Summary: Vanhan sillan romahtaminen tappoi 43 ihmistä elokuussa 2018. Uusi silta kunnioittaa heidän muistoaan valoilla.

Italian Genovassa alkoi perjantaina jättimäinen operaatio osin romahtaneen Morandin moottoritiesillan purkamiseksi.
 Sillan vieressä seisoo jättimäinen nostokurki, jonka avulla sillan päälle oli saatu neljä voimakasta nosturia. Niiden tehtävänä on irrottaa ja hitaasti laskea alas noin 900 tonnia painava kappale siltaa. Pituutta osalla on 36 metriä ja leveyttä 18 metriä. Laskumatkaa maahan on noin 48 metriä.
 Aamulla alkaneen operaation on määrä viedä kahdeksan tuntia. Koko purkutyöt kestävät vielä kuukausia. Myöhemmässä vaiheessa purkamisen apuna käytetään räjähteitä.
 Paikalta oli jo aiemmin purettu tonneittain terästä, asvalttia ja betonia.
 Nosturit ovat samat, jotka olivat kääntämässä Costa Concordia -alusta vuonna 2013. Alus ajo karille ja kaatui kyljelleen Toscanan rannikolla. Turmassa kuoli 32 ihmistä.
 Romahtaneen sillan tilalle on jo suunnitteilla uusi.
 Uudelle sillalle on suunniteltu 43 lamppua onnettumuudessa kuolleiden muistoksi. Sillan on suunnitellut italialaisarkkitehti  Renzo Piano , joka on ollut mukana muun muassa suunnittelemassa Pariisin Pompidou-keskusta. Pianon mukaan sillassa on viitteitä laivaan, koska se on Genovalle satamakaupunkina ominaista.
 Uuden sillan kustannusarvio on 202 miljoonaa euroa, mikä tekee siitä Euroopan kalleimpiin kuuluvan sillan. Sillan on määrä aueta liikenteelle huhtikuussa 2020.
 Morandin silta romahti osittain 14. elokuuta 2018. Tältä näytti seuraavana päivänä.  Luca Zennaro / EPA
 Morandin silta romahti osittain rankkasateessa  viime vuoden elokuussa . Turmassa kuoli 43 ihmistä. Italiassa käytiin heti turman jälkeen kiivasta keskustelua siitä, olisiko vuonna 1967 valmistunutta siltaa pitänyt enää  edes käyttää .
 Yksi teoria romahduksen syystä on, että betonisillan sisällä ollut teräs olisi hapertunut.
 Sillan hoidosta vastaava Autostrade per l’Italia ja sen johtoa saattaa päätyä oikeuteen romahduksen vuoksi. Aspi neuvottelee omaisten kanssa noin 50 miljoonan euron korvauksista.

Näin puretaan silta – Genovan turmasillan purku alkoi, uudelle tulee hintaa arviolta 202 miljoonaa euroa


Summary: Opposition välikysymysilmoituksen jälkeen hallituspuolueet ilmoittivat tukevansa nykyistä sitovampaa hoitajamitoitusta.

Eduskunnan oppositio arveli jo ennen keskiviikkoista keskustelua, että välikysymys vanhusten hoidosta voi olla tämän vaalikauden tehokkain. Tänään perjantaina eduskunta äänestää, onko hallituksella eduskunnan luottamus vanhusten hoidon nykytilasta.
 Yle näyttää vanhusvälikysymyksen äänestyksen suorana  verkkolähetyksenä Yle Areenassa . Näet lähetyksen myös klikkaamalla tämän jutun pääkuvan nuolikuviota.
 Eduskunnan äänestyksissä pääministeri  Juha Sipilän  (kesk.) hallituksen takana on 102 kansanedustajaa, kun eduskunnan puhemies  Paula Risikko  (kok.) ei voi äänestää. Äänestyksestä on siis tulossa tiukka.
 Oppositiosta SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Lindtman   ilakoi alkuviikosta , että seuraavana päivänä kun oppositio ilmoitti välikysymyksestä, hallituksessa keskusta ja siniset muuttivat kantaansa.
 Tiistaina  kokoomus ilmoitti  viimeisenä hallituksesta, että puolueella on valmius tarkistaa näkemystään vanhusten hoidon hoitajamitoituksen kirjaamisesta lakiin nykyistä sitovampana.
 Hoitajamitoitus lakivalmisteluun, tuskin valmistuu ennen vaaleja
 Perhe- ja peruspalveluministeri  Annika Saarikko  (kesk.) ilmoitti tiistaina, että  hallitus käynnistää valmistelun  vanhusten hoidon hoitajamitoituksen kirjaamiseksi lakiin.
 Tosin Saarikko ei edelleenkään usko, että kaikkien puolueiden tuesta huolimatta lakia ehditään enää käsitellä eduskunnassa ennen vaaleja.
 Välikysymyksessä koko oppositio vaati yhdessä, että riittävä, hoitoisuuden huomioiva hoitajamitoitus on kirjattava vanhuspalvelulakiin ja laatusuositukseen. Henkilöstömitoituksen toteutuminen on turvattava rangaistuksilla.
 Oppositio teki myös yhteisen lakialoitteen, jossa vaadittiin hoitajamitoitukseksi seitsemän hoitajaa kymmentä hoidettavaa vanhusta kohti eli hoitajamitoitus olisi 0,7.
 Hoitajamitoitus nyt suosituksena: Kymmenen vanhusta, viisi hoitajaa
 Tällä hetkellä on voimassa suositus, että hoitajamitoitus olisi viisi hoitajaa kymmentä vanhusta kohti eli suositus on 0,5.
 Kiistaa on ollut myös siitä, ketkä vanhusten hoidossa työskentelevästä henkilökunnasta voidaan laskea mukaan hoitajamitoitukseen.
 Hoitajamäärä koskisi tehostetussa ympärivuorokautisessa palveluasumisessa ja pitkäaikaisessa laitohoidossa olevien vanhusten hoitoa.
 Vanhusten hoidon tila nousi poliittiseen keskusteluun sen jälkeen, kun Valvira ilmoitti keskeyttävänsä Esperi Caren yksityisen hoivakodin toiminnan Kristiinankaupungissa vakavien laiminlyöntien takia. Sen jälkeen useat, muun muassa Ylen selvitykset ovat kertoneet laajoista ongelmista vanhusten hoidossa ympäri Suomea.
 Välikysymys on opposition järein keino yrittää kaataa hallitus.
 Jos hallitus kaatuisi perjantaina välikysymysäänestyksessä eli ei saisi enää eduskunnan enemmistön luottamusta, pääministeri Juha Sipilä joutuisi pyytämään presidentiltä hallituksensa eroa.
 Siinä tapauksessa voisi olla mahdollista, että uusia hallitustunnusteluja ei enää käynnistettäisi vaan epäluottamuksen saanut hallitus jatkaisi niin sanottuna toimitusministeristönä huhtikuun vaaleihin asti. Toimitusministeristön ei oleteta tekevän poliittisia päätöksiä vaan hoitavan käytännön asiat.
 LUE LISÄÄ:
 Oppositio jättää yhteisen lakialoitteen hoitajamitoituksesta
 Ministeri Saarikko: Valmistelu hoitajamitoituksen kirjaamiseksi lakiin aloitetaan – kokoomuksen kannanmuutos tuli yllätyksenä
 Kokoomus asettuu myös hoitajamitoituksen taakse vanhustenhoidossa
 Hallitukselta lisää rahaa vanhustenhoidon valvontaan, Orpon kynsiin joutunut Marin selitti ratkaisuaan – Yle seurasi välikysymyskeskustelua hetki hetkeltä

Katso kaatuuko hallitus luottamusäänestyksessä – Välikysymys vanhusten hoidon huonosta tilasta kuumensi eduskuntaa, suora lähetys klo 13.00


Summary: Lisäajan myötä Esperin pitää antaa vastaus Valviralle 20. helmikuuta.

Hoivayhtiö Esperi Care on saanut Valviralta pyytämänsä lisäajan vastaukseensa hoivakoti Ulrikan toiminnasta. Taustalla on sosiaali- ja terveysalan lupaviraston Valviran antama päätös hoivakoti Ulrikan toiminnan keskeyttämisestä. Esperi Caren piti antaa selvityksensä tänään perjantaina.
 Valviran ylitarkastaja  Elina Uusitalo  kertoo, että yhtiölle on myönnetty lisäaikaa 20. helmikuuta asti.
 Tämä tarkoittaa Uusitalon mukaan, että arviointi Esperi Caren toiminnan jatkosta Ulrikassa siirtyy niin ikään.

Esperi Care sai lisäaikaa vastaukselleen hoivakoti Ulrikasta


Summary: Yle Saame selvitti nykyisten saamelaispoliitikoiden ajatuksia tulevista vaaleista.

Suomen saamelaiset äänestävät jälleen ensi syksynä itselleen uuden edustuston, Saamelaiskäräjät.
 Yle Saame selvitti nykyisten saamelaiskäräjäpoliitikoiden ajatuksia tulevista vaaleista. Saamelaiskäräjien 21 jäsenestä ja kolmesta varajäsenestä toimitus tavoitti kyselyyn kaikki jäsenet yhtä varajäsentä lukuunottamatta. Vastausten perusteella suurin osa jäsenistöstä harkitsee yhä jatkoaan.
 Neljällä jäsenellä vahva halu seuraavalla kaudelle
 Saamelaiskäräjät Saamelaisten parlamentti eli Saamelaiskäräjät on Suomen saamelaisten korkein poliittinen elin, joka edustaa saamelaisia kansallisissa ja kansainvälisissä yhteyksissä. Saamelaiskäräjien 21 jäsentä ja neljä varajäsentä valitaan joka neljäs vuosi toimeenpantavilla vaaleilla. Jokaisesta saamelaisten kotiseutualueen kunnasta (Enontekiö, Inari, Utsjoki ja Sodankylän kunnan pohjoisosa) valitaan vähintään kolme edustajaa. Vaaleissa äänioikeutettuja ovat saamelaiset, jotka on merkitty saamelaiskäräjien vaaliluetteloon. Äänioikeutetut saamelaiset ovat myös vaalikelpoisia ja voivat asettua vaaleissa ehdokkaaksi. Lähde: Saamelaiskäräjät
 Vain neljä Saamelaiskäräjien jäsentä kertovat varmasti lähtevänsä ehdolle ensi nelivuotiskaudelle. He ovat inarilainen  Anu Avaskari , enontekiöläinen  Ulla Magga  sekä utsjokelaiset  Anne Nuorgam  ja  Nilla Tapiola .
 Saamelaiskäräjien nykyinen toinen varapuheenjohtaja, enontekiöläinen  Tuomas Aslak Juuso  sekä inarilainen jäsen  Neeta Jääskö  arvioivat varovaisin sanoin alkavansa ehdolle, jos saavat tarpeeksi tukea taakseen.
 Saamelaiskäräjävaaleissa ehdokkaan voi asettaa kolmen saamelaisen perustama valitsijayhdistys.
 Muun muassa nykyinen puheenjohtaja jättää Saamelaiskäräjät
 Suomen Saamelaiskäräjien puheenjohtaja, inarilainen  Tiina Sanila-Aikio  sen sijaan kertoo jättävänsä saamelaispolitiikan tämän kauden jälkeen. Sanila-Aikio on istunut Saamelaiskäräjillä kaksi kautta.
 Myös pitkäaikainen saamelaiskäräjäpoliitikko, inarilainen varajäsen  Pekka Pekkala  lopettaa tähän kauteen. Hän toimi käräjillä ensin kahdeksan vuotta jäsenenä vuosina 2004–2011, jonka jälkeen varajäsenenä vuosina 2012–2019.
 – En rupea enää pelleilemään, kommentoi Pekkala Yle Saamelle.
 Kuluvan vaalikauden ensikertalaiset, utsjokelainen  Aslak Holmberg  sekä tamperelainen  Jan Saijets  kertovat myöskin jättäytyvänsä pois saamelaispolitiikasta.
 Suurin osa ei ole vielä pohtinut ehdokkuuttaan – “Asia ei ole vielä ajankohtainen”
 Yle Saamen kyselyyn vastanneista, kaikkiaan 23 saamelaiskäräjäjäsenestä suurin osa, 13 jäsentä, ei ole vielä päättänyt tai edes miettinyt ehdokkuuttaan ensi syksyn vaaleissa.
 Osan mielestä ehdokkuus ei ole vielä ajankohtainen, osa taas haluaa nähdä, mihin suuntaan asiat kehittyvät kuluvan loppukauden aikana.
 – Viime vuosi oli raskas, mutta toisaalta olemme onnistuneet kehittämään Saamelaiskäräjien toimintaa. Vaaleihin lähteminen on paljolti kiinni siitä, onnistummeko vaikuttamaan Suomen valtion tulevaan hallitusohjelmaan, kommentoi helsinkiläinen jäsen  Pentti Pieski .
 Saamelaiskäräjien enontekiöläinen jäsen  Pigga Keskitalo  on tänä keväänä ehdolla Suomen eduskuntavaaleissa, ja aikoo tehdä päätöksen saamelaiskäräjävaalien suhteen vasta eduskuntavaalien jälkeen.
 Saamelaiskäräjien inarilainen varapuheenjohtaja  Heikki Paltto , inarilaiset jäsenet  Kari Kyrö ,  Jouni Aikio ,  Veikko Feodoroff ,  Tanja Sanila ,  Magreta Sara  ja  Kirsti Kustula , vuotsolainen jäsen Petra Magga-Vars  sekä utsjokelaiset jäsen  Antti Sujala  ja varajäsen  Asko Länsman eivät näe ehdokkuuspäätöstä vielä ajankohtaisena asiana.
 Vuotsolainen jäsen  Jouko Hetta  yhtälailla harkitsee asiaa, mutta tekisi tilaa myös nuoremmille.
 – Toivoisin, että saisimme Vuotsosta myös nuorisoa mukaan. En tiedä vielä, lähdenkö itse ehdolle, kertoo Hetta Yle Saamelle.
 Yle Saamen toimitus ei tavoittanut juttuun enontekiöläistä varajäsentä  Nihkolas Valkeapäätä .
 Enemmän vaaleista sekä vaalivuoden aikataulusta voi lukea  Saamelaiskäräjien nettisivulta .

Vain muutama nykyisistä saamelaiskäräjäjäsenistä asettuu varmasti ehdolle syksyn vaaleissa – muun muassa puheenjohtaja jättää Saamelaiskäräjät


Summary: Pienin hallituspuolue, siniset, taistelee huhtikuun eduskuntavaaleissa olemassaolostaan.

Ylen tuore kannatusmittaus  näyttää sinisille 1,4 prosentin kannatusta, mikä tarkoittaisi vaalituloksena puolueen asemien täydellistä romahdusta.
 Kesällä 2017 perussuomalaisista irtautuneilla sinisillä on Sipilän hallituksessa viisi ministeriä ja kansanedustaja  Maria Lohelan  lähdön jälkeen eduskunnassa 17 kansanedustajaa.
 Huhtikuun eduskuntavaaleissa sinisillä on parhaat mahdollisuudet kansanedustajan paikkaan Uudenmaan vaalipiirissä, missä ehdolle asettuvat ainakin puoluejohtaja, eurooppa-, kulttuuri- ja urheiluministeri  Sampo Terho , puolustusministeri  Jussi Niinistö  ja eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Simon Elo . Puolueessa elätellään vielä toivoa myös ulkoministeri  Timo Soinin  vetoavusta.
 Poliisit ja hävittäjät tuovat turvaa
 Sinisten vaaliohjelman kärjessä ovat turvallisuuskysymykset. Siniset haluaa tuhat uutta poliisia kentälle. Hätäkeskuksiin, pelastustoimeen ja rajavartiostoon vaaditaan myös lisää henkilöstöä.
 Sinisten mielestä väkivalta- ja seksuaalirikosten tuomioita pitäisi koventaa ja nettisaalistaminen tulisi laittaa kuriin.
 Maanpuolustukseen siniset esittää lisää rahaa ja tavoitteena on sata uutta hävittäjää nykyisten noin 60 Hornetin tilalle.
 Tavoitteena kannustava perusturva
 Keskusteluun sosiaaliturvan uudistamisesta siniset tarjoaa omaa perusturvamalliaan. Siniset lupaa perusturvaa pienten tulojen päälle ja puolue linjaa, että työnteon on oltava aina kannattavaa.
 Pienimpiin eläkkeisiin siniset esittää tasokorotusta. Kotihoidontukea on sinisten mielestä korotettava, ja perheiden on saatava päättää perhevapaista.
 Tulevassa vaalikeskustelussa sinisten edustajat joutuvat vielä vastaamaan siihen, miten puolueen kaikki vaalilupaukset rahoitetaan.

