Summary: Koottava kuivakäymälä on helppo kuljettaa paikalle nopeasti, kun sitä tarvitaan.

Vanerista valmistetusta Rehome-kuivakäymälästä toivotaan ratkaisua pakolaisleirien ja kriisialueiden hätätilamajoituksen saniteettiongelmiin.
 Lahtelaisten sisustusarkkitehtuurin ja kalustemuotoilun opiskelijoiden  Sara Auvisen  ja  Tiia Jokisen  suunnittelemaa käymälää on tarkoitus markkinoida isoille kansalaisjärjestöille, kuten YK:lle ja Punaiselle Ristille, sekä pakolaisleirejä rahoittaville valtioille.
 Hanke kiinnostaa ympäristöministeriön lisäksi ulkoministeriötä. Muotoilun opettaja  Vesa Damski  Lahden ammattikorkeakoulusta uskoo, että uudenlaisesta huussista saadaan merkittävä vientituote.
 – Kriisialueilla voidaan tarvita jopa kymmeniätuhansia kappaleita hyvin nopeasti. Puhumattakaan jatkuvasta tarpeesta esimerkiksi pakolaisleireillä.
 Säänkestävästä vanerista valmistettu huussi voidaan sijoittaa myös ulkoilualueille tai kansallispuistoihin. Lisäksi se saattaa tulevaisuudessa olla hyvä ratkaisu ihan tavallisten kesämökkien saniteettipulmiin.
 Vaneri on samaa kuin liikennemerkeissä. Siitä valmistettu huussi kestää käytössä jopa parikymmentä vuotta, vakuuttaa Vesa Damski. Johanna Talasterä / Yle
 Vähentää ripuliepidemioita
 Edullista kuivakäymälää tarvitaan monin paikoin myös arkisessa elämässä. Kehittyvissä maissa vain murto-osalla väestöstä on vesivessa. YK:n mukaan maapallolla elää 2,6 miljardia ihmistä vailla kunnollista käymälää. Huonosta sanitaatiosta tai vedestä johtuvat ripulitaudit tappavat päivittäin arviolta 5 000–6 000 lasta.
 Maailmalla on laajemminkin herätty uudistamaan puutteellisia saniteettitiloja erityisesti kehittyvissä maissa. Microsoftin perustaja  Bill Gatesin säätiö investoi viime vuonna 200 miljoonaa dollaria  (Talouselämä) tukeakseen vessainnovaatioita. Suomessa kansalaisjärjestö  Käymäläseura Huussi  (Huussi.net) edistää ekologisten kuivakäymälöiden rakentamista kehittyviin maihin.
 Rehome-huonekalusarjaan  kuuluva kuivakäymälä on suunniteltu niin, että siitä ei karkaa suolistobakteereja ympäristöön. Tämän vuoksi sen avulla voidaan merkittävästi vähentää suolistoperäisten bakteereiden aiheuttamia sairauksia alueilla, joille on ahdettu tuhansia ihmisiä.
 – Pahimmillaan jopa kymmeniä tuhansia ihmisiä on kuollut näihin epidemioihin, etenkin kriisitilanteissa, sanoo Damski.
 Samalla kun vessassa käynti hoituu turvallisesti, voidaan erottelevan kuivakäymälän avulla tuottaa puhtaita lannoitteita paikalliseen viljelyyn.
 Ihmisen virtsa on kasveille hyvä typpilannoite. Erotteleva käymälä kerää ulosteen ja virtsan eri säiliöihin.  Johanna Talasterä / Yle
 Vessa lataa kännykät
 Pakolaisleiriolosuhteissa tämän kaltaiset vessakopit ovat tärkeitä erityisesti naisille. Suuri osa seksuaalirikoksista tapahtuu leirin reuna-alueilla sijaitsevissa, huonosti järjestetyissä saniteettitiloissa. Rehome-kuivakäymälän suunnittelussa on huomioitu turvallisuus monin tavoin, korostaa Tiia Jokinen.
 – Vessaan ei pääse kukaan, jos siellä on joku sisällä.
 Oven sisäpuolella on pieni vanerilevy, jonka saa liu'utettua kahvan peitoksi. Silloin ulkopuolella näkyvä punainen väri kertoo vessan olevan varattu. Johanna Talasterä / Yle
 Katolle on tulossa aurinkopaneelit, joiden avulla vessakoppi ja sen ympäristö saadaan valaistua pimeässä. Kun käytössä on useita koppeja, saadaan niistä jonkin verran sähkövirtaa myös muualle ympäristöön. Lisäksi tarkoitus on laittaa kopin ulkoseiniin latauspistokkeita kännyköitä varten.
 Litteän pakkauksensa ansiosta kuivakäymälä on helppo kuljettaa nopeasti kriisialueille. Pystytettynä huussi on reilut kolme metriä korkea. Vessakoppi on kooltaan noin puolitoista neliömetriä.
 Tiia Jokisen mukaan vessaan on mahtunut seisomaan viisi nuorta naista samaan aikaan.  Johanna Talasterä / Yle
 Käyttömukavuutta kuumissa olosuhteissa aiotaan lisätä pinnoitetulla vanerilla, joka heijastaa auringonsäteitä poispäin. Parhaimmillaan tällä saadaan sisälämpötilaa laskettua kymmenkunta astetta verrattuna paahtavan kuumaan ilmaan huussin ulkopuolella.
 Kun ekologinen käymälä tulee tiensä päähän, se voidaan hävittää polttamalla.
 Huussi voi päihittää jopa saunan
 Kuivakäymälää testataan parhaillaan Lahden ammattikorkeakoulun biolaboratoriossa. Sarjatuotantoon ja markkinoille uudenlaisen vessan toivotaan ehtivän jo ensi vuoden aikana.
 Suomessa on vuosia tehty edistyksellistä työtä kuivakäymälöiden kehittämisessä. Uudenlaisten huussien sukupolvea edustavassa vessakopissa yhdistyy suomalainen huippuosaaminen vanerin tuotannossa ja tieteellinen taitotieto.
 Istumisen sijaan voi kyykätä asettamalla jalat pöntön molemmin puolin oleville seisoma-alustoille.  Johanna Talasterä / Yle
 Huussi voisi voittaa vientituotteena jopa saunan, joka on jo tehokkaasti markkinoitu ulkomaille. Vesa Damskin mielestä meillä ei ole vielä ymmärretty täysin käymälöiden arvoa.
 – Se pienempi yksikkö siellä pihan perällä saattaa olla globaalisti paljon merkittävämpi kuin sauna.

Suomalaisopiskelijoiden huussi voi pelastaa tuhansia henkiä kriisiolosuhteissa – käymälästä toivotaan saunan kaltaista myyntihittiä


Summary: Tanssi-liiketerapiaan osallistuneiden masennusoireet helpottivat jo kymmenessä viikossa.

Tanssi-liiketerapia voi tuoreen, Jyväskylän yliopistossa tehdyn tutkimuksen mukaan vähentää merkittävästi masennusoireita. Kyseessä on taideterapiamuoto, jossa korostuu kehollisuus ja luovuus.
 Kyse ei ole tanssimisesta vaan liikkeestä, jossa on tanssin elementtejä, korostaa yliopistotutkija  Katriina Hyvönen  Jyväskylän yliopiston psykologian laitokselta. Terapiassa työskennellään sekä liikkeen kautta että keskustellen. Tanssi-liiketerapiaa voidaan toteuttaa sekä yksilö- että ryhmäterapiana.
 Liike auttoi masennukseen jo kymmenessä viikossa
 Jyväskylän yliopiston psykologian laitoksella tehty laaja tutkimus osoitti, että masennuksen oireet vähenivät ja mieliala koheni 45 prosentilla tanssi-liiketerapiaan osallistuneista eikä kenenkään vointi huonontunut.
 Tutkittavat osallistuivat tanssi-liiketerapiaryhmään kaksi kertaa viikossa kymmenen viikon ajan. Tutkittavat jatkoivat myös tavanomaista hoitoaan: useimmilla oli käytössään masennuslääkitys ja useilla oli ainakin harvakseltaan myös jonkinlainen hoitokontakti.
 Hyvösen mukaan tutkimus osoitti, että masennuslääkityksen käyttö ei ollut yhteydessä masennusoireiden muutokseen. Vertailuryhmässä, jossa tutkittavat jatkoivat tavanomaista hoitoaan, ei tapahtunut tutkimusjakson aikana merkittäviä muutoksia.
 Kehollisella kokemuksella on masennuksen hoidossa iso merkitys
 Masentuneilla ihmisillä on paljon kielteisiä tunteita omaa kehoa kohtaan.
 Projektitutkija  Päivi Pylvänäinen  kertoo yllättyneensä siitä, kuinka paljon masentuneilla on kehollista kärsimystä tai jopa traumaattisia kehokokemuksia. Henkilön historiassa saattaa olla lähisuhdeväkivaltaa, seksuaalista häirintää tai eri syistä syntynyttä häpeää omaa kehoa kohtaan. Kehonkuvassa tapahtui kymmenessä viikossa merkittävä muutos.
 – Ihmiset kokivat oman kehonsa vähemmän epämukavana ja omaan kehoon tai lihavuuteen liittyvä inho väheni.
 Jo pitkään on tiedetty, että liikunnalla on tärkeä merkitys masennuksen ennaltaehkäisyssä sekä siitä toipumisessa. Sen sijaan vaikeasti masentuneelle liikunta ja urheilu saattavat olla mahdottomia tavoitteita saavuttaa. Tästä syystä yksilön lähtötilannetta kunnioittava tanssi-liiketerapia on toimiva työkalu masennuksen hoidossa.
 Laajin toistaiseksi toteutettu tanssi-liiketerapiatutkimus
 Jyväskylän yliopiston psykologian laitoksella tehdyssä tutkimuksessa oli mukana 157 osallistujaa 11:llä paikkakunnalla eri puolilla maata. Tutkittavat olivat masennuksesta kärsiviä työikäisiä.
 Aihetta ei ole aiemmin tutkittu näin laajasti: tutkimus kesti kolme vuotta ja sen rahoitti Kela. Tutkimus on merkittävä myös kansainvälisesti arvioituna.
 Tutkimuksessa oli mukana useita terapeutteja eri puolilta Suomea. Tällä hetkellä  tanssi-liiketerapeutteja koulutetaan  vain Jyväskylässä, Eino Roiha -instituutissa. Toisin kuin musiikki- ja kuvataideterapiat, Kela ei ainakaan toiseksi korvaa tanssi-liiketerapiaa.
 Lue myös:
 Masennuksesta on tullut uusi kansantauti – mutta mikä on oikeasti muuttunut, suomalaisten mielenterveys vai diagnoosit?

Tanssi-liiketerapia helpottaa masennuksen oireita, vahvistaa tuore tutkimus: "Omaan kehoon tai lihavuuteen liittyvä inho väheni"


Tamperelaisen  Sanna Marinin  valinta pääministeriksi on ollut suuri asia  tamperelaisille  ja nuorille naisille. Mullistavaa se on ollut seksuaali- ja sukupuolivähemmistöille. Pääministerinä on kahden äidin kasvattama nainen, joka on vaatinut translain uudistamista esimerkiksi  omassa blogissaan .
 Erityisen tärkeä uutinen on ollut sukupuolentutkija  Tuula Juvosen  mukaan lesboäideille, jotka ovat saaneet lapsensa samoihin aikoihin, kun Sanna Marin syntyi eli 80-luvulla ja vielä 90-luvun alussakin. Silloinen keskusteluilmapiiri on jäänyt monelle mieleen.
 Sukupuolentutkija Tuula Juvonen. Leena Pihkala
 – Lehtien mielipidekirjoitukset olivat täynnä kirjoittelua, joka nykyään määriteltäisiin vihapuheeksi. Aika oli äärettömän raskasta, sillä äidit joutuivat puolustautumaan ja vastaamaan epäilyihin:  Mitähän näistä lapsista tulee? Isättömänä raukat kasvavat.
 Marinin valinta oli Juvosen mukaan huojennuksen hetki. Tuli todiste siitä, että kahden äidin perheessä kasvaa täysipäisiä ihmisiä – esimerkiksi pääministeri.
 Marinista tuli maailmallakin paikoin toivon pilkahdus
 Suomen ulkopuolella Marinin vanhemmat ovat olleet uutiskärkenä esimerkiksi yhdysvaltalaisella  Advocate-sivustolla  Finland's New Prime Minister Sanna Marin, 34, Was Raised by Two Moms  ja brittiläisellä  Pink News -sivustolla   Finland’s new prime minister – the world’s youngest leader – is the daughter of same-sex parents .
 Donald Trumpin  presidentiksi valitsemisen jälkeen lesbojen ja homojen yhdenvertaisuus on kokenut Yhdysvalloissa kovia kolauksia. Syrjimistä vähentäviä lakeja on purettu ja asema muuttunut hankalammaksi.
 – Se, että jossain näkyy valon pilkahdus, on yhdysvaltalaiselle sateenkaariyhteisölle iso juttu, toteaa Juvonen.
 Marin sai harteilleen monet toiveet
 Sateenkaariväen keskuudessa Mariniin asetetaan paikoin nyt suuria odotuksia. Päällimmäisenä on translaki, mutta  40 kansalaisjärjestöä vaati jo toukokuussa uudelta hallitukselta konkreettisia toimia  sateenkaari-ihmisten ihmisoikeuksien edistämiseksi.
 Juvonen toppuuttelee paineiden kasaamista yksille harteille, sillä pääministerillä on monia asioita hoidettavanaan.
 Juvosen mukaan on tärkeämpää ketkä istuvat eduskunnassa. Aiemmin eduskunnassa istui neljä sateenkaarikansanedustajaa ja tällä hetkellä kaksi.  Pekka Haavisto  (vihr.) on ministerinä kiireinen.  Sebastian Tynkkysen  (ps.) halua edistää sateenkaariväen asioita Juvonen taas jää pohtimaan.
 Niin vihreät kuin toisaalta vasemmistoliitto tai SDP saattaisivat puolueina olla aktiivisia. Esimerkiksi presidentti  Tarja Halonen  (sd.) otti jo vuosia sitten esiin sen, että yhdenvertaisuusasiat on saatava kuntoon seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen kannalta. SDP:ssä myös valtaosa kansanedustajista äänesti uuden avioliittolain puolesta vuonna 2014. Marinin valinta oli Juvosen mukaan osa jatkumoa.
 Ylen vaalikoneessa keväällä 2019  Sanna Marin kirjoitti, että translaki on uudistettava kokonaisuudessaan ihmisoikeuksia ja itsemääräämisoikeutta kunnioittavaksi.
 Marin myös korosti sitä, että ihmisten välistä tasa-arvoa ja yhdenvertaisuutta on vahvistettava edelleen.
 – Yhteiskuntaa on rakennettava siten, että jokaisesta lapsesta ja nuoresta voi tulla mitä vain taustasta riippumatta, Marin kirjoitti vaalikonevastauksessaan.
 Tulevaisuudessa sukupuolella tai seksuaalisuudella ei ole merkitystä?
 Tutkijan kannalta elämme kiinnostavia aikoja.
 – Aiemmin on ollut naisia, miehiä, homoja ja heteroita. Nyt eletään aikaa, jolloin määrittelyt menettävät nuorten parissa merkitystään. Asioihin suhtaudutaan sellaisella rentoudella, mitä meidän vanhempien on vaikea ymmärtää, sukupuolentutkija Tuula Juvonen sanoo.
 Nykynuorten äideille Marinin valinnalla oli suuri merkitys, mutta nuorille itselleen ehkä ei niinkään.
 – Kun sanoin kummilapselleni, että myös Marin on kasvanut kahden äidin perheessä, lapsi ohitti asian olkia kohauttamalla. Hän ei ymmärtänyt millä lailla tämä on uutinen.
 Kummityttö ei ollut osannut edes ajatella, että kahden äidin lapsena kasvamisella olisi mitään kielteistä vaikutusta hänen tulevaisuuteensa. Juvonen toivoo, että tervehtisimme tätä asennetta ilolla.
 – Eikö tämä voisi olla se suunta, mihin voisimme mennä yhteiskuntana kaikessa rauhassa, eikä panikoida. Mitä sitten tapahtuisi? Ihmiset varmaan kävisivät edelleen kaupassa ja hoitaisivat perheitään kuten nytkin. Olisi vain vähemmän syrjintää ja voisimme suhtautua toisiimme ihmisinä.

