Summary: Mustikkasato on jäämässä alle puoleen normaalivuodesta ja murto-osaan huippuvuodesta lähes kaikkialla Suomessa.

Kesän 2018 helteet ja kuluvan kesän kuivuus ja kylmyys ovat tehneet rumaa jälkeä monen suomalaisen perinteisillä mustikka-apajille. Marjoja on tutuissa paikoissa vähän tai ei laisinkaan.
 Luonnonvarakeskus ja 4H -järjestö seuraavat satoa eri puolilla Suomea sijaitsevien havaintoruudukoiden avulla. Niiden mukaan sato on jäämässä alle puoleen keskimääräisestä mustikkavuodesta.
 Marjamäärä neliötä kohti on keskimääräin 34 kappaletta, kun normaalivuonna marjoja onnoin 80. Parhaina mustikkavuosina määrä on nelinkertainen nykyhetkeen nähden eli yli 140 marjaa neliöllä.
 – Tuo 34 marjaakin kuulostaa minusta aika paljolta. On suuria perinteisiä alueita, jotka ovat aivan tyhjiä. Ja vähätkin marjat ovat pieniä, juvalainen Olavi Malmberg kuvailee.
 Mustikat ovat tänä vuonna pieniä ja niitä on vähän. Petri Vironen / Yle
 Malmberg on kokenut, hiljattain eläkkeelle jäänyt poimija, joka kulkee paljon metsässä koirien kanssa ja metsästysharrastuksen kautta.
 – Paljon pitää liikkua ja paikat tuntea, mutta siten marjoja löytyy. Sankko tulee täyteen vajaassa kolmessa tunnissa, kun siihen normaalisti menee tunnin verran.
 Luonnonvarakeskuksen erikoistutkija Rainer Peltola arvioi, että huonon mustikkasadon syy on helteisessä kesässä 2018. Tämän kesän kuivuus ja viileys ovat hankaloittaneet tilannetta edelleen.
 – Viime vuoden ankara helle ja kuivuus rankaisi pahasti kuivempien kasvupaikkojen kasvustoja. Tämän vuoden heikko sato alkoi näkymään jo kukintavaiheessa kun huomattiin että mustikan kukkia oli tavanomaista vähemmän. Olisiko käynyt niin että viime kesä oli niin ankara mustikalle, että viime syksynä muodostui kukka-aihioita niukasti, Rainer Peltola kertoo.
 Kuivuus verottaa marjojen määrä ja kokoa. Metsämarjasta yli 90 prosenttia on vettä, joten mustikoita kannattaa haarukoida tänä vuonna kosteikoista.
 – Mustikkaa kannattaa etsiä itärinteiltä jos kovan maan rinteiltä etsii. Suoalueet ovat parhaita, Olavi Malmberg vahvistaa.
 Mervi Kukkonen suosittelee kerämään juolukkaa ja variksenmarjaa, jos mustikkaa ei löydy. Petri Vironen / Yle
 Juolukka ja variksenmarja myös terveellisiä
 Kotitaloudet voivat helpottaa mustikan tuskaansa keräämällä metsästä juolukkaa ja variksenmarjaa. Jälkimmäinen tunnetaan myös kaarnikan nimellä.
 – Ne ovat vähän samannäköisiä kuin mustikka ja niissä on sitä samaa antosyaani eli flavonoidia, mikä vaikuttaa meidän terveyteen oikein positiivisesti, Etelä-Savon maa- ja kotitalousnaisten ruoka-asiantuntija Mervi Kukkonen muistuttaa.
 Mustikan ylivoimainen suosio poimijoiden keskuudessa perustuu sen verrattomaan makuun. Maun suhteen juolukka ja kaarnikka eivät kilpailijalleen pärjää.
 – Maku on hieman miedompi, ehkä vähän happamampi. Mustikan makuun ei päästä muilla marjoilla, mutta jos siihen lisää jotain aromikkaampaa marjaa mukaan niin makukin on tosi hyvä, Kukkonen sanoo.
 Juolukkaa ja kaarnikkaa voi käyttää mustikan tapaan leivonnassa, hilloina, puuron päällä tai sellaisenaan.
 – Esimerkiksi omenaa sopii näiden marjojen kanssa erinomaisesti.
 Juolukat ja variksenmarjat kannattaa poimia talteen. Petri Vironen / Yle
 "Järkevintä syödä paljon ja monipuolisesti"
 Myös erikoistutkija Rainer Peltola liputtaa vähemmän tunnettujen metsämarjojen puolesta. Yli 90 prosenttia Suomen marjasaalista on mustikoita, puolukoita ja lakkoja.
 – Juolukka ja variksenmarja ovat molemmat oivia marjoja sekä maun että terveellisyyden puolesta. Variksenmarja on hieman työläämpi poimia pienen kokonsa takia, mutta tuulipölytteisenä se on jonkun verran satovarmempi kuin muut metsämarjat, jotka ovat hyönteispölytteisiä, Rainer Peltola kertoo.
 Peltolan mukaan mitään metsämarjaa ei ole syytä terveellisyyden perusteella nostaa muiden yläpuolelle.
 – Järkevintä on syödä marjoja monipuolisesti ja paljon, vähintään se kaksi desilitraa päivässä.
 Olavi Malmberg myöntää, että juolukat ja variksenmarjat jäävät helposti metsään ja mustikoiden varjoon.
 –Välillä niitä joutuu oikein väistelemään, ettei niitä mene vahingossa mustikoiden sekaan. Mutta saisihan noita sitten mennäkin. Juolukkaa on tänä vuonna oikein hyvin.
 Heikosta mustikkasadosta huolimatta Olavi Malmberg on poiminut 150 litraa herkullista marjaa. Lisäksi koppaan on kertynyt 50 litraa lakkoja ja 15 kiloa vadelmia.
 – Olemme koko suku, sisarukset ja serkut kovia keräämään, mutta seuraavalla polvella ei näyttäisi samaa intoa enää olevan, Malmberg harmittelee.

Mustikkasato vain varjo normivuodesta – mutta ei hätää, juolukka ja variksenmarja ovat lähes yhtä hyödyllisiä


Summary: Lue yksinkertaiset turvaohjeet ja neuvot häirinnän välttämiseksi.

Lasten seksuaalinen hyväksikäyttö netissä pysyy uutisotsikoissa.
 Viimeksi paljastuneessa tapauksessa  jopa yli 50:tä lasta on lähestytty sosiaalisessa mediassa seksuaalisessa tarkoituksessa. Espoolaismiehen epäillään pyytäneen lapsilta videoita ja kuvia ja lähettäneen niitä myös itse.
 Tämä juttu sisältää neuvoja sekä vanhemmille että lapsille siitä, kuinka välttää houkutteluyritykset verkossa ja kuinka toimia, jos joutuu hyväksikäytetyksi.
 Huolestuneille vanhemmille on olemassa  yksinkertaisia turvaohjeita , Pelastakaa Lapset ry:n asiantuntija  Pauliina Sillfors  muistuttaa.
 Ja vaikka ohjeet olisi käyty lapsen kanssa yhdessä läpi, niitä kannattaa aika ajoin kerrata: Kun kotona jutellaan arjen kuulumisista, pitää muistaa kysellä myös nuoren digiarjesta.
 – Ajanvietosta somessa kannattaa kuulostella ja tehdä se jokapäiväiseksi, että myös digielämän kokemuksia jaetaan perheessä.
 Asiantuntijan neuvoja vanhemmille
 Puhelimen pois ottaminen, vaikka sitten hätävarjeluna, on lapsen tai nuoren näkökulmasta rangaistus. Lapseen kohdistuvassa seksuaaliväkivallassa syyllinen on kuitenkin tekijä eikä lapsi. Joten älä rankaise lasta, jotta hän uskaltaa puhua kokemastaan.
 Lapsella on oikeus yksityisyyteen. Pyri rakentamaan luottamuksellinen suhde lapseesi, jotta hän uskaltaa kertoa netin hämmentävistä sisällöistä ja yhteydenotoista – sen sijaan, että vanhemmat lukevat lapsen yksityisviestejä.
 Instagramia, TikTokia, Snapchatia tai muita yksittäisiä viestipalveluja on turha demonisoida, sillä uusia digitaalisia ympäristöjä syntyy koko ajan. Siellä, missä on lapsia, voi olla pahantekijöitä. Suurin osa lapsista ja nuorista on kuitenkin turvassa verkossa.
 Kun lapsi kuulee uutisia seksuaalirikoksista, anna hänelle mahdollisuus pohtia asiaa aikuisen kanssa. Ja jutelkaa, kuinka toimia turvallisesti verkossa ja miten näissä tilanteissa kuuluu toimia.
 Vanhemman ei tarvitse olla digimaailman moniosaaja. Tärkeintä on olla kiinnostunut siitä, mitä lapsi netissä tekee. “Ai, sä pelaat tällaista? Tai “katsotaanko yhdessä sitä sun uutta sovellusta?”
 Lapsen kanssa kannattaa yhdessä tarkistaa palveluiden yksityisyysasetukset. Ja ymmärtää, kuka lapsen pystyy näkemään palvelussa ja kuka häntä pystyy lähestymään.
 Muistilistaa digilapsille ja vähän -aikuisillekin
 Nuorille riittää keinoja verkossa tapahtuvan houkuttelun välttämiseksi. Seuraavat neuvot on listannut väitöskirjatutkija  Manja Nikolovska .
 Älä vastaa tuntemattomille verkossa. Jos päädyt viestittelemään tuntemattomille, älä kerro henkilökohtaisista asioista. Vältä kuvailevia viestejä, joissa kerrot esimerkiksi, mitä sinulla on ylläsi tai mitä olet parhaillaan tekemässä. Älä lähetä selfieitä, kuvia tai videoita. Vastaa vain lyhyesti ja epämääräisesti. Sano "ei" tai "en halua puhua tästä", jos aihepiiri tuntuu epämiellyttävältä.
 Ohjeita nuorille  turvalliseen netissä liikkumiseen  on koonnut myös Pelastakaa lapset ry.
 Mitä vanhempi vastaa, jos lapsi kertoo seksuaalisesta ahdistelusta?  Tässä Ylen jutussa  aikuinen voi testata omia reaktioitaan.
 Lue lisää:
 Pedofilia ja grooming-ilmiö ovat nyt osa oppituntien puheenaiheita kouluissa: "Oppilailta itseltään kysytään, mitä sääntöjä pitäisi olla"
 Epäilyttävät lähestymiset voi estää ja ilmiantaa Instagramissa, ja monelle nuorelle se on arkea – "On ihan selvää, ettei voi mennä juttelemaan kenelle tahansa"
 Tuntematon pyysi netissä Jessicalta alastonkuvaa ja kyseli Rebeccalta seksistä – 13-vuotiaat rohkaisevat puhumaan: "Pliis sanokaa näistä asioista"
 Psykologi: Koululaiset eivät kerro aikuisille netissä saamistaan seksiviesteistä, koska eivät pidä niitä vakavina

Lasten houkuttelu seksitekoihin internetissä ei laannu – "Digielämän turvaohjeita kannattaa kerrata kotona"


Summary: Ruokaviraston mukaan Tornionjoella kalat ovat kuolleet enimmäkseen haavauman kautta iskeneeseen vesihomeeseen.

Ruokaviraston elokuussa valmistuneiden tutkimusten mukaan Tornionjoen lohikuolemat eivät johdu tunnetuista virus- tai bakteeritaudeista. Ruokaviraston tiedotteen mukaan kalastajien tämän vuoden havainnot vastaavat aikaisempien vuosien havaintoja.
 Vuonna 2016 lähes puolet haavaisten tai punoittavaihoisten nousulohien ihovaurioista tulkittiin johtuviksi mekaanisista tekijöistä eli kalanpyydyksistä irtipääsyistä ja -päästämisistä
 Lohien iholla havaittiin myös syiltään tuntematonta etenkin mahan alueen punoitusta ja verenvuotoja sekä ihon pintakerroksen kuolioitumista. Sisäelimissä ei muutoksia ollut.
 Ruokaviraston mukaan ihomuutoksiin iskevät makeassa vedessä  Saprolegnia  -suvun leväsienet, jotka aiheuttavat niin sanotun vesihomeinfektion. Haavaumien ensisijainen syy on kuitenkin muualla.
 "Emolohi voi kärsiä puutostilasta"
 Seuraavaksi Ruokavirasto tutkii, johtuvatko kuolemat B1-vitamiinin puutoksesta, josta Itämeren lohi kärsii ajoittain. Vitamiinitutkimuksia varten kalastetaan poikkeusluvalla korkeintaan 15–30 lohta.
 Vitamiinin puutokseen viittaa se, että yllättävän iso osa nousulle pyrkivistä lohista on jäänyt Tornionjoen alaosiin.
 – Emolohi voi kärsiä puutostilasta, jos sen ravinnossa ei ole riittävästi vitamiineja. Äärimmillään se voi johtaa tasapaino- ja orientaatiohäiriöihin kalojen nousuvaiheessa, Ruokavirastosta kerrotaan.
 Tuntematonta kalatautia ei voida sulkea pois
 Ruokavirasto suunnittelee myös yhteistyötä ulkomaisten tutkimuslaitosten kanssa. Sen avulla on tarkoitus selvittää esimerkiksi mahdolliset uudet tuntemattomat kalataudit.
 – On mahdollista, että vielä tuntematon kalatauti voi olla osatekijänä. Iso osa vaurioista johtuu kuitenkin mekaanisesta tekijästä. Melkein kaikilla tutkituilla kaloilla kuolinsyy on vesihome, joka on päässyt iskemään kalaan haavauman kautta, sanoo tutkimusprofessori  Perttu Koski .
 Kuolleita kaloja on havaittu myös Kemijokisuulla.
 Ruokaviraston kalastajilta saamien tietojen mukaan Oulu- ja Iijokien edustalla tai Simojoella ei ole havaittu sairaita tai kuolleita kaloja.
 Kemijokisuuhun tulevissa merilohissa oireellisia kaloja on kuitenkin todettu, kuten joissakin Ruotsin puolen lohijoissa.
 Kuolleita kaloja suhteessa saman verran kuin aikaisempina vuosina
 Ruokavirasto arvioi, että nousulohia ei ole kuollut Tornionjoella tänä kesänä suhteessa enempää kuin muutamina edellisinä vuosina.
 Tornionjoen nousulohia on ilmoitettu sairaiksi tai kuolleiksi hieman enemmän kuin viime vuonna vastaavana aikana, mutta Luonnonvarakeskuksen nousulohiseurannan tulokseen suhteutettuna ilmoitettujen, kuolleiden kalojen määrä on jokseenkin vastaava, eli alle promille tähän asti nousseista.
 Vaikka ilmoitusportaaliin tulee tieto vain osasta kuolleita lohia, ilmoitusaktiivisuus eri vuosina on todennäköisesti vertailukelpoinen.
 Ruokavirasto kaipaa edelleen näytteitä poikkeavista saaliskaloista. Näytteiden tulee olla tuoreita ja kuljetus Ruokavirastoon tulee onnistua arkipäivien aikana. Jo kuolleita kaloja ei voida tutkia pilaantumisen takia.
 Lue myös:
 Luonnonvarakeskus: Lohikuolemat ovat vakava uhka Tornionjoen lohelle
 Ruokavirastolle poikkeuslupa lohien pyytämiseen kulkuverkolla Tornionjoella – lupa tarvitaan lohikuolemien syiden selvittämiseen

Uutta tietoa Tornionjoen kalakuolemista: "Melkein kaikilla tutkituilla kaloilla kuolinsyy on vesihome" – Tuntemattomia kalatauteja ei voida vielä sulkea pois


Summary: Fuusiossa syntyy asiakasmäärältään Suomen 5. suurin sähkönjakeluyhtiö.

