Summary: Aamujen myöhentäminen aiheuttaa koulupäivän venymisen pidemmälle iltapäivään. Esimerkiksi tämän takia monien lasten ja nuorten toive myöhemmistä aamuista ei toteudu kaikissa kouluissa.

Kuudesluokkalaisella  Evert Pussisella  on tuikkivat nappisilmät ja punaiset posket. Kahdeksanaamut eivät silti tunnu kovin hyviltä.
 – Aika paljon kivempi ajatus, että koulu alkaisi myöhemmin ja saisi nukkua just vähän pidempään. Silloin minulla on paljon levänneempi olo ja jaksan keskittyä paljon paremmin, hän sanoo.
 Emil Ahopelto  on ollut illalla jääkiekkotreeneissä ja aamun ruotsintunnit väsyttävät.
 – Jos on ollut treenit, kuten minulla oli eilen, niin saattaa olla vaikeaa herätä näihin kahdeksan aamuihin. Minua väsyttää aina nämä ruotsin kaksoistunnit ensimmäisenä aamulla, sanoo Tehtaankadun ala-astetta käyvä Ahopelto.
 Tehtaankadun ala-asteella koulu alkaa nyt aikaisintaan varttia yli kahdeksan, eikä rehtorin mukaan kouluaamuja olla myöhentämässä ensi syksynä.
 Tehtaankadun kutosluokkalaiset ovat kolkuttelemassa murrosiän portteja ja aamu-unisuus saattaa osittain selittyä unirytmin myöhäistymisellä.
 Katarina Pettersonista  tuntuisi hyvältä, jos koulupäivät alkaisivat yläasteella myöhemmin.
 – Aika hyvältä, ei ainakaan väsyttäisi, sanoo Petterson.
 Lasten toiveet saattavat toteutua ja koulu saattaa alkaa heillä myöhemmin ensi syksynä: noin 60 prosenttia Ylen kyselyyn vastanneista helsinkiläisistä yläkoulujen tai lukioiden rehtoreista pitää todennäköisenä sitä, että heidän johtamansa koulu alkaa ensi syksynä aikaisintaan puoli yhdeksältä  Helsingin kaupungin suositusten mukaisesti .
 Yle Uutiset lähetti sähköpostikyselyn kaikille helsinkiläisille suomenkielisten yläkoulujen ja lukioiden rehtoreille. Vaikka Helsingin kasvatus- ja koulutuslautakunnan suositus koulujen alkamisajankohdan myöhentämisestä koskeekin vain yläkouluja ja lukioita, kysyimme asiaa myös alakolujen rehtoreilta. Vastauksia tuli yhteensä noin kuusikymmentä.
 Kaupunki on perustellut suositustaan murrosikäisten unirytmin myöhäistymisellä, mistä seuraa se, että nuorten on vaikeaa nousta aamulla ja jos he saavat nukkua pidempään, he jaksavat paremmin koko koulupäivän.
 Ylen kyselyyn vastanneiden yläkoulujen ja lukioiden rehtoreista 60 prosenttia uskoo, että heidän koulunsa alkavat kaupungin suositusten mukaisesti puoli yhdeksältä. Useimmissa kouluissa aamut alkavat tällä hetkellä aiemmin.
 Iltapäivisin on kiire harrastuksiin, joillakin lukiolaisilla töihinkin
 Haagan peruskoulussa kellot kutsuvat yläkoululaiset jo nyt aikaisintaan puoli yhdeksältä kouluun.
 – Tarvittiin pientä lukujärjestyssäätöä. Välitunti lyheni puolesta tunnista viiteentoista minuuttiin. Huoltajat ovat jo kommentoineet, että muutos on ollut positiivinen. Teinien on vaikea herätä aamuisin, se on tieteellinen tosiasia, sanoo Haagan peruskolun rehtori  Matti Koivusalo.
 Kuitenkin vain 60 prosenttia Yle Uutisten sähköpostikyselyyn vastanneista yläkoulujen ja lukoiden rehtoreista uskoi, että ensi syksynä heidän koulussaan koulupäivät alkaisivat vasta puoli yhdeksältä. Miksi kaikki eivät ole valmiita noudattamaan suositusta?
 Rehtoreiden vastauksissa toistuu sama ongelma: Jos koulu alkaisi vasta puoli yhdeksältä, koulupäivät venyisivät iltapäivällä liian pitkiksi. Esimerkiksi Ressun lukiossa tunnit päättyisivät vasta varttia yli neljä ja muiden lukioiden yhteistyönä järjestettävät kampuskurssit vasta viisi yli kuusi.
 Iltapäivisin oppilailla alkaa olla kiire harrastuksiin ja luokiolaisten pitää päästä myös töihin, kuten Helsingin Kuvataidelukion rehtori kirjoittaa.
 – Moni pitää tärkeänä, että koulupäivä päättyy ajoissa, jotta ehtii harrastuksiin. Välitunnitkin ovat tärkeitä, joten tällä tuntimäärällä voi olla vaikeaa ratkaista myöhäisempi kouluuntulo, kun samalla toivotaan varhaista päättymistä, kirjoittaa rehtori  Sari Tiitta  Alppilan lukiosta.
 – Pientä järjestelyä vaatii myös ruokailujen sovittaminen, kun suuressa koulussa pitää porrastaa ruokailu kolmeen osaan, hän jatkaa.
 Alppilan lukiossa koulun alkamisajankohtaa todennäköisesti kuitenkin aikaistetaan suosituksen mukaisesti ensi syksynä.
 Rehtoreiden vastauksista kävi ilmi, että oppilaita saattaa olla harrastusten takia pois iltapäivien tunneilta. Harrastukset saattavat myös olla toisella puolella kaupunkia, joten oppilaiden on lähdettävä aikaisin koulusta niihin. Jos koulu alkaisi myöhemmin, osa yläkoululaisista saattaisi jopa lopettaa harrastuksensa.
 Tehtaankadun koulun tytöt toivovat yläkoulussa myöhäisempiä aamuja. Kuvassa Katarina Petterson (vas.) ja Demi Moubarak Ronnie Holmberg / Yle
 "Ensin koulu, sitten harrastukset"
 Vesalan 900 oppilaan jättikoulussa on jo siirrytty myöhäisempiin aamuhin yläkoululaisten osalta.
 – Koulupäivän myöhäisempi aloitus vastaavasti siirtää lopetusaikaa myöhemmäksi ,rehtori  Juha Juvonen  Vesalan peruskoulusta kirjoittaa.
 Juvonen kertoo, että harrastusten kanssa koulu on kuitenkin tiukkana.
 – Ensin koulu, sitten harrastukset, rehtori jyrähtää.
 Rehtorin mukaan koulu tekee yhteistyötä lähellä sijaitsevien harrastusseurojen kanssa, jotta harrastusaikoja saadaan sovitettua kouluaikoihin.
 Juvonen sanoo, että yläkoululaisten jaksaminen on parantunut selvästi, kun koulupäivät alkavat myöhemmin. Vaikka kyseessä olisikin "henkinen vaikutus", se näkyy joka tapauksessa parempana jaksamisena.
 Joissakin kouluissa painitaan isojen tilaongelmien kanssa: koulunkäyntiä on pakko porrastaa ja kaikki tilat liikuntasaleja ja käsityöluokkia myöden ovat opetuskäytössä. Tällaisissa tapauksissa rehtorit pitävät mahdottomana myöhäistää koluaamuja suosituksesta huolimatta.
 Ylen kyselyyn vastanneiden alakoulujen rehtoreista vain 30 prosenttia uskoo, että heidän koulunsa alkavat jatkossa puoli yhdeksältä. Useimmissa kouluissa aamut alkavat ennen puolta kahdeksaa.  Ronnie Holmberg / Yle / AOP
 "Huoltajilla on tarve saada lapset 'hoitoon' noin kello kahdeksan"
 Ylen kyselyyn vastanneiden alakoulujen rehtoreiden kouluista 80 prosenttia alkaa tällä hetkellä aikaisemmin kuin puoli yhdeksältä. Vain 30 prosenttia rehtoreista uskoo, että kellot soisivat yhtään tämän myöhempään jatkossakaan.
 Suurimpana syynä aikaisiin aamuihin rehtorit pitävät sitä, että kaikista pienimmille – ja erityisesti heidän vanhemmilleen – sopii aloittaa koulu aikaisin.
 Jos koulu alkaisi paljon myöhemmin kuin kahdeksalta, niin aamupäivätoiminnan järjestäminen kävisi monessa koulussa vaikeaksi: jo nyt esimerkiksi Puotilan ala-asteella on aamupäivätoimintaan osallistujia kokonaisen luokallisen verran, sanoo rehtori  Tuomo Tommola.
 Ylen kyselyn avovastuksessa Tommola sanoo, että koulu ei voi alkaa myöhemmin, koska huoltajilla on tarve saada lapset "hoitoon" noin kello kahdeksan.
 Monen muunkin koulun rehtori toteaa vastauksessaan, että pienimmät koululaiset eivät ole itseohjautuvia, eivätkä osaa lähteä kouluun tyhjästä kodista ja siksi vanhemmat toivovat, että koulu alkaa aikaisin.
 Esimerkiksi Munkkiniemen ala-asteen rehtori  Heikki Eskola  pitää haasteena koulupäivien myöhemmässä aloittamisessa "huoltajien työmatkojen ja lasten kouluun tuomisen sovittelua". Jos koulu alkaisi myöhemmin, opettajat joutuisivat rehtorin mukaan taittamaan työmatkansa hieman ruuhkaisemmissa merkeissä.
 – Aloitamme kello 8.15 kuten tähänkin asti. Pienet oppilaat tulevat mielellään aikaisin kouluun, koska vanhemmat lähtevät töihin. Jos kaikilla pienillä alkaisi koulu kahdeksan aikoihin, ei tarvittaisi aamupäivätoimintaakaan, kirjoittaa Pihlajamäen ala-asteen rehtori  Susanna Saari.
 Pihlajämäen rehtori kertoo, että ainakin heidän koulunsa alueella useimmat vanhemmat menevät aikaisin töihin.
 Rehtorit: pienet koululaiset keskittyvät paremmin aamupäivän tunteina
 Pikkuiset koululaiset väsyvät helposti jo puolen päivän aikaan.
 – Erityisesti alkuopetuksen oppilaiden perheet toivovat mahdollisimman varhaisia aamuja. Aamutoiminnan järjestäminen koko ikäluokalle on aikamoinen haaste, kirjoittaa rehtori  Esa Tammi  Pohjois-Haagan ala-asteen koulusta.
 Moni alakoulun rehtori kirjoittaa, että jos koulut alkaisivat myöhemmin, päivät pitenisivät kohtuuttomasti iltapäivästä. Joissakin kouluissa monella kutosluokkalaisella kestää nyt jo koulu kolmeen ja se näkyy väsymyksenä, varsinkin perjantain viimeiset tunnit ovat oppimisen kannalta haastavia.
 Myös alakoulujen rehtorit mainitsivat iltapäivällä alkavat harrastukset yhdeksi hankaluudeksi, minkä takia koulupäiviä ei ole helppoa myöhäistää.
 Isommissa kouluissa koulupäivien aloittaminen myöhemmin vaatisi ison palapelin kokoamisen: kaikki oppituntien aikataulut pitäisi uusia ja tällä hetkellä monessa portaassa tapahtuva ruokailu jouduttaisiin myöhentämään.
 Emil Ahopeltoa väsyttää joskus aamun ruotsin tunneilla.  Ronnie Holmberg / Yle
 Suomenlinnassa ollaan edelläkävijöitä: koulu alkaa vasta kello 8.45
 Monissa alakouluissa on kuitenkin siirrytty aloittamaan koulu aikaisintaan varttia yli kahdeksan.
 Ylen kyselyyn vastanneista alakouluista 20 prosentilla aamu alkaa jo nyt nyt puoli yhdeksältä. Esimerkiksi Maatullin ala-asteellaaamujen myöhentäminen on rehtorin mukaan sujunut hyvin, vaikka joinakin päivinä koulu saattaa venyä iltapäivästä jopa puoli neljään. Vanhemmilta ei ole tullut valituksia.
 Pienessä Suomenlinnan koulussa ollaan kuitenkin edelläkävijöitä: kaikki alakoululaiset ovat tulleet tämän vuoden alusta lähtien kouluun vasta kello 8.45. Rehtori  Perttu Härkösen  mukaan muutaman ensimmäisten viikkojen kokemukset ovat olleet erinomaisia.
 Rehtorin mukaan osa oppilaista on hyvillään siitä, että aamuun ja yöuniin on tullut lisää aikaa.
 – Mielipiteitä on tietenkin puolesta ja vastaan.
 Rehtorin mukaan opettajat ovat kokeneet muutoksen positiivisena, koska aamulla on mahdollisuus suunnitella päivää, ennen kuin oppilaat ovat koulussa. Lisäksi teimme rakennemuutoksen, jossa saimme 30 minuutin välitunnin, kertoo Suomenlinnan ala-asteen rehtori.
 Pienimmille koululaisille Suomenlinnassa on jouduttu aloittamaan aamukerho.
 – Todella hyviä kokemuksia, rehtori kuitenkin tiivistää myöhäisestä koulunaloituksesta.
 Helsingin kaupunginvaltuusto käsittelee vielä kevään aikana kasvatus- ja koulutuslautakunnan suositusta kouluaamujen aloittamisajankohdasta.
 Lisää aiheesta:
 Lautakunta oli yksimielinen: suosittelee kahdeksan kouluaamuista luopumista Helsingissä - "Tämä on vahva viesti"
 Tampere myöhentää koulupäiviä: Näin se muuttaa yläkoululaisten ja opettajien arkea –  "Kahdeksalta kaikki suunnilleen nukkuu"
 Helsinki lykkäsi päätöstä kouluaamujen myöhäistämisestä – "Asia on paisunut massiiviseksi"
 Kahdeksan kouluaamuista luopuminen etenee Helsingissä: "Teini-ikäisille liian aikaisia"

"Aika paljon kivempi ajatus, että saisi nukkua vähän pidempään" sanoo kuudesluokkalainen Evert Pussinen – Ylen kysely: vain osa kouluista aikoo myöhentää aamuja


Summary: Toistuvat uutiset tietovuodoista ja väärinkäytöksistä ovat saaneet osan suomalaisista vähentämään digitaalisten palveluiden käyttöä, selviää Sitran teettämästä kyselystä.

Uutiset laajamittaisista tietovuodoista ovat saaneet suomalaiset rukkaamaan käyttämiensä digitaalisten palveluiden yksityisyysasetuksia, vähentämään palveluiden käyttöä tai jopa lopettamaan palveluiden käytön kokonaan.
 Tiedot selviävät Sitran marras-joulukuussa teettämästä kyselystä, jossa selvitettiin ihmisten suhtautumista digitaalisten palveluiden käyttöön ja heistä kertyvään tietoon. Vähemmistö suomalaisista sanoo, että tietovuodoilla ei ole ollut lainkaan vaikutusta palveluiden käyttöön.

