Summary: Traficomin selvityksen mukaan joka toinen suomalainen on huolissaan älylaitteiden tietoturvallisuudesta

Suomi on aloittanut älylaitteiden turvallisuuden varmistamisen ensimmäisenä Euroopassa. Uusi Tietoturvamerkki auttaa kuluttajia tekemään turvallisempia älylaitehankintoja kotiin, tiedottaa Liikenne- ja viestintävirasto Traficom.
 Traficom julkaisi Tietoturvamerkin tiistaina. Merkki takaa kuluttajalle, että laitteen tietoturvan perusominaisuudet ovat kunnossa. Tietoturvamerkki voidaan myöntää sertifiointiprosessin läpäisseille verkottuneille älylaitteille.
 – Markkinoilla olevien laitteiden tietoturvallisuus vaihtelee, eikä kuluttajilla ole toistaiseksi ollut helppoa tapaa erottaa turvallista laitetta turvattomasta. Tietoturvamerkki vastaa tähän tarpeeseen ja helpottaa ostopäätöksen tekemistä. Sen avulla kuluttajien on helppo tunnistaa riittävän tietoturvallinen laite, toteaa Traficomin Kyberturvallisuuskeskuksen johtaja  Jarkko Saarimäki  tiedotteessa.
 Kolme ensimmäistä merkkiä myönnetty
 Älykotien yleistyessä verkkoon liitetään jatkuvasti enemmän laitteita, joiden välittämää tietoa käytetään erilaisissa palveluissa. Koska laitteet myös keräävät jatkuvasti tietoa käyttäjistään, tulee niiden tietoturvallisuuteen Traficomin mukaan kiinnittää yhä tarkemmin huomiota.
 Kun kodin verkkoon liitettyjen laitteiden – esimerkiksi älytelevisioiden, älypuhelimien ja lelujen – tietoturva on kunnossa, vältytään tietojen väärinkäytöltä, laitteiden haltuunotoilta tai tietovuodoilta.
 Syksyllä 2019 Traficom selvitti älylaitteiden hankintaan ja käyttöön liittyviä kuluttajien asenteita ja toiveita. Tutkimuksen keskeisiä tuloksia oli se, että joka toinen suomalainen on huolissaan älylaitteiden tietoturvallisuudesta. Lisäksi Suomessa kaksi kolmesta kokee erittäin tärkeäksi, että laitteiden tietoturvallisuudesta on saatavilla ymmärrettävää tietoa.
 Tietoturvamerkkiä on valmisteltu Suomessa viime vuoden loppupuolelta. Ensimmäiset Tietoturvamerkit on nyt myönnetty Cozifyn Hub-älykotisovellukselle, DNA:n Wattinen-älylämmityspalvelulle ja Polar Electron Ignite fitness -älykellolle.

Tietoturvamerkki otettiin käyttöön – helpottaa älylaitteiden turvallisuuden varmistamista


Summary: Kassissa oli lähes yhdeksän kiloa amfetamiini. Sen arvo katukaupassa on yli puoli miljoonaa euroa.

Syyttäjä vaati kahdelle miehelle pitkiä vankeustuomioita Porista löytyneestä suuresta amfetamiinilastista.
 Helmikuussa porilaisen kerrostalon rappukäytävästä löytyneessä kassissa oli lähes yhdeksän kiloa korkeapitoista amfetamiinia. Poliisin mukaan huumeiden katukauppa-arvo olisi ollut jopa yli puoli miljoonaa euroa.
 Toukokuussa poliisi pyysi yleisöltä vihjeitä laukusta. Syytteen mukaan epäiltyjen henkilöllisyydet vahvistuivat kassin tavaroista löydetyistä dna- ja sormenjäljistä.
 Kolmelle syytteet
 Esitutkinnan aikana poliisi on kuulustellut epäiltyinä neljää porilaista miestä, joista kaksi vangittiin. Toinen heistä on edelleen vangittuna. Häntä epäillään törkeän huumausainerikoksen lisäksi myös muista rikoksista.
 Poliisin mukaan miehen hallusta löytyi kotietsinnässä muun muassa varastetuksi ilmoitettu ampuma-ase.
 Syytteen sai kaikkiaan kolme miestä. Kahta miehistä syytetään törkeästä huumausainerikoksesta, ja heille vaaditaan kahdeksan ja kymmenen vuoden vankeusrangaistuksia.
 Kolmas mies järjesti syyttäjien mukaan asunnon huumeiden säilyttämistä varten. Hänelle vaaditaan yli kahden vuoden vankeutta.
 Syyttäjän mukaan toinen pääsyytetyistä oli tuonut amfetamiinierän Merikarvialta Poriin ja erehdyksessä jättänyt huumekassin rappukäytävään.

Rappukäytävästä löytyi iso amfetamiinilasti Porissa – syyttäjä vaatii päätekijöille pitkiä vankeustuomioita


Summary: Ammuskelu tapahtui maanantaina ja poliisin mukaan operaatio saaressa saatiin valmiiksi tiistaiaamuna.

Yhtä ihmistä ammuttiin Ahvenanmaalla Brändön kunnassa maanantaina, tiedottaa saarimaakunnan poliisi. Uhri haavoittui ampumisessa vakavasti, mutta hän oli poliisin mukaan löydettäessä tajuissaan.
 Poliisi sai hälytyksen Lappon saarelle noin kello 16. Rajavartiosto ja poliisi pidättivät ampujaksi epäillyn Lappossa kello 18.40.
 Poliisi eristi tapahtumapaikan maanantaina tutkimuksia varten. Operaatio saaressa saatiin poliisin mukaan valmiiksi tiistaiaamuna.
 Haavoittunut on kuljetettu sairaalahoitoon Turun yliopistolliseen keskussairaalaan.
 Ahvenanmaan ampumatapauksesta uutisoi  Turun Sanomat  ja  Iltalehti.

Yhtä ammuttiin Ahvenanmaan Brändössä – uhri kuljetettiin Turun yliopistolliseen keskussairaalaan


Summary: Pelin avulla on onnistuttu vähentämään sairauspoissaoloja ja parantamaan työtyytyväisyyttä.

Normaalityönään toimitusjohtaja  Leif Fagernäs  huolehtii, että teollisuushalleja valmistuu tilausten mukaan. Sen ohessa hän ja Kälviällä toimivan Best-Hall Oy:n kaikki esimiehet ovat nyt kahden vuoden ajan opetelleet pelin avulla työntekijöiden johtamista.
 Tuottava esimies -peli toimii niin, että se antaa pelaajalle ratkaistavaksi erilaisia työpaikan ongelmia. Esimerkiksi joku keinoälyn tarjoamista alaisista tietokoneella kertoo “Meillä on huono me-henki”.
 Tämän jälkeen peliä pelaavan esimiehen pitää etsiä oikeita toimenpiteitä pelin tarjoamasta työkalupakista. Esimies voi valita palkitsemisen, työyhteisön kehittämisen, laatuun ja osaamisen panostamisen tai monien muiden HR-käytäntöjen väliltä.
 – Peliin jää koukkuun, kun tulee tarve parantaa suoritustaan, sanoo toimitusjohtaja Leif Fagernäs.
 Johtoportaan kouluttautumisen tarkoituksena on ollut siirtyä asialähtöisestä johtamisesta ihmisläheisempään suuntaan. Jos joku työntekijä kertoo työssä tai työpaikalla ilmenneestä ongelmasta tai kehityskohteista, niin työntekijää kuunnellaan ja asiaan reagoidaan.
 Best-Hallissa havahduttiin siihen, että kuormitus suorittavassa työssä voi käydä henkisesti raskaaksi, jos työntekijää ei kuulla.
 Best-Hall Oy:n toimitusjohtaja Leif Fagernäs ja henkilöstöpäällikkö Mats Holm pelaavat Tuottava esimies-peliä. Kalle Niskala / Yle
 Esimiesten kuormitus alkoi näkyä
 Best-Hall valmistaa ristikkorakenteisia varasto-, urheilu- ja teollisuushalleja omassa tehtaassaan. Yrityksen palveluksessa on 130 työntekijää.
 Tarve kehittää esimiestyötä lähti liikkeelle työntekijöiltä saadusta palautteesta. Työnjohdon kuormitus ja paineet alkoivat näkyä johtamisessa ja siitä syystä tarvittiin uusia työkaluja. Erityisesti tukea tarvitsivat suorittavan portaan esimiehet.
 – Kun kaikki esimiehet sisäistävät oman roolinsa ja esimiesten ketju toimii joka suuntaan, niin silloin tilanne on ideaali, pohtii toimitusjohtaja Leif Fagernäs.
 Tuottava esimies -peli hyödyntää tekoälyä. Peliin on ohjelmoitu henkilöjohtamisessa tarvittavat työkalut ja se simuloi eripituisia ajanjaksoja työelämästä. Kun esimies pelaa ennakkoon läpi kokonaisen kalenterivuoden, hän oppii käsittelemään työntekijöiden kanssa mahdollisesti vastaan tulevia ongelmatilanteita jo etukäteen.
 – Pelin tarjoamat johtamisen työkalut ovat selvittäneet omia ajatuksia ja avanneet keskustelua myös muiden esimiesten kanssa, kertoo henkilöstöpäällikkö  Mats Holm .
 Toimitusjohtaja Leif Fagernäs jatkaa.
 – Kun kaikki henkilöstön hallintaan tarvittavat työkalut ovat koko ajan saatavilla, niin niiden käyttöön tottuu.
 Työjohtaja Miika Tuomikoski valvoo alaistensa työskentelyä muovisaumauskoneella. Kalle Niskala / Yle
 Tekoäly siirtää huomion itse suorituksesta ihmiseen
 Tekoälyä on kahta tyyppiä. Dataohjattu tekoäly perustuu isoon datamäärään, jota voidaan analysoida. Malliohjattu tekoäly puolestaan perustuu vahvistettuun oppimiseen. Kun työskentely-ympäristö ja työskentely tunnetaan, voidaan simuloida tulevaisuutta.
 – Tässä pelissä harjoitellaan tyypillisiä työyhteisön ongelmia ja opetellaan hakemaan ratkaisuja vuorovaikutuksesta, sanoo henkilöstötuottavuuden tutkimusjohtaja  Marko Kesti  Lapin yliopistosta.
 Kesti on vuosia tutkinut henkilöstön tuottavuutta ja väitellyt aiheesta. Lisäksi hän kirjoittanut useita henkilöstön kehittämistä käsitteleviä kirjoja ja ollut mukana kehittämässä Tuottava esimies -peliä.
 Best-Hallin lisäksi tekoälyavusteista johtamismallia ovat hyödyntäneet mm. nettikauppoja koodaava Pulse 24/7, siivouspalveluita tarjoava SOL ja Oulun kaupunki.
 Kuvakaappaus keinoälyä hyödyntävästä Tuottava esimies -pelistä. Kuvasta voi nähdä kuinka kuvitteelliset henkilöt esittävät työpaikan ongelmia. Kalle Niskala / Yle
 Tuottava esimies -pelin talousraportista näkee QWL-indeksin nousun. Kalle Niskala / Yle
 Pelissä opeteltava henkilöstöön panostaminen vie hetkellisesti yrityksen resursseja. Mutta pitkällä tähtäimellä panostuksen uskotaan tulevan takaisin työhyvinvointina ja sitä kautta tuottavuutena.
 – Henkilöstön kehitys ei saa olla pakkopullaa, vaan investointi tulevaisuuteen.
 Tulevaisuudessa on mahdollista pelata dataohjatun ja malliohjatun tekoälyn yhdistelmällä, jolloin peliin voidaan syöttää yrityksen omat tunnusluvut.
 – Tätä yrityksen digitaalista kaksosta voidaan seurata ja johtaa reaaliajassa, Kesti selventää.
 Työyhteisön hyvinvointiin kehitetty oma mittari
 Onnistumisen mittarina Tuottava esimies -pelissä käytetään QWL-indeksiä (Quality of Working Life), joka kertoo miten esimies on suoriutunut johtamisesta.
 Työelämän laadun indeksi on Lapin yliopistossa kehitetty tieteellinen mittari, jossa henkilöstökysely muutetaan mittaamaan suorituskykyä käyttämällä motivaatioteoriaa. Tähän sisältyvät fyysinen ja emotionaalinen turvallisuus, yhteenkuuluvuus ja identiteetti sekä päämäärät ja luovuus.
 – Negatiiviset asiat käynnistävät ihmisessä puolustusmekanismin. Sairauspoissaolot lisääntyvät ja se näkyy suoraan tuloksessa, Marko Kesti summaa.
 QWL-indeksi on yrityksessä normaalisti noin 60. Kun työhyvinvointi nousee, myös indeksi kohoaa. Tietynlainen maksimiluku on 85 – sen jälkeen työhyvinvointiin panostaminen ei ole enää taloudellisesti kannattavaa.
 Muovisaumaaja Janne Ruokoja asettelee kangasta saumauskoneeseen. Kalle Niskala / Yle
 Vanhoista malleista poisoppiminen on haastavaa
 Työelämän laatuun panostaminen aloitettiin Best-Hall Oy:ssä vuonna 2017. Kahdessa vuodessa QWL-indeksi on kohonnut 60:stä 62,3:een. Yhdellä yksittäisellä osastolla nousu on ollut tätäkin suurempi.
 – Malliohjattu tekoäly auttaa muuttamaan omaa käyttäytymistä, sanoo henkilöstötuottavuuden tutkimusjohtaja Marko Kesti Lapin yliopistosta.
 Näin on käynyt Best-Hallin työnjohdossa. Vanhoja tapoja on kyseenalaistettu. Suorituskeskeisestä johtamisesta on opittu pois ja tilalle on tullut ihmisläheinen johtaminen.
 – Poisoppiminen vanhasta johtamismalista on ollut haastavaa, mutta ei mahdotonta, sanoo työnjohtaja  Miika Tuomikoski .
 Toimitusjohtaja Leif Fagernäskin myöntää, että omia toimintatapoja on joutunut kyseenalaistamaan.
 – Esimerkiksi ennen en haastatellut eläköityviä. Mutta nyt sen teen, koska ymmärrän miten tärkeää se on.
 Best-Hall Oy:llä simulaatiopelin työkalupakista käytetään monia työkaluja. Henkilöstöä kuunnellaan joka viikko henkilöstön vartissa. Työtä kehittäviä aloitteita on viety eteenpäin ja kehityskeskusteluissa ollaan läsnä. Toimitusjohtaja iloitsee, että toimenpiteiden ansiosta sairauspoissaolot ovat vähentyneet ja työturvallisuus on parantunut.
 Simulaatiopeli on parantanut johtamista Best-Hallin tehtaalla. Kalle Niskala / Yle
 Uuden johtamismallin sisäistäminen vie aikaa
 Best-Hall Oy:ssä työntekijöiden oppimisprosessi on vielä kesken. Tämä huomion toimitusjohtaja Leif Fagernäs teki kierroksella tuotantohallissa, kun hän tapasi hitsarin ison urakan parista. Työntekijä oli tehnyt omaa työtään helpottavan ja nopeuttavan apuvälineen ilman, että olisi tehnyt asiasta aloitteen, joka olisi johtanut palkitsemiseen.
 – Tästä aloitteen tekemisestä pitää jutella seuraavassa palaverissa henkilöstön kanssa.
 Simulaatiopelin takana on paljon sellaista henkilöjohtamisen osaamista, jota toimitusjohtaja Leif Fagernäs ei omien sanojensa mukaan ole vielä sisäistänyt.
 Varhaisen välittämisen malli, kehityskeskustelut, tiimipalaverit ja työroolien tehtäväkuvat sekä kehittämispalaverit. Nämä ovat niitä keinoja, joilla pyritään saamaan henkilöstöä laajemmin mukaan yrityksen kehittämiseen.
 Marko Kesti vertaa yrityksen työntekijöiden yhteenkuuluvuutta Suomen leijonien MM-kultaa voittaneeseen joukkueeseen.
 – Keskinkertaisesta materiaalista saadaan voittajajoukkue.
 Best-Hall Oy:n työntekijä  Janne Ruokoja  on huomannut muutoksen.
 – Kyllä meillä on hyvä fiilis.

