Summary: Suomessakin viljellään useita kuusilajikkeita, joiden tuoksujen voimakkuuksissa on selviä eroja.

Aidon joulukuusen hankinta kuuluu monen suomalaisen jouluperinteisiin. Suomen Joulupuuseura ry:n mukaan suomalaiskoteihin pystytetään jouluna noin 1,4 miljoonaa joulukuusta.
 Astmaatikoille, allergikoille ja yliherkille kuusipuu saattaa kuitenkin aiheuttaa oireita ja moni päätyy ostamaan muovisen kuusen. Joulupuuseuran puheenjohtajalla  Juha Ruuskalla  on kuitenkin hyviä uutisia aitoa, mutta vähemmän allergisoivaa joulupuuta halajaville.
 – Myynnissä on useita eri kuusilajikkeita ja niiden tuoksun voimakkuuksissa on selviä eroja. Allergiselle sopiva vaihtoehto on mustakuusi, joka ei tuoksu juuri lainkaan.
 Miedon tuoksunsa lisäksi mustakuusi miellyttää esteettistä silmää. Ruuskan mukaan moni pitää mustakuusen kapeasta ja harmaansinertävästä neulasesta. Lisäksi lajikkeessa on usein runsaasti kauniita käpyjä.
 Valtaosa Suomessa myytävistä kuusista on metsäkuusia. Niitä ja pihtoja tuoksuyliherkkien kannattaa välttää. Yliherkkyyksiä on kuitenkin monia ja Ruuska muistuttaa, että osalle mustakuusikaan ei ole vaihtoehto.
 Kotimainen joulukuusi on torjunta-aineeton ja ekologinen valinta
 Mustakuusen, kuten monen muun kuusilajikkeen voi hankkia täysin kotimaisena. Ruuska liputtaa kotimaisen joulupuun puolesta erityisesti sen ekologisuuden vuoksi.
 – Kotimaisen kuusen kasvatuksessa ei jouduta käyttämään torjunta-aineita juuri lainkaan. Meillä on toistaiseksi vielä tarpeeksi kylmiä talvia, mistä johtuen tuholaisten määrä havupuissa on vähäinen.
 Suomalainen joulukuusi kasvaa usein luontaisesti ravinteikkaalla pellolla. Lannotteiden käyttö on sen vuoksi hyvin vähäistä.
 – Kuusella ei tarvitse olla luomusertifiointia ollakseen ekologinen, kertoo Ruuska.
 Kotimaassa kasvatettu kuusi on usein lähituote, koska se on usein viljelty sadan kilometrin säteellä myyntipaikasta. Lisäksi Ruuska muistuttaa, että suomalainen kuusi tukee myös paikallista työllisyyttä ja yrittäjyyttä.

Joulu on täynnä tuoksuja – onko allergisen tyydyttävä aina muoviseen joulukuuseen?


Summary: Didon lisäksi festivaalilla nähdään muun muassa yhdysvaltalainen blues-rockin suosikki Gov’t Mule sekä Pepe Willberg yhdessä trumpetisti Jukka Eskolan yhtyeen kanssa.

Ison-Britannian menestyneimpiin artisteihin 2000-luvulla kuulunut laulaja  Dido  esiintyy ensimmäistä kertaa Suomessa, kun hänet nähdään kesällä Porin Kirjurinluodossa.
 Didon hittejä ovat muun muassa “Thank You” ja “White Flag”. Hänen studioalbumejaan on myyty maailmanlaajuisesti yli 40 miljoonaa kappaletta.
 Aritsti oli poissa julkisuudesta läpimurtonsa jälkeen viidentoista vuoden. Viime keväänä hän teki paluun, jolloin julkaistiin hänen viides pitkäsoittonsa  Still on My Mind . Samalla hän aloitti uudelleen keikkailun.
 Dido esiintyy Pori Jazzissa lauantaina heinäkuun 18. päivänä.
 Pepe Wilberg tekee paluun 1970-luvulle
 Festivaalilauantaina  Pepe Willberg  vie kuuntelijat 1970-luvulle. Willberg nousee lavalle ensimmäistä kertaa yhdessä trumpetisti  Jukka Eskolan  johtaman Statement -kokoonpanon kanssa. Yhtye koostuu eturivin kotimaisista jazzmuusikoista.
 Kaksi Willbergin laulamaa 1970-luvun alkuvuosien albumia ovat nousseet kulttiklassikoiksi. Festivaalilla herätetään henkiin  Otto Donner   Treatmentin   En soisi sen päättyvän -albumin (1970) sekä  Pepe & Paradise  -yhtyeen  Niin vähän on aikaa  (1972) -pitkäsoiton kappaleet.
 Jazzkattaus tuo Poriin Charles Lloydin
 Poriin saapuu kesällä raskaan sarjaan jazzlegendoihin nimetty saksofonisti-huilisti  Charles Lloyd , joka täyttää ensi keväänä 82 vuotta.
 Muita kansainvälisen jazzin kärkinimiä edustavat viime vuosina useita alan palkintoja napannut yhdysvaltalaislaulaja  Cécile McLorin Salvant , israelilaisbasisti  Avishai Cohen  trioineen sekä vibrafonisti  Joel Rossy  yhdessä  Good Vibes  -yhtyeensä kanssa.
 Porissa nähdään myös  Shabaka and the Ancestors , jazzia ja afrobeatia yhdistelevä lontoolaisyhtye  KOKOROKO  sekä yhdysvaltalaispianistin johtama  Myra Melford’s Snowy Egret .
 Festivaalin bluesnimiä ovat yhdysvaltalaisyhtye  Gov’t Mule  ja kitaristi  Erja Lyytinen .
 Pori Jazz järjestetään 55. kertaa 10.–18. heinäkuuta. Festivaalin ohjelmisto täydentyy talven ja kevään aikana kymmenillä nimillä.

Pori Jazz julkisti ensimmäiset artistinsa – brittilaulaja Dido ensi kertaa Suomeen


Summary: Sotilashallinnon vuosiksi kotiarestiin sulkema Aung San Suu Kyi selittää sotilaiden toimintaa Haagissa.

Rohingya-kansaan kohdistuneesta kansanmurhasta syytetyn Myanmarin johtaja  Aung San Suu Kyi  puolustaa tänään maataan kansainvälisessä tuomioistuimessa Hollannin Haagissa. Tapaus liittyy vuoden 2017 tapahtumiin, jolloin Myanmarin sotilaat ajoivat sadat tuhannet Rohingya-kansaan kuuluvat muslimit pois näiden asuinalueelta.
 Rohingya-tyttö teltassa Maungsaw'n kaupungin läheisellä pakolaisleirillä Myanmarin ja Bangladeshin rajalla. Hein Htet / EPA
 Rohingyat ovat kertoneet sotilaiden tekemistä murhista ja raiskauksista.  Tapauksen  vei oikeuteen Gambia, jolla on tukenaan lähes 60 valtion Islamilainen yhteistyöjärjestö.
 Haagin tuomioistuimessa tänään esiintyvä Aung San Suu Kyi vietti vuosikausia Myanmarin sotilashallinnon määräämässä kotiarestissa.  Nyt Nobelin rauhanpalkinnolla palkittu, mutta sittemmin maineensa kansainvälisen yhteisön silmissä menettänyt Aung San Suu Kyi puolustaa maansa sotilaiden toimintaa .
 Voit seurata suoraa lähetystä Haagista tämän jutun yhteydessä.
 Lisää aiheesta:
 "Emme voi palata ilman kansalaisoikeuksia" – Rohingya-pakolaisten palauttaminen Myanmariin epäonnistunee jo toistamiseen
 Bangladesh aikoo siirtää jopa 100 000 ihmistä saarelle, joka on ehkä kelvoton ihmisasutukselle

Kansanmurhasta syytetyn Myanmarin johtaja puolustaa maataan kansainvälisessä tuomioistuimessa – katso suora lähetys klo 11 alkaen


Summary: Poliisi on kertonut etsivänsä tekijää.

Neljä ihmistä on kuollut sairaalassa tapahtuneessa ampumavälikohtauksessa Tšekissä Ostravan kaupungissa, kertoo maan sisäministeri uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Poliisi on kertonut tšekkiläiselle tv-kanavalle, että lisäksi kaksi henkilöä on loukkaantunut vakavasti.
 Poliisi etsii tekijää. Twitterissä poliisi on jakanut kuvan, jossa näkyy sairaalan julkisivua ja poliisiautoja.
 Tšekkiläinen tv-kanava kertoo, että poliisin erikoisjoukot ovat paikalla.
 Uutinen päivittyy.

Useita henkilöitä on kuollut sairaalassa tapahtuneessa ampumavälikohtauksessa Tšekissä


Summary: Aung San Suu Kyi päätti lähteä puolustamaan itseään ja maataan YK:n kansainväliseen tuomioistuimeen.

Vuoden 1991 rauhannobelisti  Aung San Suu Kyi  järjesti yllätyksen sekä kotimaalleen Myanmarille että kansainväliselle yhteisölle, kun hän päätti lähteä johtamaan maansa valtuuskuntaa YK:n kansainväliseen tuomioistuimeen Hollannin Haagiin.
 Kyseessä on tänään tiistaina alkava kolmipäiväinen kuuleminen, jossa buddhalaisenemmistöistä Myanmaria syytetään rohingya-muslimivähemmistön kansanmurhasta syksyllä 2017.
 Kuuleminen voi saada suuren yleisön, sillä se videoidaan suorana lähetyksenä.
 Asian vei oikeuteen  viime kuussa länsiafrikkalainen Gambia, jonka parimiljoonainen väestö on valtaosin muslimeja. Gambian tukena on lähes 60 valtion Islamilainen yhteistyöjärjestö.
 Rohingya-tyttö pumppasi vettä kaivosta pakolaisleirillä Bangladeshissa lokakuussa 2017. Abir Abdullah / EPA
 YK on kutsunut Myanmarin armeijan toimia Rakhinen osavaltiossa etniseksi puhdistukseksi. Yli 720 000 rohingyaa pakeni loppukesällä 2017 Rakhinesta väkivaltaisuuksia naapurimaahan Bangladeshiin. Paenneet ovat kertoneet murhista, raiskauksista ja kidutuksesta.
 Rohingyat elävät nyt Bangladeshissa kurjissa oloissa.  Heillä ei ole paluuta kotiseuduilleen, joissa kylät on hävitetty ja poltettu.
 Haagin kuuleminen nojaa pitkälti YK:n raporttiin , jonka mukaan Myanmarin sotilasjohto oli karkotusten toimeenpanija. Raportissa luetellaan nimeltä sotilasjohtajia, jotka YK:n mukaan ovat syyllisiä ja jotka pitäisi saada vastuuseen teoistaan.
 Aung San Suu Kyi on ollut hyvin vaitonainen runsaan kahden vuoden takaisista tapahtumista, mutta nyt hän valmis puhumaan, omien sanojensa mukaan "puolustaakseen kansallisia intressejä".
 Tähän saakka Myanmar on puolustellut tapahtunutta sanomalla, että se jahtasi terroristeja, jotka väkivalloin vaativat valtaa.
 Palkittu nobelisti on nyt kansainvälinen hylkiö
 Aung San Suu Kyi nousi 1980–90-lukujen vaihteessa maailman tietoisuuteen demokratia-aktivistina, joka taisteli sotilasjunttaa vastaan ja kärsi yhteensä 15 vuoden kotiarestin vaatimustensa takia. Viime vuosina hän on joutunut ulkomailla kovan kritiikin kohteeksi.
 Suu Kyi oli jo kesällä 2017 Myanmarin valtiokansleri. Virka oli luotu häntä varten vuotta aiemmin. Viran myötä hän on saanut vahvan aseman valtion johdossa sotilaiden rinnalla ja toimii samalla ulkoministerinä.
 YK ja lukuisat kansainväliset ihmisoikeusjärjestöt ovat arvostelleet Suu Kyitä ankarasti siitä, että hän ei puolustanut rohingyoja, vaikka itse on kokenut vastaavaa vainoa.
 Suu Kyin passiivisuus rohingyojen puolustamisessa on vienyt häneltä joukon kansainvälisiä palkintoja, muun muassa  Amnestyn ihmisoikeuspalkinnon.  Sen sijaan  vuoden 1991 Nobelin rauhanpalkinto  on ja pysyy, sillä sitä ei voi palkitulta ottaa pois.
 Kun Aung San Suu Kyi vieraili kesällä 2018 Euroopassa, hänet otti vastaan enää muutama valtio. Yksi vastaanottajista oli Unkarin oikeistokonservatiivipresidentti  Viktor Orbán.
 Aung San Suu Kyin motiivit ovat epäselviä
 Myanmarin politiikaa seuraavat kansainväliset tutkijat näkevät Aung San Suu Kyin menoon Haagiin kaksi syytä.
 Aung San Suu Kyita tukeva juliste Yangoonissa, Myanmarissa 5. joulukuuta. Lynn Bo Bo / EPA
 Economist-lehden haastattelussa historioitsija Mary Callahan Washingtonin yliopistosta päättelee, että esiintyminen oikeudessa on osa vaalikampanjaa, jolla Suu Kyi hakee kannatusta ensi vuoden parlamenttivaaleihin.
 Suu Kyin Kansallinen demokratia -puolue NLD on menestynyt hyvin ja se on ainoa, joka voi toimia parlamentin suurta sotilaskiintiötä vastaan.
 Historioitsija Callahanin ja artikkelin mukaan muidenkin tutkijoiden mielestä Aung San Suu Kyin tärkein motiivi on henkilökohtainen.
 Selitys on se, että Suu Kyin elämä on hänen perheensä kautta kytkeytynyt aina Myanmarin valtioon, ja siksi hän katsoo velvollisuudekseen mennä puhumaan sen nimissä vaikka oikeudenkäyntiin ilman lainopillista asiantuntemusta.
 Suullinen käsittely Haagissa kestää kolme päivää. Jos YK:n kansainvälinen tuomioistuin ottaa asian käsiteltäväkseen, oikeusprosessiin kuluu mitä ilmeisimmin vuosikausia.
 Lue myös:
 Myanmarin johtaja Aung San Suu Kyi saa pitää Nobel-palkintonsa rohingya-muslimien kohtalosta huolimatta  (julkaistu 28.9.2018)
 Essee: Miksi Suomi avasi lähetystön maahan, jota syytetään rotuerottelusta? Rauhannobelistin johtama Myanmar sai rumat kasvot  (julkaistu 25.11.2017)
 Myanmarista paennut rohingya-äiti käveli lapsineen päiväkausia ilman ruokaa: "Näin omin silmin, kun talomme syttyi tuleen"  (julkaistu 1.10.2017)

Maineensa menettänyt rauhannobelisti Aung San Suu Kyi vastaa Haagissa syytöksiin kansanmurhasta – kiistää edelleen Myanmarin syyllistyneen rikoksiin


