Summary: Iittiin rakennettavalla Kymi Ringin moottoriradalla ajetaan ratamoottoripyöräilyn MotoGP-luokan testit elokuussa.

Tästä on kyse Kymi Ringillä Iitissä ajetaan ratamoottoripyöräilyn MotoGP-luokan testit elokussa. Radan asfaltointi aloitetaan touko-kesäkuussa. Myös turva-alueet, kanttarit ja varikkoalueen asfaltointi on saatava valmiiksi. Testeihin tullaan myymään lippuja myös rajatulle määrälle yleisöä.
 Ratamoottoripyöräilyn pääsarjan MotoGP:n testiajot ovat Iittin rakennettavan Kymi Ringin ensimmäinen iso ponnistus.
 Iittiin tulevat ainakin sarjan kaikki kuusi moottoripyörävalmistajaa, sekä heidän kilpa- ja testikuljettajiaan.
 Jotta testit pystytään tekemään on kansainvälisen moottoriradan mitat täyttävä rata turva-alueineen oltava valmiina.
 MotoGP-sarjan testit ajetaan Iitissä 19. ja 20. päivä elokuuta.
 Mikakallio.com
 Kuusi pyörämerkkiä
 Testit ovat Kymi Ringille tärkeät. Ne pohjustavat ratamoottoripyöräilyn MM-osakilpailua, joka on tarkoitus ajaa Iitissä puolentoista vuoden kuluttua, heinäkuussa 2020.
 – Tämä on todella hyvä testi meille, Kymi Ringin ratajohtaja  Timo Pohjola  sanoo.
 Hänen mukaansa vasta rataa ajettaessa nähdään, miten ajolinjat asettuvat, onko kanttareissa eli radan reunakivissä korjattavaa tai ovatko turva-alueet oikeissa paikoissa.
 Testitiimit ajavat molempina päivinä kello 10–17 välisenä aikana. Silloin ajetaan jo täysillä. Esimerkiksi Kymi Ringin pitkällä pääsuoralla nopeudet voivat nousta noin 350 kilometriin tunnissa.
 – Onhan sitä mietitty etukäteen ja simuloitu, mitkä ovat radan vaikeita paikkoja, missä ehkä kaadutaan, missä kohtaa mitäkin nopeutta ajetaan. Meitä kiinnostaa radan turvallisuus ja miten ratatoiminnot sijoitetaan. MotoGP-sarjan promottoori Dorna ja kattojärjestö FIM haluavat nähdä, miten rata toimii. Talleja ja rengasvalmistajia kiinnostaa, miten pyörät radalla käyttäytyvät, Suomen Moottoriliiton hallituksen puheenjohtaja  Tapio Nevala  sanoo.
 Kaikki kuusi pyörämerkkiä tulevat paikalle ainakin yhden kuskin kanssa. Iitissä nähtänee ratamoottoripyöräilyn tämän hetken isoimpia nimiä.
 – Paikalle tulee sekä kilpakuljettajia että testikuljettajia. Tiimit testaavat moottoripyöriensä toimintaa Kymi Ringillä. Ehkä joku voi testata samalla myös joitain pyörien uusia osia. Rengasvalmistaja puolestaan haluaa tietää, miten eri rengasseokset toimivat Kymi Ringillä, Nevala sanoo.
 Tällä kaudella MotoGP-sarjassa kilpailee kuusi eri valmistajaa: Aprilia, Ducati, Honda, KTM, Suzuki ja Yamaha. Samalla valmistajalla voi olla kilpailussa useampi tiimi.
 Avustajiksi on hinkua
 Nevalan arvio on, että sarjan promoottorin Dornan kautta testeihin Iittiin saapuu noin parin sadan hengen joukko. Heille on jo varattu hotellihuoneita lähikaupungeista, Kouvolasta ja Lahdesta.
 Lisäksi Kymi Ring -yhtiö tarvitsee omia toimitsijoita ja työntekijöitä suurin piirtein saman verran.
 – Tarvitsemme esimerkiksi ratatuomareita, yhteyshenkilöitä auttamaan talleja arkipäivän asioissa. Myös catering pitää järjestää, Nevala listaa.
 Testiviikonloppua varten rakennetaan myös mediakeskus. Uusi rata kiinnostaa eri puolilla maailmaa.
 – Odotamme 20-30 ulkomaista mediaa paikalle, Nevala sanoo.
 Suomen Moottoriliitto ja Kymi Ring käynnistivät varsinaisen MotoGP-osakilpailun toimitsijoiden  haun tammikuun lopussa . MotoGP-osakilpailun on arvioitu työllistävän yhden kilpailuviikonlopun aikana jopa noin 2 000 vapaaehtoista.
 Esimerkiksi Iittiin on tiistaina perustettu uusi moottorikerho RRC, jonka jäsenet haluavat toimia kilpailussa avustavissa tehtävissä. Kerho aikoo olla mukana myös testiviikonlopun järjestelyissä. Heidän tavoitteenaan on myös kerhotilan perustaminen Kymi Ringin alueelle.
 Huhuja
 Kymi Ringin edistyminen on koko sen rakentamisen ajan ollut kuuma peruna.
 Osa ihmisistä odottaa jo pääsevänsä näkemään huippuluokan ratamoottoripyöräilijöitä Iitissä, osa ei usko vieläkään hankkeen toteutumiseen. Radan rakentamisesta liikkuu myös runsaasti huhuja.
 Viimeksi perjantaina Motorsport-lehti väitti, että Kymi Ringin testiajot olisi peruttu kokoaan, koska rata ei ehtisi ajoissa valmiiksi. Dorna  katkoi huhuilta siivet  lauantaina kun se ilmoitti Kymi Ringillä ajettavien testien päivämäärät.
 – Uutisankka lähti Qatarin varikolta. Tällainen italialainen sivusto välitti vähän liian hätäisesti sieltä tietoa, siitä se johtui. Meille tämä on ollut selvää viime vuoden lopulta, jolloin Valenciassa nämä asiat sovittiin tämän vuoden osalta, hanketta pitkään luotsannut Pohjola sanoo.
 Myös Kymi Ringin toimitusjohtaja  Markku Pietilä  kiirehti jo perjantaina  kumoamaan huhut .
 Kuluvan motoGP-kauden ensimmäinen kilpailu ajettiin Qatarissa viime viikonloppuna. Paikalle matkustanut Pohjola vakuuttaa, että Suomeen rakennettavasta uudesta radasta kohistaan.
 – Ei tarvitse mennä kuin varikon portista sisälle, kun ensimmäiset kyselijät on paikalla. Koko ajan saa vastata kysymyksiin. Se on luonnollista. MotoGP-tiimit ovat enemmän kuin innostuneita tulemaan Suomeen. He odottavat, että kun kilpailu järjestetään, on se kovaa tasoa, Pohjola kertoo.
 Yleisötapahtuma
 Juuri nyt Kymi Ringin moottoriradan työmaalla Iitissä odotetaan kevättä.
 Alueella tehdään lumitöitä, sillä lunta on kuluneen talven jäljilta paljon. Sitä siirretään pois, jotta sulaminen saataisiin alkamaan. Talvella rakennustyöt ovat muutoin olleet tauolla.
 Lähes viisi kilometriä pitkä rata pitää vielä asfaltoida. Lisäksi turva-alueiden ja varikkoalueen asfaltoinnin pitää olla kunnossa testejä varten. Itse varikkorakennukset voivat vielä testeissä olla tilapäisiä.
 Ratayhtiöstä vakuutetaan, että aika riittää.
 – Meillä on jopa pelivaraa. Työt jatkuvat suurella volyymilla maaliskuun lopussa, Timo Pohjola sanoo.
 Radan asvaltointi alkaa touko-kesäkuun vaihteessa. Testien jälkeen arvioidaan, mitä muutoksia ehkä tarvitaan.
 Myös yleisö pääsee seuraamaan testiajoja elokuun lopussa.
 Pohjolan mukaan yleisöalueiden rakentaminen on tuolloin vielä kesken ja siksi testejä pääsee seuraamaan vain rajoitettu määrä ihmisiä. Lipunmyynti testeihin alkaa vapun tienoilla. Lippuja myydään mahdollisesti vain ennakkoon.
 Suomen Moottoriliiton hallituksen puheenjohtaja Tapio Nevalan mukaan kaikkia asioita ei ole vielä lyöty lukkoon. Hän arvioi, että katsojia voisi testeihin mahtua noin 2000–3000. Hänen mukaansa liput tulevat olemaan kohtuuhintaisia.

MotoGP:n Suomen testiajot ovat jättitapahtuma – Kymi Ringille tulossa satoja toimitsijoita ja kymmeniä kansainvälisiä medioita


Summary: Jos sinusta tuntuu, että brexitissä on vaikea pysyä kärryillä, et ole yksin.

Pääministeri  Theresa May  on saattanut menettää äänensä brexitin tuoksinnassa, mutta kommentaattorit eivät.
 Brexitin sekavuus on inspiroinut ihmisiä kuvailemaan Britannian EU-eroa mitä värikkäimmin sanakääntein.
 Esimerkiksi keskiviikkona ennen sopimuksetonta eroa koskevaa brittiparlamentin äänestystä eräs EU-neuvottelija  kuvaili  äänestyksen merkitystä näin: "On kuin Titanic äänestäisi jäävuorta tieltään."
 Brittilehti Guardian oli bongannut pari muutakin hauskaa ilmaisua. Konservatiivipuolueen  Steve Double  oli kuvaillut tiistaina:
 – Sopimus on pökäle, joka on nyt viety pois ja kiillotettu, ja nyt se on kiillotettu pökäle. Se saattaa silti olla paras pökäle mitä meillä on.
 Independentin toimittaja  kuvasi eilistä sanoen, että alahuone oli kuin happopäinen Benny Hill -jahti läpi  Salvador Dalín  maalauksen matkalla avaruusaluksessa kohti ääretöntä.
 Hän jatkoi tiivistämällä brexit-tapahtumat: "(...)Olennaista on muistaa, että Theresa May suunnitteli kukistavansa itsensä, sen jälkeen päätti, ettei kukista itseään kukistamalla itsensä, sitten hävisi. Itselleen."
 Kun sanat eivät enää riitä
 Brexitin selittäminen ei kieltämättä ole ihan yksinkertaista kenellekään.
 Useampikin Twitterin käyttäjä on turvautunut kuvalliseen selitykseen.
 Brexitin käänteet ovat olleet todella niin moninaisia, ettei ole ihme, jos tuntuu samalta kuin tämän Twitter-käyttäjän lapsenlapsesta.
 Tässä ollaan menossa tänään
 Aiemmin tällä viikolla brittiparlamentti on äänestänyt kahdesta isosta brexit-kysymyksestä. Ensin  tiistaina tyrmättiin  Mayn neuvottelema erosopimus.  Keskiviikkona hylättiin  ajatus sopimuksettomasta erosta.
 Tänään torstaina parlamentti pohtii, haluaako se lykätä brexitiä.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Tässä lisää apuja brexitin ymmärtämiseen:

 Lue myös:
 Miksi brexitistä tuli niin vaikea? Asiantuntijat antavat kolme selitystä
 "Rauha perustuu siihen, että rajaa ei ole" – Herättäisikö sopimukseton brexit Pohjois-Irlannin uinuvat haamut?

Titanic äänestämässä jäävuorta syrjään ja happopäinen jahti avaruusaluksessa – Brexit-sekamelska avaa kielenkannat


Summary: Venäläiset uskovat ilmastonmuutokseen, vaikka Putinin hallinto ei siitä puhu. Uudet ratkaisut ovat jo valmiiiksi ympäristöystävällisiä.

