Summary: Lahtelainen nuorisokeskus ja keikkapaikka Kasisali sulkee ovensa sisäilmaongelmien vuoksi. Sitä ennen rap-kollektiivi nousee vielä kerran lavalle.

Kasisali on neljän vuosikymmenen ajan ollut avoin paikka nuorten omalle toiminnalle; työpajoille, toisten tapaamiselle ja keikoille.
 Sen siipien suojassa ovat kasvaneet esimerkiksi  Apulanta ,  Tehosekoitin ,  Karkkiautomaatti  ja artistit  Cheek ,  Brädi  ja  Nikke Ankara .
 Koko paikkaa ei olisi ehkä olemassakaan, elleivät 1980-luvun alun lahtelaiset punkkarit olisi keksineet liittoutua eläkeläisten kanssa.
 Punkkarit olivat iskeneet silmänsä vanhaan huonekalutehtaaseen osoitteessa Sammonkatu 8. Kaupungin päättäjiin piti saada painetta, jotta tila myönnettäisiin nuorten käyttöön.
 – Torille järjestettiin tapahtuma, jossa olivat mukana kaikki kansalaisjärjestöt, eläkeläiset ja nuoret bändisällit, kertoo Lahden kaupungin nuorisonohjaaja  Pekka Pusa .
  Kasisali ja Nuorisokeskus perustettiin Häklin vanhan huonekalutehtaan tiloihin vuonna 1982. Sini Ojanperä / Yle
 Nuoret laitettiin torille örveltämään
 Tarina kertoo, että nuoria kehotettiin menemään torille mahdollisimman äänekkäästi örveltämään, jotta päättäjät ymmärtävät, että nuorille täytyy saada oma tila.
 Me oltiin naurun aihekin, kun meillä oli teinityttöjä keikoilla. Mutta meitähän se ei yhtään haitannut.  Tehosekoittimen Hannu Kilkki
 Lopulta kaupunginvaltuuston kokoukseen päätyivät punkkarit, eläkeläiset ja muut kansalaisjärjestöt kuuntelemaan, ymmärtävätkö päättäjät varmasti tilojen tarvetta.
 Ratkaisevaa oli kuitenkin se, että eläkeläisetkin saivat päivätanssinsa.
 – Vaikka Kasisalista tehtiin nuorisokeskus, päätökseen lisättiin ponsi, että eläkeläisten pitää saada käyttää tiloja päivisin, kun nuoret ovat koulussa, Pusa kertoo.
 Nuorisonohjaaja Pekka Pusan mukaan nuorisotoimi järjesti puitteet, toiminnasta vastasivat nuoret ja järjestöt itse. Marjo Pirilä / Yle
 1980-luvun alussa elävän musiikin yhdistys Musart toi Suomen ykkösartistit Kasisalille.
 – Kaikki  Juice Leskistä ,  Popedaa  ja  Hassisen konetta  lukuun ottamatta esiintyivät täällä.  Hanoi Rocks ,  Yö ,  Dingo  – kaikki kävivät Kasisalilla.
 Kiireisimpinä iltoina sama bändi esiintyi kahteen kertaan, sillä kaikkia kiinnostuneita ei voitu ottaa samaan aikaan sisälle.
 – Vähän riskillä mentiin ja otettiin 600 ihmistä sisälle.
 Elävän musiikin yhdistyksellä ja diskotoimikunnalla oli kädenvääntöä, sillä kummatkin halusivat viikonloppuillat omaan käyttöönsä. Diskoja oli niin usein, että Etelä-Suomen sanomissa oli ilmoitus erikseen, jos diskoa ei järjestetty.
 1980-luvulla Kasisalilla järjestettiin suosittuja diskoja.  Marjo Pirilä / Yle
 1990-luvun punk-kausi ja Tehosekoittimen nousu
 Pahimpaan lama-aikaan Kasisalilla järjestettiin Amnesty Rock II -tapahtuma. Kasisalilla soitti kolme päijäthämäläistä bändiä; Tehosekoitin, Karkkiautomaatti ja Apulanta.
 Tehosekoitinta oli jo soitettu radiossa, ja Apulanta soitti tuona iltana ensimmäisen keikkansa Lahdessa.
 Tehosekoittimen  Hannu "Hanski" Kilkki  oli tutustunut Kasisalin punkkareihin jo aikaisemmin. Kilkkiä itseään kiinnosti lähinnä soittaminen ja musiikin tekeminen eikä hän kiljuakaan kaihtanut, mutta Kasisali oli avoin myös voimakkaasti kantaaottaville ja ideologisille nuorille.
 – Mua viehätti se tekeminen. Ei kauheasti kyselty auktoriteeteilta, voidaanko tehdä näin, vaan tehtiin, mitä haluttiin.
 Tehosekoitin painatti itse paitoja ja levyjä ja myi niitä Kasisalilla. Kun soittotaito kasvoi, kasvoi myös yleisömäärä.
 – HC-punkkiin verrattuna me oltiin softia kamaa, kun laulettiin tytöistä. Me oltiin naurun aihekin, kun meillä oli teinityttöjä keikoilla. Mutta meitähän se ei yhtään haitannut.
 Sammonkatu 8 on kärsinyt sisäilmaongelmista pitkään. Tilan pitää olla tyhjä tammikuun loppuun mennessä. Marjo Pirilä / Yle
 Tehosekoitin jätti Kasisalin taakseen, kun bändiä alettiin kosiskella myös muualle Suomeen. Hanski Kilkki arvostaa paikkaa, joka antoi nuorille mahdollisuuden harjaannuttaa taitojaan.
 Aloittelijat autettiin alkuun ja sen jälkeen apua annettiin nuorisokeskuksesta, jos se oli tarpeen.
 – Kun pidettiin paikat kunnossa ja siivottiin oksennukset pois, nuorisokeskuksen tädit pysyivät tyytyväisenä.
 Vuonna 2004 Tehosekoitin ilmoitti laittavansa pillit pussiin. Ensi kesänä uusia ja vanhoja faneja kuitenkin hellitään, kun  Teharit palaavat festarilavoille .
 2000-luvun alun rap-skene ja 5th Elementin synty
 5th Elementin toinen perustaja, Sami Pusa, ja Cheek. Monica Köngäs
 Kun HC-punk jylläsi Kasisalilla 1990-luvun lopussa, kävi rap-musiikista kiinnostunut  Tommi Rautanen  imemässä oppia punkkareilta.
 Rautasta ja  Sami Pusaa  harmitti, ettei Lahdessa järjestetty rap-keikkoja. He päättivät järjestää sellaisia itse.
 Vaikka meidän tapahtuma ei olisi kiinnostanut pätkääkään, kaikki tiesi siitä silti.  Tommi Rautanen, 5th Element
 Rap-musiikkiin kuuluu neljä elementtiä: graffiti, breakdance, DJ-työskentely ja rap. Lahtelaiset keksivät viidennen elementin: bileet.
 Näin syntyi kollektiivi 5th Element, jonka riveistä ovat ponnistaneet muun muassa  Brädi ,  Nikke Ankara ,  Aste  ja olympiastadionin kahdesti täyteen myynyt  Cheek .
 Brädi, Skinny One (Olli Ripatti), Fro-Yo Ahmed "Husu" Hurre ja Cheek kasisalilla 2000-luvun alussa.  Monica Köngäs
 Ilmiö kasvoi heti isoksi ja 5th Element aloitti katumarkkinoinnin omista tapahtumistaan. Kasisalin lavalla painettiin parisataa keikkaa.
 – Kun tarjosimme flyereita ja vastaus oli se, että mulla on jo, me sanottiin, että vie kaverillekin. Jos kaverillakin oli jo, me sanottiin, että vie mutsillesi. Vaikka meidän tapahtuma ei olisi kiinnostanut pätkääkään, kaikki tiesi siitä silti, kertoo Rautanen.
 Jo ensimmäinen 5th Elementin keikka myytiin Rautasen mukaan loppuun. Kun yleisöä riitti, alkoi myös muita rap-artisteja kiinnostaa Kasisalilla esiintyminen.
 – Täällä ovat esiintyneet  Fintelligens ,  Redrama ,  Paleface  – kaikki. Mä en pysty nimeämään edes yhtä sen aikakauden artistia, joka ei olisi käynyt Kasisalilla.
 Myös Elastinen on esiintynyt Kasisalilla 2000-luvun alussa.  Monica Köngäs
 Ei Cheekiä ilman Kasisalia?
 Sittemmin Lahtea on tituleerattu Suomen rap-pääkaupungiksi. Musiikkikenttää on yhdistänyt sekä punkin että hip hopin aikakautena  omaehtoisuus  ja  yhteishenki artistien välillä .
 Tommi Rautanen arvelee, että ilmiötä nimeltä Cheek ei olisi ilman Kasisalia.
 – Ilmiötä ei olisi olemassa ilman sen kundin valtavia taitoja. Mutta se, että Jarella oli mahdollisuus päästä esiintymään johonkin säännöllisesti, on vaikuttanut merkittävästi Cheekin nousuun ja koko Lahti-rap-ilmiön syntyyn, sanoo Rautanen.
 Brädi ja Cheek kasisalilla 2000-luvun alussa.  Monica Köngäs
 Vielä kerran lahtelaisista rap-artisteista koostuva kollektiivi Lahti United nousee Kasisalin lavalle lauantaina 30. marraskuuta viimeiselle Kasisalin keikalle.
 Siihen Kasisalin historia päättyy.
 Sammonkatu 8:ssa toimiville nuorten työpajoille  etsitään paraikaa uusia tiloja . Tiloista ei ole löytynyt hometta, mutta vanhassa rakennuksessa on sisäilmaongelmia.
 Sekä Hannu Kilkki että Tommi Rautanen toivovat, että nuoret saavat uuden oman tilan Lahden keskustasta.
 Nuorisonohjaaja Pekka Pusa kertoo, että nuorisopalveluissa mietitään parhaillaan, mistä nousee seuraava nuoria liikuttava ilmiö, ja miten kaupunki voi siihen vastata.
 Kuuntele koko haastattelu:   Kasisali synnytti monta ilmiötä - nyt ovi menee säppiin
 Hannu Kilkki on nykyisin ravintola Torven ja Tirran osaomistaja. Hän toivoo, että nuorille löytyisi vielä oma paikka Lahden keskustasta. Marjo Pirilä / Yle
 Lähteenä on käytetty myös: Ville Similä-Mervi Vuorela: Valtio vihaa sua (Like 2015)

Täältä ponnisti Tehosekoitin, Cheek ja moni muu tähti – legendaarinen 8-sali suljetaan, katso kuvat parinkymmenen vuoden takaa


Summary: Imatran kolmoismurhan uhrien perheet auttavat yhdistyksensä kautta surmaajan kaltaisia nuoria. Se työ kantoi heidät myös pahimman surun yli.