 Tietovuodoilla viitataan esimerkiksi  Cambridge Analytica -skandaaliin , jossa miljoonien ihmisten yhteisöpalvelu Facebookille luovuttamia tietoja päätyi vaalikampanjakäyttöön. Tietoja käytettiin mainonnan kohdentamiseen muun muassa Brexit-kampanjan ja  Donald Trumpin  presidentinvaalikampanjan yhteydessä.
 Vielä Cambridge Analytica -skandaalin paljastumisen jälkeenkin Facebook on  kertonut  toistuvasti kymmeniä miljoonia ihmisiä koskevista tietomurroista, joissa hakkerit ovat hyödyntäneet palvelun haavoittuvuuksia.
 Tietoturvaan ja ihmisten henkilökohtaisiin tietoihin liittyvät asiat ovat olleet Suomessa pinnalla myös liikenteen turvallisuusvirasto Trafin  kuljettajatietopalveluun liittyvien ongelmien  takia.
 Toistuvat uutiset tietovuodoista ovat nakertaneet ihmisten luottamusta palveluntarjoajia kohtaan. Kyselyssä 43 prosenttia suomalaisista sanoo, että luottamuksen puute palveluntarjoajia kohtaan estää heitä käyttämästä digitaalisia palveluita. Erityisen skeptisiä ollaan 25–34-vuotiaiden, johtavassa asemassa olevien ja ylempien toimihenkilöiden joukossa.
 – Kyselystä selviää, että ihmiset haluavat enemmän läpinäkyvyyttä ja enemmän välineitä datan hallintaan. Datatalous on vielä niin alkutaipaleella, että yhteisiä pelisääntöjä vasta etsitään, sanoo Sitran asiantuntija  Riitta Vänskä .
 Ismo Pekkarinen / AOP
 Kyselyssä selvitettiin myös, millä ehdoilla suomalaiset olisivat valmiita luovuttamaan omia tietojaan palveluntarjoajille.
 Suomalaisista 45 prosenttia ei olisi valmis luovuttamaan henkilötietojaan palveluntarjoajalle millään ehdolla. Sen sijaan kulutukseen ja ostamiseen liittyvien tietojen luovuttamisessa ei olla yhtä tarkkoja. Näiden tietojen luovuttamista vastustaa vain 13 prosenttia vastaajista.
 Kantar TNS:n toteuttama kysely tehtiin Suomen lisäksi kolmessa Euroopan maassa: Hollannissa, Ranskassa ja Saksassa. Kaikissa maissa tulokset olivat samansuuntaisia. Epäluuloisuus palveluntarjoajia kohtaan korostui Saksassa.
 Tutkimus toteutettiin marras–joulukuussa 2018. Kohderyhmään kuuluneita 18–65-vuotiaita vastaajia oli jokaisesta maasta noin 2 000. Tulosten virhemarginaali on 2,2 prosenttiyksikköä suuntaansa.

Suomalaisten luottamus digitaalisiin palveluihin rapistunut tietovuotojen takia – omien tietojen pelätään päätyvän vääriin käsiin


Summary: Pelastuslaitosten työntekijät pääsevät pian käsiksi turvallisuusverkkoon, jossa kulkee arkaluonteista tietoa.

Suojelupoliisi selvittää useiden tuhansien työntekijöiden rikostaustat kaikissa Suomen 22 pelastuslaitoksessa, kertoo  sanomalehti Keskisuomalainen .
 Suurin osa selvityksistä tehdään tämän vuoden aikana ja ne koskevat ammattihenkilöstön lisäksi sopimuspalomiehiä ja vapaapalokuntalaisia.
 Pelastuslaitokset alkavat käyttää ensi vuoden alusta samaa, turvaluokiteltua tietoa sisältävää verkkoa, kuin poliisi, Puolustusvoimat, Rajavartiolaitos ja ministeriöt.
 Pelastuslaitokset tarvitsevat suojelupoliisin turvallisuusselvityksiä myös esimerkiksi palotarkastuksia varten. Arkaluonteista tietoa käsitellään sellaisissa palotarkastuksissa, joissa tarkastetaan yhteiskunnan kannalta tärkeitä kohteita, kuten Puolustusvoimien tai poliisin rakennuksia.
 Arkaluonteista materiaalia pääsevät tarkastelemaan vain suojelupoliisin turvallisuusselvityksen läpäisseet työntekijät.

KSML: Pelastuslaitosten työntekijöiden taustat Supon selvitettäviksi


Osa Fazerin Oulun leipomon työntekijöistä on marssinut vuorokaudeksi ulos työpaikaltaan vastustaakseen leipomon sulkemisaikeita.
 Puoliltaöin alkaneeseen mielenilmaukseen osallistuu noin 30 työntekijää.
 Fazer kertoi maanantaina aloittavansa kaikkia Oulun leipomon 83 työntekijää koskevat yt-neuvottelut. Yhtiö ilmoitti harkitsevansa Oulun leipomon sulkemista ja sen toimintojen siirtämistä muihin leipomoihinsa.
 Fazer perusteli asiaa sillä, että pakatun leivän kulutus on pienentynyt ja samaan aikaan kaupoissa leivottujen ja paistettujen tuotteiden suosio on kasvanut. Työntekijöiden edustajan mukaan Oulun leipomon sulkemiseen ei ole mitään syytä, koska se on hyvässä kunnossa ja Fazer Leipomoilla on takana paras vuosi pitkään aikaan.
 Fazerin leipomot sijaitsevat Vantaalla, Lahdessa, Lappeenrannassa ja Oulussa. Lisäksi Fazerilla on 64 päivittäistavarakauppojen sisällä toimivaa myymäläleipomoa, joissa leipurit leipovat joka päivä. Fazer Leipomot työllistää Suomessa yhteensä noin 1600 henkilöä.

Fazerin leipomon työntekijöillä ulosmarssi Oulussa


Summary: Muurikiista ja kiistasta aiheutunut hallinnon sulku uhkaavat Yhdysvaltain presidentin vuotuista puhetta kansakunnalle.

Yhdysvalloissa demokraatit ovat pyytäneet presidentti  Donald Trumpia  perumaan vuotuisen puheensa kongressille, koska presidentin turvallisuutta ei voida taata liittovaltion hallinnon sulun takia.
 Trumpin on määrä pitää kansakunnan tilaa luotaavan puheensa 29. tammikuuta.
 Yhdysvaltain edustajainhuoneen puheenjohtaja  Nancy Pelosi  on kehottanut presidenttiä lykkäämään päivämäärää siihen asti, kunnes hallinto on auennut uudelleen. Pelosi kertoi asiasta Trumpille osoitetussa kirjeessä.
 Myöhemmin keskiviikkona, tavattuaan demokraattipuolueensa muita johtajia, Pelosi esitti, että presidentti voi ilmaista ajatuksensa kansakunnan tilasta joko kirjeitse kongressille tai pitää halutessaan puheen Valkoisen talon virkahuoneesta.
 Demokraattijohtaja perustelee erikoista kehotustaan sillä, että presidentin turvallisuudesta vastaavat Yhdysvaltain salainen palvelu sekä kotimaan turvallisuudesta vastaava virasto kärsivät hallinnon sulusta. Työntekijöiden lomautusten takia presidentin turvallisuutta ei voida taata edustajainhuoneessa, jossa presidentti pitäisi puheensa.
 Yhdysvaltalaismedioissa arvioidaankin nyt , että kyseessä on demokraattien keino painostaa presidenttiä avaamaan liittovaltion hallinnon virastot.
 Valkoinen talo ei ole toistaiseksi vastannut julkisesti Pelosin ehdotuksiin.
 Yhdysvaltain presidentti on pitänyt perustuslakiin kuuluvan Kansakunnan tila –puheensa perinteisesti tammikuussa. Presidentti ei kuitenkaan voi saapua edustajainhuoneeseen ilman edustajien erillistä kutsua.
 Yhdysvaltain liittovaltion hallinnon osoittainen sulku alkoi 22. joulukuuta. Presidentti Donald Trump ja demokraatit ovat erimielisiä Meksikon rajalle suunnitellun muurin rahoituksesta. Trump vaatii 5,7 miljardin dollarin summaa rajamuuriaan varten, mutta demokraatit eivät halua sitä myöntää.
 Trump hyväksyi lakiesityksen palkoista
 Yhdysvalloissa hallinnon osittaisen sulun takia ilman palkkaa jääneille työntekijöille kompensoidaan tulojen menetykset.
 Valkoinen talo kertoi presidentti Donald Trumpin hyväksyneen lakiesityksen asiasta.  Asiasta uutisoi muun muassa CNN .
 Rahat maksetaan takaisin hallinnon sulun päätyttyä, mutta vielä ei ole mitään tietoa siitä, milloin hallinnon rahahanat avataan ja sulku päättyy.
 Hallinnon sulun takia yli 800 000 liittovaltion työntekijää on jäänyt ilman palkkaa.

Trumpin puhe kansakunnalle vaarassa – ei kutsua edustajainhuoneeseen


Summary: Britannian pääministeri Theresa May odottaa työväenpuoluetta mukaan brexit-keskusteluihin.

Britannian pääministeri  Theresa May  vakuuttaa jatkavansa edelleen työtä Britannian EU-eron toteuttamiseksi.
 Hänkommentoi brexit-umpisolmua virka-asuntonsa edustalla myöhään keskiviikkoiltana sen jälkeen, kun hallitus selvisi parlamentin alahuoneen luottamusäänestyksestä.
 Pääministeri kertoi tavanneensa keskiviikkoiltana SNP:n, liberaalidemokraattien sekä Plaid Cymru-puolueen johtajien kanssa, mutta joukosta loisti poissaolollaan työväenpuolueen johtaja  Jeremy Corbyn .
 Keskustelut hallituksen ja parlamentin edustajien kanssa jatkuvat tänään torstaina. May ilmaisi olevansa pettynyt siihen, ettei työväenpuolue ole toistaiseksi ilmoittautunut mukaan neuvotteluihin.
 – Mutta ovemme pysyy auki, May lupasi.
 Työväenpuolueen johtaja Corbyn on halunnut, että neuvottelujen lähtökohtana tulisi olla, että Britannia ei eroa EU:sta ilman erosopimusta.
 Puheessaan May sanoi pitävänsä velvollisuutenaan saattaa EU-ero loppuun ja vakuutti tekevänsä sen. Hän kehotti Britannian parlamenttia työskentelemään yhdessä brexitin onnistumiseksi.
 – On aika laittaa syrjään oma etu, pääministeri sanoi.
 – Olemme nähneet, mitä parlamentti ei halua. Nyt meidän täytyy kaikkien tehdä rakentavaa yhteistyötä ja selvittää, mitä parlamentti haluaa.
 Britannian pääministeri Theresa May voitti keskiviikkona  parlamentin luottamusäänestyksen äänin 325-306 . Tiistaina  Britannian parlamentti hylkäsi  Mayn EU-erosopimuksen murskaluvuin 432–202.
 Britannia jättää EU:n näillä näkymin 29. maaliskuuta.
 Lue myös:
 Sipilä Mayn EU-erosopimuksen kaatumisesta: "Kyllä tämä nyt näyttää aika pahalta"
 Brittiparlamentin tyrmäys mietityttää EU:ssa: Sopimukseton brexit lähempänä kuin koskaan
 Analyysi: Theresa May tuskin kaatuu EU-erosopimuksen rökäletappioon – Britannian taloudelle voi silti käydä huonosti

Pääministeri May vannoo vievänsä brexitin maaliin: "Nyt on selvitettävä, mitä parlamentti haluaa"


Summary: Hotelliin tehdyn hyökkäyksen tekijäksi on ilmoittautunut somalialainen äärijärjestö al-Shabaab, mutta Kenian viranomaiset eivät ole ottaneet toistaiseksi kantaa järjestön väitteeseen.

Kenian pääkaupungissa Nairobissa tiistaina tapahtuneessa hotelli-iskussa on kuollut ainakin 21 ihmistä, vahvistaa Kenian hallitus. Lisäksi viisi iskun tekijäksi epäiltyä on saanut surmansa.
 Paikallisen Punaisen Ristin mukaan iskun jäljiltä 19 ihmistä on yhä kateissa. Lisäksi sairaaloihin on viety noin 30 loukkaantunutta.
 Ilmeisesti somalialaisen äärijärjestön tekemä hyökkäys alkoi tiistaina iltapäivällä, kun ylellisen DusitD2-hotellin ja toimistokompleksin pysäköintipaikalla räjähti. Lisäksi hotellin aulaan tehtiin itsemurhaisku.
 Tämän jälkeen ainakin neljä aseistautunutta miestä hyökkäsi rakennukseen. Hyökkääjien ja poliisin välillä käytiin tulitaisteluja vielä keskiviikkonakin. Kaikkiaan hotelli-iskusta käynnistynyt turvallisuusoperaatio kesti 19 tuntia.
 Iskun tekijäksi on ilmoittautunut somalialainen äärijärjestö al-Shabaab, mutta Kenian viranomaiset eivät ole ottaneet toistaiseksi kantaa järjestön väitteeseen.
 Kenian presidentti  Uhuru Kenyatta  kertoi keskiviikkona, että hotellin piiritys päättyi viiden jihadistin eliminointiin.
 Lue lisää:
 Kenian presidentti: Kaikki terroristit on surmattu, iskussa kuoli 14 ihmistä – Tämä Nairobin hotelli-iskusta tiedetään nyt

Kenian hotelli-iskussa jo 21 kuollutta – lähes saman verran on vielä kateissa


Summary: Hirsimäen päiväkodissa ei ole turhia kieltoja. Palkitussa päiväkodissa lapset ideoivat itse liikkumistaan.

Hämeenlinnassa sijaitsevan Hirsimäen päiväkodin käytävällä juoksee kymmenen lapsen joukko. Juostessaan he ohittavat ruokalan tuolit ja pöydät, kurvaavat tiukasta mutkasta kohti pitkää suoraa ja jatkavat hyppäämällä pehmeiden tyynyjen yli kohti seuraavaa kierrosta.
 – Täällä saa juosta taloa ympäri niin monta kertaa kuin haluaa. Mä meen kolmekymmentä kertaa aika usein, kertoo kuusivuotias  Noona
 – Meillä on periaatteessa vain yksi sääntö. Ei saa kiivetä tuolille eikä pöydälle likaisilla tossuilla. Pianoa ei saa itse avata koska siinä voi jäädä sormet väliin, Noona vielä muistuttaa ennen kuin jatkaa juoksuaan.
 Päiväkodin käytävät ovat vapaasti lasten käytössä. Hirsimäen johtava ajatus on sallivuus. Jari Pussinen / Yle
 Sallivuus kasvattaa lasten itseluottamusta
 Hirsimäessä keskeisenä ajatuksena on sallivuus ja lasten vapaa leikki. Päiväkodissa on purettu aikuislähtöistä toimintaa ja mietitään mitä asioita on oikeasti tarpeen kieltää.
 Henkilökunnalta se vaatii totuttujen toimintamallien kyseenalaistamista, kertoo hankekoordinaattorina työskentelevä  Joni Virtanen .
 – Itsereflektointi on tärkeää. Jokaisen ei –sanan jälkeen on hyvä pysähtyä miettimään mikä siihen oli syynä. Oliko se tässä tilanteessa tarpeellista vai olinko esteenä lasten ideoille. Meillä varhaiskasvattajilla pitää olla rohkeutta ja uskallusta purkaa itse luomiamme sääntöjä ja normeja, joita päiväkotimaailmassa vielä paljon on.
 Liikuntatuokioiden sijaan arjen liikkumista
 Virtanen puhuu liikunnan sijaan liikkumisesta. Hirsimäen päiväkodissakin on ohjattuja liikuntatuokioita mutta suurin osa lasten päivästä täyttyy omatoimisesta liikkumisesta. Päiväkodin sisätiloja on muokattu tähän tarkoitukseen sopivaksi.
 Huonekaluja voi siirrellä ja pienissä tiloissa käytetään hyväksi huoneen eri tasoja. Käytävillä on köysiä ja renkaita ja lattoille on teipattu hyppimiseen ja tasapainoiluun houkuttelevia tarroja.
 Liikuntavälineet ovat samalla tavalla lasten saatavilla kuin pelit, lelut ja tehtäväkirjatkin.
 Päiväkodin arjessa istutaan liikaa
 Joni Virtanen kertoo huolestuneena, että lapsen päivästä suuri osa voi mennä istumiseen jos tähän ei kiinnitetä huomiota.
 – Ulkoilussakin suuri osa voi kulua terassilla muun ryhmän saapumista odotellessa, ja sitten siirrytäänkin jo syömään ja päivälevolle. Liikkumiseen ei jää mahdollisuutta.
 – Meillä ei ole liikuntasalissa erikseen ryhmien vuoroja, vaan ovet ovat auki kaikille halukkaille. Tila on jaettu pelikenttään ja vapaan liikkumisen tilaan ja lapset vaihtavat toimintaa oman halunsa mukaisesti. Henkilökunta liikkuu tiloihin lasten mukaan ja aikuiset auttavat toisiaan, Virtanen kertoo.
 Vatsalaudat ovat Hirsimäen päiväkodin uusin hankinta. Jari Pussinen / Yle
 Lasten raati suunnittelee yhteisiä tapahtumia
 Päiväkodissa kokoontuu kuukausittain lasten raati, jossa on mukana yksi edustaja jokaisesta ryhmästä.
 Raati suunnittelee yhdessä koko päiväkodin yhteisiä tapahtumia. Aikuiset eivät tyrmää lasten ideoita, vaan työstävät niitä eteenpäin. Nyt työn alla on sählyturnaus.
 Esikoululaiset  Luka  ja  Elmo  toivovat turnaukseen katsomoa ja kenttäkuulutuksia. Myös kahvilaa ehdotetaan ja ohjaajat kirjaavat senkin ylös.
 Elmo muistelee yhä viime vuoden tähtihetkeään kun kaksi hämeenlinnan pallokerhon liigakiekkoilijaa kävi pelaamassa sählyä lasten kanssa.
 – Mä pelasin  Joonas Lehtivuoren  joukkueessa mutta  Ukko-Pekka Luukkosen  joukkue voitti, Elmo kertoo ja hymyilee leveästi.
 Raadin jälkeen päiväkodin arki jatkuu normaalisti. Liikuntasalin kenttä täyttyy sählyn pelaajista. 4-vuotias Verneri tulee mukaan kentälle tuomariksi. Salin ulkopuolella juoksuralli jatkuu taas uusin juoksijoin.
 Hirsimäen päiväkoti palkittiin Ilo kasvaa liikkuen –varhaiskasvatusyksikkönä 2018.