Tekoälyä hyödyntävä simulaatiopeli sai yrityksen kyseenalaistamaan vanhat johtamismallit: "Peliin jää koukkuun, kun tulee tarve parantaa suoritustaan"


Summary: Radiolääkeainetta käytetään PET-kuvauksissa ja sen toivotaan edistävän tulehdussairauksien varhaista tunnistamista.

Ensimmäinen kokonaan Suomessa kehitetty kuvantamiseen liittyvä radiolääkeaine on edennyt ihmistutkimuksiin, kertoo Turun yliopisto.
 Ainetta käytetään positroniemissiotomografiassa eliPET-kuvauksissa ja sen toivotaan edistävän tulehdussairauksien, esimerkiksi nivelreuman ja sen liitännäissairauksien varhaista diagnostiikkaa ja lääkekehitystä.
 Radiolääkeaineen on kehittänyt Turun yliopiston professori  Anne Roivaisen  tutkimusryhmä Turun valtakunnallisessa PET-tutkimuskeskuksessa yhdessä akateemikko, professori  Sirpa Jalkasen  kanssa.
 Ensimmäiset kokeet tehtiin terveillä ihmisillä.
 – Radiolääkeaineiden kehitystyö muistuttaa hyvin paljon lääkekehitystä. Vuosia kestäneiden prekliinisten tutkimusten jälkeen olemme vihdoinkin edenneet ihmistutkimuksiin. Kliinisen lääketutkimuksen ensimmäisessä vaiheessa radiolääkeainetta annetaan ensimmäisen kerran ihmisille. Tällöin mukana on vain muutamia terveitä henkilöitä,  Roivainen  sanoo tiedotteessa.
 Nyt toisessa vaiheessa lääkettä testataan pienellä joukolla potilaita.
 – Etsimme nyt tutkimukseen mukaan nivelreumaa sairastavia potilaita yhdessä TYKS:n reumatologian yksikön ylilääkärin Laura Pirilän ja muiden reumatologien kanssa. Mukaan toivotaan kymmentä potilasta, Roivainen sanoo.
 Seuraavassa vaiheessa selviää, löytääkö uusi radiolääkeaine tulehdukset kuvantamisen yhteydessä.
 – Tulehdus on merkittävä osatekijä useissa pitkäaikaissairauksissa, ja hoidon onnistumisen kannalta se tulisi tunnistaa ajoissa. Tulevat tutkimukset osoittavat, soveltuuko uusi radiolääkeaine tulehduksen kuvantamiseen, kerrotaan Turun yliopiston tiedotteessa.
 Tutkimusta ovat rahoittaneet Suomen Akatemia, Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiri (ERVA-rahoitus), Jane ja Aatos Erkon säätiö, Sigrid Juséliuksen säätiö, Business Finland ja Sydäntutkimussäätiö.

Kokonaan Suomessa kehitetty radiolääkeaine eteni ihmistutkimuksiin – Turussa etsitään kymmentä nivelreumapotilasta


Summary: Tavoite karkaa. Samaan aikaan tietoa ja teknologiaa ratkaista kriisi on enemmän kuin koskaan, raportti painottaa.

Ihmiskunnan aiheuttamat ilmastopäästöt on käännettävä laskuun heti ja laskun pitää olla jyrkkä. Näin linjaa YK:n ympäristöohjelman Unepin tuore raportti.
 Siitä käy ilmi, että päästökehityksen ja yhteisesti sovittujen ilmastotavoitteiden välillä rehottaa julmetun kokoinen kuilu.
 Viime vuonna kasvihuonekaasupäästöt olivat huipputasolla, yli 55 gigatonnia Päästöt kasvavat nyt keskimäärin 1,5 prosenttia joka vuosi Päästöjen pitäisi laskea 7,6 prosenttia joka vuosi 2030 saakka, jos maat haluavat polulle, jolla keskilämpötila nousee vain 1,5 astetta vuosisadan loppuun mennessä esiteolliselta ajalta Lupaukset, joita maat ovat nyt antaneet, johtavat yli kolmen asteen keskilämpötilan nousuun 2100 mennessä
 Hallitustenvälinen ilmastopaneeli Ipcc varoitti vuosi sitten  suurraportissaan , että 1,5 asteen rajan ylittäminen kiihdyttää äärimmäisten sääilmiöiden, kuten ennätyshelteiden ja myrskyjen, tiheyttä ja voimakkuutta.
 Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteena on rajoittaa maapallon keskilämpötilan nousu selvästi alle kahden asteen ja pyrkiä 1,5 asteeseen vuosisadan loppuun mennessä.
 YK:n ympäristöohjelma Unep arvioi, että 1,5 asteen tavoitteessa pysymiseksi globaalien vuosipäästöjen tulisi painua 25 gigatonniin 2030 mennessä. Pariisin ilmastosopimuksen yhteydessä maiden antamat ilmastositoumukset johtaisivat toteutuessaan noin 56 gigatonnin päästöihin. Grafiikassa esitetyt arviot ovat mediaaneja.  Mikko Airikka / Yle
 Tavoite on karkaamassa, mutta maailman suurimmat eivät piittaa
 Emissions Gap -raportti luo painetta YK:n ilmastoneuvotteluihin, jotka alkavat joulukuun alussa Madridissa. Neuvottelut lähestyvät kriittistä vaihetta. Ensi vuoden aikana maiden on tarkoitus ilmoittaa omien ilmastotoimiensa merkittävästä kiristämisestä.
 Unepin raportin mukaan nykysitoumukset pitäisi kolminkertaistaa, mikäli maailman maat haluavat pysyä kahden asteen tavoitteen vaatimalla polulla. 1,5 asteen tavoite tarkoittaisi toimien viisinkertaistamista nykyisestä.
 Aikaa ei ole hukattavaksi, huomauttaa Unepin johtaja  Inger Andersen .
 – Jos emme toimi nyt, 1,5 asteen tavoite karkaa käsistämme ennen vuotta 2030, hän sanoo.
 Asetelmat ilmastoneuvotteluissa ovat selvästi vaikeammat kuin vielä vuosikymmenen puolivälissä Pariisin ilmastosopimuksen solmimisen aikaan.
 Yhdysvallat on aloittanut presidentti  Donald Trumpin  johdolla virallisen irtautumisen Pariisin sopimuksesta. Eron on määrä astua voimaan vuoden päästä 4. marraskuuta 2020, eli vuorokausi Yhdysvaltain seuraavien presidentinvaalien jälkeen.
 Yhdysvallat aiheuttaa maailman toiseksi suurimmat päästöt heti Kiinan jälkeen. Henkeä kohden mitattuna yhdysvaltalaisten päästöt ovat selvästi maailman suurimmat.
 Samaan aikaan Kiinan päästöt ovat kääntyneet  uuteen nousuun  keskushallinnon elvyttäessä hidastuvaa taloutta perinteisellä savupiipputeollisuudella. Kiina tuottaa yksin noin neljäsosan maailman päästöistä.
 Raportista selviää, että Kiinan päästöt asukasta kohden ovat jo ohittaneet EU:n keskiarvon. Iso siivu Kiinan teollisuuden päästöistä syntyy kuitenkin maan valmistaessa tuotteita, jotka kulutetaan esimerkiksi EU:ssa.
 Uusiutuva energia yllätti ennustajat
 Raportista saa helposti kuvan, että ihminen laskettelee kohden tuhoa ja vetää maapallon mukanaan.
 Tilanne ei ole kuitenkaan läpikotaisen synkkä. Vaikka valtiot kompuroivat ilmastopolitiikassa, monet kaupungit, osavaltiot ja yritykset edistävät ilmastotoimia vauhdilla.
 Nuorten ilmastoliike on aktivoitunut eri puolilla maailmaa, mikä osaltaan luo painetta päättäjien harteille ja toisaalta tarjoaa selkänojaa isoille päätöksille.
 Raportin mukaan myös teknologian kehitys tuo valonpilkahduksen: Erityisesti uusiutuvan energian halventuminen on yllättänyt aiemmat ennusteet.
 Aurinkosähkön tuotantokustannus on pudonnut 77 prosenttia vuosina 2010–2018 Maalle rakennettava tuulivoima on halventunut samassa ajassa yli kolmanneksen (-35 %) Merituulivoiman tuotantokustannus on laskenut yli viidenneksen (-21 %)
 Aurinko- ja maatuulivoima ovat jo nyt globaalisti halvin tapa tuottaa energiaa, kun vertaillaan uusia investointeja sähköntuotantoon.
 Ensi vuonna ne pystyvät kilpailemaan hinnalla myös toiminnassa olevia hiilivoimaloita vastaan.
 Se näkyy jo siten, että uusia hiilivoimaloita rakennetaan aiempaa vähemmän, jotkut hankkeet ovat peruuntuneet ja paikoin vanhoja laitoksia on suljettu ennen aikojaan kannattamattomana.
 Raportin mukaan resepti hiilettömään talouteen on hyvin tiedossa. Ensiksi pitää muuttaa kaikki tuotettava sähkö co2-päästöttömäksi. Sen jälkeen teollisuudessa, lämmityksessä ja liikenteessä on siirryttävä käyttämään puhdasta sähköä – fossiilisen öljyn, kivihiilen ja maakaasun hölväämisen sijaan.
 YK vaatii rikkailta mailta johtajuutta
 Unep patistelee erityisesti suurimmista talouksista koostuvaa G20-maiden ryhmää vauhtiin.
 Raportti huomauttaa, että G20-maat aiheuttavat leijonanosan maailman päästöistä. Silti joukossa on maita, jotka eivät ole kunnolla panneet toimeen edes vanhoja ilmastolupauksiaan.
 Näitä "tarkkailuluokkalaisia" ovat Australia, Brasilia, Kanada, Japani, Etelä-Korea, Etelä-Afrikka ja Yhdysvallat.
 Raportti antaa maakohtaisia suosituksia ilmastotoimien vauhdittamiseksi.
 Yhdysvalloille esitetään muun muassa hiilipäästöjen hinnoittelua Kalifornian esimerkin tavoin sekä nollapäästöisten autojen edistämistä.
 EU:n puolestaan tulisi esimerkiksi tiukentaa päästökauppaa ja vauhdittaa hiilivoiman alasajoa.
 Kiinan tulisi kieltää uusien hiilivoimaloiden rakentaminen. Maan sähköntuotanto pitäisi puhdistaa hiilidioksidista uusiutuvan energian sekä ydinvoiman avulla.
 Raportti laskee, että uusiutuvalla energialla, energiatehokkuudella sekä lämmityksen ja liikenteen sähköistämisellä voitaisiin leikata päästöjä noin 16 gigatonnia 2050 mennessä.
 Se auttaisi jo paljon.
 Lue myös:
 Ihmiskunnan ratkaisevat vuodet – Jättiraportti: Ilmaston lämpeneminen voidaan rajata 1,5 asteeseen, jos päästöt nollataan ennätysnopeasti
 Kiinan päästöt kääntyivät taas uuteen nousuun, syynä savupiippuelvytys – Paineet kasvavat New Yorkin ilmastokokouksen alla

YK:n raportti paljastaa ammottavan kuilun: Maailman maat ovat armotta jäljessä ilmastotavoitteista, päästöt saatava jyrkkään laskuun heti


Summary: Vaihtoehtoiset velvoitteiden täyttäminen laidunten kestävyyden takaamiseksi voi joissain paliskunnissa olla haasteellista.