Savon Voima ja Kuopion Energia kertoivat hetki sitten yhdistyvänsä. Neuvottelut ovat kestäneet kuukausia. Neuvottelutulos menee vielä syksyn aikana yhtiöt omistavien kuntien käsittelyyn. Yhdistymiseen tarvitaan myös Kilpailu- ja kuluttajaviraston hyväksyntä.
 Tavoitteena on, että uusi yhtiö aloittaa toimintansa ensi vuoden alussa. Henkilöstö jatkaa vanhoina työntekijöinä.
 Yhdistymisestä kertoivat tiedotustilaisuudessa Kuopion kaupunginjohtaja  Jarmo Pirhonen  ja Savon Energiaholdingin hallituksen puheenjohtaja  Ossi Martikainen .
 Pirhonen uskoo, että suuri sähköyhtiö lisää alueen vetovoimaa ja kilpailukykyä.
 – Kuopiolla on jatkossa entistä vahvempi toimijarooli. Tämän voi nähdä yhtenä tapana koota kaupungin omistajuutta, Pirhonen kertoo.
 Kuopion kaupunginjohtaja Jarmo Pirhonen esitteli neuvottelutulosta tiedotustilaisuudessa. Sami Takkinen / Yle
 Martikaisen mukaan neuvottelutulos on otettu myönteisesti vastaan.
 – Meillä on yksityiskohtainen valmistelu ja esitys, palaute on ollut rohkaisevaa, Martikainen kertoo.
 Yhdistyminen ei vaikuta sähkön siirtohintoihin alueella, ainakaan laskevasti. Reunaehtona on ollut, että verkkoyhtiöt jatkavat erillisinä ja päättävät sähkön siirtohinnoista itse.
 – Toiminnan tehostaminen alentaa hinnan korotuspaineita, Martikainen muotoilee.
 Kuvassa tiedotustilaisuudessa Varkauden kaupunginvaltuuston puheenjohtaja Kari Rajamäki, Kuopion kaupunginjohtaja Jarmo Pirhonen, Kuopion kaupunginvaltuuston puheenjohtaja Sari Raassina, Kuopion kaupunginhallituksen puheenjohtaja Antti Kivelä ja Savon Energiaholdingin puheenjohtaja Ossi Martikainen. Sami Takkinen /Yle
 Yhteistyö on yhtiöille tuttua jo aiemmin. Savon Voima ja Kuopion Energia yhdistivät asiakaspalvelunsa yhteiseen palvelukeskukseen kesäkuun alussa.
 Sähkönmyynti yhdistyi vuoden alusta, kun Savon Voiman, Kuopion Energian, Jyväskylän Energian ja Lappeenrannan Energian sähkönmyyntiä perustettiin hoitamaan  yhteinen Väre-yhtiö .
 Edellisen kerran yhtiöt selvittivät fuusioitumista  viisi vuotta sitten.
 Isompi yhtiö saattaa tuoda asiakkaalle etuja
 Yhdistymisen jälkeen Savon Voima ja Kuopion Energia muodostavat liikevaihdolla mitattuna Suomen kolmanneksi suurimman kuntaomisteisen energiayhtiön.
 Asiakkaita uudella yhtiöllä on yhteensä noin 175 000.
 Yhtiöiden omistajat Savon Voiman omistaa Savon Energiaholding. Sen taustalla on 20 alueen kaupunkia ja kuntaa. Isoin omistaja on Kuopion kaupunki 18,72 prosentin omistuksellaan. Kuopion Energia -konserni on kokonaisuudessaan Kuopion kaupungin omistama. Konserniin kuuluvat Kuopion Energia ja Kuopion Sähköverkko.
 – Se on Suomen mittakaavassa asiakasmäärältään viidenneksi suurin sähkönjakeluyhtiö, kertoo Energiaviraston markkinat-ryhmän johtaja  Antti Paananen .
 Asiakkaan kannalta isompi yhtiö voi tuoda etuja.
 – Isompi asiakasmassa antaa mahdollisuuden kehittää uusia palveluita ja toimia tehokkaammin, Paananen arvioi.
 Hintakilpailuun yhdistyminen tuskin vaikuttaa. Paananen muistuttaa, että Suomessa on edelleen noin 70 sähkön vähittäismyyjää.
 Sähkö tuo kunnille osinkoja
 Sähkönmyynti on ollut kaupungeille  tuottavaa toimintaa . Savon Voima jakoi viime vuonna osinkoja 9,5 miljoonaa euroa, josta Kuopion kaupunki sai suurimpana omistajana 1,8 miljoonaa euroa.
 Loput osingot jaettiin muille yhtiön taustalla oleville kunnille.
 Savon Voima muutti kaukolämmön hinnoittelua  vuosi sitten . Muutos laski asiakkaiden energiamaksuja, mutta korotti kuukausittain perittävää tehomaksua. Tämä pienensi käytännössä asiakkaiden lämmityskustannuksia.
 Samanlaista kehitystä ei ole kuitenkaan nähtävissä sähkön siirtohinnoissa. Savon Voima Verkko korotti siirtohintoja viimeksi vuosi sitten huhtikuussa keskimäärin 10 prosenttia.
 Kuopion Energia on ollut tähän saakka Kuopion kaupungin oma. Sami Takkinen / Yle
 Täydennetty klo 16.47 Ossi Martikaisen kommentit ja klo 17.24 Jarmo Pirhosen kommentit.
 Lue myös:
 "Kilpailussa kannattaa liittoutua" – perusteilla olevassa energiapalveluyhtiössä mukana Kuopion Energia, Savon Voima, Jyväskylän Energia ja Lappeenrannan Energia
 Sähkössä ovat nyt ostajan markkinat – pienet myyntifirmat puskevat halvoilla hinnoillaan perinteisiä sähköyhtiöitä uudistumaan

Savon Voima ja Kuopion Energia yhdistyvät – neuvottelutulos tarvitsee vielä omistavien kuntien hyväksynnän


Summary: Ryöstön uhreina on ollut alaikäinen ja nuoria aikuisia. Yksi uhreista on saanut sairaanhoitoa vaativan vamman.

Hämeen poliisi tutkii neljää maanantain ja tiistain aikana Lahdessa tapahtunutta ryöstöä. Uhreina on ollut yksi alaikäinen ja kahdessa muussa tapauksessa nuoria aikuisia.
 Yksi uhreista on saanut sairaanhoitoa vaativan vamman. Yksi on päässyt pakenemaan tilannetta.
 Teot ovat edenneet siten, että ryöstäjä on pyytänyt matkapuhelinta lainaksi, minkä jälkeen hän on teräaseella uhaten yrittänyt viedä puhelimen uhrilta tai jopa onnistunut siinä.
 Ensimmäinen rikos tapahtui maanantai-iltana kahdeksan aikaan kaupungintalon vieressä. Toisen kerran ryöstäjä iski seuraavana iltapäivänä kello viiden aikaan Harjukatu 28:n kohdalla. Kolmas teko tapahtui heti perään Rautatiekatu 10:n kohdalla. Neljäs rikos tapahtui hieman ennen kuutta Vapaudenkatu 10:n kohdalla.
 Poliisi etsii 20–30-vuotiasta miestä, joka on pituudeltaan noin 180 senttimetriä. Päällään hänellä on ollut tumma huppari, jonka huppua mies on pitänyt päässä. Vihjeet voi kertoa sähköpostiin vihjeet.hame@poliisi.fi tai puhelimella 0295 414 222.

Lahden keskustassa neljä ryöstöä vuorokauden sisällä


Summary: Merimetsotyöryhmältä odotetaan määritelmää esimerkiksi siitä, mikä on merimetsojen aiheuttama vakava vahinko.

Valtakunnallinen merimetsotyöryhmä kokoontui tänään keskiviikkona Vaasassa. Samalla koolla oli myös Pohjanmaan ja Keski-Pohjanmaan alueellinen merimetson yhteistyöryhmä.
 Kokouksessa valmisteltiin valtakunnallista merimetsostrategiaa, jonka pitäisi valmistua lokakuun lopussa.
 Vaasassa pidetyssä kokouksessa merimetsotyöryhmä kuuli eri sidosryhmiä kuten ammatti- ja vapaa-ajankalastajia sekä viranomaistahojen ja tutkimuslaitosten edustajia.
 Valtakunnallisen merimetsotyöryhmän puheenjohtaja  Satu Pääkkösen  mukaan Vaasassa keskusteltiin muun muassa siitä, mikä voisi olla merimetsokannan minimi- ja mikä maksimikoko, ja miten siihen päästäisiin.
 – Näkemykset voivat vaihdella sidosryhmien välillä esimerkiksi siitä, kuinka paljon merimetson ajatellaan vaikuttavan kalakantoihin ja mitä keinoja tarvitaan, Pääkkönen kommentoi päivän keskusteluja.
 Pääkkösen mukaan kaikkia puheenvuoroja yhdisti kuitenkin halukkuus löytää ratkaisuja ihmisen ja merimetson rinnakkaiseloon.
 Erilaisia kalastusalueita
 Suomen merimetsokanta on tällä hetkellä  vuoden 2016 tasolla . Koko Suomen rannikolla pesiä on noin 25 700.
 Suomen ympäristökeskuksen mukaan merimetsokanta on pienentynyt viime vuoteen verrattuna neljällä prosentilla eli noin tuhannella pesällä. Kannan kasvu on lisäksi hidastunut merkittävästi.
 – Ennusteiden mukaan valtakunnan kannan ei pitäisi enää kasvaa, mutta alueellisia muutoksia voi olla, sanoo Suomen ympäristökeskuksen tutkija  Pekka Rusanen .
 Rusanen toteaa, että esimerkiksi merikotkat voivat vaikuttaa merimetsokantaan, joka voi merikotkan ajamana siirtyä sisäsaaristoon päin ja aiheuttaa sitten ristiriitoja uusilla alueilla.
 Satu Pääkkösen mukaan konkreettisia lukuja siitä, mikä olisi sopiva merimetsokanta Suomessa, on mahdoton sanoa, sillä kalastusalueet ovat erilaisia ja merimetsojen vaikutukset niihin vaihtelevat.
 Merenkurkusta Selkämerelle?
 Pohjanmaan rannikkoalueilla merimetsokanta on pienentynyt viime vuoteen verrattuna. Etelä-Pohjanmaan ELY-keskuksen alueella pesiä on tänä vuonna 1500 vähemmän kuin vuosi sitten.
 Osasyynä ovat esimerkiksi Vaasan edustalla suoritetut poikkeustoimenpiteet, joiden seurauksena merimetsoyhdyskunta siirtyi pesimään muualle. Mahdollisesti Selkämerelle.
 – Ei niitä ollut tarkoitus häätää, vaan rajoittaa poikastuotantoa. Mutta ne päättivätkin lähteä eivätkä tulleet takaisin, Pekka Rusanen sanoo.
 "Konkreettista ohjeistusta"
 Pohjanmaan ja Keski-Pohjanmaan alueellisen merimetson yhteistyöryhmän puheenjohtaja Vincent Westberg kertoo, että valtakunnalliselle työryhmälle esiteltiin pohjalaisten näkemyksiä merimetsoista.
 Westberg toivoo, että syksyn myötä syntyisi esimerkiksi määritelmä siitä, mikä on vakavaksi luokiteltava merimetsojen aiheuttama vahinko.
 – Odotan, että saamme konkreettista ohjeistusta siihen, miten vakava vahinko osoitetaan ja konkreettista apua siihen, miten voidaan hakea poikkeuslupaa lupaviranomaiselta, Westberg sanoo.
 Lue lisää:
 Merimetsokanta pieneni Merenkurkussa, mutta kasvoi Selkämerellä
 "Se on pojat viimeinen kevät nyt, sillä tuonen risti istui kivellä"
 Merimetsotyöryhmä esittää merimetsokannan rajua vähentämistä Pohjanmaan rannikolla

Valtakunnallisen merimetsostrategian valmistelijat koolla Vaasassa: ratkaisuja haetaan, kaikkialle sopivan kannan määrittely mahdotonta


Summary: Taustalla on uusi laki, joka mahdollistaa vanhojen tapausten viemisen oikeuteen seuraavan vuoden ajan.

New Yorkin osavaltiossa aletaan käsitellä oikeudessa lasten seksuaalisia hyväksikäyttötapauksia, jotka ovat olleet tähän asti vanhentuneita. Keskiviikkona osavaltiossa alkoi vuoden aikaikkuna, jonka aikana ihmiset voivat nostaa siviilikanteita hyväksikäytöistä riippumatta siitä, milloin rikos on tehty.
 Taustalla on uusi laki, joka hyväksyttiin aiemmin tänä vuonna.
 Ensimmäisen päivän aikana odotetaan satoja, ellei jopa tuhansia uusia oikeusjuttuja.
 Oikeuteen on haastettu jo ainakin katolinen kirkko, Rockefeller-yliopisto ja partiopoikajärjestö Boy Scouts of America.
 Osa tapauksista on niin vanhoja, että itse tekijät ovat jo kuolleet.
 Oikeusjuttuja on todennäköisesti tulossa myös sairaaloita sekä yksityisiä ja julkisia kouluja vastaan. Myös  Jeffrey Epsteinin  uhrit aikovat haastaa miljonäärin kuolinpesän oikeuteen.
 Yksi lakifirmoista kertoo edustavansa osavaltiossa yhteensä 1 200 ihmistä, jotka aikovat viedä hyväksikäyttönsä oikeuteen. Lakifirman mukaan asianomistajia on teini-ikäisistä 90-vuotiaisiin.
 Lasten kanssa toimivia uhkaavat valtavat taloudelliset tappiot
 Useat lasten kanssa tekemisissä olevat tahot ovat jo ryhtyneet valmistautumaan taloudellisiin tappioihin, joita oikeusjutuista seuraa.
 Isot instituutiot kuten katolinen kirkko vastustivat lakialoitetta vedoten "katastrofisiin taloudellisiin vahinkoihin".
 Viimeksi samantyyppinen lakialoite meni läpi vuonna 2002 Kaliforniassa. Tuolloin katoliset hiippakunnat joutuivat maksamaan uhreille yhteensä 1,07 miljardia euroa.
 Hyväksikäyttöjä voi viedä oikeuteen yhä vanhempana
 Demokraattien tukema lakialoite hyväksyttiin sen jälkeen, kun puolue vei osavaltion senaatin enemmistön republikaaneilta vaaleissa.
 Lakialoitteesta oli väännetty jo vuosikymmenen ajan. Republikaanit vastustivat vuoden aikaikkunaa.
 Uusi laki muuttaa myös vanhentumisaikoja. Jatkossa tekijöitä vastaan voidaan nostaa rikossyyte siihen asti, kunnes uhri on 28-vuotias. Uudet uhrit voivat nostaa siviilikanteen 55-vuotiaaksi asti.
 New Yorkin osavaltion lapsen seksuaalisen hyväksikäytön vanhentumisajat ovat olleet tähän asti maan lyhimpiä.
 Asiantuntijoiden mukaan hyväksikäytön uhreilla voi mennä vuosia ennen kuin he uskaltavat kertoa tapahtuneesta edes luotetulle läheiselle. Lisäksi uhrit saattavat pelätä, ettei heitä uskottaisi, jos he syyttäisivät korkeassa asemassa olevaa aikuista kuten pappia tai opettajaa hyväksikäytöstä.

New Yorkin osavaltiossa viedään oikeuteen tuhansia vanhentuneita lasten hyväksikäyttötapauksia – syytettyinä ainakin Jeffrey Epstein ja katolinen kirkko


Summary: HSL:n mukaan tilanne näyttää normalisoituneen.

