Summary: Venäjän asettamat tuontirajoitukset eivät hiljentäneet Suomen vilkkaimpia raja-asemia. Venäläisiä ostosmatkailijoita on nyt enemmän kuin pitkään aikaan.

Venäläisten turistien määrä Suomen vilkkaimilla raja-asemilla on voimakkaassa kasvussa. Esimerkiksi Suomen vilkkaimmalla raja-asemalla Lappeenrannan Nuijamaalla rajanylitysten määrä on noussut viime vuoteen verrattuna yli 7 prosenttia.
 Tänä vuonna tammikuun alusta toukokuun loppuun Suomen ja Venäjän välisen rajan on ylittänyt Nuijamaalla liki 1,1, miljoonaa ihmistä, mikä on noin 100 000 enemmän kuin vuosi sitten vastaavana ajankohtana.
 – Liikennettä on riittänyt myös kesäkuun alkupäivinä runsaasti, kertoo rajatarkastusupseeri  Kimmo Sainio  Kaakkois-Suomen rajavartioston esikunnasta.
 Lähin marketti on venäläisiä ostosmatkailijoita varten rakennettu vain kivenheiton päähän Nuijamaan raja-asemasta.  Petri Kivimäki / Yle
 Suomen toiseksi vilkkaimmalla raja-asemalla Virolahden Vaalimaalla matkustajamäärät nousivat myös, tosin eivät niin paljon kuin Nuijamaalla. Vaalimaalla rajan ylittäneiden määrä on alkuvuonna ollut noin 920 000 .
 Kolmanneksi vilkkain rajanylityspaikka on Imatralla. Siellä kasvua oli hieman vajaat kaksi prosenttia viime vuoden vastaavaan ajankohtaan verrattuna. Imatralla itärajan ylitti noin 600 000 ihmistä.
 – Viipurin ja Svetogorskin välinen tie on huonossa kunnossa, minkä takia moni on varmastikin tullut Suomeen Nuijamaan kautta. Muuten kasvua olisi Imatralla enemmän, arvelee rajatarkastusupseeri Kimmo Sainio.
 Lappeenrannan Nuijamaan rajanylityspaikan suosiota selittää Lappeenrannan kaupungin ostospaikkojen läheisyys. Viipurista Lappeenrantaan on noin 60 kilometriä ja miljoonakaupunki Pietarista Lappeenrantaan vain reilut 200 kilometriä.
 Nuijamaan raja-asemalla on normaalina arkipäivänä noin 8 000 rajanylitystä.  Tommi Parkkinen / Yle
 Tuontirajoitukset ilmeisesti syynä
 Vielä viime talvena arvioitiin, että rajanylitysten määrä nousisi tänä vuonna vain hieman. Nyt koko Suomen itärajalla kasvua on jo 3,5 prosenttia ja pelkästään Kaakkois-Suomen rajavartioston alueella liki 5 prosenttia.
 Rajanylittäjistä suurin osa on venäläisiä ostosmatkailijoita, jotka tulevat Suomeen aamulla, käyvät päivällä suomalaisissa kaupoissa ja lähtevät illalla takaisin Venäjälle. Kasvu rajanylityksiin onkin tullut juuri venäläisistä turisteista.
 – Lähes 90 prosenttia rajanylittäjistä on venäläisiä, kertoo rajatarkastusupseeri Kimmo Sainio.
 Kun Venäjä viime vuodenvaihteessa  tiukensi tullimääräyksiään , arvioitiin ostosmatkailun vähentyvän Suomeen. Venäjän puolella matkustajavienti muuttui siten, että Venäjälle saa nyt viedä ostoksia kerrallaan korkeintaan 25 kiloa, kun määrä ennen oli 50 kiloa. Rahallisen arvon yläraja putosi 1 500 eurosta 500 euroon.
 Jos tavaraa haluaa viedä Venäjälle yli näiden määrien tai arvojen, joutuu Venäjällä maksamaan tullimaksun.
 Autot joutuvat toisinaan odottamaan pitkänkin aikaa pääsyä Nuijamaan raja-asemalle. Tommi Parkkinen / Yle
 Kaikesta huolimatta matkustajamäärät ovat selvästi kasvaneet. Rajatarkastusupseeri Kimmo Sainion mukaan rajanylittäjät ovat normaaleja päivämatkan tekeviä ostosmatkailijoita, ja nimenomaan ostosmatkailijoiden määrä on hänen mukaansa selvästi lisääntynyt.
 Syynä matkustajamäärien kasvuun saattavatkin olla juuri Venäjän asettaman tuontirajoitukset.
 – Kun rajoitukset ovat tulleet, niin se on voinut aiheuttaa, että venäläiset käyvät Suomessa useammin ostoksilla kuin ennen, arvelee Sainio.
 Venäläiset ostavat Suomesta elintarvikkeiden lisäksi paljon pesuaineita ja hygieniatuotteita.  Yle
 Tuhansia rajanylityksiä vuorokaudessa
 Kun Lappeenrannan Nuijamaan rajanylityspaikalla rajanylityksiä oli alkuvuonna noin 1,1 miljoonaa, tarkoittaa se käytännössä noin 550 000 ihmistä. Tämä selittyy sillä, että venäläinen ostosmatkallaan tai suomalainen bensanhakumatkallaan joutuu käymään rajatarkastuksessa kaksi kertaa, kerran mennessä ja kerran tullessa.
 Joka tapauksissa tarkistettavien matkailijoiden määrä on suuri.
 – Keskimääräisenä arkipäivänä rajan ylittää Lappeenrannan Nuijamaalla 7 000–8 000 ihmistä. Vilkkaimpana päivänä lauantaina määrä on 11 000–13 000 ja juhlapyhinä yli 13 000, kertoo rajatarkastusupseeri Kimmo Sainio Kaakkois-Suomen rajavartiston esikunnasta.
 Tällainen juhlapyhä on tulossa ihan kohta.
 – Venäläisillä on seuraava juhlapyhä 12.6., jolloin on Venäjän kansallispäivä. Silloin tehdään varmasti uusia ennätyksiä, arvioi Sainio.

Venäjän tuontirajoituksilla erikoinen vaikutus itärajalla – turistien määrä kääntyi jyrkkään kasvuun


Summary: Kiinan ja Venäjän on määrä vahvistaa keskinäistä yhteistyötä, koska molempien suhteet Yhdysvaltoihin ovat koetuksella.

Yhteistyön uusi aikakausi. Sellaiseksi Kiinan presidentti  Xi Jinping  kutsui venäläisen median hastattelussa valtiovierailunsa tavoitetta.
 – Olen varma, että matka tuottaa hedelmällisiä tuloksia, Xi sanoi.
 Xi otettiin vastaan keskiviikkona sotilaallisin kunniaosoituksin Vnukovon lentokentällä ennen tapaamista Venäjän presidentin  Vladimir Putinin  kanssa Kremlissä.
 Valtiovierailu ajoittuu hetkeen, jolloin Venäjän suhteet Yhdysvaltoihin ja muihin länsimaihin ovat jo vuosia olleet alhossa Krimin valtauksen ja siihen liittyvien talouspakotteiden vuoksi. Kiinan oma kauppasota Yhdysvaltojen kanssa puolestaan ottaa koko ajan uusia kierroksia.
 Venäläismedialle Xi vakuutti, että kauppasodasta huolimatta kotimainen kysyntä pitää Kiinassa kasvua yllä.
 – Siksi Kiinalla on kykyä ja luottoa siihen, että pystymme kohtaamaan kaikki riskit ja haasteet, Xi sanoi erityisesti nimeämättä Yhdysvaltoja.
 Xin on määrä keskiviikkoiltana vierailla Bolshoi-teatterin näytöksessä. Torstaina ja perjantaina hän osallistuu Pietarissa presidentti Putinin isännöimään vuosittaiseen talousfoorumiin.

Kiinan Xi saapui Moskovaan hakemaan tukea kauppasodassa Yhdysvaltoja vastaan – Katso video tuloseremonioista lentokentältä


Summary: Komission mukaan Italian populistihallituksen suunnitelmat uhmaavat EU:n budjettisääntöjä.

Sanktiomenettelyn aloittaminen Italiaa vastaan on perusteltua velkaantumissääntöjen rikkomisen takia, toteaa Euroopan komissio. Tämä voi johtaa miljardien eurojen sakkoihin Italialle.
 – Näemme nyt vahingot, joita (Italian) viimeaikaiset toimenpiteet aiheuttavat, sanoi komission varapuheenjohtaja  Valdis Dombrovskis .
 Italian talouskasvun ja velkaantumisen näkymät ovat heikentyneet, komissio varoittaa. Etenkin eläkeuudistus uhkaa tulla kalliiksi. Komissio ennustaa, että julkisen talouden vaje nousee ensi vuonna 3,5 prosenttiin ja julkinen velka yli 135 prosenttiin bruttokansantuotteesta.
 Sanktioihin on kuitenkin vielä matkaa. Jäsenmaiden pitää ottaa kantaa asiaan, jonka jälkeen komissio voi virallisesti suosittaa liiallisen ylijäämän menettelyn aloittamista. Suositusta odotetaan ennen valtiovarainministerien heinäkuun kokousta, jossa puhetta johtaa unionin seuraava puheenjohtajamaa Suomi.
 Komissio pisti sanktiouhkan jäihin viime joulukuussa sen jälkeen kun Italian hallitus oli luvannut pienentää budjettivajetta vuodelle 2019. Käytännössä hallitus lykkäsi esimerkiksi kansalaispalkan aloittamista vuoden alusta huhtikuulle.
 Hallituksen laskelmien mukaan myönnytykset olisivat laskeneet vajetta 2,4 prosentista 2,04 prosenttiin. Italian talouden näkymät ovat kuitenkin huonontuneet joulukuun jälkeen.
 Komission toukokuisen talousennusteen mukaan Italian julkisen talouden alijäämä nousisi kuluvana vuonna 2,5:een ja ensi vuonna 3,5 prosenttiin, mikä ylittäisi EU-sääntöjen kolmen prosentin rajan. Valtionvelka nousisi saman ennusteen mukaan yli 135 prosenttiin ensi vuonna.
 EU ei ole tähän mennessä kertaakaan määrännyt sanktioita velkaantumisen takia. Portugali ja Espanja päätyivät taannoin samaan vajemenettelyyn, mutta sanktioiden määräksi määrättiin lopulta nolla euroa.
 Lue lisää:
 Lehti: EU aloittamassa kurinpitotoimet Italiaa kohtaan löysän finanssipolitiikan takia
 Hallitussopu palaamassa Italiaan – Viiden tähden liikkeen johtaja valmis tukemaan Legan ajamaa tasaveroa
 Italian pääministerin pää jälleen vadilla – Contelta tulossa uhkavaatimus julkisesta taloudesta ja omasta jatkosta

Italian hallituksen ja EU:n välirauha päättyi: Komissio uhkaa  sanktiomenettelyllä velkaantumisen takia


Summary: Kuluttajat haluaisivat kierrättää myös kovamuovia. Kierrätetylle raaka-aineelle olisi kysyntää, mutta suuren suosion saanut keräys järjestetään edelleen vain kerran vuodessa.

Maailman ympäristöpäivää vietetään 5. kesäkuuta, nyt jo 47. kerran. Samainen päivä on myös  Ämpäristötekopäivä .
 Ideana on, että päivän aikana ympäri Suomea kerätään talteen ämpäreitä, pulkkia ja muita kovamuovisia tuotteita, joita muulloin ei voi viedä muovinkeräysastioihin.
 Eikä niitä risoja pulkkia tai kulahtaneita puutarhatuoleja nytkään tavalliseen muoviroskikseen viedä, vaan erillisiin keräyspisteisiin.
 Lapsiperhe tuottaa paljon muoviroskaa
 Hämeenlinnalainen kolmen lapsen äiti  Anne Raikko  kierrättää kotonaan jo nyt miltei kaiken, mitä voi kierrättää.
 – Meillä kierrätetään aika paljon. Paperi, kartonki, lasi, metalli, bio. Sitten erikseen tietenkin laitetaan paristot ja vaikkapa lamput. Ja nykyään myös pakkausmuovi laitetaan omaan lokeroonsa.
 Lue myös:  Miten kierrätät oikein, mikä kuuluu mihinkin astiaan
 Ajatus siitä, että kovamuovia kierrätetään vain yhtenä päivänä vuodessa saa Annelta täystyrmäyksen.
 – On tosi vaikea edes muistaa, että tällainen päivä on. Ja mihin keräät kotona kovamuovit koko vuoden ajan? Sitähän tulee ihan järkyttävä määrä tämmöisessä lapsiperheessä. Ei, kyllä sitä pitäisi pystyä jatkuvalla syötöllä viemään pois.
 Anne Raikko vierellään kovamuovisia arjen tavaroita, jotka ovat lähdössä kierrätykseen. Hannu Harhama / Yle
 Keräyspisteiden määrä nelinkertaistui
 Viime vuonna, kun Ämpäristöteko järjestettiin ensimmäisen kerran, oli keräyspisteitä viisi. Tänä vuonna niitä on 19.
 Muoviteollisuus ry:n toimitusjohtajan  Vesa Kärhän  mukaan innostus on ollut suurta.
 – Viime vuonna käynnistettiin keräys aika pienimuotoisena ja nopealla aikataululla. Silloin saatiin kuusi siirtolavallista kovamuovijätettä. Tänä vuonna on ihan toinen ääni kellossa. Into on yllättänyt meidätkin.
 Mukaan olisi vielä loppusuoralla halunnut muutama paikkakunta lisää, mutta aikataulusyistä niitä ei voitu ottaa mukaan.
 – Tavaraa tulee varmasti moninkertainen määrä viime vuoteen verrattuna, myhäilee Kärhä.
 Lue myös:  Näin jauhaa muovijätemylly Riihimäellä
 Kierrätykseen viedyt kellukkeet, joista tulee lopulta granulaattia. Riitta Tapiomäki / Yle
 Valtaosa Suomesta ilman keräyspistettä
 Kuluttajan kannalta kerran vuodessa järjestettävä keräys on muutenkin hankala. Ongelmia aiheuttaa keräyspisteiden vähäinen määrä.
 Esimerkiksi Kanta-Hämeessä on vain yksi piste, Riihimäellä. Pohjoisin keräyspiste on Pietarsaaressa, itäisin Voikkaalla. Valtaosa Suomi-neidosta saa siis edelleenkin tuskailla minne ympäristöystävällisimmin kierrättää kovat muovit.
 Syy kovamuovin huonoon kierrätykseen, tai käytännössä sen puuttumiseen kokonaan, on yksinkertainen. Maksumiehen puute.
 Vuodesta 2016 lähtien muovipakkaukset on voinut kierrättää, koska niiden tuottaja on  velvollinen huolehtimaan  pakkaustensa kierrätyksestä.
 Loppupeleissä pakkauksen kierrätyksen hinta on laskettu mukaan vaikkapa sen jauhelihapaketin hintaan mukaan.
 Tuottajavastuu myös kovamuoville?
 Kovamuovisten tuotteiden tuottajat eivät ole samaisen tuottajavastuun piirissä. Eivätkä ne jauhelihapaketin muovikääreen kierrätykseen velvoitetut yritykset halua, että yritys, joka ei ole maksanut kierrätyksestä, tulisi vapaamatkustajana samalle kierrätysastialle.
 Muoviteollisuus ei yksin halua kierrätyksen maksumieheksi. Toimitusjohtaja Vesa Kärhän mukaan he näyttävät nyt mallia ja toivovat, että jatkossa löytyisi muitakin halukkaita tahoja.
 – Käytännössä pystymme yhden päivän ajan toimittamaan nämä Fortumin laitokselle, mutta ympärivuotisena ei ole kustannusten jakajaa. Se on siis rahoituskysymys pitkälti.
 Lue myös:  Käytetty muovi saa uuden elämän - kierto uudeksi tuotteeksi alkaa muovinkeräysastiasta
 Muovipaaleja Riihimäen muovijalostamon pihassa. Riitta Tapiomäki / Yle
 Kuluttajat haluavat kierrätysmuovisia tuotteita
 Kovamuoville olisi kysyntää raaka-aineena. Ympäristötietoisuus tekee kuluttajista vaativia asiakkaita ja fiksu tuottaja vastaa tähän kysyntään. Jos kuluttaja haluaa mieluummin muoviämpärin, joka tehdään osittain uusiomateriaalista, on niitä syytä olla tarjolla.
 Muoviteollisuus on ymmärtänyt tämän markkinaraon. Toimitusjohtaja Vesa Kärhän mukaan uusioraaka-ainetta osataan jo vaatia.
 – Kun uusioraaka-aine kerätään hyvin ja jalostetaan, alkaa se olla kohtuullisen kysyttyä eri kohteissa. Isot asiakkaat myös edellyttävät, että on uusiomateriaalia, eikä pelkkää neitseellistä materiaalia.
 Fortumin Riihimäen muovijalostamon mukaan kierrätykseen päätyvästä muovista nyt jo 70–75 prosenttia päätyy uusiomuovituotteiksi. Eli vain pieni osa siitä, mitä kotitaloudet keräävät talteen, päätyy poltettavaksi lämmöksi ja sähköksi.
 Tunnistaako kuluttaja kovamuovin?
 Osa muovipakkauksista on helppo lajitella oikein. Etenkin keittiössä muovipakkaukset ovat kuluttajalle selkeitä. Tavallista ihmistä mietityttää, mikä oikein on kovamuovia. Hämeenlinnalaiskodinkin lajittelussa juuri kovamuovi aiheuttaa eniten ongelmia.
 – Se on yllättävän haasteellista loppupeleissä, kun on erikseen nämä pakkausmuovit. Osa niistäkin voi olla yllättävän jämäköitä. Kyllä mä kierrätän sen mukaan, mitä pakkauksen sisällä on.
 Kovamuovin kierrätykseen Anne Raikolla on varma mielipide.
 – Helpoimmiten se menisi, kun olisi samalla lailla kuin pakkausmuovinkin kierrätys. Eli olisi erillinen astia siinä muiden roska-astioiden vieressä. Olisi helppoa viedä siinä samalla.

