Summary: Liian alhainen rasvaprosentti ei voi olla pysyvä olotila edes urheilijalle.

Reetta Kanniainen, 25, on ollut 26 viikkoa tiukalla kisadieetillä valmistautuessaan pääsiäsiviikonlopun Fitness Classic -kisoihin Helsingin kulttuuritalolla.
 Kanniainen vetää puolentoista tunnin kuntosalitreenin raskailla painoilla viisi kertaa viikossa. Harjoituskauden aikana 176 senttiä pitkä nainen syö noin 3 000 kilokaloria päivässä, mutta kisadieetin aikana hän saa energiaa noin 2 200 kilokaloria. Kanniaisen rasvaprosentti on pudonnut dieetin aikana noin kahdestakymmenestä kymmenen hujakoille.
 Vaikka Helsingin kisat ovat jo ohi, Kanniaisen dieetti ei pääty vielä. Hän voitti sunnuntaina oman sarjansa yli 172-senttisten bikini fitneksessä, joten kisakausi jatkuu vielä toukokuun puolelle. Seuraavaksi Kanniainen osallistuu Santa Susannan EM-kisoihin Espanjassa ja Budapestin Diamond Cup -kisoihin Unkarissa.
 Tämän jälkeen alkaa palautuminen. Kanniainen ryhtyy syömään enemmän nostaakseen rasvaprosenttinsa kisoja edeltävälle tasolle. Se on tärkeää, että hormonitoiminta palautuisi normaaliksi. Aiemmasta kokemuksestaan hän tietää, että aluksi voi tuntua oudolta, kun peilikuvassa tapahtuu isoja muutoksia ja kovalla työllä saavutettu kisakunto häviää.
 – Se voi harmittaa, kun huomaa, että kehoon tulee rasvaa, mutta siinä vaiheessa kun alkaa palautumaan normaalipainoon saa huomata, että on paljon energisempi olo. Se on hyvä juttu.
 Kanniainen haluaa treenata kovaa. Fitness-kisat antavat tavoitteita, joihin pyrkiä. Tanja Heino / Yle
 Kanniaista valmentaa hänen avomiehensä Juho Murtonen, joka kuuluu Finnish Physique Academyn valmentajatiimiin. Molemmat ovat huomanneet, että jotkut kilpailijat pyrkivät säilyttämään alhaisen rasvaprosentin myös kisakauden ulkopuolella.
 – Yleensä siihen liittyy vääristynyttä syömiskäyttäytymistä. Ei ole terveellistä olla liian alhaisessa rasvaprosentissa yhtään sen kauempaa kuin siinä on tarvetta olla, Murtonen sanoo.
 Urheilija tai edistynyt harrastaja tekee itselleen karhunpalveluksen, jos yrittää pysyä kisakunnon kaltaisessa tilassa ympäri vuoden. Samanaikainen rasvanpoltto ja lihasten kasvattaminen onnistuu ainoastaan ylipainoisella ihmisellä ja  aloittelevalla kuntosaliharrastajalla.
 – Jos on aliravittu jatkuvasti, madollisuudet saada uutta lihasmassaa ovat todella pienet. Lihaskasvun optimointi edellyttää, että syödään vähintään kulutuksen verran ja mielellään vähän yli, jolloin myös rasvaa kertyy vähän vartaloon, Murtonen kertoo.
 Voi tulla kehonkuvan vääristymiä, jos urheilija pitää vaan tiukasta kiinni siitä, miltä hän näytti lavalla.  Suomen Fitnessurheilu ry:n toiminnanjohtaja Ville Isola
 Suomen Fitnessurheilu ry:n toiminnanjohtaja Ville Isola myöntää, että ulkonäkökeskeiseen lajiin liittyy omat riskinsä.
 – Voi tulla kehonkuvan vääristymiä, jos urheilija pitää vaan tiukasta kiinni siitä, miltä hän näytti lavalla. Silloin tulee psyykkinen puoli mukaan.
 Isolan mukaan tämä ei ole yleistä, mutta ongelmaa on lähdetty korjaamaan valmentajien koulutuksella. Yhdistys edellyttää, että kaikissa paikallisissa valmennustiimeissä on ainakin yksi valmentaja, joka on käynyt Suomen urheiluopiston kanssa yhteistyössä järjestetyn ykköstason fitness-valmentajakoulutuksen.
 – Siinä käydään valmentajille näitä riskitekijöitä läpi, kuinka niitä ehkäistään ja varmistetaan, että urheilija saa oikean tiedon palautumisen merkityksestä ja oppii keinoja sen edistämiseen.
 Suomen Fitnessurheilu ry:n toiminnanjohtaja Ville Isola kannustaa kisaajia palautumaan normaalipainoon heti kisakauden jälkeen. Tanja Heino / Yle
 Tukimusten  valossa tiedetään jo, että liian alhainen rasvaprosentti voi laskea kilpirauhashormonitasoa, mikä hidastaa perusaineenvaihduntaa ja aiheuttaa väsymystä. Estrogeenitason lasku puolestaan saattaa häiritä kuukautiskiertoa. Myös osteoporoosin riski voi kasvaa.
 Isolan mukaan pieni rasvaprosentti voi heikentää myös fyysistä suorituskykyä.
 – Voimatasot ja kestävyyskunto voivat laskea, kun energiansaanti on liian alhaista.
 Kanniainen tekee salilla raskaita perusliikkeitä isoilla painoilla, kuten kyykkyjä, maastavetoja sekä pysty- ja penkkipunnerruksia. Hyötyliikuntaa tulee puolen tunnin kävelymatkoista salille ja sieltä kotiin. Tanja Heino / Yle
 Tiukka dieetti voi vähentää arkiliikuntaa
 Ville Isola haluaa tietää lisää fitness- ja kehonrakennusharrastuksen vaikutuksesta kehon ja mielen hyvinvointiin. Hän tekee parhaillaan aiheesta  väitöskirjatutkimusta  Jyväskylän yliopiston liikuntatieteellisessä tiedekunnassa.
 – Moni tietää omasta kokemuksesta, että pinna kiristyy, kun on energiavajeessa ja nälkäinen. Muun muassa tätä tutkitaan nyt fitness-urheilijoilla.
 Tutkimuksen aikana seurataan myös sitä, väheneekö tiedostamaton fyysinen aktiivisuus dieetin aikana. Fyysinen aktiivisuus voi olla tiedostettua, kuten päätös lenkille lähtemisestä. Tiedostamaton fyysinen aktiivisuus on muuta toimintaa ja liikkeellä oloa, jota ei sen kummemmin ajatella.
 – Muista tutkimuksista on vähän viitteitä siitä, että tiedostamaton fyysinen aktiivisuus vähenisi painonpudotuksen aikana. Se voi olla yksi syy siihen, että dieetit eivät toimi ja yksilö ei pysty laihduttamaan, kun arjessa ei jaksa liikkua normaaliin tapaan. Tämä pätee yhtälailla tavallisiin liikunnanharrastajiin kuin fitness-urheilijoihin.
 Mikä on hyvä rasvaprosentti?
 Fitnessbuumi  nousi framille muutama vuosi sitten. Sosiaalisessa mediassa leviävät bikinikuvat vaikuttavat kauneusihanteisiin ja voivat aiheuttaa ulkonäköpaineita etenkin  nuorille.
 Isola huomauttaa, että tavallisilla ihmisillä, jotka eivät harrasta kilpaurheilua, rasvaprosentti voi olla juuri sellainen, johon he itse ovat tyytyväisiä. Ylipaino voi toki lisätä riskiä esimerkiksi sydän- ja verisuonitauteihin sekä kakkostyypin diabetekseen. Toisaalta kisalavalla kuvatut fitness-kilpailijat eivät voi olla realistinen esikuva kenellekään. Kisakunto on vain hetkellinen olotila myös suurimmalle osalle kilpailijoista.
 Virallista suositusta  hyvälle rasvaprosentille  ei ole, mutta Isolan mukaan se voi olla naisille 25–30 ja miehille 15–20.
 Hän näkee fitnessbuumissa myös hyviä vaikutuksia. Säännöllinen treenaaminen ja syöminen sekä terveellinen ruokavalio edistävät kenen tahansa terveyttä, kun huolehtii samalla siitä, että saa riittävästi energiaa omaan kulutukseensa nähden.
 Maaliskuussa Jyväskylän yliopistossa julkaistun tutkimuksen mukaan  "fitnesselämäntapa"  eli runsas määrä liikuntaa ja maltillinen syöminen vähentää sydän- ja verisuonitautien riskiä.
 Aktiiviharrastajien määrä kasvaa
 Supertreenatun kehon rinnalle on sittemmin noussut kehopositiivisuudeksi kutsuttu ilmiö, joka kannustaa ihmisiä hyväksymään itsensä ja toisensa sellaisina kuin he ovat, painoon tai pituuteen katsomatta.
 Samalla myös fitnesstyyppisen vartalon ihannointi ja tavoittelu on vielä tätä päivää. Isolan mukaan antidopingsopimuksen tehneiden aktiiviurheilijoiden määrä kasvaa vuosittain 200–300 henkilöllä. Nyt heitä on yhteensä pari tuhatta. Kilpailulisenssejä myönnetään vuosittain noin 600 urheilijalle.
 Bikini fitness -kilpailijat poseeraavat Helsingin Kulttuuritalon lavalla. Tanja Heino / Yle
 Sinua arvioidaan ulkoisesti, mutta ei ihmisenä.  Fitness-urheilija Reetta Kanniainen
 Fitness on naisvaltainen laji. Noin kolme neljäsosaa kilpailijoista on naisia. Isola uskoo, että tämä johtuu juuri lajin ulkonäkökeskeisyydestä. Se saa aikaan kiinnostusta ja ristitriitaista keskustelua. Toisia fitnessin luoma kauneusihanne hirvittää, toisia se miellyttää.
 Tämän kevään fitness-kisoihin osallistunut Reetta Kanniainen kuuluu ehdottomasti jälkimmäiseen joukkoon. Atleettinen vartalo puettuna säihkyviin bikineihin ja huikeisiin korkoihin on hänen mielestään esteettinen. Ulkonäkökeskeisyys ei häiritse häntä. Päinvastoin, hän nauttii lavalla poseeraamisesta ja päästää siellä karismansa valloilleen.
 Silti Kanniainen tietää, että ulkonäkö ei ole kaikki kaikessa.
 – Kilpailuissa sinua arvioidaan ulkoisesti, mutta ei ihmisenä. Kaikkia ei voi miellyttää, mutta ei siihen pidä suhtaua henkilökohtaisena loukkauksena. Se on vain ulkopinta, jota arvioidaan.
 Toukokuun EM- ja Diamond Cup -kisojen jälkeen alkaa palautuminen. Silloin Kannainen lisää kaloreita ruokavalioon ja keventää treeniä vähäksi aikaa. Tanja Heino / Yle
 Lue myös:
 Nana Heikkilä treenasi täysillä, kunnes terveys petti – Liian vähän ruokaa ja liikaa treeniä on hormonitoiminnalle myrkkyä
 Miten lihas kasvaa ja rasva palaa? Lihastohtori kumoaa humpuukiväitteet treenistä ja ravinnosta
 Mikä on hyvä rasvaprosentti? Laske täältä omasi

Supertiukka dieetti ei toimi pitkällä tähtäimellä fitness-urheilijalla eikä harrastajalla – pinna kiristyy, väsyttää ja lihaskasvu tyssää


Summary: Epävakaisen Malin hallitus erosi muutama päivä sitten.

Länsi-Afrikan Malissa ainakin 11 sotilasta on kuollut epäillyssä jihadisti-iskussa, kertoo maan puolustusministeriö.
 Isku tapahtui sunnuntaina varhain aamulla maan keskiosassa. Ministeriön mukaan iskussa haavoittui lisäksi useita sotilaita ja aiheutui muuta tuhoa.
 Uutistoimisto AFP:n turvallisuuslähteen mukaan iskun tehneet tulivat metsästä moottoripyörillä ja kuorma-autoilla. Lähteen mukaan he muun muassa sytyttivät ajoneuvoja palamaan.
 Jihadistisotilaat ovat tehneet säännöllisesti malilaisiin ja ulkomaalaisiin joukkoihin kohdistuneita iskuja.
 Viime kuussa epäilty jihadisti tappoi 21 malilaista sotilasta ja lauantaina YK:n rauhanturvaaja kuoli ja useita muita haavoittui miinan räjähdyksessä.
 Muutama päivä sitten Malin hallitus erosi, ja maan presidentti  Ibrahim Boubacar Keita  kertoi hyväksyneensä pääministeri  Soumeylou Boubeye Maigan  eronpyynnön.
 Syynä hallituksen eroon oli kritiikki, jota hallitus on saanut viime viikkoina maan keskiosissa kiihtyneiden väkivaltaisuuksien takia. Hallitusta on syytetty kyvyttömyydestä tilanteen rauhoittamiseen.
 Parlamentissa sekä hallitus- että oppositiopuolueiden edustajat olivat antaneet epäluottamuslauseen hallitukselle.
 Väkivaltaisuudet eri etnisten ryhmien ja asejoukkojen välillä ovat johtaneet viime viikkoina laajoihin mielenosoituksiin. Viides huhtikuuta kymmenettuhannet ihmiset lähtivät pääkaupunki Bamakon kaduille osoittamaan mieltään.
 Erityistä suuttumusta herätti maaliskuussa Ogossagoun kylässä lähellä Burkina Fason rajaa tapahtunut joukkomurha, jossa 160 ihmistä sai surmansa. Verilöylystä on syytetty dogonien etnistä ryhmää.
 Mali on kärsinyt viime vuosina islamistien aiheuttamasta epävakaudesta. Ranskan johtamalla sotilasoperaatiolla ääriryhmiä saatiin ajettua pois maan aavikkoisesta pohjoisosasta.
 Sittemmin ääriryhmät ovat saaneet jalansijaa myös maan tiheämmin asutuissa keskiosissa, jossa ne ovat sytyttäneet uudelleen etnisten ryhmien vanhoja konflikteja.

Malissa ainakin 11 sotilasta kuollut epäillyssä jihadisti-iskussa


Summary: Mutavyöry johtui useita viikkoja kestäneistä rankkasateista.

Kolumbian pelastusviranomaiset kertoivat sunnuntaina ainakin 14 ihmisen kuolleen ja viiden loukkaantuneen Lounais-Kolumbiassa tapahtuneessa mutavyöryssä. Lisää uhreja saattaa vielä löytyä mudan alta, sillä etsinnät jatkuvat.
 Vähintään kahdeksan taloa joutui vyöryn alle ja muta katkaisi myös panamerikkalaisen valtatien.
 Mutavyöry johtui viranomaisten mukaan jo monta viikkoa jatkuneista rankkasateista.
 Mutavyöryt ovat Kolumbiassa yleisiä sadekauden aikana.

Kolumbiassa mutavyöry on vaatinut ainakin 14 kuolonuhria


Summary: Kaikki hyökkääjät kuolivat turvallisuusjoukkojen tulituksessa.

Neljä Isisin taistelijaa hyökkäsi sunnuntaina Saudi-Arabian turvallisuusjoukkojen asemiin maan pääkaupungista Riadista 250 kilometriä pohjoiseen.
 Miehet olivat aseistautuneet konekivääreillä, räjähteillä ja Molotovin cocktaileilla.
 Saudi-Arabian joukot ampuivat kaikki hyökkääjät. Saudien puolelta kolme poliisia haavoittui.
 Isisin virallinen uutistoimisto Amaq otti vastuun tapahtuneesta iskusta. Julkaistussa videossa esiintyi neljä naamioitunutta hyökkääjää, jotka julistivat uskollisuuttaan islamilaiselle valtiolle.

