Summary: Yhdysvaltojen viranomaisia pakoileva Snowden sanoo elävänsä Venäjällä nykyään melko normaalia elämää.

Yhdysvaltojen jahtaamilla tietovuotajilla näyttää olevan aiempaa tukalammat oltavat – ainakin jos seuraa vuotosivusto Wikileaksin  Julian Assangen  ahdinkoa.
 Ecuadorin suurlähetystössä Lontoossa lähes seitsemän vuotta piilotellut Assange  pidätettiin huhtikuussa , ja seuraavaksi häntä  uhkaa karkotus Yhdysvaltoihin  ja jopa 175 vuoden vankeustuomio.
 Sen sijaan kuusi vuotta maanpaossa Venäjällä viettäneen  Edward Snowdenin  asiat ovat paremmalla tolalla.
 – Elämästäni on itse asiassa tullut melko normaalia, Snowden sanoo Verkkosivusto Vicen huhtikuussa julkaisemassa  podcast-haastattelussa .
 Mielenosoittajat vaativat Snowdenin armahtamista Hongkongissa syksyllä 2016. Jerome Favre / EPA
 Vuonna 2013 Yhdysvaltain kansallisen turvallisuuspalvelun NSA:n alihankkijalle työskennellyt Snowden vuosi medialle tuhansia salaisia asiakirjoja.
 Uutiset Yhdysvaltojen maailmanlaajuisesta urkintajärjestelmästä aiheuttivat laajan poliittisen skandaalin – ja toivat Snowdenille vakoilusyytteet.
 Tietovuotaja pakeni kotoaan Havaijilta Hongkongiin. Sieltä oli tarkoitus jatkaa samaiseen eteläamerikkalaiseen Ecuadoriin, joka tarjosi suojan myös Assangelle.
 Matka kuitenkin katkesi Moskovan lentokentälle, kun Yhdysvallat mitätöi Snowdenin passin. Myöhemmin hän sai Venäjältä väliaikaisen turvapaikan, jonka voimassaoloa on jatkettu jo useasti. Snowden kiittää onneaan.
 – Muuten olisin nyt Guantànamossa. Tai kuollut.
 Tiedusteluyhteisön Mordor
 Snowden kertoo podcast-haastattelussa, ettei hänen tarkoituksensa todellakaan ollut päätyä Venäjälle. Yhdysvaltalaisessa tiedusteluyhteisössä maata pidetään lähinnä  Taru sormusten herrasta  -maailman Mordorina.
 Otsikoista pudonneet: Edward Snowden Edward Snowden Reuters Tietotekniikka-ammattilainen, joka vuosi medialle tuhansia salaisia asiakirjoja turvallisuuspalvelu NSA:n toiminnasta vuonna 2013. Vuodot paljastivat Yhdysvaltojen maailmanlaajuisen urkintajärjestelmän, jonka avulla pystyi vakoilemaan sähköposteja ja puhelutietoja. Työskenteli NSA:n keskuksessa Havaijilla konsulttiyhtiö Booz Allenin palveluksessa. Yhdysvallat syyttää mm. vakoilusta. On saanut Venäjältä väliaikaisen turvapaikan, jota on uusittu säännöllisesti. Tämä juttu on toinen osa Ylen ulkomaantoimituksen  kesäsarjassa  kansainvälisen julkisuuden unohtamista ihmisistä.
 Mutta tietovuotajan elämästä on tullut helpompaa kuin hän odotti.
 35-vuotias Snowden sanoo päiviensä täyttyvän pitkälti työnteosta.  Hän työskentelee  lehdistönvapautta puolustavan, joukkorahoituksella toimivan  Freedom of the Press -säätiön  puheenjohtajana. Tavoitteena on parantaa toimittajien ja heidän lähteidensä tietosuojaan.
 Lisäksi hän esiintyy puhujana erilaisissa tilaisuuksissa videolinkin kautta,  viimeksi toukokuun lopussa  kanadalaisella Dalhousien yliopistolla.
 – Huvittaa, kun minun sanotaan piileskelevän tai oleskelevan ”salaisessa paikassa”. Se ei pidä paikkaansa. Itse sanon aina avoimesti istuvani omassa asunnossani.
 Pizzaa ja pleikkaria
 Snowden kertoo asuvansa Moskovassa yhdessä tyttöystävänsä kanssa. Kyseessä on sama tyttöystävä,  tankotanssia harrastava  yhdysvaltalainen  Lindsay Mills , joka  muutti Moskovaan  jo vuonna 2014 ja jonka kanssa Snowden asui jo Havaijilla.
 Pariskunnan kerrotaan tutustuneen yhdessä venäläiseen teatteri- ja kulttuurimaailmaan. Viisumirajoitusten takia Mills ei kuitenkaan ole asunut Moskovassa kokoaikaisesti.
 Mills on julkaissut Twitterissä kuvia pariskunnan elämästä.
 Vice-sivuston Cyber-podcastissa Snowden kertoo myös muiden läheistensä käyneen Moskovassa kylässä.
 Snowden sanoo podcastissa osaavansa venäjää " nemnogo " eli aika vähän. Hän luonnehtii kielitaitoaan ravintolavenäjäksi.
 Pelmenien ja vodkan sijaan tietotekniikka-ammattilainen kuitenkin kertoo tilaavansa mieluummin pizzaa. Amerikkalaiseen makuun sopivat kuulemma ainakin kaupungin Pizza Hut ja Papa John’s -ravintolat.
 Elokuvaohjaaja Oliver Stone teki Snowdenista vuonna 2016 elokuvan, jota esitettiin eri puolilla maailmaa.
 Myikö Ecuador Assangen?
 Moskovan lentokentälle jumiuduttuaan Snowden turvautui vuotosivusto Wikileaksin asianajajien apuun. Assangeen hänet on rinnastettu siitä lähtien.
 Snowden on tuominnut Assangen pidätyksen. Hän kuvasi sitä Twitterissä ”lehdistönvapauden mustaksi päiväksi”:
 Podcast-haastattelussa Snowden kehottaa kiinnittämään huomiota siihen, että Ecuador sai Kansainväliseltä valuuttarahastolta IMF:ltä 4,2 miljardin dollarin eli lähes 3,9 miljardin euron lainan noin kuukautta ennen Assangen pidätystä.
 Assangen puolustajat ovat kuitenkin olleet harvassa, etenkin demokraattien presidentinvaalikampanjaan vuonna 2016 kohdistuneiden Wikileaks-vuotojen jälkeen.
 – Julian on nykyään niin surullisen tahriintunut hahmo. Moni amerikkalainen inhoaa häntä. Tämän ei kuitenkaan pitäisi estää hänen asiansa puolueetonta käsittelyä julkisuudessa, Snowden sanoo
 Hän mainitsee podcastissa ohimennen, että käyttää oman julkisuuskuvansa rakentamisessa asiantuntija-apua.
 Snowdenia Hongkongissa majoittaneista ihmisistä kaksi, Keana ja Vanessa Rodel (toinen ja kolmas vasemmalta), on saanut turvapaikan Kanadasta. Jerome Favre / EPA
 "En tule koskaan olemaan turvassa"
 Tänä keväänä  Snowden on kampanjoinut  myös häntä pakomatkalla kuusi vuotta sitten auttaneiden ihmisten puolesta.
 Hongkongissa joukko Snowdenia majoittaneita ihmisiä on joutunut vaikeuksiin, kun heidän roolinsa tuli ilmi.
 Filippiiniläinen  Vanessa Rodel  ja hänen tyttärensä  Keana  saivat keväällä turvapaikan Kanadasta. Snowden toivoo, että Kanada ottaisi vastaan myös viisi häntä auttanutta srilankalaista, jotka Hongkong on uhannut karkottaa.
 Oman turvallisuutensa puolesta tietovuotaja ei myönnä olevansa huolissaan.
 – En varmaankaan tule koskaan olemaan turvassa, Snowden sanoi  Paris Match -lehden haastattelussa  viime syksynä.
 – Mutta jos olisin halunnut pysyä turvassa, olisin jäänyt Havaijille.

Tietovuotaja Edward Snowden kiittää Moskovan pizzatarjontaa ja onneaan: Ilman Venäjän turvapaikkaa "olisin Guantànamossa tai kuollut"


Summary: Etelä-Tapiolan lukioon pääsyyn vaadittiin aiemmin yli 9:n keskiarvo peruskoulun päättötodistuksessa. Nyt opinahjoon pääsi 7:n keskiarvolla.

Suomessa pääsee lukioon pääsääntöisesti keskiarvolla 7. Lukioiden keskiarvorajat ovat laskeneet vuosien varrella, koska ikäluokat pienentyvät ja lukiopaikkoja on silti paljon saatavilla.
 Tänä vuonna yksi suurimmista pudotuksista tuli Etelä-Tapiolan lukiossa Espoossa. Siellä keskiarvoraja oli viime vuonna 9,17. Nyt sisään pääsi 7 keskiarvolla.
 – Espoossa poliittinen päätös oli, että seitsemän keskiarvolla pääsee lukioon sisään, kertoo vs. rehtori  Juha Kivioja  Etelä-Tapiolan lukiosta.
 Juha Kivioja arvioi, että yksi syy keskiarvorajan laskuun on Etelä-Tapiolan lähelle tullut uusi Otaniemen lukio, jonne on hakenut yli 9 keskiarvon omaavia hakijoita.
 "Opiskelijat ehkä suojelevat itseään pettymyksiltä"
 Lukioiden keskiarvorajat määrittyvät vuosittain hakijoiden mukaan. Halutuimpiin lukioihin keskiarvorajat nousevat sitä mukaa, miten kovatasoisia hakijat ovat.
 Lukiot voivat myös itse määritellä keskiarvorajansa, vaikka kilpailua ei olisi. Osa lukioista on määritellyt keskiarvorajan, osa taas ei.
 Etelä-Tapiolan lukioon on tänä keväänä hakenut vähemmän opiskelijoita kuin aiemmin. Kiviojan mukaan tähän asti hakijoita on ollut yhtä paljon kuin paikkoja. Tänä keväänä ensisijaisia hakijoita oli 105 ja paikkoja olisi ollut 140.
 – Opiskelijat eivät ehkä hae paikkoihin, joihin eivät ajattele pääsevänsä. Ei kukaan hae meille yleensä alle 9,2 keskiarvolla. Opiskelijat ehkä suojelevat itseään pettymyksiltä, miettii Kivioja.
 Vs. rehtori Juha Kivioja pohtii, että Etelä-Tapiolan lukion hakijoiden määrään on vaikuttanut lähelle perustettu Otaniemen lukio. Matti Myller / Yle
 Vaikka Etelä-Tapiolan lukioon pääsi seiskan arvosanalla, silti sinne valittujen keskiarvon keskiarvo oli 9,27. Opinahjoon on jäljellä 35 paikkaa. Lisähaku kouluun alkaa tänään perjantaina.
 – Varmasti saadaan paikat täyteen, uskoo Kivioja.
 Pääseekö lukioon millä keskiarvolla tahansa?
 Muissakin lukioissa keskiarvorajaa on laskettu. Esimerkiksi Lappeenrannan Kimpisen lukiossa keskiarvoraja oli 7,83 vuonna 2018. Tänä keväänä raja oli 7,25.
 – Keskiarvorajan lasku johtuu siitä, että nyt otetaan sisään ikäluokasta enemmän oppilaita kuin aiemmin, kertoo rehtori  Olli Mielonen  Kimpisen lukiosta.
 Sisään otettavien määrää kasvatettiin Lappeenrannassa sen takia, että kaikki lukiokelpoiset pääsisivät opiskelemaan kotikaupungin lukioon. Tähän mennessä osa ikäryhmästä on joutunut lähtemään lähikuntien lukioon liian korkeiden keskiarvorajojen takia.
 – Keskiarvorajan lasku on auttanut ennen kaikkea poikia pääsemään lukioon. Syksyllä meillä aloittaa 84 poikaa ja 96 tyttöä, sanoo Mielonen Kimpisen lukiosta.
 Pääsisikö lukioon millä keskiarvolla tahansa, jos ei hakijoita olisi tarpeeksi?
 – Lappeenrannassa lasten ja nuorten lautakunta on linjannut, että keskiarvoraja lukio-opintoihin on oltava 7, sanoo Mielonen.
 Lautakunnan linjaus johtuu siitä, että vähintään seiskan keskiarvo antaa vakaamman pohjan lukio-opintoihin. Lukioon on päässyt joissain  Suomen kunnissa jopa reilun 5 keskiarvolla .
 – Kyllä se vaikeaa tulee olemaan, jos esimerkiksi matematiikassa ja kielissä pohjatiedot ovat heikolla tasolla. Silloin lukio-opinnot voivat käydä vaikeiksi, kertoo rehtori Olli Mielonen.
 YTL: Emme seuraa ranking-listoja
 Ylioppilastutkintolautakunnasta kerrotaan, ettei siellä kiinnitetä huomiota lukioiden keskiarvorajoihin eikä seurata lukioiden ranking-listoja.
 – Niiden merkitys on suomalaisessa koulutusjärjestelmässä olematon. On kuitenkin selvää, että opiskelijoiden lähtötaso vaikuttaa kokonaisuuteen. Sama koe on edessä kaikilla kokelailla, sanoo ylioppilastutkintolautakunnan pääsihteeri  Tiina Tähkä .
 Lukio-opiskelijoiden lähtötasossa on paljon vaihtelua, ja opiskelijat valmistautuvat ylioppilastutkintoon hyvin erilaisista lähtökohdista. Tähkän mukaan ei voida arvioida sitä, lisääntyykö esimerkiksi reputtaneiden määrä niissä lukioissa, joiden opiskelijat ovat perinteisesti kirjoittaneet hyviä arvosanoja.
 – Reputtamiseen vaikuttavat niin monet tekijät. Kun tekee kolme vuotta hyvää työtä ja opiskelee tavoitteellisesti, ylioppilastutkinto odottaa. Ei se ole niin pohjakeskiarvosta kiinni vaan motivaatiosta ja halusta oppia, muistuttaa Tähkä.
 Keskiarvorajoja, joilla kouluun pääsee sisään, ei seurata ammattiopistoissa. Minna Rinta-Tassi / Yle
 Ammattiopistoon pääsy hankalampaa
 Ammattiopintoihin voi olla hieman hankalampi päästä kuin lukioon. Lappeenrannassa ja Imatralla toimivassa Sampon ammattiopistossa aloituspaikkoja oli yhteensä 734. Hakijoita paikkoihin oli hiukan enemmän.
 Ammattiopisto Sampon suosituimmilla aloilla hakijoita on ollut kaksi kertaa enemmän kuin aloituspaikkoja on ollut tarjolla.
 – Esimerkiksi sähkö- ja automaatiotekniikan perustutkintoon haki Lappeenrannassa 45. Sisään pääsi 22, kertoo vararehtori  Anne Poutanen  ammattiopisto Samposta.
 Samposta kerrotaan, ettei ammattikoulutuksessa seurata keskiarvoja, joilla opiskelijat opinahjoihin pääsevät sisään.
 Sähköalan lisäksi suosittu koulutusala on hius- ja kauneudenhoidon perustutkinto, johon haki Lappeenrannassa 41. Hiukan yli puolet valittiin. Tieto- ja viestintätekniikan koulutukseen oli myös hankala päästä.