Maanantaina maa- ja metsätalousministeriön asettama  työryhmä julkaisi esityksensä Suomen suurimmasta sallitusta poroluvusta  seuraavalle kymmenelle vuodelle.
 Esityksen mukaan vuosina 2020–2030 Suomen paliskunnilla saa olla yhteensä 203 700 poroa eli saman verran kuin viimeisten kymmenen vuoden aikana.
 Saamelaisalueen paliskuntien poroisännät vaikuttavat helpottuneilta. Muutama vuosi sitten  porolukuihin pelättiin koviakin leikkauksia .
 Leikkauksia ei tällä kertaa tehty. Sen sijaan suurinta sallittua porolukua pohtinut työryhmä esittää, että jokaisen paliskunnan tulee valmistella oma hoito- ja käyttösuunnitelma, jolla turvataan laidunalueiden kunto ja kestävyys.
 Lisäksi jokaisen paliskunnan tulee valita kaksi keinoa, joilla parantaa laidunmaitaan:
 eloporomäärän vähennys seitsemällä prosentilla paliskunnan suurimmasta sallitusta poroluvusta, aikainen teurastus 1.6.–15.11. välisenä aikana, jäkälämaiden tilan parantaminen, kesälaidunkierron kehittäminen ja paliskuntien vapaaehtoinen yhdistäminen.
 Porolukuja pohtineen työryhmän jäsen ja Saamelaispaliskunnat-yhdistyksen puheenjohtaja  Asko Länsman  Utsjoen Kaldoaivin paliskunnasta uskoo, että paliskuntia velvoittavien keinojen toteuttaminen voi osoittautua haasteelliseksi joissain paliskunnissa.
 Esityksessä parasta hänen mukaansa on se, että porolukua ei tarvitse vähentää.
 – Olisimme halunneet paikoin nostaakin porolukua, mutta emme siihen tällä kertaa kyenneet. Edellisillä kerroilla porolukuja on kuitenkin aina laskettu, ja nyt onnistuimme pitämään luvun ennallaan, toteaa Länsman.
 Saamelaisalueella paliskuntia on yhteensä 13. Yle tavoitti kahdeksan saamelaisalueen paliskunnan poroisäntää kommentoimaan esitystä. Kaikki ovat tyytyväisiä siihen, että porolukua ei esitetä leikattavaksi. Joissain paliskunnissa lukua oltaisiin kuitenkin haluttu nostaa.
 Paliskuntia velvoittavat keinot herättävät myös kysymyksiä.
 Saamelaispaliskuntien poroisännät iloitsevat ja moittivat
 Vätsärin paliskunnan poroisäntä  Tuomas Semenoffin  mukaan heidän paliskunnassaan poroeloa ei tarvitsisi vähentää seitsemällä prosentilla paliskunnan suurimmasta poroluvusta. Vätsärin suurin sallittu poroluku ei ole täyttynyt viimeisimmän kymmenen vuoden aikana.
 Vätsärin paliskunnassa teurastusten aikaistaminen on maaston vuoksi haastavaa, kertoo poroisäntä Tuomas Semenoff Vesa Toppari / Yle
 Aikainen teurastus ei kuitenkaan onnistuisi joka vuosi. Vätsärin paliskunnassa Inarin kunnan koillisosassa maasto ja keli sanelevat teurastusajan. Poroja ei pystytä kokoamaan eikä teurastamaan, ennen kuin järvet ovat jäätyneet.
 – Talvi tulee usein hyvin myöhään. Minun aikanani talvi ei ole koskaan tullut näin aikaisin kuin tänä vuonna, pohtii Semenoff.
 Inarin kunnan pohjois- ja itäpuolella Näätämön ja Paatsjoen paliskunnissa ongelmat ovat samanlaisia.
 Näätämön paliskunnan poroisäntä Tapio Kiviniemi ei usko pohjoisten paliskuntien yhdistämisen olevan mahdollista.  Vesa Toppari / Yle
 – Aikainen teurastus olisi onnistunut hyvin tänä vuonna, kun talvi tuli niin aikaisin. Ensi vuodesta taas ei vielä tiedä. Joissakin paliskunnissa teurastus onnistuu aiemmin ja joissakin ei, toteaa Näätämön poroisäntä  Tapio Kiviniemi .
 – Emme voi aikaistaa poroerotuksia, sillä meidän täytyy odottaa järvien jäätymistä, sanoo myös Paatsjoen paliskunnan poroisäntä  Petri Hänninen .
 Myös Paatsjoen paliskunnan poroluku on alle suurimman sallitun poroluvun, sillä metsähakkuut ovat kuluttaneet laidunmaita, kertoo Hänninen.
 Inarin Muddusjärven paliskunnan poroisäntä  Osmo Seurujärvi  olisi toivonut, että poroluvun nostaminen olisi ollut mahdollista.
 – Poroluvun nostamiseen olisi voinut olla enemmän työkaluja. Olimme toivoneet, että voisimme nostaa porolukua. Meillä oli suunnitelmatkin siitä, miten olisimme tehneet sen käytännössä. Se ei olisi rasittanut laitumia, kertoo Seurujärvi.
 Muddusjärven paliskunnan poroisäntä Osmo Seurujärvi oli varautunut poroluvun nostoon.  Eljas Niskanen / Yle
 Muddusjärven, Näätämön ja Vätsärin paliskunnat eivät näe paliskuntien yhdistämistä vaihtoehtona.
 – Täällä pohjoisosissa yhdistämiset olisivat hankalia ja tulisivat todella kalliiksi, sanoo Tapio Kiviniemi Näätämön paliskunnasta.
 – Yhdistämisissä on paljon riskejä. Ne eivät olisi mahdollisia täällä, pohtii Seurujärvi.
 Työryhmän esitys saa kritiikkiä Enontekiön Näkkälän paliskunnan poroisännältä  Hannu Rannalta . Hän ei ole tyytyväinen nykyisiin korkeimpiin porolukuihin. Näkkälän paliskunta olisi myös halunnut nostaa porolukua.
 Ranta pohtii lisäksi, miten muu maankäyttö on otettu ehdotuksessa huomioon. Muun muassa metsänhakkuut ja pedot vaikeuttavat poronhoitoa, Ranta summaa.
 Hannu Ranta pohtii, miten muu maankäyttö on työryhmän esityksessä huomioitu. Vesa Toppari / Yle
 Utsjoen Kaldoaivin poroisäntä  Vesa Länsman  ja Inarin länsipuolella sijaitsevan Sallivaaran paliskunnan poroisäntä  Nils-Heikki Näkkäläjärvi  ovat tyytyväisiä suurinta porolukua pohtineen työryhmän tuloksiin.
 – Työryhmä on minun mielestäni tehnyt hyvää työtä. Se on ottanut huomioon poronomistajien, paliskuntien ja tokkakuntien näkemykset, sanoo Näkkäläjärvi.
 Sallivaaran paliskunnan poroisäntä Nils-Heikki Näkkäläjärvi kehuu työryhmää hyvästä työstä.  Vesa Toppari / Yle
 Vesa Länsman Kaldoaivista kertoo pelänneensä leikkauksia, ja onkin siksi tyytyväinen työryhmän esitykseen.
 – Tämä on hyvä. En usko, että täällä pohjoisessa on liikaa poroja. On varmasti hyvä, että joitain ehtojakin on, kun kerran eivät laskeneetkaan porolukua, pohtii Vesa Länsman.
 Kaldoaivin poroisäntä Vesa Länsman poikansa Jere Länsmanin kanssa poroerotuksissa. Vesa Toppari / Yle
 Käsivarren poroisäntä  Juha Tornensis  oli mukana suurinta porolukua käsittelevässä työryhmässä asiantuntijajäsenenä. Mikäli työ jatkuu esityksen mukaisesti porotalouden tulevaisuusryhmän käsissä, tulisi jokaista paliskuntaa käsitellä erikseen, sanoo Tornensis. Kaikilla paliskunnilla on omanlaisensa haasteet ja työympäristöt.
 Käsivarren poroisäntä Juha Tornensis toimi asiantuntijajäsenenä suurinta sallittua porolukua käsittelevässä työryhmässä. Minna Näkkäläjärvi
 – Vuodet ovat erilaisia. Aikainen teurastus ei onnistu joka vuosi täällä, missä on laajat maastot. Lumikaan ei sada joka vuosi näin aikaisin, sanoo Tornensis.
 Paliskunnilla edessä paljon paperitöitä
 Paliskuntain yhdistyksen toiminnanjohtajan  Anne Ollilan  mielestä esitys pakottaa paliskunnat pohtimaan omia toimintatapojaan ja kehittämään niitä niin, että laidunmaat pysyvät hyvässä kunnossa.
 – Mielivaltaiselta tuntuvaa porolukujen leikkaamista tuskin kukaan kaipaa. Uskon, että tämä voi olla monelle alkujärkytys. Se tarkoittaa paperitöitä ja paljon tulee miettiä, miten voidaan kehittää. Siinä mielessä esitys saattaa herättää myös kritiikkiä. Mutta uskon, että kaiken kaikkiaan tämä tulee olemaan positiivinen, pohtii Ollila.
 Saamelaiskäräjien puheenjohtaja  Tiina Sanila-Aikio  osallistui esityksen julkistamistilaisuuteen maanantaina Rovaniemellä. Velvoittavien toimien osalta hän ehdottaa, voisiko niiden toteuttamiseen aloittaa projekteja. Resursseja niihin tarvittaisiin todennäköisesti valtiolta.
 Sanila-Aikio toteaa, että saamelaisen poronhoidon harjoittamisedellytysten ja elinvoimaisuuden kannalta on tärkeä, ettei porolukujen leikkaamista ehdoteta. Hän näkee ehdotuksessa kaksi keinoa, jotka erityisesti koskettavat saamelaispaliskuntia.
 – Nämä pääkeinot ovat teurastusten aikaistaminen ja laidunmaiden tehokkaampi käyttö. Mutta kuten jo kuulimme, aikaisempaan teurastukseen voi olla käytännöllisiä esteitä tai luonnontilat voivat vaikeuttaa sitä, sanoo Sanila-Aikio.
 Työryhmän ehdotus etenee seuraavaksi maa- ja metsätalousministerin pöydälle. Ehdotuksesta voi vielä ensi kevään aikana lausua. Uusi asetus, jollaiseksi se lopulta tulee, pitäisi olla voimassa uuden poronhoitovuoden alkaessa, 1.6.2020.
 Lue myös:   Suomen porolukuun ei muutosta – työryhmä ehdottaa velvoittavia keinoja porolaidunten kestävyyden takaamiseksi

Saamelaispaliskuntien poroisännät helpottuivat, kun porolukua ei ehdoteta vähennettäväksi – velvoitteet kuitenkin herättävät kysymyksiä


Summary: Uusi lämmitysjärjestelmä voi tuntua isolta investoinnilta, jos taloyhtiöön on tulossa esimerkiksi putki- tai julkisivuremontti.

Tamperelaisen asunto-osakeyhtiö Koulukatu 12:n lämmitysjärjestelmä uusittiin kolmisen vuotta sitten. Vaihtoehdot kartoitettiin tarkkaan ja sen jälkeen taloon päätettiin asentaa maalämmön ja poistoilmalämmön yhdistelmä.
 – Asia meni yhtiökokouksessa läpi helposti, eikä asukkaille tullut uusia kustannuksia, muistelee talon pitkäaikainen asukas ja yhtiön hallituksen jäsen  Aaro Sihvo .
 – Remonttia varten otettiin laina, joka maksetaan pois lämmityksestä syntyneellä säästöllä. Vajaan 13 vuoden päästä laina on maksettu ja säästöstä päästään nauttimaan suoraan.
 Lämmityskustannukset laskivat puoleen
 Maalämpö kiinnostaa nyt kerrostaloyhtiöitä. Suomen Ekolämmön kaivinkoneet kaivavat pihaa muutaman korttelin päässä, ja yhtiö rakentaa tällä hetkellä maalämpöä kolmeen muuhunkin kerrostaloyhtiöön Tampereen seudulla. Erittäin kilpaillulla alalla lempääläläisyritys on vain yksi urakoitsija monien joukossa.
 Suomen lämpöpumppuyhdistys (Sulpu) arvioi, että noin 300 kerrostaloa siirtyy maalämpöön vuoden aikana. Tällä hetkellä maalämmöllä lämpiää Sulpun mukaan noin 1 000 kerrostaloa.
 Innostuksen taustalla on asumiskustannusten jatkuva nousu ja halu pienentää hoitovastiketta.
 – Ja onhan siinä tänä päivänä paljon mukana myös ilmastonäkökulmaa. Onhan tämä ekologisempi vaihtoehto kuin moni muu vaihtoehto, sanoo Koulukatu 12:a isännöivä  Anne Pakkanen  Kiinteistöjuridiasta.
 Koulukatu 12 pannuhuone on tuttu paikka Suomen Ekolämmön toimitusjohtaja Mikko Väyryselle ja Aaro Sihvolle. Ennen maalämpöä talo on lämmennyt hiilellä, öljyllä ja viimeksi kaukolämmöllä. Jussi Mansikka / Yle
 Maalämpöön vaihtaa tavallisesti 1960-80-luvulla rakennettu talo, jossa on 20-40 asuntoa ja jonka lämmitysjärjestelmä tai poistoilmaputkisto on joka tapauksessa remontin tarpeessa.
 Aaro Sihvon kotitalo Tampereen Koulukadulla on siis varsinainen tyyppiesimerkki. 22 asunnon kerrostalo valmistui vuonna 1963.
 Lämmitysjärjestelmän uusiminen maksoi yhtiölle kaikkiaan hieman alle 150 000 euroa. Lämmityskustannukset putosivat investoinnin jälkeen aiemmasta 20 000 eurosta alle 10 000 euroon.
 Tekninen isännöitsijä  Toni Niemi  Kiinteistöjuridiasta korostaa, että hyvin sujunut remontti edellytti perusteellista suunnittelua ja laskentaa.
 Suunnittelu kannattaa antaa ammattilaiselle
 Huolellisen suunnittelun ja hyvän valvonnan tärkeyttä korostaa myös neuvontainsinööri  Matts Almgrén  Kiinteistöliitosta.
 – Lämmitysjärjestelmän vaihtoon täytyy valmistautua kuin mihin tahansa korjaushankkeeseen. Suosittelen lämpimästi, että taloyhtiö antaa suunnittelun ammattilaiselle, hän sanoo.
 – Jos lähdetään liikkeelle huonolla suunnittelulla tai pahimmillaan ilman suunnittelua, on riski, että talolle valitaan järjestelmä, joka ei sille sovi. Toki joskus voidaan saada hyvä ratkaisu, mutta on tullut myös huonoja ja erittäin huonoja investointeja.
 Maalämpö voi jäädä haaveksi myös, jos talossa ei ole riittävästi tilaa sen vaatimille laitteille. Jussi Mansikka / Yle
 Taloyhtiöt tilaavatkin nyt todella paljon esiselvityksiä niille sopivista lämmitysvaihtoehdoista. Läheskään aina into ei riitä kuitenkaan remontiksi asti.
 – Kymmenestä esiselvityksestä 1-4 johtaa nopealla tahdilla eteenpäin. Mutta aika monessa tapauksessa tulee tuumaustauko, kertoo ryhmäpäällikkö  Tuomo Niemelä  selvityksiä tekevästä Granlund Consultingista.
 Lämmitysjärjestelmän uusimista jarruttaa eniten investoinnin suuruus. Jos taloyhtiöön on tulossa lähiaikoina putki- tai julkisivuremontti, lämmitysjärjestelmän vaihtoon ei välttämättä riitä uskallusta.
 Kaava voi rajoittaa rakentamista
 Kaupunkialueella myös tontin pienuus voi nousta maalämmön esteeksi. Pieneen taloon saattaa riittää kolme energiakaivoa, mutta isompi voi tarvita jopa 12. Kaivojen väliin pitää jättää 15 metriä ja naapurin rajaan vähintään 7,5 metriä.
 Innostus voi tyssätä myös kaavaan. Pohjavesialueella energiakaivojen rakentamista on rajoitettu, ja  KHO:n keväällä antaman ratkaisun jälkeen luvat ovat entistä tiukemmassa.
 Pohjavesialueelle esimerkiksi Tampereen Pispalaan, maalämpö ei sovi. Jussi Mansikka / Yle
 Maalämmön rakentamista rajoittavat myös maanalaiset rakenteet, esimerkiksi tunnelit, pysäköintiluolat ja Helsingissä metro. Tampereella rantatunneli rajaa rakentamisaluetta. Myös Hervannassa on paljon luolastoa, jonka vuoksi muutama maalämpöhanke on jäänyt haaveeksi.
 – Mutta harvoin lupia hylätään. Tampereella rakennuskanta on suuri ja kaupunki iso. Hakemuksia tulee kuitenkin kieltoalueilta harvoin, sanoo  Isto Koskinen  Tampereen rakennusvalvonnasta.
 Jos maalämpö osoittautuu taloyhtiölle huonoksi tai jopa mahdottomaksi vaihtoehdoksi, yksi mahdollinen ratkaisu voi olla ilmavesilämpö, joka sopii parhaiten pieniin kerrostaloihin. Matts Almgrénin mukaan se tarvitsee kuitenkin kovia pakkasia varten varajärjestelmän, esimerkiksi sähkön.
 Myös pelkällä poistoilmapumpulla voidaan laskea lämmityskuluja merkittävästi.
 Lue myös:
 Naapuri sai rakentaa, miksen minä? – KHO:n ratkaisu tiukentaa suhtautumista maalämpöön

Maalämpö kiinnostaa kerrostaloyhtiöitä – investoinnin voi maksaa lämmityskuluissa syntyneellä säästöllä


Summary: Sovittelu on aina viisaampaa kuin riitely käräjäsalissa, sanoo tuomarikunnan partaradikaali Teuri Brunila.

