Summary: Masentuneen hupailun tähtiä ovat Bill Murray, Adam Driver ja Tilda Swinton

Ihmiset ovat jo eläessään kuin kuolleita, eikä toivoa ole.  Jim Jarmuschin  uuden elokuvan ajatukset ovat synkkiä, etenkin kun kyseessä on komedia.
 Cannesin elokuvajuhlat avasi tiistai-iltana  The Dead Don’t Die , jossa  Bill Murray ,  Adam Driver  ja  Chloë Sevigny  näyttelevät pikkukaupungin poliiseja. Kuolleet nousevat haudoistaan ja janoavat sekä ihmislihaa että samoja kulutustuotteita kuin eläessään.
 Muun muassa elokuvastaan  Broken Flowers  tunnettu ohjaaja ei kuitenkaan tavoittele perinteisiä kauhutunnelmia. Elokuva on lakonista hupailua, jossa on katkera pohjavire. Maailma on syöksymässä tuhoon.
 – Todistamme luonnon tuhoutuvan ennennäkemätöntä vauhtia, Jarmusch totesi lehdistötilaisuudessaan keskiviikkona.
 – Suhtautuminen siihen ei ole aivan apaattista, mutta epäonnistuminen on ikään kuin hyväksytty. Muutos vaikuttaa kaikkiin eläviin olentoihin. Tämä pelottaa minua suuresti.
 Tilda Swintonin esittämä hahmo taistelee eläviä kuolleita vastaan ninjatyyliin. Abbot Genser / Focus Features
 Genre-elokuvia Jarmusch on tehnyt ennenkin: lännentarinan  Dead Man , New Yorkiin sijoittuvan samuraielokuvan  Ghost Dog  ja kuusi vuotta sitten vampyyridraaman  Only Lovers Left Alive . Nyt Jarmuschilla oli selkeä inspiraation lähde,  George A. Romeron  kauhuelokuvat.
 – Hirviöt kuten Godzilla ja Frankenstein tulivat yhteiskunnan ulkopuolelta ja uhkasivat sitä. Romeron zombiet syntyivät yhteiskunnan romahtaessa, Jarmusch kuvaili.
 – Ne olivat itse sekä uhreja että hirviötä. Se on mielenkiintoista.
 Jim Jarmusch poseeraa kuvaajille Cannesissa. Ian Langsdon / EPA
 Ihmiskunnan kohtalonhetkiä
 Elokuvassa radiosta kuuluu viranomaisten toppuutteluja, että kaikki on hyvin, vaikka maan akseli kallistuu öljyfirmojen ahneuden vuoksi. Viittaus ilmastonmuutokseen on selkeä.
 – En ole tietoinen, kuinka synkkä elokuva on, varmaan melkoisen synkkä, Jarmusch pohti.
 Avainrepliikin elokuvassa sanoo rap-muusikko  RZA :n näyttelemä hahmo. Ohjaaja pyysi katsojia kiinnittämään siihen huomiota.
 – Hän sanoo "arvosta yksityiskohtia". Kun planeettamme on vaarassa, haluan arvostaa ihmisen tietoisuutta. Emme tiedä, kuinka harvinaista tietoisuus ylipäänsä maailmankaikkeudessa on.
 Päivänpolitiikan läsnäolo ei ole Jarmuschille tyypillistä. Se vie ajatukset toiseen viipyilevän ja toteavan tyylin taitajaan, Jarmuschin ystävään  Aki Kaurismäkeen , joka myös heittäytyi viimeisimmässä elokuvassaan  Toivon tuolla puolen  kommentoimaan tätä aikaa, etenkin pakolaistilannetta.
 Jarmusch kuitenkin kiisti poliittisuuden.
 – Ekologinen kriisi ei ole minusta poliittinen asia, Jarmusch totesi.
 – Vaikka elokuva viittaa politiikkaan, kyse ei ole siitä. Politiikka on hämäystä. Suuryritykset ovat ongelma. Jos haluaisimme muutosta, boikotoisimme tiettyjä yrityksiä.
 Muusikko Tom Waits esittää Bob-nimistä erakkoa. Abbot Genser / Focus Features
 Sisäpiirin juttuja
 The Dead Don’t Die  tulee Suomessakin valkokankaalle vielä kevyemmän ohjelmiston kesäkaudella, elokuun lopussa. Sivurooleissa nähdään esimerkiksi  Tilda Swinton  ja  Tom Waits .
 Näyttelijälistan ja kauhuteeman perusteella elokuvasta voisi ennustaa valtavirtahittiä. Itsetietoisesti kikkaileva metakerronta tulee tekemään siitä vaikeaa. Murrayn ja Driverin roolihahmot jopa sanailevat siitä, että he ovat Jarmuschin elokuvassa.
 Ainakin Murrayn faneille elokuva silti antaa mitä halutaan. Hänen hahmollaan on tilaa laukoa viisauksia ja älyttömyyksiä.
 – Olen laiska. Elokuvanteon energia tuo parhaat puoleni esiin, Murray kertoi.
 – Huoleni planeetasta heijastuu elokuvissa, jotka teen. Tämä on mahdollisuuteni tehdä jotain. Elokuvat ovat jäälauttani, jolla seison, ja joka sulaa.
 Kalle Kinnunen

Cannesin avasi Jim Jarmuschin poliittinen zombikomedia


Summary: Puiden kaadon Helsingin Pajamäessä piti alkaa tänään keskiviikkona. Asukasyhdistys vaatii ELY-keskukselta hakkuiden keskeyttämistä.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

Pikaraitiotie Raide-Jokerin rakentamista valmistelevat hakkuut viivästyvät Helsingin Pajamäessä.
 Uudenmaan ELY-keskuksen mukaan Pajamäki-seura on jättänyt luonnonsuojelulain 57 pykälän mukaisen vaatimuksen hakkuiden keskeyttämisestä ja niiden lainmukaisuuden selvittämisestä.
 Pajamäen Patterimäellä on tarkoitus kaataa noin 450 puuta Raide-Jokerin tieltä. Raide-Jokeri  tiedotti tänään , että Patterimäen länsipuoliset puunkaadot aloitettaisiin ensi maanantaina.
 Uudenmaan ELY-keskuksen ylitarkastaja  Kirsi Hellas  kuitenkin toteaa, ettei toimenpidekieltohakemusta koskevalla alueella päästä vielä aloittamaan töitä.
 – Tässä vaiheessa on viisainta odottaa, että saadaan asia perusteellisesti selvitetyksi, Hellas toteaa.
 Raide-Jokerin tiedotteen mukaan Patterimäen länsipuolella puita kaadetaan niin raitiotien reitiltä kuin myös uuden pelastustien vuoksi. Samalla metsässä kulkeva ulkoilureitti muutetaan viranomaisten määräyksestä pelastustieksi. Tiedotteessa kuitenkin todetaan, että ulkoilureitti säilyy virkistyskäytössä.
 Kyse liito-oravien papanapuista
 Uudenmaan ELY-keskuksen ylitarkastaja Kirsi Hellas kertoo, että nyt jätetyssä toimenpidehakemuksessa on kyse tänä keväänä tietoon tulleista liito-oravien papanapuista.
 Kyseiset puut on tarpeen kaataa työmaa-aikaisten järjestelyiden vuoksi, mutta niden alta on löytynyt liito-oravan papanoita.
 – Kyse on siitä tulkinnasta, ovatko ne osa lisääntymis- ja levähdyspaikkaa, jotka ovat lain nojalla suojeltuja, vai ovatko ne vain osa liito-orava aluetta, josta yksittäisen papanapuun kaataminen ei ole sinänsä lain nojalla kiellettyä. Tämä asia täytyy vielä selvittää.
 Hellaksen mukaan Ely-keskus on siinä käsityksessä, että Raide-Jokeri on ottanut suunnitelmissaan huomioon myös aivan tuoreimmat tiedot liito-oravien liikkeistä alueella.
 Raide-Jokeri: "Kaikki viiveet vaikuttavat"
 Hellas sanoo, että ELY-keskus pyrkii antamaan päätöksensä asiassa mahdollisimman nopeasti.
 – Varmistamme, ettei meiltä puutu mitään tietoja. Päätös on tietysti valituskelpoinen. Jos osalliset ovat edelleen toista mieltä, niin heillä on oikeus valittaa, Hellas toteaa.
 Raide-Jokerin tilaajan projektinjohtaja Juha Saarikoski toteaa Ylelle, ettei osaa vielä arvioida, miten Pajamäen hakkuiden viivästyminen vaikuttaa projektiin kokonaisuudessaan.
 – Kaikki viiveet vaikuttavat ilman muuta hankkeeseen, mutten osaa arvioida, onko tällä vaikutuksia kokonaisaikatauluun tai kuinka suuria vaikutuksia on kustannuksiin.
 Saarikoski ei myöskään osaa vielä arvioida, kuin pitkästä viiveestä on kyse.
 – Puhutaanko tässä päivistä vai kuukausista, se pitää vielä selvittää, Saarikoski sanoo.
 Raide-Jokerin rakentamista valmistelevat hakkuut oli alunperin tarkoitus aloittaa jo keskiviikkona 5.5. Varsinainen rakentaminen käynnistyy eri puolilla Helsinkiä ja Espoota 3.6.
 Helsingin  ja  Espoon  valtuustot hyväksyivät Raide-Jokerin tarkennetun hankesuunnitelman aiemmin tänä keväänä.  Tammikuussa kerrottiin , että Raide-Jokerin kustannukset olivat nousseet 93 miljoonaa huhtikuun 2015 hintatasossa.
 Lue myös:
 Espoo hyväksyi Raide-Jokerin kustannusten noususta huolimatta
 Raide-Jokeri nytkähti eteenpäin: Helsingin kaupunki hyväksyi korkeammaksi karanneen hintalapun
 Espoo haluaa aikalisän Raide-Jokerissa – uhkaako miljoonahanke nyt viivästyä? "Ei tämä aikataulua ainakaan nopeuta"
 Tässäkö uusi länsimetro, pohtivat poliitikot – Raide-Jokerin hinta pullistui kymmenillä miljoonilla jo ennen rakentamisen aloittamista
 Raide-Jokerin liikennöinti voisi alkaa kesäkuussa 2024 – Hinta hyppäsi 90 miljoonalla ylöspäin

Liito-oravan papanat viivästyttävät Raide-Jokerin hakkuita Helsingissä – "Pitää selvittää, ovatko puut osa suojeltua lisääntymispaikkaa"


Summary: Sotaoperaatio ei ole tavoite, mutta vahinko se voi olla, arvioi Ylen haastattelema sotilasasiantuntija.

Mitä Persianlahdella on meneillään?
 Yhdysvallat lisää sotavoimiaan Lähi-idässä ja varoittelee Iranin kasvavasta uhasta. Puheet ja sukkuladiplomatia käyvät ylikierroksilla.
 Yhdysvaltain ulkoministeri  Mike Pompeo  on sinkoillut viime viikon Rovaniemen vierailunsa jälkeen Bagdadissa, Lontoossa, Washingtonissa, Brysselissä ja Sotšissa.
 Monilla tulee mieleen vuosi 2003, kun Yhdysvallat haki voimakkaasti sotilaallista ratkaisua Irakin diktaattorin  Saddam Husseinin  kaatamiseksi. Tarkoitus pyhitti keinot ja Irakiin hyökättiin.
 Jälkeenpäin moni Yhdysvaltain liittolainen ja myös esimerkiksi Venäjä katsoivat Valkoisen talon huijanneen muuta maailmaa ja tekaisseen todisteet, jotta Irakin valtaaminen näyttäisi oikeutetulta.
 Epäluulo jäi kytemään kansainväliseen politiikkaan ja entisestään sekava Lähi-itä muuttui Irakin sodan myötä yhä kimurantimmaksi.
 Mikä uhka Iran on?
 Ulkoministeri Pompeo on käyttänyt viime viikot huomattavasti aikaa vakuuttaakseen eurooppalaiset liittolaisensa ja vastapelurinsa Venäjän siitä, että Iranin uhka on Lähi-idässä kasvussa. Viestiä on ryyditetty siirtämällä lentotukialus, B-52-pommikoneita ja ilmatorjuntaohjusjärjestelmän strategisesti tärkeille aluille Lähi-itään.
 Vaikka liikkeet ovat olleet uhkaavia, niin sekä Iran että Yhdysvallat ovat vakuuttaneet, ettei sotaa ole tulossa.
 Pentagonin joukkojen siirrot ovat kuitenkin säikäyttäneet monet. Huolta on lisännyt, ettei Yhdysvallat ole suoraan yksilöinyt, mikä Iranin uusi uhka on.
 Ulkoministeri Pompeo arvioi viime viikon yllätysvierailullaan Irakin pääkaupungissa Bagdadissa, että maassa olevat 5 000 yhdysvaltalaista sotilasta kaipaavat Irakin erityistä suojelua. Tiedustelutietojen mukaan yhdysvaltalaissotilaat olisivat Iranin tukemien joukkioiden tähtäimessä.
 Voiko sota syttyä vahingossa?
 – Sotilaallisilla liikkeillä Yhdysvallat haluaa varmistaa, että jos Iran vastaisi sen toimiin sotilaallisesti, niin Yhdysvallat voi vastata ja estää sotilaallisen laajenemisen, Maanpuolustuskorkeakoulun sotilasprofessori  Jyri Raitasalo  sanoo.
 Hän ei usko, että Yhdysvalloilla olisi tavoitteena käynnistää mittavampaa sotilasoperaatiota Irania vastaan. Nyt rakennellaan vain kykyä operaatioon, jos tilanne muuttuisi.
 Vanha viisaus on, että sotilaallisen voiman keskittäminen lisää itsessään uhkaa – vaikka tahattomasti.
 – On täysin mahdollista, että tilanne lähtee käsistä vahingon tai onnettomuuden kautta aina sotilaalliseen yhteenottoon saakka. Jos näin käy, niin reaktiot tulevat olemaan voimakkaita, Raitasalo arvioi.
 Persianlahti on ollut kovin usein sotilaallisen julmistelun näyttämönä. Ilkka Kemppinen / Yle
 Yhdysvaltalaisten mediatietojen mukaan haukkamaisesta asenteestaan tunnettu turvallisuusneuvonantaja  John Bolton  toi viime viikolla Valkoisen talon palaveriin uudistetun version Irania koskevasta sotasuunnitelmasta. Sen mukaan Yhdysvallat voisi lähettää jopa 120 000 sotilasta Lähi-itään, mikäli tilanne niin vaatii.
 Presidentti  Donald Trump  on kiistänyt lehtitiedot. Trump kuitenkin arvioi, että jos joukkojen siirtoihin päädyttäisiin, niin Yhdysvallat lähettäisi rutkasti enemmän kuin vain reilut 100 000 sotilasta.
 Pelkkää neuvottelutaktiikkaa?
 Trumpin hallinon puheet on kuitenkin edelleen mahdollista tulkita vain tavanomaiseksi diplomatiaksi. Sotilasprofessori Raitasalon mukaan Yhdysvaltain uhittelu on osa Lähi-idän politiikan diplomaattista jatkumoa, jossa pyritään saamaan aikaan neuvottelutulos.
 – Tässä haetaan vahvaa neuvotteluasemaa ja luodaan painetta. Yhdysvallat on ilmoittanut, että Iranin ydinsopimus on saatava neuvoteltua paremmaksi, sotilasprofessori Jyri Raitasalo sanoo.
 Yhdysvallat irtautui kansainvälisessä prosessissa neuvotellusta Iranin ydinsopimuksesta. Iran ilmoitti tovi sitten, että sekin sanoo sopimuksen osittain irti.
 Yhdysvaltain eurooppalaiset liittolaiset ovat pitäneet sopimuksesta kiinni. Siksi Pompeo on sukkuloinut liittolaistensa tykönä ja pyrkinyt kääntämään Euroopan johtajien päitä suhtautumisessa Iraniin.
 Heikko kotona, vahva vieraissa
 Yhdysvaltain Iran-siirtoja voi tarkastella myös osana maan sisäpolitiikkaa. Koska kongressin edustajainhuoneen enemmistö on demokraateilla ja senaatti puolestaan republikaaneilla, hallinnossa eivät juuri mitkään asiat nyt liiku.
 Ulkopolitiikka onkin Trumpin helpoin tapa näyttää, kenellä valta on.
 – Turvallisuuteen ja sodankäyntiin liittyvät kysymykset ovat pitkälti presidentin toimivallassa, Maanpuolustuskorkeakoulun sotilasprofessori Jyri Raitasalo muistuttaa.

