Summary: Nuorten naisten muuttoaalto selittää suuren osan syntyvyyden romahtamisesta. Hartolan naisista on  kadonnut yli puolet.

Useissa maakunnissa naisten määrä on romahtanut lyhyessä ajassa. Esimerkiksi Kainuun ja Etelä-Savon 15–44-vuotiaiden naisten määrä on vähentynyt kolmanneksella tällä vuosisadalla. Kymenlaaksossa ja Satakunnassa vähennystä on viidennes. Vähän lievempänä sama kato on käynyt muuallakin.
 – Muutos on ollut todella raju lyhyessä ajassa, arvioi johtava asiantuntija  Timo Aro  aluekehittämisen konsulttitoimisto MDI:stä.
 Nuoret ovat aina olleet innokkaita muuttajia, mutta muuttoliike on vain kasvanut. Uutta on, että nuoret eivät enää palaa takaisin kotiseuduilleen.
 Kun maakunnan nuorten naisten määrä on vähentynyt tai jopa romahtanut, ei lasten määrän kasvattamiseen auta edes lastentekotalkoot.
 Naiset synnyttävät vähemmän lapsia kuin aiemmin, mutta paremmat synnytysluvutkaan eivät auttaisi useimmissa maakunnissa. Synnytysikäisten naisten määrän romahdus on suurempi syy lapsikatoon kuin kuin itse syntyvyyden lasku.
 Tilastokeskus, Yle, Harri Vähäkangas / Yle
 Timo Aron mukaan tähän ei ole jostain syystä kiinnitetty juuri minkäänlaista huomiota.
 – Tähän ei ole herätty. Suomeen sopii yksi ajatus kerrallaan, oli se sitten kaupungistuminen tai syntyvyyden väheneminen ja synnytystalkoot. Nuorten naisten ja myös nuorten miesten muuttoaaltoon olisi syytä viimein herätä, sanoo Aro.
 Uusimaa ja Pirkanmaa voittajina
 Kahdessa maakunnassa Suomessa, Uudellamaalla ja Pirkanmaalla nuorten naisten määrä on kasvanut. Uudellamaalla on yli kymmenen ja Pirkanmaalla yli yhdeksän prosenttia enemmän 15–44-vuotiaita naisia nyt kuin vuonna 2001. Ahvenanmaalla nuorten naisten määrä on pysynyt ennallaan.
 Myös yliopistokaupungit Uudenmaan ja Pirkanmaan ulkopuolella ovat voittaneet nuorten naisten muuttoaallossa. Erityisesti Jyväskylä, Oulu ja Turku ovat saaneet runsaasti lisää 15–44-vuotiaita naisia.
 Näissä maakunnissa ja nuoria naisia keränneissä yliopistokaupungeissa lapsentekoikäisiä naisia riittää, mutta into lasten tekoon on  aiempaa vaisumpaa .
 Esimerkiksi yllä mainituissa Jyväskylässä, Oulussa ja Turussa on yli 13 000 synnytysikäistä naista enemmän kuin vuonna 2001. Tästä huolimatta näissä kaupungeissa syntyy lapsia selvästi vähemmän kuin vuonna 2001.
 Tämä selittää koko Suomen alhaiset syntyvyysluvut, joita ei naisia menettäneissä maakunnissa pystytä paikkaamaan.
 Uuttamaata, Pirkanmaata ja Ahvenanmaata lukuun ottamatta nuorten naisten määrä on vähentynyt kaikissa Suomen maakunnissa.
 Muuttotappiomaakunnissa, kuten Kainuussa ja Etelä-Savossa, nuorten naisten kato on suurinta. Tosin näissäkin maakunnissa nuorten naisten määrä on huvennut selkeästi kovempaa tahtia kuin muu väestö.
 Yllättävää on se, että myös väkeään kasvattaneet ja kasvukeskusten tuntumassa olevat maakunnat menettävät nuoria naisia. Esimerkiksi Kanta- ja Päijät-Häme ovat kasvattaneet väestöään 2000-luvulla. Tästä huolimatta molemmissa maakunnissa nuoria naisia on yli kymmenen prosenttia vähemmän kuin vuonna 2001.
 Myös Koko Suomessa 15–44-vuotiaita naisia on vähemmän (-2,7%) kuin vuonna 2001.
 Useissa kunnissa vielä kurjempi tilanne
 Maakuntien synnytysikäisten naisten menetys on ollut suurta, mutta ongelma maakuntien kunnissa on usein vielä suurempi.
 Kainuussa Hyrynsalmen kunta on menettänyt nuorista naisista lähes 64 prosenttia 2000-luvulla.
 Etelä-Savossa Heinävesi ja Puumala ovat menettäneet lähes puolet synnytysikäisistä naisistaan.
 Myös eteläisen Päijät-Hämeen Hartolasta on hävinnyt yli puolet nuorista naisista ja Sysmästä sekä Padasjoelta lähes puolet.
 – Väen ja varsinkin nuoren väen muuttoliike kohdistuu yliopistopaikkakunnille, mutta myös maakunnalliset ja seutukunnalliset keskukset saavat väkeä maaseutukunnista. Siksi maakuntakeskukset ovat selviytyneet yleensä paremmin kuin niitä ympäröivät kunnat, kertoo johtava asiantuntija  Timo Aro.
 Aluekehityksen asiantuntija Timo Aro ihmettelee, että nuorten naisten keskittymisestä muutamiin kasvukeskuksiin ei ole julkisuudessa juuri keskusteltu. Jari Pelkonen / Yle
 Tämä maakunnan sisäinen muuttoliike ei kuitenkaan riitä pelastamaan edes maakuntakeskusten kaupunkikuntia nuorten naisten kadolta. Eikä edullinen sijaintikaan enää riitä.
 Helsingin ja Tamereen naapurissa Hämeenlinna ja Lahti ovat saaneet tuhansia asukkaita lisää vuoden 2001 jälkeen. Nuorten naisten määrä on samana aikana kuitenkin molemmissa kaupungeissa vähentynyt.
 Sama tilanne on myös esimerkiksi Porissa, vaikka sielläkin väkimäärä on pysynyt kokonaisuudessaan samana.
 – Ellei mitään tehdä, tilanne vaikeutuu edelleen tulevaisuudessa. Iso kysymys on maahanmuutto. On vaikeaa löytää muuta tasoitavaa mekanismia pitkällä aikavälillä kuin syntyvyyden ja maahanmuuton lisääntyminen.
 – Molemmat ovat herkkiä aiheita, joista on vaikea käydä minkäänlaista yhteiskunnallista keskustelua, pohtii aluekehityksen asiantuntija Timo Aro.
 Lue lisää:  K aikilla on mielipide synnytystalkoista, mutta tiesitkö näitä asioita hedelmällisyysterveydestä?

Synnytysikäiset naiset kaikkoavat nopeaa tahtia maakunnista – Tutkija: Muutos on ollut todella raju eikä tähän ole herätty


Summary: Tutkintapyynnön tehnyt Poliisihallitus on aiemmin linjannut, että Compensaten toiminta tarvitsee rahankeräysluvan.

Yle uutisoi  syyskuussa  Poliisihallituksen arpajaishallinnon tulkinnasta, jonka mukaan ilmastopäästöjen hyvityspalveluita tarjoavan Compensaten toiminta vaatisi rahankeräysluvan. Tulkinta on asettanut säätiön toiminnan epäselvään oikeudelliseen asemaan.
 Ylitarkastaja  Jouni Kitunen  Poliisihallituksesta kertoo, että Poliisihallitus on tehnyt tutkintapyynnön Compensate-säätiön toiminnasta. Tarkemmin tutkintapyynnön sisältöä hän ei avaa.
 Kitusen mukaan Poliisihallituksen linja rahankeräysluvasta ei kuitenkaan ole muuttunut. Kitunen kommentoi säätiön toimintaa yleisellä tasolla.
 – Poliisihallitus on sitä mieltä, että säätiön toiminta on rahankeräyslaissa tarkoitettua rahankeräystä, jota ei voitaisi täten toimeenpanna, koska on vaara rahankeräyksen ja kaupankäynnin sekoittumisesta myös kielletyllä tavalla keskenään. Tällaisissä malleissa on hyvin vaikea ymmärtää osallistuuko lahjoittajana vastikkeettomaan rahankeräykseen vai ollaanko ostamassa tuotetta tai palvelua itselleen aidosti, Kitunen sanoo.
 Lomalta tavoitettu Compensate-säätiön johtaja  Antero Vartia  kertoo olevansa yllättynyt Poliisihallituksen tutkintapyynnöstä.
 Vartian mukaan hän on ollut marraskuun lopussa yhteydessä Poliisihallitukseen ja kertonut, että säätiö jättää rahankeräyslupahakemuksen. Varsinaisen hakemuksen Compensate-säätiö on jättänyt Vartian mukaan joulukuun alussa. Vartia myös sanoo säätiön itse alun perin pyytäneen lausuntoa Poliisihallitukselta siitä, tarvitseeko toiminta rahankeräysluvan vai ei.
 – Sen takia tämä vaikuttaa vähän ihmeelliseltä. Yritän nyt selvittää mistä on kyse, Vartia sanoo.
 Entinen vihreiden kansanedustaja Antero Vartia tunnetaan myös menestyvänä yrittäjänä. Hän muun muassa perusti näyttelijä  Jasper Pääkkösen  kanssa Helsinkiin suositun sauna-ravintolakokonaisuus Löylyn. Viime vuonna Vartia  myi osuutensa yrityksestä  Pääkköselle ja kertoi keskittyvänsä ilmastonmuutoksen torjumiseen.
 Viranomaiset huolissaan hyvityspalveluiden sääntelyn puutteesta
 Poliisihallituksen arpajaishallinto laati viime toukokuussa julkisen  muistion , jossa se linjaa yleisiä periaatteita rahankeräyslain soveltamisesta ilmastotyön varainhankinnassa. Muistion mukaan Poliisihallitus on saanut useilta kansalaisilta ja yhteisöiltä kysymyksiä, joissa on haluttu tietää tarvitaanko ilmastotyön varainhankinnassa rahankeräyslupa vai ei.
 Muistion mukaan vastikkeeton rahankeräys vaatii lähtökohtaisesti rahankeräysluvan. Muistiossa otetaan myös kantaa erilaisiin kompensaatiomalleihin, jossa ilmastopäästöjä voidaan hyvittää vapaaehtoisella rahamaksulla.
 Poliisihallituksen mukaan useat näistä malleista kuvataan kaupankäyntiin rinnastettavana toimintana, jossa vapaaehtoisen kompensaatiomaksun maksava henkilö saa vastikkeeksi maksulleen lupauksen siitä, että hänen rahoillaan tullaan tekemään työtä ilmastonmuutoksen torjumiseksi.
 Myös muut viranomaiset ovat kiinnittäneet huomion siihen, ettei ilmastopäästöjen hyvityspalveluita tarjoavaa markkinaa säädellä. Esimerkiksi Kuluttaja- ja kilpailuviranomainen on huolissaan kuluttajansuojasta.
 Helsingin poliisilaitos vahvistaa, että rahankeräyslupaa koskeva tutkintapyyntö on saapunut Poliisihallitukselta. Helsingin poliisi ei kommentoi asiaa tarkemmin.
 Tiedossa ei ole, onko vastaavia tutkintapyyntöjä tehty muista alan toimijoista.
 Vartia on  jo aiemmin  kommentoinut Poliisihallituksen arpajaishallinnon linjausta. Syyskuussa Vartia katsoi, että arpajaishallinnon tulkinta on väärä, sillä säätiö ostaa kuluttajan maksamalla summalla päästövähennysyksiköitä eli hiilensidontaa. Kuluttajilta kerättyjä maksuja ei siis käytetä säätiön toiminnan rahoittamiseen.
 Vartia on myös vaatinut, että päästöjen hyvittämispalvelut joko yksiselitteisesti kiellettäisiin tai sallittaisiin Suomessa.
 Lue myös:
 Antero Vartian perustama hiilipäästöjen hyvityspalvelu juuttui lakihetteikköön – "Epäselvä arpajaislaki vaikeuttaa ilmastotoimia"
 Ex-kansanedustaja ja tv-tähti Antero Vartia koukuttaa kuluttajat päästöjen hyvittämiseen – Näin toimii hiljaisuudessa valmisteltu Compensate

Poliisihallitus on tehnyt tutkintapyynnön Antero Vartian johtamasta Compensate-säätiöstä


Summary: Australian kaakkoisosassa tuhansia ihmisiä on jäänyt maastopalon saartamaksi rannikolla suositulla turistialueella.

Australian kaakkoisosassa sijaitsevassa Mallacootan rantakaupungissa paikalliset asukkaat ja turistit heräsivät lähestyvästä maastopalosta varoittavan hätäsireenin ulvontaan.
 Arviolta neljä tuhatta ihmistä jäi loukkuun Victorian osavaltiossa sijaitsevaan kaupunkiin.
 Maastopaloista kulkeutuva savu värjäsi taivaan tummaksi. Viranomaisten mukaan lähialueiden palot ovat aiheuttaneet rajuja ukkosmyrskyjä.
 Maastopalot katkaisivat kaupungista kulkevat tiet, joten ihmisten oli pakko hakeutua turvaan paikalliseen lukioon ja veden läheisyyteen. Ihmiset ovat kertoneet sosiaalisessa mediassa paenneensa paikalta veneillä tai laittaneet pelastusliivit päälle, jos heidän täytyy pelastautua veteen.
 Viranomaisten mukaan saarroksiin joutuneiden evakuointeja joko meritse tai ilmateitse valmistellaan.
 Lämpötilat saattavat nousta maastopaloalueilla hengenvaarallisiksi jo paljon ennen kuin varsinaiset liekit saapuvat. Victorian osavaltion pelastusviranomaiset ovat sanoneet, että mereen pakeneminen on viimeinen vaihtoehto.
 Useita kadonnut, kolmen pelätään kuolleen
 Kolmen ihmisen pelätään kuolleen maastopaloissa Mallacootan pohjoispuolella sijaitsevissa kaupungeissa, kertoo Uuden Etelä-Walesin maaseutualueista vastaava poliisipäällikkö  Shane Fitzsimmons . Hänen mukaansa tällä hetkellä poliisin ei ole turvallista mennä paloalueille.
 Tämän lisäksi neljä ihmistä on kateissa Victoriassa, mutta heistä ei ole saatu viranomaistietoja.
 Palomies sammutti maastoa Bundoorassa, Melbournessa 30. joulukuuta. Julian Smith / EPA
 Tämän vuoden maastopalokaudella on vahvistetusti kuollut yhdeksän ihmistä. Heistä viimeisin oli vapaaehtoinen palopelastaja, joka kuoli maanantaina kun hänen autonsa kaatui kovan tuulenpuuskan takia.
 Vain päivää aikaisemmin Victorian osavaltiossa kehotettiin kymmeniätuhansia ihmisiä hakeutumaan turvaan maastopalojen tieltä. Myös tuhannet turistit saivat evakuoitumiskäskyn.
 Lukuisia uusia maastopaloja syttynyt
 Maastopalot uhkaavat useita suosittuja turistikohteita maan kaakkoisrannikolla Sydneyn ja Melbournen välillä.
 Tilanne on pahin näiden kaupunkien väliin sijoittuvalla noin 500 kilometrin mittaisella kaistaleella Uudessa Etelä-Walesissa sijaitsevan Batemans Bayn ja Victorian Bairnsdalen välillä.
 Marja Väänänen / Yle
 Batesman Bayn ja Bermanguin kaupunkien asukkaita on myös evakuoitu rannikolle ja veteen, kertoo Britannian yleisradioyhtiö BBC.
 Victoriassa yli 40 asteen helle ja kovat tuulet sekä voimakkaat ukkosmyrskyt ovat syttyttäneet BBC:n mukaan 200 uutta paloa kuluneen vuorokauden aikana.
 Maata on tämän vuoden maastopalokauden aikana palanut yli kolme miljoonaa hehtaaria, mikä on enemmän kuin Belgian pinta-ala.