Huippulukion keskiarvoraja romahti – YTL: "On selvää, että lähtötaso vaikuttaa kokonaisuuteen"


Summary: Yhdysvallat on julkaissut videon, jonka se sanoo todistavan Iranin syyllisyyden.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  pitää Irania syyllisenä Omaninlahdella torstaina tehtyyn iskuun kahta öljytankkeria vastaan. Trump kertoi näkemyksistään  Fox News -uutiskanavan haastattelussa .
 Yhdysvallat julkaisi aiemmin videon, joka sen mukaan näyttää iranilaisen veneen toisen öljytankkerin vieressä. Videota on tulkittu niin, että veneessä olevat henkilöt yrittävät irrottaa tankkerin kyljessä kiinni olevaa magneettimiinaa.
 Trump vetosi haastattelussa samaan videoon todisteena Iranin syyllisyydestä.
 – Luulen, että yksi miinoista ei räjähtänyt ja siinä on todennäköisesti nähtävissä Iranin "kädenjäljet" (Iran written all over it), Trump sanoi.
 Reikä ja miina (oikealla)  Kokuka Corageousin kyljessä. Yhdysvaltain puolustusvoimat / EPA
 Kysymykseen siitä kuinka Yhdysvallat vastaa tapaukseen ja estää vastaavan toistumisen Trump vastasi, että se jää nähtäväksi.
 Norjalaisomistuksessa oleva Front Altair -tankkeri ja japanilaisomistuksessa oleva Kokuka Courageous -tankkeri vaurioituivat torstaina sattuneissa räjähdyksissä. Alusten henkilöstö evakuoitiin.
 Lisää aiheesta:
 Yhdysvallat julkaisi videon, jolla Iran poistaa sen mukaan miinaa iskun kohteeksi joutuneen aluksen rungosta – Varoittaa Iranin "selvästä uhasta"
 Omaninlahden tankkeriräjähdyksille etsitään selitystä – Yhdysvallat syyttää suoraan Irania iskuista
 Kaksi tankkialusta hyökkäyksen kohteina Persianlahdella

Trump: Iran syyllinen Omaninlahden öljytankkeri-iskuun – "Seuraukset jäävät nähtäviksi"


Summary: Suomella ei nykyisin ole ilmavalvontakoneita, jotka ovat lentäviä tutka- ja taistelunjohtokeskuksia.

Ruotsalainen lentokonevalmistaja Saab korottaa tarjoustaan Suomelle kilvassa Hornet-hävittäjien seuraajasta. Gripen-hävittäjien lisäksi Saab tarjoaa Suomelle kahta GlobalEye -ilmavalvontakonetta.
 Asiasta kertoo Saab  tiedotteessaan .
 GlobalEye on Saabin uusi lentokone, millä voidaan valvoa ilmatilaa sekä maa- ja merialuetta kauemmaksi kuin maan pinnalle sijoitetuilla tutka-asemilla. Koneesta voidaan myös johtaa hävittäjiä ilmapuolustuksessa.
 Suomella ei tällä hetkellä ole ilmavalvontakoneita. Ruotsilla ja Venäjällä niitä on.
 Varsinainen hävittäjätarjous Saabilta on edelleen 64 kappaletta Gripen E- ja F-mallin monitoimihävittäjiä.
 Myös amerikkalainen Boeing on tarjonnut Super Hornet -hävittäjien lisäksi kahta Super Hornetin elektroniseen sodankäyntiin tarkoitettua Growler -versiota. Niiden tehtävä on häiritä vastustajan ilmapuolustuksen tutkia.
 Hornetien seuraajaehdokkaita ovat Gripenin ja Super Hornetin lisäksi amerikkalainen Lockheed Martin F-35, monikansallinen Eurofighter Typhoon ja ranskalainen Dassault Rafale. Päätös Hornetin seuraajasta on tarkoitus tehdä vuonna 2021.

Saab tarjoaa Suomelle Gripenien kylkiäisenä kahta GlobalEye -ilmavalvontakonetta


Summary: Lintilä oli Ranskan valtiovarainministeri Bruno Le Mairen kanssa eri linjoilla siitä, syntyikö Luxemburgin kokouksessa euromaiden budjetti vai ei.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Uupunut valtiovarainministeri  Mika Lintilä  (kesk) kertoi perjantaiaamuna kahden tunnin yöunien jälkeen euroryhmän torstain ja perjantain välisenä yönä tekemistä päätöksistä. Hänen mukaansa kokous oli vaikea.
 – Keskustelua oli paljon, ja oli aika paljon ristikkäisiä mielipiteitä ja näkökulmia. Pidettiin useampia taukoja, joissa soviteltiin tekstejä ja kantoja, Lintilä kuvaili. Hän osallistui euroryhmän kokoukseen ensimmäistä kertaa.
 Lintilä kritisoi Ranskan valtiovarainministeri  Bruno Le Mairen  kommenttia heti kokouksen jälkeen, että "budjetti on hyväksytty".
 – Hyväksyttiin, että tällainen tulee, jota käytetään investointeihin ja osarahoitukseen, mutta miten rahoitetaan ja jyvitetään, jäi sopimatta. Aika reilu tulkinta, että on hyväksytty.
 Bruno Le Maire toisti vielä tiedotustilaisuudessakin, että "meillä on euromaiden budjetti vuoden 2021 alusta alkaen".
 Rahaliiton syventämisessä riittää työmaata
 – Varmasti tulee olemaan haasteellista saada näkemyksiä joskus yhteiseen muottiin, Lintilä arvioi kokonaisuutta.
 Torstain ja perjantain välisen yön kiihkeän väännön jälkeen Lintilä ei usko, että esimerkiksi Ranskan ja Espanjan hakemaa selvästi tiivimpää talous- ja rahaliittoa saadaan luoduksi.
 – Sen verran siellä oli varaumia ainakin eilisen keskustelun perusteella.
 Kokouksessa  hyllytettiin eurobudjetti , jota esimerkiksi Ranska, Espanja ja Saksa haluaisivat nykyisen EU-maiden budjetin päälle.
 Siitä sen sijaan saavutettiin yksimielisyys, että tulevalle seitsenvuotiskaudelle EU-budjetin sisään tulee euromaiden oma rahoitusväline.
 – Sen jatkovalmistelu menee syksylle, Lintilä sanoi. Suomi aloittaa EU:n puheenjohtajana heinäkuun alussa. Euroryhmällä on kuitenkin oma vakituinen puheenjohtaja, joka tätä nykyä on Portugalin valtiovarainministeri  Mario Centeno . Suomi johtaa loppuvuoden kaikkien EU-maiden Ecofin-kokouksia.
 Pieni Viro oli tiukkana
 Kokouslähteiden mukaan erityisesti Viro mutta myös Hollanti olivat kokouksessa tiukkana "lisäeurobudjetin" luomisesta. Suomi on valmis joustamaan, kunhan budjettiin mukaan lähteminen on aidosti vapaaehtoista.
 – Suomen puheenjohtajakaudelle tulee lisää painetta, se on ainakin eilen sitten todennettu. Kyllä siellä palloja jo heitellään Suomen puolelle, Lintilä sanoi.
 Lintilän mielestä eurobudjettia pitää käyttää ennen kaikkea kilpailukyvyn tukemiseen. EU tarvitsee lisää voimaa kilpailuun Yhdysvaltojen, Kiinan ja koko Aasian kanssa.
 – Eurobudjetin ja sen investointien kautta voitaisiin sitä jonkin verran saada, mutta en käyttäisi budjettia vain jäsenmaiden talouseroja tasaamaan. Se ei ole kestävä tie. Mutta sen [eurobudjetin] kautta pystyttäisiin varmaan tekemään merkittäviäkin investointeja.
 Espanjan, Ranskan ja Portugalin mielestä budjettia tarvittaisiin suhdanne-erojen tasaamiseen.
 Lisää aiheesta:
 Vääntö eurobudjetista siirtyy Suomen puheenjohtajakaudelle – EU-budjetin sisään rakennetaan euromaille oma rahoitusväline

Valtiovarainministeri Lintilä sai esimakua euromaiden ristiriidoista: "Suomen puheenjohtajuuskaudelle tulee painetta"


Miehen pitkäperjantaina Helsingin Pasilassa raiteille työntänyt mies tuomittiin Helsingin käräjillä muun muassa tapon yrityksestä.
 Oikeuden mukaan tönäisijän on täytynyt nähdä junan olevan tulossa eikä nähnyt työntämiselle muuta syytä kuin tarkoituksen tappaa uhri.
 34-vuotias tönäisijä ei tuntenut hyökkäyksen kohteena olevaa miestä entuudestaan. Hän kertoi oikeudessa, että ei muista tarkkaan syytä käytökselleen. Hän kertoi juoneensa alkoholia ja riidelleensä aiemmin ystävänsä kanssa.
 Mies tuomittiin 4,5 vuoden vankeuteen tapon yrityksestä, järjestystä ylläpitävän henkilön vastustamisesta ja huumausaineen käyttörikoksesta.
 Aiheesta aiemmin:
 Syyttäjä: Mies yritti työntää toisen junan alle Helsingissä huhtikuussa, veturinkuljettaja ehti hidastaa viime hetkellä

Miehen raiteille pitkäperjantaina Helsingin Pasilassa työntänyt tuomittiin tapon yrityksestä


Summary: Rikosnimikkeinä ovat poliisin mukaan vaalituloksen vääristäminen ja virkavelvollisuuden rikkominen.

Oulun poliisi on saanut valmiiksi esitutkinnan eduskuntavaalien viimeiseen ennakkoäänestyspäivään liittyvässä epäillyssä vaalilain rikkomista koskevassa asiassa.
 Kyseessä on 9. huhtikuuta sattunut tapaus, jossa Oulun kaupunginkirjastolle ennen klo 20 äänestämään saapuneet henkilöt oli poistettu äänestyspaikalta äänestysajan päätyttyä klo 20, eivätkä he näin saaneet käyttää äänioikeuttaan.
 Vaalilain mukaan  jokainen ennakkoäänestyspaikkaan ennen sen sulkeutumista saapunut on oikeutettu äänestämään  (Finlex), vaikka varsinainen äänestäminen tapahtuisi vasta sulkemisajan jälkeen.
 Esitutkinnassa on kuultu neljää henkilöä rikoksesta epäiltyinä mainittuihin rikoksiin sekä useita todistajia eri rooleissaan. Epäillyt toimivat tilaisuudessa virastomestarina, kaksi henkilöä vaalitoimitsijoina ja yksi henkilö on toiminut keskusvaalilautakunnan puheenjohtajana.
 Asia siirtyy nyt Oulun syyttäjänvirastoon syyteharkintaan, jossa syyttäjä tekee päätöksen mahdollisten syytteiden nostamisesta aikanaan.

Poliisi sai valmiiksi Oulussa esitutkinnan vaalilain rikkomista koskevassa tapauksessa


Summary: Opetushallituksen erityisasiantuntija Katariina Männikön mukaan kukaan ei jää ilman opiskelupaikkaa puutteellisten tai väärin merkittyjen arvosanojen vuoksi.

Lukioiden ja ammattikoulujen yhteishaun tulokset  julkaistiin torstaina . Opiskelupaikan sai 90 prosenttia hakijoista, mutta viideltä prosentilta peruskoulun päättäneistä koulupaikka meni sivu suun. Tässä joukossa on joitain tapauksia, joiden osalta hylkäys johtuu virheestä arvosanojen merkitsemisessä.
 Virheitä sattuu joka vuosi
 Yhteishaussa tulee  vuosittain ilmi tapauksia , joissa hakijan päättötodistuksen tiedot eivät ole menneet perille Opintopolku-palveluun lainkaan tai ne on kirjattu sinne väärin, jolloin järjestelmä hylkää hakijan valinnat.
 Opetushallituksen erityisasiantuntija  Katariina Männikön  mukaan Opintopolku-palvelu toimii kuten pitääkin. Virheet johtuvat siitä, että koulut eivät ole syöttäneet tietoja järjestelmään ajoissa tai ne on syötetty väärin.
 – Opintopolku on automaattinen järjestelmä, joka tekee opiskelijavalinnan niillä arvosanoilla mitä palveluissa on. Jos siellä ei ole arvosanoja, järjestelmä katsoo, että hakija saa nolla pistettä todistuksesta, Männikkö sanoo.
 Ota yhteyttä omaan kouluun
 Tänäkin vuonna Opetushallitus on saanut muutamia yhteydenottoja opiskelijoilta, jotka ihmettelevät, miksi kaikki hakukohteet hylättiin, vaikka keskiarvon olisi pitänyt riittää. Männikkö kehottaa ottamaan yhteyttä omaan kouluun, jos epäilee virhettä yhteishaun tuloksissa.
 – Oppilas ei itse voi asiaa korjata, vaan koulun täytyy lähettää arvosanat opetushallitukselle uudelleen, että asia päästään tutkimaan. Yleensä tämä vie muutaman päivän, eli pitkästä prosessista ei ole kysymys.
 Virheet korjataan
 Kukaan ei jää ilman opiskelupaikkaa puutteellisten tai väärin merkittyjen arvosanojen vuoksi. Virhetilanteessa katsotaan uudestaan, mihin hakijan pisteet riittävät.
 – Opetushallituksesta otetaan yhteyttä siihen oppilaitokseen, johon hakija pitäisi korjauksen myötä valita. Eihän se kivalta tunnu, jos omalle kohdalle osuu, mutta virheet korjataan. Hakija saa kyllä sen paikan, mihin on pisteiden perusteella oikeutettu, Männikkö sanoo.
 Virheiden välttäminen on koulujen varassa. Oppilaat eivät itse voi vaikuttaa arvosanojen merkitsemiseen.
 – Kehotamme oppilaitoksia tarkistamaan tiedot jokaisen oppilaan kohdalta, kun arvosanoja laitetaan. Inhimillisen virheen mahdollisuus on aina tietysti olemassa, kun ihminen työtä tekee.
 Lue myös:
 Ammattikouluun hakee enemmän opiskelijoita kuin lukioon – silti koulutukseen kohdistuu vähätteleviä ennakkoluuloja
 Suosikkilinjoille pyrkii jopa nelinkertainen määrä paikkoihin nähden – katso yhteishaun halutuimmat ja väheksytyimmät opintosuunnat

Jäikö opiskelupaikka saamatta, vaikka pisteiden olisi pitänyt riittää? Yhteishaussa tapahtuu virhemerkintöjä joka vuosi


Summary: Valkoiseen taloon lähetetyssä kirjeessä painotetaan, että Kiinalle asetetuista tulleista kärsivät erityisesti amerikkalaiset yritykset ja kuluttajat

Yli 600 yhdysvaltalaista yritystä on lähettänyt presidentti  Donald Trumpille   avoimen kirjeen , jossa häntä vaaditaan lopettamaan Kiinan kanssa käytävä kauppakiista ja perumaan kiinalle asetetut tullit.
 Yritykset ja monet teollisuusliitot ovat perustaneet liiton Tariffs Hurt the Heartland, joka yrittää saada kumottua Trumpin ja maan republikaanijohdon harjoittaman kauppapolitiikan, joka yritysten mukaan vahingoittaa Yhdysvaltoja.
 Mukana ovat muun muassa suuryritykset Walmart, Nike, Target, Costco ja Levi Strauss. Yritykset edustavat kaikkia tärkeimpiä toimialoja, kuten vähittäiskauppaa, maataloutta, rakennusalaa ja teollisuutta.
 Trumpin hallinto on asettanut lukuisille kiinalaisille tuotteille tullit. Niiden perusteena on Kiinan harjoittama kauppapolitiikka, jota pidetään sopimusten vastaisena ja Yhdysvaltain etuja loukkaavana.
 Tariffs Hurt the Heartland -järjestö toteaa kirjeessään, etteivät tullit ole tehokas tapa muuttaa Kiinan politiikkaa. Se sijaan ne aiheuttavat valtavat kulut Yhdysvaltain yhteiskunnalle, vähentävät työpaikkoja ja nostavat hintoja.
 Tullien nosto uhkaa
 Toukokuussa Trumpin hallinto päätti nostaa tullitason kymmenestä prosentista 25:een prosenttiin kiinalaistuotteilla, joiden tuonti Yhdysvaltoihin on ollut arvoltaan 200 miljardia dollaria. Trump on uhannut laajentaa huomattavasti tullin piirissä olevien tuotteiden listaa.
 – Meillä on omakohtaista tietoa siitä, että lisätulleilla olisi merkittävä, negatiivinen, ja pitkäaikainen vaikutus Amerikan liike-elämälle, maanviljelijöille, perheille ja Yhdysvaltain taloudelle, yritykset kirjoittavat.
 – Kauppasodan laajentaminen ei ole maan edun mukaista, vaan molemmat osapuolet kärsivät, järjestö jatkaa.
 Tullien vaikutusta tutkinut kunsulttiyritys on arvioinut, että keskiverron 4-henkisen yhdysvaltalaisperheen kulut nousisivat yli 2 000 dollaria vuodessa, jos lisätullit astuvat voimaan. Työpaikkoja menetettäisiin ainakin kaksi miljoonaa.
 Järjestön nettisivulla  on laskuri, joka on mitannut tullikiistan Yhdysvalloille aiheuttamia kuluja toukokuun puolivälistä lähtien. Laskuri rullaa hurjaa vauhtia. Tätä kirjoittaessa lukema oli tasolla 26 682 000 000 dollaria.
 Yhdysvaltain kauppaministeri  Steven Mnuchin  sanoi toukokuussa, ettei usko tullien aiheuttavan mainittavia kustannuksia kuluttajille. Presidentti Trump on sanonut, että Kiina joutuu maksamaan tullien aiheuttamat kustannukset.
 Lue lisää:
 CNN:  600 companies including Walmart, Costco and Target warn Trump on tariffs

Amerikkalaisyritykset Trumpille: Lopeta Kiinan kauppakiista – Tullien aiheuttamia kustannuksia kuvaava laskuri pyörii hurjaa vauhtia


Summary: Kaksikko esiintyy Suomessa ensi kertaa uuden musiikin julkaisemisen jälkeen.

