Summary: Suomen turvakotien perhepaikkojen määrä nousee tänä vuonna yli 200:n. Ensi- ja turvakotien liiton pääsihteerin mukaan paikkoja pitäisi olla ainakin 500.

Suomalaisten turvakotien perhepaikkojen määrä kasvaa tänä vuonna yli 20 paikalla. Perhepaikkojen määrä lisätään 179 paikasta 202 paikkaan.
 Perhepaikkojen määrä nousee Vantaan turvakodissa kuudella perhepaikalla ja  Kotkan turvakoti Villa Jensenissä neljällä paikalla . Helsinkiläisessä Turvakoti Monassa perhepaikkoja lisätään neljällä. Keski-Suomen ensi- ja turvakotiin Jyväskylään tulee tänä vuonna kaksi uutta perhepaikkaa. Lisäksi kuluvan vuoden aikana avataan uusi seitsemänpaikkainen turvakoti Äänekoskelle Keski-Suomeen.
 Perhepaikkoja toivotaan lisää edelleen
 Turvakodit tarjoavat välitöntä kriisiapua ensisijaisesti lähisuhdeväkivaltaa tai sen uhkaa kokeneille.
 Turvakotiverkosto on laajentunut vuodesta 2015 lähtien, jolloin vastuu turvakotipalvelun rahoituksesta siirtyi valtiolle. Tänä vuonna turvakotitoiminnalle myönnettiin kaksi miljoonaa euroa lisärahaa.
 Ensi- ja turvakotien liiton pääsihteeri  Riitta Särkelä  kertoo, että lisää panostuksia turvakoteihin tarvitaan myös jatkossa.
 – Turvakotien määrän lisäämiseen on ihan selkeä tarve, koska Suomi on kiusallisesti yksi Euroopan, voisiko sanoa kielteisessä mielessä, johtavia maita perhe- ja lähisuhdeväkivallan yleisyydessä, Riitta Särkelä sanoo.
 Särkelä muistuttaa erityisesti naisiin kohdistuvien perhe- ja lähisuhdeväkivaltatilanteiden yleisyydestä Suomessa.
 – Meillä on kansainvälisen tutkimuksen mukaan sellainen arvio, että Suomessa joka kolmas nainen 15 ja 74 ikävuoden välillä joutuu lähisuhteissaan perhe- ja lähisuhdeväkivallan kohteeksi, Riitta Särkelä kertoo.
 Tulevaisuudessa ensi- ja turvakotien liiton mukaan ihanteellinen perhepaikkojen lukumäärä olisi 500.
 Kotkassa Villa Jensenin turvakodissa perhepaikkojen määrä nousee seitsemään huhtikuussa. Antti-Jussi Korhonen
 Kotkalaisessa turvakoti Villa Jensenissä paikkamäärän nousu otettu vastaan hyvillä mielin.
 Uudet tilat aukeavat huhtikuun alussa.
 – Me haluamme, että uusissa tiloissa asiakas tuntee olonsa turvalliseksi. Haluamme, että tilat Kotkassa olisivat kodinomaiset eikä niinkään laitosmaiset, Kymenlaakson sosiaali- ja terveyspalveluiden palvelualuepäällikkö  Riikka Mauno  kertoo.
 Turvakotipalveluita tarvitseva voi hakeutua turvakotiin mihin kaupunkiin tahansa riippumatta omasta asuinpaikastaan. Viime vuoden keväällä uutisoitiin turvakotien täyttymisistä erityisesti  pääkaupunkiseudulla.
 Kotkassa perhepaikkoja tarjotaan ensisijaisesti kymenlaaksolaisille. Villa Jensenissä perhepaikkojen täyttöasteen arvellaan jäävän alle 50 prosentin.
 – Turvakoti on tarkoitettu akuuttiin kriisivaiheeseen. Silloin on oleellista se, että paikkoja on aina tarjolla, sanoo ensi- ja turvakotien liiton pääsihteeri Riitta Särkelä.
 Kotkasta palveluja on tarkoitus tarjota muun muassa Helsinkiin.

Väkivallasta kärsiville perheille tulossa lisää paikkoja turvakoteihin – perhepaikkoja on kuitenkin edelleen liian vähän


Summary: Lapissa on syyteharkinnassa kaksi tapausta, jotka koskevat jätteenkäsittelylaitosten toimintaa.

Lapin syyttäjänvirastossa on vireillä kaksi tapausta, jotka koskevat Lapissa toimivien jätteenkäsittelylaitosten toimintaa. Molemmissa tapauksissa toiminnanharjoittajia epäillään ympäristön turmelemisesta ja uudemmassa tapauksessa myös ympäristönsuojelulain rikkomisesta.
 Lapin poliisi kertoi keskiviikkona, että se on saanut valmiiksi esitutkinnan, jossa Lapissa toimivaa jätteenkäsittelylaitosta epäillään ympäristön turmelemisesta ja ympäristönsuojelulain rikkomisesta. Vielä tässä vaiheessa sekä poliisi että syyttäjä vaikenevat siitä, mistä laitoksesta on kyse.
 – Kyse on yritystoiminnan yhteydessä syntyvästä jätteestä, mutta ei kunnallisesta toimijasta eikä kotitalouksissa syntyvästä jätteestä, kertoo tutkinnanjohtaja  Tuomo Seikkula  Lapin poliisilaitokselta.
 Kemissä tutkinnassa Savaterran laitos
 Aiemmin syyteharkintaan on edennyt myös toinen jätteenkäsittelylaitosta koskeva tapaus. Se päätyi poliisilta syyttäjälle viime syksynä. Kyseessä on rovaniemeläinen Savaterra-yhtiö, jota epäillään ympäristön turmelemisesta Kemissä. Yhtiöllä on Kemin Holstinharjulla laitos, joka puhdistaa pilaantuneita maita.
 – Ympäristön turmelemisesta on epäiltynä yhtiön toimitusjohtaja ja työmaapäällikkö. Yhtiön epäillään päästäneen lähialueelle hiukkaspäästöjä, jotka ovat näkyneet lumen päällä mustana pölynä, kertoo kihlakunnansyyttäjä  Mikko Valanne.
 Tutkintapyynnön yhtiön toiminnasta teki Lapin ELY-keskus sen jälkeen, kun se oli  tehnyt valvontakäynnin pilaantuneiden maiden käsittelyasemalle joulukuussa 2016.
 – Syyteharkintaan menee vielä aikaa enkä lupaa syyteharkinnan valmistuvan ainakaan ennen pääsiäistä, sanoo Valanne.
 Savaterra on valittanut Vaasan hallinto-oikeuteen Pohjois-Suomen aluehallintoviraston joulukuussa 2017 antamasta ympäristöluvasta, jossa tiukennettiin joitakin jätteenkäsittelylaitoksen lupamääräyksiä.
 Lähialueen asukkaat ovat kannelleet laitoksesta
 Kemin Holstinharjulla toimivan laitoksen lähialueen asukkaat ovat kannelleet eduskunnan oikeusasiamiehelle Lapin ELY-keskuksen, Pohjois-Suomen aluehallintoviraston ja Kemin kaupungin ympäristöviranomaisen toiminnasta, joka koskee Savaterran laitoksen toiminnan valvontaa.
 Lähialueen asukkaiden mielestä viranomaiset eivät ole puuttuneet yhtiön toimintaan, vaikka sen toiminnasta on ilmoitettu ja valitettu useampaan otteeseen Lapin ELY-keskukseen. Oikeusasiamiehen viime kuussa antaman vastauksen mukaan kantelu ei ole johtanut toimenpiteisiin. Se katsoo vastauksessaan, että laitosta valvovan Lapin ELY-keskuksen toiminnassa ei ole ilmennyt aihetta epäillä lainvastaista menettelyä tai velvollisuuden laiminlyöntiä.

Jäteyhtiöitä epäillään ympäristörikoksista Lapissa – tutkinnassa teollisuusjätteen käsittelijä ja pilaantuneiden maiden puhdistuslaitos


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Puoluebarometri ennakoi keskustalle synkkää kevättä
 Keskustan imago kyntää pohjamudissa  puolueiden teettämässä puoluebarometrissa . Kuuden suurimman puolueen vertailussa keskusta on pudonnut viimeiseksi. Parhaat arviot kansalaisilta saa suurin oppositiopuolue SDP. Mielikuvat vihreistä ovat parantuneet selvästi viime syksystä.
 Antti Rinne palaa kahden kuukauden sairauslomalta
 Antti Rinne Jarno Kuusinen / AOP
 SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne sairastui jouluna ja jäi yli kahdeksi kuukaudeksi sairauslomalle. Nyt  hän palaa takaisin töihin  ja tapaa aamulla puolueen eduskuntaryhmän ensimmäistä kertaa tänä vuonna. Rinne on Ylen Aamu-tv:n suorassa haastattelussa.
 Harkitsetko muuttoa ulkomaille paremman palkan perässä?
 Jyrki Lyytikkä  / Yle
 Suomesta on muutettu työn perässä etenkin Ruotsiin kautta aikain. Muutama vuosikymmen sitten Ruotsiin lähdettiin työttömyyttä pakoon. Nyt motiivina lienee enemmänkin paremmin palkattu työ – eikä vain Ruotsissa vaan myös Norjassa ja Tanskassa. Mutta jääkö naapurimaissa palkasta enemmän rahaa käteen myös elinkustannusten jälkeen?  Asia selviää oheisella laskurilla  muutamalla klikkauksella.
 Koululaisten maksuttomat matkat vähentävät eriarvoisuutta, sanoo tutkija
 Antti Lähteenmäki / Yle
 Koululaisten yhdenvertaisuutta pyritään parantamaan Uudellamaalla, HSL-alueella, tarjoamalla opettajan kanssa kulkeville koululaisryhmille ilmainen joukkoliikenne koulupäivien aikana. Näin koulut voivat hyödyntää paremmin esimerkiksi museoiden ja liikuntapaikkojen palveluita. Kaupunkimaantieteen tutkija uskoo, että koululaisryhmien maksuttomalla joukkoliikenteellä  voidaan vähentää eriarvoistumista .
 Lehti: Trump runnoi vävylleen korkeimman tason turvaluokituksen
 Jared Kushner Michael Reynolds / EPA
 Myrsky vasta Vietnamista palanneen Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  ympärillä jatkuu. Sanomalehti  New York Times(siirryt toiseen palveluun)  kertoo, että  Trump määräsi  viime vuonna Valkoisen talon kansliapäällikön  John F. Kellyn  myöntämään vävylleen  Jared Kushnerille  korkean tason turvaluokituksen. Määräyksellään Trump ohitti tiedusteluviranomaisten ja Valkoisen talon asianajajan huolet.
 Maaliskuu alkaa pakkassäässä koko maassa
 Yle
 Viikonloppu alkaa etelässä aurinkoisena, pohjoisessa sataa paikoin lunta. Viikonloppuna sää on vaihtelevaa. Sää on maan etelä- ja keskiosassa tänään aurinkoinen. Pakkanen heikkenee hieman aamun lukemista. Lapissa pilvisyys on runsasta ja paikoin sataa hieman lunta.
 Lue lisää säästä  Y len sääsivuilta .

Herätys: Mielikuvat keskustasta historiallisen huonoja, SDP:n Rinne töihin sairauslomalta, pakkassäätä koko maassa


Summary: Varaudu siihen, että maiden väliset erot voivat olla huomattavan isot.

Suomesta on muutettu työn perässä etenkin Ruotsiin kautta aikain. Muutama vuosikymmen sitten Ruotsiin lähdettiin työttömyyttä pakoon. Nyt motiivina lienee enemmänkin paremmin palkattu työ – eikä vain Ruotsissa vaan myös Norjassa ja Tanskassa.
 Mutta jääkö naapurimaissa palkasta enemmän rahaa käteen myös elinkustannusten jälkeen? Asia selviää oheisella laskurilla muutamalla klikkauksella.
 Valitse ensin maa, jossa asut. Suomi on asetettu oletukseksi.
 Seuraavassa kentässä valitaan ammatti, josta halutaan palkan vertailutiedot. Oletuksena annetaan muutamia usein haettuja ammatteja, mutta hakukentästä voi valita omansa tai jonkun muun kiinnostavan melko kattavasta ammattien listasta.
 Tämän jälkeen valitaan asuinmuoto kolmesta vaihtoehdosta ja sen jälkeen vielä maa, johon olisit muuttamassa.
 Lopuksi laskuri kertoo, kuinka paljon enemmän tai vähemmän sinulle jäisi rahaa käteen, jos muuttaisit valitsemaasi maahan. Tuloskentästä voit samalla katsoa myös vertailutiedot muiden maiden osalta.
 Laskurissa käytettyihin tilastomateriaaleihin ja taustaoletuksiin voit tutustua tarkemmin  täältä .
 Tanska päihittää muut
 Laskurin ”voittaja” on Tanska. Siellä ammatissa kuin ammatissa jää rahaa eniten käteen tässä neljän maan vertailussa.
 – Tanskan ylivoima tuli minullekin vähän yllätyksenä. Aikaisemmissa kansainvälisissä vertailuissa Norjassa on ollut selkeästi korkein ostovoimakorjattu palkkataso. Tanska on ollut aiemmin toisena. Ehkä tässä vertailussa valuuttakurssit ovat parantaneet sijoitusta, Nordean yksityistalouden ekonomisti  Olli Kärkkäinen  arvioi.
 Kansainvälisiin palkkavertailuihin pitää myös suhtautua hieman varauksella, sillä elinkustannusten yhdenmukaistaminen luotettavasti on vaikeaa.
 – Tässä laskurissa on tehty kulutusvertailuja viranomaisten tai etujärjestöjen laatimien viite- tai minimibudjettien avulla. Ne eivät ole aina vertailukelpoisia keskenään. Maat ovat myös hyvin erilaisia asumiskustannusten suhteen. Esimerkiksi Norjassa hyvin harva asuu vuokralla toisin kuin Tanskassa. Muun muassa näistä syistä laskurin tuloksiin on syytä suhtautua suuntaa antavina, Kärkkäinen sanoo.
 Kärkkäisen mukaan tämä neljän Pohjoismaan vertailu on kuitenkin luotettavampi kuin esimerkiksi EU-maiden välinen vertailu. Mitä laajempi joukko maita, sitä kirjavammat ovat sosiaalitukijärjestelmät, jotka vaikeuttavat vertailua.
 Raha yksin ei ratkaise muuttopäätöstä
 Suomi on vertailun hännän huippu lähes kaikin tavoin. Muutamissa ammateissa käydään kisaa viimeisestä sijasta Ruotsin kanssa, ja varsin usein vertailu Tanskaan tai Norjaan tuottaa huomattavan suuren eron käteen jäävässä tulossa.
 – Esimerkiksi hoitoalalla käteen jäävät tulot ovat Tanskassa selvästi suuremmat kuin Suomessa. Tämä on ollut tiedossa ja sen vuoksi Tanskaan on myös lähdetty töihin. Myös korkeasti koulutettujen kohdalla on eroja, johon vaikuttaa myös maiden välinen kilpailu parhaista osaajista esimerkiksi erilaisten veroetujen avulla. Silti sanoisin, että käteen jäävä palkka on vain yksi tekijä, kun ihmiset miettivät paikkaa, jossa haluavat tehdä töitä, Olli Kärkkäinen toteaa.
 Laskurista ei löydy ekonomistin ammattia, mutta sen koulutustausta on samankaltainen kuin luettelosta löytyvä matematiikan ja tilastotieteen erityisasiantuntija.
 Ruotsissa perheellinen erityisasiantuntija sää käteen 490 euroa enemmän kuin Suomessa ja Tanskassa peräti 1680 euroa enemmän. Muuttaisiko Olli Kärkkäinen itse Tanskaan töihin, kun käteen jäävän palkan ero on noinkin iso?
 Kysymys naurattaa, mutta hän kuitenkin vastaa, että ei muuttaisi vain palkan vuoksi ainakaan pysyvästi. Sen verran vahvasti juuret ovat kiinni Suomessa.
 Laskurin ovat toteuttaneet yhteistyössä  Svenska Yle  ja Sveriges Radio.

