Summary: Viikkoja jatkuneen kiistan keskiössä on pakettityöntekijöiden työehtosopimus ja sen ehdot.

Posti- ja logistiikka-alan unioni PAU on ilmoittanut uusista työtaistelutoimista.
 PAU tiedottaa pidentävänsä maanantaina alkavaa postilakkoa suunnitellusta kahdesta viikosta neljään viikkoon, mikäli työehtosopimusneuvotteluissa ei synny sopua. Lakko jatkuisi siis 8. joulukuuta asti.
 Uusien työnseisausten tavoitteena on PAU:n mukaan neuvotteluiden vauhdittaminen. Neuvottelut ovat jumiutuneet kysymykseen pakettityöntekijöiden työehdoista.
 Uudet työnseisaukset koskevat postinjakelua, -käsittelyä, -kuljetusta ja toimihenkilö- ja myymälätehtäviä koko maassa. Sanomalehtien varhaisjakelu on lakon ulkopuolella.
 Lisälakon piirissä on noin 10 000 Postin työntekijää.
 PAU: Ei mitään muuta vaihtoehtoa
 PAU:n puheenjohtaja  Heidi Niemisen  mukaan jäsenistössä ollaan yksimielisiä siitä, että työnantajapuolen ehtoja ei voida hyväksyä.
 – Kukaan ei missään tapauksessa ole iloinen, että lakkoon joudutaan menemään. Se on äärimmäinen keino. PAU:n jäsenkunta on kuitenkin yksimielistä siitä, että kun työnantajan vaatimukset ovat sellaisia kuin ovat, ei ole mitään muuta vaihtoehtoa.
 Sunnuntainen lisälakkoilmoitus liittyy lakisääteiseen kahden viikon ilmoitusaikaan. Lain mukaan lakosta on ilmoitettava kaksi viikkoa etukäteen.
 Nieminen sanoo, että työtaistelutoimien lopullista kestoa on mahdoton ennustaa.
 – Hyvin paljon työnantajapuolesta kiinni. Jos työnantajapuoli pitää kiinni rajuista tes-heikennyksistään, he pakottavat postilaiset taistelemaan omien työehtojensa puolesta pitkäänkin. Toivetila on, että mahdollisimman nopeasti päästäisiin normaaliin arkeen.
 Posti: Lisälakko vaikuttaisi joululiikenteeseen
 Postin poikkeusolojen johtajan  Jarmo Ainasojan  mukaan pidentynyt lakko tarkoittaisi myös lisää viivästyksiä.
 – Jos lakko tästä aiemmin ilmoitetusta vielä pidentyy, se tarkoittaa käytännössä, että arvioidut viikkojen viiveet pitenisivät vielä lisää. Kuukauden lakolla olisi jo joululiikenteeseenkin vaikutuksia.
 Ainasojan mukaan myös lakkotilanteissa lähetyksiä saadaan silti kulkemaan, koska kaikki työntekijät eivät osallistu lakkoon.
 – Meillä on aina saatu lähetyksiä eteenpäin lakkotilanteissakin. Paljon riippuu nyt siitä, kuinka paljon ihmisiä maanantaina alkavaan työtaisteluun osallistuu. Olemme tehneet alustavia tiedusteluja, mutta vasta maanantai näyttää, Ainasoja sanoo.
 Seuraavat neuvottelut keskiviikkona
 Postityöntekijöiden aiemmin ilmoitettu kahden viikon lakko alkaa maanantaina aamukuudelta. Lakon vaikutukset  näkyvät laajasti . Esimerkiksi kirjeiden ja pakettien perille saapumisessa on isoja viivästyksiä.
 Mahdolliset  muiden liittojen tukilakot  voivat laajentaa vaikutuksia entisestään.
 Postityöntekijöiden työtaistelutoimien keskiössä on kiista paketti- ja verkkokauppaliiketoiminnan työntekijöiden työehdoista. Posti aikoo siirtää noin 700 työntekijää toisen työehtosopimuksen piiriin.
 Työntekijät siirtyisivät Viestinvälitys- ja logistiikka-alan sopimuksesta noudattamaan Medialiiton ja Teollisuusliiton jakelua koskevaa työehtosopimusta. PAU:n mukaan siirto heikentää työehtoja ja pienentää palkkoja.
 Maanantaina alkava lakko koskee noin 9000 työntekijää. Työehtosopimusneuvottelut osapuolten välillä jatkuvat valtakunnansovittelijan johdolla keskiviikkona.
 Päivitys 10.11.2019 klo 16.53: Lisätty osapuolten kommentit.
 Lue myös:
 Postin maanantaina alkava lakko voi viivästyttää Kelan etuuksia – vaarassa erityisesti työttömyysturva ja toimeentulotuki
 Liitot valmiina tukitoimiin postikiistassa: Postin käsittely lentokentillä pysähtyy, ääritilanteessa voi pysähtyä ulkomaan laivaliikenne
 Ulosottovirastot keskeyttävät karhukirjeiden lähettämisen Postin lakon aikana

Postityöntekijät ilmoittivat uusista työtaistelutoimista: Maanantaina alkava lakko uhkaa pidentyä neliviikkoiseksi


Summary: Yle seurasi Almaa Lontoossa, missä hän lämmitteli Christina Aguileraa – katso Alman haastattelu ja pätkä keikalta.

Alman  matkalaukku on räjähtänyt keskelle pukuhuoneen lattiaa. Esiintymis- ja edustusvaatteita pursuilee yli reunojen.
 Laulaja potkii laukkua vähän sivummalle ja sanoo samalla, ettei jaksa sen ihmeemmin välittää. Hän on kiertänyt esiintymässä pitkin Eurooppaa jo parin kuukauden ajan.
 Nyt hän on Lontoon legendaarisen Wembley Arenan bäkkärillä, sillä suomalainen lämmittelee amerikkalaista popdiivaa  Christina Aguileraa  tämän Irlannin ja Britannian kiertueella. Maailmantähti bongasi Alman viime kesänä Pori Jazzeilla ja tarjosi tälle mahdollisuutta tulla mukaan osalle Euroopan-kiertuettaan.
 – Ei oo pitkään aikaan jännittänyt niin paljon kuin ekalla keikalla, mutta sen jälkeen siihenkin on tottunut, Alma kertoo.
 Yle pääsi seuraamaan kiireisen suomalaistähden ensimmäistä Lontoon keikkaa lauantaina. Toinen on vuorossa sunnuntaina. Kesken Aguilera-kiertuetta Alma on pyrähtänyt omalle pistokeikalleen Zürichiin, mistä hän saapui parahiksi paikalle Wembley Arenalle. Häntä väsyttää ja omat muusikot ovat ruuhkassa, joten kunnollista soundchekiä ei ehditä tehdä.
 Tästäkin huolimatta Alma on yllättävän rauhallinen. Hän ehtii vitsailla, että samaan aikaan Aguilera vetää omassa soundchekissään samaa biisiä kymmenettä kertaa.
 – Ehkä Christina ei halunnut tänne kopiota itsestään, vaan tarjota jotain sellaista jengille, että mikä tää nyt on, Alma kertoo pestistään Christina Aguileran lämppärinä. Ville Vedenpää / Yle
 Lämmittelijän pesti Christina Aguileran kaltaiselle maailmantähdelle on Alman mielestä erinomainen mahdollisuus. Haastavaa se toki on, sillä suomalaisen ja amerikkalaisen musiikit eroavat toisistaan melkoisesti. Siinä kun Aguilera vetää perinteistä amerikkalaista krumeluuripoppia, Alma on pelkistetympi ja kokeilevampi.
 – Tää on ollu itelle vähän niinku haaste. Haluun näyttää jengille, että kuka mä oon ja tuolla on ollu niin paljon tyyppejä, jotka ei tiedä, kuka mä oon. Se on ollu hauskaa yrittää voittaa niitä puolelleen.
 Lyhyen kiertueen aikana Almasta ja Aguilerasta ei ole vielä ehtinyt tulla sydänystäviä. Kaiken kiireen keskellä on vain moikattu lyhyesti.
 – Mä en ole ollut täällä mestoilla hirveesti, koska olen tehnyt omia keikkoja. Mutta seuraavan viikon saan olla vaan ja hengailla ja toivottavasti pääsen jauhaa sen kaa enemmän ja kuulla sen juttuja musiikista.
 Cowboy-biisi johdatti enkelielokuvaan
 Puolitoista vuotta sitten Alma teki musiikkia Los Angelesissa, kun hän tapasi poptähti  Miley Cyrusin . Heillä synkkasi heti. Molemmat ovat hieman levottomia luonnonlapsia ja myös musiikilliset ambitiot kohtasivat.
 Cyrus oli kuullut Alman  Cowboy -kappaleen demon ja halusi levyttää sen tulevalle albumilleen.
 – En antanut sitä sille, mutta sanoin, että mennään studioon ja tehdään jotain samanlaista, laulaja virnistää.
 Alma kertoo työskentelevänsä studiolla nopeasti ja ei jää miettimään jokaista sanaa. Niitä voi viilata sitten myöhemmin. Hän löysi Cyrusista sielunsiskon, jolla on samanlainen tapa työskennellä.
 – Meissä on tosi paljon samaa. Ollaan vähän sekopäitä ja adhd-tyyppisiä tyyppejä. Me saatetaan tehdä nopeassa ajassa paljon biisejä ja on kiva, että on tyyppi, joka buustaa sua. Saa olla vapaasti studiossa kuka on, ja se on siistii.
 Kaksikon yhteistyöstä syntyi amerikkalaistähden  She is coming  -albumille kappaleet  Mother's daughter  ja  Cattitude .
 Suomalaislehdistössä on odotettu haukan lailla Alman uutta albumia. – Kyllä mä oon välillä lukenut niitä juttuja, että voihan helvetin helvetin helvetti. Mut kaikki saa paskaa ja se kuuluu tähän hommaan. Pitää vaan luottaa omaan itseensä. Mårten Lampén / Yle
 Albumin jälkeen Alma kertoo saaneensa puhelun Miley Cyrusilta, joka kertoi tarvitsevansa apua. Toinen poptähti,  Ariana Grande , oli pyytänyt tätä mukaan tekemään kappaleita tulevan  Charlie's Angels  -elokuvan soundtrackille.
 – Se on ihan kreisii, kun mä puhun näistä nimistä. Se on naurettavaa ja ihan hulluu, Alma purskahtaa nauruun kesken tarinan lueteltuaan maailmantähtien nimiä kuin kertoessa kavereistaan.
 Alma näki pätkän elokuvasta ennen kuin muusikot alkoivat työstää biisejä. Mukana projektissa oli myös ruotsalainen tuottajaguru  Max Martin , jonka kultasormesta ovat syntyneet esimerkiksi  Brtiney Spearsin  legendaariset hitit.
 – Mä uskon, että mukaan olisi halunnut muitakin tyyppejä kirjoittamaan. Mä tiesin, että nyt pitää antaa kaikkensa ja ne tykkäsi siitä samoin tein.
 Alma päätyi tiimiin, joka teki elokuvan nimikkokappaleen  Don't call me angel.  Biisiä olivat kirjoittamassa myös sen esittäjät Miley Cyrus, Ariana Grande ja  Lana Del Rey . Tuottajat tykästyivät suomalaisen tekemiseen niin paljon, että he ottivat tämän laulamaan soundtrackin kappaleeseen  How it's done .
 Musiikkia Max Martinin kanssa?
 Kansainväliset musiikkipiirit toimivat kuten työkuviot muillakin aloilla. Tuttujen kautta tavataan uusia ihmisiä ja sovitaan uusista yhteistyökuvioista. Näin on käynyt myös Almalle, kun hän on nyt sukeltanut popmaailman suurien tekijöiden joukkoon
 Suomalainen kuitenkin kiertelee, kun häneltä kysyy, onko jatkoa luvassa supertähtien kanssa. Ariana Granden kanssa hän ei usko tekevänsä yhteistä biisiä, sillä he ovat musiikillisesti hyvin erilaisia. Hän toki toivoo, että he voisivat jatkossakin kirjoittaa kappaleita yhdessä.
 – Paljon on mahdollisuuksia siellä päin. Sanottasko näin, Alma muotoilee.
 Tuottaja Max Martinista hän puhuu hieman enemmän.
 – Sen verran tiedän, että musta ollaan innostuttu tosi paljon ja ollaan kyllä työstämässä tässä musiikkia. On kaikenlaisia ideoita ja on päiviä buukattu.
 – Mutta mä oon taas silleen, etten mä haluu huudella ennen kun juttui tapahtuu. Tässä maailmassa some day you’re in ja some day you’re out. Turha huudella. Teot puhukoot puolestaan.
 Odotetun esikoislevyn arvoitus
 Suomessa on seurattu erityisellä mielenkiinnolla Alman kansainvälisen uran kehittymistä. Ura lähti räjähdysmäiseen lentoon jo ensihitistä lähtien.  Karma  julkaistiin kuitenkin jo vuonna 2016 ja muut isot menestyskappaleet kuten  Chasing highs  ovat pian kolmen vuoden takaa. Suomalaislehdistössä on jo ehditty kirjoittaa Almasta lyhyenä tähdenlentona, kun esikoisalbumia ei ole kuulunut.
 Alma kertoo lukeneensa kesällä hänestä tehtyjä juttuja, mitkä ärsyttivät. Hän tietää, että menestys ei tapahdu maailmalla yhtä nopeasti kuin Suomen pienillä markkinoilla.
 – Kun Suomessa tulee joku vientitoivo, niin yhtäkkiä mitä tahansa se tekee ihan pientäkin, niin se uutisoidaan isosti. Oikeestaan puhutaan, että sillä artistilla on jo iso ura, vaikka se on vasta se alku. Siitä alkaa monen vuoden duuni.
 Muusikko myöntää, että yhteistyöt kansainvälisten tähtien kanssa ovat hidastuttaneet oman albumin valmistumista. Hän ei ole kuitenkaan voinut niistä julkisesti kertoa, mikä on Suomen suuntaan näyttäytynyt hidastelulta.
 Alma halusi välissä osoittaa taitojaan biisintekijänä ja yhteistyö idolinsa Miley Cyrusin kanssa oli tilaisuus, mitä hän ei halunnut sivuuttaa.
 – Siihen meni kyllä monta kuukautta, ja mä annoin Mileylle mun albumibiisejä siihen sen projektiin. Ja sitten olin, että okei nyt ei oo enää mun albumi täynnä, että pitää mennä takas studioon.
 – Kun mä meen omille keikoille Suomeen, Saksaan tai Britanniaan, niin jengi on siellä jee saman tien. Tämä on ollut vähän oppimisen paikka, että nää ei ensimmäisestä biisistä lähe, Alma kertoo kokemuksesta Christina Aguileran lämppärinä. Ville Vedenpää / Yle
 Alman uudempi tyyli poikkeaa alkuaikojen pirteästä popista ja kappaleet ovat synkempiä. Artisti kertoo saaneensa rohkaisuja uudesta suunnastaan huipputuottajilta kuten  Mark Ronsonilta .
 – Ehkä mä olen toivonut myös suomalaisilta sitä, että mä tiedän, mitä mä teen, että uskokaa vaan muhun.
 Esikoisalbumi  Have you seen her?  on nyt valmis, ja Alma kertoo sen olevan hänen läppärillään. Levyn ensimmäinen osa ja sen kaksi biisiä julkaistiin vastikään ja kaksi seuraavaa osaa tulevat ensi vuoden puolella.
 Alman mukaan albumi kertoo hänen kasvutarinansa sekä siitä, minkälainen ihminen hän oikeasti on.
 – Mä vaan höpötän, mutta mä en oikeesti kerro, mitä täällä sisällä tapahtuu. Levyllä on mun tarina, mistä mä tuun ja mitä mä koen. Se on vähän niin kuin päiväkirja .
 Ammattilaislämppäri ei kiroile
 Valtavan kokoinen Christina Aguileran kasvokuva on heijastettu Lontoon Wembley Arenan lavan valkokankaalle. Brittiyleisö valuu hiljalleen paikalle kaljatuopit käsissään. Pääesiintyjän keikan alkuun on vielä runsaasti aikaa, joten Helsinki areenan kokoinen katsomo on vasta puolillaan.
 Pian valkokankaalle ilmestyy teksti Have you seen her? On lämmittelijä Alman vuoro.

