Summary: Erityisluokkien määrää on vähennetty vuosikymmenien ajan. Erityisopettajista ja erityisluokanopettajista on iso puute.

Koululaisten kasvanut erityistuen tarve lisää myös koulunkäynninohjaajien tarvetta. Kuitenkin valtaosa opettajista kokee, että apukäsiä ei ole riittävästi. Monissa kunnissa koulunkäynninohjaajia on vähennetty, kun rahoja on kohdennettu esimerkiksi resurssiopettajiin.
 – Minusta nämä kaksi eivät saisi olla toisiaan poissulkevia asioita niin, että jos palkataan lisää resurssiopettajia, vähennetään koulunkäynninohjaajia, sanoo erityisopettaja  Anne Petranen  Rovaniemeltä.
 Koulumaailmassa on alettu puhua entistä kuuluvammin siitä, että erityisoppilaiden hajauttaminen lähikouluihin eli  inkluusiomalli ei nykyisellään toimi
 Yle uutisoi tänään,  että kyselyssä enemmistö eli 74 prosenttia kansanedustajista lisäisi erityisluokkien määrää.
 Ohjaajien määrää ja sijoittelua ei valvo kukaan, koska esimerkiksi opetus- ja kulttuuriministeriö ei ole velvoittanut aluehallintovirastoja pitämään kirjaa asiasta. Myöskään lääkärin arvio siitä, että lapsi tarvitsee henkilökohtaista tukea ei tarkoita sitä, että lapselle järjestettäisiin henkilökohtainen avustaja, vaan tilanne katsotaan kokonaisuutena.
 Lapin aluehallintoviraston opetustoimen ylitarkastaja  Petri Mäkelä  tunnistaa erityisopetuksen tarpeen kasvun peruskouluissa.
 – Oppilailla on käytökseen liittyviä ongelmia enemmän. Tämä näkyy kouluissa yksilöllisten palveluiden tarpeen kasvuna. Myös esimerkiksi pelimaailma ja kännykkäkulttuuri tuovat haasteensa koulumaailmaan sopeutumiseen, Mäkelä kertoo.
 Vaikeat käytöshäiriöt haastavat ryhmässä
 Edes lisäkädet eivät auta, jos opetukseen yritetään istuttaa lasta, joka ei ole koulukuntoinen. Tällaisia tilanteita tulee vastaan koulumaailmassa.
 Erityisopettajista ja -luokanopettajista on iso puute. Viime lukuvuonna erityistuen tarpeessa Suomessa oli 45 432 peruskoululaista. Se on 8,1 prosenttia kaikista peruskoululaisista. Määrä on kasvanut lähes koko 2010-luvun. Tilastokeskuksen mukaan kolmen edellisvuoden aikana erityisen tuen tarve on  kasvanut yli 10 000 lapsella ja nuorella.
 Erityisluokkien määrää on vähennetty vuosikymmenien ajan, mutta varsinkin vuoden 2010 perusopetuslain muutoksen jälkeen. Opettajien ammattijärjestö OAJ:ssa lakimuutoksen seurauksia on pidetty katastrofaalisina. Opettajien mielestä kunnat ovat käyttäneet erityistä tukea tarvitsevien lasten sijoittamista yleisopetuksen luokkiin säästökeinona.
 Opettajien mukaan erilaisten oppijoiden yksilöllisiin tarpeisiin vastaaminen vaatisi paljon nykyistä enemmän resursseja.
 Viime keväänä opettajien ammattijärjestön tekemässä kyselyssä 97  prosenttia opettajista kokee, että tässä mallissa erityislapset eivät saa lain edellyttämää tukea. Tilanne on helpompi pienissä kunnissa, joissa oppilaita on luonnostaan vähän.
 Kunnissa isoa vaihtelua erityisopetuksessa
 Erityisopetuksen käytännöt vaihtelevat kuntien kesken merkittävästi. Lapissa esimerkiksi Torniossa kolmella suurimmalla alakoululla on niin sanottu joustoluokka, jossa erityistä tukea tarvitsevat oppilaat saavat tarvittaessa apua.
 Pienessä kaupungissa erityisopettajien tilanne on kohtalaisen hyvä. Yläkoulussa erityisopettajia on yhteensä kuusi, ja erityisopetus toimii joustavasti yleisopetuksen luokilla tai klinikkamuotoisena ja tarvittaessa pienryhmässä.
 Tornion sivistystoimenjohtaja  Ilkka Halmkrona  pitää erityisopetuksessa tärkeimpänä sitä, että koulut saavat opettajaresursseja riittävästi ja opetus on joustavaa.
 – Jos maassa haetaan kelpoisia erityisluokan opettajia yhtäkkiä erityisen paljon, niin ei niitä kyllä löydy, Halmkrona sanoo.
 Pienryhmille on sivistystoimenjohtajan mukaan edelleen tarvetta. Aikaisemmin itsekin yläasteen rehtorina toimineen Halmkronan mielestä takavuosien tarkkailuluokkien kaltaiseen malliin ei pidä kuitenkaan enää mennä.
 – Sitä ei kannata kaivaa takaisin. Ongelmana oli se, että pieni ryhmä oli hetkessä täynnä ja pääsääntöisesti samat oppilaat olivat ryhmässä koko yläasteen. Oppilaat olivat yleensä poikia, jotka toki oppivat käymään koulua pienryhmissä ja saivat päättötodistuksen.
 Halmkronan mukaan "tarkkismainen" pienryhmä ei kuitenkaan auttanut oppilaita enää selviytymään toisen asteen opinnoissa. Kun heidän matkaansa toisen asteen opintoihin seurattiin, osoittautui pienryhmissä oppineiden opintojen keskeyttämisprosentti todella korkeaksi.
 Keskustele aiheesta kello 22 saakka.
 Lue myös:
 Ylen kysely: Kansanedustajat haluavat erityisluokat takaisin kouluihin – "Niiden poistaminen oli valtava virhe"

"Oppilailla on käytökseen liittyviä ongelmia enemmän" – "tarkkisluokkien" sijaan erityisopettaja antaa tukea joustavasti ja pienryhmissä


Summary: Unkari vastasi Suomen tekemään selvityspyyntöön uusilla syytöksillä. Suomen ministerit iloitsevat EU-rahoituksen kytkemisestä  oikeusvaltioperiaatteeseen.

Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) antoi Suomelle kouluarvosanan 8½ EU:n puheenjohtajakaudesta suoriutumisesta kauden viimeisessä huippukokouksessa Brysselissä.
 Yksi kauden onnistumisista oli Marinin mukaan se, että Suomi sai kytkettyä EU-rahan saamisen oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen. Pykälä sisältyy Suomen esitykseen unionin monivuotiseksi rahoituskehykseksi.
 – Tiedämme, että näillä pyrkimyksillä on kansalaisten tuki kautta Euroopan, Marin sanoi kansainvälisessä lehdistötilaisuudessa.
 Oikeusvaltiokytkystä käytiin värikästä keskustelua syksyllä, kun edellinen pääministeri  Antti Rinne  (sd.) sanoi  Unkarin hyväksyneen periaatteen . Unkari on EU:n syynissä juuri oikeusvaltio-ongelmien takia.
 Toisin kuin edeltäjänsä, pääministeri Marin ei halunnut ryhtyä erittelemään sitä, miten mekanismi toimisi käytännössä, vaan ohjasi kysymyksen eurooppaministeri  Tytti Tuppuraiselle  (sd.).
 Tuppuraisen mukaan varoja voidaan pidättää, jos esimerkiksi jäsenmaan tuomarien riippumattomuudessa on puutteita. Tuomarien pitää kyetä valvomaan, että EU-varoja käytetään asianmukaisesti.
 – Oikeusvaltiopuutteet ovat nimenomaan laajoja puutteita. Puhumme nyt mekanismista, joka on enemmän kuin vaikkapa korruptioon tai väärinkäytöksiin puuttuva mekanismi, Tuppurainen sanoi.
 Suomi on käytännössä vienyt eteenpäin komission ehdottamaa mallia, jonka nojalla jäsenmaalta voidaan ääritapauksessa evätä kaikki EU-rahoitus. Varojen pidättämisen pitää kuitenkin olla suhteessa puutteiden vakavuuteen.
 Mekanismi toimisi siten, että komissio tekee ehdotuksen varojen pidättämisestä ja jäsenmaat tekevät päätöksen. Varojen pidättäminen ei vaatisi yksimielisyyttä.
 Unkari järjesti selkkauksen tiistaina
 EU on kiinnittänyt huomiota tuomioistuinten riippumattomuuteen Unkarin lisäksi myös Puolassa. Tuppurainen ei halunnut ottaa kantaa siihen, mihin jäsenmaihin mekanismi voisi käytännössä iskeä.
 Mekanismi perustettaisiin nykyisten oikeusvaltioperiaatetta tukevien järjestelyiden rinnalle. Toinen niistä on ns. artikla 7 -menettely, jossa oikeusvaltio-ongelmat voivat johtaa jäsenmaan äänioikeuden menettämiseen. Unkarille järjestettiin artikla 7 -kuuleminen muiden jäsenmaiden edessä tiistaina.
 Kuuleminen aiheutti selkkauksen Unkarin ja muiden jäsenmaiden välille, kun Unkarin hallituksen tiedottaja  Zoltan Kovacs   twiittasi suljettujen ovien takana pidetyn tilaisuuden suorana ulkomaailmaan .
 Unkari vastahyökkäykseen
 Eurooppaministeri Tuppurainen pyysi tapauksen jälkeen Unkarilta kirjallista selvitystä, jonka Unkari toimitti tänään perjantaiaamuna. Tuppurainen ilmoitti Twitterissä, että Unkarin vastaus on ”riittämätön ja epätäydellinen”, eikä se selitä tiedottajan twiittailua.
 Unkari kävi julkistamassaan vastauksessa vastahyökkäykseen ja syytti neuvoston sihteeristöä asiakirjojen vuotamisesta julkisuuteen ja muita jäsenmaita ” George Sorosin  säätiön tukemien järjestöjen esittämien syytösten toistelemisesta”.
 Kovacs kutsui aiemmissa twiiteissään kuulemisessa läsnä olleita jäsenmaita ja komissiota ”Sorosin orkesteriksi”. Unkarilaissyntyinen sijoittaja Soros on joutunut pääministeri  Viktor Orbánin  toistuvien hyökkäysten kohteeksi.
 Tuppuraisen mukaan Unkarin twiittausjupakkaa käsitellään seuraavaksi EU-suurlähettiläiden kokouksessa ensi tiistaina. Neuvoston oikeuspalvelua konsultoidaan siitä, mitä asiassa voidaan tehdä.

Suomi hehkutti puheenjohtajakauden satoa: EU-rahan saanti saatiin kytkettyä oikeusvaltion tilaan – Unkarin hallitus jatkaa retorista hyökkäystään


Summary: Joulunalus on vilkasta aikaa kierrätyskeskuksissa ja -myymälöissä.

Joulunalus on paitsi kuluttamisen myös kierrättämisen sesonkiaikaa. Kodeissa siivotaan kaappeja ja varastoja joulukuntoon, ja tarpeettomaksi jäänyttä hyväkuntoista tavaraa päätyy runsain määrin kierrätykseen.
 Kierrätyskeskuksissa se tietää ruuhkaa tavaroiden vastaanotossa ja kiirettä lajittelussa.
 Kaappien siivoaminen on jouluperinne, josta monet pitävät edelleen kiinni - ja hyvä niin, sanoo Seinäjoen Kierrätyskeskuksen esimies  Maija Ruohoniemi.
 – Samalla huomataan, miten paljon sieltä löytyy tavaroita, joita ei ole käytetty pitkään aikaan. Hyvähän se on, että ne tuodaan meille tänne kiertoon eivätkä päädy kaatopaikalle.
 Käytettyjen tavaroiden myymälöistä voikin näin joulun alla tehdä hyviä löytöjä joko omaan tarpeeseen tai vaikka lahjaksi.
 1. Talviurheiluvälineet
 Lasten monot ja luistimet ovat tyypillisintä kierrätystavaraa. Niitä hankitaan paljon käytettynä ja ne myös lähtevät nopeasti kiertoon. Pieneksi jääneitä urheiluvälineitä ei haluta säilyttää kotona. Talviurheilukausi käynnistyy kohta ja kaappeihin ja varastoihin raivataan tilaa uusille välineille.
 – Nyt kannattaa tulla ostamaan monoja ja luistimia. Valikoima on hyvä ja runsas, kannustaa Maija Ruohoniemi.
 Minna Pääjärvi  on tullut etsimään lapselle luistimia. Sopivan kokoiset ja kuntoiset löytyvät helposti. Pääjärvi käy kierrätyskeskuksessa silloin tällöin. Hän ei tule tekemään heräteostoksia vaan etsimään käytettyä tavaraa silloin, kun se tuntuu järkevältä vaihtoehdolta.
 – Aina täältä on löytynyt kaikki, mitä olen tullut hakemaan.
 Lasten talviurheiluvälineitä on opittu kierrättämään kiitettävästi. Elina Kaakinen / Yle
 2. Kodintekstiilit ja vaatteet
 Kodintekstiilien valikoima on runsas. Ikkunaverhoja, pöytäliinoja, koristetyynyjen päällisiä ja muita sisustustekstiilejä riittää. Jos on tarvetta esimerkiksi hyväkuntoisille pussilakanoille, nyt niitäkin löytyy.
 – Liinavaatteita ja kodintekstiilejä tulee huomattavasti enemmän sisään joulukuussa kuin normaalisti, selvittää Ruohoniemi.
 Myös vaatetelineet notkuvat ja varastosta kannetaan koko ajan uusia vaatteita myytyjen tilalle. Vaateosasto kierrätyskeskuksessa on varsinainen löytöjen paikka. Kaapeista on nyt laitettu kiertoon ne vaatteet, jotka on hankittu heräteostoksina alennusmyynneistä ja jotka ovat jääneet kokonaan käyttämättä.
 Laadukkaan vaatteen voi saada päälleen muutamalla eurolla.
 – Tänne tulee merkkivaatteita, joita on käytetty vain pari kertaa tai joissa on vielä hintalappukin jäljellä.
 3. Pelit ja lelut
 Kierrätysmyymälöistä kerrotaan, että käytettyä tavaraa hankitaan myös lahjaksi. Kovin tavallista se ei ole, mutta yleistymään päin. Minna Pääjärvi on pohtinut asiaa.
 – Haluaisin ostaa kierrätystavaraa lahjaksi, mutta en ole sitä tehnyt. Se tuntuu vielä ajatuksena vähän vieraalta. Ajattelen, että vielä nyt saatetaan katsoa kieroon, jos antaa lahjaksi käytettyä tavaraa, mutta muutaman vuoden päästä se on varmasti jo aivan normaalia.
 Muutaman vuoden takaisella lautapelillä on hintaa 50 senttiä. Jarkko Heikkinen / Yle
 Jos on lahjaostoksilla kierrätyskeskuksessa, kannustaa Maija Ruohoniemi penkomaan esimerkiksi leluja ja pelejä.
 Koteihin kertyy nykyisin liikaa leluja, ja niitä pannaan hyväkuntoisina kiertoon, kun tarvitaan jouluksi tilaa uusille trendileluille. Sama koskee vaikkapa lautapelejä ja palapelejä.
 Kierrätysmyymälöiden lelu- ja pelivalikoimista löytyykin lähes uudenveroista tavaraa.
 4. Kirjat
 Myös kirjahyllyjä siivotaan jouluksi. Kodeissa ei enää haluta säilyttää kirjoja pelkästään pölyä keräämässä ja lahjaksi saatuja kirjoja laitetaan kierrätykseen.
 Kierrätyskeskuksen hyllyistä löytyykin hyvä valikoima esimerkiksi vuosien varrella Finlandia-palkinnolla palkittuja teoksia. Kirjat myydään pilkkahinnalla.
 Maija Ruohoniemi vinkkaa tutustumaan myös harrastekirjoihin ja lastenkirjoihin.
 – Kirjoja on nyt todella paljon ja niitä löytyy aikuisille ja lapsille, miksei lahjaksikin.
 Kaikkea löytyy - yhtä hyvin venäläisiä klassikoita kuin kevyttä lomalukemistakin. Elina Kaakinen / Yle
 Joulukoristeet laitetaan myyntiin hyvissä ajoin. Elina Kaakinen / Yle
 5. Joulukoristeet ja –tavarat
 Soittokierros kierrätysmyymälöihin paljastaa, että vilkkaimmin liikkuu käytetyn tavaran kaupassa näinä päivinä kaikenlainen joulutavara.
 Seinäjoen Kierrätyskeskuksessa joulukoristeet pannaan myyntiin jo lokakuussa. Kauppa on käynyt hyvin, mutta vielä on tavaraa jonkin verran jäljellä.
 Ennen koristeltiin koti vuosikymmenienkin ajan samoilla tontuilla, olkikoristeilla ja joulutauluilla, joilla oli paljon tunnearvoa. Nykyisin joulukoristeetkin ovat trenditavaraa. Vanhat pannaan kiertoon ja uusia härpäkkeitä hankitaan tilalle.
 Maija Ruohoniemi sanoo, että retron ystävien kannattaakin olla tarkkana.
 – Ihana on ollut huomata, että varsinkin tänä vuonna meille on tuotu paljon vanhaa joulutavaraa, liinoja ja -koristeita. Varsinkin 60- ja 70-lukujen retrojoulutavarat ovat menneet todella hyvin kaupaksi.
 Myös joululiinat ja -verhot on kätevä hankkia käytettynä, samoin esimerkiksi kynttilänjalkoja on tarjolla moneen makuun.
 Minna Pääjärvi käy kierrätyskeskuksessa ostoksilla tarpeen mukaan. Jarkko Heikkinen / Yle
 Minna Pääjärvi penkoo lasten vaatteita. Etsinnässä on punainen paita lapsen tonttuasuun. Sopiva löytyy nopeasti. Tyytyväinen asiakas kiikuttaa kassalle luistimet ja tonttupaidan. Ne lähtevät mukaan 3,50 eurolla.

