkellä monitoimiambulanssi on rakennettu perinteisen ambulanssin korille. Pelastuspäällikkö Juha Tiitinen kertoo, että syksyllä tulossa oleva uusi auto on vartavasten varustettu monitoimiambulanssina toimintaa varten.
 – Siinä tulee olemaan tätä pelastuspuolen kalustoa laajemmin, kertoo pelastuspäällikkö Juha Tiitinen.
 Uusina välineinä autoon tulee muun muassa savusukellukseen soveltuvat paineilmalaitteet.
 Uudessa tilavammassa monitoimiambulanssissa on myös sisällä enemmän tilaa henkilökunnan työskentelyä varten. Uudessa korimallissa tulee työskentelemään vanhan mallin tavoin yksi pelastushenkilö ja yksi ensihoitaja.
 Keski-Suomessa toimiva monitoimiyksikkö on tilavampi kuin Kaakkois-Suomen. Simo Pitkänen / Yle

Pirkko pyörii ympäri kyliä ja pelastaa vanhuksia harvaan asutulla maaseudulla – uudenlainen ambulanssi hoitanut jo yli 200 tehtävää alkuvuonna


Summary: Muutoksen väkivaltaisuudesta ei ole arkeologista näyttöä.

Iberian niemimaan eli Espanjan ja Portugalin vastajulkaistun geenitutkimuksen tulokset löivät tutkijat ällikällä: geenit kertovat niemimaan miesväestön vaihtuneen pronssikaudella aivan uuteen porukkaan.
 Perusteellinen muutos väestön perimässä näkyy vielä nytkin, yli neljä vuosituhatta myöhemmin, osoittaa laaja kansainvälinen tutkimus.
 Tutkimuksessa kartoitettiin Iberian niemimaan muuttoliikkeiden vaikutuksia asukkaiden sukupuuhun kahdeksan vuosituhannen varrella.
 Analysoitavana oli 403:n vuosina 6000 e. a. a.–1600 j. a. a. eläneen iberialaisen perimä. Vertailun vuoksi mukana oli 975 muuta muinaista vainajaa sekä miltei kolme tuhatta nykyistä DNA-näytettä.
 "Aika dramaattista"
 Vuoden 2500 e. a. a. paikkeilla Iberian niemimaalle alkoi tulla Keski-Euroopan kautta paimentolaisia, jotka olivat lähtöisin Mustanmeren ja Kaspianmeren pohjoispuolisilta aroilta. Tutkimuksen perusteella he olivat melkeinpä pelkästään miehiä.
 500 vuotta myöhemmin niemimaan kivikautinen Y-kromosomi oli kadonnut jokseenkin täysin eli kaikkien sukupuussa oli enää vain muuttajamiehiä, osoittaa  Science -lehdessä ilmestynyt tutkimus.
 Kaikkiaan asukkaiden perimästä oli muuttunut 40 prosenttia. Myös naiset olivat tietysti perineet uutta, vaikka esiäidit olivatkin iberialaisia.
 Sittemmin perimään on tullut paljon lisäyksiä eri ilmansuunnista, mutta vielä tänäänkin useimpien espanjalaisten ja portugalilaisten DNA:ssa elää muisto pronssikauden mullistuksesta.
 Aika dramaattista, myöntää päätutkija  David Reich   Harvardin yliopistosta .
 Naisten valinta?
 Selitystä iberialaismiesten syrjäytymiseen ei toistaiseksi ole. Täytyy ottaa vielä lisää näytteitä, tuumii Max Planck -instituutin ja Zaragozan yliopiston arkeogeneetikko  Vanessa Villalba-Mouco .
 Sellaista johtopäätöstä ei tutkijoiden mukaan kuitenkaan kannata vetää, että tulokkaat olisivat kolkanneet tai häätäneet miehet ja ryöstäneet naiset synnyttämään itselleen jälkeläisiä.
 Moisesta väkivallasta ei ole löytynyt mitään arkeologisia merkkejä, sanoo Harvardin yliopiston evoluutiobiologi  Iñigo Olalde .
 Ehkä iberialaiset naiset suosivat tulokkaita joistakin sosiaalisesti painavista syistä, pohtii muinaisen DNA:n tutkimukseen erikoistunut  Barcelonan evoluutiobiologisen instituutin  biologi  Carles Lalueza-Fox .
 Geenitutkimuksella tarina ei kokonaisuudessaan aukea, vaan avuksi tarvitaan arkeologiaa ja antropologiaa, tutkijat painottavat. Nämä tulokset antavat syytä katsoa arkeologisia löytöjä uudesta näkökulmasta, sanoo Lalueza-Fox.
 Samalla levisivät kielet
 Samaan aikaan samaa väestöä vaelsi Venäjän aroilta Euroopan lisäksi myös aivan toiseen suuntaan, nykyiseen Intiaan. Paimentolaisuus, kesytetyt hevoset ja pyörälliset vaunut antoivat liikkumiseen potkua.
 Tuomisina oli myös kieliperhe, indoeurooppalaiset kielet, joita nykysin puhuu äidinkielenään yli 40 prosenttia maailman asukkaista.
 Kieliperheen alkulähteestä on riittänyt tutkijoiden kädenvääntöä, mutta viime aikoina aroteorialle on löytynyt vahvaa tukea sekä geeni- että lingvistisestä tutkimuksesta.
 Paikalliset kielet kuitenkin pitivät Iberian niemimaalla pintansa pitempään kuin Y-kromosomit, ja kaikkein sitkein oli baskien kieli euskera. Sitä puhutaan vielä tänäkin päivänä, vaikka yhtään sukukieltä ei enää ole.

Iso geenitutkimus: Espanjan miehet vaihtuivat pronssikaudella aivan uusiin


Summary: Suomessa vieraillut varatoimitusjohtaja kuvailee yhtiön keskittyvän yhä vahvemmin Pohjoismaiden markkinoihin.

Lentoyhtiö Norwegian kertoo pitävänsä Helsinkiä ja Suomea edelleen keskeisenä osana reittiverkostoaan. Yhtiön johdon viesti on, että Norwegian ei ole lähdössä Suomesta minnekään.
 Norwegianin strategisesta kehityksestä vastaava varatoimitusjohtaja  Tore Østby  pitää yhtiön asemaa Suomessa varsin hyvänä ja huomauttaa brändin vahvistuvan jatkuvasti.
 Østby ei ota täsmällisesti kantaa Norwegianin reitteihin Suomessa tai muuallakaan, mutta toteaa, että mitään välttämätöntä reittien vähentämistarvetta Suomessa hän ei näe. On mahdollista, että tarjontaa jopa kasvatetaan tulevaisuudessa.
 Koneongelmista toiseen
 Suomessa vieraillut Østby ei malta olla vertaamatta yhtiön modernia laivastoa kilpailijoihin. Hän arvioi, että varsin monen muun eurooppalaisen yhtiön kalustolla alkaa olla uusimispaineita.
 Norwegianin laivastossa on nyt 165 konetta, kertoo Østby. Yhtiö onkin huolehtinut oman kalustonsa uusimisesta jopa siihen mittaan, että osana parinsadan miljoonan euron säästökuuria koneita joudutaan myymään.
 Yhtiö on yhdysvaltalaisvalmistaja Boeingin merkittävä asiakas, mutta ongelmilta se ei ole välttynyt. Boeingin Dreamliner-koneeseen kohdistuneet unelmat saivat uusia sävyjä, kun Rolls Roycen moottoriongelmat seisottivat koneita maassa ylimääräisten huoltojen ajan.
 Boeingin 737 MAX 8 -koneet ovat nyt lentokiellossa, kun selvitetään kahden tuhoisan onnettomuuden syitä, päivitetään koneiden korkeudensäätöohjelmistoa ja koulutetaan lentäjiä oikeisiin toimiin.
 Norwegianin suomalainen lentokapteeni  kertoi tänään Ylen Ykkösaamussa , että lentäjät saivat tietää Boeingin 737 MAX 8 -koneiden uudesta automaatiojärjestelmästä vasta viime lokakuussa Indonesian tuhoisan lento-onnettomuuden jälkeen.
 Enemmistö lennoista sujunut konevajeesta huolimatta
 Norwegian on onnistunut liikennöimään suurimman osan lennoistaan, vaikka koneita on puuttunut. Yhtiöllä on 18 käyttökiellossa olevaa Boeingin 737 MAX 8 -konetta.
 – Meillä on onneksi ylimääräistä kapasiteettia, kun ei ole sesonkiaika. Tiheästi lennetyillä reiteillä olemme tehneet muutoksia. Olemme voineet tarjota paikkoja suurimmalle osalle matkustajista, Østby totesi Ylen haastattelussa.
 Norwegianin strategisesta kehityksestä vastaava varatoimitusjohtaja Tore Østby. Martti Kainulainen / Lehtikuva
 Hänen mukaansa koneiden käyttökiellosta on ollut vaikutuksia vain alle prosentille Norwegianin päivittäisistä matkustajista. Yhtiöllä on lähes 100 000 matkustajaa päivittäin.
 Yhtiö on harventanut vuorojaan reiteiltä, joilla sillä on useita lentoja päivittäin, jolloin matkustajille pystytään tarjoamaan yleensä toista lentoa samana päivänä. Yksittäisiä matkojen peruutuksia on kuitenkin tullut.
 Säästöohjelma käynnissä
 Yhtiön taloustilanteesta on uutisoitu etenkin viime kuukausina taajaan. Norwegian on raskaasti velkainen, ja se on kasvanut nopeasti. Siksi sen tulevaisuuden näkymiä on pidetty epävarmoina.
 Analyysiyhtiö Inderesin analyytikko  Antti Viljakainen  näkee Norwegianilla suuria haasteita.
 – Jotta saavat taloudellisen asemansa kestävälle pohjalle, vaatii se ihan valtavia uudelleenjärjestelyitä sekä strategian että kustannusrakenteen että taseen puolesta. Eli ei tuosta ulos luovita ihan kevyellä työkalupakilla.
 Norwegian onkin julkistanut mittavan säästöohjelman, johon kuuluu esimerkiksi aikataulumuutoksia tai vuorojen harventamista, mutta myös sitä, että yksittäisten reittien kannattavuutta tarkastellaan jatkuvasti ja tarvittaessa kohde vedetään pois.
 Ylelle Østby totesi, että yhtiö aikoo entistä vankemmin Pohjoismaiden markkinoihin, joilla se katsoo olevansa tärkein toimija. Hän kuvaili Norwegianin taloudellista tilanteen olevan vakaa sen jälkeen, kun yhtiö sai 300 miljoonan euron rahoituksen osakkeenomistajilta.
 Yhtiöllä on huhtikuun alussa kolmisenkymmentä suoraa lentoreittiä Helsingistä.
 Mikko Airikka | Yle
 Itsenäisenä vai yhdessä?
 Norwegian on identiteetiltään itsenäinen yhtiö, mutta sen ympärillä on liikkunut kosijoita, joka on ollut imartelevaa, kuten Østby asian ilmaisee.
 Yksi kosijoista, brittiläis-espanjalainen International Airlines Group IAG tosin antoi lopulta eri vaiheiden jälkeen itse itselleen rukkaset ja perui alkuvuodesta ostoaikeensa.
 – Olemme pörssiyhtiö, joten jos joku ostaa osakkeitamme ja lähestyy meitä, tulee hallituksemme arvioida tilannetta. Meillä ei kuitenkaan ole mielipidettä siitä, sovimmeko me yhteen toisten kanssa, Østby sanoo.
 Ylen haastattelussa Østby pohti lentoalan muutosten jatkuvan edelleen Euroopassa.
 – Euroopassa nähtänee lentoyhtiöiden yhdistymisiä, varsinkin pienillä yhtiöillä voi olla vaikeuksia. Olemme kasvaneet isoksi, jotta pärjäisimme.
 Østby muistuttaa Norwegianin olevan kolmanneksi suurin Euroopan halpalentoyhtiöistä. Hän uskoo, että koko tarjoaa selkänojaa kovempien aikojen varalle.
 Lue myös
 Boeingin ja lentoyhtiöiden välille voi tulla pitkä ja rahakas kiista koneongelmien takia – Matkustaja saa rahat takaisin, mutta ei korvausta
 Lennot Boeing 737 MAX 8 -lentokoneilla kielletty koko Euroopassa – monet lentoyhtiöt keskeyttäneet turmakoneen käytön
 Talousturbulenssiin joutunut Norwegian rauhoittelee asiakkaita – Analyytikko: Erittäin voimakkaat järjestelyt tarpeen

Uutuuskoneiden lentokielto ei näytä halvaannuttaneen Norwegiania – "Vaikuttanut alle prosenttiin asiakkaistamme"


Summary: Brasilian presidentti sanoi tukevansa Trumpin maahanmuuttopolitiikkaa, koska "suurimmalla osalla maahanmuuttajista ei ole hyviä aikeita".