 Hän esiintyy pelkistetysti kitaristin ja rumpalin kanssa taustojen tullessa tietokoneelta. Enempään ei ole mahdollisuuksiakaan pienellä alueella kankaan edessä, jonka takana odottavat illan päätähden lavasteet.
 Keikan alun uusien biisien aikana yleisö on vielä jähmeää, mutta lämpenee loppua kohti, kun mukaan tulee tunnetumpia kappaleita. Alma esiintyy tyylilleen energisesti, mutta kiroilu on poissa. Hän hoitaa lämmittelijän pestinsä ammattilaisen ottein.
 – Oletteko valmiita Christina Aguileraan? Vielä pari biisiä ja kuningatar saapuu paikalle, Alma huutaa biisien välissä.
 Britannian radioissakin soinut  Chasing highs  lopettaa keikan ja saa aikaan yhteislaulukuoron.
 Alman hengästyttävä keikkatahti jatkuu Aguileran lämmittelykiertueen jälkeen. Tiedossa on promokiertue Saksaan, Britanniaan ja Singaporeen. Tammikuussa hän lähtee Pohjois-Amerikan kiertueelle ruotsalaisartisti  Tove Lon  kanssa.
 – Mutta kyllä mä aion myös lomailla jossain vaiheessa joulua, Alma vakuuttaa.

Alman yhteistyö maailmantähtien kanssa sekoitti oman albumin julkaisun: "Miley Cyrusin levyyn meni monta kuukautta ja annoin hänelle biisejäni"


Summary: Bangladeshissa kaksi miljoonaa ihmistä evakuoitiin myrskyn tieltä. Kalastajia on kateissa.

Voimakas Bulbul-sykloni on aiheuttanut useiden ihmisten kuoleman ja laajoja tuhoja Koillis-Intiassa ja Bangladeshissa.
 Myrsky rantautui lauantaina Intiassa Länsi-Bengalin osavaltioon. Se tappoi ainakin seitsemän ihmistä Länsi-Bengalissa ja yhden läheisessä Odishan osavaltiossa.
 Intiasta myrsky eteni naapurimaahan Bangladeshiin, jossa se aiheutti ainakin kuuden ihmisen kuoleman. Viidessä tapauksessa uhrit jäivät kaatuvien puiden alle.
 Voimakkaimmillaan myrskytuulet puhalsivat 33 metriä sekunnissa, puuskittain jopa 36 metriä sekunnissa. Bulbul heikkeni edetessään Bangladeshiin.
 Viranomaiset arvioivat, että pahin on ohi, mutta varoittavat yhä lähtemästä merelle.
 Bangladeshissa myrskyn reitiltä rannikolta oli evakuoitu väliaikaissuojiin yli 2 miljoonaa asukasta.
 36 kalastajan kohtalosta ei ole tietoa
 Tiedossa ei ole, mikä on kahden merellä olleen bangladeshilaisen kalastusaluksen kohtalo. Aluksissa on 36 miestä, eivätkä sukulaiset ole saaneet heihin yhteyttä.
 Bangladeshin viranomaisten mukaan ainakin 30 ihmistä loukkaantui ja myrsky vaurioitti tai tuhosi kokonaan noin 6 000 kotia. Maan maatalousministeriön mukaan myrsky aiheutti tuhoa yli 200 000 hehtaarille viljelysmaata.
 Kaakkois-Bangladeshissa sijaitsevista pakolaisleireistä ei ole raportoitu tuhoista.
 Leireillä asuu satojatuhansia rohingya-muslimeja, jotka pakenivat vuonna 2017 vainoa naapurimaasta Myanmarista.

Bulbul-myrsky tappoi ainakin 14 ihmistä Intiassa ja Bangladeshissa


Summary: Luitko jo nämä? Kokosimme sinulle viikon kiinnostavimpia juttuja, jotka saatoit arjen kiireessä ohittaa.

Kun lasten äiti kuoli, Hermanni Hyytiälä, 40, kantoi koko perheen surun ja rakensi uuden arjen – hänet palkittiin Vuoden isänä
 Vuoden isä -palkinto myönnettiin tällä viikolla kolmelle isälle. Yksi heistä on  Hermanni Hyytiälä . Palkitsemiskriteereissä nostettiin esille turvallinen isyys vaikeissa elämäntilanteissa.
 Ruotsin WWF:n lihaoppaassa huomioidaan mm. antibioottien käyttö ja eläinten hyvinvointi. Suomalaisopas keskittyy enemmän ilmastonäkökulmiin. Marek Slusarczyk / AOP
 Suomalainen naudan- ja sianliha punaiselle listalle Ruotsissa – Luonnonsuojelujärjestö WWF näkee puutteita eläinten hyvinvoinnissa
 Ruotsin WWF on päivittänyt lihansyöntiä käsittelevän oppaansa. Parhaat arviot saa Ruotsissa tuotettu luomuliha, mutta suomalaista lihaa kehotetaan varomaan ja jopa välttämään. Suomen WWF:n pari vuotta vanha vastaava opas ei näe eroa ilmastovaikutuksessa suomalaisen ja ruotsalaisen lihan välillä.
 Juha Peltola kertoo, että oman pojan katoaminen on muuttanut häntä ihmisenä ja tuonut perheenjäseniä lähemmäs toisiaan. Lauri Rautavuori / Yle
 Juha Peltolan poika katosi 7 vuotta sitten kesken mökkiviikonlopun, eikä edes autoa ole löydetty – "Hän on voinut haluta kadota"
 Jussi Peltola  katosi selittämättömästi vuonna 2012. Hänen isänsä kertoo, miten raskasta on jo seitsemän vuotta jatkunut odottaminen ja epävarmuus pojan kohtalosta. Eniten Suomessa jää kateisiin hieman alle 40-vuotiaita miehiä.
 Kriitikot suitsuttavat fantasiasarjaa. HBO Nordic
 Uusi fantasiasarja esittelee suomalaisnäyttelijän ja noidan nimeltä Pekkala – BBC:n ja HBO:n jättisatsaus saa ylistävät arviot
 Suoratoistopalvelu HBO:n kehutussa uutuussarjassa  His Dark Materials  on mukana suomalainen näyttelijä  Pasi Remsu . Remsu kertoo ehdottaneensa ohjaajalle, että hänen roolihahmonsa puhuisi suomea.
 Antti Haanpää / Yle
 Tuija Siltamäen kolumni: Ei ole nykynuorten röyhkeydellä mitään rajaa: he eivät enää edes osta asuntoja, vaikka siihen on selkeästi kehotettu
 Ensiasunnon ostajien määrä on jämähtänyt pieneksi. Syyt siihen ovat kuitenkin jossain aivan muualla kuin löyhässä moraalissa, kirjoittaa  Tuija Siltamäki . Tämän kolumnin voi myös kuunnella.

Viisi kiinnostavaa juttua sunnuntai-iltaan: Turvallista isyyttä surun keskellä, suomalaisliha punaiselle listalle Ruotsissa ja noita nimeltä Pekkala


Summary: Tässä jutussa näet esimerkkejä aidoista työpaikoille tulevista huijausviesteistä.

Yrityksiin kohdistuvat verkkohuijaukset ovat edelleen yleistyneet. Valtion kyberturvallisuuskeskukseen tulee jo päivittäin ilmoituksia esimerkiksi toimitusjohtajahuijauksista.
 Niissä rikollinen lähestyy yrityksen rahaliikenteestä vastaavaa työntekijää ja esiintyy yleensä johtajana. Tarkoituksena on saada työntekijä maksamaan valelasku tai tekemään muu tilisiirto, joka päätyy huijarille.
 Keskusrikospoliisin ja Traficomin mukaan uutena ilmiönä on noussut esiin, että huijarit ottavat kohteekseen myös yhdistyksiä, seurakuntia, kirjastoja ja oppilaitoksia.
 – Tällaiset huijaukset ovat suhteellisen helppoja toteuttaa. Kohteeksi käy mikä tahansa, missä liikkuu rahaa, Traficomin tietoturva-asiantuntija  Juha Tretjakov  sanoo.
 Yle pyysi Traficomilta, poliisilta ja Suomen Yrittäjiltä esimerkkejä huijausviesteistä, joita työpaikoille tulee. Viestien kirjo on valtava, mutta tietyt konstit toistuvat useimmissa. Nämä viisi huijausviestin merkkiä kenen tahansa kannattaa tuntea:
 Tässä esimerkissä huijari on yrittänyt saada Gmail-sähköpostiosoitteensa näyttämään suomalaisen yrityksen sähköpostiosoitteelta. Eetu Pietarinen / Yle
 Yksi tavallinen keino huijarin työkalupakissa on jäljitellä yrityksesi sähköpostiosoitetta.
 Tässä esimerkissä "lähettäjän" sähköposti osoitteineen on upotettu osaksi ilmaista Gmail-osoitetta. Se voi toimia varsinkin, jos vastaanottaja katsoo viestistä vain lähettäjän eikä lue lähettäjän sähköpostiosoitetta kokonaan.
 On tilanteita, joissa pitkään yrityksessä ollut työntekijä on huomannut tulleensa huijatuksi vasta kun poliisi on kertonut asiasta.  Marko Leponen
 Ovelampiakin keinoja on. Jos uhrin sähköpostiosoite on vaikkapa firma.com, huijari voi harhautuksen vuoksi lähettää viestejä osoitteesta firrna.com, f1rma.com tai firma.net.
 Yllä olevassa kuvassa näkyy toinenkin huijarien peruskonsti eli palkkahuijaus. Siinä huijari esiintyy työntekijänä, jonka palkanmaksutiliksi hän ilmoittaa oman tilinsä.
 Yrityshuijaukset ovat hienostuneempia kuin perinteiset nigerialaishuijaukset, jotka perustuivat mahdollisimman laajaan jakeluun. Nigerialaishuijaus on tarkoituksella tökerö, jotta siihen vastaisi vain sellainen käyttäjä, jota pystytään huijaamaan loppuun asti.
 Yrityshuijauksissa asetelma on toinen. Huijari tekee taustatyötä ja ottaa selville esimerkiksi johtoryhmän tai taloushallinnosta vastaavien nimiä.
 Huijari sepittää tarinan lahjakortista, jotta asia hoituisi ilman liikoja kysymyksiä. Eetu Pietarinen / Yle
 Toimitusjohtajahuijaukset ovat tyypillisesti osa kansainvälistä rikollisuutta. Tämän vuoksi ne kohdistuivat Suomessa varsinkin aluksi englanninkielisiin yrityksiin tai olivat kielellisesti kömpelöitä. Kehittyneet käännösohjelmat kuitenkin helpottavat huijarien elämää vuosi vuodelta.
 Viime vuosina toimitusjohtajahuijausten hittituotteeksi  ovat nousseet lahjakorttihuijaukset , joissa johtotason henkilönä esiintyvä huijari antaa työntekijän tehtäväksi ostaa nettilahjakortteja.
 Huijaukset ajoitetaan usein joulun alle, jolloin varsinkin Yhdysvalloissa maksetaan työntekijöille joulubonuksia. Suomessa ilmiö on vieraampi, mutta kulttuuriero ei ole estänyt huijareita yrittämästä täälläkin.
 Uhri voidaan harhauttaa olemaan kertomatta kenellekään lahjakorttien ostamisesta vetoamalla luottamuksellisuuteen ja yllätyksellisyyteen. Joskus huijari kehottaa uhria hankkimaan yhden lahjakortin itselleenkin.
 Huijari haluaa, että tilisiirto tehtäisiin mahdollisimman pian. Eetu Pietarinen / Yle
 Kuten nettipetoksissa yleensä, huijarilla on kiire. Tilisiirto ei tietenkään voi odottaa seuraavaan päivään, vaan se on hoidettava kiireellisenä.
 Maksu voi olla muka myöhässä, tai pyyntö tulee juuri ennen viikonloppua.
 Kiire on painostuskeino, jolla huijari yrittää saada uhrinsa ohittamaan varotoimet.
 Usein toimitusjohtajahuijaukseen liittyy useampi viesti, joista ensimmäisessä tiedustellaan tilin saldoa. Eetu Pietarinen / Yle
 Yksi toistuva toimitusjohtajahuijausten kaava alkaa sillä, että yrityksen rahaliikenteestä vastaava työntekijä saa sähköpostitse tiedustelun pankkisaldosta.
 Tässäkin tapauksessa rahaa pitäisi siirtää kiireellisesti. Huijari käyttää alkukysymystä seuloakseen vastaanottajista helpoimmin huijattavat uhrit.
 Jos työntekijä ei huomaa huijausta, toimitusjohtajana esiintyvä rikollinen antaa toisessa viestissä tiedot maksuosoitteesta. Summat voivat nousta satoihin tuhansiin euroihin.
 – On tullut vastaan tilanteita, joissa pätevä ja pitkään yrityksessä ollut työntekijä on huomannut tulleensa huijatuksi vasta siinä vaiheessa, kun poliisi on jälkeenpäin kertonut asiasta, sanoo rikoskomisario  Marko Leponen  keskusrikospoliisista.
 Huijari väittää usein olevansa kokouksessa, jotta uhri ei yrittäisi soittaa hänelle. Eetu Pietarinen / Yle
 Tyypillistä on, että viestin lähettänyt valetoimitusjohtaja ei ole tavoitettavissa. Häneen ei pidä olla yhteydessä, vaan tilisiirto pitää hoitaa kyselemättä enempää.
 Tällä huijari pyrkii välttelemään vastakysymyksiä, jotka paljastavat hänet tai antavat uhrille aikaa huomata huijaus.
 Poliisin luvut näyttävät, ettei kyse ole pikkurikollisuudesta
 Toimitusjohtajahuijaukset ovat osa laajempaa yrityksiin kohdistuvaa petosrikollisuutta. Kansainvälisesti samaan sarjaan niputetaan niin sanotut Business Email Compromise -petokset, kuten sähköpostien tietomurrot ja niillä tehtävät laskutuspetokset.
 Keskusrikospoliisi arvioi, että  näillä huijauksilla on viety Suomesta  yli neljä miljoonaa euroa tänä vuonna.
 Syyskuussa poliisi iski yrityshuijareihin ympäri maailman. Pitkä operaatio huipentui  lähes 300 epäillyn rikollisen pidättämiseen muun muassa Yhdysvalloissa, Nigeriassa ja Britanniassa . Suomessa pidätyksiä ei tehty, eikä poliisilla ole tietoa suomalaisista uhreistakaan.

Tällaisilla viesteillä suomalaisilta yrityksiltä kalastellaan rahaa – katso, olisitko itse haksahtanut


Summary: Kuntoilu aloitetaan usein liian kovatempoisesti ja unohdetaan peruskunto, sanoo ylikuormituksesta kärsiviä kuntoilijoita päivittäin kohtaava dosentti Arja Uusitalo.

