Summary: Purjelentäminen vaatii sitoutumista ja harjoittelua, mutta ihmiset hakevat nyt nopeita elämyksiä.

Ilmailulajien harrastajien määrä on hiljalleen vähentynyt koko maassa. Näin on käynyt myös purjelentämisessä. Vielä 70-luvulla laji oli trendikäs.
 Esimerkiksi Lapissa aktiivisia lentäjiä on enää kourallinen. Perämeren ilmailuyhdistyksen puheenjohtaja  Lars Janzon  on huolissaan lajin tulevaisuudesta.
 – Tällä hetkellä näyttää tosi heikolta. Nuorta kasvua ei enää ole, Janzon toteaa.
 Purjelentämistä on verrattu kolmiulotteiseen shakkiin. Laji vaatii harrastajaltaan rohkeutta ja sitoutumista harjoitteluun. Vaikeaksi lennonopettaja ei kuitenkaan purjelentämistä suostu kuvailemaan.
 – Jokainen koulutettavani on oppinut lentämään. Mutta kun lupakirjan saa, niin kyllä se vaatii pari ensimmäistä vuotta sitoutumista ja harjoittelua. Hommaan ei oikein muuten pääse sisälle, jo 25 vuotta purjelentämistä opettanut  Jukka Kotajärvi  miettii.
 Suhtautuminen harrastuksiin muuttunut
 Lajin hiipuvaa suosiota on selitetty väitetyllä kalliilla hinnalla ja harvoilla harjoituspaikoilla, mutta kokenut opettaja epäilee, että harrastuksiin ei välttämättä haluta enää sitoutua kovin tiukasti.
 – Semmonen kuva on syntynyt tässä yli 25 vuoden aikana, että ihmisten suhtautuminen harrastuksiin on muuttunut. Ihmiset hakevat asioita, joista saadaan elämys nopeasti. Ei haluta uhrata aikaa siihen, että joskus pääset nauttimaan toiminnasta, Kotajärvi pohdiskelee.
 Lars Janzonin mielestä purjelentäminen olisi ihanteellinen harrastus nuorille. Purjelentäjän lupakirjan voi hankkia jo 16-vuotiaana.
 – Kyllä lentokirja takataskussa olisi paljon hienompi kuin mopokortti!
 Purjelentokone hinataan noin 500 metrin korkeuteen ja maasta nousevan lämpimän ilman nosteella koneella voidaan lentää jopa kolmen kilometrin korkeudessa. Emma Sarsila / Yle
 Ilmailuliiton purjelentotoimikunnan puheenjohtaja  Antti Koskiniemi  on luottavainen lajin tulevaisuuteen. Suomessa koulutetaan vuosittain noin 80 uutta purjelentäjäoppilasta ja aina joku niistä jää aktiiviseksi harrastajaksi.
 Jukka Kotajärvi on samaa mieltä.
 – Uskon että laji tulee säilymään, jos kustannukset pysyvät kurissa ja sääntelyä vähän helpotetaan. On tämä sen verran hieno laji, Kotajärvi sanoo.
 Laskuvarjopakko poistui
 Viime viikolla Suomessakin astui voimaan Euroopan unionin ilmailuturvallisuusviranomaisen EASA:n uudet määräykset. Määräysten myötä Suomesta ja Ranskasta poistui laskuvarjopakko purjelennon aikana. Muissa maissa pakkoa ei ole ollut enää vuosiin.
 Suomessa ilmailuviranomaisena toimiva Traficom jäi yksin mielipiteensä kanssa, kun uusia määräyksiä kirjattiin. Traficomin mielestä laskuvarjon tulisi olla pakollinen varuste purjelennon aikana.
 Purjelentäjät itse pitävät uudistusta hyvänä. He luottavat harrastuskavereidensa maalaisjärkeen. Varjon käyttöä pidetään tärkeänä, mutta siitä ei haluttu viranomaismääräystä.
 Suomalaiset tyytyväisiä uuteen linjaan
 Ilmailuliiton purjelentotoimikunnan puheenjohtaja Antti Koskiniemi on tyytyväinen EASA:n tekemään linjaukseen. Hänen mielestään onnettomuustilastot puoltavat varjon käyttöä, mutta ei pakkoa siihen.
 – Kun varjoa lennolla käyttää, tulee sen edelleen olla hyväksyttyä mallia sekä käyttökunnossa eli asianmukaisesti huollettu ja tarkastettu, Koskiniemi huomauttaa.
 Kilpailujen järjestäjät ja kouluttavat seurat voivat vaatia harrastajiltaan laskuvarjoa lentojen aikana.
 Pudasjärven lentokenttä on niin sanottu korpikenttä, jonka ympärillä on paljon valvomatonta ilmatilaa. Näin ollen se on ihanteellinen paikka lähteä purjelentämään. Siellä ei tarvitse varoa reittilentoja, mutta hornetteja kylläkin. Jutta Huovinen / Yle
 Koskiniemen lentouran aikana kaksi henkeä on pelastunut puhtaasti varjon ansiosta Suomessa.
 – Ideana ei ole, että purjelentäjien pitäisi luopua laskuvarjoistaan. Niiden käyttö voidaan kuitenkin hoitaa vapaaehtoisin keinoin, koska se on viisasta, Koskiniemi toteaa.
 EASA:n kokoamien tilastojen mukaan vuosina 2012–2016 Suomessa purjekoneita oli 359 ja lentotunteja 35 500. Suomessa sattui tuona aikana 11 onnettomuutta, joista yhdessä kuoli lentäjä. Hän menetti koneensa hallinnan Piikajärvellä lentokonehinauksessa alkunousun aikana.

70-luvun trendilaji ei houkuttele nuoria harrastajia: "Kyllä lentokirja takataskussa olisi paljon hienompi kuin mopokortti!"


Summary: "Ruotsissa kaikki ovat samanarvoisia oikeuden edessä ja tämä päätee myös vierailijoihin ulkomailta", ilmoitti Ruotsin pääministeri ennen puhelua.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  sanoo keskustelleensa Ruotsin pääministerin kanssa Tuhkolmassa pidätetyn yhdysvaltalaisen räppärin tapauksesta.
 Trump kertoi, että pääministeri  Stefan Löfven  oli vakuuttanut hänelle puhelimessa, että rap-artisti A$AP Rockya kohdellaan reilusti. Lisäksi Yhdysvaltain presidentti ilmoitti tarjonneensa Löfvenille ”henkilökohtaisen takuunsa” siitä, että räppärin voi päästä vapaalle jalalle ja ettei tämä tule pakenemaan.
 Rap-artisti A$AP Rocky, oikealta nimeltään  Rakim Mayers , pidätettiin heinäkuun alussa Tukholmassa epäiltynä törkeästä pahoinpitelystä. Eilen räppärin pidätystä jatkettiin ensi viikon torstaihin asti, jotta syyttäjä ehtii saada tutkinnan valmiiksi.
 Räppäri A$AP Rocky Pariisissa 21. kesäkuuta. AOP
 Yhdysvaltain ensimmäinen nainen  Melania Trump  sekä julkkispariskunta  Kanye West  ja  Kim Kardashian  olivat toivoneet, että presidentti Trump puuttuisi tapaukseen.
 Perjantaina Trump kertoi Twitterissä aikovansa puhua asiasta Löfvenin kanssa ja selvittävänsä, mitä räppärin hyväksi voidaan tehdä.
 Ennen päämiesten puhelua Löfven korosti, ettei hän pysty eikä aio yrittää vaikuttaa syyttäjiin tai oikeuslaitokseen.
 Stefan Löfven Jonas Ekstroemer / EPA
 Löfven kertoi keskustelevansa mielellään Trumpin kanssa ja aikovansa kertoa hänelle, että Ruotsin oikeuslaitos on riippumaton.
 – Ruotsissa kaikki ovat samanarvoisia oikeuden edessä ja tämä päätee myös vierailijoihin ulkomailta, sanoi pääministeri.
 Trump kertoi sopineensa Löfvenin kanssa, että he jatkavat keskusteluja 48 tunnin kuluessa.
 Lisää aiheesta:
 Yhdysvaltalaisräppäri A$AP Rocky pidätettynä Tukholmassa tappelun seurauksena – Trump aikoo soittaa Ruotsin pääministerille

Trump puhui Löfvenin kanssa pidätetystä räppäristä ja tarjosi  "henkilökohtaisen takuunsa" siitä, että tämän voi päästää vapaalle jalalle


Summary: Vaikka nettimaksujen tietoturva paranee, varastetuilla henkilötunnuksilla voi edelleen tehdä petoksia. Huijauksen uhriksi joutuneet eivät voi tätä ymmärtää.

Elämä ei ole samanlaista sen jälkeen kun omat tiedot ovat joutuneet vääriin käsiin.
 Keravalaisen  Petri Kaupin  ja hänen vaimonsa henkilötunnukset ja osoitteet päätyivät rikollisille muutama vuosi sitten. Siitä lähtien varkaat ovat pystyneet käyttämään niitä tilauspetosten tekemiseen periaatteessa milloin vain.
 – Nykyään melkein jokainen vähänkin epäilyttävä asia nostaa niskakarvat pystyyn. Jos tulee jokin erikoinen tekstiviesti, tarkistan heti kaikki mahdolliset lähteet, onko nimissäni esimerkiksi tilattu jotain, mitä en ole itse tilannut, hän sanoo.
 Suomessa on kymmeniä tuhansia henkilötunnuksia, jotka ovat päätyneet rikollisille. Kahdeksan vuoden takaisen  oppilaitosten tietovuodon saalis  on edelleen ahkerassa käytössä, mutta tunnuksia joutuu vääriin käsiin myös hukatuista korteista, postilaatikoista ja paperinkeräyksestä.
 Tietoturva-asiantuntijoiden mukaan pelkän hetun ja osoitteen ei pitäisi enää missään nimessä riittää tunnistautumiseen. Kuitenkin ne riittävät: esimerkiksi kertaluonteisia luotto-ostoksia voi tehdä edelleen ilman vahvaa tunnistautumista. Tällaisia tietoturva-aukkoja on varsinkin luottoyhtiöillä ja teleoperaattoreilla.
 – Niin kauan kuin tilauspetoksista ei ole riittävästi haittaa, yritykset eivät ole valmiita puuttumaan, sanoo rikoskomisario  Hannu Kortelainen  Helsingin poliisista.
 Uhrin tehtävä on selittää, että en ole ostanut, en ole käyttänyt, en ole tilannut.   "Markus"
 Syksyllä uhrien asema paranee – mutta ei tarpeeksi
 Syyskuussa tietomurtojen uhrien asema paranee jonkin verran, kun EU:n uusi maksupalveludirektiivi tulee voimaan. Verkkokauppojen  on otettava käyttöön vahva tunnistus , eli asiakkaalta vaaditaan esimerkiksi salasana tai PIN-koodi ja avainlukusovellus.
 – Esimerkiksi pelkkä luottokortin numero ja kortin pinnalla oleva turvakoodi eivät enää riitä maksamiseen, vaan siihen on lisättävä elementtejä, joilla asiakas tunnistetaan vahvasti, sanoo Finanssivalvonnan johtava lakimies  Sanna Atrila .
 Sanna Atrilan mukaan uusi maksupalveludirektiivi parantaa maksamisen turvallisuutta monella tavalla. Seppo Ahava / Yle
 Keravalaisen Petri Kaupin kaltaiset identiteettivarkauden uhrit eivät kuitenkaan pääse pälkähästä. Direktiivi ei nimittäin koske tilanteita, joissa ostetaan vaikkapa vain yksi puhelin kertaluotolla. Lakiin jo kymmenen vuotta sitten säädetyn poikkeuksen mukaan hyödykesidonnaiset kertaluotot eivät vaadi vahvaa tunnistautumista.
 – Poikkeus perustuu tilanteeseen vuosia sitten eivätkä sen perusteet ole ihan tätä päivää. Olen kiinnittänyt huomiota siihen, että tämä on jonkinlainen puute, Atrila sanoo.
 Suomeksi sanottuna "jonkinlainen puute" tarkoittaa sitä, että vääriin käsiin joutunut henkilötunnus on edelleen riski. Jos esimerkiksi luottoyhtiöllä ei ole käytössä vahvaa tunnistautumista, pelkkä henkilötunnus auttaa luomaan tilin. Tällöin varas voi tilata kertaluontoisen luottosopimuksen avulla vaikkapa puhelimen, jota hänellä ei ole aikomustakaan maksaa.
 Yksi yhtiö, joka identiteettivarkauksien uhrien haastattelujen ja oikeuden ratkaisujen perusteella nousee usein esille, on ruotsalainen luottoyritys Klarna.
 "Hän vähän hiiltyi"
 Lounaissuomalaisen " Markuksen " tarina identiteettivarkaan uhrina on tuskallisen tuttu. Hänen henkilötunnuksensa päätyi pimeille markkinoille vuoden 2011 suuren hetudump.txt-tietovuodon yhteydessä.
 Kahdeksaan vuoteen siitä ei seurannut mitään, kunnes ensimmäinen outo lasku tuli alkuvuodesta 2019. Kirjeen mukaan Markus ei ollut maksanut hänen nimissään tilattua matkapuhelinta.
 Kun hän soitti matkapuhelimen myyneeseen yritykseen, hänet ohjattiin ottamaan yhteyttä Klarnaan, jonka luottosopimuksella puhelin oli ostettu. Tietojärjestelmiä työkseen tekevä Markus tenttasi Klarnan tietoturvasta vastaavalta henkilöltä, miten he voivat luottaa pelkkään henkilötunnukseen asiakkaan tunnistamisessa.
 – Hän vähän hiiltyi ja sanoi, että ei se ole ainoa, mitä he käyttävät.
 Ylelle lähettämässään sähköpostissa Klarna kertoo käyttävänsä asiakkaiden tunnistamiseen "tuhansia datapisteitä, joista henkilötunnus ja osoite ovat vain kaksi". Niihin kuuluvat muun muassa laite- ja tilaustiedot sekä asiakashistoria.
 Yhtiön mukaan "äärimmäisen alhainen prosentti" sen avulla tehdyistä ostoksista on huijauksia ja "ehdoton enemmistö kaikista huijausyrityksistä" havaitaan ja estetään.
 Jos helppoutta haetaan, riskien ei pitäisi kaatua kuluttajan niskaan.  Leena Romppainen
 Joka tapauksessa Klarnan suojaus petti paitsi "Markuksen" tapauksessa, myös Petri Kaupin ja hänen vaimonsa tapauksissa. Lisäksi tälläkin hetkellä Helsingin käräjäoikeudessa on käsittelyssä tilauspetosten sarja, jossa yhtiö on asianomistajana. Klarnaa  on hiillostettu tietoturvasta ennemminkin .
 Identiteettivarkaan uhrin ei tarvitse maksaa ostoksia, joita rikollinen on hänen nimissään tehnyt. Uhrin on kuitenkin selviteltävä itse asiat poliisin, kauppojen ja luottofirmojen kanssa. Usein hänen on myös hankittava vapaaehtoinen luottokielto, joka maksaa.
 – Uhri on se, joka kärsii. Uhrin tehtävä on selittää, että en ole ostanut, en ole käyttänyt, en ole tilannut. Yritykset, jotka mahdollistavat rikokset, eivät siltikään taivu, Markus sanoo.
 Miksi vahvaa tunnistusta ei vaadita kaikilta?
 Miksi maksupalveluyritykset eivät yksinkertaisesti ota käyttöön vahvaa tunnistusta? Syy löytyy  keskustelusta, jota myös suomalaiset verkkokaupat ovat käyneet EU:n maksupalveludirektiivin voimaantulon lähestyessä .
 Yritykselle vahvan tunnistuksen käyttöönotto maksaa. Lisäksi se tekee asioinnista usein hieman monimutkaisempaa, mikä voi olla yrityksen liikeideaa vastaan. Esimerkiksi juuri Klarna on houkutellut asiakkaita maksamisen helppoudella – "smooth payments" on sen tunnetuimpia markkinointilauseita.
 – Ymmärrän sen helppouden, mutta jos helppoutta haetaan, riskien ei pitäisi kaatua kuluttajan niskaan, arvostelee kansalaisten sähköisiä oikeuksia puolustavan Effi ry:n puheenjohtaja  Leena Romppainen .
 Minusta on hyvin pieni vaiva antaa muutama tunnusluku järjestelmään.  Petri Kauppi
 Parhaillaan Suomessa valmistellaan henkilötunnusten uudistamista. Siitäkään on turha odottaa helpotusta henkilötunnuksensa vääriin käsiin menettäneille. Uudistusta valmistelleen Väestörekisterikeskuksen johtajan  Timo Salovaaran  mukaan ongelma ei ole henkilötunnuksessa, vaan sen käytössä.
 – Jos kaikilta vaihdettaisiin henkilötunnus, ei olisi mitenkään ylivoimaista rikollisille kerätä niitä lisää. Ongelma poistuisi, jos missään tilanteessa ei enää pidettäisi henkilötunnusta riittävänä tunnistamiseen.
 "Olisin valmis jopa maksamaan"
 Petri Kauppi päätyi ottamaan vaimonsa kanssa vapaaehtoiset luottokiellot, jotta tilauspetokset loppuisivat. Seppo Ahava / Yle
 Petri Kaupista tuntuu oudolta, että kymmeniätuhansia hänen kaltaisiaan koskevaa tietoturva-aukkoa ei haluta tukkia. Verkko-ostoksia tekevänä asiakkaana ja identiteettivarkauden uhrina hän maksaisi mielellään hieman ylimääräistä siitä hyvästä, että vahva tunnistus olisi käytössä kaikissa luottoyrityksissä ja puhelinoperaattoreissa.
 – Minusta on hyvin pieni vaiva antaa muutama tunnusluku järjestelmään. Ei se minun mielestäni lisää vaivaa turvallisuuteen nähden. Olisin valmis jopa maksamaan siitä.
 Hänen kohtalotoverillaan "Markuksella" on oma teoria, miksi näin on. Pelkkä pankkitunnusten kaivaminen esiin voi antaa asiakkaalle riittävästi aikaa harkita ostosta ja mahdollisesti perua se.
 – Ja kun se on joillakin yrityksillä liikeidea, he taistelevat viimeiseen asti, että toimintaa ei tarvitsisi muuttaa.