Tuomari Teuri Brunila tekee tunnustuksen. Istumme jo eläköityneen tuomarin omakotitalon mietiskelytornissa merenrannalla, Paraisilla. Brunila sytyttää kynttilät.
 – Olin koko virkaurani harhapolulla.
 Hän on 82-vuotias ja tehnyt pitkän uran enimmäkseen tuomarina Turun hovioikeudessa ja päällikkötuomarina eli laamannina Turun käräjäoikeudessa.
 Hän sanoo tajunneensa vähitellen, että ihmisten tulehtuneet riidat eivät ratkea kovilla tuomioilla. Päinvastoin. Jutun häviäjä saa sieluunsa aina arvet ja katkeruuden.
 – Koston siemen jää syvälle sydämeen.
 Moni riita ratkeaisi hänen mielestään paremmin, jos käräjäsaliin pääsemisen kynnystä nostettaisiin.
 "Koston siemen jää syvälle sydämeen."
 Ensin pitäisi aina etsiä sovintoa kiistapuolten itsensä kesken – tarvittaessa ulkopuolisen sovittelijan avulla.
 – Siinä pelastaa sekä järkensä että rahansa.
 Nykyisin esimerkiksi lapsenhuoltoriidoista saadaan jo kolme neljäsosaa sovitelluksi ennen viheliäistä käräjien pääkäsittelyä. Muista riitajutuista ja rikosjutuista ratkeaa sovittelussa noin neljännes.
 Brunilalla on sovittelusta kokemusta ja näkemystä. Hän kokeili ja kehitteli käräjäsovittelua omin päin liki 40 vuotta.
 Lopulta vuonna 2006 Suomeen säädettiin laki tuomioistuinsovittelusta.
 Sovittelulaki sai alkunsa ministerimersun takapenkillä
 Musta ministeriauto sukelsi sumuun ykköstiellä Helsingistä kohti Turkua. Oli syksy 2002.
 Oikeusministeri  Johannes Koskinen  oli vieraillut Yleisradion studio nelosella keskustelemassa rattijuoppojen promillerajoista.
 Kun TV 1:n Laki & Oikeus -ohjelma oli saatu purkkiin, ohjelman isäntä, laamanni Teuri Brunila pummasi ministeriltä kyydin kotikaupunkiinsa. Brunilalla oli asiaa ministerille.
 "Käräjäsaliriitely repii ihmisen vereslihalle. Se jättää ikuiset traumat."
 – Kylmäkiskoinen käräjäsaliriitely repii ihmisen vereslihalle. Se jättää ikuiset traumat. Ihmiset on pantava sovittelemaan ja ratkaisemaan omat riitansa, Brunila täräytti auton takapenkillä.
 – Miten se muka onnistuu, oikeusministeri kysyi hiven epäilystä äänessään.
 – Sovittelulla, ohjatulla tuomioistuinsovittelulla. Norjalaiset sen ovat jo tajunneet, Brunila valisti.
 – Kiinnostavaa. Anna palaa. Kirjoita ministeriön lainvalmistelijoiden kanssa asiasta laki, ministeri Koskinen sanoi.
 Sumu oli hälventynyt valtatien varsilta Turkuun saavuttaessa. Laamanni Brunila oli saanut tehtävän.
 Laamanni Teuri Brunila on kirjoittanut elämänkokemuksistaan  kirjan "Tuomari, joka halusi sovitella". Ari Mölsä / Yle
 Sympatiaa ja juridiikkaa -tempaus oli kaataa lakitoimiston
 Kevät Suomen Turussa 1969. Lakiasiaintoimiston lakimies ja osakas Teuri Brunila tuhisee kotona vaimolleen.
 – Sinä olet lakitoimistomme työntekijäksi aivan liian kiltti ihminen. Meiltä loppuvat kohta asiakkaat!
 Brunila oli vain muutamaa kuukautta aikaisemmin saanut päähänsä neronleimauksen: Hänen toimistonsa voisi tarjota lakimiespalvelujen lisäksi myös sosiaalityöntekijän apua.
 Lakitoimiston mainoksiin ujutettiin hienovarainen vihjaus siitä, että asiakkaalla on mahdollisuus selvitellä elämäntilannettaan myös sosiaalityön ammattilaisen kanssa. Brunilan vaimo oli sosiaalityöntekijä.
 "Sosiaalityöntekijän kutsuminen juristitoimiston avustajaksi oli maailman surkein bisnesidea."
 Yhdessä kitkerässä avioerojutussa Brunilan vaimo sitten keskusteli eroa vaatineen naisen kanssa. He itkivät lakitoimiston neuvotteluhuoneessa puolitoista tuntia. Lopulta asiakas rauhoittui ja lähti pois.
 – Sosiaalityöntekijän kutsuminen juristitoimiston avustajaksi oli minulta maailman surkein bisnesidea. Emme saaneet asiakkaaltamme toimeksiantoa emmekä asianajovaltakirjaa, Teuri Brunila naurahtaa.
 Sympatiaa ja juridiikkaa -kokeilu loppui lyhyeen. Ihmisen yllättävä kyky purkaa vihansa ja katkeruutensa pelkällä keskustelulla – ilman lakimiestä ja käräjätupaa – jäi kuitenkin kalvamaan Brunilan mieltä.
 "Sympatiaa ja juridiikkaa -kokeilumme urani alun lakitoimistossa osoittautui tosi surkeaksi bisnesideaksi." Ari Mölsä / Yle
 “Juristit ovat riitavarkaita!” – laamannin yllättävä ensisovittelu
 Oslo kesällä 1997. Turun käräjäoikeuden laamanni Brunila tapaa taas jo tutuksi tulleita kollegojaan pohjoismaisessa tuomarikokouksessa.
 Norjalaiset ovat tohkeissaan. He hokevat sikäläisen oikeussosiologian gurun Nils Christien iskulausetta: ”Juristit ovat riitavarkaita! Juristit varastavat ihmisiltä heidän itsensä käsiteltäväksi kuuluvat riidat!”
 – Ajatus lakimiehestä riitavarkaana räjäytti tajuntani. Lakimies elää riitelystä. Riitavarkauteen syyllistyvät niin asianajajat, syyttäjät kuin virkatuomaritkin.
 Tuohon aikaan juristit suostuivat kokeilemaan sovun hieromista vasta sitten, kun jäljellä ei ollut enää mitään käräjäkahinaksi sopivaa rähjättävää.
 "Riitavarkauteen syyllistyvät niin asianajajat, syyttäjät kuin virkatuomaritkin."
 Kotimaahan palattuaan Brunila teki ensimmäisen ihmiskokeensa.
 Muuan naapuririita oli jatkunut jo vuosikausia. Juntturassa olleeseen juttuun kyllästynyt Brunila sanoi osapuolille: ”Kulkaas nyt hyvät ihmiset, miten me saatais tää teidän tappelu loppumaan?”
 ”Vasta sitten kun tulee sota ja me saamme muuta miettimistä”, toinen pukareista vastasi.
 ”Jaahas”, tokaisi tuomari Brunila. ”Nyt minä kävelen tästä salista ulos ja te otatte lusikan kauniiseen käteenne. Palaan tunnin kuluttua. Ja silloin teillä on oltava minulle esitys siitä, minkälaisen tuomion te haluatte. Jos tarvitsette apua, istun kahvilassa.”
 – Kerran he kävivät pyytämässä puoli tuntia lisäaikaa, ja sitten he huusivat tuomarin sisään saliin. Juttu oli tuomion julistamista vaille valmis.
 Brunila oli tehnyt jotakin Suomen oloissa uutta ja radikaalia. Hän oli sovitellut, ohjannut kiistapuolet ratkomaan keskinäiset toransa omin voimin.
 Kankeat käräjäoikeudet alkavat notkistua
 Oikeusministeriö ja kesä 2003. Ministeri Johannes Koskinen ei ole unohtanut mustan virkamersunsa takapenkillä käymiään keskusteluja Teuri Brunilan kanssa.
 Ministeri pani talven aikana töpinäksi ja nimitti työryhmän, jonka tehtävänä oli kirjoittaa esitys tuomioistuinsovittelua koskevaksi laiksi.
 Työryhmän puheenjohtajaksi kutsuttiin laamanni Brunila.
 Norjalaisten jo testaamat sovittelukoreografiat kirjattiin meikäläiseen lakiin liki sellaisinaan. Ruutia ei kannattanut keksiä uudestaan. Laki tuomioistuinsovittelusta tuli voimaan vuonna 2006.
 "Tuomarit ryhtyivät puhumaan ihmisille ihmisten kieltä."
 Ja katso, mitä tapahtui: Ikimuistoisia muotoseremonioitaan rakastavat tuomarit alkoivat taipua piiru kerrallaan kohti ihmisenkokoista ja -näköistä oikeudenkäyntimenettelyä. Tuomarit ryhtyivät puhumaan ihmisille ihmisten kieltä.
 – Sovittelussa suurin ongelma on se, että tuomarit eivät helpolla luovu omista tavoistaan, Brunila tietää.
 Hänen mukaansa ammattisovittelijat ajattelevat liian usein niin, että riitojen ratkaiseminen kuuluu heille, koska heidät on koulutettu siihen varta vasten. Eivät he niin vain anna itselleen nappaamiaan riitoja ihmisten itsensä ratkaistavaksi.
 – Jos taas ihmisten itsensä annetaan ratkoa omat riitansa, sopu myös kestää. Ihminen voimaantuu, kun hän huomaa pystyvänsä vaikuttamaan ratkaisun lopputulokseen ihan oikeasti.
 Jos oikein hyvin käy, edessä on yhteisymmärrys, anteeksipyyntö ja anteeksianto. Perinteistä suuren salin oikeudenkäyntiä ei enää tarvita.
 "Meidän juristien ongelma on, että lainmukaisuus menee usein oikeudenmukaisuuden edelle." Ari Mölsä / Yle
 Laamannin elämänviisaudet ovat nyt kirjoissa ja kansissa
 Teuri Brunila on eläkevuosinaan kirjoittanut kirjan kokemuksistaan tuomarina ja sovittelijana.
 Pokkari ”Tuomari, joka halusi sovitella” on elämää jo nähneen miehen oivaltava itsetilitys ja samalla ripitys meille kaikille. Kirja julkistetaan syksyllä 2019.
 – Vasta eläkeiän kynnyksellä tajusin, mikä tuomarin työssä on kaikkein tärkeintä. Se on reilun ja oikeudenmukaisen ratkaisun löytäminen yhdessä osapuolten kanssa.
 Virkatuomarin suuresta ylhäisyydestä julistama steriili tuomio ei ikinä ratkaise riitaa positiivisesti, rakentavalla tavalla. Tuomio jää aina kaivamaan häviäjän mieltä.
 "Tiukkapipoisimmat tuomarit nikottelevat yhä, mutta ei se mitään."
 – Meidän juristien ongelma on, että lainmukaisuus menee usein oikeudenmukaisuuden edelle. Se on yksi syy siihen, miksi sovittelun ymmärtäminen on niin vaikeata.
 Brunila on yhä optimisti, vaikka olisihan tuomioistuinsovittelu toki saanut juurtua Suomen routaiseen henkiseen maaperään jo aikaisemminkin.
 – Tiukkapipoisimmat tuomarit nikottelevat yhä, mutta ei se mitään, ukkotuomari Brunila hymyilee.
 Uusi ajattelutapa on jo juurtunut oikeuspalatseihin. Laamanni Brunilan elämäntyö ei ole mennyt hukkaan.

Käräjäsaliriitely repii ihmisen vereslihalle, eläköitynyt tuomari tunnustaa – "On toinenkin vaihtoehto, sovittelu"


Summary: Poliisi selvittää Whatsappilla lähteneitä seksiviestejä, jotka lähtivät leviämään laajalle. Viestit lähtivät tässä tapauksessa tuntemattomille, mutta välillä kohde on tuttu.

Kankaanpään poliisi varoittaa nuoria lähettämästä seurustelukumppanille intiimejä kuvia. Rikoskomisario  Jouni Uusitalo  on törmännyt tapauksiin, joissa eron jälkeen kuvat ovat päätyneet kostona nettiin.
 – Eron tultua kuvat voidaan lyödä nettiin, eikä niitä saa sieltä millään pois. Nuorison kannattaa käyttää suurta harkintaa kuvien lähettämisessä ja miettiä, mitä jos kuvat päätyvät vääriin käsiin.
 Poliisilla on ollut tällaisia tapauksia tutkittavana. Jos kuvat lähtevät liikkeelle, poliisin on vaikea estää niiden leviämistä.
 – Kuvat leviävät siihen malliin, ettei niitä kaikkia saa millään poistettua, Uusitalo sanoo.
 Kaksi epäiltyä
 Kankaanpään poliisi tutkii nyt tapausta, joissa seksiviestit ovat levinneet laajalle Whatsappin välityksellä. Kuvien saajat ovat olleet epäillyille ilmeisesti täysin tuntemattomia. Ylelleä ei ole tietoa, ketä kuvissa on.
 Lempäälässä useiden koulun alakouluikäisille lähetettiin seksiviestejä Whatsappin kautta. Epäiltyinä on kaksi nuorta miestä Kankaanpään seudulta. Toinen epäilty on 19 ja toinen 23 vuotta.
 Samasta puhelinnumerosta oli lähetetty seksuaalissävytteisiä viestejä ainakin Lempoisten ja Moision koulun oppilaille. Poliisin tietojen mukaan viestejä oli lähtenyt kahdelle 11-vuotiaalle, 12-vuotiaalle ja 18-vuotiaalle.
 – Numerot olivat valikoituneet sattumanvaraisesti, mutta meillä ei ole varmuutta siitä, tiesivätkö epäillyt alaikäisyydestä.
 Tutkinnan vaikeutta lisää se, että viestit lähtivät leviämään. Siksi vielä ei tiedetä, moniko viesteistä on epäiltyjen lähettämä ja moniko viesti alkoi levitä Lempäälässä toisten lähettämänä.
 Nuoria miehiä epäillään lasten houkuttelusta seksuaalisiin tarkoituksiin. Viesteissä oli sekä rivoja kuvia että tekstiä.
 Asiasta on pari kuvallista todistetta ja lisäksi kuraattorille on kerrottu useista viesteistä. Lempäälä tiedotti asiasta vanhemmille Wilma-viestillä.
 Lue lisää:
 Poliisilla on epäilty törkyviestien lähettäjä: Useiden koulujen alakouluikäisille lähti viestejä
 Useiden koulujen alakouluikäisille tytöille on lähetetty seksiviestejä Whatsappissa

Poliisi varoittaa nuoria lähettämästä intiimejä kuvia seurustelukumppanille – kuvia päätynyt nettiin eron jälkeen


Eläketurvakeskuksen (ETK) mukaan maahanmuuton lisääminen vähentäisi paineita korottaa eläkemaksuja. Vähenevä maahanmuutto taas heikentäisi eläketurvan rahoitusta.
 Syntyvyyden lasku aiheuttaa pitkällä aikavälillä ison korotuspaineen eläkemaksuihin. Eläketurvakeskus arvioi, että nykyistä korkeampi nettomaahanmuutto voi lieventää tarvetta nostaa näitä maksuja.
 – Vaikutuksen suuruus riippuu siitä, kuinka hyvin maahanmuuttajat työllistyvät, kertoo johtaja  Jaakko Kiander  Eläketurvakeskuksesta.
 ETK arvioi nettomaahanmuuton vaikutuksia työeläkejärjestelmän kestävyyteen laskelmilla, joissa maahanmuuton oletettiin olevan vuoroin isompaa, vuoroin pienempää ja joissa maahaanmuuttajien oletettiin olevan vuoroin paremmin, vuoroin heikommin työllistyviä.
 Pitkällä aikavälillä myös heikommin työllistyvien maahanmuutto helpottaisi laskelmien mukaan eläketurvan rahoitusta.
 – Heikon työllisyysasteen ryhmän maahanmuuttajat saavat muita enemmän lapsia. Näiden lasten oletetaan työllistyvän vanhempiaan paremmin, mikä kasvattaa työllisten määrää ja tasaa skenaarioiden eroja pitkällä aikavälillä, arvioi matemaatikko  Tuija Nopola  ETK:n tiedotteessa.
 Nettomaahanmuutto tarkoittaa maahanmuuton ja maastamuuton erotusta.
 Jos Suomen väestö kehittyy Tilastokeskuksen viimevuotisen väestöennusteen mukaisesti, työeläkemaksuja joudutaan ETK:n mukaan korottamaan nykyiseltä 24–25 prosentin tasolta yli 30 prosenttiin tämän vuosisadan jälkipuoliskolla. Väestöennusteessa oletettiin, että nettomaahanmuutto olisi 15 000 henkilöä vuodessa.
 ETK:n laskelmissa tätä verrattiin tilanteisiin, joissa nettomaahanmuutto olisi joko 5 000 tai 25 000 henkilöä vuodessa.
 Lue aiheesta lisää:
 Muuttovoitto ulkomailta ylläpiti Suomen väestönkasvua – syntyvyys laskenut yli 5 prosenttia viimevuotisesta

Eläketurvakeskus: Maahanmuuton lisäys helpottaisi eläkemaksujen korotuspainetta


Summary: Työllisten määrä on nyt 68 000 työllisen päässä pääministeri Antti Rinteen (sd.) hallituksen asettamasta tavoitteesta.