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on vastaanottanut brasilialaisen virkaveljensä  Jair Bolsonaron  vierailulle Valkoiseen taloon.
 Tervetulotilaisuudessa Trump sanoi vahvasti harkitsevansa mahdollisuutta, että Brasilia liittyisi Pohjois-Atlantin puolustusliittoon Natoon, tai johonkin muuhun liittoumaan.
 Trump sanoi myös kannattavansa Brasilian liittymistä kehittyneiden talousmaiden järjestöön OECD:hen. Brasilia, joka on maailman kahdeksanneksi suurin talous, on tehnyt liittymisanomuksen vuonna 2017.
 Vierailun tarkkaa asialistaa ei ole julkistettu, mutta presidentit keskustelevat todennäköisesti ainakin Venezuelan kuohuvasta tilanteesta. Bolsonaro on kuvannut sosialistipresidentti Nicolas Maduron johtamaa Venezuelaa "huumeita tuottavaksi diktatuuriksi".
 Brasilian oikeistopopulistinen presidentti Bolsonaro on politiikassaan vahvasti Trumpin linjoilla ja pyrkii myös vahvistamaan maiden suhteita. Vierailun alla Brasilia perui määräyksen, jonka mukaan Brasiliaan matkustavat yhdysvaltalaiset tarvitsevat viisumin.
 Ennen käyntiään Valkoisessa talossa Bolsonaro esiintyi Trumpin suosiman TV-kanavan, Fox Newsin haastattelussa.
 Bolsonaro kertoi kannattavansa vahvasti Trumpin hanketta rakentaa muuri Meksikon rajalle, koska maahanmuuttajilla on usein kyseenalaiset aikeet.
 – Suurimmalla osalla mahdollisista maahanmuuttajista ei ole hyviä aikeita. He eivät aio tehdä hyviä asioita Yhdysvaltain kansalle.
 Bolsonaro on aiemmin kehunut Yhdysvaltain tukemaa sotilasjunttaa, joka hallitsi Brasiliaa noin 20 vuotta ennen maan demokratisoitumista vuonna 1985.
 Bolsonaro antoi Trumpille tuliaisina Brasilian jalkapallomaajoukkueen paidan, jossa on Trumpin nimi ja numero 10. Chris Kleponis  / EPA

Trumpin yllätysheitto: Brasilia voisi liittyä Natoon


Summary: Suomi liikuttaa 100 tuhatta -ryhmän perustaja on onnellinen liikkumisharrastuksen leviämisestä. Sille on tarvetta, sillä tutkimusten mukaan vietämme valtaosan valveillaoloajasta paikallamme.

Kaksi vuotta sitten Antti Hagqvist postasi omalla seinällään Facebookissa ajatuksen siitä, että mitenkähän liikkumiseen saataisiin kannustavuutta ja suvaitsevuutta.
 – Himoliikkujia yritetään dissata, mutta jos rakastaa jotain, hänen pitää antaa tehdä sitä. Ja toiset miettivät, voiko kertoa, että käy kolmesti viikossa kävelemässä. Miksi ei voisi kannustaa toisia ja hyväksyä toisten tavan? Hagqvist kysyy.
 Suomen 100-vuotisjuhlan kunniaksi hän ehdotti, että jokainen haastaisi liikkumaan kymmenen ihmistä ja nämä taas toiset kymmenen. Joukko kasvaisi nopeasti.
 Homma karkasi pian käsistä: syntyi Suomi liikuttaa 100 tuhatta -ryhmä, jonka tavoitteena oli saada 100 000 ihmistä liikkumaan itsenäisyyspäivänä samaan aikaan.
 Niin ei käynyt, mutta se ei Hagqvistia haittaa. Syntyi enemmän kuin hän toivoi: hänen arvionsa mukaan Suomen luultavasti suurin vapaan liikkumisen yhteisö, jossa ihmiset voivat hehkuttaa omia tekemisiään halonhakkuusta ultrajuoksuun.
 Ryhmässä ihmiset kertovat liikuntahetkistään sanoin, kuvin ja videoin. On hiihdetty, lenkkeilty, kävelty, pyöräilty. Käyty laviksessa, salilla, uimassa. Kilpailtu, tehty ennätyksiä ja venytty, mutta myös paistettu makkaraa, saunottu, vietetty lepopäiviä ja leivottu.
 Liikkumisesta iloitsemiselle on tarvetta, sillä  tutkimusten mukaan suomalaiset aikuiset viettävät valveillaolostaan valtaosan paikallaan , istuen tai maaten. Paikallaanolo ei ole juuri vähentynyt kuudessa vuodessa. Lapset ja nuoret ovat paikallaan puolet valveillaoloajastaan.
 Sari Järvelä harrastaa liikuntaa monipuolisesti, mutta toivoo löytävänsä samanhenkisten face-ryhmästä myös uusia ideoita. Sari Järvelä
 "Kasaushommia 4 h, kyllä tää urheilusta käy!" Kokkolalainen Sari Järvelä on kertonut ryhmässä kuvan kanssa muun muassa lipaston kokoamisesta. Kukaan ei kuittaillut. Päinvastoin, vertaiskokijoita löytyi siihenkin.
 Ryhmästä löytyykin vertaisia paljon liikkuvalle Järvelälle.
 – Voi katsoa mitä muut tekevät: löytyisikö jotain uutta itsellekin kokeiltavaksi. Yhteishenki ja ymmärrys on hyvä, kun on samanhenkistä porukkaa. Arjessa pitää välillä selitellä, miksi taas menee salille tai lenkille.
 Kiireaikana 9–10 tunnin istumatyöpäiviä tekevä Järvelä harrastaa myös thainyrkkeilyä, spinningiä, combatia, joogaa ja "hiippailulenkkejä" koirien kanssa.
 – Mutta en ole mikään timmi mimmi, vaan ilokseni harrastan!
 Uskon, että moni on löytänyt sieltä kipinän urheiluun.  Sari Järvelä
 Ideoiden lisäksi tarjolla on tsemppihenkeä, vertaistukea – ja hienoja maisemia, sillä moni jakaa kuvia upeista hiihtokeleistä tai vaikka komeista melontapaikoista.
 Järvelästä on hienoa, että ryhmässä ujommatkin uskaltavat tuoda esiin omia juttujaan ja saavat tarvitsemaansa arvostusta. Tsemppiä tarvitaan silloin, kun maailma murjoo vaikkapa jalan liikuntakelvottomaan kuntoon.
 – Uskon, että moni on löytänyt sieltä kipinän urheiluun. Tsemppihenki on monelle varmasti hyödyksi – ajatus siitä, että kyllä minäkin pystyn, kun tuokin pystyy!
 Sari Järvelä on jättäytynyt pois monesta ryhmästä, koska usein joukossa on aina vähintään muutamia, joilla on tiukka näkemys siitä, miten ja mistä voi keskustella. Järvelä on käyttänyt valinnan mahdollisuuttaan ja keskittynyt positiivisiin ryhmiin.
 Antti Hagqvist valmentaa muun muassa hiihtäjä Ristomatti Hakolaa, entistä pääministeri Alexander Stubbia sekä jääkiekkoilija Teemu Ramstedia, mutta on kiinnostunut myös tavallisten ihmisten liikkumisesta ja liikuttamisesta. Antti Hagqvist
 Antti Hagqvistilla on kilpa- ja huippu-urheilutausta, ja nykyäänkin hän valmentaa muun muassa hiihtäjä Ristomatti Hakolaa, entistä pääministeri Alexander Stubbia sekä jääkiekkoilija Teemu Ramstedia.
 Kahdesti leukemian sairastanut Hagqvist on intohimoinen liikunnan puolesta puhuja ja maltillinen liikkuja, joka kuitenkin mielellään haastaa itseään. Hän työskentelee yrittäjänä sekä yritysvalmennuksen parissa.
 Hagqvist oli ja on huolissaan suomalaisten liikkumisesta. Erityisesti häntä huolestuttavat tavoitteet: liian moni tähtää heti liian korkealle, kun pitäisi tehdä pieni päätös pienistä muutoksista.
 Hän ottaa esimerkin 1 500 ihmisen joukosta, joka liikkuu 0–1 kertaa viikossa. Kun heiltä kysytään liikuntahaluista, kaikkien vastaus on viisi kertaa viikossa.
 – Nollasta viiteen on iso käppi, ei sitä voi kerrasta tehdä. Kaksi kertaa 20 minuuttia viikossa ensi alkuun, se on jo aika paljon enemmän kuin ei mitään, hän konkretisoi.
 On saatu aikaan pysyvä liikuntaharrastus tuhansille. Se on ihan paras saavutus.  Antti Hagqvist
 Erityisen iloinen Hagqvist onkin niistä ryhmän jäsenistä, jotka ovat tehneet kaikkien aikojen ensimmäisen jakonsa juuri tässä ryhmässä: "Kävin kävelemässä 5 kilometriä."
 – Sitten tulee positiivista kannustusta ja se innostaa. Ja kirjoittaja huomaa, että täällähän on muitakin, jotka "vain käyvät kävelemässä".
 Toisessa laidassa ovat vakavammin harrastavat ja kovaa treenaavat, eikä heitäkään ryhmässä kiusata. Alkuvaiheessa poikkipuolisia kommentteja oli jonkin verran, mutta niihin puututtiin heti.
 Neuvoja annetaan, jos niitä pyydetään. Samoin ryhmässä saatetaan hakea vertaistukea sairastelun tai vammojen tuomaan liikuntataukoon.
 – Siitäkin pitää päästä kertomaan, koska voi olla, ettei kaveripiirissä ole ketään, joka ymmärtäisi miksi se on niin kamalaa, sanoo Antti Hagqvist.
 Ismo Pekkarinen / AOP
 Tavoite oli siis saada 100 000 suomalaista liikkumaan Suomen 100-vuotisjuhlapäivänä. Sellaisenaan ajatus ei toteutunut, vaikka ihmiset itsenäisyyspäivänäkin kertoivat liikkumisistaan.
 Hagqvist pohti tilaisuuksien järjestämistä ympäri maan, mutta se olisi vaatinut paljon – myös kaupallisia yhteistyötahoja, ja se taas olisi syönyt ei-kaupallisuuden ajatuksen, jota mies ryhmässä vaalii.
 Enimmillään ryhmässä on ollut jäseniä vajaat 90 000, nyt heitä on runsaat 60 000. Postauksia tulee koko ajan, samoin Hagqvistille viestiä siitä, miten toisten esimerkki on auttanut omaa liikkumista.
 Mies on onnellinen siitä, että hyvä henki ryhmässä on säilynyt ja kaikki saavat liikkua niin kuin haluavat. Ja siitä, että satunnaisesta heitosta tuli yksi maan suurimpia liikuntayhteisöjä, joka on syntynyt tavallisten ihmisten aktiivisuudesta eikä jonkin tahon tekemänä.
 – On saatu aikaan pysyvä liikuntaharrastus tuhansille. Se on ihan paras saavutus.

Kymmenientuhansien liikkujien someyhteisö syntyi puolivahingossa – siellä tsempataan kaikkia ja peukutetaan jopa pullakuvia


Summary: Autopaikkojen vähentäminen laskee asuntojen hintoja, mutta on saanut asukkaat jopa raivon partaalle esimerkiksi Vantaalla Kivistön uudella asuinalueella.