Risan pulkan kierrätys onnistuu vain tänään – seuraava kerta vasta vuoden päästä: “Mihin keräät kovamuovit kotona koko vuoden ajan?”


Summary: Päivystävän palomestarin mukaan kaksi ihmistä pääsivät koneesta pois turvallisesti.

Satakunnan pelastuslaitos hälytettiin Porin lentokentälle keskiviikkona hieman klo 13 jälkeen keskisuuren ilmaliikenneonnettomuuden vuoksi.
 Pienkone laskeutui silminnäkijätietojen mukaan kentälle mahalaskuna laskutelineet suljettuna.
 Päivystävä palomestari  Janne Kumpulainen  Satakunnan pelastuslaitokselta kertoo, että koneessa olleet kaksi ihmistä ovat kävelleet koneesta pois turvallisesti.
 Kerromme kohta lisää.

Pienkone teki mahalaskun Porin lentokentälle


Summary: Mies ja uhri olivat tavanneet Facebookissa miehen ottaessa yhteyttä lapseen.

Oulun käräjäoikeus on tuominnut  Osman Humadin  kolmen vuoden vankeuteen törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja lapsen houkuttelusta seksuaalisiin tarkoituksiin. Teot olivat tapahtuneet kesäkuun ja lokakuun 2018 välisenä aikana yksityisasunnossa.
 Nyt annettu tuomio liittyy laajaan seksuaalirikosvyyhtiin, jossa  kahdeksan ulkomaalaistaustaisen miehen epäillään  muun muassa käyttäneen törkeästi hyväksi alaikäistä tyttöä kuukausien ajan.
 Mies ja uhri olivat tavanneet Facebookissa miehen ottaessa yhteyttä 13-vuotiaaseen. He olivat pitäneet yhteyttä Messenger- ja Snapchat -palvelujen välityksellä.
 Oikeus piti rikosta kokonaisuutena arvostellen törkeänä, koska asianosaisten välinen ikäero on suuri. Tekijä on ollut tekohetkillä 22–23-vuotias. Humad kiisti oikeudessa syyllistyneensä mihinkään rikokseen.
 Erikoissyyttäjä  Pia Mäenpää  on tyytyväinen tuomioon.
 – Käräjäoikeuden tuomio on sellainen, mitä syyttäjä lähti hakemaan. Lisäksi tuomiossa otettiin huomioon houkuttelu rikokseen, kertoo Mäenpää.
 Humad oli tuomion mukaan toistuvasti viesteissään pyytänyt asianomistajaa tulemaan luokseen ja tarjoutunut maksamaan tämän matkakulut.
 Asianomistajan eli uhrin asianajaja  Jani Vuodin  mukaan tänään kerrottu tuomio on linjassa aiempien tuomioiden kanssa.
 – Tuomiot on perusteltu hyvin ja perusteellisesti, muistuttaa Vuoti.
 Uhrin tämänhetkistä tilannetta asianajaja Vuoti ei kommentoi millään tavalla.
 Kaksi tuomiota tullut jo aiemmin
 Oulun laajasta seksuaalirikoskokonaisuudesta on annettu aiemmin kaksi tuomiota.
 Toukokuun alussa  Oulun käräjäoikeus tuomitsi  parikymppisen  Rahmani Gheibalin  neljän vuoden vankeuteen törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja törkeästä raiskauksesta. Toisessa tapauksessa toukokuun puoliväliässä  Oulun käräjäoikeus tuomitsi  parikymppisen  Shiraqa Yosefin  kahden vuoden ehdottomaan vankeuteen lapsen törkeästä seksuaalisesta hyväksikäytöstä.
 Laajassa seksuaalirikosvyyhdissä erikoista on epäiltyjen määrä ja se, että tapauksessa on yksi uhri. Tapahtumahetkellä 13-vuotiaan hyväksikäyttöä jatkui kuukausien ajan viime vuonna.
 Hyväksikäytöt ovat kuitenkin olleet erillisiä tapauksia, vaikka uhri on sama. Juttu kerrallaan käräjille siirtyvä seksuaalirikostapaus  alkoi paljastua poliisille  loppukesästä 2018.
 Poliisi on kertonut aiemmin, että kaikki epäillyt tekijät ovat tulleet Suomeen pakolaisina tai turvapaikanhakijoina. Osa on pakolaisia, osalla on turvapaikkaprosessi kesken, ja osa on Suomen kansalaisia.
 Lue seuraavaksi:
 Tuhat tutkintaa, joista ei kerrota – Ylen selvitys kokoaa tietoa seksuaalirikosepäilyistä eri puolilta Suomea ja valottaa, mikä tekee Oulun tapauksesta “ilmiön”
 Mikä erottaa raiskauksen törkeästä seksuaalisesta hyväksikäytöstä? Yle kertoo, mistä Oulun seksuaalirikosnimikkeissä on kyse

Oulun seksuaalirikosvyyhdissä kolmas tuomio: kolme vuotta vankeutta 13-vuotiaan lapsen törkeästä seksuaalisesta hyväksikäytöstä


Summary: Afrikan ulkopuolella nälästä kärsivien lasten tilanne on helpottunut nopeammin.

Afrikan talouskasvu ei näytä kohentavan lasten elämää mantereella. Tuoreen tutkimuksen mukaan lähes 60 miljoonaa lasta ei Afrikassa saa päivittäin tarpeeksi ruokaa.
 Lasten asemaa tutkiva ajatushautomo ja  tutkimuslaitos African Child Policy Forum  sanoo, että nälkä myös selittää lähes puolet Afrikan lapsikuolemista. Raportista kertoo  myös The Guardian -lehti .
 Tutkimuslaitoksen mukaan nälän torjumiseksi on resursseja, mutta ongelma on poliittinen.
 – Todellinen syyllinen löytyy rikkonaisesta hallintojärjestelmästa ja poliittisten johtajien välinpitämättömyydestä köyhien ja etenkin lasten asemaa kohtaan, sanoo foorumin johtaja  Assefa Bequele .
 Myös YK:n ruoka- ja maatalousjärjestön FAO:n mukaan Afrikassa taistelu nälkää vastaan edistyy hitaammin kuin muissa maanosissa. Aliravittujen ihmisten määrä kasvoi vuoden 2014 212,5 miljoonasta 256,5 miljoonaan vuonna 2017.
 Liberia, Kongo ja Tšad pohjalla
 Vain yksi kymmenestä lapsesta Afrikassa saa ruokaa Maailman terveysjärjestön WHO:n hyväksymien standardien mukaan. Kaksi lasta viidestä ei syö säännöllisesti.
 Huonoin tilanne ruuan riittävyyden ja monipuolisuuden suhteen on 2–6-vuotiailla lapsilla Liberiassa, Kongossa ja Tšadissa. Seuraavina listassa ovat Zimbabwe, Guinea-Bissau, Gambia ja Kongon demokraattinen tasavalta.
 Liberiassa lapset kärsivät nälästä eniten Afrikassa. Kouluruokailuohjelma yrittää parantaa tilannetta. Ahmed Jallanzo / EPA
 Parhaiten Afrikan maista pärjäävät Etelä-Afrikka ja Mauritius.
 Lasten nälkä käy kalliiksi. Etiopiassa siitä aiheutuvat kulut ovat 16,5 prosenttia bruttokansantuotteesta ja Ruandassa 11,5 prosenttia.
 – Ei ole mitenkään hyväksyttävissä, että lapset kärsivät yhä nälästä Afrikassa tällä vuosisadalla. Tilastot ovat todella huolestuttavia. Afrikka tuottaa nyt ruokaa enemmän kuin koskaan, mutta se ei tuota parempia tuloksia, sanoo Assefa Bequela.
 Afrikassa nälänhätään vaikuttavat ilmastokriisi ja konfliktit. Vuonna 2017 yli 8 miljoonaa ihmistä Etiopiassa, 5 miljoonaa Malawissa ja 4 miljoonaa Zimbabwessa kärsi ilmastonmuutokseen liittyvästä ruokapulasta.

Nälkä selittää lähes puolet Afrikan lapsikuolemista – 60 miljoonaa afrikkalaislasta ei saa tarpeeksi ruokaa


Summary: Maistraateissa rekisteröitiin viime vuonna lähes 8 500 avioehtosopimusta.

Henkilökohtaiset juhlat ja elämäntapahtumat

Kesä on hääjuhlien aikaa, mutta noin joka kolmas aviopari varautuu mahdolliseen avioeroon tai puolison kuolemaan tekemällä avioehtosopimuksen. Avioehtosopimusten määrä ei ole juurikaan muuttunut viime vuosina. Maistraateissa rekisteröitiin lähes 8 500 avioehtosopimusta vuonna 2018. Määrä kattaa sekä vasta avioituneet että jo naimisissa olevat pariskunnat.
 – On vaikeaa arvioida, kuinka moni naimisiin menevistä pareista tekee avioehtosopimuksen, koska sen voi rekisteröidä milloin tahansa avioliiton aikana, Kaakkois-Suomen maistraatin Lappeenrannan yksikön tarkastaja  Mari Järvinen  huomauttaa.
 Yleisemmin avioehtosopimus tehdään avioitumisen yhteydessä, mutta yhtä lailla sen voi myös laatia avioliiton aikana.
 – Sen jälkeen, kun avioerohakemus on jo jätetty vireille käräjäoikeuteen, ei avioehtosopimusta voi enää rekisteröidä, Järvinen kertoo.
 Avioehtosopimus tulee aina rekisteröidä maistraatissa
 Yleisin syy avioehtosopimukseen on avioparin halu sopia etukäteen siitä, miten omaisuus määräytyy mahdollisen avioliiton purkamisen yhteydessä. Puolisot voivat määritellä avioehtosopimukseen, ettei kummallakaan tai toisella ole avio-oikeutta toisen omaisuuteen. Vaihtoehtona on myös sulkea avio-oikeus pois joko kokonaan tai osittain.
 – Osa käyttää avioehtosopimuksen laatimiseen asiantuntijan kuten asianajotoimiston, pankin lakipalvelun tai oikeusaputoimiston apua. Toiset taas laativat itse avioehtosopimuksen, Järvinen sanoo.
 Avioehtosopimus on tehtävä aina kirjallisesti ja sen täytyy olla sekä päivätty että kirjattu. Lisäksi kahden esteettömän henkilön on todistettava se oikeaksi. Avioehtosopimus tulee lainvoimaiseksi vasta, kun se on rekisteröity maistraattiin. Rekisteröintipäivään vaikuttaa olennaisesti se, onko pari jo naimisissa.
 – Jos avioehtosopimus jätetään maistraattiin ennen avioliiton solmimista, rekisteröintipäivä on vasta vihkimispäivä. Jos pari on jo naimisissa, avioehtosopimuksen rekisteröintipäiväksi tulee se päivä, kun avioehtosopimus on jätetty maistraattiin, Järvinen selventää.

Joka kolmas aviopari laatii avioehtosopimuksen – näin se tehdään


Summary: Kuka tämä post-it-lapuille piirtävä taiteilija oikein on? Pieruperse raotti sielunmaisemaansa Yle Perjantaille.

Supersuositulla Pieruperseellä on Instagramissa yli 140 000 seuraajaa. Hänen post-it-lapuille piirretyt sarjakuvat tulvivat eritteitä, kiroilua ja mustaa huumoria.
 Pieruperse on anonyymina pysyttelevä taiteilija, joka varjelee tiukasti yksityisyyttään. Monet hänen faneistaan pohtivat, kuka Pieruperse oikein on ja mistä kumpuaa hänen räävitön huumorinsa. Yle Perjantai sai harvinaisen tilaisuuden päästä sisälle Pieruperseen sielunmaisemaan. Perjantai lähetti PP:lle kysymyksiä Pieruperseen suhteesta huumoriin ja hän vastasi neljällä hauskalla videolla.
 Pieruperse kertoo nauravansa ihmisten itsekeskeisyydelle, turhamaisuudelle ja tyhjyydelle. PP:n nauru ei kuitenkaan johdu ilosta, vaan se on Pieruperseen selviytymiskeino.
 – On pakko nauraa, ettei ahdistu ja kyynisty toimintakyvyttömäksi. Me olemme kaikki niin v*tun tärkeitä. Tuijotamme peiliin enemmän kuin koskaan, mutta emme silti koskaan oikeasti katso sinne.
 Pieruperseen mielestä sosiaalinen media on hirveä paikka. Pieruperse
 Pieruperseellä ei ole tabuja. Hänen mielestä huumorille ei kannata asettaa rajoja, koska nauraminen on tapa käsitellä todellisuutta. Huumorin avulla on helpompi lähestyä vaikeita aiheita ja sisäistää niitä.
 – Usein pahimmat tabut ovat niitä, jotka tapahtuvat täysin normaalissa arjessa. Tällaisia tabuja käsittelen. Miksi vanhemmat rakastavat uraansa enemmän kuin lapsiaan? Miksi vihataan niin paljon?
 – On tärkeää muistuttaa välillä, että kaikki ei ole yhtä v*tun hattaraa. On täysi mahdottomuus miellyttää kaikkia, ja siksi sitä on turha edes tavoitella. Minusta on parempi tehdä jotain, joka jakaa mielipiteet ja herättää keskustelua kuin tehdä jotain, joka ei kiinnosta ketään tai herätä mitään tunteita.
 Pieruperse kertoo, että hän lukee harvoin saamaansa palautetta. Hän saa paljon tarjouksia mainostaa tuotteita aina bikineistä rannekelloihin. Näille ehdotuksille Pieruperse sanoo: kiitos, mutta ei kiitos.
 Pieruperse varjelee tiukasti omaa yksiytyisyyttään. Pieruperse
 – Yksi viesti on jäänyt mieleeni. Joku tyyppi kertoi, että hänestä on hienoa, että piirrän tällaisia juttuja. Silloin, kun hän itse piirsi vastaavanlaisia juttuja koulussa, niin opettaja meinasi passittaa hänet psykologille.
 – Ärsyttää hirveästi se, että jos jotakin ei ymmärretä, se halutaan kieltää. Miksi haluat sanoa lapselle, että ole vähemmän? Pitäisi olla tuomitsematta juttuja, joita ei ymmärrä.
 Lopuksi Perjantai kysyi Pieruperseeltä, että millaisia tulevaisuuden haaveita hänellä on.
 – Sosiaalinen media on ihan hirveä paikka ja Pieruperse on osa sitä. Mitä enemmän näitä juttuja teen, sitä kyynisemmäksi muutun. Sitten kun alkaa liikaa ahdistaa, niin poistan tilini ja yritän käsitellä tätä maailmaa jotain muuta kautta.

