Summary: Työn ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten määrää on vähentänyt muun muassa työllisyyden parantuminen.

Työn ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten osuus on laskenut selvästi. Peruskoulun jälkeistä tutkintoa vailla olevien nuorten osuus on vähenemässä ja nuorten työllisyys paranee.
 Tilastokeskuksen mukaan niin sanottujen NEET-nuorten eli syrjäytyneiden nuorten osuus 20–24-vuotiaista oli vuonna 2015 noin 15 prosenttia. Vuonna 2018 osuus oli laskenut vajaaseen 12 prosenttiin.
 Erityisesti nuorten miesten tilanne on parantunut.
 Lähes kaikki peruskoulun päättävät hakevat koulutukseen ja koulutuspaikkoja on tarjolla koko ikäluokalle. Toisen asteen tutkintoa vailla olevien 20–24-vuotiaiden osuus on silti yhä huomattava.
 Me-säätiö: Haasteesta puhuttu kymmenen vuotta
 Yhteiskunnan eriarvoistumista ja syrjäytymistä vastaan työskentelevän Me-säätiön toimitusjohtaja  Ulla Nord  sanoo, että viime vuonna 15–29-vuotiaita syrjäytyneitä nuoria oli lähes 68 000 ja nyt luku on 60 100.
 –Viimeisiin lukuihin vaikuttaa se, että taloustilanne on ollut erittäin hyvä ja nuorisotyöttömyys on laskenut erittäin merkittävästi viimeiden vuoden aikana.
 Nordin mukaan työllisyyden paraneminen ei ole ainoa syy myönteiselle kehitykselle.
 – Tämä haaste on tunnistettu ja syrjäytymisestä on puhuttu viimeiset kymmenen vuotta. Syrjäytymisongelmaan on löydetty ja etsitty erilaisia keinoja. Varmasti taustalla on paljon muitakin hyviä asioita, jotka ovat johtaneet tähän myönteiseen kehitykseen.
 Ministerit: Taustalla monia toimia
 Nuorten asioihin vaikuttavat keskeiset ministerit opetusministeri  Sanni Grahn-Laasonen  (kok.), peruspalveluministeri  Annika Saarikko  (kesk.) ja työministeri  Jari Lindström  (sin.) kertovat että hallituskaudella on toteutettu useita toimenpiteitä, joilla nuorten asemaan on vaikutettu. Mutta myös jatkossa tarvitaan toimia.
 – Nuorten syrjäytymistä tulee ennaltaehkäistä myös kääntämällä katsetta yhä enemmän varhaisiin vuosiin, päiväkoteihin, neuvoloihin ja kouluun, sanoo nuorten syrjäytymistä ehkäiseviä toimenpiteitä valmistelleen ministeriryhmän puheenjohtaja opetusministeri Sanni Grahn-Laasonen.
 Työministeri Jari Lindströmin mukaan muun muassa oppisopimuskoulutuksen on jatkossa panostettava lisää.
 – Ohjaamojen toiminnan vakinaistaminen tällä hallituskaudella on ollut merkittävä päätös ja edistysaskel syrjäytymisvaarassa olevien nuorten tavoittamiseksi. On tärkeää, että rakennamme nämä palvelut nuoria itseään kuunnellen, ja että apua saa matalalla kynnyksellä ”yhdeltä luukulta”, sanoo Lindström.
 Peruspalveluministeri Annika Saarikon mielestä yhdessä tekemistä sosiaali- ja terveyspalvelujen, sivistys- ja nuorisotoimen sekä työllisyyspalvelujen kesken on lisättävä.
 – Tällä hallituskaudella nuorten mielen hyvinvoinnin ja arjen tukea on lähdetty järjestelmällisesti kehittämään osana ohjaamoja palkkaamalla niihin sosiaalityöntekijöitä ja psykologeja. Tämä kynnyksetön, intensiivinen apu on osoittautunut erittäin tehokkaaksi ja tarpeelliseksi, korostaa Saarikko.

Syrjäytyneiden nuorten määrä on laskenut – heitä on silti yhä yli 60 000


Summary: Sarjakuvakokoelma on ollut aiemmin vain tutkijoiden ulottuvilla.

Elokuva, kirjallisuus ja audiovisuaalinen media

Yli 30 vuotta toiminut Kemin sarjakuvakeskus rakentaa uudistetun ja ainutlaatuisen sarjakuvanäyttelyn Perämeren rannalla sijaitsevaan Jalokivigallerian rakennukseen.
 Uusi näyttely keskittyy etenkin suomalaiseen sarjakuvaan. Näyttely esittelee yli 30 sarjakuvataiteilijan kädentöitä muun muassa originaalien, figuurien ja videoiden muodossa. Mukana on muun muassa  Pertti Jarlan ,  Milla Paloniemen ,  Ville Rannan ,  Jope Pitkäsen ,  Anni Nykäsen  ja  Tarmo Koiviston  originaalipiirroksia.
 – Tuomme yleisön nähtäville ja luettavaksi myös harvinaisen, tuhansia albumeja sisältävän sarjakuvakokoelmamme. Tähän asti kokoelma on ollut vain tutkijoiden käytössä, mutta nyt kaikki halukkaat pääsevät tutustumaan teoksiin, kertoo Kemin sarjakuvakeskuksen puheenjohtaja  Risto Koskinen .
 Sarjakuvakeskus haluaa myös innostaa ihmisiä opettelemaan sarjakuvan piirtämistä.
 – Osa näyttelystä pohjautuu sarjakuvaneuvos Ilpo Koskelan suosittuun sarjakuvan oppikirjaan ja näyttelyvieraat pääsevät kokeilemaan kirjan oppeja itse piirtäen, Koskinen lisää.
 Ympärivuotinen matkailu mielessä
 Noin kolme vuotta Kemin keskustassa Sauvo-talossa toiminut sarjakuvanäyttely suljettiin  syksyllä sarjakuvakeskuksen heikon taloudellisen tilanteen takia.  Nyt talousvaikeudet on kuitenkin selätetty ja on aika katsoa tulevaisuuteen.
 – On hienoa päästä rakentamaan uusi näyttely yli 100 vuotta vanhaan Jalokivigallerian rakennukseen. Jatkossa samassa talossa toimii kaksi hyvin erilaista, mutta toisiaan tukevaa näyttelyä, sanoo Koskinen.
 Myös tänä vuonna 150-vuotisjuhliaan viettävän Kemin kaupunginjohtaja  Tero Nissinen  on tyytyväinen tilanteeseen.
 – Kemillä on pitkät sarjakuvaperinteet ja on upea juttu, että saamme kaupungin 150 -juhlavuoden kunniaksi uuden hienon alun Kemin sarjakuvakeskukselle. Tämä tukee hyvin myös tavoitteitamme ympärivuotisen matkailun kehittämisestä merellisessä miljöössä, sanoo Nissinen.
 Kemin kaupungin ja Kemin Matkailun lisäksi  näyttelyä on tukenut myös Suomen Kulttuurirahasto , joka on myöntänyt näyttelyn toteuttamiseen 10 000 euron tuen.
 Uusi sarjakuvanäyttely avataan tulevan kesän aikana.

Kemin sarjakuvanäyttely muuttaa ja uudistuu – kaikkien luettavaksi
harvinainen, tuhansien albumien sarjakuvakokoelma


Summary: Kuorimon laajennus mahdollistaa osaltaan sellutuotannon lisäämisen.

Metsä Fibre investoi noin 30 miljoonaa euroa Joutsenon sellutehtaalle Lappeenrannassa.
 Yhtiö laajentaa sellutehtaan kuorimoa, jolloin kuorimolla voidaan käsitellä aiempaa suurempia määriä kuitupuuta. Tehtaanjohtaja  Ari Tannisen  mukaan havupuun kuorintakapasiteetti kasvaa kolmanneksella.
 – Tämä tehostaa toimintaamme ja varmistaa kuorintakapasiteetin käyttövarmuuden pitkälle tulevaisuuteen sekä mahdollistaa osaltaan myös sellutuotannon lisäämisen tulevaisuudessa, toteaa Tanninen tiedotteessa.
 Laajennustyöt alkavat tänä vuonna ja valmistuvat keväällä 2020.
 Metsä Fibren Joutsenon sellutehdas on maailman suurin yksilinjainen polysulfidikeittoa hyödyntävä havusellutehdas. Tehtaan vuosituotantokapasiteetti on 690 000 tonnia havusellua.
 Metsä Fibre kuuluu Metsä Group -konserniin.

Metsä Fibre laajentaa Joutsenon sellutehtaan kuorimoa – investoinnin arvo noin 30 miljoonaa euroa


Summary: Sekametsä on tietyissä tapauksissa yhden puulajin metsikköä parempi sekä liito-oravalle että puun tuotolle.

Lähellä merta Kokkolan Trullevissa liito-oravan kelpaa. Sekametsä koostuu pääasiassa vanhasta kuusimetsästä, mutta seassa on nuorta lehtipuuta. Se sopii suojellulle eläimelle.
 – Meillä on paljon tietoa siitä, että Trullevissa on liito-oravan lisääntymis-, pesä- ja ruokailupaikkoja ja reviirejä. Tämä ympäristö kelpaa, sanoo kaupungin metsätalousinsinööri  Ahti Räinä.
 Ulosteet hangella sen kertovat: täällä elää liito-oravia. Kalle Niskala / Yle
 Pelkkä keidas ei Trullevikaan ole: jo toisella puolen tietä kasvaa yksipuolinen kuusikko. Se on metsätyyppi, jollaisesta pitäisi nyt päästä eroon. Kokkola lähti mukaan  Liito-orava-LIFE-hankkeeseen  ja toivoo sen poikivan malleja, joilla tällaisia kuusikoita voidaan muuttaa sekametsiksi.
 Hankkeessa halutaan löytää sopuisa rinnakkaiselo metsätalouden ja liito-oravan välille. Niin että maanomistaja pystyy hyödyntämään metsäänsä taloudellisesti, sosiaalisesti ja ekologisestikin kestävällä tavalla ja samalla liito-oravan suojeluvelvoite toteutuisi.
 Maanomistajan ja eläimen intressit eivät aina olekaan kovin kaukana toisistaan, sanoo Räinä:
 – Sekametsärakenne olisi parempi myös metsän terveyden, kasvun ja tuottokyvyn takia, ei pelkästään liito-oravan. Riippuu toki kasvupaikasta, mutta tietty sekametsä on yhden puulajin metsikköä parempi vaihtoehto tuotollekin.
 Ahti Räinä näkee, että sekametsästä hyötyvät sekä liito-orava että metsänomistaja. Kalle Niskala / Yle
 Maanomistajat ja metsänkäsittelyssä mukana olevat ovat nykyään aiempaa suuremmin vastuussa siitä, että suojellun liito-oravan reviirit ja lisääntymisalueen säilyvät. LIFE-hankkeella haetaan malleja, joilla suojelutaso vähintään säilytetään, mielellään parannetaankin.
 Kokkolan ympäristössä liito-oravia on metsätalousinsinööri Ahti Räinän arvion mukaan nyt toki vähemmän kuin kaukana historiassa, mutta enemmän kuin sata vuotta sitten.
 Liito-oravat joutuivat etsimään uusia asuinsijoja kun esimerkiksi Trullevin niemellä hakattiin puuta tervanpolton tarpeisiin ja suuret myrskyt kaatoivat metsää 1900-luvun alkupuolella.
 – Siinä mielessä tilanne on lohdullinen, että olemme saaneet liito-oravan tänne takaisin. Nyt yritetään keksiä keinoja, joilla nykyinen tilanne pyritään ainakin säilyttämään – ettei palattaisi huonompaan suuntaan.
 Lehtipuusto on esimerkiksi Trullevin yksilajisilta alueilta aikanaan syystä tai toisesta poistunut tai poistettu, ja se haluttaisiin nyt palauttaa.
 Kokkolan osalta Liito-orava-LIFE-hanke tarkoittaa toistaiseksi vain odottamista. Metsäkeskus tekee Luonnonsuojeluliiton avustuksella kartoitukset ja metsänkäsittelysuunnitelman kevään aikana. Maanomistajan osuus alkaa, kun asiantuntijoiden laatimaa suunnitelmaa ruvetaan toteuttamaan.
 Hanke ei aiheuta kaupungille suoria kustannuksia eikä vaikuta alueen virkistyskäyttöön tai huvila-asutukseen.
 Sekametsää Kokkolan Trullevissa. Kalle Niskala / Yle
 Liito-orava elää EU:n alueella vain Suomessa ja Virossa. Suurin siihen kohdistuva uhka on sopivan elinympäristön väheneminen ja pirstoutuminen. Suojelun taso on arvioitu epäsuotuisaksi.
 Liito-orava-LIFE-hanke kestää vuodet 2018–2024. Siinä on mukana lähes parikymmentä kumppania Suomesta ja Virosta. Budjetti on lähes 9 miljoonaa, rahoitus tulee pääosin Euroopan unionilta.
 Hankkeessa etsitään toimintamalleja, joiden avulla liito-orava voidaan huomioida maankäytön suunnittelussa. Liito-orava tarvitsee sekä pesä- ja ruokailupaikkoja että puustoisia kulkuyhteyksiä paikalta toiselle ja myös laajempien alueiden välillä.
 Mukana on myös kolme kaupunkiseutua. Espoossa, Jyväskylässä ja Kuopiossa keskitytään yleis- ja asemakaavoitusratkaisuihin ja muutoinkin taajamakohteisiin eli siihen, miten tuollaisilla alueilla voidaan toimia parhaiten.

Iso hanke tutkii, miten liito-orava ja maanomistaja pärjäisivät samassa metsässä – edut eivät aina ole kovin kaukana toisistaan


Summary: Tyypillisesti suuret ja muuttovoittoiset kunnat maksavat pikkulapsiperheille siitä, että päiväkodit eivät ruuhkaudu.

Äidit hoitavat lasta kotona pidempään niissä kunnissa, jotka maksavat niin sanottua kuntalisää.
 Kelan vastavalmistuneessa tutkimuksessa myös kotihoidontuen euromäärä vaikutti siihen, milloin äiti palasi työelämään ja lapsi siirtyi varhaiskasvatukseen. Erot kaupungista toiseen ovat isoja – esimerkiksi Helsinki maksaa kotihoidosta tällä haavaa 264 euroa ja Oulu 80 euroa.
 Kunta voi maksaa kotiäidille tällaisia summia, jotta kuntataloudelle kalliiseen päivähoitoon olisi vähemmän tunkua. Kelan mukaan tyypillisissä kuntalisää maksavissa kunnissa väkiluku on ollut suuri ja kunta on ollut muuttovoittoinen.
 Kela tutki perhetukien vaikutusta kotihoidon pituuteen suunnilleen koko 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen. Tutkimuksen lopussa, vuonna 2013 kunnista kolmasosa maksoi kotihoidon tuen kuntalisää.
 Yli 150 euron suuruiset kuntalisät pienensivät tutkimusaikana äitien töihinmenon todennäköisyyttä jopa 18 prosenttia.
 Tutkimusaikana 80 prosenttia äideistä hoiti lasta kotona ainakin 1-vuotiaaksi. Samana aikana huomattiin kuitenkin, että yli 2 vuotta kestävät kotihoidot vähenivät.
 Kunnat voivat maksaa tässä käsitellyn kotihoidon lisäksi yksityisen hoidon tuen kuntalisää, jotta lapsia hoidettaisiin yhä enemmän firmojen pyörittämissä päiväkodeissa kunnallisten sijaan.

Tutkimus: Kuntalisää saava kotiäiti palaa muita myöhemmin töihin


Summary: Varhaiskasvatuksessa lasten ryhmäkoot ovat liian suuria ja kasvatushenkilökuntaa liian vähän. Tämä käy ilmi Aluehallintaviraston, Valviran ja kuntien yhteistyönä tekemästä valvonnasta eri puolilla Suomea. Viranomaiset aikovat nyt tehostaa valvontaa.