HSL:n lipunmyyntijärjestelmässä oli iltapäivällä häiriö, jonka vuoksi lippuja ei pystynyt ostamaan HSL:n mobiilisovellukselle eikä osa lipunmyyntiautomaateista toiminut.
 Automaateissa vika koski niin kutsuttuja monilippuautomaatteja. Kertalippuautomaatit kuitenkin toimivat koko häiriötilanteen ajan, HSL:ltä kerrottiin Ylelle.
 Häiriö alkoi iltapäivällä kello neljän aikaan. Vika jäi kuitenkin lyhytaikaiseksi, sillä hieman ennen kello viittä iltapäivällä järjestelmä toimi taas normaalisti.
 – Tuotevastaavamme oli tehnyt muutaman koeoston ja sanoi, että homman pitäisi taas pelittää. Tilanne näyttää normalisoituneen, viestinnän asiantuntija  Tapio Tolmunen  HSL:ltä kertoo.
 HSL:llä on ollut kesällä aiemminkin ongelmia lipunmyyntijärjestelmän kanssa. Esimerkiksi Ed Sheeranin keikka kaatoi  HSL:n lippusovelluksen  viime kuun lopulla.

HSL:n lipunmyyntijärjestelmä oli osittain alhaalla pahimman iltapäiväruuhkan aikaan: lippuja ei pystynyt ostamaan mobiilissa eikä osa automaateista toiminut


Summary: Kauppasodat kurittavat Saksan taloutta. Vienti haparoi epävarmassa maailmantaloudessa.

Saksan taloudesta kuuluu huolestuttavia uutisia. Euroopan talousveturin talouskasvu supistui vuoden toisella neljänneksellä.
 Huhti-kesäkuun bruttokansantuote laski 0,1 prosenttia edelliseen neljännekseen verrattuna. Saksan supistuvasta taloudesta kertoi Saksan tilastotoimisto.
 Talouden heikkenemistä on osattu odottaa, sillä ekonomistit, analyytikot ja ennustuslaitokset ovat povanneet sitä omissa ennusteissaan pitkin vuotta.
 Tuoreet luvut merkitsevät sitä, että Saksan talouskasvu hiipui 0,4 prosentin tasolle. Vuoden ensimmäisen vuosineljänneksen talouskasvu oli vielä 0,9 prosenttia.
 Saksan supistuvalla taloudella on merkitystä koko Euroopan ja myös Suomen kannalta, sillä Saksa on Euroopan suurin talous. Saksa on Suomen tärkein kauppakumppani.
 Sillä olisi merkittäviä vaikutuksia myös Suomeen, jos Saksan talous vaipuisi selvään taantumaan.
 Brexit ja kauppasodat piinaavat
 Liittovaltion tilastotoimiston katsauksen mukaan syinä talouden kehnoon tilaan ovat etenkin epävarmuudet maailmantaloudessa ja pelot Britannian EU-eron vaikutuksista.
 Epävarmuutta on luonut eriyisesti Yhdysvaltain ja Kiinan välinen kauppasota. Luottamus talouden kehitykseen on heikentynyt erityisesti siksi, että pelkona on Britannian ero Euroopan unionista ilman sopimusta.
 Saksa on hyvin riippuvainen viennistä. Vain Yhdysvaltain ja Kiinan taloudet ovat suurempia viejiä kuin Saksa.
 Viennin kohdalla autoteollisuus on osa Saksan talouden selkärankaa. Esimerkiksi Kiinan talouden kasvun supistuminen vaikuttaa suoraan Saksan autovientiin.
 Saksan talousministeri Peter Altmaier uskoo Saksan talouden olevan ainakin vielä suojassa taantumalta. Wu Hong / EPA
 Joko taantuman pasuunat soivat?
 Saksan talousministeri  Peter Altmeier  myöntää talouden ongelmat. Hänen mukaansa heikko talouskehitys on kuitenkin oikaistavissa.
 Altmeier arvioi Bild-lehdessä , että tilastokeskuksen luvut ovat hälytyskello, joka nyt soi.
 Talousministeri Altmeier kuitenkin arvioi, että kyseessä eivät vielä ole taantuman merkit. Hänen mukaansa taantuma voidaan välttää, jos hallitus vain tekee oikeita ratkaisuja.
 Hallituksessa ei olla vielä toistaiseksi taivuttu höllentämään tuntuvasti kukkaronnyörejä ja lähdetty elvyttämään taloutta.
 Uutistoimisto AFP:n haastattelema saksalaisekonomisti  Klaus Borger  muistutti, että jos Saksan bruttokansantuote pienenee heti perään heinä-syyskuussa toisen vuosineljänneksen, niin Saksa on tuolloin luisunut ainakin teknisesti ottaen taantumaan.
 Lue lisää:
 German economy slips back into negative growth

Saksan talous heikkenee – taantuma kolkuttaa, kun vienti vähenee


Summary: Mannerheimin Lastensuojeluliiton mukaan seksuaalinen häirintä näkyy liittoon yhteyttä ottaneiden lasten ja nuorten huolena viikoittain.

Kuluneen kesän seksuaalirikosepäilyt Laajasalossa ovat herättäneet keskustelua lasten ja nuorten tarpeesta puhua ikävistä asioista muuallakin kuin kodeissaan. Nekin nuoret, jotka eivät ole joutuneet vaikeuksiin, kaipaavat avointa keskustelua Laajasalon tapahtumista.
 Poliisi sai  Laajasalon seksuaalirikosepäilyistä  noin 80 yhteydenottoa ja mahdollisia  uhreja on poliisin mukaan ainakin 17 . Nuorten keskuudessa Enoksi kutsuttu mies on vangittu epäiltynä useasta törkeästä raiskauksesta ja törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä.
 Tavoitimme kolme laajasalolaista ysiluokkalaista. He ovat käyneet keskustelua kodeissaan, mutta eivät kavereidensa kanssa. He kaipaisivat keskustelua nyt vielä koulun alkamisen jälkeenkin.
 Yhdeksäsluokkalaiset Aino ja Kira toivoisivat lisää keskusteluja kouluun. Antti Kolppo / Yle
 – Ehkä kaipaan vaan enemmän keskustelua siitä, mitä siinä on tapahtunut. Avattaisiin enemmän sitä tapausta, ettei kenellekään jäisi sellainen turvaton olo, että pitäisi pelätä joka ikistä liikettä täällä,  Aino  kommentoi.
 – Kotona puhuttiin, mutta koulussa ei olla puhuttu yhtään. Kouluissa pitäisi puhua ylipäänsä sellaisista asioista enemmän, mitä pitäisi tehdä, jos tämmöinen asia tapahtuisi itselle. Tämä ei ole eka eikä vika kerta, kun tämmöistä tulee tapahtumaan. Nuorten olisi minun mielestä hyvä tietää, mitä tulee tehdä sen jälkeen, kun esimerkiksi joku tämmöinen tuntematon mies tulee kysymään sinulta jotain asioita,  Kira  toteaa.
 Yhdeksäsluokkalainen Saana haluaisi kuulla enemmän faktoja Laajasalon tapahtumista. Antti Kolppo / Yle
 Saana kaipasi faktoja tapahtuneesta.
 – Ehkä sellaista, missä tilanteissa ne yleensä tapahtuu, että niitä pystyy sitten välttelemään, hän sanoi.
 MLL: "Kaikki eivät odota kesälomaa"
 Kesäaika tuo ongelmia tukea ja apua tarvitseville nuorille, sillä koulujen oppilashuolto on kesätauolla ja kaupunkien nuorisopalveluissa siirrytään kesäkauden ohjelmaan. Osa palveluista sulkeutuu ja tilalle tarjotaan toimintaa ulkona ja kesäleireillä.
 Pääkaupunkiseudulla ja koko maan suurissa kaupungeissa kaupunkien ylläpitämät nuorisotalot ja -tilat lyhentävät aukioloaikoja tai sulkevat ovensa kokonaan useiksi viikoiksi. Näin käy ainakin Espoossa, Helsingissä, Jyväskylässä, Kuopiossa, Oulussa, Tampereella, Turussa ja Vantaalla.
 Kesäajan muutos on vaikeaa osalle nuorista. Aktiiviset nuoret yleensä pärjäävät, mutta tilanne pahenee erityisesti syrjäytymisvaarassa olevien kohdalla.
 – Yhteiskunnan tukiverkosta tipahtavat kesän ajaksi ne, jotka ovat kaikista heikoimmassa asemassa eli ne lapset ja nuoret, joilla ei välttämättä ole tukea sieltä perheenkään puolelta ja samanaikaisesti kaikki tukikontaktit jäävät kesätauolle, sanoo Auttavien puhelinten päällikkö  Tatjana Pajamäki  Mannerheimin Lastensuojeluliitosta, MLL:stä.
 Pajamäen mukaan MLL:n palvelut kuten puhelinpalvelu, chat-verkkokeskustelupalvelu ja verkon anonyymit viestiboksit osoittavat, että nuoret tarvitsevat keskustelua ympäri vuoden.
 Mannerheimin lastensuojeluliiton Auttavien puhelinten päällikkö Tatjana Pajamäki kertoo, että seksuaalinen häirintä on viikoittain esillä nuorten yhteydenotoissa. Antti Kolppo / Yle
 Nuorten kanssa keskustelulle yritetään taata aikaa myös kesällä
 Kuluneena kesänä myös Helsingin Laajasalon seksuaalirikokset ovat nostaneet esille keskustelun tarpeen nuorten kanssa. Tapahtumien tultua julkisuuteen heinäkuun lopulla, lähimmät nuorisotalot olivat kesätauolla.
 Huoli lasten ja nuorten turvallisuudesta jatkuu koulun alettuakin.  Espoossa paljastui keskiviikkona uusi laaja rikosvyyhti , jossa epäillyllä espoolaismiehellä on ollut jopa 52 uhria.
 Seksuaalirikollisuus näkyy nuorten huolenaiheena koko maan tasolla. EsimerkiksiMLL:n valtakunnallisissa anonyymeissa palveluissa keskustellaan viikoittain nuorten kanssa, jotka ovat kokeneet jonkin asteista seksuaalista ahdistelua tai kaltoinkohtelua.
 – Valitettavasti seksuaalirikollisuus, seksuaalinen ahdistelu sinänsä on teema, josta meidän kaltaisessa anonyymissä matalan kynnyksen palvelussa puhutaan paljonkin nuorten kanssa, Pajamäki kertoo.
 Helsingin kaupungin nuorisoasiainjohtaja Mikko Vatka on pohtinut, pitäisikö koululaisten kesäloma olla lyhyempi. Antti Kolppo / Yle
 Espoo ja Vantaa vakuuttavat, että aikaa keskusteluille on myös kesällä.
 – Akuutteihin tilanteisiin pystytään vastaamaan yhtä hyvin kuin talvellakin. Kesällä on vähemmän muuta työtä kuten verkostopalavereita ja kouluyhteistyötä, joten aikaa riittää hyvin erilaisiin erityistilanteisiin ja niiden ratkomiseen, sanoo Vantaan nuorisopalveluiden johtaja  Riikka Åstrand .
 – Jokaisella nuorisonohjaajallamme on valmiudet kuunnella ja keskustella nuoren kanssa mieltä askarruttavista asioista, olla se tuttu ja turvallinen aikuinen, johon voi luottaa ja jolle voi kertoa vaikeistakin asioista, Espoon alueellisten nuorisopalvelujen päällikkö  Lasse Raivio .
 Laajasalossa peruskoulun läheinen nuorisotila on ollut elokuussa aiempaa enemmän auki. Muutostarpeeseen on havahduttu muutenkin. Helsinki lupailee nuorille lisää toimintaa ja kausityöntekijöitä jo ensi kesälle.
 – Olen myös pohtinut, onko kaikilta osilta tämmöinen ihan nykyisen mallinen niin pitkä kesäloma enää nykyisen kaupungistuvan Suomen osalta ihan se oikea ratkaisu. Minusta tätä pitäisi ainakin pohtia. Toki on myös ihan selvää, että nuoret ja lapsetkin tarvitsevat kunnollisen mittaisen loman niin kuin me kaikki muutkin, sanoo nuorisoasiainjohtaja  Mikko Vatka  Helsingin kaupungilta.
 Lue myös:
 Poliisi: "Tämä on uudenlaista seksuaalirikollisuutta, kyseessä puhtaasti sosiaalisen median sovelluksissa tapahtunut tekosarja"

Seksuaalirikosepäilyt puhuttavat nuoria koko maassa: "Mitä pitäisi tehdä, kun joku tuntematon mies tulee kyselemään jotain?"


Summary: A-studio kerää lukijoiden muistoja seksuaalikasvatuksesta eri aikoina.

Ekaluokkalaisille tarkoitetussa seksuaalikasvatuskirjassa oli  1970-luvulla  alastonpiirrustuksista ja tarkka kuvaus orgasmista.
 90-luvulla valistuskappaleissa puolestaan  laulettiin hivistä  ja kuolemasta.
 Jo pikkulapsi haluaa tietää, mistä vauva tulee. Seksuaalisuudesta puhuminen lasten ja nuorten kanssa ei kuitenkaan ole helppoa.
 Monia vanhempia  hämmentää ja nolottaa  varsinkin nuorten lasten seksuaalisuus.
 Moderniin kouluissa tehtävään  seksuaalikasvatukseen kuuluu  muun muassa ihmissuhteista ja tunteista puhuminen sekä omien rajojen kunnioitus.
 Silti asiantuntijat pitää opetusta edelleen  vanhanaikaisena  ja  pahimmillaan mielivaltaisena .
 Mistä sinä sait lapsena ja nuorena tietoa seksistä ja seksuaalisuudesta? Millaista tietoa olisit toivonut ja miltä taholta?  Haluamme kuulla yleisön muistoja ja kokemuksia seksuaalikasvatukseen ja seksuaalitietouteen liittyen.
 Kerro meille kokemuksistasi alla olevalla lomakkeella tai sähköpostilla osoitteeseen hanna.asikainen@yle.fi.
 Käsittelemme aihetta maanantaina 19.8. myös A-studion lähetyksessä.
 Lue lisää:
 Ennen peloteltiin hivillä, nyt puhutaan tunteista: seksuaalikasvatus on kehittynyt valtavasti 1990-luvulta, ja se kuuluu Kesäkumibiiseillä
 Opaskirja vanhemmille tomuttaa ehkäisyyn ja ikävyyksiin keskittynyttä seksuaalikasvatusta: "Se on seikkailu ja tuhat ekaa kertaa"
 Vihjailusta räävittömiin riimeihin – ennen vanhaan seksistä laulettiin niin työmailla kuin kehdon ääressä ja sanat olivat sen mukaiset

Koulusta, mummolasta vai pornosivustolta – mistä sinä sait lapsena tietoa seksistä? Kerro meille!


Summary: Valtiovarainministeri Lintilä puolusti esitystään sosiaaliturvan parantamisella ja valtiontalouden tasapainottamista pitkällä aikajänteellä.