Summary: Kokosimme aikajanan ulkoministeri Pekka Haavistoa horjuttaneesta kohusta.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Erimielisyydet al-Holin leirin suomalaisista ovat repineet ulkoministeriötä koko syksyn. Kyse on kiistasta, jossa ministeriön kokenut konsulipäällikkö  Pasi Tuominen  on ollut ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.) kanssa eri mieltä suomalaisten kotiuttamisesta.
 Marraskuussa Haavisto päätti siirtää Tuomisen pois tehtävistään. Kun vyyhti tuli julki  Ilta-Sanomissa , ulkoministeriön työntekijät kertoivat ”pelon ilmapiiristä”.
 Mitä ulkoministeriössä on oikein tapahtunut? Kokosimme tähän asti tiedossa olevat käänteet aikajärjestykseen.
 27. kesäkuuta 2019
 Tuore Rinteen hallitus  ilmoittaa , ettei se aio hakea Isis-leirin suomalaisia Syyriasta Suomeen. Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) sanoo eduskunnan kyselytunnilla, että hallitus ei harkitse evakuointeja esimerkiksi konsulipalvelun avulla.
 – Mikäli tällaiset ihmiset hakeutuvat Suomen konsulaattiin jossakin, suomalaisina he saavat tietysti palata maahan, ulkoministeri Pekka Haavisto sanoo.
 Hallitus jatkaa sen pohtimista, miten ainakin lapsia ja vakavasti sairastuneita voitaisiin mahdollisesti auttaa.
 Ulkoministeriön konsulipäällikön Pasi Tuomisen virkaa jatketaan kesäkuussa vuoteen 2022 saakka.
 Nainen kantoi lasta al-Holin leirillä Syyriassa 9. joulukuuta. Delil Souleiman / AFP
 Mikä al-Hol? Syyriassa sijaitseva pakolaisleiri, jonne on koottu tuhansia ihmisiä terroristijärjestö Isisin entisiltä alueilta. Leirillä on noin 40 suomalaista: kymmenkunta naista ja noin 30 lasta. Joukossa on pari orpolasta. Heidän paluunsa kotimaahan on arka kysymys, koska suojelupoliisi pitää naisia ja mahdollisesti myös lapsia turvallisuusuhkana. Leiriä valvovan kurdihallinnon mukaan sen resurssit eivät riitä tilanteen hallintaan, varsinkin sen jälkeen kun Turkki hyökkäsi syksyllä Syyrian kurdialueelle.
 Syyskuun alku
 Ulkoministeri Pekka Haavisto keskustelee tilanteesta pääministeri Antti Rinteen kanssa. Haaviston mukaan hän saa Rinteeltä toimeksiannon.
 – Keskustelimme siitä, että alueelle olisi hyvä lähettää delegaatio hankkimaan parempia tietoja tilanteesta, koska muut Pohjoismaat olivat myös luoneet yhteyden kurdihallintoon, Haavisto kuvaa keskustelua myöhemmin  Helsingin Sanomille .
 Haavisto kokoustaa ulkoministeriön virkamiesten kanssa. Virkamiesten mielestä Suomella ei ole valmiutta aloittaa samanlaista selvitystyötä kansalaisten auttamiseksi kuin muissa Pohjoismaissa.  IS: n mukaan Haavisto saa raivokohtauksen. Haavisto kiistää raivostumisen.
 Ulkoministeriön konsulipäällikkö Pasi Tuominen sanoo, että ulkoministeri Pekka Haaviston (vihr.) toimien takia ministeriössä on pelon ilmapiiri. Aku Häyrynen / Lehtikuva
 – Olin ministerinä erittäin hankalassa asemassa, kun ulkoministeriön ja ulkoministerin tehtävänä on kantaa vastuuta hengenvaarassa olevien suomalaisten turvallisuudesta, mutta ministeriölläni ei ollut esittää mitään ratkaisua, Haavisto luonnehtii tilannetta myöhemmin  HS:lle .
 Haavistolle jää käsitys, että konsuliosaston päällikkö Pasi Tuominen "antaisi jättää lapset leirille kuolemaan”, minkä Tuominen  kiistää  sittemmin jyrkästi.
 10. lokakuuta
 Oikeuskansleri  Tuomas Pöysti  antaa ratkaisunsa al-Holista tehtyihin kanteluihin. Pöystille oli kanneltu siitä, että hallitus, pääministeri, sisäministeri ja ulkoministeriö eivät ole ryhtyneet toimiin suomalaisten auttamiseksi. Kanteluissa oli vedottu Suomea sitoviin kansainvälisiin velvoitteisiin ja lakeihin.
 Pöysti kiinnittää vastauksessaan erityistä huomiota lapsen oikeuksiin.
 – Perus- ja ihmisoikeudet puoltavat sitä, että valtioneuvosto pyrkii kansainvälisen oikeuden ja konsulipalvelulain mukaisten toimivaltuuksiensa nojalla ja puitteissa kotiuttamaan ainakin lapset, hän kirjoittaa.
 Tuomas Pöysti  Tiina Jutila / Yle
 Vaikka Pöystin mukaan olisi oikeudellisesti selkeintä tuoda Suomeen sekä lapset että aikuiset ja tehdä sen jälkeen esimerkiksi huostaanottoja, hän pitää mahdollisena, että tapauskohtaisesti lapsia voitaisiin kotiuttaa myös ilman huoltajan suostumusta. Hän korostaa, että viranomaisten mahdollisuudet toimia al-Holissa poikkeavat Suomesta ja heidän on käytännössä mukauduttava leirin hallinnoijien ehtoihin. Tällä Pöysti viittaa muun muassa siihen, että alueen kurdihallinto  ei halua , että leirin lapsia erotetaan äideistään.
 Oikeuskanslerin tulkinta ei velvoita viranomaisia tiettyyn tapaan toimia ja jättää heille paljon harkintavaltaa.
 18. lokakuuta
 Ulkoministeriön sisäiset paineet kasvavat. Haavisto tulkitsee oikeuskanslerin ratkaisua niin, että se velvoittaa ministeriötä toimimaan lasten edun nimissä. Hän antaa konsulipäällikkö Pasi Tuomiselle toimintaohjeen, jonka Tuominen kokee lainvastaiseksi ja painostavaksi.
 Tuominen kirjoittaa UM:n alivaltiosihteeri  Pekka Puustiselle , että hän pelkää saavansa vankeustuomion jos alkaa edistää lasten tuomista Suomeen ilman poliittista päätöstä.
 Pekka Puustinen Yle
 – Ministerin kanslia vyöryttää tämän hoidettavaksi konsulipalvelulain mukaisesti ja lähtökohtaisesti niin, että avustamme vain lapsia, Tuominen kirjoittaa.
 Kyseinen  sähköposti  tulee julki Ilta-Sanomissa puolitoista kuukautta myöhemmin. IS:n saamien sähköpostien mukaan Haaviston erityisavustaja  Joel Linnainmäki  välittää samana päivänä ulkoministerin ohjeen, jonka mukaan konsulipalveluiden pitää sijoittaa Irakin Erbiliin henkilö kuukauden virkamatkalle ja vuokrata hänelle tilat.
 – Tämä henkilö valmistautuu tilanteeseen, että rajan ylitse Syyrian puolelta tulee Suomen kansalaisia, Linnainmäki ohjeistaa.
 – Lähtökohtana on, että ainakin lapset Al-Holin leiriltä saadaan turvaan kohtuullisen ajan kuluessa ja tarvittaessa nopeasti, jos turvallisuusriskit alueella kasvavat, hän kirjoittaa.
 Pasi Tuominen kieltäytyy edistämästä asiaa virkatyönä, koska hänen ja konsuliosaston mielestä hallituksen pitää päättää näin isosta asiasta.
 23. lokakuuta
 Haavisto siirtää al-Holiin liittyvät konsulitehtävät pois Pasi Tuomiselta ja nimeää lähetystöneuvos  Jussi Tannerin  väliaikaiseksi al-Holin erityisedustajaksi.
 Tannerin tehtävänä on pitää yhteyttä keskeisiin viranomaisiin, koordinoida niiden yhteistyötä ja neuvotella kurdien kanssa suomalaisten mahdollisista palautuksista. Tanner on diplomaatti, jolla on  HS:n tietojen mukaan  kokemusta muun muassa panttivankikriisien hoitamisesta.
 Jussi Tanner.  Yle
 Hänelle annetaan HS:n mukaan  valtuudet  päättää paikan päällä tarvittaessa ja tapauskohtaisesti sekä lasten että heidän huoltajiensa evakuoinneista Suomeen. Käytännössä evakuointeja ei tehtäisi ennen kuin pääministeriä, presidenttiä ja ulkoasiainvaliokuntaa informoitaisiin.
 Nimittämispäätös on salainen, ja se pidetään pienen piirin tiedossa tehtävää hoitavien henkilöiden turvallisuuden vuoksi. Haavisto valmistelee päätöksen yhteistyössä UM:n alivaltiosihteerin ja hallintojohtajan kanssa.
 Tuominen katsoo, että päätös rikkoo lakia, koska siinä ei ole esittelijää eikä perusteita, joilla kyseiset tehtävät otetaan häneltä pois.  Haaviston  ja UM:n  virkamiesjohdon  mielestä päätös ei ole laiton, koska heillä on tarvittaessa laajat valtuudet muuttaa ministeriön sisäisiä työnjakoja.
 31. lokakuuta
 Hallitukselle kerrotaan iltakoulussa Jussi Tannerin nimittämisestä al-Hol-virkamieheksi. Tanner ja oikeuskansleri Tuomas Pöysti ovat läsnä. Yksikään ministeri tai puolue ei Haaviston mukaan vastusta nimitystä tai tehtävänantoa.
 HS:n mukaan Pöystin kanta on, että niin kauan kuin al-Hol-virkamies toimii yhteistyössä muiden suomalaisviranomaisten, etenkin lastensuojelun, kanssa, toiminta on juridisesti kestävää.
 Haavisto ja Tanner kertovat tasavallan presidentti  Sauli Niinistölle  toimista, joihin ulkoministeriö on ryhtynyt. Virallista päätöstä suomalaisten kotiuttamisesta hallitus ei edelleenkään tee.
 Jossain vaiheessa syksyä ulkoministeriö lähettää kaksi virkamiestä Erbiliin. Suomessa pidetyissä EU-kokouksissa vaihdetaan tietoja kansalaisten avustussuunnitelmista myös muiden maiden kesken.
 Marraskuun puoliväli
 Alivaltiosihteeri Pekka Puustinen ilmoittaa Pasi Tuomiselle, että ministeri Haavisto haluaa siirtää tämän toisiin tehtäviin vuoden loppuun mennessä. Päätös on tehty jo pari viikkoa aikaisemmin, mutta siitä ei ole kerrottu Tuomiselle. Al-Holin lisäksi Tuomisella ja Haavistolla on ollut erimielisyyksiä venäläisten viisumivaatimuksista.
 Tuomisen siirto tulee julki 19. marraskuuta Ilta-Sanomien  uutisessa . IS:n mukaan Tuomiselle etsitään seuraajaa.
 29. marraskuuta
 Alivaltiosihteeri Pekka Puustinen kertoo Tuomisen järkyttyneille alaisille, että konsuliosaston johtoon on tulossa muutoksia.
 – Konsulipäällikkö Tuominen toimii toistaiseksi normaaliin tapaan konsuliasioiden päällikkönä lukuun ottamatta yhtä asiakokonaisuutta, jonka hoitaminen on siirretty toiselle virkamiehelle. Kyseinen asiakokonaisuus on herkkä asia myös poliittisella tasolla, Puustinen sanoo kokouksessa IS:lle vuodetun  pöytäkirjan  mukaan.
 Tuomisen tiedon mukaan  Haavisto on jo tässä vaiheessa valinnut hänelle henkilökohtaisesti seuraajan.
 2. joulukuuta
 Kohu Haaviston ympärillä räjähtää, kun Ilta-Sanomat julkaisee  jutun  “Operaatio Korvesta”, jolla ulkoministeri on lehden mukaan yrittänyt junailla Isis-leirin lapset salaa Suomeen. IS uutisoi, että Haavisto syrjäytti konsulipäällikkö Tuomisen, koska tämä ei suostunut tekemään omissa nimissään laitonta päätöstä pelkkien lasten kotiuttamisesta niin sanotulla konsulikyydillä.
 Haavisto kiistää jutussa painostaneensa ketään ja perustelee Tuomisen siirtoa virkamiesten normaalilla kierrolla. Haaviston mukaan hän ei tunne Korpi-nimistä operaatiota.
 Tuomisen alainen, konsuliosaston maahantuloprosessien omistaja  Katja-Marika Puittinen  kommentoi  Ylelle  jutun ilmestyttyä, että ulkoministeriössä on pelon ilmapiiri.
 Presidentti Sauli Niinistö lausuu  Verkkouutisille , ettei ole tiennyt al-Holiin liittyvästä päätöksestä. Syntyy vaikutelma, että tieto presidentin ja ulkoministerin välillä ei ole kulkenut.
 Kristillisdemokraatit jättää hallitukselle kirjallisen kysymyksen Haaviston toimista.
 Delil Souleiman / AFP
 Haavisto pitää illalla  tiedotustilaisuuden , jossa hän kertoo ministeriön valmistautuvan eri vaihtoehtoihin, jos al-Holin leiri esimerkiksi purkautuu kaoottisesti. Hänen mukaansa viranomaisten yhteistyötä asiassa kutsutaan Operaatio Korveksi. Haaviston mukaan jokaista palautusta harkitaan tapauskohtaisesti, ja presidentti Niinistö on suunnitelmista tietoinen. Hän kiistää että olisi määrännyt lapsia palautettavaksi ilman vanhempiaan.
 Haavisto toteaa, että Pasi Tuominen hoitaa yhä konsulipäällikön tehtävää eikä virkaa ole avattu. Haaviston mukaan ainoa henkilövaihdos UM:ssä on se, että al-Hol-asioita hoitamaan on nimitetty erillinen henkilö.
 – Tuominen on erinomainen virkamies ja jatkaa tärkeissä tehtävissä ulkoministeriössä, Haavisto sanoo.
 Tämä saa monet UM:n virkamiehet menettämään luottamuksensa Haavistoon, koska heidän mukaansa ministeri valehtelee siitä, että Tuominen jatkaa tehtävässään.
 – Tiedotustilaisuuden jälkeen käytävillä levisi solidaarisuusliike Tuomisen puolesta, yksi virkamies kommentoi Ylelle.
 Helsingin Sanomat  uutisoi samana iltana, että koko hallitus on käytännössä siunannut toimet, joilla naisia ja lapsia voidaan hakea tapauskohtaisesti Suomeen. Tapauskohtaisuus liittyy HS:n mukaan siihen, että kaikki naiset eivät ehkä halua palata tai haluavat siirtyä toiseen maahan, eikä kurdihallinto välttämättä luovuta rikoksesta epäiltyjä suomalaisia.
 3. joulukuuta
 Ulkoasiainvaliokunta kuulee ulkoministeriä ja oikeuskansleria. Valiokunta tyytyy Haaviston selvitykseen perussuomalaisia lukuun ottamatta. Perussuomalaisten mukaan Haavisto on pimittänyt operaation eduskunnalta.
 Haavisto  vastaa , että tietoja on annettu niukasti, jotta ei vaaranneta tehtävään nimitettyä virkamiestä, leiriltä haettavia suomalaisia tai koko toiminnan onnistumista.
 – Valtioneuvoston jäsenet ovat olleet tietoisia, mutta heidän ei ole tarvinnut tehdä päätöksiä, koska kaikki toimet ovat olleet valmistelevia toimia, joissa on selvitetty suomalaisten tilannetta leirillä ja myöskin alueella olevien eri viranomaisten suhtautumista näiden ihmisten auttamiseksi, Haavisto  sanoo  HS:n mukaan.
 Oikeuskansleri Tuomas Pöysti  ei kommentoi  Haaviston toimia, koska hänelle on tehty niistä kanteluita ja yksi rikosilmoitus.
 Presidentti Niinistö täsmentää  HS:lle , että hän on ollut tietoinen UM:n nimittämästä virkamiehestä ja ”muista virkatoimista”. Niinistön mukaan hän on keskustellut al-Holin tilanteesta Haaviston kanssa useasti.
 4. joulukuuta
 Ilta-Sanomat julkaisee ulkoministeriöstä vuodettuja asiakirjoja: sisäisiä  sähköposteja  ja otteen  kokouspöytäkirjasta .
 Kokoomus jättää kirjallisen kysymyksen Haaviston ja hallituksen toimista al-Holin tapauksessa.
 Sosiaali- ja terveysministeriön kansliapäällikkö  Kirsi Varhila   kommentoi Ylelle , että hakuoperaatiota al-Holin leiriltä on valmisteltu, mutta ei pelkästään lasten vaan myös aikuisten.
 Sosiaali- ja terveysministeriön osastopäällikkö, ylijohtaja Kirsi Varhila. Toni Määttä / Yle
 Haavisto kertoo  A-studiossa , että on puhunut päivällä puolitoista tuntia Pasi Tuomisen kanssa ja pyytänyt tältä anteeksi. Haavisto vetoaa tiedonkulun ongelmiin: hän sanoo kuulleensa Tuomiselta, ettei konsuliosasto suhtaudukaan ristiriitaisesti nimitettyyn al-Hol-virkamieheen.
 Haavisto ilmoittaa, että Tuominen on halutessaan tervetullut jatkamaan konsulipäällikkönä. Hän ei kuitenkaan myönnä, että olisi syrjäyttänyt Tuomisen.
 Haaviston mukaan ministeriössä keskusteltiin vielä kesällä mahdollisuudesta auttaa erityisesti lapsia, mutta ajatus havaittiin pian mahdottomaksi syyrialaisviranomaisten näkemyksen vuoksi. Hän kutsuu Ilta-Sanomien uutista pelkkien lasten hakuoperaatiosta uutisankaksi.
 5. joulukuuta
 Ulkoministeriön ammattijärjestö vaatii Haavistolta avoimessa kirjeessä selitystä konsulipäällikön aseman horjuttamiselle.
 – Tämä on henkilöstön hätähuuto, järjestön puheenjohtaja  Juha Parikka  sanoo  Ylelle . Parikan mukaan UM:n henkilökunta ei ymmärrä, miten Haavisto voi omalla päätöksellään muuttaa ministeriön työjärjestystä ja siirtää Tuomisen työtehtäviä toiselle virkamiehelle.
 Haavisto  vastaa  henkilökunnalle samana päivänä. Hän pyytää anteeksi syntynyttä kohua ja sitä, ettei henkilöstökysymyksistä ole kerrottu avoimesti. Haaviston mukaan syksyn kiireinen ohjelma ja suomalaislasten tilanne Syyriassa on asettanut haasteita henkilöstöpolitiikalle.
 –Syyrian suomalaisiin liittyvät asiat ja viranomaisyhteistyö ovat olleet äärimmäisen luottamuksellisia asioita. Sen vuoksi esimerkiksi näistä asioista vastaavan virkahenkilön tehtäviä ja toimeenkuvaa ei ole hallinnossa avattu laajemmin, Haavisto kirjoittaa.
 Perussuomalaiset  päättää  uhata hallitusta välikysymyksellä, jos Haavisto jatkaa ulkoministerinä.
 Lehtikuva
 – Tässä on kolme edelleen avointa kysymystä: ollaanko Isis-perheitä tuomassa Suomeen, onko Haavisto valehdellut aiheeseen liittyen ja onko hän syyllistynyt virkamiehen painostamiseen vaatimalla tältä lainvastaisia toimia Isis-perheiden tuomiseksi Suomeen, perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  sanoo.
 6. joulukuuta
 Pasi Tuominen astuu julkisuuteen. Hän syyttää  Helsingin Sanomien haastattelussa  ministeri Haavistoa pelolla johtamisesta ja lainvastaisesta päätöksestä.
 – On täysin kestämätöntä, jos virkamiehet saavat kertoa ministerille vain sellaisia asioita, joilla Haavisto kokee edistävänsä poliittisia näkemyksiään, Tuominen sanoo.
 Haavisto kiistää Tuomisen väitteet ja selittää ministeriönsä ongelmia Suomen EU-puheenjohtajuuskauden tuomilla kiireillä.
 – Olen tehnyt sen virheen, että minulla on ollut liian vähän aikaa henkilökunnan kanssa, Haavisto sanoo jutussa.
 Hän toistaa, että suomalaisten mahdollista avustamista koskevat päätökset on pitänyt tehdä äärimmäisellä luottamuksellisuudella turvallisuussyistä.
 – Ymmärrän hyvin sen, että tässä asiassa on siksi saattanut syntyä salailun vaikutelma, Haavisto sanoo.
 Haavisto kiistää valinneensa Tuomiselle seuraajaa, mutta kertoo, että eri nimiä on ollut esillä.
 – 20. marraskuuta alivaltiosihteeri oli saanut tiedon, että Tuominen mieluiten lopettaisi nykyisen tehtävänsä mahdollisimman pian, Haavisto sanoo.
 8. joulukuuta
 Ulkoministeriössä epäluottamus Haavistoa kohtaan ei hellitä. Henkilökunnan edustaja Juha Parikka kommentoi  Verkkouutisille , että Haavisto näyttää edelleen puhuvan muunneltua totuutta. Parikka pitää erityisen ongelmallisena sitä, että tärkeitä linjauksia on tehty Haaviston yksipuolisella päätöksellä.
 Sisäministeri Maria Ohisalo (vihr.). Lehtikuva
 Vihreiden puheenjohtaja  Maria Ohisalo   toteaa , että hänellä on “totta kai” luottamus ulkoministeri Pekka Haavistoon. Ohisalon mukaan ulkoministeriössä on ollut jo pitkään selvittämättömiä ongelmia, eikä asiassa ole kyse pelkästään Haavistosta.
 9. joulukuuta
 Yle uutisoi , että hallituksella on aiemmin tiedettyä tarkempi suunnitelma al-Holin naisten ja lasten siirtämisestä Suomeen. Suunnitelmalla varaudutaan siihen, ettei Suomen kansalaisia kuolisi leirillä esimerkiksi säiden kylmetessä. Suunnitelmaa koskevat asiakirjat on Ylen lähteiden mukaan turvaluokiteltu niin, että niitä ei voida julkistaa.
 Oikeuskansleri Tuomas Pöysti  kertoo , että hän alkaa tutkia ulkoministerin ja ulkoministeriön toimia al-Hol-jupakassa.
 UM:n virkamiesjohtoon kuuluva alivaltiosihteeri Pekka Puustinen lähettää ulkoministeriön henkilökunnalle  sisäisen tiedotteen , jossa hän asettuu ministeri Haaviston puolelle. Puustisen mukaan al-Hol-keskustelu johtuu vakavasta näkemyserosta ministeriön sisällä.
 – Erimielisyydet koskivat al-Hol-asioiden hoitotapaa. Tämän pohjalta katsottiin, että perustelut tehtävästä toiseen määräämiselle täyttyvät UM:n siirtymisvelvollisuuden nojalla. Diplomaattivirkamies voidaan siirtää toiseen tehtävään perustellusta syystä, Puustinen kirjoittaa.
 Kaikki eivät Puustisen mukaan jaa kuvaa ministeriön “pelon ilmapiiristä”, mutta moni Ylelle puhunut UM:n virkamies allekirjoittaa yhä maanantaina kuvauksen.
 Konsulipäällikkö Pasi Tuominen ei kommentoi käänteitä. Tuominen ei ole kertonut, aikooko hän jatkaa tehtävässään.
 Lue myös:
 "Virkamiesten vastaus näytti siltä, että emme voi tehdä mitään" – Ylelle vuodettu ministeriön sisäinen viesti vierittää syytä al-Hol-kiistassa virkamiesten päälle
 Oikeuskansleri tutkii ulkoministerin ja ulkoministeriön toimet al-Holin leiriläisten siirtoa koskevassa jupakassa
 Suomella on "melko täsmällinen" suunnitelma, miten al-Holin leiriläiset siirrettäisiin Suomeen

