Summary: Synnytyksen jälkeinen masennus mielletään usein äitien ongelmaksi. Isien masentuminen on lähes yhtä yleistä, mutta jää useammin huomaamatta.

Päällimmäinen tunne oli ylitsepääsemätön väsymys, joka alkoi hallita  Joonaksen  elämää noin puoli vuotta ensimmäisen lapsen syntymän jälkeen.
 – Jos piti laittaa itselle ja lapselle ulkovaatteet päälle ja lähteä ulos, se tuntui vastenmieliseltä ajatukselta, joka vaati ponnistelua ja suunnittelua. Siinä ajatteli, että en pysty, ehkä ensi kerralla.
 Joonas ei esiinny tässä jutussa omalla nimellään, koska kaikki hänen läheisensä eivät tiedä hänen sairastavan masennusta.
 Toisinaan ulos lähteminen onnistui, toisinaan ei. Samalla tulivat itsesyytökset ja riittämättömyyden tunne, jotka pahensivat oloa entisestään.
 Hän ei muista, että arjessa tai omassa olossa olisi tapahtunut mitään yksittäistä dramaattista muutosta.
 Aluksi kaikki oli sujunut ihan hyvin. Lapsi oli toivottu, ja vanhemmilla oli realistiset odotukset siitä, mitä vauva-arki tuo tullessaan.
 – Olin varautunut siihen, ettei enää olisi omaa aikaa ja mahdollisuuksia harrastaa. Muutos oli valtava, mutta periaatteessa mikään ei ollut pielessä.
 Kului useampi vuosi, ennen kuin Joonaksella todettiin pitkäkestoinen masennus.
 – Jälkikäteen ajatellen masennus oli läsnä elämässä myös ennen lapsia, vaikka en käyttäisi siitä sitä nimeä. Olin taipuvainen alakuloisuuteen, mutta pidin sitä vain persoonaan liittyvänä piirteenä.
 Isien masennusta on vaikea tunnistaa neuvolassa
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tutkimuspäällikkö  Tuovi Hakulinen  kertoo, että tuoreiden vanhempien kokema masennus koskettaa yhtä lailla miehiä kuin naisiakin.
 – Tuoreen tutkimustiedon mukaan Suomessa ja muissa kehittyneissä maissa 10–20 prosenttia äideistä sairastuu raskauden tai synnytyksen jälkeisenä aikana masennukseen ja isistä noin 10 prosenttia.
 Naisten synnytyksen jälkeistä masennusta on tutkittu huomattavasti enemmän ja kauemmin kuin miesten.
 Hakulinen oli mukana tekemässä laajaa kansainvälistä tutkimuskatsausta, joka selvitti ensimmäistä kertaa sekä äitien että isien kokemuksia raskausajan ja synnytyksen jälkeisestä masennuksesta.
 Kokemuksissa oli sekä yhtäläisyyksiä että eroja.
 Yhteistä oli se, että molemmat kokivat itsensä yksinäisiksi ja tunsivat, etteivät he saa riittävästi apua kumppaniltaan tai läheisiltään.
 Ero masennuksen kuvailemisessa sen sijaan oli huomattava.
 Naiset sanoittivat masennuksen kokemusta huomattavasti seikkaperäisemmin ja monivivahteisemmin kuin miehet.
 Suurin osa vanhempien masennusta koskevasta tutkimustiedosta perustuu naisten kokemuksiin. Tutkimustieto puolestaan ohjaa sitä, miten vanhempien masennusta pyritään neuvoloissa tunnistamaan.
 Hakulisen mukaan tämä yhtälö, eli miesten masennuskokemusten suppea kuvailu ja tutkimustiedon yksipuolisuus, voi olla yksi syy siihen, että isien masennus jää usein huomaamatta.
 – Isät eivät myöskään aina tunnista itse, että kyse on masennuksesta. Lapsen syntymä on suuri muutos, joka vaikuttaa elämässä moneen asiaan.
 Isät kokevat stressiä monesta eri syystä
 Henri Hyttinen  tuntee tuoreiden isien kokeman masennuksen hyvin.
 Hän vetää Miessakit-yhdistyksen hanketta, joka tarjoaa tukea masennusoireisten perheiden isille. Masi-hanke alkoi kaksi vuotta sitten.
 Kohderyhmänä ovat pienten lasten isät, joiden jaksaminen on koetuksella. Avun tarve voi syntyä omien kumppanin masennusoireiden takia.
 Hyttinen sanoo, että isien ahdistuksen taustalla on usein kokonaisuus, joka koostuu monesta eri stressitekijästä.
 – Lapsen syntymä muuttaa parisuhdetta ja suhdetta puolisoon. Myös omaa aikaa ja tilaa on vähemmän kuin ennen, ja rentoutumiskeinot on usein löydettävä uudelleen.
 Isien kertomuksissa yhtenä stressin aiheuttajana nousee toistuvasti esiin myös lapsiperheen kasvanut rahantarve.
 Moni heistä vaihtaa lapsen syntyessä työpaikkaa. Uuteen työhön sopeutuminen lisää kuormitusta tilanteessa, jossa perheen ja työn yhteensovittaminen on muutenkin hankalaa.
 Joskus isäksi tuleminen tuo pintaan kipeitä kokemuksia omasta lapsuudesta.
 Hyttisen mukaan monella heihin yhteyttä ottaneella miehellä on kokemuksia isättömyydestä tai etäisistä vanhemmista.
 Kun stressaavia asioita on liian monta, voimavarat ehtyvät.
 Miessakit ry:n hankekoordinaattori Henri Hyttinen on taustaltaan psykiatrinen sairaanhoitaja. Keskusteluavun saamiseen ei vaadita masennusdiagnoosia. Jani Aarnio / Yle
 Masennuslääkkeet palauttivat toimintakyvyn
 Joonaksen vointi ailahteli useamman vuoden ajan. Välillä oli kuukauden mittaisia umpisynkkiä jaksoja, jolloin mistään ei tullut mitään.
 – Sitten saattoi olla parempia viikkoja, joita varjosti aina pelko siitä, milloin tulee seuraava romahdus. Sehän vääjäämättä tuli.
 Joonas hakeutui lopulta väsymyksen takia työterveyslääkärin vastaanotolle. Lääkäri tutki fyysisen kunnon, eikä löytänyt mitään somaattiseen sairauteen viittaavaa. Lääkärin ja psykologin kanssa keskusteleminen auttoi jonkin verran, mutta toisen lapsen syntymän jälkeen vointi taas paheni.
 Vasta uusi kierros lääkärillä antoi sairaudelle nimen. Joonas sairasti pitkäaikaista masennusta.
 Diagnoosi oli shokki. Masennuslääkityksen aloittaminen tuntui luovuttamiselta, mutta se muutti vointia dramaattisesti.
 – Kahden viikon jälkeen oli aivan kuin joku olisi painanut nappia ja sytyttänyt valot. Yhtäkkiä pystyin nousemaan aamuviideltä virkeänä.
 Oireita ei aina yhdistetä masennukseen
 Miessakit ry:n Henri Hyttinen sanoo, että perinteiset masennukseen liitetyt mielikuvat, kuten surumielisyys ja sängyn pohjalle jääminen pitävät aika harvoin paikkaansa miesten ja isien kohdalla.
 – Masennus ilmenee usein omiin oloihin vetäytymisenä tai äkkipikaisuutena. Joillakin myös riskikäyttäytyminen tai alkoholinkäyttö lisääntyy.
 Miessakkien isille tarjoama apu on neuvontaa, kuuntelemista ja keskustelua.
 Jos tuntuu siltä, että ei oikein jaksa, elämästä on tullut ilotonta puurtamista tai sanalla sanoen vituttaa, meihin voi ottaa yhteyttä.  Henri Hyttinen
 Puhelimitse tai netin kautta tapahtuvan neuvonnan lisäksi Helsingissä, Tampereella ja Lahdessa järjestetään tapaamisia yksin ja ryhmissä. Apu on maksutonta.
 Keskusteluapua on saanut Hyttisen mukaan kahden vuoden aikana yli 200 isää.
 Hän neuvoo ottamaan yhteyttä matalalla kynnyksellä. Masennusdiagnoosi ei ole edellytys avun saamiselle.
 – Jos tuntuu siltä, että ei oikein jaksa, elämästä on tullut ilotonta puurtamista tai sanalla sanoen vituttaa, meihin voi ottaa yhteyttä. Lähdetään siitä purkamaan tilannetta.
 Ongelmiin kannattaa puuttua varhain
 Toimintakyvyn palauttaneen masennuslääkityksen aloittamisesta on nyt puoli vuotta. Joonas pystyy suoriutumaan velvoitteista, mutta vointi on vielä kaukana normaalista.
 Mielialan mataluus, välinpitämättömyys ja kyvyttömyys tuntea iloa ovat edelleen vahvasti läsnä.
 – Oikeastaan ainoa asia elämässä, joka on yksiselitteisen positiivinen, ovat lapset.
 Diagnoosin jälkeen Joonas on herännyt hakemaan apua aktiivisemmin.
 Kuntoutusjakso on auttanut, samoin vertaistuki. Masennuksesta on helpompaa keskustella, kun toinen tietää heti, mistä puhutaan.
 Hän aloitti hiljattain toisen lääkityksen, jonka pitäisi parantaa mielialaa. Sen vaikutukset jäävät nähtäväksi.
 Joonas toivoo, että olisi itse hakenut apua aikaisemmin ja suosittelee samaa myös muille.
 – Omasta olosta kannattaa puhua ajoissa lääkärille, ystävälle, tai kenelle tahansa. On tietysti helppoa olla jälkiviisas. Ei sitä kynnystä voi oikein kuvailla, kuinka vaikeaa se on.
 Neuvoloissa masennusta yritetään tunnistaa eri tavoin
 Sekä äitien että isien masennus pitäisi THL:n tutkimuspäällikkö  Tuovi Hakulisen  mukaan tunnistaa nykyistä paremmin.
 Hänen mukaansa paras paikka tehdä tämä on neuvola. Suomessa neuvolapalvelut tavoittavat lähes kaikki raskaana olevat ja perheet, joissa on alle kouluikäisiä lapsia.
 Myös isät osallistuvat neuvolakäynteihin nykyään hyvin aktiivisesti.
 – Palveluissa on parannettavaa, mutta neuvolajärjestelmän mahdollisuudet ovat huikeat, Hakulinen sanoo.
 Nytkin neuvoloiden työntekijöitä ohjeistetaan kysymään jokaisella tapaamiskerralla vanhemmilta, miten he voivat ja jaksavat.
 Tavoitteena on, että perheillä olisi aina sama terveydenhoitaja, jotta syntyisi luottamus puhua myös vaikeista asioista.
 Osalla ihmisistä on sellainen käsitys, että hyvä vanhempi ei tarvitse tai hae apua.  Tuovi Hakulinen
 Raskaana olevien ja tuoreiden vanhempien masennusta seulotaan myös EPDS-lomakkeella. Silti osa vanhempien masennuksesta jää huomaamatta tai hoitamatta.
 Hakulisen mukaan syy löytyy joskus myös vanhemmista itsestään.
 – Osalla ihmisistä on sellainen käsitys, että hyvä vanhempi ei tarvitse tai hae apua.
 Hän rohkaisee vanhempia olemaan ongelmatilanteissa avoimia.
 – Vanhempien hyvinvointi on aina myös lapsen etu. Neuvolaan saa aina tulla kertomaan omasta tilanteesta. Masennus ei ole mitenkään harvinaista, ja kun hoitoa saa ajoissa, siitä toivutaan yleensä hyvin.
 Sillä on merkitystä, miten voinnista kysytään
 Joonaksen masennuksen tunnistamisessa neuvolakäynneistä ei ollut apua.
 – Ei minulla ole neuvolasta pahaa sanottavaa, mutta jos minulta olisi selkeämmin kysytty oireista, sairaus olisi ehkä tullut aiemmin ilmi.
 Neuvolassa on kyllä tiedusteltu molempien vanhempien vointia, mutta hänen mielestään liian avoimilla kysymyksillä.
 – Sen sijaan, että kysytään miten menee, pitäisi kysyä oletko tuntenut oloasi masentuneeksi. Täsmälliseen kysymykseen olisi helpompi vastata.
 Hiljattain koko perhe oli yhdessä neuvolakäynnillä. Joonas ja hänen vaimonsa ovat molemmat kokeneet masennusoireita ja olivat etukäteen puhuneet siitä, että asia pitää ottaa puheeksi.
 Sitten tuli kysymys: Onko mitään muuta, mistä haluaisitte keskustella?
 – Ajattelin, että pallo on vaimolla, koska hänen vointinsa oli siinä vaiheessa huonompi kuin minun, Joonas sanoo.
 Molemmat pysyivät hiljaa.
 Aiheesta voi keskustella kello 22 saakka.

"Parempia viikkoja varjosti aina pelko seuraavasta romahduksesta" – joka kymmenes isä masentuu lapsen saamisen jälkeen


Summary: Kulttuurivieras, näyttelijä-ohjaaja Pamela Tola näyttää vanhat naiset kokonaisina ihmisinä, eikä kadu #metoo-puheitaan.