Siniset lupaa vaaleissa turvallisuutta: Tuhat uutta poliisia ja sata hävittäjää


Summary: Turvetta polttavien laitosten tulevaisuutta pohditaan juuri nyt kuumeisesti. Vapo valmistautuu etsimällä uusia liiketoiminta-alueita. Osa haluaa pitää kiinni huoltovarmasta, kotimaisesta polttoaineesta.

Seinäjoen Energian toimitusjohtaja  Vesa Hätilä  sanoo, että viimeisen vuoden suurin pohdinta on käyty sen suhteen, millä kaukolämpö tuotetaan tulevaisuudessa.
 Turve on vielä tällä hetkellä Etelä-Pohjanmaan tärkein raaka-aine kaukolämmön ja yhteistuotantosähkön tuotannossa. Turpeella on merkittävä osuus lämmöntuotannossa myös ainakin Pohjois-Pohjanmaalla, Keski-Pohjanmaalla, Lapissa ja Keski-Suomessa.
 Mielipideilmasto on kuitenkin kääntynyt turpeen energiakäyttöä vastaan. Työ- ja elinkeinoministeriön energiaosaston päällikkö  Riku Huttunen  arvioi, että jo seuraava hallitus tulee tekemään päätöksiä turpeen suhteen.
 – Suoranainen kielto ei ole ensimmäinen toimi. Päästökauppa ja verotukselliset keinot tulevat ohjaamaan. Alasajo tulee tapahtua hallitusti, sanoo Huttunen.
 Seinäjoen Voimalaitos tuottaa kaukolämpöä ja sähköä.  Elina Niemistö / Yle
 Toimenpiteisiin on ryhdytty
 Alalla on ryhdytty jo valmistautumaan tulevaisuuteen ilman turpeenpolttoa. Vapo kertoi viime vuonna perustavansa ensimmäisen  aktiivihiilitehtaan Ilomantsiin  ja hakevansa siitä sadan miljoonan euron bisnestä. Lisäksi se ilmoitti tuplaavansa yrityskaupoilla kasvuturvetuotantonsa.
 Syynä on juuri se, että Vapo etsii uusia liiketoiminta-alueita siltä varalta, että energiaturpeen päivät ovat luetut.
 Energiayhtiöt puolestaan pohtivat kuumeisesti polttolaitostensa jatkokäyttöä. Seinäjoen Energian toimitusjohtaja Vesa Hätilä kertoo, että Seinäjoen Kapernaumin turvekattilassa voidaan polttaa jatkossa puupohjaisia polttoaineita ilman turvetta. Hanneksenrinteen öljykattila korvataan pellettikattilalla. Seinäjoen voimalaitoksen (Sevon) osalta asiat ovat auki, mutta se on tärkein ja isoin – ja polttaa pääasiassa turvetta kaupunkilaisten lämmöksi.
 Seinäjoen voimalaitoksen päärakennus. Elina Niemistö / Yle
 – Sevon laitoksella tullaan todennäköisesti vielä tekemään päästöihin liittyviä investointeja lähivuosina ja sen jälkeen mietitään, miten jatketaan 2020-luvulla. Poliittiset päätökset tulevat ohjaamaan, pohtii Hätilä.
 Jo nyt päästökauppa vaikuttaa energiayhtiön kuluihin.
 – Päästöoikeudet nousivat viime vuonna viidestä kahteenkymmeneen euroon tonnilta, joten siitä tuli yli miljoonan euron iso lisälasku, kertoo Hätilä.
 Turvealalla ei pidetä realistisena
 Turpeen alasajoon siis valmistaudutaan, mutta muutos ei ole helppo tai nopea. Suurin kritiikki tulee turvealan sisältä. EPV Energian tytäryhtiö EPV Bioturve Oy:n toimitusjohtaja  Timo Orava  ei pidä alasajoa kovinkaan realistisena.
 – Lyhyellä aikajänteellä on hyvin vaikea nähdä, että se päättyisi kokonaan. Monet kaupungit ovat riippuvaisia turvelämmityksestä tällä hetkellä. Tarvittaisiin 15 miljoonaa kuutiota jotakin muuta, jos polttokäyttöä ajatellaan korvattavan, sanoo Orava.
 Anna Wikman/Yle
 Orava toki uskoo, että kivihiilen käytön lopettaminen pakottaa kehittämään uusia tekniikoita, joista voi olla apua myös turvevoimaloissa.
 – Jos ajatellaan viiden vuoden aikajännettä, niin en näe kovin realistisena koko keskustelua, että huoltovarmuuden, saatavuuden ja omavaraisuuden näkökulmasta edes voitaisiin oikeasti puhua turpeen energiakäytön lopettamisesta, toteaa Orava.
 Kotimaista polttoainetta vai hiilinielu?
 Moni toivoo, ettei yhtään suota enää käännettäisi ympäri ja kaivettaisi sen arvokasta hiilinielua polttouuniin. Ilmastonmuutoksen torjunnassa luonnontilaisten soiden arvo kasvaa kasvamistaan. Niiden ominaisuudet toimia hiilinieluna ovat ylivoimaisia verrattuna esimerkiksi metsiin.
 Toki viime vuosina turvetuotantoon on valjastettu enemmän jo valmiiksi ojitettuja soita kuin luonnontilaisia soita. Niihin on herunut nihkeästi ympäristölupia.
 Vähiten suota kuormittava käyttötapa on virkistyskäyttö.  Elina Niemistö / Yle
 Monessa maakunnassa turvetuotanto on tärkeä aluetaloudellisesti. Turve nostetaan läheltä, rahat jäävät omalle alueelle ja lisäksi se työllistää. Viime kesä oli pitkästä aikaa turvetuotannon kannalta hyvä, joten nyt on raaka-ainetta saatavillakin.
 – Nyt kun satoi lunta enemmän, turvetta tulee joka tapauksessa. Mutta esimerkiksi puut ovat lumisten teiden varrella ja vaatii monen päivän työn, että päästään hakettamaan, lisää Timo Orava turpeen hyviä puolia.
 Orava ei oikeastaan luopuisi turpeesta ollenkaan, vaan pitäisi sen kokonaispaletissa mukana.
 – Jäätyvätkö patterit, jos luovutaan hyvin nopeasti? kysyy Orava.
 Seinäjoen Paukanevan lintutorni ja hiihtoreitti.  Elina Niemistö / Yle

Turpeen energiakäytön alasajoon valmistaudutaan – "Jäätyvätkö patterit, jos luovutaan kovin nopeasti?"


Summary: Yhdysvalloissa fakta ja fiktio kiertyvät toisiinsa.  Mitä kertomuksen valta merkitsee? Kysy nyt Mika Hentuselta

Presidentti  Donald Trumpin  kautta on leimannut valeuutisten ja faktantarkistuksen ristiveto. Miten kirjeenvaihtaja toimii tässä ilmapiirissä, ja kuinka luottamus journalismiin säilyy?
 Ylen Yhdysvaltain kirjeenvaihtaja  Mika Hentunen  vastaa kysymyksiin faktan, fiktion ja tiedonvälityksen tilasta.
 Kysymys ei ole vain Trumpin tyylistä - kertomukset tulavat myös tietokirjoihin, ja dekkarit ja satiiri valtaavat alaa perinteelliseltä journalismilta.
 Kysymyksiä Mika Hentuselle voi esittää tämän jutun kommenttipalstalla. Kysyä voi jo nyt - Mika vastaa kysymyksiin kello 15-17 välillä. Tämän jälkeen kysymysten esittäminen päättyy.
 Keskusteluun osallistuminen edellyttää Yle-tunnusta.  Sellaisen voit luoda tästä.
 Kuuntele myös Simo Ortamon ja Mika Hentusen  podcast  faktojen maailman ja elokuvan kietoutumisesta yhteen. Kuuntele podcast täältä:
 Aiheesta lisää:
 Analyysi: Trump ojensi yhteistyön kättä demokraateille, mutta samalla piti kiinni muurista ja arvosteli "järjettömiä tutkintoja"
 USA:n liittolaiset odottavat presidentti Trumpin ja Pohjois-Korean johtajan Kim Jong-unin toista tapaamista kauhunsekaisin tuntein
 Yhdysvaltalaisten usko politiikan päättäjiin on pohjamudissa – Trump valmistautuu vuoden tärkeimpään linjapuheeseensa vaikeassa tilanteessa

Mikä erottaa todellisen uutisen valeuutisesta? Kysy kirjeenvaihtaja Mika Hentuselta


Summary: Hypnotisoija Olliver Hawk eli Olavi Hakasalo sai Suomen pauloihinsa 60-luvulla. Tuore dokumentti käsittelee hypnotisoijan yhteyttä Kekkosen politiikkaan.

50-luvun lopulta aina kuolemaansa asti vuoteen 1988 hypnotisoijana vaikuttanut  Olliver Hawk  oli aikanaan tunnettu julkisuudenhenkilö. Hawk eli oikealta nimeltään  Olavi Hakasalo  sai hypnoositaidoillaan runsaasti mediahuomiota, mutta herätti kiinnostusta myös henkilökohtaisella elämällään. Hypnotisoija piti lemmikkeinään hirveä, karhua ja haukkaa.
 Olliver Hawk  -dokumentin ohjaaja  Arthur Franck  kiinnostui hypnotisoijasta kuultuaan hänestä toimittaja ja kirjailija  Perttu Häkkisen  ohjelmassa. Dokumentti on myös omistettu viime vuonna menehtyneelle Häkkiselle.
 Hypnotisoijan suosiota 60-80-lukujen Suomessa selittää ajan ylipäätään suppea viihdetarjonta, sanoo Franck.
 – Esiin nousi hahmoja, jotka pystyivät luomaan uraa ja saavuttamaan kuuluisuutta karismallaan ja persoonallaan. Hawk ymmärsi aikaisessa vaiheessa näkyvyyden vaikutuksen. Ihmiset tulivat katsomaan hänen esityksiään ja hän sai asiakkaita, jotka halusivat eroon tupakasta tai impotenssista.
 Hawk kutsui itse asiakastapaamisia koulutukseksi. Oikeudessa todettiin kuitenkin, että Hakasalo harjoitti laitonta lääkäritoimintaa.
 Itsevarmuus valttina
 Olliver Hawk  -dokumentti käy läpi hypnotisoijan moninaisia vaiheita. Alun perin Hawkin hahmo syntyi, kun Hakasalo asui Australiassa ja oppi aboriginaaleilta hypnotismin niksejä.
 – Lähtökohta oli hänen itsevarma luonteensa. Hän yhdisteli itseluottamustaan suggestion peruselementteihin ja onnistui tulemaan taitavaksi hypnotisoijaksi.
 Hakasalo pyrki tuomaan esiin sitä, miten hypnoosia ja suggestiota käytetään mainonnassa ja uskonnossa, mutta myös politiikassa. Hän toi ilmi, että taitavimmat poliitikot käyttivät suggestiota. Suomessa suggestiota käytti Hakasalon mielestä parhaiten Veikko Vennamo.
 Oikeuteen politiikkakytkösten takia?
 Dokumentti käsittelee väitettä, jonka mukaan Kekkosen joukot värväsivät Hakasalon joukkoihinsa.
 – Vankan kannatuksen saanut Vennamo oli 70-luvun alussa presidentti Kekkosen näkökulmasta hankala hahmo. Hakasalon mukaan Kekkosen kätyrit ottivat häneen yhteyttä. Hakasalolta pyydettiin suunnitelmaa Vennamon kaatamiseksi.
 Dokumentin mukaan tämä johti salaiseen työhön kulissien takana. Franckin mukaan ainakin Hakasalo on itse ollut vakuuttunut yhteistyöstä. Ohjaaja löysi elokuvaa tehdessään Vennamon arkistoista todisteita, jotka osoittavat, että Hakasalo on itse kertonut Vennamolle työskentelystään Kekkosen joukoille. Hakasalon arkistoissa on puolestaan olemassa paperiviesti presidentin adjuntantilta.
 Elokuva käsittelee sitä, miten salainen työ ja oikeudenkäynti Hakasalon laittomasti harjoittamasta lääkäritoiminnasta mahdollisesti liittyivät toisiinsa.
 – Hakasalo ei luovuttanut Kekkosen taustavoimille kaikkia asiakirjoja, joten hänet haluttiin saada pois pelistä. Näin hän ainakin itse näki asiat.

Hypnotisoija Olliver Hawk sai Suomen pauloihinsa – tuore dokumentti väittää, että Hawk sai presidentti Kekkoselta salaisen tehtävän


Summary: Aiemmin maksuton palvelu maksaa jatkossa 3,10 euroa. Asunnottoman Markuksen mielestä muutos on kohtuuton, Postin mukaan kohtuullinen.