Huippusuositun norjalaisen Marcus & Martinus -poppiduon muodostavat  Marcus  ja  Martinus Gunnarsen  vierailivat perjantaina Ylen aamu-tv:ssä.
 Marcus & Martinus esiintyy Töölön jalkapallostadionilla sunnuntaina. Tilanne on sekä duolle että suomalaisihailijoille erityinen. Kaksikko konsertoi Suomessa ensi kertaa uuden musiikin julkaisemisen jälkeen.
 Tuore, viisi biisiä sisältävä EP  Soon  julkaistiin tällä viikolla. Keikalle odotetaan noin 15 000 fania.
 – Emme ole hetkeen tehneet uutta musiikkia. Hauskaa esittää näitä tuoreita biisejä faneille, Marcus kertoo.
 Pitkää päivää ilman piristeitä
 Aikainen haastatteluaamu ei Marcusta ja Martinusta painanut. He tapasivat ympärillä pörränneitä fanejaan jo ennen lähetystä.
 Ohjelmassa pohdittiin muun muassa siitä, kuinka duo pysyy energisenä hektisessä elämässään.
 Kaksikko on tottunut pitkiin päiviin. Eräskin musiikkivideoprojekti Tanskassa vaati 15-tuntisen työpäivän. Muusikot ehtivät nukkumaan kahdelta yöllä, ja viideltä piti olla jälleen matkalla lentokentälle.
 – Pitää syödä ja nukkua hyvin. Emme juo kahvia tai energiajuomia ollenkaan. Onneksi pystymme nukkumaan kiireessä myös autoissa ja lentokoneissa, Marcus valaisee.
 Pienestä Elverumin kaupungista kotoisin olevat 17-vuotiaat ovat nuoresta iästään huolimatta ehtineet keikkailla jo lähes vuosikymmenen.
 Vuonna 2012 Melodi Grand Prix Juniorin voitosta alkanut ura on tuottanut kolme albumia, ja kaksikon musiikkivideoita on katsottu Youtubessa satoja miljoonia kertoja.

Helsingissä konsertoiva teinitähtiduo Marcus & Martinus vakuuttaa jaksavansa – näe haastattelusta myös kaksosten villit ja omintakeiset kättelyt


Summary: Kampanjapäivä yrittää yllyttää juttelemaan tuntemattomille.

Kaikkeen sitä ihminen voi joutua. Esimerkiksi vaunuun, jossa oikein yritetään yllyttää juttelemaan vieraille!
 Stereotyyppisen ujon suomalaisen painajainen on tänään totta Britanniassa, jonka julkisessa liikenteessä vietetään juttelupäivää.
 Sanomalehti  Guardian kertoo , että esimerkiksi joiden brittiyhtiöiden junissa on tänään erillisiä jutteluvaunuja. Ne on merkitty kirjaimella C sanan conversation (keskustelu) mukaan, joten hiljaisuutta halajava osaa vältellä niitä ja keskusteluun taipuvainen löytää sopivan vaunun.
 Erään bussiyhtiön kyydissä taas jaetaan keskustelunaloituskortteja, toinen bussiyhtiö käyttää yhdellä linjallaan näyttelijöitä, runoilijoita ja pelejä.
 Aloite on itse asiassa Britannian yleisradioyhtiön BBC:n, joka yrittää rakentaa siltoja sirpaloituneessa maailmassa.
 Ideana on  BBC:n mukaan  testata teoriaa, jonka mukaan tuntemattomille puhumisesta on hyötyä. Tutkimusten mukaan matka on nimittäin merkittävästi mukavampi, jos on sen aikana jutellut tuntemattomille.
 BBC:n kokeillessa "juttubussia" ihmiset suhtautuivat kokemukseen myönteisesti. Kaikki eivät silti idealle lämpene.
 – Ei kiitos. Aamuni ovat kahvin juomiselle ja musiikin kuuntelulle, yhtiön verkkosivujen lukija  Stephen Mortimer  kommentoi BBC:lle.
 – Onneksi isot kuulokkeet yleensä viestittävät ihmisille, etten ole kiinnostunut keskustelusta.
 Kampanjapäivä tulee hyvään aikaan julkiselle liikenteelle ja yleisen ystävällisyyden toiveelle.
 Viime viikolla  nousi kohu , kun nuoret miehet pahoinpitelivät lentoemännän ja tämän tyttöystävän bussissa Lontoossa, koska pariskunta ei suostunut suutelemaan miesten käskystä. Väkivalta seksuaalivähemmistöjä vastaan tuomittiin laajalti.

Suomalaisen stereotyyppipainajainen toteutuu Britanniassa: Junissa on tänään erillisiä jutteluvaunuja


Summary: Suomalaisten merihanhien muuttoreitit ja talvehtimisalueet paljastuvat lähivuosina.

Alkukesän ilta on täynnä linnunlaulua. Punarinta visertää ja uuttukyyhkyn hieman valittava ujellus kuuluu lähimetsästa.  Antti Piironen  torkkuu autonsa etuistuimella, kunnes kuuluu merihanhien törähdyksiä. Kaksi pesimätöntä hanhea tekee kunniakierroksen rannan yllä.
 Kustavilaisen saaren rannassa on ruokittu vesilintuja jo pidemmän aikaa. Merihanhipoikueita on sorsien ohella vieraillut paikalla, mutta nyt laukaisuvalmis lintuverkko jää paikalleen odottamaan seuraavaa aamua iltakymmenen jälkeen. Piironen purkaa laukaisulaitteen ja hyppää autoon.
 Antti Piirosen kesäloma Suomen riistakeskuksesta kuluu merihanhien perässä. Käytännössä se tarkoittaa varhaisia aamuheräämisiä pitkin Suomen rannikkoa lyhyiden yöunien jälkeen. Lintujen pyydystämiseen käytettävän laukaistavan verkon virittely ja purku vie oman aikansa.
 Antti Piironen tarkistaa lintuverkon olevan valmiina. Markku Sandell / Yle
 Kun merihanhipoikueita ilmaantuu paikalle, Piironen asentaa naaraslinnun kaulaan paikantimen, joka lähettää tiedon linnun liikkeistä parin vuoden ajan. Lähettimen akku latautuu pienten aurinkopaneelien avulla.
 Tavoitteena on kuvata Suomessa pesivien muuttoreitit, muutonaikaiset levähdysalueet, talvehtimisalueet ja muuton ajoittuminen.
 – Ne tunnetaan oikein huonosti. Meillä on jotain tietoa, joka perustuu rengaslöytöaineistoon. Se aineisto on pieni, koska merihanhia on rengastettu vähän, Antti Piironen sanoo.
 Piironen jos kuka tietää, kuinka hankalaa hanhia on pyydystää. Iso lintu ei niin vain antaudu tutkijoiden merkittäväksi.
 – Tämä etenee toivottavasti niin, että tänä kesänä laitetaan sellanen vajaat 30 GPS-lähetintä merihanhille ja ensi kesänä parikymmentä vielä lisää. Sen jälkeen katsotaan, minkälaista dataa ne meille tuottavat, väitöskirjaansa materiaalia keräävä tutkija kertoo.
 Minne hanhet lentävät?
 Kymmenien paikantimien välittämän tiedon perusteella saadaan selville, minne Suomessa pesivät merihanhet lentävät. Jo nyt tiedetään, että Suomenlahden hanhet kulkevat itäistä reittiä talvehtimisalueille.
 Nyt lähettimen on saanut kaulaansa parikymmentä emohanhea. Uroshanhelle laitetaan numerolla varustettu tunnistusrengas. Antti Saarenmaa/Droptine Creative Group
 Saaristomeren ja Pohjanlahden runsaslukuisempi hanhikanta sen sijaan muuttaa talvehtimaan etelään läntisempää reittiä.
 Talvehtimisalueilla nuoret linnut pariutuvat ja naaraat palaavat synnyinseuduilleen. Koiraslinnut seuraavat naarasta eli täällä syntyneet koirashanhet voivat päätyä moneen suuntaan Pohjois-Eurooppaa.
 Merihanhi ei ole uhanalainen vaan elinvoimaisena se on siirtynyt pesimään sisäsaaristoon ja rannikolle. Kanta on arviolta vajaa 7000 pesivää paria.
 Linnut saapuvat rannikolle jo maaliskuussa ja poikaset kuoriutuvat toukokuussa. Elokuussa linnut kokoontuvat muuttomatkaa varten jopa satojen lintujen parviksi ja ruokailevat viljapelloilla.
 Pesimisalueilta tulee tietoa hanhien liikkeistä tiuhaan, muuttomatkalla sitten hieman harvemmin. Parin vuoden kuluttua suomalaisten merihanhien vuodenkierto tunnetaan huomattavasti paremmin.
 Antti Piironen seuraa myös lähettimillä varustettujen metsähanhien liikkeitä. Näitä hanhia on tänä vuonna merkitty pohjoisilla pesimäalueilla.
 Aiemmin paikantava lähetin on laitettu muun muassa kotkien, kalasääskien ja haukkojen selkään. Tänä vuonna Suomenlahdella on muutamalle merimetsolle laitettu lähetin.
 50 lähettimen asentamien merihanhille on aiempia projekteja mittavampi. Se on vaatinut laajaa valmistelua ja merihanhien elinpiirien kartoittamista.
 Yhden lähettimen hinta on noin tuhat euroa. Hankkeen rahoittajina ovat Suomen riistakeskus, Suomen Metsästäjäliitto ja Raaseporin kaupunki sekä Uittokalusto ja Swarovski Optik.
 Lue myös:
 Jaska-sääksi palasi mutkien kautta kotiin – "Luultavasti se hakee lepytyskalaa rouvalleen"
 Eikka lentää reppu selässään
 Lähes kaksi vuotta kateissa ollut lähetinkotka löytyi – "pääasia, että se on lentokykyinen"
 Rengon satelliittisääksiperhe muuttomatkalla: Ilpo Tšekissä, Helena Afrikassa ja Birgit Hollannissa
 Hämäläishaukka hämmästytti tutkijat - lensi melkein Angolaan

Merihanhet saavat radiolähettimen kaulaansa – luvassa on ainutlaatuista tietoa lintujen elämästä


Summary: Rinne tapaa Viron pääministerin Jüri Rataksen tänään Tallinnassa. Asialistalla ovat muun muassa Euroopan turvallisuus ja Itämeren suojelu.

Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) vierailee tänään Virossa. Kyseessä on Rinteen ensimmäinen ulkomaanmatka pääministerinä.
 Suomen pääministeri vierailee perinteisesti ensimmäiseksi Ruotsissa, mutta aikataulusyistä Rinne matkustaa Ruotsiin vasta ensi viikon tiistaina.
 Rinne ja Viron pääministeri  Jüri Ratas  tapaavat iltapäivällä Tallinnassa. Pääministerit keskustelevat muun muassa maiden kahdenvälisistä suhteista, Euroopan turvallisuudesta, Itämeren suojelusta ja alueellisen yhteistyön syventämisestä.
 Yle välittää pääministerien lehdistötilaisuuden suorana klo 15 tällä sivulla ja Areenassa.
 Tapaamisen asialistalla on myös Suomen heinäkuussa alkava EU-puheenjohtajuus.
 Viro on juuri valittu YK:n turvallisuusneuvostoon kaudelle 2020–2021. Pääministerit keskustelevat siksi monenvälisen kansainvälisen järjestelmän vahvistamisesta.

Pääministeri Rinne rikkoo perinteitä ja matkustaa ensimmäiseksi Viroon, vasta sitten Ruotsiin – Yle välittää suorana


Summary: Hyviä uutisia: On urheilijoita, jotka kertovat seksuaalisesta suuntautumisestaan reaktioista välittämättä. Ehkä naisten kisat voivat osaltaan muuttaa koko urheilun asennemaailmaa helpommaksi myös miehille.