Yhdysvallat haastaa Irania voimalla – onko sota ovella vai hakeeko Trump vain parempia neuvotteluasemia?


Summary: Myös Saksa ja Hollanti ovat ilmoittaneet keskeyttävänsä koulutustoimintansa.

Suomi keskeyttää toistaiseksi sotilaskoulutustoimintansa Pohjois-Irakissa.
 – Koulutustoiminta on keskeytetty turvallisuussyistä, emme osaa sanoa koska se jatkuu, sanoo Maavoimien valmiuspäällikkö eversti  Pasi Hirvonen  Yleisradiolle.
 Myös Saksa ja Hollanti ilmoittivat tänään keskeyttävänsä toimintansa samasta syystä.
 – Operaatiossa on muutettu turvallisuustilannearviota ja asetettu toimintarajoituksia. Tämä ei ole poikkeuksellista tässä operaatiossa, sanoo sotilaallisesta kriisinhallintasta ja rauhanturvaamisesta vastaava  Matti Kemppilä  Puolustusministeriöstä.
 Puolustusministeriön mukaan kyseessä on väliaikainen päätös.
 – Suomi toimii Erbilin tukikohdassa Saksan alaisuudessa ja noudattaa sen päätöksiä. Päätös tilapäisestä keskeyttämisestä tehdään aina paikan päällä, Kemppilä sanoo.
 Aiemmin  tänään Yhdysvallat ilmoitti  vetävänsä diplomaattejaan Irakista. Syyksi se ilmoitti Iranin muodostaman uhan.
 Kemppilä ei osaa sanoa liittyykö Saksan päätös Iranin mahdolliseen uhkaan, mutta toteaa että  Iranin ja Yhdysvaltojen  vastakkainasettelu alueella heijastuu myös Irakiin.
 Lue myös:
 Suomalaisten uusi tehtävä Irakissa alkaa: Sotilasneuvonantajia Isisin vastaiselle rintamalle

Suomi keskeyttää sotilaskoulutuksen Pohjois-Irakissa toistaiseksi – Syynä heikentynyt turvallisuustilanne


Summary: Neuvolat voisivat pidentää aukioloaikojaan ja lähettää muistutusviestejä.

Rokotusten kattavuutta ei vastaisuudessakaan lisätä pakkotoimin. Tätä mieltä on rokotustoiminnan kehittämistä selvittänyt sosiaali- ja terveysministeriön työryhmä. Tarkoituksena on parantaa rokotuskattavuutta muun muassa neuvoloiden pidempien aukioloaikojen ja muistutusviestien avulla.
 Työryhmän johtajan  Kari Ilmosen  mukaan jo nykylainsäädännöllä olisi mahdollista päättää rokotepakosta. Ryhmä tarkasteli asiaa myös kansainvälisestä näkökulmasta ja totesi, ettei pakosta ole osoitettavissa hyötyä.
 – Meillä on käyttämättä sellaisia välineitä, joilla kattavuus saadaan paremmaksi, ja ne välineet pitää käyttää ensin, Ilmonen sanoo STT:lle.
 Neuvoloiden tulisi työryhmän mukaan harkita aukioloa iltaisin ja viikonloppuisin. Vastaanotolla pitäisi myös olla riittävästi aikaa keskustella rokotuksiin epäröivästi suhtautuvien vanhempien kanssa.
 – Jos pystytään joustavoittamaan tätä järjestelmää paremmin asiakaslähtöiseksi, esimerkiksi aukiolojen, tiedonkulun ja perheen kuulemisen osalta, saadaan käsityksemme mukaan lisättyä tietoa ja ymmärrystä rokotuksesta, Ilmonen sanoo.
 Tuhkarokkotapaus Pohjanmaalla havahdutti Ministeri Annika Saarikko (kesk.) asetti työryhmän selvittämään rokotustoiminnan kehittämistä viime vuoden lopulla ruotsinkielisellä Pohjanmaalla sattuneen tuhkarokkotapauksen jälkeen. Pietarsaaren naapurissa sijaitseva Luoto nousi otsikoihin marraskuussa, kun esikouluikäinen luotolainen lapsi sairastui tuhkarokkoon, jonka hän oli saanut matkalla Euroopassa. Tapaus paljasti rokotevastaisen keskittymän. Lapsen esikouluryhmässä useampi lapsi oli jätetty rokottamatta. Suomessa tautitapauksia oli viime vuonna 16 ja edeltävänä vuonna 11. Koska tuhkarokko tarttuu herkästi, maan pitäminen taudista vapaana edellyttää, että 97 prosenttia syntyvistä lapsista saa rokotuksen. Tämä toteutuu Suomessa keskimäärin, mutta alueellisia eroja löytyy.
 Tekstiviestillä muistutus rokotuksista
 Työryhmä haluaisi myös kehittää potilastietojärjestelmää. Järjestelmästä voitaisiin lähettää esimerkiksi tekstiviestillä muistutuksia ja hälytyksiä puuttuvista rokotuksista.
 – Tällä hetkellä osa terveydenhuoltotoimijoista muistuttaa vastaanottoajasta automatisoidulla tekstarimuistutuksella. Jo nykyiset järjestelmät mahdollistaisivat sen, että puuttuvista rokotuksista, rokotussuojan loppumisesta tai rokotteen uusimisesta lähetettäisiin muistutus, sanoo työryhmän varapuheenjohtaja, ylilääkäri  Taneli Puumalainen  Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselta.
 Myös Omakanta-palvelua olisi tarkoitus kehittää niin, että sen kautta voisi itse helposti seurata omaa rokotussuojaa.
 Aikuisille tulisi työryhmän mukaan antaa rokotusaikoja perusterveydenhuollossa ilman viivytyksiä. Puumalaisen mukaan rokotuksiin pääsy vaihtelee paljon kuntien välillä.
 – Mitä nopeammin hoitoon tai rokotuksiin pääsee, sitä paremmin rokotukset toteutuvat ja saadaan rokotussuojaa kohennettua, hän sanoo.
 Lapsen etu huomioitava
 Lisäksi lapsen ja huoltajien oikeuksia koskevaa lainsäädäntöä halutaan selkeyttää. Ristiriitoja voi työryhmän mukaan esiintyä erityisesti tilanteissa, joissa vanhemmilla on eriäviä näkemyksiä lapsen rokotuksista.
 – Jos huoltajat ovat erimielisiä lapsen rokotuksesta, kenen tahdon mukaan toimitaan? Tässä lainsäädäntö ei ole riittävän selkeä, pitäisi selkeämmin määrittää rokotuksen ottaminen lapsen edun mukaisesti, Puumalainen sanoo.
 Tämän asian selvittäminen on yksi toimenpidesuosituksista.
 Työryhmä haluaa myös käynnistää vaihtoehtohoitoja koskevan lainsäädännön valmistelun.
 – Rokotuspuolella liikkuu erilaista tietoa, joka ei perustu tutkittuun tietoon. Arvioitiin, että jos lainsäädäntö saadaan kuntoon, se helpottaa myös rokotusten ympärillä käytävää keskustelua, Ilmonen perustelee.

Rokotuspakkoa ei ole tulossa – kattavuutta yritetään parantaa muilla konstein


Summary: Lähes puolet maan kansalaisista tarvitsee kiireellistä ruoka-apua.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Pohjois-Koreassa kevät on ollut vähäsateisin lähes 40 vuoteen ja maa kärsii äärimmäisestä kuivuudesta, kertoo Pohjois-Korean virallinen uutistoimisto KCNA. Sen mukaan lunta tai vettä on satanut alkuvuodesta vain 54,4 millimetriä, mikä on vähiten vastaavana ajanjaksona sitten vuoden 1982.
 Maan viljasadot olivat huonot jo viime vuonna, ja YK:n järjestöt varoittivat viime kuussa, että lähes puolet pohjoiskorealaisista tarvitsee kiireellisesti lisää ruokaa. Järjestöt arvioivat aiemmin, että kuivuuden kaltainen pienempikin takaisku voi pahentaa tilannetta merkittävästi.
 YK:n raportin mukaan tilanne voi heikentyä entisestään touko-syyskuun aikana, jos humanitaarista apua ei toimiteta maahan tarpeeksi ja riittävän nopeasti.
 Etelä-Korean oli toissa vuonna tarkoitus toimittaa Pohjois-Koreaan noin neljän miljardin euron arvosta elintarvikkeilta Maailman ruokaohjelman kautta, mutta toimitukset peruttiin silloin Pohjois-Korean kiihdytettyä ydinkokeitaan.
 Kansainvälisten järjestöjen mukaan jo ennen kuivuutta joka viides alle 5-vuotias pohjoiskorealainen kärsi kitukasvuisuudesta liian vähäisen ravinnon vuoksi.

KCNA: Pohjois-Korea kärsii äärimmäisestä kuivuudesta


Summary: Lentokentän matkailijamäärän odotetaan kaksinkertaisutuvan vuoteen 2021 mennessä.

Lappeenrannan kaupunki teki vuonna 2015 Suomessa harvinaisen lentokenttäkaupan ostamalla Finavialta kaupungin lentokentän. Ajatuksena oli houkutella kentälle kansainvälisiä halpalentoyhtiöitä.
 Alku oli hankalaa. Kenttä seisoi käytännössä tyhjänä pari vuotta, mutta nyt alkaa näyttää paremmalta. Alueelle uskotaan tulevan runsaasti matkailutuloa ja turisteja lentokentän uusista Euroopan lentoreiteistä.
 Ryanair lentää Lappeenrannasta Berliiniin, Thessalonikiin, Bergamoon ja Ateenaan. Syksyllä yhtiö avaa vielä reitin Lappeenrannasta Budapestiin.
 Lappeenrannan lentoasemasäätiön Taloustutkimukselta tilaaman selvityksen mukaan kenttä tuo alueelle miljoonien matkailutulot.
 – Lentomatkustajien arvioidaan vuonna 2021 tuovan yhteensä lähes 30 miljoonan euron matkailijatulot Kaakkois-Suomeen, Taloustutkimuksen tutkimuspäällikkö Pasi Holm kertoo.
 Matkustajamäärä kaksinkertaistuu
 Taloustutkimus on tehnyt lentokentän talousvaikutuksia vuoteen 2021 kartoittavan selvityksen. Siinä arvioidaan lentomatkailijoiden määrän nousevan kuluvan vuoden 74 000 matkustajasta vähintään 150 000 matkustajaan vuonna 2021. Arvio perustuu Ryanairin lupaamiin reitteihin.
 – Ne reitit on luvattu ja sovittu. Ryanairin tavoite on 95 prosentin täyttöaste koneissa ja se tuo tämän matkailijamäärän, Taloustutkimuksen Pasi Holm selventää.
 Lappeenrantaan vuosittain laskeutuvien reittikoneiden määrän arvioidaan selvityksessä nousevan 400 koneeseen vuodessa.
 Etelä-Savo suurin hyötyjä
 Selvityksen mukaan suurimman taloudellisen hyödyn lentomatkailijoista saa Etelä-Savo. Sinne jäisi 30 miljoonan euron matkailutulosta 45 prosenttia eli noin 13,3 miljoonaa euroa. Arvio perustuu pitkälti siihen, että Etelä-Savossa on eniten vuoramökkitarjontaa alueella.
 Seuraavaksi eniten matkailutuloa tulisi Etelä-Karjalaan, jonka osuus olisi 39 prosenttia eli noin 11,5 miljoonaa euroa.
 Kolmantena tulee Kymenlaakso, jonka osuus matkailutulosta olisi 16 prosenttia eli noin 4,8 miljoonaa euroa.
 Kuluja voisi jakaa
 Lappeenrannan kaupunki tukee lentokentän toimintaa miljoonalla eurolla vuodessa.
 Lappeenrannan lentoasemasäätiön hallituksen puheenjohtaja Heikki Järvenpää jakaisi mielellään lentoaseman kuluja laajemmin, koska hyödytkin leviävät laajalle alueelle.
 – Lappeenrannan veronmaksajien lentoliikenteeseen tekemät satsaukset ovat toki kohtuullisia, mutta vielä kohtuullisempaa olisi se, että myös lähimaakunnat, Etelä-Savo ja Kymenlaakso, tulisivat mukaan rahoittamaan lentokentän toimintaa, Järvenpää sanoo.
 Etelä-Karjalan maakunnallinen säätiö  osti  vuonna 2015 Lappeenrannan lentokentän Finavialta 800 0000 eurolla. Myöhemmin Lappeenrannan kaupunki hankki Lappeenrannan lentoasemasäätiön kokonaan omistukseensa.

Lappeenranta osti lentokentän halvalla Finavialta – kenttä voi tuottaa miljoonien matkailutulon lähivuosina


Summary: Pelastuslaitos antaa rakennuksen katon palaa hallitusti kokonaan. Talossa on noin 160 asuntoa, kuolonuhreilta on vältytty.

