Summary: Kampin kauppakeskukseen kiemurteli aamulla mittava jono pitkin Narinkkatoria.

Japanilainen kauppajätti Muji avasi aamulla ensimmäisen myymälänsä Suomessa. Muji saapuu Suomeen isosti, sillä Kampin kauppakeskuskusessa uusi myymälä täyttää lähes koko kerroksen.
 3500 neliömetrin kokoinen kauppa on pinta-alaltaan Euroopan suurin. Helsingin Kampissa tarjolla on myös Euroopan ensimmäinen Muji -ravintola ja kahvila.
 Ovet aukesivat yleisölle kello 9.00. Kampin kauppakeskukseen kiemurteli heti aamulla mittava jono pitkin Narinkkatoria.
 Muji on monille suomalaisille tuttu jo ennestään verkossa, jossa sillä vahva asiakaskunta, mutta myymälä on uusi kokemus.
 Väki vyöryi sisään kauppaan heti ovien avauduttua Kristiina Lehto / Yle
 Japanilaisketjulla on maailmanlaajuisesti 900 liikettä
 Mujin valikoimiin kuuluu muun muassa kodintavaraa, ruokatarvikkeita ja muotia. Vuonna 1980 perustettu Muji syntyi vastaiskuna kulutusyhteiskunnalle ja brändi- ja sunnittelijalähtöiselle muodille. Nimi kääntyy "merkittömiksi laatutuotteiksi".
 Mujin valikoimiin kuuluu muun muassa kodintavaraa.  Kristiina Lehto / Yle
 Muji tunnetan myös leikkisästi japanilaisena Ikeana.
 Helsinkiin rantautuneella japanilaisketjulla on ollut Suomessa aiemmin vain pop-up-liike.  Ympäri maailman japanilaisketjulla  on 900 liikettä ja 2,7 miljardin euron liikevaihto.
 Muji tunnetan myös leikkisästi japanilaisena Ikeana. Kristiina Lehto / Yle
 Lue myös:
 Design-ketju Mujin pääjohtaja haluaa luoda Suomessa tulevaisuutta robottibussista lähtien: "Unelmoin kaupasta revontulien keskellä"
 Design-ketju Mujin pääjohtaja haluaa luoda Suomessa tulevaisuutta robottibussista lähtien: "Unelmoin kaupasta revontulien keskellä"
 Japanilainen designjätti Muji jää pysyvästi Suomeen – "alueellinen pääkonttori" avautunee Helsinkiin ensi vuonna

Japanilainen Muji villitsi Helsingissä – myymälän avautuminen toi yleisöryntäyksen


Summary: Lounais-Suomen aluehallintovirasto on saanut kaksi kantelua liittyen Arkean ja JHL:n väliseen työehtosopimuskiistaan.

Julkisten ja hyvinvointialojen liitto (JHL)

Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL ja julkis- ja yksityisalojen toimihenkilöliitto Jytyn lakko Turun kaupungin omistamaa Arkeaa vastaan on poikinut kaksi kantelua Lounais-Suomen aluehallintovirastoon.
 Valitukset koskevat koululaisten ruokailua. Keskiviikkona alkaneessa lakossa Turku ei ole pystynyt järjestämään ateriaa peruskouluilleen, toisen asteen kouluilleen ja päiväkodeilleen. Turku on ohjeistanut huoltajia varaamaan lapsille ja nuorille eväitä.
 Turku on arvioinut aikaisemmin, että lakko on vaikuttanut reiluun 20 000 päiväkotilapseen ja oppilaaseen.
 Turun kaupungin sivistystoimialan johtaja  Timo Jalonen  on  sanonut aikaisemmin Ylelle , että Turku tietää rikkovansa lakia siinä, ettei pysty tarjoamaan ateriaa koulupäivän aikana.
 Aluehallintovirasto vahvistaa saaneensa kaksi kantelua jotka koskevat Arkean puuttuvia ruokapalveluita.
 JHL:n ja Jytyn lakko Turussa päättyy perjantaina puoleen yöhön mennessä. Osapuolet palaavat neuvottelupöytään näillä näkymin ensi viikolla. Taustalla on kiista siitä, että Arkea haluaa vaihtaa työehtosopimuksen edullisempaan.
 Lue lisää:
 JHL hyväksyi Turun Arkean neuvottelukutsun – osapuolet palaavat neuvottelupöytään työehtosopimuskiistassa ensi viikolla
 Turku myöntää että kouluruokailun puuttuminen lakon aikana rikkoo lakia – "Olemme seinän ja tapetin välissä"
 JHL ja Jyty aloittavat kolmen päivän lakon keskiviikkona – seisauttaa Turun kaupungin omistaman Arkean kaikki työt

Turun Arkeaan kohdistunut lakko jätti koululaiset ilman aterioita – Aluehallintovirasto saanut jo kanteluita


Summary: Työ- ja elinkeinoministeriön ennusteen mukaan uusien työllisten määrä laskee aiemmin arvioidusta.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Työ- ja elinkeinoministeriön tuore lähivuosien työmarkkinaennuste on ei lupaa hyvää Antti Rinteen (sd.) työllisyystavoitteille.
 Hallitus tavoittelee työllistyssasteen nostamista 75 prosenttiin ja 60 000 uutta työllistä vuoteen 2023 mennessä.
 Ministeriön virkamiesten tuore ennuste on keväällä tehtyä synkempi.
 TEM arvioi, että työllisyysaste nousee tänä vuonna 72,5 prosenttiin, ja ensi vuonna 73 prosenttiin. Vuonna 2021 työllisyysaste olisi 73,4 prosenttia.
 Työttömien määrä jämähtää
 Suomessa on edelleen korkea rakenteellinen työttömyys ja yrityksillä on paljon rekrytointiongelmia.
 Työttömien työnhakijoiden määrä ei enää laske vaan pysähtyy kokonaan lähivuosiksi. Myöskään pitkäaikaistyöttömien ja nuorisotyöttömien määrä ei enää laske.
 Viime vuonna työttömiä oli 256 000, mutta tänä vuonna heidän määränsä nousee jo 241 000 työttömään. Työttömien määrän ennustetaan jämähtävän tälle tasolle kahdeksi seuraavaksi vuodeksi.
 Myös työvoiman kysyntä laskee voimakkaasti lähivuosina.
 Keväällä TEM:n virkamiehet arvioivat, että työllisyys kasvaisi 35 000 hengellä tänä vuonna, mutta nyt ennustetta on korjattu alaspäin 25 000 henkeen. Ensi vuonna työllisten määrä puolittuu tästä, ja vuonna 2021 työllisten määrä kasvaa enää 7 000 hengellä.
 Ennusteessa ei ole huomioitu hallituksen työllisyystoimia ja niiden vaikutuksia, koska niiden valmistelu on vielä kesken.
 Työmarkkinajärjestöt ja virkamiehet pohtivat niitä parhaillaan työllisyystyöryhmissä. Hallitus odottaa ryhmien esityksiä kevään kehysriiheen. Pääministeri Rinne on sanonut, että ensi syksyn budjettiriihessä hallituksella pitäisi olla näkymä 30 000 uudesta työllisestä, muuten tehtyjä menolisäyksiä voi joutua tarkastelemaan uudelleen.
 Kansainvälinen taloustilanne heijastuu Suomeen viiveellä
 Taloudestakaan ei tule nyt vetoapua Rinteen hallituksen työllisyystalkoisiin.
 Työ- ja elinkeinoministeriön ennusteessa viitataan valtiovarainministeriön ja Suomen Pankin talouskatsauksiin, joissa Suomen talouskasvun ennustetaan hidastuvan.
 VM:n arvioi 1,5 prosentin talouskasvua tälle vuodelle, minkä jälkeen bruttokansantuotteen kasvu hidastuu yhteen prosenttiin.
 Myös maailmalta kuuluu kehnoja talousuutisia. Maailmankaupan kasvu näyttää olevan hidastumassa laajasti Euroopassa ja useissa, ellei jopa kaikissa Suomen keskeisissä vientimaissa.
 Tämä näkyy Suomessa viennin ja investointien kasvun heikkenemisenä. Tällä hetkellä teollisuuden liikevaihto ja tuotannon määrä vielä kasvaa, mutta nekin hidastuvat viiveellä. Suomen talouskasvu tulee olemaan kotimainen kysynnän ja erityisen yksityisen kulutuksen varassa, ennusteessa todetaan.
 Tämä kaikki heijastuu työllisyyden kehittymiseen Suomessa.
 Voit keskustella aiheesta alla kello 22.00 asti.

TEM:n synkkä työmarkkinaennuste on kylmä suihku hallituksen työllisyystavoitteille


Summary: Veikkauksen on mainostettava pelaamisen hallinnan välineitä nykyistä monipuolisemmin, toteaa Kilpailu- ja kuluttajavirasto.

Kasinot, uhkapelit ja rahapeli- ja vedonlyöntipalvelut

Veikkaus ei aina noudata omia markkinoinnin vastuullisuusperiaatteitaan eikä rahapelien markkinointia koskevia säännöksiä, käy ilmi Kilpailu- ja kuluttajaviraston (KKV) selvityksestä.
 KKV:n mukaan Veikkauksen on mainostettava pelaamisen hallinnan välineitä nykyistä monipuolisemmin ja vähintään yhtä voimakkaasti kuin itse pelejä.
 Lisäksi rahapelien markkinoinnin sääntelyä on uudistettava niin, että sen avulla voidaan nykyistä paremmin ehkäistä ja vähentää rahapelihaittoja.
 Veikkaus on laatinut omat markkinointiviestinnän vastuullisuusperiaatteet, jotka ohjaavat yhtiön markkinointia. KKV on tarkastellut vastuullisuusperiaatteita ja sitä, miten hyvin ne ovat käytännössä toteutuneet.
 Vastuullisuusperiaatteissa todetaan muun muassa, että Veikkaus ei kohdista pelien markkinointia alaikäisille. Alaikäiset altistuvat kuitenkin pelimainoksille ja pelaamiselle, koska ne ovat näkyvästi esillä heidän elinympäristössään. Veikkaus ei ole tuonut esille, miten se huomioi markkinoinnin vaikutukset alaikäisiin ja muihin haavoittuviin kuluttajaryhmiin, kuten peliongelmaisiin, kehitysvammaisiin sekä päihde- ja mielenterveysongelmaisiin.
 Vastuullisuusperiaatteidensa mukaan Veikkaus ei ihannoi runsasta pelaamista. KKV:n mukaan todellisuudessa markkinoinnissa on käytetty runsaasti kannustavia ja kehottavia ilmaisuja.
 Markkinointia tukee se, että peliautomaatteja on sijoiteltu paikkoihin, joissa ihmisiä liikkuu paljon, jolloin pelaaminen pysyy ihmisten mielessä. Pelaamismotivaatiota pidetään myös yllä korostamalla pelaamisesta saatujen rahojen käyttämistä yleishyödyllisen toiminnan rahoittamiseen ja mainitsemalla, että ”suomalainen voittaa aina”.
 Raportti on osa KKV:n laajempaa hanketta, jossa tarkastellaan nykyistä rahapelijärjestelmää ongelmapelaamisen ja rahapelihaittojen ehkäisemisen näkökulmasta.

KKV: Veikkauksen markkinointi ei noudata omia vastuullisuusperiaatteitaan


Summary: Joko maa on valkoinen vai vieläkö vihertää? Lähetä kuva ja katso, miten talvi etenee eri puolella Suomea.

Miltä marraskuinen maisema näyttää siellä, missä olet juuri nyt? Lähetä kuva alla olevan lomakkeen kautta tai sähköpostilla osoitteeseen  tampere@yle.fi .
 Muonion Oloksella oli torstai-iltana luminen maisema.  Antti Mikkola / Yle
 Rovaniemellä on jo viitisentoista senttiä lunta.  Eero Niku-Paavo / Yle
 Kasurilassa on lunta 2-4 senttimeriä, mutta rinteisiin saadaan täydennyksiä lumitykillä. Sami Takkinen / Yle
 Veneilykausi on viimeistään nyt päättynyt Jyväskylässä. Antti Seppälä / Yle
 Lähettämällä kuvan Ylelle joukkoistuksen yhteydessä annat oikeuden käyttää, jakaa ja tarvittaessa muokata kuvaa kaikissa Ylen palveluissa. Lähetäthän vain itse ottamiasi kuvia. Yksityistilanteissa kysy lupa kuvassa näkyviltä ihmisiltä. Lue tarkemmat   kuvajoukkoistusten pelisäännöt .

Lähes koko Suomi sai perjantaina lumipeitteen – Miltä marraskuinen perjantai näyttää siellä, missä sinä olet? Lähetä kuva!


Summary: Harjoitusjoukkojen paluumarssit Kankaanpään Niinisalosta varuskuntiin ei puolille maata lähtevät liikkeelle tänään kello 11.

Maavoimien Kankaanpään Niinisalossa pidetyn ison sotaharjoituksen paluumarssit voivat ruuhkauttaa tänään liikennettä.
 Panssariprikaatin johtaman  LEKA 19-harjoituksen  joukko-osastot aloittavat paluun kotivaruskuntiinsa ennen puoltapäivää.
 Maanantaina alkaneeseen hyökkäystaisteluharjoitukseen osallistui Panssariprikaatin ohella joukkoja Maasotakoulusta, Karjalan prikaatista, Porin prikaatista, Kaartin jääkärirykmentistä, Jääkäriprikaatista ja Kainuun prikaatista.
 LEKA 19-harjoitusjoukon kokonaisvahvuus on ollut noin 2 300 henkilöä sekä noin 450 ajoneuvoa ja panssarivaunua.
 Raskaat ajoneuvot siirretään juna- ja lavettikuljetuksin ja henkilöt kuljetetaan linja-autoilla.
 Marssiosastot näkyvät liikenteessä näillä reiteillä tänään perjantaina kello 11 alkaen:
 Niinisalo - 261 - Ikaalinen - VT3 - Hämeenkyrö - Ylöjärvi - Pirkkala - Tampere - VT3 -Riihimäki
 Niinisalo - 261 - Ikaalinen - VT3 - Hämeenkyrö - Ylöjärvi - Pirkkala - Tampere - VT3 -Parolannummi
 Niinisalo - tie 2700 - KT44 - VT12 - tie 212 - Säkylä
 Niinisalo - 261 - Ikaalinen - VT3 - Hämeenkyrö - Ylöjärvi - Pirkkala - Tampere - VT3 - VT12 -VT6
 Niinisalo -261-Ikaalinen - VT3 - Hämeenkyrö - Ylöjärvi - Pirkkala -Tampere - VT3 - Kehä1 -Santahamina
 Pohjankankaantie- Kankaanpää - Tie44 - Kiikoinen - Tie11 - Nokia - Pirkkala -Tampere - VT3 - VT12 - VT15

Maavoimien ison sotaharjoituksen paluumarssit ruuhkauttavat liikennettä


Summary: STT:n tietojen mukaan Turun tunnin junaan on vaikeampaa saada ulkopuolisia rahoittajia kuin Tampereen ja Helsingin väliseen Suomi-rataan.