Helsinkiläinen  Markus , 34, on ollut asunnoton lähes kahden vuoden ajan. Koska pysyvää osoitetta ei ole, hän käyttää postin vastaanottamiseen niin sanottua poste restante -palvelua.
 Kun hän reilu viikko sitten haki postejaan Kasarmitorin postin palvelupisteestä, vastassa oli yllätys: virkailija kertoi, että maksuton palvelu muuttuu maaliskuun alussa maksullliseksi. Jatkossa lähetyksen noutaminen maksaa 3,10 euroa.
 Kaksi palvelua maksullisiksi Postin poste restante- ja Noutoposti-palvelut muuttuvat maksullisiksi 1.3.2019 alkaen. Lähetysten noutaminen maksaa jatkossa 3,10 euroa per nouto. Jos postia ei ole, käynti on maksuton. Poste restante on vanha ja kansainvälisesti tunnettu palvelu. Sen toimintaperiaate on, että yksityishenkilön kotiosoitteen sijaan lähetyksen vastaanottajaksi merkitään sanat poste restante, haluttu postinumero ja toimipaikka sekä vastaanottajan nimi. Vastaanottaja voi hakea itse postinsa konttorista henkilötodistusta näyttämällä. Poste restante on tarkoitettu väliaikaiseen tai kertaluonteiseen käyttöön. Käyttäjinä on esimerkiksi paljon matkustavia asiakkaita, asunnottomia ja muita ihmisryhmiä, jotka tarvitsevat väliaikaista osoitetta. Noutoposti on puolestaan järjestely, jossa postin saaja on sopinut Postin kanssa, että kotiosoitteeseen tuleva posti ohjataan suoraan postin palvelupisteeseen, josta asiakas noutaa sen itse. Noutopostia voidaan käyttää vaikkapa putkiremontin aikana.
 – Jos kerran viikossa hakee postit, siihen menee jatkossa reilut 12 euroa. Se on mulle aika iso raha, sillä olen täysin Kelan tukien varassa. Verojen jälkeen käteen jää noin 500 euroa kuussa eikä minkäänlaista varallisuutta ole, Markus kertoo.
 Hän haluaa elämäntilanteensa vuoksi esiintyä jutussa vain etunimellään. Asunnottomuuden taustalla on sekava vyyhti erilaisia terveyteen ja varallisuuteen liittyviä ongelmia, joiden vuoksi Markus on asunut läheisten ja tuttujen nurkissa lähes pari vuotta.
 Pysyvää osoitetta ei ole siis ollut, ja tämän vuoksi hän käyttää poste restantea.
 – Sitä kautta tulee tärkeitäkin posteja, jotka vaikuttavat sosiaaliturvaan ja omaan taloudelliseen tilanteeseen. Kun odottaa vaikka lääkärin lausuntoa Kelaa varten, tulee käytyä paljon useamminkin, suunnilleen parin päivän välein.
 "Posti ei tarjoa ilmaispalveluja"
 Markus ei ole yksin. Poste restante -palvelulla on Suomessa noin 35 000 käyttäjää, kertoo Postin kuluttajakirjepalveluista vastaava  Noora Laaksonen . Laaksosen mukaan käyttäjien määrä on laskussa, ja tämä on yksi palvelumaksun käyttöönoton taustasyistä. Tärkein syy on palvelun tuottama kustannus.
 – Poste restante on erityispalvelu, ja hinnoittelulla pyritään kattamaan edes osa sen tuottamasta kustannuksesta. On hyvä muistaa, että posti ei toimi verovaroin, se ei tarjoa ilmaispalveluja ja palveluilla on aina hinta.
 Päätös maksun käyttöönotosta on Laaksosen mukaan mukaan tehty Postin sisällä postipalvelut-liiketoimintaryhmässä. Taustalla ovat Laaksosen mukaan myös postilakiin tehdyt muutokset, jotka mahdollistavat maksun perimisen erityisistä vastaanottamisen tavoista.
 Posti selvitti samassa yhteydessä muiden Euroopan maiden poste restante -käytäntöjä, ja myös palvelun lakkauttamista harkittiin. Laaksosen mukaan useissa Euroopan maissa poste restante on maksullinen palvelu.
 Kohtuullista vai kohtuutonta?
 Asunnoton Markus pitää reilun kolmen euron hintaa kohtuuttoman suurena ja kuukauden siirtymäaikaa liian lyhyenä. Postin Noora Laaksosen mukaan hinta perustuu siihen, että edes osa kustannuksista saadaan katettua.
 – Tämä hinta ei riitä kokonaan kattamaan palvelun kustannuksia. Jos olisi tavoiteltu nollakatetta, olisi pitänyt nostaa hintaa vielä enemmän. Halusimme pitää hinnan maltillisena ja kohtuullisena.
 Laaksonen myös huomauttaa, että postia säilytetään toimipisteissä kahden viikon ajan, eli joka viikko sitä ei ole pakko käydä hakemassa. Asiasta tiedottaminen kuukautta ennen muutosta on Laaksosen mukaan riittävä aika ja normaali käytäntö.
 Vailla vakinaista asuntoa ry on ottanut postin uudistukseen kantaa  yhdistyksen Facebook-sivulla . Yhdistyksen mukaan asunnottomalla ihmisellä ei usein ole postin vastaanottamiseen muuta mahdollisuutta kuin poste restante -osoite.
 – Uudistuksella heidät asetetaan eriarvoiseen asemaan asunnollisiin ihmisiin nähden. Koska tyypillisesti kyse on pienituloisista, toisinaan jopa täysin tulottomista ihmisistä, kyse ei ole vain periaatteellisesta tasa-arvosta vaan elämää ja toimeentuloa vakavasti uhkaavasta syrjinnästä.

Posti muuttaa asunnottomien suosiman poste restante -palvelun maksulliseksi – koditon Markus: "Se on mulle iso raha"


Summary: Kansallisarkisto selvitti asiaa Simon Wiesenthal -keskuksen pyynnöstä.

Kansallisarkiston tekemä riippumaton arkistoselvitys on etsinyt vastausta siihen, osallistuivatko suomalaiset SS-miehet juutalaisten ja siviilien surmaamiseen vuosina 1941-1943.
 Arkistoselvitys julkaistaan tänään kello 13 Helsingin Säätytalossa. Sen esittelee Kansallisarkiston pääjohtaja Jussi Nuorteva. Valtioneuvoston kanslian tilaaman selvityksen on tehnyt historiantutkija, professori Lars Westerlund.
 Selvitykseen ryhdyttiin kansainvälisen Simon Wiesenthal -keskuksen pyynnöstä. Natsirikollisten jahtaajana tunnettu järjestö kiinnostui aiheesta sen jälkeen, kun suomalaistutkimuksessa oli esitetty epäily SS-miesten mahdollisista sotarikoksista.
 Tilaisuus näytetään suorana Yle Areenassa ja myös tämän jutun yhteydessä. Kello 14:ään kestävään tilaisuuteen on varattu aikaa myös keskustelulle.
 Lue myös:
 Osallistuivatko suomalaiset SS-miehet juutalaisten surmaamiseen? Virallinen selvitys julkaistaan

Selvitys suomalaisten SS-miesten mahdollisista sotarikoksista –  Katso suora lähetys kello 12.55 alkaen


Summary: Maailman rikkaimmaksi noussut Bezos omistaa myös Washington Post -lehden.

Maailman rikkaimman ihmisen, Amazonin perustajan  Jeff Bezosin  kiista yhdysvaltalaisen lehtikustantajan kanssa yltyy. Bezos syytti perjantaina useita viihde- ja sensaatiolehtiä julkaisevaa American Media Inc -yhtiötä (AMI) kiristyksestä.
 Bezos kirjoitti  asiasta blogissaan . Hänen mukaansa yhtiö oli ehdottanut, että Bezos antaisi lausunnon, jossa hän kiistäisi National Enquirer -lehden häntä käsittelevissä kirjoituksissa olevan poliittista motiivia. Vastineeksi yhtiö olisi pidättäytynyt julkaisemasta "intiimejä kuvia".
 Bezos julkaisi myös viestin, jossa lehtiyhtiö kertoo hallussaan olevista kuvaviesteistä. Viesti erittelee yksityiskohtaisesti, mitä kehonosia Bezosin ja tv-kasvo  Lauren Sanchezin  toisilleen lähettämissä viesteissä näkyy.
 Kansainvälisten uutistoimistojen mukaan AMI ei ole kommentoinut asiaa.
 Taustalla avioero ja suhdekohu
 Bezos ilmoitti helmikuussa eroavansa vaimostaan. Samana päivänä National Enquirer kertoi julkaisevansa Bezosin ja Sanchezin viestinvaihtoa. Lehden mukaan Bezosilla ja omalla tahollaan naimisissa olleella Sanchezilla oli suhde.
 Bezos pani tunnetun turvallisuuskonsultin  Gavin de Beckerin  selvittämään viestien päätymistä lehden haltuun, ja pian de Becker kertoi  The Daily Beast -verkkosivustolle , että viestivuodossa oli vahvoja viitteitä "poliittisesta motiivista". De Becker mainitsi mahdollisena osallisena muun muassa Sanchezin veljen, joka on tukenut näkyvästi presidentti  Donald Trumpia . Veli on  kiistänyt väitteet Washington Postille .
 Bezosin imperiumi Trumpin vakiokohteita Twitterissä
 Presidentti Trump on useaan otteeseen haukkunut sekä Bezosia, Amazonia että Bezosin omistamaa Washington Post -lehteä verkkopalvelu Twitterissä. Bezosin kertoessa avioerostaan Trump kutsui häntä "Jeff Bozoksi" eli käytännössä pelleksi. Washington Post puolestaan on Trumpin mukaan muun muassa "Amazonin päälobbari".
 Bezos kirjoittaa blogissaan, että hänen asemansa Washington Postin omistajana mutkistaa asioita.
 – Väistämättä tietyt vallanpitäjät, joista Washington Post uutisoi, päättelevät virheellisesti, että minä olen heidän vihollisensa. Presidentti Trump on monien tviittiensä perusteella selvästi yksi heistä, Bezos kirjoittaa.
 Lehtiyhtiöllä aiempia kytköksiä Trumpiin
 AMI-yhtiö puolestaan joutui viime vuonna sopimaan yhteistyöstä viranomaisten kanssa rikosjutussa, joka kytkeytyi presidentti Trumpiin. Lehtiyhtiö maksoi ennen presidentinvaaleja 150 000 dollaria yksinoikeuksista malli  Karen McDougalille , joka on kertonut olleensa suhteessa Trumpin kanssa.
 Yhtiö jätti jutun julkaisematta, ja  myönsi sopimuksessa , että maksun tarkoituksena oli estää McDougalin tarinaa vaikuttamasta vaaleihin. Syyttäjät jättivät tietyin ehdoin nostamatta syytteitä yhtiötä vastaan. Trumpin entinen asianajaja  Michael Cohen sai muun muassa tähän maksuun liittyen  vankeustuomion.
 Cohen sanoi tuomion saatuaan, että Trump oli ohjannut häntä asiassa. Trump vastasi, ettei ole koskaan ohjeistanut Cohenia rikkomaan lakia. Trump on myös sanonut saaneensa tietää maksuista vasta jälkikäteen.
 Lue lisää:
 Maailman rikkain mies, Amazonin perustaja Jeff Bezos ja hänen vaimonsa eroavat
 Yhdysvaltalaismedia: Trump oli ”kolmas mies” tapaamisessa, jossa hyssyttelyrahoista sovittiin
 Trumpin ex-asianajaja Michael Cohenille yhteensä kolme vuotta vankeutta: maksoi aikuisviihdetähdet hiljaiseksi ja valehteli kongressille
 Trump sivalsi ex-asianajajaansa: Playboy-keskustelujen nauhoittaminen "ehkä laitonta"

Amazon-johtaja Bezos syyttää sensaatiolehteä julkaisevaa yhtiötä kiristyksestä


Summary: Korhein hallinto-oikeus käyttää ylintä tuomiovaltaa hallintoasioissa. Oikeustieteen tohtori Kari Kuusiniemi aloitti KHO:n presidenttinä syksyllä.

YK:n ihmisoikeuskomitea arvosteli äskettäin KHO:n päätöstä saamelaiskäräjien ääni- ja vaalioikeudesta. Laitoksen tekemät yleiskaavoja koskevat päätökset ovat puhuttaneet asukkaita niin Helsingissä kuin muuallakin Suomessa. KHO valvoo myös Maahanmuuttoviraston päätösten laillisuutta.
 Mitä sinä haluat kysyä  Kari Kuusiniemeltä ?
 TV1:n Ykkösaamussa lauantaina 9.2. klo 10.05 vieraana on KHO:n presidentti Kari Kuusiniemi. Kirsi Heikel haastattelee.
 Kuusiniemelle voi lähettää kysymyksiä osoitteeseen tv1.ykkosaamu@yle.fi (siirryt toiseen palveluun) tai alla olevalla lomakkeella.

TV1:n Ykkösaamu: Mitä haluat kysyä Kari Kuusiniemeltä?


Summary: Siivousalan yritys palkittiin Suomen parhaana työpaikkana pienten yritysten sarjassa.

Kaikki alkoi tavallaan auton hajoamisesta.  Saana Tyni  oli lukion jälkeen töissä, mutta halusi oppia kieliä paremmin. Hän päätti lähteä reppureissaamaan Australiaan.
 Vuosi oli 2009 ja kävi klassisesti. Tyni kohtasi Sydneyn oopperatalolla kaksi suomalaista nuorukaista.
 – Minulla oli siellä auto ja pojat hyppäsivät kyytiini. Kunnes sitten tuli vastoinkäymisiä ja kolmas meistä hävisi.
 Jäljelle jäi  Henri Haho  ja loppu on historiaa.
 Saana Tynin ja Henri Hahon yhteinen siivousalan yritys valittiin torstaina illalla Suomen parhaaksi työpaikaksi pienten yritysten sarjassa. Palkinnon takana on Great Place to Work -tutkimus, joka valitsee Suomen parhaat työpaikat kilpailuun osallistuneiden joukosta.
 Yrityksen albumi
 Yhteistyö pelasi
 Vuonna 2009 parisuhteesta ei ollut vielä tietoakaan. Nuoret reppureissaajat olivat kovassa pinteessä Australiassa.
 – Auto hajosi, eikä vakuutus korvannutkaan sitä. Budjetti meni sekaisin, koska olimme nukkuneet autossa. Nyt piti maksaa yöt hostellissa. Rahat loppuivat, eikä ollut ruokaakaan, Saana Tyni kertoo.
 Nuoret saivat rahaa lainaksi ja ostivat sillä auton. Myöhemmin he myivät auton pois ja tienasivat näin rahaa.
 Haho ja Tyni päättivät, että he perustuvat Suomessa yhteisen yrityksen, koska yhteistyö pelasi niin hyvin.
 Ovelta ovelle imureita
 Suomessa Tyni ja Haho myivät imureita ovelta ovelle. Moni asiakkaista tuntui olevan tyytymätön siivoukseensa.
 – Ihmiset valittivat, että siivoojat vaihtuvat ja ovi jää auki. Ei tämä nyt niin vaikeaa voi olla, Saana Tyni mietti.
 Vuosi Suomeen tulosta he olivat valmiita myöntämään tunteensa. Syntyi avioliitto ja yritys. Nyt pariskunnalla on kaksi lasta.
 Heidän yrityksensä virallinen nimi on Sahera Koti Puhtaaksi Oy. Sahera tulee sanoista Saana rakastaa Henriä.
 Yritys on todellinen perheyritys, koska yrityksessä on Saanan lisäksi töissä neljä hänen sisarustaan.