Porin Keskusaukion laidalla sijaitsevassa Keskuskartanossa on erittäin suuri tulipalo. 10-kerroksisen talon koko katto syttyi tuleen iltapäivällä.
 Paikalla on noin 20 pelastuslaitoksen yksikköä, ja rakennuksesta nousee runsaasti savua. Pelastuslaitos kehottaa naapuritalojen asukkaita sulkemaan ilmastoinnin ja ikkunat.
 Liekit ovat lyöneet korkealle talon takaosassa.
 Tomi Glad / Lehtikuva
 Palo syttyi Keskuskartanon itäpäässä, entisen linja-autoaseman lähellä. Liekit ovat levinneet länteen talon toiseen päähän.
 Pelastuslaitos sai hälytyksen keskiviikkona puoli kuuden aikaan iltapäivällä. Tulipalo syttyi nähtävästi rakennuksen ullakolla, jossa on varastoja ja sauna. Illalla saadun tiedon mukaan palo ei ole levinnyt asuntoihin.
 Valmiussuunnittelija  Tiina Kielinen  Satakunnan pelastuslaitokselta kertoo kello yhdeksältä illalla, että talon yläkerran annetaan palaa hallitusti. Näin yritetään välttää veden käyttöä ja suojaamaan alemmissa kerroksissa olevia huoneistoja. Tuli on levinnyt myös rakennuksen ja sitä peittävän ulkopellin väliin.
 Tapio Pukkila / Yle
 Palon syttymissyy ei selvillä
 Palon syttymissyystä ei ole vielä tietoa. Palokunta varmistaa, että asunnot ovat tyhjiä. Myös lemmikkieläimiä evakuoidaan.
 Pelastuslaitoksen mukaan kuolonuhreja ei ole tiedossa. Kaikki rakennuksen asukkaat on palokunnan mukaan evakuoitu eikä ole tiedossa, että asunnoissa olisi enää ihmisiä.
 Evakuoidut koottiin aluksi läheisen entisen tyttöjen ammattikoulun pihalle, mistä heitä on kuljetettu yksi linja-autollinen tilapäismajoitukseen hotelliin Yyterin. Keskustan hotelleihin ei voitu majoittaa ihmisiä, koska ne olivat täynnä.
 Palokunta sammutti Keskuskartanoa tikasautolla illalla. Jenni Joensuu / Yle
 Perusturvan palveluyksikköön Himmeliin on viety joitakin vanhempia talon asukkaita, jotka tarvitsevat enemmän huolenpitoa.
 Valmiussuunnittelija Kielisen mukaan palosta leviää mustaa, sankkaa savua. Rakennuksesta putoilee peltiä ja muuta materiaalia, minkä takia myös toimittajat siirrettiin kauemmas talosta. Palokunta yrittää estää, että vettä pääsee valumaan alempiin kerroksiin tuhoamaan huoneistoja.
 Arvion mukaan palon sammutus kestää koko yön, minkä jälkeen palokunta alkaa raivata palopaikkaa.
 Savulle altistuneet sairaalaan
 Satakunnan sairaanhoitopiirin mukaan yksi henkilö on altistunut lievästi savulle ja tuotu keskussairaalaan eli Satasairaalaan arvioitavaksi. Päivystyksen ylilääkäri  Janne Kekki  sanoo, että kolme ihmistä on lisäksi tuotu hätämajoitustarpeen takia sairaalaan. Lisää tarvitsijoita voi olla hänen mukaansa vielä tulossa.
 Satasairaala on avannut kriisipuhelimen, josta voi tiedustella sairaalaan tuotujen omaisten tilaa. Kriisipuhelimen numero on 02-6277 421.
 Sairaanhoitopiirin johtajaylilääkäri  Eija Vaula  kertoo, että Satasairaala varautui mahdollisten uhrien hoitamiseen perustamalla tilannekeskuksen. Lisää väkeä ei kutsuttu töihin.
 Palomestari  Ari Uimonen  kertoi hieman ennen iltakymmentä, että sairaalaan on viety viisi savua hengittänyttä ihmistä.
 Liekit kohoavat korkealle. Anni Lähde
 Pelastuslaitos: Ei uhreja
 Runsaasti yleisöä on seuraamassa paloa. Savupatsas on näkynyt kilometrien päähän, ja esimerkiksi Itä-Porin Mikkolasta on raportoitu savun hajusta.
 – Minun piti olla kaksi tuntia sitten jo nukkumassa, mutta lähdin katsomaan paloa. Pelotti, miten savu leviää. Se oli ensimmäinen ajatus, 200 metrin päässä Keskuskartanosta asuva  Tero Savala  kertoo Ylelle.
 Pelastuslaitos tiedotti hieman ennen iltakahdeksaa, että savusta ei ole suoraa haittaa lähistön asukkaille. Aiemmin kehotettiin välttämään lähellä liikkumista myös pelastustöiden häiriöttämän turvaamisen takia Satakunnankadun, Itsenäisyydenkadun ja Presidentinpuistokadun välisellä alueella..
 Paikalla oli iltakahdeksalta 20 pelastuslaitoksen yksikköä. Ullakko paloi edelleen.
 Paikalla on runsaasti palokunnan yksiköitä. Tapio Pukkila / Yle
 Rakennuksessa on noin 160 asuntoa. Sen alakerrassa on useita liiketiloja, muun muassa hotelli-ravintola Amado, joka on evakuoitu asiakkaista. Hotellista on katkaistu sähköt, ja sisällä haisee henkilökunnan mukaan savu. Keskuskartanon lähellä sijaitsee runsaasti myös muita asuinrakennuksia.
 SPR ja perusturva auttavat
 Suomen Punaisen Ristin Porin-osasto on hälytetty antamaan apua evakuoitaville. Myös kriisiavun antamiseen on varauduttu, kertoo SPR:n piirin toiminnanjohtaja  Paula Ilén .
 Porin perusturvan sosiaalipäivystys on perusturvajohtaja  Terttu Nordmanin  mukaan myös hoitamassa evakuointia ja valmiudessa muutenkin auttamaan asukkaita. Perusturva toimii pelastuslaitoksen ohjeiden mukaan.
 Poliiseja oli tullut paikalle Varsinais-Suomesta saakka turvaamaan pelastustöitä. Poliisi ohjaa liikennettä iltaan saakka.
 Asukas: Olin päiväunilla, kun mies herätti ja lähdimme ulos
 Keskuskartanossa asuva  Amanda Saarinen  kertoo olleensa kotona päiväunilla, kun hänen parvekkeella ollut miehensä tuli herättämään ja kertoi, että nyt pitää lähteä.
 Puoliso  Jan-Eric Fröjdahl  sanoo havainneensa palon, kun kuului kauheaa pauketta. Alhaalla näkyi poliiseja ja palomiehiä, jotka huusivat, että on lähdettävä alas.
 – Meillä ei ole tietoa, mitä seuraavaksi tapahtuu, Fröjdahl kertoo.
 Saarinen kertoo, että pariskunnan kissat jäivät asuntoon.
 – Ihmiset ovat prioriteetti tällaisessa tilanteessa. Toivotaan parasta mutta pelätään pahinta. Pahalta tuntuu, Saarinen sanoo.
 Iso omistaja: Vahinkojen laajuus ei vielä tiedossa
 Keskuskartano on valmistunut 1960-luvun alussa. Se oli valmistuessaan eräs Suomen suurimmista kerrostaloista.
 Asunto-osakeyhtiössä on noin 30 omistajaa, joista osa asuu talossa mutta osa on sijoittajia. Taloyhtiön hallituksen puheenjohtaja  Matti Majasaari  sanoo, että vahinkojen laajuutta on vielä liian aikaista arvioida.
 Majasaari on yksi Keskuskartanon isoista omistajista. Hän kertoo, että talo on vakuutettu.
 Majasaaren mukaan talon ullakolla on häkkivarastoja. Ullakko on betonilla ja kivellä eristetty muusta rakennuksesta. Majasaari arvioi, että vesivahinkoja on voinut tulla runsaasti, mutta hän ei halua arvioida asiaa tarkemmin, koska tietoja on niukasti.
 – Oli huojentavaa kuulla, että ihmisuhreilta olisi vältytty, Majasaari sanoo.
 Yleisö seuraa Keskuskartanon paloa. Tapio Pukkila / Yle

Porin keskustassa palaa suuri kerrostalo – talosta evakuoitu asukas: "Ei ole tietoa, mitä seuraavaksi tapahtuu"


Summary: Pörssit pomppasivat heti Bloombergin uutisen tultua.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  aikoo lykätä EU-maista tuleviin autoihin kohdistettujen tullien käyttöönottoa, kertoo talousuutistoimisto  Bloomberg .
 Bloombergin mukaan Yhdysvaltain johto aikoo keskittyä Kiinan kanssa käynnissä olevaan kiistaan, jossa molempien osapuolten toisilleen asettamat tullit ovat keskeissä osassa.
 Bloombergin Valkoisesta talosta saamien vahvistamattomien tietojen mukaan USA lykkäisi tullien käyttöönottoa mahdollisesti puolella vuodella. Jos uudet tullit haluttaisiin voimaan nyt, niistä päättämisen takaraja olisi lauantaina.
 Jos tieto pitää paikkansa, on se myönteinen uutinen EU:n ja erityisesti Suomen autoteollisuudelle, joka kärsisi huomattavasti tulleista.
 Suomi olisi yksi kovimmista kärsijöistä Trumpin autotullien iskiessä – valtaosa meillä tehdyistä Mersuista päätyy nyt Yhdysvaltoihin
 Autoteollisuuden pörssikurssit nousivatkin heti Bloombergin uutisen tultua julki. Myös Helsingin pörssissä kurssit kääntyivät ylöspäin aamun laskun jälkeen.
 Tullitoiveita lentokonetehtailta
 Yhdysvallat on suunnitellut tullien asettamista myös EU:n lentokonetuotannolle. Yhdysvallat katsoo, että EU antaa laitonta tukea Airbus-yhtiölle.
 EU puolestaan arvioi yhdysvaltalaisen Boeingin saavan tukea, joka ei sovi Maailman kauppajärjestön WTO:n sääntöihin.
 Boeing-yhtiön edustajat kertoivat asiasta tänään näkemyksensä Yhdysvaltain kauppahallinnon tilaisuudessa.
 Boeingin johtoon kuuluva  Theodore Austell  kertoi yhtiön tukevan täysin Airbusille asetettavia tulleja, mutta yhtiö painottaa, että ne tulee kohdistaa tarkoin. Boeing ehdottaa, että tulleja asetettaisiin esimerkiksi Airbusin lentokoneiden siiville, vakaajille ja rungoille.
 Sen sijaan laskutelineille ja eräille muille osille ei tulleja pitäisi asettaa, koska se haittaisi Yhdysvaltain omaa lentokoneteollisuutta, Boeing sanoo.

Bloomberg: USA lykkää autotullien käyttöönottoa – ilouutinen Suomelle


Summary: Yleisin kerättävä leluauto on tuiki tavallista kansanmallia. Taunukset ja Datsunit ovat jättäneet jälkensä keräilijöiden sydämiin.

Pekka Stellbergin  koti on samalla varasto ja leikkiautoja riittää lattiasta kattoon - usean huoneen verran. Lopella asuva Stellberg on lelukaupan ammattilainen, joka on erikoistunut leikkiautoihin.
 – Elämä sai uuden suunnan reilut kymmenen vuotta sitten, kun Espoossa tuli myyntiin lelukauppa. Olin ollut vähän aikaa työttömänä ja ammatti vaihtui siinä tilanteessa luontevasti sähköasentajasta Suomen ensimmäiseksi vanhojen leluautojen ammattikauppiaaksi, muistelee Stellberg.
 Lopullista päätöstä edelsi usean vuoden kausi, jolloin Stellberg kartutti pienoisautokokoelmaansa kirpputoreilla ja antiikkiliikkeissä. Samalla hän haali tietoja pienoisautoista ja niiden valmistajista.
 – Kaikki sai alkunsa siitä, kun äitini ilmoitti aikoinaan, että nyt kun olet jo muuttanut pois kotoa, niin voisit ottaa nuo vanhat lelusikin mukaan.
 Lelujen joukossa oli vanhoja Mercedeksiä ja formula-autoja, jotka käynnistivät ikuisen autokuumeen.
 Pieni otos Stellbergin kokoelmasta. Mikko Tuomikoski / Yle
 Kivijalka ei kannata, kaupat tehdään muualla
 Stellberg kokeili aikoinaan Lahdessa lelukaupan pyörittämistä perinteisellä kivijalkamallilla, mutta se kävi liian työlääksi.
 – Kaupassa olo oli hyvin sitovaa, kulut olivat korkeat ja sen lisäksi piti tietysti pitää huolta myös nettikaupasta ja työpäivät venyivät pitkälle iltaan, päivittelee Stellberg.
 Tänä päivänä Stellberg käy kauppaa netissä oman sivustonsa kautta sekä kiertää erilaisissa alan tapahtumissa ympäri Suomea.
 Uutena aluevaltauksena on oman tapahtuman, Vanhat lelut, nukke- ja nukkekotimessut järjestäminen.
 Myös koottavat pienoisautot ovat keräilijöiden mieleen. Mikko Tuomikoski / Yle
 Miehet ja naiset keräävät eri asioita
 Kaupankäynnin ansiosta Stellberg on oppinut tuntemaan asiakkaansa ja on hyvin tietoinen siitä, että myös naiset keräävät leluja.
 – Jos pienoisautot ovat enimmäkseen miesten alaa, niin naisilla on omansa. Barbi- ja My Little Pony -keräilijät ovat oma lukunsa, nukkekotiharrastajat omansa ja sitten on esimerkiksi pienoiseläinten keräilijät, luettelee Stellberg.
 Alaan perehtymättömälle saattaa tulla yllätyksenä, että lelujen keräily on Suomessakin verrattain yleinen harrastus. Netistä löytyy runsaasti suomenkielisiä sivuja ja jopa rekisteri, johon keräilijä voi ilmoittautua.
 – Arvioisin, että keräilijöitä voi olla kaikkiaan jopa parikymmentä tuhatta, mutta se on tietysti näppituntumaa. Tämän lisäksi tulevat vielä ne, jotka tekevät vain heräteostoksia, eivätkä ole vielä ymmärtäneet olevansa keräilijöitä, nauraa Stellberg.
 Kansanauto peittoaa luksusvaunun
 Pienoisautoihin erikoistunut Stellberg huomasi jo varhain, että nostalgialla on tärkeä rooli pienoisautojen keräilyssä.
 – Tunnen keräilijän, jolla on satoja Jaguareja, mutta yleisintä on ihan tavallisten kansanautojen keräily. Monelle on tärkeää saada juuri samanlainen auto, kuin isällä tai papalla aikoinaan oli.
 Niinpä parhaita myyntiartikkeleita ovat juuri ne Ford Escortit ja Taunukset, Datsunit, Toyotat, Minit ja Kupla-Volkkarit, jotka aikoinaan parveilivat sankoin joukoin Suomen maanteillä.
 Lue myös:   Hannu Willmanilla on 144 palokypärää: "Kun menee asemalle ja sanoo I´m a firefighter from Finland, ovet aukeavat ja saa jopa majoituspaikan"
 – Pienoismallivalmistajat eivät vaan millään tahdo uskoa tätä, vaan haluaisivat kovasti tehdä erilaisia "haaveautoja", kuten ylellisiä loistoautoja tai harvinaisia urheiluautoja, päivittelee Stellberg.
 Oman lukunsa muodostavat sitten vielä todelliset fantasia-autot ja -mallit, kuten esimerkiksi The Beatlesin keltainen sukellusvene ja alkuperäinen Batman-auto, josta on tehty lukuisia eri pienoisautoversioita.
 Kokoelman harvinaisuus: Suomessa valmistettu peltilelu. Mikko Tuomikoski / Yle
 Pienistä autoista löytyy suuria tietopaketteja
 Jos innostuu toden teolla pienten autojen keräilystä, on tarjolla onneksi paljon tietoa. Stellberg on oppinut paljon kantapään kautta, mutta suosittelee myös seuraavia tietolähteitä:
 – Monista pienoisautovalmistajista, esimerkiksi Corgi Toysista ja Matchboxista on tehty mittavia tietokirjoja ja esimerkiksi koottavien pienoismallien valmistaja Airfixilla on todella kattavat nettisivut. Näiden lisäksi on tietysti Google, jonka kautta aukeaa ihan mahdoton määrä tiedonlähteitä, kunhan vaan osaa englantia, neuvoo Stellberg.
 Vaikka pienoisautojen kohdalla ei puhutakaan samanlaisista summista, kuin esimerkiksi tunnettujen kuvataiteilijoiden teosten kohdalla, niin huijareitakin löytyy.
 – Intia tuntuu olevan sellainen maa, jossa tehdään paljon uusia malleja vanhojen lelujen pohjalta. Välillä huomaa, että joku on keinotekoisesti vanhentanut tällaisen auton ja yrittää myydä sitä aidosti vanhana. Kokenut harrastaja huomaa eron, mutta aloittelija välttämättä ei.
 Pienoisveneille löytyy omat keräilijänsä. Mikko Tuomikoski / Yle
 Löytöjen aika ei ole ohi
 Keräilijän unelma voisi olla harvinaisen valmistajan tekemä pienoisauto avaamattomassa tehtaan pakkauksessa. Vieläkö tällaisia löytöjä voi tehdä?
 – Kyllä se mahdollista on, mutta harvinaisempaa vuosi vuodelta. Ihmiset ovat oppineet, että tällaisillakin esineillä on arvoa, eikä niitä päädy enää yhtä helposti kirpputoreille. Netistä löytöjä voi tehdä vaikkapa Torilta, mutta esimerkiksi Ebay on niin tunnettu ja koluttu, että sieltä on vaikea tehdä enää löytöjä, pohtii Stellberg.
 Oma lukunsa keräiltävien pienoisautojen joukossa ovat vanhat peltilelut, joista saatetaan maksaa suuriakin summia. Niitäkin on enää nykyään vaikea löytää.
 – Suomessa tällaiset löydöt ovat jo siitä syystä harvinaisia, ettei niitä alun perinkään ollut paljon liikkeellä. Täytyy muistaa, että ne hankittiin leikittäviksi ja ovat usein olleet kovassa käytössä, mutta eihän sitä koskaan tiedä, arvuuttelee Stellberg toiveikkaana.

Satojen tuhansien autojen mies tuntee leluharvinaisuudet – näihin keräilijöiden aarteisiin sinäkin olet voinut törmätä


Summary: Kuukauden päästä alkavasta Kangasalan Jukolasta on tulossa kaikkien aikojen suurin. Testaa sitä odotellessa, miten karttamerkit ovat hallussa.

Jukolan ja Venlojen viesteihin on ilmoittautunut ennätykselliset yli 20 000 suunnistajaa. Maailman parhaiden kilpasuunnistajien lisäksi joukkoon mahtuu monta harrastajaa ja vasta-alkajaa.
 Kävimme tutustumassa työporukkaan , joka lähtee Jukolaan melko vähäisellä kokemuksella ja hakee apua ammattilaisten vetämästä suunnistuskoulusta.
 Alkoiko rastien etsiminen kiinnostaa, mutta kompassin käyttötaito on unohtunut?  Katso videolta  suunnistuksen SM-mitalistin  Outi Hytösen  vinkit alkuun pääsemiseksi.
 Kokeile, miten hyvin sinä osaat suunnistuksessa käytettävät karttamerkit.

Luulitko osaavasi suunnistaa? Kokeile, tunnistatko nämä karttamerkit


Summary: Museoviraston mukaan Kotkasta löytynyt sudenpäätä muistuttava esine on historiallisesti erittäin arvokas. Se tosin tulkitsi löydön peltojätteeksi.