Nettihuijarin uhri on odottanut vuosia, että kymmeniätuhansia suomalaisia koskeva tietoturva-aukko paikattaisiin – "Olisin valmis maksamaan siitä"


Summary: Toimittaja Jari Pelkonen ikuisti Pori Jazz 2019 kuviksi, kun Kirjurinluodon loppuunmyyty areena pullisteli yleisöstä.

Kirjurinluodon pääkonserttia kuunteli 27 000 ihmistä. Alman esiintymistä kiiteltiin. Jari Pelkonen / Yle
 Perjantai-illan päätähti Christina Aguilera pani pystyyn shown, jollaista Pori Jazzissa ei ole nähty aiemmin. Jari Pelkonen / Yle
 Festaritunnelmasta nauttivat Tiina ja Petri Levola saapuivat aurinkoiseen Poriin Sastamalasta. Jari Pelkonen / Yle
 Neljä toimitusjohtajaa. Harri Kainulainen (1990-97), Katja Leppäkoski (2004-12), Jyrki Kangas (1971-76 ja 1979-90) ja Miika Ranne (2018-) Jari Pelkonen / Yle
 Pori Jazzin pääkonsertit perjantaina ja lauantaina myytiin loppuun. Jari Pelkonen / Yle
 Porilaiset Juliaana Granholm ja Sara Mahlakaarto kuuntelivat musiikkia festivaalialueen ulkopuolella. He ovat Christina Aguilera -faneja, mutta kaverusten rahat eivät tällä kertaa riittäneet lipun ostoon. Jari Pelkonen / Yle
 Pori Jazz on kaikenikäisten juhla. Jazztunnelmaa Kirjurinluodolta perjantaina. Jari Pelkonen / Yle
 Satu Viitala-Nokkonen ja Jari Nokkonen viettivät hääpäiväänsä Kirjurinluodolla. Jari Pelkonen / Yle
 Pyhimys & Saimaa  lavalla. Jazzkansa oli haltioissaan Matti Mikkolan sovituksista. Jari Pelkonen / Yle
 Porilainen Eetu Nuotiomaa saapui jazzeille ystäviensä kanssa juhlimaan. Eetun mukaan jazzeilla on loistava meininki. Jari Pelkonen / Yle
 Ilta-aurinko paistaa ja väki viihtyy.  Jari Pelkonen / Yle
 Pori Jazzin taiteellinen johtaja Mikko-Matti Aro onnistui kasaamaan ohjelman, joka kiinnosti. Jari Pelkonen / Yle
 Piknik-kulttuuri on Pori Jazzin yksi suurimmista perinteistä. Yleisö kerääntyy vilteille nauttimaan musiikista, seurasta ja ruokapaloista. Jari Pelkonen / Yle
 Helsinkiläinen Kari Koskinen jonotti festivaalialueen avautumista puolitoista tuntia, jotta sai parhaan paikan riippumatolleen. Jari Pelkonen / Yle
 Reino "Reiska" Laine on 54. kertaa Pori Jazzeilla. Jari Pelkonen / Yle
 Lavalla suhteellisen tuntematon brittiläinen Young Gun Silver Fox. Bändin musiikkia kuvaillaan 1970–80 luvun taitteen yacht rockiksi. Jari Pelkonen / Yle
 Helsinkiläiset Diana Cavonius-Rintahaka ja Pertti Rintahaka ovat 15. kertaa jazzeilla. Ystäväpariskunta Tiina ja Markku Hautala saapuivat Poriin Turusta. Jari Pelkonen / Yle

Loppuunmyyty Pori Jazz kuvina: Jazzkansa nauttii auringosta ja musiikista


Summary: Luitko jo nämä? Kokosimme sinulle viikon parhaita juttuja, jotka saatoit arjen kiireessä ohittaa.

Markku Korhonen, 52, asuu sillan alla, peseytyy kirjaston vessassa ja voi olla neljä päivää syömättä – tällainen on hänen päivänsä
 Arviolta 300–400 ihmistä Suomessa asuu ulkona tai asunnottomien ensisuojissa.  Markku Korhonen  on yksi heistä. Näin hän elää.
 Dagnyn äiti Kylli käy usein tyttärensä luona kylässä. Mukana kulkevat myös ranskanbulldoggit Lumi ja Saara. Stanislav Moshkov
 "Suomi tulee aina olemaan mun toinen koti" – Yhä useampi virolainen palaa Suomesta kotimaahansa, niin myös 18-vuotias Dagny
 Suomen ja Viron välisessä muuttoliikenteessä on tapahtunut historiallinen käänne. Suomesta Viroon muuttaa nyt enemmän ihmisiä kuin toisinpäin.
 FaceAppilla pystyy lisäämään ikäänsä useita kymmeniä vuosia. Kuvassa nuori toimittaja ehkä noin viidenkymmenen vuoden päästä. Laura Hyyti / Yle
 Some on nyt täynnä kuvia vanhuksista, kiitos suositun puhelinsovelluksen – venäläisen FaceAppin tiedonkeruu aiheutti kohun
 Kun teet mobiilisovelluksella itsestäsi ikäihmisen, annat perustajayhtiölle luvan käyttää kasvojasi täysin vapaasti. Mutta mihin kuvat menevät? Supersuositun FaceApp-sovelluksen taustat saivat yhdysvaltalaissenaattorin jopa vaatimaan FBI-tutkintaa aiheesta.
 Karl Schenk Graf von Stauffenberg ei pidä siitä, että nykypäivän oikeistopopulistit yrittävät hyödyntää hänen isoisäänsä. Johnny Sjöblom
 Hitlerin murhayrityksestä 75 vuotta – Salaliittolaisen lapsenlapsi: "Minulta kysytään usein, olenko hänestä ylpeä"
 Päivälleen 75 vuotta sitten ryhmä saksalaisia upseereita yritti  Claus von Stauffenbergin  johdolla salamurhata  Adolf Hitlerin . Hänen lapsenlapsensa  Karl Schenk Graf von Stauffenberg  kuvaili Ylelle, miten hänen isoisänsä perintö on yhä poliittinen Saksassa.
 Petteri Juuti / Yle
 Tiesitkö Helsingin olevan yksi Euroopan hienoimpia jugendkaupunkeja? Kuusi kuvaa talokaunottarista, joita sopii tulla ihailemaan kauempaankin
 Katsottavaa riittää, sillä Helsingissä on peräti kuutisensataa jugendhelmeä. Tyyliä edustavia rakennuksia löytää esimerkiksi Katajanokalta, Eirasta ja Puu-Vallilasta.

Viisi huippujuttua lauantai-iltaan: Markku Korhonen asuu sillan alla, Suomen ja Viron muuttovirta kääntyi ja Hitlerin salamurhayrityksestä 75 vuotta


Summary: Samaa sukupuolta olevien vihkiminen jakaa kirkkoa, mutta naispappeuden kanssakaan ei olla kaikkialla sinut. Osa seurakuntalaisista loistaa poissaolollaan, kun Emilia Teerikangas pitää messua.

