Summary: Taistelu maakuntalehtien välillä oli kiivaimmillaan 70- ja 80-luvuilla. Sanailu lehtien välillä jatkui vielä senkin jälkeen, kun ne päätyivät samaan konserniin.

Aikakausjulkaisujen ja lehtien vähittäiskauppa

Aikakauslehtien ja sanomalehtien kustantaminen

Kahden liki 120-vuotiaan maakuntalehden, seinäjokelaisen Ilkan ja vaasalaisen Pohjalaisen, yhdistymistä on uumoiltu jo vuodesta 1992 lähtien.
 Silloin tapahtui ratkaiseva käänne vuosikymmeniä jatkuneessa lehtisodassa, kun Ilkan miehet marssivat Vaasaan Pohjalaisen lehtitaloon ja kertoivat tiedotustilaisuudessa, että Ilkka Oy on ostanut Pohjalaista julkaisseen Vaasa Oy:n.
 Lehtikaupasta käynnistyi riitapukareiden yhteistyö, joka viime vuosina on ollut jo lähes saumatonta. Vaikka lehdillä on ollut omat päätoimittajat, on sisältöä tehnyt yhteinen toimitus. Lehtien  yhdistyminen varmistui lopullisesti maanantaina .
 Mediatutkija, Tampereen yliopiston yliopistonlehtori  Marko Ala-Fossille  lehtien brändien yhdistäminen ei tullut yllätyksenä. Ala-Fossi on nähnyt, että “vuosisadan lehtikaupan” jälkeen on kuljettu hitaasti mutta varmasti yhteen suuntaan.
 – Yhdistyminen kertoo, missä tilanteessa Ilkka-yhtymä lehtien kanssa on. Se, että lehdillä on yhteinen toimitus ja käytännössä sisällöt yhtenäiset, ei jätä muita mahdollisuuksia lisäsäästöihin kuin että haetaan yksi brändi, jossa tehdään asiat kertaalleen eikä kahta kertaa.
 Kahvikalustot kelpasivat
 Ilkan ja Pohjalaisen levikki- ja ilmoitustaistelu roihahti täyteen paloon 1970-luvulla ja hakee aggressiivisuudessaan vertaistaan. Ilmoitushintoja poljettiin ja tilauksia myytiin vimmaisesti.
 Taustalla oli alun perin Vaasassa ilmestyneen Ilkan muutto Seinäjoelle vuonna 1962 . Vaikka lehdet ilmestyivät nyt eri maakunnissa - Ilkka Etelä-Pohjanmaalla ja Pohjalainen Pohjanmaan maakunnassa - oli niillä paljon myös levikkiä samoilla alueilla.
 “ Legendaarisin Ilkan levikkitempauksista oli kahvikalustojen jakaminen tilausten kylkiäisinä, ensiksi avoimesti ja sitten kiertotienä. Ei kahvikalustoja likikään kaikissa pohjalaiskodeissa ollut. Se innosti sekä asiamiehiä myymään että asiakkaita tilaamaan.”  (Kari Hokkanen: Ilkan vuosisata)
 Pelkästään kahvikalustojen ansiosta Ilkka ei kuitenkaan lehtisotaa voittanut, sanoo Ilkan pitkäaikainen päätoimittaja  Kari Hokkanen .
 – Siinä oli kaksi tekijää. Toinen oli talousmaantiede. Ilkka ilmestyi Seinäjoella, jolla oli paljon isompi kaupallinen reviiri kuin Vaasalla. Toinen asia oli se, että me olimme parempia sekä markkinoinnissa että toimituksessakin. Myös finanssiosaaminen oli parempaa, summaa Hokkanen.
 Kari Hokkanen oli Ilkan päätoimittaja vuosina 1980–2007. Tarmo Niemi / Yle
 Aamulehti ei tuonut turvaa
 Samaan aikaan, kun Ilkka vahvisti asemiaan omalla päälevikkialueellaan, Vaasa Oy ajautui voimia kuluttaneeseen omistustaisteluun. Ensimmäisenä lehtiyhtiönä se joutui nurkanvaltauksen kohteeksi. Monien vaiheiden jälkeen yhtiön enemmistöomistus siirtyi Aamulehdelle.
 – Me ajattelimme olevamme Aamulehden turvassa, ja sitten kävikin sillä tavalla, että kilpailijamme [Ilkka] osti koko osakepotin, muistelee Vaasa Oy:n entinen toimitusjohtaja  Martti Koski .
 Koskesta tuli Vaasa Oy:n toimitusjohtaja siinä vaiheessa, kun sota oli jo hävitty.
 “Maanantaina lokakuun 26. päivänä 1992 aamupäivällä yhdentoista ja kahdentoista välillä [Vaasa Oy:n] toimitusjohtaja  Paavo Lintula  sai kesken budjettiseminaarin tiedon, että osanottajilta ja ennen kaikkea häneltä itseltään oli myyty lehti alta.”  (Raimo Salokangas: “Ankarat käskyt kohtalon”)
 Koski jatkoi väistymään joutuneen Lintulan työtä.
 – Olihan se iso ja häkellyttävä juttu silloin. Päällimmäisenä oli kysymys, miten tästä mennään eteenpäin.
 Kilpailulle uudet säännöt
 Kari Hokkanen sanoo, että voitto maistui makealta. Hän kuitenkin toteaa jo silloin voiton hetkellä käyneen mielessä, että ongelmiakin tulee.
 – Siihen saakka oli voitu olla aina yksiselitteisesti oman puolella - niin talousalueen, kaupungin ja maakunnan kuin aatteenkin puolella. Konsernissa piti toimia toisella tavalla, ei voinut kilpailla niin kuin ennen.
 Sekä Hokkanen että Koski pitävät selvänä, että Ilkan ja Pohjalaisen yhdistymistä ei sinetöity vielä lehtikaupan yhteydessä.
 – Kyllähän siitä jo silloin puhuttiin, mutta silloin pidettiin liian suurena riskinä, että Vaasaan tulisi Pohjalaisen tilalle uusi suomenkielinen kilpailija, sanoo Koski.
 – Kuitenkin oli kaksi ihan eri lehteä, jotka edustivat erilaista kulttuuria. Ei niiden yhdistäminen olisi silloin onnistunut eikä se tule olemaan helppoa nytkään, arvioi Hokkanen.
 Nimekkäitä päätoimittajia
 Olemassaolonsa aikana Ilkka ja Pohjalainen ovat saaneet myös paljon käyttövoimaa keskinäisestä kilpailusta ja päätoimittajien särmikkäästä vuoropuhelusta.
 Paitsi levikistä lehdet ovat taistelleet myös alueen mielipideherruudesta.
 Vuonna 1903 perustettu Vaasa-lehti oli vuosikymmenet Kokoomuksen äänenkannattaja. Lehti muutti nimensä Pohjalaiseksi vuonna 1984 ja julistautui sitoutumattomaksi vuonna 1991.
 Ilkka on ollut vahva keskustalainen lehti. Lehden perusti vuonna 1906 keskusta-aatteen isä  Santeri Alkio.  Vuonna 1997 lehti linjasi itsensä riippumattomaksi maakuntalehdeksi.
 Ilkan arvovaltaa ovat kasvattaneet monet nimekkäät ja pitkäaikaiset päätoimittajat: Alkion jälkeen  Artturi Leinonen ,  Veikko Pirilä  ja  Kari Hokkanen .
 Vaasan ja Pohjalaisen päätoimittajista muistetaan erityisesti vuodesta 1918 lähtien lehdessä vaikuttanut  Jaakko Ikola  eli legendaarinen ”Vaasan Jaakkoo”. Pisimpään, melkein 30 vuotta lehteä luotsasi  Ilmari Laukkonen .
 Martti Koski oli Vaasa Oy:n toimitusjohtaja vuosina 1992–2000. Jarkko Heikkinen / Yle
 "Rehtiä taistelumieltä"
 Entinen toimitusjohtaja Martti Koski muistelee tyytyväisenä sitä, että Ilkka ei lehtikaupan jälkeen alkanut heti omistajan elkein suitsia Pohjalaisen päätoimittajia. Keskustelun lehtien välillä annettiin jatkua.
 – Siinähän oli ihan rehtiä taistelumieltä edelleen ja sitä lukijatkin halusivat.
 Koski mainitsee esimerkkinä  Kari Männyn , joka tuli Pohjalaisen päätoimittajaksi neljä vuotta lehtikaupan jälkeen.
 – Hän oli varsin ärhäkäs Seinäjoen ja Hokkasen arvostelija, muistaa Koski.
 Hokkanen on todennut, että Männyn aikana sanailtiin "melkein 80-luvun malliin". Pelkästään hyvänä ei Ilkan päässä tilannetta pidetty.
 “Sanailu oli toki poikkeuksellista ja tuskin häiritsi lukijoita - saattoipa olla jonkun mielestä paikallaankin - mutta yhteistyöilmapiiriä se vahingoitti.”  ( Kari Hokkanen: Ilkan vuosisata)
 Maakunnat menettävät oman lehden
 Ilkka-Yhtymä kertoi  Ilkan ja Pohjalaisen yhdistämisestä  syyskuussa. Samalla alkoivat yt-neuvottelut uudistuksen toteuttamiseksi.
 Mediatutkija Marko Ala-Fossi arvioi, että lehtien yhdistäminen ei ole ollut helppo prosessi.
 – Tässä on kyse hankalasta asiasta. Sitä on kierrelty siitä lähtien kun lehtikaupat tehtiin. On ajateltu, että on parempi, kun on kaksi erillistä brändiä, ja että pystytään tekemään kannattavaa lehtibisnestä niin. Nyt on tultu siihen pisteeseen, että on ollut pakko ottaa lusikka kauniiseen käteen ja on pakko harkita asia uudestaan.
 Ilkan ja Pohjalaisen levikit  Vuonna 1995 Ilkan levikki oli 55 158 kappaletta ja Pohjalaisen levikki 45 543 kappaletta. Vuonna 2018 Ilkan paperilehden levikki oli 36 641 kappaletta ja Pohjalaisen levikki 15 255 kappaletta.
 Kari Hokkanen ei liputa lehtien yhdistämisen puolesta, mutta toteaa:
 – Kun ei kerta rahat riitä, niin ne eivät riitä.
 Tappiona hän pitää sitä, että molemmat maakunnat menettävät selkeän puolestapuhujansa. Hokkanen muistuttaa, että Pohjanmaan ja Etelä-Pohjanmaan maakunnilla on erilaisia intressejä. Jos intressit ovat vastakkaisia, voi uusi maakuntien yhteinen lehti vain selostaa mitä tapahtuu.
 – Kyllä lehdellä pitäisi olla mahdollisuus ottaa kantaa. Lehdellä on myös edunvalvontatehtävä.
 Ilkka on ollut Etelä-Pohjanmaan maakunnan äänitorvi ja Pohjalainen Pohjanmaan maakunnan asialla. Jarkko Heikkinen / Yle
 Tunnetasolla iso asia
 Martti Koski pitää lehtien yhdistymistä surullisena asiana. Hän on pahoillaan irtisanottujen työntekijöiden puolesta ja murehtii myös lukijakuntaa.
 – Häviäjiä on paljon. Kun toimituksista vähennetään väkeä, on selvä, että lehti ei pysty olemaan läsnä ihmisten arjessa ja juhlassa niin kuin pitäisi.
 Koski odottaa uudelta lehdeltä tasapuolisuutta. Hän uskaltaa toivoa, että lehdestä voisi tulla kahta maakuntaa yhdistävä voima.
 Ilkka-lehden ydinlevikkialueella Ilmajoella asuva Ala-Fossi arvioi, että journalistisen sisällön kannalta muutoksesta ei tule kovin suuri, koska sisältö on lehdissä ollut viime vuosina jo melko identtinen muutenkin.
 – Mutta tunnetasolla tässä on kyse tosi suurista asioista. Yhdistyminen johtaa väistämättä siihen, että meillä on yksi maakunta, joka ei pysty välttämättä identifioitumaan maakuntalehteen. Asetelma edellyttää kompromisseja molemmilta, se ei ole läpihuutojuttu.
 Ilkka-Yhtymä paljastaa perjantaina, minkä nimisenä yhdistynyt Ilkka ja Pohjalainen alkaa ilmestyä. Samalla on tarkoitus kertoa, kuka on uuden lehden päätoimittaja.
 Lue lisää:
 Ilkka-Yhtymän yt:t päätökseen ennen Ilkan ja Pohjalaisen yhdistymistä – 26 henkilöä irtisanotaan, päätoimittajat jäävät sivuun tehtävistään
 Päätoimittajien lähtö tuli Ilkan ja Pohjalaisen työntekijöille täytenä yllätyksenä: "Yritetään tästä päivästä selvitä ja toivotaan parasta"

Katkera sota lukijoista ja mielipideherruudesta päättyy Pohjanmaalla Ilkan ja Pohjalaisen yhdistymiseen: "Häviäjiä on paljon"


Summary: Suomalainen tubettajia edustava vaikuttajatoimisto arvioi, että YouTuben sääntömuutokset on syytä ottaa vakavasti.