Valtiovarainministeri  Mika Lintilä  (kesk.) esitteli tänään keskiviikkona budjettiehdotuksensa, joka antaa suuntaa siitä, miltä suomalaisten talous ja arki näyttävät tulevana vuonna.
 Oppositiopuolue kokoomuksen johtaja  Petteri Orpo  on arvostellut hallituksen talouspolitiikkaa jo ennen budjetin julkaisemista muun muassa  väittämällä että Suomi on Kreikan tiellä .
 Keskiviikkoillan A-studion lähetyksessä Orpo piti tuoretta budjettiehdotusta dramaattisena linjanmuutoksena edellisen hallituksen taloudenpitoon, koska se lisäisi valtion pysyviä menoja miljardilla eurolla viime vuoteen verrattuna.
 Lintilä perusteli menolisäyksiä sillä, että ne parantavat merkittävästi monen ihmisen sosiaaliturvaaa.
 Hänen mukaansa pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) hallituksen ensimmäinen vuosi on alijäämäisempi kuin muut tulevista neljästä.
 – Pysymme silti neljän vuoden kehysraamissa. Vuonna 2023 valtiontalouden täytyy olla tasapainossa, sanoi Lintilä.
 Orpon mukaan mitään tietoa pysyvistä tulolisäyksistä valtion kassaan ei ole. Hänen mukaansa 75 prosentin työllisyysasteen saavuttamiseksi ei ole esitetty uskottavia keinoja. Samalla talouden kasvu on hiipumassa.
 Lintilä vastasi sanomalla, etteivät talouden ja työllisyyden keinot olleet täysin selvillä viime hallituskaudenkaan alussa.
 – Kun me lähdimme rakentamaan työllisyyden nousua 67 prosentista 72 prosenttiin, teimme kärkihankkeet, ei meillä ollut hyvät näkymät, luotimme vain siihen mitä teimme.
 Linjanmuutos vai ei?
 Toisin kuin oppositiojohtaja, Lintilä piti budjettiesitystään samankaltaisena viime hallituskauden budjettien kanssa.
 Hän sanoi valtiovarainministeriön keskiviikkoisessa tiedotustilaisuudessa esityksensä eroavan viime vuosien budjeteista pääasiallisesti sosiaaliturvan lisärahoituksessa.
 Lintilän piti hyvänä, ettei vallanvaihto näy dramaattisesti valtion taloudenpidossa ja muistutti, että keskusta oli laatimassa myös pääministeri  Juha Sipilän  (kesk.) hallituksen budjetteja.
 Erimielisyys kikyn tuomista maksuista
 Orpon mukaan  edellisen hallituksen luotsaaman kilpailukykysopimuksen aiheuttamat ansiomenetykset keskituloisille pitäisi korvata veronkevennyksillä.
 Keskiviikon tiedotustilaisuudessa Lintilä totesi, ettei hallitus kompensoi kiky-sopimuksen tuomia sosiaalivakuutusmaksujen korotuksia tuloveron alennuksilla. Hänen mukaansa työn sivukulut ovat asia, joka kuuluu työmarkkinaosapuolille.
 – En tykkää tavasta, että työmarkkinaosapuolet kävisivät keskustelun, tekisivät päätöksen, ja valtio maksaisi, Lintilä sanoi.
 Valtiovarainministeriön talousarvioehdotusta käsitellään seuraavaksi koko hallituksen yhteisessä budjettiriihessä syyskuun puolivälissä. Tällöin tehdään tärkeimmät poliittiset päätökset esimerkiksi ensi vuoden mahdollisista uusista veroista.
 Lisää aiheesta:
 Päiväkotiryhmät pienenevät, polttoaineet kallistuvat, eläkkeet nousevat – Nämä kuusi asiaa ensi vuoden budjettiehdotuksesta kannattaa tietää
 Budjetin loppusumma 57 miljardia euroa - valtiovarainministeri Lintilä: "Nyt pitäisi painaa investoinneissa turbonappia!"
 Kokoomuksen Orpo: Hallituksella ei oikeutta lisätä pysyviä menoja ennen uskottavia työllisyystoimia
 Veronmaksajat: Palkkaverotus uhkaa kiristyä puolella miljardilla ensi vuonna – keskituloisen lompakosta lähtisi jopa 250 euroa

Orpo tyrmää Lintilän budjettiesityksen: "Lisätään miljardi pysyviä menoja, kun tuloista ei ole vielä tietoa"


Summary: Irakilaismies sanoo, että Irakia hallitsevat tahot haluavat vaientaa Irakin politiikan arvostelun Euroopassakin.

Nuori irakilaismies  Ali  (nimi muutettu) pakeni asejoukon tappouhkauksia Irakista ja tuli Suomeen vuonna 2015. Hän sai täältä turvapaikan.
 Keväällä 2019 Ali alkoi saada uhkauksia Suomeen irakilaiselta taholta. Uhkaajan irakilaisuuden Ali tunnisti hänen puheestaan.
 – Luulet, että Suomessa on turvallista, mutta kätemme ulottuvat sinne ja sisaruksiisi asti, uhkaaja sanoi.
 – Meillä on ollut pitkään aikomus likvidoida sinut.
 Ali: Uhkaukset irakilaisen poliittisen tahon organisoimia
 Ylen A-studio tutustui Alin saamiin arabiankielisiin viesteihin. Niissä uhataan tappamisella. Myös Alin perheenjäseniä uhkaillaan. Uhkaaja vaatii Alia lopettamaan kriittisen kirjoittelun Irakista.
 Poliisi tutkii uhkauksia. A-studion tiedossa ei ole, kuka tai ketkä Alia ovat uhanneet.
 Ali itse uskoo, että uhkaukset ovat irakilaisen poliittisen tahon organisoimia.
 – Ne haluavat vaientaa kaikki, jotka arvostelevat hallitusta, puolueita, uskonoppineita – ja Irakin islamistipuolueita. Ne ovat siis yhteydessä hallitukseen, hän sanoo.
 Toimittajana työskennellyt Ali sai Irakissa ollessaan tappouhkauksia shiialaisilta asejoukoilta. Hän on itse sunnimuslimi, mutta sanoo arvostelleensa niin shiioja kuin sunnejakin.
 Sunnitaustainen diktaattori Saddam Hussein kaatui vuonna 2003. Sen jälkeen Irakia ovat hallinneet väestön enemmistöä edustavat shiialaiset puolueet. Niillä on omia asejoukkoja.
 Samankaltaisia uhkauksia kuin Ali ovat saaneet monet muutkin Eurooppaan tulleet irakilaiset.
 – Jos puhuu kriittisesti sosiaalisessa mediassa, saa niskaansa solvauksia ja henkeä uhataan. Arvostelijan lisäksi ne terrorisoivat myös tämän perhettä, irakilainen turvapaikanhakija  Yusuf  (nimi muutettu) kertoo A-studiolle toisesta Euroopan maasta.
 Tappouhkauksia saanut Ali sanoo, ettei pelkää Suomessa. Jyrki Ojala / Yle
 Ali: Joku välittää minusta tietoa Suomesta
 Uhkaaja esitteli Alille kuvakaappauksia tämän kirjoituksista sosiaalisessa mediassa.
 –Olet oppositiossa. Meillä on kaikki tiedot sinusta, uhkaaja sanoi.
 Alin mukaan hänet halutaan vaientaa, koska hänellä on paljon seuraajia sosiaalisessa mediassa ja kansainvälinen media on jakanut hänen kirjoituksiaan.
 –Olen jo vuosia ollut aktiivinen Twitterissä. Minulla on kymmeniätuhansia seuraajia.
 Aliin kohdistunut uhkailu vaikuttaa organisoidulta. Äänensä muuntanut uhkaaja kertoi edustavansa verkostoa. Hänellä oli tarkkoja tietoja Alin elämästä ja tämän lähipiiristä.
 – Tiedän kuinka monta sisarusta sinulla on, ja minulla on heistä kaikki tiedot, uhkaaja sanoi.
 Uhkaaja pelotteli, että myös Alin suomalaiset ystävät välittävät hänestä tietoa.
 – Uhkaaja on irakilainen ja toiminee Irakissa, mutta ilmeisesti hänellä on Suomessa yhteyshenkilö, joka välittää tietoja minusta, Ali sanoo.
 Ali sanoo, ettei hän pelkää Suomessa. Hän on silti huolissaan, koska uhkaajat ovat olleet yhteydessä myös hänen perheenjäseniinsä. Nämä eivät asu Suomessa.
 Irakilainen kirjailija Hassan Blasim Helsingin Kontulassa. Markku Rantala / Yle
 Kirjailija Blasim: Varon sanojani Irakissa olevan perheeni vuoksi
 Myös kirjailija  Hassan Blasim  on paennut Irakista Suomeen mielipidevainoa 2000-luvun alussa.
 Blasim on shiialaistaustainen, mutta nykyisin uskonnoton. Hän on Suomen kansalainen.
 Pitääkö irakilaisen varoa puheitaan Suomessa?
 – Omasta puolestani voin sanoa, että on syytä varoa. Vaikka olen kirjailija, olen myös tavallinen pakolainen. Kirjoitan näistä asioista kirjoissani julkisesti, mutta silti pitää olla varovainen.
 – Siitä lähtien kun aloin julkaista tekstejäni internetissä vuonna 2003, minulle on tullut monia uhkauksia ja solvauksia, koska kritisoin uskontoa ja uskonnollisia puolueita.
 Kirjailija sanoo varovansa sanojaan Irakissa olevan perheensä vuoksi.
 – Me irakilaiset tiedämme, että shiialaispuolueet ovat hyvin järjestäytyneitä jopa Suomessa. Täältä voidaan välittää viestejä Irakiin, Blasim sanoo.
 Shiialaisjoukot tappavat uskonnon arvostelijoita ja rikosten penkojia
 Viime keväänä Hassan Blasim oli varannut matkan Bagdadin kirjallisuusmessuille. Hän kuitenkin perui sen, kun irakilainen kirjailija murhattiin Najafissa, shiialaisten pyhässä kaupungissa.
 – Kirjailija ammuttiin, kun hän oli arvostellut Facebookissa Iranin vallankumouksen uskonnollista johtajaa Khomeinia, Blasim kertoo.
 Shiialaiset asejoukot ovat vaientaneet Irakin hallitusta arvostelevia sunneja. Ne ovat murhanneet myös uskontoon katsomatta muun muassa homoja sekä kansalaisaktivisteja ja toimittajia, jotka penkovat korruptiota ja salamurhia tai arvostelevat uskonnollisia johtajia ja tabuja.
 –Suurin osa irakilaisista tietää, että salamurhien takana on shiialaisten puolueiden aseryhmiä. Todisteita niitä vastaan on vaikea hankkia, koska aseryhmät ovat niskan päällä oikeuslaitoksessa, poliisissa ja armeijassa, Hassan Blasim sanoo.
 Badr-asejoukkojen paraati Amerlissä Irakissa heinäkuussa 2015.  Ali Mohammed / EPA
 Iran tukee shiialaisia asejoukkoja Irakissa
 Shiialaisilla asejoukoilla on paljon valtaa nykyisessä Irakissa. Kaikilla maata hallitsevilla puolueilla on asejoukkonsa.
 Asejoukkojen toiminta juontaa vuosikymmenien taakse, jolloin Saddam Husseinin kaatamista suunnitellut vastarintaliike toimi Iranista käsin. Monilla Irakin vahvimmilla asejoukoilla on tiiviit suhteet shiialaiseen uskonnolliseen valtioon Iraniin.
 – Iran rahoittaa ja kouluttaa niitä, valitsee niiden johtajat ja vaikuttaa niihin. Ne edustavat Irania, shiialaisiin asejoukkoihin perehtynyt amerikkalaistutkija  Michael Pregent  sanoo.
 Shiialaisista asejoukoista tuli monien irakilaisten silmissä Irakin pelastajia, kun ne taistelivat sunnilaista äärijärjestöä Isisiä vastaan yhdessä Irakin armeijan ja Yhdysvaltain liittouman kanssa vuodesta 2014.
 Isis oli vallannut nopeasti suuren osan Irakin alueesta ja julistanut oman islamilaisen valtion, kalifaatin. Järjestö teki samaan aikaan terrori-iskuja myös Euroopassa.
 Vuoden 2017 lopussa Irakin hallinto julisti Isisin voitetuksi Irakissa.
 Lähi-idän asiantuntija Michael Pregent on työskennellyt aiemmin myös Irakissa. Michael Pregent
 Irak-asiantuntija: Irakin hallitus ei uskalla rangaista asejoukkoja
 Isisin vastaisen taistelun ansiosta shiialaiset asejoukot saivat virallisen aseman ja oman budjetin. Niistä tuli osa Irakin valtion turvallisuusjärjestelmää.
 Käytännössä asejoukot toimivat kuitenkin lain ulkopuolella, sillä niiden tekemät rikokset ovat jääneet rankaisematta.
 – Hallitus ei uskalla rangaista niitä. Asiaa luvataan tutkia, mutta mitään ei tapahdu, yhdysvaltalaisen Hudson-instituutin tutkija Michael Pregent sanoo.
 Pregent on kommentoinut kansainvälisessä mediassa usein shiialaisten asejoukkojen toimintaa Irakissa.
 Hän on työskennellyt aiemmin Yhdysvaltain tiedustelutehtävissä muun muassa Irakissa. Hän on toiminut myös Irakin turvallisuus- ja tiedusteluviranomaisten neuvonantajana.
 Hallitusta arvostelevat sunnit leimataan herkästi Isisin kätyreiksi
 Isis kärjisti shiiojen ja sunnien välejä. Äärijärjestö sai sympatiaa ja jäseniä Irakin sunnialueilla.
 Noin 65 prosenttia irakilaisista on shiia- ja noin 30 prosenttia sunnimuslimeja.
 Kirjailija Hassan Blasim sanoo, että Isis oli sunneille yksi mahdollisuus puolustaa itseään valtion korruptiolta ja syrjinnältä.
 Kun Irakin armeija puhdistettiin Saddamin kaatamisen jälkeen Baath-puolueeseen kuuluneista upseereista, monet työtä vaille jääneet sotilaat liittyivät Isisiin.
 Michael Pregent sanoo, että shiialaiset asejoukot käyttivät Isisin vastaisia taisteluja sunneja vastaan. Isis on yhä hengissä, ja sunnien ahdistelu jatkuu.
 – Shiialaiset epäilevät sunneja ja pitävät heitä Isisin kätyreinä.
 Se ilmenee Pregentin mukaan esimerkiksi terrorismia koskevissa pikaoikeudenkäynneissä.
 Terrorismilait ovat Irakissa löyhiä. Hallitusta arvostellut sunnimies voidaan tuomita nopeasti Isisin kätyriksi, terroristiksi.
 – Tarvitaan vain kaksi nimetöntä valaehtoista lausuntoa, jotka syyttävät henkilöä terroristiksi, niin asejoukot teloittavat pikaoikeudenkäynnin jälkeen, Pregent sanoo
 – Tämän jälkeen pidätetään myös asianajaja, koska hänen katsotaan puolustaneen Isisin kätyriä.
 Kirjailija Hassan Blasim sanoo varovansa sanojaan Irakissa olevan perheensä vuoksi. Yle
 Kirjailija Blasim: Isisin ja shiialaisten asejoukkojen toiminnassa ei suurta eroa
 Isisin ja shiialaisten asejoukkojen tavassa toimia Irakissa ei ole suurta eroa, kirjailija Hassan Blasim sanoo.
 Tutkija Michael Pregent on samaa mieltä.
 – Shiialaiset asejoukot ovat tehneet samoja asioita kuin Isis. Ne ovat mestanneet ihmisiä, ne ovat tappaneet siviilejä ja suunnanneet hyökkäyksiä siviileistä välittämättä, Pregent sanoo.
 Blasimin mukaan shiialaisten asejoukkojen ero Isisiin on lähinnä se, että Isis julistaa jihadia, pyhää sotaa, koko maailmaan.
 – Shiialaisilla joukoilla ei toistaiseksi ole mielenkiintoa iskeä lännen etuja vastaan. Shiialaisyhteisön ja sen hallituksen arvosteleminen on vaarallista irakilaisille.
 Michael Pregent sanoo, että shiialaiset asejoukot ovat osa Iranin strategiaa saavuttaa hegemonia-asema Lähi-idässä.
 – Heidän tarkoituksenaan on luoda shiialaisarmeija, joka voi liikkua ympäri Lähi-itää.
 Pregentin mukaan Iran haluaa levittää islamilaista vallankumousta Lähi-idässä ja Pohjois-Afrikassa, mutta pyrkii vaikuttamaan mielipiteisiin myös muualla.
 – Iran haluaa käyttää hyväkseen eri maista tullutta shiialaisväestöä myös Euroopan maissa.
 Hudson-instituutin tutkija Michael Pregent kommentoi Irakin tapahtumia CNN-kanavalla. Michael Pregent
 Asejoukkojen jäseniä tullut Eurooppaan turvapaikanhakijoina
 Vuonna 2015 Eurooppaan tuli paljon turvapaikanhakijoita muun muassa Irakista. Joukossa oli myös shiialaisiin asejoukkoihin kuuluneita miehiä.
 Irakilainen turvapaikanhakija Yusuf sanoo nähneensä suomalaisessa vastaanottokeskuksessa samojen asejoukkojen jäseniä, joita hän oli paennut Irakista.
 Yusuf sai Suomessa ollessaan uhkausviestejä sosiaalisessa mediassa kirjoitettuaan kriittisesti islamistipuolueista ja shiialaisista asejoukoista.
 – Huoranpenikka! Puhut pahaa profeetasta ja jihad-taistelijoista. Hautaamme sinut, ja saat syödä multaa. Teikäläiset ovat Isisin koiria. Vastaa, pelkuri! Vannon, että raiskaan äitisi silmiesi edessä, Yusufia uhattiin.
 Irakilainen turvapaikanhakija sai uhkauksen, kun hän arvosteli islamistipuolueita ja shiialaisia asejoukkoja. Yle
 Yusuf sanoo, että uhkaajat pelkäävät tiedon leviämistä.
 –Ne pelkäävät, että kerromme täällä, mitä Irakissa on tapahtunut ja mitä saattaa tulevaisuudessa tapahtua. Ne haluavat kaikin keinoin estää sen tiedon leviämisen.
 Monet asejoukkojen jäsenet ovat varmasti halunneet aloittaa uuden elämän Euroopassa, mutta osa voi jatkaa entisenkaltaista toimintaa, arvioivat A-studion haastattelemat, turvapaikanhakijoina Suomeen tulleet irakilaismiehet.
 .
 Irakilainen turvapaikanhakija Yusuf (nimi muutettu). Yusuf
 Irakilaisjengi uhkailee Saksassa
 Saksasta on tuoreita viitteitä siitä, että irakilaistaustaisilla aseryhmillä on toimintaa myös Euroopassa.
 Saksan poliisi teki toukokuussa 2019 ratsian moottoripyöräjengi Al-Salam-313:n tiloihin Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa.
 Jengin jäseniä epäillään monista rikoksista, kuten laittomasta asekaupasta, ihmissalakuljetuksesta, passiväärennöksistä ja huumekaupasta, tv-yhtiö Deutsche Welle (DW) kertoi.
 Kymmenet rikoksista epäillyt ovat enimmäkseen Irakin ja Syyrian kansalaisia.
 Deutsche Welle kertoi toukokuussa Saksan poliisin ratsiasta irakilaistaustaisen moottoripyöräjengin tiloihin. Kuvakaappaus Deutsche Wellen nettisivulta. Yle
 Saksalaismedian mukaan jengillä epäillään olevan läheiset suhteet tunnettuun shiialaiseen asejoukkoon Irakissa.
 Saksalaiset viranomaiset kertoivat DW:lle, että jengiä epäillään myös osallisuudesta poliittisesti ja uskonnollisesti motivoituihin rikoksiin.
 Saksassa asuva irakilaisnainen kertoi, että hän oli saanut kyseiseltä jengiltä tappouhkauksen “länsimaiseen elämäntyyliin johdattelusta”.
 Al-Salam-313 -jengin Youtube-videolla kerrotaan, että se toimii muun muassa Saksassa, Ruotsissa ja Tanskassa. Jengin toiminnasta Suomessa ei ole tietoa.
 – Eurooppaan tulleiden on käyttäydyttävä kunnolla, ryhmän jäsen julistaa videolla.
 Al-Salam-313 -jengi on julkaissut itsestään esittelyvideon Youtubessa. Kuvakaappaus Deutsche Wellen nettisivulta  Yle
 Kadulla “v-n pakolainen”, Facebookissa “Saddamin kätyri”
 Irakilaisryhmien välejä Suomessa on kiristänyt se, että maahan tuli poikkeuksellisen paljon irakilaisia turvapaikanhakijoita vuonna 2015. Tulijoita oli noin 32 000, joista yli 20 000 oli irakilaisia.
 Monet irakilaiset turvapaikanhakijat eivät kokeneet olleensa tervetulleita, ei suomalaisten eikä Suomen irakilaistenkaan taholta.
 – Kun menet kadulle, sinulle sanotaan “v-n pakolainen”. Kun menet Facebookiin, sinulle sanotaan “Saddamin kätyri”, Suomesta turvapaikan saanut sunnitaustainen Ali sanoo.
 “Saddamin kätyrillä” shiiat yleisesti tarkoittavat shiialaishallintoa arvostelevia sunneja.
 – Arabiankielisessä sosiaalisessa mediassa on herjaamista ja uhkailua, kirjailija Hassan Blasim sanoo Suomen irakilaisten konfliktista.
 Pääasiassa kiistoja on sunnien ja shiiojen mutta myös arabien ja kurdien välillä. Konflikti on pysynyt kuitenkin sosiaalisessa mediassa, Blasim arvioi.
 Irakin presidentti Saddam Hussein. Peter Jordan / AOP
 Saddamin hirmuhallinto vaikuttaa yhä
 Irakilaisella turvapaikanhakijalla Yusufilla on vanhempiensa kautta sekä shiialais- että sunnitaustaa. Hän pohtii skype-puhelussa Euroopan toiselta laidalta, mistä vihapuhe irakilaisryhmien välillä johtuu.
 – En sanoisi, että kyse on uskonnosta tai uskonnollisten suuntausten hengellisestä erosta, vaan uskonryhmittymien politisoituneista eroista.
 Yusuf sanoo, että poliittiset ryhmät samastuvat uskonnollisiin ryhmittymiin. Nyt vallassa olevat kalastelevat joukkoa taakseen ja pönkittävät ryhmähenkeä uskonnolla.
 –Shiiat takertuvat nyt valtaan, koska he kokivat Saddamin hirmuhallinnon olevan sunnien hallinto, Yusuf sanoo.