Montako avoimesti homoseksuaalia ammattijalkapalloilijaa tiedät?
 Kiitos jalkapallon MM-kisojen, ainakin parikymmentä kappaletta.  Brightest Young Thing -sivusto  listasi hiljattain 18 naispuolista, avoimesti homoseksuaalia jalkapalloilijaa.
 Usein tasa-arvosta puhuttaessa keskitytään naisten miehiä heikompaan asemaan. Urheilumaailmassa naisten maajoukkuetason joukkueurheilu synnyttää vähemmän hurmosta kuin miesten (vai oletko ollut suihkulähteessä yhdenkään naisen voiton vuoksi?).
 Ironista kyllä, yksi asia kuitenkin tuntuu olevan ainakin naisten jalkapallon MM-kisoissa paremmin kuin miesten maailmassa: joukkueissa pelaa monta naista, jotka eivät rakkauttaan piilottele.
 Urheilun maailma  voi olla kaikille sukupuolivähemmistöille raaka , mutta etenkin se on sitä pojille ja miehille. Varsinkin miesten joukkueurheilussa homoseksuaalisuus on yhä  hankala ja vaikea puheenaihe , ja esimerkiksi julkisesti homoseksuaalit miesjalkapalloilijat ovat harvassa.
 Ehkä joskus – ja toivottavasti pian – tulee aika, kun sukupuolisesta suuntautumisesta tai sukupuolesta ei tarvitse uutisoida tai julkisesti keskustella, ainakaan paheksuttavassa sävyssä.
 Sitä odotellessa tässä kolme viime aikoina esillä ollutta, avoimesti homoseksuaalia urheilijaa, jotka rumistakin saamistaan kommenteista huolimatta ovat auttaneet viemään urheilumaailmaa avoimempaan suuntaan.
 Eläköön kesä, vapaus, rakkaus – ja jalkapallo!
 1. Yhdysvaltain supertähti Megan Rapinoe ei epäröi puhua tärkeinä pitämiensä asioiden puolesta
 Megan Rapinoe  ei pelkää ottaa kantaa tärkeinä pitämiensä asioiden puolesta, vaikka siitä nousisi meteli. Hän on puhunut tasa-arvoisemman palkkauksen puolesta ja kommentoinut suorasanaisesti Fifan korruptioskandaalia.
 Kunnon meteli nousi, kun Rapinoe liittyi Yhdysvalloissa kovaa kohua herättäneeseen tapaan, jossa urheilijat polvistuivat kansallislaulun aikana protestoidakseen poliisien mustia kohtaan käyttämää väkivaltaa vastaan. Tavan aloitti NFL-pelaaja  Colin Kaepernick , ja Rapinoe oli ensimmäinen valkoinen ammattiurheilija,  joka seurasi perässä .
 Seksuaalisen suuntautuneisuutensa Rapinoe kertoi julki vuonna 2012. Hän kommentoi  Out-lehdelle  samaa, mitä ylläkin jo mainittiin.
 – Naisten urheilussa joukkue tietää todennäköisesti nopeasti, jos olet homoseksuaali. Se on avointa ja sitä tuetaan laajalti. Miesten osalta asia ei ole lainkaan näin. Se on surullista.
 Lue lisää Rapinoesta:
 MM-kisojen ennakkosuosikin tähti on yhtä aikaa aktivisti ja huippujalkapalloilija – Megan Rapinoe on saanut tempauksillaan häirikön maineen
 2. Andy Brennanin piti hyväksyä itse itsensä – muiden reaktio yllätti iloisesti
 Miesten puolella avoimesti homoseksuaalit jalkapalloilijat ovat harvassa. Britanniassa ensimmäinen uskalsi tunnustaa homoseksuaalisuutensa vasta 1990-luvulla. Hän tappoi myöhemmin itsensä.
 Australiassa ensimmäinen miesjalkapalloilija kertoi homoudestaan  julkisesti toukokuussa . Hän on melbournelaisen Green Gully Cavaliersin  Andy Brennan . Päätös ei selvästi ollut helppo, sillä Brennan  kertoi pohtineensa asiaa vuosia . Hänellä kesti kauan myöntää asia itselleenkään, saati muille.
 – Urheilussa homona ja kaapissa oleminen on ollut henkinen rasite, sillä en ole tiennyt, miten ympärillä olevat reagoivat, Brennan kertoi Australian ammattijalkapalloilijoiden liiton sivuilla.
 Brennan aloitti kertomalla hyvälle ystävälleen, sitten perheelleen. Kaikki suhtautuivat asiaan hyvin, myös kotijoukkue.
 – Joukkuekaverini ja valmentajat olivat ja ovat todella upeita. Vastaanotto oli kannustava ja iloinen.
 3. Freestylehiihtäjä Gus Kenworthy yllyttää elämään rohkeasti aitona, omana itsenään
 Gus Kenworthy Sergei Ilnitsky / EPA
 Urheilupiireissä on toki myös avoimesti homoseksuaaleja miehiä. Yksi varsin tunnettu esimerkki on freestylehiihtäjä, yhdysvaltalainen  Gus Kenworthy .
 Viime vuonna hänestä ja taitoluistelija  Adam Ripponista  tuli ensimmäiset avoimesti homoseksuaalit amerikkalaiset miesurheilijat,  jotka ovat osallistuneet talviolympialaisiin .
 Myös Kenworthy on aktiivinen vaikuttaja. Hän on muun muassa kerännyt rahaa aids-tietouden lisäämiseksi ja tunnetaan eläinoikeuksien asianajajana ja koirien ystävänä. Etelä-Korean kisoista Kenworthy pelasti ruoaksi tarkoitetun koiran. Beebo-nimen saanut pentu valitettavasti kuoli myöhemmin.
 Askmen-sivuston  haastattelussa  Kenworthy yllytti myös muita urheilijoita kertomaan itsestään rehellisesti.
 – Mielestäni vasta eläköidyttyään kaapista tulevat urheilijat ovat pelkurimaisia. Ymmärrän sen ja ymmärrän, miksi he toimivat niin, mutta pidän sitä silti pelkuruutena. Se osoittaa, että he häpeävät itseään ja pelkäävät. Mielestäni pelolle ei pitäisi antaa valtaa, Kenworthy sanoi.
 Siksi hänen mielestään yhä usemman pitäisi olla avoimesti oma itsensä, jotta hässäkkää ei synny, kun seuraava sanoo julki olevansa homoseksuaali.
 – Tunnen ylpeyttä, kun näen muita ihmisiä elämässä totuudenmukaisesti, kun näen ystäväni hankkimassa töitä tai tekemässä siistejä juttua omina aitoina itsenään.
 PS. Haluatko vaikuttaa?
 Helsinki Pride -viikko järjestetään 24.6.–30.6 . Jos haluat vaikuttaa tasa-arvon puolesta marssimalla, Pride-kulkue järjestetään lauantaina 29.6. Kulkue lähtee liikkeelle kello 12 Senaatintorilta.
 Myös Yle Areenassa vietetään Pride-viikkoa, ja Helsingin Pride-paraati lähetetään suorana tuolloin lauantaina.
 Lisäksi tarjolla on esimerkiksi elokuvia. Lue muusta tarjonnasta  lisää täältä .
 Pelkäävätkö urheilijat turhaan kertoa sukupuolisesta suuntautumisestaan? Onko sillä urheilussa väliä? Voit keskustella aiheesta klo 13 asti  Yle-tunnuksilla .
 Lue, kuuntele ja katso myös:   Aaron: Minusta tulee minä
 Mistä maailma puhuu -podcast: Keniassa voi joutua jopa 14 vuodeksi vankilaan homoseksuaalisuudesta
 Botswanan korkein oikeus: Homoseksuaaliset suhteet sallittava
 Taiwan hyväksyi homoavioliitot ensimmäisenä maana Aasiassa – Presidentti: Rakkaus voitti

Pukuhuone on naisille lempeämpi paikka kuin miehille – Jalkapallon MM-kisojen supertähti puhuu asioista, joita moni urheilija yhä pelkää


Summary: Suomessa kuluttajaviranomaisille on tullut viime syksystä lähtien satakunta ilmoitusta häiritsevistä robottisoitoista.

Ihmisten puhelimiin tulvivista robottisoitoista on tullut viheliäinen vitsaus Yhdysvalloissa. Robottipuheluja soitetaan jo kymmeniä miljardeja vuosittain – ja määrä on kasvussa.
 Robottisoitot ovat automatisoituja puheluja, joissa pyörii ennalta nauhoitettu ihmisen tai koneäänen lukema viesti. Osa puheluista on asiallisia: esimerkiksi viranomaiset voivat kertoa niillä hätätilanteista, luottokorttiyhtiö muistuttaa maksamattomasta laskusta tai koulu ilmoittaa poikkeuksesta lukujärjestykseen.
 Yhä useammin kyseessä on kuitenkin mainos- tai huijaussoitto. Pahimmillaan robottipuhelussa yritetään huijata vastaanottajan luovuttamaan esimerkiksi henkilötietojaan tai pulittamaan jokin perätön maksu.
 Yhdysvalloissa yleinen on esimerkiksi huijaus, jossa soitto näyttää tulevan verovirastosta ja puhelussa vastaajaa uhataan jopa vankilalla, jos tämä ei maksa mukamas rästiin jääneitä verojaan.
 Tuhansia puheluja sekunneissa
 Mainostajat ja huijarit suosivat robottipuheluja, koska kuten sähköpostin tukkivat roskapostiviestit, myös niitä on helppoa, nopeaa ja halpaa masinoida. Käyttämällä netin kautta toimivaa VoIP-teknologiaa huijari voi soittaa sekunneissa jopa tuhansia puheluja ympäri maailmaa murto-osalla perinteisten puhelujen hinnasta.
 – Kaikille (pääkaupunki) Washingtonin asukkaille soittaminen maksaa ehkä 5 000–10 000 dollaria. Teknologia on laajasti saatavilla, eikä esteitä toiminnalle käytännössä ole, sanoi liittovaltion kauppakomission FTC:n edustaja  Ian Barlow  nettilehti  Vergelle .
 Teknologian avulla huijari voi vaihtaa oman numeronsa niin, että puhelu näyttää tulevan esimerkiksi viranomaiselta. Robottipuhelut ovatkin muuttaneet ihmisten puhelinkäyttäytymistä: kuluttajajärjestö Consumer Reportsin viime vuoden lopulla tekemän  kyselytutkimuksen mukaan  amerikkalaisista 70 prosenttia ei enää vastaa puhelimeen, jos ei tunnista soittajan numeroa tai numeroa ei ole näkyvillä.
 Puhelut kaatoivat hätäjärjestelmän
 Robottipuheluista eroon pääseminen on vaikeaa. Aiemmin tässä kuussa liittovaltion viestintäkomissio FCC antoi operaattoreille lisävaltuuksia suodattaa ennalta soittoja, joita epäillään robottipuheluiksi.
 – Jos mikään tällä hetkellä yhdistää republikaaneja ja demokraatteja, liberaaleja ja konservatiiveja, sosialisteja ja libertaareja, vegetaristeja ja lihansyöjiä sekä Ohio Staten ja Michiganin faneja, on se, että he ovat lopen kyllästyneitä siihen, että heitä pommitetaan robottipuheluilla, FCC:n puheenjohtaja  Ajit Pai  sanoi.
 FCC on Pain johdolla ottanut tiukan linjan robottipuheluihin. Vuonna 2017 komissio määräsi 120 miljoonan dollarin sakot floridalaiselle miehelle, jonka kehittämä ohjelma oli soittanut noin sata miljoonaa robottipuhelua kolmen kuukauden aikana.
 Puheluissa myytiin tunnettujen matkailuyritysten pakettilomia. Jos vastaaja noudatti robotin ohjeita ja valitsi jatkaa myyntipalveluun, puhelu yhdistyi ulkomaiseen call centeriin, joka kauppasikin lomaosakkeita Meksikosta.
 FCC:n mukaan mies oli myös vaarantanut yleisen turvallisuuden. Miljoonat robottisoitot kuormittivat paikallista verkkoa niin pahoin, että lääkäreiden ja pelastushenkilöstön käyttämä hakulaitejärjestelmä kaatui, komissio sanoi.
 Robottisoitot ahdistavat myös suomalaisia
 Suomessa ei-toivotut robottipuhelut ovat uusi ja vielä pieni ilmiö. Viranomaisten tietoon tulleissa tapauksissa on ollut kyse puhelinmarkkinoinnista.
 Erikoisasiantuntija  Saija Kivimäki  Kilpailu- ja kuluttajavirastosta (KKV) kertoo, että automaattisoitoista on tullut kuluttajaviranomaisille satakunta ilmoitusta viime syksystä lähtien. Niistä suurin osa koskee yhden, kotimaisen yrityksen puheluita, joissa oli kaupattu lehtiä.
 Tietosuojavaltuutettu selvittää nyt, onko yritys rikkonut sähköisen viestinnän tietosuojalakia. Toisin kuin perinteinen puhelinmarkkinointi, robottipuhelut katsotaan sähköiseksi suoramarkkinoinniksi, jota koskevat eri säädökset.
 – Perinteisessä puhelinmarkkinoinnissa voi soittaa suurin piirtein kenelle tahansa, kunhan kuluttaja ei ole tehnyt esimerkiksi suoramarkkinointikieltoa. Robottipuhelut puolestaan ovat sallittuja vain, jos niihin on kuluttajalta ennakkosuostumus, Kivimäki selittää.

Uhkaileva robotti soittaa yhä useammalle amerikkalaiselle – Sähköpostista tutut huijausyritykset tukkivat nyt puhelimet


Summary: Kuusi ihmistä hukkui pahimpana hellepäivänä.

Liettuassa on viime päivinä paahduttu helleaallossa. Keskiviikkona lämpömittari nousi korkeampaan lukemaan kuin kesäkuussa koskaan: Kaišiadorysissa Liettuan keskiosissa mitattiin 35,7 asteen lämpötila.
 Kuumuuden synkkä puoli on, että samana päivänä Liettuassa hukkui kuusi ihmistä. Jotkut koulut lyhensivät oppituntejaan tai keskeyttivät ne helleaallon vuoksi.
 – Liettuassa on ollut helleaaltoja, mutta nyt niitä tulee useammin ja ne ovat kovempia ilmastonmuutoksen vuoksi, Vilnan yliopiston ilmastotutkija  Donatas Valiukas  sanoi uutistoimisto AFP:lle.
 Myös Latviassa on ollut viime aikoina epätavallisen kuumaa kesäkuuksi. Maata ovat ravistelleet myös ukkosmyrskyt.
 Vilnaan  povataan  tällekin päivälle 35 asteen lämpötiloja. Viikonloppuna lämpötila on ennusteiden mukaan laskemassa "vain" 28–29 asteeseen.

Lämpöennätykset pamahtaneet rikki Liettuassa – Korkeimmillaan mittari näytti 35,7 astetta


Summary: Molemmissa kaupungeissa on varmistunut ainakin yksi työntekijä, jonka sähköpostisoitteeseen on hakkeroiduttu.

Loviisan kaupunki varoittaa huijausviesteistä, joita on lähetetty kaupungin työntekijän hakkeroidusta sähköpostiosoitteesta.
 Kaupungin mukaan  viestit ovat sisältäneet laskuja.
 Loviisan kaupunki kehottaa olemaan avaamatta viestejä, jotka tulevat kaupungin sähköpostiosoitteesta Sofia Hovin nimellä. Kaupunki kehottaa tuhoamaan viestit kokonaan.
 Huijaus on kaupungin mukaan ensimmäinen laatuaan Loviisassa ja erittäin kohdistettu. Kaupunki selvittää parhaillaan, onko muiden työntekijöiden sähköpostiosoitteisiin hakkeroiduttu.
 Myös  Sauvon kunnassa , Varsinais-Suomessa, havaittiin pari päivää sitten vastaava huijausyritys. Kunta varoittaa verkkosivuillaan, ettei kunnan sähköpostiosoitteesta Kirsi Aittalan nimellä tulevia viestejä pidä avata, vaan ne tulee tuhota.

Loviisa ja Sauvo varoittavat huijausviesteistä – Kaupungin työntekijöiden hakkeroiduista sähköposteista lähetetty laskuja


Summary: EU:n tietosuojauudistus ontuu. Lepsu suhtautuminen henkilötietojen käyttöön voi avata portit identiteetin ryöstölle.

