Summary: Moniin voimistelupukuihin uppoaa runsaasti materiaaleja ja muovikoristeita. Tekstiilihävikkiä pyritään vähentämään kierrättämällä, mutta voimistelumaailmassa se ei ole aina niin yksinkertaista.

Iitun Tilkun ompelimon oveen Kotkassa on teipattu lappu. Siinä lukee, ettei ompelimo ota vastaan uusia töitä enää loppuvuonna.
 Oven lasin läpi näkee, kuinka sisällä hehkuu rivissä kirkkaanvioletteja voimistelupukuja sinisin ja kultaisin yksityiskohdin. Värimaailma tuo mieleen lampun hengen, ja juuri Aladdin-sadusta puvut ovatkin inspiraationsa saaneet.
 Ne ovat viittä vaille valmiita Kotkan Kirin Developpe-voimistelujoukkueen esityspuvuiksi. Iitun Tilkun omistajan  Iina-Leena Kirin  voimistelupuku-urakka ei silti ole lainkaan ohi.
 Yhden voimistelupuvun tekoon kuluu yhdestä kolmeen työpäivää. Tiina Karppi / Yle
 Iina-Leena Kiri lupasi kesällä Kotkan Kirin voimisteluseuralle viiden joukkueen voimistelupuvut marraskuulle. Yhdessä joukkueessa on keskimäärin 10 voimistelijaa.
 – Kollegani lupasi tehdä korjaustyöt, mutta hän saikin töitä Lappeenrannasta ja muutti sinne. Minulle jäivät siten pukujen lisäksi myös kaikki muut työt, joten niitä riittää niin paljon kuin vain kerkeän tehdä, nauraa Kiri.
 Tästä kiireestä kielii myös lappu ovessa: Kirin on lyhyessä ajassa tehtävä vielä parikymmentä pukua. Koska yhden puvun tekoon uppoaa yhdestä jopa kolmeen päivää, hän on painanut viime aikoina pitkää päivää.
 – Jotkut päivät ovat venyneet aamukuudesta jopa iltayhdeksään saakka, viikonloppuisinkin. Intohimoa ompelua kohtaan täytyy olla, jotta jaksaa.
 Voimistelupukujen suunnittelussa voi käyttää luovaa otetta, mistä Iina-Leena Kiri nauttii. Tiina Karppi / Yle
 Satoja mittatilauspukuja
 Kotkassa asiakkaat tuntevat Iina-Leena Kirin “Iituna ompelimosta”. Hän valmistui pukineiden valmistajaksi 30 vuotta sitten ja yrittäjyyttä hänellä on takanaan 13 vuotta. Ensimmäiset voimistelupukukyselyt hän sai kahdeksan vuotta sitten.
 – Joukkueet halusivat teetättää puvut paikallisesti, mutta Kotkassa ei ollut tekijöitä. Nyt olen tehnyt urallani noin 400 pukua. Suosikkini ovat kenties Mimosa-joukkueelle viime vuonna tekemäni viidakkoteemaiset puvut.
 Iina-Leena Kirillä on ollut ompelimossaan ajan mittaan kolme eri kollegaa. Hän on kuitenkin aina tehnyt voimistelupuvut yksin, sillä kollegat eivät ole innostuneet pienestä näpertämistä samalla lailla kuin Kiri.
 Pukujen teko on pitkä prosessi, sillä jokainen tyttö mitataan erikseen. Heillä saattaa olla kymmeniä senttejä pituuseroa, mutta silti pukujen on näytettävä samalta.
 Iina-Leena Kirillä on tehtävänä vielä parikymmentä pukua tänä vuonna. Keväällä urakka alkaa jälleen, kun joukkueet tarvitsevat uusia esityspukuja. Tiina Karppi / Yle
 Puvut välittävät tunnelmaa – ja siksi vaihtuvat tiuhaan
 Voimistelun kilpailutoimintaan kuuluu useita eri lajeja. Osassa niistä, kuten telinevoimistelussa, käytössä ovat seurapuvut. Niitä myydään usein eteenpäin kun puku jää liian pieneksi, joten sama puku voi kiertää käytössä vuosia.
 Kuitenkin esimerkiksi rytmisessä voimistelussa ja joukkuevoimistelussa puvut ovat yksityiskohtaisempia, kuten Iina-Leena Kirin tekemät puvut. Ne saattavat olla voimistelijan käytössä vain yhden kauden.
 – Kannustamme etenkin lasten joukkueita käyttämään pukuja kauemmin, sillä jatkuva pukujen vaihtaminen ei ole järkevää eikä kestävän kehityksen mukaista, sanoo Suomen Voimisteluliiton voimistelutoimen johtaja  Susanna Porola .
 Pukujen tiuha vaihtaminen johtuu siitä, että usein voimistelupuvut liittyvät johonkin teemaan tai tunteeseen, jota esityksellä tahdotaan välittää – esimerkkinä tästä toimivat juuri Aladdin-tyyliset puvut.
 Kun esityskorografia vaihtuu, myös pukujen on usein vaihduttava.
 Valmiissa voimistelupuvuissa kimaltelee jopa tuhansia strasseja. Tiina Karppi / Yle
 Kierrätystä ja tuunausta
 Ajan ja vaivan lisäksi pukuihin uppoaa runsaasti materiaaleja ja tuhansia koristeita, kuten muovisia strasseja.
 – Uskon, että kestävän kehityksen trendi tulee nousemaan yhä tärkeämmäksi pukuja suunnitellessa. Kannustamme niiden tuunaamiseen, jolloin esimerkiksi pitkät lahkeet leikkaamalla lyhyiksi puvusta saadaan erilaisen näköinen ja se voidaan käyttää uudelleen, kertoo Susanna Porola Suomen Voimisteluliitosta.
 Yksittäiset voimistelijat ja joukkueet voivat myydä pukujaan eteenpäin, kun eivät niitä enää tarvitse.
 – Tätä näkee tällä hetkellä ilahduttavan paljon. Haasteen tuo kuitenkin se, että joukkueiden pukuja myytäessä niin voimistelijoiden mittojen kuin lukumääränkin tulisi käydä yksiin, Porola sanoo.
 Osa voimistelijoista haluaa mieluummin säilyttää pukunsa.
 – Niihin liittyy usein rakkaita muistoja.
 Voimistelijatytöt ovat Iina-Leena Kirin mukaan ihania asiakkaita. Kun he tulevat sovittamaan pukuja, ompelimo täyttyy naurusta.
 – Palkitsevinta on nähdä valmiit, kimmeltävät puvut heidän yllään näytöslavalla.
 Voimistelupuvut eivät suinkaan ole ainoita töitä, jotka pitävät Kirin kiireisenä.  Pikamuotia ja vaatteiden kertakäyttökulttuuria on arvosteltu  paljon viime aikoina, sillä  tekstiilijätteen kierrätys  on iso ongelma.
 On myös olemassa myös toinen ääripää – he, jotka korjauttavat vanhoja vaatteitaan niin pitkään kuin se on mahdollista.
 Ompeleminen on ollut Iina-Leena Kirin intohimo jo nuoresta iästä lähtien. Hän haaveilee pääsevänsä vielä tekemään vaatteita teatterilavoille. Tiina Karppi / Yle
 Korjauttamista uuden ostamisen sijaan
 Valtaosa Iina-Leena Kirin töistä on korjausompelua. Se on hyvä tapa pidentää tekstiilien käyttöikää, ja etenkin vanhoja ja rakkaita vaatteita korjautetaan paljon.
 – Joku saattaa tuoda ompelimooni 20 vuotta vanhan villakangastakin, josta teen täysin uuden takin. Kankaat olivat ennen laadukkaampia ja niistä sai parempia tuotteita. Kun nyt ostaa villakangastakin kaupasta, se on parin vuoden päästä entinen.
 Ompelija ja Suomen Käsityöyrittäjät ry:n hallituksen jäsen  Riitta Kuusisto  on huomannut saman ilmiön.
 – Asiakkainani on käynyt muun muassa nuoria miehiä, jotka ovat halunneet laittaa isoisän vanhan nahkatakin vuorin kuntoon, vaikka se olisikin hintavaa. Pitkään kestänyttä vaatetta kunnioitetaan, hän sanoo.
 Etenkin pikkujoulu- sekä kesäsesongin ovat kiireistä aikaa ompelimoissa. Tiina Karppi / Yle
 Riitta Kuusisto on myös havainnut, että uusia ja halpojakin vaatteita halutaan nykyään korjauttaa.
 – Äskettäin vaihdoin asiakkaan takkiin vetoketjun, mikä maksoi 50 euroa. Samanlaisen takin olisi varmasti saanut sillä hinnalla uutenakin. Nykyään moni kuitenkin ajattelee, että miksi vanha pitäisi heittää pois, jos sen voi korjauttaa.
 Ompelimoissa riittää myös muita töitä on laidasta laitaan: tuolien päällysten, vanhojentanssipukujen ja miesten housujen tekoa.
 – Kummallisiakin tilauksia on tullut, kuten kynsienleikkuukasseja koirille. Pari viikkoa sitten puolestaan tein teepannulle myssyn, virnistää Iina-Leena Kiri.
 Ompelimo Iitun Tilkussa omistaja Iina-Leena Kirillä on kädet täynnä koko loppuvuodeksi. Tiina Karppi / Yle
 Ompelimoiden yksi ruuhkaisimista ajoista on lähestyvä joulusesonki. Toinen kysyntäpiikki ilmenee juhannuksen tienoilla, hää- ja rippijuhlakauden aikoihin. Sitä ennen Iina-Leena Kirillä on tiedossa uusien voimistelupukujen ompelua kevään näytöksiä varten.
 Ommellessa ehtii myös unelmoida. Iina-Leena Kiri toivoo, että voisi tehdä vielä enemmän uniikkeja vaatteita alusta asti.
 – Haaveenani on aina ollut päästä töihin teatteriin, missä voisin päästää luovuuteni valloilleen. Minulla on vielä 20 vuotta työikää jäljellä joten saa nähdä jaksanko istua täällä vai lähdenkö maailmalle.

Ompelija urakoi yksin 400 voimistelupukua, jotka koristavat kantajiaan vain hetken – lajiliitto ryhtyi kitkemään kertakäyttökulttuuria: "Ei järkevää"


Summary: Kekripukki on osa vanhaa perinteistä sadonkorjuujuhlaa.

Ilmestys on melkoinen. Keskellä pohjoissavolaista peltoa kököttää iso, oljista tehty pukki, sarvineen ja partoineen. Kyseessä on kekripukki, jonka säkäkorkeus on lähes neljä metriä.
 Pukkia on rakennettu Tervon Haapamäen kylän pellolle talkoilla jo parin viikon ajan. Ajatuksena on herättää henkiin vanhaa kekriperinnettä, mutta uudella tavalla.
 Riitta Raatikaisen  mukaan kyläläisten tarkoituksena on tehdä asioita yhdessä, nyt myös perinteen vaalimisen merkeissä.
 – Me haluamme tällä pukilla nostaa esille vanhaa ja hienoa kekri- ja köyriperinnettä, vuoden jakoaikaa, jolloin satokausi päättyy ja syksy muuttuu talveksi.
 Riitta Raatikaisen mukaan olkipukin avulla tuodaan esille vanhaa suomalaista kekriperinnettä. Toni Pitkänen / Yle
 Vastaisku Halloweenille?
 Kekriä on perinteisesti vietetty suomalaisella maaseudulla sadonkorjuun juhlana, mutta viime vuosina sen tilalle on tullut amerikkalaisperäinen Halloween.
 Tervossa Halloweenia ei vastusteta, mutta omasta, sukupolvelta toiselle kulkeutuneesta perinteestä halutaan pitää kiinni.
 – Se on meille edelleen arvokasta perinnettä. Me haluamme, että meidän lapsemme oppivat tuntemaan sen, Raatikainen muotoilee.
 Tervon kekripukin säkäkorkeus on runsaat kolme metriä. Toni Pitkänen / Yle
 Tervon ensimmäinen kekripukki pystytettiin vuosi sitten, joten nyt kyseessä on jo alkava perinne. Raatikaisen mukaan pukkeja rakennetaan niin kauan kuin se tuntuu hyvältä ja intoa riittää.
 – Emme haluta sitoutua pukkiperinteeseen ikuisesti, mutta toivotaan, että niin kauan kuin pukki elää, se toisi valoa ja iloa ja lämpöä ympärilleen.
 "Puolessa tunnissa ohitse"
 Kekripukin rakentamisella on Kajaanissa jo parinkymmenen vuoden perinne. Ilmiö on levinnyt sieltä muutama vuosi sitten myös Ouluun, ja nyt vuorossa on Tervo.
 Pyhäinpäivän aattona kekripukille käy Tervossa samoin kuin kaikille muillekin kekripukeille: se poltetaan.
 Tervolaisen talkooporukan joukossa on eläkkeellä oleva palomies  Seppo Matilainen , jota omin käsin rakennetun pukin polttaminen hieman pohdituttaa.
 – Tuntuu joskus ihan hullulle, että me teemme tätä viikon, kaksi, ja sitten se on puolessa tunnissa ohitse, hän virnistää.
 Matilaisen mukaan säästä riippuu, kuinka nopeasti pukki lopulta palaa. Jos tuulee, se voi palaa hyvinkin nopeasti, mutta jos ei tuule, palo hidastuu ja muuttuu kytöpaloksi.
 Eläkkeellä oleva palomies Seppo Matilainen saattaa päästä sytyttämään pukin palamaan pyhäinpäivän aattona. Toni Pitkänen / Yle
 Ei nauloja eikä rautalankaa
 Pukin olkien alla on hirsistä tehty kehikko, jonka on suunnitellut hirsiä jo kymmenkunta vuotta veistänyt  Jukka Korhonen .
 Hänen mukaansa polttaminen on otettu jo alun perin huomioon. Pukin rakentamisessa ei ole käytetty lainkaan rautalankaa eikä nauloja, vaan runko on koottu tappiliitoksilla.
 – Kun se palaa tähän pellolle, niin ei tarvitse ruveta etsimään nauloja tuhkan seasta, että eivät olisi traktorin renkaissa, hän selittää.
 Jukka Korhonen on suunnitellut kekripukin rungon siten, että se pysyy koossa ilman rautalankaa ja nauloja. Toni Pitkänen / Yle
 Olkipukin rakentaminen on perinteenä myös Ruotsin Gävlessä, jossa pukki on lähes yhtä perinteisesti tuikattu tuleen ilkivaltaisesti.
 Tervossa pukin palaminen ennen aikojaan ei talkooväkeä pelota.
 – Ei pelota. Tervo on hyvien ihmisten kylä, vakuuttaa Riitta Raatikainen.
 Kyläläiset kokoontuvat pyhäinpäivän aattoiltana kekrikekkereihin, joissa kekriperinteisen mukaisesti syödään ja juodaan. Ei kuitenkaan lammasta, kuten satoja vuosia sitten, vaan lähilihaa sämpylän välissä. Juomaksi puolestaan kelpaa puolukkamehu.
 Lue lisää:
 Nelimetrinen kekripukki suihkusi tulta ilmaan Kajaanissa, näin kekriperinne toi valoa pimeyteen
 Kekripukki palaa, mutta ensiksi sen kanssa voi ottaa kekrien

Kekripukki ilmestyi savolaiselle pellolle ja odottaa nyt polttamista


Summary: 60 vuotta täyttävä suomalainen elokuvakoulutus penää monikulttuurisuutta ja tasa-arvoa elokuva-alalle.