Moskovalainen tapahtumanjärjestäjä  Aleksei Bahrušin  tuijottaa mietteliäänä kotikaupunkinsa katua. Sen pintaa peittävät kuralätäköt. Bahrušin on vaipumassa synkkiin ajatuksiin – perivenäläiseen tapaan.
 – Olemme menettäneen lumen ja sen mukana sielunmaisemamme. Näiden lätäköiden myötä olemme päätyneet johonkin kummalliseen tilaan, jossa emme näe enää kauneutta. Lumi miellyttää silmäämme enemmän, hän pohtii.
 Venäjän kuuluisista talvista ei ole tänä vuonna ollut Moskovassa tietoakaan. Tutun jään ja lumen sijaan kaduilla ovat lainehtineet vesilammikot ja mittari on noussut poikkeuksellisiin lämpölukemiin.
 Aleksei Bahrušinin mukaan ilmastonmuutos vaikuttaa myös venäläiseen sielunmaisemaan. Grigory Vorobjov
 – Viime aikoina sää Venäjällä on muuttunut paljon aiempaa lämpimämmäksi, sanoo opiskelija  Danja Volkonskaja .
 – Jos jotain ei kohta tehdä, edessä on maailmanlaajuinen mullistus, hän ennustaa synkkänä.
 Bahrušin ja Volkonskaja eivät ole ajatuksineen yksin.
 Suurin osa venäläisistä uskoo ilmastonmuutokseen.  Edellisvuonna tehdyn tutkimuksen mukaan  yli 80 prosenttia venäläisistä oli huolissaan ilmiöstä ja yli puolet heistä piti ilmastonmuutoksen syynä ihmisen toimintaa.
 – Kotimme ei ole ainoastaan asunto, jossa elämme. Se on koko maailma. Jos haluat muuttaa maailmaa, aloita se itsestäsi, Volkonskajan ystävä  Aleks Hamajev  toteaa.
 Opiskelijat Danja Volkonskaja ja Aleks Hamajev ovat huolissaan ilmastonmuutoksesta. Grigory Vorobjov
 Monopoliyhtiöt sanelevat
 Kansalaisten huolesta huolimatta Venäjällä ilmastonmuutoksesta ei juuri puhuta. Venäjä vastaa noin neljästä prosentista maailman kasvihuonekaasupäästöjä.
 Ilmastonmuutos ei keiku korkealla venäläisten poliittisella agendalla, vaikka lännessä ilmastonmuutos näyttää nousseen keskustelujen ytimeen.
 Sitä ovat vauhdittaneet  ruotsalainen teinityttö  ja hallitusten välisen ilmastopaneelin  ICPP:n viime vuonna julkistama raportti .
 – Venäjällä ilmastokeskustelua ei oikeastaan ole ja jos on, niin se menee nopeasti ulkopuolisten syyttelyksi, kuvaa ympäristöjärjestö Greenpeace Venäjän energiaohjelman johtaja  Vladimir Tšuprov .
 Greenpeacen Vladimir Tšuprov sanoo, että Venäjällä on edessään vielä pitkä tie ilmastonmuutoksen torjunnassa. Grigory Vorobjov
 Syynä on se, että Venäjän talous nojaa fossiilisten polttoaineiden kuten öljyn, kaasun ja hiilen tuotantoon. Öljyn ja kaasuntuotanto käsittävät liki puolet liittovaltion tuloista. Venäjällä on maailman suurimmat kaasuvarannot ja se on yksi maailman suurimmista raakaöljyn tuottajista.
 Venäjällä fossiilisten polttoaineiden tuotanto on tiukasti vaikutusvaltaisten monopoliyhtiöiden kuten Rosneftin, Gazrpromin ja siperialaisuralilaisen energiayhtiön Sujekin hallinnassa.
 – Ne ovat kiinnostuneet vain lyhyen aikavälin voitoista, eivätkä ole valmiit satsaamaan tuotantonsa uudenaikaistamiseen, Tšuprov kertoo.
 Niinpä ilmastopolitiikalla olisi suora vaikutus sekä liittovaltion tuloihin että jopa presidentti  Vladimir Putinin  politiikan suosioon. Ja siksi siitä useimmiten vaietaan.
 Uhka ulkoa
 Venäläisessä julkisessa keskustelussa ilmastonmuutos nähdään, kuten moni muukin asia, lännen Venäjän vastaisena salaliittona ja sen ”ilmasto-aseena”. Niinpä esimerkiksi kasvihuonekaasujen vähentäminen näyttäytyy uhkana Venäjän kansalliselle turvallisuudelle.
 Moskovassa on ollut tänä vuonna hyvin lämmintä. Grigory Vorobjov
 Villeimmissä teorioissa syyllisiä ovat milloin saksalaisten perustamat tuulivoimapuistot, milloin Yhdysvaltain Alaskaan asettamat antennit.
 – Lännen sijaan syyttäisin Kiinaa, koska se on kehittämässä uusiutuvaa energiantuotanto, Greenpeacen Tšuprov naurahtaa.
 Keskustelua, jos sellaista syntyy, vauhdittavat epäileväiset tiedemiehet ja tutkijat, jotka pitävät ilmastonmuutosta säätilojen normaalina vaihteluna tai avaruudessa tapahtuvien muutosten seurauksena ja kiistävät ihmisen roolin. He ovat linjassa hallinnon vaikenemisen kanssa hyvin yksinkertaisesta syystä.
 – He pelkäävät rahoituksensa puolesta, Tšuprov sanoo.
 Mutta on toki niitäkin, jotka tekevät kriittistä tutkimusta.
 Venäjä allekirjoitti Pariisin sopimuksen
 Venäjän tiedeakatemian matemaattinen instituutti on kehittänyt monimutkaisen ilmastontutkimusmallin. Se mittaa laajasti ilmastoon vaikuttavia seikkoja, kuten valtamerten ja ilmakehän kiertoa sekä kasvien ja maaperän kemiallisia reaktioita.
 – Ymmärrämme, että muutokset ilmastossa, jotka ovat tapahtuneet viime ja tällä vuosisadalla, liittyvät 90 prosenttisesti ihmisen toimintaan, vahvistaa vanhempi tutkija  Jevgeni Volodin .
 Vanhempi tutkija Jevgeni Volodinin mukaan ilmastonmuutos on ihmisen syytä. Grigory Vorobjov
 Venäjä on allekirjoittanut Pariisin ilmastosopimuksen, mutta jättänyt sen ratifioimatta. Sopimus tähtää ilmastonmuutoksen pysäyttämiseen ja rajaisi lämpötilan nousun 1,5 asteeseen esiteolliseen aikaan verrattuna.
 Presidentti  Donald Trump  ilmoitti kesällä 2017  Yhdysvaltain vetäytyvän sopimuksesta . Samaa pohdintaa on käyty myös Venäjällä.
 – Kyse on siitä, kuinka tuottoisa tai epäsuotuisa sopimus on Venäjälle. Sopimuksesta on tullut valitettavasti poliittinen kysymys, kun sen pitäisi olla ennen kaikkea tieteellinen kysymys, Volodin tuskailee.
 Hän muistuttaa, että jos päästöt jatkavat eksponentiaalista kasvuaan, kuten tähänkin saakka, ilmasto lämpenee 4–6 astetta tämän vuosituhannen loppuun mennessä.
 – Jokainen moskovalaisaikuinen sanoo, että talvet olivat lapsuudessa kylmempiä. Uskon, että jokainen missä tahansa maailman kolkassa sanoo saman asian, Volodin sanoo.
 Metsäpalot pilaavat ilman
 Moskova on kuuluisa monista asioita, joista liikenne ja ruuhkat ovat yksi.  Venäjällä autojen määrä on liki tuplaantunut  kymmenessä vuodessa.
 Autokanta on kuitenkin sen verran uudistunut, että päästöt ovat samalla tasolla kuin 1990-luvulla. Auto on Venäjällä vielä statussymboli, vaikka julkinen liikenne kehittyy.
 – Venäjällä on sanonta, että jos et voi voittaa, niin sopeudu. Nykymeno on muuttunut niin kiireiseksi, että auto on välttämättömyys, sanoo autonkuljettaja  Sergei Pertsev . Hän on pysäköinyt ajokkinsa Stremjanni-kadulle ja odottaa asiakastaan.
  Sergei Pertsev ostaisi sähköauton, jos siihen olisi varaa. Grigory Vorobjov
 Pertsev ajelee bensa-autolla, mutta viime aikoina hän on alkanut kiinnostua myös sähköautoista. Mutta niitä ei juuri Venäjän liikenteessä näy, ja niiden latauspisteet ovat sitäkin harvemmassa.
 – Ostaisin sellaisen heti, jos rahani vain riittäisivät. Tänne Moskovaan pitäisi järjestää niille tarkoitettuja pysäköintipaikkoja ja latauspisteitä, Pertsev sanoo.
 Autoiluun kannustaa sekin, että Eurooppaan verrattuna polttoaineiden hinnat ovat Venäjällä erittäin edulliset. Bensalitra maksaa noin 50 euron senttiä.
 Matalat hinnat takaavat Venäjällä yhteiskuntarauhaa toisin kuin esimerkiksi Ranskassa, jossa  kaavaillut hinnankorotukset toivat keltaliivit kaduille.
 Sellaista yhteiskuntarauhan rakoilua laskevien  kannatuslukujen kanssa kamppaileva  ja värivallankumouksia pelkäävä Putin ei kaipaa.
 Uusiutuviin energialähteisiin ei panosteta
 Mutta mitä valtaisa Venäjä voisi tehdä?
 Venäjällä teollisuuden lisäksi suuri saastuttaja ovat  jättimäiset vuotuiset metsäpalot . Jo niiden haltuun saaminen olisi jo itsessään iso askel puhtaamman ilman puolesta.
 Sitten pitäisi luopua asteittain fossiilisten energioiden käytöstä. Greenpeace Venäjän laskelmien mukaan pelkästään maan pohjoisosien kylmimpien alueiden kylien lämmittämiseen ja niiden sähköntuotantoon poltetaan yhteensä 20 miljoonaa tonnia hiiltä ja dieseliä vuodessa.
 Venäjällä olisi valtaisia potentiaali kehittää sekä bioenergiaa että tuuli- ja aurinkovoimaa. Niihin ei kuitenkaan satsata.
 – Putin on pattitilanteessa. Kansalaiset eivät ole valmiit maksamaan lisää vihreästä energiasta eivätkä oligarkit halua satsata uusiin teknologioihin tuotantolaitoksissaan, koska saavat voittoa jo nyt, kuvaa Greenpeacen Tšuprov.
 Ristiriitaisesta suhtautumisestaan huolimatta presidentti Putinin hallinto ymmärtää ympäristöystävällisten teknologioiden päälle – tosin ei suoranaisesti ilmastosyistä.
 Venäjä laahaa teknologisissa ratkaisuissa länttä perässä ja se heikentää myös kansalaisten elämänlaatua.
 Eliniän odotteen ja infrastruktuurin parantaminen sekä erilaisten sähköisten ratkaisujen edistäminen venäläisten elämänlaadun kohentamiseksi ovat  Putinin lempiaiheita . Samalla uuden teknologiat ovat jo valmiiksi ympäristöystävällisiä.
 – Putinin hallinto tajuaa, että maan talouden vihreä modernisaatio kannattaa, Greenpeacen Tšuprov sanoo.
 EU voi asettaa päästörajoja
 Toinen kannustin on maan ulkomaanvienti. Venäjän talous tarvitsee kaikki tulot, joita se saa lännen asettamien pakotteiden ulkopuolelle jäävästä viennistä.
 Samaan aikaan EU:ssa ollaan heräämässä ilmastonmuutokseen sekä ympäristön huomioonottavaan tuotantoon.
 – Kreml on alkanut ymmärtää, että Euroopan unioni voi asettaa esimerkiksi päästörajoja Venäjän kauppaan, Tšuprov kuvaa.
  Jelena Košetškina vetoaa päättäjiin jo oman tyttärensäkin takia. Grigory Vorobjov
 Tällaisen uhan alla ovat muun muassa venäläiset teräsyhtiöt, joiden hiilijalanjälki on moninkertainen vastaaviin eurooppalaisfirmoihin verrattuna. Jos niiden tuotanto ei vastaa EU:n vaatimia päästökriteerejä, niilä ei ole enää asiaa Euroopan markkinoille.
 Huoli kuvastuu myös Moskovan vetisillä kaduilla.  Jelena Košetškina  pitää tiukasti tytärtään kädestä ja huokaisee.
 – Ajatelkaa lapsia, ajatelkaa tulevaisuutta. Minkälaisessa maassa, minkälaisessa maailmassa he vielä joutuvat elämään, hän sanoo.
 – Päätöksiä pitää tehdä nyt.
 Lue myös:
 Jenny Matikainen: “Miks mun pitää, kun ei ne kiinalaisetkaan” – Kiina-kortilla pääsee eroon kiusallisesta ilmastotuskasta, mutta se on petkutusta
 Lopettaisinko juuston syömisen vai vaihtaisinko sähköautoon? Kokeile Ylen laskurilla, mitkä ilmastoteot sopivat sinulle ja mikä vaikutus niillä on
 Analyysi: Suomi aikoo ajaa EU:n ilmastotavoitteiden kiristämistä – Lupaako pääministeri liikoja?
 Viime vuosi oli historian neljänneksi lämpimin, kertoo Maailman ilmatieteen järjestö

Bensalitra on Venäjällä yhä halpa ja ilmastonmuutos maan johdon puheissa lännen salaliitto – Valtaosa venäläisistä kuitenkin uskoo ilmastonmuutokseen


Uutisissa kerrottiin, että kylpylähotelli Kunnonpaikan pakohuone Siilinjärvellä on suljettu turvallisuussyistä.
 Todellisuudessa pelastusviranomainen on määrännyt tämän pakohuoneen toiminnan keskeytettäväksi toukokuun loppuun mennessä. Toimintaa ei keskeytetty heti, koska tarkastuskäynnillä ei havaittu välitöntä hengenvaaraa.
 Enemmän aiheesta voit lukea aiemmasta  jutusta .

Oikaisu Ylen verkkouutiseen ja Yle Uutiset Itä-Suomen tv-lähetykseen sekä Yle Radio Suomen Pohjois-Savon ja Pohjois-Karjalan alueuutisiin 12. maaliskuuta 2019


Summary: Luonnonvarakeskuksen mukaan huonon satovuoden syynä oli erityisesti kesän kuivuus.

Suomen pelloilla oli viime vuonna jälleen huono satovuosi, kertoo Luonnonvarakeskus Luke.
 Luken mukaan viljasato jäi 2,7 miljardiin kiloon. Sato oli pienin 26 vuoteen. Viime vuonna satoa pienensi erityisesti kuivuus. Vuonna 2017 huonon sadon aiheutti taas liialliset sateet.
 – Edellisvuodesta viljasato väheni viidenneksen. Kuiva kasvukausi paahtoi myös nurmia, mutta syksyn sateet pelastivat nurmirehusadon suurella osaa nautakarja-aluetta. Härkäpapu koki äkillisen ja yllättävän kadon, koska gammayökköset söivät laajoja kasvustoja lehdettömiksi, kertoo yliaktuaari Anneli Partala Luonnonvarakeskuksesta.
 Varsinais-Suomessa ennätyksellisen huono sato
 Viljasato jäi pieneksi erityisesti Varsinais-Suomessa. Luken mukaan Varsinais-Suomi tuottaa Suomen viljasta keskimäärin viidenneksen, joten alueen heikko sato vähentää koko Suomen satoa enemmän kuin muut alueet.
 Varsinais-Suomessa viljasato pieneni jopa kolmanneksella tai neljänneksellä. Myös nurmisato jäi puoleen.
 Luken mukaan myös Suomen luomuviljasato pieneni kymmenyksellä. Suomen viljasadosta luomua on noin kolme prosenttia.
 Luke kerää syksyisin satotiedot viljelijöiltä verkkopalvelun ja puhelinhaastattelujen avulla. Kysely tehtiin 6 200 maatilalle, joista 660 oli luomutiloja. Satotilasto kuvaa kaikkien Suomen noin 48 000 maatilan satotietoja ja luomusatotilasto noin 4 000 luomutilan tietoja.

Viljasato surkein 26 vuoteen – Varsinais-Suomen vilja-aitan sadosta katosi jopa kolmannes


Summary: Britit tekevät lähtöä, populistipuolueet voimistuvat, Unkari uhmaa unionin yhteisiä arvoja ja välit Venäjään ovat jäässä. Miten kävi unelmalle Euroopan unionista? TV1:n Ykkösaamun vieraana on Paavo Lipponen.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Suomi valmistautuu heinäkuussa alkavaan EU-puheenjohtajakauteen. Voiko puheenjohtaja vaikuttaa unionin kehitykseen?
 Entä mitä seurauksia brexitillä ja populismin vahvistumisella on unionille?
 Ja mikä on EU:n asema uudessa suurvalta-arkkitehtuurissa, kun kansallista etua korostava suurvaltapolitiikka vahvistuu niin Yhdysvalloissa kuin Venäjällä?
 TV1:n Ykkösaamun vieraana lauantaina 16.3. klo 10.05 on entinen pääministeri Paavo Lipponen. Pirjo Auvinen haastattelee.
 Lipposelle voi lähettää kysymyksiä osoitteeseen  tv1.ykkosaamu@yle.fi  tai alla olevalla lomakkeella.

TV1:n Ykkösaamussa Paavo Lipponen: Mitä haluat kysyä?


Summary: Matkustajat säikähtivät, koska pamaus oli yllättävän kova.

VR:n junista meni peräti kaksi lasia rikki torstaina aamulla. Tampereelta seitsemältä lähteneessä Pendolinossa kuului kova pamaus Iittalan kohdalla.
 Juna on suosittu ja yleensä täynnä.
 Ylen toimittaja  Maarit Lehtonen  oli vaunussa ja kertoo, että matkustajat säikähtivät, koska pamaus oli yllättävän kova.
 Ikkunaan tuli pieni reikä ja matkustajat siirrettiin toisille paikoille ikkunan läheltä. Juna lähti matkan jälkeen varikolle.
 VR:n mukaan myös Intercity 21:ssä hajosi aamulla ikkuna. Juna oli matkalla Helsingistä Ouluun.
 Myös siinä uloin lasi meni rikki, mutta sisin lasi pysyi ehjänä. Matkustajille ei käynyt kummassakaan tapauksessa kuinkaan.
 Reiät aiheutti todennäköisesti jääkokkare. VR:n viestinnän mukaan samaan aikaan tuli junia vastaan.
 Kahden ikkunan rikkoutuminen samana aamuna on harvinaista.
 – Näitä tapahtuu tietyillä keleillä, VR:n viestinnästä kommentoidaan.
 Etelä-Suomessa on siirrytty pakkasesta nollakeliin.

Kova pamaus säikytti matkustajat junassa: Kahden eri junan ikkunaan reiät – "Tietyillä keleillä näitä tapahtuu"


Summary: Suora lähetys orkideatapahtumasta Helsingin Talvipuutarhassa alkaa tänään kello 12 Yle Areenassa.