Miten kiista al-Holin lapsista sekoitti ulkoministeriön? Tämän kaiken tiedämme kohun vaiheista nyt


Summary: Sen jälkeen kun maan hallitus on saatu parsittua kasaan, sen pitää alkaa miettiä Postin hallituksen asemaa, kirjoittaa Ylen politiikan toimittaja Hannu Tikkala.

Ympäri mennään ja yhteen tullaan. Vanha sanonta pätee varmasti myös Posti-kohuun.
 Kun vanhat hallituspuolueet ovat saaneet valittua uudet ministeriehdokkaat tehtäviinsä, Postin hallituksen asema noussee varmasti uudelleen  Sanna Marinin  (sd.) hallituksen pöydälle.
 Tässä asiassa uusi omistajaohjausministeri  Tytti Tuppurainen  (sd.) on paljon vartijana.
 Mutta miksi asiaan pitää palata jälleen uudelleen?
 Rinne roimi hallitusta kovin sanoin
 Vastaus kysymykseen on yksinkertainen. Demarit ovat olleet yhtiön hallituksen toimintaan kaikkea muuta kuin tyytyväisiä.
 Puolueen puheenjohtaja  Antti Rinne   purki tuohtumustaan toissa viikon tiedotustilaisuudessa , jossa hän kertoi ministeri  Sirpa Paateron  (sd.) erosta.
 – On ollut erittäin raskauttavaa, että Posti on antanut harhauttavaa tietoa omistajalle siitä, miksi työehtosopimussiirto pitäisi tehdä. Posti on väittänyt virheellisesti, että kilpailijat käyttävät paketti- ja verkkoliiketoiminnassa työnantajan näkökulmasta halvempaa työehtosopimusta.
 Rinteen väite näyttää pitävän paikkaansa. Yle pyysi ja sai valtioneuvostolta liikkeen luovutukseen liittyviä asiakirjoja, joilla Posti piti omistajaa kartalla tapahtumista.
 Posti kertoo asiakirjoissa omistajaohjausministerille ja hänen avustajilleen, ettei yhtiö tavoittele kilpailijoita heikompia työehtosopimuksia.
 – Tavoitteemme on joustavat ja kilpailijoiden kanssa samantasoiset työehdot, Posti kirjoittaa ministeriölle.
 Postin suurimmat kilpailijat ovat olleet ihmeissään väitteestä . Esimerkiksi PostNord ja Matkahuolto käyttävät Auto- ja kuljetusalan työntekijäliiton (AKT) työehtosopimusta, jota pidetään alalla yleisesti kalliimpana kuin Postin käyttämää työehtosopimusta.
 Yhtiöiden mukaan AKT:n sopimusta sovelletaan yhtiöissä myös pakettilajittelijoihin, joiden työehtoja Posti halusi rukata.
 Posti on perustellut toimiaan myös kirjevolyymin rajulla laskulla, minkä lisäksi yhtiö kilpailee omien sanojensa mukaan yhä tiukemmin kirjepostin jakelussa muiden yhtiöiden kanssa.
 Kilpailijat ovat lähinnä sanomalehtiyhtiöiden jakeluyrityksiä, joille Posti kertoo hävinneensä useita kilpailutuksia viime vuoden aikana.
 Tilanne on Postille vaikea, sillä perinteinen postiliiketoiminta on tuottanut yhtiölle viime vuosina voittoa. Muut liiketoiminta-alueet ovat puolestaan olleet  Ylen Motin mukaan vaikeuksissa .
 Uusi hallitus, uudet linjaukset
 Moni asia on muuttunut sitten Rinteen tiedotustilaisuuden.
 Hallituksella on paitsi uusi pääministeri  Sanna Marin , mutta myös tuore omistajaohjausministeri. Tytti Tuppurainen sai eurooppaministerin vastuiden lisäksi omistajaohjauksen tehtävät.
 Samalla  riitatilanne pakettilajittelijoiden osalta on nyt ohi  ja uusi hallitus voi tarkastella Postin johdon toimintaa osakeyhtiölain näkökulmasta.
 Lain mukaan yrityksen pitää tuottaa omistajilleen voittoa. Tämän takia yhtiön pitää tarkkailla ympäristöä ja tehdä muutoksia, jos yhtiön kannattavuus uhkaa heikentyä.
 Osakeyhtiön toiminnasta voi määrätä toisin yhtiöjärjestyksessä, mutta  Helsingin Sanomien mukaan näin ei ole Postin kohdalla tehty.
 Nyt uuden hallituksen pitää siis tulkita, onko Postin hallitus ajanut asiaansa hyväksyttävillä keinoilla vai ei. Ja onko se säilyttänyt omistajan luottamuksen?
 Mikäli luottamusta ei ole, omistaja voi järjestää yhtiökokouksen, jossa yhtiön hallituksen kokoonpano vaihtuu.
 Tämä on Marinin hallituksen yksi ensimmäisistä koetinkivistä.
 Lisää aiheesta:
 Sanna Marin pääministeriksi, Paatero palaa ministeriksi, Rinne ei jää hallitukseen – Yle seurasi politiikan superpäivää hetki hetkeltä
 Ministeri Sirpa Paatero erosi, oppositio vaatii Rinteen eroa, Rinne: osaavan ministerin ero on vaikea paikka – Yle seuraa hetki hetkeltä
 Posti-kiista sai uuden uhrin: Näin politiikan perjantai eteni Postin vastaiskusta Paateron eroon
 Rinne erosi, mutta jatkaa puolueen johdossa ja saanee roolin hallituksen muodostamisessa – Yle seurasi politiikan superpäivää

Analyysi: Hallituskriisin jälkeen palataan vielä tapahtumien lähtöpisteeseen – Miten käy Postin hallitukselle?


Summary: Saarikon mukaan puolueessa käytiin läpi kaikki vaihtoehdot, mihin Rinteen erovaatimus olisi voinut johtaa.

Antti Rinteen  (sd.) hallituksen tiede- ja kultuuriministerinä toiminut  Annika Saarikko  (kesk.) sanoo, että pääministerin kohtalon sinetöi lopullisesti  Postin johdon lähettämä tiedote . Siinä kerrottiin omistajan eli valtion hyväksyneen pakettilajittelijoiden työehtosopimuksen muuttamisen.
 – Minusta oli kulmia kohottavaa, että valtionyhtiö osoittaa eriävän kannan valtion omistajan kanssa. Silloin oli selvää, että kaikki ei ole vielä tässä.
 Saarikon mukaan Rinteen johtamistapa herätti keskustassa huolta jo paljon ennen kuin puolue vaati  pääministeriä eroamaan .
 – Kuormaa ja huolta kertyi pitkin matkaa.
 Keskustan mielestä maan johdossa oli henkilö, jonka toimintatavat työmarkkinakysymyksissä, työllistämistoimissa ja omistajaohjauspolitiikassa olivat kestämättömiä. Tämä olisi vienyt  hallituksen toimintakyvyltä pohjan .
 Kaikki vaihtoehdot käytiin läpi
 Annika Saarikon mukaan Rinteen luottamus meni lopullisesti  Posti-kiistassa . Keskustaa sapetti se, minkä roolin Rinne otti työmarkkinakiistassa ja miten epäselvästi Rinne asiasta viestitti. Silti päätöstä vaatia Rinteen eroa ei ollut helppo tehdä.
 – Ei ollut, ei missään nimessä.
 Kuinka painokkaasti keskusta sitten vaati Rinteen eroa? Oliko puolue valmis menemään päätyyn asti, kaatamaan hallituksen ja vaikka uusiin vaaleihin?
 – Meidän eduskuntaryhmä arvioi läpi kaikki vaihtoehdot, mihin tämä tapahtumaketju olisi voinut johtaa. Jos ei ole luottamusta, on kauhean vaikea katsoa yhteiseen tulevaisuuteen.
 Saarikko ehti olla ministerinä vain pari kuukautta ennen kuin jäi perhevapaalle elokuussa. Keskustan entisenä varapuheenjohtajana hän on kuitenkin hyvin perillä, miten Rinteen erottamiseen puolueessa suhtauduttiin.
 – Ei keskusta tehnyt tätä riemumielin ajatuksella, että on mukava kaataa pääministeri. Tämä on jättänyt säröjä puolueiden välille ja eduskunnan tunnelma on ollut hyvin poikkeuksellinen.
 Riitelylle ei ole aikaa
 Annika Saarikko sanoo, että Rinteestä oli pakko päästä eroon, jotta maahan saadaan toimintakykyinen hallitus.
 – Ison hallitusohjelman toteuttamiseen neljä vuotta on lyhyt aika, ei tässä ole riitelylle viikkokausia tuhlattavaksi.
 Ihmetystä on herättänyt se, miksi keskusta ei sanonut missään vaiheessa, että Rinteen pitää erota. Asiaa kierreltiin, mutta ei sanottu suoraan.
 – Ei tässä selkävoittoa haettu. Jätettiin sosiaalidemokraateille itselleen tilaa tehdä johtopäätöksiä, Saarikko sanoo.
 Samaa logiikkaa käytettiin myös viime viikonloppuna, kun demarit oli valitsemassa itselleen ministereitä  Sanna Marinin  (sd.) johtamaan uuteen hallitukseen. Ei sanottu suoraan, että Rinnettä ei hallitukseen haluta edes riviministeriksi.
 – Olin luottavainen sen suhteen, että Antti Rinne ja hänen puolueensa katsovat kokonaisuutta ja tekevät ratkaisun, jossa keskustalla ei voi olla mitään huomauttamista.
 Välit kuntoon ajan kanssa
 Annika Saarikko sanoo, että Rinne-episodi hiertää jonkin aikaa keskustan ja SDP:n välejä.
 – Vaikka käänteet olivat dramaattisia, niin poliittinen järjestelmä korjasi itsensä viikossa kuntoon. Se, mitä on pinnan alla, varmaan vaatii vähän enemmän aikaa.
 Saarikon mielestä on ensiarvoisen tärkeää, että hallituksen sisälle palautuu luottamuksen henki ja yhdessätekemisen meininki.
 Saarikko palaa ministeriksi vajaan vuoden kuluttua, elokuussa 2020.
 – Minusta on hienoa nähdä itseäni nuorempi, pienen lapsen äiti Sanna Marin Suomen johdossa. Odotan innolla, että voin liittyä tuohon joukkoon tiede- ja kultuuriministerinä.
 Lue lisää:
 Suomi saa pääministerin, joka vienee SDP:tä kauemmas vasemmalle – kolme tärkeää asiaa, joissa Sanna Marin eroaa Antti Rinteestä
 Analyysi: Todellista syytä Rinteen erolle tullaan vielä kysymään
 Apua, hallitus erosi – mitä meille nyt käy? 10 "tyhmää" kysymystä hallituksen erosta vastauksineen
 Analyysi:
Keskusta teki demareille palveluksen syrjäyttäessään pääministeri Antti Rinteen

Postin johdon tiedote sinetöi Antti Rinteen kohtalon – Keskustan Annika Saarikko: Silloin oli selvää, että ihan kaikki ei ole vielä tässä


Summary: Kauppahinta on noin 460 miljoonaa euroa.