Yhdysvalloista kaksi vuotta sitten alkanut #metoo-kampanja on myllännyt elokuva-alaa enemmän kuin mikään muu yksittäinen tapahtuma vuosikymmeniin. Se pyyhkäisi voimalla myös Aalto-yliopiston elokuvakoulutuksen (ELO) läpi. Laitos täyttää 60 vuotta, ja sinä aikana koulutus on ehtinyt muuttua moneen kertaan, mutta ohjaajan asema on pysynyt samana. Hän on elokuvanteossa kiistaton auktoriteetti.
 Ja juuri ohjaajien käytös nousi #metoo-kampanjan seurauksena Suomessa esille.
 Yle kertoi viime vuonna ELO:n entisen professorin, elokuvaohjaaja  Lauri Törhösen  häiritsevänä pidetystä käytöksestä. Ja pian sen jälkeen joukko näyttelijöitä kyseenalaisti  Aku Louhimiehen  työtapoja. Louhimies on ELO:n kasvatti.
 Elokuvaohjauksen professori  Saara Saarela  kertoo, että #metoo-kampanja näkyi ja näkyy edelleen vahvasti ELO:ssa. Se on osa Aalto-yliopiston Taiteiden ja suunnittelun korkeakoulua.
 Saara Saarela kaipaa kotimaiseen elokuvaan moniäänisyyttä. Hän on elokuvaohjauksen professori Aalto-yliopistossa. Katriina Laine / Yle
 Työhyvinvointia ja jaksamista painotetaan Saarelan mukaan nyt kaikissa elokuvanteon vaiheissa koulutuksessa. Kyse on paremman työkulttuurin rakentamisesta, ja työhyvinvointi on siinä keskeisessä osassa.
 – Nämä nuoret tekijät ovat erittäin valveutuneita. He haluavat muuttaa elokuvanteon kulttuuria, Saarela sanoo.
 Elokuvaohjaajien koulutusta aletaan Saarelan mukaan kehittää niin, että ohjaajaopiskelijat ja Taideyliopiston näyttelijäopiskelijat kohtaavat jo opiskeluvaiheessa toisensa nykyistä useammin.
 – Se on aika oleellista, jos ohjaajan ja näyttelijän välistä suhdetta halutaan purkaa ja muuttaa, Saarela toteaa.
 Hän on myös itse elokuvaohjaaja.
 “Itsehillinnässä on työstämistä”
 Helsingin Roihupellossa sijaitsevilla elokuvastudioilla on hiirenhiljaista, kun ryhmä ELO:n opiskelijoita seuraa monitorista  Max Ovaskan  ohjaaman lyhytelokuvan kohtausta. Tekeillä on noin kaksikymmentä minuuttia kestävä musta komedia, joka kantaa työnimeä  Lasti .
 Kyse on koko vuosikurssin kandidaattitutkinnon lopputyöelokuvasta, ja siinä näyttelevät  Saara Kotkaniemi  ja  Joonas Saartamo.
 Tuleva elokuvaohjaaja oli juuri aloittanut opiskelun Aallossa, kun #metoo-kampanja käynnistyi. Se näkyi samantien koulussa.
 – #metoo nousi keskustelun aiheeksi sekä opetuksessa että opiskelijoiden kesken, Ovaska toteaa.
 Koulussa alettiin hänen mukaansa puhua siitä, mistä työhyvinvoinnissa on kyse.
 – Se on ollut aika huomattava muutos, ja hyvä niin, Ovaska sanoo.
 Saara Kotkaniemi ja Joonas Saartamo näyttelevät Max Ovaskan ohjaamassa opiskelijaelokuvassa. Katriina Laine / Yle
 #Metoo herätti Ovaskan miettimään sitä, miten hän itse käyttäytyy kuvauksissa. Stressitaso voi nousta korkealle, kun kamera käy. Ympärillä pyörii silloin koko joukko elokuva-alan ammattilaisia, jotka pitää saada puhaltamaan yhteen hiileen.
 – Siinä on itsehillinnässä paljon työstämistä. Ja että vielä muistaa ne kaikki muut ihmiset siinä ympärillä. Heidän hyvinvointinsa ja viihtyvyytensä on osittain minun vastuullani, Ovaska sanoo.
 Myös  Lastin  tuottaja  Pauliina Maus  on joutunut pohtimaan työhyvinvoinnin merkitystä elokuvanteossa.
 #Metoo-kampanja ei tullut hänelle täytenä yllätyksenä, mutta sen mittakaava yllätti.
 – Nuoremman sukupolven tekemisen lähtökohdat, kuten tasa-arvo, tiivistyivät siinä, Maus sanoo.
 Tv-draamaan lisää paukkuja
 Aalto-yliopiston elokuvakoulu vaikuttaa kotimaisen elokuvan ja tv-draaman kehitykseen enemmän kuin mikään muu laitos Suomessa. Suurin osa elokuvan ja tv-draaman tulevaisuuden tekijöistä tulee sieltä.
 Kotimaisen elokuvataiteen kehityksessä ELO on miltei voittamaton. Kymmenen viime vuoden aikana kahdeksan ohjaaja-Jussia on mennyt sen entisille opiskelijoille. Koulun ulkopuolelta samaisen pystin ovat saaneet vain itseoppinut  Aki Kaurismäki  sekä  AJ Annila , joka on opiskellut Tampereen taiteen ja viestinnän oppilaitoksessa.
 - Tv-draama käyttää nyt sekä kulttuurisia ja filosofisia puheenvuoroja yhteiskunnassa, sanoo Aalto-yliopiston elokuva- ja televisiokäsikirjoituksen professori Raija Talvio. Katriina Laine / Yle
 Tv-draamasta on tullut audiovisuaalisen alan uusi kuningaslaji suoratoistopalvelujen, kuten Netflixin ansiosta, ja se näkyy myös ELO:ssa. Elokuva- ja tv-käsikirjoittamisen professorin  Raija Talvion  mukaan tv-draaman opettamista on jo lisätty, ja määrä lisääntyy entisestään kahden seuraavan vuoden aikana.
 Opiskelijat kehittävät, pohtivat, tutkivat ja analysoivat tv-sarjoja, ja sitä tehdään jatkossa yhä enemmän.
 – Tv-draama käyttää nyt sekä kulttuurisia ja filosofisia puheenvuoroja yhteiskunnassa. Sen merkityksen kasvu on otettu meillä huomioon, Talvio sanoo.
 Hän haluaa nostaa esiin myös ELO:n ja WIFT:in (Women in Film & Television Finland) yhteistyön naisten aseman parantamiseksi elokuva- ja tv-alalla. Hankkeen nimi on Action! ja työtä riittää. Kyse on tasa-arvosta.
 Naisten ohjaamille, tuottamille ja käsikirjoittamille elokuville ohjautui  Cuporen tutkimuksen mukaan  vain noin neljännes siitä julkisesta rahasta, joka jaettiin vuosina 2010– 2015.
 Tasa-arvon edistämisen lisäksi ELO haluaa esiintyä monikulttuurisena laitoksena, mutta vielä se ei näy uusissa opiskelijoissa. Laitos on jalkautumassa kouluihin.
 – Haluamme herättää siellä rakkautta elokuvaan ja tietämystä opinnoista, koska tarvitsemme lisää moniäänisyyttä, elokuvaohjauksen professori Saarela sanoo.
 Elokuvakoulutusta 1970-luvulla. Valokuvaamo Apollo / Aalto-yliopisto
 Malli koulutukseen Itä-Euroopasta
 Kuusikymmentä vuotta täyttävän ELO:n olemassaolosta saa kiittää  Raimo Hallamaa , joka toi mallin koululle Prahasta Tšekkoslovakiasta. Hän oli Helsingin yliopiston kuvalaitoksen johtaja.
 “Kamerataiteen” koulutus perustettiin Taideteolliseen oppilaitokseen vuonna 1959.
 Suomi aloitti elokuvakoulutuksen ensimmäisenä Pohjoismaana, ja se oli myös Euroopassa ensimmäisten joukossa.
 Alussa vaikutteita otettiin ranskalaisen elokuvan uudesta aallosta vastaiskuna pystyyn kuolleelle studioelokuvalle. Kamerat alkoivat liikkua elävässä elämässä. Kaduilla ja kodeissa.
 1970-luvulla toiminta politisoitui, ja koulussa kuohui. ELO:n historiaa tunteva Talvio kertoo laitoksen sivuilla, miten opettaja saatettiin jättää elokuvaprojektista ulos, koska tämä oli maolainen.
 Aatteellisuus alkoi pikkuhiljaa hävitä ELO:sta 1980-luvulla, ja myös opetusministeriö teki asian eteen töitä.
 On kiinnostavaa, että kotimaisen elokuvan nousu 1980-luvulla tapahtui ELO:n ulkopuolella. Se oli  Aki  ja  Mika Kaurismäen  ansiota.
 Kotimaisen elokuvan uusi aika alkoi 1990-luvun puolivälissä, kun elokuvasäätiö alkoi tukea  Markku Pölösen  kaltaisia ohjaajia.
 Kotimainen elokuva on vetänyt jo pitkään parin miljoonan katsojan verran väkeä teattereihin vuosittain, ja samaan aikaan kaikista elokuvalipuista noin neljännes on ostettu kotimaiseen elokuvaan.
 Kuten ELO:n sivuilla todetaan, sekä elokuvantekijät että alan taustavaikuttajat ovat nykyään pitkälti ELO:n kasvatteja.
 Petri Rossi, Pia Tikka ja Saara Cantell elokuvataiteen laitoksella 1980-luvun lopulla.  Henrik Duncker / Aalto-yliopisto

Tv-draamalla menee kovaa, ja siihen satsataan myös elokuvakoulutuksessa – #metoo herätti opiskelijat puolustamaan parempia työoloja


Summary: Kajaanin teatteritalo on oikeastaan väliaikaistila, jonka kaupunki osoitti teatterilaisille 40 vuotta sitten.

Kajaanin kaupunginteatterin pitkään jatkunut tilojen vatvominen  koki tiistai-iltana uuden käänteen . Kaupunginhallitus esittää ensi viikon maanantaina kokoontuvalle kaupunginvaltuustolle, että teatteritalosta ja Sissilinnasta peruskorjataan toimitilat päänäyttämölle ja alueteatterille.
 Alkuperäisen esityksen mukaan alueteatteri olisi siirtynyt Sissilinnasta ja sen väistötiloista Kajaanin Kaukametsän kulttuuri- ja kongressikeskuksen musiikkisaliin. Päänäyttämö olisi tullut joko teatteritaloon tai Kaukametsän alueelle.
 Kaupunginteatterin johtaja  Helka-Maria Kinnusen  mukaan moni teatterilainen koki raskaaksi, että heidät laitettiin kilpasille muun muassa musiikkiväen kanssa. Kinnunen pitää hyvänä, että osaa teatterin toiminnoista ei lähdetä viemään toiselle puolelle Kajaaninjokea.
 Samalla hän uskoo, että kaupunginhallituksen esitys menee läpi.
 – Tässä on nyt palattu muutaman vuoden takaiseen suunnitelmaan, eli Sissilinnan ja teatteritalon peruskorjaukseen.
 Ristiriitainen vastaanotto teatterilaisilta
 Helka-Maria Kinnusen viittaama suunnitelma nousi  esiin muun muassa tämän vuoden tammikuussa . Tuolloin Kajaanin teatteritalon tulevaisuutta valmisteleva työryhmän ehdotti, että teatteritalo peruskorjataan. Se ei ole teatterilaisten mieleen.
 – Osa kokee pettymystä, ettei saada nykyaikaisia tiloja, kun jatketaan vanhassa teatteritalossa peruskorjauksen jälkeen, Kinnunen paljastaa.
 Kajaanin kaupungin teatteritalokin on oikeastaan väliaikaistila, jonka kaupunki osoitti teatterilaisille 40 vuotta sitten. Tuolloin Kajaanin teatteri sai alueteatteri -tittelin. Kaupunginteatterin näyttelijäyhdistyksen puheenjohtaja  Mika Silvennoinen  kuvaileekin teatterin tilannetta monta kymmentä vuotta kestäneeksi "humppasuksi".
 – Jos tahtotila asian suhteen jatkuu vaillinaisena, olemme tässä tilanteessa vielä 40 vuoden päästäkin.

 Silvennoisen mukaan teatterilaisten tunnelmat ovat ristiriitaiset ja surulliset, sillä he toivoivat päivitettyjä tiloja ja muun muassa aikaisempaa syvempää ja leveämpää näyttämöä.
 – Seiniin ja kattoon ei voi koskea, niin kuin tahdottaisiin. Haaveet nykyaikaisesta teatterista ovat edelleen utopiaa.
 Hän on kuitenkin helpottunut siitä, että muut kaupungin kulttuurintekijät eivät joudu kärsimään teatteritilojen vekslaamisen vuoksi.
 "Remontissa eivät välttämättä täyty taiteelliset seikat"
 Kajaanin kaupunginvaltuuston puheenjohtajan  Miikka Kortelaisen  mukaan tulevan remontin hintalappu on 10 miljoonaa euroa. Hänen mukaansa summalla saadaan ajanmukaiset ja terveet tilat työntekijöille ja yleisölle. Teatterirakennukseen on varattu 3,6 miljoonaa euroa ja Sissilinnaan 3,2 miljoonaa.
 – On totta, että remontissa eivät välttämättä täyty taiteelliset seikat, mutta tilat saadaan terveellisiksi, Kortelainen tunnustaa.
 Kaupunginteatterin näyttelijäyhdistyksen puheenjohtaja Mika Silvennoinen pelkää, että ehdotettu 10 miljoonaa ei riitä remonttiin.
 – En ole mikään remonttiäijä, mutta nämä tilat ovat niin spesiaalit ja ahtaat, että tokkopa summa riittää.
 Kajaanin teatteritalo on yli 110 vuotta vanha suojeltu rakennus. Suojelulla on vaikutusta tulossa olevaan remonttiin.
 Kajaanin kulttuuritoiminnan turvaamista kiitellään
 Tuoreen esityksen mukaan Sissilinnan peruskorjauksen suunnittelu käynnistettäisiin välittömästi ja ensi vuoden talousarvioon varataan alustavan kustannusarvion mukainen määräraha.
 Kajaanin kaupunginhallituksen puheenjohtaja  Teuvo Hatva  perustelee viimeistä käännettä kaupungin nopeasti muuttuneella taloustilanteella.
 – Taloudelliset realiteetit piti tunnustaa ja herkällä korvalla kuunneltiin eri käyttäjäryhmiä ja kansalaispalautetta, jota tuli hallituksen jäsenille.
 Suomen teatterit ry:n toiminnanjohtaja  Tommi Saarikivi  on tietoinen Kajaanin teatterirakennusten tilasta. Saarikivi kokee erinomaisen hyvänä asiana sen, että kaupunki esittää selkeää ratkaisua tärkeiden kulttuuritoimintojensa jatkuvuuden turvaamiseksi.
 – Tämän päivän uutisoinnista olen saanut sen käsityksen, että Kajaanin kaupunginhallituksen nyt esittämää ratkaisua pidetään toteuttamiskelpoisena.
 Saarikivi pitää järkevänä sitä, että teatteri arvioi itse, millaisissa tiloissa sen on mahdollista toteuttaa sekä perusnäyttämötoimintaansa että tärkeää Kainuun alueen alueteatteritehtäväänsä.
 Vanhentuvien taidelaitosten kanssa painivat myös monet muut maamme kaupungeista.
 – Talokantaa on sekä uudistettu että peruskorjattu ympäri Suomea.
 Saarikiven mukaan kunnilla on selkeä käsitys siitä, kuinka tärkeä merkitys kulttuuritoiminnalla on keskeisenä kuntien elinvoimaisuuden tekijänä. Esittävä taide tarvitsee toimintaan soveltuvat tilat.
 Lue myös:
 Näyttelijöiden jäätävät olosuhteet Kajaanissa: lattian rajassa on pakkasta ja peruskallio pilkistää esiin

Kajaanin kaupunginteatteri korjataan sittenkin, mutta ratkaisu oli monille pettymys: "Haaveet nykyaikaisesta teatterista ovat yhä utopiaa"


Summary: Osaa kiinalaisfrimoista luokitellaan jo nyt pisteytysjärjestelmällä, mutta ensi vuonna se koskee myös kaikkia maassa toimivia ulkomaalaisia yrityksiä.

