Summary: Sää lauhtuu torstaina, sunnuntaiksi luvassa lunta ja räntää.

Sää jatkuu lähipäivinä talvisena. Tällä hetkellä lunta sataa lähes koko maassa. Päivän kuluessa sateet väistyvät Etelä- ja Länsi-Suomesta.
 Iltapäivällä sataa lähinnä Itä- ja Pohjois-Suomessa. Vähän voi rakoilla lännessä ja etelässä voi vielä esiintyä jotain lumikuuroja, mutta sateet ovat siirtymässä idemmäksi ja pohjoisemmaksi, kertoo Ilmatieteen laitoksen päivystävä meteorologi  Ari Mustala .
 Ajokeli pysyy keskiviikkona huonona etelästä Pohjois-Pohjanmaan länsiosaan Kainuuseen asti sekä Sodankylässä. Uudellamaalla, Kymenlaaksossa ja Etelä-Karjalassa ajokeli on erittäin huono. Ainoat alueet Suomessa, joille ei ole annettu minkäänlaista säävaroitusta, ovat Pohjanmaa ja Ahvenmaa.
 Useat VR:n kaukoliikenteen junista olivat aamulla aikataulusta myöhässä. Junaliikenteen ajantasaiset kulkutiedot löytyvät  VR:n Liikennetilanne-nettisivulta . Itämerellä on laaja matalapaine, joka liikkuu hitaasti kohti Vienanmerta.
 Sää paranee torstaiksi, jatkuu epävakaana
 Alkuviikkoon verrattuna sää on tänään hieman selkeämpi, koska lumisateet ovat vähenemään päin.
 Lämpötila nousee noin yhteen pakkasasteeseen maan eteläosissa. Etelä- ja Keski-Suomessa ja Etelä-Lapissa lämpötila pyörii 5 ja 10 pakkasasteen välillä, Lapissa 10 pakkasasteen tuntumassa. Käsivarressa on selkeästi kylmempää, yli 20 pakkasastetta.
 Torstaiksi on luvattu enimmäkseen poutaista, mutta uusia lumisateita on luvassa perjantai-iltana ja lauantaiyönä etelässä ja lännessä. Seuraavat lumi- ja räntäsateet on odotettavissa sunnuntaina.

Lumi häiritsee liikennettä vielä tänään


Kerromme kohta lisää.

Heini Pirttijärvi Esperi Caren vt. toimitusjohtajaksi


Summary: Väenvähennykset vaikuttavat kaikkiin toimintoihin eli koko henkilöstöön.

Koneiden, laitteiden ja tarvikkeiden tukkukauppa

Teollisuudessa käytettävien koneiden tukkukauppa

Teknologiakonserni Wärtsilä kertoo aloittavansa kilpailukykyä parantavan ohjelman ja tavoittelee 100 miljoonan euron vuosisäästöjä. Ohjelma johtaa 1 200 työpaikan katoamiseen.
 Säästöohjelma toteutuu asteittain vuoden 2019 jälkipuoliskolla ja on valmis vuoden 2020 loppuun mennessä.
 – Kansainvälisen kaupan jännitteet, geopolittiinen epävarmuus sekä ailahtelevat markkinat aiheuttavat huolta, perustelee konsernijohtaja Jaakko Eskola tiedotteessa.
 Juttu päivittyy.

Wärtsilä tehostaa, vähentää 1 200 työpaikkaa eri maissa


Summary: Sähköpyöräilijä saa itse säätää matkan rasittavuutta ja pärjää yhdellä akulla, mutta talvella lataus pitää tehdä useammin.

Naama kuurassa, pipo kypärän alla, huomioliivit yllä, pitkävartiset ajokengät – siltähän se polkupyöräilijä talvella näyttää.
 Ilkka Niskanen on juuri ajanut yhdeksän kilometrin työmatkan Kaukajärveltä Tampereen keskustaan, pakkasessa höyryävän Tammerkosken rannalle. Matkaan meni puolisen tuntia.
 – Saahan siinä polkea. Talvella pyörä etenee kuin veturi vaikka olisi vähän huonomminkin aurattu tie, vakuuttaa Ilkka Niskanen.
 Sähköpyörä tuntuu menevän kuin itsestään, mutta kyllä siinä liikuntaakin saa jos säätää moottorin tehot pienemmälle. Eikä pyörä täydelläkään teholla polkematta liiku.
 – Tänään ei tullut hiki, mutta kyllä sekin onnistuu. Sinähän voit itse säädellä miten kovaa ajat. Tai sitten voit laittaa avustuksen pois päältä niin kyllä näillä keleillä tulee hiki, sanoo Niskanen.
 Mitään ongelmia ei sähköpyöräilyssä Niskasella ole ollut vaikka on talvi. Vaatteet ja muut varusteet pitää vaan olla kunnossa.
 Ainut heikko kohta on akut.
 – Aina kun mittari näyttää, että virtaa on alle puolet, niin otan akun lataukseen, koska pakkasella se voi hyytyä niin nopeasti. Minulla on vain yksi akku. Sitä lataan kaksi kertaa useammin kuin kesällä eli näillä keleillä kaksi kertaa viikossa.
 – Tietysti toivon, että akkujen kapasiteetti paranisi.
 Sähköpyöriin erikoistunut pyöräyrittäjä Jari-Matti Auttila Kangasalta vahvistaa, ettei akku toimi talvella samalla tavalla kuin kesällä.
 – Akun kapasiteetti laskee noin kolmanneksella. Hyvin silti jaksoi pidemmänkin lenkin taannoin -27 asteen pakkasessa, Auttila naurahtaa.
 Yhdellä akulla pärjää
 Sähköpyörissä käytettävä tekniikka on muutamassa vuodessa kehittynyt huimasti. Se on huomattu huollossakin.
 – Siihen tehdään ihan samat huollot kuin tavalliseenkin pyörään, vaihdetaan kuluvia osia, mutta ei muuta.
 – Akkujen kehitys on huima, niillä voi ajaa sadan kilometrin matkoja, ne kestävät noin 500 latausta jolloin päästään viiden vuoden kestoon, sanoo pyörähuoltoyrittäjä Jorma Ylikoski Tampereen Tesomalta.
 – Akku tykkää kun sitä käytetään paljon. On hyvä idea käyttää yhtä akkua, sanoo Ylikoski.
 Jani Aarnio / Yle
 Sähköpyöräilijä eroaa tavallisesta pyöräilijästä määrätietoisempana polkijana. Kun hän on pyörän hankkinut, hän myös satsaa muuhunkin varustukseen.
 – Kun hän huomaa, että tämä on minun juttuni, niin sen jälkeen pyörä hankitaan vaikka se on huomattavasti sähkötöntä kalliimpi, arvoi Ylikoski.
 – He kyllä satsaavat hyvään varustukseen asuihin, valoihin kypärään. He eivät lähde huonolla varustuksella liikenteeseen, on Ylikoski huomannut.
 Kehitystä ja iloa
 Hyvän sähköpyörän saa 2 000–3 000 eurolla. Pyöräyrittäjä Jari-Matti Auttila huomauttaa, ettei alle 2000 euron sähköpyörää kannata edes ostaa.
 – Se on käytännön nyrkkisääntö. Halvemmissa komponenttisarjat ovat heikkoja tai sähköt ovat merkitöntä mallia, Auttila sanoo.
 Ilkka Niskasen kulkuväline on kolme vuotta vanha ja se maksoi pari tonnia. Sillä hinnalla saisi Tampereella bussilipun noin viideksi vuodeksi.
 – Onhan nämä siinäkin ajassa kehittyneet, arvioi Niskanen.
 – Kustannuksia tulee lähinnä pyörän hankinnasta ja sitten siihen tietysti huollot.
 Jani Aarnio / Yle
 Ilkka Niskasella on iloinen ilme, sitä ei kuura suupielissä peitä.
 – Onhan se ilo ja hyöty että poljet ja olet ulkona. Tulee hyvä fiilis. Välillä voi ajaa rauhallisestikin ja katsella maisemia, hän kehuu.
 – Autoilijat joskus yllättyvät, että pyörä etenee suhteellisen nopeasti. Autoilijan kanssa pyöräilijän on oltava aina varovainen, muistuttaa Niskanen.
 Aktiivipyöräilijät toivovat ostotukea
 Tampereen polkupyöräilijöitten yhdistyksessä on noin 300 jäsentä. Erikseen ei sähköpyöräilijöitten määrää ole rekisteröity.
 Yhdistyksellä on lukuisia parannusehdotuksia sähköpyöräilyn edistämiseksi.
 – Pyöräväylien laadun merkitys korostuu kun sähkö otetaan käyttöön. Nopeudet kasvavat, sähköpyörillä kuka tahansa voi ajaa 25km/h.
 – Selkeyden ja turvallisuuden takia oikeanpuoleista liikennettä olisi suosittava myös pyöräväylillä. Tämänhän jo lakikin vaatii, huomauttaa yhdistyksen puheenjohtaja Minna Takala.
 Jani Aarnio / Yle
 TaPon arvion mukaan sähköpyörien määrä liikenteessä lisääntyy nopeasti, jos hinta laskee.
 – Tuhannen euron hinta voisi olla niin sanottu kipuraja, jonka alle mentäessä sähköpyörien myynti voisi kiihtyä. Maastopyöräilypiireissä sähköpyöräily on jo lisääntynyt.
 – Yksi merkittävä teko olisi työsuhdepyörien hankinnan helpottaminen. Esimerkiksi niin, että työntekijän osalta pyörän täyttä arvoa ei verottaisi vaan vain osa – kuten työsuhdematkalipun kohdalla tehdään, arvioi Takala.
 Myös valtion rahoitusta voitaisiin yhdistyksen mielestä ohjata entistä enemmän kevyen liikenteen tueksi. Reittejä voisi kehittää ja samoin kuin rautatieasemien pyöräpysäköintiä. Viime vuonna esille tullut sähköpyörän hankintatuki tulisi ottaa käyttöön.
 Suomi on sähköpyöräilyssä vielä kehitysasteella verrattuna Saksaa, Ranskaan ja Hollantiin. Siellä myynti on kasvanut noin parinkymmenen prosentin vuosivauhtia. Saksassa myydyistä sähköpyörien osuus on ollut yli 30 prosenttia kun se meillä on ollut vain kolmisen prosenttia.
 Suomeen tuotiin ulkomailta alle 250 watin sähkömoottorilla varustettuja pyöriä viime vuonna runsaat 8000, mikä on hieman yli kolme prosenttia tavallisten poljettavien määrästä. Kotimainen Helkama on nostanut viime vuosina vuosittain sähköpyörien tuotantomääriään. Viime vuonna Helkama valmisti jo 3500 sähköpyörää, kun vuonna 2016 määrä oli tuhat pyörää.
 Ruotsin sähköpyörätuesta tuli menestys – tavoitteena on lisätä ympäristöystävällistä liikkumista kaikin tavoin   Onko sähköpyöräilyllä oikeasti terveysvaikutuksia? Tutkija: "Kokonaiskulutus nousee helposti suuremmaksi kuin lyhyempiä matkoja tavallisella pyörällä kulkevalla"

Ilkka Niskanen kulkee sähköpyörällä myös kovilla pakkasilla: "Tämähän kulkee kuin veturi"


Summary: Meden sokeripitoisuus nousee jopa viidenneksen, kun kukka tunnistaa, että sen lähellä lentelee lupaava pörriäinen.

Vaikka kukalla ei ole korvia, joita höristellä, se "kuulee" ääniaallot ja reagoi niihin, joista sille on hyötyä, kertoo tuore israelilainen tutkimus.
 Tel Avivin yliopiston populaatiogeneetikko  Lilach Hadany  pohti, olisiko eläinlajien evoluution kannalta niin tärkeä ominaisuus kuin kuulo voinut jäädä kasveilta kokonaan hyödyntämättä.
 Näistä mietteistään professori Hadany sai aiheen johtamaansa tutkimukseen, jonka koekasviksi otettiin iltahelokkilaji  Oenothera drummondii.
 Helokeille soitettiin koeääniä ja mitattiin, vaikuttivatko ne meden sokeripitoisuuteen.
 Täyden hiljaisuuden lisäksi soitettiin mehiläisen pörinää sekä tietokoneella tuotettuja kolmea ääntä, joiden taajuus vaihteli matalasta korkeaan. Äänen lähde oli kymmenen sentin päässä kukasta.
 Laser rekisteröi kukan värinän
 Hiljaisuus ja suuri- ja keskitaajuiset äänet eivät vaikuttaneet mitenkään. Mehiläisen lentoääni ja sitä vastannut matalataajuinen humina sen sijaan saivat kukan valpastumaan. Sen meden sokeripitoisuus nousi vajaassa kolmessa minuutissa 12–20 prosenttia.
 Kukka siis "kuuli", että lähistöllä lenteli mehiläinen, ja reagoi siihen makeuttamalla mettään juuri oikeaan aikaan, professori Hadany päättelee.
 Varmistaakseen reaktion johtuvan juuri ääniaalloista eikä jostakin muusta, tutkijat panivat kukat värähtelymittalaitteeseen, jossa laser rekisteröi kukkien pienenpienet liikkeet.
 Koe toistettiin, ja tulos oli sama: vain mehiläisen surina ja vastaava matalataajuinen ääni sai helokin värisemään. Kun kukkien päälle pantiin lasipurkki, pois jäivät sekä värinä että meden makeutuminen.
 Varmemmaksi vakuudeksi koetta toistettiin niin ulkona kuin sisällä sekä eri vuodenaikoina. Tulos oli aina sama.
 Oenothera drummondii on rantahiekassa viihtyvä iltahelokkilaji.  Yoav Dothan
 Makeimman meden tuottaminen vaatii kasvilta erityisen paljon kalliita energiavaroja. Niitä ei kannata tuhlata muille kuin sellaisille hyönteisille, jotka maksavat medestä kuljettamalla kasvin siitepölyä toiseen kasviin.
 Jos mesi taas jää suotta odottelemaan, mikrobit voivat tuhota sen, ja taas menee arvokasta sokeria hukkaan. Tutkimuksen kenttähavaintojen perusteella niin ei kuitenkaan yleensä käy.
 Tarkkailu nimittäin osoitti, että jonkin pölyttäjähyönteisen lentely kukan lähellä yhdeksänkertaistaa sen todennäköisyyden, että kuuden minuutin sisällä paikalle pörrää toinenkin pölyttäjä.
 Hadany ja hänen tutkijaryhmänsä haluaisivat seuraavaksi selvittää, pätevätkö tulokset muihinkin kasveihin kuin helokkeihin. Heitä kiinnostaa myös, millainen on kasvien mahdollinen reaktio mehiläisten lisäksi muiden eläinten tai kenties jopa sään ääniin.
 Puhuvatko kukat?
 Tutkimus ei ole vielä ilmestynyt tiedeyhteisön vertaisarvioimana, mutta se on luettavissa ennakkoon pdf-muodossa  bioRxiv -sivustolta.
 Siellä on myös saman ryhmän  toinen samanaikainen tutkimus,  jossa osoitettiin, että joillakin kasveilla on myös ääni, vaikka se ei kuulukaan ihmiskorvalla.
 Tutkijat kertovat mitanneensa peruna- ja tupakkakasvin vaimeaa ultraääntä kymmenen sentin päästä. He uskovat joidenkin eläinten kuulevan äänet metrienkin päähän.
 Äänestä oli tutkijoiden mukaan pääteltävissä, oliko kasvi kuivunut, vahingoittunut vai terve. Huonokuntoiset kasvit ääntelivät enemmän kuin terveet.
 Tutkijoiden mukaan tietokone pystyi erottamaan ääntelyn perusteella sairaat kasvit terveistä 70 prosentin varmuudella.
 Peruna oli yksi kasveista, joiden ultraääniä tutkijat mittasivat.  CC0
 Kasveilla on kemiallisia viestejä
 The  Atlantic -lehti pyysi alan muita tutkijoita arvioimaan israelilaistutkimuksen tuloksia. Kasvien kuuntelukyvystä kollegat vakuuttuivat, tarkoituksellisesta ääntelystä eivät.
 Kasvien kommunikoinnista on tiedeyhteisössä monenlaisia käsityksiä. Jokseenkin yksimielistä ollaan ennestään ainakin siitä, että  kasvit päästävät ilmoille kemiallisia signaaleja  varoittaakseen toisiaan kasvinsyöjäeläimistä.
 Puiden on havaittu viestittelevän myös juuristojaan yhdistävien sienien avulla. Siihen on leikillisesti viitattu metsän internetinä.
 Vaikka tutkimuksia kommentoivat kollegat eivät kyseenalaistakaan ultraäänimittauksien tuloksia, niiden tulkintaan he suhtautuvat epäillen.
 He jäivät kaipaamaan selitystä sille, mitä hyötyä katkonaisesta, vaimeasta ääntelystä on kasville itselleen tai mikä on viestin sisältö sen kuulevalle eläimelle.