Vanhuus. Se on vääjäämätöntä kipua, yksin rapistumista ja yhteiskunnan hyljeksintää.
 Pamela Tolan  mielikuvat vanhenemisesta olivat niin yksioikoisia ja hirveitä, että niitä oli pelottavampaa ajatella kuin omaa kuolemista.
 Siksi hän tarvitsi toisenlaisia.
 Niin sai alkunsa elokuva  Teräsleidit . Näyttelijänä paremmin tunnetun Tolan käsikirjoittama ja ohjaama komedia on road movie kolmesta yli 75-vuotiaasta siskoksesta, mahdollisesta rikoksesta ja toisten oletettujen odotusten mukaan elämisestä.
 Reipashenkisessä tarinassa tomutetaan tabuja muun muassa vanhan naisen seksuaalisuudesta, perhesuhteista ja ikäihmisten herttaisuudesta.
 – On kauhean vähän elokuvia, jotka käsittelevät vanhuutta jostain muusta kuin kuoleman, kärsimyksen tai muistisairauden näkökulmasta. Halusin näyttää itsellenikin, että vanhuus on jotain muuta kuin ne kuvat, joita minulle on syötetty.
 Vanheneminen kiinnosti Tolaa myös toisesta henkilökohtaisesta syystä: se oli hänelle vieras planeetta.
 Tola oli isänsä kuollessa yhdeksänvuotias. Äiti sairasti, ja kuoli neljä vuotta myöhemmin. Tola sisaruksineen varttui isän kuoltua ensin lastenkodissa, sitten perhekodissa.
 – Omat vanhempani ovat kuolleet, kun olin lapsi, enkä ole saanut normaalisti seurata ikääntymistä. Aihe on varmaan vedonnut minuun myös siksi, että olen todistanut kuolemaa liian varhain.
 Teräsleidien  aiheen herkullisuudesta ja pääosakolmikon –  Leena Uotilan ,  Seela Sellan  ja  Saara Pakkasvirran  – uskomattomasta karismasta huolimatta elokuvan tekeminen ei ollut mikään läpihuutojuttu.
 Ensimmäinen kapula rattaissa oli Pamela Tola itse.
 Työskentely Saara Pakkasvirran, Leena Uotilan ja Seela Sellan kanssa jännitti etukäteen Pamela Tolaa. - Nämä näyttelijät ovat keskenään täysin erilaisia, mutta jokainen tosi skarppi, elossa, ja aktiivinen. Se antaa hirveästi voimaa ja toivoa. Sami Kuokkanen/Helsinki-filmi
 “Elämä on arvokasta, vaikka ei olisi unelmien täyttymistä”
 Kymmenisen vuotta sitten Pamela Tolan päässä alkoi pyöriä idea vanhempaa naista käsittelevästä elokuvasta.
 Tola kuitenkin ajatteli olevansa liian nuori sen tekemiseen. Oikea aika tulisi joskus 20 vuoden kuluttua.
 Kun asia tuli puheeksi Helsinki-filmin tuottajan  Aleksi Bardyn  kanssa, tämä innostui aiheesta ja vakuutti vähitellen Tolan siitä, että odottelu on turhaa.
 Aluksi hahmottumassa oli rakkaustarina, jonka työnimi oli  I Have Lived .
 Tolan mielestä oli ihana ajatella, että myös vanhuudessa voisi olla lempeä ja lämpöä. Sitten teema alkoi vaikuttaa liian ohuelta.
 – Eihän elämä ole pelkästään sitä, vaikka suuri osa ihmisistä toivookin rakkautta ja jakamista. Sitä ei voi kuitenkaan itse päättää, pääseekö niistä osalliseksi. Katseen pitää olla siinä, että elämä on arvokasta, vaikka se ei olisikaan pelkkää unelmien täyttymistä.
 Teemaksi kirkastui lopulta uskallus tavoitella oman näköistä elämää iästä riippumatta.
 Inkeri (Leena Uotila) laittaa 75-vuotispäivänsä aattona puolivahingossa elämänsä uusiksi. Sen seurauksena myös moni muu joutuu miettimään, miten tuli elettyä. Seurasinko omaa ääntäni, vai toteutinko muiden ihmisten kuvitteellisia odotuksia? Voinko vielä toteuttaa haaveitani?
 – Mua huvittaa se, miten paljon ihmisen elämästä menee aikaa hukkaan, kun yritetään vääntyä asentoihin, joita kukaan ei oikeastaan halua ja jotka eivät tuo kenellekään välttämättä mitään hyvää. Ihmiset tekevät hirveän paljon asioita siksi, että luulevat, että joku haluaa. Järjestetään esimerkiksi juhlat, joissa kenelläkään ei ole kivaa, koska ajatellaan, että sellaiset pitää olla.
 Teräsleidit  kertoo paitsi kolmesta mummoikäisestä siskoksesta myös Pamela Tolasta.
 Tolan on aina ollut vähän vaikea kulkea jonon jatkona. Hän on pienestä pitäen oppinut kyseenalaistamaan yhteiskunnan normeja.
 – Olen saanut varhaislapsuudessa aika provokatiivisen ja kapinallisen kasvatuksen isältäni. Se on jäänyt elämään. Mun on vaikea ymmärtää, miksi jotain pitäisi tehdä siksi, että joku sanoo, tai siksi että näin on aina tehty.
 Käsikirjoitus valmistui, tuotantoyhtiö oli elokuvan takana, kollegat tukivat. Aihe kiinnosti.
 Rahahanat pysyivät silti kiinni.
 Elokuva-ala on edelleen miesvaltainen, ja se vaikuttaa siihen, mitä tarinoita kerrotaan, kenen näkökulmasta, ja kuka ne saa kertoa.
- Valta on ollut perinteisesti rahoittajilla ja tuotantoyhtiöillä. Se, että naisia tulee lisää päättämään asioista, on osa murrosta.  Mårten Lampén / Yle
 “En halua nähdä vain nuorten ihmisten tarinoita”
 Päätöstä elokuvan tekemisestä piti lopulta odottaa lähes seitsemän vuotta.
 Matkalla Tolaa alkoi hetkittäin epäilyttää, että vika on jossain muussa kuin käsikirjoituksessa.
 – Joskus tuli sellainen olo, että tällaista aihetta vähän vieroksuttiin. Se alkoi tuntua surkealta: onko todella niin, ettei meidän maailma ole vieläkään valmis kertomaan tarinaa tällaisesta näkökulmasta?
 Viimein usko siihen, että yleisö kaipaa monipuolisempaa kuvaa naisista - myös vanhoista naisista, palkittiin.  Teräsleidien  ensi-ilta on heti vuodenvaihteen jälkeen.
 Se on Tolan mielestä hienoa maailmassa, joka yhä palvoo nuoruutta.
 – Tuntuu hassulta, että kukaan haluaisi nähdä vain nuorten ihmisten tarinoita. Yleisö haluaa samaistua eri ikäisiin hahmoihin. En ainakaan itse katso elokuvia tai teatteria siitä näkökulmasta, että näkemäni pitäisi miellyttää vain esteettisesti - sitä paitsi estetiikkaa on monenlaista.
 Teräsleideissä  vanhat ihmiset saavat olla reilusti vanhoja.
 – Ollaanhan me nähty tarinoita, joissa on vanhempi mies ja sen kanssa vaikka ketä, mutta ei ehkä vanhan naisen. Olen tietoisesti halunnut mennä sellaisille alueille, että voiko tällaista edes tehdä. On kiinnostavaa nähdä, mitä se ihmisissä herättää.
 Tola haluaa kyseenalaistaa elokuvallaan ajatuksen, että maailma on hyvä ja ihana vain nuorille, kauniille ja terveille.
 – On kyse siitä, mitä me pidetään arvokkaana. Siinä on jotain ulkokultaista, että kuvitellaan, että kaikki haluavat olla ulkoisesti kauniita ja menestyneitä. On pitkälti yhteiskunnan rakenteissa, millaista totuutta ja maailmankuvaa me toistetaan.
 - Vanhoista ihmisistä, etenkin vanhoista naisista, on käsittämättömän vähän ja käsittämättömän kapeita kuvia tarjolla, Pamela Tola sanoo. Mårten Lampén / Yle
 “Sisarukset tuskin olisivat ystäviä, jos saisivat valita”
 Teräsleidien  naiset ovat välillä skarppeja ja välillä aivan kauheita.
 He ovat pikkumaisia, itsekkäitä ja hölmöjä. Leideillä on kaikenlaista iän tuomaa kremppaa. Ajan kanssa on kertynyt paitsi kokemusta myös keskinäistä kaunaa.
 – Tämä ei ole moralistinen elokuva vaikka kaikki heidän tekonsa eivät kestä päivänvaloa. He eivät ole pelkästään hyviä ihmisiä. He ovat myös kaikki keskenään erilaisia, sillä ei ole mitään yhtä vanhuutta, joka olisi koko totuus.
 Tolalle oli tärkeää, että hänen hahmonsa ovat kokonaisia ihmisiä; sellaisia, joita seuratessa ikä unohtuu.
 Siskosten välisistä suhteista voi löytää itsensä sellainenkin, jonka mittarissa on vuosikymmeniä vähemmän. Harva ärsyttää yhtä paljon kuin oma sisar, mutta sen puolia pidetään silti maailman tappiin.
 Sisarusten lisäksi riipaisevan samaistuttava on myös  Pirjo Longan  esittämä keski-ikäinen tytär. Hän suorittaa elämää hampaat irvessä eikä käsitä äidistään mitään. Ei oikein itsestäänkään.
 – On läheisten ihmissuhteiden haastetta, että ollaan erilaisia, mutta joudutaan olemaan tekemisissä jollain tavalla, koska ollaan sukua. Nämä ihmiset tuskin olisivat ystäviä, jos saisivat vapaasti valita.
 Suuressa sisarusparvessa varttunut Tola tietää, mistä puhuu.
 – Siskolle tai veljelle voi sanoa suoremmin tai töykeämmin kuin muille. Siihen sisältyy ajatus siitä, että tuo tuntee minut ja ymmärtää, eikä tuon kanssa tarvitse esittää mitään.
 Vanheneminen – ja elämä yleensä – on osittain kipua, kamppailua ja luopumista. Se on Tolan mielestä usein ja samaan aikaan myös lämpöä ja huumoria.
 Ja Tolan huumori on välillä pikimustaa.
 Pamela Tolan mielestä karmean kohtaaminen ilman huumoria olisi sietämätöntä.  Mårten Lampén / Yle
 Nauru pitää katsojan turvassa
 Sekin on kuollut. Sekin on kuollut. Me oltiin just sen hautajaisissa.
 Teräsleideissä nahistellaan alvariinsa siitä, kuka tuttavista on jo heittänyt lusikan nurkkaan.
 Pamela Tolan mielestä niin ahdistavaa asiaa kuin kuolema olisi vaikea käsitellä ilman huumoria. Se on aina ollut hänelle tärkeä keino raskaiden kysymysten käsittelyyn.
 – Siinä on jotain armollisuutta itseä kohtaan. Surun keskellä voi olla iloa ja hauskuutta ja toisinpäin, ne kulkevat luontevasti yhdessä. Olen kokenut ajanjaksoja, jolloin on ollut monenlaisia vaikeuksia mutta niihinkin on kuulunut naurua.
 Huumori on Tolalle myös keino suojella katsojaa. Sen turvin voi mennä kohti vakavia kysymyksiä ilman että itse vajoaa synkkyyteen.
 Hän haluaa antaa yleisölle mahdollisuuden valita kevyemmän tai syvemmän tason tarinasta hieromatta niitä väkisin katsojan naamaan.
 – Se vapauttaa, kun voi luottaa, ettei tarvitse pelätä sitä, että sut viedään väkisin kauheisiin asioihin. Olen itse hirveän herkkä ahdistaville elokuville enkä uskalla mennä katsomaan, jos epäilen, etten ole turvassa.
 - Kuva, jota naisesta tarjotaan, on aika yksioikoinen. Olisin itse kaivannut läpi elämäni toisenlaisia tarinoita naisista, ja myös vanhemmista naisista, Tola toteaa.  Mårten Lampén / Yle
 Nuoren näyttelijän voi syöttää vaikka susille
 Runsaat kaksi vuotta sitten käynnistynyt #metoo-kampanja  ravisteli  viihdeteollisuutta ja elokuva-alaa kaikkialla maailmassa.
 Laineet löivät  myös Suomeen  näyttelijä-ohjaaja  Heidi Lindénin  paukautettua matopurkin kannen auki.
 Elokuva-alalla oli ennen #metoota perinteisesti suhtauduttu ohjaajaan nerona, jonka työtapoja ei ole syytä kyseenalaistaa. Ei varsinkaan, jos haluaa vielä tehdä töitä.
 Kuuluisin öykkäri, jonka touhujen paljastamisesta koko #metoo sai alkunsa, oli tuottajavelhona tunnettu yhdysvaltalainen  Harvey Weinstein . Hän pääsi vuodesta toiseen ahdistelusta ja ihmisten kyykyttämisestä kuin koira veräjästä.
 Ja näyttää pääsevän edelleen.
 Viimeisimpien tietojen  mukaan Weinstein on vapautumassa kaikista syytöksistä, ja vahingonkorvaukset kuittaa vakuutusyhtiö.
 Suomessa elokuvataiteen osastoa johtaneen  Lauri Törhösen  asiaton toiminta oli puolijulkinen salaisuus, kunnes parikymmentä rohkeaa naista  teki siitä julkisen .
 Vähitellen joukko suomalaisia näyttelijöitä uskaltautui puhumaan elokuva-alan väärinkäytöksistä myös  omalla nimellään . Yksi heistä oli Pamela Tola.
 Likapyykin tuominen julkisuuteen suututti monia.
 – Elokuva-ala oli pitkään aika suljettu. Oli sellainen ilmapiiri, ettei näistä asioista ole oikeutta puhua. Meidän harvojen ja valittujen, jotka olemme tähän maailmaan päässeet, olisi vain pitänyt olla kiitollisia siitä, että saamme olla täällä. Epäkohtia katsottiin läpi sormien, ja niistä puhumista pidettiin vähän kavaltamisena.
 Kun Pamela Tola viitisentoista vuotta sitten aloitti työtään näyttelijänä, hän piti rajoistaan kiinni ja puolusti oikeuksiaan, vaikka kaikenlaista outoa kuului siihen aikaan pitää normaalina.
 Kaikki uraansa aloittelevat ihmiset eivät pystyneet päättelemään, mikä kuuluu asiaan ja mikä ei. Siitä ei puhuttu.
 Koska Tola tiesi kokemuksesta, mitä sietämisestä voi seurata, hän päätti avata suunsa. Nuorena voi suostua mihin vaan, mutta paha olo voi tulla jälkeenpäin. Silloin voi alkaa pitää itseään huonona näyttelijänä, heikkona ihmisenä, vääränä alalle.
 Eikä niin saa enää tapahtua.
 – Kun elokuva-alan epäkohdista alettiin Suomessa puhua, sanottiin, että mitä nää nelikymppiset työttömät naiset täällä huutaa. Kuka muu oikein olisi voinut huutaa? Ei nuori ihminen välttämättä aina osaa määritellä rajojaan, kun sillä on vain palo mennä ja tehdä. Nuoren intoa ei saa käyttää hyväksi. Nuoren voi syöttää vaikka susille, jos antaa ymmärtää, että tämä kuuluu asiaan.
 Teräsleidien ensi-ilta on 3.1. 2020, mutta ensimmäinen lehdistönäytös oli jo torstaina. Elokuva valmistui viime viikonloppuna, joten kiirettä on pitänyt. -Viikko on ollut aika haipakkaa, ja sitten vielä sairastuin. Nyt ei kuitenkaan ehdi vielä haudassa makaamaan. Mårten Lampén / Yle
 “Ei mies-naiskysymys vaan ihmisoikeuskysymys”
 Epäkohdat esiin nostaneita näyttelijöitä haukuttiin sosiaalisessa mediassa kateellisiksi ja oman edun tavoittelijoiksi.
 Pamela Tolan mielestä palaute kieli yhteiskunnan itsekeskeisyydestä. Monen oli vaikea uskoa, että joku tekee jotain toisten puolesta.
 – Meillä kaikilla, jotka asiasta puhuimme, oli ihan hyvä asema urallisesti. On pitänyt kasvattaa nahkaa siinä mielessä, että jos haluaa muutoksia, voi joutua ihmiskilveksi. Silloin pitää vain toivoa, että se tuo enemmän hyvää kuin huonoa.
 Tolaa ei kaduta. Hänen mielestään #metoo-liike on muuttanut asioita selvästi parempaan, ja siitä hyötyvät kaikki.
 Kuvauksissa on nyt käytössä työsuojeluohjeet, joissa määritellään se, millainen käytös on sallittua ja millainen ei, mikä on häirintää ja kuka asioista vastaa.
 Tolan mielestä on hienoa, että kasvava joukko nuoria näyttelijöitä sukupuolesta riippumatta  miettii työnsä eettistä puolta  ja ymmärtää paremmin omat oikeutensa.
 Keskellä pahinta #metoo-myllytystä Tola sai kollegoineen kiitoskirjeen teatterikorkeakoululaisilta.
 – Siinä sanottiin, että kiitos, kun olette raivanneet tietä. Se oli todella liikuttavaa. Häirintä ja kiusaaminen eivät ole ok, sukupuolesta riippumatta ne eivät ole ok. Ei tämä ole nais-mieskysymys vaan ihmisoikeuskysymys.
 - Kun mietin, miten upeita taiteilijoita ja persoonia nämä Teräsleidien naiset ovat, mietin, miten suuri harmi on, että nyt vasta nähdään tällaista. Kyllä se liittyy tietynlaiseen nuoruuden ihannointiin ja suorituskeskeisyyteen, joita yhteiskunta ruokkii. Mårten Lampén / Yle
 Tolan mielestä on ollut ihanaa tehdä elokuvaa, jossa on kolme isoa naisroolia. - Ei ole tarvinnut tehdä sitä yhtä kuvaa naisesta tai vanhasta ihmisestä. Voi näyttää useamman vaihtoehdon siitä, miten ihmistä ohjaa loppuun asti oma persoona ja elämänkokemus.  Mårten Lampén / Yle
 Ilman luottamusta mistään ei tule mitään
 Teräsleidit  on toinen Pamela Tolan ohjaama pitkä elokuva.
 Esikoinen,  Swingers  (2018), oli tanskalaiseen alkuperäistarinaan perustuva draamakomedia neljästä parinvaihtoviikonloppuun osallistuvasta pariskunnasta.
 Molemmissa Tolan elokuvissa on intiimejä kohtauksia ja paljasta pintaa, vaikka kummassakaan se ei ole itsetarkoitus.
 Omat kokemukset näyttelijänä – hyvässä ja huonossa – ovat opettaneet Tolaa luomaan kuvauksissa luottamuksellisen ilmapiirin, jossa jokaiselle on turvallista ilmaista omat rajansa. Niistä myös pidetään kiinni.
 – Olen miettinyt, mitä olen itse jäänyt näytellessä kaipaamaan, ja yrittänyt ottaa siitä opikseni. On hirveän tärkeää, että näyttelijä voi itse vaikuttaa siihen, miten asiat tehdään. Mitään ei voi eikä saa pakottaa.
 Ilman luottamusta mistään ei tule mitään, toteaa Tola. Ohjaajan on oltava rehellinen ja avoin, osoitettava, että näyttelijä on turvallisissa käsissä. Toisille käy suunnilleen mikä tahansa, toiset taas ovat tarkempia vaikkapa siitä, mitä kuvassa saa näkyä.
 Intiimit kohtaukset suunnitellaan tarkkaan ja käydään teknisesti läpi riittävän monta kertaa. Kuvauspaikka on suljettu, ja paikalla vain ne, jotka välttämättä tarvitaan. Näyttelijän kanssa voidaan myös sopia, että kuvattu materiaali hyväksytetään hänellä ennen kuin sitä näytetään muille, Tola kuvailee.
 – Mikään kohtaus tai hetki ei ole sen väärti, että kenenkään pitäisi sen takia voida huonosti. Tämä on kuitenkin vain elokuvaa, ja sitä tehdessä pitää kantaa vastuu ihmisten psyykestä ja terveydestä. Vaikka kesken kuvauksien pitää voida sanoa, että olo on epämukava. Sitten keskeytetään ja tehdään toisin.
 Pamela Tolaa huvittaa ajatus siitä, että hän olisi kiltti ja herttainen naapurintyttö. - Ulkonäkö pettää. Mårten Lampén / Yle
 “Onpa ihana huomata, että sulla on ajatuksia!”
 Pamela Tola singahti kuuluisuuteen vuonna 2005 elokuvalla  Tyttö sinä olet tähti . Siinä Tola esitti laulajanurasta haaveilevaa Nelliä, varakkaan perheen herttaista tyttöä.
 Tolasta tuntuu, että jotkut näkevät hänet Nellinä edelleen, sekoittaa roolihahmon ja sen esittäjän. Kauniin näyttelijän oletetaan olevan itsekin kiltti naapurintyttö.
 – Jos luulee, että olen Nelli, järkyttyy minut tavatessaan. En ole yhtään sellainen. Olen saanut sellaisia kohteliaisuuksia, että onpa ihana huomata, että sulla on oikeasti ideoita ja ajatuksia. Sanoisiko joku tuolla tavalla kenellekään miehelle? Niissä tilanteissa ihmettelen, että mitä tässä oikein tapahtuu, ja pitäisikö nyt muka ilahtua.
 Tolan mielestä on ymmärrettävää, että näyttelijöille annetaan herkästi tietyntyyppisiä rooleja ulkonäön perusteella, oletettujen luonteenpiirteiden perusteella ja sen perusteella, millaisia rooleja he ovat aiemmin esittäneet.
 Häntä itseään kiinnostaa sekoittaa pakkaa.
 –Jos  Teräsleidien  kolmikon roolit olisi jaettu sen kautta, millaisia he itse ovat ihmisinä, he olisivat olleet eri rooleissa. Esimerksi Seela Sella vaikuttaa ihmisenä pehmeältä ja herttaiselta, mutta on elokuvassa aika kova ja roisi. Mun mielestä on ihanaa, kun näyttelijä saa etsiä ja löytää jotain, mikä ei tule heti luonnostaan.
 Nätin naapurintytön imago on 38-vuotiaalle kolmen lapsen äidille rasite.
 Tola arvelee, että roolien kautta syntynyt mielikuva pienestä naisnäyttelijästä painoi niin paljon, että hänen olisi ollut aluksi helpompaa edistää käsikirjoittamistaan ja ohjaamistaan salanimellä ja valeasussa.
 Se ei kuitenkaan enää ole tilanne. Uusia tarinoita on tulilla. Pitää vain päättää, mihin niistä seuraavaksi tarttuu.
 Vuodenvaihteen jälkeen jatkuvat televisiosarjan kuvaukset, eikä Tola jatkossakaan halua kokonaan lopettaa näyttelemistä.
 – Näytteleminen on tosi kivaa. Haluan näytellä koko ajan myös siksi, että pysyn ohjaajana hereillä. Kaikkea ei voi saada yhtä aikaa. Nyt olen keskittynyt kirjoittamiseen ja ohjaamiseen, mutta katselen vuosi kerrallaan asioita eteenpäin.
 Kesällä Tola ohjaa televisiosarjan, jota ei ole itse kirjoittanut mutta jonka sisällön hän voi allekirjoittaa.
 – Ohjaajana ja käsikirjoittajana saan näyttää maailman sellaisena kuin sen näen. Voin valita itse, millaisia tarinoita haluan kertoa ja millaista maailmankuvaa olen luomassa.