Teknologiayhtiö Googlen omistama videopalvelu YouTube muuttaa ensi tammikuussa sääntöjään, jotka koskevat lapsille suunnattuja videoita. Muutoksen myötä sisällöntuottajien vastuu videoistaan kasvaa.
 Uudistus johtuu siitä, että Yhdysvaltain kuluttajansuojaviranomaisen FTC:n ja New Yorkin osavaltion oikeusministerin mukaan YouTube on kerännyt laittomasti henkilökohtaisia tietoja lapsista ilman näiden vanhempien lupaa.
 FTC kertoi  syyskuussa julkaisemassaan tiedotteessa , että Google ja YouTube ovat sopineet maksavansa yhteensä 170 miljoonan dollarin korvaukset FTC:lle ja New Yorkin osavaltiolle lasten yksityisyyttä suojelevan COPPA-lain rikkomisesta. Kyseessä on kaikkien aikojen suurin sakkomaksu, joka liittyy COPPA-tapaukseen.
 COPPA antaa vanhemmille oikeuden määritellä, mitä tietoja verkkosivut voivat kerätä heidän lapsistaan. Laki kieltää tietojen keruun alle 13-vuotiaista ilman vanhempien suostumusta.
 FTC:n mukaan YouTube oli kerännyt evästeiden avulla tietoja lapsille suunnattujen kanavien ja videoiden käyttäjistä.
 Yhtiö tienasi miljoonia dollareita suuntaamalla personoituja mainoksia käyttäjille evästeiden kautta saatujen tietojen perusteella. Käyttäjän tietokoneelle asentuva eväste voi esimerkiksi seurata, millä verkkosivuilla käyttäjä vierailee.
 Suuria muutoksia tulossa
 Google kertoo muuttavansa  tapaa, jolla yhtiö kerää ja käyttää tietoja lapsille suunnatusta sisällöstä YouTube-palvelussaan. Muutos on seurausta FTC:n kanssa tehdystä sopimuksesta. Uudet säännöt ovat maailmanlaajuiset, vaikka COPPA on yhdysvaltalainen laki.
 Jatkossa YouTube vaatii, että sisällöntuottajien pitää ilmoittaa, jos heidän sisältönsä on suunnattu lapsille. Google kertoo, että se aikoo myös tunnistaa lapsille suunnattuja videoita tekoälyn avulla.
 YouTube poistaa lapsille tarkoitetuista videoista käyttäjälle personoidut mainokset ja tilalle tulee ”asiayhteyteen sopivia” mainoksia. Googlen mukaan tämä voi joidenkin sisällöntuottajien kohdalla johtaa heidän saamiensa mainostulojen vähenemiseen.
 Lisäksi lapsille suunnatuista videoista poistetaan muun muassa kommentointimahdollisuus ja julkisesti näkyvät tykkäykset.
 Lapsi katsoo kännykällä leluvideota YouTubesta. Merja Siirilä / Yle
 YouTube julkaisi viime viikolla  videon , jolla se tiedottaa sisällöntuottajia tulevista muutoksista ja antaa ohjeet, kuinka käyttäjä voi merkata kanavansa ja videonsa lapsille suunnatuiksi. Yhtiö neuvoo luokittelemaan myös jo aiemmin palveluun ladatut vanhat videot.
 Sisältö voi olla YouTuben mukaan suunnattu lapsille esimerkiksi silloin, kun videoissa painottuvat lapset ja lasten suosimat hahmot, lastenohjelmat, lelut, lastenlaulut, opetussisällöt ja lapsia kiinnostavat julkisuuden henkilöt.
 Yhtiön edustaja toteaa videolla, että he eivät voi antaa lainopillisia neuvoja ja määrittää, onko jokin tietty video suunnattu lapsille. Viime kädessä sisällöntuottajat ovat itse vastuussa videoistaan ja heille voi tulla seuraamuksia, jos videoita ei ole merkattu oikein.
 Valtavat sakot uhkaavat tubettajia
 Amerikkalaisen teknologiasivusto  The Vergen  mukaan monet tubettajat ovat epätietoisia siitä, millainen sisältö tarkalleen ottaen pitäisi luokitella lapsille suunnatuksi ja mitä videoiden vääränlaisesta luokittelusta seuraa.
 Harmaalla alueella ovat esimerkiksi pelivideot, leluarvostelut, anime, aikuisten animaatiosarjat ja Star Warsin kaltaiset suositut brändit, joilla on sekä lapsi- että aikuisfaneja. Sekin on epäselvää, voidaanko yksittäinen tubettaja katsoa lapsia kiinnostavaksi julkisuuden henkilöksi.
 The Vergen mukaan FTC voi haastaa oikeuteen yksittäisiä YouTube-kanavien omistajia, jos nämä eivät noudata palvelun uusia sääntöjä. Esimerkiksi monilla leluvalmistajilla on lapsille suunnattuja YouTube-kanavia. Käytännössä siis kanavan ylläpitäjä voisi joutua oikeudellisiin vaikeuksiin, jos hän ei merkkaa lapsille suunnattua sisältöä oikein.
 The Vergen mukaan COPPA-laki antaa FTC:lle mahdollisuuden vaatia 42 000 dollarin korvausta jokaisesta väärin merkatusta videosta.
 – Jos FTC päättää, että kohteenamme on lapset, saamme sakot. Se on pelottavaa, leluvideoita Pixel Dan -kanavallaan julkaiseva  Dan Eardley  sanoi The Vergelle.
 Teknologiasivusto arvioi, että FTC:n resurssit eivät kuitenkaan riitä kaikkien YouTube-videoiden valvontaan, joten viranomainen luultavasti keskittyy suosituimpien kanavien jahtaamiseen.
 Kuvakaappauksia Pixel Danin leluvideosta ja englannin kielellä värejä opettavasta Learn Colors with Gorilla -videoista. Kuvakaappauksia Pixel Danin ja Learn Colors Gorilla videoista
 "Syytä ottaa vakavasti"
 Monia suomalaisia tubettajia edustavan vaikuttajatoimisto Troot Finlandin Head of Productions  Kaisa Suomela  arvioi sähköpostitse Ylelle, että YouTuben sääntömuutokset on syytä ottaa vakavasti.
 – Emme kuitenkaan usko, että tämä tulee vaikuttamaan YouTuben suosioon merkittävästi. Hyvälle sisällölle riittää katsojia jatkossakin, Suomela sanoo.
 Suomelan mukaan YouTube-sisältöjen valvomiseen tekoälyn avulla liittyy ongelma, että koneäly ei tunnista esimerkiksi pohjoismaisia kieliä tarpeeksi hyvin.
 – Käyttäjillä on mahdollisuus raportoida virheelliset luokittelut YouTubelle. Nähtäväksi jää, mikä tulkintakäytäntö tulee olemaan.
 Suomela toteaa, että koska kyseessä on uusi asia, niin tässä vaiheessa ei ole vielä tietoa, kuinka COPPA-lain soveltaminen tulee vaikuttamaan Suomessa ja Suomi-Tubessa.
 Hänen mukaansa seuraukset esimerkiksi pohjoismaisille tubettajille tulevat YouTuben käyttöehdoista. Yhtiöllä on oikeus sulkea tubettajien käyttäjätilit, jos käyttöehtoja rikotaan.
 – YouTube on itse sakkovelvollisuuden alla ja pyrkii tätä kautta antamaan vastuuta myös käyttäjilleen, Suomela arvioi.

YouTubeen tulee suuri uudistus jättisakkojen takia –  Yhtiö poistaa kommentit ja personoidut mainokset lapsille suunnatuista videoista


Summary: Viime vuonna tapahtuma tavoitti yli 120 miljoonaa TV-katsojaa eri puolilla maailmaa.

Pujottelun maailmancup järjestetään Levillä tänä viikonloppuna. Kisojen katsojamäärät ovat nousussa pari vuoden takaisen notkahduksen jälkeen. Kisat alkavat perjantaina iltaohjelmalla ja lauantaina  ensimmäinen kisataan naisten pujottelu .
 Eri maiden maajoukkueet ovat harjoitelleet ja valmistautuneet jo viikkoja pujottelukauden avaukseen.
 Saksan alppihiihdon maajoukkueen tekniikkalajien päävalmentaja  Bernd Brunner  jakaa ohjeita urheilijoilleen, edessä on iltapäivän harjoitus Lapin pimenevässä kaamoksessa.
 Useat maajoukkueet ovat harjoitelleet Kittilän Levillä ennen pujottelun maailmancupin avausviikonloppua. Joukkueet matkustivat Lappiin heti, kun Levillä päästiin harjoittelemaan luonnonlumella. Brunnerin mukaan Keski-Euroopan harjoitteluolosuhteet ovat olleet vaikeat lämpimän sään ja hankalan lumitilanteen vuoksi.
 – Olemme täällä, koska olosuhteet ovat tällä hetkellä Euroopan parhaat. Täällä on täydellistä. Meille miinus 10–15 on hyvä harjoituskeli. 25 asteen pakkanen on hankala, mutta sekin menettelee, naureskelee Saksan maajoukkuevalmentaja Bernd Brunner.
 Levin maailmancupista on kasvanut alppihiihdossa perinne sen jälkeen, kun maailmancup järjestettiin paikkakunnalla ensimmäisen kerran vuonna 2004. Silloin kilpailtiin ainoastaan naisten pujottelucupin osakilpailu, jonka voitti  Tanja Poutiainen .
 "Koko kylä elää näistä tapahtumista yhden viikonlopun ajan"
 Alueen yrittäjille kisaviikonloppu on merkittävä tulonlähde. Sen talousvaikutus alueelle on noin 3–4 miljoonaa euroa, kertoo Visit Levin toimitusjohtaja  Yrjötapio Kivisaari .
 – Koko kylä elää näistä tapahtumista yhden viikonlopun ajan. Tässä ollaan mukana aina pienistä kuljetuspalveluyrityksistä ohjelmapalveluyrityksiin, catering- ja ravintolapalveluista majoitusyrittäjiin. Vaikutus on laaja.
 Yleisöä pujottelun maailmancupin avauskilpailussa Levillä. Maija-Liisa Juntti / Yle
 Katsojien kiinnostuksen lopahtaminen herätti kisäjärjestäjät
 Levin maailmancupin yleisömäärässä koettiin pohjakosketus kolme vuotta sitten, kun määrä putosi keskimäärin neljänneksen ja yleisöä oli viikonlopun aikana vain 15 000. Se uhkasi kaventaa myös yrittäjien tilipussia ja pohjusti järjestäjiä muuttamaan tapahtumaa.
 – Poutiaisen Tanjan ja  Palanderin Kallen  lopettaessa pieni notkahdus tuli yleisömäärässä, ja siinä tuli kisan suhteen taantumaa, ja tapahtumaan tehtiin muutoksia. Nyt on kaksi viime vuotta menty noususuuntaan, toteaa Levin alppihiihdon maailmancupin pääsihteeri  Marko Mustonen .
 Vuonna 2015 maailmancupin osakilpailu jouduttiin Levillä perumaan lumen puutteen vuoksi. Se oli kolmas peruutus Levin maailmancupin historiassa.
 Muutaman viime vuoden aikana viikonlopun yleisömäärä on kääntynyt taas nousuun. Vuoden 2016 pohjakosketuksen jälkeen yleisömäärä kääntyi kasvuun ja kävijöitä oli seuraavana vuonna jo 17 000. Viime vuonna järjestäjät ilmoittivat, että yleisöä kisapaikoilla oli viikonlopun aikana 20 000, saman verran kuin vuosina 2012–2014.
 – Kansainvälinen matkailijamäärä on ehkä hieman paikannut tilannetta, jossa kotimaisten kävijöiden määrä on vähentynyt. Tänne tullaan tietysti lähialueilta, muun muassa naapurimaista, Ruotsista ja Norjasta seuraamaan kisoja, toteaa Visit Levin toimitusjohtaja Yrjötapio Kivisaari.
 TV-sopimukset ja yhteistyökumppanit pitävät talouden tasapainossa – lipputulot pienessä roolissa
 Levin kisaviikonlopun budjetti on 1,5 miljoonaa euroa. Lipputulojen osuus tuotoista on ainoastaan viidennes ja valtaosa tuloista saadaan yhteistyö- ja TV-sopimuksista.
 – Kansainväliset TV-tulot ovat suurin, ehkä yli 40 prosenttia, ja siihen lisättynä yhteistyösopimukset määrittelevät 80 prosenttia tuloista, laskee pääsihteeri Marko Mustonen cupin talousrakennetta.
 Järjestäjät eivät tavoittele maailmancupin kilpailulla taloudellista voittoa, vaan pääpaino on maailmanlaajuisella näkyvyydellä. Maailmancup ei ole itsessään bisnes, vaan viivan alle odotetaan jäävän muutakin kuin riihikuivaa rahaa, toteaa Visit Levin toimitusjohtaja Yrjötapio Kivisaari.
 – Meillä on strateginen tavoite, että päästäisiin nollatulokseen. Olemme valmiita investoimaan alueen markkinointiin, että saadaan näkyvyyttä tapahtumalle. Tapahtumalla on satoja miljoonia katsojia, sitä ei voi vertailla rahaan, hän hehkuttaa.
 Levillä lasketaan alppihiihdon maailmancupin osakilpailuja vielä tulevinakin vuosina, sillä tapahtuma on Kansainvälisen hiihtoliiton FIS:n kalenterissa ainakin vuoteen 2021 asti.
 Seuraa kisoja Areenasta  täältä .
 Lue myös:
 FIS näytti vihreää valoa Levin alppikisarinteelle
 Hiihtokeskus ei ole enää riskibisnestä – Lapissa investoidaan miljoonia hisseihin

Levin maailmancupin yleisömäärät kasvussa notkahduksen jälkeen – Lapin varhainen talvi saa kiitosta alppimaajoukkueilta: "Täällä on täydellistä"


Summary: Lasten rokottaminen parantaa yleistä rokotussuojaa ja vähentää jälkitauteihin määrättyjen antibioottien käyttöä.

Hoitopäivä on päättymässä Kellonsoittajantien päiväkodissa Kiteellä. 5-vuotias  Pinja Hirvonen  pitelee reippauspalkinnoksi saamaansa tarraa ja 2-vuotias  Perttu Hirvonen  istuu äidin sylissä rokotuksen jälkeen.
 Lapset ja äiti  Emmi Hirvonen  saivat influenssarokotuksen päiväkotiin saapuneelta terveydenhoitajalta.
 – Tämä helpotti todella. Ei tarvitse lähteä erikseen neuvolaan rokotuksen vuoksi, Emmi Hirvonen sanoo.
 Pohjois-Karjalassa kokeillaan tänä vuonna ensimmäistä kertaa lasten rokottamista influenssaa vastaan päiväkodeissa. Siun soten terveydenhoitajat tulevat paikan päälle ja vanhemmat voivat rokotuttaa lapsensa hakiessaan heidät hoitopäivältä.
 Halutessaan myös vanhemmat saavat rokotteen samalla. Yli 2-vuotiaille lapsille rokote annetaan nenäsumutteena, ja aikuisen käsivarteen laitetaan pistos.
 Terveydenhoitaja Siiri Vuorinen on rokottanut lapsia viitisen vuotta. Yli 2-vuotiaat voivat valita rokotustavaksi nenäsumutteen piikin sijaan. Se myös valitaan lähes aina.
 Tanja Perkkiö / Yle
 Tavoite rokottaa puolet leikki-ikäisistä
 Viime vuonna 2–6-vuotiaiden rokotekattavuus jäi Pohjois-Karjalassa noin 35 prosenttiin. Tänä vuonna tavoite on rokottaa leikki-ikäisistä noin puolet. Tämä parantaisi sekä yleistä rokotussuojaa että vähentäisi influenssan jälkitauteihin määrättävien antibioottien käyttöä.
 Rokotusohjelmaa laajennettiin vuonna 2018, ja nyt kaikki alle 7-vuotiaat saavat maksuttoman influenssarokotteen. Lapsista arviolta jopa joka viides sairastuu influenssaan vuosittain.
 – Jos perheenä vältymme influenssalta näin, niin hyvä. Meillä Pinja ja perheen isä ovat sairastaneet influenssan ja se oli tosi rankka kokemus, Emmi Hirvonen kertoo.
 Kahdeksassa päiväkodissa rokottaminen on kokeilu, jonka jatkosta päätetään, kun tämän kauden rokotukset on annettu, kertoo ylilääkäri  Sanni Penttilä  Pohjois-Karjalan Siun soten perhepalveluista.
 – Perheiden tilannettahan tässä pyritään helpottamaan. Ylimääräinen reissu neuvolaan voi olla syy, miksi rokotus saattaa jäädä hakematta, Sanni Penttilä sanoo.
 Lue myös:
 Viisi syytä, miksi juuri lasten influenssarokotus kannattaa – nyt myös alle 7-vuotiaat saavat ilmaisen rokotuksen

Pohjois-Karjalassa lapsi voi saada influenssarokotuksen päiväkodissa – "Tämä helpotti todella, ei tarvitse lähteä erikseen neuvolaan"


Summary: Posti vetoaa siihen, että 16 muuta jakeluyhtiötä käyttää halvempaa työehtosopimusta. Nämä tosin keskittyvät lehtien jakeluun, kirjoittaa politiikan toimittaja Hannu Tikkala.