Saatat aloittaa kuntoilun syksyllä ehkä pitkänkin tauon jälkeen uudelleen. Nälkä kasvaa syödessä ja harjoittelu saattaa mennä liian rankaksi, eikä palautuminen ole sellaista kuin pitäisi. Mitä ihmisen kehossa tapahtuu, kun liikunnan riemu vaihtuukin ylikuormitustilaan ja mistä sen tunnistaa?
 Ylikuormitustilasta on kyse, kun elimistö on niin väsynyt ja elintoiminnot häiriintyneet, että kroppa ei yksinkertaisesti jaksa tuottaa liikuntasuoritusta ulos. Arkikielessä puhutaan myös ylikunnosta tai alipalautumisesta, selvittää dosentti, Helsingin urheilulääkäriaseman ylilääkäri  Arja Uusitalo .
 – Termi tulee sanasta overtraining. En itse pidä ylikunto-sanasta, koska kyseessä on käytännössä ihmisen kuntotason romahtaminen, joka johtuu juuri siitä, että elimistö ei palaudu.
 Hän kohtaa työssään ylikuormitustilasta kärsiviä potilaita lähes päivittäin. Potilaiden iät vaihtelevat murrosiän kynnykseltä eläkeikäisiin asti. Kyseessä ei suinkaan ole uusi asia, mutta tietoisuus siitä on lisääntynyt.
 Uusitalo on itse tehnyt väitöskirjan ylikuormitustilasta. Hänen mukaansa aihetta on tutkittu paljon, mutta tutkiminen on vaikeaa ja siksi asiaa tunnetaan edelleen huonosti. Ihmisen elimistö voi mennä pitkään jatkuneesta stressitilasta täysin "tilttiin", ja siihen johtavia mekanismeja ei vielä tunneta riittävästi, Uusitalo pohtii.
 Lue myös:   Mikko Auvinen, 37, kiersi maailman kovimpia seikkailukisoja, sitten ylikunto romutti kaiken – nyt pelkkä lenkki lähimetsässä pelottaa
 "Eihän autoakaan ajeta tyhjällä tankilla"
 Ongelmien synty ei selity pelkästään liiallisella liikunnalla. Usein ongelmien taustalla on muun elämän stressi, sairastelua tai se, että itsensä ei ole annettu kunnolla parantua sairastelusta. Uusitalon mukaan on hyvä pohtia, onko ihmisten elämässä paljon enemmän kuormittavia asioita kuin ennen.
 – Eihän autoakaan ajeta tyhjällä tankilla, mutta ihmiset yrittävät sitä omassa elämässään ja se voi johtaa ikäviin seuraamuksiin pitkässä juoksussa.
 Uusitalon mukaan kannattaisi miettiä, lisääkö nykyinen suorituskeskeinen elämä lisää painetta urheilemiseenkin. Hyvän kunnon tiedetään parantavan palautumiskykyä.
 – Kun aloitamme kuntoilun, teemme sitä ponnekkaasti ja aina vain enemmän, vaikka peruskunto on siihen aivan liian heikko, Uusitalo miettii.
 Lue myös:   Liikutko arjessasi tarpeeksi? Suositus meni uusiksi ja nyt mukaan lasketaan jokainen minuutti
 Kysyimme Arja Uusitalolta vinkkejä, jotka kuntoilijan kannattaa pitää mielessä ongelmien välttämiseksi.
 1. Peruskunto ensimmäiseksi kuntoon
 Peruskunnon pitäisi ensin olla riittävällä tasolla, jotta pystyy nostamaan harjoittelun tehoja, opastaa Uusitalo. Hänen mukaansa kuntoilija aloittaa harjoittelun usein liian intensiivisesti ja liian monta kertaa viikossa.
 – Oman aerobisen kunnon pitäisi olla riittävän hyvä sietämään perustreeniä. Jos harjoitukset ovat joka kerta tehollisesti raskaita, niin näin ei tapahdu. Esimerkiksi hiit-treeni lisää kuntotasoa nopeasti, mutta se on kuin olkien päälle rakennettu talo, jos peruskunto on huono.
 2. Pysähdy miettimään väsyttääkö
 Uusitalon mukaan on todella vaikea vetää rajaa, mikä treenissä on hyödyllistä ja mikä ei. Esimerkiksi liikuntasuositukset antavat tutkimukseen perustuvan pohjan sille, kuinka paljon liikuntaa on hyvä määrä.
 – Jokaisen pitää miettiä hyvä määrä omalle kohdalle. Jos liikunnan määrä aiheuttaa stressiä, niin silloin harjoittelussa on menty yli. Löydä oma lajisi ja pidä huolta siitä, että harjoitukset ovat rasitustasoltaan erilaisia. Eli välillä lihaskuntoa harjoittavia treenejä ja sitten tehoiltaan välillä raskaampia.
 Illalla väsyttää, mutta lenkille on silti mentävä. Sen jälkeen olo tuntuu, mitä parhaimmalta. Uusitalon mukaan kuvailtu tilanne on aktiiviselle liikkujalle tuttu, mutta oman kuormittumisen kannalta ei aina ideaali.
 – Voikin kysyä, että onko parempi suorittaa liikuntaa vai kannattaisiko joskus mennä vain rauhallisesti kävelemään, jotta aivotkin saisivat levätä. Ihmiset eivät pysähdy kysymään itseltään, että tuntuuko tämä oikeasti hyvältä.
 3. Huomioi korkea leposyke, tykytykset, väsymys
 Esimerkiksi puhelimeen ladattavat sovellukset, älysormukset tai -kellot ovat hyvä apuväline oman kunnon mittaamisessa, kunhan muistaa, etteivät nekään erehtymättömiä ole, linjaa Uusitalo.
 Hänen mukaansa hälytyskellojen pitäisi soida, jos leposyke on aiempaa korkeammalla, uni häiriintyy, ruoka ei maistu tai harjoittelusta ei palaudu kuten aiemmin.
 – Tyypillisesti, kun ylikuormitustilasta kärsivä kuntoilija tulee pakeilleni, hänellä on väsymystä, suorituskyvyttömyytä, sydämentykytystä ja ehkä hengenahdistusta.
 Uusitalon mukaan kuntoilijan ylikuormittumisen huomaa usein joku lähipiiristä. Ihminen on ärtynyt ja tekee päätöksiä hätäisemmin.
 – Eli urheilu ja fyysinen suorituskyky eivät ainoastaan kärsi, vaan myös ihmisen kognitiivinen puoli.
 Tilanne paranee levolla
 Uusitalon mukaan lepo on tärkeä keino, jolla ylikuormittuneisuuden saa hoidettua. Hän sanoo, että tilanteen parantamiseksi menee aikaa tyypillisesti parista viikosta kuukausiin. Joskus toipuminen saattaa kestää vuosia, jos elimistön stressitila on kestänyt pitkään.
 Liikunnan lopettaminen kokonaan ei sekään ole hyväksi kehon yrittäessä toipua ylikuormituksesta.
 – Jonkun verran kannattaa liikuskella, mutta liikunnan pitää olla hyvin kevyttä. Levon lisäksi mahdolliset puutteet ravinnossa, unessa ja muussa terveydessä pitää korjata.
 Lue myös:
 Näin lisäät arkeesi liikettä – sohvan voittaminen ei käy vahingossa, vaan vaatii tietoista päätöstä ja suunnittelua

Kun intohimoinen kuntoilu vaihtuu kuukauden saikkuun – Asiantuntija tarjoaa kolme vinkkiä, joilla vältät kuntoilun sudenkuopat ja ylikuormitustilan


Summary: Puolue hyötyy myös uudesta jaosta: äänestäjät eivät enää valitse oikeiston ja vasemmiston, vaan arvokonservatiivien ja arvoliberaalien välillä.

Ylen tuoreessa  puoluekannatusmittauksessa  Perussuomalaiset oli vankistanut ykkössijaansa entisestään ja nyt kannatusprosentti oli 23. Väliä toisena tulevaan kokoomukseen oli lähemmäs kuusi prosenttiyksikköä.
 Numerot olivat jääneet askarruttamaan monia lauantaina Vantaan Myyrmäen syysmarkkinoille tulleita.
 – Juuri isäni kanssa puhuttiin kun astuttiin autosta ulos, että entäs jos seuraavissa vaaleissa on 101 paikkaa perussuomalaisilla. Eihän siihen voi sanoa muuta kuin että demokratia on demokratiaa. Mikä sitten on oma mielipide, niin se on sitten eri asia, pohti vantaalainen  Satu Raiskio .
 Puheet jyrkentyneet
 Myyrmäen syysmarkkinoilla lähes kaikilla eduskuntapuolueilla oli oma telttakoju.
 Vantaan demareiden mielestä markkinatunnelma oli nyt erilainen, ja puoluekojuilla puheet olivat avoimen rasistisia eli muukalaisvihamielisiä.
 – Meidän kaupungin omalle kaupunginvaltuutetulle ilmoitetaan, että voitko sinä muuttaa tuon naamasi värin. Mä en ole ikinä kuulut sellaista ihan suoraan sanottuna, kaupunginhallituksen jäsen  Ulla Kaukola  kuvaili yhden väittelyn päätöstä.
 Yliopistonlehtori  Emilia Palonen  Helsingin yliopistosta ei hämmästele terveisiä vantaalaisilta markkinoilta.
 – Kannatuksen nousu on voimaannuttanut näitä puolueaktiiveja, jotka sitten puhuvat avoimesti ja ikään kuin aidosti sitä, mitä he ajattelevat. Puoluejohto ei ole, kuten Soinin aikaan, pistämässä kuriin tällaisia lausuntoja, vaan pikemminkin nostaa näitä entistä enemmän, Palonen arvioi.
 Tutkija muistuttaa kuitenkin, että kaikki perussuomalaiset eivät ole ulkomaalaisvastaisia.
 Veikko Granqvist Yle
 Esimerkiksi Espoosta markkinoille tullut  Veikko Granqvist  kertoo itsekin työllistävänsä ulkomaalaisia, ja syyt puoluekantaan ovat ihan muut kuin maahanmuutto.
 – Eläkeläiset ovat jääneet pikkuisen kuoppaan ja sairaudenhoito on pikkuisen huono, Granqvist luettelee.
 Ei vain ulkomaalaisvastaisuutta
 Palosen mukaan perussuomalaisiin kanavoituukin nyt kaikenlainen tyytymättömyys esimerkiksi ilmastopolitiikkaan tai vaikkapa keskustapuolueeseen.
 – Politiikassa sitten toivoisi, että puolueet jotka pitävät valtaa erityisesti lähtisivät purkamaan sitä tyytymättömyyksien vyyhtiä, että mistä se sitten oikeastaan johtuukaan. Ei ole varmasti vain yhtä syytä, miksi perussuomalaisia äänestetään, Palonen uskoo.
 Tutkijatohtori Johanna Vuorelma . Tapio Rissanen / Yle
 Tutkijatohtori  Johanna Vuorelma  Tampereen yliopistosta sanoo, että kannatusmittauksen mukaan äänestäjät eivät valitse enää pelkästään oikeisto-vasemmisto -akselin mukaan. Rinnalla toimii nyt toinen akseli, jolla perussuomalaiset edustavat arvokonservatiiveja ja vihreät arvoliberaaleja.
 – Eli silloin äänestäjä tavallaan tietää, mitä hän saa, kun kannattaa näitä puolueita. Ne eivät tiedä kokoomuksen kohdalla, onko se arvoliberaali vai -konservaatiivi, koska siellä on molempia. Sehän kokoaa yhteen erilaisia edustajia, joista osalla on liberaaleja kantoja, osalla on konservatiivisia kantoja. Silloin jos tällä jakolinjalla liikutaan, niin se on epäselvää, se ei ole ennakoitavaa, Vuorelma kuvaa.

Tutkijat: Perussuomalaisten kasvava kannatus tuo esiin yhä ulkomaalaisvastaisempia mielipiteitä


Summary: Kalle Päätalon värikkääseen elämään perehtyneet tytär ja tyttärentytär uskovat, että kirjoittaminen oli terapiaa kirjailijalle.

Kalle Päätalon elämästä ja tuotannosta riittää ammennettavaa yhä  uusille sukupolville .
 Kuluvana syksynä Päätaloa lähestytään esimerkiksi  Karoliina Timosen  Kirjeitä Iijoelle -teoksessa, ja  Antti Heikkisen  Kalliopoika -kirjassa, jonka teossa Päätalon tytär  Riitta  ja tyttärentytär  Vilja Päätalo  ovat avustaneet.
 Riitta ja Vilja Päätalo kertoivat suhteestaan isäänsä ja isoisäänsä Oulussa järjestetyssä seminaarissa. Marko Väänänen / Yle
 Tytär ja lapsenlapsi kokevat, että vaikka he eivät varsinaisesti tutki Päätaloa, on heidän omaksuma tutkijan neutraali näkökulma auttanut pitämään etäisyyttä häpeän tunnetta synnyttäviin osuuksiin Päätalon teksteissä.
 Esimerkiksi Kalle Päätalon avoimuus Iijoki-sarjassa käsitellyistä sukupuolitaudeista ja seksuaalisuudesta eivät erityisemmin häiritse teoksiin paneutuneita lähiomaisia.
 Riitta Päätalo korostaa, että hän ei tunne Päätaloa edellä mainitun sarjan alkuvuosilta, vaan vasta omilta lapsuusvuosiltaan, jolloin hänen isänsä oli jo kirjailija. Päätalon syntymästä tulee 11. marraskuutta kuluneeksi 100 vuotta.
 – Meille on nyt olemassa kolme Kalle Päätaloa: tutkimuksen Päätalo, kirjan Päätalo sekä oma isä ja vaari, Riitta Päätalo kuvailee.
 Vilja Päätalo puolestaan ei ehtinyt tutustua isoisäänsä henkilökohtaisesti kovin hyvin. Häntä hieman jopa huvittaa, miksi joku vapaaehtoisesti halusi muistella kauheimpia kuppahoitoja yksityiskohtaisesti.
 – Toisaalta on tärkeää pystyä puhumaan tällaisista asioista suoraan ja kaunistelematta, Vilja Päätalo toteaa.
 Kirjat eivät ole päästäneet omaisia helpolla
 Riitta Päätalon mukaan kodin äänimaiseman liittyi isän kirjoituskoneen naputus yläkerran huoneessa. Kirjoitustyö näkyi myös Kalle Päätalon käytöksessä ja kuului puheissa.
 – Elettiin aina sitä kirjan kohtaa, mitä hän oli työstämässä. Se näkyi myös ahdistuksena joka isälle tuli, kun hän kävi läpi vanhoja asioita, Riitta Päätalo muistelee.
 Miljoonien kirjojen mies Kalle Päätalo (1919–2000) on Suomen kaikkien aikojen suosituimpia kirjailijoita Hänen teoksiaan on myyty noin 3,6 miljoonaa kappaletta Päätalo kirjoitti yhteensä 44 teosta Taivalkoskella syntyneen kirjailijan päätyö on 26-osainen Iijoki-sarja, jossa hän kertoo oman elämäntarinansa faktaa ja fiktiota yhdistelemällä
 Vilja Päätalon elämää kirjailijan kuuluisuus on sävyttänyt monin tavoin. Pienestä pitäen hän on saanut selvitellä sukulaisuuttaan kirjailijaan sukunimensä vuoksi.
 – Olin kahdeksan vanha, kun vaari kuoli. Iltapäivälehden kannessa oli kuva hautajaisista, ja minäkin esiinnyin siinä. En osannut ihmetellä, etteikö kaikkien vaarien hautajaiset olekaan lehdessä.
 Peräti 26-osaisen Iijokisarjan Vilja luki läpi vasta yliopisto-opiskelijana joitakin vuosia sitten. Hän piti urakastaan myös julkista blogia. Luku-urakka oli hänen mukaansa rankka ja pitkä.
 – Lukemiseen meni puolitoista vuotta. Kaikki pahimmat ja herkimmät asiat oli käyty läpi jo aikaisemmin kotona, mutta kerronnan tarkkuus tuntui joskus pahalta, Vilja Päätalo tunnustaa.
 Riitta Päätalo kertoo jättäneensä Iijokisarjan lukemisen kesken kohdassa, jossa Kalle Päätalo kertoo itsemurhayrityksestään.
 – Tuli sellainen tunne, että nyt riittää tätä, kiitos. En ole jatkanut siitä.
 Terapiaa kovia kokeneille
 Aiemmin on arvioitu, että Kalle Päätalo kirjoitti osin  kostaakseen  kokemiaan vääryyksiä. Omaisten mielestä kirjat ovat kuitenkin suurelta osin myös terapiaa.
 Psykologikoulutuksen hankkinut Riitta Päätalo uskoo, että monet sodan ja jälleenrakennuskauden rankat ajat kokeneet naiset ja miehet ovat saaneet Päätalon kirjoista apua vaikeiden elämänvaiheiden ja traumojen käsittelyyn.
 Häpeää ja syyllisyyden tunteita aiheuttaneista tapahtumista kirjoittaminen on omaisten mielestä toiminut selvästi terapiana Kalle Päätalolle itselleen.
 – Ehkä ilman sitä hän ei olisi jaksanut elää niin vanhaksi, Riitta Päätalo uskoo.
 Lue lisää:   Päätalo, proosan puurtaja

Kalle Päätalon tytär lopetti IIjoki-sarjaan perehtymisen, kun luki isänsä itsemurhayrityksestä – "Tuli tunne, että nyt saa riittää"


Summary: Nevotteluissa entisen liittokansleri Sebastian Kurzin oikeistopuolueen kanssa on vielä monta kompastuskiveä.