Elinkeinoelämän järjestöt, työnantaja- ja ammattialajärjestöt

SHANGHAI  Tällä hetkellä Kiinassa toimivissa yrityksissä – niin suomalaisissa kuin ulkomaalaisissakin – pohditaan tiiviisti, mitä tarkoittaa yritysten sosiaalinen luokitus. Se tulee voimaan ensi vuonna.
 Suomen Shanghain kauppakamarin (Finnish Business Council Shanghai) puheenjohtaja  Mikko Salmilahti  arvelee, että Kiina pyrkii järjestelmällä jäljittämään tai pitämään kirjaa sekä ”hyvistä että pahoista bisneksen tekijöistä”.
 – Kaikki yritykset joutuvat tekemään samanlaisen raportoinnin ja osasta raporteista tulee julkisia.
 Shanghain suomalaisyrityksissä tieto on otettu vastaan hämmentyneenä.
 – Tästä kuulee hyvin ristiriitaisia kommentteja ja tunteita. Tosin yksityiskohdista ja käytännön asioista ei vielä tiedetä, joten käsitys siitä voi vielä muuttua paljon, kun tiedetään, miten sitä aiotaan viedä läpi ja mihin tarkoitukseen sitä käytetään, Salmilahti pohtii.
 Suomen Shanghain kauppakamarin (Finnish Business Council in Shanghai) hallituksen puheenjohtaja Mikko Salmilahti kuvailee suomalaisyritysten tunnelmia pisteytysjärjestelmästä ristiriitaisiksi.   Stina Brännare / Yle
 Hän huomauttaa, että yrityksissä monet tiedot ovat jo olemassa. Mitään uutta tiedonhankintaa tuskin siis tarvitsee tehdä, mutta harmaat hiukset yrityksen johtoportaassa voivat lisääntyä siinä vaiheessa kun selviää, mitä kaikkia tietoja Kiinan kansalliseen tietokantaan täytyy luovuttaa.
 Shanghain kauppakamarin piirissä toimii noin 150 suomalaisyritystä. Joukossa on muutama kiinalaisyrityskin, joilla on yhteys Suomeen. Shanghain seutu on yksi suurimmista suomalaisista yritysten yhteenliittymistä maailmalla.
 Kiinassa toimii satoja suomalaisyrityksiä Kiinassa on noin 350 suomalaista yritystä monilla eri toimialoilla: UPM, Kone, Nokia, Wärtsilä, Marimekko, Nordea Pankki, OP Yrityspankki ja Oilon. Suomalaisyritykset ovat sijoittaneet Kiinaan yhteensä noin 11 miljardia euroa, kertoo Suomen-Kiinan kauppayhdistys. Niiden suora tai epäsuora työllistävä vaikutus on arviolta 60 000 henkilöä. Suurin osa yrityksistä on sijoittunut pääkaupunkiin Pekingiin, Shanghain ja Guangdongin alueille sekä Hongkongiin. Kiinan-viennin osuus oli viime vuonna noin 5,7 prosenttia Suomen kokonaisviennistä.
 Valtio haluaa huolestuttavan paljon tietoa yrityksistä
 Kiinalaisyrityksissä kokeilu on jo meneillään, mutta järjestelmää laajennetaan koskemaan kaikkia maassa toimivia yrityksiä.
 – Jo muutama satatuhatta kiinalaisyritystä on kokeilussa, tämä on ihan nykypäivää siinä mielessä, kertoo Salmilahti.
 Salmilahden mielestä hyvää on se, että läpinäkyvyys yritysten toiminnassa lisääntyy. Näin yritykset saavat tietoa toistensa tekemisistä ja näkevät, minkälaisen pelaajan kanssa ollaan tekemisissä.
 Lista mahdollisista asioista, joita valtio haluaa nähdä on kuitenkin aika pitkä.
 – Hinta mikä siitä maksetaan, on aikamoinen tiedon prosessointi yrityksissä.
 Hämärän peitossa on myös, kuinka paljon Kiinan valtio aikoo käyttää tätä sosiaalista luottoluokitusta ja pisteytystietoja muihin tarkoituksiin.
 Yritys joutuu kertomaan viranomaisille muun muassa omien hankintaketjujensa eri vaiheita ja myös partnerit, eli keneltä ostaa palveluja tai tuotteita. Salmilahti kuvailee, että iso asia on myös yrityksen tiedot laskujen ja verojen maksamisesta.
 Skandinaviska Enskilda Bankenin Shanghain toimiston johtaja  Thilo L. Zimmermann  kertoo, että pisteytysjärjestelmän on määrä alkaa ensi vuoden alusta.
 SEB:n Shanghain toimiston johtaja Thilo L. Zimmermann pitää suurena ongelmana sitä, että tietoa yritysten pisteytyksestä on kovin vähän.   Stina Brännare / Yle
 Zimmermannin mukaan alkuperäinen ajatus oli kohtuullisen hyvä: muuttaa yritysten pääsyä Kiinan markkinoille siten, että paperisota ja byrokratia vähenevät ja markkinoilla voi toimia vapaasti, kunhan toimii tiettyjen raamien rajoissa.
 Järjestelmän toimeenpano alkaa kuitenkin muistuttaa hyvin paljon ihmisten sosiaalista pisteytystä, hänkin kuvailee. Vielä ei kuitenkaan tiedetä, miten järjestelmä toimii käytännössä.
 Luokittelusta on kovin vähän tietoa
 Zimmermann kertoo, että pankin asiakkaiden parista kuuluu jonkin verran huolestuneita äänenpainoja, mutta suurin huoli hänen mukaansa on, että koko järjestelmästä tiedetään kovin vähän, eivätkä asiakkaat eivät ole tietoisia siitä, mitä tapahtuu. Zimmermann sanoo, että tiedon puuttuminen on suuri ongelma.
 Kaikki pisteytyksestä kertova materiaali on julkaistu kyllä Kiinaksi, mutta SEB ei ole saanut yhteydenottoa Shanghain viranomaisilta.
 Suurin osa tällä hetkellä saatavasta tiedosta, on Euroopan Kauppakamarin koostamaa.
 Firmojen täytyy ehkä alkaa valvoa työtekijöitään vapaa-ajalla ja somessa
 Vielä ei ole tiedossa sekään, miten usein yritysten täytyy raportoida viranomaisille.
 Salmilahti arvelee, että Kiinan valtiolla ei ole haluja aiheuttaa yrityksille merkittäviä lisäkuluja, koska esimerkiksi työvoima- ja muut sosiaalikulut ovat olleet viime vuosina kovassa nousussa Kiinassa. Jos kulut nousisivat tuntuvasti, Kiina menettäisi kilpailukykyä.
 Länsimaisissa yrityksissä huolta on herättänyt se, että yrityksen johdon käyttäytyminen sosiaalisessa mediassa, kuten vaikka laajalti käytetyssä viestipalvelu Wechatissa, saattaa vaikuttaa myös yrityksen luokitukseen.
 – Periaatteessa tässä ollaan tilanteessa, jossa yrityksen pitää katsoa, mitä sen työntekijät tekevät omalla ajallaan, Salmilahti ennakoi.
 Shanghain läpi virtaava Huangpu-joki on aina ollut tärkeä reitti kuljetuksille. Näkymä liike-elämän keskukseen.  Stina Brännare / Yle
 Yksi seuraus voi olla kovempi verotus
 Yritysten sosiaalisen luokituksen tarkoitus on ohjata yritysten toimintaa käytännössä, ja sekä palkita että rangaista niitä pisteytyksen perusteella. Firmoja voidaan todennäköisesti näpäyttää taloudellisilla seurauksilla, kuten veroilla.
 – Rankaisu voisi tarkoittaa sitä että yritys maksaa korkeampaa veroprosenttia, Salmilahti kertoo esimerkinomaisesti.
 Yrityksille luodaan näin painetta tehdä parhaansa. Koska pohjoismaalaiset ja eurooppalaiset yritykset jo nyt toimivat viranomaisten määräysten mukaisesti, niillä ei pitäisi olla mitään pelättävää. Salmilahti arvioi, että joillakin voi olla jopa jotain voitettavaa.
 Hän mainitsee, että suomalaisyritykset noudattavat hyvin tarkasti esimerkiksi ympäristömääräyksiä, ja jos muut eivät sitä aivan tarkkaan vielä tee, se merkitsee suomalaisyrityksille pluspisteitä.
 Kiinalaiset viranomaiset ovat painottaneet järjestelmän läpinäkyvyyttä, mutta käytäntö osoittaa, miten järjestelmä toimii yritysten välisessä kilpailussa. Käytäntö myös näyttää, suosivatko kiinalaiset viranomaiset jollain tavalla kotimarkkinayrityksiä.
 Vain osa tiedoista on julkisia ja osa jää pelkästään viranomaisten haltuun. Julkisuusrajan päättää valvova viranomainen.
 Yhteistyökumppanin alhaiset pisteet voivat olla haitaksi
 Thilo L. Zimmermannin käsitys on, että tekoälyyn perustuva valtion hallinnoima järjestelmä on valmis ehkä vasta kymmenen vuoden kuluttua. Pankin asiakkailla ja sijoittajilla on siis vielä hyvinkin aikaa varautua muutokseen.
 Toisaalta, jos yritys on toiminut tähänkin mennessä viranomaisten sääntöjen ja määräysten mukaan, ei pitäisi olla kovin suurta huolta tulevasta, Zimmermannkin sanoo.
 Hankalimmassa asemassa ovat markkinoiden pienimmät toimijat.
 – Mielestäni pienten ja keskisuurten yritysten voi olla vaikea löytää tarvittavia resursseja keräämään kaikkea edellytettävää tietoa.
 Toisaalta, jos on venyttänyt sääntöjä – kuten monet kiinalaisyritykset ovat – voi edessä olla vaikeuksia, Zimmermann kuvailee.
 – Ei pääse tekemään tilauksia, ei voi olla mukana tarjouskilpailuissa tai rajoitetaan kuka saa työskennellä yrityksesi kanssa.
 Zimmermannia huolestuttaa, että vielä on paljon asioita, jotka ovat täysin määrittelemättä.
 – Esimerkiksi yhteistyökumppanin saamat pisteet voivat vaikuttaa yrityksesi toimintaan, mutta vielä ei ole mitään määritelmää yhteistyökumppanille.
 Onko yhteistyökumppani tavarantoimittajasi, asiakkaasi tai luottolaitoksesi, Zimmermann kysyy.
 Pahimmillaan yritys voi joutua mustalle listalle
 Yritysten on syytä ottaa selvää jo olemassa olevista pisteistään. Niistä voi saada jo nyt tietoa valvovilta viranomaisilta, mutta joidenkin tietojen saaminen voi olla työn ja tuskan takana.
 Jos jonkin toimialan yritys saa erittäin huonot pisteet luokituksessa, äärimmäisenä seurauksena voi olla esimerkiksi sulkeminen julkisista tarjouskilpailuista, mikä sulkee pääsyn merkittävälle osalle markkinoita.
 Zimmermann kertoo yhtenä seurauksena, että kumppaniyrityksen toimintaa kanssasi voidaan rajoittaa. Äärimmillään yritys voi joutua mustalle listalle. Se taas voi tarkoittaa tiheitä viranomaistarkastuksia, tiukentunutta raportointivelvollisuutta ja ääritapauksessa sulkemista kokonaan toimialan markkinalta.
 Shanghain liike-elämän keskustaa. Toimistorakennukset ovat monikymmenkerroksisia.   Virpi Hukkanen / Yle
 Pankkimieheltä on syytä kysyä myös sijoittajien kiinnostuksesta Kiinaan näinä kauppasodan aikoina. Zimmermann vastaa, että huolimatta Kiinan talouskasvun hidastumisesta, kiinnostus on jatkuvaa. Hän huomauttaa, että eurooppalaisten sijoittajien silmissä Kiina rankataan edelleen kolmen kiinnostavimman maan joukkoon.
 Skandinavista Enskilda Bankenin Shanghain yksikön asiakkaat tulevat pääasiassa Saksasta. Lisäksi asiakasyrityksiä ja sijoittajia on Itävallasta ja Pohjoismaista.
 Suurin osa asiakkaista on isoja kansainvälisiä yrityksiä, mutta joukossa on myös pieniä ja keskisuuria yrityksiä näistä maista. Skandinaviska Enskilda Bankenin Shanghain yksikkö kuuluu kymmenen suurimman pankin joukkoon Shanghaissa.

Kiina kiristää yritysten valvontaa pisteytysjärjestelmällä – yritys voi joutua seuraamaan työntekijäänsä jopa vapaa-ajalla


Summary: Älykäs suojatiemerkki valaistuu ja alkaa vilkkua, kun jalankulkija tulee suojatielle.

Suojatieturvallisuus on ollut murheenkryyni pitkään Seinäjoella.
 Seinäjoen katuverkolla tapahtuu Destian tilaston mukaan 50 prosenttia enemmän suojatieonnettomuuksia asukasta kohden kuin vastaavan kokoisessa kunnassa keskimäärin.
 Suojatiemerkin tolppaan kiinnitettävien vilkkuvien valojen avulla onnettomuuksia on kuitenkin pystytty vähentämään. Ensimmäiset merkit kiinnitettiin koemielessä suojatietolppiin vuonna 2011.
 – Ne vähentävät suojatiellä tapahtuvia onnettomuuksia 20 prosenttia ja ovat siis yhtä tehokkaita kuin hidastetöyssyt, mutta välkyissä ei ole pomppuefektiä. Kutsummekin niitä virtuaalitöyssyiksi, sanoo Välkkyjen kehittäjäyrityksen Innotrafik Oy:n  Jouni Hänninen .
 Hännisen mukaan vilkkuvalot voi siirtää toiseen paikkaan, jos esimerkiksi koulu muuttaa.
 – Töyssyä voi olla vaikea repiä mukaan, mutta Välkky lähtee sujuvasti liikennemerkistä uuteen koulupaikkaan.
 Valaistu suojatiemerkki esiteltiin Seinäjoella
 Seuraavaa Innotrafikin kehittämää älyliikenteen innovaatiota, valaistua suojatiemerkkiä, odotetaan katujen varsille piakkoin.
 Liikenneviraston hyväksymä merkki esiteltiin tänään keskiviikkona Seinäjoella liikenneturvallisuusammattilaisille Traficomin seminaarissa.
 Hännisen mukaan merkki parantaa suojatieturvallisuutta erityisesti pimeällä ja huonon näkyvyyden aikana.
 – Kun jalankulkija tulee suojatielle, niin liikennemerkki valaistuu ja vilkkuu. Samalla se valaisee jalankulkijaa. Merkissä on paljon älykkyyttä.
 Älykäs liikennemerkki ilmoittaa tienpitäjälle, jos merkki on vinossa tai sitä on kolaroitu.
 – Merkissä olevat sensorit mittaavat esimerkiksi lämpötiloja. Siinä oleva vikadiagnostiikkaa voi lähettää signaalin ylläpitäjän puhelimeen, jos liikennemerkki menee kolaroinnista rikki, Hänninen sanoo.
 Jouni Hännisen edustama Innotrafik-yritys on kehittänyt Välkyt. Hänninen kutsuu keksintöä virtuaalitöyssyiksi. Tarmo Niemi / Yle
 Kustannustehokas turvallisuusparannus
 Hännisen mukaan suojatievilkut maksavat noin 5000 euroa nelikaistaiselle tielle. Hidastetöyssyjen rakentaminen samaan paikkaan maksaa noin 10-20000 euroa.
 Tienpitäjä ottaakin kustannuksia karsivat älyliikennekeksinnöt ilolla vastaan.
 – Meillä on yhteensä yli tuhat suojatietä kolmessa pohjalaismaakunnassa. Vilkut eivät tietenkään jokaiselle suojatielle sovi, mutta sinne missä liikkuu paljon lapsia, kuten koulujen ympäristössä, niitä on hyvä asentaa, sanoo liikenneturvallisuusasiantuntija  Kjell Lind  Etelä-Pohjanmaan ELY-keskuksesta.
 Törnävän koulun rehtori  Kimmo Rantanen  toimii Seinäjoen kaupungin liikenneturvaryhmän puheenjohtajana. Hän toivoo kaupunkilaisilta palautetta liikenteen ongelmapaikoista.
 – Me tarvitsemme asiakaspalautetta. Kun ihmiset kertovat itse vaaratilanteista, niihin pyritään reagoimaan. Sitten tutkitaan missä tarvitaan toimenpiteitä. Kiireellisimmät ongelmapaikat pyritään laittamaan kuntoon ensin.