Auto- ja kuljetusalan työntekijäliitto (AKT)

Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK

Postin työehtosopimuskiistassa on käynnissä informaatiosota.
 Keskiviikkona Posti- ja logistiikka-alan unionin PAUn puheenjohtaja  Heidi Nieminen  esitteli valtakunnansovittelijan toimistossa A4:lle tulostetun kaavion, joka esitti verkkokauppa- ja pakettilajittelualan kilpailutilannetta.
 Yksinkertaistettuna Niemisen viesti oli, että Posti on alalla ainoa yhtiö, joka on siirtämässä pakettijakelijoita Medialiiton ja Teollisuusliiton väliseen työehtosopimukseen. Sitä pidetään muita alan sopimuksia halvempana.
 Postissa tilanne nähdään toisin. Postin Ylelle lähtemässä sähköpostissa sanotaan, että "Suomessa toimii 16 muuta jakeluyhtiötä, jotka jakavat myös paketteja ja noudattavat Teollisuusliiton työehtosopimusta".
 Kumpi on oikeassa, Posti vai työntekijäpuoli?
 Kilpailijat ihmettelevät Postin perusteluita
 Yle sai käsiinsä listan jakeluyhtiöistä, joista Posti puhuu. Listalla ovat muun muassa Sanoma Media Finlandin, Mediatalo ESA:n ja Kaleva365:n.
 Kaikki listan yhtiöt toimittavat lähinnä sanoma- ja ilmaisjakelulehtiä ihmisille. Ne eivät siis kilpaile Postin kanssa verkkokauppa- ja pakettiliiketoiminnassa, johon yhtiö hakee kilpailukykyhyppyä.
 Postin suurimmat kilpailijat pakettiliiketoiminnassa ovat Matkahuolto ja PostNord. Ne syyttävät valtionyhtiö Postia silmänkääntötempusta.
 – Postin pakettijakelijoita ollaan siirtämässä uuteen yhtiöön ikään kuin puhuttaisiin varhaisjakelun liiketoiminnasta, Matkahuollon toimitusjohtaja  Janne Jakola  sanoo.
 Postin perustelut pakettilajittelijoiden osalta ovat todella erikoisia, PostNord Suomen toimitusjohtaja  Johanna Starck  sanoo.
 – Tämä on todella kilpailtu kenttä, jossa Postilla on 50 prosentin markkinaosuus ja valtio-omisteisen yrityksen pitäisi vielä saada kilpailuetu palkkoja leikkaamalla.
 Jakola ja Starck sanovat, että Postin ja PAUn nykyinen työehtosopimus on halvempi kuin kilpailijoilla. Heidän laskelmien mukaan postilaisten keskipalkka on useita satoja euroja matalampi kuin esimerkiksi Matkahuollon palveluksessa.
 Sekä Matkahuolto että PostNord soveltavat Auto- ja kuljetusalan työntekijäliiton (AKT) ja Autoliikenteen työnantajaliiton (ATL) välistä työehtosopimusta.
 Ei ole siis ihme, että PAUn Nieminen sanoo nyt Ylelle, että pakettijakelijoiden siirtäminen AKT:n työehtosopimukseen käy heille. Sen sijaan Medialiiton sopimukselle Nieminen sanoo yhä ei.
 Näyttääkin siltä, että PAU on oikeassa, mitä tulee Postin kilpailijoiden työehtosopimuksiin.
 Liitot pelkäävät palkkojen leikkauksia myös muissa yhtiöissä
 PAUn ja Postin kilpailijoiden kuvaama tilanne tekee ymmärrettäväksi sen, miksi muut työntekijäliitot ovat reagoineet tiukasti tilanteeseen.
 Posti olisi pakettiliiketoiminnassa ensimmäinen yritys, joka heikentäisi työntekijöiden työehtoja.
 Postin kilpailijat sanovat suoraan, että heidänkin pitää harkita palkan alennuksia, jos Posti saa tavoitteensa läpi.
 – Meillä työntekijät ovat hirveän huolissaan tilanteesta ja työntekijät kysyvät, mitä teemme tässä tilanteessa. Meilläkin joudutaan reagoimaan vastaavasti, jos kilpailutilanne muuttuu, Matkahuollon Jakola sanoo.
 Postin kilpailijoiden suunnitelmat ovat ammattiyhdistysliitoissa hyvin tiedossa.
 Muutokset kohdistuisivat yrityksiin, joissa on voimassa Auto- ja kuljetusala AKT:n työehtosopimukset. AKT onkin ilmoittanut tukevista tukitoimista muiden logistiikka- ja kuljetusalojen liittojen kanssa.
 Samasta syystä tilanne on äärimäisen kiusallinen myös demarivetoiselle hallitukselle, johon PAUn Nieminen on vedonnut useaan otteeseen.
 Työväenpuolue demarit ei voi olla hyväksymässä valtionyhtiön toimintaa, joka mahdollisesti sysää alan palkat laskukierteeseen.
 Tässä yhtälössä ei lämmitä Postin lupaus, jonka mukaan työntekijöiden palkat säilyisivät ennallaan 27 kuukautta Medialiiton työehtosopimuksessa.
 Palkansaajat pelkäävät, että määräajan jälkeen palkat laskevat useilla kymmenillä prosenteilla.
 Jonkun on taivuttava
 Postin tilanne näyttää siltä, että jonkun on taivuttava ennen kuin sopu saadaan aikaiseksi.
 Joko Postin on otettava pakettijakelijat takaisin vanhaan työehtosopimukseen tai sitten työntekijät joutuvat siirtymään Teollisuusliiton sopimukseen.
 Omistajaohjausministeri  Sirpa Paatero  (sd.) varmasti toivoo, että osapuolet saavat ratkaistua asian neuvottelemalla.
 Tähän rooliin osapuolet kutsuivat torstaina neljä selvityshenkilöä, joilla on paljon kokemusta vaikeista neuvotteluista.
 Hekään tuskin voivat asetelmaa muuttaa, vaikka neuvottelutulokseksi saataisiin luovalta kuulostava ratkaisu aikaan.
 Lue lisää:
 Ministeri Paateron lääke postilakkoon: Neljä selvityshenkilöä yrittää viikonlopun aikana ratkaista umpisolmun – PAU:n ja Postin pyynnöstä
 Rinne eduskunnassa: Posti halusi siirtää kaikki työntekijänsä uuteen työehtosopimukseen, hallitus torppasi aikeet
 Postilakon sovittelu jatkuu – PAUn Nieminen pitää Postin johdon väitteitä väärinä, ministeri Paatero ei kommentoi tilannetta

Analyysi: Posti olisi avaamassa pakettialan halpuutuskierteen – myös kilpailijat uhkaavat leikata palkkoja, jos valtionyhtiö saa tahtonsa läpi


Summary: Vaalimainoksia ei jatkossa voi kohdentaa käyttäjän poliittisten mielipiteiden perusteella.

Google rajoittaa vaalimainontaa palveluissaan. Jatkossa mainostajat eivät voi kohdentaa vaalimainoksiaan käyttäjien poliittisten mielipiteiden tai äänestyskäyttäytymisen perusteella. Asiasta kertoi Googlen mainoskehityksestä vastaava johtaja  Scott Spencer   blogitekstissään.
 Päätös koskee pääasiassa mainoksia, jotka näkyvät videopalvelu YouTubessa, Googlen omassa hakukoneessa sekä mainospalkeissa, joita Google tarjoaa ulkopuolisille sivustoille.
 Google ottaa muutokset käyttöön ensin Britanniassa, jossa järjestetään parlamenttivaalit joulukuussa. Muualla maailmassa Google alkaa rajoittaa mainoksia vuodenvaihteen tienoilla.
 Täysin sokkona poliittisten mainostajien ei tarvitse toimia. Google sallii yhä vaalimainosten kohdentamisen sukupuolen, iän ja asuinalueen perusteella. Google antaa mainostajien myös sijoitella vaalimainoksiaan esimerkiksi taloudesta kertovien artikkeleiden yhteyteen.
 Paine suitsia vaalivaikuttamista
 Sosiaalisen median tutkija, dosentti  Janne Matikainen  Helsingin yliopistolta arvioi, että Google seuraa näin muiden sosiaalisen median jättien esimerkkiä.
 Twitter kertoi lokakuun lopussa, että se  kieltää poliittiset mainokset kokonaan.  Facebook taas on luvannut  valvoa valtiollisten medioiden viestejä  vaalivaikuttamisen varalta.
 Someyhtiöihin on kohdistunut kovaa julkista painetta viime vuosina. Taustalla ovat Yhdysvaltojen edelliset presidentinvaalit sekä Britannian brexit-kansanäänestys vuonna 2016.
 Vaalituloksiin vaikutettiin valheellisilla väitteillä ja mainoksilla, joita levitti ainakin Yhdysvalloissa myös Venäjä.
 Nyt yhtiöt yrittävät vakuuttaa, että ne ottavat vaalihäirinnän vakavasti. Uhkana on, että Yhdysvallat tai EU alkavat säädellä yhtiöitä entistä voimakkaammin, jos ne eivät itse muuta toimintaansa.
 Matikaisen mukaan nyt ilmoitetut päätökset ovat pieniä askelia oikeaan suuntaan. Kovin merkittäviä ne eivät kuitenkaan ole.
 – Taloudellisesti näillä mainoksilla on hyvin pieni merkitys Googlelle, Matikainen sanoo.
 Valheet leviävät muutenkin
 Google ilmoitti myös, että se poistaa vaalimainoksia, jotka sisältävät räikeän valheellisia väitteitä esimerkiksi vaalipäivän siirtämisestä tai ehdokkaan kuolemasta.
 Myös Facebook on ilmoittanut samankaltaisista aikeista. Yhtiötä on kuitenkin arvosteltu siitä, että se sallii häikäilemättömänkin valehtelun poliitikoilta.
 Lue analyysi: Facebook suitsii väärän tiedon leviämistä, mutta antaa samalla poliitikkojen valehdella sydämensä kyllyydestä
 Tutkija Janne Matikaisen mukaan mainosten rajoittaminen ei ylipäätään ole kovin tehokasta. Esimerkiksi YouTubessa ihmiset ovat kiinnostuneempia itse videoista kuin mainoksista.
 Videoiden sisältöä taas rajoitetaan suhteellisen vähän, koska kyse on sananvapaudesta.
 – Meistä jokainen voi levittää väärää tietoa, Matikainen sanoo.
 Ihmisten oma käytös ja yhtiöiden algoritmit auttavat väärän tiedon leviämisessä. Tutkimusten mukaan valheelliset väitteet esimerkiksi maahanmuuttajien tekemistä rikoksista leviävät nopeasti, koska ne herättävät voimakkaita tunteita.
 Matikaisen mukaan tehokkainta olisi torjua toimijoita, jotka tuottavat keksittyjä käyttäjäprofiileja ja valheellista tietoa. Luottamus kasvaisi myös, jos somejätit kertoisivat toiminnastaan avoimemmin.
 Lue myös:
 Twitter ärähti brittikonservatiiveille: ”Twitter-tiliä käytettiin tv-väittelyn aikana ihmisten harhaanjohtamiseen”
 Kyllä, algoritmit uhkaavat demokratiaa – Valta luisuu some-miljardööreille
 14-vuotias, äärioikeistolaista vihapuhetta suoltava tubettaja nostattaa tunteita – YouTube sensuroi videoita, mikä lietsoo kiistaa sananvapaudesta

Google rajoittaa vaalimainoksia YouTubessa ja hakukoneessaan, mutta isompiin ongelmiin somejätit eivät puutu


Summary: CatCat-yhtye keikkailee yhä aktiivisesti ja keikoilla pidetään aina kunnon ysäribileet.

Tänä vuonna on tullut kuluneeksi 25 vuotta siitä, kun CatCat-duon  Virpi  ja  Katja Kätkä  astelivat Irlannissa yleisön eteen edustamaan Suomea Eurovision laulukilpailussa. Menestys ei ollut kummoinen, mutta kotona yleisö oli ottanut kaksikon omakseen.
 Katja ja Virpi Kätkä muistelivat Puoli seitsemän -ohjelmassa, miten  Bye bye baby  -kappale päätyi heidän laulettavakseen.
 – Olimme Hausmyllyn kanssa keikalla ja he pyysivät meitä mukaan Tampereelle Musiikki & Media -messuille, jonne he olivat menossa esiintymään, Virpi Kätkä kertoo.
 CatCat esitti Tampereella ensimmäisen hittinsä,  Yksin sateeseen .
 – Säveltäjä  Markku Lentonen  seisoi yleisössä ja totesi, että olimme niin iloisen oloisia, että hän haluaisi säveltää meille kappaleen., Virpi Kätkä jatkaa.
 – Siitä meni noin vuosi ja säveltäjät soittivat, että tulkaa koelauluun, Katja Kätkä lisää.
 Kokkolan koelauluissa heitä odotti  Bye bye baby  -kappale ja loppu on historiaa.
 Kuukausi viidakossa selkeytti ajatuksia
 CatCat keikkailee edelleen, mutta lähinnä vain viikonloppuisin. Sekä Katja että Virpi kertovat nauttivansa keikkailusta ja siitä, että saavat esittää juuri omanlaistaan musiikkia.
 – Olemme mekin kokeilleet joskus tehdä vähän rokimpaa levyä tai tanssikeikkaa, mutta aina me olemme palanneet ysäridiscoon.
 Ja sitä odottaa myös heidän yleisönsä.
 Keikkailun lisäksi Virpi Kätkä opettaa pianonsoittoa ja tekee hyväntekeväisyystyötä. Ajatus siihen syntyi Virpin ollessa Selviytyjät-televisiosarjan kuvauksissa Filippiineillä.
 – Siellä oli aikaa ajatella. Päätin, että kun ikääkin alkaa tulla, pitää laittaa tuumasta toimeen niiden asioiden kanssa, joita haluan tehdä.
 Virpin kohdalla se tarkoitti ruoka-apujärjestöön liittymistä.
 – Maanantaisin ja perjantaisin haen hävikkiruokaa ja sitä jaetaan sitten Naantalissa. Siinä tulee monenlaista hyötyä: omille käsille liikuntaa, kun nostelen ruokalaatikoita autooni ja ruoka ei mene hukkaan, kun sitä voidaan jakaa kaikille, jotka haluavat tulla hakemaan.
 Virpi Kätkä kokee, että koska hänellä ja Katjalla on ollut lapsesta saakka asiat niin hyvin, haluaa hän vuorostaan auttaa muita.
 – Meillä on ollut maailman parhaimmat vanhemmat ja perusturvallinen lapsuus. Koen, että olemme etuoikeutettuja ja meidän hyväosaisten kuuluu auttaa niitä, joilla ei ole asiat niin hyvin.
 Virpi ja Katja Kätkän koko haastattelu on katsottavissa Yle Areenassa.

CatCat-duon Virpi Kätkä kerää hävikkiruokaa hyväntekeväisyyteen: "Meidän hyväosaisten kuuluu auttaa"


Summary: Tartunnan on saanut jo neljännesmiljoona. Valtaosa kuolleista ja tartunnan saaneista on lapsia.

Kongon demokraattisessa tasavallassa ainakin 5 000 ihmistä on kuollut tuhkarokkoon vuonna 2019, kertoo maailman terveysjärjestö WHO. Viranomaisten mukaan tauti on levinnyt koko maahan ja tartunnan on tänä vuonna saanut arviolta 250 000 ihmistä, kertoo  Britannian yleisradioyhtiö BBC .
 Valtaosa kuolleista ja tartunnan saaneista on lapsia, kertoo  YK:n lastenjärjestö Unicef .
 WHO:n mukaan kyseessä on maailman laajin ja nopeiten leviävä epidemia.
 Tuhkarokko on tappanut Kongossa jo yli kaksi kertaa enemmän ihmisiä kuin verenvuotokuume ebola kuluneen 15 kuukauden aikana, BBC kertoo.
 Maassa on kuluneen vuoden aikana järjestetty laajoja rokotuskampanjoita. Pelkästään syyskuussa viranomaisten mukaan rokotteen sai arviolta 800 000 lasta ja kaikkiaan neljä miljoonaa on jo rokotettu.
 WHO:n mukaan vuonna 2017  tuhkarokkoon kuoli arviolta 110 000 ihmistä . Ennen kuin tuhkarokkorokote keksittiin vuonna 1963, maailmanlaajuisia epidemioita puhkesi muutaman vuoden välein ja tuhkarokkoon kuoli arviolta 2,6 miljoonaa ihmistä vuodessa.
 Lue myös :
 Valtaosa nykylapsista käy koulua, saa rokotuksen ja välttää lapsiavioliiton – viime vuosina kehitys on maailmalla polkenut paikallaan
 Tyynenmeren saarivaltio Samoassa jyllää tuhkarokkoepidemia – pakolliset rokotukset alkavat tällä viikolla

Lähes 5 000 kuollut tuhkarokkoon Kongon demokraattisessa tasavallassa


Summary: Ratkaisua haetaan kuumeisesti viikonlopun aikana.

Lauantaipäivällä median keskellä saapunut Posti ja logistiikka-alan unionin, PAUn puheenjohtaja  Heidi Nieminen  pitää edelleen tiukasti kiinni siitä, että 700 pakettilajittelijan työehtoja ei heikennetä. Nieminen oli kutsuttu selvitysryhmän kuultavaksi Postin riidassa valtakunnansovittelijan toimistoon, missä ryhmä kokoontuu.
 Hän otti kantaa myös  maanantaina laajeneviin tukilakkoihin  siinä tapauksessa, jos selvitysryhmä saisi ratkaisun kiistaan aikaiseksi.
 – Tämä on kokonaisuus eli meillä on tässä pakettilajittelijoiden kysymys ja työehtosopimusasiat. Jos molemmat saadaan maaliin pikaisesti, niin varmasti pystymme nopeasti toimimaan tukilakkojen osalta. Alasta riippuen tukilakkojen purkaminen ottaa aikaa eli kaikkien osalta ei varmaan täydellinen peruminen onnistu.
 Niemisen mukaan PAU ilmoittaa huomiseen puoleenyöhön mennessä mahdollisesta oman lakkonsa jatkosta.
 Noin puolen tunnin selvitysryhmän kanssa käydyn keskustelun jälkeen puheenjohtaja Nieminen totesi, että ei voi kommentoida keskustelujen sisältöä. Hän pääsi poistumaan paikalta tiedotusvälineiden lyhyen tenttauksen jälkeen.
 Postin umpisolmua ovat selvittämässä työmarkkina-asiantuntija  Jukka Ahtela , SAK:n ex-puheenjohtaja ja entinen työministeri  Lauri Ihalainen , EK:n entinen työmarkkinajohtaja  Lasse Laatunen  sekä Palvelualojen ammattiliiton PAMin entinen puheenjohtaja  Ann Selin .
 Laatunen on kertonut aiemmin, että viikonlopun aikana pitäisi saada ratkaisu aikaan.
 Lue lisää
 Postikiistan selvittely jatkuu aamupäivällä – "Täytyisi saada pöytä putsattua"
 Selvitysryhmä kuuli perjantaina Posti-kränän osapuolia – "Sitten vasta alamme pohtia ulospääsyteitä"
 Paine kasvaa päivä päivältä Postin työriidan tukilakoissa – katso tästä kaikki lakkoon liittyvät alat
 Analyysi: Demarit sähläsivät Postin työriidan – pelastavatko työmarkkinakonkarit Rinteen hallituksen selitysten suosta?