Työllisyysasteen kausi- ja satunnaisvaihtelusta puhdistettu trendi oli lokakuussa 72,7 prosenttia, ilmenee Tilastokeskuksen työvoimatutkimuksesta.
 Työllisiä oli lokakuussa 21 000 enemmän kuin viime vuonna samana ajankohtana. Työllisiä oli yhteensä reilut 2,5 miljoonaa.
 Miesten osalta työllisiä oli 8 000 enemmän vuoden takaiseen verrattuna. Työllisiä naisia oli 13 000 enemmän kuin viime vuoden lokakuussa.
 Samalla työllisyysasteen trendin syyskuun lukema tarkentui alaspäin 72,7 prosenttiin. Aiemmin syyskuun luvuksi oli ilmoitettu 72,8 prosenttia.
 Työllisyysasteella tarkoitetaan työllisten osuutta 15–64-vuotiaasta väestöstä.

 – Työllisyysasteen trendi pysyi viime kuukauden lukemassa. Työllisyys on kuitenkin odotetusti kasvanut verrattuna viime vuoden vastaavaan ajankohtaan, arvioi Keskuskauppakamarin pääekonomisti Mauri Kotamäki tiedotteessa.
 Keskuskauppakamarin mukaan työllisyys on 68 000 työllisen päässä pääministeri Antti Rinteen (sd.) hallituksen asettamasta tavoitteesta. Luku käy ilmi Keskuskauppakamarin työllisyystavoitelaskurista, jossa seurataan hallituksen työllisyystavoitteen etenemistä.
 – Tammikuussa työllisyysasteen trendi oli 72,4, kun nyt lukema oli kolme kymmenystä korkeampi. Loivaa nousua – hyvä niin, Kotamäki kirjoittaa.
 Piilotyöttömien määrä laski vuotta aiempaan verrattuna
 Työttömyysasteen trendi oli lokakuussa 6,7 prosenttia eli sama kuin syyskuussa. Työttömiä oli työvoimatutkimuksen mukaan lokakuussa 169 000. Vuoden takaiseen verrattuna työttömiä oli siis 3 000 vähemmän.
 Työttömyys oli hieman yleisempää miesten keskuudessa. Miehiä oli lokakuussa työttömänä 96 000 ja naisia 73 000. Miesten työttömyysaste oli samaa luokkaa kuin vuosi sitten, eli 6,8 prosenttia. Naisten osalta työttömyysaste laski 0,3 prosenttiyksikköä 5,5 prosenttiin.
 Nuorista työvoimaan eli työllisiin ja työttömiin kuului yhteensä 284 000. Heistä oli työllisiä 242 000 ja työttömiä 42 000. Kaikkiaan 15–24-vuotiaita nuoria oli lokakuussa 612 000.
 Nuorten työttömyysasteen trendi oli lokakuussa 17,3 prosenttia.
 Työvoiman ulkopuolella olevia oli lokakuussa noin 1,4 miljoonaa. Tämä oli 15 000 vähemmän kuin edellisvuonna samoihin aikoihin. Näistä oli piilotyöttömiä 121 000, eli 9 000 vähemmän kuin viime vuoden lokakuussa.
 Piilotyötön on henkilö, joka haluaisi ansiotyötä ja olisi käytettävissä työhön kahden viikon kuluessa. Hän ei ole kuitenkaan etsinyt työtä aktiivisesti viimeisen neljän viikon aikana. Syitä tähän voivat olla työnhausta luopuminen tai mahdolliset muut syyt kuten esimerkiksi lasten hoito.

Työllisten määrä koheni – 21 000 enemmän kuin vuosi sitten


Muuttovoitto ulkomailta on ylläpitänyt Suomen väkiluvun kasvua tänä vuonna, ilmenee Tilastokeskuksen tiistaina julkaisemista ennakkotiedoista. Suomen väkiluku oli lokakuun lopussa 5 526 306. Väkiluku kasvoi tammi–lokakuun aikana liki 8 400 hengellä.
 Väestönkasvua piti yllä muuttovoitto ulkomailta, sillä maahanmuuttoja oli lähes 15 000 enemmän kuin maastamuuttoja. Syntyneitä oli yli 6 200 vähemmän kuin kuolleita.
 Tammi-lokakuun aikana syntyi runsaat 38 300 lasta eli lähes 2 000 vähemmän kuin vastaavana aikana viime vuonna. Syntyvyys on laskenut yli viisi prosenttia viime vuoden samaan aikaan verrattuna.
 Kuolleiden määrä oli yli 44 500, mikä on runsaat 800 vähemmän kuin vuotta aiemmin. Kuntien välisiä muuttoja kertyi tammi–lokakuun aikana lähes 245 000. Kuntien väliset muutot vähenivät parillatuhannella viimevuotisesta.

Muuttovoitto ulkomailta ylläpiti Suomen väestönkasvua – syntyvyys laskenut yli 5 prosenttia viimevuotisesta


Summary: Vesilain tiukentunut tulkinta voi kaataa taloyhtiön tai omakotiasujan haaveet maalämmöstä pohjaveden muodostusalueella.

Tähän asti maalämmön rakentaminen on ollut hankalaa pohjavesialueella, mutta viime keväästä lähtien se on ollut käytännössä mahdotonta. Syynä on Korkeimman hallinto-oikeuden keväällä antama ratkaisu.
 Turkulaiset kiinteistönomistajat olisivat halunneet korvata asuinrakennuksensa öljylämmityksen maalämmöllä energiakustannusten pienentämiseksi. Sitä varten he hakivat lupaa 180 metriä syvälle energiakaivolle.
 Etelä-Suomen aluehallintovirasto hylkäsi lupahakemuksen toukokuussa 2016. Korkein hallinto-oikeus asettui samalle kannalle viime keväänä ja  julkaisi päätöksensä vuosikirjaratkaisuna . (KHO)
 Oikeuden päätös ohjaa viranomaistoimintaa
 KHO:n ratkaisun jälkeen Ely-keskukset ovat arvioineet uudelleen suhtautumistaan maalämmön rakentamiseen Ylitarkastaja  Vesa Hyvärinen  Pirkanmaan ely-keskuksesta myöntää, että lupia ei kesän jälkeen ole puollettu.
 – KHO katsoi yksittäisen kiinteistön energiakaivohankeen aiheuttavan merkityksellistä riskiä pohjavedelle. Vuosikirjaratkaisut ovat ohjeita viranomaisille. Ne tulee lukea huolellisesti ja ottaa käytäntöön, hän sanoo.
 Ylitarkastaja Vesa Hyvärisen mukaan pohjavesialueilla on noudatettava hyvin vahvasti varovaisuusperiaatetta. Jussi Mansikka / Yle
 Esimerkiksi Tampereella pohjavesialue on laaja ja melko tiiviisti rakennettu. Keskustan itäpuolella vyöhyke kulkee Järvensivulta Kaukajärvelle ja länsipuolella Pispalasta Ylöjärvelle ja Nokialle asti. Alueella on lukuisia energiakaivoja.
 KHO:n linjauksen jälkeen saattaakin käydä niin, että naapurin maalämpökokemuksista innostunut taloyhtiö ei saa lupaa omalle kaivolleen.
 – Tässä ratkaisussa KHO katsoi, että kun alueella on jo energiakaivoja, uusi kaivo aiheuttaa lisää riskiä, Vesa Hyvärinen sanoo.
 Mutta eikö ole väärin, että laki kohtelee naapuruksia eri lailla? Hyvärisen mukaan on luonnollista, että oikeuskäytännön muuttuessa tällaisia tilanteita tulee.
 – Tuossa oli aiemmin huoltoasema vuosikymmeniä, mutta se jouduttiin purkamaan pois, ettei pohjavesi vaarantuisi. Tässä on kyseessä saman tyyppinen ajattelun muutos.
 Luvan edellytyksenä on merkittävä hyöty
 Maalämmön rakentamiseen riittää yleensä kunnan lupa ja jos ollaan kaava-alueen ulkopuolella, lupia ei tarvita välttämättä ollenkaan. Kun mennään pohjaveden muodostusalueelle, kunta pyytää yleensä lausuntoa elyltä.
 Jos ely edellyttää vesilain mukaisen luvan hakemista, kiinteistön omistaja voi kääntyä asiassa aluehallintoviraston puoleen. Myös avi pyytää hankkeesta lausunnon ely-keskukselta.
 – Jos luvalle ei ole vesilain mukaan ehdotonta estettä, hankkeesta tehdään niin sanottu intressivertailu. Siinä arvioidaan hankkeen mahdolliset hyödyt ja haitat, Vesa Hyvärinen kertoo.
 – Luvan edellytys on, että hyödyt ovat merkittävästi haittoja suuremmat. Näissä energiakaivotapauksissa hyöty on kuitenkin yleensä yksityinen ja pieni.
 Viimeisen viiden vuoden aikana noin 80 prosenttia aveihin jätetyistä lupahakemuksista on hylätty tai jätetty sikseen. Sitä aiemmin lupa heltisi helpommin.
 Hyvärisen mukaan viranomaiset pyrkivät hakemaan yhteistä linjaa. Jokainen tapaus harkitaan kuitenkin erikseen eikä linja ole välttämättä täysin yhtenäinen.
 – Mutta ei se kovin todennäköistä kuitenkaan ole, että energiakaivolle saa lupaa tässä pohjavesialueella. Kyllä linjaus on tiukka.

Naapuri sai rakentaa, miksen minä? – KHO:n ratkaisu tiukentaa suhtautumista maalämpöön


Summary: Postilakon neuvottelijat kokoontuvat taas tänään valtakunnansovittelijan toimistolle.

Kaksi viikkoa jatkuneen Postilakon neuvottelut jatkuvat tänään. Toistaiseksi tapaamisen aikataulusta ei ole tietoa.
 Maanantaisten uutisten mukaan osapuolet olisivat erkaantuneet toisistaan, mutta toisaalta ilmassa on ollut myös ratkaisuvaihtoehtoja.
 Edellinen ratkaisuehdotus kaatui viikonloppuna, kun Medialiitto torjui neljän kokeneen työmarkkinaedustajan ehdotuksen kriisin ratkaisemiseksi.
 Lue lisää:   Ratkaisun etsintä jatkuu – pöydällä useita vaihtoehtoja
 Tässä listattuna eri vaihtoehtoja tilanteen ratkaisemiseksi:
 Posti peruu liikkeenluovutuksen, jolla lajittelijat siirrettiin Postin tytäryhtiöön. Ministeri laittaa Postin hallituksen vaihtoon. Pakettilajittelijat siirtyisivät uuteen, talokohtaiseen työehtosopimukseen. Työnantajia edustava Medialiitto taipuisi kiistassa.

Yle seuraa Postilakon neuvotteluja hetki hetkeltä – ratkaisuvaihtoehtoja etsitään


Summary: Myös markkinat reagoivat tiistaiaamuiseen puheluun. Esimerkiksi Nasdaq-indeksi nousi kaikkien aikojen korkeimmalle tasolle.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Kiinan ja Yhdyvaltojen huippuneuvottelijat ovat pitäneet puhelinpalaverin kauppasodan ratkaisemiseksi. Asiasta on tiedottanut Kiinan kauppaministeriö, kertovat uutistoimistot.
 Ministeriön mukaan tiistaiaamuna pidettyyn neuvotteluun osallistuivat Kiinan varapääministeri  Liu He  sekä Yhdysvaltain neuvottelija  Robert Lighthizer  ja valtiovarainministeri  Steven Mnuchin .
 Kiinan kauppaministeriön mukaan ongelmakohtiin on saatu aikaiseksi jonkinlainen yhteisymmärrys ja keskusteluja jatketaan.
 Ensimmäisen vaiheen sopimuksen on aiemmin kerrottu kattavan suuria maataloustuotteiden kauppoja, rahoitusalaa sekä tekijänoikeuksia. Sopimuksen tarkoista yksityiskohdista ei ole tietoa.
 Alustavaa sopimusta jo 16 kuukautta kestäneeseen kauppasotaan ja tullinokitteluun on odotettu marraskuuksi. Reutersin mukaan Valkoista taloa lähellä olevat asiantuntijat ovat kuitenkin sanoneet, että sovun syntyminen voi siirtyä ensi vuoden puolelle.
 Niin kutsutun "toisen vaiheen sopimuksen" syntymistä molemmat osapuolet pitävät epätodennäköisenä. Suhteet Pekingin ja Washingtonin välillä ovat kiristyneet viime aikoina.
 Yhdysvallat onnistui  suututtamaan Kiinan viime viikolla , kun senaatti hyväksyi tiistaina yksimielisesti Hongkongin ihmisoikeuksia ja demokratiaa tukevan lainsäädännön. Myös kongressin edustajainhuone on hyväksynyt lokakuussa vastaavan lain.
 Myös markkinat reagoivat tiistaiaamuiseen puheluun. New Yorkin pörssissä teknologiaosakkeiden Nasdaq-indeksi ja teollisuusosakkeiden Dow Jones-indeksi nousivat kaikkien aikojen korkeimmalle tasolle. Aasiassa uutinen puhelusta otettiin vastaan vaisummin, kertoo AP.
 Lisää aiheesta:
 OECD rukkasi hieman maailmantalouden kasvuennustettaan – taustalla kauppakiistat
 Kiinan ja Yhdysvaltojen kauppaneuvotteluissa läpimurto: "Hyvin huomattava osittainen sopimus Kiinan kanssa"

Yhdysvaltain ja Kiinan neuvottelijat ovat hieroneet sopua kauppasotaan puhelinkeskustelussa


Summary: Sekä Nato että Venäjä harjoittelevat pohjoisessa entistä tiiviimmin ja lähempänä toistensa alueita.