Instagramin supersuosittu Pieruperse nauraa ihmisten itsekeskeisyydelle, turhamaisuudelle ja tyhjyydelle: “Nauru on selvitymiskeino, minulla ei ole tabuja”


Summary: Juomavalmistaja Hartwallin mukaan mahdolliseen ongelmaan pyritään puuttumaan väärin keinoin, sillä vain murto-osa nuorten nauttimasta kofeiinista tulee energiajuomista.

Keskustelu energiajuomien haitallisuudesta lapsille ja nuorille virisi jälleen maanantaina, kun hallitus esitti, että  energiajuomien myyminen alle 15-vuotiaille kiellettäisiin lailla .
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos  THL suositteli  jo viime vuoden lopulla, että vähittäiskaupat lopettaisivat oma-aloitteisesti juomien myymisen nuorimmille ikäryhmille.
 Juomavalmistaja Hartwallilla esitykset ovat herättäneet lähinnä ihmetystä.
 – Hallituksen esityksessä ei ole mitään järkeä. Se on täysin turha, tehoton ja kilpailua vääristävä, linjasi Hartwallin toimitusjohtaja  Kalle Järvinen  tiistaina Ylelle.
 Järvisen mielestä kyse on silkasta populismista, sillä lailla ei tulisi olemaan käytännössä juuri mitään merkitystä.
 Hän korostaa, että jopa  THL:n mukaan  vain hyvin pieni osa nuorten nauttimasta kofeiinista saadaan energiajuomista.
 Erot ovat selvät: nuorten päivittäin nauttimasta kofeiinista 37 prosenttia tulee kahvista, toiset 37 prosenttia kolajuomista, 21 prosenttia teestä ja vain noin 5 prosenttia energiajuomista.
 – Jos ongelmaa ylipäätään on, yritetään sitä nyt parantaa puuttumalla pieneen yksityiskohtaan, Järvinen kritisoi.
 Mahdolliset haitat varsin yksilöllisiä
 Päivittäistavarakauppa-yhdistyksen toimitusjohtaja  Kari Luoto  on samoilla linjoilla.
 – Energiajuomien haitallisuudesta on keskusteltu eduskunnassa viimeisen kymmenen vuoden aikana useita kertoja, mutta kunnollisia perusteita tällaiselle myyntikiellolle ei ole löytynyt, Luoto sanoo.
 Elintarviketurvallisuusvirasto Eviran selvittäessä asiaa mahdollisia  haittavaikutuksia tunnistettiin  jo pienillä kofeiinimäärillä. Kofeiinin todettiin voivan aiheuttaa muun muassa vieroitusoireita, ahdistuneisuutta, jännittyneisyyttä ja kofeiininsietokyvyn lisääntymistä.
 Toisaalta alttiudessa kofeiinin haittavaikutuksille todettiin olevan yksilökohtaisia eroja: esimerkiksi henkilön paino vaikuttaa siihen, kuinka todennäköisesti ja millä kofeiinimäärillä haittoja alkaa esiintyä.
 Luoto sanookin, että vähittäiskaupan näkökulmasta selkeästä, virallisesta linjauksesta voisi olla jopa hyötyä.
 – Emme voi kaupan alalla keskenämme päättää, että lopetamme jonkun laillisen tuotteen myynnin, koska se olisi kilpailulainsäädännön vastaista, Luoto huomauttaa.
 Hän haluaa tuoda esiin myös yhdenvertaisuusperiaatteen. Ellei selkeää terveysperustetta ole, onko oikein kieltää jokin tuote vain tietyltä ikäryhmältä, Luoto kysyy.
 Mietinnässä myös muualla
 Samantyyppistä keskustelua on käyty lähivuosina  muuallakin maailmassa .
 Esimerkiksi Iso-Britanniassa on vireillä laki, joka kieltäisi energiajuomien myymisen lapsille ja nuorille. Eripuraa on lähinnä ikärajasta eli siitä, koskisiko kielto alle 16- vai alle 18-vuotiaita.
 Liettuassa energiajuomien myyminen alaikäisille kiellettiin lailla jo neljä vuotta sitten. Myös esimerkiksi Saudi-Arabia on rajoittanut juomien myyntiä ja puuttunut niiden mainontaan.

Hallituksen esitys kieltää energiajuomat nuorilta ihmetyttää – Juomavalmistaja: "Populistista ja turhaa"


Summary: Kiina ja Venäjä tyrmäsivät YK:n turvallisuusneuvoston ehdotuksen, joka olisi tuominnut väkivallan.

Sudanissa noin 60 ihmistä on kuollut viime päivinä sotilasjuntan vastaisissa mielenosoituksissa, kertovat oppositiota lähellä oleva lääkärikomitea. Aiemmin kuolonuhrien määräksi on ilmoitettu 40.
 Erikoisjoukot hajottivat väkivalloin maanantaina viikkoja jatkuneen mielenosoituksen armeijan päämajan edustalla pääkaupungissa Khartumissa.
 Mielenosoituksia on järjestetty huhtikuusta lähtien, jolloin presidentti Omar al-Bashir pakotettiin luopumaan vallasta ja siirtymäkauden sotilashallitus otti vallan.
 Tiistaina armeija ilmoitti, että kaikki opposition kanssa käydyissä neuvotteluissa tehdyt sopimukset ovat pätemättömiä.
 YK ei saa aikaan lausuntoa
 Nyt armeijan komentaja kenraali  Abdel Fattah Burhan  esittää, että neuvotteluja jatkettaisiin. Neuvotteluille ei olisi ennakkoehtoja, vaan niiden tulisi vain toimia Sudanin kansallisen edun ja kansan tahdon mukaisesti.
 Sudanoin tilanne on ollut esillä YK:n turvallisuusneuvostossa Britannian ja Saksan esityksestä. Turvallisuusneuvosto tyrmäsi vaatimuksen, jonka mukaan neuvosto tuomitsisi siviilien surmaamisen ja vaatisi väkivallan lopettamista.
 Kiina ja Venäjä torjuivat ehdotuksen veto-oikeudellaan. Kiinan mukaan väkivaltaisuudet ovat Sudanin "sisäinen asia". Venäjä puolestaan vetosi siihen, että päätöslauselmaehdotus ei ollut "tasapainoinen", kertoo  uutiskanava al-Jazeera .
 Sudanin sotilasneuvosto määrää uudet vaalit   Sudanissa rauhanomaisia mielenosoittajia ampuneet joukot saavat epäsuorasti rahoitusta EU:lta

Sudanin kuolonuhrien lukumäärä jo 60 – armeija haluaa takaisin neuvottelupöytään


Summary: Halla-aho ilmoitti aikeistaan sosiaalisessa mediassa keskiviikkona puolen päivän aikaan.

Perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  kertoo haluavansa jatkaa puolueen puheenjohtajana. Asiasta päättää puoluekokous kesäkuun lopulla.
 Halla-aho on johtanut perussuomalaisia vuoden 2017 puoluekokouksesta lähtien, jolloin puolue jakaantui kahtia puheenjohtajiston vaihtumisen takia.
 Varapuheenjohtajistossa tapahtuu sen sijaan vaihdoksia. Ensimmäinen varapuheenjohtaja  Laura Huhtasaari  on jo aiemmin ilmoittanut, ettei hän hae jatkokautta. Huhtasaari valittiin europarlamenttiin kevään vaaleissa.
 Kansanedustajat  Riikka Purra  ja  Leena Meri  ovat ilmoittaneet hakevansa molemmat ensimmäisen varapuheenjohtajan paikkaa.
 Myös mepiksi valittu  Teuvo Hakkarainen  luopui toisen varapuheenjohtajan tehtävästään sen jälkeen, kun kansanedustaja  Veera Ruohoon  (kok.) kohdistunut pahoinpitely ja seksuaalinen ahdistelu tulivat julkisuuteen joulukuussa 2017.
 Kolmas varapuheenjohtaja  Juho Eerola  ei ole kertonut jatkoaikeistaan.
 Lue lisää:
 Huhtasaari ei hae jatkoa perussuomalaisten varapuheenjohtajaksi – Riikka Purra ja Leena Meri ilmoittautuivat jo ehdolle

Jussi Halla-aho hakee jatkokautta perussuomalaisten puheenjohtajana


Summary: Eteläamerikkalaiset Iguazun vesiputoukset kuuluvat maailman suurimpien putousten joukkoon.

Päiviä jatkuneet sateet ovat nostaneet vettä rajusti Iguazu-joessa. Brasilian ja Argentiinan rajalla sijaitsevissa Iguassun putouksissa vesimassat ovat kaksinkertaistuneet.
 – Virtaama on nyt kolme miljoonaa litraa sekunnissa, kun normaalisti se on puolitoista miljoonaa litraa, selittää kansallispuiston tiedottaja  Wemerson Augusto .
 Pääosa vedestä putoaa  Paholaisen kurkku -nimisen putouksen  läpi, mutta putousjärjestelmä levittäytyy yli 2,5 kilometrin levyisiksi putousten järjestelmäksi. Matkailijoille sateiden pullistamat putokset tarjoavat juuri nyt tavallistakin huikaisemman luonnonnäytelmän.
 – Putoukset käyvät tunteisiin. Niitä katsoessa suorastaan liikuttuu, kuvailee argentiinalainen turisti  Luciano Mangione .
 Virtaamaltaan Iguazun putouksia pidetään maailman kuudenneksi suurimpina vesiputouksina.

Katso vaikuttavat videokuvat Iguazun vesiputouksilta – Tältä näyttää, kun sateet kaksinkertaistivat vesimassat


Postin yt-neuvottelut postipalveluiden hallinnosta ja esimiestehtävistä ovat päättyneet. Yhtiö vähentää 94 työtehtävää.

Posti vähentää 94 työntekijää


Summary: Juhlallisuudet Englanninkanaalin rannikolla Portsmouthissa aloittavat kaksipäiväiset 75-juhlallisuudet 2. maailmansodan käännekohdan muistamiseksi.

Juhlallisuuksiin osallistuu keskiviikona kunniavieraina kolmesataa 2. maailmansodan veteraania. Juhlapuheet Portsmouthissa pitävät Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump , Britannian pääministeri  Theresa May  ja kuningatar  Elisabet II .
 Portsmouth oli keskeinen vesillelaskupaikka, kun noin 156 000 Yhdysvaltain, Britannian, Kanadan ja muiden liittoutuneiden maiden joukot lähtivät kohti Normandiaa. Maihinnousu 6.6.1944 johti Euroopan vapauttamiseen ja 2. maailmansodan päättymiseen.
 Ennen tilaisuutta pääministeri May luonnehti Normandian maihinnousua kansainvälisen yhteistyön historiallinen hetki.
 – Tilaisuuden sydämessä ovat veteraanit, jotka taistelivat vapauden ja rauhan puolesta, joista nyt nautimme, May sanoi.
 Muistojuhlallisuuksiin on määrä osallistua useiden maihinnousuun osallistuneiden maiden johtajia. Myös Saksan liittokansleri  Angela Merkel  on kutsuttu.
 Juhlallisuudet päättävät presidentti Trumpin valtiovierailun Britanniaan. Torstaina muistopäivän juhlallisuudet siirtyvät Ranskaan. Normandiassa muistotilaisuudet pidetään sotilashautausmailla, joissa maihinnousun sankarivainajat lepäävät.

Trump, May ja kuningatar Elisabet II – katso suoraa lähetystä Normandian maihinnousun 75-vuotisjuhlallisuuksista kello 12


Summary: Paha haju johdatti poliisit epäiltyyn huumetehtaaseen Alankomaissa. Huumeliigan lonkerot ulottuvat Tampereelle.

