Summary: Pääsääntöisesti puutteet liittyivät pelihuoneiden poistumistiejärjestelyihin.  Pelitiloja on myös perustettu niihin sopimattomiin tiloihin.

Helsingin pelastuslaitos on löytänyt vakavia turvallisuuspuutteita yhdeksästä alueella toimivasta pakohuoneesta. Puutteet on korjattava ennen kuin toimintaa voidaan jatkaa, mutta tiloja ei asetettu kokonaan käyttökieltoon.
 – Puutteet ovat sellaisia, että ne voidaan korjata välittömästi, eivätkä vaadi suuria rakenteellisia muutoksia. Esimerkiksi olemassa oleva poistumistie on ollut tukittu ja se pitää avata uudestaan, sanoo palopäällikkö  Anja Aatsinki  Helsingin palolaitokselta.
 Vain kahdessa kohteessa poistumisreittien järjestäminen vaati rakennusluvan muutoksia, joten puuttellisten tilojen käyttö jouduttiin kieltämään kokonaan.
 Helsingin pelastuslaitos tarkasti kaikki alueen 19 pakohuonetta  Sisäministeriön pyynnöstä.  Selvityksen taustalla on Puolassa tammikuun alussa pakohuoneessa tapahtunut  tulipalo, jossa kuoli 5 henkilöä .
 Pelastuslaitoksen mukaan Helsingin pakohuoneiden turvallisuudessa on parantamisen varaa.
 – Pääsääntöisesti puutteet liittyivät poistumisjärjestelyihin. Hätäpoistumisreittejä ei ollut riittävästi, niiden käyttö ei ollut esteetöntä tai niihin ei ollut riittävästi opasteita, sanoo Aatsinki.
 Pakohuoneita on myös perustettu niihin sopimattomiin tiloihin, kuten varastoihin. Aatsinki toivoo, että pakohuoneiden turvallisuudesta noussut keskustelu herättää toiminnanharjoittajat sekä kiinteistönomistajat.
 – Haluaisin erityisesti korostaa kiinteistön omistajan vastuuta siitä, että rakennuksessa harjoitetaan rakennusluvan mukaista toimintaa. Rakennuslupa on lähtökohtainen takuu sille, että sitä aiottua toimintaa voidaan ylipäätään turvallisesti ja terveellisesti siellä harjoittaa, sanoo Aatsinki.
 Suomessa on arviolta noin sata pakohuonetta. Valtakunnallinen selvitys pakohuoneiden hätäpoistumisteistä valmistuu parin viikon kuluttua.
 Asiakkaat uppoutuvat peliin ja turvallisuuseikat jäävät taka-alalle
 Pakohuonepelit ovat yleistyneet Suomessa viime vuosina. Ideana pelissä on, että ihmiset suljetaan lukittuun tilaan, josta he yrittävät päästä ulos erilaisten vihjeiden avulla 60 minuutissa.
 Pakohuoneiden vihjeet on usein suljettu erilaisten lukkojen taakse, joihin pelaajien on keksittävä oikea numeroyhdistelmä.  Yle
 Puolan traaginen tapaus on järkyttänyt pakohuonepelien järjestäjiä myös Suomessa. Escape Room Helsingin omistaja ja taiteellinen johtaja  Yvonne Karsten  kuitenkin vakuuttaa, että Suomessa turvallisuuteen kiinnitetään enemmän huomiota.
 – Ei tuollaista saisi missään nimessä päästä tapahtumaan. Tiedän, että koko Suomessa kaikki pakohuoneet ovat satsanneet nimenomaan turvallisuuteen, sanoo Karsten.
 Escape Room Helsingissä hätäpoistumisreittejä on kaksi. Toinen niistä johtaa rakennuksen etupuolelle ja toinen sisäpihalle. Käytävillä ja osassa pelihuoneista on palosammuttimia ja käytävillä hätäoville ohjataan Exit-kylteillä.
 Silti myös Escape Room Helsinki sai pelastuslaitokselta noottia.
 –Tässä todella seikkaperäisessä tarkastuksessa saatiin vähän lisäläksyä. Esimerkiksi ulos johdattavat kyltit pitää olla valaistu ledeillä, jotta pihalle löytää hyvin, vaikka tulisi täydellinen sähkökatko, Karsten selventää.
 Hänen mukaan Puolan tapaus ei ole juurikaan lisännyt asiakkaiden huolta pelihuoneiden turvallisuudesta.
 – Tavallaan se on vähän huolestuttavaakin, että uppoudutaan niin täydellisesti peliin, etteivät turvallisuusasiat tule mieleen. Me olemme nyt ottaneet sellaisen käytännön, että peliohjaaja kertoo pelaajille myös pelastautumisteistä samalla kun ohjeistaa asiakkaat peliin, sanoo Karsten.
 12.2. klo 19:47 Lisätty tarkentava kommentti Anja Aatsingilta jutun alkuun.
 Lue myös:
 Pakohuoneessa tulipalo – viisi teini-ikäistä kuollut
 Puolassa palaneen pakohuoneen omistajaa syytetään tulipalovaaran aiheuttamisesta
 Pakohuoneesta pääsee Suomessa pois, vaikka valvoja pyörtyisi

Yhdeksään pakohuoneeseen vaadittiin välittömiä korjauksia Helsingissä – paloturvallisuudessa vakavia puutteita


Summary: Yhdysvaltain hallinto on suljettu viime vuosikymmeninä yhä useammin. Mitä hallinnon sulkeminen käytännössä tarkoittaa?

Yhdysvaltain hallinnon erikoisuus on mahdollisuus, että hallinto voidaan sulkea, ellei kongressi ole päässyt sopimukseen sen rahoituksesta.
 Sen jälkeen kun Yhdysvalloissa otettiin käyttöön nykyinen budjettimenettely vuonna 1976, hallinto on on suljettu parisenkymmentä kertaa.
 Useimmiten kyse on ollut vain tuntien tai yhden päivän tai viikonlopun kestäneistä suluista, joilla ei ole ollut mainittavaa käytännön vaikutusta.
 Presidentti  Bill Clintonin  kaudella 1990-luvun puolimaissa sulut alkoivat kasvaa. Clintonin aikaan hallinto suljettiin ensin kolmeksi päiväksi ja sen jälkeen 21 päiväksi, kun presidentti ja republikaanienemmistöinen kongressi kiistelivät valtion rahankäytöstä.
 Presidentti  Barack Obaman  kaudelta muistetaan kiista terveydenhuollon uudistamisesta, joka aiheutti 16 päivän mittaisen hallinnon sulun.
 Nykyisen presidentin  Donald Trumpin  kaudella sulkuja on ollut jo kaksi. Ensin vuoden 2018 tammikuussa kolme päivää kestänyt sulku, sekä viime vuodenvaihteessa ennätykselliset 35 päivää kestänyt pysähdys.
 Miksi hallinnon sulkuun päädytään?
 Yhdysvalloissa budjettivuosi alkaa 1. lokakuuta. Tuohon mennessä kongressin ja presidentin tulee päästä sopuun tuloista ja menoista.
 Käytännössä tuskin yhtenäkään vuotena  kaikista hallinnonaloista ole saatu sovittua määräaikaan mennessä. Tuolloin kongressin on otettava käyttöön väliaikainen rahoitusratkaisu (continuing resolution, CR).
 Yhdysvaltain budjetti on jaettu 12 hallinnonalaan, jolle kullekin on erillinen rahoituksensa. Kun nykyinen budjettikausi alkoi, vain viidelle hallinnonalalle oli budjetti valmiina. Lopuista oli määrä sopia joulukuun 21. päivään mennessä. Tässä ei onnistuttu, joten hallinto jouduttiin osittain sulkemaan, koska sen hoitamiseen ei ollut varoja käytettävissä.
 Väliaikaiset rahoitusratkaisut on tarkoitettu antamaan kongressille hieman lisäaikaa lopullisen budjettisovun löytämiseen.
 Miksi väliaikaiset rahoitusratkaisut ovat haitallisia?
 Väliaikaisratkaisut ovat hallinnon toimivuuden kannalta hankalia, koska ne jatkavat edellisvuoden hallintomääräyksiä.
 Usein budjettivuoden vaihtuessa virkamiehet ovat havainneet, että jonkin hallinnonalan rahoitusta on syytä lisätä tai vähentää. Näitä muutoksia ei kuitenkaan tehdä väliaikaisratkaisun ollessa päällä. Esimerkiksi lakkautettaviksi päätettyjen ohjelmien rahoitus jatkuu.
 Hallinto on myös osittain lamassa. Hallinto ei voi suunnitella tai aloittaa uusia ohjelmia. Samaan aikaan työntekijöiden työaikaa menee hukkaan, kun he pohtivat, mitkä ohjeet kulloinkin ovat voimassa.
 Miten edellinen sulku vaikutti?
 Yhdysvaltain hallinnon edellisen sulun aikaan 21.12. 2018 – 25.1. 2019 yhteensä 380 000 ei-kriittisten alojen työntekijää lähetettiin kotiin palkattomalle lomalle.
 Hallinnon sulkua mittaava juliste demokraattien tiedotustilaisuudessa Washingtonissa 23. tammikuuta. Shawn Thew / EPA
 Kaikkiaan 470 000 kriittisten alojen työntekijää määrättiin jatkamaan työtään, mutta ilman palkkaa.
 Monet työntekijät joutuivat suuriin hankaluuksiin, kun palkkasaatavat jäivät tulematta. Monet hakivat osa-aikatyötä ja osa joutui jopa turvatumaan hyväntekeväisyysjärjestöjen apuun.
 Sulun jatkuessa kongressi hyväksyi lain, joka takasi työntekijöille palkan jälkikäteen. Hallinnon alihankkijat jäivät silti ilman palkkaa.
 USA:n eri virastoista voimakkaimmin sulku kosketti ympäristönsuojeluvirastoa, jonka henkilöstöstä 95 prosenttia oli lomautettuna.
 Sisäministeriön väestä lomautettiin 78 prosenttia, muun muassa kansallispuistojen valvojat. Sulun jälkeen kävi ilmi, että luontokohteille oli tehty tihutöitä, joiden korjaantuminen kestänee vuosisatoja.
 Liikennehallinnosta kolmasosa oli lomautettuna, mutta monet joutuivat töihin palkatta. Lentokenttien toiminta häiriintyi, koska esimerkiksi osa turvallisuusvirkailijoista ei halunnut palkattomaan työhön vaan ilmoittautui sairaiksi.
 Kotimaan turvallisuuden ministeriöstä pakkolomalla oli yli 230 000 ihmistä, 13 prosenttia koko työvoimasta. Tämä heijastui muun muassa yrityksiin siten, etteivät ne saaneet tietoja ulkomaalaisten työntekijöidensä oleskeluluvista.
 Hallinnon sulun on arvioitu heikentävän maan bruttokansantuotteen kasvua. Yhdysvaltain kongressin budjettitoimiston mukaan vuodenvaihteen sulku vei BKT:sta 11 miljardia dollaria, josta tosin saatiin takaisin kahdeksan miljardia, kun palkkoja maksettiin takautuvasti.
 Hallinnon rajoittaminen ja maksukyvyttömyys
 Hallinnon osittainen sulkeminen liittyy useimmiten kongressin kyvyttömyyteen päästä sopuun budjetista ja se kohdistuu ei-kriittisiin hallinnonaloihin.
 Yhdysvaltain valtiontalouden jatkuva tarve ottaa valtava määrä ulkomaista velkaa voi myös johtaa toisenlaiseen hallinnon sulkuun.
 Yhdysvalloissa ulkomaisen velan määrää rajoitetaan lailla. Tästä seuraa säännöllisesti toistuva poliittinen paini, jossa toisaalta vaaditaan säästötoimia, mutta toisaalta todetaan, että velkakattoa on nostettava.
 Hallinnon rajoittaminen (sequester) voi toteutua, jos velkakatto uhkaa täyttyä. Tuolloin hallinnonalat olisivat pakotettuja leikkaamaan toimintaansa tietyllä summalla.
 Sequester-menettely oli vähällä laueta vuonna 2011, kun presidentti Obaman aikana yritettiin löytää 1,2 biljoonan dollarin – siis tuhannen miljardin, englanniksi trillion – arvosta hallintosäästöjä. Lopulta puolueiden välillä löydettiin sopu säästökohteista.
 Jos Yhdysvallat jostain syystä ei kykenisi maksamaan velkojensa lyhennyksiä tai ei voisi hoitaa muitakaan maksuvelvoitteitaan (default), maan hallinto lamaantuisi nopeasti.
 Tällä olisi valtava vaikutus koko maailmantalouteen. Tätä ei ole koskaan tapahtunut, ja luotottajat pyrkivät myös estämään Yhdysvaltain joutumisen maksukyvyttömyyteen.
 Lue lisää:
 Yhdysvaltain hallinnon sulku vältetään? Republikaanit ja demokraatit alustavaan sopuun rajaturvallisuudesta
 Trump ja demokraatit sopuun – USA:n ennätyspitkä hallinnon sulku päättyy
 USA:ssa liittovaltion sulku aiheutti ketjureaktion – yrityslainat ja lupapaperit ovat nyt jumissa
 Muurikiistan vuoksi lomautetun Casey Brennanin perheen arki pyörii luottokortilla: ”Tilillä on vähemmän kuin seuraava luottokorttilasku”
 Lähteet: Committee for a Responsible Federal Budget, Peter G. Peterson Foundation, Reuters

USA:n virkamiesten kasvava pelonaihe – Mitä tarkoittaa Yhdysvaltain hallinnon sulku?


Summary: Tallink: Asiakkaat ovat siirtyneet nopeasti sähköisiin palveluihin.

Varustamoyhtiö Tallink Silja aloittaa maapalveluissaan yt-neuvottelut, jotka voivat johtaa enintään 35 henkilötyövuoden vähentämiseen.
 Tallink perustelee yt-neuvotteluja asiakkaiden nopeasti tapahtuneella siirtymisellä sähköisiin palveluihin.
 – Asiakkaiden tarpeet ovat muuttuneet nopeasti erityisesti sähköisiin palveluihin liittyen. Meidän asiakkaat varaavat jo nyt matkansa 80-prosenttisesti online-kanaviemme kautta. Helsinki-Tallinna-reitillä jo noin 60 prosenttia matkustajista tekee lähtöselvityksen internetissä, lähtöselvitysautomaateilla tai mobiilisti, kertoo yhtiön toimitusjohtaja  Margus Schults .
 Neuvottelut koskevat ennen kaikkea tehtävänkuvien muutosta, uusia tehtävänkuvia, töiden uudelleenjärjestelyä, työtehtävien lakkauttamisia ja osa-aikaistamisia.

Tallink Silja aloittaa yt-neuvottelut maatoiminnoissaan – uhan alla 35 työpaikkaa


Summary: Vuoden alussa voimaan tullut uusi yksityistielaki lakkautti kuntien tielautakunnat. Tieriidat ratkotaan jatkossa käräjillä.