Isis teki hyökkäyksen Saudi-Arabian turvallisuusjoukkoja vastaan


Summary: Runsaan savun takia ihmisiä kehotetaan lähialueella pysymään sisällä.

Pelastuslaitos sai hälytyksen Salon keskustassa palavasta suuresta puurakennuksesta noin 21.15.
 Päivystävä palomestari luokitteli useamman huoneiston iäkkään puisen rakennuksen rivitaloksi.
 - Kyseessä on voimakas tulipalo ja siitä muodostuu runsaasti savua, jota on vaarallista hengittää lähellä paloa, päivystävä palomestari sanoi Ylelle.
 Runsaan savun takia alueelle annettiin vaaratiedote.
 - Toivottavasti vaaratiedotteesta tulee sen verran pontta, että ihmiset pysyttelevät sisällä ja laittavat ilmanvaihdon pois päältä, palomestari toivoo.
 Sammutustyö jatkuvat pitkälle aamuyöhön. Palo ei ole aiheuttanut henkilövahinkoja.

Puurakenteinen suuri asuintalo palaa Salon keskustassa


Summary: Miksi avaruudessa haiskahtaa pilaantunut muna? Miksi merikilpikonnan munista kehittyy yhä useammin vain naaraita?

Suklaamunassa voi olla sisällä tämän päivän muovihärpäke, mutta pääsiäismuna itse on ikiaikaista kulttuuria, paljon pääsiäistäkin vanhempi keväinen symboli.
 Muna, elämän syntyminen näennäisesti elottomasta esineestä, on luonnon heräämisen ja uudelleensyntymän vertauskuva ympäri maailmaa. Muinaiset egyptiläiset uskovat maailman syntyneen munasta. Kalevalassa on sama ajatus. Mikä siis voisi olla parempi pääsiäisaihe katseltavaksi myös tieteen näkökulmasta?
 Aluksi avaruuden pääsiäisterveiset ehjältä, paistetulta ja pilaantuneelta munalta Sulatusuunin, Skorpionin ja Peräkeulan tähdistöistä.
 Sininen väri on ionisoitunutta happea.
 Kosminen pilvi puolentoista tuhannen valovuoden päässä Maasta on viralliselta nimeltään NGC 1360, mutta munamaista kutsumanimeä ei tarvinne selitellä. Pilven muoto on kuin linnunmunalla ja väri erityisesti kuin punarintarastaan munalla.
 Robin's Egg Nebula, "punarintarastaan munan planetaarinen sumu" on ikääntyvän kaksoistähden viimeinen tervehdys. Jäähyväiset tosin ovat pitkät: vie miljardeja vuosia, ennen kuin jäljellä on vain jäähtynyt valkoinen kääpiö.
 Nyt rastaanmuna on tavattoman kuuma, minkä takia säteilyä hallitsevat ionisoituneet happiatomit. Juuri ne hohtavat kuvassa sinisinä.
 Tuhannen Auringon kokoinen aamiaismuna
 Astronomit tekivät IRAS 17163-3907 -tähdestä  Fried Egg Nebulan,  "paistetun munan sumun", koska keltaista tähteä ympäröivät vaaleat kaksoiskuoret.
 Aamiaismunaksi tuo keltainen hyperjättiläinen olisi aikamoinen, halkaisijaltaan noin tuhat kertaa Auringon kokoinen ja puoli miljoonaa kertaa kirkkaampi.
 Ei vain ulkonäkö, vaan myös haju voi olla munamainen, tuumivat astronomit nimetessään esiplanetaarisen sumun OH 231.8:n "mätämunaksi".
 Punainen jättiläistähti käy kuolinkamppailua, jossa avaruuteen sinkoutuu raivoisalla voimalla pölyä ja kaasua. Rikkiä pöllähtelee paljon – juuri sitä alkuainetta, jonka haju pilaantuneessa munassa vetää nenän kippuraan.
 Kaikeksi onneksi Rotten Egg Nebulaan on täältä matkaa yli viisi tuhatta valovuotta.
 Mikä täällä haisee? Avaruuden mätämuna.  Judy Schmidt / ESA & Nasa
 Munan kova kuori on evoluution tuotekehittelyä
 Maailman vanhimmilla tunnetuilla dinosauruksen munilla oli uutta kerrottavaa viime kuussa julkaistussa  kansainvälisessä tutkimuksessa . Argentiinasta, Kiinasta ja Etelä-Afrikasta löydetyt munien kivettyneet jäänteet ovat ainakin 195 miljoonaa vuotta vanhoja.
 Munijat olivat aikanaan erittäin yleisiä pitkäkaulaisia kasvinsyöjiä, sauropodeja. Kokoa niillä oli neljästä metristä kahdeksaan. Munat olivat vain hanhenmunien kokoisia, ja niiden kuori oli paljon ohuempi kuin vastaavankokoisissa nykylintujen munissa.
 Evoluution tuotekehittely oli kuitenkin käynnissä: kuori oli kova. Muutamia miljoonia vuosia myöhemmin useat dinosaurusten kehityslinjat olivat päätyneet kovakuorisiin muniin toisistaan riippumatta.
 Miksi kehitys ei kuitenkaan johtanut samaan kuin nisäkkäillä ja monilla liskoillakin? Miksi linnut, dinosaurusten perilliset, pyöräyttelevät yhä munia eivätkä eläviä poikasia? Sen tutkijat haluaisivat jatkossa selvittää.
 Taiteilijan näkemys Massospondylus-dinosaurusten lastenkamarista nykyisestä Etelä-Afrikasta.   Julius Csotonyi
 Skinkin kuopus yllätti
 Australialaiset tutkijat  kertoivat pari viikkoa sitten perin hämmentävästä havainnosta: kolme munaa pukertanut lisko synnytti päälle päätteeksi elävän poikasen.
 Kolmivarvasskinkki,  Saiphos equalis,  on harvoja eläinlajeja, jonka jäsenistä osa munii ja osa synnyttää eläviä poikasia. Lisääntymistapa riippuu siitä, kumpi on jälkeläisille kulloisessakin elinympäristössä parasta.
 Koskaan ei kuitenkaan ollut nähty, että samassa poikueessa on molemmilla tavoilla syntyneitä sisaruksia. Emoskinkki oli aika peluri ympäristötekijöiden arpapelissä, ihailivat tutkijat.
 Kolmivarvasskinkki kuoriutumassa.  Nadav Pezaro / Haifan yliopisto / Sydneyn yliopisto
 Merikilpikonna lisääntyy parhaiten 29 asteessa
 Oma erikoislaatuinen taktiikkansa lisääntymisessä on myös merikilpikonnalla, ja ilmastonmuutos on kajoamassa siihen rajusti, kertoo  yhdysvaltalainen tutkimus .
 Merikilpikonnan sukupuolta eivät sanele kromosomit, kuten esimerkiksi ihmisellä, vaan lämpötila, jossa kilpikonnanmunat kehittyvät. Syytä ei tiedetä.
 Ihannelämpötila on 29 astetta; silloin sukupuolijakauma on tasapainossa. Jos on pari astetta viileämpää, syntyy vain koiraita, ja pari astetta lämpimämmässä kaikki poikaset ovat naaraita.
 116 parittelukumppania on yhdelle konnalle aika urakka.
 Australiassa Rainensaaren rantahiekalla ryömivissä nuorissa liemikilpikonnissa on vain yksi uros 116 naarasta kohti. Sukukypsistä konnista 87 prosenttia on naaraita, tutkimus kertoo.
 Vertailualueella, jossa meri ja ilma eivät ole lämmenneet yhtä paljon, on yksi uros kahta naarasta kohti.
 Sukupuolijakauman vääristyminen saattaa yllättäen johtaa siihen, että populaatiot vahvistuvat, koska synnyttäviä naaraita on aiempaa enemmän. Merikilpikonnat eivät muodosta pariskuntia, vaan yksi uros voi hedelmöittää lukuisia naaraita.
 116 parittelukumppania on kuitenkin aika urakka, ja seuraaville polville se voi olla aina vain suurempi. Lopulta urokset hiipuvat kokonaan, varoittavat tutkijat. Suojelutoimille on vielä aikaa, mutta aikailuun ei, he sanovat.
 Tyttöjä vai poikia? Merikilpikonnapoikasten sukupuoli ei näy silmämääräisesti eikä ratkea kromosomitutkimuksella.  CC0
 Muna oli muinaislinnulle kuolemantuomio
 110 miljoonaa vuotta sitten muuan pikkulintu oli aikeissa jatkaa sukua, kun elämä katkesi kesken.  Kiinan tiedeakatemian tutkimus  on ainutlaatuinen: koskaan ennen ei ollut löytynyt munimattoman munan fossiilia.
 Munankuoressa oli kaksi kerrosta yhden normaalin sijasta. Nykyisistä pikkulinnuista tiedetään, että ylimääräisiä kerroksia muodostuu, kun muna jää linnun sisään, vaikka olisi jo munimisen aika. Syynä on yleensä linnun stressaantuminen.
 Jotakin muutakin munassa oli pielessä, sillä kuoren kerrokset olivat luonnottoman ohuita.
 Dinosaurusten aikaan eläneelle varpusen kokoiselle  Avimaia schweitzerae  _-_linnulle elimistöön juuttunut muna oli kuolemantuomio, mutta tutkijoille fossiililöytö antaa uutta tietoa lintujen kehityksestä.
 Luurangosta löytyi vanhimpia merkkejä siitä, että jo muinaislinnuilla oli luustossa kalsiumia tuottavaa kudosta, joka yhä auttaa lintuja munankuoren muodostumisessa.
  Avimaia schweitzeraen fossiili on säilynyt poikkeuksellisen hyvin.  Barbara Marrs
 Olet oma pääsiäismunasi
 Päätteeksi  yhdysvaltalaistutkimus , jolla tosin on ikää jo viitisentoista vuotta mutta joka on omiaan pääsiäiseen. Akustiikkatutkimuksessa nimittäin havaittiin, että ääniaallot heijastuvat ihmisestä kuin hän olisi iso kananmuna, vain himpun pitkulaisempi.
 Pohjana oli aiempi ranskalaistutkimus, jossa oli selvitetty, voisiko ääniaaltojen avulla ratkaista vesitankissa uiskentelevien esineiden muodon. Tavoitteena oli laskea merien kalalajeja. Ihmisten tutkimuksessa puolestaan tavoiteltiin lisätietoa akustisesti hyvien konsertti- ja muiden salien rakentamiseen.
 3–55-vuotiaat koehenkilöt käveleskentelivät isossa kovaseinäisessä huoneessa, ja tutkijat seurasivat, miten kaiuttimista soitetut äänet ponnahtelivat heistä. Jokainen osoittautui akustisesti oman kokonsa mukaisen munan muotoiseksi, vain hieman pidemmäksi ja kapeammaksi.

Hyvää pääsiäistä, toivottaa tiede – avaruuden rastaanmuna ja muita munajuttuja


Summary: Uushelluntailaiset kirkot kasvattavat suosiotaan Brasiliassa. Myös presidentti Jair Bolsonaro valittiin viime syksynä uushelluntailaisten tuella.