KIRKKONIEMI/OSLO
 Sølvi Endresen  on kulkenut Norjan Kirkkoniemen ja Venäjän Murmanskin väliä yli 20 vuotta. Hän vie yhdessä muiden norjalaisten vapaaehtoisten kanssa lämpimiä vaatteita naapurimaan köyhille ja sairaille.
 Viime aikoina matkanteko on hidastunut. Venäjän puolella on aiempaa enemmän joukkoja ja tankkeja, joita vapaaehtoiset joutuvat väistämään.
 Venäjällä on parhaillaan käynnissä maan Pohjoisen laivaston suurin sukellusveneharjoitus sitten kylmän sodan. Harjoitus jatkuu pitkälle joulukuulle. Ydinsukellusveneet harjoittelevat toimintaa suurissa syvyyksissä viikkojen, jopa kuukausien ajan.
 Venäjän tärkeimmät strategiset ydinaseet sijaitsevat aivan Norjan rajan tuntumassa Murmanskin alueella.  Laura Merikalla / Yle
 Samaan aikaan Nato harjoittelee pohjoisessa aiempaa enemmän ja lähempänä Venäjää. Tänä syksynä Barentsinmeren yllä on lentänyt esimerkiksi Yhdysvaltain häivepommikoneita.
 Pienet tapahtumat voivat kärjistyä suureksi konfliktiksi. Sitä Norja pelkää, kun sotilaallinen toiminta yhä kiihtyy Norjan ja Venäjän rajalla.
 Se on myös keskeinen syy sille, että Norja on nyt lähdössä aiempaa vahvemmin Suomen ja Ruotsin rinnalle pohjoismaiseen puolustusyhteistyöhön.
 Sotilaallinen toiminta on kiihtynyt kuluneen vuoden aikana
 Venäjän tärkeimmät strategiset ydinaseet sijaitsevat aivan Norjan naapurissa.
 Venäjän ydinasepelote, turvallisuuspolitiikka ja suurvalta-asema perustuvat suurelta osin siihen, että sen strategiset ydinsukellusveneet pystyvät toimimaan ja liikkumaan vapaasti. Murmanskin alueelta niillä on lyhyt matka kaikkialle. Esimerkiksi Itämerellä ovat kaikki alueen valtiot tarkkailemassa ja kontrolloimassa liikennettä.
 Naton ja Venäjän välien kiristymistä seurataan tarkkaan The Independent Barents Observer -uutissivuston toimituksessa Kirkkoniemen keskustassa. Sivusto on uutisoinut arktisen alueen sotilaallisesta kehityksestä luotettavasti ja tarkasti pitkään.
 Gps-häirintä on vähentynyt Kirkkoniemessä tänä vuonna.  Thomas Thomassen
 Alkusyksystä myös Suomessa uutisoitiin, että Venäjän erikoisjoukkoja oli  väitetty toimineen Huippuvuorilla.
 The Independent Barents Observerin toimittajat käyttivät paljon aikaa tiedon tarkistamiseen ja tutkimiseen, mutta he eivät voi vahvistaa asiaa.
 Sotilaallista toimintaa ja varustautumista on kuitenkin Barentsinmerellä ja Kuolan niemimaalla enemmän kuin vuosiin.
 – Sotilaallisesti tilanne on oleellisesti huonontunut kuluneen vuoden aikana. Venäläisiä sukellusveneitä ei liiku pelkästään Barentsinmerellä, vaan myös Norjanmerellä, aivan Norjan länsirannikon tuntumassa. Myös Naton ja Norjan puolelta on toiminta kiihtynyt ja he harjoittelevat varsin lähellä Venäjää, kertoo The Independent Barents Observerin päätoimittaja  Thomas Nilsen .
 Hän on ei-toivottu henkilö Venäjällä. Hän ei saa matkustaa Venäjälle eikä uutissivustoa pysty lukemaan Venäjältä.
 Toimittaja Thomas Nielsen kertoo, että sotilaallinen toiminta on kiihtynyt kuluneen vuoden aikana Barentsinmerellä. Thomas Thomassen
 Muutama vuosi sitten sivuston omistanut Barentsin sihteeristö halusi, että toimittajat lopettavat Venäjää koskevat kriittiset kirjoitukset. Vaientamista vaati Venäjä. Barentsin sihteeristön työnä on edistää Norjan ja Venäjän elinkeinoelämää.
 Toimittajat eivät suostuneet ja käynnistivät oman uutissivuston, nyt lisättynä etuliitteellä The Independent.
 Venäjä on harjoitellut Pohjois-Norjan tutka-asemien valloittamista ja gps-häirintää. Jos kriisi tulee, Venäjä haluaa pystyä estämään sen, että Nato voi pysäyttää heidän sukellusveneensä.
 Yle keskusteli Kirkkoniemessä useiden paikallisten kanssa gps-häirinnästä, ja heidän mukaansa se on vähentynyt. Viime vuonna sitä kesti norjalaisten lehtien mukaan 6–9 viikkoa.
 Häirinnän aikana esimerkiksi ambulanssit tai pelastushelikopterit eivät pysty käyttämään satelliittipaikannusta.
 Myös ulkomaiset tiedustelupalvelut toimivat aiempaa aktiivisemmin Barentsin alueella.
 Norjan turvallisuuspoliisi varoitti uhka-arviossaan 2018, että tiedustelun kohteena ovat erityisesti sotilaskohteet, jotka ovat erityisen tärkeitä Venäjän turvallisuudelle.
 Norja haluaa Pohjoismaat yhteiseen rintamaan
 Samaan aikaan, kun Venäjä harjoittelee Norjan pohjoisen rajan tuntumassa, pääkaupunki Oslossa vanhempi ulkopolitiikan tutkija  Andreas Østhagen  isännöi keskustelutilaisuutta arktisesta turvallisuuspolitiikasta. Puhujia on saapunut Kanadaa myöten paikalle.
 – Norja pelkää sitä, että pienet tapahtumat voivat kasvaa suuriksi konflikteiksi. Esimerkiksi sellaiset, jotka koskevat Huippuvuoria, kalastusta, luonnonvaroja tai jotain, joka tapahtuu Venäjän ja Norjan yhteisellä rajalla, selittää Østhagen, joka työskentelee Fridtjof Nansen -instituutissa.
 Vanhempi ulkopolitiikan tutkija Andreas Østhagen kertoo Norjan pelkäävän mahdollisuutta, että pieni välikohtaus kasvaa suureksi konfliktiksi Norjan ja Venäjän välillä. Yle
 Mahdollisena on pidetty esimerkiksi tilannetta, jossa Huippuvuorilla syntyisi kiistaa venäläisten kalastajien ja Norjan merivartioston välille.
 Norja onkin lähdössä aiempaa vahvemmin mukaan Suomen ja Ruotsin rinnalle pohjoismaiseen puolustusyhteistyöhön. Norjassa poliitikot pohtivat parhaillaan, mikä on yhteistyön seuraava taso ja mihin lähdetään mukaan.
 – Jos Venäjän kanssa syntyisi konflikti, Norja haluaa saada yhteisen rintaman. Norjan toiveena on saada naapurit sitoutumaan Norjan turvallisuuspoliittiseen ympäristöön ja intresseihin, sanoo Østhagen.
 Toinen syy Norjan kasvaneeseen kiinnostukseen kumpuaa Washingtonista. Kuluneet 2–3 vuotta ovat herättäneet kysymyksiä siitä, voiko Yhdysvaltojen haluun puolustaa Eurooppaa tai toimia Natossa luottaa. Tämä on kimmoke Norjalle vähentää riippumattomuuttaan Yhydsvalloista ja tulla vahvemmin mukaan pohjoismaiseen yhteistyöhön.
 Norjan puolustusministeri  Frank Bakke-Jensen  sanoo Ylen haastattelussa, että juuri nyt Norjassa työstetään sitä, miten pitkälle yhteistyössä mennään. Avoimuutta koskevissa sopimuksissa täytyy ottaa huomioon se, että Norja on Nato-maa ja Ruotsi ja Suomi EU:n jäseniä.
 Norja vahvistaa joukkojaan rajalla
 Kahden kilometrin päässä Venäjän rajasta kuuluu haukuntaa. Norjan rajavartioston koirat ovat partioimassa Svanvikin raja-aseman tuntumassa.
 Etelä-Varangin varuskunta valvoo Venäjän ja Norjan välistä rajaa ja raportoi havannoistaan, jotta puolustusvoimilla on oikea tilannekuva. Varuskunnan komentajan  Jan Marius Nilsenin  mukaan tilanne on kiristynyt.
 – On paljon epävarmuutta, ennakoimattomuutta, suurvaltojen kilpailua ja geopoliittisia jännitteitä. Venäjä kuuluu tähän tilannekuvaan, Nilsen sanoo.
 Marraskuun alussa Yhdysvaltain B-52-koneita harjoitteli F-16-hävittäjien kanssa Barentsinmerellä.   Forsvaret
 Pohjois-Norjassa on jo alettu vahvistaa alueen joukkoja. Sinne ollaan perustamassa uutta pysyvää jääkärikomppaniaa. Puolustusvoimat ja maavoimat ovat asettaneet sen tärkeysjärjestyksensä kärkeen.
 – Työ on vielä kesken, mutta se etenee hyvin.
 Nilsen muistuttaa, että vaikka sotilaallinen tilanne on muuttunut, on yhteistyö paikallisten kesken hyvää. Nämä asiat eivät ole toisiaan poissulkevia.
 Vapaaehtoistyöntekjiä Sølvi Endresen pelkää yhtä asiaa: tilanteen kiristymistä sellaiseksi, että rajan molemmin puolin asuvat eivät voisi tehdä yhteistyötä keskenään.
 – Se olisi surullista, koska ihmisten välillä kaikki on hyvin. Tämä on suurvaltojen peliä.
 A-studio käsittelee lähetyksessään Arktisen alueen turvallisuuspolitiikkaa ja pohjoismaista puolustusyhteistyötä TV1:llä tänään klo 21. Vieraina ovat puolustusministeri Antti Kaikkonen ja Ulkopoliittisen instituutin vanhempi tutkija Matti Pesu, juontajana Heikki Ali-Hokka.
 Lue myös:
 Liettua ja Venäjä vaihtoivat vakoojia maiden rajalla – mukana myös norjalaismies Tutkijan visio Suomen hävittäjähankinnasta: Rafale, Typhoon tai Gripen 20 vuodeksi, sitten mukaan uuteen eurooppalaiseen projektiin
 Naton pohjoismaiset jäsenet: Macron on väärässä kritiikissään

Sotilaallinen toiminta kasvaa Norjan ja Venäjän rajalla – Tutkija:  Norja haluaa Suomen ja Ruotsin kanssa yhteiseen rintamaan


Summary: Näkyvästi esillä julkisuudessa ollut Baltzarin rikosepäily voi aiheuttaa opiskelijoissa ahdistusta, todetaan tiedotteessa.

Helsingin kaupungin lukiolaisten vanhemmille on lähetetty tiedote  Veijo Baltzarin tapauksesta .
 Taustalla on nuorten parissa työskennelleen Baltzarin törkeää ihmiskauppaepäilyä koskeva vangitseminen.
 Tiedotteessa kasvatuksen ja koulutuksen toimialajohtaja  Liisa Pohjolainen  korostaa, ettei kaupungin lukioilla ole mitään yhteistyötä Baltzarin kulttuuriyhdistyksen Dromin kanssa.
 Hän rohkaisee myös kääntymään oppilashuollon puoleen, mikäli asia herättää huolta.
 Tiedotteessa on myös poliisin yhteystiedot, mikäli opiskelijoilla on tietoa epäillyistä rikoksista.

Helsingin kaupunki otti yhteyttä lukiolaisiin poikkeuksellisella tiedotteella – Wilma-viestissä tarjotaan lukiolaisille keskusteluapua Veijo Baltzarin tapauksesta


Summary: Suomalaisten tv-sarjojen budjetit ovat jopa kolminkertaistuneet viimeisten vuosien aikana.

Kotimaisen tv-draaman buumi ei näytä laantumisen merkkejä. Tv-sarjoja tehdään kiihtyvään tahtiin ja aiempaa isommilla summilla.
 Ilmiön ovat saaneet aikaiseksi suoratoistopalvelut ja niiden kilpailu asiakkaista. Kaupalliset palvelut pärjäävät yllättäen myös laadussa: Niiden alkuperäissarjat kahmivat tänä vuonna eniten  Venla-ehdokkuuksia  fiktion ja tv-draaman puolella.
 Yksi Venla-ehdokkaista on  Kaikki synnit  -sarja. Sen tuottanut  Ilkka Matila  näkee, että suoratoistopalvelut ovat tuoneet tv-draaman ja pitkän elokuvan lähemmäs toisiaan.
 – Sarjojen laatu, ylöspano ja tapa kuvata on huomattavasti kunnianhimoisempaa kuin aiemmin. Kustannukset ja tuotot ovat kasvaneet, sisään ja ulos menevä raha on kasvanut ja se näkyy laadussa, Matila sanoo.
 Kannustintukea tv-sarjoille jakavan Business Finlandin tilastojen mukaan suomalaisten tv-sarjojen budjetit ovat viimeisten vuosien aikana jopa kolminkertaistuneet.
 – Vuonna 2016 kotimaisten tv-sarjojen keskimääräinen tuotantobudjetti oli 3 500 euroa minuutti ja vuonna 2019 vastaava summa oli jo 10 200 euroa minuutti, kertoo Business Finlandin tuotepäällikkö  Merja Salonen .
 Kaikkien syntien  budjetti oli tuottaja Ilkka Matilan mukaan kaksinkertainen verrattuna aikaan ennen suoratoistopalveluja. Sillekin löytyy jo haastaja.
 Pekka Hiltusen  romaaneihin perustuvaa  Cold Couragea  on kuvattu Suomen Kainuussa. Se on  Helsingin Sanomien  mukaan Suomen kallein tv-sarja, jonka tekeminen maksoi 10 miljoonaa euroa.
 Cold Courage on Viaplayn ensimmäinen suomalainen alkuperäissarja. Kansainvälistä tuotantoa kuvattiin Kainuussa. Tiia Korhonen / Yle
 Rahaa voi tulla kolmesta ikkunasta
 Tuotantoyhtiöissä ilmiötä katsotaan hyvällä.  Nyrkki -sarjan tuotti Zodiak Finland, jolle Elisa Viihde on tänä vuonna ollut suurin asiakas.
 – Ennen oli vain yksi tilaaja ja maksaja. Nyt on ykkös- ja kakkosikkuna. Sarja saa ensin ensi-iltansa sen tilanneen asiakkaan palvelussa ja sen jälkeen toisen asiakkaan palvelussa kakkosikkunassa, Zodiak Finlandin toimitusjohtaja  Teea Hyytiä  kuvailee.
 Nyrkin  budjetti oli neljä miljoonaa. Sen ykkösikkunana on Elisa Viihde ja MTV toimii kakkosikkunana, kun sarja näytetään myöhemmin lineaarisen tv:n puolella.
 Ykkös- ja kakkosikkunan lisäksi rahaa tuo potentiaalisesti myös ulkomainen kolmosikkuna. Suomalaissarjoja onkin myyty kiihtyvään tahtiin myös kansainvälisille markkinoille. Muun muassa  Kaikki synnit  on kaupattu jo yli 30 maahan.
 Puhelin pirisee enemmän kuin koskaan
 Buumi on hyödyttänyt myös alan ammattilaisia: Se on tuonut lisää töitä.
 – Aiemmin draamatilauksia tekivät MTV ja Yle ja niitä oli niin vähän, että alan freelancerit olivat työttöminä. Nyt friikut pystyvät työllistämään itsensä läpi vuoden. Ihmiset saavat tehdä töitä ja se taas kasvattaa ammattitaitoa, Teea Hyytiä sanoo.
 Ohjaaja  Alli Haapasalo  teki pitkän  Syysprinssi -elokuvan vuonna 2016 ja jäi äitiyslomalle.
 – Pelkäsin, että puhelin ei pirise, mutta se pirisi enemmän kuin koskaan. Suurin osa tarjotuista töistä oli tv-sarjoja, hän sanoo.
 Haapasalo ohjasi seuraavaksi  Nyrkin . Hän pitää nykytilannetta erinomaisena.
 – Jos haluaa tehdä elokuvan, työtilaisuus pitää yleensä luoda itse. Tv-puolella töitä tarjotaan selvästi useammin. Tämä on hienoa ja aktiivista aikaa olla ohjaaja. Alalla menee hyvin, Haapasalo sanoo.
 Sama on pantu merkille myös työ- ja elinkeinoministeriössä.
 – Alan työllisyys on selkeästi parantunut. Työllistävä vaikutus kohdistuu erityisesti tuotannon perustehtäviin, valomiehiin, äänimiehiin, tuotantoasissitentteihin. Joistain ammattiryhmistä kuten tuotantopäälliköistä on jo pulaa, sanoo neuvotteleva virkamies  Petra Tarjanne .
 Chike Ohanwe näyttelee Aallonmurtajissa. Jaani Lampinen / Yle
 Matila Röhrin tuottaja Ilkka Matila näkee jo mahdollisena pullonkaulana huipputekijöiden rajallisen määrän.
 – Se on vähän kuin jalkapallossa, että yksi pelaaja tekee maalit. Huippulahjakkuuksia syntyy ja jonkun verran heitä voi kouluttaa.
 Tarvetta olisi kenttähenkilökunnalle, eri osa-alueiden vastaaville ja käsikirjoittajille.
 – Paljon vaikuttaa myös ikääntyminen ja nuorten ikäluokkien pienuus. Ennen tämä oli mediaseksikäs ala, mutta nyt kouluihin hakeutuu vähemmän ihmisiä, Matila sanoo.
 Kotimainen sisältö on katsotuinta
 Erityisesti kotimaiset draamat,  Nyrkit  ja  Sunnuntailounaat , toimivat sisäänheittotuotteina, joilla ihmisiä houkutellaan suoratoistopalvelujen tilaajiksi.
 Elisa aloitti omien alkuperäissarjojen tekemisen viisi vuotta sitten. Nyt niitä on julkaistu 16, joukossa mm.  Kaikki synnit ,  Bullets  ja tuoreimpana  Nyrkki .
 Juuri kotimaista sisältöä kulutetaan Elisa Viihteessä suhteessa eniten. Suomalaiset haluavat katsoa suomalaista ja siksi kotimaista draamaa tehdään.
 – Meille se on kilpailu- ja erottautumistekijä. Se vetää meille uusia katsojia ja pitää nykyisiä, sanoo Elisan sisältöliiketoiminnan johtaja  Ani Korpela .
 Sarjojen budjetit ovat Elisallakin olleet nousussa ja sijoittuvat neljän ja kuuden miljoonan väliin. Tätä halvemmallakin tehdään draamaa.
 Myös C Morella panostetaan sarjoihin ja suomalaisten elämänpiiriin liittyviin aiheisiiin – seuraavien vuosien aikana yhä enemmän.
 – Me tuomme kotimaisia aiheita ja paikkoja, jotka ovat relevantteja suomalaiselle katsojalle. Helsinki on Helsinki ja Joensuu on Joensuu. On paljon sellaista, mitä isot ulkomaiset tuotannot eivät pysty tarjoamaan, sanoo MTV:n draamapäällikkö  Jani Hartikainen .
 C Morella on viime vuosina nähty mm.  Aallonmurtaja  ja  Sunnuntailounas .
 Nyrkki on kylmän sodan vuosiin sijoittuva vakoojatrilleri.  Yle / Vesa Marttinen
 Suomi kalpenee Yhdysvaltojen rinnalla
 Markkinoille on tulossa lisää palveluita kuten ulkomaiset Disney+ ja Apple. Vaikka suomalaissarjojen budjetit ovat kasvaneet, ne eivät vedä vertoja sille, mitä maailmalla draamaan satsataan.
 Variety-julkaisu kirjoitti  lokakuussa, että Apple lanseeraa kaksi uutta sarjaa, joista toisen hintalappu on 15 miljoonaa dollaria per jakso ja toisen 17 miljoonaa per tunti. Disney ei aio jäädä pekkaa pahemmaksi vaan kaavailee yhtä kalliita tuotantoja.
 Suoratoistopalvelut eivät kerro tilaaja- tai katsojamääriään, mutta Netflix on pörssiyhtiö ja sen tiedetään tekevän tappiota.
 – On vaikea uskoa, että muutkaan olisivat kauhean kannattavia, mutta usko liiketoimintaan on vahva, koska sarjoihin investoidaan. On usko siihen, että sarjoihin satsaaminen on tulevaisuuteen satsaamista, Ilkka Matila sanoo.
 Kun kilpailu vain kasvaa, maailmanlaajuiselle tv-sarjabuumille ei heti näy loppua.
 – Digitaalisten suoratoistopalveluiden, kuten Netflixin, HBO:n, ja Viaplayn, odotetaan kasvavan vajaan kymmenen prosentin vuosivauhtia, sanoo Business Finlandin tuotepäällikkö Merja Salonen.
 Kotimaista tv-dramaa nähdään varmasti jatkossakin.