Onko vilkkuva suojatiemerkki tulevaisuutta? Uudenlaisen liikennemerkin toivotaan parantavan jalankulkijoiden turvallisuutta


Summary: Ministeri perustelee huumausainepolitiikan muutosta muun muassa Maailman terveysjärjestö WHO:n suosituksella.

Vihreiden mielestä laittomien päihteiden käytöstä ja pienten määrien hallussapidosta ei pidä rangaista, kirjoittaa puolueen puheenjohtaja, sisäministeri  Maria Ohisalo  Facebookissa.
 Ohisalo kommentoi kannabiksen käytön dekriminalisointia vaativaa kansalaisaloitetta, joka sai eduskuntakäsittelyyn vaadittavat 50 000 allekirjoitusta kasaan viime viikolla. Kannabisaloite ehdotti rangaistavuuden poistamista kannabiksen käytöltä, muutaman kannabiskasvin kasvattamiselta omaan käyttöön ja omaa käyttöä varten tapahtuvan pienen kannabismäärän hallussapidolta.
 Maria Ohisalon Facebook-päivitys 30.10.2019 Maria Ohisalon Facebook-sivu
 Vihreiden kanta laittomien päihteiden käytön ja pienten määrien hallussapidon rangaistavuudesta on linjattu muun muassa puolueen poliittisessa ohjelmassa, Ohisalo muistuttaa.
 – Pelkästään nykyiset keinot eivät ole toimineet ja huumausainepolitiikan suuntaa on muutettava, hän kirjoittaa.
 Huumekaupan vihreät pitäisi rangaistavana, Ohisalo kirjoittaa.
 Vihreät kertoi jo maaliskuisessa Ylen kyselyssä kannattavansa kannabiksen käytön rangaistavuuden poistamista.
 Ei vastakaikua hallituksessa
 Vihreiden kanta on suopeampi kuin suuremmilla hallituskumppaneilla keskustalla ja SDP:llä. Viime viikolla molempien eduskuntaryhmien johtajat linjasivat STT:lle, että huumeiden myynnin, hallussapidon ja käytön tulee olla jatkossakin rangaistavaa. Myöskään oikeusministeri, RKP:n puheenjohtaja Anna-Maja Henriksson ei halunnut dekriminalisoida huumeiden käyttöä.
 Tuolloin Ohisalo ei ennättänyt kommentoida asiaa STT:lle.
 Ohisalo perustelee dekriminalisointia esimerkiksi Maailman terveysjärjestö WHO:n suosituksella.
 – On kansainvälistä näyttöä siitä, että rangaistavuuden poisto vähentää huumausaineisiin liittyviä ongelmia, koska käyttäjät uskaltavat hakeutua hoidon äärelle, hän kirjoittaa.
 Rangaistavuuden poistamisen ohella Ohisalo vaatii päihdeongelman ennakoivaa hoitoa siten, että nuoret eivät aloita laittomien päihteiden käyttöä laisinkaan.
 Aiheesta aiemmin:
 Vihreä aalto etenee maailmalla, mutta milloin kannabis laillistetaan Suomessa? Näin vastaavat puolueet
 50 000:n allekirjoituksen raja ylittyi – Kansalaisaloite kannabiksen käytön rangaistavuuden poistamiseksi etenee eduskunnan käsittelyyn
 Mitä kannabiksen dekriminalisointi tarkoittaisi Suomen tapauksessa? Asiantuntija pitää keskustelua tervetulleena

Ohisalo: Vihreät kannattaa huumeiden käytön rangaistavuudesta luopumista


Summary: Ruotsissa tehdyssä tutkimuksessa kuoli useita vauvoja ja tutkimus pysäytettiin viime syksynä.

Ruotsissa odotetaan tulosten julkistamista synnytystutkimuksesta, jonka aikana kuusi vauvaa kuoli. Osa menehtyi kohtuun, yksi kuoli synnytyksen jälkeen. Tutkimuksessa selvitettiin yliaikaisen raskauden riskejä.
 Aihe on puhuttanut myös Suomessa, jossa esimerkiksi Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL ja Helsingin yliopistollisen sairaala odottavat tutkimuksen lopullisia tuloksia.
 – Täytyy tarkkaan katsoa, johtuivatko kuolemat tutkimuksesta vai oliko taustalla joitain muita syitä, sanoo THL:n tutkimusprofessori  Mika Gissler .
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin synnytyksien käynnistämisestä vastaavan osastolääkärin  Leena Rahkosen  mukaan ruotsalaistutkimuksen tuloksista on tiedetty jo viime keväästä lähtien. Tulokset eivät ole kuitenkaan antaneet tarvetta muuttaa Suomen käytäntöä.
 Suomessa on maailman alhaisin perinataalikuolleisuus, eli vähiten kohtukuolemia ja ensimmäisen elinviikon aikana menehtyneitä lapsia sekä hyvä neuvolajärjestelmä, joka poimii riskiraskaudet.
 – Kun raskaus on kestänyt 41 viikkoa ja viisi päivää, kaikki odottajat tulevat käymään tutkimuksissa ja yleensä silloin aloitetaan jo synnytyksen käynnistäminen ja hyvin harvoin mennään 42 raskausviikkoon tai sen yli, Rahkonen sanoo.
 Kumpikaan asiantuntija ei näe, että Suomessa voisi tehdä täysin samanlaista tutkimusta kuin Ruotsissa.
 – Suomessa tutkittavien määrät ovat pienempiä ja raskaana olevat ovat neuvolan kautta kontrollissa, jossa käydään tarkasti läpi riskitekijät, sanoo Rahkonen.
 – Ruotsalaisten tutkimus aiheutti jo aiemmin keskustelua, mutta siitä oltiin kiitollisia, että joku näin tekee. Suomessa kynnys tämänkaltaiselle tutkimukselle olisi ollut aika korkea, sanoo Gissler.
 Gisslerin mukaan Ruotsissa raskauksien on useammin annettu edetä viikolle 42, sillä raskautta pidetään luonnollisena olotilana eikä siihen ole puututtu niin herkästi kuin Suomessa tai muissa Pohjoismaissa. Toisaalta Ruotsissa on esiintynyt enemmän esimerkiksi synnytyksen aikaisia repeämiä kuin Suomessa.
 Ruotsalaistutkimuksen tuloksista on tiedetty jo viime keväästä lähtien. AOP
 Kuusi kuolemantapausta
 Göteborgin Sahlgrenskan yliopistollisen sairaalan johtama tutkimus keskeytettiin eettisistä syistä vauvojen kuolemien jälkeen, kertoivat ruotsalaismediat sekä  Guardian-lehti  viime viikolla. Tutkimus alkoi vuonna 2016 ja se lopetettiin viime syksynä.
 Swepis -tutkimuksen (Swedish post-term induction study) tarkoituksena oli selvittää yliaikaisen raskauden riskejä ja tarkastella synnytyksen käynnistämisen ajankohtaa. Tutkimuksen tuloksia ei ole julkistettu vielä, mutta niistä on määrä ilmestyä artikkeli lääketieteellisessä julkaisussa.
 Yhteensä tutkimukseen piti osallistua 10 000 naista. Osallistujien raskauksien katsottiin edenneen normaalisti. Tutkimukseen kerrottiin ehtineen osallistua noin neljännes tavoitteesta eli 2 760 naista.
 Naiset oli jaettu 40 raskausviikon jälkeen kahteen ryhmään. Toisen ryhmän synnytykset käynnistettiin tarvittaessa 41 raskausviikon täytyttyä ja toisen ryhmän 42 viikon täytyttyä.
 Kaikki menehtyneet vauvat kuuluivat ryhmään, joiden synnytys oli päätetty käynnistää vasta raskausviikon 42 alkamisen jälkeen.
 – Tapauksista yhdellä lapsella oli ollut synnytyksen aikainen hapenpuute ja yhdellä lapsella oli sydänvika, kertoo väitöskirja-aineistoa tutkimuksesta lukenut Rahkonen.
 Tapauksesta ovat Suomessa uutisoineet muun muassa  Iltalehti  ja  Helsingin Sanomat .
 Suomessa kaikki raskaana olevat tulevat niin sanotulle yliaikaisuuskäynnille, kun raskautta on kestänyt 41 viikkoa ja viisi päivää.. AOP
 Suomessa käynnistykset lisääntyneet
 Suomessa kaikki raskaana olevat tulevat niin sanotulle yliaikaisuuskäynnille, kun raskautta on kestänyt 41 viikkoa ja viisi päivää. Tällöin tarkistetaan sikiön vointi ultraäänella, kuunnellaan sydänäänet ja tarkistetaan äidin vointi.
 – Suomessa joka kolmas synnytys käynnistetään, sanoo lääkäri Rahkonen.
 Hänen mukaansa käynnistykset ovat myös lisääntyneet viime vuosina noin 10–15 prosenttia. Rahkonen kertoo, että Suomessa vain neljä prosenttia raskauksista etenee viikolle 42.
 – Niissä tapauksissa 70 prosenttia käynnistetään ja 30 prosenttia käynnistyy itsestään.
 THL:n tutkimusprofessori Gisslerin mukaan viikkoa 42 pidemmälle edennyt raskaus on hyvin harvinainen.
 – Vuosina 2016–18 oli kahdeksan viikolle 43 edennyttä raskautta, niissä yhdessä syntyi lapsi kuolleena, kertoo Gissler.
 Gisslerin mukaan nyt voi jo sanoa, että viikko 43 on liian myöhäinen aika synnytyksen käynnistämiselle.
 Ruotsalaistutkimuksen saaman huomion jälkeen Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin on tullut jonkin verran kyselyitä odottajilta.
 – Olemme yrittäneet antaa äideille tarkkaa tietoa asiasta. Suosittelemme herkästi synnytyksen käynnistämistä, jos näemme raskauden jatkamisen nostavan riskejä, kertoo Rahkonen.
 Hänen mukaansa Suomessa edelleen vain kolme tuhannesta raskaudesta päätyy kohtukuolemaan.
 Synnytys käyntiin heti 40 viikon jälkeen?
 Ruotsissa pohditaan nyt käytäntöjen muuttamista niin, että suositus synnytyksen käynnistämiselle olisi raskausviikolla 41, kertoo  Dagens Nyheter .
 Uutisen levittyä Ruotsissa, useat naiset ovat myös halunneet synnytyksen käynnistyksen viikolle 41. Myös Suomessa olisi mahdollista linjata käypähoitosuosituksella synnytyksen käynnistämisen viikolle 41.
 – Raskaus on kuitenkin normaali tila, niin täytyy katsoa tarkkaan, mitä hyötyä käynnistämisestä olisi, sanoo Gissler.
 Hänen mukaansa käypähoitosuositus ei ole sitova, mutta synnytyssairaalat alkaisivat luultavasti sitä seuraamaan.
 Synnytyssairaaloiden näkökulmasta yhteinen linjaus olisi hyvä, vaikka nyt jo yliopistollisten sairaaloiden linja on samansuuntainen ja synnytykset käynnistetään yleensä samoilla viikolla.
 – Jos synnytyskäynnistys tapahtuisi jo viikon 41 alussa, käynnistetyt synnytykset nousisivat jopa puoleen raskauksista, sanoo Rahkonen.
 Guardianin mukaan ei ole kansainvälistä yhteisymmärrystä siitä, miten terveitä raskauksia seurataan, jos ne venyvät yli 40. raskausviikon.
 Lehden haastatteleman tutkijan mukaan ruotsalaistutkimuksen jälkeen on mahdollista, että kukaan ei halua enää samalla tavalla tutkia asiaa.
 Tutkimuksen tuloksia pidetään kuitenkin jo nyt tärkeinä sen kannalta, miten odottavia äitejä tulisi hoitaa raskauden mentyä yliajalle.
 Lue myös:
 “Synnytys on lapselle hänen elämänsä vaarallisin hetki” – Mikko Tarvonen on todennäköisesti maailman kokenein kätilö
 Lapsi- ja äitikuolleisuus ovat laskussa ympäri maailman – eniten kuolemia on Saharan eteläpuolella
 "Isä voi tulla impotentiksi jos osallistuu synnytykseen" – Sairaalasynnytysten historia on taistelua naisten oikeuksien ja tasa-arvon puolesta
 Kuolleina syntyneiden määrä saatu pohjalukemiin Suomessa, mutta kaikkia ei voida estää – "Aina selitystä ei vain löydy"

Suomessa synnytykset käynnistetään aiemmin kuin Ruotsissa – Asiantuntijat kommentoivat länsinaapurin vauvakuolemia


Summary: MV-lehden perustaja kiistää syytteet ja väittää, ettei tarkoituksena ollut Jessikka Aron maalitus.