Emilia Teerikangas  katseli raskaan työputken päätteeksi väkeä, jota valui Kokkolan kirkosta messun jälkeen. Oli ollut ihanat virret, hyvä tunnelma ja paljon porukkaa.
 Ja pelkkiä miespappeja. Penkissä istuikin ihmisiä, joita Teerikangas ei koskaan näe ollessaan itse työvuorossa.
 – Silloin tuli sellainen olo, että mitä tässä sitten raadetaan. Pitäkää tunkkinne.
 Teerikangas on työssä, johon hän ei koskaan kaikkien mielestä kelpaa. Näin siitä huolimatta, että 2000-luvulla Suomessa  papiksi vihityistä yli puolet on ollut naisia .
 Koska Teerikangas on naispappi – tai nainen pappina, kuten yhteisestä virasta puhuttaessa pitäisi sanoa – hänen uskotaan olevan empaattinen ja siksi väylä vapaamielisyyden lisääntymiselle. Näin kokevat esimerkiksi raamattupiireissä käyvät miehet arkkipiispan erityisavustajan Petri Merenlahden  tutkimuksessa, joka on vielä työn alla  (Helsingin Sanomat, juttu maksumuurin takana).
 Paitsi että Teerikangas ei ole mielestään sen empaattisempi kuin mieskollegansakaan eikä jaksa enää kantaa syyllisyyttä siitä, että hänen pappeutensa aiheuttaa joillekin pahaa mieltä.
 Joskus aiemmin mielessä on käynyt ajatus: jospa se onkin niin? Että naispappeuden vastustajat ovatkin oikeassa?
 – Mutta ei Jumala voi olla niin pieni, että hänen työnsä tekeminen olisi kiinni sukupuolesta kaavun alla.
 Teerikangas on pappi, joka pitää jopa kirkon byrokratiasta ja kokee “älyttömän hienoksi” sen, että saa olla tärkeissä hetkissä Jumalan edustajana. Tehdä työtä, johon kuuluu kipuilua ja kysymyksiä, mutta myös paljon iloa ja yhteenkuuluvuutta.
 Pappi hän on nytkin, kun opettaa yhteisöpedagogeille kirkollisten asioiden perusteita ammattikorkeakoulussa. Ja tuntee jopa olonsa hieman oudoksi, sillä pappeus on enemmän kuin pelkkä ammatti: vaikka hän tekee muuta, hän on yhä myös pappi.
 Toisten mielestä ei kuitenkaan ihan oikea pappi.
 Papin työ antaa, mutta myös kuluttaa, sillä siinä antaa niin paljon itsestään, Teerikangas sanoo. Kalle Niskala / Yle
 Kun ensimmäiset naispapit vihittiin Suomessa vuonna 1988, Emilia Teerikangas ei ollut siitä moksiskaan. Hän oli 9-vuotias.
 Myöhemmin Teerikangas on oivaltanut, ettei opiskeluaikoinaan koskaan edes ajatellut "nais"pappeutta. Ilmapiiri oli Joensuussa erilainen kuin myöhemmin länsirannikolla Kokkolassa, ja sama jatkui ensimmäisessä virassa Pieksämäellä. Siellä korviin osuivat kyllä ensimmäiset keskustelut siitä, onko nainen pappina nyt ihan ok.
 Oman ammatti-identiteetin vasta rakentuessa Teerikangas muistaa ajatelleensa itsekin joskus, onko se nyt niin vakavaa, jos nainen väistää häneen nihkeästi suhtautuvan miehen rinnalta kirkon tehtävistä. Nyt vastaus on selvä.
 – On se, se on juuri niin vakavaa. Siinä ymmärtää, että on kuitenkin toisenlainen toinen.
 Synnyinkaupunkiinsa Kokkolaan Teerikangas palasi kymmenen vuotta sitten. Seurakuntapastorin työssä hän alkoi nähdä käytännössä, että kirkon hyväksymä yhteinen virka on osalle vain teoriaa.
 Kollegan kalenterissa saattoi näkyä merkintä: toivottu miespappia. Hän myös hoksasi, että ei koskaan näe omissa messuissaan tiettyjä seurakuntalaisia, vaikka tietää nämä hyvin aktiivisiksi.
 Monella alalla voi naisella olla vaikeaa, mutta hyväksynnän voi lunastaa kovalla työllä. Tässä ei.
 On toki heitäkin, jotka haluavat nimenomaan naispapin, eikä se ole Teerikankaasta juuri sen mukavampaa: toivoa pappia oletettujen ominaisuuksien perusteella. Että nainen on lempeämpi ja rennompi, sopiva kastejuhlaan. Mies taas edustaa kirkkoherra-ainesta, hyvää saarnamiestä ja jämäkkää johtajuutta.
 Teerikangas ymmärtää jotenkin sen, että ennen naispappeuden aikaa papiksi vihityt miehet saavat kieltäytyä yhteistyöstä naisten kanssa. Enää pappisvihkimystä ei anneta miehille, jotka poissulkevat tuon yhteistyön. He kokevat sen syrjinnäksi.
 Teerikankaan mukaan on myös heitä, jotka sanovat suostuvansa yhteistyöhön saadakseen vihkimyksen, mutta toimivat käytännössä rimaa hipoen. Ja heitä, jotka näyttävät kantansa huonolla käytöksellä: tulevat messuun viime tipassa, ohittavat naisen pappina ja osoittavat kaikin tavoin, että tilanne ei ole heistä oikein.
 – Monella alalla voi naisella olla vaikeaa, mutta hyväksynnän voi lunastaa kovalla työllä. Tässä ei. Jos ei kelpaa, ei kelpaa.
 Ykspihlajan kirkko on Emilia Teerikankaalle rakas: siellä hänen vanhempansa vihittiin, ja siellä hän itsekin on mennyt naimisiin. Kalle Niskala / Yle
 Emilia Teerikangas jaksaa lyödä päätään seinään, sillä epäreiluutta hän ei ole sietänyt koskaan. Kirkko on päättänyt yhteisestä virasta ja laki kieltää syrjinnän sukupuolen perusteella.
 – Silloin ei voi hiljaa hyväksyä rakenteellista vääryyttä. Sillä allekirjoittaisi sen.
 Silti ei ole aina helppoa kantaa syytöstä siitä, että seisoo jonkun pelastuksen tiellä. Teerikankaalle on sanottu, että hän on armoton ja kova, kieltää ihmiseltä ehtoollisen seisomalla sitä asettamassa naisena papin kaavussa.
 Ehtoollinen on luterilaisessa kirkossa pyhä toimitus, syntien anteeksiantamisen paikka ja hetki, jolloin ihminen on lähimpänä Jumalaa.
 Emilia Teerikankaan on vaikea kestää ajatusta siitä, että olisi este tuolle yhteydelle vain siksi, että joku ei voi ottaa ehtoollista naispapilta.
 Miten sen asettaminen voisi olla kiinni papista ja tämän pätevyydestä? hän kysyy. Pappi on vain välittäjä, sakramentti tulee Jumalalta.
 Syyllistyä hän ei halua, vaikka välillä on tehnyt tiukkaa.
 – En minä ole se, joka estää ketään tulemasta, joka vetää kirkon oven kiinni.
 Ehtoollinen on naispappeuskiistan keskiössä. Jyrkimmin suhtautuville kyse ei ole ehtoollisesta lainkaan, jos sen asettaa nainen. Kalle Niskala / Yle
 Kirkon mukaan  naisten pappeuden vastustajat ovat kirkossa pieni vähemmistö. Kirkon jäsenistä ja työntekijöistä heitä oli vuonna 2015 tehdyssä tutkimuksessa viisi prosenttia, luottamushenkilöissä yhdeksän prosenttia. Uusi tutkimus tehdään syksyn ja ensi vuoden aikana.
 Teerikangas uskoo, että kategorisesti vastaan olevia on kaikkiaan vähän. Heitä on toisilla alueilla hyvin vähän, toisilla isompina kasaumina.
 Aste-eroja löytyy: on heitä, jotka hyväksyvät täysin. Tai hyväksyvät, mutta hyväksyvät myös vastustuksen. Tai hyväksyvät, koska kirkko on hyväksynyt, mutta suhtautuvat silti varauksella. Nainen voi olla yhdelle oikea pappi, toiselle ihan ok ja kolmannelle lähinnä siedettävä.
 On myös heitä, joita Teerikangas kutsuu henkisiksi naispapeiksi. He ovat miespappeja, jotka hyväksyvät täysin ja surevat sitä, etteivät voi ymmärtää, mitä nainen pappina voi joutua käymään läpi.
 Koska he hyväksyvät naispappeuden, hekin ovat siis joidenkin silmissä harhaantuneita. Silti tällainenkin miespappi kelpaa useammalle kuin nainen.
 Teerikangas pohtii, onko kyse todella Raamatusta vai yleisemmästä pelosta. Pitäisihän Raamatun mukaan papin olla myös esimerkiksi yhden vaimon mies, raitis, harkitseva, rauhallinen ja vieraanvarainen ja kasvatettava lapsensa tottelevaisiksi.
 – Jos luettaisiin yhtä tarkasti kaikkea, mitä papilta vaaditaan, aika vähän pappeja olisi.
 En minä ole se, joka estää ketään tulemasta, joka vetää kirkon oven kiinni.
 Jyrkimmin suhtautuvat pelkäävät vapaamielisyyden johtavan muun muassa siihen, että yhä useampi pappi on valmis vihkimään homopareja kirkossa. Se taas jakaa luterilaista kirkkoa nyt vahvimmin, vaikka Teerikankaan mielestä myös suhtautumisessa naispappeuteen on menty viime vuosina taaksepäin.
 Pelolle on sinänsä pohjaa:  Kirkon akateemisten jäsentutkimus  kertoo, että papeista naiset kannattavat samaa sukupuolta olevien parisuhteiden kirkollista siunaamista ja vihkimistä useammin kuin miehet. Sama ilmiö näkyy kysyttäessä koko kansalta.
 Ero on selkein, kun kysytään, pitäisikö samaa sukupuolta olevilla pareilla olla oikeus kirkkovihkimiseen. Naispapeista 71 prosenttia vastaa kyllä, miespapeista vain 36 prosenttia.
 Ensi vuonna valitaan uusi kirkolliskokous, jolla on iso rooli linjata kirkon suuntaa jatkossa.
 Suhtautuminen samaa sukupuolta olevien avioliittoon on saanut aikaan sen, että paheksunnan rajoja piirretään osittain uudestaan.
 – Se on vain ratkaistava. Suuri ongelma on se, ettei asiaa hoidettu ajoissa, sanoo Emilia Teerikangas.
 Kaikki parit samalle viivalle
 Teerikankaan mielestä sukupuolinen suuntautuminen ei ole virhe, vaan luotu ominaisuus. Vastapuolelle homous on synti.
 "Mieheksi ja naiseksi hän loi heidät." Tarkoittaako se, että toiset miehiksi ja toiset naisiksi? Vai että ihminen on yhdistelmä molempia ja sukupuolen ja seksuaalisuuden kirjo on laajempi kuin kapeimmin tulkitsevat ajattelevat?
 Teerikangas muistuttaa, että avioliittoon vaaditaan vain rippikoulun käynti ja evankelisluterilaisen kirkon jäsenyys – muita ehtoja ei ole. Vaikka esimerkiksi samaa sukupuolta olevien parisuhde tuntuisi itselle vieraalta, se ei ole peruste tuomita asiaa vääräksi.
 – Avioliittoon vihittäessä pyydetään parin elämään Jumalan siunausta: läsnäoloa, rakkautta ja huolenpitoa. Miksi emme pyytäisi tätä kaikille pareille? Emmehän me ketään siunaa, vaan asia on kuitenkin Korkeimman kädessä.
 Teerikangas sanoo, että työkseen vihkivä vihkii ilolla kaikki, koska jokaisen parin elämään tarvitaan Jumalan siunausta. Vihkii nekin parit, joille kirkollisella siunauksella ei ole mitään merkitystä, mutta kirkko on juhlapaikkana kaunis. Siksi homoparien poissulkeminen tuntuu väärältä.
 – Taas tehdään jako vain sukupuolen ja seksuaalisuuden perusteella.
 Keskustelua erimielisten kanssa on vaikea käydä, koska kohtaamiselle ei ole paikkoja, sanoo Emilia Teerikangas. Kalle Niskala / Yle
 Suuri kysymys on se, saako Raamattua ylipäänsä tulkita. Teerikangas ei ymmärrä ajatusta: kaksi lukijaa tulkitsee aina eri tavalla.
 Puhumattakaan siitä, miten on tulkittu, kun on kirjattu, käännetty, kopioitu. Tai sanan merkityksestä yhdessä kulttuurissa 2000 vuotta sitten ja toisessa kulttuurissa nykyhetkessä.
 Piispat antoivat vuonna 1972 julkilausuman, jossa he kirjoittavat, että Raamatun sana on tehtävä ymmärrettäväksi nykyihmiselle: pyrittävä sanomaan, mitä teksti tarkoittaa tämän päivän tilanteessa – eli tulkittava.
 Luterilaisen kirkon tulkinta on pelastushistoriallinen: Raamatusta otetaan se, mikä "ajaa Kristusta". Silti tulkitsemisen mahdollisuutta kiistetään yhä kirkonkin sisällä ja Raamattu nähdään muuttumattomana, ihmettelee Teerikangas.
 – Jos sana kutistetaan vain kirjaimeksi, se kavennetaan.
 Kirkon kanta homoparien vihkimiseen ryöpsähti keskusteluun taas, kun osallistuminen Helsinki Prideen sai  kansanedustaja Päivi Räsäsen ja arkkipiispa Tapio Luoman sanasotaan .
 Repeääkö kirkko tasa-arvoiseen avioliittoon – ja vähän naispappeuteenkin? Ja jos, niin mitä sitten? Olisiko kirkon pitänyt käyttää viime vuodet esimerkiksi ilmastotyöhön, maapallon konkreettiseen pelastamiseen?
 Teerikankaan mielestä pakolaiskriisi, Välimereen hukkuvat lapset ja ilmastokatastrofi ovat paljon olennaisempia asioita kuin sukupuoli ja seksuaalisuus.
 – Täällä askarrellaan yhä sen kanssa, onko pappi nainen vai mies. Se saa oikeudentunnon kuohahtamaan.
 Kaatuiko virantäyttö vapaamielisyyteen?
 Suvaitsevaisuus on ilmeisesti johtanut siihen, että Kokkolan kappalaisen viran täytössä kävi niin kuin kävi.
 Kirkkoherra esitti neljästä hakijasta tehtävään seurakuntapastori Emilia Teerikangasta. Seurakuntaneuvosto äänesti silti  valitsi virkaan porvoolaisen naispapin, joka ilmoitti kuitenkin pian ottavansa vastaan viran toisaalta  (Keskipohjanmaa-lehti).
 Teerikangasta ei valittu edes varalle, ja  Kokkola onkin nyt ilman kappalaista , kunnes asiaan saadaan jonkinlainen ratkaisu.
 Vähemmistöön jääneet neuvoston jäsenet ovat paheksuneet sitä, ettei Teerikankaan ohittamiselle esitetty mitään perusteluja.
 Kuohuntaa aiheesta on käyty  maakuntalehden  yleisönosastoa myöten, ja puheenvuoroissa päätöksen syyksi on nähty se, että Teerikangas oli vuosi sitten ensimmäisen Kokkola Priden yhteydessä avaamassa ovia sateenkaariväen osallistumiselle jumalanpalvelukseen.
 Päätös oli mahdollinen, koska herätysliikkeiden rooli neuvostossa on suuri.  Vs. kirkkoherra näpäyttikin liikkeitä muistuttamalla , että niiden pitäisi ajaa kaikkien seurakuntalaisten etua oman liikkeensä aatteen sijasta.
 Herätysliikkeiden painoarvo seurakunnassa on olennainen tekijä siinäkin, miten naisiin suhtaudutaan. Vanhoillislestadiolaisten lisäksi tiukimmin naispappeutta vastaan ovat Sley ja Kansanlähetys. Herättäjäyhdistyksen kanssa taas ongelmia ei ole.
 Liikkeetkään eivät ole yksiäänisiä: saman herätysliikkeen suhtautuminen voi vaihdella sadan kilometrin matkalla. Ja yhdellä paikkakunnalla samassa liikkeessä on monella tavalla ajattelevia.
 Toisaalta herätysliikkeiden väki pyörittää pitkälti monen seurakunnan toimintaa. Kirkko siis hyväksyy heidätkin, jotka eivät hyväksy kaikkea kirkossa. Niin kuin naispapinkin on arjessa hyväksyttävä heidät, jotka eivät hyväksy häntä.
 Papin työ tuo merkityksellisyyttä
 PIM! Sitä ei koskaan kuulunut. Äkillistä herätystä papiksi ryhtymiseen. Vihkimyksessä Teerikangas muistaa ajatelleensa, että siihen päätymisen täytyy olla Jumalan tahto.
 Silti tarvitaan vielä kutsu työhön seurakunnalta. Silloin alkavat ongelmat.
 – Ei voi olla niin, että sinut on kutsuttu melkein papin virkaan. Se on joko tai. Ei ole välimuotoa.
 Teerikangas ei silti ole ajatellut muuttaa jonnekin, missä olisi helpompaa. Kotiseurakunta on rakas, ja siinä on paljon ihmisiä, joita hän tietää palvelleensa hyvin.
 Papin työ itsessään on erilainen kuin mikään muu työ. Vaihtelevaa ja itsenäistä tunnetyötä. Uuden elämän, avioliiton tai kuoleman äärellä kokee nöyryyttä, mutta myös merkityksellisyyttä. Ennen toimituksia pappi rukoilee aina: olen tässä paikallani, nyt voit Jumala hoitaa hommat.
 Silloin Teerikangas ei ajattele niitä, joiden mielestä hänen ei pitäisi olla työssään. Joskus tosin mielessä voi vilahtaa tieto siitä, että penkissä istuu joku vastustaja.
 Tilannetta ei saa päästää ihon alle. Hyvä ryhti, vähän happea.
 – Nyt jos koskaan olisi kiva, jos tämä menisi hyvin.
 Vaikka ei kai sekään mitään auttaisi.
 Kun konservatiivi näyttää Raamatusta kohdan, jonka mukaan asia on synti ja kauhistus, vaatii paljon pystyä sanomaan, että oman uskon valossa näkee asian toisin, sanoo Emilia Teerikangas. Kalle Niskala / Yle

Vapaamielisyys luikertelee kirkkosaliin naisten kautta, uskovat jotkut – ja siksi Emilia Teerikangas ei vieläkään pappina kelpaa kaikille


Summary: Ylen ulkomaantoimituksen kesäsarjassa kurkistetaan, mitä kansainvälisen julkisuuden unohtamille ihmisille kuuluu.