Epäilijät ovat kysyneet lesboäideiltä kyllästymiseen asti, mitä heidän lapsistaan tulee – nyt he voivat vastata: vaikka pääministeri


Summary: Ulkoministeri ei halua arvioida, missä tilanteessa äitejä kotiutettaisiin. Hän sanoo kuitenkin, että joissain tilanteissa lapsi on täysin riippuvainen äidistään.

Ulkoministeri  Pekka Haavisto  sanoo Ylelle, että Suomen viranomaisilla on evakuointioperaatio käynnissä al-Holin leirillä tällä hetkellä, mutta lapset eivät vielä ole suomalaisviranomaisten hallussa.
 Suomen viranomaisia on Haaviston mukaan tällä hetkellä Irakissa.
 – Viranomaisemme ovat liikkeellä alueelle. Esimerkiksi ulkoministeriön erityisedustaja on matkalla, ja Erbilissä (Irakin puolella oleva kaupunki) on suomalaisviranomaisia, mutta lapset ovat vielä Syyrian puolella, Haavisto sanoo Yle Uutisten haastattelussa.
 – Siellä (al-Holin leirillä) on ilmeisesti joitain toimia kurdihallinnon puolelta tehty.
 Haavisto ei kerro, kuinka monesta lapsesta on kyse.
 Haavisto sanoo, että kurdihallintoon on pyritty vetoamaan, että orpolasten tulisi saada apua ensimmäiseksi. Haavisto ei osaa kuitenkaan sanoa, ovatko orpolapset ne, jotka ensimmäiseksi leiriltä evakuoidaan.
 – En osaa sanoa lapsikohtaisesti, ketä pystytään auttamaan ensimmäisenä. Siellä on ollut lapsia erittäin vaikeissa humanitaarisissa tilanteissa ja sellaisia lapsia ensisijaisesti pyritään auttamaan, Haavisto sanoo.
 "Mitä nopeammin sitä parempi"
 Ulkoministeri Haavisto esiintyi keskiviikkoiltana myös A-studion haastattelussa. Hän totesi, että al-Holin leirillä olevien suomalaislasten auttamisen aikataulusta ei ole vielä olemassa arviota.
 – Pyrkimyksemme on auttaa orpolapsia. Mitä nopeammin, sitä parempi.
 Lasten luovutuksen jälkeenkään lasten kuljetukseen ei voida ulkoministerin mukaan ryhtyä välittömästi. Ensin on selvitettävä, ovatko lapset terveytensä puolesta kunnossa kuljetusta varten.
 – Vasta kun arvio on tehty, kuljetus voidaan tilata. Puhumme lapsista, jotka voivat olla erittäin huonossa kunnossa.
 Ulkoministeri Haaviston mukaan työ Irakissa on ollut toistaiseksi "odotustilassa" Suomen poliittisen tilanteen vuoksi. Hallitus sai kasaan yhteisen linjauksen maanantaina al-Holin suomalaisten suhteen. Käynnistyikö silloin jotain uutta operaation suhteen?
 – Maanantaina ei käynnistynyt mitään suoraan, vaan silloin tuli ohje meidän virkamiehillemme, että nyt niitä keskeytyneitä neuvotteluita kurdihallinnon kanssa jatketaan, Haavisto vastaa Ylen haastattelussa.
 – Olimme hieman skeptisiä siinä, että joulutauko saattaa hidastaa tätä tilannetta. Mutta selvästi siellä kurdihallinnon puolella on halu joitakin vaikeimmissa tilanteissa olevia lapsia auttaa nopeasti. Ja sen vuoksi nyt vielä ennen joulua ministerin erityisedustaja on matkalla alueelle.
 "He eivät ole Isis-lapsia vaan lapsia"
 Suomen viranomaiset ovat Pekka Haaviston mukaan al-Holin leirin synnystä alkaen ryhtyneet valmistautumaan siihen, että ihmiset voivat saapua eri reittien kautta Suomeen. Viranomaiset ovat tällöin heitä vastassa, lasten kohdalla erityisesti lastensuojelu ja kuntien sosiaalityö.
 – Mitä nopeammin lapset pääsevät päiväkotiin ja kouluun ja saavat talvihaalarit niskaansa, sen parempi. He eivät ole Isis-lapsia vaan lapsia. He ovat syyttömiä vanhempiensa tekoihin.
 Ulkoministeri sanoo, ettei halua spekuloida sillä, missä tilanteissa myös äiti voitaisiin kotiuttaa.
 – Voi olla tilanne, jossa lapsi on suoraan riippuvainen äidistään, kuten imeväisikäinen. Viranomaiset joutuvat miettimään lapsen oikeusturvaa. On myös tilanteita, joissa äidin aikaisempi toiminta estää perheen auttamisen.
 Ulkoministeriö tiedottaa  kertovansa asiasta lasten turvallisuuden takaamiseksi vasta tilanteessa, jossa suomalaisia lapsia on suomalaisten viranomaisten hallussa.
 Evakuoinnin aloittamisesta kertoi ensimmäisenä  Helsingin Sanomat . HS:n mukaan leiriltä olisi evakuoitu kaksi orpolasta. Tätä Haavisto ei pystynyt vahvistamaan.
 Uutista täydennettiin 18.12. kello 23:09 lisäämällä juttuun ulkoministeri Pekka Haaviston A-studiossa antamat lausunnot. Samalla korjattiin ulkoministeriön tiedotteen tiedotteen muotoilu "suomalaiset lapset" muotoon "suomalaisia lapsia".
 Lue lisää:
 Ylen tieto: Kurdiviranomaiset kutsuivat al-Holin suomalaiset kokoon ja hakivat orpolapset
 Al-Holin leirillä on kaksi kuolleen suomalaisnaisen lasta – orpojen omaiset ovat vedonneet viranomaisiin, jotta heidät noudettaisiin Suomeen

Haavisto Ylelle: Operaatio al-Holissa menossa, lapsia ei vielä Suomen viranomaisilla – "En osaa sanoa, ketä pystytään auttamaan ensimmäisenä"


Summary: Sunrise Avenue -yhtyeen keulahahmo Samu Haber kertoo rakastavansa kotitöitä.

Sunrise Avenue-yhtye kertoi muutama viikko sitten lopettavansa. Jäähyväiskiertue on edessä kesällä ja se huipentuu Helsinkiin Olympiastadionille.
 Yhtyeen keulahahmo  Samu Haber  kertoi Puoli seitsemän -ohjelmassa, että vaikka päätöksen painavuuden voi yhä tuntea, niin sisällään hän tietää, että päätös oli oikea.
 – Ihan hyvä fiilis. Totta kai jännitti ihan hirveästi, miten ihmiset ottavat asian. Mutta olen kyllä kiitollisen yllättynyt siitä, miten positiivinen vastaanotto oli. Ei tullut pahaa raivoa mistään eikä myöskään sitä, että "jo oli aikakin – ei teitä olisi jaksanutkaan enää kuunnella", Haber nauraa.
 Pitkiltä kiertueilta kotiin palattua Haber "maadoittaa" itseään kotitöillä. Ensimmäiseksi puretaan matkalaukut ja vedetään villasukat jalkaan.
 – Villasukat ovat muuten keikkabusseissa ja hotelleissa aivan lyömätön varuste. Ne pitävät kylmän poissa ja kuuman poissa.
 Aikataulutetusta kiertuearjesta irtaudutaan pyykinpesun ja tiskien parissa.
 – Rakastan tiskaamista. Sitä, miltä vesi tuntuu käsissä. Toki minulla on tiskikone, mutta se astioiden esipesu ja koneeseen laittaminen.
 – Ja pyykinpesu on kyllä todella siistiä, Haber hehkuttaa.
 – Valkoiset erikseen, värilliset erikseen, sitten kuivuriin ja narulle. Siitä tulee hyvä fiilis.
 Samu Haberin koko haastattelu katsottavissa Yle Areenasta.

Samu Haberilla on vakiintuneet kotiinpaluurutiinit: villasukat jalkaan, pyykkikone päälle ja kädet tiskiveteen


Summary: Vastauksia sovintoesitykseen odotetaan huomenna torstaina kello 16.

Elektroniikan ja sähkölaitteiden valmistus

Elinkeinoelämän järjestöt, työnantaja- ja ammattialajärjestöt

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Valtakunnansovittelija on jättänyt sovintoehdotuksen teknologiateollisuuden työehtosopimuskiistan ratkaisemiseksi.
 Valtakunnansovittelija  Vuokko Piekkala  odottaa osapuolten eli Teknologiateollisuus ry:n ja työntekiöitä edustavan Teollisuusliiton vastauksia torstaina kello 16.
 Teollisuusliiton työehtoneuvottelukunta käsittelee sovintoesitystä huomenna torstaina. Myös työnantajapuoli käsittelee esityksen hallintoelimissään huomenna.
 Mahdollisen sopimuksen piiriin kuuluu noin 93 000 työntekijää.
 Edellinen sovintoesitys kaatui, kun työntekijöiden Teollisuusliitto  hylkäsi  valtakunnansovittelijan ehdotuksen palkankorotusten riittämättömyyden takia.

Teknologiateollisuuden kiistassa sovintoesitys


Summary: Rajavartioston lipussa vaakuna ehti olla väärinpäin neljä vuosikymmentä.

Kaakkois-Suomen rajavartiosto ehti vuosikymmenien ajan olla tyytyväinen omaan lippuunsa. Tilanne kuitenkin muuttui yllätten viime keväänä, kun lipussa havaittiin heraldinen virhe: lipussa olevat kädet ja miekat olivat lipun toisella puolella väärinpäin.
 Virheellinen lippu ehti liehua salossa neljän vuosikymmenen ajan.
 – Lipun keskellä on Karjalan vaakuna, jossa kädet ovat vastakkain. Ne pitävät käyrää ja suoraa miekkaa. Toisella puolella lippua vaakuna on ollut väärinpäin, kuvailee virhettä komentaja, eversti  Ismo Kurki  Kaakkois-Suomen rajavartiostosta.
 Virheen huomasi rajamuseossa vieraillut historian harrastaja.
 – Hän kävi rajamuseossa katsomassa lippua ja ihmetteli, miksi vaakuna on lipussa väärinpäin.
 Komentaja Kurki väitti vielä silloin, että rajavartiossa liehuvassa lipussa vaakunat ovat oikein. Hän olikin väärässä.
 – Vähän kun selviteltiin, niin olikin juuri päinvastoin. Vanha lippu oli oikein päin, mutta 1980-luvulla uusitussa lipussa oli käynyt virhe, ja vaakuna oli laitettu toiselle puolelle väärinpäin, kertoo eversti Ismo Kurki.
 Vasemmalla puolella on lippu, jossa on heraldinen virhe. Oikealla puolella uusittu lippu. Virheen huomaa siitä, että vaakunassa olevissa käsissä miekat ovat väärinpäin. Esimerkiksi tankoa lähempänä olevassa kädessä toisessa lipussa on käyrä ja toisessa suora miekka.   Elli Sormunen / Yle
 "Harvahan näkee lippua molemmilta puolilta yhtä aika"
 Heraldiikan sääntöjen mukaan lipussa olevien kuvien ja muotojen pitäisi olla samassa kohtaa kummallakin puolella.
 – Esimerkiksi Suomen valtion lipussa oikealla puolella leijona katsoo lipputankoon päin, silloin myös vasemmalla puolella leijonan pitää katsoa lipputankoon päin. Lipun kuva ei saa kääntyä, vaan kuvan pitää mennä lipusta läpi, kertoo komentaja Ismo Kurki.
 Komentaja Ismo Kurki ei ollut huomannut virhettä lipussa, ennen kuin museovieras kiinnitti asiaan huomiota. Elli Sormunen / Yle
 Miten virheellinen lippu voi liehua vuosikymmeniä ilman että kukaan huomaa virhettä?
 – Hyvin harvahan näkee lippua molemmilta puolilta yhtä aikaa. Varmaan siitä syystä virhettä ei ole aiemmin havaittu, toteaa Kurki.
 Kun virhe viime kesänä havaittiin, päätti Kaakkois-Suomen rajavartiosto välittömästi teettää uuden. Joulukuun 18. päivä Kaakkois-Suomen rajavartiosto järjesti Imatralla juhlallisen tilaisuuden, jossa lippu otettiin käyttöön eli virallisesti naulattiin.

Rajavartioston salossa liehui virheellinen lippu lähes 40 vuotta – komentaja väitti vastaan, kun museovieras huomasi mokan


Summary: Kurdit ovat tiettävästi siirtämässä lapsia Suomen viranomaisten haltuun.

Yle on saanut vahvistuksen tiedolle, että kurdiviranomaiset ovat hakeneet suomalaiset orpolapset al-Holin leiriltä Syyriasta.
 Yle sai yhteyden erääseen Suomessa asuvaan al-Holin leiriläisen omaiseen.
 Leirillä oleva henkilö oli kertonut omaiselleen, että kurdiviranomaiset olivat maanantaina koonneet leirin kaikki suomalaiset yhteen. Heidät oli tuolloin muun muassa valokuvattu.
 Seuraavana päivänä suomalaiset oli jälleen kutsuttu leirin portille. Tuolloin kurdit olivat ottaneet kaksi orpolasta mukaansa. Heitä hoitaneet suomalaisnaiset eivät omaisen käsityksen mukaan tienneet etukäteen, että lapset haetaan.
 Omaisen mukaan Suomen viranomaiset eivät ole olleet yhteydessä lapsia hoitaneisiin naisiin, eivätkä myöskään häneen.
 Ulkoministeri  Pekka Haavisto  kertoi aiemmin Ylelle, että Suomen viranomaisilla on evakuointioperaatio käynnissä al-Holin leirillä tällä hetkellä, mutta lapset eivät vielä ole suomalaisviranomaisten hallussa. Ensimmäisenä asiasta uutisoi  Helsingin Sanomat .
 Haavisto Ylelle: Operaatio al-Holissa menossa, lapsia ei vielä Suomen viranomaisilla – "En osaa sanoa, ketä pystytään auttamaan ensimmäisenä"
 Tieto orpolapsista syyskuussa
 Yle kertoi ensimmäisenä uutisvälineenä al-Holin leirillä olevista lapsista syyskuussa.
 Ylen syyskuussa saamien tietojen mukaan alle kouluikäisten lasten äiti on saanut surmansa Isisin hallitsemalla alueella pari vuotta sitten.
 Vanhempi lapsista on tiettävästi kokonaan orpo, hänen molemmat suomalaiset vanhempansa ovat kuolleet.
 Nuoremmalla lapsella on eri isä, jonka kohtalosta on ristiriitaista tietoa. Eräiden tietojen mukaan hän olisi kuollut. Epävarmojen tietojen mukaan hän hän olisi kurdihallinnon vankina Syyriassa.
 Yle ei julkaise lapsista tai omaisista tunnistettavia tietoja näiden turvallisuuden takia
 Al-Holin leirillä on kaksi kuolleen suomalaisnaisen lasta – orpojen omaiset ovat vedonneet viranomaisiin, jotta heidät noudettaisiin Suomeen

Ylen tieto: Kurdiviranomaiset kutsuivat al-Holin suomalaiset kokoon ja hakivat orpolapset


Summary: Torstain-vastaisena yönä Moskovassa voi olla kuusi astetta lämmintä.

Moskovassa joulukuun sää on ollut poikkeuksellisen lämmin.
 Esimerkiksi tänään keskiviikkona lämmintä on ollut yli viisi astetta ja yöksi lämpötila voi nousta jopa kuuteen asteeseen.
 Kaupungin säätilastojen mukaan edellisen kerran joulukuun 18. päivä lämpötila on ollut näin korkealla vuonna 1886.
 Pitkän ajan keskimääräinen lämpötila Moskovassa joulun alla on noin miinus kuusi astetta.
 Kaupunkiin tulee yleensä lumipeite joulukuun puolivälissä, mutta nyt lumesta ei ole tietoakaan. Sää on harmaa ja sateinen.
 Keväinen lämpötila on yllättänyt kaupungin kasvitieteellisen puutarhan kasvit. Alppiruusut ja lumikellot ovat alkaneet kukkia.
 Puutarhuri  Anton Dubenjuk  on harmissaan.
 – Nuo kasvit eivät tule kestämään enää sitä, kun kylmät ilmat tulevat. Eli kevätkukintaa ei tule.

