Summary: Hetkellinen tietopimento voi syntyä, jos ilmoitus epäkohdasta ei tulekaan suoraan kuntaan vaan ylemmälle viranomaiselle.

Vanhusten hoivakotien valvontavastuussa olevat kunnat voivat joskus saada tiedon hoitoon liittyvien ongelmien laajuudesta viiveellä.
 Jos esimerkiksi vanhuksen omainen ilmoittaa huomioistaan suoraan ylemmälle valvontaviranomaiselle, tätä ei automaattisesti kerrotakaan heti kunnalle. Esimerkiksi sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto Valvira saattaa laittaa vasta tarkastusraporttinsa kunnalle tiedoksi.
 – Jos ilmoitusta selvitetään esimerkiksi kanteluna, laitemme selvityspyynnön kuntaan ja palveluntuottajalle. Jos teemme tarkastuskäyntiä, niin välttämättä kunnalle ei siitä ilmoiteta. Riippuu siitä, mitä asia koskee, ylitarkastaja  Mervi Tiri  Valvirasta kertoo.
 Räikeistä ja vakavista puutteista ilmoitetaan Tirin mukaan heti.
 Omavalvontaan luotetaan paljon
 Joskus voi siis tulla tilanne, ettei kunnalla aina olekaan tietoa ilmoitusten todellisesta määrästä ja siten ongelmien mittakaavasta.  Esimerkiksi Ranualla ei ollut aivan alkuvuodesta tietoa siitä,  että paikkakunalla sijaitsevasta Attendon hoitokodista oli tehty useampia ilmoituksia aluehallintovirastoon.
 Kuntien valvonnan taso vaihtelee ja kaikki eivät tee vuosittaista virallista tarkastusta vanhusten hoivakoteihin. Aluehallintovirastot ovat suositelleet tarkastuskäytäntöä, jossa ainakin yksityiset hoivakodit tarkastettaisiin kerran vuodessa.
 Tietoa saatetaan sen sijaan hankkia palavereissa sekä puhelin- ja sähköpostiviestinnällä. Palautetta tulee henkilöstöltä ja omaisilta.
 Jos huomautuksia tulee, tehdään tarkastuksia. Kunta saattaa luottaa siihen, että hoivakodin omavalvonta toimii.
 – Sekä kuntien että palveluntuottajien omavalvonnassa on parantamisen varaa, Mervi Tiri kuitenkin sanoo.
 Yle selvitti vastikään valtakunnallisessa kyselyssään,  kuinka kunnat valvovat vanhusten hoivakoteja . Varsinkin yksityisten hoivakotien ongelmat ovat olleet keskiössä tämän kesään aikana julkisuudessa. Tällä viikolla  Valvira antoi poikkeuksellisen määräyksen koko Esperi Care -hoivakotiketjulle.  Sen on elokuun loppuun mennessä korjattava toimintaansa uhkasakon tai luvan menettämisen uhalla.

Jos omainen valittaa vanhustenhoidosta Valviraan, ei kunta siitä välttämättä tiedä – valvonnan viestinnässä viiveitä


Summary: Vaikka aurinko voi pysytellä monta kuukautta piilossa tai vain pilkahtaa toisinaan pilven raosta, Suomessa voi silti altistua haitalliselle UV-säteilylle suurimman osan vuodesta.

Suomalaiset ymmärtävät pääsääntöisesti hyvin UV-säteilyn aiheuttaman ihosyöpäriskin, mutta nuorten ikäryhmässä riskiin suhtaudutaan huolettomasti, kertoo  Säteilyturvakeskuksen teettämä kysely .
 Viime vuoden lopussa tehdyn kyselyn mukaan 43 prosenttia suomalaisista pitää UV-säteilyä vähintään melko suurena riskinä omalle terveydelle. Sen sijaan 15-25-vuotiaiden keskuudessa vain noin kolmannes pitää riskiä vähintään melko suurena.
 – Erityisesti nuoret sekä vanhemmat miehet eivät pidä UV-säteilyä oikeastaan minkäänlaisena riskinä omalle terveydelle. Nuoret miehet eivät myöskään suojaudu kovinkaan aktiivisesti, sanoo Säteilyturvakeskuksen tarkastaja  Anne Höytö   Radio Suomen Päivä  -ohjelman haastattelussa.
 Muistisääntönä varjo
 Hieman alle kolmannes suomalaisista ottaa tietoisesti aurinkoa muun muassa ruskettumisen, D-vitamiinin saannin ja mielialan kohottamisen takia. Noin 23 prosenttia polttaa ihonsa Suomessa auringossa vähintään kerran vuodessa. Keskimääräistä useammin ihonsa polttavat alle 35-vuotiaat.
 Suomen pohjoisesta sijainnista huolimatta suomalaiset voivat altistua haitalliselle UV-säteilylle suuren osan vuodesta.
 – Maaliskuun loppupuolelta lähtien syyskuun puoliväliin asti  UV-indeksi voi nousta yli kolmen  eli suojautuminen on tarpeen ulkoillessa, sanoo tarkastaja Anne Höytö.
 – Keskikesällä UV-säteily voi olla varsin voimakasta, vaikka taivaalla olisi ohut pilviverho.
 Höytö kertoo hyvän nyrkkisäännön, jonka avulla voi selvittää suojautumisen tarpeen.
 – Kun aurinko paistaa niin korkealta, että varjo on vähintään alle puolitoistakertainen omaan pituuteen verrattuna. Eli kun varjo lyhenee, niin suojautumistarve lisääntyy.
 Viime vuosikymmeninä ihosyövät ovat yleistyneet, kaikkein nopeimmin ihomelanooma.
 Syöpäjärjestöjen mukaan vuonna 2016 melanoomaan sairastui 975 miestä ja 972 naista. Tutkimusten valossa tärkein melanooman riskitekijä on auringon UV-säteily. Syöpäjärjestöt arvioivat, että riittävällä suojautumisella voitaisiin välttää jopa 90-95 prosenttia melanoomatapauksista.
 Miten ottaa aurinkoa turvallisesti?
 – Mieluummin purkista kuin auringosta, opastaa tarkastaja Anne Höytö rusketusta kaipaavia.
 Höytön mukaan tarkoitushakuinen auringonottaminen ei ole lainkaan suositeltavaa, mutta jos päivetystä kuitenkin haluaa, kannattaa iho totutella varovasti auringolle talven jäljiltä. Kannattaa myös muistaa levittää suurisuojakertoimista aurinkorasvaa säännöllisesti iholle auringossa oleillessa.
 – Suojakerroin voisi olla vähintään 30 tai jos on herkempi iho, niin jopa 50, Höytö muistuttaa.
 Säteilyturvakeskus, Syöpäjärjestöt ja Ilmatieteen laitos järjestivät torstaina tiedotustilauuden auringon UV-säteilystä ja ihosyöpätilanteesta.
 Lue lisää:
 Suojaudu auringolta oikein (STUK)

Säteilyturvakeskus: UV-säteily ei huoleta nuorisoa tai vanhempia miehiä


Summary: Hovioikeus ei suostunut alentamaan miehelle määrättyjä liki kolmen miljoonan euron korvauksia.

Joensuun Kiihtelysvaaran historiallisen kirkon polttanut mies tyytyy tuomioonsa.
 Itä-Suomen hovioikeuden tänään annetusta ratkaisusta käy ilmi, että kahden vuoden ja kahdeksan kuukauden vankeustuomiostaan valittanut mies ilmoitti tämän kuun puolessavälissä tyytyvänsä sittenkin käräjäoikeuden tuomioon.
 Hän kuitenkin vaati edelleen korvausten alentamista, koska teko oli hänen mukaansa tehty hetken mielijohteesta.
 Hän perusteli korvausten alentamista myös muun muassa sillä, että hänelle käräjillä määrätyt liki kolmen miljoonan euron vahingonkorvaukset ovat niin isot, ettei hän pysty niitä maksamaan.
 – Maksettavaksi tuomitut vahingonkorvaukset ovat poikkeuksellisen suuret, ja ne johtavat tuomitun varallisuusolot huomioon ottaen hänen taloutensa romahtamiseen. Vaikka vahingon kärsineen taloudelliset olot eivät yksistään riitä korvauksen sovittelun perusteeksi, tulisi ne tässä tapauksessa ottaa osaltaan huomioon. Tuomitun seurakuntayhtymälle maksettavaksi tuomitut korvaukset ovat olleet osittain myös ennalta arvaamattomia seurauksia, puolustus perusteli.
 Hovioikeus päätti, että korvauksia ei alenneta tai sovitella.
 Mies katuu avustajansa mukaan tekoaan
 Miehen avustaja varatuomari  Jaakko Koponen  kertoi STT:lle tammikuussa, että hänen päämiehensä katuu tekoaan.
 – Hän on katunut tekoaan alusta asti ja on pahoillaan, että näin on tullut tehtyä. Se oli hänen mukaansa tällainen päähänpisto. Hän on isän kanssa asustellut, ja isä oli kuollut kuukausi ennen tapahtumaa, ja tyttökaveri jätti. Kaikki ikään kuin kaatui päälle, Koponen kertoo päämiehensä mietteistä.
 Vuonna 1770 valmistunut kirkko paloi kivijalkaan viime syyskuussa.

Kiihtelysvaaran kirkon polttaja muutti mielensä – tyytyy lähes kolmen vuoden vankeustuomioon


Summary: Suomen seuraavaa hallitusta aletaan rakentaa SDP:n Antti Rinteen johdolla. Millaisen hallituksen hän haluaa? Rinne on TV1:n Ykkösaamun vieraana lauantaina.

Politiikan kapellimestarina häärii seuraavat viikot SDP:n puheenjohtaja  Antti Rinne,  josta tulee perjantaina hallitustunnustelija. Rinne jättää samalla eduskuntapuolueille kysymyksensä, joilla luodataan mitkä puolueet voisivat aloittaa hallitusneuvottelut.
 Mitkä kysymykset korostuvat, kun hallitusta muodostetaan?
 Entä saadaanko hallitus koottua hyvissä ajoin, jotta uudet ministerit pystyvät valmistautumaan heinäkuun alussa alkavaan EU-puheenjohtajuuteen?
 Ja minkälaista EU-politiikkaa tulevan hallituksen tulisi harjoittaa?
 TV1:n Ykkösaamun vieraana lauantaina 27.4. klo 10.05 on SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne.  Kirsi Heikel  haastattelee.
 Rinteelle voi lähettää kysymyksiä osoitteeseen tv1.ykkosaamu@yle.fi tai alla olevalla lomakkeella.

TV1:n Ykkösaamussa Antti Rinne: Mitä haluat kysyä?


Summary: Ylen Venäjän-kirjeenvaihtaja Marjo Näkki listasi huippukokouksen kolme saavutusta.

Pohjois-Korean johtaja  Kim Jong-Un  ja Venäjän presidentti  Vladimir Putin  tapasivat ensi kertaa varhain torstaiaamuna Venäjän Kauko-idässä Vladivostokissa. Asialistalla olivat maiden kahdenväliset suhteet ja Pohjois-Korean ydinaseneuvottelut.
 Läpimurtoa ei kukaan odottanut, eikä sitä tullutkaan. Tapaamisen tärkein merkitys oli se, että se ylipäätään tapahtui. Tässä kolme havaintoa valtionpäämiesten kohtaamisesta.
 Tapaaminen itsessään iso asia
 Putin ja Kim tapasivat nyt ensimmäistä kertaa, vaikka Venäjä oli ilmaissut toiveensa tapaamisesta jo vuosi sitten.
 Tällä välin Kim on tavannut Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  kahdesti, Kiinan johtoa neljä kertaa ja Koreankin kolme kertaa. Näin ollen Venäjä oli jäänyt paitsioon Korean niemimaan asioista siitä huolimatta, että Kremlillä on ollut perinteisesti tiiviit suhteet alueelle jo Neuvostoliiton ajoista lähtien.
 Venäjä oli myös yksi kuuden maan neuvotteluryhmästä, jonka tavoitteena oli suostutella Pohjois-Korea luopumaan ydinaseista. Ryhmä lakkautettiin kymmenen vuotta sitten.
 Kyse oli siis Venäjän ja Vladimir Putinin paluusta yhteen kansainväliseen pelipöytään.
 Samalla johtajat näyttivät muulle maailmalle – ja erityisesti Yhdysvalloille –, että tällaisessakin kokoonpanossa voidaan neuvotteluja käydä.
 Venäjä lisää merkitystään Kiinan apurina
 Korean niemimaalla Putinilla tai Venäjällä on vaikutusvaltaa, mutta lähinnä yhteistyössä Kiinan kanssa.
 Parivaljakko toimii yhdensuuntaisesti YK:n turvallisuusneuvoston äänestyksissä, joissa on päätetty muun muassa Pohjois-Korean vastaisista pakotteista ja pohjoiskorealaisten siirtotyöläisten palauttamisesta kotimaahansa tämän vuoden loppuun mennessä. Heitä on ollut Venäjällä kymmeniä tuhansia.
 Pohjoiskorealaiset työskentelevät erityisesti rakennustyömailla ja suurin osa heidän palkoistaan päätyy Pohjois-Korean valtiolle. Vaikka kyse on pienistä rahoista, palkat ovat tärkeä ulkomaisen valuutan lähde diktatuurille ja sen ydinohjelman rahoitukseen.
 Kim toivoi, että Venäjä sallisi siirtotyöläiset myös tämän vuoden jälkeen.
 Venäjän auttava käsi?
 Pohjois-Korean ja Venäjän kauppavaihto niiasi viime vuonna 30 miljoonaan euroon, mikä on hyvin pieni summa.
 Venäjä kaavailee Korean niemimaalle erilaisia infrastruktuurihankkeita kuten kaasuputkea, ratayhteyttä sekä yhteistä sähkönjakeluverkkoa. Ne taitavat kuitenkin olla liian kunnianhimoisia hankkeita tässä vaiheessa.
 Torstain kokous ei tuottanut uusia avauksia talousrintamalla. Kim kiitteli tapaamista onnistuneeksi avaukseksi kahden maan välisessä dialogissa. Puheenvuoroista päätellen keskustelut saavat vielä jatkoa.
 Sekä Venäjä että Pohjois-Korea hyötyvät ydinaseneuvottelujen pitkittymisestä, sillä ne lisäävät molempien maiden vipuvartta ja vaikutusvaltaa muuhun maailmaan nähden.
 Venäjän intressi on rauhallinen Pohjois-Korea, joka ei ydinkokeillaan uhkaa Venäjän Kauko-idän turvallisuutta. Esimerkiksi kokouspaikka Vladivostok sijaitsee vain 200 kilometrin päässä diktatuurista, joten Pohjois-Korean ydinuhittelu on realistinen uhka Venäjän turvallisuudelle.
 Nyt jonkinlainen välirauha on saavutettu.
 Putin jatkaa nyt matkaansa Kiinaan, jossa hän tapaa Kiinan presidentin  Xi Jinpingin . Johtajilla on varmasti ajatustenvaihtoa myös tämän aamun tapaamisesta.
 Lue lisää:
 Näpäytys Trumpille, porua pakotteista – Putinin ja Kimin huippukokouksesta luvassa neljä kosmeettista saavutusta
 Putin aloitti tapaamisen Kimin kanssa kehumalla tätä suhteiden parantamisesta Yhdysvaltoihin – Yle seuraa tapaamista hetki hetkeltä

Analyysi: Kim ja Putin tapasivat - mikä oli itsessään se juttu


Summary: EU:n suosio on mittaushistorian korkein, kertoo tuore Eurobarometer-tutkimus.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Euroopan Unionin suosio on huippussaan huolimatta euroskeptisten voimien noususta eri puolilla Eurooppaa.
 Tämä ilmenee tuoreesta  Eurobarometer-tutkimuksesta.  Sen mukaan 68% eurooppalaisista pitää jäsenyyttä Euroopan Unionissa hyödyllisenä. Luku on viimeksi ollut yhtä korkea vuonna 1983.
 61% eurooppalaisista pitää oman maansa EU-jäsenyyttä hyvänä asiana – Tämäkin luku historiallisen korkea.
 EU:n kannatus on korkein nuorten ja korkeasti koulutettujen keskuudessa.
 Samalla kuitenkin epävarmuus EU:ta kohtaan on kasvanut. 27% eurooppalaisista ei tiedä onko EU-jäsenyys hyvä vai huono asia. Epävarmuus on kasvanut lähes kaikissa jäsenmaissa.
 Tuloksista käy ilmi  myös se, että vain 37% briteistä äänestäisi nyt maan EU-eron puolesta.
 Jos eroäänestys järjestettäisiin Suomessa, 14% äänestäisi EU-eron puolesta ja 68% sitä vastaan.
 Suomessa EU:n kannatus on kasvanut merkittävästi viime mittauksesta. Syyskuun tutkimuksessa 66% vastaajista koki Suomen hyötyvän EU-jäsenyydestä, kun luku on nyt kasvanut 74%:iin.

