Summary: Parhaillaan Afrikassa vieraileva Ivanka Trump pehmentää presidentti-isänsä kovaa julkisuuskuvaa. Tyttären asema Valkoisessa talossa hakee vertaistaan historiasta.

Ei kestä kauan ymmärtää, miksi  Ivanka Trumpin  Instagram-tilistä tulevat mieleen eräät  Meghan ,  Catherine  ja  Elisabet .
 Trumpin Instagram-tili muistuttaa asetelmiltaan ja tilannevalikoimiltaan brittikuninkaallisten virallisen Instagram-tilin tarjontaa: viimeisen päälle laitettuja ihmisiä hiukset kohdillaan tapaamassa empaattisen tai kunnioittavan oloisesti ihmisiä – usein silmäätekeviä, uhreja, naisia tai lapsia.
 He tutustuvat. He voimaannuttavat. Välillä he myös pyrkivät esiintymään kuin tavalliset ihmiset.
 He rakentavat välittävää ja helposti lähestyttävää imagoa – kuninkaalliset Britannialle ja kuningashuoneelle, Ivanka Trump Yhdysvalloille ja Valkoiselle talolle.
 Ivanka Trump kuitenkin vaikuttaa suoraan ja avoimesti kotimaansa politiikkaan.
 Isän voitto avasi tyttärelle koko maailman
 Yhdysvalloissa on puhuttu paljon Ivanka Trumpin ja hänen puolisonsa  Jared Kushnerin  asemasta Valkoisessa talossa.
 Poliittiset dynastiat ovat Yhdysvalloissa tuttuja. On Kennedyt, Bushit ja Clintonit. Harvoin tytär on kuitenkaan ollut yhtä merkittävässä asemassa isänsä hallinnossa kuin Ivanka Trump nyt.
 Viimeisimpänä  Sasha  ja  Malia Obama ,  Chelsea Clinton  sekä  Jenna  ja  Barbara Bush  olivat joko kouluikäisiä tai yliopistoiässä, kun heidän isästään tuli presidentti.
 Ivanka Trump sen sijaan oli 35-vuotias muotialan yrittäjä, kun Trump voitti Yhdysvaltain presidentinvaalit.
 Ivanka oli julki-imagoltaan tyylikäs, moderni, työssäkäyvä äiti, mutta lopulta vain pieni tekijä yritysmaailmassa, politiikasta puhumattakaan.
 Isän vaalivoiton jälkeen Ivanka Trumpille avautui kertaheitolla koko maailma.
 Ivanka Trump ja isä Donald Trump puhuivat 5G-verkoista Valkoisessa talossa 12. huhtikuuta.  Jim Lo Scalo / EPA
 Jos hän pyrkisi presidentiksi...
 Ivanka Trump on hankkinut itsellensä merkittävän aseman Valkoisen talon neuvonantajana. Instagramissakin hänet voi nähdä tapaamassa vaikkapa Saksan liittokansleria  Angela Merkeliä .
 Yleisesti ajatellaan, että  Donald Trump  luottaa tyttäreensä kuin vuoreen. Arvostusta ja asemaa kuvaa, että Trump harkitsi tyttärensä nimittämistä Maailmanpankin johtoon, koska tämä on "erittäin hyvä numeroiden kanssa."
 The Atlanticin artikkelissa  ylpeä isä myös kehaisee, että "jos Ivanka haluaisi pyrkiä presidentiksi, häntä olisi erittäin vaikea voittaa."
 Mutta isäkään ei oikein osaa sanoa, mihin rooliin tytärtä oikein ajateltiin, kun hänet pestattiin palkattomaksi neuvonantajaksi maaliskuussa 2017. Atlanticin toimittajan kysyessä asiaa Trump vastaa, ettei hän tiennyt.
 – En ole varma, tiesikö hänkään, Trump sanoo Ivankaan viitaten.
 Donald Trump ja tytär Ivanka osallistuivat työaiheiseen tapaamiseen maaliskuussa. Michael Reynolds / EPA
 "Naisiin sijoittaminen on järkevää"
 Tarkkaa toimenkuvaa eivät tiedä kaikki muutkaan, vaikka Trump on esillä usein ja laajalti. Ivankan varsinaista työtä pohti esimerkiksi  uutiskanava CNN viimeksi maaliskuussa .
 Virallisesti Ivanka Trumpin työhön kuuluu muun muassa edistää työssäkävien naisten ja kehitysmaiden naisten taloudellista asemaa. Hän on ollut vaatimassa myös esimerkiksi  palkallista vanhempainvapaata .
 Tuoreimpana esimerkkinä Ivanka Trump aloitti sunnuntaina Afrikan-kierroksen. Hän vierailee Etiopiassa ja Norsunluurannikolla edistämässä Valkoisen talon uutta Naisten maailmanlaajuisen kehityksen ja vaurauden ohjelmaa. Se on tarkoitus auttaa 50 miljoonaa kehittyvien maiden naista vuoteen 2025 mennessä.
 Addis Abebassa Trump vieraili muun muassa kahvilassa ja tekstiilitehtaassa.
 – Naisiin sijoittaminen on järkevää kehityspolitiikkaa ja järkevää liiketoimintaa, uutistoimisto AP raportoi Trumpin sanoneen.
 Skandaalejakin on ollut. Demokraatit ovat halunneet tietää, ovatko Ivanka Trump ja Kushner todella  käyttäneet omia sähköpostitilejään  virallisten asioiden hoitamisessa. (Ironista kyllä, isä-Trump syytti samasta kilpakumppaniaan  Hillary Clintonia ).
 Kohua on herättänyt myös se, että isä-Trumpin raportoidaan hoitaneen Kushnerille ja Ivanka Trumpille  korkeat turvaluokitukset .
 Ivanka Trump ja puoliso Jared Kushner (oik.) osallistuivat Münchenin turvallisuuskokoukseen helmikuussa. Ronald Wittek / EPA
 Oma rinnakkaispolitiikka?
 Mutta miten Ivanka Trump lopulta vaikuttaa ja mihin? Ainakin julkisuuskuvaan.
 Ivanka Trump on tarttunut aihepiireihin, jotka hänen isäänsä eivät tunnu kiinnostavan. Hän edistää köyhien ja naisten asemaa globaalisti samaan aikaan, kun halventavista naiskommenteista tunnettu isä tahtoo pykätä muurit maansa ympärille.
 On hiukan kuin Ivanka Trump johtaisi omaa Yhdysvaltain rinnakkaispolitiikkaansa. Eri linjassa isänsä kanssa, mutta isänsä johtaman hallinnon rahoituksella.
 Trump esitti ensi vuoden budjettiesityksessään 13 miljardin leikkausta ulkomaanapuun. Ivanka Trumpin edistämälle hankkeelle taas esitetään 100 miljoonan lisärahoitusta. Kysyä voi, miksi Trump ei yksinkertaisesti lakkaa  havittelemasta leikkauksia ulkomaanapuun . Mihin tarvitaan Ivankaa?
 Vastauksen tietävät vain Trumpit, mutta julkisesti kovaa linjaa vetävälle isälle on varmasti tärkeää voida osoittaa kannattajilleen, että Yhdysvaltoja ei kupata milloin minkäkin maan ongelmilla. "Amerikka ensin" on Trumpin tunnettu iskulause.
 Ivanka Trump antaa Yhdysvalloille hyvät kasvot
 Ivanka Trump näyttäytyy jonkinlaisena Trumpin hallinnon pehmusteena.
 "Yhdysvaltain prinsessan" projektit ovat kuninkaallisten tehtäviin verrattavaa imagotyötä. Hän näyttää, että joku Trump-hallinnossa on hillitty, hallittu ja sydämellinen – joku joka välittää.
 Presidentin tytär kerää huomiota: Ivanka Trumpin Afrikan-retkestä raportoivat esimerkiksi uutistoimistot AP ja Reuters.
 Naisten ja lasten parissa puuhailevasta kauniista blondista ei lisäksi voi olla ainakaan haittaa, sen paremmin isän politiikalle kuin isänmaalle. Vai voiko?
 Ivanka Trumpin naisten voimistamiskampanja on herättänyt myös ärtymystä. Esimerkiksi  brittilehti Guardianin toimittaja muistuttaa , että Ivanka Trump näyttää aidosti pitävän itseään naisasiasankarina, vaikka hän on pysynyt hiljaa isänsä hyökätessä naisia vastaan.
 Epäselvää on, millaisia keskusteluja Ivanka Trump todella käy maailmalla tapaamiensa ihmisten kanssa. Onko hän symbolinen hyväntekijä vai aidosti kova poliittinen takapeluri?
 Voi myös olla niin, että isän ja isänmaan sijaan Ivanka Trump tekee työtä itselleen, oman tulevaisuutensa hyväksi.
 Jared Kushner ja Ivanka Trump sekä lapsensa Theodore (vas.) ja Joseph saapuivat viikonloppulomalta Valkoiseen taloon viime vuoden heinäkuussa. Jim Lo Scalo / EPA
 Mitä Ivanka Trump aikoo isona?
 Kun Donald Trump joskus pohtii, mitä presidenttikaudesta jäi käteen, hän voi sanoa sen, mistä jokainen vanhempi epäilemättä haaveilee: annoin lapsilleni koko maailman.
 Kiehtovaa onkin nähdä, mitä Ivanka Trump isän presidenttiajan tuomalla henkisellä ja poliittisella pääomallaan tekee, kun Valkoisen talon ovi joskus sulkeutuu Trump-dynastian selän takana.