Likaisilla tossuilla ei saa nousta pöydälle - muita sääntöjä tässä päiväkodissa ei juuri olekaan


Summary: Puolustusministeriö vaatii parempaa tiedonkulkua ja harkitsee lakimuutoksia väärinkäytösten tutkimiseen.  Uusi ilmavoimien komentaja nimitettäneen perjantaina, tehtävä alkaa huhtikuussa.

Puolustusministeriö sai pääesikunnalta tänään selvityksen, miten tiedonkulku Lemmenjoen majan rikosepäilystä eteni puolustusvoimissa.
 Syyskuussa 2017 Karjalan lennoston vapaaehtoisessa kertausharjoituksessa lennoston silloisen komentaja epäillään käyttäytyneen asiattomasti.  Valtakunnansyyttäjänvirasto on nostanut syytteet  kertausharjoitusten tapahtumista ilmavoimien komentajaa sekä Karjalan lennoston entistä komentajaa vastaan.
 Selvityksessä pääesikunta kertoi, missä järjestyksessä ja kuinka ripeästi kukin on tarttunut epäiltyihin väärinkäytöksiin.
 Lemmenjoella ilmavoimien Lapin majalla oli menossa vapaaehtoinen harjoitus, jossa oli paikalla pohjoiskarjalaisia johtajia ja päättäjiä. Tapahtumien kulkua selvitellään oikeudessa.
 Puolustusministeriön mielestä tämä ei kuulosta harjoittelulta.
 – Täytyy olla selvä raja sotilaskoulutuksen ja sidosryhmäyhteistyön välillä, puolustusministeri  Jussi Niinistö  (sin.) sanoo.
 Suhdetoimintaa vai tosi harjoittelua
 Niinistön mukaan hänen saamiensa ja julkisuudessa olleiden tietojen perusteella Lemmenjoella vaikuttaa olleen kyse enemmänkin sidosryhmäyhteistyöstä.
 Miten Lemmenjoen rikosepäily eteni? 2017 syyskuu: Karjalan lennoston Lemmenjoen vapaaehtoinen harjoitus 2017 syyskuu: puolustusvoimien komentaja kuulee asiasta suullisesti 2017 joulukuu: ilmavoimien komentaja tekee tutkintapyynnön Karjalan lennoston komentajasta 2018 helmikuu: Karjalan lennoston komentaja siirretään pois komentajan tehtävästä 2018 kesäkuu: ilmavoimien komentajan käynnistämä tutkinta lennoston komentajasta valmistuu 11.6. ja lähtee syyttäjälle 15.6. 2018 kesäkuu: puolustusvoimien komentaja käynnistää esitutkinnan ilmavoimien komentajasta 15.6. jälkeen esitutkinta-aineiston perusteella 2018 marraskuu: esitutkinta ilmavoimien komentajasta valmistuu 19.11. ja se toimitetaan syyttäjälle 22.11. 2019 tammikuu: valtakunnansyyttäjä nostaa syytteet 9.1.2019 2019 tammikuu: valtakunnansyyttäjänvirasto kertoo harkitsevansa esiselvitystä puolustusvoimien komentajan toiminnasta Lähteet: Pääesikunta ja Yle
 – Sidosryhmäyhteistyötä tarvitaan, mutta puurot ja vellit eivät saa mennä sekaisin.
 Niinistö epäilee tapahtumien voivan vaikuttaa myös puolustusvoimien maineeseen ja sitä kautta maanpuolustustahtoon.
 – Maanpuolustustahtoa eivät tällaiset yksittäiset ylilyönnit saa vaarantaa, Niinistö sanoo.
 Puolustusministeriö haluaa jatkossa parempaa tiedonkulkua vastaavissa tapauksisa. Ministeriö selvityttää myös, onko armeijan kurinpitojärjestys tarkoituksenmukainen eli kuka voi tarttua epäiltyihin väärinkäytöksiin.
 Eskelistä kuullaan pian
 Lemmenjoen tapahtumia puidaan nyt sekä Helsingin hovioikeudessa että puolustusministeriössä.
 Valtakunnansyyttäjänvirasto on nostanut syytteet kertausharjoitusten tapahtumista ilmavoimien komentajaa sekä Karjalan lennoston entistä komentajaa vastaan.
 Kuvakaappaus lapinmaja.fi -sivulta lapinmaja.fi
 Ilmavoimien komentajaa  Sampo Eskelistä  epäillään palvelusrikoksesta.
 Karjalan lennoston entistä komentajaa  Markus Päiviötä  epäillään esimiesaseman väärinkäyttämisestä, palvelusrikoksesta ja kunnianloukkauksesta.
 Valtakunnansyyttäjä on ilmoittanut myös harkitsevansa esiselvitystä puolustusvoimien komentajan toiminnasta.
 Puolustusministeriö taas aikoo kuulla ilmavoimien komentajaa Sampo Eskelistä Lemmenjoen harjoitukseen liittyvistä tapahtumista. Kuulemisen suorittavat puolustusministeriön virkamiehet.
 Ylen tietojen mukaan kuulemisen perusteella ministeriö harkitsee, voiko Eskelinen jatkaa ilmavoimien komentajana. Eskelisen määräaika komentajan virassa jatkuisi periaatteessa huhtikuulle. Yle kertoi viime viikolla, että Eskelinen ei ole hakenut jatkoa määräaikaiseen komentajan tehtäväänsä.
 Ilmavoimien tuleva komentaja nimitetään
 Uusi ilmavoimien komentaja nimitettäneen perjantaina. Puolustusministeriö esittelee ehdotuksensa valtioneuvostossa huomenna torstaina. Perinteisesti komentajaksi on nimitetty joku kenraalikunnasta tai eversti, joka on pikimmiten saanut ylennyksen kenraaliksi.
 Kenraalikunnasta mahdollisia ehdokkaita ovat prikaatikenraalit Pasi Jokinen ja Jari Mikkonen. Jokinen on parhaillaan pääesikunnan valmiuspäällikkönä ja aiemmin hän on esimerkiksi johtanut ilmavoimien teknistä koulua Hallissa. Mikkonen taas on ilmavoimien esikuntapäällikkö eli nykyisestä komentajasta seuraava.
 Lue myös:  Mitä tapahtui Lemmenjoella ja miten Puolustusvoimat toimi  syytteisiin johtaneen harjoituksen jälkeen – Jussi Niinistö haluaa selvityksen

Lemmenjoen jälkipyykki jatkuu - puolustusministeriö kuulee ilmavoimien komentajaa ja harkitsee, voiko tämä jatkaa huhtikuuhun


Summary: May voitti luottamusäänestyksen äänin 325-306.

Britannian pääministeri Theresa May on voittanut parlamentin luottamusäänestyksen. May nauttii parlamentin luottamusta äänin 325-306.
 Ennen luottamusäänestystä Britannian parlamentti keskusteli maan seuraavasta askeleesta EU-eron suhteen.
 Britannian parlamentti hylkäsi tiistaina  pääministeri Theresa Mayn EU-erosopimuksen murskaluvuin 432–202.
 EU-johtajat vaativat Britanniaa selventämään aikomuksiaan mahdollisimman pian. EU aikoo myös tehostaa varautumista sopimuksettomaan eroon.
 Britannia jättää EU:n näillä näkymin 29. maaliskuuta.
 klo 21:52:  Luottamusäänestyksen seuranta päättyy. Kiitos kaikille seuranneille!
 klo 21:44:  May sanoo tiedottajansa kautta, ettei voi taipua työväenpuolueen vaatimuksiin tulliliitosta EU:n kanssa.
 klo 21:21  May sanoo jatkavansa työtä sellaisen erosopimuksen puolesta, joka saisi parlamentin tuen. May sanoo tapaavansa muiden puolueiden johtajia vielä tänään iltana rakentavassa hengessä.
 klo 21:19:  Theresa May selvisi luottamusäänestyksestä niukasti 19 äänen enemmistöllä.
 klo 19:42:  Times-sanomalehden mukaan EU olisi valmis lykkäämään Britannian eroa EU:sta vuoteen 2020.
 klo 18.52:  Euroopan komission tiedottaja  Margaritis Schinas  sanoi tänään Brysselissä pidetyssä tiedotustilaisuudessa, että pallo on brexit-neuvottelun osalta nyt Britannialla. Sen pitää kertoa, mitä se haluaa.
 klo 17.33:  Entinen pääministeri  David Cameron  on sanonut BBC:n haastattelussa, ettei kadu päätöstään brexit-kansanäänestyksen järjestämisestä. Cameron sanoi kuitenkin, että häntä harmittaa kansanäänestyksen tulos.
 klo 16.35:  Pääministeri  Theresa Mayn  sanoi keskiviikkona, että Britannia elää historiallista hetkeä sen jälkeen kun vuonna 2016 brexit-äänestys jakoi kansan kahtia. Mayn mukaan nyt tulisi yhdistyä jälleen, vaikka eilinen ero-sopimusäänestys osoittikin, että edessä on pitkä matka.
 klo 16.20:  Maynmukaan vaalit olisivat pahinta, mitä Britannia voisi tehdä tällä hetkellä. Vaalit tarkoittaisivat brexitin viivyttämistä. May uskoo hallituksensa saavan luottamuksen tämän illan äänestyksessä.
 klo 16.15:  Työväenpuolueen johtaja  Jeremy Corbynin  May johtaa "zombie-hallitusta". Hän sanoo, että maahan pitäisi saada uudet vaalit. Corbynin mielestä hallitus, joka ei saa lakeja läpi, tarvitsee uuden mandaatin toimilleen.
 klo 16.10:  Konservatiivien edustaja  Dominic Grieven  esitys uudesta kansanäänestyksestä on laitettu eteenpäin parlamentissa. Esitys tuskin kuitenkaan etenee todelliseen kansanäänetykseen asti, sillä pääministeri May vastustaa uutta kansanäänestystä brexitistä.
 Lue myös:
 Sipilä Mayn EU-erosopimuksen kaatumisesta: "Kyllä tämä nyt näyttää aika pahalta"
 Brittiparlamentin tyrmäys mietityttää EU:ssa: Sopimukseton brexit lähempänä kuin koskaan
 Analyysi: Theresa May tuskin kaatuu EU-erosopimuksen rökäletappioon – Britannian taloudelle voi silti käydä huonosti

Yle seurasi Brexit-keskustelua – Pääministeri May selvisi luottamusäänestyksestä täpärästi


Summary: Taysin mukaan tieteellistä näyttöä karhean implantin ja syövän välillä ei kuitenkaan ole.

Tampereen yliopistollinen sairaala (TAYS)

Tampereen yliopistollinen sairaala keskeyttää karheiden rintaimplanttien laiton toistaiseksi.
 Sairaalan mukaan tieteellistä näyttöä karhean implantin ja imusolmukesyövän välillä ei ole. Koska suurin osa tapauksista kuitenkin liittyy karheapintaisiin implantteihin, Tays keskeyttää niiden laiton. Pirkanmaan sairaanhoitopiiri kertoo asiasta tiedotteessa.
 Suomessa tapauksia on todettu alle kymmenen.
 Yle kertoi maanantaina , että suomalaiset plastiikkakirurgit suosittelevat, että Suomessa ei tällä hetkellä käytettäisi karheapintaisia silikoni-implantteja niihin liitetyn mahdollisen syöpäriskin takia.
 Aiemmin esimerkiksi HUS on linjannut, että karheita implantteja ei käytetä HUSissa.
 – Imusolmukesyövän kehittymistä rintaimplantin yhteydessä ei vielä täysin ymmärretä. Sitä seurataan kansainvälisessä seurantaryhmässä, jonka tavoitteena on kattavan näyttöön perustuvan tieteellisen tiedon kerääminen päätöksenteon pohjaksi, Pirkanmaan sairaanhoitopiiri kertoo tiedotteessa.
 Tays on asentanut karheita implantteja joitakin kymmeniä vuodessa
 Suurin osa karheista implanteista on laitettu potilaille yksityisessä terveydenhuollossa. Niitä on laitettu myös julkisissa sairaaloissa, kuten Taysissa.
 Tays on käyttänyt karheita implantteja esimerkiksi potilaille, joille on tehty implantin tai implantin ja kielekkeen avulla uusi rinta sairauden jälkeen tai transsukupuolisten henkilöiden rintojen korjauksessa. Vuosittain näitä implantteja on asennettu Taysissa joitakin kymmeniä.
 – Jos aiemmin laitettu implantti aiheuttaa potilaalle oireita, tulee potilaan olla yhteydessä implantin laittaneeseen sairaalaan tai viime sijassa omaan työterveyshuoltoonsa tai terveyskeskukseen, sairaanhoitopiiri neuvoo.
 Yleisin sairauden oire on aikaisintaan vuosi leikkauksesta alkava rinnan turpoaminen, joka johtuu implantin ympärille kertyvästä nesteestä. Oireeton potilas ei tarvitse jatkuvaa seurantaa, eikä implantteja tarvitse poistaa tai vaihtaa.
 Valvira muistutti viime syksynä kaikkia rintakirurgiaa harkitsevia siitä, että on tärkeää keskustella riskeistä ja hyödyistä hoitavan lääkärin kanssa.
 Lue lisää:
 "Vahva epäily silikoni-implantin syöpäriskistä": Plastiikkakirurgit kehottavat välttämään – Suomessa käytetty 30 000 riski-implanttia

Tays keskeyttää karheiden rintaimplanttien laiton – Syynä implantteihin liittyvät imusolmukesyöpätapaukset


Summary: Alkueläimen aiheuttamia tartuntoja on havaittu Etelä-Pohjanmaan, Vaasan, Keski-Pohjanmaan ja Pohjois-Pohjanmaan alueella.