Yksityisteistä ja niiden kunnossapidosta vastaavissa tiekunnissa totutellaan  vuoden vaihteessa voimaan tulleeseen  uuteen yksityistielakiin.
 Laki lakkautti kuntien tielautakunnat ja sysää lisää vastuuta tiekunnille.
 – On hyvä, että yksityisteiden toimintaympäristöä uudistetaan. Huolenaiheena kuitenkin on, kasvavatko tieosakkaiden tienpidon kustannukset ja heikkeneekö oikeusturva aiheettomasti, toteaa erityisasiantuntija  Jaakko Rahja  Tieyhdistyksestä.
 Riiteleminen tieasioista saattaa jatkossa tulla kalliiksi. Aiemmin tiekunnan päätöksistä saattoi valittaa oman kunnan tielautakuntaan, joka kiistan ratkaisi. Uusi laki mahdollistaa oikaisuvaatimuksen tekemisen ja myös kanteen nostamisen tiekuntaa vastaan käräjäoikeudessa.
 – Valitettavasti oikeutta ei rahatta saa, sillä oikeuteen ei kannata mennä ilman asianajoapua. Tämän takia tiekuntien kannattaa hankkia oikeusturvavakuutus, opasti Rahja tiekuntia tiistaina Kauhavalla pidetyssä Alueellisessa Yksityistiepäivässä.
 Kurikkalainen tieisännöitsijä Perttu Potka sanoo, että tiekunnissa tarvitaan nyt asiantuntemusta. Pasi Takkunen/Yle
 "Yleensä asiat saadaan sovittua"
 Uusi yksityistielaki puhuttaa tiekuntia ja tieosakkaita.
 Uuden lain sisäänajossa tieisännöitsijöillä on tärkeä rooli. He ovat tiekuntien ja yksityisteiden varsilla asuvien tieosakkaiden apuna. Tieisännöitsijä  Perttu Potkaa  Kurikasta lain tuomat muutokset eivät kovin paljon huoleta.
 Muutokset hän näkee pääosin hallinnollisina eikä usko, että tiekunnat joutuisivat kovin usein vastaamaan päätöksistään käräjille.
 – Tieasioista ei riidellä enää niin kuin ennen. Yleensä asiat saadaan sovittua.
 Potkan mielestä aivan selvää on kuitenkin se, että tiekuntien roolin muuttuessa asiantuntemuksen merkitys korostuu.
 – Asiantuntemusta tarvitaan nyt entistä enemmän tiekunnissa. Meillä on hyvä yksityistielaki ja jos sen mukaan mennään, niin ei ole riidan aihetta, huomauttaa Potka.
 Saunoontien asukas Jorma O. Tarkka (oik.) kävi kiittelemässä karijokelaista Olavi Metsälehtoa, joka huolehti alkuviikosta Tarkan kotitien auraukesta loskaisen viikonlopun jäljiltä. Pasi Takkunen/Yle
 Tiekunnat herätettiin henkiin
 Suomen teistä asuttuja yksityisteitä on noin 90 000 kilometriä. Siitä viitisentoista kilometriä on Teuvan Luovankylässä Saunoontien ja Pollarintien tiekunnan vastuulla. Luovankylässä eletään tieasioissa mullistuksen aikaa.
 Uuden lain velvoittamana kaksi ajat sitten nukahtanutta tiekuntaa, Saunoontien ja Pollarintien tiekunnat, yhdistettiin. Tieosakkaita on runsaasti, sillä mukaan lasketaan niin teiden varsilla asuvat kuin teiden varsien metsänomistajatkin.
 Enemmän kuin se mitä uuteen lakiin on kirjoitettu, Luovankylän väkeä huolettaa nyt se, että Teuvan kunta päätti lopettaa yksityisteiden kesäkunnossapidon. Kunta saa säästöä 100 000 euron verran vuodessa, mutta Luovankylän uudelle yhdistetylle tiekunnalle se tietää heti kättelyssä melko isoa haastetta.
 Saunoontiellä asuva  Jorma O. Tarkka  on jo laskenut, että lisäkustannusta tulee hänelle itselleen ainakin useita kymmeniä euroja vuodessa.
 – Ei kuitenkaan satasia, Tarkka huokaisee.
 Talvikunnossapidosta Teuvan kunta huolehtii jatkossakin, mutta kesäkunnossapitokin on tien osakkaille iso urakka. Kunnalta on kuitenkin luvassa lana ja kylältä löytyy mies, joka on lanannut teitä aikaisemmin kunnan laskuun.
 – Aika näyttää, saadaanko kyläläisten voimin pysymään tie yhtä hyvässä kunnossa kuin tähän asti. Toivottavasti.
 Teuvalainen Jorma O. Tarkka toivoo yksityistien kunnossapidosta aiheutuvien kustannusten pysyvän kohtuullisina jatkossakin. Pasi Takkunen/Yle
 Yhteisymmärrystä löytyy
 Jorma O. Tarkan mukaan Luovankylällä näyttäisi olevan tällä hetkellä hyvä yhteisymmärrys tieasioiden hoidosta. Kahden tiekunnan yhdistäminenkin sujui luontevasti. Kenelläkään ei ollut siitä päätöksestä mitään moittimista, sanoo Tarkka.
 Hän toivoo sovun myös säilyvän.
 – Toivottavsti sopu säilyy. Mitään muuta vaihtoehtoa ei ole.
 Oikeuteen asti ei ainakaan kannata lähteä riitelemään. Tieyhdistyksessä tiedetään, että tiekunnalle yksittäinen kiista saattaa olla kustannusriskinä suuruudeltaan enemmän kuin parin vuoden tiebudjetti.
 Yksityisteiden tienpidosta maksavat pääosan tien osakkaat. Kuntien avustusperiaatteet vaihtelevat selvästi eri kunnissa. Kuntien tuki koko maassa yksityisteille on noin 30 miljoonaa euroa vuodessa, kun koko yksityisteiden tienpidon kustannus on vuositasolla 150–200 miljoonaa euroa.
 Valtio puolestaan avustaa esimerkiksi siltojen teossa, mutta valtion avustuksetkin tiekunnille ovat pienenemässä. Tieyhdistystä huolettaa, missä määrin valtiolta riittää jatkossa rahaa yksityisteille.

Tiekunnat totuttelevat uuteen yksityistielakiin – riitely tieasioista uhkaa tulla jatkossa turhan kalliiksi


Summary: Oikeudenkäynti Katalonian itsenäisyysjohtajia vastaan alkoi tiistaina puolustuksen puheenvuorolla.

Valtavaksi mediaspektaakkeliksi kasvanut istunto Madridissa lähetettiin suorana lähetyksenä Espanjan televisiossa, ja sitä seurasi yli 600 akkreditoitunutta toimittajaa.
 Tusinasta syytetystä yhdeksää syytetään kapinoinnista ja kolmea muuta vähäisemmistä rikoksista.
 Kapinoinnista voi saada jopa 25 vuoden vankeustuomion. Syytetyt ovat kiistäneet syytteet.
 Puolustus onkin takertunut kapinointisyytteeseen, sillä kapinointituomio edellyttää Espanjan lain mukaan syyllistymistä väkivaltaan tai yllyttämistä siihen.
 Puolustuksen mukaan Katalonian itsenäisyysjohtajat ovat koko ajan korostaneet rauhanomaisuutta.
 Syyttäjien mukaan syytetyt yllyttivät ihmisiä osallistumaan kansanäänestykseen Katalonian itsenäisyydestä, minkä he tiesivät laittomaksi. Syyttäjien mukaan väkivaltaa oli tällöin odotettavissa.
 Puolustajat taas huomauttivat, että väkivaltaan syyllistyi ennen muuta Espanjan poliisi.
 Separatistijohtajat julistivat Katalonian itsenäiseksi toissa lokakuussa kansanäänestyksen jälkeen.
 Espanjan keskushallinto mitätöi julistuksen ja otti Katalonian suoraan hallintaansa.
 "Demokratian ajan tärkein oikeudenkäynti"
 Espanjan korkeimman oikeuden puheenjohtaja  Carlos Lesmes  on kuvannut oikeudenkäyntiä Espanjan demokratian ajan tärkeimmäksi.
 Syytettyinä ovat muun muassa Katalonian entinen varapresidentti  Oriol Junqueras , alueparlamentin entinen puhemies  Carme Forcadell  sekä separatistijohtajat  Jordi Sanchez  ja  Jordi Cuixart .
 Syytettyjen joukosta puuttuu Katalonian tuolloinen presidentti  Carles Puigdemont , joka pakeni itsenäistymisjulistuksen antamisen jälkeen Espanjasta.
 Espanja ei merkittävissä rikoksissa käy oikeutta poissaolevia vastaan.
 Berliinistä puhunut Puigdemont kutsui oikeudenkäyntiä stressitestiksi Espanjan demokratialle. Oikeudenkäynnin odotetaan kestävän noin kolme kuukautta ja tuomiota odotetaan kesän loppuun mennessä.

Katalonian itsenäisyysjohtajat oikeudessa kapinasta, oikeudenkäynti alkoi näyttävästi


Summary: Olli Lindholm oli pitkään Yö-yhtyeen ainoa alkuperäisjäsen.

Viime yönä sairauskohtaukseen kuollut muusikko  Olli Lindholm  teki monivaiheisen ja -vivahteisen uran, joka kuuluu suomirockin kaanoniin. Porilaisesta punkkarista kuoriutui vuosien varrella iskelmärocktähti, joka vaati paljon muilta ja vielä enemmän itseltään.
 Vuonna 2017 ilmestyneen Lindholmin elämäkerran  Yhden miehen varieteen  kirjoittanut  Arno Kotro  arvelee, että vuosien varrella moni on saattanut unohtaa Yö-yhtyeen merkityksen suomalaiselle rockille.
 – Jos mietitään sitä tunkkaista 80-luvun alun Suomea, niin oli aika kova juttu, että oli Yön kaltainen bändi, Kotro toteaa.
 Kirjailija kertoo itsekin soittaneensa 80-luvun puolivälissä kellaribändissä Yön  Särkynyttä enkeliä  "enemmän tai vähemmän onnistuneesti".
 Kotro muistuttaa, että Yö synnytti lyhyeksi jääneen, mutta sitäkin järisyttävämmän Porirock-ilmiön. Yön lisäksi tätä ilmiötä olivat luomassa muun muassa Dingo ja Mamba.
 Vaikka Lindholm ja muut Yön jäsenet muuttivat Tampereelle jo 80-luvun jälkipuoliskolla, yhtye on aina mielletty porilaiseksi.
 Olli Lindholm kuvattuna huhtikuussa 1984.  Sari Niemi / Lehtikuva
 Punkkarista teini-idoliksi
 Teini-ikäinen Lindholm otti ensimmäisiä askeliaan muusikkona 70- ja 80-lukujen taitteessa. Yhtyeiden nimet vaihtuivat tiuhaan, mutta asenne pysyi samana. Lindholm oli muun muassa mukana perustamassa Appendix-nimistä punk-bändiä, joka nauttii yhä arvostusta alan piireissä.
 1980-luvun alussa Lindholm lyöttäytyi  Jussi Hakulisen  STRIX-yhtyeeseen, josta miehistön muutosten myötä pian muodostui Yö. Vuonna 1982 yhtye osallistui rockin SM-kilpailuihin sijoittuen kisassa kolmanneksi. Voiton vei 22-Pistepirkko.
 Yön ensimmäinen albumi  Varietee  ilmestyi seuraavana vuonna. Levy oli myyntimenestys ja sen myötä Yö nousi parrasvaloihin.
 Suosio toi kultalevyjä ja kutsumattomia yövieraita. Lindholm kertoi elämäkerrassaan, että innokkaimmat fanit eivät tyytyneet norkoilemaan hänen kotinsa ulkopuolella, vaan yhtyeen ollessa keikoilla hänen äitinsä majoitti porttikongiin ilmestyneitä nuoria tyttöjä kotonaan.
 – Ne sitten soittelivat innoissaan sieltä lankapuhelimella, että ette ikinä usko, että me ollaan Ollin äidin luona. On se ollut aikamoista meininkiä, Kotro miettii.
 Juha Metso / AOP
 Ristiriitainen Yö
 Yö-yhtyeen kokoonpano vaihtui vuosien aikana useaan otteeseen, mutta Lindholm pysyi yhtyeen keulassa. Hänen johdollaan yhtye teki yli 6 000 keikkaa ja myi yli miljoona levyä.
 Suomen rock-kentässä Yö oli poikkeuksellisen ristiriitainen yhtye.
 – Yö oli bändi, jota rakastetaan, rakastetaan vihata ja jopa vihataan rakastaa, Kotro sanoo.
 Tämä asenne on seurannut yhtyettä läpi sen uran. Kun Yö osallistui vuonna 1984  Tuuliajolla -kiertueelle, muiden yhtyeiden suhtautuminen porilaisia kohtaan oli ristiriitaista.
 – Olli kertoi, että sillä risteilyllä muut suhtautuivat Yöhön jotenkin alentuvasti ja irvaillen, mutta Juice oli heitä kohtaan aina mukava ja isällinen, ja ehkä vähän huvittunutkin siitä heidän kohelluksestaan, Kotro kertoo.
 Saimaan rantakaupunkeja kiertäneellä kiertueella syntyi  Juice Leskisen  ja Lindholmin ystävyys. Myöhemmin he kirjoittivat yhdessä lauluja ja Yön esittämän  Ihmisen poika  -kappaleen sanat Juice kirjoitti Ollin  Ossi -pojalle.
 Olli Lindholm Anna Kopteff / AOP
 Suuria haaveita jäi toteuttamatta
 Viime vuosina Lindholm oli esillä Voice of Finland -laulukilpailun valmentajana. Punkkarista oli iskelmätähden kautta kuoriutunut koko kansan tuntema tv-esiintyjä. Miten siinä niin kävi?
 – Eiköhän tuo ole ihan Ollista riippumaton kehityspsykologinen ilmiö, että vanhemmiten me keskiluokkaistutaan ja ehkä siinä arvot vähän matkalla muuttuvat. Olli teki sen vaan julkisemmin kuin me muut, Kotro pohtii.
 Kirjailijan mukaan Lindholm suhtautui reteän itseironisesti menneisyyteensä. Hän osasi naureskella nuoruusvuosiensa habitukselle.
 – Hän oli hyvin sinut kaiken sen kanssa, mitä oli tehnyt, Kotro toteaa.
 Tv-laulukilpailussa tuomarointi ei Kotron mukaan ollut Lindholmille musiikillisen uran himmailua. Päinvastoin Lindholmilla oli vielä paljon musiikillisia haaveita. Yksi niistä olisi ollut Yön 40-vuotisjuhlakonsertti Ratinassa ja Olli haaveili jopa konsertista olympiastadionilla.
 – Hän oli iloinen uudesta bändistä ja uskoi, että sen kanssa tehdään vielä vaikka mitä.
 Toisaalta Lindholm oli samalla huolissaan luovuuden katoamisesta.
 – Sen kanssa hän kriiseili, että irtoaako vielä sanoja ja säveliä. Mutta vaikka se oli mielen päällä, hänellä oli kunnianhimoinen ja määrätietoinen asenne, ja hän katseli toiveikkaasti eteenpäin, Kotro sanoo.
 Kalle Parkkinen / Lehtikuva
 Levoton laulaja hukutti itsensä töihin
 Lindholmin elämäkertaa kirjoittaessaan Kotro vietti reilun vuoden päivät muusikon kanssa. Tuona aikana hänelle välittyi kuva levottomasta ihmisestä, joka hukuttaa itsensä työntekoon. Projektia seurasi aina uusi projekti.
 – Tuollainen elämän eetos näyttäytyy tietenkin ihailtavana protestanttisessa maassa, mutta se voi viime kädessä olla turmiollista.
 Lindholm tiedosti tämän itsekin. Laulaja kertoi elämäkerrassaan olevansa huolissaan terveydestään. Hermosto kävi ylikierroksilla ja verenpaine oli helvetillinen. Tahtia ei kuitenkaan höllätty.
 Kotro kertoo käyneensä viimeisen keskustelun Lindholmin kanssa ennen joulua. Miehet keskustelivat sanoituksesta, jonka Kotro oli antanut Lindholmille. Muusikko kertoi etsivänsä aikaa melodian rakentamiseen sanojen ympärille.
 – Sekin nyt sitten jäi, Kotro sanoo.
 Mutta paljon sävellyksiä, sanoituksia ja lauluja toteutui. Lindholm ja Yö ovat kiistatta merkittävä osa suomalaista rock-historiaa. Porirockin ja manserockin kaltaiset ilmiöt ovat oman aikakautensa symboleita.
 – Tiettyjen ihmisten kuolema tuntuu repivän hautaan kokonaista aikakautta.

Olli Lindholmin elämäkerran kirjoittanut Arno Kotro: "Tiettyjen ihmisten kuolema tuntuu repivän hautaan kokonaista aikakautta"


Summary: Belgian ilmatila 8 000 metriin saakka suljetaan lakon vuoksi.

Maanlaajuinen, kolmen ammattiliiton vuorokauden pituinen lakko seisauttaa lentoliikenteen osin Belgiassa.
 Maan ilmatilaa valvovan Skeyesin mukaan kaikki kahdeksan kilometrin alapuolella tehtävät lennot maan ilmatilassa ovat kiellettyjä lukuun ottamatta hätälentoja sekä hallituksen ja armeijan lentoja.
 Yli kahdeksassa kilometrissä lentäviä koneita kielto ei koske, sillä niitä valvotaan Hollannista käsin.
 Lennonjohtajat vaativat korkeampaa palkkaa.
 Vielä ei ole tietoa, kuinka suuri osa lennonjohtajista lakkoon osallistuu. Myöskään siitä ei ole tietoa, kuinka moneen matkustajaan lakko vaikuttaa.
 NATO pitää ulkoministerikokoustaan juuri lakkopäivänä Brysselissä, mutta tiettävästi lakolla ei ole kokoukseen vaikutusta.
 Belgian kansallinen lentoyhtiö on perunut kaikki 222 lentoaan. Saksalainen TUI aikoo hoitaa lentonsa Ranskan ja Hollannin kenttien kautta.
 Kiellon vuoksi Finnair oli tiistai-iltaan mennessä perunut ainakin aamulennon ja yhden iltapäivälennon Helsingistä Brysseliin ja takaisin.
 Kello 21:37 korjattu: Lentäminen sallittu yli 8 000 metrissä ja lisätty tieto Finnairista.