Onko Ivanka Trump todellinen vaikuttaja vai merkityksetön Yhdysvaltain prinsessa?


Summary: Saudi-Arabiasta paenneet aikuiset siskokset vetoavat Twitterissä YK:n pakolaisjärjestöön saadakseen turvapaikan maasta, joka voisi taata heille ihmisoikeudet.

Maailman tietoisuuteen on tullut jälleen uusi tapaus, jossa ulkomaille paenneet saudisisarukset pyytävät kansainvälistä suojelua sosiaalisen median kautta.
 28- ja 25-vuotiaat sisarukset kertovat Twitterissä paenneensa perheensä sortoa sekä Saudi-Arabian ankaraa huoltajuusjärjestelmää Georgiaan.
 Maha al-Subaie , 28, ja  Wafa al-Subaie , 25, kuvailevat olevansa vaarassa. Sisarusten mukaan heidät tapetaan, mikäli he joutuvat palautetuksi kotimaahansa.
 Saudiarabialaiset voivat matkustaa entiseen Neuvostoliittoon kuuluneeseen Georgiaan ilman viisumia, minkä vuoksi viime vuosina yhä useampi kotimaastaan paennut saudinainen on päätynyt juuri Georgiaan.
 Kaksikko on avannyt Twitterissä ”GeorgiaSisters”-nimellä kulkevan tilin, jossa he pyytävät turvapaikkaa maasta, joka voisi – toisin kuin Saudi-Arabia – taata heille ihmisoikeudet.
 Al-Subaien sisarukset julkaisivat ensimmäisen avunpyyntönsä Twitterissä eilen. Siinä kaksikko kertoo olevansa jumissa Georgiassa, koska heidän perheensä sekä saudiviranomaiset ovat mitätöineet heidän passinsa.
 Naiset lisäksi kertovat, että heidän isänsä sekä veljensä ovat saapuneet Georgiaan etsimään heitä.
 Al-Subaiet julkaisivat Twitterissä lisäksi kuvat passeistaan vahvistaakseen henkilöllisyytensä.
 He esiintyvät Twitterissä julkaisemissaan kuvissa ja videoilla ilman kasvot tai pään peittäviä huiveja, mikä saattaisi Saudi-Arabiassa johtaa ankariin seuraamuksiin. Naiset kertovat toimivansa näin, jotta ”maailma muistaisi meidät, jos jotain tapahtuu.”
 Human Rights Watch selvittää siskosten tilannetta
 Kaksikko on vedonnut muun muassa YK:n pakolaisjärjestö UNHCR:ään turvapaikan saamiseksi.
 Tänään ihmisoikeusjärjestö Human Rights Watchin Aasian -yksikön johtaja  Phil Robertson  ilmoitti Twitterissä olleensa yhteyksissä UNHCR:ään al-Subaien siskosten tapauksen johdosta.
 Robertson auttoi tammikuussa Saudi-Arabiasta paennutta 18-vuotiasta  Rahaf Mohammed al-Qununia , joka joutui thaiviranomaisten kiinniottamaksi Bangkokissa yrittäessään siirtyä jatkolennolle Australiaan.
 Thaimaa oli alun perin karkottamassa al-Qununia takaisin kotimaahansa, mutta taipui kansainvälisen painostuksen edessä. UNHCR myönsi myöhemmin naiselle turvapaikan Kanadasta.
 Huoltajuusjärjestelmää vastustaneita vangittu
 Suurin osa kotimaastaan pakenevista saudinaisista kertoo syyksi miessukulaistensa heihiin kohdistaman väkivallan.
 Naista, joka jää kiinni pakoyrityksestä, odottaa ankara rangaistus. Hänet voidaan joko pakottaa pidätyskeskuksia muistuttaviin turvataloihin tai painostaa sopimaan kiista pahoinpitelijänsä kanssa. Moni naisista saa syytteet tottelemattomuudesta.
 Äärivanhoillisessa Saudi-Arabiassa nainen on miehen holhouksessa riippumatta siitä, minkä ikäinen hän on. Huoltajuusjärjestelmän vuoksi nainen ei voi esimerkiksi hankkia passia tai matkustaa ilman miespuolisen holhoojan, kuten isän, aviomiehen, veljen tai jopa oman poikansa lupaa. Miesholhooja päättää niin ikään naisen opiskelusta, työpaikasta ja pankkitilistä.
 Lukuisia huoltajuujärjestelmää vastustavia naisaktivisteja on pidätetty ja ollut vangittuina Saudi-Arabiassa viime keväästä lähtien.
 Aiheesta lisää:
 Saudi-Arabia puolustaa kännykkäsovellusta, joka antaa miesten valvoa naisten liikkumista – hälyttää, kun nainen menee lentokentälle
 Lukuisia naisia pakenee konservatiivisista arabimaista – Kiinnijääneillä voi olla karu kohtalo
 AFP paenneen sauditytön tapauksesta: Saudilähettiläs torui thaiviranomaisia – “Olisitte ottaneet hänen kännykkänsä”