STT:n tietojen mukaan nopea yhteys Turkuun toteutuisi vain julkisilla varoilla, vaikka poliitikot ovat antaneet ymmärtää, että sijoittajien rahaa järjestyisi hankkeen tueksi
 Liikenne- ja viestintäministeriön mukaan Turun tunnin junaan on vaikeampaa saada ulkopuolisia rahoittajia kuin Tampereen ja Helsingin väliseen Suomi-rataan. STT:n tietojen mukaan Tunnin junan hankeyhtiöön tuskin löytyisi valtion ja kuntien lisäksi ulkopuolisia rahoittajia, jolloin rata pitäisi kustantaa julkisilla rahoilla.
 Hankeyhtiö tarkoittaa sitä, että rataa pyritään edistämään yhtiömuodossa, jolloin hankkeeseen on mahdollisuus kerätä rahoitusta useista eri lähteistä.
 Varsinais-Suomen liitto pöyristyi
 Varsinais-Suomen liiton edunvalvontajohtaja  Janne Virtanen  kertoo olevansa asiasta yllättynyt.
 – Olen aika pöyristynyt tästä väittämästä, että meidän hanke ei ole kannattava. Vähän odotan nyt argumentaatiota siitä, mihin tämä väite perustuu?
 Virtasen mukaan tässä vaiheessa on mahdotonta sanoa löytyykö toiseen projektiin enemmän rahoittajia kuin toiseen, koska töitä rahoittajien hankkimiseksi ei ole tehty.
 – Hankkeet ovat yksityisen rahoittajan näkökulmasta varmasti kovin samankaltaisia. Kumpaakaan hanketta ei ole suunniteltu vielä pitkälle, eikä varsinkaan hankeyhtiötä ole paljon valmisteltu, niin aika kova väite, että toinen on kiinnostavampi kuin toinen.
 Tampereen ja Helsingin välisen Suomi-radan ennustettu matkustajamäärä on 6,5 miljoonaa matkaa vuodessa. Turun tunnin junan ennustettu matkustajamäärä on 1,6 miljoonaa matkaa vuodessa. Radanvarren kunnat ovat kritisoineet ministeriön arviota matkustajamäärästä liian alhaiseksi. Ne ovat vedonneet Väyläviraston arvioon, että tunnin junalla tehtäisiin valmistumisvaiheessa 2,5 miljoonaa matkaa vuodessa.
 Janne Virtanen on Väyläviraston arvion kannalla edelleen.
 – Tässä on taas se sama virhe, kun on ollut vuosikausia. Ministeriö ilmoittaa rantaradan matkustajamäärän tunnin junan matkustajaennusteena.
 Orpo ajoi edellisessä hallituksessa Turun tunnin junaa
 Valtiovarainministeri  Petteri Orpo  (kok.) kuului edellisessä hallituksessa Turun tunnin junan vankkumattomimpiin puolustajiin.
 Turkulaisen Orpon johtama valtiovarainministeriö oli pitkään suhtautunut hankeyhtiöihin selkeästi penseämmin kuin liikenne- ja viestintäministeriö, mutta Orpo puolusti hallituksen sisällä Turun junan hankeyhtiön edistämistä pääradan rinnalla. Samaan aikaan STT:n tietojen mukaan liikenne- ja viestintäministeriön virkamiehet viestivät hallitukselle, että Helsingistä Tampereelle suuntautuvan pääradan hankeyhtiö voisi houkutella sijoittajia, mutta Turun junan suhteen hankeyhtiöllä ei ole niin väliä, koska yhteys on rakennettava puhtaasti julkisella rahalla.
 Orpo sai tavoitteensa lähes läpi, kun  Juha Sipilän  (kesk.) hallitus kertoi alkuvuodesta perustavansa molemmat hankeyhtiöt, jotka olisivat suunnitelleet ja rakentaneet radat. Orpo arvioi sen jälkeen julkisuudessa, että budjettirahoituksella Turun junan valmistumiseen menisi vuosikymmeniä, mutta hankeyhtiö saisi radan valmiiksi jopa 2020-luvun puolivälissä.
 Virallisen arvion mukaan hankeyhtiön perustamisesta kuluu todennäköisesti ainakin vuosikymmen, kunnes matkustajat pääsevät nauttimaan nopeasta matkasta. Näin ensimmäinenkin rata olisi valmis vasta 2030-luvulla.
 Nykyisen hallituksen ajatus hankeyhtiöistä on erilainen. Tällä hetkellä neuvotellaan suunnittelusta vastaavista hankeyhtiöistä. Auki jää, miksi suunnitteluvaihetta viedään eteenpäin, vaikka rakentamisen rahoitus on epäselvä.
 Turun yhteys on suunnittelussa pidemmällä kuin Tampereen, mutta jos Turun-radan kohdalla yhtiömalli ei toteutuisikaan, radan rakentaminen vaatisi valtiolta merkittävää velanottoa. Edes yhden ratayhteyden rakentaminen pelkällä julkisella rahalla näyttää epätodennäköiseltä ja vaatisi hallitukselta suurta poliittista päätöstä.

Onko Turun tunnin juna jäämässä ikuisesti asemalle? Ministeriön mukaan vaikea löytää sijoittajia – Varsinais-Suomen liiton edunvalvontajohtaja pöyristyi


Summary: Lasten englannin kielen käyttö kasvaa kymmeniä prosentteja ensimmäisten kouluvuosien aikana.

Jyväskylän yliopiston soveltavan kielentutkimuksen keskus on tutkinut kieltenopetuksen varhentamisen vaikutuksia.
 Tulokset kertovat, että koulunsa aloittaneet lapset ovat erittäin motivoituneita oppimaan vieraita kieliä, ja myös vanhemmat pitävät varhaisempaa aloitusta hyvänä ideana.
 Huonona varhaista aloitusta pitää vanhemmista vain yksi viidestäkymmenestä.
 Ikäkausi on kuitenkin otettava opetuksessa huomioon, sanoo soveltavan kielitieteen yliopistonopettaja  Kristiina Skinnari  Jyväskylän yliopistosta.
 – Vieraan kielen opetus ei saa kuormittaa oppilaita, jotka eivät osaa välttämättä vielä lukea eivätkä kirjoittaa. Opetuksen täytyy olla leikinomaista ja toiminnallista, sellaista, joka sopii siihen ikävaiheeseen, hän sanoo.
 Tutkimuksen yllättävin tulos liittyy kuitenkin lasten vapaa-aikaan. Riippumatta siitä, mitä kieltä lapsi on ensimmäisenä vieraana kielenä koulussa opiskellut, 9-vuotiaana englanti ottaa vallan vapaa-ajalla.
 – Toisen ja kolmannen luokan välillä tapahtuu aikamoinen hyppäys ja nousu siinä kuinka paljon englantia käytetään, sanoo professori  Ari Huhta  soveltavan kielentutkimuksen keskuksesta.
 Tutkimuksen mukaan liki puolet kolmasluokkalaisista esimerkiksi pelaa englanninkielisiä pelejä päivittäin tai lähes päivittäin. 2.-luokkalaisissa osuus on kolmannes, ja 1.-luokkalaisissa neljännes.
 Suhdeluvut ovat vastaavat myös englanninkielisen musiikin kuuntelussa ja englanninkielisten tv-ohjelmien katselussa.
 Erot englannin kielen käytössä vapaa-ajalla saattavatkin selittää osan siitä, miksi yhtä kauan englantia opiskelleiden oppilaiden kielitaito on niin eri tasoilla. Kolmasluokkalaiset joko oppivat englannin kielen sanastoa nopeammin kuin nuoremmat – tai ovat jo oppineet sitä vapaa-ajallaan.
 Kyse saattaa olla myös lumipalloefektistä. Kielitaidon karttuessa englanninkielinen materiaali on entistä mielekkäämpää, ja ajan viettäminen englannin kielen parissa parantaa kielitaitoa entisestään.
 Huhta, Ari & Leontjev, Dmitri 2019: Kielenopetuksen varhentamisen kärkihankkeen seurantapilotti. Loppuraportti. (pdf)

Tutkimus: Lapset astuvat englanninkieliseen vapaa-aikaan yhdeksänvuotiaina


Summary: Opiskelijan kuoleman arvioidaan sytyttävän jo kuukausia Hongkongissa jatkuneet mielenilmaukset uuteen liekkiin.

Hongkongissa hallintoa vastustavat mielenosoittajat ovat kutsuneet koolle kaupunginlaajuisia mielenosoituksia.
 Hiljaisten mielenosoitusten tarkoituksena on surra perjantaina kuollutta opiskelijaa. Tiedot 22-vuotiaan tietojenkäsittelyopin opiskelijan kuolemaan johtaneista tapahtumista ovat tällä hetkellä vielä epäselviä ja niistä liikkuu ristiriitaisia tietoja.
 Tällä hetkellä tiedetään se, että 22-vuotias mies vietiin sairaalaan maanantain aikaisina tunteina sen jälkeen kun hän oli pudonnut parkkihallin kolmannesta kerroksesta alempaan kerrokseen. Hänet löydettiin Tseung Kwan O -kaupunginosassa sijaitsevasta parkkihallista tajuttomana. Hän sai putoamisesta vakavan  aivovamman ja vaipui koomaan . Opiskelija vahvistettiin kuolleeksi perjantaiaamuna.
 Putoamisen on väitetty johtuvan siitä, että opiskelija oli kiivennyt parkkihallin ulkonemalle kyynelkaasua pakoon, jota poliisi oli mielenosoittajien mukaan laukaissut parkkihalliin useita kertoja.
 Poliisi vahvistaa tiedot siitä, että kyynelkaasua on käytetty, mutta kertoo, että kaasua käytettiin mielenosoittajajoukon hajottamiseen parkkihallin läheisyydestä. Poliisin mukaan alueella, josta opiskelija löytyi, havaittiin vain pieniä määriä kyynelkaasua. Poliisi torppasi myös väitteet siitä, että ensihoitajien työskentelyä tai paikalle saapunutta ambulanssia olisi häiritty.
 Protestoijat olivat aiemmin heitelleet esineitä parkkihallia kohti. Kuolleen opiskelijan mahdollista osallisuutta protesteihin ei ole varmistettu.
 Kuoleman arvioidaan kiihdyttävät jo kuukausia Hongkongissa jatkuneita mielenilmauksia. Mielenosoittajat ovat syyttäneet poliisia liiallisesta voimankäytöstä protestien aikana.
 Hong Kong University of Science and Technology -yliopiston johto on kehottanut opiskelijoita "hillitsemään itsensä ja pysymään rauhallisena vaikeana hetkenä".
 Kuluneiden kuukausien aikana mielenosoituksiin on liitetty muutama kuolemantapaus. Yhden henkilön on kerrottu tehneen itsemurhan ja yksi ihminen kuoli pudottuaan rakennuksesta, johon hän oli ripustamassa banderollia.
 Lue myös :
 Kiina tukee aggressiivisempia toimia Hongkongin rauhoittamiseksi
 Kiinan Xi antoi tukensa Hongkongin parjatulle hallintojohtajalle
 Hyökkääjä puri mielenosoittajan korvan osin irti Hongkongissa – Useita ihmisiä haavoittui puukoniskuista

Hongkongissa kutsuttu koolle suuria mielenosoituksia – syynä opiskelijan kuolema


Summary: Älylaitteet voivat ilmoittaa tarkat koordinaatit soittajan sijainnista. Laite voi soittaa puhelun myös oma-aloitteisesti.

– Hätäkeskus.
 Puhelu hätäkeskukseen alkaa aina samalla tavalla.
 Päivystäjä kuuntelee, mikä soittajalla on hätänä ja kysyy tämän jälkeen ennalta määrätyn kysymyspatteriston. Kysymyksillä määritetään muun muassa soittajan sijainti ja loukkaantuneiden tila. Näiden tietojen perusteella hätäkeskuspäivystäjä osaa lähettää paikalla tarvittavat pelastusviranomaiset.
 Ihmiset osaavat yleensä suuressa hädässäkin vastata kysymyksiin. Mutta mitä jos soittaja onkin robotti?
 Älykäs katuvalo
 Nykypäivänä hätäkeskukseen saattaa soittaa mikä tahansa älylaite, joka on kytketty tietoverkkoon. Jos älykellon käyttäjä kaatuu, saattaa matkapuhelimeen yhdistetty kello soittaa automaattisesti hätäkeskukseen.
 Tällöin hätäkeskuspäivystäjän tehtävä on haastavampi. Robotti ei osaa kertoa, kuinka vakavasta kaatumisesta on kysymys – onko kyseessä epähuomiossa lähtenyt hätäpuhelu vai vakava sairauskohtaus?
 – Sieltä tulee hyvin yksinkertainen tieto tilanteesta, mutta se ei tietenkään meille anna riittäviä tietoja riskiarvion tekemiseen, kertoo Hätäkeskuslaitoksen vt. johtaja  Marko Nieminen .
 Hätätilanteen tarkka paikantaminen on tärkeää. Tapio Termonen / Yle
 Älykello ei ole ainoa laite, jolla on mahdollisuus hätäpuheluun. Älyominaisuuksia löytyy muun muassa kaiuttimista, moottoripyöristä ja jopa katuvaloista. 112-sivuston mukaan  katuvalo voi reagoida esimerkiksi lasin särkymiseen tai aseen laukaisuun . Äänentunnistus sytyttää valon ja hätäkeskukseen aukeaa video- ja ääniyhteys.
 Älykkäät katuvalot eivät ole vielä yleisiä Suomessa, mutta maailmalla niitä on jo käytössä.
 Suuri osa virhehälytyksiä
 Hätäkeskuslaitoksen vt. johtaja Marko Nieminen ei osaa vielä arvioida, kuinka paljon älylaitteiden soittamia puheluita hätäkeskukseen tulee.
 Ne ovat kuitenkin lisääntymään päin.
 – Näppituntumalta sanoisin, että tällä hetkellä suurin osa niistä on virhehälytyksiä.
 Tekniikka vaatii siis vielä kehittelyä. Euroopassa toimii  hätänumerojärjestö EENA , joka tekee yhteistyötä isojen verkkotoimijoiden kanssa aktiivisesti.
 – Esimerkiksi Googlen kanssa on tehty yhteistyötä hätätilanteiden paikantamisen kanssa. Kehittämisen pitää olla hallittua. Laitteet eivät saa tehdä palvelunestohyökkäyksiä.
 Robottiääni vaatii parannusta
 Älylaitteiden lisääntyminen on hätäkeskuspäivystäjille suuri apu.
 Hätääntynyt soittaja ei välttämättä osaa kertoa esimerkiksi onnettomuuspaikan tarkkaa sijaintia, mutta älylaite osaa. Esimerkiksi Hätäkeskuslaitoksen puhelimeen ladattava 112-sovellus lähettää tarkan sijainnin automaattisesti, kun käyttäjä soittaa hätäkeskukseen.
 Pelkkää hyötyä automaattisista hätäpuheluista ei kuitenkaan ole. Haasteena on muun muassa se, miten robotin kertoma tieto saadaan mahdollisimman tarkaksi.
 – Robottiääni on epäselvän kuuloinen, se vaatii kehittämistä. Robotin antama tieto on myös hyvin yksinkertainen, eikä sen kanssa voi käyttää hätäkeskuspäivystäjän valmista kysymyspatteristoa, Marko Nieminen sanoo.
 Älykello voi soittaa automaattisen hätäpuhelun esimerkiksi käyttäjän kaatuessa. Tapio Tarmonen / Yle
 Lue lisää:
 Testaa, osaatko soittaa hätäpuhelun oikein
 Hätäkeskuspuhelussa jokainen kysymys on tarkkaan harkittu – vastaa niihin rauhallisesti ja luota päivystäjään
 Hätäpuhelu Laihialta voi ohjautua vastattavaksi vaikka Kuopioon – virtuaalisen hätäkeskuksen testaaminen on jo vauhdissa

Katuvalo, älykello tai moottoripyörä voi soittaa puolestasi hätäkeskukseen – valtaosa puheluista vielä virheellisiä


Summary: Saat Euroopan unionin sisäpiirijutut kerran viikossa suoraan sähköpostiisi, kun tilaat Ylen Eurooppa-uutiskirjeen.