Sanoma myy Hollannin ja Belgian aikakauslehtimarkkinalla toimivan Sanoma Media Netherlandsin. Ostaja on DPG Media ja kaupan arvo on 460 miljoonaa euroa.
 Juttua täydennetään.

Sanoma myy Hollannissa ja Belgiassa toimivan Sanoma Media Netherlandsin


Summary: Lindtman sanoo tukevansa Sanna Marinia puolueensa puheenjohtajaksi.

Pääministeriäänestyksen  Sanna Marinille  niukasti hävinnyt  Antti Lindtman  ei aio pyrkiä ensi kesänä SDP:n puheenjohtajaksi. SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja Lindtman kertoo päätöksestään  Helsingin Sanomien  haastattelussa.
 Lindtman perustelee lehdelle kieltäytymistään sillä, että vallan ja vastuun tulee kulkea käsi kädessä.
 – Tuen Sannaa puolueen puheenjohtajaksi. Se mahdollistaa uuden alun liikkeelle, kun johtoon astuu uusi sukupolvi.
 SDP:n puheenjohtaja on tällä hetkellä Antti Rinne, joka siirtyy hallitusvaihdoksen myötä eduskunnan puhemiehistöön. SDP:n puoluekokous, jossa puheenjohtaja valitaan, järjestetään kesäkuussa Tampereella.

HS: Antti Lindtman ei pyri SDP:n johtoon ensi kesänä


Teollisuuden uusien tilauksien arvo laski lokakuussa 12,6 prosenttia vuodentakaisesta, kertoo Tilastokeskus.
 Tilausten arvo oli laskeva kaikilla teollisuuden aloilla kemianteollisuutta lukuun ottamatta. Kemianteollisuudessa uudet tilaukset kasvoivat seitsemän prosenttia vuotta aiemmasta tilanteesta.
 Metalliteollisuudessa laskua edellisvuoteen oli lokakuussa 17,4 prosenttia. Uusien tilausten arvon voimakkaat heilahtelut ovat kuukausitasolla tyypillisiä.
 Tilastokeskuksen mukaan tammi–lokakuun ajanjaksolla tilaukset ovat vähentyneet 1,1 prosenttia vuodentakaisesta.
 Tuotanto laski syyskuisesta, mutta kaikkiaan viime vuotta pirteämpi
 Teollisuustuotanto laski 0,5 prosenttia syyskuun tilanteesta, Tilastokeskus jatkaa. Vuodentakaiseen verrattuna tuotanto kuitenkin kasvoi lokakuussa 1,6 prosenttia vuodentakaisesta.
 Edelliskuukauteen verrattuna teollisuustuotanto kasvoi lokakuussa eniten kaivostoiminnan ja louhinnan toimialalla. Tuotanto väheni rajuimmin sähkö- ja elektroniikkateollisuudessa. Myös metalliteollisuuden tuotanto oli lokakuussa syyskuuta apeampi.
 Tammi–lokakuun työpäiväkorjattu teollisuustuotanto kasvoi Tilastokeskuksen mukaan kaksi prosenttia vuodentakaisesta.

Teollisuusden tilaukset laskivat selvästi lokakuussa – Poikkeuksena kemianteollisuus, jossa tilaukset kasvoivat


Summary: Koodausosaamista kaipaavat ICT-alan lisäksi myös muiden alojen yritykset.

Ohjelmistoyritysten pula osaajista uhkaa kasvaa, vaikka pulaan on haettu muun muassa  lisäämällä erilaista täydennys ja muuntokoulutusta .
 Tarvetta olisi noin 5 000–6 000:lle uudelle osaajalle vuosittain,arvioi Ohjelmisto- ja e-business ry:n toimitusjohtaja  Rasmus Roiha .
 – Kuilu kasvaa, vaikka yliopistot ja ammattikorkeakoulut tuottavat osaajia.
 ICT-alan etuja valvova Tietoliikenteen ja tietotekniikan keskusliitto FiCom laskee, että viidessä vuodessa osaajavaje kasvaa jopa 40 000 työntekijään.
 – Meillä on paljon teknologia-alan yrityksiä. Tulevan 5G-tietoliikenneverkon päälle rakentuu moderneja palveluita ja sovelluksia. Tietoliikenneala on yksi maan kovimmista investoijista, sanoo FiComin toimitusjohtaja  Elina Ussa .
 Ohjelmistoyritysten lisäksi työntekijöistä kilpailevat esimerkiksi pankki-, vakuutus-, metalli- ja metsäalan yritykset.
 Ussan mukaan Suomessa on kaksinkertainen määrä ICT-alan ammattilaisia verrattuna EU-maihin keskimäärin. Silti töitä riittäisi muun muassa koodareille, järjestelmäarkkitehdeille ja käyttöliittymäsuunnittelijoille.
 Sekä Roiha että Ussa haluavat nykyistä sujuvampaa työperäistä maahanmuuttoa pulaa helpottamaan.
 Koodareita koulun penkiltä
 Koodareita on yritetty haalia töihin erilaisilla  täydennys- ja muuntokoulutuksilla . Opetus- ja kulttuuriministeriö myönsi joulukuussa 2018 korkeakouluille 19 miljoonan erityisavustuksen, joka mahdollistaa ohjelmistoalan osaamisen lisäämisen yli 10 000 opiskelijalle.
 Osa avustuksesta meni viidelle ammattikorkeakoululle, jotka käynnistivät tänä vuonna  AMKoodari -koulutuksen. Maksuttomat täsmäopinnot on tarkoitettu esimerkiksi koodaamista opettelevalle uranvaihtajalle tai yrityksen henkilökunnan kouluttamiseen.
 Myös jo työelämässä olevat it-osaajat tarvitsevat täydennyskoulutusta, sillä ohjelmistoala muuttuu jatkuvasti.  Petri Niemi / Yle
 – Kiinnostus näihin opintoihin on ollut suurta, vaikka emme niitä ole juuri markkinoineet, kertoo suunnittelija  Johanna Santala-Blom  Hämeen ammattikorkeakoulusta.
 Haku Hämeen ammattikorkeakoulun ensi kevään opintoihin päättyi marraskuun lopussa. Ilmoittautumisia tuli yli 200 ja Hämeessä täsmäopinnot näyttävät kiinnostavan erityisesti naisia.
 – Peräänkuulutamme lisää koulutuspaikkoja, mutta myös muuntokoulutuksella on merkitystä. Digitalisaatio muuttaa työtehtäviä. Osa perinteisistä työpaikoista katoaa ja uusia syntyy, arvioi FiComin toimitusjohtaja Elina Ussa.
 Osa opiskelijoista karkaa töihin ennen valmistumista
 Lahden ammattikorkeakoulussa vuosittain 80 opiskelijaa aloittaa tieto- ja viestintätekniikan opiskelut. Koodaripula tuntuu monella tapaa.
 – Opiskelijamme työllistyvät hyvin. Osa ei ehdi edes valmistua, kun työelämä kutsuu. Yhä useampi yritys haluaa tulla esittelemään kouluumme toimintaansa ja tulevia työpaikkoja opiskelijoillemme, sanoo tieto- ja viesintätekniikan yliopettaja  Matti Welin  Lahden ammattikorkeakoulusta.
 Yliopettaja Matti Welin arvioi, että Lahden ammattikorkeakoulussa noin 15 prosenttia tieto-ja viestintätekniikan opiskelijoista on naisia.  Petri Niemi / Yle
 Moni yritys haluaa myös tehdä yhteisiä projekteja opiskelijoiden kanssa. Käynnissä on yli kymmenen projektia, joissa tehdään muun muassa työturvallisuuspeliä Fazerille tai viilunmittauksen mobiilisovellusta Raute-yhtiölle.
 – Yrityksellämme on ollut monta vuotta vaikeuksia löytää hyvää koodausosaamista Lahden alueelta, sanoo Rauten teknologiajohtaja  Mika Hyysti .
 Oppilaitosyhteistyön lisäksi yhtiö on käyttänyt oululaisen yhteistyöyrityksen koodaajia ja avannut vuosia sitten toimiston myös Helsinkiin.
 Lahtelainen 31-vuotias  Johannes Syvävirta  opiskelee kolmatta vuottaan koodausta Lahden ammattikorkeakoulussa. Ensi kesäksi on haussa alan töitä kotikaupungin alueelta.
 – Kyllähän töitä on, mutta pitää olla myös osaamista ja sitä ollaan täältä koulusta hakemassa. Ja tietysti pitää olla sitä omaa harrastuneisuutta.
 Lue lisää:
 Emmi Pöyhönen, 29, opiskelee koodariksi yhdeksässä kuukaudessa ilman aiempaa kokemusta – täsmäkoulutus voi helpottaa it-alan työvoimapulaa

Koodareita on koko ajan enemmän, mutta uusia tarvittaisiin tuhansia vuosittain – "Osa ei ehdi edes valmistua, kun työelämä kutsuu"


Summary: Ylen kyselyssä kävi ilmi, että 6-vuotiaiden velvoittava esiopetus on osoittautunut hankalaksi erityisesti vuorotyötä tekeville ja yksinhuoltajille.

Hallitus aikoo selvittää esiopetuksen laajentamista 5-vuotiaisiin.
 Osa kunnista pääsee mukaan kaksi vuotta kestävään kokeiluun, jonka avulla selvitetään muun muassa sitä, kuinka paljon vuoden nykyistä pidempi esiopetus vaikuttaa lasten oppimistuloksiin sekä lasten tasa-arvoon.
 Opetusministeri  Li Anderssonin  (vas.) mukaan esiopetus ei tämän vaalikauden aikana tule laajenemaan kaksivuotiseksi kuten on  toivottu .
 – En pidä sitä todennäköisenä. Teemme nyt kaiken tarvittavan selvitystyön, koska se edellyttäisi isoja muutoksia, perustelee Andersson.
 Kokeilun tarkasta aikataulusta ei toistaiseksi ole tietoa.
 Kuusivuotiaiden esiopetuksen velvoittavuutta koskeva  laki tuli voimaan  viisi vuotta sitten. Sen mukaan oppivelvollisuuden alkamista edeltävänä vuonna lapsen täytyy osallistua vuoden kestävään esiopetukseen.
 Opetusministeri Li Anderssonin mukaan esiopetusvelvollisuus ei laajene tällä vaalikaudella. Kalle Mäkelä / Yle
 Kaksivuotiseen esiopetukseen suhtaudutaan nihkeästi
 Pyysimme Ylen verkkosivun kävijöitä  kertomaan kokemuksistaan  velvoittavasta esiopetuksesta.
 Kaksivuotinen esiopetus ei saa kannatusta kyselyyn vastanneilta. 65 vastaajasta lähes 80 prosenttia on sitä mieltä, ettei velvoittavaa esiopetusta pidä laajentaa.
 "Jatkossa esiopetusta ei pidä laajentaa nuorempiin, sillä 5-vuotiaita ei pidä erottaa päiväkodeissa pienemmistä, mitä nuorempien esiopetus käytännössä tarkoittaisi. (...) Laajempi esiopetus käytännössä myös tarkoittaisi, että 5-vuotiaat keskitetään koulujen yhteyteen (kuten eskarit nyt). Tällöin entistä useammat perheet joutuvat viemään lapsiaan eri päiväkoteihin/kouluihin, mikä hankaloittaa arjen pyöritystä ja lisää velvoitetta liikkua autolla."
 Moni vastaaja kokee, että aiempaakaan uudistusta ei valmisteltu riittävästi. Kysyimme muun muassa, että mitä asioista esiopetuksen muuttamisessa pakolliseksi olisi pitänyt ottaa huomioon.
 "Juuri yksinhuoltajien, vuorotyöntekijöiden, eroperheiden ja muiden "epätyypillisten" perheiden asema. Sinänsä kyllä kannatan pakollista esikoulua."
 Myös Kuopion kaupungin kasvatusjohtaja  Juha Parkkisenniemi  suhtautuu varauksella kaksivuotiseen esiopetukseen. Hän korostaa, että muutos pitäisi valmistella ja arvioida tarkkaan.
 – Pitäisi esimerkiksi tutkia, että sopiiko esiopetussuunnitelma entistä pienemmille lapsille, Parkkisenniemi pohtii.
 Kuntien näkökulmasta esiopetuksen laajentaminen tarkoittaisi lisäkustannuksia.
 Jo nyt kunnat kamppailevat talousongelmien kanssa ja lisähaasteita varhaiskasvatuksen osalta on luvassa jo ensi vuonna, jos  subjektiivinen päivähoito-oikeus  palautetaan koskemaan kaikkia lapsia kokopäiväisesti.
 – Jos esiopetus laajenisi, niin rahojen olisi seurattava mukana eli valtion tulisi tukea kuntia 100-prosenttisesti, kommentoi Parkkisenniemi.
 Käytännössä muutos tarkoittaisi esimerkiksi sitä, että päiväkodit tarvitsisivat tiloja ja työntekijöitä.
 Helsingissä vihreiden valtuustoryhmä teki jo syyskuussa  valtuustoaloitteen  (pdf) kaksivuotisen esiopetuksen kokeiluun lähtemisestä.
 Kuopion kaupungin kasvatusjohtaja Juha Parkkisenniemen mukaan kaksivuotinen esiopetus lisäisi kuntien kustannustaakkaa. Sami Takkinen / Yle
 "Pahimmillaan lapsi on eskarissa ja hoidossa 9–21.30"
 Esiopetus on Ylen kyselyn vastausten perusteella tuonut runsaasti haasteita erityisesti vuorotyötä tekevissä lapsiperheissä ja yksinhuoltajille.
 Vastaajat kokivat, että lapsen esiopetukseen siirtyminen on vaatinut perheiltä paljon erilaisia järjestelyjä.
 Vanhemmat ovat esimerkiksi joutuneet vaihtamaan työpaikkaa, sovittelemaan työnantajan kanssa työvuoroja sekä sumplimaan kuljetuksia.
 ” Työtuntien vähentämistä, sekä joustamista työaikojen suhteen. Paljon joustamista työnantajilta. Kaksi autoa. Sopimista viemisistä ja hakemisista, isovanhempien apua.”
 Myös kuljetusten kanssa on ollut ongelmia. Esimerkiksi  Iisalmessa joukko esikoululaisia  jäi muutama vuosi sitten ilman kuljetuksia, kun kaupunki tulkitsi lakia väärin.
 Lain mukaan esiopetusta saavalla oppilaalla on oikeus maksuttomaan kuljetukseen silloin, kun matka on viittä kilometriä pidempi. Oikeus koskee kuljetusta suoraan kotoa esiopetukseen ja esiopetuksesta kotiin tai päivähoitoon.
 Velvoittavuus on alusta lähtien askarruttanut juuri  vuorotyöläisiä . Vanhemmat ovat pohtineet erityisesti sitä, miten lapset pääsevät osallistumaan esiopetukseen, kun vanhemmilla on epäsäännöllinen vuorotyö.
 Esimerkiksi Kuopion kaupungilla on kaksi ympärivuorokautista päivähoitoa tarjoavaa yksikköä, joissa molemmissa on mahdollista saada esiopetusta myös iltapäivällä.
 Kasvatusjohtaja Juha Parkkisenniemen mukaan vuorotyötä tekevien määrä on myös kasvanut kokoajan.
 – Kyllä kuulee keskusteluja arjen ja esiopetuksen yhdistämisen vaikeudesta, myöntää Parkkisenniemi.
 Esiopetuksen ja arjen yhdistäminen  on ollut joissain perheissä haastavaa. Arkistokuva. Kaisu Jansson / Yle
 Kaikki vuorotyötä tekevien lapset eivät kuitenkaan saa paikkaa ympärivuorokautista hoitoa tarjoavista päiväkodeista, jolloin tilanne muodostuu ongelmalliseksi liian pitkien päivien vuoksi.
 ” Lapsi täytyy viedä vuorohoitoon ja sieltä kuljetus 4 km päähän eskariin tapahtuu taksilla. Pahimmillaan lapsi on eskarissa ja hoidossa 9-21.30”
 "Kohtuuttomalta tuntuu lapsen osa sellaisina päivinä, kun vanhemmat ovat iltavuorossa. Tällöin lapsen on mentävä kuitenkin eskariin yhdeksäksi ja työpäivän jälkeen vanhemmat pääsevät hakemaan päiväkodilta esimerkiksi puoli kymmenen aikaan. Seuraavana aamuna on taas pakko jaksaa olla eskarissa yhdeksältä. Tai jos vanhemmilla onkin aamuvuoro, niin jopa 6–7 aikoihin päiväkotiin ennen eskaripäivää. Lapsen jaksamista ei ole ajateltu ollenkaan."
 Opetushallitus julkaisi aiemmin tänä vuonna  selvityksen , jonka mukaan viisivuotiaiden kattava osallistuminen esiopetukseen vahvistaisi esiopetuksen asemaa ja lisäisi yhdenvertaisuutta.
 Parhaillaan useissa kunnissa  kokeillaan  myös maksutonta 20 viikkotunnin varhaiskasvatusta 5-vuotiaille.
 Aiheesta voi keskustella klo 22.00 saakka.
 Lue lisää:
 Vihreiltä mullistava ehdotus: Eskarista kaksivuotinen, jo 5-vuotiaat esiopetukseen – "Varhaiskasvatuksessa on kyse lapsen oikeudesta hyvään alkuun koulutiellä"