Harkitsetko muuttoa ulkomaille paremman palkan perässä? Laskurimme kertoo, missä Pohjoismaassa sinulle jäisi palkasta eniten käteen


Summary: Pekka Haavisto on onnistunut kiillottamaan mielikuvaa vihreistä ja nostamaan puolueen imagovertailussa toiseksi.

Keskusta on maksamassa kovan hinnan  Juha Sipilän  kaudesta pääministerinä.
 Puolue on nimittäin pudonnut tuoreimmassa kuuden suurimman puolueen imagovertailussa viimeiselle sijalle. Vielä viime syksynä keskusta oli toiseksi viimeisenä.
 Edellisen kerran keskustalla oli näin huono imago suomalaisten silmissä ennen vuoden 2011 eduskuntavaaleja.
 Parhaat arviot kansalaisilta saa nyt suurin oppositiopuolue SDP. Se nousi ensimmäistä kertaa tällä vaalikaudella vertailun kärkeen viime syksynä ja on onnistunut säilyttämään paikkansa.
 Myös vihreät on onnistunut paikkaamaan imagoonsa viime vuoden aikana tulleita naarmuja uuden puheenjohtajansa  Pekka Haaviston  aikana.
 Yle Uutisgrafiikka
 Ylen haltuunsa saaman uusimman puoluebarometrin imago-osion tulokset ovat poikkeuksellisen kiinnostavia, kun eduskuntavaaleihin on aikaa enää runsaat kuusi viikkoa.
 Suurimpien puolueiden tilaamassa tutkimuksessa puolueiden imagoa punnitaan 15 eri mittarilla. Näiden avulla selvitetään kansalaisten mielikuvia puolueista ja niiden osaamisesta.
 Uusimman barometrin haastattelut on tehty 8.–14.2.2019. Haastatteluja tehtiin yhteensä 1 295 ja virhemarginaali tutkimuksessa on 2,7 prosenttiyksikköä suuntaansa.
 Mielikuvat keskustasta historiallisen huonoja
 Juha Sipilän hallituskauden aikana keskustan maine on kokenut poikkeuksellisen kovia kolhuja.
 Yllätyksenä tämä ei tosin tule keskustaväelle. Puolueiden imagossa tapahtuvat muutokset nimittäin heijastuvat myös kannatuskyselyihin.
 Keskustan kannatus liikkuu  uusimmassa Ylen julkaisemassa kyselyssä  alle 16 prosentissa. Sipilä purki tuntojaan suosion hupenemisesta myös  torstaina julkaistussa vaalikirjassaan .
 Keskustaan voimakkaimmin liitettäviä ominaisuuksia ovat nyt luottamuksen väheneminen, johtajien taitamattomuus, ylimielisyys ja toiminta kansalaisten etujen vastaisesti.
 Vain kymmenen prosenttia vastaajista arvioi, että keskusta kertoo rehellisesti, mitä se tavoittelee.
 Suomalaisten tämänhetkiset näkemykset keskustasta ovat puoluebarometrin mukaan melko samankaltaiset kuin vuosina 2009–2010 eli Matti Vanhasen puheenjohtajakauden loppuaikoina. Tuolloin osa tutkimuksen yksittäisistä mittareista käväisi vieläkin matalammalla.
 Kevään 2011 vaaleissa keskusta kärsi historiansa suurimman vaalitappion. Kannatus vajosi 15,8 prosenttiin ja puolue menetti 16 kansanedustajapaikkaa.
 Myös Juha Sipilän vetovoima puoluejohtajana on vähentynyt selvästi pääministerikauden kuluessa.
 Hallituskauden alkutaipaleella, syksyllä 2015, keskustan johdon arvioi vetovoimaiseksi 29 prosenttia vastanneista – nyt enää 11 prosenttia. Vielä ennen Sipilän ryhtymistä pääministeriksi keskustajohtoa piti vetovoimaisena yli 30 prosenttia vastanneista.
 Eniten vetovoimaa on nyt vasemmistoliiton  Li Anderssonilla  (21 prosenttia). Heikoimmat arviot saa sairauslomaltaan tänään perjantaina palaava SDP:n  Antti Rinne . Hänen vetovoimansa puhuttelee vain yhdeksää prosenttia vastanneista.
 Yle Uutisgrafiikka
 Ylimielisyys leimaa kokoomusta
 Myös toisen päähallituspuolueen kokoomuksen imago on heikentynyt, mutta ei lähellekään samaan tahtiin kuin keskustan.
 Kansalaisten näkemykset kokoomuksesta ovat yhä varsin myönteiset, eikä kokonaiskuva puolueesta ole muuttunut kovinkaan paljoa viime syksystä.
 Ylimielisyyden leima pysyy kokoomuksessa kuitenkin tiukassa ja se liitetään puolueeseen taas hieman voimakkaammin kuin hallituskauden alussa.
 Uusimmassa barometrissa kokoomusta pitää ylimielisenä 55 prosenttia vastanneista. Muut puolueet seuraavat perässä: keskusta 37 prosenttia, perussuomalaiset 27, vihreät 22, SDP 21 ja vasemmistoliitto 14.
 Alexander Stubbin  kaudella keväällä 2016 kokoomuksen ylimielisyys kävi ennätyskorkealla, 61 prosentissa.
 SDP:llä paras imago, vaikka Antti Rinne ei häikäisekään
 Suurin oppositiopuolue SDP on säilyttänyt imagovertailun kärkipaikan, jolle se nousi viime syksynä.
 SDP on ollut kärjessä myös Ylen ja muun muassa  Helsingin Sanomien uusimmissa puolueiden kannatusta  mittaavissa tutkimuksissa.
 Demarit saavat puoluebarometrissa tunnustusta eritoten ihmiskeskeisyydestään.
 Vastaajista 34 prosenttia pitää puoluetta ihmiskeskeisenä. Tämä ominaisuus liitetään nyt puolueeseen vahvemmin kuin kertaakaan aiemmin 12 vuoteen.
 Ihmiskeskeisyys liitetään myös vasemmistoliittoon (30 prosenttia) ja vihreisiin (25). Vähiten ihmiskeskeiseksi arvioidaan kokoomus (13).
 Yle Uutisgrafiikka
 Vihreiden imago on sen sijaan parantunut selvästi  Touko Aallon  väistyttyä puoluejohdosta.
 Viime syksynä vihreiden johtoa piti taitamattomana peräti 46 prosenttia vastaajista, mutta nyt luku on pudonnut 25 prosenttiin.
 Pekka Haavisto valittiin vihreiden puheenjohtajaksi marraskuun alussa, kun masennukseen sairastunut Aalto luopui tehtävästä.
 Perussuomalaisten imago näyttää myös parantuneen kautta linjan, vaikka kokonaisvertailussa puolueen sijoitus on viides.
 Monien mielestä perussuomalaisten linja on nyt selkeämpi ja helpommin hahmotettava kuin vielä vähän aikaa sitten.
 Keskustan linja on kansalaisille kaikkein vaikeimmin hahmotettava.
 Yle Uutisgrafiikka
 Lue lisää:
 Ylen kannatusmittaus: Kokoomus putoaa, perussuomalaiset selvässä nousussa
 Vihreiden johto saa tylyn arvion puolueiden uusimmassa imagotutkimuksessa – lähes kaikki mittarit miinuksella

Juha Sipilän pääministerikausi jätti tylyn jäljen keskustan imagoon – uusin puoluebarometri ennakoi puolueelle murskatappiota


Summary: Koululaisten maksuttomat matkat HSL:n joukkoliikenteessä ovat nyt arkea pääkaupunkiseudulla.

Bussipysäkillä pieni käsi nousee viittaamaan 26 oppilaan joukosta.
 – Kimmo! Mitä jos tulee huono olo bussissa?
 – Niin, mitä sitten tehdään? kysyy luokanopettaja  Kimmo Korpi  muulta ryhmältä.
 – Mennään eteen istumaan, luokka vastaa lähes yhdestä suusta.
 Paloheinän ala-asteen koulun 4B-luokka on matkalla tutustumaan Haagan pelastusasemaan. Bussia odotetaan jännittyneen kuhinan kera. Kukapa ei paloautoja haluaisi päästä katsomaan.
 Uudistus tuo joustoa
 Koululaisten kanssa on aina tehty retkiä, mutta vuoden vaihteesta alkaen se helpottui pääkaupunkiseudulla entisestään. Koululaisryhmät voivat nykyään käyttää julkista liikennettä maksutta opettajan kanssa koulupäivän aikana  HSL-alueella .
 Paloheinän ala-asteen koulun 4B-luokka kävi vierailulla Haagan pelastuslaitoksella, jossa päästiin myös paloauton kyytiin. Autossa Aleksi Kievari ja kyytiin kiipeämässä Eeka Hietamäki. Antti Lähteenmäki / Yle
 Aiemmin Paloheinän koulussa yksi luokka on tehnyt vuodessa noin neljä retkeä, mutta uudistus toi lisää joustoa. Korpi kertoo, että hänen luokalleen tämä on nyt ensimmäinen ”ilmainen” matka.
 – Onhan se älyttömän hyvä juttu, että päästään käyttämään kaikkia Helsingin palveluita ja museoita, Korpi toteaa.
 Pari vuotta sitten voimaan tullut uusi opetussuunnitelmakin kannustaa poistumaan luokasta. Korpi kertoo, että retkillä käydään tutustumassa esimerkiksi siihen, miten kaupunki toimii ja millaisia työympäristöjä kaupungista löytyy. Lisäksi hyödynnetään muun muassa urheilutapahtumien tarjontaa ja museoita.
 Koululaisten yhdenvertaisuus paranee
 Uudistuksen takana on halu parantaa koulujen ja oppilaiden yhdenvertaisuutta. Keskustan kouluista esimerkiksi moniin museoihin on kävelymatka, mutta kaupungin laitamilta matkat ovat vaatineet rahallista panostusta.
 Koululaisryhmien maksuton joukkoliikenne HSL–alueella Koululaisryhmien opettajan kanssa tekemistä matkoista ei ole peritty maksua enää tämän vuoden alusta alkaen Muutos koskee HSL:n joukkoliikennettä HSL–alueeseen kuuluvat Helsinki, Espoo, Kauniainen, Vantaa, Kerava, Sipoo, Kirkkonummi, Siuntio ja Tuusula Maksuja ei peritä, kun matkat ajoittuvat arkisin kello 9–15 välille
 Uudistus tasa-arvoistaa kouluja, sillä kaikilla kouluilla ei välttämättä ole aikaisemmin ollut laittaa yhtä paljon rahaa retkiin. Luokanopettaja Kimmo Korpi toteaa, että joskus retkien vuoksi on pitänyt mennä myös vanhempien kukkarolle.
 – Ei ole miellyttävää pyytää rahaa vanhemmilta. Nyt voimme mennä aika rennoin mielin kaikkialle, minne haluamme.
 HSL:n uudistus on herättänyt kiinnostusta myös muualla Suomessa. Suurista kaupungeista ainakin  Turussa  ja  Lahdessa  on jätetty valtuustoaloitteet asiasta. Tampereelta, Oulusta ja Jyväskylästä Ylen tiedusteluun vastattiin, ettei vastaavaa toimintamallia ole käytössä tai suunnitteilla.
 Ada Murto (vas.), Taika Henttonen (takana), Julia Vesa ja Hilma Saaranluoma käyvät luokanopettaja Kimmo Korven johdolla tutustumassa Helsingin kaupungin erilaisiin palveluihin ja työympäristöihin. Antti Lähteenmäki / Yle
 Joukkoliikenteen käytön harjoittelua
 – Laiva on lastattu O-kirjaimella alkavilla eläimillä, punapipoinen  Ada Murto  huikkaa.
 Koululaiset viihdyttävät itseään muutaman kilometrin pituisen matkan ajan muun muassa sanaleikeillä. Muutama kännykkäkin vilahtaa, mutta lähinnä jutellaan vierustoverin kanssa. Bussi tulee matkan aikana täyteen myös muista matkustajista, mutta sopu sijaa antaa.
 4B-luokka matkustaa mallikkaasti.
 – Käyttäydytään niin, että huomioidaan kaikki muutkin. Ei vain mennä bussiin ja ruveta huutamaan, vaan käyttäydytään nätisti,  Ida Holmisto  luettelee bussimatkustamiseen annettuja ohjeita.
 Ylipäänsä joukkoliikenteen käyttäminen on yksi niistä tärkeistä asioista, jotka koululaiset oppivat retkillä. Näin ainakin Helsingin yliopiston kaupunkimaantieteen tutkija  Venla Bernelius  ajattelee.
 Berneliuksen mukaan fyysinen liikkuvuus on yhteydessä myös niin sanottuun sosiaaliseen liikkuvuuteen eli siihen, miten nuoret pääsevät tarttumaan esimerkiksi koulutusmahdollisuuksiin.
 Helsingin yliopiston kaupunkimaantieteen apulaisprofessori Venla Bernelius näkee, että edistämällä liikkuvuutta voidaan parhaimmillaan vähentää eriarvoisuutta. Antti Lähteenmäki / Yle
 Maantiede vaikuttaa kaupungin hyödyntämiseen
 Suomessa on puhuttu  huono-osaisuuden periytyvyydestä , mutta maantieteen vaikutus on jäänyt vähemmälle huomiolle. Kansainväliset tutkimukset osoittavat, että huono-osaisuus voi olla yhteydessä huono-osaiselle alueelle jäämiseen.
 Käytännössä tämä johtuu siitä, että huono-osaisen perheen lapsi ei välttämättä osaa hyödyntää kaikkia saatavilla olevia mahdollisuuksia, koska hänelle ei ole lapsena kehittynyt taitoja tai uskallusta esimerkiksi niin yksinkertaiselta kuulostavaan asiaan kuin joukkoliikenteen käyttämiseen.
 Saattaa olla, ettei huono-osaisen perheen lapsi ei hakeudu esimerkiksi kouluun tai työpaikkaan, joka sijaitsee hänen asuinalueensa ulkopuolella, koska omalta asuinalueelta poistuminen voi tuntua vieraalta.
 – Huono-osasten perheiden lapset eivät välttämättä liiku samalla tavalla kuin esimerkiksi hyvin koulutettujen perheiden lapset. Liikkumisessa on kyse kansalaistaidosta, joka ei tipahda itsestään ihmiselle niin kuin me välillä oletamme.
 Hilma Saaranluoma (edessä) ja Minttu Pettinen ottivat kuvia vierailustaan pelastuslaitoksella. Antti Lähteenmäki / Yle
 Tämän vuoksi tutkija on innoissaan HSL-alueella voimaan tulleesta uudistuksesta.
 – Mielestäni tässä on nimenomaan alueellinen ja perhetaustan vaikutusta tasaava vaikutus.
 Luokanopettajaa Kimmo Korven kokemuksen mukaan Paloheinän koulun oppilaat tuntevat hyvin esimerkiksi museoita. Hän kuitenkin tunnistaa tutkijan kuvaaman tilanteen.
 – Olen ollut töissä koulussa, jossa oli oppilaita, jotka eivät olleet juuri käyneet esimerkiksi keskustassa. Ne voivat olla vieraita paikkoja monelle, vaikka asuisikin Helsingissä.
 Iia-Maria Ilo (vas.) ja Silvia Hovi matkustavat bussilla tottuneesti. Antti Lähteenmäki / Yle
 Voit keskustella tästä aiheesta jutun alla asiallisesti perjantaina kello 22 asti.