Runsaan vuoden voimassa olleen Euroopan unionin tietosuoja-asetuksen tarkoitus on taata, että jokaisella on oikeus tietojensa suojaan .
 Todellisuus näyttää kuitenkin vallan toiselta. Professori Matti Wiberg ja tutkimusavustaja Valtteri Sankari Turun yliopistosta ovat havainneet  selvityksessään , että  GDPR  ei käytännössä toimi eivätkä tietosuojakäytännöt noudata asetusta.
 Asetus määrää, että virastojen ja yritysten on suojattava visusti keräämänsä henkilötunnukset, osoitteet ja vaikkapa puhelinnumerot.
 Jokaisella on oikeus saada tietää, mitä henkilötietoja hänestä kerätään ja mihin käyttötarkoituksiin niitä käytetään.
 Virastot ja yritykset keräävät henkilötietoja palveluiden tuottamiseen ja sopimusehtojen täyttämiseen, mutta myös markkinointiin ja oman liiketoiminnan kehittämiseen.
 Vääriin käsiin joutuvat arkaluonteiset tiedot aiheuttavat ihmisille taloudellisia vahinkoja ja henkistä kärsimystä.
 Hyväuskoisuutta ja välinpitämättömyyttä liikaa
 EU:n tietosuoja-asetus ontuu, sanoo valtio-opin professori Matti Wiberg.
 Kun ihminen antaa suostumuksen tietojensa käsittelyyn, hän saattaa menettää tietojen hallinnan tyystin.
 – Ihminen ei voi tietää, mihin ja missä tietoja säilytetään. Hän ei tiedä, luovutetaanko tietoja jonnekin. Tieto on erilainen kauppatavara kuin maito. Se ei happane.
 Professori Wibergin mukaan pahimmassa tapauksessa tietoa voidaan säilöä vuosikymmeniä ja lopulta käyttää sekä laillisiin että laittomiin tarkoituksiin.
 – Ei tarvitse olla kovin järkevä ihminen ymmärtääkseen, että pitää katsoa ensimmäistä tapaamista pidemmälle ennen kuin antaa suostumuksensa henkilötietojensa käsittelyyn.
 Suostumus – harhaa vain?
 Suostumus on peruste, jolla virasto tai yritys voi käsitellä ihmisen tietoja.
 Tutkijat ottivat yhteyttä kaikkiaan 19 julkisen ja yksityisen puolen yritykseen tai virastoon.
 Testauksessa käytiin ihan konkreettisesti 11 turkulaisessa kohteessa: Elisassa, Instrumentariumissa, Mehiläisessä, Osuuspankissa, Specsaversilla, Teliassa, Terveystalossa, Turun kaupunginkirjastossa, Turun seudun joukkoliikennevirastossa sekä Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiössä.
 Käynneillä kysyttiin käytännön toimista suostumuksen antamisessa ja tietojen keräämisessä.
 Jalkapatikkatyön lisäksi tutkijat lähettivät sähköpostia Applelle, Facebookiin, Googlelle, Helsingin Sanomiin, Traficomiin, Veikkaukseen, VR:ään ja Yleen.
 Valtteri Sankari patistaa ihmisiä mustasukkaisuuteen omista tiedoistaan.  Merja Niilola / Yle
 Selvitys osoitti, että yritykset ja virastot eivät kerro henkilötietojen käyttötarkoituksista tai säilytysajoista. Suostumuksen antamiselle on kuitenkin määritelty tarkat ehdot.
 – Ihmiset antavat usein suostumuksensa tietojen käyttöön tietämättä, mitä se tarkoittaa. Huomasimme, että suostumuksen antaminen on rituaali, joka käydään läpi, mutta varsinaista sisältöä suostumuksella ei ole. On vähän sellaista henkeä, että tämä täytyy kysyä, mutta kumpikaan osapuoli ei oikein tiedä, mitä väliä sillä on.
 Käytännössä näyttää siis siltä, ettei kumpikaan – ei kysyjä eikä vastaaja – tiedä hölkäsen pöläystä säännöistä.
 – Asetuksessa määritellyt ehdot suostumukselle eivät täyty.
 "Mahdollisimman paljon tietoa vähällä vaivalla"
 Tutkijat ovat huolissaan identiteettivarkauksista. Tietojen luovuttamista kannattaisi harkita hartaasti. Tietoja ei voi antaa vahingossa.
 – Jos joutuu identiteettivarkauden kohteeksi, vyyhden setviminen on vaivalloista. Prosessi kestää pari vuotta. Eikä silloinkaan ole takeita, että pöytä on puhdas. Ennen kuin henkilötietonsa luovuttaa, on syytä pohtia, luotanko minä tähän tahoon? Voinko valvoa toimintaa? Voinko estää tietojeni jatkoviljelyä tai myymistä?, professori Wiberg sanoo.
 Ja Valtteri Sankari jatkaa: – Emme tiedä, miten henkilötietoja tulevaisuudessa käytetään. Osa käyttötavoista voi olla yksilön kannalta kielteisiä.
 Vuoden käytössä ollut EU:n asetus ei näytä saaneen aikaan muuta muutosta kuin tietosuojaselosteiden päivitykset organisaation verkkosivuilla. Se ei riitä, sanoo professori.
 – Vaikea näyttää suoranaisia rikoksia, mutta niitäkin varmaan on. Ihmiset omistavat henkilötietonsa ja niitä luovutetaan tietyin ehdoin tiettyihin tarkoituksiin. Ei muihin. Organisaatiot taas ovat mukavuudenhaluisia. Niissä haluataan mahdollisimman paljon tietoja ihmisistä mahdollisimman vähällä vaivalla. Yksilöiden tietosuoja ei juuri kiinnosta.
 "Vaikea näyttää suoranaisia rikoksia, mutta niitäkin varmaan on." Kuvituskuva. Toni Pitkänen / Yle
 Jottain tarttis tehrä?
 Mitä sitten pitäisi parantaa, kun tietosuoja näyttää vuotavan? Ainakin tietoja keräävä henkilökunta pitää kouluttaa nykyistä paremmin tietosuoja-asioissa, tutkijat mietiskelevät.
 – Organisaatiossa voi olla lakimiehiä, jotka ovat hyvinkin perillä tietosuoja-asetuksen reunaehdoista. Mutta jos asiakkaalle ei osata omin sanoin selostaa vallitsevaa oikeuskäytäntöä, organisaatio ei ole silloin hoitanut koulutusvelvollisuuttaan, jyrähtää Wiberg.
 Pelkkä näyteikkunan päivittäminen ei riitä, vaan käytänteiden on oltava lainmukaisia. Professori usuttaa myös poliitikkoja pohtimaan lisäsääntelyn ja rangaistusten tarvetta.
 – Jos tietosuoja vuotaa niin pahasti kuin nyt, on ilmeistä, että asialle täytyy tehdä jotain. Pitäisikö lisätä sanktioita eli rangaistuksia? Ja myös median kuuluu olla valveilla paremmin siinä, miten näitä tietosuoja-asioita organisaatioissa käytännössä oikein tehdään. Tästä media ei tiedä juuri mitään.
 Lisää mustasukkaisuutta
 Tutkimusavustaja Valtteri Sankari patistaa myös kansalaisia itseään.
 – Kansalaisten pitää olla nykyistä mustasukkaisempia henkilötiedoistaan. Ei pidä vain luottaa siihen, että tietoja käsitellään laillisella tavalla. Jokainen omistaa omat henkilötietonsa eikä niitä saa käyttää ilman lupaa.
 Ei sovi unohtaa viranomaisten velvollisuutta valvoa. On tehtävä tarkastuksia ja valvontaiskuja. Professori Wiberg kyselee myös tietosuojavaltuutetun toimien perään.
 –Olemmeko voineet havaita, että viranomaiset olisivat olleet valppaina viimeisen vuoden aikana? Tiedän, että esimerkiksi tietosuojavaltuutetulle tulee paljon tutkintapyyntöpainetta, mutta nukutaanko siellä?
 Lue lisää:
 Yhteiskuntapolitiikka-lehti, GDPR ei toimi : Tietosuojakäytännöt eivät noudata asetusta
 Yleinen tietosuoja-asetus (GDPR)

Selvitys antaa karun kuvan tietosuojauudistuksesta –  Annatko sinäkin riskillä ja summassa suostumuksen tietojesi käyttöön?


Summary: Toimistorakennus valmistuu Helsingin Telakkarantaan tämän vuoden lopussa.

Rakennuskonserni Skanska on myynyt Euroopan kemikaaliviraston (ECHA) käyttöön tulevan toimistotalon Helsingin Telakkarannassa.
 Skanskan  tiedotteessa  kerrotaan, että toimistotalon osti Hansainvest Real Estate noin 135 miljoonalla eurolla.
 Euroopan kemikaaliviraston käyttöön tuleva toimistotalo on vielä rakenteilla, ja sen pitäisi valmistua tämän vuoden lopulla. Kemikaaliviraston on tarkoitus käynnistää toimintonsa uusissa tiloissa ensi vuoden alussa.
 Kiinteistö siirtyy uudelle omistajalleen samoihin aikoihin tammikuussa 2020.
 Vuonna 2007 perustetussa kemikaalivirastossa työskentelee noin 600 henkeä. Tällä hetkellä Euroopan kemikaalivirastolla on tilat Helsingin keskustassa Annankadulla.
 Telakkarantaan parhaillaan rakennettava kemikaaliviraston uusi toimitalo on 8-kerroksinen uudisrakennus, jonka osaksi on jätetty vanha punatiilinen suojeltu puutyöpajarakennus. Arkkitehtisuunnittelusta vastaa L-Arkkitehdit-yhtiö.
 Lisäksi vieressä sijaitseva suojeltu vanha konepajarakennus aiotaan uudistaa, ja siihen tehdä kokous- ja tapahtumakeskus. Koko rakennuskokonaisuuteen on tulossa yhteensä noin 17 700 neliötä vuokrattavaa tilaa.
 Koko Telakkarannan alueella on meneillään uudistus, ja kokonaisuudessaan alueen arvioidaan valmistuvan noin vuonna 2025.
 L-Arkkitehdit
 Lue myös:
 EU:n kemikaalivirasto saa uuden rakennuksen Helsinkiin – 650 työntekijää muuttaa historialliselle telakka-alueelle
 Museolaivoja Helsingin Telakkarantaan? Asuntorakentaminen alkaa parin vuoden päästä

Euroopan kemikaaliviraston tuleva toimistotalo Helsingin Telakkarannassa myyty – Kauppahinta 135 miljoonaa euroa


Summary: Mies oli tippunut itse tekemäänsä kaivantoon vahingossa.

Kruunupyyssä vanhempi mies on virunut yöllä useita tunteja jumissa kaivannossa. Hän oli ilmeisesti pudonnut kuoppaan vahingossa ja tarttunut kiinni jaloistaan.
 Pelastuslaitos sai hälytyksen paikalle aamuneljän aikaan. Monttu sijaitsee kiinteistön pihapiirissä. Mies saatiin ylös aamulla kaivamalla kuopan viereen suurempi monttu ja nostamalla mies nostolavalla pois.
 Näin tehtiin, koska kuopassa kaivaminen on ahdasta ja aiheuttaa riskin kiinni juuttuneen pyörähtämiselle.
 Mies vietiin tarkastettavaksi. Päivystävän palomestarin mukaan hän oli väsynyt ja kylmissään.

Mies virui tunteja kuopassa Kruunupyyssä – saatiin ylös kaivamalla isompi monttu


Eduskunnan puhemies  Matti Vanhanen  (kesk.) on jäänyt tänään perjantaina sairauslomalle.
 Eduskuntatiedotuksen tiedotteen mukaan Vanhanen on kesäkuun lopun poissa eduskuntatyöstä.
 Kerromme asiasta kohta lisää.

Eduskunnan puhemies Matti Vanhanen jää sairauslomalle


Summary: Yhdysvalloissa edessä voisi olla jopa 175 vuotta vankeutta.

Wikileaksin perustajan  Julian Assangen  karkotusoikeudenkäynti alkaa tänään Britanniassa. Käsittely koskee Yhdysvaltain esittämää virallista karkotuspyyntöä.
 Yhdysvallat epäilee Assangea vakoilusta. Jos Assange tuomittaisiin Yhdysvalloissa, hän voisi saada enimmillään 175 vuoden vankeusrangaistuksen.
 Assange istuu parhaillaan 50 viikon mittaista vankeustuomiota ehdonalaissäännösten rikkomisesta vuonna 2012. Assange olisi tuolloin haluttu Ruotsiin vastaamaan epäilyihin raiskauksesta.
 Assange piileskeli Ecuadorin suurlähetystössä Lontoossa  seitsemän vuotta . Hänet  karkotettiin lähetystöstä huhtikuussa  ja vangittiin välittömästi.


Summary: Ohisalon mukaan asia on hankala, mutta hän painottaa, että lasten oikeuksien täytyy toteutua kaikissa tapauksissa.

Sisäministeri  Maria Ohisalon  (vihr.) mukaan Suomi ei ole vielä tehnyt päätöstä siitä, voivatko Syyrian al-Holin Isis-leirille jäänet suomalaislapset ja näiden äidit palata Suomeen.
 – Asia on erittäin hankala. Siellä on Suomen kansalaisia, jotka ovat vaikeassa tilanteessa. Heillä on terveydellisiä ongelmia ja vaaratilanteita. Suomella on oma vastuu tässä asiassa ja nyt pohditaan, miten asiassa edetään, Ohisalo kertoi Ylen aamu-tv:n haastattelussa perjantaina.
 Ylen saamien tietojen mukaan  suomalaisten joukossa on yhteensä 11 äitiä ja 33 lasta. Ylen Taloustutkimuksella teettämän  kyselyn mukaan  noin kolmasosa suomalaisista on sitä mieltä, että Isis-leirille jääneitä suomalaisia ei pitäisi päästää palaamaan.
 Kyselyn tulos ei yllättänyt Ohisaloa.
 – Tätä voi katsoa niin monesta eri näkökulmasta. Yhtäältä tässä on kyse ihmisoikeuksista, turvallisuudesta ja samaan aikaan tähän liittyy todella paljon riskejä, joita täytyy punnita tarkkaan.
 Ohisalon mukaan lasten oikeuksien täytyy kuitenkin toteutua kaikissa tapauksissa. Suomi on sitoutunut kansainvälisiin sopimuksiin, jotka velvoittavat toimimaan lasten hyväksi.
 – Se edellä mennään, että lapset ovat turvassa ja nyt katsotaan käytäntöjä tällä hetkellä. On mietittävä, voidaanko jo nyt tehdä jotain näiden lasten hyväksi.
 Esimerkiksi Norja ja Ruotsi ovat jo hakeneet orpolapsia pois leiriltä.
 Ylen tietojen mukaan tällä viikolla on valmistunut  virkamiestyöryhmän  tekemä selvitys leirillä olevista suomalaisista. Ohisalon mukaan mitään yhtä isoa selvitystä ei ole tehty, mutta asiasta keskustellaan ja neuvotellaan jatkuvasti.
 Asian etenemistä ja ratkaisua pohditaan yhdessä hallituksen kanssa, mutta Ohisalo ei vielä osaa sanoa, milloin päätöksiä tehdään.
 – Tilanne on vakava ja ihmisten henki ja terveys on vaarassa, joten tässä toimitaan mahdollisimman nopeasti.
 Edellinen sisäministeri  Kai Mykkänen  (kok.) on ollut huolissaan leirillä olevien ihmisten radikalisoitumisesta. Ohisalon mukaan asiasta täytyy tehdä kunnolliset asiantuntijaselvitykset.
 – Sen mukaan sitten mietitään, miten nämä ihmiset tuomitaan rikoksista, joita he ovat mahdollisesti tehneet.
 Turvapaikanhakijoille ei välttämättä jalkapantoja
 Hallitusohjelmaan on kirjattu, että kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneita ihmisiä voidaan valvoa teknisesti. Tämä voi tarkoittaa esimerkiksi jalkapantoja.
 Ohisalon mukaan tekninen valvonta voi tarkoittaa myös puhelimeen perustuvaa valvontaa.
 – Tekninen valvonta on monella tapaa yhteiskunnan kannalta parempi vaihtoehto kuin säilöönotto.
 Ohisalon mukaan hallituksen tavoitteena on uudistaa turvapaikkajärjestelmää niin, että turvapaikanhakijat saavat enemmän oikeusapua ja heille annetaan paremmin tietoa hakuprosessista.
 – On tärkeää painottaa sitä, että suomalaisiin viranomaisiin voi luottaa. Moni maahanmuuttaja tulee sellaisista maista, joissa viranomaisiin ei voi luottaa ja siksi moni tärkeä asia voi jäädä kertomatta.
 Lue lisää:
 Ylen kysely: Puolet kansasta haluaa Suomen hakevan suomalaislapset pois Isis-leiriltä, äitien paluuta tukee vain joka neljäs
 Tuleva hallitus suunnittelee teknistä valvontaa kielteisen päätöksen saaneille turvapaikanhakijoille
 Maria Ohisalon mahdoton tehtävä: EU:n maahanmuuttajien kiintiöistä ja palautuksista riidelty jo neljä vuotta, nyt on Suomen vuoro yrittää
 Sisäministeri Ohisalo Syyrian suomalaisista Isis-lapsista: "Lasten oikeuksien toteuduttava"

Sisäministeri Maria Ohisalo: Suomi ei vielä tiedä, mitä tehdä Syyriaan jääneiden suomalaisten lasten ja äitien kanssa


Summary: Voit saada Euroopan unionin sisäpiirijutut kerran viikossa suoraan sähköpostiisi, kun tilaat Ylen uuden Eurooppa-uutiskirjeen.