Kukka kuulee pölyttäjän pörinän – lähestyvä mehiläinen saa helokin tuottamaan makeinta mettään


Summary: Myös sunnuntai-iltapäivän pysäköinti tulee Tampereen keskustassa maksulliseksi.

Pysäköintimaksut nousevat Tampereella toukokuun alussa. Asukas- ja yrityslupien hinta nousee jo maaliskuussa, esimerkiksi asukaspysäköintilupa tasan 20 euroon kuukaudessa.
 Joulun alla pöydälle jätetty esitys meni tiistaina läpi yhdyskuntalautakunnassa.
 Keskustan kalleimman vyöhykkeen maksu on yhä 3,20 euroa tunti, mutta alue laajenee.
 Ykkösvyöhyke kattaa keväästä lähtien melkein koko keskustakehän sisäpuolen, Nalkalaa lukuun ottamatta. Ykkösvyöhykettä rajaavat silloin Hämeenpuisto, Satakunnankatu, Rautatienkatu, Vuolteenkatu, Ratinan rantatie, Laukonsilta ja Satamakatu.
 Satamakadun varsi päätetttiin kuitenkin jättää kakkosvyöhykkeeseen, samaten Ratinan stadionin pohjoispuolen pysäköintialue.
 Keskustaan tulee myös sunnuntai-iltapäivän parkkimaksu, joka on puolet arkihinnasta.
 Kakkosvyöhykkeelläkin maksu nousee 2 euroon tunti, ja kolmosella 1,20:en.
 Korotuksilla ohjataan parkkeerausta maan alle, toinen perustelu on kaupungin rahapula.

Kalleimman parkkimaksun alue laajenee Tampereen keskustassa


Summary: Kultaajamestari Snellman on pelastanut koko Suomen kultauskulttuurin Venäjän opeilla

Valtioneuvoston juhlahuoneiston valtavia peilejä kuljetetaan  Raimo Snellmanin  työtilaan Helsingissä. Kaksi ja puoli metriä korkeat kehykset kaipaavat restaurointia, sillä kultaukset ovat osin pyyhkiytyneet siivouksen yhteydessä pois.
 Peilit asetellaan varoen lattialle, jotta monivaiheinen työ voidaan aloittaa. Kultaajan tyyny, veitsi ja sivellin odottavat Snellmanin ja hänen kollegansa  Mikko Snellmanin  ammattitaitoisia käsiä.
 Tilauksia Suomen tunnetuimmalle kultaajamestari Raimo Snellmanille saapuu valtion lisäksi kirkolta ja yksityishenkilöiltä. Viimeisimpiin suuriin tilaustöihin kuuluvat  Mauno Koiviston  muistomerkin kultaus ja Uspenskin katedraalin kupolien kultausreseptin työstäminen.
 Yle/ Puoli seitsemän
 Kultaustöitä alalla riittää. Snellmanin lisäksi Suomessa työskentelee viisi muuta alan ammattilaista. Tästä on kiittäminen Snellmania, joka innostui 40 vuotta sitten elvyttämään kuolevaa ammattikuntaa. Tuolloin maassamme oli vain yksi kultaajamestari eikä ammattiin voinut opiskella Suomessa.
 Huutokaupoissa kiertäminen sai innostumaan kultauksista
 1980-luvun alussa Snellmanin haaveena oli tulla englannin kielen opettajaksi ja hän lähti opiskelemaan Walesin yliopistoon. Opiskelu sujui omalla painollaan. Vapaa-aikoina Snellman viihdytti itseään kiertämällä huutokauppoja.
 Kullatut huonekalut ja esineet saivat Snellmanin palaamaan tutuille huutokaupoille aina uudestaan.
 – Innostuin niin paljon, että otin lopulta yhteyttä Suomen ainoaan kultaajamestariin  Reino Savolaiseen . Halusin tietää, miten alalle pystyi kouluttautumaan. Sain kuulla, että oppia saa Venäjältä.
 Snellman ei tästä lannistunut, vaan hän lähti tavoittelemaan entistä innokkaammin uutta haaveammattia. Opiskelu Isossa-Britanniassa sai päättyä.
 Jos ei ole koulutusta, niin aloitetaan sellainen
 Saavuttuaan Suomeen Snellman otti yhteyttä Opetushallintoon ja ehdotti kultaaja-ammattitutkinnon perustamista. Hän sai puhuttua asiansa niin hyvin, että ideasta innostuttiin. Näin Suomessa käynnistettiin perustutkinnon sisällön suunnittelu.
 Oppiakseen kultaajaksi Snellman haki 80-luvun alussa apurahaa. Ilokseen hän sai kutsun Pietarin Venäläisestä museosta (Russki muzeista).
 Opinnot Snellman aloitti tunnetun mestarin  Victor Petrovits Slezin  suojissa.
 – Slezin opit olivat minulle pommi. Viimein tajusin, miten kultaus täytyy tehdä oikeaoppisesti.
 Snellman pääsi tutustumaan apurahoilla Venäjän hallinnon keskuksen Kremlin ja taidemuseo Eremitaašin esineiden kultaustekniikoihin Slezin opissa. Tutuiksi tulivat erityisesti ikoni- ja rakennustaito-oppi.
 Snellman opiskeli Venäjällä jaksoittain. Hän kävi kultaajamestarin opissa aina muutaman kuukauden ja palasi jälleen kotiin muutamaksi kuukaudeksi. Opiskelu jatkui näin neljä vuotta.
 Samoihin aikoihin Opetushallituksessa päästiin yhteisymmärrykseen ammattitutkinnon sisällöstä. Kultauksesta ei tullut koulumuotoista, mutta ammattiin pystyi valmistumaan oppisopimuksella.
 Ammattitutkinnon saa edelleen, kun esittää kykynsä monitasoisissa kokeissa.
 Kun Snellmanista tuli 90-luvun puolessa välissä kultaajamestari, hän auttoi kouluttamaan oppisopimuksella uusia tekijöitä.
 – Olen työn ohessa opettanut neljä suomalaista kultaajaksi. Heistä kaksi on suorittanut kultaajamestaritutkinnon. Toiveena on, että ammatti ei kuolisi Suomessa koskaan.
 Sofia Torvalds
 Venäjän opit Suomen pelastus
 Suomessa olevat kultaustyöt liittyvät pääasiassa ortodoksikirkkojen sisätiloissa oleviin ikonostaaseihin, jotka erottavat alttarin ja kirkkoseinän. Kirkon ulkopuolella tehtävät kultaukset ovat lähinnä kupoleja ja ristejä.
 Monet ortodoksikirkkojen töistä on valmistettu Venäjällä. Esimerkiksi Uspenskin katedraalin ikonostaasi on tehty Itärajan toisella puolella ja se on kuljetettu osina Suomeen.
 Tämän vuoksi restaurointityöt pitää Snellmanin mukaan tehdä perinteisellä kultaustekniikalla.
 – Venäjältä tuomani kultausopit ovat olleet tarpeen. Oppien ansiosta arvokkaat työt tulevat säilymään tulevillekin sukupolville ja tällä tavalla olen pelastanut tätä kullattua kulttuuria Suomessa.
 Lisäksi kultaustöitä tehdään muun muassa antiikkihuonekaluihin ja kehyksiin. Esimerkiksi Smolnan peilien kehyksiä työstetään puolisen vuotta, jotta kultaukset loistaisivat kuten ennen.
 Kultaukseen liittyvää välineistöä Yle/Puoli seitsemän, Rinna Härkönen
 Kultausreseptejä on lukematon määrä
 Kultauksessa on tärkeintä tietää, miten pohjustus tehdään eri esineisiin. Esimerkiksi Smolnan peileissä pohjustusaineita käytetään jopa parikymmentä. Joissakin erilaisia maaleja ja lakkoja saattaa olla jopa kuusikymmentä.
 Kerrosten päälle asetetaan lopuksi vedellä laimennettua vodkaa ja lehtikultaa. Kaikkia esineitä ei kullata täysin samalla reseptillä, vaan jokainen kultaus vaatii omanlaiset työvaiheet.
 Snellman on hyödyntänyt kultaukseen liittyvää reseptitietoutta muun muassa Presidentinlinnan ulkopuolella tehtäviin kultauksiin.
 Yksi näyttävimmistä kultausresepteistä toteutettiin Helsingin paraatipaikalla – Uspenskin katedraalissa.
 Snellman kokeili erilaisia reseptejä kupoleihin, kunnes löysi kestävimmän vaihtoehdon. Ulkokultaus kiinnitettiin erikoiskäsitellyllä pellavaöljyllä, jolloin se kestää vettä.
 – Valmistamani reseptin avulla saasteet valuvat kupolista pois ja kultaukset säilyvät 60 vuotta hyväkuntoisena.
 Varsinaista katedraalin kupolien kultaustyötä teki laaja alan ammattijoukko.
 Snellmania pyydetäänkin usein paikalle, kun tehdään restaurointikohteen arviointia ja kultauksen suunnittelua.
 Kultaajamestari Raimo Snellman Yle/Puoli seitsemän, Rinna Härkönen
 Märkä siivousrätti pyyhkii kultauksen
 Konservoinnissa säästetään huonekalujen alkuperäistä kultausta niin paljon kuin mahdollista. Poikkeuksena ovat kulumat, joihin joudutaan rakentamaan kokonaan uudet kultaukset.
 Joskus voi olla niin, että maalatun pinnan alta otetaan esiin alkuperäinen kultaus. Näin toimittiin monin paikoin esimerkiksi Helsingin Eteläesplanadilla sijaitsevassa valtioneuvoston juhlasalissa, joka tunnetaan Smolnana. Snellman on konservoinut siellä Presidentin esittelysalin kultaukset.
 – Poistin kultausten päälle maalattua pronssimaalia. Lisäksi korjasin alkuperäisiä kultauksia, jotka olivat paikoitellen menneet erittäin huonoon kuntoon. Osa kultauksista oli lähtenyt pois innokkaiden siivoajien vuoksi ja ne piti tehdä uudelleen.
 Yleisesti ottaen Smolnassa on kielletty kullattujen pintojen pyyhkiminen märällä rätillä. Tästä huolimatta jokunen siivooja, hyvää hyvyttään ja tahattomasti, pyyhkii likaa märällä siivousliinalla.
 Aina, kun märkä liina osuu sisätiloissa olevaan kiiltokultaukseen, se pyyhkiytyy pois, kertoo Snellman
 – Se johtuu siitä, että kultauksen alla oleva vodka-vesiseos saa liikkeelle koko pohjakerrosmassan. Seos jää rättiin. Kultausten tippumiseen on vaikuttanut myös siirtyminen kuivaan keskuslämmitysilmaan.
 Vaikka kullattu pinta ei kestä kosteutta, niin kullattu se kestää yllättävänkin kovaa käsittelyä. Itse asiassa kultaus kiillotetaan akaattikiven avulla.
 Myös Smolnaan palaavat, nyt restauroinnissa olevat peilit saavat viimeisen silauksen ja oikean kiillon kiven avulla. Ne pääsevät loistamaan täydessä komeudessaan Smolnaan parin vuoden päästä, kun peruskorjaus on valmis.
 Kultaustöitä, kultaajamestari Raimo Snellman Yle/Puoli seitsemän, Rinna Härkönen
 Kultaus symboloi korkeinta
 Kultauksessa käytettävä lehtikulta on taottu ohuen ohueksi. 1 000 lehteä painaa 10–25 grammaa riippuen tilatun kullan paksuudesta.
 Snellman haluaa vielä korostaa, kuinka herkän ja näyttävän metallin kanssa hän työskentelee.
 – Lehtikulta on niin ohutta, että itse asiassa yhteen millimetrin pinoon mahtuu 10 000 kultalehteä.
 Snellman muistuttaa, että Raamatussa kullan käytöstä puhutaan hyvin ylevästi ja tämä on jokaisen kultaajan on tärkeää ymmärtää.
 – Raamatussa mainitaan kultaus yli 300 kertaa. Se ei ole mikään vähäpätöinen asia. Yleisesti kultaus tehdään korkeimman kunniaksi, olkoon kyse sitten Jumalasta tai Buddhasta.
 Kaikkia uskontoja yhdistää kirkkorakennuksissa käytetty kulta. Snellman toteaa, että syyt kultauksen käyttöön liittyvät yleviin ajatuksiin.
 – Kirkkorakennusten kulta auttaa ihmistä nousemaan ajatuksissaan arjen yläpuolelle ja uskomaan korkeampaan voimaan. Kulta on ihastus ja valo.

Märkä rätti vie kultauksen – liian innokas siivous vaarantaa valtion omaisuutta


Summary: Britannia on yhä eroamassa EU:sta maaliskuun lopussa riippumatta siitä, hyväksytäänkö erosopimusta.

Britannian parlamentti äänesti tiistaina muutoksista, joita kansanedustajat halusivat tehdä hallituksen EU-erosuunnitelmiin. Äänestykset eivät kuitenkaan tuottaneet selvää ratkaisua pattitilanteeseen.
 Parlamentti ja pääministeri  Theresa May  haluavat muuttaa erosopimusta, mihin EU ei suostu.
 Britannia on yhä eroamassa EU:sta 29. maaliskuuta riippumatta siitä, hyväksytäänkö sopimusta.
 Lue myös:   Analyysi: Theresa May sai Britannian parlamentissa harvinaisen voiton, joka tuomitsee hänet epätoivoiselle Brysselin-matkalle
 Mitä parlamentti päätti?
 Mayn ja EU:n neuvottelema sopimus tyrmättiin parlamentissa kaksi viikkoa sitten. Nyt Britannian  parlamentti hyväksyi kaksi muutosesitystä  hallituksen suunnitelmiin.
 Toinen hyväksytty esitys vaatii, että sopimuksessa muutetaan Pohjois-Irlannin ja Irlannin rajajärjestelyjä koskevaa niin sanottua backstop-vakuusjärjestelyä.
 Järjestelyn mukaan Britannia pysyy EU-eron jälkeen unionin tulliliitossa, jos vapaakauppasopimusta ei synny eikä muita ratkaisuja rajavalvonnan välttämiseen löydetä. Järjestely hiertää etenkin kovan linjan brexitin kannattajia.
 Esityksen mukaan järjestely on korvattava muilla ratkaisuilla. May itse tuki tätä esitystä.
 Toinen hyväksytty esitys vaatii, että maaliskuun EU-eropäivää on lykättävä, jos mitään sopimusta ei saada hyväksyttyä. Tämä esitys ei kuitenkaan ole laillisesti sitova.
 Miten EU vastasi?
 Pääministeri May aikoo nyt vaatia EU:lta ja muilta EU-mailta muutoksia vakuusjärjestelyyn. Hän toivoo, että parlamentti hyväksyisi erosopimuksen muutosten jälkeen.
 Euroopan unioni  tyrmäsi ajatuksen välittömästi.  Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tusk  ilmoitti vain minuutteja parlamentin äänestyksen jälkeen, ettei sopimusta enää avata.
 Myös Irlanti ilmoitti, ettei EU:n kanta muutu. Vakuusjärjestely on tärkeä Irlannille, koska rajan auki pitäminen on tärkeää sen taloudelle ja keskeinen osa Pohjois-Irlannin rauhansopimusta.
 EU saattaisi olla valmis tekemään muutoksia poliittiseen sitoumukseen, joka linjaa Britannian ja EU:n välisiä suhteita jatkossa. Näillä muutoksilla ei kuitenkaan ole vaikutusta sopimuksen laillisesti sitovaan vakuusjärjestelyyn.
 Mitä seuraavaksi tapahtuu?
 Mayn aikoo järjestää erosopimuksesta uuden äänestyksen parlamentissa 13. helmikuuta. Hänellä on siis noin kaksi viikkoa aikaa yrittää neuvotella muutoksia sopimukseen.
 Jos nykyiset päätökset pysyvät voimassa, Britannia eroaa EU:sta 29. maaliskuuta, oli sopimusta tai ei. Sopimuksetonta eroa pidetään tuhoisana kaikkien osapuolten taloudelle.
 Jos Britannia haluaa lykätä eroaan, sen on saatava hyväksyntä kaikilta muilta EU-mailta.
 Lue myös:
 Analyysi: Theresa May sai Britannian parlamentissa harvinaisen voiton, joka tuomitsee hänet epätoivoiselle Brysselin-matkalle
 EU torppasi brittiparlamentin avauksen minuuteissa: "Erosopimusta ei avata neuvotteluille"

Theresa May sai tuen brexit-sopimuksen muuttamiselle, EU tyrmäsi ajatuksen heti – Näin Britannian EU-ero etenee


Summary: Esperin hoivakodin sulkemisesta käynnistynyt paljastusten sarja muuttaa vaaliasetelmat vääjäämättä.