Pohjanmaan rannikkoalueella leviää nautaeläimistä lähtöisin oleva ripulitauti. Viime vuonna kryptosporidioosi-alkueläintartuntoja havaittiin poikkeuksellisen paljon Kalajokilaakson alueella.
 Pohjois-Pohjanmaan puolella tapauksia kirjattiin viime vuonna 49 ja Keski-Pohjanmaan alueella 29.
 Valvontaeläinlääkäri  Päivi Pyykönen  kuntayhtymä Kalliosta kertoo, että ripulitauti leviää nautojen ja ihmisten välillä.
 Yleisimmin taudin saa ensin yhdestä kolmeen viikon ikäinen vasikka, josta se voi tarttua eläintä hoitavaan ihmiseen.
 Vasikoilla tauti ilmenee löysänä ulosteena ja vetisenä ripulina. Ne voivat mennä huonoon kuntoon ja vaatia eläinlääkärin hoitoa.
 – Eläin voi vaatia erityistä huolenpitoa, jolloin sitä hoitava ihminen on vaaravyöhykkeessä, mikäli ei ole tietoinen tartunnasta, Pyykönen sanoo.
 Kaikki vasikkaripulit eivät johdu kryptosporidioosista.
 Tartunta voi viedä ihmisen sairaalahoitoon
 Ihmisillä tartunta voi olla vakava ja vaatia sairaalahoitoa. Se voi aiheuttaa vatsanväänteitä, oksentelua, ripulia ja voimattomuutta.
 Pyykönen kertoo, että tiputushoitoa vaativia oireita voi saada myös perusterve ihminen. Suuremmassa vaarassa pidetään kuitenkin henkilöitä, joilla on alentunut vastustuskyky.
 Hänen mukaansa kaikilla kuntayhtymä Kallion alueella sairastuneilla tiedetään olleen kontakti nautaeläimen kanssa. Kallion kuntayhtymään kuuluvat Ylivieskan, Alavieskan, Sievin ja Nivalan kunnat
 Alkueläintartunnan saanut ihminen voi levittää tautia muihin ihmisiin tai nautoihin. Pyykkösen mukaan tartuntaa voi yrittää estää huolellisella käsihygienialla.
 – Perheenjäsenten välillä tauti ei leviä yhtä helposti kuin virusripulit.
 Suomessa riski sairastua likavedestä epätodennäköistä
 Esimerkiksi kehitysmaissa ja huonon hygienian maissa alkueläintartunnan voi saada myös likaantuneesta juomavedestä. Suomessa se on hyvin epätodennäköistä.
 – En näkisi minkäänlaista riskiä ainakaan Kallion alueella, missä käytetään pohjavettä. Ei kryptosporidioosia pohjaveteen mistään pääse, Pyykönen sanoo.
 Kryptosporidioosin hävittäminen tiloilta on työlästä, sillä alkueläin on varsin sitkeä, eivätkä siihen eivät tehoa perinteiset desinfiointiaineet tai pesut. Taudista eroon pääseminen voi vaatia esimerkiksi karsinoiden uusimista.
 Pyykkönen kertoo, että tiloilla taudin kanssa pystytään elämään, kun huolehditaan ihmisten hyvästä suojauksesta.
 Kryptosporidioosi-tapaukset alkoivat lisääntyä voimakkaasti Vaasan ja Etelä-Pohjanmaan alueella vuonna 2017. Viime vuoden aikana tartuntahavainnot laajenivat länsirannikolla pohjoiseen päin.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen mukaan tartuntojen määrä on kymmenkertainen 2010-luvun alkuun verrattuna. THL tekee parhaillaan selvitystä tartuntojen lähteestä.

Vasikat levittävät vakavaa ripulitautia ihmisiin – tartunta-alue laajentunut


Summary: Suomen tullissa mietitään, mistä saadaan kymmeniä uusia työntekijöitä. Jos Britanniasta ei saada pian vastauksia brexit-asioihin, matkustamiseen voi tulla häiriöitä.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Britannian parlamentin tiistainen brexit-äänestys sai  monet EU-maat  lisäämään varautumistaan sopimuksettomaan brexitiin. Myös Suomessa varoiteltiin kovan brexitin vaaroista.
 Jos minkäänlaista sopimusta ei saada, Britannia jää EU:n ulkopuolelle, ja sen  rajat menevät kiinni  käytännössä yhdessä yössä. Tullimuurit nousevat välittömästi.
 Esimerkiksi sosiaali- ja terveysministeriö tiedotti keskiviikkona  lääkehuollon häiriötilanteista ja lääkinnällisten laitteiden saatavuudesta.  Maahanmuuttovirasto Migri neuvoi Suomessa asuvia brittejä  rekisteröimään oleskeluoikeutensa .
 Kansalaisten elämään maaliskuun loppuun suunniteltu brexit voi vaikuttaa myös verkkotilausten ja matkustamisen kautta.
 1. Tullauksiin kymmeniä uusia työntekijöitä
 Kun Britannia eroaa EU:sta, se muuttuu tullin näkökulmasta niin kutsutuksi kolmanneksi maaksi heti. Silloin rajat ylittävistä tavaroista pitää tehdä tulli-ilmoitukset ja -selvitykset.
 Brexit lisää tuontitullauksia Suomessa peräti neljänneksellä ylijohtaja  Jarkko Saksan  mukaan. Se tarkoittaa 40–60 uutta työntekijää.
 Miten työntekijöitä rekrytoidaan, kun brexitin päivämääräkään ei ole nyt varma?
 – No tämäpä onkin haasteellista, koska 40:nkin henkilön saaminen tehokkaasti työhän kestää vähintään puoli vuotta ellei vuoden, Saksa arvioi.
 Tullilla ei kuitenkaan ole määrärahoja, joilla se voisi palkata lisää väkeä.
 – Käytännössä se tarkoittaa, että me selviämme nykyhenkilöstöllä. Yritämme löytää omasta henkilöstöstämme niitä, jotka kykenevät tekemään tulliselvityksiä.
 Tietojärjestelmät on helppo asettaa "brexit-moodiin", koska ne alkavat nappia painamalla käsitellä Britanniaa EU:n ulkopuolisena maana kuten Kiinaa. "Työpanosta tarvitaan tarkastuksiin. Onko tuontidokumentteja, vientiin oikeuttavia dokumentteja? Varmistaa pitää myös dokumenttien oikeellisuus", Tullin ylijohtaja Jaakko Saksa sanoo. Yle
 2. Verkko-ostokset pitää selvittää
 Kun kuluttaja tilaa tavaraa nettikaupasta, se pitää brexitin jälkeen tulliselvittää. Jos tavara on yli 22 euron arvoinen, siitä tulee maksaa vero.
 – Meillä on nettipalvelu, jossa ilmoituksen voi tehdä ja maksaa tarvittavat verot. Mutta kustannuksia se lisää kuluttajalle, Saksa sanoo.
 Posti ei voi lähettää paketteja kuluttajalle, ennen kuin niistä on tehty tulli-ilmoitus ja tarvittavat verot on maksettu. Brittituotteiden osalta menetellään siis samalla tavalla kuin Kiinasta tilattujen pakettien kohdalla.
 3. Lentoliikenteeseen voi tulla häiriöitä
 EU komissio antoi joulukuussa erillisen asetusehdotuksen, jonka mukaan EU pyrkii turvaamaan lentoliikenteen EU:n ja Britannian välillä myös sopimuksettoman Brexitin toteutuessa.
 EU sallii suorat Britannian-lennot, mutta brittiyhtiöiden operointi EU:n sisällä tai EU:sta kolmansiin maihin ei käy.
 Päänvaivaa aiheuttaa vastapuolen eli Britannian suhtautuminen. EU turvaa lentoliikenteen ja kansalaisten mahdollisuuden matkustaa ilman viisumia vain, jos Britannia hyväksyy ehdot vastavuoroisesti.
 Mitä kauemman selvyyden saaminen Britanniasta kestää, sitä vakavammin kannattaa varautua häiröihin liikenteessä.
 – Finnair seuraa tilanteen kehittymistä ja varautuu tulevaan erilaisin skenaarioin. Tässä vaiheessa on liian aikaista spekuloida mahdollisen sopimuksettoman Brexitin vaikutuksilla, Finnairin viestinnästä kommentoidaan sähköpostitse.
 Ulkoministeriön yksikönpäällikkö  Marjut Akola  uskoo ratkaisun löytyvän niin, että Britanniaan pystyy lentämään huhtikuussakin – mutta täysin varmaa se ei ole.
 – Siitä ei ole selvästi sovittu, mutta heillä on sama intressi kuin meilläkin saada sopimus. Britanniassakin on virkamiestasolla mittavat valmistelut, Akola sanoo.
 Tosin välittömästi brexitiä seuraavana päivänä ongelmia saattaa ilmetä, jos Britannian ja EU:n välillä ei ole sopimusta, Elinkeinoelämän keskusliiton EU-johtaja  Taneli Lahti  huomauttaa.
 – Itse en kyllä 30.3. yrittäisi lentää Britanniaan enkä sieltä pois.
 Lentoliikenteen mahdollisista häiriöistä ovat kertoneet aiemmin muun muassa  Yle  ja  Kauppalehti . Brexit voi myös  vaikeuttaa Finnairin asemaa .
 Yritykset ovat valmistautuneet keräämällä varastoja siltä varalta, että huhtikuussa tulee katkoksia tavaroiden ja palveluiden liikkumiseen. Epäselvyyksiä voi tulla myös siitä, missä arvopapereita säilytetään tai mikä on minkäkin sopimuksen oikeudellinen asema.  Jetro Kokko / Yle
 4. Pula varaosista uhkaa
 Esimerkiksi Saksan hallitus on korostanut alkukesästä saakka, että se valmistautuu sopimuksettomaan brexitiin. Se toisti strategiansa Britannian tiistai-illan äänestyksen jälkeen.
 Suomessa sekä viranomaiset että yritykset ovat valmistautuneet kovaan brexitiin syksystä lähtien. Yritykset, joilla on valmistusta tai arvoketjun osia Britanniassa, miettivät toimintavaihtoehtoja asioiden vaikeutumisen varalta.
 – Maailman tuotantoketjut ovat nykyään niin moninaiset, että moni teollisuuden ja kaupan ala varoittelee, että yhdestä sun toisesta tuotteesta voi tulla pulaa, Nordean kansainvälisen talouden ekonomisti  Tuuli Koivu  sanoo.
 Britannian tilanne on tiistai-illan äänestyksen jälkeen "jos ei nyt ihan täydellinen kaaos, niin ainakin lähellä sitä täältä katsottuna", Nordean ekonomisti Tuuli Koivu sanoo. Markkinat ovat toistaiseksi pysyneet rauhallisina, mutta Koivu uskoo Britannian punnan arvon heikentyvän vielä "sokinomaisesti", jos tulee sopimukseton brexit.
 Yle
 – Suurimmat riskit eivät nyt kuitenkaan tule Britanniasta vaan epävarmuudesta, joka kohtaa maailman taloutta monelta eri rintamalta. On brexit, Kiina, Italia ja kauppasota, jotka lisäävät epävarmuutta. Kun Suomi vie paljon investointituotteita maailmanmarkkinoille, joiden heikoin lenkki on teollisuustuotanto, niin silloin kone- ja laitevienti kärsii.
 EK:n Taneli Lahden mukaan ulkomaiset investoinnit Britanniaan käytännössä pysähtyivät 2017–2018 ja itse Britanniankin teollisuus investoi nyt enemmän "mantereelle kuin saarelle".
 – Tuotantoa on jo nyt siirretty manteelle, ja rahoitusvälineitä ja arvopaperita arvioiden mukaan yli tuhannella miljardilla eurolla, Lahti luettelee.
 – Jos EU:n ja Britannian välille neuvoteltu erosopimus ja sen yhteydessä laadittu julistus tulevista suhteista kaatuvat, niin meillä ei ole mitään.
 5. Britit voivat jatkaa oleskeluaan Suomessa, jos...
 Ulkoministeriön Marjut Akolan mukaan viranomaistyötä sopimuksettoman brexitin varalta tehdään koko ajan.
 – On erittäin tärkeää, että esimerkiksi lääkehuoltoon, maahantulokysymyksiin ja oleskelulupiin liittyvät kysymykset saadaan selviksi. Niistä tiedotetaan lähiviikkoina, Akola sanoo.
 EU-linjauksen mukaan brittiläiset työntekijät, eläkeläiset ja opiskelijat voivat jatkaa oleskeluaan EU-alueella brexitin jälkeenkin, jos EU-kansalaiset saavat vastavuoroisesti jäädä Britanniaan. Tähänkin asiaan odotetaan Britannian kantaa.
 Kansainvälisen kauppakamarin johtaja  Timo Vuori  kertoo, että brittiyrityksillä on Suomessa yli 300 tytäryhtiötä, joissa on 20 000 työntekijää. Britanniassa taas on yli 200 suomalaista yritystä, jotka työllistävät 12 00 ihmistä.
 – Epätietoisuutta on siitä, miten työntekijät, tavarat ja palvelut liikkuvat EU:n ja Britannian välillä. Vaaditaanko työntekijöiltä viisumia tai erillistä työlupaa?
 Vuoren mukaan yritykset pohtivat muun muassa, onko Britannia sellainen markkina, jolta vetäydytään pitkällä aikavälillä.
 Lisää aiheesta:
 Sipilä Mayn EU-erosopimuksen kaatumisesta: "Kyllä tämä nyt näyttää aika pahalta"
 Analyysi: Mayn murskatappio johtanee brexitin lykkääntymiseen

Suomikin valmistautuu brexit-kaaokseen – "Itse en yrittäisi 30. maaliskuuta lentää Britanniaan tai sieltä pois", sanoo asiantuntija


Summary: Finnair kertoi päästöhyvitysmallistaan samalla kellonlyömällä, kun Suomen ympäristökeskus julkaisi selvityksen, jonka mukaan  lentämistä pitäisi vähentää.

Suomen ympäristökeskuksessa ihmetellään Finnairin ajoitusta kertoa, että lentoyhtiön asiakkaat voivat vastedes hyvittää lentonsa hiilidioksidipäästöt maksamalla vapaaehtoisesti pientä  päästöhyvitysmaksua tai ostaa biopolttoainetta.
 Suomen ympäristökeskus julkaisi tiistaina Sitran toimeksiannosta tekemänsä  selvityksen  lentomatkustamisen päästöistä ja keinoista päästöjen vähentämiseksi. Selvityksen julkistus osui samaan aikaan, kun Finnair esitteli oman päästöhyvitysmallinsa.
 Suomen ympäristökeskuksen ja Sitran selvityksessä todettiin, että lentoalan tekninen kehitys ja nykyiset kompensaatiomekanismit eivät ole riittäviä keinoja päästöjen vähentämiseen.
 Finnair ei paljasta, oliko ajoitus täsmäisku samaan aikaan selvityksen kanssa. Finnairin mukaan yhtiö ilmoitti jo viime kesänä päästöhyvityspalvelun olevan alkuvuodesta tulossa.
 – Ulostulo ennen matkamessuja, joilla tapaamme tuhansia asiakkaita, oli luonnollinen valinta. Kerroimmehan myös uudet reittiuutiset tällä viikolla,  Mari Rouvi  Finnairin viestinnästä kertoo.
 Suomen ympäristökeskuksen kehittämispäällikkö  Ari Nissinen  on yksi lentopäästöselvityksen tekijöistä. Hän huomauttaa, että tiistaiaamu oli Finnairilta ”erittäin hyvä ajankohta julkistaa.”
 – Se herätti miettimään Finnairin viestintästrategiaa.
 Tiistai oli Suomessa varsinainen lentouutispäivä, sillä myös polttoaineita valmistava Neste ilmoitti medialle saaneensa valmiiksi oman tutkimuksensa, jonka mukaan 52 prosenttia tutkimukseen osallistuneesta 2 000 vastaajasta piti lentomatkustamisen päästöjä vakavana tai erittäin vakavana ympäristöongelmana.
 Nesteen tutkimuksen tiedottamisesta vastaavaa konsulttiyhtiö Miltton ilmoittaa, että tämän tutkimuksen ajoitus oli sattumaa.
 Maksun hinta on pielessä, mutta jostakin pitää aloittaa
 Finnairin päänavaus päästöhyvityksessä kerää asiantuntijoilta sekä kehuja että parannusehdotuksia.
 Finnairin mallissa halukkaat voivat maksaa yhden euron päästöhyvitystä edestakaisesta kotimaan lennosta sekä kaksi euroa edestakaisesta Euroopan ja kuusi euroa edestakaisesta kaukolennosta.
 Suomen ympäristökeskuksen Ari Nissinen muistuttaa, että eurosta kuuteen oleva päästöhyvitys on todella pieni. Se ei vastaa lentojen päästöjä.
 – Hienoa, että on tämmöinen alku, mutta sitä hintaa pitää aika nopeasti korottaa. Minua huolestuttaa, että tulee väärä kuva ilmastovaikutuksista. Tämä antaa sen kuvan, että on kyse aika pienestä asiasta.
 Oikeita summia kehittämispäällikkö Nissinen ei lähde arvioimaan, sillä sellaisia ei edes pysty laskemaan. Mutta mikäli lentomatkustaja maksaisi päästöhyvitystä kymmenkertaisen hinnan eli 10 euroa, 20 ja 60 euroa, olisi kompensaation mittakaava jo paremmin kohdallaan.
 EK:n yrittäjyys- ja elinkeinopolitiikan johtava asiantuntija  Matti Kahra  muistuttaa, että päästövähennystonneja ei tietenkään eurolla saa, mutta pitää Finnairin esitystä kuitenkin "positiivisena ja hienona uutisena".
 – Finnair on valinnut sellaisen realistisemman lähtökohdan, että aloitetaan pienemmästä maksusta. Tämä on kuitenkin ensimmäinen kerta kun näitä tarjotaan asiakkaille. Hekin varmaan katsovat, mikä se reaktio on ja kuinka suosittua tästä palvelusta tulee.
 Erityisesti Kahraa miellyttää vapaaehtoinen biopolttoainemaksu, joka taitaa olla ainutlaatuinen maailmassa.
 ”Vapaaehtoiset maksut ja vastuun vierittäminen kuluttajille eivät riitä”
 Helsingin yliopiston Kestävyystieteen instituutin yliopistotutkija  Tuomo Kalliokoski  on tutustunut Finnairin tiistaiseen esitykseen vain pintapuolisesti. Kalliokoski pitää hyvänä, että elinkeinoelämä lähtee mukaan ilmastotalkoisiin ja esittää uusia konkreettisia avauksia.
 – Poliittisen päätöksenteon tueksi tarvitaan nimenomaan näitä signaaleja, jotta Pariisin ilmastosopimuksen mukaisessa ilmastonmuutoksen rajoittamisessa onnistutaan. Samaan aikaan toivottavasti tiedostetaan, ettei kompensaatioajattelulla päästä ilmastotavoitteisiin. Päästöt täytyy saada laskuun.
 On hyvä, että lentämisen ilmastovaikutuksia halutaan korvata, toteaa myös ympäristöjärjestö Greenpeacen maajohtaja  Sini Harkki.
 – Mutta pelkät vapaaehtoiset maksut ja vastuun vierittäminen kuluttajille eivät riitä, jos lentämisen ilmastohaittoihin halutaan todella puuttua. On välttämätöntä, että lentämisen hintaa nostetaan vastaamaan sen aiheuttamia päästöhaittoja.
 Sitran johtava asiantuntija  Vesa-Matti Lahti  haluaa muistuttaa, miksi lentäminen on niin halpaa.
 – Lentäminen on keinotekoisen halpaa, koska se tehdään verottomalla polttoaineella. Esimerkiksi autoiluun verrattuna perusbensassa on veroja kaksi kolmasosaa. Jos lentokerosiiniin tulisi samankokoinen verotus, niin se kallistuisi huomattavasti.
 Verottomana lentopetroli toistaiseksi pysyykin, sillä kaupallisen lentoliikenteen polttoaineet ovat verottomia energiaverodirektiivin pakottavan säännöksen nojalla.
 Kyseinen direktiivi perustuu kansainvälisiin meri- ja lentoliikenteen sopimuksiin. Valtiovarainministeriön mukaan muutos nykytilaan vaatisi näiden kaikkien muuttamista.
 Lue myös:
 Finnair: Jos jokainen matkustaja pakkaisi yhden kilon vähemmän, säästyneellä polttoaineella lentäisi 20 lentoa Tokioon
 Suomalaisten lentämisen päästöistä näkyy vain murto-osa – lentokoneet saastuttavat jo saman verran kuin autot
 Metsää Madagaskariin, tuulipuisto Intiaan – Lentomatkaajille kaupataan puhdasta omaatuntoa, mutta voiko päästöt kuitata rahalla?