Tänään iltapäivällä  matelen taas autoletkassa pois Luxemburgista kohti Brysseliä.
 Tämä juttu on esimerkki Eurooppa-uutiskirjeestä. Voit tilata kirjeen tästä linkistä.
 Viikko sitten matkalla sisäministerien  kokoukseen  seisoimme Luxemburgin rajalla tunnin ja eilen torstaina toisen mokoman. Luxemburgissa käy  joka päivä rajan yli 180 000 työntekijää  Ranskasta, Belgiasta ja Saksasta. Heidän pääkulkuneuvonsa on auto. Minivaltion tiet ovat tukossa käytännössä aamuseitsemästä iltakuuteen.
 Tätäkin on EU:  säännöllistä siirtymistä kaupungista ja maasta toiseen. On tarpeen tuntea moottoriteiden liittymät, maaseututiet ja juna-aikataulut tarkkaan: miten kiertää tai välttää Keski-Euroopan ruuhkat.
 Bensa ja kerosiini palaa. Mepit reissaavat Strasbourgin täysistuntoon  kerran kuukaudessa , ministerit neuvoston kokouksiin Luxemburgiin huhtikuussa, kesäkuussa ja lokakuussa. Näin on, koska näin on päätetty.
 Valtavat määrät  eleganttia kokoustilaa seisoo tyhjillään täällä Luxemburgin Kirchbergissä päivästä toiseen. Esimerkiksi Suomen lehdistötilan puupaneelit tuoksuvat yhä tuoreelta metsältä vuosia rakentamisen jälkeenkin.
 Salia käytettiin Suomen delegaation mukaan ensimmäisen kerran vasta viikko sitten, kun uusi sisäministeri  Maria Ohisalo  piti tilassa  tiedotustilaisuutensa  – aiemmin vuosien varrella ei vain ole tarvittu!
 EU:lla uppoaakin rakennuksiin keskimäärin  miljardi euroa vuodessa . Kun päälle lasketaan matkustamisen ja saastuttamisen hinta ja kaikki kulutettu energia ja aika, summa on huikea.
 Tämä liikkumisrumba vaikuttaa  monella tapaa kansalaisten  mielikuvaan EU:sta . Ensinnäkin se vaikuttaa pröystäilyltä ja EU:n omien ilmastotavoitteiden vastaiselta.
 Toiseksi liian vähäisestä medianäkyvyydestä  valittavien meppien  kannattaa huomioida, että media on vähentänyt esimerkiksi Strasbourgin-seurantaa kustannussyistä.
 Jos reissaamista ei olisi, EU-toimittajien ei tarvitsisi aina täysistuntoviikon alla miettiä, onko sinne varaa tällä kertaa ottaa kuvaajaa mukaan tai ylipäätään itse lähteä. Jos kaikki kokoukset pidettäisiin Brysselissä, takuuvarmasti useampi tiedotusväline olisi paikalla.
 Miksi Luxemburgissa sitten  tällä kertaa oltiin? EU:n talousministerit linjasivat sitä, millaisen oman budjetin euroalue tarvitsee EU:n yhteisen talousarvion rinnalle. Voit lukea siitä lisää  täältä.
 Asialistalla  oli aiheita ilmastopolitiikasta rahoitusmarkkinoiden transaktioveroon. Tätä kirjoittaessani myöhään torstai-iltana kokous oli vielä kesken.
 Syksyllä väistyvä  EU-komission puheenjohtaja Jean-Claude Juncker  luetteli tiistaina suorassa  verkkohaastattelussa  asioita, joita hän kaudeltaan katuu. Häntä harmittaa esimerkiksi, että talous- ja rahaliittoa ei ole saatu syvennetyksi – muun muassa Suomen vastustuksesta, muuten.  Täältä  voit lukea Junckerin vastauksia eri aihepiireistä..
 Brysselissä oikeistopopulistien  ryhmittyminen etenee. Torstaina yhdeksän oikeistopopulistista ja äärioikeistolaista kansallista puoluetta kertoi perustavansa Identiteetti ja Demokratia -nimisen  ryhmän , jossa on 73 jäsentä.
 ID jää vain kahta edustajaa pienemmäksi, joten jos se onnistuu neuvottelemaan riveihinsä vielä esimerkiksi hollantilaisen Foorumi Demokratialle -puolueen kolme meppiä, DI nousee vihreitä suuremmaksi.
 Emmanuel Macronin  Renessanssi-ryhmällä täydentynyt liberaalipuolue Alde vaihtaa nimensä Renew Europeksi. Miten RE:n nimi käännetään suomeksi, ei ole vielä tätä kirjoitettaessa selvää. Se on selvää, että nimi on ideoitu juuri ranskalaisten  Renessanssista.
 #SOMESSA Vaaleissa syntyi kaksi Belgiaa
 twitter
 Suomalaisilta saattoi  mennä ohi, että EU-instituutioiden päämajapaikka Belgia on eurovaalien yhteydessä pidettyjen parlamenttivaalien jälkeen aiempaa selvemmin kahtiajakautunut. Uuden hallituksen muodostaminen on vähintään y htä työlästä kuin aikaisemmillakin kerroilla .
 Pohjoisessa Flanderissa  murskavoiton  veivät flaameille itsenäisyyttä ajavat ja äärioikeistolaiset puolueet, pohjoisessa Valloniassa sosialistit ja vihreät.
 Ranskankielinen twitteristi  Julien Tlx  kauhistelee maan suurimman puolueen NVA:n haluja neuvotella hallituksen perustamisesta äärioikeiston Vlaams Belangin kanssa, mutta ei sosialistien tai vihreiden kanssa.
 Vihamielisyys flaamien ja ranskankielisten välillä näkyy joskus räikeästi arkielämässäkin. Viime viikonloppuna todistin junassa kohtausta, jossa flaamimies ja vallonialainen nainen riitelivät istuinpaikasta sättimällä toisiaan “tuollaisia te ranskankieliset olette” ja “ei kannattaisi matkustaa Flanderissa lainkaan, koska käyttäydytte täällä paljon huonommin kuin me etelässä”:
 #FAKTA Saako Suomen hallitus nuorisotyöttömyyden kuriin?
 Joel Kanerva / Yle
 Nuorisotyöttömyys on  EU-keskiarvon alapuolella Suomessa. Jos otetaan laskuista pois eteläisimmät EU-maat,  Suomi nouseekin nuorisotyöttömyyden kärkeen . Vuonna 2018 nuorista työttömiä oli 17 prosenttia – eikä luku ole juurikaan muuttunut kuluneiden kymmenen vuoden aikana.
 Alhaisinta nuorisotyöttömyys on Saksassa. Yhtenä syynä tähän on pidetty matalaa kynnystä työmarkkinoiden ja koulutuksen välillä. Opiskellessa voi tehdä töitä oppisopimuksella, mikä helpottaa työelämään siirtymistä. Saksan hyviä lukuja avittavat myös hyvät työllisyysluvut ja vahva talous.
 Suomessa hallitus yrittää saada nuorisotyöttömyyttä kuriin  pidentämällä oppivelvollisuutta toiselle asteelle  ja parantamalla nuorisotakuuta. Jos alle 25-vuotias nuori tai alle 30-vuotias opinnoistaan valmistunut jää työttömäksi, hallitus takaa hänelle kolmen kuukauden kuluessa esimerkiksi työharjoittelu- tai oppisopimuspaikan.
 Nuorisotyöttömyysprosentti lasketaan jakamalla työttömien osuus koko 15–24-vuotiaiden ikäluokasta.
 ÄLÄ MISSAA NÄITÄ: Puolan kriisi, Mayn perijät ja pakolaisleirien muuttaminen kehityskeskuksiksi
 Puolan äärioikeisto osoitti mieltään Varsovassa vappuna 2019.  Esko Varho / Yle
 Syvästi kahtiajakautuneessa  Puolassa kamppaillaan nyt liberaalin demokratian kohtalosta – ja samalla Euroopan sielusta. A-studion toimittaja  Esko Varho  kävi Puolassa selvittämässä,  millaisessa kriisissä demokratia on Itä-Euroopassa.  Puola on niin iso maa, että sen tapahtumilla on suora merkitys koko Euroopalle. Jos yksi suuri EU-maa ei enää noudata unionin perusperiaatteita, tilanne voi olla kohtalokas koko yhteisölle.
 Ihmiset liikkuvat  sinne, missä pääomat ovat, sanoo eläkkeellä oleva suurlähettiläs  Matti Kääriäinen   Brysselin koneen  haastattelussa. Kääriäisen mielestä resursseja olisi siksi syytä siirtää köyhiin maihin. Lisäksi hänen mielestään pakolaisleirit olisi syytä muuttaa pisteistä, joissa annetaan vain humanitaarista apua, kehityskeskuksiksi, joihin perustetaan tuotantolaitoksia ja joissa koulutetaan ihmisiä myös mahdollista kotiseudulle palaamista varten.
 ENSI VIIKOLLA: Juhannuskokouksessa pohditaan huippuvirkoja
 EU-valtioiden  ylin johto eli niin kutsuttu Eurooppa-neuvosto kokoontuu torstaiksi ja perjantaiksi Brysseliin perinteiseen juhannuksen huippukokoukseensa, jossa tosin tällä kertaa on hyvin ei-perinteinen asialista.
 Johtajat antoivat vaalien jälkeen toukokuun lopussa Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle  Donald Tuskille  tehtäväksi aloittaa neuvottelut EU:n jäsenmaiden ja parlamentin kanssa huippuvirkamiesten nimityksistä. Ensi viikon kokouksessa kuullaan, kuinka valmis nimityspaketti on. Tusk on luvannut etsiä virkoihin  kaksi miestä ja kaksi naista.
 Täältä  voit lukea yhteenvetomme siitä, millaista valtaa uudet huippuvirkojen haltijat käyttävät.
 Tämä juttu on esimerkki Eurooppa-uutiskirjeestä. Voit tilata kirjeen tästä linkistä .

EU paasaa ilmaston puolesta, mutta pakottaa kirjeenvaihtajan päästöihin – kokousrumbaan tuhlattu energia hirvittää Anna Karismoa


Summary: Laitokseen tuodaan tuhka koko maan jätteenkäsittelylaitoksista.

Fortumin kiistellyn  Porin Mäntyluodon tuhkankäsittelylaitoksen  toiminta käynnistyy täydellä teholla loppukesän aikana. Yhtiöstä ei kerrota vielä tarkempaa aloitusaikaa.
 Etelä-Suomen aluehallintovirasto myönsi huhtikuussa Fortumille luvan toiminnan aloittamiseen. Laitoksen luvista on  valitettu  hallinto-oikeuteen. Keskimääräinen valitusten käsittelyaika on noin vuoden.
 Laitoksessa tuhkasta poistetaan suola, joka johdetaan poistoveden mukana avovedelle putkea pitkin. Prosessissa raskasmetallit sidotaan tuhkaan, joka päätyy kaatopaikalle Porin Peittooseen.
 Fortum on laskenut, että menetelmä pienentää hiilidioksidipäästöjä lähes 95 prosenttia ja kaatopaikalle vietävän tuhkan määrä pienenee noin 27 prosenttia..
 Suomen jätteenpolttolaitoksissa syntyy vuodessa 45 000 tuhkaa.
 Vastustajat vaativat laitokseen suljettua kiertoa siten, että suolaa ei päätyisi ollenkaan mereen. Laitoksessa  kokeillaan  tätä pienellä määrällä tuhkaa, mutta kokonaan suljettuun järjestelmään päätyminen on Fortumin mukaan mahdollista vasta tulevaisuudessa.

Fortumin kiistelty tuhkankäsittelylaitos käyntiin Porissa loppukesän aikana


Summary: Pienpetojakin on vähän, joten metsäkanalinnuille voi olla tulossa toinen perättäinen hyvä pesintävuosi.

Alkukesän poikkeukselliset sääolot  pakkasineen ja lumisateineen  eivät ole vaarantaneet metsäkanalintujen pesinnän onnistumista pohjoisessa. Valtaosa metsojen, teerien ja riekkojen munista on vielä hautovan emon suojissa.
 – Maastossa on nähty vain yksittäisiä kuoriutuneita poikasia. Kuoriutumisen varsinainen pääaika on juhannusviikolla, kertoo Metsähallituksen eräsuunnittelija  Nilla Aikio  eteläisen Lapin tilanteesta.
 Maakunnan eteläosissa sääolot eivät kesäkuun alussakaan ole olleet metsäkanalintujen kannalta poikkeuksellisen haastavat.
 Kylmyys ja kosteus voi olla untuvikkojen turma
 Lapin pohjoisosissa saatiin kesäkuun alussa luntakin, mutta sillä ei ole pesimisen onnistumisen kannalta suurta merkitystä.
 – Suurimmassa vaarassa ovat untuvikot. Emojen suojissa olevat munat tai jo höyhenpeitteen saaneet poikaset eivät ole erityisen herkkiä vaikeillekaan sääoloille, sanoo asiantuntija  Katja Ikonen  Luonnonvarakeskuksesta.
 Untuvikkojen kannalta hankalin yhdistelmä on kylmyys ja kosteus.
 – Jos on monta päivää kylmää ja sateista, eivät ne pääse kuivattelemaan itseään. Myös hyönteisravintoa on noissa säissä huonosti tarjolla, sanoo Nilla Aikio.
 Pesintä onnistui viime kesänä
 Viime kesä oli metsäkanalintujen pesinnän kannalta parhaita vuosikausiin. Katja Ikonen ja Nilla Aikio arvioivat tänä kesänä olevan hyvät mahdollisuudet toiseen perättäiseen onnistuneeseen pesintäkauteen.
 – Tietenkin tulevat säät vaikuttavat siihen, muistuttaa Ikonen.
 Myös pienpetojen määrällä on merkitystä metsäkanalintujen kantaan.
 – Pienpetokannat ovat nyt varsin alhaalla eli munarosvoja ei ole paljoa liikkeellä, lisää Aikio metsojen, teerien ja riekkojen kannalta positiivisia asioita.
 Lue myös:
 Metsästys ei ole suurin uhka metsäkanalinnuille, muu ihmisen toiminta on – luonnon muuttaminen ja ilmastonmuutos koituu yhä useamman linnun kohtaloksi
 "Ei pyyntikauden pidentäminen lintukannan kannalta ole todellakaan hyvä asia" – Osa metsästäjistä ihmeissään ministeriön aikeista jopa tuplata metsäkanalintujen pyyntiaika

Lapin lumisateet eivät vaarantaneet metsäkanalintujen pesintää – munat ovat vielä hautovien emojen suojissa


Summary: Lähihoitajaksi opiskeleva Kerttu Haapasalmi puhuu kehitysvammaisten ja seksuaalivähemmistöjen oikeuksien puolesta.