Pamela Tola pelkäsi vanhuutta enemmän kuin kuolemaa: Elämä menee hukkaan, jos yrittää vääntyä toisten vaatimiin asentoihin


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

VR lisää junavuoroja pääradalle, idässä vähennystä
 Junaliikenteen suosio on kasvanut viime vuosina ja moni junavuoro on jatkuvasti loppuunmyyty. Kymmenen vuoden taakse verrattuna matkustajien määrä on kuitenkin pysynyt ennallaan.
 VR  lisää nyt tarjontaa  pääradalle, jotta juniin mahtuisi yhä useampi. Kärsijöitä ovat itäsuomalaiset, joiden yhteydet länteen heikkenevät. Uudet aikataulut tulevat voimaan tänään sunnuntaina.
 "Parempia viikkoja varjosti aina pelko seuraavasta romahduksesta" – joka kymmenes isä masentuu lapsen saamisen jälkeen
 Antti Eintola / Yle
 Synnytyksen jälkeinen masennus mielletään usein äitien ongelmaksi. Isien masentuminen on  lähes yhtä yleistä , mutta jää useammin huomaamatta. Tuore isä  Joonas  sai diagnoosin työterveyslääkäriltä vasta vuosia myöhemmin.
 Kulttuurivieras Pamela Tola ei halua nähdä elokuvissa vain nuoria ja kauniita
 Työskentely Saara Pakkasvirran, Leena Uotilan ja Seela Sellan kanssa jännitti etukäteen Pamela Tolaa. Sami Kuokkanen/Helsinki-filmi
 Vanhenemiseen liittyi näyttelijä-ohjaaja  Pamela Tolan  mielestä aivan kauheita mielikuvia yksinäisyydestä, kärsimyksestä ja kivusta. Koska hän kaipasi toisenlaisia,  hän ohjasi elokuvan  kolmesta mummoikäisestä siskoksesta.
 Kiinan siirtotyöläisten osa on edelleen karu: lapsilla ei ole pääsyä kouluun
 Kaikki Dandelionin koulun oppilaat ovat siirtotyöläisten lapsia.  Jenny Matikainen / Yle
 Kiinassa on kaupunkeihin tullut maalta kaikkiaan 288 miljoonaa siirtotyöläistä paremman elämän toivossa. Pekingissä näitä kakkosluokan kansalaisia on kahdeksan miljoonaa, usein surkeissa oloissa.
 Ilman virallista asumislupaa eli hukouta perheet eivät esimerkiksi saa lapsia kouluun. Pekingin kirjeenvaihtajamme  Jenny Matikainen  vieraili Dandelion-koulussa, jossa  poikkeuksellisesti koulutetaan  siirtotyöläisten lapsia.
 Sääennusteiden tarkkuus vaarassa
 Aallot löivät korkeina hirmumyrsky Dorianin edettyä Pohjois-Carolinan rannikolle syyskuussa. Jim Lo Scalzo / EPA
 Vauhdilla käyttöön tulevan  5G-teknologian pelätään häiritsevän  sääsatelliittien toimintaa niin paljon, että myrskyvaroitukset jäävät ajoissa antamatta. Maatakiertävät satelliitit tarkkailevat maapallon ja ilmakehän mikrosäteilyä, jonka muutoksista voidaan ennustaa säätilan muutoksia.
 Juuri tämän tiedonkeruun ansiosta sääennusteiden tarkkuus on kasvanut. Nyt 5G käyttää miltei samoja taajuuksia ja verkkojen häiriösäteily voi peittää sääsatelliittien keräämän datan.
 Sateita luvassa etelään ja maan keskiosaan
 Yle
 Lounaasta leviää sunnuntaiksi sateita maan etelä- ja keskiosaan. Idässä ja maan keskiosassa voi sataa päivän aikana märkää lunta 5-10 senttimetriä. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .
 korjattu 15.12. klo 16:00 Kiinan siirtotyöläisten määräksi 288 miljoonaa

Herätys: VR lisää junavuoroja pääradalla, isätkin masentuvat lapsen saamisen jälkeen, Pamela Tola ei halua elokuviin vain nuoria ja kauniita


Summary: Sairaalassa olevista 20 on kriittisessä tilassa.

Uuden-Seelannin tulivuorenpurkauksen uhriluku on noussut 18:aan sen jälkeen kun onnettomuudessa loukkaantunut australialaismies kuoli sairaalassa.
 Kahden purkauksessa kuolleen ruumiit ovat vielä kateissa. Niiden arvellaan päätyneen mereen, kertoo paikallinen poliisi.
 White Islandilla sijaitseva  tulivuori purkautui maanantaina . Tulivuoren läheisyydessä oli purkaushetkellä 47 ihmistä, joista osa käveli aivan kraatterin reunalla.
 Turistin ottama kuva tulivuorenpurkauksesta maanantaina saaren lähistöllä.  Michael Schade / EPA
 Saarelta pelastetuista ihmisistä on vielä 26 sairaalassa Uudessa-Seelannissa tai Australiassa. Heistä 20 on kriittisessä tilassa.
 Tulivuori sijaitsee 48 kilometrin päässä Pohjoissaaren itärannikolta. Tulivuori on yksi Uuden-Seelannin aktiivisimmista, ja turistit vierailevat siellä usein.
 Saarella oli purkaushetkellä uusiseelantilaisten turistien ja oppaiden lisäksi turisteja Yhdysvalloista, Australiasta, Britanniasta, Kiinasta ja Malesiasta.
 Uuden-Seelannin poliisi on päättänyt  aloittaa rikostutkinnan  asiasta. Tutkinnan tarkoituksena on selvittää olosuhteita, jotka johtivat tuhoisaan onnettomuuteen.
 Tragedia on herättänyt kysymyksen siitä, miksi turisteja ylipäätään päästetään asumattomalle saarelle, jonka tulivuoren tiedetään olevan yksi maan aktiivisimmista.
 Sotilaat etsivät tulivuorenpurkauksen uhreja White Island -saarella perjantaina. AFP
 Satelliittikuva White Island -saaren tulivuoresta kuvattuna toukokuussa 2019. HO / Maxar Technologies / AFP
 Lue myös:
 Uuden-Seelannin erikoisjoukot noutivat kuusi ruumista purkautumisherkältä tulivuorelta
 Uuden-Seelannin tulivuorenpurkauksen uhriluku noussut kahdeksaan – kadonneita ei päästä etsimään vieläkään
 Uudessa-Seelannissa purkautunut tulivuori on jälleen aktiivinen – kadonneiden etsiminen viivästyy entisestään

Uuden-Seelannin tulivuorenpurkauksen uhriluku nousi 18:aan


Summary: Oppilaan sosioekonominen tausta ennustaa menestystä yhä enemmän. Mihin katosi peruskoulun tasa-arvolupaus?

Tuoreimmat  Pisa-tulokset osoittavat , että kansainvälisessä vertailussa Suomi pärjää edelleen hyvin. Tuloksissa on kuitenkin piirteitä, joita Opetusalan ammattijärjestön OAJ:n kehittämispäällikkö  Jaakko Salo  kuvailee erittäin huolestuttaviksi.
 Oppilaiden perhetaustan yhteys osaamiseen vahvistuu. Siinä missä sosioekonomisesti hyväosaisista perheistä tulevien oppilaiden lukutaidon tulokset eivät juuri muuttuneet vuosien 2009 ja 2018 välillä, vähäosaisista taustoista tulevien lasten tulokset heikkenivät  merkittävästi.
 Salon mukaan tämä merkitsee sitä, että lupaus peruskoulun tasa-arvoistavasta vaikutuksesta murenee. Seuraukset voivat olla ikäviä.
 – Yhteiskunnan koheesio heikkenee. Samalla heikkenee usko siihen, että yhteiskunta palvelee meitä kaikkia ja meillä kaikilla on mahdollisuus menestyä, Salo sanoo.
 Erityisesti vähäosaisesta taustasta tulevien suomalaislasten lukutaidon Pisa-tulokset ovat heikentyneet. Jaani Lampinen / Yle
 Osaamiserot vastaavat jopa kahden vuoden opintoja
 Sosioekonomisen taustan yhteys lasten osaamiseen näkyy erityisesti lukutaidossa.
 Kun tarkastellaan oppilaiden sosioekonomisen taustan yhteyttä Pisa-menestykseen, oppilaat jaetaan  taustakysymysten  perusteella neljään eri ryhmään.
 Vuosituhannen vaihteessa ero matalimman ja ylimmän sosioekonomisen neljänneksen lukutaitotuloksissa oli 52 pistettä. Tämä ero vastaa noin yhden kouluvuoden opintoja.
 Vuonna 2009 ero oli 61 pistettä. Vuoden 2018 mittauksessa alimman ja ylimmän neljänneksen välinen  kuilu kasvoi jo 79 pisteeseen . Tämä vastaa noin kahden kouluvuoden opintoja.
 – 2000-luvun alussa Suomen tulokset olivat täysin poikkeuksellisia. Pisa-tulosten yhteys perhetaustaan oli meillä merkittävästi pienempi kun OECD-maissa keskimäärin. Nyt 10 vuodessa Suomi on pudonnut OECD:n keskiarvon tasolle, Salo sanoo.
 OECD-maiden lukutaidon piste-ero alimman ja ylimmän sosioekonomisen neljänneksen välillä on keskimäärin 89 pistettä.
 Tausta vaikuttaa koulutususkoon
 Suomalaisoppilaiden sosioekonominen tausta näkyy myös heidän ajatuksissaan siitä, kuinka  pitkälle he suunnittelevat kouluttautuvansa .
 Pisa-testeissä hyvin menestyvistä mutta vähäosaisesta taustasta tulevista nuorista lähes puolet (44 prosenttia) ei uskonut suorittavansa korkeakoulututkintoa tulevaisuudessa.
 Testeissä yhtä hyvin menestyvistä hyväosaisista oppilaista näin ajatteli vain 14 prosenttia.
 Lapset ja nuoret, joiden vanhemmat eivät ole korkeasti koulutettuja, eivät monesti näe korkeakoulutusta itselleen realistisena vaihtoehtona, arvioi Turun yliopiston kasvatustieteen professori  Tero Järvinen .
 – Koulun pitäisi auttaa nuoria näkemään mahdollisena sellaisetkin vaihtoehdot, jotka eivät näytä ilmeisiltä. Se on hankalaa, jos koulua käydään ympäristössä, jossa korkean koulutuksen tavoittelu ei ole normaalia.
 Järvisen mukaan suomalaisen peruskoulun vahvuus on ollut se, että kaikenlaisista taustoista tulevat oppilaat ovat olleet perinteisesti yhdessä samassa koulussa. Silloin oppilaat oppivat tuntemaan erilaisia elämäntapoja – mikä puolestaan laajentaa käsitystä siitä, millaiset valinnat ja tavoitteet he näkevät itselleen mahdollisina tulevaisuudessa.
 Erityisesti suurissa kaupungeissa  on havaittu , että koulut ovat alkaneet eriytyä toisistaan.
 – Jos kaupunkien sisällä alkaa muodostua suosittuja kouluja ja välteltäviä kouluja, se edistää sosioekonomisen taustan vaikutusta lasten koulumenestykseen, Järvinen sanoo.
 Kun eritaustaiset oppilaat käyvät samaa koulua, oppivat lapset tuntemaan erilaisia elämäntapoja, sanoo kasvatustieteen professori Tero Järvinen. Jaani Lampinen / Yle
 Tiiviimpi oppimisen tuki tasaisi myös taustasta johtuvia eroja
 Sekä Salo että Järvinen uskovat, että Suomen suunta on mahdollista kääntää. Se tarkoittaisi rahallisia panostuksia perusopetukseen: pienempiä opetusryhmiä ja parempaa oppimisen tukea sitä tarvitseville.
 Salon mukaan peruskoulussa tehokkain keino puuttua osaamiseroihin on laadukas ja vahva oppimisen tuki. Opetuksen on myös oltava riittävän yksilöllistä.
 – Tuen perusteena ei ole oppilaan sosioekonominen tausta, vaan se, että oppimisessa on vaikeuksia. Kääntäen: jos tukea vahvistetaan, se kohdistuu korostetusti niihin oppilaisiin, joiden oppimisvaikeuksien takana on taustasta johtuvia syitä, Salo sanoo.
 Tutkimusten mukaan pienistä opetusryhmistä ja yksilöllisestä opetuksesta hyötyvät erityisesti oppilaat, jotka eivät saa kotoa kylliksi tukea oppimiseensa.
 Osa kodeista paikkaa tuen tarvetta esimerkiksi opettamalla lasta kotona tai hankkimalla maksullista lisäopetusta muualta. Kaikki eivät tähän pysty, ja silloin on vaarana, että lapsi jää ilman tarvitsemaansa tukea.
 – Monet perheet ovat pudonneet kelkasta. Jos itsellä menee huonommin, resursseja lasten koulutuksesta huolehtimiseen ei välttämättä jää, Järvinen sanoo.
 Puuttuminen tehokkainta varhain
 15-vuotiaita mittaava Pisa ei ole ainoa testi, joka tuottaa tietoa suomalaislasten osaamisesta.
 Kansallinen koulutuksen arviointikeskus (Karvi)  havaitsi oppilaiden taidoissa suuria eroja , kun se arvioi ensimmäisen luokan aloittavien matematiikan ja äidinkielen taitoja syksyllä 2018.
 Kotitaustan vaikutus osaamiseen näkyy myös neljäs- ja kahdeksasluokkalaisten luonnontieteiden ja matematiikan oppimistuloksia mittaavassa  Timss-tutkimuksessa .
 Parhaassa tapauksessa eroja voidaan peruskouluvuosien varrella tasoittaa, pahimmassa tapauksessa erot kasvavat kasvamistaan.
 – Osaamiserot ovat nähtävissä jo varhaisessa vaiheessa lapsen koulupolkua. Jos taustasta johtuvia eroja halutaan tasoittaa, tukitoimet ovat tutkimusten mukaan vaikuttavimpia koulupolun alkupäässä, Salo sanoo.
 OAJ:n mukaan tehokas tapa ehkäistä eroja on laadukas varhaiskasvatus. Järjestö on myös ajanut esiopetuksen laajentamista kaksivuotiseksi, mutta opetusministeri  Li Anderssonin  (vas.) mukaan laajennus ei toteudu tämän vaalikauden aikana.
 Hallitus on kuitenkin aloittamassa  pidennetyn esiopetuksen kokeilua osana  varhaiskasvatuksen laadun ja tasa-arvon kehittämisohjelmaa . Kokeilun avulla selvitetään, kuinka paljon vuoden nykyistä pidempi esiopetus vaikuttaa lasten oppimistuloksiin ja tasa-arvoon.
 Hallitus yrittää löytää keinoja oppimiserojen kaventamiseen myös ensi vuonna alkavalla  perusopetuksen laadun ja tasa-arvon kehittämisohjelmalla.
 Lue lisää:
 Pisa-tulokset julki: Suomalaislasten lukutaito maailman kärkeä, mutta erot kasvavat – pojista lähes kaksi kolmasosaa lukee vain, jos on pakko
 Pisa-sijoituksista on tullut kansallisen itsetunnon mittari, mutta mitä tulokset todellisuudessa kertovat? Katso, pärjäisitkö itse testissä
 Ruotsi paransi Pisa-tuloksiaan  – Koulujen tasoerot kasvava ongelma