Tuore Aluehallintoviraston, Valviran ja kuntien yhteistyönä tekemä valvonta vahvistaa julkisuudessa  viime aikoina esitettyjä väitteitä merkittävistä ongelmista varhaiskasvatuksessa .
 Yle pyysi Aluehallintovirastolta valvontatiedot vuosilta 2017–2018. Tiedoista käy ilmi muun muassa, että suurin osa varhaiskasvatukseen liittyvistä ongelmista koskee kuntien järjestämää varhaiskasvatusta.
 Alueellisesti eniten epäkohtia ilmeni Etelä-Suomen aluehallintoviraston alueella. Toisaalta Etelä-Suomen alue on myös laajin kuudesta Aluehallintoviraston alueesta.
 – Mainitsisin erikseen vielä Jyväskylän ja Tampereen. Näissä kaupungeissa – kuten monissa muissakin suurissa kaupungeissa – on vielä paljon kehittävää varhaiskasvatuksessa, sanoo johtaja  Marja-Liisa Keski-Rauska  Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirastosta.
 "Suurin syy on varhaiskasvatuslaissa"
 Vaikka suurin osa epäkohtailmoituksista koski kuntien järjestämää varhaiskasvatusta, ei se välttämättä kerro suoraan siitä, että julkinen palvelu olisi yksityistä varhaiskasvatusta huonompaa.
 – Vaikka yksityiset palvelut ovat lisääntyneet, niin koko maassa kunnat järjestävät edelleen 80 prosenttia kaikesta varhaiskasvatuksesta. Koska julkisen puolen volyymit ovat isommat, on myös epäkohtailmoitusten määrät suurempia, sanoo Keski-Rauska.
 Suurimpana syynä ongelmiin Keski-Rauska pitää epäselvää lainsäädäntöä.
 – Uskoisin, että suurin sýy on varhaiskasvatuslaissa. Suurin ongelma varhaiskasvatuksessa kiteytyy ryhmäkokoihin ja henkilöstön ja lasten välisen suhdeluvun tulkintaan.
 Keski-Rauskan mielestä laki on epäselvä ja antaa mahdollisuuden rajojen tilapäiseen ylittämiseen.
 – Lain tulkinnasta on erilaisia käsityksiä varhaiskasvatuksen järjestäjällä ja henkilöstöllä. Meille tulee paljon ilmoituksia ja kysymyksiä siitä, että miten asian lakia tulisi tulkita.
 Yllättävää valvontaselvityksessä oli Keski-Rauskan mukaan se, että epäkohtailmoitukset vähenivät vuonna 2018 vuodesta 2017 lähes puolella.
 – Varsinaista syytä tähän ei ole tiedossa. Tämä saattaa johtua siitä, että vuonna 2018 odotettiin uuden varhaiskasvatuslain voimaantuloa ja sen myötä selkeyttä juuri tulkinnan ongelmaan suhdeluvusta lasten ja henkilökunnan välillä ja sen tilapäiseen ylittämiseen. Laissa ei tullut tähän kuitenkaan mitään muutosta.
 Valvontaa tehostetaan
 Valvontaviranomaiset ovat päättäneet jo jatkotoimista ongelmien korjaamiseksi.
 Varhaiskasvatuksen valvontaa on tarkoitus tehostaa valtakunnallisella valvontasuunnitelmalla. Käytännössä tämä tarkoittaa ennakoinnin lisäämistä.
 – Tähän asti valvonta on ollut hyvin reaktiivista eli on reagoitu epäkohtailmoituksiin ja sen myötä tehty selvityksiä. Valvontaohjelman ajatuksena on, että tarjotaan etukäteen ohjausta, koulutusta ja alueellista neuvotaa, sanoo Keski-Rauska.
 Valvontaohjelma tehdään Avin ja Valviran yhteistyönä, ja se olisi tarkoitus ottaa käyttöön vuoden 2020 alusta.
 – Mietimme yhdessä Valviran kanssa näitä epäkohtia, joista ilmoituksia on tullut, ja mietitään miten tilannetta voisi parantaa. Samalla tavoittelemme valtakunnallista yhdenmukaisuutta valvonnassa, sanoo Keski-Rauska.

Valvonta paljasti puutteita varhaiskasvatuksessa – ryhmäkoot ylisuuria ja kasvattajia liian vähän


Urjalassa Pirkanmaalla palaa rivitalo. Vahinkojen laajuutta ei vielä tiedetä.
 Hälytys Patterimäentielle tuli kello 9.22. Tulipalon syttymissyytä ei vielä tiedetä.
 Kymmenen yksikköä on lähtenyt sammuttamaan tulipaloa.
 Asiasta lisää hetken kuluttua.

Rivitalo palaa Urjalassa – kymmenen yksikköä lähti sammuttamaan


Summary: Tilastokeskuksen uudessa, päivitetyssä hintakorissa on nykyään muun muassa pakastusrasia ja ihokarvanpoistotuote.

Inflaatio oli tammikuussa 1,1 prosenttia, kertoo Tilastokeskus.
 Kuluttajahintojen nousu hidastui rahtusen verrattuna joulukuuhun, jolloin hinnat nousivat 1,2 prosentin vuositahtiin.
 Kuluttajahintoja nosti vuoden takaisesta eniten sähkön, polttoaineiden, omakotitalon peruskorjausten, savukkeiden ja pankkipalvelumaksujen kallistuminen.
 Nousukehitystä jarruttivat toisaalta matkapuhelinten, omakotitalokiinteistöjen, pitkien bussimatkojen ja televisioiden halpeneminen.
 Tammikuussa tuli voimaan muutoksia kuluttajahintaindeksin hyödykekoriin ja kulutuksen painorakenteeseen. Hyödykekoriin lisättiin juomalasi, pakastusrasia, muovikassi, ihokarvanpoistotuote ja vauvantarvike.
 Euroalueen inflaatio oli tammikuun ennakkotietojen mukaan 1,4 prosenttia, hiukan hitaampi kuin joulukuun 1,6.

Kuluttajahinnat nousivat karvan verran tammikuussa


Summary: Ponssen liikevaihto nousi selvästi viime vuonna.  Koneita valmistui lähes saman verran kuin ennätysvuonna 2017.

Vieremäläinen metsäkoneyhtiö Ponsse teki viime vuonna hyvän tuloksen. Yhtiön liikevaihto oli noin 612 miljoonaa euroa.
 Liikevaihto nousi noin kuusi prosenttia vuodesta 2017. Ponssen liiketulos oli viime vuonna 61,7 miljoonaa euroa. Tulos ennen veroja oli noin 53 miljoonaa euroa. Tulos pieneni reilulla miljoonalla eurolla.
 Yhtiön tilausvirta oli vuonna 2018 ennätyksellinen. Ponssella oli tilauskantaa vuodenvaihteessa 295 miljoonaa euroa. Se on lähes 140 prosenttia enemmän kuin vuosi sitten.
 Yhtiö ennakoi konsernin euromääräisen liikevoiton olevan tänä vuonna hieman suurempi kuin vuonna 2018.
 Kerromme kohta lisää.

Ponssella on jonossa ennätysmäärä tilauksia – metsäkonevalmistaja ennakoi tälle vuodelle hyvää tulosta


Mehiläinen Oy lopettaa Turun Länsikeskuksessa sijaitsevan palveluasumisyksikkö Mainiokoti Nukkumatin.
 Yksikön toimitilat eivät selvityksen mukaan täytä nykyisiä suosituksia ikääntyneiden asumispalveluille.
 Helmikuun alussa Nukkumatissa asuva monivammainen  Pirkko Martikainen  kertoi Ylelle, että  hänen mielestään hoivakodin hoitokäytännöissä olisi parannettavaa .
 Mehiläinen kertoo, että se on sitoutunut hoitamaan Mainiokoti Nukkumatin asukkaiden asumispalvelut myös yksikön lopettamisen jälkeen.
 Asukkaat muuttaisivat muihin Mehiläisen Turun yksiköihin
 Asukkaille tarjotaan paikkoja muista Mehiläisen Turun alueen yksiköistä. Mehiläinen sitoutuu tuottamaan palvelut asukkaille niin, ettei muutto uuteen asuinpaikkaan vaikuta maksuihin. Asukkaalla on mahdollisuus valita asuinpaikkansa.
 Myös yksikön henkilökunta siirtyy muihin yksiköihin. Hoitosuhteiden jatkuvuus turvataan asukkaille.
 Turun kaupungin vanhuspalvelujen sosiaalityö ja Mehiläinen Oy järjestävät Nukkumatin asukkaille ja läheisille asiasta tiedotustilaisuuden maaliskuun alkuun mennessä.
 Muutot uusiin yksiköihin valmistellaan niin, että kaikki asukkaat voivat muuttaa uusiin koteihin huhti-toukokuun 2019 aikana.
 Turun kaupungin sosiaali- ja terveyslautakunta käsittelee Mainiokoti Nukkumatin toiminnan päättymistä kokouksessaan keskiviikkona.
 Lue lisää:
 Monivammainen Pirkko Martikainen, 70 kertoo asumisestaan Mehiläisen hoivakodissa: "Olin kaksi ja puoli viikkoa pesemättä"

Mehiläinen lopettaa palveluasumisyksikkö Nukkumatin Turussa – Ei vastaa nykypäivän suosituksia ikääntyneiden asumisesta


Summary: Mikään nyt valittu opintovaihtoehto ei sulje muita vaihtoehtoja pois myöhemmin.  Yhteishaku käynnistyy tiistaina.

Työpaikan löytäminen ilman peruskoulun jälkeistä koulutusta on hyvin hankalaa. Työelämässä tarvitaan osaamista ja tutkintoa.
 Tämä johtuu opinto-ohjaaja  Mia Gerdtin  mukaan siitä, että Suomessa arvostetaan koulutusta ja tutkintoa.
 – Ihmiset eivät välttämättä sijoitu juuri siihen ammattiin tai sille alalle, mitä he ovat opiskelleet, mutta Suomessa arvostetaan sitä, että on tehnyt toisen asteen tutkinnon tai korkeakouluopintonsa loppuun, kertoo Tampereella työskentelevä Gerdt.
 Hän muistuttaa, ettei ensimmäisen, peruskoulun jälkeisen opiskelupaikan valinta välttämättä ole viimeinen ja koko työuraa määrittävä päätös. Opinpolku voi haarautua useaankin kertaan. Periaatteessa mikään nyt valittu vaihtoehto ei sulje muita vaihtoehtoja pois myöhemmin.
 – Teitä haarautuu jo kesken lukio- ja ammatillisten opintojen. Alanvaihtajia on aika paljon.
 Uuden ammatillisen koulutuksen mukanaan tuoma jatkuva haku mahdollistaa joustavasti toiseen tutkintoon tai koulumuotoon hakeutumisen, jos huomaa olevansa väärässä paikassa.
 Nuoret ovat Gerdtin mukaan rohkeita hakemaan opinto-ohjaajilta apua.
 – Jos huomaa, ettei “tämä olekaan mun juttu”, saattaa nuori vaihtaa lukiosta ammattioppilaitokseen ja päinvastoin. Vaihtaminen ei ole huono asia, mutta opintojen keskeyttäminen on. Ja se tuntuu olevan yhä yleisempää, Gerdt kertoo.
 Jokaisen opiskelijan kanssa tehdään opintosuunnitelma
 Peruskoulusta valmistuvien  nuorten yhteishaku  käynnistyy tiistaina. Sen kautta voi hakea jatko-opintopaikkaa kolmen viikon ajan.
 Peruskoulun jälkeen on mahdollista hakea lukioon tai ammatilliseen koulutukseen.
 – Lukio-opinnot voi suorittaa 3–4 vuodessa ja perustellusta syystä on mahdollista opiskella lukiossa viisikin vuotta. Nopeimmat suorittavat lukion 2–2,5 vuodessa. Jokaisen opiskelijan kanssa laaditaan oma henkilökohtainen opintosuunnitelma, Gerdt kertoo.
 Yhteishaun aikataulut  Hakuaika alkaa 19. helmikuuta ja päättyy 12. maaliskuuta klo 15.00. Mahdolliset pääsy- ja soveltuvuuskokeet järjestetään huhti-toukokuussa. Tiedot yhteishaun tuloksista tulevat 13. kesäkuuta alkaen. Opiskelupaikka on otettava vastaan viimeistään 27. kesäkuuta. Erityisenä tukena järjestettävän ammatillisen koulutuksen hakuaika on 13.3.-3.4.2019. Tiedot valinnoista tulevat 13.6. alkaen ja opiskelupaikka on ilmoitettava vastaanotetuksi viimeistään 27.6. Perusopetuksen jälkeisten valmistavien koulutusten hakuaika on 21.5.-23.7. Tiedot valinnoista tulevat 2.8. alkaen ja opiskelupaikka on ilmoitettava vastanotetuksi viimeistään 16.8.
 Myös ammatillisessa koulutuksessa tehdään jokaiselle opiskelijalle oma henkilökohtainen osaamisen kehittämissuunnitelma eli HOKS.
 Ammatillisen perustutkinnon ohjeellinen opiskeluaika on 3 vuotta, mutta opiskelupolku ja opintojen pituus riippuu ennen opintoja tai niiden aikana hankitusta osaamisesta.
 – Jos on vaikkapa kesätöissä omalla alalla tai löytyy aiempaa työkokemusta alalta, myös ammatilliset opinnot voi suorittaa alle kolmessa vuodessa ja toisaalta esimerkiksi kilpaurheilijoiden opiskeluaikaa voidaan jatkaa, Gerdt kuvailee.
 Ammattiin on mahdollista edelleenkin löytää tiensä myös oppisopimuskoulutuksen kautta.
 – Se on nuorten mielestä houkutteleva vaihtoehto, mutta silloin on itse löydettävä työpaikka, joka ottaa ja palkkaa nuoren oppisopimukselle. Yleensä oppisopimukseen lähtijöillä on joku henkilökohtainen kontakti työpaikkaan jo olemassa, Gerdt kertoo.
 Kaksoistutkinto kiinnostaa niitä, joiden tulevaisuuden haaveet ovat selkeitä
 Lukio- ja ammattiopintojen yhdistelmätutkintoja on mahdollista suorittaa oppilaitoksista lähes kaikissa ammattiopistoissa.
 – Ensiksi valitaan ammatillinen ala eli esimerkiksi autoalan perustutkinto ja siihen yhdistetään lukio-opintoja, Gerdt kertoo.
 Tähän asti suurin osa kaksoistutkinto-opiskelijoista on opiskellut ja kirjoittanut neljä ainetta yo-kokeissa.
 – Jatkossa opiskelijoita kannustetaan valitsemaan yo–kirjoituksia varten laajemmin opintoja. Korkeakoulujen valintauudistus kannustaa osallistumaan vähintään 5–6 ainetta ylioppilaskokeeseen.
 Useimmiten kaksoistutkintoa lähtee hakemaan nuori, joka tietää jo mille alalle haluaa suuntautua ammatillisen perustutkinnon jälkeen.
 Tavoitteena on usein jatkaa opintoja ammattikorkeakoulussa tai yliopistossa samalla alalla, esimerkiksi lähihoitaja sosiaali- ja terveysalalla, tai sähköasentaja insinööriopinnoissa.
 Myös alan työpaikat ovat kiinnostuneita kahden tutkinnon opiskelijoista ja osa päätyykin hyvään työpaikkaan heti toisen asteen tutkinnon suoritettuaan.
 Ammatillisen perustutkinnon suorittanut voi myös jatkaa opintojaan ammattikorkeakoulussa tai yliopistossa, ilman lukio-opintoja.
 – Periaatteessa on siis mahdollista ilman lukiokoulutusta opiskella jopa lääkäriksi. Tämä kuitenkin tarkoittaa suurta määrää itsenäistä opiskelua, koska yliopiston pääsykokeet pohjautuvat lukiossa opiskeltuihin asioihin, Gerdt muistuttaa.
 VALMA auttaa oman alan löytymisessä ja TELMA erityistä tukea tarvitsevia
 Jos nuori haluaa vielä pohtia opintojensa suuntaa tai kehittää opiskelutaitojaan ennen varsinaista ammatillista koulutusta astuu avuksi VALMA-koulutus.
 Vuoden mittainen VALMA-koulutus on Gerdtin mukaan suunnattu oppilaille, jotka tietävät haluavansa ammatillisiin opintoihin, mutta oma ala ei ole vielä kirkastunut.
 – VALMA:ssa voi tutustua eri aloihin ja suorittaa työssäoppimisjaksoja. VALMA:sta on mahdollista keskenkin vuotta siirtyä oman alan koulutukseen, jos koulutuspaikka löytyy. Myös muutamien peruskoulun arvosanojen korottaminen on koulutuksessa mahdollista, Gerdt kertoo.
 Erityistä tukea tarvitsevat opiskelijat voivat puolestaan osallistua työhön ja itsenäiseen elämään valmentavaan, yhdestä kolmeen vuotta kestävään, TELMA-koulutukseen. Erityistä tukea opinnoissaan tarvitsevat voivat hakeutua myös ammatilliseen erityisoppilaitokseen, jonne hakuaika alkaa 13. maaliskuuta.
 Erityisesti maahanmuuttajataustaisille lukio-opintoihin tähtääville taas järjestetään vuoden kestävää LUVA-koulutusta, jossa keskitytään parantamaan muun muassa suomen kielen taitoa sekä valmiuksia opiskella lukiossa.
 Lisäksi edelleen on olemassa myös 10-luokka, jossa on mahdollista korottaa arvosanoja, Gerdt muistuttaa.
 – Kymppiluokan suosio on ainakin Tampereella säilynyt. Lukioiden ja suosituimpien ammatillisten alojen keskiarvorajat nousevat korkeiksi suurissa kaupungeissa, joihin hakeudutaan muualtakin.
 VALMA-, TELMA- ja LUVA-koulutuksien sekä 10-luokan hakuaika alkaa 21. toukokuuta.
 Toisen asteen opintojen jälkeen
 Lukio-opintojen jälkeen suurin osa nuorista tähtää opintojen jatkumiseen ja ammattiin valmistumiseen joko ammattikorkeakoulussa tai yliopistossa.
 – Ulkomailla tai työelämässä vietetty välivuosikin houkuttelee yhä ylioppilaslakin saaneita nuoria. Mikäli korkeakouluopinnot eivät innosta, voi lukionkin jälkeen toki hakeutua suorittamaan myös ammatillista perustutkintoa, Gerdt korostaa.
 – Näppituntumani mukaan lukion jälkeen ammattioppilaitokseen lähtee 20-30 prosenttia oppilaista.
 Tässä kuussa astui voimaan asetusmuutos, jonka myötä  tietyillä aloilla ammatillisessa koulutuksessa vaaditaan jälleen pääsy- ja soveltavuuskoe . Muutokset koskevat muun muassa sote-alaa sekä liikenteeseen ja turvallisuuteen liittyviä tutkintoja.
 Alle 25-vuotiaita, joilla ei peruskoulun tai lukion jälkeistä koulutusta,  on velvollisuus hakeutua koulutukseen. Heitä koskevat muita poikkeavat säännökset työttömyyetuuksissa.
 TE-palveluiden nuorten sivuilta löytyy lisää tietoa  ammatinvalinnasta, opintojen rahoituksesta ja työnhausta. Sieltä löytyvät myös ajantasaiset ohjaus- ja neuvontapalvelujen yhteystiedot.
 Aiheesta lisää:
 Soveltuvuuskokeet takaisin sosiaali- ja terveysalan koulutukseen
 Opot auttavat tulevaisuuden tubettajia ja kalankasvattajia: "On parempi kysyä, mitä haluat tehdä seuraavaksi, kuin mikä sinusta tulee isona"