Saana Tyni ja Henri Haho perheensä kanssa Australiassa, missä pariskunta kohtasi. Saana Tynin albumi
 Kotitalousvähennys lisäsi yrityksiä
 Suomessa on noin 5 000 kotityöpalvelua tuottavaa yritystä. Suomen Kotityöpalveluyhdistyksen puheenjohtaja  Eija Lenkkeri  arvioi.
 – Lukua on vaikea sanoa tarkalleen, koska kotityöpalveluyrityksiä ei tilastoida lainkaan.
 Osa yrityksistä on rekisteröitynä siivous- tai kiinteistöalan yrityksenä ja osa hoiva-alan yrityksinä.
 Kotitalousvähennyksen jälkeen alan yritystoiminta kasvoi Lenkkerin mukaan räjähdysmäisesti. Syntyi paljon toiminimiä ja pieniä yrityksiä.
 – Alalle syntyy jatkuvasti uusia yrityksiä ja isot yritykset ostavat pieniä pois markkinoilta tai ostavat niiden asiakkuudet. Ala on kasvava ja töitä riittää kaikille. Yhteiskunnan tavoitehan on, että yli 90 prosenttia yli 75-vuotiaista asuu kotona erilaisten apujen turvin, Lenkkeri sanoo.
 Ennakkoluulot yllättivät
 Ennakkoluulot yllättivät nyt 30-vuotiaan Saana Tynin. Moni ihmetteli, miten hän alkaa siistijäksi lukion jälkeen.
 – Vanhemmat tutut kysyivät, miksi ihmeessä tuollainen ala ja meinaatko elättää itsesi.
 Tynin mukaan monet käyttäytyivät, kuin siinä olisi jotain vikaa, että pitää siivoamisesta.
 Ennakkoluulot kohdistuivat Saanan Tynin mukaan vielä pahemmin hänen siskoonsa  Soili Tyniin . Hän tuli yritykseen suoraan lukiosta.
 – Soili oli hyvä koulussa ja kaikki ajattelivat, että hän menee yliopistoon. Hän kohtasi vielä enemmän ennakkoluuloja kuin minä.
 Suomen Kotityöpalveluyhdistyksen puheenjohtaja Eija Lenkkeri myöntää, että siivoustyöllä on huono maine.
 – Alaa pidetään ala-arvoisena. Kotisiivouksen osaajalta vaaditaan paljon osaamista esimerkiksi erilaisista pintamateriaaleista, siivouksessa käytettävistä aineista ja välineistä. On myös huomioitava, että asiakkaat miettivät, ketä päästävät omaan kotiinsa.
 "Ei kaikkein mediaseksikkäin ala"
 Taivalkoskelta kotoisin olevan Tynin lapsuudenperheessä on yhteensä 15 lasta. Heistä yrityksessä ovat Saanan ja Soilin lisäksi suoraan yläasteelta töihin tullut  Selina , sosionomiksi kouluttautunut  Saila  ja armeijan vänrikiksi kohonnut  Silja .
 – Tällä alalla kaikki eivät pärjää, vaikka ajatellaan, että kaikki osaavat ottaa imurin käteen, Soili Tyni sanoo.
 Vasemmalta Silja, Soili ja Saila Tyni.
 Antti Eintola / Yle
 Häntä viehättää alassa, että siivotessa näkee oman käden jäljen.
 – Eihän tämä meidän alamme ole kaikkein mediaseksikkäin. Se on valitettava totuus. Haluamme nostaa alan mainetta, Soili Tyni sanoo.
 Saana Tyni kiittelee omaa opinto-ohjaajaansa yläkoulussa.
 – Hän sanoi, että elämässä voi pärjätä muutenkin kuin opiskelemalla. Ehkä hän tajusi, että kärsivällisyyteni ei riitä yliopistonpenkille, Saana Tyni naurahtaa.
 Palkinto gaalassa
 Yrittäjän alku ei ollut helppo. Henri Haho palasi Tampereelle jatkamaan lukio- ja ammattikouluopintoja. Saana Tyni muutti perässä ja jatkoi yritystoimintaa.
 Haho oli monta vuotta töissä putkiliikkeessä, koska yritys ei vielä elättänyt koko perhettä.
 Ensimmäisinä vuosina Saana Tyni ei voinut nostaa yrityksestä palkkaa.
 – Elin miehen siivellä ja harrastin myös dyykkaamista, hän naurahtaa.
 Kotisiivous alkoi vähitellen kannattaa. Nyt Koti puhtaaksi toimii pääkaupunkiseudulla ja Pirkanmaalla. Tänä vuonna se avaa uudet toimipisteet Turussa ja Oulussa.
 Yrityksessä on 65 työntekijää.
 Torstaina illalla yritys pokkasi palkinnon. Yleensä näitä palkintoja ovat saaneet it-firmat tai konsulttiyhtiöt.
 Koti puhtaaksi -yrityksen työntekijät juhlivat gaalassa oransseissa puvuissa täysin siemauksin.
 Saana Tynin albumi
 Satasella osakkaaksi
 Koti puhtaaksi on luonut uusia käytäntöjä, jotka ovat nostaneet työhyvinvointia. Ensinnäkin yhtiöllä on tällä hetkellä 12 muutakin osakasta. Kaikki ovat työntekijöitä yhtiössä.
 – Meillä jokainen työntekijä saa ostaa osakkeita ja jo sadalla eurolla pääsee osakkaaksi. Tämä on lujittanut työyhteisöä ja houkutellut huippulahjakkuuksia kilpailevista yrityksistä. Nyt tulevan kesän osakeantiin on jo jonoa, Henri Haho sanoo.
 Toiseksi yritys on kiinnittänyt huomiota työaikoihin.
 – Me olemme alusta alkaen halunneet tehdä toisin ja rakentaa työpaikka, missä työt tehdään iloisesti kello 8–16 ja viikonloput ovat aina vapaat eivätkä työjutut vaivaa työpäivän jälkeen, Haho kertoo.
 Saana Tynin mukaan tästä syystä heille on hakeuduttu töihin jopa parempipalkkaisilta aloilta. Hakemuksia saattaa tulla sata, jos avoimena on pari paikkaa. Monissa ammateissa on yötöitä tai vuorotöitä, joiden tekeminen ei välttämättä houkuta.
 Suomen Kotityöpalveluyhdistyksen mukaan alalla alkaa yleisesti olla jo pulaa työntekijöistä etenkin kasvukeskuksissa.
 – Pääkaupunkiseudulla suurin osa siivoustyötä tekevistä henkilöistä on maahanmuuttajataustaisia, Eija Lenkkeri sanoo.
 Enemmän kuin korkeakoulutetut
 Siivousalan arvostus on kasvanut, kun alan palkkataso on noussut. Minimipalkka on yrityksessä 10,5 euroa tunnilta, mutta tyypillinen palkka on 11–12 euroa.
 – Meillä on palkka-avoimuus eli kaikki tietävät toistensa palkat, Saana Tyni kertoo.
 Mikä on Saana Tynin palkka?
 – Nostan palkkaa noin 30 000–50 000 euroa vuodessa.
 Tämä on enemmän kuin monet korkeakoulutetut saavat.

Saana Tyniä arvosteltiin, kun hän ryhtyi lukion jälkeen siivoojaksi – nyt hän tienaa palkitussa yrityksessä enemmän kuin useat korkeakoulutetut


Summary: Yhä useampi yli 63-vuotias jää työkyvyttömyyseläkkeelle.

Vanhuuseläke & lakisääteinen työeläkevakuutus

Työeläkkeelle siirryttiin viime vuonna aikaisempaa myöhemmin.
 Eläketurvakeskuksen tietojen mukaan eläkeikä nousi viime vuonna kuukaudella 61,3 vuoteen. Eläkeiän nousu on vuoden 2017 eläkeuudistuksen mukainen, mutta jää uudistuksen tavoitteesta lähes puolella.
 Vanhuuseläkkeelle siirryttiin viime vuonna selvästi aikaisempaa vähemmän, mikä vaikutti siihen, että eläkkeelle siirtyminen myöhentyi viime vuonna.
 Siirtyminen olisi ollut selvempi, jos työkyvyttömyyseläkkeelle ei olisi siirtynyt enemmän työiässä olevia kuin aikaisemmin. Viime vuonna 20 000 ihmistä jäi työkyvyttömyyseläkkeelle. Tämä on 1 000 työikäistä enemmän kuin edellisenä vuonna. Lisäys on seitsemän prosenttia edellisvuodesta.
 – Vanhuuseläkkeen alaikärajan korottaminen tulee nostamaan selvästi eläkkeellesiirtymisikää. Tavoitteen saavuttamiseen se ei kuitenkaan yksin riitä. Lisäksi on kyettävä vähentämään selvästi työkyvyttömyyseläkkeelle siirtymistä, painottaa kehityspäällikkö  Jari Kannisto  Eläketurvakeskuksesta.
 Erityisesti lisää 63-vuotiaiden työkyvyttömyyseläkkeitä
 Neljäsosa työkyvyttömyyseläkkeelle siirtyneiden noususta kohdistui alle 50-vuotiaisiin ja puolet 60 vuotta täyttäneisiin. Työkyvyttömyyseläke voidaan myöntää 60 vuotta täyttäneille lievemmin kriteerein.
 – Kun eläkeikää korotetaan, kaikki eivät jaksa työkykyisinä vanhuuseläkkeelle. Viime vuoden tilastossa tämä näkyy 63-vuotiaana työkyvyttömyyseläkkeelle siirtyneiden määrän kasvuna, Kannisto taustoittaa tilannetta.
 Eläkkeellesiirtymisikä on noussut vuosituhannen alusta 2,5 vuotta. Tavoitteena on, että viimeistään vuonna 2025 työeläkkeelle siirryttäisiin keskimäärin 62,4 vuoden iässä.
 Vuonna 2018 työeläkkeelle siirtyi yhteensä 69 000 henkilöä.
 Tavoitteen saavuttamiseksi eläkkeellesiirtymisiän olisi tasaisella vauhdilla noustava joka vuosi 0,16 vuodella. Tavoite ei toteudu, jos kehitys jatkuu samoin kuin viime vuonna, jolloin tavoitteesta jäi uupumaan heti uudistuksen ensimmäisenä vuonna lähes puolet.
 Eläkkeellesiirtymisikä on noussut erityisesti työttömyyseläkkeen lakkauttamisen ja työkyvyttömyyseläkkeiden vähenemisen vuoksi. Jatkossa myös vanhuuseläkeiän nosto myöhentää eläkkeelle siirtymistä.

Eläkeiän nosto jäi heti tavoitteesta – työkyvyttömyyden kasvu leikkaa nousua: "Tähän on saatava muutos"


Summary: Teollisuuden uusien tilausten määrä oli joulukuussa kasvussa. Koko vuoden aikana kasvu jäi miinukselle.

Teollisuustuotanto kasvoi viime vuonna 3,7 prosenttia toissa vuodesta, kertoo  Tilastokeskus . Teollisuustuotanto on nyt kasvanut kolme vuotta peräkkäin.
 Joulukuussa tuli plussaa sekä vuoden takaiseen että marraskuuhun verrattuna. Toissa vuoden joulukuuhun verrattuna teollisuustuotanto kasvoi 3,3 prosenttia. Marraskuusta tuotanto kohosi 1,3 prosenttia.
 Tilastokeskus huomauttaa, että kasvusta huolimatta teollisuustuotanto on edelleen runsaat 9 prosenttia finanssikriisiä edeltävän vuoden 2008 alapuolella.
 Myös  teollisuuden uudet tilaukset  nousivat Tilastokeskuksen mukaan joulukuussa, mutta koko vuonna tuli miinusta. Teollisuus sai uusia tilauksia joulukuussa 6,1 prosenttia enemmän kuin vuotta aiemmin. Koko vuonna uudet tilaukset vähenivät 1,8 prosenttia.
 Yritykset saivat joulukuussa eniten uusia tilauksia metalliteollisuudessa. Selvää kasvua oli myös papereissa sekä paperi- ja kartonkituotteissa.
 Tilastokeskus varoittaa, että uusia tilauksia koskevalle tilastolle on tyypillistä voimakkaat kuukausittaiset heilahtelut. Viime vuonna uudet tilaukset nousivat elokuussa, 25,0 prosenttia. Marraskuussa uudet tilaukset puolestaan supistuivat 37,4 prosenttia.

Teollisuustuotanto kasvoi taas – silti pitkä matka finanssikriisiä edeltävään aikaan


Summary: Huumausainerikoksesta epäillyt ovat Suomen kansalaisia.

Tulli takavarikoi marraskuussa Saksasta Suomeen matkalla olleen postilähetyksen, joka sisälsi kilon amfetamiinia. Lähetys oli matkalla yksityishenkilön osoitteeseen Lahteen. Lähetys jäi tullin haaviin Helsinki-Vantaan lentoasemalla.
 Tullin esitutkinnan perusteella on selvinnyt, että marraskuussa 2018 Suomeen oli lähetetty Saksasta kaksi aikaisempaa samansisältöistä pakettia. Huumausaine-erät ovat päätyneet levitykseen Suomessa ja niistä on saatu vähintään 40 000 käyttöannosta. Jokainen levitetykseen päätyneen huumausaine-erän suuruus on täyttänyt törkeän huumausainerikoksen tunnusmerkistön. Huumeiden katukauppa-arvo on tullin arvion mukaan yhteensä noin 75 000 euroa.
 Epäillyt Suomen kansalaisia
 Tullin esitutkinnassa on selvinnyt, että amfetamiini on hankittu TOR-verkon kautta ulkomailta ja sitä on myyty Turkuun, Jyväskylään, Hämeenlinnaan, Lahteen ja Vantaalle. Huumausaineen levitykseen on osallistunut useampi henkilö. Rikoskokonaisuuteen liittyvän esitutkinnan aikana Suomessa on vangittu yksi henkilö ja rikoksesta epäiltyjä on yhteensä kuusi henkilöä. Kaikki epäillyt ovat Suomen kansalaisia.
 Tulli on tutkinut rikoskokonaisuutta huumausaineiden salakuljetuksena ja niiden levitystä useana törkeänä huumausainerikoksena. Rikoskokonaisuuden esitutkinta valmistuu kevään 2019 aikana.

Lahteen matkalla ollut amfetamiinilasti jäi tullin haaviin


Summary: 2 000 suomalaiselle maksettiin arpomalla kahden vuoden ajan verotonta perustuloa. Tuloksia julkistettiin perjantaina.

Perustulokokeilu ei lisännyt ensimmäisen kokeiluvuoden aikana osallistujien työllisyyttä. Näin kerrotaan perjantaina julkaistuissa, aivan ensimmäisissä tuloksissa koskien historiallista yhteiskuntakokeilua Suomessa.
 Kaksituhatta työttömyysturvaetuuksiin oikeutettua suomalaista oli satunnaisotannalla mukana kaksivuotisessa ihmiskokeessa, jossa he saivat 560 euroa niin sanottua perustuloa. Tilitys tuli joka kuukausi verottomana ja riippumatta siitä, hakivatko he aktiivisesti töitä tai jopa päätyivät palkkatöihin.
 Mukana olleet kokivat perjantain raportin mukaan joka tapauksessa hyvinvointinsa paremmaksi kuin verrokit, jotka eivät saaneet vastikkeetonta rahaa.
 – Rekisteriaineiston vuositason tarkastelun perusteella perustulon saajat eivät ensimmäisen kokeiluvuoden aikana työllistyneet avoimille työmarkkinoille sen paremmin tai huonommin kuin verrokitkaan, sanoo hankkeessa mukana ollut tutkimuskoordinaattori  Ohto Kanninen  Palkansaajien tutkimuslaitoksesta.
 Perustuloa saaneilla oli keskimäärin 0,5 työpäivää enemmän kuin vertailuryhmäläisillä, keskimäärin 49,6 ensimmäisenä kokeiluvuotena. Vasta joulukuussa päättyneen kokeilun jälkimmäisen vuoden työllisyysvaikutuksia saadaan rekisteritietojen valmistuttua, myöhemmin tänä keväänä.
 – Perustuloa saaneilla oli vähemmän stressioireita sekä keskittymis- ja terveysongelmia kuin vertailuryhmässä. He myös luottivat vahvemmin tulevaisuuteensa ja yhteiskunnallisiin vaikutusmahdollisuuksiinsa, kertoo Kelan johtava tutkija  Minna Ylikännö .
 – Perustulo voi vaikuttaa myönteisesti saajan hyvinvointiin, vaikka se ei lyhyellä aikavälillä edistäisikään hänen työllistymistään, Ylikännö sanoo.
 Suomen poikkeuksellinen yhteiskuntakokeilu on herättänyt huomiota eri puolilla maailmaa. Perustuloa arpomalla saaneita on käyty haastattelemassa kahden vuoden mittaan useisiin ulkomaisiin tiedotusvälineisiin. Kokeilu päättyi viime vuodenvaihteessa.
 Tämänhetkiset hallituspuolueet kokoomus, Sdp ja keskusta eivät kannata täysin vastikkeetonta perustuloa eli ilmaista rahaa jokaiselle erikseen hakematta, riippumatta esimerkiksi työnhaun innokkuudesta. Suurin perustuloa ajava puolue on vihreät.
 Perustulon etuna nähdään yleisesti byrokratian väheneminen, kun erilaiset päivärahat, tuet, avustukset ja korvaukset olisivatkin kaikille sama summa. Kääntöpuolella on kysymys siitä, tulisiko malli valtiolle liian kalliiksi.
 Perjantaina julkistetut johtopäätökset perustulokokeilusta ovat vasta esimakua kahdesta laajemmasta raportista, jotka on määrä saada valmiiksi myöhemmin tänä keväänä sekä keväällä 2020. Perjantain tulokset ovat alustavia, eikä niiden pohjalta vielä voi tehdä kovin pitkälle meneviä päätelmiä.
 Raportti luovutettiin perjantaina sosiaali- ja terveysministeri  Pirkko Mattilalle  (sin.).
 Lue myös:
 Analyysi: Keskusta julkaisi "perustulomallinsa", joka ei ole perustulo – ainakaan perinteisessä mielessä
 Tuija Siltamäki: Miksi raha motivoi rikasta mutta passivoi köyhää?
 Perustuloa kokeilleet yllättyivät vapaudesta ja turvallisuuden tunteesta – ero entiseen on henkisesti suuri

Jokaiselle 560 €/kk – mitä seuraisi? Suomen ihmiskokeessa hyvinvointi parani, mutta töihin ei nopeasti päädytty


Summary: Lumilentispelaajien tiikerinloikat onnistuvat nastakengillä.