Ilmaiseksi bussilla ympäri kaupunkia ja vaikka joka päivä! Koululaisten maksuttomat matkat ovat tutkijan mielestä suuri teko eriarvoistumisen vähentämiseksi


Beverly Hills 90210 -televisiosarjassa näytellyt  Luke Perry  on joutunut sairaalaan sairauskohtauksen vuoksi.
 Yhdysvaltalaisen TMZ-verkkosivuston mukaan 52-vuotias Perry on saanut aivohalvauksen.
 Perryn edustaja kertoi uutistoimisto AFP:lle, että näyttelijä on kiidätettiin sairaalaan keskiviikkona ja on siellä yhä tarkkailtavana.
 Suosittu teinisarja Beverly Hills 90210 pyöri televisiossa vuosina 1990–2000. Luke Perry näytteli Dylan McKay -nimistä hahmoa.

Beverly Hills 90210 -sarjan Luke Perry kiidätettiin sairaalaan


Yhdysvaltain ulkoministeriö jahtaa edesmenneen terroristijohtajan Osama bin Ladenin poikaa Hamza bin Ladenia ja pyytää yleisöä avuksi.
 Ministeriön ylläpitämä terrorisminvastainen Rewards for Justice -sivusto julkaisi Twitterissä etsintäkuulutusilmoituksen Hamza bin Ladenista ja lupaa miehen löytämiseen johtavasta vihjeestä jopa miljoona dollaria, noin 880 000 euroa.
 Hamza bin Ladenin kerrotaan nousseen al-Qaidan nykyisen johtajan  Ayman al-Zawahirin  kakkosmieheksi. Länsimaiden tiedustelupalvelut uskovat, että hänellä on kyky houkutella uusia jäseniä viime aikoina heikentyneeseen terroristijärjestöön.
 BBC :n mukaan hän on houkutellut seuraajiaan hyökkäämään Yhdysvaltoja ja sen liittolaisia vastaan ääni- ja videoviestien avulla.
 Yhdysvaltain hallitus merkitsi kaksi vuotta sitten Hamzan erityisen tärkeäksi kohteeksi maailmanlaajuisen terrorismin vastaisessa toiminnassa. Tämä merkitsee, että kuka tahansa, joka on hänen kanssaan missään tekemisissä, voidaan pidättää.
 Osama bin Ladenin Abbottabadin päämajasta löytyneiden kirjeiden perusteella uskotaan, että Hamza oli Osaman suosikki manttelinperijäkseen al-Qaidan johdossa.
 Viime elokuussa  Hamzan kerrottiin menneen naimisiin  syyskuun 11. päivän terroristiryhmän johtajan  Mohammed Attan  tyttären kanssa. Noin 30-vuotiaaksi arvellun bin Ladenin uskotaan viettäneen vuosia Iranissa äitinsä kanssa, jossa myös "terroristihäitä" uskottiin vietetyn.
 Lue myös:
 Terroristiperhe syntyi: Osama bin Ladenin poika meni naimisiin Mohammed Attan tyttären kanssa  (5.8.2018)

Osama bin Ladenin Hamza-pojasta luvassa jopa miljoonan dollarin palkkio – vahva vaikuttaja al-Qaidassa


Summary: Viranomaisia on huolestuttanut Kushnerin ja hänen perheensä kiinteistöyhtiön yhteydet ulkomaisiin hallituksiin ja sijoittajiin.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  määräsi viime vuonna Valkoisen talon kansliapäällikön  John F. Kellyn  myöntämään vävylleen  Jared Kushnerille  korkean tason turvaluokituksen, kertoo  New York Times .
 Määräyksellään Trump ohitti tiedusteluviranomaisten ja Valkoisen talon asianajajan ilmaissut huolet asiaan liittyen. NY Times kertoo Kellyn kirjoittaneen asiasta muistion, jossa hän kertoo saaneensa määräyksen antaa Kushnerille korkean tason turvaluokituksen.
 Myös Valkoisen talon neuvonantaja  Don McGahn  oli osoittanut huolensa omassa sisäisessä muistiossaan Kushnerin turvaluokituksen nostamisesta.
 New York Timesin mukaan presidentillä on laillinen oikeus myöntää turvaluokituksia, mutta normaalin käytännön mukaan asian päättäminen olisi ollut juuri Gahnin vastuulla.
 Lehden mukaan ei ole tarkkaan tiedossa, miksi Kushnerin turvaluokituksen nostaminen nähtiin huolen aiheena. Viranomaisia on kuitenkin huolestuttanut Kushnerin ja hänen perheensä kiinteistöyhtiön yhteydet ulkomaisiin hallituksiin ja sijoittajiin. Kushnerin turvaluokitushakemus ehdittiin hylätä ainakin kertaalleen. Sekä FBI että CIA olivat turvaluokituksen nostamista vastaan.
 Julki tulleen muistion tiedot ovat vahvasti ristiriidassa Trumpin lausuntoon  New York Timesille tammikuussa , jolloin hän sanoi, ettei hänellä ollut mitään tekemistä Kushnerin turvaluokituksen nostamisen kanssa.
 Valkoisen talon lehdistösihteeri Sarah Huckabee Sanders ei suostunut kommentoimaan asiaa lehdelle.
 Don McGahn jätti tehtävänsä Valkoisen talon neuvonantajana lokakuussa ja John F. Kelly oman toimensa kansliapäällikkönä vuoden vaihteessa.

NYT: Trump runnoi vävylleen korkean turvaluokituksen varoituksista huolimatta – FBI ja CIA vastustivat


Summary: Hallitus ei halua maan ulkopuolisia tahoja mukaan neuvotteluihin.

Nicaraguan hallituksen edustajien ja opposition neuvottelut maan kriisin purkamiseksi päätyivät umpikujaan torstaina, kertoo uutistoimisto AFP.
 Neuvotteluiden toinen päivä ei saanut toivottua jatkoa keskiviikon avaukselle, jolloin neuvotteluja vetävän katolisen kirkon edustajan mukaan kahdestatoista asiakohdasta yhdeksässä päästiin yhteisymmärrykseen.
 Oppositio haluaisi neuvotteluihin mukaan maan ulkopuolisen edustajan Amerikan valtioiden järjestöstä OAS:stä, mutta tämä ei käy hallitukselle. Tämän vuoksi torstain neuvottelut päätyivät umpikujaan.
 Nicaraguan hallitus vapautti eilen 100 vankia juuri neuvotteluiden alkamisen kynnyksellä. Opposition mukaan vangit olivat poliittisia vankeja. Vaikka vankila jäi taakse, vapautettujen on kerrottu jatkavan kotiarestisssa.
 Ihmisoikeusjärjestöjen mukaan viime vuoden huhtikuusta lokakuulle jatkuneissa levottomuuksissa kuoli yli 300 ihmistä. Lisäksi AFP:n mukaan yli 750 ihmistä on vangittu terrorismista epäiltynä.
 Mielenosoittajat valtasivat kadut vastustaessaan hallituksen eläkeuudistusta ja presidentti  Daniel Ortegaa .
 Lue myös:
 Nicaragua vapautti 100 ihmistä vankilasta – oppositio ja hallitus neuvottelevat kriisin lopettamiseksi
 Kahdelle Nicaraguan oppositiojohtajalle yli 200 vuoden vankeustuomiot

Nicaraguan neuvottelut päätyivät umpikujaan toisena neuvottelupäivänä


Tuoreimman Kansallisen Mediatutkimuksen (KMT) mukaan aikakauslehtien lukijamäärät kasvoivat kuudessa lehtiryhmässä: terveyden ja hyvinvoinnin lehtien lisäksi ammatti- ja järjestölehdissä, naistenlehdissä, autoilun ja tekniikan lehdissä, talouselämän ja yritystoiminnan lehdissä sekä perhelehdissä. Eniten kasvoivat terveyden ja hyvinvoinnin lehdet, jotka saivat 79 000 uutta lukijaa.
 Lukijamäärät sen sijaan pienenivät yleisaikakauslehdissä, harrastelehdissä, asiakaslehdissä sekä asumisen, rakentamisen ja puutarhanhoidon lehdissä. Ruoka- ja juomalehtien sekä tiede- ja kulttuurilehtien lukijamäärissä ei tapahtunut muutosta.
 – Näyttää siltä, että lukijamäärien pieneneminen on taittumassa, sillä nyt julkaistuissa luvuissa kasvua oli useammassa lehtiryhmässä kuin laskua, toteaa Aikakausmedian markkinointi- ja tutkimuspäällikkö  Outi Itävuo  Aikakausmedian tiedotteessa.
 Kaikkien aikakauslehtien bruttolukijamäärä oli yhden prosentin verran pienempi kuin aiemmassa puolivuotistarkastelussa.
 – Tilastollisesti merkittäviä lukijamäärän pienenemisiä ei tässä tarkastelussa nähty kuin kahdella aikakauslehdellä. Tämä on erittäin positiivinen tulos, sillä tutkimuksessa oli mukana kaiken kaikkiaan 95 aikakauslehteä, joilta oli vertailukelponen lukijamäärä myös edellisessä mittauksessa, Itävuo kertoo.
 Asiakaslehdet pitivät kärkisijaa viime vuonna luetuimpien lehtien osalta, sillä lukijamäärältään viime vuoden suurimmat aikakauslehdet olivat Yhteishyvä, Pirkka ja OP Lehti.
 KMT:ssä mukana olleista aikakauslehdistä 40:llä lukijamäärä kasvoi, kuudella pysyi samana ja 49:llä laski. Merkittävästi lukijamääräänsä nostivat esimerkiksi ET Terveys (+30,4 %), Kodin Pellervo (+26,8 %), Tekniikka ja Talous (+27,7 %) sekä Kotiliesi Käsityö (+15,4 %).

KMT: Terveysaiheiset lehdet haalivat lähes 80 000 lukijaa lisää viime vuonna


Galapagossaarten kansallispuistossa laskettiin vapaaksi 155 galapakoksenjättiläiskilpikonnaa torstaina.
 Fausto Llerenan kasvatuskeskuksessa kasvaneiden  Chelonoidis hoodensis  -alalajin kilpikonnien on tarkoitus korvata vastaava laji, joka kuoli sukupuuttoon saarilla noin 150 vuotta sitten, kertoo uutistoimisto AFP.
 Kilpikonnat laskettiin luontoon Santa Fen saarella, joka tunnetaan paremmin iguaaneistaan. Alun perin vapaaksi laskettu konnalaji tulee Espanjola-saarelta, joka sijaitsee saariryhmän kaakkoisnurkassa.
 – Kilpikonniin on asennettu mikrosiru ihon alle, jotta heidän liikkumistaan on helpompi seurata, kansallispuiston johtaja  Jorge Carrion  kertoi AFP:lle.
 Ensimmäisistä kyseisen  Chelonoidis hoodensis  -alalajin konnista ei kuitenkaan ole kyse, sillä nämä 10–12-vuotiaat liittyvät jo aiemmin vapautettujen 394 yksilön seuraan.
 Jättiläiskilpikonnat ovat Carrionin mukaan luonnon omia "ekosysteemin insinöörejä", sillä ne auttavat kasvillisuuden leviämisessä omassa elinympäristössään.
 2015 käynnistyneen kilpikonnaohjelman on määrä kestää vuoteen 2026 saakka. Konnien odotetaan aloittavan lisääntyminen seuraavan 5–7 vuoden sisällä.
 Kolme miljoonaa vuotta myöhemmin ihminen aiheutti kadon
 Ecuadorille kuuluvat Galapagossaaret sijaitsevat noin 1000 kilometriä Etelä-Amerikan rannikolta länteen. Saaret tunnetaan ainutlaatuisesta luonnostaan, joka innoitti  Charles Darwinia  kirjoittamaan Lajien synty -kirjansa.
 Jättiläiskilpikonnien uskotaan saapuneen saarille kolmesta neljään miljoonaa vuotta sitten. Kun saarilla ei ollut luonnollisia petoja, konnat menestyivät hyvin, hajaantuivat eri saarille ja jakautuivat useisiin alalajeihin joita on tavattavissa vielä tänäkin päivänä.
 Ihminen saapui Galapagossaarille sitten hieman myöhemmin. 1800-luvulla kilpikonnakanta koki valtavan kadon, kun merimiehet saalistivat niitä hyvin säilyvän lihan vuoksi ja merimiesten mukana tulleet rotat, kissat ja muurahaiset söivät konnien munat.
 Viime viikolla  saarilta löydettiin kilpikonnalaji , jonka luultiin kuolleen yli 100 vuotta sitten sukupuuttoon.
 Lue myös:
 Galápagossaarilta löydettiin kilpikonnalaji, jonka luultiin kuolleen yli 100 vuotta sitten sukupuuttoon

150 vuotta sitten sukupuuttoon kuolleita jättiläiskilpikonnia korvataan vastaavalla lajilla – 155 konnaa vapautettiin luontoon


Summary: Ohra-ahon pääasiallisena tehtävänä puolustusministeriössä on sotilastiedusteluun liittyvän poliittisen päätöksenteon valmistelu.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Ulkoasiain hallinto, maanpuolustus ja järjestystoimi

Puolustusvoimien tiedustelupäällikkö, kenraalimajuri  Harri Ohra-aho  on nimitetty neuvottelevaksi virkamieheksi puolustusministeriöön 1. toukokuuta alkaen. Valtioneuvosto nimitti Ohra-ahon neljän vuoden määräaikaiseen virkaan torstaina.
 Ohra-ahon pääasiallisena tehtävänä puolustusministeriössä on sotilastiedusteluun liittyvän poliittisen päätöksenteon valmistelu, ministeriöstä kerrotaan STT:lle.
 Kyseessä on kokonaan uusi virka. Tehtävään järjestettiin avoin haku, jossa paikkaa haki 17 ihmistä. Paikkaa hakivat Ohra-ahon ohella muun muassa Puolustusvoimien edellinen tiedustelupäällikkö  Georgij Alafuzoff  sekä Puolustusvoimien tiedustelulaitoksen entinen johtaja  Marko Ekström .
 Ohra-ahon seuraaja jo valittu
 Ohra-aho on toiminut Puolustusvoimien tiedustelupäällikkönä vuodesta 2013. Hän siirtyy keväällä reserviin täyttäessään 60 vuotta.
 Uutena tiedustelupäällikkönä aloittaa toukokuussa prikaatikenraali  Pekka Toveri , joka työskentelee nyt Pääesikunnan puolustusasiamiehenä Yhdysvalloissa.
 Eduskunta pyrkii hyväksymään uudet sotilas- ja siviilitiedustelulait vielä tämän vaalikauden aikana. Tiedustelulakeja piti jo käsitellä eduskunnan täysistunnossa, mutta ne vedettiin yllättäen pois asialistalta pari viikkoa sitten ja lähetettiin takaisin valiokuntiin.
 Parhaillaan on meneillään myös valintaprosessi uuteen tiedusteluvalvontavaltuutetun virkaan. Paikkaa tavoittelee yhdeksän hakijaa, mukaan lukien Aarnio-vyyhdin tutkinnanjohtajana toiminut kihlakunnansyyttäjä  Jukka Haavisto  Itä-Uudenmaan syyttäjänvirastosta.