Mihin peruskoulun jälkeen? Yhteishaku käynnistyy


Summary: Lahjakassi jaetaan perinteisesti kaikille Oscar-ehdokkaille. Kassit jakaa markkinointiyritys, eivätkä ne kuulu viralliseen Oscar-ohjelmaan.

Oscar-ehdokkaille jaettavan lahjakassin sisältö on herättänyt keskustelua Yhdysvalloissa.
 Tähtinäyttelijöille ja ohjaajille jaettavasta kassista löytyy tänä vuonna muun muassa kannabiskeksejä ja kannabisvoidetta. Lisäksi Hollywood-tähdet saavat lahjaksi VIP-jäsenyyden Los Angelesissa sijaitsevaan Mota-kannabisklubiin.
 Kalifornia laillisti kannabiksen viime vuoden alusta alkaen. Se on osavaltiossa nopeasti kasvava bisnes, jonka arvioidaan olevan arvoltaan jopa 5 miljardia dollaria vuoteen 2025 mennessä.
 Lahjakassit jakaa Distinctive Assets -niminen markkinointiyritys, joka ei ole virallinen osa Oscar-gaalaa.
 Oscar-palkinnot jakava Academy of Motion Picture Arts and Sciences on aiemmin haastanut yrityksen oikeuteen Oscar-nimen tekijänoikeuksien rikkomisesta.
 Yritykset maksavat usein kymmeniätuhansia dollareita saadakseen tuotteensa Oscar-lahjakassiin.
 Distinctive Assetsin perustaja Lash Fary sanoo  brittiläiselle Telegraph-sanomalehdelle  olevansa innoissaan siitä, että kannabiksen laillistamisen myötä yritys on voinut alkaa jakaa kannabistuotteita Oscar-ehdokkaille.
 Ilmeisesti kannabis-lahjojen tarkoituksena on auttaa Oscar-ehdokkaita rentoutumaan palkintogaalan aikana. Kannabiksen sisältämällä Tetrahydrokannabinolilla eli THC:llä on psykoaktiivisia vaikutuksia. Se muun muassa lamaannuttaa keskushermostoa.
 Lisäksi kassi sisältää lahjakortin terapiasessioon, jossa käsitellään ihmisten tuntemaa pelkoa.
 Brittilehti The Independent on julkaissut  kattavan listan lahjakassin sisällöstä.
 Oscar-palkinnot jaetaan sunnuntaina 24. helmikuuta Los Angelesissa.

Mitä löytyy Oscar-ehdokkaiden lahjakassista? Kannabiskeksejä, kannabisvoidetta, ja fobia-terapiaa


Summary: Kuopiolaisnaisen tarina on pienoiskoossa sitä, mitä metsäteollisuus toivoo tapahtuvan juuri nyt.

Tammikuun puolivälissä  Laura Huovinen , 28, aloitti opinnot. Vuoden päästä tähän aikaan hänellä pitäisi jo olla työpaikka metsäkoneenkuljettajana.
 Lähes varma työpaikka on yksi syy, miksi kuopiolainen Huovinen hakeutui aikuiskoulutukseen Savon ammattiopistoon Toivalaan. Toinen on ulkoilma: seitsemän vuotta siistiä sisätyötä kaupan kassalla oli tarpeeksi luonnossa viihtyvälle naiselle.
 – Takaraivossa oli pitkään kolkutellut haave tästä ammatista. Ja kun tuli sauma lähteä kouluun, se oli selvä juttu.
 Huovisen tarina on pienoiskuvassa, mitä metsäteollisuus toivoo nyt tapahtuvan. Puu ei tule metsästä itsestään ja esimerkiksi juuri metsäkoneenkuljettajia  on arvioitu tarvittavan 330–440 lisää joka vuosi .
 Toivalassa Huovisen kaltaisia aikuisopiskelijoita on viitisenkymmentä. Heillä kaikilla on työpaikka tiedossa, sanoo koulutuspäällikkö  Ari Puustinen .
 "Herrat soittelee, että ettekö tee tarjousta"
 Metsätraktorin koura kolahtaa johonkin hakkuutyömaalla Kuopion Kaislastenlahdella. Jyrkkää mäkeä kiipeävä ura vie sekametsään, jossa suojasää on pudottanut lumet oksilta. Se on helpottanut hakkuukoneen ja ajokoneen kuljettajien työtä.
 Kun metsää hakataan, tarvitaan yhteen hakkuuketjuun tavallisesti juuri tällainen konepari. Kuskeja saa olla vähintään neljä: silloin työtä voidaan tehdä kahdessa vuorossa.
 Tällä hetkellä tilanne yrityksissä on se, että kalustoa kyllä löytyy – tekijöitä ei.  Niilo Vornasen  perheyrityksessä Lapinlahden Pilkkeessä on jätetty väliin viime aikoina kolme tarjouskilpailua, kun kuskeja ei ole saatu.
 – Herrat soittelee, että ettekö tee tarjousta, Vornanen naurahtaa.
 Joonas Nieminen / Yle
 Toista vuotta metsäkoneenkuljettajaksi opiskeleva  Lasse Komulainen  haluaa alalle, koska häntä kiinnostaa itsenäinen työ luonnossa. Hän kuitenkin ymmärtää, että toisille se voi olla pelote.
 – Ihmiset eivät osaisi olla yksin täällä metsässä. He ovat kaupungistuneet.
 Näihin tehtäviin tarvitaan lisää väkeä
 Nuoren opiskelijan sanoissa on yksi syy metsäalan työvoimapulaan, tietää  Niina Mäntyniemi  Maaseutuammattiin ry:stä. Mäntyniemi tekee metsäalaa tunnetuksi viemällä alan ammattilaisia kouluihin ja tuomalla nuoria ja ammatinvaihtajia tutustumaan sellutehtaille, sahoille ja hakkuutyömaille.
 Työssään hän on huomannut, että metsä on entistä harvemmalle suomalaiselle tuttu ympäristö. Samalla metsäalan työt ovat käyneet vieraiksi. Toiset alat tuntuvat tutummilta ja houkuttavat enemmän.
 – Viime syksynä yksi oppilas kysyi metsätyömaalle tullessa: Mikä tämä tuoksu on? Menin vähän hämilleni ensin, mutta sanoin sitten, että se on vastakaadetun kuusen tuoksu. Hän ei ollut aiemmin saanut tuoreen puun tuoksua nenään. Se oli tärkeä kokemus hänelle.
 Niina Mäntyniemi. Joonas Nieminen / Yle
 Joskus ihmisten käsitykset metsäalan töistä hämmästyttävät Mäntyniemeä. Alalla on hyvä pitää luonnosta, mutta "eräjormaimagosta" on tullut alalle jo rasite.
 – Ei metsäala tunnu vaihtoehdolta, jos mielikuvat sen ammateista ovat kuin 1950-luvun Suomi-filmeistä, joissa tukkijätkä pullistelee ja Savotan Sanni tarjoilee kahvia.
 Tällä hetkellä metsäteollisuuden leipiin tarvittaisiin kaikkea muuta kuin tukkijätkiä: prosessiteollisuuden, sähköautomaation, kunnossapidon, konepuolen, mekaanisen puualan ammattilaisia sekä teknisen koulutuksen suorittaneita AMK- ja yliopistoinsinöörejä.
 "Jos haluaa olla osana maailmanparannusketjua..."
 Osaamisen ja koulutuksen päällikkö  Soile Koriseva  Metsäteollisuudesta sanoo, että alalla on vielä paljon tekemistä nuorten tavoittamisessa myös luonnonsuojelussa. Metsäteollisuus haluaisi saada kerrottua nuorille, ettei ympäristötietoisuus ole ristiriidassa metsäalalla työskentelemisen kanssa.
 – Jos haluaa olla osana maailmanparannusketjua, metsäteollisuus on oikein hyvä työpaikka. Siinä pääsee osaksi niitä ratkaisuja, joita ympäristön eteen tehdään.
 Vanhentuneet mielikuvat ovat omiaan karkottamaan varsinkin naisia. Niina Mäntyniemen mukaan metsäalan opiskelijoista on jo hyvä osuus naisia ammattikorkeakouluissa ja yliopistoissa, mutta esimerkiksi Toivalassa korkeintaan joka kymmenes opiskelija on tyttö.
 – Ehkä naisia pelottaa isojen koneiden kanssa työskentely ja että tämä on likaista hommaa, kun joutuu konetta huoltamaan hallilla, miettii metsäkoneenkuljettajaksi opiskeleva  Johanna Hartikainen .
 – Mutta ei tämä niin pelottavaa ole.
 Hakkuukoneen ajo on metsäkoneenkuljettajan työtä vaativammasta päästä. Johanna Hartikainen harjoittelee tässä John Deeren harvesterin käyttöä. Joonas Nieminen / Yle
 Parinkymmenen kilometrin päässä Hartikaisen työmaasta on Kuopion Sorsasalo. Sinne suunnitellaan parhaillaan Finnpulpin miljardiluokan havusellutehdasta.
 Finnpulpista Toivalan metsäkoulun koulutuspäällikkö Ari Puustinen ei kuitenkaan halua edes puhua, koska ei halua antaa kuvaa, että tehdashankkeen kaatuessa alalla ei olisikaan töitä. Se ei olisi totta. Mutta jos tehdas toteutuu, se muuttaa tilannetta suuresti.
 Yrittäjä: Metsäyhtiöillä peiliin katsomisen paikka
 Työvoimapula vaihtelee alueittain: esimerkiksi metsäkoneenkuljettajia tarvittaisiin nyt erityisesti itäiseen Suomeen, jossa hakkuumäärät ovat suuret. Toisaalta yritykset eivät halua ottaa ketä tahansa nuorta, työtöntä tai alanvaihtajaa koneidensa puikkoihin. Varsinkin hakkuukoneen kuljettajalta vaaditaan kovaa ammatillista osaamista.
 Osin metsäalan yritykset voivat syyttää työvoimapulasta itseään. Metsäjätit kyntivät taloudellisesti niin kauan, että maine auringonlaskun alana jäi elämään. Talvella koneyrittäjille on tarjottu enemmän työtä kuin ehtii tekemään, mutta kesäisin ei mitään. Sellainen aiheuttaa luottamuspulaa, sanoo keiteleläinen  Marko Saastamoinen  Nilakka Forest Oy:stä.
 – Jos kuski on kesät työttömänä, vuosiansiot jäävät pieneksi. Siinä rupeaa työntekijä herkästi katselemaan muita hommia ja jää niihin.
 Koulutuspäällikkö Ari Puustisen mukaan pitkät työmatkat, puolison työpaikka ja palkka ovat olleet syitä lähteä metsäalalta. Metsäkoneenkuljettajan peruspalkat ovat 12–16 euroa tunnissa tehtävästä ja työkokemuksesta riippuen.
 Sen sijaan kausityöttömyys on alkanut helpottaa: esimerkiksi Nilakka Forestilla on ollut työmaita ympäri vuoden siitä lähtien, kun Metsä Groupin jätti-investointi Äänekoskelle valmistui.
 – Jos Finnpulp tulee, joudumme miettimään, miten koulutustarjontaa laajennetaan, koulutuspäällikkö Ari Puustinen sanoo. Joonas Nieminen / Yle
 Jos kartalle ilmestyy myös Finnpulpin havusellutehdas, Pohjois-Savoon on arvioitu syntyvän noin 500 puunkorjuun työpaikkaa lisää. Kouluttajien näkökulmasta on onni, että tehdas ei valmistu hetkessä. Investointipäätöstä odotellaan tältä vuodelta ja tuotanto voisi silloin alkaa aikaisintaan 2021.
 Jos investointipäätös tulee, Savon ammattiopiston on laajennettava koulutustarjontaa nopeasti. Ketteryyttä ja työelämälähtöisyyttä opisto harjoittelee koko ajan.
 Siitä osoitus on koulutuspäällikkö Ari Puustisen lupaus: jos sopiva alanvaihtaja ottaa yhteyttä tänään, aikuiskoulutukseen pääsee hyvin nopeasti.
 – Jos ei huomenna aloiteta niin ensi maanantaina aloitetaan.
 Ota kantaa aiheeseen kommenttiosiossa alla. Tarvitset keskusteluun  Yle Tunnuksen . Keskustelu on auki tiistaina kello 20 asti.