Hovioikeudessa ensimmäistä kertaa kuultu  Ilja Janitskin  kertoi muistavansa kehnosti asioita ajalta, jolloin MV-julkaisu oli vielä Janitskinin omistuksessa.
 Kun syyttäjä kysyi Janitskinin selitystä vuosien takaiselle kirjoitukselle, jossa tämä sanoo  kostavansa Ylen toimittajalle   Jessikka Arolle  aina kuolemaan asti, kieltäytyi Janitskin kommentoimasta. Kirjoituksessa todetaan syyttäjän mukaan:  "Miksi minä kostan sen hänelle? Kostan hänelle siksi, että Jessikka teki minusta jonkun Venäjä-trollin. "
 – Mistä tässä kirjoituksessa kuvaillussa kostossa oli kyse? Miksi Jessikka Aron jahdin piti kestää hänen koko loppuelämänsä?
 – En kommentoi, totesi Janitskin ykskantaan.
 Kiistää päätoimittajan vastuun
 Helsingin käräjäoikeuden aiemman tuomion mukaan MV-lehti ja Über Uutiset oli valjastettu asiattoman ja useiden henkilöiden kunniaa loukkaavan keskustelun julkaisupaikaksi. Janitskin oli käräjäoikeuden mukaan vastuussa julkaisujen toiminnassa tehdyistä rikoksista.
 Hovioikeudessa Janitskin koetti heittää päätoimittajan vastuuta niskastaan.
 – En ollut päätoimittaja. Se oli suomalaisten medioitten keksimä pilkkaava nimitys. En ollut vastaava. Eikä sitä ollut kukaan muu.
 MV:n taannoinen nokkamies myönsi kuitenkin perustaneensa MV- ja Über-julkaisut.
 Julkaisun toimittajia hän sanoo olleen nimimerkkien taustalla useampia. Janitskin väitti, että lähes kuka tahansa pääsi kirjoittamaan MV-lehden palstoille.
 – Kirjoittajia tunki lehteen ovista ja ikkunoista. Kukaan kirjoittajista ei ollut työsuhteessa.
 Poliittisesti eri linjoilla olo johti "lähempään tarkasteluun"
 Yksi MV-kunnianloukkausjutun asianomistajista eli taannoinen sosialidemokraattisen opiskelijajärjestön puheenjohtaja  Hanna Huumonen  oli aikoinaan masinoimassa kampanjaa, joka lopulta tyrehdytti MV:n mainosrahat.
 Rahahanojen sulkemisen vuoksi Huumonen oli Janitskinin mukaan syytä "ottaa lähempään tarkasteluun".
 – Oli syytä tarkastella, mitkä hänen motiivinsa olivat. Hän edusti täysin vastakkaisia mielipiteitä. Olimme poliittisesti eri kannoilla, kertoi Janitskin oikeudessa.
 Myös toisen MV-julkaisun lokakampanjan kohteeksi joutuneen eli Jessikka Aron toimintaa Janitskin kertoi "tarkastellun hiukan lähemmin".
 – Ei ollut tarkoitus maalittaa Aroa. Ei ollut mitään suunniteltua.
 Janitskin ei muistanut oikeudessa, oliko hän saanut Jessikka Aron vanhan, MV-lehdessä häpäisytarkoituksessa julkaistun tuomion jutun toiselta syytetyltä,  Johan Bäckmanilta .
 Lisäksi Janitskin kiisti oikeudessa esimerkiksi tekijänoikeusrikokset. MV-julkaisussa on käytetty luvatta muiden medioiden tekstejä ja kuvia.
 – Luulin, että lähdemerkintä riittää lainauskäytäntöön.
 Janitskin ei halunnut kommentoida asioita oikeussalin ulkopuolella.
 Helsingin käräjäoikeus on antanut aiemmin asiassa tuomion lokakuussa 2018. Ilja Janitskin tuomittiin tuolloin vuoden ja 10 kuukauden ehdottomaan vankeuteen 16 eri rikoksesta.
 Hovioikeuskäsittelyssä on jäljellä loppulausunnot.
 Lue lisää:
 MV-oikeudenkäynti: Bäckman kiisti valtaosan syytteistä, Janitskin ei ehtinyt ääneen lainkaan
 Hovioikeus pui MV-kirjoittelua: “Koko elämän kestävä kosto” vaiko vain “pikaistuksissa kirjoittelua”?
 Janitskin ei tullut hovioikeuteen – vaatii MV-jutussa saamansa vankeustuomion kumoamista
 Ilja Janitskinille ehdoton vuoden ja 10 kuukauden vankeustuomio MV-jutussa – syyttäjä tyytyväinen poikkeuksellisen ankaraan rangaistukseen

MV-lehden Ilja Janitskin useista kirjoituksistaan: En muista, en kommentoi


Summary: Kaliforniassa riehuu nyt ainakin kymmenen suurta maastopaloa.

Yksi Yhdysvaltain Kaliforniassa raivoavista maastopaloista uhkasi tänään keskiviikkona entisen presidentin  Ronald Reaganin  nimikkokirjastoa. Myös Reaganin ja tämän vaimon  Nancyn  haudat ovat liekkien uhkaamalla alueella Simi Valleyssa Los Angelesin pohjoispuolella.
 Reaganin kirjaston tiedottajan  Melissa Gillerin  mukaan liekit etenivät alle 30 metrin päähän kukkulan laella sijaitsevasta rakennuksesta ennen kuin palon eteneminen saatiin pysäytettyä sammutuslentokoneen avulla. Rakennus on säästynyt vaurioilta, kertoo Giller uutistoimisto AP:lle.
 Aurinko nousi keskiviikkona Simi Valleyssa maastopalon nostattaman paksun savun takaa. Etienne Laurent / EPA
 Kirjasto ja läheiset asuinrakennukset jouduttiin evakuoimaan palon vuoksi keskiviikkoaamuna. Myös alueen karjatilojen eläimiä pelastettiin maastopalon alta.
 Etelä-Kaliforniassa sijaitsevan Simi Valleyn maastopalo levisi keskiviikkona tuulen lietsomana nopeasti yli 500 hehtaarin suuruiselle alueelle.
 Maastopalot riehuvat myös Pohjois-Kaliforniassa. San Franciscon pohjoispuolen viininviljelyalueella on tuhoutunut tai vaurioitunut toistasataa kotia.
 Kaikkiaan Kalifornian osavaltion alueella on  uutiskanava CNN:n mukaan  ainakin kymmenen maastopaloa, joista Pohjois-Kaliforniassa Sonoman piirikunnan alueella jo viikon riehunut palo on suurin.
 Lisää aiheesta:
 Kaliforniassa syttyi uusi maastopalo lähellä tunnettua museota Los Angelesissa – koripalloilija LeBron James perheineen evakuoitu
 Kaliforniassa kuvernööri määräsi maastopalojen vuoksi koko osavaltioon hätätilan

Maastopalo uhkasi Ronald Reaganin hautaa ja kirjastoa – Liekit lähimmillään alle 30 metrin päässä rakennuksesta


Summary: Valmistumassa oleva raportti: Aktiivimalli ei lisännyt työmarkkinatukea tai peruspäivärahaa saaneiden työllistymistä.

Työttömien aktiivimallin työllisyysvaikutuksia tutkinut työryhmä ei pysty antamaan selvää vastausta, kuinka paljon aktiivimalli on lisännyt työttömien työllistymistä.
 Ylen näkemän loppuraportin luonnoksen mukaan työttömien hakeutuminen työllistämispalveluihin eli esimerkiksi kursseille lisääntyi.
 – Aktiivimallin vaikutus työllistymiseen on vaikeammin arvioitavissa, raporttiluonnoksen Lopuksi-osuudessa kirjoitetaan.
 Sekä työttömyyden aikainen työskentely että työttömyysturvalta poistuminen yleistyi aktiivimallin käyttöönoton jälkeen, mutta osittain kyse lienee työllisyystilanteen paranemisen vaikutuksesta.  Aktiivimallin loppuraportin luonnos
 Kelan etuuksia saaneiden työttömien työllistyminen ei ole lisääntynyt. Kelan työttömyysetuuksia ovat työttömien peruspäiväraha tai työmarkkinatuki.
 Jos työttömien peruspäivärahan tai työmarkkinatuen saajia voi pitää heikommin työllistyvinä kuin ansioturvan saajia, aktiivimalli ei näyttäisi vaikuttaneen vaikeimmin työllistyvien tilanteeseen. Ansioturvaa saavien työllisyyttä malli on saattanut parantaa.
 – Ansiosidonnaista päivärahaa saavien työttömien työllistyminen on kasvanut vuoden 2018 alun jälkeen, mutta kyse näyttäisi osittain olevan jo vuoden 2017 puolella alkaneesta trendistä, raporttiluonnoksessa kirjoitetaan.
 Toisessa kohtaa työryhmä kirjoittaa tulosten olevan epäselvempiä työttömyyden aikaisen työnteon tai työllistymisen osalta.
 –Sekä työttömyyden aikainen työskentely että työttömyysturvalta poistuminen yleistyi aktiivimallin käyttöönoton jälkeen, mutta osittain kyse lienee työllisyystilanteen paranemisen vaikutuksesta, työryhmä arvioi.
 Valmistumassa olevan tutkimuksen on tilannut työ- ja elinkeinoministeriö.
 Raportti: Aktiivimalli voinut lisätä ansioturvan saajien työllistymistä
 Työttömien aktiivimalli tuli voimaan vuoden 2018 alussa. Työryhmän mukaan suhdannetilanteen muutoksen vaikutusta on vaikea erottaa aktiivimallin vaikutuksesta ilman sopivaa vertailuryhmää.
 Työryhmä päätyy vertailemaan lomautettuja ja kokonaan työttömiä ansiosidonnaisen päivärahan saajia.
 – Nämä laskelmat viittaavat siihen, että aktiivimalli olisi voinut lisätä myös työttömyyden päättymisen todennäköisyyttä ansioturvan saajien joukossa, ryhmä kirjoittaa.
 Tutkimusryhmän mukaan vaikutukset työllisyyteen riippuvat myös siitä, edistääkö työllistämispalveluihin osallistuminen työllistymistä.
 – Aktiivimalli toimii siinä mielessä, että se lisäsi palveluihin osallistumista, mutta vaikutus työllisyyteen edellyttäisi vielä, että palveluilla on työllistymiseen vaikutusta, tutkijat kiteyttävät.
 Aktiivimallin leikkuri osui vanhimpiin työttömiin
 Työttömien aktiivimalli oli  Juha Sipilän  (kesk.) hallituksen yksi kiistellyimpiä hankkeita.
 Valtiovarainministeriössä arvioitiin vuoden 2018 alussa, että aktiivimalli lisäisi työllisyyttä noin 5 000 – 12 000 henkilöllä.
 Aktiivimalli pyrki ohjaamaan työttömiä ottamaan vastaan lyhytaikaisiakin töitä tai osallistumaan kursseille. Jos aktiivimallin ehdot eivät täyttyneet, leikkuri pienensi maksettavaa työttömyysturvaa vajaalla viidellä prosentilla.
 Työryhmän loppuraportin luonnoksessa todetaan, että aktiivimallin työttömyysturvaleikkuri osui erityisesti vanhimpiin työttömiin.
 Yli 55-vuotiaista työttömistä päiväraha pieneni noin puolella. Eläkeputkessa olevista työttömistä päivärahoja leikattiin kolmelta neljäsosalta.
 Miesten päiväraha pieneni useammin kuin naisten.
 Seurantajakson jälkeen aktiivimalli pienensi työttömyysturvaa reilulta kolmannekselta vuoden 2018 alussa työttöminä olleista.
 Jos laskuista jätetään pois jo työvoimapoliittisessa koulutuksessa olleet ja soviteltua päivärahaa saaneet, työttömyyskorvaus pieneni yli puolelta työttömistä.
 Alueellisia eroja ei aktiivimallin vaikutuksista juuri löytynyt. Mallin ehdot täyttävien työttömien osuus oli suurin piirtein sama Uudellamaalla ja Lapissa.
 Työttömien into kursseihin lisääntyi, kursseja tarjottiinkin enemmän
 Raporttiluonnoksen mukaan aktiivimalli lisäsi työttömien osallistumista työllistymistä edistäviin palveluihin, kuten kursseihin.
 –Eniten kasvoi lyhyisiin juuri aktiivimallin ehdot täyttäviin viisi päivää kestäviin palvelujaksoihin osallistuminen. TE-toimistot näyttävät myös reagoineen kasvaneeseen palvelujen kysyntään kasvattamalla lyhyiden koulutusjaksojen tarjontaa, raportti summaa.
 Työ- ja elinkeinoministeriön tilaamaa tutkimusta työttömien aktiivimallin vaikutuksista on tehnyt viisihenkinen työryhmä. Tutkimuksen nimi on Aktiivimallin vaikutus työttömiin ja TE-toimistojen toimintaan.
 Loppuraportissa ei oteta kantaa siihen, pitäisikö työttömien aktiivimalli purkaa, kuten  Antti Rinteen  (sd.) hallitus on suunnitellut.
 Ryhmään kuuluvat tutkimusprofessori  Tomi Kyyrä  ja erikoistutkija  Hanna Pesola  Valtion taloudellisesta tutkimuskeskuksesta, tutkija  Päivi Naumanen  Turun yliopistosta, sosiaalipolitiikan tutkija ja Kelan ryhmäpäällikkö  Minna Ylikännö  sekä julkistalouden professori  Roope Uusitalo  Helsingin yliopistosta ja Valtion taloudellisesta tutkimuskeskuksesta.
 Työryhmä julkisti selvityksensä väliraportin toukokuussa. Väliraportin mukaan t yö- ja elinkeinotoimistojen asiantuntijat arvostelivat  työttömien aktiivimallia. He eivät pitäneet aktiivimallia tarkoituksenmukaisena tapana edistää työllisyyttä.
 LUE LISÄÄ:
 Enemmistö TE-toimistojen asiantuntijoista lakkauttaisi aktiivimallin
 Aktiivimallin kumoamiselle vankka kannatus – "potkitaan maahan kaatunutta, sortoa, kyykytystä, alistamista"
 Hallituksen aktiivimalliesitys julki: Leikkuri poistuu vuoden alussa, aiemmin alennettu päiväraha palautuu ennalleen – Purkamisen hintalappu 50 miljoonaa euroa

Ylen tieto: Aktiivimallin vaikutuksista osa jäämässä arvoitukseksi – Loppuraportin mukaan ansioturvan saajien työllisyys on voinut lisääntyä


Summary: Ringa Ropo pudotti painoaan parikymmentä kiloa neljä vuotta sitten ja auttaa nyt muita painonpudotuksessa.

Laihdutusvalmentajana nykyisin työskentelevällä  Ringa Ropolla  on takanaan elämäntapamuutos, jonka seurauksena painoa putosi päälle parikymmentä kiloa. Sittemmin elämäntapamuutos toi hänelle myös ammatin laihdutusvalmentajana.
 – Tässä mahdollistuu urheiluaikana karttuneiden metodien hyödyntäminen.
 Ropo myöntää olevansa vaativa ja toisinaan tiukkakin valmentaja asiakkailleen.
 – Olen hyvin suora ja uskon faktaan ja lukuihin. Vaaka kertoo aika suoraan.
 Viime aikoina on puhuttu paljon kehopositiivisuudesta. Ropon mielestä laihdutus ja kehopositiivisuus eivät ole toisiaan poissulkevia asioita.
 – Minun mielestäni kehopositiivisuus tarkoittaa hyvinvointia, että sinulla on hyvä olla kehossasi ja itsesi kanssa.
 Hän totesi Puoli seitsemän -ohjelmassa, että vuosien varrella kannetut useat kymmenet ylimääräiset kilot vaikuttavat kuitenkin aina jollain tavalla terveyteen. Ropo viittasi ylipainon vaikuttavan helposti esimerkiksi sisäelimiin.
 – Jos vuosien varrella kannat 20-30 kiloa ylimääräistä eikä mikään muu prakaa, niin sitten rupeaa polvet ja lonkat (oireilemaan) ja yhteiskunta maksaa.
 – Nyt vien tämän äärimmilleen, mutta sillä on (terveydelle) merkitystä oletko sinä ylipainoinen vai et, Ropo jatkoi.
 Samassa perheessä kaksi Suomen ennätyksen haltijaa
 Ringa Ropolla on yhä hallussaan vuonna 1990 tehty Suomen ennätys naisten pituushypyssä. 685 senttimetrin loikkaa ei ole kukaan ylittänyt lähes 30 vuoteen.
 – Kyllä minä joka kerta toivon, että menisi nyt rikki se ja tulisi uusi ennätys. Ja ihan varmasti se vielä tuleekin. Minä olen aina ajatellut, että ennätykset on tehty rikottaviksi.
 Samassa perheessä on myös toinen ennätyksenhaltija – Ringan tyttärellä, Ella Junnilalla on nimittäin hallussaan naisten korkeushypyn Suomen ennätys.
 Pyhäinpäivällä erityinen merkitys
 Lähestyvällä pyhäinpäivällä on Ringa Ropolle erityinen merkitys. Hän kertoo sytyttävänsä kynttilät sekä äidilleen että hieman alle 2-vuotiaana kuolleelle pojalleen.
 – Juho kuoli leukemiaan. Asian kanssa on oppinut elämään, mutta ei se koskaan unohdu. Hän elää muistoissamme ja sydämessäni, Ropo sanoo.
 Ringa Ropon koko haastattelu:

Ringa Ropo otti kantaa lihavuuskeskusteluun: Kymmenien kilojen ylipaino näkyy viimeistään lonkka- ja polvivaurioina


Summary: Keskuspankki perustelee päätöstään kansainvälisen talouden riskeillä.