Puolustusvoimien tiedustelupäällikkö Ohra-aho siirtyy ministeriöön valmistelemaan sotilastiedustelua


Summary: Nainen oli otettu kiinni, koska tämän poika oli ostanut huumeita Helvetin enkeleiltä ja varastoinut vanhempien taloon aseita ja räjähteitä.

Poliisi piti huumetutkinnan takia pidätettyä naista liian pitkään sellissä Turun terrori-iskun tapahtumien aikaan toissa kesänä, Varsinais-Suomen käräjäoikeuden tuomiosta selviää. Nainen ehti olla kopissa reilut 20 tuntia liian pitkään.
 Lain mukaan pidätetystä on tehtävä vangitsemisvaatimus tuomioistuimelle viimeistään kolmantena päivänä kiinniottamispäivästä ennen kello kahtatoista. Muutoin pidätetty on vapautettava.
 Nainen oli otettu kiinni osana huume-, ase- ja räjähderikostutkintaa, josta tuomittiin myöhemmin muun muassa hänen poikansa. Nainen vapautui kuitenkin rikosepäilyistä.
 Tutkintaa johtanut rikoskomisario oli antanut määräyksen vapauttaa nainen siten, että hänet jätetään kotiinsa kotietsinnän päätteeksi. Poliisi etsi naisen kotitalosta muun muassa räjähteitä, joita hänen poikansa oli sinne varastoinut. Naisen oli tarkoitus myös olla toimitustodistajana pojan yrityksen hallin kotietsinnässä.
 Kun tutkinnanjohtajan alaiset olivat viemässä naista tämän pojan yrityksen hallille, saivat poliisit käskyn palata poliisilaitokselle. Turun kauppatorilla oli tapahtunut Suomen ensimmäinen jihadistinen terrori-isku, jossa kuoli kaksi ja haavoittui kahdeksan ihmistä.
 Joukkopuukotuksen vuoksi poliisit palasivat pika pikaa poliisiasemalle ja nainen laitettiin selliin, josta hän vapautui vasta seuraavan päivän aamuna.
 Isku ei riittänyt selitykseksi
 Käräjäoikeus totesi, että isku aiheutti poliisilaitoksella ennenäkemättömän kiireen, joka oli joksikin aikaa haudannut alleen kaiken muun.
 Oikeus kuitenkin katsoi, että naista oli pidetty jo viisi tuntia liian pitkään putkassa ennen iskua. Oikeus totesi, että rikoskomisarion käsky olisi pitänyt olla selkeämpi ja hänen olisi pitänyt valvoa käskyn noudattamista.
 Rikoskomisario tuomittiin tuottamuksellisesta virkavelvollisuuden rikkomisesta ja tuottamuksellisesta vapaudenriistosta, mutta häntä ei tuomittu rangaistukseen.
 Poika sai tuomion muun muassa törkeistä huumausainerikoksista, räjähderikoksesta ja törkeästä ampuma-aserikoksesta. Hän oli muun muassa hankkinut viisi kiloa amfetamiinia Helvetin enkeleiden jäseniltä.

Poliisi piti naista pidätettynä Turun terrori-iskun aikana yli 20 tuntia liian pitkään – tutkinnanjohtajalle ei rangaistusta


Summary: Lapin pelastuslaitos julkaisi Kalevalan päivän kunniaksi runomuotoisen varoituksen sulapaikoista.

Sosiaalisessa mediassa on torstaiaamuna herättänyt riemastusta Lapin pelastuslaitoksen varoitustiedote, joka on riimitelty kalevalaiseen poljentoon. Heti ensitunteina runomittainen viesti oli tavoittanut satoja lukijoita ja sitä on myös vilkkaasti jaettu sosiaalisessa mediassa.
 Pelastuslaitos haluaa varoittaa erityisesti moottorikelkalla liikkuvia sulapaikoista, joita löytyy eri puolilta Lappia. Samalla pelastuslaitos toivoo ihmisten ilmoittavan uusista vaaranpaikoista – ja mielellään sommiteltuna kalevalaiseen runomittaan.
 Tässä pelastuslaitoksen Facebookissa julkaisema runo:
 Kun sä nouset Lynxin selkään, kapuat kelkan kainalohon, varo vaaraa virran luona, uhkua, uveavantoa.
 Tässä teille vaaranpaikka, Pellon virran vierehessä. Pohjapato petollinen nostaa pohjan pyörtehitä. Vasemmalla varottavaa, uhku puolla oikealla.
 Toinen turma tuonnempana Järven jäällä Ylläksellä. Monta uhkuavantoa, kelkansurmaa Kesängillä. Aja reitillä auratulla, vilistele viittain mukaan!
 Yksi vaara sillan alla, Kraaselissa Kemin kylän. Jopa ajoi salasulaan, kelkka pohjaan porhalsi. Itse pääsi pälkähästä palokunnan päästämättä.
 Jos sä tiedät vaaranpaikan, itse upota aionnut, kerro siitä kommenteissa, laula siitä laajemmalti. Kalevalan kunniaksi, runosuonta sujauttele :)
 Jää voi elää ja muuttua nopeasti
 Valmiuspäällikkö  Ari Soppela  kertoo, että erilaisia railoja, haurastumisia, sulapaikkoja, puikkoontumisia ja  uveavantoja  syntyy Lapinkin vesistöjen jääpeitteessä joka talvi. Perämeren rannikolla vedenkorkeuden voimakas vaihtelu on omiaan synnyttämään vaaranpaikkoja nopeasti. Oma vaikutuksensa voi olla menneen viikon lämpöaallollakin.
 Reaaliaikaista karttatietoa on käytännössä mahdotonta ylläpitää, mutta jäätilannetta voi seurata esimerkiksi Suomen ympäristökeskuksen  sivulta  tai  Järvi&meriwikistä , johon voi lähettää myös omia havaintojaan.
 Soppelan mukaan "viidakkorumpu" on yksi hyvä keino levittää tietoa jäätilanteen muutoksista ja vaarallisista paikoista. Tälle viidakkorummulle pelastuslaitos haluaa Facebookiin tekemällään tarjota lisäalustan, jotta tieto leviäisi mahdollisimman laajasti. Juuri nyt kelkkailukausi Lapissa alkaa olla kiivaimmillaan, kun pakkaset ovat hellittäneet, kevätaurinko paistaa ja hiihtolomakausi on käsillä.

Lapin pelastuslaitos riimitteli kalevalaisen varoitusrunon:
"Pohjapato petollinen nostaa pohjan pyörtehitä"


Summary: Poliisi ei ota enää jokaista humalikkoa talteen, ellei tämä ole vaaraksi itselleen tai muille.

Päihtyneenä säilöön otettujen määrä on laskenut viimeisen viiden vuoden aikana joka vuosi, selviää Tilastokeskuksen  tuoreesta pakkokeinotilastosta . Viime vuonna putkaan heitettiin selviämään mies reilut 44 000 kertaa ja nainen vajaat 7 500 kertaa.
 Yötä vietettiin valtion patjalla viime vuonna siis yhteensä lähes 52 000 kertaa, mutta vielä vuonna 2013 putkaöiden määrä oli yli 68 000.
 Määrän lasku painottuu tilastojen mukaan selvästi yli 45-vuotiaisiin. Noin kaksi kolmasosaa putkan pahnoilta kadonneista känniyöpyjistä sijoittuu yli 45-vuotiaiden ikäryhmään. Laskua on kuitenkin tapahtunut jonkin verran kaikissa ikäryhmissä.
 "Siistit herrasmiehet voidaan kuljettaa kotiin"
 Poliisihallituksen poliisitarkastaja  Ari-Pekka Calin  kertoo, että trendi on ollut laskeva jo ainakin kymmenen vuotta.
 – Poliisin säilöönottoherkkyys on noussut, eli emme ota päihtyneitä enää niin herkästi poliisin säilöön. Vapautta ei kovin herkästi enää riistetä, jos vähän jalka heilahtaa tai puiston penkillä nukuttaa, Calin sanoo.
 Poliisi voi joskus saattaa baari-illan päätteeksi huojahtelevan kansalaisen kotiinkin tai esimerkiksi selviämisasemalle.
 –Jos muilta keikoilta aikaa riittää, niin saatetaan siistit herrasmiehet ja naiset kotiin kuljettaa. Tällä hetkellä voi olla, että siihen on vähemmän aikaa. Voidaan myös huolehtia siitä, että ihminen pääsee turvallisesti taksiin ja löytää kotiin itse.
 Tämä edellyttää kuitenkin sitä, että kansalainen ei ole aiheuttanut häiriötä ympäristölleen eikä ole itse vaarassa päihtymyksensä takia. Syynä yölle sinipukuisten hoivissa ei siis usein ole niinkään rikollinen toiminta vaan se, että on päihdytty oman sietokyvyn tuolle puolen.
 – Jos ei se jalka kanna, niin viedään lämpimään ja suojaan oman itsensä takia. Kesällä ja juhlapyhinä säilöönotot tihenevät, mutta kyllä niitä yksiöitä on nykyään vapaana enemmän kuin vaikkapa 15 vuotta sitten, Calin sanoo.

Yhä harvempi yöpyy juoppoputkassa – "Vapautta ei herkästi enää riistetä, jos vähän puiston penkillä nukuttaa"


Summary: Päätöksiä ei kuitenkaan vielä tehty istuntokauden pidentämistä. Sen sijaan eduskunnan työtahti tiivistyy.

Puhemiesneuvosto on päättänyt pidentää ja lisätä eduskunnan istuntoja, jotta muun muassa sote-lait ehdittäisiin käsitellä.
 Päätöksiä ei kuitenkaan vielä tehty istuntokauden pidentämistä maaliskuun puolivälin jälkeen.
 Eduskunnan puhemiehen  Paula Risikon  (kok.) mukaan eduskunnalla on valmius jatkaa normaalin istuntokauden yli, mutta tästä tehdään päätökset myöhemmin.
 Istuntokauden on ollut tarkoitus loppua 15. maaliskuuta, jonka jälkeen kansanedustajat siirtyisivät vaalikentille.
 – Mikäli halutaan sosiaali- ja terveydenhuolto- ja maakuntauudistus viedä maaliin, on varma asia, että pitää istua 15. päivän jälkeen, Risikko sanoi medialle ykskantaan.
 Eduskunnan työtahti tiivistyy
 Puhemiesneuvosto päätti nyt tiivistää eduskunnan työtahtia. Esimerkiksi ensi tiistaista lähtien poistetaan täysistunnoista kello 22 takaraja.
 – Myös lauantaille 9. maaliskuuta tehtiin istuntovaraus, ja se otetaan melko varmasti käyttöön. Lopullinen päätös tehdään myöhemmin, Risikko kertoi.
 Lisäksi huomenna perjantaina täysistunto jatkuu tavallista myöhempäään ja myös maanantaina pidetään täysistunto.
 Sosiaali- ja terveysvaliokunta,  joka viimeistelee kiireessä sote-lakeja , voi kokoontua tuolloin aamulla ja illalla.
 Sote-valiokunnan puurtaman sote-mietinnön takarajana on pidetty tähän asti ensi tiistaita 5. maaliskuuta, jotta sote-lait ehtisivät eduskunnan täysistuntoon päätettäväksi.
 Tälle takarajalle tulee Risikon mukaan lisäaikaa.
 Lisää aiheesta:
 Analyysi: Kello tikittää yhä nopeammin sotelle – eduskunnan nykyinen aikataulu ei riitä uudistukselle
 Eduskunnan hulluilla viikoilla vauhti kiihtyy – kyselytunnilla oppositio hiillosti hallitusta sotesta: "Asioita runtataan läpi hirveällä kiireellä"
 Oikeusoppinut soten rahoituksesta: Hallitus on muuttanut perustuslakivaliokunnan sitovan kannanoton mielipidekysymykseksi
 Pääministeri Sipilä: Eduskunnalla on "kaikki edellytykset" saada sote valmiiksi
 Riitelemään ryhtynyt sote-valiokunta kävi "pukukoppikeskustelun" – Kiuru: Kaikille edustajille tehtiin selväksi, miten mennään
 Sote-valiokunnassa syntyi heti riita – oppositio pillastui päätöksestä, ettei asiantuntijoita enää tarvitse kuulla: "Kertoo paniikista"

Puhemies Risikko: Jos sote halutaan maaliin, istuntokautta on pidennettävä


Summary: Keliberin tuotanto riittäisi yhden gigaluokan akkutehtaan tarpeisiin.

Kaivosyhtiö Keliberin toimitusjohtaja Pertti Lambergilla oli syystäkin leveä hymy torstaina kun hän kokkolalaisen hotellin kabinetissa esitteli kotimaisille ja kansainvälisille sijoittajille kaivosyhtiön päivitettyjä kannattavuuslaskelmia suorassa Youtube-lähetyksessä. Kesäkuussa julkaistuun lopulliseen kannattavuuslaskelmaan tehtiin päivitys, kun yhtiö päätti  nostaa tuottamansa litiumin jalostusastetta .
 – Olemme todella tyytyväisiä ja luottavaisia siihen, että näiden lukujen avulla saadaan rahoitus tälle projektille.
 Kokkolaan suunnitellulta kemian tehtaalta maailmalle lähtisi litiumhydroksidia, joka on hinnaltaan noin 2 000 dollaria tonnilta arvokkaampaa kuin aiemmin lopputuotteeksi kaavailtu litiumkarbonaatti. Lisäksi samasta malmimäärästä pystytään valmistamaan 14 prosenttia enemmän lopputuotetta.
 Keliber uskoo autoteollisuuden trendien nostavan hydroksidin tärkeimmäksi litiumpitoiseksi akkukemikaaliksi.
 Litiumhankkeen arvoon tuli päivityksen myötä peräti 73 prosentin korotus. Keliberin hankkeen arvoksi arvioidaan nyt 510 miljoonaa euroa.
 Liikevaihtopotentiaaliksi yhtiölle on laskettu 20 vuoden toiminnan aikana kolme miljardia euroa. Käyttökatteeksi arvioidaan 1,95 miljardia, käyttökate kohosi päivityksen myötä 60 prosentilla.
 Hankkeen takaisinmaksuaika tippui kannattavuuspäivityksessä kuudesta vuodesta neljään vuoteen.
 Rahoitussuunnitelmat etenevät
 Keliber arvioi nyt, että sen investointien kokonaiskustannus nousee 313 miljoonaan euroon, mistä suorat investoinnit kaivoksiin, rikastamoon, allasalueisiin, kemiantehtaaseen ja toiminnan jälkeisiin sulkemiskustannuksiin ovat 236 miljoonaa euroa.
 Tämän hetken suunnitelmien mukaan yhtiön rahoituksesta 60 prosenttia koostuu lainapääomasta ja 40 prosenttia on oman pääoman osuus. Oman pääoman kartoittamista Keliber tutkii yhdessä investointipankki Carnegien ja Nordean kanssa.
 – Tutkimme erilaisia vaihtoehtoja. Listautuminen pörssiin on yksi vaihtoehto, kertoo Lamberg.
 Viime viikolla Keliber kertoi, että se on kerännyt aiemmille omistajilleen ja henkilökunnalle suunnatulla osakeannilla 10 miljoonaa euroa lisärahoitusta. Tällä rahalla yritys selviää siihen saakka, että se aloittaa rakentamisen.
 Litiumin tuottajille on haaste pysyä kysynnän perässä.   Pertti Lamberg
 Osakeantien yhteydessä valtion kokonaan omistama Suomen Malmijalostus Oy nousi Keliberin suurimmaksi omistajaksi 24,3 prosentin osuudella. Aiemmin Malminjalostus omisti Keliberin osakkeista reilut 17 prosenttia. Toiseksi suurin omistaja on norjalainen Nordic Maining ASA 18,5 prosentin omistusosuudeltaan.
 – Se on tietysti erittäin merkittävää Keliberille, että valtiosta tuli suurin omistajamme ja on näin tukemassa meitä. Se luo uskoa projektillemme. Samoin kansainväliset sijoittajat näkevät yleensä tällaisen positiivisena asiana. Suomen Malminjalostus tukee meitä myös tutkimuspuolella, sanoo toimitusjohtaja Pertti Lamberg.
 Muiden omistajien osuudet jäävät alle 10 prosentin. Muut suurimmista omistajista ovat kotimaisia sijoittaja ja sijoitusyhtiöitä.
 Keliberin vuosituotanto riittäisi yli 200 000 sähköauton tarpeisiin
 Yhtiö arvioi kannattavuusselvityksessään, että sen omat malmivarat riittävät 13 vuodeksi, sen jälkeen yhtiö aikoo jatkaa toimintaansa ostomalmin varassa. Keliber etsii kuitenkin jatkuvasti Keski-Pohjanmaalta uusia malmioita.
 Esimerkiksi kesäkuun jälkeen yhtiön tutkijat ovat kairanneet 18 kilometriä uusia tutkimusreikiä. Näiden kairauksien tuloksia ei ole huomioitu kannattavuuslaskelmissa, mutta yhtiön mukaan tulokset olivat hyviä. Keliber uskookin, että maakunnassa riittää louhittavaa pidemmäksi aikaa kuin nyt laskelmissa esitetyksi 13 vuodeksi.
 Vaikka akkuteollisuus kehittyy harppauksin, Lamberg arvioi litiumin pysyvän akkujen raaka-aineena vähintään 20 vuotta. Litium on yleinen alkuaine maaperässä, yhtä yleinen kuin lyijy. Keliber on pisimmällä Euroopassa litiumhydroksidin tuotannon käynnistymisessä.
 – Litiumin tuottajille on haaste pysyä kysynnän perässä. Tulee varmaan aikoja, jolloin litiumista on pulaa, mikä heijastuu hintoihin. Meidän tuotantomme riittää yhden suuren akkutehtaan tarpeisiin.
 Yhden auton akustoon käytetään noin 60 kiloa litiumkarbonaattia tai -hydroksidia. Keliberin tuotanto riittäisi laskelmien mukaan 200 000- 250 000 sähköauton valmistamiseen vuodessa.
 – Se on Euroopan kasvavissa tarpeissa merkittävä määrä, mutta ei riittävä, sanoo Lamberg.
 Yhtiö sai juuri  ympäristöluvan ensimmäisenä avattavalle Syväjärven louhokselle , sillä on myös useita muita ympäristölupaprosesseja meneillään.