Historiaharrastaja  Jani Paananen  kulki metallinilmaisimen kanssa heinäpellon kumpareen laella, kun hän havahtui piippaukseen. Metallinilmaisimen ID-luku välkkyi yli 50:n. Tämä kieli siitä, että eteen ei ollut osunut tavallinen roska.
 Oli keväinen aamupäivä vuonna 2015. Kotkan Hurukselan peltoalalta oli jo aamulla nostettu kourallinen rautanauloja ja metallinappeja, mutta nyt metallinilmaisimen äänen aiheutti isompi esine.
 Paananen kaivoi kenttälapiolla noin 15 sentin syvyisen kuopan ja löysi multaisesta maasta muutaman sentin pituisen esineen. Hän istahti kivelle pellon laidalle ja alkoi puhdistaa esinettä.
 Mullan alta paljastui sudenpäätä muistuttava möhkäle.
 – Se oli ehdottomasti erikoisin esine, jonka olen löytänyt. Ajattelin, että sen täytyy olla harvinainen, Paananen sanoo.
 Mies ilmoitti löydöstään Museovirastoon ja esine pyydettiin tutkittavaksi. Paanasen odotus päättyi pettymykseen vuoden 2016 helmikuussa. Museovirasto oli määritellyt tumman sudenpäätä muistuttavan figuurin vanhaksi peltoon levitetyksi jätteeksi.
 Paananen otti viestin vastaan epäuskoisena. Hän oli jakanut kuvaa löydöstään eri historianharrastajien verkkosivuilla ja sosiaalisen median kanavilla.
 Palautteen perusteella hän uskoi, että löytö voisi olla roomalaiselta rautakaudelta.
 Jani Paanasen Museovirastolle lähettämät esineet keväällä 2015. Jani Paananen
 "Harmittava tapaus"
 Keväällä 2019, noin neljä vuotta löydön jälkeen, esineen tarina on avautunut hieman enemmän. Paananen sai tietää, että hänen löydöstään oli kiinnostuttu Saksassa. Sinne tieto Paanasen löydöstä kiiri historiaan erikoistuneen tietokirjailijan  Jouni Jäppisen  kautta.
 Jäppinen oli huomannut, että esine muistutti kovasti Saksasta Wilkenburgin kaupungista löytynyttä sudenpäätä. Siellä sijaitsi noin 2000 vuotta sitten Rooman valtakunnan aikainen sotilasleiri. Wilkenburgista oli löytynyt samanlainen sudenpäätä muistuttava esine vuosien 2015–2016 kaivauksien yhteydessä.
 Jäppinen otti yhteyttä Hannoverin yliopiston arkeometallurgiaan erikoistuneeseen tohtoriin  Robert Lehmanniin . Hän löysi saman yhteyden. Lehmann totesi, että esine on arseenipronssia, jonka käyttö loppui ajanlaskun alkuun mennessä. Pellolta Hurukselasta löydetty sudenpää oli Lehmannin arvion mukaan myös tehty samoista metalleista kuin Wilkenburgin sudenpää-figuuri.
 Lehmann on todennut, että Wilkenburgista löydetty sudenpää on ollut osa roomalaisen sotilaan käsikorua. Hän arvelee löydön kertovan siitä, että Rooman valtakunnan aikainen kauppaverkosto olisi yltänyt Etelä-Suomen korkeudelle.
 – Tämä pää voi olla merkki, että kauppaa on käyty roomalaisten, germaanien ja pohjoisen kansojen välillä. Tähän mennessä tiedämme varmasti, että Tanska on ollut pohjoisin Rooman valtakunnan aikainen kauppa-alue, sanoo Lehmann  Hannoversche Allgemeine - sanomalehdessä .
 Kotkasta löydetty sudenpää-figuuri. Jani Paananen
 Museoviraston kirjaaman ratkaisun mukaan löydös on “historiallisen asuinpaikan peltoon levinnyttä jätettä”. Museovirasto myöntää, että löytöä tulkinnut henkilö on tehnyt virheen.
 – Tämä on todella harmittava tapaus ja ratkaisu, josta muilla ei välttämättä ollut edes tietoa. On tapahtunut moka, sitä on turha kierrellä, sanoo projektipäällikkö  Ville Rohiola  Museovirastosta.
 Rohiola on tietoinen Wilkenburgin roomalaisleirissä tehdyistä tutkimuksista ja sieltä löydetystä samannäköisestä sudenpäästä.
 – Alkuainemittaukset voisivat muun aineiston perusteella viitata roomalaisaikaan. Pitää silti muistaa, että leiristä on tehty myös pintalöytöjä, jotka ajoittuvat keskiajasta tähän päivään asti. Olisi mielenkiintoista vertailla aineistoja saksalaistutkijoiden kanssa.
 Rannekoru vai kannun kahvakoriste?
 Museovirasto sai tiedon esineen virheellisestä tulkinnasta jo syksyllä 2016, kun Turun yliopiston arkeologian professori  Visa Immonen  kirjoitti esineestä artikkelin. Immonen tosin tulkitsi esineen olevan keskiaikaisen kannun kahvakoriste.
 Museovirasto ei ota kantaa siihen, onko esine roomalaisaikainen vai keskiaikainen.
 – Muu Hurukselan pellosta löytynyt aineisto viittaa kuitenkin huomattavasti selvemmin keskiaikaan sekä yleisesti historialliseen aikaan. Toisaalta Suomi on ollut välillisesti yhteydessä Rooman valtakuntaan, Ville Rohiola pohtii.
 Rohiola arvioi Kotkan löydön joka tapauksessa historiallisesti ja tieteellisesti hyvin merkittäväksi.
 – Löytö on mittaamattoman arvokas, oli se sitten keskiaikainen tai roomalainen. Etenkään roomalaisaikaista rautakauden aineistoa ei ole Suomessa liikaa. Keskiaikaisessa aineistossakin se olisi tyypiltään ensimmäinen 1400-luvulta oleva messinkikannun eläinkoriste.
 Lisätutkimuksia tarvitaan
 Turun yliopiston arkeologian professori Visa Immonen kaipaa vahvempia todisteita siitä, että Hurukselasta löydetty sudenpää olisi Rooman valtakunnan aikainen.
 – Pellolta ei löydetty muita yhtä vanhoja esineitä. Alueelle tarvittaisiin arkeologiset kaivaukset, jotta voitaisiin selvittää, onko esine niin vanha kuin kerrotaan.
 Immonen ei kuitenkaan sulje pois vaihtoehtoa, etteikö Hurukselasta löydetty esine voisi olla Rooman valtakunnan aikainen. Historia tuntee roomalaisaikaisia rannerenkaita, joissa on eläimenpäitä. Immosen mukaan sama metallikoostumus ei kuitenkaan vielä kerro yksiselitteisesti, että sudenpää olisi 2000 vuotta vanha.
 – Sekä Saksan ja Hurukselan löydöt ovat irtolöytöjä eikä kumpikaan liity esimerkiksi roomalaisaikaiseen rakenteeseen. Asia pitäisi saada kytkettyä aikakauteen jollakin muulla tavalla kuin metallipitoisuudella. Tulokset voivat johtua myös mittaustavasta.
 Jani Paananen tutkimassa metsäistä maastoa metallinilmaisimen kanssa.  Jani Paanasen kotialbumi
 Osaaminen vahvistunut
 Museovirasto on vahvistanut viime vuosina osaamistaan metallinetsinlöytöjen tulkitsemisessa. Vakituinen työntekijä käsittelee löydöt, ja niiden tunnistamiseen on käytössä entistä laajempi tutkijaverkosto. Lisäksi Ville Rohiola työskentelee parhaillaan projektissa, jonka tarkoituksena on kehittää löydöille oma tietokanta.
 – Tulevaisuudessa metallinetsijät voivat ilmoittaa löytönsä sinne, ja sen avoin data on sekä harrastajien että ammattilaisten käytössä. Molempien asiantuntemus on erittäin tärkeää ja pitää huomioida tasa-arvoisesti, Rohiola toteaa.
 Harrastajat toimittavat Museoviraston arkeologisiin kokoelmiin vuosittain noin 2000 esinettä. Rohiolan mukaan niitä pyritään ajoittamaan muun samankaltaisen aineiston, kirjallisuuden ja aikaisemman tutkimuksen avulla. Lisäksi käytössä ovat alkuainemittausvälineet.
 – Kansalaisten tekemät löydöt ajoittuvat kivikaudelta tähän päivään asti. Aika harvoin tulee löytöjä, jotka paljastuvat ihan tavalliseksi maa-ainekseksi kuten luonnolliseksi kiveksi.
 Sudenpää jää Kymenlaaksoon
 Kotkan Hurukselasta löytynyt sudenpää päätyi jo pari vuotta sitten Kymenlaakson museon kokoelmiin. Sinne se saa myös jäädä.
 – Löytäjä toimi hienosti, kun sai lisää tietoa esineestä ja toimitti sen Kymenlaakson museoon. Se on hyvä paikka ja siellä se on kaikkien tutkijoiden saatavilla, sanoo Rohiola.
 Sudenpään löytänyt historiaharrastaja Jani Paananen kuuluu viiden hengen porukkaan, joka etsii Kymenlaaksosta todisteita asutuksen jatkuvuudesta kivikaudelta nykyaikaan. Paanaselta löytyy myös ymmärrystä Museoviraston suuntaan.
 – Täytyy muistaa, että tutkimuksiin käytettävä raha on tiukalla. Tämä varmasti vaikuttaa myös esineiden tutkinta-aikaan, Paananen toteaa.

Pellolta löytynyt outo möykky oli Museoviraston mukaan jätettä – Saksassa todettiin, että kyseessä olikin 2000-vuotias roomalaiskoru: "Moka on tapahtunut"


Summary: Ehdokkaiden keskustelua ja suoriutumista kommentoi suorana tässä jutussa poliittisen talouden tutkija Antti Ronkainen.

Kuusi eurooppalaista huippupoliitikkoa eli Euroopan parlamentin poliittisten puolueiden kärkiehdokkaat ottavat tänä iltana yhteen vaaliväittelyssä. Vaalitentti näytetään kymmenillä eurooppalaiskanavilla ympäri Eurooppaa.
 Yle näyttää vaaliväittelyn suorana TV1:ssä ja  Yle Areenassa . Lähetys alkaa klo 21.30 asiantuntijaraadin pohjustuksella. Varsinainen tentti alkaa klo 22.
 Nico Cué, Ska Keller, Jan Zahradil, Margrethe Vestager, Manfred Weber ja Frans Timmermans Yle Uutisgrafiikka / EAP / EBU / european-left.org / manfredweber.eu
 Illan tentissä väittelevät Euroopan vasemmiston  Nico Cué  (Belgia), vihreiden  Ska Keller  (Saksa), Euroopan konservatiivien ja reformistien (ACRE)  Jan Zahradil  (Tšekki), liberaalien (ALDE)  Margrethe Vestager  (Tanska), keskustaoikeiston (EPP)  Manfred Weber  (Saksa) ja sosiaalidemokraattien (PES)  Frans Timmermans  (Alankomaat).
 Lue täältä tarkemmat kuvaukset  kärkiehdokkaista.
 Vaaliväittelyn pohjustaa Ylen EU-erikoistoimittaja  Susanna Turunen  yhdessä Aleksanteri-instituutin Itä-Euroopan tutkijan  Katalin Miklóssyn , Eurooppa-tutkimuksen keskuksen tutkijan  Timo Miettisen , Eurooppanuorten varapuheenjohtajan  Gurmann Sainin  sekä retoriikan asiantuntijan  Antti Mustakallion  kanssa. Väittelyn jälkeen klo 23.30 Turusen johtama studioraati analysoi vielä illan annin.
 Ehdokkaiden keskustelua ja suoriutumista kommentoi suorana tässä jutussa poliittisen talouden tutkija  Antti Ronkainen  Helsingin yliopistosta.
 Englanniksi ja ranskaksi käytävä vaaliväittely simultaanitulkataan suomeksi ja ruotsiksi ja lähetetään seuraavana päivänä uusintana suomeksi tekstitettynä.
 Liveanalyysiä väittelystä voit seurata alla.

Studioraati arvostelee kärkiehdokkaiden esiintymistä, paras arvosana Timmermansille – Seuraa liveanalyysiä suorana täältä


Summary: Turvapaikanhakija haluaa seuraavaksi yliopistotutkinnon, työn ja perheen Suomessa.

Ylioppilaslakki on jo käyty ostamassa valmiiksi 100 kilometrin päästä Joensuusta saakka. Kesäkuun ensimmäisenä päivänä Ameer Al-Kulabi, 20, painaa sen päähänsä Lieksan lukion salissa. Hän on yksi  tämän kevään uusista ylioppilaista .
 Nuorukaisen ylioppilaskokeiden tulokset ovat lukion parhaimmistoa. Se on melkoinen saavutus, sillä neljä vuotta sitten Al-Kulabi ei puhunut vielä sanaakaan suomea. Hänelle valkolakkiin kiteytyy paitsi oma, myös koko perheen tulevaisuus.
 Perhe siirrettiin Lieksaan
 Irakilainen Ameer Al-Kulabi tuli 16-vuotiaana perheensä mukana Suomeen vuonna 2015. Perhe haki turvapaikkaa ja sijoitettiin asumaan Kaakkois-Lappiin Kemijärvelle. Kaikki oli uutta, mutta eniten ihmetytti se, miten vähän Kemijärven kaduilla näkyi ihmisiä.
 Perheen esikoispoika Ameer aloitti saman tien suomen kielen opiskelun vastaanottokeskuksen järjestämässä koulutuksessa. Tähtäin oli selvä alusta saakka: Al-Kulabi halusi ensin lukioon ja sen jälkeen yliopistoon. Seitsemän kuukauden kieliopintojen jälkeen Al-Kulabi haki ja pääsi Kemijärven lukioon.
 – Alussa oli todella vaikea seurata opetusta kielen vuoksi. Noin vuoden ajan tuntui, että tästä ei tule mitään, Al-Kulabi kertoo. Nyt hän antaa haastattelua sujuvasti suomeksi.
 Lieksan lukiosta valmistuu tänä keväänä 29 ylioppilasta. Al-Kulabin arvosanat ovat koulun parhaimpien joukossa. Ilkka Klemola / Yle
 Kun Kemijärven vastaanottokeskus suljettiin, Al-Kulabi perheineen siirrettiin Lieksaan Pohjois-Karjalaan. Opinnot jatkuivat nyt toisen syrjäisen pikkukaupungin lukiossa. Lukion toisella luokalla jotakin loksahti kohdalleen kielitaidon kanssa, ja Al-Kulabi alkoi napsia loistavia arvosanoja erityisesti matemaattisista aineista.
 – Englannin kielessä oli eniten kirimistä, sillä osasin sitä ennestään hyvin vähän ja lukiossa taso on jo kova.
 Al-Kulabin opiskeluinto on ollut kova. Suomen Punaisen Ristin teettämän  tuoreen selvityksen mukaan   turvapaikanhakijoiden ensisijaisena toiveena on työllistyä, jotta he voisivat olla riippumattomia yhteiskunnan tuista ja elättää itsensä sekä perheensä. Sama toive on myös Al-Kulabilla.
 Juhlat järjestetään vastaanottokeskuksessa
 Tänä keväänä Al-Kulabin urakka tuli päätökseensä hienoin tuloksin: hän kirjoitti eximian eli toiseksi korkeimman arvosanan pitkästä matematiikasta, fysiikasta ja kemiasta. Kesäkuun alussa Lieksan vastaanottokeskuksessa järjestetään sen historian ensimmäiset ylioppilasjuhlat.
 – Emme ole vielä päättäneet, mitä juhlissa tarjotaan, Al-Kulabi kertoo.
 Menestys ei ole tullut helpolla. Välillä pelkkä kouluun pääseminen on ollut hankalaa, sillä vastaanottokeskus sijaitsee seitsemän kilometrin päässä Lieksan keskustasta, eikä busseja kulje säännöllisesti.
 Al-Kulabi kertoo tehneensä kotiläksyjä vähintään pari tuntia päivässä. Lukulomalla tahti kiristyi äärimmilleen, ja Al-Kulabi pänttäsi erityisesti fysiikkaa ja suomen kieltä jopa 14 tuntia päivässä.
 – Sen jaksoi, kun tavoite oli selkeä koko ajan, Al-Kulabi toteaa.
 Opiskelu on ollut totista ja vienyt käytännössä kaiken ajan, mutta silti päällimmäisenä mielessä lukiosta ovat hienot yhteiset kokemukset, kuten vanhojen tanssit ja penkkarit. Al-Kulabi haluaa erityisesti kiittää lukion opettajia saamastaan tuesta.
 Vanhemmat ovat painottaneet Al-Kulabille opiskelun tärkeyttä. Ari Tauslahti / Yle
 Opiskelussa kiinni koko tulevaisuus
 Ameer Al-Kulabin koulupolku on ollut kiemurainen. Hän kertoo käyneensä Irakissa peruskoulun. Sen jälkeen perhe asui neljä vuotta Turkissa, jossa Al-Kulabi pääsi seuraamaan opetusta, mutta ei saanut suorittaa opintoja virallisesti. Myös turkin kielen Al-Kulabi oppi nopeasti, ja puhuu nyt sujuvasti sekä suomea että turkkia. Perheen kotikieli on arabia.
 Syksyllä on edessä todennäköisesti muutto pois Lieksasta. Al-Kulabi on hakenut Tampereen teknilliseen yliopistoon opiskelemaan tietojenkäsittelytiedettä ja saattaa päästä sisään jo ylioppilastutkinnon arvosanojen perusteella. Opintojen jälkeen tavoitteena on työpaikka teknologiayrityksessä, mieluiten Suomessa.
 Al-Kulabin nuoremmat sisarukset käyvät peruskoulua Lieksassa. Perheen turvapaikkaprosessi on vielä kesken. Vanhemmat ovat kannustaneet kaikin tavoin lapsiaan opiskelussa.
 – He sanovat, että siitä on kiinni koko perheen tulevaisuus. Eli paineet ovat aikamoiset, Al-Kulabi sanoo.
 Lue lisää:
 Punainen Risti: Turvapaikanhakijoilla monipuolista osaamista, muttei pääsyä Suomen työelämään – “Mikä vain työ käy”
 Yksi ylioppilas kirjoitti kymmenen laudaturia – näissä kouluissa tehtiin parhaat tulokset
 Katso Ylen ylioppilaskoneesta, kuka saa valkolakin