Tuntuuko siltä , että samat jutut toistuvat lehdissä ja televisiossa tasaisin välein? Se saattaa johtua siitä, että monet aiheet toden totta toistuvat. Näin varsinkin suurten historiallisten vuosipäivien alla.
 Terveisiä siis Berliinistä, jossa  juhlitaan huomenna muurin murtumisen 30-vuotisjuhlaa . Vähintään viiden vuoden välein media palaa muistelemaan syksyä 1989 ja arvioimaan kylmän sodan päättäneiden rauhanomaisten vallankumousten perintöä.
 Tämä juttu on Eurooppa-uutiskirjeestä. Voit tilata kirjeen tästä linkistä.
 Toteutuivatko demokratia , sananvapaus ja yhtenäinen Eurooppa?
 Saksassa parin viime viikon kuuma puheenaihe on ollut sananvapaus.
 Keskustelu alkoi ottaa kierroksia, kun joukko opiskelijoita ja antifa-aktivisteja estivät nationalistisen Vaihtoehto Saksalle -puolueen (Afd) perustajiin kuuluvan  Bernd Lucken  luennon Hampurin yliopistossa.
 Mielenosoittajien mukaan  Lucke ei ole sovelias luennoitsija, vaikka hänellä on virka professorina.  Kaksi kertaa luento jäi pitämättä protestin vuoksi . Kolmannella yrityksellä poliisi kutsuttiin vartioon, ja Makroökonomik II -luento sai alkaa.
 Saksassa heräsi kysymys siitä, mistä saa puhua ja kuka saa puhua. Onko sananvapauden tila kaventunut? Samoihin aikoihin liberaalipuolue FDP:n johtajaa  Christian Lindneriä  ja entistä CDU:laista sisäministeriä  Thomas de Maizièrea  estettiin eri tavoin puhumasta opiskelijoille.
 Paradoksaalisesti Saksassa käydään  samaan aikaan kiivasta keskustelua siitä, saako kaikesta puhua ihan liikaa ja varsinkin internetissä. Karmivien väkivallantekojen jälkeen Saksa on havahtunut huomaamaan, että vihapuheella voi olla todellisia seurauksia.
 Kesällä tapettiin paikallispoliitikko  Walter Lübcke   massiivisen netin vihakampanjan jälkeen  ja lokakuun alussa Hallessa yritettiin iskua synagogaan.  Kaksi ihmistä kuoli iskussa , jonka tekijä videoi suorana nettiin muita äärioikeistoterroristeja kopioiden.
 Saksan hallitus on näiden iskujen vuoksi  kiristämässä  jo ennestään verrattain tiukkaa vihapuhelainsäädäntöä ja velvoittaa nettialustat, kuten Facebookin, ilmiantamaan vihapuheen aiempaa herkemmin.
 Poliittinen väkivalta ja antisemitismi  horjuttavat vapautta ja demokratiaa eli arvoja, joiden vuoksi muuri vuonna 1989 murtui.
 Myös Euroopan yhtenäisyys on kestokysymys vielä 30 vuotta vallankumousten jälkeen. Euroopan unionin itälaajentuminen näyttää nimittäin nyt pysähtyneen.
 Viime kuussa Ranska , Tanska ja Hollanti torppasivat jäsenyysneuvotteluiden aloittamisen Pohjois-Makedonian ja Albanian kanssa.
 Pohjois-Makedonian kohdalla  pelätään uutta nationalismin aaltoa ja paluuta nimikiistaan, joka vasta tänä vuonna saatiin Kreikan kanssa ratkaistua. Lisäksi päätös herätti henkiin pelkoja vuotta 1989 edeltäneistä jakolinjoista. Jos EU kääntää Balkanin maille selkänsä, tarkoittaako se Venäjän vaikutusvallan nousua alueella?
 Kasakka ottaa sen, mikä on huonosti kiinni.
 Tapasin hiljattain  tunnetun Eurooppa-ajattelijan, bulgarialaisen  Ivan Krastevin .  Hänen mukaansa  vuonna 1989 muurin murtumisesta alkanut länsimaisen demokratian ylivallan aikakausi on päättynyt. Itäinen Keski-Eurooppa ei enää halua olla kuin länsi.
 Vapaudesta ja demokratiasta ei tullutkaan itsestäänselvyyksiä, kuten ehkä vielä 1989 odotettiin. Tästä puhuimme myös  Pekka Vahvasen  kanssa tämänviikkoisessa  Mistä maailma puhuu -podcastissa .
 Siksi toisto . Vähintään kerran vuodessa on vain hyvä muistella, miksi muuri aikoinaan murtui.
 #SOMESSA: Von der Leyen vs. vihreät
 Twitter
 Ursula von der Leyen  yrittää koota uutta komissiotaan ainutlaatuisen vaikeassa poliittisessa tilanteessa.  Kolme hänen komissaariehdokastaan meni jo vaihtoon , eikä uusienkaan ehdokkaiden läpimenosta Euroopan parlamentissa ole takeita. Ensimmäistä kertaa uuden komission aloituspäivää on jouduttu siirtämään joulukuun alkuun.
 Bryssel-twitter kuhiseekin nyt spekulaatioita siitä, miten von der Leyen taktikoi taatakseen enemmistön parlamentista komissaariensa taakse. Sveitsiläinen EU-kirjeenvaihtaja twiittasi, että von der Leyen etsisi nyt komission kabinettien jäseniä vihreiden ryhmästä tasoittaakseen tietä komissaaritiimilleen. Näin tyynnyteltäisiin vihreitä, joilla ei ole edustusta uudessa komissiossa.
 Aiemmin von der Leyen on luvannut, että hänen komissioonsa tulee yhtä paljon naisia kuin miehiäkin. Nyt tasapainon saavuttaminen voi olla kiinni EU:sta eroon pyristelevästä Britanniasta, jolta  hän on pyytänyt sekä mies- että naiskandidaatteja .
 #FAKTA: EU:n mallioppilaat ja tarkkailuokkalaiset
 Joel Kanerva / Yle
 Kuka on EU:n mallioppilas  ja kuka taas rikkoo yhteisiä sääntöjä minkä kerkeää? Ikuisuusväittelyn tueksi löytyy Euroopan komissiosta faktaa siitä, kuinka monta rikkomusmenettelyä komissio avasi jäsenmaitaan vastaan 2014–2018.
 Sääntöjen rikkomusepäilysten kuninkaaksi osoittautuu Kypros, ja mallioppilaan papukaijamerkin ansaitsee Viro. Suomi on välimaastossa, kuten on myös esimerkiksi Italia, jota Suomessa toisinaan epäillään sääntöjen venyttämisestä.
 Suomi sai vuoden 2019 alkupuoliskolla  huomautuksia  kymmenen eri direktiivin tai asetuksen toimeenpanon puutteista . Joukossa oli esimerkiksi asetus köysiratalaitteistoista. Lisäksi komissio näpäytti Suomea mm. rahanpesudirektiivin täytäntöönpanon puutteista.
 Suomi kiistelee EU-tuomioistuimessa komissiota vastaan  haahkan kevätmetsästyksestä  Ahvenanmaalla. Komission mielestä metsästyksen salliminen rikkoo lintudirektiiviä, Suomen mielestä metsästys on kestävää vaikka haahkakanta onkin hupenemassa.
 ÄLÄ MISSAA NÄITÄ: Grönlannin haaveet, EU-instituutioiden hajaannus ja Malmön väkivalta
 Lapset leikkivät rannalla Grönlannin pääkaupungissa Nuukissa. Juha Kivioja / Yle
 Yhdysvaltain presidentin Donald Trumpin  hanke ostaa Grönlanti kuivui kokoon alkuunsa, mutta aie ehti kuitenkin nostaa Tanskalle kuuluvan autonomisen alueen otsikoihin.
 Suurvaltojen uusi kiinnostus on tuomassa jäiselle jättiläissaarelle uuden lentokentän ja mahdollisesti uusia satamia.
 Kirsi Heikelin   haastattelemat grönlantilaiset toivovat , että mukana seuraisi myös rahoitusta, jonka suhteen Grönlanti on nyt täysin riippuvainen Tanskasta.
 Brysselin koneessa   väitöskirjatutkija Antti Ronkainen Helsingin yliopistosta puhuu siitä , miten EU-parlamentti, neuvosto, komissio ja EKP ovat aiempaan verrattuna hajaannuksen tilassa.
 Vanha poliittinen eliitti, joka on EU:ta nykyiselleen ollut rakentamassa, on menettänyt valtaansa kun sen puolueiden kannatus jäsenmaissa ja EU-parlamentissa on laskenut. Ohjelman on toimittanut  Maija Elonheimo.
 Jengiväkivalta puhuttaa  taas Ruotsin Malmössä. Tanska on tiukentanut rajatarkastuksia ja perustelee toimia järjestäytyneen rikollisuuden torjunnalla. Malmössä ongelmat keskittyvät muutamien lähiöiden alueille.
 Ulkolinjan  Minna Pye  jalkautui kuvaaja  Ghadi Boustanin  kanssa Malmön lähiöihin. Ääneen pääsevät paikalliset asukkaat, poliisi ja väkivallan uhrit.
  Malmö - jengien varjossa  ilmestyi lokakuussa 2018.
 ENSI VIIKOLLA: ESPANJALAISTEN VAALIKESTÄVYYS KOETUKSELLA
 Viikon päästä sunnuntaina  on Tšekin ja Slovakian vuoro muistella oman samettivallankumouksensa merkittävää vuosipäivää. 17. marraskuuta 1989 poliisi tukahdutti opiskelijamielenosoituksen. Päivää pidetään samettivallankumouksen käännekohtana.
 Prahassa poliittisen liikehdinnän pääpäivä on tänä vuonna lauantaina 16. marraskuuta, kun kymmenettuhannet ihmiset ovat lähdössä kaduille marssimaan pääministeri  Andrej Babišia  vastaan. Babišia on epäilty petoksesta, mutta syytteistä luovuttiin.
 Samana viikonloppuna  rähinää on luvassa myös Ranskassa, jossa keltaliiviliike viettää vuosipäiväänsä.
 Espanjassa pidetään sunnuntaina 10. marraskuuta jo neljännet vaalit neljän vuoden sisään. Mutta voi olla, ettei poliittinen umpisolmu vielä näissäkään vaaleissa aukea.
 Tämä juttu on Eurooppa-uutiskirjeestä. Voit tilata kirjeen tästä linkistä.

Eurooppa-kirje: Saako Saksassa puhua enää mistään, vai puhutaanko kaikesta edelleen ihan liikaa?


Summary: Järvenpään Citymarket on palkittu maailman parhaana päivittäistavarakauppana.

Elintarvikkeiden, juomien ja tupakan vähittäiskauppa

Valinta julkistettiin yöllä Lontoossa kaupan alan tutkimusorganisaatio IGD:n gaalassa. Kilpailussa vertaillaan vuosittain noin tuhatta kauppaa.
 Vuoden kauppa -kategorian finaalissa oli Järvenpään Citymarketin lisäksi kuusi kauppaa muun muassa Yhdysvalloista, Brasiliasta, Irlannista ja Sveitsistä. Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun jokin pohjoismaalaiskauppa oli ehdolla palkinnon saajaksi.
 Kauppias  Markku Hautalan  mukaan yksi hänen vetämänsä marketin suurimmista vahvuuksista on intohimolla tekeminen.
 — Haluamme rakentaa tosissaan ja intohimolla parempaa elämää ihmisille kaupan kautta, Hautala sanoo.
 Hautalan mukaan kaikki ajattelu kaupan pyörittämisessä lähtee asiakkaiden tarpeista.
 – Olemme onnistuneesti yhdistäneet ravintolan ja kaupan alan osaamisen.
 Järvenpään Citymarket on tuttu muun muassa 15 henkilöä työllistävästä sushibuffetistaan.

Järvenpääläinen kauppa yhdisti supermarketin ja ravintolan –  palkittiin Lontoossa maailman parhaana


Summary: Matkojen hinta vaihtelee ajankohdan mukaan jo nyt. Entä jos pärstäkerroin vaikuttaisi hintaan, kirjoittaa Heikki Valkama blogissaan.

Päätin ostaa lapselle käytetyn kännykän.
 Koska edellinen putosi pojan mukana kalliolta mereen ja sitä edellinen tuhoutui asfaltille, halusin tietenkin käytetyn.
 Selasin netistä kierrätettyjä puhelimia myyvän yrityksen sivuja. Hinta oli sopiva, tein kaupat.
 Tuntia myöhemmin menin sanomalehden verkkosivuille, valitsemaani puhelinta tarjottiin minulle saman firman mainoksessa kolmisen kymppiä halvemmalla.
 Ilmiö taitaa olla tuttu kaikille verkossa ostoksia tehneille.  Verkkokaupan tuotteen hinnat vaihtelevat ajankohdan mukaan.
 Hintojen vaihtelua vaikkapa kellonajan mukaan kutsutaan ammattikielellä dynaamiseksi hinnoitteluksi. Ja sitä on monenlaista.
 Matkalippuja ostettaessa moni on jo tottunut siihen, että mitä lähempänä lähtö, sitä kalliimpi hinta.
 Kun ostin pojalle puhelimen , pääsin dynaamisen hinnoittelun ohella maistamaan dynaamista, kohdennettua mainontaa.
 Dynaaminen mainonta voi yksinkertaisimmillaan olla sitä, että mainos seuraa sinua verkossa. Kun olin käynyt älypuhelinkauppiaan sivulla, puhelinmainos seurasi evästeiden avulla sanomalehden sivuille ja käyttämäni urheilusovelluksen mainospalkkiin.
 “Dynaamiset mainokset markkinoivat automaattisesti tuotteita ihmisille, jotka ovat ilmaisseet kiinnostusta sivustossasi, sovelluksessasi tai muualla Internetissä”, kertoo esimerkiksi Facebookin mainostajille suunnattu sivusto.
 Automaatio tässä tapauksessa aiheutti sen ongelman, että minua evästeiden perusteella seurannut mainos ei tiennyt, että ehdin ostaa jo puhelimen. Siksi se tarjosi jo ostettua tuotetta uudelleen ja uudelleen.
 Mutta palataan dynaamisista mainoksista dynaamiseen hinnoitteluun.
 Mistä siinä on oikein kyse?  Parempi soittaa asiantuntijalle.
 Fourkind-konsulttiyhtiö on tehnyt dynaamista hinnoittelua esimerkiksi hotellihuoneiden hinnan säätämiseen. Firman osakas  Max Pagels  kertoo puhelimitse, että majoitusalallahuonekohtainen liikevaihto koetaan usein tärkeäksi mittariksi. Toisaalta voidaan optimoida esimerkiksi katetta tai hävikkiä.
 Hotelli haluaa tietenkin huoneensa täyteen parhaalla mahdollisella hinnalla. Hintaan vaikuttaa kysyntä, joka riippuu monesta tekijästä, kuten vaikkapa ajankohdasta tai EU-huippukokouksesta.
 Fourkindin algoritmi laskee eri muuttujien avulla, millaisen hinnan kuluttaja olisi valmis kunakin hetkenä maksamaan.
 Mutta mitä nämä muuttujat ovat? Vänkäämisestä huolimatta Fourkind ei suostu kertomaan, millaisia muuttujia hinnoissa on. Ne ovat kuulemma liikesalaisuuksia. Hintapisteiden ennustamiseen Fourkind käyttää koneoppimista. Se tarkoittaa sitä, että tekoäly auttaa ennustamaan (tai siis laskee) jokaisen tapahtuman jälkeen seuraavalle kerralle optimoidun hinnan.
 Mutta riippuuko hinta minusta itsestäni?
 Legendan mukaan esimerkiksi Applen kännykälle tulee joissain verkkokaupoissa kalliimpi hinta kuin androidin käyttäjille, koska Applen käyttäjiä pidetään maksukykyisempinä.
 Personoidussa hinnoittelussa hinta riippuu ihmisen ominaisuuksista, vaikkapa siitä, missä hän asuu tai mitä autoa ajaa.
 Fourkindin Max Pagels pitää personoitua hinnoittelua dynaamista hinnoittelua hankalampana.
 “Kukaan ei halua, että hinta riippuu persoonastasi, mutta ympäristöön liittyvät tekijät ovat aika hyväksyttyjä”, Pagels kuvaa.
 Siis kerrataan: dynaamisessa hinnoittelussa hinta vaihtelee  kysynnän mukaan, personoidussa hinnoittelussa hinta määräytyy aiemman käyttäytymiseni tai ominaisuuksieni mukaan.
 Kieltämättä ajatus siitä, että tuotteiden hinta riippuu pärstäkertoimesta, tai tarkemmin sanoen vaikka nettisivuista, joilla olen vieraillut tai autosta jolla ajan, ei tunnu hyvältä.
 Kun tämän ajatuksen yhdistää vielä vaikkapa kiinalaiseen yhteiskuntaan, jossa jokaiselle ihmiselle annetaan pisteitä, saadaan aikaan melkoinen dystopia.
 Soitto kilpailu- ja kuluttajavirastoon taas  kertoo, että personoitu ja dynaaminen hinnoittelu ovat sen verran uusia asioita, että kuluttajat eivät juurikaan ole niistä valittaneet. Viranomaiset ovat kuitenkin hereillä, kuten myös EU.
 EU:sta on tulossa direktiivi, joka määrää yrityksen ilmoittamaan, jos kuluttajaan sovelletaan personoitua hinnoittelua. Kuluttajan kannalta se helpottaa sitä, että tiedän tsekata myös kilpailijoiden hinnat - jos vaikka minulle tarjotaan korkeampaa hintaa, koska asun Helsingissä tai koska en ole muistanut kilpailuttaa nettiliittymiä.
 Yhdenvertaisuuslaki taas lähtee siitä, että kaupallisessa toiminnassa ei voida asettaa ihmisiä eri asemaan esimerkiksi iän ja asuinpaikan perusteella. Kyseessä on myös tietosuojan ja kilpailuviranomaisten näkökulmasta kiinnostava asia.
 Meistä kerätään koko ajan valtavasti dataa , jota käytetään yhä enemmän myös mainonnassa ja hinnoittelussa. On ymmärrettävää, että viisas mainostaja mainostaa minulle flunssalääkkeitä silloin kun googlaan flunssan oireita netistä. Tai ajoittaa ison mainoskampanjansa epidemia-aikaan. Mutta mitä kaikkea yksityisiä tietoja mainostajalle haluan antaa? Tai entä jos Kiinan tapaan kansalaisia aletaan pisteyttää, myös kuluttajina.
 No, taitaa olla, että Facebookin, matkapuhelimen sijaintipalveluiden ja Google-hakujen perusteella olen antanut jo kaiken tarvittavan. Enää kyse on vain siitä, miten mainostaja osaa ja haluaa sitä hyödyntää.
 Heikki Valkama
 Kirjoittaja vetää Ylen digitalisaatio- ja tulevaisuustoimitusta. Hän on myös Ylen sisältöpäällikkö ja kirjailija.
 Aiheesta voi keskustella 8.11. klo 16.00 asti.