Peruskoulun kyky tasata oppilaiden taustasta johtuvia eroja murenee – Tilanteen voi korjata, mutta se ei ole ilmaista, sanoo asiantuntija


Summary: Bussistartti-hankkeessa taistellaan istumista vastaan monin keinoin.

Jaakko Ryynänen  ajaa työkseen linja-autoa. Sen vuoksi hän joutuu istumaan useita tunteja työpäivän aikana. Se on selvä terveysriski, sillä istuminen altistaa esimerkiksi diabetekselle, sydän- ja verisuonisairauksille sekä niskavaivoille. Istuminen lyhentää myös elinaikaa.
 Tähän on tartuttu Pohjois-Karjalan kansanterveyskeskuksen Bussistartti-hankkeessa, jossa kuljettajien fyysistä aktiivisuutta on pyritty lisäämään esimerkiksi lajikokeiluilla ja aktiivisuusrannekkeilla. Rannekkeet muistuttavat piippaamalla liian pitkästä istumisesta.
 Tavoitteena on myös vähentää istumisen määrää ja yksittäisiä pitkiä istumisjaksoja, terveyden edistämisen suunnittelija  Riikka Turunen  kertoo.
 – Kuljettajien aktiivisuus nousi vuoden aikana noin neljä prosenttia. Päivittäinen istuminen sen sijaan väheni lähes tunnin, mikä on hyvä tulos, kun huomioidaan heidän työnkuvansa, hankkeessa työskentelevä Turunen kertoo.
 Hankkeeseen osallistuneiden kuljettajien istuminen laski 8,6 tunnin päivittäiselle tasolle. Turusen mukaan istumasuositus on alle kahdeksan tuntia vuorokaudessa. Tällöin terveydelle ei koidu isompaa haittaa.
 Kuljettajien aktiivisuusrannekkeella voi mittata myös sydämen sykettä, matkaa ja nopeutta. Ari Haimakainen / Yle
 Linja-auton kuljettaja Ryynänen puolestaan toimi hankkeessa vertaisohjaajana kuntosalilla.
 – Runsas kymmenen henkeä on ollut mukana jokaisessa treenissä. Innostus on ollut kova, hän kertoo.
 Hänen mukaansa aktiivisuus ei kuitenkaan tarkoita vain punttien nostelua, sillä pelkästään ylös nouseminen ja kevyt liike riittää.
 – Pitää aktivoida niitä lihaksia, jotka eivät aktivoidu ajon aikana. Perusjutuilla, kuten niskojen nostelulla, kävelyllä ja käsien heiluttelulla pääsee jo pitkälle, hän vinkkaa.
 Savo-Karjalan linjalla työskentelevän Ryynäsen mukaan kuljettajilla juuri niskanseutu ja alaselkä ovat kovilla ajaessa.
 Jaakko Ryynänen auttoi hankkeessa muita kuljettajia kuntosalilla.  Anton Rinta-Jouppi / Yle
 11 kiloa vuodessa
 Kuljettajille tarjottiin Bussistartissa myös tietoa ja tukea ravinnon sekä ergonomian suhteen. Lisäksi kuljettajien leposykettä, verenpainetta, kolesterolia ja kehonkoostumusta sekä puristusvoimaa seurattiin.
 Mittauksiin osallistui myös Savo-Karjalan linjan kuljettaja  Timo Hartikainen .
 – On ollut hyvä päätös lähteä mukaan, sillä laihduin vuoden aikana melkein 12 kiloa, hän sanoo.
 Erityisen positiivista oli, että Hartikaisen viskeraalisen rasvan eli vatsaontelon sisäisen rasvan määrä laski selvästi. Viskeraalista rasvaa pidetään isona riskitekijänä esimerkiksi diabetekseen sairastumisessa
 Hartikainen on Bussistartin myötä käynyt salilla kolme kertaa viikossa ja pelannut salibandya kerran viikossa.
 – Minulla on ollut myös aktiivisuusranneke käytössä. Se piippaa 50 minuutin istumisen jälkeen, hän sanoo.
 Kuljettajia muistutettiin istumisen vaaroista myös kyltein. Ari Haimakainen / Yle
 Hartikaisen mukaan ylösnouseminen on välillä hankalaa, sillä vuorot voivat kestää 45-60 minuuttia. Pääteasemilla on hänen mukaansa kuitenkin mahdollisuus aina nousta jaloittelemaan.
 Hankkeeseen osallistui eri tavoin noin 80 kuljettajaa. Heistä 40 seurattiin myös aktiivisuusrannekkeilla. Tosin vain runsas puolet jaksoi osallistua mittauksiin koko hankkeen ajan. Bussitartti kuuluu Pohjois-Karjalan kansanterveyskeskuksen kolmivuotiseen Taksistartti-hankkeeseen.
 Lue lisää:
 Istumatyö on vielä vaarallisempaa kuin luultiin – istua saisi alle 10 minuuttia kerrallaan, säännöllisestä liikuntaharrastuksesta huolimatta
 Aktiivisuusrannekkeen tärinä saa taksikuskin ylös penkistä – "Venyttelen, kyykkäilen ja pyörittelen lantiota"
 Kaleva:  Istuminen lyhentää elinaikaa

Istuminen väheni noin tunnin, kun ammattikuljettajille laitettiin aktiivisuusranneke käteen – “Laihduin vuodessa melkein 12 kiloa”


Summary: WWF:n mukaan kokous oli katastrofi, jossa suuret saastuttajamaat tyrmäsivät kansalaisten ilmastohuolen.

YK:n ilmastokokous Madridissa on päättynyt heikkoon kompromissiin, ja useita tärkeitä kysymyksiä lykätään. Kokouksessa päätettiin, että osallistujat tuovat suunnitelmat uusista päästöleikkauksista ensi vuonna Glasgow'ssa pidettävään seuraavaan ilmastokokoukseen.
 Tavoitteena on kuroa kiinni kuilua nykytilanteen ja niiden päästövähennysten välillä, jotka tutkijoiden mukaan ovat välttämättömiä, jottei ilmastonmuutos kiihtyisi hallitsemattomaksi 2030-luvulla,  kertoo BBC .
 Sopimuksessa "tuodaan esiin kiireellinen tarve" uusiin päästöleikkauksiin, jotta lämpeneminen saataisiin rajoitettua alle kahden asteen, kertoi kokousta isännöinyt Espanja.
 Ympäristöministeri Mikkonen Madridin kompromissista: "Näin suurta kuilua ei ole koskaan ollut neuvottelusalien ja ilmastokeskustelun välillä"
 "Suuret maat pakoilivat vastuutaan"
 Ympäristöjärjestö WWF:n mukaan kokous loppui katastrofiin, jossa suuret saastuttajamaat tyrmäsivät kansalaisten ilmastohuolen.
 - Suuret saastuttajamaat eivät voi enää jatkaa välinpitämätöntä linjaansa, sillä ilmastohätätila uhkaa ihmisten hyvinvointia kaikkialla maailmassa. EU:ta lukuun ottamatta yksikään suurista saastuttajamaista ei reagoinut tilanteen vaatimalla kiireellisyydellä vaan pakoili vastuutaan. Erityisesti Australia, Brasilia, Intia, Kiina, Saudi-Arabia, Venäjä ja Yhdysvallat keskittivät tarmonsa päätösten jarruttamiseen, sanoo WWF:n ilmastoasiantuntija  Mia Rahunen  tiedotteessa.
 Valtiot eivät WWF:n mukaan myöskään päässeet sopuun Pariisin ilmastosopimuksen sääntökirjan viimeisestä isosta kohdasta eli markkinamekanismien laskenta- ja raportointisäännöistä. Kansainvälisille hiilimarkkinoille tarvitaan yhteiset, vahvat pelisäännöt, jotta kaupankäynti oikeasti vähentää päästöjä.
 - Ratkaisun pitkittyminen on tässä tilanteessa parempi vaihtoehto kuin se, että maat olisivat hyväksyneet huonot säännöt, joiden muuttaminen jälkikäteen on lähes mahdotonta. Olemme erittäin tyytyväisiä, että EU:lla oli rohkeutta puolustaa ilmastotoimien uskottavuutta. EU myös vaati ympäristötavoitteiden ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden turvaamista", Rahunen kehuu.
 "Kourallinen jarruttajia"
 Madridin COP25-kokouksessa suuri maajoukko oli halukas kuuntelemaan ilmastotutkijoiden hätähuutoa ja solmimaan tiukempia päästöleikkaustavoitteita.
 Kokouslähteiden mukaan paikalla oli kourallinen maita, jotka vastustivat yhteisiä pelisääntöjä ja viime kädessä estivät maailmanlaajuisen sopimuksen.
 Näitä maita olivat etenkin paljon ilmastopäästöjä aiheuttavat Kiina, Australia, Saudi-Arabia, Yhdysvallat ja Brasilia.
 Kokousta on pidetty testinä sille, kuinka hyvin maailman johtajat ymmärtävät maailmanlaajuisen tarpeen vähentää ilmastopäästöjä ennen kuin ilmaston lämpeneminen johtaa siihen, että se ylittää tietyt kynnysarvot ja lämpeneminen alkaa ruokkia itse itseään.
 – Kokous toi ilmi, kuinka irrallaan maailman johtajat ovat tieteen vahvistamasta hätätilasta ja mieltään osoittavien kansalaistensa vaatimuksista, sanoi turhautunut World Resources Institute -tutkimuslaitoksen johtajistoon kuuluva  Helen Mountford .
 – Heidän täytyy herätä 2020, hän jatkoi.
 Lisää aiheesta:
 Ympäristöministeri Mikkonen Madridin kompromissista: "Näin suurta kuilua ei ole koskaan ollut neuvottelusalien ja ilmastokeskustelun välillä"

Madridin ilmastokokous päättyi laihoin tuloksin


Summary: Tämä johtuu siitä, että Suomi tunnetaan luotettavana maana ja maiden kauppa- ja diplomaattisuhteet ovat erittäin hyvät.