Moskova ihmeissään ennätyslämpimästä säästä – Kukat kukkivat, lumesta ei tietoakaan


Summary: Kapinan lietsomisesta ja terrorismista syytetty Evo Morales pakeni viime kuussa Boliviasta ja on nyt Argentiinassa.

Bolivian maanpaossa olevasta ex-presidentistä  Evo Moralesista  annettiin keskiviikkona pidätysmääräys. Maan väliaikainen hallinto on syyttänyt Moralesia kapinan lietsomisesta ja terrorismista.
 Yleiset syyttäjät allekirjoittivat maan hallinnollisessa pääkaupungissa La Pazissa määräyksen pidättää 60-vuotias Morales.
 Morales pakeni Boliviasta viime kuussa, kun hänen vilpilliseksi koettu uudelleenvalintansa presidentinvaaleissa herätti levottomuuksia. Morales jätti tehtävänsä ja otti ensin vastaan turvapaikan Meksikosta ja sitten  Argentiinasta, jonne hän saapui viime viikolla.
 Morales hallitsi Boliviaa lähes 14 vuoden ajan.
 Levottomuudet Boliviassa alkoivat lokakuussa pidettyjen vaalien jälkeen. Amerikan maiden järjestön OAS:n tarkkailijat julistivat vaalit vilpillisiksi ja tulos mitätöitiin.
 Vaalien ääntenlaskennassa Moralesin kannatus kohosi epäilyttävästi kesken kaiken, ja hänet valittiin neljännelle presidenttikaudelle.
 Moralesin asettuminen ehdolle tulevissa vaaleissa estettiin
 Maan väliaikainen presidentti  Jeanine Añez  torjui marraskuun lopulla senaatin edustajien yrityksen armahtaa Morales. Moralesin senaatissa olevat puoluetoverit yrittivät estää mahdollisen oikeusprosessin Moralesia vastaan.
 Anez on kertonut, että maassa pidetään uudet presidentinvaalit ensi vuoden alkupuolella, mutta päivämäärää ei ole asetettu. Väliaikainen hallinto on estänyt Moralesia asettumasta ehdolle vaaleissa.
 Bolivian perustuslaki rajoittaa presidentin kaudet kahteen peräkkäiseen. Moralesin tukijoita täynnä oleva perustuslakioikeusistuin teki kahden edellisen vaalin kohdalla kyseenalaisia päätöksiä, jotka antoivat Moralesille valtuudet asettua ehdolle.
 Morales kertoi tiistaina Argentiinan pääkaupungista Buenos Airesista käsin, että hän aikoo antaa tukensa toiselle ehdokkaalle omasta puolueestaan. Hän kertoi olevansa varma siitä, että he voittavat seuraavatkin vaalit. Vaikka hän ei ole ehdolla, hänellä on omasta mielestään oikeus olla mukana politiikassa.
 Morales on aiemmin väittänyt joutuneensa vallankaappauksen uhriksi ja alkoi hyökätä Twitter-tilillään lähes päivittäin Anezia ja tämän liittolaisia vastaan.
 Morales oli ensimmäinen Bolivian presidentiksi noussut alkuperäiskansan edustaja.
 Lue lisää:
 Turvaa Meksikosta hakenut Bolivian syrjäytetty presidentti päätyikin lopulta Argentiinaan
 Bolivian väliaikainen hallinto vaatii ex-presidentti Evo Moralesia tilille ihmisoikeusrikoksista
 Bolivia etenee kohti uusia vaaleja – senaatti hyväksyi vaalien järjestämisen, tiesulkuja purettiin
 Meksiko myönsi Bolivian ex-presidentille Moralesille turvapaikan – Armeijaa syytetään vallankaappauksesta

Bolivian maanpaossa olevasta ex-presidentistä annettiin pidätysmääräys


Summary: Vahingon aiheutti rikkoutunut putki.

Yleisradion lähetyskeskuksen kellarikerroksessa Pasilassa on rikkoutuneen putken aiheuttama vesivahinko.
 Pelastuslaitos on saanut eristettyä tilan ja imuroitua osan vedestä. Vahinko ei uhkaa Ylen tuotantolaitteistoa ja toimintoja.
 Putken rikkoutumisen syystä ei ole tietoa. Kellarissa ei tehdä remonttitöitä eikä putkeen ole kohdistunut mekaanista iskua.

Ylen Pasilan kellaritiloissa vesivahinko – ei vaikuta toimintoihin


Summary: Christianity Today -lehti arvostaa presidentti Trumpin saavutuksia, mutta Ukraina-tutkinnan yhteydessä tehdyt paljastukset ovat kääntäneet mielipiteet.

Virkarikossyytteessä kamppaileva Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on kokenut takaiskun, sillä maan vaikutusvaltaisin kristillinen sanomalehti  Christianity Today  vaatii hänen erottamistaan.
 Lehti on Trumpia vahvasti kannattavan, tiukasti kristillisiin arvoihin tukeutuvan evankelikaalisen liikkeen äänitorvi. Lehden perustaja oli kansainvälisestikin tunnettu saarnaaja  Billy Graham .
 Lehden etusivulla on nyt päätoimittaja  Mark Gallin  laatima teksti, jonka otsikko on: "Trump pitää erottaa virastaan".
 Tekstissä Galli perustelee lehden kantaa. Hän kertoo, että evankelikaaliset ihmiset ovat arvostaneet suuresti Trumpin toimintaa, joka on edistänyt kristillisiä tavoitteita. Galli mainitsee tuomareiden nimitykset, uskonnonvapauden puolustamisen ja talouspolitiikan.
 Suuri käänne on ollut Trumpin Ukrainaan liittyvistä toimista tehty tutkinta, joka on Gallin mukaan tuonut esiin Trumpin "täydellisen moraalittomuuden".
 – Tosiasiat tässä asiassa ovat yksiselitteiset. Yhdysvaltain presidentti yritti käyttää poliittista valtaansa, jotta ulkomaan päämies häiritsisi ja haittaisi erästä presidentin poliittista vastustajaa. Tämä ei vain riko perustuslakia, vaan mikä vielä tärkeämpää, se on täydellisen moraalitonta, Christianity Todayn pääkirjoituksessa sanotaan.
 Lehti ei ota kirjoituksessa kantaa siihen, onko Trump erotettava virastaan virkarikosasian vai ensi vuoden vaalien kautta. Asia vaatii vakaata harkintaa, lehti sanoo.
 – Se, että hänet on erotettava, ei johdu puolueuskollisuudesta, vaan uskollisuudesta kymmenen käskyn Luojaa kohtaan.
 Kova isku Trumpille
 Yhdysvaltain kristityt evankelikaalit muodostavat republikaanisen puolueen ja presidentti Trumpin kannattajakunnan kovan ytimen.
 Yhdysvaltain äänestäjistä noin neljännes on evankelikaaleja ja kyselyjen mukaan heistä noin 70 prosenttia hyväksyy Trumpin toiminnan presidenttinä.
 Trumpille tämän kannattajakunnan horjuminen olisi vakava isku. Hän ryhtyikin Twitterissä heti vastahyökkäykseen ja haukkui Christianity Today -lehden äärivasemmistolaiseksi.
 – [... Lehti] valitsisi mieluummin radikaalin vasemmistolaisen uskonnottoman, joka ottaa teiltä uskonnon ja aseet, kuin Donald Trumpin presidentiksi. Yksikään presidentti ei ole tehnyt evankelikaalisen yhteisön hyväksi enemmän kuin minä, Trump jyrisi.
 Päätoimittaja Galli sanoi  uutiskanava CNN:n haastattelussa , ettei usko lehden uudella linjauksella olevan suurta vaikutusta Trumpin suosioon. Gallin mukaan Trumpin äärioikealla olevat kristityt kannattajat eivät lue Christianity Today -lehdeä.
 Gallin mukaan lehden suhtautuminen presidentti  Bill Clintonin  aikoinaan saamaan syytteeseen oli suunnilleen verrannollinen presidentti Trumpin saamaan syytteeseen.

Yhdysvaltain vaikutusvaltaisin kristitty lehti kääntyi Trumpia vastaan ja vaatii eroa: Täysin moraaliton


Summary: Viranomaiset ovat antaneet korkeimman myrskyvaroituksen Pohjois-Espanjan Atlantin rannikolle viikonlopuksi.

Ainakin neljä ihmistä on saanut surmansa Portugalia ja Espanjaa riepotelleessa rajussa myrskyssä, pelastustyöntekijät kertovat.
 Voimakkaat tuulet ja rankkasateet ovat höykyttäneet Espanjaa, Portugalia ja Ranskan eteläosia keskiviikosta asti. Puuskittaisen Elsa-myrskyn tuulet puhalsivat Pohjois-Espanjan Asturian alueella paikoin 44 metriä sekunnissa.
 Portugalissa yksi ihminen sai surmansa kaatuneen puun aiheuttamassa tieliikenneonnettomuudessa Lissabonin eteläpuolella. Toinen ihminen kuoli talon katon romahdettua maan keskiosassa Viseun kaupungissa.
 Lisäksi yksi ihminen on kateissa samalla alueella. Pelastustyöntekijät pelkäävät, että kateissa oleva mies on saattanut suistua traktorillaan tulvineeseen jokeen.
 Espanjassa Asturian alueella yksi ihminen sai surmansa maanvyöryssä vuoristoisella seudulla kovien puhurien aikaan. Toinen ihminen sai surmansa Galician Santiago de Compostelassa seinämän romahdettua puistossa.
 Elsa-myrskyn arvioitiin laantuneen paikoin perjantaina aamulla, mutta Espanjan puolella sen vaikutukset tuntuivat yhä. Lauttayhteydet Gibraltarin salmella Espanjan ja Marokon välillä oli perjantaina keskeytetty huonojen sääolosuhteiden vuoksi.
 Kymmeniätuhansia ilman sähköä
 Eteläisessä Ranskassa noin 140 000 kotitaloutta on ollut ilman sähköä sen jälkeen kun myrsky repi kattoja irti ja kaatoi puita ja suuria mainostauluja voimalinjojen päälle.
 Iberian niemimaata lähestyy jo uusi myrskyrintama. Fabien-myrskyn odotetaan alkavan moukaroida Portugalin, Espanjan ja läntisen Ranskan aluetta lauantaina puoliltapäivin.
 Viranomaiset ovat antaneet Espanjan Atlantin-rannikolle Galiciasta ja Baskimaahan korkeimman asteen myrskyvaroituksen lauantaille,  kertoo espanjalainen El País -lehti . Alueelle odotetaan yhdeksän metrin aaltoja ja kovia tuulia.
 Myös Ranskan ilmatieteen laitos on antanut varoituksen kovista tuulista ja rankkasateiden mahdollisesti aiheuttamista tulvista. Osaan Alppeja on annettu lumivyöryvaroituksia.

Neljä kuollut Portugalia ja Espanjaa riepotelleessa myrskyssä, uusi myrskyrintama lähestyy


Summary: Hiilimaksujen alarajassa päädyttiin kompromissiin.

Saksassa parlamentin ylähuone on hyväksynyt kattavan ilmastopaketin. Niin kutsuttu ilmastopaketti on nimitys suunnitelmille, joilla aiotaan muun muassa leikata junaliikenteen kustannuksia ja lisätä lentomatkustamisen verotusta. Uudistusten on määrä astua voimaan heti ensi vuoden alussa.
 Liittokansleri  Angela Merkelin  hallitus ja osavaltioiden edustajat ovat kiistelleet asiasta kuukausia.
 Ilmastopaketti hyväksyttiin, kun osapuolet löysivät kompromissin kiistaan hiilidioksidin päästömaksujen alarajoista. Nyt sovittiin, että tammikuusta 2020 alkaen yritykset maksavat vähintään 25 euroa käyttämästään hiilidioksiditonnista ja että järjestelmä sulautetaan EU:n laajuiseen päästökauppaan.
 Alkujaan hinnaksi ehdotettiin 10:tä euroa. Nyt sovittu 25 euroa ei ole pysyvä hintalappu hiilikaupassa, vaan sen arvioidaan nousevan 55:een euroon vuoteen 2025 mennessä, mikäli maan parlamentti niin säätää, kertoo Saksan radion ulkomaanpalvelu  Deutsche Welle .
 Hiilidioksidin hintaa ei vielä ole säädetty lailla.
 Saksan teollisuusliiton BDI:n varatoimitusjohtajan  Holger Löschin  mukaan uusi päästömaksu huonontaa Saksan kilpailukykyä tuntuvasti. Löschin mukaan maan hallinnon suunnitelmat lisätä sähköautojen määrää maassa tuntuvasti vuoteen 2030 mennessä on jo ”kaiken mahdollisen saavutettavan rajamailla”.
 Ilmastoaktivistit tukkivat ruskohiilivoimalaan johtavan rautatien Jaenschwaldessa Saksassa 30. marraskuuta. Filip Singer / EPA
 Greenpeace: "Vain askel oikeaan suuntaan"
 Ympäristöjärjestöt ja maan oppositio pitävät ilmastopakettia riittämättömänä.
 – Kyse on vain askeleesta oikeaan suuntaan, sanoi  Anton Hofreiter  vihreiden puoluejohtaja Saksan liittopäivillä.
 Syyskuussa ympäristöjärjestö Greenpeace syytti hallitusta epäonnistumisesta ilmastouudistuksissa.
 – Merkelin aikakausi tulee loppumaan kuten se alkoi: rikotuilla lupauksilla ja liian vähäisillä ilmastotoimilla, sanoi Greenpeacen poliittinen neuvonantaja  Andree Böhling .
 Arviolta 5 000 maanviljelijää kokoontui Berliiniin osoittamaan mieltään ilmastolakeja ja maatalousuudistusta vastaan 26. marraskuuta 2019.
 Reilu viikko sitten EU:n komissio hyväksyi  "uudeksi vihreäksi sopimukseksi"  kutsutun suunnitelman. Suunnitelma pitää sisällään lukuisia toimenpiteitä ilmastopolitiikan tiukentamiseksi.
 Saksa tähtää hiilineutraaliksi EU:n tavoin vuoteen 2050 mennessä. Saksa aikoo myös vähentää kasvihuonepäästöjään 55 prosenttia vuoden 1990 tasosta, vuoteen 2030 mennessä.
 Saksan hallitukselta valtava ilmastopaketti – päästöjen pienentämiseen käytetään yli 50 miljardia euroa
 Onko Saksan ilmastopaketti pettymys vai mullistus? Näin suomalaiset asiantuntijat vastaavat
 Asiantuntijat ja vihreät tyrmäävät Saksan ilmastopaketin: Täysin riittämätön

Saksassa parlamentti hyväksyi kattavan ilmastopaketin kuukausien väännön jälkeen


Summary: Noin 30-vuotias nainen sytytti sukulaistensa talon marraskuussa 2017.

Turun hovioikeus piti voimassa noin 30-vuotiaan naisen elinkautisen vankeustuomion. Hovioikeus antoi perjantaina tuomion Kangasalla noin kaksi vuotta sitten tapahtuneista kahdesta murhasta ja tuhotyöstä.
 Nainen sytytti sukulaistensa talon tuleen marraskuussa 2017 Kangasalla. Palossa kuolivat talossa asunut nainen ja tämän aikuinen poika.
 Hovioikeuden tuomioon saa hakea muutosta, jos korkein oikeus myöntää valitusluvan.
 Pirkanmaan käräjäoikeus tuomitsi naisen elinkautiseen elokuussa 2018. Omakotitalopalosta syytetty nainen on todettu syyntakeiseksi. Käräjäoikeudessa käsiteltiin Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen lausunto naisen mielentilasta.
 Tulipalossa sai surmansa talossa asunut, vuonna 1954 syntynyt mies. Lisäksi talossa asunut vuonna 1934 syntynyt nainen loukkaantui palossa vakavasti ja kuoli myöhemmin vammoihinsa.
 Uhrit olivat äiti ja poika, joista äiti oli pyörätuolissa ja poika kehitysvammainen. Tuomittu on vuonna 1988 syntynyt nainen, jonka sukulaisia kuolonuhrit olivat.
 Lue lisää:
 Nuori nainen sai elinkautisen kahdesta murhasta – Kangasalla omakotitalon polttanut nainen oli syyntakeinen

Naisen sytyttämässä tulipalossa kuoli kaksi henkilöä – elinkautinen vankeustuomio pysyi voimassa hovioikeudessa


Summary: Perusteluna ovat tuotantoaikataulujen muutokset.