Ay-pomo Nieminen Postin umpisolmusta: Jos ratkaisu syntyy, maanantaina uhkaavat tukilakot peruuntuvat suurelta osin nopeasti


Summary: Talvivaaran kipsisakka-altaan onnettomuuden päästöjen vaikutukset näkyvät luonnossa edelleen.

Kulta ja arvometallit sekä niiden louhinta

Sotkamon Talvivaaran kaivoksen onnettomuuden aiheuttamat ympäristövahingot olivat poikkeuksellisen suuria nykypäivän mittakaavassa.
 Marraskuussa 2012  Talvivaaran kipsisakka-altaan kalvo repeytyi , ja valutuskentälle pääsi vuotamaan ympäristölle vahingollista metallipitoista vettä ja sakkaa noin 1,2 miljoonaa kuutiometriä. Kaivosalueen ulkopuolelle vettä päätyi noin 240 000 kuutiometriä.
 Kaivosalueelta valui pohjoisen ja etelän suunnan vesistöihin suuria määriä metalleja.
 Suomen ympäristökeskuksen arvion mukaan mangaania ja rautaa valui vesistöihin noin 150 tonnia kumpaakin. Sen lisäksi nikkeliä joutui vesistöihin yli kaksi tonnia, sinkkiä noin tonni ja radioaktiivista uraania yli 70 kilogrammaa.
 Lue myös:   Korkein oikeus tiukan äänestyksen jälkeen: Pekka Perä turmeli ympäristöä törkeästi – myös muut tuomiot pysyvät ennallaan
 Suomen ympäristökeskuksen erikoistutkija  Jouko Tuomainen  nostaa esiin kolme ympäristöonnettomuutta viimeisten 20 vuoden ajalta, joita voi vertailla Talvivaaran ympäristöonnettomuuteen.
 Pitkäaikaiset vaikutukset nostavat Talvivaaran kärkeen
 Vuonna 2003 Lappeenrannassa UPM-Kymmenen Kaukaan sellutehtaalta  vuoti mustalipeää  sisältävää jätevettä Saimaaseen liki 10 000 kuutiometriä.
 Vuoto aiheutti kalakuolemia ja muita haittavaikutuksia Etelä-Saimaalla, ja lipeävesi levisi Venäjälle asti. Haittavaikutukset kestivät Tuomaisen mukaan kuitenkin vain yhden kesän, sillä suuri vesistö ja virtaama levittivät lipeän nopeasti.
 Seuraava iso ympäristöonnettomuus tapahtui vuonna 2014 Harjavallassa. Norilsk Nickelin tehtaalla Kokemäenjokeen pääsi jäähdytysveden mukana jopa 66 tonnia nikkeliä. Samalla Kokemäenjokeen pääsi myös muita metalleja. Vuoto havaittiin vasta 30 tunnin kuluttua.
 Kyseessä oli Suomen historian  suurin nikkelipäästö . Metallipäästöt saastuttivat jokivettä ja aiheuttivat muun muassa miljoonan rauhoitetun  vuollejokisimpukan  tuhoutumisen. Suuresta nikkelimäärästä huolimatta virtaava jokivesi kuljetti ja laimensi päästöt nopeasti.
 Kuolleita simpukoita Kokemäenjoen rannassa heinäkuussa 2014. Jari Pelkonen / Yle
 Uhkaava ympäristöonnettomuus  tapahtui vuoden 2018 huhtikuussa Mäntyharjulla. MTBE-kemikaalia valui luontoon junan säiliövaunuista.
 Bensiinin lisäaineena käytettävä metyyli-tert-butyylieetteri eli MTBE on vaarallinen luontoon valuessaan ja se on bensiiniäkin herkemmin syttyvää.
 Tapauksessa oli suuronnettomuuden ainekset, ja Suomen ympäristökeskuksen erikoistutkija Tuomaisen mukaan aine vaikuttaa alueen luontoon edelleen.
 Näihin kolmeen tapaukseen verrattuna Tuomainen sijoittaa Talvivaaran onnettomuuden ympäristöhaitat ensimmäiseksi, niiden pitkäaikaisten vaikutusten takia.
 Haitat korostuvat pienessä vesistössä
 Ennen kipsisakka-altaan vuotamista Talvivaarasta pääsi vesistöihin myös sulfaattia eli rikkihapon suolaa, mutta kyse ei ollut onnettomuudesta, vaan  prosessiongelmista . Metallitehtaan toiminnan alkaessa vuonna 2009 kaivokselta tuli pahoja hajuja, jotka johtuivat rikkivetypäästöistä.
 Hajuja ryhdyttiin poistamaan lipeällä toimivilla kaasupesureilla. Lipeän käytön lisääminen aiheutti arvioitua suurempia sulfaatti- ja natriumpitoisuuksia jätevesiin. Pitoisuuksia kohotti myös se, että metallien saostuksessa käytettiin lipeää sammutetun kalkin sijaan.
 Talvivaaran onnettomuuden ja sulfaattipäästöjen seurauksena alueen  vesistöjen pohjakerroksissa  on edelleen metalleja ja sulfaattia.
 Niistä on aiheutunut ihmiselle muun muassa virkistys- ja  kalastushaittoja  sekä pelkoa  kiinteistöjen arvon laskusta . Alueen eliöstölle on koitunut vuorostaan  kemiallisia haittavaikutuksia .
 – Päästöjen määrät eivät olleet valtavan suuria, mutta niiden vaikutukset korostuivat pienessä vesistössä, Jouko Tuomainen kertoo.
 Ympäristökeskuksen kehittämispäällikkö  Kimmo Silvon  mukaan Talvivaaran päästöihin vaikuttivat kaivosalueen maaperän suuret metallipitoisuudet. Kaivoksen edelleen käyttämät prosessit vaikuttavat myös osaltaan päästöihin.
 Sulfaattia joutuu esimerkiksi suurista paperitehtaista vesistöihin jatkuvasti, mutta ratkaisevaa on se, miten suuri ja virtaava vesistö on kyseessä.
 – Sulfaatti itsessään ei ole haitallinen aine, mutta se voi aiheuttaa happikadon vesistössä ja irrottaa fosforia pohjakerroksesta, Silvo kertoo.
 Pilaantuneet vesistöt olivat arkipäivää 1970-luvulle asti
 Metsäteollisuuspaikkakunnilla Talvivaaran tapauksen kaltaiset sulfaattipäästöt olivat Suomen ympäristökeskuksen erikoistutkija Tuomaisen mukaan normaaleja aina 1970-luvulle saakka.
 Tuohon aikaan jätevesien puhdistus oli kehittymätöntä ja ympäristöön päästettävien aineiden kiintiöt eivät olleet tarpeeksi tiukkoja.
 Metsäteollisuuden lisäksi myös yhdyskuntajätteet ja kotitalouksien jätevedet pilasivat vesistöjä pahoin. Silvon mukaan ne aiheuttivat merkittäviä happikatoja ja bakteerimääriä vesistöihin.
 Vesistöjen kunto parani kuitenkin nopeasti jätevesien käsittelyn myötä, ja tilanne nykypäivänä on hyvä. Kuormitukset ovat vain hetkellisiä, tai esimerkiksi maatalouden aiheuttamaa vesistön rehevöitymistä.
 Voit keskustella aiheesta kello 22:een saakka!

Talvivaaran ympäristöonnettomuus oli vaikein tällä vuosituhannella – muut onnettomuudet laimensi virtaava vesi


Summary: Lappeenrannan–Lahden teknillisen yliopiston rehtorin mielestä mulkero on tyyppi, joka näkee pelkästään ongelmia.

Ei mulkeroille. Näin mainostaa Lappeenrannan–Lahden teknillinen yliopisto LUT itseään uusille opiskelijoille. Sosiaalisessa mediassa kiertänyt kuva kiteyttää LUTin rehtorin  Juha-Matti Saksan  mukaan yliopiston ilmapiirin.
 – Olin aivan liekeissä kun näin kuvan. Jos pystyy täydellisesti kiteyttämään kahdella sanalla sen, mitä me olemme, niin se oli siinä.
 Saksa määrittelee mulkeron asenteen kautta.
 – Täydellinen ei-mulkero on ihminen, joka pystyy ratkaisemaan viheliäisiä ongelmia. Mulkero taas on tyyppi, joka näkee pelkästään ongelmia.
 Näin Lappeenrannan-Lahden teknillinen yliopisto mainostaa itseään. LUT
 LUTin opiskeluilmapiiri on Suomen ekonomeille vuonna 2017 tehdyn  kyselyn mukaan  Suomen paras. Suomen ekonomien vuonna 2017 tekemään kyselyyn vastasi lähes vastavalmistunutta 1 600 ekonomia.
 – Täällä on positiivinen pöhinä. Vaikka maailmassa on kaikenlaisia ongelmia, porukka tuntuu ratkaisevan niitä, rehtori Juha-Matti Saksa sanoo.
 Värikäs mainonta ei hetkauta
 Rehtori Juha-Matti Saksan mukaan Ei mulkeroille -kuva on otettu hyvin vastaan.
 – Siitä on tullut pääasiassa positiivista palautetta. Toisaalta jos ilmoittaa ääneen olevansa eri mieltä, silloin ilmoittaa kuuluvansa mulkeroitten joukkoon. Sekin voi hieman hillitä palautteen antamista.
 Yliopiston opiskelijat ovat rehtorin kanssa samaa mieltä.
 – Minusta se on värikästä ja hyvää viestintää. Nykyisin yliopistoilla on aika kova kilpailu, niin jollain tavalla täytyy erottua. Tämä on aika erottuva muista yliopistoista, Lappeenrannan teknillisen yliopiston ylioppilaskunta LTKY:n hallituksen puheenjohtaja  Pia Etelävuori  sanoo.
 Pia Etelävuoren, Aleksi Simolan ja Kuisma Närhen mukaan mulkero on henkilö, joka haluaa muille pahaa ja pyrkii pilaamaan muiden onnistumiset. Kare Lehtonen/Yle
 Viidennen vuoden tietotekniikan opiskelija  Kuisma Närhi  ei yllättynyt kuvasta.
 – Onhan LUTilla ollut aina värikkäämpi markkinointi kuin muilla yliopistoilla. Ajattelin, että tämä on vain uusin pitkässä sarjassa.
 Opiskelijat eivät ole huolissaan siitä, että joku pahoitaisi mielensä kuvasta.
 – Kaikesta voi pahoittaa mielensä, mutta tästä ei ole tarvetta, kuudennen vuoden sähkötekniikan opiskelija  Aleksi Simola  pohtii.
 Rehtori Juha-Matti Saksan mukaan sana mulkero onkin itseasiassa kaunisteltu muoto.
 – Alunperin siinä oli paljon rumempi termi.
 Opiskeiljoista kilpaillaan
 Yliopistojen välillä on Suomen ylioppilaskuntien liiton koulutuspolitiikan asiantuntija  Jani Kykkäsen  mukaan kova kilpailu opiskelijoista.
 – Kilpailua on mielestäni aina ollut, joten se ei ole sinänsä uusi asia. Jollain tavalla pitää houkutella ne parhaat opiskelijat.
 Kykkänen uskoo, että kaikki yliopistot haluavat parhaat opiskelijat.
 – Ajatellaan, että he valmistuvat sutjakkaasti ja tuottavat hyviä tuloksia. Heillä on myös todennäköisesti edellytykset jatkaa tutkijan työhön.
 Kykkänen ei hätkähdä LUTin räväkkää mainosta.
 – Yliopiston tuntien sen perinne on tehdä aika räväkkää mainontaa. Yliopistot tekevät brändityötä, jotenniiden pitää kiinnittää huomiotaja kertoa mitä kaikkea huippuja asioita siellä on.
 "Aina joku loukkaantuu jostain. Jos lähtee siitä, että kaikki on tasaista ja tavallista, ei tapahdu mitään", rehtori Juha-Matti Saksa sanoo. Kare Lehtonen/Yle
 LUTin rehtorin Juha-Matti Saksan mielestä yliopistot ympäri maailmaa ovat hyvin konservatiivisia.
 – Perinteisesti yliopistot ovat aika varovaisia siinä, mitä voi sanoa. Yliopistoissa tehdään tiedettä ja tiede perustuu sellasten asioiden tekemisiin, mitä ei ole olemassa tai mikä on mahdotonta. On monenlaisai tyylejä, miten siitä viestitään ulospäin.
 Saksa luottaa siihen, että LUT:issa osataan tehdä myös jatkossa hyvää viestintää.
 – Meidän rohkeus ei synny ulkopuolelta, että joku tulee kertomaan mitä me olemme.

"Ei mulkeroille" – yliopisto haluaa parhaat opiskelijat räväkällä mainoksella, eikä edes pelkää kenenkään suuttuvan


Summary: JEDI-nimellä tunnetun pilvipalveluhankkeen kilpailutus oli Amazonin mukaan puolueellinen.

Verkkojätti Amazon on haastanut Yhdysvaltain puolustusministeriön oikeuteen hävittyään kilpailutuksen 10 miljardin dollarin (9 miljardin euron) pilvipalveluhankkeesta.
 Perjantaina tuomioistuimeen jätetty valitus ei ole julkinen, mutta yhtiö sanoi aikaisemmin tässä kuussa, että hallinnon hankintapäätös oli "selvästi puolueellinen".
 Puolustusministeriö antoi 10-vuotisen sopimuksen lokakuussa Microsoftille. Amazonin lisäksi siitä kilpailivat Oracle ja IBM, jotka eivät ole riitauttaneet päätöstä.
 Myös Google oli alun perin mukana kilpailutuksessa. Yhtiö kuitenkin vetäytyi viime vuonna tarjouskilpailusta arvioituaan,  että hanke saattaa olla ristiriidassa yhtiön arvojen kanssa.
 Taloudellisesti merkittävä investointi on heräätänyt myös Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  kiinnostuksen. Trump sanoi kesällä, että puolustusministeriön tulisi katsoa hanketta tarkemmin.
 Puolustusministeriö  Mark Esperin  mukaan kilpailutus toteutettiin reilusti ilman ulkopuolista painostusta, uutistoimisto AP raportoi.
 Yhdysvaltojen asevoimien puolustushaarojen yhteinen pilvipalveluhanke (Joint Enterprise Defense Infrastructure) tunnetaan lyhenteellä JEDI. Sen tarkoitus on saada asevoimien lukuisat eri tietojärjestelmät analysoimaan ja vaihtamaan informaatiota saumattomasti.

Amazon haastaa Yhdysvaltain puolustusministeriön oikeuteen hävittyään 10 miljardin sopimuksen Microsoftille


Summary: Espanjan koulutusjärjestelmä on monille oppilaille liian joustamaton. Siksi koulu jää usein kesken.

