Summary: Maahanmuuttovirasto ja hallinto-oikeus eivät pitäneet uskoneet irakilaisen kertomusta.

Korkein hallinto-oikeus on ratkaissut tapauksen, jossa Irakin kansalainen haki Suomesta turvapaikkaa perusteenaan seksuaali- tai sukupuolivähemmistöjen kohtaama vaino kotimaassaan.
 Maahanmuuttovirasto ja hallinto-oikeus eivät pitäneet irakilaisen kertomusta seksuaalisesta suuntautumisesta ja sukupuoli-identiteetistä uskottavana.
 KHO hylkäsi Maahanmuuttoviraston ja hallinto-oikeuden päätökset. Turvapaikanhakijan kertomus oli KHO:n näkemyksen mukaan riittävä. Se pitää pelkoa vainosta perusteltuna ja näki, että hänen ei olisi mahdollista saada viranomaissuojelua tätä vaaraa vastaan.
 Irakilaisen tarkemman seksuaali- tai sukupuoli-identiteetin määrittely ei ollut KHO:n mielestä tarpeen. Keskeisin näyttö muodostui irakilaisen kertomuksesta, mutta päätöksessä huomioitiin myös lääkärinlausunto ja hallinto-oikeuden haastattelema turvapaikanhakijan ystävä.
 Irakilainen oli kertonut Maahanmuuttovirastolle seurustelleensa miehen kanssa Irakissa viiden vuoden ajan. Hän on sanonut identifioivansa itsensä homoseksuaaliksi ja kertoi tuntevansa itsensä sisäisesti naiseksi.
 KHO on palauttanut asian Maahanmuuttovirastolle turvapaikan myöntämiseksi.
 Korkeimman hallinto-oikeuden päätös on kokonaisuudessaan luettavissa  täältä .
 Lue lisää :
 Homon on pakko tulla nopeasti kaapista turvapaikkaprosessissa: "Kaikkea varjostaa suunnaton häpeä ja inho"
 THL: Turvapaikanhakijoilla runsaasti masennus- ja ahdistusoireita

KHO hylkäsi aiemmat päätökset: Irakilaisen kertomus homoudestaan ja sukupuoli-identiteetistään uskottava, ansaitsee turvapaikan


Summary: Videoviesti voi auttaa Kanadan poliisia selvittämään Kanadaa kuohuttaneiden murhatapausten taustoja.

Kanadassa kesällä mittavan etsintäoperaation aiheuttaneet kolmoismurhaajat jättivät jälkeensä videoviestin, kanadalaismedia raportoi.
 19- ja 18-vuotiaat miehet olivat kuvanneet videon kännykällä ennen kuin he tekivät itsemurhan maaseudulla Manitoban osavaltiossa.  Poliisi löysi kaksikon ruumiit  elokuun alussa.
 Kanadalaisen Vancouver Star -lehden  mukaan poliisi on jakanut osan videoviestistä miesten omaisille ja se sisältää heidän viimeisen tahtonsa. Videolla miehet jättävät jäähyväiset ja esittävät hautaamiseensa liittyviä toiveita, kertoo esimerkiksi  CTV News -sivusto .
 Videoviesti voi auttaa poliisia selvittämään murhatapausten taustoja, joihin ei ole tähän mennessä saatu selvyyttä.
 Tapahtumat saivat alkunsa heinäkuun puolivälissä, kun amerikkalais-australialainen pariskunta löytyi murhattuna maantien laidasta Brittiläisessä Kolumbiassa Kanadan länsiosassa.
 Miesten epäillään murhanneen myös 64-vuotiaan Brittiläisen Kolumbian yliopiston kasvitieteen professorin.
 Tapaus aiheutti laajan etsintäoperaation, jossa poliisi ajoi miehiä takaa yli 3 000 kilometrin matkan halki Kanadan. Etsinnöissä käytettiin muun muassa vainukoiria ja infrapunakameroilla varustettuja lentokoneita.
 Videoviestin löytymisestä kertoi Suomessa ensimmäisenä  Helsingin Sanomat .
 Lisää aiheesta:
 Kanadassa viime viikolla löytyneet ruumiit varmistuivat murhista epäillyksi teinikaksikoksi
 Kanadan murhamysteeri: Kaksi kadonnutta nuorukaista, murhattu turistipariskunta, ammuttu mies, palavia autoja – Poliisi: Älkää lähestykö heitä

Kanadan syrjäseuduilla ihmisiä murhannut kaksikko oli kuvannut videoviestin ennen kuolemaansa


Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

– Kalat ovat kärsineet jo pidempään hengitysvaikeuksista ja järven huonosta tilasta, kertoo Pohjois-Savon ELY-keskuksen biologi Ilpo Käkelä tiedotteessa.
 ELY-keskuksen tiedotteessa kerrotaan, että tuloksissa ei näkynyt merkkejä akuuteista myrkytyksistä. Myös virustaudit on suljettu pois. Rehevöitymisestä kärsivän järven leväkukinnot ovat heinäkuun lopulta alkaen olleet voimakkaita.
 Ruokavirasto on tutkinut Rautalammen kaloista otetut näytteet. Aikaisemmin kuolleista yksilöistä kerätyissä näytteissä havaittiin kidusten pintakerroksen voimakasta paksuuntumista, mikä haittaa kalan hengitystä. Elävistä kaloista 7. elokuuta otetuissa näytteissä havaittiin sama ilmiö.
 Uutista päivitetään

Rautalammin kalakuolemia koskevat tutkimustulokset valmistuivat


Summary: Kyse on ollut toista kertaa haettavista jatkoluvista.

Maahanmuuttovirastossa on ollut sisäisiä epäselvyyksiä liittyen alaikäisenä yksin Suomeen tulleiden turvapaikanhakijoiden jatkolupiin.
 Ylen tietojen mukaan virasto on myöntänyt alaikäisinä saapuneille kahden vuoden jatkolupia, vaikka edellytykset neljään vuoteen olisivat olleet olemassa.
 Kyse on ollut toista kertaa haettavasta jatkoluvasta. Jatkolupaa haetaan, kun oleskeluluvan voimassaolo on päättymässä.
 Maahanmuuttovirasto myöntää ensimmäisen jatkoluvan yleensä kahdeksi vuodeksi, toisen taas neljäksi.
 Maahanmuuttoviraston tulosalueen johtajan  Olli Koskipirtin  mukaan sekaannus jatkoluvissa johtuu viraston sisäisen ohjeen monitulkintaisuudesta.
 – Ohjeen kirjauksen mukaan jatkolupa voidaan myöntää 1–2 vuodeksi, jos hakija on edellisen lupansa aikana täysi-ikäistynyt. Siinä ei ole kuitenkaan huomioitu, hakeeko asiakas ensimmäisen vai toisen kerran jatkolupaa.
 Myös Pakolaisneuvonnan vastaava lakimies  Hanna Laari  on työssään törmännyt useisiin Maahanmuuttoviraston päätöksiin, joissa täysi-ikäistymisen kynnyksellä olevan turvapaikanhakijan hakema toinenkin jatkolupa on määrätty 1–2 vuodeksi, vaikka edellytykset neljään vuoteen olisivat olleet olemassa.
 Koskipirtin mukaan Maahanmuuttovirasto on jo oma-aloitteisesti korjannut päätöksiään.
 – Kyseistä ohjetta tullaan alkusyksystä tarkentamaan, hän kertoo.
 Koskipirtti muistuttaa, että toinenkin jatkolupa voidaan myöntää lyhyempänä, jos asiakas ei ole osoittanut motivoituneisuutta integroitumiseen. Tämä tarkoittaa esimerkiksi heikkoa koulumenestystä tai rikoksiin syyllistymistä.
 Mistä on kyse? Maahanmuuttovirastossa on ollut sisäisiä epäselvyyksiä koskien alaikäisenä yksin tulleiden turvapaikanhakijoiden jatkolupia. Maahanmuuttovirasto myöntää ensimmäisen jatkoluvan yleensä kahdeksi vuodeksi, toisen taas neljäksi. Ylen tietojen mukaan virheellisissä päätöksissä on ollut kyse toista kertaa haettavasta jatkoluvasta. Virasto on myöntänyt kahden vuoden pituisia lupia, vaikka edellytykseet neljään vuoteen olisivat olleet olemassa. Sekaannus koskee viraston sisäistä ohjetta.
 Jatkolupien myöntäminen  siirrettiin vuoden 2017 alusta poliisilta Maahanmuuttovirastolle, jonka jälkeen julkisuudessa puhuttiin alaikäisenä Suomeen tulleiden turvapaikanhakijoiden saamista pätkäluvista.
 Pakolaisneuvonnan Laarin mukaansuurin muutos vuoden 2017 alussa oli se, että aiemmin neljäksi vuodeksi annettu ensimmäinen jatkolupa alettiin myöntämään lyhyenä, eli 1–2 vuoden mittaisena, Migrin kiristyneiden käytäntöjen vuoksi.
 Laissa lähtökohta on, että ensimmäinen oleskelulupa  yksilöllisestä inhimillisestä syystä  on vuoden mittainen.
 "Nuoret saaneet arpapelimäistä kohtelua"
 Kun alaikäinen turvapaikanhakija saapuu Suomeen ilman huoltajaa, hänelle määrätään laillinen edustaja. Maahanmuuttovirasto maksaa palkkion tehtävästä
 Edustaja käyttää poissaolevan huoltajan puhevaltaa ja toimii nuoren apuna viranomaisten kanssa: Hänen tehtävänsä on varmistaa, että lapsen etu tulee huomioiduksi eri tilanteissa.
 Oleskelulupien käsittelyt saattavat kuitenkin venyä.
 – Nuori oli tilanteessa, jossa hänellä ei ollut oleskelulupakorttia. Hän oli toki laillisesti Suomessa, koska hänellä on todistus hakemusprosessista, mutta matkustaminen oli mahdotonta ja palveluiden saanti hankalaa.
 Näin miltei kaksi vuosikymmentä turvapaikanhakijoiden edustajana toiminut  Jukka Kursula  kuvailee täysi-ikäistymisen kynnyksellä olleen tamperelaisen nuoren tilannetta oleskelulupaprosessin keskellä.
 Kysymys oli jatkoluvasta aiemmin myönnetylle oleskeluluvalle.
 Alaikäisenä yksin tulleiden turvapaikanhakijoiden edustajana toimiva Jukka Kursula kertoo, että nuorten oleskelulupaprosessit venyvät usein kuukausien mittaisiksi. Laura Hyyti / Yle
 Pakolaisneuvonnan Hanna Laarin mukaan alaikäisten nuorten edustajilla on vastuu siitä, että saaduista päätöksistä valitetaan tarvittaessa.
 Hänen mukaansa edustajien sitoutuneisuus tehtäväänsä vaihtelee.
 – Moni alaikäisinä Suomeen vuonna 2015 tulleista turvapaikanhakijoista on saanut Suomessa monin tavoin arpapelimäistä kohtelua. Nuorelle määrätyllä edustajalla on suuri valta siihen, valitetaanko saaduista päätöksistä.
 Pakolaisneuvonnan vastaava lakimies Hanna Laari  peräänkuuluttajaa edustajien vastuuta. Sini Järnström/ Yle
 Kun nuori täyttää 18 vuotta, hänen tilanteensa muuttuu yhdessä yössä.
 – Sen jälkeen edustajan tehtävä loppuu kuin leikaten, pitkään nuorten edustajana toiminut Jukka Kursula sanoo.
 Kursula toimii tällä hetkellä ETU – edustajat turvapaikanhakijalapsille ry varapuheenjohtana.
 Hän on kohdannut uransa aikana useita yksin tulleita ja sittemmin täysi-ikäistyneitä nuoria, joiden oleskelulupa on ollut ummessa jopa vuoden jatkolupakäsittelyiden venyessä. Tilanne on vaikea.
 18-vuotta täytettyään nuori siirtyy  jälkihuoltovaiheeseen , jossa hän saa tukea muun muassa koulutukseen ja työnhakuun liittyvissä asioissa.
 Pitkät käsittelyajat aiheuttavat oleskelulupiin pitkiä katkoja
 Maahanmuuttoviraston Olli Koskipirtti kertoo, että yksilöllisen inhimillisen syyn perusteella käsiteltävien jatkolupahakemusten arvioitu käsittelyaika on tällä hetkellä neljä kuukautta.
 Viraston toive on, että jatkolupahakemuksia haettaisiin aikaisintaan 3 kuukautta ennen voimassaolevan oleskeluluvan loppumista.
 Pakolaisneuvonnan vastaavan lakimiehen Hanna Laarin mukaan kyseinen menettelytapa saattaa kuitenkin aiheuttaa sen, että hakijan oleskelulupa on kuukausia katkolla.
 Hänen havaintonsa mukaan hakemusten käsittelyprosessi on kestänyt usein 7–8 kuukautta.
 Koskipirtti kertoo Maahanmuuttoviraston menettelyn perustuvan siihen, että oleskelulupapäätöstä ei ole tarkoituksen mukaista merkitä alkamaan vasta usean kuukauden kuluttua.
 Jatkolupa oleskeluluvalle myönnetään aina edellisen luvan päättymispäivästä.
 – Jos uusi lupa myönnettäisiin alkamaan vasta monen kuukauden päästä niin ratkaisuhetkellä ei voida arvioida sitä, täyttyisivätkö luvan myöntämisen edellytykset pitkällä tulevaisuudessa, Koskipirtti sanoo.
 Lue lisää:
 Massiivinen turvapaikkavalitusten ruuhka on saatu pääosin purettua hallinto-oikeuksissa
 Migrin miniluvat nuorille herättävät huolta –"Voin asua kaksi vuotta rauhassa ja sen jälkeen pitää taas jännittää ja pelätä"
 "Tuntuu, että en jaksa enää", sanoo paperiton  Aljoarin Adnan – Paperittomia löydetään koko ajan lisää Suomesta

Yksin alaikäisinä tulleille turvapaikanhakijoille virheellisiä päätöksiä – Migri myöntänyt liian lyhyitä lupia


Neljän henkilöauton kolari ruuhkauttaa liikennettä Kehä I:llä Helsingissä. Pelastuslaitoksen mukaan kolarissa oli osallisena viisi ihmistä, joista yksi on kuljetettu sairaalaan. Neljä muuta selvisivät vähemmällä, kertoo päivystävä palomestari  Timo Ustinov .
 – Ruuhka on massiivinen Leppävaara-Tapiola-suunnalla, Ustinov sanoo.
 Pelastuslaitos sai hälytyksen onnettomuuspaikalle, Vihdintien ja Kannelmäen liittymän välille, hieman ennen aamukahdeksaa tiistaina. Onnettomuudesta on haittaa ajosuunnassa itään.
 Sekä Tieliikennekeskuksen että pelastuslaitoksen arvion mukaan haittaa liikenteelle voi aiheutua 1-3 tunnin ajan. Aamulla puoli yhdeksältä neljästä ajokaistasta vain yksi oli auki. Pelastuslaitos oli aloittamassa tien raivaamista.
 Helsingin tieliikennekeskuksen mukaan liikenne alkoi soljumaan jo hieman yhdeksän jälkeen.
 – Enää ei ole jonoja Turunväylälle saakka, vaan liikkenne soljuu jo. Toki ruuhkaa siellä on edelleen, mutta täysin liikenne ei enää seiso, sanoo liikennepäivystäjä  Outi Seppälä  Helsingin Tieliikennekeskuksesta.
 Onnettomuuden syystä ei ole vielä tarkempaa tietoa. Tie onnettomuuspaikalla on suora.
 Oletko paikan päällä? Voit lähettää meille uutiskuvan tai -videon osoitteessa  yle.fi/uutisvinkki .

Neljän auton kolari aiheuttaa massiivista liikenneruuhkaa Kehä I:llä Helsingissä


Summary: Suomen ympäristökeskuksen mukaan joka viidennen perhoslajin kannoissa on tapahtunut suuria muutoksia viimeisen kymmenen vuoden aikana.