Perjantaina tamperelaista opiskelijaa  Kerttu Haapasalmea , 23, jännittää. Tänään selviää, miten hän pärjää Miss Gay Finland -kilpailussa.
 Kilpailu liittyy Pirkanmaan Pride-viikkoon, jota vietetään tällä viikolla. Helsingissä kulkue on juhannuksen jälkeen.
 Kaikki kilpailijat ovat seksuaalivähemmistön edustajia, silti jokainen on erilainen persoona. Tämän Kerttu Haapasalmi on oppinut itse vuosien aikana.
 – Kun tulin kaapista ulos, ajattelin itsekin tosi vääristyneesti, että kaikkien lesbojen tulee olla niin sanotusti rekkalesboja. Pitää olla lyhyet hiukset, maskuliiniset vaatteet ja niin sanotusti äijä. 23-vuotiaana olen tajunnut, että jokainen saa olla juuri sen näköinen kuin haluaa.
 Välillä Haapasalmi haluaa itse pukeutua kukkamekkoon, tänään taas shortseihin.
 Isoisän kanssa sateenkaarimessussa
 Kerttu Haapasalmi kielsi pitkään homoseksuaalisuuden itseltään. Hän huomasi yläasteella, että pitää tytöistä. Rippikoulukesänä hän sanoi asiasta ääneen.
 – Myöhemmin selvisi, että kaikki muut jo tiesivät. He vain odottivat, koska uskallan sanoa asian ääneen.
 Sama ihminen voi pukeutua eri päivinä eri tavoilla ilman että häntä tarvitsee luokitella.  Marko Melto / Yle
 Vanhemmat ottivat asian hyvin, vaikka Haapasalmi kertoi asian huutaen. Häntä lämmittää erityisesti isoisän reaktio.
 – Edesmennyt isoisäni tuli prideille ja kävimme sateenkaarimessussa. Se oli tajuttoman tärkeää. Pappa oli yli 80-vuotias ja tuli heiluttamaan sateenkaarilippua. Jälkikäteen olen tajunnut, kuinka arvokas ele se oli.
 Ensimmäinen Pride-marssi oli tärkeä. Välittävä ja rakastava ilmapiiri teki vaikutuksen, oli tärkeä saada olla oma itsensä.
 "Pelko johtuu tietämättömyydestä"
 Sukupuolivähemmistöihin liittyy paljon ennakkoluuloja.
 – Minua on kiusattu yläasteella siitä, että olen lesbo. Jotkut ovat sanoneet, että älä nyt vaan minua rupea iskemään. Veikkaan, että pelko johtuu tietämättömyydestä.
 Haapasalmi muistuttaa, etteivät homoseksuaalit koko ajan mieti iskemistä tai seksiä, kuten eivät heterotkaan.
 Kerttu Haapasalmi sanoo, että välillä tuntuu, että lesbot pääsevät helpommalla kuin homot.
 – Sanotaan, että on ihan ok olla lesbo, mutta homoja en siedä. Se on kurjaa. Miten se menee sillä tavalla?
 Haapasalmen kokemuksen mukaan henkilön oma sukupuoli voi vaikuttaa asenteisiin. Naiset saattavat pitää homoja kivoina poikakavereina, joiden kanssa voi shoppailla. Tämäkin on kuitenkin yksi stereotyyppi.
 "Kyse on kahden naisen suhteesta"
 Naisiin ja miehiin liitetyt uskomukset näkyvät myös siinä, miten seurustelusuhteissa uskotaan sitoutumiseen.
 – Millä lesbo tulee toisille treffeille? Muuttoautolla. Entä homo? Ai, mille toisille treffeille? Tämä on ehkä yleisin stereotypia.
 Homo voi haaveilla häistä siinä, missä lesbo ei halua sitoutua. Sama koskee heterosuhteita.
 Yleinen väärä uskomus liittyy myös maskuliinisuuteen.
 – Tosi usein jotkut kysyvät, kumpi on suhteen mies. Siinähän ei ole yhtään miestä, koska kyse on kahden naisen suhteesta. Se ei muuta asiaa, vaikka toisella olisi lyhyet hiukset, Kerttu Haapasalmi oikoo.
 Kerttu Haapasalmi tekee töitä kehitysvammaisten asumisyksikössä ja nauttii asiakkaiden aitoudesta.  Marko Melto / Yle
 Toiset taas ajattelevat, että naisten keskinäinen parisuhde olisi helpompi kuin heterosuhde, koska pariskunta ymmärtää toisiaan paremmin.
 – Voin sanoa, etten usko, että se on helpompaa. Voit kuvitella, jos on kaksi ihmistä, joilla on pms-oireet yleensä samaan aikaan. Kommunikaatio on mielestäni ehkä helpompaa ja on enemmän samaistumispintaa. Ihan yhtä lailla kuitenkin riidellään kotitöistä ja vähän kaikesta, Haapasalmi sanoo.
 Maailman kaunein ihminen bussipysäkillä
 Uuden henkilön tapaamisessa on aina läsnä epävarmuus. Ei voi varmasti tietää, ajatteleeko henkilö samoin.
 – Jotkut puhuvat omaavansa homotutkan, mutta eihän se selviä kuin kokeilemalla.
 Kerttu Haapasalmi alkoi seurustella pari päivää sitten. Hän tapasi bussipysäkillä naisen. Myöhemmin hän kirjoitti someen tavanneensa maailman kauneimman ihmisen.
 – Kirjoitin: Voi, kun löytäisit minut joskus. Sitten löysimme toisemme Tinderissä.
 Kehitysvammaisten oikeudet
 Kerttu Haapasalmi valmistuu pian lähihoitajaksi. Hän on parhaillaan töissä kehitysvammaisten asumisyksikössä. Yksi tilanne vapaa-ajalla on jäänyt mietityttämään häntä.
 Kerttu Haapasalmi oli uimahallissa, kun saunassa kehitysvammainen asiakas alkoi ihastella hänen tatuointejaan.
 – Sitten hän kysyi, onko minulla poikaystävää. Sanoin, että ei, mutta tyttöystävä löytyy. Hän sanoi, että tykkää myös tytöistä, vaikka on tyttö. Kehitysvammaisen tytön ohjaaja sanoi, ettet sinä voi tuollaista puhua, mieti nyt, mitä äitisikin sanoo.
 Tyttö ja ohjaaja lähtivät saunasta. Kerttu Haapasalmi ei ehtinyt saada suutansa auki.
 – Minulla on niin paljon asioita, joita olisin halunnut sanoa. Olisin sanonut, että hän saa olla sitä, mitä on. Jos tuntuu, että tykkää tytöistä, siinäpähän tykkää.
 – Luulisi, että herran vuonna 2019 saa olla sitä mitä haluaa.
 Kerttu Haapasalmi sanoo, että kehitysvammaisia ja heidän ohjaajiaan tulisi kouluttaa siinä, miten seksistä voi puhua.  Marko Melto / Yle
 Kehitysvammaisten seksuaalisuudesta puhutaan Haapasalmen mukaan todella vähän ja tieto on vajavaista.
 – Pelkästään se, että on heterosuhteessa kehitysvammaisena, on tabu. Saatikka, että sinulla on seksuaalisia haluja ja haluat toteuttaa niitä. Se on niin vaiettu asia, ettei sitä edes halua miettiä.
 Kunnollista seksivalistusta
 Kerttu Haapasalmen mukaan kehitysvammaisten kanssa työskenteleviä pitäisi kouluttaa paremmin. Myös kehitysvammaisille pitäisi antaa seksivalistusta samaan tapaan kuin nuorille peruskoulussa.
 – Pitäisi kertoa, mikä on ok ja mikä ei ole ok. Kuinka tutustuu itseensä ja kuinka oppii sanomaan ei. On paljon kehitysvammaisia, jotka eivät pysty kommunikoidaan puheen avulla eivätkä tiedä, missä omat rajat kulkevat.
 Lue lisää:
 Kaisa Ojalalle ei ikinä puhuttu seksuaalisuudesta: nyt Instagramin boss lady muistuttaa, että vammaisillakin voi olla yhden illan juttuja
 Erityistukea tarvitsevien seksi on yhä tabu – Jere ja Julia Fonsen tutustuivat toisiinsa harrastuksessa ja menivät naimisiin kuukausi sitten
 Kehitysvammaisten seksuaalisuus ei enää ole tabu – nettiopas antaa sanat vaietuille asioille

Isoisä auttoi, kun Kerttu Haapasalmi, 23, tuli ulos kaapista – tällaisia ennakkoluuloja lesbot joutuvat kohtaamaan


Summary: Ymmärtämättömyys nikotiinin ja kofeiinin saannin äkkikeskeytyksen ongelmista johtaa siihen, että tehopotilaita ei hoideta parhaalla mahdollisella tavalla.

Äkkinäinen kahvinjuonnin ja tupakanpolton keskeytyminen voivat aiheuttaa tehohoitopotilaille oireita, jotka muistuttavat vakavia sairauksia. Tämä taas voi johtaa siihen, että hoitavat lääkärit tulkitsevat oireita väärin, mistä voi olla seurauksena vääränlaista hoitoa tai kalliita, mutta tarpeettomaksi osoittautuvia testejä.
 Näin varoitetaan tuoreessa selvityksessä, joka esiteltiin kuun alussa Euroopan anestesiologisen yhdistyksen kokouksessa Wienissä. Siinä oli tarkasteltu 12 tutkimusta, jotka käsittelivät lähes 500 potilastapausta vuosilta 2000–2018. Potilaat olivat 18–93-vuotiaita. Tutkimustiedote löytyy  täältä.
 Tutkimusta johtaneen apulaisprofessori  Maya Belitova  muistuttaa, että nikotiini ja kofeiini ovat riippuvuutta aiheuttavista aineista yleisimpien joukossa. Niitä kuitenkin vähätellään vieroitusoireiden aiheuttajina, hän sanoo.
 Tällaisia oireita ovat muun muassa pahoinvointi, oksentelu, päänsärky ja houretilat. Oireet ovat samanlaisia kuin monilla vakavilla taudeilla, joista hän mainitsee esimerkkeinä aivokalvontulehduksen, aivokuumeen ja aivoverenvuodon.
 Väärät diagnoosit taas voivat johtaa potilaille vahinkoa aiheuttaviin tarpeettomiin testeihin, turhaan rahanmenoon tai hukattuun aikaan.
 Tupakka ja kahvi maistuvat myös Euroopassa
 Yli puolet eurooppalaisaikuisista juo kahvia ja jopa useampi kuin joka neljäs tupakoi, joten aivan pienestä asiasta ei ole kyse.
 Tutkimustulosten mukaan nikotiinin saamisen äkillinen keskeytyminen aiheutti teho-osastoilla levottomuutta 64 prosentissa tupakoitsijoista. Tupakoimattomilla sitä esiintyi 32 prosentilla.
 Levottomuus taas johti usein siihen, että kurkkuun asetetut hengitysputket tai suonensisäiset kanyylit eivät pysyneet paikoillaan. Tupakoivien osuus oli tässäkin tapauksessa selvästi korkeampi kuin tupakoimattomien (14 % vs. 3 %).
 Belitovan tutkimusryhmä huomauttaa, että tietämättömyys nikotiinin ja kofeiinin saannin keskeytymisen aiheuttamista ongelmista johtaa siihen, että tehopotilaita ei useinkaan hoideta parhaalla mahdollisella tavalla.
 Nikotiinin korvaushoito ei sekään ole usein ratkaisu, koska se saattoi pahimmillaan aiheuttaa vakavan sekavuustilan, joka voi jopa lisätä kuolleisuutta. Kofeiinin korvaushoidon tehosta teho-osastoilla ei siitäkään ole vahvaa näyttöä.
 Suomalaisasiantuntija: Ei suuri ongelma
 Espoolaisen Jorvin sairaalan teho-osaston ylilääkäri  Tero Varpula  ei ole tavattoman yllättynyt tuloksista, vaan sanoo loppupäätelmien vastaavan hyvin yleistä käsitystä.
 Se on, että tupakoitsijoilla esiintyy tehohoidon sairauksien yhteydessä muuta väestöä enemmän levottomuutta sekä merkittävästi suurempi riski kehittää vaikea ja pitkittynyt levottomuus eli delirium.
 Hän myöntää, että levottomuuden syiden selvittämisessä turvaudutaan usein lisätutkimuksiin. Tällä perusteella selvityksen johtopäätös ylimääräisten resurssien käyttämisestä on Varpulankin mielestä oikea.
 Sen sijaan hän epäilee ajatusta, että ongelmia voitaisiin välttää nikotiinikorvaushoidolla. Tutkimuksia on tehty vain vähän ja tulokset ovat ristiriitaisia, Varpula sanoo.
 Käytännön tehohoidossa nikotiinin saatikka kofeiinin aiheuttamiin ongelmiin ei juuri törmää, sanoo parikymmentä vuotta tehohoidossa työskennellyt Varpula. Erityisesti kofeiinikorvaushoidon tehosta kriittisten sairauksien yhteydessä ei ole mitään näyttöä.
 – Loivemmissa tapauksissa potilaat osaavat kyllä kahvia pyytää – ja sitä tarjotaankin, sanoo Varpula.

Oletko riippuvainen kahvista tai tupakasta? Monelle tutut paheet voivat tuottaa yllättäviä ongelmia teho-osastolla


Summary: Suomi vastusti etenkin Ranskan ajatusta euromaiden omasta "lisäbudjetista". Juttu täydentyy.

Päätökset  euromaiden omasta budjetista  siirtyvät Suomen heinäkuussa alkavalle EU-puheenjohtajakaudelle.
 Euroryhmän valtiovarainministerit kokoustivat Luxemburgissa läpi yön. He päättivät kokouksensa noin kello 5.30 Suomen aikaa.
 Ministerit sopivat, että nykyisen EU-budjetin sisälle rakennetaan euromaille oma budjetti.
 Sen sijaan etenkin Ranskan ajama, nykyisen budjetin ulkopuolinen rahoitusväline kaatui. Se olisi jäsenmaiden keskenään hallitsema rahapotti, ilman parlamentin ja komission osallistumista.
 Ranskan tukena oli kokouksessa isoja jäsenmaita, mutta enemmistö ministereistä vastusti sitä.
 Päätös eurobudjetista kaatui ennen kaikkea Hollannin mutta myös Suomen ja muiden niin sanottujen  Hansa-ryhmän maiden  vastustukseen.
 Myös EU-budjetin sisään rakennettavasta eurobudjetista on yhä isoja erimielisyyksiä. Euroon kuulumattomat maat eivät halua osallistua sen rahoitukseen. Mistä varat kerätään, on täysin auki.
 Myös se, miten eurobudjetti jaetaan jäsenmaiden kesken, on yhä auki..
 – Suomi voi olla tyytyväinen, koska se on koko ajan vastustanut nykyisten instituutioiden ulkopuolista hallintoa, kokousta seurannut Ylen EU-kirjeenvaihtaja  Anna Karismo  arvioi.
 Kahdenvälisiä neuvotteluja käytiin läpi yön.
 Kokouksessa päätettiin vahvistaa talousvaikeuksissa olevien maiden auttamiseen tarkoitettu EVM-kriisirahastoa. Sen päätöksentekoa aiotaan helpottaa.