EU:n suosio on huippulukemissa – Kaksi kolmasosaa eurooppalaisista kokee EU-jäsenyyden hyödylliseksi


Summary: Venäläisen öljyn tuonti on toistaiseksi keskeytetty Saksaan ja Puolaan.

Puola ei ota vastaan Venäjältä Druzhba-öljyputken kautta tuotavaa öljyä laatuongelman takia. Tästä seuraa, ettei venäläistä öljyä tule myöskään Saksaan.
 Öljynjalostamot ovat tämän viikon aikana havainneet, että venäläisessä tuontiöljyssä on erittäin paljon haitta-ainetta, orgaanista klooria. Ainetta käytetään tuotannon tehostamiseen, mutta se on erotettava öljystä ennen kuljetusta, sillä se voi tärvellä öljynjalostamojen laitteistoja.
 Puolan öljyputkista vastaava yhtiö PERN on ilmoittanut, ettei se ota vastaan venäläistä öljyä, koska sen haitta-aineet uhkaavat jalostamojen toimintaa.
 Orgaanista klooria saa olla raakaöljyssä enintään kymmenen miljoonasosaa (ppm). Normaali määrä on ollut 1 - 3 ppm. Nyt kloorin määrä on pompannut 150 - 330 miljoonasosaan.
 Druzhba-öljyputken pohjoisen, eli Puolaan ja Saksaan kulkevan haaran toiminta on keskeytetty. Eteläinen haara, joka kulkee Ukrainan kautta Tšekkiin, Slovakiaan ja Unkariin, jatkaa toimintaansa. Uutistoimisto Reutersin mukaan ainakin Tšekki harkitsee tuonnin keskeyttämistä.
 Venäjän öljyputkiyhtiö Transneft ei ole kertonut, mistä ongelma johtuu. Yhtiöstä kerrotaan, että ongelma pyritään hoitamaan loppuviikon aikana.
 Öljyn ostajien kerrotaan harkitsevan korvausvaatimuksen lähettämistä.
 Venäjän hallitus pitää tänään torstaina ylimääräisen kokouksen, jossa käsitellään öljyongelmaa.
 Yle on kysynyt suomalaiselta öljynjalostusyhtiö Nesteeltä, vaikuttaako ongelma sen toimintaan. Yle ei ole vielä saanut vastausta.

Venäjältä tuotavan öljyn laatu romahti  – voi pilata jalostamon


Summary: Varhaisperunan sato ehtii valmistua lakkiaisiin.

Rymättyläläinen maanviljelijä Antti Ruohonen tiesi odottaa pahinta, mutta toisin kävi. Helmikuun lopulla avomaalle istutetut perunat saivat niskaansa kovan pakkaskauden, mutta siemenperunat kestivät kovan koettelemuksen.
 Perunat peltoon ennätysmäisen aikaisin
 Ruohonen istutti perunat eteläiselle rinnepellolle 27. helmikuuta, mikä lienee ennätysaikaisin. Ruohosen  aiempi ennätys  oli 28. helmikuuta viisi vuotta sitten. Normaalisti varhaisperunan istutuskausi alkaa Lounais-Suomen saaristossa maaliskuun puolivälissä.
 Heti istutuksen jälkeen pellolle levitettiin muovi ja kaksi harsoa sen päälle pitämään kylmyys loitolla. Maaliskuun alku oli ankara: pakkasta oli öisin kymmenen asetetta ja välillä enemmänkin. Aurinkoa ei maaliskuun alkupuolella näkynyt, joten sekään ei päässyt lämmittämään peltoa.
 Peruna säilyi, muttei kasvanut
 Pääsiäisen aikaan lämpötila alkoi nousta kesäisiin lukemiin ja Antti Ruohonen riisui helmikuussa istutetun pellon katteista. Alta paljastui ilahduttava näky: perunat olivat kasvaneet tasaisesti ja vihreät varret nousivat kymmenen sentin korkeuteen.
 Viereinen palsta oli istutettu muutamia viikkoja myöhemmin. Suurta eroa kasvustoissa ei ollut, joten perunat eivät olleet maaliskuun pakkaspäivinä juuri mullan alla kehittyneet. Mutta ne pysyivät sentään hengissä.
 Maaliskuun loppupuolella saaristossa istutettiin avomaalle runsaasti varhaisperunaa, joten kotimaista perunaa ehtii valmistua lakkiasjuhliin – ellei sitten takatalvi tule ryminällä.

Rymättylän ennätysperunat selvisivät kovista pakkasista


Summary: Maahanmuuttajanuoria ohjataan usein turhaan suomi toisena kielenä -opetukseen. Hyvää tarkoittava tukiopetus voi johtaa jopa syrjintään.

Espoolainen Amina Mohamed Salad on asunut Suomessa koko ikänsä. Koska Aminan kotikieli oli somalia, hänet siirrettiin peruskoulussa suomi toisena kielenä -tunneille. Koulunkäynti oli hankalaa ja syyn selvittämistä vaikeutti maahanmuuttajatausta.
 – Mulla on lukihäiriö, mutta en tiennyt sitä ala-asteella. Koulussa ajateltiin, että vaikeudet johtuvat siitä, että en puhu kotona suomea vaan somaliaa.
 Amina tunsi olonsa eristetyksi muusta luokasta, eikä ymmärtänyt, miksi hänen täytyi käydä eri äidinkielen tunneilla, vaikka hän oli syntynyt ja asunut Suomessa koko elämänsä kuten muut luokkatoverinsa.
 Helsingin yliopiston tutkijan Anna-Maija Niemen mukaan hyvää tarkoittava tukiopetus voi johtaa jopa syrjintään.
 – Jos me tarjotaan mitä tahansa tukea tavallisista oppilasryhmistä eriytettynä, niin siinä on aina vaarana se, että tietyt nuoret leimautuvat. Se voi tuoda mukanaan kielteisiä seurauksia myös siinä, että maahanmuuttajanuoret voivat jäädä paitsi asioista, joita käsitellään äidinkielen tunneilla, joihin muu heidän vertaisryhmänsä osallistuu, sanoo Niemi.
 Yläasteella Amina pääsi äidinkielen tunneille opiskelemaan oman luokkansa kanssa.
 Se on päivittäinen kamppailu. Mun pitää itse sanoa, että kyllä mä pystyn siihen samaan kuin muut suomalaiset nuoret.  Amina Mohamed Salad
 – Tämä näkyi heti arvosanoissani, ne lähtivät nousuun, Amina kertoo.
 Vuonna 2013 tehdyn Somalit Helsingissä -tutkimushankkeen mukaan moni lähes täysin suomenkielinen maahanmuuttajanuori käy turhaan suomi toisena kielenä -tunneilla. Tämä taas saattaa heikentää kielitaitoa ja jatko-opiskelumahdollisuuksia.
 Moni maahanmuuttajataustainen nuori päätyykin kirjoittamaan ylioppilaskirjoituksissa suomen kielen, vaikka kielitaito riittäisi hyvinkin kirjoittamaan äidinkielen. Amina kertoo, että suomen kirjoittaminen toisena kielenä houkuttelee helppoudellaan etenkin niitä, jotka osaavat kieltä hyvin.
 Se on yksi virhe, joka on vaikuttanut mun suomen kieleen.  Amina Mohamed Salad
 Myös Amina palasi lukiossa suomi toisena kielenä -tunneille. Viereisessä saattoi istua oppilas, joka oli muuttanut suomeen vasta hiljattain.
 – Siellä oli enemmän kavereita, paljon somalialaisia ja erimaalaisia nuoria. Mutta jälkeen päin mietittynä, se oli virhe, joka vaikutti suomen kieleeni heikentävästi.
 Amina valmistui ylioppilaaksi Pohjois Tapiolan lukiosta viime jouluna, ja tällä hetkellä lukee yliopiston pääsykokeisiin. Amina kuitenkin kertoo, että käy päänsä sisällä jatkuvaa kamppailua todistaakseen itselleen, että puutteellisesta kielitaidosta huolimatta pystyy samoihin asioihin kuin muutkin.
 – Se on päivittäistä kamppailua oman itseni kanssa, ja minun pitää todistaa itselleni jatkuvasti, että pystyn samaan kuin muut ikäiseni suomalaisetnuoret, kertoo Amina.
 Maryama Abdi, Somaliliiton nuorten uutisluokka
 Yle Uutisluokka  on mediakasvatushanke, jossa nuoret tekevät uutisia omista aiheistaan.

Hyvää tarkoittava tukiopetus voi johtaa jopa syrjintään – "Mun pitää itse uskoa, että mä pystyn samaan kuin muut suomalaiset nuoret"


Summary: Tänään torstaina vietetään Ylellä Uutisluokan päivää. Sen yhtenä osana nuoret pääsevät yhdessä yleläisten kanssa tekemään suoraa lähetystä Yle Areenaan.

Järjestyksessään viidentenä Uutisluokan päivänä tänään torstaina nuoret ja heidän itse tekemänsä sisällöt näkyvät ja kuuluvat lukuisissa Ylen lähetyksissä.
 Yksi osa Uutisluokan päivää on tänä vuonna ensimmäistä kertaa nuorten ja yleläisten yhteisponnistuksena toteutettava suora verkkolähetys.
 Kello 12 alkavassa lähetyksessämme nähdään uutisluokkien työn tuloksia aina Inarista Espooseen saakka.
 Pohjoisessa mönkijät ja moottorikelkat ovat tärkeä osa koululaisten elämää, Aalto-yliopiston naapurissa opiskelevia nuoria mietityttävät tulevaisuuden opintomahdollisuudet. Kuopiossa koululaiset pohtivat lemmikkien vaikutusta koulumenestykseen.
 Oppilaat ovat itse valinneet heitä kiinnostavat aiheet ja haastateltavat lähetykseen. Mukana tekijöissä on lapsia ja nuoria alakouluikäisestä lukioikäiseen saakka.
 Lue lisää:
 Koululaiset eivät kaipaa ilmastotuskaa vaan parempaa opetusta ilmastoasioista! – Nuoret äänessä Ylen kanavilla Uutisluokan päivänä 25.4.

Miltä kuulostaa saamen kielen pikaoppitunti, entä miten lemmikki voi auttaa koulunkäynnissä? Katso Ylen uutisluokkalaisten suora verkkolähetys alkaen kello 12


Tampere on valinnut ratikan liikennöitsijäksi VR:n.
 Ratikan liikennöinnistä kisasivat loppusuoralla tamperelainen Länsilinjat Oy, kajaanilaisen Transtech Oy:n ja ranskalaisen Keolis Conseil et Projets SARL:n yhteinen ryhmittymä sekä VR-Yhtymä Oy.
 Aiemmin kisasta putosivat ruotsalainen AB Stockholms Spårvägar ja tamperelainen bussiyhtiö Väinö Paunu Oy.
 Ratikan koeajot alkavat vuonna 2020. Matkustajat pääsevät kyytiin vuonna 2021.
 Tampereen raitiotien liikennöitsijän tehtävät toteutetaan palveluallianssina. Palvelun tilaajana on Tampereen kaupunki, ja tilaajan edustajana palveluntuottajan suuntaan toimii Tampereen Raitiotie Oy.
 Allianssissa sopimusosapuolet suunnittelevat ja toteuttavat palvelun yhdessä sekä jakavat palvelun hyödyt ja riskit.
 VR sai eniten pisteitä
 Alustavien tarjousten vertailussa parhaiten pärjäsi VR-Yhtymä Oy. Sen vertailupisteet olivat 97,16.
 Muiden pisteet jakautuivat seuraavasti: Länsilinjat Oy 85,87, ryhmittymä Transtech Oy ja Keolis Conseil et Projets SARL 59,62, AB Stockholms Spårvägar 44,13 ja Väinö Paunu Oy 39,50 vertailupistettä.
 Raitiotien liikennöintiä koskevan sopimuksen voimassaolo päättyy vuonna 2031. Lisäksi hankinta sisältää oikeuden jatkaa sopimusta varsinaisen sopimuskauden jälkeen kolmen vuoden optiokaudella.
 Aiemmin on kerrottu, että hankinnan vuotuinen arvo raitiotien ensimmäiselle osalle on enintään kuusi miljoonaa euroa. Kun raitiotien toinen osa valmistuu, hankinnan arvo kasvaa enintään neljällä miljoonalla eurolla vuodessa.
 Hankintaan sisältyvät optiot muun muassa raitioliikennettä korvaavasta liikenteestä ja liityntäliikenteestä. Optioiden enimmäisarvo on kaksi miljoonaa euroa vuodessa.
 Asiasta lisää hetken kuluttua.
 Lue lisää:
 Tampereen ratikka aloittaa liikennöinnin virallisesti 9. elokuuta 2021
 Tältä se nyt näyttää: Tampereen ratikasta julkistettiin aidon kokoinen malli – "No ei huono"
 Tampereen punaisen ratikan pysäkkien nimet on nyt päätetty – Tampereen yliopiston nimeä ei näy tällä listalla
 Kuvat paljastavat: Tamperelaisia busseja on kolhiintunut ratikkatyömaalla ennennäkemätöntä tahtia – "Pääsi yllättämään"
 Yleisöryntäys: yli 15 000 ihmistä ehti tutustua Tampereen ratikan aidon kokoiseen malliin – maketti palaa näytille huhtikuussa
 Tampere pudotti ruotsalaiset pois ratikkakisasta – mukana vielä kolme ehdokasta

Tampereen ratikan liikennöitsijäksi on valittu VR


Summary: Kercheval esitti öljyparoni Cliff Barnesia suositussa tv-sarjassa.

Suosikkisarja Dallasissa öljyparoni  Cliff Barnesia  esittänyt näyttelijä  Ken Kercheval  on kuollut.
 Kercheval menehtyi Indianassa Yhdysvalloissa 83-vuotiaana.
 AOP
 Dallas oli yksi 80-luvun suosituimpia tv-sarjoja. Kercheval esitti Barnesia koko sarjan 14-vuoden keston ajan.

Dallas-tähti Ken Kercheval on kuollut


Summary: Suomalaiset lukevat enemmän kuin 2000-luvun alussa. Tilastokeskuksen tutkimuksen mukaan luettujen kirjojen määrä on kuitenkin vähentynyt.

Lukeminen on yhä edelleen yksi suomalaisten suosituimmista harrastuksista. Lähes 80 prosenttia 10 vuotta täyttäneistä oli lukenut vähintään yhden kirjan viimeksi kuluneen puolen vuoden aikana, selviää Tilastokeskuksen vuonna 2017 tekemästä vapaa-ajan kyselytutkimuksesta.
 Naiset lukevat enemmän kuin miehet. Suuntaus on ollut selkeä 80-luvulta lähtien.
 Vaikka kirjojen lukeminen on hieman yleistynyt, on luettujen kirjojen määrä vähentynyt. Vielä 80-luvulla noin joka kolmas oli lukenut vähintään kymmenen kirjaa puolen vuoden aikana. Vuonna 2017 tällaisia aktiivilukijoita oli enää 13 prosenttia. Kaikkein innokkaimpia lukijoita olivat 10 –14-vuotiaat.
 Kirjastossa käyminen on vähentynyt kaikissa ikäryhmissä, mutta etenkin nuorten keskuudessa se on vähentynyt selkeästi. Yhtenä syynä kirjastokäyntien vähenemiseen pidetään internetiä, sillä lainojen uusiminen verkossa vähentää fyysisiä käyntejä kirjastossa. Vaikka kirjastoissa voi nykyään tehdä monia asioita, on kirjojen lainaaminen edelleen suosituin asia.
 Juttua täydennetään.
 Tilastokeskuksen vapaa-aikatutkimukseen (siirryt toiseen palveluun) osallistui kaikkiaan 7 155 ihmistä. Kysely tehtiin lokakuun 2017 ja tammikuun 2018 välisenä aikana. Tiedot kerättiin 10–14-vuotiailta ja 75 vuotta täyttäneiltä käyntihaastatteluina ja 15–74-vuotiailta joko verkko- tai postikyselyinä.