Nuori mies ei sanonut oikeudessa sanaakaan. Kun hän kääntyi katsomaan itkevää  Kaisa Juntusta , silmät olivat tyhjät.
 – Tuijotin hänen käsiään. Ajattelin, että noiden käsien kautta siskoni on kuollut. Välinpitämätön asenne tuntui hirveältä.
 Oli kulunut reilu puoli vuotta siitä, kun 23-vuotias mies  oli surmannut  kolme naista ravintolan edustalle Imatralla. Uhrit olivat toimittajat  Katri Ikävalko  ja  Anne Vihavainen  sekä Imatran kaupunginvaltuuston puheenjohtaja  Tiina Wilen-Jäppinen .
 36-vuotias Katri Ikävalko oli Kaisa Juntusen sisko.
 Oikeus tuomitsi miehen syylliseksi kolmeen murhaan. Vankilan sijaan  mies määrättiin pakkohoitoon . Juntunen järkyttyi nähdessään miehen ilmeen.
 – Surmaaja hymyili. Tuomio oli hänelle kuin voitto. Ihan kuin hän olisi päässyt tavoitteeseensa.
 Kaisa Juntunen halusi, ettei kukaan joutuisi enää koskaan kokemaan samanlaista tuskaa.
 Kolmoismurhan uhreja muistetaan Imatralla sunnuntaina 1.12. Kuvassa Katri Ikävalkon sisko Kaisa Juntunen ja siskosten äiti Birgit Joronen. Kalle Purhonen / Yle
 Viimeinen sunnuntai
 Kun sisko käynnisti auton ja sanoi Kaisa Juntuselle heipat, kumpikaan siskoksista heistä ei tiennyt, että se olisi viimeinen kerta.
 Oli sunnuntai. Juntusella oli vapaapäivä ja hän oli hoitanut päivän ajan siskonsa 5-vuotiasta poikaa. He olivat rakentaneet yhdessä lumiukon. Ehti tulla pimeä.
 – Katri tuli pihaan iloisena ja nauravaisena kuten aina. Kun he lähtivät siitä, sanoin että ajakaa varovasti.
 Kaisa Juntunen meni sisään jatkamaan pakkaamista. Hän oli saanut siskoltaan lainaan isot matkalaukut, sillä aamulla hän lentäisi tyttärensä ja miehensä kanssa lomalle Teneriffalle.
 Viikon kuluttua siskoa ei enää ollut.
 4.12.2016
 Kun  Jukka Leminen  heräsi kotonaan Imatralla, vaimon puoli parisängystä oli tyhjä.
 Anne Vihavainen oli edellisenä päivänä lähtenyt työkavereidensa kanssa juhlimaan toimittajien pikkujoulua teatteriin Helsinkiin. Hänen oli pitänyt palata yöksi kotiin Imatralle.
 – En ollut yhtään huolissani. Ajattelin, että ehkä olin käsittänyt väärin ja hän oli jäänyt Helsinkiin yöksi, Leminen kertoo.
 Vaimon sukulaistyttö soitti ennen yhdeksää aamulla. Ravintola Vuoksenvahdin edustalla oli ammuttu kolme ihmistä. Anne oli nähty siellä. Onko Anne tullut kotiin?
 Jukka Leminen yritti soittaa vaimolleen. Ei vastausta. Nyt hän huolestui. Anne vastasi aina puhelimeen. Leminen näppäili poliisin numeron. Ei vastausta sieltäkään.
 Hän pyöri hetken levottomana ympäri asuntoa. Sitten aikaan joku ajoi pihaan.
 – Menin katsomaan, onko se taksi vai poliisiauto. Se oli poliisi. Silloin tiesin, että Anne on kuollut.
 Kolmoissurma tapahtui ravintola Vuoksenvahdin edessä. Ravintola vaihtoi surmien jälkeen nimensä. Kalle Purhonen / Yle
 Teneriffalla noin 5000 kilometrin päässä Imatralta Kaisa Juntunen oli lähdössä aamupalalle.Loma miehen ja tyttären kanssa oli jo pitkällä, paluu kotiin odotti parin päivän päässä.
 Etelä-Saimaan toimittajana Lappeenrannassa työskentelevä Juntunen päätti lukea oman lehtensä uutiset ennen aamiaista.
 – En ikinä tee niin lomalla. Nyt tuli jokin ihmeellinen ennakkoaavistus. Pyysin miestä ja tytärtä menemään jo edeltä aamupalalle.
 Imatralla oli ammuttu kolme naista. Juntunen laittoi äidilleen tekstiviestin. Ei kai ketään tuttuja?
 Äiti oli ruokakaupassa puhelin kädessään. Hänen toisen tyttärensä – Katrin – mies oli juuri soittanut ja kertonut uutisen, jota ei voinut edes ymmärtää.
 Kaisa Juntunen sai viestiinsä vastauksen, jossa oli vain yksi sana: "Katri".
 Juntunen soitti heti äidilleen.
 – Toisessa päässä oli kauhea järkytys ja epäusko. Lysähdin hotellihuoneen lattialle. Se oli kuin sähköshokki.
 Aurinko paistoi, muut ihmiset uivat ja nauroivat.  Kaisa Juntunen
 Vasta edellisenä iltana Juntunen oli nähnyt siskonsa Facebookiin laittaman kuvan, jossa tämä hymyili iloisena toimittajien teatterimatkalla Helsingissä. Juntunen olisi itsekin ollut siellä, ellei olisi lähtenyt lomalle Teneriffalle.
 Katri Ikävalko oli hänelle paitsi pikkusisko, myös työkaveri. He työskentelivät saman konsernin lehdissä toimittajina. Ikävalkon kotitoimitus oli Uutisvuoksi Imatralla, mutta hän teki välillä työpäiviään Etelä-Saimaassa Lappeenrannassa.
 Juntunen oli kysynyt Facebookissa, oliko teatteriesitys ollut hyvä. Vastausta ei tullut.
 Perhe sai järjestettyä aikaistetun paluulennon Suomeen, mutta vasta seuraavalle päivälle. Kaisa Juntunen lähetti miehensä ostamaan minipullon konjakkia, koska tv-sarjoissakin tehdään niin.
 – Mieleen tuli ihan ihmeellisiä ajatuksia. Oli aivan absurdia kävellä siellä se yksi päivä shokissa. Aurinko paistoi, muut ihmiset uivat ja nauroivat.
 Jo sinä päivänä Kaisa Juntunen kuitenkin päätti, että näiden kolmen yhteiskunnan rakentajan – kahden toimittajan ja yhden kuntapoliitikon – elämäntyön pitäisi jatkua.
 Kaisa Juntunen ja Jukka Leminen tutustuivat hakiessaan rakkaidensa henkilökohtaisia tavaroita Uutisvuoksen toimituksesta. Kalle Purhonen / Yle
 Kolme vuotta myöhemmin Kaisa Juntunen ja Jukka Leminen istuvat täpötäydessä kahvilassa Imatran keskustassa.
 Vaihdetaan perhekuulumisia, nauretaan ja pohditaan, onko Kaisan tukka keltainen. Oma tytär on värjännyt sen edellisenä päivänä.
 Kaksikko tunnetaan, he saavat iloisia tervehdyksiä ympäri kahvilaa.
 Juntunen lämmittää käsiään kahvikupin ympärillä. Tässä kahvilassa hän kävi välillä yhdessä Katrin kanssa.
 – Katri oli kahvikissa. Välillä tulen tänne ja tilaan latten, koska se oli Katrin suosikki.
 Pöydällä on pino hakemuksia. On se aika vuodesta, kun Juntusen ja Lemisen perustama Valon Vuoksi -yhdistys jakaa apurahansa mielenterveystutkimukseen. Tänä vuonna summa on 5000 euroa. Nyt pitäisi päättää, kuka apurahan saa. Valinnassa ovat apuna psykiatrian alan asiantuntijat.
 Katkeruuteen käpertyminen olisi helppoa. Sen sijaan Imatran kolmoissurman uhrien perheet ja ystävät jakavat joka vuosi apurahan, jotta Imatran tragedia ei enää koskaan toistuisi. Että surmaajan kaltaiset ihmiset saisivat apua ajoissa.
 Pahaa ei kosteta pahalla
 Kolmoissurman uhrien perheet perustivat Valon Vuoksi -yhdistyksen surmien jälkeen.
 – Meillä on ajatus, että pahaa ei kosteta pahalla. Hän oli hirveän sairas, ja tiedon kautta opitaan hoitamaan esimerkiksi väkivaltaisia persoonallisuuksia, toteaa Juntunen.
 – Hänellä ei ollut edes mitään motiivia, hän vain oli sekopää. Jos on pönttö aivan himmeänä, siihen pitää pystyä puuttumaan ennen kuin jotain hirveää tapahtuu, lisää Valon Vuoksi -yhdistyksen puheenjohtajana toimiva Jukka Leminen.
 Vielä kolme vuotta sitten Kaisa Juntunen ja Jukka Leminen eivät edes tunteneet toisiaan.
 Katrin nimen pitäisi olla lasten kokeissa, lehtijutuissa, whatsapp-viesteissä. Missä vain muualla mutta ei siinä.   Kaisa Juntunen
 Arkku oli kaunis, helmenharmaa. Katrin näköinen.
 Kaisa Juntunen sai hoidettua pakolliset asiat. Katri Ikävalkon kaksi pienintä lasta olivat mukana valitsemassa arkkua äidilleen. Siitä tuli riitaa, he olisivat halunneet erilaiset. Tilanne toi pilkahduksen hymyä surun painavan peiton alle.
 – 5-vuotias sanoi, että pistetään äiti puoliksi. Kaiken surun keskellä lapset pitivät elämänkipinää yllä.
 Kaisa Juntunen piipahtaa karkkipaperia muistuttavassa käsityöliikkeessä Imatran keskustassa välillä, koska se oli hänen siskonsa lempikauppa. Kalle Purhonen / Yle
 Terapeutti kävi aluksi Juntusen kotona. Oli vaikea lähteä liikkeelle. Pelastus oli koira, joka oli pakko viedä lenkille. Aina lenkiltä tullessa oli pikkuisen parempi olla.
 Hautausmaalle hän ei halunnut hautajaisten jälkeen mennä. Siskon nimeä hautakivessä oli vaikea katsoa.
 – Sen pitäisi olla lasten kokeissa, lehtijutuissa, whatsapp-viesteissä. Sen pitäisi olla lentolipuissa. Missä vain muualla mutta ei siinä. Suunnittelimme Katrin kanssa ihania matkoja, joista melkein kaikki jäivät toteutumatta.
 Huulipunaa kahvimukissa
 Uutisvuoksen toimituksessa Imatralla Katrin työpiste oli tyhjä. Pöydällä seisoi kahvimuki. Se oli vielä kahvia puolillaan. Mukin reunaan olivat painuneet Katrin huulipunanjäljet.
 Vieressä oli lehtiö muistiinpanoineen. Ihan kuin Katri olisi noussut vain hetkeksi käymään jossakin.
 Kukkia oli valtavasti. Liljojen tuoksu ällötti Kaisa Juntusta. Se leijui ympärillä koko ajan. Kotona kaikki kukat eivät edes mahtuneet maljakoihin, maitotölkeistä piti askarrella lisää.
 Surmattujen toimittajien perheet oli kutsuttu Uutisvuoksen toimitukseen hakemaan pois heidän henkilökohtaiset tavaransa. Kukaan ei ollut tohtinut koskea niihin.
 Kaisa Juntunen halasi Vihavaisen miestä Jukka Lemistä ja tunsi tärinän. Se ei näkynyt ulospäin vaan tuli jostain syvältä sisältä. He kaikki tärisivät. Järkytys oli niin suuri.
 Oli silti hyvä nähdä ihmisiä, jotka olivat samassa tilanteessa.
 – Jukan kanssa juttu alkoi kulkea. Oivalsin, ettei kukaan ole tässä yksin, Juntunen kertoo.
 Tuntui kauhealta, ettei hänestä jäisi mitään.  Jukka Leminen
 Jukka Leminen pohti, miten voisi säilyttää jotain Annesta.
 – Anne ei pitänyt siitä, että ihmisiä kehuttiin heidän kuolemansa jälkeen. Hänen mielestään ihmistä pitää kehua tarpeeksi elämänsä aikana.
 Leminen tiesi, ettei Anne haluaisi hautaa eikä kiveä sen päälle. Vaimon mielestä ihminen oli osa luonnon kiertokulkua, mitään merkkiä ei tarvitse jäädä. Muistolehto olisi hänelle oikea paikka, ja Leminen halusi kunnioittaa sitä.
 – Tuntui kauhealta, ettei hänestä jäisi mitään.
 Jukka Leminen käy muistolehdossa perjantaisin, koska perjantai oli hänen vaimonsa mielestä viikon paras päivä. Kalle Purhonen / Yle
 Juntusella oli samanlaisia ajatuksia Katrista. Valon Vuoksi -yhdistys oli perustettu jo kuukauden kuluttua surmista.
 – Siinä kohtaa tuli jokin tarmonpuuska. Jos idean olisi jättänyt hautumaan, se ei ehkä olisi toteutunut.
 Vaaleanpunaiset kengät
 Surmista oli kulunut kuukausi, kun Juntunen meni takaisin töihin. Työpaikalla vastassa olivat Katrin sisäkengät.
 Ne olivat vaaleanpunaiset ja söpöt. Sellaiset, joita Kaisa Juntunen ei itse ostaisi. Katri rakasti rimpsuja. Siinä siskokset olivat erilaisia. Juntunen veti kengät jalkaansa ja sitoi roosanväriset silkkinauhat rusetille.
 Hänen työpöydällään odottivat Katrin käsivoide ja kahvimuki. Mukissa – tässäkin – näkyivät Katrin huulipunan jäljet.
 Isku tuli joka kerta, kun siskon nimi pomppasi esiin hakiessa toimitusjärjestelmästä arkistojuttua tai kuvaa.
 – Olen jälkeenpäin miettinyt, että olisi ehkä kannattanut olla vähän pidempään pois töistä. Samassa työyhteisössä muillakin oli se suru.
 Kahvilaa vastapäätä on Pub Vahti, entinen Vuoksenvahti. Jukka Leminen ei oikeastaan haluaisi olla täällä. Hän liikkuu surmien tapahtumapaikan kulmilla vain yhdistyksen asioissa.
 – Kesällä ravintolan edessä on terassi. Ihmiset pitävät hauskaa. Sellaista en voi katsoa ollenkaan.
 Surmaajan Jukka Leminen on halunnut sulkea kokonaan mielestään. Kalle Purhonen / Yle
 Alussa Jukka Leminen hukutti surunsa töihin. Hän ohjelmoi työkseen metallintyöstökoneita. Tarkkuutta vaativa työ vei kaiken huomion, silloin ei pystynyt ajattelemaan muuta.
 Yhteinen elämä Anne Vihavaisen kanssa kesti melkein 30 vuotta. Viikon vaikein päivä oli – ja on yhä – perjantai. Se oli Annen lempipäivä. Siksi Leminen käy muistolehdossa Annen luona yleensä perjantaisin.
 Muistan aina, minkä työn hän on tehnyt tämän kaupungin eteen.  Ulla-Maija Tuomela
 Pub Vahdin edessä on poliisiauto. Melkoinen sattuma. Kahvilassa vieläpä istuu tauolla poliisi, joka saapui kolme vuotta sitten surmapaikalle ensimmäisenä.
 Kaisa Juntunen käy moikkaamassa ja halaamassa.
 Kahvilan ovi käy. Tulija on Juntusen ja Katri Ikävalkon äiti  Birgit Joronen . Hän ottaa laukustaan nipun vuosikalentereita. Vuoden 2020 tammikuuta koristaa kolme pientä lasta, joista pienin on vasta vauva. Katrin lapset vuosia sitten.
 Kaikki valokuvat ovat Katrin ottamia. Kuvat kalenteriin on valinnut hänen vanhin tyttärensä, joka on nyt 15-vuotias.
 Jokaisen kuvan yhteydessä on resepti. Ne ovat Anne Vihavaisen käsialaa. Reseptit on julkaistu aiemmin hänellä omalla ruokapalstallaan Uutisvuoksessa.
 Yhdistyksen myöntämä apuraha koostuu kalenterin tuotoista. Kalenterimyyntiä hoitaa Birgit Joronen. 200 kalenterista on jäljellä on enää muutamia.
 Tiinan silta
 Valon Vuoksi ottaa vastaan myös lahjoituksia yrityksiltä ja tavallisilta ihmisiltä. Niillä on ostettu hiljattain kitara ja basso Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiirin lasten ja nuorten taloihin, joissa hoidetaan psyykkisesti oireilevia nuoria. Kesällä heille hankittiin virveleitä.
 – Musiikkiterapeutti oli käyttänyt soittimiin ja psykiatri virveleihin omia rahojaan. On upeaa tavata ihmisiä, jotka tekevat työtään sydämellä, toteaa Kaisa Juntunen.
 Imatranajon katuradan ylittävä silta ristittiin Tiinan sillaksi, koska Tiina Wilen-Jäppisellä oli iso rooli tapahtuman uudelleenkäynnistämisessä. Kalle Purhonen / Yle
 Imatran keskustaa puetaan jouluasuun. Kävelykadun iso joulukuusi saa valot.
 Kuusen viereisellä esiintymislavalla Valon Vuoksi pitää tänä sunnuntaina vuotuisen adventtirauhanjulistuksensa. Se on samalla muistojuhla Imatran kolmoissurman uhreille. Vuosipäivä on tiistaina 3.12.
 Eikä Imatran kaupunkikaan näitä naisia unohda. Kivenheiton päässä keskustasta virtaa Vuoksi. Se myötäilee Imatranajon katurataa, jonka ylittää Tiinan silta. Silta on nimetty Imatran kaupunginvaltuuston puheenjohtajan Tiina Wilen-Jäppisen mukaan.
 Valon Vuoksi -yhdistyksen rahastonhoitajan  Ulla-Maija Tuomelan  lenkkipolku kulkee usein Tiinan sillan ohi. Wilen-Jäppinen oli Tuomelan hyvä ystävä melkein 20 vuotta.
 – Tiina tulee mieleeni aina, kun kuljen tästä. Muistan iloisia asioita ja vanhoja kommelluksia, joille voi jo nauraakin, Tuomela kertoo.
 Silta kertoo yhden tarinan kolmoissurmassa menehtyneen kuntapoliitikon kädenjäljistä kaupungissa. Imatranajo lopetettiin vuonna 1986, kun pieni poika sai surmansa moottoripyörän sinkouduttua katsomoon.
 – Imatranajon käynnistäminen oli Tiinan unelma. Hän teki monta vuotta töitä sen eteen ja oli sinnikäs. Hän halusi viedä asiat loppuun.
 Imatranajo alkoi uudestaan vuonna 2016. Wilen-Jäppinen avasi radan ajamalla sen läpi omalla moottoripyörällään. Katuradan ylittävä silta ristittiin Tiinan sillaksi kolmoissurman jälkeen. Sillan kupeessa on myös muistokivi.
 – Sitä katsoessani muistan, minkä työn hän on tehnyt tämän kaupungin eteen. Hän halusi aina nostaa Imatraa esiin.
 Ulla-Maija Tuomelan ja Tiina Wilen-Jäppisen ystävyys kesti melkein 20 vuotta. Kalle Purhonen / Yle
 Kaisa Juntunen on tuntenut vihaa. Surmaaja vilahti joskus unissa. Jukka Leminen taas on halunnut sulkea surmaajan täysin pois mielestään. Siksi hän ei mennyt oikeudenkäyntiin.
 – En halunnut nähdä sitä miestä. En mainita hänen nimeään enkä tietää, miltä hän näyttää. Ihmettelen, miksen osaa vihata häntä, Leminen sanoo.
 Nykyään surmaajaa ei mieti enää kumpikaan. Kun yhdistyksen väeltä kysyy suurimmasta asiasta, jonka se on saanut aikaan, vastaus on vertaistuki.
 – Alussa pystyimme puhumaan raadollisimmatkin asiat. Tietyt asiakirjat ovat salaisia, eikä niistä voi puhua kenenkään muun kanssa. Yhdessä olemme yrittäneet ymmärtää, toteaa Juntunen.
 Kaikilla surman uhreilla on lapsia. Tiina Wilen-Jäppisen ja Anne Vihavaisen lapset ovat nuoria aikuisia. Katri Ikävalkon nuorinkin on jo koululainen. Isommat ovat alkaneet kiinnostua yhdistyksen toiminnasta ja mielenterveystyöstä. Lapset ovat muistuttaneet tulevaisuudesta ja siitä, että elämän on mentävä eteenpäin.
 – Olkoon kenen tahansa lapsia, he tekevät joka tapauksessa elämästä lohdullisemman. Pysyy se ajatus, ettei maailma tähän lopu, sanoo Jukka Leminen.
 Työtä yhdistyksellä riittää. Siitä saatiin muistutus viimeksi lokakuun alussa, kun nuori mies hyökkäsi Savon ammattiopiston tiloihin kauppakeskus Hermannissa Kuopiossa.
 Kouluhyökkäyksessä kuoli yksi ja loukkaantui kymmenen henkilöä. Kaisa Juntunen tuntee valtavaa myötätuntoa uhrien läheisten suuntaan.
 – Nämä kouraisevat paljon syvemmin kuin ennen. Tuntuu sydänjuuria myöten pahalta, kun tietää sen tuskan. Tuli ajatus, että taas on jäänyt yksi mielenterveysongelmainen ihminen hoitamatta.
 Valon Vuoksi -yhdistyksen muodostavat Imatralla surmansa saaneiden naisten perheet ja ystävät. Kuvassa Kaisa Juntunen, Jukka Leminen, Ulla-Maija Tuomela ja Birgit Joronen. Kalle Purhonen / Yle
 Mielenterveyden ammattilaisten mielestä yhdistyksen perustaminen on täydellisen sopiva avain surun käsittelyyn.
 – Suru on kääntynyt voimavaraksi. Kun taakka menee moneen osaan, se on helpompi käsitellä. Samassa tilanteessa yksin jäävät voivat lamaantua niin, että toimintakyky menee, sanoo Mielenterveyden keskusliiton toiminnanjohtaja  Olavi Sydänmaanlakka .
 Sydänmaanlakka pitää Valon Vuoksen viestiä erittäin tärkeänä. Ettei mitään sellaista enää koskaan tapahtuisi. Erityisen hienoa hänen mielestään on se, että yhdistys todella tekee töitä asiansa eteen.
 – On ihan huikeaa, että he jakavat apurahaa ja lahjoituksia. Lisäksi on hienoa, että peräänkuulutetaan oikea-aikaista ongelmiin puuttumista.
 Viimeksi Kuopion kouluhyökkäyksen jälkeen Sydänmaanlakka pohti sitä, kuinka Suomessa voitaisiin puuttua tehokkaammin lasten ja nuorten alkaviin mielenterveysongelmiin. Kotona mielen murtumista ei välttämättä huomata.
 – Kaikissa joukkosurmissa on takana eristäytymisen polku. Vanhempien silmissä lapsi haluaa kuitenkin säilyttää kasvonsa ja voi esittää viimeiseen saakka, että kaikki on hyvin. Puuttumisen mekanismeja pitää lisätä.
 Syrjäytyneiden nuorten kanssa työskennellessään Sydänmaanlakka on huomannut, että nuori avautuu helpommin ihmiselle, johon ei ole tunnesidettä. Silti voi käydä niin, ettei nuori tule kuulluksi. Sydänmaanlakka toivoo kouluilta tarkempaa silmää ja ryhdikkäämpää otetta.
 – Työpaikoilla tartutaan heti, jos jollakin on paljon sairauspoissaoloja. Sama malli pitäisi olla myös koulumaailmassa. On hyvin koulu- ja rehtorikohtaista, kuinka oppilaiden pitkiin poissaoloihin suhtaudutaan.
 Kaisa Juntusta harmittaa, ettei hän muista mistä Katri-siskolta jäänyt kahvimuki on ostettu. Kaisa Juntusen kotialbumi
 Töissä Kaisa Juntunen laittaa aina jalkaansa siskonsa vaaleanpunaiset kengät.
 Katrin kahvimukia hän varjelee. Sitä ei astianpesukoneessa pestä. Ja kahvi mukissa on aina tuoretta.
 – Kuulen Katrin äänen joka kerta, kun meinaan ottaa painunutta kahvia. Ääni sanoo, että vanhaa kahvia ei juoda. Sitä en tee enää koskaan.
 Terapia loppui viime kesänä. Juntunen on alkanut nukkua paremmin. Katri on silti mielessä jatkuvasti. Kerran autoa ajaessa radiosta tuli biisi, joka sai Juntusen itkemään.
 – Piti ajaa tien sivuun. En ymmärtänyt, miksi itkin. Sitten tajusin, että Katrihan piti tästä musiikista.
 Viimeisiä valokuvia Katrista Juntunen ei pysty katsomaan. Vieläkin tulee ajatuksia, että nyt pitää soittaa Katrille. Kolme vuotta on sittenkin lyhyt aika.
 – Aion mennä vielä joskus Etelä-Ranskaan. Katri oli tosi innostunut Ranskasta ja ehti oman perheensä kanssa reissun tehdä. Yksi hänen suuri unelmansa toteutui, kun hän pääsi katsomaan laventelipeltoja.
 Katri Ikävalkon vanha koulukuva ja viimeisen joululahjan pakettitarra koristavat Kaisa Juntusen jääkaappia. Kaisa Juntusen kotialbumi
 Oikeudenkäynnin jälkeen koko perhe istui Katri Ikävalkon kodin olohuoneessa raskain mielin. Tuomio oli ollut kaikille suuri pettymys. Lapsilla oli paljon kysymyksiä.
 Äkkiä Ikävalkon mies sanoi, että nyt voisi olla hyvä hetki jakaa Katrin ostamat joululahjat. Hän oli löytänyt ne vasta joitakin viikkoja aiemmin. Katri oli käynyt jouluostoksilla vain muutamia päiviä ennen kuolemaansa.
 Mies haki lahjat. Jokaiselle Katrin lapselle oli lahja, samoin äidille, Kaisa-siskolle ja muille rakkaille. Juntunen sai Body Shopin käsivoiteita ja hänen tyttärensä pussilakanat.
 – Se tuntui ihmeelliseltä. Aivan kuin Katri olisi tullut meitä lohduttamaan. Pakettitarra on ollut siitä asti minulla jääkaapin ovessa.