Hallitus käynnistää kokeilun: lasten esiopetus voi laajentua 5-vuotiaisiin – vuoden pidempi eskari huolestuttaa osaa lapsiperheistä


Summary: Kansainvälisellä avaruusasemalla juhlitaan joulua kahdesti: sekä läntisen että venäläisen perinteen mukaisesti.

Jouluaattona 1968 ihmiskunta sai ainutlaatuisen joulutervehdyksen ja  unohtumattoman joulukortin . Apollo 8 -aluksen ikkunasta otetussa kuvassa maapallo nousee Kuun horisontissa.
 Yhdysvaltain Apollo-ohjelma oli lennättänyt ensimmäiset ihmiset Kuun kiertoradalle. Astronautit  Frank Borman ,  Jim Lovell  ja  William Anders  olivat ensimmäiset ihmiset, jotka viettivät joulun avaruudessa.
 Tervehdyksessään he eivät lukeneet jouluevankeliumia, vaan Raamatusta oli valittu luomiskertomus, Genesis. Tv- ja radiolähetystä arvioidaan seuranneen jopa miljardi ihmistä. Lähetyksen sanatarkkaan sisältöön voi tutustua Yhdysvaltain avaruushallinnon  Nasan  sivulla.
 Yhdysvallat ja Neuvostoliitto kävivät 1960-luvulla ankaraa kisaa siitä, kuka ehtisi ensin lennättää ihmisiä Kuuhun. Joulun ei annettu häiritä lentoa, jolla Yhdysvallat valmisteli voittoaan. Pääpalkinto tuli seuraavana kesänä, kun Apollo 11:n kaksi astronauttia käveli Kuussa.
 Kisasta huolimatta Apollo 8:n astronautit kertoivat miettineensä pitkään, mikä viesti parhaiten kertoisi, että se oli tarkoitettu kaikille Maan asukkaille.
 Kierrettyään Kuun kymmenen kertaa Apollo 8 käynnisti päämoottorinsa aloittaakseen paluumatkan Maahan. Se oli hengityksen pidättämisen paikka, sillä kuuohjelmassa kaikki oli uutta eikä kriittisten vaiheiden onnistumisesta ollut mitään takuuta.
 Kun suunta oli saatu kohti Maata, Jim Lovell lähetti lennonjohdolle helpottuneen radioviestin: "Tiedoksenne: joulupukki on olemassa."
 Avaruus rajoittaa jouluherkuttelua
 Kansainvälisellä avaruusasemalla ISS:llä on vietetty jouluja pian kaksikymmentä vuotta ja vieläpä tuplaten, niin joulupäivänä kuin loppiaisena miehistön venäläisjäsenten ortodoksisen juhlaperinteen mukaisesti.
 Työarjen katkaisevalla juhlalla on suuri merkitys, ei vähiten jouluaterialla.
 Enää ruokaa ei tarvitse puristella putkiloista suuhun, kuten avaruuslentojen varhaisimpina vuosina, mutta kalkkunaa ei ISS:ssäkään voida ryhtyä paistamaan. Se lähetetään asemalle annospusseissa, jotka lämmitetään erityisuunissa.
 Se iso suolamäärä, jonka Maassa joulua viettävä helposti saa kinkusta ja muusta jouluruoasta, ei tule ISS:ssä kuuloonkaan. Painottomuus heikentää avaruudessa oleskelevien luita, ja hyvin suolaisen ruoan tiedetään pahentavan ongelmaa.
 Apollo 8:n miehistö söi pakkaskuivattua avaruusmuonaa, mutta yllättyi joulupäivänä, kun ruokapakkauksesta paljastuikin punaisilla ja vihreillä nauhoilla solmittu perinteinen jouluateria: oikeaa kalkkunaa, kastiketta ja karpalohilloa.
 Alkoholia avaruudessa ei juoda
 Maljoja ISS:ssä nostellaan hillitysti, sillä kuplajuomat – alkoholittomatkaan – eivät sovi painottamaan tilaan.
 Alkoholia ISS:ssä ei käytetä turvallisuussyistä lainkaan. Apollo 8:n Bormanille, Lovellille ja Andersille sen sijaan oli varattu vielä yksi yllätys, minipullo konjakkia kullekin.
 Lennon komentaja Borman oli osallistunut Apollo 1:n kolmen astronautin hengen vieneen tulipalon tutkintaan. Hän taisi olla turhankin tietoinen siitä, miten pienestä tuhoisa onnettomuus voi avaruusaluksessa olla kiinni.
 Hän määräsi panemaan pullot pois. Lovell möi omansa huutokaupassa kymmenen vuotta sitten ja sai siitä dollarin nykykurssin mukaan runsaat 16 000 euroa.
 Lahjapaketteja Kuun kulmilla sen sijaan avattiin. Astronauttien puolisot olivat panneet matkalle mukaan kalvosinnapit ja kaksi solmioneulaa. Toisessa hymyilivät kuu-ukon kasvot.
 Juttu on osa Ylen Uutis- ja ajankohtaistoiminnan tiedeuutisten joulukalenteria. Julkaisemme päivittäin tiedeuutisen, joka liittyy tähän vuodenaikaan – suoraan tai ainakin mutkan kautta. Viimeinen luukku aukeaa jouluaattona.
 Aiemmat luukut:
 9.  Piparkakkuhan on suorastaan terveystuote
 8.  Musiikin professorin tekemästä täydellisestä joululaulusta ei kumma kyllä tullut hittiä
 7. Vaikka Maa oli suuri lumipallo, merissä sinnitteli alkeellista elämää
 6.  Yli kolmasosa aikuisista toivoo, että voisi yhä uskoa joulupukkiin
 5.  Onko Betlehemin tähdelle tieteellinen selitys?
 4.  Yhdysvaltain joulu täyttää 480 vuotta
 3.  Kaikki lumihiutaleet eivät olekaan erilaisia
 2.  Mitä yhteistä on joulukuusella ja dinosauruksella?
 1.  Ystävän joululahjan paketoinnissa ei kannata olla turhan tarkka, neuvoo tutkimus

Kolme ihmistä on viettänyt joulun Kuun kupeessa


Summary: Ysärillä koulussa tiedettiin, ettei somaleita saanut haukkua. Venäläisiin pätivät eri säännöt, toimittaja Anton Vanha-Majamaa kirjoittaa.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Istuin syksyllä rantabaarissa Sri Lankassa ja tajusin olevani vähän rasisti.
 Viereisessä pöydässä istui venäjänkielinen seurue. He pitivät metakkaa niin kuin isot ihmisryhmät tapaavat tehdä. Seurueen pöydälle oli kaatunut olutta. Yksi miehistä anoi tarjoilijalta: "Auta, ole kiltti!"
 Tarjoilija oli solakka, pitkähiuksinen ja -partainen mies, jolla oli jäntevät käsivarret ja ylisuuri hihaton t-paita. Hän oli selvästi surffaaja ja näytti siksi silmiini leppoisalta ja sydämelliseltä. Sellaisina tuppaan intuitiivisesti surffaajia pitämään.
 Toisaalta hän työnsi kävellessään leukaansa ja rintaansa ulos kuin riitaa haastava kukko.
 Tarjoilija sanoi venäläisille: "Rauhoittukaa. En pidä venäläisistä. He aiheuttavat hankaluuksia."
 Pidin heitä hetkessä suorastaan uhkaavina.
 Huomasin asettuvani kiistassa  tarjoilijan puolelle. Totta! Venäläiset aiheuttavat hämminkiä! Ovat äänekkäitä ja epäkohteliaita!
 Pidin heitä hetkessä suorastaan uhkaavina. Yksi miehistä oli lihaksikas. Hänellä oli päässään bandana ja sen päällä aurinkolasit. Hän näytti jengiläiseltä. Viereisellä pöydällä oli röykkiö kypäriä. Ehkä nämä miehet olivat Yön susia!
 Tarjoilija kysyi asiakkailta, haluaisivatko he vodkaa. Kysymys oli retorinen, sillä hän jatkoi heti kertomuksella venäläisistä, jotka joivat ravintolassa vuosi sitten vodkaa ja löivät häneltä hampaat suusta.
 Yksi venäläisistä sanoi: "Me emme ole kaikki samanlaisia. Et voi sanoa vihaavasi venäläisiä siksi, että olet kohdannut pari öykkäriä."
 Aivan oikein. Rasistitarjoilija kohteli röyhkeästi turistiryhmää, joka ei syyllistynyt muuhun kuin hauskanpitoon. Mutta siinä hetkessä koin ryhmän ongelmana.
 Rationaalinen puoli aivoistani ei arvota kansallisuuksia.
 Ennakkoluuloni eivät perustu  empiriaan. Olen matkustanut onnellisesti Viipuriin, Pietariin, Moskovaan, Irkutskiin. Tutustunut ihmisiin ja ihastunut kulttuuriin. Juonut vodkaa, puklannut Siperian-junan vessaan, haahuillut Eremitaasin käytävillä. (Suosittelen lämpimästi näitä kaikkia.)
 Perheeseeni on tullut aikuisiällä venäläisiä ja minulla on sukujuuria itärajan takana.
 Rationaalinen puoli aivoistani ei arvota kansallisuuksia. Mutta niin tiukassa on  sisällissodan propagandasta kai periytynyt  äkä isoa itänaapuria kohtaan, että kieli tai aksentti synnyttävät spontaanin reaktion.
 Tiesin jo pienenä, että vitsit tummaihoisista olivat kiellettyjä. N-sanan käyttäjä oli rasisti, rasismi yhtä kuin ei-valkoisten kohteleminen alempiarvoisina. Itäeurooppalaiset olivat sen sijaan vapaata riistaa. Venäläisen aksentin vääntäminen ja vitsit prostituoiduista olivat hupia yläasteelle saakka.
 Kun joku mokasi täysin, puhuttiin ryssimisestä. (Sanaa käyttävät yhä  mainostajat  ja  eturivin popparit .)
 Venäläisiä sai halveksua.
 Venäjä on toki tehnyt venäläisten rakastamisesta vaikeaa, kuten Ylen kirjeenvaihtaja  Erkka Mikkonen   lokakuussa kirjoitti . Pidämme ulkomaalaisia oman valtionsa ja sen politiikan edustajina, koska olemme yksinkertaisia. Ja kun vallitseva narratiivi on mollivoittoinen, maan ja kulttuurin rikkautta on vaikea nähdä.
 Jos haluamme kitkeä rasismin yhteiskunnasta, täytyy meidän rehellisesti tunnistaa se itsessämme.
 Venäjää puhui Suomessa  vuonna 2018 äidinkielenään melkein 80 tuhatta ihmistä. Silti venäjänkielisten kohtaamasta syrjinnästä ei pidetä samanlaista meteliä kuin siitä, miten kohtelemme somaleja, arabeja tai kurdeja.
 Ylen vuonna 2015 tilaaman kyselyn vastaajista kolmannes  kertoi kokeneensa kielteistä kohtelua venäjänkielisyytensä vuoksi . Työ- ja elinkeinoministeriön kysely vuodelta 2012 osoitti, että  työnhakijan, jolla on venäläiseltä kuulostava nimi, on kaksi kertaa vaikeampaa päästä työhaastatteluun kuin hakijan, jolla on suomalaiselta kuulostava nimi . Useimmiten syrjintä ei ole tietoista tai systemaattista. Kyse on vaivihkaisista mielikuvista, joita nimet ja kielet synnyttävät, ja jotka sitten vaikuttavat isoihin konkreettisiin asioihin, kuten työnsaantiin.
 Rasismi, joka ei kiteydy ihonväriin, on helposti näkymätöntä. Siksi sen käsitteleminen ja kitkeminen on myös vaikeampaa.
 Tämän kolumnin kirjoittaminen on yksi pyrkimys korjata omia ajatusvirheitäni niin, etten seuraavalla kerralla asettuisi rantabaarissa intuitiivisesti ahdasmielisen tarjoilijan puolelle.
 Jos haluamme kitkeä rasismin yhteiskunnasta, täytyy meidän rehellisesti tunnistaa se itsessämme.
 Että niin. Hei, olen Anton. Olen rasisti.
 Anton Vanha-Majamaa
 Kirjoittaja on toimittaja ja kirjailija, joka suunnittelee kesälle futismatkaa Pietariin.
 Lue myös:
 Erkka Mikkonen: Venäjä tekee venäläisten rakastamisesta vaikeaa
 Anton Vanha-Majamaan kolumni: Halpavaatteiden ostamisesta ei saa ekologista millään, ja siksi meidän täytyy saada dopamiiniryöppymme muualta
 Anton Vanha-Majamaan kolumni: Kolmetoistavuotiaana minua epäiltiin tytöksi, ja siitä asti olen halunnut olla miehinen mies

Anton Vanha-Majamaan kolumni: Jos haluamme kitkeä rasismin yhteiskunnastamme, meidän täytyy tunnistaa se itsessämme