Meyer Turun telakan laivojen rakennusaikataulujen muutokset jatkuvat. Yhtiö ilmoittaa Twitterissä Carnivalin Mardi Gras -aluksen luovutuksen siirtyvän kahdella kuukaudella ensi vuoden lokakuuhun.
 Perusteluksi yhtiö kertoo tuotantoaikataulujen muutokset.
 Aiemmin telakalla oli vastaavia vaikeuksia Costa Cruisesille rakennetun Costa Smeralda -risteilijän kanssa. Aluksen luovutus viivästyi parisen kuukautta.

Meyer Turun telakan rakennusviiveet jatkuvat – Mardi Gras -aluksen luovutus viivästyy kaksi kuukautta


Summary: Kiinan Ruotsin suurlähettiläs kertoi kahden kauppavaltuuskunnan peruneen matkansa Ruotsiin.

Ruotsin ja Kiinan pitkän aikaa heikentyneet suhteet saivat uuden käänteen, kun Kiina ilmoitti peruneensa kahden kauppavaltuuskunnan matkan Ruotsiin.
 Kiinan Ruotsin suurlähettiläs kertoi asiasta torstai-iltana.
 Kiinalle viimeinen pisara näyttää olleen Ruotsin päätös antaa sananvapauspalkinto 55-vuotiaalle kiinalaisruotsalaiselle  Gui Minhaille  marraskuussa.
 Gui on ollut yksi honkongilaisen, Kiinan elittiä arvostelleen kustantamon omistajista sekä kirjakauppias.
 Erikoinen katoaminen
 Ruotsin kansalaisuuden 1990-luvun alussa saanut Gui Minhai  katosi Thaimaassa Pattayalla  vuonna 2015. Myös neljä hänen kollegaansa katosi samoihin aikoihin.
 Vuonna 2016 Kiinan valtiollinen televisio esitti videonauhoituksen, joissa Gui tunnusti ajaneensa humalassa ja aiheuttaneensa 23-vuotiaan naisen kuoleman Ningbon kaupungissa vuonna 2003.
 Gui sanoi palanneensa vapaaehtoisesti Kiinaan kärsiäkseen tuomion teostaan.
 Ihmisoikeusjärjestöt epäilivät, että Gui antoi lausunnon pakon edessä.
 Guin neljä kollegaa vapautettiin sittemmin. Myös hän itse pääsi vapaaksi vuonna 2017, mutta hänen tyttärensä,  Angela Guin  mukaan Gui pidätettiin myöhemmin uudestaan luotijunassa, jossa hän oli kahden ruotsalaisdiplomaatin seurassa.
 Kiina vahvisti myöhemmin epäilevänsä Guita valtionsalaisuuksien vuotamisesta.
 Myös kauppaneuvottelujen jatkuminen epävarmaa
 Kauppavaltuuskuntien matkojen peruminen ei ole ainoa vastatoimi, johon Kiina on ryhtynyt. Ruotsin ulkoministeriö kertoi aiemmin, että Kiina on siirtänyt joulukuulle suunnitellut maiden väliset kauppaneuvottelut hamaan tulevaisuuteen.
 Kiinalla ei ole suurlähettilään mukaan aikomusta palata neuvottelupöytään.
 Kiina on varoittanut Ruotsia seurauksista, mikäli ruotsalaisten asenne Kiinaa kohtaan ei muutu.
 Ruotsin pääministeri  Stefan Löfven  taas sanoi marraskuussa, että maa ei taivu minkäänlaisten uhkausten edessä.
 Kiina on ollut Ruotsin kahdeksanneksi suurin kauppakumppani.
 Ruotsin ulkoministeriö  kutsui alkuvuodesta Kiinan-suurlähettiläänsä   Anna Lindstedtin  kotiin ja käynnisti sisäisen tutkinnan tämän toiminnasta.
 Lindstedtin kerrotaan järjestäneen ulkoministeriön tietämättä kokouksen, jonne hän oli kutsunut Kiinassa vangittuna olevan kirjakauppiaan tyttären tapaamaan kiinalaisia liikemiehiä.
 Lindstedtiä  uhkaa jopa kymmenen vuoden vankeustuomio , mikäli hänet todetaan syylliseksi häntä vastaan nostettuihin syytteisiin. Häntä syytetään muun muassa valtakunnan turvallisuuden vaarantamisesta.
 Lue lisää:
 Ruotsalaisen kirjakustantajan pidätysdraama jatkuu Kiinassa: "Ei halua tavata ruotsalaista lääkäriä"

Ruotsi suututti Kiinan – Nyt Kiina iskee kauppasuhteisiin


Summary: Rikokset tapahtuivat Pirkanmaalla vuoden 2019 aikana.

Pirkanmaan käräjäoikeus tuomitsi ulkomaalaisen miehen vankeuteen useista seksuaalirikoksista. Viiden vuoden vankeustuomio tuli törkeästä raiskauksesta, raiskauksesta, kolmesta seksuaalisesta ahdistelusta ja lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Tuomittu on 27-vuotias.
 Uhreja oli kuusi. Heistä yksi oli alaikäinen, tapahtuma-aikaan 15-vuotias. Rikokset tapahtuivat Tampereella ja Ylöjärvellä huhti-elokuussa 2019.
 Vainoamista koskenut syytekohta hylättiin.
 Käräjäoikeudessa suullinen käsittely oli suljettu. Oikeudenkäyntiaineisto ja asianomistajien ja heidän huoltajiensa henkilötiedot määrättiin pidettäviksi salassa 60 vuotta.
 Perjantaina annettu tuomio ei ole lainvoimainen.
 Mies sai jo tammikuussa 2019 viiden kuukauden ehdollisen vankeustuomion lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Nyt oikeus määräsi myös tämän ehdollisen rangaistuksen täytäntöönpantavaksi.
 Lue lisää:
 Miestä epäillään useista seksuaalirikoksista Pirkanmaalla: Kuusi uhria

Mies tuomittiin vuosiksi vankilaan useista seksuaalirikoksista: kuudesta uhrista yksi on alaikäinen


Summary: Hylkäämisen syyksi kerrotaan se, ettei liiton jäsenten ansiotaso kehittyisi tarpeeksi sopimuskaudella.

Teollisuusliitto on hylännyt valtakunnansovittelija Vuokko Piekkalan sovintoesityksen, joka koskee Teknologiateollisuuden ja Teollisuusliiton työriitaa.
 Teollisuusliitto kertoo tiedotteessaan keskeiseksi syyksi hylkäämiselle sen, ettei sovintoesitys takaa liiton jäsenille kunnollista ansiotason kehitystä sopimuskauden aikana.
 Aiheesta lisää hetken kuluttua.

Teollisuusliitto hylkäsi valtakunnansovittelijan sovintoesityksen


Summary: Finanssivalvonta on vaatinut työeläkeyhtiöitä keskittymään varsinaiseen tehtväänsä eli lakisääteisein eläketurvan hoitamiseen. Fivan mukaan Ilmarisella raja on ylittynyt.  Ilmarinen kertoo irtisanoneensa sopimuksensa Hintsa Performancen kanssa.

Työeläkeyhtiöiden toimintaa valvova Finanssivalvonta (Fiva) on määritellyt rajaa sille, millaista toimintaa työeläkeyhtiöt voivat rahoittaa työkyvyttömyysriskin torjumisen nimissä.
 Ilmariseen tekemässään tarkastuksessa Fiva on katsonut, että yhtiö on ylittänyt "sallitun toiminnan rajat". Fivan mukaan Ilmarisen tarjoamat palvelut ovat ylittäneet rajat "laadultaan ja laajuudeltaan".
 Fivan ärähdyksen jälkeen Ilmarinen kertoo irtisanoneensa sopimuksena Hintsa Performancen kanssa.
 Hintsa Performance on  Aki Hintsan  perustama yhtiö, joka tarjoaa muun muassa yritystysjohtajille ja huippu-urheilijoille henkistä valmennusta. Toissa vuonna menehtynyt  Aki Hintsa tunnetaan  formulakuskien valmentajana ja muun muassa  Mika Häkkisen  lääkärinä. Nykysin yhtiötä johtaa Aki Hintsan tytär  Annastiina Hintsa .
 Myös Hintsan kanssa kehitetystä Parempi vire -mobiilisovelluksesta on päätetty luopua.
 Viesti kaikille eläkejäteille
 Työeläkeyhtiöt tarjoavat työkykyä ylläpitäviä palveluja ja pyrkivät siten torjumaan esimerkiksi uupumista ja työkyvyttömyyttä. Eläkevakuutusyhtiön näkökulmasta kyse on vakuutusriskien hallinnasta, mutta Fiva on vuosien varrella usein muistuttanut kaikkia eläkeyhtiöitä. että työkykytoimintaa ei saa käyttää väärin kilpailuvalttina, kun työeläkeyhtiöt houkuttelevat yrityksiä omiksi asiakkaikseen.
 Ilmarinen joutuu luopumaan "formulalääkärin" perustaman Hintsa Performancen valmennuksista. Toimitusjohtaja Jouko Pölönen harmittelee työkykytoiminnan määrittelyn vaikeutta.  Katriina Laine / Yle
 Ilmarisen toimitusjohtaja  Jouko Pölönen  harmittelee  tiedotteessa  työkykytoiminnan laadun ja määrän tulkinnanvaraisuutta.
 – Työkyvyttömyysriskin hallinnasta ei ole lain tasoista sääntelyä, ja asiaa koskeva ohjeistus on ollut osin tulkinnanvaraista. On hyvä, että asiaa on nyt käyty perusteellisesti läpi ja pelisääntöjä selkiytetään.
 Ilmarinen kertoo käyttäneensä työkyvyttömyysriskin ennaltaehkäisyyn vajaat 12 miljoonaa euroa vuodessa.
 Työkyvyttömyydestä miljardilasku
 Työkyvyttömyyseläkkeelle jää vuosittain noin 20000 henkeä. Määrä on viime vuosina laskenut, mutta kääntyi taas nousuun vuonna 2018. Kasvusta lähes puolet selittyy mielenterveysongelmilla.
 Viime vuonna työkyvyttömyyseläkkeitä maksettiin yhteensä 2,5 miljardia euroa. Työeläkeyhtiöt käyttivät ennaltaehkäiseviin työkykyhankkeisiin yhteensä vajaat 18 miljoonaa euroa.

Finanssivalvonta ärähti: Työeläkeyhtiö joutui irtisanomaan työhyvinvointihankkeet formulavarikkolääkärin luoman valmennusyhtiön kanssa


Summary: Miksi täysverinen jouluihminen muuttuu juhlan edetessä yhä kärttyisemmäksi ja synkemmäksi, ihmettelee Rask.

Sanotaan, että vain sellainen, jota suuresti rakastamme herättää myös ne kaikkein puhtaimmat vihantunteemme.
 Se pätee monenlaisiin asioihin.
 Niin kuin nyt vaikka jouluun. Minulla on siihen selkeä viha-rakkaussuhde. Siitä riittäisi ainesta pitkäänkin psykoanalyysiin.
 Olen aina ollut niin sanottu jouluihminen.  Heti joulunpyhien jälkeen minut saattaa nähdä rohmuamassa alennuksessa olevia jouluvaloja tai koristeita. Ostan joululahjoja ympäri vuoden, mikä onkin paitsi kätevää myös järkevää.
 Olen jouluperfektionisti. Se ei tarkoita sitä, että välttämättä tekisin lanttulaatikon tai graavaisin lohen itse. Tai että osaisin askarrella havukransseja tai jäädyttäisin pihapolun täyteen jäälyhtyjä.
 Minä vain tiedän, miten ja missä järjestyksessä asioiden kuuluu jouluaattona sujua. Miten asioiden  pitäisi  olla.
 Olen jouluaaton kellokalle , joka kyttää silmä tarkkana että kaikki keskittyvät asiaankuuluvalla hartaudella kuuntelemaan joulurauhanjulistusta, tai että ulkolyhdyissä on elävää valoa aamusta iltaan ja linnuille on kauralyhde. Joulupuuro (sekahedelmäkiisselillä) on tietenkin pitänyt ehtiä nauttia hyvissä ajoin ennen Porilaisten marssia.
 Jouluaatto on päivän mittainen esterata, jolla minun on vaikea hyväksyä kompastumisia, omia tai muiden. Mikään viestijuoksu se ei kuitenkaan ole, minun kohdallani. Minulle se on aina ollut joko olosuhteiden pakosta (tai niistä huolimatta) yksilösuoritus.
 Joulu on totista touhua.  Puuskutan läpi valon juhlan itse muuttuen koko ajan synkeämmäksi ja kärttyisämmäksi. Jouluateriaan päästyä kärsin yleensä päänsärystä ja luon aviopuolisooni häijyjä silmäyksiä. Kukaan kun ei koskaan auta tarpeeksi. Miten he edes voisivat, koska kukaan ei osaa tehdä asioita juuri sillä tavalla kuin minä, Jouluihminen, haluaisin.
 Suhteessani jouluun on selkeästi jotain pielessä.
 Viimeistään joulupäivänä minulla yleensä nousee kuume. Näin on ollut melkein poikkeuksetta viime vuosina.
 Suhteessani jouluun on selkeästi jotain pielessä.
 Ehkä rakastan enemmän joulun ajatusta kuin itse juhlaa? Joulu on samanlaista kuin matkalla olo; siinäkin parhaat hetket koetaan usein reissua odotellessa.
 En varmaankaan ole ainoa. Minulla on museoalalla oleva tuttava, joka ensin työssään sisustaa ja leikkii joulua muutaman kuukauden ajan ennen h-hetkeä. Kun joululoma alkaa ja hän alkaa tehdä omaa jouluaan, valtaa hänet kuulemma suunnaton  jouluraivo.
 Tätä sanaa hän itse käytti. Hänen kertomuksensa lohdutti minua.
 Joulu on saavuttamaton unelma.  Siitä ei koskaan tule oikeanlainen. Ei, vaikka kuinka yrittäisi.
 Tänä vuonna pakenen joulua. Minun on pakko. Ehkä välimatka selvittää kompleksista suhdettani tähän vuoden suurimpaan juhlaan.
 Vaikka ei kyse itse asiassa ollenkaan edes ole joulusta.  Kyse on minusta, omasta päästäni, omista odotuksistani ja siitä, mitä kaikkea kynttilänvalo paljastaa. Sen valo on nimittäin yllättävän kirkasta.
 Pingottunut tapani viettää joulua kertoo valitettavan paljon minusta itsestäni, vaikka miten yrittäisin esittää leppoisaa Joulupukinmuoria. Mutta ehkä minä vielä opin. Kenties minusta vielä tulee oikea jouluihminen. Sellainen, joka ymmärtää että pieni hengähdys keskellä kuraista kaamosta on lahja, ei vaade.
 Tänä vuonna en paista kinkkua tai pakota kanssaihmisiäni kuuntelemaan, miten Suomen Turku julistaa joulurauhan.  Ensimmäistä kertaa ikinä lähden pakoon juhlaa, joka tuppaa uuvuttamaan minut. Matkustan saarelle, jolla  Pyhän Lucian  sanottiin eläneen. Legendan mukaan hän kuoli marttyyrinä Sisilian Syrakusassa vuonna 304 jaa. Monissa maalauksissa Lucia kantaa silmiään lautasella. Hän on sokeiden suojeluspyhimys.
 Ehkä käyn Syrakusassakin. Olenhan minäkin eräänlainen sokea marttyyri, joka niin monta vuotta on kuvitellut, että hänen tehtävänsä on olla jonkinlainen jouluilon ylin lähettiläs, joka vuodesta toiseen tarjoilee paitsi kahvia ja vehnäsiä myös laittaa kystä kyllä.
 Ja älkää epäilkö; juuri oikeaan aikaan.
 Regina Rask on Puoli seitsemän-ohjelman toimittaja, joka aikoo kehittää suhdettaan jouluun.