Käytetty tavara liikkuu nyt, kun kodit pannaan joulukuntoon – 5 vinkkiä rahanarvoisten löytöjen tekemiseksi


Summary: Aiello teki lukuisia sivurooleja tunnettujen ohjaajien ja nimekkään näyttelijäkaartin elokuvissa.

Yhdysvaltalainen näyttelijä  Daniel  " Danny" Aiello  on kuollut 86-vuotiaana.
 Aiello muistetaan ehkäpä parhaiten roolistaan elokuvassa  Do the Right Thing   – kuuma päivä  (1989), josta hän oli myös ehdolla parhaan sivuosan Oscar-palkinnon saajaksi. Kyseisessä  Spike Leen  läpimurtoelokuvassa Aiello näytteli keskeistä roolia brooklynilaisen italialaispizzerian omistajana.
 Aiellon ura alkoi 1970-luvulla. Hän näytteli lukuisissa nimekkään näyttelijäkaartin elokuvissa, yleensä sivurooleissa.
 Aiello tunnetaan myös elokuvista  Leon  (1994) , Hudson Hawk -varkaista parhain  (1991) , Kuuhullut (Moonstruck)  (1987),  Suuri Gangsterisota (Once upon a time in America)  (1984) sekä  Kairon purppuraruusu (The Purple Rose of Cairo)  (1985) .  Hänellä oli rooli myös  Kummisetä -trilogian toisessa osassa.
 Aiello syntyi New Yorkissa vuonna 1933.

Näyttelijä Danny Aiello on kuollut – Muistetaan muun muassa elokuvasta Do the Right Thing


Summary: Terrorismiseurannassa on Suojelupoliisin mukaan niin paljon ihmisiä, että se joutuu priorisoimaan voimakkaasti kenttätoimintaansa. Nyt heitä on 390.

Al-Holin leirillä Syyriassa on 11 suomalaista aikuista naista ja yli 30 lasta.
 Suomessa on käyty usean viikon ajan  kiihkeää poliittista keskustelua  heidän kotiuttamisestaan. Hallitus vastaa ensi tiistaina  opposition välikysymykseen  asiasta.
 Kokosimme tähän juttuun al-Holin suomalaisia koskevia avoimia kysymyksiä. Jutun lopussa on kooste haastatelluista ja faktoista, joihin vastaukset perustuvat.
 Lapset:
 Keskustan puheenjohtaja, valtiovarainministeri  Katri Kulmuni  kertoi keskiviikkona  Ylen A-studiossa , että hän auttaisi al-Holin leirillä olevia suomalaisia lapsia, mutta ei äitejä.
 Kulmuni haluaa löytää oikeudellisen perustan sille, että leirin äidit ja lapset voitaisiin tarvittaessa erottaa toisistaan.
 1. Löytyykö äitien ja lapsien erottamiselle laillisia perusteita?
 Suomen lainsäädännön ja Suomea sitovien kansainvälisten sopimusten valossa tällaista perustetta ei ole.
 Lapsen etu jyrää aina turvallisuusnäkökohdat eli jos äitejä ei voida erottaa lapsista, heidät on tuotava yhdessä.
 YK:n lapsen oikeuksien sopimuksen mukaan lapsella on oikeus erityiseen suojeluun eikä lapsia saa erotella vanhempansa ideologian, toiminnan tai minkään muunkaan syyn perusteella. Sopimuksessa todetaan myös, ettei lasta ja vanhempia tule erottaa kuin äärimmäisissä tilanteissa.
 Lapsen oikeuksien sopimuksen mukaan Suomella on velvollisuus tuoda suomalaiset lapset turvaan oloista, jotka uhkaavat heidän henkeään. YK:n sopimus ja Suomen lastensuojelulaki velvoittavat valtiota tekemään kaikkensa, että suhde lapsen ja vanhemman välillä säilyy.
 Lapsen edun selvittäminen tarkoittaa käytännössä sitä, äitien ja lasten on tultava pois leiriltä sellaisiin olosuhteisiin, jossa lapsen etua voidaan arvioida.
 Äidit voisivat tietysti antaa suostumuksensa lasten siirtoon kotimaahan, ja jäädä leirille. Helsingin Sanomien mukaan  naiset vastustavat ajatusta.
 Tässäkin tapauksessa voidaan kysyä, miten vapaaehtoista tällaisen luvan antaminen olisi vankileiriolosuhteissa.
 Lapsia leikkimässä al-Holin leirissä elokuussa. Kuvan lapset eivät ole suomalaisia. Antti Kuronen / Yle
 2. Voidaanko äidit ja lapset tuoda Suomeen, ja ottaa lapset paluun jälkeen huostaan?
 Lapsen huostaanotto vaatii aina lapsen olosuhteiden yksilöllisistä selvittämistä.
 Viranomaiset voivat selvityksen jälkeen päätyä siihen, että lapsen etu todellakin vaatii erottamista äidistä, eli hänet otetaan huostaan.
 Lastensuojelulain mukaan  viranomaisten on arvioitava lapsen etua, hänen kasvuolosuhteitaan, lapsen elämäntavan vahingollisuutta ja mahdollisuutta avohuollon tukitoimiin. Lapsen tilanteesta tulee neuvotella perheen ja hänen läheistensä kanssa.
 Tahdonvastaiseen huostaanottoon voidaan turvautua vain, jos lapsen kehitys ja terveys on vakavasti vaarantunut, muut vaihtoehtoiset toimenpiteet eivät tule kyseeseen ja tämä toimenpide arvioidaan lapsen edun mukaiseksi.
 Hallinto-oikeus tekee päätöksen lapsen tahdonvastaisesta huostaanotosta, suostumukseen perustuvaan riittää lastensuojelutyötä tekevän sosiaaliviranomaisen päätös. Vain akuuteissa vaaratilanteissa lapsi voidaan sijoittaa kiireellisesti jo ennen hallinto-oikeuden määräystä tai päätöstä.
 Sekä suostumukseen perustuvan että tahdonvastaisen huostaanoton jälkeen vanhemmalla ja lapsella on oikeus valittaa päätöksestä hallinto-oikeuteen.
 3. Ovatko äidin äärimielipiteet tai Isisin alueella oleskelu riittävä peruste huostaanotolle Suomessa?
 Lastensuojelulaissa ei ole määritelty, millainen ideologia tai mielipide olisi riittävä peruste lapsen huostaanotolle.
 Jos lapsia otettaisiin huostaan vanhempien mielipiteiden vuoksi, kuka päättäisi, milloin ne ovat vääriä.
 Lapsiasiavaltuutetun mukaan  lapsia ei saa asettaa eriarvoiseen asemaan vanhempien ideologian, elämäntapojen tai mielipiteiden takia.
 4. Miten Suomen kansalaiset tai Suomen kansalaisuuteen oikeutetut lapset tunnistetaan?
 Kaikilla al-Holin leirillä olevilla lapsilla ei ole virallisia asiakirjoja tai ne ovat hävinneet. Osa lapsista on syntynyt Isisin alueella eikä heillä ole mitään virallisia papereita.
 Ulkoministeriöstä kerrotaan, että tunnistaminen tapahtuu käytettävissä olevilla menetelmillä.  Esimerkiksi Norjassa  lasten verisukulaisuus on osoitettu dna-testein.
 Ylen ulkomaan toimittaja Antti Kuronen tapasi suomalaisia naisia al-Holin leirillä toukokuussa. Antti Kuronen / Yle
 Äidit:
 5. Suojelupoliisin on kerrottu seuraavan muitakin ääriajattelusta epäiltyjä henkilöitä Suomessa. Jos äidit palaisivat Suomeen, eikö suojelupoliisi pysty pitämään silmällä noin kymmentä aikuista?
 Suojelupoliisin terrorismiseurannassa on tällä hetkellä noin 390 ihmistä. Jos al-Holin äidit lisättäisiin listalle, määrä nousisi 400:ään. Terrorismin uhka on luonteeltaan pitkäkestoinen ja terroristiset toimijat pyrkivät tietysti salaamaan toimintansa.
 Suojelupoliisi kertoo, että terrorismintorjunnan kohdehenkilöitä on niin paljon, että se joutuu priorisoimaan voimakkaasti kenttätoimintaansa.
 Tämä johtuu siitä, että Irakin ja Syyrian konfliktialueelta palaavat/palanneet ihmiset eivät ole ainoita, joiden toimia suojelupoliisi ja muut viranomaiset seuravaat muiden ihmisten turvallisuuden takaamiseksi.
 Suojelupoliisi muistuttaa, että täydellistä turvallisuutta ei pystytä takaamaan. Avoimissa yhteiskunnissa viranomaisten keinot ihmisten valvontaan ovat rajalliset.
 6. Millainen turvallisuusriski Suomelle on se, että äidit ja/tai lapset jätetään leirille?
 Suojelupoliisin mukaan al-Holin leirin aikuiset (äidit) muodostavat suomalaisille turvallisuusriskin. Terrorismin uhka kasvaa, jos he palaavat Suomeen. Sama turvallisuusriski koskee myös muita Isisin alueelta palaavia.
 Korkea kurdiviranomainen sanoo  Helsingin Sanomien haastattelussa , että al-Holin leirillä kasvavista lapsista voi tulla Isis-terroristien seuraava sukupolvi.
 Kauna Suomea kohtaan voi kasvaa, jos leirillä olevia ei auteta. Kurdihallinnon ulkoministeri muistuttaa, että Isis teki valtakaudellaan suuria terrori-iskuja Euroopassa eli Syyriaan jättäminen ei poista turvallisuusriskiä.
 Suojelupoliisi myöntää, että uhkaa on olemassa silloinkin, kun vierastaistelijat tai muut henkilöt oleskelevat konfliktialueella Syyriassa, mutta tuolloin toimintakyky Suomea vastaan on rajatumpi.
 Supon mukaan naisten kotiuttamiseen leiriltä liittyy merkittäviä ongelmia kansallisen turvallisuuden näkökulmasta.
 Suojelupoliisi korostaa, että kalifaattiin loppuun asti jääneistä suuri osa on todennäköisesti erittäin sitoutuneita Isisin toimintaan.
 7. Voidaanko Isisin kalifaatissa olleita äitejä syyttää terrorismirikoksista Suomessa?
 Jokainen on syytön, kunnes toisin todistetaan.
 Isisin toimintaan on voitu osallistua eri tavoin. Äideistä voidaan tehdä rikosilmoitus, jonka poliisi sitten tutkii ja tuomioistuin lopulta antaa tuomion.
 Rikoslain luku 34a käsittelee  terrorismirikoksia . Lain uusimmissa muutossäädöksissä määritellään rikoksiksi muun muassa yritykset rahoittaa tai kouluttaa terrorismia, värvätä terroritekoihin, edistää matkustamista tai matkustaminen terrorismitarkoituksessa.
 Osa lakimuutoksista, kuten matkustamisen edistäminen, on tullut voimaan vasta viime vuoden marraskuussa. Matkustamisesta terrorismitarkoituksessa tuli laitonta vuoden 2016 joulukuussa.
 Äitejä ei voida tuomita teoista, jotka eivät ole olleet rangaistavia heidän matkustaessaan Isisin alueelle.
 Al-Holin leirillä on 11 suomalaisnaista ja yli 30 lasta.  Yle
 8. Voiko äideiltä viedä Suomen kansalaisuuden?
 Katri Kulmuni on sanonut, että lainsäädäntöä pitäisi muuttaa vastaavien tapausten estämiseksi.
 Hän ei täsmentänyt mitä lakia ja miten. Euroopassa on päädytty hyvin erilaisiin ratkaisuihin: Britanniassa ja Hollannissa on viety Isisin alueelle lähteneiltä kansalaisuus ja  Norjassa on peruttu oleskelulupia .
 Al-Holin leirin suomalaisten äitien tai Syyriassa jo olevien Isis-taistelijoiden kansalaisuuden peruminen ei ole mahdollista. Kansalaisuuslakia muutettiin tämän vuoden toukokuussa.
 Sen mukaan kansalaisuuden voi menettää vakavien terroristisessa tarkoituksessa tehtyjen rikosten, kuten törkeän ihmiskaupan, panttivangin ottamisen, kaappauksen tai surman perusteella.
 Kansalaisuuden poistamisesta ei voi säätää taannehtivasti. Kansalaisuuden voi siis menettää vain sellaisen rikoksen vuoksi, joka on tehty vasta lakimuutoksen tultua voimaan.
 Kansalaisuuden menettäminen edellyttäisi myös sitä, että ihmiselle jää jonkin toisen maan kansalaisuus.
 9. Voidaanko äidit ja vanhemmat lapset velvoittaa/ohjata ohjelmiin, joissa autetaan radikalisoituneita?
 Tällaisia ovat esimerkiksi  Radinetin Exit-hanke , Pelastakaa lapset -järjestön  Radicalweb-ohjelma  ja  Ankkuritoiminta  ääriliikkeiden pauloihin joutuneille lapsille ja nuorille.
 Ääriajattelua purkaviin palveluihin osallistuminen on kuitenkin vapaaehtoista ja onnistuminen edellyttää myös henkilön omaa halua irtautua radikalismista.
 10. Suomeen on jo palannut Isis-taistelijoita ja heidän perheenjäseniään omin avuin. Mitä heille on tapahtunut?
 Suojelupoliisin mukaan palaajia on noin 20 ja heidän profiilinsa ovat vaihtelevia. Suuri osa heistä palasi konfliktin alkuvaiheessa petyttyään kalifaatin toimintaan, mutta osa palaajista ei ole luopunut radikaalin ideologian kannattamisesta.
 Supo ei ota kantaa siihen, onko palanneita heidän seurannassaan.
 Entä lasten isät?
 Al-Holin leirillä olevien lasten isät eli Isis-taistelijat ovat joko kuolleet, kadonneet tai jossain vangittuna. Heillä on samat lailliset oikeudet kuin äideillä.
 Äiti lapsineen al-Holin leirillä elokuussa. Antti Kuronen/YLE
 Faktat, joita vasten vastauksia on peilattava tällä hetkellä:
 Suomen lakien lisäksi kansainväliset sopimukset velvoittavat auttamaan erityisesti lapsia. (Suomen perustuslaki, lastensuojelulaki, konsulipalvelulaki, Euroopan ihmisoikeussopimus ja YK:n lapsen oikeuksien sopimus.)
 Suomen viranomaisilla ei ole toimivaltaa esimerkiksi huostaanotoissa al-Holin leirillä oleviin äiteihin tai lapsiin.
 Suomen lastensuojeluviranomaiset eivät pysty selvittämään perheiden tilannetta yksilöllisesti Syyriassa, kuten laki vaatii.
 Al-Holin pakolaisleiriä ylläpitävät kurdiviranomaiset eivät luovuta lapsia ilman äitejä. Poikkeuksena ovat olleet orpolapset ja vakavasti sairaat lapset.
 Oikeuskanslerin  lokakuinen vastaus kanteluihin  velvoittaa hallitusta toimiin suomalaislasten auttamiseksi.
 Suomen kansalaisia ei voi estää palaamasta, jos he itse pääsevät tänne jollakin keinolla.
 Juttua varten ovat antaneet tietoja suojelupoliisin viestintäasiantuntija  Minna Passi , ulkoministeriön sisältö- ja viestintäasiantuntija  Pekka Shemeikka . Lisäksi siinä on käytetty Helsingin yliopiston valtiosääntöoikeuden professori  Tuomas Ojasen  haastattelua A-Studiossa  ja Helsingin yliopiston valtiosääntöoikeuden dosentti  Liisa Niemisen  haastattelua.
 Lue lisää:
 Konsulikyydillä kotimaahan: Näin muut Pohjoismaat ovat onnistuneet hakemaan Isis-taistelijoiden lapsia Syyrian leireiltä
 Puolueet eri linjoilla al-Hol-kotiutuksista: "Lakihan on selvä, presidentin kanta erikoinen, aikuisten avustaminen olisi poikkeuksellista"
 Analyysi: Al-Holin operaatio on Marinin hallituksen ensimmäinen tilaisuus osoittaa, kykeneekö se tekemään vaikeita päätöksiä
 Näin kiista al-Holin suomalaisista on edennyt – Tämän kaiken tiedämme kohun vaiheista
 Putositko tyystin kärryiltä Haavisto–al-Hol-jupakassa? Ota homma haltuun nopeasti ja lue tämä juttu

Al-Hol nostatti monta kiperää kysymystä: Voidaanko lapset erottaa äideistään, onko äidin äärimielipide riittävä syy lapsen huostaanotolle?