RIO DE JANEIRO  Nuorehko nainen horjuu, kun farkkuihin ja pikkutakkiin pukeutunut pastori painaa tiukasti kättään hänen päätään vasten.
 – Lähde pois. Jeesuksen nimeen, yksi, kaksi, kolme! pastori  Valdson Alves de Souza  käskee ja tönäisee naisen päätä taaksepäin voimalla, mutta hallitusti.
 Sitten hän halaa naista. Toimitusta seuraava parikymmenen hengen naisvoittoinen yleisö taputtaa huojentuneesti.
 Kello lähestyy yhdeksää perjantai-iltana. Kuten joka päivä, uushelluntailainen Rios de Água Vivan seurakunta on koolla remontissa olevan toimistorakennuksen neljännessä kerroksessa. Äänieristyslevyillä vuoratussa salissa ei arvaisi, että kuuluisa Copacabanan hiekkaranta sijaitsee vain reilun korttelin päässä.
 Pastori Alves de Souza, 61, perusti kirkkonsa vuonna 1994 toimittuaan yli vuosikymmenen muissa helluntailaisissa ryhmittymissä. Kirkon nimi on suomeksi käännettynä Elävän veden joet. Jäseniä sillä on runsaat parisataa.
 Suurin osa Rios de Água Vivan seurakuntalaisista on naisia. Duvivier Ferreira de Goés
 Pastori kertoo manaavansa pois pahoja henkiä, jotka aiheuttavat ihmisissä sairauksia ja muuta pahaa oloa. Hän vakuuttaa esimerkiksi parantaneensa 102 syöpää.
 – Tunnen, kuinka Jumala koskettaa minua, ja värisen. Tunnen, mitä minun pitää sanoa, enkä koskaan ole tehnyt virhettä, sillä Pyhä henki puhuu kauttani, hän sanoo.
 Ihmetekoihin uskominen ja henkilökohtainen jumalasuhde ovat tyypillisiä piirteitä niin protestantteihin lukeutuville helluntailais-karismaattisille kirkoille kuin koko karismaattiselle liikkeelle, joka on levinnyt myös katolisen kirkon piiriin.
 Helluntailais-karismaattiset kirkot ovat kasvaneet viime vuosikymmeninä nopeasti erityisesti Afrikassa ja Latinalaisessa Amerikassa.
 Brasiliassa näiden liikkeiden kannattajat ja politiikan oikeistopopulistit ovat löytäneet toisensa. Presidentti  Jair Bolsonaro  valittiin viime syksynä virkaansa uushelluntailaisten tuella.
 Rio de Janeiron Kristus-patsaan peruskivi muurattiin lähes sata vuotta sitten katolisten aloitteesta.  Marcelo Sayão / EPA
 Brasilian symbolina tunnettu Kristus-patsas  seisoo kädet levällään Corcovadovuoren huipulla Rio de Janeiron yllä.
 Maailmankuulu patsas on kertonut katolisen kirkon vankkumattomasta asemasta Brasiliassa, mutta nyt ylivoima on uhattuna.
 Kun vielä 1970-luvulla katolilaisten osuus oli yli 90 prosenttia väestöstä, nyt enää noin 60 prosenttia brasilialaisista on katolilaisia. Samalla protestanttien osuus on kasvanut noin neljännekseen väestöstä. Heistä ainakin kahden kolmasosan arvioidaan olevan helluntailaisia.
 Brasilian toiseksi suurimmassa kaupungissa Rio de Janeirossa muutos on ollut vieläkin voimakkaampaa. Koko osavaltiossa enää alle puolet asukkaista on katolilaisia.
 Rio de Janeirossa pormestariksi äänestettiin vuonna 2016 helluntailais-karismaattisen Universal do Reino de Deus -kirkon piispa  Marcelo Crivella , joka tunnetaan myös suosittuna gospel-laulajana. Kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun helluntailainen nousi brasilialaisen suurkaupungin johtoon.
 Kuuntele Maailmanpolitiikan arkipäivää:
 Marluce Barbosa Souza (vas.) on ollut Rios de Água Viva -kirkon jäsen kahdeksan vuotta.  Duvivier Ferreira de Goés
 Ylivoimaisesti suosituimpia ovat  niin kutsutut uushelluntailaiset kirkot. Osa niistä on kerännyt miljoonia jäseniä, kuten Assembleia de Deus- ja Universal do Reino de Deus -kirkot. Osa taas on pikkuruisia, kuten toimistotalossa Copacabanassa kokoontuva Rios de Água Viva.
 Perjantai-iltana sen messuun on tullut 35-vuotias  Marluce Barbosa Souza . Hän on siinä mielessä tyypillinen uushelluntailaisen seurakunnan jäsen, että on saanut katolisen kasvatuksen ja kääntynyt protestantiksi aikuisiällä.
 – En osannut rukoilla oikein katolisessa kirkossa. En tiennyt, että Jeesus voi puhua myös tällaiselle syntiselle kuin minä. Täällä hän ei puhu minulle vain papin kautta, vaan myös gospel-musiikin avulla, Barbosa Souza selittää.
 Hän kertoo tulleensa karismaattisen kirkkoon alun perin ystävänsä neuvosta hakemaan apua kohdussaan olleeseen kasvaimeen, jota hän ei päässyt yrityksistään huolimatta leikkauttamaan. Myöhemmin hän pääsi leikkaukseen ja sai myös töitä, minkä hän uskoo tapahtuneen Jumalan armosta.
 Moniin uushelluntailaisissa kirkoissa vetoaakin niin kutsuttu menestyksen teologia. Sen mukaan uskominen seurakunnan opettamalla tavalla tuo menestystä, terveyttä ja aineellista hyvinvointia.
 Gospel-musiikki on tärkeässä roolissa monissa karismaattisissa kirkoissa.  Duvivier Ferreira de Goés
 Menestyksen teologiaan uskoo myös  37-vuotias  Adriana Salgueiro Ferreira Jardim , joka tuli Rios de Água Vivan seurakuntaan anoppinsa kutsumana. Hän sanoo Jumalan auttaneen hänet irti tupakasta ja alkoholista. Päihteet ovat tavallisesti uushelluntailaisissa liikkeissä kiellettyjä.
 – Olen nähnyt monta muutosta elämässäni, en pelkästään hengellisellä puolella vaan myös materiaalisesti. Nyt olen pystynyt ostamaan itselleni asunnon täältä Copacabanasta, hän sanoo.
 Vastineeksi jäsenyydestään seurakuntalaiset maksavat kirkolle kymmenyksiä eli kymmenen prosenttia kaikista tuloistaan. Niin tekevät myös koiriaan työkseen ulkoiluttava Marluce Barbosa Souza ja myyjänä työskentelevä Adriana Salgueiro Ferreira Jardim.
 Keskituloiselle riolaiselle se voi olla suuri taloudellinen uhraus, sillä eläminen kaupungissa ei ole halpaa.
 Valdson Alves de Souza kertoo perustaneensa Rios de Água Viva -kirkon sen jälkeen, kun hän kyllästyi aiemman kirkkonsa materiaalisiin vaatimuksiin.   Duvivier Ferreira de Goés
 Kymmenysten maksamista pidetään velvollisuutena useimmissa helluntailais-karismaattisissa kirkoissa. Pastori Valdson Alves de Souza korostaa, että hänen kirkossaan rahat menevät tilojen vuokraan ja muun käytännön toiminnan rahoittamiseen.
 Joidenkin uushelluntailaisten kirkkojen johtajat kuitenkin tunnetaan Brasiliassa pröystäilevästä elämäntavastaan. Myös syytöksiä petoksista ja muista väärinkäytöksistä on esitetty.
 Tunnetuin tapaus koskee Universal do Reino de Deus -kirkon johtajia, joita vastaan nostettiin vuosikymmen sitten syytteet rahanpesusta. Myöhemmin syytteet peruttiin.
 Rio de Janeiron osavaltiossa enää alle puolet asukkaista on katolilaisia.   Juliana Spinola / AOP
 Rio de Janeiron suurin slummialue  Complexo do Alemão leviää laajalle kaupungin pohjoisosan kukkuloiden rinteillä.
 Viime vuosina monet uudet helluntailais-karismaattiset kirkot ovat avanneet täällä oviaan. Vaikka uushelluntailaisuus leviää niin keskiluokan kuin rikkaidenkin keskuudessa, sen todellinen kasvu nojaa suurkaupunkien slummien köyhään väestöön.
 Complexo do Alemãossa suosituin kirkko on uushelluntailainen Assembleia de Deus. Se on noin 12 miljoonalla jäsenellään koko Brasilian ylivoimaisesti suurin protestanttinen kirkko.
 Kirkon sanaa slummissa eli  favelassa  on julistanut jo lähes 35 vuoden ajan  Ivânia Sousa Soares , 55. Naisena hän ei voi toimia kirkossa pastorina, mutta hän levittää sanomaa ja on saanut seurakuntansa johtajalta luvan toimituksiin, joissa hän sanoo ajavansa pahoja henkiä pois ihmisistä.
 Ivânia Sousa Soares kertoo kuulevansa Jumalan äänen, joka neuvoo häntä toimimaan eri tilanteissa.  Erkka Mikkonen / Yle
 Sousa Soares kertoo elämänsä olleen yhtä alamäkeä ennen uskoon tuloa.
 Koulunkäynti loppui kokonaan jo 11-vuotiaana ilman, että hän pääsi koskaan edes ensimmäistä luokkaa läpi. Sousa Soares heitettiin koulusta ulos, koska hän sotkeutui huumeisiin ja yritti löytää koulusta ostajia kannabikselle. Pian hän siirtyi käyttämään omien sanojensa mukaan kaikkia aineita suonensisäisiin huumeisiin saakka.
 Myös tulevaan aviomieheensä  Paulo Roberto Soaresiin  hän tutustui yrittäessään kaupitella tälle huumeita.
 – Aviomieheni johdatti minut helluntailaiseen kirkkoon. Hän näytti minulle Jeesuksen ja uuden suunnan elämälleni, Sousa Soares sanoo.
 Hän kertoo, kuinka halusi oppia lukemaan Raamattua, mutta se tuntui mahdottomalta. Kirkon opintopiirit eivät tuntuneet auttavan, eivät myöskään paastoaminen tai rukoilu, kunnes eräänä päivänä se vihdoin tapahtui.
 – Pystyin lukemaan yhden lauseen: "Minä valitsin sinut". Siitä hetkestä lähtien en ole voinut lopettaa lukemista, Sousa Soares sanoo.
 Hän paljastaa, ettei osaa vieläkään kirjoittaa käsin, mutta pystyy lähettämään viestejä kännykällä näppäillen.
 Ivânia Sousa Soares löysi uushelluntailaisuudesta uuden suunnan elämäänsä. Tytär Mariluce pitää äitinsä kirkon sääntöjä liian rajoittavina. Erkka Mikkonen / Yle
 Sosiaalisesta mediasta onkin tullut tärkeä apu helluntailais-karismaattisen kristillisyyden julistamisessa.
 Ihmiset jakavat kokemuksiaan siitä, kuinka usko on mullistanut heidän elämänsä, ja tämä taas houkuttelee kirkkojen piiriin yhä uusia jäseniä.
 Slummeissa kirkot hoitavat myös  monia sellaisia yhteiskunnallisia tehtäviä, joita valtio ei Brasiliassa kykene tarjoamaan kaikille. Myös katolinen kirkko tekee työtä slummeissa, mutta helluntailais-karismaattinen liike on niissä monin verroin näkyvämpi.
 Sousa Soares näyttää olohuoneensa lattialla olevia muovipusseja, joihin seurakuntalaiset ovat keränneet käytettyjä vaatteita niitä tarvitseville. Hän mukaansa kirkko jakaa favelassa ruoka-apua, auttaa kaasun hankinnassa helloihin ja rakentaa suojia kodittomille.
 Uushelluntailaisuuden nopea kasvu on itse asiassa Brasilian suurin sosiaalinen vallankumous, sanoo professori  Brand Arenari  brasilialaisesta Federal Fluminense -yliopistosta.
 Arenari näkee muutoksen voimana uusien protestanttisten liikkeiden Brasiliaan juurruttaman uskonnollisen puheen, joka lupaa käytännönläheisesti panna seuraajiensa elämän kuntoon jo tässä maailmassa.
 Usko tähän on Arenarin mukaan mullistanut maan alimman yhteiskuntaluokan elämän.
 Helluntailais-karismaattisen kristillisyyden nousu näkyy Brasiliassa myös yhteiskunnan huipulla – aina ylintä poliittista johtoa myöten.
 Presidentti Jair Bolsonaro vieraili Pyhän haudan kirkossa Jerusalemissa huhtikuussa 2019. Atef Safadi / EPA
 Äärioikeistolaiseksi luonnehditun Jair Bolsonaron  arvioidaan nousseen presidentiksi arvoiltaan konservatiivisten protestanttien tuella.
 Lokakuun 2018 lopussa käytyjen presidentinvaalien toisella kierroksella Brasilian protestanteista noin 70 prosenttia äänesti roomalaiskatolista Bolsonaroa. Hän voitti lopulta noin 55 prosentin ääniosuudella vasemmiston  Fernando Haddadin .
 Monessa helluntailais-karismaattisessa kirkossa liputettiin avoimesti oikeistopopulistisen ehdokkaan puolesta. Tärkeänä pidetään etenkin konservatiivisten uushelluntailaisten kuten vaikutusvaltaisen Universal do Reino de Deus -kirkon tukea. Sen perustaja ja johtaja  Edir Macedo  omistaa maan suurimpiin mediayhtiöihin lukeutuvan Grupo Recordin.
 Brasiliassa on vitsailtu siitä, että Jair Bolsonaron toinen etunimi on Messias.
 Perimmäinen syy kirkkojen tuelle ovat kuitenkin niin kutsutut perinteiset perhearvot. Uushelluntailaiset liikkeet ovat arvoiltaan konservatiivisempia kuin suurin osa Brasilian katolisista.
 Sekä Bolsonaro että monet helluntailais-karismaattiset kristityt vaativat esimerkiksi seksuaalivähemmistöjen oikeuksien kaventamista. Presidentti ja monet kirkot suhtautuvat kielteisesti myös abortin laillistamiseen ja penseästi moniin naisten aseman parantamiseen tähtääviin toimiin.
 Jair Bolsonaro Santiagossa Chilessä maaliskuussa 2019. Alberto Valdes / EPA-EFE
 Tasa-arvosta, perheasioista ja ihmisoikeuksista vastaavaksi ministeriksi Bolsonaro on nimittänyt helluntailaisen pastorin  Damares Alvesin .
 Ministeri suututti liberaalin vasemmiston jo heti kautensa alussa, kun internetissä alkoi levitä video, jossa Alves sanoo maassa alkaneen uuden aikakauden, jossa "pojat pukeutuvat siniseen ja tytöt vaaleanpunaiseen".
 Myös Brasilian kansalliskongressin alahuoneeseen  syksyllä valituista edustajista noin 15 prosenttia pitää itseään helluntailais-karismaattisina tai muina herätyskristittyinä. Määrä on kaksinkertaistunut vuosikymmenen alusta.
 Valtaosa näistä edustajista on konservatiivisia uushelluntailaisia.
 Tutkija Clemir Fernandesin mukaan Brasilian katolisessa kirkossa kamppaillaan jäsenkatoa vastaan helluntailais-karismaattisen kristillisyyden keinoilla.   Erkka Mikkonen / Yle
 Herätyskristittyjen joukko ei kuitenkaan ole poliittisesti yhtenäinen, huomauttaa tutkija  Clemir Fernandes  uskontoja tutkivasta riolaisesta SER-instituutista.
 Myös helluntailais-karismaattisten kristittyjen joukossa on niitä, jotka kannattavat liberaalimpaa perhe- ja sosiaalipolitiikkaa.
 Konservatiiviset uushelluntailaiset kansanedustajat liittoutuvatkin monissa kysymyksissä konservatiivisten katolilaisten kanssa. He vastustavat yhdessä esimerkiksi koulujen monimuotoista seksuaalikasvatusta, sillä he katsovat sen kannustavan oppilaita homoseksuaalisuuteen.
 Puoli vuotta vaalien jälkeen presidentti Bolsonaro näyttää menettäneen osan konservatiivisten protestanttien tuesta. Huhtikuussa julkaistu  tutkimuslaitos Datafolhan kysely  näyttää, että vain 42 prosenttia heistä pitää Bolsonaron hallituksen toimia hyvinä tai erittäin hyvinä.
 Tutkijat pitävät lukua matalana. Se on kuitenkin selvästi koko kansan keskiarvoa korkeampi.
 Paavi Franciscus puhui helmikuussa 2019 Vatikaanissa katolisen kirkon johtajille.  Giuseppe Lami / EPA
 Edes ensimmäinen latinalaisamerikkalainen paavi  ei ole pystynyt estämään katolisen kirkon vuotoa protestanttisiin kirkkokuntiin.
 Brasiliassa on yli 120 miljoonaa katolilaista, ja siten se on yhä maailman katolisin maa. Viime vuosikymmenten aikana jäsenmäärä on kuitenkin kutistunut niin, että Vatikaania näyttää selvästi hermostuttavan.
 Argentiinalaisen paavi  Franciscuksen  ensimmäinen ulkomaanmatka vuonna 2013 suuntautui juuri Brasiliaan. Hän kävi muun muassa yhdessä Rio de Janeiron favelassa ja tapasi nuoria Copacabanan rannalla.
 Tutkija Clemir Fernandes muistuttaa, että valtavasta katolisesta väestöstä huolimatta vain kaksi aiempaa paavia kävi Brasiliassa.
 – Paavit ovat vierailleet Brasiliassa ainoastaan helluntailaisuuden nousun takia. Silloin, kun koko lauma oli heidän, he eivät tulleet tänne koskaan, Fernandes sanoo.
 Paavillisesta huomiosta huolimatta jäsenkato Brasiliassa jatkuu.
 Pastori Valdson Alves de Souza ajaa pahoja henkiä pois uushelluntailaisessa Rios de Água Vivan kirkossa.  Duvivier Ferreira de Goés
 Joissakin Keski-Amerikan maissa helluntailaisuus on jo lähellä nousta suurimmaksi kirkkokunnaksi. Kaikkein lähimpänä se on Hondurasissa, jossa katolista ja helluntailaista uskoa tunnustavien ero lasketaan enää prosenttiyksiköissä.
 Brasiliassa katolisen kirkon ennakoidaan menettävän johtavan asemansa 2030-luvulla.
 Myös katolisen kirkon sisällä vaikuttaa  karismaattinen liike, jonka toiminta muistuttaa monella tapaa helluntailais-karismaattisia kirkkoja.
 Hierarkkisia rakenteita on karsittu, kirkon käyttämää kieltä on yksinkertaistettu ja puhuttelusta on pyritty tekemään ihmisläheisempää.
 Yhdysvaltalaisen  Pew-tutkimuskeskuksen kysely  vuodelta 2014 osoittaa, että 56 prosenttia Brasilian katolilaisista on ainakin toisinaan todistanut omassa kirkossaan kielillä puhumista, ihmeparantumisen rukoilua tai profetointia. Protestanteilla vastaava luku on 91 prosenttia.
 Lisäksi niin perinteinen kuin sosiaalinenkin media on valjastettu uudella tavalla katolisuuden levittämiseen.
 Helluntailais-karismaattisen kristillisyyden nousu muokkaa monella tavalla ympäröivää yhteiskuntaa. Duvivier Ferreira de Goés
 Tutkija Clemir Fernandesin mukaan helluntailais-karismaattisten suuntausten vetovoima perustuu pitkälti siihen, että tavalliset ihmiset näyttävät toisille, kuinka usko on muuttanut heidän elämäänsä paremmaksi. Brasiliassa myös katolinen kirkko on hänen mukaansa menossa tähän suuntaan.
 – Karismaattinen uudistus on ainoa syy siihen, että katolinen kirkko ei ole menettänyt tämän enempää jäseniä Brasiliassa, Fernandes sanoo.
 Katolisen kirkon piirissä oleva karismaattinen liike on itse asiassa ainoa katolisen kirkon osa, joka on pystynyt kasvattamaan Brasiliassa kannatustaan.
 Lue myös:
 Kiistelty oikeistojohtaja Jair Bolsonaro astuu valtaan Brasiliassa
 Analyysi: Brasilian kansa on jakautuneempi kuin koskaan äärioikeiston voittaessa presidentinvaalit – ja tämän pelätään olevan vasta alkua