Helsingin Talvipuutarha on ollut yli sata vuotta eksoottisten kasvien keidas. Töölönlahden läheisyydessä sijaitsevassa Talvipuutarhassa järjestetään erilaisia tapahtumia, kuten kasvinäyttelyitä, häitä ja muita perhejuhlia.
 Sunnuntaihin 17. maaliskuuta saakka Talvipuutarhassa juhlitaan lumikuningatar-orkideojen kauneutta. Kasvi kukkii kevättalvella runsaana valkoisena pilvenä ja Talvipuutarhassa niitä on kokonainen seinällinen.
 Orkidean hoito on kärsivällisyyttä vaativaa puuhaa. Sen saa kukkimaan uudestaan ja uudestaan tietyin niksein. Kuulet näistä nikseistä Ylen suorassa lähetyksessä Yle Areenassa tänään torstaina lounastunnin aikaan kello 12 alkaen.
 Toimittaja  Tuulia Thynell  yrittää selvittää myös yli 80-vuotiaan lumikuningattaren sijainnin. Perimätieto kertoo, että yksilö selvisi Helsingissä sota-aikana itsekseen ilman hoitoa, kun sen omistaja oli lähtenyt pommituksia pakoon maaseudulle.
 Voit keskustella aiheesta asiallisesti torstaina kello 22 saakka.
 Henrietta Hassinen / Yle

Nyt on luvassa herkkua puutarhafriikeille – Katso suorana kello 12 lähetys täyteen kukkaan puhjenneista orkideoista Talvipuutarhassa


Summary: Componentan Porissa sijaitseva valimo työllistää 205 henkilöä.

Teollisuusyhtiö Componenta on aloittamassa lähiaikoina koko henkilökuntaa koskevat yt-neuvottelut Porin valimossa. Porin valimo työllistää 205 henkilöä.
 Taustalla on Componentan Ruotsissa toimivan koneistus- ja maalauspalveluja tuottavan Componenta Främmestad AB:n heikko kannattavuus. Componenta aikoo supistaa yhtiön liiketoimintaa merkittävästi.
 Osa valuista toimitetaan Främmestadiin Porin valimosta. Nämä toimitukset muodostavat noin 40 % Porin yksikön tuotannosta.
 – Kyse on merkittävästä lovesta tilauksiin, jos ei tilalle löydetä mitään korvaavaa. Tämän johdosta sopeuttamistoimia suunnitellaan myös Porin valimossa, toteaa tomitusjohtaja  Harri Suutari.
 Suutari ei suostu arvioimaan, kuinka moni työpaikka on uhattuna. Määrä on kuitenkin merkittävä. Yt-kutsut lähtevät lähiviikkoina.

Componenta suunnittelee sopeuttamistoimia – Porin valimossa alkamassa isot yt-neuvottelut


Summary: Inflaatio oli helmikuussa 1,3 prosenttia

Kuluttajahinnat nousivat helmikuussa 1,3 prosentin vuosivauhtia, kertoo Tilastokeskus.
 Inflaatio kiihtyi hivenen edelliskuusta, sillä tammikuussa kuluttajahinnat nousivat vuositasolla 1,1 prosenttia. Lievän nousun taustalla on muun muassa sähkön hinnan nousu.
 Helmikuussa kallistuivat myös savukkeet, pankkipalvelumaksut ja vuokrat.
 Kuluttajahintojen nousua jarrutti eniten matkapuhelinten, pitkien bussimatkojen, televisioiden ja käytettyjen autojen halpeneminen.
 Tammikuulta helmikuulle kuluttajahintojen kuukausimuutos oli 0,5 prosenttia, taustalla muun muassa ulkomaan lentomatkojen kallistuminen.
 Euroalueen yhdenmukaistetun kuluttajaindeksin mukainen inflaatiotahti oli ennakkotietojen mukaan helmikuussa 1,5 prosenttia.

Sähköt, tupakat ja vuokrat vetivät elinkustannuksia ylöspäin


Summary: Hormonikorvaushoitojen riskeistä puhutaan paljon. Joskus unohtuu, että ne tuovat tehokkaan avun esimerkiksi unihäiriöistä ja kuumista aalloista kärsiville.

Jaana Kieron  vaihdevuodet alkoivat jo 45-vuotiaana.
 Hormonihoitojen hyödyt helpottaa kuumia aaltoja ja hikoilua parantaa elämänlaatua vähentää limakalvojen kuivuutta vähentää vaihdevuosiin liittyviä mielialaoireita estää luukatoa ja luunmurtumia vähentää uniongelmia ja unenaikaisia hengityshäiriöitä vähentää nivelvaivoja
 – Heräilin aamuyöstä. Välillä oli kuuma ja piti ottaa peitto pois päältä ja sitten vilutti ja peitto taas päälle. Lisäksi tuli erilaisia sydänoireita, summaa Kiero oireitaan.
 Oireet pahenivat jatkuvasti. Hän ei saanut nukuttua ja valvoi kuukausia. Pahimpina hetkinä Jaana Kiero mietti jopa irtisanoutuvansa töistä, koska mieli oli niin maassa.
 – Minua ei kiinnostanut työ enää yhtään. Tuli tunne, että valo on hävinnyt elämästä.
 Vaihdevuosioireet vaikuttivat myös parisuhteeseen. Pinna oli kireällä ja mieliala oli apea. Jaana Kieron hormoniarvot mitattiin. Asia selvisi. Vaihdevuodet olivat alkaneet.
 Hormonikorvaushoidosta apua
 Vaihdevuosioireet liittyvät munasarjojen estrogeenituotannon vähenemiseen. Suomalaisen naisen vaihdevuodet alkavat keskimäärin 51-vuoden iässä, joten Kierolla ne alkoivat melko nuorena.
 Joillakin naisilla vaihdevuosioireita esiintyy jo ennen kuukautisten loppumista. Unihäiriöt, hikoilu ja mielialan vaihtelut vievät naisen hakemaan apua lääkäriltä. Gynekologin vastaanotolla jokaiselle naiselle mietitään paras mahdollinen hoito. Hormonikorvaushoidossa käytetään tablettia tai ihon kautta annosteltavaa geeliä, suihketta tai laastaria.
 Erilaisia hormonivalmisteita löytyy monenlaisia, tabletteja, geeliä, laastaria ja suihketta. Emma Pietarila/Yle
 Yli 80 prosenttia vaihdevuosi-ikäisistä naisista kärsii vaihdevuosioireista. Moni pelkää rintasyöpää, mutta lyhytkestoisessa, esimerkiksi vuoden kestävässä hoidossa hormonihoidon aiheuttama lisäriski rintasyövän suhteen on varsin pieni. Toisaalta hoidon tuoma helpotus vaihdevuosioireisiin merkittävä.
 Naistentautien ja synnytysten erikoislääkäri  Katariina Roslund  Felicitas-Mehiläisestä sanoo, että hormonikorvaushoito on tehokkain apu vaihdevuosioireiden lievittämiseen. Roslundin mielestä hormonikorvaushoidon riskeistä on puhuttu julkisuudessa enemmän kuin hyödyistä.
 – Toivon, että julkisessa keskustelussa puhuttaisiin myös hormonihoidon positiivisista vaikutuksista. Estrogeeni ja sentyyppiset valmisteet ovat kuitenkin tehokkaimmat vaihdevuosioireiden hoitamiseen, sanoo Roslund.
 Kontrollikäynnit tärkeitä
 Rintasyöpä on yleinen sairaus vaihdevuosi-ikäisillä naisilla, käytti hormonihoitoa tai ei. Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimean mukaan hormonihoidon hyödyt ovat yleensä aika selvät: oireiden helpottuminen ja elämänlaadun parantaminen.
 – Hoidon alussa, kun oireet ovat useimmiten hankalimmillaan, hyödyt korostuvat. Pitkittyvässä hoidossa taas haitat saattavatkin tulla hyötyjä suuremmaksi, kertoo naistentautien ja synnytysten erikoislääkäri  Pirjo Inki  Fimeasta.
 Hormonihoitoa harkittaessa potilaalle tulee tehdä yksilöllinen arvio odotettavissa olevista hyödyistä ja haitoista.
 – Hoidossa tulee käyttää pienintä tehokasta annosta, ja hoidon tarve on hyvä arvioida vuosittain niin kauan kuin hoitoa jatketaan, sanoo Pirjo Inki.
 Naistentautien ja synnytysten erikoislääkäri Katariina Roslundin mielestä hormonikorvaushoidon hyvistä puolista pitäisi puhua enemmän. Emma Pietarila/Yle
 Syövänkin uhalla hormonihoito
 Jaana Kiero tiedostaa hormonikorvaushoidon riskit. Hän päätti aloittaa hormonihoidot siitä huolimatta.
 Hormonihoitojen haitat lisää rintasyövän ja kohtusyövän riskiä munasarjasyövän riski kasvaa (yli 5 vuoden hoito) voi lisätä lisää laskimotukoksia ja sydäntauteja dementian ja aivoinfarktin riski kasvaa (myöhään aloitettuna) lisää sappikivitautia vaikuttaa tyroksiinin imeytymiseen (tabletti) voi nostaa maksa-arvoja voi pahentaa migreeniä
 – Minulla on vahva sydän- ja verisuonitautien perimä. Tiedän rintasyövän ja veritulpan riskin. Olen silti sitä mieltä, että riski kannattaa ottaa. Mieluummin elän täyttä elämää riskien kanssa kuin kärvistelen vaihdevuosioireiden kanssa kotona. Minun on kuitenkin jaksettava työelämässä vielä parikymmentä vuotta.
 Jaana Kiero kertoo keskustelleensa myös ystäviensä kanssa vaihdevuosista. Muutamalla ystävällä on rintasyöpä.
 – Ystävättäretkin kertovat, että ilman hormonikorvaushoitoa heiltä olisi mennyt työkyky, eivätkä olisi tehneet toisin, vaikka sairastuivatkin rintasyöpään.
 Kaikille hormonit eivät sovi
 Kaikki eivät halua tai voi käyttää hormonikorvaushoitoa. Keinoja on muitakin.
 – Joillekin auttaa jo se, että saa keskusteluapua. Elämäntapamuutokset, liikunta ja tarvittaessa painon pitäminen kurissa voivat helpottaa oireita. Erilaisista luontaistuotteistakin voi löytää avun, sanoo naistentautien ja synnytysten erikoislääkäri Katariina Roslund.
 Jaana Kiero sai aluksi vaihdevuosivaivoihin estrogeenigeeliä. Häneltä oli aiemmin poistettu kohtu, joten hän ei tarvinnut keltarauhashormonia. Kiero oli estrogeenilaastarin liimalle allerginen, joten laastaria hän ei voinut käyttää.
 Vuoden käytön jälkeen Jaana koki, ettei geeli enää riitä vaivojen hoitoon. Kontrollikäynnin jälkeen lääkitys muutettiin tablettihoidoksi ja limakalvojen hoitoon hän sai paikallisvalmisteen.
 Jaana Kiero on tyytyväinen, että aloitti vaikeisiin vaihdevuosioireisiin hormonikorvaushoidon. Emma Pietarila/Yle
 Jaana Kieron yöunet paranivat parissa viikossa hormonikorvaushoidon aloituksesta. Kuumotukset hävisivät ja työkin alkoi taas maistua.
 – Lääkitys on nyt kohdallaan, toteaa lappeenrantalainen Jaana Kiero hymy huulillaan.
 Täältä  voit kuunnella Jaana Kieron ja yhdeksän muun naisen kokemuksia vaihdevuosista.

45-vuotias Jaana Kiero aloitti vaihdevuosien hormonihoidot, vaikka voi sairastua niistä – kokosimme hoitojen hyödyt ja haitat


Summary: Vaalikoneen tulossivu on entistä runsaampi.

Odotettu Ylen Vaalikone eduskuntavaaleja varten on nyt julkaistu. Kone auttaa äänestäjää tutustumaan ehdokkaisiin ja löytämään ne, jotka ajattelevat samaan tapaan kuin äänestäjä itse.
 Pääset Vaalikoneeseen tästä.
 Vaalikoneeseen on vastannut noin 2 200 ehdokasta kaikista Suomen vaalipiireistä. Ehdokasasettelua ei ole vielä vahvistettu, mutta aiempien vaalien lukujen perusteella voi arvioida, että vastausprosentti on noin 90.
 Vaalikoneessa käyttäjä vastaa 30 kysymykseen, minkä jälkeen kone kertoo, ketkä ehdokkaat ovat käyttäjää lähinnä. Väitteistä 25 on valtakunnallisia ja viisi vaalipiirikohtaisia. Väitteiden tekemisestä voit lukea tarkemmin  tästä jutusta .
 Ylen Vaalikone pähkinänkuoressa Vaalikone auttaa äänestäjää etsimään ehdokkaita, joiden näkemykset vastaavat hänen omiaan. Ylen vaalikoneessa käyttäjä vastaa 30 kysymykseen: 25 näistä on valtakunnallisia ja 5 vaalipiirikohtaisia. Ylen vaalikoneeseen on vastannut noin 2 200 ehdokasta eli noin 90 prosenttia eduskuntavaalien ehdokkaista. Pääset kokeilemaan vaalikonetta osoitteessa  vaalikone.yle.fi . Voit lukea enemmän koneen taustoista  tästä artikkelista . Vaalikonetta voi käyttää paitsi suomeksi ja ruotsiksi, myös venäjäksi ja englanniksi.
 Vaalikone on vanha tuttu, mutta sen ulkoasu on kokonaan muuttunut. Tulossivu on entistä runsaampi. Se kertoo muun muassa, miltä eduskunta näyttäisi, jos jokaisesta vaalipiiristä valittaisiin eduskuntaan vain käyttäjän suosikkeja.
 Lisäksi käyttäjä pääsee vertaamaan omia vastauksiaan muiden käyttäjien vastauksiin. Kuitenkaan Vaalikoneeseen annettuja vastauksia ei yhdistetä mihinkään käyttäjää yksilöivään tietoon, kuten ip-osoitteeseen tai Yle-tunnukseen.
 Ehdokkaiden Vaalikoneeseen annettujen vastausten perusteella on tehty myös toinen sovellus,  Yle Kioskin Vaalibotti . Se on suunnattu erityisesti ensi kertaa äänestäville.
 Lue lisää:
 Toimittajalta: Vaalikoneessa ministeri ja lähikiskan Möttönen ovat samalla viivalla, ja siksi tuloksen pitääkin yllättää
 Ylen Vaalikone on avattu – Vastaukset paljastavat puolueiden ilmastokannat: Kyllä ilmastokamppailulle, ei lihaverolle ja bensa-autojen kiellolle
 Ylen Vaalikone
 Yle Kioskien Vaalibotti
 Kaikki vaaleista

Etsi ehdokkaasi Ylen Vaalikoneessa – mukana noin 2 200 ehdokasta koko maasta


Summary: SDP:n sote-kunnilla olisi itsehallinto ja verotusoikeus.