Regina Raskin blogi: Rakastan joulua – juuri siksi minun on pakko lähteä karkuun sitä


Summary: Hollantilainen kansalaisjärjestö oli voittanut oikeudenkäynnit myös aiemmissa oikeusasteissa.

Hollannin korkein oikeus on hyväksynyt kansalaisjärjestö Urgenda Foundationin vaatimuksen, jonka mukaan Hollannin hallituksen on nopeutettava ilmastopäästöjen vähennysohjelmaansa.
 Järjestö vaatii, että Hollannin hiilidioksidi- ja muita päästöjä vähennetään 25 prosenttia vuoden 1990 tasosta. Hallitus on asettanut tavoitteekseen vain 17 prosentin vähennyksen.
 Järjestö ja sen vetoomukseen liittyneet 900 yksityishenkilöä olivat tehneet saman vaatimuksen myös alemmille oikeusasteille, jotka olivat joka kerralla hyväksyneet sen.
 Haagin oikeustaloon saapuneet ilmastoaktivistit puhkesivat riemuun korkeimman oikeden päätöksen tultua julki.
 Hollannin hallitus yritti saada vaatimuksen hylättyä vetoamalla vallan kolmijako-oppiin, eli siihen, ettei oikeuslaitoksella ole oikeutta tehdä tämänkaltaista päätöstä.
 Hollannin korkein oikeus tuli laajan oikeusaineiston perusteella siihen lopputulokseen, että jos oikeuslaitos katsoo hallituksen epäonnistuneen ihmisoikeussopimuksen vaatimusten tulkinnassa, on oikeuslaitoksella viimesijainen velvollisuus toimia, kertoo Suomen ympäristöministeriön erikoisasiantuntija  Heta Heiskanen  Ylen haastattelussa.
 Ilmastonmuutoksen aiheuttaman uhkan torjuminen on Euroopan ihmisoikeussopimuksen piiriin kuuluva asia. Koska Strasbourgista ei ole tullut tuomiota, kuinka tätä sopimusta tulee tulkita, niin siihen on nyt saatu ensimmäinen kansallisen tason tulkinta, Heiskanen kertoo.
 Hän pitää mahdollisena, että vastaava tulkinta saa nyt tukea muissa maissa, esimerkiksi Suomessa.
 – Tuomarit seuraavat toistensa toimintaa eri maissa ja kun tämä on nyt ensimmäinen, jossa tällätavalla linjataan, niin tämä voi antaa muiden maiden [oikeus]prosessessa tukea ihmisoikeusmyönteiselle tulkinnalle.
 Vastaavanlaisia oikeusprosesseja, joissa valtioita vaaditaan kiihdyttämään ilmastopäästöjen vähentämistä, on käynnissä lukuisissa EU-maissa ja muuallakin. Hollannin tapaus oli ensimmäinen, jossa oikeustie on käyty loppuun saakka. Valtiolla ei ole enää paikkaa, johon valittaa päätöksestä.
 Tuulivoimapuisto Westermeerwindissä Hollannin rannikolla. Remko de Waal / EPA
 Suomessa samankaltainen oikeuden päätös olisi kuitenkin hankala saada läpi ainakaan nykyisellä lainsäädännöllä, Heiskanen arvelee.
 Oikeuskansleri saattaisi olla toimivaltainen viranomainen tekemään tämänkaltaisen päätöksen. Asia vaatisi tuomioistuimen käsittelyn osalta ainakin valituskelpoisen päätöksen tai jonkin muun perusteen valittamiselle. Ilmastolaki ei sellaista tarjoa, Heiskanen pohtii.
 Käytännössä Urgendan hyväksytty vaatimus ei käytännössä muuta Hollannin ilmastotoimia kovin paljon, sillä maa on ylittänyt omat tavoitteensa vähentää ilmastopäästöjä. 25 prosentin vähennysvaatimus on enää muutaman prosenttiyksikön päässä.

Hollannin korkein oikeus: Valtiolla velvollisuus vähentää ilmastopäästöjä kansalaisten turvallisuuden takaamiseksi


Summary: Yliopisto on viimein antanut ratkaisunsa elokuvaohjauksen professoriksi valitun Dāvis Sīmaniksen hakemuksen puutteista ja virheistä. Tapaus herätti tasa-arvokohun kolme vuotta sitten.

Aalto-yliopiston mukaan latvialainen taiteen tohtori  Dāvis Sīmanis  on loukannut hyvää tietellistä käytäntöä.
 Hänet valittiin elokuvaohjauksen professorin tehtävään keväällä 2016.
 Sīmanis esitti hakemuksessaan paikkansapitämättömiä tietoja aikaisempien työtehtäviensä pituudesta ja luonteesta. Lisäksi hakemuksessa oli virheellisiä ja puutteellisia tietoja hänen tieteellisestä julkaisutoiminnastaan.
 – Hakija tieteellisistä ansioista ei muodostunut oikea kuva, sanoo yliopiston akateemisesta toiminnasta vastaava  Kristiina   Mäkelä  Aalto-yliopistosta.
 Yliopisto on kertonut hakumenettelyssä ilmenneistä epäkohdista  Internetsivuilla julkaistussa tiedotteessa  torstaina.
 Erikoinen ja pitkä episodi
 Aalto-yliopisto laittoi vuonna 2015 avoimeen hakuun ensi sijassa taiteellisin ansioin täytettävän elokuvaohjauksen professorin tehtävän. Siihen valittiin latvialainen ohjaaja ja elokuvateoreetikko Dāvis Sīmanis.
 Nimitystä seurasi monipolvinen tapahtumaketju.
 Tieto valinnasta vuoti julkisuuteen, kun ohjaaja, taiteen tohtori  Saara Cantell  kysyi Facebook-päivityksessään, syyllistyttiinkö professorivalinnassa tasa-arvorikkomukseen. Virkaa olivat hakeneet myös elokuvaohjaajat  Auli Mantila ,  Saara Saarela  ja  Taru Mäkelä .
 Myös ohjaajat Taru Mäkelä, Saara Saarela ja Auli Mantila hakivat professoriksi. Värikkäiden vaiheiden jälkeen virkaan päätyi Saarela. AOP ja Yle
 Cantell oli tuohtunut siitä, että valinnassa sivuutettiin kolme pätevää ja kokenutta suomalaista naisohjaajaa.
 Lue lisää:   Aalto-yliopiston elokuvaohjauksen professorin valinta nosti tasa-arvokohun
 Valinnan tehneen Aalto-yliopiston laitostyöryhmän puheenjohtaja  Aleksi Bardyn  mielestä keskustelussa aliarvioitiin Dāvis Sīmaniksen ammattitaitoa.
 – Dāvis Sīmanis on ohjannut kaksi pitkää näytelmäelokuvaa sekä useita dokumentteja, hän kommentoi tuolloin  Ylen jutussa .
 Asia eteni  Tutkimuseettiseen neuvottelukuntaan , jonka tehtävänä on edistää tutkimusetiikkaa koskevaa keskustelua ja tiedotusta Suomessa.
 – Eräs henkilö teki neuvottelukuntaan ilmoituksen hyvän tieteellisen käytännön loukkausta koskevasta epäilystä Dāvis Sīmanista kohtaan, Kristiina Mäkelä Aalto-yliopistosta kertoo.
 Aalto-yliopiston tuore ratkaisu perustuu antoi nyt ratkaisunsa sitä seuranneissa selvityksissä ilmenneiden tietojen perusteella.
 Kristiina Mäkelästä on positiivista, että hyvän tieteellisen käytännön loukkaus on tullut ilmi.
 – Myös rekrytointien oikeudenmukaisuus on tärkeää. Hakijoiden vertailun on perustuttava todellisiin ansioihin, hän sanoo.
 Sīmanista ei tullutkaan professoria
 Syntyneen somekohun takia Sīmanis ei halunnut ottaa elokuvaohjauksen professuuria vastaan. Hän toimi Taiteiden ja suunnittelun korkeakoulussa määräaikaisessa Adjunct Professor –tehtävässä ja oli tuntiopettajana.
 Lue lisää:   Somen tasa-arvokohu säikäytti – latvialaisohjaaja vetäytyy Aalto-yliopiston professuurista
 Vuoden 2017 jälkeen Sīmanis ei ole enää työskennellyt Aalto-yliopistossa. Uudessa haussa elokuvaohjauksen professoriksi valittiin Saara Saarela.

Tasa-arvokohun sytyttänyt professorivalinta jälleen esillä: hakija esitti itsestään virheellisiä tietoja


Summary: Finnpulpin kaatanut KHO-ratkaisu oli yksittäistapaus, jolle oli hyvät perusteet, arvioi professori.

Vaikka korkein hallinto-oikeus kaatoi Finnpulpin Kuopion biotuotetehdassuunnitelman, voi vastaava hanke silti onnistua muualla Suomessa. Näin arvioi ympäristöoikeuden professori  Tapio Määttä  Itä-Suomen yliopistosta. Toimintaympäristön vakaus on luonnollisesti investoijille tärkeää, mutta Määtän mielestä Finnpulp-päätöstä on ylitulkittu ja samalla luotu turhia pelkoja.
 – Kyse on aivan olennaisesti paikasta ja kokoluokasta. Paikka oli yksinkertaisesti tämän kokoluokan hankkeelle väärä. Jossakin toisessa paikassa arviointi olisi voinut olla erilainen. Tästä ei pidä missään tapauksessa vetää johtopäätöstä, että Järvi-Suomessa ei olisi paikkaa tällaiselle hankkeelle.
 Korkein hallinto-oikeus kertoi torstaina ratkaisustaan, jonka mukaan Kuopion Sorsasaloon suunniteltu Finnpulpin biotuotetehdas ei saa ympäristölupaa muun muassa siksi, että tehdas olisi vaarantanut Kallaveden ekologisen tilan ja voinut pilata vesistöä merkittävästi. Näin ollen KHO hyväksyi tehdassuunnitelmaa koskevat valitukset ja kumosi samalla Vaasan hallinto-oikeuden ja Itä-Suomen aluehallintoviraston päätökset.
 – Jos Finnpulpin biotuotetehdas olisi toteutunut suunnitelmien mukaan, se olisi ollut poikkeuksellisen suuri. Sen tuotantomäärä olisi ollut jopa 1,2 miljoonaa tonnia sellua vuodessa, totesi KHO.
 Finnpulpin havusellutehtaan havainnekuva.  Finnpulp
 Yhtiö tyrmistyi
 Finnpulp ilmoitti tuoreeltaan olevansa tyrmistynyt päätöksestä. Tehtaan kustannusarvio oli Finnpulpin mukaan 1,6 miljardia euroa. Valmistuttuaan tehdas olisi työllistänyt 3 400 ihmistä.
 – Olemme toimittaneet kaiken tarvittavan ja pyydetyn aineiston viranomaisille ja oikeusasteille lupaprosessin aikana. Siksi päätöksen perusteluissa mainittu väite, ettei Finnpulp ole toimittanut riittäviä selvityksiä, on mahdoton ymmärtää, toimitusjohtaja  Martti Fredrikson  sanoi torstaina tiedotteessa.
 – Tämä merkitsee nykyisen tehdasprojektin päättymistä, mikä on suuri vahinko Suomelle, yhtiön hallituksen puheenjohtaja  Niilo Pellonmaa  sanoi samassa yhteydessä.
 Lue lisää :  Finnpulp tyrmistyi KHO:n tyrmäävästä ympäristölupapäätöksestä
 Ratkaisu täysin linjassa aiempien kanssa
 Tutkijatohtori  Tiina Paloniitty  Helsingin yliopistosta sanoo, että Finnpulp-päätös opettaa alan toimijoille tarkkuutta ja huolellisuutta siinä, mihin hankkeita suunnitellaan. Näin ollen metsäteollisuuden tulisi nyt tutkia kaikkien tulevien hankkeiden sijainti ja kyseisen vesistön tila ja se, että se ei heikkenisi.
 – Korkeimman hallinto-oikeuden ratkaisussa ei ole mitään yllättävää. Se on täysin johdonmukainen aiemman oikeuskäytännön kanssa sekä EU:ssa että Suomessa.
 Korkeimman hallinto-oikeuden ratkaisun taustalla on myös EU:n vesipuitedirektiivi ja sen tulkintaa ohjaava niin sanottu Weser-tuomio. Sen mukaan lupaa ei saa myöntää toimenpiteelle, jonka seurauksena pintavesimuodostuman tila heikkenisi.
 Myös professori Määttä huomauttaa, että KHO:n päätöksen perusteet ovat oikeudellisesti tukevalla pohjalla. Hän pitää jossain määrin yllättävänä, että Finnpulpin suunnitelma meni läpi kahdesta aiemmasta vaiheesta ja kumoutui vasta korkeimmassa hallinto-oikeudessa. Määttä sanoo, että ei ole yksiselitteistä, milloin merkittävän pilaantumisen vaaran kynnys ylittyy, vaan kyse on tulkinnasta ja erilaisista johtopäätöksistä.
 Ympäristönsuojelulaki muuttui vuonna 2015 ja sen myötä ympäristölupamenettely jäykistyi, sanoo Määttä. Se tuskin oli lainlaatijan tarkoitus.
 – Niinpä tälle KHO:n päätökselle on siis kaksi syytä: Finnpulpin hankkeen väärä paikka ja ympäristölupajärjestelmän jäykistyminen.
 Määttä on sitä mieltä, että viimeksi mainitusta syystä lainsäädäntöä tulisi tarkastella uudelleen ja pohtia, olisiko laissa jotain "fiksattavaa".
 Finnpulpin projektijohtaja Timo Piilonen esitteli havusellutehtaalle suunniteltua paikkaa elokuussa KHO:n puheenjohtaja ja presidentti Kari Kuusiniemelle. Anne-Pauliina Rytkönen / Yle
 Kaikkea ei voi saada
 Tiina Paloniitty sanoo, että lupia ei jatkossa kannata hakea niin sanotusti laskevan trendin vesistöihin.
 – Jos huomataan, että vesistön laatu on heikkenemässä, sinne ei saa aiheuttaa enää lisäpäästöjä uusilla hankkeilla. Tämä on ollut kristallinkirkasta Weser-tuomiosta vuodesta 2015 saakka. Jos tämä yllättää, tällöin kehottaisin toimijoita hankkimaan parempaa oikeudellista osaamista hankesuunnittelun aivan varhaisimmasta vaiheesta asti.
 Olennaista Paloniityn mukaan on, että mikään uusi hanke ei saisi heikentää vesistön laatua. Käytännössä esimerkiksi uudet tuotantolaitokset aiheuttavat joka tapauksessa jonkin verran päästöjä. Siksi tutkijayhteisössä pohditaan erilaisten kompensaatiokeinojen mahdollisuuksia eli toimenpiteitä, joilla haitallisten päästöjen kokonaisvaikutusta voitaisiin pienentää.
 – On ilmiselvää, että nykyisen EU-vesiensuojelulainsäädännön voimassa ollessa kaikkea ei voi saada. On valittava, halutaanko turvetuotantoa, biotuotetehtaita, kalankasvatusta vai maataloutta. Tämä on iso kysymys, poliittinen kysymys, ja ymmärrän, että metsäteollisuuden toimijat ovat turhautuneita, koska ne kohtaavat asian tämän ratkaisun myötä.
 Metsäteollisuus kyseenalaistaa lainsäädännön
 Metsäteollisuus ry:n toimitusjohtaja  Timo Jaatinen  pitää hämmästyttävänä, että Suomeen suunniteltu miljardiluokan huippumoderni tehdas, joka olisi käyttänyt parasta mahdollista teknologiaa, ei mene ympäristölainsäädännön ja oikeuskäytännön vuoksi läpi.
 – Päätös on nyt tehty, ja sen mukaan mennään, mutta voi kysyä, onko lainsäädäntö ajan tasalla, jos ei toimialan parhaalla mahdollisella teknologialla pystytä tehtaita toteuttamaan.
 Jaatista häiritsee suomalaisessa metsien käytön rajoittamiseen liittyvässä keskustelussa esiintyvät olettamukset, että kaikki investointisuunnitelmat automaattisesti toteutuisivat tai että olemassa olevia tehtaita ei suljettaisi.
 – Kaikki uudet investoinnit eivät tule entisten päälle. Sen lisäksi on oletettu, että vuodesta toiseen markkina vetää ja on ikään kuin ikuinen nousukausi. Näin ei ole.
 Metsäteollisuuden ympäristöpäällikkö  Fredrik Blomfelt  summaa KHO:n ratkaisun vaikutukset sanomalla, että yhden päätöksen perusteella ei voi vetää liian pitkälle meneviä johtopäätöksiä. Näin ollen vastaavantapaisille hankkeille voisi olla edellytyksiä jatkossa.
 Analyysiyhtiö Inderes arvioi perjantaina, että Finnpulpin hanke ei välttämättä olisi toteutunut, vaikka se olisikin saanut ympäristöluvan.  Antti Viljakainen  kirjoittaa analyysissaan, että tehtaan rahoituksen järjestymiseen liittyi edelleen epävarmuutta.
 Lue lisää :
 KHO ei anna Finnpulpille ympäristölupaa sellutehtaan perustamiseksi Kuopioon – Toimitusjohtaja: "Tämä estää muidenkin hankkeiden toteutumisen"
 Sellutehtaan rakentaminen kariutui Kuopiossa – iso menetys ja pettymys Suomen suurimmalle vientisatamalle Kotkassa
 Yli tuhat kuopiolaista on ilmoittautunut vastustamaan miljardiluokan havusellutehtaan perustamista kaupunkiin – Finnpulp: "Ihmetyttää"