“Olemme seuranneet sinua, et ole turvassa Suomessa”  – Irakista vainoa paennut mies arvosteli Irakin politiikkaa ja alkoi saada tappouhkauksia Suomeen


Summary: Kenkätehtailija uskoo suomalaiseen laatuun ja kuluttajan haluun maksaa siitä.

Suosittuja Reino- ja Aino-tossuja valmistanut kenkätehdas Lieksassa saa uuden yrittäjän. Suomi Kenkä -niminen yritys aikoo aloittaa Lieksassa tohveleiden valmistuksen.
 Suomi-kengiksi nimetystä tuotteesta haetaan kilpailijaa Reino- ja Aino-tossuille, joiden tuotannon lopettamisesta Suomessa nousi kohu viime keväänä.
 Reino- ja Aino-tossuja Lieksassa valmistanut yritys  ajautui konkurssiin maaliskuussa . Kodintekstiilivalmistaja Finlayson osti tossujen tuotemerkin ja  ilmoitti siirtävänsä tuotannon pois Suomesta . Tossujen teko Lieksan tehtaalla päättyi ja työntekijät irtisanottiin.
 Uutinen herätti paljon keskustelua esimerkiksi sosiaalisessa mediassa, sillä Reino- ja Aino-tossuja on pidetty kotimaisuuden symboleina. Finlayson tiedotti tuolloin, ettei kenkien valmistus Suomessa ole kannattavaa. Yritys on kertonut tuovansa uudet ulkomailla valmistetut Reino- ja Aino-tuotteet markkinoille tänä syksynä.
 Reino- ja Aino-tossuja lojui laatikossa, kun tuotanto Lieksassa loppui viime keväänä.
 Ari Tauslahti / Yle
 Uusi yrittäjä siirtää tuotannon Aasiasta Lieksaan
 Lieksan tehtaan uusi yrittäjä uskoo kenkäteollisuuden mahdollisuuksiin Suomessa. Hän aikoo siirtää myös toisen tuotemerkkinsä, Feelmax-kenkien tuotannon, Aasiasta Lieksaan. Feelmax on tunnettu erityisesti paljasjalkakengistään.
 – Syynä ovat laatukysymykset. Aasiassa tuotetuissa kengissä laatu on vaihdellut, ja uskon, että voimme tehdä Suomessa korkalaatuisempia tuotteita, sanoo yrittäjä ja toimitusjohtaja  Kare Tikka .
 Uuden kenkätehtaan paikaksi valikoitui Lieksa, koska saatavilla on osaavaa henkilökuntaa ja valmiit koneet kenkien valmistusta varten. Alussa tehdas työllistää vajaat 10 työntekijää.
 – Osaava ja motivoitunut henkilökunta on tärkein syy tulla juuri Lieksaan, Tikka sanoo.
 Lieksan kenkätehtaan koneet käynnistyvät todennäköisesti pian uudelleen.
 Laura Kosonen / Yle
 "Kolmenkympin kenkä ei ole kannattava"
 Aluksi tehtaassa aletaan valmistaa tossuja markettimyyntiin. Suomi-kenkä on yrittäjän mukaan “kehitelty versio” Reino- ja Aino-tossuista. Kengän päällinen on villahuopaa ja pohja pitävää täyskumia. Pohjassa aiotaan käyttää autonrenkaista saatavaa kierrätysmateriaalia.
 Tuotteen kauppahinta tulee olemaan korkeampi kuin Reinoilla ja Ainoilla, joita myytiin halvimmillaan noin 30 eurolla. Todennäköisesti lopullinen hinta on 60 euron tietämillä.
 – Suomessa ei voi tehdä kannattavasti kolmenkympin kenkiä. Sen vuoksi satsaamme laadukkaisiin materiaaleihin ja tuotteeseen, joka kestää kulutusta, Kare Tikka sanoo.
 Ompelu on kenkien tekemisessä kallis työvaihe.
 Laura Kosonen / Yle
 Hänen mukaansa tuotantokuluja saadaan alemmaksi myös suunnittelulla: ompelu on kenkien tekemisessä kallis työvaihe, joten protoyyppivaiheessa oleviin tossuihin tulee mahdollisimman vähän ommeltavia saumoja.
 Suomi-tossut on tarkoitus saada markkinoille ennen joulua.
 Keväällä irtisanotut työntekijät iloitsevat
 Suomalaisen tekstiili- ja kenkäteollisuuden ahdingosta on puhuttu pitkään, mutta Kare Tikka uskoo, että yhä useammat valmistajat harkitsevat vetäytymistä halvemman tuotannon maista Aasiasta.
 – Työntekijäkustannukset nousevat Aasiassa 7–10 prosentin vuosivauhtia. Esimerkiksi italialaiset nahkakenkäbrändit ovat palaamassa takaisin Eurooppaan, Tikka sanoo.
 Satu Turunen työskenteli Lieksan kenkätehtaalla yli kymmenen vuotta ennen konkurssia. Kevään järkytys on nyt vaihtunut toiveikkuuteen.
 Laura Kosonen / Yle
 Yrittäjä on vakuuttunut, että kuluttajat ovat valmiita maksamaan hieman korkeamman hinnan kotimaisesta tuotteesta. Samaan uskoo myös Lieksan kaupunginjohtaja  Jarkko Määttänen .
 – Kyllä laadukkaalle suomalaiselle tuotteelle on kysyntää. Lieksassa on kenkäteollisuuden osaamista, joten uskon, että yrityksellä on hyvä mahdollisuus menestyä ja jopa laajentua, Jarkko Määttänensanoo.
 Lieksan kenkätehtaan entisille työntekijöille kulunut vuosi on ollut värikäs. Tehtaan sulkeminen ja irtisanomiset tulivat työntekijöille keväällä yllätyksenä. Nyt ilmapiiri on toiveikas.
 – Aivan uskomaton juttu. Toivotaan, että töitä löytyy mahdollisimman monelle, sanoo pitkän uran kenkätehtaalla tehnyt  Satu Turunen.
 Lue lisää:
 Entinen kenkäteollisuuden suurmaa Suomi on enää alan lilliputti – bootsikonkarin mukaan "Viro, Kaukoitä ja verkkokauppa" veivät tuotannon

Konkurssiin mennyt Aino- ja Reino-tossujen tehdas saa uuden yrittäjän – suomalainen valmistaja siirtää tuotannon Aasiasta Lieksaan


Summary: Greta Thunberg lähti merelle, koska vastustaa lentämistä.

Ruotsalainen ilmastoaktivisti  Greta Thunberg  on aloittanut purjehduksen yli Atlantin. 16-vuotias Thunberg lähti iltapäivällä Plymouthin satamasta Englannista.
 Thunberg purjehtii Malizia II -kilpapurjeveneellä YK:n ilmastokokoukseen New Yorkiin. Atlantin ylityksen on arvioitu kestävän kaksi viikkoa.
 Thunbergin matka on herättänyt etukäteen suurta huomiota. Hän purjehtii yli meren Svante-isänsä, kahden ammattipurjehtijan ja dokumentaristin kanssa.
 Ilmastoaktivismistaan maailmanmaineeseen noussut Thunberg lähti purjematkalle, koska hän vastustaa lentämistä.
 Lisää aiheesta:
 Tällaisissa oloissa Greta Thunberg purjehtii Atlantin yli ilmastokokoukseen – Veneessä liikutaan konttaamalla, vessana ämpäri

Ilmastoaktivistin odotettu purjehdus alkoi – katso videolta Greta Thunbergin vilkutukset Plymouthissa


Summary: Lähimaksulla maksetaan nyt yli puolet korttimaksuista, kun maksujen yläraja nousi 50 euroon.