Kaivosyhtiö Keliber huomattavasti aiempia laskelmia kannattavampi – litiumin jalostusasteen nosto kohensi talouslukuja entisestään


Summary: Viranomaiset ovat antaneet evakuointimääräyksen sadoille ihmisille.

Sonomassa San Franciscosta noin sata kilometriä pohjoiseen voi enää liikkua kanootilla tai veneellä.
 Venäjä-joki (Russian River) on tulvinut keskiviikosta lähtien niin pahasti, että ainakin 2 000 rakennusta on jäänyt veden alle. Joen pinta on noussut 13,7 metriin.
 Pelastusviranomaiset ovat määränneet 3 600 ihmistä jättämään kotinsa. Sen lisäksi evakuointimääräys koskee muitakin joen läheisyydessä sijaitsevia kyliä.
 Guernevillen kylä on ollut tulvien keskipisteenä. Kylässä asuu yhteensä noin 4 500 ihmistä.
 Ainakin 60 ihmistä on evakuoitu, sillä he eivät päässeet itse pois alueelta. Pelastusoperaatioita on tehty veneiden lisäksi myös helikoptereilla. Kenenkään ei ole tähän mennessä kerrottu saaneen vammoja tulvan aikana.
 Guernevillen kylä on ollut tulvien keskipisteenä. Kylässä asuu yhteensä noin 4 500 ihmistä. Sen lisäksi muistakin kylistä joen varrelta on
 Sonoma on viinialuetta, ja Reutersin videokuvissa myös viinipeltoja on jäänyt veden alle.
 Viimeksi Venäjä-joki tulvi näin pahasti vuonna 1995, kertoo Yhdysvaltain kansallinen sääpalvelu. Tuolloin joen pinta nousi 14,6 metriin.
 Sonoman piirikunnan sheriffi on seurannut tilannetta  Facebook-sivuillaan .
 Tulvatilanteen odotetaan laantuvan torstaina.
 Kalifornian osavaltiota ovat viime kuukausina koetelleet maastopalot. Viime  marraskuussa maastopaloissa  kuoli kymmeniä ihmisiä ja kateissa on satoja. Alueelle odotetaan myös mutavyöryjä.
 Lue myös:
 Trump otti Niinistön puheet suomalaisesta metsänhoidosta tosissaan – Yhdysvalloissa alkavat suuret harvennushakkuut
 Maastopalojen riivaamassa Kaliforniassa ensimmäiset kunnon sateet kuukausiin – Nyt vaarana ovat mutavyöryt
 Maastopalojen savusumu tukahdutti San Franciscoa
 Pohjois-Kalifornian maastopalojen jäljiltä kateissa jo yli 600 ihmistä – määrä tuplaantui päivässä

Venäjä-joki tulvii Kaliforniassa – viinitiluksia, taloja ja autoja veden alle


Summary: Kymenlaakson käräjäoikeus tuomitsi kolme ravintolaa pyörittänyttä miestä terveysrikoksista, jotka tapahtuivat vuonna 2017.

Kymenlaakson käräjäoikeus pui torstaina melko harvinaista tapausta, joka liittyy Kouvolassa tapahtuneisiin ruokamyrkytyksiin. Syytettynä jutussa oli kolme miestä.
 Kolmikko oli avannut Kouvolan keskustaan intialaistyylisen ravintolan syksyllä 2017. Vain muutama päivä avaamisen jälkeen seitsemän ravintolassa lounastamassa ollutta ihmistä sai ruokamyrkytyksen pilaantuneesta ruoasta.
 Tarkastus paljasti keittiön karmeuden
 Kouvolan kaupungin terveysvalvonta teki ravintolaan tarkastuksen ruokamyrkytysten jälkeen. Tarkastusraportin mukaan ruokien säilyttäminen oli pahasti retuperällä.
 Ravintolan keittiön kylmiössä säilytettiin pilaantuneita ruokia. Kylmiössä oli muun muassa sulatettuja katkarapuja, raakaa ja kypsää lihaa sekä maitoa.
 Kylmiön lämpötila oli lähes yhdeksän astetta, vaikka ohjeistuksen mukaan esimerkiksi maitoa saisi säilyttää korkeintaan kuudessa asteessa. Vetolaatikosta löytyi homeisia kananpaloja, ja kypsää riisiä säilytettiin huoneenlämmössä.
 Ravintolassa oli myös jääkaappi, mutta se ei ollut päällä. Kaapissa säilytettiin muun muassa juustoja. Tarkastuksessa jääkaapin lämpötilaksi mitattiin 20 astetta.
 Myöskään ravintolan käyttämä pakastin ei soveltunut ruokapakasteiden säilyttämiseen, vaan se oli tarkoitettu jäätelön tarjoilupakastimeksi. Elintarvikkeita ja ruoanvalmistusvälineitä säilytettiin lattialla.
 Hygienian lisäksi myös paperityöt olivat jääneet puolitiehen. Kaupungin mukaan ravintola ei ollut tehnyt ilmoitusta elintarvikehuoneiston toiminnan aloittamisesta.
 Myös omavalvontasuunnitelma oli jäänyt tekemättä, eikä omavalvontaa toteutettu. Elintarvikkeita käsittelevän työntekijän suojavaatetus oli puutteellinen, samoin keittiön käsienpesupiste.
 Epäkohtien vuoksi kaupunki teki kiireellisen päätöksen ravintolan toiminnan väliaikaisesta kieltämisestä. Sama ravintola ei ole enää toiminnassa.
 Kahdelle ehdolliset tuomiot, yhdelle sakkoja
 Ravintolan kokki toimi myös yrityksen hallituksen puheenjohtajana. Hän oli tiennyt, ettei jääkaappi toiminut kunnolla, ja valmistanut ruuat, joita ruokamyrkyksen saaneet asiakkaat olivat syöneet.
 Muista syytetyistä yksi oli hoitanut ainakin yrityksen juoksevia asioita ja toisella oli tarjoilijan töiden lisäksi ollut yrityksen edustamisoikeus.
 Kymenlaakson käräjäoikeus tuomitsi miehistä kaksi 20 päivän ehdolliseen vankeusrangaistukseen terveysrikoksista. Kolmannelle miehelle tuomittiin 50 päiväsakkoa.
 Sakkoja saaneen miehen katsottiin syyllistyneen vain törkeään huolimattomuuteen, kun kahden muun kohdalla kyse oli tahallisista teoista. Syyttäjä sanoo olevansa tyytyväinen tuomioon.

Intialainen ravintola määrättiin suljettavaksi heti avaamisen jälkeen – useita ruokamyrkytyksiä viidessä päivässä


Summary: Tylsistyminen on epämukavaa, mutta tarpeellista.

Kasvatustieteiden professori ja filosofi  Juha T. Hakalan  mukaan tylsyys on nyt muotia. Kirjassaan  Tylsyyden ylistys  (Alma Talent) Hakala pureutuu uusimpiin tylsyystutkimuksiin ja tutkii tylsyyttä niin aikamme kuin entisaikojenkin ilmiönä.
 – Tylsyyshän on ihmisen ikiaikainen seuralainen. Niin kauan kun olemme kuukertaneet täällä maan piirillä, ihminen on tuntenut ikävystymisen ja tylsistymisen tunteita, Hakala toteaa.
 Tylsyys tunnetaan pitkästymisen, kyllästymisen, alakuloisuuden ja välinpitämättömyyden tunteena. Ei ihme, että ihminen pyrkii vältäämään sitä.
 – On tutkittu, että ihmiset ottavat mieluummin vaikka lieviä sähköiskuja kuin kokevat tylsyyttä, Hakala kertoo.
 Näin älylaitteiden valtakaudella, tylsyyttä on helpompi paeta kuin koskaan. Se ei kuitenkaan ole Hakalan mielestä yksinomaan hyvä asia.
 – Tylsyys on osa elämän rytmisyyttä. Ellemme me välillä lepää ja koe ikävystymisen tunnetta tai tylsyyden pohjamutia, niin me emme selviä hektisestä työelämästä tai opiskelupaineista.
 Tylsisty luovaksi!
 – Luovuustutkijat ovat yllättäen löytäneet yhteyksiä tylsyyden tunteen ja luovuuden välillä, Hakala kertoo.
 Tutkimuksessa ihmisiä laitettiin suorittamaan monotonisia ja tylsiä tehtäviä. Sen jälkeen heitä pyydettiin keksimään erilaisia käyttötarkoituksia muovipikareille ja muille keittiövälineille. Kävi ilmi, että tylsistyneet keksivät huomattavasti enemmän käyttötarkoituksia kuin verrokkiryhmä, joka ei ollut tylsistynyt.
 Tutkimuksissa on haastateltu myös keksijöitä ja taitelijoita, ja tylsyydellä näyttää usein olevan rooli idean syntymisessä.
 – Monta kertaa ennen suurta älynväläystä, ideaa tai kirjan juonta on edeltänyt äärimmäinen ikävystyminen.
 Luovuustutkijat ovat löytäneet yhteyksiä tylsyyden tunteen ja luovuuden välillä.  Unsplash
 Tylsyyttä ei kannata pakoilla
 Tylsyys on yksi inhimillinen perustunne, eikä Hakalan mukaan ole mitään syytä koettaa kitkeä sitä elämästämme.
 –Jos yhtään kuunnellaan hyvinvoinnintutkijoita, niin he ovat sitä mieltä, että elämä kaipaa kaikenlaisia tunnetiloja. Siis myös tylsyyttä, vapaapudotteista ja aikataulutonta aikaa.
 Aivomme eivät tylsistyessämme siirry passiiviseen tilaan, päinvastoin.
 – Meidän aivomme eivät ole rauhassa ollenkaan, vaan ne tiedostamattamme työskentelevät kaiken aikaa sen datan parissa, jota niille olemme syöttäneet.
 Tylsyys auttaa oppimaan
 – Tylsyydestä ja sen sietämisestä on oletettuja yhtymäkohtia myös oppimiseen, Hakala jatkaa.
 Vaikka olemme Suomessa yhä oppimisen kärkimaita, ovat tuloksemme laskeneet esimerkiksi äidinkielen ja matematiikan osaamisen suhteen. Hakala arvelee, että tylsyyden kokeminen - tai sen puute - selittää tuloksia.
 – Jos emme ole tottuneet sietämään tylsyyttä, voi opiskelun tylsyys koitua ylivoimaiseksi.
 – On arveltu, että käyttäytymishäiriöiden lisääntymisellä on yhtymäkohtia tylsyyden tunteen sietämiseen. Lapset ja nuoret reagoivat käyttäytymishäiriöin siksi, että he koettavat kaikin tavoin välttää tylsyyden kokemusta.
 Mitä paremmin on tottunut sietämään tylsyyttä, sitä helpompi on hyväksyä opiskelemisenkin ajoittainen pitkäveteisyys.  Unsplash
 Tylsyyden sietäminen auttaa läpi arjen
 – Elämän anti ja haaste ei ole sen huippukohdissa, vaan vaan ehkä kuitenkin näissä tasamaaominaisuuksissa. Joku voisi väittää, että elämässä on aika tavalla sellaisia harmaitakin jaksoja. Kuinka käy, jos meillä ei ole siipisulkia kohdata näitä tilanteita, Hakalaa pohtii.
 Kun seuraavan siis kerran koet epämiellyttävää tylsyyden tunnetta, älä pyristele irti. Muista, että tylsyys on sinulle hyväksi monin eri tavoin.
 Katso Puoli seitsemän juttu tylsyydestä ja siitä, miten sitä voi lisätä sitä, tästä:

Tylsyys on mainettaan mielenkiintoisempaa – se lisää luovuutta ja auttaa aivoja palautumaan


Summary: Samalla vastaanotolla useat muutkin altistuivat tuhkarokolle.