Suurin oppositiopuolue SDP haluaa valmistalla sote-uudistuksen ensi vaalikaudella parlamentaarisesti.
 Se tarkoittaisi sitä, että kaikki puolueet – niin hallituksesta kuin oppositiostakin – olisivat työssä mukana.
 – Valmistelussa on edettävä vaiheittain, hallittavan kokoinen kokonaisuus kerrallaan. Valmistelun aikana on varattava riittävästi aikaa perustuslainmukaisuuden arviointiin, sanoo puheenjohtaja  Antti Rinne .
 SDP perustaa oman, tänään esitellyn mallinsa 18 alueelle, kuten keskustakin. Puolue ei kuitenkaan puhu maakunnista vaan "sote-kunnista". Näiden alueiden lisäksi pääkaupunkiseudulla voisi olla erityisasema.
 Lisäksi sote-kunnilla olisi itsehallinto ja verotusoikeus, kertoo kansanedustaja  Sirpa Paatero .
 – On selvää, että tarvitsemme lisää lääkäreitä ja hoitajia huolehtimaan ihmisten laadukkaasta hoidosta ja hoivasta. Siksi 0,7 hoitajamitoitus tulisi kirjata lakiin, Paatero lisää.

SDP esitteli sote-mallinsa: ei 18 maakuntaa, vaan "sote-kuntaa"


Summary: Suomelle Britannia on yhä tärkeä vientimaa.

Britannian EU-eron vaikutukset uhkaavat muodostua huomattavasti laajemmiksi kuin tähän asti on ajateltu, arvioi Elinkeinoelämän tutkimuslaitos Etla  tuoreen selvityksensä pohjalta .
 Etlan mukaan vaikutukset ovat luultua laajemmat paitsi Britannialle itselleen, myös yrityksille globaalisti.
 Etlan tutkimuksen mukaan Britannia on tiukasti sidoksissa globaaleihin arvoketjuihin. Kun tuotanto ja yritysten arvoketjut ovat muuttuneet yhä kansainvälisemmiksi, yksittäinen komponentti tai muu välituote saattaa ylittää Britannian rajan parhaimmillaan useita kertoja.
 Etenkin jos kova brexit rajaesteineen toteutuu, tuotteiden rajanylityksistä aiheutuu vastedes viivästyksiä ja lisämaksuja, jotka aiheuttavat lisäkustannuksia yrityksille.
 – Brexit voi seisottaa tärkeitä komponentteja tullissa ja hidastaa arvoketjun toimintaa. Esimerkiksi aivan tavallinen tilanne on, että komponentit tulevat EU-alueelta, tuote valmistetaan Britanniassa ja se viedään takaisin EU-maahan, sanoo Etlan tutkimusjohtaja  Jyrki Ali-Yrkkö  tiedotteessa.
 – Monet kansainväliset yritykset tutkivat tarkoin tuotantoketjunsa toimintaa ja kustannustehokkuutta. Brexit muuttaa siis todennäköisesti globaalien arvoketjujen toimintaa ja siirtää tuotantoa sinne, missä rajaesteitä ei ole, hän jatkaa.
 Arvonlisä uhkaa kadota
 Selvityksen mukaan brexit uhkaa syödä Britannian kansainvälisestä kaupasta saamaa arvonlisää, vaikka suora vienti maahan ei merkittävästi vähenisikään.
 Brexitin vaikutukset uhkaavat näkyä myös suomalaisyritysten globaaleissa arvoketjuissa. Suomelle Britannia on yhä tärkeä vientimaa, vaikka sen merkitys on 15 vuoden aikana pienentynyt enemmän kuin EU-alueella keskimäärin.
 Viennin arvonlisällä mitattuna Britannia oli Suomen kuudenneksi tärkein kauppakumppani vuonna 2014.
 Etlan torstaina julkistaman tutkimuksen on rahoittanut ulkoministeriö.

Etlan selvitys: Brexitin vaikutukset uhkaavat muodostua huomattavasti ajateltua laajemmiksi


Summary: Harvinaisen pitkän katkon on arvioitu olevan jopa Facebookin historian pahin.

Facebookin omistamien palveluiden tekniset ongelmat alkavat olla ohi, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Facebookin sovelluksen ongelmat jatkuivat paikoin vielä torstaina aamulla, mutta pari tuntia sitten Instagram tviittasi  Oprah Winfreyllä  höystettynä olevansa jälleen toiminnassa.
 Tekniset ongelmat  alkoivat keskiviikkona vaivata  Facebookin omistamien Instagramin, Whatsappin ja Facebookin sovelluksia.
 Vaikeuksia oli esimerkiksi kirjautumisessa ja sisältöjen lataamisessa.
 BBC:n toimittaja arvioi  katkon olevan yhtiön historian pahin.
 Jotkut käyttäjät valittivat Facebook-ongelmista Twitterissä.
 Facebook kommentoi keskiviikkona – myös Twitterissä – keskittyvänsä parhaillaan ongelmien ratkaisemiseen mahdollisimman nopeasti, mutta sanoi, että kyseessä ei ole palvelunestohyökkäys.

Instagram heräsi eloon, Facebook palailemassa myös


Summary: Ympäristöön liittyvät avaukset jäävät järjestöjen vaaliohjelmissa pinnallisiksi.

Jos suomalaiset järjestöt saisivat päättää, seuraava hallitus ryhtyisi toimiin yritysten kilpailukyvyn ja työllisyyden pelastamiseksi. Harva järjestö puolestaan lobbaa digitalisaation, ulkopolitiikan, kulttuurin tai sote-uudistuksen teemoista. Ympäristöön liittyvät vaatimukset jäävät järjestöjen vaaliohjelmissa pinnallisiksi.
 Tämä selviää analytiikkayritys Iloomin tutkimuksesta, jossa käytiin läpi 56 järjestön vaaliohjelmat.
 Ammattiliittoja, puolueiden nuorisojärjestöjä ja ympäristölobbaajia Analytiikkayritys Iloomin tutkimuksessa analysoitiin 56 järjestön julkiset vaali- tai hallitusohjelmat. Mukaan otettiin järjestöt, jotka olivat julkaisseet ohjelman nettisivuillaan. Enemmistö tutkimuksessa mukana olleista järjestöistä on joko työnantajia tai työntekijöitä edustavia liittoja. Sen lisäksi vaaliohjelma-analyysissa oli alueellisia organisaatioita, kansalaisjärjestöjä sekä nuoriso- ja opiskelijajärjestöjä. Analyysi ei erottele järjestöjä koon, vaikutusvallan tai painotusten mukaisesti, mutta työmarkkinajärjestöjen suuri osuus näkyi tuloksessa.
 Vaaliohjelmissa nousi esille neljä selkeästi hallitsevaa teemaa: työllisyys ja yritykset, sosiaali- ja koulutuspolitiikka, kuntien toiminta sekä EU ja kansainvälisyys. Iloomin innovaatiojohtajan  Sari Siikasalmen  mukaan hallitsevat teemat suomalaisessa lobbauksessa ovat melko perinteisiä.
 Työstä puhuttaessa lobbausjärjestöt korostavat yritysten kilpailukykyä ja toimintaedellytyksiä, sääntelyn purkamista, verotusta ja työllisyyttä. Siikasalmi muistuttaa, että työ on paljon esillä myös siksi, että enemmistö tutkimuksessa mukana olleista organisaatioista edustaa joko työntekijöitä tai työnantajia.
 Sosiaali- ja koulutuspolitiikassa esille nousee erityisesti huoli lasten ja nuorten mielenterveydestä. Koulutuksen suhteen kaikki järjestöt ovat hyvin yksimielisiä.
 – Järjestöjen mukaan Suomen tulevaisuuden kilpailukyky perustuu koulutukseen ja tutkimukseen ja niihin odotetaan seuraavalta hallitukselta selkeästi enemmän investointeja, sanoo Siikasalmi.
 Tekstianalyysissa tunnistettiin vaaliohjelmista yleisimmin esiintyviä sanoja ja aiheita sekä toistuvia aiheiden välisiä yhteyksiä.
 Ympäristö on korulause, josta harvalla on mitään sanottavaa
 Mistä asioista järjestöt eivät sitten pidä ääntä? Siikasalmen mukaan on mielenkiintoista, että digitalisaatiosta ja tekoälystä järjestöt puhuvat vähän, vaikka muualla yhteiskunnassa niistä kohistaan paljon.
 Huomionarvoista on myös se, että sote- ja maakuntauudistusta ei näy lobbausjärjestöjen vaaliteemoissa enää juuri lainkaan.  Sote- ja maakuntauudistukset jäivät Juha Sipilän hallitukselta kesken aivan viime metreillä , ja niiden tulevaisuus on seuraavan hallituksen käsissä.
 – Liekö sitten pajatso tyhjennetty viime vaaleissa, pohtii Siikasalmi.
 Tasa-arvo ja naisasia tulevat esille vain lapsiperheiden kautta. "Raikas tuulahdus" menneeltä vuosikymmeneltä.   Sari Siikasalmi
 Analyysin perusteella ympäristöstä on tullut korulause, joka muistetaan mainita vaaliohjelmassa, mutta harvalla on siitä mitään konkreettista sanottavaa.
 – Käytännössä ympäristöpolitiikkaan liittyvät avaukset ovat vähäisiä ja liittyvät pääosin metsien käyttöön ja maatalouteen. Työmarkkinajärjestöillä ei näytä olevan paljoa sanottavaa ympäristöteemoista, sanoo Siikasalmi.
 Vähäiselle huomiolle jäävät myös ulkopolitiikka ja kulttuuri. Siikasalmen mukaan lobbausjärjestöjen vaaliteemat eivät suoraan heijasta tämänhetkistä yhteiskunnallista keskustelua, vaan mediassa ja yleisessä keskustelussa on esillä monipuolisempi valikoima teemoja.
 Kaukana kansalaisten käyttämästä kielestä
 Suomalaiset lobbaajat yhdistävät tasa-arvon lähinnä lapsiperheisiin. Henrietta Hassinen / Yle
 Iloomin tutkimuksessa kiinnitetään huomiota myös siihen, että sukupuolen asema näyttäytyy hyvin perinteisten teemojen kautta vaaliohjelmissa: tasa-arvo ja naisasia tulevat esille vain lapsiperheiden kautta.
 – Tämä on "raikas tuulahdus" menneeltä vuosikymmeneltä. Mitään kovin uusia tai poikkeavia avauksia ei ollut tasa-arvoon liittyen, sanoo Siikasalmi.
 Siikasalmi kuvailee vaaliohjelmien kieltä ylipäätään hyvin byrokraattiseksi: Politiikan ammattislangiksi, joka on kaukana kansalaisten käyttämästä kielestä. Konkreettisia politiikkatavoitteita oli loppujen lopuksi melko vähän.
 – Onko niin, että poliittisissa kysymyksissä on vaikea esittää täysin yleispäteviä konkreettisia tavoitteita, ja on helpompi tunnistaa isompia päämääriä ja tavoitteita, pohtii Siikasalmi.
 Vaaliohjelmien vertailu tuo esille myös eri lobbaajien väliset valtasuhteet. Siikasalmen mukaan tekstianalyysi näyttää, että työmarkkinajärjestöjen toiminta on ammattimaisempaa kuin pienempien kansalaisjärjestöjen. Siksi ammattiliitot ja työnantajaliitot pystyvät todennäköisesti ottamaan isomman roolin vaikuttamistyöstä, jota suunnataan aikanaan hallitusohjelmasta neuvotteleviin poliitikkoihin.

Analytiikkayritys kävi läpi 56 järjestön vaaliohjelmat: Yritysten kilpailukykyä pidetään tärkeimpänä – digitalisaatiosta ei puhu juuri kukaan


Summary: Vuosien mittaan 600 ihmistä on tuomittu maksamaan rikoshyötynä valtiolle noin 64 miljoonaa euroa.

Wincapita-pyramidihuijaukseen liittyviä juttuja on vieläkin kesken tuomioistuimissa. Käsitelvänä on ainakin kolme juttua, kertoo  Uutissuomalainen.
 Kaikissa jutuissa vaaditaan rikoshyötyä valtiolle. Itä-Uudenmaan kärjäoikeudessa niistä on kesken kaksi juttua. Toisen vastaaja on etsintäkuulutettu ja toisen vastaaja on Thaimaassa, mutta hän on matkustuskiellossa terveydellisten syiden takia.
 Rovaniemen hovioikeudessa käsiteltävässä jutussa vaaditaan jo kuolleen vastaajan kuolinpesältä rikoshyötyä valtiolle. Juttua on ollut vireillä jo noin kymmenen vuotta.
 Vuosin mittaan Wincapita-jutuissa on tuomittu yli 600 ihmistä maksamaan rikoshyötynä valtiolle yhteensä noin 64 miljoonaa euroa. Summasta on saatu perittyä noin puolet.
 Rahansa huijauksissa menettäneiden korvausasioita ei ole vielä käsitelty. Korvaushakemuksia on jätetty  Oikeusrekisterikeskukselle  hieman yli 1 400. Haettujen korvausten summa on yhteensä noin 29,6 miljoonaa euroa.

Uutissuomalainen: Wincapita-juttuja edelleen tuomioistuimissa


Summary: Perjantaina Suomessakin on tarkoitus järjestää koululaisten ilmastomarsseja.

Ruotsalaista ilmastoaktivistia  Greta Thunbergia  esitetään Nobelin rauhanpalkinnon saajaksi. Asiasta kertoo esimerkiksi  ruotsalaislehti Aftonbladet .
 Vasta 16-vuotias Thunberg on inspiroinut ilmastomielenosoituksia ympäri maailmaa. Hän kommentoi Aftonbladetille, että on kunnia tulla nimetyksi suuren palkinnon saajaksi.
 – Se tuntuu käsittämättömältä ja hieman kummalliselta, Thunberg sanoi.
 Thunbergin asettivat ehdolle kaksi ruotsalaispoliitikkoa ja kolme norjalaispoliitikkoa.
 Perjantaina koululaiset osoittavat mieltään ilmaston puolesta ainakin  Helsingissä, Tampereella ja Turussa . Päiväksi on kutsuttu koolle maailmanlaajuinen koululakko ilmaston puolesta.
 Thunberg on puhunut ilmastoasioista muun muassa EU-johtajille ja Davosin talousfoorumissa.
 Thunberg ei osannut nimetä  Ylen haastattelussa  helmikuussa yhtä ihailemaansa poliitikkoa tai vallankäyttäjää.
 – Ihailen erityisesti heitä, jotka työskentelevät hiljaa, taistelevat eivätkä saa huomiota. Tulisieluja, hän sanoi.
 Nobel-ehdokkaita  on tänä vuonna 301 . Heistä 223 on yksittäisiä ihmisiä ja 78 organisaatioita.
 Tiettävästi ehdolle  on asetettu myös  Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump .
 Palkinnon voittaja selviää lokakuussa. Ehdokkaat oli asetettava helmikuun alkuun mennessä.

Ilmastoaktivisti Greta Thunberg, 16, ehdolla Nobelin rauhanpalkinnon saajaksi – vastaehdokkaana muun muassa Donald Trump


Summary: Viime vuoden lopulla avautunut ensimmäinen jääveistosnäyttely on ollut menestys.

