Summary: Rantaloma on argentiinalaisille kunniakysymys. Matkaan lähdetään vaikka velkarahalla, kirjoittaa Ylen Etelä-Amerikan avustaja Erkka Mikkonen.

Aivot tuntuvat sulavan, vaikka lämpömittari hipoo vasta 25 astetta. Tukaluuden saa aikaan kaupungille ominainen korkea ilmankosteus.
 Kuluva kesä on ollut argentiinalaisella mittapuulla vielä varsin lempeä. Yleensä yli 30 asteen helteet ovat tavallisia tammikuisessa Buenos Airesissa. Silti kaikki vaikuttavat ajattelevan vain yhtä asiaa: Miten päästä pakenemaan paahteisesta suurkaupungista?
 Toisin kuin moni Suomessa erehtyy  luulemaan, Buenos Airesissa ei ole hiekkarantoja eikä liioin merta, jonne pääsisi pulahtamaan. Argentiinan pääkaupunki on kääntänyt selkänsä sen vieressä virtaavalle Río de Plata -joelle, joka on samea ja uimakelvoton.
 Etenkin kesäviikonloppuisin Argentiinan rannoilla riittää auringonottajia. Erkka Mikkonen / Yle
 Nykyisessä taloustilanteessa useimmille argentiinalaisille ulkomaanmatka jää pelkäksi unelmaksi.
 Kun harvat julkiset uima-altaat ovat tupaten täynnä kesälomaa viettäviä koululaisia, pikaista helpotusta voi etsiä vain ilmastointilaitteen alta. Ellei sitten satu tuntemaan jotakuta, jonka kattoterassilla komeilee pikkuruinen allas.
 Siksi suurkaupungin asukkaat tahtovat lomallaan merenrannalle lähes hinnalla millä hyvänsä.
 Naapurimaat Brasilia ja Uruguay  ovat kuuluisia upeista hiekkarannoistaan. Nykyisessä taloustilanteessa useimmille argentiinalaisille ulkomaanmatka jää kuitenkin pelkäksi unelmaksi.
 Viime vuonna Argentiina vajosi talouskurimukseen. Peso menetti arvostaan puolet dollariin nähden. Inflaatio laukkasi ennätyksellisellä 47,6 prosentin vuosivauhdilla.
 Siksi harvalla on enää varaa matkustaa kauemmas. Viime vuoden lopulla Argentiinan työministeriön alaisesta virastosta kerrottiin, että keskipalkkainen argentiinalainen oli vuodessa menettänyt lähes 10 prosenttia ostovoimastaan.
 Usein matka maksetaan osamaksulla tai se kustannetaan lainalla, jota lyhennetään pitkälle loppuvuoteen saakka.
 Lentomatkustaminen on pitkien välimatkojen Etelä-Amerikassa muutenkin paljon kalliimpaa kuin mihin me halpalentoyhtiöillä lentelevät eurooppalaiset olemme tottuneet.
 Monelle argentiinalaiselle tekee taloudellisesti tiukkaa myös lomailu kotimaassa.  Viestintätoimisto Berenszteinin tekemän kyselytutkimuksen mukaan  lomareissut ovatkin tänä vuonna selvästi viimevuotisia lyhyempiä.
 Rannalle on silti päästävä. Argentiinan omat turistirysät Atlantin rannikolla kuhisevat nyt Buenos Airesista ja muualta maasta saapuneita matkailijoita.
 Argentiinalaisten suosituin rantakohde Mar del Plata on nyt ääriään täynnä lomailijoita. Erkka Mikkonen / Yle
 Ylen kirjeenvaihtajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa Stina Tuominen / Yle  Venäjä:  Moskovassa meikinpoistoaine ja juusto voivat aiheuttaa raskaan pettymyksen, mutta yhteen voi luottaa – nimittäin mustikkakeittoon  Yhdysvallat:  Mitä yhteistä on kahvinpuruilla, vessanpöntöllä ja poliisilla? Yhdysvalloissa kaikkia niitä käytetään lääkejätteen hävittämiseen Kreikka:  Kreikassa teinit valtaavat kouluja parempien opetusolojen puolesta –Joskus syyksi riittävät kanttiinin mauttomat juustopiiraat tai kansalliskiihko Viro:  Olen yli kolmekymppinen lapseton nainen – eli Virossa suorastaan kummajainen Kiina:  Kiinassa pitää varoa, ettei vahingossa päädy toivomaan ystävänsä kuolemaa – älä anna kiinalaiselle lahjaksi kelloa, kukkia tai kenkiä Saksa:  Saksalaisetkin sinuttelevat joskus tuntemattomia, mutta millä logiikalla? Ulkomaalaiselle varmaa on vain kiusallisiin tilanteisiin päätyminen
 Reissussa rahoja ei kuitenkaan pihtailla.  Viini virtaa ja illallispöytään kannetaan lisää grillilihaa. Argentiinalaiset ottavat siis hyvällä omallatunnolla kaiken irti lomastaan.
 Rantalomaviikko on vuoden kohokohta, jonka takia argentiinalaiset ovat valmiita tekemään pitkää päivää ja nipistämään arjen elintasosta.  Usein matka maksetaan osamaksulla tai se kustannetaan lainalla , jota sitten lyhennetään pitkälle loppuvuoteen saakka.
 Vuosittainen rantaloma tuntuu olevan argentiinalaisille kunniakysymys. Se on sosiaalisen arvon mitta, jolla osoitetaan niin itselle kuin muille perheen kuuluvan keskiluokkaan. Jokaisella on oikeus tai suorastaan velvollisuus lomamatkaan.
 Kurjassa taloustilanteessa monen on kuitenkin mahdotonta lähteä.
 Silloin jäädään auringon paahtamaan kaupunkiin tuijottamaan tv:stä, miten toiset lomailevat.
 Tähän vuodenaikaan argentiinalaiskanavilla on tapana näyttää suoria lähetyksiä, joissa toimittaja puikkelehtii aurinkovarjojen välissä ja tivaa lomailijoilta, miltä heistä nyt tuntuu.
 Lue myös:
 Argentiina horjuu talousromahduksen kynnyksellä, mutta viini virtaa ja ravintoloissa on tunkua
 Kuuntele Mistä maailma puhuu -podcast:

Talouskriisi on päällä, mutta jokaisen argentiinalaisen on päästävä rantalomalle – paahteiseen kaupunkiin jäävät katsovat muiden lomailua televisiosta


Pudasjärvellä Pohjois-Pohjanmaalla  löytyi kuollut mies 10.1.  läheltä samana aamuna palanutta omakotitaloa. Poliisi epäilee kolmen henkilön syyllistyneen henkirikokseen. Nyt tapahtumien kulku on tarkentunut.
 – Oletuksena on, että epäillyt tekijät ovat ajaneet auton lumipenkkaan ja he ovat lähteneet hakemaan apua. Kolmikko on todennäköisesti varastanut uhrin mönkijän ja tämä on lähtenyt omaisuutensa perään, keskusrikospoliisin rikoskomisario  Jukka Nurmenniemi  valottaa.
 Kolmikon epäillään murhan lisäksi siepanneen uhrin vaimon ja polttaneen heidän talonsa.
 Vangittuja epäillään tuhotyöstä, törkeästä ryöstöstä, törkeästä vapaudenriistosta ja murhasta.
 Kaksi henkilöistä otettiin kiinni Kiimingistä ja yksi Luulajasta Ruotsista. Kahta epäiltyä on kuultu ja kolmatta kuullaan pian, kun Ruotsin poliisi luovuttaa hänet Suomeen tällä viikolla. Kaksi  on vangittu  ja kolmas Ruotsissa oleva epäilty on vangittu poissaolevana.
 Kaikki epäillyt ovat oululaisia ja heillä on aiempaa rikostaustaa. Rikoskomisario Jukka Nurmenniemen mukaan tekijät ja uhri eivät tunteneet toisiaan.
 Nurmenniemen mukaan esitutkinta jatkuu pitkälle kevääseen.
 Tapahtumien kulusta uutisoi ensimmäisenä  MTV .

Uutta tietoa Pudasjärven henkirikoksesta – epäillyt varastivat mönkijän, uhri oli lähtenyt omaisuutensa perään


Summary: Poliisikoiralaitoksen johtajan mukaan lumenauraajaa purreen poliisikoiran tapaus on tutkittava perusteellisesti.

Hämeenlinnan poliisitalon sisäpihalla ulkoilemassa ollut poliisikoira puri lumenauraustehtävissä ollutta miestä sunnuntaina aamupäivällä. Poliisiammattikorkeakouluun kuuluva poliisikoiralaitos Hämeenlinnassa kouluttaa kaikki Suomen poliisikoiranohjaajat. Se myös hankkii koirat poliisin käyttöön.
 Yle Hämeenlinna tavoitti poliisikoiralaitoksen johtajan  Joni Tonterin  Ruotsista. Tonteri oli matkalla Pohjoismaisten poliisikoiralaitosten johtajien vuosittaiseen kokoontumiseen. Tonteri kuuli  Hämeenlinnan tapauksesta  ensimmäisen kerran puhelinkeskustelun aikana ja kommentoi asiaa yleisellä tasolla.
 – Siellä on kyllä tapahtunut jotain virheitä jossain vaiheessa, kun näin on päässyt käymään.
 Koska hyökkäys tapahtui poliisiaseman sisäpihalla, saattaa taustalla olla reviirin puolustaminen.
 – Koira on ajatellut, että täällä on ylimääräinen, ja on toiminut kuten on koulutettu, arvioi Tonteri.
 Ei ainutkertainen tapahtuma
 Tapahtuma ei ole ainutlaatuinen. Poliisikoirat käyvät aina välillä myös ulkopuolisten kimppuun, vaikka hyvin harvinaista tämä Tonterin mukaan kuitenkin on.
 Ennaltaehkäisynä toimii hyvä koulutus.
 – Koulutus, ohjaus, oma ammattitaito ja kokemus. Niitä kun vahvistetaan, niin se auttaa. Jatkossakin koulutetaan jo alkuvaiheessa poliisikoira, joka tarvittaessa käyttää myös sitä purukalustoaan, jos tarvetta tulee.
 Tapauksista on uutisoitu esimerkiksi  vuonna 2017 , kun poliisikoira löysi kadonneen sienestäjän ja puri häntä. Vuonna 2009 Seinäjoen poliisilaitoksella poliisikoira puri jalkaan palomiestä, joka oli tullut tuulettamaan putkatiloissa ollutta tulipaloa, kertoi  MTV .
 Koiraa ei lopeteta eikä hyllytetä
 Kysymys siitä, hyllytetäänkö Hämeenlinnassa hyökännyt koira, tai onko nyt edessä eläkepäivät, saa Tonterin naurahtamaan.
 – Ei missään nimessä! Poliisikoirahan on saattanut tehdä omasta mielestään ihan oikein ja koulutuksen mukaisesti. Virhe on todennäköisesti siellä hihnan toisessa päässä. Kun en vielä tunne tämän tapauksen yksityiskohtia, niin tarkemmin en osaa vielä ottaa kantaa.
 Hämeen poliisi on luvannut tiedottaa asiasta tarkemmin, kunhan sunnuntaiaamun tapahtumat saadaan selvitettyä.

Sivullista purevaa poliisikoiraa ei aina hyllytetä – Hämeenlinnassa lumenauraajaa purrut koira on voinut toimia koulutuksensa mukaisesti


Summary: Yhdysvalloissa vietetään maanantaina Martin Luther Kingin muistopäivää. Rasismi pakottaa mustat konservatiivit edelleen demokraattien riveihin.

Ennen kuin näyttelijä  Bill Cosby  paljastui seksirikolliseksi häntä kuunneltiin.
 2000-luvun alussa Cosby kierteli ympäri Yhdysvaltoja kertomassa, miten nuorten mustien miesten tulisi nostaa housunsa ja alkaa kantaa vastuuta. Hänestä rasismia suurempi ongelma oli mustien oma välinpitämättömyys.
 – Kuunnelkaapa nyt. Kyse ei ole siitä, mitä he tekevät meille. Kyse on siitä, mitä me itse emme tee, näyttelijä lateli puhuessaan mustien etujärjestön NAACP:n tilaisuudessa.
 Cosby oli musta konservatiivi.
 Rikkaan näyttelijän kärkevä kritiikki sai asiantuntijat takajaloilleen. Sosiologian professori  Michael Erik Dyson  syytti Cosbya kansalaisoikeusliikkeen perinnön mitätöimisestä.
 Mutta kansan keskuudessa Cosbya kuunneltiin.
 Esseisti  Ta-Nehisi Coates  kuvailee hyvin, miten iäkkäämmät mustat miehet takapihojen grillijuhlissa, parturintuoleissa ja kirkoissa nyökyttelivät Cosbyn puheille. Juopunut setä sukujuhlien nurkkapöydässä sen tiesi: Cosby puhui asiaa.
 Coatesin mukaan nämä mustat konservatiiviset miehet – ja miehiä he kaikki ovat - eivät äänestä demokraatteja naisten oikeuksien tai progressiivisen verotuksen vuoksi.
 He äänestävät demokraatteja, koska se on ainoa vaihtoehto. He kun tietävät, että mustia vihaavat valkoiset äänestävät aina republikaaneja.
 Demokraattien tukemisella on kuitenkin rajansa.
 Kieltäytyä nousemasta seisomaan kansallislaulun aikana jalkapallo-ottelussa? Ja vaatia samaan aikaan valtiota auttamaan enemmän mustia?
 Tällaiset protestit voivat sopia nuorille demokraateille, mutta Cosbyn kaltaisten konservatiivien pirtaan ne eivät istu.
 Idealisti haastaa idealistin
 Mustalla konservatismilla on Yhdysvalloissa pitkä historia. Suhtautuminen rotusortoon on jakanut orjien jälkeläisiä aina sisällissodan päättymisestä lähtien.
 Erimielisyys ei ole koskenut päämäärää itsessään vaan sitä, miten tasa-arvo käytännössä saavutetaan. 1800-luvun lopulla kiista parhaasta tavasta edistää mustien oikeuksia kulminoitui kahden hyvin erilaisen johtajan,  Booker T. Washingtonin  ja  W.E.B Du Boisin , väliseksi julkiseksi riidaksi.
 Tämä kiista on hyvä tuntea, sillä se on avain 2000-luvun amerikkalaiseen rotukeskusteluun.
 Washington oli entinen orja, joka uskoi kärsivällisyyteen. Hänen kantava ajatuksensa oli, että valkoiset kunnioittivat rahaa. Kun mustat hankkisivat sitä, heitäkin kunnioitettaisiin ja tasa-arvokysymys ratkeaisi kuin itsestään.
 Köyhyydestä mustat nousisivat kouluttautumalla hyviin, teknisiin ammatteihin. Valkoisten tuki koulutukselle taas varmistettaisiin sillä, että mustat luopuisivat väliaikaisesti tasa-arvon kovaäänisestä tavoittelusta ja sitoutuisivat väkivallattomuuteen.
 – Tulevaisuudessa nauttimamme etuudet eivät ole tulosta keinotekoisesta pakottamisesta vaan ankarasta ja pitkästä kamppailusta, Washington sanoi vuonna 1895 pitämässään puheessa.
 Tätä puhetta alettiin kutsua Atlantan kompromissiksi.
 Presidentti Theodore Roosevelt puhumassa mustien liikemiesten yhdistyksen tilaisuudessa 1910. Hänen oikealla puolellaan Booker T. Washington.  Courtesy Everett Collection / AOP
 – Typerä kompromissi, ärähti W.E.B. Du Bois.
 Ensimmäiselle Harvardin yliopistosta valmistuneelle mustalle tasa-arvo ei ollut neuvottelukysymys vaan perustuslain kaikille amerikkalaisille takaama oikeus.
 Vapaana syntynyt Du Bois katsoi, että Washingtonilla oli orjan mentaliteetti. Ei alistuminen rotusortoon edistänyt mitenkään mustien asemaa, päinvastoin.
 Ilman poliittista tunnustusta mustat eivät ikinä tulisi nousemaan valkoisten kanssa tasaveroisiksi. Heidän huono asemansa johtui juuri siitä sorrosta, jonka Washington vain kannusti sivuttamaan.
 Rahaa insinööritöistä? Höpöhöpö, lahjakkaiden mustien tuli opiskella erityisesti humanistisia aineita ja levittää sanaa. Ymmärrys historiasta oli edellytys vapautukselle, Du Bois jylisi.
 Aikalaiset seurasivat sanasotaa aikansa ja nostivat lopulta Washingtonin korkeammalla jalustalle. Hän pääsi Valkoiseen taloon presidentti  Theodore Roosevelt  puheille ja perusti Alabamaan arvostetun Tuskegeen yliopiston.
 Du Bois jäi paljon pienemmäksi nimeksi historian lehdille.
 Mutta itse kiistan hän voitti.
 Radikalismin loppu
 Reilut viisikymmentä vuotta myöhemmin mustien enemmistö oli omaksunut Du Boisin ajatukset ja pääkaupungin kaduille kerääntyi  Martin Luther Kingin  johtama joukko vaatimaan kansalaisoikeuksia.
 Du Boissin ajamia uudistuksia ei enää pidetty radikaaleina tai vaarallisina vaan välttämättöminä. Kingin vakuuttava esiintyminen sai myös valkoiset vakuuttumaan rotuerottelun mielettömyydestä, ja kesällä 1964 presidentti  Lyndon B. Johnson  allekirjoitti kansalaisoikeuslain.
 Mutta oliko Washington ollut täysin väärässä? Ja Du Bois aivan oikeassa?
 Martin Luther King marssilla elokuussa 1963. Nara Archives / AOP
 Vuonna 2019 lukuisat asennetutkimukset todistavat, että rasismin määrä on romahtanut Yhdysvalloissa viimeisen puolen vuosisadan aikana.
 Tilastot taas kertovat, että edistys ei ole ole heijastunut mustien taloudelliseen asemaan. Mustat ovat edelleen huomattavasti köyhempiä kuin valkoiset.
 Jos Du Boisin teoria pitäisi kutinsa ja valkoisten harjoittama rasismi yksin selittäisi mustien heikon aseman, eikö mustien taloudellisen aseman olisi pitänyt parantua samaan tahtiin rasismin vähentyessä?
 Tähän epäsuhtaan Cosbyn kaltaiset konservatiivit ovat kiinnittäneet huomion kerta toisensa jälkeen.
 Heidän selityksensä on tyly. Mustien integraatio epäonnistui.
 Minne marssi johtaa?
 Vuonna 2007 julkaistussa  Come on People  -kirjassa Cosby leikki tulella. Hän kirjoitti, että kaikesta kauheudestaan huolimatta rotuerottelusta syntyi myös jotain hyvää.
 Pyörittäessään omia ravintoloita, kauppoja ja teattereita mustat työllistivät mustia ja muodostivat samalla tiiviitä sosiaalisia ja taloudellisia yhteisöjä. Integraation myötä nämä yhteisöt heikkenivät.
 – Me emme nähneet kaikkia tulevia asioita, Cosby kertoi kirjan julkaisun jälkeisessä Atlantic-lehden artikkelissa.
 Hänen mukaansa etenkin poikien koulutukseen ja itsetuntoon ei mustien keskuudessa kiinnitetty tarpeeksi huomiota rotuerottelun päätyttyä.
 – Klaanin pystyi näkemään, mutta nämä asiat eivät ole tulleet hevosen päällä, näyttelijä kuvaili.
 Nyt Cosby on tuomittu seksirikollinen.
 Enää häntä ei kuunnella, eikä Booker T. Washingtonia muistella. BlackLivesMatter-protestoijat marssivat Du Boissin viitoittamaa tietä vaatien valkoisia luopumaan rasismista.
 Epäselvää on, mihin tämä marssi johtaa  Barack Obaman  jälkeisessä ajassa,  Donald Trumpin  johtamassa maassa.