Terveystalon Helsingin vastaanotolla on paljastunut uusi tuhkarokkotapaus. Helsingin kaupungin epidemiologian yksikkö vahvisti torstaina, että tuhkarokko löydettiin aikuiselta henkilöltä.
 Henkilö oli saanut tuhkarokkorokotuksen seitsemänkymmentäluvulla mutta suoja ei ollut riittävä. Helsingin kaupungin infektiolääkäri  Hannele Kotilaisen  mukaan joissakin tapauksissa vanhimmat rokotukset eivät ole riittäviä, minkä vuoksi tartunta on mahdollinen. Nykyinen MPR-rokote antaa riittävän suojan.
 Tuhkarokolle altistuneita on kolmisenkymmentä. Altistuneisiin kuuluvat samanaikaisesti vastaanotolla olleet henkilöt. Näistä osa on saanut kehotuksen ottaa rokotuksen tartuntavaaran vuoksi. Kehotus koskee erityisesti henkilöitä, jotka eivät ole varmoja, ovatko he sairastaneet tuhkarokon tai saaneet rokotuksen. Oman rokotuksen voi tarkistaa kotikunnasta.
 Tuhkarokko tarttuu helposti huoneilman välityksellä tai pintojen kautta. Tartuntaan voi riittää samassa tilassa oleskelu. Ihottuma alkaa 3-5 vuorokauden kuluttua ja kestää runsaan viikon. Tartunnasta ensioireiden alkuun kestää yleensä yhdeksästä yhteentoista vuorokautta.
 – Tartuntaa epäilevän kannattaa soittaa terveysasemalle etukäteen ennen hoitoon hakeutumista, Kotilainen sanoo.
 Yleensä Suomessa sairastuu alle viisi ihmistä tuhkarokkoon mutta esimerkiksi vuonna 2017 sairastuneita oli 11.
 Tarkennus 28.2. klo 18:30: Suuren tartuntavaaran vuoksi muutettu muotoon tartuntavaaran vuoksi.
 Lue myös:
 Oletko syntynyt 70-luvun alussa? Sinultakin voi puuttua suoja tuhkarokkoa vastaan – THL: "Jos tietoa rokotuksesta ei ole, se kannattaa ilman muuta ottaa"
 Luodossa Pohjanmaalla todettu tuhkarokkotapaus, yli sata altistunutta -video:THL:n asiantuntija pitää lisätartuntoja todennäköisinä
 Espoossa epäillyn tuhkarokkotartunnan saanut on rokottamaton lapsi – Tapauksia on yhä useammin, näin selvität oman suojasi tautia vastaan

Helsingissä todettu uusi tuhkarokkotapaus – Aikuinen henkilö sairastui vanhasta rokotuksesta huolimatta


Summary: Uusi laki antaa valtiolle laajat oikeudet puuttua kansalaisten verkon käyttöön.

Thaimaan sotilashallinto hyväksyi torstaina lain, joka laajentaa entuudestaan viranomaisten oikeuksia puuttua kansalaisten ja yritysten toimintaan verkossa.
 Uuden lain myötä viranomaiset voivat tehdä kotietsintöjä ilman tuomioistuimen lupaa, mikäli he toimivat estääkseen kyberhyökkäyksen. Tällaisessa hätätilanteessa viranomaiset voivat myös kopioida tiedostoja ja takavarikoida laitteita ilman oikeuden erillistä suostumusta.
 Kyberturvallisuudesta vastaavalle komitealle uusi laki antaa oikeuden määrätä ihmisiä kuulusteltavaksi.
 Thaimaassa internetin vapautta puolustavat kansalaisaktivistit ovat kutsuneet lakia verkon poikkeustilalaiksi.
 Aktivistien mukaan lain ongelma on siinä, että se määrittelee kyberuhan liian väljästi. Hätätila on helppo perustella ja julistaa, minkä jälkeen viranomaiset saavat laajat oikeudet käyttöönsä.
 – Vaikka lain sanamuodot ovat parantuneet, kiistanalaiset asiat ovat edelleen siinä, luonnehti Thai Netizen Network -järjestön asianajaja  Arthit Suriyawongkul  uutistoimisto Reutersille.
 Monet Aasian maat ovat viime vuosina kiristäneet otettaan verkosta. Thaimaassa viranomaisilla on jo entuudestaan laajat oikeudet puuttua esimerkiksi maan hallintoa arvostelevaan verkkokirjoitteluun.

Thaimaan sotilashallinto kiristää otettaan internetistä


Summary: SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne sairastui lomamatkallaan Espanjassa.

SDP avasi vaalikampanjansa yli kuukausi sitten, mutta puolueen eduskuntaryhmä tapaa puheenjohtajansa ensimmäistä kertaa tänä vuonna vasta perjantaiaamuna.
 Eduskuntaryhmä pitää aamulla kahvitilaisuuden  Antti Rinteen  töihin paluun kunniaksi.
 Rinne on myös ensimmäistä kertaa tv-haastattelussa sairastumisensa jälkeen. Suora haastattelu nähdään Ylen Aamu-tv:ssä klo 8 uutisten jälkeen.
 Rinne  sairastui lomamatkallaan Espanjassa  jouluna keuhkokuumeeseen ja Suomeen palattuaan hänellä todettiin myös sepelvaltimon tukos. Se hoidettiin pallolaajennuksella. Lisäksi Rinne on kertonut, että sairaalainfektio heikensi hänen tilaansa.
 SDP:n vaalikampanja starttasi  tammikuun lopulla varapuheenjohtaja  Sanna Marinin  johdolla. Puoleen tavoitteena on, että SDP:stä tulee suurin puolue ja Antti Rinteestä pääministeri.  Ylen mielipidekyselyissä puolue  on pitänyt ykköstilaa viime kesästä.
 Useita päiviä kestävä sepelvaltimotukos aiheuttaa yleensä arpeutuman sydänlihakseen ja se heikentää potilaan kuntoa pysyvästi.
 Rinne julkaisi viime viikolla  Ilta-Sanomien haastattelun  yhteydessä lääkärintodistuksen, jonka mukaan hänellä ei ole sairautta tai vammaa, joka “estäisi häntä jatkamasta kansanedustajan työtä tai muuta vastaavaa työtä 1.3.2019 alkaen”.
 Viime viikolla hän kertoi facebook-sivullaan, että “nyt olo on hyvä ja innostunut”.

SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne palaa perjantaina töihin ja tv-kameroiden eteen parin kuukauden sairauslomalta


Summary: Hirvionnettomuus voi myöhästyttää junan kulkua useilla tunneilla.

Muutaman viime viikon aikana Itä-Suomessa useat yksittäiset junat ovat myöhästyneet aikataulusta hirvikolareiden vuoksi. Mäntyharjulla hirvionnettomuuksia on sattunut raiteilla  kahdesti viime viikon aikana , ja viikonloppuna samanlainen onnettomuus oli Pohjois-Karjalan Enossa.
 VR:n asiantuntijat arvioivat, että 300–400 eläintä jää vuosittain junan alle.
 Rataliikennekeskuksen liikennepäällikkö  Ari Jormalainen  arvioi noin kolmanneksen hirvionnettomuuksista aiheuttavan vikaa veturiin.
 – Neljäsosassa tapauksista joudutaan lähettämään paikalle uusi veturi, Jormalainen sanoo.
 Hirvi saattaa vältellä hankea
 Usein eläin kuolee törmäyksessä. Poliisi voi kutsua paikalle suurriistavirka-avun eli SRVA:n. Toiminta on vapaaehtoista ja sitä organisoivat riistanhoitoyhdistykset.
 Virka-apu vie ruhon pois tai selvittää mahdollisuuksien mukaan onnettomuudessa olleen eläimen kunnon.
 – Yllättävän usein hirvi on jäljitettävä, Etelä-Savon vs. riistapäällikkö  Ohto Salo  Riistakeskuksesta sanoo.
 Tarvittaessa SRVA-apu etsii ja lopettaa loukkaantuneen eläimen, jotta se ei jää kärsimään.
 Etelä-Savossa metsästäjien vapaaehtoista suurriistavirka-apua tarvittiin viime vuonna rautateillä kymmenkunta kertaa. Suurimmassa osassa tapauksista apua tarvittiin junan törmättyä hirveen, mutta joissakin onnettomuuksissa kyse oli ilveksestä, karhusta tai valkohäntäpeurasta.
 Hirvet eivät välttämättä tajua auton tai junan olevan vaarallisia.
 Riistapäällikkö Salo arvioi viime viikkoina Itä-Suomessa sattuneiden useiden junien hirvikolareiden olevan sattumaa. Törmäyksiä ei hänen arvionsa mukaan ole sattunut poikkeuksellisen paljon.
 – Junaradat menevät maan poikki ja hirvillä on tiettyjä kulkureittejä.
 Hän kuitenkin arvailee, että hirvet saattavat hakeutua raiteille niiden helppokulkuisuuden vuoksi. Lunta ei ole poikkeuksellisen paljon, mutta lumeton raide on helpompi kulkea kuin lumihanki.
 – Hirvet eivät välttämättä tajua auton tai junan olevan vaarallisia. Ihmiselle ääni yleensä kertoo, että on hyvä hypätä pois, Salo sanoo.

Juna koituu vuosittain satojen eläinten kohtaloksi – törmäys hirveen voi aiheuttaa veturin vaihdon kesken matkan


Summary: Kokeneen linja-autonkuljettajan mielestä talviliikenne pikkuteillä on suorastaan vaarallista.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

Ensin ojaan luisui koulubussi, jossa ei ollut kyydissä kuljettajan lisäksi muita. Parikymmentä minuuttia sen jälkeen kellahti ojaan toinen linja-auto, jossa oli kaksi aikuista ja kahdeksan koululaista.
 Kukaan ei loukkaantunut, mutta  koulubussin matkustajat odottivat tunnin ajan  pelastajia kyljellään olevassa bussissa. Ja kun paloauto oli saapumassa paikalle, sekin luisteli saman tien ojaan.
 Vaikeat olosuhteet ovat olleet Varkauden Harjurannan kylän asukkaille tuttu asia, mutta torstaiaamun tapahtumaketju oli omalla tavallaan kaiken huippu. Toista koulubussia ajanut  Sami Hakkarainen  arvasi jo aamuvarhaisella ikkunasta katsoessaan, että enteet olivat huonot.
 Tammikuussa hiekoitusauto kävi, kun bussi liukui paikaltaan ojaan.   Ari Järvinen
 – Olisin mielelläni jäänyt kotiin nukkumaan, [kun näin, millainen ajokeli oli], hän kertoo.
 Hakkaraisen bussissa ei vielä ollut koululaisia, kun se luisui ojaan hieman ennen aamuseitsemää. Toisessa onnettomuusbussissa matkustajia oli yhteensä yhdeksän – tai lopulta kymmenen, kuten linja-autonkuljettaja  Ari Järvinen  tarkentaa.
 – Tulin mäkeä alas ja sitten bussissa oli yksi matkustaja lisää eli minä. En mahtanut mitään, siellä oli liukkaampaa kuin luistinradalla.
 "Aikataulut on, mutta niitä ei pystytä noudattamaan"
 Ilmatieteen laitos oli perunut varoituksen huonosta ajokelistä Pohjois-Savoon ja myös valtakunnallisen  Liikennetilannepalvelun mukaan  ajokeli oli aamulla pääteillä hyvä. Sivuteillä tilanne oli kuitenkin jälleen kerran toinen.
 – Meidän kylällä on tapahtunut useita kertoja ojaan suistumisia tänä talvena, kertoo Harjurannan kyläyhdistyksen varapuheenjohtaja  Riika Paukkonen .
 Harjurannassa asuu Paukkosen mukaan kuutisensataa ihmistä. Kylän koululaiset lähtevät kuljetuksilla joko Könönpellon tai Kangaslammin koulujen suuntaan, asuinpaikasta riippuen. Kaupungin keskustaan on parinkymmenen minuutin ajomatka, mutta huonolla kelillä kyläläiset tekevät etätöitä kotoaan, jos sellainen vain on mahdollista.
 Siellä on sääennusteetkin menneet pieleen.   Vesa Partanen
 Kyläläiset ovat antaneet palautetta huonosta tienhoidosta Varkauden kaupungille ja Pohjois-Savon ELY-keskukselle. Bussinkuljettaja Hakkarainen kertoo olleensa yhteydessä myös Tienkäyttäjän linjaan ja kouluihin.
 – Aikataulut on, mutta niitä ei pystytä noudattamaan. Tänäänkin peruttiin minun tietääkseni kaksi bussivuoroa, Hakkarainen kertoo.
 ELY selvittää, oliko talvihoito sopimuksen mukaista
 Harjurannantiellä, jossa koululaiset joutuivat onnettomuuteen, teiden talvihoitoluokka on III. ELY-keskuksen kunnossapitopäällikkö  Vesa Partanen  sanoo selvittävänsä nyt, onko urakoitsija hoitanut tietä niin hyvin kuin sopimukseen kuuluu.
 – Kolmannen talvihoitoluokan tie on sellainen, jossa toimenpideaika on valtavan pitkä siitä, kun liukkaus havaitaan. Mutta kun siellä on koulukuljetuksia, urakoitsijalla olisi ollut velvoite hiekoittaa aamulla, Partanen kertoo.
 – Siellä on sääennusteetkin menneet pieleen. Ennusteen mukaan olisi pitänyt pakastua jo yöllä ja sateen tulla lumena, mutta se tulikin vetenä. Urakoitsija oli poistanut sohjon, mutta ei ollut hiekoittanut.
 Toista aamun onnettomuusbussia ajanut Ari Järvinen sanoo, että liikenne sivuteillä on talvisin suorastaan vaarallista.
 – Tammikuussa hiekoitusauto kävi, kun bussi liukui paikaltaan ojaan. Sen jälkeen sitä ei ole näkynyt, hän sanoo.
 "Tie oli kunnossa, vaikka vehkeet olivat huonommat"
 Harjurantalaisia edustava Riika Paukkonen toivoo, että talvihoitoluokkaa nostettaisiin. Hiekoitusta, suolausta ja polanteiden poistoa tarvittaisiin useammin kuin nykyään. Vaihtoehtoisesti kyläläiset haluaisivat, että edes olosuhteiden valvontaa parannettaisiin.
 – Silloin sääoloihin voitaisiin reagoida nopeammalla aikataululla.
 Olisin mielelläni jäänyt kotiin nukkumaan.  Sami Hakkarainen
 Ajatus on hyvä, mutta käytännössä mahdoton toteuttaa, sanoo ELY-keskuksen Vesa Partanen. Jo nyt Pohjois-Savon ELY-keskuksessa on aluevastaavia, joilla on valvottavanaan yli 2 000 kilometriä maanteitä.
 Tämän harjurantalaiset, kuten monet muutkin Suomen sivuteillä liikkuvat tietävät tietysti ennestään: rahaa kunnossapidon tai valvonnan parantamiseen ei ole helppo löytää. Sen vuoksi bussinkuljettaja Sami Hakkarainen haluaisikin nähdä virkamiehet ja päättäjät tutustumassa sivuteiden olosuhteisiin paikan päällä.
 – Kunnossapito ei ole huonontunut täällä, vaan koko maassa. Ennen tie oli kunnossa, vaikka vehkeet olivat huonommat, väittää puolestaan kollega Ari Järvinen.
 Maanteiden kunnosta huolehtivat ELY-keskukset. Kunnossapidon painopisteenä ovat päätiet. ELY-keskukset tilaavat maanteiden hoidon urakoitsijoilta, jotka valitaan kilpailuttamalla.

Ensin meni yksi, sitten toinen, sitten kolmas – surkea episodi aamuliikenteessä sai koulubussin kuljettajan mitan täyttymään: "Olisin mielelläni jäänyt peiton alle, kun näin ajokelin"


Summary: Kirsikkatarha kertoo perheestä, jossa vanha saa väistyä, kun uusi sukupolvi tulee. Venäläisklassikon tulkitsee Maijaloiden teatteriperhe: poika ohjaa, vanhemmat näyttelevät.