Lentäminen Belgiaan tai Belgiasta ei onnistu keskiviikkona palkkakiistan vuoksi


Summary: Ylenkin eilen uutisoima kansainvälinen tutkimus hyönteiskadosta keskittyy väheneviin hyönteislajeihin.

Maanantaina  The Guardian -lehti kohahdutti julkaisemalla tietoja  laajasta kansainvälisestä hyönteistutkimuksesta. Juttuun oli haastateltu tutkimusta johtanutta Sydneyn yliopiston tohtoria  Francisco Sánchez-Bayoa.
 Guardianin mukaan tuloksista ilmenee, että tällä hetkellä hyönteisten kokonaismassa kutistuu maailmanlaajuisesti 2,5 prosenttia vuodessa.
 – Se on erittäin nopeaa. Kymmenessä vuodessa neljännes on poissa, 50 vuoden kuluttua jäljellä on enää puolet ja sadan vuoden päästä ei enää mitään, sanoiSánchez-Bayo Guardianille.
 Ylekin uutisoi tutkimuksen  Guardianin jutun ja  netistä löytyvän lyhyen tiivistelmän  perusteella.
 Suomen Luonto -lehden kolumnisti  Riikka Kaartinen  kuitenkin  kyseenalaistaa Sánchez-Bayon ja Guardianin johtopäätökset kolumnissaan.
 Hänen mukaansa alkuperäisen tutkimuksen perusteella ei voi väittää, että hyönteiset saattaisivat nykytahdilla kadota sadassa vuodessa. Tutkimus keskittyi vain jo vähenevien hyönteispopulaatioiden tutkimukseen, eikä sisältänyt ennallaan säilyviä tai kasvavia populaatioita.
 – Ne rajattiin ulos aineistosta. Siis vähän niin kuin tutkisi ihmislajin selviämistä, ja valitsisi tutkittavaksi ainoastaan kuolemansairaita potilaita, ja sen perusteella vetäisi johtopäätökset, että ihminen kuolee sukupuuttoon seuraavan 10 vuoden aikana.
 Tutkimuksen metodologia-kappaleessa kerrotaan, että sitä tehtäessä on ensin etsitty tutkimuksia, joiden tietoihin sisältyvät sanat hyönteinen, vähenee ja tutkimus. Löydetyistä 653 julkaisuista on karsittu pois muun muassa ne tutkimukset, joissa ei havaittu määrällisiä muutoksia.
 Tutkimustietoa tarvitaan lisää
 Tutkimuksessa myönnetään, että se ei ole maantieteellisesti kattava, koska valtaosa siihen sisällytetyistä 73 tutkimuksesta käsittelee Eurooppaa tai Pohjois-Amerikkaa.
 Kaartinen toteaa, että monet hyönteislajit ovat tosiaan romahtaneet. Tuoreen tutkimuksen parasta antia ovat tiedot syistä, jotka aiheuttavat hyönteiskatoa: tehomaatalouden aiheuttama pientareiden ja luonnonniittyjen kato, hyönteismyrkkyjen käyttö, kaupungistuminen, metsien tyuho, kosteikkojen rakentaminen ja ilmastonmuutos.
 Muun muassa  Australian yleisradioyhtiön, ABC:n haastattelema  New England -yliopiston tutkija Manu Saunders pitää sadan vuoden arviota mutkien oikomisena. Tarvittaisiin tutkimustietoa myös muilta alueilta – eikä kaikkia hyönteislajeja edes tunneta vielä.
 – Iso osa hyönteisistä voi kärsiä enemmän tai niiden tilanne ei ole yhtä paha. Mutta pointti on, että me emme itse asiassa tiedä asiaa, sanoi Saunders.
 Lue lisää:    Tutkimus: Nykyisellä vauhdilla hyönteiset katoavat maailmasta sadassa vuodessa – "Vaikutukset ihmiseen ovat lievästi ilmaistuna katastrofi"
 Mikä uhkaa hyönteisiä? Luonnontieteellisen museon hyönteistiimin vetäjä Pasi Sihvonen vastasi yleisön kysymyksiin

Hyönteislajeja katoaa huolestuttavaa vauhtia, mutta kaikkien hyönteisten häviäminen sadassa vuodessa oli ehkä sittenkin liian raju päätelmä


Summary: Hyvinvoinnin ja terveyden ministeriryhmä päätti tiistain kokouksessaan aloittaa työt vanhuspalvelulain uudistamiseksi heti.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Sosiaali- ja terveydenhuollon lainsäädäntö

laki ikääntyneen väestön toimintakyvyn tukemisesta sekä iäkkäiden sosiaali- ja terveyspalveluista

Vanhuspalveluiden tilannetta tiistaina pohtimaan kokoontunut hyvinvoinnin ja terveyden ministeriryhmä on päättänyt aloittaa vanhuspalvelulain kokonaisvaltaisen uudistamistyön jo tällä hallituskaudella.
 Työ kattaa koko vanhuspalveluiden kokonaisuuden. Tehtävään asetataan laajapohjainen virkamiestyöryhmä, joka valmistelee esityksiä lainsäädäntöön tarvittavista muutoksista vaikutusarviointeineen vuoden 2019 loppuun mennessä.
 Virkamiesryhmä aikoo tarkastella vanhuspalvelujen osa-alueista ainakin ennaltaehkäiseviä palveluita, henkilöstöasioita, hoidon laadun varmistamista, valvontaan liittyvää säntelyä, palvelutarpeen arviointia sekä vanhuspalvelulain ja sosiaalihuoltolain yhteensovittamista ja päällekkäisyyksien poistamista.
 – Julkisuudessa käyty keskustelu on tuonut esiin huolestuttavia asioita vanhustenhoidon tilasta Suomessa. Ikäihmisten kohtelu ei kaikkialla täytä toimintamme arvolähtökohtia ja luottamusta palveluihin on rapautettu. Asia on vakava, perhe- ja peruspalveluministeri  Annika Saarikko  sanoo tiedotteessa.
 Saarikon mukaan julkinen keskustelu epäkohdista on vahvistanut käsitystä siitä, että tarvitaan laaja ja huolellinen valmistelutyö, jotta vanhusten palveluihin saadaan yhtenäiset käytännöt ja ratkaisut.
 – Hoitajien riittävyys ja määrä on osa tätä valmistelua, Saarikko sanoo.
 Erityisesti hoitolaitosten valvontaan tarvitaan lisää voimavaroja, ja niitä on ministerin mukaan luvassa seuraavassa lisäbudjetissa.
 – Resurssien lisäämisen lisäksi tarvitaan parempaa johtamista, omavalvontaa ja hankintaosaamista sekä luotettavaa seurantatietoa hoidon laadusta. Tarvitaan myös yhtenäiset laskentapohjat ja mittarit. Hyvää hoitoa toteutetaan yhteistyössä omaisten kanssa, sosiaali- ja terveysministeri  Pirkko Mattila  toteaa tiedotteessa.
 – Vanhusten hoidosta on paljastunut laiminlyöntejä, jotka ovat sietämättömiä ja tuomittavia. Siksi vanhuspalvelulaki on uudistettava ja sen velvoittavuutta on lisättävä. Työssä on otettava huomioon koulutusmäärät ja henkilöstön riittävyys, sillä vanhustemme on oltava aina osaavissa ja luotettavissa käsissä, opetusministeri  Sanni Grahn-Laasonen  sanoo tiedotteessa.
 Lue lisää:
 Yksityisissä vanhusten hoivakodeissa ympäri maata on käynnistymässä laaja tarkastuskierros – ilmoituksia epäkohdista on tullut valvoville viranomaisille tulvimalla
 Sisäministeri Mykkänen: Poliisi ei vielä aloita valtakunnallista tutkintaa vanhustenhoidon epäkohdista
 Valvira selvittää vanhusten kuolemantapauksia – Saarikko: Kuolema on joka tapauksessa läsnä ihmisten viimeisissä kodeissa
 Jopa 15 vanhuksen epäillään kuolleen laiminlyöntien vuoksi – Esperiä syyttävä omainen: “Oli pitkään tunne, että jotain vakavaa tapahtuu”

Vanhuspalvelulain uudistamista kiirehditään – työn tarkoitus käynnistyä vielä tällä hallituskaudella


Summary: Vuonna 2013 Stora Enso irtisanoi Imatran tehtailtaan 143 työntekijää. Heikki Orava pääsi potkujen ansiosta unelma-ammattiinsa.

Vuonna 2009 Suomen metsäteollisuudessa elettiin syvimmän laman aikaa. Alan tuotanto ja vienti olivat romahtaneet. Stora Enso ilmoitti yli 140 ihmisen irtisanomisesta Imatran tehtailtaan.
 Yksi irtisanotuista oli paperitehtaalla työskennellyt  Heikki Orava.  Hän oli ollut tehtaalla töissä yli 20 vuotta. Siitä huolimatta irtisanominen ei tullut Oravalle yllätyksenä.
 – Tiesin, että se koituu minun kohtaloksi, Orava sanoo.
 Itse asiassa hän oli jopa odottanut sopivaa tilaisuutta vaihtaa alaa. Hän oli jo 1990-luvulla harkinnut menoa hierojakouluun.
 – Totta kai siinä tietty epävarmuus oli, mutta oli myös kova usko omaan tekemiseen ja siihen, että työllistyn, Heikki Orava kertoo.
 Uusi koulutus
 Entinen paperimies hankki hierojan ja osteopaatin koulutuksen. Koulutukseen lähtö vaati kuitenkin tarkan harkinnan, koska ikää oli Oravalle jo kertynyt.
 – Olen yli 40 vuotta vanha, joten piti miettiä tarkasti, missä voi työllistyä. Siinä vaiheessa ei enää kannattanut lähteä hukkakoulutukseen. Orava kertoo.
 Lopulta päätös alan vaihdosta oli kuitenkin helppo.
 – Tein 24 vuotta vuorotyötä ensin Ensolla ja sitten Storalla Ensolla. Sen jälkeen halusin tehdä töitä ihmisten kanssa, en enää koneiden kanssa, Heikki Orava kertoo.
 Uusi ura kännistyi
 Alku yrittäjän uralla ei ollut helppo. Esimerkiksi opintotukea opintoihin ei herunut, koska koulutus oli yksityisen järjestämä. Entinen työnantaja maksoi puoli vuotta palkkaa potkujen jälkeenkin, mutta jossakin vaiheessa rahan tulo loppui kokonaan.
 – Tulot olivat nolla ja kuluja oli vaikka kuinka paljon. Todellakin oli sellainen tunne hetkisen aikaa, että nyt lopetan tämän. Halutti heittää hanskat tiskiin, Orava kertoo.
 Lopulta yrittäjän ura lähti kuitenkin käyntiin starttirahan ja läheisiltä saatujen lainojen avulla. Nykyään Oravalla on osteopaatin vastaanotto Imatralla ja vuosikymmenen takaiset potkut näyttävät jopa onnekkaalta käänteeltä.
 – Voi sanoa, että ne olivat onnenpotkut minulle, Orava sanoo.
 Moni työllistynyt
 Työvoimaviranomaiset ovat seuranneet erityisesti vuonna 2013 Stora Ensolta irtisanottujen sijoittumista työmarkkinoilla. Irtisanottuja oli tuolloin 143. Moni heistä näyttää työllistyneen, sillä kortistossa heitä on enää vähän.
 – Tilanne vaikuttaa siinä mielessä hyvältä, että silloin irtisanotuista on TE-toimiston asiakkaana alle kymmenen ja heistäkin osa on koulutuksessa., Kaakkois-Suomen TE-toimiston muutosturva-asiantuntija  Leena-Maria Kyyhkynen  sanoo.
 Yksikään työttömänä nyt olevista ei ole myöskään ollut koko aikaa työttömän irtisanomisen jälkeen.
 Leena-Maria Kyyhkysen mielestä irtisanottujen sijoittuminen työmarkkinoille onkin ollut yllättävän hyvää. Yksi syy oli se, että moni irtisanotuista oli valmis kokeilemaan uusia asioita työllistyäkseen.
 – Siellä vallitsi myönteinen henki siihen, että jos aikaisemmin on tehty jotakin, niin nyt voidaan tehdä jotakin muuta.
 Työllistymisen lisäksi monet irtisanotuista ovat myös jääneet eläkkeelle.
 Stora Ensolla on jälleen käynnissä suuret  yt-neuvottelut Imatralla , jossa yhtiö on ilmoittanut lopettavansa paperikoneen. Irtisanomisuhan alla on 80 työntekijää. Aikaisemmat suuret irtisnomiset Stora Enson Imatran tehtailta olivat vuosina 2013 ja 2009.

Yli 20 vuoden ura paperimiehenä päättyi potkuihin: ”Ne olivat onnenpotkut”


Summary: Espoon Karhuniityntiellä sulamisvesi valtasi kokonaisen kadun. Hulevesitulvat ovat tavallisia sään sahatessa kylmästä lauhaan.

Helsingin seudun ympäristöpalvelut (HSY)

Pakkanen hellitti, lumisade taukosi ja aurinko tuli esiin. Moni asukas pääkaupunkiseudulla huokasi tiistaina helpotuksesta ja irrotti vihdoin pakonomaisen otteen lumikolasta. Ilo oli paikoin kuitenkin lyhyt, sillä sulavat lumimassat toivat eteen uuden vitsauksen.
 Espoon Karhuniityntiellä ikkunoista ihailtiin yllättäen laineiden liplatusta, kun kotikatu täyttyi vedestä.
 – Vettä on tiellä parin kolmensadan metrin matkalla. Aikuinen kyllä pääsee kahlaamalla, mutta mieheni haki eilen ystävältään lainaksi kanootin, jotta saamme lapset jotenkin kuivin jaloin kotiin, tien varrella asuva  Anniina Vuopala  kertoo.
 Veden korkeus hipoo Vuopalan mukaan nilkkoja, mutta nousee hetkittäin jopa polvenkorkeudelle saakka.
 –Aikuisella polveen yltävistä saappaista jää kuivaksi sellainen viitisen senttiä, kun siinä kahlaa. Syvyys yllättää jonkun verran ja muutama auto on siitä jouduttu jo hinaamaan pois, sanoo Vuopala.
 Annina Vuopala
 Sulamisvesi ei pääse pois, kun ojat ja viemärit ovat jäässä
 Helsingin seudun ympäristöpalveluiden mukaan sulavat lumet aiheuttavat tällä hetkellä ongelmia ympäri pääkaupunkiseutua. Sulamisvesi ei pääse sadevesikaivoihin lumen ja jään takia vaan kertyy isoiksi lammikoiksi.
 Asukkaiden ilmoituksia lammikoista on tullut jopa niin paljon, että vedenjakelun vikapäivystysnumero on ollut vaarassa ruuhkautua.
 Suomen ympäristökeskuksen johtavan hydrologin  Bertel Vehviläisen  mukaan paikallisia hulevesitulvia tulee tähän aikaan vuodesta helposti, kun lämpötila vaihtelee paljon.
 – Tämmöinen sahaava sää, että pakastaa ja sulaa vuoronperään, on omiaan pitkittämään tällaista ongelmaa. Tilanne helpottaa kuitenkin nopeasti, jos viemärit ja ojat saadaan auki, sanoo Vehviläinen.
 Paikallisten hulevesitulvien kannalta merkitsevää on siis se, saadaanko viemärit ja ojat imemään sulamisvesiä tarpeeksi nopeasti.
 Ennuste lupaa lisää lauhaa
 Loppuviikolle luvataan lauhaa säätä, mikä nopeuttaa lumien sulamista edelleen. Jos ennusteet pitävät paikkansa, etelässä lämpötila voi kohota jopa useita asteita plussan puolelle.
 Mitään laajoja kevättulvia ei Vehviläisen mukaan ole kuitenkaan vielä näkyvissä, vaikka isoissa joissa veden pinta on noussut paikoin jopa puoli metriä.
 Espoon Karhuniityntiellä asukkaat ovat auttaneet toisiaan ja kanootin lisäksi ihmisiä on kuljetettu lammikon yli viime päivinä muun muassa mönkijällä. Talojen nurkkia vesi ei vielä tavoita, mutta roskakatoksen ja vesirajan välillä on enää vain senttejä.
 Länsiväylän mukaan  Espoon kaupunki yrittää nyt kiireellä saada tietä auki. Paikalla on tiistaina ollut kaivuri sekä kaksi paineautoa.
 – Jos sää tästä vielä lauhtuu, niin pitää pitää peukut pystyssä, että kaupunki saa vedet pois tieltä, naurahtaa Vuopala.