Maastopalot katkaisivat tiet kaupungista – ihmiset pakenivat paloja veneisiin Australian kaakkoisrannikolla


Summary: Avoimen ammattikorkeakoulun opiskelijamäärä yli kolminkertaistui kuudessa vuodessa.

Yhä useampi opiskelee avoimessa yliopistossa tai ammattikorkeakoulussa. Vuonna 2018 avoimia korkeakouluopintoja suoritti yli 40 000 opiskelijaa enemmän kuin vuonna 2012.
 Erityisesti avoimen ammattikorkeakoulun opiskelijamäärän kasvu on ollut nopeaa, sillä vuonna 2012 opiskelijoita oli vain 8 000.
 Avoimen ammattikorkeakoulun opiskelijamäärät ovat kolminkertaistuneet vuodesta 2012. Lähde: Opetushallinnon tilastopalvelu Vipunen. Anni Härkönen / Yle
 Yksi syy suosion kasvuun on lienee lisääntynyt opintotarjonta.
 – Ammattikorkeakoulut ovat avanneet mahdollisuuksia edetä tutkinto-opiskelijaksi avoimen ammattikorkeakouluopetuksen niin kutsuttujen polkuopintojen kautta. Myös korkeakoulujen rahoitusmalli kannustaa lisäämään tarjontaa, kertoo opetus- ja kulttuuriministeriön opetusneuvos  Sanna Hirsivaara .
 Ammattikorkeakoulujen rahoitukseen vaikuttaa siis se, kuinka paljon niissä suoritetaan avoimen ammattikorkeakoulun opintoja. Prosenttiosuus on kasvanut, ja se kasvaa entisestään  vuonna 2021  voimaan tulevassa rahoitusmallissa.
 Jatkossa yhä useampi tutkinto-opiskelijaksi avoimen yliopiston väylältä
 Myös yliopistojen rahoituksesta osa riippuu nykyään avoimessa yliopisto-opetuksessa suoritetuista opintopisteistä.
 Opiskelijamäärää lienee kasvattanut myös ensi vuonna laajeneva avoimen yliopiston hakuväylä. Jatkossa yhä useampi pääsee tutkinto-opiskelijaksi avoimessa yliopistossa suoritettujen opintojen perusteella.
 Aiemmin monella alalla hakijalta saatettiin vaatia yli 60 opintopisteen opintoja, jotta tämä saattoi edes osallistua hakuun. Nyt opintopisteitä vaaditaan monella alalla aiempaa vähemmän.
 Avoimen väylän laajenemista on jouduttanut on Toinen reitti yliopistoon -hanke, joka on koonnut nettisivuilleen  listan yliopistojen  aloista, jotka ovat mukana avoimen väylän haussa keväällä 2020.
 Lue myös:   Teologian opiskelupaikat täyttyivät kahdessa minuutissa – yliopiston opinto-oikeuden voi saada myös ilmoittautumalla
 Avoimen yliopiston opiskelijamäärä on kasvussa. Yksi opiskelija suorittaa keskimäärin vähemmän opintopisteitä vuodessa kuin aiemmin. Lähde: Opetushallinnon tilastopalvelu Vipunen. Anni Härkönen / Yle
 Yliopistossa opintopisteitä aiempaa vähemmän
 Vaikka opiskelijamäärät ovat kasvaneet sekä avoimessa ammattikorkeakoulussa että yliopistossa, ei suoritettujen opintopisteiden määrä ole kasvanut samaa tahtia.
 Avoimessa ammattikorkeakoulussa keskiverto-opiskelija suorittaa vuodessa yli 8 opintopistettä, kun vuonna 2012 määrä oli 6. Yliopistoissa vuotuinen opintopistekertymä on laskenut hieman yli neljästä alle neljään opiskelijaa kohden.
 Tätä selittävät erilaiset opiskelutavat. Avoimen ammattikorkeakoulun opinnot järjestetään usein niin, että opintonsa aloittavien ryhmään avataan jokunen paikka avoimen opiskelijoille. Avoimen opiskelija opiskelee usein tutkinto-opiskelijoiden tahdissa.
 Avoimessa yliopistossa opiskelija taas tyypillisesti valikoi vain tietyt kurssit omien osaamistarpeidensa mukaan. Eivätkä kaikki opiskelijat juuri välitä opintopisteistä, Hirsivaara arvioi.
 – Edelleen on ihmisiä, jotka ovat kiinnostuneet hankkimaan lisää osaamista, mutta he eivät ehkä suorita opintopisteisiin tarvittavia opintosuorituksia.
 Kiihtyykö kasvu 2020-luvulla?
 Avoimen yliopiston sisäänottoväylää on pilotoitu Toinen reitti yliopistoon -hankkeessa. Hanke päättyy vuonna 2020, jolloin avoimen yliopiston reittejä yliopistoon on tarjolla aiempaa enemmän.
 Esimerkiksi Helsingin yliopisto on kaavaillut ottavansa jatkossa jopa viidesosan kasvatustieteiden hakijoista sisään avoimen väylän kautta. Itä-Suomen yliopistossa avoimen väylä on laaja  esimerkiksi oikeustieteissä .
 Hirsivaaran mukaan on todennäköistä, että avoimen ammattikorkeakoulu ja avoimen yliopiston suosio kasvaa tulevaisuudessa entisestään.
 Kehitys on toivottavaa myös koulutuspoliittisista syistä. Korkeakoulujen  hakijasuma  hidastaa monen hakijan pääsyä opiskelemaan. Samassa hakijajoukossa on vasta toiselta asteelta valmistuneita, jo tutkinnon suorittaneita ja opiskelualaa vaihtavia.
 – Haluttaisiin, että ihmiset, joilla on jo korkeakoulututkinto, hakeutuisivat yhä useammin täydennyskouluttautumaan tai suorittamaan puuttuvat tutkinnon osat esimerkiksi avoimien korkeakouluopintojen kautta. Näin heidän ei tarvitsisi hakea uudestaan tutkinto-opiskelijoiksi, Hirsivaara sanoo.
 Opetus- ja kulttuuriministeriö on yrittänyt purkaa hakijasumaa kiintiöimällä osan aloituspaikoista ensimmäistä opiskelupaikkaansa hakeville ja  kehittämällä joustavia väyliä alanvaihtajille . Myös työuran aikaista lisä- ja täydennyskoulutusta kehitetään tällä hallituskaudella osana  jatkuvan oppimisen uudistusta .
 Lue lisää:
 Abitreenit: Tätä reittiä yliopistoon ei moni tunne – Tiedätkö, miten avoimen väylä toimii?
 Aki Utoslahti pääsi yliopistoon avoimen opintojen perusteella ja valmistui kandiksi vain kahdessa vuodessa – hakuväylä laajenee ensi vuonna
 Avoimen yliopiston hakuväylä voi ohittaa pääsykokeet, osa laajentaa jo ensi vuodeksi – "Yliopistoissa perinteisesti kummallisen nihkeä suhtautuminen"

Avoimia yliopisto- ja AMK-opintoja suorittaa yhä useampi – Väylä avoimen opiskelijasta tutkinto-opiskelijaksi on aiempaa leveämpi


Summary: 1920-luku oli kansainvälistymisen ja modernismin aikaa, jota varjostivat rankka eriarvoisuus ja diktatuurien nousu. Se kuulostaa jotenkin tutulta, kirjoittaa Tuija Siltamäki.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Huomenna siirrymme uudelle vuosikymmenelle.  Se tarkoittaa, että jo muutaman päivän kuluttua lehdissä saattaa olla muutakin sisältöä kuin yleviä kertomuksia siitä, mitä "jäi käteen" 2010-luvusta.
 (Lottorivini: Sosiaalinen media, ilmastokriisi,  Greta Thunberg , maailmanpolitiikan arvaamattomuus,  Donald Trump , brexit, polarisaatio, feminismi, #MeToo, pakolaiset.)
 Menneen perusteella ennakoidaan tulevaa, mutta miksi tyytyä viime vuosikymmeneen? Käännetään katse saman tien viime vuosisataan.
 1920-luku oli Euroopassa erikoista aikaa.  Ensimmäinen maailmansota oli takana, toinen kaukana edessä. Oli aihetta optimismiin. Uudet valtiot ottivat ensimmäisiä askeleitaan, rauhaa ja kansainvälistä yhteistyötä ajava Kansainliitto piti ensimmäisen istuntonsa. Keksittiin insuliini ja laastari. Talous kasvoi.
 Tajuttiin, että maailmankaikkeus laajenee ja maailma pienenee. Soitettiin ensimmäistä kertaa New Yorkista Lontooseen. Autot ja lentokoneet kehittyivät. Päästiin nopeammin pidemmälle, kauemmas vanhasta maailmasta. Lentohäpeää ei tunnettu.
 Suomi yritti päästä jaloilleen  sisällissodan  jälkeen ja teki suuria uudistuksia. Oppivelvollisuus astui voimaan, lapset oppivat lukemaan ja lakkasivat kuolemasta, kun neuvolajärjestelmä keksittiin. Lex Kallio turvasi tilattomien toimeentulon, avioliittolaki teki puolisoista yhdenvertaisia.  Yleisradio  perustettiin. Se oli alusta asti pilalla. Kuulijat valittivat kuplettilaulujen puutetta.
 Politiikassa vanhoja syntejä yritettiin antaa anteeksi, vaihtelevalla menestyksellä. Työväenliike oli sisällissodan jälkeen heikossa hapessa, mutta sdp:n  Väinö Tanner  nousi pääministeriksi vain kahdeksan vuotta sen jälkeen, kun punaisia oli  ammuttu Hennalan pelloille . Samassa hallituksessa nähtiin ensimmäinen naisministeri,  Miina Sillanpää . Lapuan liike aloitti terrorin, entiset punaiset leikkivät passiivisia uhreja.
 Taiteilijat rakastuivat maailmaan. Nuori  Mika Waltari  lähti Pariisiin, puhdisti ainokaisesta puvustaan tahroja bensiinillä ja pakahtui elämän pauhusta.  Olavi Paavolainen ,  Katri Vala ,  Uuno Kailas  ja muut Tulenkantajat vaativat ikkunoita auki Eurooppaan. Miksi kääntyä sisäänpäin korpimaisemiin ja Kalevalaan, kun edessä oli koko maailma?
 Muilla suomalaisilla oli sinne vielä matkaa. Suomea kyllä juostiin maailmankartalle, mutta vain harva asui kaupungeissa, ja väestön jakolinjat olivat jyrkkiä. Helsingissä nautittiin jo eksoottisia herkkuja, maalla yritettiin tulla toimeen.
 Aihetta oli myös pelkoon ja pessimismiin.  Yhdysvalloissa mellasti Ku Klux Klan,  eugeniikan  eli rodunjalostusopin suosio kasvoi.
 Euroopassa vallanhimoiset miehet marssivat ensi askeliaan. Keisarillisen Venäjän tilalle syntyi Neuvostoliitto, jossa  Josif Stalin  alkoi nopeasti haalia valtaa. Vastustajat hän tappoi tai karkotti Siperiaan.
 Italiassa valtaan nousi  Benito Mussolini , joka keksi itselleen uuden aatteen, fasismin. Mussolinin tarmokkuutta ihaili  Adolf Hitler , joka yritti tämän esimerkkiä seuraten aloittaa vallankumouksen. Poliisi puuttui aikeisiin, Hitler joutui vankilaan ja saneli menestysromaanin. Kansainliittoa moitittiin voimattomaksi.
 Kaupungistumisen ja teollistumisen myötä alettiin kylvää elämäntavan kestämättömyyden siemeniä. Kaupungit täyttyivät autoista, talouskasvu tarvitsi energiaa ja sitä tupruttivat taivaalle kivihiilivoimalat.
 Järkyttyisivätkö 1920-luvun ihmiset, jos tietäisivät, mitä edessä on?  Taatusti. Eivätkä varmaan vähiten siitä, millaisen turmeluksen valtaan ihmiset ovat joutuneet!
 Ajatelkaa nyt: naiset käyttävät sotilaiden kenkiä ja pukeutuvat zeppeliinien kokoisiin takkeihin. Kulmakarvoja ei nypitä, miesten parrat rehottavat kuin kulkureilla. Hatut ovat ilmeisesti loppuneet, sillä kaikilla on päässä pannumyssy. Helmoja 1920-lukulaiset sentään saattaisivat pitää säällisen mittaisina.
 Ja luulenpa, että kieltolain kanssa kärvistelleet suomalaiset olisivat innoissaan laajoista laillisen päihtymisen mahdollisuuksista – ja äärimmäisen järkyttyneitä siitä, ettei lähes missään saa polttaa edes yhtä vaivaista savuketta.
 Tuija Siltamäki on toimittaja, joka kirjoittaa työryhmän kanssa tietokirjaa sukupolvien välisestä oikeudenmukaisuudesta.
 Kirjoituksessa on käytetty lähteenä Helsingin Sanomien 1920-lukua käsittelevää Teema-lehteä.
 Katso myös:
 Kuvanauha kurkistaa Yleisradion historiaan vuodesta 1926 tähän päivään
 Ajan henki ja radio 1920-luvulla

Tuija Siltamäen kolumni: Huomenna alkaa hilpeä tai ihan kauhea 2020-luku – Mitäköhän 1920-luvun ihmiset olisivat meistä ajatelleet?


Summary: Kroatia on Euroopan unionin nuorin ja toiseksi köyhin jäsenvaltio. Maa hyväksyttiin EU:n jäseneksi 1. heinäkuuta 2013.