Yhä useampi suomalainen harrastaa lukemista – luettujen kirjojen määrä on pienentynyt


Summary: Lännen Median mukaan puolueeksi rekisteröityminen liittyy Liike Nytin rahoittamiseen.

Kansanedustaja  Harry "Hjallis" Harkimo  harkitsee Liike Nytin muuttamista puolueeksi.
 Asiasta  kertoi ensimmäisenä Lännen Media .
 Ylen Ykkösaamun haastattelussa  Harkimo suomi nykyistä poliittista järjestelmää, joka on hänen mukaansa rakennettu "puolueiden ehdolla".
 – Jos lähdemme esimerkiksi EU-vaaleihin, niin jokaisella edustajalla pitäisi olla takanaan 2 000 nimeä, Harkimo sanoi.
 Koska Liike Nyt ei ole puolue, on jokaisen ehdokkaan kerättävä taakseen valitsijayhdistys. Näin Harkimon vetämä liike toimi myös eduskuntavaaleissa.
 – Myös kaikki gallupit ja muu on rakennettu niin, että ei pääse esille eikä menesty, jos ei ole puolue.
 Harkimo kertoi Ykkösaamussa, että puolueeksi muuttamisesta ei ole kuitenkaan vielä tehty päätöstä. Asiaa vasta harkitaan.
 Yhden edustajan puolue saisi tukea vajaa 150 000 euroa vuodessa
 Lännen Median mukaan Liike Nytin rekisteröityminen puolueeksi liittyisi liikkeen toiminnan rahoittamiseen.
 Tällä hetkellä Liike Nyt voi kerätä varoja lähinnä omista taskuistaan tai lahjoituksista. Se ei saa esimerkiksi puoluetukea, jota puolueille maksetaan reilu 148 000 euroa vuodessa yhtä kansanedustajaa kohden.
 Samalla Liike Nytiä ei ole koskenut myöskään puolueiden vaalirahoitukseen liittyvät säädökset.
 Kun Liike Nyt perustettiin viime vuoden keväällä, se kertoi, ettei halua tulla puolueeksi, koska puolueita on jo liikaa. Vastaperustetun yhdistyksen jäsenet kertoivat haluavansa lopettaa myös kokonaan nykyisen kaltaisen puoluetukijärjestelmän.
 Aiemmin kokoomuksen riveissä istunut Harkimo valittiin vaaleissa eduskuntaan Liike Nytin ainoana edustajana.

Harkimo pohtii liikkeensä muuttamista puolueeksi: "Koko järjestelmä on tehty puolueita varten"


Nokian liiketulos romahti tammi–maaliskuussa 524 miljoonaa euroa tappiolle. Vuosi sitten liiketappio oli 336 milj. euroa.
 Yhtiön mukaan tulos oli odotetun heikko.
 Nokian toimitusjohtaja  Rajeev Suri  pitää myöhemmin aamun aikana puhelimitse tiedotustilaisuuden tuloksesta.
 Kerromme asiasta kohta lisää.


Summary: Toukokuun lopussa pidettävistä EU-vaaleista on ennakoitu mahdollista kohdetta vaalivaikuttamiselle.

EU-kansalaisilla on oikeus saada reilut vaalit ja tietää heihin kohdistuvista vaikuttamisyrityksistä.
 Äänestäjän on kuitenkin oltava myös itse tarkkana. Esimerkkejä vaalivaikuttamisesta on nähty Britannian brexit-kansanäänestyksessä, Yhdysvaltain presidentinvaaleissa 2016 ja Ruotsin eduskuntavaaleissa 2018. Asiantuntijoiden mukaan vastaavaa voisi tapahtua myös Suomessa.
 Kohti eurovaaleja! Stephanie Lecoqo / EPA Eurovaalien varsinainen vaalipäivä on Suomessa sunnuntai 26. toukokuuta. Nämä jutut avaavat Euroopan parlamentin toimintaa ja tulevia vaaleja. Voiko EU romahtaa? Onko Saksan ja Ranskan valta-asema uhattuna? Petri Raivio vastasi yleisön kysymyksiin EU-vaalien lähestyessä Kansallismielisille puolueille odotetaan voittoa toukokuun eurovaaleissa – EU:ta on kuitenkin vaikea vastustaa Euroopan parlamentista Pimeyden ytimessä – Ylen erikoisartikkeli kertoo, miksi hyljeksitystä Euroopan parlamentista pitäisi puhua paljon enemmän kuin siitä puhutaan Analyysi: Historian epävarmimmat EU-vaalit – Euroopan parlamentti voi vaalien jälkeen jämähtää poliittiseen umpisolmuun
 Mitä disinformaatio on ja millä keinoilla meihin vaikutetaan? Entä mistä vaikuttamispyrkimykset tunnistaa? Kuka niiden takana on? Lukiolaisille ja ensiäänestäjille suunnatussa keskustelutilaisuudessa vastataan näihin kysymyksiin sekä annetaan nuorten pohtia vaalivaikuttamista ja sen tunnistamista omassa elämässä.
 Keskustelussa mukana ovat Euroopan unionin East Stratcomin suomalainen analyytikko  Anneli Ahonen  ja Ylen A-Studion tuottaja  Tuomas Kerkkänen .
 Tilaisuuden järjestää Euroopan parlamentin Suomen-toimisto ja sen juontaa Ylen Berliinin-toimittaja  Anna Saraste .
 Lue lisää vaalivaikuttamisesta:
 Puolueet räätälöivät vaalimainontaa valituille ryhmille – Tutkija patistaa kertomaan, miksi mainos näkyy verkossa tai somessa juuri sinulle
 Tavoitteena puolueiden tuho ja demokratian murentaminen – näin vihamielinen vaalivaikuttaminen uhkaa myös Suomen vaaleja
 Vaalimainonnan somemaailma on kuin elämä itse: yllättävä, epälooginen, kekseliäs – ja välillä mielikuvitukseton ja tylsä

Äänestätkö eurovaaleissa ensimmäistä kertaa? Katso suora lähetys klo 10: asiantuntijat kertovat valeuutisista ja muista vaikutuskeinoista


Summary: OAJ:n ja Opinkirjon ilmastokoulu alkaa syksyllä muutamista kouluista, mutta tarkoitus on laajentua koko maahan.

On yhteiskuntaopin tunti vihtiläisellä Otalammen koululla. Opettaja  Heli-Maija Heikkinen  pyytää oppilaita kirjoittamaan taululle asioita, jotka pelottavat.
 Useampikin oppilas kirjoittaa  ilmastonmuutos .
 Nuorten huoli ilmastonmuutoksesta on kasvanut voimakkaasti viimeisen kymmenen vuoden aikana myös  nuorisobarometrin tutkimusten mukaan , ja tämä näkyy kaduilla ilmastolakkoilevina nuorina.
 Siksi Suomen kouluihin ollaan suunnittelemassa uudenlaista opetusta ilmastonmuutoksesta.
 Nuoret pääsevät osallistumaan ja tekemään
 Kehittämiskeskus Opinkirjo ja OAJ ovat tekemässä kouluille mallia, miten ilmasto-asioita voitaisiin kouluissa käsitellä paremmin, kokonaisvaltaisemmin ja rakentavammin.
 Tarkoitus on auttaa opettajia rakentamaan sellaisia monialaisia oppimiskokonaisuuksia, joissa käsitellään ilmastonmuutosta monesta eri näkökulmasta.
 Opinkirjon mukaan nykyinen ilmastonmuutoksen opetustapa ei ota lapsia ja nuoria tarpeeksi mukaan osallistumaan.
 – Kysymys on enemmänkin toimintatavasta kuin siitä, etteikö ilmastoasioita käsiteltäisi kouluissa vielä tarpeeksi, sanoo Opinkirjon toiminnanjohtaja  Minna-Riikka Järvinen .
 Opettajilta tulee Järviselle myös sellaista viestiä, että ei oikein tiedetä, kuinka paljon ilmastoasioita voi käsitellä.
 – Kun ei haluta myöskään lisätä ilmastoahdistuksen määrää. Eli tavallaan yritetään pitää lapsia pumpulissa, vaikka tietovyöry näistä asioista toisesta suunnasta on valtavan suurta, Järvinen sanoo.
 Oppilaiden on tarkoitus kirjoittaa esimerkiksi kirjeitä päättäjille, tehdä ilmasto- ja ympäristöprojekteja sekä yritysvierailuja.
 – Kirjo on ihan valtava, miten voidaan osallistua asioiden hoitamiseen, esimerkiksi kouluruokailuun ja koulukuljetuksiin liittyen. Miten ollaan tekemisissä vaikka paikallisten yritysten kanssa, miten voidaan vaikuttaa heidän toimintatapoihinsa ja vaikka valikoimiinsa, Järvinen selittää toimintamuodon ajatustapaa.
 Projektissa on tarkoitus laatia myös uusia opetusmateriaaleja.
 – Hyvälle opetusmateriaalille on tarvetta. Uskon, että sille on kysyntää, sanoo Opetushallituksen opetusneuvos  Hanna Pohjonen .
 Opettaja Heli-Maija Heikkisen yhteiskuntaopin tunnilla Otalammen koulussa Vihdissä käsitellään asioita, jotka pelottavat. Useampikin oppilas kirjoittaa taululle ilmastonmuutos. Mikko Koski / Yle
 "Ilmastonmuutoksesta pitäisi puhua kaikissa oppiaineissa"
 Enemmän opetusta ilmastonmuutoksesta ja kaikesta siihen liittyvästä toivovat myös Vihdin Otalammen koulun yhdeksäsluokkalaiset, jotka ovat olleet mukana suunnittelemassa ilmastokouluhanketta.
 – Ilmastonmuutoksesta pitäisi opettaa aikaisemmin kuin vasta ysiluokalla yksi kappale maantiedossa. Sen pitäisi olla kaikessa kiinni, sanoo  Hilla Nuolioja .
 Kouluissa on oppilaiden mukaan eräänlainen elefantti olohuoneessa -tyyppinen tilanne, jossa kaikki tietävät, että ilmastonmuutos on yhä vahvemmin läsnä, mutta siitä ei kuitenkaan paljon puhuta.
 – Eri oppiaineissa pitäisi puhua enemmän ilmastonmuutoksesta. Se on kuitenkin niin iso asia, että tuntuu hassulta, jos se suljetaan pois, ettei siitä voi puhua, sanoo  Milla Jalas .
 – Moni haluaisi tietää, mistä ilmastonmuutoksessa oikeasti on kyse ja missä mennään, sanoo  Viivi Rimpiläinen .
 – On hienoa, että tällainen aloitetaan, mutta tässäkin on se, että vain ne opettajat, jotka haluavat tarjota sitä [ilmasto-opetusta], tarjoavat. Sitten, kun sen saa pakolliseksi, niin sitten se on ihan mahtavaa, sanoo Otalammen koulun yhdeksäsluokkalainen Hilla Nuolioja (vas.). Vieressä Viivi Rimpiläinen ja Milla Jalas. Mikko Koski / Yle
 OAJ: Ilmasto-opetus tarvitsee yhdenmukaistamista
 Ilmastonmuutos on jo nykyisin mukana koulujen opetussuunnitelmissa varhaiskasvatuksesta lukioihin asti. Kouluissa voi kuitenkin olla eri painotuksia opetuksessa, eikä asiasta aina välttämättä puhuta vain ilmastonmuutoksen nimellä, vaan laajemmin kestävästä elämäntavasta.
 Paljon on myös opettajasta kiinni, mitä opetetaan ja kuinka paljon.
 Opetusalan Ammattijärjestö OAJ:n mukaan ilmasto-opetusta on syytä yhdenmukaistaa.
 – Täytyy tehdä oikeanlaista, myönteistä asennemuokkausta. Puhe ilmastokysymyksistä ei ole mitään ilmastovouhotusta, vaan tärkeä asia. Lasten ja nuorten oman tahdonmuodostuksen rakentamiseksi on tärkeää, että koulut ovat aktiivisesti siinä mukana, sanoo OAJ:n puheenjohtaja  Olli Luukkainen .
 – Olemme huolissamme, jos ainoa tieto ilmastonmuutoksesta tulee satunnaisilla mediasta tulleilla viesteillä. Se voi olla ahdistavaa lapsille ja nuorille, sanoo OAJ:n puheenjohtaja Olli Luukkainen. Mikko Koski / Yle
 Ilmastokouluhanke  alkaa muutamista kouluista, mutta kaikki kiinnostuneet koulut voivat ilmoittautua mukaan. Tarkoitus on luoda pysyvä toimintamuoto Suomen kouluihin.
 – Lasten ja nuorten olisi hyvä saada omannäköisensä tapa tehdä tekoja ilmaston ja ympäristön hyväksi, Järvinen sanoo.
 Aiemmin myös Lapin yliopistossa on käynnistetty  kaksivuotinen ilmastokasvatushanke , jota tehdään yhteistyössä Suomen ilmastopaneelin kanssa. Sen keskiössä ovat Lapin yliopiston opettajaopiskelijat, jotka pilotoivat sitä alakoululaisten kanssa.
 Keväällä myös muutamat kaupalliset radiokanavat ja mainostoimisto TBWA Helsinki tekivät kansalaisaloitteen siitä, että  ilmasto-oppi tulisi kokonaan uudeksi kouluaineeksi . Sitä on kannattanut tähän mennessä noin 10 000 ihmistä.
 Opinkirjo ry:n toiminnanjohtajan Minna-Riikka Järvisen mukaan yhdenvertainen mahdollisuus ottaa käsittelyyn niitä asioita, jotka lapsia ja nuoria huolettavat, olisi tärkeää. Mikko Koski / Yle

Kouluihin suunnitellaan uudenlaista ilmasto-opetusta – "Pari maantiedon tuntia ysiluokalla ei riitä"


Summary: Iiris Suomela "peri" nuorimman kansanedustajan tittelin Ilmari Nurmiselta. Molemmat valittiin eduskuntaan ensimmäisen kerran 24-vuotiaana.