Heikki Valkama: Mitä jos mainostaja tarjoaa juuri sinulle räätälöityä hintaa? Nettikaupan hinta voi vaihdella sen mukaan, kuka olet


Summary: Brasilian korkein oikeus päätti, että rikoksesta tuomittu voidaan vangita vasta kun kaikki valitusmahdollisuudet on käytetty.

Brasiliassa korkein oikeus on tehnyt päätöksen, jonka varjolla lähes tuhannet tuomiostaan valittavat saattavat päästä vapaaksi.
 Heidän joukossaan on Brasilian korruptiosta vankilaan tuomittu entinen presidentti  Luiz Inácio Lula da Silva .
 Korkein oikeus päätti torstaina äänin 6–5, että rikoksesta tuomitun vankilatuomio voi alkaa vasta silloin, kun hän on  käyttänyt kaikki mahdolliset keinot tuomiosta valittamiseen . Aiemmin tuomiostaan valittaneiden vankilatuomio alkoi välittömästi, jos ensimmäinen muutoksenhaku hylättiin.
 Korkein oikeus hylkäsi kesällä Lulan pyynnön päästä välittömäksi vapaaksi vankilasta.
 Entisen presidentin asianajaja kertoo tiedotteessa, että Lulan vapauttamista pyydetään perjantaina. Korkeimmassa oikeudessa muutoksen puolesta äänestäneen tuomarin mukaan vapauttamispäätökset ovat tapauskohtaisia.
 Lula istuu tuomiotaan Curitiban kaupungissa. Päätöksen mahdollisesta vapauttamisesta tekee kaupungissa työskentelevä tuomari.
 Luiz Inácio Lula da Silva. Antonio Lacerda / EPA
 Lahjusskandaali upotti presidentin
 Lula oli Brasilian presidentti vuosina 2003–2011. Vuonna 2017 hänet tuomittiin 12 vuodeksi ja yhdeksi kuukaudeksi vankilaan lahjusten ottamisesta. Oikeus katsoi hänen ottaneen yli miljoonan euron arvoiset lahjukset insinööritoimistolta niin sanotussa  autopesulaskandaalissa .
 Tuomio esti häntä osallistumasta presidentinvaaleihin. Myöhemmin tuomiota lyhennettiin kahdeksaan vuoteen ja kymmeneen kuukauteen.
 Lula on toistuvasti kiistänyt syyllistyneensä rikoksiin ja pitää tuomiotaan poliittisena. Hän on  edelleen suosittu hahmo  vasemmiston keskuudessa ja hänen vapauttamistaan on pyydetty toistuvasti.
 Autopesulaskandaalin syyttäjinä toimineiden mukaan päätös on ristiriidassa korruptionvastaisen taistelun kanssa. Useat skandaaliin sekaantuneet ja siitä tuomitut vaikutusvaltaiset brasilialaiset voivat nyt hakea vapautumista.
 Lue myös :
 Vankilassa istuvan Brasilian ex-presidentin epäillään joutuneen juonittelun uhriksi – Korkein oikeus ei silti päästä Lulaa vielä vapaaksi
 Brasilian entinen presidentti Lula määrättiin vangittavaksi

Brasiliassa korkeimman oikeuden päätös saattaa vapauttaa korruptiotuomiota istuvan ex-presidentin


Summary: Kremlin mukaan ensimmäisessä Venäjä-Afrikka-huippukokouksessa allekirjoitettiin yli 11 miljardin euron arvosta sopimuksia.

Venäjän presidentti  Vladimir Putin  isännöi lokakuussa ensimmäistä Venäjän ja Afrikan maiden huippukokousta Sotšissa Mustanmeren rannalla.
 Paikalla oli 43 afrikkalaista valtionjohtajaa ja edustajat kaikista maanosan 54 valtiosta. Putin johti kokousta yhdessä Afrikan unionin puheenjohtajamaan Egyptin presidentin  Abdel Fattah al-Sisin  kanssa.
 Venäjä menetti asemansa Afrikassa Neuvostoliiton hajottua. Nyt Venäjä pyrkii palauttamaan vaikutusvaltaansa mantereella.
 Sotšin  huippukokouksen  yhteydessä Putin ilmoitti Venäjän aikovan tuplata kauppansa Afrikan maiden kanssa seuraavien viiden vuoden aikana.
 Neuvostoliiton hajotessa asemansa Afrikassa menettänyt Venäjä pyrkii palauttamaan vaikutusvaltansa Afrikassa.  Mikhail Metzel / Sputnik / Kremlin / EPA
 Ruotsin Uppsalassa toimivan Pohjoismaisen Afrikka-instituutin johtava tutkija  Victor Adetula  sanoo Ylelle, että Sotšin kokous oli luonnollista jatkumoa muiden nousevien talouksien, erityisesti Kiinan, jo aikaa sitten tekemälle rynnistykselle Afrikkaan.
 – Tämä on osa kylmän sodan jälkeistä maailmanpolitiikkaa. Siinä nousevat taloudet pitävät Afrikkaa ikään kuin yhtenä kokonaisuutena, jonka kanssa keskustella.
 – En tiedä onko tällainen hyvää diplomatiaa, mutta se on tullut jäädäkseen. Kiina on toiminut näin ja nyt on Venäjän vuoro.
 Kiina on järjestänyt useita huippukokouksia Afrikan maiden kanssa 2000-luvun alusta lähtien.
 Venäjän Afrikan-kaupan arvo on vain kymmenesosan Kiinan kaupasta
 Kiinaan verrattuna Venäjä on Afrikassa huomattavasti pienempi toimija. Venäjän kaupan arvo Afrikkaan on reilut 18 miljardia euroa, mikä on vain kymmenesosan Kiinan kaupasta Afrikkaan.
 Myös muiden nousevien talouksien BRICS-maiden eli Brasilian, Intian ja Etelä-Afrikan kauppa Afrikassa on huomattavasti Venäjää suurempaa.
 BRICA GROUP ja Bloomberg, Harri Vähäkangas / Yle
 – Nousevat taloudet rynnivät Afrikkaan ennen kaikkea halpojen luonnonvarojen, markkinoiden ja halvan työvoiman perässä. Niiden strategia ei ole kovin erilainen kuin vanhojen suurvaltojen, toteaa Victor Adetula.
 – Todellista eroa ei ole, jos katsot asiaa ulkopuolelta. Kukaan ei ole kansainvälisessä järjestelmässä joulupukki.
 Yhdysvallat ja EU-maat ovat menettäneet erityisesti Kiinalle asemiaan Afrikassa. Osa Afrikan maista kokee kuitenkin olevansa liian riippuvaisia Kiinasta ja ne pitävät ovia auki moneen suuntaan.
 Venäjällä voi olla tässä tilanteessa mahdollisuuksia, arvioi Victor Adetula Pohjoismaisesta Afrikka-instituutista.
 – Venäjän kiinnostus on herännyt uudelleen, mutta kuka tästä kiinnostuksesta hyötyy? Sitä Afrikan maiden hallitusten on syytä miettiä.
 – Kylmän sodan aikaan Itä-Euroopalla oli suosiota Afrikassa, mutta se aikakausi on ohi. Mahdollisuuksia kuitenkin on.
 Sotšissa solmittiin kymmeniä sopimuksia
 Kremlin mukaan Sotšin huippukokouksessa allekirjoitettiin 11,2 miljardin euron arvosta sopimuksia. Suurin osa niistä on kuitenkin esisopimuksia, jotka eivät välttämättä johda kauppojen toteutumiseen.
 Sotšissa oli periaatteessa esillä lähes kaikki mahdollinen kauppa ja yhteistyö aseviennistä koulutukseen ja maatalouteen.
 London School of Economics, Harri Vähäkangas / Yle
 Sotšin tapahtumia seuraamassa ollut venäläisen Afrikka-tutkimusinstituutin vanhempi tutkija  Olga Kulkova  pitää huippukokousta merkittävänä avauksena.
 – Talousfoorumi oli uuden aikakauden avaus Venäjän ja Afrikan suhteissa ja Venäjällä tuloksia pidetään hyvinä, Kulkova sanoo Ylelle.
 Afrikka-tutkimusintituutti kuuluu Venäjän tiedeakatemiaan, jota pidetään yleisesti Kremlin linjaa myötäilevänä tutkimuslaitoksena.
 Kulkova laskee, että Sotšissa allekirjoitettiin noin 50 sopimusta.
 Kokouksessa sovittiin muun muassa helikopterikaupoista Nigeriaan, öljyprojekteista Marokkoon ja Kongon demokraattiseen tasavaltaan sekä turvallisuusyhteistyöstä Keski-Afrikan tasavallan ja Sudanin kanssa.
 Hajoamispisteessa olevassa Keski-Afrikan tasavallassa on pitkään jatkunut sisäinen konflikti. Myös Sudanissa on ollut vakavia levottomuuksia.
 Venäjä myy aseita muun muassa konfliktin repimään Keski-Afrikan tasavaltaan. Kuvassa kongolainen rauhanturvaaja partioi pääkaupunki Banguissa vuonna 2014.  Legnan Koula / EPA
 Kulkova pitää Putinin ilmoittamaa tavoitetta Afrikan-kaupan tuplaamisesta viidessä vuodessa realistisena. Asekaupan lisäksi se vaatii hänen mukaansa lisää digitaalisen teknologian vientiä ja maatalouskauppaa.
 Victor Adetula Pohjoismaisesta Afrikka-instituutista sen sijaan epäilee, onko tavoitetta mahdollista saavuttaa.
 – Tutkijana haluan kysyä, että miten se tehdään. Verrattuna Afrikan ja EU:n tai Afrikan ja Yhdysvaltojen kauppaan sanoisin, ettei se ole mahdollista. Venäjältä vie aikaa muodostaa tarvittavat instituutiot. Rakenteita ja instituutioita on oltava ennen kuin se voi tapahtua, Adetula jatkaa.
 Venäjä on suurin aseviejä Afrikkaan
 Venäjä vie Afrikkaan enemmän kuin mitä se maanosasta tuo. Keskeiset vientituotteet ovat aseet ja energiaosaaminen.
 Venäjä on suurin aseviejä mantereelle ja asekaupan arvo on tällä hetkellä noin puolet koko Venäjän Afrikan-kaupan arvosta.
 Kuvassa venäläisiä asekauppiaita Etelä-Afrikan Kapkaupungissa järjestetyssä puolustustarvikenäyttelyssä. Kuva on vuodelta 2008.  Nic Bothma / EPA
 Financial Timesin mukaan  Venäjällä on puolustustarviketilauksia Afrikan maista Sotšin jälkeen 12,6 miljardin euron arvosta.
 Presidentti Putin sanoi kokouksen yhteydessä, että yhteistyösopimuksia asetekniikasta on yli 30 Afrikan maan kanssa, ja osa näistä on ilmaisia.
 Toinen keskeinen Afrikka-bisnes ovat erilaiset energiahankkeet. Öljy-yhtiö Lukoililla on projekteja muun muassa Kamerunissa, Ghanassa ja Nigeriassa.
 Ydinvoimayhtiö Rosatom taas on mukana Egyptin ydinvoimalahankkeessa ja Etiopiaan se on tehnyt esisopimuksen voimalasta. Myös Ruandassa on alustava sopimus ydinvoimalahankkeesta.
 Esisopimuksia erilaisista hankkeista Rosatomilla on ainakin 14 Afrikan maan hallituksen kanssa. Siitä ei kuitenkaan ole juuri merkkejä, että ainakaan useampia ydinvoimahankkeita olisi alkamassa Afrikassa.
 Egyptin energiaministeri Mohamed Shaker (edessä oikealla) kätteli Rosatomin johtajan Alexei Likhachevin kanssa, kun Venäjä ja Egypti sopivat ydinvoimalahankkeesta Kairossa joulukuussa 2017.  Khaled Elfiqi / EPA
 Afrikasta Venäjä hamuaa Kiinan ja muiden ulkovaltojen tavoin luonnonvaroja, kuten kromia, platinaa ja timantteja.
 Kiinan tavoin Venäjän kaupassa Afrikkaan valtion ja yritysten suhteet ovat vaikeammin hahmotettavissa kuin länsimaiden Afrikassa käymässä kaupassa.
 “Puuttumattomuuden politiikkaa ei ole olemassakaan”
 Venäjä korostaa Afrikan-politiikassaan samaa puuttumattomuuden periaatetta, jota Kiinakin tuo esiin toiminnassaan Afrikassa.
 Tämä tarkoittaa sitä, etteivät Venäjä ja Kiina aseta esimerkiksi demokratiakehitykseen tai ihmisoikeuksiin liittyviä reunaehtoja tekemilleen sopimuksille.
 Victor Adetula pitää lähestymistapaa osaltaan propagandana.
 – Puuttumattomuuden politiikkaa ei oikeastaan ole olemassa. Ei voi sanoa, ettei puutu maan politiikkaan, jos toimittaa aseita [konfliktia käyvään] maahan. Aseilla ei ole tarkoitus rakentaa siltoja. Tämä koskee toki myös vanhoja suurvaltoja.
 Venäjän syytetään sekaantuneen Madagaskarin presidentinvaaleihin viime vuonna. Kuvassa vaalivirkailijat olivat aloittamassa ääntenlaskentaa Madagaskarin pääkaupungissa Antananarivossa joulukuussa 2018.  Henitsoa Rafalia / EPAA
 Venäjän Tiedeakatemian alaisen Afrikka-tutkimusinstituutin vanhempi tutkija Olga Kulkova näkee asian toisin.
 – Puuttumattomuus on Venäjälle etu. Länsimailla on vaatimuksia jopa kehitysavulle, mutta Venäjä ei toimi niin. Venäjä toimii samalla tavalla kuin Kiina. Ja Kiina on menestynyt Afrikassa hyvin.
 Afrikka ei ole ollut Venäjän geopolitiikassa suurimpia kiinnostuksen kohteita. Venäjä kuitenkin näkee mahdollisuuksia tehdä bisnestä esimerkiksi länsimaiden pakotteiden kohteena olevien maiden, kuten Zimbabwen kanssa.
 Toisaalta Venäjä hakee läsnäolollaan myös Afrikan maiden tukea pyrkimyksilleen kansainvälisissä instituutioissa, kuten YK:ssa.
 Venäjää syytetään Afrikassa vaalivaikuttamisesta
 Taloussuhteet ovat tiiviissä kytköksissä politiikkaan vaikuttamiseen Afrikan mantereella. Venäjä pyrkii vaikuttamaan yleiseen mielipiteeseen ja poliittiseen eliittiin eri puolilla maanosaa.
 Venäjän valtiollinen media on esimerkiksi tarjonnut Venäjälle myönteisiä sisältöjä televisioyhtiöille muun muassa Ghanassa. Sotšissa presidentti Vladimir Putin tapasi 11 afrikkalaisen uutistoimiston johtajat,  kertoo The New York Times .
 RT ja Sputnik ilmoittivat tarjoavansa mielellään koulutusta afrikkalaisille journalisteille.
 Puuttumattomuuden politiikkaa vastaan sotii se, että Venäjää on syytetty yrityksistä vaikuttaa vaaleihin useissa Afrikan maissa.
 Tähän liittyen Facebook ilmoitti äskettäin sulkeneensa kolme venäläisten Facebook-tilien verkostoa, joiden epäillään pyrkineen vaikuttamaan sisäpolitiikkaan kahdeksassa Afrikan maassa.
 Sivustoilla pyrittiin Facebookin mukaan vaikuttamaan äänestäjiin muun muassa Kamerunissa, Madagaskarissa ja Mosambikissa. Facebookin mukaan 200 valetilillä tavoitettiin kahdeksassa maassa yli miljoona ihmistä.
 Verkosto oli yhteydessä liikemies  Jevgeni Prigožinin  liiketoimiin. Prigožinia epäillään myös vaikuttamisesta Yhdysvaltojen vuoden 2016 presidentinvaaleihin.  Lisää Prigožinista tässä jutussa.
 Venäjä voi vielä hyötyä Neuvostoliiton perinnöstä
 Kuten Kiina ja Intia, myös Venäjä painottaa Afrikan suuntaan, ettei sillä ole taakkana siirtomaahistorian perintöä. Tästä voi olla yhä etua, arvioi Olga Kulkova.
 – Luultavasti se on edelleen etu Venäjälle, mutta Venäjä tuskin yliarvioi asiaa. Sen varaan ei voi laskea vaan tarvitaan pragmaattista politiikkaa.
 Neuvostoliitto tuki itsenäisyysliikkeitä useissa Afrikan maissa, kuten Angolassa, Mosambikissa ja Guinea-Bissaussa. Tämä muistetaan Afrikassa. Mantereella on myös vielä johtajia, jotka ovat saaneet koulutuksensa Neuvostoliitossa.
 Pehmeän voiman osalta Venäjän vaikutusmahdollisuudet ovat Afrikassa vähäisemmät kuin esimerkiksi Kiinan tai Yhdysvaltojen.
 Pehmeää voimaa on kaikki se, jolla maat pyrkivät rakentamaan imagoaan ja lisäämään viehätysvoimaansa.
 Kiinan soft poweria Afrikassa ovat muun muassa mittavat avustusprojektit. Yhdysvaltojen pehmeää voimaa on esimerkiksi amerikkalainen populaarikulttuuri.
 Venäjällä ei ole vetovoimaa vastaavassa määrin.
 – Uskon että Venäjän pehmeä voima voi kasvaa Afrikassa. Ainakin Venäjä pyrkii siihen. Tästä esimerkkinä ovat Afrikassa toimivat venäläiset tiede- ja kulttuurikeskukset. Venäjän suunnitelmissa on avata lisää keskuksia, toteaa Olga Kulkova Venäjän Tiedeakatemian alaisesta Afrikka-tutkimuksen instituutista.
 Venäjän tiede- ja kulttuurikeskuksia on kahdeksassa Afrikan maassa, muun muassa Egyptissä, Etelä-Afrikassa, Etiopiassa ja Tansaniassa.
 Vastaavasti Kiinalla on Afrikan mantereella jo yli 50 Konfutse-instituuttia, joissa tarjotaan kiinan kielen ja kulttuurin opetusta.
 Kiinan opetusministeriön alaisuudessa toimivia instituutteja on epäilty länsimaissa Kiinan valtion agenteiksi.
 Lisää aiheesta:
 Ebola-laboratorio Guinean savannilla, palkkasotureita timanttikaivoksilla ja ydinvoimayhteistyötä Sambiassa – Venäjä ottaa uusia askelia Afrikkaan
 Aiheesta muualla:
 Financial Times: Russia turns on the charm at first Africa summit  (englanniksi)
 Foreign Policy: Putin Has a Dream of Africa  (englanniksi)