Sulavat lumimassat lainehtivat nyt kaduille – ”Mies lainasi kanootin, jotta lapset saatiin kuivin jaloin kotiin”


Summary: Varusmiesten vaatteet ovat vuosien varrella parantuneet. Suunnitteilla on neljän Pohjoismaan yhteinen taisteluasu.

Tästä on kyse Puolustusvoimat pukee vuosittain vajaat 25 000 asepalvelukseen osallistuvaa varusmiestä ja noin 18 000 kertausharjoituksiin osallistuvaa reserviläistä. Vaatetuksen ylläpitohankintoihin käytetään noin 6 miljoonaa ja lisähankintoihin sekä kehittämiseen 10–15 miljoonaan euroa vuosittain. Nykyiset palvelusasut ovat M05-mallia. Suunnitteilla on neljän Pohjoismaan yhteiset taisteluasut vuodelle 2021. Palvelusasut uusitaan reilun kymmenen vuoden välein. Nykyvarusteet ovat kehittyneitä ja soveltuvat hyvin säiden ääriolosuhteisiin. Kerrospukeutuminen ja liike auttavat varusmiehiä pysymään lämpiminä kovilla pakkasilla.
 Kipakka keli nipistelee korkokengissä varpaitani. Saavun ohut takki auki Jyväskylän varuskuntaan, lämpömittari näyttää viittätoista astetta pakkasta. Suunnitelmani viettää päivä Ilmasotakoulun varusmiesten mukana harjoituksissa Tikkakosken metsissä alkaa tuntua huonolta ajatukselta.
 Saapumiserän 1/2019 alokkailla on edessä kahden päivän maastoharjoitus, jossa on luvassa hiihtomarssia ja ampumaharjoituksia. Viisi viikkoa sitten palveluksensa aloittaneita alokkaita odottaa myös ensimmäinen yö telttamajoituksessa.
 Alokkaat pakkaavat parhaillaan tuvissa varusteitaan. Alokas  Tuomas Pekkonen  tarkistaa tarvittavia vaatteita varusmiehen ohjekirjasta ja odottaa tulevaa telttayötä rauhallisin mielin.
 – Eiköhän yö teltassa mene ihan hyvin. Kaverit ovat kertoneet, että kamiinan lämpö riittää, tuumaa alokas Pekkonen ja tunkee makuupussia taistelureppuunsa.
 Riu'ulla tarpeiden teko paukkupakkasella ei myöskään miestä pelota.
 – Se on ihan jännittävää, Pekkonen virnistää.
 Suuntaan käytävää pitkin naisten tupaan vaihtamaan vaatteita. Varustevarastolta saamani repullinen vaatteita painaa selässäni ja toisessa kädessäni kannan talvikumisaappaita. Toivon vaatteiden olevan erittäin lämpimiä.
 Alokkaat tarkistavat varusmiehen ohjekirjasta, mitä ottavat mukaan maastoharjoitukseen. Jarkko Riikonen / Yle
 Maastoharjoituksia johtava vääpeli  Jan Parhiala  vakuuttaa armeijan varusteiden olevan säiden ääriolosuhteisiinkin hyvin soveltuvia.
 – Kun omaan armeija-aikaan 90-luvulla peilaa, niin kyllä varusteet ovat siitä aika paljon kehittyneet. Ei nykyvarusteissa tule kylmä ja kosteuden siirtäminen vaatteiden ulkokerroksiin onnistuu hyvin. Kerrospukeutuminen on kaiken a ja o.
 Reppu selkään ja menoksi
 Tuvassa vedän repustani esiin T-paidan, poolopaidan, kerraston, villatakin ja paksun villapuseron. Repun pohjalta löytyvät myös maastopuku ja pakkaspuku sekä monet erilaiset hanskat, villasukat, huopaiset saappaisiin pistettävät tossut ja paksu pipo. Ensikertalaisena pääni on aivan pyörällä mitä päälleni laittaisin.
 Tuvassa majoittuvat seitsemän nuorta naista pukee ja pakkaa kamppeitaan tottuneesti. Vaikka heillä on palvelusta takana vasta reilu kuukausi, he tietävät jo kuinka neuvoa aloittelijaa.
 – Taskut kunnolla kiinni ja "kravatti" piiloon. Ja sinun pitää kiristää niitä takin nyöriä, että siitä takista tulee tyköistuva tai muuten olet ihan muumina, opastaa alokas  Fanny Kesti .
 "Kravatti" on inttisanastoa ja tarkoittaa vetoketjun päässä roikkuvaa nauhaa. Nauha täytyy alokkaiden mukaan taittaa poolokauluksen alle pois näkyvistä. Kesti kertoo oppineensa kantapäänsä kautta tämän sekä myös sen, paljonko harjoituksiin kannattaa päällensä aina laittaa.
 – Kokeillaan ensin ja sitten jos on liian paljon vaatetta, niin poistetaan jotain. Ja jos on taas liian vähän, niin on pitänyt miettiä, että mitä sitten laitetaan päälle lisäksi.
 Tomittajalla on vaikeuksia tietää, mitä hiihtomarssiin kannattaa laittaa päällensä. Jarkko Riikonen / Yle
 Puolustusvoimat pukee vuosittain vajaat 25 000 asepalvelukseen osallistuvaa varusmiestä ja noin 18 000 kertausharjoituksiin osallistuvaa reserviläistä. Vaatetuksen ylläpitohankintoihin käytetään vuosittain noin 6 miljoonaa ja lisähankintoihin sekä kehittämiseen 10–15 miljoonaan euroa.
 Puolustusvoimien vaate- ja varustehankinnoista vastaavan komentajakapteeni  Jarkko Miettisen  mukaan palvelusasuja kehitetään jatkuvasti ja niitä uusitaan noin reilun kymmenen vuoden välein.
 – Nykyiset palvelusasut ovat M05-mallia. Seuraavana ovat suunnitteilla lähes kaikkien Pohjoismaiden yhteiset taisteluasut vuodelle 2021. Suomen, Ruotsin, Norjan ja Tanskan yhteishankinnalla haetaan volyymia, isoja tarjoajia ja sitä kautta hintaa alemmaksi.
 Kerrospukeutuminen on paras tapa taistella kylmyyttä vastaan. Jarkko Riikonen / Yle
 Yhteishanke järjestetään ensimmäistä kertaa , ja se tunnetaan nimellä Nordic Combat Uniform eli NCU. Taistelupukuun ei ole tarkoitus suunnitella uutta maastokuviota vaan jokainen maa tulee käyttämään omia kuvioita puvuissaan. Suomella käytössä on M05-maastokuvio.
 Tuvassa olen valinnut ylleni kerraston, poolon, villatakin ja maastopuvun. Reppuun pakkaan lisävarusteiksi pakkaspuvun ja paksun villapuseron ja rukkasten vuoret sekä hanskat. Tunnen oloni särmäksi ja valmiiksi hiihtomarssiin. Mutta naisten mielestä näytän asultani härölle.
 Sukset jalkaan ja marssimaan
 Varusmiehet komennetaan tuvista ulos valmistautumaan lähtöön. Pihalla käy kova säpinä, ja siellä myös selviää miksi näytin naisalokkaiden mielestä härölle: muilla on päällään valkoiset lumiasut, kun minulla taas on ylläni vihreä maastopuku.
 "Onpahan minut helpompi löytää ja pelastaa ylös lumesta, jos sinne kuukahdan kesken hiihtomarssin", mietin mielessäni.
 Aloitamme kiinnittämään valkoisia puusuksia remmien avulla talvikumppareihimme. Suksien remmit ovat jäästä jäykkinä. Remmini ovat liian löysällä ja paljain käsin niiden nyhrääminen jäädyttää näppejäni.
 Taisteluvyö on vaihtunut taisteluliiviksi. Jarkko Riikonen / Yle
 Kouluttaja alkaa keräämään joukkojaan kasaan.
 – Annetaan marssikäsky. Joukkueiden tehtävänä on suorittaa hiihtomarssi kasarmilta ampumaradalle, hän kajauttaa kuuluvasti.
 Sydämeni alkaa lyömään tiiviimmin, vilkuilen sivuilleni hädissäni. Muilla on jo sukset jalassa, kun minä vasta epätoivoisesti yritän saada remmejä kiinnittymään kumppareihini. Pelkään hidastuvani muita tai jääväni joukosta. Ihmettelen myös kumisaappaita jalkineina.
 Mutta kumisaappaat ovat komentajakapteeni Jarkko Miettisen mukaan parhaat taistelujalkineet. Kumisaappailla on parempi sään kestävyys kuin maihinnousukengillä ja ne kestävät myös kaasuja.
 – Vaikka liikkuminen kumisaappaissa ei ole parasta mahdollista, niin jalkojen pysyminen kuivina on tärkeintä. Jos jalat ja kädet palelevat, niin se vaikuttaa koko toimintakykyyn.
 Jalkarättejä eli levysukkia ei armeijassa enää käytetä. Jalkarätti on flanellista tehty suorakulmainen kangaskappale, jota aikaisemmin on käytetty sukkien päällä tai tilalla. Niitä käytettiin armeijan palveluksessa nahkasaappaissa ja ne imivät marssilla erittyvän hien tehokkaasti. Jalkarätit poistettiin Suomen armeijan käytöstä vähitellen 1980- ja 1990-lukujen taitteessa.
 Nykyisin armeijassa laitetaan jalkineisiin kahdet sukat päällekkäin niin 35 asteen helteessä kuin 35 asteen pakkasellakin. Saappaiden ollessa sopivan kokoiset ilma toimii jalkineiden ja sukkien välissä tehokkaana eristeenä. Kahdet päällekkäiset sukat estävät myös hiertymien syntymisen.
 – Pitkällä marssilla hankaus tulee yhdellä sukalla sukan ja ihon väliin. Kaksia sukkia käyttäessä hankaus ja kitka tulee sukkien väliin. Tämä kikka kannattaa muistaa siviilissäkin, neuvoo Miettinen.
 Kumpparit saa kiinnitettyä puusuksiin remmien avulla. Titta Puurunen / Yle
 Kasarmilla sukset ovat varusmiesten jaloissa, ja ensimmäinen ryhmä on lähdössä liikkeelle. Viime tipassa saatuani suksien remmit kiristettyä pujahdan ensimmäisen ryhmän hännän pitäjäksi.
 "Viisi metriä väliä" -käsky kiertää varusmieheltä toiselle. Porkkasauvani ovat melkein yhtä pitkät kuin minä ja puusukseni eivät luista juurikaan. Hiihdämme pitkässä letkassa kohti läheistä järven jäätä.
 Vaikka pakkanen ei ole montaa astetta hellittänyt, niin lämpimät varusteet tekevät tehtävänsä ja mistään kohtaan ei palele.
 Suomen armeijan asuissa ei ole käytössä materiaalina Gore-Texia toisin kuin esimerkiksi Norjassa, jossa sää on Suomea lauhempi. Maastoharjoituksia johtavan vääpeli Jan Parhialan mukaan Gore-Tex ei ole Suomen olosuhteissa hyvä vaihtoehto, koska yli kymmenen asteen pakkasessa se on kylmä.
 – Tämä meidän lumipuku pitää erittäin hyvin vettä ulkopuolella, kun on suojakeli. Taas kesällähän meillä on sadepuku, joka myös on parempi veden pitävyydeltään kuin Gore-Tex, sanoo vääpeli Parhiala.
 Hikeä ja ärräpäitä
 Aurinko paistaa kirkkaana sinitaivaalta. Hawkit lentävät yllä, kun pitkä letka varusmiehiä valkoisissa lumipuvuissaan sivakoi kiväärit taisteluliiveihin kiinnitettyinä järven jään yli.
 Matkaa tuntuu riittävän. Jäällä on vettä, joka jäätyen jämähtää suksien pohjaan kiinni. Tökkivät sukset ja liian pitkät sauvat tekevät hiihtämisestä raskasta ja muutama ärräpää pääsee hampaiden välistä. Selkä alkaa kastua hiestä ja kiittelen itseäni, että jätin pakkaspuvun pois päältäni. Maastopuku on täysin riittävä ja siinä on hyvä liikkua.
 "Perä jää" -huuto kantautuu varusmieheltä seuraavalle. Jäämme odottamaan, jotta häntäpään kaverit saavat kirittyä jonoon muodostuneen raon umpeen.
 Maastoharjoituksissa varusmiehet pääsevät kokeilemaan fyysistä ja henkistä jaksamistaan. Jarkko Riikonen / Yle
 Palveluspukujen ominaisvaatimukset ovat tärkeintä vaatteita kehitettäessä. Hankinnat kilpailutetaan EU-lainsäädännön mukaisesti ja varusteita tulee sekä kotimaasta että ulkomailta.
 – En pysty sanomaan kuinka suuri osa on kotimaista ja minkä verran ulkomaista tuotantoa, koska toimittaja voi olla suomalainen, mutta puvut tehdään kuitenkin ulkomailla, kertoo komentajakapteeni Jarkko Miettinen.
 Saavumme vihdoin ampumaradalle ja hiihtomarssi saadaan päätökseen. Varusmiehet kaivavat repuistaan esiin vaihtovaatteita. Alokas Tuomas Pekkonen vaihtaa paitaansa riisuen yläkroppansa paljaaksi pakkasessa. Hän kertoo hiihtonsa sujuneen hyvin.
 – Mosaremmi (irtohihna) vähän painoi niskaan, mutta muuten meni ihan hyvin. Selkä on kyllä ihan märkänä, kun olen niin hikoilevaa tyyppiä.
 Titta Puurunen / Yle
 Pekkonen kehuu armeijan vaatteita lämpimiksi, kunhan ne ovat vain oikean kokoisia. Hänen mukaansa niissä tarkenee silloin hyvin säässä kuin säässä. Tauko- ja vaihtovaatteita on varattava maastoharjoituksiin aina riittävästi mukaan. Myös Pekkosella oli kuivia vaatteita päälle vaihdettavaksi ja uusia vaatekerroksia lisättäväksi.
 – Alimmaisena minulla on T-paita ja sitten poolo ja sitten löin siihen semmoisen takin, mikä on pakko olla tuolla kasarmilla päällä. Ja sitten toppatakki ja sitten tämä lumipuku. Ja sitten housuja on saman verran.
 Viikkoa aikaisemmin lähes 30 asteen pakkasessa Pekkosen sormia ja varpaita oli alkanut paleltaa. Silloin alokkaat olivat tehneet x-hyppyjä, punnerruksia ja leikkineet intiaania nuotion ympärillä.
 Kovilla pakkasilla armeijassa tehdään maastoon tulia varusmiesten lämpimänä pitämiseksi.
 Teltan kokoamista ja ampumaharjoituksia
 Puolet porukasta siirtyy kouluttajan käskystä metsään kokoamaan telttoja ja toinen puoli varusmiehistä aloittaa ammuntaharjoitukset. Ampuminen kovalla pakkasella on haastavaa. Tällaisia tilanteita varten varusmiehiltä löytyy niin sanottuja lämpöpusseja. Pienillä lämmitettävillä geelipakkauksilla voi lämmittää vaikka sormia.
 – Kun pakkanen kova, niin silloin ei pysty enää paljain käsin ampumaan, vaan on käytettävä ohuita hansikkaita, ettei metalli ryöstä sormista kaikkea lämpöä, sanoo vääpeli Jan Parhiala.
 Liike on lämpimänä pysymisessä myös tärkeä. Vääpeli Parhiala kertoo, että kiväärijumppa on edelleen armeijassa suosittu urheilulaji. Varusmiehet jumppaavat rynnäkkökivääriä ikään kuin keppinä käyttäen.
 Telttamajoituksessa on kipinävuorot, jottei kamina pääse sammumaan eikä tuli leviämään. Jarkko Riikonen / Yle
 Karaistuminen kuuluu myös armeijaan. Kuiva pakkanen ei sääolosuhteista ole pahin, vaan hankalin sää on Parhialan mukaan nollakeli. Erityisesti jos varusteet pääsevät kastumaan ja vaatteita ei päästä heti vaihtamaan.
 Pisimmillään maastoharjoitukset voivat kestää kaksi viikkoa ja hiihtomarssien pituus voi olla kymmeniä kilometrejä. Varusmiehet pääsevät palveluksen aikana kokeilemaan henkisiä ja fyysisiä voimavarojaan.
 – Saadaan rasitusta vähien yöunien ja jatkuvien tehtävien muodossa. Mutta monesti varusmiehet toivovat vielä kovempaakin koulutusta ja sitä miettii, että pystytäänkö sellaista tarjoamaan, mitä elokuvat antaa odottaa, kertoo Parhiala leveästi hymyillen.
 Osa aliupseereista lämmittelee ampumaradan viereen pystytetyllä nuotiolla, kun alokkaat suorittavat maastossa tehtäviään. Olen helpottunut, ettei minun tarvitse osallistua teltan kokoamiseen eikä ammuntaan. Hivuttaudun tulen lämpöön lisäämään vaatteita.
 Kovalla pakkasella ampuminen on haastavaa. Kun paljain käsin ei tarkene, niin käytetään siinä ohuita hansikkaita. Jarkko Riikonen / Yle
 Olen onnellinen nahkarukkasiin lisättävistä paksuista vuorista. Armeijan puhutaan lepsuuntuneen, mutta vääpeli Parhiala ei ole samaa mieltä.
 – Ei tämä ole yhtään sen helpompaa kuin ennenkään, mutta kulttuuri on muuttunut. Nykyään toiminta on armeijassa ihmisläheisempää ja yksilöä paremmin kohtaavaa. Se auttaa varusmiehiä ylittämään itsensä.
 Nälkä alkaa kurnia vatsassani, kuuma kaakao myös maistuisi. Varusmiehet kaivelevat eväspusseistaan proteiinipatukoita.  Kylmä eväspussikokeilu  ei ole ollut monen mieleen. Päivälliseksi varusmiehille on luvassa lämmintä kenttämuonaa.
 Varusmiehille pidetään rättitaukoja, jolloin he voivat vaihtaa ja lisätä vaatteita. Jarkko Riikonen / Yle
 Päivä armeijassa alkaa olla osaltani täynnä. Pidättelen vessahätääni – riuku ei yhtään houkuttele.
 Kokemus on ollut antoisa, mutta kahdeksan tuntia inttiä tuntuu viisikymppisestä perheenäidistä juuri sopivalta mitalta. Lämmin autokyyti saapuu minua noutamaan ja vähän huonoa omaatuntoa potien toivotan tsemppiä alokkaille, jotka jäävät puhdistamaan aseitaan ja pystyttämään telttaansa.
 – Väärä reikä, huomauttaa alokas toiselle alokkaalle teltan salkoa nostettaessa.
 Letkeä varusmiesten välinen sanailu saa porukan hörähtämään remakkaan nauruun. Huumori lämmittää.