Mustaan pukuun pukeutunut mies ja vihreään mekkoon pukeutunut nainen poseeraavat aamuauringossa eduskuntatalon portailla. Pienen matkan päässä samoilla rappusilla ilmastonmuutosta vastustavat mielenosoittajat odottavat työtään aloittavia kansanedustajia.
 Menossa on eduskunnan entisen ja nykyisen kuopuksen epävirallinen kapulan vaihto. Tosin nyt ei vaihdeta kapulaa vaan lämpimät onnittelut ja halaukset.  Ilmari Nurminen , 28, ja  Iiris Suomela , 24, ovat vanhoja tuttuja Tampereen yliopistosta ja opiskelijapolitiikasta.
 Iiris Suomela pyrki eduskuntaan toista kertaa, ja nyt tärppäsi vajaan 5 000 äänen turvin. Vihreiden tamperelainen ääniharava aloittaa työnsä innostuneena.
 – Todella hyvin mielin, loistavin mielin. Meillä on aivan loistava mahdollisuus korjata Suomen suunta, ja sitä innolla odotan.
 Iiris Suomela (vihr.) nousi eduskuntaan toisella yrittämällä. Kuuluisa kuppila oli vielä hiljainen haastatteluhetkenä tiistaiaamuna. Torstaina eduskunnan kahvilassa kuhisee valtiopäivien avajaisten takia. Petra Ketonen / Yle
 Ilmari Nurmisella on alkamassa toinen kausi SDP:n kansanedustajana. Sastamalalainen Nurminen keräsi nyt lähes 10 000 ääntä.
 – Muistan, kun neljä vuotta sitten kipusin nämä portaat. Ja nyt on vähän samanlainen tunnelma. Olen tehnyt kovasti töitä, ja kannatukseni kaksinkertaistui. Fiilis on onnellinen, nöyrä ja kiitollinen.
 Kansanedustajat astelevat portaat ylös ja sisälle eduskuntataloon. Myös Suomela tuntee talon hyvin. Vihreiden nuorten puheenjohtajana hän on osallistunut eduskuntaryhmän kokouksiin kahden vuoden ajan. Tosin tästä eteenpäin hänen ei enää tarvitse käyttää vierailijoiden ovea.
 Perheutelut yllättivät
 Sisällä eduskuntatalossa Ilmari Nurminen tervehtii kaikkia ja halaa monet työntekijät ja kansanedustajakollegat. Nurmisen mukaan eduskunta on hyvä työyhteisö.
 – Kannustan kaikkia uusia kansanedustajia tutustumaan ja verkostoitumaan, sillä täällä on tosi upeita ihmisiä töissä.
 Myös Iiris Suomela tervehtii monia tuttuja ja esittäytyy uusille ihmisille. Suomelasta on tehty lukuisia juttuja sen jälkeen, kun hän tuli valituksi. Uuden eduskunnan kuopus kiinnostaa ihmisiä.
 Suomelaa ei haittaa, että hänen ikänsä otetaan aina esiin. Se kummeksuttaa, että häneltä on alettu kysellä perheen perustamisesta.
 – Minulta ei ole koskaan aiemmin kysytty näin usein, koska aion hankkia lapsia ja aionko hankkia lapsia. Tämä on tullut yllätyksenä. Eikä kukaan ole kiinnostunut nuorten miesten perhesuunnitelmista. Se on tullut outona juttuna.
 Ilmari Nurmiselta ei ole kysytty perheen perustamisesta. Hän oli neljä vuotta sitten samanikäinen kuin Suomela on nyt.
 – Olin viime kaudella se nuorin, ja on kiva antaa se titteli eteenpäin.
 Paternosterhissejä saavat käyttää vain eduskuntatalossa työskentelevät. Petra Ketonen / Yle
 Nurminen on 28-vuotiaana edelleen eduskunnan nuorimmasta päästä. Nurmista ei haittaa, että hänestä puhutaan "nuorena".
 – Viime kerralla en vaalikampanjaa tehdessäni oikeastaan kertonut ikääni ihmisille. Ajattelin, että kaikki pitivät minua liian nuorena. Nyt ajattelen, että se on vahvuus. Osaa katsoa asioita uudella tavalla eikä ole vanhoihin kaavoihin kangistunut.
 Nurminen on profiloitunut sosiaalipoliitikkona. Suomelalle tärkeimmät asiat ovat ilmaston suojelu, tasa-arvo ja koulutusleikkauksista luopuminen.
 Suomelan mielestä politiikassa pitää ajatella omaa elinikää pitemmälle.
 – Ajattelen, että vähintään sadaksi vuodeksi ollaan tekemässä. Se on oikeastaan ainoa aikajänne, joka riittää, että pystytään tekemään kestävää ilmastopolitiikkaa.
 Ex-kuopuksesta muiden nuorten mentoriksi
 Eduskunnan  tilastot kertovat , että nykyisten kansanedustajien keski-ikä on 47 vuotta. Vappuna 25 vuotta täyttävä Iiris Suomela on nuorin ja 72-vuotias  Erkki Tuomioja  (sd.) vanhin. Eduskunnassa on nyt kahdeksan alle 30-vuotiasta kansanedustajaa.
 Ilmari Nurminen aikoo toimia nuorten edustajien mentorina eli opastajana.
 – Haluan kannustaa uusia tarttumaan rohkeasti hallitusohjelmaneuvotteluihin, tähtäämään kunnianhimoisesti niihin valiokuntiin, jotka kiinnostavat ja kysymään apua.
 Nurminen antaa Suomelalle yksinkertaisen neuvon.
 – Ihan kuin mihin vain työpaikkaan mennessä. Opettelet, olet aktiivinen ja teet parhaasi. Se riittää.
 Ilmari Nurminen (sd.) haluaa auttaa nuoria kansanedustajia alkuun. Petra Ketonen / Yle
 Sekä Nurminen että Suomela haluavat olla aktiivisesti mukana neuvottelemassa hallitusohjelmasta. Suomelan suunnitelmat kansanedustajuudesta saattavat tosin muuttua, sillä hän on ehdolla myös eurovaaleissa.
 – Viime vaaleissa vain noin 10 prosenttia nuorista äänesti, ja koen äänestysaktiivisuuden nostamisen yhdeksi tärkeimmistä tehtävistäni näissä vaaleissa.
 Suomela aikoo ottaa paikan vastaan, jos äänimäärä riittää europarlamenttiin saakka.
 Valtiopäivien avajaisia voi seurata  Yle Areenassa torstaina kello 13.25 alkaen .
 Lue myös:
 Kehottaako presidentti Sauli Niinistö parantamaan Suomen kykyä terrorismin torjunnassa? Katso valtiopäivien avajaiset suorana kello 13.25
 Rinne valittiin eduskunnan väliaikaiseksi puhemieheksi, Eerola ja Risikko varapuhemiehiksi
 Tamperelainen Iiris Suomela, 24, on uuden eduskunnan kuopus – "Muutan pois keittiöttömästä yksiöstäni ja gradun tekeminen jää tauolle"
 Suomen nuorin kansanedustaja: "En usko tätä oikein vieläkään todeksi"  (2015)

"Minulta ei ole koskaan aiemmin kysytty näin usein, koska aion hankkia lapsia", kansanedustaja Iiris Suomela, 24, sanoo – mieskollega ei saa uteluja


Melkein joka neljäs lapsi ja nuori on ylipainoinen, käy ilmi THL:n tuoreesta tilastosta. Pojilla ylipainoisuus on selvästi yleisempää kuin tytöillä.
 2–16-vuotiaista pojista 27 prosenttia ja tytöistä 18 prosenttia on ylipainoisia.
 Ylipainoisiksi määritellään lapset ja nuoret, joiden aikuista vastaava painoindeksi, ISO-BMI, on vähintään 25kg/m2.
 2–16-vuotiaista pojista lihavia on 8 prosenttia ja tytöistä 4 prosenttia. Lihaviksi määritellään ne lapset ja nuoret, joiden painoindeksi on vähintään 30 kg/m2.
 Ylipainoa ja lihavuutta verrattiin vuosien 2014 ja 2018 välillä. Ylipainon ja lihavuuden yleisyys on säilynyt suhteellisen samana.
 Suurta vaihtelua kunnittain
 Kuntien välillä on suurta vaihtelua ylipainon ja lihavuuden yleisyydessä. Joissain kunnissa pojista lähes 60 prosenttia ja tytöistä lähes 40 prosenttia on ylipainoisia.
 Myös lihavuus vaihtelee kunnittain. Kun joissain kunnissa pojista on lihavia vain pari prosenttia, toisissa kunnissa luku on 25 prosenttia. Tytöillä luku vaihtelee alle yhdestä prosentista 12 prosenttiin.
 Yksittäisten kuntien tietoja voi tarkastella THL:n  visuaalisissa tulostiivistelmissä , joihin on koottu keskeiset tiedot kunkin kunnan tilanteesta. Käytössä on myös interaktiivinen  karttasovellus , jossa tuloksia voi tarkastella ja vertailla tarkemmin.
 Tiedot perustuvat lastenneuvoloiden ja kouluterveydenhuollon terveydenhoitokäynneillä kirjattuihin pituus- ja painotietoihin vuosilta 2014–2018. Erilaisten potilastietojärjestelmien vuoksi kaikista kunnista ei saada tietoa.

Melkein joka neljäs lapsi ja nuori on ylipainoinen – kuntien välillä on suuria eroja


Summary: Kaikkein pysäyttävimmissä teksteissä on kyse sen herättämistä kuvista ja tunteista eikä tarinasta, kirjoittaa Pekka Juntti.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Olen odottanut joutsenia. Pitäisi soittaa Kaaron Janille. Nuo lauseet eivät liity mitenkään toisiinsa. Kaikki lauseet liittyvät toisiinsa.
 Jo maaliskuussa vartoilin joutsenia. Kun huhtikuu nytkytti jo melkein puolta väliä, kurkin tuon tuostakin ikkunaan. Mikä niitä pidätti? Mikseivät ne tule?
 Yhden ainoan kerran olin kuullut öisen tiedustelijan kaihoisat huhuilut Tornionväylän yllä. Kai se totesi, ettei kannattanut vielä jäädä. Täällä olisi joutunut syömään pelkkää lunta.
 Luin tekstin monta kertaa enkä ymmärtänyt sitä.
 En tunne toimittaja Jani Kaaroa , en ole koskaan tyyppiä nähnytkään, mutta olen lukenut hänen tekstejään. Viime aikoina Kaaro on päässyt uudelle tasolle. Rapportissa julkaistu  Pieni essee tiivistymisestä  tasapainoilee sillä pelottavalla kielekkeellä, jossa kaikki kaunis aina tapahtuu. Luin tekstin monta kertaa enkä ymmärtänyt sitä. Hyväksyn sen, sillä parhaita ei tarvitse puhkiymmärtää. Kun ollaan tarpeeksi syvällä, logiikka väistää asian alta ja päästään kiinni kieleen, tunnekieleen. Ihmisen mieleen. Kaikkein pysäyttävimmissä teksteissä on kyse sen herättämistä kuvista ja tunteista eikä tarinasta.
 Minulle on sanottu: ”kirjoitat niin ymmärrettävästi.” Siitä voi johtaa ajatuksen, että kirjoittaminen olisi ajatusten järjestämistä loogiseen muotoonsa. Mutta eihän se sitä ole, ja siksi tuo kehu kuulostaa päivä päivältä enemmän moitteelta. Jos kirjoitan loogisesti, en osaa vielä niin kuin Kaaron Jani tai  Kuoppalan Mikko ,  se räpäyttelijä .
 Jos kirjoittaa täysin ymmärrettävästi, ei ole vielä päässyt ajatuksiinsa rehellisesti käsiksi. Sillä ajatukset ovat kaikkea muuta kuin jäsenneltyjä. Ne ovat poukkoilevia, irrallisia ja rumia. Ne luiruvat mustassa mudassa ja suloisissa unelmissa yhtä aikaa. Ja silloin, kun kaunis ja tyly ovat yhdessä esillä, kun sielun taivas köyrii mielen helvettiä estoitta, syntyy lauluja, proosaa ja runoja – tiivistymiä, joilla on merkitystä.
 Jos joskus soittaisin Kaarolle, haluaisin sanoa, että kaikki me olemme rikki. Meidät on sirpaleista rakennettu.
 Kaikki liittyy kaikkeen. Tuonelan valkolintu ja puhelu Jani Kaarolle. Puhelu jota tuskin tulee. Uudet avaukset, kuten soitto tuntemattomalle, ne ovat niin vaikeita aloittaa. Ja mitä hänelle edes sanoisin? Sanoisinko, terve tässä Pekka. Kysyisinkö, mitä kuuluu. Vastaisiko hän, mitä se sinulle kuuluu. Jos uskaltaisin, kysyisin  voiko lapsesi jo paremmin . Olethan itse kunnossa, vaikka mietit niin usein kuolemaa?
 Vanhan säilyttäminen  on helpompaa. Muuttomatkaltaan palaava joutsen on sitä vanhaa, tottumusta. Se on vuoden kierto, luonnon todistusta, elämän paluu. Kai joutsenessa on jotain pyhää, vaikka ensimmäisenä olin esittämässä niiden lahtaamista. Eipä siinä, voisin tappaa joutsenen vieläkin surua tuntematta. Jos kanta kestää, ei muuta kuin pataan. Pitäähän ihmisen syödä, totean ja ymmärrän, että pitää lukea vielä paljon ja laveasti ennen kuin lestadiolaiskeskustalainen luontosuhteeni murtuu.
 Joutsenia odotellessa mietin, mitä jos ne eivät enää palaisikaan. Mitä jos tulisi hiljainen kevät, ikimykkä Väylä. Tottuisiko siihen ikinä? Vai kävisikö joutsenen kanssa niin kuin metsiemme, vesiemme ja jumaliemme kanssa, että unohdimme, mitä meillä kerran oli. Tottuisimmeko me? Ajattelisimmeko kohta, että näinhän se on aina ollut.
 Kaaro kirjoittaa esseessään , että isän juopottelu myrkytti hänet.  ”Menin jollain tavalla rikki”, hän toteaa.  Jos joskus soittaisin Kaarolle, haluaisin sanoa, että kaikki me olemme rikki. Meidät on sirpaleista rakennettu. Olemme tuhannen pillun päreinä, märkiä rättejä asfaltissa, jyrän alle jääneitä, ja sieltä nousseita. Me kannamme mukanamme surut ja kuolemat, petolliset ihmiset, pettymykset, sukutragediat. Kaiken me kannamme.
 Kaverini Mikko murahti kerran, ettei kukaan selviä lapsuudestaan ilman traumoja. Ei pidäkään selvitä. Vain robotti rakennetaan virheettömistä osista.
 Kaaro kirjoittaa pitäneensä lapsena metsää turvapaikkanaan. Minä pidän vieläkin, enkä lapsena tiennyt turvallisempaa paikkaa kuin iltapimeä metsä. Kuka minut sieltä voisi löytää?
 Kesäisin minulla on tapana kävellä halki pystyyn unohtuneen metsänsirpaleen, joka rajautuu kahta puolta suohon ja päättyy soiseen lampeen. Alkukesästä siellä voi nähdä laulujoutsenen pesällään. Jos naaras huomaa tulijan, se liukuu alas veteen ja ui pounujen suojassa pois kummultaan. Sillä ei ole mitään muuta mielessään kuin suojella elämää.
 Minun pitäisi tosiaan soittaa Kaaron Janille. Haluaisin kertoa hänelle joutsenista.
 Pekka Juntti
 Kirjoittaja on Ruotsin Haaparannalla asuva, Lapissa työskentelevä vapaa toimittaja.
 Kolumnista voi keskustella 25.4. klo 16.00 asti.
 Lue Jani Kaaron ja Pekka Juntin kolumneja:
 Pekka Juntin kolumni: Kirje vuoteen 2100 – joko kuuset ovat kuolleet?
 Jani Kaaron kolumni: Miksi maailma on pilalla ja juusto juuttuu kurkkuun?
 Pekka Juntin kolumni: Kun uusi kurkkii ikkunasta, ihmiskunta hyppää hervotonta hippaa
 Jani Kaaron kolumni: Liian paljon hyvää on liian pahaa
 Pekka Juntin kolumni: Tee niin kuin Veijo ja kaikki muuttuu hyväksi

Pekka Juntin kolumni: Pitäisi soittaa Kaaron Janille


Summary: Erityisesti maratonille treenaavat hakevat tsemppiä urakalleen somesta.