Pakkasmittari huitelee viidentoista asteen paremmalla puolella ja lentopallokentän rajat ovat peittyneet paksuun lumikerrokseen. Pieksämäen Halkokummun kylätalon pihalla iloinen joukko eri ikäisiä naisia ja miehiä kaivaa rajanauhoja esiin pelivälinettä odotellessa.
 – Me pelataan ihan tavallisella lentopallolla kesät talvet. Viime peleissä meinasi pallo haljeta, kun pakkasta oli 27 astetta,  Tarja Istolainen  nauraa.
 Pallovastaava  Satu Kauppinen  saapuu paikalle ja lumikenttä alkaa pöllytä. Paikalle on tullut toistakymmentä höntsäilijää eri puolilta Pieksämäen kyliä. Halkokummussa lentopalloa on pelattu ulkokentällä ympäri vuoden jo vuodesta 2005.
 – Kesä alkoi kääntyä syksyyn eikä kukaan halunnut lopettaa pelaamista. Niin sitten jatkettiin pelejä läpi vuoden, säässä kuin säässä. Tässä tulee hyvin raitista ilmaa samalla, Kauppinen sanoo.
 Vaikka Halkokummun porukka harrastaa talvilentopalloa höntsäilymielessä ja pilke silmäkulmassa, on lumilentis eli  snow volley  (Suomen lentopalloliitto) ihan virallinen talviurheilulaji, joka kasvattaa suosiotaan etenkin Keski-Euroopassa.
 Beach volleyn talvinen serkku
 Säännöiltään ja pelityyliltään virallinen lumilentis muistuttaa hiekalla pelattavaa beach volleyta. Joitakin eroavaisuuksia on, esimerkiksi lumella pelattaessa pelimuoto on kolme vastaan kolme ja pelialue on lumilentiksessä hieman pienempi.
 Suomessa lumilentisharrastajia on lentopalloliiton arvion mukaan pari sataa, mutta laji kasvattaa suosiotaan koko ajan. Kouvolassa  lumilentisturnauksia  (Suomen lentopalloliitto) on järjestetty jo useampana vuonna, mutta nyt laji on leviämässä muuallekin.
 Kalle Purhonen / Yle
 Esimerkiksi Kuopiossa järjestetään huhtikuussa  snow volley turnaus  (Puijo Wolley), johon on edustusta myös Pieksämäeltä lähdössä.
 – Me ei olla aiemmin käyty turnauksissa, mutta nyt on porukalla päätetty, että kaksi joukkuetta Halkokummusta lähtee Puijolle, Tarja Istolainen kertoo.
 Talviolympialaisten ainoaksi palloilulajiksi
 Snow volleyssa on muutaman vuoden ajan pelattu Euroopan Touria, ja ensimmäiset EM-kisat pelattiin maaliskuussa 2018 Itävallassa. Suomalaisia ei  kansainvälisillä lumikentillä  (Suomen Lentopalloliitto) ole toistaiseksi nähty kuin kerran, mutta European Tourin kilpailuja on maahamme jo suunnitteilla.
 – Laskettelukeskusten ohjelmistoon tällainen lumilentisturnaus voisi hyvinkin sopia, sanoo Suomen Lentopalloliiton tiedotuspäällikkö  Kimmo Nurminen .
 Vaikka lumilentis on vielä lapsenkengissä, on kansainvälisellä lentopalloliitolla pitkäaikainen tavoite tehdä siitä talviolympialaisten virallinen laji. Pyeongchangin olympialaisissa snow volley oli näytöslajina.
 – Talviolympialaisissa ei palloilua ole nähty, mutta snow volley sopisi oikein hyvin siihen ohjelmaan, Kimmo Nurminen sanoo.
 Valoa aggregaatilla
 Vaikka kansainvälisillä kentillä taso on korkea lumilentiksessä, markkinoidaan sitä myös hauskana koko perheen lajina. Pieksämäen Halkokummussa nämä kaksi asiaa ainakin toteutuvat.
 – Ikähaarukka meillä on ollut alle 10-vuotiaasta yli 80-vuotiaaseen. Kaikki pääsevät pelaamaan ja ihan varmasti täällä saa nauraa, alusta asti Halkokummussa pelejä järjestänyt Jaana Takkinen kertoo.
 Me ollaan trendin edellä oltu jo pitkään  Jaana Takkinen
 Alun alkaen ulkokentällä ei ollut pysyviä valoja, vaan pelaajat virittelivät syksyn tultua aggregaatin avulla valot kentän laidalle. Sää ei ole koskaan ollut este, vaan pukeutumiskysymys. Sadesäällä jalassa ovat kumisaappaat, ja talvella nastakengät. Koskaan eivät ole pelit jääneet pelaamatta säiden vuoksi.
 Kalle Purhonen / Yle
 – Viime syksynä taisi olla yksi viikko, kun pelejä ei ollut, mutta se ei johtunut säästä vaan pelaajien aikatauluista. Muuten vähintään kaksi kertaa viikossa pelataan, Tarja Istolainen kertoo.
 – Yhtenä talvena meillä oli salivuoro varattuna, mutta kyllä ulkona on parempi pelata. Ei ole katto rajoittamassa, Satu Kauppinen nauraa.
 Halkokummussa lumilentis on kyläläisiä yhteen kokoava asia. Se, että laji on kasvattamassa suosiotaan maailmanlaajuisesti ja nousemassa jopa olympialajiksi, herättää pelaajissa hilpeyttä.
 – Me ollaan trendin edellä oltu jo pitkään, mutta ei meiltä sentään ihan ehkä olympiajoukkuetta tule, Satu Kauppinen ja Jaana Takkinen nauravat.

Lentopalloa -27 asteen pakkasessa lumikentällä – tästäkö uusi olympialaji? Katso videolta mistä vauhdikkaassa lumilentiksessä on kyse


Musikaaleista tunnettu  Marco Bjurström  ohjaa Carmenin Tampereen Oopperalle.
 Oopperan ensi-ilta on ensi vuoden helmikuussa. Ooppera on osa Tampere-talon 30-vuotisjuhlavuoden ohjelmistoa.
 Bjurströmille tämä on toinen ohjaus oopperassa. Hän ohjasi suositun Sillanpää-oopperan vuonna 2017. Lisäksi Bjurström on ohjannut useita musikaaleja.
 Oopperan esityskieli on ranska, teos tekstitetään suomeksi ja englanniksi.
 – Rakastan Bizet’n musiikkia, ja oopperaan sävelletty liike ja kehollisuus viehättävät minua. Lisäksi pääsemme tekemään oopperan vahvoista naisista, mikä tuntuu kiehtovalta, Bjurström kertoo tiedotteessa.
 Carmenissa kuullaan Tampere Filharmonian lisäksi Tampereen Oopperan kuoroa ja lapsikuoroa.
 Nimiroolin esittää mezzosopraano  Niina Keitel , joka lauloi Carmenina viimeksi Bonnin oopperassa Saksassa vuonna 2017.
 Don Josén roolin laulaa meksikoistenori  Arturo Chacón Cruz . Micaëlan roolissa nähdään muun muassa Jaakko Kuusiston Jää-oopperan pääroolissa nähty  Marjukka Tepponen  ja Escamillona baritoni  Tommi Hakala .
 Tampere Filharmoniaa johtaa kapellimestari  Alberto Hold-Garrido .
 Rakkaudesta, vapaudesta ja mustasukkaisuudesta kertova Carmen on yksi maailman suosituimmista oopperoista.

Marco Bjurström ohjaa oopperan Tampereella


Summary: Muutos koskee alaikäisen turvallisuutta, potilas- tai asiakasturvallisuutta tai liikenteen turvallisuutta koskevia tutkintoja.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Soveltuvuuskokeet palaavat sosiaali- ja terveysalan ammatilliseen koulutukseen, kertoo opetusministeriö tiedotteessaan. Vastedes opiskelija voidaan jättää valitsematta, jos hän on selkeästi soveltumaton toimimaan sosiaali- ja terveysalalla. Koulutuksen järjestäjät voivat ministeriön mukaan hyödyntää mahdollisuutta jo tämän kevään yhteishaussa.
 Asetusmuutos palauttaa oppilaitosten mahdollisuudet pääsy- ja soveltuvuuskokeiden käyttöön sellaisiksi kuin ne olivat aiemmin.
 – Suomalaisten on voitava luottaa siihen, että sote-alalla työskentelee sitoutuneita ja osaavia ammattilaisia myös tulevaisuudessa. Oppilaitoksilla tulee olla mahdollisuus jättää valitsematta koulutukseen ne, jotka ovat selkeästi soveltumattomia vastaamaan esimerkiksi lasten ja vanhusten terveydestä tai turvallisuudesta. Korjaamme viime hallituskaudella tehdyn päätöksen ja palautamme soveltuvuuskokeet, sanoo opetusministeri Sanni Grahn-Laasonen (kok.) tiedotteessa.
 Muutos koskee kaikkia tutkintoja, joihin liittyy alaikäisen turvallisuutta, potilas- tai asiakasturvallisuutta tai liikenteen turvallisuutta koskevia vaatimuksia.
 Opetus- ja kulttuuriministeriö aloittaa myös yhtenäisen valtakunnallisen soveltuvuuskokeen valmistelun sote-alalle. Ministeriön mukaan yhtenäinen koe on edellytys soveltuvuuden mahdollisimman vaikuttavalle ja yhtenäiselle arvioinnille.

Soveltuvuuskokeet takaisin sosiaali- ja terveysalan koulutukseen


Summary: Selvitystä pyysi natsirikollisten jahtaajana tunnettu Simon Wiesenthal -keskus.

Helsingin Säätytalossa julkaistaan perjantaina poikkeuksellinen historiantutkimus. Kansallisarkiston tutkija, professori  Lars Westerlund  on selvittänyt suomalaisten SS-miesten mahdollisen osallisuuden juutalaisten ja siviilien surmiin vuosina 1941–1943.
 Erikoisen selvityksestä tekee se, että se on valtioneuvoston kanslian tilaustyö, johon ryhdyttiin tunnetun kansainvälisen Simon Wiesenthal -keskuksen pyynnöstä. Pyyntö esitettiin vuosi sitten tammikuussa presidentti  Sauli Niinistölle . Wiesenthal-keskus tunnetaan toisen maailmansodan aikaisten natsirikollisten jahtaajana.
 Simon Wiesenthal -keskus kiinnostui suomalaisista SS-miehistä sen jälkeen, kun heräsi epäily, että he olisivat sekaantuneet juutalaisten kansanmurhaan Saksan itärintamalla. Epäily perustui suomalaisen historioitsijan  André Swanströmin  tutkimuksiin. Swanström esittää näkemyksensä muun muassa viime syksynä ilmestyneessä kirjassaan  Hakaristin ritarit.
 Raskauttava kirje
 André Swanströmin tutkimus muuttaa vallitsevaa käsitystä suomalaisten SS-miesten toiminnasta saksalaisten rinnalla. Aiheen merkkiteoksena on tähän asti pidetty professori Mauno Jokipiin vuonna 1968 julkaisemaa  Panttipataljoona -tutkimusta. Jokipiin mukaan suomalaisten SS-miesten osuutta sotarikoksiin ei pystytty todistamaan.
 Swanström on eri mieltä. Hän perustaa väitteensä muun muassa suomalaissotilaan kirjeeseen:
 "Lisäksi juutalaisten teloittamiseen riittää kehnompikin ampumataito kuin omamme", mies kirjoittaa.
 Swanström on löytänyt myös muita viitteitä sotarikoksista. Lisäksi Swanström pitää epätodennäköisenä, että suomalaiset olisivat poikenneet muiden maiden SS-vapaaehtoisista, joiden osuudesta sotarikoksiin on tietoa. SS-joukkoihin lähti kaikkiaan noin 1 400 suomalaista.
 Syylliset oikeuteen?
 Tänään julkistettava tutkimus on harvinainen, mutta ei ainutlaatuinen. Vastaavanlainen prosessi käytiin läpi myös  Elina Sanan  vuonna 2003 julkaistun  Luovutetut: Suomen ihmisluovutukset Gestapolle  -kirjan jälkeen. Kirjassa kerrotaan 3 000 venäläisen sotavangin, joukossa myös juutalaisia, luovutuksesta Saksaan, jossa moni heistä kuoli.
 Wiesenthal-keskus otti yhteyttä presidentti  Tarja Haloseen , jonka jälkeen hallitus antoi professori  Heikki Ylikankaan  tehtäväksi selvittää kysymystä.
 Simon Wiesenthal -keskuksen johtaja  Efraim Zuroff  kiitteli  Ylen haastattelussa , että selvitys johti useisiin aihetta käsitteleviin tutkimuksiin ja auttoi suomalaista yhteiskuntaa käsittelemään menneisyyttään.
 Kysymykseen, pitäisikö Suomessa nyt nostaa syytteitä, jos todisteita hirmuteoista löytyisi, Zuroff vastasi:
 – Jos sellaisia ihmisiä on hengissä ja he ovat riittävän terveitä oikeudenkäyntiin, ei ole mitään syytä jättää heitä huomiotta, mutta epäilen, josko niin on.
 Lue lisää:
 Tutkimus murtaa monia suomalaisiin vapaaehtoisiin SS-miehiin liitettyjä myyttejä – osa mukana sotarikoksissa

Osallistuivatko suomalaiset SS-miehet juutalaisten surmaamiseen? Virallinen selvitys julkaistaan


Summary: Aiemmista suunnitelmista on karsittu voimaloiden lukumäärää, mutta lisätty niiden tehoa.