3 naista murhattiin ravintolan eteen Imatralla eikä mikään palannut ennalleen – uhrien perheet keksivät, miten estää vastaavat teot: "Huikeaa"


Summary: Suomi hypettää rumia jouluneuleita, joilla saa väriä pimeään talveen. Halpispaitakulttuurin rinnalle kaivataan myös kestävämpää jouluneuleiden käyttöä.

Räntäsateen kastelema mies punaisessa puserossa pelmahtaa ovesta. Paitaa koristaa kuva, joka näyttää pelikorttien herttakuninkaalta – mutta kuninkaan sijaan siinä on joulupukki. Kulman kirjain on S, niin kuin Santa.
 Pussista mies nostelee lisää paitoja: on T-paita välkkyvillä valoilla, neule jossa ovat Jeesus ja joulupukki kuin kaverikuvassa ja vähän perinteisempi ruma jouluneule.
 Tommi Haapaniemi  on joulufani ja jouluneulekeräilijä. Hän ei pahastu, vaikka puhutaan rumista jouluneuleista. Itsekin hän kirjoittaa hakusanoiksi "ugly christmas sweaters" etsiessään uusia neuleita netistä.
 Haapaniemen keräily on riistäytynyt jo vähän käsistä. Jouluisia vaatteita on kaapeissa ja varastoissa jo useita kymmeniä.
 Jouluneuleiden vetovoimaa on vaikea selittää.
 – Eihän se ole käyttövaate niin kuin esimerkiksi talvitakki, enkä ehkä tarvitse niitä lisääkään. Neuleisiin laitetuilla rahoilla olisi voinut tehdä vaikka matkan, Haapaniemi summaa.
 Mutta se jokin jouluneuleissa on. Se, jonka vuoksi Haapaniemellä on jo ensi vuoden joulun jouluaaton "the neule" verkkokaupasta tilattuna.
 Kolmas jouluneulekalenteri
 Tommi Haapaniemen jouluvaatteet eivät ole pelkästään neuleita. On t-paitoja, kauluspaitoja, yöpukuja, oloasuja, onepiece-haalareita, kolme pukua, solmioita sekä muutama rusetti.
 Haapaniemi hankki ensimmäisen jouluneuleensa viitisen vuotta sitten. Nyt hän naurahtaa, että harrastuksen mittasuhteet ovat kasvaneet osittain myös tuttavien ja kaverien yllytyksestä.
 – Muutama vuosi sitten postasin sosiaalisessa mediassa ensimmäiset jouluneulekuvani. Kaveri sanoi silloin, että seuraavalle vuodelle sitten joulukalenteri – ja joka päivälle kuva, jossa on joku uusi jouluinen vaate. Haaste oli vastaanotettu.
 Tänä vuonna somessa ilmestyy Tommin kolmas jouluneulekalenteri. Se jatkuu tapaninpäivään 26. joulukuuta asti, koska tavalliset 24 päivää ei tekijälle riitä.
 Jouluaaton "luukku" on kuitenkin se erityinen.
 – Aatto on tärkeä päivä ja asun pitää olla erityinen.Yleensä jouluaattona julkaisen parikin kuvaa eri vaatteissa, Haapaniemi sanoo.
 Tommi Haapaniemi paljastaa, että on ihan fiiliksissä viimeisimmästä jouluneuleostoksestaan. Paita on äskettäin tilattu ja se tulee koristamaan vasta ensi vuoden joulukalenteria. Kati Ala-Renko / Yle
 Jouluneuleharrastus saa joulun jatkumaan
 Jouluneulevillitys tuli Suomeen muutama vuosi sitten, eikä hypetykselle näy loppua. Tänäkin vuonna tarjonta tuntuu yhä kasvavan.
 Tommi Haapaniemen mukaan jouluneuleiden maltillisempaa laitaa edustavat perinteiset norjalaisvillapaitatyyppiset neuleet, mutta niiden lisäksi on pikkutuhmia ja huumorijoulupuseroita, sekä paitoja, joissa on led-valoja.
 – Soivia joulupuseroita en vielä ole löytänyt, mutta niitäkin varmaan on, Tommi Haapaniemi naurahtaa.
 Haapaniemi sanoo, että häntä harmitti ennen, kun joulun viettäminen tuntui jäävän vähän lyhyeksi. Viime vuosina jouluneulevillitys on kuitenkin auttanut jatkamaan joulun tunnelman ylläpitoa: joulun jälkeen alennusmyynneistä voi tehdä edullisia löytöjä ja seuraavan vuoden kalenteriin saa kauneimmat kuvat otettua talvisäässä jo tammi-helmikuussa.
 Mitä aidompi 80-luvun pusero, sen parempi
 New Yorkissa vuosia asunut muotitoimittaja, brändikonsultti  Claudia Cifu  muutti perheineen takaisin Suomeen viime keväänä. Hän yllättyi, miten Suomen syksyssä ovat näkyneet amerikkalaiset vaikutteet; Halloween on saanut yhä enemmän jalansijaa, samoin Black Friday ja nyt myös jouluneuleet.
 Yhdysvalloissa jouluneulekulttuuri on nimenomaan "ugly christmas sweater" -perinnettä. Illanvietoissa sekä yritysten ja yhteisöjen pikkujouluissa on teemana ja pukukoodina rumat joulupuserot.
 – Silloin kaikki tietävät, että tullessa pitää olla "ugly sweater" yllä ja illan päätteeksi rumin paita palkitaan, Cifu sanoo.
 Alkuperäinen idea oli etsiä mahdollisimman aito "ugly sweater" 80-luvulta, jolloin niitä oikeasti tehtiin.  Claudia Cifu
 Cifun mukaan varsinkin aikaisemmin on ollut vallalla trendi, että mitä aidompi 80-luvun pusero, sen parempi. Juhliin valmistauduttiin etsimällä sopivaa vanhaa paitaa kirpputoreilta ja kierrätyskeskuksista.
 – Nyt markkinaraon ovat huomanneet isot brändit ja jouluneuleita markkinoidaan myös teineille, jotka puolestaan ovat hyvin perillä näistä populaarikultturin ilmiöistä. Mutta se alkuperäinen idea oli etsiä mahdollisimman aito "ugly sweater" 1980-luvulta, jolloin niitä oikeasti tehtiin.
 Cifu kertoo olleensa mukana juhlissa, joissa vähän ylenkatsottiin uuden paidan ostajaa. Uusi paita paljasti, ettei teemaan oltu paneuduttu tarpeeksi huolellisesti.
 Jouluneuleita eli alkuperältään ugly sweater -neuleita on monenlaisia. Kaikkein muotitietoisimmat etsivät kirppareilta alkuperäisiä 1980-luvun paitoja.  Kati Ala-Renko / Yle
 Neule päälle jouluiseen perhekuvaan
 Tommi Haapaniemi tunnustaa, että osaa jouluvaatteista tulee pidettyä päällä vain kerran. On hän sitäkin puolta pohtinut ja vähän se omatuntoa kolkuttaa. Haapaniemi päätyikin tarjoamaan neuleitaan esimerkiksi pienen joukon teemabileisiin lainalle.
 Claudia Cifun mielestä jouluneulevillitys on hyvä asia hauskanpidon ja hulluttelun kannalta, mutta sen kaupallisuutta hän suree.
 – Jos ostaa uuden paidan ja käyttää sitä kerran niin, eihän se ole oikein hyvä juttu. Jos taas löytäisi vanhan paidan, jolla on tarina tai sen hankkimisella on tarina, niin voisihan sekin tuoda illanviettoon hauskuutta, Cifu sanoo.
 Cifun mukaan perhepotretit ovat tärkeä osa amerikkalaista jouluperinnettä ja niihin satsataan paljon. Kuvia lähetetään tervehdyksenä tuttaville. Hän pohtii, voisiko ajatusta jalostaa meilläkin jouluneuleiden kohdalla.
 – Voisi olla traditio, että ystäväporukalla tai perheellä laitetaan samat rumat jouluneuleet päälle joka joulu ja otetaan kuva. Ihmiset muuttuvat ja kasvavat, mutta vaatteet pysyvät. Tällainen yhdessä tekeminen toisi iloa ja hyviä muistoja.
 Piristykseksi pimeään aikaan
 Jouluneuleet eivät osoittautuneet Suomessa yhden joulun villitykseksi.
 Claudia Cifu arvelee, että ne ovat tulleet jäädäkseen. Hän ei pidä ajatusta pahana, jos paitoihin vain suhtauduttaisiin vähän eettisemmin.
 – Se on kiva juttu. Teemajuhlat on ihan hauskoja: ihmiset tykkää pukeutua ja panostaa laittautumiseen yhä enemmän. Se muokkaa suomalaista kulttuuria vapautuneempaan suuntaan niin, ettei aina tarvita niin suurta syytä kokoontumiselle ja hauskan pitämiselle yhdessä.
 Ne seuraavat kalenteria, joista se on hauskaa ja kivaa. Eihän sitä ole pakko seurata.  Tommi Haapaniemi
 Tommi Haapaniemi on samaa mieltä. Synkkyyttä on sään puolesta riittämiin. Eikä se, että aikuinen mies on hurahtanut jouluneuleisiin, ole aiheuttanut näkyvästi edes paheksuntaa.
 – Varmasti on monia, jotka eivät ymmärrä tätä ollenkaan. Ei se minua haittaa. Aluksi pohdin vähän kriittisesti omien kuvieni postaamista, mutta sitten ajattelin, että ne seuraavat kalenteria, joista se on hauskaa ja kivaa. Eihän sitä ole pakko seurata.
 Iloisilla neuleilla ja jouluvaloilla saadaan piristystä pimeään aikaan.
 – Kun yllättävänkin pienillä jutuilla voi pimeyttä piristää, niin mikäs siinä.

Tosi harrastajalla on hauska paita jokaiselle joulunaluspäivälle – Suomeen rymistänyt jouluneulevillitys kärsii kertakäyttöisyydestä


Summary: Viilipytyksi kuvailtu Postin poikkeustilanteiden johtaja selvisi lakkourakasta keskittymällä vain niihin asioihin, joihin voi itse vaikuttaa.