Kroatia nousee Euroopan unionin puheenjohtajaksi vuodenvaihteesta oltuaan EU:n jäsen vasta runsaat kuusi vuotta. Puolivuosittain vaihtuva puheenjohtajuus on pienelle jäsenmaalle haaste ja ponnistus.
 Jugoslavian hajoamissotien päättymisestä on kulunut vasta 25 vuotta ja sotien jäljet vaikuttavat yhä Länsi-Balkanilla.
 Kroatiassa on juuri käyty presidentinvaalien ensimmäinen kierros. Istuvan presidentin sosialidemokraattinen haastaja, entinen pääministeri  Zoran Milanovic  sai lähes kolmanneksen äänistä. Presidentti  Kolinda Grabar-Kitarovic  sai äänistä runsaan neljänneksen.
 Presidentinvaalin toinen kierros järjestetään tammikuun 5. päivä ja istuvan presidentin odotetaan voittavan sen. Kroatiassa presidentin rooli on samankaltainen kuin Suomessa. Se on lähinnä seremoniallinen. Presidentillä on kuitenkin valtaa ulko- ja puolustuspolitiikassa.
 Presidentti Grabar-Kitarovic on profiloitunut etnisenä populistina. Yksi presidentin viesteistä on ollut se, että naapurimaa Serbia, joka käy EU:n kanssa jäsenyysneuvotteluja, ei voi päästä jäseneksi ennen kuin Vukovarin taisteluissa kadonneiden henkilöiden kohtalot on selvitetty.
 Serbian ja Jugoslavian liittoarmeija piiritti Vukovaria kolme kuukautta ja lopulta valtasi, tuhosi ja puhdisti kaupungin etnisesti marraskuussa 1991.
 Kroatilaiset sytyttävät kynttilät Vukovarin kaatumisen muistoksi 18. marraskuuta. Susanna Turunen / Yle
 EU:n laajentuminen on Kroatian päätavoite
 Kroatian keskusta-oikeistolainen pääministeri  Andrej Plenković  tapasi Suomenpääministerin  Sanna Marinin  (sd.) EU-huippukokouksessa joulukuussa.
 Puheenjohtajuuskapula siirtyy periaatteessa seuraavalle maalle aina kesä- ja joulukuun huippukokouksissa. Plenkovićjatkaa siitä, mihin Suomi puheenjohtajakaudellaan ei pystynyt, nimittäin laajentamaan unionia.
 Kroatian hallituksen tahto on laajentaa EU:ta Albaniaan ja Pohjois-Makedoniaan. Maat ovat täyttäneet jäsenyyskriteerit ja saaneet vihreää valoa EU-komissiolta, mutta Ranska on asettunut vahvasti vastustamaan laajentumista.
 Presidentti  Emmanuel Macron  haluaa ensin uudistaa unionin rakenteita ennen kuin seuraava laajentumiskierros voidaan aloittaa.
 Kroatian mahdollisuudet onnistua laajentumispyrkimyksessä ovat heikot, koska päätös vaatii jäsenmaiden yksimielisyyden. Se järjestää kuitenkin erityisen laajentumishuippukokouksen Zagrebissa toukokuussa.
 Puheenjohtajuuden toivotaan siivittävän Schengen- ja eurohaaveita
 Kroatia haluaa liittyä avointen rajojen Schengen-sopimukseen ja yhteisvaluutta euroon.
 Kroatia on vahvistanut rajavalvontaansa vuosikausia, erityisesti pakolaiskriisin jälkimainingeissa. Maa on luvattomien siirtolaisten kauttakulkumaa Balkanilta Euroopan unionin alueelle. Kroatialla on ongelma erityisesti vuoristoseudulla Bosnia-Hertsegovinan kanssa.
 Pakolaisleireiltä  yrittää ihmisiä laittomasti EU:n puolelle jatkuvasti. Rajavalvonta aiheuttaa haasteita ja on johtanut aseellisiin yhteenottoihin sekä väkivaltaisiin palautuksiin rajan taakse.
 Yhteisvaluutta euroon siirtyminen on pidemmän aikavälin tavoite. Kroatia on Bulgarian jälkeen Euroopan unionin köyhin maa.
 Kroatia kuuluu EU:n nettosaajiin. Se jää plussan puolelle tällä hetkellä noin 0,7 miljardia euroa vuodessa maksuosuutensa jälkeen. EU rahoittaa maatalouden ja teollisuuden uudistushankkeita sekä infrastruktuuria, muun muassa teitä ja rataverkostoa.
 Kroatiassa suurin työllistäjä ovat palvelut ja niissä erityisesti matkailu.
 Zagrebin vanhaa yläkaupunkia valaisevat yhä käsin sytytettävät kaasulyhdyt. Ne sytytetään ja sammutetaan auringon laskiessa ja noustessa”. Susanna Turunen / Yle
 Kroatia kärsii maastamuutosta ja kansalaisten ikääntymisestä. Erityisesti nuoret suuntaavat ulkomaille paremman palkkapussin perässä. Viidentoista tuhannen euron vuosipalkka ei houkuta etenkään koulutettuja.
 Kroatiaa vaivaa myös korkea korruptio valtionhallinnossa ja valtion työpaikoissa. Monet virat on korvamerkitty hallituksen poliittisille kannattajille.
 EU on kiinnittänyt huomiota myös Kroatian liian yksipuoliseen talouteen. Se nojaa matkailuun.
 Mottona “vahva Eurooppa haasteellisessa maailmassa”
 Kokematon ja pieni Kroatia ottaa johtaakseen unionin sekavassa tilanteessa.
 Brexit on yhä lopullisesti ratkaisematta, unionin seitsemän vuoden budjetti sopimatta, laajentuminen on pysähtynyt ja ilmastonsuojelupaineet laskeutuvat sääntöinä ja rahoitusvelvotteina sekä teollisuuteen että kansalaisten jokapäiväiseen elämään pikkuhiljaa.
 Kroatian hallitus hyväksyi maan puheenjohtajuusohjelman juuri ennen vuodenvaihdetta.
 Puheenjohtajuuskauden motto on “vahva Eurooppa haasteellisessa maailmassa.”
 Omien tavoitteidensa lisäksi Kroatia pyrkii edistämään digitaalista Eurooppaa sekä yhteyksiä maiden ja alueiden välillä. Turvallisuus ja kansainvälinen näkyvyys on myös hallituksen listalla korkealla.
 Pääministeri Andrej Plenković tapaa heti tammikuussa Ranskan ja Saksan johtajat. Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja ja koko komissio vierailevat myös Zagrebissa.
 Puolivuotisen puheenjohtajuuden onnistuminen mitataan EU-Länsi-Balkan -huippukokouksen, budjettineuvottelujen sekä mahdollisesti järjestettävän Euroopan tulevaisuuskonferenssin onnistumisten kautta.

Sodan raunioilta Euroopan johtoon – Kroatia ottaa EU:n puheenjohtajuuden vuodenvaihteessa


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Vuosikymmen on kohta ohi, mutta mitä siitä jäi käteen? Testaa, muistatko 2010-luvun suurimmat käänteet
 Millaista musiikkia suomalaiset kuuntelivat 2010-luvun alussa? Mitä vuosien varrella googlattiin eniten? Tutkijan mukaan mennyt vuosikymmen  muistetaan huolestumisen aikakautena , mutta mitä siitä kannattaa painaa mieleen? Listasimme 2010-luvun tärkeimmät puheenaiheet Suomessa – näistä ammennat jutun juurta uuden vuoden kemuihin!
 Pääministeri Marin vetoaa heikoimmassa asemassa olevien puolesta
 Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Pääministeri  Sanna Marin   painottaa  ensimmäisessä uudenvuoden tervehdyksessään heikoimmassa asemassa olevien asemaa. Marinin mukaan yhteiskunnan vahvuutta ei tule mitata vauraimpien vahvuudella. Lisäksi tuore pääministeri torjuu poukkoilevan talouspolitiikan ja nimittää 2020-luvun ratkaisujen vuosikymmeneksi ilmastonmuutoksen torjumisessa.
 Sodan raunioilta Euroopan johtoon – Kroatia ottaa EU:n puheenjohtajuuden vuodenvaihteessa
 Kroatia nousee Euroopan unionin puheenjohtajaksi. Kuva Zagrebista. AOP
 Kroatia nousee Euroopan unionin puheenjohtajaksi vuodenvaihteesta oltuaan EU:n jäsen vasta runsaat kuusi vuotta. Puolivuosittain vaihtuva puheenjohtajuus on pienelle jäsenmaalle  haaste ja ponnistus . Kroatian hallitus haluaa laajentaa EU:ta Albaniaan ja Pohjois-Makedoniaan. Ranska vastustaa laajentumista.
 Suomalaiset kuluttavat aiempaa enemmän kuohuviinejä – Asiantuntija antaa vinkit kuplajuoman nauttimiseen: "Hylkää sukujuhlista tutut huilulasit"
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Uusivuosi on vapun ohella toinen tärkeä sesonki kuohuviinille ja samppanjalle. Tuttu juhlajuoma on nykyään myös ruokajuoma ja sen myötä kasvattanut todella paljon suosiota koko vuosikymmenen ajan. Kerromme  sommelierin vinkit  juhlajuoman nauttimiseen.
 Uuttavuotta juhlitaan selkeässä pakkassäässä
 Yle
 Suomeen virtaa kuivempaa ja kylmempää ilmaa pohjoisesta. Vuoden vaihtumista voi juhlia lähes koko maassa selkeässä pakkassäässä. Tuuli on voimakasta ja puuskaista, ja se lisää pakkasen purevuutta. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Mitä jäi käteen tästä vuosikymmenestä, pääministeri vetoaa heikompien puolesta, lähes koko maassa juhlitaan selkeässä pakkassäässä


Summary: Uusivuosi on vapun ohella toinen tärkeä sesonki kuohuviinille ja samppanjalle. Lue pitkän linjan sommelierin ja Master of Winen vinkit juhlajuoman nauttimiseen.

Kuohuviinienkulutus on kasvanut maailmalla ja Suomessa runsaasti kuluneena vuosikymmenenä.
 Alkon arvion mukaan kuohuviinejä, joihin myös samppanja kuuluu, kulutetaan tänä vuonna noin 5,4 miljoonaa litraa, kun vuonna 2010 kulutus oli Alkon myyntitilastojen mukaan noin 4,2 miljoonaa litraa.
 Master of Wine ja pitkään sommelierina työskennellyt  Heidi Mäkinen  uskoo kuohuviinien yleistyneen ruokajuomina, koska niistä nauttiminen on laajentunut myös perinteisten juhlien ulkopuolelle.
 – Kuohuviini sopii yhteen todella useiden ruokalajien kanssa nimenomaan kuplien takia. Tähän on herätty myös Suomessa ja siksi kulutus on kasvanut myös perinteisten juhlapäivien ulkopuolella.
 Uusivuosi on Mäkisen mielestä kuplivien kulutuksen selkeä huippukohta ja menee kenties myös vapun edelle. Alkava vuosi halutaan aloittaa yleensä juhlallisesti.
 Master of Wine Heidi Mäkisen vinkit kuohuvasta nauttimiseen:
 1. Hylkää sukujuhlista tutut huilulasit.
 Esimerkiksi valkoviinille tarkoitetut lasit tai muut laakeammat lasit sopivat kuohuviineille huomattavasti paremmin. Leveämpi lasi antaa viinille tilaa hengittää.
 Master of Wine Heidi Mäkinen kehoittaa kokeilemaan avonaisempaa lasia kuohuviinin kanssa. Jyrki Lyytikkä / Yle
 2. Pidä pullo kylmänä.
 Kuohuviini maistuu parhaalta kylmänä. Pulloa kannattaa pitää jääkaapissa ainakin pari kolme tuntia ennen tarjoilua.
 3. Pulloa ei ole pakko tyhjentää yhdessä illassa.
 Kuohuviinipullonkin voi sulkea painekorkilla. Muiden viinien tapaan myös kuohuviini saa uusia vivahteita oltuaan hetken auki.
 Samppanjan ja muiden kuohuviinien kasvanut kysyntä on saanut myös Alkoa laajentamaan valikoimiaan. Tilattavissa on nyt yli 1200 nimikettä. Jyrki Lyytikkä / Yle
 4. Kuohuviini sopii monenlaisten tarjottavien kanssa.
 Kuplien ansiosta kuohuviinin kanssa sopivat monet erilaiset tarjottavat. Ilmakuivattu kinkku, juustot ja äyriäiset voivat kaikki löytää paikkansa vuodenvaihteen juhlista. Mitä kuivempi kuohuviini, sitä paremmin suolaiset herkut toimivat kuohuvan kylkiäisenä.
 5. Jos mielii samppanjaa, pienempien viljelijöiden tuotteet voivat yllättää hinta–laatu-suhteeltaan.
 Jos haluaa herkutella samppanjalla, ei ole pakko ostaa kalliimpia ja tunnetuimpia merkkejä. Pienemmän tilan edullisempi samppanja voi olla hinta–laatu-suhteeltaan varsin hyvä vaihtoehto.
 Kuohuviinien suosio on kasvanut vuosikymmenessä yli miljoonalla litralla
 Alkon myyntitilastojen mukaan kuohuviinin ja samppanjan myynti on kasvoi tasaisesti 2010-luvulla vuoteen 2017 asti.
 Suomi 100 -juhlavuosi oli myynnin huippukohta 2010-luvulla, ja myynti on hieman pudonnut siitä. Kuohuviinejä menee silti tänäkin vuonna yli miljoona litraa enemmän kuin vuonna 2010.
 Kasvu on tullut tasaisesti niin Ranskasta Champagnen maakunnasta tulevan samppanjan kuin muidenkin kuohuviinien osalta. Vuodesta 2010 muiden kuohuviinien myynti on kasvanut vuoteen 2019 mennessä Alkon mukaan 29 prosenttia ja samppanjan 27 prosenttia.
 Kuohuviini tai samppanja sopii alkumaljan lisäksi ruokajuomaksi esimerkiksi kalan kanssa. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Suomalaisilla on kuiva maku
 Mäkisen mukaan suomalaisten viininkulutus siirtyy koko ajan kuivempaan suuntaan.
 –Suomalaiset ovat ottaneet omakseen erityisesti espanjalaisen cavan eikä meille maistu samalla tapaa italialainen prosecco, Mäkinen summaa.
 Myös alkoholittomien vaihtoehtojen kulutus kasvaa. Alkon liiketoimintajohtaja  Kari Pennanen  arvioi tämän johtuvan ennen kaikkea terveystrendien kasvusta.
 –Ihmiset haluavat syödä ja juoda terveellisemmin. Kaikkien alkoholittomien viinien myynti on kasvanut kuluvana vuonna 12 prosenttia.

Suomalaiset kuluttavat aiempaa enemmän kuohuviinejä – Asiantuntija antaa vinkit kuplajuoman nauttimiseen: "Hylkää sukujuhlista tutut huilulasit"


Summary: Uusi vuosi tuo ison pinon erilaisia muutoksia, jotka vaikuttavat ihmisten jokapäiväiseen elämään ja toimeentuloon.