Harmaa maaliskuinen päivä on kääntymässä kohti iltaa, kun  Tommi Talasto  kurvaa autonsa kohti kotia Vantaan Kivistössä. Edessä on hermoja raastava parkkipaikan etsintä.
 – Tänään kävi lottovoitto. Paikka löytyi noin 10 minuutin kävelymatkan päästä kaupasta eli oli harvinaisen hyvä päivä. Muskariin mennessä pahimmillaan autolta pitää kävellä jopa kilometrin matka, sanoo Talasto.
 Muutaman korttelin päässä tyttärensä luokse kylään tuleva  Tuula Erola  on juuri päättänyt jokaviikkoisen parkkipaikkaetsintänsä.
 – Paikkoja on todella vähän ja aina joutuu muutaman kierroksen ajamaan, ennen kuin sellaisen löytää. Tänään sain auton koulun pihalle, Erola toteaa.
 Kivistön pysäköinti on kiristänyt asukkaiden hermoja jo pitkään. Monien suurien kaupunkien tavoin Vantaa on höllentänyt pysäköintipaikkavaatimuksia uusissa kerrostaloissa, joita rakennetaan kehäradan varteen.
 –Jos vaaditaan vähemmän autopaikkoja, voidaan rakentaa vähän korkeampia taloja ja samalle tontille saadaan mahtumaan enemmän asuntoja. Tiivistämällä kaupunkia saadaan puolestaan lisää käyttäjiä, joka taas auttaa kehittämään toimivaa joukkoliikennettä, selventää Vantaan kaupungin kuntatekniikan suunnittelupäällikkö  Markus Holm .
 Moni asukas on kerännyt useammankin pysäköintivirhemaksun Kivistössä. Kaupungin mukaan maksullisella pysäköinnillä on pyritty varmistamaan, että kadunvarsipaikat säilyvät lyhytaikaisen asioinnin käytössä. Yle
 Autottomuus vaatii palveluita
 Kun tontille saadaan enemmän asuntoja, se tietää myös enemmän asukkaita. Isot ihmismassat taas vetävät puoleensa palveluita. Ongelma piilee siinä, miten nykyinen arki saadaan toimimaan, kun palveluita ei vielä ole.
 Kivistössä tämä on saanut jo asukkaita muuttamaan pois ja vaikeuttanut esimerkiksi asuntojen myyntiä.
 – Parkkipaikkojen puute ei ole ongelma, jos palvelut ovat lähellä ja alueella on hyvä joukkoliikenne. Keimolanmäki ja Kivistö ovat tällä hetkellä haastavia paikkoja myydä, koska palvelut sijaitsevat vielä kaukana, sanoo asiakkuusjohtaja  Tarja Hagman  Huoneistokeskuksesta.
 Kaupunkisuunnittelu katsoo kuitenkin kauemmaksi. Vantaan asukasmäärä nousee kohisten ja tavoittena on kasvaa sisäänpäin eli täydennysrakentaa nykyisiä asuinalueita.
 Suuret parkkikentät eivät istu tähän kuvioon. Parkkihallit ja maanalaiset paikat puolestaan nostavat paljon asuntojen hintoja. Vantaa toivookin kiihdyttävänsä päätöksillään kohtuuhintaisten asuntojen tuotantoa.
 – Olemme saaneet rakentajilta palautetta, että parkkipaikkavaatimusten laskeminen on edesauttanut joitakin rakennuspäätöksiä. Kiikun kaakun olleet hankkeet ovat lähteneet tämän myötä toteutukseen, sanoo kuntatekniikan suunnittelupäällikkö Markus Holm.
 Vähiten pysäköintipaikkoja asemien lähelle
 Vantaalla otettiin vuodenvaihteessa käyttöön toistaiseksi voimassa oleva uusi mitoitusohje, jonka mukaan autopaikkoja vaaditaan uusiin kohteisiin eri määrä riippuen kohteen sijainnista.
 Vähiten autopaikkoja vaaditaan kehäradan asemien lähellä Tikkurilassa, Kivistössä, Myyrmäessä ja Aviapoliksessa. Minimissään autopaikkoja tulee rakentaa yksi paikka kolmea asuntoa kohden.
 Vantaan kaupungin suunnittelupäällikkö Markus Holmin mukaan autojen omistusaste vaihtelee paljon eri kohteiden välillä.   Kristiina Lehto / Yle
 Pysäköintipaikkojen määrää voi myös tiputtaa, mikäli paikat rakennetaan keskitetysti esimerkiksi parkkihalliin eikä niitä nimetä asuntokohtaisesti.
 – Näin kaupunkitila ja pysäköintipaikat saadaan tehokkaampaan käyttöön, koska sama paikka voi palvella useita eri käyttäjiä, sanoo Holm.
 Ilmastotavoitteet ovat yksi keskeinen syy, joka ajaa kaupunkeja yksityisautoilun suitsimiseen. Rakennusyhtiöt puolestaan pistävät parkkipaikkojen sijaan ennemmin pystyyn asuntoja, koska ne ovat arvokkaampia.
 Kaupunkisuunnittelu on tasapainoilua nykypäivän ja tulevaisuuden välillä
 Vähäautoisen kaupungin suunnitteleminen autoilevalle kansalle ei olekaan yksinkertainen tehtävä. Selvitysten mukaan helpoiten ihminen luopuu autosta, kun sen käytölle ei ole enää tarvetta.
 Esimerkiksi  Helsingin sanomat uutisoi  viime viikolla, että Helsingin kantakaupungissa yksityisauto on jo harvinaisuus. Esikaupunkialueilla ja suuressa osassa Espoota ja Vantaata autojen suhteellinen määrä on puolestaan kasvanut.
 Kaupunkisuunnittelu tasapainoileekin nyt nykypäivän tarpeiden ja tulevaisuuden suunnitelmien välillä. Miten rakentaa vähäautoisia joukkoliikennekaupunkeja niin, etteivät asuinalueet ajaudu liikennekaaokseen?
 – Se on ihan selvä, että kaikesta ykstyisautoilusta emme tule pääsemaään eroon kymmeniin vuosiin. Kyse on enemmän siitä, että yritämme mahdollistaa yhä useammille vähäautoisen ja jopa autottoman elämän. Toki kaikille se ei ole mahdollista, sanoo Holm.
 Kivistössä asuva Talaston perhe ei jää odottelemaan kauan luvattuja palveluita, vaan perhe suunnittelee parhaillaan muuttoa muualle.
 –Kyllä tämä pysäköintiongelma on yksi merkittävä tekijä meidän kohdallamme. Perheellinen ihminen vain tarvitsee nykypäivänä auton, sanoo Talasto.
 Voit keskustella aiheesta jutun alla asiallisesti tiistaina kello 22 saakka.

"Perheellinen ihminen vain tarvitsee nykypäivänä auton" – Kaupungit haluavat vähentää yksityisautoilua, mutta parkkipaikkojen puute raastaa monia


Summary: Kiipeily- ja pyöräilymatkoille valmistautuvat tiimiläiset keräävät pohjakunnon lisäksi isoa rahapottia jo ennen matkaa.

– Ystävä oli jakanut Facebookissa Kapua-mainoksen, jossa haettiin seikkailijoita tiimiin. En miettinyt varmaan minuuttiakaan, kun laitoin lomakkeen sisään, kuvailee  Reeta Rouhiainen  päähänpistoaan.
 Raisiolaisen Rouhiaisen tämän vuoden suunnitelmat muuttuivat kertaheitolla, kun hakemus hyväksyttiin ja hänet liitettiin Kapuan porukkaan.
 Vuoden loppupuolella on tarkoitus kiivetä Etiopian korkeimman vuoren laelle. Sitä ennen jokainen tiimin jäsen kerää kukin tuhansia euroja hyväntekeväisyyteen.
 Äkkiseltään tehty päätös ei ole raisiolaista kaduttanut, pikemminkin päinvastoin. Vuorikiipeily on Reetalle läheinen harrastus ja nyt hän saa yhdistää siihen hyväntekeväisyyden.
 Kapua on Paraisilla vuonna 2006 syntynyt kampanja, joka saa ihmiset kiipeämään ja keräämään rahaa joka vuosi. Tähän mennessä rahaa on kertynyt yli 800 000 euroa.
 Tänä vuonna raha suunnataan vammaisten, lasten ja naisten tukemiseen Malawissa ja Etiopiassa Kynnys ry:n, Taksvärkin ja Väestöliiton kautta.
 Kapuajat Pesnja Abayalla vuonna 2017. Kapuan arkisto
 Pyöräily Pariisiin tempaisi Rautiaisen mukaan
 Raisiolainen  Tarja Rautiainen  on innokas pyöräilijä. Ei siis ihme, että hän innostui välittömästi Tanskassa syntyneestä Team Rynkebystä, joka järjestää vuosittain hyväntekeväisyyspyöräilyjä lähinnä Pohjoismaista Pariisiin.
 – Myöhästyin viime vuoden lähdöstä ja kysyin sitten kapteenilta, että voisinko päästä tänä vuonna mukaan. Laitoin hakemuksen menemään ja tässä sitä ollaan, kuntopyörää vimmatusti polkeva Tarja Rautiainen iloitsee.
 Turun tiimi kokoontuu treenaamaan joka viikko. Talvella ollaan kuntosalilla polkemassa, keväämmällä hypätään keltaisten fillareiden kyytiin ja kirmaistaan pyöräteille.
 Kesäkuussa suomalaiset tiimit kokoontuvat Helsinkiin, josta koko joukko lähtee laivalla Saksaan ja sieltä polkien Pariisiin.
 – Meillä on tosi hauskaa ja ryhmä on hyvä. Kun tietää, että on pakko polkea 1 500 kilometriä, nyt pitää olla draivi ja treeni päällä, Tarja Rautiainen hehkuttaa.
 Team Rynkebyn suomalaiset polkijat keräävät rahaa syöpälasten hyväksi Aamu Säätiölle ja Sylvalle.
  Ilmiölle löytyy monta syytä
 Listakeräyksilllä ja rahalippailla on pitkään kerätty rahaa kehitysmaihin ja kotimaan kohteisiin. Kun Sipilän hallitus leikkasi rajusti valtion avustuksia kehitysyhteistyöjärjestöille, kuoppa piti jotenkin peittää ja siinä uudet konstit otettiin ilomielin vastaan.
 Ryhmässä tehtävät elämykselliset hyväntekeväisyyskampanjat kasvattavat suosiotaan muistakin syistä. Kun on eletty viime vuodet noususuhdanteessa, heikommin pärjääville liikenee tavallista helpommin euroja.
 Lisäksi kampanjoita on helppo markkinoida sosiaalisessa mediassa.
 – Me, joilla on tähän asti kaikki ollut hyvin, haluamme kantaa oman kortemme kekoon, pohtii Tarja Rautiainen.
 – Tämä oli se suola, että kaikki mukaan lähtevät ovat luontoihmisiä. Monen harrastuksena on vuorivaellus tai patikointi, sanoo Etiopian reissua odottava Reeta Rouhiainen.
 – Meidän pitää tehdä itsellemme hyvää, jotta jaksamme sen kapuamisen, ja siinä samassa voimme auttaa muita, Rouhiainen filosofoi.
 Monta konstia rahan hankinnassa
 Sitoutuminen on yksi asia, joka saa yhteiseen tempaukseen lähteneet toimimaan. Hyvän kunnon lisäksi rahaa pitää kerätä hyväntekeväisyyspottiin useita tuhansia euroja henkeä kohden.
 Pyöräilytiimi myy firmoille näkyvyyttä. Yritysten logoja vilahtaa pyöräilyasuissa, huoltoautojen kyljissä ja sosiaalisessa mediassa. Sopimuksia on Tarja Rautiaisen mukaan syntynyt mukavasti.
 Kaapuan tiimin jäsen Reeta Rouhiainen kartuttaa avustuskassaa muun muassa myymällä oman reseptin yrttiteetä ja lakuja. Hän kouluttautuu parhaillaan hierojaksi, ja silläkin työllä saa euroja vilahtamaan Afrikan suuntaan.
 Rahaa tarvitaan myös reissulle. Molemmissa projekteissa jokainen osallistuja maksaa matkansa ja yöpymisensä itse.
 Lue lisää:
 Hyväntekijä kiipesi vuorelle ja näki puutteen
 Oululaismiehen tytär sairastui syöpään - nyt isä pyöräilee Muoniosta Pariisiin tukeakseen sairastuneita lapsia
 Polkupyörillä Pariisiin: "Hyvän asian puolesta on ilo polkea"

Hikinen reissu hitsaa yhteen – porukalla tehtävät elämykselliset hyväntekeväisyystempaukset kasvattavat suosiotaan


Summary: Tamminen opettaa Susanna Laineelle imitointia kevään ajan, lopputulos nähdään vappuna.