Analyysi: Mustien konservatiivien ääni vaimeni Yhdysvalloissa Bill Cosbyn rikostuomion myötä


Summary: Maailmassa tapauksia on yli 650.

Terveydenhuollon, opetuksen, kulttuurin ja muiden yhteiskuntapalvelujen hallinto

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri kertoo, että Suomessa on todettu kahdeksalla karheapintaisen implantin saaneella naisella niin sanottu rintaimplanttilymfooma. Maailmalla tapauksia on yli 650:lla naisella.
 HUS toteaa tiedotteessaan, että se päätti viime vuoden syksyllä olla toistaiseksi asentamatta karheapintaisia implantteja. Myös muissa sairaanhoitopiireissä on tehty samanlaisia päätöksiä.
 Viimeisen viikon aikana on uutisoitu karheapintaisten rintaimplanttien ja harvinaisen anaplastisen suurisolulymfooman yhteydestä.
 HUSin plastiikkakirurgian osastonylilääkäri  Tiina Jahkola  uskoo, että uusia lymfoomalöydöksiä ilmenee jonkin verran, kun asiasta tiedotetaan ja oireet ovat ihmisten tiedossa. Jahkolan mukaan tilanne ei kuitenkaan ole vakava.
 – On mahdollista, että väestössä on naisia, joilla on implantin ympärillä nestekertymä ja sen aiheuttaja on tällainen lymfooma. Vaikka nimi kuulostaa melko vakavalta, niin löydökset ovat itse asiassa olleet taudinkuvaltaan aika hitaita ja vähäoireisia. On kuitenkin tärkeää saada nämä (oireilevat) ihmiset tutkimuksiin.
 Oireet ilmenevät vasta vuosien kuluttua
 Jahkolan mukaan kyseessä on kaiken kaikkiaan harvinainen tila, eikä laajamittaiseen, kaikkien implantin saaneiden naisten kuvantamiseen ole perusteita.
 – Uudesta asiasta uutisoidessa terveysriskinä voi olla myös se, että potilaat huolestuvat, tulee ahdistusta tai pelkoa. Tai sitten mennään paniikkiin ja hakeudutaan suurin joukoin tutkimuksiin, jolloin tulee kuormitusta niistä tutkimuksista ja tulosten odottamisesta.
 Kyseessä ei Jahkolan mukaan ole mistään vakavasta taudista, jonka vuoksi pitäisi tehdä runsaasti toimenpiteitä. Suomessa todetuista kahdeksasta tapauksesta ensimmäinen löytyi kesällä 2016 ja loput seitsemän havaittiin vuoden 2018 aikana.
 Lymfoomat todettiin saman vuoden aikana, kun lääkärit olivat saaneet asiasta uutta tietoa ja tiesivät ottaa oikeanlaisia näytteitä.
 – Se tiedetään, että näitä tulee pitkän ajan kuluessa. Tautia ei ilmene pian implantin asentamisen jälkeen, vaan välissä on jopa yhdeksän vuotta, kunnes oireilu alkaa.
 Karheapintaisia implantteja on käytetty Suomessa 30 vuoden ajan laajasti julkisessa terveydenhuollossa ja yksityispuolella. Implantteja on pidetty terveydelle turvallisena.
 Lue lisää:
 Tays keskeyttää karheiden rintaimplanttien laiton – Syynä implantteihin liittyvät imusolmukesyöpätapaukset
 "Vahva epäily silikoni-implantin syöpäriskistä": Plastiikkakirurgit kehottavat välttämään – Suomessa käytetty 30 000 riski-implanttia

Suomen suurin sairaanhoitopiiri: Kahdeksalla naisella todettu oireita karheapintaisesta implantista Suomessa


Summary: YK:n sopimus edellyttää yhdenvertaista kohtelua kaikille kansalaisille. Silti töihin haluavat vammaiset ohjataan edelleen sosiaaliluukulle.

Salossa Ihme ja Kumma -kahvilaa pyörittävä tukiyhdistys jätti perjantaina oikaisuvaatimuksen kaupunginhallitukselle, sillä yhdistyksen työllistämistukihakemus hylättiin. Kaupungin työllisyyspalvelu ei myöntänyt yhdistykselle avustusta kahden henkilön palkkaamiseen kehitysvammaisten työnohjaukseen.
 Salon kaupungin kehityspäällikön  Janne Hyvärisen  mukaan saattaa käydä niin, että työllistämispalvelut keskitetään tulevaisuudessa yhdelle luukulle. Jos näin käy, ei tarvitse enää pohtia, kenen hallinnonalaan kuuluu vammaisten työllistäminen.
 Hyvärinen perustelee näkemyksensä sillä, että ilmassa on muutoksen tuulia. Syksyllä kansanedustaja  Merja Mäkisalo-Ropponen  (sd) esitti kirjallisen kysymyksen kehitysvammaisten yhdenvertaisesta oikeudesta työpalveluihin. Mäkisalo-Ropposen mukaan vammaiset henkilöt eivät hakeudu julkisiin työvoimapalveluihin siinä määrin, kuin selvitykset vammaisten työkyvyistä ja -haluista antaisivat odottaa.
 Kirjalliseen kysymykseen vastanneen työministeri  Jari Lindströmin  (sin.) mukaan hallituksella on alueellisia kokeiluja, joilla pyritään siihen, että esimerkiksi nuoret kehitysvammaiset ohjautuvat muiden nuorten tavoin TE-palveluihin.
 Ihme ja Kumma haluaa yhdenvertaisuutta
 Salon kaupungin työllisyyspalveluiden mukaan anomus olisi kuulunut sosiaalitoimelle. Ihme ja Kumma haluaa kuitenkin yhdenvertaisuuden nimissä olla työllistämässä väkeä samoilla pelisäännöillä kuin muutkin.
 Ihme ja Kumma ei halua, että vammaiset leimataan passiivisiksi avustettaviksi. Sosiaalitoimen asiakkaina kehitysvammaiset voisivat työllistyä lähinnä palkattomassa avotyössä ja toimeentulo muodostuisi lähinnä eläkkeestä.
 Kehitysvammaliiton  vuoden 2015 tutkimuksen mukaan  vain noin 3 000 kehitysvammaista henkilöä kykenisi Suomessa oikeanlaisen tuen avulla työllistymään palkkatyöhön. Erot kuntien välillä ovat suuret.
 Kehitysvammaliitto on jo pitkään vaatinut, että kuntien pitäisi luopua avotyötoiminnan tarjoamisesta ja siirtää henkilöstövoimavarat työllistymisen tukemiseen.
 Kantelu eduskuntaan
 Ihme ja Kumma Tuki -yhdistyksen kohtelusta lähti maanantaina myös kantelu eduskunnan oikeusasiamiehelle. Lakitoimisto Kumpuvuori Oy:n laatimassa kantelussa ihmetellään Salon kaupungin menettelyä: päätöstekstissä sanotaan, että työllisyysavustusta voidaan myöntää sellaisille yhdistyksille, joiden toiminta kohdistuu suoraan salolaisten heikossa työmarkkina-asemassa olevien työttömien työnhakijoiden työllistymisen edistämiseen.
 Kantelulla salolaiset haluavat testata, miten kaupungin päätös sopii pari vuotta sitten allekirjoitetun YK:n yleissopimuksen kanssa. Vammaisten henkilöiden oikeuksien viidennen artiklan mukaan kaikki henkilöt – myös vammaiset – ovat oikeutettuja ilman minkäänlaista syrjintää yhdenvertaiseen lakiin perustuvaan suojaan ja yhdenvertaisiin lakiin perustuviin etuihin.
 Vammaissopimuksen 27. artiklan mukaan Suomen valtio tunnustaa vammaisten henkilöiden oikeuden tehdä työtä yhdenvertaisesti muiden kanssa.
 Lakimies  Jukka Kumpuvuori  ei halua arvioida kantelun läpimenon mahdollisuuksia. Kumpuvuoren mielestä prosessin aikana käytävä keskustelu vie myös asiaa eteenpäin.
 Rahat käyvät vähiin
 Ihme ja Kumma Tuki ry:n puheenjohtaja  Jorma Nurminen  on huolissaan yhdistyksen taloudesta ja toiminnan tulevaisuudesta. Toistakymmentä nuorta työskentelee yhdistyksen kahvilassa ja muutamia talon ulkopuolisissa työpaikoissa.
 Kaupungilta anotun tuen turvin yhdistys olisi Nurmisen mukaan voinut palkata 4–6 pitkäaikaistyötöntä työmarkkinatuella olevaa kehitysvammaista vuodeksi. Sosiaalitoimen kautta yhdistys ei halua tukea hakea ja sen hakuaika meni jo umpeen.
 Kehittämispäällikkö Janne Hyvärisen mukaan kaupungin työpalveluilla on myös muita tukimuotoja, joita Ihme ja Kumma voi hyödyntää.
 Ihme ja Kumma -kahvilan väen allekirjoittamassa oikaisuvaatimuksessa puhutaan vahvasti oman työpaikan puolesta:
 ”Ihme ja Kumma on ainoa paikka, jossa meitä on kohdeltu yhdenvertaisina ja ihmisinä. Ainoa paikka, missä meillä on annettu mahdollisuus onnistua ja epäonnistua ilman pelkoa. Ainoa paikka, jossa meitä on kuunneltu ja annettu tilaa meidän unelmillemme.”

Kuuluuko vammainen eläkeputkeen, avotyöhön vai normaaleille työmarkkinoille? Oikeusasiamieheltä kysytään nyt, rikotaanko Salossa ihmisoikeuksia


Summary: Lyhyt, mutta makea nousukausi jäi taakse, ja edessä on paluu arkeen. Silti taantumaa ei kannata vielä maalailla.

Näin voi tiivistää suuyritystutkimukseen vastanneiden huippujohtajien ajatukset. Aalto-yliopiston tutkijoiden toteuttama ja OP Ryhmän tukema suuryritystutkimus tehtiin nyt seitsemättä kertaa.
 Kyselyyn vastasi 128 yritystä ja 170 huippujohtajaa. Kysely lähetettiin Suomen 250 suurimmalle firmalle. Vastanneiden yritysten yhteenlaskettu liikevaihto oli noin 184 miljardia euroa.
 – Kyseessä ei ole mikä tahansa mielipide. Suuyritysten johdon näkemykset tässä tutkimuksessa ovat ennakoineet tulevaa varsin tarkasti, professori  Pekka Mattila  Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulusta toteaa.
 Hän huomauttaa, että useista suomalaisista pörssifirmoista viime aikoina tehdyt ostotarjoukset muistuttavat tytäryhtiötalouden uhkista ja mahdollisuuksista.
 – Kotipaikalla on yhä hyvin paljon väliä. Tutkimuksen perusteella pääkonttoriaan Suomessa pitävät suuryritykset ovat nimittäin tytäryhtiöitä sitoutuneempia investoimaan kotimaahan, Mattila sanoo.
   Uutisgrafiikka
 Suuyritystutkimuksen tekijöiden mukaan tulokset mittaavat elinkeinoelämän pulssia. Sen ytimenä on kertoa Suomen suurimpien työnantajien ja veronmaksajien tunnelmista kerran vuodessa.
 Nyt kenellekään ei liene epäselvää, että huippusuhdanne on ohitettu. Tutkimuksen tekijöiden mukaan suuryritysten johtajat näkivät tämän jo syksyllä. He pystyivät – jos halusivat – varautumaan ajoissa matalamman kasvun aikaan.
 Tutkimuksessa neuvotaan päättäjiä kuuntelemaan yritysjohtajia herkällä korvalla. Heidän arvionsa perustuvat nimittäin indikaattoreihin, joita muilla ei ole käytössä.
 Tutkimuksen mukaan suomalaiset suuyritykset luottavat juuri nyt ennen muuta kansainvälisen kasvun ja viennin vipuihin. Tosin kasvun odotetaan jatkuvan maltillisesti myös Suomessa.
   Uutisgrafiikka
 Vastanneista yrityksistä peräti 50 prosenttia kokee kotimaan politiikan nykytilan uhkana yrityksensä toiminnalle. Samalla suuryritysten johto arvioi poliittisten riskien lisääntyneen etenkin kansainvälisillä markkinoilla.
 Huolenaiheina ovat protektionistisen ajattelun lisääntyminen, Yhdysvaltain kauppapoliittinen toiminta, Venäjän tilanteen kehitys ja euroalueen yhtenäisyyden heikkeneminen.
 Vastaajista noin 60 prosenttia sanoo, että Yhdysvaltain nykyinen toiminta lisää epävarmuutta.
 – Vielä on mahdotonta sanoa, onko protektionismi ohimenevä ilmiö vai todellinen uhka. Epävarmuus tuo myös mahdollisuuksia, ja pitää osata painaa kaasua ja jarrua samanaikaisesti. On luettava markkinaa oikeiden linssien läpi, Fortumin hallituksen puheenjohtaja  Matti Lievonen  toteaa tutkimuksessa.
 Suuryritysten johto näkee työperäisen maahanmuuton mahdollisuutena oman yrityksensä liiketoiminnalle. Väestön ikääntyessä osaajapulasta on tulossa todellisuutta.
 Tutkimuksen mukaan työperäisen maahanmuuton helpottaminen on luontevasti useimpien suuryritysten toivelistalla.
  Uutisgrafiikka
 Vastanneet suuryritykset odottavat myös investointiensa lisääntyvän selvästi tämän vuoden aikana. Etenkin tuotteiden ja palveluiden digitalisointiin satsataan.
 – Meillä pitää olla rohkeutta investoida Suomeen, ja meillä pitää olla rohkeutta työllistää suomalaisia. Suomen talous tarvitsee nyt kantoaaltoja, pitkävaikutteisia investointeja tulevaan tuotantokapasiteettiin, Outokummun hallituksen puheenjohtaja  Kari Jordan  puolestaan toteaa tutkimuksessa.
 Yritykset arvioivat myös tuotantokapasiteetin lisäykseen ja kehitykseen kohdistuvien investointien kasvavan aiempaa voimakkaammin. Tämän tulkitaan kertovan vahvasta tulevaisuuden uskosta ja luottamuksesta oman bisneksen kestävyyteen.

Näin suuryritysten pomot ajattelevat talouskäänteestä: Lyhyiden juhlien jälkeen tarvitaan nyt tsemppiä ja rohkeutta


Summary: Roskomnadzoria vaivaa se, että sosiaalisen median jätit eivät kerro suunnitelmistaan eivätkä varastoi venäläiskäyttäjien tietoja Venäjällä sijaitseville palvelimille.

Venäjän televiestintää valvova Roskomnadzor kertoi maanantaina aloittaneensa "hallinnolliset toimet" Facebookia ja Twitteriä vastaan. Roskomnadzorin mukaan yhtiöt eivät noudata Venäjän lakeja.
 Se on toistuvasti vaatinut sosiaalisen median jättejä noudattamaan määräystä, jonka mukaan venäläisten käyttäjien tiedot on varastoitava Venäjällä sijaitseville palvelimille.
 Uutissivusto Meduzan  mukaan amerikkalaiset yhtiöt ovat venäläisviranomaisten mukaan lähettäneet vastauksia venäläisviranomaisten kysymyksiin, joissa "ei ole konkretiaa siitä, miten nykylainsäädäntö otetaan huomioon tai miten tulevaisuudessa yhtiöt toimivat".
 Roskomnadzorin johtajan  Aleksander Zharovin  mukaan yhtiöt eivät ole toimittaneet suunnitelmaa siitä, koska aikovat ryhtyä lain vaatimiin toimiin.
 Roskomnadzorin mukaan palvelut voidaan sulkea, jos ne eivät noudata lakia. Meduzan mukaan myös henkilötietojen tallentamisen kertomatta jättämisestä voidaan sakottaa. Sakon suuruus olisi 3–5 000 ruplaa (30–60 euroa).
 Venäjän viranomaiset ovat tehostaneet sosiaalisen median ja suosittujen verkkosivujen valvontaa, koska oppositio käyttää niitä aktiivisesti muun muassa mielenilmauksien järjestämiseen. Huhtikuussa tuhannet ihmiset protestoivat Moskovassa viranomaisten yrityksiä sulkea vahvasta salauksestaan tunnetun Telegram-viestipalvelu.
 Vuonna 2016 Roskomnadzor kielsi siviilikanteen avulla LinkedIn palvelun Venäjältä.
 Lue lisää:
 Analyysi: "Venäjän WhatsAppissa" pilkataan Putinia ja juorutaan hallinnosta – mutta mitä yritys sulkea Telegram merkitsee venäläisille?
 Venäjä kielsi suositun viestipalvelu Telegramin – yhtiö ei suostunut päästämään FSB:tä viestien kimppuun
 Facebook voidaan kieltää Venäjällä ensi vuonna
 Oikeus: LinkedIn kielletään Venäjällä

Venäjän televiestintävalvoja aloittaa toimet Facebookia ja Twitteriä vastaan


Summary: Yt-neuvottelut koskevat 1 300 työntekijää. Veikkaus harkitsee myös ravintoloiden pelipöydistä luopumista.

Kasinot, uhkapelit ja rahapeli- ja vedonlyöntipalvelut

Veikkaus kertoo harkitsensa pelipöytätoiminnan lopettamista ravintoloissa. Yhtiöllä on kaikkiaan 187 pelipöytää 162:ssa ravintolassa.
 Yhtiö aloittaa samalla yt-neuvottelut, jotka koskevat 1 300 työntekijää. Arvioitu henkilöstövähennys on noin 400 henkilöä, joista suurin osa on osa-aikaisia työntekijöitä.
 Veikkauksen toimitusjohtaja  Olli Sarekosken  mukaan muutosten taustalla on kiristyvä digitaalinen kilpailutilanne ja asioinnin siirtyminen digikanavaan.
 – Kaupan rakennemuutoksen seurauksena myyntipaikkaverkostomme on viime vuosina supistunut merkittävästi. Tästä syystä suunnittelemme merkittäviä uudistuksia omiin pelipaikkoihimme ja ravintolapelipöytätoiminnan lopettamista, Sarekoski kertoo tiedotteessa.
 Valtion rahapeliyhtiö Veikkauksella on kaiken kaikkiaan noin 2000 työntekijää. Noin puolet neuvottelujen piiriin kuuluvasta henkilöstöstä työskentelee pääkaupunkiseudulla ja loput muualla Suomessa.
 Yhtiön mukaan suunnitelluilla muutoksilla ei ole vaikutusta Veikkauksen asiamiesten myyntiverkostoon.
 Pelipöytätoiminnan myymistä ulkopuolisille ei pohdittu
 Toimitusjohtaja Olli Sarekosken mukaan lopetettavaksi on esitetty nimenomaan kumppaneiden tiloissa olevaa pelipöytätoimintaa.
 Hänen mukaansa sen kustannusrakenne on ollut Veikkauksen kannalta hankala. Lisäksi se on ollut työvoimavaltaista liiketoimintaa, missä myös henkilökunnan vaihtuvuus on ollut suurta.
 – Sitten on meidän omat pelipaikat, siellä me puhutaan enemmän uudelleenorganisoitumisesta. Ja sitten meillä on kumppaniverkosto, tai asiamiesverkosto, joka on meidän kumppanien toimintaa, siellä me puhutaan enemmän meidän oman organisaation uudelleenjärjestelystä ja pienestä tehostamisesta, Sarekoski kertoo.
 Milloin pelipöydät poistuvat ravintoloista?
 – Tämä on vasta työnantajan suunnitelma, joka menee yhteistoimintaneuvotteluihin, jotka alkavat viikon päästä maanantaina, ja ne kestävät minimissään kuusi viikkoa ja sen jälkeen tulee päätöksenteon aika, Sarekoski toteaa.
 Entä miksi ravintoloiden pelipöytätoimintaa ei sitten myydä esimerkiksi ulkomaalaiselle peliyhtiölle tai ravintoloille itselleen?
 – Arpajaislaki lähtee siitä, että Suomessa ainoastaan Veikkaus saa toimeenpanna rahapelejä, eli tällaista optiota ei tässä nykykäytänteessä ole olemassa, eikä semmoista ole myöskään sen takia pohdittu, vastaa Sarekoski.

Veikkaus aloittaa isot yt-neuvottelut – vähennystarve noin 400 henkilöä


Summary: Vain vajaa parituhatta ihmistä on merkinnyt saamen kielen äidinkielekseen väestörekisteriin Suomessa.

Neljävuotias  Tiitus   leikkii päivähoidossaan koltansaamen kielipesässä Ivalossa. Leikkien tiimellyksessä puhetta riittää niin suomeksi kuin koltansaameksikin.
 Tiitus on yksi niistä harvoista Suomen saamelaisista, jonka äidinkieli on merkitty koltansaamen kieleksi virallisiin väestötietoihin.
 Vanhemmille kielen merkitseminen oli tärkeää, jotta lapsi saa elämänsä varrella palveluita omalla kielellään.
 Saamelaiset väestörekisterissä  Saamelaisten määrä Suomessa vuonna 2015 oli saamelaiskäräjien keräämien tietojen mukaan  10463 henkilöä. Vuoden 2015 väestötietojen mukaan  saame oli merkitty äidinkieleksi koko maassa 1 957 henkilölle , joista 1 347 asui saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella. Vuodesta 2013 lähtien väestötietoihin on ollut mahdollista merkitä äidinkieleksi jokin tietty saamen kieli: etelä-, inarin-, kildinin-, koltan-, luulajan- tai pohjoissaame. Eri saamen kieliä on merkitty äidinkieleksi hyvin vähäisessä määrin. Vuoden 2011 saamelaiskäräjävaalien yhteydessä koottujen tilastojen mukaan pohjoissaamea äidinkielenään on ilmoittanut puhuvansa  1 514 henkilöä , inarinsaamea  253 henkilöä  ja koltansaamea  332 henkilöä. Myös Saamebarometri 2016 -selvityksen tulokset antavat viitteitä siitä, että valtion ja kuntien työntekijöiden joukossa esiintyy yhtäältä tietämättömyyttä, toisaalta välinpitämättömyyttä ja jopa kielteistä suhtautumista saamelaistenkielellisiä oikeuksia kohtaan. Lähde: Hallituksen kertomus kielilainsäädännönsoveltamisesta 2017.
 – Kun nähdään, että väestörekisterissä on saamen puhujia, pystytään myös palveluita järjestämään ja takaamaan omalla kielellä. Meilläkin me molemmat vanhemmat olemme väestörekisterissä suomenkielisiä, mutta siitä huolimatta Tiitus on saamenkielinen, kertoo Tiituksen äiti  Jonna Kalja .
 Kielen vaihtaminen ei pyöri tavallisen ihmisen mielessä
 Suomessa lapsen kieli merkitään heti syntymän jälkeen väestörekisterikeskuksen tietoihin. Saamen kielen merkitseminen äidinkieleksi yleistyi vasta vuodesta 1992 alkaen, jolloin ensimmäinen  saamen kielilaki  tuli voimaan. Vuodesta 2013 lähtien väestörekisteriin on myös voinut merkitä erikseen, mitä kolmesta Suomessa puhutusta saamen kielestä puhuu äidinkielenään. Aikaisemmin äidinkielenä luki joko lappi tai saame.
 Suomessa saamelaiset kuitenkin merkitsevät vain harvoin pohjoissaamen, inarinsaamen tai koltansaamen kielen äidinkielekseen.
 Saamelaiskäräjien keräämien tietojen mukaan vuonna 2015 saamelaisten määrä Suomessa oli 10 463 henkilöä. Heistä vain vajaa 2 000 oli merkinnyt saamen kielen äidinkielekseen.
 Oikeusministeriön kieliasiainneuvos  Corinna Tammenmaan  mukaan oman kielen merkitseminen ei tuo yksittäiselle ihmiselle oikeuksia, mutta velvoittaa viranomaisia ottamaan saamenkieliset kansalaiset huomioon palveluita suunnitellessaan.
 – Jos väestörekisterimerkinnät vastaavat totuutta siitä, paljonko ihmiset haluavat saamen kieltä käyttää, se auttaa viranomaisia suunnittelemaan toimintaansa niin, että he pystyvät paremmin turvaamaan myös saamelaisten kielelliset oikeudet, kertoo Tammenmaa.
 Oikeusministeriön kieliasiainneuvos Corinna Tammenmaa painottaa, että Suomen viranomaisilla on velvollisuus huolehtia saamenkielisten palveluista. Oikeusministeriö
 Väestörekisterin tiedoista ei kuitenkaan saa tarkkaa tietoa siitä, kuinka moni Suomessa puhuu saamen kieltä. Eri viranomaisille, kuten kunnille, väestörekisteri osoittaa, kuinka monta saamenkielistä ihmistä oman kunnan alueella asuu.
 Suomessa viranomaisten tulisi Tammenmaan mukaan muistaa maansa alkuperäiskansa ja heidän puhumansa kielet suunnitellessaan palveluita.
 – On todella tärkeää, että myös viranomaisten tietoisuus saamen kielistä lisääntyy. Väestörekisterimerkintä velvoittaa viranomaisia ottamaan yhteyttä ensisijassa sillä kielellä, mikä sinne on merkitty. Jos henkilö haluaa käyttää saamen kieltä, mutta tiedoissa lukee suomen kieli, on hänellä silti oikeus käyttää saamen kieltä viranomaisyhteyksissä, muistuttaa Tammenmaa.
 Kunnan oma viidakkorumpu tehokkaampi keino, kuin virallinen rekisteri
 Muun muassa Inarin kunnan täytyy seurata saamen kielisten määrää palveluita suunnitellessaan. Alueella puhutaan kaikkia kolmea Suomessa puhuttua saamen kieltä, joten kunnan tulee järjestää palvelujaan niillä kaikilla.
 Esimerkiksi koulutuksen osalta kunnalla on omat tapansa saada ajankohtaisimmat tiedot alueen saamen kielten puhujista. Sivistysjohtaja  Ilkka Korhonen  kertoo, että kunnassa on ollut vuosia käytössään oma "viidakkorumpunsa", jonka kautta tieto kulkee vuosittain.
 – Suoraan sanottuna emme saa saamenkielisten määrää väestörekisterin kautta. Tarkistamme kyllä sieltä, paljonko saamen kielisiä kunnan alueella on, mutta se ei kerro koko totuutta. Paremmin saamme tiedon omien ilmoitusten kautta.

Inarin kunnan sivistysjohtaja Ilkka Korhonen toivoo, että väestörekisteri palvelisi heitä tulevaisuudessa yhä paremmin. Vesa Toppari / Yle
 Korhosen mukaan Inarin kunnan vanhemmat ovat aktiivisia asian suhteen jo päivähoidosta lähtien. Saamenkielistä opetusta suunnitellaan vuosittain yhteistyössä päiväkotien sekä lapsille saamen kielikylpytoimintaa tarjoavien kielipesien kanssa.
 – Meillä on lasten tiedot jo jopa kolmevuotiaasta lähtien. Pystymme suunnittelemaan jokaisen ikäluokan kohdalla saamenkielistä opetusta, kun tiedämme kuinka monta lasta tulevana syksynä aloittaa, sanoo Korhonen.
 Onko kielitaitoni tarpeeksi hyvä väestörekisteriin?
 Harvoin tavallinen Suomen kansalainen pohtii itse, mitä omiin virallisiin tietoihin on merkitty. Väestörekisterin palveluista voi myös olla liian vähän tietoa, pohtii saamelaiskäräjien kieliturvasihteeri  Anne Kirste Aikio .
 Kaikki saamenkieliset eivät edelleenkään tunne asiaa tai näe sitä merkityksellisenä. Monien äidinkielenä väestötiedoissa voi olla saamen kielen sijaan suomen kieli.
 – Uskon, että monella saamelaisella voi olla myös sellainen tunne, että onkohan oma kielitaito tarpeeksi hyvä, että voi merkitä saamen kielen äidinkieleksi. Monella saamenkielisellä ei ole kirjallista osaamista, vaikka olisikin äidinkielinen. Voi myös olla, ettei meillä ole tarpeeksi tietoa aiheesta, pohtii Aikio.

Kieliturvasihteeri Anne Kirste Aikio kannustaa merkitsemään saamen kielen myös virallisiin tietoihin. Sara Wesslin / Yle
 Tällä hetkellä saamenkielisten määrästä ei ole tarkkaa tietoa. Kieliturvasihteeri Aikio kannustaakin kaikkia, jotka tuntevat saamen kielen omaksi äidinkielekseen, tarkistamaan oman kielensä ja merkitsemään sen oikein.
 – Näin väestörekisteri voisi tulevaisuudessa antaa meille saamelaisille tärkeää tietoa kieltemme tilanteesta. Omat tiedot on todella helppo tarkistaa internetissä. Painotan kuitenkin, että sinne ei voi ihan mitä tahansa merkitä, vaan kielen tulee olla totuudenmukainen, kertoo Aikio.
 Euroopan neuvosto on suositellut Suomea kehittämään monikielisyyttä
 Suomessa selvitellään parhaillaan, mitä hyötyä yksittäiselle henkilölle on useamman äidinkielen merkitsemisestä väestötietojärjestelmään. YK:n Euroopan talouskomission suositusten mukaan väestötietoihin tulisi voida halutessaan ilmoittaa useita kieliä omaksi kielekseen. Vuonna 2017 Euroopan neuvoston neuvoa-antava komitea suositteli Suomea kiinnittämään asiaan huomiota. Tällä hetkellä Suomessa on mahdollista ilmoittaa väestötietoihin vain yksi kieli.
 Väestörekisterikeskuksen sivuille pystyy vaihtamaan oman äidinkielen yhä spesifimmin.  Väestörekisterikeskus
 Monikielisyys on Inarin kunnassa tavallista. Monessa perheessä puhutaan useita kieliä ja erityisesti saamen kieli on voitu oppia aikuisena. Inarin kunnan sivistytoimenjohtaja Ilkka Korhonen näkee, että väestörekisteri palvelisi myös kuntaa paremmin, mikäli monikielisyys on väestörekisterissä huomioitu.
 – Kuulemani mukaan myös monet vanhemmat ovat toivoneet tätä. On monia perheitä, joissa puhutaan useita saamen kieliä sekä suomen kieltä. Ja vaikka saamen kieli olisi kotona heikompi, sen uskaltaisi sinne merkata, pohtii Korhonen.
 Vanhemmat huolissaan siitä, miten saamenkielistä opetusta järjestetään
 Tiituksen äiti pukee poikansa ylle talvivaatteita positiivisin mielin. Hän toivoo, että koltansaamen kieli on osa Tiituksen elämää myös tulevaisuudessa.
 Mikäli yhä useampi merkitsisi saamen kielen väestörekisterin tietoihin, olisi saamenkielisten palveluiden saaminen yhä helpompaa meille kaikille, pohdiskelee Jonna Kalja.
 – Taustalla on myös huoli. Pieni kieli, pieni kansa. Jos puhujia ei tulevaisuudessa ole tilastollisesti tarpeeksi, niin miten käy opetuksen, pohtii Kalja.

Vain joka viides saamelainen merkitsee äidinkielekseen saamen kielen – merkintä väestörekisterissä auttaisi kuitenkin turvaamaan saamenkieliset palvelut


Summary: Britannian pääministeri Theresa May ei tarjonnut maanantaisessa parlamenttipuheessaan käytännössä mitään uutta ratkaisua brexit-kriisin selvittämiseksi

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Britannian pääministeri  Theresa May  esitteli maanantaina parlamentille vaihtoehtoista suunnitelmaa siitä, miten Britannia eroaa Euroopan unionista.
 Mayn mukaan hän aikoo neuvottella vielä unionin kanssa backstop-järjestelmästä, jolla yritetään taata Pohjois-Irlannin ja Irlannin välisen rajan avoimuus Britannian EU-eron jälkeen.
 May tyrmäsi jälleen uuden kansanäänestyksen brexitistä. Mayn mukaan äänestys vahvistaisi nationalistien asemaa. Hänen mukaansa uusi kansanäänestys olisi lisäksi vaikea ennakkotapaus. Pääministeri ei myöskään usko, että uusi kansanäänestys saisi enemmistön tuen parlamentissa. May ei myöskään pidä tarpeellisina lykätä brexitin toteutumista maaliskuun lopusta.
 Vaatimuksiin sopimuksettoman EU-eron estämisestä hän totesi, että ainoa mahdollisuus siihen on sopimus EU:n kanssa - tai koko EU-eron peruminen.
 – Ei sopimuksetonta eroa voi vain toivoa pois, May sanoi.
 Pääministeri kertoi käyneensä rakentavassa hengessä brexit-neuvotteluja eri puolueiden kanssa. Hän valitteli kuitenkin sitä, ettei oppositiojohtaja  Jeremy Corbyn  ole osallistunut neuvotteluihin.
 May lupasi ilmoittaa jatkossa avoimemmin parlamentille EU:n kanssa käymiensä brexit-neuvottelujen sisältöjä.
 Hän lisäksi ilmoitti, ettei Britanniassa asuvien EU-kansalaisten tarvitsekaan maksaa aiemmin kaavailtua 65 punnan maksua brexitin jälkeisestä uudesta oleskeluoikeushakemuksesta.
 Viime viikolla parlamentti hylkäsi murskaluvuin Mayn hallituksen neuvotteleman EU-erosopimuksen.
 Tämä on kasvattanut riskiä, että Britannia joutuu maaliskuun lopulla lähtemään EU:sta ilman sopimusta, mikä voisi aiheuttaa muun muassa vakavia häiriöitä Britannian ja EU-maiden kauppaan.
 Parlamentti velvoitti Mayn esittelemään uuden suunnitelman viimeistään tänään. Äänestys siitä on näillä näkymin 29. tammikuuta.
 Lue myös:
 Britannia ajautuu kohden brexit-kurimusta – mitä tämä merkitsee saarivaltakunnalle ja EU:lle? Ylen erikoistoimittajat vastasivat yleisön kysymyksiin.
 Brittiparlamentin jäsenet yrittävät huomenna ottaa brexit-vallan hallitukselta – Downing street: Erittäin huolestuttavaa

Britannian pääministeri yritti avata Brexit-takalukon – ei uusia avauksia


Summary: Taksin asiakkaan epäillään joutuneen taksikuskin ahdistelemaksi Turussa viikonloppuna.

Poliisi on saanut selvitettyä Turussa seksuaaliseen ahdisteluun epäillyn taksinkuljettajan henkilöllisyyden. Esitutkintaa jatketaan kuulusteluilla, joihin kuljettaja on jo kutsuttu, kertoo poliisi tiedotteessaan maanantaina iltapäivällä.
 Poliisi kertoi aiemmin taksikyydin asiakkaan joutuneen seksuaalirikoksen uhriksi sunnuntaina aamuyöllä. Nyt tutkintanimikkeeksi on tarkentunut seksuaalinen ahdistelu.
 Poliisin mukaan taksinkuljettaja oli ulkomaalaistaustainen mies, joka ajoi virallista taksia. Poliisi ei ole kertonut taksiyhtiön nimeä.
 Teko tapahtui Haritussa
 Alun perin poliisi kertoi ahdistelujen tapahtuneen asiakkaan asunnolla. Poliisin mukaan tämä ei kuitenkaan pidä paikkaansa. Teot ovat tapahtuneet Turussa Haritun kaupunginosassa, mutta tarkempaa tekopaikkaa poliisi ei halua kertoa.
 Poliisi pyysi aiemmin havaintoja mahdollisesti Lähi-idästä kotoisin olevasta hoikasta kuljettajasta, joka ajoi autoa Turun keskustan ja Haritun välillä sunnuntaina aamuyöllä neljän aikoihin.
 Juttua muutettu kello 16:46, kun poliisi kertoi epäillyn henkilöllisyyden selvinneen.

Turun taksiahdistelijan henkilöllisyys selvisi – mies on kutsuttu kuulusteluihin


Summary: Pesulayhtiön mukaan papanoiden saastuttamaa pyykkiä ei ole voinut päätyä potilaiden käyttöön.

Tästä on kyse Keskussairaalan pesulassa Kotkassa tehtiin viime syksynä tavanomaista enemmän jyrsijähavaintoja Pesulassa aloitettiin tehotorjunta joulukuussa Hiiriä on jäänyt ansoihin runsaasti etenkin pesulan ulkopuolella Sairaalapesula pesee päivittäin 3000 kiloa lakanoita, potilasvaatteita ja henkilökunnan työasuja
 Jyrsijät ovat olleet jo pidempään tuttu ilmiö Kymenlaakson keskussairaalan pesulan lähistöllä Kotkassa. Pesulassa niiden jätöksiä alkoi näkyä enemmän viime syksynä, kun sää viileni.
 Pesulasta kerrotaan, että jyrsijät alkavat ilmeisesti liikkua pesulassa työpäivän jälkeen, kun koneet eivät enää pidä meteliä. Pesukoneissa pyörii päivittäin 3000 kiloa sairaalatekstiileitä. Pyykki sisältää vuodevaatteet, potilasvaatteet ja henkilökunnan työasut. Suurin osa on keskussairaalan ja terveydenhuollon pyykkiä, mutta mukana on jonkin verran myös alueen päiväkotien tekstiilejä.
 Kotkassa pesulaa pyörittävä Uudenmaan Sairaalapesula vahvistaa, että havaintoja jyrsijöistä ja niiden jätöksistä tuli loppuvuodesta tavanomaista enemmän. Siksi Kotkan yksikössä on aloitettu joulukuussa jyrsijöiden tehotorjunta. Toimitusjohtaja  Juha Kosonen  sanoo, että kiinteistön sijainti on jyrsijöille otollinen.
 – Kotkassa yksi seinä on metsän puolella ja takapiha on suoryteikköä. Siellä liikkuu metsähiiriä, päästäisiä ja muita pienjyrsijöitä, Kosonen toteaa.
 Jyrsijät ovat Kososen mukaan voineet päästä pesulan sisätiloihin lastausovien kautta.
 – Likapyykin puolella meillä on lastausovet, joista pyykki tulee sisään. Jyrsijä ei suurta koloa vaadi päästäkseen kiinteistöön.
 Hiiriä "paljon"
 Pesulan tuholaistorjunnasta vastaavasta Anticimexistä kerrotaan, että pesulan ympäristöön ja sisätiloihin on laitettu loukkuja ja ansoja, jotka on tarkastettu nyt kahdesti. Lisäksi on tukittu jyrsijöiltä reittejä, jotta ne eivät pääse kiinteistöön sisälle esimerkiksi jonkin tuuletusritilässä olevan reiän kautta.
 Joulukuussa hiiriä oli jäänyt kiinni yhteensä seitsemän, joista yksi sisätiloista toimiston ja yksi tuotannon puolelta. Reilu viikko sitten ulkoansoista löytyi 11 hiirtä, sisätiloista ei yhtään.
 – Hiiriä on saatu kummallakin kertaa kiinni paljon, joten niitä liikkuu pesulan ympäristössä paljon. Siksi pidämme järeät keinot käytössä jatkossakin. Tilanne on nyt parantunut ja eikä sisätiloista ole enää tullut hiirihavaintoja. Pyrimme siihen, ettei niitä enää pääsisi sisälle, kertoo Anticimexin Kaakkois-Suomen myyntipäällikkö  Jari Lehmusmetsä .
 Kari Saastamoinen / Yle
 Myös Lehmusmetsä huomauttaa, että lähellä metsää sijaitseva pesulakiinteistö houkuttelee jyrsijöitä.
 – Jos se olisi asfalttikentällä muiden teollisuushallien joukossa, ei siellä liikkuisi hiiriäkään.
 Työntekijäpuolella on herännyt huoli sitä, voiko jätöksiä päätyä puhtaan pyykin sekaan. Kaikkea puhdasta pyykkiä ei pystytä aina käsittelemään heti, ja silloin se saattaa seisoa hyllyssä päiviä.
 Jätöksiä pyykkipussien alla
 Nimettömänä pysyttelevän työntekijän mukaan hiirenjätöksiä löytyi syksyllä varastotiloista, joissa pidetään puhdasta pyykkiä hätävarana. Varastotiloihin on myös tuholaistorjuntayrityksen mukaan laitettu loukkuja, mutta niihin ei ole jäänyt yhtään jyrsijää.
 Lisäksi työntekijä sanoo nähneensä hiiren jätöksiä puhtaan pyykin puolella siivoukseen tarkoitettujen pölyrättien seassa. Rätit oli pakattu pyykkipusseihin, mutta pussien alla oli hiiren jätöksiä. Työntekijä epäili, että jätökset olisivat imeytyneet pussin läpi. Rätit seisoivat työntekijän mukaan puhtaan pyykin vieressä pari viikkoa.
 Toimitusjohtaja Kososen mukaan kyseessä oli havainto, jonka jälkeen tehotorjunta alkoi.
 – Puhtaita, harvemmin käytettyjä siivousliinoja oli varastoitu pusseissa rullakkoon tai laatikkoon. Sen pohjalla oli huomattu jätöksiä, mutta ne eivät olleet kosketuksissa liinojen kanssa. Siivousliinapussit lähtivät uuteen pesuun ja alue puhdistettiin. Mitään riskiä ei ollut, mutta tämän havainnon jälkeen päätimme turvautua ammattilaisten apuun.
 Puhdasta sairaalapyykkiä. Tiina Karppi / Yle
 Tarkka valvonta
 Uudenmaan Sairaalapesulan mukaan huoli jätösten päätymisestä käyttöön menevän pyykin sekaan on turha.
 – Sen ei pitäisi olla mitenkään mahdollista. Likapyykki ja puhdas pyykki käsitellään eri tiloissa. Pyykki saa desinfektiokäsittelyn pesuprosessissa. Puhdas pyykki pakataan käsin, ja siitä otetaan myös näytteitä, sanoo toimitusjohtaja Juha Kosonen.
 Kosonen sanoo, että pestyn pyykin puhtautta valvotaan erittäin tarkasti, koska monilla potilailla on alentunut vastustuskyky.
 – Mikrobiologisen puhtaudenhallintajärjestelmän kautta varmistetaan, ettei pyykissä ole mitään taudinaiheuttajia. Jos puhdas pyykki likaantuu uudestaan, se lähtee takaisin pesuun. Toimintamme lähtökohta on, että tekstiilit ovat asiakkaille turvallisia käyttää.
 Sairaalapesula sijaitsee kahdessa tasossa erillään keskussairaalasta. Likainen pyykki vastaanotetaan maan tasolla, kun kuljetusauto tuo sen lastauslaiturille. Likapyykki käsitellään rakennuksen alakerrassa ja puhdas pyykki ylätasolla. Likaista ja puhdasta pyykkiä kuljetetaan samoilla autoilla.
 – Periaate on, että puhdas pyykki kuljetetaan ensin ja likapyykki sen jälkeen. Jos puhdasta ja likaista pyykkiä on samassa autossa, siinä on turvaväli. Lisäksi rullakot, joissa pyykki kuljetetaan, on suojattu.
 Keravalla vähän havaintoja
 Uudenmaan Sairaalapesulan pääyksikössä Keravalla pestään kymmenen kertaa enemmän pyykkiä kuin Kotkassa. Siellä jyrsijähavaintoja tehdään Kososen mukaan melko vähän. Sisältä niitä ei ole löytynyt lainkaan.
 Kotkan sairaalapesulan toiminta siirtyi kiinteistöhuoltoyhtiö Kastekilta Uudenmaan Sairaalapesulalle vuonna 2016. Keravan yksikössä on käytetty tuholaisfirman palveluja kiinteistön rakentamisesta saakka.
 – Sama toimintamalli on nyt pysyvästi käytössä Kotkassa. Jos työntekijät havaitsevat vielä tuholaisia sisätiloissa, he ottavat yhteyttä ja tuholaisfirma tulee käymään. Se voi myös tehdä uudelleenarvioinnin, jos toimet eivät ole olleet riittäviä, sanoo toimitusjohtaja Juha Kosonen.
 Kari Saastamoinen / Yle
 Tuholaistorjuja käy kahden kuukauden tehotorjuntajakson jälkeen pesulassa vähintään kerran kuukaudessa. Anticimexin mukaan jyrsijävuosi on ollut työllistävä, mutta ei mitenkään poikkeuksellinen.
 – Metsähiirten esiintymishuippu tulee neljän vuoden välein. Kun populaatio saavuttaa huippunsa, tulee ravintopula ja taudit, jotka romahduttavat kannan, sanoo myyntipäällikkö Jari Lehmusmetsä.

Keskussairaalan pesulassa taistellaan jyrsijöitä vastaan – papanoita löytynyt myös pyykin seasta


Summary: Uuden aluksen rakentamissopimus allekirjoitettiin tänään Vaasassa. Uusi autolautta liikennöi merenkurkussa keväällä 2021.

Vaasan ja Uumajan väliseen liikenteeseen tulevan matkustaja-autolautan suunnittelu ja rakentamissopimus allekirjoitettiin tänään Maaherrantalossa Vaasassa. Aluksen rakenetaa Rauma Marine Constructions -telakka.
 Uumajan kunnan ja Vaasan kaupungin omistaman Kvarken Linkin tilaaman aluksen kauppahinta on noin 120 miljoonaa euroa.
 Vaasan kaupunginjohtaja  Tomas Häyry  hehkutti uumajalaisten kanssa tehtyä yhteistyötä allekirjoitustilaisuudessa.
 – Yhteistyö on ollut suoraa, mutkatonta, välitöntä ja erittäin toimivaa. Tämän tapaisessa isossa projektissa kaikki perustuu luottamukseen. Projektissa on ollut paljon koordinoitavaa Suomen ja Ruotsin hallitusten, sekä Brysselin kanssa, eikä se olisi onnistunut ilman hyvää yhteistyötä.
 Luonnos Merenkurkkuun suunnitellusta uudesta laivasta. Kvarken Link AB
 Laivassa on tilaa 800 matkustajalle ja lastikapasiteettia rekoille on 1500 kaistametriä. Laiva on tarkoitus toimittaa huhtikuun loppuun 2021 mennessä.
 Merkittävä tilaus laivanrakennusteolllisuudelle
 Rauma Marine Construction on perustettu vuonna 2014 ja se on kokonaan kotimaisessa omistuksessa. RMC:n ensimmäinen laivatilaus, tanskalaisvarustamon matkustaja-autolautta Hammershus, valmistui Rauman telakalta kesällä 2018.
 Lisäksi RMC on tehnyt Puolustusvoimien kanssa aiesopimuksen neljän Laivue 2020 -korvetin rakentamisesta.
 RMC:n hallituksen puheenjohtaja  Mikko Niini  pitää rakentamissopimusta merkittävänä suomalaisen telakkateollisuuden kannalta.
 – Tämä on suorastaan käsittämättömän merkittävä siinä mielessä, että tämä on melkein kymmenen vuoden tauon jälkeen ensimmäinen kotimainen lauttatilaus.
 Merenkurkun vaikeat talviolosuhteet vaativat laivalta paljon, koska sen on tarkoitus tulla toimeen ilman jäänmurtajien apua. Käytettävyyttä parantaa esimerkiksi kääntyvät potkurit. Aluksen moottoritoimittaja valitaan kilpailuttamalla.
 – Periaate näissä sopimuksissa on aina se, että sopimuksen liitteeksi tehdään vaihtoehtoisten valmistajien luettelo. Kilpailu ratkaisee, kuka tekniikan toimittaa, Niini sanoo.
 Vaasan kaupunginvaltuuston puheenjohtaja Joakim Strand ja Uumajan kunnanhallituksen 1. varapuheenjohtaja Anders Ågren. Tuomo Rintamaa/Yle
 Poliitikot tyytyväisiä
 Vaasan kaupunginvaltuuston puheenjohtaja  Joakim Strand   kiitteli allekirjoitustilaisuudessa hyvin sujunutta yhteistyötä Suomen ja Ruotsin välillä.
 – Haluan nöyränä nostaa hattua sekä Vaasan kaupunginvaltuustolle että Uumajan kunnanvaltuustolle. Se että uskalletaan tehdä yksimielisesti pitkälle tulevaisuuteen kantavia strategisia isoja panostuksia on hurja juttu, Strand sanoi.

Merenkurkun uuden laivan rakentaminen on merkkitapaus: "Tämä on melkein kymmenen vuoden tauon jälkeen ensimmäinen kotimainen lauttatilaus"


Summary: Perhe- ja peruspalveluministeri Annikka Saarikko huomauttaa, että Kaakkois-Suomen tilanne nopeassa hoidossa paranee kokonaisuudessaan.

Perhe- ja peruspalveluministeri  Annika Saarikko  (kesk.) haluaa asettaa ministerityöryhmän päätöksen Kaakkois-Suomen lääkärihelikopterin tukikohdasta mittasuhteisiin.
 Ministerityöryhmän päätös on poikinut Etelä-Karjalasta useita  kanteluita eduskunnan oikeusasiamiehelle , sillä työryhmä  päätti sijoittaa  lääkärihelikopterin Kouvolan Uttiin.
 Päätös tarkoittaa sitä, että kopteri ei ehdi puolessa tunnissa Etelä-Karjalan pohjoispäähän ja osaan Etelä-Savoa. Tämän takia yhteensä 39 000 asukasta Etelä-Karjalassa ja Etelä-Savossa jää kopterin nopean hoidon ulottumattomiin.
 Asiantuntijaryhmä  oli esittänyt  lääkärihelikopterin tukikohdan paikaksi Lappeenrantaa.
 Kaakkois-Suomen tilanne paranee
 Lappeenrannassa maanantaina vieraillut ministeri Annika Saarikko huomauttaa, että nopean hoidon tilanne paranee Kaakkois-Suomessa, vaikka kopteri ei koko aluetta tavoitakaan.
 – Olen todella pahoillani niiden ihmisten puolesta, jotka jäävät nopean palvelun ulottumattomiin, Saarikko viestittää Etelä-Karjalan pohjoispäähän ja osaan Etelä-Savoa.
 Saarikko toivoo samalla, että asiat asetetaan mittasuhteisiin.
 – Tällä hetkellä kaakonkulmalla kenelläkään ei ole näitä palveluja.
 Saarikko huomauttaa vielä, että Lappeenrannassa on laajan päivystyksen sairaala.
 – Se takaa kattava palvelut Etelä-Karjalan alueen ihmisille.
 Voit kuunnella ministerin haastattelun tästä:
 Eksote vetosi vielä ministeriin
 Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiirin johtavat henkilöt vetosivat vielä maanantaina Saarikkoon, jotta tukikohta tulisi Lappeenrantaan.
 Eksoten hallituksen puheenjohtajan  Marja-Liisa Vesterinen  (sd.) kertoo, että keskustelun ohella Saarikon matkaan annettiin kirje.
 – Siinä tähdennetään, että kaikilla asukkailla on oikeus saada nopeita ensihoitopalveluja, Vesterinen sanoo.
 Kirjeen olivat allekirjoittaneet toimitusjohtaja  Pentti Itkonen  ja hallituksen puheenjohtaja Marja-Liisa Vesterinen.

Ministeri Kaakkois-Suomen lääkärikopterista: "Olen todella pahoillani niiden ihmisten puolesta, jotka jäävät nopean palvelun ulottumattomiin"


Summary: Osaamisen tuntuvat erot näkyivät jo esimerkiksi Pisa-tutkimuksessa ennen uutta opetussuunnitelmaa.

Hauhon Eteläisten koulun kuudesluokkalaisilla on uusi projekti: löytöretket. Joku oppilaista muistaa Marco Polon, toinen Kolumbuksen. Sen jälkeen kerrataan maanosat. Kun perusasioita on käsitelty yhdessä opettajan kanssa, oppilaat alkavat etsiä lisää tietoa netistä. Myöhemmin on tarkoitus piirtää tutkimusmatkoja kuvaavia karttoja.
 Tällaisesta eri oppiaineita yhdistävästä "ilmiöoppimisesta" on tullut parissa vuodessa koulujen arkea. Samaan aikaan digilaitteiden hyödyntämistä on lisätty ja opetusta on viety entistä enemmän luokkahuoneiden ulkopuolelle.  Uusi opetussuunitelma  on tuonut mukanaan myös oppilaiden yksilölliset tavoitteet ja oppilaista on tullut entistä enemmän aktiivisia tiedonetsijöitä.
 Uudistuksen tavoite on motivoida jokaista oppimaan. Ylen kyselyn perusteella monen opettajan kokemus on kuitenkin se, että oppilaiden väliset tasoerot ovat luokissa kasvaneet:
 Ylen kysely opettajille ja rehtoreille Ylen kyselyyn vastasi 427 peruskoulun opettajaa ja 180 rehtoria eri puolilta Suomea kysely lähetettiin opetusalan ammattijärjestön OAJ:n ja Suomen Rehtorit ry:n kautta kysely tehtiin marras-joulukuussa 2018
 “Heikoimmat tipahtavat kärryiltä, lahjakkaat ja viitseliäät tekevät ryhmätyöt.” (alakoulun opettaja, Kymenlaakso)
 “Vain harva peruskouluikäinen kykenee pitkäjänteiseen projektityyliseen ja itseohjautuvaan opiskeluun.” (yläkoulun opettaja, Etelä-Savo)
 “Uudet tilaratkaisut, opetusmenetelmät ja sähköiset materiaalit sopivat parhaiten niille lapsille, jotka oppisivat muutenkin hyvin. Heikommassa asemassa olevat lapset harhautuvat entisestään.” (alakoulun opettaja, Uusimaa)
 Opettajilla rehtoreita synkempi näkemys tasoeroista
 Ylen kyselyyn vastanneista opettajista 61 prosenttia on sitä mieltä, että uusi opetussuunnitelma on lisännyt oppilaiden välisiä tasoeroja. Vain 4 prosenttia vastanneista ajattelee, että tasoerot ovat uudistuksen myötä vähentyneet.
 Rehtoreilla on muutoksesta myönteisempi kuva. Kyselyyn vastanneista rehtoreista 56 prosenttia on sitä mieltä, ettei uudistus ole vaikuttanut oppilaiden välisiin tasoeroihin. Heistä neljäsosa ajattelee, että tasoerot ovat uuden opetussuunnitelman myötä kasvaneet.
 Ylen tekemään kyselyyn vastasi 427 peruskoulun opettajaa ja 180 rehtoria. Kysely lähetettiin opetusalan ammattijärjestön OAJ:n ja Suomen Rehtorit ry:n kautta.
 Jaani Lampinen / Yle
 Kyselyn perusteella moni opettaja ajattelee myös,  ettei uusi opetussuunnitelma ole vienyt opetusta oikeaan suuntaan . Rehtorit näkevät uudistuksen paljon myönteisemmin.
 Uuden opetussuunnitelman mukaisesti on opiskeltu alakouluissa syksystä 2016 lähtien. Yläkouluihin uudistus on tullut portaittain, tähän mennessä seitsemänsille ja kahdeksansille luokille.
 Alakoulun rehtori: Opetuksen ydin ei saa hukkua
 Hauhon Eteläisten koulussa rehtorina ja kuudesluokkalaisten opettajana toimivan  Joonas Rokkasen  mielestä opetustapojen muuttuessa on pidettävä tarkasti huolta siitä, että jokainen oppilas saa yhä koulussa vankat perustaidot. Niitä ovat esimerkiksi hyvä luku- ja kirjoitustaito sekä matemaattiset taidot.
 – Jos lähdemme muuttamaan opetusta niin, että ydin hukkuu eikä perusta ole riittävän vahva, on riski, että erot kasvavat, Joonas Rokkanen sanoo.
 Rokkasen mielestä nykyinen opetussuunnitelma on kokonaisuutena hyvä pohja, kunhan opetus pystytään toteuttamaan hyvin. Oppilaiden itseohjautuvuutta ei hänen mielestään saa painottaa liikaa. Opettajan on tuettava oppilaita ratkaisemaan ongelmia itse, mutta samalla ohjattava oppilaita oikeaan suuntaan.
 – Jos korostamme liikaa itseohjautuvuutta, tasoerot voivat kasvaa. Jokainen lapsi kehittyy omaa tahtiaan. Meille kaikille aikuisillekaan itseohjautuvuus ei ole itsestäänselvä asia.
 Rehtori ja luokanopettaja Joonas Rokkanen painottaa, ettei opetuksen ydintä saa hukata, vaikka opetustavat muuttuvat. Jokainen oppilas tarvitsee vankat perustaidot esimerkiksi äidinkielessä ja matematiikassa.   Jaani Lampinen / Yle
 Vanhempien malli ja tsemppi entistä tärkeämpiä
 Moni Ylen kyselyyn vastannut opettaja ja rehtori mainitsee, että oppilaiden välisiä tasoeroja lisäävät monet asiat. Siksi uusien opetusmenetelmien vaikutusta on vaikeaa arvioida.
 Luokissa voi olla paljon erityistä tukea tarvitsevia lapsia, jotka eivät saa riittävää ohjausta. Lasten ja nuorten maailma on muuttunut entistä hektisemmäksi ja oppilaiden keskittymiskyky voi olla heikko. Joidenkin oppilaiden suomen kielen taito on hatara. Myös oppilaiden perheiltään saama tuki vaihtelee.
 “On vielä mahdotonta arvioida opetussuunnitelman vaikutusta tasoeroihin. Jo jonkin aikaa on ollut havaittavissa se, että ekaluokalle tullessa osa lapsista on erittäin taitavia ja osa erittäin heikkoja.” (yläkoulun opettaja, Etelä-Savo)
 “Perheiden keinottomuus sekä rajattomat lapset näkyvät kouluarjessa.” (alakoulun opettaja, Uusimaa)
 Jaani Lampinen / Yle
 Osaamisen erot ovat olleet vahvasti näkyvissä myös ennen uutta opetussuunnitelmaa.  Edellisessä Pisa-tutkimuksessa  suomalaisten 15-vuotiaiden tyttöjen ja poikien osaamisen erot olivat aiempaa selvempiä, samoin alueelliset erot olivat suuria.
 Peruskoulusta valmistuvien taidoissa on vaikkapa äidinkielessä tälläkin hetkellä valtavia eroja. Uuden opetussuunnitelman vaikutukset eivät niissä vielä näy.
 Myös perheen tuen vaikutus oppimiseen on tällä vuosikymmenellä kasvanut. Vanhempien mallilla ja kiinnostuksella lapsen koulutyötä kohtaan on yhteyttä oppimistuloksiin, sanoo yksikön päällikkö  Elina Harjunen  Kansallisesta koulutuksen arviointikeskuksesta.
 – Esimerkiksi kodin kielellinen ympäristö voi olla virikkeinen ja siellä on lukevan aikuisen, lukevan miehen malli. Tai vanhemmat pystyvät auttamaan lapsia vaikka matematiikan tehtävissä, Harjunen sanoo.
 Opetushallitus: "Arvokasta palautetta"
 Mitä sitten Opetushallituksessa ajatellaan siitä, että moni opettaja kokee lahjakkaiden oppilaiden loistavan ja heikkojen putoavan kyydistä?
 – Uudistus on tietysti alkuvaiheessa, koska kaikki vuosiluokat eivät vielä opiskele uusien opetussuunnitelman perusteiden mukaan. Toki tämä on arvokasta palautetta jo tässä vaiheessa, opetusneuvos  Leena Nissilä  Opetushallituksesta sanoo.
 Nissilä kuitenkin toteaa, ettei mielipiteiden perusteella voi tehdä johtopäätöstä tasoerojen kasvusta.
 Uudistuksen tavoitteena on nimenomaan tasa-arvoinen peruskoulu eikä tasoerojen kasvu. Nissilän mukaan opetuksen uudistuksessa korostettiin sitä, että jokaiselle, hitaamminkin oppivalle, löytyisi oma tapa oppia. Paikallisille opetuksen järjestäjille, kouluille ja opettajille annettiin uudistuksessa aiempaa enemmän vapautta siihen, millä tavalla koulutyötä käytännössä toteutetaan.
 Nissilä painottaa, että yhteiskunnassa on käynnissä nopeita muutoksia ja tasoeroihin vaikuttaa myös moni koulun ulkopuolinen asia. Esimerkiksi kouluun tullessa oppilaiden lähtökohdat ovat vaihtelevampia kuin aiemmin.
 – Perusopetuksen haaste näiden erojen tasaamiseen on aiempaa suurempi, Nissilä sanoo.
 Hauhon Eteläisten koulun kuudesluokkalaiset etsivät tietoa löytöretkistä. Jaani Lampinen / Yle
 Leena Nissilän mukaan on selvää, että tasa-arvoisuus on suomalaisessa peruskoulussa jatkossakin hyvin tärkeä tavoite.
 Niin ajattelee myös hauholaiskoulun rehtori Joonas Rokkanen.
 – Se on ihan eri asia kuin tasapäistäminen. Jos lahjakkaat haluavat mennä pidemmälle, heitä täytyy tukea. Kokonaiskuvan pitää kuitenkin olla sellainen, että kaikki pysyvät mukana, Rokkanen sanoo.
 Mikä nykykoulussa mietityttää? Mitä et ymmärrä uudesta opetussuunnitelmasta? Kysy tämän jutun keskustelussa - poimimme aiheita ja etsimme vastauksia myöhemmin ilmestyvään juttuun. Huomioithan, että keskusteluun osallistuminen vaatii   Yle-tunnuksen .

 Lue lisää:
 Opettajat Ylen kyselyssä: Uusi opetussuunnitelma ei vie opetusta oikeaan suuntaan – "Teknologian palvontaa"
 Yle Areena: Miten uusi ilmiöoppiminen toimii kouluissa?
 Opettajat Ylen kyselyssä: lasten keskittymiskyky on huonontunut selvästi – Keskittymistä pitää harjoitella, asiantuntija neuvoo miten
 Edes opettajat eivät aina ymmärrä nykykoululaisten todistuksia – palkitun opettajan mielestä se on merkki siitä, että jotain on vialla
 HS: Tutkimus paljastaa: Koulujen uudet menetelmät heikentävät oppimista merkittävästi

Opetuksen uudistus on lisännyt tasoeroja luokassa, sanovat opettajat Ylen kyselyssä – "Heikoimmat tipahtavat kärryiltä, lahjakkaat ja viitseliäät tekevät ryhmätyöt"


Summary: Tavoitteena on, että haastateltavien sukupuolijakauma olisi sama kuin yhteiskunnassa yleensäkin. Mallia on otettu BBC:ltä.

Kun tiedotusvälineet valitsevat haastateltavia ohjelmiinsa ja juttuihinsa, päätyy kameran ja mikrofonin eteen yhä useimmiten mies. Miehiä ja naisia on kuitenkin yhteiskunnassa suurin piirtein yhtä paljon, joten median asiantuntijavalinnat vääristävät kuvaa todellisuudesta.
 Nyt Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnassa kiinnitetään sukupuolten tasaisempaan edustukseen erityistä huomiota BBC:ltä lainatun 50:50-mallin avulla.
 – Se tarkoittaa käytännössä sitä, että mietimme keneltä kysymme asioita, ketkä ovat asiantuntijoita, miten sukupuolijakauma painottuu uutisissa. Toivottavasti se näkyy myös meidän aiheissa, uutis- ja ajankohtaistoiminnan vastaava päätoimittaja  Jouko Jokinen  kertoo.
 – Tasa-arvoon on vielä matkaa tässä maailmassa, enkä pelkästään puhu sukupuolten tasa-arvosta vaan yleisestä tasa-arvosta. Se lienee suomalaisen yhteiskunnan keskeisiä arvoja ja päämääriä edelleen.
 Jokinen muistuttaa, että tasa-arvo syntyy pienistä teoista.
 – Ei kellään ole jotain laitetta, joka nappia painamalla hoitaisi tasa-arvon kuntoon. Se syntyy pala palalta.
 Hanketta vetävän sisältöpäällikkö  Heikki Valkaman  mukaan tarkoitus on pysähtyä miettimään journalistisia valintoja ja tehdä ne läpinäkyviksi. Ketään ei käsketä vaihtamaan haasteltavia.
 – Pyrimme aina etsimään parhaan haastateltavan. Jos tarvitsemme pääministerin haastatteluun, emme mieti, onko hän mies vai nainen, kutsumme haastateltavaksi pääministerin.
 50:50-hanke on vain yksi tapa seurata tasa-arvon toteutumista. Siinä kirjataan jokaisesta lähetyksestä ja jutusta tieto, oliko haasteltavana vieraana mies vai nainen vai muunsukupuolinen.
 – Toimituksissa pohditaan päivittäin erilaisia journalistisia valintoja. Pääsevätkö kaikenlaiset äänet ja kansalaiset jounalismissamme esiin? 50:50-hanke ei tietenkään ole muista pohdinnoista pois. Senkin sisällä voimme tarkastella, miksi esimerkiksi lapsia koskevissa asioissa naiset ylikorostuvat haasteteltavissa tai turvallisuuspolitiikassa miehet, Valkama toteaa.
 Vetoapua BBC:ltä
 Potkua Ylen hankkeelle haetaan brittien BBC:ltä. Siellä suositun  Outside Source  -ajankohtaisohjelman juontaja  Ros Atkins  kyllästyi miesten yliedustukseen ja alkoi ensin muuttaa omaa ohjelmaansa.
 – Mielestäni varsinkin julkisen palvelun mediayhtiöiden journalismin täytyy edustaa yhteiskuntaa. Jotta toimittajat pystyvät kertomaan ympäröivästä todellisuudesta monipuolisesti, heidän täytyy kuulla kaikkia. Maailmaa ei voi katsoa vain miesten näkökulmasta, Yleisradiossa vieraillut Atkins toteaa.
 Ros Atkins Yle
 Atkinsin aloitteesta alkanut 50:50-malli on levinnyt paitsi BBC:n muihin toimituksiin, myös muihin maihin kuten Yhdysvaltoihin ja Australiaan.
 Ylen Uutis- ja ajankohtaisohjelmissa on aikaisemminkin kiinnitetty asiaan huomiota. BBC tarjoaa kuitenkin hyvää vetoapua, päätoimittaja Jokinen toteaa.
 – BBC:llä on hyvä ohjelma ja hyviä malleja siihen, miten toimia. He ovat myös saaneet aikaan paljon uutta toimintaa ja tasa-arvo on toteutunut aivan mainiosti heidän työssään.

Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminta: Haastateltavien valinnassa tavoitteena sukupuolten tasa-arvo


Summary: Aluksissa olleiden miehistön jäsenten kerrotaan hypänneen mereen paetessaan liekkejä. Aluksissa oli yhteensä noin 30 henkilöä.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Ainakin 14 ihmistä on kuollut kahden aluksen tulipalossa Kertšinsalmella lähellä Krimin niemimaata, kertovat pelastusviranomaiset venäläiselle uutistoimisto TASSille.
 Aluksissa olleiden miehistön jäsenten kerrotaan hypänneen mereen. Pelastustyöt ovat käynnissä turmapaikalla.
 Venäläistietojen mukaan alukset kuljettivat nestemäistä kaasua. Tulipalo sai alkunsa, kun miehistö oli siirtämässä aluksesta toiseen polttoainetta.
 Aluksissa oli yhteensä noin 30 henkilöä. Venäjän liikenneministeriön mukaan alusten miehistö on kotoisin Intiasta ja Turkista.
 Yle Uutisgrafiikka
 Molemmat alukset purjehtivat Tansanian lipun alla.

Videolinkki: Useita kuollut kahden aluksen tulipalossa  Kertšinsalmella lähellä Krimin niemimaata


Summary: Yle vieraili Nairobin somalialaisessa lähiössä, jonne moni on paennut nimenomaan Al-Shabaabin terroria.

Kun Kenian pääkaupungin Nairobin myllertävästä keskustasta kulkee hieman itään, tuntuu kuin tulisi ihan eri kaupunkiin.
 Eastleighn lähiötä kutsutaankin Pikku-Mogadishuksi, koska väestö koostuu enimmäkseen somaleista tai somalinsukuisista kenialaisista.
 Eastleigh on Nairobin vilkkaimpia talouskeskuksia. Kaupunginosassa on kauppakeskuksia vieri vieressä ja kaduilla myyntikojuja niin tiheään, että ne ovat lähes päällekkäin.
 Nairobilaiset ympäri kaupunkia tulevat tänne ostamaan elektroniikkaa, Dubaista tuotuja merkkivaatteita ja päivittäistavaroita.
 Pienissä kahviloissa juodaan teetä kamelimaidolla ja kadulla voi ostaa vahvaa etiopialaista kahvia ja mietoa huumetta khatia.
 Kauppa on kuitenkin kärsinyt viime viikon terrori-iskusta. Somalialaisen terrorijärjestön Al-Shabaabin hyökkäys hotelli- ja toimistoalueelle vauraassa Westlandsin kaupunginosassa  tappoi ainakin 21 ihmistä .
 Se levitti Eastleighssä pelkoa.
 "Tarvitsemme rauhaa ja rakkautta"
 Täällä tiedetään, miten terrori-iskun jälkeen yleensä käy: syyttävä sormi osoittaa Eastleightä. Tässäkin iskussa ainakin yksi tekijöistä oli kotoisin lähiöstä.
 Siksi asukkaat pelkäsivät, että terroristit tulisivat Eastleighiin, ja että turvallisuusjoukot seuraisivat perässä.
 – Pelkäsimme, että terroristit yrittäisivät piilottautua tänne Eastleighiin. Täällä asuu niin paljon somaleja, sanoo vaatteita myyntikojussaan järjestelevä  Muna Musa .
 18-vuotias Musa oli töissä yhdessä kauppakeskuksista sijaitsevassa kojussaan myös viime tiistaina, kun useamman kilometrin päässä olevaan DusitD2-hotelliin hyökättiin.
 – Täällä kävi kauhea kuhina, kaikki alkoivat puhumaan toisilleen iskusta. Näin Facebookista ja Youtubesta mitä tapahtui. Ihmiset pelästyivät, laittoivat kauppansa kiinni ja lähtivät kotiin ettei tulisi ongelmia, hän sanoo.
 Ongelmilla hän tarkoittaa, että moni pelkäsi sekä Al-Shabaabia että turvallisuusjoukkoja.
 Muna Musa auttaa äitiään vaatemyynnissä Eastleighssä Nairobissa. Fredrik Lerneryd
 Muna Musa on syntynyt Keniassa ja on maan kansalainen. Hän kertoo kokeneensa siitä huolimatta paljon syrjintää taustansa ja uskontonsa takia.
 Koulussa kavereiden vanhemmat käskivät ottamaan etäisyyttä, sillä hänestä saattaisi koitua ongelmia.
 – Aina, kun tapahtuu jotain huonoa, syytetään somaleja. Mutta vihaa levittävät eivät tajua, että ne terroristit ajattelevat vain omaa etuaan ja rahaa. Olen todella surullinen iskusta, ihmisiä tapettiin täysin ilman syytä. Tarvitsemme nyt rauhaa ja rakkautta, hän sanoo.
 Ebrahim Galgalo kysyy leikkisästi, miksi Eastleighn asiat kiinnostavat mediaa vain terrori-iskujen jälkeen. Fredrik Lerneryd
 Al-Shabaab muuttaa taktiikkaa
 Terrori-iskut Keniassa ovat lisääntyneet sen jälkeen, kun maa lähetti joukkojaan Somaliaan taistelemaan Al-Shabaabia vastaan vuonna 2011. Myös Eastleigh on kokenut tuhoisia iskuja, muun muassa vuonna 2014.
 Nairobin tuhoisin terrori-isku vaati kymmeniä ihmishenkiä syksyllä 2013. Silloin Al-Shabaab iski Westgate-kauppakeskukseen, joka myös sijaitsee Westlandsissa.
 Sen jälkeen Kenia  pyrki sulkemaan Dadaabin  valtavan pakolaisleirin, koska iskuja oli hallituksen mukaan suunniteltu sieltä. Korkein oikeus kuitenkin esti yritykset, ja Dadaabissa asuu edelleen reilut 200 000 pakolaista, lähinnä Somaliasta.
 Muna Musa kuuluu Kenian muslimivähemmistöön. Noin kymmenesosa kenialaisista on muslimeja, suurin osa asuu rannikkoseudulla. Fredrik Lerneryd
 Westgaten iskua seurasi myös täsmäiskuja somali- ja muslimiväestöä vastaan.  Ihmisoikeusjärjestöt ovat  syyttäneet Kenian turvallisuusjoukkoja mielivaltaisista pidätyksistä, raiskauksista, kidutuksista ja murhista.
 International Crisis Groupin  viime syyskuussa julkaisemassa raportissa  todetaan, että kaikki tämä vain kiihdytti Al-Shabaabin värväyksiä.
 Samassa raportissa kerrotaan, että Al-Shabaab on hieman muuttanut taktiikkaansa.
 Järjestö on pirstaleisempi, värvää enemmän paikallisväestöä ja on levinnyt Keniasta kohti Tansaniaa ja sen eteläisiä osia. Al-Shabaab on myös sekaantunut Mosambikin pohjoisosissa olevaan konfliktiin.
 Al-Shabaab ei Keniassakaan värvää pelkästään somalitaustaisia, vaan on yhä enemmän keskittynyt kenialaisten värväämiseen.
 Viime viikon iskun tekijät olivat mediatietojen mukaan Kenian kansalaisia – yksi oli Kenian armeijan sotilaan poika. Uhreista muutamalla oli puolestaan somalialaista taustaa – muun muassa kaksi veljestä menehtyi.
 Kenian somalit ovat joutuneet ristituleen hallituksen ja Al-Shabaabin välisessä taistelussa. Fredrik Lerneryd
 Trump lisännyt lennokki-iskuja Somaliassa
 Eastleighin ilma täyttyy äänten sekasoinnuista. Autojen ja bussien tööttäykset kietoutuvat megafonien mainoshuutoihin, afrikkalaisiin rytmeihin ja kukkojen kieuntaan.
 Kauppakeskukseen kavereita tapaamaan tullut  Hussein Barug  on surullinen siitä, että pelko on jälleen levinnyt nairobilaisissa.
 Kaupankäynti kärsii, kuten myös Kenian turismi.
 – Terroristeilla ei ole rotua, väriä tai heimoa. He ovat läpeensä pahoja ihmisiä ja uhka koko ihmiskunnalle. Meidän pitää kukistaa heidät yhteisenä rintamana, hän sanoo.
 Hussein Barugilla ei ole Kenian kansalaisuutta, mutta johtaa somalialaisten opiskelijoiden järjestöä Keniassa. Fredrik Lerneryd
 Tiistain isku DusitD2-hotellikompleksiin kesti lähes 20 tuntia. Kun se oli ohi, presidentti  Uhuru Kenyatta  lupasi, että he löytävät jokaisen, joka oli sekaantunut iskuun joko rahallisesti, suunnittelussa tai itse teossa.
 Al-Shabaab sanoi iskun jälkeen, että syynä oli presidentti  Donald Trumpin  päätös siirtää maan suurlähetystön Jerusalemiin, joka on myös muslimien pyhä kaupunki.
 Trumpin presidenttiyden aikana Yhdysvallat on tehnyt yhä enemmän lennokki-iskuja Somaliaan. Viime vuonna Kenian tukemissa iskuissa tapettiin yli 300 epäiltyä Al-Shabaabin taistelijaa.
 Lauantaina kuoli noin 50 Al-Shabaabin  taistelijaa lennokki-iskussa, joka oli kosto terroristijärjestön lauantaiaamuna tekemälle iskulle Somalian armeijan tukikohtaan.
 Vaikka lennokki-iskut heikentävät järjestöä, ne myös antavat heille pohjaa uusien jäsenien värväämisessä,  arvioivat asiantuntijat .
 Al-Shabaab on menettänyt lähes kaikki kontrolloimansa maa-alueet, mutta kylvää edelleen valtavaa tuhoa Somaliassa. Syksyllä 2017 yli 500 ihmistä sai surmansa terrori-iskussa pääkaupungissa Mogadishussa.
 Abdul Nasir Sayyed on asunut Eastleighssä muutaman vuoden. Hän loukkaantui terrori-iskussa Somaliassa vuonna 2010. Fredrik Lerneryd
 Surua ja järkytystä
 Eastleighssä moskeijan rukoushuudon viimeiset soinnut kimpoavat rakennusten välissä ja häviävät lopulta kaukaisuuteen. Aurinko on jo matalalla ja moskeijasta virtaa ihmisiä.
 Abdul Nasir Sayyed  kävelee kepin turvin. Hän ontuu vahvasti.
 – Terrori-isku vaikutti syvästi yhteisöömme, olemme järkyttyneitä ja surullisia, hän sanoo.
 Vanha mies pakeni Somaliasta Keniaan muutama vuosi sitten. Hän joutui Mogadishussa keskelle  Al-Shabaabin terrori-iskua Muna-hotellissa  vuonna 2010 ja sai osuman jalkaansa.
 Iskussa poliitikkojen suosimaan hotelliin sai surmansa 32 ihmistä, joista yksitoista oli somalialaisia kansanedustajia. Samat ongelmat, jotka Al-Shabaab tuotti meille Somaliassa, se on nyt tuonut tänne, Sayyed sanoo.
 – Tietenkin täälläkin on suuria ongelmia, mutta viranomaiset ottavat usein somalit silmätikukseen. He eivät tunnu ymmärtävän, että samat ihmiset jotka tekivät tämän minulle tekivät nyt iskun hotelliin, hän sanoo ja osoittaa jalkaansa.

Nairobin somalilähiössä pelätään sekä kosto- että terrori-iskuja – "Aina kun tapahtuu jotain huonoa, syytetään somaleja"


Summary: Leipomo oli käyttänyt valmistamiseen laktoositonta maitoa, vaikka sitä ei karjalanpiirakan sisällä olevassa riisipuurossa saa olla.

Euroopan unionin nimisuojajärjestelmä elintarvikkeille

Vähälaktoosiset ja laktoosittomat maitotuotteet

Tästä on kyse Karjalanpiirakan saa valmistaa vain tietyllä reseptillä. Viranomaisen on valvottava, että reseptiä noudatetaan. Karjalanpiirakka sai hakemuksen jälkeen EU:n nimisuojan vuonna 2003.
 Joensuun Uimaharjussa pienen Viipukan leipomon yrittäjä  Merja Kinnunen  on ihmeissään. Leipomossa on vuosikausia tehty karjalanpiirakoita hänen mielestään perinteisellä ja hyväksi havaitulla tavalla. Nyt karjalanpiirakka-nimisen tuotteen myyminen loppuu.
 Syynä on Ruokaviraston eli entisen Elintarviketurvallisuusvirasto Eviran vaatimus, jonka mukaan karjalanpiirakan valmistukseen saa käyttää vain niitä ainesosia, joita EU:n nimisuojajärjestelmässä on karjalanpiirakalle hyväksytty.
 Kinnusen leipomossa on piirakoiden valmistukseen käytetty laktoositonta voita ja maitoa, joita karjalanpiirakoiden valmistamiseen ei ole hyväksytty.
 Mikäli valmistamanne piirakat eivät täytä karjalanpiirakan nimisuojajärjestelmän mukaisia vaatimuksia, niitä ei saa markkinoida karjalanpiirakkana, vaan tuotteen valmistustapa on muutettava nimisuojan mukaiseksi tai tuote on markkinoitava muulla nimellä.  Pohjois-Karjalan ympäristöterveyden kirje
 Terveysviranomaiselta tullut kirje otettiin leipomossa järkytyksellä vastaan.
 – Tämän kuun loppuun mennessä piti olla toimenpiteet tehty, että miten on nimeä tai reseptiä muutettu, kertoo Merja Kinnunen.
 Yrittäjä ei alkanut pulikoida vastaan, vaan teki muutokset vielä samana päivänä. Karjalanpiirakka nimet vaihtuivat riisipiirakaksi ja perunapiirakaksi.
 Nimisuoja vaatii tietyn reseptin
 Karjalanpiirakka  sai EU:n nimisuojan   Aito perinteinen tuote  vuonna 2003. Tuolloin määriteltiin, että karjalanpiirakan täyte on pääsääntöisesti ohra- tai riisisuurimoista keitettyä puuroa, perunasosetta tai survottuja kasviksia. Mikäli täytteenä on riisipuuroa, täytyy se määritelmän mukaan valmistaa riisiryyneistä sekä vedestä tai maidosta. Paistetuttujen piirakoiden voiteluun saa käyttää vain voita, öljyä, vesi-maitoseosta tai kananmunaa.
 Ongelmana on se, että laktoositon maito ei EU:n määritelmän mukaan ole maitoa, koska siitä puuttuu maidolle olennainen osa laktoosi. Kaupoissakaan ei nykyään enää myydä laktoositonta maitoa, vaan tuote on nimeltään maitojuoma.
 Karjalanpiirakan tekemiseen saa määritelmän mukaan käyttää maitoa, joten maitojuoma ei voi olla sen raaka-aine.
 Kaupan hyllyllä teollisesti valmistetut piirakat eivät ole karjalanpiirakoita. Petri Kivimäki/Yle
 Ruokaviraston ylitarkastaja  Mika Varjonen  kertoo, että EU:n komissio teki Suomessa vuonna 2015 tarkastuskäynnin, jolla selvitettiin nimisuojan toteutumista. Tuolloin selvisi, että nimisuojaa ei Suomessa tarpeeksi hyvin valvota.
 Niinpä vuonna 2017 silloinen Elintarviketurvallisuusvirasto Evira päätti tehostaa nimisuojan piirissä olevien tuotteiden valvontaa. Sen kohteeksi tuli myös karjalanpiirakka.
 – Silloin huomattiin, että ihan kaikissa paikoissa, joissa karjalanpiirakka-nimistä tuotetta myydään, sitä ei ole valmistettu nimisuojan reseptin mukaisesti, kertoo ylitarkastaja Mika Varjonen.
 Karjalanpiirakan valmistamiseen oli joissakin paikoissa käytetty reseptin vastaisesti esimerkiksi laktoositonta maitoa tai maitojauhetta.
 Ristiriitainen tilanne
 Ruokaviraston ylitarkastaja Mika Varjosen mukaan tilanne on siinä mielessä erikoinen, että viranomainen ei ole alkujaan määrännyt, mitä ainesosia karjalanpiirakassa saa käyttää tai miten se pitää valmistaa.
 Nimisuojaa haki Pohjois-Karjalan maaseutukeskuksen maa- ja kotitalousnaisten piirikeskus, joka oli laatinut karjalanpiirakan valmistamisesta  tarkan määritelmän .
 Oikeiden karjalanpiirakoiden valmistukseen ei voi käyttää maitojauhetta eikä laktoositonta maitoa.  Salla Syvänen / Yle
 Ennen hyväksymistä reseptiin olivat saaneet ottaa kantaa alan yritykset niin Suomessa kuin muissakin EU-maissa.
 – Sen jälkeen kun nimisuoja on hakijan haluamalla tavalla EU:ssa hyväksytty, on viranomaisen tehtävä valvoa, että sitä myös noudatetaan ja toteutetaan, kertoo Varjonen.
 Karjalanpiirakka on EU:ssa määritelty niin sanotuksi  aidoksi perinteiseksi tuotteeksi . Sillä määritelmällä on ylitarkastaja Mika Varjosen mukaan tarkoitus suojata pieniä tuottajia, jotka tekevät tuotteitaan perinteisellä tavalla.
 – Tällä yritetään nimenomaan tukea pieniä yrityksiä, jotka sijaitsevat kaukana kasvukeskuksista, ja joille on uhkana, että isot firmat voisivat massatuottaa heidän tuotteitaan ja viedä markkinat, sanoo Mika Varjonen.
 Karjalanpiirakan nimisuoja on ollut voimassa jo yli 15 vuotta. Ylitarkastaja Mika Varjosen mukaan yrityksillä on ollut aikaa saattaa karjalanpiirakka-asia kuntoon, sillä poikkeamat reseptistä ovat olleet tiedossa jo vuosia.
 Hyväksyttäisiinkö laktoositon maito?
 Nimisuojan hakijalla on mahdollisuus jälkeenpäin hakea muutosta nimisuojaan. Ei ole kuitenkaan itsestäänselvyys saada laktoositon maito mukaan reseptiin.
 – Sitten pitää pohtia sitä, että onko se laktoositon maito karjalanpiirakan perinteinen valmistusosa. Pitää myös pohtia sitä, että onko välttämätöntä saada kaikkia perinnetuotteita laktoosittomina, sanoo Ruokavirastosta ylitarkastaja Mika Varjonen.
 Kun nimisuoja on hakijan haluamalla tavalla EU:ssa hyväksytty, on viranomaisen tehtävä valvoa, että sitä myös noudatetaan.  Ylitarkastaja Mika Varjonen, Ruokavirasto
 Mika Varjosen mukaan karjalanpiirakoita valmistamiseen voi kuitenkin käyttää vähälaktoosista maitoa, joita kaupoissa myydään muun muassa Hyla- tai Into-tuotemerkeillä. Myös laktoositonta voita saa karjalanpiirakan voiteluun käyttää, koska voin määritelmä ei muutu, vaikka siitä laktoosi poistettaisiinkin.
 Laktoosittomina myytäviä karjalanpiirakan kaltaisia tuotteita voi myydä esimerkiksi nimillä riisipiirakka, perunapiirakka, piirakka, piironen tai melkeinpä mikä tahansa muu kuin karjalanpiirakka. Kauppojen hyllyillä nimikirjo on jo tätä nykyä hyvin laaja.
 EU:n aito perinteinen tuote -nimisuoja on suomalaisista tuotteista karjalanpiirakan lisäksi sahdilla ja kalakukolla. Tunnettuja ulkomaalaisia tuotteita, joilla on nimisuoja, ovat muun muassa feta- ja parmesan-juustot.
 Piirakanteko jatkuu
 Viipukan leipomossa Joensuun Uimaharjussa karjalanpiirakoita rypytetään edelleen entiseen tahtiin. Reseptit ovat säilyneet ennallaan, mutta nimet muuttuneet.
 Riisipiirakan puuro on tehty laktoosittomaan maitoon ja voitelussa on laktoositonta voita. Laktoosittomana yrittäjä Merja Kinnunen haluaa piirakoita edelleen tehdä, koska suuri osa asiakkaista pyytää laktoosittomia piirakoita.
 – Minusta se on samaa lehmästä tullusta maitoa, siinä vaan ei ole laktoosia, puuskahtaa Kinnunen.
 Kinnunen ihmettelee myös, miksi esimerkiksi riisi on hyväksytty karjalanpiirakan raaka-aineeksi, kun riisiä ei Suomessa ole ikinä kasvanut.
 – Me tehdään kaikki käsin ja käytetään hyviä raaka-aineita. Mutta ei sitten olla enää karjalanpiirakoiden tekijöitä, sanoo Viipukka-leipomon yrittäjä Merja Kinnunen.
 Lue seuraavaksi:   EU:n nimisuoja kääntyi itseään vastaan: Suomen kuuluisin kalakukko ei ole kalakukko

Laktoositon maito oli liikaa viranomaiselle – pienleipomon lopetettava vuosia jatkunut karjalanpiirakan myynti välittömästi


Summary: Suomalaiset kuvittelevat olevansa rationaalisia äänestäjiä, mutta todellisuudessa ehdokas valitaan intuitiolla.

Suomalaiset ovat tunnetusti puolueuskollista kansaa.
 Moni äänestää samaa puoluetta ja jopa samaa ehdokasta vaaleista toiseen.
 – Tuttua ehdokasta on helpompaa äänestää, pohtii politiikan tutkija  Sami Borg  Tampereen yliopistosta.
 Silti, kun eduskuntavaaleihin on vielä kolmisen kuukautta aikaa, vasta alle puolet äänioikeutetuista tietää, ketä aikoo äänestää.
 Illalla  A-studiossa  kysytään, millä keinoin eduskuntavaalit voitetaan.
 Joka kymmenes äänestäjä valitsee ehdokkaan vasta vaalipäivänä. Alle viikkoa ennen vaaleja päätöksen tekee 14 prosenttia äänestäjistä.
 Luvut perustuvat Taloustutkimuksen pari vuotta vanhaan selvitykseen.
 – Viimeisen viikon aikana ehdokas pystyy vielä joko voittamaan tai häviämään vaalit, kiteyttää tutkimusjohtaja  Sakari Nurmela  Kantar TNS:stä.
 Enemmistö ajattelee äänestävänsä asiapohjalta – mutta intuitiolla on paikkansa
 Omasta mielestään suomalaiset äänestäjät ovat varsin asiakeskeisiä.
 Kun Taloustutkimus viime syksynä selvitti tärkeimpiä ehdokasvalintaan vaikuttavia ominaisuuksia, top kolmoseen ylsivät ehdokkaan asiantuntemus, poliittiset tavoitteet ja vaaliohjelma sekä ehdokkaan edustama puolue.
 Äänestäjä ei aina osaa arvioida ehdokasvalintaan johtaneita tekijöitä yksinomaan rationaalisesti, Taloustutkimuksen  Juho Rahkonen  muistuttaa.
 – Lopulta päätös tehdään intuitiolla.
 Tärkeää onkin mahdollisuus samaistua ehdokkaaseen.
 – Ajatellaan, että se varmaan ajaa minunkin etua, koska se on samankaltaisessa elämäntilanteessa. Tällä perusteella tein itse äänestyspäätöksen viime vaaleissa, Rahkonen myöntää.
 Äänestäjien mielestä merkittävimpiä teemoja uudelle eduskunnalle ovat sairaiden hoito, vanhusten hoito sekä nuorten syrjäytyminen, selvisi Kunnallisalan kehittämissäätiön tilaamasta  tuoreesta selvityksestä .
 Heti niiden jälkeen eniten kiinnostivat työttömyys, koulutusasiat sekä energian saatavuus ja hinta.
 Varsinaisia vaaliteemoja tärkeämpää on se, miten ehdokkaat teemoista puhuvat.
 – Teemat ovat niin vaikeita ja isoja, että meidän tavallisten ihmisten on tosi hankalaa ymmärtää niitä. Ehdokkaista vahvoilla on se, joka kykenee luomaan luottamuksen tunteen, kertoo Sakari Nurmela.
 Jos luotettavan oloista ehdokasta ei oman puolueen listoilta kotivaalipiiristä löydy, jää ääni helposti kokonaan antamatta.
 – Aika harvoin vaihdetaan puoluetta ideologisesti kauas siitä, mihin on joskus elämässä päädytty. Ei se ole semmonen homma kuin auton vaihto, Nurmela pohtii.
 Tieto tulee useimmiten yhä telkkarista – kavereita ei kuunnella
 Ehdokasvalinnan tueksi tietoa haettaessa Ylen tv-uutiset ovat suomalaisille ykkönen, ilmeni Taloustutkimuksen vuonna 2016 tekemästä kyselystä.
 Toisena olivat verkon uutissivustot ja kolmantena painetut sanomalehdet.
 Myös alle 25-vuotiaista äänioikeutetuista joka neljäs nostaa Ylen Tv-uutiset tärkeimpien politiikan seuraamisen tietolähteiden joukkoon.
 Tutkimustulos ei kuitenkaan kerro koko totuutta.
 – Se, mistä saadaan tietoa politiikasta ja ehdokkaista äänestyspäätöksen tueksi, on hyvin vahvasti jakautunutta, Taloustutkimuksen Rahkonen kertoo.
 Perinteisen median lisäksi osalle äänestäjistä erityisesti sosiaalinen media ja vaalikoneet ovat tärkeitä tiedonlähteitä.
 Vaalikoneiden merkitys korostuu erityisesti nuoremmilla äänestäjillä. Melkein 70 prosenttia 18–30-vuotiaista ajattelee  vaalikoneiden olevan luotettavia ja nopein tapa hankkia tietoa ehdokkaista .
 Sosiaalinen media on tärkein politiikan tiedonlähde 63 prosentille alle 25-vuotiaista ja vielä melkein puolelle 25-34-vuotiasta, tätä vanhemmilla sen merkitys vähitellen vähenee.
 Yli 65-vuotiaista enää vain prosentti vastaa sosiaalisen median kuuluvan tärkeimpien tiedonlähteiden joukkoon.
 – Tuttavien ja läheisten merkitys on tietoa etsittäessä huomattavasti tiedotusvälineiden ja vaalikoneiden merkitystä pienempi, kertoo Sami Borg.
 A-studiossa tänään: Millaisella kampanjalla eduskuntavaalit voitetaan? Juontajana Sakari Sirkkanen, vieraina johtava politiikan asiantuntija Erkka Railo MustReadista ja erikoistutkija Jenni Karimäki Eduskuntatutkimuksen keskuksesta Turun yliopistosta #yleastudio  Katso suorana kello 21 alkaen .
 Oletko vaihtanut puoluekantaasi? Keskustele alla.
 Lue lisää:
 Analyysi: Kosiskelu kolmella rintamalla voi vaarantaa demareiden etumatkan – Jos puolue kumartaa yhtäälle, se pyllistää toisaalle
 Etkö tiedä, miten äänestät eduskuntavaaleissa? Olet puolueiden tutkimustyön pääkohde

Eikö ole hajuakaan, ketä äänestää eduskuntavaaleissa? Et ole yksin


Summary: Kulttuuritoimittaja Jonni Aromaa lähti katsomaan Iron Sky -elokuvan jatko-osaa ja pettyi pahan kerran.

Elokuvateatterit & elokuvien esittäminen

Juuri nyt en haluaisi olla  elokuvaohjaaja  Timo Vuorensolan  tai elokuvatuottaja  Tero Kaukomaan  saappaissa. Viime keskiviikkona Suomessa maailmanensi-iltansa saanut  Iron Sky  -elokuvan jatko-osa on mitä ilmeisimmin floppi. Ainakin Suomessa.
 Iron Sky The Coming Race (2019) keräsi avausviikolla vain noin 15 000 katsojaa . Se on todella vähän elokuvalle, jonka tekijät muistuttavat joka käänteessä, miten tärkeitä Iron Sky -tuoteperheen fanit ovat heille. Mihin te katositte? Eikö teitä ole Suomessa jäljellä tämän enempää?
 Ensimmäinen  Iron Sky  (2012) sai avausviikolla (pääsiäinen) kotimaan teattereissa noin 70 000 katsojaa. Se on yli neljä kertaa enemmän kuin jatko-osan katsojamäärä samassa ajassa.
 Iron Sky -saagan avainhenkilöt , Vuorensola ja Kaukomaa, vierailivat  Ylen aamu-tv:ssä  viime perjantaina. He vaikuttivat kaikin puolin toiveikkailta uuden elokuvansa suhteen. Kaukomaa maalasi edessä avautuvia myönteisiä näkymiä.  Iron Skyn  jatko-osa pääsee teatterilevitykseen muissa Pohjoismaissa, saksankielisessä Euroopassa, Ranskassa ja Britanniassa, mutta kukaan meistä ei vielä tiedä, mitä se käytännössä tarkoittaa. Siis millaisiin saleihin Iron Skyn jatko-osa päätyy, ja kuinka moni on valmis maksamaan elokuvasta, joka on todella huono.
 Iron Sky The Coming Race  on itse asiassa yksi huonoimpia elokuvia, joita olen koskaan nähnyt. Ja olen nähnyt aika monta elokuvaa.
 En millään tahdo uskoa , että elokuva tuplaisi maailmanlaajuisesti ensimmäisen elokuvan katsojaluvut, kuten Kaukomaa toivoo. Ensimmäistä osaa kävi tiettävästi katsomassa noin miljoona ihmistä eri puolilla maailmaa.
 Iron Sky The Coming Racen  suurin ongelma on tarina. Se ei toimi. Vuorensola rakastaa salaliittoteorioita, ja niihin koko Iron Sky -läppä perustuu. Ohjaaja vie meidät tällä kertaa maapallon onttoon ytimeen, jossa odottaa tarunhohtoinen Graalin malja. Sen taikavoima voisi pelastaa ydintuhoa kuuhun paenneet maan viimeiset asukkaat.
 Mutta kun kehnon tarinan lisäksi elokuvan henkilöt on tehty pahvista, mielenkiinto koko elokuvaan katoaa, eivätkä elokuvan kököiltä tuntuvat animoidut dinosaurukset yhtään helpota tilannetta.
 Miksi ihmeessä käsikirjoitus  on tilattu Vuorensolan kaverilta, amerikkalaiselta  Dalan Mussonilta?  Eikö tältä planeetalta tosiaan löytynyt ketään muuta?
 Ainakaan elokuvateollisuuden vaikutusvaltainen julkaisu Hollywood Reporter ei tunnu tietävän miehestä juuri mitään.
 Iron Sky -elokuvan jatko-osaa markkinoidaan pikimustalla huumorilla höystetyksi elokuvaksi, mutta sitä se ei ole. Kyse ei edes ole mustasta huumorista, vaan pieleen menneestä dialogista, jota ei olisi koskaan pitänyt päästää tuotantoon.
 Suomalaisille on kirjoitettu elokuvaan muutama irtovitsi , jotka eivät naurata. En ymmärrä, mitä presidentti Kekkosen oloinen känninen ja kiroileva mies tekee illallisilla, joilla joukkomurhista tunnetut maailmanhistorian hirmuvaltiaat kohtaavat.
 Vuorensolan puoliso  Annika Vuorensola  on kirjoittanut rehelliseltä tuntuvan historiikin  Iron Sky The Coming Race – sensuroimaton syntytarina  (Like, 2019) elokuvan jatko-osan teosta. Ei käy Vuorensolaa eikä Kaukomaata kateeksi. Niin moni iso asia meni pieleen prosessin aikana, kunnes kiinalaiset astuivat kuvaan.
 Kaukomaa myi kiinalaiselle tuotantoyhtiölle oikeudet erilliseen kiinalaiseen Iron Sky -elokuvaan, jonka Vuorensola ohjasi. Kauppa ilmeisesti kannatti, sillä niillä rahoilla maksettiin myös jatko-osan kuluja.
 Ai niin,  Iron Sky The Coming Race  alkaa Putinin (Kari Ketonen) tanssilla. Sillä pedataan katsojia elokuvatrilogian kolmanteen osaan.
 Tänään tuntuu vahvasti siltä, että sitä ei tule.

Analyysi: Iron Sky -vitsi väljähti, eivätkä sitä pelasta ehkä edes kiinalaiset


Summary: Uudella tavalla annosteltavan korvaushoitolääkkeen uskotaan helpottavan opioidiriippuvaisten arkea.

Opioidiriippuvainen Niina (nimi muutettu) on käynyt korvaushoitoklinikalla useita kertoja.
 Tänään tilanne on kuitenkin aivan uusi. Kouvolalainen Niina on valittu kokeilemaan uutta korvaushoidon lääkevalmistetta ensimmäisten joukossa.
 – Onhan tämä jännittävää. Ei ole mikään ohut neula, nuori nainen kommentoi nähdessään injektioruiskun.
 Kaksi vuotta sitten, kun Niinan korvaushoito alkoi, hän kävi klinikalla hakemassa vieroitusoireet poissa pitävän lääkkeen joka päivä. Lääkkeen jakavan työntekijän kuului myös valvoa, että tabletti ehtii liueta Niinan kielen alta.
 Uudessa valmisteessa vaikuttava lääke on sama buprenorfiini kuin ennenkin, mutta sen sijaan, että lääke otettaisiin suun kautta päivittäin, se annetaan nyt ruiskeena kerran viikossa.
 Haastateltavan nimi on muutettu, jotta häntä ei tunnistettaisi jutusta. Kaikki Niinan lähipiirissä eivät tiedä, että hän on korvaushoidossa.
 Juulia Tillaeus / Yle
 Päihteet saivat kuulumaan joukkoon
 Niina oli viisitoista, kun huumeidenkäyttö alkoi nuoruuden kokeiluista. Viihdekäytössä tuli Niinan mukaan kokeiltua kaikkea mahdollista.
 – Jollain tapaa en sulautunut joukkoon. Oli teini-iän ahdistusta. Ja kun minua ei ymmärretty, koin sen niin, ettei minua haluttu auttaa.
 Lohtu löytyi uusista, Niinaa paljon vanhemmista kaveriporukoista. Siellä liikkuivat myös huumausaineet.
 – Tunsin vihdoin kuuluvani johonkin. Lääkitsin päihteillä sitä teini-iän myllerryksen pahaa oloa.
 Täysi-ikäisyyden kynnykselle ehdittyään Niina käytti pääasiassa subutexia, mutta myös amfetamiinia ja bentsodiatsepiinejä.
 – Totta kai oli myös kokeilunhalu. Koska se oli kiellettyä, se oli cool. Kaikki se rikolliselämä oli hohdokasta, kuin elokuvasta: "vau, tuo on nyt rötöstellyt jotain", Niina kertoo silloisen kaveripiirin houkutuksesta.
 Kaoottinen arki
 Nuori nainen kuvailee entistä arkeaan kaoottiseksi.
 – Asuntoa oli vaikea pitää, kämpät lähtivät alta. Ihmissuhteet olivat sekalaisia. Jälkeenpäin ajatellen ystäviä ei ollut.
 Huumeidenkäyttönsä Niina maksoi myös diilaamalla huumeita. Myös vanhemmiltaan ja ystäviltään hänen onnistui ruinasi rahaa milloin milläkin verukkeella.
 – Keksin tekosyitä. Väitin, että nyt ei ole ruokaa, rahat olivat menneet milloin mihinkin pakollisiin hankintoihin tai että sosiaalitoimi sössi ja pitäisi vuokra maksaa.
 Välit vanhempiin ja sukulaisiin säilyivät, koska Niina ei koskaan jäänyt suoranaisesti kiinni.
 – Ihmeen hyvin onnistuin piilottamaan käyttöni. Kyllähän he tavallaan varmaan tiesivät koko ajan jollain tasolla. Eivät vain halunneet myöntää sitä. Ennen kuin sitten kun kerroin, että tilanne on tämä ja näin on mennyt viimeiset vuodet, mutta aion hakeutua hoitoon, Niina sanoo.
 Siitä päivästä on yli kymmenen vuotta aikaa. Tänään entinen arki tuntuu Niinasta kaukaiselta.
 Kyllästyminen
 Niina on nyt 28-vuotias. Takana on kaksi vuotta korvaushoidossa.
 – Ei siinä tapahtunut mitään radikaalia. En tullut uskoon, tai mitään sellaista, Niina kertoo päätöksestä etsiä itselleen apua.
 Niina oli löytänyt hyvän miehen. Myös mies käytti huumeita ja oli päättänyt, että nyt loppuu. Hän pääsi korvaushoitoon ensin. Pariskunta teki yhteisen päätöksen lopettamisesta.
 – Kummasti se päätös on pitänyt. Tuli niin totaalinen kyllästyminen siihen elämänmenoon. Kaikki oli epävarmaa. Kehenkään et voinut luottaa, vähiten ehkä itseesi. Kaikki oli hajalla ja joutui salailemaan. Se riitti. Mietin, että olisiko tällä elämällä antaa minulle jotain muutakin.
 Niina halusi nähdä, mitä niin sanottu tylsä, normaali arki voisi olla.
 Huumeiden käytöstä luopuminen voi viedä pitkään toistuvien katkaisuyritysten ja huumeiden käytön uudelleen aloittamisen vuorotellessa. Niinalla yrityksiä katkaista huumeidenkäyttö oli neljä.
 – En pystynyt olemaan selvinpäin. Se on pelottavaa, kun pää selviää.
 Korvaushoitoon
 Niina halusi korvaushoitoon. Sinne voivat päästä ne, jotka eivät ole vieroittautuneet opioideista muun hoidon avulla. Päätös korvaushoitoon pääsystä tuli, kun Niinan tilannetta ja hoidontarvetta oli arvioitu useita kuukausia.
 Korvaushoitoon kuuluu psykososiaalinen hoito. Sen lisäksi lääkehoito pitää vieroitusoireet kurissa, mutta ei tuo huumaavaa oloa. Näin ihminen voi keskittyä asioihin, jotka tuovat hänen elämäänsä järjestystä.
 Korvaushoidon tavoitteena on joko kuntouttaminen ja päihteettömyys, tai riippuvuuden haittojen vähentäminen ja potilaan elämän laadun parantaminen.
 Tuoreimman tiedon mukaan korvaushoitoa saa Suomessa arviolta  noin 3 300 opioidiriippuvaista .
 Niinan hoitoon kuului aluksi muutama viikko laitoshoitoa. Sen jälkeen alkoivat päivittäiset käynnit korvaushoitoklinikalla. Siellä Niinalle annettiin lääketabletti, joka piti imeskellä loppuun klinikalla.
 – Se oli raskasta. Kahden kuukauden jälkeen sain yhden vapaapäivän. Se oli sunnuntai ja se tuntui mahtavalta.
 Korvaushoidossa lääkkeitä voi saada kotiin, kunhan hoito on sujunut tarpeeksi pitkään hyvin.
 Tabletti vaihtui ruiskeeksi
 Aivan viimeisimpien kuukausien aikana Niinan käynnit klinikalla ovat harventuneet kahteen viikossa. Nyt hänet on valittu testaamaan uutta ruiskeena annettavaa lääkettä, josta Niina on innoissaan.
 Päihdehuollon palveluita tarjoava Addiktum aloitti uuden korvaushoitovalmisteen käytön yhtenä ensimmäisistä klinikoista Suomessa ja koko Euroopassa, kun se perjantaina otti uuden lääkkeen käyttöön Kouvolan klinikallaan.
 Vastikään myyntiluvan EU:n alueella saanut  lääke annetaan ruiskeena  kerran viikossa tai kerran kuukaudessa, kun aikaisemmin lääke on annosteltu päivittäin suun kautta.
 Juulia Tillaeus / Yle
 Kouvolassa lääkettä annetaan aluksi vain yhdelle potilaalle, Niinalle. Hän on koko maassa ensimmäisiä henkilöitä, jotka pääsevät kokeilemaan ruiskeena annettavaa hoitoa.
 – En kauaa miettinyt, kun tätä tarjottiin. Se helpottaa elämää niin paljon, kun lääkettä ei tarvitse imeskellä joka päivä. Tämän myötä voi olla vapaammin. Aikaisemmin en voinut jäädä mihinkään ex tempore enkä matkailla.
 Ruiskeena annettava lääke perustuu Ruotsissa kehitettyyn uuteen teknologiaan. Sen avulla lääke saadaan vapautumaan tasaisena pitoisuutena koko annosteluvälin ajan. Tavoite on parantaa opioidiriippuvaisten hoitoa ja viedä sitä kuntouttavampaan suuntaan.
 "Mullistavaa"
 Päihdepsykiatri pitää uudella tavalla annosteltavaa valmistetta mullistavana.
 – Ennen kaikkea lääkkeen käytön valvonnasta päästään eroon. Se vapauttaa aikaa varsinaiseen hoitoon, kuten psykososiaaliseen kuntoutukseen, päihdehuollon palveluita tarjoavan Addiktumin toimitusjohtaja ja päihdepsykiatri  Antti Mikkonen  sanoo.
 Potilaan näkökulmasta omaa elämää ei harvemmin annosteltavan lääkkeen ansiosta tarvitse rytmittää päivittäisten klinikkakäyntien mukaan.
 Myös  A-Klinikka Oy on kertonut  ottavansa lääkkeen kliiniseen käyttöön Espoossa.
 – Suurimman riskin näen siinä, että jos asiakkaalle annetaan injektio esimerkiki vain kerran kuukaudessa, voi muu päihdehoito unohtua. Asiakas ei ehkä alakaan käymään päihdeterapiassa ja kiinnity hoitoon, Mikkonen sanoo.
 Mikkosen mukaan uutta lääkevalmistettu on tutkimusvaiheessa annettu jo noin 3000 potilaalle. Siihen liittyviä merkittäviä haittavaikutuksia ei ole tullut esiin.
 – Keräämme nyt käytännön kokemusta. Asiakkaiden kokemat hyödyt ja haitat, samoin kuin ammattilaisten kokemukset tulevat ratkaisemaan sen, miten laajasti tämä valmiste tulee käyttöön.
 Uusi elämä
 Helppoa Niinalla ei ole ollut lopettamispäätöksen jälkeenkään. Vanhoista ympyröistä piti päästä eroon.
 – Joutui sanomaan, että älkää tulko oveni taakse enää. Kuinka olen poissa pelistä, niin sanotusti.
 Niinalla menee kuitenkin koko ajan paremmin.
 – Nyt minulla on harrastuksia. Olen pitänyt kodin siistinä ja maksanut jokaikisen vuokran ajallaan. Ihan normaaleja asioita, mutta jotka eivät ole vuosiin olleet sitä minulle.
 Niina haaveilee menevänsä naimisiin ja saavansa lapsia. Hän aikoo myös kouluttautua ja hankkia peruskoulun päälle tutkinnon. Suunnitelmana on ottaa vuosia takaisin.
 Haastatellun Niinan nimi muutettu.

Entinen narkomaani pääsi kokeilemaan ruisketta, joka korvaa pillerit huumeriippuvaisten hoidossa: "Ei mikään ohut neula"