Aktiivimalli mäkeen
 Toisten kehuma, toisten inhoama, vain kaksi vuotta voimassa ollut työttömyysturvan aktiivimalli haudataan heti vuoden vaihtuessa. Kuoppaaminen ei kuitenkaan tarkoita, että aktiivimallille tulee heti loppu. Vielä tammikuussa 2020 työttömyysrahat maksetaan vanhan mallin mukaisesti. Esimerkiksi joulukuulta 2019 kertynyt etuus voidaan maksaa alennettuna tammikuun 2020 puolella.
 Myös työttömyyden alussa olevien omavastuupäivien määrä pysyy ennallaan eli viidessä.
 Aktiivimallin poistaminen maksaa yhteiskunnalle noin 50 miljoonaa euroa. Kun toimeentulo- ja asumistuista säästyy noin 12 miljoonaa, kokonaislasku jää noin 39 miljoonaan euroon.
 Haukuttu aktiivimalli poistuu vuoden alussa. Kimmo Hiltunen / Yle
 Verotukseen muutoksia
 Pieni- ja keskituloisten ansiotulojen verotus kevenee. 200 miljoonan euron kevennys saadaan aikaan korottamalla perusvähennystä, työtulovähennystä ja eläketulovähennystä. Lisäksi ansiotulojen verotukseen tulee ansiotulon nousua vastaava indeksitarkistus.
 Suurituloisille jo aiemmin kohdistettu niin sanottu solidaarisuusvero pysyy ennallaan koko vaalikauden ajan. Sen sijaan ulkomaisten avainhenkilöiden lähdeveroprosentti laskee 35 prosentista 32 prosenttiin.
 Kun verotuksen kaikki kiristykset, verot ja veronluonteiset maksut otetaan huomioon, pienituloisten palkkaverotus pysyy suunnilleen viime vuoden tasolla. Keskituloisten verotus taas kiristyy 0,4 prosenttiyksikköä ja suurituloisten noin 0,5 prosenttiyksikköä.
 Eläkeläisten verotus pysyy suurin piirtein ennallaan.
 Myös työnantajan maksamien muuttokulujen veronalaista osaa korotetaan niin, että puolet kuluista olisi verottomia. Samalla esimerkiksi työttömyysturvan peruspäivärahaan, työmarkkinatukeen ja sairaus- sekä vanhempainpäivärahaan tulee korotus.
 Eläkeläisten verotus pysyy suurin piirtein ennallaan. Henrietta Hassinen / Yle
 Pienimmät eläkkeet nousevat
 Kansaneläkkeen täysi määrä nousee 34 eurolla kuukaudessa ja takuueläkkeen täysi määrä 50 eurolla kuukaudessa. Korotuksen jälkeen yksineläjän täysimääräinen kansaneläke on yhteensä noin 663 euroa ja avo- tai avioliitossa asuvan 592 euroa. Takuueläke on täysimääräisenä vuoden alusta noin 835 euroa. Korotuksen eläkkeisiinsä saa arviolta kaikkiaan noin 610 000 eläkeläistä.
 Pienimpiä eläkkeitä korotetaan vuoden alusta lähtien. Henrietta Hassinen / Yle
 Eläkeikä nousee kuukausilla vuonna 1957 syntyneillä
 Alin vanhuuseläkeikä nousee kolmella kuukaudella. Vuonna 1957 syntyneet voivat jatkossa siirtyä eläkkeelle aikaisintaan 63 vuoden ja yhdeksän kuukauden iässä. Eläkeiän nousu johtuu vuoden 2017 eläkeuudistuksesta.
 Vuoden 2020 elinaikakerroin pienentää vuonna 1958 syntyneiden ensi vuonna tai myöhemmin alkavia vanhuuseläkkeitä 4,6 prosenttia. Jo myönnettyihin eläkkeisiin se ei vaikuta.
 Vuonna 1957 syntyneiden eläkeikä nousee. Jari Kovalainen / Yle
 Kaikille lapsille taas oikeus kokopäiväiseen päivähoitoon
 Oikeus täysipäiväiseen subjektiiviseen päivähoitoon palautuu kaikille. Säännös tulee voimaan elokuussa. Subjektiivisella päivähoito-oikeudella tarkoitetaan alle kouluikäisen oikeutta päivähoitoon eli varhaiskasvatukseen, vaikka lapsen molemmat vanhemmat olisivat kotona. Oikeuden rajaaminen tuli mahdolliseksi edellisen hallituksen aikana vuonna 2016. Valtio korvaa subjektiivisen varhaiskasvatusoikeuden palautumisesta aiheutuvat kulut kunnille kokonaan.
 Oikeus täysipäiväiseen subjektiiviseen päivähoitoon palautetaan kaikille elokuusta alkaen. Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Polttoaineet kallistuvat – mutta vasta elokuussa
 Autoilu kallistuu. Polttoaineveroihin tulee yhteensä noin 250 miljoonan euron korotus. Korotuksen tulevat voimaan kuitenkin vasta elokuussa. Näillä näkymin bensiinin hinta nousee tuolloin 6,3 senttiä litralta ja dieselin hinta 6,9 senttiä litralta.
 Valtio aikoo kerätä 250 miljoonaa euroa polttoaineveroa korottamalla. Henrietta Hassinen / Yle
 Opintotuki nousee, oppimateriaalilisään pieni korotus
 Lasta huoltavan opiskelijan opintoraha nousee vuoden alussa 25 eurolla ja on siten jatkossa noin 350 euroa kuukaudessa. Muita opintorahoja korotetaan noin prosentilla elokuussa, kun opintorahan määrä sidotaan kansaneläkeindeksiin.
 Jatkossa indeksitarkistus tehdään vuosittain syyslukukauden alussa. Samalla opintotuen tulorajoja korotetaan seuraavalle kahdelle vuodelle noin 4,5 prosenttia palkkojen muutoksen mukaisesti. Pienituloisten perheille maksettavan oppimateriaalilisän määrä nousee noin 50 senttiä ja on siten jatkossa 47,3 euroa kuukaudessa.
 Lasta huoltavan opiskelijan opintoraha nousee vuoden alussa 25 euroa. Ismo Pekkarinen / AOP
 Passin ja henkilökortin hinnat laskevat
 Passin ja henkilökortin hinnat laskevat ensi vuoden alusta. Passi maksaa 51 euroa perinteisen poliisiasemalla käynnin kautta haettuna ja sähköisesti haettuna 45 euroa. Myös henkilökortin hinta alenee 54 euroon käyntiasioinnin kautta haettuna. Sähköisesti haettuna hinta on 48 euroa. Alennuksen syitä ovat muun muassa tehostuneet prosessit ja volyymin kasvu.
 Passin ja henkilökortin hankkiminen on jatkossa aiempaa halvempaa. Kari Saastamoinen/ Yle
 Limsat kallistuvat
 Virvoitusjuomia verotetaan ankarammin. Veronkorotus painottuu sokeripitoisiin juomiin. Yli 0,5 prosenttia sokeria sisältävien virvoitusjuomien valmistevero nousee 27 sentistä 32 senttiin litralta ja muiden virvoitusjuomien 12 sentistä 13 senttiin litralta.
 Sokeripitoisten juomajauheiden vero nousee 1,72 eurosta 2,04 euroon kilolta ja muiden juomajauheiden vero 1,04 eurosta 1,13 euroon kilolta. Samalla tietyistä vain vähän alkoholia sisältävistä juomista kannettavan veron määrä nousee 32 senttiin litralta tai 11,40 senttiin senttilitralta etyylialkoholia.
 Sokeripitoisten virvoitusjuomien vähittäismyyntihinnat nousevat veronkorotuksen vuoksi keskimäärin arviolta kolme prosenttia ja muiden virvoitusjuomien prosentin.
 Virvoitusjuomien verosta vapautetun pientuotannon raja nousee nykyisestä 50 000 litrasta 70 000 litraan. Juomapakkausveroon tulee vastaava muutos.
 Limsojen veronkorotus painottuu sokeripitoisiin juomiin. Richard Levine / AOP
 Kotitalousvähennystä leikataan
 Kotitalousvähennyksestä nipistetään. Vähennyksen enimmäismäärä laskee 2 400 eurosta 2 250 euroon. Asuntolainan korkovähennystä leikataan myös. Koroista vain 15 prosenttia on ensi vuodesta lähtien vähennyskelpoista. Vielä vuonna 2019 määrä oli 25 prosenttia. Tavoitteena on, että vähennys loppuu kokonaan vuonna 2023.
 Kotitalousvähennyksen enimmäismäärä laskee 2 400 eurosta 2 250 euroon. Mika Moksu / Yle
 Tupakkavero nousee
 Röyhyttely muuttuu entistä kalliimmaksi. Tupakkaveron korotus on keskimäärin 14 prosenttia vuosina 2020–2021. Korotus koskee savukkeiden, sikareiden ja pikkusikareiden, piippu- ja savuketupakan sekä savukkeiksi käärittävän hienoksi leikatun tupakan veroa. Korotukset toteutetaan neljässä vaiheessa siten, että ensimmäinen korotus tehdään ensi vuoden alusta, toinen ensi heinäkuun alusta, kolmas vuoden 2021 alusta ja neljäs korotus heinäkuun 2021 alusta.
 Savukkeiden ja savukkeiksi käärittävän hienoksi leikatun tupakan hinnat nousevat veronkorotusten vuoksi keskimäärin 12 prosenttia. 20 kappaleen savukeaski kallistuu noin 95 senttiä. Ensi vuoden kaksi korotusta nostavat hintoja keskimäärin 6 prosenttia eli 47 senttiä askilta.
 Tupakointi käy entistä kalliimmaksi. Henrietta Hassinen / Yle
 Osakesäästötilit käyttöön
 Osakesijoittaminen helpottuu vuoden alussa, kun sijoittajat voivat alkaa hyödyntää osakesäästötilejä sijoittamisessa. Osakesäästötiliä tarjoavan pankin asiakas voi siirtää tilille enintään 50 000 euroa ja sijoittaa varat julkisesti noteerattujen yhtiöiden osakkeisiin. Asiakas maksaa veroa sijoitusten tuotoista vasta siinä vaiheessa, kun hän nostaa tililtä rahaa.
 Osakesijoittaminen helpottuu vuoden alussa. Yle
 Ruuhka-Suomen joukkoliikenteen matkojen hinnat laskevat
 Helsingin seudun liikenteen (HSL) pisimpien matkojen lippujen hinnat laskevat vuoden alussa. Alennus koskee kolmen ja neljän vyöhykkeen matkoja eli ABC-, BCD-, CD- ja ABCD-lippujen hintoja. Alennus on 2,4 prosenttia laskettuna kaikista hinnoista. R-kioskit alkavat periä vuoden alusta asiakkailta lisämaksua HSL:n matkalippujen myynnistä.
 Pisimmät joukkoliikenteen matkat halpenevat. Kimmo Hiltunen / Yle
 Väestörekisterikeskus ja maistraatit yhdistyvät
 Väestörekisterikeskus ja maistraatit yhdistyvät vuoden alussa Digi- ja väestötietovirastoksi (DVV). Uuteen virastoon liitetään myös Itä-Suomen aluehallintovirastossa toimiva maistraattien ohjaus- ja kehittämisyksikkö.
 Valtiovarainministeriön mukaan DVV:n tehtävänä on uudistaa yhteiskunnan digitalisaatiota ja turvata tietojen saatavuutta. Viraston on määrä tuottaa myös muun muassa holhoustoimeen liittyviä palveluja ja julkisen notaarin tehtäviä.
 Väestörekisterikeskus ja maistraatit yhdistyvät Digi- ja väestötietovirastoksi. Kuvassa Lahden Virastotalon seinäkyltit. Emilia Malin / Yle
 Ulkomaalaisten kiinteistökauppoihin tiukennuksia
 Vuoden alusta alkaen EU- ja ETA-alueiden ulkopuoliset ostajat joutuvat hankkimaan luvan, kun he ovat ostamassa kiinteistöä Suomesta. Luvan myöntää puolustusministeriö. Tarkoituksena on antaa valtiolle oikeus puuttua sellaiseen kauppaan, jonka voidaan katsoa vaarantavan kansallista turvallisuutta.
 Samalla tulee voimaan laki, joka antaa valtiolle niin sanotun etuosto-oikeuden. Valtio voi käyttää oikeutta, kun kiinteistö on strategisen kohteen lähellä.
 EU- ja ETA-alueiden ulkopuoliset ostajat joutuvat hankkimaan luvan, kun he ovat ostamassa kiinteistöä Suomesta. YLE Kari Kosonen
 Reserviläisten toimintaa uudistetaan, mukaan muun muuassa asepalvelukseen tutustumista
 Vapaaehtoisen sotilaallisen koulutuksen järjestäminen siirtyy vuodenvaihteessa Puolustusvoimien tehtäväksi. Aiemmin puolustusvoimat ovat voineet ostaa palveluita Maanpuolustuskoulutusyhdistykseltä eli MPK:lta.
 Muutoksen myötä Puolustusvoimat aikovat muuttaa toimintaansa niin, että aktiivisille reserviläisille voidaan tarjota entistä enemmän mahdollisuuksia kehittää sotilaan perustaitoja ja hankkia uutta osaamista.
 MPK järjestää jatkossa palvelusta suorittamattomille 16 vuotta täyttäneille tutustumistoimintaa asepalvelukseen. Toimintaa kehitetään myös täysi-ikäisille naisille.
 MPK ei järjestä enää jatkossa vapaaehtoista sotilaallista koulutusta. Ismo Pekkarinen / AOP
 Velallisen asemaan parannusta, ehdonalaisuus tiukkenee
 Vuoden alussa tulee muutos velallisen palkasta jätettävään niin sanottuun ulosoton suojaosuuteen. Muutoksen jälkeen velalliselle pitää jättää 22,63 euroa päivässä ja lisäksi 8,12 euroa velallisen elatuksen varassa olevan osalta.
 Myös työkyvyttömyyden takia maksettavan sairauspäivärahan perusteet muuttuvat. Muutoksen myötä sairauspäiväraha lasketaan vuositulon perusteella.
 Myös tieto lääkkeiden omavastuun eli lääkekaton täyttymisestä näkyy heti vuodenvaihteen jälkeen apteekeissa. Vuosiomavastuu on ensi vuonna 577,62 euroa, kun se tänä vuonna on 572 euroa. Vuosiomavastuun ylittymisen jälkeen korvattavista lääkkeistä maksetaan vain 2,5 euron omavastuu.
 Ehdonalaisiin rangaistuksiin tulee muutoksia. Esimerkiksi rikoksenuusijan on aiempaa vaikeampaa päästä ehdonalaiseen vapauteen. Samalla ehdonalaiselle pääsemisen aikaraja pitenee.
 Myös ehdonalaisen vankeusrangaistuksen muita seuraamuksia tiukennetaan. Uusien pykälien myötä myös 21 vuotta täyttänyt voidaan tuomita ehdonalaisen lisäksi valvontaan. Nykylain mukaan valvontaan voitiin tuomita vain alle 21-vuotias.
 Lääkkeiden vuosiomavastuu on ensi vuonna 577,62 euroa, kun se tänä vuonna on 572 euroa.  Ismo Pekkarinen / AOP
 Suurpetovahinkojen korvauksiin vauhtia
 Suurpetojen aiheuttamat koira-, kotieläin- ja irtaimistovahingot maksetaan vuoden alusta lähtien heti korvauspäätöksen jälkeen ja aina täysimääräisesti. Muutos perustuu viime maaliskuussa voimaan tulleeseen riistavahinkolakiin. Sen sijaan poro- ja maatalousvahingot korvataan vasta vahinkovuotta seuraavana vuonna.
 Suurpetojen aiheuttamat koira-, kotieläin- ja irtaimistovahingot maksetaan vuoden alusta lähtien heti korvauspäätöksen jälkeen ja aina täysimääräisesti.  Tuomo Björksten / Yle
 Brexit tulee, ja postimyynti EU:n ulkopuolelta kallistuu
 Britannian EU-eron myötä ennen vapaasti liikkuneiden ihmisten, lentojen ja esimerkiksi erilaistan pakettien lähettäminen muuttuu. Eniten ero näkyy siinä, että Tulli joutuu tarkistamaan jopa miljoona matkustajaa, tuhansia lentoja ja yli 600 000 Britanniasta tulevaa pakettia.
 Lisäksi EU:n ulkopuolta tilaaminen on kallistumassa. Tarkoitus on korottaa muualta tilattujen tuotteiden hintoja EU-maista tilattujen tasolle. Erityisesti tämä koskee Kiinaa, koska maa on suomalaisten postimyyntiostoslistan kärjessä.
 Nyt tulee muutos, jonka perusteella unionin jäsenmaat saavat korottaa Kiinasta tulevien lähetysten pääte- eli käsittelymaksuja. Tähän mennessä maksu on ollut alhainen, koska Kiina on maailmankaupan osalta kehitysmaa. Hintojen vaiheittainen nostaminen korottaa Kiinasta tulevien lähetysten hintaa muutamilla kymmenillä senteillä.
 Lisäksi yli 22 euron tullaukseen jääville paketeille tulee 2,90 euron käsittelymaksu. EU:n ulkopuolelta tulevia lähetyksiä koskeva maksu otetaan käyttöön 31. tammikuuta alkaen.
 EU:n ulkopuolta tilaaminen on kallistuu. Anna Berkut / AOP

Vuosi 2020 ottaa, antaa, tuo ja vie – katso, mikä muuttuu ensi vuonna


Summary: Carlos Ghosnia odottaa Japanissa oikeudenkäynti, jonka on määrä alkaa keväällä.