Georgiaan paenneet  saudisiskot pyytävät apua somessa: ”Meidät tapetaan, mikäli joudumme palautetuksi kotimaahamme”


Summary: Anneli Jäätteenmäki  ja Liisa Jaakonsaari sanovat olevansa surullisia ja huolissaan ilmapiirin heikentymisestä Euroopassa.

Viisivuotiskautensa lopettava EU-parlamentti on kokoontunut täksi viikoksi viimeiseen täysi-istuntoonsa Ranskan Strasbourgiin. Myös 13 suomalaisen euroedustajan paikat menevät uusjakoon, kun uusi EU-parlamentti valitaan toukokuun lopussa.
 Suomalaisista keskustan  Anneli Jäätteenmäki  ja demareiden  Liisa Jaakonsaari  eivät aio enää asettua ehdolle 26. toukokuuta järjestettävissä eurovaaleissa.
 Jäätteenmäki on työskennellyt meppinä vuodesta 2004, Jaakonsaari vuodesta 2009. Molemmat jättävät parlamentin hieman apeina.
 – On surullinen mieli. Se innostus, joka on ollut Eurooppaa yhdentävä voima, jolla integraatiota on syvennetty, viety rauhaa eteenpäin, luotu sisämarkkinoita ja Erasmus-ohjelmia – sitä ei nyt oikein ole, Jaakonsaari sanoo.
 Jaakonsaaren mielestä etenkin viime vaalikausi on ollut ilmapiiriltään hankala.
 – Brexit on vienyt henkistä energiaa hirveän paljon, ja toisaalta on näkynyt tämä äärioikeiston ja populismin nousu.
 Anneli Jäätteenmäki kertoo ilmapiirin muuttuneen selvästi siitä, kun hän 15 vuotta sitten aloitti parlamentissa. Tuolloin elettiin EU:n itälaajentumisen alun vuosia.
 Anneli Jäättenmäen mielestä Notre Damen katedraalin palo Pariisissa toissayönä oli kuin symboli hänen meppikautensa päättymiselle: kun hän aloitti, EU:ssa iloittiin uusista jäsenmaista ja tehtiin yhteistyötä. Nyt on paljon riitoja, tulipaloja.