1980- ja 1990-luvuilla juorulehtien kansia vähän väliä koristanut Monacon prinsessa  Stephanie  on seestynyt hyväntekeväisyystyötä tekeväksi kuninkaalliseksi. Samalla toinen toistaan räikeämmät skandaaliotsikot ovat vaihtuneet poseerauksiin värikkäiden sirkustyöntekijöiden kanssa.
 Prinsessa Stephanie sai tammikuussa 2017 käsisuudelman sirkustirehtööri Petit Gougoulta. Vieressä isoveli ruhtinas Albert II. Eric Gaillard / EPA
 Yksi 54-vuotiaan Stephanien tehtävistä on vastata vuosittain järjestettävästä Monte Carlon kansainvälisestä sirkusfestivaalista. Hän suunnittelee festivaalin ohjelmiston ja valitsee esiintyjät.
 Varmimmin prinsessa Stephanien näkeekin nykyisin julkisuudessa, kun kansainväliset kuvatoimistot julkaisevat vuosittain tammikuussa kokoelman valokuvia, joissa Stephanie esiintyy Monte Carlon festivaaleilla sirkustaiteilijoiden ja sirkuseläinten seurassa.
 Monacon prinsessa Stephanie (keskellä valkoisessa paidassa) poseerasi tammikuussa 2019 yhdessä sirkustaiteilijoiden kanssa Monte Carlon sirkusfestivaalien yhteydessä. Stephanie vastaa festivaalin ohjelmistosta. Sebastien Nogier / EPA
 Stephanie puolustaa eläinten oikeuksia ja sirkusta
 Eläintensuojelijana tunnettu Stephanie on julkisuudessa joutunut puolustelemaan osallistumistaan sirkusesitysten järjestämiseen. Prinsessa on kommentoinut  haastattelussa , etteivät eläinten oikeudet ja eläinten esiintyminen sirkuksessa ole yhteensovittamaton asia.
 Merileijona hieroi tuttavuutta prinsessa Stephanien kanssa Monacossa tammikuussa 2017. Olivier Anrigo / EPA
 Hän on perustellut kantaansa sillä, ettei sirkusfestivaalin eläimiä ole vangittu luonnosta. Lisäksi hän on painottanut sitä, kuinka eläinten elinolosuhteista pidetään hyvää huolta.
 – Eläimet ovat kouluttajilleen kuin lemmikkejä. Ne eivät pärjäisi vapaudessa, Stephanie on selittänyt.
 Aids-uhrien väsymätön auttaja
 Prinsessan aika kuluu myös hyväntekeväisyystyössä. Hän on muun muassa aidsin vastaista työtä tekevän järjestön  Fight Aids Monacon  puheenjohtaja.
 Stephanie on myös useiden muiden hyväntekeväisyysjärjestöjen ja yhdistysten, muun muassa Monacon nuorisokeskuksen ja nimeään kantavan aktiivisuuskeskuksen, puheenjohtaja.
 Prinsessa Stephanie osallistui joulukuussa 2013 hyväntekeväisyyshuutokauppaan, jossa myytiin hänen edesmennyttä äitiään, ruhtinatar Gracea esittävä maalaus. Eric Gaillard / EPA
 Stephanie on esiintynyt aids-työnsä vuoksi myös kansainvälisillä areenoilla.
 Vuonna 2006 hän puhui YK:n aids-kokouksessa ja samasta vuodesta lähtien hän on toiminut YK:n aids-ohjelman UNAIDS:n hyväntahdonlähettiläänä.
 Vuonna 2010 Stephanie vihki Ranskan Carpentrasissa Maison de Vien eli Elämän talon, joka on hiv-tartunnan saaneille ja aidsia sairastaville tarkoitettu lepokoti. Monacon hovin mukaan ajatus lepokodin perustamisesta oli prinsessa Stephanien.
 Stephanie itse on todennut, että prinsessana hän kokee velvollisuudekseen jatkaa vanhempiensa ruhtinas  Rainierin  ja ruhtinatar  Gracen  työtä monacolaisten palvelemisessa.
 Monacon ruhtinasperhe kelkkaili yhdessä Sveitsissä vuonna 1966. Kuvassa ruhtinatar Grace, prinsessa Stephanie, ruhtinas Rainier, prinssi Albert ja prinsessa Caroline.
 – Nyt kun vanhempamme eivät enää ole täällä, muodostamme sisareni, veljeni  Albertin  ja  Charlenen  (Albertin puolison) kanssa hyvän joukkueen, Stephanie on todennut  Le Figaro -lehden mukaan .
 Ruhtinatar Grace kuoli vuonna 1982 auto-onnettomuudessa, jossa myös 17-vuotias Stephanie oli mukana. Ruhtinas Rainier III kuoli keuhkokuumeeseen vuonna 2005.
 Prinsessa Stephanie Marie Elisabeth Syntynyt 1.2.1965 Vanhemmat: Ruhtinas Rainier III (1923–2005) Ruhtinatar Grace (1929–1982) Sisarukset: Ruhtinas Albert II (14.3.1958) Prinsessa Caroline (23.1.1957) Lapset: Louis Ducruet (26.11.1992) Pauline Ducruet (4.5.1994) Camille Gottlieb (15.7.1998) Puolisot: Daniel Ducruet 1995–1996 Adans Lopez Peres 2003–2004
 Aviomiehinä henkivartija ja akrobaatti
 Stephanien yksityiselämästä ei enää viime vuosina ole saatu skandaaliuutisia aikaan. Aiempina vuosina niitä on riittänyt sitäkin enemmän.
 Lehtitietojen mukaan Stephanie seurusteli nuorena niin kilpa-autoilija  Paul Belmondon , näyttelijä  Anthony Delonin  kuin näyttelijä  Rob Lowenkin  kanssa. 1980-luvun suhdespekulointi oli kuitenkin hillittyä verrattuna siihen millaisia otsikoita 1990-luvulla sikisi.
 Vuonna 1995 prinsessa Stephanie avioitui henkivartijanaan aiemmin työskennelleen Daniel Ducruetin kanssa. Pari erosi jo seuraavana vuonna.
 Suuri skandaali syntyi, kun Stephanie rakastui henkivartijaansa  Daniel Ducruet'iin . Pariskunta sai kaksi lasta, vuonna 1992 syntyneen  Louisin  ja vuonna 1994 syntyneen  Paulinen .
 Vuonna 1995 solmittu avioliitto päättyi eroon jo seuraavana vuonna, kun paparazzit kuvasivat rakastajattaren kanssa kuherrelleen Daniel Ducruet'n ja kuvat levisivät juorulehtiin Suomessa asti.
 Prinsessa Stephanie juhli 19. marraskuuta 2018 Monacon kansallispäivää yhdessä lastensa Louis Ducruet'n ja Pauline Ducruet'n kanssa. Sebastien Nogier / EPA
 Eronsa jälkeen Stephanie rakastui toiseen henkivartijaansa. Suhteesta  Jean Raymond Gottliebin  kanssa syntyi vuonna 1998 tytär  Camille Gottlieb .
 Stephanie on julkisuudessa kertonut lastensa olevan elämänsä tärkein asia.
 – Halusin, että heillä on jalat maassa ja kunnon arvot. Halusin heidän saavan jotain sellaista, jota minulla ei heidän iässään ollut: nimettömyyden, Stephanie on kertonut kasvatusperiaatteistaan  Le Figaro -lehden mukaan .
 Prinsessa Carolinen tytär prinsessa Alexandra (vasemmassa reunassa) ja prinsessa Stephanien tyttäret Pauline Ducruet ja Camille Gottlieb osallistuivat toukokuussa 2015 serkkujensa prinsessa Gabriellan ja prinssi Jacquesin kastejuhlaan Monacon katedraalissa. Sebastien Nogier / EPA
 Stephanie lähti lapsineen sirkuksen matkaan
 Vuonna 2001 Stephanie yllätti jälleen kerran kuninkaallisia seuraavat piirit, kun hän liittyi lapsineen sirkuskaravaaniin.
 Yllättävän elämänmuutoksen taustalla oli suhde norsunkouluttaja  Franco Knien  kanssa. Suhde ei kestänyt kauan, mutta pian Stephanie rakastui uuten sirkustaiteilijaan.
 Toisen avioliittonsa prinsessa Stephanie solmi vuonna 2003 portugalilaisen sirkusakrobaatin  Adans Lopez Peresin  kanssa. Tämäkään liitto ei kestänyt, vaan pari erosi jo vuonna 2004.
 Monacon ruhtinas Albert II (oikealla), prinsessa Stephanien tytär Pauline Ducruet, prinsessa Stephanie, prinsessa Stephanien poika Louis Ducruet ja tämän kihlattu Marie Chevallier Monte Carlon sirkusfestivaaleilla tammikuussa 2019. Yann Coatsaliou / EPA
 Ranskalaisen  Point de vue -lehden haastattelussa  Stephanien tytär Camille on kertonut prinsessan lasten kutsuvan itseään kolmeksi muskettisoturiksi. Suhdettaan äitiinsä ja isäänsä Camille on verrannut keuhkoihin, joita ilman hän ei pystyisi elämään. Stephanieta Camille on kehunut mallikelpoiseksi äidiksi.
 Camille esittelee elämäänsä  Instagramissa . Myös sisar  Pauline  ja veli  Louis  päivittävät Instagram-tileilleen välähdyksiä yksityiselämästään.
 Otsikoista pudonneet: Kesäsarjassa kerrotaan, mitä julkisuuden unohtamille ihmisille kuuluu. Brexit ajoi vaihtoon jo toisen brittipääministerin – Mutta mitä puuhaa Theresa Mayn edeltäjä David Cameron tyyriissä puutarhavajassaan? Tietovuotaja Edward Snowden kiittää Moskovan pizzatarjontaa ja onneaan: Ilman Venäjän turvapaikkaa "olisin Guantánamossa tai kuollut" Suhde presidenttiin teki Monica Lewinskystä nettikiusatun – Miten "maailman tunnetuin harjoittelija" pääsi jaloilleen? Vesikidutuksen hyväksyjästä arvostetuksi professoriksi – Condoleezza Rice jätti politiikan iäksi mutta soittaa pianoa vieläkin
 Uimapukusuunnittelijasta levylaulajaksi
 1980-luvulla prinsessa Stephanie etsi paikkaansa maailmassa ja ehti kokeilla useampaa kuninkaalliselle epätavallista uravaihtoehtoa.
 Vuodet 1983–1984 Stephanie oli harjoittelijana Christian Diorin muotitalossa muotisuunnittelija  Marc Bohanin  ohjauksessa. Oppimiaan taitoja prinsessa hyödynsi vuosina 1985–1987, jolloin hän suunnitteli Pool Position -nimen saaneen uimapuku- ja uima-asukokoelman.
 Prinsessasta laulajaksi muuntautunut Stephanie esitteli taitojaan vuonna 1991. Sylent Press / AOP
 80-luvulla Stephanie työskenteli myös mallina, ja poseerasi muun muassa Ellessä ja Saksan Voguessa.
 Helmikuussa 1986 oli Stephanien seuraavan urakokeilun vuoro, kun hän julkaisi tuottamansa singlelevyn. Ranskankielinen single  Ouragan  ja englanninkielinen versio  Irresistible  osoittautuivat maailmanlaajuiseksi menestykseksi.  Pelkästään Ranskassa singleä myytiin miljoona kappaletta .
 Prinsessa Stephanie johtamansa Fight Aids Monacon hyväntekeväisyysgaalassa heinäkuussa 2012. Sebastien Nogier / EPA
 Syyskuussa 1986 oli kokonaisen albumin vuoro.  Besoin -levy myi maailmanlaajuisesti 1,5 miljoonaa kappaletta ja Stephanien musiikkia arvioitiin Suomessa muun muassa  Hittimittari-ohjelmassa .
 Seuraavaa levyä saatiin odottaa heinäkuuhun 1991 asti.  Stéphanie -levyn vastaanotto oli pettymys, ja prinsessa lopetti musiikkiuransa siihen.
 Monacon hovin sivuilla  Stephanien musiikkiura loistaa jostakin syystä poissaolollaan, vaikka tämän kiinnostuksenkohteita ja työtehtäviä siellä muuten tarkkaan käydäänkin läpi.
 Prinsessa Stephanie juhli sisarensa Carolinen kanssa veljensä ruhtinas Albertin ja ruhtinatar Charlenen häitä heinäkuussa 2011.  Eric Gaillard / EPA
 Tytär Pauline on seurannut äitinsä jälkiä muotisuunnittelijana. Tänä kesänä hän esitteli ensimmäisen asukokoelmansa Pariisin muotiviikoilla,  uutisoi Hola!-lehti . Ylpeä Stephanie seurasi muotinäytöstä eturivistä. Myös Paulinen isä, Stephanien ex-mies Daniel Ducruet nähtiin yleisössä.
 – En näe itseäni kapinallisena, mutta se riippuu tietysti siitä mitä pidetään normaalina. Tärkeintä on olla tyytyväinen tekemiinsä päätöksiin, prinsessa Stephanie on kommentoinut elämäänsä  Hello-lehden mukaan .

Monacon skandaaliprinsessa Stephanie löysi rauhan sirkuksesta – 80-luvun ura laulajana ja uimapukusuunnittelijana on muisto vain


Summary: Venäjän hallinto on sivuuttanut opposition valitukset siitä, että vaaliviranomaiset toimivat mielivaltaisesti estäessään kärkioppositioehdokkaiden pääsyn vaaleihin.

Moskovassa yli 20 000 ihmistä kerääntyi lauantaina osoittamaan mieltään reilujen vaalien puolesta. Protestoijat vaativat, että opposition ehdokkaat pääsevät syyskuussa järjestettäviin paikallisvaaleihin.
 Mielenosoittajien joukossa oli oppositiojohtaja  Aleksei Navalnyi , joka vannoi, etteivät protestoijat anna asiassa periksi.
 – Näytämme heille, että tämä on vaarallista peliä, lausui Navalnyi ja sai kannattajiltaan raikuvat suosionosoitukset.
 – Tämä on minun kaupunkini! huudettiin väkijoukossa.
 Oppositiojohtaja Aleksei Navalnyi puhui kannattajilleen Moskovassa. SERGEI ILNITSKY/ EPA
 Moskovan vaaliviranomaiset ovat  estäneet lähes kaikkien kärkioppositioehdokkaiden pääsyn  vaaleihin hylkäämällä näiden keräämät kannattajakortit. Viranomaiset ovat väittäneet, että riippumattomia ehdokkaita tukevien kannattajakorttien nimikirjoitukset ovat väärennettyjä.
 Venäjän hallinto on sivuuttanut opposition valitukset siitä, että vaaliviranomaiset toimivat mielivaltaisesti hylätessään opposition kannattajakortteja.
 Monet venäläiset ovat kuitenkin raivoissaan ja katsovat, että vaalilautakuntien toiminnassa on kyse vaalien häiritsemisestä.
 Politiikan tarkkailija  Kirill Rogov  kirjoitti, että opposition sulkeminen vaaleista on ”yksi Venäjän vaalihistorian suurimmista petoksista”.
 – Olemme todistamassa merkittävän laajamittaista rikosta, hän kirjoitti blogissaan.
 Viime viikon sunnuntaina poliisi hajotti, ilman viranomaisten lupaa järjestetyn mielenosoituksen kovakouraisesti ja otti kiinni noin 40 ihmistä.
 Tänään järjestetylle protestille oli Venäjän lain vaatima ennakkolupa.
 Lisää aiheesta:
 “Palaamme joka päivä!” – Moskovassa mielenosoitukset rehellisten vaalien puolesta jatkuivat kolmatta päivää

Tuhannet vaativat Moskovassa reiluja vaaleja – viranomaiset  torjuneet  oppositioehdokkaita hylkäämällä kannattajakortteja


Summary: Neljääkymppiä kulkevalla menopelillä matkustaminen vaatii vankkaa kärsivällisyyttä ja sitä löytyy enontekiöläisiltä mopoharrastajilta.

Muistatko vielä sen tunteen, kun polkaiset mopon käyntiin, painat kytkimen pohjaan, vaihde päälle ja väännät kahvasta vähän kaasua?
 Sitten huristelet vapauteen.
 Suomen luoteisnurkassa, Tunturi-Lapissa sijaitsevassa Hetan kylässä moni kokee sen tunteen yhä uudelleen ja uudelleen.
 Hetta on vajaan tuhannen asukkaan kylä. Pienessä kylässä toimii oma mopoporukka, joka on kiinnostunut nimenomaan vanhoista mopoista.
 Mihku Näkkäläjärvi  on lapsesta asti ollut kiinnostunut moottoriajoneuvoista.
 – Nyt aikuisiällä kiinnostaa enemmän vanhemmat laitteet, mopot ovat yksi. Sitten löytyy vanha moottoripyörä ja vanha moottorikelkka. Se vanha tekniikka kiinnostaa kovasti, kuvailee Näkkäläjärvi.
 Mopokuume tuntuu iskevän lujasti muihinkin, sanoo Näkkäläjärvi.
 – On se varmaan ollut vähän sellainen tarttuva tauti. Meitä oli aluksi ihan vain muutama, jotka alkoivat vanhoja mopoja värkkäämään. Vuosi kerrallaan tuli aina uusia harrastajia, kertoo Näkkäläjärvi.
 Sama harrastus tuntuu olevan myös  Enontekiön nykyisellä kunnanjohtajalla Jari Rantapelkosella.  Hän kurautti Pappa-Tunturilla Hangosta Nuorgamiin.
 Hetan mopoporukassa on mukana niin naisia kuin miehiäkin. Kaija Länsman / Yle
 Viime kesänä porukka huristeli muutamassa päivässä tuhannen kilometrin reissun – tämän kesän reissun pilasi lumisade
 Hetan mopoporukka ei tyydy ajamaan vain varovasti pihaa ympäri, vaan vanhoille mopoille annetaan välillä kunnolla kyytiä.
 – Viime kesänä kävimme Norjassa, Nordkappissa porukalla. Reissu kesti neljä päivää. Kilometrejä tuli aika lailla tuhat.
 Jos lähtee reissuun vehkeellä, jonka maksiminopeus on neljäkymmentä kilometriä tunnissa, kärsivällisyyttä tarvitaan vähintäänkin repullinen.
 – Minä en edes kuuntele mitään musiikkia. Minä vain kuuntelen mopon volinaa ja mietiskelen kaikkia maailman asioita, nauraa Näkkäläjärvi.
 Tänä kesänä mopoilijoiden piti lähteä taas yhdessä reissuun. Jokainen oli varannut kesäloman reissua varten mutta Lapin kesä muutti suunnitelmat, lumen muodossa.
 – Niin paljon ei kiinnosta mopolla ajaminen, että lumisateessa lähtisin ajamaan, sanoo Näkkäläjärvi.
 Wathénille iski mopokuume kun hän muutti Oulusta Hettaan – haaveissa siintää jo kolmas metallitankkinen kaunotar
 Emmi Wathén  on ollut tekemisissä mopojen kanssa lapsesta lähtien, mutta ei ollut koskaan omistanut itse mopoa, kunnes muutti Hettaan.
 Wathén on tilannut nyt toisen mopon, joka on pari vuotta vanhempi kuin nykyinen peli. Kolmas siintää haaveissa. Kaija Länsman / Yle
 Näkkäläjärvi sai koukutettua mopoinnostuksen myös Wathénille.
 – Mopokuumehan se tuli ja rupesin katselemaan omaa mopoa. Lopulta löysin Heinolasta sopivan yksilön. Rahtirekka toi sen Ouluun ja siellä laittelin sen loppuun.
 – Tuli vähän hoppu saada se fiksattua loppuun, että ehdin muiden kanssa reissuun.
 Sinä kesänä Wathén kävi vuoden 1981 mallin Solifer sm -mopolla Norjan Skibottenissa.
 Wathén on tilannut nyt toisen mopon, joka on pari vuotta vanhempi kuin nykyinen.
 – Kyllä pihalle vielä yksi mopo mahtuisi. Metallitankkiset mopot on se minun juttu. En minä muovitankkisista niin välitä, kertoo Wathén.