Edes varma työpaikka ei riitä tuomaan metsäalalle tarpeeksi opiskelijoita – Laura Huovinen, 28, vaihtoi kaupan kassan metsäkoneen puikkoihin


Summary: Etelä-Pohjanmaalla susi vieraillut pihoissa 1700 kertaa – todellisuudessa koko maassa alle 200 yksilöä, kirjoittaa ympäristöfilosofi Leena Vilkka.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Viime aikaisista otsikoista päätellen susia on kuin kissoja vilkkilässä. Kotipihoilla tuijottavien susien määrä sen kun kasvaa, esimerkiksi  Etelä-Pohjanmaalla susihavaintojen määrä on viisinkertaistunut kahdessa vuodessa . Siilinjärveläisiä kehotetaan ottamaan yhteys hätäkeskukseen susihavainnoista.
 Susi valtatie 9:llä   –  mikä toimittajia riivaa? Tapana ei ole muidenkaan yksittäisten eläinten tai ihmisten teillä liikkumisia raportoida.  Susi katsoi Sakua silmiin   –  laita minkä tahansa muun elävän olennon nimi suden paikalle, niin lauseessa ei ole tolkun häivää. Tarina etenee kertoen, miten kaksi sutta muka jolkotteli tiellä liikennesääntöjä noudattaen!
 Kauhajoki-lehti kertoo, että useammasta laumasta on tehty  havaintoja kiimatiputtelusta . En ole kuullut vastaavia havaintoja tehtävän jokaisesta metsissämme liikkuvasta ketusta, hirvestä, karhusta tai ihmisestä. Naarassuden veripisaratkin uutisoidaan.
 Kuinka kauan oikeasti ihmiset jaksavat ilmoittaa hätäkeskukseen suden jäljistä ja jätöksistä? Ketä kiinnostaa? Enempää kuin ketun paska.
 Sudeksi luokitellaan ketut, koirat, ilvekset, supikoirat, traktorit, kannot, haamut, luulot ja aavistukset.
 Susihavainnoista suurin osa  on tosiaan “täysiä susia”. Niillä ei ole mitään tekemistä uhanalaisen suden kanssa. Sudeksi luokitellaan ketut, koirat, ilvekset, supikoirat, traktorit, kannot, haamut, luulot ja aavistukset.
 Sudelle ei ole enää vastinetta luonnossa vaan se kuuluu samaan joukkoon kuin jättiläiset, hirviöt ja muut taruolennot. Somessa riehuva susiraivo kenties hellittäisi, kun siitä tehtäisiin rangaistavaa vihapuhetta ja susi-sanan käyttö kiellettäisiin. Susiviha, susipelko  –  näistä päästään eroon, kun lakataan puhumasta sudesta.
 Susi on samanlainen sana kuin neekeri, huora tai mustalainen. Kaikki asiattomia termejä, jotka kielipoliisi saisi raivata kielestämme ulos. Samoin perustein rasistisesta ja mustamaalaavasta susi-nimittelystä pitäisi luopua. Sillä leimataan pahoiksi ja haitallisiksi tuntevia ja tietoisia olentoja. Nykyisellä eläinten oikeuksien ja luonnon itseisarvojen aikakaudella on jo selvää, että eläimiä tulee kohdella yksilöinä.
 Puhutaan siis jatkossa  vaikka metsän koirasta (Canis lupus). Metsän koiran elämäntapa ei ole kovin erityinen. Sillä ei ole kykyä muuttua näkymättömäksi. Se ei elä villissä erämaassa (joita ei ole). Se ei käyttäydy epäilyttävästi, ei hyökkäile, ei norkoile, ei ole rohkea, ei seikkaile, ei katso ihmistä silmiin, ei noudata liikennesääntöjä. Se on kettua suurempi harmahtava tai kellanruskea otus. Se on koiraeläimiin kuuluva nisäkäs, joka on samaa sukua kuin kesy koira ja sellaisena ansaitsee koirista välittävien kunnioituksen.
 Luomakunta kaipaa ympäristösivistystä, jossa luonto ja eläimet nähdään ihmisen kumppanina ja ystävänä.
 Luonnon monimuotoisuus on vaarantunut  kaikkialla maailmassa. Metsän koira (Canis lupus) on  luokiteltu Suomessa erittäin uhanalaiseksi . Se tarkoittaa, että laji on vaarassa hävitä maastamme kokonaan. Uhanalaisten lajien yksilömääriä on nostettava aktiivisin toimin.
 Luonnon monimuotoisuuden tukea voitaisiin hyvin maksaa niille maanomistajille, jotka sitoutuvat edistämään metsän koirien hyvinvointia. Tukieuroja saisi jokaisesta yksilöstä, jolloin tuki toimisi kannustimena huolehtia niistä. Metsän koirien määrän lisäämiseksi niitä tulee ruokkia pahimman talvikauden ylitse.
 Pohjimmiltaan kyse on  siitä, mitä ihminen tekee itselleen, ylläpitääkö elämän edellytyksiä maapallolla vai tuhoaako niitä. Metsän koira on merkittävä osa luomakuntaa. Ihmisen tehtävä on viljellä ja varjella, hoitaa metsäluontoa ja sen kaikkia eläimiä vastuullisena tilanhoitajana.
 Luomakunta kaipaa ympäristösivistystä, jossa luonto ja eläimet nähdään ihmisen kumppanina ja ystävänä. Ihmiskunnan on rakennettava yhteys luomakuntaan. Se edellyttää kommunikointikyvyn kehittämistä metsän eläinten kanssa. Metsän koirista voisi aloittaa, kuunnella ja myötäelää heidän elämäänsä. Metsän koirat voisivat opettaa ihmisille kokonaan uudenlaista ekologista elämäntapaa; luonnonmukaista, rakkaudellista ja sosiaalista elämäntapaa.
 Urho Kekkonen  rauhoitti suden 1973. Olisi jo aika kunnioittaa rauhoituspäätöstä.
 Leena Vilkka
 Kirjoittaja on ympäristöfilosofian dosentti ja Helsingin NNKY:n toiminnanjohtaja
 Lue lisää:
 Susi, susi – mitä tehdä, kun sellaisen näkee?

Leena Vilkan kolumni: Jäähyväiset sudelle – tervetuloa metsän koira!


Summary: Kukaan ei ole loukkaantunut tulipalossa. Sen syttymissyytä ei tiedetä.

Enontekiön Karesuvannossa on tuhoutunut lomamökki maanantain ja tiistain välisenä yönä. Mökissä oli palon syttyessä kahdeksan ihmistä, jotka evakuoitiin samassa pihapiirissä olevaan Davvi Arctic Logden hotellirakennukseen.
 Palo ei aiheuttanut henkilövahinkoja, mutta mökki paloi maan tasalle. Päivystävä palomestari  Jorma Ojala  Lapin pelastuslaitokselta kertoo, että rakennus oli jo täyden palamisen vaiheessa, kun palokunta tuli paikalle.
 – Meidän tehtäväksi jäi huolehtia, että rakennus palaa hallitusti ja lisäksi suojasimme muita lähellä olevia rakennuksia. Palon syttymissyystä ei ole tässä vaiheessa mitään tietoa, sanoo Jorma Ojala.
 Tulipaloa on ollut sammuttamassa yksiköitä Enontekiön Karesuvannosta ja Hetasta, Muoniosta sekä Ruotsin puolelta, josta palopaikalle saatiin yksi säiliöauto.
 Tulipalon jälkisammutus- ja raivaustyöt jatkuvat pitkälle tiistaina. Tulipalosta tehtiin hälytys puolen yön aikaan.

Lomamökki on palanut Enontekiöllä – kahdeksan ihmistä evakuoitiin


Summary: Kuljetusala hakee vaihtoehtoja dieselille päästöleikkauksien vuoksi.

Tästä on kyse Suomessa kehitetyt ja valmistetut hybridirekat ovat uusinta uutta: niitä on liikenteessä vasta neljä kappaletta. Oululaisella Vähälä Yhtiöillä on käytössään Pohjoismaiden ensimmäinen 3-akselinen täysin nesteytetyllä maakaasulla eli LNG:llä kulkeva rekka. Rekat vähentävät päästöjä. Euroopan komission tekemän päätöksen mukaan raskaan liikenteen on leikattava hiilidioksidipäästöjään 15 prosenttia vuoteen 2025 ja 30 prosenttia vuoteen 2030 mennessä.
 Pihtiputaalla Keski-Suomessa kuljetusyrittäjällä on käytössä upouusi hybriditukkirekka. Suomessa kehitetyt ja valmistetut hybridirekat ovat uusinta uutta. Niitä on liikenteessä vasta neljä kappaletta, tukkirekkoja niistä on kaksi.
 – Minäkin olen ollut sellaisessa kylässä, missä pitää laittaa happinaamari päälle, että voi hengittää, perustelee hybriditukkirekan valintaa yrittäjä  Heikki Kananen  HKK Kuljetus Oy:stä.
 Kanasen mielestä pienikin yrittäjä voi kantaa kortensa kekoon luonnon säästämiseksi.
 Suomessa kehitetyssä hybridirekassa kondensaattorit latautuvat alamäessä ja jarrutusenergialla. Polttoainetta säästyy ja päästöt vähenevät, arvioi Kananen kolmen viikon kokemusta uudesta rekasta.
 – Tosi hieno kokemus. Nyt ei tarvita isoa polttomoottoria ja sähköllä saadaan avustettua tiukoissa paikoissa esimerkiksi metsäautoteillä, missä voimaa tarvitaan.
 Kanasen hybridistä saadaan kiskottua 900 hevosvoimaa. Polttomoottori tuottaa 620 hv kun se tavallisissa rekoissa on noin 750 hv.
 Hybriditukkirekkoja on kaksi kappaletta. Simo Pitkänen / Yle
 Hybridirekkojen hankintahinta on noin 45 000 euroa tavanomaista rekkaa kalliimpi, mutta säästö tulee pienemmästä kulutuksesta, kertoo Kananen. Uuden tukkirekan hankintahinta varusteineen on noin puoli miljoonaa euroa.
 Metsäteollisuus tukee yrittäjiä uuden vähempipäästöisen kaluston hankinnassa, sanoo Stora Enson hankintajohtaja  Antti Suvinen . Stora Enso on yhtiönä sitoutunut tiputtamaan hiilijalanjäljen kolmannekseen vuoteen 2030 mennessä.
 – Tietysti jokainen yrittäjä tekee itse investointipäätöksen, mutta yhtiön strategian mukaisesti tuemme ja kannustamme heitä investointeihin, sanoo Suvinen.
 Euroopan komission tekemän päätöksen mukaan  raskaan liikenteen on leikattava hiilidioksidipäästöjään 15 prosenttia vuoteen 2025 ja 30 prosenttia vuoteen 2030 mennessä. Suomi on sitoutunut siihen, että kaikki  hiilipäästöt puolitetaan vuoteen 2030  (Talouselämä) mennessä. Hiilineutraalisuuteen  pyritään vuoteen 2045  mennessä.
 Myös maakaasu tekee tuloaan raskaaseen liikenteeseen
 Oululaisella Vähälä Yhtiöillä on käytössään Pohjoismaiden ensimmäinen 3-akselinen täysin nesteytetyllä maakaasulla eli LNG:llä kulkeva rekka. Se kuljettaa elintarvikkeita Helsingin ja Jyväskylän välillä.
 – Sillä me pääsemme huomattavasti pienempiin päästöihin kuin ikinä dieselkäyttöisellä ajoneuvolla, sanoo Vähälä Yhtiöiden hankintapäällikkö  Ari Karjalainen .
 Vähälä Yhtiöt vertailee uuden ajoneuvon kulutusta ja kustannuksia tavanomaisiin rekkoihin samanlaisissa olosuhteissa ja liikenteessä.
 – Tämä ajoneuvo on myöskin taloudellinen ja täysin kilpailukykyinen dieselkäyttöisiin verrattuna, arvioi Karjalainen.
 LNG-rekka tankkauspisteellä. Simo Pitkänen / Yle
 Myös nesteytetyllä maakaasulla kulkevien rekkojen hankintahinnat ovat noin 20 prosenttia tavanomaisia rekkoja suuremmat, mutta kannattavuutta saadaan parannettua suurilla volyymeilla eli rekat kuljettavat suuria määriä tavaroita.
 Myös perävaunujen tekniikassa Vähälä Yhtiöt hakee uusia ratkaisuja.
 – Perävaunun kylmätekniikan tarvitsema sähkö otetaan kokonaan perävaunun omasta liike- ja jarrutusenergiasta, jolloin päästöjä ei synny lainkaan, sanoo Karjalainen.
 Suomen teillä ensimmäinen täysin LNG:llä kulkeva rekka  aloitti kulkemisen vuonna 2014  (Tekniikka&Talous).
 Suomi takapajula päästöjen vähentämisessä
 Suomi on jälkijunassa maakaasurekkojen käytössä niin kuin monessa muussakin kuljetusalan asiassa, sanoo myyntipäällikkö  Juhani Havia  Vähälä Yhtiöiden auton valmistaneesta Iveco Finland Oy:stä.
 – Meillä vasta parin kolmen vuoden aikana on näitä raskaita maakaasuautoja tullut liikenteeseen.
 Iveco aloitti uusien raskaiden nesteytetyillä maakaasulla kulkevien autojen valmistuksen viime syksynä. Niillä on kuitenkin Havian mukaan hyvä tulevaisuus kun kuljetusten antajat vaativat yhä useammin hiilijalanjäljen pienentämistä ja nesteytetyn maakaasun jakeluasemia tulee lisää.
 – Jo nyt nesteytetyllä maakaasulla voidaan ajaa Suomi päästä päähän, sanoo Havia.
 Simo Pitkänen / Yle
 Tämä ja ensi vuosi tulevat olemaan suurta muutoksen aikaa kaasuautoissa, sekä isoissa että pienissä, uskoo Havia.
 – Elinkaarikustannus on pienempi kuin vastaavalla dieselillä tälläkin hetkellä jo Suomessa, sanoo Havia.
 Ivecon lisäksi esimerkiksi Volvo valmistaa kaasukäyttöisiä kuorma-autoja.
 Energiayhtiö Gasumin suunnitelmissa  Pohjoismaihin rakennetaan parin vuoden kuluessa yli 50 nesteytetyn maakaasun jakeluasemaa suurten valtateiden varrelle. Osa niistä tulee Suomeen.
 – Tällä hetkellä Suomessa on vain neljä jakeluasemaa, sanoo myyntipäällikkö  Juha-Matti Koskinen  Gasum Oy:stä.
 Päästötavoitteet kovat, mutta eivät mahdottomat
 Kuljetusyrittäjiä edustavan SKAL:n arvion mukaan vielä vuonna 2045 yli 80 prosenttia raskaasta liikenteestä ajetaan uusiutuvalla dieselillä.
 Perinteisellä fossiilisella maakaasulla hiilidioksidipäästö on noin 80 prosenttia vastaavan dieselin päästöstä, biokaasulla lähes 90 prosenttia vähemmän kuin dieselillä, sanoo myyntipäällikkö Juhani Havia Iveco Oy:stä.
 – Mikä kaikkein tärkeintä, tuosta ei tule hiukkaspäästöjä ollenkaan. Dieselissä se vaikuttaa ihmisen elimistöön eniten, sanoo Havia.
 Myös kuljetusyrittäjien keskuudessa on havaittavissa jopa pientä innostusta uuden tekniikan tuomista mahdollisuuksista.
 Tekniikka on kehittynyt sitä vauhtia, että Vähälä Yhtiöiden hankintapäällikkö Ari Karjalainen ei pidä mahdottomana päästötavoitteiden saavuttamista.
 – Kyllä siellä mahdollisuuksia ainakin on, sanoo Karjalainen.