 Jorne Van Damme
 – Etsittiin ratkaisuja, ymmärrettiin toisia, toivotettiin toiset tervetulleiksi. Nyt on kyräilyä ja syyttelyä. Se on surulllista, koska innostuneessa ilmapiirissä tulee parempia ratkaisujakin, Jäätteenmäki arvioi.
 – Aiemmin ajateltiin, että ei ikinä jakolinjoja ja muureja Eurooppaan, mutta kun katsoo tätä päivää, niin keskustellaan yhden maan eroamisesta EU:sta.
 Lainsäädäntö voi hidastua
 Jaakonsaari ja Jäätteenmäki ovat huolissaan äärivoimien vahvistumisesta Euroopassa. He epäilevät, että parlamentin lainsäädäntötyö hidastuu heinäkuussa alkavalla uudella kaudella, jos Euroopan unionia vastustavat puolueet vahvistuvat vaaleissa.
 – Jos ääriryhmät voimistuvat, niin varmasti päätöksenteko tulee hankalammaksi. Se voi hidastaakin ratkaisujen löytämistä, Jäätteenmäki sanoo.
 Toistaiseksi populismin nousu ei ole vaikuttanut parlamentin työhön, koska ääripuolueiden edustajat ovat keskittyneet sanomansa viemiseen omalle äänestäjäkunnalleen.
 Jaakonsaaren mielestä ääriliikkeiden vaalivoitto voisi vaikuttaa kahdella tavalla.
 Liisa Jaakonsaaren mielestä Suomen tulevan hallituksen on pakko ottaa aiempaa aktiivisempi linja Eurooppa-politiikassaan varsinkin, koska Suomi aloittaa pian EU:n puheenjohtajana. Jorne Van Damme
 Toinen tapa on se, että eurooppalaiset "perinteiset" EU-yhteistyötä tukevat puolueet vahvistavat yhteistyötään ja jatkavat nykyistä lainsäädäntötyötä. Populistiryhmien edustajat taas jatkavat "puheiden pitämistä kotimaiselle yleisölleen ja äänestäjilleen", ja parlamentti on heille ikään kuin iso puhujanpönttö.
 – Varmasti silloinkin asioiden hoidosta tulee monessa suhteessa enemmän aikaa vievää ja tuskallisempaa, mutta asiat voivat silti edetä.
 Liittoutuvatko populistit ja ääriryhmät?
 Toisaalta Jaakonsaaren mukaan on merkkejä siitä, että populistit ja ääriliikkeet voivat jatkossa liittoutua keskenään hamutakseen lisää valtaa. Tähän asti ne ovat olleet parlamentissa hajallaan eri ryhmissä, koska eivät ole pystyneet yhteistyöhön.
 – Voi olla, että liittoutumisensa seurauksena ne voivat vaikuttaa siihen, että parlamentin toiminta jotenkin lamaantuu ja toiminta halvaantuu. Tämä halvaantumisen vaihtoehto on vaarallisempi.
 Jaakonsaaren mielestä EU-vaalien jälkeen muiden puolueiden on tehtävä iso strateginen valinta: otetaanko populistipuolueet mukaan yhteistyöhön.
 – Ovatko he kypsiä siihen vai jäävätkö he vain puhumaan äänestäjilleen ja tekemään Euroopan parlamentista puhujalavan?
 Maahanmuuttokiistat voivat pahentua
 Jaakonsaaren mukaan riski työn lamaantumisesta on suuri etenkin maahanmuuttoon liittyvissä kysymyksissä. EU kokonaisuutena ei ole onnistunut sopimaan maahanmuuttoasioista lähinnä siksi, että jäsenmaat ovat niin erimielisiä.
 – Parlamentti on yrittänyt nopeuttaa asioita, mutta uudistustyö on törmännyt jäsenmaiden neuvostoon. Jos parlamentillakaan ei ole kiinnostusta sopia asioista, ollaan erilaisilla vesillä.
 Jaakonsaaren mielestä juuri nyt tarvitaan EU:ta eniten toisen maailmansodan jälkeen.
 – On aggressiivisia ulkovaltoja ja maita jotka haluavat protektionismia. Euroopan maat ilman EU:ta olisivat vain pieniä maita markkinavoimien armoilla, Jaakonsaari sanoo.
 Samaa mieltä on Jäätteenmäki.
 – Suomen paikka on Euroopassa. Olen huomannut, että ääriliikkeet puhuvat siitä, että rajoja pitää sulkea ja vähentää ulkomaankauppaa. Se tarkoittaisi Suomen taloudelle romahdusta, Jäätteenmäki pohtii.
 Lue myös:
 Skottien ja pohjoisirlantilaisten haikeat jäähyväiset EU:lle: "Jättäkää lamppu palamaan niin löydämme takaisin"
 Analyysi: Eurooppa ei pysähdy vaikka suomalaispoliitikot jämähtäisivätkin riitelemään hallituksensa kokoonpanosta

Suomalaiset konkarimepit pelkäävät EU-lainsäädännön halvaantuvan, jos ääriryhmät nousevat: "Tekevätkö populistit parlamentista vain puhujalavan?"


Summary: Valokuidun määrä vaihtelee alueittain merkittävästi. Uuden sukupolven mobiiliyhteys lisää valokuidun tarvetta.