Itävallan vihreät ilmoittavat olevansa valmiita virallisiin hallitusneuvotteluihin entisen liittokanslerin  Sebastian Kurzin  konservatiivipuolueen kanssa.
 Jos neuvottelut onnistuvat, kyseessä olisi ensimmäinen kerta, kun vihreä puolue nousee Itävallan hallitukseen.
 – Se on uskalias yritys, kartalle ei ole merkittynä tietä sinne. Tämä on pioneerityötä, vihreiden johtaja  Werner Kogler  sanoi  Kurier-lehden mukaan .
 Kurzin johtama Itävallan kansanpuolue ÖVP sai syyskuun parlamenttivaaleissa 37,5 prosenttia äänistä ja vahvisti asemiaan Itävallan liittopäivien suurimpana puolueena. Kurz tarvitsee silti liittolaisen muodostaakseen hallituksen.
 Vihreät olivat vaalien toinen suuri nousija 13,9 prosentin äänisaalillaan. Se on liittopäivien neljänneksi suurin puolue.
 Vaalien suurin häviäjä oli Kurzin konservatiivien edellinen hallituskumppani, oikeistopopulistinen Itävallan vapauspuolue FPÖ.
 Vapauspuolueen korruptioskandaali johti toukokuussa Kurzin hallituksen hajoamiseen.  Ibiza-tapauksen ryvettämä  puolue menetti vaaleissa 20 paikkaa liittopäiviltä.
 Myös Itävallan toiseksi suurin puolue, sosiaalidemokraatit, kärsi tappioita. Lisäksi liittopäiville nousi liberaali NEOS-puolue.
 Erimielisyydet ovat suuria
 Neuvotteluista ei tule helppoja, sillä Kurzin johtamalla Itävallan kansanpuolueella ÖVP:llä ja vasemmalla kallellaan olevilla Itävallan vihreillä on jyrkästi eroavat poliittiset ohjelmat.
 Kompastuskiveksi voi muodostua ilmastonmuutoksen vastainen politiikka.
 Vihreät vaativat Itävallan verotusjärjestelmän muuttamista, jotta se ottaisi huomioon hyödykkeiden ympäristövaikutukset.
 Liike-elämän ja maanviljelijöiden tukema Kurz on sanonut, että ympäristönsuojelu ei saisi aiheuttaa ylimääräisiä kuluja itävaltalaisille, varsinkaan autonomistajille.
 Erimielisyyttä on myös maahanmuutosta, jossa Kurz on ajanut kovaa linjaa ja vihreät liberaalimpaa otetta. Myös sosiaalipolitiikkaa koskevissa näkemyksissä riittää soviteltavaa.
 Kurzin odotetaan ilmoittavan virallisista neuvotteluista maanantaina neuvoteltuaan muun puoluejohdon kanssa.
 Aiheesta muualla:
 Kronen Zeitung:  Einstimmig: Grüne wollen mit ÖVP regieren  10.11.2019
 Kurier:  Grüne einstimmig für Koalitionsverhandlungen  10.11.2019
 Aiheesta aiemmin:
 Sebastian Kurzista odotetusti vaalivoittaja Itävallassa, oikeistopopulistit romahtivat – Kirjeenvaihtaja: Kurz voi vapaasti valita hallituskumppaninsa  29.9.2019
 Itävallan nuori kansleri tajusi ajan hengen ja teki itsestään vahvan johtajan – Vaalit tänään voittavan Sebastian Kurzin takana on piilomiljoonilla voideltu koneisto  29.9.2019
 Itävallan maaseudulta löytyy syy oikeistopopulistien suosioon – Kun Jörg Haider veti ylleen ruskean perinnetakin, ei Eurooppa ollut enää ennallaan  27.9.2019
 Itävallan korruptioskandaalin ajoitus haiskahtaa vaalivaikuttamiselta – nämä viisi seikkaa sinun kannattaa tietää asiasta  21.5.2019
 Itävallan hallituskriisi kärjistyy – Vapauspuolue kävelee ulos hallituksesta  20.5.2019
 Toimittajalta: Salaliitto Ibizalla osui Itävallan vapauspuolueen omaan nilkkaan – Mitä tapaus kertoo oikeistopopulistien mielenmaisemasta?  19.5.2019

Itävallan vihreät tavoittelevat ensimmäisiä ministerinsalkkujaan – Puolue on valmis neuvotteluihin konservatiivien kanssa


Summary: Ovensuukyselyn mukaan sosialistit säilyttivät paikkansa suurimpana puolueena mutta menettivät paikkoja.

Espanjan parlamenttivaalit eivät näytä tuottaneet helppoa ulospääsyä maan poliittiseen takalukkoon.
 GAD3-mittauslaitoksen Espanjan yleisradioyhtiölle RTVE:lle tekemän  ovensuukyselyn mukaan   Pedro Sánchezin  johtamat sosialistit ovat yhä suurin puolue noin 27 prosentin ääniosuudella, mutta puolue menetti paikkoja.
 Se merkitsee, että puolue joutuu edelleen hakemaan liittolaisia muodostaakseen hallituksen ja tehtävä on entistä vaikeampi.
 Kyselyn mukaan nousijoita ovat oikeiston Kansanpuolue noin 20 prosentin ääniosuudella ja äärioikeistolainen Vox-puolue.
 Se on kyselyn mukaan on saamassa 16 prosenttia äänistä ja siten nousemassa parlamentin kolmanneksi suurimmaksi puolueeksi.
 Vasemmistolaiselle Podemos-puolueelle ovensuukysely ennustaa 12 prosentin ääniosuutta ja Ciudadanos eli- Kansalaiset puolue saisi 8,5 prosenttia äänistä.
 Kyselyyn haastateltiin 13 000 espanjalaista.
 Vox-puolueen johtaja Santiago Abascal äänesti Madridissa. Jyrkän oikeistolainen puolue on vaalien suuri nousija. Ovensuukysely ennustaa puolueelle parlamentin kolmanneksi suurimman puolueen paikkaa. Pierre-Philippe Marcou / AFP
 Jo neljännet vaalit neljään vuoteen
 Espanjalaiset äänestivät tänään sunnuntaina parlamenttivaaleissa jo toista kertaa tänä vuonna ja peräti neljättä kertaa neljän vuoden aikana.
 Sosialistit saivat huhtikuun vaaleissa eniten ääniä, mutta eivät päässeet muiden puolueiden kanssa sopuun hallituksen muodostamisesta.
 Vaalikampanjaa ovat leimanneet toisaalta Katalonian itsenäisyyspyrkimykset ja  Santiago Abascalin  johtaman Vox-puolueen nousu ja toisaalta vaaliväsymys ja pettymys politiikkaan.
 Espanjan poliittisella järjestelmällä on ollut suuria vaikeuksia muodostaa vakaata hallitusta sen jälkeen, kun syvä talouskriisi ravisteli vanhaa sosialistien ja konservatiivien kaksipuoluejärjestelmää.
 Kriisin jälkimainingeissa Espanjan poliittiselle kartalle nousi uusia puolueita ja parlamenteista tuli aiempaa pirstaleisempia.
 Juttua täydennetään.
 Aiheesta aiemmin:
 Espanjalaisnuorista vain noin puolet aikoo äänestää – Otto laulaa maasta, jossa vain vallalla on väliä  10.11.2019
 Äänestys Espanjan parlamenttivaaleissa alkoi  10.11.2019
 Espanjassa aloitellaan vaalikampanjoita jo neljättä kertaa neljän vuoden aikana – Vaalilupauksissa Francon symboleita, eutanasia ja abortti  31.10.2019
 Espanjaa odottavat jälleen uudet vaalit – nekään eivät välttämättä helpota hallituspohjan löytämistä  18.9.2019

Ovensuukysely: Espanjan vaalit eivät tuottaneet selvää enemmistöä parlamenttiin – Äärioikeistolainen Vox kolmanneksi suurimmaksi puolueeksi


Summary: Morales ilmoitti aiemmin sunnuntaina uusintavaalien pitämisestä.

Bolivian presidentti  Evo Morales  kertoo jättävänsä tehtävänsä. Asevoimien komentaja oli hieman aiemmin tv-puheessaan kehottanut Moralesia eroamaan.
 Boliviaa ovat ravistelleet viikkojen ajan rajut protestit, jotka alkoivat kiistellyistä presidentinvaaleista. Armeijan väliintulo tapahtui sen jälkeen, kun Morales oli ilmoittanut uusintavaaleista.
 – Analysoituamme sisäistä konfliktitilannetta pyydämme presidenttiä luopumaan mandaatistaan, jotta rauha voidaan palauttaa, Bolivian asevoimien komentaja  Williams Kaliman  sanoi toimittajille.
 Kenraali kehotti kansalaisia pidättäytymään väkivallasta.
 Vasemmistolainen Morales joutui sunnuntaina taipumaan laajojen protestien edessä ja hän ilmoitti uusien presidentinvaalien järjestämisestä. Lisäksi Morales lupasi, että runsaasti arvostelua osakseen saanut vaalilautakunta korvataan uudella.
 Morales ilmoitti uusintavaaleista pian sen jälkeen, kun Amerikan valtioiden järjestö OAS oli julkaissut vaaleista kriittisen raportin.
 Vaali-ilmoitus ei näytä hellittäneen Moralesiin kohdistuvaa painetta.
 Uutistoimisto Reutersin mukaan opposition presidenttiehdokas  Carlos Mes a sanoi, että Moralesin ei pitäisi asettua ehdolle uusissa vaaleissa. Protestijohtaja  Luis Fernando Camacho  sanoi OAS:n tarkastuksen paljastaneen vaalivilpin ja vaati Moralesin eroa.
 Sunnuntaina useat Moralesin hallituksen ja puolueen edustajat ilmoittivat erostaan.
 Armeija myös antoi aiemmin sunnuntaina julkilausuman, jossa se kertoi määränneensä ilma- ja maaoperaatioita, joilla "neutralisoidaan" laittomat aseelliset ryhmät. Asiasta kertoi uutistoimisto Reuters.
 Ilmoitusta saattaa pitää merkkinä siitä, että armeija valmistautuu ottamaan ohjat maassa käsiinsä. Tämä merkitsisi sotilasvallankaappausta.
 Boliviassa oli vuosina 1952–1982 lukuisia vallankaappauksia ja sotilashallintoja.
 Poliisit kapinoivat
 Moralesin tilanne vaikeutui jo aiemmin viikonloppuna, kun osa poliiseista nousi kapinaan häntä vastaan. La Pazissa poliisit vetäytyivät pois keskustassa sijaitsevalta Plaza Murillolta, missä myös presidentin palatsi sijaitsee.
 Mielenosoittajat valtasivat tänään kaksi valtion omistamaa televisio- ja radioasemaa. Lisäksi protestoijat polttivat paikallishallinnon edustajien koteja. Moralesin mukaan myös hänen siskonsa koti poltettiin.
 OAS:n vaaliraportti vaati uusia vaaleja
 Morales valittiin jatkokaudelle kiistanalaisten vaalien ensimmäisellä kierroksella lokakuun puolivälin jälkeen. Vaalien ääntenlaskennassa hänen kannatuksensa kohosi epäilyttävästi kesken kaiken.
 Bolivian vaalivirkailijat julistivat Moralesin voittajaksi, mutta hänen vastaehdokkaansa, entinen presidentti Carlos Mesa ei ole tunnustanut tuloksia.
 Morales ilmoitti uusista vaaleista sen jälkeen, kun Amerikan valtioiden järjestö OAS julkaisi alustavan raportin, jossa vaadittiin lokakuun vaalituloksen mitätöimistä epäselvyyksien takia.
 Järjestö ilmoitti löytäneensä selviä merkkejä manipuloinnista, joten se ei voinut vahvistaa vaalitulosta.
 Morales sanoi suostuvansa uusiin vaaleihin vähentääkseen jännitteitä.
 – Meillä kaikilla on velvollisuus rauhoittaa Bolivia, Morales sanoi Britannian yleisradioyhtiön  BBC:n mukaan .
 Evo Morales nousi presidentiksi vuonna 2006. Hän on ensimmäinen alkuperäiskansan edustaja Bolivian presidenttinä.
 Suomen Lähetysseura evakuoi väkensä
 Suomen Lähetysseura kertoi aiemmin sunnuntaina evakuoivansa Boliviassa asuvan työntekijänsä ja kaksi muuta vapaaehtoista mahdollisimman pian.
 – Tilanne Boliviassa on äärimmäisen räjähdysherkkä, ja väkivaltaisuuksien riski on korkea. Siksi nyt on päätetty työntekijöiden evakuoinnista mahdollisimman pian. Kaksi työntekijöistä lentää Suomeen toivottavasti vielä tämän päivän aikana ja yksi heistä matkaa suunnitellusti Kolumbiaan Bogotaan, jossa hän voi jatkaa vapaaehtoisjaksoaan, sanoi Lähetysseuran toiminnanjohtaja  Rolf Steffansson .
 Juttua täydennetään.
 Aiheesta aiemmin:
 Bolivian presidentti joutui taipumaan uusiin vaaleihin – Protestijohtaja vaatii Evo Moralesin eroa 10.11.2019
 Bolivian levottomuudet: Osa poliisivoimista kääntyi presidenttiä vastaan  9.11.2019
 Kadut täyttyvät mielenosoittajista ympäri maailman – Leimahdukseen riittää nyt pieni asia, mutta taustalla piilee jotakin muuta  29.10.2019
 Evo Morales on julistettu Bolivian presidentinvaalien voittajaksi – useat Amerikan maat sekä EU vaativat toista kierrosta  25.10.2019
 Bolivian presidentinvaalien ääntenlaskun keskeyttäminen aiheuttaa mellakoita – pinteessä olleen Moralesin tilanne koheni hämmentävän aikalisän jälkeen  22.10.2019
 Morales johtaa ääntenlaskentaa Boliviassa – vaalit etenemässä toiselle kierrokselle  21.10.2019
 Sateet sammuttivat kaksi kuukautta raivonneen maastopalon Boliviassa  7.10.2019
 Järjestö: Jopa neljä miljoonaa hehtaaria metsää palanut Boliviassa  19.9.2019

Bolivian presidentti Evo Morales eroaa


Summary: Aivotutkija ja päihdelääketieteen erikoislääkäri kallistuvat dekriminalisoinnin suuntaan.