Kolme vuotta uinumassa olleet suunnitelmat suuren tuulivoimapuiston rakentamiseksi Halsualle on kaivettu uudelleen esille. Projekti käynnistyi uudelleen, kun tuulipuistohanke siirtyi paikallisvoimin perustetulta osakeyhtiöltä ruotsalaisen OX2-yhtiön haltuun syksyllä.
 – Halsua on loistava kohde tuulivoimalle. Siellä on paljon tilaa rakentaa, tuulisuus on hyvällä tasolla ja tarkoitus on hyödyntää Lestijärven tuulivoimapuistolle rakennettavaa sähkönsiirtolinjaa Alajärvelle. Eli siellä on mahdollisuus toteuttaa iso puisto rakentamatta uusia voimalinjoja, kertoo OX2:n maajohtaja  Teemu Loikkanen .
 OX2 päivittää parhaillaan aiempia suunnitelmia. Aiemmin valmisteltiin noin 85 voimalan rakentamista, mutta nyt määrä tippuu noin 60 tuulivoimalaan. Vastaavasti kaavaillut voimalat ovat tehokkaampia kuin yva-ohjelmaan merkityt 3,3 MW:n voimalat. Kokonaisteholtaan puisto olisi 350–400 megawatin luokkaa eli kyseessä olisi satojen miljoonien eurojen investointi.
 Halsuan tuulivoimapuistostasta  ehdittiin aloittaa vuonna 2014 kaavoitus- ja yva-prosessit.  Kaavoitus eteni osallistumis- ja arviointisuunitelmaan. Hankkeen ympäristönvaikutusten arviointiohjelma on hyväksytty, seuraavaksi tehdään varsinainen ympäristövaikutusten arviointi.
 Loikkanen arvioi, että luvituksen ja kaavoituksen loppuuvieminen vie ainakin vuoden verran. Tämän jälkeen vuorossa olisi hankkeen kilpailutus, johon kuuluisi rakentaminen, infratyöt, rahoitus ja sähkönostosopimukset eli käytännön töihin päästään aikaisintaan muutaman vuoden päästä.
 OX2 aikoo toteuttaa puiston ilman veronmaksajien rahoja
 OX2 rakentaa parhaillaan neljää tuulipuistoa markkinaehtoisesti eli ilman yhteiskunnan tukea, puistojen tuottama sähkö on myyty Ikealle. Tuulivoimalat nousevat Pohjanmaalle Maalahdessa Långmossaan ja Ribäckeniin, Etelä-Pohjanmaalle Kurikan Ponsivuoreen sekä Varsinais-Suomessa Verhonkulmaan Marttilassa. Pohjanmaalle tuuliturbiineja valmistuu 19 ja Varsinais-Suomeen rakennetaan kuusi tuuliturbiinia.
 – Saimme lokakuussa investointipäätöksen  yli sadan megawatin tuulivoimapuistolle, joka tehdään Ikealle ilman mitään tukea . Tarkoitus on jatkaa samalla linjalla. Tekniikan kehityksen myötä näyttää siltä, että hankkeita pystytään toteuttamaan ilman yhteiskunnan tukea ihan markkinaehtoisilla ratkaisuilla tekemällä yritysten kanssa suoraan sähkösopimuksia myymällä puiston tuotto niille, kertoo Loikkanen.
 Keski-Pohjanmaan Halsualle suunniteltu tuulivoimapuisto sijoittuu Halsuan ja Lestijärven taajamien väliin seitsemän kilometriä Halsuan keskustaajamasta itään. Pohjoisessa se ulottuisi Hankasalmenkankaalle ja etelässä likimain Penninkijoelle saakka. Lestijärven keskusta sijaitsee alueelta noin 15 kilometriä koiliseen, Perho noin 16 kilometriä etelään ja Veteli noin 25 kilometriä länteen.
 OX2 järjestää ensi viikolla maanomistajille info-tilaisuuden hankkeesta. Yhtiöllä on jo hallussaan runsaasti maanvuokrasopimuksia puistoa varten.
 OX2 työllistää noin 100 työntekijää Ruotsissa ja Suomessa. Yhtiö kertoo nettisivuillaan, että sen tuulivoimahankkeisiin on investoitu noin 1,8 miljardia euroa.

Tuulivoimapuiston suunnitelmat kaivettiin jäistä – Halsuan 60 voimalaa rakentuisi ilman yhteiskunnan tukea


Summary: Julia Loukiainen ryhtyi yrittäjäksi 25-vuotiaana. Nyt kahden vuoden jälkeen yritys tekee konkurssin. Nuori nainen kertoo miksi.

Värikoordinoitu teehylly liikkeen takaseinällä on yrittäjä  Julia Loukiaiselle  ylpeydenaihe. Värit etenevät sateenkaaren lailla kolmella eri tasolla.
 – Aluksi ne eivät olleet missään tietyssä värijärjestyksessä, mutta sitten päätimme eräs ilta mieheni kanssa ne järjestää, Loukiainen kertoo ja katsoo haikeana siistissä rivissä olevia teepakkauksia.
 Vaasan ydinkeskustassa sijaitsevassa liikkeessä on muutamia asiakkaita. Uusi vuosi elämäntapalupauksineen näkyy myynnissä, mutta enemmän säpinää liikkeeseen on tuonut liikkeen ilmoitus Facebookissa.
 "Suljemme Vaasan It's Puren alkuvuoden 2019 aikana. Aikataulu on vielä epävarma, mutta viimeistään maaliskuun alussa myymälämme sulkee ovensa lopullisesti."
 Teehylly on Loukiaisen ylpeydenaihe Merja Siirilä / Yle
 Liike pystyyn muutamassa kuukaudessa
 Yrittäjyys ei ollut Loukiaiselle lapsuuden haaveammatti, eikä hänen lähipiirissään ollut muita yrittäjiä. Tilaisuuden tullessa vastaan hän päätti tarttua haasteeseen.
 Epävarmuutta kuitenkin oli ilmassa, sillä It’s Pure -ketjun edeltäjä Punnitse ja säästä -ketju oli ajautunut konkurssiin syksyllä 2015.
 – Tyhmäähän se olisi ollut, jos en olisi ollut huolestunut. Kyllä sitä mietti ja kyselin paljon ketjulta.
 Loukiainen sai samoihin aikoihin kutsun työpaikkahaastatteluun. Tarjolla olisi ollut myös palkkatyötä. Haastattelussa hänen päätöksensä kuitenkin vahvistui.
 – Silloin ajattelin, että en mä pysty tekemään mitään muuta. Oman kaupan pitämisestä tuli unelma ja halusin katsoa sen kortin, Loukiainen muistelee.
 Kolme kuukautta päätöksestä Loukiainen avasi oman liikkeensä. Avaamista edeltävä viikko oli todella hektinen. Tila uudistettiin lattiasta kattoon ja apuun liikkeeseen oli pyydetty suuri joukko kaveripiiriä. Apua alkuun hän sai myös Vaasan yrittäjiltä ja Vasekilta.
 Avajaispäivästä, 29. toukokuuta 2017, Loukiainen ei muista paljon mitään.
 – Se oli helpotus, että saatiin liike auki. Ennen sitä oli ollut pelkkiä kuluja, mutta avaamisen jälkeen tuli tunne, että jes, nyt tämä lähtee tästä.
 Yrittäjyys kiinnostaa nuoria
 Suomessa on noin 280 000 yritystä, jos ei lasketa maa- ja metsätalousyrittäjiä. Näistä yrityksistä vajaa 60 000 on alle 35-vuotiaiden perustamia.
 Suomen yrittäjien verkostopäällikkö  Aicha Manain  mukaan yrittäjyys kiinnostaa nuoria.
 Tuoreimman (2017) Kansanarvot -tutkimuksen mukaan 15-24-vuotiaista jopa puolet olisi valmiita perustamaan yrityksen. 25-35 -vuotiaista puolestaan 38 prosenttia voisi ryhtyä yrittäjiksi.
 Manai koordinoi järjestön Nuoret Yrittäjät -toimintaa, kasvuyrittäjäverkostoa ja opiskelijatoimintaa. Nuoria kiehtoo yrittäjyydessä itsensä toteuttaminen. Myös ilmapiiri on otollinen yrittäjyydelle.Työelämän murroksesta on puhuttu jo vuosia, mutta se konkretisoituu hiljalleen.
 – On paljon projektiluontoisia työkeikkoja ja yrittäjät ostavat enemmän toisilta yrittäjiltä. Se on luonut sellaisen tilan, että yritysideoita on ja saanut monet miettimään, että voisin tehdä tämän toiminimellä tai osakeyhtiönä, Manai kertoo.
 Ikää ei saa nähdä esteenä yrittäjyydelle.
 – Päinvastoin, nuorilla ihmisillä saattaa olla tuoreita ideoita, joita kannattaa lähteä rohkeasti toteuttamaan, Manai toteaa.
 Merja Siirilä / Yle
 Yrittäjyys tempaisi mukaansa
 Julia Loukiaisen ensimmäiset kuukaudet yrittäjänä olivat todella kiireisiä ja päivät venyivät pitkiksi. Hän ei kuitenkaan valittanut.
 – On ollut maailman ihaninta tehdä valintoja: tehdä markkinointia, suunnitella ja rekrytoida, kuten minä haluan. Minulla oli kaikki langat käsissä. Olin ihan intona.
 Nuori yrittäjä sai aluksi ihmettelyjä osakseen.
 – Monesti liikkeeseen tullaan kysymään yrittäjää. Kun vastaan olevani liikkeen omistaja, vastapuoli on ihmeissään. Minua pidetään myyjänä, Loukiainen kertoo.
 Sähköpostin allekirjoituksissa ikä ei tule niin helposti esille. Sen vuoksi nuori yrittäjä onkin tykännyt enemmän hoitaa asioita sähköpostitse.
 Myös yrittäjien verkostopäällikkö Manai on tietoinen nuorten yrittäjien kohtaamasta vähättelystä.
 – Monet kokevat, että heitä ei nähdä tarpeeksi asiantuntevina tai tarpeeksi osaavina. Ehkä saatetaan kohdella vähän naiiveina. Vähättely, verkostojen ja elämänkokemuksen puute ja oma varallisuus ovat niitä haasteita, joita nuori yrittäjä kohtaa.
 – Monilla nuorilla saattaa olla myös perheen perustaminen yrittäjyyden alkuvaiheiden kanssa samaan aikaan. Saattaa olla pieniä lapsia, jotka lisäävät kiirettä arkeen, Manai kertoo.
 Yrittäjyyden sitovuus yllätti
 – Jos yrittäminen olisi helppoa, kaikkihan perustaisivat yrityksen. Ei se rankkuus tullut yllätyksenä, mutta sitovuus ehkä yllätti, Julia Loukiainen kertoo.
 Alle 30-vuotiaana kaiken vapaa-ajan ja elämän uhraaminen työlle ei tuntunut mielekkäältä. Loukiainen alkoi pohtia, onko kaupan pitäminen työ vai elämä. Hän oli ajatellut, että kolmantena vuotena pääsisi edes viikon lomalle. Kun aikaa lomalle ei vieläkään tullut, edessä oli vaikea päätös.
 Ajatusta liikkeestä luopumisesta hän kypsytteli pitkään.
 – Nyt on hyvä aika luopua. Kesä on tulossa. Tiedän, että en koskaan pääsisi tästä kesälomalle.
 Loppuunpalamisen pelkoa hänellä ei ollut. Liike on työllistänyt Loukiaisen lisäksi neljä myyjää, joista yksi on työskennellyt viisi päivää viikossa ja kolme muuta yksi-kaksi vuoroa viikossa.
 Kun liike on auki 7–9 tuntia päivässä vähintään kuutena päivänä viikossa, kertyy yrittäjälle itsellekin paljon työtunteja asiakaspalvelutyössä muun toimistotyön lisäksi.
 – Mulla on maailman ihanin henkilöstö, johon olen voinut luottaa. Mutta että olisin itse voinut jäädä lomalle, asiakkaita olisi tarvittu lisää tai hintoja olisi pitänyt nostaa. Toista yritin tehdä ja toista en halunnut tehdä..
 Työntekijöihinsä Julia Loukiainen on aina pystynyt luottamaan Merja Siirilä / Yle
 Ei häpeän aihe
 Tilastokeskuksenmukaan joka toinen suomalaisyritys lopettaa viiden vuoden sisällä perustamisesta. Osa niistä menee konkurssiin. Aicha Manain mukaan Suomen yrittäjissä tehdään kovasti töitä, että konkurssia ei pidettäisi lopullisena tuomiona. Tuntematta Loukiaisen tapausta tarkemmin, pitää Manai nuoren yrittäjän päätöstä oikeana.
 – Monessa maassa konkurssin tehnyttä yrittäjää arvostetaan kokemuksen ansiosta. Hän tietää mitä yrittäjyys on, on nähnyt sen hyvät ja huonot puolet. Suomessa pitäisi sekä asenteiden että rakenteiden muuttua, että ne tukisivat paremmin konkurssin tehneitä yrittäjiä.
 Julia Loukiaista ei hävetä puhua konkurssista. Sen sijaan häntä hieman vihastuttavat ihmiset, jotka eivät ymmärrä hänen unelmansa murenemista.
 – Minulle on tultu harmittelemaan esimerkiksi, että nyt en saa enää ostettua lempipähkinöitäni. Minulta menee kuitenkin yritys ja ihanin työpaikka alta. Unelma murenee pikku hiljaa käsiin.
 Konkurssia tekevälle yrittäjälle Loukiainen suosittelee harmittelun sijasta jakamaan esimerkiksi muistoja ja kokemuksia tai kehumaan tuotteita. Asiakkaiden jakamat kokemukset muistuttavat siitä, ettei työtä ole tehty turhaan. Lämmin tunnelma on välittynyt.
 Loukiainen tietää, että elämä ei lopu konkurssiin. Hänen mukaansa konkurssi on taloudellisen älykkyyden mittari.
 – Kun on kyse rahasta, eikä terveydestä, sillä ei ole niin väliä.
 Kokemusta kymmenen vuoden edestä
 Asiakaspalvelu, tuotteiden täyttämistä hyllyille, työvuorolistat, henkilöstön johtaminen, kirjanpito. Loukiainen pitää yrittäjyyttä opettavaisena kokemuksena, joka ei kaduta. Erityisesti positiiviset asiat ovat yllättäneet, kuten se, kuinka paljon työkokemusta yrittäjyys on antanut.
 – Sanotaan, että yrittäjyys vanhentaa vuodessa viisi vuotta. Tämä kahden vuoden työkokemus on antanut nyt kymmenen vuoden työkokemuksen. Tähänastisen elämän aikana mikään ei ole opettanut näin paljoa.
 Tekisitkö mitään toisin?
 – Testasin niin paljon asioita ennen kuin tein päätöksen. Voin ihan hyvällä omatunnolla sanoa, että en tekisi mitään toisin. Tunnen surua ja pettymystä, mutta en kadu.
 Merja Siirilä / Yle
 Sulkeminen edessä pian
 Liike on auki enää helmikuun ajan. Myytävää tavaraa tulee vielä lähipäivienkin aikana, mutta päätös konkurssiin hakeutumisesta on tehty. Loukiainen haluaa pitää langat käsissään mahdollisimman pitkään, sillä käräjäoikeuden konkurssipäätöksen jälkeen yrittäjä ei pysty itse vaikuttamaan toimintaan ja tuotteiden kohtaloon.
 – Konkurssia en voi estää, mutta voin tehdä parhaani, että kaikki tuotteet saamme myydyksi. Se vaatii vielä tässä vaiheessa suosituimpien tuotteiden ostoja, jotta vähemmän suositutkin menisivät kaupaksi. Sitä ei konkurssipesän hoitaja voisi tehdä.
 Loukiainen kokee, että on ketjuyrittäjänä saanut apua aina tarvittaessa ketjulta. Lopettamispäätös on hänen oman henkilökohtaisen ratkaisunsa ja Vaasan myymälän pärjäämisen summa.
 Yrittäjyys oli Loukiaiselle unelma, mutta nyt hän suuntaa ajatukset kohti uusia unelmia. Markkinoinnin tradenomina hän toivoo työskentelevänsä kaupan alalla. Toisaalta hän on kokenut viestintään ja markkinointiin liittyvät tehtävät myös omakseen.
 Luottamus omaan osaamiseen ei ole mennyt.
 – Haluan siirtää osaamisen nyt uuteen paikkaan. Samalla päättäväisyydellä mennään sielläkin kiven lävitse.
 It´s Pure Vaasan tulevaisuus on vielä auki. Loukiaisen mukaan jatkamisesta kiinnostuneita on ollut muutamia. Hän on neuvonut odottamaan kesän yli ja järjestämään rahoituksen kuntoon.
 – Olen rehellisesti neuvonut, sillä minä tulisin olemaan niitä ahkerimpia vakioasiakkaita, jos myymälä avataan.

Julia Loukiainen haluaa antaa konkurssille kasvot ja kertoa tarinansa – "Tunnen surua ja pettymystä, mutta en kadu"


Summary: Kokoomuksen puheenjohtaja avaa perjantai-iltana puoluejohtajien henkilökuvasarjan Sannikka & Ukkola -ohjelmassa TV1:ssä kello 20:00.