Suomen perhoslajisto muuttuu ennätysvauhtia ilmaston lämpenemisen ja elinympäristöjen heikentymisen vuoksi,  Suomen ympäristökeskus (Syke) tiedottaa .
 Keväällä 2019 valmistuneessa uhanalaisarvioinnissa selvisi, että Suomessa tavatuista 2 600 perhoslajista 2 362 lisääntyy vakiintuneesti, ja niistä 421 eli viidennes arvioitiin uhanalaisiksi.
 Lisäksi lajien uhanalaisuutta seuraavalle Punaiselle listalle lisättiin 20 Suomesta hävinnyttä, 261 silmälläpidettävää ja 14 puutteellisesti tunnettua lajia.
 Joka kolmas Suomessa vakiintuneesti esiintyvä perhoslaji on uhanalainen. Kaikista uhanalaisista eliöistä perhoset kattavat Suomessa peräti kuudesosan.
 Testaa tietosi : Perhoskesä on nyt kauneimmillaan – tunnetko nämä 11 kotimaista perhosta?
 Uhanalaisimpia perhosista ovat moniin pikkuperhosheimoihin kuuluvat lajit ja päiväperhoset.
 Monet päiväperhoset ovat uhanalaisia. Kuvassa harjunsinisiipi, joka arvioitiin vuonna 2017 Suomen harvinaisimmaksi päiväperhoseksi. Erkki Kallio
 Suuria muutoksia etelässä ja pohjoisessa
 Syken mukaan joka viidennen perhoslajin kannoissa on tapahtunut suuria muutoksia viimeisen kymmenen vuoden aikana.
 Yli puolessa tapauksista muutos oli huonompaan suuntaan.
 Suomeen on samassa ajassa vakiintunut 49 uutta tulokaslajia. Syiksi perhoskantojen muutokselle on katsottu erityisesti ilmaston lämpeneminen ja lajien elinympäristöjen heikentyminen.
 Suomen eteläosissa on pohjoista lajirikkaampi perhoslajisto, joka hyötyy ilmaston lämpenemisestä. Se selittää valtaosan myönteisistä muutoksista perhoslajien uhanalaisuusluokituksissa sekä uudet lajit.
 Lämpenemisestä hyötyvät erityisesti jalopuulehdoissa, perinneympäristöissä ja muissa ihmisen muuttamissa elinympäristöissä elävät lajit.
 Pohjoinen perhoslajisto sen sijaan kärsii ilmaston lämpenemisestä suuresti. Monien boreaalisen havumetsän ja soiden perhosten esiintymisalue on siirtynyt satoja kilometrejä pohjoisemmaksi. Erityisen uhattuna on tunturilajisto, joka ei voi enää siirtyä pohjoisemmaksi.
 Noin sadan lajin arvioidaan kärsivän muutoksesta. Edelliseen, vuoden 2010 arviointiin verrattuna ilmaston lämpenemisestä kärsivien perhoslajien määrä on kasvanut yli kymmenkertaiseksi.
 Suurin syy perhoslajien taantumiseen on edelleen elinympäristöjen heikkeneminen. Taantuvia lajeja on muun muassa erilaisissa ihmisten muuttamissa ympäristöissä, mutta myös rannoilla, soilla ja metsissä.
 Lue lisää :
 Sakaalin jälkeen vuorossa voi olla biisoni – yllättävän nopea lajien muutos saa tutkijan lähes sanattomaksi satojen uusien lajien levitessä Suomeen
 Loppi tunnetaan perunasta - tulevaisuudessa mahdollisesti myös harvinaisesta perhoslajista?
 Häviävätkö lepakot luolista? Miten käy perhosten? Luontoväki huolissaan nelostien varren marketsuunnitelmasta

Suomen perhoslajisto muuttuu ennätysvauhtia – taustalla ilmastonmuutos ja elinympäristöjen heikkeneminen, joka kolmas perhonen vaarassa


Summary: Neuvottelujen piirissä on yhteensä noin 3 000 ihmistä.

OP Ryhmän toimintatapojen muutokset johtavat isoihin yhteistoimintaneuvotteluihin. Ne alkavat 26. elokuuta ja niiden piirissä on noin 3 000 ihmistä.
 Ensimmäisten tietojen  mukaan uusi työskentelymalli  johtaisi enintään 250 ihmisen irtisanomisiin nykyisten tehtävien loppuessa. Samalla kuitenkin syntyy uusia tehtäviä, joita on tarkoitus tarjoja irtisanomisuhan alla oleville.

OP aloittaa yt:t – enintään 250 menettämässä työnsä


Summary: Alkoholin suurtuojat suosivat edelleen ostospaikkana Latviaa.

Suomalaiset toivat heinäkuussa Virosta 1,4 miljoonaa litraa enemmän alkoholia kuin viime vuoden vastaavaan aikaan. Yhteensä alkoholijuomia tuotiin Virosta 4,7 miljoonaa litraa heinäkuussa, kertoo tuore tutkimus.
 Kun tuontimäärä muutetaan absoluuttiseksi alkoholiksi, niin alkoholijuomia tuotiin noin 19 prosenttia enemmän kuin heinäkuussa 2018.
 Viime vuoden heinäkuussa Virossa käyneistä suomalaisista 68 prosenttia toi Suomeen alkoholijuomia. Heinäkuussa 2019 alkoholia tuoneiden osuus kasvoi 76 prosenttiin.
 Tiedot selviävät Tutkimus- ja analysointikeskus TAK:n tutkimuksesta, jossa haastateltiin noin neljääsataa Viron ja Suomen välisillä laivoilla matkustanutta suomalaista.
 Lisääntyneen alkoholijuomien tuonnin taustalla vaikuttaa se, että Viro laski heinäkuun alussa vahvojen ja mietojen alkoholijuomien valmisteveroa 25 prosenttia.
 Viroon heinäkuussa matkustaneista suomalaisista 25 prosenttia tutkimukseen haastatelluista kertoi, että alkoholin Suomea edullisempi hintataso oli merkittävä tai ainoa syy matkustaa Viroon. Vuotta aiemmin Viron matalamman hintatason kertoi matkansa syyksi vain 12 prosenttia suomalaisista.
 Mietojen juomien tuonti lisääntyi, väkevien väheni
 Tutkimuksen mukaan eniten vuoden takaiseen verrattuna kasvoi oluen, siiderin ja long drink -juomien tuonti. Ainoastaan väkeviä alkoholijuomia tuoneiden osuus laski hieman heinäkuuhun 2018 verrattuna.
 Seppo Suvela / Yle
 Oluen, siiderin ja long drinkien tuodut määrät kasvoivat matkaseuruetta kohden. Heinäkuussa 2018 matkaseurueet esimerkiksi toivat keskimäärin 28 litraa olutta. Heinäkuussa 2019 tuontimäärä kasvoi 32 litraan.
 Suomalaisten tekemien Viron-matkojen määrä lisääntyi heinäkuussa noin prosentin vuoden takaisesta. Se vastaa noin kolmeatuhatta matkaa. Erityisesti pääkaupunkiseudulla ja muualla Etelä-Suomessa asuvat lisäsivät Viron-matkojaan.
 Tutkimuksen mukaan Viron tekemä alkoholijuomien valmisteveron kevennys ei näytä vähentäneen suomalaisten intoa hakea juomiaan Latviasta.
 Erityisesti alkoholin suurtuojat hakivat usein juomansa Latviasta. Yli sata litraa alkoholijuomia Suomeen tuoneista noin 40 prosenttia kertoi ostaneensa alkoholia Viron ulkopuolelta.
 Viro nosti alkoholiveroaan kesällä 2017. Korotuksen myötä virolaiset alkoivat hakea jopa neljänneksen alkoholijuomistaan Latviasta. Viron uusi hallitus päätti laskea alkoholijuomien valmisteveroa kitkeäkseen Latviaan kohdistuvaa viinarallia.
 TAK:n tutkimuksen tilasivat Palvelualojen ammattiliitto, Panimo- ja virvoitusjuomateollisuusliitto, Päivittäistavarakauppa ry, Matkailu- ja Ravintolapalvelut ja Suomen alkoholijuomakauppayhdistys.

Olutralli kiihtyi heinäkuussa – Viron alkoholiveron kevennys sai suomalaiset laittamaan ostohousut jalkaan


Summary: Viime vuosien kardiologien muuttoliikkeen jälkeen Porin Satasairaalaan on nyt vakiintunut kaksi kardiologia. Haku on auki, joten lisäkäsiä saatetaan saada jo syksyllä.

Satasairaalan sydänyksikön toiminta on vajaassa vuodessa mennyt parempaan suuntaan, mutta varmastikaan kukaan ei sanoisi "ei" vapaaehtoisesti Poriin asettuvalle kardiologille.
 Marraskuussa 2018 sydänyksikköön saatiin kaivattuja lisäkäsiä, kun Mikkelistä muuttaneet kardiologit  Pirjo  ja  Juha Rummukainen  aloittivat työnsä Porissa. Tilanne oli jo vuosia ollut hankala, kun kaikki Porissa asuneet kardiologit lähtivät pikku hiljaa töihin toisille paikkakunnille.
 – Tämä viimeinen vuosi on mennyt aika lailla jonojen purkamiseen, kardiologian ylilääkäri Pirjo Rummukainen kertoo.
 Kardiologiaan erikoistuva lääkäri Matti Tuomisto tekee potilaalle sepelvaltimoiden varjoainekuvausta Satasairaalassa. Jenni Joensuu / Yle
 Viime syksynä Satasairaalan sydänyksikössä ei ollut yhtään omaa kardiologia. Sydänpotilaat hoidettiin Turussa.
 – Vielä tälläkin hetkellä Turusta on apuna kardiologiseniori. Lisäksi meillä on kolme kardiologiaan erikoistuvaa lääkäriä, jotka ovat jo pitkällä opinnoissaan.
 Sydänyksikössä on tällä hetkellä avoinna kaksi kardiologin virkaa. Pirjo Rummukainen on toiveikas, että lisäkäsiä löytyy.
 – Tämän kokoiseen sairaalaan tarvittaisiin 8–10 erikoislääkäriä ja erikoistuvat päälle. Tällä hetkellä meitä on kaksi, joten kyllä meillä aika iso pula vielä on.
 Miksi Pori ei kiinnosta?
 Porin kardiologipula alkoi pari vuotta sitten, kun vuosien 2017 ja 2018 aikana kaikki kuusi sydänlääkäriä lähtivät muualle töihin. Vuoden 2017 lopusta kesään 2018 sydänpotilaita hoiti vain yksi lääkäri, joka hänkin lopulta irtisanoutui.
 Rummukaiset aloittivat työt marraskuussa 2018.
 – Porilla on aina ollut hyvä maine kardiologiassa, täällä on tehty paljon tutkimusta ja aloitettu uutta. Kun lyhyellä aikavälillä monta kokenutta lääkäriä lähtee pois, ei 230 000 asukkaan sairaanhoitopiirin hoitamiseen uskalleta välttämättä lähteä itsekseen. Meillä tilanne oli helpompi, kun meitä tuli kerralla kaksi.
 Osastonylilääkäri Juha Rummukainen ja sairaanhoitaja Juha Normio seuraavat angiosalissa tehtävää varjoainekuvausta. Erikoistuvat lääkärit eivät koskaan tee toimenpiteitä ilman valvontaa. Jenni Joensuu / Yle
 Pirjo Rummukainen kertoo lisäksi, miten erityisesti seniorilääkärit ovat jo asettautuneet paikoilleen.
 – Heillä saattaa olla omien töiden lisäksi puolison työt ja lasten koulut ja harrastukset vakiintuneet omalle paikkakunnalleen. Seniorikardiologilla vaikuttavat monet muutkin asiat kuin työ, kun mahdollista muuttoa pohditaan.
 Hoitajista tärkeä apu
 Satasairaalassa käynnistettiin heti Rummukaisten tulon jälkeen tahdistinseurantaklinikka, jota pyörittävät pääasiassa hoitajat. Samalla tavalla sydämenvajaatoimintaa sairastavat asioivat useimmiten hoitajien kanssa.
 – Se tarkoittaa sitä, että kardiologin pitää olla aina paikalla ja tavattavissa, mutta koulutetut hoitajat ovat olleet kyllä suuri apu, Pirjo Rummukainen kehuu.
 Ultraäänitutkimuksessa katsotaan sydämen rakennetta ja sitä, miten se lyö. Jenni Joensuu / Yle
 Erikoislääkäreiden uralla tutkimuksen tekeminen on keskeisessä osassa työtä. Tällä hetkellä Satasairaalassa kaikki aika kuitenkin menee kliiniseen potilastyöhön.
 – Ajattelen niin, että keskussairaalatasoisella sairaalalla tärkein tehtävä on potilaiden hoitaminen ja heistä huolehtiminen. Tutkimus on valtavan tärkeää, että löydetään uusia keinoja tai arvioidaan vanhoja, mutta potilastyö tulee aina ensin. Tutkimus on kivaa ja mielenkiintoista, mutta meidän on hoidettava potilasvelvollisuutemme ensin.
 Aiheesta lisää:
 Satakunnan keskussairaalan pula sydänlääkäreistä syvenee – ylilääkäri irtisanoutunut
 Palkittu sairaala menetti melkein kaikki sydänlääkärinsä – "Kaikkia meitä on houkuteltu muualle"

Satakunnan sydänpotilaat ovat edelleen kahden ihmisen varassa – "Kyllä meillä on vielä aika kova lääkäripula"


Pihlajalinna kertoo, miten se aikoo vähentää työpaikkoja eri puolilla suomea. Yt-neuvottelut olivat osa konsernin käynnistämää tehostamisohjelmaa, jonka avulla yritys aikoo säästää vuosittain noin 17 miljoonaa euroa.
 Pääosa vähennyksistä toteutetaan irtisanomisilla. Alueellisesti yhteensä noin 180 työtehtävän vähennys kohdistuu yrityksen arvion mukaan näin:
 Etelä-Suomi  (Uusimaa, Varsinais-Suomi, Päijät-Häme, Kymenlaakso ja Etelä-Karjala) noin 65 työtehtävää Väli-Suomi  (Pirkanmaa, Satakunta, Kanta-Häme, Keski-Suomi, Etelä-Savo, Pohjois-Karjala ja Pohjois-Savo) noin 48 Pohjanmaa  (Etelä-Pohjanmaa, Keski-Pohjanmaa ja Pohjanmaa) noin 7 Pohjois-Suomi  (Pohjois-Pohjanmaa, Kainuu ja Lappi) noin 15 Muut konsernin työtehtävät  45
 Henkilöstökulujen osuus vuosittaisista kustannussäästöistä on yhteensä noin 11 miljoonaa euroa. Tästä johto-, päällikkö- sekä tuki- ja hallintotehtävien vähennysten osuus on noin 7 miljoonaa euroa. Johto leikkaa palkkojaan 5 prosenttia.
 Palkitsemisperusteiden ja henkilöstöetujen yhdenmukaistamisella arvioidaan syntyvän noin 1,6 miljoonan euron säästöt.
 Yritys laskee säästävänsä toimitilakuluista 3 miljoonaa euroa.
 Pihlajalinna ei julkaise tietoja liiketoiminta-alueita pienemmistä alueista eikä toimipisteistä.
 Asiasta lisää hetken kuluttua.
 Lue lisää:
 Pihlajalinna aloittaa 2 400 ihmisen yt-neuvottelut: 380 voi menettää työnsä
 Pihlajalinnan yt-neuvottelut päättyneet – 180 työtehtävää loppuu

Näin Pihlajalinna vähentää töitä eri puolilta Suomea: Johto leikkaa myös omia palkkojaan


Summary: Kausivaihtelusta puhdistettu työttömyysaste oli heinäkuussa 6,6 prosenttia.