Kumpi on haitallisempi: kalja vai kannabis?
 Tämä kysytään toisinaan, kun  Kaarlo Simojoki  vierailee lukiossa päihteistä kertomassa.
 Simojoki on päihdelääketieteen erikoislääkäri ja A-klinikka Oy:n ylilääkäri.
 Tähän kysymykseen hän saa vastata nytkin, mutta aivojen kehittymisen näkökulmasta. Samaa kysytään myös riippuvuuksiin erikoistuneelta aivotutkija  Petri Hyytiältä . Eikä nyt puhuta kannabiksen kokeiluista, vaan käytöstä nuorella iällä.
 Tuoreen tutkimuksen mukaan nuoret suhtautuvat kannabikseen entistä myönteisemmin ja käyttö on lisääntynyt.
 Voiko kannabiksen käyttö kuitenkin juuri tuolloin aiheuttaa pysyvää hallaa, sillä aivojen kehittyminen on vielä kesken. Suunnilleen 26-vuotiaaksi asti aivoissa kypsyvät ne tärkeät etuotsalohkon alueet, jotka säätelevät ajattelua, käyttäytymistä, muistia – ylipäätään tärkeitä taitoja elämässä.
 Muuttaako kannabis tätä kypsymistä?
 Ihminen ei ole koe-eläin, tutkiminen on hankalaa
 Kun kannabista annettiin koe-eläimille, löytyi eroja nuorten ja “aikuisten” yksilöiden aivoja tutkittaessa.
 – Voitiin havaita selvästi, että kannabisannokset aiheuttaisivat nuoren yksilön kognitiivisille kyvyille enemmän vahinkoa kuin niin sanotuille aikuisille, sanoo aivotutkija Petri Hyytiä.
 Keskiössä oli kannabiksen päihdyttävä ainesosa THC.
 Ihmiset sen sijaan eivät ole koe-eläimiä. Toisin kuin laboratoriossa, olosuhteita tai annoskokoja ei voi niinkään valvoa saati kontrolloida. Jo siksi on vaikea tutkia THC:n vaikutuksia ihmisiaivoihin.
 Australiassa on tosin tehty pitkään kestänyt tutkimus, jossa seurattiin ihmisiä 15-vuotiaasta 30-vuotiaaksi. A-klinikka Oy:n ylilääkäri Simojoki kertoo tutkijoiden huomanneen, että säännöllisesti nuorena polttaneet pärjäsivät myöhemmin älykkyystesteissä huonommin.
 – Mutta, miten sitä nyt sanoisi, älykkyystesteissä on omat haasteensa, ne eivät kerro koko totuutta, Simojoki toteaa.
 A-klinikkasäätiön johtava ylilääkäri Kaarlo Simojoki. Tiina Jutila / Yle
 Aivot toipuvat, kun käyttö loppuu
 Aivotutkija Petri Hyytiä ei halua vetää yksittäisten tutkimusten perusteella johtopäätöksiä, koska muuttujia on niin paljon.
 Hänen mielestään ei toistaiseksi ole kuitenkaan löytynyt näyttöä siitä, että nuoren kannabiksen käyttö näkyisi aivoissa myöhemmin peruuttamattomina muutoksina. Eli nuorena pössyttelyn ei voi ainakaan vielä sanoa johtavan pysyviin ongelmiin tiedonkäsittelyssä – kunhan käyttö jää vain vaiheeksi.
 – Sen sijaan selvää näyttöä on siitä, että lyhytaikaisia haittoja kyllä on. Niiden suuruus ja vaikutukset riippuvat siitä, kuinka suuria käyttömäärät ovat, Hyytiä sanoo.
 – Päivittäinen käyttö heikentää tiedonkäsittelyä jo selvästi.
 Kannabiksella on monenlaisia vaikutuksia aivotoiminnalle. Lasse Isokangas / Yle
 Kyse on tärkeistä kyvyistä, joihin kuuluvat esimerkiksi muisti, tarkkaavaisuus, oppimiskyky ja ongelmanratkaisu. Polttelun vaikutus näkyy vielä viikkojen tai kuukausienkin jälkeen, koska kannabiksen päihdyttävä aine, THC, poistuu elimistöstä suhteellisen hitaasti, paljon hitaammin kuin alkoholi.
 – Mutta jos seurataan vielä pidempään, niin nämä taidot näyttäisivät palautuvan ennalleen melko hyvin. Kyse on siis väliaikaisesta muutoksesta, Hyytiä sanoo.
 Eli kirves ei ole vielä kaivoon heitetty. Kapasiteetin palautuminen tapahtuu muutamassa kuukaudessa, kunhan käyttö loppuu. Samoin on aikuisilla ja myös alkoholin kanssa.
 – Siinäkin mielessä lopettaminen kannattaa kyllä aina, Hyytiä sanoo.
 Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, kaikille vaan jointit huuleen sauhuamaan. Kiveenhakattua tietoa ei asiasta vielä ole.
 – Ei ole syytä ylikorostaa saati pelotella mahdollisilla pitkäaikaishaitoilla, joita nuorena tapahtuneella käytöllä mahdollisesti voi olla, mutta ei ole mitään syytä myöskään vähätellä niitä, Hyytiä sanoo.
 – Kyse on kuitenkin hyvin herkistä vuosista elämässä. Jos käyttö väliaikaisesti heikentää näitä kykyjä, totta kai se heijastuu koulumenestykseen ja sosiaalisiin suhteisiin ja siitä seuraavilla ongelmilla voi olla huomattavasti suurempia seurauksia, kuin itse kannabiksella.
 Koulusta putoamista, tylsistymistä...
 Näitä seurauksia alleviivaa myös A-klinikoiden ylilääkäri Simojoki.
 – Minua hämmentää ja hieman ärsyttää, että haitoista puhuessa keskiytään vain lääketieteellisiin tai neurologisiin ongelmiin. Kysytään, voitteko osoittaa vaikutuksia kehittyviin aivoihin. Keskustelussa on vähän sivuutettu sosiaalisia haittoja.
 Vaikka puhtaasti aivojen kognitiossa tapahtuvat muutokset olisivat väliaikaisia, voi olla, että koulujärjestelmässä ei enää pärjääkään.
 Käytön jatkuessa kiinnostus asioihin vähenee, tylsistyttää, ei jaksa tarttua uusiin haasteisiin, tulee koulupudokkuuksia, Simojoki listaa. Nämä vaikuttavat myös aivojen kehitykseen ja elämään myöhemmällä iällä.
 Nuorilla voi samassa yhteydessä esiintyä myös masennusta tai ahdistuneisuutta useammin kuin aikuisilla.
 – Ja totta kai tällainen vaikutus on tuhoisaa, kun nuoret kehittyvät vielä psyykkisesti ja fyysisesti.
 – Aivot kehittyvät niiden impulssien perusteella, joita aivoihin tulee. Uusia impulsseja ei oikein tule, jos vain istuu huoneessaan yksin tai kaksin. Se ei aivoja kauheasti kehitä, Simojoki sanoo.
 Nopeasti kasvaneet THC-pitoisuudet lisänneet psykoottisia oireita
 Tuleva haaste tutkijoille on kannabiksen päihdyttävän ainesosan, THC:n, pitoisuuden raju kasvu lyhyellä aikavälillä. Sen kaikkia vaikutuksia ei vielä tiedetä.
 – Jos THC-pitoisuus oli vielä 90-luvulla noin viiden prosentin luokkaa, niin nyt se on keskimäärin 14 prosenttia. Kanadassa on lajikkeita, joissa on jopa 38 prosenttista THC:tä, Simojoki sanoo.
 Vaikka Suomessa ei kaikkein vahvimpia lajikkeita liikkune, Simojoki vertaa nousua suomalaisille tuttuun alkoholiin:
 – Jos aiemmin juotiin keskikaljaa, niin nyt juodaan melkeinpä jo suoraan kossua.
 Alkuvuodesta julkaistiin tutkimus, jossa seurattiin voimakkaan kannabiksen ja psykoottisten oireiden yhteyttä 11 Euroopan maassa. Esimerkiksi Amsterdamissa ja Lontoossa, joissa liikkuu yli 25 prosenttia THC:ta sisältäviä voimakkaita kannabislajikkeita, näkyi psykoottisten oireilujen määrän lisääntyneen yli viisinkertaiseksi siitä, mitä se oli maissa, joissa niin voimakkaita lajikkeita ei liikkunut.
 Oireilun määrässä nousu alkoi tutkimuksen mukaan jo yli 14 prosentin pitoisuuden jälkeen. Myös laimeamman ja normaalimman, alle 10 prosenttisen lajikkeen käyttö lisäsi riskiä siihen verrattuna, mikä se oli verrokkiryhmässä, jossa ei poltettu.
 Lisähaasteensa tuo eräänlaisten uutteiden suosio, joissa THC-pitoisuus voi olla jopa 80 prosenttia, Simojoki lisää. Suosion kasvun vanavedessä kasvavat haitat, ja myös huoli ainakin Briteissä ja Yhdysvalloissa, joissa Simojoen mukaan haittoja on näkynyt.
 Koska kyse on suhteellisen uudesta ilmiöstä, jää nähtäväksi, millaisia vaikutuksia korkean THC-pitoisuuden kannabislajikkeilla on aivojen tiedollisten taitojen kehittymiseen.
 Suomen huumekaupassa ei liiku juurikaan kannabiksen vahvimpia lajikkeita. Laura Hyyti / Yle
 Suhtautuminen dekriminalisointiin ennemmin myönteinen
 Aivotutkija Petri Hyytiä kallistuisi kannabiskeskustelussa dekriminalisoinnin puolelle
 – Olen sitä mieltä, että on hölmöä rangaista ihmisiä siitä, jos pitää hallussaan pientä määrää kannabista ja käyttää silloin tällöin omaksi huvikseen. Mutta tietysti lainsäätäjillä ja poliisilla on erilaisia näkökulmia asiaan.
 Hyytiä myös lisää, onko syytä olettaa, että rangaistavuuden poistaminen oikeasti lisäisi käyttöä.
 – Jos asenteet ovat joka tapauksessa jonkin verran muuttuneen sallivammiksi, vaikuttaisiko se käyttöön siitä huolimatta, onko teko rangastava vai ei.
 Simojoki on puolestaan sanonut mediassa jo aiemmin, että dekriminalisointia voisi harkita, mutta sillä ehdolla, että hoitopalveluita lisättäisiin. Hän on ollut aktiivinen myös Twitterissä.
 Keskustelu repesi, kun Simojoki twiittasi Yhdysvalloissa kannabiksen vuoksi hoitoon hakeutuneiden alaikäisten määrän kaksinkertaistuneen.
 – Alle kommentoitiin, että kaikki kyseiset henkilöt on pakotettu hoitoon, sillä eihän kannabiksesta mitään haittoja tule. Jo siitä näki, kuinka polarisoitunutta koko keskustelu on.
 – Olen halunnut olla keskustelussa mukana ylläpitämässä kiihkotonta näkökulmaa puoleen tai toiseen. Se tässä on kaikkein tärkeintä.
 Kalja vai kannabis?
 Jos vertailisi alkoholia ja kannabista, voisi jonkin verran osviittaa ehkä saada  brittiläisestä vertailusta, jossa pantiin järjestykseen  eri päihteiden aiheuttamat haitat muita ihmisiä ja itseä kohtaan. Alkoholi paistatteli selkeästi suurimpana haitan aiheuttajana, mutta toisaalta alkoholia on ehkä helpointa myös saada.
 Pilven poltto oli listassa vasta keskivälin alapuolella, jopa nikotiinin alapuolella. Tutkimus julkaistiin arvostetussa tiedelehti Lancetissa ja muun muassa The Economist uutisoi tutkimuksesta.
 Simojoki tai Hyytiä eivät oikein puntaroisi tai vertaisi alkoholia ja kannabista keskenään, sillä kyse on kahdesta täysin erilaisesta aineesta.
 Molemmista voi kyllä seurata hyvin vakavia haittoja. Toisin kuin alkoholiin, kannabiksen käyttöön ei Simojoen mukaan voi kuolla, mutta jos todella huono tuuri käy, voi kannabiksen käytön seurauksena olla psykoottisia oireita.
 – Eivät läheskään kaikki saa psykoottisia oireita tai skitsofreniaa. Jos niin kuitenkin käy, voi sen kanssa eläminen olla todella vaikeaa, Simojoki summaa.
 Ja lukiolaisten kysyessä, Simojoki vastaakin: “En osaa sanoa. Ei ole absoluuttista totuutta.”

Jääkö nuorena pössyttelystä pysyvä jälki kehittyviin aivoihin? – erikoislääkäri ja aivotutkija arvioivat vaikutuksia nuorissa aivoissa


Summary: Improvisaation suosio on tv-ohjelmien myötä kasvussa myös teattereissa.

Lavalla on käynnissä kohtaus, jossa näyttelijät istuvat ringissä ja ovat ryhmäterapiassa.
 Hälytysääni alkaa soida ja näyttelijöiden näyttelemä kohtaus keskeytyy. Kovaänisistä kuuluu ääni, joka kertoo, että vuorossa on yllätystehtävä.
 Kaikki katsovat ympärilleen hieman hämmentyneinä, kukaan ei tiedä mitä seuraavaksi tapahtuu.
 Suomalaisessa viihdeohjelma Putouksessa on käsikirjoitettujen osioiden lisäksi puhtaasti improvisaation perustuvia kohtauksia. Improvisaatiota on muun muassa tulikokeissa ja näytönpaikoissa, joissa näyttelijät joutuvat yllättäviin tilanteisiin, esimerkiksi laulamaan jostain tietystä aiheesta, tietyllä tyylilajilla.
 Joskus eteen saattaa tulla myös yllätystehtävä, joka tulee nimensä mukaisesti näyttelijöille täysin yllätyksenä kesken ohjelmaa, kuten alussa kuvatussa tilanteessa kävi.
 – Yleensä Putouksen improvisaatiotehtävät ovat aika nopeita ja nokkelia, joissa näyttelijät pistetään improvisoimaan esimerkiksi kohtauksia tai sanapelejä tai erilaisia hahmoja, Putouksen ohjaaja  Niina Lahtinen  sanoo.
 Putouksen ohjaaja Niina Lahtinen vieraili Ylen Puoli seitsemän -ohjelmassa viime vuonna. Lahtisen mukaan noin 10 prosenttia Putouksesta perustuu improvisaatioon. YLE / studio
 Lahtisen mukaan riippuu jaksosta, kuinka paljon Putouksessa nähdään improvisaatiota.
 – Yleensä improvisaation osuus on noin 10 prosenttia koko ohjelmasta.
 Studiossa tv-ohjelmaa varten tehtävä improvisaatio on erilaista verrattuna improvisaatioteatteriin, joka tehdään livenä teatterin lavalla. Improvisaation näkyminen televisiossa on osaltaan kuitenkin innoittanut ihmiset lähtemään teatteriin sankoin joukoin.
 Ammattilaisten työväline
 Improvisaation suosio piilee Teatterikorkeakoulun lehtori  Tiina Pirhosen  mukaan siinä, että improvisaatio on tuoretta, ennennäkemätöntä ja siinä on uskomattomia hetkiä, jolloin ajattelee, voiko tätä tapahtua ilman, että tätä on sovittu.
 – Olemme lakanneet vastaamasta siihen kysymykseen, koska Kyllä-vastausta ei uskota kuitenkaan, improvisaatioteatterinopettaja Pirhonen sanoo.
 Myös Niina Lahtisen mielestä improvisaatio on herkullista katsottavaa. Hän nauttii, kun näyttelijät ovat ikään kuin pulassa ja saa katsoa, miten he ratkovat asioita ja selviytyvät vaikeista tilanteista.
 – Improhan on vähän niin kuin urheilua. Siinä tulee syöttöjä ja katsotaan pystyykö laukaisemaan vai meneekö huti. On ihanaa nähdä, kun näyttelijä oivaltaa asioita ja yllättää katsojan jollain yllättävällä asialla.
 Esimerkiksi Lappeenrannan kaupunginteatterissa nähdään tänä vuonna ensimmäistä kertaa ammattinäyttelijöiden esittämiä improklubeja.
 Lappeenrannan kaupunginteatterissa nähdään ensimmäistä kertaa ammattilaisten improklubeja. Kalle Purhonen / Yle
 Klubeilla nähdään puhdasta improa, eli kaikki kohtaukset ovat sellaisia, että niitä ei ole ollenkaan käsikirjoitettu tai suunniteltu. Improa voi käyttää myös esimerkiksi työvälineenä kohtauksessa, jossa osa repliikeistä on käsikirjoitettu ja osa improvisoidaan.
 – Ehkä improvisaatio on ammattilaisilla koko ajan työvälineenä, mutta tällaista puhdasta improa ei välttämättä ole niin paljoa Suomessa, näyttelijä Eppu Pastinenpohtii.
 "Jäätävän hirveä paikka laittaa itsensä likoon"
 Esimerkiksi television viihdeohjelmissa nähtävä kilpailemiseen ja nokkeluuteen perustuva improvisaatio ei sykähdytä Tiina Pirhosta.
 – En pidä siitä, että tuotantoyhtiöt luulevat, että kun pannaan tyypit tuonne improvisoimaan, niin heille ei tarvitse maksaa mitään. Se on sama kuin keräisi kadulta jengiä, jotka on kerran ala-asteella soittaneet nokkahuilua, että perustakaa bändi ja menkää vetämään joku hyvä biisi.
 Elokuvia ja tv-ohjelmia tuottavan Aito media -tuotantoyhtiön toimitusjohtaja  Eero Hietalan  mielestä improvisaatiota ei käytetä tuotannoissa säästökeinona.
 – Improvisaatio on vaikea laji, joka vaatii myös tuotannolta paljon, joten improvisaatioon perustuvat ohjelmat eivät ole niitä kaikkein halvimpia.
 Hietalan mukaan näyttelijöiden ja muiden esiintyjien palkkataso sovitaan aina erikseen.
 – Summa riippuu näyttelijän tunnettuudesta ja vetovoimasta, työehtosopimuksista ja luovutettavien oikeuksien tasosta. Myös työsuhteen kesto vaikuttaa palkkaan.
 Joissain tapauksissa hyvä improvisointi kyky kuitenkin saattaa vaikuttaa näyttelijän palkkaan.
 – Jos esiintyjä on hyvä improvisoija, hän saattaa olla omien kykyjensä ansiosta siinä määrin vetovoimainen tähti, että joissain tapauksissa hänen palkkatasonsa on suhteellisen korkea.
 Näyttelijän työssä improvisaatiotekniikoita voi käyttää sadoilla eri tavoilla. Tekniikoilla voi esimerkiksi syrjäyttää rationaalisen mielen ja saada luovan puolen esiin, opetella tunnistamaan ideoita ja jatkamaan niitä.
 – Se improvisaatio, josta minä pidän, ei sisällä kilpailua. Päinvastoin se sisältää muiden auttamista ja toisten ideoiden jatkamista, Tiina Pirhonen sanoo.
 Niina Lahtisen mielestä improvisaatiotekniikat sopivat hyvin myös viihdeohjelmiin.
 – En ottaisi sitä niin vakavasti, etteikö sillä voisi myöskin leikkiä. Minusta teatteri ja näytteleminen on ylipäänsä leikkiä.
 Eppu Pastisen mielestä (oik.) imrpovisaatio vaatii näyttelijältä leikkimieltä. Kalle Purhonen / Yle
 Lahtisen mukaan improssa on hyvin tärkeää rentous ja mokaamisen mahdollisuus.
 – Improvisaation ja suoran lähetyksen yhdistäminen onkin haastavaa, sillä paine ei saa mennä kohtuuttomaksi. Näyttelijöillä pitää olla hauskaa.
 Näyttelijäntyön koulutuksen kuuluu improvisaatio-opetusta, joten Putouksen näyttelijöillä on jonkinlaista kokemusta improvisaatiosta.
 – Jotkut erikoistuvat improvisaation tekemiseen enemmän. Viime kaudelta esimerkiksi  Mikko Penttilä  ja  Ernest Lawson  ovat sellaisia, jotka ovat tehneet paljon improvisaatiota.
 Lahtisen mukaan Putouksessakin on myös näyttelijöitä, jotka eivät ole tehneet improvisaatiota juurikaan.
 – Heille se voikin olla aluksi ihan jäätävän hirveä paikka laittaa itsensä likoontietämättä yhtään mitä tulee ja yrittää olla vaan läsnä tilanteessa.
 Eppu Pastisen mukaan improvisaatio vaatii näyttelijältä ennenkaikkea leikkimieltä.
 – Impro vaatii myös herkeämätöntä kanssanäyttelijän kuuntelemista, hänen kanssaan olemista, ja sitä kautta se on yhteistyön tulos.
 Kaikessa näyttelemisessä tarvitaan improa
 Improvisaatioteatteria on tehty Suomessa jo yli kolmenkymmenen vuoden ajan. Impro tuli suuressa mittakaavassa Suomeen 1990-luvulla Stella Polaris -ryhmän kautta.
 – Toki esimerkiksi  Neil Hardwick  teki jo tuohon aikaan Nyhjää -tyhjästä ohjelmaa, joka oli huippusuosittu. Käsittääkseni näyttelijät eivät kuitenkaan olleet opiskelleet mitään improvisaatiometodia tai -tekniikkaa, Teatterikorkeakoulun lehtori ja improvisaatioteatterinopettaja Tiina Pirhonen sanoo.
 Suomessa olevien improvisaatioryhmien määrää on vaikea arvioida, mutta Pirhonen uskoo, että niitä on useita kymmeniä.
 Improvisaatioteatteria on tehty Suomessa jo yli kolmenkymmenen vuoden ajan. Kalle Purhonen / Yle
 Näyttelijä Eppu Pastisen mielestäimpro on loistava työkalu lähestyä esiintymistä ja näyttelemistä.
 – Kaiken näyttelijäntyön pitäisi sisältää se impron ydin. Oli raamit kuinka tiukat tahansa, niin siellä kuitenkin pitäisi sykkiä se sydän, että en tiedä mitä seuraavaksi tapahtuu.
 Tulevaisuus valoisa
 Tiina Pirhonen näkee improvisaatioteatterin tulevaisuuden samanlaisena kuin kaikella muullakin teatterilla. Näytteleminen on hänen mukaansa hyvin ikiaikainen akti, jossa näyttelijöillä ja yleisöllä on sovitut roolit.
 – Niin kauan kuin ihmiset haluavat olla elävässä kontaktissa toisten elävien ihmisten kanssa, itsensä likoon laittaminen ja uusien juttujen näkeminen kiinnostaa varmasti
 Vaikka Pirhonen uskoo, että improvisaatioteaterin suosio on kasvanut, hän ei näe improvisaatioteatteria sellaisena lajina, jolla täytetään tulevaisuudeessa jäähalleja.
 – Oleellisempaa olisi minusta se, että kyseessä on jonkinlainen teatterillinen esitys, kertomus kuin joku show.
 Näyttelijä Eppu Pastinen uskoo improvisaation kiinnostavuuteen.
 – Tällainen impro, mitä vaikka täällä Lappeenrannassa tehään, en yhtään ihmettelisi jos se tästä vielä suosiotaan kasvattaisi.
 Eppu Pastinen uskoo, että improvisaatioteatterin suosio kasvaa edelleen. Kalle Purhonen / Yle
 Pastisen mukaan improvisaatioteatteri sopii kaikille katsojille, koska esityksiä voi kohdentaa yleisöille.
 – Voi olla esimerkiksi joku räävitön pikkujouluimproryhmä, joka jossain toisaalla aiheuttaisi pahennusta, mutta on tosi paikallaan just siellä pikkujouluissa.
 Esityksiin tulemista ei kannata Pastisen mukaan pelätä sen takia, että niissä joutuisi osallistumaan, esimerkiksi keksimällä tapahtumapaikkoja tai henkilöhahmoja esityksiin. Pastisen mukaan ketään ei pakoteta osallistumaan.
 – Mä suosittelisin uusille katsojille, että tulkaa samalla tavalla kuin me näyttelijätkin tuonne lavalle eli pää tyhjänä.