Nainen näyttää valokuvissa tavalliselta kolmikymppiseltä. Hän nauraa kaverinsa kanssa, syö ravintolassa ja ottaa kuvia itsestään hotellissa.
 Todellisuus oli toista. Poliisin mukaan hän oli osa Suomen historian suurinta kokaiinirinkiä.
 Pirkanmaan käräjäoikeudessa on menossa tämän Suomen historian suurimman kokaiinijutun oikeudenkäynti. Poliisin tuhansien sivujen esitutkintapöytäkirjasta selviää, miten laajaa ja vaarallista kokaiiniliigan toiminta on ollut.
 1980-luvulla syntyneen ulkomaalaisen naisen epäillään salakuljettaneen kehonsisäisesti Alankomaista Suomeen vuoden 2017 aikana kaikkiaan kymmenen salakuljetuserää. Hän ei ollut ainoa.
 Salakuljettajaksi epäilty nainen ja päätekijäksi epäilty tamperelainen mies piirsivät poliisille huumepakettien koot.  Poliisi
 Huumeen kuljettivat Suomeen niin sanotut muulit nieltynä tai kehoon kätkettynä. Perillä he ulostivat paketit. Tämä on vaarallista, mutta yleistä huumekaupassa. Esimerkiksi  toukokuun lopulla  kokaiinipaketteja niellyt japanilainen mies kuoli Meksikon lennolla.
 Kolme haaraa laajassa jutussa
 Keskusrikospoliisi ja Sisä-Suomen poliisilaitos paljastivat viime vuonna rikollisryhmän, jonka epäillään salakuljettaneen huumeita Alankomaista Suomeen. Liigan epäillään tuoneen maahan ja yrittäneen hankkia vuosien 2017–2018 aikana kaikkiaan yli 13 kilogrammaa kokaiinia.
 Päämaahantuojille vaaditaan  nyt 13 vuoden vankeustuomioita. Maahantuonnista on epäilty kaikkiaan 15:tä henkilöä eri rikosnimikkeillä.
 Oikeusjutun laajuudesta kertoo se, että kokonaisuuden toisesta haarasta annettiin  tuomio Pirkanmaan käräjäoikeudessa  aiemmin tänä vuonna. Tähän osaan liittyy jääkiekkoilija  Jori Lehterän saama  tuomio. Tuomiot eivät ole vielä lainvoimaisia.
 Asian tekee poikkeukselliseksi kokaiinin määrä, joka on Suomen oloissa huomattava.  Kaisa Ahva
 Ensimmäisestä haarasta käräjäoikeus  on antanut tuomionsa tammikuussa .
 Nyt käsitellään maahantuontia ja vajaan 11 kilon kokaiinin tuontia.
 Suomen oloissa huomattava määrä
 Kihlakunnansyyttäjä  Kaisa Ahva  sanoo, että kolmen epäillyn salakuljetuskerran osalta asia käsitellään vielä todennäköisesti syksyllä, kun siihen liittyvät kaksi henkilöä luovutetaan Alankomaista Suomeen.
 – Asian tekee poikkeukselliseksi kokaiinin määrä, joka on Suomen oloissa huomattava.
 Syytteen mukaan salakuljetuskertoja on ollut 18, joten kokaiinia on kuljetettu Suomeen säännöllisesti. Poliisin mukaan yleensä on tuotu noin 400–500 grammaa kerralla.
 – Suurin osa kokaiinista on lisäksi päätynyt levitykseen, sillä vain viimeinen erä on saatu takavarikkoon. Rikoshyötyjenkin osalta on ollut kyse merkittävästä asiasta, sillä kokaiini on katukaupassa varsin arvokasta, Ahva kertoo.
 Salaiset pakkokeinot
 Kokaiinia alkoi tulla Suomeen syytteen saaneen liigan mukana helmikuussa 2017. Yhdeksi päätekijäksi epäillään Tampereella asuvaa, kreikkalaistaustaista miestä. Vuonna 1984 syntyneen miehen epäillään organisoineen Alankomaista Suomeen kokaiinia yhteensä 21 erillistä salakuljetuserää.
 Alankomaiden poliisi löysi tilan, jossa huumeita on poliisin mukaan käsitelty.  Poliisi
 Lisäksi miehen epäillään yrittäneen hankkia kolme kiloa kokaiinia.
 Syyttäjän ja poliisin mukaan Tampereella asuva mies toimi kahden hollantilaisen miehen kanssa, joita syytetään pääosin samoista törkeistä huumausainerikoksista.
 Poliisi alkoi tarkkailla huhtikuussa 2018 Tampereella asuvan miehen toimia, koska epäili törkeää huumausainerikosta. Silloin aloitettiin esitutkinta ja salaiset pakkokeinot.
 Taustalla oma käyttö
 Esitutkintapöytäkirjan mukaan tamperelaisella syytetyllä oli kymmenkunta kännykkää ja niissä useita prepaid-liittymiä.
 Tämä Tampereella asuva syytetty kertoo, että hän oli käyttänyt itse huumeita aiemmin ja ryhtyi sitten ostamaan kokaiinia Hollannista. Samalla hän kertoi saaneensa itselleen huumeita.
 Tampereella asuva syytetty ei kerro kuulusteluissa, kuka häntä painosti huumeiden ostamiseen. Viesteissä hän kertoo kuitenkin stressistä, mitä huumekauppa toi.
 – Kerran yritin kieltäytyä hänen (toimeksiantajan) suunnitelmistaan ja tuolloin hän pahoinpiteli minut. Hän antoi minun myös ymmärtää, että jos en hanki hänelle kokaiinia, niin joko minulle tai läheisilleni voi käydä huonosti, mies kertoi kuulusteluissa.
 Kaupoissa toistui sama kaava
 Kokaiinikaupoissa toistui poliisin mukaan aina sama kaava. Tampereella asuva mies oli sopinut kaupan henkilö X:n kanssa Singal Messenger- tai Telegramm-kännykkäsovelluksilla. X ja henkilö Z salakuljettivat yhdessä aina noin 450 grammaa kokaiinia.
 Tampereella asuva mies otti poliisin mukaan kokaiinin heiltä vastaan Helsingin keskustassa sovitussa paikassa. Yleensä huumeet vaihtoivat omistajaa ravintoloissa tai hotelleissa. Välillä syytetty otti huumeet vastaan äitinsä omistamassa autossa.
 Kokaiinin grammahinta oli tavallisesti noin 50 euroa. Maksut Tampereella asuva mies suoritti poliisin mukaan yleensä käteisellä.
 Tamperelainen syytetty yritti välillä hommata huumeita toimeksiantajalleen myös toista kautta. Silloin hän tuli itse ryöstetyksi.
 Tampereella asuva mies teippasi hollantilaisessa hotellissa rahat vartaloonsa kiinni, jotta ne eivät näkyisi. Hän matkusti junalla Rotterdamista Amsterdamiin ja meni tapaamaan sovittuun paikkaan. Rahaa hänellä oli mukana 26 000 euroa.
 Tamperelainen mies kertoi, että hänet ryöstettiin Alankomaissa tällä asuinalueella.  Poliisi
 Sisällä asunnossa kaksi miestä käski syytetyn mukaan pistoolilla uhaten hänet maahan, vei Rolexin ja rahat.
 Tampereella asuva mies kertoi paenneensa asunnon parvekkeen kautta.
 – Palattuani Suomeen pelkäsin henkeni edestä rahojen menetyksen ja sen vuoksi, etten saanut hankittua hänelle (toimeksiantajalle) kokaiinia. Tämä henkilö ilmoitti minulle, että olen velkaa hänelle sen 26 000 euroa ja tämän johdosta toiminta jatkui sellaisenaan kiinnijäämiseeni saakka, syytetty kertoi poliisille kuulustelussa.
 Tampereella asuva mies kertoo järjestäneensä huumekauppoja myös oman huumevieroituksensa aikana.
 Kertoo palkkioksi 200 euroa
 Muulina eli huumeiden salakuljettajana epäilty kolmikymppinen nainen kertoi esitutkinnassa olettaneensa kuljettamansa huumausaineen olleen kokaiinia. Huume oli kuljetuksen ajan hänen vaginassaan ja peräsuolessaan.
 Huumausainepaketit oli pakattu kondomeihin. Nainen oli ottanut paketit esitutkintapöytäkirjan mukaan vastaan Rotterdamissa ja laittanut ne sisäänsä Schipholin lentokentän lähellä olevalla Shell-huoltoasemalla. Suomeen saavuttuaan nainen kertoi menneensä hotelliin.
 Poliisi pyysi naista piirtämään huumepakettien koot. Naisen mukaan vaginassa ollut huumepaketti oli 11 senttiä kertaa 6 senttiä ja peräsuolessa olevat paketit neljä senttiä kertaa 5,5 senttiä.
 Nainen kertoo saaneensa palkkiota keskimäärin 200 euroa salakuljetuksesta. Hän kertoo, että hänen motiiviinsa huumausaineen salakuljetuksessa on ollut taloudellinen.
 Setelit mustassa kahvipaketissa
 Toinen epäilty huumeiden salakuljettaja on poliisin mukaan hollantilainen perheenisä. Huumetta tuotiin tamperelaisen syytetyn mukaan niin paljon, kuin tämä sai nieltyä sisäänsä. Kerta kerralla perheenisä sai tuotua enemmän.
 Hollantilainen perheenisä kertoo saaneensa 5 000 euroa palkkiota salakuljetuksesta eli huomattavasti naista enemmän.
 Kihlakunnansyyttäjä Kaisa Ahva sanoo, että palkkioista, niiden summista tai oikeellisuudesta ei ole muuta tietoa kuin henkilöiden omat kertomukset. Hän ei tiedä, miksi summat eroavat noin huomattavasti ja pitävätkö ne paikkaansa.
 Miehen nielemän yhden kapselin keskimääräinen nettopaino oli yli kuusi grammaa.
 Kuulusteluissa hollantilainen mies kiisti huumekaupan. Hän kertoi tulleensa Tampereelle viime kesänä, koska kuuli, että Tampere on mielenkiintoinen kaupunki. Mies kertoi etsineensä bisnesmahdollisuuksia ja tehneensä yritysyhteistyötä Tampereella asuvan pääepäillyn kanssa. Mies vietti kaupungissa kuitenkin vain pari tuntia ja palasi takaisin.
 Salakuljettajana epäilty mies palasi Suomeen ja jäi kiinni Helsingissä Kampin kauppakeskuksessa lokakuussa 2018. Hänet vietiin röntgeniin mahdollisten huumausaineiden löytämiseksi. Mieheltä löytyneet setelit oli piilotettu mustaan kahvipakettiin.
 Autosta löytyi lähes kilo kokaiinia
 Ennen kiinniottoa poliisi oli seurannut tiiviisti liigan televalvontatietoja. Poliisi tarkkaili, missä salakuljettajana epäilty hollantilainen mies liikkui.
 Tamperelaisesta autosta löytyi huumeita vajaa kilo.  Poliisi
 Tämä kävi syömässä ravintolassa, ostamassa matkapuhelin laturin ja palasi iltamyöhään hotellihuoneeseen ravintolasta. Poliisi kuuli aamulla, kuinka epäilty laski hotellihuoneessa ulostamiensa kokaiinipakettien määrää ääneen. Verkko alkoi tiivistyä.
 Tampereella asuva mies oli hautajaisissa ja kertoi siksi järjestäneensä toisen henkilön hakemaan huumeita.
 Tämä suomalainen epäilty on poliisin mukaan moottoripyöräkerhon jäsen. Poliisin mukaan epäilty pysäytettiin Tampereella vähän ennen kuin hän saapui Bandidoksen tiloihin. Autosta takavarikoitiin 833 grammaa kokaiinia.
 Vyyhti alkoi purkautua
 Tampereella asuva mies otettiin kiinni Tampereella Hämeenpuistossa samana päivänä kuin miespuolinen salakuljettaja Helsingissä lokakuussa 2018. Tamperelainen kiisti aluksi osuutensa mutta myönsi myöhemmin toimineensa välimiehenä osassa huumekauppoja.
 Hollantilaiset pääsyytetyt otettiin puolestaan esitutkintapöytäkirjan mukaan kiinni Alankomaissa joulukuussa 2018. Molemmat luovutettiin keväällä Suomeen. Nämä syytetyt ovat esitutkinnassa kiistäneet syyllistyneensä rikoksiin tai eivät ole kommentoineet syytteitä.
 Tänä keväänä poliisi löysi myös paikan, missä huumeita on esitutkinnan mukaan käsitelty. Paikalle johdatti haju.
 Ämpäri, jossa poliiisin mukaan on käsitelty kokaiinia.  Poliisi
 Erään hollantilaisen yrityksen tiloista alkoi tulla viime huhtikuussa huomattavan pahaa hajua. Alankomaiden Barendrecht-Reijerwaardin teollisuusalueelle hälytettiin poliisi.
 Poliisipartio epäili hajun olevan peräisin kokaiinin puhdistamisesta, ja paikalle kutsuttiin asiantuntijat. Kiinteistöt piti evakuoida, koska paikalla olisi saattanut olla räjähdysvaara.
 Sisältä varastosta löytyi ämpäri, jonka neste reagoi positiivisesti kokaiinitestiin. Toimistosta löytyi myös aukinainen tynnyri, josta levisi tilaan vahva haju. Poliisin mukaan tilassa oli valmistettu amfetamiinia.
 Vyyhti alkoi purkautua.
 Asioita käsitellään nyt oikeudessa Tampereella. Tuomiot Suomen oloissa poikkeuksellisesta tapauksesta annetaan myöhemmin.
 Lue lisää:
 Suomen suurimmasta kokaiinijutusta syytteet: Huumetta tuotiin Tampereelle nieltynä ja kehoon kätkettynä
 Esitutkinta Suomen suurimmasta kokaiinijutusta valmistui: Viisi kuriiria toi 13 kiloa huumetta nieltynä ja kehon onteloihin kätkettynä
 KRP: Ekstaasia ja marihuanaa takavarikoitiin viime vuonna ennätyspaljon

Näin Suomen isoin kokaiiniliiga toimi: Nainen laittoi kondomeihin pakatut huumeet sisäänsä huoltoasemalla ja astui lennolle, mies odotti perillä


Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK

Palvelualojen ammattiliiton PAMin puheenjohtajaksi on valittu SAK:n työehdot-osaston johtaja  Annika Rönni-Sällinen . Rönni-Sällinen on toiminut ay-liikkeessä eri tehtävissä yli 20 vuoden ajan.
 Väistynyt puheenjohtaja  Ann Selin  johti liittoa vuodesta 2002. Selin on työskennellyt ammattiyhdistystoiminnassa yli 40 vuoden ajan ja PAMissa koko 2000-luvun.
 Puheenjohtaja valittiin PAMin liittokokouksessa Helsingissä. Puheenjohtajuutta tavoitteli kaikkiaan kuusi ihmistä. PAM on palvelualoilla työskentelevien ammattiliitto, joka kuuluu SAK:n alaisuuteen. Liitolla on noin 220 000 jäsentä.

PAMin uusi puheenjohtaja on Annika Rönni-Sällinen


Summary: Testaa, kuinka hyvin osaat suojautua liialta auringonpaahteelta ja mitä tiedät auringon terveyshyödyistä.

Ilmatieteen laitoksen sivuilta näet  UV-indeksin ennusteen  Suomessa ja muualla maailmassa. Säteilyturvakeskuksen sivuilta saat tietoa siitä,  miten suojaudut auringolta oikein .
 Taustatietoja testiä varten ovat antaneet Ilmatieteen laitoksen tutkija  Anu Heikkilä , Syöpärjestöjen asiantuntijalääkäri  Petteri Hervonen , Säteilyturvakeskuksen tarkastaja  Anne Höytö , Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL:n) tutkimusprofessori  Timo Partonen  ja Näkemisen ja silmäterveyden toimiala NÄE ry:n toimitusjohtaja  Panu Tast .
 Lue lisää:
 Säteilyturvakeskus: UV-säteily ei huoleta nuorisoa tai vanhoja miehiä

Mitä suojakerrointa rusketus enimmillään vastaa, mihin tarkkaan aikaan auringon UV-säteily on voimakkainta? Testaa tietosi


Summary: Lahti siirtyy paikalle Sanoma Lifestyle -yksikön johtajan pestistä.

Ilta-Sanomien vastaavaksi päätoimittajaksi nousee  Johanna Lahti , 47. Lehden nykyinen vastaava päätoimittaja Tapio Sadeoja jää eläkkeelle vuodenvaihteessa.
 Lahti työskentelee nyt Sanoma Lifestyle -yksikön vetäjänä. Ennen nykyistä tehtäväänsä Lahti työskenteli 2010–2016 Me Naisten päätoimittajana ja toimituspäällikkönä.
 Sitä ennen hän oli pitkään töissä Ilta-Sanomissa, muun muassa viihdetoimituksen, viikonvaihdeliitteen ja tv-lehden esimiehenä, Lontoon-kirjeenvaihtajana ja ulkomaantoimittajana. Koulutukseltaan Lahti on filosofian maisteri.

Johanna Lahti Ilta-Sanomien uudeksi vastaavaksi päätoimittajaksi


Summary: Kahdeksan kiipeilijää katosi Intian puoleisella Himalajalla runsas viikko sitten. Maanantaina helikopterista havaittiin viisi ruumista.