Leppävirran Muumi-jääveistosnäyttelyssä seikkailevat ensi talvena uuden Muumi-sarjan hahmot.
 Tulevan kauden näyttelyn suunnittelu on jo hyvässä vauhdissa. Se rakentuu yhteistyössä uuden animaation luoneen tuotantoyhtiön kanssa.
 – Katsomme yhdessä, että minkä jakson pohjalta uusi näyttely tehdään. Tämä ei ole vielä tiedossa, kertoo kylpylähotelli Vesileppisen toimitusjohtaja  Kimmo Rossi .
 Tapaninpäivänä avautuvaan jääveistosnäyttelyyn suunnitellaan myös virtuaalisen elementin tuomista osaksi kokonaisuutta.
 Kävijämäärät ovat lyöneet ällikällä
 Tälle talvelle rakennetun ensimmäisen  Muumi-jääveistosnäyttelyn  on käynyt katsomassa vajaassa kolmessa kuukaudessa jo lähes 24 000 ihmistä.
 Määrä on reilusti yli alkuperäisen tavoitteen, joka oli 15 000 kävijää. Tämä on ollut suuri yllätys.
 – Hiihtolomaviikoilla kävijöitä oli 300–700 päivittäin. Luola vetää kerralla ihmeen hyvin väkeä, iloitsee Vesileppiksen toimitusjohtaja Kimmo Rossi.
 Suomalaisten lisäksi näyttelyssä on vieraillut ihmisiä erityisesti Saksasta, Englannista ja Venäjältä. Myös Japanista on käynyt ryhmiä.
 Moomin Charactersin toimitusjohtaja  Roleff Kråkström  pitää yllättävää suosiota fantastisena.
 – Muumit taipuvat hyvin jääveistoksiksi, kun ne tehdään huolella, Kråkström toteaa.
 Rossi arvioi, että  helmikuussa alkanut Muumi-sarja  on omalta osaltaan siivittänyt kävijämäärää. Se oli tarkoituskin.
 – Näyttelyn avautumispäivä mietittiin sarjan alkuperäisen lanseerauspäivän mukaan. Se siirtyi, mutta me avasimme suunnitellusti.
 Tämän talven näyttelyn teemana on Tove Janssonin Taikatalvi-kertomus, josta on tehty kuusitoista kohtausta.
 Vesileppiksen toimitusjohtaja Kimmo Rossi ihmettelee, ettei jääveistosnäyttely ole saanut ollenkaan huonoa palautetta. Toni Pitkänen / Yle
 Ei pelkästään lasten näyttely
 Sekä Rossi että Moomin Characters ovat ihmetelleet sitä, että jääveistosnäyttely ei ole herättänyt negatiivista kommentointia.
 – Yleensä kuitenkin jotain sanottavaa löytyy, hämmästelee Rossi.
 Muumien suosio on kestänyt läpi vuosikymmenten ja sekin luultavasti näkyy myös jääveistosnäyttelyn kävijämäärissä. Lähes jokainen on jossain elämänsä vaiheessa ollut hahmojen kanssa jossain tekemisissä.
 – Täällä on käynyt paljon aikuisia ilman lapsia. On ollut esimerkiksi useita eläkeläisryhmiä, kertoo Rossi.
 Myös uusi Muumilaakso-sarja on saanut hyvän vastaanoton. Ensimmäinen jakso sai muutamassa päivässä  Yle TV2:ssa ja Yle Areenassa yhteensä 1,38 miljoonaa katsojaa .
 Moomin Charactersin toimitusjohtaja Roleff Kråkström arvelee, että muumitarinoiden arvot ovat tällä hetkellä ihmisille tärkeitä. Esimerkeiksi hän mainitsee ystävyyden, rakkauden, perheen ja suvaitsevuuden.
 – Myös heikoimpien ja pienimpien auttaminen ja kaikille tilan antaminen ovat merkitsevät, pohtii Kråkström muumien nykysuosiota.
 Leppävirran jääveistosnäyttelyn kestoa ei vielä pysty arvioimaan. Alun perin ajatus oli pitää sitä avoinna kesän yli. Näitä suunnitelmia Rossi pitää nyt ”hurjimpina visioina”.
 – Saa nähdä, että miten pitkään veistokset säilyvät hyvinä. Haluamme, että niiden taso säilyy alusta loppuun. Huhti–toukokuun aikana teemme päätöksiä.

Leppävirran Muumi-jääveistokset saavat jatkoa ensi talvena – teemana Ylen uusi Muumi-sarja


Summary: 1900-luvun kuluessa jäiden lähtö on aikaistunut 16 päivää.

Varsinkin 1800-luvulla se oli suurta kansanhuvia. Tuhannet turkulaiset tulivat seuraamaan, kun jäät eli Halisten ukot rymistelivät keväisin jokea pitkin Turun keskustan läpi.
 Sanomalehdetkin kirjoittelivat jäiden lähdöstä ahkerasti. Kun Tuomaansiltaa rakennettiin vuonna 1999, Halisten ukot olivat vähällä viedä sen mennessään.
 Halisten ukot -nimitystä käytettiin Aurajoen jäistä jo 1760-luvulla. Näin tietää kertoa tutkijatohtori  Stefan Norrgård  Åbo Akademin historian laitokselta.  Hän on selvittänyt  Luonnonvarakeskuksen kanssa 270 vuoden ajalta päivämäärät, jolloin Aurajoki on vapautunut talven jäistä.
 Puuttuvien päivämäärien metsästys on vaatinut arkistojen penkomista Turussa ja Tukholmassa ja 1800-luvun lehtien ahkeraa lukemista.
 Johan Leche aloitti ja muut kuuluisuudet jatkoivat
 Vuonna 1749 Turun akatemian lääketieteen professori ja rehtori  Johan Leche  aloitti jäitten lähdön kirjaamisen ylös. Silloin asia kiinnosti lähinnä kevään heräämisen merkkinä ja sen takia, että laivat pääsivät seilaamaan Turusta muualle.
 Lechen jälkeen työtä jatkoivat muiden muassa  Pehr Kalm  ja  Henrik Gabriel Porthan .
 Johan Leche tuskin osasi edes arvata, minkä palveluksen hän päivämäärien kirjaamisella teki ilmastotutkimukselle. Tutkijatohtori Stefan Norrgårdin mukaan jäitten lähtö on ilmastonmuutoksen mittaajana luotettavampi ja tarkempi kuin lämpömittarit.
 – Mittareiden paikat ja metodin muuttuvat ajan myötä, mutta joki on ja pysyy täällä keskellä kaupunkia, Norrgård toteaa.
 Muutos alkoi 1880-luvulla
 – Ennen vuotta 1880 meillä oli joka kymmenes vuosi sellainen, että jäät lähtivät vasta toukokuussa, mutta vuoden 1880 jälkeen tätä ei enää tapahdu, tutkijatohtori Stefan Norrgård sanoo.
 1900-luvulla sadan vuoden aikajaksolla jäiden lähtö on aikaistunut peräti 16 päivää. Vuosi 2008 oli mittaushistorian ensimmäinen vuosi, jolloin Aurajoki pysyi sulana läpi talven.
 – Se oli aikamoinen šokki, kun viimeisen sadan vuoden kehityksen huomasi, Norrgård myöntää.
 Aurajoki nousi kärkikastiin
 Maailmassa on vain vähän jokia, joista olisi mitattu jäitten lähtöjä yhtä tarkasti ja pitkään kuin Turussa. Torniojoen jäiden lähdöstä on merkinnät 1600-luvulta lähtien ja se on maailman ykkönen.
 Turku nousee tässä maailmantilastossa pronssille. Väliin jäävät yhden liettualaisjoen tilastot, mutta niihin liittyy epävarmuustekijöitä.
 Tutkijatohtori Stefan Norrgårdin mukaan Tornionjoen lukemia on käytetty erittäin paljon kaikenlaisissa kansainvälisissä ilmastotutkimuksissa, sillä se on ainutlaatuinen ja ilmastotutkimuksen kannalta hyödyllinen sarja.
 Aurajoen jäiden lähdön historiajana on valmistunut helmikuun aikana. Nyt Stefan Norrgård seuraa kiinnostuneena, minkälaisen vastaanoton se tutkijapiireissä saa. Aurajoki voisi tutkijan mukaan nousta hyvinkin merkittäväksi kansainväliseksi ilmastomittariksi.

Tutkija selvitti Aurajoen jäitten lähdöt 270 vuoden ajalta – syntyi kansainvälisesti merkittävä ilmastonmuutoksen mittari


Summary: Hoivakoti on saanut aluehallintovirastolta kehotuksen korjata hoitajavaje välittömästi.

Tarkastus on paljastunut, että kokkolalaisessa hoivakoti Fionassa on liian vähän hoitajia. Fionaa ylläpitää yksityinen hoivayritys Esperi Care.
 Aluehallintoviraston mukaan hoivakodissa pitää olla 32 lähi- ja sairaanhoitajaa jaettuna tasaisesti aamu-, ilta- ja yövuoroihin. Heitä oli 8 vähemmän eli 24.
 Soite teki tarkastuskäynnin Fionaan omaisten ilmoituksen perusteella viime viikolla. Lisäksi aluehallintoviraston ylitarkastaja ja Soiten valvontapäällikkö tekivät yllätystarkastuksen tiloihin maanantaina.
 Hoivakoti sai kehotuksen korjata hoitajamitoitus välittömästi. Tilannetta valvotaan yllätystarkastuksilla.
 Yksityinen hoivakoti Fiona on tehostetun palveluasumisen yksikkö, jossa asuu tällä hetkellä 51 vanhusta. Se on perustettu kolme vuotta sitten.
 Seuraavaksi aluehallintovirasto selvittää, onko Fionassa riittävästi koulutettua henkilökuntaa suhteessa asukkaiden hoidon vaativuuteen, kertoo Soiten hoidon ja hoivan toimialuejohtaja Maija Juola.
 Julkinen puoli paikkaa tarvittaessa myös yksityistä
 Ensimmäisen tarkastuskäynnin syynä oli omaisen huoli siitä, onko hoitajia työvuoroissa tarpeeksi.
 Hoivakoti joutuikin viime viikonloppuna turvautumaan julkisen puoleen eli pyysi Soitelta apua äkilliseen hoitajapulaansa.
 Siihen oli syynä akuutti, hoitajien keskuudessa jyllännyt epidemia, joka aiheutti paljon sairaslomia eikä sijaisia ollut. Asukkaiden turvallisuus haluttiin taata siirtämällä Fionaan väliaikaisesti kokeneita hoitajia Soiten yksiköistä ja kotihoidosta.
 Avunpyynnöt julkiselta puolelta ovat harvinaisia. Soiten valvontapäällikkö Vuokko Paananen sanoo, että tilanne huolestuttaa.
 – Tämä kertoo siitä, että osaava hoitohenkilökunta rupeaa olemaan vähissä Soitenkin alueella. Jos tulee laajempi epidemia ja hoitajia sairastuu, pitää katsoa kokonaisuus, että asukasturvallisuus tulee taattua, pohtii Paananen.
 Vanhusten hoitokoteihin on tehty satoja tarkastuksia – erittäin vakavia tapauksia löytynyt joitakin kymmeniä

Tarkastuskäynti paljasti: Esperi Caren hoivakodissa Kokkolassa selvästi liian vähän hoitajia


Summary: Puolueet lähtevät mielellään naapurin apajille kalaan. Mutta mitä äänestäjät siitä ajattelevat, kysyy politiikan toimittaja Robert Sundman blogissaan.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja kirjoittaa joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki uutisten blogit löydät täältä
 Kuukauden päästä teemme äänestyskopissa henkilökohtaisen kulutuspäätöksen.
 Odotamme, että tarjolla olevat puolueet puhuttelevat juuri  minua .
 Ennen ei ehkäollut paremmin, mutta ainakin kopissa saattoi olla helpompaa.
 Kun isot puolueet perustettiin 1900-luvun vaihteessa, niiden tehtävänä oli kanavoida yhteiskunnallisten luokkien ääntä. Työväestöllä oli demarit, maatalousväestöllä Maalaisliitto eli nykyinen keskusta. Kokoomuksen perustivat kuningaskuntaa kannattaneet porvarit. Valinta oli itsestään selvä.
 Nykyään luokkaidentiteetti ei määritä meitä. Yhteiskunta on kulkenut pitkään kohti yksilöllistymistä.
 Jokaisella puolueella on  kyllä oma ydinkannattajakuntansa. He ovat  true believereitä  eli "tosiuskovaisia",  kuvaili Helsingin yliopiston viestinnän professori  Anu Kantola  puheenvuorossaan  Kunnallisalan kehittämissäätiön (KAKS) seminaarissa.
 Ekovihreät, betonidemarit ja sivistysporvarit. Moni voi varmasti kuvitella heidät mielessään.
 Suurin osa äänestäjistä ei kuitenkaan kuulu näihin porukoihin, vaan he liikkuvat puolueiden välillä ja valitsevat joka kerta uudelleen.
 Samalla viimeisen parinkymmenen vuodenajan useassa Euroopan maassa on nähty, kuinka vuorotellen maata hallinneet suuret puolueet ovat menettäneet kannatustaan.
 Rinnalle on noussut joukko uusia puolueita, ja kannatus on jakautunut tasaisemmin. Yhtäkkiä kahden tai kolmen suuren puolueen sijaan onkin monta keskikokoista.
 Yksilöllistymiskehityksen myötä puoluekentälle on tullut lisää sävyjä.
 Siltä näyttää myös Ylen tuoreessa kannatusmittauksessa.  Perussuomalaiset, vihreät, keskusta ja kokoomus ovat kaikki alle kolmen prosenttiyksikön sisällä.
 Puolueen on puhuteltava yhtäkkiä aivan kaikkia muita kuin tosiuskovaisiaan. Ratkaisu on lähteä muiden apajille kalaan.
 Kun kilpailu on kovempaa,  on puolueen puhuteltava yhtäkkiä aivan kaikkia muita kuin tosiuskovaisiaan. Ratkaisu on lähteä muiden apajille kalaan.
 Silloin käy helposti niin, että eri paikoissa soitetaan eri levyjä. Tämä nähtiin viimeksi vajaa kuukausi sitten, kun kokoomus sai aikaan pienen kohun.
 Puolue  julistaa mainoskampanjassaan "autojen kuuluvan teille" . Ristiriitaisena pidetty kampanja herätti huvitusta ja keräsi kritiikkiä. Onko kokoomus nyt yksityisautoilun puolella vai ilmastonmuutosta vastaan? Mitä mieltä puolue oikeastaan on?
 Suurten puolueiden   kannattajakunnat  eivät enää ole yhtenäisiä.
 Siksi puolueet tekevät kuten kokoomus. Kaupunkilaisille yliopistoliberaaleille puhutaan tiukoista ilmastotavoitteista, maakuntien oikeistolle yksityisautoilusta. Samaan aikaan on vain toivottava, että molemmat jaksavat uskoa juuri sen toisen näkemyksen voittavan – ja siksi valitsevat tämän jengin.
 Nykyaikana tämä strategia toimii yhä huonommin. Jos molemmat joukot pettyvät, ne etsivät herkästi uuden kodin. Puolueenhan piti puhutella juuri minua!
 Vaadimme siis samaan aikaan puolueilta tiukempia kantoja ja rajatumpaa profiilia sekä sitä, ettei se tee yhteistyötä kuin vain valitun joukon kanssa.
 Demokratiassa puolueiden määrä  ja niiden missiot vaihtelevat.
 Varmaa on kuitenkin se, että mitä lähempänä puolueiden kannatukset ovat toisiaan, sitä kivuliaammat hallitusneuvottelut ovat luvassa.
 Hallitukseen tarvitaan yhä useampia puolueita, kun 101 kansanedustajan – puhumattakaan tukevasta 115:ta – kasaan saamiseksi ei riitäkään pari tai kolme ryhmää.
 Nykyinen poliittinen ilmapiiri palkitsee ne puolueet, jotka erottuvat muista ja tarjoavat selväsanaisesti oman vaihtoehtonsa, ilman kompromisseja. Vaalien alla on nähty myös tiukkoja puheenvuoroja siitä, mitkä puolueet kelpaavat tai eivät kelpaa juuri tämän puolueen kanssa samaan hallitukseen.
 Vaadimme siis samaan aikaan puolueilta tiukempia kantoja ja rajatumpaa profiilia sekä sitä, ettei se tee yhteistyötä kuin vain valitun joukon kanssa.
 Vaan kun puolueet kutistuvat, voiko molempia saada?
 Robert Sundman
 Kirjoittaja on Ylen politiikan toimittaja.
 Kuuntele blogi
 Voit keskustella aiheesta 13.3. klo 16 saakka.
 Katso myös:
 Ylen vaalikone

Robert Sundman: Äänestäjissä on vain vähän "tosiuskovaisia", ja siksi puolueiden lupaukset ovat ristiriitaisia


Summary: Kim Jong-unin veljen salamurhasta epäillään myös neljää pohjoiskorealaista, mutta he ovat paenneet Malesiasta. Teosta on vastaamassa enää yksi nainen.