Suomalaiset maksavat pankkikortti- ja lähimaksulla liki kaikki ostoksensa. Lähimaksun suosio kasvaa, ja Suomen Pankin mukaan viime vuonna  35 prosenttia korttimaksutapahtumista hoidettiin lähimaksulla .
 Maksuliikenneyhtiö Netsin tuoreimman tilaston mukaan jopa 55 prosenttia kaikista korttimaksuista on tällä hetkellä lähimaksuja. Netsin Suomen maajohtajan  Sirpa Nordlundin  mukaan lisääntyvän innon taustalla on  lähimaksun ylärajan nosto 50 euroon .
 Mutta onko nopeasti yleistyvä maksutapa turvallinen keino hoitaa ostokset?
 Jos pankkikortti joutuu vääriin käsiin, sen lähimaksuominaisuutta voi käyttää väärin jonkun aikaa. Kortin käyttäjän ja kortin tietoja harvoin tarkastetaan lähimaksun yhteydessä. Siksi kortin käyttöön asetetut turvarajat on hyvä pitää käytön mukaisina.
 – Jos tietää, että ei nosta päivittäin kahtasataa euroa enempää, ei kannata pitää nostorajaa tuhannessa eurossa, sanoo palvelupäällikkö  Sirpa Rantapelkonen  OP Etelä-Hämeestä.
 Palvelupäällikkö Sirpa Rantapelkonen sanoo pankkien suosittavan ainakin kahta maksukorttia. Yle / Ville Välimäki
 Maksuliikenneyhtiö Netsin Suomen maajohtajan  Sirpa Nordlundin  mukaan lähimaksamisen yleistyminen on vähentänyt korttien väärinkäytöksiä. Ruuhkassa, väenpaljouden ympäröimänä voi olla turvallisempaa vain vilauttaa pankkikorttia pin-koodin näpyttelyn sijaan.
 Tietoturvajohtaja ei ole vakuuttunut turvallisuudesta
 Nets vastaa maksuliikenteen turvallisuudesta kuluttajan ja veloittajan välillä. Yhtiö on Suomessa merkittävä toimija, ja se on osa tanskalaista Nets A/S -konsernia.
 Voivatko rikolliset kopioida maksupäätelaitteen ja imeä ihmisten kortit tyhjiksi esimerkiksi ruuhkaisessa kaupassa? Sirpa Nordlundin mielestä uhka on epäuskottava.
 – Riski sille, että tällainen lukulaite päätyisi vääriin käsiin on hyvin marginaalinen, Nordlund vakuuttaa.
 Tietoturvallisuusjohtaja  Erka Koivunen  F-Securelta ei kuitenkaan tuudittautuisi kokonaan järjestelman haltijan ja kauppiaan varaan. Hän pitää mahdollisena esimerkiksi tekaistun yrityksen luomista, jonka nimissä hankitaan maksulaite rikosten tekemistä varten.
 Lähtökohtaisesti F-Securen Erka Koivunen pitää pankkikorttia melko turvallisena maksutapana. Pankkikortin maksuominaisuudet voi mitätöidä, jos varas iskee.
 Tietoturvajohtajan turvallisuusvinkit Lähimaksuominaisuudella varustetut kortit kannattaa pinota lompakossa päällekkäin. Jos kortteja yritetään tyhjentää, maksut eivät mene läpi, koska kortit "häiritsevät" toisiaan. Käytä useita maksuvälineitä ja valjasta ne eri käyttötarkoituksiin. Isoihin maksuihin, ulkomailla tehtäviin ostoksiin, arkikäyttöön ja lähimaksamiseen kannattaa käyttää eri kortteja. Käytä lähimaksuominaisuutta kortin credit-puolella. Jos korttia käytetään väärin, asian selvittely jää kauppiaan ja luottokorttiyhtiön väliseksi asiaksi. Jos käytössä on debit-puoli, asiattomat veloitukset ovat lähtökohtaisesti asiakkaan tappio. Lähde: Tietoturvallisuusjohtaja Erka Koivunen, F-Secure
 Maksetaanko tulevaisuudessa verisuonistolla?
 Suomen Pankin keräämien tilastojen mukaan Suomessa on tällä hetkellä noin 10 miljoonaa maksukorttia, joilla tehdään vuosittain noin 1,8 miljardia maksutapahtumaa. Arvossa mitattuna korttimaksuja tehtiin viime vuonna noin 51 miljardin euron edestä.
 Missä menee maksamisen tulevaisuus? Tällä hetkellä Nets pilotoi Kööpenhaminan kauppakorkeakoulussa verisuonitunnistamista. Käyttäjäkokemukset ovat olleet innostuneita, Nordlund kertoo.
 – Henkilön on oltava elossa, että veri kiertää ja verisuonisto on jokaisella yksilöllinen, sanoo Nets Finlandin maajohtaja Sirpa Nordlund.
 F-Securen tietoturvallisuusjohtaja Erka Koivunen laittaisi jäitä hattuun. Kasvo- iiris- tai verisuonitunnistamisessa ei hänen mielestään ole mitään vikaa, jos niillä tunnistaudutaan laitteelle, jolle maksuvälineen tiedot on tallennettu. Kuten puhelimeen.
 – En kuitenkaan soisi, että kauppiaat alkavat kerätä tietoja biometrisista piirteistäni. Niitä ei voi mitätöidä, mutta niiden kopiointi on helppoa, Koivunen sanoo.

Lähimaksun suosio hurjassa kasvussa – nyt testataan, voisiko tulevaisuudessa maksaa näyttämällä kortin sijaan verisuonia


Summary: Lasinpuhallus yritetään suojata Unescon avulla.

RIIHIMÄKI  Suomen lasimuseo yrittää ajaa lasinpuhallusta Unescon aineettoman kulttuuriperinnön luetteloon. Se on tehnyt kaikessa hiljaisuudessa asian eteen töitä yhdessä saksalaisten kollegojen kanssa, ja vielä tänä vuonna voi selvitä, lähteekö Saksa viemään asiaa eteenpäin.
 Maat voivat esittää Unescon listalle vain yhtä asiaa per vuosi ja toiveet ovat Suomessa korkealla sen suhteen, että Saksa alkaa hankkeen veturiksi.
 Suomella ja Saksalla on lasinpuhalluksessa pitkä yhteinen historia, sillä ensimmäiset lasinpuhaltajat tulivat juuri Saksasta aikoinaan Suomeen.
 Lasimuseon amanuenssin Uta Laurénin mukaan monet eurooppalaiset lasitehtaat ja merkittävät taidelasin tekijät ovat olleet jo nyt erittäin kiinnostuneita Suomen ja Saksan yhteisestä hankkeesta.
 – He ymmärtävät, miten tärkeää on saada lasinpuhallus aineettoman kulttuuriperinnön luetteloon. Se on ihmiskunnan perintö, jota täytyy suojella, Laurén sanoo.
 Tapio Wirkkalan Coreano-lautanen on puhallettu Veninin tehtaalla Muranossa vuonna 1966. Suomen lasimuseon amanuenssi Uta Laurén . Antti Haanpää / Yle
 “Taitoja hävinnyt jo kokonaan”
 Lasinpuhalluksesta on tullut uhanalainen taito, sillä puhaltajien määrä vähenee kaiken aikaa Euroopassa. Ilmiö on näkynyt jo pitkään Suomessa.
 Esimerkiksi Iittalan lasitehdas työllistää tänä päivänä noin 60 lasinpuhaltajaa, kun vielä kaksikymmentä vuotta sitten heitä oli tuplasti enemmän.
 Muuttunut tilanne johtuu pääasiassa siitä, että lasiteollisuus on siirtynyt paljolti Euroopan ulkopuolelle ja lasin puhaltaminen on kallista. Lisäksi automaatio on vienyt puhaltajilta töitä.
 – Tiettyjä taitoja on häviämässä tai jo hävinnyt kokonaan, Laurén sanoo.
 Jopa Venetsian kuuluisalla Muranon lasisaarella on hänen mukaansa tyhjiä lasihyttejä, eli lasinpuhaltajien ja muotoilijoiden yhteisiä työtiloja, koska niille ei ole löytynyt jatkajaa.
 Lasinpuhallus voidaan Laurénin mukaan vielä pelastaa, sillä alan vanhoja mestareita on yhä elossa.
 Uhanalainen käsityötaito kaipaa tunnustusta, ja siksi alalla toivotaan, että lasinpuhallus pääsisi Unescon listalle.
 Sen parempaa kansainvälistä mainosta on vaikea saada.
 – Ensimmäinen hyöty on nimenomaan mainosarvo. Toivottavasti se näkyisi jatkossa siinä, että yhteiskunta satsaisi lasinpuhallukseen myös rahallisesti, Laurén toteaa.
 Johannes Rantasalo tekee humoristisia veistoksia. Teos on esillä Nuutajärven lasikylän Why Not -näyttelyssä. Antti Haanpää / Yle
 Nuutajärvi lopetti, kylä jäi
 Nuutajärvi tunnettiin vielä 2010-luvun alussa perinteikkäästä lasitehtaastaan, mutta Fiskars lopetti sen viitisen vuotta sitten.
 Nyt Suomen vanhinta lasikylää pyörittää säätiö, jonka johdossa on lakkautetun lasitehtaan takavuosien johtaja Göran Andersson.
 Lasinpuhallus pitää hänen mukaansa saada Unescon listalle, jotta sekä Suomessa että Euroopassa syntyisi myös jatkossa “kiinnostavaa ja jännittävää lasitaidetta”.
 Andersson palaa puheessaan suomalaisen lasitaiteen tähtimuotoilijoihin, jotka tunnetaan maailmalla. Jokainen heistä teki töitä lasinpuhaltajien kanssa.
 – Ja juuri lasinpuhalluksen nostaminen esille tarkoittaa sitä, että taiteilija-puhaltaja-yhteistyö ymmärretään paremmin myös tulevaisuudessa, Andersson toteaa.
 Hän muistuttaa, että lasinpuhallus on löytänyt uuden paikkansa nimenomaan taidelasin teossa, ja juuri sitä Nuutajärven lasikylä markkinoi.
 Tänä kesänä siellä on esillä laaja  Why Not  -nimeä kantava näyttely, joka levittäytyy lasikylän eri rakennuksiin. Entisessä teollisuushallissa on esillä esimerkiksi Kirsti Taiviolan mittava installaatio  180 Days in Random Order , joka on verstakon eli lasihytissä työskentelevän työryhmän taidonnäyte.
 Nuutajärven lasikylän kulttuurisäätiön vetäjä Göran Andersson tekee töitä uuden lasitaiteen puolesta. Antti Haanpää / Yle
 Yhä vähemmän opiskelijoita
 Vaikka Nuutajärven lasikylän freelancer-taiteilijat ja muotoilijat työllistävät lasinpuhaltajia, käsityötaidon uhanalaisuus tunnustetaan myös siellä.
 Nuutajärvellä on toiminut 1990-luvun alusta lähtien lasikoulu, mutta sen oppilasmäärät ovat vähentyneet dramaattisesti viime vuosina.
 – Jos ryhmässä oli aiemmin esimerkiksi 14 opiskelijaa, viime vuosina heitä on saattanut olla siitä vain puolet, lasialan opettaja Marika Kinnunen sanoo.
 Lasinpuhaltajien vähenemiseen on Kinnusen mukaan monta syytä. Lasinpuhalluksen opettaminen on kallista, ja opiskelu ottaa aikaa. Lisäksi “valtakunnallinen viesti siitä, ettei kulttuurialalla ole töitä, on mennyt perille”.
 – Käsillä tekeminen on myös ehkä ihmisille vieraampaa kuin aiemmin, Kinnunen toteaa.
 Suomessa on kaksi lasikoulua, joista valmistuu vuosittain noin kymmenen lasinpuhaltajaa. Toinen sijaitsee Ikaalisissa.
 Lasinpuhallus on päässyt Suomen ja Saksan lisäksi myös Espanjan, Ranskan ja Turkin kansallisille aineettoman kulttuuriperinnön listoille. Näiden maiden lisäksi sekä Ruotsi, Tanska, Tšekki, Belgia että Portugali harkitsevat asiaa.
 Unescon luetteloon voi esittää kohteita vain kansallisilta listoilta.
 Kirsti Taiviolan 180 Days in Random Order on mukana Lasikylän Why Not -näyttelyssä. Kirsti Taiviola
 Korjattu klo 21.20 Toinen lasikoulu sijaitsee Ikaalisissa, ei Sastamalassa, kuten jutussa ensin luki.

Lasinpuhallus uhkaa kadota Euroopasta – Suomi käynnisti Saksan kanssa pelastusoperaation


Summary: Open Arms -kansalaisjärjestön voitto oikeudessa oli yllättävä. Sisäministeri Matteo Salvini ei aio muuttaa politiikkaansa.

Siirtolaisia Välimerellä kuljettava Open Arms -avustuslaiva on ottanut yllättävän voiton italialaisessa oikeudessa. Roomalainen oikeusistuin on asettunut avustuslaivan puolelle Italian hallitusta vastaan.
 Italian sisäministeri  Matteo Salvini  allekirjoitti elokuun alussa Italian rannikkoa lähestyvälle avustuslaivalle maihinnousukiellon. Salvini väkevöitti kieltoa sillä, että jos sitä rikotaan, niin laivalle mätkäistään yli miljoonan euron sakot.
 Roomalainen oikeusistuin katsoi Salvinin määräyksen laittomaksi.
 Avustuslaivaa ylläpitävä Proactiva Open Arms -kansalaisjärjestö nosti Italian hallituksen määräyksestä kanteen oikeudessa.
 Kansalaisjärjestön perustaja  Oscar Camps  sanoo oikeuden perustelleen päätöstään sillä, että "laivalla olleiden ihmisten pitkittynyt oleskelu laivalla teki heidän tilanteensa poikkeuksellisen vakavaksi ja hädänalaiseksi".
 Tämän vuoksi on ollut kansainvälisen lain vastaista kieltää laivan maihinnousua.
 Lampedusan lähistöllä olevalta Open Arms -avustuslaivalta evakuoitiin tänään perhe, koska perheen vauvalla oli hengitysvaikeuksia. Open Arms
 Salvini: Politiikka ei muutu
 Sisäministeri Matteo Salvini on kommentoinut oikeuden päätöstä siten, että hän sanoo edelleen jatkavansa vanhaa politiikkaa. Hän aikoo jatkossakin kieltää avustuslaivojen tulon Italian rannikolle.
 Open Arms -avustuslaivalla on 147 siirtolaista. Suurin osa heistä on lähtöisin eri Afrikan maista.
 Oscar Camps kertoo laivalla avustettavina olevien kärsivän vakavista post-traumaattisista stressioireista.
 Laiva on odotellut Lampedusan saaren lähistöllä. Se on tällä hetkellä matkalla kohti Italian kansainvälisiä vesiä. Toistaiseksi on epäselvää, milloin laiva saapuu rannikolle.

Open Arms -avustuslaivalle erävoitto Italiassa – roomalainen oikeusistuin piti Salvinin maihinnousukieltoa laittomana


Summary: Valtiovarainministeriö ehdottaa budjettia, jossa sosiaaliturva paranisi ja poliiseja tulisi lisää. Velka kasvaisi hieman.