Nopeasti leviävä uushelluntailaisuus vie Brasiliaa kohti konservatiivisuutta: "Pyhä henki puhuu kauttani" – Katso video, jossa pastori  manaa riivaajia


Summary: Uhripuheen ongelma on, että se typistää koko maailman uhreiksi ja alistajiksi. Miten voimme näistä rooleista käsin kurkottaa toisiamme kohti, pohtii Jani Kaaro.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Jos minua loukataan, se ei yleensä liikauta minua paljonkaan. Jos loukkaus liittyy työhöni toimittajana, otan sen ammattiin kuuluvana asiana. Jos loukkaus liittyy ulkonäkööni, ihmettelen, miksi haluat olla minulle töykeä. Jos olet läheiseni, ja loukkaat minua sieltä, missä tiedät sen tekevän kipeää, se varmasti tekeekin kipeää. Siltikään mikään näistä loukkauksista ei voi horjuttaa minussa sitä tunnetta, että olen arvokas sellaisena kuin olen.
 Minun ei tarvitse todistaa ihmisarvoani, ei tehdä työtä sen eteen enkä voi menettää sitä.
 Mistä minä oikein olen saanut näin rautaisen itsetunnon? Kasvatettiinko minut tällaiseksi? Onko se geeneissä? Oliko rapakivialueen pohjavedessä jotakin sellaista, mikä selittäisi asian? Vastaus on ei, ei ja ei. Minä vain satuin syntymään kulttuuriin, jossa ajatellaan, että jokainen ihminen on arvokas. Minun ei tarvitse todistaa ihmisarvoani, ei tehdä työtä sen eteen enkä voi menettää sitä. En imenyt sitä äidinmaidosta, vaan suoraan kulttuurisen emoni tissistä. Olen omanarvontunteen läpitunkema, moraalisen arvoni kyllästämä.
 Entä jos olisin syntynyt toisenlaiseen kulttuuriin?
 Toisinkin voisi olla.  Entäpä jos olisin syntynyt maailmaan kaksisataa vuotta sitten? Entä jos olisin syntynyt toisenlaiseen kulttuuriin? Aikaan tai kulttuuriin, jossa ihmisten itsetunto oli sidottu kunnian käsitteeseen. Kunniaa ei saada syntymälahjana, vaan se pitää ansaita ja se voidaan ottaa ihmiseltä pois. Jos joku loukkasi kunniaasi, sinun oli puolustettava sitä ja jos sinut häpäistiin, sinun oli lunastettava kunniasi takaisin.
 Arvon ja kunnian kulttuurit poikkeavat toisistaan siinä, miten ne ratkaisevat loukkaantumisesta johtuvat konfliktit. Jos kunnian kulttuurissa loukkasit jonkun kunniaa, se oli usein silmä silmästä ja hammas hampaasta. Arvon kulttuureissa loukatut tunteet sen sijaan harvoin johtavat väkivaltaan. Koska ihmiset ovat arvokkaita, heidän myös odotetaan käyttäytyvän arvokkaasti. Jos konfliktia ei saada ratkaistua riitapukareiden välillä, silloin turvaudutaan usein kolmanteen osapuoleen – esimerkiksi poliisiin tai käräjäoikeuteen.
 Kunnian kulttuureissa on silmiinpistävää se, miten herkkiä ihmiset ovat loukkaantumaan. Siksi, kun katselen tätä nykyistä loukkaantumisen hullunmyllyä, tekee mieli kysyä, onko kunnian kulttuuri palannut takaisin postmoderniin yhteiskuntaamme? Selittäisikö se sen, miksi ihmiset ovat nykyään niin herkkiä loukkaantumaan kaikenlaisista asioista, jotka aikaisemmin olisi sivuutettu olankohautuksella?
 Uhriutumisen kulttuurissa uhri on paitsi sankari, myös oman alistetun ryhmänsä vapaustaistelija.
 Ei selitä, vastaavat sosiologit  Bradley Campbell  ja  Jason Manning  tuoreessa teoksessaan  The Rise of Victimhood Culture : Microaggressions, Safe Spaces, and the New Culture Wars. Heidän mukaansa on syntynyt uusi  uhriutumisen kulttuuri , joka on eräänlainen kunnian kulttuurin ja arvokulttuurin risteymä. Kunnian kulttuurista se on omaksunut taipumuksen loukkaantua herkästi, mutta siitä puuttuu pyrkimys palauttaa kunniansa omaa voimaansa osoittamalla. Päinvastoin, uhriutumisen kulttuurissa korostetaan omaa heikkoutta, omaa haurautta, omaan ryhmään kohdistunutta alistamista ja kärsimystä. Uhriutumisen kulttuurissa uhri on paitsi sankari, myös oman alistetun ryhmänsä vapaustaistelija.
 Arvokulttuurista uhriutumisen kulttuuri taas on omaksunut käytännön hakea ratkaisua konfliktiin kolmannelta osapuolelta. Kun esimerkiksi yliopiston kampuksella loukataan jonkin ryhmän tunteita, ensimmäisenä vedotaan yliopiston hallintoon, ja seuraavaksi mobilisoidaan somen samanmieliset yhteiseen huutokuoroon tuomitsemaan kulloinenkin asia.
 Campbellin ja Manningin mukaan kaikista voimakkaimpana uhriutumisen kulttuuri elää amerikkalaisilla yliopistokampuksilla. Kampuksilla on kuitenkin eroja; mitä elitistisempi yliopisto on, sitä voimakkaampana uhriutumisen kulttuuri siellä elää. Tämä on Campbellin ja Manningin mukaan tärkeä vihje sille, millaisesta ympäristöstä uhriutumisen kulttuuri kumpuaa.
 Hyvin syöneillä ja hyvin koulutetuilla ihmisillä on voimaa ja kapasiteettia ajatella monimutkaisia ja vaatia oikeuksiaan.
 Siellä, missä ihmiset ovat konkreettisesti ja räikeästi alistettuja, ihmisillä ei ole tapana loukkaantua pienistä vihjauksista. On suurempiakin ongelmia. Sen sijaan uhriutumisen kulttuuri nousee siellä, missä väestö on jakautunut monenlaisiin eri ryhmiin – etnisiin, seksuaalisiin, poliittisiin – ja jossa  ollaan jo hyvin lähellä tasa-arvoista tilannetta . Hyvin syöneillä ja hyvin koulutetuilla ihmisillä on voimaa ja kapasiteettia ajatella monimutkaisia ja vaatia oikeuksiaan. Nämä ehdot täyttyvät hyvin amerikkalaisissa yliopistoissa, ja sieltä uhriutumisen kulttuuri on levinnyt kaikkialle läntiseen maailmaan.
 Uhriutumisen kulttuuri sai alkunsa liberaalin vasemmiston leiristä. New Yorkin yliopiston  sosiaalipsykologi Jonathan Haidtin mukaan  Yhdysvaltain yliopistojen kampuksilla on seitsemän ”pyhää” ryhmää, jotka ovat uhriutumisskaalalla eniten uhreja. Näitä ovat mustat, naiset, seksuaaliset vähemmistöt, latinot, Amerikan alkuperäisasukkaat, vammaiset ja muslimit. Loukkaukset näitä ryhmiä vastaan saavat aikaan välittömän vastareaktion.
 En hevin unohda uusnatsia, joka kirjoitti minulle kärsimästään sorrosta, syrjinnästä ja halveksinnasta – on satuttavaa kun ei oteta tosissaan ja media ei piittaa. Herraisä, minä ajattelin.
 Valitettavasti konservatiivit – tai ylipäänsä ryhmät, jotka ovat uhriutumisskaalalla vähiten uhreja – ovat viime vuosina omaksuneet saman uhripuheen. Piru vie, he vasta uhreja ovatkin. En hevin unohda uusnatsia, joka kirjoitti minulle kärsimästään sorrosta, syrjinnästä ja halveksinnasta – on satuttavaa kun ei oteta tosissaan ja media ei piittaa. Herraisä, minä ajattelin. Eivätkö uusnatsit ole kovia ja karuja miehiä, jotka eivät selittele tekemisiään ja joita meidän pitäisi pelätä. Mitä tästä maailmasta tulee, jos hekin osoittautuvat tällaisiksi itkijämummoiksi?
 Ongelma tässä molemminpuolisessa uhripuheessa – sanoisiko peräti kilvoittelussa – on se, että se typistää koko maailman uhreiksi ja alistajiksi. Jos kaikki on mustavalkoista, missä ovat elämän värit? Jos maailma typistyy näihin kahteen napaan, miten voimme ymmärtää sen kompleksisuutta? Miten voimme näistä rooleista käsin ylipäänsä kurkottaa toisiamme kohti? Sehän meidän on tehtävä, jos aiomme elää yhdessä. Vai aikooko joku täällä siivota pöydän niin, että elää vain samanmielisten valtiossa?
 Uhriutuminen on käpertymistä omaan oikeassa olemiseensa.
 Sanokaa vain, että olen vanha mies  ja pudonnut kehityksen kelkasta – minusta uhriutuminen on surullista. Uhriutuminen on käpertymistä omaan oikeassa olemiseensa. Uhrina on helppo olla, sillä jokainen vastaväite vain vahvistaa uhrin kokemusta omasta oikeassa olemisestaan ja että hän todella on uhri. Näin uhriutumisesta tulee kohtalo, itse itseään syventävä potero. Pohjimmiltaan uhriutuminen on kuitenkin elämänpelkoa; ihminen varjelee itseään elämän vaaroilta ja kaikelta, mikä voisi satuttaa.
 Jos sinäkin olet yksi niistä, joita uhrimieli houkuttelee, kannattaa miettiä mitä eräs käsikirjoittaja minulle kerran opetti. Hän sanoi, että päähenkilöä rakennettaessa on tärkeää, että hän ei ole uhri, vaan aktiivinen toimija. Päähenkilö voi olla alussa uhri, mutta draaman kaari on oltava, kuinka päähenkilö kypsyy ja kasvaa uhrin roolista ulos. Sen sijaan, että hän syyttää onnettomuudestaan muita, hän ottaa vastuun omasta elämästään.
 Kannattaa siis ponnistella poterosta ulos. Siellä elämä odottaa ja pakettiin kuuluu, että joskus se satuttaa.
 Jani Kaaro
 Kirjoittaja on tietokirjailija ja vapaa toimittaja. Hän rakastaa filosofiaa ja inspiroituu vanhan ja uuden, tutun ja tuntemattoman sekoittumisesta, joka johtaa johonkin hedelmälliseen asiaan.

Jani Kaaron kolumni: Uhriutuminen on elämän pelkoa


Summary: Hallitusneuvottelut testaavat puolueiden vaalilupauksia. Paine kohdistuu erityisesti SDP:n Antti Rinteeseen.

SDP:n vaalivoitto ja nousu suurimmaksi puolueeksi tarkoittavat, että puolueen puheenjohtaja  Antti Rinteestä   tulee hallitustunnustelija .
 Kun hallitus muodostetaan, puolueet joutuvat yleensä joustamaan osasta tavoitteitaan. Hallitustunnustelijana Rinne kuitenkin päättää, minkä puolueiden kanssa hän ensisijaisesti yrittää hallitusta muodostaa.
 SDP pääsee tällöin linjaamaan, mitkä vaalilupauksista ovat sille tärkeimpiä.
 Vaalilupauksia ja -tavoitteita demareilla riittää. Puheenjohtaja Antti Rinne on toistellut lupauksia vaalikentillä ja useita lisää löytyy  SDP:n yli satasivuisesta eduskuntavaaliohjelmasta . Osa lupauksista on selkeitä ja kirjaimellisia, osa pidemmän aikavälin tavoitteita tai pyrkimyksiä.
 Keräsimme kymmenen konkreettista asiaa, jotka demarit ovat luvanneet toteuttaa alkavalla vaalikaudella.
 1. Sadan euron korotus pieniin eläkkeisiin
 Eniten huomiota saanut SDP:n vaalilupaus julistettiin vappuna 2018. Tuolloin  Antti Rinne lupasi vappupuheessaan  sadan euron korotuksen alle 1 400 euron eläkkeisiin.
 Rinne lupasi lisätä näihin eläkkeisiin “100 euroa nettona kuukaudessa” ohjelmalla, joka toteutetaan useamman vuoden aikana.
 Lupaus toistuu lähes täsmälleen samoilla sanoin demarien vaaliohjelmassa.  Ylen vaalitentissä  Rinne lievensi lupaustaan sanoen muun muassa, että lupauksen toteuttamisen aikataulu riippuu talouskasvusta.
 2. Tuhat uutta hoitajaa ja lääkäriä
 Samassa puheessa Rinne lupasi myös 1 000 uutta työpaikkaa terveydenhuoltoon.
 Myöhemmin tämä  lupaus on täsmentynyt tarkoittamaan  tuhatta uutta lääkäriä tai hoitajaa.
 Vanhustenhoidon hoitajamitoituksen kirjaamista lakiin kannatetaan laajasti.  Emma Pietarila/Yle
 3. Sitova hoitajamitoitus vanhustenhoitoon
 Antti Rinne vaatii, että lakiin kirjataan vanhustenhoidon hoitajamitoitukseksi 0,7.
 Tämä on eräs vaalien vähiten kiistanalaisista lupauksista.  Ylen uutisoi tammikuussa 2019 laajasti  hoivakoteihin liittyvistä ongelmista. Tästä syntyneen kohun seurauksena lähes kaikki eduskuntapuolueet päätyivät vaatimaan hoitamitoituksen kirjaamista lakiin.
 Poikkeus oli kokoomus, joka aluksi kieltäytyi tukemasta 0,7 hoitajan mitoitusta. Myöhemmin  kokoomus on kuitenkin todennut , että mitoitus voi kelvata myös sille.
 4. Seitsemän päivän hoitotakuu
 Antti Rinne on luvannut  parantavansa perusterveydenhuoltoa niin , että lääkäriin pääsee kiireettömässäkin tilanteessa viimeistään seitsemässä päivässä.
 Terveydenhuollon lisätyöpaikat, vanhustenhuollon hoitajamitoitus sekä hoitotakuu ovat asioita, jotka Antti Rinne on  erikseen julistanut SDP:n kynnyskysymyksiksi  hallitukseen menolle.
 Aktiivimallia vastustettiin mielenosoituksessa Helsingin Senaatintorilla helmikuussa 2018.  Kimmo Hiltunen / Yle
 5. Aktiivimallin leikkuri kumotaan
 Keväällä 2018 Antti Rinne lupasi  Aamulehden haastattelussa , että SDP peruu aktiivimallin tuoman “11 miljoonan euron leikkauksen heikoimmassa asemassa olevilta”.
 Myös vaalien alla  Rinne sanoi aikovansa perua  aktiivimalliin kuuluvan työttömyysturvan leikkurin.
 6. Toisen asteen koulutus maksuttomaksi
 Antti Rinne  vaati syksyllä 2018 , että toisen asteen koulutuksesta tulisi tehdä kokonaan maksutonta.  Vaalikentillä Rinne lupasi , että jokaiselle nuorelle tulee taata vähintään toisen asteen koulutus.
 SDP:n vaaliohjelmassa asia muotoiltiin niin, että puolueen tavoitteena on oppivelvollisuuden pidentäminen myös lukioon tai ammatilliseen koulutukseen, ja oppimateriaalien ja ammatillisen koulutuksen työvälineiden maksuttomuus.
 SDP:n mukaan oppivelvollisuutta tulee laajentaa kattamaan myös toisen asteen koulutus.  Simo Pitkänen / Yle
 7. Korotus opintorahaan
 SDP:n vaaliohjelmassa rahaa luvataan toisen asteen lisäksi muillekin opiskelijoille.
 Vaaliohjelman mukaan demarit aikoo vaalikauden aikana nostaa opintorahan tason vuoden 2017 alun tasolle ja tehdä siihen vuosittain indeksitarkistuksen.
 8. Maksuton varhaiskasvatus – ainakin osa-aikaisesti
 Maaliskuussa 2019 Antti Rinne  vaati Talouselämän haastattelussa  pakollista ja maksutonta varhaiskasvatusta kaikille yli kolmivuotiaille lapsille.
 Vaaliohjelmassa muotoilu on hieman lievempi: siellä vaaditaan, että jokaiselle yli kolmevuotiaalle lapselle tarjotaan maksuton osa-aikainen varhaiskasvatus.
 SDP on vaatinut, että vähintään osa-aikaisen varhaiskasvatuksen pitää olla maksutonta yli kolmevuotiaille. Linus Hoffman / Yle
 9. Lisärahaa teille ja raiteisiin
 SDP:n vaaliohjelma lupaa perusparantaa tieverkkoa koko Suomessa. Rapistuvan tieverkon kunnostamisen yhteydessä puhutaan korjausvelasta. Kuluneella vaalikaudella  teiden korjausvelka kasvoi , vaikka hallitus panosti sen lyhentämiseen.
 Vaaliohjelmassa vaaditaan myös panostuksia raideliikenteeseen.  Antti Rinne on puolestaan luvannut , että SDP tukee Helsingin ja Tampereen, sekä  Helsingin ja Turun  välisten ratayhteyksien parantamista.
 Antti Rinne esitteli SDP:n linjauksia Ylen vaalitentissä 25.3.2019.  Derrick Frilund / Yle
 10. Kestävän kehityksen ALV
 Vaaliohjelmassaan SDP esittää kestävän kehityksen arvonlisäveroa, joka ohjaa kulutusta ympäristön kannalta kestävämpään suuntaan.
 Ylen  vaalikeskustelu herätti kiistan siitä , ajaako Rinne lihan verotuksen nostamista. Rinne kiisti tämän tulkinnan.  Hän totesi Ylen vaalitentissä , että SDP haluaa, että “kevyempiä verokantoja sovelletaan puhtaaseen ruokaan”.
 Vaalikeskusteluissa jäi epäselväksi, mitä kaikkia tuotteita vero täsmälleen koskisi, mutta Rinne lupasi, että mallia viedään selvitysten kautta eteenpäin.
 Lue lisää:
 Lue tästä askelmerkit, miten Suomi saa uuden hallituksen – Valmista toukokuun lopulla tai viimeistään juhannukseksi
 Faktantarkistuksen haaviin jäi 36 kiistanalaista väitettä – ympäristökysymykset kuohuttivat eniten