Pohjois-Korean johtajan veljen murhasta syytetty vietnamilaisnainen ei pääse vapaaksi. Malesian viranomaiset kieltäytyivät torstaina luopumasta  Doan Thi Huongin  saamista murhasyytteistä.
 Samasta rikoksesta syytetty indonesialaisnainen päätettiin vapauttaa alkuviikosta.
 Naisia on syytetty Pohjois-Korean johtajan  Kim Jong-unin  veljen  Kim Jong-namin  murhasta. Hänen kasvoilleen heitettiin hermokaasua Kuala Lumpurin lentokentällä helmikuussa 2017.
 Naiset sanovat, että heidät huijattiin salamurhan toteuttamiseen. Indonesialainen  Siti Aisyah   vapautettiin murhasyytteestä  maanantaina.
 Uutistoimisto AFP:n mukaan Doan Thi Huong nyyhkytti uutisen kuullessaan.
 – En ole vihainen, että Siti on vapautettu. Jumala tietää, että emme tehneet tätä murhaa, hän sanoi toimittajille AFP:n mukaan.
 Aisyahin vapauttamiselle ei kerrottu syytä, mutta Indonesian hallituksen sanotaan puhuneen voimakkaasti hänen vapauttamisensa puolesta.
 Syyttäjä  Iskandar Ahmad  ei uutistoimisto AP:n mukaan kertonut, miksi Doan Thi Huongin syytteestä ei suostuttu luopumaan.
 Oikeudenkäynnin jatkoa lykättiin huhtikuun alkuun Huongin terveydentilan vuoksi. Naisen asianajajan mukaan Huong on nukkunut huonosti Aisyahin vapautuksen jälkeen.
 Vietnamin suurlähettilään mukaan maa jatkaa yrityksiään vapauttaa Huong.
 Kim Jong-namin salamurhasta epäillään myös neljää pohjoiskorealaista, mutta he ovat paenneet maasta.
 Huong ja Aisyah sanovat, että he luulivat osallistuvansa tv-pilaan.
 Kim Jong-nam oli  Kim Jong-ilin  vanhin poika. Hän oli asunut ulkomailla vuosia.

Yksi nainen vapaaksi Kim Jong-namin murhasta, toinen pysyy syytettynä


Summary: Kokkien paikkoja on avoinna Helsingissä yli 120 ja Turussakin 40.

Lauri Siivonen  laittaa tottunein ja reippain ottein jauhelihapihvin pannulle paistumaan ravintola Woolshedin keittiössä Turun keskustassa. Burgeri syntyy nopeasti, sillä asiakas odottaa.
 Siivonen on jo tottunut talon tavoille, sillä työharjoittelun jälkeen hän sai jatkaa töitä viime keväänä. Hommia on riittänyt melkein vuoden verran. Kokkiopiskelija on käynyt samalla koulussakin, mutta opinnot ovat loppusuoralla. Siivonen valmistuu kokiksi keväällä.
 – Olin aluksi šokissa, kun työtavat olivat niin erilaisia kuin koulussa. Nyt kiireeseen on jo tottunut ja itseluottamus nousee, kertoo Lauri Siivonen.
 Tällä kertaa Siivonen saa kokata opettajalleen, sillä keittiömestari ja lehtori  Jouni Vyyryläinen  Turun ammatti-instituutista odottaa hampurilaista pöydässä.
 Kokin paikkoja 11.3.2019: Turussa avoinna noin 40 paikkaa. Porissa ja Raumalla noin 20 paikkaa. Helsingissä haettiin noin 140:tä kokkia. Lähde: TE-palvelut
 Nuoria ei kouluteta turhaan
 Lehtori Jouni Vyyryläinen tutkii yhdessä Lauri Siivosen kanssa avokadoburgerin onnistumista. Opettaja on tyytyväinen.
 Turun ammatti-instituutin kokin perustutkinnon linjalla on muitakin, jotka on revitty työelämään opiskelujen ohessa. Vyyryläinen kertoo, että suurin osa 60:stä keväällä valmistuvasta kokista siirtyy heti työelämään. Kokit voivat työskennellä myös henkilöstöravintoloissa ja suurtalouskokkeina.
 – Olen tyytyväinen, ettei nuoria kouluteta turhaan. Työpaikalla opitaan määrättyjä asioita ja toisia asioita opitaan koulussa. Koulu ei ole ainoa oppimispaikka, vaan oppimista voi todellakin tapahtua työelämässä ja monessa muussakin paikassa, pohtii Vyyryläinen.
 Lehtori Jouni Vyyryläinen on tyytyväinen Lauri Siivosen tekemään annokseen. Minna Rosvall / Yle
 Lehtori Vyyryläinen kertoo, että opiskelijat valmistuvat, kun heillä on tarpeeksi valmiuksia kasassa. Myös oppilaitoksen ulkopuolella tapahtuvan oppimisen arvo tunnustetaan ja jokaista opiskelijaa ohjataan yksilöllisesti.
 Opettajaa harmittaa kuitenkin se, että kokkipula ei näy hakijamäärissä. Yhteishaussa kokkiopintojen suosio on ollut laskusuunnassa viime vuodet. Ennakkotiedot kevään 2019 yhteishausta tosin kertovat, että hakijoita on enemmän kuin vuonna 2018.
 Vyyryläinen pohtii, että nuoret saattavat pitää työtä liian raskaana. Kovin televisiokokkibuumikin on jo hiipumassa.
 – Meillä on nykyään käytössä jatkuva haku. Puolet alamme opiskelijoista hakee muun kuin yhteishaun kautta opetukseen, iloitsee Vyyryläinen.
 Hampurilaisannos, jossa sämpylä on jätetty avoimeksi. Minna Rosvall / Yle
 Ruuanlaitossa saa ilmaista itseään
 Lauri Siivonen on 21-vuotias ja aikoo viihtyä kokin ammatissa ainakin jonkin aikaa mutta ei ehkä eläkeikään saakka. Hän kertoo innostuneensa työn luovuudesta. Unelmana on tulla tunnetuksi kokiksi mutta ei välttämättä televisiokokiksi.
 – Tunnetuksi tuleminen motivoi. On mahdollista, että perustan oman ravintolan. Se olisi rento, mutta annokset olisivat fine diningia. Haluan tehdä muuta kuin makaronilaatikkoa, pohtii Siivonen.
 Jotkut pitävät ravintolatyötä raskaana. Tämä saattaa pelottaa nuoria. Siivonen myöntää, että raskaitakin töitä keittiössä tehdään.
 – Kokki työskentelee seisten pitkän päivän. Välillä kannetaan raskaita laatikoita. Ehkä jotkut pelkäävät, että palkka ei ole raskaan työn arvoinen, pohtii Siivonen.
 Siivonen kannustaa hakeutumaan alalle, jos on luova ja haluaa ilmaista itseään. Lehtori Jouni Vyyryläinen korostaa myös kärsivällistä asennetta.
 – Kaikkea ei saada hetkessä valmiiksi. Hurtilla huumorilla selvitään kiireisistä ja haastavista päivistä, neuvoo Vyyryläinen.
 Ravintoloitsija Simo Hallikainen koki kokkipulan vuodenvaihteessa. Uusi ravintola avautui, mutta kaksi kokkia aloitti työnsä vasta sen jälkeen.  Minna Rosvall / Yle
 Opiskelijoista hyviä kokemuksia
 Turun ammatti-instituutin kokkiopiskelijat hankkivat harjoittelupaikkansa tavallisesti itse. Lehtori Jouni Vyyryläinen kertoo, että se opettaa rohkaistumaan myös vakituisen työn hakemisessa myöhemmin.
 Ravintola Woolshedin ravintolapäällikkö  Nadja Nikko  on tyytyväinen opiskelijoihin.
 – Olemme olleet niin tyytyväisiä, että olemme palkanneet noin viisi henkilöä koulun kautta, kertoo Nikko.
 Myös ravintoloitsija ja keittiömestari  Simo Hallikainen  kertoo olevansa tyytyväinen harjoittelun kautta ravintoloihin tuleviin opiskelijoihin.
 – Meillä on ollut uudessa ravintolassamme vasta yksi harjoittelija ja kyllä me hänet heti palkkasimme, kertoo Hallikainen.
 Kokkipula on tuttu Hallikaiselle, joka toimii sekä ravintola Hüggessä että ravintola Nooassa Turussa. Parhaillaan näihin kahteen ravintolaan haetaan kymmentä työntekijää.
 – Hüggessä meni vähän tiukille henkilökunnan saanti. Kaksi kokkia aloitti vasta avaamisen jälkeen. Turku on kesäkaupunki. Meillä on isot terassit. Keittiöhenkilökunnan lukumäärä tuplaantuu kesäisin. Tämä selittää kokkipulaa osaltaan, kertoo Hallikainen.
 Voit keskustella aiheesta kommenttikentässä kello 20:een saakka.

Kokkiopiskelijat revitään töihin koulunpenkiltä – koulun ohessa työskennellyt Lauri Siivonen: ”Haluan tehdä muuta kuin makaronilaatikkoa”


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Vastaa 30 kysymykseen ja tutki, ketkä ovat kanssasi samaa mieltä
 Ylen eduskuntavaalien  Vaalikone on julkaistu . Vastauksensa koneeseen on antanut yli 2 000 ehdokasta, jotka pyrkivät eduskuntaan 14. huhtikuuta pidettävissä vaaleissa. Vastaamalla 30 kysymykseen voit selvittää, ketkä näistä ovat kanssasi eniten samaa mieltä. Uudistunut vaalikone kertoo myös, miltä eduskunta näyttäisi, jos se täytettäisiin vain sinun suosikeillasi, ja miten vastauksesi suhteutuvat muiden Vaalikoneen käyttäjien vastauksiin.
 Ylen ensimmäinen suuri vaalikeskustelu tänä iltana
 Imatralainen Laineen perhe järjesti Vaalisohvan kotonaan.  Mikko Savolainen / Yle
 Tänään torstaina julkaistaan paitsi Ylen Vaalikone, myös 12-osainen Vaalisohva-sarja. Illalla taas nähdään TV1:ssä ja Areenassa Ylen ensimmäinen suuri vaalikeskustelu. Tästä alkaa Ylen politiikkaa täyteen pakattu vaalikuukausi.  Voit lukea tästä artikkelista , mitä kaikkea sinulle on tarjolla.
 Tänään äänestetään Brexitin lykkäämisestä
 Britannian pääministeri Theresa May pitämässä puhettaan Yhdistyneen kuningaskunnan alahuoneessa 13. maaliskuuta. Jessica Taylor / AFP
 Britannian brexit-viikossa on edetty päivään kolme. Tänään edessä on äänestys siitä, haluaako brittiparlamentti hakea lykkäystä EU-eroon. Tällä hetkellä eron on määrä toteutua 15 päivän päästä eli 29. maaliskuuta. Keskiviikkona brittiparlamentti hylkäsi ajatuksen sopimuksettomasta erosta. Varmaa on nyt vain epävarma,  kirjoittaa  toimittajamme Pasi Myöhänen Lontoosta.
 Kiinteistöjen ilmanvaihto sammuksiin iltaisin, öisin ja viikonloppuisin
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Sisäilmayhdistyksen ja kuntien sisäilmaverkoston tänään julkistettava ohje suosittelee, että julkisten kiinteistöjen ilmanvaihto pidettäisiin käyttöaikojen ulkopuolella sammuksissa. Tällä pyritään säästämään rahaa ja energiaa. Osa toimijoista on sitä mieltä, että  asiaa pitäisi tarkastella  rakennuskohtaisesti.
 Keli huononee, kun lounaasta tulee lisää sateita
 Yle Sää
 Ajokeli on aamulla huono, kun yön aikana on satanut lunta paikoin jopa kymmenen senttimetriä. Päivän aikana hajanaisia lumi- tai räntäsateita tulee suuressa osassa maata ja päivä on yleisen harmaa.
 Etelässä lämpötila nousee plussan puolelle, mutta pohjoisessa ollaan edelleen pakkasella. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Ylen vaalikone on avattu, julkisrakennusten ilmanvaihtoa halutaan pienentää ja tänään äänestetään Brexitin lykkäämisestä


Summary: Yhteisohjeella haetaan energiansäästöä ja eroon sisäilmaongelmia pahentavista paine-eroista.