1 Illenpihan päiväkodin pihalla Vantaalla touhutaan. Mårten Lampén / Yle Pienempiä päiväkotiryhmiä – perheiden ja opiskelijoiden asema paranee Perheet, nuoret ja lapset – he kuuluvat niihin, joiden asemaa ensi vuoden budjetti parantaa. Valtiovarainministeriön budjettiesityksessä luvataan kunnille lisää rahaa, jotta päiväkotiryhmistä tulee pienempiä. Opintotuki nousee elinkustannusten nousun verran. Opiskelevat vanhemmat saavat 25 euroa kuussa lisää, yksinhuoltajien lapsilisä nousee kympin ja monilapsisten perheiden lapsilisät nousevat. Myös turvakoteja tuetaan. Kun Antti Rinne kokosi hallitusviisikkonsa, hän halusi luoda kestävän yhteiskunnan - sekä sosiaalisesti, taloudellisesti että ekologisesti. Ensimmäisessä budjetissa on viitteitä siitä, että hyvinvointiyhteiskuntaa parannellaan. 2 Matkustajia nousi uuden metron kyytiin Matinkylässä helmikuussa 2018. Henrietta Hassinen / Yle Eläkeläisille vappuviisikymppinen Ei vappusatasta, mutta viisikymppinen kuitenkin. Rinteen tunnetuin vaalilupaus oli satanen lisää alle 1400 euron eläkkeisiin. Täysin lupaus ei ainakaan vielä toteudu, mutta hallitus nostaa joka tapauksessa pienimpiä eläkkeitä ensi vuoden alusta. Kesällä julkaistun laskelman mukaan 700 euron takuueläkettä saavat saisivat 50 euroa kuussa lisää, muut pientä eläkettä saavat saisivat 10 – 30 euron korotuksen. Kaikkien eläkkeen saajien tili kasvaisi hieman, sillä hallitus aikoo purkaa indeksijäädytykset. Toisin sanoen eläkkeet kasvaisivat saman verran kuin elämisen kustannukset nousevat. 3 Luonto suojelemalla hallitus yrittää huolehtia monimuotoisuudesta.  Ismo Pekkarinen / APO Luonnonsuojeluun, ilmaston pelastamiseen ja turvallisuuteen rahaa Kansainvälisen ilmastopaneelin raportit ovat kertoneet huolestuttavia tietoja ilmaston lämpenemisestä. Tähän Rinteen hallitus tarttuu budjetissaan pienehköllä summalla ja esittää 30 miljoonaa euroa kivihiiltä korvaaviin investointeihin. Luonnon monimuotoisuudesta hallitus huolehtii antamalla suojeluun hiukan lisää rahaa. Toisaalta hallitus aikoo panna myös repsahtaneet tiet ja radat kuntoon, tähän käytettäisiin peräti 300 miljoonaa euroa nykyistä enemmän. Lisää rahaa pannaan turvallisuuteen myös kouluttamalla ja palkkaamalla lisää poliiseja. 4 Valtio aikoo kerätä 250 miljoonaa euroa polttoaineveroa korottamalla. Henrietta Hassinen / Yle Haittaveroja ropisee lisää – bensa kallistuu 6 senttiä litra Haittaveroilla hallitus aikoo tehdä valtiolle tilin. Polttoaineiden hinnat nousevat elokuussa 2020, bensan hintaan tuli Veronmaksajien laskelman mukaan 6 senttiä litra. Kaikkiaan valtio saisi tästä 250 miljoonaa vuodessa. Tupakka-aski kallistuisi noin 50 senttiä. Myös limsojen hinta nousee vähän. Pienituloisimmille näitä veronkorotuksia korvataan alentamalla tuloveroja 200 miljoonalla eurolla. Tavallisten kotitalouksien verotus ei siis juuri muuttuisi. 5 Esko Parikka teki töitä Hollolassa kuljetusfirmassa viime marraskuussa. Jari Kovalainen / Yle Lisää ihmisiä töihin Hallituksen lupausten toteuttaminen on kiinni siitä, nouseeko työllisyys niin kuin halitus toivoo. Tavoite on nostaa työllisyys 73,5 prosenttista 75 prosenttiin. Keinoja tuore ehdotus tarjoaa vasta vähän. Budjettiehdotus tarjoaa avuksi 10 miljoonan lisää palkkatukeen ja 15 miljoonan lisäpanostusta työvoimapalveluihin. Yritykset se yrittää saada investoimaan ja tarjoaa tähän pientä tukea. Valtiovarainministeri Mika Lintilä sanoo odottavansa, että riiheen mennessä keinoja keksitään lisää. 6 Antti Rinteen johtama hallitus ryhmäkuvassa Säätytalon portailla. Pekka Tynell / Yle Velka kasvaa ja talouden epävarmuus lisääntyy Vaikka hallitus ei lisäisi menoja, Suomen valtiontalous olisi ensi vuonna pakkasen puolella. Ja koska menot kasvavat, alijäämäkin kasvaa. Budjetin loppusumma on 57 miljardia ( kuluvan vuoden budjetissa reilut 55 miljardia) ja alijäämä 2,3 miljardia. Tämä tarkoittaa lisävelanottoa. Jos menoja ei lisättäisi, alijäämä olisi silti 1,5 miljardia. Synkkiä pilviä näkyy, jos Suomesta katsoo Manner-Eurooppaan. Saksan talous on painunut taantumaan, ja Saksa on Suomen tärkein vientimaa. Jos Britannia irtoaa Euroopan unionista marraskuussa, epävarmuus lisääntyy. Hallitus perustaa budjettilaskelmansa valtiovarainministeriön kasvuennusteisiin. Niidenkin suuntaa ollaan Ylen tietojen mukaan kääntämässä aiemmin ennustettua alemmas.

Päiväkotiryhmät pienenevät, polttoaineet kallistuvat, eläkkeet nousevat – Nämä kuusi asiaa ensi vuoden budjettiehdotuksesta kannattaa tietää


Summary: Budjettiehdotus lisää julkisen talouden menoja ja työllisyyspolitiikassa hallitus käyttää kepin sijaan porkkanaa, kirjoittaa Ylen politiikan toimittaja Hannu Tikkala.

Kevään hallitusneuvotteluiden aikaan tunteet kävivät kuumina varsinkin kokoomuksessa. Pitkän linjan kansanedustaja  Kimmo Sasi  (kok.) kirjoitti Twitterissä, että velkaantuminen uhkaa suistaa Suomen raiteiltaan.
 – Ei säästöjä, ei priorisointia. Merkittäviä lisämenoja velkaantuvassa maassa. Onko meillä sama talouspolitiikan suunta Venezuelan kanssa?
 Sasin sanomisia selittää suurelta osin kokoomuksen putoaminen neuvotteluiden ulkopuolelle.
 Venezuela-vertaus ei olisi voinut olla kauempana Valtioneuvoston linnasta, jossa tuore valtiovarainministerin  Mika Lintilän  (kesk.) esitteli ministeriönsä budjettiehdotusta.
 Tuore ministeri käytti hyvän tovin tilaisuudesta todistaakseen, ettei suunta ole juurikaan muuttunut sitten edellisen hallituksen, jossa kokoomus ja keskusta olivat vielä mukana.
 Kuten yleensäkin poliittisessa keskustelussa totuus löytyy jostakin puolesta välistä.
 Budjettiehdotus lisäisi menoja
 Budjettiehdotus lisäisi ensi vuoden menoja 1,5 miljardia euroa, jos tilannetta vertaa kuluvaan vuoteen.
 Ministeriön luvuista näkyy, että julkisen talouden rahoitusasema heikkenee hallituskauden alussa. Sen jälkeen velanotto hallituksen suunnitelmien mukaan loppuu, koska työllisyysasteen pitäisi nousta 75 prosenttiin.
 Työllisyyden nostaminen 75 prosenttiin on kuitenkin vaikeaa. Valtiovarainministeriön tuoreimman ennusteen mukaan työllisyyden nostaminen tälle tasolle vaatisi uusia lisätoimia.
 Jos työllisyysaste ei nouse merkittävästi, julkisen sektorin velkaantuminen kiihtyy.
 Työntekijäkeskusjärjestö STTK:n pääekonomisti  Patrizio Lainà  kertoi pian tiedotustilaisuuden jälkeen pitävänsä finanssipolitiikan viritystä lievästi ”elvyttävänä”.
 – Finanssipolitiikan viritys voi olla lievästi elvyttävä, sillä taloussuhdanne osoittaa hiipumisen merkkejä, Lainà kirjoitti tiedotteessaan.
 Tässä onkin ero, jos budjetointia vertaa edelliseen hallituskauteen, jolloin Sipilän hallitus pyrki ruuvaamaan menoruuveja entistä tiukemmalle.
 Lintilän puheet talouslinjan jatkumisesta eivät kuitenkaan olleet täysin vailla pohjaa.
 Työllisyys määrittää menot
 Ministeri Lintilä alleviivasi tiedotustilaisuudessa, ettei menoja lisätä, jos työllisyystavoite jää saavuttamatta.
 – Hallituksella ei ole sellaista vaihtoehtoa, Lintilä sanoi.
 Lisämenojen ja työllisyystavoitteen synkronoinnissa on muutama ongelma. Työllisyystavoitteen saavuttaminen selviää vasta aivan hallituskauden lopussa, eikä hallitusohjelmassa sovittuja lisäpanostuksia voida pantata kauden lopulle.
 Toiseksi, hallitusohjelma ei ole täysin yksiselitteinen. Hallitusohjelman mukaan julkisen talouden pitää olla tasapainoinen ”normaalissa kansainvälisen talouden tilanteessa”.
 Se, mikä on normaali kansainvälinen taloudellinen tilanne, on poliittista tulkintaa. Esimerkiksi kauppasodan kiihtyminen Yhdysvaltojen ja Kiinan välillä voi tarkoittaa epänormaalia kansainvälistä talouskehitystä.
 Jäävätkö investoinnit kertaluonteiseksi?
 Hallituskauteen lisääntyy myös muita riskejä, jos asiaa tarkastelee valtion ja kuntien velkaantumisen näkökulmasta. Hallituksen ohjelmaan sisältyy kolmen miljardin euron kertaluonteinen investointipaketti.
 Iso osa investoinneista vaikuttaa kertaluonteisilta, mutta osaa niistä voi olla vaikeaa lopettaa hallituskauden lopussa, varsinkin kun seuraavat eduskuntavaalit ovat ovella.
 Yksi tällaisista investoinneista on ammattikoulutuksen opettajien palkkaaminen työhön. Siihen käytetään hallitusohjelman mukaan 235 miljoonaa euroa.
 Osa ekonomisteista on myös arvostellut panostusten nimittämistä investoinneiksi. Esimerkiksi OP-ryhmän pääekonomisti  Reijo Heiskanen  kutsui Ylen haastattelussa hallituksen investointeja väliaikaisiksi menolisäyksiksi, sillä ne eivät ole kansantaloudellisen tilinpidon mukaisia investointeja.
 Esimerkiksi yli 200 miljoonan euron panostusta luonnonsuojeluun on vaikea nähdä perinteisenä investointina, joka synnyttää talouskasvua tulevaisuudessa.
 Syksyn palkkaneuvottelut ratkaisevat paljon
 Yksi keskeisimmistä tekijöistä hallituksen työllisyystavoitteen saavuttamisessa on syksyllä käynnistyvä liittokohtainen palkkaneuvottelukierros.
 Palkkataso vaikuttaa merkittävästi siihen, millaiseksi suomalaisyritysten kustannuskilpailukyky muodostuu.
 Hallitus pyrkii kuitenkin pysymään kaukana työmarkkinaneuvottelupöydistä. Sen sijaan se pyrkii nostamaan työllisyyttä erilaisilla porkkanoilla.
 Budjettiehdotuksessa laitetaan rahaa muun muassa palkkatukeen, te-toimistojen palveluihin ja nuorisotakuun toteuttamiseen.
 Keinot ovat muuttuneet sitten Sipilän hallituksen aikoihin. Viime hallituskauden aikana työllisyyskeinoista otsikoihin nousivat muun muassa ansiosidonnaisen työttömyysturvan leikkaaminen, kilpailukykysopimuksen lomarahaleikkaukset ja aktiivimalli.
 Toisin kuin Lintilä sanoi, budjetissa näkyy eroja verrattuna Sipilän hallituksen linjaan. Talouspolitiikka on edelliskautta elvyttävämpi ja työllistämisessä käytetään aiempaa pehmeämpiä keinoja.
 Suomi ei kuitenkaan ole vielä Venezuelan tiellä, vaikka se on ottanut askeleen vasemmalle.
 Lue lisää:
 Budjettiehdotuksen loppusumma 57 miljardia euroa – Valtiovarainministeri Lintilä: "Nyt pitäisi painaa investoinneissa turbonappia!"

Analyysi: Valtiovarainministeriön budjettiehdotus vie Suomea askeleen vasemmalle


Summary: Torstaiksi ennustetaan ukkosia Kymenlaaksoon ja Etelä-Karjalaan.

Keskiviikkona ukkossää toi pelastuslaitoksille useita hätäilmoituksia, kun salamaniskut sytyttivät tulipaloja monin paikoin Suomea.
 Luumäellä Etelä-Karjalassa salamanisku sytytti navetan palamaan. Kauhavalla Etelä-Pohjanmaalla salama osui sähkömuuntajaan, ja syttynyt tulipalo aiheutti sähkökatkoksen.
 Etelä-Savossa Heinävedellä salamanisku sytytti pienen maastopalon. Kytemällä hitaasti levinnyt palo ehti polttaa noin kahdeksan neliömetriä aluskasvillisuutta.
 Keski-Pohjanmaalla Kauhajoella salama iski rakennuksen vieressä olevaan koivuun, josta palo levisi rakennukseen polttaen sen toisen päädyn pahoin.
 Aamulla salama oli sytyttänyt omakotitalon palamaan Vantaalla.
 Rajuista ukonilmoista annettiin keskiviikoksi varoitus Pohjois- ja Etelä-Karjalaan, Etelä-Savoon ja Kymenlaaksoon sekä merialueelle Suomenlahden itäosaan.
 Rajuja ukonilmoja saadaan torstainakin
 Suomen kaakkoisosissa on syytä varautua rajuihin ukonilmoihin vielä torstainakin. Kosolti salamoita voi nähdä Ilmatieteen laitoksen ennusteen mukaan Kymenlaaksossa ja Etelä-Karjalassa.
 Ukkosista annettiin varoitus myös merialueille Suomenlahden itä- ja länsiosaan sekä Pohjois-Itämeren itä- ja länsiosaan. Selkämerellä puolestaan tuulee torstaina navakasti.
 Suomessa ei keskiviikkona ollut annettu säävaroituksia perjantaiksi tai lauantaiksi. Sunnuntaina Länsi-Suomessa ja läntisillä merialueilla tuulee kovaa.

Salamointi sytytti keskiviikkona tulipaloja ympäri Suomea


Summary: Kansallisteatterissa on jo kuumeisesti valmistauduttu muuttamaan perusparannusremontin tieltä väistötiloihin. Tänään julkistetusta valtion talousarvioesityksestä 50 miljoonan euron remonttirahaa ei kuitenkaan löydy.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Valiton  talousarvioesitys ensi vuodelle julkistettin tänään puoliltapäivin.  Opetus- ja kulttuuriministeriön momenteilta ei kuitenkaan löydy kohtaa, jossa kerrotaan Kansallisteatterille myönnetyistä perusparannusvaroista.
 – OKM esitti Kansallisteatterille 50 miljoonaa euroa odotettua perusparannusremonttia varten, mutta valtionvarainministeriö ei ole hyväksynyt ehdotustamme, kertoo ylijohtaja  Riitta Kaivosoja .
 Suomen Kansallisteatteri on odottanut valtiolta tukea talon uudemman puolen perusparannukseen vuosikymmeniä. Uudemmalla puolella on kaksi näyttämöä ja se on rakennettu vaiheittaan vuosien 1930-1950 välillä.
 Teatteri on suunnitellut siirtävänsä toimintansa Pienen näyttämön ja Villensaunan osalta Pasilan Konepajan tiloihin. Peruskorjauksen oli määrä alkaa keväällä 2020.
 Valtiovarainministeriön virkamiespuheenvuoroa säestää CCR:n Bad Moon Rising Kansallisteatterin Yhdestoista hetki -näytelmässä. Juha Kivioja / Yle
 Kansallisteatterin pääjohtaja Mika Myllyaho esitteli aiemmin tänään ylpeänä Yle Uutisille teatterin remonttisuunnitelmia. Myöhemmin päivällä putosi pommi.
 Ylijohtaja Kaivosojan mukaan ovet julkisuuteen sulkeutuvat nyt remonttiasian suhteen. Opetus- ja kulttuuriministeriö jatkaa asiasta neuvottelua valtiovarainministeriön kanssa.
 – Syksyllä asia viedään budjettiriiheen, Kaivosoja vakuuttaa.
 Teatterin vanha puoli peruskorjattiin viisitoista vuotta sitten. Jatkoa on odotettu jo niin kauan, että suurta osaa talosta uhkaa käyttökielto.
 Nyt remontin alkaminen on opetus- ja kulttuuriministeriön neuvottelutaitojen varassa.

Kansallisteatteri jäi vaille odotettua remonttirahaa –Opetusministeriö: neuvottelut jatkuvat


Viime talvinen lavanostinen romahdus on Jyväskylän kaupunginteatterille pitkä ja kallis rasti.
 Syyskuussa käynnistyvän kauden ajan suurella näyttämöllä joudutaan selviämään tasalattialla ilman lavanostinta.
 Arviolta miljoona euroa maksava lavanostimen kunnostus saadaan tehtyä mahdollisesti ensi kesän aikana. Lavanostimen rikkoutuminen tuo teatterille lisäkuluja jo tulevan talven ajan, sillä esimerkiksi syksyn päänäytös Phantom on jouduttu kirjoittamaan uudestaan tasalattialle sopivaksi, lisäksi näytösten läpivieminen suurella näyttämöllä vaatii lisämiehitystä.
 Syyskauden suurella näyttämöllä käynnistävä Phantom - Pariisin oopperan kummistus saa ensi-iltansa 7.9.

Jyväskylän kaupunginteatteri joutuu selviämään talven ilman lavanostinta


Summary: Linkki tulevaisuuteen 2030- ohjelman tavoitteena on nostaa matkamäärät 15 miljoonaan matkaan.