Satanen eläkeläisille, hoitotakuu kaikille – Antti Rinteen 10 vaalilupausta


Summary: Iskuista osa on tehty turistien suosimiin hotelleihin. Videolla haavoittuneita viedään sairaalaan.

Etelä-Aasian Sri Lankassa on tehty kahdeksan iskua kirkkoihin ja hotelleihin. Iskuissa on kuollut noin 200 ihmistä ja haavoittunut satoja. Iskuja tehtiin pääsiäismessujen aikana kolmeen kirkkoon eri puolilla maata. Lisäksi kolme turistien suosimaa hotellia pääkaupunki Colombossa joutui iskujen kohteeksi. Seitsemäs isku tapahtui myöhemmin päivällä lähellä Colombon eläintarhaa, kahdeksas lähiössä poliisien tehdessä kotietsintää. Mikään ryhmä ei ole ilmoittautunut iskujen tekijäksi. Sri Lankan pääministerin mukaan kahdeksan epäiltyä on pidätetty.
 Yle seuraa Sri Lankan iskuja tässä artikkelissa hetki hetkeltä.  Täältä voit lukea tiivistyksen iskujen etenemisestä  ja tärkeimmistä tiedoista.
 Yle
 Oletko paikalla Sri Lankassa? Voit ottaa yhteyttä ja lähettää kuvia tai videoita osoitteeseen yle.uutiset@yle.fi.
 Lisää aiheesta:
 Sri Lankan terrori-iskut tulivat järkytyksenä: "Kukaan ei edes uskaltanut aavistaa tällaista"
 Singaleesien ja tamilien Sri Lankassa kristityt ovat vähemmistö
 Ulkoministeriö: Mahdollisista suomalaisuhreista ei vielä tietoa – Sri Lankassa ainakin 81 suomalaista

Yle seurasi: Sri Lankan pommi-iskuissa on kuollut yli 200 ihmistä, Tanskan ulkoministeriö kertoo kolmesta tanskalaisuhrista


Summary: Kulttuurivieras on muusikko, joka on hämmästellyt musiikissaan ihmiselämän outoutta jo 40 vuoden ajan.

“Vihaan Kalevalaa! Vihaan Kalevalaa!”
 Ismo Alangon  kaulasuonet pullistelevat, kun hän huutaa mikrofoniin uutta kappalettaan helsinkiläisellä treenikämpällä. Nenän päässä on hikipisara ja silmissä sama polte kuin lähes 40 vuotta sitten Hassisen Koneen laulajana.
 Viisihenkinen bändi soittaa vimmatusti Alangon tuoreita biisejä, jotka ovat paikoitellen jopa punkkia.
 – Tästähän tulevat ihan nuoruusajat mieleen, yksi muusikoista nauraa.
 – Biisini ovat pöhköä rokkia, mutta samanaikaisesti ahdistuneita ja synkeitä havaintoja maailmasta. Mårten Lampén / Yle
 Ismo Alangon ensi kuussa julkaistavan levyn kappaleet kuulostavat hilpeän keväiseltä addrenaliiniryöpyltä. Samalla muusikko tutkailee biiseissään tämän päivän maailmanmenoa, mikä voi olla synkeääkin.
 Elämä on ristiriitaista, sillä maailma on täynnä uhkakuvia ja samaan aikaan pitäisi osata nauttia elämästä.
 – Tämmöisessä maailmassa pitäisi kuitenkin pystyä pitämään huolta toisistaan ja itsestään sekä rakentaa parempaa maailmaa. Samalla asiat voivat ahdistaa. Se on hyvin hämmentävä ristiriitainen tilanne, muusikko sanoo.
 Suurmiehet romukoppaan
 Kirjan kuvassa on pistäväsilmäinen mies.
 Musiikkiluokalla oleva 10-vuotias Ismo Alanko ihailee tukka pystyssä olevaa säveltäjää, joka on taikonut uskomattoman hienoa musiikkia ja on vielä kuuronakin säveltänyt viimeiset sinfoniansa. Näitä teoksia kuunnellaan vielä vuosisatojen jälkeenkin.
 Tuollainen minäkin haluaisin olla, poika ajattelee.
 Minä halusin olla niin kuin Beethoven  on Alangon uuden levyn nimi. Fraasi löytyy kappaleesta  Nuorena nukkuneet .
 Muusikon lapsuuteen liittyi naiivi haave olla suurmies. Teiniässä ihailun kohteeksi muuttui rappioromantiikka kuten juopot kirjailijat, narkomaanimuusikot ja nuorena kuolleet starat.
 – Koko suurmieskultti ja -myytti tuntuu tällä hetkellä tosi naurettavalta. Suurmiehet poistuvat näyttämöidensä takaovista, eikä kukaan jää heitä kaipaamaan. Itsekeskeiset kusipäiset suurmiesnerot tavallaan joutavatkin romukoppaan.
 – Aika on niin kummallinen veijari. Se ei oikein suoraviivaisesti kulje, Ismo Alanko pohtii uraansa. Mårten Lampén / Yle
 Ismo Alanko itse asetteli Suomi-rockin suurmiehen kenkiä jalkoihinsa lähes 40 vuotta sitten. Hassisen Kone -yhtyeestä tuli pikavauhdilla supersuosittu heti ensimmäisellä albumillaan. 19-vuotiaalle se oli hämmentävää.
 – Se oli unelmien täyttymys, mutta samalla iski skitsot päälle, että mitä varten kaikki minun kimpussani ovat. Se oli nuorelle miehelle myös ahdistavaa, mikä tosin purkautui seuraavalle levylle.
 Muusikkouran aikajanalle ovat tuon jälkeen mahtuneet yhtyeet Sielun Veljet, Ismo Alanko Säätiö ja Ismo Alanko Teholla sekä sooloura. Yhteistyöprojekteja on ollut sinfoniaorkestereista lähtien.
 Alanko on tehnyt musiikkia miltei tauotta. Valmiin projektin jälkeen seuraava on ollut jo mielessä.
 Muusikko täyttää reilun vuoden päästä 60 vuotta ja sen jälkeen hän on haaveillut pitävänsä pidemmän tauon.
 – Voisi vähän aikaa nautiskella sellaisesta hetkestä elämässä, että kalenterissa ei lukisi mitään tuleville kuukausille tai vuosille. En tiedä pystynkö siihen.
 Kunniatohtorin maaginen rituaali
 Kesäkuussa Itä-Suomen yliopisto vihkii Ismo Alangon filosofian kunniatohtoriksi. Joensuulaislähtöisen ansioksi katsotaan hänen pitkä uransa yhtenä Suomen merkittävimmistä rockmusiikoista ja -lyyrikoista.
 Alanko on kunnianosoituksesta hämmentyneen kiitollinen. Häntä lämmittää se, että huomio tulee juurikin filosofian laitokselta.
 – Olen pohdiskellut lauluissani jo liki 40 vuoden ajan sitä, mistä ihmeestä tässä kaikessa on kysymys. Mikä on ihminen, mistä se tulee ja minne se menee ja miksi maailma on tällainen.
 – Omasta mielestäni olen pärjännyt loistavasti. Olen tehnyt liki 40 vuotta täsmälleen sellaista musiikkia, mikä mua on itseäni huvittanut tehdä, tuumaa Ismo Alanko. Mårten Lampén / Yle
 Kunniatohtorin arvonimen perusteluissa mainitaan myös Alangon tavaramerkiksi tullut hypnoottinen esiintyminen, missä on shamanistisia piirteitä.
 Muusikko ymmärtää, että hänet yhdistetään shamanistiseen perintöön, vaikka on ollut siitä myös vaivaantunut.
 – Sielun Veljien aikana siitä puhuttiin koko ajan ja me oltiin aika kypsiä siihen. Me haluttiin olla rokkibändi ja sitten meistä puhuttiin jonain shamaaneina. Pannaanko se Vainämöisen hattu päähän ja ruvetaan lyömään sitä noitarumpua, Alanko nauraa.
 Ismo Alanko ei koe olevansa shamaani, vaan laulaja joka heittäytyy musiikkiin. Silloin hän on osa musiikkia ja koko keho soi.
 – Se on ollut maaginen rituaali mulle ja olen yrittänyt varjella sitä liekkiä. Sen takia en keikkaile paljon, jotta se pysyisi merkittävänä asiana.
 Esiintymisellään ja musiikillaan Alanko pyrkii hakemaan yhteyttä muiden ihmisten ja koko maailmankaikkeuden kanssa.
 – Silloin kun musa soi hyvin, niin siinä tuntee olevansa yhtä kaiken kanssa, mistä kuitenkin tässä kaikessa on kysymys. Samoja atomejahan tässä ollaan.
 Kun Suomi putos puusta. Taas.
 – Poliittista paasausta on saatu kuulla viime päivät aivan tarpeeksi, Ismo Alanko tuhahtaa viitaten juuri käytyihin eduskuntavaaleihin.
 Hän ei esitä musiikissaan poliittisia pamfletteja tai julkilausumia, mutta usein hänen musiikiltaan odotetaan jotain sanomaa.
 Taustalla ovat tasa-arvon, rauhan ja vapauden aatteet, mutta Alanko ei halua lauluissaan tyrkyttää mielipiteitään. Kuitenkin hänen kappaleensa kuvastavat tämän päivän yhteiskuntaa.
 – Se on hyvin omituinen asia, että olen äijä, jonka ammattina on laulaja. Mikä helvetin laulaja? Yhtäkkiä se nousee tuosta ja puhkeaa lauluun.  Mårten Lampén / Yle
 Lähes 30 vuotta sitten julkaistu  Kun Suomi putos puusta  -kappale käynnisti Ismo Alangon soolouran. Se kertoo sota-aikana syntyneiden kokemasta suuresta muutoksesta yhteiskunnassa.
 Aika ajoin kappale nostetaan uudelleen esiin, sillä sen koetaan kuulostavan jälleen ajankohtaiselta. Muusikko myöntää, että biisin teema muutoksesta ei ole muuttunut sitten 1990-luvun alun.
 – Muutoksen nopeus, kaupungistuminen, maaseutu tyhjenee ja yhteiskuntarakenne muuttuu. Silloin oli teollistuminen, nyt se on digitalisaatio. Asioita tapahtuu niin hirveän nopeasti, että ihminen ei meinaa pysyä mukana millään.
 Alanko nostaa nykypäivästä esiin teknologian, joka orjuuttaa ihmistä. Kaikki ovat laitteissa kiinni ja informaatiota tulee niin paljon, ettei sitä pysty käsittelemään.
 – Suhde luontoon on kadoksissa ja tekoäly on korvannut jumalan. Teknologia on kehittynyt niin nopeasti, että me emme hallitse sitä, vaan se hallitsee meitä.
 Muusikko myöntää kuitenkin uuden teknologian hyödyt ja käyttää sitä paljon itsekin musiikin tekemisessä. Silti hän pyrkii rajoittamaan esimerkiksi jatkuvaa sähköpostin lukemista. Hän haluaisi käydä läpi meilit vain kerran viikossa, mutta se on mahdotonta.
 – Koko ajan on kauhea härdelli päällä. Lähden opettelemaan sitä, että luen meilit kerran viikossa maanantaiaamuisin. Jos on kiire ja kerran viikossa ei riitä, niin ei sitten.
 Ismo Alanko on soittanut Fender Telecaster ’67 -kitaraa 1980-luvun puolivälistä saakka. Mårten Lampén / Yle
 Ismo Alangon mukaan tätä aikaa kuvastaa ristiriitaisuus. Joka puolelta maalaillaan synkeitä tulevaisuuden kuvia, joiden kanssa pitäisi pystyä elämään ahdistumatta liikaa. Toisaalta asiat ovat suhteellisen hyvin ja elämästä pitäisi pystyä myös nauttimaan.
 – Olemme maailman onnellisin kansa ja uusin kansansairaus on masennus ja ahdistuneisuus, muusikko kiteyttää Suomen tilan.
 Alanko sanoo olevansa kaiken epämääräisyyden keskellä optimisti. Hän uskoo ja toivoo, että globaaleihinkin ongelmiin voisi löytyä ratkaisuja, jos niihin vain löytyy poliittista tahtoa.
 – Uhkakuvien keskellä olevassa maailmassa tarvitaan ripaus positiivista tekemisen meininkiä.
 Esiintymisen liekki
 Bändi alkaa soittaa uudelleen  Vihaan Kalevalaa  -nimistä kappaletta.
 “En tahdo leukapartaa, enkä usko ikiliikkujaan. En tuijota Tuonelan virtaa, koska vihaan Kalevaa! Vihaan Kalevalaa!”
 Kansalliseepos on kulkenut Ismo Alangon elämässä mukana lapsuudesta lähtien ja siihen on kehittynyt viha-rakkaussuhde.
 Häneltä oli pyydetty  Kalevala -aiheista kappaletta biisintekokriisin keskellä. Tilanteessa purkautui vihaiselta kuulostava punk-kappale, jonka voi tulkita monin tavoin.
 – Treenaan kevään ajan bändin kanssa ja menen suoraan tohtoripromootiosta Lahteen Mössöön keikalle, Ismo Alanko kertoo. Mårten Lampén / Yle
 Alanko treenaa bändinsä kanssa uuden albumin myötä käynnistyvää kiertuetta. Keikkoja on kesällä parikymmentä ja saman verran on tiedossa syksyllä.
 Muusikko sanoo välttävänsä liikaa keikkailua, että intohimon liekki esiintymiseen pysyy ja että se näkyy lavalla.
 Mistä se liekki tulee?
 Alanko miettii hetken, kunnes sanoo kuulostavansa vaivaannuttavan kliseiseltä.
 – Elämänhalu ja kiihko sen perään, että haluaa kokea, nähdä ja tuntea. Ehkä se on inhimillinen peruspiirre, että haluaa elää, säilyttää elämää ja jatkaa sitä. Kai se on rakkaus elämään.