Finnpulpin Kuopion biotuotetehdashankkeen kohtaloksi koitui suuruus ja väärä sijainti, arvioi ympäristöoikeuden professori


Savon ammatti- ja aikuisopisto on saanut valtiolta 400 000 euron avustuksen Kuopion lokakuisen kouluhyökkäyksen jälkihoitoon.
 Opetus- ja kulttuuriministeriö tiedotti oppilaitosta päätöksestä tänään perjantaina.
 Oppilaitos voi käyttää tukea esimerkiksi henkilökunnan ja opiskelijoiden psykososiaalisen tuen palkkakustannuksiin ja muihin kuluihin. Rahat on käytettävä kevääseen 2023 mennessä.
 Edellinen hallitus  esitti lokakuussa lisätalousarviossaan  yhteensä miljoona euroa kouluhyökkäyksen jälkihoitoon. Savon ammatti- ja aikuisopistolle nyt myönnetty tuki on osa pakettia.
 Hyökkäyksessä Savon ammatti- ja aikuisopiston tiloihin kuoli nainen ja haavoittui epäillyn lisäksi yhdeksän muuta ihmistä. Epäilty on oppilaitoksen opiskelija.
 Poliisi tutkii asiaa murhana ja yhdeksänä murhan yrityksenä.
 Lue lisää:
 Kuopion kouluhyökkäyksestä epäillyn mielentila määrättiin tutkittavaksi
 Kuopion kaupungin tukipakettiesitys koulusurman kriisityön jälkihoitoon on lähes valmis: "Tarvitsemme satoja tuhansia euroja"

Savon ammatti- ja aikuisopisto sai valtiolta 400 000 euroa lokakuisen kouluhyökkäyksen jälkihoitoon


Summary: Suomussalmen kunta luopui teoksesta pari kuukautta sitten vedoten turvallisuussyihin.

Suomussalmen kunta tulee myymään suomussalmelaisen formulakuljettaja  Heikki Kovalaisen  kunniaksi pystytetyn formula-auton jäljitelmän.
 – Siitä on tullut kyselyitä, että ihmiset haluavat ostaa sen, sanoo Suomussalmen kunnanjohtaja  Erno Heikkinen .
 Heikki Kovalainen Vuonna 1981 syntynyt Heikki Kovalainen oli yhdeksäs suomalainen F1-kuljettaja. Kovalaisen ura F1-tallissa alkoi 2006, jolloin hän ajoi kauden Renault´n testikuljettajana. Vuonna 2008 Kovalainen siirtyi McLarenille. Kovalainen lopetti uransa 2013.
 Marraskuussa Suomussalmen kunta ilmoitti luopuvansa Jalonniemi-talon edustalla olevasta taiteilija  Ilpo Luukkosen  rakentamasta monumentista. Tuolloin suunnitelmissa  oli auton vieminen romuttamolle , joka herätti taiteilijassa halun pelastaa formula-auton jäljitelmän itselleen.
 Kunnanjohtajan mukaan auto voidaan esimerkiksi huutokaupata.
 – Tammikuussa päätetään kuinka se myydään.
 Formula-auton jäljitelmän omistaa Suomussalmen kunta, joka luopui siitä pari kuukautta sitten vedoten turvallisuussyihin. Lumimassan, myrskyn ja tuulen vaikutuksesta formula-auton ja sen jalustan kiinnikkeisiin ei riittänyt luottamusta.

Suomussalmi myy formulakuljettaja Heikki Kovalaisen kunniaksi pystytetyn taideteoksen – "Tammikuussa päätetään kuinka se myydään"


Summary: Kangasalan uudesta parkkitalosta tuli pian avaamisen jälkeen runsaasti palautetta.

Portin lippuautomaatissa on kolhuja ja tolpassa maaliviiruja. Kangasalan uusi pysäköintitalo, Kuohunparkki, on osoittautunut autoilijoille hankalaksi ajaa sisään ja varsinkin ulos.
 Ongelmana on tiukka 90 asteen käännös porttien väliin. Sisään ajaessa moni autoilija koukkaa vastaan tulevan kaistan kautta ja saa siten lisää tilaa käännökseen. Ulos ajaessa ahtautta ovat aiheuttaneet parkkiruudut, jotka sijaitsevat aivan portteja vastapäätä.
 Kuohunparkki avautui itsenäisyyspäivän alla. Parkkiyhtiö Kangasalan Parkki Oy on saanut palautetta ajo-ongelmista. Hallituksen puheenjohtajan  Timo Keskisen  mukaan asiaan haluttiin tarttua pikaisesti.
 – Saimme palautetta huonosta ulospääsystä, joten teimme nopean ratkaisun ja suljimme kaksi parkkipaikkaa.
 – Näin pystytään kaartamaan hiukan kauempaa suoraan pysäköintilaitteille.
 Lippulaitteessa on murtuma kolhimisen jäljiltä.  Parkkiyhtiön hallituksen puheenjohtajan Timo Keskisen mukaan porteille on nyt helpompi kääntyä.  Petra Ketonen / Yle
 Parkkipaikat on toistaiseksi suljettu muovitolpilla, mutta maalari on jo tilattu maalaamaan ruudut pois.
 Kuohunparkki maksoi piha-alueineen kahdeksan miljoonaa euroa. Suunnittelussa pyrittiin parhaaseen mahdolliseen tulokseen, mutta ilmeisesti joko suunnittelijoiden tai autoilijoiden taidot yliarvioitiin.
 Asiakas on kuitenkin oikeassa, toteaa parkkiyhtiön hallituksen puheenjohtaja Timo Keskinen.
 – On käytetty asiantuntijoita ja liikennesuunnittelijoita, ja he kertovat, että se asia onnistuu. Mutta totuus on se, että jos asiakas kokee, että se on hankalaa, se kokemus on aina oikea.
 Kangasalan Sanomien  mukaan Kuohunparkista on tullut kuuma keskustelunaihe. Jotkut ovat moittineet myös parkkiruutuja liian pieniksi.
 Petra Ketonen / Yle
 Kuohunparkki sijaitsee Kangasalan keskustassa uimahallin ja kauppojen naapurissa. Sisällä on 300 pysäköintipaikkaa. Parkkiyhtiön mukaan rakennus on Suomen kauneimpia parkkitaloja.
 Parkkitalon julkisivuun on maalattu seinämaalaus, jonka on toteuttanut kuvataiteilija, professori  Tarja Pitkänen-Walter . Sisällä on esillä valokuvataiteilija  Susanna Majurin  valokuvia.
 Kuohunparkki on kokonaan maksuton vuoden loppuun asti. Vuoden vaihteen jälkeen siellä voi pysäköidä ilmaiseksi ensimmäiset kolme tuntia.

Autoilijat tuskastuivat uuden parkkitalon porteilla, kun ulos oli vaikea ajaa – ongelmaa helpotetaan yksinkertaisella konstilla


Summary: Rannoille talveksi nostettuja veneitä jäänyt jäiden armoille esimerkiksi Keiteleellä. Jokien vedenpinta on jo tulvakorkeudessa.

Keiteleen rannalla Viitasaarella veneilijä  Jukka Hallberg  seuraa huolestuneena, kun talviteloille nostetut veneet jäävät nousevan veden ja jäiden armoille.
 Parin metrin päässä rannasta on jäiden seassa pieni moottorivene. Se on vedetty ja kiinnitetty puiselle venetelakalle.
 – Siinä on esimerkki siitä, että olisi pitänyt pikkusen pitemmälle vetää, sanoo Hallberg.
 Veneen omistajan olisi Hallbergin mielestä syytä tulla pikaisesti nostamaan vene turvaan, kun jäätä ei ole vielä paljon.
 Kuukauden kuluttua voi olla jo myöhäistä ja kevääseen mennessä jäät varmuudella rikkovat venettä, sanoo Hallberg.
 Hallberg kehottaa veneilijöitä pikaisesti tarkastamaan oman veneen tilanne. Niko Mannonen / Yle
 Samalla rannalla on useita liian lähelle vesirajaa talvehtimaan nostettuja veneitä.
 Syksyllä matkaa veteen oli 5–6 metriä, nyt vain metri ja vedenpinta jatkaa nousuaan, sanoo Hallberg.
 – Pian näidenkin veneiden perät ja moottorit ovat jäiden seassa.
 Hallberg kehottaa veneilijöitä pikaisesti tarkastamaan oman veneen tilanne, jotta ikäviltä yllätyksiltä vältyttäisiin keväällä.
 Kuivuus vaihtui nopeasti talvitulviin
 Jukka Hallbergin omien havaintojen mukaan Keiteleen pinta on noussut viimeisen kuukauden aikana ainakin 40 senttiä eli kymmenen senttiä viikossa.
 Jukka Hallberg on huolissaan rannoille jätetyistä veneistä. Niko Mannonen / Yle
 Vesistötarkastaja  Petteri Kemppi  Keski-Suomen Ely-keskuksesta vahvistaa havainnot vedenpintojen nopeasta noususta.
 – Varsinkin jokialueilla ja pienissä järvissä ollaan jo viime kevään tulvakorkeudessa, sanoo Kemppi.
 Suurilla järvillä nousu on hitaampaa.
 ELY-keskuksen mukaan Keski-Suomen suurimmilla järvillä eli Päijänteellä, Keiteleellä ja Konnevedellä vedenpinta on noussut ajankohdan keskiarvoon.
 Ennusteen mukaan suuret järvet tulevat vielä nousemaan 20–30 cm tammikuun loppuun mennessä.
 Tilanne on yllättävä, sillä vielä syksyllä puhuttiin kuivuudesta. Kaksi viimeistä kesää ovat olleet niukkasateisia.
 –Veden nousu näkyy tulvina Etelä- ja Lounais-Suomen ja Pohjanmaan jokivesistöissä. Keski-Suomessa vedet ovat korkealla ainakin Suomenselän alueella, sanoo Kemppi.
 Lounais-Suomessa vesi on noussut alaville pelloille, kerrotaan  Tulvakeskuksen viimeisessä tiedotteessa .
 Nopeasti nousevat vedenpinnat saattavat veneiden lisäksi aiheuttaa vaurioita rantarakenteille ja laitureille, kun jäät niitä rikkovat, arvioi Kemppi.
 Jäille ei ole nyt menemistä
 Suuret virtaamat ennustavat huonoa jäätalvea ainakin Keski-Suomeen, jäät ovat vielä pitkään hyvin heikkoja, sanoo Kemppi.
 – Jäille ei tällä hetkellä kannata Keski-Suomen alueella lähteä.
 Lämpimät säät ovat pitäneet jäänpaksuuden mittaajat poissa virallisilta jäänpaksuuden havaintopaikoilta.
 Jukka Hallberg Viitasaarelta tietää, että pilkkijöitä on ollut jo liikkeellä pienillä järvillä.
 Keiteleen suuret selät lainehtivat vielä sulina ja rannoillakin on vain ohutta riitettä.
 Pohjavesille ja kuivuneille kaivoille alkutalven runsaat sateet tekevät pelkästään hyvää.
 – Keski-Suomessa pohjavedet alkavat olla jo keskimääräisellä tasolla, sanoo vesistötarkastaja Petteri Kemppi.
 Ilmastonmuutos tuo talvitulvia
 Vesistötarkastaja Petteri Kemppi sanoo, että ilmastonmuutoksen on ennustettu tuovat lisää talvitulvia. Tähän saakka niitä ei ole juuri ollut.
 – Nämä ovat ääriolosuhteita ja talvellakin saattaa tulvia tulla entistä enemmän.

Veneitä jäi jäiden armoille, suurten järvien vedenpinta jatkaa yhä nousuaan – kuivan kesän jälkeen iskivät talvitulvat


Summary: Vuosi sitten Ylitorniolla kadonnut matkailukäyttöön koulutettu poro oli jäänyt auton alle ja kuljetettu metsään.

Ylitorniolla reilu vuosi sitten kadonnut arvokas, matkailukäyttöön koulutettu poro joutui paikallisten miesten yliajamaksi ja päätyi haaskaksi. Lapin poliisi on saanut asian esitutkinnan valmiiksi ja juttu menee syyttäjälle.
 Matkailuporo katosi Ylitorniolla Aittamaassa Tengeliöntien varrella viime vuoden marraskuussa. Poro oli koulutettu toimimaan matkailijoiden kanssa, ja se oli omistajilleen erityisen arvokas.
 Poliisin mukaan kolme paikallista miestä oli törmännyt autollaan poroon. Törmäyksen seurauksena kuollut poro oli napattu auton kyytiin ja kuljetettu pois paikalta.
 Poliisin mukaan miehet ovat tunnustaneet vieneensä poron lopulta metsään haaskaksi. Miehet ovat korvanneet poron sen omistajalle.
 Tapaus herätti aikanaan huomiota mediassa ympäri Suomen. Siitä uutisoivat muun muassa  MTV3  ja  Maaseudun tulevaisuus .
 Poliisi kyseli  tapauksesta havaintoja tammikuussa . Tutkinnan lisäksi myös yleisön vihjeet auttoivat viranomaisia tapauksen selvittämisessä.

Varastetun matkailuporon tapaus ratkesi – miehet törmäsivät arvoporoon autolla ja veivät eläimen petojen haaskaksi


Summary: Kouvolan keskustaa vilkastuttavan yhdistyksen aikaisempaan toiminnanjohtajaan kohdistuvat rikosepäilykset ovat edenneet syyteharkintaan.