Jyväskylän joukkoliikenteessä tavoitellaan matkamäärien tuplaamista ensi vuosikymmenen loppuun mennessä.
 Joukkoliikennejaoston torstaina hyväksymän Linkki tulevaisuuteen 2030- ohjelman tavoitteena on nostaa matkamäärät nykyisestä 7,5 miljoonasta matkasta 15 miljoonaan matkaan.
 Tavoitteeseen pääsemiseksi on tarkoitus muun muassa jatkaa lippuhintojen laskemista ja parantaa Linkki-tarjontaa. Joukkoliikenteen käyttöä tukeviksi palveluiksi kehittämisohjelmassa kaavaillaan kaupunkipyörien käyttöönottoa ja yhteiskäyttöauto-palveluja.
 Vaiheittain toteutettavien uudistusten arvioidaan maksavan noin 10 miljoonaa euroa.

Joukkoliikenteen matkamäärät pyritään tuplaamaan Jyväskylässä


Summary: Wall Street Journalin mukaan presidentti Trump on useita kertoja ilmaissut, että Yhdysvallat voisi ostaa Grönlannin Tanskalta.

Tanskassa sulatellaan lehtitietoa siitä, että Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on kiinnostunut ostamaan Grönlannin.  Wall Street Journal -lehden lähteiden mukaan  Trump on nostanut useita kertoja esiin ajatuksen siitä, että Yhdysvallat ostaisi Grönlannin Tanskalta.
 Grönlantia Tanskan kansankäräjillä edustava  Aaja Chemnitz Larsen  antaa Politiken-lehdessä ostoajatukseen lyhyen ja ytimekkään vastauksen.
 – Kiitos ei.
 Kuvassa Grönlannin länsiosassa sijaitseva Upernavikin kylä. Kuva on otettu heinäkuussa 2015. Linda Kastrup / EPA
 Mikäli Grönlanti päätyisi Yhdysvalloille, lisääntyisi eriarvoisuus saarella Chemnitz Larsenin mukaan entisestään. Uutistoimisto Reutersille hän sanoo olevansa varma, että enemmistö grönlantilaisista uskoo, että pitkällä tähtäimellä suhde Tanskaan on parempi kuin suhde Yhdysvaltoihin.
 Tanskan entinen pääministeri  Lars Løkke Rasmussen  puolestaan sanoo Twitter-viestissä ostoajatusta väärin ajoitetuksi aprillipilaksi.
 – Toivottavasti se on vitsi, sillä ajatus on kauhea ja groteski. Olen varma, että se olisi todella suuri menetys sekä Grönlannille että Tanskalle, puuskahtaa Radikale Venstreä edustava entinen ulkoministeri  Martin Lidegaard   Tanskan yleisradioyhtiölle DR:lle .
 – Jos hän todella harkitsee asiaa, on se lopullinen todiste siitä, että hän [Trump] on seonnut. Ajatus, että Tanska myisi 50 000 kansalaistaan Yhdysvalloille on pähkähullu, tylyttää Tanskan kansanpuolueen  Søren Espersen  uutistoimisto Ritzaun haastattelussa  DR:n mukaan .
 Donald Trump vierailee Tanskassa syyskuun alussa.
 Lisää aiheesta:
 WSJ: Trump haluaisi ostaa Grönlannin Tanskalta – osa presidentin avustajista: Ohimenevä idea, ei johda mihinkään

Uutinen Grönlannin ostamisesta herättää ihmetystä Tanskassa - "Lopullinen todiste siitä, että Trump on seonnut", "Aprillipäivä"


Summary: Tampere ja 16 Pirkanmaan kuntaa hakevat Euroopan kulttuuripääkaupungin titteliä vuodelle 2026.

Tampere ja pääosa Pirkanmaan kunnista hakee Euroopan kulttuuripääkaupungiksi. Pääteemana on yhdenvertaisuuden edistäminen.
 Haun pääotsikko Tampere 2026 - "Tehdään tästä ny numero" herätti huumorin ja lempeän kettuilun ystävät netissä.
 Twitterissä on ehdotettu vaihtoehdoiksi  jo esimerkiksi:
 Tampere 2026 - Pullat pystyyn!
 Tampere 2026 - Ny rillataan!
 Tampere 2026 - Mää mukkasin rotvallin reunaan ja pipa lens
 Keskustelun aloitti Tampereella opiskellut journalisti  Tuija Siltamäki.

 Nopeasti muutkin tarttuivat syöttiin.

 Lue lisää hakuteemoista:
 Tampere hakee Euroopan kulttuuripääkaupungiksi yleisellä saunalla, rosolla ja leikillä: "Tehdään tästä nyt numero"

Tampereen kulttuuripääkaupunkihaku sai humoristit liikkeelle: "Tehdään tästä nyt numero" sai vaihtoehdoiksi Ny rillataan! ja Pullat pystyyn!


Summary: Ruotsin pitäisi hillitä nuuskarallia Suomeen, professori vaatii.

Nuorten alkoholinkäytön ja tupakkatuotteiden käytön läpi koko 2000-luvun jatkunut lasku näyttää parin viime vuoden aikana pysähtyneen, kertoo  tuore Nuorten terveystapatutkimus .
 Aiempaa harvempi nuori on täysin raitis, ja erityisesti tyttöjen nuuskaaminen lisääntyy. Lukuja on verrattu edelliseen tutkimukseen, joka tehtiin vuonna 2017.
 Tupakkatuotteita käyttää päivittäin 14–18-vuotiaista pojista joka kymmenes, ja samanikäisistä tytöistä kahdeksan prosenttia.
 Poikien osuus on sama kuin kaksi vuotta aiemmin, mutta tyttöjen osuus on hieman noussut. Tämä selittyy nuuskan käytön lisääntymisellä.
 Kahden vuoden välein tehtävä tutkimus Nuorten terveystapatutkimus on tehty joka toinen vuosi vuodesta 1977 alkaen. Tutkimus tehdään kyselynä 12–18-vuotiaille nuorille. Heiltä kysytään tupakkatuotteiden ja alkoholin käytöstä sekä rahapelaamisesta. Tällä kertaa vastaajia oli 3 520. Tutkimuksen kokoavat alan tutkijat, ja julkaisijana on sosiaali- ja terveysministeriö.
 Nuuskaa silloin tällöin tai päivittäin käyttää 4,7 prosenttia 14–18-vuotiaista tytöistä, kun kaksi vuotta aiemmin luku oli 3 prosenttia. Samanikäisten poikien käyttö on taas hieman vähentynyt, ja nuuskaa käyttää nyt 11,5 prosenttia pojista.
 Alkoholia puolestaan juo vähintään kerran kuukaudessa noin kolmannes 14–18-vuotiaista nuorista. Tytöt ja pojat juovat yhtä paljon, ja määrät ovat edelleen hienoisessa laskussa.
 Kuitenkin täysin raittiiksi itsensä ilmoittavia on aiempaa vähemmän. Uusien tulosten mukaan pojista 43 prosenttia ja tytöistä 40 prosenttia ilmoittaa olevansa raitis, kun kaksi vuotta sitten näin teki 45 prosenttia pojista ja 43 prosenttia tytöistä.
 Professori vaatii kuria Ruotsin nuuskaralliin
 Tutkimuksessa mukana ollut kansanterveystieteen professori  Arja Rimpelä  Tampereen yliopistosta on huolissaan hyvän kehityksen pysähtymisestä.
 – Se on tässä se ikävä juttu. Pahimmillaan tämä voi olla käännekohta pitkän aikavälin kehityksessä.
 Hän nostaa jalustalle erityisesti nuuskankäytön.
 – Aika pitkälle käyttäjiä ovat olleet nuoret miehet ja pojat. Mutta uutena ilmiönä jo muutama prosentti tytöistäkin käyttää nuuskaa.
 Rimpelän mielestä asiaan pitäisi saada kuria. Nuuskassa on usein runsaasti nikotiinia, hän huomauttaa, joten se myös koukuttaa osaa vahvasti. Vaikka myynti on Suomessa kiellettyä, ostaminen on helppoa.
 – Ruotsistahan tämä ilmiö tulee. Nuuskaa myydään aktiivisesti esimerkiksi sosiaalisessa mediassa piilossa julkisuudelta, ja Torniossa on rajan toisella puolella kauppoja josta sitä ostetaan ja tuodaan ilman valvontaa, Rimpelä sanoo.
 – Kyllä Ruotsin pitäisi hillitä sitä, ettei heiltä pääsisi nuuskaa muihin maihin.
 Tutkimuksen alkoholiluvuista Rimpelä pitää sen sijaan hyvänä, että näkyvissä on vain käytön vähenemisen pysähtyminen, ei kasvua.
 2000-luku on silti menestystarina
 Notkahduksesta huolimatta 2000-luku on nuorten päihteidenkäytön vähenemisessä menestystarina.
 2000-luvun kynnyksellä eli vuoden 1999 terveystapatutkimuksessa 19 prosenttia pojista ja 16 prosenttia tytöistä kertoi olevansa raittiita. Siitä osuus on kahdessa vuosikymmenessä yli kaksinkertaistunut.
 Vuonna 1999 joka neljäs poika tai tyttö kertoi juovansa itsensä tosihumalaan vähintään kerran kuukaudessa – nyt näin sanoo enää joka kymmenes.
 Myös tupakointi on romahtanut.
 – Kokonaisuus on muuttunut todella merkittävästi, Rimpelä sanoo.
 Positiivista on myös, että sekä tutkimuksen nuorimmat eli 12-vuotiaat eivät juuri juo eivätkä polta tai nuuskaa. Käyttö on kaikissa kategorioissa hyvin lähellä nollaa.

Yllättävä käänne: Nuorten läpi 2000-luvun jatkunut raitistuminen pysähtyi, ja erityisesti tyttöjen nuuskankäyttö lisääntyy


Presidentti  Sauli Niinistö  tekee virallisen vierailun Ukrainaan syyskuun puolessa välissä. Niinistö tapaa Ukrainan tuoreen presidentin  Volodymyr Zelenskyin  pääkaupungissa Kiovassa.
 Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun Niinistö ja Zelenskyi tapaavat. Koomikkona ja näyttelijänä uransa tehnyt Zelenskyi aloitti presidentin virassa toukokuussa.
 Presidentti Niinistö vieraili edellisen kerran Ukrainassa vuonna 2014.
 Lue lisää:
 Analyysi: Ukrainan presidentti vahvisti asemansa – Vasta nyt alkaa todellinen työ
 Ukrainan presidentiksi nousee koomikko Volodymyr Zelenskyi – presidentti Petro Porošenko myönsi vaalitappion

Presidentti Niinistö vierailee Ukrainassa – tapaa vastikään aloittaneen presidentin ja ex-koomikon Zelenskyin


Helsingin huumepoliisin entinen päällikkö  Jari Aarnio  aikoo hakea valituslupaa huume- ja virkarikostuomiolleen korkeimmasta oikeudesta, kertoo  Iltalehti .
 Hovioikeus pysytti voimassa Aarnion kymmenen vuoden käräjätuomion huumausaine- ja virkarikoksista kesäkuussa.
 Aarniolla on aikaa jättää valituslupahakemus 26. elokuuta asti. Korkein oikeus saa päättää, ottaako se hakemuksen käsittelyyn.
 Aarnion asianajaja  Riitta Leppiniemi  ei halunnut avata Iltalehdelle, millä perusteilla Aarnio aikoo lähestyä korkeinta oikeutta.

Iltalehti: Jari Aarnio hakee valituslupaa korkeimmasta oikeudesta


Summary: Lakiesityksen mukaan työttömyyden alussa olevat työttömyysetuuden omavastuupäivät jäävät nykyiseen viiteen päivään.

Antti Rinteen  (sd.) hallitus esittää aktiivimallin leikkurin ja velvoitteiden kumoamista vuoden alussa.
 Aktiivimallia koskeva lakiesitys lähti perjantaina lausuntokierrokselle, joka päättyy 9. syyskuuta. Hallitukselta odotetaan päätöksiä asiasta jo syyskuun puolivälin budjettiriihessä.
 Työttömyyden alussa olevien omavastuupäivien määrä jää esityksessä ennalleen nykyiseen viiteen päivään. Näiltä päiviltä työttömälle ei makseta työttömyyspäivärahaa. Jos työttömyysetuutta on alennettu aiemmin aktiivimallin perusteella, myös se palautuu normaalin suuruiseksi vuoden 2020 alusta.
 Juha Sipilän  (kesk.) hallituksen aikana omavastuupäiviä nostettiin seitsemään ja laskettiin jälleen viiteen, kun aktiivimalli tuli voimaan viime vuoden alussa.
 Aktiivimalli leikkaa työttämyysturvaa vajaalla viidellä prosentilla, jos työtön ei tehnyt töitä tarkastelujaksolla vähintään 18 tuntia, ansainnut yritystoiminnalla yli 241 euroa tai osallistunut työlllisyyyspalveluihin viisi päivää. Esityksessä ehdotetaan myös näiden velvoitteiden purkamista.
 Työttömät ovat kokeneet aktiivimallin epäoikeudenmukaiseksi, koska tuloja on leikattu omasta aktiivisuudesta huolimatta. Eri paikkakunnilla on myös erilailla tarjolla työpaikkoja ja työttömien palveluja.
 Päivärahan leikkauksen kohteeksi  ovat joutuneet erityisesti  iäkkäät ja pienillä paikkakunnilla asuvat työttömät . Se raha mitä työttömyysturvamenoissa on säästetty,  on mennyt toimeentulotukeen.
 Hallitusohjelman kirjaus aktiivimallin poistamisesta on aiheuttanut kesän aikana kitkaa keskustan, SDP:n ja vasemmistoliiton välille. Hallituspuolueiden edustajat ovat kiistelleet siitä, tarvitaanko aktiivimallin tilalle  työllisyysvaikutuksiltaan korvaava malli  ja pitääkö ennen muutoksia odottaa mallin vaikutuksia kartoittavaa tutkimusta.
 Tätä mieltä on ainakin valtiovarainministeri  Mika Lintilä  (kesk.)  Ilta-Sanomien haastattelussa.  Raportti valmistuu lokakuussa.
 Pääministeri Rinne vakuutti kuitenkin  Ylelle elokuun alussa , että ainakin aktiivimallin leikkuri tulee poistumaan ensi vuoden alussa.
 Aktiivimallin purku oli yksi demareiden ja vasemmistoliiton vaalilupauksista.
 Työttömien aktiivimalli Kolmen kuukauden tarkastelujaksolla on oltava töissä vähintään 18 tuntia. Ansaittava omalla yritystoiminnalla vähintään 241,04 euroa. Osallistuttava viisi päivää työllistymistä edistäviin palveluihin. Myös ammattiliiton tai yhdistyksen järjestämä koulutus kerryttää aktiivisuutta. Aktiivisuuden muotoja ei voi yhdistellä. Jos työtön ei täytä ehtoja, hänen päivärahaansa leikataan seuraavan 65 etuuden maksupäivän ajaksi vajaalla viidellä prosentilla. Lähde: STM
 Lue lisää:   Hallitus yrittää löytää 144 000 työkykyistä, "Emme edes tiedä, missä he ovat" – Rinne puolusti työllisyystavoitetta SDP:n kesäkokouksessa
 Pääministeri Rinne: Aktiivimallin leikkuri poistuu ensi vuoden alussa – "En usko, että sillä on syntynyt yhtään uutta työpaikkaa"   Työttömyysetuuden porrastuksesta nopea korjausliike vihattuun aktiivimalliin? Rahaa ensin enemmän, lopussa vähemmän – Työtön: "Tosi epäreilua. Ei ole oma syy, jos ei saa töitä"

Hallituksen aktiivimalliesitys julki: leikkuri poistuu vuoden alussa, aiemmin alennettu päiväraha palautuu ennalleen