– Katso minua! Ongelmat tuntuvat nyt niin pieniltä, en enää aio epäonnistua! räppää 18-vuotias  Cristina Álvarez  Barcelonan lähistöllä sijaitsevan ravintolakoulun edustalla.
 Aluksi Álvarezia jännittää esiintyä ulkomaalaiselle toimittajalle, mutta sitten riimit löytävät paikkansa. Pian ympärillä olevat nuoret alkavat kannustaa Álvarezia. Hän näyttää nauttivan esiintymisestä.
 Rap-kappaleen nimi on  El Repartidor . Nimi on kunnianosoitus opetusravintolalle, jonka edessä Alvarez nyt räppää.
 Koulu on tarkoitettu syrjäytymisvaarassa oleville nuorille, jotka ovat keskeyttäneet peruskoulun tai sen jälkeiset opinnot. Siinä opiskelee oppisopimusperiaatteella yhteensä 75 nuorta.
 Alvarez ehti keskeyttää kolme kertaa ennen kuin hän pääsi ravintolakouluun.
 – Yläkoulussa en käynyt juuri koskaan, hän sanoo.
 "Me joustamme, vaikka järjestelmä ei jousta"
 El Repartidor on opetusravintola, mutta se ei näy päällepäin. Sisustus on moderni ja puiset pöydät on katettu kauniisti.
 Lounaaksi on tarjolla muun muassa simpukoita ja kesäkurpitsapizzettoja. Iltamenusta voi valita lohitartarin tai tonnikalatatakin.
 Ravintolassa työskentelee kerralla noin parikymmentä 14–25-vuotiasta nuorta, jotka eivät ole syystä tai toisesta ole sopeutuneet perinteiseen koulujärjestelmään.
 Tarjoilijat asettavat pinseteillä lautasliinoja pöydälle, jonka ääressä istuu ravintolakoulua ylläpitävän El Llindar-säätiön johtaja  Begonya Gasch .
 – Espanjassa koulujärjestelmä on joustamaton eikä siinä oteta huomioon, että kaikki eivät opi samalla tavalla, Gasch sanoo.
 El Llindar-säätiön johtaja Begonya Gasch on huolissaan koulupudokkaiden suuresta määrästä Espanjassa. Agustin Oddi
 Espanjassa peruskoulun  keskeyttävien nuorten määrä on EU:n kärkipäätä.  Viime vuonna se oli unionin korkein, lähes 18 prosenttia.
 Se on reippaasti yli EU:n keskiarvon, joka oli 11,8 prosenttia.
 Gaschilla on 15 vuoden kokemus koulupudokkaiden ja syrjäytymisvaarassa olevien nuorten kouluttamisesta. Hänen mukaansa resepti on yksinkertainen.
 – Opetuksen pitäisi olla käytännönläheistä, hän sanoo.
 Myös joustaminen on Llindar-säätiölle tärkeä periaate. Oppilaita kohdellaan yksilöinä.
 Hyvä onnistumisprosentti
 Kun lounasaika lähenee, ravintolan keittiössä on kiireistä.
 17-vuotias  Andrea Fernández  nostaa uunista jälkiruokaleivonnaisia ja sekoittaa toisella kädellä niiden päälle tulevaa massaa.
 Aiemmin Andrea Fernándezilla ei ollut unelmia, nyt hän haaveilee omasta ravintolasta ja sosiaalityöstä ongelmanuorten parissa.  Agustin Oddi
 Hän opiskelee ravintolakoulussa nyt viimeistä vuotta.
 – Tavallisessa koulussa tunsin itseni tyhmäksi eivätkä opettajat ottaneet oppimisvaikeuksia vakavasti. Lopulta en mennyt enää kouluun ollenkaan.
 Myös Cristina Álvarez moittii opettajia.
 – Opiskelu oli liian teoreettista eikä minusta koskaan tuntunut siltä, että opettajat olisivat kiinnostuneita minusta, Alvarez sanoo.
 Muut oppilaat nyökyttelevät vieressä. Esimerkiksi kiusaamiskokemuksia on vain harvalla. Suurimmat kahnaukset ovat syntyneet opettajien kanssa.
 Espanjassa oppivelvollisuus kestää 16-vuotiaaksi. Silti jo peruskoulun keskeyttäneitä on valtava määrä. Myös jatko-opinnot keskeyttävien määrä on suuri.
 – Oppilaat tulevat tänne täysin lannistuneina. He luulevat olevansa tyhmiä, hulluja tai molempia. Ensimmäiseksi täytyy palauttaa heidän usko itseensä, Gasch sanoo.
 Osalla ravintolakoulun oppilaista on ollut vaikeuksia opettajien kanssa aikaisemmissa kouluissa. Agustin Oddi
 Llindar-säätiön alaisuudessa toimii Barcelonan lähistöllä myös kaksi muuta oppisopimusperiaatteella toimivaa koulua.
 Opiskelussa voi erikoistua myös kauneudenhoitoon tai rakentamiseen.
 Onnistumisprosentti on hyvä. Suurin osa valmistuu koulusta ja moni löytää työpaikan.
 Mikäli opinnot sujuvat hyvin, on oppilailla mahdollisuus päästä työntekijöiksi koulujen yhteydessä toimiviin yrityksiin.
 Ne eivät toimi säätiön alaisuudessa, vaan tekevät yhteistyötä sen kanssa. Säätiön rahoituksesta suurin osa tulee julkiselta puolelta ja loput esimerkiksi lahjoituksina.
 Tulijoita kaksinkertainen määrä paikkoihin nähden
 Koulupudokkaiden suuri määrä on seurausta Espanjan vuosia kestäneestä leikkauspolitiikasta.
 Koulutuksesta leikattiin erityisesti vuosina 2009-2015 kestäneen talouskriisin aikana, josta Espanja ei vieläkään ole toipunut kunnolla.
 Luokkakoot ovat suuria varsinkin julkisissa kouluissa. Ongelmia aiheuttaa myös se, että vanhemmat haluavat lapsensa ennen kaikkea yliopistoihin, vaikka he eivät sinne soveltuisi.
 Yliopistoihin on Suomeen verrattuna helppo päästä, mutta opiskelutahti on kova ja opinnot teoriapainotteisia. Siksi toisen asteenkin opinnot jäävät monelta kesken.
 Espanjassa järjestetään verrattain vähän ammatillista koulutusta. Agustin Oddi
 Espanjassa ammattikoulujen määrä onkin alhainen muihin EU-maihin verrattuna.
 Myös tukijärjestelmä on puutteellinen eikä kaikilla ole varaa opiskella.
 Llindar-säätiön kaltaisia ”viimeisen mahdollisuuden kouluja” Espanjassa on noin 40.
 Begonya Gaschin mukaan niitä tarvittaisiin huomattavasti enemmän.
 – Kaikissa kouluissamme on yhteensä noin 250 paikkaa. Ennen viime lukuvuotta hakemuksia tuli lähes 500.
 Hallitukselta odotetaan toimia
 Cristina Alvarez tajusi tarttua viimeiseen oljenkorteen.
 –Aluksi lintsasin täälläkin, mutta kun huomasin, että osaan jotain, koulunkäynti alkoi kiinnostaa, hän sanoo ujosti hymyillen.
 Nyt hän töissä ja haaveilee lisäksi räppärin urasta. Takana on jo muutama keikka.
 –Räppäämisenkin aloitin, kun pääsin tähän kouluun.
 Myös ravintolan keittiössä lounasvalmisteluja lopettelevalla Andrea Fernándezilla on nykyään unelmia.
 – Muutama vuosi sitten en tiennyt yhtään mitä haluaisin tehdä. Nyt haluaisin oman ravintolan tai sosiaalityöntekijäksi, jotta voisin auttaa muita kaltaisiani nuoria, hän miettii.
 Jotkut ravintolakoulun oppilaista haaveilevat oman ravintolan perustamisesta. Agustin Oddi
 Konkreettisia toimenpiteitä odotetaan myös poliitikoilta.
 Koulumenestystä mittaavissa Pisa-kokeissa Espanja ei ole menestynyt vuosikausiin.
 Marraskuiset vaalit voittaneet sosialistit lupasivat heinäkuussa, että koulutusmäärärahoja lisätään merkittävästi.
 Sosialistipuolue PSOE:n johtajan  Pedro Sánchezin  mukaan tulevalla hallituskaudella viisi prosenttia bruttokansantuotteesta ohjataan koulutukseen.
 Tällä hetkellä Espanjan talousnäkymät ovat kuitenkin niin heikot, että velkaantuneella valtiolla ei välttämättä ole varaa kovin kunnianhimoiseen koulutuspolitiikkaan.

Espanjassa koulupudokkaiden määrä on EU:n korkein – Ruoka ja rap palauttivat Cristinan opiskeluinnon


Summary: Hiihtäjät antavat viikonloppuna näyttöjä Rukan maailmancupin avaukseen Rovaniemellä kisattavassa Suomen cupin osakilpailussa.

Rovaniemen maastohiihdon Suomen cup kerää kotimaisen kärkikaartin viikonloppuna Ounasvaaralle. Lappilainen maajoukkuehiihtäjä Susanna Saapunki on yksi viikonlopun ennakkosuosikeista. Vajaa viikko sitten hän oli vapaalla hiihtotavalla normaalimatkalla toiseksi paras suomalainen, sijoitus oli lopputuloksissa neljäs.
 – Pitäisi varmaan koputtaa puuta, ettei ole moneen vuoteen ollut näin ehjää syksyä ja olen saanut harjoitella suunnitelmien mukaan, toteaa iloinen  Susanna Saapunki .
 Rovaniemellä on varhainen aamu, 27 vuotta lokakuussa täyttänyt lappilaishiihtäjä pistää mediavierailleen kahvit porisemaan, aviomies  Ville Miettunen  on joutunut lähtemään jo aikaisin valmentamaan nuoria akatemiaurheilijoita. Susanna Saapungilla on aamulla edessään palauttava hiihtoharjoitus edellisen päivän vetoharjoitusten jälkeen.
 – Pitäisi varmaan koputtaa puuta, ettei ole moneen vuoteen ollut näin ehjää syksyä, ja olen saanut harjoitella suunnitelmien mukaan, toteaa Saapunki.
 Lääkärit ennustivat huippu-uran päättymistä
 Susanna Saapunki oli viime sunnuntaina Oloksen perinteisissä Tykkikisoissa vapaalla hiihtotavalla normaalimatkalla toiseksi paras suomalainen, sijoitus oli lopputuloksissa neljäs. Saapunki valittelee, että Rovaniemen rata ei ole hänen ominaisuuksille kaikkein paras, mutta odotukset ovat silti korkealla.
 – Tämä rata ei ole minulle optimi, aika paljon on liukumista ja lyhyitä nousuja. Se on tärkeä alkukauden kilpailu, mutta toki kaikki tulevat erilaisista tilanteista ja ovat kuormittuneita harjoittelusta.
 Susanna Saapungin kohdalla on pienoinen ihme, että hän on vielä huippuhiihtäjä. Lahden MM-kisat kaatuivat astmasta johtuviin keuhko-ongelmiin ja  lääkärit ennustivat jopa huippu-urheilu-uran päättymistä .
 – Kyllä näin oli, ne ajat Lahdessa olivat vaikeita, hän muistelee.
 Erinomainen hapenottokyky ja kolmen vuoden testi
 Norjalaisen, maailman naisten ykköshiihtäjän,  Therese Johaugin  yksi erityispiirteistä on maksimaalinen hapenottokyky, joka on useita kilpasiskoja parempi. Susanna Saapungilla on lähes yhtä hyvät hapenottokyvyn ominaisuudet, mutta jostakin syystä ne eivät ole toistaiseksi näkyneet kilpaladulla.
 – Isä on entinen huippu-urheilija ja harjoitteluni on lapsena ollut hapenottokykyä kehittävää. Pari vuotta sitten en pystynyt hyödyntämään sitä ehkä väärän harjoittelun vuoksi, mutta nyt tilanne on toinen ja uskon, että se näkyy nyt paremmin myös ladulla.
 Rovaniemellä hyvin viihtyvä maajoukkuehiihtäjä Saapunki on asettanut itselleen kolmen vuoden tähtäimen maastohiihdossa.
 – Siihen mennessä täytyy saavuttaa maailman terävin kärki. Jos näin ei tapahdu, niin harkitsen vakavasti siirtymistä juoksun pariin.
 Susanna Saapunki on menestynyt vuorijuoksussa. Hurja, kuntoa ja hapenottokykyä vaativa urheilulaji on suosittu varsinkin Keski-Euroopassa, alpeilla käytävässä kisassa voi nousua kertyä jopa tuhat metriä. Maailmancupin kilpailussa hän on ollut parhaimmillaan toinen ja tänä vuonna EM-kisoissa sijoitus oli viides.
 Rovaniemeläisurheilija keskittyy kuitenkin Suomen cupin avaukseen kotikaupungissa. Suomen cupissa kilpaillaan Rovaniemellä lauantaina miesten ja naisten normaalimatkan osakilpailut vapaalla hiihtotavalla ja sunnuntaina on vuorossa perinteisen sprintti. Kilpailu on urheilijoille näytönpaikka Rukalla viikon päästä alkavaan maailmancupiin. Maastohiihdon Suomen cupin ja yhdistetyn sekä mäkihypyn SM-kisat näkyvät Ylen kanavilla.
 Lue myös:
 Niskasen sisarukset jälleen hyvässä vedossa Oloksella

Maastohiihdon kotimaiset ykkösnimet mittelevät viikonloppuna voimiaan Rovaniemellä – lappilaishiihtäjä Susanna Saapunki on yksi suosikeista


Summary: Opposition johto on pääosin vankilassa, maanpaossa tai maan alla.