Yhdysvaltain keskuspankki on laskenut keskeistä ohjauskorkoaan. Kyseessä on jo kolmas koronlasku tänä vuonna.
 Ohjauskorko on jatkossa vaihteluvälissä 1,50–1,75, eli 0,25 prosenttiyksikköä aiempaa matalampi.
 Keskuspankki perustelee päätöstään kansainvälisen talouden riskeillä, kuten Yhdysvaltain ja Kiinan kauppasodalla. Matalammilla koroilla kannustetaan ihmisiä kulutukseen ja lainanottoon.
 Keskuspankki antoi tänään ymmärtää, ettei uutta koronlaskua enää tänä vuonna ole luvassa.

Yhdysvaltain keskuspankilta jo kolmas koronlasku tänä vuonna – Kansaa kannustetaan lainanottoon ja kulutukseen


Summary: Ainakin yksi Irakin turvallisuusjoukkojen sotilas on kuollut.

Irakin pääkaupungin Bagdadin hallintokortteleihin niin sanotulla Vihreällä vyöhykkeellä on ammuttu ainakin yksi raketti. Uutistoimisto AP:n lähteen mukaan raketteja olisi ollut kaksi.
 Sotilaslähteiden mukaan iskussa on kuollut ainakin yksi Irakin turvallisuusjoukkojen sotilas. Ilmeisesti ainakin kolme sotilasta on haavoittunut.
 Iskun tekijästä ei ole toistaiseksi tietoa.
 Irakissa on osoitettu viime aikoina mieltä maan hallintoa vastaan. Vihreällä vyöhykkeellä sijaitsee Irakin ministeriöiden lisäksi eri maiden suurlähetystöjä. Uutistoimisto AFP:n lähteen mukaan raketti räjähti tarkastuspisteellä Yhdysvaltain suurlähetystön lähellä.
 Lisää aiheesta:
 Mielenosoitukset johtamassa Irakin pääministerin eroon – seuraako kansanvallankumous vai uusi sisäinen konflikti?

Bagdadin hallintoalueelle ammuttiin raketti


Summary: SAK:sta ei toistaiseksi ole tavoitettu ketään kommentoimaan Ylen käsiinsä saamaa aktiivimallin loppuraportin luonnosta.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Elinkeinoelämän keskusliitosta EK:sta kommentoitiin keskiviikkoiltana Ylen uutista aktiivimallin vaikutuksista.
 Valmisteilla olevan raportin mukaan aktiivimalli ei lisännyt työllistymistä työmarkkinatukea tai peruspäivärahaa saaneiden osalta. Ansiosidonnaista päivärahaa saavien osalta raportti arvioi aktiivimallilla olleen mahdollisesti positiivisia vaikutuksia.
 Johtava asiantuntija  Vesa Rantahalvari  EK:sta sanoo pitävänsä hyvänä asiana aktiivimallin työllistämisvaikutuksia, vaikka ne näyttyvätkin kohdistuvan vain erityisesti ansiopäivärahan saajiin.
 Rantahalvari pitää harmillisena sitä, että tutkijat eivät kyenneet antamaan konkreettisia lukuja siitä, mikä aktiivimallin leikkurin työllisyysvaikutus oli.
 – Olennaista on kuitenkin se, aktiivimallilla on ollut työllisyyttä kohentava vaikutus, vaikka tutkijat eivät kyenneetkään erottamaan, mikä osa työllisyyden kasvusta on mallin vaikutusta, hän katsoo.
 – Aina pitäisi olla tietenkin niin, että vaikutusarviot tehdään etu- ja jälkikäteen. Tutkijoilta pitäisi kysyä, miksi he eivät pystyneet erottamaan työllisyyden kasvusta aktiivimallin vaikutusta, Rantahalvari sanoi.
 Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestön SAK:sta ei ole tavoitettu toistaiseksi ketään kommentoimaan asiaa.
 Vastuuministerien eli työministeri Timo Harakan (sd.), sosiaali- ja terveysministeri Aino-Kaisa Pekosen (vas.) ja valtiovarainministeri Mika Lintilän (kesk.) esikunnista sanottiin, etteivät ministerit ole halukkaita kommentoimaan keskeneräistä asiaa.
 Aiheesta aiemmin:
 Sekä työttömyyden aikainen työskentely että työttömyysturvalta poistuminen yleistyi aktiivimallin käyttöönoton jälkeen, mutta osittain kyse lienee työllisyystilanteen paranemisen vaikutuksesta.  Aktiivimallin loppuraportin luonnos

EK: Aktiivimallin vaikutus hyvä, vaikka se kohdistuisikin vain ansioturvan saajiin – ministerit eivät kommentoi keskeneräistä raporttia


Summary: "Mielestämme poliittisen viestin läpisaaminen pitää ansaita, ei ostaa, sanoo Twitterin pääjohtaja.

Yhteisö- ja mikroblogipalvelu Twitter kieltää maailmanlaajuisesti kaiken poliittisen mainonnan alustallaan. Kielto astuu voimaan marraskuun 22. päivä.
 Käytännössä tämä merkitsee sitä, ettei Twitterissä nähdä vastaisuudessa esimerkiksi sponsoroituja ehdokkaiden vaalimainoksia.
 Lisäksi mainonta poliittisista kiistakysymyksistä, kuten abortista ja maahanmuutosta, on jatkossa kielletty mikroblogipalvelussa.
 Twitterin pääjohtaja  Jack Dorsey  kertoo, että päätöksen taustalla on kasvava huoli, joka liittyy koneoppimiseen perustuvaan viestien kohdentamiseen ja valeuutisiin.
 – Mielestämme poliittisen viestin läpisaaminen pitää ansaita, ei ostaa, kirjoittaa Dorsey Twitterissä.
 – Vaikka internetmainonta on uskomattoman vaikutusvaltaista ja erittäin tehokasta kaupallisten mainostajien kannalta, tuo tämä valta merkittäviä riskejä politiikkaan, missä sillä voidaan vaikuttaa äänestämiseen ja näin miljoonien ihmisten elämään, hän jatkaa.
 Twitterin tekemä uusi linjaus poikkeaa selvästi Facebookin poliitttista mainontaa koskevasta linjauksesta. Facebookin perustaja ja toimitusjohtaja  Mark Zuckerberg  on joutunut  viime aikoina kasvavan arvostelun kohteeksi,  sillä hän sallii alustallaan esimerkiksi poliitikkojen valheet.
 Zuckerbergin yksityisten yritysten tehtävänä ei ole poliitikkojen sensurointi.
 – Me emme faktantarkista poliittisia mainoksia. Me emme tee tätä auttaaksemme poliitikkoja, vaan koska katsomme, että ihmisillä pitää olla mahdollisuus kuulla itse, mitä poliitikot sanovat, Zuckerberg totesi hiljattain.
 Lue myös:
 Analyysi: Facebook suitsii väärän tiedon leviämistä, mutta antaa samalla poliitikkojen valehdella sydämensä kyllyydestä


Summary: Facebookin käyttäjämäärä nousi kahdeksan prosenttia vuoden takaisesta.

Yhteisöpalvelu Facebookin kolmannen vuosineljänneksen tulos nousi 6 miljardiin dollariin. Liikevaihto nousi 28 prosenttia 17,4 miljardiin dollariin.
 Nyt jopa 2,45 miljardia ihmistä käyttää Facebookia kuukausittain. Käyttäjämäärä nousi kahdeksan prosenttia vuoden takaisesta.
 – Meillä oli hyvä vuosineljännes. Yhteisömme ja liiketoimintamme jatkavat kasvuaan, sanoi Facebookin toimitusjohtaja  Mark Zuckerberg .
 Tulosjulkistuksen jälkeen Facebookin osakkeiden arvo nousi jälkimarkkinoilla yli 2,5 prosentti.
 – Facebookilla on monia haasteita, mutta liikevaihdon ja käyttäjämäärän kasvattaminen eivät kuulu niihin, sanoi eMarketerin analyytikko  Debra Aho Williamson .

Facebookin tulos nousi 6 miljardiin dollariin


Summary: Tulos ylitti analyytikkojen odotukset.

Teknologiajätti Applen tulos laski kolmannella vuosineljänneksellä neljä prosenttia vuodentakaisesta ja oli 13,7 miljardia dollaria.
 Yhtiön liikevaihto kasvoi kahdella prosentilla 64 miljardiin.
 Applen tulos ylitti analyytikkojen odotukset. Yhtiön lippulaivatuotteen eli älypuhelimien myynti on hidastunut, mutta aukkoa paikkasivat kasvaneet tulovirrat muilla sektoreilla. Esimerkiksi musiikki- ja maksupalvelut sekä älykellot takoivat Applelle enemmän rahaa kuin aiemmin.

Applen tulos laski, mutta odotettua vähemmän


Summary: Rasioiden palautusprosentti vaikuttaa suoraan siihen, onko ravintolan kannattavaa pyörittää panttijärjestelmää.

Moona Assinen  jonottaa lounasravintolan salaattibaariin sininen muovirasia kädessään. Tiskillä hän ojentaa likaisen rasian tarjoilijalle, joka ottaa pinosta puhtaan rasian ja kokoaa siihen uuden salaatin Assisen toiveiden mukaan.
 Tällaista rasianvaihtoa Espoossa lounasravintola Factoryssa on käyty syyskuun lopusta asti. Silloin kertakäyttöisten rasioiden rinnalle tulivat kestomuoviset rasiat, jotka saa mukaansa kahden euron pantilla. Ravintolaan palatessaan rasian voi palauttaa kokonaan tai ottaa uuden salaatin puhtaaseen rasiaan.
 – Yritän vähentää muovin käyttöä ja ylipäätään kertakäyttöisyyttä, ja siihen panttirasia on tosi hyvä idea. Panttia ei edes muista, kun sen on kerran maksanut, Assinen sanoo.
 Asiakas voi edelleen valita pantillisen rasian tai tavallisen kertakäyttöisen rasian. Kokeiluvaiheessa rasioita on yhteensä 100 kahdessa eri ravintolassa.  Antti Haanpää / Yle
 "Miksi tätä ei ole tehty aiemmin?"
 Idean takana ovat hävikkiruokaravintola Loopin perustaja  Johanna Kohvakka  ja Turun ammattikorkeakoulun materiaalitekniikan opettaja  Liisa Lehtinen , jotka ovat kirjoittaneet kirjan  Hyvä paha muovi – vähennä viisaasti . Keväällä 2018 heidän mielissään kehittyi kolme kysymystä.
 Ensin: Miten kertakäyttökulutusta voitaisiin vähentää?
 Sitten: Voisiko Suomen hyvin toimivaa pullopanttijärjestelmää soveltaa take away -rasioihin?
 Ja viimeisenä: Miksi tätä ei ole tehty aiemmin?
 Tuon ajatusketjun tuloksena syntyi muovipanttikokeilu, joka on tällä hetkellä käytössä kahdessa ravintola Factoryn toimipisteessä. Pantix-rasiat saivat ympäristöministeriön rahoituksen Kokeilun paikka -hankkeessa, jossa etsitään keinoja kansalaisen hiilijalanjäljen puolittamiseen.
 Johanna Kohvakka sanoo, että palaute panttikokeilusta on ollut hyvää. Hän uskoo, että ravintolat voisivat pyörittää omaa panttijärjestelmää pullopanttijärjestelmän rinnalla. Antti Haanpää / Yle
 – Kertakäyttökulutus on iso ongelma, ja siihen halusimme puuttua. Suomen pullopanttijärjestelmä osoittaa, että pienikin raha motivoi. Laajempi panttijärjestelmä olisi paras keino saada enemmän muovia kiertoon sen sijaan, että se päätyisi sekajätteeseen tai pahimmassa tapauksessa luontoon, Kohvakka sanoo.
 Suomen panttijärjestelmä todella toimii hyvin. 94 prosenttia pulloista palautuu kierrätykseen jo nyt, kun EU-tavoite on 90 prosenttia vuoteen 2030 mennessä.
 Kertakäyttökulttuuriin ja muoviroskaongelmaan tarttuvat myös EU:n kertakäyttömuovidirektiivi ja  Suomen muovitiekartta , joiden yhtenä tavoitteena on juuri kertakäyttömuovien vähentäminen.
 Tässä Kohvakka ja Lehtinen näkivät panttirasian mentävän kolon.
 – Sen sijaan, että käytettäisiin aina uutta ja kertakäyttöistä, lisättäisiinkin yhden astian käyttökertoja ja sitä kautta ekologisuutta, Kohvakka sanoo.
 Tiia Helomaalle ja Antti Korhoselle viisi euroa olisi korkein panttimaksu, jonka he olisivat valmiita maksamaan. Korhonen suhtautuu epäillen kaikkien ravintoloiden väliseen panttijärjestelmään. Omissa kantapaikoissa panttirasiaa voisi kuitenkin hänen mukaansa kuljettaa. Antti Haanpää / Yle
 Viidestäkymmenestä rasiasta palautuikin vain kuusi
 – Rasia kulkee kätevästi mukana töissä. Sellaisissa paikoissa, joissa käy usein niin tulisi varmasti käytettyä, sanoo työpäivän lounastauolle tullut  Antti Korhonen .
 Lähellä työskentelevät Korhonen ja  Tiia Helomaa  pakkasivat lounassalaattinsa ensimmäistä kertaa pantilliseen rasiaan, ja voisivat kuvitella tekevänsä niin toistekin. Kahden euron panttimaksu on heidän mielestään kohtuullinen.
 – Toisaalta tuli ajatus, että tämä on nyt minun oma rasiani. Ehkä pitäisin rasian, pesisin sen aina kotona ja hakisin ruoan samaan rasiaan uudestaan tai ottaisin muuten käyttöön, Helomaa sanoo.
 Tällaiseen ongelmaan ravintola Factoryssa onkin kuukauden kokeilun aikana törmätty. Ensimmäisestä viidestäkymmenestä rasiasta takaisin ravintolaan palautui vain kuusi.
 – Se sai miettimään, onko kahden euron pantti liian pieni, sanoo ravintola Factoryn toimitusjohtaja  Matti Karvonen .
 Ravintola Factoryn toimitusjohtaja Matti Karvosen mukaan panttijärjestelmän pyörittäminen ei vaadi ravintolalta juuri lisätyötä. Rasiat menevät pesukoneeseen siinä missä muutkin ravintolan astiat.  Antti Haanpää / Yle
 Liian kätevä rasia on riski
 Liian kätevästä rasiasta voikin tulla panttijärjestelmän heikko kohta. Liian hienot rasiat liian pienellä pantilla saattavat jäädä ihmisten koteihin, jolloin niistä tulee ravintolalle pelkkä kulu. Rasioiden palautusprosentti vaikuttaakin suoraan siihen, onko ravintolan kannattavaa pyörittää panttijärjestelmää.
 Ympäristöministeriön rahoituksella hankkeesta ei aiheudu vielä ravintolalle paljon kuluja, mutta Karvosen mukaan jatkoa on jo mietitty.
 – Houkuttelevampi, kätevämpi ja hienompi rasia myös maksaa enemmän, ja kalliimpi rasia nostaa pantinkin hintaa. Pantin hinnan ja rasian hinnan pitää olla järkevässä suhteessa. Kuinka paljon panttimaksu saa olla, että asiakas haluaa ottaa rasian, mutta myös palauttaa sen ravintolaan? Karvonen pohtii.
 Vaikka haasteita on vielä edessä, Pantix-idean kehittäjien toiveet ovat korkealla ja seuraavat askelmerkitkin jo hahmoteltu. Suunnitteilla on moniosainen astiamallisto erilaisten ravintoloiden tarpeisiin ja toiveissa saada pantilliset rasiat käyttöön kaikissa ravintoloissa etnisistä pikaruokapaikkoihin ja lounasravintoloihin.
 Alkuperäinen Pantix-nimikin aiotaan muuttaa nimikilpailun tuloksena löytyneeksi CirclePackiksi.
 – Rasioita voitaisiin sitten tasata ravintoloiden välillä samanlaisella järjestelmällä kuin vaikka kaupunkipyöriä tai sähköpotkulautoja tasataan. Kehitettäisiin jonkinlainen hälytysjärjestelmä, joka kertoisi, kun jostain ravintolasta ovat rasiat vähissä, Kohvakka visioi.
 Kohvakan ja Lehtisen visiossa take away -rasian voisi siis palauttaa mihin tahansa mukana olevaan ravintolaan ja rasiat kiertäisivät sujuvasti eri ravintoloiden välillä. Käytännön toteutus on vielä suunnitteluvaiheessa.
 Pilottikokeilussa rasia on biomuovia, mutta Kohvakka ja Lehtinen haluaisivat jatkossa kierrätysmuovista valmistetun rasian. Antti Haanpää / Yle
 Panttijärjestelmä kaikkien ravintoloiden väliseksi?
 Ennen maailmanvalloitusta on vielä monta kysymystä ratkaistavana: Mitä järjestely tulisi lopulta maksamaan ravintoloille? Kenen vastuulla on rasioiden hyvä hygienia ja ehjänä säilyminen? Ovatko asiakkaat halukkaita kanniskelemaan muovirasioita ravintolasta toiseen?
 Factoryn Matti Karvonen uskoo panttijärjestelmän toimivan parhaiten juuri Factoryn kaltaisissa lounaspaikoissa tai ketjuravintoloissa, joissa asiakkaat tietävät käyvänsä usein.
 – Ajattelen lähtökohtaisesti oman yrityksen vinkkelistä. Meillä on paljon kanta-asiakkaita, jotka käyvät monta kertaa viikossa syömässä. Jos tämä panttijärjestelmä lähtee meillä toimimaan, niin voidaan tarjota asiakkaille vastuullisempi vaihtoehto kertakäyttöastioiden sijaan.
 Karvonen ei halua spekuloida, miten muovipantti toimisi koko ravintola-alan laajuisena.
 – Näen sen vähän hankalana. Jos tällainen järjestelmä syntyisi eri ravintoloiden välille, siihen saattaisi ympärille kehittyä jotain uuttakin liiketoimintaa. Mutta hieman saa vettä virrata vielä joessa, ennen kuin tällainen toteutuu.
 Lue myös:
 Suomalaisfirma on kehittänyt muovitonta kahvikuppia jo vuosia – nyt avautui ovi maailmalle: "Iso, globaali putiikki"
 Täysin kierrätettävästä paperipullosta voi tulla totta – suomalainen maalifirma Teknos lähti kampittamaan muoviongelmaa Coca–Colan kanssa
 Ruotsi haluaa kieltää lisää muovituotteita ja selvittää mahdollisuutta muovipanttiin – Onnistuisiko sama Suomessakin?