Työllisyysasteen kausi- ja satunnaisvaihtelusta puhdistettu trendi oli heinäkuussa 72,4 prosenttia. Työllisiä oli heinäkuussa 3 000 vähemmän kuin vuotta aiemmin, ilmenee Tilastokeskuksen työvoimatutkimuksesta.
 Samalla  työllisyysasteen trendi  tarkentui kesäkuun osalta hieman alaspäin 72,4 prosenttiin. Kuukausi sitten kesäkuun lukemaksi arvioitiin 72,5 prosenttia.
 Työttömyysasteen trendi oli heinäkuussa 6,6 prosenttia. Yhteensä työllisiä oli heinäkuussa 2 628 000, noin 3 000 vähemmän kuin vuosi sitten..
 Työttömiä oli heinäkuussa 169 000. Luku on 14 000 pienempi kuin vuosi sitten. Miehiä oli työttömänä 86 000 ja naisia 83 000. Työttömyysasteen Tilastokeskus laskee olevan tasan kuusi prosenttia, 0,5 prosenttiyksikköä vähemmän kuin vuosi sitten heinäkuussa.
 Miesten työttömyysaste oli 5,9 ja naisten 6,2 prosenttia.
 Trendisarjassa luvuista poistetaan kausi- ja satunnaisvaihtelut, jotta niistä saadaan keskenään vertailukelpoisia. Koska työttömyys ja työllisyys vaihtelevat kuukausittain varsin paljon, niin kuukauden luku kertoo eniten kausi-ilmiöstä eikä suhdanteiden kehittymisestä. Siksi kuukauden lukua verrataan vuoden takaiseen.
 Lue lisää:
 Häkämies varoittelee palkansaajaliittoja tavoittelemasta liian suuria palkankorotuksia – "Näkymä on heikentynyt"
 Hallituksen asettamien työllisyysryhmien työ käynnistyy – budjettiriiheen odotetaan linjauksia palkkatuesta
 Hallitus yrittää löytää 144 000 työkykyistä, "Emme edes tiedä, missä he ovat" – Rinne puolusti työllisyystavoitetta SDP:n kesäkokouksessa

Työllisyyden kasvu käytännössä pysähtynyt


Summary: Yksinäiset yläkoululaiset lääkitsevät hermostuneisuutta ja nukahtamisvaikeuksia herkemmin kuin muut.

Joka viides yhdeksäsluokkalainen on yksinäinen, selviää Jyväskylän yliopiston WHO-Koululaistutkimuksesta. Yhdeksäsluokkalaiset ovat yksinäisempiä kuin yläkoulun vasta aloittavat.
 Yleisintä yksinäisyys on yhdeksännen luokan tyttöjen keskuudessa, joista joka neljäs on hyvin tai melko usein yksinäinen.
 Lue lisää :  Asuuko teillä uusi yläkoululainen? Poimi asiantuntijoiden neljä vinkkiä nuoren tukemiseen
 Yksinäiset koululaiset kokevat muita koululaisia yleisemmin kipuoireita, hermostuneisuutta ja nukahtamisvaikeuksia, ja yksinäiset lääkitsevät niitä muita useammin.
 – Jos sinulla on pääkipua, otat siihen yhtä todennäköisesti särkylääkkeen riippumatta siitä, oletko yksinäinen vai et. Sen sijaan hermostuneisuutta ja nukahtamisvaikeuksia yksinäiset koululaiset lääkitsevät muita herkemmin, toteaa tutkijatohtori  Nelli Lyyra  tiedotteessa.
 Mitä ratkaisuja?
 Tutkijat muistuttavat, että yksinäisyyden torjumiseen on mahdollisuuksia. Aiempi tutkimus on muun muassa osoittanut, että sosiaalisten taitojen opettelu ja oppilasryhmiin kohdistuvat toimet vähentävät lasten ja nuorten yksinäisyyttä.
 – Kouluympäristö voi parhaimmillaan tarjota turvallisen sosiaalisen kasvuympäristön, jossa oppilas tuntee kuuluvansa joukkoon ja tulee hyväksytyksi. Sosiaalisesti turvallisen kouluympäristön luominen on kuitenkin aina aikuisten vastuulla, Lyyra sanoo.
 Koulussa voidaan vaikuttaa siihen, kuinka oppilaat kohtelevat toisiaan.
 – Myös kotona opituilla taidoilla ja käyttäytymismalleilla on suuri merkitys, esimerkiksi sillä, että jokaista kohdellaan kunnioittavasti ja osataan asettua toisen asemaan, Lyyra sanoo.
 Jyväskylän yliopiston WHO-Koululaistutkimus selvitti seitsemäs- ja yhdeksäsluokkalaisten yksinäisyyden kokemisen yhteyttä psykosomaattiseen oireiluun ja lääkkeiden käyttöön.
 Lue lisää :
 Kun ihminen on onnellinen hän hakeutuu aivan tietyntyyppisten ihmisten seuraan

Joka viides yhdeksäsluokkalainen on yksinäinen – erityisesti tyttöjen tilanne huolestuttava


Summary: Vesipelastusharrastus on yhä suositumpaa ja kehittää koiran kuntoa, uimataitoa ja pelastusvaistoa.

Kolmevuotias bordercollieuros Don on innoissaan. Tänään on treenipäivä. Don harjoittelee neljän muun koiran kanssa vesipelastusta.
 Ensin uiminen pelotti. Sitten se alkoi tuntua kivalta hommalta, varsinkin kun sai nameja. Haastetta oli myös oppia, että vedestä ei vaan noudeta, vaan välillä sinne myös mennään esine suussa.
 – Nykyään kaikki käy, eikä se millään malttaisi odottaa vuoroaan. Koko ajan pitäisi saada mennä ja suorittaa, kertoo Donin omistaja, vesipelastustreenejä vetävä koirakouluttaja  Lotta Lindberg.
 Vesipelastus kasvattaa Suomessa suosiotaan koiraharrastuksena, mutta epätasaisesti. Donin kotinurkilla Kokkolassa lajia pidetään yllä muutaman koiran voimin, mutta esimerkiksi Pirkanmaan noutajayhdistyksen toiminta-alueella kaikki halukkaat eivät ole mahtuneet harrastajaryhmiin mukaan.
 Koirakouluttaja Lotta Lindberg kertoo Donin olevan sisupussi, jonka lempitehtäviä lajissa on veneen vetäminen. Kalle Niskala / Yle
 Veneestä hyppääminen ensimmäinen haaste
 Överbyn hiekkamontulla Don, 1-vuotias Mesi, 7-vuotias Sulo, reilun vuoden ikäinen Lempi ja 5-vuotias Pippa pääsevät vuoron perään kumiveneen kyytiin. Veneestä hyppääminen on opittava, jos mielii pärjätä vesipelastuskokeessa.
 Kokeessa liikkeinä ovat myös esineen vienti, veneen hinaus ja hukkuvan pelastaminen. Liikkeet ja suoritustavat vaihtelevat vaatimustason myötä.
 Rannalla puhkeavat aplodit, kun ensimmäistä kertaa mukana oleva Sulo rohkaistuu pitkän miettimisen jälkeen loikkaamaan kumiveneen perästä aaltoihin.
 Vesipelastus kehitettiin alun perin ylläpitämään landseereiden ja newfoundlandinkoirien kuntoa, uimataitoa ja pelastusvaistoa. Laji sopii kuitenkin kaikille karvaturreille, joilla on halu uida ja mielellään myös riittävästi kokoa vetohommiin.
 – Noutajat ovat hyviä vesityöskentelijöitä, siksi niiden määrä on lisääntynyt lajissa koko ajan. Tässä melkein kaikki liikkeet perustuvat tavalla tai toisella noutoon, toteaa kouluttaja  Kirsi Koivunen  Pirkanmaan noutajakoirayhdistyksestä.
 Vesipelastuksen treenikausi avovesissä on lyhyt, mutta lajin harrastaminen onnistuu myös koirauimaloissa. Kalle Niskala / Yle
 Uimataito kehittyy treeneissä
 Koiran ja omistajan on viihdyttävä märissä tunnelmissa. On myös tykättävä tehdä porukalla, sillä treeneihin tarvitaan vähintään kolme ihmistä eli soutaja, veteen pelastettavaksi menevä ja koiraa rannalta ohjaava.
 – Tässä harrastuksessa vaaditaan sitoutumista, korostaa  Jaana Pullola  Merenkurkun Noutajista Vaasasta. Myös Vaasan seudulla harrastajien määrä on ollut viime aikoina kasvussa.
 Koiralle lajin ykkösvaatimus on vahva uimataito. Jokainen räpiköi jotenkin pinnalla, mutta uiminen onkin sitten eri asia. Oikeaa uima-asentoa harjoitellaan treeneissä.
 – Asennolla on suuri merkitys, koska laji on raskas koiran niskalle ja selälle. Osa ui liivit yllään, kertoo kouluttaja Kirsi Koivunen.
 Uinti on hyvä liikuntaa. Se kehittää lihaksistoa, ja esimerkiksi iäkkäämmillä koirilla auttaa lihasten ylläpidossa. Kalle Niskala / Yle
 Haastavia harjoituksia
 Överbyn montulla tuulee. Kumiveneen soutaja joutuu tekemään töitä, että vene pysyy hetken paikoillaan. Märkäpukuun pukeutunut koirakouluttaja  Annika Saunamäki  kurottaa köyttä ja yrittää saada viereen uineen Mesin tarttumaan siihen. Tällä kertaa jää yritykseksi, koska koira päättää jatkaa matkaa muutaman metrin päässä olevalle poijulle.
 Kun jokainen treenaaja on vuorollaan vetänyt köysi suussaan kumivenettä, Saunamäen on aika mennä veteen pelastettavaksi.
 – Ensin huudan ja räpiköin, jolloin koira lähtee hakemaan. Treenaamme myös hiljaisen hukkuvan pelastamista. Silloin koiran on tarkoitus uida viereen ja tarttua pelastettavaa esimerkiksi kädestä ja lähteä viemään rannalle, Saunamäki kertoo.
 Bordercollie Donin mielihommaa on veneen hakeminen. Voimaa ja sinniä löytyy, mutta aivan kaikkeen ei rohkeus vielä riitä.
 – Se on tarkka poika siitä, että ranta tuntuu turvalliselta. Aallokkoon se ei uskalla vielä lähteä, Lotta Lindberg kertoo.
 Koirakouluttaja Annika Saunamäki esittelee vesipelastusvaljaita, joita välillä käytetään treeneissä. Valjaisiin puettu koira ui ihmisen luokse, jolloin pelastettava voi tarttua valjaissa oleviin lenkkeihin kiinni. Kalle Niskala / Yle
 Ei vielä virallisia apureita
 Vaikka Donilla ja kumppaneilla olisi rautainen pelastustaito tassuissaan, silti sitä tai kaltaisiaan ei käytetä Suomessa virallisina työkoirina pelastustehtäviin. Vesipelastus on meillä vain harrastus- ja kilpailumuoto, eikä laji kuulu esimerkiksi poliisikoirien koulutusvaatimuksiin.
 – On hienoa, että koiralla on tällaisia taitoja, mutta virkakäytössä ongelmana olisi se, että ammattikoiran pitäisi olla pelastusvalmiudessa koko ajan. Vesipelastustilanteet ovat yllättäviä ja nopeita, sanoo Suomen poliisikoirayhdistyksen puheenjohtaja  Miikka Ounila.
 Koirakouluttajat kertovat, että esimerkiksi Italiassa on vesipelastuskoiria työkäytössä. Suomessakin koirien "pohjakoulutus" heidän mielestään riittäisi, mutta työkäyttöön tarvittaisiin muutakin.
 – Pitäisi pystyä toimimaan kaikissa olosuhteissa. Kova tuuli, voimakas virta ja aallokko vaativat koiralta todella vahvaa uimataitoa ja suurta rohkeutta. Myös avovesi on erittäin haastavaa, Annika Saunamäki miettii.
 Vesipelastus on märkää puuhaa. Kalle Niskala / Yle
 Kisoihin lähdetään kauaskin
 Suomessa järjestetään vuosittain satakunta vesipelastuskoetta. Kouluttajien mielestä tarvetta olisi useammallekin, mutta tuomareiden vähyys jarruttaa kilpailemista. Paikalle tarvitaan aina kaksi tuomaria, toinen rannalle ja toinen veneeseen seuraamaan koirakon suoritusta.
 – Paras tuomaritilanne on Etelä- ja Lounais-Suomessa. Esimerkiksi Pirkanmaalla ja pohjalaismaakunnissa ei ole yhtään tuomaria. Keski-Suomessa yksi, Itä-Suomessa yksi ja pohjoisessa muistaakseni pari, kertoo Kirsi Koivunen Pirkanmaan noutajayhdistyksestä.
 Landseerit ja newfoundlandinkoirat pääsevät aloittamaan kilpailemisen suoraan junioriluokasta. Muut joutuvat selvittämään tiensä soveltuvuuskokeen kautta. Vesipelastuksessa kilpaillaan myös alokasluokassa, avoimessa- ja voittajaluokassa. Vuosittaisiin SM-kilpailuihin valitaan 12 koirakkoa tulosten perusteella.
 Donin kotinurkilla Kokkolassa ei ole järjestetty kilpailuja vuosiin. Osa käy testaamassa taitojaan reilun sadan kilometrin päässä Vaasassa tai vielä kauempana Keski-Suomessa ja Pirkanmaalla.
 – Donin ykköslaji on agility, kilpailemme siinä kakkosluokassa. Vesipelastus on ollut vähän sellainen kesän hupilaji, mutta toiveena on, että joskus saisimme tehtyä soveltuvuuskokeen, ja sitten ehkä kilpaillakin, miettii Lotta LIndberg.
 Donilta on turha kysyä mielipidettä. Se on jo mennyt autoon. Vesipelastustreenin jälkeen tekee aina mieli nukkua pitkät päikkärit. Sitten on taas virkeä ja valmis uusiin seikkailuihin.

Vauhdikas vesipelastus kastelee koiran ja omistajan – taidoistaan huolimatta pelastuskoiria ei käytetä virallisissa pelastustehtävissä vesillä


Summary: Linja-auto suistui ulos tieltä rotkoon pääkaupunki Vientianen ja Luang Prabangin välillä.

Ainakin 13 kiinalaista matkailijaa kuoli maanantaina Kaakkois-Aasian Laosissa turistibussin onnettomuudessa.
 Yli 40:ää kiinalaista kuljettanut bussi oli matkalla Laosin pääkaupungista Vientianesta pohjoiseen turistien suosimaan Luang Prabangin kaupunkiin.
 Linja-auto suistui ulos tieltä ja putosi 30 metriä alas rotkoon.
 13 ihmistä loukkaantui onnettomuudessa, heistä kaksi vakavasti. Loukkaantuneiden joukossa ovat bussin laosilainen kuljettaja ja opas.
 Kiinan valtionmedia julkaisi kuvia pelastajista kahlaamassa tulvavesissä.
 Liikenneonnettomuudet ovat yleisiä Kaakkois-Aasiassa. Lisäksi kesäkuusta lokakuuhun jatkuva monsuunikausi tekee maaseudun teistä liukkaita ja mutaisia.

13 kiinalaisturistia kuoli bussionnettomuudessa Laosissa


Summary: Suurimmilla kaupungeilla on hulevesisuunnitelmat, mutta asiantuntijan mukaan niiden toteutuksissa olisi parantamisen varaa.