Tuhannen kilometrin mutka vanhoilla mopoilla ei ole matka eikä mikään – ”En kuuntele edes musiikkia ajellessa, kuuntelen vain mopon volinaa”


Summary: Helsinki kaavailee siirrettävien lavojen hankkimista, jotta tapahtumia on helppo järjestää useissa paikoissa.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Festivaalikesä on jatkunut Helsingissä tänä viikonloppuna vilkkaana. Weekend Festival on kerännyt Helsingin Suvilahden alueelle mittavan yleisön eilen perjantaina ja tänään lauantaina.
 Weekend järjestetään Suvilahdessa nyt ensi kertaa. Festivaali oli viime kesänä Hietaniemen uimarannalla. Weekend Festivalin markkinointijohtaja  Jyri Heikkinen  kehuu Suvilahden alueen olevan festarille sopiva paikka, johon pääsee helposti kävellen ja julkisella liikenteellä.
 – Toivomme, että Helsingin keskustassa on jatkossakin paikka, jossa voi oikeasti järjestää festareita. Tämä alue saisi pysyä mahdollisimman ennallaan, meille on tärkeää että täällä on sopivasti väljyyttä eikä tule jonoja, Heikkinen sanoo.
 Weekendin ensi vuoden pitopaikasta ei ole vielä varmuutta, mutta Heikkinen toivoo tapahtuman jatkavan Suvilahdessa. Neuvottelut jatkosta ovat kaupungin kanssa jo käynnissä.
 Weekend Festival on nyt Suvilahdessa ensi kertaa.  Esa Syväkuru / Yle
 – Niin hyvä paikka, että mielellään ollaan ensi vuonnakin. Täällä on urbaania tunnelmaa, joka sopii hyvin festivaalille.
 Heikkinen sanoo myös Hietaniemen uimarannan olleen kaunis paikka festarille, mutta kulkuyhteydet eivät olleet yhtä hyvät ja rakentamisessa rannan pehmeälle hiekalle on omat hankaluutensa.
 Suvilahti säilyy festivaalien käytössä
 Suvilahden lähelle Kalasatamaan nousee koko ajan uusia asuntoja. Helsinki on kuitenkin linjannut, että Suvilahti säilyy paikkana, jossa on mahdollista järjestää suuriakin yleisötapahtumia.
 Erityissuunnittelija  Päivi Munther  Helsingin kaupunginkansliasta kertoo, että kaupungin strategiassa Suvilahti on mainittu paikkana, jota halutaan kehittää nimenomaan urbaanina tapahtumapaikkana.
 – Ei kuitenkaan vain jättitapahtumien paikkana, vaan myös lähialueen asukkaiden käyttöön sopivana, Munther toteaa.
 Kaupunki aikoo kehittää Suvilahden sopivuutta tapahtumille. Suunnitelmissa on vahvistaa infraa esimerkiksi vessojen ja kattavampien sähköjen avulla.
 Suvilahden aluetta aiotaan kehittää festivaaleille entistä paremmin sopivaksi.  Esa Syväkuru / Yle
 Suvilahdesta ei kuitenkaan aiota tehdä keskitettyä suurtapahtumien paikkaa, vaan niitä halutaan jatkossakin eri puolille kaupunkia. Juuri nykyistä isompia festivaaleja alueelle ei mahtuisikaan.
 – Helsinki toivoo, että tapahtumat ja niiden vaikutukset leviävät ympäri kaupunkia, Munther sanoo.
 Muntherin mukaan toiveissa on, että järjestäjät ovat aktiivisia etsimään uusia paikkoja, kuten ovat olleet ennenkin. Järjestelyitä aiotaan helpottaa hankkimalla siirrettäviä lavoja, joiden mukana kulkee myös tekniikkaa.
 Lauantaina oli hyvä festivaalisää.  Esa Syväkuru / Yle
 Yksi uusimpia suurtapahtumien paikkoja on Malmin lentokenttä, jossa nähdään tulevalla viikolla  Ed Sheeranin  konsertit. Niihin odotetaan molempina päivinä jopa 60 000:ta kävijää. Lentokentän aluetta voidaan hyödyntää väliaikaiskäytössä muillekin suurille konserteille.
 Lue myös:   Poptähti Ed Sheeranin jättikeikkoja leimaa harvinaisen tiukka protokolla: yleisölle 13-sivuinen infopaketti, jonottaminen sallittu vasta aamulla
 Pidempi aukioloaika Weekendin toiveena
 Weekend-festivaalin lisäksi Suvilahdessa on tänä kesänä järjestetty jo Tuska-festivaali, Flow-festivaali on vielä tulossa. Ensi viikonloppuna alueella pauhaavat tunnetun punkrock-bändi The Offspringin ja Danko Jonesin esiintymiset.
 Weekend Festivalin Heikkinen toivoo, että kaupungin kanssa voisi käydä yhä enemmän keskustelua.
 – Toivomme myös pitempiä aukioloaikoja, samoja kuin kaikilla muillakin festareilla. Kun asutaan kaupungissa, muutaman päivän kesässä jos tulee vähän melua, se pitäisi kaikkien ymmärtää, varsinkin kun kehitetään kulttuuria, Heikkinen toteaa.
 Weekendin markkinointijohtaja Jyri Heikkinen toivoisi festivaalille nykyistä pitempiä aukioloaikoja.  Esa Syväkuru / Yle
 Weekendissä esiintymiset loppuvat perjantaina ja lauantaina klo 23. Flow Festivalissa esiintyjät voivat jatkaa yöhön kello 01 saakka.
 Weekendin lauantain viimeisenä esiintyjänä on ruotsalainen DJ-tähti  Alesso , joka korvaa esiintymisensä peruneen Swedish House Mafian.
 Lue myös
 Näin festarikävijät suhtautuvat tähtiesiintyjien ohareihin – järjestäjille kiitosta nopeasta reagoinnista: "Hyvä että saatiin tasokas korvaaja tilalle"
 Flow ja Weekend joutuivat pulaan, tähtiesiintyjät peruivat äkillisesti – Rock-vaikuttaja toivoisi ohareiden tekijöille rajumpia sanktioita
 Jopa mustanpuhuva Tuska satsaa lapsiyleisöön – teineistä on sen sijaan tulossa festareiden väliinputoajia

Weekend iloitsee uusista puitteista, mutta haluaisi jatkaa nykyistä myöhempään – Suvilahti pysyy suurtapahtumien paikkana


Summary: Britannian ulkoministeriön päivitetyssä matkustustiedotteessa todetaan, että lisäturvatoimenpiteet ovat tarpeellisia lennoilla Egyptistä Britanniaan.

Britannian kansallinen lentoyhtiö British Airways (BA) on perunnut kaikki lentonsa Egyptin Kairoon seuraavan viikon ajan, kertoo  BBC.
 Yhtiön mukaan kyseessä on turvallisuuteen liittyvä varotoimi.
 Lontoon Heathrow’n lentokentältä tänään BA:n Kairon-lennolle pyrkineet käännytettiin pois. Matkustajille kerrottiin, ettei korvaavia lentoja ole luvassa Kairoon koko viikkoon.
 Britannian ulkoministeriö päivitti tänään  matkustustiedotettaan  Egyptin osalta. Tiedotteessa varoitetaan, että lentomatkailuun kohdistuvan terroriuhan riski on kohonnut. Lisäturvatoimenpiteet ovat tarpeellisia lennoilla Egyptistä Britanniaan, kerrotaan tiedotteessa.
 British Airwaysin tiedottaja sanoo, että yhtiö käy läpi säännöllisesti sen käyttämien lentokenttien turvallisuusjärjestelyjä.
 – Matkustajiemme ja lentohenkilökuntamme turvallisuus on aina ykkösprioriteettimme. Emme koskaan lentäisi koneilla, jos se ei olisi turvallista.

BBC: British Airways perui kaikki lentonsa Kairoon – Britannian matkustustiedote varoittaa lentomatkailuun kohdistuvasta terroriuhasta


Summary: 15-vuotias Emmanuela Orlandi katosi vuonna 1983 ollessaan 15-vuotias.

Vatikaanissa selvitetään monivaiheista mysteeriä, johon liittyy kaksi prinsessaa ja 80-luvulla kadonnut teinityttö.
 Lauantaina avattiin Vatikaanissa vastikään lattialuukun alta löytyneet ossuaarit eli luiden säilyttämiseen tarkoitetut hautakammiot. Ossuaarit löytyivät viime viikolla lattian alta  Collegio Teutonicon  tiloista.
 Ossuaarien löytymistä on edeltänyt tutkinta yhdestä Rooman viime vuosikymmenten suurimmista mysteereistä,  Emanuela Orlandin  kohtalosta.
 Orlandi katosi vuonna 1983 ollessaan 15-vuotias. Orlandin, joka on Vatikaanin työntekijän tytär, nähtiin viimeksi lähtevän musiikkitunnilta.
 Emanuela Orlandin veli Pietro Orlandi on jatkanut totuuden etsintää siskonsa katoamisen jälkeen. Fabio Fustaci / EPA
 Viimeisten 36 vuoden aikana on liikkunut jos jonkinmoista huhua siitä, kuka hänet olisi vienyt tai missä hänen ruumiinsa voisi olla.
 Salaperäinen kuva vinkkasi jäljille
 Unohdettuihin ossuaareihin Orlandi yhdistyi, kun hänen perheensä vastaanotti kuvan hautausmaalla olevasta hautakivestä, jonka päällä on enkelipatsas. Kuvan yhteydessä oli viesti, jossa luki "katsokaa, mihin enkeli osoittaa."
 Tämän tuntemattomasta lähteestä tulleen vihjeen pohjalta avattiin Vatikaanissa sijaitsevalla hautausmaalla kahden 1800-luvulla kuolleen prinsessan haudat. Paitsi, ettei kummastakaan haudasta löytynyt Orlandin jäänteitä, ei sieltä löytynyt prinsessojakaan.
 Vatikaanin mukaan  Sophie von Hohenlohen  ja  Charlotte Friederike zu Mecklenburgin  jäänteet olisi mahdollisesti siirretty, kun hautausmaalla tehtiin kunnostustöitä 60- ja 70-luvuilla. Von Hohenlohe haudattiin vuonna 1836 ja zu Mecklenburg 1840.
 Näyttelijä ja suunnittelija  Ira von Fürstenberg , joka on von Hohenlohen kaukainen sukulainen avioliiton kautta, oli hämillään tapauksesta. Hän kertoi italialaismedialle, että luurankojen katoaminen on "uskomaton, hullu tilanne".
 Uusi yritys maan alla
 Lauantaina etsinnät kohdistuvat prinsessa Sophien haudasta löydettyyn, maan alla sijaitsevaan tyhjään huoneeseen.
 Rikospaikkatutkijat avasivat epäillyt viimeiset leposijat Orlandin perheen nimittämän asiantuntijan läsnä ollessa. Paikalla Pyhän istuimen nimittämä oikeuslääketieteen professori  Giovanni Arcudi  analysoi löydöt.
 Vuonna 1983 kadonneen Emanuela Orlandin etsintöjä jatkettiin tänään Vatikaanissa. EPA/ VATICAN MEDIA
 Tutkijat ottivat DNA-näytteen jokaisesta lauantaina löytyneestä jäännöksestä. Vatikaanin mukaan tarkempi morfologinen tarkastelu jatkuu viikon päästä. Tutkimuksen kestoa on Vatikaanin mukaan vaikea ennakoida.
 Orlandin 60-vuotias veli  Pietro Orlandi  kertoi AFP:lle, että hän toivoo Emanuela Orlandin olevan vielä elossa.
 – Minun täytyy jatkaa. Minulla on velvollisuus etsiä totuutta siihen saakka, kunnes löydän Emanuelan, hän kertoi.
 Mafiaa epäilty Orlandin katoamisesta
 Joidenkin mediassa kiertäneiden teorioiden mukaan gangsterit veivät Orlandin. Mahdolliseksi motiiviksi on spekuloitu Vatikaanille annettua lainaa, jonka takaisin saantia he yrittivät jouduttaa kaappauksella.
 Toisen väitteen mukaan hänet olisi viety, jotta häntä voitaisiin käyttää vipuvartena ja painostaa Italiaa päästämään vapaaksi turkkilaisen palkkamurhaajan  Mehmet Ali Agcan . Agca yritti salamurhata paavi  Johannes Paavali II:n  vuonna 1981.
 Vuonna 2017 salaliittoteoreetikoille tarjoiltiin erityistä herkkua, kun julkisuuteen vuosi myöhemmin väärennetyksi epäilty asiakirja, jonka piti olla viiden kardinaalin kirjoittama. Dokumentin piti osoittaa Vatikaanin salailleen rikoksia.
 Viisi vuotta aiemmin 400 ruumisarkkua käytiin läpi kirkossa, johon oli haudattu mafiapomo  Enrico De Pedis , joka toimi Banda della Magliana -rikollisjengin johtajana. Häntä epäiltiin nuoren naisen kidnappauksesta, ja arveltiin, että Orlandi olisi haudattu hänen kanssaan De Pedisin kuoltua vuonna 1990. DNA-testit eivät löytäneet tässä tapauksessa yhteyttä.
 Lisää aiheesta:
 Vatikaanin rakennuksesta löytyneet luut eivät ratkaisseet kadonneiden tyttöjen tapausta

Vatikaani etsii kuninkaallisten luita vastikään löydetyistä hautakammioista – kaikki alkoi vuonna 1983 kadonneesta teinitytöstä


Summary: Nasan taltiointi kuuhun laskeutumisesta on katsottavissa Yle Areenasta kello 23 alkaen.

Apollo 11 matkasi Kuuhun 50 vuotta sitten.
 Arviolta 600 miljoona ihmistä kokoontui suoran lähetyksen äärelle jännittämään kuuhun laskeutumista.
 Yle Areenasta  voit seurata Nasan taltiointia suorasta, laskeutumisen näyttävästä lähetyksestä kello 23 alkaen.
 Myöhemmin, kello 5.40 alkaen sunnuntaiaamuna voit seurata  Yle Areenasta  myös Nasan välittämän taltioinnin Neil Amstrongin astumisesta Kuun pinnalle.
 Ylessä on tällä viikolla julkaistu paljon kuusisältöjä. Löydät ne täältä:
 Lue:   Uhkayritys onnistui: 50 vuotta sitten tänään ihminen laskeutui Kuun kamaralle
 Astronautit varautuivat kuolemaan, presidentti Nixonilla oli muistopuhe valmiina
 Seuraava jalanjälki Kuun kamaralla voi olla kiinalaisesta kengästä
 Kuun tulevaisuus on kaupallinen – kultaa, platinaa ja saastetonta energiaa
 Kuussa on 180 000 kiloa romua ja pieniä inhimillisiä muistoja
 Näin Apollo 11:ssä syötiin ja juotiin
 Kuuntele:  Podcast-sarja  He valloittivat Kuun
 Katsele:  Areena-sarja  Historia: Kuun valloittajat

Apollo 11 matkasi Kuuhun 50 vuotta sitten – katso täältä Nasan taltiointi laskeutumisesta


Summary: Viinintuotanto on jäämässä pienimmäksi viiteen vuoteen.

Ranskan viinintuotanto kärsii merkittävästi Eurooppaa piinanneesta helleaallosta. Maassa valmistuu viiniä tänä vuonna 6-13 prosenttia vähemmän kuin viime vuonna, ilmoittaa Ranskan maatalousministeriö.
 Ranskan viinintuotanto on jäämässä pienimmäksi viiteen vuoteen. Viiniä valmistuu vuonna 2019 tämänhetkisen arvion mukaan 42,8-46,4 miljoonaa hehtolitraa. Hehtolitra on sata litraa.
 Ranskan eteläosissa helle on yltynyt tänä kesänä jopa 46 asteeseen. Tuhoa viiniviljelmille ovat tehneet osaltaan myös raemyrskyt. Pahimmin maan viinintuotanto on kärsinyt kolmella alueella: Gardissa, Heraultissa ja Varissa.
 Maahan odotetaan kovia helteitä taas ensi viikoksi.
 Ranska, Espanja ja Italia ovat maailman kolme suurinta viinintuottajaa ja -viejää.

Kuumat kelit kutistavat Ranskan viinintuotantoa


Summary: Lisäksi Britannia ohjeistaa kauppa-aluksiaan pyytämään sotilaallista suojelusta laivastoltaan.

Britannian ulkoministeri  Jeremy Hunt  ilmoitti tänään, että Britannia vastaan Iranin toimiin Hormuzinsalmessa lähettämällä alueelle lisää sota-aluksia.
 Hunt myös kertoi Britannian kokoavan eurooppalaista laivasto-osastoa, jonka tehtävänä on suojella eurooppalaisia kauppa-aluksia alueella.
 Iranin vallankumouskaarti otti perjantaina haltuunsa Britannian lipun alla Hormuzinsalmessa seilanneen öljytankkeri Stena Imperon.
 Huntin mukaan alus pysyi koko ajan kansainvälisillä vesillä, eikä Iranilla ollut mitään oikeutta nousta alukseen ja pidättää sen miehistöä.
 Uutista päivitetään

Britannia vastaa Iranin toimiin Hormuzinsalmessa – Lähettää alueelle sota-aluksia ja yrittää koota eurooppalaista laivasto-osastoa


Summary: Valtio saisi nyt velkaa miinusmerkkisellä korolla. Ekonomistien mukaan tilanne on täysin poikkeuksellinen.