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Hallitusvalta siirtyy Rinteeltä Marinille
 Suomi saa tänään tiistaina  uuden hallituksen . Eduskunta äänestää iltapäivällä uudeksi pääministeriksi  Sanna Marinin  (sd.). Myöhemmin presidentti  Sauli Niinistö  vapauttaa  Antti Rinteen  (sd.) hallituksen tehtävistään ja nimittää Marinin hallituksen. Päivän aikana vanha ja uusi hallitus vierailevat tervehdyskäynnillä Presidentinlinnassa. Uusi hallitus pitää myös ensimmäisen tiedotustilaisuuden.
 Avit ovat puuttuneet kuntouttavaan työtoimintaan muutamia kertoja viime vuosina
 Epäselväksi moitittuun lakiin on tulossa parannuksia. Orna Ben Lulu / Yle
 Korvataanko työttömien palkattomalla työllä palkkatyötä? Entä ketä kuntouttavaan työtoimintaan saa ohjata? Muun muassa näihin kysymyksiin aluehallintovirastot ovat puuttuneet viimeaikaisissa päätöksissä.  Yle pyysi päätökset vuodesta 2015 lähtien . Lakiin kuntouttavasta työtoiminnasta valmistellaan parhaillaan pieniä tarkennuksia.
 Tilda Laaksonen, 25, ja Minna Kavilo, 22, kertovat murhista kymmenille tuhansille kuulijoille
 Tilda Laaksosen Jäljillä on yksi Suomen kuunnelluimmista podcasteista. Mårten Lampén / Yle
 True crime -buumi kiinnostaa erityisesti alle 30-vuotiaita naisia. Tositapauksia käsittelevät rikospodcastit ja tv-ohjelmat ovat nyt erittäin suosittuja. Osa niistä liikkuu  eettisesti harmaalla alueella .
 Suomalainen Zewdu Terefework muutti takaisin synnyinmaahansa Etiopiaan
 Nuorena Zewdu halusi lääkäriksi, mutta kommunistisen diktatuurin takia se ei onnistunut. Etiopiassa käytetään aina etunimeä eikä sukunimeä, jos halutaan ilmaista nimi lyhyesti. Fredrik Lerneryd / Yle
 1990-luvulla  Zewdu Terefework  vietti yli kaksi vuotta vastaanottokeskuksessa Imatralla. Nyt hän pyörittää Etiopian ainoaa geenitutkimuslaboratoriota. Lue  Liselott Lindströmin   artikkeli Etiopiasta , jonka pääministeri ottaa tänään vastaan Nobelin rauhanpalkinnon.
 Kirkasta ja ainakin vähän kylmempää
 Kerttu Kotakorpi / Yle
 Tänään on melkein koko maassa kirkas pakkaspäivä. Pohjoisessa lämpötila laskee miinukselle kymmenen, jopa 15 asteen verran. Etelässä pakkasta on korkeintaan muutama aste. Pilvisintä on aivan kaakossa itärajan tuntumassa ja etelärannikolla. Esimerkiksi pääkaupunkiseudulla voi vielä aamun ensimmäisten tuntien aikana ripotella rännänsekaista lunta. Pakastumisen myötä ajokeli voi paikoin olla hyvin liukas.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Hallitusvalta vaihtuu, rikospodcastit kiehtovat nuoria naisia, sää on kirkas ja kylmä


Summary: Lakiin kuntouttavasta työtoiminnasta on tulossa pieniä tarkennuksia. Lakia on moitittu epäselväksi.

Aluehallintovirastot ovat puuttuneet kuntouttavaan työtoimintaan muutamia kertoja viime vuosina. Viranomaiset ovat selvittäneet muun muassa, onko työttömien palkattomalla työllä korvattu palkkatyötä. Toinen keskeinen kantelujen aihe on se, ohjaavatko kunnat työttömiä kuntouttavaan työtoimintaan väärin perustein.
 Yle pyysi kuntouttavaa työtoimintaa koskevat päätökset kaikista aluehallintovirastoista vuodesta 2015 lähtien. Lisäksi Yle kysyi, oliko virastoissa parhaillaan vireillä työtoimintaan liittyviä asioita.
 Aluehallintovirastoista löytyi tieto 14 päättyneestä tapauksesta. Niistä on tehty 11 päätöstä.
 Kolmessa tapauksessa aluehallintovirasto kiinnitti kunnan huomiota kuntouttavan työtoiminnan epäkohtiin. Yhdessä päätöksessä aluehallintovirasto ei pystynyt ottamaan yksiselitteistä kantaa toiminnan lainmukaisuuteen, koska laki oli valvojan mielestä epäselvä.
 Kahdesta tapauksesta ei ole päätösasiakirjaa. Näissä tapauksissa asiat eivät johtaneet aluehallintovirastossa toimenpiteisiin. Yhdessä päätöksessä kaksi asiaa ratkaistiin samalla kertaa. Vireillä oli kuusi valvonta-asiaa tai kantelua.
 Tämän artikkelin lopussa esitellään viisi tapausta, joissa aluehallintovirasto vaati kunnalta selvitystä mahdollisista epäkohdista.
 Osa jää ilman laadukasta sosiaalipalvelua
 Päätöksistä paljastuu myös, että osa kuntouttavan työtoiminnan asiakkaista jää vaille laadukasta sosiaalipalvelua. Kuntouttavaan työtoimintaan työttömälle nimetty vastuuhenkilö ei aina ole sosiaalihuollon ammattilainen.
 Lakiin kuntouttavasta työtoiminnasta valmistellaan parhaillaan pieniä tarkennuksia. Lakimuutoksessa ei oteta suoraan kantaa alihankintana yrityksille tehtävään työhön. Lakiin ei ole myöskään tulossa listaa kuntouttavaan työtoimintaan sopivista työtehtävistä.
 Kuntouttava työtoiminta on ollut otsikoissa viime viikkoina. Sastamalassa  kaksi yritystä luopui yhteistyöstä  työllisyyspalvelujen kanssa asian saaman huomion vuoksi. Työttömät tekivät ilman palkkaa muun muassa WC-peilejä kylpyhuonekalusteita valmistavalle yritykselle.
 Sastamalan kuntouttavasta työtoiminnasta on tehty  poliisille tutkintapyyntö . Poliisi selvittää, onko tarpeen aloittaa esitutkinta.
 Työtoiminta ei saa vääristää kilpailua
 Viranomaisten syyniin on päätynyt myös työttömien kohtelu Valkeakoskella. Vuonna 2018 Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto kiinnostui muun muassa siitä, ketä Valkeakoskella ohjataan kuntouttavaan työtoimintaan ja mikä on yritysten rooli.
 Lain mukaan kuntouttavaa työtoimintaa ei saa hankkia yritykseltä eikä sillä saa korvata virka- tai työsuhdetta. Kiellon tavoitteena on, että työtoimintaa ei käytettäisi yritysten taloudellisen voiton tuottamiseen.
 Avin päätöksen mukaan Valkeakosken piti varmistua siitä, että yrityksille toimitettavat tuotteet eivät vääristä kilpailua.
 Yrityksille pakataan tuotteita
 Valkeakosken kaupungin  nettisivuilla  kerrotaan, että työllistämispaja Akseli tarjoaa palveluita yksityisille henkilöille, yrityksille ja Valkeakosken kaupungin yksiköille.
 – Alihankinnasta sovitaan erikseen, joten otamme mielellämme vastaan myös uusia alihankintatoimeksiantoja yrityksiltä, sivuilla sanotaan.
 Valkeakosken kuntouttavan työtoiminnan asiakkaat tekevät ainakin kahdenlaisia töitä yritysten hyväksi. Ensinnäkin he pakkaavat yritysten tuotteita Valkeakosken työllistämispajassa. Tällä hetkellä alihankintasopimus on yhden yrityksen kanssa.
 Lisäksi Valkeakosken kuntouttavan työtoiminnan asiakkaat lajittelevat käytöstä poistettuja sähkölaitteita, jotka yritys hakee kierrätettäviksi
 .
 Valkeakosken työllisyyspalvelujen johtajan Sari Ilovuoren mielestä kuntien vaikeudet kuntouttavan työtoiminnan tuottamisessa johtuvat osittain lain väljyydestä. Jussi Mansikka / Yle
 Työllisyyspalvelujen johtajan  Sari Ilovuoren  mukaan alihankinta on pienimuotoista. Ilovuori kertoo, että he kysyivät asiasta aluehallintovirastolta jo aiemmin. Hänen mukaansa alihankinta ei silloin ollut viranomaisille ongelma.
 – Tämän jälkeen tätä keskustelua on käyty paljon julkisuudessa, ja reunaehdot varmasti tulevat kiristymään. Minusta se on hyvä, mutta sitten toivoisin selvää ohjeistusta siitä, mikä on sopivaa, Ilovuori sanoo.
 Ilovuori pitää nykyistä lakia epäselvänä.
 – Laki ei ota kantaa, voidaanko tätä tehdä alihankintana. Jos se sanottaisiin siellä sanasta sanaan, niin sitten se olisi selvä.
 Ilovuori kaipaa, että laissa muutenkin määriteltäisiin nykyistä tarkemmin kuntouttavan työtoiminnan sisältöä.
 Työttömät lajittelevat elektroniikkaromua
 Jarkko Hirvo  vastaanottaa ja lajittelee sähkö- ja elektroniikkalaiteromua Valkeakosken työllistämispajalla. Hänen mielestään työ on tärkeää.
 – Tämä on mielekästä työtä. Hyvä että tällaista on. Muuten hukuttaisiin roskaan, Hirvo sanoo.
 Hirvo pitää hyvänä, että kuntouttavan työtoiminnan päivästä saa työttömyysetuuden päälle verottoman yhdeksän euron kulukorvauksen. Tosin parempi hänen mielestään olisi, että hän saisi tekemästään työstä palkkaa.
 – Saisi tehdä pitempää päivää ja jäisi enemmän käteen.
 Hirvo käy kuntouttavassa työtoiminnassa neljä tuntia päivässä.
 Työtehtävien sopivuutta arvioitu muuallakin
 Valkeakoski ei ole ainoa kunta, joka on joutunut selittämään viranomaisille työttömien työtehtäviä. Joulukuussa 2018 aluehallintovirasto ohjeisti Hämeenkyröä hyvin samaan tapaan kuin Valkeakoskea.
 Hämeenkyrön työpajalla muun muassa pussitettiin kauraa ja yrttejä sekä tehtiin pieneläinuurnia alihankintana yrityksille. Avin päätöksen mukaan työttömien ilman palkkaa tekemät tuotteet eivät saa vaikuttaa yritysten toimintaan.
 Huittisissa työttömiltä voi tilata esimerkiksi autonpesua tai ruohonleikkurin huoltoa. Kantelijoiden mukaan yritykset joutuivat epäreiluun kilpailutilanteeseen, mikä voi aiheuttaa irtisanomisia ja lomautuksia.
 Aluehallintovirasto ei kuitenkaan ottanut yksiselitteistä kantaa Huittisten toiminnan lainmukaisuuteen ja vetosi lain epäselvyyteen. Päätös on elokuulta 2016.
 Avi kuitenkin korosti, että kuntouttavassa työtoiminnassa on kyse sosiaalipalvelusta eikä se ole tarkoitettu niille työttömille, jotka kykenisivät osallistumaan julkisiin työvoimapalveluihin tai työhön.
 Kaupunkilehti Alueviesti kirjoitti Huittisten kuntouttavasta työtoiminnasta syyskuussa 2019. Lehden mukaan Huittisten kuntouttavassa työtoiminnassa ei tehdä alihankintaa yrityksille, mutta kylläkin tilaustöitä kaupungin yksiköille ja yksityisille.
 Vantaata koskevassa päätöksessä vuonna 2015 taas oli kyse työttömien hoitaman pesulatoiminnan laajuudesta. Kaupungin selvityksen mukaan toiminta oli pienimuotoista eikä sillä korvattu kaupungin palkkatyötä. Aluehallintovirastossa kantelu ei antanut aihetta toimenpiteisiin.
 Lakiin ei tule listaa työtehtävistä
 Aluehallintovirastoissa oli vireillä kuusi kuntouttavaa työtoimintaa koskevaa valvonta-asiaa tai kantelua. Yksi niistä koskee julkisuudessa runsaasti ollutta Sastamalaa.
 Syksyllä kaksi yritystä perääntyi  yhteistyöstä Sastamalan työllisyyspalvelujen kanssa, koska asia oli laajasti esillä julkisuudessa. Avit eivät anna tarkempia tietoja vireillä olevista asioista.
 Keväällä antamassaan päätöksessä aluehallintovirasto katsoi, että Sastamala ja Punkalaidun ohjasivat työttömiä kuntouttavaan työtoimintaan ilman lain edellyttämiä perusteita. Sastamalan työllisyyspalvelut on kaivannut valtiolta nykyistä selvempiä ohjeita työtoiminnan järjestämiseen.
 Kuntouttavaa työtoimintaa koskevaa lakimuutosta on valmisteltu sosiaali- ja terveysministeriössä. Tarkoituksena on muun muassa lisätä lakiin kuntouttavan työtoiminnan sisällön määrittelyä koskeva säännös.
 Tällä kertaa lakiin aiotaan tehdä pieniä tarkennuksia. Esimerkiksi alihankintaan ei oteta vieläkään suoraan kantaa.
 – Tälläkin hetkellä laissa todetaan, että kuntouttavan työtoiminnan tarkoituksena on parantaa henkilön elämänhallintaa ja luoda edellytyksiä työllistymiselle. Ei ole tulossa mitään tarkempaa listaa siitä, mitä tehtäviä työtoiminnassa voi olla, sanoo sosiaali- ja terveysministeriön neuvotteleva virkamies  Susanna Rahkonen .
 Sosiaalityön merkitystä korostetaan
 Uudistuksen jälkeen laissa korostettaisiin työttömille tehtävän aktivointisuunnitelman merkitystä. Laki velvoittaisi kirjaamaan suunnitelmaan nykyistä selvemmin kuntouttavan työtoiminnan tavoitteen ja työttömälle annettavan tuen ja ohjauksen.
 Lakiuudistuksella pyritään vaikuttamaan erityisesti siihen, että kuntouttavaan työtoimintaan ohjautuisi oikeita henkilöitä. Tosin jo nykyinen laki antaa eväitä puuttua tähän.
 Aluehallintovirastot ovat kiinnittäneet päätöksissään huomiota aktivointisuunnitelmien puutteellisuuteen. Suunnitelmissa ei esimerkiksi ole tuotu esiin sitä, onko työttömällä todella ollut elämänhallinnan tai työ- ja toimintakyvyn puutteita. Kuntouttavaan työtoimintaan ohjaamista on saatettu perustella pelkästään pitkällä työttömyydellä.
 – On hyvä, että aluehallintovirastot ovat valvoneet tätä. Tälläkin hetkellä aktivointisuunnitelma on se, mikä pitää olla siellä taustalla, Rahkonen sanoo.
 Lain mukaan kuntouttavaan työtoimintaan ohjaudutaan aktivointisuunnitelman kautta, kun on ensin arvioitu, että henkilö ei voi osallistua julkisiin työvoimapalveluihin tai työhön.