Asiantuntijat: Finnairin parin euron päästöhyvitys on hyvä alku, mutta antaa väärän kuvan lentämisen ilmastovaikutuksista


Summary: Kannatusmittaus tehtiin ennen viime viikonlopun Oulu-uutisointia.

Kokoomus kirii SDP:n etumatkaa  Helsingin Sanomien tuoreessa puoluekannatusmittauksessa .
 SDP on edelleen suosituin puolue 20,9 prosentin kannatuksella, ja kokoomus sai 19,5 prosentin kannatuksen.  Lehden edellisessä mittauksessa  demareilla oli kahden prosenttiyksikön etumatka kokoomukseen.
 Keskustan kannatus oli ennallaan 15,6 prosentissa. Vihreille mittaus lupasi 12,9 prosentin, perussuomalaisille 9,7 ja vasemmistoliitolle 9,4 prosentin kannatuksen.
 Perussuomalaiset ovat kasvattaneet kannatustaan yli prosenttiyksikön verrattuna edelliseen mittaukseen. Helsingin Sanomien mukaan maahanmuuttoon ja  Oulun seksuaalirikoksiin liittyvä keskustelu  joulukuun alkupuolella näyttää olevan perussuomalaisten nosteen takana. Saman havainnon pystyi tekemään  Taloustutkimuksen Ylelle tekemästä kannatusmittauksesta .
 RKP ja kristillisdemokraatit saivat 4,3 ja tasan 4 prosenttia. Sinisille mitattiin 1,1 prosentin tuki.
 Kantar TNS:n toteuttamaan kannatusmittaukseen haastateltiin liki 2 300 ihmistä. Virhemarginaali on suurimpien puolueiden kohdalla noin kaksi prosenttiyksikköä suuntaansa.
 Helsingin Sanomien kannatusmittaus tehtiin 13.12.2018–11.1.2019. Viime viikonlopun  uutisointi Oulun uusista seksuaalirikosepäilyistä  tai  alkuviikon eduskuntakeskustelu  eivät siis vielä näkyisi tässä mittauksessa, mikäli niillä olisi vaikutusta puolueiden kannatuksiin.
 Lue lisää:
 Ylen puoluekannatusmittaus: Perussuomalaisille iso nousu, kokoomus kirii SDP:tä
 Ylen puoluekannatusmittaus: Miten suomalaiset äänestäisivät, jos vaalit pidettäisiin nyt?
 HS-gallup: Vihreiden kannatus kääntyi kasvuun Haaviston noustua puheenjohtajaksi

HS-gallup: SDP:n etumatka kokoomukseen kapenee, perussuomalaiset nousivat


Summary: Ruotsalaisvalmisteinen, ruiskeena annosteltava lääke otetaan Suomessa käyttöön ensimmäisten joukossa Euroopassa.

Tästä on kyse Opioidiriippuvaisten korvaushoidossa otetaan käyttöön uusi, ruiskeena annettava lääke. Ruotsalaisvalmisteinen lääke sai EU:n laajuisen myyntiluvan marraskuun lopulla viime vuonna. Injektiona annettava lääke ei vaadi päivittäistä annostelua vaan se voidaan antaa potilaalle korvaushoitoklinikalla viikon tai jopa kuukauden välein.
 Opioidiriippuvaisten korvaushoidossa otetaan käyttöön uusi, ruiskeena annettava lääke.
 Suomi kokeilee ruotsalaisvalmisteista Buvidal-lääkettä eturintamassa. Lääke sai EU:n laajuisen myyntiluvan marraskuun lopulla viime vuonna.
 Injektiona annettava pitkäaikaisvaikutteinen lääke ei vaadi päivittäistä annostelua vaan se voidaan annostella potilaalle korvaushoitoklinikalla viikon tai jopa kuukauden välein.
 Vieroitus- tai korvaushoitona on annetaan metadonia tai buprenorfiinia sisältäviä lääkkeitä, jotka on annosteltu suun kautta. Korvaushoidossa potilas noutaa lääkkeen päivittäin päihdehuollon yksiköstä.
 Päihdepsykiatri pitää uudella tavalla annosteltavaa valmistetta mullistavana.
 – Ennen kaikkea lääkkeen käytön valvonnasta päästään eroon. Se vapauttaa aikaa varsinaiseen hoitoon, kuten psykososiaaliseen kuntoutukseen, päihdehuollon palveluita tarjoavan Addiktumin toimitusjohtaja ja päihdepsykiatri  Antti Mikkonen  sanoo.
 Addiktum aloittaa uuden korvaushoitovalmisteen käytön yhtenä ensimmäisistä klinikoista Suomessa ja koko Euroopassa, kun se ottaa uuden lääkkeen käyttöön perjantaina Kouvolan klinikallaan. Aluksi lääkettä annetaan yhdelle potilaalle kerran viikossa.
 Myös  A-Klinikka Oy on kertonut  viime viikolla ottavansa lääkkeen kliiniseen käyttöön Espoossa.
 Aikaa muuhun
 Ruiskeena annettava lääke perustuu Ruotsissa kehitettyyn uuteen teknologiaan. Sen avulla lääke saadaan vapautumaan tasaisena pitoisuutena koko annosteluvälin ajan. Tavoite on parantaa opioidiriippuvaisten hoitoa ja viedä sitä kuntouttavampaan suuntaan.
 Addiktumin mukaan pitkävaikutteinen, injektiona annettava lääke on merkittävin uudistus opioidiriippuvaisten lääkehoidossa vuosikymmeniin.
 – Potilaan näkökulmasta tämä on mullistavaa. Korvaushoidossa lääke on pitänyt käydä hakemassa klinikalta joka päivä samaan aikaan. Päivittäistä lääkkeenhakua on voinut olla kuukaudesta, vuodesta toiseen. Se rajoittaa elämää. Uuden lääkkeen myötä potilaan arkiviikon suunnittelu onnistuu eri tavalla, Mikkonen sanoo.
 Suomessa annetaan korvaushoitoa vuosittain muutamille tuhansille opioidiriippuvaisille. Kattavaa rekisteritietoa ei ole. Esimerkiksi vuonna 2015 arvio potilaiden määrästä oli noin 3300.
 Uudella tavalla annosteltavan lääkkeen myötä opioidikorvaushoidon järjestäminen käytännössä voidaan Mikkolan mukaan miettiä uusiksi. Henkilökunnalta jää aikaa muuhun hoitotyöhön, kun lääkkeiden jakoa ei tarvitse järjestää joka päivä.
 – Se on kova rumba, kun lääkkeet pitää jakaa kippoihin, kahden eri työntekijän pitää tarkistaa oikeat vahvuudet, potilaat pitää aikatauluttaa ja annetun tabletin liukeneminen pitää valvoa.
 Mikkosen mukaan korvaushoidossa olevan opioidiriippuvaisen elämä on pyörinyt paljolti lääkkeen ympärillä, vaikka lääke pitäisi saada opioidiriippuvaisen elämässä sivurooliin.
 – Nyt sitä on pitänyt miettiä joka päivä.
 Myös aiempaa useampi opioidiriippuvainen voisi päästä hoitoon.
 – On yhteiskunnallisen, vähintään hoidonjärjestäjien keskinäisen keskustelun paikka, miten vapautuvaa aikaa lähdetään käyttämään. Halutaanko painottaa olemassa olevien potilaiden hoidon kehittämistä vai painotetaanko sitä, että yritetään saada hoidon piirin sen ulkopuolella olevat potilaat?
 Korvaushoidossa lääke kuuluu antaa klinikalla. Lääkkeitä voi saada kotiin, kunhan hoito on sujunut tarpeeksi pitkään hyvin.
 Uusi avaus
 Terveyden- ja hyvinvoinninlaitoksen tutkimusprofessori  Hannu Alho  pitää uutta lääkevalmistetta mielenkiintoisena uutena avauksena.
 – Toivottavasti se lisää hoitoon päässeiden määrää, kun valvonnasta vapautuu resurssia. Ihmeentekijä se ei ole ja kustannushyötysuhteet pitää selvittää tarkasti.
 Addiktumin toimitusjohtajan Antti Mikkosen mukaan viikon välein annettava ruiske maksaa klinikalle noin 90 euroa. Kuukauden välein annettavan ruiskeen hinta on 300 euroa.
 – Kielen alta liuotettavan valmisteen kuukausittainen hinta on noin puolet tästä eli 150 euroa. Kuitenkin jos laskee kuluja sille, miten lääkettä joudutaan käsittelemään, jakamaan ja valvomaan, niin työn osuus on suurempi kuin hintaero, Mikkola sanoo.
 Alho muistuttaa, että pitkäaikaisten lääkeaineisiin pitää suhtautua myös kriittisesti. Tutkimusprofessorin mukaan lääkkeen vaikuttava aine buprenorfiini on yleisin huumekuolemia aiheuttava aine, kun sitä käytetään yhdessä alkoholin tai bentsodiatsepiinin kanssa.
 – Jos otat tabletin, voidaan tehdä vastahuuhtelu. Mutta jos ihon alla on kuukauden annos, mitä sitten teet? Alho kysyy.
 Käyttö laajenemassa
 Kymenlaakson sote-kuntayhtymä Kymsote suunnittelee niin ikään lääkkeen käyttöönottoa.
 Vuoden vaihteessa aloittanut kuntayhtymä siirtää huhtikuun alusta lähtien Kouvolan avopäihdehoidon palvelut omaksi toiminnakseen. Viime keväästä lähtien palveluista on huolehtinut juuri Addiktum.
 Uudessa lääkkeessa vaikuttava aine on sama buprenorfiini, joka on ollut käytössä myös kielen alta imeytettävissä valmisteissa.
 Säännöllisesti annosteltu buprenorfiini estää muiden opioidine mielihyvää tuottavaa vaikutusta aivoissa sekä vähentää vierotusoireita, opioidihimoa ja potilaan laittomien opioidien käyttöä.
 – Jos kokemukset ovat hyviä, käyttö varmasti laajenee kevään myötä, Mikkonen uskoo.

Pillerit vaihtuivat ruiskeisiin huumeiden korvaushoidossa – lääkkeen suussapidon valvonta vei liikaa aikaa


Summary: Espanjan hallituksen mukaan laiva rikkoi säädöksiä, kun se toi Libyan edustalta pelastetut siirtolaiset maahan joulukuussa.