Intian viranomaiset ovat joutuneet jo kolme kertaa keskeyttämään yrityksensä noutaa Nanda Devi -vuoren rinteellä havaitut viisi ruumista,  kertoo Britannian yleisradioyhtiö BBC . Ruumiiden uskotaan kuuluvan toukokuun lopulla kadonneeseen kahdeksan kiipeilijän ryhmään.
 Viranomaisten mukaan helikopteri ei ole yrityksistä huolimatta onnistunut laskemaan pelastustyöntekijöitä alueelle, jossa ruumiit ovat. Viranomaiset olivat jo aiemmin todenneet operaation olevan hyvin riskialtis ja onnistumisen olevan ihme vaikean maaston ja huonon sään vuoksi.
 Operaatio on nyt keskeytetty ja viranomaiset harkitsevat muita keinoja ruumiiden noutamiseksi.
 Neljän britin, kahden yhdysvaltalaisen, yhden australialaisen ja yhden intialaisen muodostama kiipeilijäryhmä katosi Intian toiseksi korkeimman vuoren Nanda Devin itäisen huipun rinteelle. Viimeisen ryhmään saadun kontaktin jälkeen alueella tapahtui useita lumivyöryjä.
 Hälytys katoamisesta tehtiin viime viikon perjantaina, kun ryhmä ei ollut palannut alkuperäisen suunnitelman mukaisesti leiriin.
 Toukokuun 22. päivänä julkaistussa  viimeisessä Facebook-viestissä  ryhmän kerrottiin lähtevän yrittämään kohti kiipeämätöntä huippua.
 Neljä samaan ryhmään kuulunutta kiipeilijää kääntyi takaisin huonon sään vuoksi, mutta kahdeksan kiipeilijää jatkoi etenemistä. Viikonloppuna rinteeltä alas tuotu neljän kiipeilijän joukko on avustanut pelastusviranomaisia.
 Lisää aiheesta:
 Himalajalla kadonneiden kiipeilijöiden kohtalo edelleen arvoitus – viimeinen kontakti ryhmään päivä ennen lumivyöryä
 Kahdeksan vuorikiipeilijää kateissa Himalajalla – Viimeinen viesti: He yrittävät kohti kiipeämätöntä huippua

Himalajalla kadonneen kiipeilijäryhmän ruumiiden noutaminen epäonnistuu kerta toisensa jälkeen – "Onnistuminen olisi ihme"


Summary: Onnettomuus tapahtui vuosi sitten kesäkuussa Seinäjoella.

Vuosi sitten  Pohjanmaa rallissa  Seinäjoella tapahtunut kuolemaan johtanut onnettomuus siirtyy syyteharkintaan. Poliisi on saanut esitutkinnan valmiiksi.
 Esitutkinnassa on kuultu kuutta henkilöä, jotka ovat rallin järjestäjätahon turvallisuusorganisaatioon kuuluvia. Heitä on kuultu rikoksesta epäiltynä kuolemantuottamukseen. Asia siirtyy heidän kohdallaan syyteharkintaan.
 Viime kesäkuussa rallin ensimmäisellä erikoiskokeella naiskatsoja kuoli, kun ralliauto ajoi ulos tieltä.

Pohjanmaa rallin kuolemaan johtanut onnettomuus siirtyy syyteharkintaan


Summary: La Repubblica -lehden mukaan komissio on lähettänyt Italian hallitukselle kirjeen.

Euroopan komissio katsoo, että Italian harjoittama finanssipolitiikka on horjuttanut luottamusta ja siten vaikuttanut talouteen hidastavasti.  La Repubblica -lehden mukaan  Italia altistaa itsensä mahdolliselle markkinašokille toimiensa vuoksi.
 Kerromme pian asiasta lisää.

Lehti: EU aloittamassa kurinpitotoimet Italiaa kohtaan löysän finanssipolitiikan takia


Summary: Luonnonvarakeskuksen mukaan susilaumojen määrä Itä- ja Länsi-Suomessa on tasoittunut.

Susilaumojen määrä on muuttunut viime vuodesta, jolloin Luonnonvarakeskus laski susien siirtyneen huomattavalta osalta läntiseen Suomeen. Nyt susilaumojen määrä kasvoi Itä-Suomessa.
 Susikannan arvioidaan kasvaneen noin kymmenen prosenttia. Eniten susia liikkuu kuitenkin läntisessä Suomessa.
 Maaliskuun  2019 kanta-arvion  mukaan susilaumat jakautuvat viimevuotista tasaisemmin Itä- ja Länsi-Suomen välillä. Laumoja laskettiin nyt olevan yksi vähemmän kuin viime vuonna. Läntisellä kannanhoitoalueella tavattiin 13 laumaa, kun niitä vuotta aiemmin oli 16.
 Läntisessä Suomessa erottui tiheimpien susikantojen ja laumojen alueina yhtäältä Varsinais-Suomen ja Etelä-Satakunnan muodostama alue, toisaalta Pohjois-Pohjanmaa. Pohjois-Satakunnan ja Etelä-Pohjanmaan reviireillä laumoja oli vähemmän.
 Itäisellä kannanhoitoalueella susilaumojen määrä kasvoi kahdeksasta yhteentoista. Tässä luvussa ovat mukana myös Suomen ja Venäjän rajan yli liikkuvat laumat.
 Mihin sudet ovat kuolleet Itä-Suomen poliisi Tiedossa oleva kuolleisuus 1.8.2018 jälkeen: Riistakeskuksen vahinkoperusteiset poikkeusluvat 12 (kaikki poronhoitoalueella) Poliisin määräykset 6 Auton alle jääneet 5 Tutkinnassa (laiton tappaminen) 2 Yhteensä 25 lähde: Maa- ja metsätalousministeriö Susien kuolinsyitä  tutkii myös Ruokavirasto
 Itäisen Suomen kannanhoitoalueella susien esiintyminen painottui Kainuun ja Pohjois-Karjalan itäosiin sekä Pohjois-Savon pohjoisosiin.
 Maaliskuussa 2019 Suomessa oli 19 kokonaan tai suurimmaksi osaksi Suomen puolella liikkuvaa susilaumaa. Lisäksi Suomen ja Venäjän välisen valtakunnanrajan molemmin puolin liikkuvia laumoja oli viisi.
 Susireviirejä oli kaikkiaan 47, joista kahden suden asuttamia reviirejä oli selvästi enemmän kuin vuotta aiemmin.
 Suomen läntisellä kannahoitoalueella oli näitä susiparien reviirejä neljätoista ja itäisellä kuusi. Poronhoitoalueella ei havaittu kevättalvella reviirejä, joissa olisi ollut vähintään kaksi sutta.
 Kaikkiaan susia arvioidaan olevan 185–205, mikä on noin kymmenen prosenttia enemmän kuin vuosi sitten.
 Viime vuoden maaliskuussa Suomen susikannan kokonaismääräksi Luonnonvarakeskus arvioi 165–190 sutta. Vuoden 2017 kanta-arviossaan Luke määritteli  Suomen susikannan kooksi 150–180 sutta.
 Susilaumat sekä kahden tai 2–3 suden asuttamat reviirit maaliskuussa 2019.  Mikko Airikka / Yle
 Susia on eniten juuri nyt
 Luke on arvioinut myös susikannan muutoksia vuodeksi eteenpäin.
 Maaliskuun jälkeen Suomen susikanta kasvaa uusien pentujen synnyttyä huhti-toukokuussa. Arvio on ajoitettu koskemaan maaliskuun tilannetta, koska kattavin aineisto susikannan määrittelyyn saadaan talvella, eikä nuorten levittäytymisvaellus synnyinalueeltaan vielä vaikuta merkittävästi.
 Suomessa nuoret sudet lähtevät vaeltamaan synnyinlaumastaan tavallisesti keväällä ollessaan noin vuoden ikäisiä. Nuoret sudet saattavat vaeltaa jopa tuhannen kilometrin päähän synnyinlaumastaan pariutumiskumppania ja lisääntymisaluetta etsiessään.
 Satelliittilähetinten antama aineisto osoittaa vaelluksen voivan olla sangen polveilevaa niin, että reittiä voi kertyä useita tuhansia kilometrejä. Vaellus synnyinreviiriltä omalle lisääntymisalueelle vie lyhimmillään muutamia päiviä, pisimmillään yli puoli vuotta.
 Toukokuun lopussa kanta käy suurimmillaan, mutta lähtee sitten laskemaan nopeasti pentujen korkean luonnollisen kuolevuuden vuoksi. Heinäkuun alussa kannan kooksi ennustetaan 90 prosentin todennäköisyydellä 310–401 sutta.
 Marraskuun kannan ennustetaan laskevan välille 263–352. Silloin laumoja on ehkä 32–43. Ensi vuoden maaliskuussa laumoja arvioidaan ennustemallin mukaan olevan 17–37.
 Vaeltavia susia ennustetaan olevan marraskuussa liikkeellä parisenkymmentä, eniten läntisessä Suomessa. Uusia susireviirejä syntynee samoille seuduille.
 Katso susiennuste 2019-2020 YouTubessa
 Kanta-arvio syntyy monen tiedon yhdistämisestä
 Tämän vuoden maaliskuun kanta-arvion pohjana on kattavin saatavissa oleva aineisto, jollaisen kokoaminen on mahdollista vain talvella.
 Porvoon Sandvikissä kuvattu tassun jälki lumessa. Timo Huovinen / Yle
 Ennustemalli perustuu suden populaatiodynamiikkaa koskevaan tutkimustietoon ja lähtee liikkeelle viimeisimmästä kanta-arviosta.
 Kanta-arvio perustuu petoyhdyshenkilöiden kirjaamiin havaintoihin, kuolleisuustilastointiin ja DNA-analyyseihin. Ulostenäytteiden DNA-tutkimuksilla tunnistettiin 130 eri sutta.
 Geneettistä materiaalia keräsivät sekä vapaaehtoiset että keruutehtävään palkatut henkilöt.
 Lähettimillä varustettujen susien paikannukset antoivat Luken mukaan tärkeää lisätietoa kanta-arvion tueksi.  Näitä susia  on pääasiassa maan keskivaiheilla eikä esimerkiksi Lounais-Suomen tihentymäalueella.
 Lue myös:
 Susia on Suomessa nyt jopa 50 prosenttia enemmän kuin keväällä  – kanta jopa päälle 300 yksilöä
 Länsi-Suomen rajusti kasvaneen susikannan seurantaan lisärahaa – lisäksi poikkeuslupien määrää susien kaatoon ei enää rajoiteta
 Huolestuneet vanhemmat pitävät lapsiaan sisällä susien pelossa ja saavat haukut suojelijoilta – Suomen sudet asuvat nyt lännessä, Pohjanmaalla kanta on kaksinkertaistunut
 Susikannan hoitosuunnitelma tarjoaa uusia keinoja haittojen torjuntaan, mutta perää myös asennemuutosta: "Susia on opittava sietämään"
 Mistä susiviha kumpuaa? "Ajatellaan, että ihmisellä on oikeus liikkua luonnossa ilman pelkoa"

Suomessa on nyt noin 200 sutta – Katso kartalta, millä alueilla sudet liikkuvat


Summary: Avi joutui marraskuussa ottamaan kunnan kaikki sosiaali- ja terveyspalvelut valvontaansa.

Pohjois-Suomen aluehallintovirasto (avi) on päättänyt lopettaa Siikalatvan kunnan sote-palveluiden valvontatoimet.
 Avi otti viime marraskuussa  kunnan kaikki sosiaali- ja terveyspalvelut valvontaansa . Niin radikaaliin toimiin se ei ole koskaan ennen Suomessa ryhtynyt.
 Poikkeukselliset toimet juontavat juurensa Siikalatvan kunnan sote-palveluiden yksityistämiseen. Kunta ulkoisti sote-palvelunsa terveysjätti Mehiläiselle vuonna 2017, minkä jälkeen ongelmat alkoivat.
 Kunnan sosiaali- ja terveydenhuollossa paljastui monia vakavia ja pitkäaikaisia puutteita. Kunta muun muassa siirsi lainvastaisesti yksityiselle yritykselle eli Mehiläiselle tehtäviä, jotka kuuluvat kunnan vastuulle.
 Avi totesi keskiviikkona, että Siikalatvan kunta on ryhtynyt asianmukaisiin korjaaviin toimiin, ja kertoi lopettavansa valvonnan.
 Se evästi kuitenkin vielä Siikalatvan kuntaa itse varmistamaan, että sosiaalipalvelujen järjestäminen ja yksityisten sosiaalipalvelujen tuottajien valvonta toteutuu lain mukaisesti.
 – Siikalatvan kunnan palveluksessa tulee olla riittävästi sosiaalihuollon ammattihenkilöitä ja muuta asiakastyöhön osallistuvaa henkilöstöä, avin  tiedotteessa  todetaan.
 Lue myös:
 Ylen selvitys: Vanhusten ravitsemus oli retuperällä Mehiläisen hoivakodissa – letkuruokinnassa ollut asukas ei saanut ravintoa 18 tuntiin
 Pohjois-Suomen avi valvoo useampaa vanhusten hoivakotia
 Siikalatvalaisten vanhusten vuokrat olisivat nousseet jopa 30 prosenttia – vuokrasopimukset estivät vuokrien noston
 Siikalatvan päättäjät eivät tienneet, että kunnan sote-palveluita hoidettiin lainvaistaisesti: "Onneksi asia tuli ilmi eikä menty tämän pidemmälle"

Avi päästi Siikalatvan piinasta – kunta korjannut Mehiläis-sotkun asianmukaisesti


Summary: Rahtialuksen kyydistä pudonnut vene on viety korjattavaksi valmistajan telakalle Mallorcalle.

Pohjanmaalla Pietarsaaressa valmistettu jättipurjevene on löytynyt pahoin vaurioituneena. Sen  luultiin jo uponneen  pudottuaan rahtialuksen kyydistä Välimereen toukokuun lopulla.
 SuperYachtTimes-sivuston  kuvat kertovat, että My song -niminen purjevene on kärsinyt pahoja vaurioita. Se on kuljetettu Baltic Yachtsin telakalle Palman satamaan Mallorcan saarelle. Veneen kohtalosta päättävät sen italialainen omistaja ja vakuutusyhtiö.
 Balticin valmistama vene oli rahtialuksen kyydissä matkalla Karibialta Italiaan. Sen oli tarkoitus osallistua Sardinian ympäri kiertävään regattaan.
 Ilmeisesti rahtialuksen kuljetuskehikko petti kuljetuksen aikana ja purjevene putosi kyydistä yli laidan.
 Jättipurjevene on yksi Baltic Yachtsin suurimpia urakoita. Yli 39-metrinen vene on valmistettu kolme vuotta sitten, ja sen hinnaksi arvioidaan vähintään 25 miljoonaa euroa.
 Lue myös:
 Kallis jättipurjevene putosi rahtialuksesta Välimereen – Suomessa valmistettu vene on ilmeisesti uponnut

Välimereen pudonnut kallis jättipurjevene ei uponnutkaan – löytyi pahoin vaurioituneena


Summary: Syyllistyivätkö Australian sotilaat viattomien ampumiseen Afganistanissa?

Australian liittovaltion poliisi on tehnyt ratsian maan yleisradioyhtiön ABC:n tiloihin Sydneyssä. Asiasta kertovat australialaiset tiedotusvälineet, muiden muassa The Sydney Morning Herald.
 Keskiviikkoaamupäivänä tehdyssä ratsiassa etsittiin todisteita siitä, että ABC on julkaissut hallituksen salaiseksi julistamaa materiaalia. Poliisit etsivät myös ABC:n uutispäätoimittajaa  Gavin Morrisia  ja kahta uutisen tehnyttä toimittajaa.
 ABC:llä oli vuonna 2017 tutkivaan journalismiin liittyvä sarja The Afghan Files (Afgaanikansiot). Yhtiön uskotaan saaneen tuolloin haltuunsa hallituksen salaisen muistion. Siitä käy ilmi, että australialaiset sotilaat ovat ampuneet Afganistanissa aseettomia siviilejä ja lapsia, ja syyllistyneet muutenkin asiattomaan käytökseen.
 Maan vuodelta 1914 oleva rikoslaki estää salaiseksi luokitellut aineiston julkaisemisen.
 Eilen tiistaina poliisi teki kotietsinnän News Corp -mediayhtiön toimittajan  Annika Smethurstin  kotiin. Hän julkaisi viime vuonna uutisen, jonka mukaan Australia aikoo tiukentaa kansalaisiinsa kohdistuvaa valvontaa.
 Poliisi epäilee tämänkin uutisen rikkovan rikoslaissa määriteltyjä salassapitomääräyksiä.
 Ketään ei kuitenkaan ole määrätty pidätettäviksi ainakaan toistaiseksi.
 Pääministeri  Scott Morrison  on etäännyttänyt itseään ja hallitustaan poliisin toimista.
 – Australia uskoo vahvasti lehdistönvapauteen ja sen suojaamiseksi on selkeät lait. Myös Australian kansallisen turvallisuuden takaamiseksi on laadittu selvät lait ja kaikkien tulisi toimia niiden mukaisesti, pääministeri sanoi.