Yleisö nauttii, kun näkee näyttelijät pulassa – niin tekee myös Putouksen ohjaaja: "Voi olla aluksi ihan jäätävän hirveä paikka"


Summary: Iida Åfeldt tietää, miltä tuntuu, kun deittikumppani jättää vastaamatta viesteihin ja estää sosiaalisessa mediassa.

Olet löytänyt netistä kivanoloisen ihmisen. Viestittelette tiuhaan, tunnet jo perhosten lähtevän lentoon vatsassa. Itseksesi hymyillen mietit, josko sinkkuajat jäisivät viimein taakse. Onhan sitä jo etsittykin!
 Sitten toisesta ei kuulu enää mitään.
 Ghostaaminen on osa nettideittailun ilmiöitä. Ghostaaja jättää yhtäkkiä vastaamatta viesteihin tai muihin yrityksiin olla yhteydessä. Ghostatulle se jättää epätietoisuuden ja turhautuneen tunteen.
 27-vuotias Iida Åfeldt tietää, miltä ghostaaminen tuntuu – hän lopetti ghostaamisen heti, kun tuli itse ghostatuksi.
 Mikä minussa oli vikana?
 Ei ole kauaakaan, kun Åfeldt viimeksi tuli ghostatuksi. Useamman kuukauden tapailun jälkeen Åfeldtin Tinderissä tapaama mies ei yhtäkkiä enää vastannutkaan yhteydenottoihin.
 Åfeldt on joskus jopa poistettu ja estetty sosiaalisen median kanavissa.
 – Se tuntuu kurjalta, kun on vietetty paljon aikaa yhdessä, ja on ollut tosi kivaa. Etkö voinut sanoa, että sua ei kiinnosta, ettei ole aikaa – keksi joku syy! Siitä jää tunne, että mikä mussa on vikana, mitä minä tein väärin?
 Se kertoo hänen mielestään ajastamme paljon: ihmisiä kohdellaan kuin kertakäyttötavaraa.
 – Kyllähän sitä kuulee, että toiset jätetään viestillä. Se kertoo vain siitä, ettei uskalleta kohdata. Some mahdollistaa sen, ettei ajatella, että toisella olisi tunteet.
 Ilmiö saattaa liittyä trendiin, jossa kohteliaisuus ja toisen kunnioittaminen on laskenut kasvottoman digivuorovaikutuksen myötä, arvioi Väestöntutkimuslaitoksen tutkija  Kristiina Tammisalo .
 Tutkimuksen  mukaan  ghostaus on lisääntynyt  sosiaalisen median aikakaudella. Jotkut todella kärsivät siitä, että he panostavat alkavaan suhteeseen, ja sitten toinen vain häviää, sanoo Väestöliiton psykoterapeutti  Heli Vaaranen .
 – Netti luo uutta käyttäytymistä, johon kuuluu ohittaminen, välinpitämättömyys ja nopeasti syttyvät tunteet, jotka myös sammuvat nopeasti. Voi olla, että ihmisillä on virityksiä moneen suuntaan auki.
 Iida Åfeldt liittyi Tinderiin 2015, Tinderin "kulta-aikoina". – Silloin tuntui, että tuli tosi hyviä miehiä ja keskustelunaloituksia – oli vaivatonta nähdä. Nyt kaikki on vähän kyllästyneitä siihen maailmaan, kukaan ei halua aloittaa keskustelua. Siitä on tullut vaivaannuttavaa ja raskasta.  Meeri Niinistö / Yle
 Iida Åfeldt erosi pitkästä parisuhteesta vuonna 2015 ja on deittaillut sen jälkeen paljon. Hän arvioi käyneensä ainakin sadan miehen kanssa treffeillä.
 Vielä muutama vuosi sitten Åfeldt itse saattoi ghostata miehiä, joiden kanssa jutteli. Vasta tultuaan itse ghostatuksi hän on ymmärtänyt, kuinka ikävältä se tuntuu.
 – Jos joku halusi jotakin vakavampaa, mä pelästyin. Saatoin jättää vastaamatta, kun en kehdannut sanoa, että en mä pysty. Nyt olen oppinut, ja pyrin olemaan rehellinen.
 Tinder luo ghostaamiseen hyvät olosuhteet: juttukumppanit ovat vain kasvottomia viestejä ruudulla.
 Åfeldt ei pidä Tinderissä ghostaamista pahana. Virityksiä saa olla moneen suuntaan, mutta tapaamisen jälkeen hän toivoo, että treffikumppani olisi rohkeasti rehellinen.
 Åfeldt kirjoittaa Iidan matkassa -nimistä blogia, jossa käsittelee muun muassa sinkkuelämää ja äitiyttä.  Meeri Niinistö / Yle
 Mitä enemmän vaihtoehtoja, sitä vaikeampi päättää
 Alle kolmekymppisten romansseista useampi kuin joka kolmas on syttynyt verkossa. Yhden  tutkimuksen mukaan  kasvokkain alkanut ihastus jatkuu yli vuoden mittaiseksi suhteeksi todennäköisemmin kuin nettideitti.
 Verkossa syntyneissä suhteissa nuoret ovat vähemmän tyytyväisiä seksuaalisesti ja suhteessa muutenkin, kertoo  yhdysvaltalaistutkmus .
 Yhdeksi syyksi tyytymättömyyteen on esitetty mahdollisuuksien määrää. Jos vaihtoehtoja on paljon, ihminen on todennäköisemmin tyytymätön päätökseensä.
 – Mitä enemmän on vaihtoehtoja, sitä helpommin vaihdetaan, sanoo Väestöliiton Heli Vaaranen.
 Iida Åfeldt uskoo tähän teoriaan.
 – Ajatellaan, ettei ole niin vakavaa, jos suhteessa menee vähän huonosti, koska uutta seuraa löytää helposti. Ennenkin on löydetty kumppani, mutta nyt tarjontaa on paljon. Ehkä ennen on tyydytty siihen naapurin poikaan.
 Hänen mukaansa vallalla on ajatus, ettei kenenkään pidä enää  tyytyä  mihinkään. Päin vastoin; rakkauden tulee roihahtaa heti, ja parisuhteen odotetaan olevan virheetön.
 – Nykyään voidaan erota ihan hyvästäkin suhteesta. Puhutaan paljon itsestä ja omasta onnellisuudesta, sellainen minä-puhe on voimakasta.
 Videopuhelu säästää aikaa ja rahaa
 Treffailu on kallista ja aikaavievää, tietää yhden lapsen yksinhuoltaja Iida Åfeldt. Silti hän on hämmästynyt siitä, miten hektiseksi deittailu on mennyt.
 Viime aikoina Åfeldt on osallistunut useammille treffeille omalta kotisohvaltaan. Ennen oikeita treffejä miehet ovat siis halunneet puhua videopuhelun Åfeldtin kanssa.
 – Ei ole aikaa mennä edes treffeille. Hoidetaan ensitreffit videopuheluna, että voidaan miettiä, kannattaako edes nähdä. Tällaisenkin puhelun jälkeen tulin ghostatuksi, eli selvästi mies ei kokenut ulkonäköä tai puhetta miellyttäväksi, hän kertoo.
 – Onhan se kätevää, jos tilannetta voi kartoittaa videopuhelun avulla. Säästyy aikaa ja rahaa, mutta jotenkin karulta tämä kyllä kuulostaa.
 Iida Åfeldtin poika on reilun vuoden ikäinen.
Åfeldt tapaili kuukausia miestä, joka sitten kertoi haluavansa pitää taukoa. Åfeldt haaveili vielä pitkään yhteisestä tulevaisuudesta, kunnes selvisi, että mies oli ruvennut seurustelemaan jonkun toisen kanssa.
– Hän ei varmaankaan kestänyt tuottaa mulle pettymystä, mutta rehellisyys olisi satuttanut vain kerran.  Meeri Niinistö / Yle
 Åfeldtin arki pyörii reilun vuoden ikäisen Eemi-pojan kanssa. Deittailulle ei viimeisen vuoden aikana ole jäänyt kovinkaan paljon aikaa, mutta Åfedlt haluaa uskoa, että netistäkin voi löytää kumppanin. Ystävien Tinderissä roihahtaneet romanssit tuovat uskoa sinkkuudestakin bloggaavaan Åfeldtiin.
 Mistä muualtakaan rakkauden voisi löytää? Baariinkaan ei jaksa enää vanhemmiten lähteä, naurahtaa Åfeldt.
 Toiveena on, että tulevaisuudessa aamupalapöytään istahtaisi joku, jonka kanssa jakaa arki.
 – Välillä on tosi surkea mieli, että mä en löydä ketään. Sinkkuus on paikoin tosi raskasta.

Ghostaus on osa digiajan välinpitämätöntä deittailukulttuuria – Iida, 27, deittaili kuukausia ja sitten mies vain katosi


Summary: Tuomioistuimen mukaan kuluttajalla on oikeus tietää, onko tuote tehty EU:n laittomina pitämillä alueilla.

Euroopan unionin tuomioistuin vaatii EU-maita merkitsemään Israelin siirtokunnissa tehdyt tuotteet jatkossakin niin, että kuluttaja tietää niiden olevan peräisin Israelin miehittämiltä palestiinalaisalueilta.
 Tuomioistuimen tiistaina antaman  ennakkoratkaisun  odotetaan raivostuttavan Israelia, joka haluaisi merkitä valmistusmaaksi pelkän Israelin.
 Miehitetyllä Länsirannalla sijaitseva viinituottaja Vignoble Psagot Ltd oli vaatinut ranskalaista tuomioistuinta poistamaan nykyisen merkintävaatimuksen. Ranskalainen hallintotuomioistuin haki ennakkoratkaisua asiasta vedoten muun muassa Euroopan komission antamaan ohjeeseen siirtokuntien merkitsemisestä tuotetietoihin. Euroopan unionin tuomioistuin linjasi komission ohjeen mukaisesti, että “Israelin miehittämiltä alueilta peräisin olevassa ruokatavarassa pitää olla merkittynä sen alkuperäisalue.”
 Vignoble Psagot -viinituottaja vastusti israelilaisten siirtokuntien nimeämistä viinien valmistajamaa-merkintään EU:ssa. Aishi Zidan / Yle
 Tuomioistuimen mukaan kuluttajalla on oikeus tietää, onko tuote valmistettu alueella, joka rikkoo kansainvälisen humanitäärisen oikeuden sääntöjä. EU ja muu kansainvälinen yhteisö pitävät Israelin siirtokuntia laittomina.
 Israelin mukaan vaatimus pakkausmerkinnästä on epäreilu ja syrjivä. Sen mukaan samaa ei vaadita muilta mailta, joilla on aluekiistoja.
 Pakkausmerkinnöistä kiistelty pitkään
 Israel miehitti Länsirannan ja Itä-Jerusalemin vuonna 1967 ja alkoi rakentaa alueille siirtokuntia. Nykypäivänä lähes 700 000 israelilaista eli kymmenesosa Israelin juutalaisväestöstä asuu Israelin miehittämillä alueilla.
 EU:n mukaan Israelin siirtokuntapolitiikka murentaa mahdollisuuksia löytää ratkaisu pitkään jatkuneeseen konfliktiin. EU ajaa kahden valtion ratkaisua, joka perustuu vuoden 1967 rajoihin ja jossa Jerusalem olisi niin Israelin kuin palestiinalaisvaltion pääkaupunki.
 Euroopan unioni ja kansainvälinen yhteisö pitävät Israelin siirtokuntia laittomina. Aishi Zidan / Yle
 Pakkausmerkinnästä on kiistelty jo pitkään.  Taloussanomat -lehti on kertonut, että Ruotsissa Systembolaget-alkoholiliike joutui arvostelun kohteeksi vuonna 2006, kun se merkitsi Golanin kukkuloilla valmistetun viinin alkuperämaan Israeliksi.
 Se muutti valmistusmaan merkinnän Ruotsin ulkoministeriön ohjeen perusteella muotoon “valmistettu Israelin miehittämällä Syyrian alueella”. Israelin tukijat valittivat tästä, joten viinin alkuperämaaksi merkittiin “muu alkuperämaa”.
 EU on ohjeistanut jo vuonna 2015, että Golanin kukkuloilla valmistetut tuotteet merkitään ilmaisulla “Golanin kukkulat (Israelin siirtokunta)”.
 Lue lisää:
 Siirtokunnan viinitarhassa kypsyvät kiistellyt rypäleet

EU-tuomioistuin: Israelin siirtokunnissa tehdyjen tuotteiden alkuperä pitää merkitä, jotta kuluttaja voi tehdä eettisen ostopäätöksen


Summary: Pääministeri perää työkiistan osapuolilta reilun pelin sääntöjen noudattamista työtaistelutilanteessa.