BARCELONA  – Olen turhautunut ja raivoissani. Tulin laivalle pelastamaan ihmisiä, eikä meille anneta lupaa lähteä. Samaan aikaan siirtolaiset hukkuvat Välimereen, sanoo galicialainen lääkäri  María Jesús Castro Abellá  siirtolaisia pelastavan Open Arms -järjestön laivan kannella.
 Castro Abellá on yksi 11 vapaaehtoisesta, joiden oli tarkoitus osallistua pelastusoperaatioon. Laivalla on myös kahdeksan hengen palkattu miehistö.
 Heidän lisäkseen myös Ylen oli tarkoitus lähteä aluksen matkaan raportoimaan siirtolaisten tilanteesta Välimerellä.
 Nyt kaikki ovat odottaneet Open Armsin lähtöä Barcelonan satamassa 1,5 viikkoa. Alun perin aluksen piti lähteä Libyan edustalle heti loppiaisen jälkeisenä maanantaina.
 Aluksi vapaaehtoisille kerrottiin, että laiva pysyy satamassa aiottua pidempään huonojen sääolosuhteiden vuoksi. Viikonloppuna selvisi, että lähdön tiellä on muutakin.
 Espanjan kehitysministeriön alaiset satamaviranomaiset  eivät ole myöntäneet laivalle lähtölupaa . Kielteistä päätöstä perustellaan sillä, että merenkulkusäädösten mukaan Välimereltä pelastetut siirtolaiset tulisi viedä lähimpään turvalliseen satamaan.
 Libyasta katsottuna se ei ole Espanja vaan Malta tai Italia.
 Niistä kumpikaan ei kuitenkaan ole suostunut viime aikoina ottamaan siirtolaisia vastaan, ja  yli 300 siirtolaista kuskattiin  Etelä-Espanjaan Algecirasin satamaan joulun alla.
 Nyt Espanjakaan ei halua enää siirtolaisia.
  Lääkäri Maria Jesus Castro Abella ja sairaanhoitaja Carme Ruiz Ramirez ovat mukana pelastuslaivalla ensimmäistä kertaa. Sergi Cámara
 Perustaja syyttää poliitikkoja
 Laivan lähtöä odottavat vapaaehtoiset tekivät maanantaina kuntopiiriä laivan kannella.
 Yksikään heistä ei ole vielä lähtenyt kotiin.
 – Otin lisää palkatonta vapaata töistä ja odotan täällä ainakin helmikuun alkuun asti, lääkäri Castro Abellá sanoo.
 Samoilla linjoilla ovat muutkin.
 Open Arms -järjestön perustajan  Òscar Campsin  mukaan lakimiehet tutkivat parhaillaan lupa-asiaa. Espanjan kehitysministeriö ei ole ollut halukas keskustelemaan järjestön edustajien kanssa.
 Camps puhuu laivan luo saapuneille toimittajille rauhallisesti, mutta syyttää Espanjan pääministeri  Pedro Sánchezia  pelkuriksi.
 Hänen mukaansa laivan lähtöluvan epääminen on poliittista peliä.
 Open Armsin pelastusalus on seisonut Barcelonan satamassa yli viikon.  Sergi Cámara
 Sánchezin luotsaama sosialistipuolue kärsi viime vuoden lopussa karvaan vaalitappion puolueen perinteisesti vahvimmalla kannatusalueella Andalusiassa. Vaalivoittajaksi nousi äärioikeistolainen Vox-puolue, joka ratsasti siirtolaisvastaisuudella.
 Tänä vuonna Espanjassa järjestetään lukuisia paikallisvaaleja ja mahdollisesti ennenaikaiset parlamenttivaalit. Myös eurovaalit odottavat kulman takana.
 – On selvää, että Sánchez pelkää puolueen menettävän kannatustaan, jos hän antaa pelastuslaivalle mahdollisuuden tuoda siirtolaiset Espanjaan, Camps sanoo.
 Vielä viime viikon tiistaina laivaa lastattiin. Vettä oli varattuna 32 000 litraa ja riisiä 500 kiloa riisiä. Sergi Cámara
 Satamaviranomaiset perustelevat kielteistä päätöstä kuitenkin myös sillä, että Open Armsin alusta ei ole tehty kuljettamaan satoja ihmisiä pitkää matkaa. Sitä varten tarvittaisiin lupa toimia matkustajalaivana.
 – Open Arms ei ole matkustajalaiva, se on pelastuslaiva. Meripelastussäädösten mukaan merestä pelastetut ihmiset eivät ole matkustajia, he ovat pelastettuja, jotka on velvollisuus ottaa kyytiin, Camps sanoo.
 – Myös kalastajat ovat vuosikaudet pelastaneet siirtolaisia merestä laivoilleen, joita ei ole tarkoitettu matkustajaliikenteeseen,
 Välimeren ylitse Eurooppaan pyrkivien määrä on laskenut roimasti vuodesta 2015, jolloin Eurooppaan pyrki yli miljoona turvapaikanhakijaa ja siirtolaista. Mutta matka Välimeren yli on yhä hengenvaarallinen. Viime vuonna ainakin 2200 ihmistä hukkui pyrkiessään Eurooppaan.
 Yle Uutisgrafiikka
 Euroopan maat kiistelevät pelastuslaivoista
 Pelastuslaivojen määrä Välimerellä on viime vuosina pudonnut. Euroopan maat kiistelevät avoimesti siitä, kenelle vastuu siirtolaisista kuuluu.
 Vastikään pelastuslaiva Aquarius lopetti toimintansa kokonaan. Syyksi se ilmoitti Euroopan ja erityisesti Italian toimet pelastuslaivojen työn hankaloittamiseksi.
 EU ja Italia rahoittavat Libyan rannikkovartiostoa, jotta se pitäisi siirtolaiset pois mereltä ja Euroopasta.
 Reilu vuosi sitten Libyan rannikkovartiosto uhkasi ampua Open Arms -alusta, ellei se toisi Välimereltä pelastettuja pakolaisia takaisin Libyaan.
 Libyan kautta siirtolaiset pyrkivät Eurooppaan niin sanottua keskisen Välimeren reittiä. Poliittisessa kaaoksessa oleva Libya toimii samalla kauttakulkumaana muualta Afrikasta tuleville Eurooppaan pyrkijöille. Lähes 500 000 siirtolaista on saapunut Eurooppaan Libyan kautta vuosina 2015–18.
 Pelastuslaivat ovat kohdanneet rannikkovartioston lisäksi muitakin ongelmia. Italia on syyttänyt Open Armsia ihmissalakuljetuksesta.
 Siirtolaisia pelastanut saksalainen Sea Watch -alus puolestaan ajelehti vuoden alussa merellä yli kaksi viikkoa, sillä mikään maa ei halunnut päästää sitä satamaansa.
 Oscar Campsin mukaan Euroopan politiikka on tappavaa.
 –Kukaan ei tiedä montako ihmistä kuolee, kun laivamme seisoo tässä.
 Proactiva Open Arms  Vuonna 2015 perustettu espanjalainen hyväntekeväisyysjärjestö, joka toimi aluksi Lesboksen edustalla Kreikassa Järjestöllä oli aluksi kolme laivaa. Tällä hetkellä niistä ainoastaan Open Arms on toimintakykyinen. Perustaja on meripelastaja, aktivisti ja liikemies Òscar Camps. Viime vuonna Libian rannikkovartiosto uhkasi ampua laivaa. Lisäksi Italia on syyttänyt järjestöä siirtolaisten salakuljetuksesta. Järjestön on palkinnut muun muassa Unicef. Lisäksi se on saanut Euroopan parlamentin myöntämän Euroopan kansalaisen palkinnon.
 Lue myös:
 Espanja sulki siirtolaisia pelastaneen avustuslaivan satamaan Barcelonassa   Vastasyntynyt Sam-vauva ja yli 300 muuta pelastettiin Välimereltä, mutta heitä ei haluttu päästää maihin: "Ilman apuamme vauva tuskin olisi selvinnyt" – kuvareportaasi

"Kukaan ei tiedä montako ihmistä kuolee, kun laivamme seisoo tässä" – Vapaaehtoiset toivovat, että Espanja päästäisi pelastusaluksen matkaan


Summary: Tekstiviestien lisäksi työntekijöitä etsitään perinteisten keinojen lisäksi somen kautta ja myös erilaisten työsuhde-etujen avulla.

Näihin aikoihin on perinteisesti kiivaimmillaan työvoiman haku Lapin matkailukeskuksiin kevätsesongin ajalle. Niin se on nytkin, mutta huomattavasti kevyemmin kuin vielä kymmenisen vuotta sitten.
 Se ei johdu siitä, etteivätkö hiihtokeskukset ja Lapin ohjelmapalveluyritykset työväkeä erikseen kevättä varten tarvitse vaan siitä, että niiden värväys on pääosin jo tehty.
 – Ennen joulusesongin ja kevätsesongin välillä oli suvantovaihe, välisesonki. Sitä ei monessakaan kohteessa enää ole. Eli me olemme suurimman osan töistämme tehneet jo ennen joulusesonkia, perustelee tilannetta Staffpoint Oy:n matkailu- ja sesonkitoimialan johtaja Timo Kärki.
 Staffpoint Oy:n matkailu- ja sesonkitoimialan johtaja Timo Kärki Jarmo Honkanen / Yle
 Monenlaiset keinot värväyksen apuna
 Sesonkiajan työpaikkoja eli kolmesta kuuteen kuukauden pituisia työsopimuksia on toki tarjolla nytkin Lappiin. TE-palveluiden kautta tarjolla on noin kaksi sataa lyhytaikaista matkailualan työpaikkaa.
 Työntekijöiden saanti näyttää kuitenkin joiltakin osin olevan hieman epätoivoista, koska "toivotaan-toivotaan" tekstiviestejä on lähetelty jopa sellaisille, jotka eivät ole etsineet sesonkityötä enää kymmeneen vuoteen.
 Työtarjouksia on lähetetty kännykkään vaikka vastaanottaja on ollut vakituisessa työsuhteessa lähes kymmenen vuotta. Jarmo Honkanen / Yle
 Kaikki työnvuokraajat eivät näin tee, mutta erilaisia etuja ja porkkanoita käytetään yleisesti, jotta kaikki työpaikat saataisiin täytettyä.
 – Me itse ei hirveästi porkkanoita voida tarjota, mutta toki nämä meidän yritysasiakkaat, jotka meiltä tilaa työntekijöitä. Heiltä tietenkin tarkkaan kysytään, että minkälaisia porkkanoita heillä on antaa meidän työntekijöille, sanoo Varamiespalvelu-yrittäjä Esa Auer Rovaniemeltä.
 Auerin mukaan työsuhde-etuina voivat olla asunto, joukkoliikenne tai ylipäätään työmatkakuljetukset. Lisäksi työntekijöille voidaan tarjota ateriaetuja ja hissilippuja.
 Yrittäjä Esa Auer  Varamiespalvelu Rovaniemi Jarmo Honkanen / Yle
 Kotimaiset tekijät vähissä, ulkomaiset apuun
 Ulkomaisten sesonkiajan työntekijöiden määrä on ollut kasvussa jo vuosia. Heille sekä kotimaisille tekijöille on töitä tarjolla yhä runsaasti.
 – Meilläkin on kymmeniä ja kymmeniä hakuja koko ajan päällä asiakkailta. Kun löydetään hyvä tekijä, niin sellainen työllistyy saman tien, sanoo VMP-yrittäjä Esa Auer Rovaniemeltä.
 Staffpoint Oy:n sesonki- ja matkailualan johtajan Timo Kärjen mukaan ulkomaisten sesonkityöntekijöiden määrä on kasvanut viime vuosina samassa suhteessa kuin suomalaistenkin osuus matkailun kasvun myötä.
 – Meillä on listoilla yli 20 eri kansalaisuutta ja suurin osa on eurooppalaisia. Suurimpina ovat vielä tällä hetkellä Viro ja Puola, mutta Etelä-Eurooppa kasvaa. Hyvin kansainvälinen ja kirjava joukko se on jo tällä hetkellä.
 Puolalainen Karolina Tomaschek oli Ylläksellä tarjoilijana talvella 2018. Jarmo Honkanen / Yle

Matkailualan sesonkityöntekijöiden värväys vaativaa – tekstiviestejä lähetelty myös vuosikausia vakituisissa töissä olleelle


Summary: Dragon Mining pitää korvausvaatimuksia perusteettomina. Yhtiö on viime vuosina parantanut rikastamon vesienhallintaa.

Kaksi sastamalalaista henkilöä vaatii korvauksia kaivosyhtiö Dragon Miningilta malmirikastamon ympäristövahingoista. Rikastamon lähialueella asuvat henkilöt syyttävät kaivosyhtiötä muun muassa alueen virkistyskäytölle aiheutuvasta haitasta ja kiinteistöjen arvon alenemisesta.
 Toinen asukkaista vaatii Dragon Miningilta korvauksia runsaat 453 000 euroa ja lisäksi oikeudenkäyntikulujen korvaamista. Toisen korvausvaatimus on 184 000 euroa korkoineen.
 Dragon Mining pitää korvausvaatimuksia perusteettomina. Yhtiö on viime vuosina investoinut rikastamoalueen vesienhallintaan.
 Aluehallintovirasto valmistelee parhaillaan Sastamalan rikastamon ympäristölupapäätöstä. Virasto aikoo kuulla korvausten vaatijoita ennen lupapäätöstä.
 Korvausten vaatijat eivät halunneet antaa Ylelle haastattelua. Korvausvaatimukset käyvät ilmi Vaasan hallinto-oikeuden päätöksestä.
 Dragon Miningin toiminta on aiheuttanut viime viikkoina runsaasti keskustelua julkisuudessa.  Iltalehti  kirjoitti jouluna, että kaivosyhtiö on kertonut Hongkongin pörssissä, että se ehtii tyhjentää Suomen kaivokset ennen kuin viranomaiset ehtivät käsitellä lupavalitukset.
 "Haittaa viljelysten kastelulle ja kalastukselle"
 Korvauksia vaativien asukkaiden mukaan rikastamon toiminta haittaa alueen luonnonvesien käyttöä esimerkiksi uima-, löyly- ja pesuvetenä. Lisäksi haittaa on viljelysten kastelulle ja kalastukselle.
 Toinen asukkaista vaatii muun muassa, että ympäristölupaan pitää lisätä määräys kalojen raskasmetallipitoisuuksien mittauksista.
 – Vakavia haittoja on aiheutunut jo yli 30 vuoden ajan, ajoittain erityisen suurina, hän perustelee vaatimuksiaan.
 Korvausten vaatijoiden mukaan kiinteistöjen myynti on vaikeutunut ja niiden arvo on alentunut.
 Toinen asukkaista on muun muassa jättänyt rantasaunan rakentamatta veden huonon laadun vuoksi.
 Lähimmät talot aivan rikastamon naapurissa
 Dragon Miningin rikastamo sijaitsee Stormin kylän eteläpuolella vajaan kymmenen kilometrin päässä Sastamalan keskustasta.
 Lähin omakotitalo on noin sadan metrin päässä rikastamorakennuksesta. Lisäksi sekä rikastushiekka-altaiden pohjoispuolella että Stormin kylälle kulkevan tien varressa on joitakin asuinrakennuksia. Stormissa on koulu runsaan kilometrin päässä rikastamosta.
 Myös rikastushiekka-alueelta leviävä  pöly on ollut ajoittain asukkaiden riesana . Yhtiö on kuitenkin satsannut pölyntorjuntaan alueella.
 Yhtiö rikastaa Sastamalassa Oriveden ja Huittisten kaivosten kultamalmia. Tulevaisuudessa yhtiö aikoo tuoda rikastamoon malmia myös Valkeakosken Kaapelinkulman kultakaivoksesta.
 Alueella on harjoitettu kaivos- ja rikastustoimintaa vuodesta 1975 lähtien. Maanalainen nikkelikaivos lopetti toimintansa vuonna 1995.
 Vuonna 2003 rikastamo siirtyi Outokummulta Polar Miningille eli nykyiselle Dragon Miningille. Runsaan kolmen vuoden tauon jälkeen rikastamon toiminta alkoi uudelleen kesällä 2007.
 Viranomaiset vaativat täydennyksiä lupahakemukseen
 Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto käsittelee parhaillaan kaivosyhtiön tekemiä täydennyksiä lupahakemukseen.
 Hallinto-oikeuden päätöksen vuoksi viranomaiset kaipaavat lisätietoja muun muassa vesien johtamiseen ja puhdistamiseen sekä päästöpaikkaan ja päästöraja-arvojen määräämiseen liittyvistä asioista. Lisäksi tarvitaan esitys tarkkailuohjelmaksi ja selvitys pölyn leviämisestä.
 Ympäristöneuvos  Jari Tolppanen  sanoo, että virasto päättää myöhemmin, miten se asukkaiden korvausvaatimukset lopulta käsittelee.
 Asukkaat vaativat korvauksia samalla, kun valittivat rikastamolle vuonna 2014 myönnetystä ympäristöluvasta Vaasan hallinto-oikeuteen. Päätöksestä valittivat myös Dragon Mining, Pirkanmaan Ely-keskus ja kansalaisjärjestö Maan Ystävät.
 Keväällä 2016 hallinto-oikeus kumosi ympäristölupapäätöksen ja palautti sen uudelleen käsiteltäväksi.
 Korkein hallinto-oikeus ei muuttanut Vaasan hallinto-oikeuden päätöstä. Korkein hallinto-oikeus linjasi, että aluehallintovirasto voi käsitellä asukkaiden korvausvaatimukset, kun se ratkaisee uudelleen ympäristölupa-asian.
 Ympäristölupa oli hallinto-oikeuden mukaan lainvastainen, koska Dragon Miningin hakemuksessa ei ollut riittävällä tavalla osoitettu, miten rikastamon lähialueen vesistön pilaantuminen estetään.
 Dragon Miningin vuonna 2012 toimittaman suotovesiselvityksen mukaan rikastushiekka-alueelta kulkeutuu lähiojiin ja -kosteikkoihin erityisesti nikkeliä, rautaa ja sulfaattia.
 Malminrikastuksessa syntyvä rikastushiekka sijoitetaan rikastamon alueella oleviin altaisiin. Rikastushiekka luokitellaan jätteeksi. Antti Eintola / Yle
 Yhtiö yrittää eristää rikastamon ja luonnonvedet toisistaan
 Dragon Mining kertoo Ylelle, että viime vuosina yhtiö on investoinut vesienhallintaan. Nikkelipitoisuudet rikastamon ympäristön vesissä ovat laskeneet.
 – Parannusten tarkoituksena on eristää alueen luonnonvedet ja rikastamon prosessiin liittyvät vedet toisistaan sekä minimoida alueelta juoksutettavan veden tarvetta. Jatkamme parannustoimenpiteiden toteuttamista taas ensi kesänä, yhtiö kirjoittaa sähköpostiviestissä.
 Pirkanmaan Ely-keskuksesta saadun, vuotta 2017 koskevan tarkkailuraportin mukaan rikastamoalueen vaikutukset näkyvät kuitenkin selvästi läheisten ojien veden laadussa. Vaikutukset näkyvät sekä Kovero-ojassa että Korvalamminojassa muun muassa kohonneena nikkeli- ja sulfaattipitoisuutena.
 Veden elektrolyytti- ja nikkelipitoisuudet ovat koholla myös Rautaveteen laskevassa Ekojoessa, ja vaikutukset näkyvät myös Rautaveden syvänteissä erityisesti talvella.
 Vesiympäristölle haitallisille ja vaarallisille aineille, kuten nikkelille on asetettu niin sanotut ympäristönlaatunormit. Dragon Mining kertoo, että nikkelin ympäristönlaatunormi ei ole ylittynyt Ekojoessa eikä Rautavedessä.
 Ympäristölupaa käsitellään jo kahdeksatta vuotta
 Dragon Mining hakee rikastamolle uutta ympäristölupaa tuotantomäärän nostamiseksi ja Kaapelinkulman malmin rikastamiseksi.
 Tosin yhtiö on jo nyt vienyt rikastamoon enemmän malmia kuin nykyinen lupa sallii. Pirkanmaan Ely-keskus ei ole puuttunut käyntiasteen nostoon, koska tarkkailun perusteella rikastamon alapuolisen vesistön kuormitus ei ole lisääntynyt.
 Ympäristöluvan muutos tuli vireille jo vuonna 2011.
 – Lupa-asia voi kestää näin kauan, kun asia palautetaan korkeimmasta hallinto-oikeudesta, Tolppanen sanoo.
 Tolppasen mukaan luparatkaisu on monimutkainen muun muassa rikastamon pitkän historian vuoksi. Rikastushiekkakasoissa on eri aikoina sijoitettuja massoja. Lupaviranomaiset arvioivat, miten pitkälle taaksepäin mahdollisia korvauksia pitää pohtia.
 Dragon Mining piti esitettyjä korvausvaatimuksia perusteettomina jo hallinto-oikeuden käsittelyssä. Silloin yhtiö katsoi, että se ei ole vastuussa aiemman omistajan eli Outokummun toiminnan aiheuttamista haitoista.
 Yhtiö vetosi siihen, että nikkeli- ja sulfaattipäästöt ovat seurausta Outokummun yritysten tuottamasta nikkelimalmin rikastushiekasta.
 – Vaikka hakija ei olisi aloittanut tai harjoittaisi omaa toimintaansa, aiemman toiminnan nikkeli- ja sulfaattikuormitus jatkuisi suuren valuman aikana, jolloin ylimääräiset vedet poistuisivat ylivuotona Korvalamminojan ja Korvalammin kautta Ekojokeen. Hakijan rikastustoiminnasta syntyvän rikastushiekan läjittämisen päästöt eivät ole ongelma Korvalamminojalle tai Ekojoelle, Dragon Mining perusteli hallinto-oikeudelle.
 Vaasan hallinto-oikeus katsoi kuitenkin, että Dragon Mining on vastuussa rikastushiekkakasoista aiheutuvan pilaantumisen ehkäisemisestä riippumatta siitä, kuka hiekan on kasannut ja milloin.