Nyrkki ja Kaikki synnit ovat kalliita tv-sarjoja – näin suoratoistopalvelut muuttivat kotimaisen tv-draaman tarjontaa


Summary: Kun laivat eivät kulje eivätkä lentokoneet lennä, pakettien jakeluun on tiedossa viivästyksiä.

Moni miettii, ehtivätkö paketit jouluksi kotiin.
 Posti- ja logistiikka-alan unioni PAU ilmoitti sunnuntaina, että Postin lakot jatkuvat 22. joulukuuta asti. Lisäksi lakot laajenivat Postin toimihenkilö- ja myymälätehtäviin koko maassa.
 Posti vakuuttaa, että suuri osa paketeista kulkee nytkin perille palvelulupauksen mukaisesti parissa päivässä. Postin poikkeustilanteiden johtaja  Jarmo Ainasojan  mukaan paketit ehtivät kotimaassa perille, kunhan ne postitetaan 20. joulukuuta mennessä.
 Työtaistelut näkyvät kuitenkin jo pakettipuolellakin.
 – Pienessä osassa paketteja on nyt useampien päivien viivettä, Ainasoja kertoo.
 Matkahuollon paketit ehtivät jouluksi perille, vaikka ne lähettäisi edellisellä viikolla, sanoo pakettipalveluiden johtaja  Kati Nevalainen .
 – Paketteja voi huoletta lähettää ja vastaanottaa Matkahuollon verkoston kautta. Suosittelemme, että joulupaketit lähetettäisiin viimeistään 19. joulukuuta, mutta tämänkin jälkeen joululahja voi ehtiä saajalleen, jos sen lähettää pikapakettipalvelulla.
 Ainasojan mukaan pakettiliikenne ei kärsi lakosta yhtä paljon kuin kirjeposti, koska pakettien käsittely on pitkälle automatisoitua. Suurin osa niistä toimitetaan noudettavaksi myymälöihin tai pakettiautomaatteihin.
 Ainasojan mukaan esimerkiksi perjantain Black Fridayn ostokset tulevat ajallaan perille.
 Postnordin toimitusjohtaja  Johanna Starckin  mukaan paketit tulevat perille, mutta pientä viivettä voi olla.
 IAU:n tukilakko laajeni lentoihin
 Ilmailualan Unioni aloitti maanantaiaamuna noin vuorokauden mittaisen työseisauksen tukitoimena postilakolle.
 – IAU:n myötätuntolakon osalta lentokonelähetykset ovat nyt käytännössä seis. Euroopasta tulevat tai sinne menevät lähetykset kulkevat käytännössä tällä hetkellä kumipyörillä. Tästä viivästykset johtuvat, Ainasoja kertoo.
 Merimies-Unioni ilmoitti sunnuntaina, että tukitoimenpiteet ovat voimassa niin kauan, kunnes Postin ja sen työntekijöitä edustavan Posti- ja logistiikka-alan unioni PAU:n kesken saavutetaan ratkaisu.
 Merimies-Unionin julistama työtaistelu liittyy Suomen lipun alla seilaaviin laivoihin. Ne eivät siis kulje tukilakon aikana.
 – Tiistaiaamuna näemme, millainen vaikutus tällä on ollut liikenteeseen, joka tulee kumipyörillä ja osaltaan käyttää laivareittejä, Ainasoja kertoo.
 Koska lentokoneet tai laivat eivät alkuviikosta Postin tukilakkojen vuoksi liiku, Postin pakettikuljetus on pitkälti autojen varassa. Janne Järvinen / Yle
 EU:n ulkopuoliset tilaukset vasta lakon jälkeen perille
 Ilmailualan Unionin tukilakko kohdistuu myös postin käsittelyyn lentoasemilla ja on jatkunut postilakon ajan. Lakko vaikuttaa voimakkaimmin kansainvälisiin paketteihin, jotka tulevat Euroopan ulkopuolelta.
 – Emme pääse käsiksi Helsinki–Vantaalla odottaviin paketteihin lakon takia. Siellä siis saattaa seistä jonkin verran postipaketteja, Ainasoja kertoo.
 Joululahjoja ei siis kannata tilata esimerkiksi Kiinasta tai Yhdysvalloista lakon aikana. Suomeen lentokuljetuksina saapuneet paketit saadaan toimitettua vasta lakon jälkeen.
 Myös postilaatikkoon jaettavien kansainvälisten kirjeiden, lehtien ja mainosten kuljetus ja jakelu on keskeytynyt.
 Postnord joutuu lakkojen aikana kuljettamaan rekoilla tavaraa pohjoisen kautta. Lehtikuva
 Postnordille lisää asiakkaita, mutta myös kustannuksia
 Postipalveluyritys Postnordin toimitusjohtaja Johanna Starck kertoo, että yritys on saanut lakon aikana Postilta paljon asiakkaita. Samaan aikaan myös kustannukset ovat kasvaneet.
 – Joudumme kuljettamaan paketteja pohjoisen kautta, ja se kestää ja maksaa enemmän. Olemme joutuneet pyytämään asiakkailtamme lakkolisiä erikoisjärjestelyjen vuoksi, Starck sanoo.
 Nyt Postnord kuljettaa paketteja Suomeen Baltian ja pohjoisen kautta sekä Ruotsin lipun alla seilaavien lauttojen avulla.
 Tukilakkojen laajeneminen lopettaisi Starckin mukaan myös lauttaliikenteen.
 – Kun ahtaajat aloittavat tukilakon, satamatkin jäätyvät, Starck sanoo.
 Auto- ja Kuljetusalan työntekijäliitto AKT kertoi maanantaina laajentavansa  PAU:n tukilakkoa myös ahtausalalle.
 Myötätuntotoimet alkavat tulevana torstaina ja kestävät kaksi päivää.
 Postnordin asiakkaista kolmannes on verkkokauppojen käyttäjiä. Starckin mukaan pakettiliikenteessä voi tulla pieniä viivästyksiä, mutta tähän asti suuri osa paketeista on päässyt ajoissa perille.
 – En uskalla luvata mitään viimeistä päivää, jolloin joululahjat vielä ehtii tilata. Tukilakkojen laajeneminen on niin suuri riski kaikille toimijoille, Starck toteaa.
 Matkahuollon pakettiliikenne kasvaa
 Matkahuollon pakettiliikenne on kasvanut kahden lakkoviikon aikana normaalitilanteeseen verrattuna noin 50 prosenttia.
 – Käytännössä joulusesonki on alkanut kaksi viikkoa tavallista aiemmin, pakettipalveluiden johtaja  Kati Nevalainen  kertoo.
 R-kioskin palveluiden ja pelaamisen kategoriapäällikkö  Sanna Toijonen  sanoo, että kioskilta toiselle kuljetettavien pakettien kysyntä on myös kasvanut noin puolella postin lakon aikana.
 – Pakettien määrän kasvu otetaan huomioon esimerkiksi varaamalla käyttöön enemmän tiloja säilytystä varten.
 Matkahuolto kuljettaa myös R-kioskien myymät pakettipalvelut.
 Paketit postiin viikkoa ennen joulua
 Kati Nevalaisen mukaan Matkahuolto on varautunut kysynnän kasvuun koko syksyn ajan ja tekee niin edelleen.
 – Meidän kuljetusmäärämme varmasti kasvavat vielä tällä viikolla, vaikka lakko peruuntuisi nyt. Seuraamme päivittäin pakettimäärän kehittymistä ja sitä, mihin tarvitaan lisää lajittelu- tai kuljetuskapasiteettia.
 Tavaraliikenteen lisääntyminen on toistaiseksi aiheuttanut vain vähän viiveitä Matkahuollon toimituksiin.
 – Pieniä paikallisia viiveitä on ollut, kun suositut pakettiautomaatit ovat täyttyneet niin, että paketteja on jouduttu ohjaamaan uudelleen toiseen noutopisteeseen, Nevalainen sanoo.
 Hänen mukaansa Matkahuollon paketit ehtivät jouluksi perille, vaikka ne lähettäisi edellisellä viikolla.
 – Paketteja voi huoletta lähettää ja vastaanottaa Matkahuollon verkoston kautta. Suosittelemme, että joulupaketit lähetettäisiin viimeistään 19. joulukuuta, mutta tämänkin jälkeen joululahja voi ehtiä saajalleen, jos sen lähettää pikapakettipalvelulla.
 Matkahuollon toimitusjohtajan mukaan yhtiö on saanut postilakon aikana uusia yritysasiakkaita ja tullut myös kuluttajien silmissä tunnetummaksi. Paulus Markkula / Yle
 Nevalaisen mukaan laivaliikennettä rajoittavilla lakoilla on lentoliikennettä enemmän vaikutusta Matkahuollon ulkomailta vastaanottamiin lähetyksiin.
 – Meidän kuljetuksistamme hyvin pieni osa saapuu lentorahdilla. Laivaliikenteen osalta olemme yrittäneet tehdä erityisjärjestelyjä ja käyttää maakuljetusta silloin kun laivat eivät kulje.
 Joulukortit ehkä tammikuussa perille
 Joulukorttien jakelussa on jo ongelmia. Postilla työskentelee tänäkin vuonna 3 000 jouluapulaista, mutta jos työtaistelut jatkuvat joulunaluspäiville saakka, kaikkia joulukortteja ei saada jouluksi perille.
 Paperisten lähetysten, kuten kirjeiden, aikakauslehtien ja mainosten jakelu voi viivästyä jopa viikoilla.
 Ainasojan mukaan paperinen posti saadaan jaettua tammikuun alkupuolella, jos työtaistelut jatkuvat kaksi viikkoa.
 – Jos työtaistelut jatkuvat vielä toiset kaksi viikkoa, tasapainottuminen postinjakelun kanssa saadaan aikaan tammi–helmikuussa, Ainasoja toteaa.
 Lue lisää:   Tukilakot alkoivat: katso täältä tietoa bussi-, lento- ja laivaliikenteestä
 Ahtaajien tukilakko pysäyttäisi Suomen suurimman vientisataman koko liikenteen – satamajohtaja: "Mitään hyvää tästä ei seuraa"
 Lue tästä, miten tukilakot vaikuttavat – 300 lentoa perutaan, laivat seisovat satamassa, bussit jäävät varikolle
 MOT selvitti: Näin Posti hukkasi miljooniaan
 "Nyt on kuollutta" – Lakko ei pysäyttänyt Postin paketteja, mutta pienten verkkokauppojen asiakkaat se karkotti

Ehtivätkö paketit lakosta huolimatta jouluksi perille? "En uskalla luvata viimeistä päivää, jolloin joululahjat ehtii tilata"