Lahden Hennalan kaupunginosaan kaivettiin vuonna 2018 kolme laakeaa kuoppaa. Niiden pohjalla ja reunoilla on karkeaa soraa ja kiviä. Kaivanteet on yhdistetty toisiinsa kapealla uomalla. Vielä syksyn 2019 aikana altaisiin tulee virtaamaan Lahden keskustasta pumpattua hulevettä.
 Sateiden synnyttämiä hulevesiä pumpataan lähes kolmen kilometrin mittaiseen siirtoviemäriin. Viemärilinja oli jo ennestään olemassa, se on kaupungin vesiyhtiö Lahti Aquan vanha varapurkuyhteys.
 Hennalassa vesi valuu kolmeen eri altaaseen, jossa siitä suodatetaan haitalliset ainekset pois. Kolmen altaan muodostaman ketjun alimman altaan kupeessa on putki, josta kasvien ja maaperän avulla suodatettu vesi valuu puhtaampana Porvoonjokeen.
 – Keskustan ja Hennalan välissä on Salpausselän harju, jonka yli vesi pitää pumpata. Loppumatkan veden virtaamasta huolehtii painovoima. Pumppausjärjestelmä on tässä laajuudessaan harvinainen, sanoo Lahden kaupungin hulevesi-insinööri  Juhani Järveläinen .
 Tästä putkesta keskustasta pumpattu hulevesi valuu Hennalan suodatusaltaisiin. Mika Moksu / Yle
 Vähemmän ravinteita järveen
 Asiantuntijat uskovat, että hulevesien vaikutus ympäristölle tulee tulevaisuudessa korostumaan, koska ilmastonmuutoksen uskotaan lisäävän  kaupunkitulvia .
 Hulevedet ovat isossa roolissa, kun Vesijärven tilaa parannetaan. Lahden kaupungin mukaan keskustaa lähinnä olevan Enonselän fosforikuormituksesta liki kolmasosa on peräisin keskustan hulevesistä.
 Ravinteiden lisäksi niiden mukana järveen päätyy muutakin haitallista. Bakteereita, viruksia ja jopa suoranaisia ympäristömyrkkyjä, kuten raskasmetalleja ja PAH-yhdisteitä, jotka aiheuttavat esimerkiksi syöpää.
 Kun iso osa hulevesistä saadaan muualle kuin järveen, uskoo kaupunki esimerkiksi fosforikuormituksen vähenevän jopa kymmenisen prosenttia. Määrä saattaa kuulostaa pieneltä, mutta on todellisuudessa tuntuva leikkaus.
 – Pieneltä kuulostava vähennys on itse asiassa hyvin merkittävä. Jos järven ulkoista ravinnekuormitusta ei saada vähenemään, ei järven kunto pysy hyvänä, hulevesi-insinööri Järveläinen painottaa.
 Hulevesi valuu suodatusaltaasta toiseen. Suodatus tapahtuu altaiden kasvillisuuden ja maa-aineksen avulla. Mika Moksu / Yle
 Hulevesien puhdistaminen yleistyy, mutta parannettavaakin riittää
 Lahden uusi hulevesijärjestelmä on todettu merkittäväksi myös valtion taholta. Se sai edelliseltä hallitukselta niin kutsuttua kärkihankerahoitusta 300 000 euroa, ja toinen suuri osuus, 140 000 euroa tuli Uudenmaan maakuntaliitolta. Kaupungin rahaa hankkeeseen kului vajaat 80 000 euroa.
 Lahti on Vesijärven kunnostuksen ansiosta kohonnut vesienhoidossa maan kärkikaartiin. Hiljalleen myös muualla maassa asiaan kiinnitetään yhä enemmän huomiota. Suurimmilla kaupungeilla on omat hulevesiohjelmansa.
 – Monessa kunnassa aletaan olla sillä tasolla, mitä maankäyttö- ja rakennuslaki edellyttää. Sikäli tilanne on hyvä, mutta olen havainnut, että useissa kohteissa on jonkinlaisia ongelmia hulevesijärjestelmien käytännön toteutuksessa. Se kertoo siitä, että seurannassa ja tutkimuksessa on kehitettävää, kertoo maisema-arkkitehti  Jukka Jormola  Suomen ympäristökeskuksesta.
 Suodatuksen jälkeen hulevesi valuu puhdistusaltaista Porvoonjokeen. Mika Moksu / Yle
 Sadevesien puhdistusjärjestelmä kaipaa sateita
 Lahden kaupunki ei toiveistaan huolimatta ole saanut uutta hulevesijärjestelmää vielä käyttöön. Sen piti olla toiminnassa jo kesällä, mutta säidenhaltija on kitsastellut sateiden kanssa.
 Kuivuuden vuoksi altaisiin ei ole kasvanut vaadittavaa määrää kasveja, jotka ovat järjestelmän toimivuudelle elinehto.
 – Kasvit estävät virtaavan veden aiheuttamaan eroosiota. Ne myös auttavat suodattamaan vettä. Toivomme, että saisimme tämän käyttöön syksyn aikana, tuumii Lahden kaupungin hulevesi-insinööri Juhani Järveläinen.

Hulevedet ovat iso riesa järville – Lahti vähentää haitallisia päästöjä harvinaisella keinolla


Summary: Palon tieltä on evakuoitu noin 9 000 ihmistä.

Kanariansaarten Gran Canarian saarella leviävä raju maastopalo uhkaa Tamadaban luonnonpuistoa.
 Saaren länsiosassa sijaitseva luonnonpuisto on tunnettu kanarianmäntymetsistään. Maailman luonnonsäätiön WWF:n maastopalotutkijan  Lourdes Hernandezin  mukaan lauantaina alkanut palo on nyt levinnyt Tamadabaan.
 Kuumat lämpötilat, voimakkaat tuuleet ja kuivuus pahentavat paloa, jonka liekit ovat kohonneet jopa 50 metriin.
 Hernandez sanoi, että Gran Canarian kaltaisista "tulimyrskyistä" on syyttäminen ilmastonmuutosta.
 – Ne ovat tulipaloja, joita ei voi lähestyä eikä sammuttaa, Hernandez totesi uutistoimisto AFP:n mukaan.
 Etenevän maastopalon tieltä on evakuoitu nyt useita kyliä, joissa asuu yhteensä 9 000 ihmistä.
 Artenaran kylän kulttuurikeskuksessa on jumissa sata ihmistä, jotka eivät voi lähteä kylästä, koska kaikki ulospääsytiet ovat liian vaarallisia.
 Tuhat palomiestä on yrittänyt taltuttaa liekkejä apunaan 14 sammutushelikopteria, mutta luoteisella palorintamalla korkeita liekkejä ei ole voinut lähestyä edes helikoptereilla.
 Pelastusviranomaiset arvioivat palon tuhonneen sata neliökilometriä maastoa.
 Lisää aiheesta:
 Video: Gran Canarialla osaa maastopalosta mahdotonta saada sammutettua – 5000 ihmistä evakuoitu
 Aiheesta muualla:
 El País:  "Parece que va lento, pero se come la montaña entera"

Gran Canarian maastopalosta tulossa ympäristökatastrofi – luonnonpuiston kanarianmäntymetsät uhattuina


Summary: Näkyvä kuri ja alistaminen on siivottu pois yhteiskunnasta, mutta onko muutos yksiselitteisesti ongelmaton, miettii tietokirjailija Asta Leppä.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Olin lenkillä, ja keskellä tietä istui taaperoikäinen tyttö punaiset housut jalassa. Näin tytön jo kaukaa suoran päästä. Vieressä seisoi tytön mummo, joka maanitteli tyttöä nousemaan. Tyttö ei liikahtanutkaan. Mummo hymyili minulle ja sanoi: "Meillä luova tauko menossa, eikö olekin?"
 Tyttö ei vastannut mitään.
 Ajattelin omaa äitiäni . Kun olin pieni, sain tukkapöllyä ja luunappeja – tämä oli ennen vuotta 1984, jolloin lasten kuritus kiellettiin laissa. Nyt äitini sanoo, ettei minun pitäisi edes kääkättää lapsilleni. Peruskoulun ala-asteella 70-luvulla luokallamme oli 31 oppilasta, mutta opettajan tullessa hiljenimme ja nousimme välittömästi ylös.
 Yliopistolehtorina toimiva kaverini sanoo, että nykyoppilaat vaativat jatkuvasti erivapauksia, lipevät sovituista aikatauluista ja keskeyttävät luentoja.
 Yhtä sijaista tosin pommitimme kuminpalasilla niin, että hän ryntäsi tuohtuneena käytävään. Rehtori pani meidät tuijottamaan liitutauluun piirrettyä rastia seisten koko seuraavan tunnin.
 Vielä 80-luvulla mieleeni ei olisi koskaan tullut inttää terveyskeskuslääkärille vastaan ja ehdottaa tilalle Googlesta löytämääni diagnoosia. Yliopistolehtorina toimiva kaverini sanoo, että nykyoppilaat vaativat jatkuvasti erivapauksia, lipevät sovituista aikatauluista ja keskeyttävät luentoja. Minunkin luennollani muuan oppilas vänkäsi vastaan niin ilkeästi, että sekosin sanoissani.
 Ensimmäisessä kesätyöpaikassani koko toimisto vaikeni, kun toimitusjohtaja harppoi käytävän perälle omaan työhuoneeseensa. Kaikki tervehtivät johtajaa kuin Kim-Jong Unia ja hymyilivät amalgaamit välkkyen. Kahvihuoneessa pomo tietysti haukuttiin lyttyyn 6-0.
 Auktoriteetit   ovat murtuneet  ja muuttuneet; joka puolelta tulee samaa viestiä. Painettuun sanaan ei hevin uskota, tieteellisestä totuudesta on tulossa ”yksi vaihtoehto muiden joukossa”, päättäjiä, johtajia, opettajia, edes armeijan kapiaisia ei totella enää noin vain.
 Kaikkea ei pidä uskoa, eikä jokaista pässinpäätä totella.
 Kirjan The Death of Expertise kirjoittanut Harvardin professori  Tom Nichols  on tutkinut Venäjää ja Neuvostoliittoa yli 30 vuotta, mutta silti hänelle voidaan tokaista: ”Ai sinä tutkit Venäjää? Minäpä kuulen kerron sinulle, millainen se Venäjä  oikeasti  on.” Sen jälkeen Nichols joutuu kuuntelemaan luentoa ihmiseltä, joka on vaihtanut kerran lentoa Moskovassa ja ostanut myymälästä maatuska-nuken.
 Nicholsin mielestä skeptisyys auktoriteetteja kohtaan on periaatteessa hyvä juttu. Kaikkea ei pidä uskoa, eikä jokaista pässinpäätä totella. Mutta jossakin vaiheessa maalaisjärkinen epäilys luiskahtaa kohtuuttoman itseluottamuksen puolelle. Tämä on Nicholsin mukaan yksi aikamme tunnusmerkkejä – asiantuntijuuden vähättely ja omapäisyys.
 Mistä moinen johtuu?
 Asemaan ,  kuriin ja pakkoon  perustuvat auktoriteetit ovat menettäneet liki kaiken valtansa. Mitään ei anneta enää ihmiselle ilmaiseksi vain, koska tämä on vuorineuvos tai VTT. Nyt auktoriteetti pitää ”ansaita”. Nykypomojen pitää " auttaa työntekijöitään  saamaan itsestään enemmän irti,  opettajien oppia oppilailta  "yhtä paljon dialogisessa auktoriteettisuhteessaan" ja vanhempien elettävä ”lapsentahtisesti”. Jopa jotkut koiranomistajat ovat alkaneet noudattaa ”koiratahtisuutta” ja antavat Pussen nuuskia lyhtypylvästä niin kauan kuin Pusse haluaa.
 Kuri halutaan kätkeä näkyvistä. Se on nyttemmin siirretty sisätiloihin.
 Niin ikään urheiluvalmennuskoulutuksissa opetetaan, miten auktoriteetti ja motivaatio kietoutuvat yhteen: jos ulkopuolelta pakotetaan, sisäinen palo sammuu.
 Nimenomaan tässä piilee jutun juuri: kuri halutaan kätkeä näkyvistä. Se on nyttemmin siirretty sisätiloihin.
 Filosofi   Slavoj Žižek  kuvaa muutosta usein siteeratulla esimerkillä. Isä vaatii poikaansa kyläilemään isoäidin luona. Poika ei halua. Vielä kuriauktoriteetin aikana isä komensi: ”Joko tulet tai itket ja tulet.” Poika tuli, mutta kapinoi mielessään. Hän säilytti oman halunsa.
 Nyt, tasaveroisuuden ja kumppanuuden aikana, isä lausuukin: ”Voi, ei sinun ole pakko tulla, rakas poikani, mutta mummo-parka tietysti pahoittaa mielensä.” Tottelemattoman mieleen virtaa nyt syyllisyyttä, jonka ainakin minä muistan omasta lapsuudestani paljon pahempana rangaistuksena kuin luunapin. Syyllisyyttä vastaan ei voi kapinoida.
 Olisiko mahdollista, että juuri tästä syntyy nykyinen ilmapiiri, jossa kaikki haluavat päästä niskan päälle? Jossa kaikki uskottelevat itselleen, etteivät tarvitse ketään eivätkä mitään? Jossa jokainen kaipaa riippumattomuutta auktoriteeteista?
 Sillä vain silloin kun olemme omia pomojamme, säilytämme oman sisimpämme koskemattomina.
 Asta Leppä
 Kirjoittaja on kahden lukiolaisen viisikymppinen yh-äiti ja tietokirjailija, jonka tuore kirja pureutuu vastakkainasettelujen aikaan.
 Aiheesta voi keskustella 20.08. klo 16.00 asti.

Asta Lepän kolumni: Auktoriteetit on heitetty roskakoriin, mutta onko se hyvä asia?


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Presidentti Niinistö puhuu suurlähettiläspäivillä – katso suorana kello 10
 Suomen ulkomaiden edustustojen päälliköt kokoontuvat perinteisesti joka vuosi suurlähettiläspäiville Helsinkiin. Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  puhuu lähettiläille tiistaina. Puhe alkaa kello 10 ja se on nähtävissä  Ylen sivuilla  ja Areenassa.
 Massiivinen turvapaikkavalitusruuhka purkaantuu
 Työmäärä pysyy valitustuomioistuimissa korkeana myös lähivuosina, sanoo Helsingin hallinto-oikeuden ylituomari Liisa Heikkilä. Toni Määttä / Yle
 Kielteisiä turvapaikkapäätöksiä koskeva suma  on viimein saatu suurelta osin purettua  hallinto-oikeuksissa. Suurimmillaan valitusten määrä oli vuonna 2016, kun yli 10 000 kielteiseen päätökseen pettynyttä turvapaikanhakijaa haki muutosta päätökseen hallinto-oikeudesta. Määrä oli kymmenkertainen aiempaan tasoon verrattuna.
 Meksikosta tuli toimittajille maailman vaarallisin paikka
 Journalistit osoittavat mieltään toimittajiin kohdistuvaa väkivaltaa vastaan Méxicossa 15. kesäkuuta. Meksikolainen toimittaja Javier Valdez tapettiin noin kuukausi sitten.  Sashenka Gutierrez / EPA
 Toimittaja  Héctor Valdez  pakeni pääkaupunki Méxicoon Karibianmeren rannalla sijaitsevasta kotikylästään sen jälkeen, kun hänen henkeään uhattiin.  Hänen pelkonsa ei ole turha . Elokuuhun mennessä Meksikossa oli tapettu jo yhdeksän toimittajaa tänä vuonna. Toimittajajärjestö vaatii tehokkaampaa suojelua.
 Epävakaa sää jatkuu
 Yle
 Sade- ja ukkoskuurot jatkuvat tiistaina päivällä siitäkin huolimatta, että aamu on aurinkoinen. Maan itä-, etelä- ja keskiosissa on päällä ukkosvaroitukset, pohjoisessa sataa vettä. Viikon edetessä kesäiset lämpötilat säilyvät, vaikka epävakaata säätä esiintyy. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Niinistö puhuu suurlähettiläspäivillä, turvapaikkavalitusruuhka loppusuoralla, Meksiko toimittajille maailman vaarallisin paikka


Summary: Torille tulleet kuulijat löysivät puheenjohtajaehdokkaista eroja.