Venäjä yrittää palauttaa neuvostoajan asemansa Afrikassa – Kiinaan verrattuna se on kuitenkin pieni peluri


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Työnantaja voi pian teettää aiempaa vapaammin vuorotyötä ja yötyötä
 Pitkään kiistelty työaikalaki  tulee voimaan vuodenvaihteessa . Sen avulla on haluttu tuoda työaikoihin lisää joustoa. Yhä useamman arki mutkistuu, kun työnantaja voi teettää aiempaa vapaammin vuorotyötä, ylitöitä ja yötöitä ja epäsäännöllinen työaika laajenee uusille aloille.
 Miksi Pasilan Triplassa sähköautojen latauspisteitä on 300 ja Tyksissä nolla?
 Sähköautopaikoilla olevia autoja Pasilan kauppakeskuksessa. Antti Kolppo / Yle
 Hallitus yrittää lisätä sähköautojen latauspisteitä tai vähintään latausvalmiutta myös muiden kuin asuinkiinteistöjen pihoille. Jos ei ole latauspaikkoja, ei autojen määräkään voi lisääntyä. Kustannusten jakamisesta ollaan yhä erimielisiä. Kaupalliset tahot tuntuvat tarjoavan latausmahdollisuuksia julkisia toimijoita paremmin. Onko näin ja  kenen kukkarosta julkisten latauspaikkojen  kustannukset tulisi napata?
 Venäjä hakee suurvallan vaikutusvaltaa Afrikassa
 Venäjä myy aseita muun muassa konfliktin repimään Keski-Afrikan tasavaltaan. Kuvassa kongolainen rauhanturvaaja partioi pääkaupunki Banguissa vuonna 2014.  Legnan Koula / EPA
 Kylmän sodan aikana Neuvostoliitto ja Yhdysvallat kilpailivat vaikutusvallasta Afrikassa, mutta Neuvostoliiton hajottua Venäjän rooli romahti. Kiina on pitkällä Venäjän edellä, sen kauppa on Afrikan maihin kymmenkertainen arvoltaan. Venäjä kuitenkin  pyrkii kohentamaan asemiaan , ja mahdollisuuksia osuuden kasvattamiseen on, koska osa Afrikan maista kokee olevansa jo liiankin riippuvainen Kiinasta.
 Kohuttu planetaarinen ruokavalio olisi liian kallis monille
 Ehdotettu ruokavalio painottuisi vihanneksiin, hedelmiin, täysjyväviljoihin, palkokasveihin, pähkinöihin ja tyydyttämättömiin rasvoihin. Nadezhda Nesterova / AOP
 Arvostetun tutkijaryhmän tammikuussa julkistama, terveydelle ja ympäristölle ideaali ruokavalio  olisi aivan liian kallis  1,58 miljardille ihmiselle Afrikassa ja Etelä-Aasiassa. Ehdotettu kasvispainotteinen ruokavalio maksaisi tuoreen tutkimuksen mukaan arviolta keskimäärin noin 2,60 euroa päivässä. Saharan eteläpuolisessa Afrikassa ja Etelä-Aasiassa laajat väkijoukot ansaitsevat vähemmän kuin mitä ruokavalio maksaisi päivässä..
 Poikkeuksellinen elokuvakampanja kitkee seksuaalista häirintää
 Inari Niemen Tyttöbileet-elokuvassa Sissi (Elsa Marjanen), Nana (Alisa Röyttä), Eveliina (Anna Kare) ja Ellen (Yasmin Najjar) riisuvat bileissä paidat päältään ja saavat yleisöä. Johanna Onnismaa/Tuffi Films
 Yhteiskunnallisesta vaikuttamisesta on dokumenttielokuvan saralla pitkät perinteet, mutta fiktioon ilmiö vasta tekee tuloaan. Tuffi Films on valjastanut yksitoista seksuaalista häirintää ja sukupuolittunutta valtaa käsittelevää  Yksittäistapaus-lyhytelokuvaansa  osaksi kampanjaa, joka pureutuu ilmiöön etenkin kouluissa. Kokonaisuus on herättänyt kiinnostusta myös maailmalla.
 Länteen luntaa, etelässä lauhtuu
 Yle
 Aamulla lunta satelee paikoin lännessä. Suuressa osassa maata on pilvipoutaa ja pakkasta. Iltapäiväksi lounaasta saapuu sateita ja etelässä sää lauhtuu. Paikoin lunta voi lännessä kertyä muutamia senttejä päivän aikana. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Työaikoihin haussa lisää joustoa, sähköautojen latauspisteistä kinaa, elokuvakampanja kitkee seksuaalista häirintää


Summary: Tuffi Filmsin sukupuolittunutta vallankäyttöä ja seksuaalista häirintää juuriva kampanja kiinnostaa myös maailmalla.

Tuotantoyhtiö Tuffi Films käy sukupuolittuneen vallankäytön ja seksuaalisen häirinnän kimppuun poikkeuksellisella kampanjalla.
 Dokumenttielokuvien yhteydessä erilaisia vaikuttamiskampanjoita on tehty sekä Suomessa että muualla maailmassa paljonkin, mutta fiktioelokuvan puolella ilmiö vasta tekee tuloaan.
 Tuffi Filmsin kampanjan kärjessä on yksitoista  Yksittäistapaus -sarjan lyhytelokuvaa, ja niiden katsomisen tueksi tuotettu keskusteluaineisto.
 Miljan (Pinja Sanaksenaho) koulupäivä alkaa iljettävällä bussikohtaamisella. Luokassa hän jää kokemansa kanssa yksin Elli Toivoniemen elokuvassa Pysäkki. Tuffi Films
 Yksittäistapaukset  kuvaavat enimmäkseen tavanomaisia tilanteita, jotka tarkemmin katsottuina osoittautuvat absurdeiksi: koulutyttöä ahdistellaan bussissa; lihavaa naista nöyryytetään nettitreffeillä, vaatekaupassa ja uimahallissa; tuntematon pilaa pariskunnan romanttisen reissun puristelemalla naista takapuolesta.
 Yksittäistapaus-elokuvien esittely Rakkautta ja Anarkiaa -festivaalin sivuilla
 "Ei mua ole koskaan kukaan häirinnyt, jos ei niitä tavallisia juttuja lasketa" – Tottumiskysymys raaputtaa esille arkipäiväisen ahdistelun
 Kolme vuotta kestävä kampanja on suunnattu etenkin kouluihin, kuvailee kampanjapäällikkö  Sini Hormio .
 – Meidän tavoitteemme on se, että materiaalia voidaan hyödyntää etenkin kouluissa, ja siinä ollaan jo tosi pitkällä. Toivomme myös, että kampanja madaltaisi kenen tahansa kynnystä katsoa näitä elokuvia ja keskustella niiden todella tärkeistä teemoista.
 Sini Hormion mielestä Tuffi Films on toteuttanut uniikin, ison elokuvatapauksen. Mårten Lampén / Yle
  "Kiva kun nää ei ole mitään valistuselokuvia"
 Kampanjan tavoitteena on tarjota elokuviin nojautuvia työkaluja vääristyneiden, sukupuolittuneiden valtarakenteiden purkamiseen ja ilmiön näkyväksi tekemiseen.
 Esimerkiksi oppilaitoksille on laadittu keskusteluaineistoa, jonka avulla avataan yhdessä katsottujen elokuvien aiheita koululuokissa. Materiaali soveltuu myös työpaikkojen tarpeisiin, esimerkiksi seksuaalisen häirinnän ehkäisemiseen tai tasa-arvo- ja yhdenvertaisuussuunnitelman tekemisen tueksi.
 Testikouluissa vastaanotto on ollut erinomainen, ja keskustelu elokuvien jälkeen runsasta, kuvailee Sini Hormio.
 – On tullut sellaista palautetta, että elokuvat ovat todella laadukkaita, ja on kiva, kun ne eivät ole mitään vanhentuneita opetusfilmejä, tai "valistuselokuvia".
 Maksuton materiaali julkaistaan yksittaistapaus.fi-sivustolla tammikuussa, jolloin kaikki  Yksittäistapaus -elokuvat tulevat myös Yle Areenaan nähtäville.
 Sonya Lindforsin ja Aino Sunin elokuvassa Shake! Eva (Tuuli Heinonen) pistää ranttaliksi ja kehohäpeä saa kyytiä. Theofanis Kavvadas/TuffiFilms
 Kampanjan lisäksi myös koko elokuvakokonaisuus on poikkeuksellinen.
 Siihen kuuluu yhdentoista lyhytelokuvan lisäksi seitsemän ohjaajan omista elokuvistaan yhdessä muokkaama kokoillan elokuva  Tottumiskysymys . Elokuvia ohjaamassa ja käsikirjoittamassa oli kaikkiaan viidentoista elokuvantekijän, taiteilijan, aktivistin ja tutkijan kollektiivi.
 Vaikka elokuvat ovat fiktiota, ne perustuvat tekijöidensä tosielämän kokemuksiin ja havaintoihin naisiin kohdistuvasta, usein näkymättömästä vallankäytöstä.
 Tuffi Filmsin tuottaja  Elli Toivoniemi  on todennut, että  elokuvien tapaukset  ovat tuttuja kaikille yli 12-vuotiaille.
 – On kauhean epämiellyttävää todeta, miten kertakaikkisen banaaleja asioita me yhteisesti hyväksymme ihan meidän perusarjessamme. Nämä eivät ole asioita, joita olisi tapahtunut vain joillekin harvoille.
 Sonjan (Jenny Lehtinen) kilot häiritsevät muita ihmisiä Kirsikka Saaren ja Raisa Omaheimon Läski-elokuvassa. Tuffi Films
 Krista Kosonen ja Eero Ritala näyttelevät Alli Haapasalon Pikku juttu -elokuvassa paria, jonka romanttinen lomapäivä menee pilalle satunnaisen kourijan takia. Alli Haapasalo/Tuffi Films
 Kovan tason kumppanit mukana
 Tuffi Filmsin kanssa keskustelu- ja opetusmateriaalia ovat olleet tuottamassa Opetushallitus, tasa-arvovaltuutettu, sekä Loisto setlementti -yhdistyksen Helsingin Tyttöjen Talo ja Poikien Talo. Keskeinen kumppani on rakentavan dialogin menetelmiä kehittänyt  Erätauko-säätiö .
 Kampanjapäällikkö Sini Hormion mukaan  Yksittäistapaus -opetusmateriaali on laadittu yläasteille ja toisen asteen oppilaitoksiin käsi kädessä kasvatusalan ammattilaisten kanssa.
 – Meillä on sekä testikouluja että näitä opetuksen asiantuntijoita ollut sparraamassa. Materiaali toimii yksi yhteen opetussuunnitelman kanssa. Se on kouluille tosi arvokasta aineistoa. Emme voi ennustaa, paljonko kouluja lähtee lopulta mukaan, mutta uskon, että tästä tulee valtakunnallinen juttu.
 Tänään perjantaina Tuffi Films on kutsunut koolle yhteiskunnallisia vaikuttajia, päättäjiä ja muita vaikuttajia käymään joukolla läpi kampanjan tarjoamia keinoja tasa-arvotyöhön.
 Hormion mukaan tavoitteena on saada lisää sanansaattajia eri organisaatioihin.
 – Tähän mennessä mukana on ollut jo jopa satoja ihmisiä erilaisista vaikuttajista asiantuntijoihin. Me pyrimme siihen, että tästä tulee laajin vaikuttavuuskampanja, mitä on tehty.
 Tine Alavin ohjaamassa ja Maryan Abdulkarimin kirjoittamassa Unelmaduunissa Sanna (Meri Nenonen) on aivan tavattoman suvaitsevainen melkein palkatessaan Istaahilin (Sophia Wekesan). Aleksi Taivalantti/Tuffi Films
 Akateeminen arviointi tulossa
 Olennainen osa kampanjaa on sen vaikutusten akateeminen, riippumaton arviointi. Yksittäistapaus-kampanjan vaikutusta opettajien ja koulujen muun henkilökunnan ammattitaitoon ja asenteisiin sukupuolittuneen väkivallan kohtaamisessa tutkitaan kaksivuotisessa tutkimushankkeessa.
 EU-rahoitteisessa tutkimuksessa paikalliset yliopistot keräävät aineistoa opettajilta, koulukuraattoreilta, psykologeilta ja terveydenhoitajilta Espanjassa, Kroatiassa ja Suomessa.
 Erase Gender Based Violence  -tutkimuksessa saadun tiedon pohjalta tuotetaan verkkokoulutuspaketti, joka auttaa lisää tietoisuutta sukupuolittuneesta vallankäytöstä ja väkivallasta. Koulutuspaketti sisältää käytännön neuvoja siihen, miten väkivaltaa ehkäistään, miten siihen puututaan, miten siitä keskustellaan ja miten nuoria ohjataan hakemaan apua.
 Ulla Heikkilän ja Saara Särmän elokuvassa Let Her Speak tutkijanainen (Cecilia Nilsson) ei saa omaa alaansa käsittelevässä paneelissa miehiltä suunvuoroa. Johanna Onnismaa/Tuffi Films
 Tampereen yliopiston apulaisprofessori,  hankkeen  vastuullinen tutkija  Marita Husso  pitää  Yksittäistapaus -lyhytelokuvia erinomaisena välineenä väkivallan ja häirinnän näkyväksi tekemiseen ja sanallistamiseen.
 – Elokuvat mahdollistavat eläytymisen eri osapuolten tilanteisiin ja avaavat yhteyden tunteiden käsittelemiseen. Se luo tilaa usein normaaleina pidettyjen käytäntöjen satuttavuuden ymmärtämiselle, myötätunnolle ja empatialle, ja sitä kautta yhteiskunnalliselle ja kulttuuriselle muutokselle, kirjoittaa Husso sähköpostissaan.
 Sini Hormiolla on kovat toiveet  Yksittäistapaus -kampanjan kansainvälisen vaikuttavuuden suhteen.
 – Opetusmetodit ja suunnitelmat ovat tietysti jokaisessa maassa erilaiset, mutta tässä on paljon sellaista, mitä me pystytään kansainvälisessä markkinoinnissa hyödyntämään. Me haluamme, että tästä tulee maailmanlaajuinen ilmiö.
 Johannes Holopainen on raiskausjutun nuori syyttäjä Miia Tervon elokuvassa Ei mitään hätää. Tuffi Films
 Kampanja Suomen oloissa ainutlaatuinen
 Yksittäistapauksen  kaltaisia vaikuttavuuskampanjoita tehdään koko ajan enemmän dokumenttielokuvan parissa. Niillä on jo pitkä perinne.
 Esimerkiksi norjalaisen ilmastonmuutoselokuvan  Thank You For the Rain  (2017) vaikuttavuuskampanja ulottui usealle mantereelle: sitä on käytetty Afrikassa pienviljelijöiden koulutukseen ja Euroopassa päättäjien lobbaukseen.
 Suomessa dokumenttielokuvan vaikuttavuustyötä edistää muun muassa  DocPoint-festivaali , joka yhdistää elokuvantekijöitä ja yhteiskunnallisia toimijoita.
 Fiktioelokuvassa vastaavaa kampanjointia on ollut toistaiseksi vähän. Vaikka Tuffi Films ei ole maailmassa ainoa tai ensimmäinen asialla, on  Yksittäistapaus  laajuutensa ja tekotapansa vuoksi harvinaisuus. Suomessa se on tiettävästi ensimmäinen laatuaan.
 Jenni Toivoniemen elokuvassa Juhlatunnelma kelpo mies (Samuli Niittymäki) saa naiskollegoilta (Niina Hosiasluoma, Pirjo Lonka ja Minna Suuronen) ei-toivottua kiitosta siitä, että ei ole nilkki. Johanna Onnismaa/Tuffi Films
 Sini Hormion mukaan elokuvatapaus on herättänyt kiinnostusta myös Suomen rajojen ulkopuolella.
 Tuffi Films on tehnyt sopimuksen Totem Filmsin kanssa  Tottumiskysymys -elokuvan ja kaikkien yhdentoista  Yksittäistapaus -lyhytelokuvan kansainvälisestä levityksestä.
 – He ovat nähneet tämän todella poikkeuksellisena tapana tehdä sekä yhteiskunnallista muutosta että korkeatasoista elokuvaa kollektiivisesti näin monen ihmisen voimin.
 Kotimaassakin kiinnostus vaikuttavaan fiktioon on kasvussa. Tuffi Filmiltä kerrotaan, että esimerkiksi Yle on toivonut heiltä lisää sisältöjä, joihin kuuluu yhteiskunnallisen vaikuttamisen aspekti.
 Taustalla on esimerkiksi  onnistunut  It’s Alive -tuotantoyhtiön yhdessä Ylen kanssa toteuttama, huippusuosittu  Sekasin -sarja .
 Sarjaan liittyi kampanja, jolla tuotiin esille nuorten mielenterveysongelmia, ja rohkaistiin heitä hakemaan apua kampanjan yhteydessä avatusta chat-palvelusta. Suomalaissarja on esitetty ainakin Ruotsissa ja Hollannissa, Saksassa siitä tehtiin oma versio.  Sekasin  julkaistiin myös kirjana.
 Anna Paavilaisen elokuvassa Play Rape näyttelijä Emppu (Julia Lappalainen) sovittaa rooliasua, jonka voi repiä päältä uudelleen ja uudelleen. Johanna Onnismaa/Tuffi Films
 Vaikuttaminen osa filosofiaa
 Toistaiseksi vaikuttavuustyö ei ole kovin kummoinen bisnes, mutta ei Tuffi Films ole siihen lähtenytkään euronkuvat silmissä.
 Kampanjapäällikkö Sini Hormion mukaan suurin osa kampanjan kuluista on kaivettu tuotantoyhtiön omasta pussista.
 –Tervetuloa vaan mukaan rahoittamaan elokuvantekijöitä tulevaisuudessa. Tässä on päärahoittajana Tuffi Films ja alkuun auttamassa Koneen Säätiö. Kyllä tämä hyvin isolla sydämellä ja yrityksen omalla ponnistuksella tapahtuu.
 Kampanjan kustannuksia tosin on lähes mahdoton laskea rahassa, sillä siihen on osallistunut jo niin suuri joukko vapaaehtoisia. Työtä on tehty jo lähes neljän vuoden ajan. Kampanjasta päätettiin samalla kun päätettiin tehdä aiheesta elokuvia.
 Hormio huomauttaa, että Tuffissa tehdään yhteiskunnallista vaikuttamistyötä siksi, että se on osa yrityksen filosofiaa.
 – Meille on ollut aina tärkeää, että teemme taiteellisesti laadukasta ja kunnianhimoista elokuvaa, jolla voidaan luoda myös yhteiskunnallista muutosta. Tuffin ytimessä on semmoinen maailmanparannus ja uusille, rohkeille rajoille meneminen.
 Reetta Aallon elokuvassa Buduaar Jani (Joonas Snellman) heittäytyy turhan läheiseksi Emmin (Suvi Blick) kotibileiden jatkoilla. Tuffi Films
 Mies johtaa ja nainen riisuu – Tuore tutkimus osoittaa, että hittielokuvissa mies edelleen toimii ja nainen vaikenee