Ameer Al-Kulabi pänttäsi 14 tuntia päivässä ja järjestää  ylioppilasjuhlat vastaanottokeskuksessa – tuli Suomeen ummikkona 4 vuotta sitten


Summary: Kun vaimo ihastuu naapurin Annaan tai aviomies himoitseekin toisia miehiä, voi heteroparisuhde suistua kriisiin. Asiantuntija kannustaa löytämään muutoksesta jotain hyvää.

Mitä tapahtuu, kun heterosuhteessa elävä havahtuu olevansa seksuaalisesti kiinnostunut samaa sukupuolta olevista? Pohdinnoista käynnistyy oman identiteetin uudelleenmäärittely, joka saattaa olla hyvinkin hämmentävää.
 ”Elämä oli täydellistä kaikilla näkyvillä mittapuilla. Riidaton avioliitto, hieno koti, ihanat lapset, kesähuvila, taloudellista vaurautta, perheonnea neljän seinän sisällä 24/7. Silti kaikki mitä olin avioliitossa saanut, oli salaa sisimmässäni tuntunut varastetulta. Aavistin että olin petoksella siinä elämässä.” (Mies, 49v.)
 Täysin tavatonta ei seksuaalisen kiinnostuksen kohteiden vaihtuminen kuitenkaan ole. Kliininen seksologi ja Suomen seksologisen seuran puheenjohtaja  Tiina Vilponen  muistuttaa, että ihmisen seksuaalisuus on hyvin joustavaa.
 – Osa ihmisistä herää ajattelemaan omaa seksuaalisuuttaan myöhemmin aikuisena, kun elämään tulee väljyyttä esimerkiksi lasten kasvettua. Tai jos totutussa elämässä yksikin asia muuttuu, se voi laukaista huomaamaan itsessä jotain uutta, Vilponen sanoo.
 Psykiatriaan ja kliiniseen seksologiaan erikoistuva lääkäri  Jaakko Ollila  arvioi, että ikävuodet voivat tuoda rentoutta seksuaalisen identiteetin pohtimiseen.
 – Jos on aikaisemmin toteuttanut seksuaalisuuttaan vähän kuin robottimoodilla, niin vanhetessa tähän voi havahtua. Iän myötä myös itsetietoisuus lisääntyy ja se vahvistaa oman elämän päärooliutta.
 Todellinen seksuaalinen suuntautuminen voi yllättää ihmisen itsensäkin
 Moni keski-iässä todelliseen seksuaaliseen identiteettiinsä herännyt voi kokea olevansa yksin jopa sateenkaariyhteisöissä. Ikään kuin heteromenneisyys jättäisi leiman ja epäilyksen siitä, ovatko he nyt oikeasti homoja tai lesboja.
 Tällaisista ajatuksista sai alkunsa historioitsija  Rose-Marie Peaken  ja erityistason seksuaaliterapeutti  Outi Santavuoren  toimittama kirja  Entiset heterot . He keräsivät kirjaa varten kertomuksia homoseksuaaliseen identiteettiinsä aikuisuudessa heränneiltä entisiltä heteroilta.
 ”Muutamasta surkeasta, tilapäisestä miessuhteestani huolimatta ihastuin jo nuorena säännöllisesti naisiin, mutta sisäinen defenssini oli niin kova, etten koskaan tietoisesti ajatellut olevani ihastunut.” (Nainen, 44v.)
 AOP
 Seksuaaliterapeuttina työskentelevän Outi Santavuoren omista "myöhäisheränneistä" asiakkaista suuri osa on jollain tasolla aina tiennyt, ettei täysin istu heteromuottiin. Kirjan kertomuksissa kuuluu myös toisenlainen ääni.
 – Kirjassa on monta kuvausta siitä, miten ihminen on yhtäkkiä ja itselleenkin yllätyksenä havahtunut todelliseen seksuaalisuuteensa.
 ”Oman seksuaalisuuden löytäminen keski-iän kynnyksellä on valtava kriisi. Ei ole kyse pikkuasiasta, etenkin kun ihmisellä on vakiintunut parisuhde ja lapsia, joiden hyvinvointi määrittää useimpia elämän valintoja. Tuntuu pohjattoman itsekkäältä kaivella omaa napaansa ja miettiä, kuka oikeastaan on, kun on niin paljon tärkeämpääkin tehtävää. Sitten kuitenkin: onko lapselle mitään tärkeämpää kuin vanhempi, joka on tasapainossa itsensä kanssa?” (Nainen, 40v.)
 Heteroelämä voi tuntua helpommalta valinnalta
 Vaikka moni on tiedostanut olevansa jotain muuta kuin täysin hetero, he kirjoittavat valinneensa heterosuhteen, koska se on ollut jollain tavalla helpompaa ja hyväksytympää.
 – He kuvaavat, että ovat menneet heteropolkua, koska niin ihmisten oletetaan tekevän. Moni kokee, että olisi liian rohkeaa tai riskialtista tarkastella ihan puhtaalta pöydältä mitä itse pohjimmiltaan haluaa, kuvailee Santavuori.
 Omien tunteiden ja arvojen vastaisesti eläminen on raskasta ja huonontaa elämänlaatua.
 – Paljon pahoinvointia liittyy siihen, että ihmisen ulkopuolelta tulee vaatimuksia, jotka on sisäistänyt. Silloin ehkä huomaamattaan elää jonkun toisen kertoman tarinan mukaan, eikä ole itse suurin äänessä olija omassa elämässään, sanoo kliininen seksologi Tiina Vilponen.
 Santavuori painottaa voimakkaasti, että seksuaalisen identiteetin ja suuntautumisen muuttaminen ei ole mahdollista tahdonvoimalla. Kirjoittajat tuomitsevat kaikenlaiset ”eheyttämishoidot”, joiden avulla yritetään saada ihminen luopumaan  hlbtiq-identiteetistään  ja muuttumaan heteroksi. Tällainen toiminta on henkistä väkivaltaa.
 Seksuaali-identiteetti rakentuu vauvasta vaariin
 Seksuaali-identiteetti alkaa yleensä vähitellen vakiintua varhaisaikuisuudessa. Sekä Ollila että Santavuori muistuttavat, että varsin harva ihminen on täysin hetero tai täysin homoseksuaali. Suurin osa meistä sijoittuu jonnekin näiden kahden ääripään välille, ja oma sijainti tällä seksuaalisuuden janalla voi muuttua.
 Lääkäri Jaakko Ollila kuvailee seksuaalisuutta hyvinkin dynaamiseksi ominaisuudeksi.
 – Se lähtee kehittymään syntymästä asti. Seksuaalisuuden muotoutumiseen ja sen ilmaisemiseen vaikuttavat lukuiset tekijät aina vauvan koskettamistavoista yhteisön asenteisiin.
  David Fram / AOP
 Seksuaalisen identiteetin myöhäisheräämisessä on Peaken ja Santavuoren mukaan yleensä kyse torjutun ja piilossa olleen identiteetin löytymisestä ja pintaan pääsystä. Muutos tapahtuu kuitenkin tahdosta riippumatta ihmisessä sisäisesti, ei tietoisesti eikä ulkopuolelta painostaen.
 – Se voi olla myös sattumasta kiinni. Jos olet heterohko ja yhteiskunta vielä ohjaa siihen suuntaan, niin enemmistö päätyy heterosuhteisiin. Sitten yksi kaunis päivä vastaan tuleekin viehättävä ihminen, joka on samaa sukupuolta ja silloin muut puolet seksuaalisesta kiinnostuksesta tulevat näkyviin, Outi Santavuori sanoo.
 ”Eräänä päivänä edessäni seisoi nainen, tv-ruudulla vieläpä, ja lävitseni valahti hämmentävä tunne, kuin iso saavillinen lämmintä vettä. En tajunnut, mitä tapahtui, ja samalla tajusin kaiken. Annoin itseni ymmärtää ja hyväksyä, että vetovoimani kohdistui tuohon naiseen, naisiin, kehen vain naiseen, kaikkiin naisiin.” (Nainen, 40v.)
 Kumppanin muuttuminen on kriisi myös puolisolle
 Heterosuhteessa olevan kaapistatulo vaikuttaa suuresti myös kumppaniin. Tunteet voivat vaihdella epäuskosta suuttumukseen ja pelkoon. Toisaalta kumppani voi tuntea helpotusta siitä, että toinen on löytänyt vastauksen ehkä vuosia hiertäneeseen asiaan.
 Seksuaaliterapeutti Outi Santavuori kehottaa pariskuntia avoimesti miettimään, mitä uudessa tilanteessa voidaan tehdä. Vaihtoehtoja on.
 – Kannattaa rauhassa keskustella, mitä toisen muutos juuri meille tarkoittaa. Tarkoittaako se avointa liittoa vai eroa vai jotain muuta? Ihmiset päätyvät hyvin erilaisiin ratkaisuihin. Olisi hyvä, jos myös puolisot hakisivat tukea itselleen.
 AOP
 Jaakko Ollila kannustaa näkemään kumppanin muutoksessa myös upean mahdollisuuden.
 – Voisi ehkä ajatella, että kumppanissa onkin paljon enemmän mielenkiintoista kuin aiemmin ajattelin. Hän on yhä sama ihminen, johon rakastuin, mutta hänestä on kuoriutunut uusi särmä.
 ”Kaikesta huolimatta koko ajan on ollut läsnä se tunne, että tämä nainen on minun elämäni suuri rakkaus. Se oikea, joka on vain ollut hukassa kaikki nämä vuodet.” (Nainen, 33v.)
 Lainaukset kirjasta: Rose-Marie Peake ja Outi Santavuori (toim.): Entiset heterot (Atena, 2019)
 Aiheesta lisää:  Kun Anu Laaksosen pitkä avioliitto päättyi, hän rakastui naiseen – "Kunhan oot äiti onnellinen", sanoi 11-vuotias tytär

Heterokin voi rakastua omaa sukupuolta olevaan – Seksuaalisten mieltymysten muuttuminen aikuisena on normaalia


Summary: Jännityksen voi kääntää voimavaraksi, tarkastamista ei tee koskaan liikaa ja omat rutiinit pelastavat paljon.

Jopa koko kevään kestänyttä lukujaksoa unelmakoulua varten ei kannata turmella hätäilyyn, väsymykseen tai nälkään.
 Ota asiantuntijan vinkit haltuun ja voit pelastaa paljon tekemällä oikeita asioita päivää ennen pääsykokeita ja vielä varsinaisessa kokeessa.
 Jännittämisenkin voi kääntää voitoksi, muistuttaa Aalto-yliopiston ylioppilaskunnan hallituksessa muun muassa uusista opiskelijoista vastaava  Anna Halsas .
 – Vaikka edellisenä päivänä jännittää kauheasti, niin siitä ei kannata hätääntyä. Se on merkki siitä, että tällä asialla on sinulle merkitystä. Palauta vaikka mieleesi kaikkia niitä syitä, miksi olet tässä tilanteessa ja miksi olet nähnyt kaiken sen vaivan lukemisen eteen, Halsas opastaa.
 Lue tästä ohjeet koetta varten.
 1. Päivä ennen "The Dayta"
 Tässä vaiheessa on luettu jo aika kauan, ja mitä lähemmäksi koepäivä tulee, sitä paniikinomaisemmaksi lukeminen usein menee. Siksi viimeisenä päivänä kannattaisi ottaa ajatuksia irti kokeesta, ja mielellään pitää kirjat suljettuna.
 – Jos koko päivän pyörii mielessä joku asia, mitä ei muista, niin sen voi tsekata. Mieluiten tekisi jotain muuta, vaikka kavereiden kanssa, jotta saisi ajatukset muualle ja aivot voisivat levähtää, Anna Halsas opastaa.
 Jos koe kuitenkin pyörii koko ajan mielessä, niin voi vaikka etukäteen varmistaa reitin koepaikalle tai jopa käydä katsomassa, kuinka sinne mennään. Näin seuraavan aamun liikkeellelähtö ei kenties jännitä niin paljon.
 Samalla voi katsoa ohjeista, mitä kokeessa saa tehdä ja mitä ei.
 – Joskus voi olla tiukkojakin ohjeita siitä, mitä saa ottaa mukaan ja mitä ei.
 2. Edeltävä yö
 Hyvät yöunet auttavat olemaan virkeänä pääsykokeessa. Nukahtaminen voi kuitenkin olla vaikeaa, jos jännittää kauheasti.
 – Toisaalta, jos tekee päivällä jotain kivaa, niin se väsyttää ja saa nukahtamaan. Eikä käytä tietokonetta tai mobiililaitteita liian myöhään. Se auttaa rauhoittumaan.
 3. Aamu
 Kannattaa pitää mahdollisimman normaalina aamuna. On hyvä idea syödä ainakin jonkin verran ja varsinkin juoda, että on virkeänä kokeessa.
 Anna Halsas muistuttaa, että mahdollisten eväitten vieminen pääsykoepaikalle vaihtelee paljon. Joihinkin niitä saa ottaa mukaan, joihinkin kokeisiin ei.
 – Kannattaa katsoa tarkasti ohjeista etukäteen. Itse varautuisin siihen, ettei eväitä saa ottaa mukaan.
 4. Koepaikalle saapuminen
 Kannattaa ehdottomasti varautua siihen, että bussi hajoaa tai matkalla sattuu muuta yllättävää.
 Ja kannattaa lähteä liikkeelle hieman aikaisemmin kuin yleensä lähtisi.
 5. Koe
 Kukin tekee kokeen tavallaan. Yksi tekee itselleen helpot tehtävät ensin ja poimii niistä varmat pisteet. Toinen tekee järjestyksessä.
 – Tämä on niin henkilökohtaista. Kannattaa tehdä niitä juttuja, mitkä itselle toimivat. Jos se rauhoittaa, että saa alkuun varmoja pisteitä, niin tekee sitten niitä helppoja ensin.
 Samalla Halsas suosittelee ajattelemaan pääsykoetta vain yhtenä, mutta tärkeänä kokeena muiden joukossa.
 Erityisen paljon Halsas kehottaa kiinnittämään huomiota kokeen tarkastamiseen.
 – Liikaa ei voi tarkastaa. Mikään ei ärsytä niin paljoa kuin se, että menettää pisteen sen takia, että on huolimaton. Voi olla tunne, että osasin tämän hyvin ja nyt vaan kirjoitan puhtaaksi. Siinä vaiheessa tulee helposti tehtyä virheitä, jää kappale kirjoittamatta tai tulee rasti väärään ruutuun.
 6. Jälkiselvittely
 Jälkispekulaatiot kuuluvat monen elämään. Halsas ei niitä tyrmää: joillekin siitä voi olla hyötyä ja se voi jopa rauhoittaa.
 – Äärettömän kauaa ei kuitenkaan kannata asioissa roikkua. Usein tuloksia saa kuitenkin odottaa aika kauan, joten siinä menee kesä pilalle, jos koko ajan miettii, Anna Halsas opastaa.
 Lue myös:
 Välivuotta viettävien määrä vain kasvaa: Ylioppilaiden siirtyminen korkeakouluihin hidastui
 Katso Ylen koneesta, mihin yliopistoon kotiseudultasi päästään – espoolainen Mikael Suonio päätyi oikikseen Lappiin: "Meinasin revetä liitoksista"
 Katso täältä   Aalto-yliopiston jännittämiseen liittyvä video .