Keskustan puoluejohto kokoontui Iisalmen torille maanantaisen kesäkokouksen jälkeen. Vastassa oli viileä kesäilta ja joukko kannattajia, joilla riitti kysyttävää niin kannatuksen alamäestä kuin aluepolitiikastakin.
 Elinkeinoministeri Katri Kulmuni herätti kiinnostusta kuulijoissa. Anne-Pauliina Rytkönen/Yle
 Pohjois-Savon piirin toiminnanjohtaja  Kimmo Valta  kierrätti mikrofonia puisten penkkirivien keskellä. Yksi yleisöstä noussut teema oli ilmastonmuutos ja siihen liittyvä maanviljelijöiden moittiminen.
 Keskustan puoluesihteerin  Riikka Pirkkalaisen  mukaan kyse on laajemmasta keskustelun sävystä. Asiaa sivuttiin myös puoluejohdon kokouksessa.
 – Ilmastonmuutos on ilman muuta koko ihmiskunnan kohtalonkysymys, mutta täältä Suomesta käsin meidän pitäisi koko ajan muistuttaa niistä ratkaisuista, mitkä meillä on täällä käsissämme, Pirkkalainen sanoo.
 Keskustan puoluesihteeri Riikka Pirkkalainen toivoo ilmastonmuutoksesta käytävään keskusteluun muutosta. Anne-Pauliina Rytkönen/Yle
 Vääjäämätöntä kehitystä?
 Keskustaan on kannatuksen laskun myötä toivottu takaisin  keskustelua ja erilaisia mielipiteitä.  Iisalmen torilla nähtiin kuitenkin kaksi puheenjohtajaehdokasta, jotka olivat monista asioista hyvin samanmielisiä.
 Pohjois-Savon piirin toiminnanjohtaja Kimmo Valta seurasi keskustelua yleisön joukossa.
 – Ei se välttämättä tarkoita sitä, että keskustelua ei synny, jos on samanmielisyyttä. Ehdokkaat voivat olla tietyistä päälinjoista samanmielisiä, mutta uskon, että keskustelua syntyy heidän kauttaan, Valta sanoo.
 Hän on itsekin samaa mieltä:
 – Puolueeseen on saatava lisää keskustelua.
 Keskustan Pohjois-Savon piirin toiminnanjohtaja Kimmo Valta kierrätti mikrofonia yleisökysymyksiä varten. Anne-Pauliina Rytkönen/Yle
 Mikki kiertää yleisössä ja esiin nousee huoli alueen tulevaisuudesta. Väki vähenee ja syntyvyys laskee. Eduskunnan päätös siirtää  käräjäoikeus pois kaupungista  kirpaisee vieläkin.
 Valta näkee tapahtuneen aluekehityksen, muuttotappion ja virastojen menetyksen jollain tapaa vääjäämättömänä kehityksenä.
 Uusi suunta pitäisi kuitenkin löytyä.
 – Meillä täytyy olla tarjota jotakin uutta, jotakin toivoa ja näkymää tulevaisuuteen. Sen eteen täytyy tehdä töitä.
 Valtan mukaan on tärkeää, että Ylä-Savon alueella on koulutusta ja nuorille työllistymisen mahdollisuuksia. Että opiskelujen jälkeen voi jäädä asumaan kotiseudulle.
 – Koulutukseen täytyy löytyä resursseja.
 Kuulijat löysivät ehdokkaista eroja
 Reijo Laajalahti  ja  Olavi Kärkkäinen  seurasivat puheenjohtajaehdokkaiden puheita penkkirivien takaa. Miehet eivät suostuneet paljastamaan suosikkiaan suoraan, mutta Iisalmen illassa syntyi heidän mukaansa joitakin eroja.
 – Kulmuni saattaa olla pohjoisen ihmisenä ehkä enemmän pohjoisen asialla. Onko Kaikkonen maaseudun puolella? Kärkkäinen pohtii.
 – Mielestäni Kaikkonen sanoi hyvin, että pitää olla kaksi korvaa ja yksi suu. Eli kuunnella vähän enemmän. Pitää olla vuorovaikutusta ja osaamista, Laajalahti jatkaa.
 Reijo Laajalahti ja Olavi Kärkkäinen tulivat seuraamaan keskustelua Iisalmen torille. Anne-Pauliina Rytkönen/Yle
 Kärkkäinen on huolissaan maaseudun näivettymisestä.
 – Ihmisille tulee ikää, rakennusten ja maatilojen arvo romahtaa. Miten käy sen jälkeen? Kärkkäinen kysyy.
 Puheenjohtajaehdokkaiden keskustelu ei antanut siihen vielä vastausta.
 Lue myös:
 Keskustakonkareiden mukaan viime vaalikauden suurin virhe oli vaikenemisen kulttuuri: "Tultiin jopa etukäteen sanomaan, että nyt pitäisi olla hiljaa"
 Maanviljelijän elämä synkkeni, kun hänen sanottiin olevan syypää ilmastonmuutokseen: "Haluaisin vain sulkeutua omaan kuplaani ja olla kuuntelematta"

Maanviljelijöiden moittiminen puhutti Keskustan kannattajia Iisalmessa – "Puolueeseen on saatava lisää keskustelua"


Summary: Presidentti pitää perinteisen puheen suurlähettiläille.

Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  puhuu suurlähettiläspäivillä Helsingissä. Puhe alkaa kello 10 ja se on nähtävissä Ylen sivuilla ja Yle Areenassa.
 Maanantaina Helsinkiin kokoontuneille  lähettiläille puhuivat jo  pääministeri  Antti Rinne  (sd.) ja ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.).
 Suomen ulkomaiden edustustojen päälliköt kokoontuvat perinteisesti joka vuosi suurlähettiläspäiville Helsinkiin. Eilen alkanut tapahtuma kestää vielä huomisen.

Presidentti Niinistö puhuu suurlähettiläspäivillä – katso tästä suorana kello 10


Summary: Elokuuhun mennessä Meksikossa oli tapettu jo yhdeksän toimittajaa.  Toimittajajärjestö vaatii tehokkaampaa suojelua.

Toimittaja  Héctor Valdez  pakeni pääkaupunki Méxicoon Karibianmeren rannalla sijaitsevasta kotikylästään sen jälkeen, kun hänen henkeään uhattiin.
 –Jos olisin jäänyt, minut olisi tapettu, kertoo 54-vuotias Valdez espanjalaiselle  El País -lehdelle .
 Syy toimittajan pakoon viime toukokuussa oli työ Tulum en red -nimisessä verkkolehdessä. Päivää ennen pakenemistaan hän oli raportoinut kolmannesta työvuoroonsa osuneesta murhatapauksesta turistien suosimassa Tulumissa.
 Valdez oli kuvannut rikospaikalta videon ja päässyt juuri sisälle autoonsa, kun sitä lähestyi tuntematon mies.
 – Sinä kuolet huomenna, hän sanoi minulle, Valdez kertoo El Paísille.
 Valdez kirjoitti lehteen väkivallan lisäksi myös korruptiosta ja poliitikkojen kytköksistä rikollisjärjestöihin.
 Monet Tulumin yrittäjät olivat tuskastuneet Valdezin juttuihin ympäristöuhkista, kuten rakentamisen merkityksestä ympäristölle.
 Kriittistä toimittajaa oli uhkailtu myös aiemmin, mutta vasta nyt hän pakkasi matkalaukkunsa ja jätti taakseen entisen elämänsä.
 Satoja toimittajia paennut
 Valdezin tapaus ei ole ainutlaatuinen. Meksikolaiset toimittajat suhtautuvat tappouhkauksiin usein vakavasti, koska toimittajien murhat ovat maassa yleisiä.
 Tänä vuonna Meksikossa on paikallisen toimittajajärjestön mukaan tapettu jo yhdeksän toimittajaa.
 Uhrien määrä on suurempi kuin koskaan vastaavana ajanjaksona sitten vuoden 2000.
 Henkensä uhalla paenneiden toimittajien määrästä ei ole tilastoja, mutta toimittajajärjestöt puhuvat sadoista ellei tuhansista toimittajista.
 Kohteena usein paikallislehtien toimittajat
 Kolme tuoreinta toimittajien surmaa tapahtuivat neljän päivän sisällä heinä- ja elokuun vaihteessa.
 Heinäkuun viimeisenä päivänä Etelä-Meksikon Guerreron osavaltiossa  päätoimittajan ruumis  löytyi auton tavaratilasta. Poliisin mukaan ruumiissa oli merkkejä kidutuksesta.
 Samana päivänä Pohjois-Meksikossa naamiomiehet hyökkäsivät paikallislehden toimitukseen polttopullot aseinaan. Kukaan ei kuollut hyökkäyksessä, mutta lehden päätoimittaja ilmoitti lehden luopuvan  rikosuutisten julkaisemisesta  "olivatpa ne kuinka tärkeitä tahansa".
 Lisäksi lehti lopetti paperiversionsa julkaisemisen.
 Toimittajasurmat toistavat lähes samaa kaavaa. Uhrit ovat usein paikallislehtien toimittajia, jotka ovat kirjoittaneet Valdezin tapaan väkivallasta, korruptiosta ja muista rikoksista, kuten poliitikkojen kytköksistä huumekartelleihin.
 Tulumista paennutta Valdeziakin oli uhkailtu jo aiemmin. Hän oli pyytänyt myös suojelua presidentiltä, ja kertonut paikallisviranomaisten olevan uhkailijoiden puolella.
 Suojelu on puutteellista
 Tilanne Meksikossa ei ole parantunut, vaikka toimittajat ovat vaatineet suojelua ja murhien selvittämistä jo vuosikaudet.
 Viime joulukuussa  valtaan nous i uusi presidentti, vasemmistolainen  Andrés Manuel López Obrador , johon kohdistuivat suuret odotukset.
 Meksikolaiset ovat kuitenkin joutuneet pettymään, sillä uusi presidentti ei ole onnistunut kitkemään  väkivaltaa lupauksistaan  huolimatta.
 Painetta olisi, sillä pelkästään toimittajia on tapettu vuosien 2006–2018 välisenä aikana 95. Kaikkiaan väkivallan uhriksi on joutunut samana aikana lähes 3 600 toimittajaa.
 Meksikolaisen Comité para Proteger a Periodistas -sananvapausjärjestön puheenjohtajan  Jan-Albert Hootsenin  mukaan Meksikossa toimittajien murhat ovat yhtä yleisiä kuin sota-alueella.
 – Meksiko ei ole onnistunut suojelemaan toimittajia, Hootsein totesi Ylelle.
 Pelkästään tänä vuonna toimittajien suojeluohjelmassa on lähes 950 ihmistä. Meksikon hallinto on budjetoinut heidän suojelemiseensa noin 10 miljoonaa dollaria (8,8 miljoonaa euroa). Suojeltujen listalla on myös aktivisteja.
 Meksikon viranomaiset ovat myöntäneet, että suojeluun tarvittaisiin lisää rahaa ja resursseja.
 Samalla pääkaupungista Méxicosta on tullut eri puolilta maata väkivaltaa paenneiden keidas.
 Meksikon huumekartellien toiminta on ollut perinteisesti vähäisempää pääkaupungissa. Nykyään kartellit ovat läsnä  enenevissä määrin  myös siellä.
 Lähes yhdeksän miljoonan ihmisen asuttamassa kaupungissa on kuitenkin paremmat mahdollisuudet piileskellä kartelleilta kuin pienemmillä paikkakunnilla.
 Meksiko vaarallisempi kuin Afganistan
 Toimittajat ilman rajoja -järjestön tilaston mukaan viime vuonna toimittajia tapettiin eniten Afganistanissa.
 Tämä vuoden tilastojen perusteella Meksiko on toimittajille vielä vaarallisempi kuin Syyria tai Afganistan. Tänä vuonna Afganistanissa on tapettu kolme toimittajaa.
 Turvallisimmat maat toimittajille ovat Suomi, Norja ja Ruotsi.
 Héctor Valdez on tällä hetkellä toimittajien suojeluohjelmassa. Hän ei tiedä, palaako hän enää koskaan kotiseudulleen.
 –Palaaminen tarkoittaisi itsemurhaa, hän sanoo.
 Lue lisää:
 Aktivistit: Meksikon hallitus salakuuntelee puhelimia israelilaisella vakoiluohjelmalla
 Huumekartellien valtaa paljastaneen toimittajan hyytävä murha järkyttää Meksikoa

"Sinä kuolet huomenna" – Meksikosta tuli toimittajille maailman vaarallisin paikka


Summary: Turvapaikka- ja oleskelulupaa koskevien valitusten määrä on kuitenkin pysyvästi korkeammalla tasolla kuin ennen vuotta 2015.

Kielteisiä turvapaikkapäätöksiä koskevien valitusten ruuhka on pääosin saatu purettua hallinto-oikeuksissa. Ruuhka syntyi kun vuonna 2015 maahan saapui yli 30 000 turvapaikanhakijaa ja heistä 10 000 kielteisen päätöksen saanutta valitti päätöksestään hallinto-oikeuteen.
 Ylen selvityksen mukaan kesäkuussa 2019 hallinto-oikeuksissa oli vireillä valituksia lähes 1 800. Se on huomattavasti vähemmän kuin huippuvuosina 2016-2018, mutta korkeampi kuin taso ennen vuotta 2015. Aiempaa korkeammalle tasolle hallinto-oikeuksissa valitusmäärien uskotaan myös jäävän.
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 – Nyt työllistävät valitukset, jotka ovat tulleet viime vuonna ja tänä vuonna. Ruuhka on pääosin purettu, mutta valitusmäärät eivät enää vähene, kuvailee tilannetta Helsingin hallinto-oikeuden ylituomari  Liisa Heikkilä .
 Sumaa purettiin lisätyövoimalla ja hajauttamalla muutoksenhaku neljään hallinto-oikeuteen
 Pahimmillaan ruuhka oli vuonna 2016, kun Maahanmuuttoviraston kielteiseen turvapaikkahakemukseen pettyneet hakivat muutosta päätökseen hallinto-oikeudesta. Vuonna 2016 Helsingin hallinto-oikeuteen saapui 10 418 valitusta, mikä oli kymmenkertainen määrä normaaliin vuoteen verrattuna.
 Turvapaikka-asioiden suurin ruuhka on nyt purettu,  sanoo Helsingin hallinto-oikeuden ylituomari Liisa Heikkilä.   Yle/ Pekka Tynell
 Saman vuoden syksyllä  oikeusministeriö teki lakiin useita muutoksia , joiden tarkoitus oli muun muassa nopeuttaa turvapaikka-asioiden käsittelyä Maahanmuuttovirastossa ja saada valitusruuhkaa purettua hallinto-oikeuksissa.
 Lain muutoksella muun muassa lyhennettiin turvapaikka-asioiden valitusaikoja hallinto-oikeudessa 21:een päivään ja korkeimmassa hallinto-oikeudessa (KHO) 14:ään päivään aikaisemman 30 päivän sijaan. Hallinto-oikeudet saivat myös lisärahaa määräaikaisten työntekijöiden palkkaamiseen.
 Vuonna 2017 turvapaikka-asioiden käsittely hajautettiin neljään hallinto-oikeuteen aikaisemman yhden sijaan. Helsingin lisäksi Pohjois-Suomen, Itä-Suomen ja Turun hallinto-oikeudet ryhtyivät käsittelemään turvapaikkahakemuksia. Käytännostä on nyt tehty pysyvä.
 Oikeusministeriön mukaan Pohjois-Suomen hallinto-oikeudessa on tällä hetkellä vireillä yksi vuonna 2016 saapunut turvapaikka-asia. Tilastoissa ei kuitenkaan näy kuinka moni nyt vireillä olevista hakemuksista on uusintahakemus.
 Pakolaisneuvonta: Muutokset heikensivät oikeusturvaa
 Pakolaisneuvonnan näkemyksen mukaan tehostamisella ei kuitenkaan ole saavutettu sellaisia etuja mitä tavoiteltiin. Valitusaikojen lyhentäminen hallinto-oikeuksiin ja valituslupakynnyksen nostaminen korkeimpaan hallinto-oikeuteen heikensivät merkittävästi turvapaikan hakijoiden oikeusturvaa.
 –Se on ainut ryhmä, jossa valitusajat ovat lyhyempiä kuin muissa asiaryhmissä. Tämä ei ole lyhentänyt valitusprosessien kokonaiskestoa lainkaan, arvostelee Pakolaisneuvonta ry:n vastaava lakimies  Hanna Laari .
 Pakolaisneuvonta ry:n vastaava lakimies Hanna Laari  pitää uuden hallitusohjelman kirjauksia muun muassa valtitusaikojen suhteen myönteisinä. Yle /Sini Järnström
 Hänen mukaansa lyhennys on johtanut viime vuosina useissa tapauksissa siihen, että hakijat eivät ole löytäneet itselleen asiantuntevaa lakimiestä tai he eivät ole ehtineet löytää lakimiestä lainkaan.
 Laari on tyytyväinen  uuden hallitusohjelman kirjauksiin , jotka ovat tuomassa tähän kuitenkin muutoksen. Hallitusohjelmaan on kirjattu, että turvapaikanhakijoiden oikeusturvaa tullaan vahvistamaan muun muassa valitusaikojen osalta, jotka on tarkoitus palauttaa 30 päivän pituisiksi. Lakimuutoksen voimaantulosta ei ole vielä tietoa. Hanke käynnistyy sisä- ja oikeusministeriöissä tänä syksynä.
 Ruuhka purettu, mutta työmäärä kasvaa
 Myös työmäärä pysyy lähivuosina valitustuomioistuimissa korkeana, sillä käsittelyyn tulevat valitukset ovat Helsingin hallinto-oikeuden ylituomari Liisa Heikkilän mukaan haastavampia ja niiden käsittely vie enemmän aikaa.
 Yksi syy tähän on suullisten käsittelyjen lisääntyminen. Suullisia käsittelyjä järjestetään aiempaa enemmän turvapaikkaperusteiden selvittämiseksi ja työmäärä niissä on Heikkilän arvion mukaan noin kolminkertainen kirjalliseen käsittelyyn verrattuna.
 Hallinto-oikeuksiin saapuvien valitusten määrä ei enää vähenen, Lisäksi käsittely on vaativampaa  ja vie enemmän  aikaa muun muassa suullisten käsittelyjen vuoksi.  Yle/Pekka Tynell
 Suullista käsittelyä ei kuitenkaan järjestetä kaikkien valitusten yhteydessä. Pakolaisneuvonnan mukaan siinä mennään vikaan.
 – Suullisia käsittelyjä on järjestetty lähes ainoastaan, kun on ollut kyse kristinuskoon kääntymisen uskottavuudesta tai kun on arvioitu onko seksuaalivähemmistöön kuuluminen uskottavaa. Tämä lähettää erikoista viestiä siitä, että millään muulla perusteella ei ole merkitystä Suomessa, toteaa Pakolaisneuvonta ry:n vastaava lakimies Hanna Laari.
 Oleskelulupaa ja uusintahakemuksia koskevat valitukset kasvussa
 Oikeusministeriön mukaan ulkomaalaisasioiden määrä on kasvanut pysyvästi. Hallinto-oikeuksien vireillä olevista valituksista suuri osa koskee tällä hetkellä turvapaikan uusintahakemuksia ja oleskelulupia.
 Helsingin hallinto-oikeudessa syksyn 2019 valituksissa ovat lisääntyneet erityisesti oleskelulupia koskevat valitukset.
 –Osa henkilöistä, jotka eivät ole saaneet turvapaikkaa hakevat nyt oleskelulupaa. Erityisesti työperäisiä oleskelulupia koskevat valitukset ovat kasvussa, toteaa Heikkilä.
 Oikeusministeriö on myöntänyt hallinto-oikeuksille tälle vuodelle tähän mennessä lisäresursseja noin 50 henkilötyövuotta. Ensi vuodelle on varauduttu myös lisäresursseihin. Vuoden 2020 alussa tarkoitus on muun muassa perustaa 20 uutta tuomarinvirkaa. Myös turvapaikka-asioiden hajautuksesta neljään hallinto-oikeuteen pidetään kiinni.
 Oikeusministeriössä tavoitteena on pudottaa hallinto-oikeuksissa vireillä olevien turvapaikka-asioiden määrän 1 000–1 200 ja samalla nopeuttaa keskimääräinen käsittelyaika puoleen vuoteen nykyisestä noin vuodesta.
 Heikkilän mukaan tähän ei todennäköisesti vielä ensi vuonna päästä.
 – Karkeasti arvioiden edessä on sellainen työsarka, että tarvitsisimme ainakin vielä ensi vuonna sellaiset resurssit jotka meillä tällä hetkellä on.
 Lue lisää:
 Hallinto-oikeudet palauttivat ennätysmäärän Migrin turvapaikkapäätöksiä: Turku valittajille suopein, Helsinki tiukin
 Apulaisoikeuskansleri huolestui sisäministeriön esittämästä lakimuutoksesta – voi huonontaa kristinuskoon kääntyneiden ja homoseksuaalien mahdollisuuksia turvapaikkaan