Jarkko Tamminen  on yksi Suomen tunnetuimmista imitaattoreista, jolta luonnistuu niin presidenttien, urheilijoiden kuin laulajienkin äänet. Miehen repertuaarissa on kaikkiaan noin 150 hahmoa ja uusia tulee koko ajan.
 Kaikki hahmot eivät silti ole enää käytössä, sillä Tammisen periaatteena on, että hän imitoi vain eläviä henkilöitä.
 – Haluan, että hahmojen jutut käsittelevät nykyhetken asioita ja uutisia. Tuntuisi hassulta, että joku  Spede  tai  Virolainen  olisivat yhtäkkiä kommentoimassa tätä hetkeä, perusteli Tamminen Puoli seitsemän -haastattelussa.
 Tamminen tuntee myös vastuuta imitoitavista henkilöistä. Hän lähestyy uutta hahmoa aina kunnioituksella, mutta huumorin kannalta. Pitää osata nauraa niin hahmolle kuin itselleenkin.
 Vaikeuksissakin on usein joku hauska näkökulma
 Joskus, jos imitoitavalla menee oikeassa elämässä huonosti, Tamminen panee hahmon hyllylle. Näin kävi esimerkiksi  Jari Sillanpäälle . Mutta nyt, kun tilanne vaikuttaa tasaantuneen, Tamminen on harkinnut, että hänet voisi ottaa uudelleen ohjelmistoon.
 – Tietenkään niihin kipukohtiin ei kannata keskittyä, ei siitä välttämättä saa mitään hauskaa. Mutta kun hahmo on herkullinen, niin hänessä on aina joku hauska näkökulma, mistä voi lähestyä.
 Tammisen kunnioittavasta tyylistä kertoo se, että imitoinnin kohteet ovat harvoin harmissaan imitoinnista, päinvastoin. Esimerkiksi  Aira Samulin  pyytää usein Tammisen tavatessaan tätä vartavasten matkimaan itseään.
 Tärkeintä imitoinnissa on rytmi
 Parhaillaan Jarkko Tamminen harjoittelee uusia hahmoja syksyllä ensi-iltaan tulevaan kokoillan show´hunsa. Lavalla on ensimmäisen kerran mukana bändi ja taustalla iso käsikirjoitustiimi.
 Tammisella on edessään myös toinen haaste: hän opettaa Puoli seitsemän juontajalle  Susanna Laineelle  imitointia kevään ajan. Laine opettelee imitoimaan 3-4 hahmoa.
 Tammisen mukaan tärkeintä imitoinnin opettelussa on rytmi.
 – Ensin kirjoitetaan paperille pieniä pätkiä siitä, mitä henkilö sanoo. Sitä toistetaan videon avulla ensin omalla äänellä ja tutkitaan, missä kohtaa imitoitava henkilö hengittää ja pitää taukoja. Vasta sitten haetaan oikea ääni.
 Vappuaaton Puoli seitsemän -lähetyksessä selviää, miltä näyttävät ja kuulostavat Susanna Laineen  Tarja Turunen  ja  Paula Koivuniemi  sekä katsojien valitsema yllätysnimi.
 Katso Jarkko Tammisen koko haastattelu  Yle Areenasta . Haastattelun lomassa hän opettaa juontajille, miten imitoidaan presidentti  Sauli Niinistöä .
 Tässä  Mikko Kekäläisen  tyylinäyte presidentistä:

“Kipukohdista ei välttämättä saa mitään hauskaa irti” – imitaattori Jarkko Tamminen ei matki kuolleita eikä elämän kolhimia


Paavi  Franciscus  ei myönnä eroa Lyonin arkkipiispa  Philippe Barbarinille , joka tuomittiin Ranskassa puolen vuoden ehdolliseen vankeuteen lasten seksuaalisen hyväksikäytön peittelystä. Barbarin kertoi paavin päätöksestä julkisuuteen tiistaina.
 – Maanantaina luovutin erokirjeeni Pyhälle Isälle. Hän puhui syyttömyysolettaman puolesta ja kieltäytyi hyväksymästä eroani, Barbarin sanoi lausunnossa.
 Paavin päätös torjua ero on herättänyt arvostelua seksuaalisen hyväksikäytön uhrien edustajien parista. Barbarinin tuomiosta ollaan valittamassa.
 Oikeuden mukaan Barbarin tiesi ranskalaispappi Bernard Preynat'n käyttäneen seksuaalisesti hyväksi lasta vuosina 2014-2015, mutta ei ilmoittanut asiasta viranomaisille, koska halusi suojella kirkkoa skandaalilta. Preynat'n oikeudenkäynti alkaa myöhemmin tänä vuonna.

Paavi ei myöntänyt eroa lasten seksuaalisen hyväksikäytön peittelystä tuomitulle ranskalaiskardinaalille


Summary: Museon musta väritys herätti keskustelua tuomariston keskuudessa.

Museot, näyttelyt sekä historiallisten paikkojen ja rakennusten suojelu

Tammisaaren uuden taidemuseon suunnittelijaksi on valittu sama arkkitehtitoimisto, jonka kädenjälkeä on esimerkiksi Amos Rex -taidemuseo.
 Taidemuseon suunnittelutyöstä järjestettiin  kutsukilpailu arkkitehtitoimistoille .
 Kisaan osallistui  kuusi työtä , ja voiton vei JKMM Arkkitehdit. Toimisto on suunnitellut lisäksi muun muassa OP-pankin pääkonttorin Vallilassa.
 Uuden taidemuseon on tarkoitus tarjota tilat Albert de la Chapellen taidesäätiö taidekokoelmalle. JKMM Arkkitehdit
 Amos Rexin -taidemuseon tapaan Tammisaaren keskustassakin mennään osittain maan alle, mutta suurin osa museorakennuksesta on maan pinnan yläpuolella. Kyseessä on puinen musta rakennus, joka sijoittuu aivan Tammisaaren ydinkeskustaan hyvin näkyvälle paikalle.
 Museon väritys herätti keskustelua tuomariston keskuudessa. Voittoisan suunnitelman tehnyt arkkitehti Asmo Jaaksi toteaa, ettei väri kuitenkaan ole kynnyskysymys.
 – Sillä saadaan rakennukseen tiettyä dramatiikkaa, mutta se voidaan toki saavuttaa muillakin materiaaleilla tai materiaalin käsittelyillä. Väri herättää voimakkaimpia tunteita, vaikka se ei ehkä ole keskeistä arkkitehtuurissa.
 Museo on suunniteltu osin maan alle. JKMM Arkkitehdit
 Projektin rahoitus osin auki
 Uusi museo tulee kortteliin, jossa toimivat jo museokeskus Ekta ja Pro Artibus säätiön taidekeskus ”Elverket”. Yhdessä museot tulevat muodostamaan Tammisaaren ”Kulttuurikorttelin”.
 Projektin takana on Albert de la Chapellen taidesäätiö, jonka omistama 50 teoksen kokoelma muodostaa uuden museotoiminnan rungon. Sen rinnalla on kuitenkin myös vaihtuvia näyttelyitä.
 Säätiön on määrä toteuttaa koko projekti alusta loppuun ja lahjoittaa rakennus tämän jälkeen Raaseporin kaupungille.
 Projektin rahoitus on kuitenkin osittain vielä auki. Itse asiassa kohteen tämän hetkistä hinta-arviotakaan ei ole vielä haluttu paljastaa.
 Uusi museo täydentää korttelia, jossa toimivat jo museokeskus Ekta ja Pro Artibus säätiön taidekeskus ”Elverket. JKMM Arkkitehdit
 Museon pohja kuin salmiakki
 Arkkitehti Asmo Jaaksi sanoo, että kilpailukutsu oli varsinainen ”unelmaduuni”. Haastetta tehtävään toi museon ympäristö.
 – Miten tehdä rakennus, joka on samaan aikaan uutta, tämän päivän arkkitehtuuria ja istuu olemassa olevaan vanhaan ympäristöön.
 Jaaksi kertoo, että taidemuseon lähtökohtana oli perinteinen tammisaarelainen kaupunkitalo.
 – Lyhyesti voi sanoa, että se on kuin uusi hahmo tällaisille perinteisille kaksikerroksisille puisille kaupunkitaloille. Pohja on kääntynyt ikään kuin salmiakiksi, se istuu paremmin siihen tontille.
 Museon ympäristöstä löytyy yhtäläisyyksiä arkkitehtitoimiston aiemmin suunnitteleman Amos Rexin kanssa.
 – Molemmissa on tiivis rakennuspaikka olemassa olevassa kaupunkirakenteessa. Mittakaava on eri, mutta molemmat piti sovittaa tiukkaan raamiin. Ja ehkä juuri se ajatus, että tehdään houkutteleva, elävään toimintaan ja tekemiseen kannustava paikka, Jaaksi toteaa.
 Museoon on suunniteltu kolme kerrosta. JKMM Arkkitehdit
 Lue myös:
 Ennennäkemätön Tove Jansson ja 44 muuta teosta saavat uuden kodin Tammisaaresta – "Suurin osa taiteilijoista on suurelle yleisölle tuttuja nimiä"

Amos Rexin suunnitellut arkkitehtitoimisto voitti kutsukilpailun Tammisaaren uudesta taidemuseosta – Projektin rahoitus on osin vielä auki


Summary: Lykätäänkö Britannian eroa EU:sta? Mitä ehtoja EU asettaa lykkäämiselle?

EU-maiden johtajat ovat koolla Brysselissä keskustelemassa voidaanko Britannian eroa EU:sta lykätä.
 Britannian pääministeri  Theresa May  on pyytänyt lykkäystä erosopimukseen 30. kesäkuuta saakka.
 Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan  Donald Tuskin  mukaan tätä voidaan harkita vain, jos Britannian parlamentti hyväksyy EU:n ja Britannian välisen erosopimuksen.
 Parlamentti on äänestänyt sitä vastaan jo kaksi kertaa.

Katso suorana: Brexitin kohtalonhetket, Tuskin ja Junckerin tiedotustilaisuus Brysselistä klo 19.55 alkaen – Yle seuraa