Postin poikkeustilanteiden johtaja  Jarmo Ainasoja , 44, on tullut tutuksi suurelle yleisölle työtaistelun ja muiden Postin ongelmien aikana. Ainasoja on mihin vuorokaudenaikaan vain selittänyt, milloin posti kulkee ja milloin taas ei.
 Postin sisällä hän on vuosia sammuttanut tulipaloja. Jos sähkökatko, vesivahinko, it-viat tai palohälytykset ovat estäneet postin kulkua, on soitettu hätäpuhelu Ainasojalle.
 Hänellä kuvataan olevan lehmän hermot. Tämän syksyn työtaistelu oli kuitenkin rankin tilanne uralla, Ainasoja myöntää. Univelka on kova.
 – Olen tehnyt elo-syyskuun ulosmarssista alkaen käytännössä yhtä työpäivää. Minulla ei ole ollut vapaapäiviä.
 Siviilissä Jarmo Ainasoja on akaalainen perheenisä. Vaimo ja kolme teini-ikäistä lasta ovat tottuneet Postin poikkeustilanteisiin.
 – Kotona olen silloin miedosti ilmaistuna poissaoleva.
 Tulipalojen sammuttamista
 Stressaavin hetki poikkeusjohtajalle oli, kun neuvottelut eivät tuoneet sopua ja lakko alkoi.
 2,5 viikon lakon aikana Ainasoja nukkui muutaman tunnin yöunia. Yhtenä yönä hän sai nukuttua ruhtinaalliset kuusi tuntia. Muut ajat piti järjestää kuljetuksia ja työvoimaa niin, että mahdollisimman suuri osa lähetyksistä kulki edes jotenkin.
 – Katsoimme kriittisimmät toiminnot, että postiverkko pysyy pystyssä. Jos henkilöstö ei ole paikalla, aika vähän on tehtävissä muuta kuin odottaa.
 Paketit kulkivat lakon aikana Ainasojan mukaan yllättävän hyvin, mutta kirjeitä jäi runsaasti jakamatta.
 "Keskityn vain olennaisiin"
 Lakon aikana Ainasoja keskittyi vain yhteen asiaan kerrallaan.
 – Olen täysin tehtäväorientoitunut ja putkinäköinen. Menen päämäärää kohti. Keskityn vain olennaisiin asioihin ja suljen muut asiat ulkopuolelle.
 Kaksi päivää sovusta Jarmo Ainasoja on ehtinyt ajaa partansa.  Jussi Mansikka / Yle
 Postin ympärillä on käynyt kohu koko syksyn. Milloin työntekijät ovat syyttäneet työnantajaa työehtoshoppailusta, milloin liitot kiistelleet keskenään. Perjantaina omistajaohjauksesta vastannut ministeri  Sirpa Paatero  (sd.) erosi ja oppositio on vaatinut myös pääministerin eroa.
 Ainasoja ei lakon aikana seurannut poliittisia uutisia tai tes-vääntöä kovinkaan tarkasti. Hän palasi uutisten ääreen katsomaan lähinnä, menevätkö sovintoehdotukset läpi.
 Muuten hän ei pohtinut julkista keskustelua tai poliittista riitaa, koska se olisi vain vienyt ajatuksia pois kriisin ratkaisuista.
 – Tunnistan asiat, joihin en voi vaikuttaa. En käytä niihin asioihin aikaa.
 Keskittyminen säästää Ainasojaan mukaan liialta stressiltä, mutta on vaatinut sisäistä jumppaa.
 – Olen puhelias ja haluaisin sanoa mielipiteeni monesta asiasta. Mutta jos se mitä sanoisin, ei johda päämäärääni, en käytä siihen aikaa.
 Yhteiskuntatieteiden maisteri on ollut ennen Postia työntekijäliitto Akavassa töissä ja opiskelijapolitiikassa mukana. Sen jälkeen hän ei ole ollut poliittisesti aktiivinen. Ainasojan mielestä jokainen voi toimia oikeuksiensa puolesta, jos laki sen mahdollistaa.
 Hän pitäytyi lakon aikana tiukasti omassa ruudussa. Työntekijäpuolelta ei tullut Ainasojan mukaan lakon aikana huonoa palautetta ja välit olivat asialliset.
 Ainasojan mukaan lakko oli niin rankka kaikille osapuolille, että toipumiseen menee hetki aikaa.
 Kotona kuittaillaan unohduksista
 Keskittyminen ja stressi näkyivät Ainasojan mukaan muistissa, mistä kotona tulee kuittailua.
 – Tänä aamuna etsittiin lompakkoa, eilen autonavaimia. Minulla niitä unohduksia tulee pykälää enemmän kuin muilla.
 Ainasoja vertaa tilannetta lapsuuden Commodore-tietokoneen ilmoitukseen, että ämpärissä on liikaa tavaraa ja sitä loiskuu vähän yli.
 Ainasoja nauttii ongelmien ratkaisuista, ja toinen osa työstä keskittyy tulevaisuuteen. Ainasojan tehtävä on viedä eteenpäin projekteja, joilla Posti varautuu murrokseen, jossa kirjeet vähenevät ja paketit lisääntyvät.
 Ei sekään ihan helppo tehtävä.
 Postin "päätonttu"
 Kun sopu syntyi, Ainasoja oli Tampereen postikeskuksessa. Hetki painui mieleen.
 – Seisoin omassa työhuoneessa pöytäni ääressä ja katsoin Ylen lähetystä. Kun sopu syntyi, olo tuntui kovin kevyeltä.
 Hetken helpotuksen jälkeen alkoi taas kova työ. Ainasoja vastaa kolmatta vuotta peräkkäin Postin joulusta. Hän kuvaa itseään päätontuksi. Päätonttu pääsee lomalle vasta, kun viimeinenkin paketti tai kirje on jaettu.
 Tänä vuonna Ainasoja toivoo, että viimeiset kuittaukset tulisivat hänelle jo aatonaattona.
 – Se on se hetki, kun lyödään haarukka joulukinkkuun. Olen lähipiirissä tunnettu siitä, että joka jouluaatto voivottelen vatsaani, kun tulee ylensyötyä.
 Jarmo Ainasoja mielipuuhansa grillauksen ääressä.  Ainasojan perhealbumi
 Kahdeksan pallogrilliä
 Ainasojalla on kaksi keinoa säädellä stressiä: käydä salilla ja grillata. Nyt hän ei ehtinyt juuri salille, mutta grilli kävi välillä kuumana Akaassa.
 – Minulla on kahdeksan pallogrilliä, Ainasoja naurahtaa.
 Kahdeksan?
 – Jokaisella grillillä on sielunsa ja kaikkia voi käyttää eri tavalla. Pitäähän sitä leluja olla, Ainasoja sanoo.
 Grillatessa hän kuuntelee Rammsteinin ja Sonata Arctican kaltaista raskasta musiikkia. Kun hiilet ovat kuumana, ruoka alkaa tuoksua ja kuulokkeista kuuluu heviä, poikkeusjohtaja alkaa rentoutua.
 Perjantaina illansuussa Jarmo Ainasoja on menossa jonottamaan pojalleen uutta prosessoria alennusmyynnistä. Poika maksaa itse ostoksen, mutta isä on luvannut hoitaa jonottamisen.
 – Täytyy maksaa perheelle vähän takaisin.
 Lue lisää:
 Postilaisten ahdistus purkautui helpotukseen, Teppo Nummela menee heti yövuoroon – "Tämä on ollut kuin Apollo 13, selvitäänkö vai ei"
 Näin sopu käytännössä vaikuttaa: Joulupostit ehtivät perille ennen joulua, pysähdyksissä olleet laivat tänään liikkeelle
 Ministeri Sirpa Paatero erosi, oppositio vaatii Rinteen eroa, Rinne: osaavan ministerin ero on vaikea paikka – Yle seuraa hetki hetkeltä
 Oppositio hermostui Posti-sopan uudesta käänteestä: Halla-aho väläyttää Rinteen eroa, Orpon mukaan pääministeri "ei ansaitse luottamusta"

Kun posti ei kulje, soitetaan Jarmo Ainasojalle – kahdeksan pallogrilliä auttavat rentoutumaan, mutta ilman stressiä ei selviä hänkään


Summary: Luitko jo nämä? Kokosimme sinulle viikon kiinnostavimpia juttuja, jotka saatoit arjen kiireessä ohittaa.

Suomalaisilta on siirretty 10 miljoonaa näytettä biopankkeihin ilman suostumusta – jopa kuolleiden näytteitä voidaan luovuttaa kansainvälisten lääkejättien käyttöön
 Sadat tuhannet suomalaiset ovat antaneet luvan verinäytteensä lisäämisestä biopankkeihin. Monelle on kuitenkin voinut jäädä epäselväksi, millaisiin tarkoituksiin näytettä voidaan käyttää. Biopankeista löytyy myös 10 miljoonaa näytettä, joiden käyttöön ei kysytty kansalaisten lupaa.
 Mariinskin asuntolan kämpässä mahtuu hyvin venyttelemään. Antti Haanpää / Yle
 Marko, 19, tanssii ensimmäisenä suomalaisena Mariinskissa – venäläinen tosi-tv-julkkis tärkeä tuki maan ymmärtämisessä
 Balettitanssija, kulttuurivieras  Marko Juusela  saa tietää usein vasta päivää ennen, missä hän huomenna tanssii.
 10-vuotias Esthela Brown tekee läksyt koulussa, koska perheen kotina toimivassa autossa ei ole tarpeeksi tilaa. Nina Svahn
 Kalifornialaisella Esthelalla, 10, on salaisuus, jota ei tiedä yksikään luokkakaveri: hänen kotinsa on autossa
 Los Angelesissa elää kodittomana noin 60 000 ihmistä. Asunnottomuusongelma kuuluu Yhdysvaltain vaikempiin, ja sitä luonnehditaan kriisiksi. 10-vuotiaan  Esthela Brownin  perhe parkkeeraa autonsa yöksi avustusjärjestön valvomalle parkkipaikalle, mutta äiti  Helen  pitää huolen, että kodittomuus ei näy tyttäristä ulospäin. Aamulla unihiekat pyyhitään kosteuspyyhkeillä.
 Mökillä puuhastelu auttaa Riikkaa jaksamaan arkea ilman lapsiaan. Rami Moilanen/ YLE
 Lasten huostaanotto rikkoi Riikan äitiyden – ”Äidin ei pitäisi joutua kysymään lapseltaan, mikä hänen lempiruokansa on”
 Kodin ulkopuolelle sijoitettujen lasten vanhemmat kokevat usein tulevansa syrjäytetyiksi. Lasten sijoittamisen tai huostaanoton jälkeen vanhemmille tarjottu tuki vaihtelee paikkakunnasta riippuen. "Käyttäisin ehkä sanaa kidutus", Ylen haastattelema äiti kuvailee kolmen lapsensa huostaanottoprosesseja.
 Antti Haanpää
 Kari Enqvistin kolumni: Elämän tarkoitus ei ole päästä golfkentälle mahdollisimman rikkaana
 Ei kannata aliarvioida järkevien ja hyväntahtoisten ihmisten määrää, sillä tavallisille hyväntahtoisille ihmisille elämä ei ole kilpailu eikä kamppailulaji, kirjoittaa  Kari Enqvist . Tämän kolumnin voi myös kuunnella äänikolumnina.

Viisi kiinnostavaa juttua lauantai-iltaan: Biopankit pursuavat suomalaisnäytteitä, 19-vuotias Marko Juusela tanssii Mariinskissa ja losangelesilainen koti autossa


Summary: Keskustan riveistä ei juuri hiiskuta siitä, nauttivatko pääministeri Antti Rinne ja SDP hallituskumppaninsa luottamuksesta. Yle tavoitti soittokierroksella runsaat puolet keskustan kansanedustajista.

Ylen kyselyn mukaan keskustan kansanedustajat haluavat selvyyden Posti-kohun tapahtumista ennen kuin päättävät, nauttivatko pääministeri  Antti Rinne  ja hänen edustamansa SDP heidän luottamuksestaan.
 Suurin osa Ylelle vastanneista keskustan kansanedustajista sanoo, että hallitusyhteistyö riippuu lähipäiville luvatun selvityksen lopputuloksesta. Pääministeri Rinteen on määrä vastata opposition välikysymykseen tiistaina.
 Yle kysyi soittokierroksella keskustan kansanedustajilta, millä ehdoilla puolue on valmis jatkamaan hallitusyhteistyötä sosiaalidemokraattien kanssa ja voiko Antti Rinne jatkaa pääministerinä.
 Puolet vastaajista on sitä mieltä, että asia on selvitettävä perin pohjin ennen ratkaisuja.
 – Tilanne pitää saada selväksi pohjamutia myöten, että luottamus saadaan palautettua, yksi vastaajista sanoo.
 Puolet tavoitetuista kansanedustajista taas ei halua kommentoida tilannetta. Toisaalta yksikään vastaajista ei ilmaissut tässä vaiheessa epäluottamusta pääministeriä kohtaan.
 Kyselyä varten tavoitettiin lauantaina 18 eli hieman runsaat puolet keskustan 31 kansanedustajasta. Kyselyyn sai vastata nimettömänä.
 ”Paine on nyt SDP:n leirissä”
 Nykyhallitukselle myönteisimmät äänenpainot korostavat, että vielä ei tarvitse pohtia, jatkaako keskusta hallituksessa vai ei. Osa vastaajista mainitsee, että myöskään pääministerin asemaa ei tarvitse vielä miettiä.
 – Meillä ei ole riittävästi tietoa eli johtopäätöksiä on vaikea vetää. Odotetaan tätä selvitystä ensin, yksi vastaaja toteaa.
 Pari kysymyksiin vastanneista keskustan kansanedustajista huomauttaa, että paine on nyt SDP:llä.
 – Ennen kaikkea SDP:n leirissä on painetta hoitaa tämä asia kuntoon. Näkisin, että tämä on aika paljon myös heidän sisäinen asiansa, toinen vastaaja sanoo.
 – Jos selvityksestä ei tule puhtaita papereita, niin demareiden täytyisi itse ymmärtää toimia, kolmas huomauttaa.
 Puolet tavoitetuista kansanedustajista ei suostu kommentoimaan hallitustilannetta lainkaan. Yleisin perustelu vastaamatta jättämiselle oli se, että asiasta tiedottamisen hoitavat heidän mukaansa keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Kurvinen  ja puolueen puheenjohtaja  Katri Kulmuni .
 Lisää aiheesta:
 Keskustan Kulmuni vaatii neuvotteluja hallituksen yhtenäisestä linjasta – Antti Rinne Posti-kohusta: "Minä en ainakaan valehtele"
 Orpo odottaa hallituskumppaneiden reaktiota Rinteen toimintaan – kääntyykö peukku ylös vai alas?
 Perussuomalaisten Juho Eerola: Ennenaikaiset vaalit sopisivat perussuomalaisille
 Voiko Posti-kohu todella kaataa pääministerin? Politiikan tutkijat arvioivat, kuinka vahvalla pohjalla opposition vaatimus Rinteen erosta on

Keskustan kansanedustajat vielä vaitonaisia hallitusyhteistyön jatkamisesta SDP:n kanssa – "Tilanne pitää saada selväksi pohjamutia myöten"