Pyllyn puristelu on monelle arkipäivää – Yksittäistapaus-elokuvien tekijät lähtevät koululuokkiin kitkemään arkista häirintää


Summary: Hallitus yrittää lisätä latauspaikkoja muuallekin kuin asuinkiinteistöjen pihoille. Jos ei ole latauspaikkoja, ei autojen määräkään voi lisääntyä.

Sähköautojen parkkipaikkojen rakentamisesta on syntymässä melkoinen sotku. Kerrostaloasujat ovat kiistelleet asiasta jo pitkään. Hallituksen linjaus lisätä parkkipaikkojen rakentamista sähköautoille kuumentaa tunteita. Nyt keskustellaan siitä, miten julkisten paikkojen latauspisteet kustannetaan.
 Turkulainen  Kauko Tuominen  lataa autoaan Turun linja-autoaseman lähellä. Hän on ajanut pari kuukautta ladattavaa hybridiä. Latauspaikkoja saisi olla lisää.
 – Näitä pikalatauspaikkoja kaipaisin lisää. Olen ladannut 20 minuuttia ja 60 prosenttia akusta on täynnä. Kaupunkiajossa täysi akku kestää pitkälle, mutta maantiellä 30 kilometrin jälkeen siirryn bensalle, kertoo Tuominen.
 Hän on tähän mennessä löytänyt julkisen latauspaikan melko helposti. Nettisovelluksen avulla hän etsii lähimmän vapaan paikan. Tuominen on tyytyväinen autonsa hiljaiseen ääneen ja pehmeään menoon, silloin kun sähkö on käytössä. Myös ekologiset seikat olivat tärkeitä, kun hän valitsi autoa.
 Sähköautojen latausasema Turun linja-autoaseman lähellä.  Minna Rosvall / Yle
 Traficomin mukaan Suomessa on noin 20 000 ladattavaa hybridiä ja 4 000 täyssähköautoa.  Sähköautojen ja latauspaikkojen toimintaan liittyy paljon asioita, jotka ovat monelle kuluttajalle vieraita. Selvitimme, miten Turkuun saadaan lisää sähköautopaikkoja. Etsimme tietoja myös Helsingin ja Tampereen latausasemista.
 Kysymyksiin vastaavat Turun kaupungin liikennesuunnittelupäällikkö  Matti Salonen , Turku Energian tuotepäällikkö  Kimmo Kuusinen , Tampereen kaupungin suunnittelupäällikkö  Ari Vandell , Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin T3-sairaalan projektijohtaja  Timo Seppälä  ja Mall of Triplan toimitusjohtaja  Kati Kivimäki  ja Turun Toriparkin toimitusjohtaja  Jari Pölönen .
 1. Mistä lisää latauspaikkoja ja kuka ne maksaa?
 Hallitusohjelmassa esitetään, että Suomi sitoutuu puolittamaan liikenteen päästöt vuoteen 2030 mennessä. Hallitus yrittää lisätä latauspisteitä tai vähintään latausvalmiutta myös muiden kuin asuinkiinteistöjen pihoille. Jos ei ole latauspaikkoja, ei autojen määräkään voi lisääntyä. Lakiesitys on aiheuttanut kitkaa myös hallituksen sisällä.
 Turun kaupungin liikennesuunnittelupäällikkö Matti Salonen kertoo, että Turku on sitoutunut ilmastosuunnitelmassaan edistämään vähäpäästöisten autojen olosuhteita. Uusia parkkipaikkoja kaikille vähäpäästöisille autoille halutaan lisää.
 – Aina tarvitaan joku sähkönjakelua harjoittava yritys, joka käytännössä näitä paikkoja toteuttaa, kertoo Salonen.
 Turun liikennesuunnittelupäällikkö Matti Salonen kertoo, että Turku suunnittelee pysäköintimaksujen alentamista ilmastoystävällisille autoille.  Minna Rosvall / Yle
 Veronmaksajat eivät siis maksaisi paikkoja, vaan toteuttajataho on joku muu kuin kaupunki. Uusin idea on alentaa vähäpäästöisten autojen pysäköintimaksuja Helsingin tapaan.
 – Tästä päätetään silloin, kun pysäköintimaksuihin liittyvät muutokset tulevat vastaan, kertoo Salonen.
 Tampereella kaupunki on rakentanut latauspisteet Tampereen uintikeskuksen ja Pyynikin uimahallin edustoille. Niissä lataaminen oli aluksi ilmaista. Suunnittelupäällikkö Ari Vandell kertoo, että kaupunki halusi näyttää esimerkkiä ja olla mahdollistamassa ajoneuvokannan muuttumista sähkökäyttöiseksi.
 Tampereen kaupungilla ei ole investointimahdollisuuksia toteuttaa jatkossa yleisille alueille kuten kadut ja yleisessä käytössä olevat p-alueet omalla kustannuksella latauspisteitä.
 – Nyt valmistellaan kilpailua, jossa nykyiset pisteet ja uusien pisteiden rakentamisoikeus kilpailutetaan. Kaupunki vaatii voittaneelta toimenpiteitä pisteiden rakentamiseksi, kertoo Vandell.
 Turku Energian tuotepäällikkö Kimmo Kuusinen muistuttaa, että kuvassa näkyvät latausasemat ovat kalliimpia kuin kotien latauslaitteet. Minna Rosvall / Yle
 2. Miksi esimerkiksi sairaalassa ei voi ladata sähköautoa?
 Sähköautolla tai ladattavalla hybridillä ajavat voivat ladata autojaan kaupoissa tai kauppakeskuksissa asioimisen yhteydessä kotilatauksen lisäksi. Kaupalliset tahot tuntuvat tarjoavan latausmahdollisuuksia julkisia toimijoita paremmin. Sähköautoilijat voivat tarkistaa latauspaikkojen sijainnit esimerkiksi  netin latauskartalta .
 Tyksin uusi noin 500-paikkainen pysäköintitalo on jo avattu, vaikka uusi sairaala valmistuu vuonna 2021. Minna Rosvall / Yle
 Esimerkiksi Turun yliopistollisessa keskussairaalassa ei ole yhtään sähköautopaikkaa, vaikka  uusi noin 500-paikkainen pysäköintitalo  valmistui palvelemaan muun muassa vuonna 2021 valmistuvaa uutta, isoa sairaalaa.
 Yle kysyi syytä linjaukseen puhelimitse. Aluksi kerrottiin, että latauspaikkoja ei ole tulossa.
 Seuraavana päivänä tavoitettu Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin T3-sairaalan projektijohtaja Timo Seppälä arvioi, että paikkojen rakentamista vielä pohditaan.
 – Keskustelemme operaattorin kanssa ja pohdimme, mikä taho maksaisi paikkojen rakentamisen ennen kuin T3-sairaala otetaan käyttöön, kertoo Seppälä.
 Tyksin uusi pysäköintitalo sijaitsee Turun ja Helsingin välisen moottoritien läheisyydessä uuden sairaalan tapaan.  Minna Rosvall / Yle
 3. Mitä uuden sähköautopaikan rakentaminen maksaa?
 Kuntaliitto on arvioinut aiemmin, että  kunnille tulee kustannuksia uusista sähköautopaikoista ainakin kymmeniä miljoonia euroja.  Kaupan liiton toimitusjohtaja  Mari Kiviniemi  on pitänyt velvoitetta kaupan isoille toimijoille kohtuuttomana.
 Turussa latausasemia Turun katujen varsille on rakentanut noin viiden vuoden ajan Turku Energia. Sen tuotepäällikkö Kimmo Kuusinen kertoo, että latauspisteiden hinnat vaihtelevat.
 Lars Nevalainen lataa autoaan Pasilan kauppakeskuksen sähköautopaikoilla. Antti Kolppo / Yle
 – Kotitalousasiakas saa pelkän laitteen alle tuhannella eurolla. Yrityskäyttöön tuleva maksaa noin 4 000 euroa, mutta lisäksi kustannuksia voi tulla lisäksi sähkötöistä. Kadunvarsipysäköintiin soveltuva latausasema voi maksaa kymmeniä tuhansia euroja, kertoo Kuusinen.
 Turku Energia saa kyselyjä uusista latausasemista päivittäin. Esimerkiksi Impivaaran uimahallin vesijuoksijat haluaisivat ladata sähköautojaan kuntoilunsa aikana.
 – Siellä ei tarvita kovin suuritehoista laitetta, joten tyypillinen 22-kilowattinen olisi oikein sopiva sinne. Se maksaisi 4 000 ja kaapeloinnit ja tekniikka maksaisivat arviolta toiset 4 000 euroa, arvioi Kuusinen.
 Sähköautopaikoilla olevia autoja Pasilan kauppakeskuksessa. Antti Kolppo / Yle
 4. Millaisia suunnitelmia on kauppakeskuksissa?
 Pasilan uudessa kauppakeskuksessa on 300 sähköautopaikkaa. Määrä tuntuu todella suurelta, mutta parkkipaikkoja on yhteensä 2 300. Mall of Triplan toimitusjohtaja Kati Kivimäki kertoo, että kauppakeskuksessa uskotaan sähköautopaikkojen kysyntään.
 – On katsottu pitkälle eteen päin ja rakennettu valmiuksia. Muuntojoustavuus on ollut hyvin tärkeää Triplan rakentamisessa ja kehittämisessä. Tällä hetkellä sähköautojen latauspaikoille saa pysäköidä myös muilla autoilla, kertoo Kivimäki.
 Kivimäen mukaan on varhaista arvioida paikkojen käyttöastetta, sillä kauppakeskus on ollut auki kolme viikkoa. Hänen mukaansa sähköautoja on pysäköintihallissa näkynyt jo melko paljon.
 Sähköauton latauksesta kertova merkki Pasilan kauppakeskuksessa. Antti Kolppo / Yle
 Turun Toriparkin toimitusjohtaja Jari Pölönen kertoo, että sähköautopaikkojen määrää rakenteilla olevaan Turun maanalaiseen parkkiluolaan ei ole päätetty.
 – Sähköautopaikkoja lisätään tarpeen mukaan. Emme halua, että asiakas ei löydä pysäköintipaikkaa, koska sähköpaikkoja on paljon, sanoo Pölönen.
 Latauskartan mukaan  esimerkiksi Lempäälän Ideaparkissa sähköautojen latauspaikkoja on noin 40.
 Turun toriparkki valmistuu vuonna 2020. Vielä ei tiedetä, paljonko sähköautopaikkoja on tulossa. Minna Rosvall / Yle
 5. Miksi työpaikkojen olisi varattava latauspaikka joillekin työntekijöille?
 Turku Energian tuotepäällikkö Kimmo Kuusinen törmää sähköautojen lataukseen liittyviin kipupisteisiin työssään säännöllisesti. Taloyhtiöt ovat pohtineet sähköautojen lataukseen liittyviä kustannuksia vuosia. Lataaminen julkisilla paikoilla kiihdyttää keskustelua entisestään.
 – Lähinnä paine saada uusia latauspaikkoja tulee autoilijoiden suunnalta. Vasta-argumenttina on, minkä takia pitää saada tankata autoa vaikkapa työpaikalla, kun muut joutuvat käymään bensapumpulla, kertoo Kuusinen.
 Autoalan Keskusliiton toimitusjohtaja  Pekka Rissa  pohti  A-studiossa 29.10.2019 , että ratkaisevin asia siinä, miten sähköautoilu lähtee leviämään, on kotilatauspiste.
 Samoilla linjoilla on Turku Energian Kimmo Kuusinen.
 – Auto kuitenkin seisoo pääasiassa kotipihassa. Se on luontevinta ladata siellä, missä se seisoo pidemmän aikaa. Uskon, että kotilatauksen suosio ja kysyntä kasvavat edelleen, pohtii Kuusinen.
 Ladattava hybridi latauksessa. Minna Rosvall / Yle
 6. Mitä sähköauton lataaminen maksaa?
 Sähköautoista tai ladattavista hybrideistä puhutaan paljon julkisuudessa.  Kesällä Yle uutisoi, että käytettyjä sähköautoja ei ole paljon  saatavilla vielä.  Myös sähköautojen turvallisuudesta  ja  niiden ajamisesta pohjoisessa ilmastossa  on raportoitu. Kuluttajilla ei ole kuitenkaan ehkä vielä tietoa autojen ominaisuuksista.
 Turussa ladattavaa hybridiä ajavan Kauko Tuomisen mielestä ajaminen ei ole halpaa mutta ei kallistakaan.
 – Se riippuu keleistä, kuinka tyhjä akku on ja kuinka auto hyväksyy virtaa. Latauksen hinta vaihtelee neljästä kuuteen euroa, kertoo Tuominen.
 Turku Energian tuotepäällikkö Kimmo Kuusinen kertoo oman näkemyksensä latausten hinnasta.
 – Näissä julkisissa latauspisteissä lataaminen maksaa 0,19 senttiä kilowattitunti eli sataa kilometriä kohti ajaminen maksaa noin kolme ja puoli euroa, kertoo Kuusinen.
 Ladattavan hybridin saa täyteen noin puolessa tunnissa. Täyssähköauton tyhjä akku vaatii täyteen latautuakseen useampia tunteja ja aika riippuu latausnopeudesta. Yleensä autoja ladataan lyhyempiä aikoja kerrallaan tai pidempiä aikoja kotona, lisää Kuusinen.
 Keskustele aiheesta  Yle Tunnuksella . Miten julkisten rakennusten latauspisteet tulisi kustantaa? Estääkö niiden vähäinen määrä autokannan muuttumisen vihreämmäksi? Keskustelu sulkeutuu kello 20.00.
 Lue lisää:
 Hallitus haluaa velvoittaa kiinteistönomistajat lisäämään sähköautojen latauspisteitä – Myös autottomat voivat joutua maksajiksi
 Käytetyt sähköautot napataan autoliikkeistä hetkessä – katso asiantuntijoiden vinkit auton ostoon
 Tehokkaiden latauspisteiden puute hankaloittaa sähköautoilua Lapissa – Sähköautoilijalla kului latauksiin yhdeksän tuntia 450 kilometrin matkalla