Viime päivinä on käynyt ilmi, että yksityiset hoiva-alan yritykset ovat syyllistyneet jatkuvasti vakaviin laiminlyönteihin vanhusten hoivapalvelujen järjestämisessä.
 Monissa hoivapalvelun yksiköissä vanhuksia on pidetty nälässä ja päiväkausia likaisissa vaipoissa, koska yritykset ovat pyörittäneet toimintaa vajaalla henkilökunnalla.
 Paljastusten vyöry käynnistyi Valviran keskeytettyä Esperi Care Oy:n hoivakodin toiminnan Kristiinankaupungissa. Päätös oli ennen kokematon.
 Oppositio hyökkää, hallitus kaivautuu poteroihin puolustukseen
 Kohu vanhusten hoivasta saattaa muuttaa vaalikauden viimeisten viikkojen poliittisia asetelmia ratkaisevalla tavalla.
 Oppositio on hakeutunut nopeasti uusiin hyökkäysasemiin. Sosialidemokraatit ovat valmistelemassa vanhustenhoidon tilasta välikysymystä. Siihen yhtynee useita oppositiopuolueita.
 Oppositiolla on nyt entistä paremmat edellytykset kritisoida hallituksen sote-palveluihin rakentamaa “markkinamallia” ja todistaa, että hoitopalveluiden ulkoistaminen ulkomaisille jättiyrityksille voi rapauttaa suomalaisen hyvinvointivaltion perustukset.
 Paljastusten vuoksi hallituspuolueet joutuvat kaivautumaan puolustuspoteroihin. Pääministeri Juha Sipilä on jo selittänyt, että toteutuessaan soteuudistus korjaisi kuntien ulkoistamista palveluista aiheutuvat ongelmat.
 Tällaisilla tulevaisuutta koskevilla olettamuksilla on mahdotonta torjua sitä tuohtumusta, jonka puolustuskyvyttömien vanhusten hoidon laiminlyönti nostattaa. Tuo tunne voi vaikuttaa ratkaisevasti monien kansalaisten äänestyspäätöksiin.
 Kohu vanhustenhoidosta on rasite kaikille hallituspuolueille
 Vaikka sosiaali- ja terveysasiat ovat hallituksessa keskustan ja sinisten hoidossa, vanhusten hoivaa koskeva kohu tahrannee myös kokoomusta. Se on ajanut valinnanvapautta sosiaali- ja terveyspalveluihin ja puolustanut palveluiden ulkoistuksia yksityisille yrityksille.
 Monia kokoomusvaikuttajia on siirtynyt viime vuosina hoito- ja hoivapalveluja tarjoavien yritysten johtopaikoille. Luultavasti oppositiopuolueet muistuttavat tästä mielellään ja kysyvät, mikseivät nuo vaikuttajat ole korjanneet alan epäterveitä toimintamalleja.
 Hoivapalveluiden laadun romahdukseen on monia syitä. Ongelmat eivät ole yksinomaan yritysten vika. Esimerkiksi palveluiden kilpailutuksen periaatteissa saattaa olla korjaamisen varaa.
 Jos kunnat ratkaisevat kilpailutuksen lähinnä palvelun hinnan perusteella, se saattaa johtaa epäterveisiin käytäntöihin. Jollei kunnilla ole resursseja ja taitoa valvoa palveluiden toteuttajia, huonot käytännöt vakiintuvat.
 Tiettävästi myös julkisen sektorin hoivapalveluissa on paljon ongelmia. Vaikka nekin nousisivat julkiseen keskusteluun, opposition on helppo vyöryttää hallituksen asemia toteamalla, ettei hallitus ole estänyt julkisten palveluiden rapautumista.
 Sote-uudistuksen läpivieminen vaikeutuu entisestään
 Hallituksen on ennenaikaista lupailla, että soteuudistus korjaa vanhusten hoivan ongelmat.
 Soteuudistuksen läpimeno eduskunnassa on hiuskarvan varassa. Hallituksen esityksen takana on 100 kansanedustajaa ja 99 vastustaa sitä.
 Asiantuntija-arviot sote-mallin valuvioista ruokkivat uudistuksen vastaista henkeä. Vanhusten hoivan kriisi voi lisätä ratkaisevasti sote-uudistuksen vastustusta. Se saattaa kääntää eduskunnan enemmistön hankkeen kaatamisen kannalle.
 Jos sote-uudistus kaatuu, hallituspuolueet joutuvat käymään vaaleihin äärimmäisen hankalista asemista, suuren epäonnistumisen nostattamassa ristiaallokossa.
 Kävi sote-uudistuksen niin tai näin, oppositio on saanut käyttöönsä lyömäaseen, jolla se voi hutkia hallitusta olan takaa vaaleihin asti. Keskustelu vanhusten hoivasta ei mene ohi hetkessä. Siitä oppositiopuolueet osaavat pitää huolen.

Satunnainen vaalitarkkailija:

Kansalaisten tuohtumus vanhustenhoidon ongelmista on oppositiolle oiva ase, sillä moni äänestää tunteella


Summary: Tuore tutkimus kertoo, että romaninuorten on vaikea saada syrjinnän vuoksi töitä. Peräti kolme neljästä alle 30-vuotiaasta romaninuoresta on työttömänä, kirjoittaa Heikki Hiilamo.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Mahatma Gandhi  sanoi kerran: ”Muistele näkemäsi köyhimmän ja heikoimman ihmisen kasvoja ja kysy itseltäsi onko harkitsemastasi askeleesta mitään hyötyä hänelle.” Opetuksen voi ymmärtää vertauskuvana sille, että meidän pitäisi rakentaa yhteiskuntaa pitäen silmällä heikoimmassa asemassa olevia. Tämä edellyttää syvällistä ja ajankohtaista tietoa huono-osaisuudesta.
 Viime viikkoina Suomessa on keskusteltu kiiteltävän paljon köyhyydestä ja niukkuudessa elämisestä. Samalla on kuitenkin jäänyt varjoon uraauurtava kotimainen tutkimus, joka tuottaa täysin uutta tietoa pitkään sorretun vähemmistön tilanteesta. Kyse on romaneista.
 Romanien elinolosuhteet olivat vielä 1950-luvulla surkeat. Tuolloin esimerkiksi koulunkäynti oli romanien elämäntavalle merkityksetöntä. Myös poliittisten oikeuksiensa toteutuminen oli kyseenalaista kuten  Sarita Friman-Korpela  osoitti 2014  ilmestyneessä väitöskirjassaan . Vaalirajoitteiden ja irtolaislainsäädännön yhteisvaikutus saattoi johtaa äänioikeuden epäämiseen suurelta osalta romaniväestöä.
 Vasta 1970-luvulla romanilasten koulunkäynti tuli vakinaisten asuntojen ansiosta mahdolliseksi, mutta poissaoloja ja syrjintää oli vielä paljon.
 Ennen 1970-lukua Suomen romanit asuivat  asuntovaunuissa ja huonokuntoisissa vanhoissa taloissa. Romanien olot olivat niin heikot, että useat perheet muuttivat Ruotsiin. Ruotsi vaati voimakkaasti Suomea hoitamaan oman maan kansalaistensa asiat kuntoon. Vasta 1970-luvulla romanilasten koulunkäynti tuli vakinaisten asuntojen ansiosta mahdolliseksi, mutta poissaoloja ja syrjintää oli vielä paljon. Kun 1950-luvulla koulua käyneistä romaneista päättötodistuksen sai 25 prosenttia, 1970-luvulla osuus nousi noin 65 prosenttia.
 Varsinainen koulutuksellinen integraatio romaneilla alkoi vasta 1990-luvulla. Koulu monimuotoistui kulttuurisesti muun muassa maahanmuuttajaoppilaiden ansiosta.
 Sosiaalihallitus keräsi vuoden 1970 väestölaskennassa tietoja romanien elinkeinoista, ammateista, ruokakuntien koosta ja asumisoloista. Tämän jälkeen etnisyystiedon kerääminen tilastoista ei ole ollut mahdollista. Romanit ovat toisen maailman sodan katkerien kokemusten vuoksi suhtautuneet varauksellisesti myös sellaiseen tutkimukseen, joka perustuu itseidentifikaatioon. Romanien syrjitty asema on yleinen fakta, mutta yksityiskohtaiset tiedot ovat puuttuneet.
 Rakennettuaan luottamusta romaneihin  monen vuoden ajan Terveyden ja hyvinvoinnin laitos onnistui toteuttamaan vuosina 2017 ja 2018 romanien hyvinvointitutkimuksen Roosan, jonka  perustulokset julkaistiin  joulun alla.
 Monet romanit suhtautuivat tutkimukseen kriittisesti. Sen pelättiin leimaavan koko yhteisöä kielteisesti ja pahentavan romaneiden kokemaa syrjintää.
 Tietoja kerättiin niin, että romanien tuloksia on – tietyin varauksin – mahdollista verrata muuhun väestöön. Tutkimukseen osallistui 365 vapaaehtoista itsensä Suomen romaniksi kokevaa täysi-ikäistä henkilöä.
 Tutkimusprosessikin on pieni jännitystarina. Esitutkimuksen aikana kävi ilmi, että monet romanit suhtautuivat tutkimukseen kriittisesti. Sen pelättiin leimaavan koko yhteisöä kielteisesti ja pahentavan romaneiden kokemaa syrjintää. Tutkimuksen toteuttamiseksi THL palkkasi seitsemän romanimiestä – ja naista aluekoordinaattoreiksi. Aluekoordinaattorit kävivät kertomassa tutkimuksesta romaniyhdistysten ja -järjestöjen tilaisuuksissa sekä yksityisissä kodeissa ja sosiaalisessa mediassa. Romanit osallistuivat tutkimuksen suunnitteluun, toteutukseen, raportointiin ja tulosten tulkintaan.
 Tutkimuksen tulokset kertovat  romanien muuta väestöä alhaisemmasta koulutuksesta ja yleisemmästä työttömyydestä. Erityisen huolestuttavaa on se, että alle peräti kolme neljästä työvoimaan kuuluvasta alle 30-vuotiaasta (eli työllisistä ja työttömästä) oli työttömänä. Romaneiden kokemuksen mukaan nuorten on vaikea saada syrjinnän vuoksi harjoittelupaikkoja ja työllistyä valmistumisen jälkeen.
 Niukkuuden kokemuksesta kertoo  se, että 40 prosenttia romanimiehistä ja puolet naisista oli pelännyt ruuan loppumista, kun koko väestössä vastaavat luvut olivat 13 ja 18 prosenttia. Romaneiden koettu terveys ja työkyky olivat selvästi heikompi kuin muiden suomalaisten. Hälyttävää tietoa oli myös se, että romanimiehistä 44 prosenttia ja -naisista 41 prosenttia tupakoi päivittäin. Koko väestön luvut ovat 16 ja 11 prosenttia.
 Kaikki tulokset eivät olleet kielteisiä . Esimerkiksi Roosa-tutkimukseen osallistuneet miehet olivat koko väestön miehiä aktiivisempia kerho- tai yhdistystoiminnassa, kävivät useammin teatterissa, harrastivat useammin käsitöitä, musisointia tai muuta vastaavaa harrastusta sekä osallistuivat erilaisiin hengellisiin tapahtumiin.
 Roosa-tutkimus kertoo siitä, miten pitkäjänteistä, systemaattista ja vuorovaikutteista työtä tarvitaan haavoittuvan ryhmän tavoittamiseksi. Tämä tutkimus antaa pohjaa rakentaa vastaavaa tiedonkeruuta myös muiden vähemmistöryhmien hyvinvoinnin kartoittamiseksi. Joka tapauksessa tutkimuksen tietojen avulla voidaan arvioida sitä, miten hyvinvointipolitiikan päätökset vaikuttavat romaneihin.
 Heikki Hiilamo
 Kirjoittaja toimii Helsingin yliopiston sosiaalipolitiikan professorina. Aikaisemmin hän on työskennellyt mm. toimittajana Yleisradiossa 1994–1997.

Heikki Hiilamon kolumni: Romaninuoret eivät saa töitä ja puolet romaninaisista pelkää ruuan loppumista


Summary: Lue, miten saat kaiken irti Ylen Paratiisi-kokemuksesta, joka vie sinut ennennäkemättömällä tavalla keskelle Tyyntä valtamerta.

Näin koet ydinpommin ja otat virtuaalitodellisuuden haltuun – 6 pointtia VR:stä, joka tuntuu melkein yhtä aidolta kuin oikea elämä


Summary: Ikäihmisten hoivan resurssivaje on ollut tiedossa jo pitkään.

Yhteiskuntapolitiikan professori  Teppo Kröger  johtaa Jyväskylän yliopiston  Ikääntymisen ja hoivan tutkimuksen huippuyksikköä . Hänen mukaansa Suomen vanhushuolto on elänyt pitkään selvän alirahoituksen järjestelmässä.
 – Palveluille ei ole ollut tarjolla laadukkaan hoidon ja hoivan vaatimia resursseja, ja osittain sen tuloksia on nyt nähty, Kröger sanoo viitaten esiin tulleisiin puutteisiin hoivakotien toiminnassa. Ongelmia on ollut niin  Esperi Carella  kuin  Attendolla .
 Resurssit tarkoittavat rahaa. Jos ei ole rahaa, ei ole tekijöitä, ja jos ei ole tekijöitä, ei ole palveluja.
 – Jos verrataan esimerkiksi bruttokansantuotteen perusteella tilannetta Ruotsiin ja Norjaan, Suomen koko vanhuspalveluissa voidaan puhua ainakin miljardin euron vajauksesta, sanoo Kröger.
 Petri Aaltonen / Yle
 Miljardi euroa vuodessa tarkoittaisi siis sitä, että palvelut olisivat Pohjoismaisella tasolla.
 – Eikä sekään mikään ongelmaton taso ole.
 Ostovoimakorjatussa tarkasteltussa Norja panostaa vanhusten palveluihin yli kaksi ja puoli kertaa enemmän jokaista 65-vuotta täyttänyttä kohden kuin Suomi. Ruotsin ja Tanskan panostukset ovat Suomeen verrattuna noin 1,7 kertaa suuremmat.
 Suomessa on pitkään sanottu, että raha yksin ei ratkaise – eikä se ratkaisekaan, vaan tarvitaan myös ammattitaitoa, hyvää johtamista, motivaatiota ja inhimillisyytä.
 – Loppujen lopuksi asia on kuitenkin niin, että ilman rahaa ei synny laadukasta hoivapalvelua, Kröger toteaa.
 Puutteita on kaikkialla – eivätkä ne voi olla yllätys
 Mutta mikä on ikäihmisten hoivan suurin ongelma? Mihin kipupisteeseen pitäisi puuttua?
 – Valitettavasti vaikuttaa siltä, että puutteita on vähän joka puolella. Aiemmin näytti siltä, että ongelmia oli erityisesti tehostetussa palveluasumisessa, mutta nyt puutteita on myös kotihoidossa. Ja niitä on sekä yksityisellä että julkisella sektorilla, sanoo Kröger.
 Ikääntyneiden hoivan ongelmista on puhuttu kuin ne olisivat tulleet yllätyksenä. Krögerin mukaan yllätys on kuitenkin se, jos ongelmat ovat tulleet yllätyksenä.
 – Resurssien puute on ollut tiedossa pitkään, ja vastaavia ongelmia on esiintynyt palveluasumisessa muun muassa Ruotsissa, hän sanoo.
 Tavoittaako tutkittu tieto päättäjät?
 Krögerin johtama Ikääntymisen ja hoivan tutkimuksen huippuyksikkö on tuottanut ja tuottaa jatkuvasti tietoa siitä, missä jamassa ikäihmisten hoiva Suomessa on. Kukaan ei kuitenkaan tiedä, miten paljon tätä tietoa on hyödynnetty.
 – Olemme tehneet töitä sen eteen, että tuottamamme tieto tavoittaisi päättäjät, mutta ei meitä juuri ole kutsuttu valiokuntiin tai toimikuntiin kertomaan tuloksistamme, Kröger toteaa.
 Tilanne on sama myös sote-valmistelun suhteen.
 – Käsittääkseni tuloksiamme on siellä hyödynnetty hyvin minimaalisesti. Meiltä on ollut yksi professori kerran kuultavana valmisteluprosessin aikana.