Poliisiratsia Australian yleisradion tiloihin – Epäily salaisten tietojen vuotamisesta


Summary: Agnico Eagle Finlandin mukaan pelkkä sähköveron kiristys lisäisi kustannuksia miljoonia euroja vuodessa.

Hallitusohjelmaan kirjatut kaivosten verouudistukset vaikuttaisivat Kittilän kultakaivosyhtiön mukaan kaivostoiminnan jatkuvuuteen ja työllistämismahdollisuuksiin.
 Agnico Eagle Finlandin toimitusjohtaja  Jani Lösösen  mukaan pelkästään kaivoksille hallitusohjelmassa suunniteltu sähköveron muutos tarkoittaisi kahdesta kolmeen miljoonan euron vuotuisia lisäkustannuksia.
 – Lisäksi se heikentää merkittävästi edellytyksiä siirtyä dieselkäyttöisestä kalustosta sähkökäyttöiseen kalustoon kaivostoiminnassa, pohtii Lösönen sähköpostivastauksessaan.
 Tämän lisäksi hallitusohjelmassa on mainittu kansainvälisten kaivosten myyntitulojen verottaminen Suomessa sekä mahdollinen kaivosvero. Kokonaisuudessaan verouudistukset voisivat heikentää Kittilän kaivoksen saamaa rahoitusta tulevaisuudessa, Jani Lösönen arvioi.
 Kemin kaivoksen omistamasta Outokumpu konsernista hallitusohjelmaa ei kommentoida tässä vaiheessa.
 Kaikki eivät vielä kommentoi
 Kaksi Lappiin kaivoksia vahvasti harkitsevan yhtiön edustajaa ei lähde arvioimaan maanantain julkaistujen verouudistusten vaikutuksia tulevien kaivosten kannattavuuteen.
 Savukosken Sokliin fosfaattikaivosta suunnittelevan Yaran Suomen toimitusjohtaja  Eero Hemming  kertoo, ettei ole vielä tutustunut hallitusohjelmaan, eikä voi siksi kommentoida asiaa.
 Ranuan Suhangon kaivoshankkeen projektipäällikkö  Juha Rissanen  sanoo, että Suhanko Arctic Platinum Oy:stä ei vielä osata arvioida mahdollisten veronkiristysten vaikutusta parhaillaan tehtäviin kannattavuuslaskelmiin.

Kittilän kultakaivoksen johtaja: Hallituksen verouudistukset vaikeuttaisivat kaivoksen toimintaa ja työllistämistä


Summary: Tiukan maine saattaa tulla Urpilaiselle vastaan, kun parlamentti tenttaa ehdokkaita. Hän uskoo kuitenkin selviävänsä siitä.

Viisi vuotta sitten haastaja  Antti Rinne  teki armottoman puheenjohtajakampanjan ja vei  Jutta Urpilaiselta   SDP:n puheenjohtajuuden . Nyt, viisi vuotta myöhemmin, Rinne nostaa Urpilaisen Suomen EU-komissaariksi ja tehtävässä ensimmäiseksi suomalaiseksi naiseksi.
 – On upeaa, että 25 vuoden jälkeen Suomi on esittämässä komissaaariksi naista. Iloitsen tästä myös naisten puolesta, Urpilainen sanoi Ylen haastattelussa tiistai-iltana.
 SDP:ssä Urpilaisen valinta komissaariehdokkaaksi päättää yhden aikakauden. Rinteen ja Urpilaisen leireihin jakautuminen on säilynyt näihin päiviin asti. Urpilaiselle on tarjottu eri tehtäviä, joita hän ei ole ottanut vastaan. Tällä kertaa Urpilainen vastasi kyllä.
 Tuleva komissaari sanoo tarjoutuneensa vaalien alla erilaisiin vastuutehtäviin. Urpilainen oli mukana hallitusneuvotteluissa. Rinne pyysi Urpilaisen mukaan tätä nimenomaan komissaarin tehtävään.
 Euroopan neljänneksi paras valtiovarainministeri
 Urpilaisella on vankka politiikan ja EU-poliitiikan kokemus. Hän tuntee Euroopan unionia pitkältä ajalta – eurooppanuorista aina valtiovarainministeriaikojen Kreikka-kriisin ratkomiseen.
 Euromaiden valtiovarainministerien euroryhmässä Urpilainen muistetaan ainakin hyvästä kielitaidostaan ja asioihin perehtymisestä. Talouslehti Financial Times valitsi talouskriisivuosina Urpilaisen  Euroopan neljänneksi  parhaaksi valtiovarainministerikisi. Urpilainen sanoo, että ministeriajalta on säilynyt ystävyys- ja yhteistyösuhteita eurooppalaisiin kollegoihin.
 Kun viisi vuotta sitten  Jyrki Katainen  (kok.) oli ehdolla EU-komissaariksi, parlamentti pani tämän kuulemisissaan tiukalle Suomen "kurjistamispolitiikasta". Vasemmistoryhmässä kokoomuslaista Kataista kutsuttiin jopa  talouskurin talebaniksi .
 Urpilainen epäilee, että hänetkin muistetaan Kataisen hallituksen valtiovarainministerinä.
 – Tottakai se, että Suomi edusti tiukkaa linjaa ja vaati vakuuksia eurokriisin aikana Kreikalta saattoi osassa ihmisistä synnyttää minulle Täti Tiukan maineen.
 Maine saattaa tulla vastaan parlamentin tentatessa ehdokkaista. Silti hän uskoo, että kun silloisen politiikan taustaa valottaa, sitä ymmärretään.
 Kreikka vakuudet olivat "oikea linja"
 Urpilainen ajoi eurokriisissä läpi Suomen poliittisen tavoitteen: Suomi lainasi pankkikriisin alle romahtaneelle Kreikalle rahaa vain vakuuksia vastaan.
 – Vakuuksien vaatiminen oli silloisen hallituksen yhteinen linja. Jälkikäteen ajateltuna linja oli oikea.
 Urpilainen on yhä sillä kannalla, että unionissa jokainen vastaa veloistaan.
 Loputtomat euroryhmien kokoukset veivät Urpilaiselta paljon aikaa ja huomiota. Eduskunnan kollegat ja toimittajat tiesivät Urpilaisen poninhännän kireydestä, kuinka rankkaa oli yhdistää euroryhmien kokoukset ja kotimaan taloudenhoito. Toisaalta Brysselissä tunnettiin filmaattinen Urpilainen, joka loisti kollegojensa joukossa.
 Eurokriisin jälkeen uudet ongelmat
 Eurokriisin jälkeen unioni on varautunut eri järjestelyin, jotta vastaavaa ei sattuisi uudelleen. Esimerkiksi tallettajien sijoitukset on turvattu paremmin ja pankkien kriisinkestävyyttä on vahvistettu. Silti pankkiunionin rakentaminen on yhä kesken.
 Urpilainen toivoo, että Kreikan kriisin kaltaiset tilanteet olisi nyt vältetty. Uusista uhkista Urpilainen mainitsee ilmastonmuutoksen ja unionin kahtiajaon, maahanmuuton, terrorismin ja sääntöperusteisen kaupan ongelma. .
 Eurovaalien tulos tarjoaa Urpilaisen mielestä tekemistä sillanrakentajille.
 – Toisaalta oikeistopopulistit, toisaalta vihreät kasvatti kannatustaan.
 Uuden komission kokoaminen alkaa, kunhan Euroopan suuret maat ja poliittisen ryhmät saavat sovittua uuden komission puheenjohtajasta. Sen jälkeen jokaisen maan komissaari saa salkun. Urpilainen sanoo odottavansa tarjottavia tehtäviä avoimin mielin.

EU-komissaariksi nouseva Jutta Urpilainen sai Antti Rinteeltä jättipotin – Kreikan kriisi toi Urpilaiselle "Täti Tiukan" maineen


Summary: Myös Aasiassa ja Lähi-idässä kipuillaan nyt syömisen kanssa.

Syömishäiriöitä pidetään usein erityisesti länsimaisena ilmiönä, mutta tuoreiden tulosten perusteella syömishäiriöt ovat yleistyneet ympäri maailmaa, kertoo uutispalvelu  Duodecim .
 Tulokset julkaistiin American Journal of Clinical Nutrition -lehdessä, ja ne perustuvat 94 aikaisemman tutkimuksen aineistoihin.
 Aineistojen perusteella naisista runsaat kahdeksan prosenttia ja miehistä noin kaksi prosenttia sairastuu johonkin syömishäiriöön elämänsä aikana. Syömishäiriöt myös yleistyivät tutkimusten seuranta-aikojen kuluessa vuosina 2000–2018.
 Eniten syömishäiriöitä todetaan edelleen länsimaissa, mutta yhä enemmän myös Aasiassa ja osassa Lähi-Idän alueen maista. Myös miespotilaiden määrä on kasvanut, tulokset osoittavat.
 Nykykäsityksen mukaan syömishäiriöt johtuvat monesta eri syystä. Hermostollisten ja biologisten tekijöiden lisäksi monet yksilönkehitykseen sekä perheeseen liittyvät seikat ja sosiokulttuuriset tekijät altistavat syömishäiriöille. Syömishäiriöihin kuuluvat laihuushäiriö eli anoreksia, ahmimishäiriö eli bulimia ja epätyypillisempiä syömishäiriöitä, kuten ahmintahäiriö.

Syömishäiriöt yleistyneet ympäri maailmaa


Summary: Hallitusohjelmien pitenemisen syynä on pidetty sitä, että puolueet eivät luota toisiinsa. Uuden hallituksen pitkä ohjelma voi kertoa muusta.

SDP:n  Antti Rinne  hallituskumppaneineen julkisti maanantaina Helsingin uudessa kirjastoylpeydessä uuden teoksen, joka hakkaa pituudessa monet Oodin hyllyihin ladotut kirjat.
 Kyseessä on viiden puolueen hallitusohjelma nimeltä  Osallistava ja osaava Suomi , 190 sivua.
 Rinteen hallitusohjelma kaikkien aikojen pisin. Grafiikassa ei ole mukana Jäätteenmäen, Kiviniemen ja Stubbin lyhytikäisiä hallituksia. Lähde: Valtioneuvosto. Juha Rissanen / Yle
 Taakse jäävät aiemmat hallitusohjelmat, kuten aikanaan ennätyspitkäksi julistettu  Jyrki Kataisen  (kok.) hallituksen ohjelma vuodelta 2011.
 Keskustan entinen puoluesihteeri  Timo Laaninen  tulkitsi  runsaat kaksi vuotta sitten , että parin viime vuosikymmenen ajan jokaiselle hallitukselle on kirjoitettu edellistä pidempi ohjelma, koska hallituspuolueet eivät luota toisiinsa.
 Tästä ei ole kuitenkaan kyse tuoreessa Rinteen johdolla kirjoitetussa hallitusohjelmassa, sanoo kahdeksat hallitusneuvottelut läpikäynyt ex-kansliapäällikkö  Erkki Virtanen .
 – Tämä on eräänlainen toiveiden tynnyri, jonne on kerätty kaikki ilman suurempaa karsintaa, Virtanen tölväisee.
 – Sinne on kirjattu kaikki mahdollinen ja mahdotontakin erilaisilla reunaehdoilla.
 Hallitusneuvottelut "erikoiset"
 Jyrki Kataisen hallituksen ohjelman venähtäminen johtui siitä, että silloiset kuusi hallituspuoluetta tulivat vastakkaisilta ideologisilta laidoilta. Rinteen "uudessa punamullassa" puolueita on yksi vähemmän ja ideologinen hajaannus vähäisempää.
 Kataisen tiiliskiven jälkeen sekä virkamiehet että seuraaja  Juha Sipilä  (kesk.) halusivat hajuraon pitkiin hallitusohjelmiin. Insinööritaustaisen Sipilän johdolla syntyi puolet edellistä lyhyempi strateginen hallitusohjelma, jonka tekemistä helpotti hallituspuolueiden määrän puolittuminen ja perusporvarihallituksen ainakin alkuun ideologiset yhtäläisyydet.
 Tuoreimman ohjelman pituutta on venyttänyt myös uusi tapa, jolla puolueet kävivät hallitusneuvottelut. Eri työryhmät ideoivat ensin "ilmiöpöydissä" vapaasti ongelmiin ratkaisuja, jotka vasta myöhemmin karsittiin niihin joihin rahat riittävät.
 Hallitusneuvottelujen veteraani uskoo, että työskentelytapa selittää ohjelman venähtämistä.
 – Oli erikoinen tapa, että porukat kerääntyvät kahdeksi viikoksi pitämään seminaaria. Jalostaminen, tiivistäminen ja päätöksien tekeminen talousraamien mukaan jäi vaille, Erkki Virtanen kummastelee.
 Rinteen hallitusohjelman pituutta voi selittää myös tyylilaji. Uusi hallitusohjelma alkaa kuvauksella nykyihmisen ahdistuksesta murroksen keskellä. Poissa on Sipilän hallitusohjelman hakkaava rytmi, jossa lyhyillä päälauseilla tehtiin heti selväksi, että leikkauksia on tulossa.
 Kuvaavaa on, että oppositioon päätynyt kokoomusjohtokin moitti uutta hallitusohjelmaa kehumalla sen ajatuksia  kauniiksi .

Rinteen hallitusohjelma kaikkien aikojen pisin – "Kaikki mahdollinen ja mahdoton kirjattu"


Summary: Lapset käyttävät tutkimuksen mukaan lomalla eniten rahaa herkkuihin, ulkona syömiseen, peleihin ja vaatteisiin.