Ismo Alanko tekee musiikkia nykyelämän ristiriitaisuudesta: “Olemme maailman onnellisimpia ja uusin kansansairaus on masennus”


Summary: Petro Porošenkon tiukan nationalistinen vaalikampanja kostautui, arvioivat tutkijat. Tv-tähti Volodymyr Zelenskyin äänestäjät voivat pettyä nopeasti.

Ilmassa oli suuren urheilujuhlan tuntua, kun presidentti  Petro Porošenko  ja tv-tähti ja koomikko  Volodymyr Zelenskyin  kohtasivat perjantaina vaaliväittelyssä.
 Ei vähiten sen takia, että areenaksi oli valittu Kiovan olympiastadion ja ehdokkaat olivat Zelenskyin vaatimuksesta käyneet vieläpä huume- ja alkoholitesteissä. Ainakin 22 000 ihmistä seurasi vaaliväittelyä stadionilla.
 – Minä en ole teidän vastustajanne, olen teidän tuomionne, Zelenskyi jyrisi Porošenkolle.
 – Minä olen seuraus teidän petetyistä lupauksistanne.
 Porošenko puolestaan sanoi, että äänestäjien ei pidä sekoittaa todellista Zelenskyiä tämän tv-sarjassa esittämään roolihahmoon.
 Zelenskyi tunnetaan televisiosarjasta  Kansan palvelija  ( Sluha narodu ), jossa hän näyttelee yllättäen maan presidentiksi noussutta opettajaa Vasyl Petrovytš Holoborodkoa.
 – Te ette ole Holoborodko. Ette saapunut tänne johdinautolla tai polkupyörällä. Te olette oligarkkien väline ja tarkalleen ottaen yhden pakoilevan oligarkin, Porošenko sanoi viitaten pahamaineiseen liikemieheen, oligarkki  Ihor Kolomoiskyiin , joka tunnetusti tukee Zelenskyiä.
 Noin 22 000 katsojaa seurasi vaaliväittelyä Kiovan olympiastadionilla. Anna Marchenko / AOP
 – Kuinka Ukraina voi olla kaikkein köyhin valtio Euroopassa, kun sillä on historiansa rikkain presidentti? Zelenskyi puolestaan kyseli Porošenkolta.
 Porošenko on miljardööri eikä presidenttinä lupauksistaan ole huolimatta luopunut Roshen-suklaayhtiöstään.
 Porošenko vertasi Zelenskyiä kauniiseen käärepaperiin, jossa kaikki voivat nähdä, mitä haluavat.
 Eräänlaisena loppuhuipennuksena ehdokkaat halusivat osoittaa kunnioitustaan Itä-Ukrainan sodan veteraaneille ja näiden omaisille ja laskeutuivat polvilleen, Zelenskyi yleisöön päin, Porošenko taustajoukoissaan olevia veteraaneja päin.
 Olympiastadionilla nähtiin siis suuri spektaakkeli. Monet kommentaattorit katsoivat asiakysymysten jääneen sivurooliin.
 Sosiaalisessa mediassa Venäjän liberaalit tosin kommentoivat, että jos tämä on sirkusta, sellaista sirkusta toivottaisiin myös Venäjälle. Presidentti  Vladimir Putin  ei ole nimittäin vaaliväittelyihin alistunut.
 Tv-tähti Volodymyr Zelenskyi on Ukrainan presidentinvaalien vahva ennakkosuosikki. Äskettäinen mielipidekysely ennusti hänelle jopa yli 70 prosentin äänisaalista. Sergey Dolzhenko / EPA
 Sunnuntaina Ukrainan presidentinvaalien toisella kierroksella selviää, vaikuttiko viime hetken väittely asetelmiin, jotka näyttävät synkiltä istuvan presidentin kannalta.
 Ellei tapahdu suurta yllätystä, maan presidentiksi nousee mies, jonka kokemus politiikasta perustuu lähinnä presidentin esittämiseen komediasarjassa.
 Poliittisesti 41-vuotias Volodymyr Zelenskyi on suuri kysymysmerkki.
 Ukrainalaiset äänestävät eliittiä vastaan
 Zelenskyin yllättävä nousu perustuu pitkälti kansalaisten syvään turhautumiseen maan poliittiseen eliittiin.
 – He eivät halunneet äänestää taas samoja vanhoja poliitikkoja kuten Porošenkoa ja  Julija Tymošenkoa , jotka ovat olleet politiikassa yli 20 vuotta, jo presidentti  Leonid Kutšman  ajoista, Suomen Ulkopoliittisen instituutin vanhempi tutkija  Ryhor Nizhnikau  sanoo.
 – Toinen tekijä oli suuri kyllästyminen ja pettymys presidentti Porošenkoon. Hän ei toteuttanut lupauksiaan, joita teki viisi vuotta sitten.
 Porošenko valittiin presidentiksi toukokuussa 2014 keskellä pahenevaa kriisiä. Venäjä oli miehittänyt Krimin niemimaan ja Itä-Ukrainan Donbassin alueen konflikti oli kiihtynyt avoimeksi sodaksi, jossa Venäjä tuki separatisteja.
 Petro Porošenko tervehti kansalaisia saapuessaan olympiastadionin väittelytilaisuuteen. Porošenkon epäsuosio on satanut Zelenskyin laariin. Sergey Dolzhenko / EPA
 Porošenko yhdisti kansan – itseään vastaan
 Vaaleista on siis pitkälti tullut kansanäänestys Porošenkosta. Syitä on monia: heikosti kehittyvä talous, uudistusten hitaus, korruptio ja avoimina haavoina Krimin miehitys ja Itä-Ukrainan sota.
 Zelenskyi ei ole esittänyt kovin täsmällistä poliittista ohjelmaa, joten hyvin erilaisista lähtökohdista tulevat äänestäjät ovat voineet asettaa toiveensa häneen. Käytännössä Zelenskyin on vaikea tyydyttää heitä kaikkia.
 – Tulevina kuukausina, tulevana vuotena he hajaantuvat omille suunnilleen, koska he todennäköisesti pettyvät Zelenskyiin jo ensimmäisen vuoden aikana, Ryhor Nizhnikau sanoo.
 Sosiaalisia protesteja tutkiva ukrainalainen sosiologi  Volodymyr Ištšenko  sijoittaisi Zelenskyi-ilmiön osaksi laajempaa eliitinvastaista liikehdintää, jota on viime vuosina nähty niin Euroopassa kuin Pohjois-Amerikassakin. Toisaalta suuria eroavaisuuksiakin löytyy.
 – Toisin kuin läntisen Euroopan oikeistopopulistit, Zelenskyi ei ole käyttänyt hyväkseen yhteiskuntaa jakavia kysymyksiä, Ištšenko kertoo Kiovasta.
 Vaalikampanjassaan voimakkaan nationalistiseen retoriikkaan turvautunut presidentti Porošenko muistuttaa siinä mielessä enemmän muita Itä-Euroopan itsevaltaisuuteen taipuvaisia populistijohtajia kuten Puolan  Jarosław Kaczyńskia  tai Unkarin  Viktor Orbánia .
 Ištšenko vertaisi Zelenskyiä pikemminkin Slovakian presidentinvaalit voittaneeseen liberaaliin aktivistiin  Zuzana Čaputováan .
 Volodymyr Ištšenko katsoo, että Zelenskyillä ei ole selvää ideologista ohjelmaa.
 – Hänellä on jotain henkilökohtaisia näkemyksiä ja ne vaikuttavat libertaarisilta. Mutta olisi liioittelua puhua hänestä ideologisena henkilönä, Ištšenko pohtii.
 Zelenskyillä ei ole omaa liikettä
 Toinen keskeinen ero länsieurooppalaisiin populisteihin on, että Zelenskyiltä puuttuu takaansa laajempi liike.
 Jos Zelenskyi nousee presidentiksi, hänellä ei ole aluksi omaa tukipuoluetta parlamentissa. Parlamenttivaalit on tällä tietoa määrä pitää lokakuussa.
 Tutkija Ryhor Nizhnikau arvioi, että tulevasta parlamentista on tulossa nykyistä populistisempi ja toisaalta myös korruptoituneempi.
 Hallitsevan liittouman rakentamisesta tulee aiempaa vaikeampaa ja se voi ohjata Ukrainan politiikkaa takaisin vanhoihin pahoihin tapoihin, salakähmäisiin takahuonesopimuksiin.
 Zelenskyi on kokoamassa taakseen televisiosarjan mukaan nimettyä Kansan palvelija -puoluetta, mutta se on vielä alkutekijöissään.
 Paljon riippuu siitä, millaisen ryhmän Zelenskyi kerää ympärilleen.
 Läntisiä piirejä rauhoittanee se, että hänen taustajoukoissaan toimivat muun muassa entinen valtiovarainministeri  Oleksandr Daniljuk  ja entinen talouskehitys- ja kauppaministeri  Aivaras Abromavičius .
 – Zelenskyi on osoittanut olevansa valmis työskentelemään hyvin länsimielisten ihmisten kanssa. Hänen ympärillään on ihmisiä, jotka ovat toimineet Ukrainan hallituksessa vuoden 2014 jälkeen kuten entinen valtiovarainministeri ja kauppaministeri. Nämä ovat hyvin länsimielisiä uusliberaaleja teknokraatteja, Volodymyr Ištšenko arvioi.
 Nationalistinen retoriikka osui omaan nilkkaan
 Presidentti Porošenkolla oli valttikorttinaan äskettäinen Ukrainan ortodoksisen kirkon itsenäistyminen, joka raivostutti Kremliä.
 Porošenko lähti vaaleihin korostetun nationalistisella retoriikalla, jota kuvasti hänen kampanjansa iskulause ” Armeija. Kieli. Uskonto .”
 Presidentti ja hänen neuvonantajansa luultavasti laskivat, että toisella kierroksella vastassa olisi monissa liemissä keitetty Julija Tymošenko tai sitten venäläismielinen ehdokas kuten Oppositioblokin  Juri Boiko  maan itäosasta.
 Näitä vastaan nationalistinen retoriikka olisi saattanut purrakin. Mutta sitten tapahtui Zelenskyi.
 – Oli presidentti Porošenkolta suuri virhe käyttää tätä erimielisyyttä kasvattavaa retoriikkaa. Mahdollisesti tämä virhe tehtiin, koska kukaan ei odottanut Zelenskyin pärjäävän niin hyvin, Ryhor Nizhnikau sanoo.
 Venäjän ankaran painostuksen oloissa oli odotettavissa, että kansallismieliset tunnot nousisivat Ukrainassa. Sosiologi Volodymyr Ištšenko katsoo kuitenkin, että kieli- ja kirkkopolitiikkaa ajettiin läpi hyvin aggressiivisella otteella.
 – Ihmiset, jotka eivät olleet samaa mieltä, leimattiin pettureiksi, venäläismielisiksi, Putinin agenteiksi. Sillä oli hyvin myrkyllinen vaikutus Ukrainan julkiseen keskusteluun, Ištšenko sanoo.
 Zelenskyi tulee itäisestä Kryvyi rihin eli venäläisittäin Krivoi rogin kaupungista ja puhuu äidinkielenään venäjää. Hänen sanomansa oli, että ei ole syytä palata jakolinjoja aiheuttaviin kielelliseen, etnisiin ja uskonnollisiin kiistakysymyksiin.
 Ryhor Nizhnikau arvioi, että Zelenskyin sanoma puri laajaan äänestäjäkuntaan, joka on väsynyt poliittisiin erotteluihin kielen ja uskonnon perusteella.
 – Siinä mielessä presidentti Porošenko päätyi hyvin kapeaan äänestäjälohkoon. Sen sijaan, että olisi yrittänyt olla positiivisempi ja vedonnut saavutuksiin, hän yritti jakaa kansalaiset hyviin ja pahoihin – Ukrainan valtion puolesta taistelleisiin ja pettureihin, jotka haluavat olla osa Venäjää.
 Onko Zelenskyi oligarkkien taskussa?
 Porošenko on pyrkinyt maalaamaan kuvaa, että Zelenskyi on suurliikemies Ihor Kolomoiskyin sätkynukke.
 Porošenkon kanssa kahnauksiin joutunut Kolomoiskyi asuu nykyisin Israelissa.  Hän on sanonut palaavansa Ukrainaan , jos Zelenskyi voittaa vaalit.
 Zelenskyillä on ollut takanaan Kolomoiskyin 1+1-televisiokanavan tuki. Juuri tällä kanavalla esitetään hänen sarjaansa  Kansan palvelija .
 Onko Zelenskyi siis Kolomoiskyin taskussa?
 – Emme tiedä mitään varmasti, Volodymyr Ištšenko sanoo.
 – Heidän suhteensa todellisen laidan tietävät vain nuo kaksi ihmistä, Zelenskyi ja Kolomoiskyi itse.
 Zelenskyi on riippuvainen Kolomoiskyin tuesta, mutta presidenttinä hän voi aina liittoutua kenen tahansa kanssa, muistuttaa Ryhor Nizhnikau.
 Oligarkki Ihor Kolomoiskyin televisiokanava on tukenut Volodymyr Zelenskyin kampanjaa. Mykhaylo Markiv / EPA
 Mikä on Venäjän ja Zelenskyin suhde?
 Toisaalta Porošenkon kampanja on vahvasti antanut ymmärtää, että Zelenskyi olisi Venäjän suosima ehdokas. Samaa viestiä istuva presidentti toisti perjantaina stadionillakin.
 – Emme ajattele, että vastustajamme on Kremlin agentti, mutta Putin haaveilee heikosta ja valmistautumattomasta noviisista, Porošenko sanoi. Zelenskyi puolestaan syytti Porošenkoa liiketoimista Venäjällä.
 – Olisi väärin sanoa, että Venäjä tukee Zelenskyiä. Zelenskyi ei ole millään mielekkäällä tavalla venäläismielinen ehdokas. Hän kannattaa EU-integraatiota, Nato-jäsenyyttä, Volodymyr Ištšenko sanoo.
 Sekä Ištšenko että Nizhnikau arvioivat, että Venäjä on ottanut odottavan kannan vaaleihin eikä ole pyrkinyt voimakkaasti sekaantumaan niihin.
 Venäjä ilmaisi avoimesti tukeaan Oppositioblokin ehdokkaalle Juri Boikolle, joka vieraili Moskovassa ennen vaalien ensimmäistä kierrosta ja tapasi pääministeri Dmitri Medvedevin. Boiko tuli vaalien ensimmäisellä kierroksella neljänneksi.
 Huolimatta kiivaasta retoriikasta puolin ja toisin Porošenko on ollut presidentti, jonka kanssa Venäjä saattoi tulla hyvin toimeen, Ryhor Nizhnikau arvioi. Zelenskyi sen sijaan on yllätys myös Venäjälle.
 – Zelenskyin varhaisten puheiden perusteella vaikutti, että hänen ulkopoliittiset näkemyksensä ja käsityksensä siitä, miten hän toimisi Venäjän kanssa, ovat amatöörimäisiä, Ryhor Nizhnikau sanoo.
 Kampanjansa alkuvaiheessa Zelenskyi oli sanonut menevänsä puhumaan Putinin kanssa asiat selviksi.
 – Se oli varoitusmerkki, että hän ei tiedä, miten Venäjän kanssa toimitaan. Hän ei tiedä, miten diplomaattinen rutiini ja diplomaattiset neuvottelut toimivat. Venäjä voi käyttää sitä hyväkseen.
 Ukrainan presidentit Leonid Kravtšuk (virassa 1991–94) Leonid Kutšma (1994–2005) Viktor Juštšenko (2005–2010) Viktor Janukovytš (2010–2014) Oleksandr Turtšynov, virkaatekevä presidentti (helmi–kesäkuu 2014) Petro Porošenko (2014–)
 Oligarkkeja ei saatu pois pelistä
 Vuosien 2013–2014 Maidanin kansannoususta on nyt viisi vuotta. Mikä Ukrainan politiikassa on muuttunut?
 – Ei ole tapahtunut mitään todellisia radikaaleja rakenteellisia muutoksia. Politiikka perustuu edelleen kilpaileviin oligarkkien klaaneihin, sosiologi Volodymyr Ištšenko sanoo.
 Kun Neuvostoliiton romahduksen jälkeen entisissä neuvostotasavalloissa yksityistettiin valtion omistuksia, parhaat palat kahmivat liikemiehet, joilla oli poliittisia kytköksiä, usein myös yhteyksiä alamaailmaan.
 Nämä vaikutusvaltaiset suurliikemiehet, niin sanotut oligarkit muodostivat kilpailevia ryhmittymiä, jotka tukivat omia poliitikkojaan saadakseen lisää etuja valtiolta. Nämä ryhmät eivät perustu muodollisiin sääntöihin vaan pääasiassa uskollisuuteen huipulla olevia kohtaan.
 Ukrainassa mikään yksittäinen ryhmittymä ei ole onnistunut omimaan vallan monopolia muiden yli, kuten tapahtui Venäjällä ja Valko-Venäjällä.
 Se on tuonut jonkinlaista kilpailua ja pluralismia Ukrainan politiikkaan.
 – Porošenko on yrittänyt monopolisoida valtaa samoin kuin jotkut aiemmat presidentit eli Kutšma ja  Viktor Janukovytš . Samoin kuin Kutšma ja Janukovytš hän kärsii tappion yrityksessään, Ištšenko katsoo.
 Yhtenä syynä kilpailevien valtaryhmien säilymiseen Ukrainassa voi olla maan alueellinen jakautuneisuus. Kun yhdeltä alueelta nousee presidentti, toisella alueella häntä pidetään heti epäoikeutettuna ja aletaan kaivaa maata hänen jalkojensa alta.
 Menetetty mahdollisuus
 Porošenko ei murtanut oligarkkien valtaa Ukrainan politiikassa. Etsikkoaika olisi ollut vuonna 2015, jolloin Itä-Ukrainan sota ja talouskriisi olivat heikentäneet oligarkkeja.
 Esimerkiksi Ukrainan rikkaimman miehen, vaikutusvaltaisen oligarkin  Rinat Ahmetovin  holding-yhtiö oli konkurssin partaalla, ja Ahmetovin keskeisiä omistuksia oli jäänyt Itä-Ukrainan separatistialueille.
 Porošenko ei kuitenkaan käyttänyt tilaisuutta hyväkseen, Ryhor Nizhnikau sanoo.
 – Sen sijaan että olisi ryhtynyt tarvittaviin toimiin, presidentti Porošenko vain teki diilejä oligarkkien kanssa, jotta voitiin tehdä rahaa yhdessä.
 – Ahmetov on pompannut takaisin ja on yhtä vahva kuin vuonna 2013, ehkä vahvempikin poliittisesti. Hän kontrolloi eri poliittisia puolueita ja parlamenttiryhmiä, valtion virastoja, hänellä on hyvät suhteet presidenttiin ja hallitukseen ja joitakin tuomareita taskussaan, Nizhnikau kuvailee.
 Nyt on nähtävissä, että jopa Porošenkon vihamies Ihor Kolomoiskyi tekee paluuta.
 Äskettäin kiovalainen oikeusistuin antoi yhden erävoiton Kolomoiskyille, kun se päätti, että Kolomoiskyin Privatbankin valtiollistaminen oli laiton.
 Apatiaa vai uutta intoa?
 Volodymyr Ištšenko arvioi, että kansalaisten odotukset Zelenskyiä kohtaan eivät ole yhtä suuret kuin uusiin johtajiin kohdistuneet odotukset vuosien 2004–2005 oranssin vallankumouksen tai 2013–2014 Maidanin kansannousun jälkeen.
 Ištšenko arvioi, että Zelenskyin voitto voi edistää demokratiaa avaamalla poliittista keskustelua vaihtoehtoisille ideoille. Ainakin se katkaisee Porošenkon yritykset keskittää valtaa.
 Ryhor Nizhnikau puolestaan katsoo, että kansalaisten yleinen pettymys Ukrainan politiikkaan voi kasvattaa apatiaa.
 Ukrainalaiset ovat jo tehneet kaksi vallankumousta. Jos ne eivät tuota tulosta, kansalaiset eivät välttämättä enää koe mielekkääksi lähteä kaduille, varsinkin kun Maidanin kansannousu vaati jo ukrainalaisilta raskaita uhrauksia.
 Samaan aikaan muuttoliike Ukrainasta on kasvanut. Se voi olla paha isku Ukrainan tulevaisuudelle, jos maa menettää parhaat voimansa, Ryhor Nizhnikau varoittaa.
 – Kyseessä eivät ole vain teollisuuden ja maatalouden kausitöihin menevät työläiset, jotka sitten palaavat rahojen kanssa, vaan itse asiassa aktiivisimmat, parhaiten koulutetut ihmiset ovat nyt taipuvaisempia jättämään maan, Nizhnikau sanoo.
 Yksiselitteisiä lukuja Ukrainan muuttoliikkeestä  on vaikea löytää . Läheiset maat kuten Puola ja Tšekki ovat  suorastaan houkutelleet ukrainalaisia  työläisiä.