Vääntö eurobudjetista siirtyy Suomen puheenjohtajakaudelle – EU-budjetin sisään rakennetaan euromaille oma rahoitusväline


Summary: Etsimme tulevaisuudessakin seuraa netissä, mutta silti kasvokkain tehty ensivaikutelma on ratkaiseva parinmuodostuksessa, pohtii Heikki Valkama blogissaan.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja kirjoittaa joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki uutisten blogit löydät täältä
 Voisitko harkita avointa avioliittoa? Siis sellaista, jossa saa maata muiden kanssa?
 Pystytkö olemaan uskollinen, vaikka kumppanisi olisi pitkään poissa?
 Voivatko adoptoidut sisarukset, jotka eivät ole biologisesti sukua, alkaa mielestäsi seurustella?
 Uskotko dinosauruksiin?
 Pitäisikö valtio ja kirkko erottaa?
 Nämä kysymykset ovat OKCupid-treffipalvelun kysymyslistalta. Treffipalvelussa on noin 40 000 erilaista kysymystä. Kaikkiin ei tarvitse vastata, mutta näiden avulla palvelun algoritmi haarukoi käyttäjälle sopivia treffikumppaneita.
 Netin käyttö deittailussa  ei ole uutta. Pian tietokoneiden keksimisen jälkeen 1960-luvulla syntyivät ensimmäiset tietokonedeittipalvelut, jotka  muutaman tiedon perusteella  “laskivat”  sopivia kumppaneita asiakkailleen.  Yhdysvalloissa edelläkävijät saattoivat lähettää postilla keskeiset tietonsa ja ominaisuutensa listana IBM:lle, jonka tietokoneet laskea jurnuttivat sopivia taulukoita yhteen.
 Ja jos ihan tarkkoja ollaan, teknologiaa on käytetty aina kumppanin löytämiseen. BBC:n mukaan ensimmäinen senssi-ilmoitus julkaistiin brittiläisessä aikakauslehdessä vuonna 1695. Se kuului:  ” gentleman" looking to "match himself" to a "good young gentlewoman".
 1990-luvun Suomessa vastaavan ilmoituksen saattoi bongata teksti-tv:ltä “Onks muijii Keravalta?”
 Juuri nyt kaikkein deittipalveluiden suosikki on Tinder.
 Nettideittailusta kirjoittaneen  Mari Koistisen  sanoin: match-toiminnallisuus (joka on tuonut erityisesti naisille mielekkyyttä deittailuun, koska kuka tahansa ei voi laittaa viestiä) on tehnyt Tinderistä suositun ja oletettavasti sen porskutus jatkuu.
 Kiinnostavaa on, että Tinder on tavallaan poistanut suuren datan nettitreffailusta. Algoritmi toki laskee sopivia kumppaneita, mutta oikealle tai vasemmalle swaippaus tehdään muutaman sekunnin kuvan ja profiilitietojen katsomisen perusteella.
 Olennaista Tinderissä on tietenkin viestittely: siinä taitavat kirjoittajat hyötyvät. Siksi esimerkiksi Mari Koistinen arvelee, että tulevaisuudessa myös deittisovelluksissa – kuten muussakin verkon viestinnässä – puheen ja videon merkitys tulevat kasvamaan.
 Verkkodeittailu ja sovellukset  ovat valtava bisnes. Analyytikon arvion mukaan ensi vuonna jopa yli  10 miljardin euron arvoista  liiketoimintaa. Forbes arvioi vuonna 2013, että maailmassa olisi tuolloin ollut noin  8000 erilaista nettideittipalvelua .
 Viimeksi Facebook ilmoitti ryhtyvänsä parittamaan käyttäjiään.
 Huhtikuun lopussa se ilmoitti aloittavansa Yhdysvalloissa Secret Crush -palvelun. Siinä Facebook-käyttäjä voi merkitä FB-kaverinsa salaiseksi ihastuksekseen. Jos myös kaveri tekee saman, Facebook ilmoittaa molemmille kiinnostuksesta.
 Secret Crush antaa valita kerralla yhdeksän Facebook-kaveria.  Eli hakuammuntaa ei sovellus anna harrastaa.
 Entä sitten nettideittailun tulevaisuus?
 Meistä kerätään hurjia määriä dataa. Esimerkiksi Google tietää puhelimemme tietojen perusteella, missä liikumme, ketä tapaamme, mitä syömme ja mitä katsomme. Applen ja Googlen algoritmit tuntevat meidät tietyissä asioissa todennäköisesti paremmin kuin me itse.
 On suorastaan ihme, että Google dates -treffipalvelua ei vielä ole olemassa.
 Jo nyt jotkut deittisovellukset tietävät, kuka liikkuu päivittäin samoilla kaduilla kuin sinä.
 Ennustan, että  kaikki se data, joka meistä kerätään, tulee mullistamaan vielä myös nettideittailua.
 Toisaalta Mari Koistinen tiesi myös tästä paremmin: Todellinen vetovoima nähdään vasta kasvokkain.
 Vielä uupuu sovellus, joka yhdistäisi ensivaikutelman kasvokkain ja datan.
 Heikki Valkama
 Kirjoittaja vetää Ylen digitalisaatio- ja tulevaisuustoimitusta. Hän on myös Ylen sisältöpäällikkö ja kirjailija.
 Aiheesta voi keskustella 14.06. klo 22.00 asti.

Heikki Valkama: Onks muijii Keravalta – kone tuntee sinut paremmin kuin itse tunnet, mutta löytääkö se täydellisen kumppanin?


Summary: Tavoitteena on pysäyttää maa "feministisellä lakolla". Sveitsissä naiset ansaitsevat keskimäärin 20 prosenttia vähemmän kuin miehet.

Sveitsissä naiset aikovat tänään lakkoilla eri puolilla maata palkkatasa-arvon puolesta.
 Maassa järjestetään iso joukko tapahtumia, kuten mielenosoituksia ja konsertteja, joilla kiinnitetään huomiota naisten ja miesten välisiin palkkaeroihin. Tarkoituksena on myös osoittaa mieltä naisiin kohdistuvaa väkivaltaa vastaan.
 Naiset ansaitsevat Sveitsissä keskimäärin 20 prosenttia vähemmän kuin miehet. Saman koulutustason omaavilla naisilla ja miehillä palkkaero on maan tilastokeskuksen mukaan lähes kahdeksan prosenttia.
 Sukupuolten välinen tasa-arvo on kirjattu Sveitsin perustuslakiin. Protesteja järjestävät ammattiliitot ja kansalaisjärjestöt ovat kehottaneet naisia marssimaan ulos työpaikoiltaan ja kieltäytymään kotitöistä. Näin pyritään lisäämään tietoisuutta töistä, joita naiset tekevät yhteiskunnassa.
 – Tavoitteena on todella pysäyttää maa feministisellä lakolla, naisten lakolla, sanoi aktivisti  Marie Metrailler  hiljattain AFP:lle.
 Lakkoilu on Sveitsissä hyvin harvinaista, mikä voi hillitä protesteja.
 Lakon ajankohta on symbolinen, sillä tasan 30 vuotta sitten puoli miljoonaa naista osallistui Sveitsissä vastaavaan mielenilmaukseen. Kolme vuosikymmentä myöhemmin naisten olot eivät ole juuri parantuneet, ammattiliitot ja kansalaisjärjestöt sanovat.
 Kyselyn mukaan valtaosa sveitsiläisistä tukee lakkoa
 Joissakin kaupungeissa päiväkoteja on suljettu ja koulut pyörivät vajaahenkilöstöllä, jotta naisvaltainen henkilökunta voi osallistua päivän tapahtumiin.
 Järjestäjät ovat kehottaneet naisia pakkaamaan tavaransa ja marssimaan ulos töistä "viimeistään kello 15.24", koska sen jälkeen naiset tekevät palkkaerot huomioiden käytännössä töitä palkatta.
 Mediayhtiö Tamedian tuoreen mielipidekyselyn mukaan yli 60 prosenttia sveitsiläisistä tukee lakkoa. Myös monet poliitikot ovat ilmaisseet tukensa protesteille, ja maan parlamentti aikoo pitää vartin pituisen tauon tuenosoituksena lakolle.

Sveitsiläisnaiset kapinaan – Marssivat ulos työpaikoiltaan palkkaerojen vuoksi


Summary: Maidon kaseiiniproteiinista valmistetaan jo pakkausmateriaaleja eri puolilla maailmaa. Suomessa tähän tarkoitukseen voitaisiin hyödyntää esimerkiksi maitotilojen ylijäämämaitoa.

Biopohjaisten pakkausmateriaalien kysyntä on herättänyt uudelleen kiinnostuksen maitomuoviin.
 Ylä-Savossa selvitetään parhaillaan voisiko maitopohjaisten elintarvikkeiden tuotannosta syntyviä sivuvirtoja ja tiloilta ylijäävää maitoa ottaa talteen muovin valmistamista varten.
 Luonnonvarakeskus on arvioinut, että tiloilla tuotetusta maidosta noin puoli prosenttia jää hyödyntämättä esimerkiksi laatuvirheiden takia.
 Pohjois-Savossa tämä tarkoittaa noin 1,6 miljoonaa litraa maitoa vuodessa.
 Lypsykone huuhdellaan kolme kertaa
 Iisalmelainen maitotilallinen  Perttu Sirviö  kertoo, että ylijäämämaitoa syntyy tilalla kahdella eri tavalla. Ensinnäkin silloin, kun lehmä lypsetään heti poikimisen jälkeen tai kun lehmää on lääkitty antibiootilla.
 – Tuolloin ternimaito hyödynnetään, mutta lääkettä syöneen lehmän maito joudutaan laittamaan viemäriin, Sirviö kertoo.
 Toiseksi ylijäämämaitoa syntyy lypsykoneen pesun yhteydessä. Ensimmäinen huuhteluvesi on vielä niin maitoista, että se kaadetaan viemäriin. Toinen ja kolmas huuhteluvesi hyödynnetään navetan lattianpesussa.
 Ylijäämämaidon säilyttäminen keräämistä varten teetättäisi Perttu Sirviön mukaan jonkin verran lisätyötä tilalla. Maito pitäisi jäähdyttää ja Sirviön tilalla se pitäisi kuljettaa kauemmaksi toiseen säiliöön.  Sami Takkinen / Yle
 Jatkojalostuksessa eli meijerillä määrä on vielä suurempi. Kyseessä ei ole kuitenkaan täysmaito, vaan yli jää esimerkiksi juuston valmistuksesta syntyvää heraa tai laktoosia.
 Kaseiinia voi käyttää moneen eri tarkoitukseen
 Maidosta erotetusta kaseiiniproteiinista valmistetaan jo erilaisia pakkauskalvoja muun muassa Ranskassa ja Yhdysvalloissa.
 Kaseiinista valmistetaan myös lankaa ja Itä-Suomen yliopistossa aiotaan testata, sopiiko kaseiini myös 3D-tulostuksen ja pinnoituksen raaka-aineeksi.
 Kaseiinia käytetään perinteisesti maaleissa. Sitä voi hyödyntää myös palonestoaineena tai puunsuojana.
 Kaseiiniproteiinista löytyy myös nanokokoluokan materiaaleja. Niitä voidaan hyödyntää esimerkiksi lujittamisessa, kuten nanosellua käytetään.
 Maito on turvallinen vaihtoehto elintarvikkeiden pakkaamisessa
 Paikallisen tuotannon käynnistämiseksi on tehtävä vielä paljon työtä.
 Ihan ensimmäisenä tarvitaan lisää tutkimusta.
 Itä-Suomen yliopiston meneillään olevassa väitöskirjatyössä todettiin jo maidon hyvät ominaisuudet palonsuoja-aineena, mutta kiinnostaville pakkausmateriaalimarkkinoille pääsy vaatii vielä aikaa.
 – Maailmalla toimivien yrityksien keinot valmistaa esimerkiksi pakkauskalvoja ovat varjeltuja liikesalaisuuksia, kertoo projektipäällikkö  Mikaela Mughal  Savonia-ammattikorkeakoulusta.
 Mikaela Mughal uskoo, että kaseiinista tehdyn tuotteen voi markkinoida ympäristöystävällisenä vaihtoehtona. Perinteikkyyden lisäksi voi hyödyntää alueen maatiloja. Sami Takkinen / Yle
 Kotimaiset yritykset, joille asiaa on esitelty, ovat olleet toistaiseksi varovaisia. Maitomuovi nähdään mahdollisuutena muutamissa maitoa jalostavissa yrityksissä, mutta lopputuottaja, eli tuotteen valmistaja, puuttuu.
 Maitomuovilla on pitkä historia Suomen ensimmäinen muovintuottaja Sarvis Oy valmisti maitomuovista muun muassa nappeja ja myi raaka-ainetta, eli kaseiinia, ulkomaille. Sarvis aloitti toimintansa vuonna 1921 Tampereella. Yhtiö sai nimensä värjäämättömän kaseiinin ulkonäöstä. Kaseiini muistutti sarveisainetta. Maitomuovin valmistusprosessi oli melko työläs. Materiaali imi helposti kosteutta ja haurastui ajan mittaan. Halvan öljyn suosion myötä maitoa ei enää käytetty muoviteollisuudessa 1930-1940 -luvuilla.
 Itä-Suomen yliopiston biomateriaalitekniikan professori  Reijo Lappalainen  on sitä mieltä, että paikalliseen ylijäämämaidon hyödyntämiseen on olemassa kuitenkin realistiset mahdollisuudet.
 Varsinkin elintarvikkeiden pakkausteollisuuteen kaivataan kipeästi uusia ratkaisuja ja maito on sillä saralla turvallinen vaihtoehto.
 – Uskon, että maidon kaseiiniproteiinista valmistetut tuotteet hyväksytään kuluttajien parissa. Eräänä päivänä niitä käytetään jopa ravintona, Lappalainen kertoo.
 Käytännössä se tarkoittaa sitä, että ruoka-annos tulostetaisiin 3D-tulostimella.
 Reijo Lappalainen kannattaa komposiitti-ajattelua eli esimerkiksi pakkausmateriaalissa hyödynneittäisiin usean eri luonnontuotteen parhaat ominaisuudet. Sami Takkinen / Yle
 Yksi mahdollinen maitomuovin materiaali on myös kauppojen parasta ennen –päivänsä ylittäneet maitotuotteet.
 – Tästä on kuitenkin vielä vähän tutkimusta ja tietoa saatavilla, Mughal toteaa.
 Savonian työ maidon sivuvirtojen hyödyntämiseksi jatkuu mahdollisesti syksyllä yhteistyöhankkeessa, jossa keskitytään ei-syötävien maitotuotteiden kehittämiseen.

Ylijäämämaito menee suotta viemäriin – maidon proteiinista voi tehdä muovia


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Jos varas vie pankkitunnukset ja nostaa niillä pikavippejä, uhri voi joutua maksajaksi
 Verkkopankkitunnusten joutuminen vääriin käsiin voi aiheuttaa uhrille yllättäviä ja suuria vahinkoja. Jos pankkitunnuksia käytetään tunnistautumiseen ja sitä kautta pikavippien lunastamiseen,  lainat voivat jäädä täysimääräisesti uhrin maksettavaksi . Tämä johtuu siitä, että pikavippipalveluihin sovelletaan tunnistuslakia ja sen kuluttajasuoja on heikompi kuin maksupalvelulaissa.
 Ylijäämämaito menee suotta viemäriin – maidon proteiinista voi tehdä muovia
 Perttu Sirviö kaataa ylijäämämaitoa viemäriin. Sami Takkinen / Yle
 Maidon kaseiiniproteiinista valmistetaan jo pakkausmateriaaleja eri puolilla maailmaa. Suomessa tähän tarkoitukseen voitaisiin hyödyntää esimerkiksi maitotilojen ylijäämämaitoa. Ylä-Savossa selvitetään parhaillaan,  voisiko ylijäävää maitoa ottaa talteen muovin valmistamista varten .
 Pääministeri Rinne tekee ensivierailun Viroon
 Pääministeri Antti Rinne neuvottelee Viron pääministeri Jüri Rataksen (kuvassa) kanssa tänään. Valda Kalnina / EPA-EFE
 Antti Rinne  (sd.) tekee pääministerikautensa  ensimmäisen vierailun Viroon  perjantaina. Hän neuvottelee pääministeri  Jüri Rataksen  kanssa muun muassa Itämeren suojelusta, alueellisen yhteistyön syventämisestä ja Suomen heinäkuussa alkavasta EU-puheenjohtajuuskaudesta.
 Valkoisen talon tiedottaja Sanders jättää tehtävänsä
 Yhdysvalloissa yksi Valkoisen talon  tunnetuimmista julkisista kasvoista vaihtuu . Presidentti  Donald Trump  kertoo, että tiedottaja  Sarah Sanders  jättää tehtävänsä kesäkuun lopussa. Tietoa Sandersin seuraajasta ei vielä ole. Sanders ehti toimia tiedottajana 3,5 vuotta.
 Sateita seuraa lämmin viikonloppu
 Yle
 Perjantaina säärintama yltää Pohjanmaalta Kymenlaaksoon ja siinä yhteydessä tulee sadetta tai sadekuuroja, kertoo Ylen meteorologi  Matti Huutonen . Sadealueen eteläpuolella pilvipeite voi rakoilla ja tällöin lämpötila nousee selvästi yli 20 asteen. Maan pohjoisosassa perjantai on laajalti aurinkoinen, ja lämpötila kohoaa Lapissakin paikoin 20 asteeseen. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Pankkitunnuksista pikavippiansa, maidosta tehdään muovia, Antti Rinne Viroon, sateiden jälkeen lämpenee