Miksi Pasilan Triplassa sähköautojen latauspisteitä on 300 ja Tyksissä nolla? – Kysyimme, piffaako veronmaksaja julkisen latauspisteen rakentamisen


Summary: Palon sammuttaminen kestää useita tunteja.

Hangossa terveyskeskuksen katto on syttynyt palamaan. Palo pyritään rajaamaan, niin että se ei leviä kattorakenteissa laajemmalle.
 Päivystävän palomestarin mukaan henkilövahinkoja ei ole. Potilaat ja henkilökunta on evakuoitu terveyskeskuksen toiseen päähän.
 Palon sammuttamisen arvioidaan kestävän useita tunteja. Palon syttymissyytä ei vielä tiedetä.

Hangossa palaa terveyskeskuksen katto


Summary: Uusi työaikalaki antaa työnantajien päättää työajoista vapaammin. Joustot voivat toimia myös työntekijöiden hyväksi.

Pitkään kiistelty, edellisen hallituksen aikana valmisteltu  työaikalaki  tulee voimaan vuodenvaihteessa. Uudella lailla on haluttu tuoda lisää joustoa työaikoihin.
 Suomessa ja muissa Pohjoismaissa on jo nyt Euroopan joustavimmat ja epäsäännöllisimmät työajat. Uuden lain myötä yhä useamman arki hankaloituu, kun työnantaja voi teettää aiempaa vapaammin vuorotyötä, ylitöitä ja yötöitä ja epäsäännöllinen työaika laajenee uusille aloille.
 Vuodenvaihteen jälkeen jaksotyö sallitaan esimerkiksi turvallisuus- ja pelastustehtävissä, varhaiskasvatuksessa, päihdetyössä ja niitä tukevissa toiminnoissa, kuten kuljetusalalla.
 Näillä aloilla voidaan tehdä jaksotyötä Turvallisuus-, vartiointi-, valvonta- ja liikenteen ohjaustehtävissä, pelastustoimen tehtävissä sekä vankeinhoidossa Lehdistötyössä, toimituksellisessa radio- ja televisiotyössä ja verkkosisällön tuottamisessa, elokuvatuotannossa sekä postipalveluissa ja yötyötä edellyttävissä tietoliikennepalveluissa Varhaiskasvatuslaissa tarkoitetussa perhepäivähoidossa, yötyötä edellyttävissä varhaiskasvatuspalveluissa sekä pääosan vuorokaudesta toimivissa sosiaali-, terveys- ja eläinlääkäripalveluissa Henkilö- ja tavarankuljetuksessa sekä aluksen ja rautatievaunun lastaus- ja purkaustehtävissä Maastossa tehtävässä koneellisessa metsä-, metsänparannus- ja puutavaran lähikuljetustyössä Meijeritoiminnassa Majoitus-, ravitsemis- ja kulttuuripalveluissa sekä leiritoiminnassa Yllä mainituissa tarkoitettujen tehtävien ja toimintojen käynnissä pitämiseksi välttämättömissä tukitoiminnoissa. Lähde: TEM
 Jaksotyön avulla työtunteja voi teettää enemmän ilman ylityökorvausta silloin kun työtä on, ja vastaavasti vähemmän silloin, kun työtä on tehtävänä vähemmän.
 Töitä voi olla joinakin viikkoina esimerkiksi 50 tuntia, kunhan keskimääräiset viikkotunnit eivät tietyllä jaksolla ylitä 40 tuntia.
 Jaksotyö mutkistaa vapaa-ajan viettoa. Toisin kuin säännöllisessä työajassa ja vuorotyössä, työajat vaihtelevat ja ovat tiedossa vain lyhyeksi aikaa eteenpäin, esimerkiksi muutamaksi viikoksi, sanoo ammattiliittojen keskusjärjestön SAK:n juristi  Anu-Tuija Lehto .
 Seitsemässä tunnissa kotiin, lepäämään ja takaisin töihin
 Työvuorojen välissä pitäisi levätä ja palautua, ehkä ehtiä muutakin. EU:n työaikadirektiivi määrää vuorojen välisen lepoajan vähintään 11 tunnin mittaiseksi.
 Jaksotyössä lepoaika voi olla lyhyempi, jopa vain seitsemän tuntia. Siinä ajassa pitäisi siis ehtiä työpaikalta kotiin, levätä ja palata töihin.
 Direktiiviä lyhyemmästä lepoajasta sovittaessa työntekijät ja työnantajat eivät ole ajatelleet terveyttä vaan tavoitteena on ollut työn sujuvuus ja pidemmät vapaat, sanoo tutkimusprofessori  Mikko Härmä  Työterveyslaitokselta.
 Palautumisen ja työssä jaksamisen kannalta lyhyet vuorovälit eivät kuitenkaan ole hyvä ratkaisu, Härmä sanoo.
 Tapaturma- ja sairausriskit voivat lisääntyä
 Joillekin vaihteleva työ sopii, mutta tutkimusten mukaan vuorotyö ja yötyö sekoittavat  vuorokausirytmiä ja aiheuttavat univajetta . Ne puolestaan pitkällä aikavälillä kasvattavat riskiä sairastua esimerkiksi rintasyöpään, Alzheimerin tautiin ja sydän- ja verisuonitauteihin.
 Työajan täydellinen vapauttaminen ei ole työntekijän terveyden kannalta järkevää, sanoo tutkimusprofessori Mikko Härmä. Yle
 Yötyö eli kello 23:n ja aamukuuden välillä tehty työ lisää myös muun muassa tapaturmien ja keskenmenon riskiä.
 – Ihminen tarvitsee unta joka päivä, ei vain keskimäärin tiettyä määrää kolmessa kuukaudessa. Jo viikon kasaantuva univaje voi aiheuttaa selkeitä fysiologia muutoksia aivoissa, Mikko Härmä sanoo.
 Siksi uudessa työaikalaissa peräkkäisten yövuorojen määrää on vähennetty seitsemästä viiteen.
 Enemmän työtunteja, lisää ylitöitä
 Uusi laki pidentää enimmäistyöaikaa vuodessa yli 50 tunnilla. Ylitöiden määrä lasketaan eri tavalla kuin nyt. Joillain aloilla tämä voi lisätä ylitöitä, Lehto sanoo.
 Hänen mukaansa hätätyö, eli esimerkiksi sähkölinjojen korjaaminen myrskyn jälkeen, lasketaan uudessa laissa mukaan työaikaan. Näin kokonaistyöaika esimerkiksi metsureilla voi vähentyä, kun hätätyötä ei enää lasketa ylimääräiseksi työksi.
 Toisin kuin nyt, varallaoloaikaa esimerkiksi pelastustöissä ei välttämättä enää lasketa lepoajaksi.
 – Jos työntekijä on niin sidottu työhönsä, ettei voi keskittyä omiin asioihinsa, se on työaikaa, Anu-Tuija Lehto sanoo.
 Jos työnantaja ymmärtää yrityksen menestyvän, kun kaikilla on hyvä olla, uuden lain joustot tarjoavat siihen mahdollisuuksia, sanoo SAK:n juristi Anu-Tuija Lehto. SAK
 Asiantuntijalle uusi laki tuo hyvää
 Uuden lain tuomat joustot voivat olla työntekijän kannalta sekä hyvä että huono asia, Anu-Tuija Lehto arvioi.
 – Mitä sidotumpaa työnteko on työpaikkaan, sitä vähemmän joustoista on iloa, hän summaa.
 Uuden työaikalain kaikista vaikutuksista ei vielä ole tietoa, koska sen soveltamisesta päätetään monilla aloilla pian neuvoteltavissa työehtosopimuksissa. Työterveyslaitos aikoo seurata työaikalain toteutumista ja sen vaikutuksia työaikaan ja terveyteen.
 – Jos alalla ei ole työehtosopimusta ja työnantaja on ihan despootti, uusi laki voi olla tosi huono juttu, sillä siinä on paljon työnantajalle myönteisiä joustoa, SAK:n Anu-Tuija Lehto sanoo.
 Mutta jos työnantaja ymmärtää yrityksen menestyvän, kun kaikilla on hyvä olla, uuden lain joustot tarjoavat siihen mahdollisuuksia, Lehto sanoo.
 Uuden työaikalain mahdollistamassa joustotyössä vähintään puolet työajasta on sellaista, josta työntekijä itse saa päättää, koska ja missä työskentelee. Turkulainen Mikael Montonen kokoustaa etänä Helsingin-junassa.  Sasha Silvala / Yle
 Yksi niistä on työaikapankki, jonka käytöstä sovittiin aiemmin työehtosopimuksissa. Työaikapankin avulla voi kerryttää ja säästää vapaita. Uusi laki tunnistaa paremmin etätyön. Siitä voi kertyä enemmän työtunteja päivää kohti kuin keskimääräiset kahdeksan.
 Asiantuntijoille uusi työaikalaki on hyvä uutinen. Asiantuntijat tekevät tyypillisesti pitkiä päiviä, jotka altistavat sairauksille. Siksi on hyvä, että ajasta ja paikasta riippumaton työ tulee nyt mukaan työaikalakiin, Mikko Härmä sanoo.
 Se tarkoittaa muun muassa sitä, että asiantuntijoiden työaikaa on seurattava. Työntekijä ja työnantaja voivat sopia uudesta  joustotyöajasta , jossa työaikaa ja työntekopaikkaa tärkeämpiä ovat työn tavoitteet ja kokonaisaikataulu. Joustotyöajassa vähintään puolet työajasta on sellaista, josta työntekijä itse saa päättää, koska ja missä työskentelee.
 Mahdollisuus vaikuttaa omaan työhön ja työaikoihin lisää tutkitusti työtyytyväisyyttä ja vähentää sairauspoissaoloja.
 – Sen voi tehdä myös työvuorosuunnittelulla, jossa työntekijä voi itse vaikuttaa siihen, koska hänellä on töitä ja koska vapaa-aikaa, Anu-Tuija Lehto sanoo.
 Muun muassa hoitoalalla työvuoroja suunnitellaan yhdessä työntekijöiden kanssa. Sen on todettu edistävän jaksamista, viihtymistä ja terveyttä.  Jari Kovalainen / Yle
 “Toivottavasti tes-neuvottelut eivät vesitä lakia”
 Työehtosopimusneuvotteluilta tutkimusprofessori Mikko Härmä odottaa terveysnäkökulman huomioon ottamista.
 – Työajan täydellinen vapauttaminen ei ole työntekijän terveyden kannalta järkevää. Toivottavasti uuden lain työsuojelunäkökulmia ei vesitetä neuvotteluissa, hän sanoo.
 Pitäisi myös muistaa, ettei työelämästä pidä tehdä liian kovaa eikä vaatia kaikilta samaa, vaan hyväksyä että meillä on kaikenlaisia työntekijöitä, Härmä sanoo.
 – Kaikki eivät pärjää työelämässä samalla tavalla. On tärkeää huolehtia esimerkiksi osatyökykyisistä ja hyödyntää sitä työkykyä, mitä on.
 Lue lisää:
 Tutkimusprofessori muistuttaa vuorotyön monista terveyshaitoista – epäsäännölliset työajat yhä yleisempiä
 Yövuorot lisääntyivät kaupassa ja majoituksessa, mutta viikon putkille on tulossa stoppi: "Neljän ja viiden yövuoron jälkeen ei ole enää ihan järjissään"
 Uusi joustotyö tulee, oletko valmis? Työntekijä johtaa yhä enemmän itseään ja seuraa jaksamistaan – “Lain tarkoitus ei ole pidentää työaikaa”

Työelämä Suomessa muuttuu kohta: Työnantaja voi teettää aiempaa vapaammin vuorotyötä, jaksotyötä ja yötyötä – Tutkija näkee vaaroja


Summary: Kuljettajaa epäillään useista törkeistä kuolemantuottamuksista ja vammantuottamuksista.