Summary: Tuula Haataisen mukaan hallituksen työllisyystavoitteisiin pääseminen on vaativa urakka, mutta mahdollinen.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Tuore työministeri  Tuula Haatainen  (sd.) siirtyi tehtävään eduskunnan varapuhemiehen paikalta.
 Olette kokenut poliitikko, mutta työministerin salkku on teille uusi. Miltä haaste maistuu?
 Työllisyyspolitiikkaa olen sivunnut elämässäni monessa eri tehtävissä. Helsingin kaupungilla (apulaiskaupunginjohtajana) vastasin työllisyyspolitiikasta ja maahanmuuttoasioista.
 Olen toiminut myös opetus- ja ja sosiaali- ja terveysministerinä. Tämä antaa hyvää pohjaa, koska työministerin tehtävän hoitaminen vaatii hyvää yhteistyötä eri tahojen kanssa.
 Työmarkkinaennusteet eivät näytä kovin ruusuisilta. Kuinka mahdollisena pidätte, että hallituksen 75 prosentin työllisyystavoite toteutuu tämän hallituskauden aikana?
 Uskon että siihen löydetään keinot, jos tämä fokusoidaan politiikan ykkösasiaksi.
 Hallituksella on lukuisia toimia ja työryhmä, joka on työskennellyt jo edellisen ministerin toimesta. Vedän myös ministeriohjausryhmää, jossa näitä (toimia) käydään läpi.
 Nyt on aikataulu luotu. Meillä on iltakoulu 22. tammikuuta, ja toimet käydään läpi siellä. Odotan ratkaisuja työryhmistä ja sitten katsotaan hallituksessa, miten edetään.
 Seuraavaksi tätä tarkastellaan kehysriihessä keväällä. Viimeinen deadline on budjettiriihi elo-syyskuussa. Sillon pitää olla päätöksiä, joilla voidaan todentaa, että työpaikkoja syntyy 30 000 lisää.
 Kuinka todennäköistä tämä on?
 Se on vaativa urakka mutta uskon, että keinot pystytään löytämään.
 Hallituksella on lukuisa joukko toimia. Nyt vain pitää koota yhteen kokonaisuus, joilla voidaan osoittaa, että pystytään aikaansaamaan tulosta.
 Millä keinoin työllisyystavoitteisiin päästään?
 Tärkein tavoite on luoda uusia työpaikkoja, saada aikaan työllisyyttä ja pureutua työttömyyden kovaan ytimeen.
 Meillä on laiminlyöty sitä osaa väestöstä, joka on joutunut työelämän ulkopuolelle. He eivät kohtaa palvelua, joka pystyy vaikuttavasti auttamaaan heidät ulos työttömyydestä.
 TE-toimistoihin suunnataan lisää rahaa yksilöllisten palvelujen vahvistamiseen. Kuntakokeilut ovat lähdössä liikkeelle ensi vuoden puolella. Pitää myös saada eri viranomaiset toimimaan paremmin yhteen.
 Tarvitaan monenlaisia toimia: koulutuspolitiikka, aikuiskoulutukseen satsaaminen, nuorten työmarkina-aseman parantaminen. Tämä vaikuttaa pitkällä tähtäimellä siihen, että ihmisten työmarkkina-asema vahvistuu.
 Keskustan puheenjohtaja, valtiovarainministeri Katri Kulmuni on sanonut, että hallituksen tulee kyetä tekemään työllisyyden edistämiseksi "tarvittaessa vaikeita ratkaisuja ohi työmarkkinajärjestöjen".
 Mikä on henkilökohtainen kantanne esimerkiksi ansiosidonnaisen työttömyysturvan porrastamiseen?
 Minä en ole sitä esittämässä, ja se itse asiassa kuuluu sosiaali- ja terveysministerin alueeseen.
 Nämä (ehdotukset porrastamisesta) ovat liittyneet vastikkeellisuuskysymykseen ja ajatteluun, että pelkästään sosiaaliturvaa heikentämällä voidaan työllisyyttä parantaa.
 Luotan siihen, että ihmiset haluavat tehdä töitä ja palata työmarkkinoille takaisin, jos on työelämästä ulos pullahtanut. Pitää tarjota keinoja, joilla voi löytää uuden alan, esimerkiksi täsmäkoulutusta, tai terveydenhuoltoa, jos terveydentilassa on korjattavaa.
 Haluan keskittyä ykkösasiana siihen, että hallituksen liima vahvistuu ja säilyy.  Tuula Haatainen
 Antti Rinteen (sd.) hallituksessa oli epäluottamusta pääministerin ja keskustan välillä, nyt keskustan ja ulkoministeri Pekka Haaviston (vihr.) välillä. Onko hallituspuolueiden välillä luottamusta?
 Hallituksella on toimintakyky. Olen pitkään ollut politiikassa mukana ja ollut myös punamultayhteistyötä tekemässä – tässä hallituksessa olevista ministereistä varmaan pisimpään.
 Meillä on hyvä hallitusohjelma. Sinne on kukin puolue saanut omia tavoitteitaan. Nyt pitää keskittyä, miten niihin päästään. Se vaatii kompromissia keskustelua ja keskusteluyhteyttä.
 Haluan keskittyä ykkösasiana siihen, että hallituksen liima vahvistuu ja säilyy.
 Mikä muuttuu verrattuna edelliseen työministeriin Timo Harakkaan (sd.)?
 Mieluummin kuin vertaan edeltäjään, keskittyisin millainen ministerinä olen. Haluan toimia yhteistyössä laajasti eri tahojen kanssa, niin työnantajapuolen kuin palkansaajapuolen ja kansalaisjärjestöjen kanssa. Lähden tekemään hartiavoimin työtä hallitusohjelmatavoitteiden saavuttamiseksi. Uskon, että siinä myös onnistutaan, kun ottaa tällaisen rauhallisen otteen.
 Miten kommentoitte käynnissä olevia kuumia työmarkkinakierroksia?
 Työmarkkinaosapuolet neuvottelevat ratkaisusta. Valitettavasti lakkoja on, mutta en ministerinä puutu tähän. Annan kaiken tukeni valtakunnansovittelijalle, joka sitä työtä tekee, jotta mahdollisimman pian päästään normaaliin järjestykseen.

Tuore työministeri tarjoaisi täsmätukea vaikeasti työllistyville – ei lämpene ansiosidonnaisen porrastamiseen


Summary: Pääministeri Sanna Marinin (sd.) mukaan Suomelle tärkeitä ovat kaupan ja lentoliikenteen sujuminen, sekä turvallisuusyhteistyö.

BRYSSEL  EU on valmis aloittamaan Britannian kanssa neuvottelut tulevasta suhteesta. Aikaa on 11 kuukautta sen jälkeen, kun Britannia eroaa unionista tammikuun viimeisen päiävän yönä.
 Siitä alkaa juosta siirtymäkausi, joka kestää ensi vuoden loppuun.
 Britannialla on mahdollisuus hakea siirtymäkaudelle jatkoaikaa 1-2 vuotta. Britannian pääministeri  Boris Johnson  on kuitenkin ilmoittanut, ettei hän aio hakea jatkoaikaa. Johnson haluaa päästä neuvottelemaan mahdollisimman nopeasti muita vapaakauppasopimuksia, muun muassa Yhdysvaltojen kanssa
 EU-johtajat antoivat perjantaina komissiolle mandaatin aloittaa neuvottelut mahdollisimman pian. Niitä vetää Brexit-pääneuvottelija  Michel Barnier .
 – Haluamme suhteesta mahdollisimman läheisen, mutta sellaisen, joka kunnioittaa periaatteitamme, sanoi komission puheenjohtaja  Ursula von der Leyen  EU-huippukokouksen päätyttyä.
 EU:n brexit-pääneuvottelija Michel Barnier. Stephanie Lecocq / EPA
 Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Charles Michel  onnitteli Johnsonia perjantaiaamuna puhelimitse ja toivoi Britannian hyväksyvän erosopimuksen mahdollisimman nopeasti.
 Johnson tuonee sopimuksen parlamentin alahuoneen ratifioitavaksi jo ensi viikolla.
 Talouskysymykset ovat neuvotteluissa etusijalla
 EU haluaa tulevassa suhteessa varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset, kuten nollatariffit ja nollakiintiöt sekä estää polkumyynnin.
 Johnson puolestaan tavoittelee EU:n kanssa sellaista suhdetta, jossa sitä eivät sido EU:n sääntely eivätkä lait.
 Von der Leyenin mukaan neuvotteluissa edetään askel kerrallaan, koska alle vuoden mittainen neuvotteluaika ratifiointiprosesseineen on haasteellinen.
 Vertailun vuoksi EU:n ja Japanin välistä, maailman suurinta kauppasopimusta neuvoteltiin seitsemän vuotta.
 Von der Leyen muistutti, että vaikka Britannia on EU:lle tärkeä, siitä tulee kaikesta huolimatta kolmas maa.
 Kilpailun on oltava reilua
 EU tulee painottamaan työntekijöiden oikeuksia, ympäristövaatimuksia muun muassa ruoan tuotannossa sekä valtiontukijärjestelmää.
 Britannialla on paineita laskea maataloustuotteidensa hintoja kauppasuhteessa Yhdysvaltoihin. EU:n taas pitää estää Britannian tavaroiden kulkeutuminen unionin markkinoille alihintaan.
 Kalastusoikeuksista noussee suuri riita. Britannia haluaa kalastaa omat vetensä, mutta EU:n tavoite on sopia jonkinlaisesta kiintiöstä.
 Tavarat kulkevat tuotantoketjuissa lukuisia kertoja EU-rajojen sisällä. Osapuolten on neuvoteltava siitä, miten verotus ja alkuperämaamerkinnät hoidetaan esimerkiksi autoissa ja lääkkeissä.
 Turvallisuusyhteistyö on tärkeä molemmille
 Britannialla on EU:n paras tiedustelujärjestelmä. Sekä EU että Britannia ovat puhuneet yhteistyöstä tiedonvaihdossa. Terrorismi on uhka kanaalin molemmin puolin, mutta unionin ulkopuolisena maana datatiedon jakaminen voi olla hankalaa.
 Britannian täytyy myös miettiä, mihin institutioiden ulkopuolisiin rakenteisiin se haluaa osallistua jatkossa. Puolustusyhteistyö on ollut esillä, myös avaruusohjelma.
 EU:n sisämarkkinoilla kaikki on tarkkaan säädelty. Etukäteen ei vielä tiedetä, minkä järjestelyn kautta riidat puidaan. Johnson on ilmoittanut selvästi, että Britannia ei aio olla EU:n tuomioistuimen alainen. On kysymysmerkki, minkälainen oikeudellinen prosessi voidaan luoda.
 EU on uudessa tilanteessa. Tärkeä kumppani jättää unionin, mutta sen kanssa halutaan sitoa mahdollisimman läheinen suhde kaikilla tasoilla. EU on Britannian suurin kauppakumppani.

EU on valmis puolustamaan ja edistämään tavoitteitaan tulevissa neuvotteluissa Britannian kanssa


Summary: Tutkijan mukaan hallituksen aatteelliset erimielisyydet ja pääpuolueiden suosion lasku ovat erittäin kriisialtis yhdistelmä.

Jo kolme ministeriä on pyytänyt anteeksi toimiaan al-Holin kotiutuksista syntyneen kiistan aikana.
 Viimeisimpänä kompuroi valtiovarainministeri  Katri Kulmuni  (kesk.), joka  viritti Instagramissa  äänestyksen  siitä, keitä Syyrian al-Holin leiriltä pitäisi kotiuttaa. Ministerin postaus suututti ihmisoikeusjärjestön.
 Kulmunin anteeksipyyntöä edelsivät pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) pahoittelut, kun  suomalaistoimittajia oli estetty kysymästä  al-Hol-asiasta Brysselin-vierailun aikana.
 Ennen heitä ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.)  kertoi pyytäneensä anteeksi  konsulipäällikkö  Pasi Tuomiselta . Haaviston oli kerrottu yrittäneen syrjäyttää Tuominen tehtävistään al-Hol-erimielisyyksien takia.
 Politiikan tutkija sanoo, että anteeksipyynnöt kiertyvät hallituksen perusongelmien eli ideologisten erojen ja pääpuolueiden SDP:n ja keskustan laskeneen kannatuksen ympärille.
 Hallituksen on ollut vaikeaa tehdä al-Holin leiriläisten mahdollisesta tuomisesta Suomeen päätöstä, jonka takana kaikki hallituspuolueet seisoisivat.
 – Al-Hol viittaa siihen, ettei hallituksella ole selkeää kantaa, eikä sen perusteella saada asiaa viestittyä eteenpäin. Tuntuu, että ollaan pimeässä metsässä, sanoo poliittisen talouden tutkija  Antti Ronkainen .
 – Kun pohjalla ovat aatteelliset erimielisyydet ja molemmat pääpuolueet tippuvat gallupeissa, molemmat puolueet ottavat irtiottoja yhdessä sovitusta hallitusohjelmasta. Molempien on pakko viestiä omille oletetuille äänestäjilleen. Se tekee asetelmasta erittäin kriisialttiin.
 Tutkija: Jos kaikkea pahoittelee, teho laimenee
 Viestinnän tutkija sanoo, että nykyisin ollaan valmiita pyytämään nopeasti anteeksi, kun syntyy paheksuntaa.
 – Aiemmin anteeksipyyntöä on usein jouduttu tivaamaan, sanoo puheviestinnän professori  Pekka Isotalus  Tampereen yliopistosta.
 Hän tutki entisen ministerin  Ilkka Kanervan  (kok.)  tekstiviestikohua , jossa anteeksipyyntöä piti odottaa.
 Poliitikot ovat varpaillaan myös siksi, että suureksi paisunut, Postin työehdoista syntynyt erimielisyys  johti jo kahden ministerin ,  Antti Rinteen  (sd.) ja  Sirpa Paateron  (sd.)  eroon . Isotaluksen mukaan herkkyyttä lisää nykyisin se, että sosiaalista mediaa käytetään kohujen kasvattamiseen.
 – Nykyään ollaan valmiita pyytämään nopeasti anteeksi, ja se tehdään herkästi, kun syntyy paheksuntaa, Isotalus sanoo.
 – On havaittu, että ei tarvitse olla valtavan iso skandaali, kun kohu voi kääntyä nopeasti henkilöä vastaan, jolloin seuraukset voivat olla vakavia.
 Isotaluksen mukaan oppi on mennyt perille, sillä kriisiviestinnän perusohje on: pyydä heti anteeksi.
 – Ei se ole huonokaan asia, mutta jos kaikesta aletaan pyytää anteeksi, se voi laimentaa anteeksipyynnön tehokkuutta.
 Myös kansanedustaja  Mikko Kärnä  (kesk.)  pyysi viime viikolla anteeksi kirjoitustaan Antti Rinteestä .
 Huomiota herätti myös se, että kansanedustaja  Pirkka-Pekka Petelius  (vihr.)  pyysi anteeksi saamelaisia pilkkaavia sketsejään .
 Välikysymys mittaa, pystyvätkö poliitikot lopettamaan sooloilun
 Hallituksen toimintakyvyn näyttää nyt se, millaisen kompromissin ministerit saavat aikaa ensi tiistaiksi, jolloin hallituksen pitää vastata opposition al-Hol-välikysymykseen.
 Antti Ronkaisen mukaan välikysymys mittaa myös sen, kykenevätkö hallituspuolueiden poliitikot lopettamaan irtiotot ja sooloilun.
 Hänen mukaansa oli jo historiallista, että hallituspuolue keskusta käytti opposition välikysymystä pääministerin vaihtamiseen.
 – Kaksi välikysymystä ovat olleet erittäin merkittäviä. Edellinen kaatoi Antti Rinteen ja nyt koko opposition välikysymys pakottaa hallituksen ottamaan kantaa al-Hol-asiaan, johon Rinteen aikana ei kyetty muodostamaan yksiselitteistä kantaa. Sen seurauksena ulkoministeri Pekka Haavisto on hoitanut asiaa eteenpäin.
 Ronkainen sanoo, että keskusta on ilmaissut selvimmin varautuneisuutensa al-Holin poliittisen ratkaisun suhteen.
 Ronkainen sanoo yllättyneensä, että hallituksen vaikeudet eskaloituivat tänä syksynä niin nopeasti, sillä hallituksen koetinkiveksi odotettu työllisyystoimista päättäminen on edessä vasta ensi vuonna.