Lapinlahden sairaalan vuokralaiset ja kiinteistön omistava Helsingin kaupunki ovat solmineet väliaikaisen vuokrasopimuksen. Asiasta kertoi ensin  Helsingin Sanomat.
 Tilat ovat olleet vuodesta 2015 asti tilapäisesti vuokrattuna Osuuskunta Tilajakamolle ja Suomen Mielenterveysseuran alaiselle Lapinlahden Lähteelle.
 Lapinlahden Lähde Oy:n toimitusjohtaja Tuula Sundman vahvistaa Ylelle, että kaupungin kanssa on päästy väliaikaiseen vuokrasopimukseen.
 – Sopimus on ihan samankaltainen kuin alkuperäinenkin sopimus. Meidän vuokrat tosin nousevat nyt merkittävästi, noin 65 prosenttia. Saimme vuokraneuvottelut väliaikaistoiminnan jatkumisesta päätökseen, ja väliaikaistoiminta jatkuu.
 Väliaikainen vuokrasopimus mahdollistaa toiminnan jatkumisen ainakin vuoden 2020 loppuun saakka.
 Lapinlahden Lähde Oy:n toimitusjohtaja Tuula Sundman on harmissaan siitä, että vuokraneuvottelut kaupungin kanssa venyivät. Elise Tykkyläinen / Yle
 Lapinlahden sairaalan tiloissa eletty pitkään epävarmuudessa
 Lapinlahden entisen mielisairaalan tilat ovat olleet pitkään kovassa turbulenssissa.
 Helsingin kaupunki kertoi marraskuussa  myyvänsä  Lapinlahden sairaalan.
 Joulukuussa kaupunki päätti  käynnistää ideakilpailun  Lapinlahden entisen sairaala-alueen tulevaisuudesta. Suunnittelukilpailulla etsitään toimijaa, joka alkaisi kehittää ja kunnostaa sairaalaa. Kilpailuun otetaan mukaan myös vuokramalliin perustuvat ehdotukset.
 Samaan aikaan kaupunki on käynyt neuvotteluita Lapinlahden sairaalan nykyisten vuokralaisten eli Osuuskunta Tilajakamon ja Lapinlahden Lähteen kanssa.
 Helsingin kaupunki kertoi marraskuussa, että vuokrasopimuksen jatkosta käytiin neuvotteluja, jotka eivät johtaneet mihinkään. Kaupungin mukaan vuokraa pitäisi nostaa, koska nykyisellään perittävä vuokra ei kata rakennusten korjaus- ja ylläpitokuluja. Vuokralaiset ovat maksaneet vuokraa 3,6 euroa neliöltä.
 Vanhasta valokuvasta selviää hyvin sekä Lapinlahden sairaalan suuruus että ainutlaatuinen sijainti Helsingissä meren rannalla ja puiston keskellä. Kuva on 1930-luvulta. P. Roos©Helsingin kaupunginmuseo
 Osuuskunta Lapinlahden Tilajakamon ja Lapinlahden Lähteen mukaan kaupunki esitti ennen joulua 150 prosentin vuokran korotusta ja vuokrasopimuksen jatkoa siihen saakka, kunnes suunnittelukilpailun voittaja ottaa kiinteistön haltuunsa.
 Vuokralaiset kertovat jättäneensä vuokrankorotuksesta oman tarjouksensa, jossa korotus olisi 40 prosenttia. Vastatarjous ei kelvannut Helsingin kaupungille vaan se  irtisanoi vuokrasopimukset .
 Lapinlahden sairaalan  vuokraneuvotteluja kuitenkin jatkettiin  vaikka vuokrasopimukset irtisanottiin päättymään kesäkuun 2019 lopussa.
 Nyt solmittu väliaikainen vuokrasopimus nostaa vuokraa noin 65 prosenttia, eli vuokra on jatkossa noin kuusi euroa neliöltä.
 Osa 170 vuokralaisesta on jo lähtenyt
 Lapinlahden Lähteellä ja Tilajakamolla on yhteensä 170 vuokralaista entisen sairaalan tiloissa. Vuokralaisina on esimerkiksi hyvinvointipalveluita, terapiaa ja kulttuuripalveluita tarjoavia toimijoita.
 Toimitusjohtaja Tuula Sundman kertoo, että venyneiden vuokraneuvotteluiden vuoksi osa vuokralaisista on jo irtisanoutunut.
 – Osa joutui lähtemään, koska he eivät pystyneet sietämään epävarmuutta siitä, jatkuuko heidän vuokramahdollisuutensa täällä. Tiedämme, että tästä lähtee kevään kuluessa vielä vuokralaisia pois, koska tilanne on ollut niin vaikea.
 Sundman ei osaa vielä arvioida, kuinka vaikea uusia vuokralaisia on löytää lähteneiden tilalle vuokrankorotuksen jälkeen.
 – Tämä on vanha rakennus eikä täytä nykytoimistojen standardeja. Kyllä se tietysti asettaa rajoituksia sille, millaiset toimijat tänne pystyvät tulemaan.
 Kaiken kaikkiaan Sundmania harmittaa, että neuvottelut kaupungin kanssa venyivät. Hänen mielestään vuokralaiset eivät ole saaneet ansaitsemaansa arvostusta kaupungilta.
 – Me olemme olleet hirveän hyviä vuokralaisia tämän kolmen vuoden ajan. Olemme maksaneet vuokramme säntillisesti, olemme korjanneet tätä vanhaa rakennusta ja pidetty tätä hyvässä kunnossa. Koemme, ettemme ole toimijoina saaneet sellaista arvostusta kuin olisimme ansainneet.
 Lue myös:
 Lapinlahden entisen mielisairaalan vuokralaisten kohtalo ratkeaa pian – "Aion kahlita itseni patteriin, minut saa kantaa ulos sen mukana"
 Lapinlahden sairaalan tulevaisuus on yhä sumun peitossa
 Lapinlahden sairaalan vuokralaiset irtisanottiin – Kansalaistoimintaa harjoittavat vuokralaiset pitävät kaupungin vuokrankorotusaikeita kohtuuttomina
 Lapinlahden sairaala voidaan myös vuokrata
 "Tarvitsemme ainakin yhden paikan, jossa ihmiset voivat edistää omaa mielenterveyttään" – Säätiöistä pelastaja Lapinlahden sairaalan toiminnalle?   Helsinki aikoo myydä suojellun Lapinlahden sairaalan – tiukat ehdot: tultava pääosin muuhun kuin asumiskäyttöön
 Helsinki suunnittelee mittavia vuokrankorotuksia Lapinlahteen – kansalaistoimintaa harjoittavat vuokralaiset protestoivat aikeita

Pitkä kiista päättyi: Lapinlahden entisen mielisairaalan vuokralaiset saivat kaksi vuotta armon aikaa


Summary: Kiinan presidentti Xi Jinping allekirjoittaa Roomassa julistuksen Italian liittymisestä Uusi silkkitie -hankkeeseen.

Monet muistavat silkkitien reittinä, jonka kautta venetsialainen kauppias Marco Polo matkusti Kiinaan.
 Kohta silkkitie yltää taas Italiaan, kun Kiinan presidentti  Xi Jinping  ja Italian pääministeri  Giuseppe Conte  allekirjoittavat Kiinan ja Italian välisen julistuksen Uudesta silkkitiestä.
 Kyseessä on niin sanottu yhteisymmärryspöytäkirja, jolla Italia ilmaisee tukensa Kiinan suurhankkeelle ensimmäisenä läntisenä G7-teollisuusmaana.
 Uusi silkkitie tunnetaan englanniksi nimellä One Belt and One Road Initiative. Se on valtava, satojen miljardien suurusluokan infrastruktuuri- ja kauppahanke, jolla Kiina on sanonut edistävänsä kaupankäyntiä ja liikenneyhteyksiä Aasiassa, Euroopassa ja Afrikassa.
 Hanketta on kuitenkin kritisoitu siitä, että se on Kiinalle valtapoliittinen väline, jolla se edistää omia strategisia ja sotilaallisia tavoitteitaan.
 Perinteiset venetsialaiset gondolit odottavat uusia matkalaisia. Petri Burtsov / Yle
 Italian toimet herättävät epäluuloja EU:ssa ja Yhdysvalloissa
 Uusi silkkitie ei ole ollut Yhdysvaltain ja EU:n suosikkihankkeiden joukossa.
 Niiden mukaan se synnyttää kilpailuetuja kiinalaisille yrityksille ja ajaa monet köyhät maat velkavaikeuksiin niiden otettua hanketta varten suuria lainoja Kiinalta.
 Italian päätös hypätä Kiinan kelkkaan onkin saanut Yhdysvalloilta ja EU:lta kylmän vastaanoton.
 – Emme usko, että Italia hyötyy tästä. Päinvastoin, pitkässä juoksussa päätös saattaa vahingoittaa Italian mainetta kansainvälisesti, Valkoisen talon kansallisen turvallisuuden neuvoston tiedottaja  Garrett Marquis  sanoi  talouslehti Financial Timesille.
 EU puolestaan ilmaisi tyytymättömyytensä tiedottajansa välityksellä. Sen mukaan Kiinan pitäisi osoittaa olevansa sitoutunut hankkeen osalta läpinäkyvyyteen ja kaupan sääntöjen noudattamiseen.
 Luigi Di Maio, Giuseppe Conte ja Matteo Salvini Italian edustajainhuoneen istunnossa Roomassa 21. marraskuuta. Giuseppe Lami / EPA
 Italia puolustautuu: "Haluamme päästä osaksi valtavia kasvumarkkinoita"
 Uuteen silkkitiehen liittyminen ei ollut Italialle yksimielinen päätös.
 Erityisesti Yhdysvaltain presidenttiä  Donald Trumpia  lähellä oleva hallituspuolue La Lega on suhtautunut Kiinaan skeptisesti.
 Toisaalta lähentyminen Kiinan kanssa sopii EU-vastaisen La Legan politiikkaan hyvin.
 Päätös syntyi lopulta kuitenkin taloudellisin perustein.
 – Sopimus auttaa italialaisia tuotteita pääsemään markkinoille, joita emme ole aiemmin tavoittaneet. Se tuo meille lisää kasvua, lisää taloutta, kehitystä yrityksillemme ja lisää töitä, päähallituspuolue Viiden tähden liikkeen johtaja ja varapääministeri  Luigi Di Maio  sanoi.
 Pääministeri Conte perusteli hankkeeseen liittymistä Italian parlamentille sillä, että sopimus on puhtaasti kaupallinen, eikä se vaikuta Italian suhteisiin EU:hun tai Yhdysvaltoihin.
 Politico-lehden lähteiden mukaan  La Lega halusi poistaa sopimuksesta kaikki viittaukset tietojen jakamiseen, 5G-verkkoihin ja strategiseen infrastruktuuriin juuri Yhdysvaltojen painostuksen takia.
 Kiinan Uusi silkkitie -hanke herättää laajaa keskustelua. Myös rahoitus kaavailtuun Helsingin ja Tallinnan väliseen tunneliin on  tulossa samaisesta hankkeesta .
 Lue myös:
 Kiina havittelee uutta Silkkitietä – tarjolla 890 miljardin investoinnit
 Kiina kaavailee arktista Silkkitietä ja vakuuttaa yhteistyöhaluaan
 Mitkä ovat Kiinan motiivit? Onko Uusi silkkitie uhka vai mahdollisuus? Keskustele asiasta  klo 22:30  saakka.

Uusi silkkitie vie kohta Italiaan– Päätös lähteä Kiinan kelkkaan suututti EU:n ja Yhdysvallat


Summary: Lievät pakko-oireet ovat yleisiä. HUS:in asiantuntijan mukaan pakko-oireisessa häiriössä asiat jäävät häiritsemään ja niitä on toistettava.