Nokian hallituksen puheenjohtaja  Risto Siilasmaa  tunnetaan ennen kaikkea monivuotisesta työstään teknologiateollisuudessa ja Nokiassa. Hän on kuitenkin myös vaikutusvaltaisen kiinalais-suomalaisen innovaatiokomitean suomalainen puheenjohtaja.
 Innovaatiokomitea voi kuulostaa vanhanaikaisen juhlalliselta tai jopa kankealta, mutta yhteistyö komiteassa sen neljällä eri toimialalla tähtää todellisiin innovaatioihin yritystasolla ja maiden välisessä kaupassa. Kiina on jo Suomen neljänneksi tärkein kauppakumppani.
 Jutun lopussa löydät listan asioista, jotka kiinnostavat Kiinaa Suomessa ja suomalaisyrityksiä Kiinassa.
 Hyvä kuva Suomesta avaa ovia Kiinassa
 Suomalaisyritysten aita on matalampi kuin muiden päästä Kiinan valtaville markkinoille, arvioi Risto Siilasmaa Ylen haastattelussa.
 – Väittäisin, että suomalaisyritysten on helpompi päästä Kiinan markkinoille kuin juuri minkään muun maan, koska Suomen maakuva on Kiinassa erittäin positiivinen, hän sanoo.
 Maiden välisissä suhteissa ei ole mitään ongelmia ja viranomaiset ovat hyvin myötämielisiä. Kiinassa viranomaisten tuki monella alalla on keskeisen tärkeätä.
 Toki suomalaisyrityksiin kohdistuu samoja perushaasteita, joita Kiinan markkinoilla on, mutta keskimäärin suomalaisyritykset ovat paremmassa asemassa muihin verrattuna, Siilasmaa sanoo.
 – Esimerkiksi amerikkalaisyrityksiin verrattuna meillä on aita matalampi Kiinan markkinoille pääsyyn, sillä Suomi tunnetaan hyvin luotettavana maana ja kauppa- sekä diplomaattisuhteet Kiinaan ovat erittäin hyvät.
 Ongelma on, että suomalaisyrityksiä tunnetaan huonosti Kiinassa, vaikka kasvun mahdollisuudet ovat suuret valtavilla markkinoilla.
 "Kiinassa pitää toimia lakien mukaan"
 Siilasmaa on seurannut keskustelua Kiinassa ensi vuonna alkavasta  yritysten pisteytysjärjestelmästä . Se koskee myös maassa toimivia ulkomaalaisia yrityksiä. Maassa maan tavalla, Siilasmaa antaa ymmärtää.
 – Kiinassa pitää toimia lainsäädännön mukaisesti. Jos he rakentavat pisteytysjärjestelmiä, niin pyritään vaikuttamaan siihen, että ne olisivat mahdollisimman objektiivisia ja tasapuolisia ja keskittyisivät oikeisiin asioihin, jotta yhtiöt ja niiden tuotteet voivat kilpailla markkinoilla.
 Suomen Pankin siirtymätalouksien tutkimuslaitoksen Bofitin verkkosivuilla kuvataan uutta tilannetta näin: pisteytysjärjestelmän myötä viranomaiset vaativat yrityksiä luovuttamaan vielä nykyistä enemmän tietoa niiden toiminnasta. Yksittäisten tietojen yhdistämismahdollisuus ja henkilöstöä sekä teknologiaa koskevien tietovaatimusten lisääntyminen muodostavat uhkan yritysten kilpailuasemalle.
 Viranomaisten ja yksityisten yritysten tiedot yhdistävää tietopankkia rakentavat Bofitin mukaan Kiinan valtion kanssa sellaiset teknologiajätit kuin Taiji Computer, Huawei, Alibaba, Tencent ja VisionVera.
 Nokia on merkittävä toimija Kiinassa ja samalla Huawein kilpailija. Nokialla on Kiinassa noin 17 000 työntekijää, mukaan lukien Taiwan ja Hongkong. Nokialla on alueella yhteisyritys kiinalaisen valtio-omisteisen yrityksen kanssa, kertoo sanomalehti  The Wall Street Journal .
 Tyypillisiä asuinkerrostaloja Shanghaissa. Kiinassa bruttokansantuote henkeä kohti viime vuonna oli noin 16 500 euroa ja Suomessa noin 42 500 euroa ostovoimakorjattuna.  Lähteet: Tilastokeskus ja Maailmanpankki.  AOP
 Huaweista: Sääntöjen pitäisi olla samat kaikille
 Moni näkee Yhdysvaltain ja Kiinan kauppasodan perussyynä molempien suurvaltojen halun saavuttaa maailmanlaajuinen hegemonia teknologiateollisuudessa. Presidentti  Donald Trumpin  päätös laittaa kiinalainen teknologiajätti Huawei mustalle listalle on joidenkin mielestä arveluttava sodankäynnin väline siinä mittelössä.
 Nokian hallituksen puheenjohtajana Siilasmaa ei kommentoi kilpailijan Huawein asemaa, mutta yleisellä tasolla hän sanoo, että Suomessa kannatetaan sääntöpohjaista maailmankaupan järjestelmää.
 Tämä tarkoittaa sitä, että asioihin suhtaudutaan parhaan olemassa olevan tiedon mukaan objektiivisesti ja niin, että säännöt ovat kaikille samat. Ne ovat myös ymmärrettäviä ja perusteltuja, Siilasmaa lisää.
 – Kaikki yksittäisiin yhtiöihin kohdistuvat kysymykset pitäisi nähdä näitä yleisesti sovellettavia sääntöjä vastaan. Tähän suuntaan toivottavasti tullaan menemään Yhdysvaltain ja Kiinan välisissä kiistakysymyksissä.
 Suomella ja Euroopalla on Siilasmaan mielestä mahdollisuus tehdä hyvää yhteistyötä molempien alueiden kanssa. Uudelta  Ursula von der Leyenin  EU-komissiolta Siilasmaa toivoo selkeyttä ja voimakasta tahtoa teknologiateollisuutta sivuavissa asioissa.
 Yritysyhteistyöstä kertoivat Finlandia-talossa Wang Yuhang, China CAMC engineeringin varapääjohtaja, Outotecin hallituksen puheenjohtaja Markku Teräsvaara, Lappsetin hallituksen puheenjohtaja Johanna Ikäheimo ja Zhou Li, joka on DAO Pureland Intelligent Sportsin perustaja.  Stina Brännare / Yle
 Energiaa, merenkulkua, metsää ja puhdasta ilmaa
 Konkreettisiin innovaatioihin tähtäävä komitea on ollut toiminnassa jo pari vuotta. Se perustettiin Kiinan presidentin  Xi Jinpingin  ja presidentti  Sauli Niinistön  aloitteesta.
 Käytännössä uusia ratkaisuja ja yritysten välistä yhteistyötä edistetään neljällä toimialalla.
 1 .  Energia-ratkaisut , kaukolämpö ja puhdas energia. Jätteiden muuttaminen energiaksi ja bioenergia ovat käytännön esimerkkejä. Lisäksi esillä komiteassa ovat olleet aiempaa enemmän älykkään energian ratkaisut: miten voidaan hyödyntää älykkästä energiaa, jotta voidaan vähentää fossiililisten polttoaineiden käyttöä ja lisätä uusiutuvan energian käyttöä.
 Maailmanlaajuisten energiainvestointien arvo vuosittain on lähivuosina huikeat kaksi biljoonaa dollaria (kaksi tuhatta miljardia), arvioi Business Finland, joka tarjoaa yrityksille tukea kansainvälistymisessä ja viennin rahoituksessa. Summa kertoo osaltaan siitä valtavasta energia-alan murroksesta, joka on meneillään.
 Kauppojakin on jo syntynyt, kertoo innovaatiokomitea tiedotteessaan. Muun muassa laivanmoottoreita ja voimaloita valmistava  Wärtsilä  on mukana kiinalais-suomalaisessa yhteistyössä. Wärtsilän toimitusjohtaja ja hallituksen puheenjohtaja  Jaakko Eskola  on työryhmän toinen puheenjohtaja.
 2. Merilogistiikassa  Kiina panostaa voimakkaasti uusiin väyliin myös meriteillä eri puolilla maailmaa. Meriväylät kuuluvat osana uuteen Silkkitie- eli "Vyöhyke ja tie" -hankkeeseen (Belt and Road Initiative, BRI). Sen tarkoituksena on jättimäisten infraprojektien kautta luoda maailmankauppaa palveleva logistiikkaverkosto Kiinasta maailmalle.
 Meriväylillä Kiina yhdistetään Suezin kanavan kautta Eurooppaan, Lähi-itään ja Afrikkaan.
 Taustalla on maa- ja merikuljetusten määrän ennakoitu voimakas lisääntyminen seuraavan vuosikymmenen aikana.
 Merilogistiikassa yhteistyö suomalaisten ja kiinalaisten yritysten välillä keskittyy muun muassa Koillisväylän merikuljetuksiin, jäänmurtajiin, älykkäisiin tutkimusaluksiin, uuteen satamainfraan sekä itseohjautuvaan merenkulkuun.
 Suomalaisyrityksistä keskeinen moottori tämän toimialan työryhmässä on Cargotec, ja sen toimitusjohtaja  Mikael Laine . Kiinalaisia edustaa valtionyritys COSCO Shippingin pääjohtaja  Jun Sun .
 Kiinassa ympäristötietoisuus on kasvussa ja kierrätystä tehostetaan. Tässä kartongin kierrätystä Shanghaissa.  AOP
 3.   Metsäteollisuuden  alalla komitean metsätyöryhmä keskittyi tänä vuonna erityisesti biotalouteen ja yritysten rooliin kestävän tulevaisuuden rakentamisessa.
 Metsäteollisuuden tuotteiden lähivuosien kasvuksi maailmanmarkkinoilla ennakoidaan paria prosenttia vuodessa. Odotuksissa on, että puisten rakennusmateriaalien, pehmopaperin, sellun, polttoaineiden ja kemikaalien kysyntä kasvaa.
 Perinteisesti valmistettuja tekstiilejä ja muovikelmuja voidaan korvata uusilla puusta saatavilla tuotteilla ja biopohjaisilla materiaaleilla.
 Metsäteollisuustyöryhmässä puhetta johtavat UPM:n toimitusjohtaja  Jussi Pesonen  ja China CAMC Engineeringin varapääjohtaja Wang Yuhang. Kiinalaisyritys on valtionyrityksen tytäryhtiö.
 4. Puhdas ilma  koskettaa kaikkea elämää maapallolla. Niin ihmisiä kuin kasvi- ja eläinkuntaakin ja vain noin kymmenes maailman väestöstä voi hengittää puhdasta ilmaa.
 Tämä kävi ilmi perjantain tiedotustilaisuudessa muun muassa Outotecin toimitusjohtajan  Markku Teräsvaaran  alustuksessa. Hän johtaa puhetta puhtaan ilman työryhmässä yhdessä kiinalaisen terästeollisuuden yrityksen Mintal Groupin kanssa.
 Ilmastonmuutos ja tiukentuneet ympäristövaatimukset teollisuudelle tuovat kysyntää myös suomalaisille tuotteille. Ratkaisuja haetaan muun muassa teollisuuden poistokaasujen käsittelystä uudella teknologialla, joka täyttää päästölainsäädännön vaatimukset nyt ja tulevaisuudessa.
 Tehtävää ilmansaadun parantamisessa ja fossiilisten polttoaineiden käytön rajoittamisessa riittää, sillä Kiinassa hiilivoimaloiden rakentaminen on kääntynyt uudelleen kasvuun. Tämä uhkaa maailmanlaajuisia tavoitteita hiilidioksidipäästöjen rajoittamisesta,varoittaa  ympäristöjärjestöjen  raportti.
 USA ja Kiina hyväksyivät kauppasopimuksen ensimmäisen osan –  Tulleja aletaan purkaa
 Kiinan vienti jatkaa laskuaan
 MOT: Kouvolasta lähti Kiinaan liki tyhjiä kontteja – se kannatti, koska Kiina maksoi niin hyvin
 EU:n uusi johto lupaa ensitöikseen rajoille hiilitulleja – Suojellaanko niillä ilmastoa vai terästehtaita?
 Eurooppa heräsi Kiinan vallan kasvuun – Seitsemän syytä, miksi Kiinasta tuli uhka

Risto Siilasmaa: Suomalaiset pääsevät amerikkalaisyrityksiä helpommin Kiinan markkinoille


Summary: Sää viilenee loppuviikkoa kohden pohjoisessa, mutta etelässä lämpötila tuskin laskee pysyvästi pakkasen puolelle.

Sää jatkuu ensi viikolla lauhana ja epävakaisena. Sateista saadaan taukoa näillä näkymin vain tiistaina.
 Runsaista sateista johtuen Ilmatieteen laitos on antanut tulvavaroituksen maan etelä- ja länsiosaan.  Ilmatieteen laitoksen mukaan  joet ovat tulvineet paikoin alavimmille pelloille.
 – Onhan se erikoista, että tähän aikaan vuodesta on annettu tulvavaroitus. Ehkä se tästä helpottaa lähipäivinä, sanoo Ylen meteorologi  Kerttu Kotakorpi .
 Maanantaina sateita on luvassa lisää pohjoiseen ja etelässäkin liikkuu hajanaisia sadealueita. Lämpötila on maan eteläosassa maanantaina nollassa ja pohjoisessakin on vain asteen tai pari kylmempää.
 – Sää on todella lauhaa, varsinkin pohjoisessa. Harvemmin on niin, että pohjoisessa on tähän aikaan vuodesta öisinkin vain aste pakkasta. Keskimäärin pakkasasteita on 16, sanoo Kotakorpi.
 Tiistai on lähipäivistä todennäköisesti poutaisin, mutta keskiviikkona uusi sadealue saapuu lännestä. Ilmatieteen laitos on antanut keskiviikolle varoituksen erittäin huonosta ajokelistä lumisateen vuoksi maan keskiosaan. Lunta voi sataa Tampere-Jyväskylä-akselin pohjoispuolella 10-20 senttimetriä.
 – Etelämpänä sateet tulevat pääasiassa vetenä.
 Kotakorven mukaan loppuviikolla sää viilenee pohjoisessa ja "normaali talvi" palaa sinne takaisin. Muualla maassa suurta muutosta nykyiseen säähän ei ole ennusteen perusteella luvassa.
 – Etelä- ja länsirannikolla lämpötilat tuskin ovat pysyvästi pakkasen puolella joulun lähestyessä.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Sää jatkuu lauhana, mutta keskiviikkona voi tulla aimo annos lunta – "Erikoista, että tähän aikaan vuodesta on tulvavaroitus"


Summary: Anna Karina tuli tutuksi etenkin 1960-luvun roolisuorituksistaan ranskalaisessa elokuvassa.

Ranskalaisen elokuvan uuden aallon ikoni, näyttelijä  Anna Karina  on kuollut 79-vuotiaana. Hän menehtyi syöpään.
 Tanskalaissyntyinen näyttelijä tuli tunnetuksi erityisesti 1960-luvun roolisuorituksistaan, joiden ohjaajana toimi  Jean-Luc Godard . Hän oli Godardille muusan asemassa, ja he olivat myös naimisissa seitsemän vuoden ajan. Roolisuorituksiin kuuluivat muun muassa elokuvat  Nainen on aina nainen ,  Elää elämäänsä  ja  Hullu Pierrot .
 Ranskalainen uusi aalto oli elokuvan tyylisuunta, johon kuuluivat tietynlainen huolettomuus ja todenmukaisuus elokuvan tekemisen tavassa.
 Ennen elokuvauraansa Ranskassa, Anna Karina esiintyi laulajana, kabareelavoilla ja mallina. Hän oli myös laulaja, elokuvaohjaaja ja kirjoitti kolme kirjaa.
 Hän menehtyi syöpään sairaalassa Pariisissa lauantaina, hänen agenttinsa kertoi. Sairaalassa hänen seuranaan oli neljäs aviomies, amerikkalaisohjaaja  Dennis Berry .
 Ranskan kulttuuriministeri  Frank Riester  otti osaa Twitterissä sanomalla, että legendaarisen tähden menetys jättää aukon koko maan elokuvaan.
 Anna Karina kuvattuna vuonna 2018. AOP

Legendaarinen näyttelijä Anna Karina on kuollut – Oli ranskalaisen elokuvan uuden aallon ikoni ja elokuvaohjaaja Godardin muusa


Summary: USA:n luopuminen Pariisin ilmastosopimuksesta hämmensi kokousvaltioiden sitoutumista entisestään, arvioi Krista Mikkonen.

Madridin ilmastokokouksen  laihaksi kompromissiksi kuvailtu tulos  on ilmasto- ja ympäristöministeri  Krista Mikkosen  (vihr.) mukaan pettymys niin ilmastonmuutoksen torjumisen, kuin EU:n neuvottelutavoitteiden etenemisen näkökulmasta.
 – Tästä kokouksesta odotettiin vahvaa viestiä, että ensi vuonna jokainen maa on valmis tekemään enemmän: kiristämään päästötavoitteitaan, näyttämään kunnianhimoa, Mikkonen sanoi Ylelle juuri ennen kokouksen päättymistä.
 Tätä kunnianhimoa ei kokouksesta löytynyt.
 – Siksi pettymys on myös EU:n näkökulmasta suuri, Mikkonen lisää.
 Maratonkokouksen viimeisiä päiviä leimasi Mikkosen mukaan epäluottamuksen ilmapiiri. Hän kuvailee puheenjohtajamaa Chilen otteita ja toimia kokouksen ja prosessin vetäjänä epävarmoiksi.
 – Koskaan aikaisemmin neuvottelusaleissa ja niiden ulkopuolella käytävän ilmastokeskustelun välillä ei ole ollut näin suurta kuilua, Mikkonen tiedotti kokouksen päätyttyä.
 Mikkonen: USA:n irtiotto heikensi muiden sitoutumista
 EU:n ja Suomen tärkeimpänä tavoitteena oli sopia kansainvälisten markkinamekanismien hyödyntämisen säännöistä ensi vuoden alusta alkaen. Nyt näitä sääntöjä ei ole.
 Neuvottelujen vaikeus oli Mikkosen mukaan odotettavissa. Brasilia on ollut jyrkkä mekanismisääntöjä koskevissa kannoissaan.
 – On vahvoja maita, kuten Brasilia, joka tuntuu viisveisaavan kansainvälisestä yhteistyöstä.
 Epäluottamusta toi Mikkosen mukaan osaltaan myös Yhdysvaltojen ilmoitus irtautua Pariisin ilmastosopimuksesta. Ilmassa oli kysymys siitä, miksi muut maat toimisivat jos eivät muutkaan, esimerkiksi USA.
 – Tilanne oli aika sekava. Se että USA on ilmoittanut jättävänsä Pariisin sopimuksen, aiheutti selvästi hämmennystä muiden isojen toimijoiden kesken. Ennenhän Kiina ja USA ovat yhtä matkaa kulkeneet ja halunneet tehdä päästövähennyksiä, sanoo Mikkonen.
 Neuvottelut jatkuvat ensi vuonna.
 Lue lisää:
 Madridin ilmastokokous päättyi laihoin tuloksin
 Ilmastokokouksesta uhkaa tulla pannukakku – kokouksen lopputulema voi olla, että päästöt jatkavat kasvuaan

Ympäristöministeri Mikkonen Madridin kompromissista: "Näin suurta kuilua ei ole koskaan ollut neuvottelusalien ja ilmastokeskustelun välillä"


Summary: Kysyimme koira-, leivonta-, puskaradio- sekä faniryhmästä, mikä moderaattoreita työllistää.