Huippututkija: miljardi euroa lisää vuodessa nostaisi Suomen vanhushuollon Pohjoismaiselle keskitasolle


Summary: Urheilun ja koulun yhdistäminen on vaativaa. Kasvavista treenimääristä ei ole hyötyä, jos arki ei suju.

Nuorten jääkiekkoon MM-kisojen kultajoukkueesta  tuttu puolustaja Urho Vaakanainen , 20, teki ison päätöksen ollessaan 14-vuotias. Hän muutti kotikaupungistaan Joensuusta Espooseen opiskelemaan Haukivaaran lukioon. Vuosi oli 2013.
 Poikkeuksellisesti Vaakanaisen mukana seurasi myös isä  Harri , joka laittoi vasta valmistuneen talonsa vuokralle ja vaihtoi työpaikkaa. Mukaan lähti myös Harrin vaimo. Muuttomatka oli runsaat 450 kilometriä. – Ajatuksena oli, että muutamme Espooseen pariksi kolmeksi vuodeksi ja kasvatamme samalla poikaa. Niin siinä kävikin, Harri Vaakanainen kertoo.
 Espoosta lähdettiin hakemaan Urholle mahdollisuutta kehittyä jääkiekkoilijana. Hän oli ikäluokassaan lahjakas ja isokokoinen pelaaja. Tämän takia Vaakanainen oli jo aiemmin kiekkoillut ikäistään vanhempien joukkueissa.
 Muuttoa edeltäneen kauden hän pelasi Joensuun Jokipoikien B-junioreissa eli 18-vuotiaiden ja sitä nuorempien joukkueessa. Seuraavalla kaudella osoite olisi ollut jo A-junioreissa, eli 4–5 vuotta Urhoa vanhempien joukkueessa.
 Urho Vaakaninen debytoi lokakuun lopussa NHL-joukkue Boston Bruinsin riveissä. Icon Sportswire (A Division of XML Team Solutions) All Rights Reserved
 Muutto kannatti. Urho Vaakanainen on saavuttanut nuorten MM-kullan lisäksi muun muassa NHL-varauksen. Boston Bruinsin riveissä pelattuja otteluita on jo kaksi takana kuluvalta kaudelta. Hän pitää muuttamista Joensuusta Espooseen yhtenä elämänsä parhaista päätöksistä.
 – Kokemus oli hieno, pääsin urallani eteenpäin ja sain uusia ystäviä, joihin olen tänäkin päivänä yhteydessä, Vaakanainen sanoo.
 Espoossa asiat oli hoidettu koulun sekä muun elämän suhteen valmiiksi, ja Vaakanainen pääsi pelaamaan kovatasoista juniorijääkiekkoa.
 Lukio-opintojen ja urheilun yhdistäminen on täysipäiväistä työtä, sillä nuoren jääkiekkoilijan viikkoon kuuluu 2–3 aamuharjoitusta, iltaharjoitukset ja vielä pari peliä päälle. Samaan aikaan on hoidettava lukiotunnit ja läksyt.
 Urho Vaakanainen pitääkin tärkeänä sitä, että hänellä oli huoltajia mukana muutossa.
 – Olin vasta 14-vuotias, joten ruuanlaitto ja taloudesta huolehtiminen oli ihan hyvä jättää vielä muiden vastuulle.
 Vaakanaisen mielestä urheilulukiolle kannattaa muidenkin urheilijoiden antaa mahdollisuus.
 – Kotiin pääsee aina takaisin. Eikä siitä kannata stressata, jos asiat eivät mene juuri niin kuin haluaisi. On tietysti ihmisiä, jotka haluavat että ympäristö on se tuttu ja turvallinen, silloin varmasti kotipaikkakunnan vaihtoehdot ovat ne parhaimmat.
 Yläkoulun jälkeen muutetaan eniten
 Alle 17-vuotiaiden jääkiekkojuniorien maajoukkuevalmentaja  Anssi Laine  kertoo, että muuttoilmiö on tuttu. Suuntana on usein isompi ja menestyneempi seura. Erityisesti muuttaminen näkyy, kun nuoret urheilijat siirtyvät opinnoissaan toiselle asteelle yläkoulun jälkeen.
 Kilpa- ja huippu-urheilun tutkimuskeskus on  tilastoinut urheilulukioissa opiskelevien määrää . Määrät ovat kasvaneet tasaisesti runsaan kymmenen viime vuoden aikana.
 Urheilulukioon kotikunnan ulkopuolelta tulevien määrä on myös kasvanut voimakkaasti. Tämä tarkoittaa sitä, että nuoret ovat valmiita muuttamaan paikkakunnalta toiselle entistä hanakammin. Suosituimpia lajeja muuttajilla ovat joukkuelajit, kuten jalkapallo ja jääkiekko.
 Nuorella on myös entistä enemmän valinnanavaraa, sillä Suomessa on jo 15 urheilulukiota. Ne eivät ole ainoa vaihtoehto, sillä Suomessa on myös 15 urheiluammattiopistoa.
 ”Pieni paikkaunta tai seura ei ole este maajoukkeeseen pääsylle"
 Yhtä yleispätevää ohjetta on vaikea antaa muuttamista harkitseville nuorille, toteaa maajoukkuevalmentaja Laine. Olennaista Laineen mielestä on kuitenkin se, että koulussa pystyy yhdistämään aamu- ja iltaharjoitteluun. Lisäksi pelaamisen pitää olla oikean sarjatason kautta riittävän haastavaa.
 Pelaajan ja hänen perheensä on tärkeää miettiä, minkälainen henkilö nuori on, Laine toteaa. Pelkästään muuttaminen jääkiekon perässä ei tee autuaaksi, vaan nuoren pitää pystyä huolehtimaan asumisesta, oikeasta ravinnosta ja levosta. Muuten kasvaneista harjoitusmääristä ei ole mitään hyötyä.
 Harri Vaakanainen on samoilla linjoilla. Hänestä tuntuu, että osa nuorista lähtee muuttomatkalle liian herkästi. – Urheilijan elämä ei ole vain nousukiitoa. Jääkiekossa sattuu loukkaantumisia kaikille enemmän ja vähemmän. Silloin tukiverkkojen on oltava kunnossa.
 Vaakanainen painottaa myös peliajan merkitystä. Hyvä vaihtoehto voikin olla kotikaupungin joukkue, jos siellä pääsee pelaamaan isossa roolissa ja isolla peliajalla.
 Maajoukkuevalmentaja Laine kertoo, että pienellä paikkakunnalla asuminen ja pelaaminen eivät ole este maajoukkueeseen pääsylle.
 – Meillä on pelaajia, jotka ovat vaihtaneet paikkakuntaa isompiin seuroihin ja pelaajia, jotka asuvat pienemmillä paikkakunnilla sekä pelaavat pienemmissä seuroissa.
 Lue myös:
 Kaiken kaksikymppisten kanssa kokenut Vaakanainen: "Amerikkalaisille ja kanadalaisille voi pari kuittia heittää"
 Hyvää joulua! Nuorten Leijonien puolustajatähti jakoi joulumieltä kanadalaisille faneille jäähyaitiosta, kun MM-kenraali oli vielä käynnissä
 Kommentti: Suomalaispuolustajat rynnivät joukolla NHL:ään!
 Bostoniin varattu Vaakanainen yllättyi: "Veli alkoi huutaa"

Moni nuori urheilija joutuu lähteämään kotoa jo varhain – jääkiekkoilija Urho Vaakanainen otti isän mukaan


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Britannia  ei ole vieläkään pääsemässä pois  Brexit-umpikujasta. Maan parlamentti antoi eilen illalla tukensa sille, että neuvottelut erosopimuksesta avataan uudelleen. Kansanedustajien enemmistö toivoo, että Irlannin rajaa koskeva hätäjärjestely poistetaan ja korvataan "vaihtoehtoisilla järjestelyillä". EU on suhtautunut  torjuvasti  sopimuksen avaamiseen.
 Vetypommi räjähtää paratiisirannalla – viemme sinut sinne virtuaalisesti
 Jani Saikko / Yle
 Maailman ensimmäinen vetypommi Ivy Mike räjäytettiin keskellä Tyyntämerta vuonna 1952. Nyt pääset kokemaan tämän ydinkokeen syrjäisellä Enewetakin atollilla virtuaalitodellisuuden avulla. Ylen toimittaja  Mika Mäkeläinen  ja kuvaaja  Jani Saikko  kävivät Enewetakilla viime kesänä, ja Ivy Mike -pommi on mallinnettu heidän ottamiensa kuvien avulla aitoon ympäristöönsä. VR-kokemuksen lisäksi  yle.fi/paratiisi -sivulla julkaistaan Mäkeläisen ja Saikon matkalta useita juttuja, joissa kerrotaan elämästä Marshallinsaarilla.
 Yle pääsi maailman unohtamalle ydinjätehaudalle
 Suojalaseihin sonnustautuneet VIP-vieraat seurasivat Enewetakin saarella sijainneella upseerien rantaklubilla Dog-nimisen ydinpommin räjäytystä 7. huhtikuuta 1951. AOP
 Enewetakin atollille on kuopattu läjäpäin  Yhdysvaltain ydinkokeista jäänyttä roinaa . Radioaktiivinen plutonium ei kuitenkaan ole ihmisten suurin ongelma. Ydinkokeet räjäyttivät saarten kulttuurin, ja nyt apuriippuvaisia saarelaisia uhkaavat ilmastonmuutos ja Yhdysvaltain tuen tyrehtyminen.
 Hiihdon suosio on laskussa – syynä leudot talvet ja karmeat kokemukset kouluhiihdosta
 Henrietta Hassinen / Yle
 Suomalaiset ovat perinteisesti hiihtokansaa, mutta perinteet heiluvat. Viime talvikaudella  vain kolmannes suomalaisista kävi hiihtämässä . Kahdeksan vuotta sitten lukema oli vielä 42 prosenttia. Asiantuntijoiden mukaan lukemaa painavat alas leudot talvet ja suurten ikäluokkien poistuminen harrastuksen piiristä. Myös nykyisten aikuisten kokemukset koulun hiihtopäivistä kummittelevat taustalla.
 Moni nuori urheilija joutuu lähtemään kotoa jo varhain
 Christian J. Stewart / AOP
 Jääkiekkoilija  Urho Vaakanainen  teki jo 14-vuotiaana uransa suhteen merkittävän päätöksen. Vaakanainen muutti Joensuusta Espooseen parempien pelimahdollisuuksien perässä. Isä muutti mukana petaamaan poikansa uraa. Erityisesti joukkuelajeja harrastavat nuoret  muuttavat entistä useammin pois kotoa  jo yläkoulun jälkeen jatkaakseen urheilua ja koulunkäyntiä toisella paikkakunnalla.
 Lumisateet siirtyvät pohjoiseen ja itään
 Yle
 Lumisateet jatkuvat edelleen tänään koko maassa, kertoo Ylen meteorologi  Anssi Vähämäki . Runsaimmat lumisateet ovat kuitenkin väistymässä maan keskiosien yli pohjoiseen ja itään. Etelässä lumisade voi olla aamulla sakeaakin. Huonosta tai erittäin huonosta ajokelistä varoitetaan koko maassa. Erittäin huonon ajokelin varoitusalue kattaa eteläisen ja itäisen Suomen ja myös Varsinais-Suomen, Pirkanmaan, Keski-Suomen sekä Pohjois-Savon ja Pohjois-Karjalan.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Brexit-umpikuja jatkuu, hiihdon suosio alamäessä, lumipyry väistyy etelästä pohjoiseen ja itään


Summary: Ainutlaatuiseksi oikeudenkäynnin tekee se, että kuntapäättäjät ovat syytettynä rikoslain, ei hallintolain perusteella.

Virkarikosoikeudenkäynti Kittilän virasta pidätettyjä kuntapäättäjiä vastaan jatkuu keskiviikkona Lapin käräjäoikeudessa loppulausunnoilla.
 Syytettynä on kaikkiaan 27 kuntapäättäjää ja yksi valiokunnan sihteeri, joiden tekemisiä vuosina 2013 - 2015 keskusrikospoliisi tutki kaikkiaan neljän vuoden ajan.
 Asianomistajia on vain yksi, Kittilän kunnanjohtaja Anna Mäkelä, jonka irtisanomisen hallinto-oikeus on jo aikaisemmin tuominnut laittomaksi. Kittilän kuntaa on johtanut viime vuodet vaihtuvat viransijaiset.
 Todistajia käräjäoikeuskäsittelyssä on ollut lähes kaksikymmentä.
 Merkittävä ennakkotapaus
 Syyttäjä vaatii lähes kaikille syytetyille ehdollista vankeutta törkeästä virka-aseman väärinkäytöstä. Rikoslain mukaan törkeään virka-aseman väärinkäyttämiseen voi syyllistyä vain silloin, jos syytetty tavoittelee huomattavaa etua itselleen tai haittaa jollekin toiselle, tai jos teko on kokonaisuutena törkeä.
 Syytteet koskevat viime valtuustokautta ja liittyvät siihen, miten kunnanjohtaja Anna Mäkelän irtisanomisesta päätettiin ja miten päätöstä valmisteltiin.
 Ainutlaatuiseksi oikeudenkäynnin tekee sekä jutun laajuus että se, että kuntapäättäjät ovat syytettynä rikoslain, ei hallintolain perusteella. Yleisimmin kuntapäättäjien vastuuta perätään hallinto-oikeudessa ja mahdollinen laiton päätös kumotaan ilman sen suurempia seurauksia päättäjille. Rikossyytteessä syytetyt vastaavat syytteisiin henkilökohtaisesti ja mahdollinen rangaistus on niin ikään henkilökohtainen.
 Kittilän oikeudenkäynnin on arvioitu päätyvän aikanaan hallinto-oikeuteen ja korkeimpaan oikeuteen asti. Silloin siitä tulisi merkittävä kuntien luottamushenkilöiden rikosvastuuta koskeva ennakkotapaus.
 Kihlakunnansyyttäjät Katri Junnikkala-Heikkinen (vas.) ja Sari Anttonen Kittilän kuntapäättäjien virkarikossyytteitä käsittelevässä valmisteluistunnossa Rovaniemen Aluehallintoviraston rakennuksessa 13. maaliskuuta Kaisa Siren / Lehtikuva
 "Käräjätuomarin vastaanottokyky on rajallinen"
 Loppulausuntoihin on alustavasti varattu kahdeksan päivää aikaa ja istuntopaikka on siirretty Lapin aluehallintoviraston juhlasalista arkisempaan Lapin käräjäoikeuden saliin, jonne kaikki asianosaiset eivät sovi. Loppulausuntojen seuraaminen on tästä syystä mahdollistettu Skypen välityksellä.
 Ensimmäisenä kuullaan syyttäjän loppulausunto keskiviikkona ja seuraavana päivänä torstaina on Anna Mäkelän vuoro. Tätä seuraavat kuusi päivää on varattu vastaajien kuulemiseen.
 Käräjäoikeustuomari Vilho Niiranen toivoo julkisessa tiedotteessaan lyhyitä loppulausuntoja,"koska ihmisen ja erityisesti käräjäoikeustuomarin vastaanottokyky on rajallinen".