Kun Venezuelan oppositiojohtaja  Juan Guaido  julistautui tammikuussa maan väliaikaiseksi presidentiksi, moni odotti maan presidentin  Nicolas Maduron  pian joko luopuvan vallasta tai murskaavan opposition. Sen sijaan päädyttiinkin pitkään pattitilanteeseen, jossa kumpikaan osapuoli ei ole pystynyt nujertamaan toista ja maan hallintoelimet ovat toimintakyvyttömiä.
 Ratkaisevassa asemassa Venezuelassa on maan armeija, joka on toistaiseksi pysytellyt Maduron tukena. Tuki perustuu puhtaasti sen saamiin taloudellisiin etuihin.
 – Maduro on antanut käytännössä koko maan talouselämän armeijan haltuun, kertoo Suomen entinen Venezuelan-suurlähettiläs  Mikko Pyhälä  STT:lle.
 Hänen mukaansa armeijan eri klikit saavat tuloja muun muassa öljyn, mineraalien ja huumeiden kaupasta huolimatta Venezuelaa vastaan asetetuista talouspakotteista. Maduron perhe itse saa tuloja vielä kullan myynnistä.
 Silti armeijan tuen jatkuminen ei ole taattua. Maan valmiiksikin katastrofaalinen humanitaarinen tilanne pahenee koko ajan entisestään. Pula ruuasta, lääkkeistä ja muista perustarpeista on huutava, ja rikollisuus ja väkivalta ovat lisääntyneet. Samalla sähköt ovat poikki vähän väliä ja vesihuolto pätkii. Maailmanpankin mukaan yli 90 prosenttia kansasta elää köyhyydessä.
 Tästä kärsivät myös sotilaiden ja poliisien perheet. Joitakin korkeita upseereita on jo paennut maasta ja loikannut opposition leiriin. Jos Maduro menettää kenraalien tuen, hänen aikansa Venezuelan johdossa on lopussa.
 – Armeija voi luopua tuesta. Näinhän kävi juuri Boliviassakin, huomauttaa Etelä-Amerikkaan perehtynyt alue- ja kulttuurintutkimuksen professori  Jussi Pakkasvirta  Helsingin yliopistosta.
 – Toisaalta Maduron hallinnon kaatumisella on spekuloitu jo kaksi vuotta.
 Kiina ja Venäjä toistaiseksi Maduron tukena
 Valtaosa länsimaista ja Latinalaisen Amerikan maista tunnusti Guaidon Venezuelan johtajaksi heti alkuvuodesta. Maduron takana ovat silti pysyneet Etelä-Amerikan vasemmistojohtoisten maiden lisäksi esimerkiksi Venäjä ja Kiina, jotka ovat myös estäneet YK:n turvallisuusneuvostoa toimimasta.
 Maduro ei silti voi luottaa niidenkään tuen jatkumiseen. Jos alkaa näyttää, että Venezuela ei pysty enää lyhentämään velkojaan tai maksamaan edes niiden korkoja, tuuli voi kääntyä. Tällaisesta on näkynyt jo merkkejä.
 – Kiina ja Venäjä pitävät jo yhteyttä Guaidon ryhmään, Pyhälä kertoo.
 Hänen mukaansa merkittävässä asemassa on myös Kuuban tiedustelupalvelu, joka vahtii armeijaa ja pitää sitä kurissa kovin ottein.
 – Kuuba ei hyväksy vallanvaihtoa Venezuelassa, mikä on mielestäni lyhytnäköistä, sillä maa on itsekin matkalla takaisin 90-luvun kurjuuteen.
 Pakkasvirta ei pidä kuubalaisten merkitystä niin suurena.
 – Kuuban talous on niin huonossa kunnossa, ettei sillä ole tällaisia toimintamahdollisuuksia, vaikka tiedusteluyhteistyötä maiden välillä voikin olla.
 Kansansuosiota ruokapaketeilla
 Maduron edeltäjä  Hugo Chavez  perusti suosionsa siihen, että hän maksoi öljyrahoilla sosiaaliohjelmia ja paransi köyhimmän kansanosan asemaa.
 Myös Maduron hallinnolla on yhä jonkin verran kansansuosiota jäljellä köyhimpien keskuudessa. Pyhälän mukaan tämä perustuu esimerkiksi ruuanjakeluun, jonka loppumista he pelkäävät.
 – Yli puolelle kansasta jaetaan ruokapaketteja. Vaikka niiden ravintoarvo on vähäinen, monella ei ole muutakaan.
 Toisaalta Maduro hallitsee myös pelolla. Hänen vastustajiaan on lukittu vankiloihin, kidutettu ja tapettu. Lisäksi YK:n ihmisoikeuskomissaari  Michelle Bachelet  on raportoinut hallituksen tukijoiden tappaneen yli 10 000 ihmistä lähinnä köyhien asuinalueilla, Pyhälä kertoo.
 Maduron vastustus yhdistää oppositiota
 Vaikka Maduron asema johdossa on hutera, ei oppositionkaan tilanteessa ole hurraamista. Pyhälän mukaan lähes puolet opposition kansanedustajista on vangittu, lähtenyt maanpakoon, hakenut turvapaikkaa länsimaiden lähetystöistä tai painunut maan alle.
 Lisäksi Maduron hallinto on yrittänyt lyödä kiilaa oppositioryhmien välille neuvottelemalla muutaman pienpuolueen kanssa ennenaikaisten vaalien järjestämisestä.
 Silti valtaosa oppositiosta on vielä Guaidon takana, koska Maduron vastustaminen yhdistää niitä.
 – Epäilemättä erimielisyyksiä ilmaantuisi pian, jos Maduro poistuisi vallasta, Pakkasvirta sanoo.
 Uutta energiaa oppositio tuntuu saaneen siitä, että Maduron liittolainen, Bolivian  Evo Morales  luopui vallasta. Oppositio on jälleen palannut kaduille osoittamaan mieltään Maduroa vastaan, tosin pienemmin joukoin kuin alkuvuodesta.
 Hallinto kaatuu ennen pitkää
 Pyhälä ja Pakkasvirta kumpikin uskovat, että ennen pitkää Maduron valtakausi päättyy omaan mahdottomuuteensa.
 – Jossain vaiheessa kiehuu yli. Toivottavasti tämä ei tapahdu väkivaltaisesti, Pakkasvirta sanoo.
 Se on hänen mukaansa silti mahdollista etenkin, jos kansannousu tapahtuisi ulkomaisella tuella.
 Jos Maduron hallinto kaatuisi, pitäisi välttää valtatyhjiö ja tukea Venezuelaa rehellisten vaalien järjestämisessä. Pyhälän mukaan tässä vaiheessa olisi tärkeä saada aikaiseksi koalitiohallitus, jossa olisi mukana myös armeijan edustajia ja esimerkiksi Chavezin aikaisia ministereitä, jotka ovat arvostelleet Maduroa.
 Rauhanomaisen vallanvaihdonkin jälkeen maan talouden saaminen kuntoon olisi valtava urakka.
 Maan perusinfrastruktuuri öljyntuotantoa myöten on jätetty heitteille, ja sen kunnostaminen vaatisi paljon rahaa. Pyhälän mukaan kansainvälisten tukijoiden pitäisikin tällöin keksiä keinoja tukea talouden jälleenrakentamista ilman uusliberalistista shokkiterapiaa, mitä esimerkiksi Kansainvälinen valuuttarahasto IMF on perinteisesti harrastanut.
 – Venezuelan luonnonvarat ovat valtavat, joten ulkomaisia investointeja voisi olla saatavilla, hän arvioi.
 Aiheesta lisää:
 Venezuelan johto syyttää oppositiojohtaja Juan Guaidóa maanpetoksesta
 Onko Venezuela uusi Kuuba? Pakotteet kurittavat kansalaisia, mutta niiden avulla ei välttämättä saada syrjäytettyä diktaattoria
 YK-raportti: Venezuelan joukot ovat surmanneet lähes 7 000 ihmistä puolentoista vuoden aikana
 "Vallanvaihtoa ei ole Venezuelassa näkyvissä, on vain kasvavaa kurjuutta." – Toimittaja Pertti Pesonen ja professori Teivo Teivainen vastasivat yleisön kysymyksiin

Vain armeijan tuki pitää Venezuelan presidentti Nicolas Maduron vallassa


Summary: Jättimielenosoitukseen eri puolilla maata osallistui jopa 250 000 protestoijaa.

Kolumbian presidentti  Ivan Duque  on käskenyt pääkaupunki Bogotan pormestarin julistamaan koko kaupunkiin ulkonaliikkumiskiellon illalla kello yhdeksän alkaen. Kielto päättyy tänään lauantaina kello kuudelta aamulla paikallista aikaa. Suomen ja Kolumbian välinen aikaero on seitsemän tuntia.
 Torstaina eri puolilla Kolumbiaa järjestettyihin mielenosoituksiin kerääntyi jopa 250 000 protestoijaa. Pääkaupungissa lähes kaikki toiminnot halvaantuivat.
 Mielenosoitukset sujuivat alkuun rauhallisesti ja perinteiseen paikalliseen tapaan, kun ihmiset hakkasivat pannuja ja kattiloita. Myöhemmin protestit kääntyivät väkivaltaisiksi ja yhteenotoissa on kuollut ainakin kolme ihmistä.
 Yli kolmesataa ihmistä on loukkaantunut. Näistä noin 130 on mielenosoittajia ja reilut 150 turvallisuusjoukkojen jäsentä. Lähes sata protestoijaa on pidätetty.
 Kolumbialaiset ovat tyytymättömiä oikeistolaisen Duque hallintoon ja syyttävät sitä muun muassa korruptiosta ja ihmisoikeusaktivistien murhista.
 Presidentti Duque puhui televisiossa perjantaina ja kertoi järjestävän "kansallisen keskustelun" ensi viikolla.
 – Tavoitteena on saavuttaa sopimus tarvittavista uudistuksista, jotta sosiaalisia kuiluja pystytään kaventamaan, Duque lupasi kansalle.
 Aiheesta lisää:
 Kolumbiassa mielenosoittajat vastustavat hallitusta suurprotesteissa – Korruptio, huumekauppa ja toimeentulo huolestuttavat kansaa

Kolumbian pääkaupunkiin Bogotaan on julistettu ulkonaliikkumiskielto


Summary: Lähes 60 prosenttia tyrmää ajatuksen.

Vain reilu neljännes suomalaisista kannattaa äänioikeusikärajan laskemista 16 vuoteen, käy ilmi Kunnallisalan kehittämissäätiön teettämästä tutkimuksesta. 27 prosenttia tutkimukseen osallistuneista kannattaa äänioikeusikärajan laskemista. Peräti 59 prosenttia puolestaan tyrmää ehdotuksen.
 Myös 18-30-vuotiaista 56 prosenttia suhtautuu ikärajan alentamiseen nuivasti, kehittämissäätiö kertoo. Yli 60-vuotiaista neljä viidestä asennoituu ehdotukseen varauksellisesti. Valtaosa eläkeläisistä, työntekijöistä ja toimihenkilöistä vastustaa ajatusta.
 Kaikkien puolueiden kannattajien enemmistö suhtautuu ehdotukseen kielteisesti. Opiskelijoista kaksi viidestä olisi puolestaan halukkaita tiputtamaan äänioikeusikärajaa parilla vuodella.
 Tutkimuksen toteutti Kantar TNS syyskuussa. Haastatteluja tehtiin hieman vajaat 1 130. Tutkimuksen tulosten virhemarginaali on suurimmillaan vajaat kolme prosenttiyksikköä suuntaansa.
 Lue myös:
 Viron 16-vuotiaat saivat äänestää, Suomessa seurataan kokemuksia – "Metsään mennään, jos katsotaan vain äänestysprosenttia"
 15-vuotias haaveilee äänestämisestä, parikymppiset nuokkuivat viime vaaleissa – kysyimme, sytyttääkö ilmasto nuorten äänestysinnon

Tutkimus: Enemmistö suomalaisista ei kannata äänestysiän laskemista 16 vuoteen


Summary: Yksityistä sijoitusrahoitusta jaetaan yhä enemmän ilmastonmuutoksen torjumiseen tähtäville nuorille kasvuyrityksille.

Suomalaiset kasvuyritykset ovat saaneet alkuvuoden aikana ennätysmäärän rahoitusta yksityisiltä sijoittajilta. Pääomasijoittajat ry:n laskelmien mukaan 87 kasvuyritystä sai 116 miljoonaa euroa erilaisten pääomasijoitusrahastojen kautta. Kasvu on  jatkunut jo toista vuotta .
 Valtaosa sijoituksista on mennyt teknologiayrityksille, jotka panostavat automaatioon ja biotekniikkaan. Sijoituksissa näkyy kaupungistuminen, ja nykyisen milleniaalisukupolven kasvava halu torjua ilmastonmuutosta.
 – Ne voivat olla uusia tapoja tehdä ruokaa, uutta tapaa säästää energiaa. Nämä on tulevaisuuden megatrendejä, joihin yritetään löytää ratkaisuja, sanoo Pääomasijoittajat ry:n toimitusjohtaja  Pia Santavirta .
 Vuonna 2018 startup- yrityksiin ja aikaisen vaiheen kasvuyrityksiin sijoitettiin 479 miljoonaa euroa. Tänä vuonna määrät tulevat kasvamaan. Derrick Frilund / Yle
 Samalla sijoituspäätöksissä vaikuttavat yhä enemmän tunteet. Startup-yrityksen alkuvaiheessa toimintaa rahoittavat usein bisnesenkelit – yksityiset sijoittajat, jotka ovat halukkaita panostamaan kasvuyritykseen. LUT-kauppakorkeakoulun tutkimuksen mukaan pelkästään taloudellinen laskelma ei riitä, vaan sijoituskohteen on herätettävä bisnesenkelissä myös innostusta, intohimoa tai jopa pelkoa siitä, että jää jostain arvokkaasta ulkopuolelle.
 – On enenevässä määrin bisnesenkeleitä, jotka haluavat kannustaa myönteistä kehitystä ja eettisempää toimintaa. Erityisesti arvot näkyvät sellaisten sijoittajien toiminnassa, joilla on paljon varoja käytettävänä, sanoo tutkija  Kirsi Snellman  LUT-kauppakorkeakoulusta.
 Hävikin pienentämisellä Australiaan
 Lappeenrannan–Lahden teknillisessä yliopistossa tehdyn tutkimuksen pohjalta vuosi sitten syntynyt Biovaaka Oy tähtää ravintoloiden ja suurten ruokaloiden ruokahävikin vähentämiseen. Yritys on saanut alkuvaiheen rahoittajaksi yksityisen perheyhtiön Fredman Groupin.
 – Kokemusten jakaminen ravintola-alasta yrityksemme muiden osakkaiden ja työntekijöiden kanssa on ollut äärimmäisen tärkeää, sanoo Biovaaka Oy:n asiakkuuspäällikkö ja osakas  Valtteri Ahonen .
 Ruokahävikin määrä on saatu laskemaan, kun ruokailijat saavat palautteen siitä, miten paljon ruokaa on jäämässä syömättä. Emma Pietarila/Yle
 Tarkka vaaka mittaa, kuinka monta grammaa asiakas on heittämässä ruokaa biojäteastiaan. Maailmassa vain muutama yritys kehittää vastaavaa teknologiaa. Yritys on laajentamassa toimintaansa Australiaan, jossa ruokajäte on tulossa maksulliseksi.
 – Australiassa yritykset haluavat vähentää aidosti ruokahävikkiä, koska jokainen kilogramma poisheitettyä ruokaa tulee maksamaan niille rahaa, perustelee Ahonen yrityksen laajenemista.
 Biovaaka on aloittamassa rahoituskierroksen, jossa lisärahoittajaksi etsitään yksityistä sijoittajaa eli bisnesenkeliä tai esimerkiksi ruoantuotannon teknologian kehittämiseen sijoittavaa pääomasijoitusrahastoa.
 LUT-yliopiston rahoituksesta jo lähes puolet tulee yrityksiltä
 LUT-yliopiston vuotuinen liikevaihto on 83 miljoonaa euroa. Tänä vuonna jo melkein puolet liikevaihdosta tulee muualta kuin opetus- ja kulttuuriministeriöltä.
 – Yritysten rooli on jatkossa yhä merkittävämpi erityisesti tekniikan ja talouden aloilla, joilla yritykset pystyvät saamaan nopeasti hyötyä itselleen, sanoo LUT-yliopiston rehtori  Juha-Matti Saksa.
 LUT-yliopistossa on kehitetty uudenlaisia tekniikoita valmistaa ruokaa esimerkiksi ilmasta. Jari Tanskanen / Yle
 Puhtaaseen energiaan, veteen ja ilmaan liittyvien teknologioiden kaupallistaminen vaatii kuitenkin pidemmän aikaa kuin esimerkiksi pelisovellusten suunnittelu. Samalla myös pääoman tarve on suurempi, kun kaupallistamisvaihe kestää pidempään.
 LUT-yliopistossa syntyy tutkimustyön pohjalta vuosittain noin kymmenen yritysaihioita, joille haetaan yrittäjää ja rahoitusta. Näistä kaupallisesti kannattavaksi osoittautuu yleensä muutamia.
 – Meneillään on huikeita bisnesmahdollisuuksia, sanoo rehtori Saksa.

Startup-yritys kehitti vaa'an, joka punnitsee lautaselle jäävän ruuan – suuntaa Australiaan: "Siellä halutaan aidosti vähentää ruokahävikkiä"


Summary: Alkon mukaan korttimaksuissa on hetkellisiä katkoksia pienessä osassa myymälöistä.

Alkoholi- ja muiden juomien vähittäiskauppa

Telian puhelinverkon ongelmat häiritsevät myös muun muassa Alkon myymälöiden toimintaa. Ostosten maksaminen kortilla ei ole onnistunut osassa Alkon myymälöistä perjantai-iltapäivän aikana.
 Yleen otti yhteyttä Tampereella Alkossa käynyt henkilö, jonka mukaan kortilla ei myymälässä voinut maksaa.
 Alkon viestinnästä kerrotaan, että puhelinverkkojen ongelmat vaikuttavat osaan Alkon myymälöistä. Niiden korttimaksuissa on hetkellisiä katkoksia. Suurimmassa osassa myymälöistä kortilla maksaminen luonnistuu.
 Telia tiedotti aiemmin  iltapäivällä , että osalla yhtiön asiakkaista voi olla häiriöitä matkapuhelinverkossa.
 Vika voi ilmetä niin, että verkko katoaa kokonaan tai mobiilidata lakkaa toimimasta. Verkkovian takia myös hätäpuhelujen soittamisessa Telian liittymistä on ilmennyt häiriöitä.
 Vian syy on tiedossa ja korjaustyöt ovat käynnissä.
 Lue lisää:
 Telian matkapuhelinverkon häiriö korjattu – yhteydet toimivat jälleen normaalisti

Korttimaksuissa on häiriöitä osassa Alkon myymälöistä – syynä Telian puhelinverkon ongelmat


Summary: Suomen Elintarviketyöläisten Liitto SEL aloitti Postin elintarvikekuljetusten käsittelykiellon viime yönä.