Hallitus on aikeissa myydä valtion omistuksia ja osakkeita rahoittaakseen hallitusohjelmassa kaavaillut kolmen miljardin tulevaisuusinvestoinnit.
 Niihin kuuluvat muun muassa ammattikoulututuksen opettajien lisääminen ja luonnonsuojelun rahoittaminen. Investoinnit ovat kertaluonteisia.
 Kesäkuussa valtion lainojen korot kääntyivät kuitenkin ennätysalhaisiin lukemiin, ja tällä hetkellä lainaa voisi saada miinusmerkkisellä korolla.
 Nordean pääekonomisti  Jan von Gerich  ja Palkansaajien tutkimuslaitoksen johtaja, ekonomisti  Elina Pylkkänen  arvioivat, että lisävelan ottaminen voisi olla valtiolle järkevä tapa rahoittaa investointeja.
 – Lähtökohta on se, että investointeja voidaan rahoittaa, jos rahaa saadaan markkinoilta halvalla ja investoinnit ovat tuottavia. Kokonaisuuden salliessa mielestäni investointeja voitaisiin rahoittaa velalla, mutta sitten pysyviä menolisäyksiä pitää katsoa uudelleen, sanoo von Gerich.
 Pylkkänen korostaa, että valtion velkaantumisesta ei kannata tehdä peikkoa, sillä se ei ole välttämättä merkki huonosta taloudenpidosta.
 – Velka on väline kehittää ja kasvattaa talouden tuotantopotentiaalia ja pohjustaa tulevaa kasvua. Jos meillä on tavoitteita siitä, miten tuotantokykyä parannetaan tulevaisuudessa, kuten osaamista lisäämällä, silloin velan ottaminen on menestyksen tae.
 Korkojen taso "täysin poikkeuksellinen tilanne"
 Olennaista on myös se, pystyisikö Suomi ottamaan lisää velkaa törmäämättä Euroopan unionin asettamaan rajaan, joka on 60 prosenttia bruttokansantuotteesta.
 Von Gerichin mukaan EU kuitenkin kiinnittää enemmän huomiota rakenteelliseen alijäämään, kun taas suhtautuminen investointeihin on suopeampaa. EU:n rajoituksiin vaikuttavat enemmän pysyvät menolisäykset kuin investoinnit.
 Osuuspankin pääekonomisti  Reijo Heiskanen  arvioi, että koska suhdanteet heikkenevät tällä hetkellä, elvyttäminen voi jatkossa olla perusteltua.
 – Siinä mielessä tilapäinen notkahdus velassa ei ole vaarallista tai se olisi jopa järkevää. Kyse on enemmän pitkän aikavälin kestävyydestä.
 Palkansaajien tutkimuslaitoksen Pylkkäsen mukaan omaisuuden myyntiä taas voidaan käyttää erityisesti siinä tapauksessa, jos velka on täyttämässä EU:n rajoitukset.
 Myös Heiskanen toteaa, ettei välttämätöntä syytä omaisuuden myyntiin ole, koska lainaa saa niin edullisesti.
 Kerttu Kamula / Yle
 Ekonomistien mukaan tällä hetkellä vaikuttaa siltä, että korot säilyvät hyvin matalalla vielä lähiaikoina.
 – Valtion lainojen korot ovat miinuksella jopa kymmenen vuoden velkakirjoihin saakka. Tämä on täysin poikkeuksellinen tilanne, sanoo OP:n Heiskanen.
 Investointi vai menolisäys?
 Ekonomistit ovat kuitenkin erimielisiä siitä, onko hallituksen tulevaisuusinvestoinneissa kyse oikeista investoinneista, jotka maksavat itsensä takaisin ja edistävät taloutta pitkällä aikavälillä. Hallitus on julkaissut alustavan listan investoinneista. Voit lukea kymmenen suurinta kohdetta jutun lopusta.
 – Ne näyttävät tilapäisiltä menolisäyksiltä. Ne eivät ole varsinaisesti investointeja kuten kansantalouden tilinpidossa ymmärretään. Siinä mielessä ajatus siitä, että myydään jotain omaisuutta ja investoidaan toiseen omaisuuteen, ei mielestäni täysin toteudu, toteaa Heiskanen.
 Sen sijaan Pylkkäsen mielestä koulutukseen, tutkimukseen ja kehitystyöhön panostaminen edistävät Suomen talouskasvua tulevaisuudessa.
 – Suomi on tietysti osaaamisestaan tunnettu ja vientituotteemme ovat sellaisia, että niissä on tilaa innovoinnille ja tuotekehitykselle. Se on Suomen tavaramerkki ulkomaankaupassa.
 Pylkkänen sanoo, että jos valtio ei uskalla velkaantua, vaikuttaa se tuotantokykyyn vielä pitkän aikaa.
 – Velkaantumista pelottavampaa on se, että käperrytään sisäänpäin ja vähennetään velkaa kaikin keinoin välittämättä tulevaisuudesta. Tuleville sukupolville voi jättää valtion ilman velkaa, mutta vailla kasvumahdollisuuksia – tai valtion, jolla on velkaa, mutta paljon tuotantopotentiaalia.
 Hallituksen 10 suurinta tulevaisuusinvestointia
 Ammatillisen koulutuksen opettajat, 235 miljoonaa euroa Luonnonsuojelun rahoitus, 216 miljoonaa euroa Kehitysyhteistyö, 208 miljoonaa euroa Varhaiskasvatuksen laatu- ja tasa-arvo-ohjelma, 205 miljoonaa euroa Peruskoulun laatu- ja tasa-arvo-ohjelma, 190 miljoonaa euroa Miljardiluokan ekosysteemit ja innovaatiot, 150 miljoonaa euroa Maatilatalouden kehittämisrahaston pääomitus, 100 miljoonaa euroa Suomi digitalisaation edelläkävijänä , 90 miljoonaa euroa Ympäristökorvaus, 88 miljoonaa euroa Määräaikainen kiertotalouden innovaatio- ja investointituki, 85 miljoonaa euroa
 Yhteensä 1,567 miljardia euroa. Kaikki investoinnit yhteensä 3,05 miljardia euroa.
 Lähde: Hallitusohjelma, liite 12, sivut 207–211

Velka on nyt Suomelle ennätyshalpaa – pitäisikö valtion tulevaisuusinvestoinnit rahoittaa sittenkin velalla eikä omaisuuden myynnillä?


Summary: Intian avaruusalus suuntaa nyt Kuun luokse.

Intian avaruusalus laukaistiin alustaltaan maanantainan hieman puolen päivän jälkeen Suomen aikaa Etelä-Intiassa. Avaruusalus on miehittämätön.
 Alun perin raketti  oli tarkoitus laukaista  viime maanantaina 15. heinäkuuta, mutta laukaisu peruttiin vain tuntia ennen h-hetkeä. Syynä keskeytykseen oli tekninen vika kantoraketissa.
 Intia pyrkii Chandrayaan-2-ohjelmallaan neljänneksi maaksi, joka on lähettänyt aluksen Kuun pinnalle. Aiemmat onnistujat ovat Venäjä, Yhdysvallat ja Kiina.
 Intia on investoinut avaruusohjelmaansa viime vuosina voimakkaasti. Avaruusohjelmasta on rakennettu maan kansallista ylpeyttä, jolla Intia pyrkii nokittamaan varsinkin Kiinaa.
 Uutinen päivittyy.

Intian kantoraketin lähtö onnistui toisella kerralla


Summary: Helsingin Sanomien tietojen mukaan samaan rikosketjuun liittyy myös Helvetin enkeleiden pomo.

Helsingin käräjäoikeus on määrännyt suureen huumausainerikosvyyhteen liittyvän epäillyn omaisuutta takavarikkoon neljän miljoonan euron edestä.
 Miestä epäillään vuoden 2017 alusta alkaen Helsingissä tapahtuneista törkeistä huumausaine- ja dopingrikoksista.
 Helsingin käräjäoikeus vangitsi viime perjantaina useita henkilöitä epäiltynä törkeistä huumausainerikoksista.
 Lisäksi  lauantaina vangittiin Helvetin enkelien pomo epäiltynä  myös törkeästä huumausainerikoksesta.
 Helsingin Sanomien tietojen mukaan ainakin osa perjantaina vangittujen epäillyistä rikoksista sijoittuu samalle aikavälille kuin lauantaina vangitun miehen epäilty törkeä huumausainerikos.
 Tutkinnanjohtaja Helsingin poliisin rikoskomisario  Kaarle Lehmus  ei viikonloppuna ottanut kantaa siihen, liittyikö Helvetin enkeleiden johtajan vangitsemisoikeudenkäynti perjantain vangitsemisiin. Hänen mukaansa kyseessä on kuitenkin laaja, poikkeuksellinen rikoskokonaisuus, johon liittyy useita henkilöitä.
 – Kyllä tässä on vähintäänkin sellaisia elementtejä, jotka tekevät tapauksesta aika poikkeuksellisen ehkä jopa suomalaisessa rikoshistoriassa, Lehmus sanoi medialle vangitsemisen jälkeen.
 Lue lisää:
 Helvetin enkelien pomo vangittiin epäiltynä törkeästä huumausainerikoksesta – "Poikkeuksellinen kokonaisuus suomalaisessa rikoshistoriassa

Käräjäoikeus teki neljän miljoonan jättitakavarikon epäiltyyn huumevyyhtiin liittyen


Summary: Poliisi tutkii Pyhärannan Ihodessa maanantaiaamuna sattunutta liikenneonnettomuutta, jossa henkilöauto törmäsi pyöräilijään.

Valtatiellä 8:lla tapahtui maanantaina liikenneonnettomuus, jossa Rauman suuntaan ajanut henkilöauto törmäsi samaan suuntaan ajaneeseen pyöräilijään.
 Poliisin mukaan pyöräilijä menehtyi tapahtumapaikalle onnettomuudessa saamiinsa vammoihin.
 Poliisi tutkii tapahtunutta liikenneturvallisuuden vaarantamisena ja kuolemantuottamuksena.

Pyöräilijä kuoli liikenneonnettomuudessa valtatie kahdeksalla


Summary: Vilkkaalle markkinapaikalle ja asuinalueille tehdyissä iskuissa kuoli ainakin 20 ihmistä.

Syyrian kapinallisten hallitsemassa Idlibin maakunnassa on kuollut ainakin 20 ihmistä ilmaiskuissa, sanovat pelastajat ja alueen asukkaat.
 Syyrian sotaa seuraavan tarkkailujärjestön mukaan yli 30 ihmistä haavoittui.
 Iskut tapahtuivat tiheästi asutetussa Ma'arrat an-Numanin kaupungissa Idlibin maakunnan eteläosassa. Pelastajien mukaan niiden tekijä on joko presidentti  Bashar al-Assadin  hallinto tai sitä tukeva Venäjä.
 Ilmaiskut kohdistuivat vilkkaalle torille ja asuinalueelle. Yksi ruumiita rakennusten raunioista etsivä pelastaja kuvaili, että iskut jättivät jälkeensä rajua tuhoa.
 – Ruumiita lojuu kaduilla. Kostakoon Jumala (Venäjän presidentti  Vladimir ) Putinille ja Assadille heidän rikoksistaan, Idlibin siviilipelastajaryhmään kuuluva  Abdulrahman al-Yasser  sanoi uutistoimisto Reutersille.
 Venäjä ja Syyrian hallinto  aloittivat hyökkäyksensä  Idlibin maakuntaan huhtikuun lopussa. Iskut markkinapaikoille ja asuinalueille ovat olleet niiden yleinen strategia.
 Suurhyökkäyksessä on kuollut yli 2 000 ihmistä ja reilut 300 000 on joutunut jättämään kotinsa.

Al-Assadin tai Venäjän joukot tekivät jälleen verisen ilmaiskun torille Syyriassa – "Ruumiita lojuu kaduilla"


Summary: Eläintiloja kohtaava tulipalo on iso järkytys kaikille sitä hoitamaan ryhtyville, sanoo seinäjokinen eläinlääkäri.

Nurmossa Seinäjoella  paloi aikaisin maanantaiaamuna suuri sikala . 5 400 eläimen sikalasta menehtyi yhteensä noin 1 200 sikaa ja suuri osa altistui palon aikana savulle. Näiden altistuneiden sikojen jatkosta päättävät paikalla olevat kunnaneläinlääkärit.
 Yle soitti eläinlääkärille ja selvitti, kuinka tarkastusprosessi tällaisissa altistumistilanteissa tavallisesti etenee ja mitä vaihtoehtoja sioilla voisi jatkon suhteen olla.
 Seinäjoen hygieenikkoeläinlääkäri Tarja Ekman, mitä sioille tällaisessa tilanteessa tavallisesti tehdään?
 – Paikalla olevat eläinlääkärit arvioivat eläimet. Ne siat, jotka ovat tarpeeksi hyvässä kunnossa kuljetettavaksi teuraaksi, voidaan viedä teurastamoon. Lihantarkastuksessa tarkastuseläinlääkärit arvioivat, voidaanko eläimet hyväksyä ihmisravinnoksi.
 Kuinka sikojen kunto eläinlääkärien toimesta tarkastetaan?
 – Palopaikalla suoritetaan niin sanottu kliininen tutkimus, jossa arvioidaan sian vireystilaa, hengitystapaa ja mahdollisia ulkoisia vammoja. Jos eläin on hyvin huonokuntoinen, se hyvin todennäköisesti lopetetaan jo palopaikalla.
 Kuinka tarkkaan yksittäiset siat voidaan tarkistaa tilanteessa, jossa eläimiä on hyvin paljon?
 – Tarkastus on käytännössä nopea. Kokenut eläinlääkäri pystyy sen hyvin tekemään. Palokaasut aiheuttavat helposti keuhkovaurioita, ja lisäksi sioille voi aiheutua palovammoja. Joskus on niin, että eläin voi näyttää hyväkuntoiselta tarkastusvaiheessa ja todetaan, että se voidaan pitää palon jälkeen elossa. Sitten kuitenkin pari päivää myöhemmin huomataan, että vaurioita onkin syntynyt.
 – En ole tällä Nurmon palopaikalla vieraillut, mutta jos suuressa sikalassa on ollut suuri tulipalo, ei eläinten hoitoon pitoeläiminä ole enää olemassa edellytyksiä. Silloin kannattaa lähettää siat teuraaksi.
 Jos sikoja ei voida käyttää ihmisravinnoksi, miten ne hyödynnetään?
 – Se riippuu löydetyistä vaurioista. Ne voivat mennä kokonaan hylkyyn ja hävitettäväksi tai soveltuvin osin eläinten rehuihin. Honkajoella sijaitseva laitos käsittelee ihmisravinnoksi kelpaamattomat ruhot ja luo niistä eriasteisia sivutuotteita, esimerkiksi luujauhoa.
 Kuinka hyvin suuri joukko eläimiä pystytään tällaisessa tilanteessa teurastamaan?
 – Teurastaminen tapahtuu hallitusti sillä tavalla, että eläimet kuljetetaan teurastamolle ja otetaan vastaan teurastamon sikalaan, josta ne siirretään teurastuslinjalle. Tässä Nurmon äkillisessä tapauksessa teurastamo varmaan joutuu venymään aika tavalla.
 – Kovin loukkaantuneet eläimet lopetetaan yksilöllisesti palopaikalla lakisääteistä menettelyä seuraten.
 – Eläimiä ei käsitellä tällaisessa tilanteessa sopimattomasti, vaan kaikkea kärsimystä välttäen. Eläintiloja kohtaava tulipalo on iso järkytys kaikille sitä hoitamaan ryhtyville. Kaikkea eläinten kärsimystä varmasti vältetään ja sikoja suojellaan niin hyvin kuin pystytään.

Nurmon sikalapalo vei yli tuhannen sian hengen, osa altistui savulle ja pelastui – mitä tapahtuu liekeistä selvinneille sioille?


Ukrainan presidentti  Volodymyr Zelenskyin  puolue on varmistanut enemmistön Ukrainan parlamenttivaaleissa.
 Kansan palvelija -puolueen virkamies kertoi maanantaina puolueen voittaneen 125-127 äänestysaluetta 199 alueesta.
 Ukrainska Pravdan  mukaan Kansan palvelija -puolue on saanut 42,42 prosenttia äänistä, kun ääniä oli laskettu hieman yli 48 prosenttia.
 Ukrainan keskusvaalilautakunnan tietojen mukaan puolueen äänimäärä lisääntyi, kun ääntenlasku eteni 50 prosenttiin. Keskusvaalilautakunnan mukaan puolueella oli 42,45 prosenttia äänistä, kun puolet äänistä oli laskettu.
 Puolueen ääniosuuden odotetaan olevan ennätysmäinen.
 Sunnuntaina  julkaistujen ovensuukyselyjen  mukaan Kansan palvelija -puolue keräisi 44 prosenttia äänistä.
 Näyttelijästä maan presidentiksi nousseen Zelenskyin Kansan palvelija -puolueen odotetaan saavan yli puolet paikoista Ukrainan 450-paikkaisessa parlamentissa.
 Lue myös:
 Analyysi: Ukrainan presidentti vahvisti asemansa – Vasta nyt alkaa todellinen työ
 Ovensuukyselyt: Ukrainan tuoreen presidentin puolueelle maanvyörymävoitto parlamenttivaaleissa

Ukrainan presidentin puolue varmisti enemmistön parlamenttivaaleissa – noin puolet äänistä laskettu


Summary: Turun saaristossa kerättiin kymmeniätuhansia kiloja romua ja jätettä viikon mittaisen romunkeräyksen aikana.