Teollisuuden laaja lakko voi toteutuessaan vaikuttaa bensiinin ja lääkkeiden saatavuuteen Suomessa.
 Usean työntekijäliiton antama lakkovaroitus  uhkaa sulkea viennille tärkeitä teollisuuden tuotantolaitoksia. Kolmen päivän työnseisaus alkaisi reilun viikon päästä, maanantaina 9. joulukuuta, ellei sovintoa löydy ennen sitä.
 Lakossa olisi mukana lähes 100 000 työntekijää muun muassa teknologiateollisuudessa, kemianteollisuudessa sekä mekaanisessa metsäteollisuudessa. Tuotanto keskeytyisi tai kärsisi huomattavia häiriöitä esimerkiksi osassa Outokummun, Koneen, Orion Pharman, SSAB:n, UPM:n, John Deeren, Kemiran, Tikkurilan, Abloyn, Stora Enson, Wärtsilän ja Valmetin tuotantolaitoksia.
 Teollisuusliiton mukaan merkittävimmät alasajettavat laitokset olisivat Nesteen öljyjalostamot Porvoossa ja Naantalissa. Neste ei suostunut kommentoimaan mahdollista alasajoa, sen aikataulua tai vaikutuksia.
 Kemianteollisuuden toimitusjohtajan  Mika Aallon  mukaan lakko saattaa näkyä bensa-asemilla, varsinkin jos lakko pitkittyy.
 – Pienellä viiveellä saattaa tulla vaikutuksia maa-, meri- ja ilmailuliikenteeseen, sanoo Aalto.
 Työntekijäpuolella lakkovaroituksen teollisuuden aloille on antanut  Teollisuusliitto , toimihenkilöitä edustava  Ammattiliitto Pro  sekä  ylempien toimihenkilöiden YTN .  Rakennusliitto  on puolestaan ilmoittanut tukilakosta, johon osallistuvat Teollisuusliiton lakon alaisissa toimipaikoissa työskentelevät jäsenet.
 Loppuuko syöpälääke apteekeista?
 Lakko sulkisi lääkevalmistaja Orion Pharman lääkevalmistetoiminnot ja logistiikan Espoossa sekä lääkeainevalmistuksen Oulussa, sanoo toimitusketjusta vastaava johtaja  Liisa Hurme .
 – Koska lakko koskisi myös logistiikkatoimintoamme, saattaa lakolla olla vaikutusta lääkkeiden saatavuuteen Suomen markkinoilla sekä lähimarkkinoilla. Pelkäämme potilaiden puolesta, sanoo Hurme.
 Hurmeen mukaan kriittisin on Orionin Oulun tehdas, jossa valmistetaan lääkeaineita maailmanmarkkinoille. Tuotannossa on vakavien sairauksien hoitoon tarkoitettuja lääkeaineita, joita ei valmisteta missään muualla maailmassa tai Orionilla on niissä merkittävä markkinaosuus.
 Työnseisaus voisi Hurmeen mukaan vaikuttaa esimerkiksi erään syöpälääkkeen saatavuuteen maailmalla.
 Toimitusketjusta vastaavan johtajan Liisa Hurmeen mukaan Orionilla on jo aloitettu valmistelut mahdollista alasajoa varten. Markku Pitkänen / Yle
 Alasajoja aloitetaan jo lähipäivinä
 Työnantajapuoli arvioi, että lakko maksaisi toteutuessaan satoja miljoonia euroja.
 Työnseisaus tulee kalliiksi, sillä prosessiteollisuuden alas- ja ylösajo kestää useamman päivän.
 Esimerkiksi Orionilla kolmen päivän lakko tarkoittaa käytännössä vähintään kahden viikon tuotannon keskeytystä. Jos sovintoa ei tule ensi viikolla, alkaa Orionilla alasajo viikon loppupuolella.
 Kemianteollisuuden toimitusjohtaja  Mika Aalto  muistuttaa, että yleensä huoltoseisokkeja suunnitellaan jopa vuosia etukäteen.
 – Kemianteollisuuden tuotantoprosessit ovat monimutkaisia kokonaisuuksia, joihin liittyy korkeita lämpötiloja ja paineita sekä varovasti käsiteltäviä aineita. Tällaista prosessia ei voi sulkea samalla tavalla kuin lamppu laitetaan pois päältä katkaisijasta, sanoo Aalto.
 Teollisuusliitosta arvioidaan, että esimerkiksi Nesteen öljynjalostamoiden alasajo aloitettaneen jo lähipäivinä.
 Työnantaja pelkää mainekolhua
 Aallon mukaan lakon vaikutukset vientiin olisivat merkittävät. Pelkästään kemianteollisuuden viennin arvo on noin 33 miljoonaa euroa päivässä.
 Teknologiateollisuuden pääekonomisti  Petteri Rautaporras  pelkää, että suomalaisten yritysten maine saa kolhun maailmalla toimitushäiriöiden vuoksi.
 – Globaalissa maailmassa asiakkaalla on hyvin vähän ymmärrystä. Toimitushäiriöt voivat johtaa uusien tilausten ja investointien menettämiseen, sanoo Rautaporras.
 Metsäteollisuudessa työnseisaus saattaa pitkittyä: työnantajia edustava  Metsäteollisuus ry on julistanut kuuden päivän työsulun  12.–18. joulukuuta. Työsulussa työnantaja ei päästä työntekijöitä töihin ja katkaisee palkanmaksun.
 Suurimmat työnantajaliitot neuvotteluissa ovat Teknologiateollisuus, Kemianteollisuus sekä Metsäteollisuus. Niiden on määrä jatkaa sovittelua ensi viikolla.
 Lähes 100 000 teollisuuden työntekijää Teollisuusliitosta lakkoon osallistuu 35 000 työntekijää 180 yrityksen toimipisteessä. Ammattiliitto Pron lakko koskee 7 000 toimihenkilöä viidellä sopimusalalla. Ylempia toimihenkilöitä edustavan YTN:n lakossa olisi 50 000 jäsentä 50 teknologiateollisuuden yrityksessä. Rakennusliitosta tukilakkoon osallistuvat muutama sata jäsentä, jotka työskentelevät Teollisuusliiton lakon alaisissa toimipaikoissa.
 Lue lisää:
 Teollisuusliiton Riku Aalto: Kiky-tunnit pois avaussopimuksesta ja kaikista muista
 Lakkosuma kasvaa: Nyt Teollisuusliitto ja Pro ilmoittivat aloittavansa työtaistelut kahden viikon kuluttua – työnantaja: "Lakkoesitykset ovat täysin ylimitoitetut"
 Kauppalehti: Lakko uhkaa reilun viikon päästä, työmarkkinatilanne Nesteen erittäin tarkassa seurannassa - ”Meillä on erilaisia skenaariomalleja, mitä otamme tarvittaessa käyttöön”
 Metsäteollisuus vastaa työntekijöiden joulukuun lakkoon: kuuden päivän työsulku – "Kilpailemme Baltian maiden, Puolan ja Venäjän kanssa"

Loppuvatko bensa ja lääkkeet? Teollisuutta uhkaa lakkosuma, joka sulkisi kokonaisia tuotantolaitoksia ja lamauttaisi viennin


Summary: Ekologisempia sukkahousuja odotellessa niiden kestävyyteen voi vaikuttaa oikealla käsittelyllä. Katso ammattilaisten 12 vinkkiä kestävään käyttöön.

Haarakiila jää puoliväliin reittä. Jalkaterä lörpöttää. Sääri puristaa tai on makkaralla. Pahinta on, jos vyötärönauha rullaa sukkahousut yllättäin puolitankoon.
 Jokainen sukkahousuja käyttävä on tehnyt hutiostoksia. Vaikka moni sukkahousuja inhoaakin, asuste pitää pintansa vuosikymmenestä toiseen.
 Pelkästään Norlyn-merkin alla myydään Suomessa vuosittain miljoonia sukkahousupareja. Kun mukaan lasketaan muut merkit, päästään valtaviin määriin.
 – On tosi rasittavaa, ettei sukkiksia voi sovittaa. Varsinkin, jos satsaa vähän kalliimpiin ja sitten ne eivät istukaan, sanoo tietokirjailija, stylisti  Sohvi Nyman .
 Hermo menee myös, jos sukkahousut hajoavat heti ensimmäisellä jalkaan vetäisyllä tai jos viimeistään lounastauolla säärtä koristaa silmäpako.
 Mielikuva kertakäyttötuotteesta ei ole trendikäs vuonna 2019.
 Kokkolalainen abiturientti Maija Forsell puki marraskuisena päivänä hameen, koska lukujärjestyksessä oli helppo ja lyhyt päivä. Salmiakkikuvioiset sukkahousut pääsivät jalkaan toista kertaa. Forsell kertoo omistavansa viidet sukkikset. Ostopäätökseen vaikuttaa vain ja ainoastaan se, että sukkahousujen pitää olla nätit. Salmiakkikuvioiset ihastuttivat heti. Kati Latva-Teikari / Yle
 Sukkahousuille lisää käyttöikää
 Orkla-konserniin kuuluvan Norlynin markkinointipäällikkö  Anniina Vikman  listaa kuusi vinkkiä, joilla estää sukkahousuja hajoamasta käsiin:
 1.  Uudet sukkahousut kannattaa ennen käyttöä kastella ja antaa kuivua. Pitkä paketissa olo kuivattaa elastaanikuidut, jolloin ne rikkoutuvat helpommin.
 2.  Jos kasteluun ei ole aikaa, sukkahousuja venytetään varovasti ennen pukemista. Vaikka elastaani ei saa kaipaamaansa kosteutta, kuidut kuitenkin saavat pituutta.
 3.  Erittäin ohuet sukkahousut on parasta pukea käsineet kädessä. Sormukset kannattaa aina riisua, kun rullaa sukkahousuja jalkaansa.
 4.  Kovettuneet ja karheat kantapäät ovat sukkahousujen surma. Myös varpaankynnet kannattaa pitää lyhyinä.
 5.  Sukkahousut kerätään käsiin. Kärkiosa asetellaan varovasti paikoilleen jalkaterään. Varpaille kannattaa jättää riittävästi tilaa. Housut rullataan ja vedetään varovasti ylös. Haarakiilan on oltava kunnolla paikoillaan ennen vyötärölle asti vetämistä.
 6.  Pesu aina pesupussissa.
 Hyvin istuvat sukahousut laskeutuvat jalkaan niin reideltä kuin nilkaltakin. Kalle Niskala / Yle
 Valitse kokoa isommat ja astetta tummemmat
 Stylisti Sohvi Nyman rakastaa sukkahousuja. Hänen listaltaan löytyy vinkkejä kokoon ja väriin:
 1.  Naisilla on taipumus arvioida itsensä pienemmiksi kuin ovat, joten kannattaa ostaa hieman omaa kokoa isommat sukkahousut.
 2.  Vartalo rakastaa muotoilevia sukkahousuja. Olo on heti ryhdikäs, kun reidet eivät lölly. Napakat sukkikset tukevat myös vatsaa ja selkää.
 3.  Sääret näyttävät parhaimmilta ohuissa sukkahousuissa eli deniereiksi mielellään 15. Denier-määrä kertoo, paljonko 9000 metriä lankaa painaa grammoina. Mitä enemmän deniereitä, sen paksummat sukkahousut.
 4.  Kiiltävä imartelee juhlapukeutumisessa jalkoja. Hame myös laskeutuu hyvin, koska se ei tartu niin helposti kiiltävään pintaan.
 5.  Moni valitsee liian vaaleat sukkahousut. Paras väri on omaa ihonväriä hieman ruskeampi.
 6.  Sukkahousuilla voi säväyttää. Pikkujoulukauteen sopivat vaikkapa kultakimalteiset verkkosukkahousut. Niiden alle kannattaa pukea ihonväriset sukkahousut, ettei lookista tule joulukinkkufiilis.
 Sanna Koskela innostui hameista ja sukkahousuista vasta aikuisena. – Oli työn takana löytää itselle hyvä ja istuva malli, mutta kun se löytyi, en enää muuta osta, hän sanoo. Kokkolalaisen lempparit ovat ohuehkot sukkahousut, mutta arkikäytössä muutkin käyvät. Kotona on kaksi isoa laatikkoa täynnä tummia ja vaaleita pareja. Verkkosukkahousuja löytyy, mutta kuvioita ei.  Kati Latva-Teikari / Yle
 Sukkahousujen ekologia ja teknologia
 Valtaosa sukkahousuista on tekokuitua eli polyamidia ja elastaania. Raakaöljypohjainen tuotantoprosessi kuormittaa luontoa.
 Tiesitkö tämän sukkahousuista? Sukkahousujen historia on sidoksissa hameenhelman pituuteen. Maailmalaajuisia myyntipiikkejä on kaksi: Toisen maailmansodan jälkeen jonotettiin nylon-sukkahousuja. 1960-luvulla minihameet räjäyttivät sukkahousujen myynnin. Housujen yleistyminen aloitti sukkahousujen menekin hitaan laskun. 1990-luvulla kuvio- ja verkkosukkahousut / paksut- ja värilliset käänsivät myynnin hienoiseen nousuun. 2000-luvulla leggingsit syrjäyttivät sukkahousuja työ- ja vapaa-ajan pukeutumisessa. Sukkahousut pitävät edelleen asemansa osana muodollisempaa pukeutumista ja juhlavaatetusta. (Lähde: Tuotepäällikkö Anniina Vikman, Norlyn)
 Ekologiset ja eettiset valinnat ohjaavat yhä enemmän kuluttajien ostopäätöksiä.
 Markkinointipäällikkö Annina Vikmanin mukaan myös sukkahousujen käyttäjät kysyvät jo vastuullisuuden perään.
 Orklan vastaus on esimerkiksi ensi vuonna lanseerattavat kierrätyskuitusukkahousut. Niiden tuotannosta syntyy 80 prosenttia vähemmän hiilidioksidipäästöjä perinteiseen polyamidiin verrattuna.
 – Valmistusprosessissa pystytään säästämään yhtä lankakiloa kohden 159 litraa vettä.
 Markkinoilla on jo olemassa kasvipohjaisia materiaaleja, mutta Vikmanin mukaan tuotantovolyymi ei vielä riitä vastaamaan kysyntään, eikä hinta ole vielä kaupallisella tasolla.
 – Jos sukkahousuilta halutaan edelleen samat ominaisuudet kuin nyt, uudet materiaalit eivät vielä pysty korvaamaan kaikkia vanhoja, hän toteaa.
 Valtaosa suomalaisnaisista suosii himmeäkiltoisia tai kiiltäviä sukkahousuja. Syksyllä mustat sukkahousut myyvät parhaiten. Kati Latva-Teikari / Yle
 Markkinointipäällikkö näkee sukkahousujen kehityksessä valtavat mahdollisuudet. Yhdysvalloissa Spanx-yhtiö on 2019 lanseerannut sukkahousut käsivarsille.
 Anniina Vikman uskoo myös älyteknologian tulevan osaksi asustetta. Voi olla, että sukkahousut pystyvät joskus mukautumaan täysin kantajansa ihonsävyyn tai vaikka viilentämään ihoa helteellä.
 – Ehkä tulevaisuuden sukkahousut jopa mittaavat jalkojen verenkiertoa!

Sukkahousut ovat pikkujoulujen vihattu ja rakastettu asuste – myös kertakäyttöasusteelta vaaditaan yhä enemmän vastuullisuutta


Summary: Brittilehti The Guardian kirjoittaa Amerikkaa ravistelevan sähkötupakkakriisin uusimmasta murheesta.

Yhdysvalloissa osa sähkötupakkaa polttavista teini-ikäisistä kärsii poikkeuksellisista nikotiinimyrkytyksistä.
 Yliannostuksen oireita ovat paitsi oksentelu ja pääkipu myös huimaus ja mielenterveyden nyrjähtelyt. Jotkut nuoret ovat saattaneet sähkötupakkaa käyttäessään jopa kokonaan unohtaa senhetkisen olinpaikkansa.
 Yliannostuksista ja niiden oireista kertoo Bostonin lastensairaalan nuorten päihde- ja riippuvuusohjelman johtaja  Sharon Levy  brittilehti  The Guardianin jutussa.
 – Nämä ovat melko uusia oireita nikotiinin käyttäjien keskuudessa. Tupakoitsijoilla ei ole vastaavia oireita, Levy luonnehtii.
 Altistuminen korkeille nikotiinipitoisuuksille nuorena vaikuttaa haitallisesti aivojen kehitykseen ja aiheuttaa vakavaa riippuvuutta. Seurauksena voi olla esimerkiksi keskittymisvaikeuksia, joiden myötä nuori saattaa jäädä pois koulusta.
 Sähkösavukkeesta voi saada ison määrän nikotiinia
 Tuoreen  nuorten tupakkatutkimuksen  mukaan viisi miljoona amerikkalaisteiniä on käyttänyt sähkötupakkaa viimeisen kuukauden aikana ja heistä miljoona päivittäin. Sähkötupakkaa polttavien nuorten määrä on kasvanut Yhdysvalloissa dramaattisesti viime vuosina.
 Ensimmäinen nikotiinimyrkytyksestä kärsinyt nuori potilas saapui Levyn klinikalle puolitoista vuotta sitten. Levy jutteli pojan kanssa markkinoita hallitsevan  sähkötupakkamerkki Juulin  käytöstä.
 – Isoja määriä nikotiinia käytetään joskus tuholaistorjunnassa, ja hänen oireensa olivat melko samanlaisia kuin henkilöillä, jotka ovat altistuneet nikotiinille maataloudessa. Se viittasi siihen, että hän sai laitteen läpi paljon enemmän nikotiinia kuin on odotettavissa, Levy kertoo.
 Nuorten nikotiinimyrkytyksissä ei siis välttämättä ole kyse vain nuorten yltiöpäisestä polttelusta, vaan siitä, että sähkösavukkeesta voi saada kerralla liian ison määrän nikotiinia.
 Esimerkiksi Juul on tuonut markkinoille kapselin, jonka nikotiinipitoisuus on 5 prosenttia. Vielä vuonna 2015 nikotiinipitoisuudet olivat tavallisesti 1–2,4 prosenttia, The Guardian kirjoittaa.
 Jo 47 sähkötupakkaan liittyvää kuolemaa Yhdysvalloissa
 Viimeisen vuoden aikana Levy ja hänen kollegansa ovat hoitaneet klinikallaan 181 nuorta, joista kaikkien diagnoosiksi on kirjattu "nikotiinin käyttöön liittyvä häiriö". Levyn mukaan melkein kaikki tapaukset ovat johtuneet sähkötupakasta.
 Nuorten nikotiinimyrkytykset ovat vain uusin sähkötupakointiin liittyvä huoli – ja alle parin sadan nuoren otanta vain hiekanjyvänen kokonaiskuvassa.
 Yhdysvalloissa on tähän mennessä raportoitu 2 290 sähkösavukkeisiin liittyvää keuhkosairautta. Tähän mennessä 47 henkilöä on kuollut sähkötupakoinnin seurauksena, kertoo  Yhdysvaltain tautien valvonta- ja ehkäisykeskus.
 Terveysviranomaisten mukaan syy kuolemiin on  todennäköisesti E-vitamiiniasetaatti,  jota voidaan käyttää sähkösavukkeessa yhdessä kannabiksen kanssa.
 Sharon Levy Bostonin lastensairaalasta arvioi The Guardianille, että nyt uutisoidu keuhkosairaudet ja kuolemat ovat vain jäävuoren huippu. Levyn omat tutkimukset ovat osoittaneet, että myös sähkötupakkaa polttavat amerikkalaisteinit kärsivät jo keuhkosairauksista.
 THL:n mukaan sähkötupakan säännöllinen käyttö on Suomessa vielä  toistaiseksi vähäistä.
 Osasyy Yhdyvaltain sähkötupakkakriisiin saattaa olla Eurooppaa löyhemmät mainontaan ja myyntiin liittyvät säännöt. Sähkösavuketta on pidetty tupakointia vaarattomampana, mutta sen vaikutuksia ei vielä tunneta tarkasti.
 Lisää aiheesta:
 Sekä tavallista että sähkötupakkaa käyttäville tulee enemmän terveyshaittoja kuin vain toista suosiville
 Sähkötupakointi tappaa Yhdysvalloissa – onko Suomessa varautuminen parempaa? Terveydenhuollon asiantuntijat vastasivat  yleisön kysymyksiin
 USA:n viranomaiset uskovat löytäneensä syyllisen sähkötupakoitsijoiden kuolemiin liitettyyn keuhkosairauteen
 Sähkösavukkeiden myynti romahtanut Suomessa jenkkikohun takia – Asiakkaat kyselevät: "Kuolenko nyt, kun vetäisen sähkötupakasta höyryt?"