Kouvolassa on selvitetty pitkään keskustan elävöittämiseen keskittyneen Kouvolan Ydinkeskusta -yhdistyksen aikaisempaan toiminnanjohtajaan kohdistuneita väärinkäyttöepäilyksiä.
 Poliisin esitutkinta on valmistunut, ja sen aikana rikosepäilyt ovat kasvaneet aiempaa suurempiin mittasuhteisiin.
 Yhdistyksen entisen toiminnanjohtajan epäillään kavaltaneen yhdistykselta useita satoja tuhansia euroja. Tutkinnanjohtajan, rikoskomisario  Sari Tiitisen  mukaan yhdistykseltä kavallettu summa on yli 200 000 euroa. Alunperin arvioitiin, että kyse olisi mahdollisesti ollut vain kymmenistä tuhansista euroista.
 Asiaa tutkitaan törkeänä kavalluksena ja törkeänä kirjanpitorikoksena. Toiminnanjohtajan  on epäilty käyttäneen varoja luvatta  esimerkiksi matkalaskuihin ja kampaamokäynteihin.
 Talousepäselvyyksiin liittyvä rikostutkinta on siirtynyt syyteharkintaan. Poliisin esitutkinta valmistui lokakuussa.
 Asian uusimmasta käänteestä uutisoi ensin Kouvolan Sanomat.
 Pitkä esitutkinta
 Poliisin tutki kirjanpitoepäselvyyksiä pitkään. Esitutkinnan aikana on kuultu useita eri henkilöitä. Yhdistyksen kirjanpitoaineisto tutkittiin viiden vuoden ajalta, vuosilta 2013–2017.
 Asia tuli poliisille jo kaksi vuotta sitten, vuoden 2017 loppupuolella. Epäilyt taloussotkusta käynnistyivät, kun Kouvolan Ydinkeskusta ry:n toiminnanjohtaja vaihtui. Uusi toiminnanjohtaja huomasi epäselvyyksiä taloudenpidossa ja kertoi asiasta yhdistyksen hallitukselle.
 Väärinkäytösepäilyt nousivat esille Ydinkeskusta ry:n teettämässä erityistilintarkastuksessa. Useita satoja tuhansia koskeva summa on merkittävä, koska Kouvolan Ydinkeskusta ry:tä tuetaan verovaroin. Kouvolan kaupungilla on yhteistyösopimus yhdistyksen kanssa. Pelkästään vuosina 2015–2017 kaupunki maksoi sopimuksen mukaista tukea 140 000 euroa yhdistykselle.
 Lisäksi yhdistys on saanut kaupungilta tukea Kouvolan keskustassa järjestettävien tapahtumien, kuten Taiteiden yön, järjestämiseen.
 Vuosittain Kouvolan Ydinkeskusta ry:n läpi virtaa 200 000–300 000 euroa. Rahavirta muodostuu pääosin jäsenmaksuista, vuokratuloista ja kaupungin maksamasta rahasta.
 Lue lisää:   Verorahoja hukkui matkoihin ja kampaajakäynteihin – Kouvola ihmeissään harvinaisesta taloussotkusta

Elävöittämisyhdistyksen ex-toiminnanjohtajan epäillään kavaltaneen yhdistykseltä yli 200 000 euroa Kouvolassa – varoja käytetty kampaamokäynteihin ja matkoihin


SDP:n pitkäaikainen kansanedustaja, ministeri ja Suomen Pankin ex-pääjohtaja  Erkki Liikanen  muistelee  perjantaina edesmennyttä   Matti Ahdetta  suurella lämmöllä.
 Liikanen ja Ahde toimivat samaan aikaan kansanedustajana ja keskeisinä demarivaikuttajina 70-, 80- ja 90-luvuilla.
 Liikasen mukaan Ahde kuului 1970-luvulla ensimmäiseen suurten ikäluokkien aaltoon, joka toi paljon uutta ajattelua politiikkaan. Liikanen sanoo, että Ahde kuului siihen ikäpolveen, joka oli rakentamassa hyvinvointiyhteiskuntaa, mutta ei itse saanut siitä mitään etua.
 – 1970-luvulla tehtiin suuria uudistuksia: peruskoululainsäädäntö saatiin toimimaan, mikä oli valtava muutos koulutuksen yhdenvertaisuuden kannalta. Luotiin päivähoitojärjestelmä, jolloin naisetkin pääsivät paremmin työelämään. Luotiin kansanterveyslaki, myös opintotukilaki, Liikanen luettelee vuosikymmenen uudistuksia, joissa Ahde oli keskeisenä vaikuttajana mukana.
 Liikanen kuvailee Ahdetta poliitikkona erittäin pitkäjänteiseksi ja periaatteelliseksi.
 – Ympäristöministeriön perustamisesta kiisteltiin 10 vuotta, ja hän sai lopulta hankkeen valmiiksi ja hänestä tulikin sitten ensimmäinen ympäristöministeri. Toinen suuri asia, jossa hän teki valtavan elämäntyön, oli Suomen Työväen Urheiluliiton (TUL) eheyttäminen, Liikanen muistelee.
 Liikanen muistuttaa, että Ahde oli politiikan lisäksi mukana monessa muussa, muun muassa merkittävänä toimijana urheilun ja kulttuurin saralla.
 – Ahde oli ehdottomasti suurten ikäluokkien yksi suurimmista nimistä ja monipuolisimmista lahjakkuuksista, Liikanen ylistää.
 Erkki Liikanen kuvailee Ahdetta henkilönä ja poliitikkona erittäin pitkäjänteiseksi ja periaatteelliseksi. Kimmo Hiltunen / Yle
 "Aivot, osaaminen ja mielikuvitus toimivat täysillä loppuun saakka"
 Liikanen ei malta olla mainitsematta myös sitä, miten Ahde oli merkittävässä roolissa, kun eduskuntatyötä muutettiin. Tämä liittyy erityisesti vuosiin 1987–1988, jolloin Ahde toimi eduskunnan puhemiehenä.
 Liikanen kertoo, että Ahde jätti puhemiehen tehtävässä jälkensä politiikkaan, joka elää vieläkin.
 – Silloin eduskuntaa uudistettiin paljon. Muun muassa keskustelujen käytännöt muuttuivat, kun sovittiin vapaaehtoisesti, että puheenvuoroja lyhennetään. Se elävöitti koko parlamenttia.
 Liikanen kertoo, että he olivat Ahteen kanssa läheiset ystävät 50 vuotta.
 – Erityisen lämpimästi mielessäni on eräs viime kesän päivä, kun olimme Ahteiden vieraina heidän kesäpaikallaan Pertunmaalla. Hän oli hieno keskustelukumppani, Liikkanen muistelee.
 Liikanen kertoo, että hän tapasi Ahteen viimeisen kerran tämän vuoden Linnan juhlissa, jonne Ahde saapui sairautensa vuoksi pyörätuolissa.
 – Menin tietysti tervehtimään ja vaihdoimme muutaman sanan, mutta siinä hälinässä emme tietysti paljon kuulleet toisiamme. Vaikka sairaus näkyi Ahteessa muun muassa laihtumisena, hänen aivot, osaaminen ja mielikuvitus toimivat täysillä loppuun saakka, Liikanen sanoo.
 Lue myös:
 SDP:n pitkäaikainen kansanedustaja Matti Ahde on kuollut – Eduskunnassa pidettiin hiljainen hetki

Erkki Liikanen muistelee edesmennyttä ystäväänsä Matti Ahdetta: "Suurten ikäluokkien yksi suurimmista nimistä"


Summary: Nykyinen kauko-ohjausjärjestelmä on niin vanha, että siihen joudutaan etsimään varaosia Saksasta.

Joensuun, Lappeenrannan ja Helsingin väliä säännöllisesti junalla matkustavat tietävät, mitä vanhentuneen kauko-ohjausjärjestelmän oikuttelu voi pahimmillaan merkitä. Viimeksi viime viikonvaihteessa Luumäen ja Lappeenrannan välillä järjestelmään tullut vika myöhästytti matkustajajunia tunneilla ja peruutti muutamia junavuoroja kokonaan.
 Tänä vuonna järjestelmä on kaatunut kahdesti. Helpotusta on odotettavissa, mutta ei vielä vähään aikaan.
 Parhaillaan Liikennevirasto uusii Karjalan radan Lahden ja Joensuun välisellä osuudella turvalaitteita. Työ on mittava, sillä uusittavaksi tulevat kaikki junien kulunvalvontaan, kauko-ohjaukseen ja erilaisiin suojaus- ja varoitusjärjestelmiin liittyvät laitteet. Niiden avulla varmistetaan, että rautateillä on turvallista liikennöidä.
 Laitteiden uusiminen on edellytys, jotta junaliikenne saadaan sujuvammaksi ja junat kulkemaan aikataulussa.
 Kun turvalaitteet on uusittu, voidaan sen jälkeen uusi junien kauko-ohjausjärjestelmä ottaa käyttöön. Kaakkois-Suomen osalta se tapahtuu vuonna 2022, viimeisenä Suomen rataverkosta. Vuosia odotettu rahoitus varmistui lopulta edellisen hallituksen korjausvelkapotista.
 – Kaakkois-Suomen uusi kauko-ohjausjärjestelmä merkitsee luotettavampaa junaliikennettä ja parempia aikatauluennusteita junien kulusta, sanoo liikenteenohjauksen ja hallinnon tietojärjestelmistä vastaava johtaja  Mikko Natunen  Finrail Oy:stä.
 Liikenteenohjaaja valvoo Kouvolassa sijaitsevassa rataliikenteen ohjauskeskuksessa junaliikennettä Keravan ja Joensuun välisellä radalla.  Mikko Savolainen / Yle
 Ei synny hetkessä
 Turvalaitteiden ja kauko-ohjausjärjestelmän uusiminen maksaa noin 12 miljoonaa euroa. Työ alkoi jo vuonna 2018.
 – Uusiminen kestää kauan, koska nykyiset järjestelmät ovat niin vanhoja. Jos jälkiviisaita ollaan, niin toki tämän olisi voinut aikaisemminkin aloittaa, kertoo Natunen.
 Nykyinen liikenteenohjausjärjestelmä vikaantuu helposti. Sen korjaaminen on jatkuvasti vaivalloisempaa, sillä varaosia joudutaan tilaamaan muun muassa Saksasta.
 Kouvolan ja Kotkan välillä liikennöi uusia taajamajunia.  Tiina Karppi / Yle
 Kun uusiminen on vuonna 2022 valmis, pitäisi matkustajien huomata muutos ainakin siitä, että junat kulkevat paremmin aikataulussaan. Liikenteen suunnittelussa käytetään älykkäitä järjestelmiä, jotka keskustelevat paremmin keskenään.
 – Kun rataverkolla tapahtuu häiriöitä, voimme liikenteen hallinnan älykkäämpien järjestelmien avulla hallinnoida paremmin liikenteen kokonaistilannetta, jatkaa Natunen.
 Uusi järjestelmä on jo otettu käyttöön Parikkalan ja Savonlinnan välisellä radalla. Karjalan radan lisäksi se tulee Kouvolan ja Kotkan sekä Luumäen ja Vainikkalan välisille rataosuuksille.

Kaakkois-Suomen radoilla junat myöhästelevät vielä vuosia – syynä vanhentunut  liikenteenohjausjärjestelmä


Summary: Teot ovat tapahtuneet usean vuoden aikana.

Mikkelissä yliopiston henkilökuntaan kuulunutta keski-ikäistä miestä epäillään alaisiin kohdistuneista seksuaalirikoksista.
 Mahdollisia uhreja on useita, ja teot ovat tapahtuneet useamman vuoden aikana, kertoo tutkinnanjohtaja  Timo Häkkinen .
 Poliisitutkinta asiassa on alkuvaiheessa. Poliisi on puhuttanut useita ihmisiä, tehnyt etsintöjä ja aloittanut tietoteknistä tutkintaa.
 Mikkelissä toimivassa yliopistokeskuksessa on yhteensä 130 työntekijää.
 Mikkelin yliopistokeskus on Aalto-yliopiston, Helsingin yliopiston, LUT-yliopiston ja Mikkelin kaupungin väliseen sopimukseen perustuva verkostomallinen tiedeyhteisö.

Yliopiston työntekijää epäillään alaisiin kohdistuneista seksuaalirikoksista Mikkelissä


Summary: Tutkinnan alkuvaiheessa otettiin kiinni kuusi henkilöä, joista yksi vapautettiin.

Helsingin käräjäoikeus vangitsi tänään perjantaina lisää henkilöitä liittyen maanantaiseen  Espoon poliisioperaatioon . Tänään vangittiin kolme epäiltyä ja  eilen torstaina kaksi .
 Miehiä epäillään muun muassa törkeistä huumausainerikoksista ja törkeästä ryöstön yrityksestä.
 Tutkinnan alkuvaiheessa otettiin kiinni  kuusi henkilöä, viisi Helsingin Eteläsatamassa ja yksi muualla. Kiinniotetut ovat tällä tietoa Ruotsin, Tanskan ja Albanian kansalaisia. Kaikkien epäiltyjen alkuperä on kuitenkin Balkanin alueella, Albaniassa.
 Kiinniotetuista yksi Suomessa asuva albanilaislähtöinen epäilty vapautettiin.
 Poliisi arvioi aiemmin, että rikos liittyisi albanialaiseen järjestäytyneeseen rikollisuuteen. Tätä ei kuitenkaan voida tutkinnan tässä vaiheessa vahvistaa.
 Poliisi jatkaa tapauksen esitutkintaa yhteistyössä KRP:n ja Tullin sekä muiden maiden viranomaisten kanssa.
 Maanantaina Espoossa henkilöitä tunkeutui Algol Chemicalsin tiloihin ja hyökkäsi rekkaan, joka oli purkamassa konttia.  Poliisi takavarikoi kontista kymmeniä kiloja huumeita , ja miesten tunkeutumisen epäillään liittyvän kyseiseen huume-erään. Kemikaaliyhtiön ei epäillä liittyvän rikokseen.

Lisää vangitsemisia liittyen Espoon maanantaiseen poliisioperaatioon – vangittuja kaikkiaan nyt viisi


Summary: Uniper on uhannut Alankomaita korvauskanteella hiilikiellon takia, ja suunnittelee nyt uuden hiilivoimalan avaamista Saksaan.