Lounais-Suomen Jätehuolto ja Pidä Saaristo Siistinä ry järjestivät keräyksen heinäkuun ensimmäisellä viikolla Naantalin ja Paraisten saarikohteissa 14 eri pysähdyspaikalla. Pysähdyspaikoilla kävi keräyksen aikana yhteensä 253 asiakasta.
 Roska-alus Roopeen nostettiin peräti 41 tonnia romua ja jätettä. Määrä lähes triplaantui viime kesästä. Mutta verrattuna vuoteen 2017 määrä oli lähes sama.
 Alus keräsi metalli- ja sähkölaiteromua, vaarallisia jätteitä sekä remonttijätettä.
 – Saimme kyytiin esimerkiksi sähkölaitteita kuten jääkaappeja ja helloja, pari autonromua ja moottorikelkkaa sekä puimurin, summaa aluksella mukana ollut LSJH:n palveluesimies  Jaana Saario-Lomppi  keräyksenromusaalista tiedotteessa.
 Järjestäjien mukaan vuosittaisella keräyksellä on suuri merkitys sekä saariston asukkaille että ympäristölle.

Turun saaristosta kerättiin jälleen tonnikaupalla romua – roska-aluksen kyytiin autonromuja, helloja ja jopa puimuri


Summary: Amano oli sairastellut, ja hänen oli tarkoitus erota tehtävästään ennenaikaisesti.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

YK:n ydinvoiman valvontaelimen japanilainen pääjohtaja  Yukiya Amano  on kuollut.
 IAEA kertoi Amanon kuolemasta ja välitti surunvalittelunsa  nettisivuillaan .
 Amanon oli tarkoitus väistyä tehtävästään ensi maaliskuussa sairauden takia. Hänen nelivuotinen kautensa olisi jatkunut vuoden 2021 loppupuolelle.
 72-vuotiaana kuollut Amano astui virkaansa vuonna 2009. Hän seurasi  Mohamed ElBaradeitä  atomienergiajärjestö IAEA:n johtajana.
 Amanon kaudelle osui  Iranin ydinsopimuksen intensiivinen neuvotteluprosessi. Yhdysvallat vetäytyi Iranin ydinsopimuksesta viime vuonna.
 Amanon seuraajan valinnan aikataulusta ei ole vielä tietoa.

Atomienergiajärjestö IAEA:n pääjohtaja Yukiya Amano on kuollut


Summary: Viime viikolla alkanut helleaalto on johtanut usean ihmisen kuolemaan.

Yhdysvalloissa on ollut erittäin kuuma Keskilännestä itärannikolle ulottuvalla alueella viime viikolla.
 Esimerkiksi Washington DC:ssä ihmiset vilvoittelivat puistoissa, suihkulähteillä ja vesiposteilla viikonlopun ennätyshelteessä.
 Nuoret kulkivat sprinklerien vesisuihkujen alla Washington DC:ssä 19. heinäkuuta.  Michael Reynolds / EPA
 Esimerkiksi New Yorkissa, Washingtonissa ja Philadelphiassa oli lähes 38 astetta lämmintä.  New Yorkin pormestari   Bill de Blasio  julisti kaupunkiin hätätilan lämmön takia.
 Alueella asuu noin 150 miljoonaa ihmistä. Sunnuntaina hellevaroituksen piirissä oli vielä 95 miljoonaa ihmistä.
 Myös sateenvarjot saivat uutta käyttöä New Yorkissa.
 Sunnuntaikävelijöillä oli omat varjot mukana New Yorkin keskuspuistossa 20. heinäkuuta.  Jason Szenes / EPA
 Kansallinen sääpalvelu kertoo mitanneensa kaikkien aikojen ennätyslämpötiloja seitsemällä mittausasemalla. Ennätykset rikottiin muun muassa Manchesterissa New Hampshiren osavaltiossa, Atlantic Cityssä New Jerseyn osavaltiossa ja John F. Kennedyn kansainvälisellä lentoasemalla New Yorkissa.
 Julissa Hernandez ja Kuna Malik Hamad harjoittelivat brasilialaistansseja suihkulähteellä Washington DC:ssä 18. heinäkuuta.  Erik S. Lesser / EPA
 Ihmiset viettivät kuumaa päivää järvellä Teksasin Gun Barrel Cityssa 19. heinäkuuta.  Larry W. Smith / EPA
 Yhdysvaltalaisviestimien mukaan helleaalto on johtanut usean ihmisen kuolemaan. Joukossa on retkeilijä, joka löydettiin lauantaina tajuttomana ulkoilureitiltä Washingtonin ulkopuolella. Aiemmin viime viikolla kaksi ihmistä kuoli Marylandissa.
 Rakennustyömiehiä Teksasin Gun Barrel Cityssa 19. heinäkuuta.  Larry W. Smith / EPA
 Arkansasissa entinen amerikkalaisen jalkapallon NFL-pelaaja  Mitch Petrus  kuoli torstaina 32-vuotiaana lämpöhalvaukseen työskenneltyään ulkona.
 New York Timesin  mukaan pelastusviranomaiset ovat kertoneet, että hurja lämpötila saattoi olla osasyynä Queensissa sunnuntaina syttyneeseen tulipaloon, jossa kuoli äiti ja tytär. Palon epäillään saaneen alkunsa ilmastointilaitteesta.
 Nainen ulkoilutti koiriaan New Yorkin keskuspuistossa 20. heinäkuuta.  Jason Szenes / EPA
 Niin New Yorkissa kuin Washingtonissa peruttiin ulkoilmatapahtumia viikonloppuna.
 Kansallinen sääpalvelu  NWS  varoittaa, että Yhdysvaltojen itärannikolle on seuraavaksi odotettavissa myräköitä ja rankkasateita. Myös tulvariski on suuri.

Yhdysvaltojen helleaalto väistymässä – kuvat kertovat, miten itärannikolla vilvoiteltiin viikonloppuna


Summary: Liiketunnistuksella toimiva kamera tallensi harvinaisen näyn.

Rajavartiolaitoksen kameralle tallentui karhun ja hirven kamppailu lauantaina Kuusamossa. Taisto päättyi huonosti hirven kannalta karhun kaadettua sen.
 Rajavartiolaitos käyttää teknistä valvontaa rajalla ja sen läheisyydessä. Kainuun rajavartiolaitoksen mukaan kamera tallentaa usein eläimiä, mutta hirven ja karhun kohtaaminen suoraan linssin alla oli erikoinen tapaus.
 Kuvasta näkyy, kuinka karhu on käynyt hirven kimppuun ja puree sitä niskasta.
 – Karhu tappoi hirven ja teki siitä itselleen haaskan. Nyt se käy ruokailemassa samalla paikalla, kertoo yleisjohtaja  Jussi Voutilainen  Kainuun rajavartiostosta.
 Kamera toimii liiketunnistemalla ja räpsii kuvia, kun joku tai jokin liikkuu lähettyvillä. Kuvista näkyy, että karhu on käynyt haaskalla syömässä kaadon jälkeen.
 – Partiomme pyrkivät nyt välttämään alueella liikkumista. Karhu haluaa varmasti puolustaa haaskaansa, joten työturvallisuus on huomioitava, Voutilainen sanoo.
 Kainuun rajavartilaitoksen partiot kohtaavat silloin tällöin karhuja muutenkin, mutta ehdoin tahdoin niiden lähelle pyrkiminen ei ole tietenkään järkevää.

Rajavartioston valvontakamera kuvasi verisen kamppailun: karhu iski hampaansa hirven niskaan


Summary: Uusia nopeusvalvontatolppia tulee Haminan ja Luumäen Taavetin välille 46 kilometrin matkalle 12 kappaletta.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

Valtatie 26 on Haminasta Pyhällön kylän kautta Luumäen Taavettiin johtava valtatie. Se on Suomen toiseksi lyhyin valtatieosuus.
 46 kilometriä pitkä tie on kuitenkin ollut jo vuosia hankalan reitin maineessa. Tämä käy ilmi myös tieturvallisuusasiantuntijoiden tekemistä onnettomuuskirjauksista.
 – Selvityksissä tämä valtatie 26 on noussut esille ongelmallisena tienä. Syynä on tien pienipiirteisyys, mäkisyys, mutkaisuus ja onnettomuushistoria, sanoo Kaakkois-Suomen Ely-keskuksen liikenteenhallinnan asiantuntija  Jukka Tamminen .
 12 nopeusvalvontatolppaa sijoitetaan kuuteen eri kohtaan valtatie 26:ta. Jokaisen pisteen kohdalla yksi kamera seuraa pohjoiseen menevää liikennettä ja toinen etelään menevää liikennettä. Yle
 Vuosien 2014 ja 2018 välillä valtatie 26:lla on sattunut ELY-keskuksen tilastoinnin mukaan 15 loukkaantumiseen johtanutta onnettomuutta ja yksi kuolonkolari.
 Lievempiä onnettomuuksia valtatie 26:lla on sattunut neljän viime vuoden aikana yli 60.
 – Suhteutettuna nykyisiin liikennemääriin, niin kyllä se on vaarallinen tie varsinkin huonolla keliolosuhteella, Tamminen sanoo.
 12 modernia peltipoliisia
 Valtatie 26:lla nopeusrajoitus on suurimman osan matkasta 80 kilometriä tunnissa. Muutamassa kohdassa rajoitus on 60 kilometriä tunnissa.
 Mutkaisuuden ja mäkisyyden takia tiellä on hyvin vähän ohituspaikkoja, mikä helposti on johtanut autoilijoita tekemään riskiohituksia. Toisinaan vähäinen liikenne puolestaan on houkuttanut autoilijoita ylinopeuksiin.
 Nopeuksia hillitsemään valtatie 26 saa 12 uudenlaista modernia nopeusvalvontatolppaa. Tolpat ovat samanlaista uutta teknologiaa kuin kaksi viikkoa sitten  Kouvolan Korialla käyttöönotettu  moderni nopeusvalvontatolppa.
 Uusien tolppien asentaminen valtatie 26:lle alkaa elokuun alkupuolella, ja valmista pitäisi olla vuoden lopussa.
 Ensimmäiset tolpat tulevat vastaan etelästä pohjoiseen päin ajettaessa Töytärin kohdalla. Pohjoisesta etelään ajettaessa ensimmäiset tolpat valvovat Kivimäellä Linnalantien risteysaluella. Antro Valo / Yle
 Ammattikuljettaja: 60 nopeusrajoitusalueille tolpat ovat tervetulleita
 Valtatie 26 yhdistää valtatiet 7 ja 6, ja se on keskeinen yhteys Etelä-Karjalan puunjalostusteollisuuden sekä Kotkan ja Haminan satamien välillä. Siksi tiellä liikkuu paljon raskasta liikennettä.
 Jani Korpela on ADR-kuljettaja. ADR-kuljettajalla on lupa kuljettaa lastina vaarallisia aineita. Korpela ajattelee, että valtatie 26 on mainettaan parempi tie. Antro Valo
 Haminalainen ammattikuljettaja  Jani Korpela  kertoo, että tolpat ovat tarpeellisia 60 kilometrin nopeusrajoitusalueille.
 – Haminan Töyteri, Pyhällön kylän alue ja Taavetin alue ovat sellaisia, että siellä tolpat varmasti liikennettä hillitsevät ja ottavat vauhtia pois, Korpela sanoo.
 Korpela on ajanut rekka-autolla valtatie 26:tta jo 20 vuoden ajan. Hänen mielestään tie on mainettaan parempi. Korpelan mukaan vuonna 2017 tielle tehty uusi pinnoitus ja viime vuonna valmistuneet kaksi ohituskaistaa ovat sujuvoittaneet liikennettä.
 – Se on totta, että valtatie 26:lla ei juurikaan ole ohituspaikkoja, jos kaksi rekkaa ajaa vaikka peräkkäin. Tietysti jokaiselle tielle mahtuu näitä hurjapäitä, jotka tekevät ohituksia.
 Korpelan mielestä 12 tolpassa on kuitenkin puolet liikaa. Hänen mukaansa ainakin Heimalan tolpan sijoittaminen vaatii tarkkaa harkintaa.
 – Heimalan suoran jälkeen tulee mäki. Jos liikenne hidastaa mäen alla, niin se on täydessä lastissa olevalle täysperävaunulle hankala paikka. Tolpan jälkeen uudelleen kiihdytys mäkeen syö todella paljon polttoainetta, Korpela sanoo.
 Korpela huomauttaa, että tolppien tuleminen tielle voi aiheuttaa myös vauhdin jojoilua, kun autoilijat hiljentävät alinopeuteen nopeusvalvontakameran kohdalla.
 Kaakkois-Suomen Ely-keskus on otanut tämän asian huomioon. Valtatie 26:lle asennetaan tolppien yhteyteen neljä uutta nopeusrajoituksesta kertovaa merkkiä.
 150 uutta tolppaa
 Uusia moderneja nopeusvalvontakameroita tulee kovalla vauhdilla Suomen maanteille. Nyt niitä on asennettu jo yli 40. Tolpat ovat Valtatie 6:lla Kouvolan ja Loviisan välillä ja Nelostiellä Jyväskylän ja Heinolan välillä Nelostiellä ja 16 Kuutostiellä Kouvolan ja Loviisan välillä.
 Lisäksi yksi uusi kameratolppa on Oulun keskustan vanhan poliisiaseman vieressä ja kaksi Helsingin keskustassa Mechelininkadulla.
 Nyt rakennettujen tolppien lisäksi tulee myös liki  150 uutta kameratolppaa .
 Uusia moderneja kameratolppia tulee eri puolille Suomea.  Ilkka Kemppinen / Yle
 “Trendi on ollut suotuisa”
 Kaakkois-Suomen Ely-keskus, poliisi ja laitevastaava ITM Finland ovat kertoneet, että uusia kapeita peltipoliiseja asennetaan erityisen onnettomuusherkille tieosuuksille.
 Tolppien lisääminen on osa Kaakkois-Suomen liikenneturvallisuussuunnitelmaa, johon on kirjattu tavoitteeksi puolittaa liikennekuolemien määrä. Vuonna 2010 liikenteessä menehtyi 18 ihmistä. Viime vuonna vastaava luku oli 10.
 – Trendi on viime vuodet ollut suotuisa. Näen että meillä on mahdollisuuus saavuttaa tuo tavoite, Kaakkois-Suomen Ely-keskuksen liikenteenhallinnan asiantuntija Jukka Tamminen sanoo.
 Henkilövahinkoon johtaneiden onnettomuuksien ja loukkaantuneiden määrät ovat laskeneet selvästi vuoden 2011 jälkeen. Tätä selittää osaltaan muun muassa mopo-onnettomuuksien määrän vähentyminen. Mopokortin hankkiminen on edellyttänyt sekä teoria- että ajo-opetusta kesästä 2011 lähtien.
 Lue seuraavaksi:   Poliisi paljasti: Näille teille tulevat uudet 150 superpeltipoliisia

Suomen toiseksi lyhyin valtatie saa 12 uutta superkameraa – ammattiautoilija: "Niistä puolet on liikaa"


Summary: Iran on aiemminkin tuominnut ulkomaisiksi vakoojiksi epäiltyjä kuolemaan.

Iran kertoo paljastaneensa Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelun CIA:n vakoojaringin.
 Iranin tiedusteluministeriö on ottanut valtionmedian mukaan kiinni 17 vakoojaa, joiden ministeriö epäilee työskennelleen CIA:n lukuun.
 Osa vakoojista on tuomittu kuolemaan, kertoo Iranin osittain valtiollinen  Fars-uutistoimisto .
 Iranissa on aiemminkin tuomittu kuolemaan esimerkiksi Israelin vakoojiksi väitettyjä henkilöitä.
 Lisää aiheesta:
 2013:  Iran väittää pidättäneensä Britannian vakoojan
 2012:  Mossadin agentiksi epäilty mies hirtettiin Iranissa
 2010:  Iran hirtti Israelin vakoojaksi väittämänsä miehen

Iran sanoo ottaneensa kiinni 17 CIA:n vakoojaa – osa tuomittu kuolemaan


Summary: Ilkka Herlin ja Saara Kankaanrinta ostivat saaren vuonna 2016. Se avattiin uudelleen veneilijöille 10 vuoden tauon jälkeen kesällä 2019.