Kun Facebookin keskusteluryhmässä keskustelu kärjistyy, esittää joku nopeasti kysymyksen: “Onko yp paikalla?”
 Facebook-ryhmien moderaattorit joutuvat ratkomaan riitatilanteita. Tampereen yliopiston tutkija  Paula Haara n mukaan sosiaalinen media yllyttää provokatiiviseen keskusteluun.
 – Sosiaalisessa mediassa mielipiteet sanotaan helposti kärjekkäästi ja keskusteluissa usein halutaan reaktioita, aggressiivista vihapuhetta tutkinut Haarakertoo.
 Osansa vihasta saavat myös ryhmien moderaattorit. Osa on joutunut tekemään rikosilmoituksia heitä  herjaavista ja uhkaavista kirjoitteluista .
 Haaran mukaan ihmiset tulistuvat herkemmin sosiaalisessa mediassa kuin normaalissa elämässä. Verkossa ihminen elää informaatiotulvan keskellä ja saa ärsykkeitä.
 – Kun joku asia herättää meissä tunteen, niin me reagoidaan heti samalla hetkellä, Haara kertoo.
 Mistä sitten ihmiset erityisesti tulistuvat? Kysyimme tätä neljän eri Facebook-ryhmän moderaattorilta ja ylläpitäjältä.
 Keväiset koirankakat puhuttavat myös koiraryhmiä
 Lemmikit ovat monesti omistajilleen yhtä tärkeitä kuin lapset. Tunteet esimerkiksi kasvatustavoista käyvät kuumana. Koirat-ryhmän ylläpitäjä  Suvi Heinon  mukaan ryhmässä puututaan päivittäin keskusteluun, mutta isommat riidat ovat harvinaisempia.
 – Nämä ovat tapauksia, joissa kaksi ihmistä kommentoi räväkämmin. Tähän taas puuttuu joku, joka ymmärtää keskustelun olevan riita. Hän tägäilee kavereitaan ja soppa alkaa olla valmis, Heino kertoo.
 Tunteet kuohuavat yleensä myöhään iltaisin tai yöaikaan, ja kommenttiketjut voivat kasvaa kymmeniin ja satoihin. Ketjujen läpikäyminen on työlästä.
 Ylläpitäjien apuna ovat aktiiviset jäsenet, jotka ovat motivoituneita ilmiantamaan keskustelijoita. Tästä syystä Heino ei koe ryhmien ylläpitämistä työlääksi.
 50 000 jäsenen Koirat-ryhmässä on selkeät säännöt. Jäsen poistetaan ryhmästä, mikäli suun soittaminen jatkuu ylläpitäjän muistutuksesta huolimatta. Myös toisten haukkumista, henkilökohtaisuuksiin menemistä tai muita ylilyöntejä ei sallita. Heinon mukaan tärkeää on tehdä selväksi moderaattoreiden työ.
 – Me muistutetaan että selaamme ketjua, mykistämme jäseniä joiden tunteet kuumenevat liikaa eikä sääntöjen muistuttaminen tehoa.
 Merja Siirilä / Yle
 – Tottakai vähän neutraalimpiakin aloituksia tulee: söpöjä pentukuvia, piirustuksia, instagram-ketjuja ja positiivisia kohtaamisia lenkillä, Heino kertoo.
 Parkkeeraus, maahanmuutto ja kauppaelämä
 Kaupunkiryhmissä keskustelijoita yhdistää pelkästään yhteys paikkakuntaan. Täten mielipiteitä ja yhteenkohtamisia riittää.
 Seinäjoen avoimen puskaradion moderaattori  Riikka-Johanna Pohjolan  mukaan moderoitavaa eli keskusteluun puuttumista tapahtuu vähemmän ja vähemmän. Vajaa viisi vuotta sitten tilanne oli toinen. Turvapaikanhakijakriisin myötä keskusteluun täytyi puuttua useitakin kertoja päivässä.
 – Välillä saattaa mennä viikkokin, että ei tarvitse tehdä muuta kuin hyväksyä jäseniä. Mutta välillä tulee sellaisia aiheita, joiden käsittelyyn menee todella pitkään, Pohjola kertoo.
 Vuonna 2016 perustettu ryhmä koostuu pääasiassa 20–25-vuotiaista kaupunkilaisista naisista. Äänekkäämpiä keskustelijoita ovat kuitenkin miehet.
 Seinäjoen avoimessa Puskaradiossa on lain noudattamisen lisäksi yksi tiukka sääntö: puheenaiheiden täytyy liittyä Seinäjokeen.
 – Jos vastaanottokeskuksista puhutaan, niin sen täytyy olla Seinäjoen vastaanottokeskukseen liittyvää. Emme pyri olemaan koko Suomen puskaradio, Pohjola kertoo.
 Merja Siirilä / Yle
 Peniskakut, hinnoittelu ja Halloween
 Mikäli ylläpitäjiä on uskominen, on Leivotaan! -ryhmä hyvin sopuisa. Yli 50 000 hengen ryhmän keskustelusäännöissä kehotetaan olemaan ystävällinen ja kielletään vihapuhe. Myös markkinointi, roskaposti ja epäolennaiset linkit ovat kiellettyjä.
 Ryhmän ylläpitäjä  Susanna Korpela  uskoo, että ryhmän rauhallisuus on pitkäaikaisten jäsenten ansiota.
 – He ilmiantavat, jos kommentointi ei ole mukavaa toista kohtaa. Keskustelu ryhmässä ei vaadi jatkuvaa valvontaa ylläpitäjiltä.
 Tästä huolimatta täytekakuistakin saa riidan aikaiseksi, ja tietyt aiheet herättävät keskustelijoiden kielenkannat. Vuonna 2012 perustetun ryhmän jäsenistä reilu 97 prosenttia on naisia.
 Korpela osallistuu aktiivisesti moderaattoreiden ja ylläpitäjien koulutuksiin ja tapaamisiin vertaistuen saamiseksi.
 Merja Siirilä / Yle
 Ihmisiltä kaivataan medialukutaitoa
 Tutkija Paula Haaran mukaan on mahdotonta löytää aihetta, josta ei saataisi kiihkeää keskustelua. Erityisen tulenherkkiä aiheita ovat politiikka, paikalliseen päätöksentekoon, kuten koulujen lakkauttamisiin liittyvät keskustelut ja omaan identiteettiin liittyvät aiheet.
 – Esimerkiksi ravitsemus on nykypäivänä syvälle ihmisen identiteettiin menevä aihe, Haara kertoo.
 Syntyykö faniryhmissä riitoja, jos jäsenet fanittavat esimerkiksi samaa artistia?  Olivia Lemmetty  on Mikael Gabrielin musiikkiin keskittyneen ryhmän ylläpitäjä. 1300 jäsenen ryhmässä keskustelu on ylläpitäjän mukaan rauhallista ja asiallista.
 – Ryhmässä jaetaan paljon kuvia artistista sekä yhteiskuvia hänen kanssaan. Ryhmässä myös esitetään toiveita keikkapaikoista ja myydään fanituotteita tai keikkalippuja.
 Lemmetyn mukaan ylläpitäjän tehtävä koostuu lähinnä liittymispyyntöjen hyväksymisestä ja spam-viestien poistamisesta.
 Säännöt ryhmässä ovat selkeät: keskustelun tulee olla asiallista ja liittyä Mikael Gabrieliin. Ryhmässä ei siis tule keskustella muista artisteista.
 – Välillä kuitenkin jäsenet julkaisevat kuvan esimerkiksi jostain toisesta artistista tai omasta kissastaan, johon on puututtava, Lemmetty kertoo.
 Paula Haaran vinkit moderaattoreille:
 Mieti millaista keskustelua haluat ryhmään. Jos haluat, että keskustelu on rakentavaa ja keskustelevaa, niin tue sitä. Päätä keskustelun tyyli. Tee moderaattorin työ näkyväksi ja ryhmän säännöt selkeiksi. Osallistu rohkeasti myös itse keskusteluun. Älä kuitenkaan odota keskustelulta liikoja. Älä kannusta ilkeyteen. Älä salli henkilökohtaisuuksiin menevää puhetta. Salli kuitenkin erilaiset mielipiteet ja kysymykset. Anna tilaa tunteille, huolille ja peloille.

Pysäköinti, koirarotujen jalostus ja peniskakut kuohuttavat Facebook-ryhmissä – jokaisella on omat tabunsa


Summary: Omista tunteista puhuminen ei kuulu raskaan liikenteen kulttuuriin. SKAL:in mukaan jo päiväkodissa olisi hyvä opettaa, että poikakin saa olla heikko.

Matti Jaatisen  puhelin ei tänäänkään soi. Koko vuonna puheluita on tullut yksi tai kaksi.
 – Joinakin vuosina ei tule yhtään. Jos puhelu tulee, silloin on todellinen hätä, kertoo Jaatinen.
 Ruokolahdella Etelä-Karjalassa asuva Jaatinen on entinen ammattikuljettaja. Nykyään hän on jatkuvassa valmiudessa antamaan keskusteluapua ammattikuljettajille, jotka sitä tarvitsevat.
 Avuntarve voi liittyä mihin tahansa mieltä askarruttavaan asiaan. Talousongelmiin, perhehuoliin tai onnettomuuteen, joka jää vaivaamaan mieltä.
 Jaatisen kaltaisia vapaaehtoisia on Suomessa kaikkiaan 20. Puheluita tulee aniharvoin siitäkin huolimatta, että kuolonkolareiden yksi osapuoli on usein raskas ajoneuvo.
 Jaatinen on itsekin ollut mukana vakavassa kolarissa.
 Soittaja ei osannut ilmaista, mitä tarvitsee
 Oli kuolonkolarin syynä onnettomuus tai tahallinen teko, on se yhtä kaikki hyvin traumaattinen kokemus raskaan ajoneuvon kuljettajalle. Kuljettajille perustettiin kymmenen vuotta sitten auttava puhelin, jossa oloa voi purkaa.
 Vertaistukihenkilöt ovat joko kuljettajia tai jääneet eläkkeelle kuljettajan ammatista. Puhelimeen saavat soittaa myös kuljettajien puolisot tai lapset, jos he kokevat, että kuljettajaa ahdistaa jokin asia.
 – Emme ole hirveästi levittäneet numeroa, ettei sinne tule pilapuheluita. Soittaja ohjataan keskuksesta henkilölle joka voi ottaa puhelun vastaan, kertoo SKAL:in viestintäpäällikkö  Heini Polamo .
 Ongelma on, ettei apua oikein osata hakea. Polamon mukaan auttavaan puhelimeen tulee joinakin kuukausina nolla puhelua, joinakin seitsemän tai kahdeksan. Vuoden kokonaissaldo on noin 30.
 – On vertaistukihenkilöitä, joille ei ole sattunut yhtään puhelua. Kynnys on valtavan korkea. Raskaan liikenteen kulttuuriin ei niin herkästi kuulu oman avuntarpeen tunnustaminen, Polamo sanoo.
 SKAL otti tukipuhelinta perustaessaan mallia sisarjärjestöstään, jonka toiminta oli lähtenyt hyvin käyntiin Norjassa. Suomessa kuitenkin jo alku oli hyvin hiljainen. Numerot ohjautuivat aluksi Autoliiton yleiseen tiepalvelunumeroon.
 – Kävi helposti niin, ettei soittaja osannut ilmaista, mitä tarvitsee. Puhelu hukkui kaikenlaisten tiepalvelukeissien väliin ja kuljettaja saattoi jäädä ilman apua, Heini Polamo muistelee.
 Autoliitto on edelleen vertaistukipuhelimen kumppanina, mutta nyt palvelulla on oma puhelinnumero ja puhelu ohjautuu siten suoraan oikealle henkilölle. Suosio ei kuitenkaan ole juurikaan noussut.
 Vertaitukipuhelimeen toivotaan lisää soittoja. Myös pienemmistä mieltä askarruttavista asioista saa soittaa, SKAL painottaa.  Silva Nieminen / Yle
 Puhelu tulee seuraavana päivänä
 Kuljettajat kokevat ahdistusta yleensä onnettomuuksista tai itsemurhista liikenteessä. Matti Jaatisen mukaan puhelu tulee usein seuraavana päivänä.
 – On tilanteita, ettei kuljettaja pysty lähtemään liikkeelle eikä ajamaan. Tapahtuma jättää niin syvät jäljet, Jaatinen toteaa.
 Tieliikenteessä kuoli viime vuonna 237 henkilöä. Noin 70 ihmisen kohdalla kuolonkolariin liittyi raskas ajoneuvo. Trafin mukaan niistä noin joka kolmas on tutkinnassa paljastunut toisen osapuolen tahallaan aiheuttamaksi.
 Kuolonkolareiden aiheuttamat traumat voivat olla hyvin vaikeita, ja siksi niistä olisi tärkeää avautua jollekin.
 – Ne voivat tulla uniin ja johtaa jopa ammatinvaihtoon, SKAL:in viestintäpäällikkö Heini Polamo kertoo.
 Kriisipuhelin auttaa Numero on 09 2525 0111 Tarjoaa keskusteluapua Tavoitteena ehkäistä henkistä hätää ja itsemurhia Kriisipuhelimeen voi soittaa nimettömästi Puhelut ovat luottamuksellisia On avoinna arkisin klo 09.00–07.00 Viikonloppuisin klo 15.00–07.00
 Matti Jaatinen on toiminut raskaan liikenteen auttavan puhelimen vertaistukihenkilönä sen perustamisesta asti. Etu ammattiauttajiin verrattuna on siinä, että hän puhuu avuntarvitsijan kanssa samaa kieltä. Ammattikieltä ei tarvitse selitellä tai työn tuomia tilanteita kuvailla.
 – Osaan kuljettajana asennoitua ja samaistua siihen, miltä soittajan tilanne minusta tuntuisi. Sitä kautta ymmärrän, mitä toinen tarkoittaa, Matti Jaatinen sanoo.
 Hän muistuttaa, että kolari voi aiheuttaa henkisten vahinkojen lisäksi myös taloudellisia huolia. Kuljettajan lisäksi kärsii myös yrittäjä, jolle saattaa jäädä paljonkin velkaa.
 – Siinä on monta uhria. Yrittäjällä voi olla vain yksi auto ja vakuutusyhtiö korvaa vain osan auton todellisesta arvosta, jos se vaurioituu niin pahasti, että sitä ei lähdetä korjaamaan. Silloin saattaa jäädä 50 000 euroa maksettavaksi, eikä ole autoa, jolla hankkia elantoa.
 Jaatisella on myös omaa kokemusta siitä, millaista on olla vakavan onnettomuuden osapuoli.
 Pieni tyttö halvaantui
 Vuonna 2010 Jaatinen joutui kolariin ajaessaan henkilöautoa. Vastaantulevien kaistalla syntyi ketjukolari ja yksi autoista ajautui Jaatisen auton keulaan.
 Jaatinen oli autossa yksin, vastaantulevan auton kyydissä oli nuori perhe. Kukaan ei kuollut, mutta törmänneen auton kyydissä ollut matkustaja – pieni tyttö – halvaantui. Myös Jaatista ja muita kyydissä olleita hoidettiin sairaalassa.
 Tytön elämä muuttui peruuttamattomasti, sillä hän ei kävelisi enää koskaan. Onnettomuuden jälkeen Jaatinen sai puhelun tytön isältä.
 – Hän halusi tietää, miten minulle kävi. Puhuimme onnettomuudesta, se tapahtui hyvin nopeasti. En lähtenyt syyttämään häntä, koska alkoholilla ei ollut osuutta asiaan.
 Jaatinen haluaa korostaa turvavälin tärkeyttä.
 – Silloin mukana oli hyvää tuuria. Satoi lunta, enkä ajanut täyttä nopeutta.
 Jaatinen on puhunut halvaantuneen tytön isän kanssa useita kertoja puhelimessa, keskusteluapuna. Hän itse sai silloin apua omalta lähipiiriltään. Kaikilla ei ole yhtä hyvä tilanne.
 – Raskaiden ajoneuvojen kolareissa kuorma-auton kuljettaja ei välttämättä loukkaannu ollenkaan. Saattaa olla, että siinä ei ole ketään, joka kysyisi vointia, Jaatinen sanoo.
 Rautatieliikenteessä asiat ovat huomattavasti paremmin.
 Vertaistuki toimii kriisiavun rinnalla matalan kynnyksen apuna. Jos ammattikuljettaja tuntee tarvetta puhua, vertaistukihenkilöt osaavat myös neuvoa tarvittaessa muun avun piiriin.  Silva Nieminen / Yle
 Liikaa toimijoita
 Rautatieliikenteen kuolonkolareissa noudatetaan tarkkaan suunniteltua toimintamallia. Veturinkuljettaja palaa töihin vasta työterveydessä käynnin jälkeen, jossa kuljettajan vointia käsitellään. Tarvittaessa henkilö voidaan ohjata jatkoavun pariin.
 Tieliikennepuolella vastaavia sovittuja malleja ei useinkaan ole.
 – Raideliikenteessä meillä on käytännössä vain muutama toimija. Raskaan liikenteen toimijoita on kymmeniä tuhansia, joista suurin osa on pieniä yrityksiä. Se on haaste yhteisen onnettomuustilanteiden toimintamallin kehittämiselle, sanoo johtava asiantuntija  Inkeri Parkkari  Traficomista.
 Käytännössä se tarkoittaa sitä, että onnettomuudessa mukana olleen kuljettajan pitäisi itse osata hakeutua työterveyteen tai oman kunnan terveyspalveluiden pariin. Kunta on velvollinen tarjoamaan kriisiapua, mutta sitä pitää osata pyytää itse.
 Raskaan liikenteen vertaistuki Ammattikuljettajille tarkoitettu keskusteluapu toimii numerossa 020 345 888 Tästä numerosta soitto ohjataan lähimmälle vertaistukihenkilölle Numero päivystää viikon jokaisena päivänä vuorokauden ympäri
 – Mutta tiedän, että nykyään onnettomuuksien jälkeen pelastus- ja poliisitoimi kertoo ja tarjoaa tietoa myös raskaan liikenteen kuljettajien vertaistukipuhelimesta, Parkkari kertoo.
 Auttavaan puhelimeen tulevia puheluita se ei kuitenkaan ole lisännyt.
 – Ehkä se on tämä suomalainen luonne, ettei olla niin innokkaita pyytämään apua. Keskustelu olisi kuitenkin tärkeää. Ei tarvitse edes olla mitään suuria ongelmia, voimme puhua muutenkin, Matti Jaatinen sanoo.
 "Lapsiin pitäisi iskostaa, että poikakin voi olla heikko"
 SKAL pitää avunpyytämisen kynnyksen madaltamista todella tärkeänä asiana, jonka pitäisi lähteä jo päiväkodista. Tästä on viestintäpäällikkö Heini Polamon mukaan puhuttu muun muassa SKALin hallituksen kokouksissa. Polamo uskoo, että se auttaisi sekä tulevaisuuden kuljettajia että mielenterveysongelmaisia nuoria.
 – Lapsiin pitäisi iskostaa uskoa itseensä ja siihen, että poikakin voi olla heikko ja hänelläkin on oikeus puhua tunteista. Että opittaisiin olemaan myös heikkoja ja purkamaan pahaa mieltä.
 Suomessa tehdään noin 800 itsemurhaa vuodessa. Määrä on vähentynyt 90-luvun alusta noin puolella. Paras keino vähentää itsemurhia myös liikenteessä on keskittyä yleiseen ehkäisytyöhön, masennuksen ja päihdeongelmien hoitoon ja syrjäytymisen ehkäisyyn.
 SKAL:in vertaistukihenkilöt käyvät säännöllisesti koulutuksissa, joista he saavat valmiuksia vertaistuen antamiseen. Viimeksi lokakuussa heille järjestettiin tilaisuus, jossa oli mukana ammattikouluttajia, kriisityöntekijöitä ja liikenteen itsemurhien seurauksia tutkinut dosentti.
 Kuljettajat reagoivat kriiseihin hyvin eri tavoin. Osa selviää paremmin, osa huonommin. Jos vertaistukihenkilön apu ei riitä, on vapaaehtoisilla valmiudet kertoa myös muista keinoista saada apua.
 Matti Jaatisen saa hyvälle mielelle se, että hän pystyy läsnäolollaan oikeasti auttamaan ahdistunutta kuljettajaa.
 – Kyllä se on parasta, kun on vaikka ajanut Ruokolahdelta Helsinkiin ja siinä on keskusteltu puhelimessa koko matka. Kun toinen on päässyt purkamaan tuntojaan, niin loppumatkasta voidaan alkaa puhua jo muistakin asioista.