Massiivinen turvapaikkavalitusten ruuhka on saatu pääosin purettua hallinto-oikeuksissa


Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on keskustellut Intian ja Pakistanin pääministerien kanssa Kashmirin alueen kiristyneestä tilanteesta. Trump kertoi asiasta viestipalvelu Twitterissä.
 – Vaikea tilanne, mutta hyviä keskusteluja, Trump sanoo viestissään.
 Intian ja Pakistanin vihamieliset suhteet ovat pahentuneet entisestään sen jälkeen, kun Intia päätti kumota Kashmirin erityisalueen aseman.
 Valkoinen talo on vahvistanut tiedotteessaan, että Trump on keskustellut Pakistanin pääministerin  Imran Khanin  kanssa Kashmirin tilanteesta. Trump oli sanonut Khanille, että Pakistanin ja Intian tulisi olla varovaisia sekä välttää tilanteen kärjistymistä.
 Valkoinen talo vahvistaa Trumpin keskustelleen myös Intian pääministerin  Narendra Modin  kanssa. He olivat keskustelleet Kashmirin tilanteen lisäksi myös kaupankäynnistä.
 Modi sanoi Trumpille, että Modi on toiveikas maiden pääsevän jatkamaan kahdenkeskisiä kauppaneuvotteluita.
 Yhdysvaltojen ja Intian väliset kauppaneuvottelut päättyivät heinäkuussa ilman suurempaa edistystä. Uutistoimisto Reutersin lähteiden mukaan neuvotteluita rasittivat muun muassa molempien maiden asettamat tuontitullit.
 Aiheesta lisää:
 Intia on pitänyt 12 miljoonan asukkaan aluetta eristyksissä 12 päivää – Nyt Kashmirin saartoa aletaan helpottaa
 Pakistan: Kolme sotilasta ja kaksi siviiliä kuoli Kashmirissa aseellisissa yhteenotoissa – Intia kiistää uhrit
 "Kashmir on kuin painekattila, joka räjähtää hetkenä minä hyvänsä" – Ulkonaliikkumiskieltoa höllennettiin ainakin hetkeksi
 Mitä Kashmirissa tapahtuu ja miksi? Neljä kysymystä ydinasevaltioiden välisen kiistan uudesta käänteestä
 Kashmirin alueen jännitteet kiristyivät - Intia lähettänyt kymmeniätuhansia sotilaita paikalle

Trump kehottaa Intiaa ja Pakistania vähentämään Kashmirista johtuvia jännitteitä


Summary: Pelastuslaitoksella on "villi veikkaus" syttymissyystä, mutta poliisi tutkii vielä asiaa.

Helsingin Mellunmäessä opiskelija-asuntolan soluasunto on tuhoutunut tulipalossa täysin, kertoo pelastuslaitos.
 Päivystävän palomestarin mukaan naapuriasuntojen asukkaat olivat itse poistuneet kodeistaan, kun huomasivat palon. Kukaan ei loukkaantunut palossa.
 Solussa oli kolme huonetta, joista vain yhdessä oli asukas. Palomestarin mukaan syttymissyystä on "villi veikkaus", mutta poliisi tutkii vielä asiaa.
 Pelastuslaitos sai hälytyksen palosta noin puoli kahden aikaan tiistainvastaisena yönä.

Opiskelija-asuntolan soluasunto tuhoutui Helsingissä – ei loukkaantuneita


Summary: Tulipalon sammutustyöt kestävät pitkälle aamuyöhön saakka.

Kahvilarakennus on ilmiliekeissä Loviisan vanhassa kaupungissa, kertoo Itä-Uudenmaan pelastuslaitos.
 Rakennus oli täyden palon vaiheessa, kun Pelastuslaitoksen ensimmäiset yksiköt pääsivät paikalle.
 Pelastuslaitos pyrkii raivaamaan paloa avaamalla kattorakenteita. Itä-Uudenmaan Pelastuslaitos
 Päivystävä palomestari  Sasu Mäkinen  kertoo tiedotteessa, että tulipalon sammutustyöt kestävät useita tunteja, pitkälle aamuyöhön saakka. Pelastuslaitos pyrkii raivaamaan paloa avaamalla kattorakenteita.
 Tiedotteen mukaan yksi sammuttajista on loukkaantunut lievästi pelastustöiden yhteydessä. Ensihoitajat tarkastivat hänen kuntonsa ambulanssissa. Muutoin tulipalossa on vältytty henkilövahingoilta.
 Sammutustöissä on mukana toistakymmentä pelastuslaitoksen ja sopimuspalokuntien yksikköä. Itä-Uudenman Pelastuslaitos
 Tulipalon syttymissyystä ei toistaiseksi ole tietoa. Itä-Uudenmaan poliisi ja pelastuslaitos tutkivat syttymissyytä.
 Sammutustöissä on mukana toistakymmentä pelastuslaitoksen ja sopimuspalokuntien yksikköä.

Kahvila liekeissä Loviisassa – yksi sammuttaja loukkaantunut pelastustöissä


Summary: Boris Johnson korosti sopimisen olevan Britannian hallinnon ykkösprioriteetti.

Britannian pääministeri  Boris Johnson  ehdottaa Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle  Donald Tuskille , että niin kutsuttu backstop-ehto korvattaisiin vaihtoehtoisilla järjestelyillä.
 Johnsonin maanantaina julkaisemassa kirjeessä hän myös toisti vaatimuksensa, että backstop eli Irlannin rajaa koskeva tullijärjestely otetaan Britannian EU-erosopimuksesta pois.
 Johnson painotti kirjeessään, että hän uskoo Britannian ja EU:n voivan sopia vaihtoehtoisesta järjestelystä Irlannin rajalle. Johnson myös korosti sopimuksen tekemisen olevan hallinnon ykkösprioriteetti.
 Britannian ja Irlannin pääministerit tapaavat syyskuussa
 Johnson sopi maanantaina puhelimitse Irlannin pääministerin  Leo Varadkarin  kanssa, että pääministerit tapaavat Dublinissa syyskuun alussa.
 Molempien maiden hallintojen julkistamissa tiedotteissa vahvistetaan, että pääministerit keskustelivat puhelimessa Britannian EU-erosta ja pitäytyivät omissa linjauksissaan.
 Varadkar toisti EU:n kannan, että erosopimusta ei voi enää avata. Hän painotti myös, että niin sanotun kovan rajan välttämiseksi on löydettävä lakiin perustuva takuu.
 Aiheesta lisää:
 Brittihallitukselta yli kahden miljardin lisätuki sopimuksettomaan brexitiin varautumiseen – Työväenpuolue: "Vastenmielistä rahojen tuhlaamista"
 Irlannin pääministeri: Sopimukseton brexit voi yhdistää Irlannin
 Britannian tuore pääministeri uskoo EU:n vielä taipuvan kompromissiin – Brexit tapahtuu sopimuksella tai ilman, sanoi Johnson puheessaan alahuoneelle

Britannian pääministeri Johnson kirjoitti EU:n Tuskille vaihtoehtoisista järjestelyistä Britannian ja Irlannin rajalle


Summary: Pelot Yhdysvaltojen ja Venäjän kiihtyvästä asevarustelusta saattavat olla perusteltuja.

Yhdysvallat on testannut keskimatkan ohjusta, kertoi maan puolustusministeriö Pentagon maanantaina. Sen mukaan testattu ohjus oli maasta laukaistu risteilyohjus, joka osui tarkasti kohteeseensa yli 500 kilometrin päässä.
 Testi toteutettiin sunnuntaina San Nicolasin saarella Los Angelesin edustalla vain muutama viikko sen jälkeen, kun Yhdysvallat oli irtautunut keskimatkan ohjuksia sääntelevästä INF-sopimuksesta, jonka se oli solminut Venäjän kanssa kylmän sodan aikana. Sopimus kielsi kaikki maasta laukaistavat ohjukset, joiden kantama oli 500–5 500 kilometriä.
 Testi oli viite siitä, että monien pelot Yhdysvaltojen ja Venäjän kiihtyvästä asevarustelusta saattavat olla perusteltuja.
 Yhdysvallat yhä kiinnostunut aserajoitussopimuksista
 Yhdysvaltain nykyinen hallinto on edelleen ilmaissut kiinnostuksensa aserajoitussopimuksiin, mutta kyseenalaistaa Venäjän halukkuuden sitoutua sopimusten ehtoihin.
 Venäjä kieltää uhmanneensa tai rikkoneensa INF-sopimusta ja syyttää Yhdysvaltoja sopimuksen rikkomisesta ensin. Yhdysvallat vuorostaan torjuu Venäjän syytökset.
 Yhdysvallat oli luvannut kuukausia sitten tekevänsä ohjustestin elokuun aikana. Yhdysvallat aikoo jatkaa keskimatkan ballististen ohjusten testaamista marraskuussa.
 Aiheesta lisää:
 INF-sopimus päättyi – mitä tapahtuu ydinasesopimuksen raukeamisen jälkeen?
 Putin irrotti Venäjän keskimatkan ohjukset kieltävästä INF-sopimuksesta
 Nato varautuu vastatoimiin Venäjän ydinohjusten takia: "Emme halua uutta varustelukilpaa"

Yhdysvallat testasi keskimatkan ohjusta – INF-sopimuksesta irtautuminen lopetti vuosikymmenien tauon


Summary: Tuotto-odotukset loppuvuodelle ovat alhaisia, kiitos globaalin talouskehityksen haasteiden.

Työeläkeyhtiö Elon sijoitukset tuottivat tammi-kesäkuussa 7,2 prosenttia. Sijoitusten markkina-arvo kohosi lähes 24 miljardiin euroon. Parhaiten tuottivat pörssinoteeratut osakkeet, joiden tuotto kohosi peräti 14,7 prosenttiin.
 – Ensimmäinen vuosipuolisko oli erittäin hyvä. Sijoitusomaisuus kasvoi ja vakavaraisuutemme vahvistui. Sijoitusten tuotto kipusi erinomaiselle tasolle, kertoo Elon toimitusjohtaja  Satu Huber  tiedotteessa.
 Vuosi sitten Elon sijoitukset tuottivat vain 0,8 prosenttia. Tämän vuoden alkupuoliskolla ensimmäinen neljännes oli vahvin, sillä toisella neljänneksellä sijoitusten tuotot jäivät 1,9 prosenttiin.
 Elon tuotto-odotukset loppuvuodelle ovat alhaisia. Suomessa talousympäristön kotimaiset näkymät ovat loppuvuodelle edelleen positiiviset, mutta globaalin talouskehityksen haasteet lisäävät riskiä tämän hetken ennusteita heikompaan talouskehitykseen.
 – Globaalin talouskasvun jatko riippuu nyt keskeisesti Yhdysvaltojen ja Kiinan kauppaneuvotteluiden tuloksista. Neuvottelut ovat haastavia ja välillä katkenneet. Nopeita ratkaisuja ei ole näköpiirissä, arvioi Elon sijoitusjohtaja  Hanna Hiidenpalo .
 Päähuolet liittyvät edelleen heikentyneisiin teollisuuden näkymiin, brexitiin ja Saksan talouden nopeaan heikkenemiseen.
 Kilpailijoillakin sujui
 Myös Elon kilpailijoiden Varman ja Ilmarisen sijoitukset menestyivät alkuvuonna.
 Varman sijoitukset tuottivat tammi-kesäkuussa 6,9 prosenttia. Yhtiön mukaan kyse on tuottoisimmasta alkuvuodesta 20 vuoteen. Vuosi sitten ne tuottivat 1,7 prosenttia.
 Ilmarisen sijoitukset tuottivat 6,0 prosenttia , kun tuotto oli vuosi sitten 1,1 prosenttia.
 Lue lisää :
 Korkojen negatiivisuudesta on nähty hyvät puolet, mutta ei huonoja puolia, varoittaa Varman toimitusjohtaja Risto Murto
 Ilmarinen: Matala korkotaso suosii osakesijoittamista – Eläketurvakeskus: Pitkän aikavälin tuottonäkymät eivät ole kovin valoisat

Työeläkeyhtiö Elo vastasi kilpailijoidensa tulokseen – sijoitusten tuotto alkuvuonna yli 7,2 prosenttia


Summary: Tietosuojauudistus teettää kouluille liikaa hallinnollista työtä.