Kuinka selvitä pääsykoepäivästä hengissä? Lue asiantuntijan viime hetken vinkit valmistautumiseen ja tilanteen hallintaan tosipaikassa


Summary: Jos kauppa toteutuu, Kone nousisi maailman suurimmaksi hissivalmistajaksi.

Suomalainen hissiyhtiö Kone harkitsee tekevänsä ostotarjouksen saksalaisen monialayhtiön Thyssenkruppin hissiliiketoiminnasta.
 Asiasta kertoo uutistoimisto Reuters, joka on saanut tiedon neljältä asiaa tuntevalta henkilöltä.
 Thyssenkruppin hissiyksikön arvo on suuruudeltaan noin 14 miljardia euroa. Jos Kone saa sen omistukseensa, nousisi se maailman suurimmaksi hissivalmistajaksi.
 Thyssenkrupp ilmoitti viime viikolla muuttavansa strategiaansa ja listaavansa hissiyksikön pörssiin. Suunnanmuutoksen taustalla on yhtiön kiireinen tarve vahvistaa kassaansa.
 Kone ei anna Reutersille täsmällistä vastausta, pitääkö uutinen paikkansa.
 – Olemme jo vuosia sanoneet, että yhteenliittymä olisi teollisuudenalallamme järkevä teko, emmekä ole muuttaneet ajatteluamme, sanoi Konen tiedottaja.
 Suomesta uutisesta kertoi ensimmäisenä  Kauppalehti .

Reuters: Kone harkitsee ostavansa Thyssenkruppin hissit


Summary: Viisi kokelasta ahkeroi kahdeksan laudaturia.

Kauniaisissa on tänään voitu juhlia kevään parasta ylioppilaskirjoitusten tulosta.
 Gymnasiet Grankulla samskolanista kirjoittanut  Amanda Sandelin  sai yhteensä kymmenen laudaturia. Sandelin kertoo olleensa yllättynyt saavutuksestaan.
 – Tiesin kyllä, että hyvin varmaan menee, mutta oli pieni yllätys, että meni näin hyvin, Sandelin kertoo tunnelmistaan.
 Hän toteaa, että kymmenen laudaturin kirjoittaminen vaati pitkäjänteistä työtä. Sandelin muistuttaa, ettei töitä tehdä pelkästään lukiossa, vaan pohja hyvälle tulokselle luodaan jo peruskoulussa.
 – Ei tämä ole ollut kolmen vuoden puristus, vaan ennemminkin pitkäjänteinen maraton. Töitä on tehty viimeiset 12 vuotta, Sandelin kuvaa.
 Laudatureja urakoinut Sandelin on innostunut luonnontieteistä, ja jatko-opintojen osalta häntä kiinnostaa biolääketiede.
 Opiskelun vastapainoksi elämässä pitää olla myös muuta. Sandelin on harrastanut pitkään käsipalloa ja tärkeitä harrastuksia ovat myös ruoanlaitto ja leivonta.
 – Elämässä olla tasapaino koulun ja vapaa-ajan välillä, Sandelin summaa.
 Lue täältä juttu seinäjokelaisesta Emilia Veikkolasta, joka sai Suomen parhaat arvosanapisteet.
 Viisi kirjoitti kahdeksan laudaturia
 Sandelin on ainoa ylioppilas, joka ylsi tänä keväänä kymmeneen laudaturiin.
 Kahdeksan laudaturia ahkeroineita on viisi. He kirjoittivat ylioppilaaksi Gymnasiet Lärkanista, Helsingin luonnontiedelukiosta, Helsingin Suomalaisesta Yhteiskoulusta, Kuopion Lyseon lukiosta ja Mynämäen lukiosta.
 Kuopion Lyseon lukiosta kirjoittanut  Rasmus Keinänen  kertoo, ettei ottanut suurempia paineita tulevista arvosanoista.
 – Ei minulla ollut mikään hinku välttämättä saada kaikesta laudaturia, muutkin arvosanat olisivat riittäneet, mutta tietysti tuntuu hyvältä, että kävi näin, Keinänen sanoo.
 Sandelin ja Keinänen molemmat hajauttivat yo-kokeensa kolmeen osaan. Keinänen on Sandelin kanssa samoilla linjoilla siitä, ettei ylioppilaskirjoitusten tulos synny pelkästään lukulomalla pänttäämällä.
 – Kukaan ei pysty opiskelemaan lukion oppimäärää lukuloman aikana. Jos olet tunneilla mukana ja teet tehtävät niin kuin kuuluu, niin ei ylioppilaskirjoitukset voi mennä penkin alle, Keinänen kannustaa.
 Tampereen yliopistoon hallintotieteitä opiskelemaan hakenut Keinänen toteaa, että hänen saamansa kahdeksan laudaturia ovat arvosanoja siinä missä muutkin.
 – Totta kai niistä on hyötyä yliopistoon hakiessa, mutta ei niitä kyllä parin vuoden päästä kukaan enää kysele. Tärkeämpää on päästä ylioppilaaksi ja elämässä eteenpäin.

Amanda Sandelin kirjoitti ainoana tänä keväänä kymmenen laudaturia – "Oli pieni yllätys, että meni näin hyvin"


Summary: Kirjoittajat kantavat huolta luonnon monimuotoisuudesta, sillä "siitähän meidän elämämme on kiinni".

Kiivaana käyvä metsäkeskustelu sai viime viikolla jälleen uuden puheenvuoron, kun neljän pohjoissuomalaisen journalistin kirjoittama Metsä meidän jälkeemme -kirja julkaistiin.
 Teoksen ovat koonneet toimittajat  Pekka Juntti ,  Jenni Räinä  ja  Anna Ruohonen  sekä kuvaaja  Anssi Jokiranta . Valokuvista on lisäksi koottu näyttely, joka on esillä Varjo Galleriassa Rovaniemellä
 Osin asiantuntijahaastatteluihin pohjaavassa kirjassa korostuu huoli eläin- ja kasvikunnan monimuotoisuuden tulevaisuudesta metsissä.
 – Monet katsovat metsää edelleen pelkästään talouden näkökulmasta, mutta kyllä ympäristöheräämistäkin on tapahtunut. Ihmiset näkevät, mitä on tapahtunut ja tapahtuu koko ajan, sanoo tietokirjailija Pekka Juntti.
 Kirjan tekijöiden mielestä metsien tilasta on syytä olla huolissaan.
 – Tutkijahaastatteluissa kukaan ei käyttänyt sanaa hälyttävä, mutta ei tila hyvä ole, Ruohonen sanoo.
 Mitä metsältä halutaan?
 Teos pohtii, millainen suomalainen metsä voisi olla tulevaisuudessa – mikä olisi vaihtoehto "puupelloille". Tekijöiden mielestä metsien tulevaisuutta on tarpeen pohtia tilanteessa, jossa teollisuus suunnittelee uusia jättihankkeita.
 – Haaveena on, että kirja antaisi ihmisille näkymää, ajattelemisen aihetta, Pekka Juntti kertoo.
 Metsä Groupin Kemiin kaavailema valtava biotuotetehdas  ja sen ympäristövaikutukset ovat keikkuneet otsikoissa viime viikot. Pekka Juntti ei ota kantaa, pitäisikö tehdas rakentaa vai ei.
 – Pitäisi keskustella, mitä metsältä oikein halutaan – teollisuutta, luontomatkailua, puutuotteita vai mitä. Nämä ovat vaikeita kysymyksiä ja vaakakuppi kallistelee sinne tänne, koska vaikuttavia asioita on niin paljon.
 – Hiilinielukeskusteluun toivoisin keskustelua siitä, millaisia toimia muualla yhteiskunnassa tarvitaan, jotta pystytään kompensoimaan menetyksiä hiilinielussa, Anna Ruohonen sanoo.
 Helmipöllöjen kanta on taantunut Suomessa . Anssi Jokiranta
 Lajikirjon kaventuminen huolettaa
 Anna Ruohonen viittaa myös vastikään julkaistuun Uhanalaisten lajien punaiseen kirjaan. Siinä lueteltiin yli 700 metsälajia, joiden uhanalaisuuden ensisijainen syy ovat muutokset elinympäristössä eli metsien talouskäyttö. Esimerkiksi hömötiainen on uhanalainen, koska hakkuut supistavat lajin elinympäristöä.
 – Biodiversiteetista eli biologisesta monimuotoisuudesta pitäisi kaikkien olla huolestuneita. Monimuotoisuus on kaiken perusta. Siitähän meidän elämämme on kiinni, Juntti muistuttaa.
 Hän nostaa esille toisenkin esimerkin: mustikan peitto metsissä oli 1990-luvun puolivälissä puolittunut 1950-luvun määrään verrattuna. Se taas vaikuttaa monien metsälintujen tilanteeseen, koska mustikan varvuissa asuvat toukat ovat linnuille tärkeää ravintoa.
 – Nämä ovat pitkiä vaikutusketjuja, Juntti sanoo.

Pohjoisen journalistien kirjalla nappiajoitus – millainen on metsä meidän jälkeemme?


Summary: Ismo Alanko vihitään Joensuun yliopiston filosofisen tiedekunnan kunniatohtoriksi kesäkuun alussa.

Ismo Alanko  on tehnyt 40-vuotisen musiikkiuransa aikana huiman määrän tutuksi tulleita rock-kappaleita. Hän kertoo Puoli seitsemän -ohjelman haastattelussa, että musiikkia tehdessä hänellä on aina ollut mielessä yksi ja sama fani.
 – Minä teen kappaleet sille musiikkini suurimmalle fanille ja armottomimmalle kriitikolle – minulle itselleni. Yritän täyttää aukkoa maailmassa. Tehdä sitä musiikkia, mitä tästä maailmasta puuttuu. Sellaista musiikkia, jota minä itse unelmoin kuulevani.
 Alitajunta pulputtaa tekstiä
 Alanko on erittäin tuottelias musiikintekijä, ja laulujen tekeminen on ollut hänelle helppoa. Useimmiten musiikki syntyy ennen tekstiä.
 – Usein teen sävellyksen ensin, ja sitten annan alitajunnan pulputtaa tekstiä siihen tunnelmaan mikä musiikissa on, ja katson mihin se lähtee viemään.
 Kappaleiden syntyminen on Alangolle usein ryöpsähdyksenomaista, ja aihioita syntyy runsaasti.
 – Kun teen en ajattele, että yritän tehdä jotain hyvää tai loistavaa, vaan minä vaan teen. Ja aika iso osa on ihan kuraa, mistä ei ole mihinkään. Mutta mitä enemmän sitä tekee, saa koneet käyntin ja lämpenemään. Se, että puhtaasti iskee jumalainen inspiraatio – sellaista tapahtuu ehkä kerran vuodessa, tai kerran viidessä vuodessa.
 Ristiriidat kuuluvat elämään
 Ismo Alangon uusin albumi  Minä haluaisin olla niin kuin Beethoven  julkaistaan ensi perjantaina. Levy on saanut innoituksensa tämän ajan ristiriitaisuuksista.
 – Tässä ajassa eläminen on ihan järjetöntä ristiriitojen kanssa kamppailemista. Halusin tehdä levyn, joka välittää elämän energiaa. Joka on pirteä, energinen, vähän aggressiivinen. Ja toisaalta sen teemat ovat tästä ajasta. Samassa biisissä voi yhtä aikaa aivan helposti soida ilo ja ahdistus, ja pimeys ja valo. Ristiriita kuuluu elämään.
 Filosofian kunniatohtoriksi
 Ismo Alanko vihitään filosofian kunniatohtoriksi Joensuun yliopistossa kesäkuun alussa. Hän on yllätyksenä tulleesta kunnianosoituksesta otettu ja vähän liikuttunutkin.
 – Vetää ihan sanattomaksi. Minä ajattelen, että tämä on sellainen yllättävä huomionosoitus, ja olen erittäin kiitollinen ja iloinen. Minähän en ole tehnyt tämän eteen tavallaan mitään muuta kun 40 vuotta musiikkia. Että takaoven kautta tohtoriksi, onhan se hieno juttu.
 Promootiopäivä on Alangolle kiireinen. Hän lähtee juhlasta suoraan Lahteen Mössön musiikkiklubille keikalle, joka aloittaa samalla uuden levyn ja kesän kiertueen.
 Katso Ismo Alangon koko haastattelu Yle Areenassa.

Kunniatohtoriksi vihittävä Ismo Alanko: "Yritän tehdä sellaista musiikia, jota itse unelmoin kuulevani"


Summary: "Christchurchin julistus" on seurausta kaksi kuukautta sitten tapahtuneesta joukkoampumisesta.

Maailman suurimmat tietotekniikkayhtiöt Facebook, Amazon, Google, Twitter ja Microsoft ovat tehneet yhteisen lupauksen kehittää järjestelmiään, jotta terroristinen jä äärimielinen materiaali saadaan poistettua sosiaalisesta mediasta.
 Yhtiöt ovat mukana Pariisissa tänään keskiviikkona julkistetussa niinsanotussa Christchurchin vetoomuksessa. Siinä yhtiöt lupaavat "yksiselitteisesti estää materiaalin, jota jakavat terroristit tai väkivaltaiset ääriainekset".
 Vetoomus julkistettiin G7-maiden digitaalisesta toiminnasta vastaavien virkamiesten kokouksessa, jossa mukana olivat myös Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  ja Uuden-Seelannin pääministeri  Jacinda Ardern .
 Yhtiöt lupaavat muun muassa puuttua käynnissä oleviin tilanteisiin, joissa välitettäisiin kuvaa esimerkiksi terrori-iskusta.
 Facebook on jo aiemmin ilmoittanut rajoituksista live-striimauspalveluissaan. Kiellettyä materiaalia levittävä käyttäjä saa jatkossa tietyn ajan mittaisen, esimerkiksi 30 päivää kestävän eston Facebook Live -palveluun.
 15. maaliskuuta australialainen mies teki aseellisen hyökkäyksen kahteen moskeijaan Christchurchissa ja surmasi 51 ihmistä. Hän lähetti teostaan suoraa videokuvaa.
 Tämän tiedämme nyt Christchurchin iskuista: Australialainen pääepäilty vangittu, uhrien joukossa lapsia, Uusi-Seelanti aikoo kiristää aselakeja
 Facebook sanoo, että jos nyt asetetut rajoitukset olisivat olleet tuolloin voimassa, striimaus ei olisi onnistunut.
 Facebook on tapahtuman jälkeen poistanut 1,5 miljoonaa Christchurchin ammuskelusta kertovaa videota ja estänyt 1,2 miljoonan videon lataamisen.
 Facebook poisti vihapuhetta sisältäneitä profiileja
 Yhdysvallat ei ole mukana
 Yhdysvallat ilmoitti, ettei se ole mukana Christchurchin vetoomuksessa.
 Valkoisen talon tiedotteessa kerrottiin, ettei maa allekirjoita vetoomusta, koska se painottaa ilmaisu- ja lehdistönvapautta.
 Tiedotteessa kuitenkin todettiin, että maa kannattaa vetoomuksen tavoitteita ja teknologiayhtiöiden toimia.

Tekniikkajätit kitkevät ääriainesten materiaalia somesta – Yhdysvallat ei ole mukana


Summary: Valonäytös esittelee Eiffelin tornin historian.