Anna lapsellesi mahdollisuus töpeksiä pienillä summilla, ettei sama käy vanhempana isoilla rahoilla. Kesän lomareissut on hyvää aikaa lapselle oppia fiksua rahankäyttöä ja budjetissa pysymistä.
 Jyväskylän yliopiston tutkija  Terhi-Anna Wilska  ja Danske Bankin ekonomisti  Jukka Appelqvist  kertovat vinkkinsä lapsen rahankäyttöön lomalla.
 1. Tarvitseeko lapsi korotettua viikkorahaa kesäloman aikana?
 Kesäloman ei tarvitse olla erityinen syy antaa lapselle tavallista enemmän taskurahaa, sanovat asiantuntijat. Wilskanmukaan lapset käyttävät eniten lomalla rahaa karkkiin ja muihin herkkuihin, ulkona syömiseen, peleihin ja vaatteisiin.
 Danske Bankin tilaaman kyselyn mukaan suomalaisvanhemmat pitävät keskimäärin yhdeksää vuotta sopivana ikänä ensimmäiselle taskurahalle. Lapsi saa  viikkorahaa keskimäärin 6,4 euroa . Wilska kehottaa kannustamaan lapsia kesätöihin mahdollisimman varhain, koska itse ansaittua rahaa oppii käyttämään fiksummin kuin muualta saatua.
 2. Lomareissulla voi hieman hemmotella
 Lomamatkalla rahaa kuluu enemmän kuin arjessa. Appelqvistin mukaan reissuun voi antaa lapselle hieman ylimääräistä rahaa, koska loman kuuluu olla jotain erityistä. Wilskan mukaan vaihtoehtona on myös se, että jokainen lapsi saa valita yhden matkamuiston tai vaatteen kotiinviemisiksi. Anna tiettyyn pisteeseen asti lapsen itse päättää, mitä hän rahoillaan ostaa – vaikka se sinusta olisi rihkamaa ja turhaa.
 Wilskan mukaan lapsen kanssa voi myös keskustella, pitääkö lomalla ostaa ylipäätään tavaraa vai voisiko saman rahan käyttää elämyksiin, kuten vesihiihtoon tai tivolilaitteeseen.
 Yli varojen ei kuitenkaan kannata elää: Pikavippi ei kannata edes lomalla, vaikka se tarkoittaisi vähemmän ulkona syömistä tai tuliaisia. Appelqvist muistuttaa, että onneksi kesällä on paljon kivoja asioita, joita koko perhe tehdä ilman rahaakin. Tärkeintä on yhdessä oleminen.
 3. Anna lapselle omaa rahaa, että hän oppii käyttämään sitä
 Viikkorahan antamisessa on tapahtunut muutos viime vuosina: Wilskan mukaan yhä useampi vanhempi ostaa lapselle asioita sen sijaan, että lapsi saisi viikkorahaa. Riskinä kuitenkin on se, että lapsi ei opi suunnittelemaan rahankäyttöä tai säästämään. Oman rahan käyttö arjessa alkaa lapsilla tyypillisesti noin 10-vuotiaana viikkorahan myötä.
 Lomamatka voi olla hyvä tilaisuus rahankäytön harjoitteluun, kun lapselle antaa oman lomabudjetin käytettäväksi. Lapsi oppii samalla hintojen vertailua sekä pienempi lapsi laskemista. Appelqvistin mukaan se säästää myös vanhempien hermoja: äidin ja isän ei tarvitse jokaisella rihkamakojulla neuvotella lapsen kanssa ostoksista, vaan lapsi saa itse käyttää rahansa mihin haluaa.
 4. Kotitöiden vaatiminen jakaa mielipiteitä
 Lähes kaikki Danske Bankin viikkorahakyselyyn vastanneet vanhemmat edellyttivät viikkorahan saamiseksi kotitöiden tekemistä, esimerkiksi oman huoneen siivoamista tai roskisten vientiä.
 Yli puolet vanhemmista antaa taskurahaa opettaakseen lapselleen, että rahan eteen täytyy tehdä töitä. Appelqvist ja Wilska eivät kuitenkaan opettaisi lasta tekemään kotitöitä vain rahasta. Silloin riskinä on, että lapsi ei suostu tekemään mitään ellei siitä makseta.
 Appelqvist ei silti vaatisi lapselta lisätöitä, että hän saa korotettua viikkorahaa lomareissua varten: loma on erityistä aikaa, jolloin saa olla kivaa hemmottelua. Lomareissussa lasta voi palkita myös koulumenestyksestä tai harrastuksissa pärjäämisestä.
 5. Älä kyttää lapsen rahankäyttöä
 Viikkorahan ja oman lomabudjetin ideana on, että lapsi saa mahdollisuuden tehdä päätöksiä itsenäisesti – vaikka ne olisivatkin huonoja. Luota siis lapseesi äläkä kyttää liikaa hänen rahankäyttöään, neuvoo Appelqvist. Tarkempaan seurantaan on syytä, jos ongelmia ilmenee. Töppäykset on parempi tehdä nuorena pienillä summilla kuin vanhempana isoilla rahoilla.
 Wilska kehottaa vanhempia puhumaan asiasta lasten kanssa: mitä kivaa he ostivat reissusta ja riittivätkö rahat.
 Lue lisää:
 Kaleva: Lapsi kaipaa yhteistä aikaa lomalla
 Kaksi kolmesta lapsesta saa viikkorahaa mutta joka kolmas ei – ja ne jotka saavat, joutuvat tekemään töitä 6,35 euronsa eteen
 Pankkikortti korvaa käteisen lapsillakin: kortti hankitaan yhä nuoremmille, kun vanhempien lompakoista ei käteistä enää juuri löydy

Lomareissulla voi hieman hemmotella, mutta muuten lapsi ei tarvitse korotettua viikkorahaa kesälomalla – Lue asiantuntijoiden 5 vinkkiä


Summary: Kaupungistuminen on tuonut ennestään vieraat ja välttelevät suomalaiset lähemmäs toisiaan niin töissä kuin kotona. Kun oma tila kapenee, on pakko totutella yhdessäoloon. Tarvitaan yhteistä käytöskoodia, kirjoittaa Pekka Mattila.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Jokainen, joka sanoo, ettei kukaan ympärillä ärsytä, valehtelee.
 Monilla on vaikea naapuri, joka tupakoi rapussa eikä kunniallisesti lajittele roskiaan jätekatoksessa. Suomalaisina ratkaisemme asian usein nimettömillä viesteillä rappukäytävän taululla tai ihan vaan vihamielisellä tuijottelulla.
 Jokaisessa taloyhtiössä on osakas, joka haluaa sisääntulonsa erikoiskiveyksen ja pergolansa maalit maksettaviksi yhteisestä pussista. Naapurissa ei liioin saisi pitää ääntä iltakuuden ja aamukymmenen välillä. Suomalaisina ratkaisemme asian monivuotisella riita-asialla oikeudessa.
 Kaikilla työpaikoilla on outoja kollegoita. Yksi syö jatkuvasti pähkinöitä avotilassa liikaa rouskuttaen. Toinen keskeyttää jorinoillaan kollegoiden työn seitsemän minuutin välein. Kolmas jättää märän pyyhkeen aina pukuhuoneen puiselle penkille. Neljäs myöhästyy kroonisesti eikä koskaan vastaa puhelimeen.
 Siksi tarvitaan säännöllisesti päivittyvä hiljainen sopimus  yhdessäolomme ja -elomme koodista. Sellainen auttaa meitä nimittäin sietämään toisiamme.
 Ensimmäisenä on sopimus rajoista . Kuinka laaja yksityinen tila meille sallitaan? Kuinka lähelle toista saa tunkea ja miten henkilökohtaisia saa kysellä? Vaikka tarkoitusperä olisi hyvä, voi mielipahaa syntyä, kun etäisyydenhallinta horjuu. Yhdet meistä ahdistuvat, kun joku utelee henkilökohtaisista asioista. Toiset meistä loukkaantuvat, kun kollegasta tai naapurista ei saa kuulumisina irti oikein mitään.
 Toiseksi kaivataan sopimusta yhteistyöstä . Miten paljon naapurin puolelta varisevia lehtiä pitää haravoida? Kuinka paljon mokailevaa kollegaa pitää autella? Kohtuuden ja liian rajaa ei aina ole helppoa määrittää. Olennaista on ymmärtää, miten paljon vastavuoroisuutta voimme odottaa. Lahjan logiikka on yksi tärkeimmistä yhteisöjä sitovista voimista. Pysyvästi epäsymmetriset suhteet johtavat lopulta aina katkeriin hankauksiin.
 Lisäksi me kaikki ärsytämme  toisiamme. Yhdellä musiikki soi liian kovalla. Toinen ei osaa taitella pahvia jätekatoksessa. Kolmas kähveltää kollegan täytekynän huomaamattaan. Neljäs ajaa työkaverit hulluuden partaalle kertaamalla muistojaan vuodelta 1985.
 Moni meistä saavuttaisi paremman työelämän ja naapurielämän ihan vain ohittamalla osan kuullusta ja pitämänsä suunsa harkitusti kiinni.
 Sopimus sietämisestä onkin sarjassa kolmas. Miten paljon jokaisen henkilökohtaisia erityisyyksiä ja omalaatuisuuksia olisi perusteltua sallia? Kyky katsoa pois ja suodattaa oli maaseutuvaltaisessa Suomessa sosiaalinen valttikortti. Samaa tarvitaan nyt. Moni meistä saavuttaisi paremman työelämän ja naapurielämän ihan vain ohittamalla osan kuullusta ja pitämällä suunsa harkitusti kiinni.
 Suomi tunnetaan kateusyhteiskuntana. Pilapiirtäjä  Kari Suomalainen  kiteytti asian kultakaudellaan hienosti. Ensimmäisessä ruudussa liikuttiin keskellä Amerikan keskilänttä, ja limusiinin perässä ajanut pienen käyttöauton omistaja vakuutti itselleen: jonain päivänä minulla on vielä tuollainen. Toisessa ruudussa matkataankin suomalaisella lakeudella. Edelläajavaa mersua karvanoppa-datsunin kuljettaja tervehti ajatuksissaan: kauan et tuommoisella ajele. Suhde menestykseen on ehkä ollut aina suomalaisille vaikea, sillä saman pilakuvan voisi julkaista raikkaana myös vuonna 2019.
 Neljäntenä edessä onkin sopimus riskistä  ja palkinnosta. Miten jakaa voitot ja tappiot oikeudenmukaisesti? Osaammeko iloita naapurin lottovoitosta tai kollegan huippuprojektin tuomista bonuksista? Minkä osan annamme tunnustuksena yksilölle ja minkä pidätämme yhteisölle kaikesta tuesta? Jokaisella työpaikalla on jännitteitä oikeasta tasapainosta yhteisön ja yksilön panoksen huomioimisessa. Siihen auttaa aina mahdollisimman laaja läpinäkyvyys.
 Jos luotamme toisiimme ja reiluun peliin, uskomme myös oikeudenmukaisuuden vallitsevan.
 Lopulta yhdessäolossa on kysymys  luottamuksesta. Jos luotamme toisiimme ja reiluun peliin, uskomme myös oikeudenmukaisuuden vallitsevan. Suomea on tavattu kehua korkean luottamuksen yhteiskuntana. Mökillä avain jätetään maton alle tai kukkapurkkiin.
 Miksi luottamuksella on väliä? Siksi, että luottamus on sosiaalinen liima, joka saa yhteiskunnat ja taloudet toimimaan.
 Harvardin yliopiston  Robert D. Putnam  on käsitellyt luottamusta vuosikymmeniä. Hänen kirjansa ”Bowling Alone” – suoraan käännettynä ”Yksin keilaamassa” – kuvasi paljastavasti luottamuskatoa Yhdysvalloissa. Ei anneta Suomen ajautua samaan. Siksi hiljaisia kirjoittamattomia yhdessäolosopimuksia tarvitaan. Niiden avulla siedämme toisiamme. Ehkä jopa viihdymme.
 Pekka Mattila
 Kirjoittaja on Aalto EE:n toimitusjohtaja, valmentaja, kirjailija ja useiden hallitusten jäsen sekä professor of practice Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulussa.
 Aiheesta voi keskustella 5.6. klo 16.00 asti.

Pekka Mattilan kolumni: Opi sietämään ärsyttävää lähimmäistä, sillä vaihtoehtoja ei ole


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Keskusta ja vasemmistoliitto jakavat ministerisalkut
 Keskusta ja vasemmistoliitto päättävät tänään osallistumisestaan  Antti Rinteen  johtamaan hallitukseen. Vasemmistoliitto järjesti osallistumisestaan neuvoa-antavan jäsenäänestyksen, jonka tulos selviää tänään. Sekä keskustan että vasemmistoliiton puolue-elimet päättävät myös puolueiden ministereistä. Keskusta saa Rinteen hallitukseen viisi ja vasemmistoliitto kolme ministeriä.
 Outsider-taide laajentaa käsitystämme siitä, mitä taide on
 Kalevi Helvetti esittelee juhlanäyttelyään New Yorkin Rutto Pertin Valinta -galleriassa. Mårten Lampén / Yle
 Suomalainen outsider-kuvataide herättää kansainvälistä kiinnostusta.  Kalevi Helvetti  aka Pertti Kurikka kiertää maailman metropoleja esittämässä poikkitaiteellista tuotantoaan. Kehitysvammaisten ja muiden erityistä tukea tarvitsevien taiteilijoiden teoksille on myös kotimaassa  kasvavaa kysyntää .
 Ahdistaako uusi kotipaikkakunta? Elämänmuutoksesta selviää joustavalla identiteetillä
 Timo Sihvonen / Yle
 Asuinpaikan vaihtaminen voi viedä elämässä eteenpäin, mutta uudelle paikkakunnalle sopeutuminen ei välttämättä ole helppoa – se voi jopa ahdistaa.  Kysyimme lukijoilta , millaisia kokemuksia ja tunteita asuinpaikkakunnan vaihtaminen on aiheuttanut. Vastauksia tuli satoja.
 Tanskassa tänään parlamenttivaalit
 Tanskassa  järjestetään tänään  parlamentti- eli Kansankäräjien (Folketinget) vaalit. Maata on johtanut vuodesta 2015 lähtien  Lars Løkke Rasmussenin  johtama keskusta-oikeistolainen vähemmistöhallitus, joka on tukeutunut ulkomaalaisvastaiseen Tanskan kansanpuolueeseen. Kuluneen vuoden aikana sekä Ruotsissa ja Suomessa on järjestetty vaalit, joiden seurauksena maihin on syntynyt tai syntymässä keskusta-vasemmistolaiset hallitukset. Kyselyjen mukaan sama voi olla toteutumassa myös Tanskassa.
 Nigerin lapsikuolleisuutta vähennetään aviomiehiä kouluttamalla
 Nigeriläisiä ja yhdysvaltalaisia tutustumassa juuri avattuun äitiysklinikkaan Nigerin Dossossa vuonna 2008. Terry Bautista
 Länsiafrikkalaisessa Nigerissä tytöt naitetaan nuorina. Vauvoja sekä äitejä kuolee synnytyksissä jopa satoja kertoja enemmän kuin Suomessa. Seikat liittyvät syntyvyyteen, joka on Nigerissä suurin maailmassa. Nyt maan  aviomiehiä koulutetaan  ymmärtämään naisten terveydenhoidon ja perhesuunnittelun arvo.
 Helle hellii etelässä
 Yle
 Tänään on etelässä sisämaassa hellettä. Yksittäisiä sadekuuroja tulee paikoin. Maan keskiosissa on melko aurinkoista, ja pohjoisessa pilvisyys vaihtelee ja sadekuurot ovat mahdollisia. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Keskustan ja vasemmistoliiton ministerivalinnat julkistetaan, uusi kotipaikka voi ahdistaa, Tanskassa vaalit


Summary: Kehitysvammaisten outsider-taide kiinnostaa. Sen tekijät tarvitsevat tukea, jota ei ole aina tarjolla.