Talousrikoksista Japanissa syytetty Nissanin ex-toimitusjohtaja on lentänyt Libanoniin, maan turvallisuuslähteet kertovat.
 Autovalmistaja Nissanin entistä toimitusjohtajaa  Carlos Ghosnia  vastaan on nostettu Japanissa syytteet useista talousrikoksista. Häntä epäillään yhtiön varojen väärinkäytöstä ja veronkierrosta.
 Oikeudenkäynnin on määrä alkaa keväällä. Ghosn on ollut kotiarestissa ja saanut matkustaa vain Japanissa tyttärensä seurassa.
 Ghosn otettiin kiinni ensimmäisen kerran viime vuoden marraskuussa. Kuukausien vankeuden jälkeen hän oli jonkin aikaa vapaana takuita vastaan, kunnes joutui uudestaan telkien taakse huhtikuun alussa. Tämän jälkeen hän on ollut kotiarestissa. Järjestelyn ehtona oli muun muassa 4,5 miljoonan dollarin takuut, ja samalla Ghosnin oikeutta tavata vaimoaan rajattiin.
 Ghosn on kiistänyt kaikki rikosepäilyt ja syyttää Nissanin johtoporrasta salaliitosta. Hän on myös väittänyt, että syyttäjät ja Nissanin tutkijat ovat toimineet laittomasti tutkinnan aikana ja sanonut uskovansa, että ei saa reilua oikeudenkäyntiä.
 Matkan kulku epäselvä
 Libanonilainen viranomainen on vahvistanut uutistoimisto AFP:lle Ghosnin tulleen Beirutiin maanantaina, mutta on epäselvää, kuinka hän lähti Japanista. Libanonilaisviestimien mukaan Ghosn lensi Libanonin pääkaupunkiin Beirutiin yksityiskoneella Turkista.
 Kotiarestiin pääsyn ehdoissa sanottiin, että Ghosnin passien täytyy olla hänen lakimiestensä hallussa.
 Brasilialaissyntyisen Ghosnin vanhemmat ovat Libanonista, ja hän on viettänyt siellä valtaosan lapsuudestaan.
 Perheenjäsenet ja lakimiehet ovat arvostelleet pidätysoloja voimakkaasti siitä saakka, kun Ghosn otettiin kiinni.
 – Ghosn ei aio paeta vastuitaan, mutta hän pakenee Japanin järjestelmän epäoikeudenmukaisuutta, tapauksen hyvin tunteva lähde kertoi AFP:lle.
 Aiheesta lisää:
 Ranskan poliisi ratsasi Renault'n pääkonttorin Ghosnin hääsotkujen tutkinnassa
 Talousrikoksista syytetty ex-automoguli Ghosn väittää videoviestissä joutuneensa  selkäänpuukotuksen ja salajuonen uhriksi
 Japanilainen oikeusistuin vapauttaa takuita vastaan Nissanin entisen hallituksen puheenjohtajan Carlos Ghosnin

Talousrikoksista syytetty Nissanin ex-toimitusjohtaja lensi Libanoniin


Summary: Marin siteeraa uuden vuosikymmenen kynnyksellä presidentti Mauno Koivistoa: "Olettakaamme, että kaikki käy hyvin".

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) vetoaa heikoimmassa asemassa olevien puolesta perinteisessä pääministerin uudenvuoden tervehdyksessä.
 Tuoreen pääministerin mukaan "Suomen vahvuus on ihmisissä ja osaamisessa". Hän luettelee hallituksen päätöksiä pienituloisten sosiaalietuuksien ja eläkkeiden parantamiseksi. Marinin mukaan yli 70 prosentilla suomalaisista käytettävissä olevat tulot kasvavat alkavana vuonna.
 – Yhteiskunnan vahvuutta ei mitata sen vauraimpien vahvuudella vaan sillä, kuinka sen heikoimmassa asemassa olevat kansalaiset elämässään pärjäävät. On kysyttävä, onko jokaisella mahdollisuus hyvään ja ihmisarvoiseen elämään, Marin kirjoittaa.
 Pääministeri ilmoittaa hallitustyön tavoitteeksi yhteiskunnan, joka on "taloudellisesti vastuullinen, sosiaalisesti oikeudenmukainen ja ympäristöllisesti kestävä".
 "On vältettävä poukkoilevaa politiikkaa"
 Taloudellista kestävyyttä tavoitellaan Marinin mukaan työllisyyden vahvistumisella.
 – Tämä tarkoittaa aktiivista työllisyyspolitiikkaa, mutta myös investoimista koulutukseen, tutkimukseen ja infrastruktuuriin sekä elinkeinorakenteemme uudistamista ilmastollisesti kestäväksi.
 Pääministeri muistuttaa, että vientiriippuvaisessa Suomessa paljon on kiinni maailmantalouden kehityksestä. Hallitus ei pysty kaikkeen, mutta "se voi tehdä osansa".
 – Vakaa ja ennustettava toimintaympäristö on yritysten kannalta tärkeä asia. On vältettävä poukkoilevaa politiikkaa ja samalla reagoitava suhdanteisiin.
 Ilmastonmuutoksessa "ratkaisujen vuosikymmen"
 Ensimmäisessä uudenvuoden tervehdyksessään Marin painottaa myös ilmastonmuutoksen vastaisia toimia ja toistaa hallituksen sitoutumisen hiilineutraaliin Suomeen vuonna 2035.
 – Edessämme on ilmastonmuutoksen torjunnan näkökulmasta ratkaisujen vuosikymmen, Marin kirjoittaa.
 Marinin mukaan Suomi ja Eurooppa voivat johtaa kansainvälistä ilmastotyötä ja samalla hyötyä siitä taloudellisesti.
 – Uudelle ilmastoteknologialle on valtava kysyntä ja markkinat. Onko maallamme kykyä olla rohkea edelläkävijä ja vaurastua?
 Takana kolmen hallituksen vuosi
 Tervehdyksensä lopuksi Marin viittaa päättyneen vuoden poliittiseen kuohuntaan rauhoitellen.
 Hän toteaa, että vuoteen mahtuivat kahdet vaalit, Suomen EU-puheenjohtajuus, kolme hallitusta ja kaksi toimitusministeristöä.
 Perspektiiviä tapahtumiin Marin on löytänyt katsomalla presidentti  Mauno Koivistosta  kertovaa Koivisto-sarjaa.
 – Sarja on hyvä muistutus maamme historian ja politiikan värikkäistä vaiheista. Historian kontekstissa myös nykyinen poliittinen kuohunta asettuu oikeisiin mittasuhteisiin, Marin kirjoittaa.
 – Koiviston sanat sopivat hyvin alkavan uuden vuosikymmenen kynnykselle: ”Ellemme varmuudella tiedä, kuinka tulee käymään, olettakaamme, että kaikki käy hyvin.”

Pääministeri Marin uudenvuoden tervehdyksessä: "Yhteiskunnan vahvuutta ei mitata vauraimpien vahvuudella"


Summary: Thallium-hakkeriryhmä varasti tietoja muun muassa valtion työntekijöiltä Yhdysvalloissa.

Tietotekniikkajätti Microsoft on ottanut haltuun kymmenittäin hakkeriryhmän käyttämiä verkkotunnuksia, yhtiö sanoi tiedotteessaan maanantaina.
 Thallium-hakkeriryhmä käytti verkkotunnuksia arkaluontoisten tietojen varastamiseen esimerkiksi valtioiden virastojen, ajatushautomoiden, kansalaisoikeusjärjestöjen ja yliopistojen työntekijöiltä.
 Ryhmän arvellaan toimivan Pohjois-Koreasta käsin. Kyseessä on neljäs kansallisvaltioon yhdistettävä hakkeriryhmä, jota vastaan Microsoft on käynyt oikeusteitse.
 Microsoftin mukaan suurin osa hakkereiden kohteista sijaitsi Yhdysvalloissa, Japanissa sekä Etelä-Koreassa.
 Hakkeriryhmä onnistui keräämään tietoja lähettämällä uhreilleen uskottavan näköisiä sähköpostiviestejä, jotka ensisilmäyksellä näyttivät oikeilta. Huijausviestien avulla hakkerit saivat selville uhrien käyttäjätunnukset, joiden kautta hakkerit pääsivät käsiksi uhrien sähköposteihin, yhteystietoihin ja muihin tärkeisiin tietoihin.
 Microsoft sanoo ottaneensa haltuun 50 eri verkkotunnusta, joita hakkeriryhmä käytti uhriensa huijaamiseen. Hakkerit käyttivät lisäksi haittaohjelmia tunkeutuakseen tietojärjestelmiin ja varastaakseen tietoja.
 Aiheesta lisää:
 Twitterin toimitusjohtajan Twitter-tili hakkeroitiin
 Google paljasti merkittäviä haavoittuvuuksia Applen puhelimista – Haittaohjelmat päässeet käsiksi puhelimien tietoihin
 Pankki joutui jättimäisen tietomurron kohteeksi Yhdysvalloissa – hakkeri anasti yli 100 miljoonan luottokorttihakemuksen tiedot

Microsoft on ottanut haltuunsa hakkeriryhmän käyttämiä verkkotunnuksia – ryhmän arvellaan toimivan Pohjois-Koreasta käsin


Summary: Epäiltyjen väitetään kaataneen ja tuhrineen hautakiviä.

Kaksi miestä pidätettiin Saksassa maanantaina epäiltynä 40 hautakiven kaatamisesta juutalaisella hautausmaalla, poliisilähteet kertovat.
 Miehiä epäillään myös hautakivien maalaamisesta siniseksi spraymaalilla.
 Maanantaisen rikoksen epäillyt, 21-vuotias mies ja 33-vuotias mies, olivat poliisille entuudestaan tuttuja. Heidät pidätettiin hautausmaan tuntumasta lähellä Geilenkirchenin kaupunkia, Aachenin poliisi kertoi tiedotteessaan.
 Silminnäkijä kutsui poliisin paikalle sen jälkeen, kun hän oli nähnyt yöllä kaksi tummiin pukeutunutta miestä kaatamassa ja töhrimässä hautakiviä.
 Saksan hallitus lupasi marraskuun lopulla esitellä lain, joka mahdollistaisi rangaistusten tiukentamisen silloin, kun rikoksen motiivi on juutalaisvastainen.
 Lokakuussa Saksan liittokansleri  Angela Merkel  vannoi, että vihalle on saatava maassa loppu, kun Saksassa tehtiin isku synagogaan kesken juutalaisen jom kippur -juhlan vieton. Iskussa kuoli kaksi ihmistä.
 Saksassa juutalaisvastaisten tekojen määrä on ollut nousussa viime vuosina. Vuonna 2018 niiden määrä oli noussut 20 prosenttia vuoteen 2017 verrattuna, poliisin tilastot kertovat. Poliisin mukaan suurimmassa osassa tapauksista tekojen taustalla oli uusnatsistinen liike.
 Aiheesta lisää:
 Yhdysvalloissa antisemitistisen väkivallan aalto, juutalaisyhteisö kauhuissaan – Mukana viharyhmä, jonka mielestä mustat ovat "Jumalan valittu kansa"
 New Yorkin pormestari ryhtyy kitkemään antisemitismiä vastauksena pahenevaan kriisiin
 Saksan synagoga-iskijä tunnusti – Motiiveina äärioikeistolaisuus ja juutalaisvastaisuus

Kaksi pidätetty Saksassa juutalaisen hautausmaan vandalisoimisesta


Summary: EU:n tuomioistuin päätti joulukuussa, että Junquerasin on saatava ottaa paikkansa EU-parlamentissa.

Espanjassa valtionsyyttäjä esittää, että vangittu katalaanien separatistijohtaja  Oriol Junqueras  vapautetaan väliaikaisesti.
 Samalla se kuitenkin vaatii, että Euroopan parlamentti poistaa Junquerasin parlamentaarisen koskemattomuuden.
 EU:n tuomioistuin  päätti aiemmin joulukuussa , että Junquerasin on saatava ottaa paikkansa EU-parlamentissa.
 Tuomioistuimen mukaan Euroopan parlamenttiin valitun henkilön parlamentaarinen koskemattomuus alkaa heti kun henkilö on tullut vaalissa valituksi.
 Espanjan valtionsyyttäjän mukaan Junquerasin tulee pystyä ottamaan vastaan paikkansa EU-parlamentissa.
 Asiasta päättää lopulta Espanjan korkein oikeus.
 Katalonian itsehallintoalueen varajohtaja Junqueras on ollut vangittuna marraskuusta 2017 lähtien. Hänet tuomittiin 13 vuodeksi vankeuteen kapinan lietsomisesta ja julkisten varojen väärinkäytöstä.
 Hän sai toukokuun EU-parlamenttivaaleissa yli miljoona ääntä, mutta ei ole voinut ottaa paikkaansa parlamentissa, koska ei ole vannonut Espanjassa valaa.

Espanjan valtionsyyttäjä vaatii vangittua katalaanijohtajaa Junquerasia vapaaksi


Summary: Uudenvuodenaatoksi ja uudenvuodenpäiväksi on luvassa normaali tiekeli.

Nopeasti lauhtunut sää on heikentänyt liikennekeliä suuressa osassa Suomea tänään. Pohjois-Lapissa on liukkaan kelin varoitus.
 Varsinkin pienet tiet ovat nyt hyvin liukkaita Itä- ja Pohjois-Suomessa, kun niiden jää- ja lumipeite on alkanut sulaa vesijääksi, kerrotaan tieliikennekeskuksesta Tampereelta.
 Maanantai näyttää onneksi olevan tieliikennekeskuksen mukaan hiljainen vuodenvaihteen välipäivä autoliikenteessä.
 Aamupäivällä pelastuslaitokset ovat saaneet hälytyksiä useista ulosajoista, mutta vakavia loukkaantumisia ei ole tullut maanteiltä tietoon.
 Aamulla liikennesää oli idässä ja pohjoisessa huono myös siitä syystä, että yöllä Suomen yli kulki itään sadealue. Siitä satoi niin vettä, lunta kuin räntääkin.
 Uudellamaalla ja Varsinais-Suomessa on tänään voimassa tulvimisvaroitus.
 Kaikilla Suomen merialueilla tuulee kovaa lännestä. Uudenvuodenaattona tiistaina on syytä varautua varsin korkeisiin aaltoihin lounaisilla merialueilla.
 Suomen maa-alueille ei ole annettu aattopäiväksi tai uudenvuodenpäiväksi mitään varoituksia.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .
 Päivitetty kello 13.45: Tieliikennevaroitukset on poistettu pohjoisinta Lappia lukuun ottamatta.

Pohjoisen teillä nyt huonot ajokelit – osa pikkuteistä liukkaita sään lämpenemisen takia


Summary: Pohjois-Korean johtaja Kim Jong-un pitää uudenvuodenpäivänä puheen, jonka odotetaan linjaavan ensi vuoden askelmerkit.

Pohjois-Korean johtaja  Kim Jong-un  on kehottanut armeijaa ja diplomaattejaan valmistautumaan "aggressiivisiin toimenpiteisiin" maan turvallisuuden ja itsemääräämisoikeuden turvaamiseksi.
 Kehotuksesta kertoi Pohjois-Korean valtion media maanantaina, kirjoittavat uutistoimistot AP ja AFP. Maata hallitsevan puolueen johtajat ovat kokoustaneet pääkaupungissa Pjongjangissa  lauantaista lähtien.  Kokous kestää ainakin tiistaihin asti.
 Kimin puheet on otettu vastaan huolestuneissa tunnelmissa.
 Pohjois-Korea ei ole vieläkään antanut  Yhdysvalloille "joululahjaa" , jonka Pohjois-Korean apulaisulkoministeri pahaenteisesti lupasi Trumpille kuun alussa, jos ydinohjelmaneuvottelut eivät etene.
 Jo pitkään on uumoiltu, että Pohjois-Korea olisi valmistautumassa testaamaan mannertenvälistä ballistista ohjusta ja lopettamassa dialogin Yhdysvaltain kanssa.
 Lisäksi on veikkailtu, että Pohjois-Korea saattaisi lisätä "sotilaallisia provokaatioita" Etelä-Korean suuntaan. Toteutuessaan testit suututtaisivat myös Kiinan, joka valvoo Korean niemimaan rauhaa kuin omaa takapihaansa.
 Neuvottelut jumissa Hanoin kokouksesta lähtien
 Ydinaseriisuntaa koskevat neuvottelut  eivät ole edenneet Trumpin ja Kimin helmikuisen tapaamisen jälkeen. Silloin Kim lupasi lakkauttaa Yonbyonin ydinkoelaitoksen, jos Yhdysvallat vastavuoroisesti luopuu talouspakotteistaan. Diiliä ei syntynyt.
 Pohjois-Korea on asettanut takarajan neuvotteluille vuodenvaihteeseen asti.
 Vielä ei kuitenkaan tarkalleen tiedetä, millaisia suunnitelmia Pohjois-Korealla on, jos Yhdysvallat ei tule vastaan pakotteissaan. Kim pitää keskiviikkona uudenvuodenpuheen, jonka odotetaan valottavan maan seuraavia peliliikkeitä.
 Yhdysvaltalaisen ajatushautomon Center for International Policyn jäsen  Henri Feron  arvioi AP:n mukaan, että Kimin seuraavat askeleet voivat tarkoittaa paluuta politiikkaan, jota maa harjoitti Yhdysvaltain presidentin  Barack Obaman  kaudella.
 Feronin mukaan Pohjois-Korea panostaa jatkossa sotilaalliseen vaikutusvaltaansa ja kehittää "taloudellista vastustuskykyään" pakotteiden keskellä. Ydinaseiden riisunnasta ei tule Feronin mukaan olemaan puhettakaan ennen kuin tilanne Kimin näkökulmasta "normalisoituu".
 Tässä kuussa Pohjois-Korean isoimmat kauppakumppanit Kiina ja Venäjä ehdottivat YK:n Pjongjangille osoittamien sanktioiden lieventämistä.
 Uutistoimisto AP kertoo analyytikoiden arvioineen, että Kim tulee jatkossa käyttämään hyväkseen Washingtonin, Pekingin ja Moskovan välistä kilpailuasetelmaa.
 Lisää aiheesta:
 Pohjois-Korean Kim kutsui puoluejohdon koolle –  Takaraja ydinohjelmaneuvotteluille häämöttää vuodenvaihteessa
 Trump spekuloi Pohjois-Korean "joululahjalla": "Ehkä se on mukava lahja, ehkä se on kaunis maljakko"

Ydinkiistassa ei näy edistysaskelia, vaikka takaraja lähestyy – Pohjois-Korea valmistautuu "aggressiivisiin toimenpiteisiin"


Summary: Kansalaistorin lähellä suljetaan katuja ja joukkoliikenteessä on muutoksia aikatauluissa ja reiteissä. Yle välittää tapahtuman suorana.