"Kravatti" piiloon, kahdet sukat ja kumpparit jalkaan – miten armeijaa käymätön toimittaja pärjää maastoharjoituksissa kireässä pakkasessa?


Summary: Meksikolaista Joaquin "El Chapo" Guzmania odottaa mahdollisesti elinikäinen linnatuomio.

Meksikolaista huumekartellin johtajaa vastaan on käyty oikeutta Brooklynissä, New Yorkissa jo 11 viikkoa.
 Tiistaina valamiehistö julisti 61-vuotiaan  Joaquin "El Chapo" Guzmanin  syylliseksi kaikkiin kymmeneen syytekohtaan.
 Syyttäjien mukaan hän oli vastuussa tonnien kokaiinilastien, heroiinin, marihuanan ja metamfetamiinin salakuljettamisesta Yhdysvaltoihin yli kahdenkymmenen vuoden aikana sekä murhista ja sodista muiden kilpailevien kartellien kanssa.
 Oikeudenkäynnissä oli yli 50 todistajaa. Todistusaineistoa kertyi yli 300 000 sivun ja ainakin 117 000 äänitteen edestä.
 Guzman johti Sinaloan kartellina tunnettua rikollisorganisaatiota. Sinaloa on köyhä vuoristokylä, josta Guzman on kotoisin.
 Guzman keksi itselleen lisänimen "speedy", koska hän onnistui Meksikon ja Yhdysvaltain rajamaastoon kaivettujen tunneleiden avulla kuljettamaan huumeet eteenpäin nopeammin kuin kukaan muu.
 El Chapoa eivät ole pidätelleet edes korkeimman turvaluokituksen vankilat. Kuva meksikolaiseen vankilaan kaivetusta tunnelista, jota pitkin El Chapo karkasi vuonna 2015. EPA
 Guzman on yksi maailman tunnetuimmista huumepomoista sitten kolumbialaisen  Pablo Escobarin , jonka poliisit ampuivat kuoliaaksi vuonna 1993.
 Guzman pidätettiin Meksikossa vuonna 2016 ja luovutettiin oikeudenkäyntiä varten Yhdysvaltoihin seuraavana vuonna.
 Hän pakeni vankilasta kahdesti Meksikossa, kerran pyykkikärryssä ja kerran suihkunurkkaukseen kaivetun tunnelin kautta. Guzman jäi lopulta kiinni , kun hän halusi tehdä elokuvan elämästään ja oli sen tiimoilta yhteydessä elokuvatuottajiin ja näyttelijöihin.
 Viidakossa piileskelleen Guzmanin yhteydenpito elokuva-alan ihmisiin auttoi viranomaisia jäljittämään hänet.
 Maailman rikkaimpia ihmisiä listaavan Forbesin mukaan Guzmanin omaisuus vuonna 2009 oli arvoltaan noin miljardi dollaria.
 Lue lisää:
 Todistaja: Huumekuningas El Chapo maksoi miljoonien lahjukset Meksikon ex-presidentille

Huumekartellin pomo El Chapo todettiin oikeudessa syylliseksi kaikkiin syytekohtiin


Summary: Suoraan lähetykseen tuli lähes neljä sataa ehdotusta kuparipannun saajaksi. Kohteeksi valikoitui synnynnäisesti sydänvikaisten ja heidän läheistensä etuja ajava potilasjärjestö.

Huutokauppayrittäjä  Aki Palsanmäen  huutokaupassa myydään aina ensimmäiseksi kuparinen kahvipannu. Vuosien mittaan kuparipannu on noussut lähes kulttimaineeseen ja moni saapuu huutokauppaan ainoastaan kyseinen tuote mielessään.
 Puoli seitsemän -ohjelmassa vieraillut Palsanmäki kertoi, että kuparipannu valikoitui aloituskohteeksi aivan sattumalta.
 – Koko illan tunnelma voi olla tahmea ja jähmeä jos yrittää myydä aluksi tuotetta, joka ei mene kaupaksi. Me totesimme, että kuparipannuille on aina ostaja ja sen myynnillä käynnistyy huutokauppa joka perjantai.
 Nimikirjoitus nosti kuparipannun hinnan pilviin
 Kun kuparipannuihin keksittiin laittaa Palsanmäen ja hänen vaimonsa  Heli Palsanmäen  nimikirjoitukset, pannuista tuli haluttuja keräilytavaroita.
 Kuparille hintaa
 Pannuista maksetaan muutamista kympeistä satoihin euroihin, ja parhaimmillaan yhdestä kuparipannusta on maksettu 3400 euroa. Silloin kyse oli hyväntekeväisyyshuutokaupasta.
 – Lastensairaalan syöpäosastolle tehtiin keräystä ja tuhannessa eurossa minulla nousi jo kaikki karvat käsissä ja jaloissa pystyyn. Kyllä siinä tuli kuparille hintaa, mutta rahat menivät hyvään tarkoitukseen, Aki Palsanmäki kertoo.
 Pannun verran iloa
 Puoli seitsemän- ohjelma halusi ilahduttaa katsojia ja lahjoittaa nimikirjoituksin varustetun kuparipannun paikkaan, jossa siitä on iloa monille.
 Ehdotuksia tuli lähemmäs neljä sataa. Palsanmäet valitsivat kohteeksi Sydänlapset ja -aikuiset yhdistyksen, joka on valtakunnallinen synnynnäisesti sydänvikaisten ja heidän läheistensä etuja ajava potilasjärjestö.
 Kuparipannu on Aki ja Heli Palsanmäen huutokaupan suosikkituote. Puoli seitsemän-ohjelma lahjoittaa tämän nimikirjoituksilla varustetun pannun Sydänlapset ja -aikuiset yhdistykselle.
 – Lapsissa on tulevaisuus ja lasten asiat ovat aina tärkeitä, Palsanmäet perustelivat valintaansa.
 Katso Palsanmäkien vierailu Puoli seitsemän -ohjelmassa  Yle Areenasta.

Huutokauppayrittäjä Aki Palsanmäki lahjoitti kulttimainetta nauttivan kuparipannun Puoli seitsemän -ohjelman katsojille


Summary: Pääministeri Giuseppe Conten selitykset eivät vakuuttaneet euroedustajia.

Italian pääministeri  Giuseppe Conte  on puolustanut hallituksensa linjaa Euroopan parlamentin täysistunnossa.
 Conte ei nähnyt ongelmaa sen enempää hallituksen hölläkätisessä talouspolitiikassa kuin maahanmuuttolinjauksissakaan, vaikka hänen puheensa joutuivat parlamentin jäsenten pisteliään kritiikin kohteeksi.
 – Italia on lähtenyt kasvun ja vakauden polulle, Conte sanoi Italian budjetista, jonka takia hallitus joutui hakaukseen Euroopan komission kanssa vajesääntöjen rikkomisesta.
 Budjetti kasvatti Italian alijäämää merkittävästi. Komission suuntaan päädyttiin välirauhaan, kun hallitus suostui lykkäämään kalliiden uudistusten voimaantuloa muutamalla kuukaudella, mikä alensi kuluvan vuoden alijäämän hyväksyttäviin lukemiin.
 Conte toisti, että budjetin tarkoitus on lisätä julkisia investointeja ja puhaltaa henkeä Italian talouteen. Hän peräänkuulutti lisää joustoa EU:n budjettisääntöihin ja lisää solidaarisuutta jäsenmaiden välille.
 Sätkynukke vai ei?
 Conte nostettiin valtaan viime kevään vaalien jälkeen kompromissiratkaisuna puolueiden ulkopuolelta. Todellista valtaa hallituksessa käyttävät La Lega -puolueen johtaja  Matteo Salvini  ja Viiden tähden liikkeen  Luigi Di Maio .
 – Miten pitkään aiotte jatkaa Salvinin ja Di Maion sätkynukkena, kysyi liberaaliryhmä Alden ryhmänjohtaja  Guy Verhofstadt , joka syytti nykyhallitusta Italian kääntämisestä EU:ta vastaan.
 Keskustaoikeiston ryhmänjohtaja  Manfred Weber  kritisoi hänkin Italian hallitusta kehnosta talouspolitiikasta.
 – On luultavasti helpompaa voittaa vaaleja eliitin vastaisena liikkeenä kuin pysyä vallassa eliitin vastaisena liikkeenä, Weber sanoi.
 Euroopan komission varapuheenjohtaja  Jyrki Katainen  asetteli sanansa tarkasti vastauspuheenvuorossaan Contelle. Hän kehui monisanaisesti Italian erityisasemaa Euroopan historiassa ja EU:n perustajavaltiona.
 Kritiikkiä tuli verhotusti.
 – Luottamus on kuin happi. Sitä ei huomaa ennen kuin se loppuu, Katainen sanoi.
 – Tehkää mikä on tarpeen, jotta kansanne saisi paremman tulevaisuuden, hän jatkoi.
 Kritiikkiä Ranskan ja Italian kiistasta
 Contea moitittiin parlamentissa myös Italian ja Ranskan välien pilaamisesta. Ranska veti suurlähettiläänsä Roomasta kotiin sen jälkeen kun Di Maio oli tavannut ranskalaisia keltaliiviliikkeen mielenosoittajia, ja kehunut heidän toimintaansa.
 – Näin toimii vastuuton henkilö, Verhofstadt luonnehti Di Maion vetoa.
 Conten mielestä kiista ei uhkaa Italian ja Ranskan ikivanhaa suhdetta, koska Di Maio tapasi keltaliivejä puolueensa johtajana eikä hallituksensa edustajana.
 – Olen hyvin ylpeä edustaessani kansaani. Minä en ole sätkynukke, Conte sanoi.

Italian pääministeri puolusti populistihallituksensa toimintaa – ja joutui ryöpytykseen Euroopan parlamentissa


Summary: Sopu

Yhdysvaltain senaatin republikaanijohtajan  Mitch McConnellin  mukaan presidentti Donald Trump on valmis hyväksymään lain, joka koskee kiistanalaista Meksikon rajaa ja sen turvaamisen rahoitusta. Samaa sanoi Valkoinen talo pian McConnellin kommenttien jälkeen illalla Suomen aikaa.
 Trump ilmeisesti aikoo myös julistaa rajalle kansallisen hätätilan.
 Trump tahtoisi Meksikon vastaiselle rajalle 5,7 miljardin dollarin muurin. Sitä kompromissi ei ole tuomassa.
 Kiista muurista aiheutti 35 päivän mittaisen osittaisen sulun Yhdysvaltain hallintoon joulun alla. Jos sopua ei löydy, uhkana on uusi sulku viikonloppuna.
 Trump kertoi aiemmin torstaina Twitterissä käyvänsä kompromissia läpi tiiminsä kanssa.

Trump julistamassa hätätilaa Meksikon rajalle, muuten valmis kompromissiin


Summary: Barr saa vastattavakseen ministeriön, jota presidentti on kritisoinut jatkuvasti Venäjä-tutkinnan vuoksi.

Entinen oikeusministeri  William Barr , 68, on nyt myös Yhdysvaltain uusi oikeusministeri. Maan senaatti vahvisti nimityksen torstaina.
 Barr toimi oikeusministerinä presidentti  George H. W. Bushin  aikana 1990-luvun alussa. Tämän jälkeen hän on työskennellyt muun muassa televiestintäyhtiö Verizonilla ja mediayhtiö Time Warnerilla.
 Oikeusministerinä Barr saa valvottavkseen erikoissyyttäjä  Robert Muellerin Venäjä-tutkinnan . Se käsittelee muun muassa Venäjän vaikuttamista Yhdysvaltain presidentinvaaleihin ja sitä, onko presidentti  Donald Trump  yrittänyt estää oikeuden toimintaa.
 Demokraatit vastustivat Barrin nimitystä, sillä he pelkäsivät, ettei Barr suostu julkistamaan kaikkia Muellerin tutkinnan tuloksia. Senaatissa republikaanit ovat kuitenkin enemmistönä, joten nimitys meni läpi äänin 54–45.
 Barr on parin vuoden sisään kolmas mies oikeusministerinä. Trumpilta usein haukut saanut  Jeff Sessions   sai potkut viime vuoden marraskuussa . Virkaatekeväksi sijaiseksi nousi kansliapäällikkö  Matthew Whitaker .
 Barr on kutsunut Muellerin tutkintaa perustavanlaatuisesti vialliseksi. Hän on myös sanonut, ettei anna Trumpin kiusata itseään ja vakuuttanut, että suojelee Muellerin tutkintaa.
 Hän on  luvannut julkaista  tutkinnasta niin paljon kuin mahdollista. Sellaisenaan Barr ei kuitenkaan ole luvannut raporttia julki päästää.
 Barrin uskotaan myös kannattavan Trumpin kovaa siirtolaispolitiikkaa.
 Lue myös:
 FBI-johtaja: Oikeusministeriö pohti jo, pitäisikö hallitus kutsua panemaan Trump viralta

Konkari William Barrista Yhdysvaltain uusi oikeusministeri – jo kolmas yrittäjä virassa vajaassa kahdessa vuodessa


Summary: Valtion jäänmurtoyhtiö Arctia moittii liittojen vaarantavan talvimerenkulun.