 Lue myös:
 "Zelenskyin politiikka on täysi arvoitus" – 6 pointtia Ukrainan presidentinvaaleista
 Koomikko Volodymyr Zelenskyi on Ukrainan presidentinvaalien vahva suosikki – Odessalaiset odottavat uudelta presidentiltä muutosta 20.4.2019
 Ukrainan presidenttikisa ottaa erikoisia kierroksia: Zelenskyi vaati Porošenkolta huumetestiä, Porošenko ojensi kätensä 5.4.2019
 Tv-koomikko Zelenskyi johtopaikalla Ukrainan presidentinvaaleissa – yli puolet äänistä laskettu  31.3.2019
 Tv-koomikko, suklaakuningas vai kaasuprinsessa: Ukraina äänestää sunnuntaina maalle uuden presidentin, ja kisaa johtaa tv:stä tuttu yllättäjä 31.3.2019
 Aiheesta muualla:
 Alisa Sopova, The New York Times:  Maybe We’ll Be Better Off With a Clown as President  18.4.2019
 Shaun Walker, The Guardian:  A referendum on Poroshenko but also a very Ukrainian election  19.4.2019
 Mary Dejevsky, The Independent:  Why a new era of anti-politics will probably help a TV comedian win Ukraine’s presidential election  18.4.2019
 Christian Esch, Der Spiegel:  Ukraine Turns to a Comedian for Comfort  18.4.2019
 Konstantin Skorkin, Carnegie Moscow Center:  The Ukrainian elite is preparing for Poroshenko’s election defeat  18.4.2019
 Arkady Moshes, Ryhor Nizhnikau, Ulkopoliittinen instituutti:  Ukraine’s stalled transformation: A concerning context for the 2019 presidential and parliamentary elections  9.4.2019
 Volodymyr Ishchenko, The Guardian:  A comedian could be Ukraine’s next president. How did that happen?  2.4.2019

Ukrainassa presidenttiä näyttelevästä koomikosta on tulossa oikea presidentti – Miksi kansa päätyi protestiehdokkaan taakse?


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Satanen eläkeläisille, hoitotakuu kaikille – Antti Rinteen 10 vaalilupausta
 Hallitusneuvottelut testaavat puolueiden vaalilupauksia. Paine kohdistuu erityisesti suurimman puolueen SDP:n Antti Rinteeseen. Keräsimme  kymmenen konkreettista asiaa , jotka demarit ovat luvanneet toteuttaa alkavalla vaalikaudella.
 Sri Lankassa kymmeniä haavoittunut iskuissa kirkkojen pääsiäismessuihin ja hotelleihin – paikallismedia: ainakin 20 kuollut
 Yle
 Etelä-Aasian Sri Lankassa on tehty sunnuntaina aamulla  iskuja useisiin kirkkoihin ja hotelleihin . Paikallisen median mukaan ainakin 20 ihmistä on kuollut iskuissa ja 160 haavoittunut. Poliisin mukaan iskuja on tehty yhteensä kuusi, osa turistien suosimiin hotelleihin.
 Ukrainan presidentiksi koomikko tai suklaakuningas
 Zelenskyin valintaa vastustava teltta ja Poroshenkoa kannattava äänestäjä Kiovan keskustassa maanantaina.  Sergei Dolzhenko / EPA
 Ensimmäisen kierroksen voittaja, tv-koomikko  Volodymyr Zelenskyi  on mielipidetiedustelujen ennakkosuosikki. Ulkopoliittisen instituutin ohjelmajohtaja  Arkadi Moshes  kertoo, että  vaalit ovat ennen kaikkea protestivaalit .
 Uushelluntailaisuuden kasvava suosio uhkaa katolisen kirkon asemaa Brasiliassa
 Pastori Valdson Alves de Souza ajaa pahoja henkiä pois uushelluntailaisessa Rios de Água Vivan kirkossa.  Duvivier Ferreira de Goés
 Katolilaisten osuus Brasiliassa on vähentynyt 1970-luvun yli 90 prosentista noin 60 prosenttiin. Suuri syy muutokseen on karismaattisten liikkeiden suosion kasvussa, jota tutkija kuvailee Brasilian suurimmaksi sosiaaliseksi vallankumoukseksi. Toimittaja  Erkka Mikkonen   tapasi uushelluntailaisiin kirkkoihin liittyneitä  brasilialaisia Rio de Janeirossa.
 Ismo Alanko: Olemme maailman onnellisimpia, kansansairautena masennus
 Mitä haluat antaa ihmisille musiikillasi? – Vahvan energialatauksen ja uskon elämään, Ismo Alanko vastaa. Mårten Lampén / Yle
 Suomen  arvostetuimpiin muusikoin kuuluva Ismo Alanko  tekee uutta musiikkia, joka kuvastaa tämän hetken yhteiskuntaa. Se lähtee ristiriidasta, missä uhkakuvien ohella pitäisi nauttia elämästä. Alanko on hämmästellyt ihmiseloa musiikkinsa kautta jo lähes 40 vuotta.
 Lämpöä ja aurinkoa
 Yle
 Sää on sunnuntaina vuodenaikaan nähden lämmin. Etelässä paistaa aurinko ja pohjoisessa tulee paikoin sadekuuroja. Lisää säästä  Ylen sääsivuilla .

Herätys: Kokosimme Rinteen vaalilupaukset, Ukrainaa hallitsee koomikko tai suklaakuningas, lämmin sää jatkuu


Summary: Saimaannorpan kanta vahvistuu ja tänä keväänä arvioidaan syntyneen yli 80 kuuttia. Uusia rauhoitusalueita saadaan neuvoteltua nykyisin ketterästi.

Uhanalaisen saimaannorppaa suojelevia kalastusrajoituksia ollaan laajentamassa Saimaan Puruvedellä. Syynä ovat Puruveden Harvanselälle tänä keväänä syntyneet kaksi kuuttia.
 – Saimaannorppa on todella palaamassa pysyvästi Puruvedelle, josta se ehti olla poissa liki 60 vuotta, Metsähallituksen ylitarkastaja  Tero Sipilä  sanoo.
 Samoilla seuduilla laajennettiin kalastusrajoituksia jo viime vuonna, koska Päiväkivenselälle syntyi ensimmäinen kuutti vuosikymmeniin. Puruvesi on Saimaaseen kuuluva järvi, joka sijaitsee Savonlinnan ja Kiteen alueella Etelä-Savon ja Pohjois-Karjalan maakuntien rajoilla.
 – Jos nyt toimitaan yhtä tehokkaasti ja nopeasti, Harvanselälle saadaan verkkokalastuskielto toukokuussa, Tero Sipilä arvelee.
 Kahden kuutin synnyinseudun vesialueiden omistajat käsittelevät kevätrauhoituksia kokouksissaan toukokuun alussa.
 Saimaannorpan lisääntymisalueet on rauhoitettu verkkokalastukselta huhtikuun puolivälistä kesäkuun loppuun. Kun norppakannan havaitaan leviävän uusille alueilla, ELY-keskus neuvottelee rauhoitusalueen laajentamisesta.
 Saimaannorpat talvehtivat Puruvedellä jo kymmenkunta vuotta ennen ensimmäisen kuutin syntymää. Leviäminen Puruvedelle oli Sipilän mukaan odotettua, koska viereisellä vesialueella norppakannan kasvu on ollut vakaata.
 Norpat ovat levittäytyneet samalla tavalla myös monille muille Saimaan vesistöalueille.
 Ihanteelliset olosuhteet läpi kevään
 Pääsiäiseen mennessä saimaannorpan pesistä on laskettu kaksi kolmasosaa. Norpat saivat tänä keväänärakentaa pesänsä luonnon kinoksiin, ilman vapaaehtoisten kolaamia tekopesiä.
 – Talvi ja kevät ovat olleet suorastaan ihanteelliset norpan kannalta. Parhaat vuosikausiin, pesälaskennoista vastaava Metsähallituksen suojelubiologi  Jouni Koskela  kertoo.
 Norpan kannalta tärkeimmät elementit ovat jää ja lumi. Ne tulivat ajoissa ja molempia oli riittävästi sopivien pakkasten saattelemana.
 Pesälaskennassa tutkitaan vuosittain, kuinka monta poikasta norpille on syntynyt kevättalvella. Tero Sipilä ja Jouni Koskela arvioivat, että tänä keväänä kuutteja syntyy yli 80. Saimaannorppa on erittäin uhanalainen hylje, joita on Saimaalla arviolta noin 380–400.
 Vaikka tänä talvena norppien pesintään oli riittävästi lunta, Itä-Suomen yliopisto on jatkanut tänä talvena saimaannorppien kelluvien keinopesien kehitystyötä. Keinopesien avulla varaudutaan ilmaston lämpenemiseen, koska tulevaisuudessa Saimaa voi olla jäätön ympäri vuoden.
 Lue myös:
 Saimaannorpan kelluvilla keinopesillä varaudutaan jäättömään tulevaisuuteen – "Pyrimme opettamaan emolle, että tässä olisi hyvä pesä"
 https://yle.fi/uutiset/3-10635562

Saimaannorppa levittäytyy uusvanhoille elinalueille – Kevään olosuhteet olivat ihanteelliset, uusia rauhoitusalueita syntyy rivakasti


Summary: Kuopiolainen Sasu Kerman aloittaa Kyllikki Saaresta kertovan elokuvan tekemisen toukokuussa. Elokuva kertoo Kyllikki Saaren elämästä vuonna 1952.