Al-Hol-vaikeudet näkyvät ministerien anteeksipyyntöinä – Tutkijat: "Vaikea viestiä, kun ei ole selkeää kantaa", "Aiemmin pahoitteluja piti tivata"


Summary: Sijaissynnytys on monelle ainoa keino saada lapsi. Tällä hetkellä suomalaiset turvautuvat ulkomaalaisiin kohdunvuokraajiin.

Sijaissynnytys kiellettiin Suomessa vuonna 2007. Nyt lähes kaikki eduskuntaryhmien puheenjohtajat haluavat selvittää, voitaisiinko sijaissynnytys jälleen sallia Suomessa.
 Yle Perjantai lähetti eduskuntaryhmien puheenjohtajille kolme kysymystä liittyen sijaissynnytyksen sallimiseen Suomessa. Yhdeksästä puheenjohtajasta kyselyyn vastasi kahdeksan. Vastaamatta jätti Liike Nytin  Harry Harkimo .
 Tällä hetkellä hedelmöityshoitolaki kieltää sijaissynnytyksen Suomessa. Ennen kieltävän lain säätämistä vuonna 2007 Suomessa syntyi useita lapsia sijaissynnytyksen avulla. Esimerkiksi  Väestöliiton  lapsettomuusklinikan toteuttamat sijaissynnytykset onnistuivat pääsääntöisesti hyvin.
 Lue myös:
 Vauvatehtaan johtajan mielestä kohdunvuokraus ei ole naisen riistoa: “Sijaissynnytys on normaali lapsettomuuden hoitokeino”
 Suomessa syntyy vuosittain tyttölapsia, joilta puuttuu synnynnäisesti kohtu. Lisäksi on nuoria naisia, joilta on jouduttu poistamaan kohtu jonkun sairauden, synnytyskomplikaation tai onnettomuuden takia.
 Kyseessä on pieni potilasryhmä, mutta lapsen saaminen on heille yhtä tärkeää kuin muille pareille. Myös homopareille sijaissynnytys voi olla ainoa keino saada lapsi.
 Nykymalli on johtanut siihen, että suomalaiset ovat turvautuneet ulkomaisiin sijaissynnytysjärjestelyihin.
 “Voisimme estää sijaissynnytysturismin”
 Yle Perjantain kyselyyn vastanneista eduskuntaryhmien puheenjohtajista kristillisdemokraattien  Päivi Räsästä  lukuun ottamatta kaikki kannattavat sitä, että sijaissynnytyksen salliminen pitäisi vähintäänkin selvittää.
 – Hallitusohjelman mukaisesti ei-kaupallisen sijaissynnytyksen salliminen pitää selvittää erikseen määriteltävissä tapauksissa. Asian valmistelu oikeusministeriössä pitää aloittaa mahdollisimman pian,  Antti Lindtman  (sd.) sanoo.
 “Asian valmistelu oikeusministeriössä pitää aloittaa mahdollisimman pian", Antti Lindtman (sd.) sanoo.
 Eduskunta
 – Sijaissynnytyksen sallimista on syytä selvittää, mutta kohdunvuokrauksesta ei saa tehdä bisnestä,  Ville Tavio  (ps.) sanoo.
 – Pidämme hyvänä, että hallitusohjelmassa on luvattu selvittää ei-kaupallisen sijaissynnytyksen salliminen lainsäädännössä erikseen määriteltävissä tapauksissa,  Kai Mykkänen  (kok.) sanoo.
 – Ei-kaupallisen sijaissynnytyksen sallimisella lainsäädännössämme voisimme estää sijaissynnytyksen aiheuttaman turismin ulkomaille ja sen tuomat terveysriskit, sekä ongelmat adoptioprosesseissa. Siksi asian arvioiminen ja selvittäminen on paikallaan,  Antti Kurvinen  (kesk.) sanoo.
 “Kohdunvuokraukseen liittyy monia eettisiä ongelmia. On esimerkiksi vaara, että köyhät naiset joutuvat vuokraamaan kohtuaan taloudellisista syistä”, Antti Kurvinen (kesk.) sanoo.
 Eduskunta
 – Lainsäädäntö olisi tarpeellista uudistaa. Vihreiden mielestä sijaissynnyttäminen on tehtävä mahdolliseksi sellaisella tavalla, joka suojelee kaikkien osapuolten oikeuksia ja jossa oikeus- ja vastuukysymykset hoidetaan selkeästi,  Emma Kari  (vihr.) sanoo.
 – Vasemmistoliitto kannattaa lailla säädeltyä, epäkaupallista ja yhdenvertaisesti sukupuolesta riippumatta saavutettavaa sijaissynnytystä, joka suojelee sekä syntyvän lapsen, synnyttäjän että aiottujen vanhempien etua ja hyvinvointia,  Paavo Arhinmäki  (vas.) sanoo.
 “Sijaissynnytykseen voi liittyä naisten hyväksikäyttöä”
 Kristillisdemokraattien Päivi Räsänen ei kannata sijaissynnytystä. Hänen mukaansa käytäntö toisi mukanaan vaikeita eettisiä ongelmia synnyttävän äidin ja lapsen asemaan.
 – Äiti kiintyy lapseensa raskauden ja synnytyksen aikana, ja tämän sidoksen katkeaminen saattaa olla paljon vaikeampaa kuin etukäteen sopimusta tehtäessä osataan ajatella.
 “Tähän voi liittyä myös heikossa asemassa olevien naisten hyväksikäyttöä”, Päivi Räsänen (kd.) sanoo.

 Eduskunta
 Räsänen korostaa, että synnyttävällä äidillä tulee olla oikeus pitää lapsensa. Tällöin lapsen ”tilanneilla” on edessään vaikea luopumisprosessi unelmastaan, varsinkin jos lapsi on saanut alkunsa tilaajien omilla sukusoluilla.
 – Tähän voi liittyä myös heikossa asemassa olevien naisten hyväksikäyttöä. Lapsen syntyminen vammaisena on myös aiheuttanut ongelmia, jos ”tilattua” lasta ei synnytyksen jälkeen halutakaan, Räsänen sanoo.
 Punaista valoa kaupalliselle sijaissynnytykselle
 Kaupallisessa sijaissynnytyksessä yritys järjestää maksua vastaan asiakkaalleen kohdunvuokraajan. Sijaissynnytyksessä käytetään yleensä lasta toivovan henkilön sukusoluja. Alkio siirretään sijaissynnyttäjän kohtuun.
 Kohdunvuokrauksesta on tullut kansainvälistä liiketoimintaa, jonka ympärillä pyörivät isot rahat. Esimerkiksi  Georgiassa kohdunvuokraus voi maksaa jopa 60 000 euroa.  Sijaissynnytysklinikoita toimii Georgian lisäksi muun muassa Ukrainassa, Venäjällä ja Yhdysvalloissa.
 Yle Perjantai kysyi eduskuntaryhmien puheenjohtajilta, voisivatko kaupalliset sijaissynnytysklinikat toimia Suomessa. Kaikki puheenjohtajat vastustavat kaupallista sijaissynnytystoimintaa.
 “Kohdunvuokraaja ei välttämättä piittaa sikiön hyvinvoinnista jos aikoo synnyttää lapsen vain rahan vuoksi”, Ville Tavio (ps.) sanoo.
 Eduskunta
 – On mahdollista, että kysymys on sijaissynnyttäjän hyväksikäytöstä ja jopa lapsikauppaan rinnastuvasta järjestelystä. Kohdunvuokraaja ei välttämättä piittaa sikiön hyvinvoinnista jos aikoo synnyttää lapsen vain rahan vuoksi, Ville Tavio sanoo.
 – Jos sijaissynnytyksiin liittyy tulonsiirto lapsen vanhemmalta kantajalle, se muuttaa ilmiön luonnetta. Vihreät kannattaa sijaissynnytysten laillistamista niin, ettei siihen liity taloudellisen edun hankkimista, Emma Kari sanoo.
 “Ei-kaupalliseen sijaissynnytykseen kuuluu olennaisesti se, ettei sijaissynnyttäjälle makseta palkkaa”,  Paavo Arhinmäki (vas.) sanoo.
 Eduskunta
 – Vasemmistoliitto ei aja kaupallisten sijaissynnytysklinikoiden sallimista Suomessa. Kaupalliseen sijaissynnytykseen liittyy paljon eettisiä ja oikeudellisia ongelmia, Paavo Arhinmäki sanoo.
 “Oikeusministeriö tulee tekemään selvityksen ja etenemisestä sovitaan hallituksessa”, Anders Adlercreutz (r.) sanoo.
 Eduskunta
 – Sijaissynnyttämisestä ei pitäisi tehdä bisnestä. Hallitusneuvotteluissa on sovittu, että ei-kaupallisen sijaissynnytyksen salliminen erikseen määriteltävissä tapauksissa selvitetään, Anders Adlercreutz (r.) sanoo.
 Sijaissynnyttäjälle ei pidä maksaa
 Yle Perjantain kysyi myös, pitäisikö sijaissynnyttäjän saada palkka yhdeksän kuukauden työstä. Kaikki kyselyyn vastanneet puheenjohtajat olivat yksimielisesti sitä mieltä, että sijaissynnyttäjälle ei pidä maksaa palkkaa.
 – Ilmeinen moraalinen ongelma on, syntyykö synnyttävälle naiselle raskauden aikana lapseen tunneside, joka aiheuttaa traumaattisen kokemuksen, kun lapsesta joutuukin synnytyksen jälkeen eroon. Olisi parempi, että sijaissynnyttäjänä toimisivat halukkaat sukulaiset tai läheiset ystävät, Ville Tavio sanoo.
 Eduskunta
 – Mikäli sijaissynnytykset jälleen sallittaisiin Suomessa, tulisi sen olla ei-kaupallista toimintaa ja perustua sijaissynnyttäjän vapaaehtoiseen auttamishaluun, Kai Mykkänen sanoo.
 – Sijaissynnyttäjien ei tule saada palkkaa tai palkkiota, mutta kulukorvaukset tulisi voida maksaa, Antti Kurvinen toteaa.
 – Johtopäätösten aika on nyt aloitettavan selvitystyön jälkeen. SDP:n lähtökohta on, että sijaissynnytysten pitää olla ei-kaupallista toimintaa, Antti Lindtman toteaa.
 Tänään perjantaina 13.12. Yle TV1:llä Yle Perjantai käsittelee sijaissynnytystä. Pitäisikö sijaissynnytys sallia Suomessa? Pekka Vahvasen vieraina ovat ilman kohtua syntynyt Carolina Nystén ja kristillisdemokraattien kansanedustaja Sari Tanus. Ohjelma on katsottavissa myös Yle Areenassa.

 Lue myös:
 Epätoivo ajoi ukrainalaisen Marian ja georgialaisen Ketin sijaissynnyttäjiksi
 Ukrainasta on tulossa Euroopan vauvatehdas – "Kun poika kysyi pömppömahastani, sanoin, että äiti on syönyt vähän liikaa pullaa"
 Sadat lapsettomat pariskunnat ostavat nyt synnyttäjän Ukrainasta – joukossa ollut myös muutamia suomalaisia

“Voisimme estää sijaissynnytysturismin” - Eduskuntaryhmien puheenjohtajilta vihreää valoa sijaissynnytyksen sallimiseksi Suomessa


Summary: Hätäkeskuslaitos tarttuu ensi vuonna työntekijöiden psykososiaalisiin kuormitustekijöihin.