 Puutteita on ollut myös siinä, onko kuntouttavan työtoiminnan asiakas saanut riittäviä sosiaalihuollon palveluita. Sosiaalihuollon ammattilaista ei välttämättä ole ollut tavoitettavissa. Rahkosen mukaan täsmennykset lakiin korostavat kytköstä sosiaalityöhön.
 Lisää uudistuksia lakiin on mahdollisesti tulossa myöhemmin osana suurempaa kokonaisuutta.
 Alla on esitelty viisi päätöstä, joissa aluehallintovirastot ovat ottaneet kantaa kuntouttavaan työtoimintaan:
 Väärin perustein kuntouttavaan työtoimintaan
 12.4.2019 Sastamala ja Punkalaidun
 Lehtiartikkelien mukaan Sastamalassa ja Punkalaitumella oli huomattavan paljon kuntouttavan työtoiminnan asiakkaita. Aluehallintovirasto selvitti, ohjataanko asiakkaita kuntouttavaan työtoimintaan lain mukaisesti. Sastamalalla ja Punkalaitumella on yhteistoimintasopimus sosiaalihuollosta ja työllisyydenhoidosta.
 Orna Ben Lulu / Yle
 Aluehallintovirastolle toimitetun selvityksen mukaan sekä Sastamalan että Punkalaitumen kuntouttavan työtoiminnan asiakasmäärät olivat lähes kaksinkertaistuneet vuosien 2016 ja 2018 välillä. Avi kävi läpi 54 työttömän aktivointisuunnitelmat. Avi arvioi, että näistä noin 15–20 henkilöllä ei ollut työ- ja toimintakykyyn tai elämänhallintaan liittyviä ongelmia, joten he olisivat pystyneet ottamaan vastaan kokoaikatyötä.
 Aktivointisuunnitelmien mukaan asiakkaat eivät myöskään itse pyytäneet päästä kuntouttavaan työtoimintaan. Aluehallintovirasto katsoi, että asiakkaita oli ohjattu kuntouttavaan työtoimintaan lain edellytysten vastaisesti.
 Aluehallintovirastolle toimitetun selvityksen mukaan kuntouttavan työtoiminnan tehtävät Sastamalassa ja Punkalaitumella olivat luonteeltaan avustavia tehtäviä. Lisäksi kuntouttavaa työtoimintaa tai siihen liittyviä valmennus- ja ohjauspalveluja ei toteutettu yrityksissä. Tältä osin aluehallintovirasto ei nähnyt viitteitä virheellisestä tai puutteellisesta toiminnasta.
 Ratkaisussa aluehallintovirasto kiinnitti Sastamalan seudun sosiaali- ja terveyspalvelujen huomiota laadukkaan sosiaalihuollon palvelun toteutumiseen kuntouttavan työtoiminnan järjestämisessä Sastamalassa ja Punkalaitumella. Virasto muistutti, että kuntouttava työtoiminta on sosiaalihuoltolain mukainen sosiaalipalvelu ja kehotti huomioimaan, että tämä näkyy asiakirjojen laadinnassa ja henkilöstön pätevyydessä.
 Lisäksi aluehallintovirasto kiinnitti Sastamalan seudun sosiaali- ja terveyspalvelujen huomiota sen varmistamiseen, että kuntouttavaan työtoimintaan ohjataan asiakkaita kuntouttavasta työtoiminnasta annetun lain edellytysten mukaisesti.
 Tämän päätöksen jälkeen on uutisoitu Sastamalan kuntouttavan työtoiminnan asiakkaiden tekemästä alihankintatyöstä yrityksille. Syksyllä aluehallintovirasto otti uudelleen Sastamalan kuntouttavan työtoiminnan valvonta-asiaksi. Tämä on yksi kuudesta aluehallintovirastoissa vireillä olevista tapauksista. Näistä tapauksista aluehallintovirastot eivät anna tarkempia tietoja.
 Sastamalan kaupunginhallitus  käsitteli vastausta aluehallintoviraston selvityspyyntöön 25. marraskuuta.
 Kauran ja yrttien pussitusta yritykselle
 11.12.2018 Hämeenkyrö
 Ilmoitusten mukaan asiakas oli ohjattu suorittamaan kuntouttavaa työtoimintaa yrityksessä (Hämeenkyrön yrityspalvelut Oy), vaikka laki kuntouttavasta työtoiminnasta kieltää työskentelyn yrityksessä.
 .
 Matti Myller / Yle
 Hämeenkyrön perusturvalautakunta antoi aluehallintovirastolle selvityksen 9.8.2017. Selvityksen pohjalta viranomainen harkitsi huomautuksen antamista ja antoi Hämeenkyrölle tilaisuuden uuteen selvitykseen.
 Ensimmäisessä selvityksessä Hämeenkyrö katsoi, että kuntouttavan työtoiminnan asiakkaat pystyivät ottamaan vastaan kokoaikatyötä. Avin mukaan tämä oli ristiriidassa kuntouttavasta työtoiminnasta annetun lain tarkoituksen ja sosiaali- ja terveysministeriön ohjeen kanssa.
 Kun aluehallintovirasto harkitsi huomautuksen antamista Hämeenkyrölle, kunta muutti lausuntoaan. Uudessa selvityksessä Hämeenkyrö sanoi, että kuntouttavaa työtoimintaa tarjotaan Hämeenkyrössä viimesijaisena vaihtoehtona niille asiakkaille, jotka täyttävät aktivointiehdon ja joille ei ole järjestynyt muita TE-palveluita tai opinto- tai työpaikkaa vapailta markkinoilta.
 Toisen lisäselvityksen mukaan Hämeenkyrön yrityspalvelut Oy ei osallistunut kuntouttavan työtoiminnan järjestämiseen. Kunta järjesti kuntouttavaa työtoimintaa työllisyyspalveluiden työpajalla sekä kunnan eri palvelualueilla. Lisäksi kunta oli ostanut kuntouttavan työtoiminnan palveluita hämeenkyröläisiltä yhdistyksiltä.
 Hämeenkyrön mukaan työllisyyspalveluiden työpajalla tehtiin asiakastilaustöitä sekä kotitalouksille että yrityksille alihankintana. Alihankintana tehtävät työt sisälsivät esimerkiksi kauran ja yrttien pussitusta ja pakkausta, pingismailoja Suomen vammaisurheilulle ja pieneläinuurnia eläinlääkäripalvelulle. Työpajalla tehtyjä tuotteita myytiin kierrätyskeskuksessa sekä suoraan asiakkaan tilauksesta.
 Avin mukaan Hämeenkyrön piti varmistua siitä, että työtoiminta on toteutettu asianmukaisesti kunnan omissa toimipisteissä, yhdistyksissä ja säätiöissä, ja lisäksi huolehdittava siitä, että alihankintana yrityksille toimitettavat tuotteet eivät vaikuta kyseisten yritysten toimintaan.
 Ratkaisussaan avi kiinnitti Hämeenkyrön perusturvalautakunnan huomiota päätösten laatimiseen kuntouttavan työtoiminnan asiakkaille. Lisäksi avi kiinnitti Hämeenkyrön kunnan huomiota aktivointisuunnitelman sisällön laatimiseen kuntouttavasta työtoiminnasta annetun lain mukaisesti.
 Työkykyisiä ohjattiin kuntouttavaan työtoimintaan
 17.10.2018 Valkeakoski
 Aluehallintoviraston saaman ilmoituksen mukaan Valkeakoski ohjasi kuntouttavaan työtoimintaan asiakkaita väärin perustein ja sosiaaliturvalla kiristämällä. Lisäksi ilmoituksessa epäiltiin, että Valkeakoski järjestää kuntouttavaa työtoimintaa tavallisilla työpaikoilla, kilpailua vääristävien työtehtävien hoidossa.
 Mikko Savolainen / Yle
 Antamansa selvityksen mukaan Valkeakoski järjesti kuntouttavaa työtoimintaa esimerkiksi yhteistyössä oppilaitosten ja yhdistysten kanssa, työpajoilla ja erilaisissa kaupungin tehtävissä. Esimerkiksi kotihoidossa pakattiin ja toimitettiin kauppakasseja. Ulkotyöryhmät hoitivat muun muassa puistojen vesakointia.
 Työllistämispajassa hoidettiin esimerkiksi kaupungin sisäisiä kuljetuksia. Pakkaus-, lajittelu- ja kokoonpanopajan toiminta perustui alihankintaan. Yhteistyötä tehtiin selvityksen mukaan kahden yrityksen kanssa.
 Avin mukaan Valkeakosken työttömien aktivointisuunnitelmissa oli puutteita. Suunnitelmista ei käynyt ilmi, millä perusteella asiakas ohjataan kuntouttavaan työtoimintaan, eikä asiakkaan työhistoriaa tai mahdollista toimintakyvyn vajausta.
 Avin mukaan Valkeakoski ohjasi kuntouttavaan työtoimintaan hyvin monenlaisia asiakkaita. He saattoivat samanaikaisesti hakea aktiivisesti töitä, koulutus- tai palkkatukipaikkaa tai työkokeiluun. Työ- ja opiskelukykyisiä henkilöitä ei kuitenkaan pitäisi ohjata kuntouttavaan työtoimintaan.
 Lisäksi viranomainen katsoi, että Valkeakoskella osa asiakkaista jäi vaille laadukasta sosiaalipalvelua, koska kaikille asiakkaille ei ollut tarjolla asiantuntevaa sosiaalihuollon ammattilaista tai omatyöntekijää.
 Ratkaisussaan aluehallintovirasto kiinnitti Valkeakosken huomiota sen varmistamiseen, että asiakkaan oikeus omatyöntekijään kuntouttavan työtoiminnan palveluissa toteutuu. Lisäksi kiinnitettiin huomiota aktivointisuunnitelman sisältöön ja siihen, että kuntouttavaan työtoimintaan ohjataan asiakkaita kuntouttavasta työtoiminnasta annetun lain tarkoituksen mukaisesti.
 Lisäksi Valkeakosken piti varmistua siitä, että työtoiminta on järjestetty asianmukaisesti kunnan omissa toimipisteissä, yhdistyksissä ja säätiöissä, ja huolehdittava, että alihankintana yrityksille toimitettavat tuotteet eivät vaikuta kyseisten yritysten toimintaan tai vääristä kilpailua.
 Autonpesua ja ruohonleikkurin huoltoa
 19.8.2016 Huittinen
 Huittisten nettisivuilla oli hinnasto työttömien tekemistä töistä, joita voi tilata, esimerkiksi autonpesua tai ruohonleikkurin huoltoa. Kantelijoiden mukaan töitä voitaisiin tehdä työsuhteessa. Heidän mielestään yritykset joutuivat epäreiluun kilpailutilanteeseen, mikä saattoi aiheuttaa lomautuksia ja irtisanomisia. Asia tuli vireille keväällä 2015 eduskunnan oikeusasiamiehelle tehdyistä kanteluista.
 Ismo Pekkarinen / AOP
 Sosiaalityön johtajan mukaan Huittisissa kuntouttava työtoiminnan työt oli hinnoiteltu yksityisille. Aluksi hinnastossa olivat mukana myös yritykset, mutta tästä luovuttiin toiminnan lainmukaisuutta koskevien epäselvyyksien vuoksi. Sosiaalityön johtajan mukaan oli epäselvää, voiko yritys ostaa kuntouttavan työtoiminnan palveluja.
 Aluehallintovirasto viittasi sosiaali- ja terveysministeriön (STM) kuntainfoon, jonka mukaan kuntouttavan työtoiminnan asiakkaiden työpanosta ei saa käyttää taloudellisen voiton tuottamiseen. STM:n lausunnon mukaan kuntouttavan työtoiminnan tehtävät on suunniteltava sellaisiksi, että työpaikka ei miltään osin ole riippuvainen kuntouttavan työtoiminnan asiakkaiden työpanoksesta. Työpajoillakaan tehtävässä kuntouttavassa työtoiminnassa ei saa korvata työ- tai virkasuhteista työtä muissa organisaatioissa.
 Avi viittasi myös eduskunnan oikeusasiamiehen päätökseen, joka on annettu 3.2.2016. Sen mukaan kuntouttavana työtoimintana teetettävät tehtävät pitäisi pyrkiä säätämään mahdollisimman tarkkarajaisiksi, jotta kuntouttavan työtoiminnan ero virka- tai työsuhteessa teetettävään työhön olisi aiempaa selvempi. Apulaisoikeusasiamies katsoi, että kuntouttavan työtoiminnan järjestämistapoja on erilaisia ja ajoittain vaikeuksia aiheuttaa erityisesti kysymys siitä, onko yritys todellisuudessa kuntouttavan työtoiminnan järjestäjä.
 Aluehallintovirasto yhtyi apulaisoikeusasiamiehen kannanottoon ja katsoi, että kuntouttavaa työtoimintaa koskeva lainsäädäntö on epäselvää. Tämän vuoksi virasto ei ottanut yksiselitteistä kantaa Huittisten kaupungin toiminnan lainmukaisuuteen. Avi kuitenkin korosti, että kuntouttavassa työtoiminnassa on kyse sosiaalihuoltolain mukaisesta sosiaalipalvelusta, eikä sitä ole tarkoitettu niille työttömille, jotka kykenisivät osallistumaan julkisiin työvoimapalveluihin tai työhön.
 Paikallislehti Alueviesti kirjoitti Huittisten kuntouttavasta työtoiminnasta syyskuussa 2019 sen jälkeen, kun Sastamalan kuntouttavan työtoiminnan epäkohdista oli uutisoitu. Alueviestin mukaan nykyään Huittisten kuntouttavassa työtoiminnassa ei tehdä alihankintaa yrityksille, mutta tilaustöitä kaupungin yksiköille ja yksityisille kyllä.
 Irtisanomisia pesuloissa?
 27.10.2015 Vantaa
 Vantaata koskeva kantelu koski muun muassa sitä, aikoiko kaupunki säästää käyttämällä hyväkseen työttömien palkatonta työpanosta. Kantelija viittasi lehtikirjoituksiin, joiden mukaan Vantaan omissa pesuloissa palkkaa vastaan työskentelevät henkilöt odottavat irtisanomisia.
 Tiia Korhonen / Yle
 Aluehallintovirasto pyysi asiasta selvitystä Vantaan työllisyyspalveluilta. Asia oli tullut vireille oikeusasiamiehelle lähetetystä kantelusta, jossa vaadittiin Huittisten, Sastamalan ja Vantaan kuntouttavan työtoiminnan järjestämisen lainmukaisuuden tutkimista.
 Vantaan selvityksen mukaan kaupunki noudatti täysin kuntouttavasta työtoiminnasta säädettyä lakia. Vantaa katsoi, että lehtikirjoituksessa esitetty väite pesulatyöntekijöiden irtisanomisista ei pitänyt paikkaansa.
 Kaupungin mukaan Vantaan työvalmennustalo Reelin tuottama pesulatoiminta oli pienimuotoista ja kattoi aluksi vain varhaiskasvatuksen liinavaatehuollon. Toimintaa ei selvityksen mukaan aiottu laajentaa koskemaan koko kaupungin pyykkihuoltoa.
 Aluehallintoviraston ratkaisun mukaan asia ei antanut aihetta toimenpiteisiin virastossa. Virasto ei saamansa selvityksen perusteella löytänyt huomautettavaa Vantaan kaupungin kuntouttavan työtoiminnan järjestämisessä.