Uuden sukupolven 5G-aika on alkamaisillaan. Tulevaisuuden mobiiliverkkoyhteyksien rakentaminen on teleoperaattoreiden heiniä, mutta myös julkisen puolen on varauduttava uuteen aikakauteen.
 5G-yhteydet tarvitsevat nimittäin tuekseen kattavia valokuituyhteyksiä, mikä tarkoittaa jatkossa merkittäviä panostuksia valokuituverkostoon.
 Suunnittelu- ja konsulttitoimisto Sitowisen kaupunki-infran vanhempi asiantuntija  Jere Metsävuo  pitää valokuidun määrää Suomessa "huolestuttavan alhaisena". Tulevaisuuden iso kysymys on, kenen vastuulle Suomen tietoliikenneverkkojen rakentaminen kuuluu.
 – Olemme maailman huipputasolla mobiiliteknolgiassa, käytämme maailman eniten mobiilidataa ja meillä on hyvät operaattorit, jotka tarjoavat sen edullisesti. Lähitulevaisuus tulee kuitenkin vaatimaan lankaa maan alle. Valokuitu- ja sähköinfraa tarvitaan enemmän, jos tieto halutaan saada kulkemaan entistä nopeammin, Metsävuo korostaa.
 100 kilometriä mikroputkiverkostoa
 Joissakin suomalaiskaupungeissa on jo herätty vastaamaan tulevaisuuden yhteyksien tarpeisiin.
 Näin tehdään esimerkiksi Kuopiossa, jonne on rakentumassa uusi Savilahden kaupunginosa. Muiden rakennustöiden yhteydessä kaupungin alle asennetaan yhteensä sadan kilometrin matkalta mikroputkea eli putkea, jonka sisällä on tyhjiä, pienempiä putkia.
 Näin mikroputkiverkosto rakentuu Savilahteen Kuopion kaupungin suunnitelmien mukaan. Kuopion kaupunki.
 Ajatuksena on, että tulevaisuudessa Savilahden alla risteilevään putkistoon voidaan katuja avaamatta puhaltaa valokuitua. Kuitu puolestaan vie yhteyksiä esimerkiksi tulevaisuuden 5G-tukiasemille.
 – Käytännössä ne toimijat, jotka tulevaisuudessa tarvitsevat putkiyhteyksiä, vuokraavat meiltä tätä putkitilaa, kaavailee Kuopion kaupungin teknologiapäällikkö  Jarmo Voutilainen .
 Voutilainen kertoo mikroputkiverkoston rakentamisen olevan merkittävä investointi, joka toivottavasti vähentää myös tulevaisuuden kaivuutöitä alueella.
 – Toivon mukaan olemme osanneet luoda yhteydet juuri oikeisiin paikkoihin. Katsomme tätä projektia 20-30 vuoden aikahorisontilla. Näyttäisi siltä, että kuitutekniikkaa käytetään pitkälle tulevaisuuteen, Voutilainen pohtii.
 Mikroputkiverkosto rakentuu putkesta, jonka sisällä on tyhjiä pienempiä putkia. Kuopion kaupunki kaavailee vuokraavansa putkitilaa tulevaisuudessa esimerkiksi operaattoreille. Toni Pitkänen / Yle
 Kaupunki-infran asiantuntija Jere Metsävuo pitää mikroputkilla varautumista hyvänä peliliikkeenä Kuopion Savilahden kaltaisissa, suunnitteilla ja rakenteilla olevissa kaupunginosissa.
 – Se on järkevää ennakoimista siitä, mitä viiden tai kymmen vuoden päästä voi tapahtua. Silloin ei ehkä tarvitse avata uudelleen niitä kaikkia katuja, Metsävuo pohtii.
 Metsävuo on jo pitkään tehnyt kaupunkien kanssa yhteistyötä erityisesti infrasuunnittelun parissa. Hänen mukaansa nykykaupungit haluavat olla smartteja ja edistää digitaalisia palvelujaan.
 Digitaalisuus ei kuitenkaan toteudu ilman toimivaa tietoliikenneverkkoa. Metsävuo pitää tärkeänä, että kaupungit entistä strategisemmin suunnittelevat tulevaisuuden tietoliikenneverkkojaan.
 – Jos verkkojen suunnittelu pysyy markkinajohtoisesti operaattoreilla, niin kaupungin rooli on vain myöntää lupia. Aktiivisempi osallisuus vaatii sitä, että kaupunki suunnittele tietoliikenneverkkoja yhdessä asiantuntijoiden kanssa. Tämä muutos on hiljalleen heräämässä kaupungeissa, Metsävuo kertoo.
 Tiheä 5G vaatii tukiasemia muutamien kymmenien metrien välein
 Pelkällä valokuidulla langattomat 5G-yhteydet eivät kuitenkaan synny.
 Taajuudet ovat polttoaine, jota niin 3G-, 4G- kuin tulevaisuuden 5G-verkot käyttävät.
 Niin luonnehtii viestintäneuvos  Kaisa Laitinen . Taajuudet ovat myös arvokas ja rajallinen luonnonvara, jonka päällä liikenne- ja viestintäministeriö istuu. Valtioneuvosto päättää miten, kenelle ja minkälaisin ehdoin taajuuksia myönnetään.
 Tukiasemalta lähtevä tieto ei jaksa pinkaista yhtä kauaksi kuin matalammilla taajuuksilla.
 Ministeriö huutokauppasi viime syksynä ensimmäiset 5G-mobiiliverkolle soveltuvat, niin kutsutut 3,5 gigahertsin taajuudet. Tarjouskilvan voittivat Dna, Elisa ja Telia. Operaattoreiden ensimmäiset 5G-verkot ovat jo pystyssä, ja ne rakentuvat nykyisten mobiiliverkkojen rinnalle.
 Kun tieto liikkuu mobiiliverkossa, se lähtee tukiasemalta aallon muodossa. Taajuus määrittää, miten pitkä aallonpituus on. Mitä korkeampi taajuus, sitä viiveettömämmin isot tietomäärät liikkuvat.
 Korkeilla taajuuksilla on kuitenkin myös nurja puolensa. Tulevaisuuden viiveetön 5G rakentuu 26 gigahertsin taajuuksille, joilla myös aallonpituus on pieni.
 Korkealla taajuudella lähetystehon on oltava alhainen,  jotta altistuminen radiotaajuiselle säteilylle pysyy vähäisenä (Säteilyturvakeskus).