Entinen hätäkeskuspäivystäjä  Pia Hurme  muistaa, millaista oli lähteä kotiin rankan työvuoron päätteeksi. Olo oli hetkittäin turvaton.
 – Kun oli ollut ihmisten hätätilanteessa koko päivän, alkoi kotimatkallakin kävellessä miettiä, millaisia ihmisiä on liikkeellä. Sitä tarkkaili ympäristöään ja mietti, onko turvallista.
 Yle kertoi keskiviikkona  hätäkeskuspäivystäjien kovasta henkisestä kuormituksesta . Sen Hurmekin on saanut kokea. Asiantuntijan mukaan hätäkeskuspäivystäjien  työ voi johtaa traumaperäiseen stressihäiriöön .
 Kangasalalainen Hurme työkentelee nykyisin pankkimaailmassa. Kymmenen vuoden työurakka Turun ja Keravan hätäkeskuksissa päivystäjänä on hänen kohdallaan ohi.
 – Koin työn ihan hirvittävän raskaana, Pia Hurme sanoo.
 Masennusta ja ahdistusta
 Pia Hurmeen mukaan pitkät työvuorot ja monet raskaat asiat johtivat päätökseen työpaikan vaihtamisesta.
 Päätös muhi melko pitkään. Elämään alkoi ilmaantua masennusta, kiukkuisuutta ja hirvittävää ahdistusta, hän kuvailee.
 – Ei sitä jaksanut enää. Tulin siihen tulokseen, ettei mikään työ ole sen arvoista.
 Hurme kertoo, ettei työn lisäksi jaksanut tehdä mitään muuta. Vapaa-aika kului joko työstä palautumiseen tai seuraavaan työvuoroon valmistautumiseen.
 Ystäväni kysyi, miksi haluan työhön, jota ei arvosteta.  Pia Hurme
 Hätäpuheluiden vastaanottaminen kävi lopulta liian raskaaksi. Hurme mainitsee erityisen kuormittaviksi täysin turhat puhelut ja luurista korviin sataneet solvaukset.
 – Huorittelu ja tappouhkaukset kuormittivat, vaikka parhaansa yritti. Niitä kantoi mukanaan kyllä.
 Arvostuksen puute kalvaa ammattilaista
 Susanna Sankalan  tekemän pro gradu -tutkielman mukaan moni hätäkeskuspäivystäjä on aidosti ylpeä työstään, vaikka heistä tuntuu, että päivystäjiä ei arvosteta. Hätäkeskuspäivystäjän työtä eivät kunnolla arvosta edes muut viranomaiset.
 Pia Hurme muistaa saaneensa osakseen ihmetystä alanvalinnastaan jo opiskeluaikana.
 – Ystäväni kysyi, miksi haluan työhön, jota ei arvosteta.
 Hurme kertoo huomanneensa alan arvostuksen puutteen myös lehtien kommenttipalstoilta.
 – Sieltä pystyy hyvin havaitsemaan sen, millaisia idiootteja ja älykääpiöitä hätäpuheluihin on monen mielestä vastaamassa, hän sanoo.
 Hätäkeskuslaitos aikoo puuttua kuormitukseen
 Hätäkeskuslaitoksen henkilöstöpäällikkö  Antti Koskelan  mukaan parannettavaa löytyy monelta saralta. Ensi vuonna työsuojelullisena painopisteenä on tarttua psykososiaalisiin kuormitustekijöihin.
 Hätäkeskuslaitoksen johdon, esimiesten ja muun hallinnon arvostuksen päivystäjän työtä kohtaan pitää olla korkea, koska hätäpuheluiden vastaanottaminen ja käsittely on koko viraston olemassaolon tarkoitus.  Antti Koskela
 Vuosittaisen työhyvinvointikyselyn kokonaisarvosana on laskenut edelliseen vuoteen verrattuna, mutta vain hieman. Koskela sanoo laskun olleen arvattavissa  uuden tietojärjestelmän käyttöönoton vuoksi .
 ERICA-tietojärjestelmän käyttöönotto on Koskelan mukaan lisännyt negatiivisen palautteen määrää. Yhteistyöviranomaisten palaute koetaan selvästi voimakkaimmin, mikä hänen mukaansa on ymmärrettävää.
 – Hätäkeskuslaitoksen johdon, esimiesten ja muun hallinnon arvostuksen päivystäjän työtä kohtaan pitää olla korkea, koska hätäpuheluiden vastaanottaminen ja käsittely on koko viraston olemassaolon tarkoitus.
 Koskela kertoo, että asiakaspalautteiden mukaan hätäpuheluiden soittajat arvostavat päivystäjien työtä.
 – Vaikka se ei varmasti aina ilmoituksen vastaanottajasta siltä tunnu, kun soitetaan hädässä, päihtyneenä tai kiukkuisena ja vuodatetaan kaikki päivystäjän niskaan, Koskela sanoo.
 Hätäkeskuslaitos Suomessa työskentelee yhteensä noin 600 henkilöä eri puolilla maata. Sisäministeriön alaisen viraston työntekijät ovat turvallisuusalan moniosaajia. Hätäkeskuspäivystäjän työ on laitoksen ydintehtävä. He vastaavat hätänumeroon 112 tuleviin avunpyyntöihin. Operatiivista eli salihenkilöstöä on 490 ja hallintoa 120.
 Huomio pitkäaikaiseen kuormitukseen
 Hätäkeskuspäivystäjien työtä pro gradussaan tutkinut Susanna Sankala kertoo yllättyneensä, kuinka kaikki tutkimusta varten haastatellut hätäkeskuspäivystäjät alkoivat oma-aloitteisesti kertoa pahoista työtilanteistaan. Työn kuormittavuus tuli selvästi ilmi.
 Hurme sanoo, ettei hän työssä ollessaan pystynyt keskustelemaan tunnoistaan tai saanut tilanteeseen apua.
 – Miettii, onko se omaakin syytä. Olisin toki itse voinut olla painokkaamminkin yhteydessä työterveyteen, hän sanoo.
 Toisaalta hän kokee aiheen olevan kuin norsu olohuoneessa.
 – Kaikki tietävät, että se on olemassa, mutta siitä ei puhuta. Nopeat keskustelut käydään pahoista keikoista, mutta pitkäaikaisesta kuormituksesta ei puhuta.
 Henkilöstöpäällikkö Antti Koskela sanoo, että työn kuormittavuus on tiedostettu ja sille on tehty toimenpiteitä.
 – Lähiesimieskoulutus on aloitettu viime vuonna, työterveyshuollon ja KEVAn yhteistyötä on tehostettu, työnohjaus on mahdollistettu, varhaisen tuen ja defusing-keskusteluja pidetään matalalla kynnyksellä, hän luettelee.
 Koskelan mukaan nyt selvitetään mahdollisuutta järjestää hätäkeskuspäivystäjille posttraumatyöpajoja.
 Lue nämäkin:
 Hätäkeskuspäivystäjistä tehty tutkimus kertoo työstä, jota ei arvosteta eikä ymmärretä – Kova henkinen kuormitus yllätti
 Asiantuntija: hätäkeskuspäivystäjätkin kärsivät traumaperäisestä stressihäiriöstä – ”Olen odottanut, että joku toisi ilmiön Suomessakin oikeasti esille”

Pia Hurme jaksoi 10 vuotta hätäkeskuspäivystäjänä, sitten tuli stoppi: "Huorittelu ja tappouhkaukset kuormittivat, vaikka parhaansa yritti"


Summary: Muistopaikka on avattu studiolle, jossa laulaja levytti suurimman osan musiikistaan ja suurimmat Roxetten hitit.

Pop-yhtyeet ja -artistit 80-luku (Pl. amerikka)

Ruotsissa on surtu syvästi maanantaina kuollutta laulaja  Marie Fredrikssonia . Hänen poikkeuksellista ääntään ja sympaattisuuttaan on muisteltu laajasti mediassa.
 Suru on läsnä myös Tukholman Skärmabrinkissä maineikkaan studion edustalla, jonne moni on tullut paikalle tihkusateesta huolimatta. Moni pyyhkii kyyneliään.
 Marie Fredrikssonin sukulaiset ja Roxette-kollega  Per Gessle  tahtoivat, että hänen muistoaan voi kunnioittaa juuri täällä, missä Marie Fredriksson levytti suurimman osan musiikistaan. Silloin studion nimi oli EMI, nykyisin se on Baggpipe.
 Täällä hän levytti myös Yhdysvaltain listaykkösiksi päätyneet Roxetten kappaleet:  It Must Have Been Love, Listen to Your Heart, Joyride  ja  The Look.
 Tukholmalainen  Catrin Borggerin  on tullut paikalle, koska Marie Fredrikssonin musiikki on tuonut hänelle iloa ja lohtua vaikeina aikoina.
 – Olen aina hakeutunut hänen musiikkinsa seuraan, kun elämässäni on ollut paljon tunteita pinnassa. On vaikeaa kuvata hänen merkitystään minulle, mutta se on hyvin suuri.
 Eistran Hamzehi kiitti Marie Fredrikssonia hyvistä hetkistä, joita hänen musiikkinsa on tuonut. Mike Toivonen / Yle
 Tukholmassa asuva  Eistran Hamzeh  kirjoitti muistokirjaan iloisista hetkistä, joita hän on kokenut Marie Fredrikssonin musiikin ansiosta.
 – Sain 10-vuotiaana Joyride -albumin ja siitä lähtien hänen musiikkinsa on ollut osa elämääni. Hänen musiikkinsa on yhdistänyt niin monia ja minulle se on tuonut paljon ystäviä.
 Moni paikalle tullut hakeutuu Baggpipe -studion hallituksen puheenjohtajan  Mikael Gordon-Solforsin  seuraan. Hän on tunnettu tuottaja Ruotsin musiikkielämässä. Hän muistelee kävijöiden kanssa Fredrikssonin uraa, joka oli menestyksekäs Ruotsissa jo ennen Roxettea.
 Hallituksen puheenjohtaja Mikael Gordon-Solfors kuvattuna Baggpipe -studiossa, jossa Roxette ja Marie Fredriksson levyttivät. Mike Toivonen / Yle
 – Ihmisiä on tullut tasaisena virtana nämä pari päivää. Heitä on tullut ympäri maailmaa, ja heitä tulee kellon ympäri. On todella hienoa, että heillä on paikka, jossa he voivat käydä suremassa ainutlaatuista artistia, hän sanoo.
 Gordon-Solfors sanoo, että Fredrikssonin poismeno tuli yllätten hänen pitkäaikaisesta sairastamisestaan huolimatta. Ihmisten on ollut vaikeaa käsittää, että hän on todella poissa.
 Israelista kotoisin oleva  Sigalit Chavit  halusi ehdottomasti tulla muistopaikalle Tukholman matkallaan.Marie Fredriksson oli hänelle suuri inspiraation lähde.
 Israelilainen Sigalit Chavit kertoo, että Marie Fredriksson on merkinnyt hänelle hyvin paljon.  Mike Toivonen / Yle
 – Hänen äänensä oli niin uskomaton. Hänen musiikkinsa auttoi minua toipumaan särkyneestä sydämestä ja toi iloa kaikkina päivinä, Chavit kertoo.
 – Kun sain ensimmäisen Roxette-levyni, joka oli Joyride, aloin heti selvittää kaiken mahdollisen yhtyeestä. Siinä oli kova työ, koska ei silloin ollut internetiä. Nyt minulla on kaikki Marie Fredrikssonin levyt.
 – Tulen muistamaan hänet loppuelämäni ja kuuntelemaan hänen musiikkiaan.
 Lue lisää:
 Roxetten Marie Fredriksson on kuollut – Per Gessle: Saimme jakaa fantastisen unelman

Kynttilät palavat Tukholmassa Roxetten Marie Fredrikssonin muistolle


Summary: Tuhoaminen on aina viimeinen vaihtoehto. Antikvariaattiyrittäjä jakaa yli 25 000 kirjaa ilmaiseksi pois.

Kustantajat joutuvat tuhoamaan kirjoja, jotka ovat tulleet elinkaarensa päähän ja joita ei ole saatu myytyä. Kustantajien ja kirjakauppojen omistama Kirjavälitys Oy joutui viime vuonna tuhoamaan puoli miljoonaa kirjaa.
 Päätös loppupainoksen tuhoamisesta eli makuloinnista tehdään, kun muut vaihtoehdot on käyty läpi.
 – Myymättömiä kirjoja pidetään jonkin aikaa varastossa. Niille etsitään myös paikkoja kauppojen alelaareista ja niitä myydään kilohintaan tukkureille. Tuhoaminen tuntuu aina pahalta ja se on viimeinen vaihtoehto, sanoo johtaja  Sakari Laiho  Suomen kustantajayhdistyksestä.
 Kirjoja on voitu tarjota takaisin kirjailijalle omakustannehintaan, sillä moni kustannussopimus sen sallii.
 Laihon mukaan kirjoja ei tuhota turhaan. Varastointikustannusten välttäminen painaa harkinnassa paljon.
 – Lastenkirjojen kohdalla on kysytty, miksi loppupainos tuhotaan, eikä lahjoiteta päiväkoteihin. Se olisi kuitenkin täysipäiväinen työ etsiä uusi koti muutamalle ilmaiskirjalle kerrallaan, eikä tämä ole taloudellisesti järkevää.
 Ilmaisen kirja päivä -tapahtuma järjestetään nyt kuudennen kerran.  Petri Niemi/Yle
 Teknologia mahdollistaa pienemmät painokset
 Kirjavälitys Oy hankkii kirjoja muun muassa yli 2 600 kotimaiselta toimittajalta. Yhtiön varastossa on noin 30 000 nimekkeen valikoima, ja asiakkaita ovat esimerkiksi kustantajat, kaupat, koulut ja kirjastot.
 Kirjavälityksessä tuhottiin vuonna 2018 noin 500 000 kirjaa. Makuloitavien tuotteiden määrä näyttää kääntyneen laskuun muutaman vuoden nousun jälkeen
 – Äänikirjat ja sähköiset sisällöt ovat pidentäneet myös kirjan elinikää. Teknologian kehityksen vuoksi kirjoista voi ottaa pienempiä painoksia entistä järkevämpään hintaan, Kirjavälitys Oy:n toimitusjohtaja  Tuula Pelkonen-Tiri  kertoo.
 Osa tuhottavista kirjoista on viallisia, joita ei voi laittaa myyntiin. Esimerkiksi Helsingin kirjamessuilla olleita kirjoja kustantajat laittavat pois kaupallisesta kierrosta.
 Makuloinnista syntyy muun muassa kierrätettävää paperitavaraa. Osa poltetaan energiaksi.
 Aktivariaattiyrittäjä ideoi vaihtoehtoja silppurille
 Finlandia Kirjan yrittäjä  Matti Pietilä  valmistelee Ilmaisen kirjan päivä -tapahtumaa Orimattilassa.
 Lauantaina tapahtumassa on tarkoitus jakaa noin 25 000 kirjaa ihmisille. Vähän yli puolet kirjoista on käytettyjä ja tulevat antikvariaatin varastosta.
 Orimattilan hyväntekeväisyystapahtumaa rakennettiin perjantaina.  Juha-Petri Koponen
 Ensimmäistä kertaa tapahtumassa on mukana myös isompi kustantamo. Kustannusyhtiö Art House on toimittanut tapahtumaan 10 000 uutta kirjaa.
 – Haluamme tarjota kustantajille vaihtoehtoja kirjojen loppuerien tuhoamiselle, Pietilä sanoo.
 Pietilä pyörittää Pohjoismaiden suurinta aktikvariaattia, joka toimii verkossa ja ostaa kirjoja eri puolilta maata. Myynnissä on noin 300 000 teosta.
 – Meille kertyy myös paljon ylimääräisiä kappaleita samasta kirjasta. Kirja ei ole kertakäyttötuote ja mietimme jatkokäyttöä.
 Pietilä kertoo, että vanhoja nahkaselkäisiä kirjoja voi myydä sisustuskäyttöön. Kirjoista tehdään myös sisustustauluja.
 Antikvariaatti lähettää myymättömiä kirjoja kuitenkin myös Ekovilla-yhtiölle eristeiden raaka-aineeksi.
 Pietilä arvioi, että eristevalmistajalle menee vuodessa noin 40 000 kiloa kirjoja.
 – Sivujen lisäksi kirjoista pystytään hyödyntämään myös kannet.

Pelkästään yksi yhtiö joutui tuhoamaan puoli miljoonaa kirjaa Suomessa viime vuonna – kokonaismäärää ei tiedä kukaan


Summary: Äänestys on vielä ennen joulua.

Yhdysvaltain edustajainhuoneen oikeusvaliokunta on hyväksynyt esityksen, jonka mukaan presidentti  Donald Trumpia  vastaan nostettu virkasyytekanne etenee koko edustajainhuoneen hyväksyttäväksi.
 Oikeusvaliokunta hyväksyi esityksen äänestyksessään täysin puolueiden voimasuhteiden mukaisesti. Demokraattien kaikki 23 edustajaa kannattivat esitystä ja kaikki 17 republikaania vastustivat sitä.
 Trumpia syytetään kahdesta asiasta. Hänen katsotaan käyttäneen väärin virka-asemaansa hakemalla vieraalta vallalta, eli Ukrainalta apua oman poliittisen uransa edistämiseen. Lisäksi hänen epäillään estäneen asian tutkimista, kun hän on kieltänyt avustajiaan tulemasta edustajainhuoneen kuulusteluihin.
 – Tämä on vakava ja surullinen päivä, sanoi valiokunnan demokraattipuheenjohtaja  Jerrold Nadler . Trumpista tulee Yhdysvaltain historian neljäs presidentti, jota vastaan ollaan nostamassa virkasyyte.
 Edustajainhuone äänestänee syytteiden virallisesta nostamisesta ennen joulua. Demokraattienemmistöinen edustajainhuone hyväksyy esityksen suurella todennäköisyydellä.
 Syytteen hyväksymisestä ja presidentin tuomitsemisesta päättää senaatti ensi vuoden alussa. Senaattia hallitsee republikaanipuolue, joten syyte todennäköisesti hylätään.
 Presidentti Trump on toistanut pitävänsä koko syytettä "noitavainona". Hän sanoo olevan samantekevää, tuleeko senaatin käsittelystä nopea vai hidas. Hän toivoo vain saavansa reilun kohtelun.
 Maratonkeskustelu keskeytettiin
 Oikeusvaliokunnan istuntoa edelsi eilen torstaina valiokunnan menettelytapakomitean kokous, joka venyi 14-tuntiseksi. Komitean tehtävänä oli päättää oikeusvaliokunnan äänestykseen menevän esityksen sanamuodosta.
 Kokous venyi, koska republikaanit esittivät lukuisia lievennyksiä ja heikennyksiä syytteen muotoiluun, kertoo  The New York Times .
 Demokraatit kaatoivat esitykset kerta toisensa jälkeen. Lopulta komitean puheenjohtajana toiminut Nadler keskeytti kokouksen kello 23 illalla ennen lopullista äänestystä. Nadler sanoi, että edustajille on vartatta aikaa "tutkia omaatuntoaan".
 Republikaanit pitivät puheenjohtajan toimintaa ennenkuulumattomana. Republikaanien mielestä Nadler halusi vain varmistaa, että äänestys tapahtuu hyvään televisionkatseluaikaan.
 Yhdysvalloissa kongressi voi erottaa presidentin – Näin Trumpin mahdollinen virkasyyte etenisi

Trumpin virkarikossyyte etenee edustajainhuoneen äänestykseen – republikaaneilta vastalauseita


Summary: Venäjän duuma uskoo, että ulkomaiset järjestöt yrittävät vaikuttaa esimerkiksi Venäjän vaaleihin.