Kittilä-käräjien loppulausunnot alkavat – Tuomari toivoo lyhyitä lausuntoja, koska "ihmisen vastaanottokyky on rajallinen"


Summary: Tarjoamme sinulle ennenkokemattoman matkan saarelle, joka kätkee palan ihmiskunnan synkintä historiaa.

Maailman ensimmäinen vetypommi Ivy Mike räjähtää paratiisirannalla, ja sinä olet paikalla – Pääset nyt virtuaalimatkalle, jota et ole ennen kokenut


Summary: Enewetakin atollille kuopattiin Yhdysvaltain ydinkokeista jäänyttä roinaa. Radioaktiivinen plutonium ei kuitenkaan ole saarelaisten suurin ongelma.

Yle pääsi maailman unohtamalle ydinjätehaudalle: "Yhdysvallat mokasi aivan helvetillisesti"


Summary: Liikunnanopettaja neuvoo innostamaan lapsia ladulle rennolla otteella: "Ei räkää poskella, vaan hyvää fiilistä".

Ei laturaivosta tietoakaan. Helsinkiläisessä Paloheinän hiihtokeskuksessa on aamuyhdeksältä tilaa. Ympärillä lykkii vain kourallinen kuntohiihtäjiä. Mutta eipä aikaakaan.
 Kun aamu etenee, puiden kätköissä sivakoi yhä useampi koululainen ja lastentarhan kasvatti. Pian on parkkipaikkakin täynnä. Moni keski-iän ohittanut mies kaivaa autosta suksia. Kymmeneltä alkaa jo näyttää siltä, että hiihto on Suomen kansallisharrastus.
 Onko se? Runsas kolmannes suomalaisista kävi viime talvikaudella hiihtämässä. Asia selviää  kyselystä, jonka Taloustutkimus teki Suomen ladun pyynnöstä  maaliskuussa 2018. 500 ihmiseltä tiedusteltiin, kuinka moni oli pyörähtänyt ladulla kaudella 2017–2018. Vastanneista 34 prosenttia kertoi käyneensä.
 Näiden lukujen valossa hiihdon suosio näyttäisi kuitenkin olevan laskussa. Kahdeksan vuotta sitten  42 prosenttia  suomalaisista kertoi käyneensä hiihtämässä, kun Suomen luonnonvarakeskus selvitti asiaa  vapaa-aikakyselyssään .

 Lapset tykkäävät lopulta
 Liikunnnanopettaja  Veli-Pekka Dufva  vetää Paloheinässä “Aleksis Kivi -harjoitusta”. Yhdellä suksella hiihdetään ja nojataan samalla poskeen. Treenaa tasapainoa. Helsingin normaalilyseon oppilaat ovat latinanluokalta ja lähdössä hiihtolenkille.
 – Ennen kuin tulemme tänne, he saattavat ajatella, että tämä on tylsää hommaa, mutta kun hiihdetään rennosti ja käydään mehulla, jää hyvä fiilis. Loppupeleissä lapset tykkäävät hiihtämisestä, Dufva sanoo.
 Dufvan oppilaat ovat 7. luokalla ja kuuluvat juuri siihen ryhmään, jonka hiihtoharrastuneisuutta on selvitetty Lasten ja nuorten vapaa-aikatutkimuksissa.  Vuonna 2013  hiihtoa harrasti seitsemän prosenttia 7–29-vuotiaista.  Vuonna 2016  enää kaksi prosenttia samanikäisistä.

 Seiskaluokkalaiset  Hertta Miettinen ,  Pyry Pallaskorpi  ja  Pyry Jäppinen  ovat lähdössä Normaalilyseon luokan kanssa ladulle. Mitä he ajattelevat hiihdosta?
 – Hiihtäminen on ihan kiva talviurheilulaji, mutta enemmän tykkään laskettelusta, Miettinen sanoo.
 Jäppinen kertoo käyvänsä joskus Kaivopuistossa hiihtämässä, jos on hyvä talvi.
 – Jos pääsee Lappiin talvella, siellä hiihtää paljon, Jäppinen sanoo.
 Pallaskorpi puolestaan kertoo harrastavansa hiihtoa joskus mökillä.
 – Suurin ongelma on, että asun kaupungissa ihan keskustassa, eikä siellä ole hiihtopaikkoja. Minulla on sen verran vähän aikaa, etten ehdi lähteä puolen tunnin matkan päähän hiihtämään.
 Hilppa Hyrkäs/Yle Uutisgrafiikka
 Kansallinen liikuntatutkimus tehtiin edellisen ja viimeisen kerran lähes 10 vuotta sitten. Siitä selvisi, että  19–65-vuotiaiden  harrastajamäärät olivat tippuneet neljässä vuodessa 84 000:lla. Samansuuntaista laskua oli havaittavissa myös  3–18-vuotiaiden  kohdalla. Pudotusta tuli 43 000:lla.
 Osasyyllisiä: sää ja suuret ikäluokat
 Harrastajamäärien lasku on huomattu myös ulkoilu- ja liikuntajärjestö Suomen ladussa. Järjestön viestintä- ja markkinointipäällikkö  Panu Könönen  löytää useita selittäviä tekijöitä. Vanhemmat – ja suuremmat – ikäluokat ovat perinteisesti hiihtäneet enemmän. Kun ne lopettavat, harrastajamäärät laskevat.
 Myös ilmastolla on vaikutusta. Leutoina talvina ei hiihdetä.
 – 30–40-vuotiaat ovat ilmastonmuutoksen uhreja siinä mielessä, että 1990- ja 2000-luvuilla on ollut todella paljon huonoja talvia. Jos ei ole hiihtänyt nuorena ja lapsena, kynnys lähteä ladulle on korkea, Könönen sanoo.
 Tämä näkyy Könösen mukaan myös Suomen ladun hiihtokouluissa, joissa oli viime kaudella paljon juuri 30–40-vuotiaita naisia.
 – Aika monella se tarina on, että on koulussa hiihdetty muutaman kerran. Siitä on jäänyt trauma: on ollut ikävää, ei ole ollut oikeanlaisia vehkeitä, ei ole kerrottu, miten pitäisi hiihtää.
 Arvaamattomat talvet vaikuttavat myös toisella tapaa. Vanhempien motivaatio ostaa kasvaville lapsille joka vuosi uudet monot, sukset ja sauvat laskee, jos ei ole varmuutta siitä, onko niille juuri tänä talvena käyttöä.
 – Kieltämättä tämä on myös sosio-ekonominen kysymys. Hiihtoharrastuksella niin kuin kaikella kestävyysliikunnalla alkaa olla keskiluokkaisuuden leima, Könönen toteaa.
 Esa Syväkuru / Yle
 Millä hiihto nousuun?
 Mitä sitten pitäisi tehdä, että ihmiset saataisiin laduille? Könösen mukaan nyt on meneillään huipputalvi ja sellaisia tarvitaan lisää. Lunta riittää.
 – Sitten tarvitaan sitä, että innostetaan koululaisia ja eri-ikäisiä ihmisiä hiihtämään. Siitä se lähtee.
 Veli-Pekka Dufvan oppilaat käyvät hiihtämässä pari kertaa kaudessa. Koulu on kaupungin keskustassa ja matkoihin uppoaa opettajan mukaan 40 minuuttia suuntaansa.
 – Jos latu olisi vieressä, hiihtäisimme varmasti vaikka joka päivä. Siihen me pyrimme, että tuomme lapsia tänne ja saamme iskettyä heihin hiihtokipinän, Dufva sanoo.
 Dufvan mielestä lapsia pitäisi innostaa ladulle silloin, kun aurinko paistaa. Rentoa tunnelmaa voi luoda käymällä vaikka mehulla. Jos ensimmäinen kerta on positiivinen kokemus, tulee lähdettyä toistekin.
 – Hiihtämään oppii hiihtämällä, mutta lenkki pitäisi tehdä omaan tahtiin. Ei räkää poskella, vaan hyvää fiilistä ja samalla opetellaan tekniikkaa. Siitä se into nousee.
 Nuorissa on tulevaisuus. Myös hiihdon. Ainakin seitsemäsluokkalainen Pyry Pallaskorpi pitää lajista.
 – Jotenkin tämä on vain hauskaa. Saa mennä kovaa ja tykkään suomalaisista maisemista.
 Hiihto häviää lisensseissä jalkapallolle ja jääkiekolle
 Asiaa voi tarkastella myös tutkailemalla lajin lisenssejä. Hiihtoliiton tilastoista selviää, että maastohiihdon lisenssimäärät nousivat jyrkästi vajaasta kuudesta tuhannesta noin yhdeksään tuhanteen kausien 1998–1999 ja 2008–2009 välillä.
 – Nousu selittyy ainakin osittain sillä, että vuonna 2000 tuli uusi tuote, Skipassi, joka vaadittiin piirikunnallisiin kisoihin, sanoo Suomen hiihtoliiton seurapalvelupäällikkö  Larissa Erola .
 Lisenssit ovat kuitenkin kääntyneet taas laskuun. Viime kaudella 2017–2018 niitä hankittiin enää vajaat 6 500 kappaletta.
 – Lasku johtunee paljolti sääolosuhteista ja miksei muidenkin lajien vetovoimasta, Erola pohtii.
 Kilpa- ja huippu-urheilun tutkimuskeskuksen johtava asiantuntija  Jari Lämsä  pitää hiihtoa edelleen suosittuna harrastuksena, mutta massojen kilpaurheilulajina se ei hänen mielestään enää ole iso tekijä Suomessa.
 – Sen huomaa vertaamalla muihin lajeihin. Jalkapallossa on 140 000, jääkiekossa on yli 70 000 ja yleisurheilussa noin 30 000 lisenssiä, Lämsä sanoo.
 Esa Syväkuru / Yle
 Tilapäinen sääilmiö vai hiipuva harrastus?
 Mitä tästä pitäisi päätellä? Monet hiihtoharrastuksen suosiota mittaavista tutkimuksista ovat melko vanhoja ja sirpaleisia. Tilastokeskus selvitti vapaa-aikatutkimuksessaan yli 10-vuotiaiden säännöllisesti hiihtoa harrastaneiden määriä edellisen kerran vuonna 2002. Määrät olivat tuolloin pudonneet vuodesta 1991 (20 prosenttia) vuoteen 2002 (14 prosenttia).
 Uusia lukuja on kuitenkin luvassa pian lisää. Tilastokeskus on laskenut suomalaisten vapaa-ajankäyttöä vuonna 2017 ja julkaisee tulokset ennen kesää. Helmikuun lopussa paljastetaan myös uusi Lasten ja nuorten vapaa-aikatutkimus.
 Myös Kilpa- ja huippu-urheilun tutkimuskeskus julkaisee aiheesta kevään aikana lisää. Ennen kesälajeja saataneen siis selville, onko hiihdon notkahdus ollut vain tilapäinen sääilmiö vai onko kansallislajin harrastus hiipumassa.

Tilastot: Hiihdon suosio on laskussa – Taustalla mm. leutoja talvia ja karmeita kokemuksia kouluhiihdosta


Summary: Lastensairaalan johdon mukaan mitään suuria ongelmia ei ole ilmennyt. Työntekijöiden mukaan huolto-, asennus- ja muutostarpeita on ollut monisivuisiksi listoiksi asti.

Helsingin uuden Lastensairaalan käyttöönotto on sairaalan johdon ja rakennuttajana toimineen SRV Rakennus -yhtiön mukaan sujunut hyvin. Muutos- ja korjaustarpeita on ollut vähän ja ne ovat olleet pieniä.
 Sairaala luovutettiin käyttöön kaksi kuukautta etuajassa viime toukokuussa. Viime kesänä tiloja vielä kalustettiin. Henkilökunta aloitti työt uudessa sairaalarakennuksessa syyskuussa 2018.
 Ylen lastensairaalan työntekijöiltä saamien tietojen mukaan ongelmia on kuitenkin ollut. Osa on kokenut, että rakennuksen kanssa on ollut paljon erilaisia haasteita.
 Rakennuksen kuudennessa kerroksessa on parhaillaan menossa kuivatus. Lisäksi kosteusvahinkoja on ollut myös sairaalan kolmannessa ja kahdeksannessa kerroksessa. Niiden laajuudesta ei ole tarkkaa tietoa, sillä Yle ei saanut lupaa käydä tai kuvata tiloissa.
 Kuva on otettu syyskuussa 2018, kun Lastensairaala avattiin. Kimmo Hiltunen / Yle
 – Olen tietoinen, että meillä on ollut muutama pieni vesivahinko. Niitä on kuivattu ja yhdessä kohteessa kuivatus on vielä käynnissä. Rakentamisessa on tapahtunut joitakin pieniä virheitä, joiden seurauksena nämä ovat tapahtuneet, kommentoi Lastensairaalan toiminnallisen suunnittelun projektipäällikkö, lastentautien dosentti  Pekka Lahdenne .
 Lahdenne painottaa, että vahinkojen suuruusluokka ei ole estänyt sairaalan toiminnan järjestämistä suunnitelmien mukaan.
 – Rakennus on ollut käytössä erinomainen. Perheet ja henkilökunta ovat pitäneet tiloista, Lahdenne toteaa.
 SRV Rakennuksen mukaan kuudennen kerroksen osalta kyseessä on pieni vahinko, joka on aliurakoitsijan yksittäinen rakennusvirhe.
 – Siellä on syynä tällainen talotekniikan putkivuoto ja talotekniset työt on tuossa kohteessa tehty sivu-urakkana. Ne eivät ole kuuluneet meidän urakkasuoritukseen, sanoo Lastensairaalan projektipäällikkö  Mirja Serenius  SRV Rakennuksesta.
 Työntekijät: huoltopyyntöjä listoiksi asti
 Ylen lastensairaalan työntekijöiltä saamien tietojen mukaan uuden rakennuksen kanssa on ollut muitakin haasteita. Henkilökunta on esimerkiksi kirjannut keskimäärin satoja tiloihin liittyviä huoltopyyntöjä kuukaudessa. Korjaus-, huolto- ja asennustoiveita on ollut muun muassa ovien kiinni menemisestä sälekaihtimien toimimattomuuteen, viemäreiden tukoksista kattopaneelin putoamiseen ja esimerkiksi lääkehuonetta ei ole saanut lukkoon.
 Työntekijät eivät rohkaistuneet kommentoimaan tilannetta omilla nimillään, mutta Yle on saanut tietoja ongelmista useilta henkilökunnan edustajilta.
 Sairaalan johto painottaa, että muutos-, huolto- ja korjaustarpeet ovat olleet pieniä ja niihin on reagoitu välittömästi niiden tultua esille. Vioista on ilmoitettu välittömästi ja siksi listakin voi tuntua pitkältä.
 Lahdenne mainitsee, että joku huone on voinut olla kylmä tai jonkun huoneen ilmanlaatu on ollut puutteellinen tai sähköpistokkeita on lisätty, mutta kokonaisuutena pieniä asioita.
 – Pääsääntöisesti olemme hyvin tyytyväisiä rakentamisen laatuun. Vaikka kuinka hyvin suunniteltiin etukäteen, niin se todellinen elämä on paljastanut pieniä puutteita, mutta ei kuitenkaan mitään sellaisia isoja, ratkaisevia ongelmia, Lahdenne sanoo.
 SRV:n Serenius on samoilla linjoilla. Hänen mukaansa lastensairaalassa ei ole ollut mitään suurempia ongelmia tai ainakaan niitä ei ole tullut hänen tietoonsa. Sereniuksen mielestä kohteessa on ollut tavallista vähemmän mitään korjaus- tai muutostarpeita verrattuna vastaaviin muihin laboratorio- tai sairaalakohteisiin, joissa hän on ollut mukana. Hänestä koko projekti on sujunut hyvin sekä rakennusaikana että takuukorjausten osalta.
 – Ei mitään tavanomaisesta poikkeavia tai merkittäviä korjaustarpeita. Muutokset, joita sinne on pyydetty tekemään joko rakentamisen loppuvaiheessa tai valmiissa rakennuksessa, ovat mielestäni olleet todella vähäisiä hankkeen kokoon nähden. Mitään urakkaan liittyviä takuuaikaisia korjauksia ei ole tullut meille tehtäväksi, Serenius sanoo.
 Sereniuksen mukaan mahdolliset pienemmät pyynnöt ovat menneet suoraan rakennuttajakonserni Haahtela-rakennuttaminen Oy:lle.
 "Tiukka aikataulu, mutta rakentamiselle oli riittävästi aikaa"
 SRV Rakennuksen projektipäällikkö Serenius toteaa, että hanke oli tiukkaan puristettu, rakentaminen ja suunnittelu etenivät rinnakkain käsi kädessä. Suunnittelua tehtiin poikkeuksellisen paljon rakentamisen aikana, joten muutoksia loppuvaiheessa tai nyt valmistumisen jälkeen ei ole juurikaan ollut.
 – Hankkeen kokonaiskesto on ollut lyhyt, suunnittelua ja rakentamista on limitetty, mutta rakentamiseen varattu aika oli kuitenkin riittävä. Tässä pyrittiin käyttämään kaikkien osapuolten ja erikoisasiantuntijoiden osaamista siihen, että muun muassa betonirakenteiden kuivumiselle varattiin riittävä kuivumisaika, hän perustelee.
 Sereniuksen mukaan SRV ei ole joutunut kiirehtimään rakentamisvaiheessa eikä laatu ole voinut sen vuoksi vaarantua.
 Lue myös:
 Uusi lastensairaala nappasi Arkkitehtuurin Finlandian, Amos Rexin suunnittelijat jäivät nuolemaan näppejään – katso videolta, millainen on Uusi lastensairaala
 Uuden lastensairaalan muutto loppusuoralla – päivystys alkaa tänään
 Satoja pikkupotilaita, tuhat työntekijää – Uusi ja odotettu lastensairaala avautuu vihdoin ensi viikolla, me tutustuimme kiiteltyyn rakennukseen jo nyt
 Vuosien odotus on pian ohi: Uusi lastensairaala vietti tänään avajaisiaan, pienet potilaat pääsevät hoitoon vielä tämän kuun aikana

Uuden lastensairaalan kolmessa eri kerroksessa kosteusvahinkoja – Johto: "Rakentamisessa on tapahtunut joitakin pieniä virheitä"


Summary: Tiistain parlamenttiäänestykset eivät tuoneet ratkaisuja brexit-soppaan, kirjoittaa toimittaja Pasi Myöhänen Lontoosta.