Helsinki järjestää uudenvuodenjuhlan Kansalaistorilla, kansalliskirjasto Oodin ja Musiikkitalon edustalla Töölönlahdella. Tapahtuma  vaikuttaa myös liikennejärjestelyihin  (Helsingin kaupunki) Kampissa ja sekä Etu- ja Taka-Töölön alueella.
 Uudenvuoden vastaanotto aiheuttaa poikkeusjärjestelyjä erityisesti autoliikenteessä uudenvuodenaattoiltana kello 22.00–01.30 välisenä aikana. Kaupunki kehottaa yleisöä käyttämään joukkoliikennettä tai tulemaan paikalle kävellen.
 Joukkoliikenteessä  (HSL) on lisävuoroja uudenvuodenaattona, mutta myös poikkeuksia aikatauluissa ja poikkeusreittejä Kansalaistorin uudenvuodenvastaanoton takia. Poikkeavat aikataulut ja reitit näkyvät Reittioppaassa.
 Uudenvuoden show’ta voi seurata Eduskuntatalon portailta ja liikenteeltä suljetulta Mannerheimintieltä. Mannerheimintie ja Töölönlahdenkatu suljetaan autoliikenteeltä kokonaan viimeistään kello 22 alkaen.
 Helsingin kaupungin julkaisema karttakuva liikennejärjestelyistä Kansalaistorin läheisyydessä. Helsingin kaupunki
 Kaupungin mukaan  liikennemuutoksia  on jo iltapäivällä.
 Eero Erkon katu suljetaan ajoneuvoliikenteeltä kello 15 alkaen. Töölönlahdenkatu, Pohjoinen Rautatiekatu (välillä Mannerheimintie – Arkadiankatu) ja Postikuja suljetaan kokonaan viimeistään kello 22 alkaen. Mannerheimintie välillä Arkadiankatu – Eteläinen Hesperiankatu ja Töölönlahdenkatu suljetaan autoliikenteeltä kokonaan viimeistään kello 22 alkaen. Mannerheimintietä etelään kulkeva liikenne ohjataan Pohjoisen Hesperiankadun kautta Runeberginkadulle. Eteläisen Hesperiankadun ja Arkadiankadun välisiltä sivukaduilta ei pääse kääntymään Mannerheimintielle. Huolto- ja tontilleajo tapahtuu Runebergin- ja Pohjoisen Hesperiankadun kautta.
 Kaupunki muistuttaa alueen toimijoita ja asukkaita, että autolla ei pääse rajoitetulle alueelle tai alueelta pois noin kello 22–01 välisenä aikana.
 Järjestäjän mukaan tapahtumaan odotetaan noin 60 000 osanottajaa. Viime vuonna vastaavaan tapahtumaan osallistui  noin 70 000 .
 Helsingin  poliisi valvoo  uudenvuoden viettoa Helsingin keskustassa.
 Tunnettujen artistien tahtiin
 Uuden vuosikymmenen vaihtumista tähdittävät kansainvälistä uraa luonut  ALMA , kotimaiset räppärit  Pyhimys  ja  Gasellit  sekä lasten suosikki  Pikku Papun Orkesteri & Blind Gut Company . Yleisöä tanssittaa myös  DJ Windows95man .
 Juontajina tänä vuonna ovat näyttelijä  Alina Tomnikov  ja Yle Kioskista tuttu  Constantinos “Gogi” Mavromichalis . Helsingin pormestari  Jan Vapaavuori  pitää perinteisen uudenvuodenpuheensa.
 Lapsille suunnattu tapahtuma alkaa jo kello 17 Pikku Papun Orkesterin & Blind Gut Companyn puolen tunnin esityksellä, jonka jälkeen on lasten ilotulitus kello 17.30.
 Iltaohjelma alkaa kello 22. Ensin esiintyy DJ Windows95Man. Alma, Gasellit ja Pyhimys aloittavat oman uudenvuoden shownsa kello 22.45 ja esiintyvät puoleenyöhön saakka.
 Juhla huipentuu ilotulitukseen, joka on kaupungin ennakkotietojen mukaan näyttävä. Sen jälkeen DJ Windows95Man viihdyttää juhlijoita aina kello yhteen saakka.
 – Ympäristöystävällisyyttä on mietitty. Näytökseen on suunniteltu valoshow, joten ilotulitteiden määrää on voitu vähentää. Lisäksi ilotulitteet on valmistettu vastuullisesti, eikä niissä ole ympäristöä kuormittavia raskasmetalleja, sanoo tapahtuman vastaavaa tuottaja Emma Abendstein.
 Yle televisioi tapahtuman suorana TV1:ssä ja  Yle Areenassa  uudenvuodenaattona kello 22.45–01.00. Jos haluat jakaa oman juhlatunnelmasi muun Suomen kanssa, julkaise somessa kuva hashtagilla #vuosivaihtuuyle ja voit nähdä kuvasi Ylen Vuosi vaihtuu -lähetyksessä.

Helsingissä juhlitaan vuodenvaihdetta Kansalaistorilla huippuartistien voimin – keskustan liikennejärjestelyissä muutoksia


Summary: Immuunijärjestelmällämme on valikoiva muisti: lapsuuden influenssatartunta jää iäksi mieleen mutta lähimuisti ei pelaa.

hengitystieinfektiot (hengityselinten taudit, infektiot)

Talven influenssakauden käynnistyminen näkyy jo eri puolilla Suomea, tiedottaa  Terveyden ja hyvinvoinnin laitos,  ja myös vähemmän ärhäkät nuhakuume- eli kansankielellä flunssavirukset panevat ihmiset köhimään ja niiskuttamaan.
 Kausi-influenssaa yritetään torpata rokotuksilla. Virukset ovat kuitenkin hyvin nopeita muuttumaan, joten uuden kauden rokotuksen koostumus joudutaan ratkaisemaan osittain arvailun varassa.
 Pohjana ovat edellisellä kaudella kiertäneet virukset. Viime kädessä pitäisi pystyä ennustamaan, mihin suuntaan ne kehittyvät ennen seuraavaa kautta.
 Viruskannat, joita pärskimme toisillemme tänä talvena, ovat siis sellaisia, että täsmälleen niihin ei kenelläkään ole vanhastaan immuniteettia. Silti moni selviää tartunnasta jopa aivan oireitta, vaikka jotkut toiset joutuvat petipotilaiksi ja osa jopa kuolee.
 Virukset ovat herkkiä tarttumaan kaikkialla, missä ihmisiä on lähekkäin. Kuitenkin vain noin puolet tartunnan saaneista sairastuu. Miksi esimerkiksi työpaikalla joku sairastuu ja vieressä istuva ei?
 Siihen tutkijat ovat etsineet vastausta vuosikymmeniä. Tuoreen tutkimuksen mukaan arpa heitetään jo varhaisimmassa lapsuudessa.
 Flunssaa, ylähengitysteiden lievää infektiosairautta, aiheuttaa noin 200 virusta. Influenssan aiheuttajia kiertää paljon vähemmän, mutta oireet ovat ärhäkämpiä. Influenssaa hillitään rokotuksilla. Flunssaan rokotukset eivät tepsi.
 Yhdysvaltalaisen  Arizonan yliopiston BIO5-insituutin  tutkimus, joka on julkaistu  PLoS Pathogens -lehdessä , laajentaa kolme vuotta sitten julkaistua  tutkimusta  immunologiseksi leimautumiseksi kutsutusta ilmiöstä.
 Influenssavirukselle ensi kertaa altistuvan lapsen elimistön puolustusjärjestelmä tuottaa vasta-ainetta, joka pyrkii tekemään tuon nimenomaisen viruksen tehottomaksi.
 Jokaisen influenssavirustyypin pinnan reseptoriproteiinit ovat omanlaisensa, mutta kaikki tunnetut A-virukset kuuluvat proteiineiltaan kahteen pääryhmään.
 Jos immuunijärjestelmää myöhemmin koettelevan viruksen proteiinit ovat samaa päätyyppiä kuin lapsuuden ensimmäisessä influenssassa, elimistö selviää viruksesta paljon paremmin kuin päätyypiltään uppo-oudosta tunkeilijasta, tutkijat totesivat.
 A-virukset ovat äkeämpiä epiademioiden aiheuttajia kuin B-virukset. Tämänvuotisessa influenssarokotteessa on suojaa kahta A- ja kahta B-virustyyppiä vastaan.
 BIO5:n aiemmassa tutkimuksessa tulokulmana olivat lintu- ja sikainfluenssavirukset. Niiden perimän muuttuminen voi tehdä niistä pahimmillaan sellaisia, että ne alkavat tarttua kausi-influenssojen tavoin helposti ihmisestä ihmiseen.
 Niin syntyvä pandemia olisi vakavimmillaan valtava terveysuhka. Maailman terveysjärjestön WHO:n mukaan lintuinfluenssa tappaa 60 prosenttia sairastuneista. Sata vuotta sitten ympäri maailmaa riehunut  espanjantauti oli lintuinfluenssa . Kymmeniä miljoonia ihmisiä kuoli.
 BIO5:n jatkotutkimuksessa keskityttiin kausi-influenssoihin. Nekin ovat tavallaan pandemioita: virus kiertää maailman ja aloittaa uudelleen hieman muuntuneena.
 Perusterveelle kausi-influenssa on ennemmin harmillinen kuin vaarallinen tauti, mutta keskimäärin 500 suomalaiselle se on kuolemaksi. Valtaosa on vanhuksia, joilla on jonkin pitkäaikaissairauden heikentämä yleiskunto.
 Korkea ikä ja kovat influenssaoireet eivät kuitenkaan kulje väistämättä käsi kädessä. Kausi-influenssat vaikuttavat epätasaisesti eri ikäryhmiin vuodesta riippuen.
 Arizonalaistutkimuksessa pyrittiin selvittämään, löytyykö immunologisesta leimautumisesta selitystä ikäryhmien väliseen epäsuhtaan. Aineistona oli Arizonan osavaltion terveydenhoidossa tilastoitua tietoa.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos hankki tämän influenssakauden varalle 1,7 miljoonaa annosta pistettävää influenssarokotetta. Pikkulapsille rokote voidaan antaa myös nenäsumutteena.  Sabastien Nogier / EPA
 (A)H3N2-virustyyppi on syypää valtaosaan ikääntyneiden kausi-influenssatartunnoista, jotka ovat kyllin ankaria viedäkseen heidät lääkärin puheille ja jopa aiheuttamaan heidän kuolemansa.
 (A)H1N1 puolestaan on painottunut nuoriin ja keski-ikäisiin ja on harvemmin kuolemaksi kuin H3N2. Viime vuosikymmenen vaihteessa H1N1 aiheutti sikainfluenssapandemian, mutta sittemmin siitä on tullut normaali kausi-influenssan aiheuttaja.
 Arizonan terveystilastoista piirtyi kuvio, joka vahvisti, että lapsuuden ensimmäinen tartunta antaa koko iäksi selvää suojaa jommankumman virustyypin uusia kantoja vastaan.
 Vaikka tilastossa ei tietenkään lue, mikä virus oli aiheuttanut tietyn lapsen influenssan vaikkapa vuonna 1955, aiheuttaja oli pääteltävissä siitä, mikä virus tuolloin yleisesti jylläsi.
 Influenssa tarttuu muihin ihmisiin jopa jo ennen kuin on aiheuttanut levittäjässä oireita. Kun niitä alkaa ilmetä, hän on neljän ensimmäisen päivän aikana tartuttavimmillaan.
 H1N1 ja H3N2 ovat virusten evoluutiopuussa eri oksilla mutta silti läheistä sukua toisilleen. Ihmisen immuunijärjestelmä ei sitä kuitenkaan tajua. Se on virittäytynyt muistamaan vain vanhimman influenssatartunnan; lähimuisti on huono.
 – Immuunijärjestelmällämme on usein vaikeuksia tunnistaa kausi-influenssan aiheuttajavirus ja suojautua siltä, vaikka se on käytännössä sisarus vain muutamia vuosia aiemmin kiertäneelle kannalle, sanoo tutkimusartikkelin pääkirjoittaja  Katelyn Gostic .
 Ristiriita tämän havainnon ja lapsuuden ensimmäisen influenssan vaikutusten välillä on hämmentävä, hän tuumii.
 – Immuunijärjestelmän muistin uumenissa on kyky tunnistaa virus ja puolustautua sitä vastaan, vaikka uusi kanta olisi lapsena sairastetun influenssan kaukainen pikkuserkku.
 Influenssaviruksesta tehty 3D-malli. Viruksen pinnan hemaggluttiini- ja neuraminidaasiproteiinit herättävät immuunijärjestelmämme reagoimaan.  Dan Higgins &  Douglas Jordan / CDC
 Tutkimusryhmä on alkanut etsiä molekyylitason selitystä vastustuskykymme sokeille pisteille, joiden takia kausi-influenssat ovat tavattoman paljon sairastuttavampia kuin lintuinfluenssa. Siitä tiedetään hyvin vähän tartuntoja, jotka ihminen on saanut toiselta ihmiseltä. Lähes aina tartunnan lähde on lintu.
 Tuloksilla voi olla merkitystä sen ennustamisessa, mitkä ikäryhmät ovat kunkin influenssakauden kynnyksellä erityisessä vaarassa. Ne tiedettäisiin siis rokottaa ensin, jos rokotetta on rajoitetusti saatavilla.
 Gostic toivoo tutkimukselta myös vihjeitä kattavan influenssarokotteen kehittämiseen.

Miksi yksi saa influenssan ja toinen ei? Lapsuutesi ensimmäinen tartunta ratkaisee, miten helpolla selviät influenssakaudesta


Summary: Susipartion tavoitteena on edistää ihmisen ja suden rinnakkaiseloa.