Venäjän parlamentin erikoiskomitea esittää, että osanotto eräiden ulkomaisten kansalaisjärjestöjen kursseille tulisi rangaistavaksi teoksi.
 Asiasta uutisoi sanomalehti  The Moscow Times . Duuma on kertonut lakihankkeesta myös  omilla nettisivuillaan .
 Erikoiskomitean tehtävänä on etsiä keinoja estää ulkomaiden vaikutusyritykset Venäjään. Komitea perustettiin viime kesänä, kun Venäjällä oli laajoja hallituksenvastaisia mielenosoituksia.
 Komitea esittää, että osallistuminen ulkomailla toimivien, Venäjän johdon ei-toivottaviksi luokittelemien kansalaisjärjestöjen kursseille tai muihin tilaisuuksiin muuttuisi rangaistavaksi.
 Rangaistuksena olisi sakko tai jopa kuusi vuotta vankeutta.
 Komitean mukaan ei-toivotut järjestöt pyrkivät vaikuttamaan Venäjän vaalikampanjoihin, yllyttävät nuorisoa mellakoimaan ja yrittävät saada aikaan yleistä hyväksyntää huumeiden käytölle edistämällä niiden käyttöä ja laillistamista.
 Uutistoimisto Tassin haastattelema  erikoiskomitean puheenjohtaja  Vasili Piskarjov  kertoo myös, että ei-toivotut järjestöt tukevat omia ehdokkaitaan vaaleissa. Piskarjov ei haastattelussa kertonut, keitä ehdokkaita järjestöt ovat suosineet.
 Piskarjovin mukaan näiden järjestöjen tilaisuudet on jo nyt kielletty Venäjällä. Osallistuminen tilaisuuksiin ulkomailla on ollut sallittua, mutta on nyt muuttumassa kielletyksi.
 Piskarjov kertoo Tassin haastattelussa, että kyseiset järjestöt ovat olleet järjestäneet "sekaantumiskurssejaan" ainakin Tšekin tasavallassa, Suomessa ja Baltian maissa.
 Venäjän oikeusministeriö on julkaissut  listan ei-toivotuista järjestöistä , mutta niiden joukossa ei ole yhtään varsinaisesti suomalaista järjestöä.

Venäläiset voivat saada vuosien vankeustuomion ulkomailla käydyistä kansalaisjärjestöjen kursseista – Komitea: Kursseja järjestetty myös Suomessa


Summary: Aloitteen mukaan nykyinen laki on epäselvä ja johtanut turhiin riitoihin.

Kansanedustajista 122 haluaa, että pysäköinninvalvonta rajataan lailla julkiseksi tehtäväksi. Lakialoitteen on pannut alulle SDP:n kansanedustaja Kimmo Kiljunen.
 Aloitteen mukaan muutos tarvitaan, jotta voidaan välttyä yksityisessä pysäköinninvalvonnassa vallitsevilta epäkohdilta ja jotta oikeudenmukaisuuden periaate ja kohtuullisuusharkinta toteutuvat pysäköintivirhemaksujen määräämisessä. Lakialoitteessa on mukana kansanedustajia kaikista eduskuntaryhmistä.
 – Nykyinen laki on tulkinnanvarainen, ja se on johtanut riitoihin parkkipaikoilla. Yksimielisyyttä lain soveltamisesta ei ole vallinnut korkeimman oikeuden ja perustuslakivaliokunnan välilläkään. Lain pitää olla selväsanainen, jotta turhilta ja kalliiksi käyviltä riidoilta tuomioistuimissa vältytään, Kiljunen sanoo tiedotteessa.

Yli puolet kansanedustajista kannattaa aloitetta, joka rajaisi
yksityiset pysäköinninvalvojat pois parkkipaikoilta


Summary: Beatles-legendan rikkoutuneet lasit olivat jääneet vuonna 1968 auton takapenkille.

Beatlesien  John Lennonille  aikanaan kuuluneet pyöreät aurinkolasit myytiin huutokaupassa Lontoossa perjantaina. Hintaa laseille tuli yli 180 000 dollaria eli reilut 160 000 euroa.
 Aurinkolasien kehys oli kultainen ja linssit värjätty vihreiksi. Beatles-legendan lasit olivat jääneet vuonna 1968 auton takapenkille. Autoa ajoi  Ringo Starrin  ja  George Harrisonin  kuljettaja  Alan Herring , jonka hallussa aurinkolasit olivat siitä lähtien.
 – Kesällä 1968 olin hakenut Johnin yhdessä Ringon ja Georgen kanssa Ringon Mercedeksellä ja ajanut pojat toimistolle, Herring sanoo lausunnossa, jonka huutokauppakamari Sotheby julkisti.
 – Kun John nousi autosta, huomasin hänen jättäneen nämä aurinkolasit takaistuimelle. Toinen linssi ja toinen sanka olivat irronneet. Kysyin Johnilta, halusiko hän, että korjaisin aurinkolasit. Hän sanoi, ettei asiaa kannattanut surra, koska aurinkolasit olivat vain ulkonäön takia, Herring sanoi.
 Aurinkolaseja Herring ei koskaan korjauttanut.

John Lennonin pyöreät aurinkolasit huutokaupattiin


Summary: Aiemmin presidentti on ollut pidättäytyväinen aiheen suhteen.

Presidentti Sauli Niinistö on kommentoinut al-Holin leirillä olevien suomalaisten tilannetta  tasavallan presidentin verkkosivuilla . Aiemmin presidentti on ennemmin pidättäytynyt ottamasta kantaa ja jättänyt aiheen käsittelyn hallitukselle.
 "Presidentin kynästä: Al-Hol, vielä kerran" -otsikoitu teksti alkaakin juuri tästä aiheesta.
 – Minulta on tämän päivän keskusteluissa kaivattu lisää kannanottoja asiassa, Niinistö aloittaa.
 Presidentin mukaan moni näyttää toivovan tukea omalle linjalleen ennen välikysymystä eduskunnassa.
 – Sitä en tee, ja syy on yksinkertaisen selvä: välikysymys on niin keskeinen sisäpolitiikan väline, ettei presidentti voi eikä hänen pidä yrittää vaikuttaa sen käsittelyyn, Niinistö vastaa.
 "Lapsia on velvollisuus auttaa"
 Niinistön mukaan kokonaiskuva lienee tällä hetkellä aika selvä: lapsia Suomen tulee auttaa.
 – Oikeudellisesta velvoitteesta on esitetty eriäviä näkymyksiä, mutta moraalinen velvollisuus on selvä, Niinistö kirjoittaa.
 Sama velvoite ei presidentin mukaan ulotu äiteihin, vaikka Suomen kansalaisina heillä on oikeus konsulipalveluihin.
 Niinistö korostaa, että turvallisuuskysymys on syytä selvittää perin pohjin.
 – Suomi ei saa päätyä tilanteeseen, jossa turvallisuusriskien kohtelu on lievempää ja lainsäädäntömme väljempää kuin verrokkimaissa, Niinistö kirjoittaa.

Sauli Niinistö otti kantaa al-Holin tilanteeseen verkkosivuillaan: Lapsia tulee auttaa, äiteihin sama velvoite ei välttämättä ulotu


Summary: Omista tunteista puhuminen ei kuulu raskaan liikenteen kulttuuriin. SKAL:in mukaan jo päiväkodissa olisi hyvä opettaa, että poikakin saa olla heikko.

Matti Jaatisen  puhelin ei tänäänkään soi. Koko vuonna puheluita on tullut yksi tai kaksi.
 – Joinakin vuosina ei tule yhtään. Jos puhelu tulee, silloin on todellinen hätä, kertoo Jaatinen.
 Ruokolahdella Etelä-Karjalassa asuva Jaatinen on entinen ammattikuljettaja. Nykyään hän on jatkuvassa valmiudessa antamaan keskusteluapua ammattikuljettajille, jotka sitä tarvitsevat.
 Avuntarve voi liittyä mihin tahansa mieltä askarruttavaan asiaan. Talousongelmiin, perhehuoliin tai onnettomuuteen, joka jää vaivaamaan mieltä.
 Jaatisen kaltaisia vapaaehtoisia on Suomessa kaikkiaan 20. Puheluita tulee aniharvoin siitäkin huolimatta, että kuolonkolareiden yksi osapuoli on usein raskas ajoneuvo.
 Jaatinen on itsekin ollut mukana vakavassa kolarissa.
 Soittaja ei osannut ilmaista, mitä tarvitsee
 Oli kuolonkolarin syynä onnettomuus tai tahallinen teko, on se yhtä kaikki hyvin traumaattinen kokemus raskaan ajoneuvon kuljettajalle. Kuljettajille perustettiin kymmenen vuotta sitten auttava puhelin, jossa oloa voi purkaa.
 Vertaistukihenkilöt ovat joko kuljettajia tai jääneet eläkkeelle kuljettajan ammatista. Puhelimeen saavat soittaa myös kuljettajien puolisot tai lapset, jos he kokevat, että kuljettajaa ahdistaa jokin asia.
 – Emme ole hirveästi levittäneet numeroa, ettei sinne tule pilapuheluita. Soittaja ohjataan keskuksesta henkilölle joka voi ottaa puhelun vastaan, kertoo SKAL:in viestintäpäällikkö  Heini Polamo .
 Ongelma on, ettei apua oikein osata hakea. Polamon mukaan auttavaan puhelimeen tulee joinakin kuukausina nolla puhelua, joinakin seitsemän tai kahdeksan. Vuoden kokonaissaldo on noin 30.
 – On vertaistukihenkilöitä, joille ei ole sattunut yhtään puhelua. Kynnys on valtavan korkea. Raskaan liikenteen kulttuuriin ei niin herkästi kuulu oman avuntarpeen tunnustaminen, Polamo sanoo.
 SKAL otti tukipuhelinta perustaessaan mallia sisarjärjestöstään, jonka toiminta oli lähtenyt hyvin käyntiin Norjassa. Suomessa kuitenkin jo alku oli hyvin hiljainen. Numerot ohjautuivat aluksi Autoliiton yleiseen tiepalvelunumeroon.
 – Kävi helposti niin, ettei soittaja osannut ilmaista, mitä tarvitsee. Puhelu hukkui kaikenlaisten tiepalvelukeissien väliin ja kuljettaja saattoi jäädä ilman apua, Heini Polamo muistelee.
 Autoliitto on edelleen vertaistukipuhelimen kumppanina, mutta nyt palvelulla on oma puhelinnumero ja puhelu ohjautuu siten suoraan oikealle henkilölle. Suosio ei kuitenkaan ole juurikaan noussut.
 Vertaitukipuhelimeen toivotaan lisää soittoja. Myös pienemmistä mieltä askarruttavista asioista saa soittaa, SKAL painottaa.  Silva Nieminen / Yle
 Puhelu tulee seuraavana päivänä
 Kuljettajat kokevat ahdistusta yleensä onnettomuuksista tai itsemurhista liikenteessä. Matti Jaatisen mukaan puhelu tulee usein seuraavana päivänä.
 – On tilanteita, ettei kuljettaja pysty lähtemään liikkeelle eikä ajamaan. Tapahtuma jättää niin syvät jäljet, Jaatinen toteaa.
 Tieliikenteessä kuoli viime vuonna 237 henkilöä. Noin 70 ihmisen kohdalla kuolonkolariin liittyi raskas ajoneuvo. Trafin mukaan niistä noin joka kolmas on tutkinnassa paljastunut toisen osapuolen tahallaan aiheuttamaksi.
 Kuolonkolareiden aiheuttamat traumat voivat olla hyvin vaikeita, ja siksi niistä olisi tärkeää avautua jollekin.
 – Ne voivat tulla uniin ja johtaa jopa ammatinvaihtoon, SKAL:in viestintäpäällikkö Heini Polamo kertoo.
 Kriisipuhelin auttaa Numero on 09 2525 0111 Tarjoaa keskusteluapua Tavoitteena ehkäistä henkistä hätää ja itsemurhia Kriisipuhelimeen voi soittaa nimettömästi Puhelut ovat luottamuksellisia On avoinna arkisin klo 09.00–07.00 Viikonloppuisin klo 15.00–07.00
 Matti Jaatinen on toiminut raskaan liikenteen auttavan puhelimen vertaistukihenkilönä sen perustamisesta asti. Etu ammattiauttajiin verrattuna on siinä, että hän puhuu avuntarvitsijan kanssa samaa kieltä. Ammattikieltä ei tarvitse selitellä tai työn tuomia tilanteita kuvailla.
 – Osaan kuljettajana asennoitua ja samaistua siihen, miltä soittajan tilanne minusta tuntuisi. Sitä kautta ymmärrän, mitä toinen tarkoittaa, Matti Jaatinen sanoo.
 Hän muistuttaa, että kolari voi aiheuttaa henkisten vahinkojen lisäksi myös taloudellisia huolia. Kuljettajan lisäksi kärsii myös yrittäjä, jolle saattaa jäädä paljonkin velkaa.
 – Siinä on monta uhria. Yrittäjällä voi olla vain yksi auto ja vakuutusyhtiö korvaa vain osan auton todellisesta arvosta, jos se vaurioituu niin pahasti, että sitä ei lähdetä korjaamaan. Silloin saattaa jäädä 50 000 euroa maksettavaksi, eikä ole autoa, jolla hankkia elantoa.
 Jaatisella on myös omaa kokemusta siitä, millaista on olla vakavan onnettomuuden osapuoli.
 Pieni tyttö halvaantui
 Vuonna 2010 Jaatinen joutui kolariin ajaessaan henkilöautoa. Vastaantulevien kaistalla syntyi ketjukolari ja yksi autoista ajautui Jaatisen auton keulaan.
 Jaatinen oli autossa yksin, vastaantulevan auton kyydissä oli nuori perhe. Kukaan ei kuollut, mutta törmänneen auton kyydissä ollut matkustaja – pieni tyttö – halvaantui. Myös Jaatista ja muita kyydissä olleita hoidettiin sairaalassa.
 Tytön elämä muuttui peruuttamattomasti, sillä hän ei kävelisi enää koskaan. Onnettomuuden jälkeen Jaatinen sai puhelun tytön isältä.
 – Hän halusi tietää, miten minulle kävi. Puhuimme onnettomuudesta, se tapahtui hyvin nopeasti. En lähtenyt syyttämään häntä, koska alkoholilla ei ollut osuutta asiaan.
 Jaatinen haluaa korostaa turvavälin tärkeyttä.
 – Silloin mukana oli hyvää tuuria. Satoi lunta, enkä ajanut täyttä nopeutta.
 Jaatinen on puhunut halvaantuneen tytön isän kanssa useita kertoja puhelimessa, keskusteluapuna. Hän itse sai silloin apua omalta lähipiiriltään. Kaikilla ei ole yhtä hyvä tilanne.
 – Raskaiden ajoneuvojen kolareissa kuorma-auton kuljettaja ei välttämättä loukkaannu ollenkaan. Saattaa olla, että siinä ei ole ketään, joka kysyisi vointia, Jaatinen sanoo.
 Rautatieliikenteessä asiat ovat huomattavasti paremmin.
 Vertaistuki toimii kriisiavun rinnalla matalan kynnyksen apuna. Jos ammattikuljettaja tuntee tarvetta puhua, vertaistukihenkilöt osaavat myös neuvoa tarvittaessa muun avun piiriin.  Silva Nieminen / Yle
 Liikaa toimijoita
 Rautatieliikenteen kuolonkolareissa noudatetaan tarkkaan suunniteltua toimintamallia. Veturinkuljettaja palaa töihin vasta työterveydessä käynnin jälkeen, jossa kuljettajan vointia käsitellään. Tarvittaessa henkilö voidaan ohjata jatkoavun pariin.
 Tieliikennepuolella vastaavia sovittuja malleja ei useinkaan ole.
 – Raideliikenteessä meillä on käytännössä vain muutama toimija. Raskaan liikenteen toimijoita on kymmeniä tuhansia, joista suurin osa on pieniä yrityksiä. Se on haaste yhteisen onnettomuustilanteiden toimintamallin kehittämiselle, sanoo johtava asiantuntija  Inkeri Parkkari  Traficomista.
 Käytännössä se tarkoittaa sitä, että onnettomuudessa mukana olleen kuljettajan pitäisi itse osata hakeutua työterveyteen tai oman kunnan terveyspalveluiden pariin. Kunta on velvollinen tarjoamaan kriisiapua, mutta sitä pitää osata pyytää itse.
 Raskaan liikenteen vertaistuki Ammattikuljettajille tarkoitettu keskusteluapu toimii numerossa 020 345 888 Tästä numerosta soitto ohjataan lähimmälle vertaistukihenkilölle Numero päivystää viikon jokaisena päivänä vuorokauden ympäri
 – Mutta tiedän, että nykyään onnettomuuksien jälkeen pelastus- ja poliisitoimi kertoo ja tarjoaa tietoa myös raskaan liikenteen kuljettajien vertaistukipuhelimesta, Parkkari kertoo.
 Auttavaan puhelimeen tulevia puheluita se ei kuitenkaan ole lisännyt.
 – Ehkä se on tämä suomalainen luonne, ettei olla niin innokkaita pyytämään apua. Keskustelu olisi kuitenkin tärkeää. Ei tarvitse edes olla mitään suuria ongelmia, voimme puhua muutenkin, Matti Jaatinen sanoo.
 "Lapsiin pitäisi iskostaa, että poikakin voi olla heikko"
 SKAL pitää avunpyytämisen kynnyksen madaltamista todella tärkeänä asiana, jonka pitäisi lähteä jo päiväkodista. Tästä on viestintäpäällikkö Heini Polamon mukaan puhuttu muun muassa SKALin hallituksen kokouksissa. Polamo uskoo, että se auttaisi sekä tulevaisuuden kuljettajia että mielenterveysongelmaisia nuoria.
 – Lapsiin pitäisi iskostaa uskoa itseensä ja siihen, että poikakin voi olla heikko ja hänelläkin on oikeus puhua tunteista. Että opittaisiin olemaan myös heikkoja ja purkamaan pahaa mieltä.
 Suomessa tehdään noin 800 itsemurhaa vuodessa. Määrä on vähentynyt 90-luvun alusta noin puolella. Paras keino vähentää itsemurhia myös liikenteessä on keskittyä yleiseen ehkäisytyöhön, masennuksen ja päihdeongelmien hoitoon ja syrjäytymisen ehkäisyyn.
 SKAL:in vertaistukihenkilöt käyvät säännöllisesti koulutuksissa, joista he saavat valmiuksia vertaistuen antamiseen. Viimeksi lokakuussa heille järjestettiin tilaisuus, jossa oli mukana ammattikouluttajia, kriisityöntekijöitä ja liikenteen itsemurhien seurauksia tutkinut dosentti.
 Kuljettajat reagoivat kriiseihin hyvin eri tavoin. Osa selviää paremmin, osa huonommin. Jos vertaistukihenkilön apu ei riitä, on vapaaehtoisilla valmiudet kertoa myös muista keinoista saada apua.
 Matti Jaatisen saa hyvälle mielelle se, että hän pystyy läsnäolollaan oikeasti auttamaan ahdistunutta kuljettajaa.
 – Kyllä se on parasta, kun on vaikka ajanut Ruokolahdelta Helsinkiin ja siinä on keskusteltu puhelimessa koko matka. Kun toinen on päässyt purkamaan tuntojaan, niin loppumatkasta voidaan alkaa puhua jo muistakin asioista.