Makaan sohvalla ja selailen puhelintani. Laiskottaa. Huomaan kaverini tekemän päivityksen, missä tuttuni poseeraa urheilullisen näköisenä, leveä hymy huulillaan. Teksti kuuluu:
 “Ihana olo, 10 kilsan lenkki takana! #juoksuvoimaa #maratonmielessä #sporttistaelämää”
 Miksi se ärsyttää minua?
 Koska minä makaan sohvalla, enkä tee mitään edistääkseni hyväkuntoista elämää.
 Itsensä vertailu muihin ei kannata
 Juoksuvalmentaja  Aki Nummela  tunnistaa ilmiön, jossa kavereiden urheilupäivitykset voivat joko motivoida tai ahdistaa.
 Kun tuo kävi lenkillä, niin minäkin jaksan mennä.
 Siellä se kaveri nyt juoksee, enkä minä saa pyllyäni ylös sohvalta.
 Nummelan mielestä ahdistus on ymmärrettävää, mutta päivityksen tekijä ei ole vastuussa toisten mielialoista.
 – Juokseminen on haastava laji, eikä siinä kannata vertailla itseään liiaksi muihin.
 Ida-Liina Huurtela päivittää mielellään suorituksiaan sosiaaliseen mediaan.
 Päivitys motivoi hyvään suoritukseen
 Tänään oon temppuillu kiipeilytelineessä ja vetänyt 2h 20min pyörälenkin.
 Näin kirjoittaa innokas treenipäivitysten tekijä  Ida-Liina Huurtela . Omien julkaisujen selailu saa hänet liikkeelle.
 – Saan motivaatiota kun käyn läpi feediäni ja näen, että olen ollut reipas.
 Myös Nummela uskoo, että sosiaalisessa mediassa jaettu päivitys voi motivoida sen tekijää pitämään kiinni tavoitteistaan.
 Jos ihminen markkinoi kovaan ääneen juoksevansa maratonin, saattaa se auttaa häntä harjoittelemaan tiukemmin.
 "Aina ei tarvitse juosta kovaa"
 Nummelan mukaan päivityksistä voi tulla haittaa, jos ihmiset kertovat niissä vain omista ennätyksistään. Treenaamisen fokus voi silloin hämärtyä.
 – Keskittyminen menee siihen, että haetaan ennätystä. Juostaan liikaa muille, ei itselleen.
 Varsinkin aloittelevalle juoksijalle olisi tärkeää saada peruskunto hyväksi matalavauhtisten treenien avulla. Näitä juoksuja ei haluta päivittää sosiaaliseen mediaan.
 – Haluaisin itse nähdä enemmän tällaisia päivityksiä, mutta niillä ei saada tykkäyksiä. Aina ei tarvitse juosta kovaa.
 Lenkkeilyn lisäksi Huurtela pitää myös pyöräilystä.
 Somesta vinkkejä omaan harjoitteluun
 Ihmisluonnolle on tyypillistä, että kerromme omista intohimoistamme. Tämä näkyy herkästi myös sosiaalisen median puolella.
 Ida-Liina Huurtela julkaisee päivityksiä lähinnä omaksi ilokseen, mutta myöntää että toisten mielipiteet kiinnostavat.
 – Päivityksissä on helppo kiillottaa myös omaa profiiliaan.
 Motivaation lisäksi sosiaalisesta mediasta voi saada apuja harjoitteluun. Myös Huurtela katsoo mielellään toisten ihmisten treenipäivityksiä.
 – Niistä voi saada hyviä vinkkejä, joita voi ottaa osaksi omaa harjoittelua.
 Tekevätkö ihmiset valepäivityksiä?
 Nummela uskoo, ettei valesuoritusten päivittäminen ole yleinen ilmiö, ainakaan Suomessa. Epärehellisyyttä syntyy pikemmin vahingossa.
 – Porukka luottaa liian sokeasti omaan urheilukelloonsa ja raportoi toisinaan vääriä lukuja juostuista matkoista ja niihin kuluneista ajoista.
 Myöskään Huurtela ei perusta valehtelusta.
 – Ehkä joskus olen pyöristänyt juostuja matkoja yläkanttiin, mutta varsinaisia valesuorituksia en harrasta.
 #huomennauusiyritys
 Makaan edelleen sohvalla. On kulunut jo puolitoista tuntia. Tässä ajassa olisin ehtinyt hyvin käydä lenkillä tai salilla tai ihan vaikka pienellä kävelyllä, mutta ei.
 Olen minä sentään kääntänyt kylkeäni, kai sekin lasketaan. #ainaonuusimaanantai #lifeislife

"Siellä se kaveri nyt juoksee, enkä minä saa pyllyäni ylös sohvalta" – juoksuvalmentaja tunnistaa ilmiön, jossa kavereiden urheilupäivitykset aiheuttavat ahdistusta


Summary: Ylen chattibotti haastaa sinut puhumaan asiasta, josta puhuminen ei ole koskaan helppoa. Saat myös palautetta valinnoistasi.

Tausta: Iso osa rikoksista jää ilmoittamatta
 Netissä tapahtuvat tai alkunsa saavat lapsiin kohdistuvat seksuaalirikokset ovat nousseet tänä vuonna puheenaiheeksi Suomessa. Suurin syy siihen on Oulussa paljastunut grooming-vyyhti, jonka  oikeuskäsittely alkoi juuri .
 Grooming tarkoittaa  internetissä alkavaa nuoren seksuaalista hyväksikäyttöä ja sen valmistelua . Ilmiö ei ole uusi, mutta sosiaalisen median sovellusten lisääntyessä myös mahdollisuudet lasten ja nuorten houkutteluun ovat lisääntyneet. Lasten houkutteleminen seksuaalisiin tarkoituksiin lisättiin Suomen rikoslakiin kesällä 2011.
 Tämä Ylen juttu avaa käräjätuomion kautta , miten lapsen metsästäjä toimii verkossa. Sosiaalisen median sovellusten lisäksi pedofiilit  hyödyntävät lasten suosimia pelejä, kuten Fortnitea ja Minecraftia .
 Iso osa seksuaalirikoksista jää ilmoittamatta poliisille. Syynä  on usein uhrin häpeä . Aikuisen  kannattaa puhua etukäteen nuoren kanssa internetissä olevista  vaaroista. Hyviä vihjeitä siihen saat lisää muun muassa  Pelastakaa Lasten Ota puheeksi -verkkomateriaalista  tai  Rikosuhripäivystyksen verkkomateriaalista.
 Tämän jutun käsikirjoittamiseen osallistuivat tamperelaisen Sammon lukion viestintälinjan  uutisluokkalaiset   Julia Silva, Liisa Matveychuk, Paul Pellas, Siiri Piirainen ja Mark Lyukhatan . Jutun taustamateriaalina on käytetty nuorten todellisia kertomuksia ahdistelusta, mutta "chattibotin tarina" on kuvitteellinen.

"Mitä jos se tietää, missä mä asun" – testaa, osaisitko rauhoittaa ahdistelijan uhriksi joutunutta lasta


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Vladimir Putinin ja Kim Jong-unin tapaaminen alkamassa – Yle seuraa
 Venäjän ja Pohjois-Korean johtajat tapaavat tänään aamulla Vladivostokissa Venäjällä.  Vladimir Putinin  ja  Kim Jong-unin  asialistalla on Pohjois-Korean ydinohjelma ja maiden välinen kauppa.  Yle seuraa tapaamista hetki hetkeltä.
 Niinistöltä avaus kansallisesta turvallisuudesta – katso valtiopäivien avajaiset kello 13.25
 Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Presidentti  Sauli Niinistö  on luvannut tänään kertoa  valtiopäivien avajaisissa  näkemyksiään lakimuutoksista, joita tarvittaisiin kansallisen turvallisuuden lujittamiseksi. Yle näyttää avajaiset suorana TV1:ssä ja Yle Areenassa kello 13.25 alkaen.
 Kuinka puhua nuorelle, joka on kohdannut seksuaalista ahdistelua netissä?
 Asmo Raimoaho / Yle
 Netissä tapahtuva seksuaalinen ahdistelu on ilmiö, josta puhuminen ei taida koskaan olla helppoa vanhemman ja lapsen välillä.  Ylen vuorovaikutteisessa artikkelissa voit asettua vanhemman rooliin  tilanteessa, jossa nuori tulee kertomaan netissä kohtaamastaan ahdistelijasta. Saat samalla asiantuntijoilta palautetta valinnoistasi.
 Taas mennään yli 20 asteen
 Yle
 Tänään on edelleen aurinkoista ja lämmintä. Lämpötila kohoaa kesäisiin lukemiin varsin yleisesti. Etelä- ja Länsi-Suomessa sisämaassa lämmintä on paikoin jopa yli 20 astetta. Osissa Lappia pilvisyys on ajoittain runsasta.
 Lue lisää  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Putin ja Kim tapaavat, Ylen botti opettaa kohtaamaan ahdistelijan, kesäinen sää jatkuu


Summary: Brexit sai kylmää kyytiä brittinuorilta Yle Uutisluokan haastattelussa Euroopan parlamentin tapahtumassa.

Euroscola-tapahtuma kokosi nuoria ympäri Eurooppaa Strasbourgiin keskustelemaan Euroopan unionin tulevaisuudesta ja ajankohtaisista asioista.
 Yhdeksi puheenaiheeksi nousi Brexit, josta Munkkiniemen yhteiskoulun uutisluokkalaiset haastattelivat brittinuoria. Erityisesti huolta herättivät tulevaisuuden opiskelumahdollisuudet ulkomailla.
 – Aiemmin oli niin helppoa, kun saattoi vain hakea paikkaa ja sitten sai mennä. Mutta nyt kaikki Schengen-alueeseen ja liikkumisen vapauteen tulevat muutokset pilaavat meidän mahdollisuutemme lähes kokonaan, sanoo Beth Marsden.
 Myös Rowan Griffiths haluaisi opiskella tulevaisuudessa ulkomailla yliopistossa.
 – Brexit tulee todennäköisesti vaikeuttamaan sitä, Griffiths sanoo.
 “Kansanäänestystä ei olisi pitänyt järjestää”
 Nuoret olivat sitä mieltä, että Brexit-kysymys ei ole yksiselitteinen eikä esimerkiksi kansanäänestystä olisi voinut tehdä “kyllä tai ei” -periaatteella.
 – Ihmisiä olisi pitänyt paremmin informoida Brexitin vaikutuksista tai mitään kansanäänestystä ei olisi ikinä pitänyt järjestää, toteaa brittiläinen Beth Marsden.
 – Mielestäni Brexit on Britannialle vaikea ongelma ratkaistavaksi. Brexitin laittaminen kansanäänestykseen ei ollut järkevää, koska niin suureen perustuslailliseen asiaan ei voi vastata vai kyllä tai ei. Tällä on niin paljon monia eri seurannaisvaikutuksia, sanoo Rowan Griffiths.
 Nuoria ei kuunnella tarpeeksi päätöksenteossa
 Tapahtuman työpajoissa nuoria puhutti myös ongelma siitä, että päätöksiä tehdään heidän tulevaisuudestansa ilman mahdollisuutta vaikuttaa. Yhtä mieltä oltiin siitä, että nuorten ääni pitäisi saada paremmin kuuluviin päätöksenteossa.
 Työpajoissa tuli myös ilmi, että esimerkiksi Euroopan unionin yhteinen turvallisuuspolitiikka ja EU:hun kuuluminen luo nuorille yhteenkuuluvuuden tunnetta.
 – Olemalla eurooppalainen saan mahdollisuuksia tulla muun muassa tapahtumiin kuten Euroscolaan Strasbourgiin, sanoo Rowan Griffiths.
 Kira Heikkonen ja Mona Leino, Munkkiniemen yhteiskoulun Uutisluokka
 Yle Uutisluokka  on mediakasvatushanke, jossa nuoret tekevät uutisia omista aiheistaan.

Brittinuoret Brexitistä: "Kansanäänestystä ei olisi ikinä pitänyt järjestää"


Summary: Hallinto-oikeus kumosi yhdyskuntainsinöörin valinnan, koska sitä ei perusteltu millään tavalla edes oikeudelle.

Pohjois-Suomen hallinto-oikeus on kumonnut Kittilän kunnan teknisen lautakunnan päätöksen yhdyskuntainsinöörin valinnasta. Oikeus kumosi siten päätökset, jotka tehtiin ensin syyskuussa 2017 ja uudelleen heinäkuussa 2018, kun edellisellä kierroksella valitut kaksi henkilöä peruivat tulonsa.
 Hallinto-oikeus katsoi, että lautakunta ei ole perustellut millään tavalla päätöstään sivuuttaa kummassakin valintatilanteessa vs. yhdyskuntainsinöörinä työskennellyt  Pentti Kangas . Lautakunnan esittelijä  Lauri Kurula  esitti useassa kokouksessa toimeen pätevimpänä hakijana Kangasta, mutta joka kerta lautakunnan jäsenet muuttivat päätöstä joksikin muuksi kuin Kankaaksi.
 Tekninen lautakunta ei perustellut sitä, miten toimeen valitut hakijat olisivat pätevämpiä kuin Levin Vesihuolto Oy:n toimitusjohtajanakin toiminut Kangas.
 Kittilän kunta ei toimittanut teknisen lautakunnan päätösten perusteluja edes hallinto-oikeuteen. Hallinto-oikeuden mukaan kunta perusteli asiaa vain siten, että kuntien lautakunnat eivät ole sidottuja esittelijän esitykseen.
 Tekninen johtaja: Kankaalta poistettiin vuosien työkokemus
 Teknisen lautakunnan päätöksistä on jätetty useita eriäviä mielipiteitä vuosina 2017 ja 2018. Esimerkiksi Kittilän tekninen johtaja Lauri Kurula moitti lautakunnan päätöstä siitä, että vuonna 2018 ansiovertailusta oli jätetty pois vesi- ja jätehuolto.
 Kurulan mukaan Pentti Kankaalta poistui vertailussa yli 10 vuotta työkokemusta sillä, että lautakunta päätti korostaa työkokemusta infra-alalla ja kunnossapidossa. Kurula sanoo, että siten luotiin hakua varten oma "eniten eduksi katsottavan työkokemuksen" kategoria, jotta Kangas voitiin syrjäyttää.
 Teknisen lautakunnan jäsen  Outi Marttila  (kesk.) puolestaan moittii Kittilän entistä vs. kunnanjohtajaa  Sanna Ylinampaa  siitä, että hän on viivyttänyt Kankaan oikaisupyynnön käsittelyä. Syksyllä 2018 tehty oikaisuvaatimus käsiteltiin lautakunnassa vasta helmikuussa 2019.
 Oikeus: Päättäjät eivät olleet jääviä
 Pohjois-Suomen hallinto-oikeus hylkäsi yhden keskeisen perustelun Pentti Kankaan valituksesta. Kankaan mukaan hänen työsuhteestaan oli päättämässä kolme jääviä henkilöä sen vuoksi, että he olivat epäiltyinä virkarikoksesta entisen kunnanjohtajan  Anna Mäkelän  laittoman erottamisen vuoksi.
 Kangas on ollut puolustamassa Anna Mäkelää. Kankaan tarkoittama kolmikko on sittemmin saanut syytteet törkeästä virka-aseman väärinkäytöstä, ja heidän on pidätetty luottamustoimistaan oikeudenkäyntien ajaksi.
 Hallinto-oikeuden mukaan tästä asetelmasta ei kuitenkaan sinänsä seuraa, että syytteitä saaneet kuntapäättäjät olisivat olleet esteellisiä käsittelemään asiaa teknisessä lautakunnassa – siitä huolimatta, että päätös vaikutti Kankaan asemaan.
 Pentti Kangas sanoo Ylelle harkitsevansa vielä, hakeeko hän korvauksia työsyrjinnästä, jos hallinto-oikeuden päätös saa lainvoiman. Kankaan kohtelusta on tehty myös tutkintapyyntö poliisille.
 Lue lisää
 Kittilä-jupakka: Kunta maksaa yli 140 000 euron sovintokorvauksen entiselle kunnanjohtajalle
 Kittilän kunta valitsi Levin hissiyhtiön hallitukseen hyllytettyjä kuntapäättäjiä
 Kittilä pääsee viimein palkkaamaan vakituisen kunnanjohtajan – "Helkkarin hyvä uutinen", iloitsee kunnanhallituksen puheenjohtaja
 Valitus Kittilän kunnanjohtajan sovintosopimuksesta nurin KHO:ssa

Kittilän kunnan päätös meni taas nurin hallinto-oikeudessa


Summary: Viranomaiskeskusteluissa terrorismirikosten näyttö- ja esitutkintakynnystä epäillään käytännössä liian korkeaksi.

Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  avaa valtiopäivät eli uuden eduskuntakauden torstaina iltapäivällä. Juhlallisissa avajaisissa eduskunnassa puhuu Niinistön lisäksi eduskunnan väliaikainen puhemies  Antti Rinne  (sd.)
 Presidentti Niinistön puheesta odotetaan uusia ehdotuksia Suomen kansallisen turvallisuuden parantamiseksi.
 Niinistö kiitti vaalikauden päättäjäisissä kaksi viikkoa sitten eduskuntaa Suomen turvallisuutta lujittaneiden lakien hyväksymisestä. Päättäjäispuheessaan Niinistö huomautti, että uudellakin vaalikaudella tarvitaan lakimuutoksia turvallisuuden alalla.
 – Kiitän teitä lämpimästi tästä työstä. Muistutan samalla, ettei tie ole vieläkään loppuun asti kuljettu. Myös tulevalla vaalikaudella lainsäädäntöämme on saatettava vastaamaan ympäröivän maailman realiteetteja, Niinistö sanoi kaksi viikkoa sitten.
 Presidentti vihjasi puhuvansa avajaisissa turvallisuudesta
 Päättäjäisten kahvitilaisuudessa Sauli Niinistö totesi toimittajille, että hän kertoo valtiopäivien avajaisissa, mitä muutoksia kansallisen turvallisuuden lujittamiseksi hän kaipaisi.
 Presidentti Niinistö muistutti päättäjäisissä, että valtioiden voimapolitiikan jyllätessä sekä pahaa tahtovien verkostojen ja yksilöiden maailmassa hyvän on oltava luja.
 Yksi teema, johon presidentti saattaisi puuttua, on terrorismin torjunta. Kysymys olisi siis siitä, onko Suomella ajantasaiset lait ja riittävät valmiudet terrorismin torjuntaan ja ihmisten suojaamiseen.
 Terrorismirikosten näyttö- ja tutkintakynnystä moititaan korkeaksi
 Viranomaisten keskusteluissa esillä on ollut, onko terrorismirikosten näyttö- ja esitutkintakynnys noussut käytännössä liian korkeaksi.
 Keskusteluissa on ollut ajatus, että terroristijärjestön jäsenyys tai aseelliseen toimintaan osallistuminen pitäisi tehdä rangaistavaksi.
 Tällä hetkellä Suomen lain mukaan tuomioon tarvitaan aseelliseen toimintaan osallistumisen lisäksi jokin terroristinen rikos, josta näytön saaminen voi olla vaikeaa. Tapausten esitutkinta voi jäädä tekemättä, jos poliisi arvioi näytön hankkimisen liian vaikeaksi.
 Toisaalta kysymys on myös epäiltyjen oikeusturvasta, ettei ketään tuomita liian heppoisin perustein.
 Vierastaistelijoiden palaamiseen on varauduttu
 Toinen aihe viranomaiskeskusteluissa on ollut niin sanottujen vierastaistelijoiden palaaminen Suomeen. Kysymys on ihmisistä, jotka ovat Suomesta lähtenee terroristijärjestöjen riveihin ja ovat palaamassa Suomeen.
 Terroristiseen toimintaan kouluttautuminen on Suomen lain mukaan rikos.
 Yksi näkökulma keskusteluissa on ollut, että jokaista vierastaistelijaksi oletettua Suomeen palaavaa ihmistä pitäisi epäillä kouluttautumisesta terrorismiin.
 Päättyneellä eduskuntakaudella hyväksyttiin muun muassa siviili- ja sotilastiedustelulait sekä laki kansainvälisen avun antamisesta ja vastaanottamisesta.
 Lisäksi hyväksyttiin lait, joilla kansallinen turvallisuus puolustusvoimien ja rajavartioston osalta huomioidaan perusteellisemmin kaksoiskansalaisuuteen sekä kiinteistöjen omistukseen liittyvissä kysymyksissä.
 Siviili- ja sotilastiedustelun laajentaminen oli yksi tapa hankkia kykyjä terrorismin torjuntaan.
 Yle näyttää valtiopäivien avajaiset suorana televisiossa ja verkossa
 Yle näyttää valtiopäivien avajaiset suorana TV1:ssä ja  Yle Areenassa  kello 13.25 alkaen.
 Ylen avajaislähetyksessä on asiantuntijavieraana Turun yliopiston Eduskuntatutkimuksen keskuksen erikoistutkija  Jenni Karimäki . Lähetyksessä nähdään myös kansanedustajien haastatteluja.
 Yle seuraa valtiopäivien avajaisia myös verkossa Hetki hetkeltä -jutussa.
 Aiheesta lisää:
 Valtiopäivien avajaiset Yle Areenassa

Kehottaako presidentti Sauli Niinistö parantamaan Suomen kykyä terrorismin torjunnassa? Katso valtiopäivien avajaiset suorana kello 13.25


Summary: Asialistalla ovat Pohjois-Korean ydinohjelma sekä maiden välinen kauppa.

Mitä tiedämme tapaamisesta? Asialistalla on Pohjois-Korean ydinohjelma Maat puhuvat myös kahdenvälisestä kaupasta, jota Pohjois-Korean vastaiset pakotteet ovat rokottaneet Kim Jong-un toivoo Venäjältä sekä julkista poliittista tukea pakotteiden helpottamiseksi että käytännön apua
 Venäjän ja Pohjois-Korean johtajat tapaavat varhain torstaiaamuna Suomen aikaa Vladivostokissa.
 Kim saapui Pohjois-Koreasta junalla.
 Saapuessaan hän sanoi toivovansa, että huippukokouksesta tulee onnistunut ja hyödyllinen.
 Huippukokous on Putinin ja Kimin ensimmäinen.

Kim Jong-un tapaa Vladimir Putinin Vladivostokissa – Yle seuraa tapaamista hetki hetkeltä


Summary: Viikonloppuna Jäämereltä liikkuu Suomen ylle viileämpää ilmaa.

Sää jatkuu lämpöisenä myös tänään ja kuluvan vuoden lämpöennätys voi hyvinkin mennä rikki, sanoo Ylen meteorologi  Matti Huutonen .
 Lämpötilat liikkuvat Etelä- ja Keski-Suomessa 20 asteen tietämillä.
 – Aivan etelärannikolla ja Uudellamaalla on iltapäivällä sadekuuroriskien mahdollisuus, mutta pääosin sää on poutainen ja selkeä, sanoo Huutonen.
 Aurinko helli myös Pohjois-Suomessa, missä elohopea voi kohota 15- 18 asteen tuntumaan aivan pohjoisinta Lappia lukuunottamatta.
 Lämmin sää jatkuu vielä ainakin perjantaina, mutta viikonloppuna Jäämereltä liikkuu Suomen ylle viileämpää ilmaa.
 Sunnuntain lämpöasteet liikkuvat Huutosen mukaan 10-15 asteen tietämillä.
 Eilen Lahdessa tehtiin kevään lämpöennätys, kun mittari näytti 21,8 astetta iltapäivällä kello neljän maissa. Lähes samoihin lukemiin päästiin myös Salossa, Porissa, Raumalla ja Turussa.
 Aiheesta lisää:
 Kevään lämpöennätys rikki taas – Vastaavaa lämpöpyrähdystä saa hakea 30 vuoden takaa

Kesäiset lämpötilat hellivät Suomea myös tänään


Summary: Maailman terveysjärjestö WHO kertoi helmikuussa, että  tuhkarokkotapausten määrä kasvoi maailmalla viime vuonna 50 prosentilla.

Yhdysvalloissa on havaittu vuonna 2019 kaikkiaan 695 tuhkarokkotapausta. Määrä on enemmän kuin kertaakaan 2000-luvulla.
 Vuonna 2000 viranomaiset julistivat tuhkarokon hävitetyksi Yhdysvalloissa.
 Yhdysvaltain terveysviranomainen CDC kertoo, että tuhkarokkotapausten poikkeuksellisen korkea määrä johtuu pääasiassa muutamasta suuresta epidemiasta Washingtonin ja New Yorkin osavaltiossa.
 Erityisen paha epidemia on ravistellut Williamsburgin kaupunginosaa New Yorkin Brooklynissa. Williamburgissa elää suuri ortodoksijuutalaisten yhteisö. Sen parissa on  uutiskanava CNN:n  mukaan kampanjoitu voimakkaasti rokotteita vastaan.
 Huhtikuun alussa  New Yorkin kaupunki julisti hätätilan  ja määräsi tuhkarokkorokotteet pakollisiksi neljässä kaupunginosassa epidemian takia.
 Helposti tarttuva tuhkarokko on yleistynyt nopeasti joka puolella maailmaa, vaikka suurin osa maailman ihmisistä on rokotettu tautia vastaan.
 Terveysjärjestö WHO:n mukaan köyhissä maissa tilannetta pahentaa rokotteiden huono saatavuus, kun taas rikkaissa maissa rokotteita vastustetaan aiempaa enemmän. Järjestö muistuttaa, että tauti voi olla hengenvaarallinen etenkin lapsille.
 WHO ilmoitti helmikuussa, että tuhkarokkotapausten määrä kasvoi maailmalla viime vuonna 50 prosentilla.
 Aiheesta lisää:
 Yhdysvalloissa on pahin tuhkarokkoepidemia vuosiin, ja se leviää vauhdilla – New Yorkissa 68 uutta potilasta viikossa
 New York julisti hätätilan tuhkarokkoepidemian takia ja määräsi rokotteet pakollisiksi

Tuhkarokkotapauksia raportoitu Yhdysvalloissa enemmän kuin kertaakaan 2000-luvulla


Summary: Monet asiantuntijat arvostelevat WHO:n suosituksia siitä, että niiden tueksi on vain vähän tieteellisiä todisteita.

Pienten lasten ei pitäisi katsella televisiota tai älylaitteita eikä pelata tietokonepelejä, sanoo Maailman terveysjärjestö WHO  tuoreessa raportissaan . 2-4-vuotiaille lapsille WHO suosittaa enintään tunnin ruutuaikaa, sitä nuoremmille ei lainkaan.
 Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun WHO antaa suosituksia lasten ruutuajasta, jolla tarkoitetaan television tai älypuhelinruudun katsomista sekä tietokonepelien pelaamista.
 WHO:n kehottaa vanhempia lukemaan lapsille ja leikkimään heidän kanssaan.
 – Meidän pitäisi tuoda leikki takaisin lasten elämään, sanoo lääkäri  Juana Willumsen  järjestön tiedottessa.
 Järjestö peräänkuuluttaa suosituksissaan nimenomaan fyysisen aktiivisuuden ja hyvien yöunien tärkeyttä lapsen arjessa. WHO:n mukaan liikunnan puute on maailmanlaajuisesti merkittävin riskitekijä liikalihavuuden lisääntymisessä.
 WHO korostaa, että terveelliset elämäntavat pitäisi opettaa lapselle juuri tämän ensimmäisten vuosien aikana, jolloin lapsen kehityskaari on nopea.
 Useat tutkijat ovat esittäneet viime vuosina huolensa siitä, että lisääntyvä ruutuaika vaikuttaa lapsen valmiuksiin oppia kieltä ja sosiaalisia taitoja.
 WHO:n suositukset ovat saaneet myös laajalti arvostelua osakseen. Monet asiantuntijat korostavat, etteivät WHO:n suositukset perustu tutkimuksiin tai niiden tueksi on vain vähän tieteellisiä todisteita. Lisäksi suosituksissa ei oteta huomioon sitä, ettei kaikki ruutuaika ole huonoksi lapsille.
 Aiheesta lisää:
 WHO warnings over children's screen time disputed by UK experts
 WHO: Infants under 1 year old shouldn’t be exposed to any electronic screens

WHO: Pienet lapset pois ruudun äärestä ja leikkimään


Summary: Facebook perustelee tammi-maaliskuun tuloksen putoamista varauksella, joka on tehty Yhdysvaltain viranomaisilta odotettavien sakkojen takia.

Facebook ennakoi voivansa saada Yhdysvaltojen viranomaisilta miljardisakot käyttäjätietojen hyödyntämiseen liittyen.
 Yhtiö kertoo tulosjulkistuksen yhteydessä tehneensä tammi-maaliskuussa kolmen miljardin dollarin varauksen liittyen käynnissä olevaan Yhdysvaltojen kauppakomission tutkintaan.
 Facebookin tulos romahti alkuvuonna 51 prosenttia 2,4 miljardiin dollariin. Yhtiö selittää pudotusta tekemällään varauksella.
 Facebook tähdentää, että viranomaisten selvitys on kesken, mutta yhtiö ennakoi, että tutkinta voi johtaa jopa viiden miljardin dollarin tappioihin.


Summary: Kuluttajilta kerätty raha ohjataan lyhentämättömänä ilmastonmuutosta hillitseviin hankkeisiin, kuten metsitykseen.