Tänään julkistettava ohje kehottaa kuntia kytkemään kiinteistöjensä ilmanvaihdon pois päältä ilta- ja yöajaksi.
 Koulujen, päiväkotien ja muiden julkisten rakennusten ilmanvaihto olisi näin päällä pääsääntöisesti vain päiväsaikaan. Tämä olisi merkittävä muutos nykytilaan, jossa ilmanvaihto on monissa kiinteistöissä päällä jatkuvasti.
 Ohje ei koske rakennuksia, jotka ovat toiminnassa ympäri vuorokauden. Tällaisia ovat muun muassa sairaalat ja palvelukodit.
 Ilmanvaihto syö rahaa ja energiaa
 Ohjeen ovat laatineet Sisäilmayhdistys ja Kuntien sisäilmaverkosto, johon kuuluu kymmenen kaupunkia: Espoo, Helsinki, Jyväskylä, Kuopio, Lahti, Oulu, Porvoo, Tampere, Turku, Vantaa. Kirjoittamassa ja kommentoimassa on ollut yli 50 asiantuntijaa.
 Taustalla on halu säästää energiaa ja kustannuksia sekä pienentää kuntien hiilijalanjälkeä. Ohjeen tekijöiden mukaan jatkuvan ilmanvaihdon käyttö on kallista, muttei tarjoa parempaa sisäilmaa kuin jaksottainen ilmanvaihto.
 – Uskon, että tällä saadaan energiankäyttö kohdistettua järkevästi ja tarpeeseen. Vaikka rakennusmateriaalipäästöt nousevat hiukan kun ilmastointi on yöllä pois, ne ehtivät laskea, kun ilmanvaihto käynnistetään ennen käytön alkua, sanoo ohjeen päälaatija, Helsingin kaupungin johtava asiantuntija  Marianna Tuomainen .
 Sisäilmayhdistyksen toiminnanjohtaja  Mervi Ahola  sanoo, että ohjeella pyritään yhdenmukaistamaan kuntien toimintaa.
 – Tähän liittyy mielikuvia, että tämä olisi vain säästökeino. Mutta haluamme ennen kaikkea parantaa ohjeistusta.
 Ohje: Ilmanvaihto seis öisin, viikonloppuisin ja loma-aikoina Ohjeessa suositellaan, että ilmanvaihto kytkettäisiin päälle 2 tuntia ennen rakennuksen käyttöajan alkamista ja pois päältä 1–2 tuntia käyttöajan päättymisen jälkeen. Käyttöaikaan lasketaan mahdollinen iltakäyttö sekä aamu- ja iltasiivoukset. Viikonloppuisin ohje suosittelee pitämään ilmanvaihtoa päällä tunnin päivässä. Sama pätee loma-aikoihin, mikäli rakennusta ei silloin käytetä. Uusissa rakennuksissa suositellaan jatkuvaa ilmanvaihtoa ainakin vuoden ajan, jotta materiaalipäästöt poistuvat sisäilmasta. Lisäksi jatkuvaa ilmanvaihtoa suositellaan esimerkiksi perussiivouksen ja lattiavahauksen jälkeen.
 Käytännöt kunnissa ja kaupungeissa ovat kirjavia.
 Monissa suurissa kaupungeissa, kuten Helsingissä, ilmanvaihto on pääsääntöisesti jo nyt sammuksissa öisin ja viikonloppuisin. Helsinki on toiminut näin 25 vuotta. Esimerkiksi Espoo, Oulu ja Jyväskylä sen sijaan pitävät ilmanvaihtoa päällä ympärivuorokautisesti.
 Koska ilmanvaihto syö paljon energiaa, jaksottamisen raha- ja päästösäästöt lasketaan merkittäviksi.
 – Meillä ympärivuorokautinen ilmanvaihto maksaisi reilusti yli kymmenen miljoonaa euroa vuosittain. Hiilidioksidipäästöt lisääntyisivät noin 50 prosenttia, sanoo Helsingin kaupungin kiinteistöpäällikkö  Sari Hildén .
 Vantaalla on laskettu, että jatkuva ilmanvaihto tarkoittaisi noin kolmen miljoonan euron lisäkustannusta, kertoo kaupungin tilakeskusjohtaja  Pekka Wallenius .
 Vanhoja ja ainakin osin sisäilmaongelmaisia kiinteistöjä on runsaasti, ja ilmanvaihdon poiskytkeminen herättää kysymyksiä riskeistä. Jari Kovalainen / Yle
 Sopiiko yksi ohje kaikille?
 Kaikki eivät ole purematta nielleet tietoa uudesta yhteisohjeesta.
 Vanhoja ja ainakin osin sisäilmaongelmaisia kiinteistöjä on runsaasti, ja ilmanvaihdon poiskytkeminen herättää kysymyksiä riskeistä. Esimerkiksi Oulu ei ole lähtenyt "Helsingin tielle", vaan pitää ilmanvaihdon rakennuksissaan öisinkin ainakin osatehoisena.
 – Erityisesti vanhojen kiinteistöjen osalta kokonaisuudenhallinta on haastavaa. Meidän mielestämme kannattaa katsoa tapauskohtaisesti, missä ilmanvaihdon voi sammuttaa ja missä ei, Oulun tilakeskuksen kiinteistöpäällikkö  Veijo Kotilainen  sanoo.
 Uusi ohjeistus osuu ennen kaikkea kouluihin ja päiväkoteihin. Opettajien ammattijärjestö OAJ olisi toivonut, että tilojen käyttäjät olisi otettu mukaan ohjeen valmisteluun. Ilmanvaihdon puutteet on OAJ:n mukaan kiinteistön käyttäjien tavanomaisin ongelmapalaute.
 – Julkiset rakennukset ovat heikossa kunnossa. Ymmärtääkseni kysymys on rakennuskohtainen, eli asiaa pitäisi arvioida rakennus kerrallaan, OAJ:n työelämäasiamies  Riina Länsikallio  sanoo.
 Ohjeen laatijoiden mukaan ylimääräisiä riskejä ei pitäisi syntyä. Ohje ei päde esimerkiksi kosteusvaurioisissa kiinteistöissä sellaisenaan, vaan ilmanvaihdosta onkin tarkoitus päättää tällöin aina tapauskohtaisesti.
 – Ilmanvaihdon käyntiajoista on käyty keskustelua vanhempainilloissa jo ainakin kymmenen vuotta. Mutta on yleinen harhaluulo, että ilmanvaihdolla voitaisiin estää kosteusvaurioita, Helsingin kaupungin kiinteistöpäällikkö Hildén sanoo.
 – Ilmanvaihdolla ei sisäilmaongelmaa poisteta. Jos rakennuksessa on vaurio, se pitää joka tapauksessa korjata, sanoo myös Sisäilmayhdistyksen Ahola.
 Ilmanvaihdon pitäminen sellaisena, ettei rakennukseen synny merkittäviä paine-eroja, on erityisesti vanhoissa rakennuksissa usein hankalaa. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Paine-erot yritetään saada kuriin
 Ohjeessa kiinnitetään runsaasti huomiota rakennusten yli- tai alipaineeseen. Ne ovat suoraan kytköksissä ilmanvaihtoon.
 Aiemmin alipainetta pidettiin hyvänä asiana: kun rakennus imee ilmaa ulkoa itseensä, se kuivattaa samalla rakenteita. Nyttemmin on huomattu, että samalla sisäilmaan saattaa imeytyä rakenteista haitta-aineita.
 Ilmanvaihdon pitäminen sellaisena, ettei rakennukseen synny merkittäviä paine-eroja, on erityisesti vanhoissa rakennuksissa usein hankalaa. Se on kuitenkin uuden ohjeen tavoitteena.
 Kaupungit ovat havahtuneet asiaan. Esimerkiksi Helsingin kaupunki on parhaillaan tekemässä ohjetta paine-erojen säätämisestä rakennuksissaan.

Uusi ohje: Kuntien tulisi sammuttaa koulujen ja muiden julkisten tilojen ilmanvaihto ilta- ja yöajaksi sekä viikonlopuiksi


Summary: Ylen vaalikone on avattu. Eduskuntavaalien verkkotuottaja Ville Seuri kertoo, miten sen väitteet syntyivät.

Alkutalvesta minä ja puoli tusinaa muita yleläisiä istui Kallion kirjaston kellarissa. Olimme aloittamassa eduskuntavaalien vaalikoneen väittämien kirjoittamista, ja meitä mietityttivät tietyt kysymykset: Mikä äänestäjiä kiinnostaisi vuoden 2019 eduskuntavaaleissa? Millä perusteella he valitsisivat ehdokkaansa – ja miten me voisimme siinä auttaa?
 Tänään vaalikone on avattu.  Voit kokeilla sitä täällä.
 Kun aloitimme koneen valmistelua, ei kukaan meistä tiennyt, että julkaisuhetkellä hallitus olisi eronnut ja sote kaatunut. Oulun epäillyistä seksuaalirikoksista alkanut myrsky oli vasta aluillaan, eikä vanhustenhoidon skandaaleista ollut tietoakaan.
 Huhtikuun eduskuntavaaleista on tehty milloin ilmastovaaleja, milloin maahanmuuttovaaleja. Nyt niistä ennustetaan taas sotevaaleja – kiinnosti se ketään tai ei.
 Kaikki nuo nimitykset ovat yhtä paljon totta ja yhtä paljon valetta, koska tulevat vaalit ovat yhdelle ilmastovaalit ja toiselle maahanmuuttovaalit. Ja kolmannelle tärkein asia on tuleva perhevapaauudistus.
 Vaalikone yrittää palvella näitä kaikkia. Siksi Ylen vaalikone näyttää myös sen, mistä aiheista kärkiehdokkaat olivat käyttäjän kanssa samaa mieltä, ja missä näkemykset erosivat.
 Kerron tässä jutussa lyhyesti, mikä Ylen vaalikone on ja miten sen väittämät syntyivät.  Jos sinulla on kysymyksiä, joihin juttu ei vastaa, jätä kommentti jutun alle ja yritän vastata siihen.
 Mikä on vaalikone?
 Vaalikone on pohjimmiltaan varsin yksinkertainen algoritmi, tietokoneohjelma. Se pyytää ehdokkaita ja äänestäjiä vastaamaan tiettyihin kysymyksiin ja etsii jokaiselle äänestäjälle sen ehdokkaan, joka on näiden kysymysten perusteella mahdollisimman samankaltainen kuin hän on.
 Tämä johtaa vaalikonekysymysten tärkeimpään vaatimukseen:  Väitteiden on oltava yksiselitteisiä. Ehdokkaan ja äänestäjän pitäisi ymmärtää väite samalla tavalla.
 Aina täyteen yksiselitteisyyteen ei päästä. Silloin on luotettava siihen, että samanlaiset ihmiset vastaavat väitteeseen samalla tavalla, vaikka ymmärtäisivät sen hiukan eri tavoin.
 Ylen vaalikone etsii nimenomaan ehdokasta, sillä tätä yleisö käyttäjätestien mukaan vaalikoneelta yleensä odottaa. Vaalikone voi toimia myös eri tavalla: esimerkiksi  Helsingin Sanomien vaalikone  suosittelee ensisijaisesti puoluetta, mitä HS perustelee sillä, että suomalaisessa vaalitavassa puolue on ensisijainen.
 Ylen vaalikoneessa sopivinta puoluetta pääsee tarkastelemaan tulossivun välilehdeltä.
 Miksi vaalikoneet ovat tärkeitä?
 Vaalikoneita on ollut Suomessa  jo parikymmentä vuotta , ja niistä on tullut monelle äänestäjälle hyvin tärkeä apuväline. Etenkin nuorimmat äänestäjät luottavat vaalikoneisiin:  Kuntavaalitutkimus 2017  kertoi, että alle 35-vuotiaille äänestäjille tärkeimmät tietolähteet olivat sosiaalinen media ja Ylen vaalikone.
 On myös niitä äänestäjiä, jotka kertovat tutkimuksissa äänestävänsä vaalikoneen suositusten perusteella.
 Vaalikoneita arvostellaan joka vaaleissa. Niin tälläkin kertaa. Esimerkiksi ulkoministeri  Timo Soini  (sin.) kirjoitti reilu viikko sitten  blogissaan , että vaalikoneet “aliarvioivat sekä ehdokkaan että äänestäjän älykkyyttä”.
 Erityisen paljon arvostelua aiheuttavat vaalikoneen antamat “väärät” tulokset. Moni itsensä vasemmistoliiton tai vihreiden kannattajaksi mieltänyt helsinkiläinen on ehtinyt arvostella Helsingin Sanomien vaalikonetta siitä, että kone on suositellut heille Feministisen puolueen ehdokkaita.
 (Tämä on seuraus siitä, että HS:n kone etsii ensisijaisesti äänestäjälle sopivinta puoluetta. Tämä on ilmeisesti Helsingin vaalipiirissä suosinut johdonmukaisesti samaa mieltä olevia feministejä hajanaisempien vihreiden sijaan.)
 Oikeastaan “väärät” tulokset vain korostavat sitä, mikä vaalikoneissa on hienoa. Vaalikoneen on tarkoituskin yllättää.  Vaalikoneen kannalta on yhdentekevää, onko ehdokas ministeri vai Möttönen lähikiskan kassalta: kummallakin on sama mahdollisuus nousta tuloksissa kärkeen.
 Tätä juttua varten tein neljä eri vaalikonetta. Vastasin rehellisesti, ja ne suosittelivat minulle neljää ehdokasta neljästä eri puolueesta tai ryhmästä. Yhtäkään näistä en tule äänestämään, mutta oli kiinnostavaa tutustua heidän ajatuksiinsa.
 Parhaimillaan vaalikone voi toimia poliittisen ajattelun peilinä: se ohjaa haastamaan omat ajatukset ja löytämään yllättäviä kumppaneita.
 Vaalikone on myös poikkeuksellinen mediatuote siinä mielessä, että siinä eduskuntapuolueet ja pienpuolueet ovat samalla linjalla. Lehdissä tai tv-tenteissä näin ei koskaan käytännön syistä ole.
 Miten Yle vaalikoneen väitteet on valittu?
 Olemme pyrkineet vaalikonetta tehdessä valitsemaan teemoja, jotka tiedetään tärkeiksi etenkin niille äänestäjille, jotka vaalikoneita erityisesti käyttävät.  Olemme ottaneet tosissamme sen, että vaalikone on erityisen tärkeä nuorille ja nuorille aikuisille: pyrimme palvelemaan teitä entistä paremmin!
 Tässä on auttanut esimerkiksi  Ylen teettämä tutkimus suomalaisten peloista ja toiveista . Se kertoi selvästi, että ilmastonmuutos huolettaa nuoria ja nuoria aikuisia. Lisäksi apuna ovat olleet lukuisat tutkijat: nuoristotutkijat, politiikantutkijat ja muut ekspertit.
 Myös teknisesti vaalikone on entistä helpompi ja houkuttelevampi. Ulkoasu on uusittu. Kiireisen äänestäjän on mahdollista hypätä suoraan tuloksiin heti, kun hän on vastannut niin moneen kysymykseen, että kone pystyy suosittelemaan hänelle ehdokasta.
 Tulossivu on aiempaa runsaampi. Ehdokkaista on saatavilla paljon erilaista tietoa, ja jos kyse on istuvasta kansanedustajasta, kone kertoo hänen työstään eduskunnassa.
 Lisäksi tulossivu kertoo myös käyttäjästä itsestään: se näyttää, miten hänen vastauksensa suhteutuvat muiden käyttäjien vastauksiin. Tarkoitus on, että käyttäjä voi pohtia omia ajatuksiaan: “Ai, en olisi uskonut, että samoin ajattelevia on niin paljon!”
 Olemme kuitenkin pitäneet huolta, että kenenkään vastaukset eivät ole yksilöitävissä:  käyttäjädataa ei yhdistetä mihinkään yksilöivään tietoon, kuten ip-osoitteeseen tai Yle-tunnukseen.
 Vaalikoneen suunnittelun ovat tehneet  Yle News Labin   Jarkko Ryynänen ,  Teemu Kiviniemi ,  Aki Kekäläinen  ja  Noora Piispanen . Sen on toteuttanut Webscale.
 Arvokysymykset on laadittu yhteistyössä tunteiden ja politiikan yhteyttä tutkineiden  Matias Kivikankaan  ja  Simo Järvelän  kanssa.
 Lisäksi koko ajan apuna väitteiden laadinnassa on ollut toimittajia Yle Kioskista.  Yhteistyöstä on syntynyt myös Kioskin pian julkaistava vaalibotti: chat-muotoinen vaalikone, joka on suunnattu erityisesti ensi kertaa äänestäville.  Muidenkin kyllä kannattaa käydä kokeilemassa sitä.
 Vaalikoneen tekemisessä ovat olleet mukana myös Yle Svenska, Yle Novosti ja Yle News. Vaalikone julkaistaankin tänään neljällä kielellä: suomen lisäksi ruotsiksi, venäjäksi ja englanniksi.
 Lopuksi hatunnosto: Vaalikoneeseen on vastannut yli kaksituhatta ehdokasta. Se on taas yksi osoitus suomalaisen demokratian elinvoimaisuudesta ja erikoislaatuisuudesta: poliitikot haluavat olla äänestäjien tavoitettavissa ja käyttävät kallista aikaansa ajatustensa selittämiseen.  Kiitos ehdokkaille ja onnea vaaleihin!
 Kirjoittaja on Ylen sisältöpäällikkö ja eduskuntavaalien verkkotuottaja.
 Lue lisää:
 Kaikki vaaleista päivä päivältä: Tässä täydellinen opas politiikan superkevääseen
 Ylen vaalikone on julkaistu – tätä se kertoo ehdokkaiden ilmastokannoista

Toimittajalta: Vaalikoneessa ministeri ja lähikiskan Möttönen ovat samalla viivalla, ja siksi tuloksen pitääkin yllättää


Summary: Tämä kalenteri kertoo, mitä Yle ja muu suomalainen media tarjoavat vaalien alla. Lista täydentyy pitkin kevättä.