Julkisten ja hyvinvointialojen liitto (JHL)

Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK

Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) toivoo, että sovittelussa löydetään ratkaisu Postin työehtokiistaan.
 Posti- ja logistiikka-alan unioni PAU ja Palvelualan työnantajien Palta kokoontuvat jälleen keskiviikkona valtakunnansovittelijan toimistoon neuvottelemaan työehtosopimuksesta. Neuvottelutilannetta arvioidaan vaikeaksi.
 Mitkä ovat pääministerin terveiset neuvottelupöytään?
 – Jos olen ymmärtänyt oikein, nyt olisi pikku hiljaa etenemässä tilanne. Sopua pitäisi löytyä, Rinne totesi Ylelle eduskunnassa.
 Posti- ja logistiikka-alan unioni aloitti kaksi viikkoa kestävän lakon eilen maanantaina, ja ilmoitti sunnuntaina toisesta kahden viikon lakosta sen perään. Posti haluaa siirtää 700 pakettilajittelijaa halvemman työehtosopimuksen piiriin, ja tällainen työehtoshoppailu ei käy PAU:lle.
 Haittaavatko liikenteen tukilakot seuraavaksi vientiä?
 Julkisten ja hyvinvointialojen liitto  JHL kertoi ryhtyvänsä ensi viikolla tukilakkoon , jolla halutaan vauhdittaa PAU:n ja Paltan neuvotteluita Postin työehdoista.
 JHL:n tukilakko pysäyttää tavaraliikenteen käsittelyn Suomen ratapihoilla ensi tiistaina. Junien kunnossapito on lakossa ensi keskiviikkona. Lakko ei koske matkustajaliikennettä. JHL:n mukaan tukilakko vaikuttaa merkittävästi rautateiden tavaraliikenteeseen.
 Myös muut kuljetusalan liitot ovat kertoneet olevansa valmiit päättämään tukilakoista, jos neuvottelut eivät etene huomenna.
 Uhkaako tilanne jo vientiteollisuutta, jos tukilakot leviävät laajemmin liikenteeseen?
 – Nyt on kysymys muutaman päivän tukilakosta ensi viikon alussa. Toivon, että sitä ennen saadaan tämä tilanne laukeamaan.
 Kuva "rikkurireiästä" Liedon logistiikkakeskuksessa. Lassi Lähteenmäki / Yle
 Maanantaina PAU:n ja Postin välejä kiristi Liedon lajittelukeskuksen aitaan ilmestynyt aukko, josta vuokratyöntekijät ohjattiin töihin. Työntekijäpuoli on syyttänyt työnantajaa lakon murtoyrityksestä ja tuntityöntekijöiden uhkailusta töiden menettämisellä.
 – Minun mielestä ylipäätään työtaistelutilanteessa pitää olla reilun pelin säännöt eli toimitaan sillä tavalla, että riita saadaan ratkeamaan eikä niin, että riita lisääntyy.
 Onko Posti toiminnallaan heittänyt bensaa liekkeihin?
 – Toivon, että tämä riita ratkeaa neuvottelemalla sovittelijan toimistossa. Se on tärkeintä tässä tilanteessa, Rinne sanoo.
 PAU:n jäsenet ovat kokoontuneet tiistaina iltapäivällä mielenilmaukseen Postin pääkonttorille Helsinkiin. Voit seurata Ylen suoraan kuvaa mielenosoituksesta  tästä.
 Lue lisää:
 JHL:n tukilakko pysäyttää tavarajunien huollon ja työt ratapihoilla ensi viikolla
 Yle seurasi postilakon toisen päivän mielenosoitusta – "Me olemme katkeria ja vihaisia"
 Kuljetusalan liitot valmiita päättämään tukitoimista, jos postilakon neuvottelut eivät keskiviikkona etene
 Postin lakko näkyy yllättävissäkin paikoissa: työttömyysetuudet saattavat viivästyä, kirjastolainojen myöhästymisilmoitukset junnaavat

Pääministeri Postin lajittelukeskuksen aidan aukosta: Työtaistelussa pitää toimia sillä tavalla, että riita ratkeaa – ei niin, että riita lisääntyy


Summary: Uuden komission aloittaminen nytkähti kuitenkin eteenpäin – kolme ehdokasta läpäisi parlamentin esitarkastuksen.

Uuden komission aloittaminen uhkaa viipyä Britannian vetkuttelun takia. EU-komissio kertoi tiistaina, että Britannia ei ole vieläkään lähettänyt tietoa komissaariehdokkaastaan.
 Komission tuleva puheenjohtaja  Ursula von der Leyen  on pyytänyt Britanniaa lähettämään tiedon komissaariehdokkaastaan tai -ehdokkaista niin pian kuin mahdollista. Komission asettama takaraja oli eilen. Komission tiedottajan mukaan von der Leyen tarvitsee vastauksen vihoviimeistään viikon loppuun mennessä.
 – Aika on loppumassa, komissiosta hoputettiin.
 Samaan aikaan Euroopan parlamentissa kolme toisen kierroksen komissaariehdokasta eteni kohti hyväksyntää. Unkarin, Romanian ja Ranskan komissaariehdokkaat saivat hyväksynnän oikeusasioiden valiokunnalta, mikä tarkoittaa sitä, että he pääsevät torstaina kuultaviksi valiokuntiin.
 Jos viimeisetkin komissaariehdokkaat läpäisevät kuulemiset torstaina ja parlamentti hyväksyy koko komission, voisi uusi komissio periaatteessa ehtiä aloittamaan joulukuun alussa.
 Kompastuskiveksi jää kuitenkin yhä Britannia. Varsinkin pienemmät EU-maat ovat pitäneet tiukasti kiinni siitä, että jokaisella EU-maalla pitää olla komissaari. Ne eivät halua Britanniasta ennakkotapausta.
 Uuden komission piti aloittaa marraskuun alussa
 EU on myöntänyt Britannian erolle lisäaikaa sillä ehdolla, että maa ei vaikeuta muun EU:n toimintaa. Lisäaikaa on myönnetty joustavasti tammikuun loppuun saakka.
 Vaalikamppailua käyvä pääministeri  Boris Johnson  on luvannut aiemmin, että maa ei enää asettaisi uutta komissaaria.
 Uuden komission eli muun muassa  Jutta Urpilaisen  piti aloittaa työnsä marraskuun alussa. Puheenjohtaja  Jean-Claude Juncker  ja hänen komissaarinsa jatkavat niin kauan kunnes uusi on nimitetty. Myös komission varapuheenjohtaja  Jyrki Katainen  on kertonut jatkavansa niin kauan kuin on tarpeen.

Britannia ei ole vastannut EU:n pyyntöön komissaariehdokkaasta


Summary: Ulkomaiset puulajit voisivat vähentää myös tauti- ja tuholaisriskejä Suomen metsissä.

Pohjois-Ruotsissa metsät on saatu nopeaan kasvuun pohjoisamerikkalaisen kontortamännyn avulla. Nopea kasvu merkitsee, että metsät sitovat entistä tehokkaammin hiilidioksidia ilmakehästä. Tämä ehkäisee ilmastonmuutosta.
 Luonnonvarakeskuksen tutkijan mielestä kontortamännyn viljelyjä kannattaisi harkita myös Suomessa, jotta metsiin saataisiin lisäkasvua.
 – Tehokas hiilen sidonta on mielestä hyvä perustelu tällaisen ulkomaisen puulajin käytölle, luonnonvarakeskuksen erikoistutkija  Seppo Ruotsalainen  sanoo.
 Kontortamännyn nopeampi kasvu pohjolan olosuhteissa on vahvistettu Ruotsissa.
 – Se kasvaa korjuukypsäksi 35–40 prosenttia nopeammin kuin tavallinen mänty, Ruotsin Skogforsk-metsäntutkimuslaitoksen metsänjalostustutkija  Mari Suontama  kertoo.
 Myös Luken Seppo Ruotsalaisen mukaan kontortamännyn nopeakasvuisuudesta on vahvaa näyttöä.
 – Sen tilavuuskasvu on jopa kolmanneksen kotimaisia puulajeja parempi.
 Douglaskuuset kestävät kotimaisia puulajeja paremmin suomalaisia tauteja- ja tuholaisia. Kalle Purhonen / Yle
 Molemmissa maissa kiinnostusta
 Sekä Suomessa että Ruotsissa tutkittiin jo 1970-luvulla kontortamännyn kasvattamista.
 Tuolloin syynä ei ollut ilmastonmuutos vaan se, että molemmissa maissa metsät olivat kasvaneet hitaasti. Pohjanlahden molemmin puolin heräsi huoli metsäteollisuuden raaka-aineen riittävyydestä tulevaisuudessa.
 Kontortamännystä haettiin metsiin nopeampaa kasvua.
 Suomessa kontortamäntyä istutettiin lopulta noin 10 000 hehtaaria. Tämän jälkeen istutukset käytännössä lopetettiin.
 Ruotsissa sen sijaan kontortamännyn istutukset ovat jatkuneet tähän päivään saakka ja siitä on tullut Pohjois-Ruotsin kolmanneksi tärkein metsätalouspuulaji kotimaisen männyn ja kuusen jälkeen.
 Kontortamännyn istuttaminen on Ruotsissa sallittu vain 60 leveyspiirin eli käytännössä Tukholman yläpuolelle. Sinne sitä on istutettu noin 600 000 hehtaaria.
 Taudit ja tuholaiset uhkaavat suomalaisia puulajeja
 Mustilan arboretumissa Elimäellä on kasvatettu ulkomaisia puulajeja jo sata vuotta.
 Mustilan arboretumin toiminnanjohtaja Jukka Reinikainen nojaa douglaskuuseen. Douglaskuusi voi kasvaa läpimitaltaan jopa neljä metriä paksuksi.    Kalle Purhonen / Yle
 Puulajipuiston toiminnanjohtajan Jukka Reinikaisen mielestä Suomen olisi aika miettiä vieraiden puulajien kasvattamista metsissä myös ilmaston lämpenemisen aiheuttaman tauti- ja tuholaisriskin vuoksi.
 Vierailla puulajeilla uhkaa voitaisiin pienentää.
 – Meidän omat puulajit eivät välttämättä pysy niin terveinä uudessa tilanteeessa. Nythän esimerkiksi kirjanpainajahyönteinen on jo tehnyt laajoja tuhoja meidän kuusikoissa, Reinikainen huomauttaa.
 Suomalaisia puulajeja vaivaavat taudit ja tuholaiset eivät useinkaan vahingoita ulkomaisia lajeja.
 Esimerkiksi Pohjois-Amerikan länsirannikolta kotoisin oleva douglaskuusi ei kirjanpainajalle kelpaa.
 – Douglaskuusi on aivan eri puusukua kuin suomalainen kuusi. Kirjanpainaja ei osaa siinä lisääntyä, eikä varmasti koskaan opikkaan.
 Reinikaisen mielestä Suomen oloihin sopivat erityisesti kolme ulkomaista puulajia. Ne ovat douglaskuusi, erilaiset lehtikuuset ja kontoramänty.
 Kaikkia näitä puulajeja on jo nyt kasvatettu Suomessa, mutta laajaan viljelyyn ne eivät ole tulleet.
 Ruotsalaisyhtiöllä laajat kontortametsät
 Ruotsin suurimmat noin 280 000 hehtaarin kontortametsät ovat ruotsalaisella SCA-metsäjätillä. Yhtiö aloitti kontortan istutukset 1970-luvulla ja on jatkanut niitä siitä lähtien.
 – Suurimmat istutukset teimme 1970- ja 1980-luvuilla. 1990-luvulla tahti oli vähän hitaampi. Nykyään istutamme noin 20 prosenttiin metsistämme kontortalle, SCA-yhtiön tiedotusjohtaja  Björn Lyngfelt  kertoo.
 Myös Lyngfelt vakuuttaa, että kontortamänty kasvaa noin 40 prosenttia nopeammin kuin tavallinen ruotsalainen mänty.
 Viidennes raaka-aineesta
 Ruotsalaisyhtiön ensimmäiset suuret kontortametsät tulevat päätehakkuisiin 10–15 vuoden päästä eli noin 20–30 vuotta aikaisemmin kuin tavallinen ruotsalainen mänty olisi tullut.
 Kontortasta onkin tulossa suuri raaka-aineen lähde SCA:lle.
 – Kun hakkuut alkavat, kontortamännyn osuus raaka-aineestamme on noin viidennes eli noin miljoona tonnia viidesta miljoonasta tonnista, Björn Lyngfelt kertoo.
 Tähän mennessä SCA on käyttänyt harvennuksista ja myrskytuhoista tullutta kontortamäntyä lähinnä kuitupuuna sellunkeittoon. Lyngfelt vakuuttaa, että se sopii myös sahatavaraksi.
 – Erityisen hyvin se sopii paneeleihin ja puusepänteollisuudelle. Rakennustavaraksi se ei ole yhtä hyvää, koska se murtuu helpommin kuin tavallinen mänty.
 Ongelmia kasvatuksessa
 Kontortan kasvatuksessa on ollut myös ongelmia Ruotsissa. Alkuvaiheessa taimia istutettiin vääränlaisissa istutusruukuissa, jotka eivät maatuneet tarpeeksi hyvin. Puiden juuret eivät näin kehittyneet tarpeeksi hyvin ja puista tuli herkkiä kaatumaan.
 Kontortamännyn kaatumaherkkyyttä lisää, että sillä on tavallista mäntyä tuuheammat neulastot. SCA:n kontortametsissä kaatuikin paljon puuta kovissa myrskyissä kymmenen vuotta sitten.
 Sen jälkeen yhtiö muutti kontortan kasvatustapaa aikaistamalla harvennuksia. Puulle jää näin enemmän aikaa kehittää juuristoa ja tuulenkestävyyttä.
 Saamelaiset ja ympäristöjärjestöt arvostelleet
 Ruotsissa ympäristöjärjestöt ovat arvostelleet vieraan puulajin laajamittaisia istutuksia.
 Kritiikkiä on lieventänyt se, että kontortamänty ei juurikaan uusiudu luonnollisesti Ruotsissa. Tämä johtuu siitä, että kontortamännyn kävyt avautuvat yleensä vasta metsäpaloissa, joita Ruotsissa ei juuri ole. Kontortamänty ei siis valtaa Ruotsin metsiä luontaisesti ilman istutuksia.
 Kontortametsät ovatkin Ruotsissa kestävän metsänhoidon FSC-sertifioinnin piirissä.
 Eniten kontortametsiä ovat Ruotsissa arvostelleet saamelaiset, joiden porot piiloutuvat tiheisiin kontortametsiin.
 Suomessa metsäteollisuus ei innostunut
 Suomessa kontortamännyn viljelystä ei innostuttu 1970-luvun jälkeen. Taustalla saattoi olla metsäteollisuuden haluttomuus muuttaa vakiintuneita käytäntöjä.
 – Teollisuudella ei ole suurta halua käyttää vieraita puulajeja, koska uusi raaka-aine saattaa edellyttää toisenlaisia jalostustekniikoita, luonnonvarakeskuksen erikoistutkija Seppo Ruotsalainen arvioi.
 Vieraan puulajin laajamittaisen viljelyn aloittaminen sisältää myös kysyntäriskejä.
 – Siinä on tietynlainen noidankehä. Metsänomistajan ei kannata aloittaa viljelyä ennen kuin uuden puulajin menekistä on varmuus. Toisaalta teollisuus ei muuta jalostusprosessejaan ennen kuin uutta puuraaka-ainetta on paljon tarjolla, Seppo Ruotsalainen huomauttaa.
 Kontortaa on jalostettu edelleen
 Ruotsissa kontortamännyn tutkimus ja jalostus on jatkunut 1970-luvulta lähtien. Länsinaapurissa onkin kehitetty Pohjolan olosuhteisiin entistäkin paremmin soveltuvia lajikkeita.
 – Metsätalous on ollut erityisen kiinnostunut käyttämään näitä kolmannen jalostuskierroksen kantoja, Ruotsin Skogforsk-metsäntutkimuslaitoksen vanhempi tutkija  Ulfstand Wennström  kertoo.
 Hän näkee, että myös Suomessa olisi nyt hyvä mahdollisuus käyttää Ruotsissa jalostettuja kontortakantoja.
 Luonnonvarakeskuksen ja Skogforskin välillä on nyt tutkimusyhteistyötä. Suomeen on perustettu esimerkiksi ruotsalaisten kanssa yhteistyössä kaksi kontortamännyn tutkimusalaa.
 Erityistä kiinnostusta Suomessa asiaan ei kuitenkaan ole.
 – Ei se toistaiseksi ole saavuttanut läpimurtoa, erikoistutkija Seppo Ruotsalainen sanoo.