Ahdistuneet rekkakuskit eivät puhu – auttavan puhelimen väki lähes tyhjän panttina: "Suomalainen luonne"


Summary: Yle on tavannut 1500 suomalaista ja saanut arvokasta palautetta.

Kuppi kuumaa ja asiaan. Yle on reilun puolen vuoden aikana tavannut yli 1 500 suomalaista epämuodollisen kahvittelun merkeissä.
 Tällä viikolla muutamalla yleläisellä oli kunnia kohdata parhaillaan EHT-turnausta pelaava Suomen alle 18-vuotiaiden tyttöjen jääkiekkomaajoukkue Tyttöleijonat. Toimittajien tapaaminen rennoissa merkeissä oli pelaajille mukavaa vaihtelua leiriarkeen.
 – Leiriä piristi, kun sai vähän laittautua. On kiva käydä keskustelua erihenkisten ihmisten kanssa. Ei joka päivä pääse juttelemaan toimittajien kanssa. Kiva kokemus, luonnehti maalivahti  Aino Laitinen .
 Tyttöleijonien kanssa kahvikeskustelun aiheet suuntasivat luontevasti sosiaalisen median puolelle. Sieltä nuoret löytävät ison osan kiinnostavista uutisista ja muusta sisällöstä.
 Ylen näkökulmasta tapaamisessa vahvistui ainakin käsitys siitä, kuinka suomalaiset mediatalot ovat tätä nykyä samalla viivalla vaikkapa Googlen ja Amazonin kaltaisten jättien kanssa. Ylelle se on haaste, sillä tavoitteena on tehdä kiinnostavaa sisältöä kaikille suomalaisille ikään katsomatta.
 Mitä alle 18-vuotiaille jääkiekkoilijalle tulee mieleen sanasta Yleisradio?
 – Varmaan automatkat, joiden aikana radiosta saattaa tulla jotain ohjelmaa, Laitinen nauraa.
 – Mulle tulee uutiset mieleen, hyökkääjä  Kiira Yrjänen  sanoo.
 Tyttöleijonien maalivahti Aino Laitinen (vas.) ja hyökkääjä Kiira Yrjänen kertoivat, että uutiset löytyvät useimmiten sosiaalisesta mediasta, kuten Snapchatista ja Instagramista. Yle
 Enemmän hyviä uutisia
 Turnaukseen valmistavan jääkiekkoleirin lisäksi yleläiset ovat tavanneet tavallisia suomalaisia pubeissa, kouluissa, perheiden keittiöissä ja erätulten äärellä. Kutsuja kahville on tupsahdellut Kittilästä saakka.
 – Vahva viesti on, että tarvitaan enemmän journalismia, joka luo uskoa tulevaisuuteen ja hakee ratkaisuja. Etteivät kaikki uutiset olisi ikäviä. Ratkaisukeskeiselle journalismille on selkeästi tarvetta, toteaa Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan vastaava päätoimittaja  Jouko Jokinen .
 Kahvihetkien aikana sana on vapaa. Yle on saanut konseptin myötä arvokasta kiitosta ja kritiikkiä.
 Yhdelle Yle on täydellinen ja rakas arjen kumppani. Toista harmittaa Radio Suomen musiikkivalinnat. Kolmannelle uutistoiminta näyttäytyy turhan Helsinki-keskeisenä.
 Toistuva toive oli myös monimuotoinen uutisointi tavallisista asioista. Uutisten halutaan kuvaavan ihmisten arkea sellaisena kuin se on. Kahvihetket ovat lisänneet puolin ja toisin ymmärrystä.
 – On korvia ja mieltä avaava kokemus, kun menemme ihmisten luo ja kuuntelemme, Jokinen sanoo.
 Keskusteluja on käyty tähän mennessä suomeksi, ruotsiksi, englanniksi ja viittomakielellä. Jussi Nahkuri / Yle
 Kuurojen tapaaminen jäi päätoimittajan mieleen
 Konsepti on todettu niin mainioksi, että sitä on päätetty jatkaa. Yleläisten kanssa saa kahvitella taas ensi vuonna.
 Kiitosta on tullut sekä kutsujilta että kutsutuilta. Keskustelut on koettu hedelmällisiksi puolin ja toisin.
 – Yle on hirveän tärkeä ihmisille, ja kaikilla on siitä mielipide. Osassa tilaisuuksista on tullut myös erittäin kovaa kritiikkiä. Siitäkin on sitten huolella keskusteltu, Jokinen kertoo.
 Tässä ollaan kahvittelemassa Oriveden Käpälämäessä.
 Kahvihetkiin on osallistunut tähän mennessä kaikkiaan 342 eri puolilla yhtiötä työskentelevää yleläistä. Jokinen on ollut mukana neljässä tapaamisessa. Parhaiten hänen mieleensä on jäänyt vierailu Helsingin kuurojen yhdistyksen luona. Tupa oli täynnä ja asia painavaa.
 – Siellä tajusi, kuinka tärkeä Yle on erityisryhmille, ja kuinka paljon meillä on edelleen töitä heidän palvelun parantamisessa, Jokinen toteaa.
 Klo. 22:54 Otsikon rakennetta muotoiltu.
 Lue myös:
 Suomalaisista 96 prosenttia käyttää Ylen palveluita viikoittain
 Yle aloittaa lasten uutiset – sarjoista Babylon Berlin ja Muumilaakso saavat jatkoa
 Yle Areena on seitsemättä kertaa peräkkäin Suomen arvostetuin verkkobrändi – "On etuoikeus saada olla osa jotain näin merkityksellistä"

Kuppi kahvia osoittautui mainioksi tavaksi lisätä vuorovaikutusta – Yle tapaa yleisöä jatkossakin


Vika liikenteenohjausjärjestelmässä Luumäen ja Lappeenrannan välillä myöhästyttää kaukojunia Karjalan radalla.
 Iltapäivällä noin kolmen aikoihin ilmennyttä vikaa ei ole saatu korjattua, kertoo rataliikennekeskus.
 Junat myöhästelevät tunnista jopa kolmeen tuntiin. VR:n mukaan yksittäisiä junavuoroja on peruttu. Osa junista korvataan linja-autokuljetuksin.
 Vika ei rataliikennekeskuksen mukaan vaikuta Venäjän ja Suomen väliseen junaliikenteeseen. Rataliikennekeskuksen mukaan vikaa korjataan edelleen, mutta arviota häiriön päättymisaikataulusta ei vielä ole.
 Jos vika jatkuu vielä huomenna, huomisen liikennejärjestelyistä tiedotetaan ennen aamua.
 Lue lisää:
 VR lisäsi pääradan junia, Kuopiosta länteen harvennusta – Miksi junat ovat täysiä, vaikka matkustajamäärä on vuoden 2008 tasolla?

Junat myöhästelevät Kouvolan ja Joensuun välillä jopa kolme tuntia  – joitakin vuoroja peruttu


Summary: Tyhjänpäiväisiä palavereita ei tarvitse sietää. Näin teet kokouksista hyödyllisiä.

Pidetäänkö teidän työpaikalla viikkopalavereita?
 Jos pidetään, milloin viimeksi joku on kysynyt: miksi? Suurin osa palavereista on aivan turhia, eikä niitä kannattaisi pitää.
 Työ täyttää sille varatun ajan.
 Näin kuuluu Parkinsonin laki.
 C. Notrhcote Parkinson  esitteli lakinsa jo 1950-luvulla, ensin The Economist -lehdessä, sitten kirjassaan.
 Hänen mukaansa jos asiaa varten on varattu aikaa, kaikki varattu aika myös käytetään siihen.
 Eli jos viikkopalaveri on kaksi tuntia, viikkopalaveriin menee kaksi tuntia. Oli sen verran asiaa tai ei.
 Sana palaveri on lainaa englannin kielestä, jossa  palaver  tarkoittaa keskustelua, jaarittelua, höpinää, vanhemmassa kielessä imarteluakin, kertoo Kotus.
 Usein palaverit ovat juuri höpinää ja jaarittelua.
 Ja ne kestävät tavallisimmin puoli tuntia tai tunnin. Syynä on se, että puoli tuntia ja tunti ovat tavallisimpia kalenteriin merkittäviä aikahaarukoita.
 Palaverien määrä on vain kasvanut. Vielä 1960-luvulla ylempi johto käytti 11 tuntia viikossa palavereihin. Nyt se käyttää 23 tuntia.
 Harvard business schoolin arvion mukaan Yhdysvalloissa on joka päivä 11 miljoonaa kokousta.
 Hyvä palaveri saa sydämet sykkimään
 Mitä tehdä tyhjänpäiväisille palavereille?
 Niiden parantamiseen on lukuisia keinoja.
 Selkein on yksinkertainen kysymysten lista:
 1. Kannattaako palaveri järjestää?
 2. Miksi olemme koolla?
 3. Mitä haluamme palaverilla saada aikaan?
 4. Ovatko paikalla tarpeelliset ihmiset oikeissa rooleissa?
 Jos näihin kysymyksiin ei voi vastata, palaveri kannattaa perua.
 Palavereista on myös paljon hyötyä,vanhempi asiantuntija  Minna Toivanen  Työterveyslaitokselta muistuttaa.
 – Osin palavereita tarvitaan siksi, että työelämässä tehdään nykyään paljon yhteistyötä. Tarvitaan keskustelua ja neuvottelua asioista. Työtä ei voi tehdä yksin, se edellyttää tiedonvaihtoa. Siksi palaverit eivät ole turhia, niillä on paikkansa, Toivanen sanoo.
 Hänen vetämässään Aikajärjestys asiantuntijatyössä -hankkeessa selvitettiin asiantuntijoiden ajanhallintaa. Palaverit nousivat siinä usein esiin: ne jäsensivät työaikaa, mutta olivat myös päivää rikkovia ja tukkivia tuskanaiheita.
 Yksi hankkeen huomioista oli, että toimimaton tekniikka turhauttaa kokoustajia. Toimimattomien laitteiden, etäyhteyksien ja monitorien säätöön menee turhaa aikaa.
 Kun palavereita ei ole suunniteltu hyvin, ihmiset eivät ole niissä läsnä, vaan raapivat puhelimiaan, Toivanen sanoo.
 – Kokoukseen pitäisikin aina valmistautua. Toki jos kyseessä on innovoiva kokous, jossa haetaan spontaaneja ideoita, ei tarvitse. Muuten sekä koollekutsujan että osallistujien on syytä valmistautua. Valitettavan usein vasta kun kokous alkaa, aletaan miettiä, mitä tehdään.
 Myös Toivanen tunnistaa tunnin palaverien ongelman.
 – Hyvän kokouksen tunnuspiirre on myös se, että kokouksen vetäjä varmistaa, että kaikkien on mahdollista tasapuolisesti osallistua, että vain puheliaat eivät täytä tilaa. Puheenvuoroja voi rajata sekä määrältä että pituudesta, Toivanen sanoo.
 Jos palaveri on puhdasta tiedottamista, sen voi hoitaa muulla tavalla.
 Jos palaverissa eivät ole oikeat ihmiset, ne koetaan turhina tai palaverien aikana ajaudutaan tekemään muita töitä.
 Tärkeää on myös tehdä muistiinpanot siitä, mitä on sovittu. Muuten samoja asioita vatvotaan uudestaan ja uudestaan.
 Jos sinusta ei ole hyötyä palaverissa, lähde pois.
 Toivanen on jossain määrin samoilla linjoilla kuin Tesla-autoistaan ja muista innovaatioistaan tunnettu  Elon Musk .
 Muskilla on kolme palaverisääntöä, joista yksi koskee juuri oikeita ihmisiä.
 Palavereja kannattaa järjestää vain pienelle osallistujajoukolle.
 Ei vakituisia kokouksia tai kokousaikoja. Jos sinusta ei ole hyötyä palaverissa, lähde pois.
 Merkityksettömistä asioista puhutaan, koska ne ovat helppoja
 Alussa mainitulla Parkinsonilla on myös toinen laki. Se on triviaalisuuden laki: ihmiset antavat suhteettomasti painoarvoa pienille asioille, joita he olettavat ymmärtävänsä.
 Toisin sanoen palavereissa käytetään todennäköisesti eniten aikaa esimerkiksi kahvinkeittovuoroista tai jostain muusta täysin merkityksettömästä aiheesta keskusteluun.
 Lue myös:
 Työpsykologi: "Palaverien suuri määrä kielii esimiehen epävarmuudesta"