Hiilen polttamisesta luopuminen etenee vauhdilla läntisessä Euroopassa.
 Alankomaiden senaatti vahvisti viime viikolla lain, joka kieltää hiilen polttamisen energiaksi vuodesta 2030 alkaen. Samaan aikaan Saksassa valmistellaan hiilestä luopumista vuoteen 2038 mennessä.
 Alankomaiden päätös tarkoittaa, että maan viisi hiilivoimalaa joudutaan luultavasti sulkemaan, ellei kivihiiltä onnistuta polttoaineena korvaamaan esimerkiksi biomassalla.
 Maasvlakten uudehkon hiilivoimalan omistava Uniper-yhtiö uhkasi ennen lain hyväksymistä hakea kansainvälisen välimiesoikeuden kautta valtiolta korvauksia investoinnin menetetyn arvon takia.
 Saksalaisen energiayhtiön Uniperin pääomistaja on suomalaisyhtiö Fortum.
 – Iso muutos ei voi tapahtua vain yhden osapuolen kustannuksella, eli tässä tapauksessa sen, joka on investoinut voimaloihin, kommentoi Uniperin viestintäjohtaja  Georg Oppermann  sähköpostitse.
 Uniper ei ole vielä jättänyt korvausvaadettaan, mutta se vetoaa omistajan etuun. Vaade perustuisi kansainväliseen energiaperuskirjaan, joka suojaa energia-alan investointeja ja jonka kaikki EU-maat ovat allekirjoittaneet.
 Peruskirjan nojalla yhtiö voi haastaa ulkomaisen valtion välimiesoikeuteen ja vaatia vahingonkorvauksia, jos esimerkiksi lainsäädännön muutos alentaa sen tuotantolaitoksen arvoa vähentämällä tuottoja tulevaisuudessa.
 – Uniperin vastuullisena johtona meidän on tehtävä kaikkemme turvataksemme laillinen asemamme, suojataksemme työntekijöitämme ja osakkeenomistajiemme etua, Oppermann sanoo.
 Uniperin voimalaitos Schkopaussa Saksassa Mario Hommes / AOP
 Uniperin suurin osakkeenomistaja on energiayhtiö Fortum, joka  ilmoitti lokakuussa kasvattavansa Uniper-omistuksensa  49,9 prosentista yli 70 prosenttiin. Suomen valtio omistaa hieman yli puolet Fortumista.
 – Me emme osallistu heidän päätöksentekoonsa, vaan tämä (korvauskanne) kuuluu johdon päätettäviin asioihin, sanoo johtaja  Pauliina Vuosio  Fortumin viestinnästä.
 Fortumilla on toistaiseksi vain yksi paikka Uniperin hallintoneuvostossa. Uusimpien osakekauppojen jälkeen Uniperista tulee Fortumin tytäryhtiö, joka siirtyy käytännössä emoyhtiön määräysvaltaan.
 Fortum lupasi omistuksen lisäämisen yhteydessä, että se ei ota Uniperia suoraan määräysvaltaansa kahteen vuoteen. Fortumin mukaan omistajayhtiö voi ainakin siihen saakka vedota siihen, että Uniperin toimiva johto päättää itse omista linjauksistaan. Kuten siitä, ottaako Uniper käyttöön uuden hiilivoimalan Saksassa.
 Saksan uusin hiilivoimala
 Uniper on rakentanut Datteln 4 -kivihiilivoimalaa Dortmundin lähistölle jo yli kymmenen vuotta. Uniperin johto arvioi, että voimala saadaan useiden viivästysten jälkeen tuotantokäyttöön ensi kesänä.
 Uniper jatkaa Dattelnin loppuunsaattamista huolimatta siitä, että Saksa päätti syyskuussa ajaa alas hiilivoiman tuotannon vuoteen 2038 mennessä.
 – Meidän mielestämme Datteln 4:llä on paikkansa, Fortumin Vuosio sanoo.
 Jos ja kun hiiltä joudutaan Saksassa joka tapauksessa vielä lähivuodet polttamaan, Vuosion mukaan on parempi polttaa sitä tehokkaammassa laitoksessa ja sulkea samassa suhteessa vanhempaa tuotantoa. Uuden ja ison, 1 050 megawatin laitoksen on määrä saada hiilestä irti enemmän energiaa kuin vanhat.
 Toisin kuin Hollannissa, Saksassa valmisteilla oleva lainsäädäntö hiilen polttamisen lopettamiseksi lupaa korvauksia hiilivoimaloiden omistajille. Saksan hallitus ei ole vielä antanut asiasta lopullista lakiesitystä.
 Uniperin hiilivoimala Großkrotzenburgissa, Saksassa. AOP
 Uutistoimisto Reutersin näkemän lakiesitysluonnoksen mukaan Saksa aikoo ryhtyä sulkemaan voimaloita pakolla vasta vuodesta 2026 alkaen.
 Lakiluonnos ei estäisi Uniperia käynnistämästä Dattelnin voimalaa, sillä se on saanut toimiluvan ennen Saksan hallituksen periaatepäätöstä lähteä ajamaan hiilivoimaa alas.
 Järjestöjen lähetystö lobbasi Helsingissä
 Uniperin toimet Dattelnin ja Maasvlakten hiilivoimaloiden suhteen ovat herättäneet vastustusta Saksan ja Hollannin ympäristöjärjestöissä.
 Ne lähettivät viime viikolla karvalakkilähetystön Helsinkiin vetoamaan Fortumiin ja sen valtio-omistajaan Uniperin pään kääntämiseksi.
 – Tässä on kyse johdonmukaisuudesta. Valtion omistamien yhtiöiden toiminnan pitää olla linjassa hallituksen ajaman politiikan kanssa, sanoo  Sebastian Rötters  saksalaisesta Urgewald-järjestöstä.
 Suomen hallitusohjelma tähtää hiilineutraaliuteen vuoteen 2035 mennessä. Silloin ilmakehään ei saisi Suomessa päästää enemmän kasvihuonekaasuja kuin metsät ja muut hiilinielut pystyvät sieltä sitomaan. Hiilen poltosta on Suomessa päätetty luopua jo 2029.
 Ympäristöväen mielestä hallituksen ilmastolinjauksen pitäisi näkyä myös sen omistajaohjauspolitiikassa.
 Järjestöt vetoavat hallitusohjelman kirjaukseen, jonka mukaan valtionyhtiöiden pitäisi ottaa huomioon myös toimintansa "ympäristölliset vaikutukset".
 – Uniper on nyt Fortumin ja Suomen valtion tehokkain keino ajaa edistyksellistä ilmastopolitiikkaa. Sen avulla voidaan tehdä paljon enemmän kuin kotimaisilla toimilla, Rötters sanoo.
 Uniperin hiilidioksidipäästöt olivat viime vuonna 59,5 miljoonaa tonnia, eli noin kolme miljoonaa tonnia enemmän kuin koko Suomen kasvihuonekaasupäästöt.
 Tosin reilu 40 prosenttia Uniperin päästöistä aiheutui yhtiön Venäjällä sijaitsevista voimalaitoksista.
 Uniper, Fortum, Tilastokeskus, Harri Vähäkangas / Yle
 Saksalaisjärjestöt aikovat aloittaa uuden oikeusprosessin Uniperia vastaan Dattelnin voimalan käynnistämisen takia.
 Ympäristöjärjestö Bundin laskelmien mukaan voimalan käynnistäminen johtaisi päästöjen kasvuun, sillä se korvaisi osittain myös hiilen polttoa puhtaampaa maakaasua. Tämä johtuu siitä, että hiili on ollut polttoaineena kaasua edullisempaa.
 – Käynnistämisestä seuraisi monen vuoden jakso, jossa asiaa käsitellään oikeudessa ja julkisuudessa. Aiomme myös järjestää mielenosoituksia, joissa heilutetaan Suomen ja tietysti Saksan lippuja, sanoo  Thomas Krämerkämper  Bundista.
 Fortum ja valtio "vuoropuhelussa" Uniperista
 Saksalaisdelegaatio vieraili Helsingissä samana päivänä kun  Sanna Marinin  (sd.) hallitus vannoi virkavalansa.
 Edellisen hallituksen pääministeri  Antti Rinne  (sd.) ja omistajaohjausministeri  Sirpa Paatero  (sd.) joutuivat eroamaan Postin omistajaohjauksesta virinneen poliittisen jupakan seurauksena.
 Marinin hallituksessa omistajaohjauksesta vastaa  Tytti Tuppurainen  (sd.).
 Paatero sanoi lokakuussa , että Fortum osti enemmistön Uniperista, jotta se voi muuttaa saksalaisyhtiötä sisältäpäin kirimään ilmastotoimiaan ja pyrkimään kohti hiilineutraaliutta. Paateron mukaan Fortum on ”sitoutunut Suomen kaikkiin päätöksiin”.
 Fortumilta ei haluta tarkemmin kommentoida, millaisia keskusteluita valtio-omistajan kanssa on käyty Uniperista. Pauliina Vuosio vahvistaa, että aiheesta on puhuttu.
 – Meillä on hyvä vuoropuhelu valtion kanssa muun muassa tästä Uniper-asiasta, Vuosio sanoo.
 Fortum on Uniper-kaupan myötä yksi Euroopan eniten saastuttavista yrityksistä. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Vuosio torjuu ajatuksen siitä, että valtion pitäisi enemmistöomistajana ottaa Fortum ilmastonmuutoksen torjunnan välineeksi.
 – Valtion rooli Fortumissa on meidän mielestämme erittäin hyvä. Se kunnioittaa Fortumin asemaa pörssiyhtiönä eikä puutu operatiiviseen päätöksentekoon, Vuosio sanoo.
 Hänen mukaansa yhtiö kannattaa hiilestä luopumista ”ehdottomasti”, tosin yhtiön mielestä päästökauppajärjestelmä olisi parempi keino sen toteuttamiseen kuin hiilikieltolainsäädäntö.
 Uniper-kauppa on ollut Fortumille hankala muutenkin kuin pelkkien ilmastopäästöjen kannalta. Uniperin aiempi johto vastusti Fortumin ostohanketta mittavalla julkisuuskampanjalla. Yhtiön ylin johto vaihtui kesällä.
 Vuosion mukaan Uniper on silti ollut kannattava sijoitus. Fortum on saanut viimeisen vuoden aikana Uniperilta osinkoa 165 miljoonaa, ja tulosvaikutus on ollut yli 500 miljoonaa euroa.
 Suomen valtio puolestaan sai Fortumilta keväällä puolisen miljardia euroa osinkoa.
 Lue lisää:
 Miksi valtionyhtiö hankkiutuu Euroopan suurimpien saastuttajien joukkoon? Ministeri Paatero: Ajattelemme, että Fortum omistajana parantaa asioita
 Fortum saa vihdoin havittelemansa määräysvallan Uniperista – Miksi haluatte ostaa lisää hiilivoimaa, toimitusjohtaja Pekka Lundmark?
 Ympäristöjärjestöt laskivat: Fortum on Uniper-kaupan myötä yksi Euroopan saastuttavimmista yhtiöistä

Saksalaisjärjestöt peräävät Suomelta valtio-omistajan vastuuta: Fortumin ostama Uniper päästää enemmän hiilidioksidia kuin koko Suomi


Summary: Itsemurhien sarja tapahtui yhtiön rankan uudelleenjärjestelyohjelman aikana.

Ranskalaisen tuomioistuimen mukaan teleyhtiö Orange, sen entinen toimitusjohtaja  Didier Lombard  ja kaksi muuta johtajaa ovat vastuussa työntekijöiden itsemurhien sarjasta. Itsemurhat tapahtuivat noin kymmenen vuotta sitten yhtiön uudelleenjärjestelyn aikaan.
 Työnantajan harjoittama ”henkinen häirintä” johti itsemurhiin, tuomioistuin katsoi.
 Tuomioistuin määräsi Lombardille vuoden vankeutta, josta kahdeksan kuukautta ehdollisena, sekä 15 000 euron sakot. Entinen varatoimitusjohtaja ja HR-johtaja saivat samanlaiset tuomiot.
 Orangelle määrättiin 75 000 euron sakot. Yhtiö oli tapahtumien aikaan nimeltään France Telecom.
 Uutistoimisto AP:n mukaan oikeudenkäynti keskittyi 39 tapaukseen vuosilta 2006–2009. 19 työntekijää oli tehnyt itsemurhan, 12 yrittänyt sitä ja 8 masentunut vakavasti.
 France Telecom oli tuolloin vastikään yksityistetty, ja johtajat vetivät läpi kovaa uudelleenjärjestelyohjelmaa, jonka tavoitteena oli vähentää 22 000 työntekijää ja uudelleenkouluttaa 10 000.
 Vuonna 2010 tehdyn raportin mukaan työntekijöitä muun muassa pakotettiin uusiin tehtäviin kaukana oleviin kaupunkeihin ja heille annettiin mahdottomia tavoitteita.
 AP:n mukaan Lombard, nyt 77, oli myöntänyt oikeudenkäynnin aikana, että hän oli tehnyt virheen sanoessaan vuonna 2006, että halusi työntekijöiden lähtevän "joko ovesta tai ikkunasta".

Ranskalainen tuomioistuin: Teleyhtiö Orange ja sen johtajat olivat vastuussa työntekijöiden itsemurhista


Summary: Arkkipiispa syytti kirkkoherraa uhkauksella pakottamisesta.

Pohjois-Savon käräjäoikeus on hylännyt Iisalmen ortodoksisen seurakunnan entistä kirkkoherraa  Elias Huurinaista  vastaan  nostetun syytteen  pakottamisesta.
 Ortodoksisen kirkon  arkkipiispa Leo  syytti Huurinaista siitä, että tämä uhkasi pakottamisella arkkipiispaa julkistamaan Konstantinopolin patriarkka  Bartolomeukselta  arkkipiispalle tulleen kirjeen.
 Patriarkka Bartolomeus pyysi kirjeessä Leon esimiehenä, että Huurinaiselle pitäisi antaa rauha ja häntä vastaan käynnissä olevat oikeusjutut pitäisi lopettaa. Kirjeessä tuotiin esiin myös, että ortodoksinen kirkko kärsii arkkipiispan toimista ja asettaa uskovaiset, papiston sekä kirkon julkisuudessa epäilyttävään valoon. Patriarkalla on mahdollisuus vaikuttaa suoraan arkkipiispan toimintaan ja tarvittaessa vapauttaa hänet arkkipiispan tehtävästä.
 Taustalla aiemmat oikeudenkäynnit
 Patriarkka Bartolomeuksen kirjeessä mainitut oikeudenkäynnit liittyivät Iisalmessa Huurinaisen johtaman Evakkosäätiön taloudenpitoon. Vyyhteen liittyen juttuja on käsitelty  käräjäoikeudessa  sekä  hallinto-oikeudessa(siirryt toiseen palveluun)  (Seurakuntalainen.fi).
 Käräjäoikeuden nyt antamassa tuoreimmassa päätöksessä käydään kokonaisuuden taustatietoina läpi useita toimia, joita arkkipiispa Leo on kohdistanut Huurinaiseen tai ollut niissä taustavaikuttajna, ja jotka on todettu virheellisiksi ja aiheettomiksi. Huurinaiseen on kohdistettu useita aiheettomaksi todettuja rikosepäilyjä sekä siviilioikeudellisia kanteita.
 Oikeus toteaa pakottamissyytteestä, että esitetyn näytön perusteella Huurinaisen tavoite on ollut saada vastaus sähköpostitiedusteluun siitä, mihin toimenpiteisiin arkkipiispa Leo aikoo ryhtyä patriarkan kirjeen johdosta tai saada arkkipiispa Leo luopumaan oikeudenkäynneistä. Näin ollen käräjäoikeus totesi, että Huurinaisen tavoitteena ei ole ollut kirjeen julkaiseminen, joten hän ei ole syyllistynyt pakottamiseen.
 Koska syyte hylätään, valtio korvaa Huurinaiselle aiheutuneet oikeudenkäyntikulut, runsaat 6 500 euroa.

Ortodoksisen kirkon arkkipiispa Leo hävisi oikeusjutun Iisalmen seurakunnan entistä kirkkoherraa vastaan


Summary: Heinolan Vierumäellä on tutkittu sisällissodan aikaista joukkohautaa, josta vainajat aiotaan siirtää kirkkomaahan. Tutkijat onnistuivat paikallistamaan yhden hautakaivannon, mutta alueella saattaa olla toinenkin joukkohauta.

Vuoden 2018 joukkohaudan tutkimuksissa Vierumäellä on löydetty enintään noin 20 ihmisen hauta. Tutkijat arvioivat vainajien määrää hautakuopan koon ja löytöjä sisältävän kerroksen paksuuden perusteella.
 Kaivannossa havaittiin paljon orgaanista materiaalia, kuten kangasta, ja kuoppaan nousi vettä. Hautaa ei uskallettu avata kokonaan, jotta kosteassa säilyneet jäännökset eivät hajoaisi tullessaan kosketuksiin ilman kanssa.
 Kostea hautapaikka tekee jäännösten käsittelystä hankalampaa kuin pelkkien luiden käsittely, mutta toisaalta vainajien yksilöiminen voi olla helpompaa. Tunnistamiseen käytetään mm. DNA-analyyseja.
 Tutkijoiden mukaan vainajien siirtämisessä pitää ottaa huomioon säilyvyys. Jäännöksiä pitää ehkä säilyttää kylmiössä, jos niitä ei haudata heti uudelleen.
 Museovirasto on tutkinut hautapaikkaa, koska se sijaitsee keskellä Versowoodin tehdasaluetta ja vainajat aiotaan siirtää Heinolan hautausmaalle tai mahdollisten omaisten osoittamiin paikkoihin.
 Onko asfaltin alla toinen joukkohauta?
 On mahdollista, että alueella on toinenkin joukkohauta, jota ei syksyn koekaivauksissa löydetty. Aluetta tutkittiin ennen kaivauksia maatutkalla, jolla voidaan havaita erilaisia kerrostumia maaperästä. Tutkimuksia ei kuitenkaan ulotettu asfaltoiduille alueille.
 Arviot Vierumäelle haudattujen sisällissodan punaisten vainajien määrästä ovat vaihdelleet muutamasta kymmenestä noin 300:een.
 Paikalla on arvioitu olevan kaksi joukkohautaa ja ehkä myös yksittäisiä hautoja. Syksyn tutkimuksissa löydetty joukkohauta on tehdasalueella sijaitsevalla muistomerkkialueella. Toinen hauta saattaisi tutkijoiden mukaan sijaita muistomerkkialueen ulkopuolella.
 Tutkimuksia saatetaan jatkaa myöhemmin asfaltoidulla alueella oletetun toisen joukkohaudan paikallistamiseksi. Tutkijat perustavat oletuksen toisesta hautakaivannosta arkistotutkimuksiin.
 Vierumäen koekaivauksilla pyrittiin selvittämään alueen hautojen tarkkaa sijaintia ja arvioimaan alustavasti haudattujen määrää. Parhaillaan tutkijat viimeistelevät koekaivausten loppuraporttia.
 Vielä ei tarkkaan tiedetä miten ja milloin vainajia siirretään ja tutkitaan.
 Lue lisää:
 Vierumäen vuoden 1918 hautapaikka on paikannettu – tutkijat löysivät merkkejä vainajasta

Tehdasalueelta paljastui parinkymmenen vainajan joukkohauta – kostea maa vaikeuttaa kaivauksia, mutta voi helpottaa vainajien tunnistamista