Kun  Tuukka Hämäläinen , 32, käy vessassa, on hänen pakko pestä käsiään useita kertoja peräkkäin. Puhdistusrituaalit lievittävät ahdistusta.
 – Pahimmillaan pesin käsiä 25 kertaa peräkkäin, mutta nykyään onneksi vähemmän. Puhdistan myös oven kahvoja tai mitä vaan, minkä pelkään tulleen likaiseksi. Siksi pesen myös paljon pyykkiä.
 Hämäläinen sairastaa pakko-oireista häiriötä eli OCD:ta, joka voi vaikeimmillaan  lamaannuttaa ihmisen toimintakyvyn . Siihen kuuluu pakko-oireita, jotka jaetaan pakkoajatuksiin eli obsessioihin ja pakkotoimintoihin eli kompulsioihin.
 – Aikatauluissa pysyminen voi olla vaikeaa, kun pitää tarkastella hellan levyjä tai käydä ylimääräisen kerran suihkussa. Itselläni menee eniten aikaa hygieniaan liittyviin pakkotoimintoihin.
 Tuukka Hämäläinen pelkäsi tulevansa likaiseksi esimerkiksi oven kahvoihin koskemisesta.  Derrick Frilund / Yle
 Mutta milloin tavasta tulee sairaus? Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin (HUS) psykiatrian linjajohtaja  Jan-Henry Stenberg  kertoo, että on normaalia tarkistaa asia kerran. Pakko-oireisessa häiriössä asiat jäävät häiritsemään.
 – Siihen tulee mukaan itsensä vakuuttaminen. Liikenneympyrässä on pakko kääntyä kotiin takaisin tarkistamaan. Pakon omaisuus, toistuvuus, elämän haittaavuus ja epäily kuuluvat sairauteen.
 Tuukka Hämäläinen on kokemusasiantuntija ja vertaistukihenkilö Suomen Tourette ja OCD-yhdistyksessä. Jutussa kerrotaan hänen ja kolmen muun pakko-oireista häiriötä sairastavan tarina. Aiheen arkaluontoisuuden takia naiset esiintyvät nimettöminä. Jokaista on haastateltu puhelimessa.
 Tuukka Hämäläinen, 32: Pelkään tulevani likaiseksi
 Oireet alkoivat 17-vuotiaana. Aloin pestä käsiäni ylimääräisiä kertoja. Sitten tuli uusia oireita ja aloin kantaa käsidesiä mukanani. Pahimmillaan käytin sitä aina, kun vaikka koskin ovenkahvaan. Salailin pakkotoimintoja.
 En mene esimerkiksi baareihin tai julkisiin kulkuneuvoihin, jos ne ovat liian likaisia. Voin mennä metrolla, mutten juuri koskaan istu siellä.
 Minulla on myös pakkoajatuksia. Monet, joilla niitä on, pelkäävät tulevansa hulluiksi, mutta eivät kuitenkaan toteuta ajatuksia. Ne liittyvät aina pahimpiin pelkoihin. Minulla on itselläni pakkoajatuksia esimerkiksi kuolemasta, mutten ole tappamassa itseäni.
 Tuukka Hämäläinen puhuu avoimesti pakko-oireisesta häiriöstään.  Derrick Frilund / Yle
 Nyt olen terapiassa, missä tehdään altistus- ja mielikuvaharjoituksia. Altistus tarkoittaa, että menee pelottavaan tilanteeseen ja odottaa, että ahdistus laskee. Se voi olla alkuun sietämätöntä ja sitä tehdään usein porrastetusti. Esimerkiksi käsienpesujen määrää voi pudottaa ensin vain parilla kerralla. Menin myös ratikkaan yhdessä terapeutin kanssa tekemään altistuksia.
 Minulla kesti tosi kauan, ennen kuin uskalsin puhua ongelmista muille kuin perheenjäsenille. Olen ammatiltani kirjailija ja freelance-toimittaja. Se on työtä, jota pystyy tekemään kotoa käsin joustavasti.
 Terapia on auttanut ja olen varovaisen toiveikas. Minulla on hyviä ja huonoja kausia. Parin viime vuoden aikana olen pystynyt esimerkiksi matkustamaan yksin ja lentokoneella, mikä oli ennen tosi vaikeaa tai mahdotonta.
 Miten pakko-oireisiin haetaan apua?
 HUS:in Jan-Henry Stenbergin mukaan kannattaa ensin kääntyä perusterveydenhuollon puoleen. Ensin pakko-oireinen häiriö pitää diagnosoida. Nettiterapiasta ja kognitiivisesta käyttäytymisterapiasta voi olla apua.
 Peloille altistaminen voi lieventää pakko-oireita.
 – Sovitaan, että nyt ei mennäkään pesemään käsiä, vaan siedätetään ahdistusta.
 Oikea hoito vaatii, että terapeutti osaa hoitaa pakko-oireista häiriötä ja että yhteistyösuhde terapeutin kanssa tuntuu hyvältä.
 Pakko-oireinen häiriö Lievinä ja satunnaisesti pakko-oireet ovat yleisiä. Noin 2–3 prosenttia aikuisista kärsii pakko-oireisesta häiriöstä. Sairaus puhkeaa usein lapsuudessa tai nuoruudessa. Perinnölliset tekijät vaikuttavat sen syntyyn. Stressi ja elämänmuutokset liittyvät oireiden alkamiseen tai voimistumiseen. Oireiden hallinnassa hyödynnetään käyttäytymisterapeuttisia keinoja katkaista pakkoajatukset. Lääkehoidossa käytetään ensisijaisesti aivojen serotoniiniaineenvaihduntaan vaikuttavia masennuslääkkeitä. Lähteet:  Duodecim Terveyskirjasto ,  Suomen Tourette- ja OCD-Yhdistys
 Laura, 39: Pelkäsin saavani roskasta HIV-tartunnan
 Minulla pakko-oireinen häiriö puhkesi täyteen kukkaansa lasten synnyttyä kolme vuotta sitten. Olin silloin järkyttävän uupunut. Kävelin ulkona koiran kanssa tuulessa ja silmääni meni roska. Toisella puolella tietä oli kaksi ihmistä ja pelkäsin, että päähäni tulee verta roskasta. Ahdistus oli järkyttävä.
 Soitin siskolle ja varmistelin asiaa mieheltä. Aloin googlettamaan, voiko minulla olla HIV. Jauhoin ajatusta kolme kuukautta päässäni ja menin sitten HIV-testiin. Jos lapsilla oli kuumetta luulin, että heilläkin on HIV. Tulkitsin kaiken pelkoni kautta. Seuraavaksi pelkäsin, että olin astunut huumeruiskuun, vaikka niin ei käynyt.
 Minulla pakko-oireinen häiriö liittyykin pelkoon sairastumisesta. Ahdistusta ei edes tajua aluksi, mutta sitten huomaan jääväni ajatuksiin kiinni ja yritän päästä ahdistuksesta pois.
 Aina, kun tulee tunnekuohu, stressi tai suru, pakkoajatukset tulevat esiin voimakkaammin. Alkoholi on myös paha. Uskon, että minun pakko-oireisen häiriön taustalla on myös perusturvattomuus ja hylkäämiskokemukset lapsuudessa.
 Sain diagnoosin vuonna 2017. Terapian myötä olen tajunnut, että ahdistus on siinä suuri ongelma. Se pakokauhu. Tietyllä tavalla tiedät, että pelko on ylimitoitettu, mutta järki sumenee. Terapian avulla olen oppinut sietämään negatiivisia tunteita ja ahdistuksen aiheuttamia fyysisiä tuntemuksia sortumatta jokainen kerta pakkotoimintoihin.
 Olen hävennyt tätä asiaa, mutta viime aikoina olen kertonut asiasta ystävilleni. Ensi syksynä minun pitäisi palata takaisin töihin.
 Nina, 42: Pelkään hyppääväni parvekkeelta
 Ensimmäisen kerran pakko-oireita tuli 10-vuotiaana. Olin yksin syömässä ja vein lasin tiskipöydälle. Ajattelin, että lasi ei saa jäädä yksin, joten minun oli laitettava se kiinni toiseen lasiin.
 Minulla on todettu pakkoajatuksia ja -toimintoja, mitkä ovat tosi ahdistavia. Arjessa ne näkyvät monin tavoin. Tarkastan hellat, kahvinkeittimet, hanat ja ovet tiettyinä lukuina aina, kun lähden kotoa tai menen toiseen huoneeseen. Pahimmillaan luuttuan lattiat kuusi kertaa päivässä. Pää on silloin kaaoksessa. Jos jätän siivoamatta, minusta tuntuu, etten pysty olemaan kotona.
 Pakko-oireiseen häiriöön kuuluu asioiden tarkistelu.  AOP
 Iltarutiineihini kuuluu jääkaapin kokeilu 4 kertaa. Sitten kokeilen kahvinkeitintä parilliset luvut. Kahvinkeittimen jälkeen katson hellan nappulat. Sitten keittiön hanan. Sitten siirryn makuuhuoneeseen ja tarkistan vielä kerran hanat.
 Pyykinpesu on lähtenyt lapasesta. Vesimaksu on esimerkiksi nyt kuukaudessa 60 euroa ja vuoden tasausmaksu oli noin 300 euroa.
 Minulla on myös pakkoajatuksia. Häiritsevin on se, että parvekkeelle mennessäni pelkään, että mitä jos hyppäänkin alas ilman, että olisi mitään itsetuhoisuutta. Se on vain pelottava ajatus.
 Pakko-oireilla kontrolloin asioita. Vaadin itseltäni paljon. Kun kerron jollekin, hän voi olla, että "ei voi olla totta."
 Minulla on pakko-oireisen häiriön lisäksi myös muun muassa epävakaa persoonallisuushäiriö ja toistuvia masennusjaksoja. Jään työkyvyttömyyseläkkeelle heinäkuussa.
 Henna, 31: Pelkään, että koirani ja mieheni kuolevat
 Minulla läheisen tapaturmainen kuolema käynnisti pakko-oireisen häiriön. Läheinen kaatui ja löi päänsä, jolloin ohjasin hänet nukkumaan. Vasta muutaman tunnin päästä tajusin herätellä häntä. Hän kuoli aivoverenvuotoon. Olin lapsuudesta asti pelännyt, että vanhemmilleni tapahtuu jotain. Sitten minulle rakas ihminen kuoli ja syytin siitä itseäni.
 Minulla oli oireita jo lapsuudessa. Olin kiltti tyttö. Minulla oli esimerkiksi ajatus siitä, että minun on pakko räpsäyttää silmiäni, että isä ja äiti eivät kuolisi.
 Vanhempani erosivat ja elämän varrella tapahtui traumaattisia asioita. Traumat käynnistivät ahdistuneisuushäiriön. Oireet räjähtivät käsiin viime keväänä. Koin elämässäni tuolloin paljon henkistä kuormitusta.
 Henna (nimi muutettu) pelkää, että hänen koiransa kuolee. Kuvituskuva AOP
 Pelkoni kohdistuu koiraan ja mieheeni. Kotona tarkistan jatkuvasti roskia lattialta ja pesen käsiäni. Koskettuani esimerkiksi kahvin puruihin pelkään, että kahvin purut joutuisivat koirani turkkiin, koira kuolisi ja se olisi syyni. Se on ahdistavaa. Jos nukun miehen kanssa yöllä eri huoneissa ja rappukäytävästä kuuluu pieni kolaus, minun pitää heti rynnätä katsomaan, ettei hänelle satu mitään.
 Kotoa lähtö on vaikeaa. Tarkastan sähkölaitteet ja sen, onko lattialle tippunut jotain.
 Nyt olen ollut neljä kuukautta sairauslomalla ja palaan ensi kuussa töihin. Jouduin vaihtamaan alaa, koska pakko-oireinen häiriö on aiheuttanut hankaluuden päästä kotoa pois. Teenkin keikkatyötä, jossa työvuoron voi valita samalla aamulla, kun lähtee töihin.
 Kun pakko-oireinen häiriö on pahasti päällä, se ottaa yliotteen. Mies tietää tästä ja se on aika rankkaa hänelle.
 Hennan (nimi muutettu) parisuhde on kestänyt hyvin pakko-oireisesta häiriöstä huolimatta. Kuvituskuva.  AOP
 Lähimmille ystäville olen kertonut, mutten suvulle. Yksi lähimmäiseni on sanonut häpeävänsä minua ja ihmetellyt, miten annan tämän lamaannuttaa itseäni. Hän on kuitenkin alkanut ymmärtää.
 Nämä ovat asioita, joista pitäisi puhua. Sairaus voi ilmetä hyvin eri tavoin eri ihmisillä. YouTubessa pyörii vitsivideo neurootikosta, joka tarkastelee asioita. Pakko-oireinen häiriö ei kuitenkaan välttämättä näy ulospäin.
 Uskon, että tulen saamaan oireet hallintaan. Sairaus ei määrittele minua. Olen ollut kuukauden ryhmäterapiassa. Minulla on vahva usko tulevaan.
 Aiheesta lisää:
 “Saatanan paskaperse, tykkään sinusta” – 11-vuotias Eric puhuu kiinaa, tamilia ja arabiaa, mutta sai Touretten takia potkut päiväkodista
 Perttu Häkkinen: Neuroottista elämää – Tourette, OCD ja moniäänisyys
 Pakko-oireista kärsinyt Satu sai uuden elämän aivoleikkauksella – stimulaattorista apua sadoille potilaille
 Tunteiden tiistai: Pakkoajatukset ja -toiminnot aiheuttavat merkittävää kärsimystä
 Havaintoja ihmisestä: Huono häpeä estää, hyvä suojaa

Pesen käsiä 25 kertaa, pelkään hyppääväni parvekkeelta – 4 tarinaa siitä, kuinka pakko-oireet hallitsevat elämää


Summary: AVI ja Vaasan kaupunki tekivät tarkastuksen Mehiläisen Mainiokoti Isolahteen tänään.

Vaasassa sijaiseva Mehiläisen Mainiokoti Isolahti on asetettu Aluehallintoviraston (AVI) valvonnan alaisuuteen.
 Vaasan kaupungin mukaan palvelukoti Mehiläisen Mainiokoti Isolahdessa on huomattu erittäin vakava tilanne. Kaupunki kertoo, että huomio tehtiin omaisten yhteydenottojen ja kaupungin oman valvonnan tuloksena.
 AVI ja Vaasan kaupunki tekivät Mehiläisen Mainiokoti Isolahteen tarkastuksen tänään 21. maaliskuuta.
 Kaupunki sijoittaa Mainiokoti Isolahteen sairaanhoitajan varmistamaan lääkehoidon turvallisen toteuttamisen selvitystyön ajaksi. Lisäksi kaupunki tulee tekemään asiasta tutkintapyynnön poliisille AVI:n ohjeen mukaisesti.
 – Yhteydenotot omaisiin on aloitettu välittömästi Mainiokoti Isolahden taholta, kertoo Koti- ja laitoshoidon tulosaluejohtaja  Leif Holmlund  kaupungin tiedotteessa.
 Mehiläisen Mainiokoti Isolahdessa asuu 54 Vaasan kaupungin palveluasumisen asiakasta ostopalvelun kautta.