Varsinaissuomalaisesta Köyliöstä kotoisin oleva kokoomuksen puheenjohtaja Petteri Orpo ei ollut kouluaikanaan mikään supersuorittaja.
 Päinvastoin. Orpo kertoo  Sannikka & Ukkola -ohjelman henkilökuvahaastattelussa , että lukioaikanaan hän tuplasi kakkosluokan. Syynä oli se, että "partio, yleisurheilu, ampumahiihto, suunnistus, kalastus, retkeily ja Lallin talon rock-keikoilla käynti veivät kaiken ajan". Harrastuksia oli enemmän kuin tarpeeksi.
 Poliitikon elkeet näkyivät kuitenkin jo varhain. Koulussa tukioppilaana. Opiskeluaikana ensin ylioppilaskunnan edustajistossa, sitten sen hallituksessa ja lopulta ylioppilaskunnan pääsihteerinä, mistä tuli Orpon ensimmäinen täyspäiväinen työpesti.
 – Minä en ole tullut mistään muualta tunnettuna. Olen varmaankin sellainen aivan aito poliittinen broileri. En ole välttämättä ollut se, joka on ensimmäisenä valittu johonkin paikkaan, vaan sitten, kun on pidempään tehty töitä, luottamusta on kertynyt työkavereilta ja äänestäjiltä.
 Orpo puhuu ihaillen siitä, miten matala kynnys Suomessa on huippupoliitikkojen pakeille.
 – Oli huikea kokemus nuorelle ymmärtää, miten pieni tämä maa on. Opiskelijajärjestöjohtajalle avautuivat kaikki ovet. Muistan käyneeni tapaamassa ulkoministeri Halosta ja presidentti Ahtisaarta. Hyvin nopeasti istuinkin opetusministeri Heinosen taustaryhmässä.
 – Totta kai se motivoi, kun hyvänen aika voi oikeasti vaikuttaa asioihin. Sieltä syttyi se kipinä: Miksi näitä asioita ei voisi tehdä töikseen?
 Petteri Orpo kertoo  Sanna Ukkolan haastattelussa  lisäksi muun muassa siitä, mitkä ovat olleet hänen poliittisen ja yksityisen elämänsä vaikeimmat hetket. Ja siitä, miten hänellä vuonna 2016 Alexander Stubbin ministeriryhmän jäsenenä syntyi päätös haastaa oma puheenjohtajansa puoluejohtajakisaan.
 Katso Petteri Orpon haastattelu  tämän artikkelin videosta . Perjantai-illan Sannikka & Ukkola TV1:ssä kello 20:00 sekä  jatkojen kanssa Areenassa.

Petteri Orpo: "Olen aivan aito poliittinen broileri" – Kipinä poliitikon ammattiin syttyi kun kaikki ovet aukesivat opiskelijapoliitikolle


Summary: Prinsessa Ubolratana edustaa entisen pääministerin Thaksin Shinawatran poliittisten perillisten puoluetta.

Yllätysilmoitus kuningashuoneesta myllää Thaimaan politiikkaa. Kuninkaan vanhempi sisar prinsessa  Ubolratana Rajakanya Sirivadhana Barnavadi  pyrkii pääministeriksi maaliskuun parlamenttivaaleissa.
 Thaimaassa korkeassa arvossa pidetyt ja lailla tiukasti suojatut kuninkaalliset ovat perinteisesti pysyneet etäällä politiikasta. 67-vuotias Ubolratana edustaa vaaleissa puoluetta, joka on tukenut Thaimaassa 13 vuotta sitten syrjäytettyä pääministeriä  Thaksin Shinawatraa .
 – Prinsessa on puolueen ainoa ehdokas. Hän on asiantunteva ja erittäin sopiva. Uskon, ettei hänen ehdokkuudelleen ole mitään laillisia esteitä, sanoi Thai Raksa -puolueen johtaja  Preechapol Pongpanich .
 Thai Raksa -puolueen johtaja Preechapol Pongpanich esitteli prinsessa Ubolratanan ehdokasilmoitusta Bangkokissa 8. helmikuuta 2019. EPA
 Thai Raksa on rakentunut Thaksinin entisistä tukijoista ja punapaitoinakin tunnetusta Diktatuurin vastainen yhteisrintama -nimisestä liikkeestä. Thaimaan rojalistit ovat aiemmin pitäneet Thaksinia ja hänen tukijoitaan monarkian vastustajina.
 Sotilashallinnon johtaja haluaa jatkaa pääministerinä
 Ubolratanan päävastustaja vaaleissa on sotilashallinnon johtaja  Prayuth Chan-ocha , joka ilmoitti ehdokkuudestaan perjantaina. Hän edustaa Palang Pracharat -puoluetta, joka pidetään yleisesti armeijan poliittisena siipenä.
 – En pyri jatkamaan omaa valtakauttani, vaan teen tämän maan ja kansan hyväksi, Prayth sanoo lausunnossaan.
 Sotilasjuntta kampesi vuonna 2014 vallasta silloisen pääministerin, Thaksinin sisaren  Yingluck Shinawatran . Armeija syrjäytti myös Thaksinin vuonna 2006.
 Poliittinen kuohunta Thaimaassa on jatkunut jo 2000-luvun alusta lähtien. Karkeasti jaettuna vastakkain ovat yhtäällä armeija ja Bangkokin varakkaat sekä toisaalla maaseudun vähävarainen väestö, jota Thaksinin populistinen politiikka puhutteli. Sekä Thaksin että Yingluck elävät nykyään maanpaossa.
 Prinsessa asui vuosikymmeniä Yhdysvalloissa
 Sveitsissä syntynyt prinsessa Ubolratana opiskeli 1970-luvulla Yhdysvalloissa huippuyliopistoissa terveystieteen maisteriksi ja meni naimisiin yhdysvaltalaismiehen kanssa. Silloin hän menetti kuninkaalliset arvonimensä.
 Hän palasi Thaimaahan vuonna 2001 erottuaan miehestään ja on sen jälkeen edustanut jälleen virallisestikin Thaimaan kuningashuonetta. Häntä kutsutaan tätä nykyä tittelillä Tunkramom Ying eli "Kuningattaren tytär".
 Thaimaan lainsäädäntö kieltää ankarasti kuninkaallisten loukkaamisen, ja lakien nojalla langetetaan usein pitkiä vankeustuomioita. Uutistoimisto AFP:n mukaan ei ole täysin selvää, koskevatko nämä lait myös Ubolratanaa vaalikampanjan aikana.
 Ennakkotapausta ei ole, sillä Thaimaassa ei ole ollut kuninkaallista poliittisena johtajana sen jälkeen, kun maa muuttui absoluuttisesta perustuslailliseksi monarkiaksi vuonna 1932.

Thaimaan politiikassa yllätyskäänne: Sotilasjuntan johtaja saa maalisvaaleissa vastaehdokkaakseen prinsessan


Summary: Kolumbia tekee yhteistyötä Yhdysvaltojen armeijan kanssa ja luottaa kansainvälisen yhteisön tukeen Venezuelasta tulevien siirtolaisten auttamisessa.

CÙCUTA  Rajapoliisi  David García  puhaltaa pilliinsä. Lyhyellä käskyllä hän kehottaa pusikosta esiin tullutta kolmea miestä kääntymään takaisin Venezuelan puolelle rajaa.
 Nuori García osoittaa Venezuelan ja Kolumbian virallisen rajanylityspaikan, kansainvälisen Simón Bolívar -sillan, alle ja sivuille levittyvää tiheikköä.
 Tuntematon määrä ihmisiä pyrkii sen suojissa Kolumbiaan samalla, kun sillan ylittää päivittäin  yli 40 000 ihmistä  molempiin suuntiin virallisen rajatarkastuksen kautta.
 – Epävirallisia rajanylityksiä tapahtuu täällä koko ajan. Meitä rajapoliiseja on sillalla vain kuusikymmentä, emmekä voi pitää aluetta koko ajan silmällä, García kertoo.
 Poliisin eleet ja puhe eivät ole aggressiivisia, päinvastoin. Rajan yli Kolumbiaan saapuu joka päivä noin 7 000 siirtolaista Venezuelasta, jotka eivät enää palaa takaisin.
 Kolumbian rajaseudulla ymmärretään naapurien ahdinkoa.
 Rajapoliisi David García työskentelee Kolumbian ja Venezuelan raja-alueella, Simón Bolívar -sillan kupeessa. Jopa 40 000 ihmistä ylittää sillan päivittäin virallisesti. Epävirallisista rajanylityksistä on vain karkeita arvioita. Anna Tervahartiala
 Jo 10 % Venezuelan väestöstä lähtenyt ulkomaille
 Rajalta venezuelalaiset suuntaavat työn perässä sinne, minne pystyvät. Pääkaupunki Caracasista kotoisin oleva  Gloria Medina  aikoo kävellä 1 700 kilometrin matkan Ecuadoriin, jossa hänen 19-vuotias poikansa odottaa häntä.
 – Maamme huono hallinto on syypää tilanteeseen, jossa meidän on mahdotonta elättää perheemme Venezuelassa. Meidän oli pakko lähteä, Medina kertoo.
 Nainen kävelee kahden perheen rinnalla. Kaikkien suuntana on etelä, tai pikemminkin: uusi tuntematon elämä jossakin Venezuelan ulkopuolella.
 Venezuelan talouskriisi ja perustarpeiden, kuten ruoan ja lääkkeiden, puute ovat ajaneet jo yli kolme miljoonaa venezuelalaista ulkomaille. Se on yli 10 prosenttia Venezuelan väestöstä.
 Kolumbiassa venezuelalaisia  on 1,5 miljoonaa , eikä tulijoiden määrän odoteta vähenevän. Lokakuussa Kolumbian ulkoministeri  Carlos Holmes Trujillo  arvioi, että  vuonna 2021 jo neljä miljoonaa venezuelalaista eläisi Kolumbiassa .
 Anna Tervahartiala
 Kolumbian ja Venezuelan raja on yli 2 200 kilometriä pitkä. Sillä sijaitsee seitsemän virallista ylityspistettä, mutta ihmisoikeusjärjestö Human Rights Watchin mukaan  rajalla on myös yli 270 epävirallista rajanylityspaikkaa .
 Niitä käyttävät esimerkiksi ne venezuelalaiset, jotka  eivät ole onnistuneet  uusimaan passiaan ja joilla ei ole voimassa olevia henkilöpapereita.
 Venezuelalaiset voivat rekisteröityä Kolumbiassa väliaikaista oleskelulupaa varten, joka takaa heille pääsyn terveydenhuoltoon ja mahdollistaa lasten koulunkäynnin.
 Palvelut ovat kuitenkin vain niiden virallisesti rajalla rekisteröityneiden venezuelalaisten ulottuvissa, jotka ovat voineet lähteä maastaan voimassaolevat henkilöpaperit mukanaan.
 Arviolta 200 kävelijää  lähtee joka päivä  matkaan Cúcutasta kohti Kolumbian sisäosia ja muuta Latinalaista Amerikkaa.
 – Autamme toisiamme matkalla parhaamme mukaan. Monet ovat onnistuneet kävelemään pitkiäkin matkoja, siksi uskon, että mekin pystymme siihen, Gloria Medina sanoo.
 Vauras Venezuela aiemmin siirtolaisten kohteena
 Rajan tuntumassa on aina ollut paljon kaupankäyntiä, työpaikkoja ja vuorovaikutusta kansallisuuksien välillä.
 – Ihmiset ovat tottuneet ylittämään rajan päivittäin. Monilla perheillä on sukulaisia ja tuttuja kummassakin maassa, Araucan rajakaupungista kotoisin oleva  Edgar Orlando Contreras  kuvailee.
 Contreras koordinoi Luterilaisen maailmanliiton humanitaarista työtä Araucassa. Toistaiseksi kirkolliset järjestöt ovat toteuttaneet suuren osan venezuelalaisille suunnatusta ruoka- ja majoitusavusta rajan tuntumassa ja  tärkeimpien kauttakulkureittien varrella .
 Luterilaisen maailmanliiton Edgar Orlando Contreras koordinoi järjestön työtä Kolumbian rajakunnassa Araucassa. Asiantuntijan mukaan Venezuelan kriisi ei ole päättymässä lähivuosina.
Anna Tervahartiala
 Vielä 200 vuotta sitten Kolumbia ja Venezuela olivat osa samaa valtiota. Suur-Kolumbia sai alkunsa, kun  Simón Bolívar  vapautti Etelä-Amerikan espanjalaisten siirtomaavallasta.
 Sen olemassaolo kesti vain runsaan vuosikymmenen, 1819–1831. Silti kolumbialaiset ja venezuelalaiset viittaavat mielellään maidensa yhteiseen historiaan ja jaettuun kulttuuriin.
 Kolumbian vuosikymmeniä jatkunut aseellinen konflikti pakotti miljoonat kolumbialaiset pakenemaan kodeistaan. Heistä arviolta viisi miljoonaa  pakeni Venezuelaan , joka oli aina 2010-luvun alkuun asti yksi Latinalaisen Amerikan vauraimmista maista.
 Venezuela oli aiemmin Kolumbian tärkein kauppakumppani, mutta maiden välisen kauppakamarin mukaan Kolumbian vienti naapurimaahan on talouskriisin aikana  laskenut kolmanneksella .
 Contrerasin mukaan venezuelalaisille suunnattu apu aiheuttaa eniten närää niiden kolumbialaisten keskuudessa, jotka kärsivät edelleen köyhyydestä tai jotka ovat jääneet aseellisen konfliktin takia Kolumbian sisäisiksi siirtolaisiksi.
 – Viime aikoina muukalaisviha on alkanut nostaa päätään Kolumbiassa. Tärkeää olisi tarjota apua kaikille sitä tarvitseville, ei vain uusille siirtolaisille, Contreras kertoo.
 Muaalla Etelä-Amerikassa siirtolaiset otettu vaihtelevasti vastaan
 Venezuelan taloustilannetta pakenevien suureksi helpotukseksi Kolumbia on toistaiseksi pitänyt maiden välisen rajan auki ja toivottanut venezuelalaiset tervetulleeksi Kolumbiaan.
 Kaikki Latinalaisen Amerikat maat eivät ole suhtautuneet siirtolaisiin yhtä suopeasti.
 Ecuador ja Peru  alkoivat vaatia viime vuonna , että maihin saapuvilla venezuelalaisilla on voimassa oleva passi. Myöhemmin vaatimuksesta joustettiin, ja 11 eteläamerikkalaista valtiota lupasi hyväksyä myös vanhaksi menneiden passien esittämisen.
 Brasiliassa  siirtolaiset jumiutuvat pitkiksi ajoiksi  rajaseudulle, josta heidän on mahdotonta liikkua muualle työnhaussa.
 Elokuussa 2018 Kolumbian presidenttinä aloittanut  Iván Duque  on jatkanut avoimen rajan politiikkaa, mutta on samalla arvostellut Venezuelan presidenttiä  Nicolas Maduroa  kovin sanoin.
 – Venezuelan diktatuuri elää viimeisiä tuntejaan, Duque  sanoi helmikuun alussa .
 Jo aiemmin hän  on syyttänyt  Maduroa valtaan takertumisesta ja humanitaarisen kriisin aiheuttamisesta Venezuelassa.
 Ihmisiä ylittämässä Simón Bolívar -siltaa helmikuussa 2019. Anna Tervahartiala
 Venezuelalaisten mukana saapuvat myös taudit
 Kolumbiaan saapuu vuoden 2019 alussa yhä huonommassa kunnossaolevia venezuelalaisia.
 Keskimäärin venezuelalaiset  laihtuivat viime vuonna 10 kiloa . Alle 5-vuotiaiden aliravitsemus ylittää Maailman terveysjärjestön WHO:n mukaan kriisin määritelmän.
 Kolumbiasta jo hävinneet taudit, kuten tuhkarokko,  ovat palanneet Venezuelasta lähteneiden siirtolaisten mukana .
 Yhdeksässä Venezuelan 23 osavaltiosta on meneillään malariaepidemia, ja tavallisesti lääkkeillä ja rokotuksilla hoidettavat taudit, kuten HIV ja kurkkumätä,  leviävät hälyttävää tahtia .
 Toistaiseksi siirtolaisille suunnattu apu on ollut lähinnä humanitaarista, vaikka Kolumbian hallitus puhuu kriisiä koskevissa kannanotoissaan mieluummin siirtolaisten nopeasta integraatiosta työmarkkinoille. Monet venezuelalaiset ovat löytäneet omin päin töitä Kolumbiasta, tosin kolumbialaisia huonommilla palkoilla.
 Cúcutassa liikennevaloissa partioivat tuulilasinpesijät ja karkinmyyjät ovat venezuelalaisia, jotka yrittävät tienata tarpeeksi rahaa päivän ruoka-annosta tai yösijaa varten. Vähät säästetyt rahat lähetetään joko perheelle Venezuelaan tai niillä mahdollistetaan matka muualle Kolumbiaan tai Etelä-Amerikkaan töiden perässä.
 – Uskomme, että kuluu vielä monta vuotta, ennen kuin Venezuelan talous elpyy ennalleen. Venezuelassa on todella paljon väkivaltaa, jonka kierrettä on vaikea pysäyttää, sanoo Contreras Luterilaisesta maailmanliitosta.
 – Tärkeintä juuri nyt olisi, että Kolumbian hallitus miettisi, miltä sen pitkän tähtäimen suunnitelma siirtolaiskriisin hoitamisessa näyttää, hän lisää.
 Simón Bolívar -rajasillan ylittää päivittäin perheiden, naisten, lasten ja vanhusten virta, joka tyrehtyy vasta sillan sulkemiseen viideltä iltapäivällä. Silta on varsin kapea, ja nopeaa rekisteröintiä varten pystytetyt metalliaidat tekevät kulkuväylistä ahtaat.
 Jopa 40 000 ihmistä ylittää Venezuelan ja Kolumbian yhdistävän Simón Bolívar -sillan päivittäin. Venezuelalaiset saapuvat raja-alueelle ostaakseen ruokaa, lääkkeitä, elektroniikkaa tai hygieniatarvikkeita. Osa jatkaa matkaa Kolumbian suurkaupunkeihin ja naapurimaihin. Anna Tervahartiala
 Kolumbian presidentti liittoutunut lännen kanssa
 Kolumbia on EU:n ja Yhdysvaltojen tavoin tunnustanut oppositiojohtaja  Juan Guaidón  Venezuelan väliaikaiseksi johtajaksi.
 Duque on myös vedonnut kansainväliseen yhteisöön humanitaarisen avun rahoittamista varten. Esimerkiksi Yhdysvallat  on antanut  yhteensä 46 miljoonaa dollaria, eli yli 40 miljoonaa euroa, avustuksia Kolumbialle sitten vuoden 2017.
 Yhdysvallat  on väläytellyt  myös sotilaallisen väliintulon mahdollisuutta Venezuelassa.
 Viime viikolla Yhdysvaltain presidentin turvallisuusneuvonantaja  John Bolton  kohahdutti  lehdistötilaisuudessa otetussa kuvassa , jossa hänen lehtiöstään oli luettavissa "5 000 sotilasta Kolumbiaan".
 Business Insider -lehden  mukaan kyseessä ei olisi todellinen suunnitelma, vaan paljastuksella oli tarkoitus pitää Maduro varpaillaan.
 Yhdysvaltalaissotilaiden lähettäminen Kolumbiaan tarkoittaisi huomattavaa väliintuloa Latinalaisessa Amerikassa, johon presidentti  Donald Trumpin  hallitus ei ole toistaiseksi osoittanut halukkuutta.
 Kansainvälinen yhteisö yrittää auttaa venezuelalaisia siirtolaisia monin tavoin Kolumbian kautta.
 Keskiviikkona Venezuelan  armeija pysäytti humanitaarista apua  kuljettaneen lastin Tiendítas-sillalle Cúcutan edustalla.
 Maduron mukaan apukuljetus antaisi Yhdysvalloille syyn lähettää joukkojaan Venezuelaan.
 Toistaiseksi apua on venezuelalaisille tarjolla ainoastaan ulkomailla, heidän matkoillaan kohti uutta tuntematonta alkua.
 Anna Tervahartiala
 Lue myös:
 Mitä Venezuelassa tapahtuu seuraavaksi? Yle kokosi yhteen viime päivien tärkeimmät teemat ja niiden mahdolliset seuraukset
 Katso Yle Areenasta:
 Ulkolinjan dokumentti Pako tuhotusta maasta