Ruotsissa useat koulut ovat päättäneet lopettaa koulukuvaukset.
 Koulujen mielestä EU:n viime vuonna voimaan tullut tietosuojauudistus teettää liikaa hallinnollista työtä koulukuvien suhteen.
 Tietosuojauudistuksen myötä jokaisen oppilaan huoltajan on annettava kirjallinen suostumuksensa jokaiseen kuvaussessioon.
 Asiasta kertoi  Ruotsin yleisradioyhtiö SVT.
 Muun muassa Malmön kaupunki on kieltänyt koulujaan järjestämästä koulukuvauksia.
 – Emme voi taata henkilötietojen käsittelyä tavalla, joka täyttää EU:n tietosuojauudistuksen ehdot, Anders Malmquist  Malmön kaupungilta sanoo .
 Pelkästään Malmössä tarkoittaa tämä sitä, että yli 30 000 oppilasta jää ilman koulukuvia.

Useat ruotsalaiskoulut ovat lopettaneet oppilaiden koulukuvaukset EU:n tietosuojauudistuksen takia


Summary: Sopimukseton brexit veisi firmani ja maani konkurssiin, arvioi pitkän linjan huolintayrittäjä John Shirley.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

DOVER  “Villi saari luonnon muovaaman linnoituksen suojassa”, kuvaili Doverin edustalle seilannut  Julius Caesar  ensivaikutelmaansa Britanniasta muistelmissaan.
 Valkoisten kallioiden suojelema Doverin satama on Britannian lähin ja tärkein meriyhteys Euroopan mantereelle. Ranska siintää horisontissa vain puolentoista tunnin lauttamatkan päässä.
 Rahti voi kuitenkin pian juuttua rajalle päiväkausiksi, pelkää huolintayrityksen johtaja  John Shirley .
 – Jos Britannia eroaa EU:sta ilman sopimusta, on satamassa pian kymmenientuhansien rekkojen jono. Se tuhoaisi Britannian talouden, Shirley sanoo.
 Nyt EU-rekkojen kuskit sujahtavat Schengen-alueen rajan yli passia tai henkilökorttia vilauttamalla. Unionin ulkopuolelta tulevat ohjataan tullitoimiston jonoon, jossa ei ole tilaa 27 EU-maan rekoille, sanoo serbialaiskuski  Sava Ratkovic .
 – Odotusaikani venyisi tunnista viiteen, jos EU-rekatkin tekisivät tulliselvityksen. Se on liian pitkä aika meidän ammatissa.
 Serbialainen rekkakuski Sava Ratkovic on tottunut jonoihin EU:n ulkorajalla. “Unkariin tullessa odotus on yleensä kuutisen tuntia, Serbiaan palatessa kolme.”  Pasi Myöhänen / Yle
 “Hallituksen puheet ovat fantasiaa”
 Kuljetusten jumiutuminen Doverissa ja muissa satamissa aiheuttaisi vakavia ongelmia jo siksi, että yli puolet Britannian ruoasta on tuontitavaraa, pääosin EU:sta.
 Sunnuntaina julkisuuteen vuotaneen hallituksen oman raportin mukaan niin ruoasta kuin lääkkeistä voi tulla vakavia puutteita, jos Britannia eroaa ilman sopimusta.
 Maan uusi pääministeri  Boris Johnson  sanoo kuitenkin, että brexit laitetaan täytäntöön lokakuun 31. päivänä hinnalla millä hyvänsä. EU-eromielinen hallitus väittää myös, että raportissa mainittuihin pahimpiin riskeihin on nyt varauduttu.
 Huolintayhtiön johtaja John Shirley ei vakuutteluihin luota.
 – Heidän puheensa ovat täyttä fantasiaa. Hallituksemme käyttäytyy lasten tavoin, eivätkä he ymmärrä, kuinka kuljetusala toimii.
  Rahtialan yrittäjä John Shirley sanoo, ettei Britannian hallitus ymmärrä, mitä sopimukseton EU-ero käytännössä tarkoittaa. Pasi Myöhänen / Yle
 Hallituksen on vaikea varautua kaikkiin sopimuksettoman eron riskeihin. Kuljetukset voivat tyssätä jo siihen, että yksityissektorilla ei ole riittävästi osaajia tulliselvitysten laatimiseen, John Shirley selittää.
 – Tullivirkailijat istuvat vain pyörittelemässä peukaloitaan, jos kaltaiseni yrittäjät eivät palkkaa lisäväkeä paperityöhön omalla riskillään. Sopimukseton ero toisi tuhansien lisätyöntekijöiden tarpeen yhdessä yössä, Shirley sanoo.
 Koti myyntiin brexit-pelkojen vuoksi
 Pääministeri Boris Johnson aikoo matkustaa tällä viikolla Ranskaan ja Saksaan taivuttelemaan maiden johtajia antamaan Britannialle entistä paremmat EU-eron ehdot. Hän on  luvannut katsoa EU-johtajia silmiin , jotta he ymmärtäisivät ettei Britannia pelkää sopimuksetonta eroa.
 Satamastaan ja kallioistaan tunnettu Dover on Britannian rekkarahdin pääväylä.  Pasi Myöhänen / Yle
 Johnson ja muut brexitmieliset syyttävät John Shirleyn kaltaisia EU-jäsenyyden puolustajia valheellisesta pelottelupropagandasta.
 Shirleyn huoli on kuitenkin niin aitoa, että hän on laittanut kotinsa myyntiin.
 – Päädyimme vaimoni kanssa myyntipäätökseen, sillä sopimukseton brexit voi tapahtua juuri ennen joulusesonkia. Yrityksemme ja asiakkaamme menevät konkurssiin, jos rajan yli ei pääse, Shirley kertoo.
 Lue lisää:
 The Sunday Times: Salaisten asiakirjojen mukaan Britanniaa uhkaa pula lääkkeistä, ruuasta ja polttoaineesta, jos sopimukseton brexit toteutuu
 Britannian talous supistui ensi kertaa lähes seitsemään vuoteen
 Brittihallitukselta yli kahden miljardin lisätuki sopimuksettomaan brexitiin varautumiseen – Työväenpuolue: "Vastenmielistä rahojen tuhlaamista"

Kanaalin rannalla brittiyrittäjät ovat huolissaan lähestyvästä EU-erosta – Rahtiliikenteen valtimon pelätään tukkeutuvan Doverissa  yhdessä yössä


Summary: Yt-neuvotteluilla sopeutetaan yhtiön mukaan toimintaa vastaamaan kysyntää Paraisten tehtaalla.

Rakennuseristevalmistaja Paroc aloittaa yt-neuvottelut Paraisten tehtaallaan.
 – Parocin on mukautettava kapasiteettia kysyntään ja siksi yhteistoimintaneuvottelut alkoivat, tuotantopäällikkö  Patrick Johansson  sanoo.
 Yt-neuvotteluissa vähennystarpeeksi on arvioitu enintään 20 työpaikkaa. Johanssonin mukaan neuvotteluiden ollessa kesken, arviota siitä päädytäänkö irtisanomisiin vai esimerkiksi lomautuksiin, ei voi antaa.
 Johanssonin mukaan rakennusalalla on mennyt pitkään hyvin. Nyt rakentaminen on palaamassa normaalitasolle, joka on johtanut mineraalivillan kysynnän laskuun.
 Neuvottelut koskevat vajaa sataa tuotannon puolella työskentelevää työntekijää.
 Parasten tehdas on yhtiön ainoa Suomessa sijaitseva tehdas. Yhtiöllä on tehtaita sen omien sivujen mukaan lisäksi muun muassa Venäjällä, Puolassa ja Liettuassa.
 Parocista tuli osa  Owens Corning  -konsernia viime vuonna.
 Asiasta kertoi ensimmäisenä  Åbo Underrättelser.

Eristevalmistaja Paroc aloittaa yt-neuvottelut Paraisilla


Summary: Vaikea mutta turvallinen rata

Ratamoottoripyörien Suomen MM-osakilpailun ajankohta on varmistumassa. Lajin kuninkuusluokan MM-sarjan urheiluoikeuksia hallitsevan Dornan urheilutoimenjohtaja  Carlos Ezpeleta  kertoi asiasta Iitin Kymi Ringillä meneillään olevissa testiajoissa.
 – Uskon, että ensi kesän kilpailupäivät varmistuvat parin viikon sisällä.
 Ezpeleta kertoi ensi kesän kilpailukalenterin suunnittelusta vain runsaat pari tuntia sen jälkeen kun päivän ensimmäiset testiajot olivat alkaneet. Testitapahtuman käynnistyttyä kuljettavat joutuivat sateen takia odottelemaan vajaan tunnin ennen kuin pääsivät radalle ajamaan.
 MotoGP -sarjan testitapahtuma Iitin Kymi Ringillä on vakuuttanut Ezpeletan. Hänen mukaansa rata soveltuu MM-osakilpailulle. Ezpeleta sanoo, että Iitin rata on vaikea, mutta järjestäjille tärkeintä on radan turvallisuus.
 – Olemme varmoja siitä, että Kymi Ring on turvallinen rata.
 Paljon tehtävää ennen ensi kesää
 Kouvolan ja Lahden välissä sijaitsevan Iitin Kymi Ringin valmistumista aikataulussaan on jännitetty jo usean vuoden ajan.
 Urheilutoimenjohtaja Carlos Ezpeleta myöntää, että jännitettävää riitti lähes viime hetkille saakka. Nyt hän sanoo olevansa tyytyväinen.
 – Rehellisesti sanottuna muutamien viime kuukausien aikana on välillä käynyt mielessä, että saadaanko rata varmasti valmiiksi testeihin mennessä. Kymi Ringin väki on kuitenkin ollut luottavainen, ja me olemme auttaneet heitä kaikin tavoin.
 Carlos Ezpeletan mukaan Kymi Ringillä riittää vielä töitä ennen ensi kesän MM-osakilpailua.
 – Heillä on kova talvi edessään, mutta he tietävät mitä täällä pitää tehdä ja aikaa on riittävästi.
 Kymi Ringin kaksipäiväiset testiajot jatkuvat tiistaina.

Kymi Ring vakuutti MotoGP-pomon parissa tunnissa – Suomessa ajetaan MM-sarjaa ensi kesänä


Summary: Oikeudenkäynti Sudania lähes 30-vuotta yksinvaltaisesti hallinnutta johtajaa vastaan alkoi tänään.

Oikeudenkäynti Sudanin entistä presidenttiä  Omar Al-Bashiria  vastaan on alkanut maan pääkaupungissa Khartoumissa.
 Ensimmäisenä päivänä asiaa tutkiva poliisi kertoi, että Bashir myöntää ottaneensa vastaan 90 miljoonaa dollaria käteistä Saudi-Arabian kuningasperheeltä.
 – Raha ei ollut osa valtion budjettia ja vain minulla oli oikeus sen käyttämiseen, poliisi kertoo Bashirin sanoneen.
 Bashirin kotoa löytyi 25 miljoonaa dollaria käteistä. Hän oli poliisin mukaan saanut rahat Saudi-Arabian kruununprinssiltä  Mohammed Bin Salmanilta .
 Tätä ennen hän oli saanut 35 miljoonan ja 30 miljoonan dollarin maksut Saudi-Arabian edesmenneeltä kuninkaalta  Abdullahilta .
 Bashir johti Sudania vuodesta 1989 tämän vuoden huhtikuuhun asti, kunnes maan armeija syrjäytti hänet vallasta.
 Sudanissa Bashiria syytetään korruptiosta. Lisäksi häntä odottavat kansainvälisessä rikostuomioistuimessa syytteet sotarikoksista, rikoksista ihmisyyttä vastaan ja kansanmurhasta.

Poliisi: Sudanin ex-presidentti Omar Al-Bashir myöntää lähes sadan miljoonan dollarin tuen Saudi-Arabialta


Summary: Kihlakunnansyyttäjä syyttää 1971 syntynyttä naista taposta. Asian käsittely alkaa syyskuussa Pohjanmaan käräjäoikeudessa.

Kihlakunnansyyttäjä on nostanut syytteen Laihialla heinäkuussa 2018 tapahtuneeksi epäillystä henkirikoksesta.
 Vuonna 1971 syntynyttä naista syytetään taposta. Nainen on kiistänyt syyllistyneensä rikokseen. Hän on tällä hetkellä vangittuna.
 Asiassa on ollut epäiltyinä myös kaksi miestä. Heidän osaltaan syyttäjä on tehnyt syyttämättäjättämispäätökset.
 Asian käsittelyn on tarkoitus alkaa syyskuun toisena päivänä Pohjanmaan käräjäoikeudessa.
 Mustasukkaisuus ja kolmiodraama
 60-vuotias nainen löytyi  heinäkuussa 2018  kuolleena kotoaan Laihialla. Poliisi  vangitsi  teosta epäiltynä vuonna 1971 syntyneen naisen toukokuussa 2019.
 Poliisi on vaiennut tekotavasta kertoen vain sen, että sitä ei voi pitää täysin poikkeuksellisena ja että uhria ei surmattu insuliinilla.
 Heinäkuussa  poliisi kertoi , että teon motiiviksi epäiltiin mustasukkaisuutta ja kolmiodraamaa.
 Aiheesta aiemmin :
 Laihian viimekesäinen surma siirtyy syyteharkintaan
 Mustasukkaisuus ja kolmiodraama Laihian epäillyn henkirikoksen taustalla – naista epäillään toisen naisen tappamisesta viime kesänä, poliisi vaitonainen tekotavasta
 Laihian viime kesän henkirikoksesta epäiltynä vangittiin 1971 syntynyt nainen

Nainen sai syytteen taposta Laihialla – 60-vuotias nainen surmattiin vuosi sitten


Summary: Kristiinankaupungissa on tänään käyty läpi kaupungin it-rutiinit ja ryhdytty tekemään muutoksia.

Poliisi tutkii Kristiinankaupungin tietokonelöytöä tietosuojarikoksena. Rikosilmoitus asiasta kirjattiin Porissa heinäkuun lopulla ja se siirtyi tutkittavaksi Pohjanmaan poliisille.
 Kristiinankaupungilla asia on ollut tiedossa poliisin kautta, mutta julkisuuteen asia tuli vasta viime viikonloppuna iltapäivälehtien kautta. Kristiinankaupungin kaupunginjohtaja  Mila Segervall  kertoo, että he ovat odottaneet lisätietoa poliisilta.
 – Olemme odottaneet tarkempia tietoja poliisilta ja pyytäneet, että saisimme katsoa niitä koneita, mutta emme vielä ole saaneet.
 Iltalehti kertoi viikonloppuna  porilaiselta kirpputorilta löytyneistä tietokoneista, joissa oli potilastietoja henkilötunnuksineen ja osoitetietoineen. Tiedot kuuluivat kymmenille Kristiinankaupungin terveysasiakkaille.
 "Erittäin vakava asia"
 Kristiinankaupungin johtoryhmä on tänään ollut koolla ja käynyt tapahtumia sekä kaupungin käytäntöjä läpi. Erityisesti suurennuslasin alla olivat IT-rutiinit.
 – Tottakai on järkytys, jos tietoja ihmisistä leviää. Se on erittäin vakava asia ja näin ei saisi tapahtua missään nimessä. Mutta näin on nyt tapahtunut ja koitetaan katsoa kaikki meidän rutiinit läpi, että vältetään, ettei tämmöistä tapahdu uudelleen, pahoittelee Segervall.
 Johtoryhmä totesi, että jotkin asiat kaipaavat päivittämistä. Se työ aloitettiin jo tänään. Kaupungin ict-ohjeet, tietoturvastrategia ja ict-valmiussuunnitelma päivitetään syyskuun puoliväliin mennessä.
 – Lisäksi päätimme muodostaa IT-yksikön, jossa kaikki IT-asioissa eri toimialoilla työskentelevät ovat samassa yksikössä, lisää Segervall.
 Vielä on selvitettävää
 Kaupungin mukaan rutiineihiin kuuluu, että kovalevyt poistetaan koneista tai koneet kirjaimellisesti rikotaan silloin, kun ne poistetaan käytöstä. Nyt on selvitettävä, miksi näiden koneiden kohdalla niin ei tapahtunut. Koneet ovat olleet käytössä viimeksi vuonna 2015.
 – Vielä selvitetään, missä vaiheessa vahinko on tullut, missä koneita on säilytetty, kenellä on ollut avaimet niihin tiloihin, kuka on siirtänyt ja milloin, listaa Segervall.
 Tapahtumaketjua selvittää kaupungin lisäksi siis myös Pohjanmaan poliisi. Tällä hetkellä rikosnimike on tietosuojarikos.