Tästä se alkaa: politiikkanörtin juhlakausi, eduskuntavaalien kampanjan loppusuora. Hallituksen eroilmoitus perjantaina sähköisti politiikan ilmapiirin, ja torstaista 14. maaliskuuta käynnistyy Ylen vaalikuukausi. Se huipentuu tulosiltaan 14. huhtikuuta.
 Tämä juttu kertoo, mitä Ylellä on tarjolla verkossa, sosiaalisessa mediassa, tv:ssä ja radiossa. Juttuun on valittu myös tärkeitä tapahtumia ja tuotteita muiden mediatalojen tarjonnasta.
 Jutun alussa tarjonta esitellään poimintoina ja lopussa päivä päivältä.
 Kaksi vaalikonetta
 Ylen vaalikone antaa äänestäjille mahdollisuuden tutustua ehdokkaisiin ja löytää ne, joiden kanssa ajattelee samalla tavalla. Vaalikone on auki osoitteessa  vaalikone.yle.fi .
 Ylellä on ollut vaalikoneita jo kahdenkymmenen vuoden ajan. Tällä kertaa on satsattu näyttävyyteen ja siihen, että käyttäjä saa vaalikoneesta enemmän irti. Lisäksi Yle Kioski julkaisee pian oman vaalikoneensa, chat-muotoisen vaalibotin. Vaalibottiin on upotettu videoita, joissa Kioskin toimittajat selittävät politiikan ilmiöitä.
 Muista mediataloista vaalikoneensa ovat avanneet ainakin  Helsingin Sanomat ,  Ilta-Sanomat  ja  Keskisuomalainen-konsernin lehdet .
 14 tv-keskustelua vaaleista
 Television vaalikevät alkaa 14. maaliskuuta torstaina kello 21, kun yhdeksän eduskuntapuolueen puheenjohtajat kohtaavat  ensimmäisessä suuressa vaalikeskustelussa . Keskustelun vetävät A-studion juontajat  Seija Vaaherkumpu  ja  Sakari Sirkkanen .  Toinen suuri vaalikeskustelu  nähdään aivan vaalipäivän alla 11. huhtikuuta.
 Kahdessa teemakeskustelussa esille nostetaan Suomen lähitulevaisuuden kannalta tärkeät aiheet. Niissä kysytään, miten Suomi valmistautuu ilmastonmuutokseen ja mistä tulevaisuudessa löytyy työtä ja tekijöitä.  Ilmastonmuutos-keskustelu  nähdään 4. huhtikuuta,  työ-keskutelu  9. huhtikuuta.
 Suurten puolueiden puheenjohtajat pääsevät A-talkin  Olli Seurin  ja television Ykkösaamusta tutun  Kirsi Heikelin  tenttiin 18. maaliskuuta lähtien. Lähetyksissä puheenjohtajat pääsevät myös pitämään puheen – suorana, totta kai.  Pienpuolueiden puheenjohtajat  puolestaan pääsevät esille 2. huhtikuuta.
 Puolueiden nuorisojärjestöjen puheenjohtajat ovat pääosassa  vaalitentissä , joka lähetetään suorana Helsingin uudesta keskustakirjastosta Oodista 12. huhtikuuta. Tentin juontavat Perjantai-ohjelman  Rosa Kettumäki  ja Yle Kioskin  Matti Riitakorpi .
 Kaikki tv:n vaalikeskustelut ovat tietysti katsottavissa suorana ja myöhemmin tallenteena  Yle Areenassa . Useimmat tentit myös analysoidaan livenä  Yle.fi:ssä .
 MTV3:lla  suurimpien puolueiden puheenjohtajat kohtaavat pääministeritentissä 2. huhtikuuta, ja 10. huhtikuuta nähdään Kansallismuseosta lähetettävä suuri vaalitentti, johon osallistuvat eduskuntapuolueiden johtajat.
 Tuntikaupalla puhetta
 Radio Suomen suuri vaalitenttipäivä on 8. huhtikuuta. Keskipäivällä kuullaan suuri valtakunnallinen vaalikeskustelu ja illalla paikalliset tentit.
 Ykkösaamun ja Aamu-tv:n puoluetentit alkavat maanantaina 18. maaliskuuta. Kello 8.10 lähetettävät tentit juontaa  Pirjo Auvinen . Tenteissä haastatellaan ehdokkaita 9 eduskuntapuolueesta, ja viimeinen lähetetään 1. huhtikuuta.
 Myös podcastina suositussa  Politiikkaradiossa  haastatellaan eduskuntapuolueiden puheenjohtajia 1. huhtikuuta lähtien. Puoluejohtajia haastattelevat toimittajat  Tapio Pajunen  ja  Linda Pelkonen , ja jokainen jakso on luonnollisesti kuunneltavissa myös  Yle Areenassa .
 Yle.fi seuraa vaaleja päivä päivältä ja hetki hetkeltä
 Ylen verkkosivut seuraavat vaalikevään tapahtumia ympäri vuorokauden, joka päivä.  Yle.fi:stä  pääset koska tahansa lukemaan tuoreimmat uutiset ja terävimmät analyysit.
 Voit myös ladata puhelimeesi  Ylen Uutisvahti-applikaation  ja tilata notifikaatiot sinua kiinnostavista uutisaiheista.
 Yle.fi:ssä julkaistaan vaaleja edeltävän kuukauden aikana myös monia interaktiivisia juttuja, joissa pääset esimerkiksi testaamaan kykyjäsi poliitikkona tai veikkaamaan vaalivoittajaa.
 Kaikki kiinnostavimmat verkkosisällöt löydät koko vaalikevään ajan osoitteesta  yle.fi/vaalit .
 Eduskuntavaalien kampanja huipentuu vaalipäivän tulosiltaan sunnuntaina 14. huhtikuuta. Yle uutisten toimittajat ovat läsnä vaalivalvojaisissa ja äänestäjien parissa ympäri Suomea.
 Ylen tulosillan lähetys alkaa kello 19.30 TV1:llä ja Areenassa . Yle.fi seuraa vaalipäivän kulkua ja ääntenlaskentaa hetki hetkeltä ja tarjoaa tuoreeltaan analyysia vaalituloksesta. Tulospalvelussa taas voi tarkastella äänestystulosta valtakunnan tasolta aina äänetysalueelle asti.
 Vaalikevät päivä päivältä
 14.3. Torstai. Vaalikauden avaus
 Ylen Vaalikone aukeaa. Vaalisohva-ohjelman kaikki 12 jaksoa  katsottavissa Yle Areenassa . Vaalipiirittäiset pienpuoluetentit alkavat Ylen alueellisten radiokanavien aamuissa. Kello 21 suuri vaalikeskustelu (9 eduskuntapuolueen puheenjohtajat) TV1:ssä ja  Yle Areenassa . Keskutelusta liveseuranta ja -analyysi  Yle.fi:ssä .
 18.3. maanantai
 Kello 8.10 RKP:n kansanedustaja  Thomas Blomquist  Aamu-tv:n ja Ykkösaamun tentissä. Kello 21 RKP:n  Anna-Maja Henriksson  puheenjohtajatentissä TV1:llä ja  Areenassa . Tentistä liveseuranta ja -analyysi Yle.fi:ssä.
 19.3. tiistai
 Kello 8.10 kristillisdemokraattien ehdokas  Sakari Smeds  Aamu-tv:n ja Ykkösaamun tentissä. Kello 21 kristillisdemokraattien  Sari Essayah  puheenjohtajatentissä TV1:llä ja  Areenassa . Tentistä liveseuranta ja -analyysi  Yle.fi:ssä .
 20.3. keskiviikko
 Kello 8.10 keskustan varapuheenjohtaja, kansanedustaja  Hannakaisa Heikkinen  Aamu-tv:n ja Ykkösaamun tentissä. Kello 21 keskustan  Juha Sipilä  puheenjohtajatentissä TV1:llä ja  Areenassa . Tentistä liveseuranta ja -analyysi  Yle.fi:ssä .
 21.3. torstai
 Kello 8.10 vihreiden kansanedustaja  Krista Mikkonen  Aamu-tv:n ja Ykkösaamun tentissä. Kello 21 vihreiden  Pekka Haavisto  puheenjohtajatentissä TV1:llä ja  Areenassa . Tentistä liveseuranta ja -analyysi  Yle.fi:ssä .
 25.3. maanantai
 Kello 8.10 SDP:n varapuheenjohtaja, kansanedustaja  Sanna Marin  Aamu-tv:n ja Ykkösaamun tentissä. Kello 21 SDP:n  Antti Rinne  puheenjohtajatentissä TV1:llä ja  Areenassa . Tentistä liveseuranta ja -analyysi  Yle.fi:ssä . Yle Novostin venäjänkielinen vaalitentti kello 13 lähtien katsottavissa  Yle Areenassa . Yle Newsin englanninkielinen vaalitentti kello 15 lähtien katsottavissa  Yle Areenassa .
 26.3. tiistai
 Kello 8.10 kokoomuksen kansanedustaja  Sanni Grahn-Laasonen  Aamu-tv:n ja Ykkösaamun tentissä. Kello 21 kokoomuksen  Petteri Orpo  puheenjohtajatentissä TV1:llä ja  Areenassa . Tentistä liveseuranta ja -analyysi  Yle.fi:ssä .
 27.3. keskiviikko
 Kello 8.10 vasemmistoliiton ehdokas  Jussi Saramo  Aamu-tv:n ja Ykkösaamun tentissä. Kello 21 vasemmistoliiton  Li Andersson  puheenjohtajatentissä TV1:llä ja  Areenassa . Tentistä liveseuranta ja -analyysi  Yle.fi:ssä .
 28.3. torstai
 Kello 8.10 perussuomalaisten varapuheenjohtaja, kansanedustaja  Laura Huhtasaari  Aamu-tv:n ja Ykkösaamun tentissä. Kello 21 perussuomalaisten  Jussi Halla-aho  puheenjohtajatentissä TV1:llä ja  Areenassa . Tentistä liveseuranta ja -analyysi  Yle.fi:ssä .
 29.3. perjantai
 Ylen puoluekannatusmittaus julkaistaan.
 31.3. sunnuntai
 Kello 21 MTV3:n Sinustako kansanedustaja -ohjelma, jossa ehdokkaat mittelevät väittelyssä ja puhetaidossa. Juontajina  Kirsi Alm-Siira  ja  Juha Kaija .
 1.4. maanantai
 Kello 8.10 sinisten varapuheenjohtaja, kansanedustaja  Tiina Elovaara  Aamu-tv:n ja Ykkösaamun tentissä. Kello 21 sinisten  Sampo Terho  puheenjohtajatentissä TV1:llä ja  Areenassa . Tentistä liveseuranta ja -analyysi  Yle.fi:ssä .
 2.4. tiistai
 Kello 18  pienpuoluetentti Yle Radio Suomi . Kello 20 MTV3:n pääministeritentti, vieraina suurimpien puolueiden puheenjohtajat. Kello 21 pienpuoluetentti TV1:llä ja  Areenassa . Kummankin pienpuoluetentin juontaa  Jari Niemelä . Vieraita kymmenestä pienpuolueesta.
 3.4. keskiviikko
 Ennakkoäänestys alkaa. Voit tarkistaa ennakkoäänestyspaikat  täältä .
 4.4. torstai
 Selkokielinen vaalikeskustelu julkaistaan Yle Areenassa. Juontajina  Margit Alasalmi  ja  Nasib Naser , vieraita 9 eduskuntapuolueesta. Kello 21 ilmastoaiheinen teemakeskustelu TV1:ssä ja  Yle Areenassa . Juontajina  Sanna Savikko  ja  Antti Koistinen , vieraita 9 eduskuntapuolueesta.
 6.4. lauantai
 Ennakkoäänestys ulkomailla päättyy.
 7.4. sunnuntai
 Kello 21 MTV3:n Sinustako kansanedustaja -ohjelma, jossa ehdokkaat mittelevät väittelyssä ja puhetaidossa. Juontajina  Kirsi Alm-Siira  ja  Juha Kaija .
 8.4. maanantai
 Radio Suomen suuri vaalitenttipäivä. Kello 10.40 valtakunnallinen tentti, juontajana  Aki Laine . Radio Helsingin tentti kello 16.20, muut alueelliset tentit kello 18.02. Kello 20 ruotsinkielinen Valdebatt, juontajina  Jonna Nupponen  ja  Marianne Sundholm . Vieraita 9 eduskuntapuolueesta, useimmista puheenjohtaja.
 9.4. tiistai
 Kello 21 teemakeskustelu työstä TV1:ssä ja  Areenassa . Juontajina  Sanna Savikko  ja  Jyrki Hara , vieraita 9 eduskuntapuolueesta. Viimeinen ennakkoäänestyspäivä kotimaassa.
 10.4. keskiviikko
 Kello 20 MTV3:n suuri vaalitentti, jossa eduskuntapuolueiden puheenjohtajat kohtaavat Kansallismuseossa.
 11.4. torstai
 Kello 21 suuri vaalikeskustelu TV1:ssä ja  Areenassa . Keskustelemassa 9 eduskuntapuolueen puheenjohtajat. Tentistä liveseuranta ja -analyysi  Yle.fi:ssä . Ylen puoluekannatusmittaus julkaistaan.
 12.4. perjantai
 Kello 21 nuorten vaalikeskustelu TV1:ssä ja  Areenassa . Helsingin keskustakirjastosta Oodista lähetettävän keskustelun vieraina ovat 9 eduskuntapuolueen nuoristojärjestöjen johtajat. Lähetyksen juontavat  Rosa Kettumäki  ja  Matti Riitakorpi .
 14.4. sunnuntai, vaalipäivä
 Vaalihuoneistot aukeavat kello 9 ja sulkeutuvat kello 20. Lisätietoa äänestämisestä  täällä . Yle.fi  seuraa vaalipäivän tapahtumia aamusta lähtien ja illan etenemistä hetki hetkeltä. Ylen tulospalvelu aukeaa. Tulosilta TV1:ssä ja  Areenassa  kello 19.30 lähtien. Tulosilta Radio Suomessa ja Areenassa kello 19.50 lähtien. Lähetys on sekä valtakunnallinen että alueellinen. Valtakunnallisen lähetyksen juontavat  Ari Laine  ja  Päivi Neitiniemi .
 9.5. torstai
 Ylen eurovaalien startti. Eurovaalien vaalikone aukeaa.

Kaikki vaaleista päivä päivältä: Tässä täydellinen opas politiikan superkevääseen