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Postikiistan ratkaisun etsintä jatkuu – Pöydällä käynyt useita vaihtoehtoja
 Kaksi viikkoa kestäneeseen  postilakkoon etsitään taas  kuumeisesti ratkaisua. Kiistan ytimessä on se, mitä tapahtuu 700 Postin pakettilajittelijalle, jotka on siirretty halvemman työehtosopimuksen piiriin. Postin työntekijöitä edustava ammattiliitto PAU ei hyväksy heidän työehtojensa heikentämistä. Vaihtoehtoja tilanteen purkamiselle on, mutta mikä kelpaa kaikille?
 Ehtivätkö paketit lakosta huolimatta jouluksi perille? "En uskalla luvata viimeistä päivää, jolloin joululahjat ehtii tilata"
 Marja Väänänen / Yle
 Postin mukaan pakettiliikenne  ei kärsi  lakosta yhtä paljon kuin kirjeposti. Myös Matkahuolto vakuuttelee, että paketteja voi lähettää huoletta. Sen sijaan ulkomaisten verkkokauppojen tilaukset saattavat viivästyä.
 Pieni joukko ihmisiä ruuhkauttaa terveyskeskuksia jatkuvilla käynneillään – Porissa saa omahoitajan 18 kerran jälkeen
 Paljon palveluita käyttäviä asiakkaita löytyy joka puolelta Suomea. Mårten Lampén / Yle
 Osalle asiakkaista kertyy jopa  kymmeniä käyntejä vuosittain . Porin perusturva on tarttunut tilanteeseen tarjoamalla heille omahoitajaa. Omahoitaja pyrkii ohjaamaan asiakkaat oikeanlaiseen hoitoon. Samalla terveyskeskusjonot lyhenevät.
 "Ilman mustelmia ei tule tuomiota" – Euroopan neuvosto kiirehtii Suomea uusimaan raiskauslain
 Euroopan neuvoston GREVIO-komitean asiantuntija Johanna Nelles sanoo, että Suomella on vielä tekemistä perheväkivallan kitkemisessä. Janne Lindroos / Yle
 Euroopan neuvoston GREVIO-tarkastusryhmä  odottaa  yhä isoja uudistuksia Suomelta, jotta naisiin kohdistuva väkivalta saataisiin kitkettyä. Uudistukset täytyy tehdä, sillä Suomi on allekirjoittanut Euroopan neuvoston Istanbulin sopimuksen ja siten luvannut merkittäviä parannuksia rikoslakiin ja naisten tukemiseen. Suomessa vieraileva Euroopan neuvoston asiantuntija haluaa Suomen myös lisäämään naispoliisien määrää raiskausten ilmoituskynnyksen laskemiseksi.
 Maan keskivaiheille lumisateita
 Yle
 Maan keskivaiheille voi tänään sataa lunta jopa viisi senttimetriä. Etelässä sade tulee vetenä, mutta pohjoisessa on poutaa ja pilvipeite voi rakoilla. Samalla Lapin sää viilenee ja pakkasta on muutamista asteista lähes kymmeneen asteeseen: etelässä ollaan selvästi plussan puolella.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Postikiistan ratkaisun etsintä jatkuu, ehtivätkö paketit jouluksi perille, pieni joukko kuormittaa terveyskeskuksia


Summary: Järistyksen ei toistaiseksi tiedetä aiheuttaneen suuria vahinkoja.

Maa on järissyt voimakkaasti Albaniassa neljän aikaan aamuyöllä paikallista aikaa.
 Yhdysvaltain geologian tutkimuslaitoksen  (USGS) mukaan  alueella on tapahtunut kolme maanjäristystä.
 Ensimmäisen järistyksen magnitudi oli 6.4 ja se tapahtui tutkimuslaitoksen mukaan 20 kilometrin syvyydessä. Seuraavien järistysten magnitudit olivat 5.1 ja 5.3, ja ne tapahtuivat 10 kilometrin syvyydessä.
 Järistyskohdat ovat lähellä Shijakin kaupunkia, joka sijaitsee noin 30 kilometria pääkaupunki Tiranasta länteen. Ainakaan toistaiseksi tiedossa ei ole suuria vahinkoja.
 Viimeksi Albaniassa järisi voimakkaasti syyskuussa, kun järistyksen magnitudi oli 5.6. Tuolloin maan puolustusministeriö arvioi uutistoimisto Reutersin mukaan, että järistys oli voimakkain Albaniassa 30 vuoteen. Syyskuun järistys vaurioitti satoja taloja.

Maa on järissyt voimakkaasti Albaniassa


Summary: Kiistan ytimessä on se, mitä tapahtuu Postin 700 pakettilajittelijalle.

Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK

Postin lakko uhkaa laajentua edelleen. Jos sopua ei synny, ahtaajien lakko uhkaa hiljentää Suomen viennin torstaina.
 Kiistan ytimessä on se, mitä tapahtuu 700 Postin pakettilajittelijalle, jotka on siirretty halvemman työehtosopimuksen piiriin. Postin työntekijöitä edustava ammattiliitto PAU ei hyväksy heidän työehtojensa heikentämistä.
 Mitä vaihtoehtoja kiistan ratkaisemiseksi on?
 Yksi vaihtoehto olisi, että Posti peruu liikkeenluovutuksen, jolla lajittelijat siirrettiin Postin tytäryhtiöön.
 Lajittelijat siirtyivät tämän kuun alussa toisen työehtosopimuksen piiriin, jossa työnantajapuolta edustaa Medialiitto ja työntekijöitä Teollisuusliitto.
 Moskovassa maanantaina vieraillut pääministeri  Antti Rinne  (sd.)  kieltäytyi ottamasta tähän ratkaisuvaihtoehtoon kantaa .
 Myöskään omistajaohjausministeri  Sirpa Paatero  (sd.) ei antanut postikiistasta maanantaina haastattelua.
 Yksi vaihtoehto on, että ministeri panee Postin hallituksen vaihtoon.
 Ainakin kansanedustaja  Pia Lohikoski  (vas.) toivoi maanantaina, että valtion omistajaohjaus käärisi hihat ja tekisi näin, jos Posti ei muuten peru lajittelijoiden työehtosopimuksen siirtoa.
 Rinne kieltäytyi Moskovassa kommentoimasta, meneekö Postin hallitus vaihtoon. Rinne sanoi, että omistajaohjaus kävi maanantain aikana keskusteluja.
 Hallituksen vaihtaminen ei ole helppo ratkaisu, sillä  oppositio nostaisi metelin poliittisesta ohjauksesta .
 Yksi ratkaisu olisi se, että pakettilajittelijat siirtyisivät uuteen, talokohtaiseen työehtosopimukseen.
 Liikkeenluovutusta ei silloin tarvitsisi perua. Myös paluu PAU:n ja työnantajaliitto Paltan vanhaan sopimukseen on yksi vaihtoehto.
 Yksi vaihtoehto olisi, että työnantajia edustava Medialiitto taipuisi kiistassa.
 Kiistaa yritti ratkaista neljän työmarkkinakonkarin ryhmä, joiden  esityksen torjui kuitenkin sunnuntaina Medialiitto .
 Esityksen mukaan Postin tytäryhtiöön siirrettyihin pakettilajittelijoihin olisi noudatettu Paltan ja PAU:n välisen työehtosopimuksen ehtoja Medialiitossa.
 Selvitysryhmää edustanut  EK:n entinen työmarkkinajohtaja  Lasse Laatunen  sanoi maanantaina,että kärjistyneen riidan ratkaiseminen olisi teknisesti helppoa. Hänen mielestään esityksen hylänneen Medialiiton pitäisi arvioida tilanne uudelleen.
 Rinne sanoikin, että työmarkkinaosapuolet yrittivät löytää maanantain aikana uudelleen ratkaisua "sovittelijan johdolla ja neljän työmarkkinaosaajan laatiman esityksen pohjalta".
 Palkansaajat voisivat myös vetäytyä, ilman että pakettilajitteijoiden tilannetta ratkaistaan.
 Tämä vaihtoehto ei näytä realistiselta, koska kysymys on ammattiliitto PAU:lle keskeinen.

Ratkaisun etsintä postikiistaan jatkuu – Pöydällä käynyt useita vaihtoehtoja


Summary: Euroopan neuvoston asiantuntija vaatii Suomelta suuria uudistuksia

Suomessa vain viidennes perheväkivaltahälytyksistä johtaa rikosilmoitukseen. Jos mustelmia ei näy, tapausta vähätellään.
 Euroopan neuvoston GREVIO-tarkastusryhmä odottaa yhä isoja uudistuksia Suomelta, jotta naisiin kohdistuva väkivalta saataisiin kitkettyä. Ja uudistukset täytyy tehdä, sillä Suomi on allekirjoittanut Euroopan neuvoston Istanbulin sopimuksen ja siten luvannut merkittäviä parannuksia rikoslakiin ja naisten tukemiseen.
 Johanna Nelles  on GREVIO-tarkastusryhmän saksalainen asiantuntija. Hän on parhaillaan Suomessa keskustelemassa siitä, miten EU-maat ovat edistyneet naisten suojelussa väkivallalta. Stop the backlash -konferenssi on osa Suomen EU-puheenjohtajuutta. Koolla on EU-maiden päättäjiä ja kansalaisjärjestöjä.
 Nelles muistuttaa heti alkuunsa, että samat ongelmat koskevat lukuisia EU-maita, mutta Suomella riittää parannettavaa.
 – Tuhannet naiset pyytävät poliisia apuun perheväkivallan takia. He kertovat olevansa peloissaan, koska kumppani on väkivaltainen tai uhkaa. Se ei kuitenkaan välttämättä johda viralliseen ilmoitukseen, Nelles kuvaa.
 Suomi pitääkin perää, kun vertaillaan poliisien määrää EU-maissa. Suomessa on 7 200 poliisia eli 137 poliisia sataatuhatta asukasta kohden.
 Synkät tilastot
 GREVIO sai sisäministeriöltä synkän tilaston. Sen mukaan yli 26 000 hätäkutsusta vain reilut 5 500 johti rikosilmoitukseen, vaikka lähisuhdeväkivalta on virallisen syytteen alainen rikos.
 – Naisiin kohdistuva väkivalta on suuri työmäärä poliisille, koska lain mukaan sen velvollisuus on toimia joka ainoassa tapauksessa, Nelles muistuttaa.
 GREVIOn  syyskuussa julkaistun raportin  mukaan myös poliisien valmennus kohtaamaan perheväkivallan uhri on heikompaa kuin muissa Euroopan maissa. Erityisesti kehotus tarpeesta rekrytoida naisia poliisiksi nousi otsikoihin syksyllä.
 – Varsinkin seksuaalirikoksissa naisuhri haluaa kohdata mieluiten naispoliisin, kun häneltä tarvitaan lausuntoa tai viedään sairaalaan. Jos teillä on vain 1 5 prosenttia naispoliiseja, tämä voi olla yksi syy siihen, että naiset eivät halua ilmoittaa rikoksesta poliisille, Nelles sanoo.
 Nelles iloitsee kuitenkin siitä, että viime vuonna naisten määrä poliisikoulutuksessa lisääntyi. Hyvää edistystä hänen mielestään on myös työryhmä, joka pohtii muutoksia raiskauksia koskeviin lakiin.
 Raiskauslain muutosta odotetaan Suomelta
 Ruotsissa on jo voimassa suostumuksen puutteeseen perustuva laki raiskauksesta. Suomikin on allekirjoittanut lupauksen säätää samanlainen laki ja asiaa pohti oikeusministeriön työryhmä.
 – Suomessa raiskauksen määritelmä perustuu lain mukaan yhä voimankäytölle. Yhdyntä ilman naisen suostumusta määritellään raiskaukseksi vain, jos siihen on kuulunut väkivaltaa, voimankäyttöä ja uhkailua. Jos nainen ei tapellut tai ollut fyysisesti pakotettu, hänen ei katsota joutuneen raiskatuksi, sanoo Nelles.
 Johanna Nellesin mukaan lailla on valtava merkitys raiskausten tutkintaan ja syytteisiin. Hän toivoo, että lainsäätäjät ja tuomioistuimet ymmärtävät, että raiskauksessa kyse on naisen tahdosta, ei väkivallasta.
 – Suuri osa tuomioistuimista keskittyy voimankäyttöön todisteena. Jos naisella ei ole näyttää mustelmia, tuomio on epätodennäköinen. Istanbulin sopimuksen mukaan näin ei voi tehdä, Nelles kertoo.
 Suostumuksen puutteeseen perustuva raiskaus tarkoittaa sitä, että osapuolten täytyy olla varmoja toistensa suostumuksesta yhdyntään etukäteen.
 Kynnys raiskauksesta ilmoittamiseen laskee
 Ruotsissa korkein oikeus tuomitsi heinäkuussa 27-vuotiaan miehen tämän lain perusteella. Nainen kertoi sanoneensa selvästi illan aikana, että hän ei halua seksiä luonaan yöpyneen miehen kanssa. Mies sanoi oikeudelle, että nainen ei torjunut häntä. Nainen sanoi jähmettyneensä kauhusta.
 – Tämä laki siirtää vastuun naisen halun tietämisestä miehelle. Ellet tiedä sataprosenttisesti, että kumppanisi haluaa seksiä, siihen ei saa ryhtyä, Nelles kiteyttää.
 Nelles uskoo, että lakimuutoksen myötä raiskauksesta ilmoittavien määrä lisääntyy. Arvioiden mukaan Suomessa vain joka kymmenes raiskauksen uhri tekee rikosilmoituksen.
 – Jos nainen nyt yrittää ilmoittaa raiskauksesta, jonka tekijänä on kämppäkaveri, hyvä ystävä tai tuttu, jonka kanssa hän kävi drinkillä, häntä ei välttämättä uskota. Nainen luotti kumppaniin, mutta tapahtui jotain, mitä nainen ei halunnut. Moni nainen on kokenut tämän, mutta sitä ei lueta raiskaukseksi, Nelles kuvaa.
 Kovempia rangaistuksia lasten hyväksikäyttöön
 Lista parannustarpeista on tätäkin pidempi. GREVIO vaatii tiukempia rangaistuksia lasten seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Suomessa seksuaalirikokset on jaettu moneen eri alaluokkiin kuten raiskaukseen, vammaisen seksuaaliseen hyväksikäyttöön, lapsen seksuaalisen hyväksikäyttöön.
 – On olemassa useita uhriryhmiä, joita vastaan tehdyt rikokset johtavat erilaisiin rangaistuksiin. Tämä on ongelma, koska laki ei tunnista, että raiskaus on aina raiskaus. Lapsen raiskaus käsitellään lapsen seksuaalisena hyväksikäyttönä, jossa on matalampi rangaistus, Nelles sanoo.
 GREVIO onkin pyytänyt Suomen hallitusta tekemään perusteellisen uudistuksen seksuaalirikosten lakeihin. Johanna Nelles on huolissaan myös siitä, että GREVIO ei ole löytänyt tutkimuksia palveluista saamelaisnaisille.
 – Ei ole tietoa, mistä he saavat apua perheväkivaltaan tai raiskaukseen.
 GREVIO vaatii lisää koulutusta vähemmistöjen kohtaamisesta niin poliisille kuin viranomaisille.
 Suomi on Euroopan neuvoston, naisiin kohdistuvaa väkivaltaa ja perheväkivaltaa koskevan Istanbulin sopimuksen mukaisesti lupautunut toimeenpanemaan sopimuksen allekirjoittamalla sen.
 GREVIO:n asiantuntijat julkaisevat raportteja. Ja ryhmäpaineelta toivotaan myös apua. Ensi vuonna muut EU-maat arvioivat Suomen menestystä asioiden korjaamisessa. Suomi saa kolme vuotta aikaa vastata raporttiin.
 Lue myös:
 Euroopan neuvoston tarkastusryhmältä tiukkoja ehdotuksia, jotta naisiin kohdistuva väkivalta Suomessa saataisiin loppumaan

"Ilman mustelmia ei tule tuomiota" – Euroopan neuvosto kiirehtii Suomea uusimaan raiskauslain