Mehiläisen palvelukoti AVI:n valvontaan Vaasassa – toiminnassa huomattu "erittäin vakava tilanne"


Summary: Turma sattui lähellä Mosulia.

Ainakin 40 on saanut surmansa Tigris-joella Irakissa. Viranomaislähteiden mukaan matkustajia kuljettanut lautta oli liian täynnä ja upposi.
 Kerromme pian lisää.

Ainakin 40 kuoli lauttaonnettomuudessa Irakissa


Summary: Britannian EU-eroa voidaan pääministeri Sipilän mukaan lykätä kesäkuun loppuun.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

EU voi Suomen mielestä myöntää Britannialle lyhyen lykkäyksen EU-eropäivään, sanoi pääministeri  Juha Sipilä  (kesk.) Brysselissä.
 Sipilän mukaan lykkäystä voidaan Suomen puolesta myöntää kesäkuun loppuun saakka sillä ehdolla, että Britannian parlamentin alahuone hyväksyy EU:n ja Britannian neuvotteleman erosopimuksen.
 – On brittien käsissä, hyväksyvätkö he sopimuksen, Sipilä sanoi.
 Pääministeri  Theresa May  pyysi kirjeellä eilen keskiviikkona EU:lta brexitin lykkäämistä 30. kesäkuuta saakka. Euroopan komissio on suhtautunut pyyntöön varauksella, sillä sen mielestä eroa ei voida lykätä toukokuun lopussa pidettävien eurovaalien yli ilman että Britannia osallistuisi vaaleihin.
 Suomelle ei Sipilän mukaan ole suurta merkitystä sillä, onko jatkon takaraja 23. toukokuuta vai kesäkuun lopussa.
 – Suomen kanta on tässä joustava, Sipilä sanoi.
 Brexitin lykkäystä käsitellään iltapäivällä alkavassa EU-johtajien huippukokouksessa. Pääministeri Mayn on määrä kertoa tilanteesta kokouksen aluksi muille johtajille, jonka jälkeen nämä päättävät miten asiassa edetään.
 Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tusk  ilmoitti eilen, että muut EU-maat voivat periaatteessa hyväksyä Britannian pyynnön, kunhan erosopimus hyväksytään.
 Parlamentin alahuone on torjunut sopimuksen jo kahdesti. Puhemies  John Bercow  on ilmoittanut, että samaa sopimusta ei voi tuoda kolmanteen äänestykseen ilman muutoksia.
 EU-johtajien on tarkoitus hyväksyä komission ja Britannian aiemmin sopima pöytäkirja, joka voisi pääministeri Mayn mielestä olla riittävä muutos sopimukseen, jotta siitä voidaan äänestää kolmannen kerran ensi viikolla.
 Lue lisää:
 Brexit-solmua setvitään tänään Brysselissä: pääsevätkö EU-johtajat sopuun Mayn lykkäyspyynnöstä?

EU vaatii yhä Britanniaa hyväksymään erosopimuksen, jotta brexitiä voidaan lykätä – Sipilän mukaan lyhyt brexit-lykkäys sopii Suomelle


Summary: Suomessa varoitetaan idän uhkasta, Ruotsissa Venäjän voimasta puhutaan kuplana. Nato-yhteistyö syvenee, mutta puolustusinto laantuu. Miltä Suomen turvallisuus näyttää? TV1:n Ykkösaamun vieraana on väistyvä puolustusvoimain komentaja, kenraali Jarmo Lindberg.

Suomi harjoittelee parhaillaan Northern Wind 2019 –harjoituksissa Pohjois-Ruotsissa yhdessä Ruotsin maavoimien, Britannian, Norjan sekä Yhdysvaltain kanssa. Kuinka syvällä Natossa Suomi jo on?
 Kuinka Venäjän puolustuskykyä tulisi arvioida, kun raportit kertovat yhtä ja toinen toista?
 Mitä tehdä Suomen puolustusvoimille, kun kiinnostus asepalvelusta kohtaan vähenee?
 Entä kuinka entinen hävittäjälentäjä arvioi harppausta nykyisistä Horneteista tulevaisuuteen?
 TV1:n Ykkösaamun vieraana lauantaina 23.3. klo 10.05 on puolustusvoimain komentaja, kenraali Jarmo Lindberg. Sakari Kilpelä haastattelee.
 Lindbergille voi lähettää kysymyksiä osoitteeseen  tv1.ykkosaamu@yle.fi  tai alla olevalla lomakkeella.

TV1:n Ykkösaamussa puolustusvoimain komentaja Jarmo Lindberg: Mitä haluat kysyä?


Pekka Haavisto pestattiin pelastamaan vaalit.
 Pekka ja pätkäpuheenjohtajuus tulivat ajankohtaiseksi, kun  Touko Aalto  luopui työuupumuksen vuoksi yllättäen pestistä.
 Haavisto järjesteltiin  vihreiden johtoon ja pelastajaksi , mutta vain määräaikaiseen pestiin. Haavisto luvannut johtaa vihreitä kesäkuun puoluekokoukseen saakka. Haavisto vetää eduskunta- ja eurovaalikampanjat ja vie vihreät mahdollisiin hallitusneuvotteluihin, mutta sen jälkeen  vihreiden johtajakysymys on auki.
 Miten Haavisto pärjää tänään Ylen vaalitentissä? Onnistuuko Haavisto vakuuttamaan valmistellulla puheellaan äänestäjiä?
 Puoluejohtaja Haavisto on tänään Ylen puheenjohtajatentissä Areenassa ja TV1:ssä klo 21. Katso tentti suorana ja lue liveanalyysia tästä artikkelista.
 Haaviston tenttiä ja puhetta analysoivat politiikan tutkija  Johanna Vuorelma  ja puhetaidon kouluttaja  Antti Mustakallio  sekä Ylen  Heikki Valkama .
 Jokainen puheenjohtaja ja puolue saa oman päivänsä seuraavan kahden viikon aikana
 Puheenjohtajien vaalitenttipäivät arvottiin joulukuussa suorassa  Aamu-tv:n lähetyksessä  kaikkien eduskuntapuolueiden kesken. Tentit jatkuvat huomisesta aina torstaihin saakka ja taas ensi viikon maanantaina.
 Maanantai 25.3.  Antti Rinne , SDP Tiistai 26.3.  Petteri Orpo , Kokoomus Keskiviikko 27.3.  Li Andersson , Vasemmistoliitto Torstai 28.3.  Jussi Halla-aho , Perussuomalaiset Maanantai 1.4.  Sampo Terho , Siniset
 Juha Sipilan  (kesk)  Anna-Maja Henrikssonin  (rkp) ja  Sari Essayahin  (kd) tentit on nähtävissä  Yle Areenassa .
 Lue lisää:
 Pekka Haavisto pelastaa vaalit, mutta kuka johtaa vihreitä vaalien jälkeen? Tällainen puolue on suurten sarjaan pyrkivä vihreät
 Erilainen pääministeritentti: Pekka Haavisto panisi paluutaan suunnittelevat Isis-taistelijat kohtaamaan oikeuden – video
 Ylen vaalikone
 Yle Areenan vaalisivu

Miten vihreiden Pekka Haavisto pärjää tänään Ylen vaalitentissä?   Katso tentti suorana ja lue liveanalyysia


Summary: Kouvolan on löydettävä säästöjä nopeasti heikentyneen taloustilanteen korjaamiseksi.

Kouvolan vs. kaupunginjohtaja  Tuukka Forsell  on esitellyt tiukan säästölistan. Sillä tavoitellaan 20 miljoonan euron säästöjä.
 Forsell esittää, että kaupunki käynnistää yt-neuvottelut, jotka tähtäävät työvoiman vähentämiseen. Tavoite on säästää noin 4 miljoonaa euroa vuoden 2020 loppuun mennessä.
 Lisäksi esitetään, että veroprosentti olisi ensi vuonna 21,75 eli sitä korotettaisiin prosenttiyksiköllä nykyisestä.
 Kouvolassa on tehtävä päätöksiä nopeasti heikentyneen taloustilanteen korjamiseksi. Syynä on muun muassa se, että verotuloja kertyi yli 7 miljoonaa euroa ennakoitua vähemmän.
 Kouvolan kaupunki ei ole ahdingossaan yksin, sillä Kuntaliiton mukaan taloudellinen tulos painui viime vuonna negatiiviseksi lähes 200 kunnassa.
 Kouvolan kaupunginhallitus käsittelee esitettyä säästölistaa ensimmäisen kerran ensi maananataina.
 Tulos pahasti miinukselle
 Kouvolan taloustilanne heikkeni nopeasti viime vuonna, kun kaupungin viime vuoden  tilinpäätöksen arvioitiin jäävän  paljon ennakoitua heikommaksi.
 Tänään torstaina kaupunki julkisti  vuoden 2018 tilinpäätöksensä . Tulos oli 26 miljoonaa euroa alijäämäinen, kuten oli etukäteen arvioitu.
 Kouvola sai viime vuonna verotuloja 331 miljoonaa euroa, joka on 7,4 miljoonaa euroa ennakoitua vähemmän.
 Heikkoon tulokseen vaikutti myös ostopalvelujen kasvu. Erityisen paljon kasvoivat sosiaali- ja terveyspalveluiden ostot. Kaikkiaan kaupunki osti palveluja viime vuonna yli 366 miljoonalla eurolla.
 Kouvolan kaupunki reagoi tilanteeseen jo marraskuussa laatimalla vuoteen 2021 ulottuvan talouden sopeuttamisohjelman. Lisäsäästöjä etsitään kevään kuluessa niin henkilöstöstä, palveluista kuin omaisuudestakin.
 Kouvolalla oli viime vuoden lopussa noin 5450 työntekijää, joista noin 4350 on vakituisessa työsuhteessa. Henkilöstömenot olivat viime vuonna noin 240 miljoonaa euroa.

Kouvola löi pöytään tiukan listan säästöehdotuksia: henkilöstön vähentämiseen tähtäävät yt-neuvottelut ja veronkorotus


Summary: Edelleen selvitetään sitä, oliko motiivi kokonaan terroristinen vai henkilökohtaisten ongelmien ja radikalisoitumisen yhdistelmä.

Hollannin Utrechtin raitiovaunuampumisen pääepäilty saa syytteen terroristisessa tarkoituksessa tehdyistä murhista, kertovat syyttäjäviranomaiset. 37-vuotias epäilty astuu oikeuden eteen huomenna.
 Muut syytteet koskevat murhayrityksiä ja terroriuhkaa. Syyttäjänviraston mukaan edelleen selvitetään sitä, oliko motiivi kokonaan terroristinen vai henkilökohtaisten ongelmien ja radikalisoitumisen yhdistelmä.
 Kolme ihmistä kuoli ja seitsemän haavoittui maanantaisessa ampumisessa. Poliisin mukaan ampuminen tapahtui raitiovaunussa 24 Oktoberplein -nimisen pysäkin luona.
 Poliisi sai epäillyn ampujan kiinni kahdeksan tuntia kestäneiden etsintöjen jälkeen.
 Aiemmin kerrottiin, että poliisi suhtautuu vakavasti terroriteon mahdollisuuteen. Terrorismiin viittaavat muun muassa pakoautosta löytynyt kirje ja tekotapa, poliisi kertoi.
 Utrechtissa järjestetään huomenna hiljainen marssi ampumisen uhrien muistoksi. Marssi päättyy paikalle, jossa isku tapahtui.

Utrechtin raitiovaunuampumisen pääepäilty saa terrorismisyytteen


Summary: Presidentti on hyökännyt useampana päivänä viime vuonna kuollutta senaattori John McCainia vastaan.