Paraisilla sijaitseva Gullkronan satama erottuu mereltä kauniista punaisista saaristolaisrakennuksista. Minna Rosvall / Yle
 Gullkronan laituri kiiltelee uutuuttaan. Laiturin lisäksi saareen on rakennettu toimiva kierrätysjärjestelmä. Saaressa panostetaan Itämeren suojeluun. Minna Rosvall / Yle
 Naantalilaiset Hanna ja Tom Palenius saapuivat Gullkronaan päiväretkelle risteilyaluksella Turusta.  Minna Rosvall / Yle
 Julia Kiljander, Maarit Laanti, Eeva Luukkanen ja Harri Kiljander tulivat verestämään muistoja Gullkronaan. He asuvat Espoossa, mutta mökkeilevät Kemiönsaaressa. Perhe on käynyt Gullkronassa silloin, kun saari oli viimeksi avoinna veneilijöille.   Minna Rosvall / Yle
 Sanna Vahalahti ja Jaakko Seppälä saivat paikan veneelleen, kun tulivat ajoissa aamulla Gullkronaan. Paraisilta lähtenyt perhe suunnittelee veneilevänsä kohti Ahvenanmaata. Minna Rosvall / Yle
 Gullkronan saari on kuin ulkoilmamuseo. Siellä voi nähdä venevajoja, joissa on kalastaja-alus ajettu sisään. Minna Rosvall / Yle
 Heinäkuussa riittää liikennettä Saaristomerellä. Minna Rosvall / Yle
 Susanne Lundén ja Kaisu Ohra-aho nauttivat risteilymatkasta Turusta Gullkronan saarelle. Aamulla Turusta lähtenyt alus pysähtyi Gullkroonaan lähes kahdeksi tunniksi. Ohra-aho oli tyytyväinen, että Gullkrona oli säilyttänyt tunnelmansa. Saari tuntui yhä tutulta.  Minna Rosvall / Yle
 Evan museo Gullkronassa on suosittu kohde Gullkronassa. Siellä voi tutkia kalastukseen liittyviä esineitä. Minna Rosvall / Yle
 Evan museossa Gullkronassa voi tutustua kalastukseen liittyviin esineisiin. Monissa saaren muissakin rakennuksissa pääsee käymään. Esillä on muun muassa valokuvia saarta pitkään hoitaneista ja siellä asuneista Leila ja Gunvald Erikssonista.  Minna Rosvall / Yle
 Monet lapsiperheet suuntaavat Gullkronassa Peikkopolulle katsomaan luontoa. Minna Rosvall / Yle

Veneilijät ryntäsivät uudelleen avattuun Gullkronan saareen Paraisilla – katso kuvat lapsiperheiden nostalgiakohteesta


Summary: Kambodzhan hallitus on kiistänyt suunnitelmat.

Kiina vahvistaa sotilaallista läsnäoloaan Kaakkois-Aasiassa.  Wall Street Journalin  mukaan Kiina on tehnyt Kambodzhan kanssa salaisen sopimuksen, jonka myötä se saa käyttää Reamin sotilastukikohtaa Kambodzhassa.
 Sopimusluonnoksen nähneiden yhdysvaltalaisviranomaisten mukaan sopimus antaa Kiinalle tukikohtaan 30 vuoden käyttöoikeuden, joka sen jälkeen uusitaan automaattisesti 10 vuoden välein. Sopimus jakaa osan tukikohdasta Kambodzhan ja osan Kiinan käyttöön ja sallii Kiinan sijoittaa Reamiin henkilökuntaa, aseita ja sotalaivoja.
 Tukikohta parantaisi huomattavasti Kiinan mahdollisuuksia sotilaalliseen toimintaan Kaakkois-Aasian alueella. Kiina on jo aiemmin vahvistanut asemiaan rakentamalla Etelä-Kiinan merelle vahvasti linnoitettuja tekosaaria, joista kolmella on kiitotie lentokoneita varten.
 Kokonaisuuteen liittyy myös suuri lentokenttä, jota kiinalainen valtionyhtiö rakentaa syrjäiselle Dara Sakorin alueelle Kambodzhassa, melko lähelle Reamin tukikohtaa.
 Projektin johdon mukaan ensi vuonna avattava lentokenttä tulee siviilikäyttöön, mutta Yhdysvallat pelkää sen olevan tarkoitettu Kiinan sotilaslentokoneille. Lentokenttä vaikuttaa liian suurelta vain siviili-ilmailulle.
 Kambodzhan hallitus kiistää suunnitelmat Kiinan tukikohdasta. Hallituksen edustaja kutsui tietoja "valeuutisiksi."
 Kiina on vahvistanut viime vuosina yhteistyötään Kambodzhan kanssa ja tehnyt maahan miljardien dollarien arvosta investointeja. Miljoonat kiinalaisturistit ovat myös tuoneet Kambodzhalle tuloja.
 Samaan aikaan Yhdysvaltain vaikutusvalta Kambodzhassa on heikentynyt maan hallituksen kääntyessä Kiinaan päin. Yhdysvallat on kritisoinut Kambodzhan ihmisoikeusrikkomuksia, minkä arvellaan ärsyttävän maan itsevaltaista hallitusta.
 Ream olisi Kiinan toinen tukikohta ulkomailla. Vuonna 2017 Kiina avasi tukikohdan Djiboutissa Itä-Afrikassa.

WSJ: Kiina lisää sotilaallista vaikutusvaltaansa Kaakkois-Aasiassa, teki sopimuksen tukikohdasta Kambodzhassa


Summary: Luonnolliseen lopputulokseen tähtäävä kestotaivutus on syrjäyttämässä ripsienpidennykset.

Ripsienpidennykset ovat olleet jo monen vuoden ajan suosiossa. Nyt kauneustrendeissä korostuu luonnollisuus, ja ripsien kestotaivutus on syrjäyttämässä tuuheat pidennykset. Kauneushoitoloista ympäri Suomen kerrotaan, että kestotaivutuksia on hankittu yhä enemmän tänä vuonna.
 Ensimmäistä kertaa kestotaivutuksia hankkiva  Mila Koukkunen  löysi ratkaisun suoriin ripsiin internetin avulla.
 – Minulla kasvaa toisesta silmästä ripset alaspäin, niin sen myötä rupesin netistä tutkimaan ja löysin tämän ja että se saattaisi auttaa tai ainakin taivuttaa ylöspäin. Ja halusin ne muutenkin helpottamaan arkea.
 Lieksalainen Mila Koukkunen otti kestotaivutukset ensimmäistä kertaa. Hän oli lukenut internetistä muiden kokemuksia etukäteen. Angela Nurmi / Yle
 Tavoitteena luonnollinen lopputulos
 Ripsien kestotaivutuksen englanninkielinen nimi, lash lift, kuvaa hoitoa hyvin. Ripsiä ei käännetä permanenttirullan ympäri, kuten tavallisessa ripsipermanentissa, jolloin vain ripsen latvat kaartuvat, vaan ne taitetaan kokonaan tyvestä alkaen.
 – Kestotaivutuksessa ripset taitetaan tyvestä suoraan ylöspäin, jolloin lopputulos on permanenttia luonnollisempi, kertoo kosmetologi  Eevi Pietikäinen  Cosmetic Anne -kauneushoitolasta Joensuusta.
 Kestotaivutuksessa ripset kiinnitetään silikonityynyihin, jonka jälkeen lisätään taivutusaine. Seuraavaksi lisätään kiinnitysaine ja lopuksi suoritetaan värjäys, joka tuo taivutetut ripset entistä näkyvämmin esiin.
 – Taivutus sopii kaiken pituisille ripsille, sillä silikonityynyjä löytyy useassa eri koossa, kertoo kosmetologi  Jonna Kinnunen  Joensuun Kauneushoitola MB:stä.
 "Lääkärinä en suosittele kenellekään"
 Kosmetologi Jonna Kinnusen mukaan kestotaivutusten suosio on kasvanut erityisesti sen myötä, kun  monet ovat herkistyneet pidennyksille  ja niissä käytettävälle liimalle. On kuitenkin muistettava, etteivät taivutuksessakaan käytettävät aineet sovi kaikille.
 Ihotautien ja allergologian erikoislääkäri  Hanna Siiskonen  Kuopion Terveystalosta osaa kertoa, että ripsihoitoihin liittyviin allergisiin reaktioihin on haettu lääkäriasemilta jonkin verran apua. Tapauksia näkyy Siiskosen mukaan kuitenkin melko harvoin.
 – Lääkärinä en tietysti suosittele niitä kenellekään. Jos sellaisia nyt välttämättä haluaa itselleen harkita, hoito kannattaa käydä hyvin tarkkaan läpi ja ymmärtää, että joillekin haitallisia sivuvaikutuksia ja jälkiseurauksia tulee.
 Ripsien värjäykset sekä muut hoidoissa käytettävät kemikaalit voivat Siiskosen mukaan aiheuttaa silmän iholle esimerkiksi kutinaa, turvotusta, punoitusta sekä hilseilyä.
 – Varsinkin ihmisten, joilla on jo ennestään jokin ihosairaus tai he tietävät, että iho on herkkä reagoimaan, kannattaa miettiä, onko järkevää ottaa tällaisia ylimääräisiä riskejä, Siiskonen toteaa.
 Hoidossa käytettävät aineet eivät kosmetologi Eevi Pietikäisen mukaan ole niin voimakkaita, että ne vaurioittaisivat itse ripsiä. Mahdolliset riskit otetaan huomioon jo kauneushoitolassa.
 – Ainahan niitä riskejä on. Jos on paljon yliherkkyyksiä, niin en suosittele ottamaan. Mikäli kesken hoidon tulee reaktioita, keskeytämme hoidon totta kai, Pietikäinen sanoo.
 Kosmetologi Eevi Pietikäinen ei suosittele kestotaivutusta niille, jotka tietävät kärsivänsä yliherkkyyksistä.  Angela Nurmi / Yle
 Ei vaadi välihuoltoja
 Hoidon jälkeen taivutus kestää ripsien karvan laadusta riippuen 8–12 viikkoa. Toisin kuin usein ripsienpidennyksissä, taivutusta ei tarvitse käydä huoltamassa taivutuskertojen välissä. Yhden taivutuskerran hinnat vaihtelevat 60 eurosta 90 euroon.
 Seuraavaan taivutuskertaan on odotettava vähintään kahdeksan viikkoa.
 – Hoidon jälkeen ripsiä ei saa kastella tai hangata. Ne tulee harjata ripsiharjalla aamuin illoin. Muuten niitä ei tarvitse huoltaa, Pietikäinen ohjeistaa.
 Ripsen laatu vaikuttaa myös siihen, kuinka hyvin taivutus tehoaa, tai tehoaako lainkaan.
 – Kaikilla ripset eivät ole yhtä taipuisat. Mikäli asiakkaalla on täysin piikkisuorat ripset, saatetaan taivutukseen tarvita useampi kerta, Kinnunen sanoo.
 Ripsien kestotaivutushoidolla pyritään usein helpottamaan arkea: taivutuksen ja värjäyksen myötä laittautumiseen kuluu vähemmän aikaa. Taivutuksia hankitaan erityisesti kesäaikaan, jolloin esimerkiksi lomalla ei tarvitse huolehtia laittautumisesta.
 – Luonnollisuutta tavoitellaan nyt kauneudessa ja meikissä, minkä seurauksesta myös kestotaivutuksia halutaan yhä enemmän, Kinnunen kertoo.
 Kestotaivutus voidaan tehdä kaiken pituisille ripsille, sillä silikonityynyjä löytyy useassa eri koossa.  Angela Nurmi / Yle
 Lue lisää:
 Ripsienpidennyksissä vaara vaanii vuosien päästäkin

Ripsien kestotaivutukset yleistyvät – selvitimme terveysriskit


Summary: Sunnuntaina mielenosoituksissa myös poliisi ja mielensoittajat ottivat yhteen jälleen.

Hongkongissa levottomuudet ovat jatkuneet viime yönä.
 Mielenosoittajien ja poliisien välille puhkesi jälleen yhteenottoja, joissa poliisi ampui kumiluoteja ja käytti kyynelkaasua. Protestoijat puolestaan heittelivät tiiliä ja pulloja poliisia kohti.
 Lisäksi naamioituneiden miesten hyökkäyksessä rautatieasemalla loukkaantui kymmeniä ihmisiä.
 Ainakin 45 ihmistä loukkaantui hyökkäyksessä. Yksi ihminen on kriittisessä tilassa ja viisi on loukkaantunut vakavasti, kertoi paikallinen sairaala.
 BBC:n julkaisemassa kuvassa  miehet olivat pukeutuneet valkoisiin t-paitoihin ja maskeihin.
 He hyökkäsivät kepein ja tangoin matkustajien kimppuun. Joukossa oli mielenosoituksista palaavia sekä toimittajia.
 Väkivaltainen hyökkäys tapahtui Yuen Longin rautatieasemalla ja metrossa. Osan miehistä kuvattiin lähtevän pois paikalta autoilla, joissa oli kiinalaiset rekisterikilvet, kertoo AFP.
 Hyökkäyksen kohteeksi joutuneet mielenosoittajat ovat syyttäneet poliisia liian hitaasta toiminnasta rautatieasemalla. Heidän mukaansa poliisilla kesti yli tunti saapua paikalle.
 – Salliiko Hongkong nyt rikollisjengien tehdä mitä he haluavat, kuten hakata ihmisiä kaduilla? kysyi demokratia-puolueen aktivisti  Lam Cheuk-ting . Lam loukkaantui itse rautatieasemalla.
 Poliisin mukaan paikalle ei päästy sen vuoksi, että joukkoja oli liian vähän. Poliisin mukaan valkopaitaisilla miehillä ei ollut aseita mukana.
 Poliittinen kuohunta alkoi Hongkongissa kesän alussa lakialoitteesta, jonka mukaan rikoksesta epäillyn olisi saanut luovuttaa tuomiolle Manner-Kiinaan.
 Hongkongin hallintojohtaja   Carrie Lam  on luvannut, ettei lakihanke etene. Protestoijille tämä ei ole riittänyt.
 He ovat vannoneet jatkavansa mielenosoituksia kunnes poliisin toiminnasta järjestetään puolueeton tutkimus, pidätettyjä armahdetaan sekä kiistelty lakiesitys torpataan myös tulevaisuudessa.
 Lisäksi protestoijat vaativat, että hallintojohtaja eroaa ja alueelle vaaditaan yleistä äänioikeutta.
 Lue myös:
 Poliisi turvautui kyynelkaasuun Hongkongin protesteissa – Ex-poliisijohtaja: Yleinen järjestys pahenee lähiviikkoina
 Hongkongissa poliisi ja mielenosoittajat ottivat yhteen kauppakeskuksen sisällä
 "Taistellaan yhdessä", "Jaksaa, jaksaa" – poliittisin iskulausein varustetut leivonnaiset viedään käsistä Hongkongissa
 Pelko Kiinan vallan kasvusta ajaa Hongkongin kuohuntaa – tästä liikehdinnässä on kyse

Hongkongin protestit: Naamioitunut valkopaitainen miesjoukko hyökkäsi mielenosoittajien kimppuun


Summary: Vielä on epäselvää, saadaanko rakennuksesta pelastettua yhtään eläintä.

Etelä-Pohjanmaalla Nurmon Manunkylässä palaa suuri sikala. Poliisin mukaan sikalassa on yli 2 000 eläintä sisällä. Pelastuslaitoksen yksikköjen saapuessa paikalle palo oli ehtinyt edetä jo pitkälle. Tällä hetkellä on epäselvää, saadaanko rakennuksesta pelastettua yhtään eläintä.
 Hälytys Martikkalanjärventielle tuli maanantaina aamulla puolikuuden tienoilla.
 Pelastuslaitos jatkaa palon sammuttamista aamupäivän ajan ja poliisi selvittää palon syttymissyytä.

Nurmossa palaa 2 000 eläimen sikala