Lumikengät, sauvat ja eväät autoon, ja menoksi. Joensuun poliisiasemalta on lähdössä liikkeelle Suomen ensimmäinen susipartio.
 Partio koostuu poliisista ja erätarkastajasta, joiden päätehtävänä on pyrkiä vähentämään susien laitonta tappamista. Partio liikkuu Joensuusta käsin siellä, missä sitä kulloinkin tarvitaan.
 Susipartion tukikohtana on Joensuun poliisiasema, mutta toiminta-alueena koko Itä-Suomi. Sami Takkinen / Yle
 – Me pyrimme olemaan siellä, missä sudet ovat, kiteyttää vanhempi konstaapeli  Kimmo Örn .
 Hän on toiminut poliisina jo parinkymmenen vuoden ajan ja tuntee niin seudun kuin siellä asuvat ihmiset.
 Örnin mukaan partio valvoo näkyvästi ja seuraa, mitä susilaumojen reviireillä tapahtuu.
 – Tällä tavalla saamme nostettua kiinnijäämisriskiä.
 Lauman jäljet lumessa
 Tällä kertaa suuntana on Nurmes, jonka pohjoispuolella liikkuu Saramoksi ristitty susilauma.
 Laumassa on kaksi pannoitettua sutta, joiden liikkeitä kuka tahansa voi seurata Luonnonvarakeskuksen  Riistahavainnot.fi-palvelussa .
 Partion maasturia ajaa lumisella metsätiellä erätarkastaja  Tobias Peura , joka jarruttaa äkisti.
 – Tässä menee monet jäljet.
 Tobias Peura ja Kimmo Örn pyrkivät jalkautumaan alueille, joissa liikkuu susia. Sami Takkinen / Yle
 Tien molemmilla pientareilla on jälkiä, joita partio epäilee susien aiheuttamiksi. Jäljistä päätellen tien yli on kulkenut ainakin kolme eläintä.
 Partio laittaa lumikengät jalkaan ja lähtee tarpomaan jälkien perässä metsään.
 Runsaan viiden miljoonan euron hanke
 Susipartio on osa kuusi vuotta kestävää ja 5,5 miljoonaa euroa maksavaa EU:n SusiLIFE-hanketta. Hankkeen tavoitteena on edistää ihmisen ja suden rinnakkaiseloa.
 Hankkeessa ovat mukana Itä-Suomen poliisi, metsähallitus, Luonnonvarakeskus (Luke), Suomen riistakeskus ja Suomen luonnonsuojeluliiton Uudenmaan piiri.
 Partio pyrkii jo pelkällä olemassa olollaan ehkäisemään metsästykseen liittyviä rikoksia. Tavoitteena on myös parantaa paikallisten asukkaiden ja viranomaisten yhteistoimintaa.
 – Ihmiset, jotka asuvat susialueella, kokevat, että heitä ei oteta tosissaan. Viranomaiset taas ajattelevat herkästi, että täällä liioitellaan asioita, Peura sanoo.
 Peuran mukaan partio pyrkii siihen, että huomioon otettaisiin molempien osapuolten, sekä viranomaisten että paikallisten asukkaiden, mielipiteet.
 – Tällä hetkellä ei ole luottamusta puolin eikä toisin.
 Susipartio toivoo, että viranomaisten ja alueen asukkaiden välillä olisi enemmän luottamusta. Sami Takkinen / Yle
 Jäljellä vain karvoja ja luunpalasia
 Partio osuu metsässä paikalle, jossa sudet ovat tappaneet hirven. Hirven viimeisistä hetkistä on todisteena kasa karvoja ja muutamia luunpalasia hangella.
 – Ei ole paljon jäänyt jäljelle, miehet tuumaavat.
 Kimmo Örnin mukaan partio aikoo jalkautua erityisesti alueille, joissa sudet vierailevat pihoilla.
 – Selvitellään, mitä siellä on oikeasti tapahtunut.
 Entä kumman puolella partio on viime kädessä, suden vai ihmisen?
 – Viranomainen ei ole kenenkään puolella. Toimimme faktapohjalta, eikä meillä ole minkäänlaista motiivia suojella sutta tai peitellä rikoksia, Tobias Peura linjaa.
 Susien tappamasta hirvestä on jäljellä vain kasa karvoja ja luunpalasia. Sami Takkinen / Yle
 Yhteistyötä hyvässä hengessä
 Susipartion yhtenä tehtävänä on suunnitella toimenpiteitä, joilla voidaan vähentää suden aiheuttamaa uhkaa ihmisille, koirille ja kotieläimille. Partio myös valvoo, että susien karkotukset ja poikkeusluvalla tehtävät lopetukset sujuvat asianmukaisesti.
 Kimmo Örn ja Tobias Peura sanovat ymmärtävänsä, että sudet aiheuttavat ristiriitoja. Miehet toivovat, että alueen asukkaat voisivat kuitenkin luottaa heihin, ja että heille kerrottaisiin, jos jotain laitonta tapahtuu.
 Örnin ja Peuran päämääränä on se, että kun hanke aikanaan päättyy, he eivät olisi Itä-Suomessa vihattuja henkilöitä.
 – Että saataisiin luotua tähän hyvä henki.
 Susipartio haluaa hyvää henkeä susikeskusteluun. Sami Takkinen / Yle
 Lue lisää:
 Kymmeniä koiria joutunut suden suuhun tänä syksynä – hirvijahtiin ei enää mennä joka alueelle
 Suden ja ihmisten välejä yritetään parantaa miljoonahankkeella – susikantojen arvioinnin pitäisi tehostua, uusi eräpartio liikkeelle
 EU-tuomioistuin linjasi suden kaatolupia - Luonnonsuojeluliitto: "jatkossa poikkeusluvat pitää perustella tarkemmin"
 Sudet tappavat vuosittain kymmeniä koiria – tänä vuonna vahinkoja korvattu jo lähes 40 000 eurolla
 Artikkelissa mainittujen hanketahojen listaan on lisätty Luonnonvarakeskus (Luke) klo 14.31.

Suomeen on perustettu ensimmäinen susiin erikoistunut poliisipartio – päätehtävänä on vähentää susien laitonta tappamista


Summary: Ulkomaisia medioita ihmetyttää, kuinka suomalainen kunta uskaltaa mainostaa itseään pessimismillä.

Puolangan pessimistit niittävät mainetta Suomen lisäksi myös ulkomailla.
 Puolalainen tv-kanava  TVN uutisoi  vastikään Kainuussa sijaitsevasta, Suomen pessimistisimmästä kunnasta. TVN artikkelissa kummastellaan muun muassa Puolangan asukkaiden synkistelyä.
 Puolalaisen tv-kanavan toimittaja otti yhteyttä Puolangan pormestariin  Harri Peltolaan . Peltola sai liudan hämmästeleviä kysymyksiä vastattavaksi. Toimittaja halusi muun muassa tietää, miksi joku haluaa asua Puolangalla. Myös sitä ihmeteltiin, miten kunta uskaltaa brändätä itseään negatiivisesti.
 – Vastasin, että mitäpä se hyvejää. Aina on vaarana, että joku ei tykkää, mutta suurin osa suhtautuu asiaan huumorilla.
 Puolangan pessimistit tekevät muun muassa pessimistisiä somevideoita. Lisäksi Puolangalla vietetään pessimistipäiviä joka vuosi 1.1.–31.12.
 Peltolan mukaan palaute kunnan pessimistisestä markkinoinnista on 99 prosenttisesti hyvää.
 – Vaikka eihän pessimismissä mitään hyvää ole. Kaikki menee pieleen.
 Myös  BBC uutisoi  marraskuussa Puolangan pessimisteistä. Videossa pessimistit kertovat muun muassa, kuinka pessimismi sai alkunsa Puolangalla ja miten he brändäävät kuntaa sen avulla.
 Puolangan pessimistit nousivat otsikkoihin alkuvuodesta Suomessa, kun kunnan  mainoskyltti kaatui  myrskyssä. Kunnan rajalla on keltaiset kyltit, joissa lukee "Seuraavana Puolanka, vielä ehdit kääntyä pois" ja "Olet kohta Puolangalla, oletko eksynyt?" Edes paljon huomiota herättänyt kyltti ei jaksanut seistä jaloillaan Puolangalla.
 Keskustele aiheesta kello 22:een saakka!
 Lue myös:
 Monet luulivat pessimismin kuolleen Puolangalla, mutta väärässä olivat: "Maailma on liian optimistinen"
 "Vielä ehdit kääntyä pois" – Puolanka saa huiman näkyvyyden huumorikyltillään, ja lisää on tulossa

BBC ja Puolan televisio kiinnostuivat pienestä Puolangasta – tyhjenevä kunta ratsastaa överipessimismillä maailmankartalle


Summary: Satasairaalan toimipisteissä ja Satadiagin näytteenotossa ei päästy katsomaan tai päivittämään potilastietoja.

Satakunnassa erikoissairaanhoitoa tuottavan Satasairaalan tietoverkoissa oli maanantaina päivällä laaja ja erittäin vakavaksi kuvattu tietoliikennekatkos.
 Ongelma alkoi aamupäivällä yhdeltätoista ja aiheutti sen, että Satasairaalan toimipisteissä Porissa, Raumalla ja Harjavallassa tai Satadiagin näytteenotossa ei päästy katsomaan tai päivittämään potilastietoja.
 Tietohallintojohtaja  Leena Ollonqvist  sanoo, että yli tunnin kestänyt katkos johtui vahingosta: joku käyttäjä oli siirtänyt tietokoneensa toiseen paikkaan ja aiheuttanut verkkoon luupin, joka kuormitti koko järjestelmää. Ollonqvist kuvaa tilannetta erittäin vakavaksi.
 – Koneita ei saisi itse siirtää paikasta toiseen. Nyt syntynyt vika on erittäin kriittinen. Vastaavia on vain noin kerran viidessä vuodessa, Ollonqvist sanoo.
 Potilaat turvassa
 Satasairaalan vastuualuejohtaja  Jukka Korpela  sanoo, että potilasturvallisuus ei kuitenkaan vaarantunut.
 – Leikkaussalit toimivat erillään tästä järjestelmästä. Potilaita ei kuitenkaan pystytty kotiuttamaan, koska heidän tietojaan ei saatu tulostettua. Myös näytteenotossa oli ongelmia, Korpela sanoo.
 Korpelan mukaan muutamia tietokoneita pystyttiin käyttämään, jos niissä oli oma sim-kortti.

Satakunnassa erittäin vakava tietoliikennekatkos sairaaloissa – käyttäjän vahinko katkaisi yhteyden potilastietojärjestelmiin


Summary: Nainen kertoo peruneensa rikosilmoituksen painostuksen alla. Syytetyt miehet vaativat naiselta korvauksia.

Kyproslaisen oikeusistuimen mukaan 19-vuotias brittinainen on keksinyt tarinan, jonka mukaan hän joutui joukkoraiskauksen uhriksi Agía Nápan lomakohteessa Kyproksella heinäkuussa.
 Oikeuden mukaan nainen valehteli poliisille, että joukko israelilaisia nuoria miehiä raiskasi hänet hotellihuoneessa. 12 miestä pidätettiin naisen kertomuksen seurauksena, mutta päästettiin myöhemmin vapauteen.
 Kyproslainen tuomari  Michalis Papathanasiou  totesi maanantain istunnossa, ettei nainen ollut puhunut tapahtumista totta ja kuvaili niitä ympäripyöreästi. Sen vuoksi naista voidaan oikeuden mukaan pitää syyllisenä valehteluun.
 Naisen asianajat ovat kertoneet valittavansa päätöksestä.
 Tapaus on saanut julkisuutta brittimedioissa kesästä lähtien. Kyproslaisen oikeusistuimen päätöksestä kirjoittavat muun muassa  Britannian yleisradioyhtiö BBC  ja  brittilehti The Guardian.
 Nainen perui ilmoituksen pian tapahtumien jälkeen
 Nainen on kertonut oikeudessa, että ennen epäiltyä joukkoraiskausta hän oli harrastunut yhteisymmärryksessä seksiä yhden israelilaisen kanssa. Sen jälkeen seurueen muut miehet olisivat raiskanneet hänet.
 Tuomari Papathanasiou on sanonut naisen keksineen raiskaussyytökset, koska muu seurue oli kuvannut videoita yhteisymmärryksessä harrastetusta seksistä.
 Syyttäjät ovat kertoneet, että nainen perui vapaaehtoisesti kannevaatimuksensa 10 päivää alkuperäisen ilmoituksen jälkeen.
 Nainen puolestaan on kertonut allekirjoittaneensa paperin painostuksen alaisena, koska pelkäsi joutuvansa pidätetyksi. The Guardian kuvailee naisen allekirjoittamaa paperia "huonosti laadituksi".
 Nainen on kertonut myös, ettei hänelle annettu mahdollisuutta tavata asianajajaa kannevaatimuksen perumisen yhteydessä. Naiselta otettiin samassa yhteydessä pois passi, eikä hän ole saanut poistua Kyprokselta kesän jälkeen.
 Nainen oli kuukauden pidätettynä, kunnes hänet päästettiin pois takuita vastaan elokuun lopussa. Oikeudenkäynti on jatkunut lokakuusta lähtien, ja päätös venyi vuoden toiseksi viimeiselle päivälle.
 Israelilaiset nuorukaiset pääsivät palaamaan kotiinsa jo kesällä. He ovat vaatineet naiselta korvauksia.
 Perhe on valmis ihmisoikeustuomioistuimeen
 Naisen  perhe on kritisoinut  paikallisten viranomaisten ja suurlähetystön toimia.
 Perheen äidin mukaan tytär ei ole saanut tapauksessa riittävää tukea. Istuntosalin ulkopuolelle oli maanantaina kerääntynyt naisten oikeuksia puolustavia mielenosoittajia, joiden mielestä naisen oikeusturva on kärsinyt.
 Naiselle luetaan lopullinen tuomio "julkisesta ilkivallasta" 7. tammikuuta. Nainen saattaa saada jopa vuoden tuomion ja yli tuhannen euron sakon, kertoo uutistoimisto AFP.
 BBC:n mukaan asianajat ovat sanoneet, että he kunnioittavat oikeuden päätöstä, mutta aikovat valittaa siitä. Jos valitus hylätään, perhe harkitsee vievänsä tapauksen Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen.

Kyproslainen oikeus: Brittinainen keksi tarinan joukkoraiskauksesta – naisen perhe on valmis viemään tapauksen jopa ihmisoikeustuomioistuimeen


Summary: Nuoren puheenjohtajan kannettavana on sekä raskas ministerinsalkku että kannatuksen hupeneminen.