Tieliikenteen harvinaisuudet: upouudet hybridirekat ja Pohjoismaiden ensimmäinen 3-akselinen LNG-rekka vähentävät päästöjä


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Väkivaltaa, uhkailua ja hallitsematon työtaakka – lääkärit kertovat, miksi päivystyksessä työskentely ei houkuttele
 Nykyisin päivystykseen ajautuu paljon potilaita, jotka eivät sinne kuuluisi, eikä heitä hoitamaan välttämättä riitä lääkäreitä. Esimerkiksi Etelä-Karjalassa lääkäripula on jatkuva.  Lääkärit toivovatkin lisää  työvoimaa perusterveydenhuoltoon.
 Selviävätkö kaksoistutkintoa tekevät opiskelijat haastavammasta ylioppilastutkinnosta?
 Ylioppilastutkinnossa kirjoitettavien pakollisten kokeiden määrä nousee lähivuosina neljästä viiteen. Enemmistö kirjoittaa viisi ainetta jo nyt, mutta  moni kaksoistutkintoa opiskeleva  kirjoittaa vain nyt vaadittavat neljä ainetta. Yhteishaku toisen asteen opintoihin alkaa tänään.
 Leipuri-kondiittoriksi opiskeleva Aili Akkanen kiittelee Espoon Omniassa lukiokurssien aikataulujen sopineen hyvin yhteen ammatillisten opintojen kanssa.  Pekka Koli
 Osavaltiot haastoivat Trumpin oikeuteen hätätilajulistuksen takia
 Joukko Yhdysvaltain osavaltioita  on odotetusti haastanut  presidentinhallinnon oikeuteen kansallisen hätätilan takia. Presidentti  Donald Trump  julisti viikonloppuna Yhdysvaltoihin kansallisen hätätilan saadakseen rahoituksen Meksikon rajamuurille. Haasteessa on mukana mm. suuria osavaltioita, kuten Kalifornia, New York ja Illinois. Meksikoon rajautuvista osavaltioista mukana on Kalifornian lisäksi New Mexico.
 Jim Watson / AFP / Lehtikuva
 Lappiin sataa lisää lunta, etelässä vetistä
 Monin paikoin on sateista: Lapissa sataa lunta ja maan etelä- ja keskiosassa vettä. Osaan Lappia lunta voi kertyä tänäänkin noin kymmenen senttiä, kertoo Ylen meteorologi  Toni Hellinen . Pohjanmaan rannikolla ja Perämeren pohjukassa pilvipeite voi rakoilla. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .
 Yle

Herätys: Paisuviin päivystyksiin kaivataan lääkäreitä, USA:n osavaltiot vievät Trumpin hätätilan oikeuteen, suositun kaksoistutkinnon vaativuus kasvaa


Summary: Kaikki haastattelemamme lääkärit helpottaisivat päivystysten ruuhkia lisäämällä lääkäreitä terveyskeskuksiin.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Tästä on kyse Yleislääketieteen päivystyksiä on keskitetty Suomessa runsaasti keskussairaaloihin. Moni päivystys on ruuhkautunut. Lääkärit ehdottavat ratkaisuksi lääkäreiden lisäämistä terveyskeskuksiin. Moni päivystykseen hakeutunut potilas voitaisiin hoitaa arkena perusterveydenhuollossa.
 Lääkärin työpöydällä on avaimenperää muistuttava turvapainike, jolla saa kutsuttua vartijan paikalle välittömästi.
 Terveyskeskuslääkäri esittelee rutiininomaisesti työhuoneensa kahta erillistä uloskäyntiä: lääkärin selän takana olevasta ovesta pääsee tarvittaessa luikahtamaan vaarallista potilasta karkuun. Pakoon ei välttämättä täysin pääse, mutta saa lisäsekunteja käyttöönsä. Viereisessä huoneessa myös työskentelee usein hoitaja, mikä auttaa mahdollisessa vaaratilanteessa.
 Huoneessa työskentelevä lääkäri esiintyy tässä jutussa anonyyminä. Syynä on hänen ja hänen perheensä turvallisuus. Kutsumme lääkäriä  Vesaksi . Vesa on tehnyt runsaasti yleislääketieteen päivystysvuoroja ympäri Suomen.
 Vesalla on pysyvä turvakielto. Se takaa, ettei hänen yhteystietojaan luovuteta enää edes terveydenhuollon käyttöön. Vesa haki itselleen turvakiellon ikävän tapahtuman jälkeen.
 – Tein potilaalle pakkohoitolähetteen. Hän näki sen jälkeen vaivaa ja otti selvää, missä asun. En tiedä, miten se oli mahdollista, sillä tietoni olivat jo silloin salaisia. Jouduimme muuttamaan tämän vuoksi.
 Vesa kertoo, että hänen vuosikurssiltaan ainakin kahdelle muullakin lääkärillä on turvakielto.  Emma Pietarila/Yle
 Vesa työskentelee tällä hetkellä Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiirissä. Hän kertoo huomanneensa työssään, kuinka "tynnyrissä" hän on aiemmin elänyt. Yleislääketieteen päivystyksessä näkee viikonloppuisin erittäin vaikeissa tilanteissa olevia ihmisiä.
 Uhkaavat tilanteet eivät kuitenkaan ole ainoa asia, jonka lääkärit kokevat päivystystyössä raskaaksi. Merkittävä syy on myös se, että lääkäreitä on liian vähän.
 Vanhuksille perustettiin oma osasto
 Yleislääketieteen päivystyksiä on Suomessa keskitetty viime vuosien aikana paljon keskussairaaloihin. Näin on tehty myös Etelä-Karjalassa. Lappeenrannassa sijaitsevassa keskussairaalassa hoidetaan koko maakunnan päivystyspotilaat iltaisin ja viikonloppuisin.
 Keskussairaalan päivystys on saanut osakseen paljon kritiikkiä. Potilaiden odotusajat ovat venyneet liian pitkiksi, koska työvuoroissa ei ole ollut tarpeeksi lääkäreitä. Viime kesänä helteiden aikaan päivystyksessä oltiin kenties sen historian syvimmässä kuopassa. Silloin potilaita jouduttiin ruuhkan vuoksi kotiuttamaan liian aikaisin. Kotiin laitettiin muun muassa ikäihmisiä, joiden kunto ei sitä vielä olisi kestänyt.
 Tuolloin Eksoten päivystyksen vs. ylilääkärinä toiminut  Pekka Korvenoja  pelkäsi liian aikaisten kotiutusten johtavan kierteeseen, jossa ihminen palaa pian takaisin sairaalaan samojen ongelmien takia.
 Loppuvuodesta 2018 Etelä-Karjalan keskussairaalaan  perustettiin uusi akuuttigeriatrinen kuntoutusosasto . Osasto on tarkoitettu nimenomaan päivystykseen tiuhaan ajautuville huonokuntoisille vanhuksille. Akuuttigeriatrisella kuntoutusosastolla vanhusten kokonaistilanne tutkitaan tarkasti. Tälläiselle tutkimukselle on suuri tarve, sillä osastolle tulevista potilaista lähes kaikkien lääkitystä muutetaan.
 Uuden akuuttigeriatrisen kuntoutusosaston sivutuotteena saadaan kevennettyä päivystyksen sekä erikoissairaanhoidon taakkaa vanhuksista, joiden kunto on romahtanut.
 Uuden sairaalan päivystys on ollut suurissa vaikeuksissa viime kesästä saakka Etelä-Karjalassa.  Emma Pietarila/Yle
 Edes terveysjäteillä ei riitä lääkäreitä päivystyksiin
 Etelä-Karjalan päivystysruuhka ei ole ainutlaatuinen. Tilanne on samankaltainen monin paikoin Suomea.
 – Päivystyspisteet ovat aika lailla ruuhkautuneet ja työ on hyvin raskasta. Lääkärit kokevat, että urakka on liian suuri ja hallitsematon, sanoo Suomen Lääkäriliiton toiminnanjohtaja  Kati Myllymäki .
 Paljon päivystysvuoroja pari vuotta tehnyt Vesa kuvailee työtään näin:
 – Aloitat vuoron kello 16 ja huomaat, että ensimmäinen potilaasi on tullut paikalle jo kello 8. Aamun lääkäri on vuoronsa aikana hoitanut yön potilaita. Lähtökohtaisesti tuntuu, että yleislääketieteen puolella on krooninen pula. Potilaista ei kyllä ole pulaa.
 Eksote on paikannut omaa lääkäripulaansa päivystyksessä ostopalvelulääkäreillä. Tämä on tyypillinen käytäntö, sillä läheskään kaikki päivystykset eivät enää toimi pelkästään omien lääkäreiden voimin.
 Ongelmat kärjistyivät Lappeenrannassa sen jälkeen, kun myös  Attendolla alkoi olla vaikeuksia  löytää lääkäreitä päivystysvuoroihin. Tämä johti siihen, että joskus vuorossa ei ole ollut yhtään lääkäriä, joskus sovitusta neljästä lääkäristä paikalla on yksi.
 Ulkomaalaistaustaisista lääkäreistä valituksia
 Etelä-Karjalan keskussairaalassa jouduttiin vuoden 2018 kesällä  antamaan lähtöpasseja Attendon toimittamille  ulkomaalaistaustaisille ostopalvelulääkäreille. Näiden lääkäreiden taidot eivät riittäneet päivystystyöhön.
 Eksoten Pekka Korvenoja kertoi tuolloin, että ongelmia tuottivat muun muassa uudessa sairaalassa toimiminen sekä erilaiset hoitokäytännöt. Ulkomailla opiskelleista päivystyksen keikkalääkäreistä oli tehty myös potilasvalituksia.
 – On ollut sellaisia tilanteita, joissa osaamisen taso on ongelma, eikä potilas ole saanut asianmukaista hoitoa, Korvenoja kommentoi.
 Lääkäriliiton varatoiminnanjohtaja  Hannu Halila  kiisti kesällä, että ulkomailla opiskelleiden lääkärien taidot olisivat Suomessa opiskelleita huonommat. Hänen mielestään suurin osa hoitotilanteen ongelmista liittyi kieleen ja kommunikaatioon.
 Muutos työkulttuurissa
 Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksote on kärsinyt lääkäripulasta pitkään. Maakuntaan on ollut vaikea saada uusia lääkäreitä töihin. Tästä syystä Eksoten on pitänyt houkutella lääkäreitä sellaisilla työsopimuksilla, joista päivystystyö on rajattu jopa kokonaan pois.
 Eksoten kokeneella yleislääketieteen erikoislääkärillä  Marjo Partasella  on kolmenkymmenen vuoden kokemus päivystystyöstä. Hän työskenteli terveysaseman kiirevastaanotolla viime kesään saakka, minkä jälkeen terveysaseman päivystys sulautettiin keskussairaalaan.
 Partanen kertoo, että työkulttuuri on muuttunut rajusti hänen uransa alkuajoista. Aiemmin päivystysvuorojen tekoa ei kyseenalaistettu.
 – Meille laitettiin vuorot ja me teimme työt. Työnantaja osoitti työn ja se täytyi tehdä, jos siellä meinasi olla töissä. Ei ollut mahdollista kieltäytyä päivystysvuoroista, Partanen sanoo.
 Partanen ei kuitenkaan leimaa nuoria lääkäreitä laiskureiksi, muutoksessa on paljon hyvääkin. Se on lääkärin mukaan kuitenkin mennyt ehkä vähän liian pitkälle.
 – Yleisesti on hyvä piirre, että lääkäreiden elämässä on muutakin kuin työ, sanoo Partanen.
 Erikoislääkäri Partanen kertoo päivystäneensä itse uransa alussa esimerkiksi perjantaiaamusta lauantai-iltapäivään saakka. Sunnuntaina töihin palattiin aamulla ja vuoro päättyi maanantai-iltana. Nykyään lääkäri voi halutessaan päivystää vaikka vain neljä tuntia.
 Marjo Partanen on urallaan nähnyt lääkäreiden työkulttuurin muutoksen. Aiemmin päivystysvuoroista ei ollut mahdollista kieltäytyä.  Emma Pietarila/Yle
 Vesaksi kutsuttu lääkäri allekirjoittaa ajatuksen, että nuoremmat lääkärit arvottavat vapaa-aikansa korkeammalle kuin vanhemmat kollegat. Vesa uskoo myös, että yleislääketieteen pariin hakeutuu paljon perhekeskeisiä ihmisiä, mikä vaikuttaa suoraan halukkuuteen tehdä päivystystyötä.
 Vesa ei enää tee yöpäivystyksiä lainkaan. Syitä on tosin muitakin, kuin vapaa-ajan arvostaminen. Yövuoroissa on suurempi riski kohdata hankalimpia potilaita.
 – Minua on lyöty ja uhkailtu fyysisellä väkivallalla. Myös autoani on vahingoitettu. Työhuoneeni vaihdettiin vilkkaamman käytävän varrelle sen jälkeen, kun eräs porukka otti asiakseen käydä istuskelemassa huoneeni ulkopuolella.
 Terveyskeskuksiin halutaan lisää lääkäreitä
 Kaikki haastattelemamme lääkärit ovat yhtä mieltä siitä, että perusterveydenhuoltoon tulisi lisätä lääkärin virkoja. Samaa sanotaan lääkäriliitosta. Tästä valuviasta johtuen potilaat kasautuvat päivystykseen.
 – Monissa terveyskeskuksissa on pitkät jonot lääkärille. Jos et saa aikaa omalle terveysasemalla, niin lähdet päivystyspisteeseen, sanoo liiton toiminnanjohtaja Kati Myllymäki.
 Eksoten päivystyksen ja ensihoidon ylilääkäri Pekka Korvenoja lisäisi lääkärinvirkoja sekä perusterveydenhuoltoon että päivystyksiin.
 – Päivystysten potilasmäärät lisääntyvät jatkuvasti. Vaikka kuinka kovasti suoraviivaistamme työtapojamme, niin se ei korvaa ihmisiä.
 Entä lääkäripula, olisiko Etelä-Karjalaankin tulijoita?
 – Tämä on valtakunnallista kilpailua lääkäreistä. Me voimme aivan hyvin pärjätä siinä, jos tarjoamme mielekästä työtä lääkäreille. Se tiedetään, että kukaan ei yksinomaan syrjäkylille halua töihin. Työnkuvan täytyy olla mieluisa ja monipuolinen, kertoo Pekka Korvenoja.
 Etelä-Karjalan keskussairaalassa päivystysvuoroja paljon tehnyt Vesa on ollut mukana luomassa hyvää talkoohenkeä päivystyksen ympärille. Päivystysrinkiä on saatu kasvatettua uusilla nimillä tänä vuonna ja päivystyslistoissa on nimiä kesään saakka. Tämä osaltaan parantaa myös ostopalvelulääkäreiden saamista työvuoroihin. Vuoro otetaan mieluummin vastaan, kun tiedetään, ettei töissä olla yksin.
 Vesa kokee nyt tehneensä oman osuutensa. Hän päättää kaksi vuotta kestäneen yleislääketieteen päivystämisen tänä keväänä.

Väkivaltaa, uhkailua ja järjetön työtaakka – selvitimme, miksi lääkärit eivät halua työskennellä päivystyksissä


Summary: Kirkon ulkomaanavun kautta Kambodžassa on koulutettu opoja nyt muutamia vuosia. Suurimmat haasteet ovat uskallus toimia itsenäisesti ja opettajan ammatin aliarvostus.

Suomi on satsannut viimeiset vuodet kambodžalaisiin opettajiin, jotta maan koulutuksen laatu saataisiin paremmaksi.
 Kun  koulutusohjelma alkoi  vuonna 2015, Kirkon ulkomaanavun ja Kambodžan opetusministeriön yhteisenä tavoitteena oli saada maahan toimiva oppilaanohjausjärjestelmä ensi vuosikymmenelle.
 Nyt tavoite on, että maan jokaisessa yläkoulussa ja lukiossa olisi oma opinto-ohjaaja seuraavien kymmenen vuoden kuluessa. Kirkon ulkomaanavun Kambodžan maajohtajan  Saara Lehmuskosken  mukaan suuri muutos vie aikaa eikä sitä voi mitata kvartaaleissa.
 – Ollaan kuitenkin kehitysmaassa ja on paljon muuttujia, iso korruptio, pitkään jatkunut taloudellinen kehitys on uhattuna, jos EU poistaa tulliprefenssit. On vaikea sanoa milloin on viimeistään valmista, sanoo Lehmuskoski.
 Unesco kehottaa  valtioita käyttämään noin 20 prosenttia budjetistaan koulutukseen. Kambodžan opetusministeriö on kurottanut tavoitetta kohti hitaasti. Viime vuonna ministeriön ehdotti, että valtion varoista 14 prosenttia menisi koulutukseen.
 Tärkeintä yksilö ei ryhmä
 Opo-opettajien kouluttamisessa haasteena suomalaisen opettajan silmin on se, että opetussuunnitelmaa halutaan noudattaa liian säntillisesti.
 – Haaste tulee siitä, ettei uskalleta toimia itsenäisesti, halutaan paljon tukea ja ohjausta, kertoo opinto-ohjaaja  Iina Pälväjärvi.
 Opettajat ilman rajoja -verkoston kautta Kambodžassa kolme kuukautta kouluttanut ja ohjannut Pälväjärvi kertoo, että kirjallisia ohjeita ei usein osata tulkita luovasti.
 – Kun kuvaan tulee yksilönohjausta, on heille haasteellista ajatella, että nyt minulla ei ole tähän käsikirjoitusta miten tulisi toimia.
 Vuosikymmenien paino näkyy edelleen myös opettajien arvostuksessa ja palkassa. Moni opettaja tekee useaa työtä, mikä myös vaikuttaa opetuksen laatuun.
 Pälväjärven mukaan oppilaat haaveilevat siitä, mistä näyttää saavan eniten rahaa: esimerkiksi sotilaan tai lääkärin ammatista.
 Yle Uutisgrafiikka
 Osassa kouluja olot ovat vaatimattomat.  Open Development -sivuston  mukaan 40 prosentilla ala-asteita ja 53 prosentilla yläasteita ei ole juoksevaa vettä. Vessassa käyminen koulussa on mahdotonta 14 prosentilla ala-asteista ja 9 prosentilla yläasteista.
 Kirkon ulkomaanavun  mukaan Kambodžan väestöstä 70 prosenttia on alle 30-vuotiaita.  Unescon tilasto  puolestaan kertoo, että vuonna 2016 väestöstä 31 prosenttia oli alle 14-vuotiaita.
 "En tiennyt miten saisin ajan riittämään"
 – Aluksi opiskelin vain läksy läksyltä. En tiennyt, miten saisin ajan riittämään. Mutta opettaja neuvoi minua. Kun olen noudattanut neuvoja, olen kuukauden kuluessa oppinut paremmin, kertoo kambodžalaisoppilas  Vattey Oeurn  Kirkon ulkomaanavun haastattelussa.
 Oppilaan ohjaus-ohjelma on ilmeisesti tehnyt vaikutuksen Vattey Oeurniin, sillä hän itsekin haluaisi opettajaksi.
 Angkeriya Oeurn  puolestaan koki saaneensa apua matematiikan opintojen lisäksi itsevarmuuteen.
 – Pystyn paremmin tekemään itse valintoja, kun muut eivät tee päätöksiä puolestani, kertoo Angkeriya Oeurn.
 Saman koulun opettaja kokee hyötyneensä ohjelmasta omassa työssään.
 – Ennen ohjelmaa lapset eivät olleet kovin rohkeita. He eivät halunneet kertoa ongelmistaan opettajille. Nyt he kertovat enemmän, sanoo oppilaanohjaaja  Maravy Chhay .
 Vuonna 1980 vain parisataa jäljellä
 Vaikka Kambodžan talouden tilanne on parantunut viime vuosina, on maa vielä  OECD:n listalla  vähiten kehittyneiden maiden joukossa.Maa on eurooppalaisen yksityisen talouslaitoksen ennusteen mukaan seuraavina vuosina maailman  15 köyhimmän maan  joukossa.
 Lisäksi yksi syy koulutuksen kehnoon tilaan on maan historiassa.
 Punakhmerien hirmuhallinnon aikaan 70-luvulla koulutettu väki oli vainottua ja kaupunkien keskiluokka pyrittiin tuhoamaan.
 Seitsemän-miljoonaisesta kansasta melkein kaksi miljoonaa tapettiin. Punakhmerien kukistumisen jälkeen oli Vietnamin miehityksen aika ja sitten sisällissota.
 – Voidaan katsoa, että jostain 2000-luvun alusta täällä vasta on ollut myönteinen tilanne kehitykselle, kertoo Lehmuskoski.
 Esimerkiksi Kambodžan opetusministeriön  vuoden 2017 tilaston  mukaan kouluvuonna 1979–80 yläasteen ja lukion opettajia oli yhteensä 225. Nyt luku on saatu nousemaan lähes 50 000 opettajaan.
 Oppilaita tekemässä loppukoetta Phnom Penhissä. Mak Remissa / EPA
 Jatkossa työuraohjaukseen kiinni
 Tähän asti rahoitus opo-koulutukselle on tullut pääasiassa Suomen ulkoministeriöltä. Tähän rinnalle kumppaniksi kaavaillaan Ruotsin valtiota, sillä ohjelman laajentamiseen tarvitaan lisää rahaa.
 Lähiajan tavoite Kambodžan kohdalla on laajentaa koulutusohjausta tuhansien koulujen lisäksi myös työvoimatoimistoihin.
 – Teemme yhteistyötä Ruotsin työvoimaviranomaisen kanssa, sekä Kambodžan opetusministeriön lisäksi työvoimaviranomaisten kanssa. Joissakin paikallisissa työkeskuksissa, eli hieman kuin Suomen työvoimatoimistoissa, on jo olemassa uraohjausta, kertoo Lehmuskoski.
 Kirkon ulkomaanapu on kouluttanut nämä uraohjaajat yhteistyössä paikallisten viranomaisten kanssa.
 Myös Japani on rahoittanut kaksi uutta opettajankoulutuslaitosta, joista on valmistuu Kambodžan ensimmäiset alemman korkeakoulututkinnon omaavat opettajat vuonna 2022. Sinne suomalaiset ovat tehneet koulutusmoduulin, joka käsittelee oppilaanohjausta.
 – Jatkossa koulutamme oppilaanohjaajien opettajat, koska tämä on aina vaan kaikille uusi asia, ja toistaiseksi maassa ei ole yliopistotasoisia opo-kouluttajia, kertoo Lehmuskoski.
 Lue myös:
 Suomi vie opo-oppia Kambodžaan – "Suuri tuntematon pelottaa"
 40 vuotta Kambodžan kansanmurhan alkamisesta

Kambodžan oppilaanohjaajien koulutus vie aikaa – edelleen alle puolet koululaisista saa peruskoulun päättötodistuksen


Summary: Populistipuolue ei halua hallituskumppaniaan oikeuden eteen siirtolaisten kohtelusta.

Italiassa populistinen Viiden tähden liike on asettunut puolustamaan hallituskumppaniaan, sisäministeri  Matteo Salvinia  estääkseen tämän joutumisen oikeuden eteen siirtolaisten kohtelusta.
 Viiden tähden liike äänesti maanantaina Salvinin mahdollista oikeudenkäyntiä vastaan.
 Salvinin  toimista on käynnistetty tutkinta  sen jälkeen kun hän esti viime kesänä siirtolaisia kuljettavan veneen rantautumisen Italian satamaan.
 Liki 200 siirtolaista jäi useaksi päiväksi veneeseen jumiin ennen kuin heidät päästettiin maihin Sisiliassa. Salvini antoi rantautumisluvan vasta kun muut Euroopan maat olivat luvanneet ottaa siirtolaiset vastaan.
 Sisäministerin toimia on tutkittu sieppauksena ja vallan väärinkäyttönä. Italialainen tuomioistuin suositteli aiemmin oikeudenkäyntiä Salvinin toimista.
 Parlamentin jäsenenä Salvinilla on kuitenkin syytesuoja, jonka kumoaminen edellyttää parlamentin päätöstä. Asiaa on määrä käsitellä tiistaina senaatin valiokunnassa, jonka jälkeen senaatti äänestää asiasta.
 Viiden tähden liikkeen tukea Salvinille on epäilty, sillä puolueen keskeisenä periaatteena on ollut vaatia myös poliitikkoja vastaamaan teoistaan oikeudessa.
 Puolueen jäsenille netissä toteutetussa äänestyksessä 60 prosenttia asettui Salvinin tueksi.
 Tällä kertaa on eri tilanne
 Viiden tähden liikkeen nettisivuilla ohjeistettiin puolueen jäseniä, että tällä kertaa tilanne on erilainen verrattuna ministereihin, jotka ovat yrittäneet pakoilla vastuutaan petoksiin ja lahjuksiin liittyen.
 Puolueen mukaan Salvini "teki vain työtään eikä toiminut henkilökohtaisten etujensa hyväksi".
 Myös Viiden tähden liikkeen johtaja  Luigi Di Maio  sekä pääministeri  Giuseppe Conte  ovat puolustaneet näkyvästi Salvinia ja tämän toimia.
 Viiden tähden liike näytti asettavan äänestyksessä hallitussovun etusijalle. Puolueen yhteistyö Salvinin edustaman Legan kanssa on ollut koetuksella, ja kiistojen on epäilty johtavan jopa koko hallituksen kaatumiseen.
 Salvini itse vakuutti äänestyksen alla, että hän on luvannut hallituksen pysyvän pystyssä.

Viiden tähden liike puolustaa Italian sisäministerin syytesuojaa


Summary: Ylioppilastutkintoon pitää tulevaisuudessa kirjoittaa vähintään viisi ainetta. Muutos voi näkyä kaksoistutkinnon suosiossa.

Aamupäivällä ammatillisia opintoja, ja iltapäivä puolestaan kuluu lukio-opintojen tunneilla. Tällaiset päivät ovat tuttuja  Aili Akkaselle , joka opiskelee kaksoistutkintoa Espoon ammatillisessa oppilaitoksessa Omniassa.
 – Itselle tämä ei ole tuntunut raskaalta, meidän koululla opinnot on tosi kivasti järjestetty. Ammattiopintojen puolelta ei tule niin paljon läksyjä, joten pystyn hyvin keskittymään myös lukiopuoleen ja siihen, mitä siellä pitää tehdä, Akkanen sanoo.
 Akkanen opiskelee leipuri-kondiittoriksi. Hän ei halunnut valita pelkkää lukiota, mutta tiesi selviävänsä myös enemmän lukemista vaativasta opiskelusta. Mahdollisuus saada ammatti ja samalla käydä lukio-opintoja tuntui siksi hyvältä vaihtoehdolta.
 Akkasen kaltaisia opiskelijoita saisi olla enemmänkin, pohtii lukio- ja opettajankoulutuksen vastuualueen johtaja  Tiina Silander  opetusministeriöstä.
 Nyt kaksoistutkinnon on valinnut viitisen prosenttia ammatillisen puolen opiskelijoista, eli pari tuhatta opiskelijaa vuosittain. Silander kehuu kaksoistutkinnon antavan sen käyvälle hyvät lähtökohdat niin töihin kuin jatko-opintoihin.
 – Kahden tutkinnon suorittaminen on erinomainen vaihtoehto. Laaja yleissivistys ja ammatillinen tutkinto antaa erinomaisen pohjan opiskelijalle lähteä joko heti korkeakouluopintoihin tai ensin työelämään ja myöhemmin korkeakouluopintoihin, Silander sanoo.
 Enemmistö kirjoittaa jo nyt ainakin viisi ainetta
 Kaksoistutkinto on madaltanut raja-aitaa jatkaa ammatillisista opinnoista varsinkin yliopisto-opintoihin. Useimmat sen valitsevat lukevat lukion kurssit neljästä oppiaineesta ja osallistuvat näiden aineiden ylioppilaskirjoituksiin. Tyypilliset kirjoitettavat aineet ovat olleet äidinkieli, ruotsi, englanti ja matematiikka.
 Lähivuosina voimaan tulee ylioppilastutkinnon uudistus, joka koskee kirjoituksensa keväällä 2022 aloittavia. Kirjoitettavien aineiden minimimäärä nousee nykyisestä neljästä aineesta viiteen.
 Näihin viiteen kokeeseen on sisällytettävä äidinkielen ja kirjallisuuden koe sekä kolme koetta ryhmästä, johon kuuluvat matematiikan, toisen kotimaisen kielen, vieraan kielen ja reaaliaineen koe.
 Perinteisen lukion opiskelijoille muutos ei yleensä ole ongelma, sillä yli 80 prosenttia ylioppilastutkintoon osallistujista kirjoittaa nytkin vähintään viisi ainetta. Siihen kannustavat vahvasti myös korkeakoulujen pääsyvaatimukset.
 Ministeriö: Seuraamme, miten uudistus näkyy
 Yksi iso vain neljä ainetta kirjoittavien ryhmä ovat kaksoistutkintoa käyvät opiskelijat. Ammattiin opiskelevien liitto pelkää, että kaksoistutkinnon valitsevien määrä lähtee lähivuosina laskuun, kun tutkinnon työmäärä kasvaa entisestään.
 – Työmäärä kasvaa ja on jatkuvasti suurempia paineita valmistua nopeasti. Voisin veikata, että uudistus romahduttaa kaksoistutkinnon suosion, sanoo ammattiin opiskelevien liiton SAKKI ry:n puheenjohtaja  Elias Tenkanen .
 Mårten Lampén / Yle
 Ammatillisten opintojen pohjalta voi hakea jatko-opintoihin samoin kuin lukio-opintojenkin. Tenkasen mukaan ammatillisen puolen leikkaukset ovat kuitenkin heikentäneet yleissivistävää opetusta, ja sitä kautta sen antamia eväitä hakea jatko-opintoihin.
 Ministeriö aikoo seurata, miten ylioppilastutkinnon uudistus vaikuttaa. Myös eduskunta velvoitti tähän uudistuksen hyväksyessään.
 – Kahden tutkinnon suorittajia on meillä Suomessa kohtuullinen määrä. Haluamme pitää kiinni siitä, että jatkossakin kahden tutkinnon suorittaminen on sellainen mahdollisuus, johon nuoret haluavat tarttua, Silander korostaa.
 Uudistus tuo myös joustoa kirjoituksiin
 Ministeriön Silander muistuttaa myös tutkintoon tulevan nykyiseen verrattuna lisää joustavuutta. Niillä halutaan rohkaista kahden tutkinnon suorittajia ja aikuisten lukion oppimäärän tekeviä viemään ylioppilastutkinnon loppuun.
 – Jatkossa esimerkiksi ei tarvitse valita ennakkoon ja sitovasti, mitkä kokeet ovat pakollisia ja mitkä niin sanottuja ylimääräisiä. Täytyy muistaa, että jatkossakin tutkinnon valinnaisuus säilyy. Kymmenessä reaaliaineessa on valinnanvaraa, ja kokelas voi valita mieluisimpia ja itselleen parhaita aineita kirjoitettavaksi, Silander sanoo.
 Lisäksi hyväksytyn kokeen voi uusia niin monta kertaa kuin haluaa. Hylätyn kokeen voi uusia kolmesti tutkinnon suorittamisen aikana. Tämä muutos tulee voimaan jo  tämän vuoden syksyllä .
 Liiton epäily: Ammattioppilaitokset eivät laita lisärahaa lukiokursseihin
 Kaksoistutkintojen lukiokurssien järjestelyissä käytännöt vaihtelevat. Paikoin ammatillinen oppilaitos on ottanut kurssit järjestettäväkseen samoin kuin yleissivistävien aineiden tunnit. Opetuksen voi järjestää myös aikuis- tai etälukio, ja ammatillinen oppilaitos tarjoaa siihen esimerkiksi työpajoja, joissa opettaja on apuna.
 Ammattiin opiskelevien Tenkanen epäilee, etteivät leikkausten kohteena olleet ammattioppilaitokset halua käyttää enempää rahaa yleissivistäviin opintoihin. Jos lisääntyvien lukiotuntien järjestämiseen pitäisi käyttää enemmän rahaa, voi kiusauksena olla lopettaa koko vaihtoehto.
 – Käytän itse vertauksena, että hitsaajan pitää osata hitsata, mutta se nyt ei välttämättä haittaa, jos hän ei osaa niin hyvin vaikka ruotsia. Jatko-opintoihin hakeutumista ajatellenhan tämä ei pidä paikkaansa, Tenkanen toteaa.
 Yhteishaku alkaa tänään
 Leipuri-kondiittoriksi Espoossa opiskeleva Akkanen uskoo, että viiden aineen lukiokurssien opiskelu olisi häneltä sujunut. Hän sanoo paljon riippuvan siitä, miten toimivasti koulu on opinnot järjestänyt.
 – Jos se saadaan sopimaan hyvin lukujärjestykseen en usko, että se haittaisi hirveästi. Toki se lisää hieman päivätunteja mitä pitää lukioon käyttää, mutta kokonaisuudessaan lisäystä ei olisi niin paljoa, etteikö se olisi tehtävissä, Akkanen miettii.
 Yhteishaku ensi syksynä alkavaan ammatilliseen koulutukseen ja lukiokoulutukseen alkaa tänään tiistaina. Vielä ensi syksynä opintonsa aloittavat voivat noudattaa nykymallisia ylioppilastutkinnon vaatimuksia, joissa neljän aineen kirjoittaminen riittää.
 Lue myös
 Paula Takion kolumni: Tarvitseeko putkimiehen osata ruotsin kieltä?
 Helsingissä lukio- ja ammattiopinnot ovat pian maksuttomia – Opiskelijajärjestöt toivovat muiden ottavan mallia: "Auttaisi koko ikäluokkaa työllistymisessä"
 Valitseeko nuori opiskelupaikkansa itse? Ei läheskään aina, sanovat tutkijat

Kaksoistutkinto olisi opiskelijalle "erinomainen vaihtoehto" – nyt sen suosion kuitenkin pelätään romahtavan


Yhdysvalloissa kuusitoista osavaltiota on haastanut presidentti Donald Trumpin hallinnon oikeuteen presidentin julistaman kansallisen hätätilan takia.
 Osavaltioiden mielestä Trumpin ratkaisu on perustuslain vastainen. Osavaltiot, joista suurin osa on kallellaan demokraatteihin päin, veivät Trumpin ratkaisun oikeuteen liittovaltion tuomioistuimessa Kaliforniassa.
 Osavaltioiden mielestä Trump yrittää hätätilanjulistuksella kiertää kongressin lainmukaiset valtaoikeudet. Trump julisti hätätilan perjantaina saadakseen Meksikon rajamuurin rahoitetuksi. Viikonlopun aikana useat kansalaisjärjestöt ilmoittivat jo haastavansa päätöksen oikeudessa.
 Analyysi: Hätätilan julistus kiihdyttää kongressin ja presidentin valtataistelua

16  osavaltiota haastoi Trumpin hallinnon oikeuteen hätätilan vuoksi


Summary: Pappien lasten vertaistukisivustolla on 50 000 käyttäjää.