Lauri Maijalaa  tituleerataan yhdeksi Suomen lahjakkaimmista nuoren polven ohjaajista, mutta harva tietää, että hän on ollut myös kuusipuu. Vuosi oli 1998, paikka Helsingin kaupunginteatteri ja näytöskappale  Välkky ja Pölkky .
 – Otin roolin hyvin vakavasti. Meitä oli kuusi kuusipuuta. Lähinnä se vaati istumista näyttämöllä, mutta kerran sain törmätä yhteen näyttelijään,  Jyrki Kovaleffiin .
 Maijala muistaa, miten hän pienenä poikana juoksenteli näyttelijävanhempiensa työpaikalla HKT:n yleisölämpiössä ja kävi katsomassa tiettyjä esityksiä kymmeniä kertoja.
 Nyt 32-vuotias Maijala palaa samaan teatteriin, mutta eri roolissa. Hän ohjaa  Anton Tšehovin   Kirsikkatarhan . Talo on tuttu ja turvallinen. Silti tuntuu oudolta kohdata käytävillä näyttelijöitä, joita lapsena ihaili.
 – On ihan että iii, jännittää. Sitä on lapsi taas: “päivää, kyllä mä tiedän, kuka sä olet”. Kun joku heistä suhtautuu, että Lauri olet nyt ohjaaja ja tehnytkin jotain, olen, että “juu, ei siitä mitään, mutta se sinun juttusi oli hieno”, Maijala sanoo ja tekeytyy pikkupojaksi.
 Lauri Maijalan ura  Helsingin kaupunginteatterissa alkoi varhain. Hän esiintyi kuusipuuna (äärimmäisenä vasemmalla) Välkyssä ja Pölkyssä vuonna 1998. Paronittaren roolissa (keskellä) on Maijalan äiti Heidi Herala. Tapio Vanhatalo.
 Puukot esiin ennen ensi-iltaa?
 Kirsikkatarha  kertoo perheestä, joka ei osaa irrottaa menneestä. Vanha maailma saa kuitenkin väistyä, kun uusi sukupolvi tulee ja ottaa vallan. Erityisen tulevasta esityksestä tekee se, että Lauri Maijala ohjaa omaa äitiään ja isäänsä,  Heidi Heralaa  ja  Seppo Maijalaa . Kolmikko tekee ensimmäistä kertaa yhteistyötä näyttämöllä. Millaista se on?
 – Ajattelin, että isän kanssa menee ihan hyvin, äidin kanssa tulee puukkotappelu, mutta tosi hyvin on mennyt. Me sähistään kyllä keskenämme ja varmaan ne puukotkin tulee harjoituksiin ennen ensi-iltaa, Maijala nauraa.
 Heidi Herala kertoo, että Lauri-poika aloitti suoralla palautelinjalla jo varhain. Herala näytteli  Kani, Kanissa  1990-luvun alkupuolella, kun tuolloin 6-vuotias Lauri tuli katsomaan esityksen. Kotimatkalla äiti kysyi, mitä poika tykkäsi.
 – Hän vastasi, että “suo anteeksi äiti, mutta olit koko porukan huonoin”. Sitten Lauri kysyi, “loukkaannuitko”. Minä siihen, että “eihän äiti nyt tuollaisesta loukkaannu”. Se ääni takapenkiltä jatkaa: “kai täällä saa kertoa mielipiteensä”. Eihän lapselle voi sanoa, että mä kuristan sut, Herala nauraa nyt. Silloin ei naurattanut.
 Nykyisin ohjaajapoika kuulemma “käräyttelee” äitiään maneereista, kysyy ihan ystävällisesti, että huomaatko, että sinulla on tällainen tapa ilmaista.
 – Erittäin kiusallista. Lepsumpien ohjaajien kanssa olen joillain maneereillani selvinnyt vuosikymmenet, Herala vitsailee.
 Heidi Herala valmistautuu Helsingin kaupunginteatterin kampaamossa tilanomistaja Ranevskajan rooliin. Jaani Lampinen / Yle
 "Ai, hänet on tällä tavalla kasvatettu?"
 Tilanne on kieltämättä erikoinen. Harva tekee töitä oman lapsensa tai vanhempansa kanssa tai pääsee seuraamaan, miten toisen perheminä eroaa ammattiminästä.
 – Vaikka sitä koettaisi kuinka, että emme ole äiti ja poika, että olemme vain työtovereita, ei se kokonaan voi olla pois. Eilen mietin, että ketä toi muistuttaa toi kaveri. Tuli oma isä ( Helge Herala ) mieleen. Kai ne on ne geenit, Heidi Herala sanoo.
 Herala kertoo, että erityisen outoa on, kun näyttämöllä käsitellään intiimejä suhteita tai kun poika on hauska ja viljelee rivoja mielikuvia.
 – Silloin huomaan olevani äiti-merkkinen henkilö ja sellainen, että onhan tämä aika outoa ja joku saattaa sieltä sivusta huomata, että ai, hänet on tällä tavalla kasvatettu.
 Myös Lauri Maijala on huomannut jännitteet.
 – Välillä näen siellä sellaista äidillistä ja isällistä katsetta sekä hyvässä että huonossa ja yritän sitten antaa sellaista pettyneen tai ihailevan lapsen katsetta takaisin.
 Seppo Maijala esittää lähes 90-vuotiasta puolikuuroa palvelijaa, höppänää, joka takertuu kiinni menneeseen maailmaan. Sanna Majuri on sisäkkö Dunjaša. Stefan Bremer
 Isä sai höppänän palvelijan roolin
 Perheen isä Seppo Maijala jäi HKT:sta eläkkeelle vuonna 2010. Hänen mielestään on jännittävää, kun ohjaajana on oma poika, josta on aiemmin kuullut vain juttuja, että tämä on “sellainen ja sellainen ohjaaja”.
 – Lauri on hyvin innostava ja hänen lähtökohtansa on aina, että loistavaa, vaikka olisikin jotain arvioitavaa tai asioita, joita voisi tehdä toisella tavalla. Hän menee aina positiivisen kautta. Se tuntuu mukavalta, kun on toisenlaisiakin ohjaajia tässä matkan varrella tavannut, isä Maijala kehuu.
 Lauri Maijala valitsi isänsä Firsin rooliin. Firs on lähes 90-vuotias puolikuuro höppänä, palvelija, joka edustaa näytelmässä vanhaa ja väistyvää sukupolvea.
 – Seppohan ei ollut kauhean ylpeä tästä, kun hän on vasta 74-vuotias. Hän jaksaa aina muistuttaa, että hän on liian nuori tähän rooliin, Lauri Maijala sanoo.
 Firs pitää jääräpäisesti kiinni menneestä, ei halua, että maailma muuttuu. Kun kirsikkatarha ja tila lopulta myydään, Firs unohtuu muuttokuormasta. Loppu on traaginen ja sen katsominen liikuttaa ohjaajaa.
 – Olen joutunut käymään läpi aikamoisia tunteita. En välttämättä ihmisten edessä harjoituksissa, mutta niiden jälkeen tulee sellainen byhyy-olo, Lauri Maijala kuvailee, miltä tuntuu seurata omaa isäänsä näyttämöllä.
 Kirsikkatarhan väki ei kykene näkemään, että tila ympärillä rapistuu ja pakkohuutokauppa uhkaa. Stefan Bremer
 Kirsikkatarha voisi olla lastentarha
 Heidi Heralalla on  Kirsikkatarhassa  tilanomistaja Ranevskajan rooli. Ranevskajaa piinaa syyllisyys.
 – Perheellä on hauskat juhlat ja Grisha-poika hukkuu. Siitä ei paljon Tšehovin jäljiltä puhuta, mutta sitä teemaa on meillä nostettu esiin, Herala sanoo.
 Ranevskaja pakenee tuskaa ja synnintuntoa Pariisiin. Mies, jonka matkaan hän lähtee, paljastuu hirviöksi. Kun tilaa uhkaa pakkolunastus, Ranevskaja palaa kotiin.
 –  Kirsikkatarha  voisi olla toiselta nimeltään lastentarha. Se ei kerro niinkään joutilaista aatelisista, vaan ihmisistä, jotka eivät kykene ottamaan vastuuta. He pitävät kiinni menneestä, vaikka talo rapistuu ja huutokauppa on edessä, Herala pohtii.
 Heidi Heralan Ranevskajaa painaa synnintunto ja syyllisyys. – Meidän kokonaisajatuksemme on, että joskus pitää osata jostain luopua, että voi saada jotain tilalle, Heidi Herala pohtii. Stefan Bremer
 Ohjaajalle se oli nyt tai ei koskaan
 Kirsikkatarha  on Lauri Maijalan kaksivuotisen HKT-pestin ensimmäinen ohjaus. Kolmannen sukupolven teatterilainen kertoo, että häntä jäi aikoinaan harmittamaan, ettei hän koskaan ehtinyt tehdä töitä isovanhempiensa  Marja Korhosen  ja Helge Heralan kanssa.
 Kun ohjaaja kuuli, että äiti on  Kirsikkatarhassa  mukana, hän ajatteli, että isänkin on oltava.
 – Se liittyy näytelmän tematiikkaan. Kyse ei ollut siitä, että haluan Sepolle päiväksi ohjelmaa, poika-Maijala vitsailee.
 Lauri Maijala kuvailee tilannetta sanoilla nyt tai ei koskaan.
 – Tämän jälkeen ei välttämättä tarvitse tehdä yhteistyötä vanhempien kanssa. Se on tehty tässä. Ja mikä sen hienompaa kuin aloittaa lapsuudenkotiteatterissa perhevoimin.
 Chike Ohanwe on Kirsikkatarhan Lopahin, kauppias, joka ehdottaa tilan pilkottamista. – Lopahin on usein nähty roistona, mutta itse mietin, että onko hän itse asiassa ainoa, jolla on pelastussuunnitelma, ohjaaja Lauri Maijala pohtii. Sanna Majurilla on Kirsikkatarhassa sisäkön rooli. Stefan Bremer
 Tilit selviksi menneen kanssa
 Kirsikkatarhassa  on Lauri Maijalan mielestä kyse menneisyydestä. On talo, johon liittyy ihania muistoja, iloa, rakkautta ja naurua ja samalla jotain kauheata: Heidi Heralan esittämän Varevskajan 7-vuotiaan pojan hukkuminen.
 – Kuolema ja synkkyys tarrautuvat ja sekoittuvat iloon.  Kirsikkatarhan  ihmiset eivät pääse eteenpäin. Talo on huonossa kunnossa, rahat loppu, paikat repsottavat, eivätkä palvelijat tee töitään, Lauri Maijala kuvailee.
 Kauppias Lopahin ehdottaa tilan pilkkomista ja vuokraamista turisteille. Hänet nähdään usein roistona, mutta Maijala pohtii, että Lopahin on joukosta ainoa, jolla on pelastussuunnitelma.
 Maijalan tulkinnassa  Kirsikkatarhan  ihmiset junnaavat paikallaan, eivät pääse elämässään eteenpäin ennen kuin ovat tehneet tilit selviksi menneisyytensä kanssa.
 – Ja tässä on minulla jotakin henkilökohtaista: jotta voisin tulla kokonaiseksi ihmiseksi ja nähdä tulevaisuuden, minun täytyy päästä menneisyydestä, jostain kuvitelmista, jostain lapsuudesta ja henkilökohtaisista asioista irti. Se on minun  Kirsikkatarhani , Lauri Maijala sanoo.
 Anton  Tšehovin  Kirsikkatarhan ensi-ilta on Helsingin kaupunginteatterissa 28.2.

Tunnettu teatteriperhe tekee ensimmäistä kertaa yhteistyötä näyttämöllä: "Ajattelin, että äidin kanssa tulee puukkotappelu"


Summary: Jos yritykset sijoittaisivat enemmän ihmisten korvien väliin, suomalaiset voisivat pärjätä paremmin työelämän mullistuksissa. Tämä visio tekee lobbarien osinkoveroehdotuksesta muidenkin silmissä kiinnostavan, mutta edessä on nokittelu puolen miljardin hintalapusta, kirjoittaa Talous ja arki -toimituksen päällikkö Teijo Valtanen.

Elinkeinoelämän järjestöt, työnantaja- ja ammattialajärjestöt

Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK

Uusi osinkoveromalli on keksijöittensä mielestä yksinkertainen ja läpinäkyvä. Se myös tukisi yritysten kasvua, työllisyyttä ja innovaatioita. Yrityksiä ei enää kannustettaisi sijoittamaan seiniin, koneisiin ja laitteisiin kytkemällä edullisempi osingonjako yritykseen kerrytettävään aineelliseen omaisuuteen.
 Ehkä kiinnostavinta kaikkien suomalaisten kannalta on silti tämä: Uusi malli ottaisi huomioon, että osaamisella ja aineettomalla omaisuudella on tulevaisuudessa suurempi merkitys suomalaisten yritysten liiketoiminnassa. Tätä rakennemuutosta uusi malli tukisi. Lisäksi uudistus kohtelisi neutraalisti erilaisia yrityksiä olivatpa ne pörssissä tai eivät.
 Uuden mallin esitteli  Etelärannassa EK:n toimitusjohtaja  Jyri Häkämies  yhdessä Perheyritysten liiton toimitusjohtajan  Auli Hännisen  ja Keskuskauppakamarin johtajan  Ann-Mari Kemellin  kanssa. Lobbarien jäsenyritystensä omistajille ehdottama puolen miljardin veronkevennys olisi kuin tuulahdus katoavasta kansanperinteestä, jos siinä ei olisi mukana kiinnostavaa kytkentää yritys- ja työelämän uudistumiseen.
 Ehdotuksen hintalappu on iso: Uudistus maksaisi järjestöjen mukaan yhteiskunnalle 400 - 600 miljonaa. Käytännössä kyse olisi yritysten omistajille annettavista veronalennuksista, jotka jakautuisivat puoliksi listattujen ja listaamattomien yritysten kesken. Lobbarien mukaan uudistus kuitenkin maksaisi ainakin osittain itsensä, koska sen aiheuttamat ns. dynaamiset vaikutukset kasvattaisivat taloutta ja työllisyyttä.
 Lobbarien tehtävä on edistää jäsenyritystensä ja niiden omistajien etuja. Ehdotusten perusteluna käytetään edunvalvonnassa usein yhteistä etua, jota kaikki eivät eivät kuitenkaan tunnista omakseen. SAK:n pääekonomisti  Ilkka Kaukoranta  totesikin tuoreeltaan, että uudistuksen hintalappu on väärän merkkinen. Hänen mielestään nykyisessä julkisen talouden tilanteessa ei ole varaa mihinkään yritysten veronalennuksiin.
 SAK ei kuitenkaan tyrmää suoralta kädeltä ehdotuksen keskeistä pointtia: jos osinkoverotus ei enää ohjaa yrityksiä sijoittamaan seiniin ja koneisiin, voi yritys joustavammin suunnata toimintaansa osaamiseen ja aineettomaan pääomaan ilman jäykistävää vero-ohjausta.
 Ehdotuksen toinen keskeinen pointti on neutraali verokohtelu pörssiin listatuille ja listaamattomille yrityksille. Sekin voisi auttaa yrityksiä suuntaamaan toimintaansa tulevaisuuden tarpeisiin ketterämmin ilman verotuksellista pähkäilyä.
 Suomen Yrittäjät ei ole mukana EK:n, Keskuskauppakamarin ja Perheyritysten liiton ehdotuksessa. SY katsoo, että listaamattomien yritysten osinkoverotuksen pitää olla lievenpää kuin pörssiyrityksissä. Suomen Yrittäjien edustamat yrittäjät ovat yleensä töissä omissa yrityksissään eivätkä voi myydä omistuksiaan yhtä helposti kuin pörssiyhtiöiden omistajat.
 Suomen Yrittäjät on tehnyt osinkoverotuksen uudistamisesta oman ehdotuksensa, mutta heidänkään erimielisyytensä muiden järjestöjen kanssa ei koske osaamisen ja aineettoman omaisuuden tasapuolisempaa kohtelua. Myös Suomen Yrittäjät pitää hyvänä ajatuksena osinkojen verokohtelun kytkemistä irti aineelliseen omaisuuden määrästä.
 Keskustelu järjestöjen aloitteesta näyttää käynnistyvän tutulla kaavalla. Kiinnostavinta on se, kenen verot laskisivat ja kenen nousisivat. Jos hintalappu joustaa eri osapuolten kannalta kohdilleen ja eri yritysryhmien jäsentenväliset kiistat ratkaevat, aloite voi myös johtaa tuloksiin. Kukapa ei haluaisi yksinkertaista ja läpinäkyvää osinkoverotusta, joka auttaisi suomalaista työelämää uudistumaan.
 Lue lisää:
 Pankkiväki puristuu työelämän muuttumisen läpi etunenässä, joukossa 55-vuotias Soile Ojala – ja pian me kaikki tulemme perässä
 Analyysi: Kuka maksaa laskun, kun suomalaisille opetetaan uudet työt?