Keskustaa on johtanut syyskuusta lähtien 32-vuotias torniolainen  Katri Kulmuni . Nuoren naisen tarttuminen puolueen ohjaksiin herätti toivoa uudesta noususta, mutta toisin on käynyt: suunta on alaspäin.
 Politiikan tutkijoiden mukaan kannatuksen nostamisessa riittää Kulmunilla tekemistä, eikä hallitusvastuu auta siinä. Kulmuni sanoi vastikään  Helsingin Sanomien haastattelussa  (juttu maksumuurin takana), ettei pidä itsekään keskustan nousua mitenkään itsestään selvänä.
 Keväällä pidetyissä eduskuntavaaleissa keskustan ääniosuus romahti 13,8 prosenttiin ja puolue putosi neljänneksi suurimmaksi puolueeksi. Helsingin Sanomien  tuore gallup  lupaa puolueelle 11,1 prosentin kannatusta, ja  Ylen marraskuun mittauksessa  keskusta sai vain 10,6 prosentin kannatuksen.
 Turun yliopiston eduskuntatutkimuksen keskuksen johtajan  Markku Jokisipilän  mukaan Kulmunilla on käsissään aikamoinen urakka. Laskevien kannatuslukujen lisäksi kannettavana on raskas ministerisalkku.
 – Hänellä on valtionvarainministerin salkku ja ehkä vähän synkeät talousnäkymät edessään. Toisaalta hänellä on puolueen puheenjohtajuus tilanteessa, jossa kannatus on suorastaan hämmästyttävän alhaisissa lukemissa, Jokisipilä pohtii.
 Eduskuntatutkija Markku Jokisipilän mielestä Kulmunilla on edessään melkoinen urakka puoleen kannatuksen nostamisessa hallitusvastuusta käsin. Paula Collin / Yle
 Helppoa ei olisi oppositiossakaan
 Jokisipilä muistuttaa, että perinteisesti kannatusta nostetaan oppositiossa, ja hallitusvastuussa yritetään minimoida tappioita ja ottaa torjuntavoittoja.
 – Keskustalla on tässä pääväriltään punavihreässä hallituksessa aika lailla haastava paikka. Katri Kulmuni on äärimmäisen hankalan ja haastavan tehtävän edessä yrittäessään hallituksesta käsin oikaista kannatussyöksyä, Jokisipilä sanoo.
 Tutkija  Tapio Nykänen  Lapin yliopistosta ei usko, että oppositioon jääminen olisi keskustalle paljoakaan parempi ratkaisu – tosin oppositiossa kannatuksen nostaminen voisi olla korkeintaan hieman helpompaa.
 – Tässä hallituksessa keskusta voi päästä tekemään puolueen vasemman siiven tai sanottakoon keskustasiiven näköistä politiikkaa. Maakuntien mahdollinen perustaminen ja sote-ratkaisun aikaan saaminen voivat myöhemmin olla puolueelle kyllä hyödyksi, Nykänen pohtii.
 Oppositiossa keskustan kilpailijana ovat kannatustaan vahvasti nostaneet perussuomalaiset.
 Nykänen muistuttaa, että  Sanna Marinin  (sd.) hallituksessa keskusta on uudessa tilanteessa: se on viime vuosikymmeninä mennyt hallitukseen vain suurimpana puolueena ja pääministerin paikalle.
 Vakiovastauksia ja somekohua
 Antti Rinteen  (sd.) kaataminen pääministerin paikalta oli ehkä Kulmunin tähänastisen uran tiukin paikka, arvioi Markku Jokisipilä. Jokisipilä ei usko, että operaatiolla oli merkitystä keskustan kannatuslukemiin.
 Keskustan toiminta tilanteessa näytti hänen mielestään ylipäätään "hämärältä".
 – Ihan täsmällistä syytä puolue ei missään vaiheessa ilmoittanut, että minkä takia he veivät luottamuksensa Rinteeltä. Katsoisin, että se saattoi olla kannatusvaikutukseltaan aika lailla plus-miinus nolla keskustan kannalta.
 Antti Rinteen hallituksen kaatumisen yhteydessä Kulmunin varovaista esiintymistä arvosteltiin. Kulmunia pidetään asiapoliitikkona, joka kaihtaa kovimpia kyynärpäätemppuja. Pekka Tynell / Yle
 Kulmunin esiintymistä  Rinne-jupakan yhteydessä arvosteltiin. Hänen vastauksensa toimittajien kysymyksiin vaikuttavat ennalta harkituilta standardivastauksilta.
 Lapin yliopiston tutkija Tapio Nykänen on tehnyt saman havainnon, mutta ei usko että se on iso haitta.
 – Kyllähän Katri Kulmuni joutui puheenjohtajana nopeasti melko vaikeisiin paikkoihin. Nyt hänellä on tilaa jatkossa näyttää, että mihin suuntaan kasvu ja poliitikon ura vievät.
 Viestinnällisenä kohuna voinee pitää myös haloota, joka nousi kun Kulmuni joulukuun puolivälissä  äänestytti Instagram-seuraajillaan  pitäisikö Syyrian al-Holin pakolaisleiriltä tuoda Suomeen vain lapset vaiko lapset ja äidit.
 Someäänestys suututti muun muassa ihmisoikeusjärjestön, Kulmuni poisti kyselynsä nopeasti ja pyysi kömmähdystään anteeksi.
 Lue myös:   Ylen puoluekannatusmittaus: Miten suomalaiset äänestäisivät, jos vaalit järjestettäisiin nyt?
 Alle 10 prosenttia olisi "karmea paikka"
 Kun Kulmuni valittiin keskustan johtoon ylimääräisessä puoluekokouksessa syyskuussa, hän  sanoi kiitospuheessaan  (Aamulehti) että keskustan "pitää olla 20 prosentin puolue".
 Nyt kannatus on lähempänä kymmentä prosenttia ja puoluekokous odottaa jo nurkan takana, kesäkuun alussa. Aikaa näytöille on alle puoli vuotta.
 Katri Kulmuni valittiin keskustan johtoon syyskuussa. Kiitospuheessaan hän sanoi, että keskustan "pitää olla 20 prosentin puolue". Kuvassa Kulmuni keskustan puheenjohtajakisan aikana. Sasha Silvala / Yle
 Eduskuntatutkimuksen keskuksen johtaja Markku Jokisipilä uskoo, että Kulmuni ei voi kovin rauhallisin mielin odottaa kesäkuuta, vaikka haastajia ei vielä ole ilmaantunut.
 – Jos kannatus sukeltaa alle kymmenen prosenttiin, niin se on keskustalle karmea paikka. Siinä tilanteessa houkuttelevuus muille asettua Kulmunin vastaehdokkaaksi kasvaa.
 Lapin yliopiston tutkija Tapio Nykänen ei ole vielä huomannut Kulmunissa hermostumisen merkkejä. Nykänen uskoo, että puoluekokouksen lähestymisen on pian ruvettava näkymään, vaikka Kulmuni tunnetaankin asiapoliitikkona eikä räväyttäjänä.
 – Toisaalta Katri Kulmuni ei ole kaikkein kovin kyynärpääpoliitikko. Nähtäväksi jää, miten hän tämän näyttöjen antamisen järjestää, Nykänen sanoo.
 Keskustan tila huolettaa puoluekonkareita
 Keskustan hupenevasta kannatuksesta ovat olleet huolissaan myös monet puolueen konkaripoliitikot.
 Pitkäaikainen keskustavaikuttaja  Sirkka-Liisa Anttila  sanoo  Suomenmaan haastattelussa , että Kulmuni joutui lähtemään puheenjohtajaksi poliittiselta takamatkalta, jota ei hetkessä kurota umpeen.
 Kolmessa keskustavetoisessa hallituksessa ministerinä toiminut  Anu Vehviläinen  ottaa kantaa keskustan tilaan tuoreessa  Facebook-päivityksessään .
 – Moni meistä korostaa, että olemme maltillinen keskitien puolue. Vierastamme äärimielipiteitä ja mustavalkoisuutta. Silti ehkä moni keskustalainen pohtii sydämessään, että pärjääkö maltilla, sovinnolla ja keskitiellä jatkossa vai jäämmekö tällä metodilla muiden jalkoihin, Vehviläinen kirjoittaa.
 Vehviläinen säestää kirjoituksessaan keskustan entistä puoluesihteeriä  Pekka Perttulaa , joka jonka mukaan puolueen  identiteetti on ollut hukassa jo vuosia  (HS).
 Myös tutkija Tapio Nykänen on sitä mieltä, että keskustan ei kannata hakea kannatusta perussuomalaisten teemoista. Hän kannustaa keskustaa hakemaan uudenlaista linjaa esimerkiksi maaseudun tulevaisuuden rakentajana.
 – Lämpenevässä maailmassa tulee olemaan tilaa puolueelle, joka näkee vaikkapa ruoantuotannon uudenlaiset mahdollisuudet ja vaatimukset. Ehkä keskustan kannattaisi hakea suuntiansa tämän tapaisista ajatuksista sen sijaan, että se kilpailisi perussuomalaisilla aseilla. Se ei kuitenkaan ole keskustalle kovinkaan luontevaa, Nykänen sanoo.
 Lue vielä:
 Kahdet vaalit, kolme pääministeriä ja hallituskriisit: politiikan vuosi 2019 muistetaan epävakaista puolueista ja ”tunteiden asemasodasta”

"Katri Kulmuni on äärimmäisen hankalan tehtävän edessä" – onnistuuko vakiovastauksiin turvaava asiapoliitikko katkaisemaan keskustan syöksyn?


Summary: Etsijäkoiraliitto kehottaa pussittamaan lemmikkien karvoja karkaamisen varalle. Kennelliitto puolestaan neuvoo, kuinka ehkäistä rakettikauhu.

Uusivuosi on aikaa, jolloin monet koirat lähtevät livohkaan rakettaja säikähdettyään. Silloin apuun tulee Etsijäkoiraliitto.
 Etsijäkoiraliitto kehottaa perustamaan karva-arkiston eli säilömään Minigrip-pussiin oman koiransa karvoja. Karvat ovat korvaamaton alkuhaju etsijäkoirille.
 Jos koiria on useampi, jokaiselle tehdään luonnollisesti oma pussi. Pusseihin voi säilöä myös kissojen karvoja ja hevosen jouhia.
 Karvattomista eläimistä, kuten kilpikonnista, saa yksilöllistä hajua talteen antamalla konnan makailla pienen kangaspalan päällä. Eläintä voi myös hiukan hieroa kangastilkulla, minkä jälkeen tilkku säilötään pussiin.
 Etsijäkoirat ovat tottuneet hakemaan  useita eri eläinlajeja .
 Etsijäkoiraliitosta saa neuvoja läpi uudenvuoden, myös yöllä. Lisäksi se antaa  verkkosivuillaan  muitakin ohjeita karkaamisen varalle.
 Myös kissojen ja muiden lemmikkien karvoja kannattaa ottaa talteen. Yle
 Kunnon lenkki ennen räiskettä
 Kennelliiton  mukaan ennaltaehkäisy ja varautuminen on tärkeintä, jos tietää koiransa pelkäävän ilotulituksia.
 Koiran kanssa kannattaa käydä reippaalla kävelylenkillä päivällä hyvissä ajoin ennen paukuttelun aloittamista. Koiraa ei pidä ottaa mukaan katsomaan raketteja, vaikka se ei näyttäisi pelkäävän niitä.
 Koira täytyy pitää uudenvuodenaaton lenkeillä aina kiinni, ettei se pääse säikähtäessään karkaamaan. Ääniherkällä koiralla voi olla sekä kaulapanta että valjaat kävelylenkin ajan, ettei se pääse rimpuilemaan irti.
 Kaulapantaan kannattaa kiinnittää laatta, jossa on omistajan yhteystiedot.
 – Jos koira pelkää raketteja ja on kovin ahdistunut, kannattaa keskustella asiasta oman eläinlääkärin kanssa ajoissa, toteaa Suomen Kennelliiton eläinlääkäri  Liisa Lilja-Maula.
 Oma eläinlääkäri voi kartoittaa rauhoittavan lääkityksen tarpeen.
 Kotoisa taustahälinä auttaa
 Pelkäävää koiraa auttaa se, että omistaja käyttäytyy mahdollisimman normaalisti kotona. Kotoisa taustahäly, kuten musiikki tai televisio, voivat myös helpottaa tilannetta.
 – Vedä verhot ikkunoihin, ettei koira näe ilotulitteiden välkkyviä valoja, ja katso, että koira pääsee niin halutessaan piiloutumaan omaan turvapaikkaansa. Voit antaa koiralle järsittäväksi luun, mutta älä ihmettele, jos tuttukaan herkku ei maistu. Pelokas koira ei välttämättä halua syödä mitään, Kennelliitto neuvoo  tiedotteessaan .
 Pelokas koira voi yrittää karkuun myös raollaan olevasta ovesta.
 Lue myös:
 Etsijäkoira löytää kadonneita lemmikkejä kissoista kilpikonniin – ihmiset tekevät etsinnöissä usein virheitä
 Etsijäkoira Ada jäljittää vaikka viisiviikkoisen koiranpennun – lue asiantuntijan 7 vinkkiä karanneen lemmikkisi löytämiseen
 Etsijäkoiraliitto varoittaa koirien karkaamisriskistä – "Hanki kantaa koiran, mutta ei omistajaa"
 Lääkkeestä apu ääniä pelkääville hevosille? Orion teki testin rakettien räiskyessä – katso millaisissa tunnelmissa vuosi vaihtui tallin sisällä Uusi vuosi oli Siru-koiralle aina stressaavaa aikaa – painepaita toi avun
 Korpihotellin paukuttomaan uuteen vuoteen tuodaan koiria 300 kilometrin päästä: "Pelkään, ettei vanhan koiran sydän kestä pamauksia"
 Kadonneiden lemmikkien etsinnät ovat joskus suuroperaatioita –
Melvin-koiraa etsittiin kymmenien vapaaehtoisten voimin
 Lemmikkejä etsiville koirille riittää töitä: "Uusille olisi kova tarve"

Karva-arkisto auttaa, jos ilotulitukset säikäyttävät koiran karkuteille


Summary: Pääkaupunkiseudulla kymmenet tuhannet joulukuuset muuttuvat mullaksi Ämmässuon kompostointilaitoksessa Espoossa.

Helsingin seudun ympäristöpalvelut (HSY)

Useissa perheissä joulukuusta ihaillaan ainakin loppiaiseen saakka. Kuusi päätyy ulos kodista viimeistään siinä vaiheessa, kun varisevista neulasista alkaa olla merkittävää haittaa.
 Helsingin seudun ympäristöpalvelut HSY kerää vuosittain noin 55 000 joulukuusta hyötykäyttöön. Kuuset haketetaan ja ne menevät biojätteeseen kompostin seosaineeksi.
 Biojätteen käsittelyn toimistovastaava  Christoph Gareis  HSY:stä kertoi  Radio Suomen Päivä  -ohjelmassa, että pääosa joulukuusista tulee kompostointilaitokseen lähiviikkojen aikana. Kuuset saapuvat biojätteen mukana ja ne erotellaan ja murskataan.
 – Puuainetta käytetään hyödyksi kompostissa. Teemme seoksen hakkeesta ja kierrätysmateriaalista. Haketta tarvitaan, jotta kompostointiprosessi toimii.
 Biojätteestä saatua multaa käytetään esimerkiksi julkisten alueiden viherrakentamiseen.
 Marja Ala-Kokko, Yle
 Helsingin seudulla joulukuusen voi jättää näkyville jätetilan lähelle. Sen voi myös viedä itse Sortti-asemalle maksutta tammikuun aikana. Joulukuusen koristeet täytyy poistaa kuusesta ennen kierrätystä.
 Ohjeet joulukuusen kierrätyksestä kannattaa tarkistaa oman kunnan jätehuollosta.
 Oulussa Kiertokaari Oy:n erityisasiantuntija  Mari Juntunen  neuvoo tuomaan joulukuusen Ruskon jätekeskuksen Oivapisteeseen, jos taloyhtiössä ei ole järjestetty keskitettyä keräystä. Joulukuusia otetaan siellä vastaan veloituksetta ympäri vuoden.
 – Tervetuloa vaan kuusien kanssa, vaikka niitä olisi useampiakin, Juntunen sanoo.
 Rovaniemen kotitalouksien jätehuollon järjestäjä Napapiirin Residuum Oy kertoo verkkosivullaan, että luonnonjoulukuuset voi tuoda maksutta keräyspaikkoihin tammikuun kahden ensimmäisen viikon aikana. Kerätyt kuuset hyödynnetään lämpölaitoksissa.
 Lounais-Suomen Jätehuolto Oy kertoo, että joulukuusia otetaan vastaan risujätteenä veloituksestta jätekeskuksissa ja lajitteluasemilla.
 Pohjois-Karjalassa toimiva Puhas Oy neuvoo joulukuusen kierrätyksestä: kuivata ja pilko polttopuuksi, haketa seosaineeksi kompostoriin tai vie veloituksetta jätekeskukseen tai paikallisille jäteasemille.
 Vanha joulukuusi voi olla myös hevosten herkkua. Hevostallin omistajalta voi kysyä, haluaisiko talli ottaa vastaan joulukuusen.
 Kuuntele:
 Radio Suomen Päivä: Joulukuuset hakkeeksi
 Lue lisää:
 Muovikuusi on ekologisempi vasta 20 vuoden jälkeen – viisi vinkkiä kuusen hankintaan ja hävittämiseen
 Vinkki joulukuusen hävittämiseen: Vie tallille hevosten herkuksi
 Lounais-Suomen jätehuolto: Joulun jätteiden ABC

Viherrakentaja nauttii joulukuusesta kesällä - kuusen avulla uutta multaa