"Haluatko hyvittää ostoksesi hiilidioksidipäästöt?"
 Kysymykseen saatat törmätä pian lounasravintolan kassalla, verkkokaupassa tai huoltoaseman tankkausautomaatilla.
 Kysymyksen esittää keskiviikkona toimintansa aloittava Compensate-säätiö. Sen tavoitteena on tuoda ilmastopäästöjen hyvitys osaksi kaikkia mahdollisia maksutapahtumia Suomessa – ja lopulta koko maailmassa.
 Ei ihan pieni tavoite.
 Säätiön perustaja on menestynyt yrittäjä, Vihreiden entinen kansanedustaja ja ex-salkkaritähti  Antero Vartia .
 Vartian mukaan Compensate tuo kulutuksen hiilidioksidipäästöt ja aiheutuneen vahingon hintalapun näkyviin. Hyvitysmaksu on silti vapaaehtoinen.
 – Haluamme auttaa ihmisiä siivoamaan jälkensä, hän sanoo.
 Vartia painottaa, että päästöjen radikaali vähentäminen on "yksiselitteisesti tärkeintä", mitä ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi tulee tehdä.
 Se ei kuitenkaan riitä, vaan lisäksi ilmakehästä on alettava poistaa valtavia määriä hiilidioksidia.
 Yksinkertaisin vaihtoehto sitoa hiilidioksidia olisi metsitys. Se on työvoimavaltaista puuhaa, eikä maailman valtioilta heru hankkeisiin tarpeeksi rahaa.
 Siksi Vartia kääntää katseensa kuluttajiin.
 "Tästä pitää tehdä helppoa ja vaivatonta"
 Kuluttajille on jo ennestään tarjolla useita erilaisia päästöjen  hyvityspalveluita .
 Niissä kompensointia ei kuitenkaan voi tehdä maksamisen hetkellä, vaan ne vaativat käynnin erillisellä verkkosivulla ja päästöjen selvittämistä laskurilla.
 Olemme mukavuudenhaluisia otuksia, joten toimet jäävät helposti väliin.
 – Hyvittämisestä pitää tehdä helppoa ja vaivatonta, Vartia sanoo.
 Vartian mukaan Compensate voidaan tuoda minkä tahansa ostotapahtuman yhteyteen.
 Ensimmäisenä palvelu otetaan käyttöön Helsingissä yliopisto-opiskelijoiden Unicafe-ravintoloissa. Niissä asiakas voi tästä päivästä lähtien halutessaan hyvittää annoksensa arvioidut ilmastopäästöt.
 Hyvitysmaksu vaihtelee annoksesta riippuen 5–15 senttiin. Toimintaidea on selitetty tässä grafiikassa.
 Mikko Airikka | Yle
 Järjestelmään ovat tulossa mukaan myös polttoainejakelija St1, finanssitalot Nordea ja OP Vakuutus sekä lentoyhtiö Finnair.
 Autoilija voi esimerkiksi hyvittää tankkaamisen aiheuttamat päästöt noin viiden sentin lisämaksulla per litra. Täysi tankillinen 95E:tä maksaisi hyvitettynä hieman alle kolme euroa ylimääräistä.
 Mutta onko riskinä, että paine päästövähennyksiin nuupahtaa, kun hyvittäminen rauhoittaa soimaavan omatunnon?
 Vartia uskoo vaikutuksen olevan päinvastainen: Hyvittäminen aktivoi ihmisiä ilmastotoimiin ja helpottaa myös poliittista päätöksentekoa.
 – Tutkimukset ja kokemukset viittaavat siihen, että ihmiset jotka kompensoivat päästöjään ovat huomattavasti valveutuneempia ilmaston osalta ja tekevät myös muita merkittäviä toimia päästöjen vähentämiseksi, Vartia sanoo.
 Hän huomauttaa myös, että turha kulutus voi vähentyä, kun hiilipäästöt hinnoitellaan tuotteiden sisään ja tuotteet kallistuvat.
 Compensate-palvelu tulee ensimmäisenä käyttöön Unicafe-opiskelijaravintoloissa Helsingissä. Niissä myydään päivittäin 10 000 annosta. Rinna Härkönen / Yle
 Liian hyvää ollakseen totta?
 Maailma on täynnä epämääräistä viherpesua ja päästöhuijauksia, joten kuluttajat ovat syystäkin skeptisiä.
 Miten Compensate aikoo varmistaa, että rahat todella päätyvät luvattuun tarkoitukseen?
 Vartia sanoo, että kuluttajien luottamus on ratkaisevan tärkeää Compensaten kannalta.
 Tämän takia säätiö ei tavoittele voittoa, eli kuluttajien hyvityksistä ei kerätä katetta. Rahat ohjataan lyhentämättömänä metsityshankkeisiin.
 – Tämä ei ole liiketoimintaa, painottaa Vartia.
 Rahavirta aiotaan julkistaa säätiön verkkosivuilla.
 Vartia maksaa aluksi kulut omasta pussistaan. Toiminnan käynnistymistä varten hän myi turistien suosioon nousseen Löyly-saunakompleksin näyttelijä  Jasper Pääkköselle .
 Säätiö on saanut myös lahjoituksen nimettömänä pysyttelevältä yksityishenkilöltä sekä  Tiina  ja  Antti Herlinin  säätiöltä.
 Myöhemmin toimintaa on tarkoitus pyörittää yrityksiltä kerättävillä lisenssituloilla. Yritykset siis maksaisivat siitä, että ovat mukana hankkeessa.
 Unicafe on mukana hankkeessa, koska yritys haluaa olla mukana tukemassa kestävän liiketoiminnan edistämistä, sanoo Unicafet omistavan Ylvan toimitusjohtaja Antti Kerppola. Rinna Härkönen / Yle
 Rahat menevät metsään
 Toinen kriittinen kysymys koskee hiilensidontaa: Miten kuluttajat voivat varmistua, että hiilidioksidia oikeasti poistetaan ilmakehästä heidän rahoillaan?
 Vartian mukaan Compensate ostaa hiilensidontaa jo käynnissä olevista, luotettaviksi todetuista metsityshankkeista, aluksi Afrikasta ja Etelä-Amerikasta.
 Kuluttajien rahoilla ei siis istuteta puiden taimia, vaan maksetaan jo sidotusta hiilidioksidista. Käytännössä raha siis varmistaa, että hiilensidonta jatkuu kohteessa.
 Mukaan kelpuutetaan vain sellaisia hankkeita, jotka ovat tunnetuimpien kansainvälisten sertifikaattien piirissä.
 Compensate hankkii todistukset sidotuista hiilitonneista (englanniksi carbon credit)amerikkalaiselta Verified Carbon Standardilta sekä luontojärjestö WWF:n perustamalta Gold Standardilta.
 Lisäksi Compensate osallistuu kuluttajilta kerätyillä varoilla YK:n alaisen REDD+:n suojeluprojekteihin.
 Metsityshankkeita on arvosteltu epävarmuudesta. Metsä kun saattaa palaa, tuholaiset voivat tehdä siitä selvää tai ihmiset saattavat kaataa puita salaa.
 Vartian mukaan riskejä taklataan ylikompensoinnilla.
 Kuluttajien maksuilla poistetaan ilmakehästä 2–5 kertainen määrä hiilidioksidia kuin mitä alkuperäisestä ostotapahtumasta aiheutui.
 Metsäteknikko tutkii tuhohyönteisten vahingoittaman männyn runkoa Hondurasissa. Gustavo Amador / EPA
 Tiedeyhteisö mukaan mittaamiseen
 Valveutunut kuluttaja pohtii todennäköisesti myös sitä, miten hiilidioksidin sitoutuminen metsiin mitataan ja varmistetaan esimerkiksi Afrikassa ja Etelä-Amerikassa.
 Vartia myöntää suoraan, että alkuvaiheessa toiminta perustuu serfikaatteja myöntävien toimijoiden arvioon, mutta tarkkaa hiilidioksidin mittaamista ei vielä tehdä.
 Tämän takia hanketta edistetään yhdessä tutkijoiden kanssa.
 Compensatella on tieteellinen neuvonantajaryhmä, jonka puheenjohtajana toimii Helsingin yliopiston aerosoli- ja ympäristöfysiikan professori  Markku Kulmala .
 Kulmala on ollut vuosien ajan maailman siteeratuimpia tutkijoita geotieteiden saralla.
 Kulmalan mukaan hiilensidontaan osallistuvia metsityshankkeita täytyy alkaa mitata ja todentaa mahdollisimman pian.
 Käytännössä tämä tarkoittaisi mittauslaitteistojen asentamista niihin metsiin, jotka osallistuvat hiilensidontaan. Suomessa on tällaista mittaamisen pioneeriosaamista  Hyytiälän tutkimusasemalla .
 Compensate ei silti rahoita hiilidioksidin mittausjärjestelmien rakentamista. Kulmalan mukaan on tiedeyhteisön tehtävä löytää rahoitus.
 Tilannetta helpottaa, jos kuluttajat tottuvat päästöjen hyvittämiseen: Tällöin syntyy kysyntää uusille hiilensidonnan hankkeille ja teknologioille.
 – Tarvitaan ihmisiä, jotka maksavat (päästöjen hyvittämisestä), ihmisiä jotka istuttavat ja hoitavat metsiä, ja ihmisiä jotka mittaavat, että päästöt poistuvat, Kulmala kuvaa työnjakoa.
 Mahdollisuudet sitoa hiiltä metsiin ovat valtavat.
 Politiikka ei kykene riittävän järeisiin toimiin ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi, sanoo Vartia.   Laura Railamaa / Yle
 Vartian päätä ei huimaa
 Helsinkiläinen Vartia, 38, nousi alun perin tunnetuksi Salatut elämät -sarjan näyttelijänä. Opiskeltuaan kauppatieteen maisteriksi hän perusti Helsingin Kaivopuistoon Mattolaituri-ravintolan.
 Sen jälkeen olivat vuorossa kansainväliseen maineeseen noussut saunayritys Löyly ja kausi kansanedustajana Vihreiden riveissä. Politiikassa Vartia profiloitui vahvaa markkinataloutta ajavana "oikeistovihreänä" ja Osmo Soininvaaran hengenheimolaisena.
 Compensaten perustamista hän hahmotteli kolmen vuoden ajan. Vartia kertoo ilmastonmuutoksen vastaisen työn tuovan merkityksen tunnetta elämään.
 Compensate lähtee liikkeelle Suomesta, mutta tavoitteena on levittää toiminta maailmanlaajuiseksi.
 Päätä ei tunnu huimaavan.
 Vartia kertoo päässeensä esittelemään ideaa teknologiayhtiö Applen ylimpään johtoon, Euroopan komission puheenjohtajan Jean-Claude Junckerin kabinettiin sekä Ranskan presidentin Emmanuel Macronin avustajalle.
 Vartia ei halua avata julkisuuteen säätiön tavoitteita siitä, kuinka paljon rahaa metsitykseen halutaan kerätä tai kuinka paljon kuluttajia pitäisi saada mukaan.
 Tavoitteena on kuitenkin kasvattaa Compensate viidessä vuodessa vähintään Euroopan-laajuiseksi.
 – Tämän pitäisi olla standardi, jonka avulla ihmiset ovat oppineet tunnistamaan, kuinka paljon eri hyödykkeistä päästöjä syntyy ja mikä on vahingon hinta, Vartia linjaa.
 Pitkällä tähtäimellä tavoitteena on myös se, että hiilensidonnalle syntyisi paitsi kysyntää, myös kansainvälinen markkinapaikka, eräänlainen hiilipörssi.
 Tälläiselle on tarvetta, kun maailman maat tavoittelevat hiilineutraaliuden jälkeen hiilinegatiivisuutta.
 Compensate vaatii valtavasti työtä, eikä menestymisestä lopulta ole takeita.
 Vartia pitää kuitenkin hyvänä merkkinä kysymystä, jonka hän on kuullut usean ihmisen suusta.
 – Miksi kukaan ei ole tehnyt tätä aiemmin?
 Jutun kommentointimahdollisuus on auki klo 22:een saakka. Tervetuloa mukaan.
 Lue myös:
 Antero Vartia tajusi, ettei ilmastonmuutosta ratkaista politiikalla – "Asiat voivat mennä niin pahasti pieleen, ettei ihmiskuntaa enää ole"
 Metsää Madagaskariin, tuulipuisto Intiaan – Lentomatkaajille kaupataan puhdasta omaatuntoa, mutta voiko päästöt kuitata rahalla?
 Kansanedustaja Antero Vartia luopuu Löylystä, ostajana näyttelijä Jasper Pääkkönen
 Ihmiskunnan ratkaisevat vuodet – Jättiraportti: Ilmaston lämpeneminen voidaan rajata 1,5 asteeseen, jos päästöt nollataan ennätysnopeasti

Ex-kansanedustaja ja tv-tähti Antero Vartia koukuttaa kuluttajat päästöjen hyvittämiseen – Näin toimii hiljaisuudessa valmisteltu Compensate


Summary: Tampereen Särkänniemen kesän uutuus on tornilaite Boom, jonka huippu kurkottaa 68 metriin.

Tampereen huvipuistoon Särkänniemeen on tullut uusi laite. Boom-niminen laite on huvipuiston kehitysjohtajan  Ville Aarresuon  mukaan merkittävä investointi, sillä laitteeseen on sijoitettu reilut kolme miljoonaa euroa.
 – Tornilaitteet on yleisesti suunniteltu joko vapaapudotukseen tai siihen, että ne ampuvat kovaa ylöspäin. Boom yhdistää molemmat ominaisuudet. Pahaa oloa ei kuitenkaan pitäisi tulla.
 Matias Väänänen / Yle
 Boomissa ihmiseen kohdistuu räjähtävä 4 G:n kiihdytysvoima. Laitteeseen pääsevät vähintään 120-senttiset lapset, mutta mieluiten yhdessä aikuisen kanssa.
 Boomin rakentaminen alkoi viime kesäkauden päättymisen jälkeen perustusten valulla. Itse laitteen pystytys oli projektin helpoin osuus ja se nieli keväästä vain noin pari viikkoa.
 Hallittua kauhua
 Huvipuiston hittilaite voi koostua monista elementeistä, mutta hurjuus on yksi keskeinen asia. Aarresuon mukaan Särkänniemen pitkän tähtäimen suunnittelussa arvioidaan oman valikoiman akuutteja puutteita. Tähän yhdistetään asiakkailta tulleet toiveet ja palaute.
 –Tornilaite meiltä vielä puuttui ja Hypen vieressä oli sille sopivasti tilaa.
 Matias Väänänen / Yle
 50-vuotisjuhlakesäänsä aloittelevassa Särkänniemessä on huvilaitteita yhteensä 32 kappaletta. Laitekanta ei uudistu aivan jo kesä, mutta säännöllisesti. Vaikka huvipuistokäyntiin liittyy monella paljon perinteitä, myös Särkänniemi kilpailee osaltaan ihmisten vapaa-ajasta.
 – Kuumin trendi on nyt virtuaalitodellisuus ja sen ympärille kehitettävät huvipuistosisällöt. Meillä on tämän tiimoilta iso hanke käynnissä ja uusi kohde on tavoitteena saada julki kolmen vuoden sisällä.
 Uusi kausi käyntiin vappuna
 Kesällä 2018 Särkänniemessä vieraili 599 000 asiakasta, koko vuonna 655 000. Heinäkuun kova helle verotti kävijämäärää jonkin verran. Huvipuisto on pyrkinyt venyttämään kautta pidempään järjestämällä esimerkiksi Karmivan karnevaalin lokakuussa.
 – Mitä lähemmäs 600 000 kävijää pääsemme jo kesän aikana, sen parempi, Aarresuo sanoo.
 Odotuksia ladataan uuden laitteen harteille. Kesäkauden viralliset avajaiset pidetään 11.5. mutta käytännössä portit avautuvat jo vappuna.
 – Jos kaikki menee suunnitellusti, myös Boom on jo silloin käytössä. Se on sopiva kynttilä 50-vuotissynttärikakkuun.
 Entä se rannekkeen hinta?
 – Rannekkeeseen on tullut portilta ostettuna pieni korotus, mutta verkosta saa edullisemmin.
 Lue lisää:
 Huvipuistojen hinnat ovat kohonneet portilla – verkossa rannekkeen voi saada tuntuvasti halvemmalla

Särkänniemen hurja uutuus on kolmen miljoonan investointi – ”Sopiva kynttilä 50-vuotiskakkuun”


Summary: Illan lähtö Turusta Tukholmaan joudutaan perumaan.

Tallink Siljan m/s Baltic Princess seilaa tällä hetkellä Ahvenanmerellä sähkövikaisena. Puolet laivan sähköjärjestelmistä on lakannut toimimasta.
 Tällä hetkellä alus on matkalla Tukholmasta Turkuun. Tallink Siljan viestintäpäällikkö  Marika Nöjd  kertoo laivan jättävän matkallaan Maarianhaminan väliin.
 – Alus saapunee Turkuun noin kaksi tuntia arvioitua myöhemmin eli kello 21 aikaan.
 – Aluksessa olevilla matkustajilla ei ole mitää hätää.
 Nöjd sanoo, että illan lähtö Turusta Tukholmaan on peruttu.
 – Olemme nyt yhteydessä matkustajiin, joilta illan lähtö tulee jäämään väliin.
 – Alus pyritään saamaan takaisin liikenteeseen torstai-iltana.
 Hän kertoo myös teknisen vian aiheuttaneen muutamia ongelmia. Esimerkiksi ilmastointi ei toimi kunnolla. Lisäksi ruokaa ei pystytä lämmittämään, eikä laivassa esiintyvä bändi pysty esiintymään.
 Asiasta kertoi ensimmäisenä  Iltalehti .
 Päivitetty 24.4. kello 15.05: Illan lähtö on peruttu.

Baltic Princess -aluksessa sähkövika merellä – saapuu Turkuun pari tuntia myöhässä, illan lähtö Tukholmaan peruttu


Summary: J. Hyneman Centerin syöverissä syntyy keksintöjä. Yliopiston työpajassa eri alojen osaajat kohtaavat ja kehittävät uusia laitteita.