Keväällä 1889 Pariisin Champ-de-Marsille valmistui maailman korkein rakennus, yli 300 metriä korkea Eiffel-torni.
 Gustave Eiffelin  suunnittelema torni herätti alun perin myös vastustusta, koska kaikkien mielestä se ei sopinut Pariisin katukuvaan.
 Esimerkiksi kirjailija  Guy de Maupassantin   kerrotaan sanoneen , että hän syö joka päivä lounasta Eiffelin juurella, koska se on ainoa paikka Pariisissa, josta tornia ei näe.
 Sittemmin torni on noussut Pariisin symboliksi ja maailman vierailluimmaksi nähtävyydeksi.
 Eiffel-torni valaistaan joka ilta, mutta pariisilaiset ilmaisevat tornin valoilla myös, jos on erityistä syytä juhlaan tai suruun. Esimerkiksi marraskuussa 2015 torni sai Ranskan lipun värit, kun maa suri Pariisin terrori-iskujen uhreja.
 Pariisissa Eiffel-tornin valaisee tänä iltana  ennennäkemättömäksi mainostettu  valoshow Ranskan pääkaupungin symbolin 130-vuotisjuhlan kunniaksi.
 Illalla kello 23 Suomen aikaa alkava show esittelee tornin historiaa sen rakentamisesta nykypäivään. Show kestää noin kymmenen minuuttia ja sen voi katsoa illalla myös tämän sivun kautta.
 Paikan päällä show'ta toistetaan kolmen tunnin ajan, ja myös kahtena seuraavana iltana. Ennen valoshow'ta tornin juurella järjestetään konsertti.

Pariisin symboli täyttää 130 vuotta – katso juhlashow kello 23


Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Yhdysvaltain liikenneministeriö määräsi keskiviikkona keskeytettäväksi kaikki matkustaja- ja rahtilennot Yhdysvaltain ja Venezuelan välillä, kertoo uutistoimisto Reuters. Kotimaan turvallisuudesta vastaava ministeriö kehotti liikenneministeriötä pysäyttämään lennot Venezuelaan turvallisuussyistä.
 Reutersin mukaan monet kansainväliset lentoyhtiöt ovat lopettaneet lennot Venezuelaan turvallisuussyistä, mutta myös siksi, että Venezuelan hallinto ei ole maksanut yhtiöille velkojaan. Yhdysvaltalainen lentoyhtiö American Airlines lopetti lentonsa Venezuelaan määrittämättömäksi ajaksi jo maaliskuussa. American Airlines on ollut suurin maiden välillä lentävä lentoyhtiö.
 Huhtikuussa Yhdysvaltain ilmailuviranomainen FAA määräsi, että maan lentoyhtiöt eivät saa lentää alle 26 000 jalan, eli noin kahdeksan kilometrin korkeudessa Venezuelan ilmatilassa.
 Presidentti  Donald Trumpin  hallinto laajensi viime viikolla Venezuelan sanktioitaan myös puolustus- ja turvallisuusalalle. Taloudelliset pakotteet Venezuelan presidentti  Nicolas Maduroa  vastaan ovat kasvaneet viimeiset neljä kuukautta, kun Yhdysvallat on osoittanut tukensa oppositiojohtaja  Juan Guaidolle .

Lentoliikenne Yhdysvaltain ja Venezuelan välillä määrättiin keskeytettäväksi kokonaan


Summary: Kymmenes äänioikeutetuista oli äänestänyt perjantai-iltaan mennessä.

EU-parlamenttivaalien ennakkoäänestys jatkuu vuoden 2014 vaaleja vilkkaampana. Suomessa äänestysprosentti ylsi perjantaina eli ennakkoäänestyksen kolmantena päivänä kymmeneen, kun uurnilla kävi yli 123 000 ihmistä.
 Edellisissä eurovaaleissa äänestysprosentti oli kolmantena päivänä 7,6, ja lopultakin ääntänsä käytti vain 41 prosenttia äänioikeutetuista.
 Äänestys on tänä vuonna ollut jokaisena ennakkoäänestyspäivänä vilkkaampaa kuin edellisvaaleissa. Perjantai oli kuitenkin kolmesta tähänastisesta ennakkoäänestyspäivästä vaisuin noin 35 000 äänen erotuksella ennakkoäänestyksen ensimmäiseen päivään.
 Ennakkoäänestys päättyy tiistaina. Varsinainen äänestyspäivä on sunnuntaina 26. toukokuuta.
 Suomesta valitaan kolmetoista europarlamentaarikkoa. Jos Britannian EU-ero toteutuu, kasvaa suomalaismeppien määrä yhdellä.

Eurovaaliäänestys jatkuu aiempaa vilkkaampana


Summary: Ohio State University on pyytänyt anteeksi lääkärin ahdistelun kohteeksi joutuneilta.

Ohio State University julkaisi perjantaina lakifirman tekemän tutkimuksen, jonka mukaan yliopiston edesmennyt urheilulääkäri hyväksikäytti seksuaalisesti uransa aikana ainakin 177 miesopiskelijaa, kertoo uutistoimisto AP.
 Richard Strauss  toimi lääkärinä yliopiston opiskelijaterveydenhuollossa sekä omalla klinikallaan. Vuosina 1979–1997 hänen potilaisiinsa kuului ainakin kuudentoista urheilulajin urheilijoita.
 Monet Straussia hyväksikäytöistä syyttävät henkilöt ovat kertoneet, että Strauss kouri ja kosketteli heitä epäasiallisesti lääkärintarkastusten yhteydessä.
 Joidenkin yliopiston entisten opiskelijoiden mukaan urheilijat vitsailivat Straussin käytöksestä ja kutsuivat häntä pilkkanimillä kuten Dr. Jelly Paws eli Tohtori Hyytelökäpälä.
 Yliopisto tiesi epäilyistä, mutta ei estänyt lääkäriä
 Lakitoimiston raportin mukaan yliopiston henkilökunta tiesi Straussin epäasiallisesta käytöksestä ja hyväksikäytöistä tehdyistä valituksista jo vuonna 1979.
 Straussia hyväksikäytöistä syyttävien mukaan lääkärin toiminnasta tiesivät muun muassa kaksi yliopiston urheilujohtajaa, nykyisin kongressiedustajana toimiva entinen valmentaja sekä ainakin parikymmentä muuta henkilökunnan jäsentä.
 Yliopisto on esittänyt anteeksipyynnön kaikille Straussin ahdistelun kohteeksi joutuneille.
 Strauss teki itsemurhan vuonna 2005. Hänen perheensä kertoo olevansa shokissa hyväksikäyttöväitteiden vuoksi.
 Kymmenet uhrit ovat nostaneet kaksi oikeusjuttua Ohio State Universitya vastaan. Heidän mukaansa yliopisto ei estänyt lääkärin toimintaan eikä aloittanut virallista tutkintaa asiasta.
 Yliopiston mukaan oikeusjutut ovat menossa sovitteluun.
 Yhdysvaltain opetusministeriö tutkii, käsittelikö Ohio State University riittävästi opiskelijoiden valituksia Straussin toiminnasta.

Yliopiston edesmenneen urheilulääkärin epäillään hyväksikäyttäneen seksuaalisesti ainakin 177 miestä Yhdysvalloissa


Summary: Luonnonvarakeskuksen (Luke) laskelmista on löytynyt jopa 50 prosentin virhe.

Säätytalon hallitusneuvotteluiden “metsätyöryhmä” sai shokkialoituksen neuvotteluilleen.
 Suomen metsien hiilinielun vertailutaso joudutaan laskemaan uudelleen. Uudet luvut valmistuvat jo toukokuun aikana.
 Metsien käyttö ja hiilinielut ovat yksi keskeisimmistä kiistakysymyksistä hallitusneuvotteluissa Säätytalolla. Asiasta neuvotellaan hiilineutraali ja monimuotoinen luonto -työryhmässä.
 Laskennassa on kysymys erittäin merkittävästä asiasta: metsien hiilinieluista, hakkuista ja sitä kautta metsäteollisuuden investoinneista.
 Luke on arvioinut päätehakkuualan vertailutasolaskelmassa 50 prosenttia suuremmaksi kuin valtakunnan metsien inventointiaineistossa.
 Kyseessä on iso luku.
 Laskuvirheen syy liittyy Luken mukaan siihen, miten päätehakkuukypsä metsä on määritetty.
 Luke on tehnyt hakkuumetsiä koskevat arvionsa Suomen oloihin kehitetyn metsätalouden analyysi- ja suunnitteluohjelmiston, MELAn avulla.
 – MELA-mallissa käytettiin päätehakkuukypsyyden kriteerinä ainoastaan puuston ikää. Nyt on huomattu, että tämä valinta johti selkeästi suurempaan päätehakkuualaan, sanoo apulaisprofesori  Aleksi Lehtonen  Lukesta.
 Luke tarkentaa jo toukokuun aikana tapaa, miten päätehakkuukypsien metsien määrää lasketaan Suomen metsien hiilinielun vertailutasolaskennassa EU:n tasolla.
 Luken apulaisprofessori Aleksi Lehtonen vieraili hallitusneuvotteluissa asiantuntijana. Mårten Lampén / Yle
 Päätehakkuu on metsänkorjuun viimeinen vaihe, jossa täysikasvuinen puusto kaadetaan lähes kokonaan ennen uuden metsän istutusta.
 Virheen taustalla on EU:n LULUCF-asetus, joka asettaa metsien hiilinieluille ilmastopoliittisen tavoitteen.
 Asetus edellyttää EU:n jäsenmailta metsien hiilinielun vertailutason laskentaa.
 EU-jäsenmaiden tekemät laskennat hiilinielujen vertailutasosta vuosille 2021–2025 ovat parhaillaan EU-komissiossa tarkastettavana.
 – Hyvä että havainto tehtiin tässä vaiheessa. Tämän pohjalta uudelleenlaskenta valmistuu toukokuun aikana, toteaa Lehtonen Lukesta.
 Laskentavirhe paljastui, kun Luke julkaisi alkuvuodesta 2019 laajan raportin. Se mahdollisti vertailutasolaskennan ja sen arvioinnin myös avoimesti tiedeyhteisössä.
 Luke julkaisi alkuviikosta asiasta tiedotteen.
 Luke myöntää, että EU:lle tehdyssä hiilinielun vertailutasolaskennassa metsän päätehakkuukypsyys ei ollut yhdenvertaisesti määritetty.
 Tämä koskee valtakunnan metsien inventointiaineistoa ja vertailutasolaskentaa MELA-mallin väliä.
 Luken mukaan, tämä johti suurempaan arvioon uudistuskypsien metsien pinta-alasta kuin mihin Suomen valtakunnan metsien inventointi (VMI, 2009–2013) päätyi.
 Hallitusneuvottelijat ovat vaitonaisia
 Mitä vaikutuksia laskentavirheellä on sitten ilmasto- ja metsäkeskusteluun Suomessa
 Tätä Luken Aleksi Lehtonen ei uskalla vielä arvioida.
 – Kaikki odottavat nyt uusia lukuja. Sitten voidaan tehdä parempia päätöksiä.
 Vuonna 2017 Suomen metsistä hakattiin 72 miljoonaa kuutiometriä puuta.
 Viime vuoden luvuksi on arvioitu 75–77 miljoonaa kuutiota.
 Luke arvioi vuosi sitten, että runkopuuta voidaan hakata Suomessa puuntuotannollisesti kestävästi enimmillään noin 85 miljoonaa kuutiometriä vuodessa. Lukuun sisältyvät sekä tukki-, kuitu- että energiapuuvarat.
 Hallitusneuvotteluiden työryhmä “Hiilineutraali ja luonnon monimuotoisuuden turvaava Suomi”. Laura Kotila / Valtioneuvoston kanslia
 Hallitusneuvotteluihin osallistuvat puolueet ovat eri linjoilla hallituskauden tulevista hakkuumääristä.
 Keskusta, RKP ja SDP sallisivat jonkinasteisia lisähakkuita. Vihreät ja vasemmistoliitto eivät halua kasvattaa hakkuumääriä.
 Yle kysyi asiasta hallitusneuvotteluiden ilmastotyöryhmältä asiasta.
 Ainoastaan vihreät kommentoivat asiaa Ylelle.
 – Luke on aiemmin tiedottanut isompia mahdollisia hakkuumääriä, kuin uuden tiedon pohjalta oikeasti on mahdollista. Se, että Luke tiedottaa asiasta, viittaa siihen, että virhe ei ole ihan pieni,  Satu Hassi  vastaa.
 Hassi ei sen sijaan suostu kommentoimaan, mikä vaikutus asialla on hakkuutavoitteisiin tai metsäteollisuuden investointisuunnitelmiin.
 Suomen ilmastopaneelin puheenjohtaja  Markku Ollikainen  suostuu myös kommentoimaan asiaa lyhyesti Ylelle.
 – Päivitämme ilmastopaneelin omat laskelmat uusiksi, kun saamme Lukelta arvion virheen suuruudesta. Se näyttää, kuinka suuri vaikutus virheellä on LULUCF-sektorin päästöihin, Ollikainen sanoo.

Saako vääntö metsähakkuista uuden käänteen hallitusneuvotteluissa? –
Suomi on laskenut hakkuumetsien alan väärin


Summary: Muut osallistujat reagoivat huutokuorolla.

Perussuomalaisten kansanedustajan  Laura Huhtasaaren  kommentti aiheutti pöyristystä SAK:n vaalitentissä tänään perjantaina.
 – Kaikilla ihmisillä on sama ihmisarvo, mutta ihmisoikeudet on aina sidottu tiettyyn valtioon, Huhtasaari sanoi.
 Kommentti sai aikaiseksi äänekkään reaktion muissa osallistujissa.
 – No nyt pomppas! huudahti esimerkiksi kokoomuksen  Sirpa Pietikäinen .
 Huhtasaaren kommentin voit katsoa yllä olevalta videolta. Koko vaalikeskustelun  näet SAK:n sivuilta .

Huhtasaaren ihmisoikeuskommentti kuumensi tunteita SAK:n vaalitentissä


Summary: Kouluruokaa kuluu vähemmän monessa koulussa toukokuussa.