Britannian parlamentin toivottiin eilen löytävän keinot, joilla brexit-pattitilanne ratkeaisi. Parlamentaarikot kuitenkin  kaatoivat kaksi odotetuinta muutosehdotusta   Theresa Mayn  EU-erosuunnitelmaan.
 Konservatiivikansanedustaja  Dominic Grieven  ehdotus äänestysten sarjasta, joilla selvitettäisiin parlamentin tahto brexitistä, hävisi kahdenkymmenen äänen enemmistöllä.
 Työväenpuolueen kansanedustaja  Yvette Cooperin  ehdotus siitä, että sopimukseton EU-ero estettäisiin lain avulla, kärsi niukan 23 äänen tappion.
 May lähetetetään hukkareissulle
 Jotain parlamentista kuitenkin saatiin selville, sillä kaksi muuta ehdotusta meni äänestyksissä läpi.
 EU-eroa kannattavan  Graham Bradyn  ehdotuksen läpimeno osoittaa, että parlamentista voisi löytyä enemmistö Theresa Mayn erosopimuksen hyväksymiselle, jos Bryssel tekee myönnytyksiä Pohjois-Irlannin rajakysymyksen ratkaisemiseksi luotuun niin sanottuun backstop-vakuusjärjestelyyn.
 Järjestelyssä Britannia pysyisi EU-eron jälkeen unionin tulliliitossa, jos vapaakauppasopimusta ei synny eikä muita ratkaisuja rajavalvonnan välttämiseen löydetä.
 Bradyn voitto ei kuitenkaan muuta mitään, sillä  EU ilmoitti välittömästi, ettei myönnytyksiä ole luvassa . Theresa May myönsi itsekin marraskuussa, että Pohjois-Irlannin vakuusjärjestely  kuuluu erosopimukseen väistämättä (The Guardian).
 Tästä huolimatta pääministeri May vaati kansanedustajiaan äänestämään Bradyn muutosehdotuksen puolesta.
 Pääministerin tavoitteena lienee tekohengittää hänen hylättyä erosopimustaan. Bradyn muutosesityksen hyväksyminen antaa Maylle saa syyn lähteä jälleen Brysseliin hakemaan sopimukseensa muutoksia.
 Reissusta voi tulla lyhyt. Jos edes ovet avautuvat.
 Vaikka EU suostuisi yllättäviinkin myönnytyksiin, se ei takaa, että konservatiivipuolueen EU-vihamielisimmät brexitin kannattajat asettuisivat lopulta Theresa Mayn erosopimuksen taakse.
 Paine sopimuksetonta ero vastaan kasvoi
 Parlamentin hyväksynnän sai myös konservatiivikansanedustaja  Caroline Spelmanin  muutosehdotus, joka osoittaa parlamentin enemmistön vastustavan sopimuksetonta EU-eroa. Spelmanin ja työväenpuoluelaisen  Jack Dromeyn  luomalla ehdotuksella ei kuitenkaan ole lainvoimaa, joten se ei sido Theresa Mayn käsiä.
 May ei halua sulkea sopimuksetonta eroa pois, sillä sen uhka on hänen tärkein aseensa EU:n ja Britannian parlamentin kansanedustajien taivutteluun.
 Se, että yksi muutosehdotus sopimuksetonta eroa vastaan hyväksyttiin ja toinen lainvoimainen versio hävisi vain muutamalla äänellä, lähetti kuitenkin Theresa Maylle selvän viestin. Jos hän itse ei sulje sopimuksetonta eroa pois, voidaan hänet pian pakottaa siihen.
 Parlamenttidraamasta esitetään vielä toinen näytös
 Britannia ei ole eilen nähdyn parlamentaarisen näytelmän jälkeen ole yhtään lähempänä uusia EU-ratkaisuja.
 Näytelmästä järjestetään uusi näytös kahden viikon kuluttua. Silloin maaliskuun lopun EU-eropäivä on jälleen lähempänä, ja ehkä lainvoimainen muutosehdotus sopimuksettoman eron estämiseksi menee läpi.
 Tällä ei kuitenkaan yksin olisi käänteentekevää merkitystä, sillä EU ei ole valmis lykkäämään Britannian eroa ilman kunnon perusteita. Sellaiseksi ei riitä se, että Britannian parlamentti ei halua sopimuksetonta eroa – kansanedustajien täytyisi löytää enemmistö eron toteuttamistavalle tai eropäätöksen harkitsemiselle uudelleen.
 Theresa May vältti eilen hänen erosuunnitelmaansa vastaan suunnatut nuolet. Mutta samalla hänet tuomittiin epätoivoiselle Brysselin matkalle erosopimuksensa virvoittamiseksi.
 Lue myös:
 EU torppasi brittiparlamentin avauksen minuuteissa: "Erosopimusta ei avata neuvotteluille"
 Brittimeppien asema mutkistuu entisestään – Paikat EU-parlamentissa on jo jaettu muille, mutta britit eivät voi lähteä ennen kuin EU-ero on selvä
 Britannian EU-ero uhkaa viedä Job Schotilta kolmen sukupolven kalavedet: "Meille ei ole tulevaisuutta"
 Äkki-brexitin uhka repii Britannian konservatiivien rivejä – Sopimukseton ero EU:sta on monelle ”looginen vaihtoehto”

Analyysi: Theresa May sai Britannian parlamentissa harvinaisen voiton, joka tuomitsee hänet epätoivoiselle Brysselin-matkalle


Summary: Presidentti Donald Trumpin turvallisuusneuvonantaja John Boltonon varoittanut vakavista seurauksista, mikäli Venezuelan hallinto kajoaa oppositiojohtaja Juan Guaidóon.

Venezuelan korkein oikeus kieltää maan presidentiksi julistautuneen  Juan Guaidón  poistumisen maasta. Oikeus on lisäksi jäädyttänyt oppositiojohtajan pankkitilit.
 Korkeimman oikeuden presidentin mukaan Guaidó ei saa poistua maasta ennen kuin tutkinta on saatu päätökseen.
 Venezuelan oikeusministeri  Tarek William Saab  pyysi tiistaina maan korkeinta oikeutta asettamaan Guaidón matkustuskieltoon ja vaati tämän varojen jäädyttämistä. Presidentti  Nicolas Maduroa  tukevan Saabin mukaan pyyntö oli osa parlamenttia koskevaa tutkimusta, jonka korkein oikeus määräsi viime viikolla.
 Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  turvallisuusneuvonantaja  John Bolton  puolestaan varoitti aiemmin vakavista seurauksista, jos Venezuelan hallinto kajoaa Guaidóon.
 Yhdysvallat kertoi tiistaina siirtäneensä Venezuelan Yhdysvalloissa olevat pankkitilit Guaidón hallintaan, jotta Maduro ei pääsisi niihin käsiksi jättäessään tehtävänsä.
 Yhdysvallat myös kehotti kansalaisiaan olemaan matkustamatta Venezuelaan. Sen mukaan matkailijat voivat altistua Venezuelassa rikoksille tai pidätyksille, minkä lisäksi maan terveydenhuolto ei toimi ja Yhdysvaltain suurlähetystön mahdollisuudet auttaa matkailijoita ovat rajalliset.
 YK: Yli 40 tapettu, satoja pidätetty
 Viikon kestäneiden protestien aikana Venezuelassa on tapettu runsaat 40 ihmistä ja pidätetty ainakin 850, kertoi YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimisto. Sen mukaan ainakin 26 ihmistä kuoli jouduttuaan tiettävästi Venezuelan turvallisuusjoukkojen tai hallitusta tukevien aseryhmien ampumiksi mielenosoituksissa.
 – Lisäksi ainakin viisi ihmistä kuoli turvallisuusjoukkojen tekemissä laittomissa kotietsinnöissä köyhillä asuinalueilla, toimiston tiedottaja  Rupert Colville  kertoi. Hänen mukaansa etsintöjä tehdään yleensä yön pikkutunteina lähiöissä, joissa on edellisenä päivänä järjestetty mielenosoitus. Colvillen mukaan 850 pidätetyn joukossa on 77 lasta, joista osa on vain 12-vuotiaita.
 Valtaosa pidätetyistä otettiin kiinni viime viikon keskiviikon suurmielenosoituksen jälkeen.
 Guaido julistautui presidentiksi noin viikko sitten
 Venezuelan parlamentin puhemiehenä toimiva Guaidó julistautui viime viikolla maan virkaa toimittavaksi presidentiksi. Pian tämän jälkeen Trump ilmoitti Yhdysvaltojen tunnustavan Guaidón aseman. Monet muut länsimaat ovat sanoneet tunnustavansa Guaidon Venezuelan tilapäiseksi presidentiksi, jos kriisivaltion hallinto ei ilmoita uusista presidentinvaaleista.
 Maduro vannoi virkavalansa toiselle kaudelleen noin kolme viikkoa sitten, mutta muun muassa Venezuelan oppositio, Yhdysvallat ja EU eivät ole tunnustaneet hänen vaalivoittoaan.
 Maduron presidenttikaudella Venezuelan talousvaikeudet ovat muuttuneet katastrofaalisiksi. Miljoonien prosenttien vuosittainen hyperinflaatio on vienyt maan valuutalta bolivarilta arvon, ja tavallisella kansalla on alituinen pula ruuasta. Samaan aikaan Maduro on takertunut valtaansa yhä tiukemmin.
 Vuonna 2016 Maduron tukijat menettivät enemmistönsä maan parlamentissa, mutta Madurolle lojaali korkein oikeus vei parlamentilta toimivallan seuraavana vuonna.

Venezuelassa korkein oikeus kielsi oppositiojohtajan poistumisen maasta ja jäädytti tämän pankkitilit


Summary: Yhteistä välikysymystä puuhaavat SDP:n lisäksi ainakin perussuomalaiset, vihreät, vasemmistoliitto, RKP ja KD.

Oppositiopuolueet kokoontuvat tänään keskustelemaan vanhustenhoitoon liittyvästä välikysymyksestä. Muut oppositiopuolueet ovat todennäköisesti lähdössä mukaan SDP:n ehdottamaan mahdolliseen välikysymykseen, kertoivat eduskuntaryhmien puheenjohtajat STT:lle tiistaina.
 SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Lindtman  on kutsunut oppositioryhmät koolle kello 11. Yhteistä välikysymystä ovat mukana pohtimassa SDP:n lisäksi ainakin perussuomalaiset, vihreät, vasemmistoliitto, RKP ja KD.
 SDP:n varapuheenjohtaja  Sanna Marin  katsoo, että välikysymys voi olla tarpeen ulottaa koskemaan vanhustenpalvelujen lisäksi myös hallituksen sote-uudistusta. Ongelmat eivät rajaudu pelkästään vanhusten hoivaan, vaan syytä on keskustella myös välikysymyksen ulottamisesta vammaispalveluihin, Marin sanoi.
 Perhe- ja peruspalveluministeri  Annika Saarikko  (kesk.) puolestaan nosti välikysymyspuheiden alettua esille viime hallituksessa istuneiden nykyisten oppositiopuolueiden vastuuta vanhustenhoidon tilasta.
 – Mitä tulee kuntien rahoitukseen, kaikkein merkittävimmän muutoksen vanhuspalveluiden rahoitukseen teki sosiaalidemokraattinen ministeri viime kaudella leikatessaan kuntien valtionosuuksia laitoshoitoa purkaessaan, Saarikko sanoi tiistaina eduskunnassa.
 Taustalla vanhusten hoivakotien ongelmat
 Välikysymysharkinnan taustalla ovat viime päivinä julkitulleet puutteet ja ongelmat yksityisten hoivayritysten Esperi Caren, Attendon ja Mehiläisen vanhustenhoidossa.
 Vyyhti sai alkunsa, kun sosiaali- ja terveydenhuollon lupa- ja valvontavirasto Valvira määräsi viime viikolla yksityisen Esperi Care -ketjun Ulrika-hoivakodin toiminnan keskeytettäväksi Kristiinankaupungissa Pohjanmaalla. Hoivakoti on siirtynyt kaupungin vastuulle.
 Taustalla ovat hoivakodissa ilmenneet useat vaaratilanteet. Valvira totesi, että asiakasturvallisuus olisi vaarantunut vakavasti, jos toimintaa olisi jatkettu. Valviran mukaan yhden ihmisen epäillään kuolleen viime syksynä Ulrika-hoivakodissa hoitovirheen takia.
 Valvira selvittää Esperi-ketjun toimintaa kymmenillä muillakin paikkakunnilla.
 Aiheesta lisää:
 Hoivakotiongelmista syytetyn Attendon toimitusjohtaja pysyy yrityksen johdossa –  "Saan lisää tarmoa tämmöisestä"
 Anne Kolehmainen hoiti vanhuksia 10 vuotta ja kertoi tarkastajalle vain iloisia asioita, koska esimiehiä oli tapana totella: "Kaikki oli feikkiä"
 Vanhustenhoidon ongelmat keskittyvät yksityisiin yrityksiin – Julkisesta puolesta tehdään selvästi vähemmän ilmoituksia
 Toimittajalta: Tein juttua Esperin ongelmista jo 10 vuotta sitten – joko nyt on aika ottaa vanhat ihmiset vakavasti

Oppositio kokoaa rivejään yhteiseen välikysymykseen vanhustenhoidon tilasta


Summary: Yhdysvaltain tiedustelujohdon tilannekuva maan ulkopoliittisista haasteista eroaa presidentti Trumpin näkemyksistä kaikista keskeisimpien kysymysten osalta.