Nuoret saavat vakavia nikotiinimyrkytyksiä sähkötupakasta – Oireet voivat olla kuin tuholaismyrkylle altistuisi, sanoo amerikkalaislääkäri


Summary: SPD:n uudet johtajat Saskia Esken und Norbert Walter-Borjans karsastavat hallitusyhteistyötä Angela Merkelin CDU:n kanssa.

Saksan kristillisdemokraattinen unioni (CDU)

Saksan sosiaalidemokraattinen puolue (SPD)

Saksan politiikassa nähtiin lauantai-iltana todellinen uutispommi, kun hallituspuolue SPD julkaisi jäsenäänestyksensä tuloksen uusista puheenjohtajista.
 Valituiksi tulivat  Saskia Esken , 58, ja  Norbert Walter-Borjans , 67.
 Uudet demarijohtajat tietävät varmuudella vaikeuksia liittokansleri  Angela Merkelin  johtamalle hallitukselle.
 Kaksikon tärkeä vaaliteema nimittäin oli, että SPD:n ei tule tehdä yhteistyötä kristillisdemokraattien kanssa. Kuinka nopeassa aikataulussa demarijohtajat tekevät käytännön ratkaisuja, siitä ei ole vielä selvyyttä.
 Demarien kannatus romahtanut
 Saksan sosiaalidemokraattien kannatus on tällä hetkellä historiallisen alhainen, sillä vuoden 2017 liittopäivävaaleissa demarit saivat hädin tuskin 20 prosentin kannatuksen.
 Puolueen riveissä on jo pitkään kytenyt ajatus vapaaehtoisesta oppositioon menosta. Tuoreimpien mielipidemittausten mukaan demarien kannatus on laskenut 14 prosentin tuntumaan.
 Kristillisdemokraattien ja SPD:n hallituksen taival on tähänkin asti ollut vaikeaa, erityisesti sen jälkeen kun Merkel ilmoitti luopuvansa politiikasta viimeistään vuonna 2021.
 Eskenin ja Walter-Borjansin valinta vahvistetaan ensi viikolla järjestettävillä puoluepäivillä. Valinnan pitäisi olla enää pelkkä muodollisuus.

Merkelin hallituskoalitio joutuu kovalle koetukselle – Saksan demarit valitsivat uuden johtajakaksikon


Summary: Vaihtoehto Saksalle -puolue muuttuu jatkuvasti radikaalimmaksi, kirjoittaa Ylen Saksan-avustaja Anna Saraste.

BERLIINI  Myöhään lauantaina uudet puheenjohtajavalinnat olivat selvät. Braunschweigissa Vaihtoehto Saksalle -puolue (saks.  Alternative für Deutschland,  AfD) valitsi  Jörg Meuthenin  ja  Tino Chrupallan  puolueen puheenjohtajiksi, ohi sekä äärioikeistolaisimpien kuin keskitien ehdokkaiden.
 Puoluetta johtaa nyt ensi kertaa myös itäsaksalainen AfD-poliitikko, sillä Chrupalla on kansanedustaja Saksin osavaltiosta. Itä-Saksan vahvempaa näkyvyyttä osattiin ennustaa, sekä itäsaksalaisten tähtipoliitikkojen vetovoiman kuin viime kuukausien vaalimenestyksien vanavedessä.
 Puoluekokous aiheutti jo kuukausia etukäteen kuohuntaa, eikä pelkästään puheenjohtajakysymyksen takia.
 Kokouksen pitopaikaksi valittu Volkswagen-areena ilmoitti, että AfD:n puoluekokouksen ajaksi areenan nimi peitetään. Areena on nimetty tärkeimmän sponsorinsa mukaan, eikä Volkswagen halunnut nimeään yhdistettävän oikeistopopulistiseen protestipuolueeseen.
 Pieni puolue AfD  ei kuitenkaan enää ole. Sen osoittivat niin toukokuun eurovaalit kuin syksyllä 2019 itäisissä Brandenburgin, Thüringenin ja Saksin osavaltioissa pidetyt paikallisvaalit. Eurovaaleissa Vaihtoehto Saksalle nousi neljänneksi suurimmaksi puolueeksi 11 prosentilla, ohi vasemmistolaisen Die Linke -puolueen ja liberaalin FDP:n.
 Vuonna 2013 vastauksena eurokriisiin perustettu AfD on Saksan nuorin valtapuolue, joka on onnistunut kuudessa vuodessa saamaan edustajiaan jokaiseen Saksan 16 osavaltioparlamenttiin.
 Itäisissä osavaltioissa AfD on jo nyt toiseksi suurin puolue: sen kannatus Saksissa (27,5 %), Brandenburgissa (23,5 %) ja Thürigenissä (23,4 %) on omaa luokkaansa.
 Vaihtoehto Saksalle kerää äänestäjiä taakseen kritisoimalla muita valtapuolueita ylimielisiksi ja lupaamalla avokätisiä sosiaalietuuksia. Se vastustaa maahanmuuttoa, ja vaikka puolue ei täysin kiellä ilmastonmuutosta, se puhuu tuulivoiman rakentamista vastaan ja hiilikaivosten säilyttämisen puolesta.
 Tino Chrupalla kuvassa keskellä. Clemens Bilan / EPA
 Mielipidemittausten mukaan  AfD:n äänestäjät kannattavat myös perinteisiä perhearvoja ja vastustavat esimerkiksi homoliittoja. Puolue nimittää itseään mielellään tavallisten ihmisten ja kansan puolueeksi.
 Syksyn 2019 vaalivoitot Itä-Saksassa heijastuvat myös AfD:n sisäiseen politiikkaan, eikä ainoastaan Chrupallan valinnan ansiosta.
 Idästä tulevat Vaihtoehto Saksalle -puolueen edustajat ovat profiloituneet länsisaksalaisia kollegojaan enemmän kärkkäillä ja ajoittain muukalaisvihamielisillä kannanotoillaan. Niillä heistä on tullut tähtiä sosiaalisessa mediassa ja tunnettuja myös Saksan rajojen ulkopuolella.
 Puolueen linjan odotetaankin muuttuvan tähtipuhujien myötä radikaalimmaksi.
 Heistä tunnetuin eli  Björn Höcke  kuuluu AfD:n sisälle muodostuneeseen äärioikeistolaiseen siipeen,  Flügeliin.
 Meiningenin kaupungin hallinto-oikeus päätti syyskuussa, että Björn Höckeä saa kutsua fasistiksi, siis kansallismielisen totalitarismin kannattajaksi.
 Höcke saa puoleensa ihailua puolueen sisältä siksi, että hän uskaltaa rikkoa tabuja. Hän nimitti muun muassa vuonna 2017 pitämässään puheessa Berliinissä seisovaa holokaust-muistomerkkiä ”häpeälliseksi”.
 Toinen AfD:n äärioikeistosiiven näkyvistä hahmoista on  Andreas Kalbitz,  joka on kuulunut useampaan äärioikeistolaiseen ja uusnatsien järjestöön .
 Flügeliin  kuulumaton Chrupalla on kerännyt pisteitä äärioikeistolaisten keskuudessa omalla kärkkäällä kielenkäytöllään. Hänelle Saksan “islamisaatio” on “todellinen ongelma”, ja Saksan ulkoministeri  Heiko Maas  (SPD) puolestaan on “ihmissalakuljettaja”.
 Hänen ehdokkuutensa  miellytti Höckeä, joka antoi hänelle tukensa puheissaan. Näin muidenkin  Flügeliin  lukeutuvien äärioikeistolaisten oli mahdollista asettua hänen taakseen, vaikka moni olisi varmasti nähnyt mielellään Höcken itsensä AfD:n liitovaltiotason johdossa.
 Kärkästä puhetta eivät ole käyttäneet vain Höcke ja Chrupalla. Myös puolueen tähänastista johtoa on syytetty rasismista. Puolueen väistyvä puheenjohtaja, 78-vuotias  Alexander Gauland  sai syytteen kiihottamisesta kansanryhmää vastaan ehdotettuaan, että Saksan hallituksen integraatiovastaava  Aydan Özuguz  “hävitettäisiin” Turkin Anatoliaan.
 – Olemme muuttaneet tätä maata. Annoimme äänen niille ihmisille, jotka eivät olleet samaa mieltä  (Angela) Merkelin  tervetulokulttuurin kanssa, Gauland sanoi lauantain avauspuheenvuorossaan.
 “Tervetulokulttuuri” tarkoittaa AfD:n kannattajille hallitsematonta maahanmuuttoa Saksaan ja vuoden 2015 kaltaista siirtolaisvirtaa Saksan rajoilla.
 Gauland on viikonlopun jälkeenkin AfD:n parlamenttiryhmän puheenjohtaja Saksan parlamentissa.
 Vaihtoehto Saksalle -puolueen idästä kotoisin olevien ehdokkaiden kilpailijaksi ilmoittautui ennen viikonlopun puoluekokousta myös Baden-Württembergin  Wolfgang Gedeon . Häntä vastaan on meneillään tutkinta, jonka päätteeksi hänet saatetaan sulkea ulos AfD:stä.
 Tutkinnan taustalla ovat  Gedeonin holokaustin eli juutalaisten joukkomurhan kieltämistä koskevat lausunnot. Gedeonia nimitetään vähemmistöjä halveksivien mielipiteidensä takia toistuvasti saksalaismediassa antisemitistiksi.
 Höcken tavoin Gedeonkin edustaa AfD:n äärimmästä ääripäätä, eivätkä useimmat puolueen edustajat jaa hänen maailmankatsomustaan.
 Radikaalien poliitikkojen  kuuluminen ja näkyminen AfD:ssa siirtää puolueen kantoja poliittisesti yhä kauemmas äärioikeiston suuntaan.
 Vaihtoehto Saksalle on jatkanut kasvamistaan vaaleista toiseen. Sen seuraava suuri koetinkivi ovat liittopäivävaalit vuonna 2021. Uusimpien kyselyiden mukaan joka viides saksalainen kertoo voivansa mahdollisesti äänestää AfD:ta.
 Kristillisdemokraattisen CDU:n ja sosiaalidemokraattien pyristellessä johtajuuskriiseissä selkeälinjaiset, valovoimaisten henkilöiden vetämät puolueet saavat äänestäjät taakseen.
 Näihin puolueisiin lukeutuvat Saksassa vihreät ja AfD.

Analyysi: Saksan AfD uusi johtoaan – puolue lisää kannatustaan tähtipuhujiensa avulla


Summary: Maltalaiset tiedotusvälineet kertoivat aiemmin, että pääministeri ilmoittaisi erostaan siinä tapauksessa, että liikemies Yorgen Fenechia vastaan nostetaan murhasyytteet.

Tunnettua maltalaista liikemiestä  Yorgen Fenechia  syytetään osallisuudesta journalisti  Daphne Caruana Galizian  murhaan. Maltan varakkaimpiin kuuluva liikemies on kiistänyt syytteet.
 Korruptioita tutkinut Galizia murhattiin autopommi-iskussa vuonna 2017.
 Pitkään junnannut murhatutkinta eteni viime viikolla, kun poliisi otti kiinni Fenechin. Tapaus on aiheuttanut poliittisen kriisin Maltan pääministerin  Joseph Muscatin  hallituksessa, josta on eronnut lyhyen ajan sisällä kaksi ministeriä sekä Muscatin esikuntapäällikkö.
 Viranomaislähteiden mukaan pääministerin odotetaan kertovan erostaan lauantaina tai sunnuntaina.
 Maltalaiset tiedotusvälineet kertoivat aiemmin, että Muscat ilmoittaisi erostaan siinä tapauksessa, että Fenechia vastaan nostetaan murhasyytteet.
 38-vuotias Fenech vietiin lauantaina Vallettan oikeustalolle raskaasti aseistettujen poliisien saattelemana. Poliisilähteiden mukaan Fenechia pidetään murhan suunnittelijana. Hänet siirrettiin odottamaan oikeudenkäyntiä vankilaan. Lisäksi Fenechin tilit on jäädytetty, kirjoittaa  Malta Independent.
 Fenech pidätettiin marraskuun 20. päivä sen jälkeen, kun rahanpesusta epäilty mies paljasti poliisille tietoja Fenechista. Mies kertoi olleensa välikätenä Galizian kohdistuneessa murhajuonessa ja kertoi tiedot saadakseen armahduksen. Maltan hallitus myönsikin armahduksen miehelle. Myös Fenech yritti saada aikaiseksi sopimuksen kertomalla poliisille tietoja pääministerin esikuntapäälliköstä. Fenech ei kuitenkaan saanut syytesuojaa paljastamillaan tiedoilla. Sittemmin työnsä jättänyt esikuntapäällikkö oli kuluneella viikolla myös poliisin kuulusteluissa, mutta hänet vapautettiin myöhemmin.
 Lue myös:
 Times of Malta: Maltan pääministeri Muscat eroaa – taustalla toimittajamurhasta seurannut poliittinen ja laillinen kriisi
 Toimittajan murha ravistelee Maltan hallitusta – pääministerin esikuntapäällikkö ja turismiministeri erosivat

Maltan varakkaimpiin kuuluvaa liikemiestä syytetään osallisuudesta journalistin murhaan


Summary: IS:n tietojen mukaan ulkoministeriön konsulipäällikkö syrjäytettiin tehtävästään sen jälkeen, kun hän oli kieltäytynyt Haaviston ehdotuksesta ottaa vastuulleen al-Holin pakolaisleirin suomalaislasten tuominen Suomeen.

Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) järjestää maanantai-iltana kello 21 mediatapaamisen, jossa hänen odotetaan kommentoivan väitteitä ulkoministeriön virkamiehen painostuksesta. Yle näyttää tapaamisen tässä artikkelissa.
 Kysymys on siitä, painostiko Haavisto virkamiestä tuomaan Syyrian al-Holin pakolaisleirillä olevat suomalaislapset Suomeen omissa nimissään, vaikka asiasta ei ole poliittista päätöstä.
 Ilta-Sanomat  kertoi maanantaina, että Haavisto olisi yrittänyt painostaa ulkoministeriön konsulipäällikkö  Pasi Tuomista  ottamaan vastuun Syyrian al-Holin pakolaisleirillä olevien suomalaislasten Suomeen tuomisesta.
 Operaatio Korpi -nimisen suunnitelman tavoitteena oli Ilta-Sanomien mukaan tuoda suomalaislapset Suomeen ilman äitejään. IS:n mukaan Tuominen ei suostunut siihen, että olisi yksittäisenä virkamiehenä ottanut vastuun lakeja ja kansainvälisiä sopimuksia rikkovasta sopimuksesta, josta ei ollut tehty poliittista päätöstä.
 Tämä oli IS:n tietojen mukaan yksi syy Tuomisen syrjäyttämiseen tehtävistään pari viikkoa sitten.
 Ulkoministeriöstä  kerrottiin Ylelle maanantaina , etteivät virkamiehet ole saaneet mitään perusteita Tuomisen siirtoon, ja että se tuli konsulipalveluiden henkilökunnalle yllätyksenä.
 Eduskunnan ulkoasianvaliokunta on vaatinut Haavistolta selvitystä asiasta, ja Haavisto on tulossa valiokunnan kuultavaksi tiistaina. Kristillisdemokraattien puheenjohtaja  Sari Essayah  (kd.) on myös jättänyt asiasta kirjallisen kysymyksen hallitukselle. Oikeuskanslerinviraston mukaan Haaviston toiminnasta oli maanantai-iltapäivään mennessä tehty neljä kantelua.
 Tehtävistään siirretty konsulipäällikkö Pasi Tuominen ei ole halunnut kommentoida asiaa medialle.
 Lue myös:
 IS: Pekka Haavisto yritti junailla Isis-leirin lapset salaa Suomeen – Ulkoasiainvaliokunta sai ministeriltä aivan päinvastaista tietoa
 Virkamiehen yllättävä syrjäytys kuohuttaa ulkoministeriön henkilökuntaa: "Meillä on pieni pelon ilmapiiri tällä hetkellä"

Katso suorana kello 20.55: Ulkoministeri Pekka Haavisto kommentoi väitteitä ulkoministeriön virkamiehen painostuksesta


Summary: Loppuvaiheessa kiistaa on ollut vain palkankorotusten suuruudesta. Kiistaa hankaloitti erilaiset käsitykset kiky-tuntien vaikutuksesta korotuksiin.