Poliisi on saanut valmiiksi viime vuoden elokuussa Kuopiossa sattuneen bussiturman rikostutkinnan, kertoo  Savon Sanomat .
 Moottoritien rampilta suistuneen linja-auton kuljettajaa epäillään neljästä törkeästä kuolemantuottamuksesta, 22 vammantuottamuksesta sekä törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta.
 Bussi suistui moottoritien rampilta junaradalle, jolloin neljä matkustajaa kuoli. Bussissa loukkaantuneita oli 17 ja viisi loukkaantunutta oli risteyksessä olleissa henkilöautoissa, joihin bussi törmäsi ennen suistumista. Rikoksista epäilty on ylitorniolainen 68-vuotias mies.
 Onnettomuustutkintakeskus  on kertonut aiemmin  oman turvallisuustutkintansa perusteella, että miehellä oli pitkäaikaissairaus ja onnettomuushetkellä takanaan raskas ajomatka, ja hänellä oli vähäinen kokemus kyseisestä bussityypistä.
 Poliisilta asia siirtyy syyttäjälle parin viikon kuluessa.

Savon Sanomat: Kuopion bussiturman rikostutkinta etenemässä syyttäjälle


Summary: Yhdysvaltain geologian tutkimuslaitos varoittaa, että kuolonuhrien määrä ja vahinkojen laajuus voivat kasvaa merkittävästi.

Ainakin kolme ihmistä on kuollut ja 20 loukkaantunut 5,9 magnitudin maanjäristyksessä Luoteis-Iranissa.
 Järistyksen keskus oli noin 60 kilometrin päässä Hastrudin kaupungista ja se tapahtui vähän ennen puoli kolmea aamulla paikallista aikaa.
 Iranin television mukaan järistyksen keskus oli kahden kilometrin syvyydessä, mutta Yhdysvaltain geologian tutkimuslaitoksen (USGS) mukaan keskus oli kymmenen kilometrin syvyydessä.
 Koska järistys tapahtui melko pinnassa, niin USGS varoittaakin, että kuolonuhrien määrä voi kasvaa vielä merkittävästi ja aineelliset vahingot voivat olla suuria.
 Iran sijaitsee seismisesti hyvin aktiivisella alueella, ja maanjäristyksiä tapahtuu keskimäärin yksi päivässä. Pahimmissa järistyksissä on kuollut kymmeniä tuhansia ihmisiä
 Aiheesta lisää:
 Iranin ja Irakin raja-alueen maanjäristys tuhoisin tänä vuonna – kuolleita yli 400
 Maanjäristys vaati yli 350 kuolonuhria Iranin ja Irakin rajalla – Tämän tiedämme nyt

Luoteis-Iranissa 5,9 magnitudin maanjäristys – ainakin kolme kuollut


Summary: Saharan eteläpuoleisen Afrikan ihmisistä suurimmalla osalla kaikki tulotkaan eivät riittäisi the EAT-Lancet -komission ehdottamaan ruokavalioon, jonka piti taata terveellinen ruoka koko maapallon väestölle.

Arvostetun tutkijaryhmän tammikuussa julkistama, terveydelle ja ympäristölle ideaali ruokavalio olisi aivan liian kallis suurelle osalle Afrikan ja Etelä-Aasian maiden ihmisiä.
 International Food Policy Research Instituten (IFPRI) ja Tuftsin yliopiston Friedman School of Nutrition Science and Policyn jatkotutkimuksen mukaan  kasvispainotteinen planetaarinen ruokavalio  olisi liian kallis vähintään noin 1,58 miljardille ihmiselle.
 Tutkijat laskivat kyseisen ruokavalion hinnan 159 maassa ja vertasivat sitä kotitalouksien tuloihin.
 Ehdotettu kasvispainotteinen ruokavalio maksaisi  Lance Global Health -tiedelehdessä julkaistun tutkimuksen  mukaan arviolta keskimäärin noin 2,60 euroa päivässä.
 Hinta perustuu vertailuun 744 ruoka-aineen vähittäismyyntihinnoista.
 Suurella osalla väestöstä kaikki tulotkaan eivät riittäisi ehdotetun kaltaiseen ravintoon. The EAT-Lancet -komission alkuperäisessä suosituksessa hintaa ei ollut laskettu.
 Saharan eteläpuolisessa Afrikassa 57 prosenttia ja Etelä-Aasiassa 38,4 prosenttia ansaitsee vähemmän kuin mitä ruokavalio päivässä paikallisesti maksaisi.
 Lähde: EAT–Lancet Commission Yle Uutisgrafiikka
 Ehdotettu ruokavalio painottuisi vihanneksiin, hedelmiin, täysjyväviljoihin, palkokasveihin, pähkinöihin ja tyydyttämättömiin rasvoihin.
 Ruokavaliossa olisi jonkin verran kalaa ja mereneläviä sekä kanaa, mutta vain vähän punaista lihaa ja prosessoitua lihaa.
 Jatkotutkimuksen mukaan planetaarinen ruokavalio olisi reilusti kalliimpi kuin halvin ruokavalio, jossa yhdistettäisiin 20 tärkeää ravintoainetta.
 Lisäksi the EAT-Lancet-komission suosituksessa on jatkotutkimuksen mukaan enemmän eläinperäistä ravintoa, hedelmiä ja vihanneksia kuin on terveydelle välttämätöntä.
 Ruokavalioon ladattiin suuria toiveita
 Tammikuussa julkaistuilla planetaarisen ruokavalion ravintosuosituksilla voitaisiin the EAT-Lancet -komission mukaan pelastaa miljoonia ihmishenkiä, taata terveellinen ruokavalio koko maapallon kasvavalle väestölle ja välttää ympäristökatastrofi.
 Raportin pääviesti oli se, että ihmisten olisi alettava syömään yhä kasvispainotteisemmin ja terveellisemmin väestön kasvaessa ja ilmastonmuutoksen edetessä. Raportissa katsottiin vuoteen 2050, jolloin maapallolla elää ennusteiden mukaan 10 miljardia ihmistä.
 Nykyisin 820 miljoonaa ihmistä elää puutteellisella ravinnolla ja suurempi joukko syö joko huonolaatuista ruokaa tai syö liikaa.
 Lisää aiheesta:
 Tutkijat kehittivät planetaarisen ruokavalion – Se estäisi miljoonia ennenaikaisia kuolemia ja ruokkisi terveellisesti koko maapallon väestön

Paljon huomiota herättänyt planetaarinen ruokavalio olisi liian kallis puolelletoista miljardille ihmiselle


Summary: Poliisi epäilee paloa tahallaan sytytetyksi.

Itä-Uudellamaalla Sipoon Nikkilässä palaa viiden huoneiston rivitalo. Hätäkeskus sai ilmoituksen palosta hieman yli puolen yön.
 – Siinä huoneistossa, josta palo sai alkunsa, tuli on levinnyt yläpohjaan ja siellä palaa edelleen, kertoi päivystävä palomestari  Timo Tuomainen  Ylelle.
 Tuomaisen mukaan palon sammuttaminen kestää vielä tunteja. Paikalla on viisi sammutusyksikköä.
 – Nyt tehtävänä on lähinnä estää palon leviäminen muihin huoneistoihin. Vieressä oleva toinen rivitalo ei ole vaarassa, Tuomainen sanoi.
 Poliisipartio ehti paikalle ennen pelastuslaitosta ja sai heräteltyä rivitalon asukkaat ulos. Neljä henkilöä hengitti kuitenkin savua ja yksi henkilö vietiin sairaalaan tarkastettavaksi.
 Itä-Uudenmaan poliisi epäilee paloa tahallaan sytytetyksi.

Sipoon Nikkilässä palaa rivitalo


Summary: Suomessa verenpainetasot ovat yhä kansainvälisesti verrattuna korkeita.

Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) ennusteen mukaan suomalaisnaiset voisivat saavuttaa Maailman terveysjärjestö WHO:n asettaman verenpainetavoitteen, kertoo THL tiedotteessaan.
 WHO haluaa laskea kohonnutta verenpainetta sairastavien osuutta kansainvälisesti 25 prosenttia vuoteen 2025 mennessä. Suomalaismiehillä tavoitteen saavuttaminen sen sijaan vaatisi aiempaa nopeampaa verenpainetasojen laskua.
 THL:n ennusteen mukaan vuonna 2025 olisi suomalaisnaisista korkea verenpaine 19,1 prosentilla ja miehistä 32 prosentilla. Ennuste koskee eri vuosien vertailukelpoisuuden vuoksi 25–64-vuotiaita suomalaisia naisia ja miehiä.
 Suomessa korkea verenpaine on edelleen yleinen vaiva ja suomalaisten verenpainetasot ovat edelleen kansainvälisesti verrattuna korkeita. Tasot ovat kuitenkin laskeneet huomattavasti 40 viime vuoden aikana, ja verenpainetasot laskivat THL:n mukaan Suomessa voimakkaasti 2000-luvun alkuun saakka. Tämän jälkeen lasku on kuitenkin hidastunut.
 Toissa vuonna korkeita verenpainearvoja oli 30 vuotta täyttäneistä naisista 37 prosentilla. Miehillä vastaava osuus oli 45 prosenttia. Tulokset koskivat sekä lääkityksettömiä että niitä, joiden verenpaineet eivät olleet laskeneet tarpeeksi lääkityksestä huolimatta.
 Suomalaiset saavat liikaa suolaa
 WHO:n tavoitteeseen pääseminen edellyttää verenpainetasojen alenemista väestötasolla ja verenpaineen hoidon tehostamista etenkin työikäisillä verenpainepotilailla.
 THL:n mukaan suurimpia esteitä verenpaineiden alenemiselle ovat lihominen ja liikkumattomuus sekä liiallinen suolan saanti. Vuonna 2017 yli 95 prosenttia 18-74-vuotiaista suomalaisista käytti liikaa suolaa. Suolaa suositellaan käytettäväksi alle 5 grammaa vuorokaudessa.
 Edellä mainittujen lisäksi myös alkoholin liiallinen käyttö nostaa verenpainetta.
 Suomessa olisi lisäksi kehitettävää muun muassa verenpaineen hoidon riittävän varhaisessa aloittamisessa ja hoitotavoitteisiin pääsemisessä.
 WHO julkaisi kansainvälisen kansantautien ehkäisyn ja hoidon toimintaohjelman vuonna 2013. Ohjelma tavoittelee muutoksia myös muun muassa alkoholin, lihavuuden, liikunnan ja tupakoinnin saralla.
 Aiheesta lisää:
 Äidin lihavuus lisää lapsen verenpainetaudin ja valtimotaudin riskiä
 Tutkimus: Verenpaineen nousu vastaanotolla johtuu geeneistä – valkotakki-ilmiö vaivaa 38 prosenttia suomalaisista

WHO:n tavoite vähentää verenpainepotilaiden määrää neljänneksellä on suomalaisnaisten saavutettavissa


Summary: Uuden opetussuunnitelman kehittäminen alkaa joulukuussa.

Viron opetusministeriö kokoaa uuden työryhmän, jonka tehtävänä on laatia ehdotus varhaiskasvatuksen opetussuunnitelmaksi, kertoo  Viron yleisradio ERR .
 Uusi varhaiskasvatuksen opetussuunnitelma ei tule perustumaan aiemmin tänä syksynä julkaistuun,  voimakkaasti kritisoituun  työversioon.
 Syys-lokakuun vaihteessa julkaistu  opetussuunnitelman työversio  sai Virossa aikaan negatiivisen palauteryöpyn. Niin tutkijat, lastentarhanopettajat kuin lasten vanhemmatkin ovat kritisoineet suunnitelmaa vanhanaikaiseksi ja epätieteelliseksi.
 Työversio muun muassa korostaa tyttöjen ja poikien aivojen kehityksen eroja ja katsoo monikielisyyden olevan uhka lapsen kielen kehitykselle. Varhaiskasvatuksen ammattilaiset pitävät väitteitä nykytutkimuksen vastaisina.
 Kasvatustieteilijät Tallinnan ja Tarton yliopistoista lähettivät lokakuun lopussa Viron opetusministeriölle kirjeen, jossa he ilmaisivat tyytymättömyytensä opetussuunnitelman työversioon ja kutsuivat sitä  ihmisoikeuksien vastaiseksi.
 "Työversio sisältää näkemyksiä, jotka rikkovat ihmisoikeuksia ja lapsen oikeuksia ja syrjivät kaksikielisiä ja monikielisiä perheitä", kirjeessä todettiin.
 Ministeriö otti ammattilaisten kritiikin vakavasti
 Viron opetusministeriön koulutus-, kieli- ja nuorisopolitiikasta vastaava alivaltiosihteeri  Kristi Vinter-Nemvalts  kertoi eilen keskiviikkona ERR:lle, että yliopistoilta tullut kritiikki on otettu ministeriössä vastaan vakavasti.
 Vinter-Nemvaltsin mukaan nykyinen varhaiskasvatuksen opetussuunnitelman työversio ei johda viralliseen lakiesitykseen.
 – Ei varmasti. Keräämme tällä hetkellä erilaisia ehdotuksia ja havaintoja ja kokoamme ne yhteen, hän kertoo.
 Kommentteja ja ehdotuksia kerätään 18. marraskuuta saakka. Tämän jälkeen ministeriö perehtyy niihin noin kahden viikon ajan.
 Vinter-Nemvaltsin johtama uusi työryhmä aloittaa toimintansa joulukuun puolivälissä.
 Työryhmän ehdotuksen uudeksi opetussuunnitelmaksi on tarkoitus valmistua toukokuussa. Sen jälkeen sitä on vielä mahdollista muokata ja kommentoida.
 Vinter-Nemvaltsin mukaan menee ainakin vuosi, ennen kuin uusi opetussuunnitelma otetaan käyttöön Viron päiväkodeissa.
 Kyseessä jo kolmas työryhmä
 Perusteilla oleva työryhmä on lyhyen ajan sisällä jo kolmas varhaiskasvatuksen opetussuunnitelmaa kehittävä ryhmä.
 Vuosi sitten opetusministeriö kutsui koolle joukon varhaiskasvatuksen ammattilaisia, joiden oli tarkoitus uudistaa ja parannella nykyistä, kymmenen vuotta vanhaa varhaiskasvatuksen opetussuunnitelmaa.
 Ryhmä jätti ehdotuksensa ministeriölle tämän vuoden kesäkuussa.
 Yllättäen lokakuussa ryhmä kuitenkin löysi opetusministeriön kotisivuilta uuden varhaiskasvatuksen opetussuunnitelman työversion, jonka oli koonnut täysin toinen työryhmä.
 Toisen ryhmän laatimassa työversiossa ei ollut ensimmäisen ryhmän kehitystyöstä jälkeäkään.
 Opetusministeriö on perustellut toisen ryhmän perustamista sillä, että ensimmäisen ryhmän tekemät runsaat muutos- ja lisäysehdotukset eivät olisi mahtuneet nykyiseen opetussuunnitelmaan. Toisen työryhmän tehtävänä oli opetusministeriön mukaan myös yhtenäistää varhaiskasvatusta niin, että opetus olisi mahdollisimman samankaltaista ympäri Viron.
 Nyt perusteilla olevassa kolmannessa työryhmässä tulee olemaan jäseniä sekä ensimmäisestä että toisesta työryhmästä. Lisäksi mukaan kutsutaan uusia asiantuntijoita sekä Tallinnan että Tarton yliopistoista.
 Viron opetusministeriön viestintäosaston johtaja  Tarmu Kurm  kommentoi eilen keskiviikkona  Postimees-lehdelle , että sekä ensimmäisen että toisen ryhmän asiantuntijoilla on voimakas halu päästä yhteisymmärrykseen.
 Nähtäväksi jää, kuinka ensimmäisen ja toisen työryhmän vahvasti toisistaan poikkeavat näkemykset on mahdollista sovittaa yhteen.
 Lue lisää:
 Viron opetusministeriö pitää monikielisiä perheitä ongelmana, Suomen päiväkodeissa ollaan eri mieltä: "Se on etuoikeus"
 Tytöillä ja pojilla on erilaiset aivolohkot ja roolileikit ovat vaarallisia  – Esitys uudeksi opetussuunnitelmaksi suututti koulutusalan ammattilaiset Virossa

Koulutusalan ammattilaisten kritiikki puri – Viron opetusministeriö luopuu vanhanaikaiseksi moititusta päiväkotien opetussuunnitelmasta