Merimies-Unioni on antanut torstai-iltana lakkovaroituksen. Lakkovaroitus koskee koko Suomen kauppamerenkulkua mukaan lukien jäänmurtajat.
 Valtion jäänmurtoyhtiö Arctiaa koskeva lakko alkaisi maaliskuun ensimmäisenä päivänä kello 10.
 Merimies-Unioni esittää ensimmäiselle vuodelle yli 2,5 prosentin palkankorotuksia sekä tekstimuutoksia, joiden kustannusvaikutus on vähintään yhtä suuri. Toiselle vuodelle palkankorotusvaatimus on yli 2,5 prosenttia.
 Merenkulkualan TES-neuvottelut ovat alkaneet helmikuun alussa.
 Arctia moittii – "tulevaisuus on haastava"
 Valtion jäänmurtoyhtiö Arctia moittii, että Merimies-Unioni ja Konepäällystöliitto vaarantavat talvimerenkulun. Yhtiö arvostelee, että liitot vaativat merkittäviä parannuksia merenkulun jo ennestään kalliimpiin työehtoihin.
 Arctian mukaan lakolla uhkaamista on vaikea ymmärtää, koska liittojen edustamien työntekijöiden palkat "ovat jo nykyisellään noin 30 prosenttia korkeammat kuin merenkulkualalla yleisesti".
 Arctian vt. toimitusjohtaja  Kim Höijer  sanoo, että kustannustaso ei saa nousta, koska yhtiö teki toissa vuonna tappiota, viime vuonna vaatimattoman tuloksen ja tulevaisuus on "haastava".
 Yhtiö tavoittelee murtajille merenkulun yleistä palkkatasoa. Arctian mukaan konepäällystön keskimääräinen kuukausipalkka oli viime vuonna noin 7 100 euroa. Mukaan on laskettu ylityö- ja lomakorvaukset. Arctia laskee, että kansi- ja konemiehistön kuukausipalkka oli puolestaan korvauksineen 4 200 euroa.
 Jäänmurtoyhtiö valittaa, että myös vapaita kertyy enemmän kuin muissa varustamoissa. Arctian mukaan yhdestä työpäivästä ansaitsee murtajalla yhden palkallisen vapaapäivän, tavallisen vuosilomakertymän lisäksi.

Merimies-Unioni antoi lakkovarotuksen – koskee koko Suomen kauppamerenkulkua


Summary: Bellingcatin mukaan Venäjän viranomaiset ovat pyrkineet poistamaan kaikki julkiset tiedot epäillyistä.

Kansalaisjournalistiryhmä Bellingcat sanoo tunnistaneensa entisen venäläisen kaksoisagentin  Sergei Skripalin  ja tämän tyttären myrkytykseen linkitetyn venäläisen "Sergei Fedotovin".
 Bellingcat kertoi torstaina sekä Twitter-tilillään että  verkkosivullaan , että Venäjän sotilastiedustelun GRU:n vanhempi virkamies on oikealta nimeltään  Denis Sergeev .
 Bellingcatin mukaan Venäjän viranomaiset ovat pyrkineet poistamaan kaikki julkiset tiedot sekä Sergeevistä että kahdesta muusta epäillystä,  Aleksandr Mishkinistä  ja  Anatoli Tshepigasta .
 Bellingcatin jo aiemmin julkaiseman selvityksen mukaan "Fedotov" oli Britanniassa, kun Skripalit myrkytettiin sekä Bulgariassa silloin, kun bulgarialainen yrittäjä  Emilian Gebrev  ja tämän poika sairastuivat vakavasti saatuaan myrkytyksen tunnistamattomasta aineesta vuonna 2015.

Bellingcat: Kolmas Skipaleiden myrkyttämisestä epäilty tunnistettu


Summary: Puolustusministeri Jussi Niinistö otti kantaa asiaan Nato-kokouksen yhteydessä Brysselissä.

Puolustusministeri  Jussi Niinistö  (sin.) on kommentoinut  tiedustelulakien tilannetta  Nato-kokouksen yhteydessä Brysselissä. Niinistö ihmetteli suomalaistoimittajille, mihin eduskunnan viiden kuudesosan enemmistö lakien puolesta on kadonnut.
 – On isänmaan ja sen kansalaisten turvallisuuden kannalta vahingollista, jos tämän poliittisen pelin takia tiedustelulakipaketti jää hyväksymättä tällä vaalikaudella. Tässä annetaan liikaa valtaa eduskunnan ulkopuolisille voimille. En nyt puhu perustuslakiprofeetoista kuten  Ben Zyskowicz  (kok.) on puhunut, minä puhun perustuslakitalebaneista.
 Keitä ovat perustuslakitalebanit?
 – He harrastavat twiittailua muun muassa, ja saavat sillä eduskunnan varpailleen, Niinistö sanoi.
 Niinistön mielestä ainakin esitys sotilastiedustelulaeista on huolellisesti valmistunut, eikä kritiikkiä ole hänen mukaansa kohdistunut niinkään siihen.
 Puhemiesneuvosto päätti keskiviikkona vetää pois tiedustelulait eduskunnan täysistunnosta, koska perustuslakiasiantuntijat olivat epäilleet niiden olevan perustuslain vastaisia. Tänään torstaina puhemiesneuvosto palautti lakiesitykset hallintovaliokunnan ja puolustusvaliokunnan käsittelyyn.
 Lisää aiheesta
 Tiedustelulait lähtevät uudelleen valiokuntien käsittelyyn – Risikko: "Emme jätä mitään kiviä kääntämättä"
 Professori Scheinin: Tiedustelulakikriisin polttavin kipupiste – portti yhä auki massavalvonnalle

Puolustusministeri syytti "perustuslakitalebaneja" tiedustelulakien viivyttämisestä


Summary: Rekat ovat liukastelleet moottoritien liittymissä ja linja-autot keskustan kaduilla.

Lauhtunut sää ja jäinen sade ovat vaikeuttaneet liikennettä torstai-iltapäivänä Oulussa.
 Ongelmia on ollut etenkin moottoritien liittymissä, jotka ovat jäätyneet ja aiheuttaneet ongelmia raskaalle liikenteelle.
 Tieliikennekeskuksesta kerrotaan, että yksi liittymä Oulun eteläpuolella joudutaan vielä sulkemaan hiekoitustöiden takia.
 Myös Oulun keskustassa kadut ovat jäätyneet pahoin, ja linja-autoilla on ollut vaikeuksia päästä liikkeelle. Osa busseista on jouduttu tyhjentämään matkustajista.
 Kerromme kohta lisää.

Jäätävä sade on sotkenut liikenteen Oulun seudulla – autot luistelevat jäisillä teillä


Summary: Oikeus katsoi miehen syyllistyneen myös muihin rikoksiin.

Tästä on kyse Oikeus katsoi miehen syyllistyneen syyntakeettomana kahteen murhaan, kahteen pahoinpitelyyn, kahteen raiskauksen yritykseen, tapon yritykseen ja moottorikulkuneuvon käyttövarkauteen. Mies oli THL:n lausunnon perusteella syyntakeeton. Toinen murhatuista oli miehen äiti, toinen oli 25-vuotias, miehelle tuntematon nainen.
 Ylivieska-Raahen käräjäoikeus tuomitsi 1970-luvulla syntyneen raahelaismiehen syyntakeettomana äitinsä ja tuntemattoman naisen murhista. Syyntakeettomuuden vuoksi miestä ei tuomittu oikeudessa rangaistukseen.
 Miestä ei ole oikeuden mukaan enää tämän asian takia pidettävä vangittuna. Mies määrättiin 3. tammikuuta tahdosta riippumattomaan psykiatriseen sairaalahoitoon.
 Oikeus  totesi miehen syyntakeettomaksi  tammikuussa Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen lausunnon perusteella.
 Mies murhasi oman äitinsä ja 25-vuotiaan, miehelle tuntemattoman naisen Raahessa syyskuussa 2017. Nuoren naisen ruumis löytyi tontilta Raahen keskustasta ja äidin ruumis tämän kotoa.
 Jutun käsittely alkoi käräjäoikeudessa elokuussa 2018, jolloin tehdyssä välituomiossa mies  määrättiin mielentilatutkimukseen .
 Syylistyi myös muihin rikoksiin
 Miestä syytettiin myös törkeästä pahoinpitelystä eli hiv:n levittämisestä. Oikeuden mukaan riski tarttumisesta oli suojaamattomassa sukupuoliyhteydessä niin pieni, joten syyte törkeän pahoinpitelyn yrityksestä tai vaaran aiheuttamisesta hylättiin.
 Lisäksi oikeus katsoi miehen syyllistyneen syyntakeettomana kahteen pahoinpitelyyn, kahteen raiskauksen yritykseen, tapon yritykseen ja moottorikulkuneuvon käyttövarkauteen.
 Oikeus katsoi miehen olleen syyntakeeton kaikissa käsitellyissä asioissa ja hänet jätettiin rankaisematta.
 Kerromme kohta lisää.
 Lue myös:  Syyttäjä: Raahen murhista syytetty halveksi ja vihasi naisia

Käräjäoikeus tuomitsi raahelaismiehen syyntakeettomana äitinsä ja tuntemattoman naisen murhista


Yhdysvaltain varapresidentti  Mike Pence  vaatii EU-maita luopumaan Iranin kanssa solmitusta ydinsopimuksesta ja liittymään mukaan Yhdysvaltain Iranin-vastaisiin pakotteisiin.
 Pence piti torstaina Varsovan Lähi-itä-konferenssissa poikkeuksellisen suorasanaisen puheen, jossa hän syytti Britanniaa, Ranskaa ja Saksaa sekä koko EU:ta siitä, että maat ovat pitäneet Iranin kanssa tehdyn sopimuksen voimassa.
 Erityisesti Pence kritisoi Britannian, Ranskan ja Saksan viime kuussa esittelemää järjestelyä, jonka on tarkoitus helpottaa Iranin-kauppaa. Hänen mukaansa se vesittää Yhdysvaltain pakotteita.
 – Kyseessä on harkitsematon askel, joka vain vahvistaa Irania, heikentää EU:ta ja luo lisää etäisyyttä Euroopan ja Yhdysvaltain välille, Pence sanoi uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Pence sanoi Iranin olevan "suurin uhka Lähi-idän rauhalle ja turvallisuudelle".
 Yhdysvaltain ja Puolan isännöimään konferenssiin osallistuu yli 60 maata, mutta Ranska ja Saksa eivät Iran-erimielisyyksien vuoksi lähettäneet paikalle ulkoministereitään. Myös EU:n korkea ulkopoliittinen edustaja  Federica Mogherini  pysyi poissa.
 EU, Yhdysvallat, Venäjä ja Kiina sopivat Iranin kanssa vuonna 2015, että Iran rajoittaa ydinohjelmaansa ja muut sopimuksen osapuolet löysäävät Iranin-vastaisia pakotteitaan. Yhdysvallat vetäytyi sopimuksesta viime toukokuussa ja määräsi uusia pakotteita Irania vastaan. Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  mukaan ydinsopimus ei toimi, ja hän haluaa neuvotella tilalle ankaramman.
 Lue myös:
 Trumpin pakotteet ajoivat suomalaisyritykset Iranista – Paikallisiin raaka-aineisiin luottava kolmioleipätehdas sinnittelee sijoillaan

Yhdysvaltain varapresidentti Pence Euroopalle: Luopukaa ydinsopimuksesta, liittykää mukaan pakotteisiin


Summary: Ministerin vuosittain raportoitavat sidonnaisuusilmoitukset kertovat, että ministerit lyhentävät asuntolainojaan enimmäkseen vauhdilla.

Valtioneuvosto julkistaa vuosittain tiedot ministerien sidonnaisuuksista. Tänään eduskunnallekin annetussa kirjelmässä listataan muutokset taloudellisissa sidoksissa ja luottamustehtävissä.
 Useat ministerit ovat vuoden aikana lyhentäneet velkojaan reippaalla tahdilla. Liikenne- ja viestintäministeri  Anne Bernerillä  (kesk.) asunto- ja kesäasuntolainat ovat huvenneet nollaan yli puolen miljoonan euron lyhennyksien ansiosta.
 Raskain velkataakka on sisäministeri  Kai Mykkäsellä  (kok.). Puolison kanssa yhteistä lainaa on sulatettu vuodessa yli 30 000 euroa, mutta vielä on 520 000 euroa jäljellä.
 Antti Parviala / Yle
 Ministerit, joiden sitoumukset ovat ennallaan, eivät ole tällä listalla
 Vain ulkomaankauppaministeri  Anne-Mari Virolainen  (kok.) on kasvattanut velkaansa. Kunta- ja uudistusministeri  Anu Vehviläisen  (kesk.) lainapotissa on mukana asunto-, kesäasunto- ja muuta lainaa.
 Sidonnaisuusilmoituksista käy myös ilmi myös muun muassa se, että  Petteri Orpon  (kok.) usko Nokiaan sijoituksena on horjunut. Orpo on luopunut yhtiön kaikista yli 800 osakkeestaan.
 Virolaisen luottamus puolestaan Wärtsilään on vahvistunut ja osakemäärä on kolminkertaistunut 210 osakkeeseen.
 Valtioneuvosto pyytää joka vuoden alussa ministereitä päivittämään sidonnaisuutensa. Sen lisäksi suuremmista muutoksista ministerien on määrä kertoa oma-aloitteisesti.
 Tiedot sidonnaisuuksista ovat myös  täällä valtioneuvoston verkkosivulla.

Ministerien velat hupenevat – Berner ja Orpo suurimmat pudottajat


Summary: Virheet korjattiin ennen rikostutkintaa, mutta syyttäjä pitää huolimattomuutta törkeänä.

Piispa  Teemu Laajasalon  yrityksestä lähti verottajalle virheellistä tietoa useina vuosina, katsoo syyttäjä. Syyttäjä vaatii Laajasalon tuomitsemista 35 päiväsakkoon tuottamuksellisesta kirjanpitorikoksesta.
 Teemu Laajasalo vihittiin Helsingin piispaksi marraskuussa 2017. Sitä ennen hän toimi Helsingin Kallion seurakunnan kirkkoherrana.
 Laajasalon juttua piti istua Helsingin käräjäoikeudessa ensi viikolla, mutta syytetyn aloitteesta oikeus päätyi käsittelemään asian kirjallisena. Siksi myös syyte on tullut julkiseksi.
 Laajasalon TL Opetus Oy:n kirjanpidon tulos tilikaudella 2014-2015 oli syyttäjän mukaan vajaat 46 000 euroa liian pieni ja virheellisesti tappiollinen. Myös yhtiön liikevaihto oli kirjanpidossa liian pieni, minkä lisäksi lyhytaikaisten muiden velkojen saldo näkyi 110 000 euroa liian suurena.
 Seuraavalla tilikaudella yhtiön tulos ja liikevaihto olivat kirjanpidossa noin 17 500 euroa liian pienet, minkä lisäksi lyhytaikaisten muiden velkojen saldo näkyi kirjanpidossa vajaat 61 000 euroa liian suurena. Myös tilikaudella 2016-2017 velkasaldo oli liian suuri.
 Virheet korjattiin joulukuussa 2017. Syyttäjän mukaan menettely oli silti törkeän huolimatonta muun muassa siksi, että virheet toistuivat useina tilikausina. Syyttäjän mukaan tästä kertoo myös tilitarkastuksen laiminlyöminen, virheiden määrä sekä niiden vaikutus yhtiön tulokseen, varallisuusasemaan ja verotuksen lopputulokseen.
 "Olisi pitänyt tarkistaa"
 Laajasalo myöntää oikeaksi syyttäjän kuvauksen tapahtumista, mutta hänen mukaansa oikea rikosnimike olisi kirjanpitorikkomus. Kirjallisessa vastauksessaan Laajasalo vetoaa muun muassa siihen, että mitään aineistoa ei ole puuttunut, kadonnut tai tuhottu. Hän on myös korjannut virheet oma-aloitteisesti ennen tutkintaa.
 – Laiminlyönti liittyy vain yksittäisiin tapauksiin ja nekin johtuvat vain huolimattomuudesta. Tilinpäätökset on tehty. Kaikki materiaali on tallella. Kaikki puutteet on oma-aloitteisesti korjattu, vastauksessa sanotaan.
 Yhtiön mukaan tilinpäätösten puute johtui uuden lain virheellisestä tulkinnasta. Niin sanottujen mikroyhtiöiden velvollisuus tehdä tilinpäätökset poistui, ja Laajasalon mukaan yhtiöjärjestys oli jäänyt muuttamatta.
 – Vastaaja kuitenkin sinänsä myöntää olleensa huolimaton. Hän myöntää, että hänen olisi pitänyt tarkistaa kirjanpitoa ja ennen kaikkea tilinpäätöstä tarkemmin.