Uskallatko kävellä pois palavereista? Suurin osa kokouksista on turhia, mutta niitä voi parantaa


Teollisuuden ja työnantajien keskusliitto

Työmarkkinajohtaja  Tapani Kahri  on kuollut. Hän kuoli marraskuun alussa Espoossa,  Helsingin Sanomat kertoo . Kahri oli kuollessaan oli 81-vuotias.
 Kahri työskenteli koko työuransa työnantajajärjestöjen palveluksessa. Hän toimi pitkään Elinkeinoelämän keskusliitto EK:n edeltäjän, Suomen Työnantajain Keskusliiton eli STK:n toimitusjohtajana sekä Teollisuuden ja Työnantajain Keskusliiton TT:n varatoimitusjohtajana.
 Kahri oli mukana neuvottelemassa Liinamaa I:ksi nimettyä Suomen ensimmäistä tulopoliittista kokonaisratkaisua vuonna 1969. Koulutukseltaan Kahri oli varatuomari.
 Alla olevalla videolla Tapani Kahri keskustelee vuonna 1990 kuvatussa Ylen Kukkokiekuu-ohjelmassa  Tammikuun kihlauksesta , josta oli silloin kulunut 50 vuotta.
 Tammikuun kihlaukseksi kutsuttiin kesken Talvisodan vuonna 1940 annettua julkilausumaa, jossa STK tunnusti ammattiliitot ja keskusjärjestö SAK:n neuvotteluosapuoliksi työmarkkinoita koskevissa kysymyksissä.

Entinen työmarkkinajohtaja Tapani Kahri on kuollut


Summary: Romanian vallankumous oli suuri uutinen myös Suomessa. Tässä jutussa pääset seuraamaan joulukuun 1989 tapahtumia Ylen tv-uutisten avulla.

Särisevissä tv-lähetyksissä kansa huutaa  olé, olé, olé . Romanian sini-kelta-punaiset liput liehuvat rujon toiveikkaina, sillä niistä on saksittu pois kommunismin tunnukset.
 Eletään joulukuuta 1989, ja kaduilla protestoivat uudistusmieliset uskaltavat jo haaveilla vallanvaihdoksesta. He eivät kuitenkaan tiedä, että Romaniasta on tulossa ainoa Itä-Euroopan maa, jossa kommunismi murenee silmittömällä väkivallalla.
 Tulevina päivinä yli 1 100 romanialaista kuolee yhteenotoissa, joissa ovat vastakkain siviilit, presidenttiä tukevat turvallisuusjoukot, armeija ja pian valtaan astuva uusi hallinto.
 Myös tyrannin tavoin 25 vuotta hallinnut Romanian päämies  Nicolae Ceaușescu  ja hänen vaimonsa  Elena  teloitetaan. Tv-kuvat välittävät tapahtumat koko maailmalle.
 30 vuotta myöhemmin Ceaușescun seuraajia syytetään oikeudessa rikoksista ihmisyyttä vastaan. Romania on liberaalimpi kuin suuri osa itäistä Eurooppaa. Silti osa romanialaisista muistelee Ceaușescua kansallissankarina.
 Miten tähän on tultu?
 Mielenosoitukset alkoivat Länsi-Romaniasta
 Syksyllä 1989 kommunistipuolueet olivat menettäneet asemansa niin Puolassa, Unkarissa kuin Tšekkoslovakiassa. Berliinin muurin murtumisesta oli kulunut vain viisi viikkoa, kun kansa lähti kaduille Romaniassa.
 Tieto muiden itäblokin maiden vallankumouksista oli kulkeutunut maahan, vaikka valtiollinen televisio oli kommunistisen puolueen tiukassa valvonnassa. Länsi-Romaniassa sijaitsevassa Timișoaran kaupungissa kuuluivat kuitenkin myös Unkarin radiolähetykset.
 Timișoarasta tuli  mielenosoitusten syntysija , kun kaupunkilaiset 16. joulukuuta saivat tarpeekseen kovasta kurista.
 Aluksi protesti henkilöityi hallintoa arvostelleeseen pastori  László Tőkésiin , jonka karkottamispäätöstä vastustaakseen kansa lähti kaduille. Hallintoa tukeva salainen poliisi Securitate vastasi väkivallalla, ja useita mielenosoittajia sai surmansa.
 Epäröivä presidentti oli viimeinen niitti
 Viiden päivän yhteenottojen jälkeen väkijoukon vaatimukset olivat selvät: presidentti Ceaușescun on lähdettävä. Arvioiden mukaan kymmenettuhannet kansalaiset vaativat presidentin eroa Timișoarassa.
 Ceaușescu yritti suhtautua mellakointiin välinpitämättömästi ja matkusti niistä piittaamatta valtiovierailulle Iraniin.
 21. joulukuuta Ceaușescu ja salainen poliisi kutsuivat Bukarestiin 100 000 tarkkaan valittua henkilöä kuuntelemaan televisioitua puhetta, jossa presidentti kehuskeli kommunistihallinnon saavutuksilla ja tuomitsi mellakoinnit.
 Ensin kaikki sujui Ceaușescun näkökulmasta hyvin. Kesken puheen kansa alkoi kuitenkin buuata ja huudella hallinnon vastaisia iskulauseita.

 Kun Ceaușescun ilme muuttui tv-ruudussa hämmentyneeksi ja pelokkaaksi, valtiollinen tv- ja radioasema pani lähetyksen poikki. Lähetystä jatkettiin, kun tilanne tasaantui.
 Vahinko oli kuitenkin tapahtunut: väki oli lähtenyt jo aukiolta eikä presidentti saanut enää tilannetta haltuunsa.
 Valta vaihtui, taistelut jatkuivat
 Puhe syöksi Ceaușescun hänen uransa viimeiseen alamäkeen ja jätti hänet hallintorakennukseen protestoivien väkijoukkojen saartamaksi.
 Seuraavana päivänä presidentti ja hänen vaimonsa pakenivat Bukarestista helikopterilla. Valtaan astui  Ion Iliescun  niin sanottu kansallisen pelastuksen rintama, joka otti haltuunsa valtion television ja pyysi apua kansalta ja armeijalta.

 Helsingin yliopiston Aleksanteri-instituutin tutkija  Katalin Miklossy  kuvailee tapahtumia palatsivallankumoukseksi.
 – Kansallisen pelastuksen rintaman muodostivat [entiset] kommunistiystävät, jotka Ceaușescu putsasi puolueestaan 70- ja 80-luvuilla. He kääntyivät pikkuhiljaa Ceaușescua vastaan ja saivat armeijan puolelleen, Miklossy sanoo.
 Vallan vaihduttua veriset taistelut Bukarestissa ja muualla Romaniassa jatkuivat. Kansallisen pelastuksen rintama ja yhä Ceaușescun puolella seisovat turvallisuusjoukot ottivat yhteen. Uusi hallinto pyysi siviilejä luovuttamaan aseensa.
 Tv-kamerat ikuistivat hirmuvaltiaan teloituksen
 Vallasta syösty presidentti vaimoineen pidätettiin 22. joulukuuta. Joulupäivänä presidentti oli jo oikeuden edessä kansanmurhasta ja rikoksista valtiota vastaan.
 Oikeudenkäynnissä pariskunta esiintyi tv-kameroille ylimielisesti ja asemaansa puolustaen. Nopeutetun sotaoikeudenkäynnin tuomio oli kuitenkin selvä: Ceaușescut tuomittiin kuolemaan.
 Presidentti vaimoineen astui ulos salista sotilaiden saattelemina. Heidät teloitettiin välittömästi oikeudenkäynnin jälkeen. Kuvat ammutusta presidentistä levisivät televisiolähetyksiin.
 Ceaușescun ruumis näytettiin myös Ylen uutislähetyksessä. Alla oleva video saattaa järkyttää.

 Romaniassa kansa juhli riemuissaan uutta vapaata aikakautta, jonka moni uskoi alkavan Ceaușescun jälkeen. Varsinaiset taistelut päättyivätkin joulukuun 27. päivä, kun Iliescun kansallisen pelastuksen rintama armeijan tukemana kukisti Securitaten.
 Oikeutta käydään 30 vuotta myöhemmin
 Toiveet vapaudesta karisivat pian. Edessä oli sekasorron kevät, sillä Iliescu rintamansa kanssa halusi pysyä vallassa hinnalla millä hyvänsä. Vaalikeväänä puhkesi väkivaltaisia mellakoita.
 – Ongelmallista oli, että entiset kommunistit kutsuivat itseään yhtäkkiä kansallisen pelastuksen rintamaksi. Loppujen lopuksi juuri mikään ei muuttunut. Hallinto jarrutti vielä pitkään markkinatalouteen ja eurooppalaiseen kehitykseen siirtymistä, Miklossy arvioi.
 Sotilas istuu lukemassa sanomalehteä tankin kannella Bukarestissa joulukuussa 1989. AOP
 Kansallisen pelastuksen rintama nimitti väliaikaisen hallituksen, jonka piti järjestää ensimmäiset vapaat vaalit maaliskuussa. Bukarestin liberaalit ja opiskelijat osoittivat mieltään, sillä alun perin rintaman ei pitänyt olla mukana vaalitaistossa puolueena.
 Iliescu meni jopa niin pitkälle, että käskytti kesän aikana kaivostyöläisiä väkivaltaisiin yhteenottoihin kukistaakseen uutta hallintoa rauhallisesti vastustaneet mielenosoittajat.
 Iliescun rintaman vaalivoitto ja väkivalta tukahduttivat lopulta protestit. Kovilla otteilla oli kuitenkin kauaskantoiset seuraukset.
 Tämän vuoden marraskuussa  89-vuotias entinen kommunistijohtaja astui oikeuden eteen. Iliescua syytetään rikoksista ihmisyyttä vastaan. Tapauksessa kuullaan viittä tuhatta todistajaa, joista osa on uhrien omaisia.
 Kaikkiaan 942 ihmistä sai surmansa väkivaltaisuuksissa Iliescun hallinnon aikana vuoden 1989 joulukuun 22. päivän jälkeen. Lisäksi 162 kuoli Ceaușescun vastaisissa mielenosoituksissa joulun 1989 alla.
 Ceaușescu koki renessanssin
 Romaniassa 30 vuoden takaisia tapahtumia muistellaan jakautuneissa tunnelmissa. Verenvuodatuksen vuoksi muisto ei ole yhtä myönteinen kuin muualla Euroopassa.
 Tutkijan mukaan myös Ceaușescu-nostalgia nostaa päätään.
 Osa romanialaisista muistaa Ceaușescun itsenäisyyteen pyrkineenä poliitikkona, joka keskitti vallan ja otti omat vapautensa Neuvostoliiton alaisuudessa. Hän halusi olla vankkumattoman riippumaton sekä idästä että lännestä.
 Nostalgia elää etenkin sosiaalidemokraattisen puolueen riveissä. Puolue on kansalliskonservatiivinen ja EU-kriittinen. Sen juuret ovat kansallisen pelastuksen rintamassa ja sitä ennen kommunistipuolueessa.
 – Ceaușescu ei ole vain hirviö, jollaista liberaali älymystö muistelee. Hän on myös kansanomainen hahmo, joka vaali Romanian ulkopoliittista riippumattomuutta, Miklossy summaa käsityksiä.
  Onko uusi vallankumous mahdollinen?
 Romanian hallitus kaatui tänä syksynä, ja ensi keväällä maassa pidetään vaalit.
 Miklossy arvioi pitkään vallassa olleen sosiaalidemokraattisen puolueen olevan ennakkosuosikki, sillä puolue onnistuu sosiaalipoliittisilla myönnytyksilläään vetoamaan esimerkiksi lapsiperheisiin, eläkeläisiin ja työttömiin.
 Toisaalta Romaniassa puhaltavat myös liberaalit tuulet. Keskustaoikeistolainen ja EU-myönteinen presidentti  Klaus Johannis  pääsi  marraskuussa toiselle kaudelle . EU-parlamentissa Romanialla on enemmän liberaali- kuin konservatiivimeppejä.
 Liberaaleista tuulahduksista huolimatta kansa on yleisesti sitä mieltä, että kaikki maan puolueet ovat korruptoituneita. Myös köyhyys ja eriarvoisuus ovat asioita, jotka herättävät epäluottamusta politiikkaan.
 Joulukuun 1989 vallankumous jätti Bukarestin keskustan lohduttomaan kuntoon.  AOP
 Kymmenettuhannet romanialaiset osallistuivat tänäkin syksynä konservatiivista hallintoa  vastustaviin mielenosoituksiin . Tutkija Miklossy ei kuitenkaan usko, että Romania voisi ajautua uuteen väkivallan kierteeseen.
 – Väkivaltainen vallanvaihtoyritys voisi tapahtua nykypäivänä ennemmin Unkarissa tai Puolassa. Siellä valta on jo niin vakiintunut, että sitä on vaikea muuttaa vaaleilla, Miklossy arvioi.
 Puola ja Unkari ovat viime aikoina vaalineet  nationalistista politiikkaa,  johon kuuluvaa vallan keskittämistä EU pitää uhkana demokratialle. Myös Puolan oikeusjärjestelmän uudistuksia  on kritisoitu.
 Korruptio ja oikeusvaltioperiaatteen horjuttamiseen liittyvät syytökset varjostivat myös Romanian  ensimmäistä EU-puheenjohtajakautta.
 – Romania on kulkenut kehityksen jäljessä, mutta tällä hetkellä liberaalit ovat siellä vahvempia kuin muualla itäisessä Euroopassa, Miklossy sanoo.
 Lisää aiheesta:
 Kriittinen lakana vei poliisiasemalle – Romanialaiset pettyivät EU:n lupauksiin, mutta maansa hallitukseen sitäkin enemmän
 Unkarin salainen suunnitelma käynnisti kommunismin kaatumisen – näin Berliinin muuri murtui 30 vuotta sitten

Romanian hirmuvaltias teloitettiin 30 vuotta sitten – nyt Ceaușescua muistellaan sankarina, vaikka Romania on liberaalimpi kuin iso osa Itä-Eurooppaa