Elektroniikan ja sähkölaitteiden valmistus

Valtakunnansovittelija  Vuokko Piekkala  on jättänyt sovintoehdotuksen Teknologiateollisuuden ja Teollisuusliiton palkkakiistaan. Viime vaiheessa erimielisyyttä oli vain vientiteollisuuden työntekijöiden palkankorotusten suuruudesta, sillä muista kysymyksistä on sovittu jo aiemmin.
 Piekkala odottaa vastauksia ehdotukseensa jo tänään maanantaina klo 20 sähköpostitse. Osapuolet voivat joko hyväksyä tai hylätä ehdotuksen.
 Neuvotteluja on vaikeuttanut erilainen näkemys kiky-tuntien vaikutuksesta palkankorotusten suuruuteen. Työnantajaliitto Teknologiateollisuus ilmoitti  jo aiemmin olevansa valmis luopumaan kiky-tuntien jatkosta , mutta niistä luopumisen pienentävän palkankorotuksia.
 Työntekijöitä edustavalle  Teollisuusliitolle työnantajan linjaus ei ole sopinut .
 Teollisuusliitto on ilmoittanut aloittavansa ensi viikon alussa lakon , jos sopua ei saada aikaan. Monet muut liitot ovat ajoittaneet lakkonsa samaan aikaan. Niiden neuvotteluissa on ollut useampia auki olevia kohtia.
 Teollisuusliiton ja Teknologiateollisuuden palkkaratkaisusta odotetaan suuntaa muiden alojen palkankorotusten tasoon.

Valtakunnansovittelija jätti sovintoehdotuksen teknologiateollisuuden palkkakiistaan, vastauksia odotetaan klo 20


Summary: Kaikkia ei voi tietää, ja silloin kotikatsomo saa pisteen tunnistamisesta, sanoo Linnan juhlien selostaja Ari Hakahuhta.

Politiikan erikoistoimittaja  Ari Hakahuhta  on tuttu ääni selostamossa Linnan juhlien aikaan. Tunnistaminen on kovaa työtä ja valmistautuminen juhliin vie päiviä. Hakahuhdan harteilla on pääosin kansanedustajien, poliitikkojen ja virkamieskunnan tunnistaminen 1 700 vieraan joukosta.
 Hakahuhdalla ei mielestään ole erityisen hyvä kasvomuisti, eikä hän usko tunnistavansa poikkeuksellisen hyvin kasvoja.
 – Ei ole. Kyllä tämä on harjoittelun ja kovan opettelun tulosta, hän sanoo.
 Käytännössä Linnan juhlien vieraiden tunnistaminen perustuu yhteispeliin Linnan juhlien eri pelipaikoilla atriumissa ja selostamossa. Tämä toimintatapa on hioutunut alunperin hiihtokisoja varten kehitettyyn metodin pohjalta. Tunnistajat ja varoittajat ilmoittivat selostajille, milloin hiihtäjä saapuu kameran kohdalle.
 Tunnistamista helpottaa huomattavasti myös linnan oma käytäntö: tunnistuskortit. Tasavallan presidentin kanslia lähettää kutsujen yhteydessä tunnistuskortin, jonka vieras on halutessaan voinut täyttää. Eteisessä tunnistamista tekevät toimittajat keräävät nämä kortit vierailta.
 Kortissa on usein niukka tietopaketti kutsuvieraasta: titteli, nimi, puolison nimi ja paikkakunta.
 Tunnistajat ehtivät kysyä nimen noin joka viidenneltä vieraalta:
 – Anteeksi, saisinko tietää nimenne tv-lähetystä varten?
 Viestit ja tunnistustiedot välittyvät radioyhteydellä salin puolella olevan toimittajien ja selostajien tietoon. Selostajalla on aikaa kunkin vieraan kohdalla tunnistamisesta kätteyyn vain kymmeniä sekunteja.
 – Täällä jonossa se ja se, silmälasit, vähän hiuksia ja puolisolla punainen mekko, on se tapa, jolla vieras paikannetaan ja tuntomerkitään jonossa, kuvailee Hakahuhta viestittelyä, minkä varassa mennään eteenpäin.
 Tässä Arin vinkit tunnistamiseen:
 1. Harjoittele etukäteen tunnistamista kuvista
 Joka vuosi vieraat vaihtuvat, mutta osa vieraista on jo ennakkoon tiedossa.
 Jokavuotisia Linnaan saapuvia vieraita ovat etukäteen tiedossa olevat kansanedustajat, mepit, entiset pääministerit ja entiset eduskunnan puhemiehet. Näiden Linnan juhlien vakiovieraiden tunnistamista voi harjoitella jo hyvissä ajoin etukäteen.
 – Pelaan myös Älypään Eduskuntapeliä, jossa yhdistetään kansanedustajien nimiä kasvoihin, Hakahuhta sanoo.
 Hakahuhta tulostaa juhlailtaa varten selostamoon usein erilaisia kuvalistoja, joissa nimi ja kuva yhdistyy. Juhlan aikana ei ehdi googlettamaan, papereiden selaaminen on nopeampaa.
 2. Harjoittele etukäteen tunnistamista eduskunnassa käytävällä ja lehterillä
 Vieraista noin kaksisataa on kansanedustajia ja heidät tiedetään ennakolta. Ei silti ole välttämättä helppoa yhdistää kuvaa ja juhla-asussa ja -meikissä kävelevää kansanedustajaa virallisesta naamakuvasta. Tärkeää on nähdä vieraat etukäteen myös livenä.
 Sen vuoksi Hakahuhta harjoittelee tunnistamista eduskunnassa.
 Ennen istunnon alkua hän tarkkailee eduskunnan hissiaulassa kansanedustajien olemusta ja kävelyä, kun kansanedustajat vyöryvät saliin ennen istunnon alkua. Myös istuntosalin lehterillä on hyvä paikka harjoitella tunnistamista.
 – Jos en ensimmäisen sekunnin aikana tunnista jotakuta, on syytä harjoitella tunnistamista vielä lisää.
 3. Treenaa etukäteen tunnistamista katsomalla aiempien vuosien Linnan juhlia
 Monet vieraista ovat juhlissa myös useita kertoja. Siksi vanhojen lähetysten ja juttujen selaaminen auttaa tunnistamisessa ja mieleenpainamisessa.
 – Ennen kaikkea se auttaa pääsemään kiinni siihen rytmiin ja moodiin, mikä siinä tilanteessa on: ai niin, nämä asiat pitää muistaa, paljastaa Hakahuhta.
 4. Kiinnitä huomiota tavanomaisesta poikkeaviin tuntomerkkeihin
 Tuntomerkit auttavat suorassa lähetyksessä. Ne auttavat selostajaa tunnistamaan sekä itse henkilön, että hänen edessään tai takanaan tulevan.
 – Poppari pomppaa jonosta, samoin kansallispuku tai papinpuku. Tällaisen erottuvan yksityiskohdan eteen tai taakse voi paikantaa joitakin tunnistettavia henkilöitä, kun eteisestä viestitetään, kuka on tulossa seuraavaksi, paljastaa Hakahuhta.
 Ei hitsi, kuka tämä on? ei yleensä kuulu kotikatsomoon saakka, mutta epätoivon hetki yllättää selostajan vähintään kerran joka itsenäisyyspäivä. Se kuuluu asiaan.
 – Kaikkia vieraita ei voi eikä ehdi tunnistaa. Jokaisessa juhlassa on aina myös täydellisen blackoutin hetkiä, Hakahuhta kertoo.
 Kutsuvieraiden joukossa on aina joku jota kukaan selostamossa ei tunne, mutta on paikallisesti hyvinkin seurattu henkilö.
 – Kaikkia ei voi tietää, silloin kotikatsomo saa pisteen tunnistamisesta, Hakahuhta myöntää.
 Onko sinulla hyvä kasvomuisti? Tunnetko valtakunnan kerman?  Pelaa Linnan juhlien tunnistuspeliä  ja voit voittaa juhlavan palkinnon!

Näillä metodeilla konkariselostaja Ari Hakahuhta tunnistaa Linnan vieraat – Apuna hiihtokisoissa aikanaan kehitetty kikka


Summary: Ensi vuonna on luvassa kovia vääntöjä unionin seitsemän tulevan vuoden rahoitusarviosta. Suomi siirtyy puheenjohtajan paikalta ajamaan omia etujaan täysimääräisesti.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Suomi jakoi maanantaina EU-maille esityksensä vuosien 2021–2027 budjetiksi.
 Budjetin koko on 1,07 prosenttia EU-jäsenmaiden yhteenlasketusta bruttokansantulosta eli yhteensä 1,09 tuhatta miljardia euroa. Se on suurinpiirtein saman verran kuin edellisellä seitsenvuotiskaudella.
 Ehdotus on pienempi kuin EU-komissio esitti eli 1,11 prosenttia tai parlamentin 1,13 prosenttia bruttokansantulosta.
 Suomen esitys vastannee ennen kaikkea unionin nettomaksajamaiden toiveisiin. Sen sijaan Itä- ja Etelä-Euroopan maista on odotettavissa vastalauseita, koska Suomi haluaa leikata aluekehitysrahoista.
 Maatalousrahoituksen osuus on kokonaisuutena edellistä budjettikautta pienempi, mutta maatalouden kehityksen varoja Suomi haluaa kasvattaa.
 – Suomi nostaa maatalouden osuutta suhteessa komission ehdotukseen. Olemme nähneet tarpeet, joita maaseudun kehittämisessä on, eurooppaministeri  Tytti Tuppurainen  sanoi maanantaina Helsingissä.
 Jäsenmaat keskustelevat esityksestä ensimmäisen kerran keskiviikkona suurlähettilästasolla. Ensi viikolla esitystä käsittelevät vuorostaan eurooppaministerit ja parin viikon kuluttua EU-huippukokous.
 Suomalaislähteiden mukaan neljännes budjetista on sidottu ilmastotoimiin. Budjettiin esitetään myös rahoituksen ehdollisuutta: jos jäsenmaa rikkoo oikeusvaltioperiaatetta, siltä voitaisiin evätä tukia.
 Brysselissä Suomen esitystä kritisoitiin ennakkoon liian kunnianhimottomaksi.
 Lue lisää:   Tyrmäys Suomen kasaamalle EU-budjetille: Rahaa palaa liikaa maatalouteen – missä panostukset ilmastoon, digiin ja rajavalvontaan?
 Tuppurainen ei niele kritiikkiä. Hänen mielestään Suomi on tehnyt modernin budjetin, jonka valmistelussa on kuultu laajasti eri osapuolia. Esimerkiksi maatalouden kehitysrahojen kasvattaminen oli hänen mukaansa nimenomaan EU-maiden toive.
 Suhteessa nykybudjettiin Suomi myös kasvattaa Tuppuraisen mukaan digitalisaation rahoitusta.
 EU-komissio esitti kuitenkin kaksi kertaa suurempaa summaa esimerkiksi Digitaalinen Eurooppa -ohjelmaan.
 – Sen toteuttaminen ei vain olisi ollut poliittisesti mahdollista, Tuppurainen kuittaa.

Suomi jakoi ehdotuksensa EU:n budjetiksi – Eurooppaministeri Tuppurainen: Olemme nähneet tarpeet, joita maaseudun kehittämisessä on


Summary: Aiemmin brittihovi on joutunut ongelmiin prinssi Andrew'n ja Epsteinin yhteydenpidon vuoksi.

Norjan kruununprinsessa  Mette-Marit  on pahoitellut yhteydenpitoaan seksirikoksesta tuomitun yhdysvaltalaisen  Jeffrey Epsteinin  kanssa.  Norjalaisen Dagens Næringsliv -lehden mukaan  kaksikko tapaili sekä Epsteinin asunnolla että Oslossa vielä vuosia sen jälkeen, kun yhdysvaltalaismiljonääri oli jo tuomittu alaikäiseen kohdistuneesta seksuaalirikoksesta.
 Mette-Marit pahoittelee nyt sitä, ettei selvittänyt Epsteinin taustoja ennen tämän tapaamista.
 – En olisi ikinä ollut tekemisissä Jeffrey Epsteinin kanssa, jos olisin tiennyt hänen rikollisen toimintansa vakavuudesta. Minun olisi pitänyt tarkistaa Epsteinin taustat, ja kadun etten tehnyt sitä, Mette-Marit sanoo Dagens Næringslivissa.
 Mette-Maritin pahoittelusta ovat uutisoineet myös muun muassa  Norjan yleisradioyhtiö NRK  ja  iltapäivälehti VG .
 Mette-Marit, jonka puoliso on kruununprinssi  Haakon , ei ole ensimmäinen Epsteinin tapaukseen sekaantunut eurooppalaisen kuninkaallisen perheen jäsen.
 Aiemmin Britannian prinssi  Andrew  on ajautunut keskelle skandaalia Epsteinin vuoksi. Myös Andrew tapaili Epsteinia vielä tämän saaman tuomion jälkeen. Andrew on kiistänyt häneen kohdistuneet syytökset alaikäisen tytön hyväksikäytöstä.
 Aiemmin Andrew'n entinen vaimo herttuatar  Sarah  on pahoitellut sitä, että otti talousvaikeuksissaan vastaan rahallista apua Epsteinilta.
 Uusista alaikäisiin kohdistuneista seksuaalirikoksista epäilty Epstein teki elokuussa itsemurhan sellissään New Yorkissa.
 Lisää aiheesta:
 Britannian prinssi Andrew vetäytyy tehtävistään toistaiseksi
 Skandaaliprinssi Andrew vajoaa yhä syvemmälle suohon – brittimedia kysyy, kuinka satojen tuhansien tuloilla on rahoitettu miljoonamenot
 Kahta Jeffrey Epsteinia vahtinutta vanginvartijaa vastaan nostettiin syytteet
 Prinssi Andrew katuu ystävyyttään seksuaalirikoksista tuomitun Epsteinin kanssa: "Sopimatonta kuninkaallisen perheen jäsenelle"

Seksirikoksesta tuomitulla Jeffrey Epsteinilla yhteys myös Norjan kuninkaallisiin – Lehti: Kruununprinsessa Mette-Marit pahoittelee tapailua


Summary: Vian korjausarviota ei tällä hetkellä ole.

Liikenteenohjausjärjestelmän vika on keskeyttänyt junaliikenteen Keravalla, kertoo Rataliikennekeskus. Liikenne keskeytyi iltapäivällä kello kahden jälkeen.
 Rataliikennekeskuksesta kerrotaan, että vika vaikuttaa kaikkiin Keravan kautta kulkeviin kaukojuniin sekä R, Z ja K-juniin.
 VR:n mukaan K-junat liikennöivät tällä hetkellä Helsinki-Korso välillä. Lähiliikenteessä on odotettavissa junavuorojen peruutuksia.
 Rataliikennekeskuksesta kerrotaan, ettei arviota vian syystä tai kestosta vielä ole.

Junaliikenne seisoo Keravan kohdalla vaihdevian vuoksi – Vaikuttaa  lähi- ja kaukoliikenteeseen


Summary: Yle tavoitti 12 keskustan piirijohtajaa, heistä valtaosa jatkaisi hallitusyhteistyötä SDP:n kanssa.