Malmirikastamon lähiasukas vaatii 450 000 euron korvausta Dragon Miningilta – perusteena kiinteistön arvon lasku ja haitat kalastukselle


Summary: Jääympyrä oli halkaisijaltaan lähes satametrinen.

Mainen osavaltiossa sijaitsevassa Westbrookin kaupungissa huokaistiin ihmetyksestä, kun kaupungin halki virtaavaan Presumpscot-jokeen ilmestyi kuun pienoismallilta näyttävä jääympyrä.
 Jääympyrät ovat harvinaisia, ja ne syntyvät usein joen mutkakohdissa esiintyvien virtauksien seurauksena.

Kuulta näyttävä ympyränmuotoinen jäälautta herätti hämmennystä Yhdysvalloissa – Katso video oudosta ilmiöstä


Summary: Uudellamaalla kehotetaan varaamaan normaalia enemmän aikaa työmatkaliikenteeseen.

Lännestä saapuva lumipyryalue heikentää ajokelin eteläisessä Suomessa vaaralliseksi torstaiyöstä alkaen, varoittaa Ilmatieteen laitos.
 Meteorologi  Toni Hellisen  mukaan näyttää siltä, että runsaimmat sadekertymät tulevat osumaan Uudellemaalle, jonne odotetaan jopa 15–20 senttimetriä lunta.
 Hellinen arvioi, että lumisade alkaa Länsi-Uudellamaalla keskiviikkona ennen puoltayötä ja pian puolenyön jälkeen Uudenmaan itäosissa. Aamuun mennessä lunta voi olla kertynyt paikoin yli 10 senttimetriä.
 Sisämaassa näkyvyys voi olla heikkoa pölisevän pakkaslumen vuoksi. Odotettavissa on myös voimakkaita tuulia.
 – Lunta sataa ihan vaakatasossa.
 – Malttia. Se on varmaan se pääviesti kaikille, että aikaa kannattaa varata rutkasti enemmän kuin normaalina työpäivänä, Hellinen toteaa.
 Ilmatieteen laitoksen mukaan Uudellamaalla saadaan yli 20 senttimetrin vuorokautisia lumikertymiä keskimäärin kerran kolmessa vuodessa.
 Osa HSL:n ja Finnairin liikenteestä peruttu
 VR:n kannalta torstain sää on todella haastava.
 – Paljon lunta kerralla, kova tuuli ja vielä pakkasen puolella, kyllä se on huono olosuhdeyhdistelmä, VR:n operaatiokeskuksen johtaja  Ari Vanhanen  toteaa.
 VR kertoo tiedotteessaan, että se on yhdessä HSL:n ja Finrailin kanssa päättänyt perua osan pääkaupunkiseudun lähiliikenteen torstain junavuoroista.
 Pääkaupunkiseudulla HSL:n liikenteestä ajetaan noin 80 % normaaleista vuoroista. Lähiliikenteessä on harvennettu A-, K- ja Y-junia. Käytännössä A- ja K-lähijunat ajetaan 20 minuutin vuorovälein.
 Helsingin ja Turun välisellä rantaradalla perutaan kaikki Y-junat, paitsi Karjaalta aamulla kello 5:43 Helsinkiin lähtevä Y-juna. Pääradalla perutaan kaikki Riihimäki–Helsinki-välillä kulkevat D-junat ja Helsingistä kello 15:51 lähtevä R-juna.
 Kaukoliikenteen junavuorot pyritään ajamaan normaalien aikataulujen mukaan. VR:n operaatiokeskuksen johtaja Ari Vanhanen ohjeistaa matkustajia kuitenkin varautumaan siihen, että myös kaukoliikenteen junat Tampereelta, Turusta ja Kouvolasta Helsinkiin päin voivat myöhästellä.
 Voimakkaan lumisateen arvioidaan rajoittavan lentoliikennettä Helsinki-Vantaalla ja vaikeuttavan lentoaseman toimintaa. Finnair perui jo etukäteen 41 lentoa taatakseen mahdollisimman sujuvan liikenteen. Lisäksi torstaina lentävien on syytä varautua viivästyksiin.
 – Seuraamme tilannetta tarkasti ja teemme parhaamme, jotta haastavasta säästä aiheutuisi mahdollisimman vähän haittaa asiakkaillemme, sanoo Finnairin operatiivinen johtaja  Jaakko Schildt  yhtiön  tiedotteessa .
 Katso täältä Finnairin lista perutuista lennoista
 Helsinki-Vantaan lentokentästä vastaava Finavia pyytää  tiedotteessaan  matkustajia varautumaan viiveisiin lentoliikenteessä. Lennonjohto voi joutua turvallisuussyistä rajoittamaan nousevien ja laskeutuvien lentojen määriä.
 Tämän hetkisten ennusteiden mukaan lumisade saattaa muuttua iltapäivällä jäätäväksi tihkusateeksi, minkä vuoksi lentokoneiden moottoreita voidaan joutua sulattamaan lentojen välillä. Finavian mukaan tämä hidastaisi lentoliikennettä merkittävästi, sillä jäänpoistoja jouduttaisiin tekemään kaksivaiheisena.
 Stara: Koko aurauskalusto varattu käyttöön
 Helsingin pelastuslaitos ja Helsingin poliisi kehottavat Twitterissä varaamaan työmatkaliikenteeseen runsaasti aikaa ja malttia.
 Lunta pyryttää koko päivän, joten helpotusta liikenteeseen ei ole luvassa päivän aikana. Traffic Management Finland ohjeistaa  tiedotteessaan , että torstaina kannattaa mahdollisuuksien mukaan pitää etäpäivä.
 Helsingin kaupungin rakentamispalveluliikelaitos Starasta kerrotaan, että lumimyräkkään on valmistauduttu varaamalla koko aurauskalusto käyttöön. Työtä helpottaa se, ettei katujen varsilla ole vielä paljon lunta.
 – Niin kauan kuin katujen varsilla on tilaa aurata lunta, meillä ei ole mitään isoja ongelmia, Staran tuotantopäällikkö  Samipetteri Mäkinen  sanoo.
 Parhaiten aurattuina pyritään pitämään joukkoliikenteen käyttämät kadut, eli kokoojakadut ja pääkadut. Vasta tämän jälkeen huolehditaan asuinkaduista. Mäkinen arvioi, että auraamisessa menee torstain lisäksi loppuviikko.
 – Jos sieltä 20 senttiä tulee, niin ei paljon muuta ehditä ensimmäisen 12 tunnin aikana.

Junavuoroja ja kymmeniä lentoja peruttu, koko aurauskalusto käytössä, pelastuslaitos ja poliisi valmiina: Edessä on hurja lumimyräkkä


Summary: Virkkaaminen ja neulominen ovat ponkaisseet uuteen maailmanlaajuiseen arvoon ja suosioon.

Yksitoista vanhanmallista moottorisahaa lojuu taiteilija-muotoilija  Sanna Vatasen  työhuoneessa huoltoa odottamassa.
 Vatanen on juuri hakenut sahat Suomen metsämuseosta Lustosta Savonlinnasta. Koneet olivat siellä puolitoista vuotta näytillä. Seuraavaksi kokoelma matkaa Suomen käsityön museoon Jyväskylään.
 Käsityömuseoon? Moottorisahat?
 Kyllä. Masiinat eivät suinkaan ole oikeita, vaan Sanna Vatasen virkkaamia veistoksia.
 Vatanen on virkannut moottorisahat aitojen mallien mukaan ja aitoon kokoon. Sahojen huolto ei siis tarkoita mutterien kiristystä ja laakereiden öljyämistä, vaan irronneiden langanpätkien päättelemistä ja putoamaisillaan olevien virkattujen nuppien paikalleen ompelemista.
 Sanna Vatasen moottorisahaveistoksia. Entisajan sahurit antoivat koneilleen lempinimiä. Husqvarna-merkkinen saha vääntyi Huskuksi. Takana näkyy Sulhaspoika- moottorisaha. Se sai kaksimielisen lempinimensä terästä, joka sojottaa ylöspäin. Jaani Lampinen / Yle
 Moottorisaha on Vataselle tuttu ja arkinen työkalu. Helsinkiläistaiteilija asuu miehensä kanssa metsätilalla Etelä-Karjalassa puolet vuodesta.
 Idea virkatusta sahaveistoskokoelmasta syntyi, kun taiteilija löysi artikkelin entisajan metsätyömiehistä ja heidän moottorisahoilleen antamista lempinimistä.
 – Olen aina ihaillut vanhoja antiikkisia moottorisahoja. Kun sitten luin, kuinka hauskoja nimiä sahurit aikojen saatossa ovat työkoneilleen antaneet, olin myyty.
 Moottorisahaveistos toisensa jälkeen syntyi Vatasen virkkuukoukusta. Lempinimet hän kuviovirkkasi sahojen teriin.
 Liisa Hietanen: Tapio, 2011. Aivan oikean kokoinen miehen muotokuva on osa Hietasen Kyläläiset-kokoelmaa. Siinä  hän kuvaa oman asuinpaikkansa ihmisiä virkaten langasta koko hahmon vaatetuksineen, pienintäkään yksityiskohtaa unohtamatta. Minna Haveri
 Neulominen ja virkkaus ovat kuvanveistoa langalla
 Sanna Vatasen moottorisahat ovat esimerkki siitä, miten kaikkien tuntemat lankakäsityötekniikat, virkkaus ja neulonta, ovat ampaisseet kodin piiristä ja naisten helmoista uusiin sfääreihin.
 Niillä ei enää tehdä vain kodin tarve-esineitä tai vaatteita hyötykäyttöön. Sukkia, lapasia ja pitsiliinoja.
 Kaija Papu: PI541, 2012. Virkattu Skoda Octavia on kokonsa ja yksityiskohtiensa puolesta kuin aito poliisiauto. Kaija Papu virkkasi teostaan kolme vuotta.  Jarkko Mikkonen
 Nyt virkkuukoukku ja sukkapuikot ovat luovan itseilmaisun välineitä. Niillä tehdään taidetta, naisten käsityökulttuuria tutkinut taiteen tohtori  Minna Haveri  sanoo.
 – Neulominen ja virkkaus ovat kuvanveistoa langalla tai piirtämistä langalla. Nykytaiteessa on lupa käyttää kaikenlaisia materiaaleja ja tekniikoita. Vaikka niitä ei vielä kuvataidekouluissa opetetakaan.
 Neule on mutkalle pantua aikaa.  Runoilija Maila Pylkkönen
 Käsityö on 2000-luvulla lopullisesti vapautunut jyrkästä hyötyajattelusta. Taiteena se on silti usein kytköksissä arkeen, Minna Haveri sanoo.
 – Arki on sisäänkirjoitettu neulomiseen ja virkkaamiseen. Käsityö on aina asunut arjessa, niinpä se taiteenakin kommentoi arkea, saa sieltä aiheensa.
 Liisa Hietanen: Vapaa/varattu, 2011. Kokonaan virkkaamalla toteutettu wc-koppi on tutkija Minna Haverin mukaan mainio esimerkki siitä, miten lankataide ottaa aiheensa arjesta.  Teos julistaa, että mikään aihe ei ole merkityksetön taiteessa. Siitä tulee mieleen amerikkalainen pop- ja readymade-taide, Haveri sanoo. Minna Haveri
 Esimerkiksi sopivat kuvataiteilija  Liisa Hietasen  virkatut, elävänoloiset ihmishahmot, kuten  Tapio  (jutun toinen kuva). Virkattu kokovartalomuotokuva keski-ikäisestä miehestä on osa Hietasen oman kylän väkeä kuvaavaa  Kyläläiset  -sarjaa.
 Hietasen teoksista arkisin lienee wc-koppiteos  Vapaa/Varattu . Kaikki kopissa on virkattu lattiasta ja seinäkaakeleista pyttyyn ja roskiin asti.
 – Wc-tila tulee aivan uudella tavalla katsotuksi virkattuna, Minna Haveri sanoo.
 Keravan taidemuseon  Näkyväksi neulottu  -näyttelyssä vajaa pari vuotta sitten Liisa Hietasen wc-koppi oli näyttelyvieraiden ehdoton suosikki.
 Kesällä 2009 Aino Louhi ja Kaija Papu päällystivät hyvinkääläisen Hitsaajat-patsaan neuleella. He halusivat teoksellaan muistaa kaupungin naisvaltaista villateollisuutta, jolle ei patsaita ole pystytetty.  (Hitsaajat patsas on Mauno Oittisen.) Kaija Papu
 Käsityöaktivismi julistaa pehmeitä arvoja
 2000-luvulla harrastekäsityöt ovat murtautuneet kodeista ulos kaduille ja toreille. Trendikkäät ihmiset eri puolella maailmaa virkkaavat pipoja bussissa ja neulovat mummonneliöitä kahviloissa.
 Yhdysvalloissa jo pelkkä julkisella paikalla neulominen on aktivismia. Se on kannanotto pehmeiden arvojen ja ekologisuuden puolesta.
 Suomessa puikkojen kilisyttäminen puistonpenkillä tai raitiovaunussa ei hätkäytä ketään. Täällä käsitöiden tekemisellä ei ole samanlaista uutuusarvoa kuin Yhdysvalloissa, tutkija Minna Haveri sanoo. Meillä on osattu tehdä itse iät ja ajat.
 – Suomalaisuuden eetokseen kuuluu kätevyyden kulttuuri. Miehet ovat pitäneet talot kunnossa ja huoltaneet välineet ja laitteet. Naiset ovat tehneet kodin tekstiilit.
 Helsingin Vanhan kirkkopuiston, Ruttopuiston, puut saivat neulegraffiti-päällykset osana World Design Capital 2012 -ohjelmaa. Oikealla yksityiskohta graffitista. Neulegraffitit ovat useimmiten naisten juttu, spray-graffitia taas osa miehistä hip-hop -kulttuuria.   Minna Haveri
 Suomalaista käsityöaktivismia ovat ennen kaikkea neulegraffitit, kaupunkien sähkötolppiin, sillankaiteisiin ja puiden ympärille kiinnitetyt neuleet. Ne ilmestyivät katukuvaan vuonna 2008.
 Neulegraffiteilla halutaan – luvalla tai ilman – piristää ympäristöä ja jättää oma merkki julkiseen paikkaan. Toisinaan ne ottavat myös kantaa.
 Suomalainen kätevyyden kulttuuri uhkasi muuttua tv-sukupolven uusavuttomuudeksi. Uusi nettisukupolvi ... on kuitenkin aikaisempaa aktiivisempi.  Minna Haveri teoksessaan Pehmeä taide
 Neulegraffareita on kritisoitu hyvän villalangan tuhlaamisesta. Parempi olisi, jos aktiivisuus sunnattaisiin johonkin hyödylliseen, vaikka sukkien kutomiseen vanhuksille, on sanottu. Minna Haveri on eri mieltä.
 – Neulegraffitien tekijät kierrättävät jämälankoja, eivät he tuhlaa. Sitäpaitsi ei julkisiin paikkoihin graffititeoksia maalaaviltakaan kysytä, miksi nämä eivät mene sutimaan vaikka palvelutalon seinään uutta maalia.
 Maailman suurin tilkkupeitto Tuomiokirkon portailla vuonna 2011.  Minna Haveri
 Virkkaus on maailman naisten yhteinen kieli
 Muita käsityöaktivismin muotoja ovat muun muassa hyväntekeväisyysaktivismi ja yhteisöllinen tekeminen.
 Hyväntekeväisyystempauksilla valmistetaan eri kohteille asusteita, peittoja tai muuta tarpeellista käyttötavaraa.
 Erityisen tuottoisa oli Martta- ja Tekstiiliopettajaliiton sekä Novitan yhteistempaus  Maailman suurin tilkkupeitto  (2011). Järjestäjät toivoivat projektin tuottavan tuhat neuletilkkupeittoa. Niitä tuli 7 800. Tuomiokirkon portaat olisi voinut päällystää tempaukseen lähetetyillä peitoilla lähes kahdeksan kertaa.
 Yhteisöllisessä käsityöaktivismissa on kyse eräänlaisesta porukalla tehdystä performanssista. Sellainen oli  Keravan pinkki talo  (2016).
 Satakunta paikkuntalaista, kantasuomalaisia ja maahanmuuttajia, virkkasi yhdessä pinkistä langasta neljäsataa ruutukuviota, joilla talo päällystettiin.
 Projektin "äidin", puolalaisen OLEK-taiteilijan mukaan, teos symboloi suvaitsevaisuutta ja toivoa. Virkkaaminen toi eri kansallisuutta oleville naisille yhteisen kielen, yhteyden.
 Our Pink House oli Keravan taidemuseon vuoden 2016 yhteisötaideteos, jossa kokonainen puutalo päällystettiin virkatuin ruutukuvion.  Projektin suunnitteli ja johti puolalainen, virkkauksin toteutetuista taideprojekteista tunnettu OLEK. Helena Kinnunen / AOP
 Neuleen tie käyttöarvosta näyttöarvoon
 Virkkaamisen ja neulomisen uusi maailmanlaajuinen tuleminen näkyy vahvimmin netissä. Se pursuaa neuleblogeja ja alan miljoonia harrastajia – ja toinen toistaan upeampia luomuksia.
 Vaikka käsityön valtavirta onkin ohjeiden mukaan tekemistä, yhä keskeisemmäksi on noussut oman taidon ja luovuuden osoittaminen.
 Tutkija Minna Haveri kiteyttää harrastekäsitöissä 2000–luvulla tapahtuneen murroksen sanomalla, että sukkien ja lapasten käyttöarvon on korvannut niiden näyttöarvo.
 – Käsitöitä ei enää tehdä siksi, että olisi tarve tai pysyisimme lämpiminä. Kaikkea saa kaupasta. Oman taidon näyttäminen muille ja persoonallinen ilmaisu ovat tulleet keskeiseksi syyksi kutoa ja virkata.
 Taiteen tohtori Minna Haveri on tutkinut muun muassa naisten nykykansantaidetta. Hän kirjoittaa teoksessaan Pehmeä taide, lankatekniikat kuvataideilmaisussa (2016), että riippuu tekijästä, kokeeko käsityön pitkän historian ja kulttuurisidonnaisuuden peräsimeksi vai ankkuriksi omissa ilmaisupyrkimyksissään. Jaani Lampinen / Yle
 Lue myös :
 Mitä käsityötunnilla kannattaa opetella? Listasimme viisi taitoa, joista on iloa läpi koko elämän
 "Haukuttiin patalappuprofessoriksi" – käsityötiede on monelle outo