Kuntouttavaan työtoimintaan ei saa ohjata työkykyisiä, eikä se saa tuottaa voittoa yrityksille – näihin asioihin avit ovat puuttuneet


Summary: True crime -buumi kiinnostaa erityisesti alle 30-vuotiaita naisia. Tositapauksia käsittelevät rikospodcastit ja tv-ohjelmat ovat nyt erittäin suosittuja. Osa niistä liikkuu eettisesti harmaalla alueella.

”Tällä kertaa mulla on käsittelyssä sellainen tapaus, josta mä oon halunnut tehdä jaksoa jo tosi kauan.”
 Kun  Tilda Laaksonen  puhuu, kymmenet tuhannet suomalaiset kuuntelevat.
 Jäljillä -podcastin 25-vuotias juontaja kertoo rauhallisella äänellä lähihistorian erikoisista rikostapauksista. Hän käsittelee sarjan jaksoissa murhia ja katoamisia, silloin tällöin myös muita rikoksia.
 Tämä juttu kertoo true crime -buumista, joka tuo aidot rikokset kuulokkeisiimme ja ruuduillemme. Mikä saa niin monen janoamaan lisää yksityiskohtia murhista ja mitä ongelmia tositapauksien käsittelyyn liittyy. Mihin true crimen suosio perustuu?
 Sillä suosittua se on.  Jäljillä  on yksi Suomen kuunnelluimmista podcasteista. Sitä kuunnellaan viikossa liki 100 000 kertaa. Podcastin kullakin jaksolla on 30 000 – 40 000 eri kuuntelijaa.
 Valtaosa heistä on alle 30-vuotiaita naisia.
 Lempimurhia ja murhattaria
 Tilda Laaksosen Jäljillä on yksi Suomen kuunnelluimmista podcasteista. Mårten Lampén / Yle
 Maailmalla rikospodcasteista innostuneita nuoria naisia kutsutaan "murderinoiksi". Termi on alun perin tarkoittanut amerikkalaisen  My Favorite Murder  -podcastin faneja. Sittemmin se on yleistynyt tarkoittamaan ylipäätään murhista ja rikoksista kiinnostuneita naisia.
 Laaksonen ei ole murderino-nimestä mielissään.
 – En ainakaan itse haluaisi, että minua nimitettäisiin niin. Se jotenkin glamorosoi rikollisuutta ja sitä, että on kiinnostunut siitä, hän sanoo.
 Rikostarinoista kiinnostuneita naisia kuitenkin riittää. Viime vuonna tehdyn amerikkalaisen  tutkimuksen  mukaan liki kolme neljäsosaa true crime -podcastien kuuntelijoista on naisia.
 Myös Laaksosen mukaan hänen kuulijoistaan 75 – 80 prosenttia on 18 – 30 -vuotiaita naisia. Podcastin sosiaalisen median kanavissa naisten osuus on vielä suurempi.  Jäljillä -podcastin Facebook-sivulla käydään aktiivista keskustelua tapauksista ja suositellaan aihepiiriin liittyviä dokumentteja ja tv-sarjoja.
 True crimeen perehtynyt tutkijatohtori  Pauliina Tuomi  Tampereen yliopistosta kertoo, että myös television true crime -ohjelmien ja tosirikoksiin perustuvien kirjojen yleisö on enimmäkseen naisvoittoista.
 – Amerikkalaisessa  tutkimuksessa  vuonna 2010 todettiin, että naiset kuluttavat eniten true crime -kirjallisuutta. Myöhemmin on tutkittu sitten esimerkiksi podcastien sukupuolijakaumaa. Rikospodcasteissa myös iso osa tekijöistä on naisia, Tuomi sanoo.
 Tämä pätee myös Suomessa. Kotimaisten true crime -podcastien osalta ainakin tunnetuimpien ohjelmien tekijät ovat kaikki alle 30-vuotiaita naisia.
 Mikä heitä näissä kaameissa rikoksissa kiinnostaa?
 Katso murhaajaa
 On kesä 2005 ja iltapäivälehdet huutavat Bodomia. Suomen tunnetuin selvittämätön rikos on päätynyt takaisin otsikoihin ja raastupaan 45 vuotta murhien jälkeen. Kohtalokkaan telttaretken ainoata henkiinjäänyttä  Nils Gustafssonia  syytetään toveriensa murhasta.
 Seinäjoella mökkinsä vintillä 10-vuotias Tilda Laaksonen lukee iltapäivälehden artikkelia siitä, mitkä seikat puoltavat jo eläkeikään ehtineen Gustafssonin syyllisyyttä ja mitkä hänen syyttömyyttään. Käräjäoikeus  vapautti Gustafssonin  lopulta syytteistä.
 – Muistan pohtineeni sitä hirveästi. Minua kiehtoi se, että syytettynä oli ainoa eloonjäänyt. Mietin, että jos hän on tehnyt sen, niin miten hän on voinut elää asian kanssa kaikki nämä vuodet, Laaksonen muistelee.
 Bodom oli ensimmäinen rikostapaus, josta Laaksonen muistaa innostuneensa. Hän kertoo lukeneensa lehtiä, katsoneensa uutislähetyksiä ja keskustelleensa tapauksesta vanhempiensa kanssa.
 – Minua kiehtovat taustat, kuten se, mikä on johtanut johonkin tekoon ja millainen menneisyys rikoksen tekijällä ja sen uhrilla on.
 Tutkija Pauliina Tuomen mukaan salapoliisintyö on yksi piirre, joka true crime -tarinoissa kiinnostaa. Toinen on vaikeiden asioiden käsittely turvallisen etäisyyden päästä.
 – Ihmismieli on kiinnostunut toisen ihmisen pimeästä puolesta. True crime on siitä turvallista, että sarjamurhaajaa voi katsoa silmästä silmään kotisohvalta. Voit kysyä, kuinka joku voi olla näin paha ja mitä tässä on tapahtunut. Sitten kun niitä yksityiskohtia tulee, niin karvat nousevat pystyyn, koska se on totta, Tuomi sanoo.
 Pois uhrin asemasta
 Yhdysvaltalaisen tutkimuksen  mukaan kolme neljästä true crime -podcasteja kuuntelevista on naisia. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Juuri nuorten naisten viehtymystä murhatarinoihin on yritetty selittää eri tavoin. Yksi amerikkalaisissa tutkimuksissa esitetty teoria on, että naiset hakevat tarinoista vinkkejä mahdollisista vaaratilanteista selviytymiseen.
 Tätä arviota puoltaa se, että niin kuin rikosfiktioissa muutenkin, myös true crime -tarinoissa uhrina on hyvin usein nuori nainen.
 – Kun se ruumis sieltä jostakin suosta ylös vedetään, niin yleensähän se on nainen. Naiset ovat haavoittuvaisempia kuin miehet. Heille true crime on keino tiedostaa, mitä maailmassa tapahtuu, Tuomi sanoo.
 Niin kutsuttu saaliseläinteoria ei kuitenkaan uppoa tämän jutun haastateltaviin koko ilmiön selittäjänä. Tuomen mukaan on kyse myös siitä, mikä kaikki on naisille sallittua.
 – On puhuttu, että etenkin podcastit purkavat tätä naisten uhriasemaa. True crime on kuitenkin eräänlainen kielletty nautinto. Se on viihteen muoto, joka liikkuu harmaalla aluella ja voi olla, ettei sitä kerrota ensimmäisenä, kun joku kysyy, että mitä viihdettä kulutat.
 Missä menee raja?
 True crime -tarinat eivät pelkästään perustu tositapahtumiin. Ne ovat totta. Niissä kerrataan kamalia asioita, jotka ovat tapahtuneet oikeasti oikeille ihmisille. Todellisuus tuo tarinoihin lisää jännitystä, mutta se herättää myös paljon kysymyksiä.
 – True crime on sekä stimuloivaa että kyseenalaista, koska on kyse asioista, jotka ovat tapahtuneet oikeasti. On oleellista, tietävätkö esimerkiksi uhrin omaiset, että tapausta käsitellään, Tuomi kertoo.
 Tutkijan mukaan Yhdysvalloissa ja Britanniassa on ollut tapauksia, joissa omaiset ovat antaneet siunauksensa rikoksen käsittelylle ja järkyttyneet tavasta, jolla sitä on käsitelty.
 Ruotsissa  uutisoitiin  vastikään suositusta  Mordpodden -podcastista, joka kertoi vuonna 2015 murhatun naisen elämästä yksityiskohtaisesti ja ilman tämän omaisten lupaa. Uhrin äidin protestien seurauksena podcastin tekijät poistivat jakson jakelusta.
 Rikollinen mieli ja poistettu jakso
 Rikollinen mieli -tv-sarjassa esiintyvät kriminaalipsykologi Taija Stoat ja juontaja Veeti Kallio. CENTURY FILMS OY
 Suomessakin true crime -ohjelmat ovat olleet vastaavissa tilanteissa. Ylen true crime -tv-sarjan  Rikollinen mieli  kolmas jakso poistettiin Yle Areenasta, kun syntyi epäilyjä, että siinä haastatellun rikollisen uhri voisi olla tunnistettavissa.
 Rikollisessa mielessä vankilaan tuomitut rikolliset kertovat omalla nimellään ja omilla kasvoillaan rikoksestaan. Ylen Luovat sisällöt -yksikön johtaja  Ville Vilén  sanoo, että eettisiä kysymyksiä mietittiin sarjan kohdalla todella tarkkaan. Hänen mukaasa sarjaan etsittiin lähestymiskulma, jolla rikoksen uhrit eivät tulisi laajasti tunnistetuiksi.
 Poistetussa jaksossa aiheena oli perheväkivalta.
 – Halusimme nostaa esille tätä todella tärkeää yhteiskunnallista asiaa, joka on valitettavan yleistä, Vilén sanoo.
 Kaikki sarjan kahdeksan jaksoa julkaistiin Yle Areenassa 28. lokakuuta. Vähän yli viikkoa myöhemmin kyseinen jakso poistettiin sieltä. Vilénin mukaan päätös johtui siitä, että asia sai iltapäivälehdistön kautta voimakasta julkisuutta.
 – Tämän vuoksi halusimme suojella rikoksen uhria mahdolliselta paljastumiselta ja otimme jakson pois esityksestä, hän sanoo.
 Verta ja suolenpätkiä vai Neiti etsivä -meininkiä
 Pauliina Tuomen mukaan shokeeraavat aiheet ovat lisääntyneet televisiossa tällä vuosikymmenellä merkittävästi. Hän pohtii, turtuuko ihminen jossain vaiheessa aina vain koventuviin shokkeihin.
 – Tällainen lisääntyvä kiinnostus vereen ja suolenpätkiin pistää kysymään, tarvitaanko sitä aina vain enemmän. On myös tärkeä miettiä, onko kyse siitä, että tällaisille sisällöille on tilausta vai siitä, että niitä tehdään, koska niin saadaan yleisö hätkähtämään ja reagoimaan, Tuomi miettii.
 Tilda Laaksonen kertoo pohtivansa etiikkaa erityisesti silloin harvoin, kun hän käsittelee podcastissaan kotimaisia rikostapauksia.
 – Pyrin valitsemaan aika vanhoja tapauksia. Suomi on kuitenkin pieni maa. Minusta ei tunnu hyvältä lähteä tekemään jostain tuoreesta tapauksesta, jonka omaiset saattaisivat kuulla sen jakson. En halua, että kukaan pahoittaa mieltään, Laaksonen sanoo.
 Eettisessä mielessä juuri kotimaiset rikospodcastit saavatkin tutkijalta synninpäästön.
 – Meillä Suomessa podcastien tekijät pyrkivät tekemään niitä hyvän maun mukaisesti. Lisäksi he ottavat esimerkiksi tiettyä aikaväliä tapahtuneisiin rikoksiin, jotta asiat eivät olisi liian lähellä joillekin. Kotimaisissa podcasteissa näitä tapauksia mietitään todella syvällisestikin. Niissä on sellaista  Neiti etsivä  -meininkiä, Tuomi sanoo.
 True crime -on yksi suosituimmista podcast-ohjelmien lajeista. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Tapauksia nyky-Suomesta
 Kaikille suomalaisille podcasteille ajallinen etäisyys ei ole välttämätön asia. Yksi poikkeus on  True Crime Finland ,  englanninkielinen podcast, jonka noin 20 000 kuulijan yleisö on valtaosin yhdysvaltalaisia.
 True Crime Finlandin  tekijä on 22-vuotias  Minna Kavilo.  Hänkäsittelee podcastissaan nimenomaan suomalaisia rikostapauksia. Mukana on paljon henkirikoksia ihan viime vuosilta. Myös Kavilo sanoo miettivänsä tapausta ennen sen valitsemista.
 – Jos olen saanut jostain sellaisen kuvan, että omaiset eivät haluaisi tapauksesta puhuttavan tai jos mediassa on sanottu, että he eivät halua olla julkisuudessa, niin en lähde tekemään tapauksesta jaksoa, hän sanoo.
 Kavilon mukaan true crime -podcastit viihteellistyvät koko ajan enemmän, mikä vaatii tekijältä tarkkuutta.
 – Kyse on rankoista aiheista, jotka koskettavat tosielämän ihmisiä. Pitää olla tosi tarkkana sen kanssa, ettei mene liikaa viihteellisen puolelle, koska se voidaan nähdä epäkunnioittavana.
 Suomalaisen lähimenneisyyden rikosten käsittely on poikinut podcastin tekijälle joitakin yhteydenottoja. Yhden kerran Kavilo sanoo olleensa myös itse etukäteen yhteydessä omaisiin, jotka pyysivät Facebookissa vinkkejä tapauksesta. Uhrin äiti halusi puhua hänen kanssaan puhelimessa.
 – Se tuli tosi lähelle. En tiedä tekisinkö sitä uudestaan, koska en ole ammattilainen vaan teen tätä harrastuksena, hän sanoo.
 Tarina astuu ulos podcastista
 Toisen kerran Kaviloon oli yhteydessä myös hänen käsittelemänsä tapauksen murhaaja. Elinkautisvanki  Janne Raninen  oli kuullut häntä käsitelleen jakson ja pyysi podcast-juontajaa mukaan organisoimansa True Crime -tapahtuman järjestämiseen.
 Tapahtumasta syntyi kesällä kohu, kun media sai vihiä siihen suunnitellusta ohjelmasta. Tarkoituksena oli järjestää murhaajien opastamia käyntejä heidän tekemiensä murhien tapahtumapaikoilla.
 – Silloin kun Janne pyysi minua mukaan tähän tapahtumaan, se oli pelkkä seminaari. Myöhemmin hän ehdotti, että mitä jos lisättäisiin siihen asioita. En nähnyt siinä mitään ongelmaa. Ajattelin, että tämä on hänen tapahtumansa, Kavilo sanoo.
 Kohun seurauksena tapahtuman murhapaikkavierailut peruttiin. Seminaari järjestettiin elokuussa keskustakirjasto Oodissa.
 Tutkijatohtori Pauliina Tuomi pitää tapausta esimerkkinä siitä, miten yhteiskunta säätelee sitä, mikä on hyväksyttävää ja mikä ei.
 Hyvää ja pahaa true crimea
 Tilda Laaksosta on alkanut kiinnostaa yhä enemmän rikokset, joihin liittyy yhteiskunnallista merkitystä. Mårten Lampén / Yle
 Eettistä tai ei, true crimea tulee nyt joka tuutista. Sitä on tarjolla tusinaviihteenä televisiossa ja palkittuina laatusarjoina Netflixin, HBO:n ja  Yle Areenan  kaltaisissa suoratoistopalveluissa.
 Erilaisia rikostarinoita löytyy yhtä lailla kirjakauppojen hyllyistä kuin laadukkaiden journalististen julkaisujen, kuten  The New York Timesin ,  Slaten  tai  Longreadsin  toteuttamina podcasteina.
 Tarjonnan tulvassa myös  Jäljillä -podcastin Tilda Laaksosta on alkanut kiinnostaa yhä enemmän sellaiset tapaukset, joihin liittyy yhteiskunnallista merkitystä.
 – Sellaiset, joissa näkee epäkohtia. Että vaikka poliisi tai oikeusjärjestelmä on kohdelut jotakuta tosi epäreilusti tai joku ei ole saanut mielenterveyspalveluja, hän sanoo.
 "En tiennyt, että minut murhataan"
 Miljonääri Robert Durst vangittiin epäiltynä kolmesta murhasta osin HBO:n Jinx-sarjan avustuksella HBO
 Pauliina Tuomi on tutkimustaan varten katsonut satoja tunteja television true crime -ohjelmia. Kaupallisilla tv-kanavilla niitä riittää sarjamurhaajia seuraavista sarjoista, kuten  Pahuuden ytimessä  ( Most Evil ) hyvin erikoisiin formaatteihin, kuten  Momsters: When Moms Go Bad.
 Erikoisimpana kohtaamanaan tapauksena tutkija mainitsee tv-sarjan  Näin minut murhattiin  ( I was Murdered , 2013) .  Siinä murhan uhria esittävä näyttelijä kertaa murhapäivän tapahtumia ja katsoo välillä kameraan selostaakseen tekojaan katsojalle.
 – "Nyt keitin kahvia. En vielä tiennyt, että minut tänään murhataan", Tuomi muistelee näyttelijän repliikkejä sarjasta.
 Pahimmillaan true crime on veristä tosi-tv:tä, joka mässäilee oikeiden ihmisten tragedioilla. Parhaimmillaan sen edustajiksi luettavat teokset ovat saaneet oikeuden käsittelemään uudelleen jo päättyneitä tapauksia (esimerkiksi rikospodcast-ilmiön aloittanut  Serial ), vapauttaneet syyttömiä vankilasta (esimerkiksi  Errol Morrisin  klassikkodokumentti  Thin Blue Line ) ja paljastaneet murhaajia (esimerkiksi HBO:n  The Jinx: The Life and Deaths of Robert Durst ).
 Suomessa ei ole tiedossa ohjelmia, jotka olisivat vaikuttaneet tapausten oikeuskäsittelyyn.  True Crime Finlandin  juontaja Minna Kavilo ei pidä sellaista kuitenkaan mahdottomana.
 – Meillä on aika vahva yksityisyyden suoja. En usko, että kukaan lähtisi podcastissa syyttämään ketään tiettyä henkilöä niin kuin amerikkalaisissa podcasteissa tehdään. Mutta on mahdollista, että puhe tapauksen ympärillä levittää tietoa siitä, että se on selvittämättä. Joku saattaa kuunnella ja ottaa yhteyttä poliisiin.
 Mikä true crimessa kiehtoo? Voit keskustella aiheesta artikkelin lopussa.
 Lue lisää:
 71 syytä kuunnella podcasteja - Näiden suositusten imussa vietät vaikka koko talvilomasi

Tilda Laaksonen, 25, ja Minna Kavilo, 22, innostuvat oikeista murhista ja kertovat niistä kymmenille tuhansille kuulijoille - Nyt he kertovat, mikä tosielämän rikoksissa kiehtoo