Syyttäjä: Piispa Teemu Laajasalon firmasta lähti virheellistä tietoa verottajalle useilta tilikausilta


Summary: Ulkoministeriö kommentoi SVT:lle, että jo nyt voi sanoa lähettilään toimineen virheellisesti.

Ruotsissa ulkoministeriö on kutsunut Kiinan-suurlähettiläänsä  Anna Lindstedtin  kotiin ja käynnistänyt sisäisen tutkinnan tämän toiminnasta.
 Lindstedtin kerrotaan järjestäneen ulkoministeriön tietämättä kokouksen, jonne hän oli kutsunut Kiinassa vangittuna olevan kirjakauppiaan tyttären tapaamaan kiinalaisia liikemiehiä.
 Kirjakauppias  Gui Minhai  on Kiinassa syntynyt Ruotsin kansalainen. Hänen Britanniassa asuva tyttärensä  Angela Gui   julkaisi eilen keskiviikkona blogikirjoituksen , jonka mukaan Lindstedt oli järjestänyt Tukholmassa kaksipäiväisen kokouksen, jossa oli mukana kaksi kiinalaista liikemiestä.
 Angela Guin mukaan liikemiehet olivat sanoneet, että heillä on yhteyksiä Kiinan kommunistiseen puolueeseen. Toinen heistä oli sanonut, että Gui Minhain vapauttaminen olisi mahdollista – ehkä muutaman vuoden tuomion jälkeen – kunhan Angela Gui lupaisi vaieta julkisuudessa isänsä tapauksesta ja sopimuksesta.
 Angela Gui kirjoittaa suostuneensa järjestelyyn vastahakoisesti, jotta pääsisi tilanteesta pois. Hänen mukaansa suurlähettiläs Lindstedt istui hänen vieressään ja hyväksyi sopimuksen.
 Kokousta Angela Gui kuvasi järjestelyiltään kummalliseksi. Hänen mukaansa tapaamiset kestivät tuntikausia ja hänelle esitetyt kysymykset olivat outoja ja henkilökohtaisia.
 "Hän ei ole informoinut ulkoministeriötä"
 Angela Gui kertoo soittaneensa seuraavalla viikolla Ruotsin ulkoministeriöön, jossa ei tiedetty tapaamisesta eikä siitä, että Lindstedt oli ollut Ruotsissa.
 Ruotsin ulkoministeriön tiedottaja  Patric Nilsson  sanoo  Ruotsin television SVT:n haastattelussa , että ulkoministeriö on kuullut Lindstedtin version tapahtumista.
 – Hän ei ole informoinut ulkoministeriötä, ja se on syy, jonka takia sanomme, että hän on toiminut virheellisesti. Muuten jatkamme tutkintaa emmekä halua ennakoida sen tuloksia.
 – Meillä on syy vetää suurlähettiläs kotiin ja jatkaa sisäistä tutkintaa, ja meillä oli syy nimittää virkaa tekevä suurlähettiläs Pekingiin, Nilsson sanoo SVT:lle.
 Kirjakauppias katosi ja ilmestyi Kiinan televisioon tunnustamaan
 Gui Minhai omisti yhdessä kollegoidensa kanssa hongkongilaisen kustantamon ja kirjakaupan, joka myi Kiinan johtajiin kriittisesti asennoituvia kirjoja.
 Gui katosi vuonna 2015 ja ilmaantui kuukausia myöhemmin Kiinan televisioon tunnustamaan, että hän oli ajanut humalassa autoa ja aiheuttanut nuoren naisen kuoleman vuonna 2003. Ihmisoikeusjärjestöt epäilivät lausuntoa pakotetuksi.
 Gui vapautettiin vankilasta lokakuussa 2017, mutta hänet määrättiin pysymään Kiinassa siksi aikaa, että häntä koskeva toinen tutkinta saadaan valmiiksi. Tyttärensä Angela Guin mukaan Gui pidätettiin myöhemmin uudestaan luotijunassa, jossa hän oli kahden ruotsalaisdiplomaatin seurassa. Kiina vahvisti myöhemmin epäilevänsä Guita valtionsalaisuuksien vuotamisesta.
 Lue myös:
 Ruotsalaisen kirjakustantajan pidätysdraama jatkuu Kiinassa: "Ei halua tavata ruotsalaista lääkäriä"
 Ruotsin kansalaisen pidätys kiristää jälleen Ruotsin ja Kiinan suhteita – Gui Minhai otettiin kiinni junasta ruotsalaisdiplomaattien seurasta

Ruotsi kutsui Kiinan-lähettiläänsä kotiin – Järjesti salaa kokouksen, jota toisinajattelijan tytär kuvaa painostavaksi


Summary: Poliisi kaipaa vihjeitä kaupassa asioineen miehen tunnistamiseen.

Poliisi epäilee tuntemattoman miehen työntäneen proteiinipatukoihin rautanauloja ruokakaupassa Helsingin keskustassa viime perjantaina. Epäilty teko tapahtui iltamyöhällä hieman ennen keskiyötä.
 Poliisin mukaan kaupan myyjä löysi rautanauloilla lävistetyt patukat hyllystä, ja tuotteet poistettiin myynnistä välittömästi.
 Erikoislaatuinen tapahtuma tallentui kaupan valvontakameralle. Poliisin jakama kuvamateriaali paljastaa, että epäilty mies hymyili ennen naulojen tunkemista patukoihin.
 Helsingin poliisi kaipaa vihjeitä tekijän tunnistamiseen.

Hymyilevän miehen epäillään työntäneen rautanauloja proteiinipatukoihin ruokakaupassa Helsingin keskustassa


Summary: Airbusin päätös lopettaa Airbus A380-koneiden tuotanto ei tullut yllätyksenä, sillä lentoyhtiöt haluavat jälleen pienempiä  koneita, kirjoittaa Ylen ilmailutoimittaja Jari Tanskanen.

Nousen kesäkuussa 2018 Qantas-lentoyhtiön Airbus A380 koneeseen yhdellä Euroopan vilkkaimmista kentistä, Lontoon Heathrow'lla. Edessä on lähes 23 tuntia kestävä matka Australian Sydneyyn. Lento keskeytyy vain tankkaukseen Singaporessa.
 Kone on lähes täynnä, sillä lennolla on mukana 480 matkustajaa. Illallisen jälkeen käännän istuimen vaakatasoon, vaihdan päälleni lentoemännän tuoman pyjaman ja herään hetkeä ennen laskeutumista Singaporeen.
 Qantasin vanhimpien Airbus A380-koneiden bisnesluokan matkustamo.  Jari Tanskanen  / Yle
 Australialainen Qantas on lentänyt tätä suosittua kengurureittiä superjumbolla vuodesta 2008. Yhtiö aikoo jatkaa lentämistä vielä tovin, sillä se uusii parhaillaan vanhimpien koneidensa sisustusta. Mutta ehkä jo vuosikymmenen kuluttua saarivaltioon lennetään vain pienemmillä laajarunkokoneilla.
 Tällä hetkellä maailmalla lentää hieman yli 230 Airbus A380 -konetta, lähinnä suurten metropolien välillä.
 Qantasin lennolla tarjottava aamiainen lennolla Lontoosta Sydneyyn. Jari Tanskanen  / Yle
 Koneiden tullessa liikenteeseen vuonna 2007 niiden luvattiin vähentävän lentoliikenteen päästöjä ja olevan edullisia lentää. Yhteen superjumboon mahtui lähes kaksi kertaa enemmän matkustajia, kuin silloin käytössä oleviin suurimpiin koneisiin. Matkustajat kiittävät edelleen hiljaisia ja tilavia koneita, mutta lentoyhtiöt haluavat eroon näistä taivaiden elefanteista.
 Airbus A380 tilaukset hiipuivat
 Qantas ilmoitti joulukuussa 2018 peruvansa Airbus A380-koneiden tilauksia ja valitsevansa tilalle pienempiä laajarunkokoneita. Yhtiölle riittäisi 12 superjumboa alun perin tilatun 20 sijaan.
 Qantasin Airbus A380 Singaporen kentällä. Jari Tanskanen  / Yle
 Lentoyhtiö Emirates puolestaan aloitti viime vuonna keskustelut Airbusin kanssa joidenkin A380-koneiden tilausten vaihtamisesta pienempiin koneisiin. Keskustelujen tuloksena Emirates peruutti 36 koneen tilauksensa. Syynä oli se, ettei yhtiö onnistunut saamaan toivomiaan, vähemmän polttoainetta kuluttavia moottoreita tilauksessa oleviin superjumboihin.
 Emirates ottaa vuoden 2021 loppuun mennessä käyttöön vielä 14 uutta Airbus A380-konetta, jolloin yhtiön A380-tilausten määrä vähenee 162 koneesta 123 koneeseen. Superjumbojen asemesta yhtiö ostaa kaksimoottorisia A330-900- ja A350-900-koneita.
 Emirates Airlinesin A380-tyyppinen matkustajakone. AOP
 Myös muut lentoyhtiöt ovat olleet nihkeitä tilaamaan nelimoottorisia A380-koneita. Vuonna 2018 niitä valmistui Airbusin tehtailta enää kaksitoista.  Torstaina yhtiö ilmoitti odotetusti , että tuotantolinja suljetaan vuonna 2021, kunhan loput koneet on saatu valmistettua. Ilman  tilausten peruutuksia  tuotanto olisi jatkunut vuoteen 2027 asti.
 Pienemmät laajarunkokoneet tilalle
 Airbusin visiona oli, että lentokenttien pahenevat ruuhkat pakottaisivat lentoyhtiöt siirtymään suuriin A380-koneisiin. Insinöörit uskoivat vahvasti, että maanosien väliset runkoreitit loisivat Lontoon ja Dubain kaltaisia mega-hubeja, joista matkaa jatkettaisiin pienemmillä koneilla esimerkiksi Euroopan sisällä.
 Torsten Blackwood / AFP
 Mutta lentokentät eivät pysyneet kehityksessä mukana, vaikka konetyypin tuloon valmistauduttiin laajentamalla terminaaleja ja kunnostamalla kiitoteitä. Esimerkiksi Lontoon Heathrow'n ongelmana on se, että käytössä on vain kaksi kiitotietä ja pienikin poikkeama sekoittaa hetkessä liikenteen.
 Lentoliikenteen kasvu on hidastunut myös Persianlahdella. Dubain ja Dohan kaltaiset suurkentät ovat saaneet vahvoja kilpailijoita, jotka imevät matkustajavirtoja. Yksi sellainen on Istanbul, josta operoiva Turkish Airlines on tyytynyt Airbus A330- ja Boeing 777-kalustoon.
 Lentoyhtiöt haluavat nyt pienempiä koneita, joilla voidaan lentää suoraan kaupunkien välillä ilman pysähdyksiä mega-hubeissa.
 Air Francen kone lensi ranskan yllä lokakuussa 2009. G. Housse / EPA
 Vähäpäästöiset koneet superjumbojen tilalle
 Ilmastopäästöistä käytävää keskustelua enemmän lentoyhtiöiden suunnitelmiin vaikuttaa koneissa käytettävän lentokerosiinin hinnan kallistuminen. Nelimoottorisella A380-koneella on lähes mahdoton operoida kannattavasti, jos puolet koneessa olevista tuoleista jää myymättä. Siksi esimerkiksi Emirates lentää vain 50 reittiä A380-koneella, vaikka sen reittiverkostossa on lähes 150 kohdetta.
 Guillaume Horcajuelo / EPA
 Airbusin kaksimoottorinen A350-konetyyppi on osoittautunut lentoyhtiöille edulliseksi koneeksi lentää. Esimerkiksi uusien koneiden ansiosta Finnair säästää yhdellä lennolla Helsingistä Bangkokiin toistakymmentä tuhatta litraa kerosiinia verrattuna siihen, että matka tehtäisiin vanhoilla A340 koneilla.
 Käytetyt koneet eivät kiinnosta
 Airbus A380-koneiden valmistuksen loppuminen päättää yhden aikakauden lentoliikenteessä. Mutta koneilla lennetään vielä vuosikymmeniä, sillä koneiden elinkaari on hyvin huollettuna pitkä. Sen jälkeen useimmat koneista joutunevat romutettavaksi, sillä käytetyille koneille ei juurikaan kysyntää.
 Singapore Airlines aloitti ensimmäisenä lentoyhtiönä lennot A380-koneilla lokakuussa 2007. Vanhimmat palautuivat leasing-yhtiöille kymmenen vuoden käytön jälkeen. Käytetyille A380-koneille ei juurikaan ole ollut kysyntää, ja ainoana yhtiönä tilauslentoihin erikoistunut Hi Fly on ottanut konetyypin käyttöön.

Analyysi: Miksi Airbus lopettaa ilmojen superjumbon A380:n valmistamisen?


Summary: Tampereen kaupunki on selvittänyt saaren rakentamista Näsijärveen. Saareen tulisi raitiotie ja kevyen liikenteen väylä.

Tampereen kaupunki hakee lupaa saaren rakentamiseksi Näsijärveen. Se on etsinyt ratkaisua Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintoviraston ja Pirkanmaan ELY-keskuksen kanssa sen jälkeen kun Näsijärven rantatäytön annetusta luvasta valitettiin.
 Suunnitelmassa saari rakennettaisiin Vaitinaron kohdalle Näsijärveen. Saaren ja nykyisen rantaviivan väliin jätetäisiin kanava, jolloin Vaitinaron rantaviivaan ei aiheutuisi muutoksia.
 Vedenvirtausmallien mukaan 36 metriä leveä kanava mahdollistaa veden riittävän luontaisen virtauksen kanavassa ja vedenlaadun säilymisen hyvänä, kaupungin tiedotteessa todetaan.
 Aikaisempaan hakemukseen verrattuna on myös kehitetty täyttötyön tekemistä vaiheittain sekä työnaikaista vedenlaadunhallintaa. Työlle haetaan valmistelulupaa, jolla mahdollistetaan työmaantien rakentaminen myös raitiotien rakentamista varten. Valmistelevat työt ovat luonteeltaan sellaisia, että tarvittaessa ne voidaan palauttaa ennen työtä olevaan tilaan.
 Tampereen kaupunki on laatimassa uutta vesilupahakemusta. Tavoitteena on, että lupahakemus on vireillä maaliskuun alussa 2019. Kaupunginhallitus käsittelee asiaa 18. helmikuuta
 Täyttöluvasta valitettiin
 Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto myönsi viime lokakuussa Tampereen kaupungille luvan noin yhdeksän hehtaarin vesialueen täyttöön Näsijärven rannassa Vaitionarossa lähellä Hiedanrantaa. Asiasta on valitettu Vaasan hallinto-oikeuteen ja sen takia Tampereen kaupunki on nyt etsinyt uutta tapaa toteuttaa vesistötäyttö.
 Aluehallintoviraston lupapäätöksestä ovat valittaneet Tampereen ympäristönsuojeluyhdistys ry ja Suomen luonnonsuojeluliiton Pirkanmaan piiri ry sekä Pirkanmaan ELY-keskus. Pirkanmaan ELY-keskuksen mukaan ei ole riittävästi selvitetty sitä, millaisen muutoksen rantatäyttö aiheuttaisi pohjavesien muodostumiseen.
 Raitiotien rakentaminen keskustasta Lentävänniemeen on suunniteltu aloitettavaksi vuonna 2021.
 Vaitinaron alueen vesistötäyttö mahdollistaisi myös kevyenliikenteen kehittämisen. Alueelle sijoitettaisiin uusi pyöräilyn itä-länsisuuntainen pääyhteys. Järvitäytön toteuttaminen saarena lisää kustannuksia mm. siltojen toteuttamisen osalta.
 Alustavien arvioiden mukaan raitiotien toteuttamisen vaatimien siltojen lisä-kustannus olisi noin 5 milj. euroa ja kevyenliikenteen siltojen kustannus noin 1 milj. euroa. Muilta osin järvitäytön toteuttaminen saarena ei merkittävästi lisää täyttötyön kustannuksia.
 Lue myös:  Tampere tahtoo rakentaa himoittuja kerrostaloja järven päälle – jääkauden oikut uhkaavat estää suunnitelman

Tampereen kaupunki haluaa nyt rakentaa Näsijärveen keinosaaren –
Vaitinaron vesistötäyttöön etsitään ratkaisua


Lennonjohtajien työehtokiista jatkuu. Työntekijöiden yhdistys SLJY hylkäsi torstaina jo toisen sovintoehdotuksen, jota oli neuvoteltu valtakunnansovittelijan johdolla.
 Sekä työntekijät että työnantaja ovat viime viikkoina ottaneet kovat keinot käyttöön riidassaan. Työntekijät pitävät työnseisauksia moneen kertaan viikossa, ja työnantaja pitää ajoittaisia työsulkuja estääkseen liittoon kuuluvien töihintuloa ja palkanmaksua.
 Työnantajaa edustava Palta olisi hyväksynyt sopimuksen, jossa palkkoja olisi korotettu 3,2 prosenttia.
 – Pidän todella erikoisena, että yksi ala Suomessa katsoo edelleen olevansa oikeutettu suurempiin korotuksiin kuin muut, kommentoi Paltan toimitusjohtaja  Tuomas Aarto  tiedotteessa.
 Lennonjohtajat ovat olleet ilman työehtosopimusta jo vuodesta 2017.