Seksuaalisen hyväksikäytön  skandaalien keskellä painiva katolinen kirkko  myöntää  New York Timesille , että kirkolla on ollut vuosikymmeniä salaiset ohjeet sellaisia pappeja varten, jotka ovat saaneet lapsia.
 – Voin vahvistaa, että tällaiset ohjeet ovat olemassa. Se on sisäinen asiakirja, Vatikaanin edustaja  Alessandro Gisotti  kommentoi NYT:lle.
 Gisottin mukaan näiden ohjeiden perimmäinen tarkoitus on suojella lasta. Ohjeiden mukaan isäksi tulleen papin on luovuttava pappeudestaan ja kannettava vastuunsa lapsen isänä.
 Sääntöjen kehotus on kuitenkin lähinnä muodollisuus. Lehden haastatteleman Vatikaanin hallinnon edustajan  Andrea Ripan  mukaan pappia ei voida pakottaa jättämään tehtäväänsä. Ripan alaisuudessa toimii yli 400 000 pappia ympäri maailmaa.
 Katolisen kirkon lait eivät velvoita pappia jättämään tehtäviään isäksi tullessaan.
 – Koska siinä ei rikota kirkon lakeja, ei myöskään ole perusteita erottamiselle, lakimies  Laura Sgro  kertoo NYT:lle.
 Katolisen kirkon pappien selibaattilupaus juontaa juurensa aina 1100-luvulla saakka.
 Tukiryhmässä 50 000 ihmistä
 Mitään virallisia tilastoja ei ole tehty siitä, kuinka paljon katolisen kirkon pappien lapsia maailmassa on. NYT:n haastattelema  Vincenct Doyle  on yksi tällaisista lapsista. Hän oli 28-vuotias, kun sai tietää, että kummisetänä pitämänsä pappi olikin hänen isänsä.
 Doylen perustamalla Coping International -vertaistukisivustolla netissä on noin 50 000 käyttäjää 175 eri maasta. Sivusto on tarkoitettu katolisen kirkon pappien lapsille.
 Katolisten pappien lapset syntyvät esimerkiksi pappien ja seurakunnan maallikkojäsenten välisistä suhteista, pappien ja nunnien suhteista tai raiskauksien ja seksuaalisen hyväksikäytön tuloksena.
 Papit pitäneet nunnia seksiorjina
 Paavi Franciscus myönsi helmikuun alussa, että katolisen kirkon papit ja piispat ovat käyttäneet seksuaalisesti hyväkseen nunnia. Samalla paavi kertoi olevansa sitoutunut lopettamaan nunnien hyväksikäytöt.
 Viime vuosina katolilaiset nunnat ovat syyttäneet pappeja seksuaalisista hyväksikäytöistä Intiassa, Afrikassa, Euroopassa ja Etelä-Amerikassa. Naisten oikeuksia ajavan #MeToo-liikkeen myötä nunnat ovat saaneet huomiota asialleen. Nyt kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun paavi tunnusti julkisesti, että osa piispoista ja papeista on syyllistynyt nunnien hyväksikäyttöihin.
 Lue myös:
 Katolisen kirkon johtajat keskustelevat Vatikaanissa lasten hyväksikäytöstä – “Se, mitä olemme tehneet tähän mennessä, ei ole riittänyt” (18.2.)
 Seksuaalisesta hyväksikäytöstä syytetty McCarrick menettää pappisoikeutensa (16.2.)
 Katolisen kirkon skandaalit jatkuvat: Nyt Vatikaanin diplomaattia epäillään ahdistelusta Ranskassa (15.2.)
 Katolisen kirkon skandaali paisuu: Paavi myönsi, että papit  hyväksikäyttivät nunnia ja pitivät heitä jopa seksiorjina (6.2.)
 Lähes 700 pappia syytetään seksuaalisesta hyväksikäytöstä Yhdysvalloissa – lukumäärä on huomattavasti katolisen kirkon aiemmin ilmoittamaa suurempi (20.12.2018)

NY Times: Katolisella kirkolla on salaiset ohjeet lapsia saaneille papeille


Kaksi poliisia kuoli ja ainakin kolme siviiliä loukkaantui pommin räjähdettyä Egyptin pääkaupungin Kairon keskustassa maanantai-iltana, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Egyptin sisäministeriön mukaan poliisit olivat etsimässä syyllistä perjantaina tapahtuneeseen poliisinvastaiseen iskuyritykseen, kun kiinniotetun miehen hallussa ollut pommi räjähti.
 Räjähdys tapahtui turistien suosimalla alueella Al Azharin moskeijan läheisyydessä. Viranomaisten mukaan yksi loukkaantuneista on thaimaalainen opiskelija.
 Perjantaina kaksi poliisia ja kolme siviiliä loukkaantui lievästi, kun kotitekoinen pommi räjähti kesken sen purkuyrityksen.
 Egyptin turvallisuusjoukot ovat taistelleet islamistimilitantteja vastaan viimeisen vuoden ajan etenkin Siinain niemimaalla. Lauantaina maan armeijan mukaan 15 sotilasta kuoli yhteenotossa militanttien kanssa. Myös seitsemän militanttia kuoli.
 Reutersin mukaan militanttien hyökkäykset Kairon alueella ovat harvinaisia, tosin joulukuussa kolme vietnamilasturistia ja heidän egyptiläinen oppaansa kuoli tienvarsipommiin.

Kaksi poliisia kuoli pommin räjähdettyä turistien suosimalla alueella Kairossa


Summary: Oppositiojohtajat joutuvat istumaan tuomioitaan pisimmillään 30 vuotta.

Kaksi Nicaraguan oppositiojohtajaa tuomittiin maanantaina yli 200 vuoden vankeusrangaistuksiin osallisuudesta väkivaltaisiin mielenosoituksiin presidentti  Daniel Ortegaa  vastaan, kertoo uutistoimisto AFP.
 Medardo Mairenan  tuomio on 216 vuotta ja  Pedro Menan  210 vuotta. Tuomiot tulivat terrorismista ja kuolonuhreja vaatineisiin protesteihin osallistumisesta.
 Lisäksi uutistoimisto AP:n mukaan  Luis orlando Pineda  tuomittiin 159 vuoden vankeuteen.
 Oppositiojohtajat istuvat tuomioitaan kuitenkin pisimmillään 30 vuotta, sillä se on Nicaraguan lain mukaan maksimiaika vankeustuomiolle.
 Levottomuudet puhkesivat Nicaraguassa viime keväänä, kun hallituksen joukot pysäyttivät väkivalloin maan eläkeuudistusta vastustaneet mielenosoittajat. Ihmisoikeusjärjestöjen mukaan lokakuulle jatkuneissa levottomuuksissa on kuollut yli 300 ihmistä. Lisäksi AFP:n mukaan yli 750 ihmistä on vangittu terrorismista epäiltynä.
 Opposition mukaan maan presidentti Daniel Ortega ja hänen varapresidentti-vaimonsa  Rosario Murillo  ovat korruptoituneita itsevaltiaita.
 Lue myös:

   Nicaraguan korkeimman oikeuden tuomari erosi – varoittaa maan ajautuvan sisällissotaan (13.1)
 Virallinen Nicaragua juhlii Ortegan valtaannousua 39 vuotta sitten – presidentin eroa vaativissa mielenosoituksissa kuollut 280 ihmistä  (19.7.2018)

Kahdelle Nicaraguan oppositiojohtajalle yli 200 vuoden vankeustuomiot


Summary: Suomalaiselle ydinvoimaosaamiselle on kysyntää maailmalla. Selvitimme, mitä Suomesta viedään ja saa viedä.

Miten merkittävä vientiala ydinvoimaosaaminen voisi olla suomalaisille tulevaisuudessa?
 Suomalaisten maine ydinvoimaosaajana on kasvanut entisestään  Posiva Solutionsille ensimmäisenä maailmassa myönnetyn ydinpolttoaineen loppusijoitustilan rakentamisluvan  myötä.
 Vaikka Olkiluotoon ydinjätettä sijoitettaneen vasta vuosien päästä, on kysyntää suomalaisen Posivan osaamiselle jo nyt.
 Keräsimme asiaan liittyviä keskeisiä kysymyksiä ja vastauksia.
 1. Miksi Suomeen tehtävä ydinvoimajätteen loppusijoitusratkaisu kiinnostaa ulkomailla?
 Posivalle on myönnetty lupa ensimmäisenä maailmassa rakentaa käytetylle ydinpolttoaineelle loppusijoitustila. Tämä paikka sijaitsee Olkiluodossa, ja sen pitäisi valmistua ensi vuosikymmenen puolivälin tienoilla.
 Miksi tämä loppusijoitus kiinnostaa maailmalla?
 – Koska kaikkien ydinvoimaa käyttävien maiden on tämä kysymys [loppusijoitus] jossain vaiheessa ratkaistava, niin on selvää, että meidän uranuurtajaosaaminen ja kokemus kiinnostavat myös muualla, sanoo Posivan toimitusjohtaja  Mika Pohjonen .
 – Me olemme perustaneet tätä tietotaidon vientiä varten oman yhtiön, ja sillä on nyt ensimmäisen vuoden aikana asiakkaita jo kymmenestä maasta, hän jatkaa.
 2. Millaista ydinvoimaosaamista Suomesta voi viedä ulkomaille?
 Ydinvoimaosaamisen vientiä Suomesta ulkomaille valvotaan tarkasti. Valvonnasta vastaavat yhteistyössä työ- ja elinkeinoministeriö, ulkoministeriö ja Säteilyturvakeskus eli Stuk.
 Tutkimusasema VTT:n laboratoriossa Espoon Otaniemessä. Antti Kolppo / Yle
 Viennin rajoitukset kumpuavat kansainvälisistä sopimuksista, joihin Suomi on sitoutunut. Suomalaisen ydinvoimaosaamisen viennin "kattosopimuksena" on ydinaseiden leviämisen estäminen.
 – Ydinenergiaosaaminen on vientituotteena sellainen, jota aina pitää harkita. Peruskysymyksiä ovat muun muassa, onko viennin kohdemaa kaikin puolin turvallinen ja onko vientituotteen käyttötarkoitus kohdemaassa rauhanomainen, sanoo teollisuusneuvos  Liisa Heikinheimo  työ- ja elinkeinoministeriöstä.
 3. Mitä ovat kaksikäyttötuotteet?
 Ydinvoimaosaamisen viennin yhteydessä yhteydessä puhutaan niin sanotuista kaksikäyttötuotteista.
 Ne ovat tuotteita tai palveluja, joita voidaan käyttää sekä siviilikäytössä että mahdollisesti edistämään joukkotuhoaseiden kehitystä tai muun sotilaallisen toimintakyvyn parantamista.
 Kaksikäyttötuotteiden vienti Suomesta on luvanvaraista. Vientiluvan myöntää hakemuksesta ulkoministeriö.
 – Yleensä yritykset testaavat jo ennakkoon tuotteen tai palvelun soveltuvuutta vientiin. Siksi vientilupa-anomuksia joudutaan hylkäämään harvemmin, valvontayksikön päällikkö  Teemu Sepponen  ulkoministeriöstä sanoo.
 4. Miksi Säteilyturvakeskus vie ydinvoimaosaamista ulkomaille?
 Stuk on valvova viranomainen, joka tekee muun muassa tarkastuskäyntejä ydinvoimaloissa ja toiminnanharjoittajien laitospaikoilla.
 Metallin haurastumistutkimuksen koekappaleita. Antti Kolppo / Yle
 Tämän lisäksi Stuk harjoittaa myös ydinvoimaosaamisen vientiä ulkomaille. Miksi?
 – Meillä on isoja ja erittäin merkittäviä asiantuntijaprojekteja useissa eri maissa, ja sieltä tulee merkittävä osa meidän tuloista. Näitä tuloja voimme sitten käyttää täällä kotimassa erityisesti säteilyturvallisuustutkimuksen edistämiseen ja oman osaamisemme ja toimintamme kehittämiseen, sanoo Stukin pääjohtaja  Petteri Tiippana .
 – Tällä hetkellä suurin asiakkaamme on Saudi-Arabia. Sinne ollaan perustamassa isoa ydinvoimaohjelmaa. Olemme kehittämässä paikallisia viranomaistoimintoja, jotta he sitten pystyvät valvomaan ja asettamaan riittävät turvallisuusvaatimukset omalle ydinvoimaohjelmalleen.
 5. Mikä on VTT:n rooli suomalaisessa ydinvoimatutkimuksessa?
 Teknologian tutkimuskeskus VTT palvelee suomalaisia ydinvoima-alan toimijoita ydintekniikan ja -turvallisuuden asiantuntijaorganisaationa.
 VTT:n tutkimus liittyy ydinvoimalaitoksien turvalliseen toimintaan, laitoksen perustamisesta sen käyttöiän loppuun asti.
 – Teemme erilaisia turvallisuusanalyyseja, reaktorimateriaalien kokeellista tutkimusta, ydinjätehuoltoa ja laitosten turvallista käytöstäpoistoa, sanoo tutkimusryhmäpäällikkö  Ville Tulkki  VTT:ltä.
 VTT:n tutkimusryhmäpäällikkö Ville Tulkki. Antti Kolppo / Yle
 VTT vie myös ydinvoimaosaamista ulkomaille.
 – Ydinvoimatutkimuksesta noin puolet tehdään joko kansainvälisten kumppaneiden kanssa tai toimeksiantona ulkomaille. Nämä ulkomaiset verkostot ovat myös oleellinen osa toimintaamme. Esimerkiksi Suomi on mukana Ranskaan rakennettavassa Jules Horowitz -koereaktorissa, jossa voidaan testata rakennemateriaaleja ja uusia ydinpolttoaineita reaktoriolosuhteissa, Tulkki sanoo.
 6. Mitä mieltä on ympäristöjärjestö?
 Ympäristöjärjestö Greenpeacellä ei ole ehdotonta mielipidettä suomalaisten harjoittamaan ydinvoimaosaamisen vientiin.
 Järjestön mielestä on periaatteessa hyvä, että Suomessa on ydinvoimaosaamista ja tutkimusta ja sitä kehitetään jatkuvasti.
 Järjestössä pidetään Stukia asiantuntevana viranomaisena. Säteilyturvakeskuksen harjoittamaa ulkomaanvientiä järjestö kuitenkin ihmettelee.
 – Onko viennin perusteena budjettivajeen paikkaaminen? kysyy Greenpeacen ilmasto- ja energiavastaava  Olli Tiainen .
 – Stukin päätehtävä on säteily- ja ydinturvallisuuden vahvistaminen täällä Suomessa. Kyllä laitoksen resurssit pitäisi taata ilman, että se joutuu hankkimaan lisätuloja ulkomaanviennistä, hän toteaa.
 Lue myös:
 Ydinjätteen loppusijoituskoe alkaa Olkiluodossa – katso videolta, millaisiin reikiin täytetyt ydinjätekapselit on tarkoitus haudata  (14.6.2018)

Tiesitkö, että Suomi on maailman huippuosaaja ydinjätteen jatkokäsittelyssä? Kokosimme vastaukset kuuteen kuumaan kysymykseen


Summary: Väitöstutkimuksessa on selvitetty, miten luomuruokaa kuluttaviin miehiin suhtaudutaan pääkaupunkiseudulla ja perinteisellä maatalousalueella Etelä-Pohjanmaalla.