Suomen Elintarviketyöläisten Liitto (SEL)

Posti- ja logistiikka-alan unioni (PAU)  on vauhdittanut riitaisia työehtosopimusneuvottelujaan työnseisauksella Posti Oy:ssä. Työnseisaus jatkuu sunnuntaihin 8. joulukuuta klo 24.00, jos neuvotteluratkaisua ei ennen sitä synny.
 Useat liitot tukevat Postin työntekijöitä tukilakoilla.
 Lue tästä jutusta postilakon olennaiset taustat ja käänteet:
 Analyysi: Posti olisi avaamassa pakettialan halpuutuskierteen – myös kilpailijat uhkaavat leikata palkkoja, jos valtionyhtiö saa tahtonsa läpi
 Perjantaina tukilakkolaisten joukkoon liittyi Suomen Elintarviketyöläisten Liitto SEL, jonka jäsenet eivät käsittele Postin kuljetuksia sunnuntaihin 8.12. kello 24.00 saakka, jos työehtokiista ei ole ratkennut. Tukilakolla voi olla monenlaisia näkyviä vaikutuksia esimerkiksi kauppojen hyllyillä.
 Posti on kuljettanut useita elintarviketuoteryhmiä kauppoihin.
 – Se voidaan sanoa, että tämä vaikuttaa osaan panimoalan tuotteista, sanoo SEL:n puheenjohtaja  Veli-Matti Kuntonen .
 Käsittelykiellosta on siis suoraa haittaa paitsi Postille, joka on Kuntosen mukaan laajentunut viime vuosina huomattavasti elintarvikealan kuljetuksissa, myös Postin kuljetuksia käyttäville yrityksille.
 Käytännössä siis niitä elintarviketeollisuuden valmistamia tuotteita, jotka pitäisi tehtaiden lähettämöissä siirtää Postin tai sen tytäryhtiöiden kuljetusautojen ei siis käsitellä.
 Esimerkiksi S-ryhmässä tukilakkojen laajennuksiin on varauduttu.
 Ismo Pekkarinen / AOP
 – SEL:n käsittelykielto ei näy toistaiseksi asiakkaalle mitenkään, vakuuttaa S-ryhmän saatavuuden ohjauksen johtaja  Sanna Timola .
 Postin kuljetusten varassa olleiden juomien ja elintarvikkeiden saatavuus on Timolan mukaan varmistettu niin, että toimitusketjussa on tehty ennakoiva toimia.
 Maanantaina vaikutukset ulottuvat laajalti ihmisten arkeen
 Myös Finnair on ryhtynyt varotoimiin, mutta kyse on Ilmailualan Unionin tukilakon laajentumisesta maanantaina.
 Tukitoimet vaikuttaisivat Finnairin mukaan merkittävästi maa- ja catering-palveluihin sekä asiakaspalveluun Helsinki-Vantaan lentoasemalla. Käytännössä kyse on jonoista ja viivytyksistä.
 Maanantain lennoilla lähteville asiakkaille tarjotaankin mahdollisuutta vaihtaa lentonsa aikaisemmaksi.
 Varautumisiin on ryhdytty myös laivayhtiöissä, koska postikiistaan liittyvä Merimies Unionin tukilakko laajenee myös maanantaina.
 Lue tästä lisää miten laivat kulkevat:
 Viking Line varautuu maanantaina uhkaavaan Postin tukilakkoon – viisi laivaa jäämässä satamaan, vaikutusta tuhansiin matkustajiin
 Posti puolestaan tiedottaa, että lakon ja tukilakkojen takia kirjeiden, aikauslehtien ja mainosten jakeluviive on nyt jopa viikkoja. Myös osa paketeista viivästyy. Maanantaina tukitoimien laajennukset uhkaavat puolestaan sulkea Postin myymälöitä ja asiamiesposteja.
 Listasimme menossa ja tulossa olevat tukitoimet, joista eri alojen liitot ovat ilmoittaneet.
 Lista yltää ensi viikon maanantaihin asti, jolloin tukilakot siis laajenevat tuntuvasti: Postin myymälät ja asiamiespostit eivät toimi, pääkaupunkiseudun bussiliikenne jumiutuu, useat matkustajalaivat jäävät satamiin ja lentoliikenne uhkaa mennä sekaisin.
 Perjantai 22. marraskuuta
 Auto- ja kuljetusalan työntekijäliitto   (AKT)  Tukitoimet jatkuvat.
 Ilmailualan unioni   (IAU)  Postin käsittelyyn lentoasemilla liittyvät tukitoimet jatkuvat.
 Suomen merimies-unioni  Tukitoimet jatkuvat.
 Suomen elintarviketyöläisten liitto   (SEL)  Liitto aloittaa Postin kuljetusten käsittelykiellon elintarvikealan yrityksissä kello 24.00.
 SELin julistama käsittelykielto tarkoittaa, että elintarvikealan työpaikoilla ei kerätä, lastata tai pureta kuormia Postin hoitamiin kuljetuksiin, jotka ajaa Postin oma auto tai alihankintana Postin ajoa tekevä auto. Käsittelykielto koskee kaikkia Posti Oy:n, Posti Palvelut Oy:n, Posti Kuljetus Oy:n sekä Transval Groupin kuljetuksia sisältäen myös tytäryhtiöt
 Lauantai 23. marraskuuta
 Auto- ja kuljetusalan työntekijäliitto (AKT)  Tukitoimet jatkuvat.
 Ilmailualan unioni   (IAU)  Postin käsittelyyn lentoasemilla liittyvät tukitoimet jatkuvat.
 Suomen merimies-unioni  Tukitoimet jatkuvat.
 Suomen elintarviketyöläisten liitto   (SEL)  Tukitoimet jatkuvat.
 Sunnuntai 24. marraskuuta
 Auto- ja kuljetusalan työntekijäliitto   (AKT)  Tukitoimet jatkuvat.
 Ilmailualan unioni   (IAU)  Postin käsittelyyn lentoasemilla liittyvät tukitoimet jatkuvat kello 24.00:ään saakka.
 Suomen merimies-unioni  Tukitoimet jatkuvat.
 Suomen elintarviketyöläisten liitto (SEL)  Tukitoimet jatkuvat.
 Maanantai 25. marraskuuta
 Posti- ja logistiikka-alan unioni   (PAU)  Lakko laajenee.
 Uudet työseisaukset koskevat postinjakelua, postinkäsittelyä, postinkuljetusta sekä toimihenkilö- ja myymälätehtäviä koko maassa maanantain vastaisesta yöstä klo 00.00 koko lakon loppumisajankohtaan 8:nteen joulukuuta kello 24.00. Nyt lakossa on kaikkiaan kymmenisentuhatta postilaista.
 Auto- ja kuljetusalan ammattiliito   (AKT) Liitto laajentaa myötätuntolakkoaan pääkaupunkiseudulle HSL:n bussiliikenteeseen ja huoltokorjaamoihin.
 Uudet tukitoimet alkavat maanantaina kello 3.00 ja päättyvät tiistaina 26. marraskuuta kello 3.00, mikäli PAUn työnseisaukset jatkuvat.
 Myötätuntotyötaistelun aikana ne AKT:n jäsenet, jotka ajavat paikallis- ja lähiliikennettä HSL-alueella, pidättäytyvät työstä.
 Työstä pidättäytyminen koskee myös myötätuntotyötaistelun kohteina olevien yritysten huoltokorjaamoiden työntekijöitä.
 AKT:n aiemmat myötätuntotyötaistelutoimet pysyvät voimassa.
 Julkis- ja yksityisalojen toimihenkilöliitto (Jyty)  Ammattiliitto Jyty tukee Postin työtaistelua tukilakolla pääkaupunkiseudun bussiliikenteessä. Tukilakko koskee Koiviston Auto -konserniin kuuluvan Helsingin Bussiliikenne Oy:n työehtosopimuksen piirissä olevia bussinkuljettajia. Tukilakko alkaa kello 3.00 ja päättyy tiistaina 26. marraskuuta kello 3.00.
 Suomen merimiesunioni  Tukitoimet laajenevat kello 6.00. Ulkomaanliikenteessä olevat lasti-, ropax- ja matkustaja-alukset, jotka ovat Suomen lipun alla ja jotka saapuvat Suomen satamiin klo 6.00:n jälkeen, jäävät satamiin eivätkä Suomen merimiesunionin jäsenet enää seuraa alusten mukana merelle. Sen sijaan he suorittavat aluksen satamassa olon aikana heille muutoin normaalisti kuuluvat työtehtävät.
 Tallink Siljan laivoista lakolla on vaikutus Turku–Tukholma-reitillä liikennöivään Baltic Princessiin ja Helsinki–Tukholma-reitillä liikennöivään Silja Serenadeen. Baltic Princess jää Turun satamaan maanantaina illalla, ja Silja Serenade Helsinkiin tiistaina aamulla.
 Viking Linella lakko vaikuttaa yhtiön viiden Suomen lipun alla kulkevan aluksen toimintaan. Alukset ovat Mariella, Gabriella, Amorella, Viking Grace ja Rosella.
 Ilmailualan Unioni   (IAU)  Tukitoimet laajenevat kello 6.00.
 Tukitoimiin osallistuvat IAU:n jäsenet kaikkien Suomesta ja Suomeen operoivien lentoyhtiöiden käyttämissä maapalveluissa, tekniikassa, cateringissä, rahdissa sekä lisäksi lentoasemien turvatarkastuksessa.
 Tukilakkotoimen piirissä ovat Paltan jäsenyrityksistä Airpro Oy, Aviator Finland Oy, Finnair Oyj, Finnair Cargo Oy, Finnair Kitchen Oy, GA Telesis Engine Services Oy, HUB logistics Handling Oy, Nordic Regional Airlines Oy, RTG Ground Handling Oy ja Swissport Finland Oy
 Työnseisauksen ajaksi IAU:n jäsenet lopettavat kaikki työnsä. Työnseisaus päättyy, kun he palaavat tiistain puolella alkaviin työvuoroihinsa.
 Palvelualojen ammattiliitto   (PAM)  Liitto kieltää Postin jakeluverkossa kulkevien pakettien ja kirjeiden käsittelyn Postin palvelupisteissä eli asiamiesposteissa. Kielto astuu voimaan maanantain vastaisena yönä kello 00.00, jos ratkaisua ei siihen mennessä ole löydetty.
 Postin palvelupisteitä on kaikkiaan noin 750. Ne sijaitsevat muun muassa kaupoissa, kioskeissa, liikenne- ja huoltoasemilla, kahviloissa ja apteekeissa.
 Suomen elintarviketyöläisten liitto   (SEL)  Tukitoimet jatkuvat.
 Sähköliitto  Liitto aloittaa tukitoimensa kello 6.00, ja ne päättyvät sunnuntaina 8. joulukuuta kello 24.00.
 Tukilakko kohdistuu huolto-, korjaus- ja kunnossapitotöihin postinkäsittelyyn ja -jakeluun liittyvissä tehtävissä. Se kohdistuu seitsemään posti- ja logistiikkakeskukseen kuudella paikkakunnalla. Lakon piiriin kuuluvat keskukset sijaitsevat Tampereella, Helsingissä, Vantaalla, Kuopiossa, Oulussa ja Liedossa. Lisäksi lakko käsittää rahtiterminaalin Vantaalla.
 Lue tästä lisää vaikutuksista:
 Postin tukilakoilla voi olla yllättävä seuraus – Pohjois-Amerikkaan matkaavien alppitähtien matkatavarat vaarassa jäädä jumiin Suomeen
 Lue tästä lakon sovittelusta:
 Syntyykö postisopu kolmessa päivässä? Selvitysryhmä aloitti työnsä: "Tarvittaessa lähden täältä vasta sunnuntaina"
 Lue tästä alkuviikolla käynnistetyistä ja pidetyistä tukilakoista:
 Paine kasvaa päivä päivältä Postin työriidan tukilakoissa – katso tästä kaikki lakkoon liittyvät alat

Loppuuko kaupoista kohta olut? SEL: "Tämä vaikuttaa osaan panimoalan tuotteista" – Listasimme postilakkojen uusimmat vaikutukset


Summary: Vuosia Viipurissa tullin takavarikossa ollut Charlotte-risteilyalus juuttui kotimatkallaan jälleen Venäjän tulliin.

Haminalaisen risteilyalus Charlotten 2,5 vuoden piina ei ota loppuakseen. Alus oli takavarikoituna Viipurissa, josta se lopulta piti saada takaisin Suomeen.
 Nyt Venäjän tulli on pysäyttänyt Charlotte-risteilyaluksen Saimaan kanavan Pällin sulun tullitarkastuspisteelle.
 – Olemme odottaneet täällä eilisestä kello 19 lähtien. Meidän piti tulla tänne hakemaan leima maasta poistumiseen, Charlotte-aluksen omistaja  Jarmo Ahonen  kertoo.
 Pälli on kanavan ensimmäinen sulku Viipurista lähdettäessä Venäjän puolella. Matkaa Pälliin on Viipurista vain joitakin kilometrejä.
 Venäjän tulli on hoitanut Ahosen mukaan asioita verkkaisesti.
 – Odottelimme ensin pari tuntia, että tulli tuli paikalle. Sen jälkeen he lähtivät pariksi tunniksi hakemaan tulliselvitys- ja muita papereita Viipurista. Sitten he ilmoittivat, että pitää tehdä jonkinlainen tullitarkastus. Vene on nyt kuvattu kolmeen kertaan, Ahonen kertoo.
 Ahonen joutuikin viettämään yön aluksessa asianajajansa kanssa.
 Viipurin tullin tiedottaja ei vastannut Ylen puhelinsoittoihin.
 Tulli hävisi oikeusjutun
 Jupakka sai  alkunsa kesäkuussa 2017 , kun lappeenrantalaisen Rakuunakillan seurue oli bussimatkalla luovutetun Karjalan alueella. Matkan aikana seurue teki suomalaisaluksella risteilyn Viipurinlahdella.
 Risteily lähti Sovetskista eli entisestä Johanneksesta. Matkalla seurue piipahti lähellä saaria, jotka Suomi sodan jälkeen joutui luovuttamaan Neuvostoliitolle. Kohteina olivat muun muassa Teikarsaari ja Suonionsaari.
 Reilu viikko risteilyn jälkeen Venäjän viranomaiset takavarikoivat suomalaisyrityksen Charlotte-laivan viipurilaiseen satamaan.
 Tämän jälkeen alkoi pitkä oikeudenkäynti.
 Venäjän tulli vaati Ahoselta 7 miljoonaa ruplaa eli noin 100 000 euroa niin sanottujen kabotaasisääntöjen rikkomisesta eli luvattoman risteilyliikenteen harjoittamisesta toisen valtion alueella.
 Venäläinen oikeus asettui kiistassa kuitenkin Ahosen puolelle.
 Ahonen epäileekin, että hidastelun taustalla on tullin häviämä oikeusjuttu.
 – He eivät voi myöntää sitä, että minä en ole tehnyt mitään väärin, Ahonen sanoo.
 Paperit kunnossa
 Nyt Ahosen oli tarkoitus viedä Charlotte-alus pois Venäjältä, kun se oli ollut 2,5 vuotta Viipurissa tullin takavarikossa. Maasta poistumisen piti olla nyt mahdollista.
 – Meillä on oikeuden paperit, että me voimme lähteä tämän aluksen kanssa pois maasta, mutta Venäjän tulli ei sitä hyväksy, Ahonen kertoo.
 Asiasta uutisoi ensin Suomessa  Iltasanomat.

Venäjän tulli pysäytti jälleen suomalaisen risteilyaluksen – omistaja ymmällään: "Tässä on vedätyksen makua"


Summary: Music for Plants -tapahtumasarja valtaa helsinkiläisen kasvitieteellisen puutarhan tämän viikonlopun ajaksi. Tapahtuma yhdistelee videotaidetta, valaistusta ja musiikkia.  Katso kuvareportaasi tapahtumasta.