Lennonjohtajat torppasivat taas sovintoesityksen


Summary: Näyttää ilmeiseltä, että hallituspuolueet torppaavat valiokunnassa opposition esityksen hoitajamitoituksen kasvattamisesta, kirjoittaa Ylen politiikan toimittaja Hannu Tikkala.

Eduskunta elää parhaillaan hulluja viikkoja, jotka toistuvat joka neljäs vuosi ennen vaaleja. Vaalien lisäksi edustajat saa hermostuneeksi vaalikauden isot asiat, jotka ovat yhä kesken.
 Tällä viikolla eduskunnan pitäisi ottaa ratkaisevia askeleita niin sote-uudistuksessa kuin tiedustelulaeissa.
 Samalla suurien rakennemuutosten varjoon jäävät pienemmät aloitteet. Yksi näistä aloitteista on opposition esitys hoitajamitoituksen muutoksesta. Oppositiopuolueet vaativat sitovan 0,7 hoitajan mitoituksen kirjaamista lakiin.
 Asia on tänään torstaina eduskunnassa lähetekeskustelussa ja asia etenee sosiaali- ja terveysvaliokuntaan perjantaina. Asian käsittelyyn ottamisesta todennäköisesti äänestetään tuolloin valiokunnassa.
 Onko opposition aloitteella mahdollisuutta mennä läpi?
 Aloite torpataan perjantaina
 Lyhyt ja ytimekäs vastaus on ei. Useat hallituspuolueiden valiokunnan jäsenet sanovat Ylelle, että laki torpataan perjantain kokouksessa.
 Tämä on sinänsä ollut helposti arvattavissa etukäteen. Hyvinvoinnin ja terveyden ministeriryhmä  ilmoitti tiistaina, että se käynnistää  vanhuspalvelulain kokonaisuudistuksen valmistelun, vaikka hallituskautta on jäljellä enää noin kaksi kuukautta.
 Hallituspuolueiden edustajat vakuuttelevat, ettei kyse ole vastavedosta, jolla he voivat torpata opposition aloitteen. He sanovat, että ongelmien saaminen haltuun vaatii kunnollista valmistelua.
 Opposition ajama muutos olisi massiivinen. Se tarkoittaisi 4 200 uuden hoitajan palkaamista laitoksiin, eikä tämä onnistuisi hetkessä.
 Ministeriryhmän aloittamassa valmistelussa on tarkoitus tarkastella vanhustenhoitoa kokonaisuutena. Hallitus muun muassa selvittää, mitä eri asiantuntijat ajattelevat hoitajamitoituksesta paitsi tehostetussa palveluasumisessa mutta myös koti- ja omaishoidossa.
 Hallituksen suunnitelmissa selvitystyön pitäisi olla valmista vuoden 2019 loppuun mennessä. Kyse on siis myös vastuunsiirrosta, sillä silloin uusi hallitus on jo vallassa.
 Oppositio: Hallituspuolueilta loppuu halu käsitellä asiaa
 Opposition edustajien mukaan hoitajamitoituksesta on puhuttu valiokunnassa jo tällä viikolla. Näiden keskustelujen perusteella heillä on samanlainen näkemys, ettei asia etene valiokunnasta eteenpäin.
 Heidän näkemykset asian syistä ovat tosin erilaisia. Opposition edustajat sanovat, että hallituspuolueilta puuttuu halu viedä asiaa eteenpäin.
 Valiokunnassa on tiettävästi myös esitetty, että valiokunnan hallitus- ja oppositioedustajat lähtisivät yhdessä viemään asiaa eteenpäin. Tällöin valiokunta olisi voinut kuulla myös asiantuntijoita.
 Oppositioedustajat sanovat, että valiokunta ehtisi kyllä käsitellä hoitajamitoitusta, sillä se tällä hetkellä lähinnä odottaa sote-uudistuksen tulemista valiokunnan käsittelyyn.
 Hallituspuolueiden edustajat puolestaan vastustavat ajatusta, koska se haluaa olla valmis sote-esitystä varten.
 Arviot perustuslakivaliokunnan lausunnon valmistumisesta vaihtelevat eduskunnassa. Osa edustajista puhuu perjantaista, mutta asian käsittelyn venymisestä ensi viikolle ei pidetä ihmeenä.
 Oliko opposition aloite turha?
 Oppositio saa tänään huomiota aloitteelleen kyselytunnin jälkeen,  kun eduskunta käy keskustelun siitä .
 Tämä onkin opposition aloitteiden tarkoitus, koska hyvin harvoin lakeja säädetään eduskunnassa opposition aloitteiden mukaan.
 Tämän lisäksi oppositio on onnistunut myös toisessa tavoitteessaan. Hallitus on ryhtynyt selvittämään, miten vanhuspalveluiden ongelmiin on viisasta reagoida.
 Opposition käyttämä työkalu ei siis ole välttämättä ollut turha, eikä sillä pelkästään ole kalasteltu ääniä tulevissa vaaleissa.
 Samaan hengenvetoon voi kysyä, olisiko hallitus aloittanut vanhuspalvelulain selvitystyöt ilmankin opposition painetta.
 Lue lisää:
 Vanhuspalvelulain uudistamista kiirehditään – työn tarkoitus käynnistyä vielä tällä hallituskaudella
 Oppositio iskee hallitusta vastaan "hallituskauden tehokkaimmalla välikysymyksellä"

Analyysi: Opposition hoitajamitoitusaloitteen tie nousee valiokunnassa pystyyn


Summary: Maatalous voi vaikuttaa hiilen sidontaan maan kasvukuntoa parantamalla.

Tästä on kyse
 Suomessa on hyvät mahdollisuudet tuottaa ruokaa hiilineutraalisti

 Viljelytavan muutoksella saadaan sidottua hiiltä maaperään

 Kuluttaja tukee ilmastotyötä ostamalla kotimaisia elintarvikkeita

 Maatalous on olemassa, jotta ihmisillä olisi ruokaa.
 Mutta Suomessa ruoantuotannon kannattavuus on laskenut vuosi toisensa perään –  viime vuoden  (Luke) keskimääräinen yrittäjätulo tiloilla putosi 7 200 euroon. Kotimaista ruokaa siis tuotetaan useilla maatiloilla käytännössä ilman palkkaa.
 Kannattavuuskriisi on pikku hiljaa pakottanut viljelijät kasvattamaan vain niitä kasveja, joista saa mahdollisimman varman tulon. Yksipuolinen viljely ja alhaiset satotasot taas ovat johtaneet maatalousmaan hiilivarantojen pienenemiseen.
 Hiiltä häviää peltojen pintamaasta arviolta 200 kiloa hehtaarilta  joka vuosi  (Ilmastoviisaita ratkaisuja maaseudulle). Myös satotasot ovat laskeneet huolestuttavasti, kertoo tutkimusprofessori  Pirjo Peltonen-Sainio  Luonnonvarakeskuksesta.
 – Olen aidosti huolestunut. Tilanne on sellainen, että tarvitsemme uusia ratkaisuja ja uudenlaista intoa siihen, miten hiilivarantoja lähdetään parantamaan.
 Hiili ja maaperäotukset eivät monokulttuurista perusta
 Iso osa maamme kasvintuotantoalasta on hyvin yksipuolista, eli esimerkiksi kauraa viljellään kauran perään.
 Tyypillisesti peltolohkolla on vain viljaa, tai neljä vuotta viljaa ja yhtenä vuotena esimerkiksi rypsiä tai härkäpapua, sitten taas viljaa.
 Saman kasvin kasvattaminen vuosi toisensa perään saa maan "väsymään", sanoo MTK:n ympäristöjohtaja  Liisa Pietola .
 – Se on jo nähty tässä, kun on monokulttuuria ollut, että pelto ei jaksa. Sen voimat uupuvat 20 vuodessa.
 Tommi Parkkinen / Yle
 Peliä ei ole missään tapauksessa vielä menetetty – hiilen maaperään sitomisessa ollaan maataloudessa hyvässä alussa.
 Tämän hetkisen tutkimustiedon mukaan ratkaisuna on peltojen pitäminen kasvipeitteisenä ympäri vuoden ja mahdollisimman kevyt maan muokkaaminen oikeaan aikaan. Lisäksi työkaluina ovat kasvivalikoiman monipuolistaminen sekä viljelykierto.
 – Vaihtoehtoja viljelyn monipuolistamiseksi löytyy. Rehunurmi on hyvä hiilensitoja, mutta jos sille ei ole markkinoita, on valittava jokin muu kasvi, sanoo Peltonen-Sainio.
 Tärkeää olisi, että maa ei jäisi kasvillisuudesta paljaaksi. Esimerkiksi palkokasvien perään voisi kylvää syysmuotoisia viljoja talven ajaksi, jotta arvokkaat ravinteet eivät huuhtoutuisi syyssateiden ja kevättulvien matkaan.
 Ilmastonmuutoksen edetessä Suomen kasvukausi pitenee ja viljelykasvien valikoima tulee vielä laajenemaan nykyisestä.
 Monipuolisesta ruoantuotannosta kannattavaa
 Suomessa on hyvät mahdollisuudet hiilineutraaliin viljelyyn, sillä täällä riittää vettä, ravinteita ja osaamista.
 Viljeltävälle biomassalle pitää kuitenkin löytyä markkinat tai sitten viljelijän olisi saatava maksu hiilensidonnasta, toteaa Liisa Pietola.
 – Kyllä tehdystä työstä pitää saada korvausta. Lisäksi siemenet ja muut tuotantopanokset eivät ole ilmaisia. Viljelijät ovat valmiita ilmastotalkoisiin, jos mukana ovat myös päättäjät, kuluttajat ja kauppa.
 Avainkysymys monimuotoiseen vuoroviljelyyn siirtymisessä on taloudellinen kannattavuus.
 – Se tarkoittaa sitä, että kotimainen ruoka saa sen hintansa, joka sille kuuluu. Lisäksi tarvitaan laaja ymmärrys sille, että EU:n maatalouspolitiikkaan kuuluvat tuet, eikä tässä toimintaympäristössä voi toimia ilman tukia.
 Kourallisessa maata on enemmän organismeja kuin maapallolla on ihmisiä. Nämä organismit sekä sitovat että hajottavat kasvien maaperään syöttämää hiiltä. Petteri Juuti / Yle Uutisgrafiikka
 Maataloustuet takaavat sen, että kuluttajat voivat ostaa kohtuuhintaista ruokaa.
 Myös tutkimusprofessori Pirjo Peltonen-Sainion mukaan suomalaiset viljelijät ovat heränneet maan kasvukunnon heikkenemiseen ja tahtoa asioiden parantamiseksi löytyy.
 – Keskusteluissa tapaamieni viljelijöiden kanssa on tullut esille se näkemys, että yksipuolisen viljelyn tie on nyt kuljettu loppuun. Kestävää tuotantoa ajatellen viljelyä on suorastaan pakko monipuolistaa, huomioiden tietenkin tilan reunaehdot.
 Viljelyn monimuotoistamisen myötä pystytään varmistamaan pitkällä aikajänteellä taloudellinen kannattavuus. Se konkretisoituu maan kasvukunnon kohenemisen myötä parantuneina satoina. Erikoisemmille kasveille on löydyttävä myös käyttäjät.
 – Onhan meillä jo nyt menestystarinoita, esimerkiksi suomalainen kumina on globaalisti tärkeä vientituote. Ja se on valtavan hyvä monimuotoistamisen kasvi viljelykiertoihin, muistuttaa Peltonen-Sainio.
 Ilmastoon voi vaikuttaa ruokakaupassa ja ravintolassa
 Tavallisella kuluttajalla on valta vaikuttaa niin maatalouden hiilensitomiseen kuin muihinkin ympäristövaikutuksiin. Tehomaataloudessa käytetyt torjunta-aineet ovat tutkijoiden mukaan keskeinen syy maailman  hyönteiskatoon .
 – Suomessa torjunta-aineiden käyttö on huomattavasti vähäisempää kuin muualla. Meidän ei kannata ulkoistaa ruoantuotantoa alueille, jossa niitä käytetään ja myös ravinteiden käyttö pelloilla voi olla yltiöpäistä, sanoo tutkimusprofessori Pirjo Peltonen-Sainio.
 MTK:n ympäristöjohtaja Liisa Pietola uskoo kuluttajiin. Kaupan ja ravintoloiden on tarjottava kotimaista alkuperämerkittyä ruokaa, jos kuluttajat sitä vaativat.
 – Kun saadaan vielä pienet tuottajat mukaan jakeluketjuun ja viljelijöille se osuus, mikä heille kuuluu, päästään positiiviseen kierteeseen myös hiilen sidonnan osalta, toteaa Pietola.
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Tällä hetkellä kuitenkin  Suomeen tuodaan  (Kainuun Sanomat) entistä enemmän muualla maailmassa edullisesti tuotettuja elintarvikkeita, toteaa Ruokaviraston pääjohtaja  Antti-Jussi Oikarinen .
 – Kyllähän kauppatase elintarvikeviennin ja -tuonnin suhteen on aika masentava tällä hetkellä suomalaisten näkökulmasta.
 Kotimainen ruoka ei pysty ulkomaisen halpatuotannon kanssa hinnalla kisaamaan, mutta ilmastovaikutuksissa se on vahva voittaja.
 Omassa maassa olisi pyrittävä kasvattamaan niin paljon ruokaa kuin se on mahdollista. Kun ruoan tuotanto lähellä, tiedämme myös sen ympäristövaikutukset.
 Voit keskustella aiheesta jutun keskusteluosiossa 14.2. klo 16 saakka.

Voiko ruokaa tuottaa kestävästi? Maatalousmaan hiilivarannot hiipuvat ja pölyttäjät vähenevät


Summary: Korkein hallinto-oikeus tuomitsi rovaniemeläisyhtiön aikanaan maksamaan 500 000 euroa vuosia jatkuneesta kartellista.

Asfalttikartelliin osallistunut suomalaisfirma sai oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin, toteaa Euroopan ihmisoikeustuomioistuin (EIT) ratkaisussaan. Jo aiemmin on lainvoimaisesti todettu, että Suomessa oli kansallinen asfaltin hintakartelli vuosina 1994–2002.
 Markkinaoikeus tuomitsi jo vuonna 2007 SA-Capital-yhtiön maksamaan 75 000 euroa muun muassa osallistumisesta alueelliseen kartelliin. Korkein hallinto-oikeus katsoi, että rovaniemeläisyhtiö oli kartellissa mukana sekä paikallisella että valtakunnallisella tasolla vuodesta 1995 vuoteen 2000 saakka. KHO korotti maksun 500 000 euroksi.
 EIT katsoi, että korkein hallinto-oikeus perusti tuomionsa asiallisesti sekä KHO:ssa että markkinaoikeudessa vastaanotettuun todisteluun.
 Yhtiöllä oli EIT:n mukaan myös mahdollisuus esittää omaa todistelua ja puolustautua, eikä KHO siirtänyt todistustaakkaa yhtiölle.
 Kaupparekisterin mukaan ennen toukokuuta 2000 SA-Capital toimi nimellä Savatie Oy.

EIT: Asfalttikartelliin osallistunut suomalaisfirma sai oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin