Summary: Nuuskan myynti on Suomessa kielletty, mutta silti sitä käyttävät alakouluikäisetkin.

Nuuska pullottaa monen suomalaisen ylähuulen alla, vaikka kaupasta sitä ei ole voinut ostaa vuoden 1995 jälkeen. Nuorten nuuskankäyttö on lisääntynyt samalla kun tupakointi vähenee.
 Kokosimme nipun faktoja, jotka voivat yllättää.
 1. Nuuskaa saa tuoda 365 kiloa vuodessa omaan käyttöön – käyttääkö joku sen verran?
 Täysi-ikäiset henkilöt saavat tuoda nuuskaa Suomeen 1 000 grammaa kalenterivuorokaudessa, mutta vain omaan käyttöön.
 Sallittu kokonaismäärä vuodessa on siis 365 kilogrammaa henkeä kohden. Määrä on niin suuri, että omassa käytössä sellaista on mahdotonta kuluttaa.
 Tulli epäileekin, että osa lain sallimissa rajoissa maahan tuodusta nuuskasta päätyy lopulta myyntiin.
 Sosiaali- ja terveysministeriön työryhmä on  ehdottanut vuosi sitten , että nuuskan matkustajatuonnin rajaa laskettaisiin sataan grammaan vuorokaudessa.
 2. Nuuskaa ei saa myydä Suomessa, mutta laivalla saa – jopa Suomen vesillä
 Nuuskan myynti on kielletty Ruotsia lukuun ottamatta kaikissa muissa Euroopan unionin jäsenmaissa. Ruotsinlaivalta nuuskaa saa ostaa Ruotsin aluevesillä liikuttaessa, mutta poikkeuksiakin on – asiakkaan eduksi.
 Jos laiva nimittäin liikennöi Ruotsin lipun alla, nuuskaa saa laivayhtiön tulkinnan mukaan ostaa myös Suomen vesillä. Näin ollen myös Manner-Suomen ja Ahvenanmaan väliä kulkevilla niin sanotuilla piknik-risteilyillä nuuskan ostaminen voi olla mahdollista.
 3. Nuuskan tarjoaminen kaverille on rikos
 Koska nuuskaa saa tuoda vain omaan käyttöön, sen välittäminen eteenpäin on rikos. Kiellettyä on siis myymisen lisäksi myös nuuskan antaminen lahjaksi tai vaikka vain tarjoaminen kaverille.
 Laki kieltää myös nuuskan ostamisen tai ottamisen vastaan. Jos siis kaveri tarjoaa sinulle nuuskaa ja suostut tarjoukseen, syyllistyt rikokseen.
 Nuuskan laittomassa maahantuonnissa on rikosoikeudellisesti kyse verorikoksista ja salakuljetusrikoksista. Törkeässä veropetoksessa maksimirangaistus on neljä vuotta vankeutta. Salakuljetusrikoksesta maksimirangaistus on kaksi vuotta vankeutta.
 Nuuskan ostaja tai vastaanottaja syyllistyy laittomaan tuontitavaraan ryhtymiseen. Maksimirangaistus siitä on vuosi ja kuusi kuukautta vankeutta.
 4. Jos nuuskan myynnistä tai ostamisesta jää kiinni, voi lasku olla yllättävän iso
 Nuuskan laittomalla maahantuonnilla vältetään maahantuontivero, joten kun nuuskan laiton tuonti paljastuu, tulevat maahantuontiverot maksettavaksi. Ne jakautuvat nuuskan maahantuojan ja levittäjien sekä käyttäjän kesken.
 Nuuskan tupakkavero on 60 prosenttia vähittäismyyntihinnasta. Laittomasti maahan tuodun nuuskan keskimääräisenä vähittäismyyntihintana käytetään 0,62 euroa grammaa kohden.
 Jos siis tuot laittomasti maahan esimerkiksi kilon nuuskaa ja jäät kiinni, maahantuontiveroja kertyy maksettavaksi 372 euroa.
 Verojen lisäksi maksettavaksi tulee tietysti usein myös muuta, esimerkiksi sakkoja.
 Alaikäiset saavat tai ostavat nuuskaa täysi-ikäisiltä ystäviltä. Jotkut saavat sitä myös vanhemmiltaan. Henrietta Hassinen / Yle
 5. Nuuskaa käyttävät jo 11–12-vuotiaat
 Nuorten nuuskankäyttö lisääntyy jatkuvasti. Kouvolassa urheiluseurat  ovat yhdistäneet voimansa , jotta alle 14-vuotiaiden parissakin yleistynyt nuuskankäyttö saataisiin kuriin.  Turussa  nuorten nuuskankäytöstä on huolestunut koulujen lisäksi myös Tulli.
 Nuuskaa ostetaan sosiaalisen median ja erilaisten sovellusten välityksellä. Seura kertoi tammikuussa, että toisinaan nuuskaa hankkivat lapsilleen  jopa vanhemmat .
 Lue myös:   Ysiluokkalaiset Mikko ja Lauri nuuskaavat, koska "tulee semmoinen kiva sätinä" – Hämeenlinnassa nuoret pyysivät jo aikuisilta apua, koska nuuskaaminen on riistäytymässä käsistä
 6. Nuuskassa on jopa 20 kertaa enemmän nikotiinia kuin tupakassa
 Nuuskan nikotiinipitoisuudet vaihtelevat noin 8 milligrammasta yli 40 milligrammaan per nuuskagramma. Nuuskassa voi siis olla nikotiinia jopa 20-kertainen määrä tupakkaan verrattuna.
 Normaalivahvuista nuuskaa käyttäväkin saa helposti 3–5-kertaisen nikotiinimäärän tupakoijaan verrattuna.
 Paljon nikotiinia sisältävään nuuskaan jää nopeasti koukkuun, mikä on erityisen ongelmallista nuuskaa käyttävien nuorten kohdalla. Säännölliseen nuuskan käyttöön liittyy yleensä voimakas nikotiiniriippuvuus.
 7. Nuuskaa markkinoidaan mauilla, vaikka tupakassa sama on kielletty
 Etenkin tyttöjä ja naisia houkutellaan nuuskan käyttäjiksi pakkauksien kauniilla ulkonäöllä ja erilaisilla mauilla. Tarjolla on esimerkiksi mintun, melonin ja karpalon makuista nuuskaa.
 Tupakan kohdalla maut ja tuoksut kiellettiin uudessa  tupakkalaissa , joka tuli voimaan vuonna 2016.
 Sosiaali- ja terveysministeriön työryhmä  esitti viime vuonna  (pdf), että makujen ja tuoksujen kielto laajennettaisiin koskemaan kaikkia tupakkatuotteita, myös nuuskaa.
 Lue myös:   Tyttöjen nuuskankäyttö lisääntyy – Ruotsissa nuuskaa jo markkinoidaankin kauniilla rasioilla ja pienemmillä nuuskapusseilla
 8. Raskasmetalleja ja torjunta-aineiden jäämiä
 Nuuska sisältää ainakin 2 500 kemiallista yhdistettä, joista 28 on tutkitusti syöpää aiheuttavia aineita.
 Nuuska sisältää muun muassa raskasmetalleja ja viljelyssä käytettävien torjunta-aineiden jäämiä. Nuuskassa on myös kadmiumia, lyijyä ja arsenikkia.
 Nuuskan käyttö nopeuttaa pulssia ja nostaa verenpainetta. Syöpien lisäksi myös riski sairastua sydämen vajaatoimintaan lisääntyy. Runsas nuuskan käyttö lisää kakkostyypin diabeteksen riskiä.
 9. Nuuskaa vuotaa Ruotsin rajojen läpi
 Liittyessään EU-jäseneksi Ruotsi lupasi estää nuuskan pääsyn muihin jäsenmaihin. Toisin kävi. Lain mukaan kauppiailla ei ole velvollisuutta selvittää, minne nuuska päätyy. Valvontavastuu on viranomaisilla.
 Viime vuonna Tulli takavarikoi kaikkiaan 6 744 kiloa nuuskaa. Se on noin tuplasti sen verran kuin vuotta aiemmin. Suurin osa nuuskasta tulee Suomeen maarajan yli Torniosta.
 Lue myös:   Nuuskaralli on 50 miljoonan hämäräbisnes: laillisesti Ruotsissa myytävä nuuska päätyy pimeästi suomalaisnuorten huuleen
 Lähteet: Duodecim Terveyskirjasto, EHYT ry, Stumppi, Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL, Tulli ja Valvira
 Aiheesta voi keskustella kello 17 saakka.

Otitko kaverin tarjoaman nuuskan huuleesi? Syyllistyit rikokseen – 9 yllättävää faktaa nuuskasta


Summary: Käräjäoikeuden käsiteltäväksi tulee joukko törkeitä talousrikoksia, joista media-alan yrittäjää syytetään.

Törkeä velallisen epärehellisyys, törkeä kirjanpitorikos, velallisen petos, törkeitä petoksia ja törkeä maksuvälinepetos.
 Siinä litania syytteitä, jotka media-alan yrittäjä  Ari Mennanderia  vastaan on nostettu eilen. Syyttäjä  Timo Haikosen  mukaan osa rikoksista liittyy Mennanderin edustamaan yhtiöön, osa muuhun.
 Rikosten tarkempaa sisältöä Haikonen sanoo avaavansa sitten, kun asia etenee käräjäoikeuteen. Se vie hänen arvionsa mukaan muutaman kuukauden.
 Haikonen ei ole kommentoinut syytteitä Ylelle.
 Mennander kirjoitti kirjan Teemu Selänteestä
 Ennen yritystoimintansa perustamista Mennander työskenteli urheilutoimittajana. Hän teki uraa muun muassa MTV3:n Tulosruudussa, Yle Urheilussa, Jääkiekkolehden päätoimittajana, Urheilulehden toimituspäällikkönä ja Suomen olympiajoukkueen tiedotuspäällikkönä.
 Vuonna 2014 Otava julkaisi Mennanderin kirjoittaman  Teemu Selänteen  elämäkerran.

Teemu Selänteen kirjan kirjoittanut Ari Mennander on saanut syytteet lukuisista talousrikoksista


Summary: Maailma keskustelee laajasti siitä, mitä tapahtuu vapaaehtoisesti Syyriaan ja Irakiin matkustaneille Isis-naisille.

Syyrialaisleireillä kammottavissa oloissa eläviä Isis-taistelijoiden lapsia ja myös heidän vanhempiaan on tuotu tällä viikolla takaisin Eurooppaan.
 Yhteensä 12 ranskalaista ja kaksi hollantilaista lasta lennätettiin Syyriasta kotimaihinsa maanantaina.
 Suuri osa palautetuista lapsista orpoja, sillä vain kaksi heistä palasi kotiin yhdessä äitinsä kanssa. Ranskalaismarokkolainen äiti on suostunut siihen, että hänet erotetaan lapsistaan, kertoo uutistoimisto AFP. Vanhin palautetuista lapsista on kymmenvuotias.
 Ranskalaislehti  Le Figaro kertoo , että tuotujen lasten joukossa on kuolemaantuomitun ranskalaisjihadistin lapsia.
 Tiistaina toiset 12 Syyrian ja Irakin sota-alueilta paennutta Ranskan kansalaista lennätettiin takaisin kotiinsa, kun heidät oli pidätetty Turkissa. Palautettujen joukossa on uutistoimisto AP:n mukaan yhdeksän lasta ja kolme aikuista, jotka ovat ilmeisesti lasten vanhempia.
 Mikä on naisten osuus julmuuksissa?
 Ranska muiden maiden joukossa on ollut tähän mennessä haluton ottamaan takaisin ranskalaistaistelijoita ja heidän vaimojaan. Maa on korostanut, että terrorismista epäillyt  on saatava oikeuden eteen  paikan päällä Irakissa tai Syyriassa.
 Myös Ranskan ulkoministeri  Jean-Yves Le Drian  sanoi tiistaina kyselytunnilla, että taistelijat pitää tuomita ja lapset kotiuttaa.
 Myös Pohjoismaissa pohditaan vimmatusti, miten leireillä oleskelevien perheiden kanssa edetään.
 Kuumuudessa ja nälässä elävät taisteilijoiden lapset ovat herättäneet suurta huolta, mutta naisten syyttömyyttä julmuuksiin on kyseenalaistettu laajasti.
 Norjalaislehti Verdens Gang haastatteli vastikään Isis-järjestön orjina olleita jesidinaisia. Yksi naisista  kertoo lehdelle  todistaneensa, miten ulkomaalaiset Isis-järjestön naiset ampuivat 25 noituudesta syytettyä naista kuoliaaksi.
 Tällä viikolla lehti  kertoi norjalais-venäläisestä äidistä , joka on lapsineen Al-Holin Isis-leirillä Koillis-Syyriassa. Äiti vetoaa syyttömyyteensä eikä pidä mahdollisena sitä, että hänen lapsensa vietäisiin turvaan leirin vaikeista olosuhteista ilman häntä.
 Norja ei ole näyttänyt vihreää valoa Isis-vaimojen ja -äitien palauttamiselle, mutta  ilmoitti jo huhtikuussa hakevansa  orvoiksi jääneet Isis-taistelijoiden lapset takaisin kotiin.
 Syyrian kurdijoukot luovuttivat ensimmäiset  viisi norjalaislasta  takaisin kotimaahansa viime viikolla. Toukokuussa myös ruotsalaisen  Patricio Galvèzin   lapsenlapset pääsivät pois Syyriasta (SVT) .
 Leirit pullistelevat perheitä
 Tähän mennessä Kazakstan, Uzbekistan ja Kosovo ovat ottaneet eniten vastaan taistelutantereilta palaavia kansalaisiaan.
 Viime aikoina myös Venäjä, Sudan ja Yhdysvallat ovat raottaneet oviaan palaajille. Palaajien joukossa on ollut myös lasten äitejä. Reutersin mukaan  kaksi amerikkalaista naista ja kuusi lasta  palautettiin kotimaahansa viime viikolla.
 Leireillä olijoiden tulevaisuus ei kuitenkaan selkeydy hetkessä. Koillis-Syyriassa sijaitsevalla Al-Holin leirillä on edelleen yli 70 000 ihmistä jopa 40 eri maasta.
 Suomi ei ole vielä linjannut, miten se menettelee leireillä olevien  33 suomalaislapsen ja heidän äitiensä suhteen.
 Lue lisää
 Millaiset ovat olot Isis-leirillä Syyriassa? Mikä on Suomen kansalaisten tilanne? Paikalla käynyt Ylen toimittaja Antti Kuronen vastasi yleisön kysymyksiin
 Suomalaiset Isis-naiset kertovat poikkeuksellisessa haastattelussa elämästään Syyriassa: "Lapset ovat kaikki, mitä minulla on"

Ranska haki Isis-orpojaan turvaan ja myös Norja on luvannut tehdä samoin – äitejä harva Euroopan maa haluaa takaisin


Ammatillisen koulutuksen ja lukiokoulutuksen uudet opiskelijat on valittu, kertoo  Opetushallitus . Kevään yhteishaussa opiskelupaikan ammatilliseen koulutukseen ja lukiokoulutukseen sai lähes 65 000 hakijaa. Kaikkiaan hakijoita oli yli 72 000.
 Hakijoista 33 000 sai paikan ammatillisesta koulutuksesta ja 31 700 lukiosta. Ammatilliseen koulutukseen ei päässyt 4 000 hakijaa, ja lukiopaikka jäi saamatta 3 000:lta.
 Ruotsinkielisiin koulutuksiin hyväksyttiin yli 3 200 hakijaa.
 Peruskoulun päättäviä hakijoita oli lähes 58 000, joista vain viisi prosenttia jäi ilman koulutuspaikkaa. Kaikista hakijoista 90 prosenttia sai opiskelupaikan.

Yhteishaun tulokset julkistettiin – 90 prosenttia kaikista hakijoista sai opiskelupaikan


Summary: Neljällä henkilölle vaaditaan rangaistuksia murhaan liittyen.

Helmikuussa Parkanossa paljastuneen henkirikoksen syytteet on luettu. Päätekijälle vaaditaan elinkautista vankeutta. Toiselle miehelle vaaditaan ehdotonta vankeusrangaistusta.
 Kolmannelle miehelle ja vuonna 2001 syntyneelle naiselle vaaditaan ehdollista vankeusrangaistusta.
 Vuonna 1986 syntynyt mies on kuulusteluissa tunnustanut teon. Syytetyt ja uhri olivat toisilleen entuudestaan tuttuja.
 Murha sai suurta huomiota, koska se paljastui vasta kuukausia teon jälkeen.
 Surmatun löytöpaikka Parkanossa talvella. Antti Eintola / Yle
 Murhatutkintaan johtaneet tapahtumat saivat alkunsa, kun Ylöjärvellä asunut 21-vuotias mies ilmoitettiin kadonneeksi 8. tammikuuta. Poliisin mukaan viimeinen luotettava havainto miehestä oli joulun välipäivinä käyty puhelinkeskustelu.
 20. tammikuuta poliisi päätti käynnistää esitutkinnan. Neljä epäiltyä otettiin kiinni 18. helmikuuta.
 Jäänteet löytyivät risukasasta
 Seuraavalla viikolla poliisi löysi ruumiin jäänteet risukasasta. Löytöpaikka oli yhden epäillyn omistamalla maa-alueella Parkanossa, lähellä junarataa.
 Tutkinnassa selvisi, että henkirikos oli tapahtunut jo 28. joulukuuta 2018.
 Löytö herätti suurta huomiota.
 Syyttäjän mukaan teko on tehty vakaasti harkiten ja erityisen raa'alla tavalla.
 Päätekijää syytetään pahoinpitelystä, murhasta ja hautarauhan rikkomisesta. Tekoaikaan alle 18-vuotiasta naista syytetään pahoinpitelystä nuorena henkilönä ja avunannosta hautarauhan rikkomiseen.
 Hautarauhan rikkomisesta ja rikoksentekijän suojelemisesta vaaditaan toiselle miehistä ehdotonta. Syyttäjä vaatii ehdollista puolestaan miehelle, jota syytetään avunannosta hautarauhan rikkomiseen ja rikoksentekijän suojelemisesta.
 Lue lisää:
 Parkanon murhasta uutta tietoa: 17-vuotiaan naisen osuus tapahtumiin oli luultua suurempi
 Poliisi epäilee Parkanon surmatyötä murhaksi suunnitelmallisuuden vuoksi – eristykset purettiin keskiviikkona rikospaikan ympäriltä
 Rikosnimikkeinä murha ja hautarauhan rikkominen: Parkanosta löydetty vainaja surmattu jo joulukuussa

Surma paljastui kaksi kuukautta teon jälkeen: Parkanon murhasta vaaditaan elinkautista


Summary: Alueella on säilötty jopa liki kymmenen kertaa enemmän puuta kuin ympäristöluvassa määrätään.

Puujätteen määrä  Laukaan eilisessä suurpalossa  oli suurempi kuin alueella olisi saanut säilöä. Yrityksellä on ympäristölupa puun varastointiin alueella.
 Laukaan ympäristöviranomainen valvoo yrittäjän toimintaa säännöllisesti. Viime vuodenvaihteessa tehdyssä tarkastuksessa kävi ilmi, että ympäristöluvan määräykset ylittyivät selvästi.
 – Ympäristöluvan mukaan puuta saa olla varastossa 150 tonnia. Tarkastuksessa arvioitiin, että sitä oli 1280 tonnia, mutta painon arviointi on äärettömän vaikeaa, sanoo Laukaan ympäristönsuojelusihteeri  Päivi Pöyhönen .
 Ympäristötoimi oli viimeksi marraskuun lopulla kehottanut yritystä vähentämään puun määrää alueella luvan mukaiselle tasolle. Yritys vähensikin puun määrän luvan mukaiselle tasolle jo tammikuun loppuun.
 Sen jälkeen puun määrä lähti jälleen kasvamaan.
 – Eilen viimeksi puhuimme mittamiesten kanssa, että menemme mittaamaan sen puukasan. Ironista, että se sitten illalla paloi, sanoo Pöyhönen.
 Yrityksellä on vireillä ympäristölupahakemus puun varastoinnin laajentamiseksi 150 tonnista tuhanteen tonniin. Hakemus on lausunnolla Keski-Suomen ELY-keskuksessa.
 Varastoalueen laajuus lähentelee tällä hetkellä hehtaaria.
 Yrityksen edustaja ei ole vastannut Ylen yhteydenottopyyntöihin.

Laukaan palo: puuta oli varastoituna enemmän kuin lupa sallii


Summary: Oikeistopopulistit ovat tavoitelleet EU-parlamentin neljänneksi suurinta paikkaa.

Brysselissä pidetään torstaina uuden oikeistopopulistisen ryhmän tiedotustilaisuus. Kansallismieliset populistit päätyivät eurovaalien suurimmaksi puolueeksi ainakin viidessä EU-maassa, mutta ryhmän koko selviää torstaina. Tilaisuus alkaa kello 12.
 Euroopan parlamentin uuteen oikeistopopulistien ryhmään on menossa mukaan kymmenkunta puoluetta ja reilu 70 europarlamentaarikkoa, kertoi perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho   aiemmin . Perussuomalaiset on menossa mukaan uuteen ryhmään.
 Ryhmän tilaisuudessa on yhdeksän eri eurooppalaisen puolueen puheenjohtajat.
 Yle näyttää tilaisuuden suorana Yle Areenassa.
 Tilaisuuden jälkeen Ylen Brysselin kirjeenvaihtaja Anna Karismo haastattelee perussuomalaisten puheenjohtajan Jussi Halla-ahon.

Europarlamentin uusi oikeistopopulistinen ryhmä kertoo paikkamääränsä – Voit seurata tilaisuutta täältä kello 12


Summary: Lehtitiedon mukaan aluksia olisi ammuttu torpedoilla.

Persianlahdella on tapahtunut hyökkäys tankkialuksia vastaan, kertovat varustamolähteet uutistoimisto Reutersille.
 Reutersin mukaan kaksi tankkialusta palaa Omaninlahdella.
 Britannian meriviranomaiset kertoivat aiemmin, että se tutkii "täsmentämätöntä tapahtumaa" Pesianlahdella. Alueella liikkuvia aluksia kehotettiin noudattamaan äärimmäistä varovaisuutta.
 Rahtiliikenteeseen keskittynyt sanomalehti  Tradewinds  kertoo, että norjalaisen Frontline-yhtiön omistama tankkialus on joutunut torpedohyökkäyksen kohteeksi Arabiemiraattien rannikolla Fujairan sataman kohdalla.
 Lehti perustaa tietonsa Iranin television vahvistamattomaan uutiseen.

Reuters: Hyökkäys Persianlahdella – Kaksi tankkialusta tulessa


Puolustusvoimat on hankkimassa Kiinasta kaupallisia lennokkeja tiedustelukäyttöön, kertoo  Helsingin Sanomat.  Ensi vaiheessa hankitaan 30 kappaletta kameroilla varustettuja, alle kilon painoisia pienoiskoptereita.
 Laitteita on mahdollista hankkia tänä ja ensi vuonna yhteensä 150 kappaletta. Kokonaisuudessaan kaupan veroton arvo on 270 000 euroa.
 Kerromme lisää hetken kuluttua.

HS: Puolustusvoimat hankkii kiinalaisia kymmeniä tiedustelulennokkeja – Kaupan arvo lähes 300 000 euroa


Summary: Niinistön mukaan Nato-jäsenyys lisäisi jännitteitä Suomen itärajalla.

Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  avaa Suomen ulkopoliittista linjaa amerikkalaisen mediayhtiön  Bloombergin haastattelussa . Hän toistaa tutun kasakka-vertauksen.
 – Kasakka ottaa sen, mikä on huonosti kiinni. Täytyy olla hyvin selkeä ja pitää huolta omaisuudestaan.
 Suomi on tottunut tasapainoilemaan idän ja lännen välillä. Niinistön mukaan laaja asevelvollisuusarmeija mahdollistaa sotilaallisen liittoutumattomuuden. Suomi pystyy tarvittaessa mobilisoimaan 280 000 sotilasta kahdessa vuorokaudessa.
 – Meidän on pidettävä kynnys riittävän korkealla, jotta valtaus tulisi hyökkääjälle mahdollisimman kallliiksi.
 Kun Venäjä valtasi Ukrainalle kuuluneen Krimin niemimaan laittomasti vuonna 2014, Suomi liittyi Euroopan unionin yhteiseen rintamaan ja määräsi Venäjälle talouspakotteita.
 Nato-jäsenyyttä Niinistö ei kuitenkaan pidä ajankohtaisena, koska se lisäisi jännitteitä Suomen itärajalla.
 – Laaja aseellinen konflikti Itämerellä sytyttäisi koko maailman tuleen. Jos Venäjä ja Nato ajautuisivat keskenään sotaan, siitä syttyisi kolmas maailmansota.
 Niinistö isännöi Yhdysvaltain presidentti  Donald Trumpin  ja Venäjän presidentti  Vladimir Putinin  huipputapaamista Helsingissä viime heinäkuussa. Niinistö kuvailee Trumpia liikemieheksi, joka ajattelee kaikessa taseita.
 Niinistön mukaan tällaisella ajattelulla on kuitenkin rajansa.
 – Arvoja ei oikein voi laittaa tilinpäätökseen, Niinistö sanoo.

Presidentti Niinistö Bloombergin haastattelussa: "Aseellinen konflikti Itämerellä sytyttäisi koko maailman tuleen"


Summary: Hakevuori on laajuudeltaan jalkapallokenttää suurempi.

Keski-Suomen pelastuslaitos jatkaa Laukaassa sijaitsevan energiapuuvaraston sammutustöitä.  Palo on saatu yön aikana hallintaan , mutta jättimäisessä varastokasassa on edelleen palopesäkkeitä.
 – Kuumenneen materiaalin massa on niin valtava, että se on raivattava, käännettävä ja möyhittävä, jotta kaikki pesäkkeet saadaan sammutettua, sanoo palopäällikkö  Juha Saario  Keski-Suomen pelastuslaitokselta.
 Varastokasa on noin 150 leveä ja 50 metriä pitkä. Saario arvioi, että se tulee syttymään lähipäivinä uudelleen vielä moneen kertaan.
 – Ei sinne enää näin massiivista paloa tule, mutta pienempiä paloja pitää sammutella.
 Paloa oli yön aikana samuttamassa noin 65 palomiesta, ja sammutustöissä olivat mukana kaikki lähialueen palokunnat sekä rajavartioston helikopteri.
 – Siitä meillä oli huoli, että useimmat kunnat olivat sillä hetkellä pelastustoimen resursseista tyhjänä. Onneksi ei tullut mitään muuta samaan aikaan, Saario sanoo.
 Nyt aamupäivällä paikalla on vielä viisi säiliöautoa ja kaivinkoneita ja kauhakuormaajia kääntelemässä kasaa.
 – Henkilöstöä tilanne ei enää niin vaadi, koneet kääntelevät ja sitten tarvitaan vettä väliin.
 Sammutustöiden vuoksi Ysitietä Kuopion ja Jyväskylän välillä on kavennettu Laukaassa Metsolahden ja Leppälahden välillä.
 Palon syttymissyy ei ole selvillä.

Laukaan valtavan hakepalon jälkisammutus vie päiviä – energiapuuvuoressa edelleen palopesäkkeitä


Summary: Kysymys Isis-taistelijoiden perheenjäsenten paluusta on monella tapaa kiperä. Uusi hallitus joutuu pian ottamaan asiaan kantaa.

Ylen Taloustutkimuksella teettämän kyselyn mukaan noin kolmasosa suomalaisista ei kannata Syyrian al-Holin leirille jääneiden suomalaislasten ja näiden äitien palauttamista Suomeen.
 Leirillä pidetään äärijärjestö Isisin taistelijoiden perheenjäseniä. Leirillä  Ylen haastattelemien suomalaisten  mukaan joukossa on 11 äitiä ja 33 lasta.
 Vajaa neljännes kyselyyn vastanneista toisi sekä äidit että lapset Suomeen. Suunnilleen yhtä moni toisi Suomeen pelkästään lapset.
 Kysymys Isis-taistelijoiden perheenjäsenten kohtalosta on monella tavalla vaikea. Vastaukset jakaantuvat ja 16 prosenttia vastaajista ei osannut sanoa kantaansa.
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Sosiaalietiikan professori  Jaana Hallamaa  Helsingin yliopistosta sanoo, että kysymyksessä törmäävät eri käsitykset lasten oikeuksista, vanhempien velvollisuuksista ja siitä, mihin asti yhteiskunnan vastuu ulottuu.
 – Kriisialueelle vapaaehtoisesti lähteneet naiset ovat käyttäneet Suomen yhteiskunnan heille suomia oikeuksia lähtiessään lastensa kanssa kriisialueelle, mutta nyt he ovat tilanteessa, jossa he eivät pysty takaamaan lapsilleen minkään tyyppistä hyvää elämää.
 Perussuomalaisten ja kokoomuksen kannattajat tiukalla linjalla
 Puoluekannan mukaan tarkasteltuna kielteisimmin Suomen järjestämiin palautuksiin suhtautuvat perussuomalaisten ja kokoomuksen kannattajat. Heidän joukossaan on eniten niitä, joiden mielestä Suomen ei tulisi järjestää naisten eikä myöskään lasten palautusta.
 Näin tutkimus tehtiin Taloustutkimus haastatteli puhelimitse noin tuhatta henkilöä 3.–6. kesäkuuta. Otos edustaa tilastollisesti Suomen aikuisväestöä (15 vuotta täyttäneet), Ahvenanmaata lukuun ottamatta. Aineisto painotettiin iän, sukupuolen ja asuinpaikan mukaan väestöä edustavaksi. Virhemarginaali on noin 3 prosenttiyksikköä suuntaansa.
 Professori Hallamaa sanoo, että tyypillisesti lasten puolustaminen katsotaan osaksi inhimillistä moraalikäsitystä, sillä lapset eivät ole voineet valita vanhempiaan tai vaikuttaa vanhempiensa valintoihin.
 Historiasta on kuitenkin löydettävissä poikkeuksia. Usein ne liittyvät siihen, pidetäänkö lapsia omina vai vieraina.
 – Esimerkiksi Lapin sodan jälkeen saksalaissotilaiden Suomeen jääneet lapset olivat erittäin hyljeksittyjä. Samantyyppinen suhtautuminen, jossa lauma ei hyväksy vieraita, näkyy tässä. Sitä voi pitää primitiivisenä, eikä suinkaan moraalin ilmentymänä, Hallamaa sanoo.
 Nuoret ja naiset myönteisimpiä äitien ja lasten palauttamiselle
 Miehet suhtautuvat leirillä asuvien suomalaisten palautukseen naisia tiukemmin. Nuoret, alle 25-vuotiaat vastaajat tukivat sekä lasten että äitien hakemista muita ikäryhmiä enemmän.
 Professori Hallamaa arvioi vastausten kertovan siitä, että naiset samaistuvat leirille jääneiden äitien ja lasten tilanteeseen miehiä enemmän.
 – He ajattelevat sitä yksilön kannalta, eivät niinkään yleisten periaatteiden mukaan.
 Suomen vasta valittu hallitus joutuu pian tekemään ratkaisuja asiaan liittyen.
 Ylen tietojen mukaan toimintavaihtoehtoja selvittänyt virkamiestyöryhmä on tällä viikolla saamassa selvityksensä valmiiksi. Sen jälkeen asia siirtyy hallituksen pöydälle.
 Edellisen hallituksen ministerityöryhmässä tehdyn linjauksen mukaan aikuisten palauttamista ei järjestetä, mutta vaihtoehtoja lasten pelastamiselle selvitettiin laajassa virkamiestyöryhmässä.
 Palaajien pelätään muodostavan uhan Suomen sisäiselle turvallisuudelle. Entisen sisäministerin  Kai Mykkäsen  (kok.) mukaan  monet leiriin jääneet naiset ovat syvästi radikalisoituneita .
 Aiempi linjaus saattaa kuitenkin törmätä lasten ja vanhempien erottamisen vaikeuteen sekä leiriä hallinnoivien kurdijoukkojen vastustukseen. Kurdit haluavat päästä eroon alueellaan olevista muiden maiden kansalaisista.
 Tuore sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.)  sanoi viime viikolla lähtökohdan olevan se , että lasten oikeudet toteutuvat.
 Lisää aiheesta:
 Miten 33 suomalaislasta pelastetaan Isis-leiriltä? Viranomaiset selvittävät nyt vaikeaa kysymystä, joka voi kaatua uuden hallituksen syliin
 Millaiset ovat olot Isis-leirillä Syyriassa? Mikä on Suomen kansalaisten tilanne? Paikalla käynyt Ylen toimittaja Antti Kuronen vastasi yleisön kysymyksiin
 Suomalaiset Isis-naiset kertovat poikkeuksellisessa haastattelussa elämästään Syyriassa: "Lapset ovat kaikki, mitä minulla on"

Ylen kysely: Puolet kansasta haluaa Suomen hakevan suomalaislapset pois Isis-leiriltä, äitien paluuta tukee vain joka neljäs


Summary: Salakuljetuksesta epäilty mies on jäänyt jo muutama vuosi sitten kiinni paperittomien koirien tuonnista.

Helsingissä jouduttiin lopettamaan kahdeksan salakuljetettua koiranpentua, kertoo poliisi.
 Tulli pysäytti viime sunnuntaina Helsingin Katajanokan laivaterminaalissa virolaismiehen, jonka auton peräkontista löytyi pahvilaatikkoon ahdettuna kahdeksan sekarotuista koiranpentua.
 Noin 50-vuotiasta miestä epäillään salakuljetuksesta. Poliisi arvelee, että miehen oli tarkoitus myydä Virosta tuodut koiranpennut Suomessa.
 Tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Anne Hietala  Helsingin poliisilaitokselta kertoo poliisin  tiedotteessa , ettei miehellä ollut esittää minkäänlaisia dokumentteja koirien alkuperästä, rokotuksista tai terveydentilasta. Koirilta ei myöskään löytynyt tunnistesiruja eikä niillä ollut vaadittuja EU-lemmikkieläinpasseja.
 – Koirat jouduttiin lopettamaan, koska ne olisivat saattaneet aiheuttaa merkittävän terveysriskin sekä ihmisille että muille eläimille, Hietala toteaa tiedotteessa.
 Epäilty on jäänyt jo muutama vuosi sitten kiinni paperittomien koirien tuonnista.
 Poliisi: Ostajien on kannettava vastuu
 Helsinkiin perustettiin  viime syksynä  Suomen ensimmäinen eläimiin liittyvien rikosten tutkintaryhmän.
 Syynä on se, että Helsingin poliisin tietoon tulleiden eläinsuojelurikosten ja -rikkomusten määrä on kasvanut nopealla vauhdilla viiden viime vuoden aikana. Eläintapauksiin liittyy usein myös muuta rikollisuutta, kuten talous- ja verorikoksia.
 Tutkintaryhmä pyrkii ennalta ehkäisemään eläinten salakuljetusta esimerkiksi tekemällä yhteistyötä muiden viranomaisten ja järjestöjen kanssa.
 Rikoskomisario Anne Hietala muistuttaa tiedotteessa, että lemmikin hankkiminen salakuljettajalta tai pentutehtailijalta on vastuutonta ja aiheuttaa kärsimystä eläimille.
 – Niin kauan kuin näille pennuille on kysyntää, on myös tarjontaa. Ostajien on kannettava vastuu ja selvitettävä, että uudella lemmikillä on taustat kunnossa, Hietala painottaa.
 Lue myös:
 Pentutehtailija tuomittiin sakkoihin ja vankeuteen Helsingissä – koirat todettiin pian luovutuksen jälkeen vakavasti sairaiksi ja lopetettiin   Koirahyökkäyksiä, laitonta maahantuontia, kaltoinkohtelua: Helsingin poliisi perustaa yksikön, joka alkaa tutkia pelkkiä eläinrikoksia – ensimmäisenä Suomessa

Tulli löysi kahdeksan koiranpentua pahvilaatikosta takakontista – Salakuljetetut pennut jouduttiin lopettamaan


Summary: Jungsborgin seinän sytyttämisen mies kiistää.

Parikymppinen kokkolalaismies on tunnustanut sytyttäneensä alkuviikolla kaksi roskispaloa ja autiotalon Kaarlenkadulla. Hän kuitenkin kiistää osuutensa ruotsinkielisen nuorisoseurantalon Jungsborgiin paloon. Mies on syntynyt vuonna 1998.
 Poliisin mukaan Jungsborgin tapauksen takana onkin mitä ilmeisimmin toinen tekijä.
 Kokkolassa syttyi alkuviikolla  neljä epäilyttävää tulipaloja, joihin osallisuudesta epäilty mies otettiin kiinni keskiviikkona.
 Maanantaiaamuna sytytettiin Jungsborgin pääsisäänkäynnin viereinen seinä ilmeisesti palavalla nesteellä. Tiistaina paloi paperinkeräysastia Kattholmantien ekopisteellä ja vähän myöhemmin tolpparoskis Prisman ekopisteen lähellä. Myöhemmin samana päivänä syttyi puinen autiotalo, joka tuhoutui palossa täysin.
 Kaikkia paloja epäillään tahallaan sytytetyiksi. Tapauksia tutkitaan osin vahingontekoina, osin tuhotöinä. Tuhotyö-nimike liittyy Jungsborgiin ja autiotaloon. Jungsborgilla asuu ihminen, autiotalon lähellä taas on muita rakennuksia.

Nuori mies on tunnustanut sytyttäneensä kolme Kokkolan alkuviikon tulipaloista – neljäs on eri tekijän käsialaa?


Summary: Eläkepommi ei huolestuta suurinta osaa suomalaisista, kertoo tuore kysely. Päinvastoin, luottamus eläkejärjestelmään on kasvanut.

Eläkkeensaajien määrä kasvaa, maksajien määrä vähenee. Mutta suurin osa suomalaisista ei pelkää eläkepommia.
 Eläketurvakeskuksen (ETK) teettämän tutkimuksen mukaan luottamus eläkejärjestelmää kohtaan on entisestäänkin vahvistunut. Kyselyn mukaan kaksi kolmasosaa luottaa eläkejärjestelmään.
 Vuodessa määrä on kasvanut seitsemän prosenttiyksikköä. Nyt kyselyssä 67 prosenttia sanoo luottavansa järjestelmään täysin tai ainakin osittain.
 Antti Parviala / Yle
 – Luottamuksen kasvu liittyy ainakin osittain myönteiseen talous- ja työllisyystilanteeseen. Näillä tekijöillä on todettu olevan yhteys luottamukseen, kertoo Eläketurvakeskuksen tutkimusosaston päällikkö  Susan Kuivalainen .
 Susan Kuivalainen Antti Haanpää / Yle
 Tilastokeskuksen väestöennuste antoi syksyllä uutta virtaa keskusteluun siitä, miten suomalainen eläkejärjestelmä kestää tulevina vuosikymmeninä.
 Tilastokeskus kertoi, että vuonna 2050 Suomessa olisi alle 15-vuotiaita yhtä vähän kuin 1870-luvun lopulla, jolloin väkiluku oli alle kaksi miljoonaa.
 Eläkejärjestelmään luottavat vähiten nuoret.
 Epäluuloisimpia ovat 25–34-vuotiaat, joista vain vähän yli puolet (53 prosenttia) luottaa ja 32 prosenttia ei luota järjestelmään. Sen sijaan eläkeikäisistä yli 65-vuotiaista lähes 90 prosenttia luottaa järjestelmään.
 ETK kysyi myös miten oikeudenmukaiseksi eläkkeiden maksaminen ja saaminen koetaan eri ikäisten kesken. Vähän yli puolet vastaajista oli sitä mieltä, että "nuoret sukupolvet joutuvat liiaksi eläkkeiden maksumiehiksi".
 Tuoreimman tilaston mukaan keskimääräinen eläke oli 1680 euroa kuussa vuonna 2018. Mediaanieläke on 1460 euroa.  Mikko Airikka | Yle
 Kuivalainen sanoo pohtineensa vastaustulosta, mutta sanoo, ettei osaa oikein itsekään sanoa onko määrä paljon vai vähän.
 Heikko syntyvyys varjostaa tulevaisuuden rahoittamista
 Syntyvyyden lasku ja viimeisin Tilastokeskuksen väestöennuste huolestuttavat, vaikka mikään kriisi ei vielä olekaan nurkalla.
 Toissa vuoden eläkeuudistuksessa yhtenä tavoitteena oli kehittää järjestelmää niin, että se olisi oikeudenmukainen sukupolvien näkökulmasta.
 – Tätä täytyy pitää silmällä syntyvyyskehityksen takia. Kun ikäluokkien kokoerot kasvavat, pienempi joukko maksaa kasvavan joukon eläkkeen.
 Jos hiipuva väestöennuste toteutuu se tarkoittaa painetta korottaa eläkemaksuja. Tosin ei ihan heti. Tällä tietoa korottaminen alkaa olla ajankohtaista 2050-luvulla aikaan.
 – Mutta pitääkö odottaa siihen saakka vai ennakoida, Kuivalainen pohtii tulen arkaa kysymystä.
 Vasta päivitetyn laskelman mukaan nykyinen 24,4 prosentin maksu on pitänyt nostaa 30 prosenttiin vuonna 2085. Maksusta on palkansaajan osuutta nyt vajaa seitsemän prosenttia.
 Työmarkkinajärjestöt ovat sopineet tällä viikolla muun muassa perhe-eläkkeen muuttamisesta määräaikaiseksi. Se madaltaa eläkemaksujen korotuspainetta 0,4 prosenttiyksikköä.
 Mikä neuvoksi jos rahoittaminen menisi tiukoille?
 ETK kysyi myös sitä, millaiseen lääkkeeseen turvaudutaan, jos eläkkeiden rahoittamista pitäisi muuttaa.
 Tarjotuista vaihtoehdoista mikään ei saanut enemmistön kannatusta, mutta suosituin keino oli palkansaajien ja työnantajien maksamien eläkemaksujen korottaminen.
 Antti Parviala / Yle
 Sen taakse asettui 42 prosenttia vastaajista. Maksukorotuksia vastusti yli kolmasosa (36 prosenttia) vastaajista.
 Eläkeiän nostaminen oli vielä epäsuositumpi keino. Sitä kannatta kolmasosa ja vastustaa yli puolet. Myös tulevien eläkkeiden pienentäminen saa tyrmäyksen ja eläkkeellä olevien eläkkeiden leikkaaminen torjutaan vielä selvemmin.
 Tutkimusyhtiö Kantar Tns teki Etk:n eläkebarometri-kyselyn nyt kolmannen kerran. Siihen haastateltiin 1 003 henkilöä.
 Lue lisää eläkkeistä ja eläkejärjestelmästä:
 "Itse maksettu eläke" on sitkeästi elävä harhaluulo – näin toimii suomalainen eläkejärjestelmä
 Myytit ja faktat tarkastelussa – Nämä asiat jokaisen tulisi tietää Suomen eläkejärjestelmästä
 Haaveiletko eläkkeestä? Katso laskurista, milloin eläke alkaa ja kauanko se kestää

Nuoret joutuvat liiaksi eläkkeiden maksajiksi? Kyllä – sanoo suomalaisten enemmistö


Summary: Terveyden ja hyvinvoinnin laitos selvitti terveyskeskusten asiakasmaksujen määrää ja keräystapaa vuosilta 2013–2018.

Yhä useampi kunta perii lääkärin vastaanotolla käynnistä suurimman mahdollisen asiakasmaksun, todetaan Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) tuoreessa  tutkimuksessa .
 Vuonna 2018 suomalaisista 70 prosenttia asui kunnassa, joka peri terveyskeskuksen lääkärikäynnistä asetuksessa määritellyn enimmäismaksun. Vuonna 2016 vastaava luku oli 44 prosenttia.
 Tavallisimmin kunnat perivät lääkärikäynnistä kolmesti kertamaksun, jonka enimmäismäärä on 20,60 euroa käynniltä. Kuntien välillä oli eroja siinä, millä tavalla maksuja peritään, ja maksaako myös hoitajan vastaanotto asiakkaalle. Noin puolet suomalaisista asui kunnassa, jossa hoitajalla käynnistä perittiin maksu.
 THL selvitti terveyskeskusten asiakasmaksujen määrää ja keräystapaa vuosilta 2013–2018.

THL: Suurin osa suomalaisista maksaa lääkärikäynnistä korkeimman mahdollisen asiakasmaksun


Summary: Maakunnissa tulkitaan täysin eri tavoin hallitusohjelman kirjausta itään menevistä raideyhteyksistä. Hallitusohjelman väljä kirjaus antaa jokaiselle alueelle mahdollisuuden omaan tulkintaan.

Kun  Antti Rinteen  hallitusohjelma julkaistiin, luetteli Lahden kaupunginjohtaja  Pekka Timonen  Twitterissä lahtelaisille työlistan. Yhtenä kohtana oli Itäradan saaminen pois listalta.
 Porvoon kaupunginjohtaja  Jukka-Pekka Ujula  tarttui tviittiin ja ihmetteli, miksi Timonen pudotti itäiselle Suomelle tärkeän ratahankkeen pois pelistä.
 Lahtelaiset puolestaan tulkitsivat, että hallitusohjelman kirjaus on päijäthämäläisen edunvalvonnan torjuntavoitto.
 – Itäradasta hallitusohjelmassa lukee "yhteydet itään", eikä Itärata tai varsinkaan Itäradan oikaisu, sanoo Päijät-Hämeen maakuntajohtaja  Laura Leppänen .
 Päijät-Hämeessä sanamuotoja on luettu erityisen tarkkaan, sillä toteutuessaan ratalinjaus Helsingistä Porvoon kautta itään tarkoittaisi kaukojunaliikenteen siirtymistä pois Lahden Oikoradalta. Samalla alue menettäisi suoran Venäjä-yhteyden.
 – Helsingistä Lahteen on rakennettu oikein toimiva Oikorata: tällä radalla kulkee useita tuhansia pendelöijiä päivittäin. Lahdesta täytetään pitkälti idästä päin tulevat junat täyteen.
 Porvoo haluaa metropolialueen kylkeen
 Porvoon kaupunginjohtaja Jukka Pekka Ujula tviittasi ymmärtävänsä lahtelaisten huolen, mutta Itäradan oikaisu olisi Porvoolle jättipotti.
 – Ratayhteys mahdollistaisi erityisesti kasvun itäisellä Uudellamaalla nykyistä parempana. Se kiinnittäisi Porvoon entistä tiukemmin kasvavan metropolialueen kylkeen, sanoo Ujula.
 Porvoo on varannut kahden miljoonan euron määrärahan Itäradan hankeyhtiölle. Määrärahan käyttö on sidonnainen siihen, että hanketta voidaan jatkaa yhdessä valtion, kaupunkien, alueiden ja elinkeinoelämän kanssa. Hallitusohjelman kirjausta kaupunginjohtaja tulkitsee näin:
 – Se tarkoittaa sitä, että Helsinki-Vantaan lentokentältä lähtee suora ratayhteys Porvooseen ja siitä sitten eteenpäin itään, sanoo Ujula.
 Porvoon näkökulmasta ratayhteyden pitäisi jatkua Porvoosta Kouvolaan eikä Kotkaan, sillä Kouvola linjaukselle on laajempi kannatus Itä-Suomessa.
 Kymenlaaksolaisia repii ikiaikainen toive rantaradasta
 Kouvolan kaupunginjohtaja  Marita Toikka  pitää itsestään selvänä, että hallitusohjelma antaa mahdollisuuden Itäradan oikaisuun Porvoon ja Kouvolan kautta.
 – Tämän Itäradan puolesta tulkitsee seitsemän maakuntaa, kaikki niiden keskuskaupungit, kauppakamarit ja yrittäjäjärjestöt. Lisäksi tällä alueella asuu yli miljoona ihmistä. Tässä on erittäin laaja kokoonpano, joka tulkitsee tämän juuri näin, sanoo Toikka.
 Etelä-Kymenlaaksossa taas Itärata-linjaukseksi tulkitaan Rantarataa, joka kulkisikin Porvoosta Kouvolan sijaan Kotkaan ja siitä Luumäen kautta nykyiseen Karjalanrataan edelleen Pietariin. Etelä-Kymenlaakson kunnat  ovat jo perustaneet hankeyhtiön  ratalinjausta edistämään.
 Kouvolan kaupunginjohtajan mielestä Rantaradan linjauksella ei ole merkittävää tukijoukkoa.
 – Meillä on kymmenen Itä-Suomen suurinta kaupunkia perustamassa hankeyhtiötä, joten puhutaan merkittävästi suuremmasta volyymista ja rahoituksesta.
 Hänen mielestään Itäradan oikaisu hyödyttäisi myös lahtelaisia.
 – Jos olen oikein ymmärtänyt, niin tämä Itärata palvelee myös Lahden Oikorataa niin, että siellä pystytään ohjaamaan ruuhkia paremmin, sanoo Toikka.
 Lahti kehittäisi nykyistä rataa
 Päijät-Hämeen maakuntajohtajan Laura Leppäsen mukaan Itäradan oikaisusta ei ole mitään hyötyä lahtelaisille.
 – Itäradan oikaisulla olisi meille merkittäviä negatiivisia aluetaloudellisia vaikutuksia. Eikä Oikoradalla ole mitään ruuhkia vaan se on oikein toimiva, sanoo Leppänen.
 Maakuntajohtaja Leppänen korostaa, että Päijät-Häme ei vastusta itään menevien yhteyksien parantamista.
 – Me kannattamme kaikkia itään päin meneviä yhteyksiä, kunhan ne kulkevat Lahden kautta.
 Leppänen luottaa  aiempiin kannattavuuslaskelmiin.  Lahtelaisten mielestä uuden Itäradan sijaan rahat kannattaisi käyttää nykyisten yhteyksien parantamiseen.
 – Itäradan oikaisu on niin kallis ja yhteiskuntataloudellisesti kannattamaton hanke, että jos sitä lähdettäisiin viemään eteenpäin, siinä todella pitää selvittää se, ettei se tule veronmaksajan kukkarolle liian kalliiksi.

Itäradasta alkoi taistelu – hallitusohjelmaa luetaan alueellisten silmälasien läpi


Summary: Presidentin mielestä tietojen kuuntelemisessa ei ole mitään väärää.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on jälleen kohauttanut sanomisillaan. Trump sanoi  ABC Newsin  haastattelussa, että olisi valmis ottamaan vastaan vieraalta valtiolta tietoa vastaehdokkaastaan vuoden 2020 presidentinvaaleissa.
 – Luulen että haluaisin kuunnella... kuuntelemisessa ei ole mitään väärää, Trump sanoi kysyttäessä, mitä hän tekisi jos Venäjän tai Kiinan kaltainen maa tarjoaisi hänelle informaatiota vastaehdokkaasta.
 Trumpin mielestä siinä ei olisi kyse vieraan valtion sekaantumisesta Yhdysvaltojen vaaleihin.
 – Ei se ole sekaantumista, heillä on informaatiota - luulen että ottaisin sen. Jos ajattelisin, että jokin olisi pielessä, menisin varmaan FBI:n pakeille - jos siis ajattelisin, että kaikki ei ole kunnossa, sanoi Trump haastattelussa.
 Trumpin kampanjan yhteydet Venäjään vuoden 2016 vaaleissa ovat aiemmin herättäneet paljon keskustelua ja johtivat FBI-tutkintaan ja sitä seuranneeseen erikoissyyttäjä  Robert Muellerin  tutkintaan asiasta. Venäjän tiedetään pyrkineen vaikuttamaan vuoden 2016 vaaleihin, mutta todisteita vehkeilystä Trumpin ja Venäjän kesken ei ole.
 Venäläiset esimerkiksi järjestivät Trumpin kampanjatiimin kanssa tapaamisen, jossa he kertoivat, että heillä on törkyä Trumpin vastaehdokkaasta  Hillary Clintonista .
 Muellerin tutkinnassa keskityttiin esimerkiksi Trumpin vanhimman pojan  Donald Trump Jr:n  rooliin tapaamisessa venäläisten kanssa.
 Demokraattien johtavat presidenttiehdokkaat ilmaisivat heti paheksuntansa Trumpin puheille. Entinen varapresidentti  Joe Biden  sanoi, että puheillaan Trump toivottaa tervetulleeksi ulkomaisen vaikutuksen Yhdysvaltojen vaaleihin.
 – Tässä ei ole kyse politiikasta. Se on uhka maamme turvallisuudelle. Yhdysvaltain presidentin ei pitäisi hakea apua ja tukea niiltä, jotka yrittävät heikentää demokratiaa, tviittasi Biden.
 Lisäksi presidenttiehdokkaat  Elizabeth Warren, Bernie Sanders, Kirsten Gillibrand ja Beto O'Rourke  toistivat vaatimuksen siitä, että Trump pitäisi asettaa virkasyytteeseen.

Trump kohautti ABC:n haastattelussa: Ottaisin vastaan tietoa vastaehdokkaasta vieraalta valtiolta


Summary: Yksilöiden aika oli historiallinen oikku, joka on nyt menossa ohi. Ehkä se voi olla hyväkin asia, mutta hämmentävältä se tuntuu, pohtii Riku Siivonen.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Sen minkä silmieni pyörittelyltäni olen ehtinyt, olen miettinyt miksi yhteiskunnallinen keskustelu sosiaalisessa mediassa niin helposti typistyy alakoulutasoiseksi inttämiseksi siitä, onko meidän isän kapitalismi parempi kuin teidän isän kommunismi. Tätä esimerkiksi suomenkieliset Twitter-käyttäjät ovat ratkoneet nyt kymmenisen vuotta. Ilmeisesti voittaja ei ole vielä selvinnyt.
 Ehkäpä tuo keskustelu pitääkin nähdä heijastumana siitä, että yhteiskuntamme järjestäytymisen rakenteet koko maailmassa ovat muutoksessa.
 Maailma ei toimi niillä termeillä, joihin yritämme sitä edelleen mahduttaa
 Ehkä takertuminen teollistumisen ajan kaksijakoon kertoo siitä hämmennyksestä, joka meille kollektiivisesti syntyy, kun maailma ei enää toimikaan niillä oletuksilla, joilla ennen saavutettiin kohtuullisen toimivia ratkaisuja yhteisten asioiden järjestämiseksi. Maailma ei toimi niillä termeillä, joihin yritämme sitä edelleen mahduttaa. Enää esimerkiksi  kuluttaminen ja markkina eivät ole autoritaarisen hallinnon vastakohta  saati purkaja. Mutta mitä siis on tapahtumassa?
 Uskon, että nyt ollaan siirtymässä pois yksilön ajasta.
 Historian iso neula heilahtelee  yllättävän monessa asiassa jakolinjojen päästä toiseen. Kun on eletty yhtä tapaa, jokin ihmisjoukkojen parviäly tai -älyttömyys haluaa ehdoin tahdoin mennä toiseen suuntaan. Uskon, että nyt ollaan siirtymässä pois yksilön ajasta. Pois kaiken kattavasta vapaudesta, kohti kollektivismia, jonkinlaista yhteisöä, vaikka sitten pakolla ja autoritaarisuudella luotua. En tietenkään tarkoita sosialismia. Tarkoitan paljon hähmäisemmin kehityskulkuja, joissa ihmiset ovat valmiita antamaan erilaisia vapauksia pois tai rajoittamaan niitä, koska he uskovat, että siitä seuraava yhteinen hyvä auttaa myös heitä. Toki ihmiset ovat erityisen valmiita siihen, että toisten vapautta rajoitetaan, mutta nyt on kyse muustakin.
 Tämä hämmentää ymmärrettävästi. Liberaali demokratia, joka lähtee yksilön vapaudesta, on monelle niin itsestään selvästi ylivoimainen arvo, että sen kannattajille ei ole tullut mieleen, että normaalioloissa ja markkinoiden toimiessa ja kaikessa vapaudessa ihminen haluaisikin äänestää toisin, vapauksia vastaan. Niin kuitenkin on käynyt – ja käy yhä useammin, uskon minä.
 Konkreettinen esimerkki tästä on tietysti nationalistinen ja konservatiivinen liikehdintä Euroopassa. Siinä ihmiset ovat täysin valmis rajoittamaan naisten ja vähemmistöjen oikeuksia, mutta samaan aikaan myös jopa itse valmis asettautumaan autoritaarisen vallan alle, kuten Puola ja Unkari osoittavat. (Vaikka Itä-Euroopassa on kyse myös siitä, että  vapaudesta eniten hyötyneet äänestäjät ovat lähteneet maasta …)
 Ilmastonmuutos uhkana on niin suuri, että vapaus ei tunnu enää relevantilta.
 Samaan aikaan ilmastonmuutoksen  vastainen taistelu on nostanut esiin myös liberaaleissa, itseään usein erityisen yksilöllisinä pitävissä ja vapaudesta nauttivissa ihmisissä ajatuksia, joissa samalla tavalla halutaan, että me muodostamme ylhäältä käsin annetun yhteisön, joka päättää rajoittaa siihen kuuluvien yksilöiden vapauksia yhteisen edun nimissä. Ilmastonmuutos uhkana on niin suuri, että vapaus ei tunnu enää relevantilta.
 Olen vakuuttunut, että varsinkin nuorison valmius rajuihin rajoituksiin ilmastonmuutoksen vuoksi liittyy paitsi heidän ikäänsä, myös siihen, että he ovat niitä, jotka ovat kokeneet yksilöllisen ja näennäisen tasa-arvoisen meritokraattisen yhteiskunnan psykologisen julmuuden. Koska kaikilla on samat mahdollisuudet, epäonnistuja voi syyttää vain itseään. Siksi saamme lukea raportteja yhä ahdistuneemmista nuorista, vaikka sinänsä meillä menee koko ajan materiaalisesti paremmin.
 Ihmiselle on ihan sama, vaikka markkinat ovat tuottaneet heille mahdollisuuden siihen tai tähän, mutta jos tuntuu pahalta, niin tuntuu. Ehkä heistä tuntuu, että yksilöllisyyden nimeen vannonut yhteiskuntamme ei kanna mitään vastuuta omista teoistaan.
 Niin kansalaiset itse kuin jopa valtio on yrittänyt erilaisilla hankkeilla synnyttää uutta vapaaehtoista yhteisöllisyyttä.
 Liberaalin demokratian yksi kaunis ajatus  oli, että se vapauttaa yksilön pakkoon ja velvollisuuteen perustavalta yhteisöllisyydeltä – siltä, että vain kylä tai suku olivat niitä, joista yksilö löysi yhteisön turvan. Sellaista, että ihan kaikki ei ole minun oma vikani, että tietäisin, että kuulun johonkin porukkaan ja uskoisin, että se porukka minua hädän hetkellä auttaa. Mikään näistä uskomuksista ei ehkä ole aina totta – ehkä apua ei koskaan tulisi – mutta tunne siitä riittää.
 Mutta korvaavaa luottamusta, uusia yhteisöjä ei ehkä sitten syntynytkään tarpeeksi. Se on kyllä aistittu. Niin kansalaiset itse kuin jopa valtio on yrittänyt erilaisilla hankkeilla synnyttää uutta vapaaehtoista yhteisöllisyyttä. Silti ihmisistä näyttää tuntuvan epävarmalta ja yksinäiseltä. Ehkä ihmiset ovat kyllästyneet odottamaan yksilöiden vapaaehtoisesti synnyttämää yhteiskunnallista luottamusta ja turvaa, ja ovat valmiita kokeilemaan jotain muuta keinoa.
 Riku Siivonen
 Kirjoittaja on toimittaja ja käsikirjoittaja.
 Aiheesta voi keskustella 13.6. klo 16.00 asti.

Riku Siivosen kolumni: Ihmiset rakastavat taas kommunismia, tavallaan


Summary: Kahdeksan konservatiivipuolueen kymmenestä puheenjohtajaehdokkaasta on käyttänyt huumeita. Puheenjohtajavalinnassa käydään tänään torstaina ensimmäinen karsintaäänestyskierros.

Britannian konservatiivipuolueen puheenjohtajuudesta kamppailevat poliitikot ovat muistelleet huumekokemuksiaan toinen toistaan värikkäämmin ja koukeroisemmin tavoin.
 Kymmenestä ehdokkaasta kahdeksan on ainakin kokeillut huumeita. Tai ainakin muistelee kokeilleensa. Tai on ehkä saattanut kokeilla. Tai joku muistaa heidän kokeilleen. Ainakin yhdessä tapauksessa kyseessä on saattanut olla myös tomusokeri.
 Boris Johnson
 Theresa Mayn  seuraajaksi Britannian konservatiivipuolueen puheenjohtajana on ennakkoarvioiden mukaan vahvimmin ehdolla entinen ulkoministeri  Boris Johnson . Värikkäistä esiintymisistään tunnettu  Johnson myönsi käyttäneensä kokaiinia jo vuonna 2005, kun hän oli Britannian Uutisvuodon eli Have I Got News For You -ohjelman vieraana .
 – Minulle annettiin kerran luultavasti kokaiinia, mutta minä aivastin, joten se ei mennyt sisälle nenääni. Itse asiassa saatoin käyttää tomusokeria, Johnson pyöritteli.
 Myöhemmin hän kuitenkin vahvisti  GQ-lehden haastattelussa , että hän käytti kokaiinia. Lisäksi hän kertoi haastattelussa käyttäneensä kannabista ennen yliopistoa ja yliopistossa.
 Michael Gove
 Kokaiinin käytön myöntänyt Michael Gove on pahoitellut käytöstään. Kuva on otettu maanantaina 10.6., jolloin Gove avasi kampanjansa. Neil Hall / EPA
 Ympäristöministeri  Michael Gove  paljasti viime viikolla  Daily Mail -lehdessä  käyttäneensä nuorempana kokaiinia useita kertoja.
 – Käytin huumeita useita kertoja erilaisissa tilaisuuksissa yli 20 vuotta sitten. Olin silloin nuori toimittaja. Se oli virhe. Kun ajattelen asiaa jälkeenpäin, toivon, etten olisi tehyt sitä, Gove tunnusti.
 Goven avomielisyyden on arvioitu heikentäneen hänen mahdollisuuksiaan tulla valituksi konservatiivien uudeksi puheenjohtajaksi.
 Jeremy Hunt
 Ulkoministeri Jeremy Hunt on muistellut juoneensa reppureisulla Intiassa kannabislassin. Kuva on otettu helmikuussa 2019. Adam Berry / EPA
 Ulkoministeri  Jeremy Hunt  muisteli  The Times -lehdessä  käyttäneensä kannabista käydessään nuorena Intiassa.
 – Taisin juoda kannabislassin, kun olin reppureissulla halki Intian, Hunt sanoi.
 Heti perään hän totesi tekonsa olleen tuhmuudessaan samaa luokkaa kuin Theresa Mayn tunnustama pahin rötös.  May tunnusti vuonna 2017 elämänsä tuhmimman teon olleen juoksentelu maanviljelijän vehnäpellossa.
 Andrea Leadsom
 Andrea Leadsom sanoo poltelleensa kannabista yliopistoaikoinaan, muttei enää myöhemmin. Kuva on otettu kesäkuussa 2017. Will Oliver / EPA
 Konservatiivipuolueen historian kolmanneksi naispuheenjohtajaksi pyrkivä, parlamentin entinen enemmistöjohtaja  Andrea Leadsom  vakuuttaa, ettei ole koskaan käyttänyt kovia huumeita.
 – Kaikilla on oikeus yksityiselämään ennen kansanedustajaksi tuloaan. Polttelin ruohoa yliopistossa, mutten ole polttanut enää sen jälkeen, Leadsom vastasi huumeiden käyttöään koskevaan kysymykseen  The Independentin -haastattelussa .
 Dominic Raab
 Dominic Raab pitää opiskeluaikaisia kannabiskokeilujaan virheenä. Raab avasi puheenjohtajuuskampanjansa maanantaina 10. kesäkuuta. Neil Hall / EPA
 Entinen brexit-ministeri  Dominic Raab  myönsi lauantaina  BBC:n Today-radio-ohjelmassa  käyttäneensä joitakin kertoja kannabista yliopistoaikoinaan.
 – En kovin usein, sillä harrastin urheilua. Se oli virhe, varsinkin kun tiedän enemmän kannabiksen ja mielenterveysongelmien yhteydestä. Se oli kauan sitten, Raab sanoi.
 Hän painotti, ettei ole koskaan käyttänyt kokaiinia tai muita vahvoja huumeita.
 Sajid Javid
 Sajid Javid vannoo, ettei ole koskaan kokeillut mitään huumeita, sillä huumeet tuhoavat elämiä. Andy Rain / EPA
 Sisäministeri  Sajid Javid  painotti  Sky News -uutiskanavan haastattelussa  viikonloppuna, ettei hän ole koskaan käyttänyt sen paremmin kovia kuin mietojakaan huumeita. Samalla hän kehotti kaikkia huumeita käyttäviä miettimään ketjua, jonka huumeiden salakuljettaminen Britanniaan vaatii ja niitä elämiä, jotka matkan varrella tuhoutuvat.
 Hän kummasteli varsinkin keskiluokan tekopyhyyttä.
 – Ihmiset syövät luomuruokaa, kehuskelevat ostavansa reilun kaupan tuotteita ja puhuvat ilmastonmuutoksesta, mutta ostavat samaan aikaan perjantai- ja lauantai-iltaisin kovia huumeita. Heidän pitäisi ajatella niitä vaikutuksia, joita sillä on ihmisiin, etenkin lapsiin, Javid jyrähti.
 Rory Stewart
 Rory Stewart tunnustaa polttaneensa oopiumia häissä Iranissa. Huumeannos oli kuitenkin Stewartin mukaan pieni, sillä perhe oli niin köyhä. Kuvassa Stewart Hyde Parkin Speaker's Cornerissa kesäkuun alussa. Facundo Arrizabalaga / EPA
 Kehitysministeri  Rory Stewart  kertoi toukokuun lopussa  The Daily Telegraph -lehdessä  polttaneensa oopiumia 15 vuotta sitten häissä Iranissa. Hänen mukaansa huumeella ei ollut vaikutusta häneen.  Sky News -uutiskanavalle  hän sanoi myöhemmin pitävänsä oopiumin käyttöään erittäin typeränä virheenä.
 – Minut kutsuttiin taloon. Oopiumpiippu kiersi häissä ympäriinsä, Stewart muisteli ja lisäsi oopiumia tarjonneen perheen olleen niin köyhä, että piipussa lienee ollut vain vähän huumetta.
 Matt Hancock
 Daily Telegraph -lehti on paljastanut Matt Hancockin kokeilleen kannabista opiskeluaikoinaan. Hancock käynnisti puheenjohtajakampanjansa maanantaina 10.6. Neil Hall / EPA
 Terveysministeri  Matt Hancock  on tunnustanut polttaneensa kannabista. Lauantaina  The Daily Telegraph -lehti  kertoi Hancockia lähellä olevaan lähteeseen perustuen, että tämä kokeili opiskelijana kannabista joitakin kertoja, muttei ole ottanut mitään kiellettyjä huumeita sen jälkeen.
 Esther McVey
 Esther McVey myönsi tv-haastattelussa "pössytelleensä" nuorena. Kuva on otettu lokakuussa 2018. Neil Hall / EPA
 Entinen työministeri  Esther McVey  kieltää jyrkästi käyttäneensä koskaan kokaiinia. Sen sijaan hän tunnusti maanantaina  ITV-televisiokanvan haastattelussa  "pössytelleensä".
 – Olen kokeillut marijuanaa yliopistossa kuten kaikki muutkin, McVey vastasi kysymykseen huumeiden käytöstä.
 Omasta kokeilustaan huolimatta McVey ei ole valmis harkitsemaan mietojen huumeiden laillistamista, sillä hän uskoo niiden toimivan porttina kovempiin huumeisiin.
 Mark Harper
 Mark Harper vakuuttaa, ettei ole koskaan kokeillut huumeita tai muitakaan laittomia aineita. Harper avasi kampanjansa tiistaina 11.6. Neil Hall / EPA
 Entinen konservatiivien parlamenttiryhmän "pääpiiskuri" eli chief whip  Mark Harper  vakuuttaa, ettei ole koskaan ottanut mitään huumeita tai muitakaan laittomia aineita.
 – En ole ottanut mitään laittomia huumeita koko elämäni aikana. Ihmiset eivät puuhaile sellaisten asioiden parissa siellä missä minä vartuin. Minä en saa kutsuja sellaisiin juhliin tai vietä aikaani sellaisissa piireissä, Harper vastasi huumeita koskevaan kysymykseen  Sky News -uutiskanavalla .
 Puheenjohtajavalinnassa ensimmäinen pudotuskierros
 Konservatiivipuolueen uusi puheenjohtaja valitaan useita äänestyksiä sisältävän prosessin avulla. Tänään torstaina järjestettävällä ensimmäisellä pudotuskierroksella jokaisen kisassa mukana pysyvän ehdokkaan on saatava taakseen vähintään 16 konservatiivikansanedustajaa.
 Mikäli tukijoita on vähemmän, putoaa ehdokas pois seuraavalta äänestyskierrokselta, joka järjestetään ensi viikon tiistaina. Tuolloin kisassa jatkavien on saatava vähintään 32 kansanedustajan tuki.
 Äänestyksiä jatketaan, kunnes ehdokkaita on jäljellä enää kaksi. Näistä kahdesta konservatiivipuolueen jäsenet pääsevät äänestämään uuden puheenjohtajan. Theresa Mayn seuraajan on määrä olla selvillä 22. heinäkuuta alkavalla viikolla.
 Puheenjohtajavalinnan vaiheista kerrotaan tarkemmin  BBC:n internetsivuilla .
 Lisää aiheesta:
 Konservatiivien puheenjohtajapeliin uusia kierroksia Britanniassa: Ministeri Michael Gove myöntää käyttäneensä kokaiinia

Brittikonservatiivit tunnustavat kilvan huumekokeilujaan: "Taisin juoda kannabislassin reppureissulla", "Sain kokaiinia, mutta aivastin sen pois"


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Kertsi alkuun – 10-vuotias Spotify vaikuttaa jo säveltäjiinkin
 Spotify ja muut suoratoistopalvelut ovat muuttaneet kuuntelun lisäksi musiikin tekemisen tapoja. Muusikolle napsahtaa Spotifysta korvaus, jos kappaletta kuunnellaan 30 sekuntia. Tämän  seurauksena pitkät introt häviävät  ja kertosäe tulee heti biisin alkuun.
 Helsinki-Vantaan lentoasemalla luvassa kesälomakauden ruuhkaisimmat lähtöpäivät tilapäisjärjestelyiden keskellä
 Helsinki-Vantaan lentoasemalle voi syntyä jonoja tänään torstaina ja huomenna perjantaina. Antti Kolppo / Yle
 Helsinki-Vantaan lentoasemalla on tänään ja huomenna luvassa kesälomakauden ruuhkaisimmat lähtöpäivät. Lentokentällä on ruuhkaa molempina päivinä erityisesti iltapäivinä kello 14–17. Ruuhkaisiin päiviin tuovat lisähaastetta käynnissä oleviin  rakennustöihin liittyvät poikkeusjärjestelyt .
 Brittikonservatiivit tunnustavat kilvan huumekokeilujaan: "Sain kokaiinia, mutta aivastin sen pois"
 Brittien konservatiivipuolueen puheenjohtajaehdokkaat ovat maistelleet elämänsä varrella voimakkaimpiakin nautintoaineita kuin mustaa kahvia tai cappuccinoa. Anna Berkut / Alamy / AOP
 Kahdeksan konservatiivipuolueen kymmenestä puheenjohtajaehdokkaasta  on käyttänyt huumeita . Ehdokkaat ovat muistelleet huumekokemuksiaan toinen toistaan värikkäämmin ja koukeroisemmin tavoin. Puheenjohtajavalinnassa käydään tänään torstaina ensimmäinen karsintaäänestyskierros.
 Mistä hallitus aikoo saada terveyskeskuksiin tuhat uutta lääkäriä?
 Terveyskeskuslääkäreiden määrät eivät ole nousseet eikä virkoihin löydy hakijoita. Mårten Lampén / Yle
 Uusi hallitus aikoo tiukentaa kiireettömän hoidon hoitotakuuta aiemmasta kolmesta kuukaudesta yhteen viikkoon. Tiukennus aiotaan toteuttaa lisäämällä tuhat uutta terveyskeskuslääkäriä. Nyt Suomessa on noin 230 terveyskeskuslääkärin vaje. Vaikka lääkäreiden määrä on kaksinkertaistunut lähelle 30 000:a, terveyskeskuslääkäreiden määrät eivät ole nousseet  eikä virkoihin löydy hakijoita . Asiantuntijoiden mukaan nyt on ratkaistava ennen kaikkea terveyskeskusten lääkärikriisi.
 Sää lämpenee koko maassa
 Matti Huutonen / Yle
 Etelästä alkaa virrata lämmintä ilmaa ja viikonloppua kohden sää lämpenee koko maassa, kertoo Ylen meteorologi  Matti Huutonen . Sade- ja ukkoskuuroja voi paikoin tulla jo torstaiaamuna länsirannikon tuntumassa. Päivän aikana ukkoskuurot ovat mahdollisia maan länsiosassa, mutta voimakkaampia ukkosia esiintynee torstai-illasta perjantai aamupäivään. Pohjoisempana pilvisyys on vaihtelevaa ja sää poutainen. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Spotify muuttaa musiikkia, Helsinki-Vantaalla ruuhkahuippu, brittikonservatiivit avautuvat huumekokeiluista, sää lämpenee


Summary: Liittovaltion kauppakomissio tutkii Facebookin toimia liittyen käyttäjien tietojen hyväksikäyttöön Yhdysvaltojen vuoden 2016 presidentinvaaleissa.

Facebookin toimitusjohtaja  Mark Zuckerberg  saattoi tietää yhtiön ongelmallisista yksityisyyskäytännöistä.  Wall Street Journalin  asiasta perillä olevien lähteiden mukaan osana Yhdysvaltain liittovaltion tekemää tutkintaa on paljastunut sähköposteja, jotka näyttävät linkittävän Zuckerbergin Facebookin yksityisyysongelmiin.
 Sitä ei määritelty, kuinka paljon tutkinnassa on tarkasteltu sähköpostiliikennettä ja kuinka moni sähköposti liittyy Zuckerbergiin suoraan.
 Yhtiön sisällä ollaan nyt huolissaan siitä, että sähköpostit voivat vahingoittaa yhtiötä tai ainakin sen julkisuuskuvaa.
 Liittovaltion kauppakomissio alkoi tutkia Facebookin toimia sen jälkeen, kun Guardian paljasti Cambridge Analytica -yhtiön käyttäneen hyväksi 50 miljoonan Facebook-käyttäjän henkilökohtaisia tietoja.
 Cambridge Analytica on tehnyt töitä presidentti Donald Trumpin vaalikampanjatiimille ja brexitin kannattajille.
 Wall Street Journal ei ole saanut haltuunsa sähköposteja, mutta sille on kuvailtu niitä. Zuckerberg olisi viesteissä kysellyt kuvailujen mukaan esimerkiksi yhden ohjelmiston tiedonkeruuominaisuuksista.
 Lue myös:
 Yksi Facebook-perustajista ehdottaa somejättiläisen pilkkomista – "Zuckerberg uhrasi turvallisuuden klikkien vuoksi"
 Facebook pulitti Mark Zuckerbergin turvallisuudesta viime vuonna lähes 20 miljoonaa euroa
 Analytiikkayhtiö Cambridge Analytica lopettaa toimintansa
 Facebookin Mark Zuckerbergia kuullaan tänään kongressissa – nämä neljä kysymystä ovat nyt tärkeitä Facebook-skandaalissa

WSJ: Sähköpostit saattavat paljastaa, että Facebookin Zuckerberg tiesi yhtiön yksityisyysongelmista


Summary: Helsinki-Vantaalle saapuvia kehotetaan varaamaan tavallista enemmän aikaa torstain ja perjantain lomaruuhkien takia.

Helsinki-Vantaan lentoasemalla on luvassa tänään torstaina ja huomenna perjantaina kesälomakauden ruuhkaisimmat lähtöpäivät. Kiire on kovimmillaan iltapäivällä noin kello 14–17 välillä.
 Tällä välillä on lomakauden alun myötä kaikista eniten lähtöjä. Ruuhkien haastetta lisäävät lentoaseman laajentamiseen liittyvät rakennustyöt.
 Lentoasemaa operoiva Finavia kehottaa matkustajia saapumaan asemalle normaalia aiemmin, noin kaksi tuntia ennen lennon lähtöä. Jonoja voi muodostua erityisesti turvatarkastukseen.
 Helsinki-Vantaan lentoaseman operaatiopäällikkö  Jani Ceder  kehottaa tutustumaan jo etukäteen lentoasemalla tapahtuneisiin muutoksiin.
 – Kannattaa varata aikaa asioiden selvittämiseen, etteivät muutokset tule yllätyksenä.
 Finavian verkkosivuilta  löytyy tarkemmin tietoa siitä, kuinka lentoaseman järjestelyt ovat muuttuneet.
 Lue aiempi juttumme:  Sinä voit myöhästyä lennolta muiden väärin pysäköimien autojen takia – Katso kartasta, miten ajat nyt oikein Helsinki-Vantaalla
 Harvoin matkustavan on tärkeää tutustua muutoksiin
 Mikäli on matkustanut viimeksi useampi kuukausi sitten, on lentoaseman järjestelyissä tapahtunut muutoksia. Bussi- ja taksiasemat ovat eri paikoissa, ja autojen reittejä on muutettu.
 Pitkiä kävelymatkoja aiheuttavia poikkeusreittejä on Cederin mukaan pyritty välttämään. Uudelta bussiterminaalilta on lisäksi avattu liukutasoyhteys, jotta koko matkaa ei tarvitse kävellä.
 Lue aiempi juttumme:  Terminaali 2:n mullistus käynnistyy – matkustaja, varaudu pitkiin kävelymatkoihin ja muuttuviin liikennejärjestelyihin Helsinki-Vantaalla
 Autolla matkustajien jättäminen terminaalille tapahtuu nyt aiempaa alempaa, saapuvien tasolla, sillä terminaali 2:n oville johtava ramppi puretaan ja on suljettu autoilta.
 Pikaparkki on nykyisin parkkihalli P3:ssa ja purettavana oleva parkkialueiden P1 ja P2 pysäköintitalo on suljettu.
 Finavian mukaan lentoasemalla on tästä huolimatta tarpeeksi pysäköintipaikkoja muilla parkkialueilla. Bussiasema on siirtynyt vanhasta paikastaan Scandic-hotellin eteen.
 Poikkeusjärjestelyt ja rakennustyömaat johtuvat lentoaseman laajennuksen rakentamisesta. Helsinki-Vantaan kapasiteettia kasvatetaan rakentamalla lisää tilaa terminaaleihin ja uusimalla nykyisiä tiloja.
 Laajennustyöt jatkuvat Finavian suunnitelmien mukaan vuoteen 2022 saakka.
 Lue seuraavaksi:
 Terminaalin voi tulevaisuudessa tunnistaa puukattoisesta sisäänkäynnistä. Havainnekuva viime vuodelta. Arkkitehtitoimisto ALA Oy ja Arkkitehtitoimisto HKP Oy
 Tältä Helsinki-Vantaan lentoasema tulee näyttämään  (25.4.2016)
 Helsinki-Vantaan terminaali kasvaa Linnanmäen verran – Finavia lupaa jätti-investoinnin luovan 5 000 pysyvää työpaikkaa  (15.6.2015)

Kesälomalainen, näin suunnistat keskellä Helsinki-Vantaan remonttikaaosta etkä myöhästy lennoltasi


Summary: Esimerkiksi Hämeenkyrössä terveyskeskusvirkoja ei saada täytettyä. Asiantuntijat kyseenalaistavat uuden hoitotakuun.

Suomalaiset terveyskeskukset tarvitsevat kipeästi uusia lääkäreitä, mutta työ ei houkuttele vastavalmistuneita.
 Uusi hallitusohjelma vaatii kiireettömälle hoidolle viikon hoitotakuuta. Hallitus arvioi, että palvelulupaus täyttyy, jos terveyskeskuksiin saadaan tuhat uutta lääkäriä.
 Mutta mistä heidät saadaan, ihmettelevät niin lääkärikoulutuksen kuin terveyskeskusten ammattilaisetkin.
 Lääkäriliiton tutkimuksen mukaan terveyskeskuksista puuttuu nytkin 228 lääkäriä eli lähes kuusi prosenttia viroista on täyttämättä.
 Vaikein tilanne on Kainuussa, jossa joka viides virka on jäänyt ilman työntekijää.
 Vakituisia terveyskeskuslääkäreitä on vaikeaa saada, vaikka työnantaja olisi valmis joustamaan palkassa ja aikatauluissa.
 Terveyskeskuslääkäreitä painavat kiire ja resurssipula. Kun virkoja ei saada täytettyä, entistä harvempi nuori lääkäri tahtoo terveyskeskuksiin vaativiin töihin paineen alle. Negatiivinen kierre ruokkii itseään.
 Hämeenkyrön sosiaali- ja terveyskeskuksen ylilääkäri Tuomas Parmanen haluaisi terveyskeskustyöskentelyn vahvemmin osaksi lääkärikoulutusta. Marko Melto / Yle
 Esimerkiksi Pirkanmaalla Hämeenkyrön pienen maalaisidyllin sosiaali- ja terveyskeskus palkkaisi heti kolmesta neljään lääkäriä vakituiseen työhön. Terveyskeskuksen kaikista viroista täyttämättä on lähes puolet.
 Hämeenkyrön sosiaali- ja terveyskeskuksen ylilääkäri  Tuomas Parmanen  kertoo, että avoimien virkojen täyttäminen on käynyt entistä hankalammaksi.
 – Vaikka työnantaja joustaisi ja lupaisi esimerkiksi päivystyksistä vapaata, nuoret lääkärit eivät halua tänne terveyskeskuksiin töihin. He tahtovat työskennellä rekryfirmojen kautta. Siellä ei ole pelkästään palkka parempi, vaan lääkärit voivat myös suoraan kieltäytyä päivystyksestä ja iltatöistä, joita terveyskeskuksissa on tehtävä.
 Lue lisää:   5 000 euron palkka tai pakko eivät riitä houkuttelemaan terveyskeskuksiin lääkäreitä – nuoret lääkärit kertovat, mikä saisi
 Parmasen mukaan nuoria lääkäreitä myös pelottaa sitoutuminen vakituiseen työhön. Pitkään jatkunut sote-valmistelu sekoitti pakkaa entisestään.
 – Kun ei tiedetä, mitä sote tuo mukanaan, monia voi arveluttaa sitoutuminen soten alaiseen työhön, Parmanen kuvaa.
 Lääkärivaje kurittaa etenkin terveyskeskuksia
 Suomessa on nyt enemmän lääkäreitä kuin koskaan aiemmin. Lääkäreitä on lähes 30 000, mutta terveyskeskuslääkäreiden määrissä tämä ei näy.
 Lääkäriliiton mukaan  ratkaisu terveyskeskusten lääkärivajeeseen ei ole  lääkäreiden koulutusmäärien lisäys. Terveyskeskustyöstä pitäisi saada entistä houkuttelevampaa, mutta suoria ratkaisuja asiaan hallitusohjelmasta ei löydy.
 Lääkäriliiton Tampereen yliopistollisen sairaalan erityisvastuualueen piiriylilääkäri  Juho Kivistö  toteaa, että tällä hetkellä lääkäreiden työtaakka on kohtuuton ja perusterveydenhuolto ylipäänsä pitäisi saada kuntoon. Sillä lisättäisiin terveyskeskustyön houkuttelevuutta.
 – Nuorille lääkäreille tarvitaan tukea ja ohjausta, jota tämän hetken työpaineessa ei pystytä usein tarjoamaan. Myös seniorit uupuvat kovan työtaakan alla. Umpisolmun aukaiseminen lähtee nimenomaan resurssien lisäämisestä perusterveydenhuoltoon, Kivistö toteaa.
 Terveyskeskusten lääkärivaje näkyy niin asiakkaiden kuin lääkäreidenkin arjessa. Työ kuormittuu, kun virkoja ei saada täytettyä. Tämä johtaa siihen, että nuoret lääkärit eivät tahdo terveyskeskuksiin kuormittumaan. Marko Melto / Yle
 Lääkäriliiton mukaan tarvittava lääkäriresurssi voitaisiin palkata yksityiseltä puolelta, työterveyshuollosta ja vastavalmistuneista lääkäreistä. Tätä varten terveyskeskukset tarvitsevat kuitenkin lisää rahaa ja lääkäreitä, jotta työn houkuttelevuus lisääntyisi.
 Lääkärivaje näkyy myös hoitajien työssä
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen mukaan viikon hoitotakuu voisi toteutua palkkaamalla 1 100–1 800 uutta lääkäriä, kun taas hallitusohjelmassa puhutaan tuhannesta.
 Hämeenkyrön sosiaali- ja terveysaseman ylilääkäri Tuomas Parmanen sanoo, että vaikka kaikki nyt avoimet virat saataisiin yhtäkkiä täytettyä, hoitotakuu ei silti välttämättä täyttyisi.
 – Hoitotakuun täyttämiseksi tarvitsisimme vielä muutaman lääkärin lisää. Kuten monet muutkin terveyskeskukset, mekin koulutamme lääkäreitä. Sekin on pois potilastyöstä ja resurssitarve on nyt jo kova.
 Terveyskeskusten potilasjonoja on pyritty purkamaan muun muassa siirtämällä hoitovastuuta hoitajille ja ottamalla digitalisaatiota enemmän käyttöön.
 – Lääkäreillä on kova työtaakka, mutta he eivät ole ainoita, jotka työskentelevät niin sanotusti niska limassa. Koko henkilökunta hoitajista alkaen kokee lääkäripulan vaikutukset, Parmanen toteaa.
 Lääketieteen ja terveysteknologian dekaani Tapio Visakorpi pelkää, että lääkäreiden koulutusmääriä lisätään koulutuksen laadun kustannuksella. Marko Melto / Yle
 Koulutuksen lisääminen vaatisi lisää rahaa
 Tampereen yliopiston lääketieteen ja terveysteknologian dekaani  Tapio Visakorpi  toteaa, että hallitusohjelmaan liittyy niin kiitosta kuin huolenaiheita.
 – Ajatus tuhannen lääkärin lisäämisestä terveyskeskuksiin on tietenkin hyvä. Mutta jos lääkäreitä pitää kouluttaa lisää, saadaanko koulutukseenkin lisää resursseja? Kuinka koulutuksen laadulle käy? Tämä on herättänyt runsaasti keskustelua, Visakorpi sanoo.
 Visakorpi kyseenalaistaa hallitusohjelman tiukennuksen kiireettömän hoidon hoitotakuusta viikkoon. Tähän asti kiireetön hoito on pitänyt tehdä alle kolmessa kuukaudessa.
 – Se on tietenkin liian pitkä aika, jos ihminen tarvitsee hoitoa. Viikko taas on hyvin lyhyt aika kiireettömälle hoidolle. Ymmärrän, että hallitusohjelmaan on haluttu tarkkoja vaatimuksia, mutta ensin pitäisi ratkaista terveyskeskusten lääkäripula, Visakorpi toteaa.
 Keskustelu aiheesta on avoinna kello 22 saakka.
 Lue lisää:
 Analyysi: Hallitusohjelma lupaa hoitoonpääsyn viikossa – voiko se olla totta?
 Osa kunnista hätäratkaisujen edessä lääkäripulassa: Lääkäri ei muuta ellei puoliso saa töitä
 Analyysi: Hoitajamitoitus ei toteudu tällä hallituskaudella – rahoista puuttuu puolet ja niin puuttuu hoitajiakin
 Kainuussa on Suomen suurin lääkärivaje – edes 7 000 euron palkka ei houkuttele lääkäreitä terveyskeskuksiin

Mistä hallitus aikoo saada terveyskeskuksiin tuhat uutta lääkäriä? "Vaikka työnantaja joustaisi, nuoret lääkärit eivät halua tänne töihin"


Summary: Tullin mukaan nuoret eivät aina tiedä, että myös nuuskan ostaminen on rikos.

Nuoret käyttävät nuuskaa yhä nuorempina. Asiasta ovat huolestuneet nyt Turussa sekä koulut että Tulli.
 Hirvensalossa sijaitsevan Syvälahden koulun rehtori  Jarmo Salo  kertoo, että nuuskan käyttö tuntuu olevan kasvussa. Se on korvannut tupakan, jota nuoret polttavat yhä vähemmän.
 – Nuuska on todellakin ongelma. Käytön yleisyydestä on vaikea sanoa, ja uskoisin, että marginaalissa liikutaan. Huolestuttavaa on kuitenkin se, että se koskee aina vain nuorempia. On selviä merkkejä siitä, että viides- ja kuudesluokkalaiset käyttävät nuuskaa, ehkä jopa nuoremmat, Salo sanoo.
 Nuoret ostavat nuuskaa aikuisilta ja myyvät sitä sitten toisilleen. Myyntiä on havaittu koulun pihalla välituntien aikana. Nuoret myyvät toisilleen myös käytettyjä nuuskapusseja.
 Koulujen lisäksi Tulli on huolestunut nuorten kasvavasta nuuskankäytöstä. Tutkinnanjohtaja  Stefan Aniszewski  Tullin valvontaosastolta kertoo, että Tullille tulee enenevissä määrin yhteydenottoja kouluilta, joissa on havaittu nuuskan käyttöä ja myyntiä.
 – Suhtaudumme asiaan vakavasti ja selvitämme välittömästi, mitä on tapahtunut. Pyrimme puuttumaan asiaan nopeasti, Aniszewski sanoo.
 Tulli takavarikoi viime vuonna ennätysmäärän nuuskaa
 Tullin tekemät nuuskan takavarikot ovat vuosi vuodelta kasvaneet. Se kielii siitä, että nuuskaa tuodaan maahan jatkuvasti enemmän. Viime vuonna Tulli takavarikoi kaikkiaan 6 744 kiloa nuuskaa.
 Turussa nuuskaa takavarikoitiin viime vuonna vain noin 160 kiloa. Suurin osa nuuskasta tuodaankin Suomeen maarajan yli Torniosta. Laivoilla Ruotsin puolelta nuuskaa tuodaan lähinnä sallituissa rajoissa eli tuhat grammaa omaan käyttöön päivässä.
 – Oletamme kuitenkin, että jonkin verran sitäkin nuuskaa, joka tuodaan lain sallimissa rajoissa, päätyy myyntiin, Stefan Aniszewski Tullista sanoo.
 Stefan Aniszewski Turun Tullista on huomannut nuorten nuuskankäytön lisääntyneen.  Kalle Mäkelä / Yle
 Nuuskan myynti eteenpäin on rikos, mutta niin on myös sen ostaminen. Sitä nuoret eivät Tullin arvion mukaan aina tiedä.
 – Kun me nuoria näemme, sieltä välittyy sellainen viesti, ettei olla aina oltu ihan kartalla siitä, mitä saa ja mitä ei saa tehdä.
 Lisäksi yllätyksenä tulevat usein veroseuraamukset, jotka voivat olla suuriakin.
 Nuorten kohdalla nuuskan myynnissä ja ostamisessa puhutaan sen verran pienistä määristä, että rangaistukset ovat yleensä sakkoja. Rangaistuksesta riippuen osassa tapauksista jää kuitenkin merkintä rikosrekisteriin, mikä voi vaikeuttaa elämää myöhemmin.
 Vanhemmat ja roolimallit tärkeitä
 Nuuskan käyttöön ja myyntiin on hankala puuttua, koska nuuskan käytöstä ei kovin helposti jää kiinni. Syvälahden koulun rehtori Jarmo Salo kertoo, että aina kun asia havaitaan, siihen puututaan. Tarvittaessa tehdään lastensuojeluilmoitus tai rikosilmoitus. Molempia on jouduttu tekemään.
 Rehtori toivoisi vanhemmilta tarkkaavaisuutta.
 Rehtori Jarmo Salo kertoo, että kouluissa annetaan tietoa nuuskankäytön haitoista, mutta koulu yksin ei ongelmaa saa kitkettyä.  Paula Collin / Yle
 – Huoltajilla on kiistaton vastuu. Ei ole riittävää kysyä lapselta, että käytätkö nuuskaa. Kuka kertoo? Ei kukaan. Sitä pitää vaan seurata, Salo sanoo.
 Tärkeitä olisivat myös nuuskattomat roolimallit: sekä kotona että harrastuksissa. Esimerkiksi Kouvolassa urheiluseurat ovat jo  yhdistäneet voimans a nuorten nuuskankäytön kitkemisessä.
 Lue myös:
 Huomaamaton, helppo ja tupakkaa harmittomampi – Näin teinit kokevat miljoonabisnekseksi nousseen nuuskan
 Nuuskaralli on 50 miljoonan hämäräbisnes: laillisesti Ruotsissa myytävä nuuska päätyy pimeästi suomalaisnuorten huuleen
 Tyttöjen nuuskankäyttö lisääntyy – Ruotsissa nuuskaa jo markkinoidaankin kauniilla rasioilla ja pienemmillä nuuskapusseilla

Jopa 11–12-vuotiaat käyttävät jo nuuskaa, nuoret myös myyvät nuuskaa toisilleen – koulut ja Tulli huolestuivat asiasta Turussa


Summary: Brittiyhtye Sueden basisti Mat Osman katsoo algoritmien johtavan konservatismiin, jossa uuden ja erilaisen musiikin kuuleminen on yhä vaikeampaa. Eikä hän ole väärässä.

Algoritmit hallitsevat kaikkea, myös musiikkia. Spotifyn kaltaisten suoratoistopalveluiden myötä ihmisten kuuntelutottumuksista kertyy valtavia määriä dataa, joka algoritmien käsittelyssä muuttuu tarkoin kohdennetuiksi suosituksiksi.
 Tekoälylle ulkoistettu kuratointi ei miellytä brittiyhtye Sueden basistia  Mat Osmania . Konkari-rokkari näkee algoritmien vallan johtavan konservatismiin, jossa ihmisille tarjotaan sitä samaa, jota he ovat kuulleet aikaisemmin.
 – Se on hirveä sääli kuuntelijoille, mutta se on sääli myös yhtyeille. Mielenkiintoista ja erilaista musiikkia tekevien bändien on entistä vaikeampaa löytää kuulijansa, Osman sanoo.
 Rock-veteraanien valituksia nykymenosta on kuultu maailman sivu, mutta täysin väärässä Osman ei silti ole. Algoritmien ote musiikista on itse asiassa tiukempi kuin mitä Osman kuvailee.
 Algoritmit päättävät mitä musiikkia meille suositellaan, mutta ne vaikuttavat myös siihen, minkälaista musiikkia meille tehdään.
 Kuuntelijoiden käyttäytymistä seuraavat algoritmit kertovat muusikoille sekunnilleen, missä vaiheessa yleisö skippaa seuraavaan biisiin. Tätä tietoa käytetään hittitehtaissa hyväksi seuraavien kappaleiden säveltämisessä.
 Älä kyllästytä meitä, kertosäe jo heitä
 Musiikkibisnes on aina perustunut muotteihin. Osa standardeista on muodostunut menestyneiden ideoiden pohjalta, osa pakon sanelemina.
 Kolmen minuutin hittibiisin formaatti syntyi, koska  seiskatuumaiselle vinyylisinkulle ei aikoinaan mahtunut enempää musiikkia . 80-luvun alussa alkaneen CD:n kultakauden myötä levytyksen maksimipituus nousi 74 minuuttiin, mikä riitti suurimmalle osalle artisteista. Hittikappaleet alkoivat venyä maltillisesti kohti viittä minuuttia. Vuonna 1995 hittibiisi kesti keskimäärin 4 minuuttia ja 30 sekuntia.
 90-luvun puolivälin jälkeen hitit alkoivat jälleen lyhentyä ja suoratoistopalveluiden myötä kehitys vain kiihtyi entisestään.  Nykyään hittibiisin pituus on palannut vinyyliajan standardeihin, 3 minuuttiin ja 42 sekuntiin .
 Miksi? Suoratoistopalveluiden myötä viimeisetkin rajoitukset musiikin mitalle ovat poistuneet. Megalomaniasta tunnettu  Kanye West  voisi säveltää kaksituntisen hip hop -oopperan, mutta sen sijaan hän on keskittynyt julkaisemaan G.O.O.D. Music -levymerkillään parikymmenminuuttisia, seitsemän biisin albumeja.
 Kanadan lahja poppariräpille  Drake  julkaisee puolestaan albumeja, jotka on  tukotettu täyteen kolmen minuutin kappaleita . Viime vuonna julkaistulla 90-minuuttisella  Scorpion -albumilla on peräti 25 biisiä ja sitä edeltäneellä hieman lyhyemmällä  Views  -levyllä 20 biisiä.
 Lyhyet poppibiisit eivät ole uusi juttu, muistuttaa musiikkipäällikkö Jussi Mäntysaari. – Eihän Beatlesinkään singlet alkupäässä hirveän pitkään kestäneet. Mårten Lampén / Yle
 Syy napakan ilmaisun suosioon löytyy artistien palkkavirtojen muutoksista. Ennen vanhaan artistit saivat palkkansa levymyynnistä. Rahallisesti artistille ei ollut väliä sillä, kuinka monta tai kuinka pitkiä kappaleita albumille laitetaan.
 Nykyään fyysisistä levyistä on tullut enemmänkin keräilyesineitä ja todellinen musiikin kuuntelu tapahtuu suoratoistopalveluiden kautta. Tässä maailmassa muusikoiden palkka muodostuu yksittäisistä kuuntelukerroista. Yksinkertaistettuna artisti saa korvauksen, kun hänen kappalettaan on kuunneltu vähintään 30 sekuntia. Sen jälkeen artistille on taloudellisesti se ja sama, kestääkö kappale kolme vai viisi minuuttia.
 Tämä on johtanut siihen, että kuunteluajan sijaan artistin kannattaa kerätä mahdollisimman monta yksittäistä striimausta. Ainoa tavoite on saada kuuntelija koukutettua puolen minuutin merkille asti. Tehtävä on haasteellinen.
 – Suoratoistopalveluissa se biisin etsimisen kokemus on intensiivisempi kuin radiossa. Ihmisten pinna on siellä lyhyempi ja samalla on helppo siirtyä seuraavaan biisiin, sanoo Nelonen Median radioiden musiikkipäällikkö  Jussi Mäntysaari .
 Ennen nykyistä pestiään Spotifyn Suomen editorina työskennellyt Mäntysaari ei ole törmännyt laadulliseen tutkimukseen suoratoistopalveluiden vaikutuksista musiikkiin, mutta joitakin muutoksia hän on havainnut populaarimusiikissa. Yksi on se, että pitkien tunnelmoivien introjen aika on ohi.
 – Kertosäe tulee nopeasti, ettei turhaan maalailla siinä alussa, vaan mennään asiaan.
 Kuten  Dave Grohl  profetoi jo yli kymmenen vuotta sitten:  Don’t bore us, get to the chorus .
 Soittolistat tunnelmoivat yli genrerajojen
 Täysin yhdentekevää kappaleiden loppuun asti kuunteleminen ei toki ole. Jokainen kokonainen kuuntelukerta parantaa kappaleen mahdollisuuksia päästä suosituille soittolistoille ja sitä kautta saada lisää kuuntelukertoja.
 Algoritmien kuratoimat soittolistat ovat jo vuosia sitten  syrjäyttäneet yksittäiset albumit suosiossa . Spotifyn suosituimmilla soittolistoilla on  kymmeniä miljoonia seuraajia , joten kappaleen päätyminen listalle on taloudellisesti merkittävä saavutus.
 Samalla itse soittolistat ovat muuttuneet genrerajoja noudattavista kokoelmista yhteisen esteettisen tunnelman ympärille kootuiksi menuiksi.
 Tämä muutos tiedostetaan studioissa ja osa hittikappaleista syntyy jokin tietty Spotify-soittolista mielessä. Viimeistään soittolistat muistetaan siinä vaiheessa, kun kappaleesta tehdään lattari-remix vajaan kymmenen miljoonan seuraajan ¡Viva Latino! -soittolistaa varten.
 Soittolistamusiikin suosio voi olla artisteille genrekahleista vapauttavaa, kun enää ei tarvitse miettiä, miten hyvin yksittäinen biisi saadaan sopimaan albumikokonaisuuteen.
 Dataa voidaan käyttää myös muutenkin hyväksi. Spotifyn toimitusjohtajan Daniel Ek:n mukaan Metallica laatii keikkasetin Spotifyn maa- ja kaupunkikohtaisen datan perusteella. Mitkä biisit ovat soitetuimpien joukossa Spotifyssa kuullaan myös keikalla. Balazs Mohai / EPA-EFE
 Musiikkia muovisista kupeista kuunneltavaksi
 Sonyn Walkman-kasettisoitin mobilisoi musiikin kuuntelun neljäkymmentä vuotta sitten. Älypuhelimien ja Spotifyn myötä lähes jokaisella kadunkulkijalla on kuulokkeet korvilla.
 Tämä on johtanut hifistelijöiden painajaiseen. Suurin osa musiikista kuunnellaan tänä päivänä kännykästä nappikuulokkeilla. Jotkut jopa kuuntelevat musiikkia tyytyväisenä läppärin kaiuttimista.
 Muovikuoreen käärityn äänentoistolaitteiston suosio on jo nyt vaikuttanut siihen, miten musiikkia miksataan.
 Vinyyliaikana fysiikka määritti rajat äänitteiden masterointiin. Liian kovalle masteroidut bassot hyppyyttivät neulan pois levyn urasta, joten kappaleet piti miksata maltillisesti. CD:llä ei ollut tätä ongelmaa, mutta rajallisen tallennustilan vuoksi miksauksissa suosittiin kapeampia taajuusalueita. Syntyi vääntö vinyylin lämpimästä soundista ja ruvelle miksatuista CD:istä.
 Nyt rajoitteita tuovat nappikuulokkeet, joita varten esimerkiksi alataajuuksien ylätasoja korostetaan. Liian matalat bassot kun eivät kuuluisi lainkaan.
 Mörkö lyötiin sisään parissa päivässä
 Spotify on myös nopeuttanut musiikin julkaisua. Nykyään biisit ilmestyvät hetkessä palveluun. Hyvä esimerkki on tästä on loppukevään kiekko-anthem  Löikö mörkö sisään .
 Antero Mertarannan  hokema syntyi torstai-illan Suomi-Ruotsi -pelin tiimellyksessä ja lauantaina päivällä pelatun Venäjä-Suomi -ottelun alkuvihellykseen mennessä kappale löytyi Spotifystä.
 Warner Music takoi parissa päivässä kaikki rahat irti kappaleesta.
 Tällä hetkellä  Löikö mörkö sisään  on  DJ ILG :n ainoa kappale, mutta jatkoa on mitä ilmeisimmin luvassa. Eikä sen uusien sääntöjen mukaan tarvitse olla lätkäteknoa.
 Lue myös:
 Suuri striimaussota: Spotify, Apple ja Amazon kilpailevat kuunteluista, ja se tulee muuttamaan tapamme kuunnella musiikkia
 Spotify raotti salaisuuden verhoa: käyttäjämaksut valuvat suosituimpien poppareiden taskuun – pelkkää klassista musiikkia kuunteleva tukee tietämättään Cheekiä ja Sannia

Hittibiisit lyhenevät vuosi vuodelta – Spotify on muuttanut kuuntelun lisäksi musiikin tekemisen tapoja


Summary: 26 ihmistä loukkaantui. Saudi-Arabia sanoo kostavansa iskun.

Saudi-Arabiassa 26 ihmistä loukkaantui Jemenin Huthi-kapinallisten siviililentokentälle tekemässä ohjusiskussa keskiviikkona.
 Ohjus osui Abhan lentokentän tuloaulaan Saudi-Arabian lounaisosassa. Saudi-Arabian viranomaisten mukaan 18 loukkaantuneen vammat hoidettiin kentällä ja kahdeksan kuljetettiin sairaalaan.
 Huthi-kapinallisten kanavan mukaan kapinalliset ampuivat kentälle risteilyohjuksen.
 Saudi-Arabia johtaa arabimaiden koalitiota, joka taistelee Jemenissä kapinallisia vastaan yhdessä Jemenin hallituksen joukkojen kanssa. Jemenin sisällissota on jatkunut neljä vuotta.
 Irania syytetään kapinallisten tukemisesta. Saudi-Arabia syytti Irania myös lentokentälle tehdystä iskusta.
 Huthi-kapinalliset ovat tehneet useita iskuja Saudi-Arabian puolelle, mutta ne ovat harvoin aiheuttaneet vahinkoa siviileille.
 Saudi-Arabian johtama koalitio teki ilmaiskuja Jemenin puolelle vastatoimena lentokenttäiskulle.
 YK:n mukaan Jemenin sisällissodassa on kuollut ainakin 7 000 siviiliä.

Jemenin kapinalliset tekivät ohjusiskun lentokentän tuloaulaan Saudi-Arabiassa


Summary: Republikaanitkaan eivät sulata kongressin ohittamista.

Yhdysvaltain kongressi yrittää torpata presidentti  Donald Trumpin  hallinnon asekaupat Saudi-Arabiaan. Asekauppaa vastustavat kongressiedustajat yli puoluerajojen sekä edustajainhuoneessa että senaatissa.
 Senaatti esitteli asekaupat torppaavia säädöksiä jo viime viikolla, ja edustajainhuone teki samoin keskiviikkona.
 Vielä ei ole tiedossa, milloin kongressi äänestää asekauppojen torppaamisesta.Trumpin hallinto ilmoitti viime kuussa käyttävänsä hätätilavaltuuksia kongressin kiertämiseen myydäkseen 8,1 miljardin dollarin arvosta aseita Yhdysvaltain liittolaisille Saudi-Arabialle, Arabiemiirikunnille ja Jordanialle.
 Normaalisti kongressin pitäisi hyväksyä asekaupat, mutta hallinto perusteli kongressin ohittamista Iranin aiheuttamalla uhkalla. Hallinnon mukaan pikaiset asekaupat ovat tärkeitä, jotta arabiliittolaisten puolustuskyky säilyy vahvana.
 Kongressissa Trumpin toiminta on suututtanut paitsi demokraatit myös monet republikaanit. Kongressissa ollaan edelleen käärmeissään Saudi-Arabialle viimesyksyisen sauditoimittaja  Jamal Khashoggin  murhan takia. Yhdysvalloissa asunut Khashoggi kirjoitti kriittisesti Saudi-Arabian kruununprinssistä  Mohammed bin Salmanista , ja saudiagentit murhasivat hänet Istanbulissa.
 Lainsäätäjät ovat huolissaan myös siitä, että yhdysvaltalaisia aseita voitaisiin käyttää siviilejä vastaan Jemenissä. Saudi-Arabian johtama liittouma käy sotaa Jemenin hallituksen puolella huthikapinallisia vastaan.
 "Ei ole mitään hätätilaa"
 Monien kongressiedustajien mielestä Iran on vain veruke hätätilavaltuuksien käyttämiselle.
 – Ei ole mitään hätätilaa. Se on pötyä, se on keksittyä, se on lain väärinkäyttöä, sanoi edustajainhuoneen ulkoasiainkomitean puheenjohtaja, demokraatti  Eliot Engel .
 Samassa komiteassa istuva republikaani  Michael McCaul  kutsui hätätilavaltuuksien käyttämistä valitettavaksi, ja huomautti että asekaupat arabiliittolaisille tuskin voivat olla kovin kiireellisiä, koska aseet toimitetaan vasta yli vuoden päästä.
 Trumpin läheisiin liittolaisiin kuuluva republikaanisenaattori  Lindsey Graham  väläytti keskiviikkona, että presidentiltä voitaisiin ottaa pois joitakin poikkeusvaltuuksia.
 – Poistetaan poikkeusvaltuudet, Graham sanoi  Washington Postin  mukaan.
 – En olisi ollut valmis siihen aiemmin, mutta tämän hallinnon viimeisimmän liikkeen jälkeen olen kyllä.
 Jos kongressi äänestää asekauppojen torppaamisen puolesta, Trump voi käyttää veto-oikeuttaan ohittaakseen kongressin uudelleen. Veton kumoaminen vaatii kongressissa kahden kolmasosan enemmistön.

Kongressi haluaa torpata Trumpin asekaupat Saudi-Arabiaan – Myös omalta puolueelta kritiikkiä: "Poistetaan poikkeusvaltuudet"


Summary: Yli 70 ihmistä loukkaantui keskiviikon mielenosoituksissa.

Hongkongin viranomaiset ovat sulkemassa hallinnon toimistoja loppuviikoksi kaupungin liikekeskustassa, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Syy toimistojen sulkemiselle on kaupungissa väkivaltaisuuksiin päätyneissä mielenosoituksissa, joissa vastustetaan suunniteltua lakimuutosta, joka mahdollistaisi rikoksista epäiltyjen luovuttamisen Manner-Kiinaan.
 Reutersin mukaan tuhannet mielenosoittajat pysyivät asemissaan alueparlamentin edustalla ja vastaavasti tuhannet vetäytyivät liikekeskustan alueelle.
 Yli 70 loukkaantui mielenosoituksissa
 Poliisi ampui keskiviikkona mielenosoittajia kumiluodeilla ja käytti kyynel- ja pippurikaasua. Hongkongin terveysviranomaisten mukaan 72 ihmistä oli joutunut sairaalahoitoon iltakymmeneen mennessä.
 Kymmenettuhannet ihmiset marssivat keskiviikkona kaduilla. Mielenosoittajat kerääntyivät alueparlamentin eteen, rakensivat barrikadeja ja tukkivat kaksi kaupungin pääväylistä.
 Lue myös:
 Hongkongin mielenosoittajat yrittävät rynnätä parlamenttiin – Nämä kolme kohtaa selittävät kiristyvää tilannetta

Hongkongin viranomaiset sulkevat toimistoja mielenosoitusten vuoksi


Summary: Hallitus selvinnee ensimmäisestä luottamusäänestyksestään selkein lukemin.

Eduskunta äänestää torstaina pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) hallituksen luottamuksesta.
 Rinteen hallitus antoi tiistaina eduskunnalle tiedonannon hallitusohjelmasta. Hallitusohjelmaa ruodittiin perusteellisesti eduskunnan suuressa salissa tiistaina ja keskiviikkona. Keskustelun aikana oppositiopuolueet perussuomalaiset, kokoomus ja kristillisdemokraatit kukin esittivät epäluottamusta Rinteen hallitukselle.
 Viime viikolla nimitetty hallitus selvinnee ensimmäisestä luottamusäänestyksestään selkein lukemin. Hallituspuolueilla eli SDP:llä, keskustalla, vihreillä, vasemmistoliitolla ja RKP:llä on eduskunnassa yhteensä 117 kansanedustajaa. Lisäksi Liike Nytin kansanedustaja  Harry Harkimo  on sanonut tukevansa uutta hallitusta ja hallitusohjelmaa.
 – Niille molemmille on annettava mahdollisuus, Harkimo sanoi tiistain täysistunnossa.
 Oppositiopuolueet ovat tiukasti arvostelleet hallitusohjelmaa viime päivien eduskuntakeskustelussa. Perussuomalaiset on kritisoinut hallitusta muun muassa asumisen ja autoilun kustannusten lisäämisestä, kokoomus taas on moittinut hallituksen talouslinjaa höttöiseksi ja vaatinut hallitusta pikaisesti esittämään toimia työllisyyden parantamiseksi.
 Hallituksen luottamuksesta äänestetään kello 14 alkavassa täysistunnossa.
 Lue myös:
 Pääministeri Antti Rinne A-studiossa: Riskinä on, että talouskasvu hidastuu, mutta sen varalle on olemassa toimenpiteitä
 Ex-työmarkkinapomo Lasse Laatunen:
Ay-jyrä Rinne johtanee hallitustaan omalla kovaksi keitetyllä tyylillään

 Uusi oppositio hallituksen kimpussa maratoniksi venyneessä täysistunnossa: "Politiikka rakennettu yli 100 000 työpaikan lisäykselle, se on valtava määrä"

Eduskunta äänestää uuden hallituksen luottamuksesta


Summary: Puolan presidentin Andrzej Dudan mukaan joukkojen tuominen Puolaan on tarpeen, sillä se vahvistaa Puolan yhteyksiä länsimaihin.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  kertoi keskiviikkona, että Yhdysvallat lähettää tuhat sotilasta Puolaan, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Reutersin mukaan sotilaiden läsnäolon tarkoitus on estää mahdollisia uhkia Venäjän suunnalta. Trump ja Puolan presidentti  Andrzej Duda  tapasivat keskiviikkona Valkoisessa talossa, jonka jälkeen he antoivat yhteisen julkilausuman maiden välisestä puolustusyhteistyöstä.
 Dudan mukaan joukkojen tuominen Puolaan on tarpeen, sillä se vahvistaa Puolan yhteyksiä länsimaihin.
 – Venäjä näyttää jälleen epäystävälliset keisarilliset kasvonsa. Venäjä etsii jatkuvasti mahdollisuuksia vallata alueitamme, Duda sanoi yhteisessä lehdistötilaisuudessa Trumpin kanssa.
 Uutistoimisto AFP:n mukaan Trump oli aiemmin päivällä puhunut 2 000 sotilaan mahdollisesta lähettämisestä Puolaan. Maassa on jo tällä hetkellä noin 5 000 yhdysvaltalaissotilasta Nato-joukkojen kierron vuoksi. Trumpin mukaan Puola on nyt rakentamassa tiloja uusille joukoille. Sotilaat on määrä siirtää Puolaan naapurimaasta Saksasta.
 Reutersin mukaan Duda harkitsee tukikohdan nimeämistä Fort Trumpiksi eli Trumpin linnakkeeksi.
 Trump tapaa Putinin kahden viikon päästä
 Trumpin on määrä tavata Venäjän presidentti  Vladimir Putin  kahden viikon päästä Japanissa. Sotilaiden lähettämisen arvellaan olevan siirto, jolla huomioidaan Nato-liittolaisen Puolan tarpeita, mutta ei kuitenkaan suututeta liikaa Putinia.
 – Toivon, että Puola ja Venäjä tulevat olemaan hyvissä väleissä. Toivon myös, että meillä tulee olemaan hyvät välit Venäjän kanssa, Trump sanoi.
 Naton pääsihteeri  Jens Stoltenberg  antoi aiheesta lausunnon, jonka mukaan joukkojen siirto on tervetullut liike.
 – Tämän päivän ilmoitus on osa Naton harkittua, puolustuksellista ja suhteellista toimintaa pelotteen ja puolustuksen vahvistamiseksi, Stoltenberg muotoili.

Yhdysvallat lähettää tuhat sotilasta Puolaan – Puolan presidentti: "Venäjä näyttää jälleen epäystävälliset keisarilliset kasvonsa."


Summary: Aikaisemmin viranomaiset ilmoittivat, että uhreja olisi ollut lähes sata.

Länsi-Afrikassa sijaitsevassa Malissa tehdyssä joukkomurhassa surmattiin aiemmin ilmoitettua vähemmän ihmisiä.
 Malin viranomaiset ilmoittivat keskiviikkona, että verilöylyssä maan keskiosassa kuoli 35 ihmistä. Aiemmin viranomaiset ilmoittivat, että uhreja oli 95. Uhreista 24 oli lapsia.
 Aseistautuneet miehet hyökkäsivät sunnuntaina Sobane Dan kylään, jossa asuu dogon-heimon jäseniä.
 Asemiehet tappoivat kylän asukkaita ja sytyttivät taloja palamaan. Silminnäkijän mukaan isku kesti seitsemän tuntia.
 Malin viranomaiset sanovat, että maanantaina ilmoitettu uhriluku perustui sotilailta ja aluejohtajalta saatuihin alustaviin tietoihin.
 Sekaannusta uhrien määrässä aiheutti se, että noin sata naista oli onnistunut pakenemaan väkivaltaa toiseen kylään.
 Alueella pelätään etnisten väkivaltaisuuksien kiihtymistä dogonien ja fulani-heimon välillä.
 Eri etniset ryhmät ovat perustaneet Malissa viime vuosina aseistautuneita ryhmiä.
 YK:n Malin rauhanturvaoperaatio kertoi toukokuussa, että fulaneita vastaan tehdyissä iskuissa on surmattu lähes 500 ihmistä tammikuun 2018 jälkeen.

Malin verilöyly vaati aiemmin ilmoitettua vähemmän uhreja  – Uusi uhriluku on 35


Summary: Saksalaisnainen toimi kahden pelastusaluksen kapteenina.

Italian valtio on nostanut syytteen saksalaista  Pia Klempea  vastaan pakolaisten salakuljetuksesta. Jos hänet tuomitaan syylliseksi, hän voi saada jopa 20 vuoden vankeustuomion ja suuret sakot.
 Asiasta kertoo Saksan radion ulkomaanpalvelu  Deutsche Welle .
 Klemp on toiminut kahden pakolaisia pelastaneen aluksen, Iuventan ja Sea-Watch 3:n kapteenina. Rangaistusuhka koskee myös laivojen miehistöä.
 Aluksiin on pelastettu yli tuhat ihmistä, jotka ovat pyrkineet Välimeren yli heikkokuntoisilla laivoilla ja kumiveneillä. Välimereen tiedetään hukkuneen tuhatmäärin ihmisiä, joiden laivat ovat uponneet kesken matkan.
 Siirtolaisia pelastetaan mereltä huhtikuussa 2018. Christophe Petit Tesson / EPA
 Sen sijaan, että pakolaiset olisi palautettu lähtösatamiinsa, Klemp miehistöineen toi heidät eurooppalaisiin satamiin.
 Iuventa-alus on ollut Italian viranomaisten takavarikoimana kesästä 2017 lähtien. Klemp sanoo käyttäneensä satoja tuhansia euroja omia rahojaan pelastustyöhön ja valmistautumiseen oikeudenkäyntiin. Hän on saanut myös lahjoituksia.
 Italian edellinen hallitus on säätänyt lain, jonka mukaan pakolaisten tuominen maahan on kiellettyä. Italia on myös pyrkinyt estämään pakolaisia mereltä pelastavien laivojen toimintaa. Italian nykyisen hallituksen pakolaislinja on edellistäkin ankarampi.
 Klemp kertoo Deutsche Wellen artikkelissa, että jos hän saa Italiassa tuomion, aikoo hän viedä asian Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen käsittelyyn.
 Uutista korjattu 12.6. klo 16.46. Kapteenin nimi on Klemp, ei Klempe

Välimerestä pakolaisia pelastanutta naista uhkaa Italiassa 20 vuoden vankeustuomio


Summary: Kuntaliiton palkitsema keskustalainen Hilkka Kemppi saa kehuja yhteistyökyvystään.

Kuntaliitto on valinnut Vuoden valtuutetuksi Asikkalan kunnanvaltuuston puheenjohtajan  Hilkka Kempin  (kesk.). Palkinto myönnettiin nyt ensimmäistä kertaa. Valinnassa on painotettu muun muassa valtuutetun uudistamis- ja yhteistyökykyä.
 Keskustan 31-vuotias Kemppi valittiin valtuustoon kaksi vuotta sitten. Hän nousi välittömästi välillä riitaisankin valtuuston johtoon.
 – Johtamisessani kannustan aina erilaisten mielipiteiden esiin nostamiseen. Riitaisuudet eivät ole ongelma, mutta henkilöön menevät riidat olen pyrkinyt kitkemään pois. Kukin edustaa valtuustossa ihmisiä, jotka ovat edustajan valtuuston äänestäneet.
 Esimerkiksi viime viikolla valtuusto päätti johtajapaikoista valtuustossa ja kunnanhallituksessa.  Etelä-Suomen Sanomat  kertoi, että henkilövalinnat aiheuttivat värikästäkin keskustelua, mutta Kemppi oli ainoa johtajista, joka sai jatkaa.
 Kuntalaiset mukaan päätöksentekoon
 Hilkka Kemppi pitää tärkeänä kuntalaisten osallistamista paikalliseen päätöksentekoon.
 – Meillä on ollut muun muassa kuntalaiskahviloita ja nettikyselyitä. Kunnan strategiaa oli mukana tekemässä noin tuhat ihmistä. Näistä tulee hyvä selkänoja, kun poliitikot pohtivat Asikkalan kehittämistä.
 Runsaan 8 000 asukkaan Asikkala miettii monen muun kunnan tavoin muun muassa koulurakentamista ja muiden arkisten palveluiden järjestämistä.
 Elinvoiman parantaminen on myös päijäthämäläisen kunnan kestoaihe.
 – Olimme juuri valtuustoseminaarissa Tampereen suunnalla. Siellä nousi uutta pöhinää ajatella elinvoimaa. Lentokentän ja valtatie 24 alueen kehittäminen ainakin.
 Valtuuston ja kansanedustajan tehtävät sopusoinnussa
 Hilkka Kemppi nousi eduskuntaan kevään vaaleissa. Hallituspuolueen kansanedustaja ei usko, että valtio lisää kuntien tehtäviä ilman että niihin annetaan myös lisää rahaa.
 – Vakaa valtionosuusjärjestelmä on edelleen kunnan paras ystävä. Tämä uusikin hallitus alleviivaa tätä.
 Kemppi valittiin viime kokouksessa jatkamaan Asikkalan valtuuston puheenjohtajana myös seuraavat kaksi vuotta. Hänen mukaan valtuustojohtajan ja kansanedustajan tehtävät sopivat hyvin yhteen ja täydentävät toisiaan.
 – En stressaannu siitä, että ihmiset tulevat tapaamaan ja ottavat yhteyttä. Pidän siitä, että minuun luotetaan ja kerrotaan, mitä pitäisi korjata ja myös mikä on nyt hyvin. Vuoden valtuutetuksi valinnan otan vastaan kiitollisena ja nöyrin mielin.
 Vuoden valtuutettu palkittiin keskiviikkona kuntapuheenjohtajapäivillä Oulussa. Palkinnoksi voittaja sai  Assi Arnimaa-Leinosen  suunnitteleman kunniamerkin ja kunniakirjan.
 Lisäksi voittaneen valtuutetun valtuusto saa käyttöönsä Kuntaliiton ja Kuntasäätiön myöntämän 10 000 euron stipendin käytettäväksi koulutukseen ja konsultointiin.
 Voit kuunnella  Hilkka Kempin haastattelun  täältä.

Vuoden valtuutettu Hilkka Kemppi, 31, yrittää kitkeä henkilökohtaisuudet päättäjien välisistä riidoista


Summary: Uusi draamasarja 17 – Sytten on tehty kaikille, jotka täyttävät joskus 17 vuotta tai ovat joskus olleet 17-vuotiaita.

Tässä joitakin syitä, miksi uusi norjalainen draamasarja  17 - Sytten  koukuttaa:
 – Se on uskottava. Siinä tapahtuu sellaisia, mitkä on nuorten elämästä: ne pöllii tavaraa eikä maksa, käyttää huumeita ja lähtee karkuun poliiseja, sanoo  Abdirashid Mahamed .
 Mahamed on 17-vuotias ja asuu Kontulassa Itä-Helsingissä.
 – Sarja on rehellinen. Siinä katsotaan elämää silmästä silmään, eikä yritetä opettaa mitään. Siinä kuvataan kiinnostavalla tavalla nuorten todellisuutta, sanoo Yle Areenan ohjelmapäällikkö  Cilla Lönnqvist.
 Nettisarja kertoo 17-vuotiaan pojan elämästä 17 päivän ajan. Sarjassa on 17 jaksoa ja kukin on kestoltaan vain noin 12 minuuttia.
 Syttenissä  (norjaa ja suomeksi 17) norjalais-somalialainen  Abdi  elää kahden kulttuurin puristuksissa itäisen Oslon lähiössä.
 Somalialaissyntyinen yksinhuoltajaäiti odottaa pojaltaan perinteiden kunnioittamista.
 Maahanmuuttajataustaiset kaverit ja norjalainen elämätapa vetävät kuitenkin poikaa toiseen suuntaan. Hän ajautuu tappeluihin, pikkurötöksiin ja kahnauksiin poliisin kanssa.
 Sarjan teemoja ovat nuoruus, vahva ystävyys ja vapaus.
 Abdirashid Mahamed ja Moham Hassan ovat asuneet perheidensä kanssa Kontulassa useita vuosia. He ovat syntyneet Somaliassa. Mikko Koski / Yle
 Kontula kuin nettisarjan lähiö
 Somaliasta Suomeen muuttaneet, 18-vuotias  Mohamed Hassan  ja 17-vuotias Abdirashid Mahamed ovat ystäviä. He viettävät aikaansa pelaten jalkapalloa.
 Nuoret ovat asuneet jo vuosia Kontulassa, jossa asuu paljon maahanmuuttajia.
 Hassanin ja Mahamedin mielestä Kontula muistuttaa paljon lähiötä, josta  Sytten kertoo.
 Itse he ovat sarjan kohderyhmää.
 Pyynnöstä nuoret katsovat otteita heille ennestään tuntemattomasta sarjasta.
 He paljastavat, etteivät koskaan katso televisiota tai edes nettisarjoja. Elokuvat katsotaan kännykästä.
 – Vanhemmat katsoo televisiosta suomen- ja somaliankieliset uutiset, sanoo Mohamed Hassan.
 Tietokoneesta katsottu  Sytten  naulitsee nuoret kuitenkin heti. He kehuvat musiikkia ja välillä nauravat ääneen.
 Sarjan somaliäidin huoli pojastaan on heistä ymmärrettävää ja heillekin kotoa tuttua. Sen sijaan nuoren päähenkilön käyttäytymiselle ja ongelmille ei löydy ymmärrystä.
 – Sen olisi kannattanut miettiä. Oma vika. Kaikki on susta itsestä kiinni. Jos joku on huonoa seuraa, niin miksi seurata sitä.
 17-vuotiaan Abdin (Mohammed Aden Ali) elämä muuttuu seitsemässätoista päivässä. Hänen paras ystävänsä on Emrah (Serhat Yildirim). Bendik Stalheim Møller / NRK
 Tarina on heistä todentuntuinen.
 – Vaikutti hyvältä sarjalta, aion katsoa kokonaan ja kertoa siitä muillekin.
 Sitä toivoo myös Yle Areenan vastaava tuottaja  Tsuua Kekäle .
 – Oleellisinta nuorten tavoittamisessa on, että he itse haluavat kertoa sarjasta muille. Sana leviää silloin kaikkein tehokkaimmin.
 Hyvässä sarjassa on "toimintaa ja romanssia"
 Suomessa  Syttenin  kaikki jaksot ovat olleet katsottavissa Yle Areenassa vajaat kaksi viikkoa. Esimmäisellä jaksolla oli yli 15 000 näyttökertaa.
 – Yli puolet katsojista on alle 30-vuotiaita eli se on osunut nuoriin todella hyvin ja uppoaa parhaiten siihen kohderyhmään, Tsuua Kekäle sanoo.
 Hän muistuttaa, että koska jokainen jakso on lyhyt, ohjelmaa on helppo seurata puhelimen ruudulta.
 –  Syttenin  katselusta yli puolet tapahtuu puhelimella, mikä on nuorten sarjoille tyypillistä.
 Norjassa sarja on ollut suosittu ja siitä tehdään jo toista tuotantokautta. Sitä on usein verrattu Suomessakin suuren suosion saaneeseen nettisarja  Skamiin .
 Abdirashid Mahamed haluaisi syksyllä mennä ammattikouluun. Mohamed Hassan aloittaa opiskelun Vuosaaren lukiossa. Ystävysten mielestä norjalainen nettisarja kuvaa uskottavasti nuorten elämää ja arkea.  Mikko Koski / Yle
 Myös tällä kertaa tekijät ovat turvautuneet teinien apuun. Käsikirjoitus on laadittu heitä tarkasti kuunnellen. Nuoret ovat kertoneet, mikä sisällössä toimii ja mikä ei näytä aidolta.
 Yle Areenan ohjelmapäällikkö Cilla Lönnqvist ei silti usko, että tällä kertaa yllettäisiin  Skamin  katsojamääriin. Hän laskee, että sarjan ydinkohderyhmään kuuluu noin 20 000 ihmistä.
 "Et sarjat kertois, mitä maahanmuuttajille käy."  Abdirashid Mahamed
 Lukuja tärkeämpää on sarjan vaikuttavuus. Lönnqvist pohtii, ettei aikaisemmin ole ollut mahdollisuutta katsoa draamasarjaa, jossa kaikki keskushenkilöt ovat taustaltaan maahanmuuttajia.
 Hänestä sellaisia tulisi tehdä lisää. Mohamed Hassan ja Abdirashid Mahamed ovat samaa mieltä.
 – Et sarjat kertois, mitä maahanmuuttajille käy. Nuoret tietäis, että muissakin maissa niillä on samanlaisia ongelmii kuin täällä.
 Entä mitä hyvässä nettisarjassa pitäisi teidän mielestänne olla, jotta sen katsoisitte?
 – Toimintaa, hauskuutta ja romanssia.
 17 – Sytten on katsottavissa Yle Areenassa 29.5.2020 saakka.

Norjalaiset tietävät, miten koukutetaan nuoret nettisarjan katsojiksi: Ensin oli huippusuosittu Skam, nyt vuorossa on 17 – Sytten