Ravintolaketju pakkaa lounaat pantillisiin muovirasioihin – Idean kehittäjät haluavat korvata kertakäyttörasiat pantillisilla koko Suomessa


Summary: Verkkopelitapahtumassa pelataan kolmen päivän ajan vaikka vuorokaudet ympäriinsä.

Pienessä Parikkalan kunnassa lähellä itärajaa elettiin 15 vuotta sitten jännissä tunnelmissa. Paikalliset nuoret olivat perustaneet yhdistyksen, jonka piti järjestää Kirjolan koululle kolmipäiväinen verkkopelitapahtuma Skynett Langames.
 Erityistä ihmetystä oli ilmassa, sillä tapahtumassa oli tarkoitus pelata verkkopelejä yötäpäivää. Halukkaille nukkumapaikat oli järjestetty koulun tiloihin. Silloin pelaajia oli vain muutama kymmen.
 Vuosi toisensa jälkeen joulun ja uudenvuoden välissä järjestetty verkkopelitapahtuma paisui ja keräsi yhä enemmän ja enemmän pelaajia.
 Enää ei riitä koulun liikuntasali, vaan tapahtuma piti viedä isoon kylpylään Lappeenrantaan. Tänään perjantaina alkaneeseen verkkopelitapahtumaan tulee pelaajia järjestäjien arvion mukaan lähes 300. Lisäksi järjestäjiä ja talkoolaisia on noin 100.
 – Tällaisen järjestämiseen tarvitaan iso koneisto. Osa on tuomareina, mutta ehkä tärkeimpiä ovat rakentajat, jotka kantavat pöydät ja tuolit paikoilleen. Juuri nyt he asettelevat roskiksia vielä paikoilleen, kertoo  Toni Redsven  Skynett ry:stä.
 Peliareenalle on tulossa jopa 290 pelaajaa.  Kari Saastamoinen/Yle
 Parikkalalainen Skynett ry järjestää verkkopelitapahtuman Lappeenrantaan vapaaehtoisvoimin.
 – Pyrimme siihen, että järjestäjilläkin olisi mahdollisuus osallistua tapahtumaan. Tämä on 24 tuntia vuorokaudessa auki, joten väkeä tarvitaan senkin takia.
 Tiukat säännöt
 Viikonlopun aikana pelataan kuutta eri peliä. Osa peleistä käydään turnausmuotoisesti, jolloin alkukamppailujen kautta päästään lopulta viikonlopun päätteeksi järjestettäviin finaaleihin.
 Rahapalkinnoista kisaillaan muun muassa PlayerUnknown’s Battlegrounds, League of Legends ja Counter Strike: Global Offensive -verkkopeleissä.
 Jokaiselle verkkopelaajalle on tapahtuma-areenalle varattu oma paikka, jossa voi istua vaikka kolme päivää putkeen. Mukaan pitää tuoda oma tietokone ja lisäksi saa olla evästä.
 Itse peliareenalla vallitsee yleensä hiljaisuus, kun pelaajat keskittyvät peleihinsä. Kaikille pitää antaa pelirauha.
 Kari Saastamoinen/Yle
 Säännöt peliareenalla ovat tarkat.
 Ne muun muassa kieltävät omat kahvinkeittimet, mikroaaltouunit, iskuporakoneet, hitsausmuuntajat, hiustenkuivaajat ja pizzauunit. Esimerkiksi kahvinkeittimiä pelaajat aina silloin tällöin haluaisivat mukanaan tuoda.
 – Tietokoneet jo itsessään vievät niin paljon sähköä, että on pakko kontrolloida ylikuormitusta, perustelee kahvinkeitinkieltoa Toni Redsven.
 Koska verkkopelejä on mahdollista pelata ympäri vuorokauden, saattaa uni tulla yllättäen. Säännöt sallivat, että omalla tietokonepaikallaan saa nukkua vaikka pää näppäimistöllä.
 – Kyllä sitä on nähty, että porukka ottaa tirsoja pelipöydän äärellä, naurahtaa Redsven.
 Peliareenan lattialle tai pöydän alle sen sijaan ei saa mennä makaamaan.
 – Se on ihan paloturvallisuusasia. Jos nukkuu pöydän alla, uhkaavassa tilanteessa ei ihmistä ehkä huomata. Jos taas makaa lattialla, saattaa paniikkitilanteessa joutua muiden tallomaksi.
 Nyt nukkumapaikka pitää hankkia kylpylän majoitustiloista. Kaikki eivät kummoista sijaa tarvitse.
 – Osa on niin hurjia, että ne vetävät koko viikonlopun yksillä 5–6 tunnin unilla.
 Ruutua voi katsoa vaikka ympäri vuorokauden.  Kari Saastamoinen/Yle
 Omat pelituolit
 Kylpylän ovesta saapuu väkeä jatkuvana nuorana. Osa kantaa mukanaan isoja pöytätietokoneita. Joillakin on mukanaan jopa oma muhkea pelituoli.
 Skynett Langamesin osallistujista suurin osa on aina ollut miehiä tai poikia. Niin tälläkin kertaa.
 – Mutta naisia on joka vuosi enemmän. Reilu 10 prosenttia on naisia, kertoo Toni Redsven Skynet ry:stä.
 Yksi heistä on  Kristiina Korhonen , joka ajoi torstaina opiskelupaikkakunnaltaan Rovaniemeltä Lappeenrantaan laneihin. Hän opiskelee maanmittausinsinööriksi. Nyt on meneillään 4. opiskeluvuosi.
 – Olen kasannut itse oman koneeni. Vuoden aikana olen käyttänyt noin 600 euroa koneen osiin, uusinut muun muassa emolevyn, näytön ja virtalähteen.
 Kaverina laneissa Kristiina Korhosella on  Camilla Piskonen , jonka hän viimeksi tapasi vuosi sitten edellisessä lanitapahtumassa.
 Camilla Piskonen (vas.) ja Kristiina Korhonen tapasivat laneissa viimeksi vuosi sitten.  Kari Saastamoinen/Yle
 Piskonen opiskelee viidettä vuotta laskennallista tekniikkaa Lappeenrannan-Lahden teknillisessä yliopistossa eli LUTissa.
 – Yliopistossa opiskeleminen on intensiivistä. Pelaaminen on tapa irrottautua opiskelusta. Se on samanlaista ajanvietettä kuin vaikka kahvilla käyminen kaverin kanssa, kertoo Piskonen.
 Nyt Camilla Piskonen on vapaaehtoistyössä tapahtumainfossa, mutta kertoo pääsevänsä myös pelaamaan.
 – Olen itse rakentanut tietokoneeni. Siksi tykkään myös kierrellä ja katsoa, millaisia koneita muut on rakentaneet. Sitten voin kommentoida, jos jollain on joku hieno viritelmä ja kysellä, miten on keksinyt tehdä sen, sanoo Piskonen.
 Viikonlopun aikana Camilla Piskonen ja Kristiina Korhonen haluavat myös käydä kylpylässä uimassa, mutta uintiaika nipistetään nukkumisesta. Levolle ei paljon aikaa perjantain ja sunnuntain väliseen aikaan jää.
 – Tavoite on nukkua 6 tuntia, sanovat Piskonen ja Korhonen.
 Koulusta vapaata
 13-vuotias  Kaapo Koho  joutui ottamaan koko päivän koulusta vapaata, jotta varmasti pääsee haluamalleen vip-paikalle. Hän toi mukanaan oman pelituolinsa.
 – Kolme päivää tuollaisessa salin tuolissa on aika epämukavaa, kertoo Koho.
 Kaverina Kaapo Koholla on 14-vuotias imatralainen  Miika Inkinen . Hän on ollut täällä vapaaehtoistyössä jo keskiviikosta lähtien.
 – Täytin hakemuksen ja tulin valituksi rakentajatiimiin. Viikonlopun aikana hommana on roskisten tyhjennys ja sunnuntaina menee myöhään, kun paikka puretaan, kertoo Inkinen.
 Pojilla on valmiina vastaus, mikä heitä laneissa viehättää.
 – Yhdessä pelaaminen vaan on niin kivaa.
 Kari Saastamoinen/Yle
 Huiput huolehtivat unistaan
 E-urheilijat ja muut vakavasti verkkopelaamiseen suhtautuvat  kilpailijat huolehtivat kunnostaa  kuin huippu-urheilijat. Siihen kuuluu säännöllinen yöuni, lepo, omasta kunnosta huolehtiminen ja oikea ravinto.
 Myös ne, jotka ovat Skynett Langamesiin tulleet palkintojen kiilto silmissään, pitävät itsestään huolta.
 – Kilpapelaajille uni on tosi tärkeä, että aivot ovat kondiksessa ja refleksit tapissaan. Aivot pitää olla tikissään, kun ruvetaan pelaamaan tärkeiden matsien voitoista, kertoo Toni Redsven.
 Kari Saastamoinen/Yle
 Kilpailut loppuvat yleensä puolen yöhön aikoihin, mutta eivät toki kokonaan. Vuorokauden vaihtumisen jälkeen alkaa pilkkiminen.
 – Propilkki on meillä ollut aina ohjelmassa. Se on suomalaisten kehittämä nettipeli, jossa istutaan pilkillä.
 Oma erikoisuutensa Skynett Langgames -tapahtumassa on perinteinen paint-kilpailu, jossa monille tutulla piirrosohjelma Paintilla täytyy järjestäjien antamasta aiheesta piirtää mahdollisimman hieno kuva. Aikaa on tunti, ja järjestäjät palkitsevat parhaan.
 – Ja se nimenomaan tehdään vanhalla Paintilla, ettei pääse liikaa editoimaan kuvia, muistuttaa Toni Redsven.

Kaksi naista rakensi omat pelikoneet ja aikoo valvoa läpi viikonlopun pelatakseen satojen miesten kanssa: "Tavoite on nukkua 6 tuntia"


Summary: Verohallinto kertoi eilen, että medialle lähetettävistä suurituloisimpien listoista on poistettu 231 ihmisen nimet.

Oikeuskanslerinvirasto selvittää Verohallinnon päätöstä olla luovuttamatta osaa verotiedoista suoraan medialle. Oikeuskanslerinvirasto kertoi Maaseudun Tulevaisuuden päätoimittaja  Jouni Kemppaiselle   Twitterissä , että asiasta on tehty kantelu ja se on viraston käsiteltävänä.
 Verohallinto kertoi  eilen , että medialle lähetettävistä suurituloisimpien listoista on poistettu 231 ihmisen nimet. Yli 100 000 euroa ansio- ja pääomatuloja yhteensä saaneet suomalaiset ovat pystyneet tänä vuonna ensi kertaa estämään tietojensa luovuttamisen "henkilökohtaisen erityisen tilanteen" nojalla. Alle 100 000 euron jääviä verotietoja Verohallinto ei toimita suoraan medialle.
 Verohallinto päätti käsitellä myös myöhässä tulleita pyyntöjä
 Verohallinto sai määräaikaan eli maanantaihin mennessä reilut sata pyyntöä tietojen luovuttamisen estämiseksi suoraan medialle. Käsitellyistä hakemuksista kaikki oli hyväksytty.
 Sen jälkeen kun aiheesta uutisoitiin tiistaina, Verohallinto päätti pidentää aikarajaa ja käsitellä myös myöhässä eli tiistaina tulleita hakemuksia.
 – Ajattelimme, että se on inhimillistä, Verohallinnon viestintäjohtaja Kati Kalliomäki kommentoi STT:lle keskiviikkona.
 Kaikkia tiistain aikana tulleita hakemuksia ei ehditty kuitenkaan käsitellä. Keskiviikkona illansuussa Verohallinto poisti nettisivuiltaan lomakkeen, jolla tietojen luovuttamisen estämistä oli voinut pyytää.
 Verotiedot julkaistaan ensi viikolla maanantaina. Kaikki verotustiedot ovat yhä julkisia ja etsittävissä verotoimistosta.

Oikeuskanslerivirasto selvittää Verohallinnon linjausta piilottaa suurituloisten tietoja


Summary: Aiemmin syytteeseen on asetettu 25-vuotias mies.

Britannian rekkakuolemista on nostettu syytteitä jo toista rikoksista epäiltyä vastaan.  Irlannin yleisradioyhtiön RTE:n mukaan  23-vuotiasta pohjoisirlantilaista miestä syytetään 39 taposta, ihmiskaupasta ja laittoman maahantulon järjestämisestä.
 Britannian viranomaisten mukaan mies kuljetti Belgian Zeebruggeen perävaunun, josta löytyi myöhemmin 39 ihmisen ruumiit. Miehestä annettiin torstaina eurooppalainen pidätysmääräys ja hänet pidätettiin perjantaiaamuna Irlannin pääkaupungissa Dublinissa.
 Jo aiemmin syyte 39 taposta on nostettu rekan 25-vuotiasta pohjoisirlantilaista kuljettajaa vastaan. 25-vuotiasta syytetään myös ihmiskaupasta, laittoman maahantulon järjestämisestä ja rahanpesusta.
 Tänään perjantaina Vietnamissa pidätettiin kaksi ihmistä, joita epäillään osallisuudesta Britannian rekkakuolemiin. Useiden rekan kylmäkuljetuskonttiin kuolleiden uskotaan olleen vietnamilaisia.
 Lisää aiheesta:
 Britannian rekkakuolemista epäilty oikeuden edessä
 Suurin osa Britannian rekkatragedian uhreista saattoi olla vietnamilaisia – Vietnamin pääministeri määräsi tutkinnan tapaukseen liittyen

Kuolleina rekasta löytyneiden tapauksessa uusia syytteitä – Jo toista pohjoisirlantilaista miestä syytetään 39 taposta


Summary: Lentoveroa ajava kansalaisaloite etenee eduskunnan käsittelyyn. Vero-oikeuden emeritusprofessori pitää ehdotettua tasoa liian matalana.