Mutkalle väännetystä langasta on tullut taiteen ja aktivismin muoto – katso virkattu poliisiauto, moottorisahat ja kylänmies Tapio


Summary: Onko hallitus varautunut  EU-ilmoituksen tekemättä jättämisen seurauksiin, erikoistoimittaja Tiina Merikanto kysyy.

Kuukaudesta toiseen sote-uudistuksen yhteydessä on kiistelty siitä, pitääkö valinnanvapauslaista tehdä valtiontukia koskeva ennakkoilmoitus EU:lle. EU-kielellä puhutaan notifikaatiosta.
 Toteutuessaan valinnanvapauslaki antaa asiakkaalle oikeuksia valita, mistä ja keneltä hän hankkii sosiaali- ja terveyspalveluja.
 Jos notifikaatiota ei tehdä, otetaan suuria riskejä.
 Hallitus ei ole pitänyt notifikaatiota tarpeellisena. Se ei esittänyt ennakkoilmoitusta EU:lle tehtäväksi keväällä 2017, jolloin hallitus antoi ensimmäisen valinnanvapausesityksen, eikä keväällä 2018, jolloin eduskunta sai hallituksen toisen valinnanvapauslakiesityksen.
 Jo vuonna 2017  korkein hallinto-oikeus  (KHO) linjasi toisin. Joulukuussa se totesi, että ainoa oikeudellisesti kestävä menettelytapa on se, että “kaavailtu lainsäädäntökokonaisuus notifioidaan komissiolle”.
 Myös perustuslakivaliokunta edellytti EU-oikeudellista arviota. Kesäkuussa 2017 antamassaan lausunnossaan, se totesi että “valtioneuvoston on jatkossa huolehdittava erityisen tarkasta lakiehdotusten EU-oikeudellisesta arviosta tarvittaessa yhteistyössä EU:n viranomaisten kanssa.”
 Samankaltaista viestiä perustuslakivaliokunta toisti vielä keväällä 2018. Tuolloin se halusi hallitukselta lisäselvitystä notifikaatioon liittyen.
 Jos korkeimman hallinto-oikeuden näkemys ennakkoilmoituksesta EU:lle olisi otettu vakavasti, asiasta olisi kenties saatu EU-komission kanta reilussa vuodessa.
 Lisäselvityksetkään eivät riittäneet, vaan hallitus sai vielä kesäkuussa 2018 laiskanläksyä. Tuolloin antamassaan lausunnossa perustuslakivaliokunta edellytti, että sosiaali- ja terveysvaliokunnan on tarkkaan selvitettävä, voidaanko ehdotettua valinnanvapausjärjestelmää pitää sisällöltään notifiointia edellyttävänä.
 Miksi EU:lle pitäisi tehdä ennakkoilmoitus?
 1. Euroopan unionin pelisääntöihin kuuluu, että sisämarkkinoilla jäsenvaltio ei voi antaa kilpailua vääristävää valtiontukea suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa.
 2. Vaikka tietty toimenpide olisi valtiontukea, se voi olla sallittua joko asiaa koskevan yleisen poikkeuksen tai komission tekemän hyväksymispäätöksen johdosta.
 3. Komissiolle tehtävän ilmoitusmenettelyn tarkoituksena on antaa komissiolle mahdollisuus varmistaa, että kysymyksessä ei ole kielletty valtiontuki tai todeta, että valtiontuki soveltuu sisämarkkinoille.
 4. Vain komissio voi päättää, onko jokin tuki yhteensopiva vai ei yhteismarkkinoille, eli siis hyväksyttävä EU:n valtiontukisääntöjen kannalta.
 Karkeasti notifikaatiota voisi havainnollistaa esimerkillä vajan rakentamisesta.
 Haluan rakentaa itselleni vajan, johon tarvitaan rakennuslupa. En sitä kuitenkaan hae ja naapuri riitauttaa vajan rakentamisen. Jos häviän jutun tuomioistuimessa, se voi määrätä vajani purettavaksi. Jos olisin hakenut siihen lupaa, olisin sen saanut.
 Hallitus ei ole pitänyt notifikaatiota tarpeellisena
 Hallitus on toistuvasti todennut, että se ei pidä tarpeellisena tehdä valinnanvapauslaista valtiontukia koskevaa ennakkoilmoitusta EU:lle.
 Jos maakuntien sote-keskukset joutuvat esimerkiksi palauttamaan rahaa, seuraukset voivat olla hankalia.
  Eurooppaoikeuden professori Jukka Snell
 Ristiriitaiseksi hallituksen toiminnan tekee se, että hallituksen ensimmäisessä valinnanvapausesityksessä katsottiin, että sosiaali- ja terveyspalveluiden tuotanto tapahtuu  unionin oikeuden näkökulmasta markkinoilla taloudellisena toimintana.  Siksi hallituksen tuolloiseen esitykseen sisältyi myös velvollisuus yhtiöittää julkiset sote-keskukset.
 Viime marraskuussa taas  eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunta  myötäili hallituksen kantaa ja sanoi, että maakunnan liikelaitoksen suoran valinnan palvelut (= sote-keskus ja hammashoitola)  eivät ole taloudellista toimintaa eikä liikelaitosta tule pitää näiden palvelujen osalta yrityksenä.
 Miten käsitys voi muuttua päinvastaiseksi?
 EVA on hallituksen kanssa eri mieltä
 Tämän vuoden tammikuussa Elinkeinoelämän valtuuskunta (EVA) tuli toiseen lopputulokseen kuin sote-valiokunta.
 Arviossaan se totesi,  että valinnanvapauslaissa yritetään johdonmukaisesti kiertää Euroopan unionin valtiontukisäännöksiä. EVAn mukaan julkinen tuottaja voisi kilpailla eri säännöin kuin yksityinen tuottaja.
 EVAn mukaan julkisten ja yksityisten pitäisi olla samalla viivalla, ilman että julkinen sektori tukee omia yksikköjään. Kyse olisi ennen kaikkea maakunnan liikelaitoksista. Ne voisivat saada hyötyä emomaakunnalta, koska liikelaitoksen ja emomaakunnan resursseja on käytännössä vaikea pitää erillään.
 Maakunnan liikelaitokset eivät myöskään voi mennä konkurssiin. Lisäksi niille on tarkoitus siirtää omaisuutta julkisilta toimijoilta veloituksetta. EVAn mukaan tätä voidaan pitää EU:n valtiontukisäännösten vastaisena toimintana.
 Mitä voi tapahtua, jos notifiointia ei tehdä?
 EVAn näkemyksestä voi päätellä, että jos notifiointia ei tehdä, ennen pitkää joku yritys valittaa suomalaiseen tuomioistuimeen. Valituksen voisi tehdä esimerkiksi sote-keskusten omaisuuden siirrosta tai konkurssisuojasta.
 Sote-valiokunnan notifikaatioita käsittelevä osion johtopäätökset eivät ole samaa paria tekstin alkupuolen kanssa.
 Valittaja voisi sanoa, että sote-keskus saa halvemmalla lainaa ja paremmat tavaran toimitusehdot, koska se ei voi mennä konkurssiin.
 Tällöin kansallisen tuomioistuimen tehtävä on arvioida sitä, onko kysymys valtiontuesta. Jos tuomioistuin päätyisi siihen, että kyse on valtiontuesta, se voisi jäädyttää toimintoja, kieltää tuen maksamisen tai määrätä tukia takaisin perittäväksi. Seuraukset voisivat olla arvaamattomia.
 Jos notifikaatiota ei tehdä, on todennäköistä, että joku valittaa kansalliseen tuomioistuimeen, sanoo Helsingin yliopiston valtiosääntöoikeuden professori  Tuomas Ojanen . Ojasen mukaan kansallisten tuomioistuinten toimenpiteet ovat riski.
 Saman huolen jakaa Turun yliopiston eurooppaoikeuden professori  Jukka Snell . Hän varoittaa siitä, että jos maakuntien sote-keskukset joutuvat esimerkiksi palauttamaan rahaa, seuraukset voivat olla hankalia.
 Sote-valiokunnan mietinnössä kuuluu hallituspuolueiden ääni
 Sote-valiokunnan mietintöluonnoksen notifikaatioita käsittelevä osio on mielenkiintoista luettavaa. Alkuosa myötäilee asiantuntijoiden näkemyksiä ja siinä tunnistetaan myös huolia.
 Ei voida tarkalleen tietää, millaisia seurauksia mahdollisista tuomioistuimen päätöksistä on maakuntien liikelaitosten sote-keskusten toiminnalle.
 Sen sijaan valiokunnan johtopäätökset eivät ole samaa paria tekstin alkupuolen kanssa. Johtopäätösten mukaan valinnanvapauslain mukaiset palvelut eivät ole taloudellista toimintaa, kyse ei ole kielletystä valtiontuesta eikä notifikaatiota tarvitse tehdä.
 Alkupuolen ja loppupuolen eriparisuus selittyy luonnollisesti sillä, että eduskunnan sote-valiokunta toimii poliittisesti. Hallituspuolueiden ääni kuuluu erityisesti johtopäätöksissä.
 Joka vanhoja muistelee sitä tikulla silmään, mutta silti...
 Sote-uudistusta on riivannut loputon kiire. On ollut niin kiire saada lait voimaan, ettei notifikaatiolle ole ollut aikaa. Silti sote-lakeja ei vieläkään ole hyväksytty.
 Jos korkeimman hallinto-oikeuden näkemys ennakkoilmoituksesta EU:lle olisi otettu vakavasti, asiasta olisi kenties saatu EU-komission kanta reilussa vuodessa.
 Joulukuun 2017 lausunnossa KHO piti notifikaatiota ainoana oikeudellisesti kestävänä menettelytapana. Se totesi myös: “Tämä on mahdollista toteuttaa ennen kaavaillun lainsäädännön voimaantuloa niin, että komission näkemyksestä mahdollisesti aiheutuvat muutostarpeet voidaan ottaa huomioon ennen sitä.”
 Jos notifikaatiota ei tehdä, otetaan suuria riskejä. Ei voida tarkalleen tietää, millaisia seurauksia mahdollisista tuomioistuimen päätöksistä on maakuntien liikelaitosten sote-keskusten toiminnalle.
 Lue myös:
 Analyysi: Sote-keskuksista on tulossa lääkäriasema, asiakassuunnitelmasta merkillinen hallintohimmeli – unohtuiko sotesta so?

Analyysi: Hallitus haluaa rakentaa vajan ilman lupaa – pelaako hallitus sotessa liian kovalla riskillä?