Ahdistuneille rekkakuskeille perustettiin 10 vuotta sitten auttava puhelin – ongelma on, että he eivät puhu


Summary: Yle on tavannut 1500 suomalaista ja saanut arvokasta palautetta.

Kuppi kuumaa ja asiaan. Yle on reilun puolen vuoden aikana tavannut yli 1 500 suomalaista epämuodollisen kahvittelun merkeissä.
 Tällä viikolla muutamalla yleläisellä oli kunnia kohdata parhaillaan EHT-turnausta pelaava Suomen alle 18-vuotiaiden tyttöjen jääkiekkomaajoukkue Tyttöleijonat. Toimittajien tapaaminen rennoissa merkeissä oli pelaajille mukavaa vaihtelua leiriarkeen.
 – Leiriä piristi, kun sai vähän laittautua. On kiva käydä keskustelua erihenkisten ihmisten kanssa. Ei joka päivä pääse juttelemaan toimittajien kanssa. Kiva kokemus, luonnehti maalivahti  Aino Laitinen .
 Tyttöleijonien kanssa kahvikeskustelun aiheet suuntasivat luontevasti sosiaalisen median puolelle. Sieltä nuoret löytävät ison osan kiinnostavista uutisista ja muusta sisällöstä.
 Ylen näkökulmasta tapaamisessa vahvistui ainakin käsitys siitä, kuinka suomalaiset mediatalot ovat tätä nykyä samalla viivalla vaikkapa Googlen ja Amazonin kaltaisten jättien kanssa. Ylelle se on haaste, sillä tavoitteena on tehdä kiinnostavaa sisältöä kaikille suomalaisille ikään katsomatta.
 Mitä alle 18-vuotiaille jääkiekkoilijalle tulee mieleen sanasta Yleisradio?
 – Varmaan automatkat, joiden aikana radiosta saattaa tulla jotain ohjelmaa, Laitinen nauraa.
 – Mulle tulee uutiset mieleen, hyökkääjä  Kiira Yrjänen  sanoo.
 Tyttöleijonien maalivahti Aino Laitinen (vas.) ja hyökkääjä Kiira Yrjänen kertoivat, että uutiset löytyvät useimmiten sosiaalisesta mediasta, kuten Snapchatista ja Instagramista. Yle
 Enemmän hyviä uutisia
 Turnaukseen valmistavan jääkiekkoleirin lisäksi yleläiset ovat tavanneet tavallisia suomalaisia pubeissa, kouluissa, perheiden keittiöissä ja erätulten äärellä. Kutsuja kahville on tupsahdellut Kittilästä saakka.
 – Vahva viesti on, että tarvitaan enemmän journalismia, joka luo uskoa tulevaisuuteen ja hakee ratkaisuja. Etteivät kaikki uutiset olisi ikäviä. Ratkaisukeskeiselle journalismille on selkeästi tarvetta, toteaa Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan vastaava päätoimittaja  Jouko Jokinen .
 Kahvihetkien aikana sana on vapaa. Yle on saanut konseptin myötä arvokasta kiitosta ja kritiikkiä.
 Yhdelle Yle on täydellinen ja rakas arjen kumppani. Toista harmittaa Radio Suomen musiikkivalinnat. Kolmannelle uutistoiminta näyttäytyy turhan Helsinki-keskeisenä.
 Toistuva toive oli myös monimuotoinen uutisointi tavallisista asioista. Uutisten halutaan kuvaavan ihmisten arkea sellaisena kuin se on. Kahvihetket ovat lisänneet puolin ja toisin ymmärrystä.
 – On korvia ja mieltä avaava kokemus, kun menemme ihmisten luo ja kuuntelemme, Jokinen sanoo.
 Keskusteluja on käyty tähän mennessä suomeksi, ruotsiksi, englanniksi ja viittomakielellä. Jussi Nahkuri / Yle
 Kuurojen tapaaminen jäi päätoimittajan mieleen
 Konsepti on todettu niin mainioksi, että sitä on päätetty jatkaa. Yleläisten kanssa saa kahvitella taas ensi vuonna.
 Kiitosta on tullut sekä kutsujilta että kutsutuilta. Keskustelut on koettu hedelmällisiksi puolin ja toisin.
 – Yle on hirveän tärkeä ihmisille, ja kaikilla on siitä mielipide. Osassa tilaisuuksista on tullut myös erittäin kovaa kritiikkiä. Siitäkin on sitten huolella keskusteltu, Jokinen kertoo.
 Tässä ollaan kahvittelemassa Oriveden Käpälämäessä.
 Kahvihetkiin on osallistunut tähän mennessä kaikkiaan 342 eri puolilla yhtiötä työskentelevää yleläistä. Jokinen on ollut mukana neljässä tapaamisessa. Parhaiten hänen mieleensä on jäänyt vierailu Helsingin kuurojen yhdistyksen luona. Tupa oli täynnä ja asia painavaa.
 – Siellä tajusi, kuinka tärkeä Yle on erityisryhmille, ja kuinka paljon meillä on edelleen töitä heidän palvelun parantamisessa, Jokinen toteaa.
 Lue myös:
 Suomalaisista 96 prosenttia käyttää Ylen palveluita viikoittain

 Yle aloittaa lasten uutiset – sarjoista Babylon Berlin ja Muumilaakso saavat jatkoa
 Yle Areena on seitsemättä kertaa peräkkäin Suomen arvostetuin verkkobrändi – "On etuoikeus saada olla osa jotain näin merkityksellistä"

Kuppi kahvia tavallisten ihmisten seurassa osoittautui mainioksi tavaksi lisätä vuorovaikutusta – Yle tapaa yleisöänsä jatkossakin


Vika liikenteenohjausjärjestelmässä myöhästyttää kaukojunia Karjalan radalla Kouvolan ja Joensuun välillä. Häiriö on välillä Luumäki–Lappeenranta.
 Junat ovat noin tunnin myöhässä. Osa junista korvataan linja-autokuljetuksin.
 Vian korjaus on käynnissä, mutta arviota häiriön päättymisaikataulusta ei vielä ole, kertoo rataliikennekeskus.
 Lue lisää:
 VR lisäsi pääradan junia, Kuopiosta länteen harvennusta – Miksi junat ovat täysiä, vaikka matkustajamäärä on vuoden 2008 tasolla?

Junat myöhästelevät Kouvolan ja Joensuun välillä


Summary: USA:n luopuminen Pariisin ilmastosopimuksesta hämmensi kokousvaltioiden sitoutumista entisestään, arvioi Krista Mikkonen

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Madridin ilmastokokouksen laihaksi kompromissiksi kuvailtu tulos on ilmasto- ja ympäristöministeri  Krista Mikkosen  (vihr.) mukaan pettymys niin ilmastonmuutoksen torjumisen kuin EU:n neuvottelutavoitteiden etenemisen näkökulmasta
 – Tästä kokouksesta odotettiin vahvaa viestiä, että ensi vuonna jokainen maa on valmis tekemään enemmän: kiristämään päästötavoitteitaan, näyttämään kunnianhimoa, Mikkonen sanoi Ylelle juuri ennen kokouksen päättymistä
 Tätä kunnianhimoa ei kokouksesta löytynyt.
 – Siksi pettymys on myös EU:n näkökulmasta suuri, Mikkonen lisää.
 Maratonkokouksen viimeisiä päiviä leimasi Mikkosen mukaan epäluottamuksen ilmapiiri. Hän kuvailee puheenjohtajamaa Chilen toimia kokouksen ja prosessin vetäjänä epävarmaksi.
 – Koskaan aikaisemmin neuvottelusaleissa ja niiden ulkopuolella käytävän ilmastokeskustelun välillä ei ole ollut näin suurta kuilua, Mikkonen tiedotti kokouksen päätyttyä.
 Mikkonen: USA:n irtiotto heikensi muiden sitoutumista
 EU:n ja Suomen tärkeimpänä tavoitteena oli sopia kansainvälisten markkinamekanismien hyödyntämisen säännöistä ensi vuoden alusta alkaen. Sääntöjä ei nyt ole.
 Neuvottelujen vaikeus oli Mikkosen mukaan odotettavissa. Brasilia on ollut hyvin jyrkkä mekanismisääntöjä koskevien kantojensa kanssa.
 – On vahvoja maita, kuten Brasilia, joka tuntuu viisveisaavan kansanvälisestä yhteistyöstä.
 Epäluottamusta toi Mikkosen mukaan myös Yhdysvaltojen ilmoitus irtautua Pariisin ilmastosopimuksesta. Ilmassa oli kysymys siitä, miksi muut maat toimisivat jos ei USA:kaan.
 –Tilanne oli aika sekava. Se että USA on lmoittanut aiheutti selvästi hämmennystä muiden isojen toimijoiden kesken. Ennenhän Kiina ja USA ovat yhtä matkaa kulkeneet ja tehdä päästövähennyksiä.
 Neuvottelut jatkuvat ensi vuonna.

Mikkonen pettyi laihaan kompromissiin Madridissa – Näin suurta kuilua ei ole koskaan ollut neuvottelijoiden välillä


Summary: Neuvottelut ovat edenneet horjuen kohti lopputulosta, jonka ei uskota täyttävän kokouksen tavoitteita.

Pitkäksi venyneen YK:n ilmastokokouksen loppuistuntoa käydään paraikaa Madridissa. Neuvotteluja on jatkettu yön yli.
 Puheenjohtajamaa Chilen edustaja vetosi BBC:n mukaan yöllä osapuoliin ja pyysi sovinnollisuutta sekä joustavuutta. Kokousta vetävän Chilen ympäristöministerin mukaan keskusteluissa on melkein päästy sopimukseen, mutta lopputuleman pitäisi olla kunnianhimoinen.
 Ympäristöjärjestön WWF:n ilmastoasiantuntijan  Mia Rahusen  mukaan neuvotteluiden kestosta päättää lopulta Chile, joka halusi puolenyön jälkeen, että keskusteluja vielä jatkettaisiin, jotta tulosta saataisiin.
 – Luulen, että aika monet olisivat siinä kohtaa odottaneet, että peli laitettaisiin poikki. On ollut tosi vaikea tilanne jo niin pitkään, Rahunen arvioi STT:lle aamulla yhdeksän jälkeen Suomen aikaa.
 Yön aikana tehtiin neuvotteluryhmien kanssa ministerikonsultaatioita. Rahusen mukaan yöllä saatiin myös uudet tekstit päätöslauselmiin. Näitä tekstejä on käyty yön aikana läpi maiden kanssa. Konsultaatioiden anti selviää aamupäivän istunnossa.
 – Eilispäivän versio oli aivan täysin ala-arvoinen ja tämä uusi teksti, ei tämäkään ole riittävä.
 Rahusen mukaan teksti ei ole ollenkaan riittävällä tasolla siltä osin, miten siinä viitataan ensi vuoden tavoitteiden päivittämiseen ja kunnianhimon lisäämiseen.
 Madridissa on ollut tarkoitus sopia Pariisin ilmastosopimuksen vielä auki olevista asioista. Kokouksen oli määrä päättyä jo perjantai-iltana.
 Neuvotteluissa ovat olleet vastakkain etenkin maat, jotka eivät halua kiristää päästötavoitteitaan enempää lähiaikoina, ja maat, jotka vaativat kunnianhimoisempia ilmastotavoitteita.
 "Maiden pitäisi selkeästi sanoa, että olemme ilmastokriisissä"
 Ilmastokokoukseen on kohdistunut huomattavaa painetta, ja valtioilta odotetaan selkeää viestiä siitä, että kriisin ratkaiseminen otettaisiin tosissaan ja toimia oltaisiin valmiita lisäämään. Tieteentekijät ovat antaneet toistamiseen kiireisiä varoituksia ilmaston tilasta, ja miljoonat nuoret ovat jatkaneet viikoittaisia ilmastolakkojaan.
 Pahiten ilmastonmuutoksesta kärsineiden valtioiden edustajat ovat kuitenkin arvioineet, ettei kokous ole onnistunut täyttämään kunnianhimoisen teeman tarjoamia odotuksia. Kokouksen teemana on tällä kertaa "Time for action" eli aika toimia.
 – Kaikkein tärkein viesti tässä kokouksessa olisi se, että maat selkeästi sanovat, että kyllä ilmastokriisissä ollaan ja aiotaan merkittävästi lisätä meidän tavoitteitamme ensi vuonna ja tehdä se ajoissa ennen Glasgow’n kokousta. Sellaista viestiä siellä ei tällä hetkellä ole, arvioi WWF:n Rahunen.
 Kunnianhimosta ilmastotoimiin ei ole selkeitä merkkejä
 Madridissa on kokoontuneena edustajia lähes 200 maasta. Yhdessä heidän on ollut määrä tehdä sääntökirja vuonna 2015 allekirjoitetulle Pariisin ilmastosopimukselle. Sopimuksen tavoite on ollut rajoittaa lämpötilojen nousu maapallolla kahteen asteeseen ja mieluummin jopa 1,5 asteen tasolle.
 Kunnianhimoa ilmastokriisin selättämiseksi ei kuitenkaan ole ilmastojärjestöjen mukaan ollut. Esimerkiksi vapaaehtoisten hiilivähennysten vahvistamista ovat ajaneet lähinnä pienet saarivaltiot ja vähemmän kehittyneet valtiot sekä Euroopan unioni.
 Kiina ja Intia ovat tehneet selväksi, etteivät ne koe tarpeelliseksi parantaa nykyisiä päästövähennyssuunnitelmiaan ja ovat sen sijaan sälyttäneet rikkaille valtioille vastuuta johtaa esimerkillään sekä avustaa taloudellisesti köyhempiä maita. Kiinan hiilipäästöt ovat maailman suurimmat ja Intian neljänneksi suurimmat.
 Rahusen mukaan ei näytä siltä, että tarvittavaa lisärahoitusta vahinkojen korvaamiseksi olisi tulossa. Teollisuusmaat ovat hänen mukaansa vastustaneet rahoituksen lisäämistä. Rahoituksen tarve tiedostetaan, mutta konkreettisia ehdotuksia tai lupauksia ei ole tehty.
 Markkinamekanismitekstissä useita porsaanreikiä
 Brasilia ja Australia sen sijaan haluavat, että aiemman ilmastosopimuksen mukaan maiden kerryttämät päästöhyvitykset otettaisiin huomioon osana niiden osallistumista Pariisin sopimukseen.
 Nämä Kioton sopimuksessa määritellyt yksiköt ovat olleet Rahusen mukaan yksi keskeinen kiistakapula keskustelussa, joka liittyy markkinamekanismeihin. Myös markkinamekanismeista tuli uusi teksti yöllä, mutta se oli Rahusen mukaan edelleen hyvin huonoihin sääntöihin pohjautuva.
 – Siellä oli useampia porsaanreikiä, jotka olisivat tehneet niistä säännöistä huonot.
 Rahusen mukaan EU on sanonut aikaisemmin, ettei tämäntyyppisiä sääntöjä hyväksytä.
 Markkinamekanismien osalta on ollut ongelmana myös se, miten saadaan turvattua se, että päästövähennyshankkeissa toteutuisi tiukka ympäristövastuu ja se, ettei myöskään paikalliselle väestölle aiheudu niistä harmia. Tekstissä oli Rahusen mukaan useampia kohtia, joiden pohjalta nämä eivät hänen arvionsa mukaan toteudu riittävällä tavalla.