Janne Kilpinen  oli haaveillut pitkään lentävänsä Vancouveriin tapaamaan sukulaisiaan, ja vuoden alussa hän viimein toteutti suunnitelmansa. Matkan ilmastopäästöjen kompensoinnista lähti lopulta liikkeelle ajatus siitä, että kaikkien pitäisi maksaa lentämisestä veroa.
 – Etsin kompensaatiomahdollisuuksia päästöille ja löysinkin jotain, mutta se oli kovin epätyydyttävää. Ne, jotka näitä päästöjä kompensoivat, lentävät muutenkin vähemmän kuin muut, enkä usko, että se on kovin tuloksekasta, Kilpinen kertaa ajatuksiaan.
 Janne Kilpisen alulle panema kansalaisaloite lentoverosta käsitellään eduskunnassa. Kristiina Lehto / Yle
 Hän päätyi laittamaan alulle lentoveroa vaativan kansalaisaloitteen, joka  saavutti vaaditun 50 000 allekirjoituksen rajan torstai-iltana . Aloite siis etenee eduskunnan käsittelyyn.
 Kilpisen mukaan suomalaiset pystyvät parhaiten vaikuttamaan suomalaisten päästöihin.
 – Muiden osoittelemisella ei kovin pitkälle päästä. Eduskunta on tehnyt kunnianhimoiset päästövähennystavoitteet, mutta keinot, joilla niihin päästään, eivät ole selkiytyneet. Tässä olisi konkreettinen keino, josta voitaisiin aloittaa.
 Matkustaja: "Lentäminen on turhan halpaa"
 Helsinki-Vantaalla ajatusta ei ainakaan suoralta kädeltä tyrmätä – päinvastoin. Lontooseen lähdössä ollut  Oona Salonen  toteaa lentävänsä liikaa ja lentämisen olevan turhan halpaa.
 – En ole vielä ainakaan itse maksanut kompensaatiota. Lentovero olisi parempi, koska silloin vastuu olisi jaettu tasaisesti kaikille eikä vain omantunnon mukaan.
 Samaa mieltä on Ylen haastattelema  Vesa Sorjonen :
 – Juuri toissa iltana mietin, että kyllä jonkinlainen pieni vero varmasti olisi paikallaan. Lentoliikenne on yksi suurimpia ilmaston kuormittajia, Sorjonen sanoo Helsinki-Vantaan lentoasemalla.
 Kansalaisaloitteessa lentoveron suuruudeksi esitetään kolmesta kolmeenkymmeneen euroa. Salonen olisi valmis maksamaan enemmänkin.
 – Nyt menopaluu Lontooseen oli 160 euroa, niin kyllä se voisi olla kaksisataa tai sitä luokkaa, hän pohtii.
 – Riippuu tietysti, kuinka pitkälle ollaan menossa. Jos lähelle, niin pienempi. Jos mennään lomamatkalle vaikka Balille, niin isompi, laskeskelee puolestaan Sorjonen.
 Joonas Takkinen  sen sijaan pitää lentoveroa liian yksittäisenä toimenpiteenä. Hänen mukaansa ilmastonmuutosta pitäisi ajatella laajemmin.
 – Ratkaiseeko lentovero sitten ongelman, varsinkaan, jos me teemme sen yksin?
 Lentoveroa kannatettiin myös jokaperjantaisessa ilmastomielenosoituksessa Eduskuntatalolla. Kuva tältä päivältä. Kristiina Lehto / Yle
 Emeritusprofessori uskoo aloitteen mahdollisuuksiin
 Vastaava lentovero on jo käytössä Ruotsissa, Britanniassa, Ranskassa ja Saksassa.
 Tällä hetkellä lentopolttoaineista ei makseta lainkaan veroja. Arvonlisäveroa Suomi perii ainoastaan kotimaan lentolipuista.
 – Lentäminen on saanut olla verotauolla 20 vuotta, ja nyt kun lentämisen määrä ja hiilipäästöt lisääntyvät tilaneteessa, jossa niiden pitäisi vähentyä, tällainen verotauko on mahdollisimman huono ajatus, Janne Kilpinen lataa.
 Vero-oikeuden emeritusprofessorin  Esko Linnakankaan  mielestä lentäminen on selvästi aliverotettua, mikäli vertaa muihin liikennemuotoihin.
 Hän on tutkinut lentoveron vaikutuksia ja oikeudellisia mahdollisuuksia. Linnakankaan mukaan korkeintaan 30 euron lisämaksu lentolipun päälle on liian vähän, jotta se vähentäisi lentämistä merkittävästi.
 Tehokkaimpia olisivat hänen mukaansa polttoaineisiin liittyvät verot, mutta kansainväliset sopimukset estävät ne tällä hetkellä.
 – Tämä [lentovero] on oikeastaan melkein ainoa mahdollisuus. Kaikkiin muihin vaihtoehtoihin liittyy niin paljon esteitä. Oleellista on, että saadaan tällainen järjestelmä luotua ja verotasoa vähitellen nostettua ja levitettyä tämä laajasti maailmalle, Linnakangas sanoo.
 Paljonko lentoliikenne saastuttaa? Lentoliikenteen hiilidioksidipäästöt ovat globaalisti  noin kahdesta kolmeen prosenttia  kaikista ihmisen aiheuttamista päästöistä. Jos huomioidaan myös muut lentoliikenteen ilmakehän kuumenemiseen vaikuttavat tekijät, päästöjen osuus on globaalisti noin neljä prosenttia. Vaikka osuus on muihin sektoreihin verrattuna vielä suhteellisen pieni, ennusteiden mukaan lentoliikenne kaksinkertaistuu vuoteen 2037 mennessä. Jotta ilmaston lämpeneminen voitaisiin rajoittaa 1,5 asteeseen, globaalien ilmastopäästöjen olisi vähennyttävä kaikilla sektoreilla noin puoleen vuoteen 2030 mennessä. Energiantuotannossa ja liikenteessä yksi keino on verottaa erilaisia polttoaineita esimerkiksi hiilisisällön mukaan. Lentoveron sijaan – ja lisäksi – tarvitaan myös muita keinoja lentoliikenteen päästöjen vähentämiseen.
 Euroopan unionin laajuinen lentovero vaatisi Linnakankaan mukaan jäsenvaltioiden yksimielisen päätöksen, minkä saavuttamista hän pitää epätodennäköisenä. Suomessa hän kuitenkin uskoo kansalaisaloitteen mahdollisuuksiin.
 – Tällähän on aika tavalla poliittista kannatusta oikeastaan kaikissakin puolueissa. Puolueissa on eroja, mutta uskon kyllä tämän mahdollisuuteen.
 Vihreät ja vasemmistoliitto kannattavat
 Hallitusohjelmassa lukee, että Suomi tukee päästökaupan laajentamista kaikkiin lentoliikenteen ilmastoon vaikuttaviin päästöihin ja vaihtoehtoisesti voidaan selvittää myös lentopolttoaineen veron tai lentomaksun käyttöönottamista EU:n laajuisesti tai globaalisti.
 Eduskuntaryhmistä ainoastaan  vihreät ja vasemmistoliitto ovat kannattaneet suomalaista lentoveroa . Vihreiden eduskuntaryhmän puheenjohtajan  Emma Karin  mielestä on outoa, että junamatkasta Lappiin joutuu tällä hetkellä maksamaan enemmän veroa kuin lennosta Etelä-Amerikkaan.
 – Mielestäni kotimainen lentovero on ensiaskel kohti kansainvälistä, esimerkiksi EU:n laajuista lentoverojärjestelmää, ei suinkaan kansainvälistä lentoveroa poissulkeva asia, Kari toteaa Ylelle.
 Vasemmistoliiton eduskuntaryhmän puheenjohtajan  Paavo Arhinmäen  mukaan lentoverolla voidaan ohjata ilmastonmuutoksen kustannuksia erityisesti suurituloisille, paljon lentäville ja kannustaa logistiikassa vähäpäästöisempiin kuljetusmuotoihin.
 – Suurin osa suomalaisten lentomatkoista on lomamatkoja, eikä lähtökohtaisesti kenenkään ihmis- ja perusoikeuksien toteutuminen ole kiinni lentolipun hinnasta.
 "Suomen pitää vaikuttaa kansainvälisiin sopimuksiin"
 Muut puolueet kritisoivat erityisesti lentoveron alueellisuutta. Veroa vastustavat eduskuntaryhmät pitävät esimerkiksi globaalia päästökauppaa ja teknologian kehityksen tukemista tehokkaampina keinoina kuin lentoveroa.
 – Uskon, että se [kansalaisaloite] saa eduskunnassa aikaan pohdintaa ja keskustelua, mutta ensisijainen tavoite tulee olla nimenomaan se, että Suomi vaikuttaa omalta osaltaan kansainvälisiin sopimuksiin, sanoo kristillisdemokraattien eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Päivi Räsänen .
 Finnairin lisääntynyt Aasian liikenne on  lisännyt lentoyhtiön päästöjä  merkittävästi. Perussuomalaisten eduskuntaryhmän puheenjohtajan  Ville Tavion  mukaan kohtuuttomilla ilmastotavoitteilla haitataankin suomalaisten yritysten kilpailukykyä.
 Hänen mukaansa Helsinki-Vantaan hyvää kehitystä ei saisi torpata.
 – Lentovero on päästöjen vähentäjänä tehoton, ellei se vähennä lentomatkailua. Tämä merkitsee, että lentoveron tulisi olla melko korkea ja vähentää lentoyhtiöiden kuten Finnairin asiakasmääriä.
 Perussuomalaisten mukaan hiilidioksidipäästöjä tulisikin vähentää siellä, missä ne suurimmaksi osaksi tehdään, kuten Kiinassa.
 Myöskään Janne Kilpinen ei usko pelkän lentoveron riittävän, vaikka sellainen kansalaisaloitteen lopputuloksena saataisiinkin.
 – Olisi houkuttelevaa ajatella, että Suomi on harvaan asuttu pieni maa, jonka päästöillä ei ole väliä, mutta se ei pidä paikkaansa. Suomalaisilla on todella isot hiilipäästöt globaalisti henkeä kohti. Meidän tulee vähentää päästöjä lämmittämisestä, sähköntuotannosta, tieliikenteestä, laivaliikenteestä, lentoliikenteestä ja teollisuudesta.
 Lue seuraavaksi:
 Huima loppukiri: Kansalaisaloite lentoverosta ylitti vaaditut 50 000 allekirjoitusta – etenee eduskunnan käsittelyyn

Eduskunta päättää, kasvaako lentolippusi loppusumma jopa 30 euroa ilmastosyistä – Professori: "Lentovero oikeastaan ainoa mahdollisuus"


Summary: Muista paikallisista matkailuyrityksistä ainakin yksi jatkaa käyntejään Ukonsaarelle entiseen tapaan.

Yle uutisoi torstaina , että Inarin yhtä tärkeintä matkailukohdetta, inarinsaamelaisille pyhää Ukonsaarta Inarijärvellä, ehdotetaan kokonaan rauhoitettavaksi.
 Nyt paikalla pääoperoijana toimiva matkailuyritys "Visit Inari – Safaris & Accomodation" on aiheesta syntyneen keskustelun myötä päättänyt lopettaa saareen rantautumisen. Yritys on ollut toiminnan pääoperoijana vuodesta 2003 ja risteilyjä saarelle on tehty jo 1970-luvulta asti.
 Inarijärvelle järjestettyihin risteilyihin on sisältynyt sään salliessa rantautuminen Ukonsaarelle. Asiakkaille on yrityksen mukaan myös kerrottu tietoa saaresta ja sen merkityksestä alueen kulttuurille.
 – Asiasta käytyjen keskusteluiden ja kannanottojen pohjalta olemme tehneet päätöksen siitä, että Ukonsaarelle ei jalkauduta enää risteilyiden eikä muidenkaan ohjelmien aikana, Visit Inari tiedottaa.
 Väitöskirjatutkija ja arkeologi  Eeva-Kristiina Harlin  sekä metsäekologi  Inka Musta  nostivat aiheen keskusteluun kuluneella viikolla  Helsingin Sanomien mielipidekirjoituksessaan.
 "Haluamme kehittyä kestävästi kohti tulevaisuutta"
 Australiassa suljettiin vastikään tunnettu turistikohde , Australian alkuperäiskansalle pyhä Uluru-kivimuodostelma. Tämä sai aikaan keskustelun Ukonsaaresta, vaikka aiheesta on puhuttu jo 2000-luvun alusta lähtien. Esimerkiksi väitöskirjatutkija ja arkeologi Eeva-Kristiina Harlin ehdotti saaren täydellistä rauhoittamista jo vuonna 2007.
 Inarissa sijaitseva Ukonsaari, inarinsaameksi Äijih, on tunnetuin saamelaisten pyhä paikka Suomessa. Arkeologisissa tutkimuksissa Ukonsaarelta on löydetty muun muassa uhrieläinten luita, sarvia sekä metalliesineitä. Ukonsaari on tutkimusten mukaan ollut rituaalisessa käytössä viimeistään 1300-luvulta lähtien.
 Pyhä kalliosaari kiehtoo myös ulkomailla asti. Ukonsaari on ollut ehdolla UNESCO:n maailmanperintökohteeksi. Uutissivusto CNN taas listasi lokakuun alussa  Inarijärven yhdeksi kauneimmista paikoista Euroopassa .
 Visit Inarista kerrotaan, että he haluavat toiminnallaan toimia tiennäyttäjänä sille, että paikallisväestöä ja paikallista alkuperäiskulttuuria voidaan kuunnella sekä kunnioittaa ilman kieltoja tai viranomaisten tekemiä asetuksia.
 – Haluamme näin olla esimerkkinä myös muille matkailualan toimijoille, jotta yhdessä toimialana voimme kehittyä kestävästi kohti tulevaisuutta, niin ekologisesti, kulttuurillisesti kuin sosiaalisestikin, kertoo yritys tiedotteessaan.
 Yritys jatkaa risteilyjä saaren alueella, mutta haluaisi niidenkin puitteissa aloittaa yhteistyön saamelaismuseo Siidan kanssa. He toivovat risteilyistä informatiivisempia, jotta ihmiset saisivat tietoa saaren historiasta.
 Ainakin yksi yritys jatkaa toimiaan entiseen tapaan
 Yle Saame selvitti myös muiden Inari-Saariselkä-matkailualueen ohjelmantarjoajien ajatuksia Ukonsaaren rauhoittamisesta turismilta.
 Aurora Village Ivalo -yritys kertoo järjestäneensä retkiä saareen kahdesti, mutta se ei todennäköisesti enää tulevaisuudessa jatka palvelua. Yle Sápmin tietojen mukaan Lapland Safaris ja Wilderness Hotel -yritykset ovat ohjanneet turistejaan Visit Inarin järjestämille risteilyille.
 Luontoloma Pro-Safaris on järjestänyt retkiä saareen satunnaisesti, kertoo omistaja  Teuvo Katajamaa . Yritys ei kuitenkaan vielä ole päättänyt muuttaa palveluitaan.
 – Tämä ei tule vaikuttamaan meidän toimiimme, ne jatkuvat toistaseksi samalla tavalla, Katajamaa toteaa.

Ensin Australian Uluru, nyt Inarin Ukonsaari – paikallinen matkailuyritys ei enää rantaudu saamelaisten pyhälle saarelle