Yhdysvaltain kansallisen tiedustelun johtaja on eri mieltä presidentti  Donald Trumpin  kanssa keskeisistä ulkopoliittisista kysymyksistä.
 Tiedustelujohtaja  Dan Coats  oli tiistaina senaatin tiedustelukomitean kuultavana. Hänen kantansa eroavat melkoisesti presidentin näkemyksistä koskien niin Pohjois-Koreaa, Irania kuin äärijärjestö Isistäkin.
 Trump on muun muassa todennut, ettei Pohjois-Koreasta aiheudu enää ydinaseuhkaa Yhdysvalloille. Dan Coats kuitenkin ilmoitti kuulemistilaisuudessa, ettei Pohjois-Korea ole todennäköisesti luopumassa ydinaseistaan.
 – Tämänhetkinen arviomme on, että Pohjois-Korea pyrkii säilyttämään joukkotuhoasekapasiteettinsa. On hyvin epätodennäköistä, että se luopuisi kokonaan ydinaseistaan ja niiden tuotantokapasiteetista, koska Pohjois-Korean johtajien perimmäinen näkemys on, että ydinaseet ovat ratkaisevan tärkeitä maan hallinnon selviytymisen kannalta, totesi Coats.
 Trump puhkuu optimismia Pohjois-Korean suhteen
 Trumpin on määrä tavata Pohjois-Korean johtaja  Kim Jong-un  helmikuun lopussa. Monet asiantuntijat suhtautuvat epäillen siihen, että johtajat saavuttaisivat edistystä neuvotteluissaan.
 Pohjois-Korean johtaja Kim Jong-un ja Yhdysvaltain presidentti Donald Trump tapasivat viime kesänä Singaporessa. Kevin Lim / EPA
 Tapaamisensa jälkeen viime kesänä Singaporessa Trump ja Kim antoivat ympäripyöreän julkilausuman, josta puuttui asiantuntijoiden mukaan täysin konkreettiset tavoitteet Korean niemimaan ydinaseriisunnasta.
 Trump kuitenkin puhkuu optimismia. Viime viikolla presidentti kertoi, että osapuolet ovat saavuttaneet merkittävää edistystä Korean niemimaan riisumisessa ydinaseista ja ettei ”tällaista edistystä ole nähty vielä koskaan Pohjois-Korean suhteen. ”
 Viimeksi reilu viikko sitten yhdysvaltalainen CSIS-tutkimuslaitos kertoi  raportissaan  jälleen uudesta Pohjois-Korean salaamasta ohjustukikohdasta.
 "Iran ei kehittele ydinasetta eikä Isisiä ole lyöty"
 Tiedustelujohtaja Coatsin näkemykset Iranista eivät myöskään noudattele Trumpin hallinnon ulostuloja. Hallinnon mukaan Iran muodostaa merkittävän ydinaseuhkan. Coats puolestaan totesi senaatin tiedustelukomitealle, ettei Iran tee tällä hetkellä minkäänlaisia toimia ydinaseen valmistamiseksi.
 Niin ikään kuulemisessa mukana ollut CIA:n johtaja  Gina Haspel  kertoi, että Iran on noudattanut maan ydinohjelmaa rajoittavaa JCPOA-sopimusta. Trump irrottautui sopimuksesta viime keväänä.
 Toisaalta Coats korosti, että iranilaiset pohtia ydinsopimusta uudelleen, mikäli maa kokee, ettei se saa hyötyä sopimuksesta.
 Yhdysvaltain tiedustelun tilannekuva terroristijärjestö Isistä on myös hyvin erilainen kuin miten presidentti Trump asian näkee. Viime vuoden lopussa Trump ilmoitti yllätyspäätöksestään vetää Yhdysvaltain joukot Syyriasta, koska presidentin mukaan ”Isis on lyöty”.
 Coats puolestaan korosti, että järjestön riveissä taistelee yhä tuhansia taistelijoita Syyriassa ja Irakissa. Tiedustelujohtaja pitää lisäksi hyvin todennäköisenä, että Isis jatkaa iskujaan läntisiä vihollisiaan, mukaan luettuna Yhdysvaltoja vastaan.
 Aiheesta lisää:
 New York Times:  On North Korea and Iran, Intelligence Chiefs Contradict Trump
 Washington Post:  Testimony by intelligence chiefs on global threats highlights differences with president
 Politico:  U.S. intelligence chief breaks with Trump on North Korea, Iran, ISIS

Yhdysvaltain tiedustelupäällikkö erimielinen Trumpin kanssa Pohjois-Koreasta, Iranista ja Isisistä


Summary: Mehiläisen entinen hoitaja sanoo, että johto vain naureskeli, kun henkilökunta yritti puhua ongelmista.

Toistakymmentä hoivakodin asukasta oli virheravittuja. Yksi letkuruokinnassa ollut asukas oli ilman ravintoa 18 tuntia. Hänen laitteensa pysähtyi ilman hälytystä, ja henkilökunta huomasi asian vasta aamulla.
 Muun muassa tällaisia ongelmia selvisi, kun Etelä-Suomen aluehallintovirasto (avi) vieraili terveysjätti Mehiläisen hoivakodissa Kouvolassa.
 Valvova viranomainen avi on puuttunut Mehiläisen hoivakotien ongelmiin monissa muissakin kaupungeissa viime vuosina.
 Ylen selvityksessä paljastui kahdeksan Mehiläisen hoivakotia, joissa avi on edellyttänyt yritystä korjaamaan havaitsemansa epäkohdat.
 Katso lista hoivakodeista jutun lopusta.
 Ylen A-studio kävi selvityksessään läpi Mehiläisen hoivakoteihin tehdyt avien valvontapäätökset vuosilta 2016–2018.
 Yle haastatteli tähän juttuun myös Mehiläisen entistä hoitajaa, joka kertoo karusta arjesta keskisuomalaisessa hoivakodissa.
 Mehiläisellä vähemmän ongelmia kuin Esperillä ja Attendolla
 Tämä artikkeli on jatkoa Ylen  lauantaina ,  maanantaina  ja aiemmin  tänään  uutisoimille jutuille yksityisten vanhusten hoivakotien laajoista ongelmista.
 Aiemmat jutut ovat keskittyneet Esperi Careen ja viimeksi Attendoon. Esperi Caren toimitusjohtaja Marja Aarnio-Isohanni jätti  kohun keskellä  tehtävänsä.
 Myös Mehiläisen hoivakodeissa on ollut epäkohtia, mutta ne eivät ole olleet ainakaan avien valvontapäätösten perusteella niin laajoja kuin Esperillä ja Attendolla.
 Viranomainen havaitsi korjattavaa kahdeksassa Mehiläisen hoivakodissa, kun Attendolle hallinnollista ohjausta annettiin 13 ja Esperille 16 hoivakodissa.
 Mehiläisellä on huomattavasti vähemmän vanhusten ympärivuorokautiseen hoivaan keskittyviä hoivakoteja kuin Esperillä ja Attendolla.
 Valvontakäyntejä Mehiläisen hoivakoteihin tehtiin kuitenkin lähes saman verran kuin kahden muun terveysjätin hoivakoteihin.
 Kenties vakavimmat epäkohdat Mehiläisen hoivakodeista havaittiin Kouvolassa Kustaankodissa, jonne Etelä-Suomen avi teki arviointikäynnin alkuvuodesta 2017.
 Mehiläinen myönsi ongelmat ruuan laadussa
 Kouvolan kaupunki oli kilpailutuksessaan edellyttänyt, että Kustaankodissa on 0,6 työntekijää asukasta kohden. Valvonta paljasti, ettei tämä ollut toteutunut.
 Mehiläinen selitti tapahtunutta sairauspoissaoloilla ja sillä, ettei tilalle ollut saatu rekrytoitua koulutettua henkilökuntaa.
 Avi pyysi myös Mehiläiseltä selvityksen Kustaankodin asukkaiden ravitsemuksesta. Siitä selvisi, että enemmän kuin joka toisen asukkaan ravitsemuksessa oli ongelmia. 21 asukkaalla riski virheravitsemukseen oli kasvanut ja 12 asukkaalle oli jo ehtinyt kehittyä virheravitsemus. 30 asukkaan ravitsemus oli kunnossa.
 Mehiläinen myönsi, että yksikössä oli ongelmia ruuan laadussa. Tilannetta yritettiin parantaa, ja keittiössä oli aloittanut uusi kokki avin käynnin jälkeen. Mehiläisen mukaan hoitajat kiinnittivät erityishuomiota siihen, että vanhusten saavat riittävästi energiaa ja nestettä.
 Avi edellytti, että hoivakodin pitää seurata asukkaiden ravitsemusta kuukauden välein.
 Aluehallintovirasto antoi Mehiläiselle huomautuksen. Avin mielestä Kustaankodin vastuuhenkilö oli laiminlyönyt velvollisuutensa turvata asukkaiden hyvä ja laadukas hoito.
 Ongelmat ovat jatkuneet tämän jälkeenkin. Vuonna 2018 Kouvolan kaupunki rajoitti asiakkaiden ohjausta hoivakotiin, koska siellä oli liian vähän henkilökuntaa. Kaupungin mukaan rajoitus oli voimassa yhdestä kahteen kuukautta.
 Hoivakodin työvuorot alimitoitettu jo suunnitteluvaiheessa
 Mehiläisen muista hoivakodeista paljastui laaja kirjo erilaisia ongelmia. Ne ovat hyvin samanlaisia kuin Esperin ja Attendon yksiköissä.
 Mehiläisen Villa Sulassa Oulussa oli paljon sairauspoissaoloja ja sovittuun henkilöstömitoitukseen nähden noin 1,5 työntekijän vaje.
 Avin tarkastuskäynnillä saaman selvityksen mukaan Mehiläisessä on business controllereja, jotka määrittävät ja raamittavat viikoittaista työvuorosuunnittelua.
 Controllerit muun muassa analysoivat liiketoiminnan kehitystä ja kantavat tulosvastuuta. Mehiläisen taannoisessa työpaikkailmoituksessa hoivan controllerin paikkaa kuvaillaan näin:
 Tässä roolissa toimit liiketoimintajohdon aisaparina tuottamalla analyyseja ja raportteja sekä auttamalla jalkauttamaan muutoksia kädet savessa. Vastaat omien alueidesi tulosten analysoinnista sekä toiminnan kehittämisestä. Pääset osallistumaan hoivan laajennetun johtoryhmän työskentelyyn sekä yrityskohteiden arvonmääritykseen ja integrointiin.
 Avi katsoi, että hoivakodin suunniteltu työntekijöiden määrä on ollut sen lupaan ja vanhusten tarpeeseen nähden perusteettoman alimitoitettu.
 Hoivakodissa työskenteli peräti 30 sijaista. Pohjois-Suomen avi piti määrää poikkeuksellisen korkeana.
 Ylen haastatteleman Mehiläisen entisen hoitajan korvaan sijaisten suuri määrä kuulostaa tutulta.
 Hänen hoivakodissaan oli liian vähän työvoimaa ja sijaisia oli enemmän kuin vakituisia työntekijöitä.
 Henkilökunnan vaihtuvuus oli suurta, eikä uusia tulijoita ehditty perehdyttää työhönsä, hoitaja kertoo.
 – Yhtä koulutettua työntekijää kohden saattoi olla 20 muistisairasta, sanoo keskisuomalaisessa hoivakodissa työskennellyt hoitaja.
 Hän ei halua esiintyä jutussa omalla nimellään.
 Hoitajan mukaan aikaa ei riittänyt asukkaille luvattujen palveluiden toteuttamiseen, kuten ulkoiluun. Hoitajan mukaan yksikön esimies myös linjasi, että suihkussa saa käydä vain kerran viikossa.
 – Hoivakodissa oli asukkaille sauna, mutta monet eivät päässeet sinne omin avuin eikä hoitajilla ollut aikaa auttaa, sanoo keskisuomalaisessa hoivakodissa työskennellyt hoitaja.
 Hoitajan mukaan työntekijät kertoivat arjen ongelmista johdolle.
 – He naureskelivat ja kiistivät kaiken. Ei nähty ongelmia.
 “Omatuokioksi voi kirjata virren yhden säkeistön laulamisen”
 Turussa Mehiläisen Villa Maariaan kuuluvassa ryhmäkoti Airistossa ongelmia oli asukkaiden ulkoilussa.
 Hoivakodin mukaan ryhmäkodissa järjestettiin asukkaille 2018 maaliskuussa kaikkiaan 74 ja huhtikuussa 57 omatuokiota.
 Omatuokiolla tarkoitetaan hoitajan ja asukkaan kahdenkeskistä aikaa, jolloin voidaan esimerkiksi rupatella, ulkoilla tai vaikkapa katsella valokuvia.
 Hoivakodin antamat luvut olivat täysin ristiriidassa asiakasasiakirjojen kanssa. Niihin oli merkitty maaliskuun osalta neljä ja huhtikuun osalta kymmenen omatuokiota.
 Joillekin asukkaille ei ollut kirjattu lainkaan omatuokioita.
 Ylen haastatteleman Keski-Suomessa työskennelleen hoitajan mukaan hänen hoivakodissaan asukkaille piti järjestää vähintään 15 minuutin omatuokio kerran viikossa.
 – Emme ehtineet järjestää omatuokioita ylemmän tahon ohjeistuksen mukaisesti,. Lopulta Mehiläinen sanoi, että omatuokioksi voi kirjata vaikka virren yhden säkeistön laulamisen, vaikka se olisi kestänyt vain kaksi minuuttia, jotta tilastot näyttäisivät hienoilta.
 Yle pyysi Mehiläiseltä haastattelua tätä juttua varten. Mehiläinen kieltäytyi.
 Fakta: Näissä Mehiläisen hoivakodeissa avi havaitsi ongelmia
 Kustaankoti, Kouvola
 Ykköskoti Hiidenpelto, Vihti
 Villa Sulka, Oulu
 Villa Maaria, Turku
 Palvelukeskus Pihlajisto, Siikalatva
 Mainiokoti Hermanni, Helsinki
 Mainiokoti Kultakaari, Lahti
 Mainiokoti Muurala, Espoo
 Fakta: Näin teimme
 – Ylen A-studio selvitti Esperin, Attendon ja Mehiläisen hoivakotien toimintaa, koska ne ovat suurimmat yksityiset toimijat hoivabisneksessä.
 – Jutut pohjautuvat aluehallintovirastojen hoivakoteihin tehtyihin valvontapäätöksiin vuosilta 2016–2018.
 – Yli puolet kaikkiaan 78 valvontapäätöksestä velvoitti korjaamaan jotakin epäkohtaa tai epäkohtia. Osuudet yhtiöittäin: Esperi 26 päätöstä / 17 korjattavaa, Attendo 29/16 ja Mehiläinen 23/8.

Ylen selvitys: Vanhusten ravitsemus oli retuperällä Mehiläisen hoivakodissa – letkuruokinnassa ollut asukas ei saanut ravintoa 18 tuntiin


Summary: Itä-Savon sairaanhoitopiiri Sosteri haluaa turvata erikoissairaanhoidon päivystyksen Savonlinnan alueella.