Jo alakouluikäiset koululaiset ottavat osaa Suomessa ramadaniin eli muslimien paastoon. Parhaillaan menossa oleva ramadan-kuukausi on paastonaika, jolloin muslimit pyrkivät pidättäytymään ruoasta ja juomasta aamunsarastuksen ja auringonlaskun välillä.
 Ainakin Tampereella on lähtenyt viesti asiasta opetushenkilöstölle, jossa suositellaan ruokailua lapsille.
 – Lapset eivät paastoa. Paastovelvollisuus koskee terveitä, murrosiän ylittäneitä muslimeita. Jotkut lapset harjoittelevat paastoamista kevyesti, mutta koulupäivään kuuluu ruokailu, Tampereen ohjeessa sanotaan.
 Tampereen kaupungin suunnittelija  Katja Simonen  sanoo, että ohje perustuu muslimien käytäntöön, että lapset ja sairaat eivät paastoa. Ohje tehtiin viime keväänä, kun Suomessa oli poikkeuksellisen kuuma.
 Ohjeesta kertoi ensin  Suomen Kuvalehti .
 Ruokailu vähenee selvästi
 Ramadan näkyy jo peruskouluissa, joissa on paljon muslimeja. Tamperelaisen Pohjois-Hervannan koulun rehtori  Ilpo Nybacka  sanoo, että koulu ei suosittele lapsille paastoa. Koulu ei voi kuitenkaan pakottaa lapsia syömään.
 Rehtorin mukaan käytäntö on sama myös esimerkiksi luterilaisille, kristinuskossa puhutaan myös paastosta. Koulu ei järjestä myöskään erillistä rukoustilaa muslimeille tai muille uskontokunnille.
 Ramadanin aikana koulun ruokalassa kuluu noin 60 ruoka-annosta vähemmän kuin muuten. Rehtorin mukaan tämä ei kuitenkaan välttämättä kerro ramadanin viettäjien määrästä. Osa on vain saattanut keventää syömistään paaston aikana.
 Nybackan mukaan ramadanin aikana oppilaat eivät olleet sen levottomampia kuin muutenkaan toukokuussa.
 Vanhemmilta ei ole tullut yhteydenottoja, jossa olisi kritisoitu kaupungin suositusta.
 Islam-tutkija Jaakko Hämeen-Anttila sanoo, että paaston aloittamisiästä ei ole selkeää määritelmää.  Jarno Kuusinen / AOP
 Islam-tutkija  Jaakko Hämeen-Anttila  Edinburghin yliopistosta pitää outona, jos oppilaat eivät saisi harjoittaa uskontoaan.
 – Koulupäivään kuuluu ruokailu, mikä on hieno juttu Suomessa, mutta onko enää nykyään kouluruoan syöminen pakollista? Kyllä minusta edelleen tuntuu ongelmalliselta, etta koulu noinkin suoraan puuttuu asiaan. Jos se on vain suositus, ei pakko, niin silloin tietysti ratkaisu jätetään lasten vanhemmille ja lapsille.
 Islamilla ei ole Hämeen-Anttilan mukaan yhtä ainoaa säännöstöä, joten paaston aloittamisikä ei ole selkeä kysymys.
 – Pienet lapset eivät ota osaa paastoon, ja paaston aloitusikä vaihtelee, mutta viimeistään murrosiässä lapset alkavat paastota aikuisten kanssa, Hämeen-Anttila sanoo.
 Moni suomalainenkin jättää syömättä
 Helsinkiläisessä Vesalan peruskoulussa oppilaista 50 prosenttia on maahanmuuttajia. Koulussa on noin 300 muslimia. Ruuan kulutus vähenee myös Vesalan koulussa ramadanin aikana.
 Rehtori  Juha Juvonen  sanoo, että joitakin kolmasluokkalaisia ottaa osaa paastoon.
 – Kolmosluokkien opettajat ovat kysyneet, miten pitäisi toimia. Tiedän, että on tämänikäisiä, jotka paastoavat. Pienemmissä oppilaissa ei ole montaa mutta kun mennään yhdeksänteen luokkaan asti, prosentuaalinen osuus kasvaa.
 Koulu ei ole saanut kaupungilta ohjeistusta ramadanin vietosta, kuten Tampereella.
 – Se on perheiden itse linjattava. Emme pakota ketään syömään.
 Näkyykö syömättömyys koulussa levottomuutena?
 – Lukuvuoden lopussa opettajat pitävät ulkona tunteja ja tehdään paljon retkiä. Sinänsä ei ole suurta näkyvää. Jos ei syö, ei se vireystaso voi olla samanlainen.
 Syömättömyys on koulun arkea, koska moni muukin jättää aamupalan tai kouluruuan väliin.
 – Meillä on valitettavasti monia lapsia, joilla aamiainen jää väliin. Sinänsä tämä on valitettavasti meidän arkea. Syömättömyydestä väsyneitä on uskonnosta riippumatta, Juvonen sanoo.
 Eri uskonnot otetaan huomioon
 Koulussa on monia uskontokuntia, eikä kenellekään järjestetä erillistä rukoustilaa.
 – Erityistä rukoustilaa meillä ei ole järjestetty, mutta meiltä löytyy aina jokin rauhallinen soppi, missä voi rukoilla, rehtori Juvonen sanoo.
 Eri uskontokunnat ja uskonnottomat on huomioitu Vesalan koulussa niin, että heille on omia tapahtumia. Koko koululle oli tänä vuonna isot kevätkarkelot, jotka eivät liity mihinkään uskontoon.
 Päättäjäispäivänä huomio on yhdeksäsluokkalaisissa, jotka saavat päättötodistuksen.
 – Kyllä me Suvivirsikin lauletaan juhlan päätteeksi. Soveltaen pidämme suomalaisesta perinteestä kiinni huomioiden lainsäädännön ja nämä seikat. Perinteet ja niiden jatkuminen ovat myöskin tärkeitä, Juvonen sanoo.
 Opetushallitus ei ota kantaa
 Opetusneuvos  Leena Nissilä  Opetushallituksesta sanoo, että opetuksen järjestämiseen liittyvät asiat ovat kuntien ja muiden opetuksen järjestäjien vastuulla. Opetushallitus ei ota ramadanin viettoon kantaa.
 Opetushallitukseen ei ole kantautunut tietoa, että kyse olisi laajasta ongelmasta.
 – Tietysti on oletettavaa, että vaikeuksia voi olla enemmän silloin, kun ramadan osuu lukuvuoden loppuun, jolloin kouluissa on jo muutoinkin levottomampaa ja oppilaat yleensäkin väsyneempiä vuoden koulutyöstä.
 Kuvituskuva kouluruokailusta.  Emma Pietarila/Yle
 Koulu ei voi syöttää oppilaita väkisin, joten Nissilän mukaan tarvitaan joka tapauksessa kodin ja koulun yhteistyötä.
 – Suomessa on perustuslain nojalla uskonnon vapaus, joten lähtökohtaisesti uskontoon ja sen harjoittamiseen liittyvät asiat ovat yksilöiden itsemääräämisoikeuteen kuuluvia. Mutta on selvää, etteivät perheiden sisäiset uskonnolliset käytänteet saa heijastua negatiivisesti koulujen arkeen ja koulutyöhön.
 Keskustelua paaston vaikutuksista tarvitaan.
 – Ramadaniin vietossa kysymyshän ei ole vain ruoasta pidättäytyminen vaan sen tavoitteena on myös asettautua niiden asemaan, joilla ruokaa ei ole. Suomessa on vietetty tästä syystä Nälkäpäivää vuosikymmeniä. Sinällään ei siis koulun näkökulmasta ole kyse niinkään paaston kieltämisestä vaan huoli lasten ja nuorten terveydestä ja hyvinvoinnista.
 OAJ: Perheet päättävät
 Opettajien ammattijärjestön erityisasiantuntija  Päivi Lyhykäinen  ei ole kuullut, että ramadan olisi kielletty jossain koulussa.
 – Islam on uskonto muiden joukossa. Samalla tavalla esimerkkinä kouluissa järjestettävät itsenäisyyspäivän tanssiaiset neljännellä luokalla tai vanhojen tanssit. Perheet saavat itse päättää, osallistuuko lapsi tai nuori niihin. Esimerkiksi lestadiolaisperheiden lapset eivät välttämättä osallistu.
 Ramadan ei Lyhykäisen mukaan tuota kouluissa erityisiä ongelmia. Yläluokilla ruokala voi olla tyhjempi.
 – Pikkuoppilaat saattavat kokeilla ramadania, mutta toiveena on aina, että huoltajat ilmoittavat siitä kouluun. Jos kokeilu ei tunnu hyvältä, oppilaat syövät normaalisti.
 Myös Päivi Lyhykäinen sanoo, että myös muut kuin muslimit jättävät kouluruuan väliin.
 – Toki päivällä syömättömyys voi näkyä keskittymishäiriönä, mutta monet yläluokkalaiset saattavat jättää ruokailun väliin eikä se näy oppitunneilla mitenkään.
 Oppilaan ennalta tiedetyt poissaolot pitää ilmoittaa koululle eli pyytää vapautusta koulutyöstä.
 Yle pyysi kommenttia kolmesta islamilaisesta yhdyskunnasta, mutta ei ole vielä saanut kommentteja.

Jo yhdeksänvuotiaat koululaiset paastoavat ramadanin aikana – Tampere ei suosittele näin nuorille


Summary: Itä-Suomen aluehallintovirasto jatkaa yksikön valvontaa ja tekee sinne vielä tarkastuskäynnin myöhemmin.

Aluehallintovirasto katsoo, että Attendo Oy on ryhtynyt korjaamaan hoivakodissa havaittuja epäkohtia. Avin valvontapäätöksessä todetaan, että asiassa ei ole tarkoituksenmukaista antaa huomautusta yksikön entiselle vastuuhenkilölle, koska hän ei enää ole töissä yksikössä.
 Attendon Jalavan vanhustenhoitoyksikön johtaja irtisanottiin helmikuussa sen jälkeen, kun Itä-Suomen aluehallintovirasto kävi  tarkastuskäynnillä  hoivakodissa. Hoivakodin toiminnan annettiin jatkua, sillä aluehallintoviraston mielestä Attendo pystyi osoittamaan, että ryhtyy tarvittaviin korjaustoimenpiteisiin.
 Aluehallintoviraston mukaan hoitajia oli Jalavassa valvontakäynnin aikaan liian vähän ja esimerkiksi alan opiskelija oli laitettu vastuuvuoroihin, kuten ei saisi toimia. Tämä taas aiheutti merkittäviä puutteita asiakasturvallisuudessa.
 Avi edellyttää, että Attendo Oy:n huolehtii siitä, että vastaisuudessa yksikön toiminta täyttää sille asetetut vaatimukset ja puuttuu epäkohtiin omavalvonnan keinoin. Lisäksi aluehallintovirasto tekee sinne vielä tarkastuskäynnin myöhemmin ja ilmoittaa siitä etukäteen hoivakodille.
 Aiheesta lisää:
 Attendon Joroisten hoivakodin lääkekirjauksia selvitetään ja hoitoa valvotaan – irtisanottu johtaja ja yritys riitelevät potkujen syistä
 Varkauden kaupunki on tehnyt rikosilmoituksen Attendon hoivakoti Jalavasta – huumausaineeksi luokiteltavan lääkkeen käyttöä ei ole kirjattu

Aluehallintovirasto: Attendon Joroisten vanhusten hoivakodin toimintaa korjattu


Summary: Televisio-ohjelmissa ja mainoksissa esiintyneen Grumpy Catin tuotemerkin markkina-arvon on arvioitu olevan miljoonia dollareita.

Pysyvästi yrmeästä ilmeestään tunnettu amerikkalaiskissa Grumpy Cat on kuollut.
 Kissa sairastui virtsatieinfektioon, eikä selvinnyt hyvästä hoidosta huolimatta, somejulkkiksen Instagram-tilillä kerrottiin perjantaina.
 Vuonna 2012 syntyneen Grumpyn oikea nimi oli Tardar Sauce. Sillä on miljoonia seuraajia niin Facebookissa, Instagramissa kuin Twitterissäkin. Kissan  Youtube-videoita  on katsottu lähes 40 miljoonaa kertaa.
 Tardar Sauce asui emäntänsä kanssa Yhdysvaltain Arizonassa. Kissasta tuli julkkis, kun sen emännän veli julkaisi nelikuisesta kissasta kuvan Reddit-verkkosivustolla.
 Grumpy Cat on esiintynyt monissa televisio-ohjelmissa ja mainoksissa. Sen söpösti murjottavat kasvot on painettu lukuisiin tuotteisiin, ja siitä on tehty kirja ja elokuva. Grumpy Cat -tuotemerkin markkina-arvon on arvioitu olevan miljoonia dollareita.
 Lue lisää:
 Myrtsi Grumpy Cat on kasvattanut ympärilleen mediaimperiumin

Somessa ihastuttanut hapannaamainen Grumpy Cat -kissa on kuollut


Summary: Helsingin keskuskirjasto Oodin tekijöillä on jo suunnitelmat uudesta ilmailumuseosta.

Kotkan naapurikunnassa Pyhtäällä lentokenttäalueen laajennustyöt ovat parhaillaan käynnissä. Kiitotie pidentyy 1 800 metrin mittaiseksi, jolloin liike- ja tilauslennot voisivat käyttää kenttää yleisimmillä konetyypeillään. Lisäksi kiitotielle tehdään sateliittipohjaiset lähestymismenetelmät, jolloin kentälle voisi laskeutua myös huonolla säällä.
 Pyhtäälle rakennetun uuden lentokentän varalle on suuria suunnitelmia.
 Pyhtään kunta ja Kehitysyhtiö Cursor suunnittelevat alueesta tulevaisuuden ilmailuteknologian ja logistiikan keskusta. Kentän yhteyteen voisi heidän mukaansä syntyä laajaa toimintaa tulevaisuuden ilmailuteollisuudesta aina erilaisiin matkailutoimintoihin saakka.
 Lentokenttä on kooltaan 300 hehtaaria. Se on siis yli 400 jalkapallokentän kokoinen.
 Kentällä on jo nyt drooni-ilmailun kehitystoimintaa ja testausta. Droonien testailijoita on käynyt kentällä niin kotimaasta kuin ulkomailta, esimerkiksi Virosta ja Venäjältä.
 Ensimmäiset koneet jo laskeutuneet
 Redstone AERO:ksi nimetty kenttä on nyt virallisesti osa julkista ilmaliikennejärjestelmää. Lentokenttä näkyy ilmailutietojärjestelmässä tunnuksella EFPR.
 Redstone tulee olemaan tulevaisuudessa myös tullikenttä Pietarin liikennettä varten. Muualle Eurooppaan voi Pyhtäältä lentää suoraan jo nyt.  Ensimmäinen lentokone laskeutui Pyhtään kentälle marraskuussa 2017 .
 Myös Pyhtään lentokentän kaavaluonnos julkaistiin tänään. Sen mukaan lentokentän yhteyteen uuden E18-tien liittymään tulisi ilmailun ja sitä tukevan teollisuuden toimipaikka-alue, teknologiapuisto, joka luonnoksissa kanta nimeä Helsinki-East Aerodrome.
 Teknologiapuiston yksi osa tulee olemaan droonilogistiikka. Rahtidronet ovat muodoltaan lentokoneen mallisia ja ne tarvitsevat kiitotien.
 Ammattilentäjien pätevyyttä ylläpitävät lennot ovat olleet tyypillisiä lentoja Pyhtään kentälle. Yle / Vesa Grekula
 Korvaaja Malmin ja Hernesaaren kentille
 Redstone on ensimmäinen julkinen uusi lentokenttä Suomessa vuosikymmeniin.
 Kentän tarpeellisuutta on perusteltu ilmailutoimialan kasvavilla tarpeilla. Etelärannikolla Helsingissä Malmin ja Hernesaaren Heliportin lentokentillä toiminnat päättyvät tämän vuoden lopulla.
 Pyhtään Redstone kentästä halutaan nimenomaan aikatauluttoman liikenteen käyttöön sopivaa lentokenttä.
 – Liikenteellisesti Suomi on saari ja menestymisemme tulevaisuudessa edellyttää sujuvia yhteyksiä. Pyhtää-Redstone ratkaisee tämän sijoittautumisongelman vain tunnin matkan päässä pääkaupunkiseudulta, kertoo Redstone AERO:n hallituksen puheenjohtaja  Esa Korjula .
 Redstoneen sijoittujia ovat dronetoimijoiden lisäksi muun muassa ilma-alusten huoltoyhtiöt, erilaiset työlentoyritykset, ilmailukoulutusorganisaatiot ja taksilentoyhtiöt sekä tulevaisuuden droonioperaattorit.
 Pyhtään lentokenttä on saanut valtiolta toiminta-avustuksia 900 000 euroa.
 Lopullinen lainvoimaisuus lentokentältä puuttuu, koska kentän vuonna 2017 saamasta  ympäristöluvasta  on valitettu.
 Ilmailumuseo Helsinki-Vantaalta Pyhtäälle?
 Puhtään lentokentän alue on vahvasti mukana kilpailemassa Suomen Ilmailumuseon uudesta  sijoituspaikasta .
 Ilmailumuseon pitää löytää itselleen uudet tilat, sillä sen vuokrasopimus Finavian tontilla Vantalla päättyy lähivuosina.
 Redstone AERO:n hallituksen puheenjohtaja  Esa Korjula  pitää Pyhtäätä luontevana lentomuseon uutena paikkana.
 ALA-arkkitehtitoimisto on suunnitellut jo luonnoksen kentän yhteyteen nousevasta museohallista. Sama arkkitehtiroimisto vastasi myös Helsingin keskuskirjasto Oodin suunnittelusta.
 – Ilmailumuseon tulee ehdottomasti sijaita lentokentällä. Kansainväliset onnistumiset vetovoimaisista museoista ovat toiminnallisia, ja mikä on sen houkuttelevampaa, kuin nähdä lentäviä museokoneita, huolto- ja restaurointitoimintaa tai kun mekaanikot koekäyttävät vanhaa tähtimoottoria, Korjula sanoo.
 Pyhtäälle Ilmailumuseosta kaavaillaan Suomen merimuseon kaltaista vetovoimakohdetta kävijöineen, tapahtumineen ja työpaikkoineen.
 – Juuri tämänkaltaisten mahdollisuuksien takia Pyhtää haluaa olla mahdollistamassa lentokentän ja sen ympäristön kehittämisen, Pyhtään kunnanjohtaja  Jouni Eho  sanoo.

Suomen uusimmalla lentokentällä suuret suunnitelmat – havittelee itselleen Helsingin lentokenttien koneita ja ilmailumuseota Vantaalta