Ulkomainen "supermänty" voisi sitoa huomattavasti nopeammin hiiltä Suomen metsiin – Ruotsissa sitä kasvaa jo laajat metsät


Summary: Loukkaantumisen vaara kasvaa, jos sähköpotkulautaa käyttää pimeässä, humalassa ja ilman kypärää.

Sähköpotkulauta saattaa viedä määränpään sijaan sairaalaan. Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiriin on saapunut kesän ja syksyn aikana kymmenittäin potilaita, jotka ovat törmäilleet sähköpotkulaudalla. Samanlaista viestiä kuuluu myös Turun ja Tampereen sairaanhoitopiireistä.
 Suu- ja leukakirurgiaan erikoistunut hammaslääkäri  Esa Färkkilä  HUSista kertoi  Radio Suomen Päivä  -ohjelmassa, että tietoon on tullut kymmeniä onnettomuuksia, joissa seurauksena on kasvo-, hammas- tai aivovammoja. Usein etupyörä on ottanut kiinni raitiovaunukiskoon tai kiveen.
 – Kun sähköpotkulautoja käytetään ensimmäisiä kertoja, kyseessä voi olla päähänpisto ravintolaillan jälkeen. Jos ei osata arvioida nopeutta, ollaan ehkä humalassa, voi olla pimeää eikä kypärää ole käytössä, loukkaantumisen riski lisääntyy.
 Vakavimmin loukkaantuneet ovat saaneet kasvovammoja ja laajoja hammasvammoja. Lisäksi on tapahtunut yksittäisiä pään alueen vammoja.
 – Silloin puhutaan aivovammoista.
 Färkkilän mukaan osa potilaista on saanut pieniä hammasvammoja, osalta on murtunut useita hampaita. Osa on saanut lisäksi kasvoluun murtumia.
 Vakavimmissa tapauksissa leuat ja purenta rakennetaan uudestaan. Jos potilas menettää luuosia, korjaaminen tapahtuu luusiirtellä. Luusiirteeseen rakennetaan implantit ja niihin rakenetaan hampaat. Luuta voidaan ottaa potilaan kasvoista tai lonkasta. Kansainvälisesti käytetään myös vainajien luuta.
 – Voi olla, että tarvitaan kolme tai neljä eri toimenpidettä. Kokonaisuudessaan korjaus saattaa kestää pari vuotta.
 Esa Färkkilä pitää uhkarohkeana sähköpotkulautojen käyttämistä liukkaalla ja lumella.
 "Humalassa ei pidä käyttää meidän tuotettamme"
 Sähköpotkulautoja markkinoivan Voin markkinointipäällikkö  Mathias Soini  korostaa, että turvallisuus on yrityksen ykkösprioriteetti ja että lautojen nopeus on rajoitettu 20 kilometriin tunnissa.
 – Meille on tärkeää, että kuluttajat tietävät, miten käyttää palvelua turvallisella tavalla.
 Soini sanoo, että huonolla kelillä he saavat potkulaudat pois liikenteestä muutamassa minuutissa ja logistiikkayrityksen avulla laudat saadaan pois kaduilta tunneissa. Soinin mukaan sähköpotkulaudat otettiin viime viikonlopuksi pois Tampereen kaduilta, koska Tampereen kaupunki halusi suolata tiet.
 Pikkujouluaikana sähköpotkulaudan käyttö voi houkuttaa. Miten Voi varautuu riskeihin?
 – Humalassa ei missään nimessä pidä käyttää meidän tuotettamme. Me voimme logistiikkayritysten avulla huolehtia siitä, ettei lautoja viedä alueille, joissa on paljon baareja. Jos on liukasta ja yöpakkasia, laudat voidaan deaktivoida napin painalluksella pois liikenteessä.
 Voilla on yli neljä miljoonaa käyttäjää eri puolilla Eurooppaa.
 Lue lisää:
 Aamulehti: Jalkakäytävillä lojuvat sähköpotkulaudat saavat kyytiä aurauskalustolta – työpäällikkö: ”Toimija antoi ymmärtää, että antakaa mennä vaan”
 HUSiin on tullut uusi potilasryhmä: 3–4 sähköpotkulautailijaa päätyy viikoittain Töölön sairaalaan leikattavaksi
 Brittiläinen juontaja kuoli sähköpotkulautaturmassa Lontoossa

Suu- ja leukakirurgi pitää sähköpotkulautojen talvikäyttöä uhkarohkeana - kasvojen korjaus voi kestää pari vuotta


Summary: Alkoholimyrkytyskuolemien määrä lähti jyrkkään laskuun vuoden 2009 jälkeen.

Alkoholimyrkytyksen aiheuttamien kuolemien määrä Suomessa on vähentynyt huomattavasti 15 vuoden takaisesta. Vuonna 2004 alkoholimyrkytykseen kuoli 542 ihmistä. Sen jälkeen myrkytyskuolemien määrä on laskenut alle puoleen tästä.
 Tiedot ilmenevät Helsingin yliopiston ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) tutkimuksesta, jossa tarkasteltiin kuolemaan johtaneita akuutteja alkoholimyrkytyksiä Suomessa vuosina 1987–2018. Tutkimus on julkaistu Drug and Alcohol Dependence -tiedelehdessä.
 Tarkasteluajanjakson aikana eniten alkoholimyrkytyksen aiheuttamia kuolemia tapahtui vuonna 2004. Vuoden 2009 jälkeen alkoholimyrkytyskuolemien määrä lähti jyrkkään laskuun, ja vuonna 2017 kuolemien määrä oli pienentynyt alle puoleen huippuvuosista, Helsingin yliopisto kertoo tiedotteessa.
 Vuonna 2018 alkoholimyrkytyskuolemien määrän lasku näyttää pysähtyneen.
 Tutkimustulos heijastaa muutoksia alkoholin kokonaiskulutuksessa
 Valtaosa uhreista on yli 45-vuotiaita miehiä. Alle 45-vuotiaiden osuus alkoholimyrkytykseen kuolleista pieneni koko tarkasteluajanjakson ajan.
 – Koska Suomessa oikeuslääketieteellinen kuolemansyyn selvittäminen on huomattavasti kattavampi kuin muissa Euroopan maissa, meillä oli käytettävissämme väestötasoinen 12 000 alkoholimyrkytyksen aineisto, kertoo THL:n oikeuskemisti  Pirkko Kriikku .
 Tutkimuksen mukaan alkoholimyrkytyskuolemien määrän merkittävä vähentyminen todennäköisesti heijastaa muutoksia alkoholin kokonaiskulutuksessa.
 – Tutkimuksemme tuottama tieto on ajankohtainen, koska alkoholipolitiikan muutosten vaikutuksia alkoholin aiheuttamiin haittoihin ollaan parhaillaan arvioimassa, sanoo professori  Ilkka Ojanperä  Helsingin yliopistosta.

Alkoholimyrkytykseen kuolee huomattavasti vähemmän suomalaisia kuin 15 vuotta sitten


Summary: Monet Venäjän alkuperäiskansatoimijat pelkäävät turvallisuutensa ja sananvapautensa puolesta.

Moskovan kaupunginoikeus on päättänyt lakkauttaa alkuperäiskansojen ihmisoikeusorganisaation, kirjoittaa englanninkielinenThe Moscow Times aiheesta.
 Vuonna 2001 perustettu arktisten alkuperäiskansojen ihmisoikeuksia puolustavan Center for Support of Indigenous Peoples of the North -organisaation tehtävänä on tukea alkuperäiskansoja Pohjois-Venäjällä ja Siperiassa. Yhdistyksen aktiivit näkevät, että organisaation lopettaminen on Venäjän viranomaisten kostotoimi, kirjoittaa The Independent Barents Observer.
 Lue lisää: Agenttilaki ja kansalaisaktivismi Venäjällä
 Viranomaiset päättivät lakkauttaa organisaation lakirikkomusten takia
 CSIPN-organisaation asianajaja  Girogory Vaypan  kertooKommersant business daily -verkkolehdelle, että yhdistyksen toiminnan lopettaminen antaa koko organisaatiolle kuolemantuomion.
 Kommersantin tietojen mukaan Venäjän ihmisoikeusministeriö oli pyytänyt tuomioistuinta lopettamaan alkuperäiskansaorganisaation, sillä yhdistys oli rikkonut Venäjän lakeja.
 Vaypan kertoo, että heillä on ollut yhdistyksen paperitöiden kanssa ongelmia, mutta he olivat jo alkaneet korjata ongelmiaan ennen tuomioistuimen päätöstä.
 CSIPN-yhdistyksen johtaja  Rodion Sulyandziga  toteaaArctic Consult -verkkosivulla lausunnossaan, että Venäjän viranomaisten pyrkimyksenä on hidastaa sellaisia toimia, jotka eivät ole viranomaisten mielestä positiivisia. Sulyandzigan mukaan viranomaisten päätösten taustalla ovat taloudelliset syyt.
 – Arktisella alueella ja sen resursseilla on suuri merkitys Venäjän taloudelle. Tämän vuoksi yritykset näkevät heidän toimintansa esteenä, toteaa Sulyandziga lausunnossaan.
 – Me olemme ajaneet alkuperäiskansojen oikeuksia melko pitkään. Meillä on mahdollisuus pitää yhteyttä ja päästä mukaan kansainvälisille foorumeille, joissa olemme puhuneet rikkomuksista, kertoo Rodion Sulyandziga.
 CSIPN-yhdistyksen johtaja Rodion Sulyandziga. Ritva Torikka / Yle
 Sulyandziga on YK:n alaisen alkuperäiskansojen oikeuksien asiantuntijamekanismin EMRIP:n jäsen.
 Moskovan kaupunginoikeuden päätös  lakkauttaa CSIPN-organisaatio ei ole vielä voimassa ja päätöksestä voi valittaa vielä kaksi viikkoa.
 Häirintä ja pidätykset tuttuja toimia Venäjällä
 Alkuperäiskansa-aktivisti  Maria Chernova  kirjoittaa7x7 Horizontal Russia -nettisivuilla, että Venäjän alkuperäiskansat ovat alkaneet jo keräämään nimiä organisaation puolesta. Aktivistit ovat painottaneet, että organisaatio on laittomasti lakkautettu ja tapaus tullaan viemään YK:hon.
 Chernova kertoo, että Venäjän viranomaiset uhkaavat alkuperäiskansojen ihmisoikeusorganisaatiota samanlaisilla väitteillä, kuin tunnetun  ihmisoikeusaktivisti Lev Ponomarevin tapauksessa.
 Ponomarevin johtama For Human Rights -liike lakkautettiin pari viikkoa sitten. Viranomaiset lakkauttivat liikkeen sillä perusteella, että liike oli rikkonut muun muassa Venäjän lakeja useaan otteeseen.
 Liikkeen johtaja  Ponomarev on useiden vuosien ajan pidätetty, vangittu ja sakotettu aktivismista, yhteyksistä ulkomaisiin organisaatioihin ja ulkomaalaisen rahoituksen vastaanottamisesta.
 Alkuperäiskansa-aktiivit ovat huolissaan siitä,  että Venäjän viranomaiset painostavat yhä enemmän siviiliorganisaatioita ja tällä tavoin rajaavat kansalaisten sananvapautta.
 Viime vuosina useat alkuperäiskansojen aktiivit ja muut kansalaisaktivistit ovat tulleet luokitelluiksi ulkomaan agenteiksi tai muuten pidätetyiksi pyrkiessään kansainvälisiin toimiin. Useilta alkuperäiskansatoimijoilta on takavarikoitu passeja ja estetty heidän liikkumista ulkomaille.
 Valentina Sovkinan matka New Yorkiin alkuperäiskansojen maailman konferenssiin pyrittiin pysäyttämään vuonna 2014. Berit Solveig Gaup / NRK
 Muun muassa CSIPN johtaja Rodion Sulyandziga pidätettiin vuonna 2016 Venäjällä. Syyksi annettiin virallisten asiakirjojen väärentäminen, kun Sulyandzigan passista puuttui yksi sivu.
 Syksyllä 2014 Kuolan saamelaisten parlamentin johtajan  Valentina Sovkinan   matka YK:n alkuperäiskansojen maailman konferenssiin New Yorkiin pyrittiin estämään.
 Sovkinan matkaa häirittiin muun muassa puhkomalla hänen autonsa renkaat, pysäyttämällä ja penkomalla hänen käyttämänsä toinen auto useasti ennen rajaa ja vaatimalla hänen passiaan.
 Sovkina ei suostunut luovuttamaan passiaan ja tämän vuoksi häneen kohdistettiin myös lievää fyysistä väkivaltaa. Häirinnän takia Sovkina myöhästyi lennoltaan. Sovkina pääsi lopulta matkustamaan muutaman päivän myöhässä alkuperäiskansojen maailman konferenssiin.
 Saamelaisneuvoston johto pelkää yhdistysaktiivien turvallisuuden puolesta
 Saamelaisneuvoston pääsihteeri  Áile Javo  sanoo radiohaastattelussa, että lakkautusuutinen on surullista kuultavaa, sillä Venäjällä toiminut CSIPN-yhdistys on ollut aktiivinen kansainvälisillä foorumeilla eikä Venäjällä ole vastaavaa yhtä laajasti toimivaa alkuperäiskansaorganisaatiota.
 Javo kertoo, että Saamelaisneuvosto on ollut yhteydessä CSIPN aktiiveihin ja kuullut, kuinka he eivät aio luovuttaa.
 – He aikovat valittaa tuomiosta ja yrittävät pitää toimintaa elossa mahdollisimman monella tavalla. Vaikka yhdistys lakkautettaisiinkin, he pyrkivät toimimaan, jotta voivat puolustaa alkuperäiskansojen asioita.
 Saamelaisneuvoston pääsihteeri Áile Javo.  Berit Solveig Gaup / NRK
 Javo kertoi maanantaina olevansa huolissaan CSIPN yhdistyksen aktiivien ja heidän perheiden turvallisuudesta.
 – Me tiedämme, että jos Venäjän viranomaisen kanssa joutuu vastahankaan, se voi olla vaarallista. Jos tämä asia saa lisää kansainvälistä huomiota ja Venäjän viranomaiset näkevät, että tilannetta seurataan, en usko heille tapahtuvan mitään vaarallista, sanoo Javo.

Venäjän viranomaiset päättivät lakkauttaa arktisen alkuperäiskansojen ihmisoikeusorganisaation