– Luuranko tulee kylään, eikä kukaan pysty nukkumaan! Luuranko tulee ja PELOTTAA TEITÄ! Ja te joudutte HELVETTIIN!
 Pertti Kurikan nimipäivät -yhtye pisti pillit pussiin muutama vuosi sitten, kun kitaristi  Pertti Kurikka  täytti 60 ja halusi eläkkeelle.
 Sen sijaan Kurikan demoninen alter ego, runoilija, performanssiesiintyjä ja kuvataiteilija  Kalevi Helvetti  on erittäin kiireinen kummitus.
 Helvetin tie menestykseen alkoi vuonna 2011 kasetille kerrotuista kauhujutuista. Ne myytiin pian loppuun.
 Sittemmin juttuja ja piirroksia on koottu kirjaksi, Helvetti on kiertänyt pitkin maata esiintymässä festivaaleilla ja klubeilla, sekä suunnitellut  skeittilaudan . Hänen töitään on ollut Mäntän kuvataideviikoilla ja Vantaan Artsin Suomi 101-näyttelyssä.
 Nyt Kalevi Helvetti on erityistä tukea tarvitsevien taiteilijoiden etuja valvovan asiantuntijaverkosto  Kettukin  vuoden taiteilija, jolla on meneillään jo toinen yksityisnäyttely.
 "Verta turpiin!"
 New Yorkin rutto  on esillä syyskuun puoliväliin asti helsinkiläisessä galleria-sekotavarakauppa  Pertin Valinnassa , jossa Kalevi Helvetti pelottelee Ylen valokuvaajaa kadotuksella.
 – Helvetissä on 1800 astetta ja helvetissä polttaa ihmisen pahasti!
 Ennen kuvaussessiota tarvitaan kuitenkin vielä muodonmuutos. Manageri  Kalle Pajamaa  roiskii Kurikan kasvoille punaista kasvomaalia ja mustaa nenänalusen kuulemma kunnianosoituksena Uuno Turhapurolle.
 – Verta turpiin ja turpi irti, Kurikka komentaa.
 Asun viimeistelee silinterihattu ja satiiniviitta. Sitten hahmo on valmis.
 – Olen mä Kurikan Pertti, mutta mua kutsutaan Kalevi Helvetiksi, koska Kalevi Helvetti -näytös on sellanen kauhee tarina. Siinä kerrotaan, mitä helvetissä tapahtuu.
 Kalevi Helvetti kertoo hahmon saaneen vaikutteita elokuvista. -Karmeet jutut kiinnostaa vaan!  Minä olen katsonut kauhuelokuvaleffoja, mitkä kertoo pahannäkönen toi VAMPPYYRI ja vamppyyrit tulee ja KURISTAA SINUT KUOLIAAKSI! Mårten Lampén / Yle
 Bändi telakalta studioon
 New Yorkin ruton  piirroksissa on käärmeitä, sähkötuoleja ja pääkalloja. Hurjia juttuja, öisiä kauhuja.
 Artisti ei halua liikaa selitellä tammikuisella esiintymismatkalla  Outsider Art Fair NYC -messuilla syntyneitä teoksiaan. Matkan muistelukaan ei pahemmin miestä kiinnosta, vaikka vierailu New Yorkiin olikin pitkäaikainen haave.
 – Oli se kiva paikka. Tuli nää piirustuksen aiheet, mitkä kertoo Kalevi Helvetti -juttuja. Mä en haluu enempää kertoo, mutta tässä on nämä, mitä on taululle piirretty, sanoo Helvetti, ja huiskii gallerian seinää kohti.
 New York innosti taiteilijaa. Matkan jälkeen uusia teoksia on jo syntynyt valtava määrä. - Ne maksaa mulle palkkaa siitä, kun mä piirrän, kertoo artisti. Mårten Lampén / Yle
 Ja miksi muistella vanhoja, kun tulossa on kaikkea uutta? Pertti’s Choice Pop up -galleria vie miehen teokset seuraavaksi Pariisiin, Lontooseen ja Brysseliin.
 Kalevi Helvetin performanssi valloittaa maailmaa myös osana kuusi suomalaista outsider-taiteilijaa esittelevää, virtuaalista  Inside Outside Finland  -teosta.
 Kotimaassa Helvetti pitää  Pahin pelkoni  -työpajoja suomalaisilla työpaikoilla ja kouluissa. Kampanjan teema on  "Ihminen on hyvä asia" . Tulossa on myös elokuva ja osallistuminen  Objekti -näyttelyyn Espoossa.
 Kaiken muun lisäksi pitää vielä kerran palata Pertti Kurikan Nimipäiviin.
 Amerikkalaisfanien vaatimuksesta bändi tekee parhaillaan englanninkielistä levyä newyorkilaiselle Demented Punk Recodsille. Siihen tosin liittyy pari ehtoa: yhtään keikkaa ei tehdä, eikä soittajia vaadita samaan aikaan studioon.
 Muuten tulee tappelua.
 Ja tässä on tosiaan ihan muita kiireitä.
 Kalevi Helvetti tuumii, mistä piirrosten teemat kumpuavat. -Aiheen mukaan vaan piirrän näitä juttuja. Mårten Lampén / Yle
 Soittohommat ovat ainakin toistaiseksi jäissä, mutta bändiajat putkahtavat välillä piirroksiin. Mårten Lampén / Yle
 Rinnakkaiset taidemaailmat
 Kurikka-Helvetti ei ole ainoa suomalainen outsider-taiteilija, joka on puskenut marginaalista suuremman yleisön suosioon. Hän ei myöskään ole ainoa, joka tarvitsee siihen erityistä tukea.
 Kehitysvammaisten, autismin kirjolla olevien ihmisten, tai esimerkiksi laaja-alaisesti oppimishäiriöisten taitelijoiden edestä paukahtaa jo varhain kiinni monta ovea.
 Lapsena pääsy kuvataidekouluihin voi osoittautua käytännössä mahdottomaksi, eivätkä toisen tai korkean asteen taideopinnot ole sen saavutettavampia. Verkostot muihin taiteilijoihin puuttuvat, kun ei ole käyty samoja kouluja. Sen seurauksena myös vertaisarvioihin perustuvat apurahajärjestelmät ovat saavuttamattomissa. Taiteilijajärjestöt eivät myöskään välttämättä tunnusta erityistä tukea tarvitsevaa taiteilijaa.
 Kettukin toiminnanjohtaja Päivi Lilja haluaa siloittaa erityistä tukea tarvitsevien taiteilijoiden tietä ammattiin. Mårten Lampén / Yle
 Perinteisen taidemaailman verkostojen ulkopuolisuus tarkoittaa usein ulkopuolisuutta myös mahdollisuuksista saada omaa taidetta esille. Kettukin toiminnanjohtaja  Päivi Lilja  lisää rinnakkaisen taidemaailman puutelistaan residenssitoiminnan ja ammatillisen jatkokoulutuksen.
 – Harvoilla meidän taiteilijoillamme on esimerkiksi omia portfolioita netissä. Siihen auttaisi taiteilijamatrikkeli, jonka avulla kuraattorit löytäisivät tämän taiteen paremmin.
 Aamulla heräsin reippaana ylös.
Aamiaisen jälkeen piirsin ruttoja.
Menimme Empire State Buildingin yläkertaan.
Katsoimme ihanan kaunista Amerikan kaupunkia.
Jos astuu ulkona ruttoon,
ei ole kivaa että tulee näppylöitä.  Kalevi Helvetti New Yorkissa 18.1.2019
 Etiikka työn ytimessä
 Haastattelu keskeytyy Pertin Valinnan takahuoneesta kuuluvaan kolisteluun. Pieni lounasporukka alkaa kerääntyä lihapullavatien äärelle. Uteliaimmat tulevat tutkimaan kuvaajan kameraa.
 Paikalle paukahtaa ruokailemaan myös Pertti Kurikan entinen bändikaveri  Kari Aalto , joka puuhaa parhaillaan reggae-levyä. Aalto haluaa halata kaikkia, ja muistuttaa jokaista moneen kertaan lähestyvistä syntymäpäivistään.
 Sitten päästään jatkamaan.
 Päivi Lilja huomauttaa, että viime vuosina erityistaidetoiminnassa ja muussa outsider-taiteessa on saavutettu suoranainen läpimurto.
 Outsider-taide Outsider-taide on taidekentän (kuten apurahajärjestelmien ja taidekoulutuksen) ulkopuolella tehtävää kuvataidetta. Suomessa outsider-taidekentälle kuuluvat ITE-taide, historiallinen potilastaide ja erityistaidetoiminta. Erityistaidetoiminnan alaan kuuluu kehitysvammaisten, autismin kirjon henkilöiden sekä laaja-alaisia oppimishäiriöitä omaavien henkilöiden taidetoiminta. Erityistaidetoiminnan käsite kuvaa toiminnan rakenteellista tasoa, jossa taide syntyy tuetussa ympäristössä vammaispalveluiden työ- ja päivätoiminnassa. Keväällä 2018 avatun Pertin Valinnan taustalla on yhteiskunnallinen yritys Daatso Oy ja yli 20 kumppania ja yhteistyötahoa. Pertin Valinta on saanut outsider-taiteen välittämistoimintaan tukea opetus- ja kulttuuriministeriöltä. Taidetta välittävät myös mm. Kettuki ja monet sen jäsenjärjestöistä ja yksilöjäsenistä. Taiteen edistämiskeskuksessa on aloittanut työnsä ensimmäinen outsider-taiteen läänintaiteilija, jonka tehtävänä on edistää erityistaiteen ja -taiteilijoiden asemaa.
 Se on vuosikymmenien työn tulosta.
 – Tuetuilla taidestudioilla on kolmenkymmenen vuoden historia Suomessa. Meillä alkaa olla taiteilijoita, joilla on jo pitkä ura takana. Se näkyy lukuisina museonäyttelyinä, joissa erityistä tukea tarvitsevat taiteilijat ovat rinta rinnan “tavan taiteilijoiden” kanssa. Raaka työ alkaa tuottaa tulosta.
 Keskeinen väline outsider-taiteen kasvavaan suosioon on ollut toimiva, valtakunnallinen verkosto, joka edistää erityistä tukea tarvitsevien taiteilijoiden asiaa. Se herättää maailmalla jopa lievää kateutta, kuvailee Lilja.
 –Sen verkoston voimalla me oikeastaan olemme tässä pisteessä, jossa voidaan puhua suoranaisesta läpimurrosta erityistaidetoiminnan kentällä.
 Verkosto-osaamisen lisäksi löytyy toinenkin vientituote.
 Erityistaidetoiminta tapahtuu pääsääntöisesti kulttuurialan ja sosiaalityön välisessä risteyksessä, kuten työ- ja päivätoiminnan taidepajoissa. Kentällä tulee vastaan runsaasti eettisiä kysymyksiä lähtien taiteen teemoista siihen, kuka maksaa kenelle ja mitä.
 Suomessa eettisessä pohdinnassa ollaan poikkeuksellisen pitkällä, ja nyt Kettukin  laatimaa opasta  (pdf) käännetään englanniksi.
 – Yksi ydinkysymys esimerkiksi on se, että onko aina pakko onnistua? Mikä on epäonnistumista, ja kuka sen määrittelee? Mietimme jatkuvasti sitä, kuka valtaa käyttää, ja päättääkö joku toisen puolesta. Onneksi näiden kysymysten kanssa ei tarvitse olla yksin, kun on kollegiaalisen tuen verkosto.
 Pertin Valinnan puotipuolta kutsutaan kulttuurin sekotavarakaupaksi. Mårten Lampén / Yle
 Pertin Valinta luo lisää mahdollisuuksia
 Vuosi sitten kehitysvammaisia tukevan  Lyhty ry:n  tiloissa toimiva Pertin Valinta avasi ovensa, ja otti osan visuaalisesta välitystoiminnasta hoitaakseen. Kettukin ja muiden järjestöjen oli haastavaa omin voimin vastata kasvavaan kysyntään, etenkään kansainvälisiin pyyntöihin.
 Galleria-kaupan taustalta löytyy yhteiskunnallinen yritys Daatso, jonka tuotto ohjataan erityisryhmien työllistämiseen. Lisäksi mukana on parikymmentä järjestökumppania ja yhteistyötahoa. Toimintaan on saatu tukea opetus- ja kulttuuriministeriöltä.
 – Tällä paikalla on suuri merkitys, koska me emme mitenkään pysty vastaamaan kaikkiin toiveisiin. Mahdollisuus myydä taidetta lisääntyy Pertin Valinnan myötä, ja tekee taiteen polun saavutettavammaksi. Mahdollisuus ammattitaiteilijuuteen kasvaa, kuvailee Lilja.
 Lyhyessä ajassa on tapahtunut paljon, mutta nyt outsider-taiteen edunvalvonta on juuttumassa pullonkaulaan. Sen vuoksi uudelta hallitukselta toivotaan kolmen miljoonan euron rahoitusta järjestöjen ja eri ministeriöiden hallinnonalojen yhteiseen kehittämisohjelmaan.
 Kyse on ihmisoikeuksista, huomauttaa Päivi Lilja.
 – Jokaisella ihmisellä on kulttuuriset oikeudet. Se ei tarkoita vain sitä, että voi käydä museoissa, vaan sitä, että saa olla myös mukana luomassa yhteistä kulttuuria.
 Kalevi Helvetti ei kavahda mitään aiheita. Mårten Lampén / Yle
 "Jos ei pysty tekeen, on hyvä pyytää auttamaan"
 Ihmisellä on oikeus myös ruokaan.
 Pertti Kurikka haluaa tänään Kinaporin palvelukeskukseen syömään. Taiteilija on vähän huolissaan siitä, ehtivätkö ne siellä kerätä ruuat pois.
 On aika lopettaa haastattelu ja huuhdella Kalevi Helvetti tältä erää lavuaariin. Manageri Pajamaa saattelee nälkäisen kummittelijan naamapesulle.
 Pertti Kurikka kiittelee apua, jota Pajamaalta saa – tässä ja kaikessa muussa, missä sattuu tarvitsemaan. Ilman sitä apua ei olisi ollut Nimipäiviä, eikä Kalevi Helvettiä.
 – Jos ei pysty tekeen, niin on hyvä pyytää Kalle auttamaan ja apuun tässä tilanteessa, kun tarvii apua.
 Kalevi Helvetin kotisivu
 Kalevi Helvetti soittaa urkuja New Yorkin Notre Dame -kirkossa

"Kalevi Helvetti tulee ja kuristaa sinut kuoliaaksi!" Suomalainen outsider-taide puskee marginaalista valtavirtaan


Summary: Lähes kaikki puolueet ovat yhtä mieltä, että jatkossa hyvinvointivaltioon ja ympäristökysymyksiin on panostettava enemmän.

Tanskassa järjestetään tänään keskiviikkona parlamentti- eli Kansankäräjien (Folketinget) vaalit. Maata on johtanut vuodesta 2015 lähtien  Lars Løkke Rasmussenin  johtama keskusta-oikeistolainen vähemmistöhallitus, joka on tukeutunut ulkomaalaisvastaiseen Tanskan kansanpuolueeseen.

 Hallitus on noudattanut tiukkaa talous- ja maahanmuuttopolitiikkaa.
 Kuluneen vuoden aikana kahdessa muussa Pohjoismaassa - Ruotsissa ja Suomessa - on järjestetty vaalit, joiden seurauksena maihin on syntynyt tai syntymässä keskusta-vasemmistolaiset hallitukset. Kyselyjen mukaan sama voi olla toteutumassa myös Tanskassa.
 Suurin puolue sosiaalidemokraatit saisivat kyselyjen mukaan niukan vaalivoiton. Puolue on painottanut vaalikampanjassaan hyvinvointipalvelujen kehittämistä edellisen hallituksen leikkauslinjan jälkeen.
 Demareista vasemmalle olevat puolueet ajavat sitäkin voimakkaammin hyvinvointipalveluja ja verojen lisäämistä.
 Ulkomaalaispolitiikassa ankaraa linjaa vetänyt Tanskan kansanpuolue on saamassa kyselyjen mukaan selvän vaalitappion. Tarkkailijat seuraavat mielenkiinnolla, miten korkealle nousee uuden, erittäin rajua maahanmuuttovastaisuutta ajavan Stram Kurs -puolueen (Tiukka linja) suosio. Puolue haluaisi kieltää islamin Tansassa ja karkottaa muslimeita.
 Lähes kaikki puolueet nostavat ilmasto- ja ympäristökysymykset hyvin korkeaan arvoon. Eniten ympäristöarvoja on pitänyt esillä vihreäksi lukeutuva Vaihtoehto-puolue (Alternativet), mutta sen linja saa kovaa kilpailua, koska muut ovat samoilla linjoilla. Ainoa puolue, joka ei pidä ilmastoasioita täkeänä on oikeistolainen Tanskan kansanpuolue.
 Muuttuuko Tanskan tiukka maahanmuuttopolitiikka vaalien jälkeen? Nämä viisi asiaa kiinnostavat huomisessa vaalituloksessa

Tanskassa parlamenttivaalit – Seuraako Tanska muiden Pohjoismaiden esimerkkiä ja siirtyy oikealta vasemmalle?