Analyysi: Lobbarien osinkoveromalli puhuu raikkaasti työelämän tarpeista, mutta kompastuu riitelyyn veronalennuksista


Summary: Motocrossissa alkoi viime vuonna 50-kuutioisten sarjassa virallinen kilpailutoiminta. Nuorimmat kuskit ovat reilusti alle kouluikäisiä.

Imatralla entisen jäähallin sisällä päristelevät 5–8-vuotiaat motocrossjunnut. Harjoituksissa käy viikoittain lähes 15 lasta vanhempineen. Poikien joukossa on myös pari tyttöä. Rohkeimmilla kuskeilla pienen moottoripyörän nopeus voi nousta jopa lähelle 40 kilometrin tuntinopeutta.
 Keltainen lippu heiluu; yksi lapsista on kaatunut mäen nyppylän jälkeen. Lippu on merkki muille kuljettajille siitä, että edessä on vaara. Silloin hyppyjä ei saa tehdä ja kaatumispaikka pitää ohittaa varoen.
 Isä juoksee paikalle, siirtää motocrosspyörän syrjään, nostaa lapsen syliin ja tuo hänet varikolle. Ikää lapsella on 7 vuotta. Lapsen silmäkulmista valuu kyyneleet. Isä ottaa hellästi kypärän lapsen päästä pois ja kyselee mihin sattuu. Eikä aikakaan, kun isä päräyttää 50-kuutioisen pyörän taas käyntiin, vesseli hyppää satulaan ja matka jatkuu.
 Kaatumiset ovat yleisiä motocrossharjoituksissa. Punainen lippu on merkki ajaa radalta heti varikolle. Imatran moottorikerhon pikkujunnujen valmentaja  Jarmo Vesterinen  käskee lapset juomatauolle ja haukkaamaan raitista ilmaa.
 Kunnolliset ajovarusteet ovat tärkeitä. Kypärä, niskatuki, ajohanskat, kyynär- ja polvisuojat ja ajopaita ovat yleisimmät varusteet.
 Jarmo Vesterinen auttaa kypärän poikansa Reinon päähän. Emma Pietarila / Yle
 Isät tärkeässä roolissa
 8-vuotias  Jali Päivinen  on harrastanut motocrossia jo neljä vuotta. Motocrosspyörä on Jalin muistin mukaan vaihtunut jo kahdeksan kertaa. Lapset kasvavat ja taidot kehittyvät, ja siksi pyörä pitää vaihtaa. Nyt alla on nyt 65-kuutioinen pyörä. Isällä on tärkeä tehtävä harjoituksissa.
 – Iskä auttaa pyörän käynnistämisessä, huoltaa ja kuljettaa pyörää, kertoo Jali Päivinen.
 6-vuotiaalla  Iina Suikkasella  on kokemusta jo monista moottoriurheilulajeista. Motocrossin lisäksi Iina ajaa kartingia ja minimotoa. Reipas tyttö ehtii myös laskettelemaan, hiihtämään ja luistelemaan. Iinalla on selkeä vastaus siihen, mikä motocrossissa on parasta.
 – Saa ajaa kovaa ja hypätä.
 6-vuotias Iina Suikkanen on harrastanut moottoriurheilua jo useamman vuoden. Emma Pietarila / Yle
 Porukan juniori on 5-vuotias  Reino Vesterinen , joka seuraa isoveljensä  Matias Vesterisen  ajojälkiä. Veli on antanut pikkuveljelleen jo ajovinkkejä.
 – Kun ajat hyppyriin, niin jarru päälle. Kun menet isossa kurvissa, niin munat tankkiin, kertoo Reino ja hurahtaa takaisin radalle.
 Seitsemänvuotias  Sulo Kallio  kertoo, että harjoituksissa tehdään muutakin kuin ajetaan.
 – Katsotaan ajolinjoja, ajoasentoja ja pohditaan, kuinka kovaa voi ajaa kurviin. Lisäksi välillä harjoitellaan lähtöjä, opastaa Sulo Kallio.
 Vanhemmat seisovat radan varrella keltaiset liput mukanaan. Kaatumisia tapahtuu usein ja silloin vanhempien tehtävä on heiluttaa lippua varoitukseksi muille, että edessä on lapsi kaatunut. Vanhemmat, usein isät, käyvät nostamassa pyörät pystyyn ja käynnistävät ne uudelleen, kunhan ovat ensin rohkaisseet jälkikasvunsa takaisin pyörän selkään ja tarkastaneet, ettei lasta ole sattunut.
 Vanhemmat seuraavat lastensa harjoituksia radan varrella ja auttavat tarvittaessa. Emma Pietarila / Yle
 Monipuolinen liikunta vahvistaa motoriikkaa
 Harjoitukset ovat vain kerran viikossa ja silloin tarkoitus on, että lapset saavat ajaa mahdollisimman paljon. Toiminta on leikkimielistä. Valmentaja Jarmo Vesterinen sanoo, että on erityisen tärkeää, että lapset liikkuvat monipuolisesti.
 Motocrossissa motoriikka on tärkeää. Liikunnan pitää olla monipuolista. Lasten on tärkeää harrastaa mahdollisimman paljon muita lajeja korostaa Vesterinen.
 – Leikkiminen, erilaiset pallopelit, trampoliinilla hyppiminen. Ne kaikki kehittävät motoriikkaa, joka on erityisen tärkeää motocrossajajalle.
 Imatran moottorikerholla on muutama motocrosspyörä ja varusteet, jolla halukkaat voivat kokeilla lajia.
 Pikkumotocrosspyörät maksavat 1 000–4 000 euroa ja varusteet noin 500 euroa.
 Jali Päivinen on harrastanut lajia jo neljä vuotta. Emma Pietarila / Yle
 Pienten lasten kilpaileminen jakaa mielipiteitä
 Viime vuonna Suomessa alettiin kilpailla 50-kuutioisten moottoripyörien sarjassa. Nuorimmat kuskit ovat vasta 5-vuotiaita. Näin nuorten lasten kilpaileminen ei saa kaikilta varauksetonta tukea. Pikkujunnujen valmentajalla on selkeä mielipide asiaan
 – Totta kai se on hyvä asia. Muualla maailmassa on ajettu jo kymmeniä vuosia pienillä moottoripyörillä kilpaa. Joka lajissa aloitetaan aina vaan aikaisemmin. Se on nykypäivää, jos aiotaan saada Suomesta ammattiurheilijoita, korostaa junnuvalmentaja Jarmo Vesterinen.
 Sen sijaan lajin kattojärjestön Suomen moottoriliiton toimitusjohtaja  Kurt Ljungqvist  suhtautuu varauksella pienten lasten kilpailutoimintaan. Moottoriliiton lajiryhmät ovat lähteneen sallimaan lasten kilpailemisen muun maailman tyyliin. Ljungqvist perää vanhempien vastuuta asiassa.
 – Riski on siinä, että jotkut vanhemmat alkavat itse urheilemaan lastensa kautta ja lapsi on vaan väline, sanoo Kurt Ljungqvist.
 – Vanhempien voimakkaat tunteet eivät saa johtaa lapsen harjoittelua. Lapsi ei saa olla vain se väline, jolla vanhempi toteuttaa omaa unelmaansa.
 Ljungqvistin mukaan lajiryhmät valvovat tarkasti, mitä kentällä tapahtuu ja puuttuvat epäkohtiin tarvittaessa välittömästi.
 Imatralla harjoitustunnin päätteeksi vanhemmat rientävät lastensa luokse. Jokaisen lapsen vanhempi kehuu omaa jälkikasvuaan, kuinka hyvin harjoitukset tänään menivät.
 – Hei tänään meni paljon paremmin kuin viimeksi. Tosi hienosti otit tuon kurvin, jossa viimeksi kaaduit. Oletpa sinä kehittynyt nopeasti.

5-vuotiaat lapset alkoivat kilpailla moottoripyörillä – Suomen moottoriliiton toimitusjohtaja pelkää vanhempien toteuttavan omaa unelmaansa


Summary: Saamelaiskäräjien vaalilautakunta vahvisti syksyn 2019 saamelaiskäräjävaalien vaaliluettelon torstaina.

Ensi syksynä järjestettäviin saamelaiskäräjävaaleihin haki ääni- ja vaalikelpoisuutta vain noin 100 uutta nuorta. Luku on lähes kolme kertaa pienempi kuin edellisissä vaaleissa vuonna 2015.
 Saamelaiskäräjien vaalilautakunta vahvisti uuden vaaliluettelon torstaina . Vaalilautakunta merkitsi vaaliluetteloon automaattisesti ne saamelaiset, jotka olivat äänioikeutettuja viime vaaleissa, ja muiden tuli hakeutua luetteloon vuoden 2018 loppuun mennessä.Vaaliluetteloon merkityt henkilöt ovat oikeutettuja sekä äänestämään että asettumaan ehdolle saamelaiskäräjävaaleissa.
 Saamelaiskäräjien vaalilautakunta on aiemmin lähettänyt 18-vuotiaille täyttäneille nuorille hakulomakkeet suoraan kotiin, jos nuoren vanhemmat tai toinen vanhemmista on merkitty vaaliluetteloon. Tällä kertaa vaalilautakunta ei kuitenkaan lähettänyt nuorille kirjeitä kotiin, vaan heidän tuli itse hakeutua vaaliluetteloon.
 Yle Sápmin nuortenohjelma Sohkaršohkka selvitti tällä viikolla Instagram-kyselyllä, tiesivätkö nuoret vaaliluetteloon hakeutumisesta ja saivatko he asiasta helposti tietoa. 76 prosenttia vastaajista tiesi, että vaaliluetteloon täytyy itse hakeutua. Vastaajista 53 prosenttia oli kuitenkin sitä mieltä, että hakeutumisesta oli vaikea löytää tietoja. Kyselyyn vastasi noin 30 nuorta.
 "Tieto ei ole kantautunut minun korviini"
 Saamelaiskäräjät Saamelaisten parlamentti eli Saamelaiskäräjät on Suomen saamelaisten korkein poliittinen elin, joka edustaa saamelaisia kansallisissa ja kansainvälisissä yhteyksissä. Saamelaiskäräjien 21 jäsentä ja neljä varajäsentä valitaan joka neljäs vuosi toimeenpantavilla vaaleilla. Jokaisesta saamelaisten kotiseutualueen kunnasta (Enontekiö, Inari, Utsjoki ja Sodankylän kunnan pohjoisosa) valitaan vähintään kolme edustajaa. Vaaleissa äänioikeutettuja ovat saamelaiset, jotka on merkitty saamelaiskäräjien vaaliluetteloon. Äänioikeutetut saamelaiset ovat myös vaalikelpoisia ja voivat asettua vaaleissa ehdokkaaksi. Lähde: Saamelaiskäräjät
 18-vuotias  Aslak Uula Niittyvuopio  Utsjoen Karigasniemeltä olisi voinut äänestää ensi syksyn saamelaiskäräjävaaleissa ensimmäistä kertaa, jos olisi tiennyt hakeutua vaaliluetteloon. Nyt on kuitenkin liian myöhäistä.
 – Siitä ei ole puhuttu tarpeeksi, ei kuitenkaan niin, että tieto olisi kantautunut minun korviini. Olisihan se ollut mukavaa äänestää, mutta toisaalta en ole kerennyt ajatella asiaa.
 Saamelaiskäräjien nuorisoneuvosto tiedotti vaaliluetteloon hakeutumisesta omilla kanavillaan sosiaalisessa mediassa, mutta somen kautta tiedottaminen ei ole Aslak Uula Niittyvuopion mielestä tarpeeksi.
 – Se riittää varmasti asioita seuraaville nuorille, mutta ei niille, jotka eivät muuten seuraa.
 – En tiedä mikä olisi oikea tapa, mutta esimerkiksi se, että tieto tuotaisiin nuorten luokse vaikkapa kouluvierailuilla, Niittyvuopio ehdottaa.
 Saamelaiskäräjien nuorisoneuvosto panostaa nuorten aktivointiin
 Saamelaiskäräjien nuorisosihteeri  Elli-Marja Hetta  on samaa mieltä siitä, että sosiaalisen median lisäksi nuoriin pitäisi saada yhteys muillakin tavoin. Nuorisoneuvosto aikoo käsitellä asiaa seuraavassa kokouksessaan ja pohtia, kuinka saamelaisnuoret voisi saavuttaa paremmin tulevaisuudessa.
 Saamelaiskäräjien nuorisosihteeri Elli-Marja Hetta on samaa mieltä siitä, että somekampanja yksin ei ole tarpeeksi kaikkien saamelaisnuorten tavoittamiseksi. Xia Torikka / Yle
 Hetta kertoo myös muiden nuorten toivoneen, että tietoa tuotaisiin heille suoraan.
 – Yksi meidän tavoitteistamme tälle vuodelle on aktivoida nuoria sekä nyt vaalien yhteydessä että myös hakeutumaan nuorisoneuvoston jäseneksi.
 – Olisiko se sitten yksi tapa, että kulkisin lukioissa kertomassa Saamelaiskäräjien ja nuorisoneuvoston toiminnasta, Hetta pohtii.
 "Käytännöstä luopuminen on harmillista"
 Viime vaalien yhteydessä vuonna 2015 Saamelaiskäräjien vaalilautakunta lähetti hakulomakkeita kotiin noin 700 nuorelle. Heistä 40 prosenttia eli noin 280 nuorta palautti lomakkeen. Vaalilautakunnalla ei ole virallista tietoa siitä, kuinka moni nuori olisi täyttänyt Suomen saamelaiskäräjälain kriteerit äänioikeudesta ensi syksyn vaaleissa.
 Nyt vahvistetussa vaaliluettelossa on kaiken kaikkiaan 5844 äänioikeutettua henkilöä. Saamelaiskäräjien vaalilautakunnan puheenjohtaja  Janne Näkkäläjärvi  kertoo, että vaalilautakunta sai käsiteltäväkseen tällä erää kaikkiaan noin 550 uutta hakemusta, joista se hyväksyi vajaat puolet, 207 hakemusta. Näkkäläjärvi kuitenkin painottaa, että lukuja ei ole vielä tarkistettu.
 Näkkäläjärven mukaan vaalilautakunta päätti olla lähettämättä hakulomakkeita tällä kertaa, koska palautusprosentti on ollut aiemmissa vaaleissa heidän mielestään pieni.
 Nuorisosihteeri Elli-Marja Hetta uskoo käytännön loppumisen näkyvän nyt nuorten hakijoiden vähyydessä.
 – Minun mielestäni vaalilautakunnan päätös luopua hakulomakkeiden lähettämisestä on hyvin harmillinen.
 Saamelaiskäräjien vaalit toimitetaan joka neljäs vuosi. Syksyn 2019 vaalit toimitetaan 2.9.–30.9. välisenä aikana.

Vain 100 saamelaisnuorta hakeutui Saamelaiskäräjien äänestysluetteloon – "En ole kuullutkaan hakuprosessista"