Jopa  Donald Trumpin  oman puolueen edustajat ovat nousseet vastustamaan presidentin ristiretkeä senaattori  John McCainia  vastaan. McCain kuoli aivosyöpään viime vuoden elokuussa.
 Viime lauantaina Trump julkaisi tviitin:
 Tviitissä Trump siteeraa erikoissyyttäjä  Kenneth Starria , joka kommentoi Trumpin mukaan valheellisen ja väärennetyn kansion jakamisen "valitettavasti tahrineen pahoin John McCainia". Trump huomauttaa jatkoksi, että McCainilla oli paljon pahempiakin tahroja, mukaan lukien hänen käännöksensä  Barack Obaman  terveydenhuoltouudistuksen kaatamisen suhteen.
 Trump viittaa kansiolla entisen brittivakoojan  Christopher Steelen  vuonna 2016 kirjoittamiin muistioihin, jossa puhutaan laajasta yhteistyöstä Trumpin kampanjan ja Venäjän hallinnon välillä. Molemmat osapuolet kieltävät väitteet.
 Kaikkia Steelen papereiden väitteiden todenperäisyyttä ei ole saatu selville. Osa pitää paikkansa kokonaan tai osittain,  raportoi CNN tammikuussa .
 Kansio päätyi McCainin joukkoihin kuuluvalle ex-diplomaatille, joka toimitti ne Buzzfeedille. Sivusto julkaisi koko kansion sisällön. McCain on kieltänyt antaneensa tietoja Buzzfeedille, mutta on kertonut antaneensa ne FBI:lle.
 Obamacare-viittaus taas liittyy republikaanien yritykseen kaataa Obaman aikainen terveydenhuoltouudistus. McCain äänesti esitystä vastaan ja se kaatui lopulta.
 Ei kiitosta hautajaisjärjestelyistä
 Senaattorina pitkän uran tehnyt McCain oli Vietnamin sodan veteraani, joka vietti viisi vuotta sotavankina ja joutui kidutetuksi. Hän oli republikaanien presidenttiehdokas vuonna 2008. Trump vältti Vietnamin sodan  muun muassa jalkavaivan vuoksi .
 Trump kommentoi McCainia vielä sunnuntaina Twitterissä – ja aloitti mustamaalauksen uudelleen kampanjatyylisessä tilaisuudessa Ohiossa keskiviikkona.
 Trump sanoi kuulijoilleen todisteita esittelemättä, että McCain on ajanut sotaa ja pettänyt amerikkalaiset veteraanit. Trump antoi vielä ymmärtää järjestäneensä McCainin hautajaiset ilman kiitosta.
 – Annoin hänelle sellaiset hautajaiset kuin hän halusi, Trump sanoi toimittajille uutistoimisto AP:n mukaan.
 – En saanut kiitosta, mutta se sopii.
 Itse asiassa McCain oli itse suunnitellut hautajaisensa ja kutsunut sinne puhumaan presidentit  George W. Bushin  ja aiemman kilpakumppaninsa Barack Obaman.
 McCainin perhe oli pyytänyt Trumpia pysymään poissa. Trump hyväksyi McCainille sotilaskuljetuksen ja lähti golfaamaan, AP muistuttaa.
 Trump on nälvinyt McCainia usein ennenkin, mutta viime päivät ovat olleet liikaa kaikenlaiseen jo tottuneille republikaanien johtohahmoillekin.
 Senaatin republikaanijohtaja  Mitch McConnell  tviittasi McCainin olevan harvinainen partiootti ja aito amerikkalainen sankari senaatissa. Hän sanoi kaipaavansa hyvää ystäväänsä.
 – Hänen muistonsa muistuttaa minua yhä päivittäin siitä, että maatamme ylläpitävät sankareiden uhraukset, McConnell kirjoitti.
 McConnell ei maininnut Trumpia, mutta muut ovat. Esimerkiksi georgialainen senaattori  Johnny Isakson  kutsui Trumpin kommentteja paheksuttaviksi.
 Republikaanien vuoden 2012 presidenttiehdokas  Mitt Romney  puolestaan tviittasi ettei ymmärrä, miksi presidentti jälleen halventaa niin esimerkillistä miestä kuin "ystäväni John McCain".
 Hän kutsui McCainia sankarilliseksi, rohkeaksi, isänmaalliseksi, kunnioitettavaksi, vaatimattomaksi, uhrautuvaksi ja empaattiseksi ihmiseksi, jota ajaa eteenpäin velvollisuus perhettä, maata ja Jumalaa kohtaa.
 Vastapuolue demokraatteja senaatissa johtava  Chuck Schumer  puolestaan tviittasi, että odottaa innolla mahdollisuutta esitellä uudelleen lakiesityksensä, joka nimeäisi senaatin Russell-rakennuksen uudelleen "amerikkalaisen sankarin, senaattori John McCainin mukaan".
 Epäselvää on, hidastaako tämä presidenttiä.

Jopa republikaanit ovat pöyristyneitä Trumpin ristiretkestä kuollutta miestä vastaan


Summary: Rautapellettiä kulki Kokkolan sataman kautta viime vuonna noin 4,5 miljoonaa tonnia. Tuollaista määrää ei noin vain siirretä uudelle reitille.

Suuri kauha aukeaa tuulisella satamakentällä ja pudottaa mustan lastinsa ison maansiirtoauton lavalle. Samaan aikaan kivihiiliseulalta lähtevä liukuhihna pudottaa seulottua hiiltä kasaan, josta kauhakuormaajat siirtävät sitä edelleen. Ei pölise.
 Kivihiilen ja rautapelletin erottaa Kokkolan syväsataman kentällä aita, joka on kyhätty merikonteista ja läpikuultavasta vihreästä kankaasta. Kuuluu kova pamaus, kun aidan toisella puolella rautapellettijunien tyhjennyshallista hiljalleen valuva vaunu osuu raiteilla odottavaan letkaan. Ilmoille nousee sankka punertava pölypilvi.
 Satamassa pöliseekin rautapöly.
 Miksi kivihiilestä siis syntyi niin iso kohu Kokkolassa?
 Merikonteista ja vihreästä kankaasta tehty aita erottaa Kokkolan syväsataman kentällä kivihiilen ja rautapelletin. Ari Vihanta / Yle
 Sataman kautta suunnitellaan miljoonan tonnin kivihiilikuljetuksia Venäjältä edelleen maailmalle. Asukkaat  vastustavat kivihiiltä  sen ympäristöhaittojen takia. Venäläinen kaivosjätti  Severstal on uhannut siirtää niiden vuoksi rautapellettikuljetuksensa  muihin satamiin. Osapuolet eli satama, sen omistava Kokkolan kaupunki ja Severstalin uhkauksia esiin nostanut satamaoperaattori Rauanheimo sopivat taannoin, että asiaa ratkotaan, mutta  suljettujen ovien takana . Myöskään tässä yhteydessä satamajohtaja  Torbjörn Witting  ei halunnut asiaa kommentoida.
 Miksi satama riskeeraa pääasiakkaansa kuljetukset kivihiilen takia ja miksi Kokkolan kaupunki on niin luottavainen siihen, etä pellettikuljetukset jatkuvat?
 Vastaus löytyy realiteeteista: Kokkolaan tuotava rautapelletti on yksi suurimmista tavaraeristä, mitä Suomen raiteilla kulkee. Ruuhkaisella rataverkolla ei yksinkertaisesti ole tilaa siirtää kuljetuksia muualle.
 – Määrä on niin merkittävä, että sormia napsauttamalla siirto toiselle reitille tuskin on mahdollista. Kokkolan reittiäkin on rakennettu jo vuosikymmenien ajan, että sen kapasiteetti on saatu nykytasolle. Olisi vaikea temppu siirtää koko liikennettä toiselle reitille, sanoo VR Transpointin myynti- ja markkinointijohtaja  Tero Kosonen .
 Siellä missä on raidetta, ei ole syväystä
 Kaikkiaan Kokkolan satamaan saapuu keskimäärin 400 junavaunua vuorokaudessa – ja saman verran tietysti myös matkaa pois. Rautapellettiä kulki Kokkolan sataman kautta viime vuonna noin 4,5 miljoonaa tonnia, se on yli puolet sataman koko liikenteestä.
 – Raidevaihdetta kääntämällä tuollaiset tavaravirrat eivät ohjaudu toiseen paikkaan. Kaikki liikennevirrat ovat kyllä käännettävissä, mutta se vaatii aikaa ja investointeja, sanoo Suomen Satamaliiton apulaisjohtaja  Kirsti Tarnanen-Sariola .
 Rautapelletin käsittelyä Kokkolan satamassa. Ari Vihanta / Yle
 Kokkolan sataman kilpailukyvyn kannalta Kokkola–Ylivieska-kaksoisraiteen valmistuminen oli hyvin merkittävää, ja samaan aikaan satamassa on tehty ahkerasti suuria investointeja. Tarnanen-Sariola ei osaa nimetä satamaa, johon Kokkolan rautapellettivirrat sopisivat.
 – Jossain voisi olla vapaata raidetilaa, mutta liian matala väylä. Pitää myös muistaa, että Kokkolassa on investoitu pitkän ajan kuluessa pellettien käsittelyyn ja hiottu kuljetusketju toimivaksi. Tällaisten kuljetusketjujen rakentaminen on melkoinen palapeli, johon vaikuttavat niin monet asiat, toteaa Tarnanen-Sariola.
 Myös VR Transpointin myynti- ja markkinointijohtaja Tero Kosonen painottaa, että sujuvan kuljetusketjun rakentaminen lähtee jo siitä, miten junat pääsevät rajan yli. Esimerkiksi miljoonan kivihiilitonnin tuominen Kokkolan satamaan vaatii jo tarkkaa rytmittämistä muun liikenteen kanssa.
 Taustalla myös satamaoperaattorien valtataistelua?
 Jupakan ydin löytynee siitä, että Kokkolan satama valitsi kivihiilikuljetusten urakoitsijaksi uuden yrityksen, Koukku Shippingin. Tämä merkitsi Kokkolan satamassa 130 vuotta toimineen Rauanheimon valta-aseman horjumista, kuten kaupunginhallituksen puheenjohtaja  Reino Herlevi totesi Keskipohjanmaa-lehdessä . Toisaalta myös suomalaissatamien kesken käydään kovaa kilpailua kuljetuksista.
 Kokkolan sataman pääoperaattori Rauanheimo on laajentanut toimintaansa viime vuosina voimakkaasti muihin Suomen satamiin. Esimerkiksi Poriin Tahkoluodon kautta Rauanheimo operoi 2,5 miljoonaa tonnia kivihiiltä vuodessa, mutta aikoo nostaa määrän 3,5–4 miljoonaan tonniin, kertoi Satakunnan kansa syksyllä.  Lehdessä Rauanheimo kertoi jättäneensä myös tarjouspyyntöjä rautapellettikuljetuksista . Vielä rautapelletti ei kuitenkaan Porin kautta kulje.
 – Jos tällaista ajatusleikkiä leikittäisiin, niin meillä kivihiili ja rautapelletti sijoittuisivat eri satamiin, joiden etäisyys on 15 kilometriä linnuntietä toisistaan. Kivihiili käsitellään Tahkoluodon syväsatamassa, mahdolliset rautapelletit hoidettaisiin Mäntyluodon kautta. Kivihiili ja rauta eivät todellakaan sovi samalle satamakentälle, sanoo Porin sataman toimitusjohtaja  Sari De Meulder .
 Tahkoluodon satamaan johtaa 15,3 metrin väylä, kun taas Mäntyluodon väylän syväys on 12 metriä. Kokkolan 13 metrin väylää ruopataan parhaillaan 14 metriin, jolloin kaikkein isoimmatkin laivat voivat ottaa Kokkolassa täyden lastin.
 Matalamman Mäntylyuodon väylän lisäksi Porissakin raidekapasiteetti on lujilla. Lisäksi radanvarren  asukkaat ovat valittaneet kivihiilijunien aiheuttamasta tärinästä , ja ongelmaan etsitään nyt ratkaisua Väyläviraston johdolla. Lisäinvestointien vaihtoehtona ovat vähintäänkin nopeusrajoitukset.
 – Nopeusrajoituksen kääntöpuolena on jo nyt kapasiteetiltaan täynnä olevan rataosan ruuhkautuminen, todetaan Väylän viikko sitten antamassa  tiedotteessa .

Onko kivihiili todella uhka venäläisjätin rautakuljetuksille Kokkolassa? Toista reittiä niin isoille massoille ei löydy koko Suomesta