Miltä kuulostaisi hammasharja, jolla selviäisi harjauksesta kymmenessä sekunnissa? Sellaisen harjausvekottimen ovat kehittäneet opiskelijat  Samu Syväoja  ja  Jani Perttilä  J. Hyneman Centerissä Lappeenrannassa.
 – Haluttiin nopeuttaa hampaiden harjausta ja tehdä rahaa, nauravat miehet syitä kapistuksen keksimiseen.
 Pikahammasharjassa on suun muotoinen suulake, joka työnnetään suuhun. Kymmenen sekunnin jälkeen pitäisi olla puhdasta. Mikko Savolainen / Yle
 Miehet näyttävät 3D-tulostettua keksintöään. Laite on tarkoitus panna suuhun, ja harjaspäät tekevät työn muutamassa sekunnissa. Harjaspäätä voi vaihtaa kojeeseen samalla tavalla kuin sähköhammasharjassakin.
 Lappeenrannassa sijaitseva J. Hyneman Center on työpaja, jossa eri alojen osaajat ja opiskelijat voivat kehitellä uusia keksintöjä ja innovaatioita. Työpaja on Lappeenrannan-Lahden teknillisessä yliopistossa.
 Paja muistuttaa yläkoulun teknisen ja tekstiilityön luokkia, joissa ovat valmiina kaikki työkalut ompelukoneesta viiloihin ja hitsauslaitteisiin.  Työpaja avattiin  viime syksynä.
 Jamie Hyneman avasi viime syksynä nimeään kantavan työpajan ja auttoi opiskelijoita keksintöjen parissa. Petri Kivimäki /Yle
 Päältäajettava jääkaappi ja monia muita
 Myytinmurtaja-telkkariohjelmasta tuttu Jamie Hyneman on teknillisen  yliopiston kunniatohtori.  Hän halusi tartuttaa oman kokeilunhalunsa yliopiston ja läheisen ammattikorkeakoulun opiskelijoihin.
 Niinpä Lappeenrannassa yliopiston aulassa on nyt esillä 29 keksintöä, joita talven tunteina on kehitelty myytinmurtajan työpajassa. Sieltä on putkahtanut hauskoja esineitä: esimerkiksi päältäajettava jääkaappi ja pullonavaaja, jolla saa avattua korillisen pulloja yhdellä nykäyksellä.
 Tutkijaopettaja  Markku Ikävalkon  mukaan hauskat keksinnöt ovat tärkeitä.
 – Keksimiseen liittyy leikkiminen. Kun kehittelee jotain hassua, siinä tulee yleensä keksineeksi jotain muuta uutta ja jännää. Jos koittaa koko ajan olla järkevä, se ei välttämättä aukaise mieltä.
 Ikävalko kertoo, että opiskelijat ovat innoissaan työpajasta ja ahkeroivat siellä myös kouluaikojen ulkopuolella.
 Älymuki pitää sisällään paljon tekniikkaa. Muun muassa radioaaltojen välityksellä muki ilmoittaa, paljonko nestettä on juotu. Mikko Savolainen / Yle
 Älymuki kotihoitoon
 Henry Hiltunen  on suunnitellut älymukin, jolla voidaan seurata etänä, paljonko esimerkiksi ikäihmiset juovat nesteitä. Uuden laitteen pitäisi helpottaa kotihoidon arkea.
 – Tarvittaessa älymuki voi ilmoittaa hoitohenkilökunnalle, että pitää lähteä tarkastamaan tilanne, jos henkilö ei ole juonut tarpeeksi. Älymukin avulla saadaan helpotettua hoitohenkilökunnan taakkaa, ynnää Henry Hiltunen.
 Idean isä on Hiltusen ystävä  Timo Tuononen , joka oli kesätöissä kotihoidossa.
 – Siellä hänellä syntyi idea laitteesta, jolla pystyttäisiin seuraamaan, juovatko ihmiset tarpeeksi.
 Tuononen perusti yrityksen ja antoi työtilauksen älymukin suunnitteluun yliopiston J. Hyneman Centerille.
 Neljän hengen opiskelijatiimi teki työtä käskettyä ja suunnitteli mukin. Työryhmä on tehnyt kahden kuukauden aikana neljä prototyyppiä älymukille.
 – Toiveissa on saada älymuki markkinoille ensi vuonna tai mahdollisesti jo tänä vuonna, sanoo Hiltunen.
 Pullotus- ja korkituslaite syntyi opiskelijoiden omien tarpeiden pohjalta. Mikko Savolainen / Yle
 Viinit pulloon napin painalluksella
 Opiskelijat pyytävät anteeksi kovaäänistä laitettaan. He painavat valokatkaisijan näköistä painiketta, ja kotiviini pörähtää pulloon.
 Opiskelija  Arttu Lassila  on aktiivinen kotiviinin tekijä. Hän suunnitteli työryhmänsä kanssa kotiviinin sähköisen pullotus- ja korkituskoneen.
 – Ihan käytännöllisyyden takia kone suunniteltiin. Ainahan yritetään parantaa maailmaa. Näin sitä askel kerrallaanhan tehdään, kertoo Lassila naurahtaen syitä koneen syntyyn.
 Opiskelijaporukka on tehnyt teollisuuden tarpeisiin pinoamislaitteen. Esillä oli keksintöön liittyvä lukituslaite.  Mikko Savolainen / Yle
 Pinoamislaite teollisuudelle
 Työpajassa on suunniteltu talven aikana myös teollisuuden arkea helpottavia keksintöjä, kuten esimerkiksi automatisoitu pinoamislaite.
 – Tarkoitus on säästää lattiatilaa ja vähentää manuaalista nostamista, mikä taas parantaa ergonomiaa työpaikalla, kuvailee opiskelija  Joel Oksanen  laitetta.
 Opiskelijat näyttävät pöydällä olevaa lukituslaitetta, ja televisioruudulla pyörii video, jossa demostroidaan laitteen käyttöä. Laite on pian ehkä jo ensimmäisessä teollisuusyrityksessä käytössä.
 – Tämä on ihan kaupallinen projekti. Teollisuudessa oli tarve tällaiselle laitteelle, kertoo Oksanen.
 Työryhmä kävi tutustumassa ongelmaan ja ratkaisi sen.
 – Nyt yritys on kiinnostunut meidän keksinnöstämme, ja katsotaan meneekö se vielä tarjouskilpailusta läpi, sanoo Oksanen.
 Lassi Onne on rakentanut sähköviulun. Viulua on kokeillut myös miehen tyttöystävä, joka on pitkään soittanut viulua. Mikko Savolainen / Yle
 Sähköviulu ilman soittotaitoa
 Kevytrakenteinen, vanerista tehty sähköviulu lepää  Lassi Onnen  pöydällä. Mies pyörittelee käsissään piuhaa, jonka avulla viulu saadaan soimaan pienen kaiuttimen kautta.
 Onne nostaa viulun ja alkaa soittaa. Soittotaito ei ole häävi, mutta ääntä silti soittimesta lähtee. Viulua on kokeillut myös miehen puoliso, joka on soittanut viulua 14 vuotta.
 Mies on mieltynyt puurakentamiseen ja päätti tehdä viulun. Kohta tulee myös sähkösello, jonka prototyyppi valmistuu kesän lopulla. Rakentajan mielestä sähköviulun etuihin kuuluu sen edullinen valmistushinta, joka on sadan euron luokkaa.
 Onnella on useita syitä viulun rakentamiseen.
 – Soittimet ovat haastavia tehdä ja tykkään rakennella puusta. Ja halusin opetella soittamaan viulua.
 Viulun sointi on sähköinen ja säröinen, mutta se johtuu Onnen mukaan pienestä kaiuttimesta ja piuhoista. Paremmalla vahvistimella viulusta saisi kauniimman äänen.
 Päältäajettava jääkaappi on opiskelijoiden hyötykapistus, jotta muun muassa juomat pysyvät kylminä. Mikko Savolainen / Yle
 Jamie Hyneman on nähnyt työpajan keksintöjä
 Tutkijaopettaja Markku Ikävalko kertoo, että he ovat olleet keksintöjen tiimoilta yhteydessä yliopiston kunniatohtori Jamie Hynemaniin. He ovat esitelleet työpajan aikaansaannoksia myytinmurtajalle.
 – Hän on nähnyt nämä keksinnöt videopalaverin kautta. Vielä ei tiedetä, milloin Hyneman saapuu seuraavan kerran Lappeenrantaan, sanoo Ikävalko.
 Osa J. Hyneman Centerin keksinnöistä päätyy markkinoille. Yritysyhteistyö on aina ollut Lappeenrannan-Lahden teknillisen yliopiston valtti.
 –Aivan alusta alkaen vuodesta 1969 yritykset ovat olleen vahvasti mukana meidän yliopistossamme. Diplomi-insinöörityöt tehtiin alusta lähtien yrityksille, kertoo Ikävalko.
 Milloin sitten päästään pesemään hampaat 10 sekunnissa?
 Automaattista hammasharjaa kehittäneet opiskelijat Samu Syväoja ja Jani Perttilä kertovat, etteivät ole varmoja, jatkuuko pikahammasharjan kehittely. Se on heidän yhden yliopistokurssinsa lopputyö. Ja voi olla, että siksi se jääkin.
 J. Hyneman Centerissä porukka opiskelijoita pähkäilee, miten saisi luotua parhaiten terästangon taivutuslaitteen. Mikko Savolainen / Yle
 Lue seuraavaksi:   Yliopisto sai apuun myytinmurtaja Jamie Hynemanin – nyt hullut ideat alkavat tulla oikeiksi keksinnöiksi

Nuoren opiskelijan kesätyö vanhustenhoidossa johti merkittävään havaintoon – kohta hänen keksintönsä voi pelastaa janoisen vanhuksen hengen


Summary: Aiemmin kävi ilmi, että Intia oli varoittanut Sri Lankaa iskujen uhasta.

Sri Lankan presidentti  Maithripala Sirisena  on pyytänyt maan puolustusministeriä  Hemasiri Fernandoa  ja poliisijohtaja  Pujith Jayasundaraa  eroamaan pääsiäisen terrori-iskujen takia.
 Asiasta ilmoitti maan presidentinkanslia uutistoimisto AP:n mukaan. Samaa ovat kertoneet muun muassa uutistoimisto Reutersin ja srilankalaisen  uutissivuston Ada Deranan lähteet.
 Ada Deranan mukaan eronpyynnön syynä on se, etteivät ministeriö ja poliisi kyenneet estämään terrori-iskuja ennakkovaroituksista huolimatta. Intian kerrotaan varoittaneen Sri Lankaa iskujen uhasta etukäteen.
 Srilankalainen uutissivusto News First  kertoo, että kansanedustaja  Wijeyadasa Rajapakshe  on vaatinut kirjeessä presidentille, että puolustusministeri ja poliisjohtaja pidätetään.
 Hotelleihin ja kirkkoihin sunnuntaina tehdyissä iskuissa kuoli yli 350 ihmistä.
 Ääri-islamilainen Isis-järjestö on sanonut tehneensä iskut, mutta ei ole antanut siitä todisteita. Sri Lankan poliisi epäilee, että iskujen tekijät olivat irtautuneet kahdesta paikallisesta ääri-islamilaisesta ryhmästä.
 Sri Lankan muslimien kansalaisjärjestöt ovat tuominneet iskut ja sanoneet, että iskujen tekijät ovat islamia omiin tarkoituksiinsa väärinkäyttäneitä rikollisia.
 Lue myös:
 Sri Lankassa pidätetty jo 60 terroriepäiltyä – poliisi räjäytti moottoripyörän

AP: Sri Lankan puolustusministeri ja poliisijohtaja saivat potkut terrori-iskujen takia


Summary: Tarvetta olisi sadoille työntekijöille.

Pohjanmaan maakunnassa sijaitsevan Pietarsaaren seudun työvoimatarve on selvästi oletettua suurempi. Nyt ja kahden seuraavan vuoden aikana tarvitaan noin 600–800 työntekijää eri aloille ja eri paikkakunnille.
 Työttömyysaste alueella oli maaliskuussa noin neljä prosenttia. Koko maassa luku on runsaat 9 prosenttia.
 Tuotannon työntekijöistä on kova pula, mutta myös kunnissa kaivataan henkilökuntaa varhaiskasvatukseen sekä terveydenhuoltoon.
 TE-toimiston työnhakurekistereistä löytyy vain kolmasosa näistä työntekijöistä. Pietarsaaren kehittämisyhtiö Concordia onkin kampanjoinut aktiivisesti eri rekrytointitapahtumissa löytääkseen tekijöitä myös muualta Suomesta.
 Siivousalalla tarvitaan tekijöitä
 Siivousalan yritys Professional Cleaning Service Oy on rekrytoinut myös ulkomailta, kertoo osaomistaja ja talouspäällikkö Simon Kivinen.
 – Olemme hakeneet ja saaneet työntekijöitä Kreikasta. Meillä on nyt kaksi työntekijää sieltä ja jatkossa vielä kaksi lisää. Laajennamme hakua myös Suomessa, sillä esimerkiksi Itä-Suomessa on työttömyyttä toisin kuin täällä.
 Kivisen mukaan yhtiössä on 115 työntekijää, mutta lisää tarvitaan 15. Työvoimapula estää kasvua ja vähentää työviihtyvyyttä. Tällä hetkellä työntekijät joutuvat ottamaan enemmän työtehtäviä kuin haluaisivat.
 Professional Cleaning Servicessä toimitaan kolmella kielellä: suomeksi, ruotsiksi ja englanniksi.
 Simon Kivisen mukaan siivousala kärsii aiemmasta huonosta imagosta. Hänen mukaansa nykyään alalla palkkataso on kuitenkin verrattavissa vaikkapa kaupan alan palkkoihin.
 – Lisäksi moni työtehtävä poistuu digitalisaation vuoksi, mutta ei siivousala. Robotit eivät valtaa alan työpaikkoja kymmenessä vuodessa.

Työntekijöitä haetaan Kreikasta asti – Pietarsaaren seudulla on vain 4 prosentin työttömyys ja kova työvoimapula


Summary: Vuoden 2019 pakolaisnainen ihailee suomalaisia arvoja –  ja erityisesti ajoissa olemista.

Tästä on kyse Vuoden 2019 pakolaisnaiseksi ja -mieheksi valittiin tällä kertaa nuoret esikuvat. Vuoden pakolaisnaiseksi valittiin lahtelainen Rand Mohamad Deeb, 18, joka on kotoisin Syyriasta. Pakolaismieheksi nimitettiin helsinkiläinen nyrkkeilijä Noudeen Toure, 28, joka on lähtöisin Togosta.
 Vuoden pakolaisnaiseksi on valittu  Rand Mohamad Deeb . Ylioppilaaksi tänä keväänä kirjoittava Deeb saapui Suomeen kaksi vuotta sitten kiintiöpakolaisena Mauritaniasta. Sinne hän oli paennut perheensä kanssa Syyriasta vuonna 2014.
 Lahdessa asuva Deeb on kotoutunut ja löytänyt paikkansa nopeasti.
 – Pärjääminen ja sopeutuminen ovat kiinni kielen oppimisesta. Ennakkoluuloja on valitettavasti olemassa. Vuoden pakolaisnaisena minulla on mahdollisuus näyttää, ettei oppiminen ole mahdotonta.
 Deeb haluaa auttaa myös muita maahanmuuttajia sopeutumaan ja löytämään oman tiensä. Oman pärjäämisensä lähtökohtana hän pitää unelmiaan. Maahanmuuttajien pärjäämistä rajoittavat kuitenkin ennakkoluulot, myös omat.
 – Monilla ihmisillä oli ennakkoluuloja. Kun tulin Suomeen, toiset maahanmuuttajat sanoivat, että suomen kieli on mahdottoman vaikea.
 Muiden maahanmuuttajien ennakkoasenteista huolimatta Deeb alkoi opiskella sinnikkäästi. Suomen kielen oppimateriaalia ei arabian kielellä juuri löytynyt, mikä rohkaisi Deebiä jakamaan tekemänsä selvitystyön muiden kanssa.
 Vain muutaman kuukausi Suomeen tulon jälkeen hän alkoi tehdä suomen kielen opetusvideoita muille maahanmuuttajille. Katsojien kommentit ovat kannustaneet Deebiä jatkamaan videoiden tekemistä.
 "Haluaisin nostaa suomalaisten arvojen ihanuutta"
 Vuoden pakolaismies Nourdeen Toure ja pakolaisnainen Rand Mohamad Deeb.  Enni Kallio
 Vuoden 2019 pakolaismieheksi valittiin helsinkiläinen nyrkkeilijä  Nourdeen Toure , 28, joka on kotoisin Togosta. Suomen Pakolaisavun valitsemat vuoden pakolaisnainen ja -mies ovat tällä kertaa molemmat nuoria esikuvia.
 Perusteluissa mainitaan halu nostaa nuorten pakolaisten aktiivista asemaa yhteiskunnassa.
 Muiden auttaminen on Rand Mohamad Deebille sydämen asia. Auttaminen on olennainen osa myös hänen tulevaisuudensuunnitelmiaan, sillä nuori nainen tähtää lääkärin opintoihin.
 Lapsena syntynyt unelma ei ole kaukana. Ensimmäisen lukiovuoden jälkeen hän sai peräti kolme stipendiä, joista yksi tuli Nastopolin lukion parhaasta keskiarvosta. Deeb sai stipendin myös positiivisesta asenteesta.
 Suuri osa suomalaisista arvoista tuntuu omilta.  Rand Mohamad Deeb
 Myös ylioppilaskirjoitukset ovat menneet hyvin, eikä pääsykokeissa epäonnistuminen jännitä. Tulevaisuudessa lääkärin opintoihin on mahdollisuus päästä suoraan hyvällä ylioppilastodistuksella. Laudatureita kirjoittaneelle Deebille sekin on rohkaiseva tieto.
 Deeb sanoo arvostavansa sitä, että Suomessa on mahdollisuus pärjätä taustoista riippumatta.
 – Haluaisin nostaa suomalaisten arvojen ihanuutta. Suuri osa niistä tuntuu omilta, esimerkiksi yhdenvertaisuus ja muiden hyväksyminen. Ja ollaan aina ajoissa, se on minun mielestäni tärkeää.
 Nimitykset julkistettiin keskiviikkona 24. huhtikuuta Helsingissä. Vuoden pakolaisnainen on valittu vuodesta 1998 ja pakolaismies vuodesta 2016.
 Kuuntele myös:   Vuoden 2019 pakolaisnainen on lahtelainen Rand Mohamad Deeb
 Juttua päivitetty 24.4.2019 kello 20:06. Korjattu sukunimi muotoon Nourdeen.

Vuoden pakolaisnainen on abiturientti Rand Mohamad Deeb – rohkaisee maahanmuuttajia opettelemaan suomea