 Sen vuoksi 26 gigahertsin taajuudella tietoa ei voida lähettää samalla voimakkuudella kuin vaikkapa 3,5 gigahertsin taajuudella. Käytännössä se tarkoittaa, että tukiasemalta lähtevä tieto ei jaksa pinkaista yhtä kauaksi kuin matalammilla taajuuksilla.
 Siksi korkean taajuuden 5G vaatii paljon tukiasemia. Yhteydet tukiasemille puolestaan syntyvät valokuidun avulla.
 Ensimmäiset 26 gigahertsin taajuudella toimivat mobiiliverkot alkavat rakentua aikaisintaan ensi vuonna. Villeimpien skenaarioiden mukaan tulevaisuuden tietoliikenneyhteydet voivat mahdollistaa esimerkiksi ilman kuljettajaa kulkevat linja-autot ja sairaaloissa etänä tehtävät leikkaukset.
 Telian asiantuntija  Janne Koistisen  mukaan verkkoja rakennetaan monipuolisesti kasvavan tietoliikenteen tarpeisiin. Teknologia on hyödyksi teollisuuskohteissa, joissa datan kerääminen auttaa tehostamaan tuotantoa. Kuluttajapuolella 5G:n avulla rakennetaan kodin kiinteitä yhteyksiä.
 – Kolmas kehityskohde on perinteinen kännykkämaailma eli mukana kuljetettavat laitteet, jotka ovat yhteydessä internetiin enemmän ja vähemmän jatkuvasti, Koistinen kertoo.
 5G ei yksinään ratkaise maaseudun tietoliikenneyhteyksiä
 Ensimmäisiä 5G-taajuuksia kaupatessaan valtio ei asettanut verkoille rakentamisvelvoitteita. Viestintäneuvos Kaisa Laitinen perustelee päätöstä verkon rakentamisen kalleudella.
 – Olemme lähteneet siitä, että verkko rakentuu markkinaehtoisesti eli kysynnän mukaan ensin suuriin kaupunkeihin ja siitä pääväylille. Uuden sukupolven mobiiliverkossa on niin kutsuttu muna vai kana -ongelma. Vielä ei tiedetä, mihin kaikkiin tulevaisuuden palveluihin huippunopeita yhteyksiä tarvitaan, Laitinen pohtii.
 Korkeakapasiteettisen 5G-verkon tukiasemien tiuha tarve ja kattavien valokuituyhteyksien puute asettavat haasteensa maaseutujen 5G-yhteyksien luomiselle. Kuitenkin esimerkiksi älykäs maatalous tai tulevaisuuden maaseutumatkailu saattaisivat hyötyä uuden sukupolven yhteyksistä.
 5G-yhteyksiä rakentava DNA kertoo kuitenkin rakentavansa verkkoa valtakunnallista peittoa silmällä pitäen. Operaattorin toiveissa on, että yhteyksiä voitaisiin viritellä haja-asutusalueille jo vuosina 2020-2021.
 – Meillä on kuitenkin tietoisesti varattu 700 megahertsin taajuusaluetta 5G:n tuomiseen haja-asutusalueille. 5G saadaan myös maaseudulle, mutta se ei tarkoita, että 5G olisi samanlainen kaikkialla maassa,  Jarkko Laari  DNA:lta kertoo.
 Savon Kuidun toimitusjohtaja Tomi Moilanen muistutaa, ettei valokuidun rakentuminen tapahdu haja-asutusalueilla markkinaehtoisesti. Toni Pitkänen / Yle
 Asiantuntijat ovat melko yksimielisiä siitä, ettei 5G-mobiiliverkko yksinään ratkaise maaseutujen tulevaisuuden tietoliikenneyhteyksiä.
 – 5G-tukiaseman kantomatka on merkittävästi lyhyempi kuin nykyisen 4G:n. Se tarkoittaa sitä, että jokaiselle tukiasemalle pitää tuoda valokuitu. 5G ei laajene ilman panostusta valokuituverkkoon, Savon Kuidun toimitusjohtaja  Tomi Moilanen  linjaa.
 Kahdeksaan savolaiskuntaan valokuituverkkoa rakentaneen Savon Kuidun toimitusjohtaja kertoo, että valokuituverkon rakentamisessa on vielä tekemistä. Verkon kattavuus vaihtelee valtavasti. Joissain kunnissa valokuituverkostoa ei ole rakennettu ollenkaan.
 – Verkkoa on rakennettu julkisen tuen voimin, eikä uusiin hankkeisiin ole enää juurikaan tukea saatavilla. Valokuituverkon rakentuminen ei tapahdu haja-asutusalueilla markkinaehtoisesti, Moilanen pohtii.
 Tulevaisuuden yhteydet
 Telian Janne Koistinen muistuttaa, että 5G on ennen kaikkea ratkaisu niille alueille, jossa 4G:n kapasiteetti loppuu kesken.
 – Siellä, missä 4G kuuluu, päästään jo samojen palvelujen äärelle kuin mihin 5G:n avulla päästään. 4G riittää jopa kaupungeissa tänä päivänä. On vain joitakin kaupunkialueita, joissa koetaan, että 4G hidastuu isojen käyttäjämäärien vuoksi. Silloin lisätaajuudet tuovat helpotusta, Koistinen kertoo.
 Valokuituverkon rakentuminen ei tapahdu haja-asutusalueilla markkinaehtoisesti.  Tomi Moilanen, Savon Kuitu
 EU-komissio on asettanut tavoitteen , jonka mukaan kaikilla kotitalouksilla olisi vuoteen 2025 mennessä 100 megabitin yhteys, joka olisi jatkossa päivitettävissä yhden gigabitin yhteyteen.
 – Yhteyksien rakentamisessa ollaan jäljessä. Katselin parin vuoden takaisia tilastoja. Pohjois-Savon alueella oli niiden mukaan 63 prosenttia 100 megabitin kiinteitä yhteyksiä, eivätkä läheskään kaikki ole päivitettävissä gigabitin yhteyteen, Savon Kuidun Tomi Moilanen päivittelee.
 Viestintäneuvos Laitinen painottaa ministeriön tavoitteena olevan, että tietoliikenneyhteydet ovat käytössä koko Suomessa.
 – Viime kädessä sitä turvaa yleispalveluvelvoite, jonka mukaan vakituisissa asuinpaikoissa ja yritysten toimipaikoissa pitää olla vähintään 2 Mbit/s-yhteys. Pitää kuitenkin muistaa, että Suomen verkot ovat älyttömän kattavat. 3G- ja 4G-yhteydet kattavat yli 99 prosenttia väestöstä. Suurin osa asuu niiden verkkojen alueella, jonka päälle 5G alkaa rakentua, Laitinen kertoo.