Madridin ilmastokokouksessa viimeiset hetket meneillään – katso suorana loppuistuntoa


Summary: Bussitartti-hankkeessa taistellaan istumista vastaan monin keinoin.

Jaakko Ryynänen  ajaa työkseen linja-autoa. Sen vuoksi hän joutuu istumaan useita tunteja työpäivän aikana. Se on selvä terveysriski, sillä istuminen altistaa esimerkiksi diabetekselle, sydän- ja verisuonisairauksille sekä niskavaivoille. Istuminen lyhentää myös elinaikaa.
 Tähän on tartuttu Pohjois-Karjalan kansanterveyskeskuksen Bussistartti-hankkeessa, jossa kuljettajien fyysistä aktiivisuutta on pyritty lisäämään esimerkiksi lajikokeiluilla ja aktiivisuusrannekkeilla. Rannekkeet muistuttavat piippaamalla liian pitkästä istumisesta.
 Tavoitteena on myös vähentää istumisen määrää ja yksittäisiä pitkiä istumisjaksoja, terveyden edistämisen suunnittelija  Riikka Turunen  kertoo.
 – Kuljettajien aktiivisuus nousi vuoden aikana noin neljä prosenttia. Päivittäinen istuminen sen sijaan väheni lähes tunnin, mikä on hyvä tulos, kun huomioidaan heidän työnkuvansa, hankkeessa työskentelevä Turunen kertoo.
 Hankkeeseen osallistuneiden kuljettajien istuminen laski 8,6 tunnin päivittäiselle tasolle. Turusen mukaan istumasuositus on alle kahdeksan tuntia vuorokaudessa. Tällöin terveydelle ei koidu isompaa haittaa.
 Kuljettajien aktiivisuusrannekkeella voi mittata myös sydämen sykettä, matkaa ja nopeutta. Ari Haimakainen / Yle
 Linja-auton kuljettaja Ryynänen puolestaan toimi hankkeessa vertaisohjaajana kuntosalilla.
 – Runsas kymmenen henkeä on ollut mukana jokaisessa treenissä. Innostus on ollut kova, hän kertoo.
 Hänen mukaansa aktiivisuus ei kuitenkaan tarkoita vain punttien nostelua, sillä pelkästään ylös nouseminen ja kevyt liike riittää.
 – Pitää aktivoida niitä lihaksia, jotka eivät aktivoidu ajon aikana. Perusjutuilla, kuten niskojen nostelulla, kävelyllä ja käsien heiluttelulla pääsee jo pitkälle, hän vinkkaa.
 Savo-Karjalan linjalla työskentelevän Ryynäsen mukaan kuljettajilla juuri niskanseutu ja alaselkä ovat kovilla ajaessa.
 Jaakko Ryynänen auttoi hankkeessa muita kuljettajia kuntosalilla.  Anton Rinta-Jouppi / Yle
 11 kiloa vuodessa
 Kuljettajille tarjottiin Bussistartissa myös tietoa ja tukea ravinnon sekä ergonomian suhteen. Lisäksi kuljettajien leposykettä, verenpainetta, kolesterolia ja kehonkoostumusta sekä puristusvoimaa seurattiin.
 Mittauksiin osallistui myös Savo-Karjalan linjan kuljettaja  Timo Hartikainen .
 – On ollut hyvä päätös lähteä mukaan, sillä laihduin vuoden aikana melkein 12 kiloa, hän sanoo.
 Erityisen positiivista oli, että Hartikaisen viskeraalisen rasvan eli vatsaontelon sisäisen rasvan määrä laski selvästi. Viskeraalista rasvaa pidetään isona riskitekijänä esimerkiksi diabetekseen sairastumisessa
 Hartikainen on Bussistartin myötä käynyt salilla kolme kertaa viikossa ja pelannut salibandya kerran viikossa.
 – Minulla on ollut myös aktiivisuusranneke käytössä. Se piippaa 50 minuutin istumisen jälkeen, hän sanoo.
 Kuljettajia muistutettiin istumisen vaaroista myös kyltein. Ari Haimakainen / Yle
 Hartikaisen mukaan ylösnouseminen on välillä hankalaa, sillä vuorot voivat kestää 45-60 minuuttia. Pääteasemilla on hänen mukaansa kuitenkin mahdollisuus aina nousta jaloittelemaan.
 Hankkeeseen osallistui eri tavoin noin 80 kuljettajaa. Heistä 40 seurattiin myös aktiivisuusrannekkeilla. Tosin vain runsas puolet jaksoi osallistua mittauksiin koko hankkeen ajan. Bussitartti kuuluu Pohjois-Karjalan kansanterveyskeskuksen kolmivuotiseen Taksistartti-hankkeeseen.
 Lue lisää:
 Istumatyö on vielä vaarallisempaa kuin luultiin – istua saisi alle 10 minuuttia kerrallaan, säännöllisestä liikuntaharrastuksesta huolimatta
 Aktiivisuusrannekkeen tärinä saa taksikuskin ylös penkistä – "Venyttelen, kyykkäilen ja pyörittelen lantiota"
 Kaleva:  Istuminen lyhentää elinaikaa

Istuminen väheni noin tunnin, kun ammattiautoilijoille laitettiin aktiivisuusranneke käteen – “Laihduin vuodessa melkein 12 kiloa”


Summary: Joka joulu Suomessa käytetään puolitoista miljoonaa joulukuusta. Mikä olisi ympäristöystävällisin joulupuu, pohtii ympäristöekologian dosentti Mia Rönkä.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Ripustan olohuoneessa joulukoristetta kuusen oksalle, ja minusta tuntuu, ettei oksan kuuluisi kantaa lasipalloa vaan lunta, metsässä. Lapsena istuin kuusen juurella ihailemassa kimaltavia koristeita ja hämärässä hehkuvia kynttilöitä. Nykyään koristelen kuusen lapseni kanssa.
 Edelleen nautin joulukuusen kauneudesta ja tuoksusta, mutta toisaalta on surullista katsoa juuriltaan katkaistua puuta, jonka elintoiminnot hiljalleen hiipuvat, kunnes loppuun kärsinyt, neulasiaan karistava raakki heitetään ulos. Tuntuu turhalta, että puu kaadetaan siksi, että se seisoo pari viikkoa olohuoneeni nurkassa.
 Joulukuusi saapui Suomeen  1800-luvulla mutta yleistyi tuvissa vasta 1900-luvulla. Kuusi korvasi jouluoljet, joita aiemmin tuotiin sisään ja joilla telmittiin. Kuusiperinteen yleistymistä pohjusti  vanhan kansan tapa tuoda merkkipäivinä kuusia pihapiiriin . Ikivihreä  kuusi on ollut Pohjolassa pyhä puu  ja symboloinut elinvoimaa.
 Maamme  vuosittaisesta puolestatoista miljoonasta joulukuusesta  yli miljoona tulee suomalaisilta kasvattajilta, 300 000 haetaan omasta tai suvun metsästä ja 150 000 tuodaan ulkomailta, lähinnä Tanskasta.
 Viljeltyjen kuusten osuus on kasvanut viime viidentoista vuoden aikana. Myös tietyistä valtion metsistä saa hakea kuusen Metsähallitukselta ostettavalla  joulukuusiluvalla . Omine lupineen kuusen hakeminen toisen metsästä tai viljelmältä on näpistys tai varkaus.
 Kotimaisia joulukuusia myydään  vuosittain 32 miljoonalla eurolla. Suomessa on noin 500 kuusenkasvattajaa, joille joulukuuset tuovat lisätienestiä tai jopa täysipäiväisen työn. Lisäksi työllistyy kausityöntekijöitä. Arviolta 80 prosenttia tuotannosta on metsäkuusta, minkä lisäksi kasvatetaan serbian-, musta- ja okakuusta sekä pihtoja.
 Vuotuisista 75 miljoonan kuution metsänhakkuista joulukuusten osuus on hyvin pieni.
 Joulukuusia viljellään usein maatalouteen huonosti soveltuvilla paikoilla, pelloilla tai joutomailla, ja ne kasvavat noin kahdeksan vuotta. Kaadettujen tilalle istutetaan yleensä uusia. Siten pelto joulukuusiviljelmänä on ilmaston kannalta parempi kuin pelto ilman kuusia, vaikka kuusiviljelmän merkitys hiilihieluna on suhteellisen pieni.
 Vuotuisista 75 miljoonan kuution metsänhakkuista joulukuusten osuus on hyvin pieni.
 Saisiko joulupuusta silti vielä vihreämmän  ja kestävämmän? Yhtenä jouluna ostin puutarhaliikkeestä purkissa kasvavan pienen valkokuusen, koristelin sen pikkuruisin koristein ja iloitsin elävästä kuusestani, mutta se kuivahti ennen kevättä. Toisena vuonna ripustin koristeet limoviikunaan, muttei se ihan kuusesta käynyt. Kekseliäs ystävä tapasi koristella kattoon ripustamansa oksan.
 Yksittäisen  joulukuusen hiilijalanjälki on alle kaksi kiloa , mikä on pieni osuus joulun kokonaiskuormituksesta, kun tavallisena päivänä keskivertosuomalaisen hiilijalanjälki on noin 30 kg.
 Mitä vähemmän kuusta kuljetetaan varta vasten autolla, sitä vähemmän syntyy kasvihuonepäästöjä. Hiilensidonnassa puolestaan menetetään eniten, jos puu katkaistaan joulupuuksi kesken kasvun.
 Öljystä ja metallista valmistettu ja usein kaukaa Suomeen kuljetettu tekokuusi on luonnonkuusta ympäristöystävällisempi vasta, jos sitä käytetään yli 20 joulua.
 Viljellyn kuusen  kasvihuonepäästötovat suuremmat kuin luonnonkuusella. Kuusenkasvatuksessa maata lannoitetaan ja heinää torjutaan kemikaaleilla, mitä ei tarvitse tehdä luonnonkuuselle. Kuusia on kuitenkin mahdollista kasvattaa vähäisellä kasvinsuojelulla tai luomuna. Viljellyistä kuusista ympäristöystävällisin on lähellä kasvatettu kotimainen.
 Luonnonkuusista ympäristöystävällisin  vaihtoehto on hakkuissa kaadetun kuusen latva, joka muuten jäisi metsään, tai puu, joka kaadettaisiin joka tapauksessa tai esimerkiksi varjostuksen vuoksi kuolisi.
 Entä muovikuusi?  Öljystä ja metallista valmistettu ja usein kaukaa Suomeen kuljetettu tekokuusi on luonnonkuusta ympäristöystävällisempi vasta, jos sitä käytetään yli 20 joulua, ja viljeltyä kuusta ympäristöystävällisempi kymmenen vuoden käytön jälkeen.
 Jos haluaa ympäristön kannalta vielä paremman vaihtoehdon , voi ostaa pienen istutetun kuusen, jonka siirtää joulun jälkeen vaikka parvekkeelle odottamaan seuraavaa joulua. Omien kuusten sijaan koko taloyhtiö voi hankkia yhteisen joulupuun pihalle. Kuusen ostamisen sijaan voi valita pihalta tai lähimetsästä puun ja koristella sen talipalloin talven eläimille.
 Täksi jouluksi yritän löytää läheltä kaadetun luonnonkuusen. Haaveilen kuitenkin joulusta, jonka jälkeen elämäänsä jatkaa myös kuusi.
 Mia Rönkä
 Kirjoittaja on naantalilainen tutkija, tiedetoimittaja ja kirjailija, joka on perehtynyt etenkin ihmisen ja muun luonnon suhteeseen. Hän työskentelee Turun yliopiston Biodiversiteettiyksikössä.
 Joulukuusista voi keskustella 15.12. klo 17.00 asti.
 Lue myös
 Mia Röngän kolumni: Kaupungissakin on hyvä mennä metsään

Mia Röngän kolumni: Jouluna ihailemme kuolevia puita


Summary: Satojatuhansia koteja kärsi sähkökatkoista.

Kaksi eläkeläistä on kuollut Lounais-Ranskaa riepotelleissa myrskyissä. Lisäksi satojatuhansia koteja on ollut ilman sähköä ja ainakin viisi ihmistä on loukkaantunut, kaksi vakavasti.
 70-vuotias mies kuoli, kun hänen autonsa osui kaatuneeseen puuhun Ranskan Baskimaassa. 76-vuotias mies puolestaan kuoli, kun tulvavedet veivät hänet mukanaan postinhakureissulla Lot-et-Garonnen alueella. Pelastajat löysivät miehen ruumiin vuorokauden kuluttua yli kilometrin päästä tämän kotoa. Molemmat miehet kuolivat perjantaina.
 Ranskan ilmatieteen laitoksen antama, toiseksi korkein tulvavaroitus on edelleen voimassa useilla alueilla Lounais-Ranskassa. Tulvien lisäksi vaaraa aiheuttavat myrskytuulet.
 Paikallisen sähköyhtiön mukaan lauantai-iltana ilman sähköä oli vielä noin 15 000 kotia, mutta pahimmillaan myrskyt pimensivät jopa 400 000 taloutta perjantain ja lauantain välisenä yönä. Tulvat nostivat vedenpintaa joillakin alueilla hurjaa vauhtia, jopa 30 senttiä tunnissa. Lauantaina vedenpinta alkoi pelastustyöntekijöiden mukaan hiljalleen laskea.
 Maanvyöryt tukkivat teitä ja Larunsin alueella juomaveden saanti katkesi. Landesissa satoja ihmisiä evakuoitiin kodeistaan varotoimena.

Kaksi kuollut Lounais-Ranskan myrskyissä