Kristiinankaupunkilaisten tietoja löytyi kirpputorilla myydyistä tietokoneista – poliisi tutkii tietosuojarikoksena


Summary: Vuoden nuori muotoilija Laura Väre haluaa, että esineillä on selkeä käyttötarkoitus ja ne kestävät kulutusta. Kauneudesta ei pidä silti tinkiä.

Laura Väreen  kädessä on donitsi.
 Se on oikeasti puusta muotoiltu kynttilänjalka, mutta nimensä esine on saanut herkkupalaa muistuttavasta muodosta. Se ei ole koriste, vaan oikeasti tarkoitettu pitämään kynttilää paikoillaan.
 Hide-valaisimen innoittaja on puolestaan lapsuuden muisto.
 – Mummolassani oli sellainen vanha hapsulamppu. Lapsena rakastin niiden hapsujen koskettelua. Siitä tuli idea, miltä se mummon lamppu näyttäisi tuotuna tähän päivään.
 .
 Donut-kynttilänjalka on saanut vaikutteensa nimensä mukaisesti donitseista. Se on valmistettu puusta. Mikko Koski / Yle
 Arjessa on oltava kauneutta
 Muotoilijan oma koti vanhassa kerrostalossa Helsingissä on pelkistetyn kaunis. Mustavalkoisessa sisustuksessa tavaroita on vähän. Ne ovat kaikki harkiten valittuja ja tarkoituksenmukaisia.
 Laura Väre muistuttaa, miten tärkeää on tuoda ja nähdä kauneutta omassa arjessamme.
 – On hienoa, jos saan tuotua ihmisten arkeen jotain, mikä tuo hyvän fiiliksen. Haluan suunnitella tuotteita, jotka aikaansaavat hyvää mieltä.
 Samalla hänen suunnittelemansa naulakon tulee kestää vaatteiden paino, tuolin on oltava tukeva ja kenkien pysyttävä kenkätelineessä. Kukat voi laittaa jämäkkään kasvilaatikkoon.
 – Niiden on toimittava niille tarkoitetussa kättötarkoituksessa.
 Hide-valaisimessa on pidemmät hapsut kuin mummon lampussa aikoinaan oli. Mikko Koski / Yle
 Eroon kertakäytöstä ja tilalle kestävää
 Jo lapsena Väreelle oli selvää, että hän suuntautuisi luovalle alalle ja haaveena oli kuvataiteilijan ammatti. Nyt 30-vuotias muotoilija valmistui taiteen maisteriksi Aalto-yliopiston kalustesuunnittelun koulutusohjelmasta viime keväänä.
 Vuodet yrittäjänä opintojen ohella vahvistivat, että muotoilijoita on paljon ja kilpailu alan töistä on kova. Siksikin  Design Forum Finlandin hiljattain julkistama Vuoden nuori muotoilija -palkinto  tuntuu erityisen arvokkaalta.
 – Se on minulle rohkaisu siitä, että olen oikealla alalla, vaikka välillä usko omaan työhön on ollut koetuksella.
 Laura Väre käyttää useita eri materiaaleja, mutta metalli on hänelle "tutuin ja turvallisin". Siitä on valmistettu myös Po-peilin kehys. Mikko Koski / Yle
 Muotoilija kertoo joskus miettineensä, onko oikein suunnitella lisää tavaroita maailmaan, jossa niitä on jo ennestäänkin yltäkylläisesti. Ekologisuudesta on tullut ammattilaisille tärkeä arvo.
 – Muotoilijoidenkin täytyy ottaa vastuu ja suunnitella ekologisia ja kestäviä tuotteita.
 Itse hän kertoo jo suunnitteluvaiheessa miettivänsä, miten tehdä esine, joka ei mene rikki tai jos meneekin, sen voi korjata, eikä sitä täydy heti vaihtaa uuteen.
 – Haluaisin, että jättäisimme kertakäyttökulttuurin ja emme keräisi turhia tavaroita, vaan sellaisia, joista oikeasti pidämme ja joita voimme kuljettaa mukanamme koko elämämme ajan.
 Vuoden nuori muotoilija -palkinto jaetaan 18: kerran. 5000 euron palkinto luovutetaan Laura Väreelle 3.9. hänen näyttelynsä avajaisissa Lokal + -galleriassa Helsingissä.
 Lue myös:
 Minimalismi toi Vuoden nuoren muotoilijan tittelin
 Fiskars vilisee vielä puuseppiä ja Antrei Hartikainen, 27, on yksi heistä: "Kaikki fiilistelevät puuta, mutta ehkä työstä ei aina olla valmiita maksamaan"

Vuoden nuori muotoilija Laura Väre: "Haluaisin, että jättäisimme kertakäyttökulttuurin"


Summary: Maksuttomalla e-viisumilla pääsee Pietariin ja Viipuriin näillä näkymin lokakuusta alkaen.

Miltä kuulostaisi saada viisumi Venäjälle verkosta neljässä päivässä – ja vieläpä maksutta? Se onnistuu todennäköisesti lokakuusta alkaen  Pietariin ja Leningradin alueelle suuntautuville matkoille , eli esimerkiksi jos haluaa piipahtaa Viipurissa.
 Kyseessä on kertaviisumi, jota voi hakea esimerkiksi liike- tai turistimatkaa varten. Se on voimassa kuukauden, ja sillä voi oleskella maassa enintään kahdeksan päivän ajan.
 Sähköinen viisumi soveltuu erityisesti niille, jotka matkustavat Venäjälle satunnaisesti. Venäjällä usein käyvälle voi sen sijaan pitkä, useamman vuoden voimassa oleva viisumi olla edelleen vaivattomampi vaihtoehto.
 Nyt tällaista e-viisumia toivotaan myös Laatokan pohjoispuolelle Karjalan tasavaltaan.
 – Kyllähän se helpottaisi paljon, ja olisihan siinä kuluissakin säästöä, joensuulainen  Arja Mustonen  hymyilee.
 Hän on pienen seurueen kanssa matkalla Herran kukkaroon eli Ruskealan kirkon yhteydessä olevaan majapaikkaan.
 Arja Mustonen uskoo, että sähköinen viisumi vähentäisi kustannuksia. Heikki Haapalainen / Yle
 Mustonen on Niiralan raja-asemalla poikkeus, sillä suurin osa rajanylittäjistä on menossa Venäjälle ihan muusta syystä.
 – Tankkaamaan, dieseliä hakemaan, selittää joensuulainen  Juha Sorsa .
 Hän käy Venäjän puolella kerran kuukaudessa. Sorsalla on tankkireissuja varten kahden vuoden viisumi, joka maksaa pari sataa euroa.
 Samanlainen pitkä viisumi on myös monilla muilla rajan pinnassa asuvilla ihmisillä.
 Tohmajärveläisen  Matti Hannosen  kolmen vuoden viisumista on menossa jo viimeinen vuosi. Ajatus netistä nopeasti saatavasta viisumista luonnollisesti kiinnostaa.
 – Ei tarvitsisi aina odotella viisumia niin kauan.
 Hyödyttäisi erityisesti satunnaista matkaajaa
 Niiralan raja-aseman kautta kulkee vuosittain 1,2 miljoonaa ihmistä, mikä on vähän verrattuna Kaakkois-Suomen vastaaviin määriin.
 Vuoropäällikkönä toimiva ylirajavartija  Petri Vänskä  ei usko, että liikenne Niiralassa lisääntyisi, vaikka sähköinen viisumi tulisi myös Karjalaan.
 – E-viisumista voisi hyötyä sellainen, joka käy Venäjällä harvoin, kerran tai kaksi vuodessa.
 Vänskä arvelee, että maksuttomuus voisi viehättää erityisesti satunnaisia kulkijoita.
 Ylirajavartija Petri Vänskä uskoo, että sähköinen viisumi hyödyttäisi erityisesti niitä, jotka matkustavat Venäjälle vain muutaman kerran vuodessa. Heikki Haapalainen / Yle
 "Tervetuloa kaikki Karjalaan!"
 Karjalan tasavallassa ja erityisesti lähellä rajaa satunnaisia suomalaismatkailijoita odotellaan jo innokkaasti.
 Yksi suosikkikohteista on parinkymmenen tuhannen asukkaan Sortavala, jossa on Suomen ajasta kiinnostuneille paljon nähtävää. Sinne vievän tien varrella on myös suosittu matkailukohde Ruskealan marmorikaivokset.
 Kaivoksen omistaa  Aleksandr Artemjev , joka on luonut rajan pintaan oman matkailuimperiumin. Siihen kuuluvat hotelli Piipun piha ja ravintola Relax Sortavalassa, Jänismajat-mökkikylä ja Kolmas plus -kauppa lähellä rajaa.
 Artemjev toivoo, että e-viisumi laajenisi koskemaan kaikkia alueita ja kaikkia ihmisiä, jotka ovat tulossa Venäjälle.
 – Karjala on valmis ottamaan lisää turisteja. Tervetuloa kaikki Karjalaan, hän myhäilee.
 Kolmas-yhtiön toimitusjohtaja Aleksandr Artemjev toivoo, että sähköinen viisumi laajenisi pian myös Karjalaan. Heikki Haapalainen / Yle
 Suomen ulkoministeriö: ei tietoa laajenemisesta
 Toive sähköisen viisumin laajenemisesta myös Karjalan tasavaltaan elää, vaikka asiasta ei ole toistaiseksi varmaa tietoa.  Joidenkin suomalaisten lehtitietojen mukaan  sähköinen viisumi tulisi käyttöön koko Venäjällä vuoden 2021 tammikuussa.
 Ulkoministeriön konsulipäällikkö  Pasi Tuominen  tunnustaa, että kuulee tällaisesta laajenemisesta nyt ensimmäisen kerran.
 – Onhan se mahdollista. Pitäisin sitä kuitenkin hieman epätodennäköisenä, hän sanoo.
 Suomen ulkoministeriöllä ei ole tietoa siitä, että sähköinen viisumi laajenisi lähivuosina Pietarin alueen lisäksi myös muihin Venäjän osiin.  Heikki Haapalainen / Yle
 Sähköisen viisumin laajeneminen rokottaisi matkatoimistoja, jotka ovat tähän saakka hankkineet tuloja tarjoamalla viisumipalvelua.
 Porilaisen Keskimatkat-yhtiön toimitusjohtaja  Petteri Keskinen  uskoo silti pärjäävänsä myös jatkossa.
 – Me järjestämme bussimatkat ja hotellit.
 Rajan takana tankkaavien matkustukseen sähköisellä viisumilla ei uskota olevan suurta vaikutusta.
 –Ei se siitä lisääntyisi, mutta olisipahan polttoaine vielä halvempaa kuin mitä se nyt on, virnistää Juha Sorsa.

Sähköistä viisumia toivotaan myös Venäjän Karjalaan: "Mahdollista mutta epätodennäköistä"


Summary: Ranskassa työviikko on rajattu 35 tuntiin, Suomessa lyhennetystä työajasta on tehty kokeiluja. Kannattaisiko se jälleen?

Liikenne- ja viestintäministeri  Sanna Marin  (sd.) heitti viikonloppuna SDP:n 120-vuotisjuhlassa pidetyssä paneelikeskustelussa ilmoille, että työviikko voisi tulevaisuudessa kestää neljä päivää ja päivittäinen työaika olla kuusi tuntia.
 – Mielestäni ihmiset ansaitsevat enemmän aikaa perheidensä, harrastusten ja muunkin elämän parissa, sivistyksen parissa. Tämä voisi olla se seuraava askel meille työelämässä, Marin sanoi.
 Ministeri taustoitti ajatuksiaan tänään Twitterissä.
 Lauantaisessa paneelissa Marin esitti työajan lyhennyksen yhtenä konkreettisista asioista, joiden hän toivoo olevan todellisuutta mahdollisimman pian ja päätyvän SDP:n agendalle.
 Puolue ei olisi ensimmäinen lyhyen työviikon tavoittelija.
 Ajatus on kuultu ennenkin
 Vasemmistoliitto on viime vuosina pitänyt työajan lyhennystä esillä useaan otteeseen. Vuonna 2016 puolue teki eduskuntaan  toimenpidealoitteen  kuusituntisen työpäivän kokeilusta.
 Vasemmistoliiton puheenjohtaja  Li Andersson  esitti  viime talvena , että tulevalla vaalikaudella pitäisi tehdä lyhyempien työviikkojen tai työpäivien kokeilu.
 Antti Rinteen  (sd.) hallituksessa on siis useampia työaikakokeilun kannattajia.
 Jos hanke toteutuu, se ei olisi lajissaan ensimmäinen.  Paavo Lipposen  (sd.) ensimmäisellä pääministerikaudella  1990-luvulla  työministeriö teetti lyhennetyn työajan kokeiluja kunnissa.
 Vuonna 2012  Jyrki Kataisen  (kok.) hallituksen aikaan asia nousi uudelleen keskusteluun. Tuolloin eduskunnan työelämävaliokunta kannatti lyhennetyn työajan  kokeilua , mutta SDP:n työministeri  Lauri Ihalainen  tyrmäsi ajatuksen.
 Lyhyempi työviikko voisi olla monien työntekijöiden mieleen, ja osa neuvottelee itselleen lyhyemmän viikon jo muutenkin. Työmarkkinajärjestö STTK:n pari vuotta sitten teettämässä  kyselytutkimuksessa  61 prosenttia vastaajista haluaisi lyhentää työaikaa, jotta työtä voisi jakaa useammille tekijöille.
 Niin asia ei kuitenkaan talousasiantuntijoiden mukaan toimi.
 Ekonomistit: Työllisten määrä ei työtä jakamalla kasva
 Ekonomistikoneen  vastaukset väitteeseen ovat lähes yksimielisen kielteisiä. Työllisten määrä ei kasvaisi, vaikka työtä jaettaisiin työaikaa lyhentämällä.
 Vuoden 2017 lopulla taloustieteilijöiden paneelille esitetty kysymys poiki paljon vastauksia, joiden ydinviesti on, ettei työn määrä yhteiskunnassa ole vakio. Siksi työllisyyttä ei voi ratkaista jakamalla "työklimppiä" kaikkien työikäisten kesken.
 93 prosenttia mielipiteensä ja sen vahvuuden kertoneista 40 vastaajasta oli joko eri mieltä tai vahvasti eri mieltä siitä, että työajan lyhentäminen lisäisi työllisten määrää.
 – Keskeinen tapa työllisten määrän lisäämiseksi on kysynnän ja tarjonnan parempi kohdentuminen, ja on vaikea nähdä, miten yleinen työajan lyhentäminen tässä voisi auttaa, kirjoittaa professori  Panu Kalmi  Vaasan yliopistosta.
 – Työn jakaminen työaikoja lyhentämällä johtaisi todennäköisesti veroasteen nostamiseen, mikä pikemminkin vähentäisi työllisyyttä, perustelee Etlan tutkimusjohtaja  Niku Määttänen .
 Moni vastanneista viittaa Ranskan malliin. Työviikko rajattiin maassa 35-tuntiseksi vuonna 2000. Sittemmin ylityöt on sallittu  yksityisellä sektorilla .
 Ranskalaisten kuukausipalkat pysyivät lyhyemmästä työajasta huolimatta ennallaan, ja muutos on kompensoitu vähentämällä  työnantajien sosiaaliturvamaksuja . Valtiolle lysti kustantaa vuosittain 12 miljardia euroa.
 Lue myös:
 80 euron vapaapäivä – paljonko palkkasi laskisi, jos tekisit nelipäiväistä työviikkoa?

Sanna Marin unelmoi neljän päivän työviikosta: "Tänään ehkä utopiaa, tulevaisuudessa voi olla totta" – Talousviisaat tyrmänneet idean aiemmin