Kuopiolainen elokuvantekijä  Sasu Kerman  tekee elokuvan Kyllikki Saaresta. Kuvaukset alkavat toukokuussa ja tavoitteena on, että elokuva on valmis vuonna 2020.
 Aikaisemmista Kermanin tekemistä elokuvista ovat menestyneet  Patsaat Kuolevat  Berliinin WIPE-festivaalilla ja lyhytdokumentti  Pohjolan rautamies   Sodankylän elokuvajuhlilla .
 Kyllikki Saaren  murha on edelleen ratkaisematta . Isojoella tapahtunut teko herätti aikanaan paljon huomiota. Epäiltyjä nostettiin näyttävästi esiin mediassa.
 Isojokelainen Kyllikki Saari katosi, kun hän oli palaamassa kotiinsa hartaustilaisuudesta toukokuussa 1953. Saari löydettiin viiden kuukauden kuluttua suohaudasta surmattuna.
 Tekeillä oleva elokuva ei kuitenkaan pui näitä tapahtumia vaan se keskittyy aikaan ennen murhaa.
 "Herkkä ja kaunis pätkä, mutta luja kuin hämähäkin seitti"
 Kun Sasu Kerman kumppaneineen otti ensimmäisen kerran yhteyttä Kyllikki Saaren omaisiin Isojoella, hänelle ei tullut yllätyksenä, miten herkkä asia murhatapaus kylällä edelleen on. Tapahtumista tulee kuluneeksi 17. toukokuuta. 66 vuotta.
 Kyllikki Saaren veli Esko Saari antoi kuitenkin elokuvalle siunauksen sen jälkeen, kun Kerman oli kertonut, mikä hänen tavoitteensa on.
 Kerman haluaa, että elokuva Kyllikki Saaresta laittaisi pisteen tabulle.
 – Elokuva tulisi olemaan herkkä ja kaunis pätkä, mutta luja kuin hämähäkin seitti.
 Saadaan olla mukana tällaisessa historiallisessa ja suomalaisille merkittävässä projektissa.  Mervi Rönkä
 Elokuva kertoo Kyllikki Saaren viimeisestä vuodesta 1952 ja se päättyy murhaan.
 Kerman ei halua paljastaa koko ideaa. Ohjaaja kuvaa kokonaisuutta niin, että siinä tulee olemaan agathachristiemäistä jännitystä ja psykologista trilleriä.
 – Voisin sanoa, että jopa huumoria on mukana monellakin tapaa, Kerman sanoo.
 Huumoria on mukana, koska elokuva kertoo kuitenkin Saaren elämästä siinä vaiheessa, jolloin hän on ollut tietämätön omasta kohtalostaan.
 – Toukokuun 17. päivä oli normaali päivä nuoren Kyllikin elämässä siihen saakka kunnes hän läksi polkemaan kohti kotiaan iltakymmenen aikaan. Sitä ennen elämä on voinut olla hyvinkin hauskaa. Kyllikille tapahtui varmasti kivojakin juttuja kavereiden kanssa, Kerman perustelee.
 Käsittelyssä on aihe joka inhottaa: suo, nuori tyttö, seksuaalirikos ja murha.  Sasu Kerman
 Sasu Kerman tekee omakustanne-elokuvaan lähes kaiken itse: käsikirjoituksen, ohjaamisen ja tuottamisen. Käsikirjoituksen tekemiseen Kerman sai apua näytelmäkirjailija  Matti Kiviseltä . Mukana on myös aiemmista elokuvista tuttu luottotiimi.
 Taustatyönä Kerman haastatteli aikalaisia ja kävi läpi Kyllikki Saaren tapauksesta kirjoitettuja lehtiartikkeleita.
 Projekti on ollut Kermanille itselleen ristiriitainen, koska hän on kammonnut aina väkivaltaa ja murhia.
 – Minä otin sen haasteena, koska oikeasti minua pelottaa ja inhottaa murhat. Lapsena, kun Poliisi-tv oli päällä, mulle jäi siitä kammottava fiilis enkä uskaltanut katsoa sitä, Kerman kertoo.
 Käsittelyssä on siis aihe, joka inhottaa häntä henkisesti.
 – Suo, nuori tyttö, seksuaalirikos ja murha, ohjaaja sanoo päätään pudistellen.
 Elokuva kertoo myös naisen asemasta
 Taustatyötä tehdessään Kerman huomasi Kyllikki Saaren salanneen oman yksityisen elämänsä.
 Saaren päiväkirjoja ja kirjeitä oli tuhottu.
 Kerman arvelee, että Kyllikki on kirjoittanut päiväkirjaan jotain sellaista, mitä hän ei ole halunnut kenenkään näkevän.
 Tutkinnassa selvisi myös aikoinaan, että nuori tyttö oli ollut kirjeenvaihdossa tuntemattomien henkilöiden kanssa. Perheelleen Kyllikki kielsi tämän olevan totta.
 Kirjeenvaihto on yksi seikoista, joka Kermanin mielestä antaa toisenlaisen kuvan Kyllikistä.
 – Onko hän ollut sittenkin räväkkä persoona, joka piilottanut tulisen sielunsa ulkokuoren alle, Kerman pohtii.
 Kyllikki Saaren murhaan liittyvästä aineistoista löytyi yllätyksiä. Kylä oli Suomen Twin Peaks, Sasu Kerman kertoo.  Entinen poliisi piti kylällä kahvilaa ja myi salaa pontikkaa pöydän alta. Tiedettiin henkilö, joka oli harrastanut negrofiliaa.
 Marianne Mattila / Yle
 Elokuvan tavoitteena on katsoa Kyllikin tajuntaan ja nähdä ympäristö ja tilanteet hänen silmin.
 Kerman on tutkinut tarkkaan, mikä tuolloin oli mahdollista ja millainen ilmapiiri oli 1950-luvun Pohjanmaalla. Siksi elokuva keskittyy myös naisten asemaan 1950-luvulla. Elikö Kyllikki “isojen pahojen susien” maailmassa?
 Ohjaaja voi kuvitella helposti tilanteen, jossa Kyllikki ajaa polkypyörällä kevätillassa ja pelkää samalla vastaan tulevia miesporukoita.
 – 50-luku antaa hyvät raamit naisen aseman käsittelyyn. Miesten ja naisten asetelma on ollut aika päivänselvä silloin, Kerman toteaa.
 Sodasta traumatisoituneet miehet joivat ja näkivät painajaisia. Naiset huolsivat perheen ja kodin. Naisille mahdollisuus opiskeluun ja itsenäiseen elämään oli kaukainen asia.
 – Miehet ovat olleet silloin sellaisia jääriä, Kerman tokaisee.
 Pohjanmaalla tapahtunutta tekoa kuvataan Savossa
 Tarinaa Kyllikki Saaren viimeisestä vuodesta kuvataan muun muassa maalaisidyllin keskellä Savon sydämessä. Paikka on Kuopion Maaningalla sijaitseva Tuovilanlahden kylä.
 Kuvauspaikkoja etsineen Kermanin apuna ovat olleet  Mervi Rönkä  ja  Jouni Piirainen  Tuovilanlahden nuorisoseurasta.
 Vaikka kylällä kuvataan toukokuussa karmeaa tarinaa, ovat kyläläiset olleet otettuja ja innoissaan.
 – Saadaan olla mukana tällaisessa historiallisessa ja suomalaisille merkittävässä projektissa, Rönkä kertoo.
 Paikalliset ovat jo kyselleet, milloin kuvaukset alkavat.
 Jouni Piirainen ja Mervi Rönkä katselevat Kalapuron pihapiiriä päärakennuksen kuistilta. Marianne Mattila / Yle
 Tuovilanlahteen käännytään tieltä 77, joka vie Siilinjärveltä Viitasaarelle. Vielä risteyksen kohdalla näyttää siltä, että ollaan menossa kohti aavaa rantamaisemaa. Siksi vasemmalle puolelle jäävät hobittimaiset kummut yllättävät.
 Kylätie kiemurtelee kumpujen välissä ja sitä reunustaa joukko yllättävän hyvin säilyneitä vanhoja rakennuksia. Tuovilanlahdessa mennyt aika ja tämä hetki kohtaavat.
 Yksi kuvauspaikoista on Kalapuron tila, jossa vanhat esineet ovat säilyneet todella hyvin. Erilaisia tarve-esineitä löytyy vuosisadan vaihteesta lähtien.
 – Ilmeisesti ollaan sellaisia, ettei raaskita heittää tavaroita pois, Piirainen naurahtaa.
 Minkä hahmon kotipaikkaa Kalapuro esittää elokuvassa, on vielä auki.
 Kyllikki Saaren alkuperäistä kotitaloa ei ole enää olemassa. Kalapuro olisi hyvä vaihtoehto, koska ympäristöä voidaan hyödyntää elokuvassa muutenkin.
 Kerman on kuitenkin löytänyt Siilinjärven Pöljältä rakennuksen, joka on yhdestä kulmasta tarkalleen alkuperäisen näköinen.
 Näiden lisäksi ehdolla on vielä kolmas paikka, joka löytyy Iisalmesta Juhani Ahon kotiseutumuseosta.
 Sen lisäksi, että elokuvassa on mukana tuovilanlahtelaisia avustajina, haussa on myös tärkeää rekvisiittaa. Esimerkiksi tarkoitus on löytää kaksi autoa, joiden liikkeistä haluttiin tietoja paljastuneen murhan jälkeen.
 – Haussa ovat kermanvärinen auto ja musta Ford, jotka löytyvät epäiltyjen listalta, ohjaaja paljastaa.

Tulossa on elokuva Suomen tunnetuimpiin kuuluvasta murhamysteeristä, mutta ilman murhaa – ohjaaja haluaa sen laittavan pisteen Kyllikki Saaren tapaukselle


Summary: Tieto Sri Lankassa olevien suomalaisten määrästä kasvoi kaksinkertaiseksi, kun heitä kehotettiin tekemään matkustusilmoitus.

Ulkoministeriö seuraa Sri Lankan tilannetta ja sitä, onko loukkaantuneiden tai uhrien joukossa mahdollisesti suomalaisia, kertoo ministeriön viestintäpäivystäjä  Meira Pappi  Ylelle.
 Tiedossa ei vielä sunnuntain loppuiltapäivästä ollut, että kukaan suomalainen olisi kuollut tai haavoittunut iskuissa. Tilanteen selvittely jatkuu.
 Sunnuntaiaamuna sattuneissa  tuhoisissa iskuissa  kirkkoihin ja hotelleihin pääkaupunki Colombossa, läheisessä Negombossa ja itäisessä Batticoloassa on kuollut yli 200 ihmistä ja haavoittunut satoja.
 Näin Sri Lankan iskut etenivät: Ensin räjähti pääsiäismessuissa, sitten huippuhotelleissa
 Saarella on parhaillaan yli 160 suomalaista. Räjähdyssarjan jälkeen ulkoministeriö kehotti saarella olevia suomalaisia tekemään matkustusilmoituksen, minkä jälkeen ilmeni, että maassa on yli 160 suomalaista, kertoi ulkoministeriön ajankohtaisviestinnän päällikkö  Vesa Häkkinen . Ennen iskuja matkustusilmoituksen oli tehnyt noin 80 suomalaista.
 Matkatoimistoista kerrotaan, että Sri Lankaan ei tällä hetkellä juuri tehdä ryhmämatkoja. Tjäreborgin tuotepäällikkö  Jessica Virtasen  mukaan maassa on Tjäreborgin kautta kahdeksan omatoimimatkailijaa. Heihin on oltu yhteydessä.
 Myös Pohjoismaiden suurin matkanjärjestäjä TUI lennättää tällä hetkellä Suomesta Sri Lankaan vain omatoimimatkailijoita. Lehdistöpäivystäjä  Mari Berg  kertoo, ettei saarella ole tällä hetkellä heidän kauttaan yhtään suomalaista.
 Tilanne on samanlainen myös Apollomatkoilla, kertoo markkinoinnista vastaava  Satu Kontulainen . Talvimatkailukausi Sri Lankaan päättyi noin viikko sitten.
 Matkustusilmoituksen tehneille on lähetetty viesti, jossa kerrotaan iskuista ja kehotetaan olemaan yhteydessä läheisiin, Meira Pappi kertoo.
 Lisäksi ulkoministeriö kehottaa Sri Lankassa olevia suomalaisia seuraamaan paikallisia tiedotusvälineitä ja viranomaisten ohjeita sekä tekemään matkustusilmoituksen, jos sellaista ei ole vielä tehty.
 Etelä-Aasian kiertävä suurlähettiläs  Harri Kämäräinen  on ohjeistanut matkustajia  Twitterissä .
 Oletko paikalla Sri Lankassa? Voit ottaa yhteyttä ja lähettää kuvia tai videoita osoitteeseen  yle.uutiset@yle.fi .
 Juttua päivitetty 21.4. kello 17.16: Muutettu Sri Lankassa olevien suomalaisten määräksi yli 160.
 Lue lisää:
 Sri Lankan terrori-iskut tulivat järkytyksenä: "Kukaan ei edes uskaltanut aavistaa tällaista"
 Yle seurasi: Sri Lankan pommi-iskuissa on kuollut yli 200 ihmistä, Tanskan ulkoministeriö kertoo kolmesta tanskalaisuhrista
 Singaleesien ja tamilien Sri Lankassa kristityt ovat vähemmistö

Ulkoministeriö: Mahdollisista suomalaisuhreista ei vielä tietoa –  Sri Lankassa yli 160 suomalaista


Summary: Etelä-Aasiassa sijaitsevassa Sri Lankassa kristittyjä, pääosin katolisia on kuusi prosenttia väestöstä.

Sri Lankan tuhoisat pommi-iskut tehtiin kesken pääsiäissunnuntain messujen kolmeen kirkkoon ja hotelleihin.
 1. Mitä uskonnollisia pääryhmiä Sri Lankassa on?
 Intian valtameressä sijaitsevan Sri Lankan vajaasta 22 miljoonasta asukkaasta noin 74 prosenttia on buddhalaisuutta tunnustavia singaleeseja. Toinen pääryhmä ovat tamilit. Heitä on noin 18 prosenttia väestöstä. Hindulaisuus on tamilien pääuskonto.
 Muslimeja on väestöstä seitsemän prosenttia.
 2. Millaisia poliittisia jännitteitä Sri Lankassa on?
 Islamistinen ääriryhmä Isis on saanut jalansijaa Sri Lankassa viime vuosina.
 Ajoittaisia väkivaltaisuuksia on ollut myös itsenäistä tamilivaltiota ajavien tamiliaktivistien ja singaleesien välillä. Kiihkomieliset singaleesit ovat tehneet iskuja muslimien moskeijoihin ja kiinteistöihin. Singaleesien hyökkäyksien vuoksi Sri Lankaan julistettiin maaliskuussa 2018 poikkeustila, joka kumottiin kolme kuukautta myöhemmin.
 3. Mistä Sri Lanka tunnetaan?
 Portugalin, Hollannin ja Britannian eiemmin hallitsema Sri Lanka kiinnostaa yhä useampaa turistia. Sri Lankassa kävi vuonna 2018 2,3 miljoonaa matkailijaa. Pohjoismaisten matkailijoiden sesonki päättyi maaliskuun puolivälissä.
 Sri Lanka tunnettiin Ceylonin nimellä vuoteen 1972. Saaren tunnetuimpia tuotteita ovat tee ja kaneli.

Singaleesien ja tamilien Sri Lankassa kristityt ovat vähemmistö