Itä-Savon sairaanhoitopiiri Sosteri valmistelee erikoissairaanhoidon ulkoistamista tai yhtiöittämistä.
 Sairaanhoitopiiri haluaa ulkoistamalla tai yhtiöittämällä turvata erikoissairaanhoidon palvelut ja keskussairaalan toiminnan Savonlinnan alueella. Sote-uudistuksen toteutuessa maakunnat tuottaisivat itse sote-palvelunsa.
 Etelä-Savo on Lapin lisäksi toinen Suomen maakunnista, joissa toimii tällä hetkellä kaksi sairaanhoitopiiriä. Sosterin mahdollinen ulkoistamispäätös sitoisi sote-uudistuksen toteutuessa myös tulevaa maakunnallista sote-toimijaa.
 – Itä-Savo on aluetta, jossa on hyvin paljon ikääntynyttä väestöä. Palvelutarve on suuri, etäisyydet ovat pitkiä ja asutus harvaa. Täällä tarvitaan erikoissairaanhoidon ja perusterveydenhuollon yhteispäivystysyksikkö ja sen mukana myös sairaala. Tämä on se näkökulma, jolla palvelut Savonlinnassa turvataan, sanoo Sosterin hallituksen puheenjohtaja  Pekka Nousiainen .
 Sote-uudistuksen valmistelu ei ole miellyttänyt
 Maakunta- ja sote-uudistuksen valmistelu ei ole miellyttänyt Savonlinnan seudulla ja esimerkiksi sairaaloiden työnjaosta Etelä-Savon sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymän Essoten kanssa ei ole päästy sopuun. Nousiaisen mukaan ulkoistamispohdinta on monen asian summa.
 – Lähtökohtana on varautuminen sote- ja maakuntauudistukseen ja sairaalapalvelujen turvaaminen. Maakuntavalmistelun lähtökohtana oli, että maakunnassa on kaksi perusterveydenhuollon ja erikoissairaanhoidon yhteispäivystysyksikköä. Tämän varmistamisesta on nyt Savonlinnan osalta kyse myös pitkälle tulevaisuuteen, Sosterin hallituksen puheenjohtaja Nousiainen toteaa.
 – Maakuntavalmistelu tähtää vahvasti 18 maakunnan malliin. Jos nykyisistä sairaanhoitopiireistä siirrytään maakunnallisiin sote-toimijoihin, on Savonlinnan keskussairaalan tulevaisuuden suhteen isoja kysymysmerkkejä. Maakunnan tuleva haasteellinen taloustilanne myös johtanee merkittäviin supistamisiin palvelurakenteessa, sanoo Sosterin kuntayhtymäjohtaja  Panu Peitsaro .
 Savonlinnasta on Mikkelin keskussairaalaan matkaa 103 kilometriä. Nousiainen sanoo, että maakuntauudistuksen valmistelu on herättänyt huolta palveluiden säilymisestä.
 – Olen tehnyt maakuntauudistuksen ohjausryhmässä useita esityksiä, että Savonlinnan päivystyspalvelut kirjattaisiin maakuntavalmisteluun. Esitykset eivät ole saaneet myönteistä vastakaikua.
 Ratkaisuja tehdään jo ennen kesää
 Sosterin kuntayhtymäjohtaja Peitsaro vertaa Savonlinnan tilannetta Meri-Lappiin.
 – Haemme samankaltaista ratkaisua kuin Lapissa, missä Rovaniemen ja Kemin sairaalat eivät päässeet yhteisymmärrykseen sairaaloiden roolista ja tulevaisuudesta. Kemissä perustettiin yhteisyhtiö, jossa Mehiläinen on viidentoista vuoden sopimuksella palveluntuottajana. Päätös tehtiin Kemissä samankaltaisin perustein kuin nyt.
 Nousiaisen mukaan Sosteri aikoo tehdä ratkaisuja ulkoistamisen tai yhtiöittämisen suhteen pikavauhdilla.
 – Asiat etenevät suhteellisen nopeasti. Päätöksiä tehdään muutaman viikon sisällä, jonka jälkeen kilpailutamme toimijat. Lopullinen ratkaisu tehdään jo ennen kesää, Nousiainen toteaa.

Etelä-Savon sote-kiista käy kuumana: Savonlinnassa valmistellaan erikoissairaanhoidon ulkoistamista


Summary: Yksityisten hoivakotien valvontaa on syytä terästää, puheenjohtaja sanoo.

Vihreiden puheenjohtaja  Pekka Haavisto  haluaa Suomeen vanhusasiainvaltuutetun viran ja peräänkuuluttaa parempia väyliä epäkohdista ilmoittamiseen.
 Hänen mukaansa on huolestuttavaa, jos epäkohtien ilmoittamisesta työnantajalle tai viranomaisille voi seurata vaikeuksia työntekijälle.
 – Työntekijöille on luotava turvalliset ja tarvittaessa nimettömät väylät ilmoittaa esimerkiksi tarkoituksellisesta aliresursoinnista viranomaisille. Tämä auttaisi kohdistamaan valvontaa sinne, missä ongelmia on. Epäkohdista ilmoittamisesta ei saa seurata sanktioita.
 Haavisto vertaa tiedotteesaaan vanhusasiamiehen virkaa tasa-arvo-, lapsiasiain-, tietosuoja- ja yhdenvertaisuusvaltuutettujen tehtäviin, jotka turvaavat kansalaisten oikeuksia.
 Myös RKP:n puheenjohtaja  Anna-Maja Henriksson  ehdotti aiemmin tiistaina vanhusasianvaltuutetun viran perustamista.
 Lue lisää:
 Ylen selvitys: Vanhusten ravitsemus oli retuperällä Mehiläisen hoivakodissa – letkuruokinnassa ollut asukas ei saanut ravintoa 18 tuntiin
 Ylen selvitys: Hoivajätti Attendolla ongelmia ympäri Suomea – hoivakodeissa aliravittuja, ulkoilua harvoin ja likaisissa vaipoissa nukkumaan
 Esperi Caren toimitusjohtaja Marja Aarnio-Isohanni eroaa – jatkaa kuitenkin omistajana
 Ylen laaja selvitys paljastaa Esperi Caren hoivakotien karuja käytäntöjä: sängystä pudonneet jätetty lattialle, hoivakoti välillä ilman hoitajaa

Vihreiden Haavisto ehdottaa vanhusasiainvaltuutetun viran perustamista: Epäkohdista on voitava ilmoittaa ilman seurauksia


Summary: Ylen A-studiossa hoivakotien ongelmista on keskustelemassa muun muassa Suomen suurimman yksityisen hoivapalveluyhtiö Attendon hoivapalveluiden johtaja Pertti Karjalainen.

Kohu hoivakotien ympärillä jatkaa paisumistaan.
 Ensin julkisuuteen tuli hoivapalveluyritys Esperi Caren hoivakotien  vakavia ongelmia eri puolilla Suomea . Kohun seurauksena Esperi Care ilmoitti tänään, että yhtiön toimitusjohtaja  Marja Aarnio-Isohanni   irtisanoutuu tehtävästään .
 Tänään tiistaina julkaistu Ylen selvitys paljasti, että Suomen suurin  hoivapalveluyhtiö Attendo painii samankaltaisten ongelmien kanssa . Hoivakodeissa asuvat vanhukset ovat kärsineet muun muassa aliravitsemuksesta eikä heitä ole aina viety ulos säännöllisesti.
 Toisen tänään julkaistun Ylen selvityksen mukaan  myös Mehiläisen hoivakodeissa on ollut epäkohtia .
 Illan A-studio  pureutuu hoivakotien tilanteeseen. Lähetyksessä muun muassa pohditaan, miten vanhusten turvallisuus hoivakodeissa taataan?
 Aiheesta ovat keskustelemassa Attendon hoivapalveluiden johtaja  Pertti Karjalainen , Espoon kaupungin perusturvajohtaja  Juha Metso  ja Tehyn johtava lakimies  Vappu Okkeri .
 Illan lähetyksen juontaa Annika Damström. Keskustele aiheesta #yleastudio.
 Lue myös:
 Ylen selvitys: Vanhusten ravitsemus oli retuperällä Mehiläisen hoivakodissa – letkuruokinnassa ollut asukas ei saanut ravintoa 18 tuntiin
 Ylen selvitys: Hoivajätti Attendolla ongelmia ympäri Suomea – hoivakodeissa aliravittuja, ulkoilua harvoin ja likaisissa vaipoissa nukkumaan
 Ylen laaja selvitys paljastaa Esperi Caren hoivakotien karuja käytäntöjä: sängystä pudonneet jätetty lattialle, hoivakoti välillä ilman hoitajaa
 Hoivaliitot vaativat lakiin hoitajamitoituksia: "Yövuorossa yksi hoitaa kymmentä potilasta"
 SDP aikoo esittää välikysymyksen vanhustenhoidon tilasta – oppositiopuolueet koolle huomenna

Kohu hoivakotien ympärillä paisuu – miten vastaa Attendon johtaja? Katso illan A-studio klo 21


Summary: Hesburgerin selvitysten perusteella näyttää, siltä että neulat olisivat päätyneet Lahdessa tuotteeseen vasta myyntitapahtuman jälkeen.

Hampurilaisravintolaketju Hesburger haluaa viranomaisten selvittävän, kuinka ateriaan oli päätynyt neuloja Lahdessa.  Iltalehdelle  haastattelun nimettömänä antanut perheenäiti kertoo, että neuloja olisi löytynyt ranskalaisista.
 Hesburger on tehnyt asiasta tutkintapyynnön poliisille ja terveysviranomaiselle. Hämeen poliisista vahvistetaan yhteydenotto. Hesburgerin toiveena on, että poliisi selvittää, mitä lahtelaisessa hampurilaisravintolassa on tapahtunut maanantaina iltapäivällä. Esimerkiksi mitään tutkinnallista rikosnimikettä ei ole vielä asetettu.
 Hesburgerista kerrotaan, että asiakas oli reklamoinut asiasta maanantaina.
 – Varmistamme tuotteidemme laadun ja turvallisuuden monella eri tavalla. Kaikki myymämme ranskalaiset perunat muun muassa kulkevat tehtaalla metallinpaljastimen läpi. Selvitystemme perusteella näyttää vahvasti siltä, että neulat ovat päätyneet tuotteeseen vasta myyntitapahtuman jälkeen, kertoo viestintäpäällikkö  Heini Santos  sähköpostivastauksessaan.
 Muita tapauksia ei tiedossa
 Viestintäpäällikkö Heini Santoksen mukaan kyseessä on "erittäin vakava ja valitettava tapaus".
 – Olemme olleet yhteydessä reklamaation tehneeseen asiakkaaseen lisätietojen saamiseksi. Onneksi kukaan ei ole vahingoittunut. Muita tapauksia ei ole tiedossamme.
 Santoksen mukaan asian tutkinta on nyt viranomaisilla, ja Hesburger tekee heidän kanssaan yhteistyötä.

Perhe kertoo Iltalehdelle, että ranskalaisissa oli neuloja – hampurilaisravintola teki tapauksesta tutkintapyynnön poliisille


Summary: Hoiva- ja terveyspalveluyritys Attendosta on paljastunut laiminlyöntejä hoivakodeissa ympäri maata. Attendo on osa pohjoismaista jättikonsernia, jonka suuromistaja on hoivapalvelujen johtaja Pertti Karjalainen.

Hoivapalvelujen maine alkaa olla vaakalaudalla useammassa alan yhtiössä. Viime päivinä on uutisoitu laajasti Esperi Caren laiminlyönneistä.
 Tänään julkaistussa  Ylen selvityksessä  paljastuu, että myös Suomen suurin hoivapalveluyhtiö Attendo painii samankaltaisten ongelmien kanssa Esperi Care, jonka toimitusjohtaja  Marja Aarnio-Isohanni  ilmoitti erostaan tänään tiistaina.
 Pääsyynä Attendon ongelmiin on se, että hoitohenkilökuntaa on liian vähän. Aluehallintovirastojen (avi) tarkastuksissa on viime vuosina paljastunut epäkohtia ympäri maata.
 Attendo on suurin Pohjoismaissa
 Attendo tuottaa tuki- ja hoivapalveluja mielenterveyskuntoutujille, kehitysvammaisille, vanhuksille ja vammaisille eri puolilla Suomea. Hoivakoteja on yhteensä 370 eri puolilla maata.
 Suomen Attendo on osa Pohjoismaiden suurinta sosiaali-ja terveysalan yritystä Attendoa. Se on listattu Tukholman pörssiin vuonna 2015.
 Emoyhtiön suuria omistajia on Suomen Attendon entinen toimitusjohtaja  Pertti Karjalainen , joka nykyisin johtaa yrityksen hoivapalveluja. Nykyinen Attendon toimitusjohtaja on  Martin Tivéus .
 Pertti Karjalainen on paitsi hoivapalvelujen johtaja, vielä myös joidenkin Suomen Attendon tytäryhtiöiden toimitusjohtaja.
 Suomen Attendon entinen toimitusjohtaja, hoivapalvelujen johtaja Pertti Karjalainen.   Lehtikuva
 Attendo laajentui Suomeen vuonna 2007 ostamalla silloisen MedOne-konsernin. Pohjoismainen Attendo-konserni perustettiin vuonna 2007. Yrityksellä on Pohjoismaissa yli 24 000 työntekijää sadoissa toimipaikoissa ja Suomessa noin 10 000 työntekijää. Emoyhtiön omistajina on myös noin tuhat työntekijää.
 Hoiva-alalla arvioidaan olevan palvelutaloissa noin 40 000 hoidettavaa, joista yksityisten tuottajien hoteissa on noin puolet. Attendon ja Esperi Caren lisäksi myös Mehiläinen on alan iso toimija.
 Ei kytköksiä veroparatiisiyhtiöihin
 Takavuosina Attendoa arvosteltiin veroparatiisien käytöstä sekä verosuunnittelusta. Esimerkiksi kansalaisjärjestö Finnwatch kertoi vuonna 2013 Attendon maksaneen konsernilainoja Luxemburgiin yli 110 miljoonaa euroa.
 Järjestelyn oli tehnyt Attendon suurin omistaja, pääomarahasto IK Partners.
 IK Partnersin myytyä osuutensa Attendosta yhtiön yhteydet veroetuja tarjoavaan Luxemburgiin kuitenkin katkaistiin. Nykyisin Attendon omistuksiin tai toimintaan ei liity veroparatiisiyhtiöitä.
 Yhteisöveroja Suomeen yli 11 miljoonaa euroa
 Attendolla on Suomessa kymmeniä tytäryhtiöitä. Verohallinnon tietojen mukaan Attendon verotettavat tulot vuonna 2017 olivat 55,6 miljoonaa euroa, mistä yhteisöveroja veroja maksettiin 11,1 miljoonaa euroa. Yrityksen liikevaihto oli toissa vuonna 511 miljoonaa euroa.
 Attendoa omistavat ruotsalainen yksityinen sijoitusyhtiö Nordstjernan, Suomen Attendon hoivapalvelujen johtaja Pertti Karjalainen ja keskinäinen työeläkevakuutusyhtiö Elo. Karjalaisen omistuksen markkina-arvo on noin 180 miljoonaa euroa. Tosin Attendon kurssi on laskenut Tukholman pörssissä vuoden aikana kymmenyksen.
 Suurten omistajien joukosta löytyy myös ruotsalaisia rahastosijoittajia ja lisäksi yhtiön entinen toimitusjohtaja Henrik Borelius, joka jätti yhtiön toissa vuonna.
 Maantieteellisesti omistajat ovat yhtiön nettisivujen mukaan Ruotsista, yli 60 prosenttia ja Suomesta 24 prosenttia.
 Kaksikymmentä suurinta omistajaa omistavat lähes 80 prosenttia emoyhtiö Attendosta.
 Mikko Airikka | Yle
 Terveystalo osti terveyspalvelut
 Suomen Attendo on myös myynyt liiketoimintoja. Kilpailu- ja kuluttajavirasto on hyväksynyt viime vuoden lopulla  Terveystalon ja Attendon kaupat , jolla Attendon terveyspalvelut siirtyivät Terveystalolle.
 Yhdistymisestä muodostui terveysalan selvästi suurin toimija Suomeen. Helsingin pörssissä noteeratulla Terveystalolla on noin 9 000 työntekijää. Attendolta ostettavissa osissa sille siirtyy noin 1 600 kokoaikaista työntekijää lisää. Noin puolet yhdistyneiden terveysalan toimintojen ammattilaisista toimii itsenäisinä ammatinharjoittajina.
 Hoivapalvelujen johtaja Pertti Karjalainen on illalla Ylen A-studiossa TV1:ssä haastateltavana klo 21.00.
 Ylen selvitys: Vanhusten ravitsemus oli retuperällä Mehiläisen hoivakodissa – letkuruokinnassa ollut asukas ei saanut ravintoa 18 tuntiin
 Suurin osa kanteluista koskee nyt yksityisiä hoivayrityksiä – Lapissa ilmi epäkohtia myös Attendon toiminnasta: huolta henkilöstöstä, ruuasta ja turvallisuudesta
 Asiantuntijat: Esperi Caren ongelmat ovat vain jäävuoren huippu myös Pirkanmaalla – "Vanhukselle sanotaan, että laske allesi vaippaan"
 Hoivaliitot vaativat lakiin hoitajamitoituksia: "Yövuorossa yksi hoitaa kymmentä potilasta"
 SDP aikoo esittää välikysymyksen vanhustenhoidon tilasta – oppositiopuolueet koolle huomenna

Hoivaskandaaliin liitetty Attendo: Takavuosina yhtiötä arvosteltiin veroparatiisikytkyistä – nyt yhtiö maksaa Suomeen veroja yli 10 miljoonaa