Kolumbia pitää rajansa auki naapurista ahdinkoa pakeneville venezualalaisille  – lyhyessä ajassa siirtolaisia on tullut 1,5 miljoonaa


Summary: Köyhiä on aina pidetty tyhminä ja laiskoina ja siksi heitä on pidettävä silmällä, kirjoittaa Tuija Siltamäki blogissaan.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja kirjoittaa joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki uutisten blogit löydät täältä
 Silloin kun minä olin nuori, kesät kestivät ikuisuuden.
 Lineaarisen aikakäsityksen murtuminen ei johdu utuisesta nostalgiasta, vaan jostain paljon arkisemmasta: olin kesätyötön.
 Joka vuosi hain kaupungin kesätyöpestejä  ja täytin S- ja K-ryhmien lomakkeita. Joka kevät lopputulos oli sama.  Valitettavasti valintamme ei kohdistunut sinuun.
 Niinpä vietin kesät tallilla ja tietokoneella. Tuottavin tulonlähteeni oli mummoni, joka maksoi puutarhatöiden tekemisestä muutaman euron ja jäätelöä.
 Joutilaisuuden varjopuolet tulivat pian selväksi. Päivästä toiseen jatkuva tylsyys oli lähes lamauttavaa. Kaverit olivat töissä, ja kesätyöttömyyden aiheuttama krooninen rahapula torppasi taloudellista pääomaa vaativat vapaa-ajanviettotavat.
 Kuuden vuoden kesätyöttömyys ei kasvattanut minua ihmisenä eikä oikeuta leikkimään työttömyyden kokemusasiantuntijaa. Jotain se kuitenkin opetti: työttömänä oleminen on tylsää ja ahdistavaa.
 Todellisuudessa valtaosa työttömistä haluaa töihin, ja muutaman motiiveiltaan arveluttavan työttömän systeemimme kyllä kestää.
 Julkisuudessa toistuu taajaan käsitys , jonka mukaan sosiaaliturva passivoi ihmisen ja tekee hänestä yhteiskunnan vapaamatkustajan. Ajatuksen mukaan nämä törkimykset eivät edes halua töitä, vaan suorastaan ponnistelevat petkuttaakseen systeemiä.
 Viimeksi kansallinen moraalihepuli syntyi lokakuussa 2017, kun  kirjailija Ossi Nyman kertoi Helsingin Sanomille  olevansa ideologisesti työtön.
 Todellisuudessa valtaosa työttömistä haluaa töihin, ja muutaman motiiveiltaan arveluttavan työttömän systeemimme kyllä kestää.
 Kaiken lisäksi "vapaamatkustajien" jahtaaminen hankaloittaa viattomienkin elämää. Työttömiä juoksutetaan yhdentekevillä kursseilla askartelemassa ansioluetteloja, ettei kukaan vain pääsisi salaa laiskistumaan.
 Mihin myytti laiskoista köyhistä sitten perustuu?
 Mikäli uskomme historioitsija  Rutger Bregmania , jäljet johtavat 1500- ja 1600-lukujen vaihteen Iso-Britanniaan.
 Kuningatar Elisabethin  (1533-1603) aikainen köyhäinlaki jakoi köyhät niihin, jotka ansaitsivat tukea, ja niihin, jotka piti saada töihin. Ensiksi mainittuja pidettiin kunniakkaina köyhinä, jälkimmäisiä kunniattomina, joiden ei edes ajateltu ansaitsevan apua. Bregmanin mukaan tämä jaottelu vaikuttaa edelleen köyhiin kohdistuvien asenteiden taustalla.
 Esimerkiksi Iso-Britannian pääministeri  Margaret Thatcher  nimitti köyhyyttä "perustavanlaatuiseksi luonneviaksi", Yhdysvaltain presidentti  Richard Nixon  puolestaan kuvaili työttömyyttä valinnaksi. 1980-luvulla tunnetut sosiologit ja kirjailijat puhuivat köyhyydestä moraalisena ongelmana, joka johtuu laiskuudesta ja "turmeluksesta".
  Iso-Britannian pääministeri Margaret Thatcher nimitti köyhyyttä "perustavanlaatuiseksi luonneviaksi", Yhdysvaltain presidentti Richard Nixon puolestaan kuvaili työttömyyttä valinnaksi.
 Historioitsija Bregman tyrmää  teoksessaan  Ilmaista rahaa kaikille  (Atena 2018) joukon köyhyyteen liittyviä myyttejä. "Raha ei todistetusti tee ihmisistä laiskoja", Bregman kirjoittaa.
 Bregmanin mukaan useimmat ihmiset haluaisivat tehdä töitä, vaikka he saisivat perustuloa. Samaan lopputulokseen on historian saatossa tullut moni muukin tutkija.
 "Ilmaista rahaa" tai perustuloa on ehdotettu eri muodoissa ainakin 1500-luvulta asti. Iso-Britanniassakin kokeiltiin perustulon kaltaista järjestelmää jo 1700-luvun lopulla. Kuninkaallinen toimikunta tyrmäsi Speenhamlandin kokeilun raportissaan – joka tosin myöhemmin paljastui pitkälti sepitetyksi.
 Suomessa olisi aika alkaa keskustella byrokratian passivoivasta vaikutuksesta.  Sille altistuvat työttömien lisäksi myös opiskelijat,  joista noin puolet elää köyhyysrajan alapuolella .
 Poliitikot haluavat lyhentää opiskeluaikoja  ja saada nuoret ripeämmin työelämään. Opintotuki ei kuitenkaan usein riitä edes vuokraan, ja oman alan töihin on käytännössä mahdoton päästä ilman oman alan työkokemusta. Kaikki eivät halua elää lainalla, joten  noin puolet opiskelijoista työskentelee opintojen ohella .
 Järjellä ajatellen opintojen ja oman alan töiden yhdistämistä kannattaisi kaikin keinoin tukea, mutta järjestelmä ei tällaiseen aktiivisuuteen kannusta. Jos opintotuen vuositulorajat ylittyvät, valtio perii ylimääräiset tuet takaisin 7,5 prosentin korolla. Kelan ystävänpäiväyllätyksenä tunnetun perintäkirjeen sai viime vuonna lähes 35 000 opiskelijaa. Moni maksaa mätkyt opintolainalla.
 Nykyiset järjestelmät kannustavat jäämään kotiin ja nostamaan kaikki mahdolliset tuet, ettei vahingossakaan tee mitään väärin.
 Sosiaaliturvan ongelma ei ole se, että ihmiset olisivat laiskoja ja tyhmiä.  Ongelma on se, että nykyiset järjestelmät kannustavat jäämään kotiin ja nostamaan kaikki mahdolliset tuet, ettei vahingossakaan tee mitään väärin.
 Se jos mikä tekee meistä laiskoja, köyhiä ja tyhmiä.
 Tuija Siltamäki on Ylen politiikan toimittaja, joka pelkää lomakkeita.
 Kuuntele blogi:
 Aiheesta voi keskustella 8.2. klo 16.00 asti.

Tuija Siltamäki: Miksi raha motivoi rikasta mutta passivoi köyhää?


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Eduskunnassa jännittävä äänestys, vaikka lopputulos näyttää selvältä
 Eduskunta äänestää tänään hallituksen luottamuksesta vanhusten hoitoa koskevassa välikysymysäänestyksessä. Luvassa on tiukka äänestys, mutta hallituksen odotetaan saavan luottamuksen.  Juha Sipilän  (kesk.) hallituksen takana on enää 102 kansanedustajaa, kun eduskunnan puhemies  Paula Risikko  (kok.) ei voi äänestää.  Yle lähettää äänestyksen suorana Areenassa klo 13 .
 Suomessa matkalippuja hyvitetään tunnin viiveestä, Ruotsissa 20 minuutista
 Tiina Kokko / Yle
 VR:n kaukoliikenne tökkii talven takia. Kuluttajana suomalainen junamatkustaja on Ruotsiin verrattuna  huonommassa asemassa . Suomessa matkalippuja korvataan niukemmin ja vasta 60 minuutin myöhästymisestä. Ruotsissa alle 150 kilometrin matkoilla jo 20 minuutin viivästyminen oikeuttaa saamaan puolet lipun hinnasta takaisin.
 Moni suomalainen viisufani jättää Israelin Euroviisut väliin turvallisuussyistä
 Darude edustaa Suomea tämän vuoden euroviisuissa. Yle
 Moni suomalainen euroviisufani  jättää Israelin Euroviisut väliin  turvallisuussyistä. Euroviisujen faniklubin kyselyssä vain 30 prosenttia kertoi matkustavansa paikan päälle seuraamaan kisoja. Pudotus on huima viime vuoteen verrattuna. Israelin kisoille vaaditaan myös boikottia vastalauseena sille, kuinka maa kohtelee palestiinalaisia.
 Eläkeläisten parveilu muuttaa kaupunkirakennetta
 Suuret ikäluokat muuttavat keskustoihin ja viettävät mielellään aikaa kahviloissa. Porilaisen baariparlamentin yhteisenä harrastuksena on moottoripyöräily. Tapio Termonen / Yle
 Suuret ikäluokat on ensimmäinen sukupolvi, joka on tottunut  kuluttamaan ja istumaan kahviloissa . Aktiiviset eläkeläiset valtaavat kaupungeista entistä enemmän tilaa, osoittaa perjantaina Porissa tarkastettava väitöstutkimus.  Antti Wallinin  tutkimuksen mukaan muutos kiihtyy uusien ikäluokkien eläköityessä.
 NYT: Saudiprinssi puhui Khashoggin surmaamisesta jo vuotta aiemmin
 Jamal Khashoggi kuvattuna joulukuussa 2014. Mohammed Al-Shaikh / AFP
 Saudi-Arabian kruununprinssi  puh u i avustajalleen  kriittisen sauditoimittajan Jamal Khashoggin surmaamisesta vuosi ennen toimittajan murhaa, kertoo yhdysvaltalaislehti New York Times. Lehden mukaan kruununprinssi Mohammed bin Salman sanoi korkea-arvoiselle avustajalleen käyttävänsä Khashoggiin luotia, jos tämä ei lopeta maan hallinnon arvostelua. Saudi-Arabiaa kritisoinut Khashoggi murhattiin maan lähetystössä Istanbulissa syyskuussa.
 Viikonloppu näyttää sateiselta, taivaalta tulee vettä, räntää tai lunta
 Yle Sää
 Viikonlopun sää näyttää Ylen meteorologin Joonas Koskelan ennusteen mukaan varsin sateiselta. Jo nyt perjantaina aamulla uusin sadealue on tullut maan länsiosaan. Päivän mittaan sateet liikkuvat koilliseen. Aluksi sade tulee lumena, mutta muuttuu etelässä päivän ja illan aikana rännäksi tai vedeksi. Myös viikonlopun sää on epävakainen, kun useita saderintamia liikkuu maan yli koilliseen. Samalla lämpötila kohoaa Lappia lukuun ottamatta plussalle. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Eduskunnassa tiukka äänestys, junamatkaajan hyvitykset kaukana Ruotsin vastaavista  ja moni jättää Israelin euroviisut väliin