Helsingin yliopiston kasvitieteelliset puutarhat

Music for Plants -tapahtuma on Curiosity Trip -tapahtumasarjaa luotsaavan Joni Lindroosin ideoima ja luoma konsepti. – Olen käynyt Kaisaniemen kasvitieteellisessä puutarhassa useita kertoja. Jo aiemmin tuntui siltä, että tämä olisi hyvä paikka juuri tällaiselle tapahtumalle, Joni Lindroos kertoo. Jussi Mankkinen / Yle
 Tapahtumassa on soitettu muun muassa Jonny Nashin, Huerco S:n, Satoin ja Suzanne Kraftin ambient-musiikkia.  Jussi Mankkinen / Yle
 Suomalaisissa metsätapahtumissa käytetään perinteisesti uv-valoja ja värikkäitä dekoraatioita, mutta Music for Plants -tapahtumassa ei tällaista estetiikkaa ole lähdetty hakemaan.  Jussi Mankkinen / Yle
 Kaisaniemen kasvitietellinen puutarha on valaistu tapahtuman ajaksi punertavalla, sinertävällä ja magentaan taittavalla ledivalaistuksella.    Jussi Mankkinen / Yle
 Tapahtuman tarkoituksena on tarjota yleisölle energiaa pimeän syksyn keskellä ja tuoda ihmisiä uuden äärelle.  Jussi Mankkinen / Yle
 Kasvit ja historiallinen rakennus ovat tapahtumasuunnittelijalle inspiroiva ympäristö.  Jussi Mankkinen / Yle
 Music for Plants-tapahtuma tarjoaa myös elävää musiikkia. Viikonlopun aikana siellä esiintyvät muun muassa Jori Hulkkonen, Ringa Manner sekä Celestial Trax.  Jussi Mankkinen / Yle
 Tapahtuma on kiinnostanut ihmisiä. Torstaina siellä oli jopa pientä ruuhkaa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Valaistus tuo Kaisaniemen kasvitieteellisen puutarhan kasveihin ja kukkiin uusia ulottuvuuksia.  Jussi Mankkinen / Yle
 Music for Plants-tapahtuman videotaidetta.  Jussi Mankkinen / Yle
 Music for Plants -tapahtumassa voi kohdata näinkin abstrakteja näkymiä.  Jussi Mankkinen / Yle

Tällaisena ei Kaisaniemen kasvitieteellistä puutarhaa ole aiemmin nähty: ambient-musiikkia, ledivaloja ja viherterapiaa


Summary: Protestit alkoivat lokakuun puolivälissä.

Libanonissa vietetään tänään maan 76. itsenäisyyspäivää erityisissä tunnelmissa.
 Maassa puhkesi lokakuun puolivälissä protestiliike, jonka tavoitteena on korruptoituneen valtaeliitin syrjäyttäminen ja uuden alku.
 – Ensimmäistä kertaa libanonilaiset kaikista uskonryhmistä ovat osallistuneet protesteihin yhtenäisenä joukkona järjestelmää vastaan. Tämä on tapahtunut ilman, että mikään puolue olisi kutsunut protestia koolle. Se on todellista itsenäisyyttä, sanoi yliopisto-opiskelija  Tamara  uutistoimisto AFP:lle.
 Mielenosoittajat pitävät pääkaupunki Beirutin keskusaukiota hallinnassaan ja perjantaina päivällä ihmisiä vaelsi muualta kaupungista kohti aukiota. Monilla oli mukanaan Libanonin lippuja.
 – Tämä on kansan itsenäisyyspäivä. Itsenäistyminen korruptoituneesta hallinnosta. Marraskuun 22. päivässä on nyt erilainen maku, eräs mielenosoittaja kirjoitti uutistoimisto AP:n mukaan valkoiseen julisteeseen.
 Mielenosoittajat vaativat muun muassa muutoksia Libanonin vallanjakomalliin.  Andre Pain / EPA
 Libanonilaiset ovat ärsyyntyneet huonosta taloustilanteesta ja valtaeliitin korruptoituneisuudesta.
 Kimmokkeena mielenosoituksille oli suunnitelma pikaviestipalveluiden, kuten Whatsappin kautta soitettujen puheluiden verottamisesta. Suunnitelmasta luovuttiin, mutta pääministeri  Saad Hariri  joutui eroamaan kolme viikkoa sitten.
 Protestien takia Libanonin hallinto joutui perumaan keskusaukiolla normaalisti itsenäisyyspäivänä järjestettävän paraatin.
 Sen tilalla järjestettiin puolustusministeriön edustalla pienimuotoisempi tilaisuus, jota presidentti  Michel Aoun,  Hariri, ja parlamentin puhemies  Nabih Berri  seurasivat.
 Presidentti Aoun pyysi itsenäisyyspäivän aattona televisioidussa puheessaan vuoropuhelua ja sanoi sen olevan ainoa mahdollinen tapa ratkaista maan kriisi. Perjantaina presidentti ei pitänyt puhetta.
 Aktivistit ovat kutsuneet perjantaina koolle marsseja eri puolilla Libanonia. Sosiaalisessa mediassa ihmisiä on pyydetty pimeän tullen heiluttamaan "itsenäisyyden valoa", olipa se kynttilä, sytkäri tai matkapuhelimen taskulamppu.
 Protesteissa vaaditaan myös uskontoihin perustuvasta vallanjakomallista luopumista. Vakiintuneen mallin mukaan maan pääministeri on sunnimuslimi, presidentti on kristitty ja parlamentin puhemies on shiiamuslimi.
 Valtiona Libanon itsenäistyi 22.11.1943, mutta maa oli pitkään Israelin ja Syyrian miehittämä. Sisällissotaa Libanonissa käytiin vuosina 1975–1990.
 Lisää aiheesta:
 Libanonilaiset yhdistivät voimansa poliitikkoja vastaan: "Kansa haluaa kaataa hallituksen!" – Reuters: Hallitus puolittaa eliitin palkat
 Kadut täyttyvät mielenosoittajista ympäri maailman – Leimahdukseen riittää nyt pieni asia, mutta taustalla piilee jotakin muuta
 Libanonin hallituspuolueet hyväksyivät pääministerin reformipaketin kriisin keskellä

Libanonissa mielenosoittajien ajatuksissa "todellinen itsenäisyys lähestyy" – valtaeliitti perui itsenäisyyspäivän paraatin protestien takia


Summary: Yhtiön myynti on viime vuodet laskenut nuorempien ostajien hylkiessä sen tarjoamia yliseksikkäitä hepeneitä.

Yhdysvaltalainen alusvaateyritys Victoria's Secret peruu tämänvuotisen muotinäytöksensä. Yhtiön vuosittain järjestämät näyttävät show't ovat keränneet miljoonayleisön, ja niitä on televisioitu Suomessakin.
 Vuonna 1995 alkaneen näytösperinteen lopettamisen taustalla on yhtiön viime vuosina saama arvostelu tarjoamastaan ahtaasta naiskuvasta. Lavalle astelleet mallit ovat olleet kaukana nyky-yhteiskunnan monimuotoisuudesta.
 Yhtiö yritti viime vuonna vastata arvosteluun käyttämällä malleinaan aiempaa kansainvälisempää joukkoa. Tilanne kuitenkin kärjistyi entisestään heti näytöksen jälkeen, kun yhtiön markkinointijohtaja  Ed Razek  tokaisi, etteivät plus-kokoiset tai transsukupuoliset mallit sovellu Victoria's Secretin näytöksiin.
 Syntyneen kohun jälkeen Razek pyysi kommenttiaan anteeksi.
 Yhtiön myynti on viime vuosina laskenut ja tulos heikentynyt. Nuoremmat asiakassukupolvet ovat kiinnostuneempia ostamaan yksinkertaisempia alusasuja kuin Victoria's Secretin tarjoamia yliseksikkäitä hepeneitä.
 Yhdysvalloissa valtakunnallisilla televisiokanavilla näytetyn alusasunäytöksen katsojaluvut romahtivat vuoden 2001 12 miljoonasta vuoden 2018 3,3 miljoonaan.
 Lue myös:
 Alusvaatebisnes kasvaa kohisten: "Aikanaan liivejään esitteli vain Madonna, nyt sosiaalinen media on täynnä rintoja"
 Victoria’s Secret pahoittelee muotinäytöksensä intiaanipäähinettä

Victoria's Secret peruu maailmankuulun alusasunäytöksensä – vuosittainen show on herättänyt kritiikkiä tarjoamallaan ahtaalla naiskuvalla


Summary: Verkossa julkaistu video nosti julki Venäjän sotilastiedustelun toimet ystävällismielisessä Serbiassa.

Venäjän sotilastiedustelun keskuselin (GRU)

Serbia ja Venäjä vakuuttavat ystävyyttään Serbiassa julki tulleesta vakoiluskandaalista huolimatta.
 Tapaus on nolo molemmille maille, sillä Serbiaa voi pitää Venäjän keskeisenä liittolaisena Länsi-Balkanilla.
 Youtube-palvelussa  julkaistiin 17. marraskuuta video , jossa Venäjän sotilastiedustelun upseeriksi tunnistettu mies antaa serbialaismiehelle ison valkoisen muovipussin. Myöhemmin videolla näkyy, että pussissa on rahaa sisältävä kirjekuori.
 On epäselvää, kuka videon kuvasi ja julkaisi internetiin.
 Venäläismies on tiettävästi everstiluutnantti  Georgi Kleban , jonka uskotaan olevan Venäjän sotilastiedustelun GRU:n palkkalistoilla.
 Kleban työskenteli Venäjän suurlähetystössä Belgradissa apulaissotilasasiamiehenä viime kesään saakka. Kleban ei ole enää Serbiassa.
 Serbian viranomaisten mukaan rahojen vastaanottaja on eläkkeellä oleva serbialainen everstiluutnantti. Viranomaiset eivät ole julkistaneet miehen nimeä, hänestä on käytetty vain nimikirjaimia  K.Z.  Videolla hänen kasvonsa on sumennettu.
 Serbian viranomaisten mukaan video on aito ja se kuvaittiin viime vuoden joulukuussa mutta sitä ei kuvannut maan tiedustelupalvelu BIA.
 Serbian presidentti  Aleksandar Vučić  sanoo, että Kleban on kuvattu kymmenen kertaa vastaavanlaisissa tilanteissa Serbian armeijan jäsenten kanssa ja kolmella kerralla hän myös antoi rahaa keskustelukumppaneilleen.
 Vučić sanoi, että Serbialla on todisteita myös muiden Venäjän tiedustelupalvelujen jäsenten kontakteista Serbian armeijan jäseniin, mutta niitä ei ole tarkoitus julkistaa.
 Serbian presidentti ihmetteli vakoilua
 Presidentti Vučić korosti, että tapaus ei pilaa suhteita Venäjään.
 – Serbia ei ole koskaan tehnyt mitään, mikä vaarantaisi ystävyyden Venäjän kanssa, Vučić sanoi torstaina.
 Hän kertoi puhuneensa asiasta Venäjä suurlähettilään  Aleksandr Botsan-Hartšenkon  kanssa.
 – Kysyin vain, 'Miksi?' En näe siinä mitään järkeä, Vučić sanoi.
 Serbian presidentti painotti, että Serbia on monien ulkomaisten tiedustelupalvelujen mielenkiinnon kohteena, ei vain Venäjän.
 – Meihin on kohdistunut eri palvelujen äärimmäisen hyökkääviä tiedustelutoimia, Vučić sanoi.
 – Maamme on suuren paineen alla.
 Vučićin on määrä tavata Venäjän presidentti  Vladimir Putin  joulukuun alussa Sotšissa. Serbian presidentti arveli julkisuudessa, että Putin ei ollut tiennyt vakoilusta.
 Venäjä: Kyseessä on provokaatio
 Skandaali ei varjosta tulevaa tapaamista, Putinin edustaja  Dmitri Peskov  sanoi perjantaina.
 – Me pidämme sitä [vierailua] erittäin tärkeänä. Olemme tietoisia, että on tiettyjä tahoja, jotka haluaisivat synkentää sen etukäteen. Olemme varmoja, etteivät nämä tahot onnistu aikeissaan, Peskov sanoi uutistoimisto  Interfaxin mukaan .
 Venäjän ulkoministeriön edustaja  Marija Zaharova  kutsui videota provokaatioksi.
 – Olemme jo tottuneet siihen, että korkea tason kontaktien edellä – viikkoa tai muutamia päiviä ennen tapaamista – tulee julkisuuteen joitakin "mielenkiintoisia" tarinoita, jotka nostattavat jonkinlaisia sensaatioita. Sitten kyllä jonkin ajan kuluttua ne joko mitätöidään tai ne osoittautuvat pikaisesti kokoon keitetyiksi provokaatioiksi, Zaharova sanoi.
 Presidentti Vučić korosti, että Serbia pysyttelee sotilaallisesti liittoutumattomana: Serbia ei hae läntisen sotilasliiton Naton tai edes Venäjän ja viiden muun entisen neuvostotasavallan muodostaman CSTO:n jäsenyyttä.
 Serbian johto vaalii Venäjä-suhteita
 Serbia pyrkii Euroopan unionin jäseneksi mutta on pitänyt tiiviitä suhteita Venäjään.
 Serbia ei ole asettanut pakotteita Venäjää vastaan Ukrainan tapahtumien vuoksi. Venäjä on tukenut Serbian kantaa Kosovon itsenäisyyttä vastaan.
 Venäjä on myynyt Serbialle paljon sotilaskalustoa kuten hävittäjiä ja panssariajoneuvoja.
 Yhdysvallat on uhannut Serbiaa pakotteilla, koska Serbia on ostamassa Venäjältä kehittyneitä Pantsir-ilmatorjuntaohjuksia.
 Lokakuussa maiden armeijat pitivät yhteiset sotaharjoitukset. Venäjä käytti ensi kertaa kehittynyttä S-400-ilmatorjuntajärjestelmäänsä ja Pantsir-ohjuspatteria ulkomaisissa sotaharjoituksissa.
 Harjoituksia edelsi Venäjän pääministerin  Dmitri Medvedevin  Belgradin-vierailu. Putin vieraili Serbiassa tammikuussa.
 Talouden alalla EU on Serbian keskeinen kauppakumppani, mutta Venäjällä on päärooli Serbian energiantoimituksissa.
 Serbia on riippuvainen venäläisestä öljystä ja maakaasusta ja on neuvotellut liittymisestä TurkStream-kaasuputkeen, joka kuljettaa kaasua Venäjältä Turkkiin.
 Venäjä yrittää padota Naton laajentumista
 Nyt julkisuuteen tullut Serbian tapaus ei ole suinkaan ensimmäinen kerta, kun Venäjän tiedustelua syytetään epäilyttävistä toimista Balkanin alueella.
 Venäjä on kytketty Montenegron vallankaappausyritykseen vuonna 2016. Suunnitelmaan sisältyi muun muassa aikomus salamurhata länsimielinen pääministeri  Milo Đukanović .
 Montenegro on  tuominnut poissaolevina vankeuteen  kaksi venäläistä, joiden epäillään olevan GRU:n jäseniä.
 Jos kyseessä oli tosiaan Venäjän yritys katkaista Montenegron länsisuuntaus, se ei onnistunut: Montenegro  liittyi Natoon  vuonna 2017.
 Viime vuonna Kreikka karkotti kaksi venäläistä diplomaattia ja asetti maahantulokiellon kahdelle venäläisdiplomaatille, koska näiden epäiltiin juonitelleen Kreikan ja Pohjois-Makedonian välien sovittelua vastaan.
 Tässäkin Venäjän motiivina näyttää olleen pyrkimys estää Naton laajentumista. Nimikiista Nato-maa Kreikan kanssa oli keskeinen este entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian tiellä sotilasliittoon.
 Nimikriistan ratkaisu avasi tien: Pohjois-Makedonian tasavallan  odotetaan liittyvän läntiseen sotilasliittoon ensi vuonna .
 Äskettäin Bosnia-Hertsegovinan presidenttineuvoston serbijäsen  Milorad Dodik  ilmoitti, että Bosnian serbitasavalta ei aio liittyä Natoon.
 – Koemme valtavaa painetta Nato-jäsenyysasiassa. Länsi haluaisi kaikki maat Nato-jäseniksi, Dodik sanoi Venäjän valtiolliselle uutistoimistolle Tassille.
 – Serbitasavallalla ei ole aikeita muuttaa strategista suuntaansa: sotilaallista liittoutumattomuutta.
 Koska Serbitasavalta on toinen Bosnia-Hertsegovinan muodostavista entiteeteistä, maan Nato-jäsenyys ei onnistu ilman sen suostumusta.
 Aiheesta aiemmin:
 Venäjä vaalii slaavilaisia yhteyksiä – mutta pureeko sen vetovoima enää muihin itäisen Euroopan maihin? 18.1.2019
 Putin sai sankarin vastaanoton idän ja lännen välillä tasapainoilevassa Serbiassa – syytti Kosovoa jännitteiden lietsomisesta 17.1.2019
 Venäjällä on tiukka ote Serbiasta – erityisesti nuoret kallistuvat kohti itää 8.1.2018

Venäjä jäi kiinni vakoilusta Serbiassa – Maat vakuuttavat suhteiden säilyvän skandaalista huolimatta


Hätäkeskuslaitos
 Varningsmeddelande: faran över
 Telias mobilnätsstörningar är över. Nödsamtalen fungerar normalt.
 Nödcentralsverket

Vaaratiedote: vaaratilanne ohi