Keskustan eduskuntaryhmä kokoontuu iltapäivällä keskustelemaan Posti-kiistan uusimmista käänteistä.
 Puolueen piirijohtajista valtaosa ei halua antaa neuvoja kansanedustajille siitä, kuinka tilanteessa pitäisi edetä. Monessa piirissä asiasta ei ole "laajemmissa kammareissa" vielä ehditty edes keskustella.
 Suurin osa Ylen tiedusteluun vastanneista piirijohtajista toivoo kuitenkin hallitusyhteistyön jatkuvan. Näin kerrottiin yhdeksästä piiristä. Kolme ei ottanut tässä vaiheessa asiaan kantaa.
 Yle tavoitti 12 keskustan piirijohtajaa. Yhteensä puolueella on 20 piirijärjestöä.
 Selkeimmin jatkon puolesta puhuu Pohjois-Pohjanmaan piirin puheenjohtaja  Jussi Ylitalo .
 – Toivon, että hallitus voisi jatkaa toimintakykyisenä, hallitusohjelma on koko Suomen ohjelma, Ylitalo toteaa.
 Samalla linjalla ollaan Varsinais-Suomessa.
 – Meille on kaikista tärkeintä se, että hallitus säilyy toimintakykyisenä ja pystymme noudattamaan hyvää hallitusohjelmaa, josta kesällä sovittiin. Jos näyttää siltä, että hallitus ei pysy toimintakykyisenä, niin sitten täytyy tehdä johtopäätöksiä, kertoo keskustan Varsinais-Suomen piirin puheenjohtaja  Satu Simelius .
 Lisätietoja kaivataan
 Lisäselvityksiä ja tietoja koko saagaan kaipaavat kaikki piirijohtajat.
 Etelä-Hämeen piirin toiminnanjohtaja  Juha Iso-Aho  toteaa tapahtumien heikentäneen luottamusta pääministeriin.
 – Tulee vaatia selvitys.  Antti Rinteen  esiintyminen ei ole luottamusta herättänyt, Iso-Aho toteaa.
 Samalla Iso–Aho kuitenkin vakuuttaa, että kenttäväki luottaa puolueen johdon osaavan hoitaa asian.
 Luottamus Rinteeseen rakoilee
 Pääministerin luottamuksen katoamisesta puhuu myös Etelä-Hämeen piirin puheenjohtaja  Johanna Häggman .
 – Pääministeri on puhunut välillä hallituksen suulla ilman valtuuksia hallitukselta. Se on tuonut epäluottamusta pääministeriä, ei hallitusta kohtaan, Häggman toteaa.
 – Hallitus voisi hyvin jatkaa samassa kokoonpanossa ja samalla ohjelmalla, vaikka pääministeri vaihtuisi, hän jatkaa.
 Päijät-Hämeen piirin varapuheenjohtaja  Eevakaisa Lehtosalo-Lönnberg  sanoo suoremmin, että SDP:n pitäisi mietti sisäisesti Rinteen asemaa.
 – Henkilökohtaisesti ajattelen, että sosiaalidemokraatit voisivat miettiä puolueensa sisällä sitä, että onko pääministeri Antti Rinne kykenevä jatkamaan tehtävässään.
 Pirkanmaan piirin varapuheenjohtaja  Heidi Tanhua  toteaa, että hallitus voi jatkaa vaikka pääministeriä vaihdettaisiin. Hänen mukaansa se on onnistunut ennenkin.
 – Pöytä puhdistuu. Saadaan uusi alku, kun  [Sirpa] Paatero  jo uhrattiin ja Rinteen tilanne on tämä, niin selkeyttäisi tilannetta. Selvitään pääministeriä vaihtamalla. Uuden pääministerin henkilöstä ei ole keskusteltu, niin pitkällä ei olla, Tanhua sanoo.

Keskustan piiriväki jatkaisi hallituksessa, Rinteen asema mietityttää – keskustan eduskuntaryhmä koolla kello 14


Summary: Mielentilatutkimuksen mukaan irakilaismies oli tekohetkellä viime vuoden syksyllä syyntakeinen eli täydessä ymmärryksessä.

Satakunnan käräjäoikeus on tuominnut irakilaisen  Alaa Kadhim Mahdi Albu-Salihin  elinkautiseen vankeuteen Porin Itäpuiston murhasta. Lisäksi hänet määrättiin maksamaan kymmeniä tuhansia euroja korvauksia muun muassa uhrin sukulaisille.
 Käräjäoikeus totesi miehen syylliseksi jo kesäkuussa antamassaan välituomiossa, mutta määräsi hänet vielä mielentilatutkimukseen. Käräjäoikeuden mukaan mies oli toiminut syytteessä kuvatulla tavalla murhatessaan entisen naisystävänsä.
 Mies kiisti syytteet alun alkaen ja väitti, että naisen olisi surmannut asunnossa ollut ulkopuolinen henkilö.
 Mielentilatutkimuksessa mies todettiin syyntakeiseksi.
 Seurustelusuhde päättyi raakaan väkivaltaan
 Keski-ikäinen nainen löytyi surmattuna kerrostaloasunnosta Itäpuistosta vuosi sitten syyskuussa. Nainen oli tapettu erittäin raa'alla tavalla.
 Teosta tuomittu on vuonna 1990 syntynyt irakilaistaustainen mies, joka oli ollut seurustelusuhteessa uhrin kanssa.
 Teon tapahtuma-aikaan seurustelusuhde oli päättymässä ja teon motiivina epäillään olleen erosta johtuneen riitaisuuden.
 Asian poliisitutkinta oli poikkeuksellisen hankalaa. Alun perin jutun syyte oli tarkoitus nostaa ennen viime joulua, mutta käräjäoikeus siirsi määräpäivän tämän vuoden maaliskuulle, koska poliisin esitutkinta ei valmistunut ajallaan.
 Itäpuiston murha Tapaus sattui varhain sunnuntaiaamuna 16. syyskuuta 2018. Pelastuslaitos sai hälytyksen Itäpuistoon tulipalon takia. Asunnosta löytyi kuollut keski-ikäinen nainen, josta poliisin tutkimuksissa löytyi ulkoisen väkivallan merkkejä. Nainen oli asunnon haltija. Poliisi vangitsi irakilaistaustaisen miehen 19. syyskuuta 2018 todennäköisin syin epäiltynä murhasta. Käräjäoikeus totesi miehen syylliseksi tekoon kesäkuussa 2019, mutta passitti hänet mielentilatutkimukseen.
 Henkirikoksen käsittely alkoi kesäkuussa Porissa Satakunnan käräjäoikeudessa.
 Mies aloitti väkivallan naisen asunnossa suututtuaan siitä, että nainen halusi päättää seurustelusuhteen ja purkaa kihlauksen.
 Surmatekoon liittyi erityistä raakuutta ja julmuutta ilmentäviä piirteitä.
 Teon törkeyteen vaikutti syyttäjän mukaan myös se, että nainen oli miestä fyysisesti heikompi ja näin puolustuskyvytön.
 Tuomio ei ole lainvoimainen, vaan siitä voi valittaa.
 Aiheesta aiemmin:
 Käräjäoikeuden välituomio: Porin Itäpuiston murhasta epäilty on syyllinen – passitetaan mielentilatutkimukseen
 Ex-poikaystävä sai murhasyytteen Porin julmasta henkirikoksesta
 Porin Itäpuiston raa'an henkirikoksen esitutkinta valmistumassa: Naisen murhan tutkinta ollut poikkeuksellisen vaikeaa

Ex-poikaystävä tuomittiin elinkautiseen Porin julmasta murhasta


Summary: Työt päättyvät jopa 95 ihmiseltä.

Stora Enso ja Efora aloittavat yt-neuvottelut Varkauden kartonkitehtaalla ensi maanantaina.
 Stora Enson yt-neuvottelut koskevat koko henkilöstöä, eli 226 ihmistä, ja ne voivat johtaa enintään 40 henkilön irtisanomiseen.
 Kunnossapitoyhtiö Eforan yt-neuvottelut koskevat niin ikään koko 80 ihmisen henkilöstöä ja niiden arvioidaan johtavan enintään 15 työntekijän irtisanomiseen.
 Yt-neuvottelut jatkuvat vähintään kuusi viikkoa. Tavoitteena on järjestää Varkauden tehtaan toiminnot uudelleen kustannustehokkuuden lisäämiseksi.
 Stora Enso pyrkii turvaamaan kannattavuuttaan ohjelmalla, joka tavoittelee 275 miljoonan euron säästöjä muuttuvissa ja kiinteissä kustannuksissa.
 Aiheesta aiemmin:
 Stora Enso keskittää kuusisahatavaran tuotannon Varkauteen – Kiteen saha suljetaan

Stora Enso ja Efora aloittavat yt-neuvottelut Varkaudessa


Summary: Tampereen yliopisto teki tutkintapyynnön Rokotetutkimuskeskukseen liittyen. Keskuksen perustaja Timo Vesikari kiistää rikosepäilyt.

Tampereen yliopisto on jättänyt tutkintapyynnön Rokotetutkimuskeskukseen liittyen. Juttu liittyy Suomen tunnetuimman rokotetutkijan  Timo Vesikarin  toimintaan.
 Tampereen yliopiston provosti  Jarmo Takala  vahvistaa asian Ylelle. Takalan mukaan esitutkinta asiassa on aloitettu.
 Provostin mukaan Sisä-Suomen poliisin talousrikosyksikkö tutkii asiaa. Takala ei suostu kertomaan, mitä tutkinta koskee. Myös poliisi on vaitonainen tutkinnan syystä.
 Rokotetutkimuskeskuksen johtaja, tunnettu rokotetutkija Timo Vesikari jätti tehtävänsä yllättäen lokakuussa, kertoi  Aamulehti syksyllä . Syitä ei kerrottu.
 Vesikari kiistää epäilyt
 Pirkanmaan käräjäoikeudessa on maanantaina esillä pakkokeinoasia Vesikariin liittyen.
 Timo Vesikari kertoo Ylelle, että kyseessä on riita hänen ja Tampereen yliopiston välillä. Vesikari kiistää tutkintapyynnön väitteet rikosepäilyistä. Hän ei kerro tutkintapyynnön sisältöä tarkemmin, koska kyseessä on hänen mukaansa salainen asia.
 Timo Vesikari kiistää rikosepäilyt.  Jussi Mansikka / Yle
 Rokotetutkimuskeskus on erikoistunut lasten infektiosairauksien tutkimukseen ja virusrokotteisiin.
 Rokotetutkimuskeskuksessa on kehitetty myös uusi yhdistelmärokote rota- ja norovirusta vastaan. Lukuisat lapset ovat osallistuneet rokotetutkimuksiin. Viime aikoina on tutkittu esimerkiksi poikien HPV-rokotetta.
 Professori Timo Vesikari on perustanut Rokotetutkimuskeskuksen.
 Tampereen yliopistossa on tehty rokotetutkimuksia jo vuodesta 1979 lähtien. Nykymuotoisena Rokotetutkimuskeskus on toiminut vuodesta 2004.
 Rokotetutkimuskeskukseen kuuluu tutkimuslaboratorio sekä kymmenen alueellista rokotetutkimusklinikkaa.
 Rokotetutkimuskeskuksen toiminta jatkuu Jarmo Takalan mukaan normaalisti. Rokotetutkimuskeskusta johtaa nyt  Tapio Visakorpi .

Poliisi tutkii Suomen tunnetuimman rokotetutkijan toimintaa – Tampereen yliopisto jätti itse tutkintapyynnön


Summary: Thunbergin matkasuunnitelmat menivät uusiksi kun ilmastokokous siirrettiin Chilestä Espanjaan.

Espanjan pääkaupungissa Madridissa alkaa tänään YK:n ilmastokokous COP 25. Yksi tapaamisen tiiviisti seuratuista osallistujista on ruotsalaisaktivisti  Greta Thunberg , joka purjehtii paikalle Yhdysvalloista. Thunberg on kertonut sosiaalisessa mediassa, että matka Atlantin yli päättynee tiistaina Portugalin Lissaboniin.
 – Päivä 18. Kiidämme kohti Eurooppaa. Arvioitu saapumisaika on tiistaiaamuna. Saavumme Doca de Alcântaraan (venesatama) Lissabonissa. Odotamme innolla näkevämme teidät kaikki siellä! Thunberg kirjoittaa tviitissään.
 Thunbergin merimatka on kestänyt noin kolme viikkoa.
 Alun perin ilmastokokous oli tarkoitus järjestää Chilen pääkaupungissa Santiagossa. Maa kuitenkin katsoi paremmaksi vetäytyä kokouksen järjestämisvastuusta levottomiksi yltyneiden mielenosoitusten vuoksi ja ilmastokokous siirrettiin Madridiin.
 Greta Thunbergia kuljettava katamaraani. Thunberg on kuvaillut purjehdusmatkojaan Atlantin yli "erittäin opettavaisiksi". Nicholas Kamm / AFP
 Kun ilmastolakoistaan tuttu Thunberg huomasi olevansa väärällä mantereella, hän pyysi apua sosiaalisessa mediassa. Thunberg välttää lentämistä sen aiheuttaminen ilmastopäästöjen takia.
 Lue lisää: Greta Thunberg huomasi olevansa väärällä mantereella: "Matkustin väärään suuntaan" – YK:n ilmastokokous järjestetään Chilen sijaan Espanjassa
 Lopulta kyyti järjestyi  australialaisten YouTube-tähtien katamaraanilla . 48-jalkaisen La Vagabonde -aluksen matkaseurueeseen kuuluvat australialaiset  Riley Whitlum  ja  Elayna Carausu , pariskunnan alle vuoden vanha  Lennon -poika sekä ammattipurjehtija, britti  Nikki Henderson . Matkalla mukana myös Thunbergin isä.
 Menomatka Yhdysvaltoihin taittui  elokuussa kilpapurjeveneellä .
 YK:n pääsihteerin  António Guterresin  isännöimässä ilmastokokouksessa New Yorkissa Thunberg tylytti tiukkaan sävyyn maailman johtajia ja penäsi heiltä tiukempia ilmastositoumuksia.
 New Yorkin kokouksessa monet maat sitoutuivat entistä tiukempiin päästövähennyksiin, ja Madridissa tarkastellaan sitoumusten etenemistä.
 Kokous kestää joulukuun 13. päivään asti.
 Lue myös :
 Ilmastosovun keskeiset palat heikolla pohjalla: hiilisäännöissä iso riski epäonnistua samalla kun teollisuusmaat pihtaavat leikkauksia
 Greta Thunberg läksytti maailman johtajia, Sauli Niinistö lupasi Suomen johtavan esimerkin avulla – Yle seurasi New Yorkin ilmastokokousta

Ilmastoaktivisti Greta Thunberg on edelleen merillä, arvioi ehtivänsä Lissaboniin tiistaina – ilmastokokous alkaa tänään Madridissa


Summary: Yle haastatteli kurdialueen ulkoministeri Abdulkarim Omaria vankileireillä olevien, Isis-taistelijoiden lasten tilanteesta puhelimitse.

Kurdiviranomaiset eivät luovuta vankileireillä olevia lapsia kotimaihinsa ilman äitejään. Orpolapsia voidaan palauttaa.
 Asian ilmoitti Koillis-Syyrian autonomisen kurdialueen ulkoministeri  Abdulkarim Omar  Ylelle puhelinhaastattelussa.
 – Luovutamme orpoja kotimaihinsa, koska orvot ovat humanitaarisia tapauksia. Emme luovuta lapsia, jos heidät erotetaan äideistään, ja äidit jätetään tänne, sanoi ulkoministeri Omar.
 Suomessa, samoin kuin muissakin maissa, joista on lähtenyt vierastaistelijoita terroristijärjestö Isisin riveihin, on pohdittu, mitä tehdä taistelijoiden vangituille perheenjäsenille.
 Ilta-Sanomien uutisen mukaan Suomen ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) yritti järjestää lapsien palauttamista siten, että ulkoministeriö olisi toimittanut heidät konsulikyydillä. Ministeriön virkamies kieltäytyi järjestämästä asiaa ilman ministerin poliittista päätöstä, Ilta-Sanomat kertoo.
 IS: Pekka Haavisto yritti junailla Isis-leirin lapset salaa Suomeen
 Ulkoministeri Omarin mukaan kurdiviranomaisilla on dialogi Suomen hallituksen kanssa äitien ja lasten tilanteesta.
 – Suomi ei ole pyytänyt, että lapset evakuoidaan ja äidit jätettäisiin tänne. Keskustelemme edelleen tilanteesta. Mitään sopimusta ei ole tehty, Omar kertoo Ylelle.

Syyrian kurdialueen ulkoministeri: Emme luovuta Isis-lapsia, jos heidät erotetaan äideistään