Väitöstutkimuksen mukaan luomun suosijoita pidetään hienostuneina, varakkaina ja epäitsekkäinä. Tästä syystä luomua suosivia kuluttajia arvostetaan ja kunnioitetaan.
 Markkinoinnin alalta väittelevän KTM  Petteri Puskan  mukaan tämä ei päde kuitenkaan kaikkialla.
 – Pääkaupunkiseudulla luomufanilta vaikuttava mies saa kunnioitusta ja ihailua osakseen, mutta toisin voi olla eteläpohjalaisella maaseudulla, toteaa seinäjokelainen Puska.
 Puska on tutkinut asiaa identtisesti sekä pääkaupunkiseudulla että vahvalla maatalousalueella Etelä-Pohjanmaalla. Tutkimuskohteena ovat nimenomaan miehet.
 – Miesnäkökulma tässä yhteydessä kiinnostaa, koska ennestään tiedetään naisten suosivan miehiä enemmän luomua ja toisaalta myös siksi, että miesten tiedetään tekevän hyvin helposti päätelmiä muista miehistä pientenkin vihjeiden perusteella.
 Luomu ja cityhippeys
 Tutkimus osoittaa, että Etelä-Pohjanmaan maaseudullakaan luomun suosijoihin ei liitetä pahoja mielikuvia, mutta heitä ei kunnioiteta tai arvosteta.
 – Näillä seuduilla kunnioitusta saa mies, joka ei suosi luomua!
 Puskan tutkimus ei kerro vastausta siihen, miksi näin on. Tutkija löytää kuitenkin selityksiä perinteistä. Etelä-Pohjanmaalla maataloudessa on suosittu enemmän perinteistä tuotantoa kuin luomutuotantoa. Se heijastuu edelleen mielikuviin.
 – Luomuun on yhdistetty cityhippeys, toteaa Puska.
 Kun luomuun ja sen käyttäjiin ei suhtauduta samalla tavalla kaikkialla, luomua ei ehkä kannata myöskään markkinoida samoin argumentein kaikille ja kaikkialla.
 Paremmaksi ihmiseksi
 Vaasan yliopistoon tehdyssä väitöstutkimuksessa on tutkittu luomukuluttamisen maineellista signaaliarvoa ja mainesymboliikkaa useista eri näkökulmista ja eri menetelmiä käyttäen.
 Yleensä kuluttajat kertovat suosivansa luomuruokaa sen maukkauden, puhtauden, terveellisyyden ja eettisten seikkojen vuoksi. Epäily siitä, että tämä ei olisikaan aivan koko totuus, sai Petteri Puskan tekemään aiheesta väitöskirjan.
 – Huomasin, että ihmiset pitivät kovaa meteliä luomun suosimisestaan. Se aina särähti vähän korvaan ja sai miettimään, miksi näin toimitaan, Puska valottaa syitä väitöstutkimuksen aloittamiseen.
 Hän pitää hyvin mahdollisena sitä, että ainakin osa valitsee luomun siksi, että näyttäisi muiden silmissä paremmalta ihmiseltä, saisi arvostusta ja kunnioitusta.
 – Yleisellä tasolla luomun suosijoihin liitettiin kuitenkin monia sosiaalisesti arvostettuja piirteitä. Kestävinä ja hintavina vaihtoehtoina luomun suosiminen saattaa tarjota kuluttajille paikan viestittää muille epäitsekkäästä luonteenlaadusta sekä taloudellisista resursseista.
 Kun maine on pelissä
 Tutkimuksessa on näyttöä siitä, että ruoan kuluttajat kääntyvät herkästi "vihreiksi", kun maine on pelissä. Tästä tiedosta voi olla hyötyä, kun luomun kysyntää halutaan lisätä.
 KTM Petteri Puskan markkinoinnin alan väitöskirja tarkastetaan perjantaina. Nina Harjunpää / Etelä-Pohjanmaan korkeakouluyhdistys ry
 Omaa mainettaan Petteri Puska ei joudu luomun takia laittamaan peliin. Hänen suhteensa luomuun on neutraali. Hän ostaa välillä luomua, välillä ei, ja arvioi olevansa luomun kuluttajana keskivertosuomalainen.
 Luomukeskusteluun hän kaipaa nykyistä enemmän sävyjä ja toivoo oman tutkimuksensakin niitä synnyttävän.
 – Aika harvoin mahdolliset maineelliset kulutussyyt mainitaan luomun yhteydessä.
 Maineellisia vaikuttimia ei pitäisi kuitenkaan unohtaa markkinoitaessa kestäviä tuotteita yleisemminkin.
 – Esimerkiksi ympäristöystävällisten, huomiota herättävien ja suhteellisen hintavien hybridiautojen tärkeimpien ostosyiden on osoitettu olevan maineellisia, selvittää Puska.
 Se, että ihmiset haluavat kulutusvalinnoillaan viestiä epäitsekkyydestään, ei Puskan mukaan ole välttämättä tietoista eikä ilmiö koske vain luomua.
 – Ihmisellä on syvälle juurtunut taipumus pyrkiä saamaan kunnioitusta muilta ja näennäisen pyyteettömät teot ovat siihen eräs väylä.
 KTM Petteri Puskan markkinoinnin alaan kuuluva väitöstutkimus ”Organic is the new black: Sending and interpreting reputational signals in the context of organic food choices” tarkastetaan perjantaina Seinäjoella.

Viherpiipertäjä vai arvostettu ekokuluttaja? – tutkimus todistaa, että luomua suosivan miehen maine on asuinpaikasta kiinni


Elintarvikkeiden, juomien ja tupakan vähittäiskauppa

Lidl vetää takaisin myynnistä kaksi erää Bergmannin naudan jauhelihaa.  Eristä on todettu  valvontanäytteissä salmonellaepäily.
 Takaisinveto koskee eriä, joiden viimeiset käyttöpäivät olivat 12.2.2019 ja 14.2.2019. Tuotteet ovat olleet myynnissä kaikissa Suomen Lidl-myymälöissä viikoilla 6 ja 7. Erien tunnisteet ovat 905520 ja 1906120.
 Lidl pyytää kyseistä jauhelihaa ostaneita ja tuotteen pakastaneita asiakkaitaan palauttamaan kyseisten erien tuotteet Lidl-myymälään, jossa tuotteen hinta hyvitetään.
 Salmonellaepäilyt tulivat Lidlin tietoon vasta sen jälkeen, kun tuotteiden viimeinen käyttöpäivä oli jo mennyt. Osa kuluttajista on kuitenkin saattanut pakastaa jauhelihan, ja siksi kauppaketju pyytää asiakkaita tarkastamaan ostamansa tuotteet.
 Samalla Lidl Suomi kertoo keskeyttävänsä yhteistyön Skare-lihakonsernin kanssa kolmen salmonellalöydöksen takia. Saman tavarantoimittajan samassa tuotteessa havaittiin salmonellaa  myös tammikuun lopulla .
 – Jokaisen tuotteemme turvallisuus on meille äärimmäisen tärkeää. Asiakkaiden on voitava aina luottaa meihin ja meiltä ostettuun ruokaan. Koska emme voi hyväksyä toistuvia tuotevirheitä, keskeytämme ostot tavarantoimittajalta toistaiseksi, Lidl Suomen toimitusjohtaja  Lauri Sipponen  sanoo tiedotteessa.
 Yhteistyön keskeyttämisen johdosta Lidl on poistanut valikoimastaan toistaiseksi neljä Skare-konsernin sille toimittamaa tuotetta: Bergmann naudan jauheliha 5%, Bergmann naudan jauheliha 10 %, Bergmann naudan ulkofileepihvi ja Bergmann naudan pippuripihvi.

Lidl vetää taas naudan jauhelihaa myynnistä salmonellaepäilyn takia


Summary: Kurdit varoittavat, että  vangitut Isisin vihollistaistelijat voivat päästä pakenemaan, mikäli kurdien valtaamalle alueelle Pohjois-Syyriassa hyökätään.

Yhdysvaltain tukemien kurdijoukkojen johto kertoo, ettei se ole vapauttamassa Pohjois-Syyriassa vangittuja äärijärjestö Isisin vihollistaistelijoita.
 Kurdit kuitenkin vaativat, että muut maat ottavat vastaan vankeja.
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  uhkasi eilen,  että Isis-vangit vapautetaan, mikäli eurooppalaiset maat eivät ota heitä vastaan.
 Kurdien mukaan kaikkiaan 800 vihollistaistelijaa on sijoitettu eri vankiloihin Pohjois-Syyriassa. Tämän lisäksi pakolaisleireillä on noin 700 Isis-taistelijan vaimoa ja 1 500 lasta. Kymmeniä vankeja saapuu alueelle päivittäin, kertovat kurdit.
 Pohjois-Syyrian kurdien ulkomaan suhteista vastaava  Abdulkarim Omar  kuvaa vankeja ”aikapommiksi”. Hän varoittaa, että vangit voivat päästä pakenemaan, mikäli alueelle hyökätään.
 Yhdysvaltain vetäytyessä pois Syyriasta vangittujen taistelijoiden kohtalosta on tullut ongelma Washingtonille. Yhtenä vaihtoehtona on väläytelty vankien sijoittamista Guantanamo Bayn vankileirille. Kyseessä olisi ensimmäinen kerta yli vuosikymmeneen, kun kiistelty vankila saisi lisää asukkaita.
 Aiheesta lisää:
 Kurdijoukot ja Yhdysvallat odottavat, että pääsisivät julistamaan Isisin kalifaatin tuhotuksi
 Trump Euroopan johtajille: Ottakaa vastaan 800 Syyriassa vangittua Isis-taistelijaa

Pohjois-Syyrian kurdit: Emme ole vapauttamassa Isis-vankeja


Summary: Itärajan tuntumassa Imatralla on helmikuun ajan ollut useita villikoiralaumoja.

Kaakkois-Suomen poliisi on saanut Imatralla useita ilmoituksia kaupungissa juoksentelevista villikoiralaumoista. Havaintoja on tullut koko helmikuun ajan.
 – Tänään maanantaina on tullut pari kappaletta ilmoituksia, muutama päivä sitten tuli ja helmikuun alussa myös, kertoo komisario  Jarno Saarinen  Kaakkois-Suomen poliisista.
 Laumoissa on Saarisen mukaan yleensä 7–8 koiraa. Tänään maanantaiaamuna poliisipartio on havainnut kolmen koiran lauman.
 Laumat eivät mitä todennäköisimmin ole suomalaisia, vaan ne ovat tulleet itärajan takaa Venäjältä. Imatralle on esimerkiksi viereisestä Svetogorskin kaupungista vain muutaman kilometrin matka. Koiralaumat ovat ilmeisesti peräisin sieltä.
 Koirista ei tiettävästi ole ollut vaaraa ihmisille tai kotieläimille, mutta ne saattavat komisario Jarno Saarisen mukaan olla arvaamattomia.
 – Ne käyttäytyvät kuin villieläimet ja käytös voi olla arvaamatonta erityisesti sellaisia ihmisiä kohtaan, jotka ulkoiluttavat koiraa. Siksi poliisi lähtee siitä, että niistä on vaaraa.
 Aamukahvi loppui lyhyeen
 Villikoiralauman näki tänään maanantaiaamuna Imatran Kuparin kaupunginosassa Honkapirtinkadulla asuva  Leena Kiander . Perheen aamukahvi keskeytyi yllättäen.
 – Ensin luulin, että naapurin kissa tuli ikkunan taakse. Sitten näimme koiran, ja äkkiä niitä oli kahdeksan.
 Oli onni, että perheemme poika meni kouluun vasta kymmeneksi, eikä kahdeksaksi, sanoo Leena Kiander.
 Paniikkiin ei poliisin mukaan ole aihetta, mutta jos lauman näkee, kannattaa siitä ilmoittaa hätäkeskukseen.
 – Normaali varovaisuus, mikäli koiria tapaa, kertoo komisario Jarno Saarinen.
 Svetogorskin eläinhoitolaan talteen otettuja villikoiria. Kari Kosonen / Yle
 Levittävät loisia ja tauteja
 Mikäli poliisi saa koiralauman kiinni, on edessä mitä todennäköisimmin koirien lopettaminen. Koiria ei kannata ruveta karkottamaan, koska ne todennäköisesti palaisivat takaisin. Venäläiset villikoirat voivat levittää loisia, matoja ja kirppuja sekä muita vaarallisia tauteja, kuten afrikkalaista sikaruttoa, raivotautia tai myyräekinokokkia.
 Eläinlääkäri Pekka Sarkanen  kertoi Ylen haastattelussa  viime elokuussa, että venäläiset villikoirat ovat luonteeltaan hyvin aggressiivisia ja käyttäytyvät arvaamattomasti.
 – Kyllä ne aika hulluja koiria olivat. Ne menivät ovista ja häkeistä lävitse. Osa karkasi myös panssariverkosta. Ne puri vaan sen verkon poikki, kertoi eläinlääkäri Pekka Sarkanen.
 Yle kertoi kesällä 2018 laajasti itärajan takana olevista villikoirista. Lue juttu tästä:  Täällä sikiävät venäläiset villikoirat – Aivan itärajan pinnassa olevissa laumoissa voi olla kymmeniä koiria

Venäjältä tulleet koiralaumat juoksentelevat Imatralla – poliisi: "Käyttäytyvät kuin villieläimet"


Summary: Teot tapahtuivat Tampereella vuosina 2017 ja 2018.

Turun hovioikeus on tuominnut miehen kymmenestä raiskauksesta, pahoinpitelystä ja lapsen törkeästä seksuaalisesta hyväksikäytöstä vankeuteen.
 Hovioikeus piti käräjäoikeuden tuomion ennallaan.
 Vammaisen naisen raiskaamisista, pahoinpitelystä ja tekohetkellä 14-vuotiaan tytön hyväksikäytöstä tuli vankeutta yhteensä kolme vuotta ja kahdeksan kuukautta. Korvauksia mies tuomittiin maksamaan yhteensä noin 34 000 euroa.
 Rikokset tapahtuivat Tampereella vuoden 2017 lopussa ja vuoden 2018 alussa.
 Tuomio ei ole lainvoimainen.

Hovioikeus: Vammaisen naisen raiskaamisista ja lapsen törkeästä seksuaalisesta hyväksikäytöstä vankeutta 3 vuotta 8 kuukautta


Summary: Epäselvien kulujen määrä kirjanpidossa vuosilta 2011–2017 voi olla jopa noin 4,8 miljoonaa dollaria.

Suomalaisyrityksille vienninedistämistä ja rahoitusta tarjoava Business Finland epäilee Yhdysvalloissa työskennelleen entisen työntekijänsä syyllistyneen taloudellisiin väärinkäytöksiin.
 Business Finland kertoo tiedotteessaan nostaneensa Yhdysvalloissa siviilikanteen asian selvittämiseksi ja saadakseen takaisin mahdollisesti yhtiöstä epäasianmukaisesti ohjatut varat.
 Business Finland syntyi, kun Tekes ja Finpro yhdistyivät vuoden 2018 alussa.
 Väärinkäytösten epäillään tapahtuneen suomalaisille yrityksille kansainvälistymispalveluja tarjonneen Finpron tytäryhtiössä ennen Business Finlandin organisaation aloittamista.
 – Oikeusprosessin tuleva aikataulu ei ole vielä tarkasti selvillä, mutta asian odotetaan etenevän vuoden 2019 aikana, Business Finland kertoo tiedotteessaan.
 Sen mukaan epäselvien kulujen määrä kirjanpidossa vuosilta 2011–2017 on yhteensä noin 4,8 miljoonaa dollaria. Osa epäselvistä kuluista voi Business Finlandin mukaan paljastua asianmukaisiksi.
 – Tapaus on vakava ja valitettava. Silloista Finproa on alustavien selvitysten perusteella johdettu harhaan esimerkiksi muunnelluilla pankkitositteilla, sanoo Business Finlandissa juridisista ja hallinnollisista asioista vastaava johtaja  Marianne Asikainen  tiedotteessa.
 Business Finlandin organisaation aloittamisen jälkeen yhtiön taloushallinnon ja sisäisen valvonnan prosesseja on hänen mukaansa tarkistettu.
 Business Finland tarjoaa innovaatiorahoitusta sekä kansainvälistymis-, investointi- ja matkailunedistämispalveluita suomalaisille yrityksille.

Business Finland epäilee entistä Yhdysvaltain-yhtiönsä työntekijää taloudellisista väärinkäytöksistä