Kuopio rakentaa sata kilometriä tyhjää putkea maan alle tulevaisuuden 5G:tä varten – asiantuntija kiittää, sillä valokuitua on Suomessa liian vähän


Summary: Keskusta säikäytti demarit eilen, kun se ilmoitti suunnakseen opposition. Kulunut hallituskausi on kuitenkin osoittanut, että U-käännökset ovat mahdollisia, kirjoittaa politiikan toimittaja Hannu Tikkala.

Keskusta lähetti  eilen tiedotteen, jossa oli ensisilmäyksellä kohtalokas otsikko: ”Kansa on osoittanut keskustalle suunnan oppositioon”.
 Apollonkadulta lähtenyt tiedote sai varmasti kaupungin toisella laidalle Hakaniemessä demareiden kahvit väärään kurkkuun.
 Demarit toivovat tällä hetkellä kädet syvästi ristissä, ettei keskusta ainakaan lähiaikoina kieltäytyisi lopullisesti hallitusneuvotteluista. Tämä vaikeuttaisi  Antti Rinteen  (sd.) asemaa neuvotteluiden vetäjänä usealla tavalla.
 Miksi näin?
 Lähdetään liikkeelle kuitenkin  perusasetelmista.
 Keskustan kieltäytyminen hallituspestistä olisi täysin ymmärrettävää. Puolue sai sataan vuoteen heikoimman vaalituloksen, jolloin hallitusvastuussa ryvettyminen ei varmasti ole ensimmäisenä mielessä.
 Keskustassa ajatellaan nyt, että demarien ja kokoomuksen on käytävä hallitusneuvotteluiden ensimmäinen kierros, koska ne voittivat vaalit.
 Keskustan pitää antaa ainakin ajan kulua ensin, ennen kuin se voi lähteä varsinaisiin neuvotteluihin. Muuten tilanne saattaa näyttää liikaa ”valtaan takertumiselta”, kuten yksi keskustavaikuttaja asian ilmaisee.
 Samaan aikaan keskustalaiset eivät kuitenkaan kieltäydy täysin neuvotteluista, sillä he muistavat vuoden 2011 eduskuntavaalit.
 Tuolloin keskusta menetti 16 paikkaa ja silloinen puheenjohtaja  Mari Kiviniemi  sanoi jo vaali-iltana, ettei keskusta mene hallitukseen.
 Keskusta kuitenkin osallistui monipolvisten tapahtumien jälkeen hallitusneuvotteluihin, koska SDP ja kokoomus eivät saaneet sopua aikaiseksi.
 Keskusta haluaakin nyt säilyttää option neuvotteluihin, jos tilanne muuttuu vaikeaksi.
 Tästä päästään varsinaiseen  vastaukseen.
 Keskustan linjaus helpottaa puheenjohtaja Rinteen asemaa, koska ilman sitä hallitusneuvotteluissa olisi vain yksi varteenotettava vaihtoehto hallituspohjaksi.
 Siihen kuuluisivat demareiden lisäksi kokoomus, vihreät ja RKP, joilla olisi eduskunnassa 107 paikkaa 200:sta. Ja tähän löytyy useita syitä.
 Ensinnäkin perussuomalaisten ja demarien välillä näyttää vallitsevan niin syvä erimielisyys, etteivät puolueet sovi samaan hallitukseen.
 Useat demarit muistavat perussuomalaisten  Jussi Halla-ahon   blogikirjoituksen siitä , että ”ainoa mitattava ja siten kiistatta olemassaoleva ihmisarvo on yksilön instrumentaalinen arvo”.
 Rinne onkin usein viitannut siihen, että hänellä ja Halla-aholla on ” ihmisyyteen liittyviä näkemyseroja ”.
 Toisaalta demareissa ei myöskään muistella hyvällä  Halla-ahon kirjoitusta , jossa hänen oli vaikeaa ”keksiä maailmankaikkeudesta alhaisempaa matelijaa kuin pohjoismainen sosiaalidemokraatti”.
 Kirjoitus liittyi tapaukseen, jossa Ruotsin demareiden ulkoministeriä  Laila Freivaldsia  epäiltiin ruotsidemokraattien nettisivujen sulkemisesta. Ruotsidemokraatit olivat julkaisseet sivulla pilakuvia profeetta  Muhammedista .
 Eniten demareita tuntuu kuitenkin häiritsevän se, ettei  Halla-aho ole selitellyt yli 10 vuoden takaisia kirjoituksia lainkaan .
 Vasemmistoliiton lähteminen  sinipunahallitukseen puolestaan näyttäisi vähintäänkin epävarmalta, koska puheenjohtaja  Li Andersson  on antanut  nuivia kommentteja hallitusyhteistyöstä kokoomuksen kanssa .
 Ylen tietojen mukaan vasemmistoliitto onkin maanitellut keskustaa hallitukseen vaalien jälkeen. Tämä on ymmärrettävää, koska vasemmistoliiton  linjaukset olisi paljon helpompi sovittaa yhteen punamulta - kuin sinipunahallituksen kanssa.
 Oman lisänsä yhtälöön tuo se, että vasemmistoliitto järjestää hallitusratkaisustaan jäsenäänestyksen, jossa sinipunahallituksen ohjelmalla olisi varmasti läpimenovaikeuksia.
 "Ylen tietojen mukaan vasemmistoliitto onkin maanitellut keskustaa hallitukseen vaalien jälkeen"
 Vasemmistoliiton puheenjohtaja Li Andersson eduskuntavaalien tulosillassa Pikkuparlamentissa. Tuomo Björksten
 Yhden vaihtoehdon  hallitusneuvottelut tuppaavat olemaan vaikeita, koska kaikki puolueet tietävät olevansa yhtälössä korvaamattomia. Tämä puolestaan heikentää puolueiden haluja tehdä kompromisseja.
 Tällöin olisi myös huomattava, että vihreiden asema on muuttunut. Puolue sai vaalivoiton, ja samalla vihreiden eduskuntaryhmä uusiutui merkittävästi. Vihreiden 20 kansanedustajasta 14 on uusia. Tämä puolestaan voi näkyä idealismina, jossa on vain vähän varaa myönnytyksille.
 Samalla kokoomus voisi ulosmitata kaikki tavoitteensa demareilta, koska ilman heitä enemmistöä ei voitaisi muodostaa.
 Kokoomus pystyisi myös maksamaan vanhoja kalavelkoja takaisin, sillä myös se muistaa hyvin vuoden 2011 hallitusneuvottelut.
 Kun keskusta Kiviniemen johdolla lopulta kieltäytyi hallitusvastuusta, demarit oli ainoa vaihtoehto hallituskumppaniksi.
 Vaikeiden neuvottelujen jälkeen  Jyrki Katainen  (kok.) muodosti niin sanotun sixpack-hallituksen, jonka ohjelmassa näkyi vahvasti demarien kädenjälki.
 Nyt kokoomuksella olisi mahdollisuus toimia samalla tavalla kuin demarit toimivat kahdeksan vuotta sitten, jos keskusta lopulta jättäytyy neuvottelujen ulkopuolelle.
 Demarien leirissä  Hakaniemessä siemailtiin varmasti kahvia ensijärkytyksen jälkeen rauhassa, sillä yksikään puolue ei ole yksiselitteisesti kieltäytynyt hallitusneuvotteluista.
 Vaikka keskusta ilmoitti suunnakseen opposition, kulunut hallituskausi on kuitenkin osoittanut, että U-käännökset ovat mahdollisia.
 Samalla päätöksiä hallitukseen osallistumisesta on pyörretty myös aiemmin. Tämä puolestaan helpottaa Rinteen tehtävää ainakin toistaiseksi, sillä hän voi pelata muita puolueita toisiaan vastaan.
 Tällöin demareiden on myös helpompi saada omia tavoitteitaan läpi hallitusohjelmaan.
 Lue lisää:
 Rinteen nenä haistaa yllätyksiä hallitusneuvotteluissa: Helppo ratkaisui, jos vedetään oikeista naruista – Yle seurasi hetki hetkeltä vaalien jälkipuintia
 Juha Sipilä jättää puheenjohtajan tehtävät, ei halua tulla tänään median eteen – Katso, miten puoluesihteeri kommentoi Sipilän eroa

Analyysi: SDP selvisi keskustan ulostulosta eilen säikähdyksellä – Rinne toivoo, etteivät puolueet kieltäytyisi hallitusneuvotteluista


Summary: Kasvukeskuksiin muuttaa jatkuvasti lisää väkeä. Asuntoja ei riitä kaikille.

Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus (ARA)

Tästä on kyse Asunnottomuutta vastaan on taisteltu Suomessa pitkään ja muun muassa pitkäaikaisasunnottomuus on vähentynyt Kasvukeskuksissa, kuten Turussa asunnottomien määrä on ollut nousussa Huolta aiheuttaa alle 25-vuotiaiden asunnottomien kasvava määrä Turussa
 – Koti, oma kämppä, omistusasunto, kiva koti ja omakotitalo, lukee Vamos Turun yksikönjohtaja  Mia Oksa  ääneen seinällä olevia kirjoituksia.
 Helsingin Diakonissalaitoksen Vamos Turku -toimipisteen seinää koristavat nuorten tekemät kädenjäljet. Käsiin nuoret ovat kirjoittaneet omia tulevaisuuden toiveitaan. Monessa mainitaan omaan kotiin liittyvä toive.
 – Kyllä jokainen nuori siitä haaveilee ja jokainen tarvitsee turvallisen kodin, sanoo yksikönjohtaja Mia Oksa.
 Mutta toiveista huolimatta kaikilla nuorilla ei sellaista ole. Laskelmien mukaan asunnottomuus on jatkanut Turussa kasvuaan ja etenkin alle 25-vuotiaiden vailla asuntoa olevien nuorten määrä on kasvanut. Viime vuoden lopulla Turussa oli 126 asunnotonta nuorta. Määrä on kasvanut parillakymmenellä edellisvuodesta.
 Helsingin Diakonissalaitoksen Vamos Turku -toimipisteen seinälle nuoret ovat saaneet kirjoittaa omia tulevaisuuden toiveitaan.  Petra Ristola / Yle
 Turussa asunnottomuuden parissa työskentelevät toimijat ovat huomanneet kasvaneen avuntarpeen.
 – Harvempi nuori sentään kadulle päätyy. He viettävät putkikassi-elämää kavereiden tai sukulaisten luona. He majailevat aikansa jossain ja siirtyvät seuraavaan paikkaan, sanoo Helsingin Diakonissalaitoksen Vamos Turku -toimipisteen yksikönjohtaja Mia Oksa.
 Kasvukeskuksissa eniten asunnottomuutta
 Turku majailee asunnottomuustilaston kolmantena heti Helsingin ja Espoon jälkeen.  Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus ARAn tilaston  mukaan Turussa oli viime vuoden lopussa 504 ihmistä vailla asuntoa. Edellisvuodesta määrä on lisääntynyt noin viidelläkymmenellä.
 Turun lisäksi asunnottomien määrä kasvoi myös  Tampereella , Jyväskylässä, Järvenpäässä ja Hyvinkäällä. ARAn tilaston mukaan etenkin Turussa asunnottomuus on noussut monessa ryhmässä; nuorten, naisten, maahanmuuttajien ja perheiden keskuudessa.
 Kunnat, joissa eniten asunnottomia Helsinki 2114 Espoo 658 Turku 504 Tampere 254 Vantaa 246 Jyväskylä 204 Kuopio 126 Oulu 94 Pori 82 Järvenpää 76 Hyvinkää 68 Lähde: ARA
 Kasvukeskuksiin painottuva muuttoliike kiristää asuntomarkkinatilannetta. Tämä heijastuu kohtuuhintaisten vuokra-asuntojen tarjontaan, joita on suurimmissa kaupungeissa entistä vähemmän.
 Myös lisääntyneet velkaongelmat ja äkilliset muutokset elämässä lisäävät asuntoa vailla olevien ihmisten määrää.
 Pitkäkestoinen työ kantaa hedelmää
 Asunnottomuutta vastaan on taisteltu Suomessa pitkään ja tuloksia on tullut. Nyt  Suomea pidetään asunnottomuuden vähentämisen mallimaana . Vaikka tekemistä vielä on, riittää uskoa siihen, että asunnottomuus olisi  poistettavissa Suomesta .
 Jokainen asunnoton on liikaa.  kehittämispäällikkö Maarit Luukkaa
 Suomessa on jo saatu  vähennettyä pitkäaikaisasunnottomuutta  erilaisten projektien myötä. Yhteistyö tässäkin asiassa kantaa hedelmää.
 – Turku tekee yhteistyötä asunnottomuuden torjumiseksi järjestöjen ja seurakuntien kanssa. Turussa toteutetaan parhaillaan asumisen tuen projekteja esimerkiksi maahanmuuttajanuorille ja naisille, sanoo kehittämispäällikkö  Maarit Luukkaa .
 Ensin ennaltaehkäisyä, sitten lisää asuntoja
 Turun kaupunginvaltuusto hyväksyi tammikuun lopulla toimenpideohjelman, jolla vähennetään asuntoa vailla olevien määrää.
 – Jokainen asunnoton on liikaa, sanoo kehittämispäällikkö Maarit Luukkaa.
 Vuokrarästit ja siitä mahdollisesti seuraava häätö ovat aina riski tulevalle asunnottomuudelle.  yksikönjohtaja Mia Oksa
 Turun tavoitteena on rakentaa lisää kohtuuhintaisia vuokra-asuntoja ja tilapäismajoitusvaihtoehtoja. Mutta näiden saamiseen voi kulua vuosia.
 – Se mikä huolestuttaa, on nuorille aikuisille suunnatun hätämajoituksen puute, sanoo Vamos Turun Mia Oksa.
 Ihan ensimmäisenä Turussa aiotaankin panostaa asumisneuvontaan ja asunnottomuuden ennaltaehkäisyyn.
 Helsingin Diakonissalaitoksen Vamos Turku -toimipisteen yksikönjohtaja Mia Oksa Petra Ristola / Yle
 – Erityisesti nuorten asunnottomuusriskiä vähennetään arjen taitoja ja asumiseen liittyvää osaamista vahvistamalla. Häätöjen estämiseksi asumisneuvontaa laajennetaan koko kaupunkiin, sanoo kehittämispäällikkö Maarit Luukkaa.
 Vamos Turun yksikönjohtaja Mia Oksa pitää ennaltaehkäisyä tärkeänä.
 – Vuokrarästit ja siitä mahdollisesti seuraava häätö ovat aina riski tulevalle asunnottomuudelle.
 Lue lisää:
 Koditon Jukka nukkui ennen torin vessassa: "Ihmisarvo on vielä pykälää alempana, kun koti on kusikoppi"
 Asunnoton nainen asui kuukauden lumimajassa, toinen keräsi pulloja henkensä pitimiksi – "Pelkoa ei saa näyttää"
 Asunnoton ja päihteetön Antti saa päihdeongelmaisille tarkoitetun tukiasunnon – “Turussa pitäisi olla asuntola myös päihteettömille”

Asunnottomuus lisääntyy kasvukeskuksissa – Turussa on pulaa nuorten hätämajoituksesta


Summary: Lihaveroa ja bensa- ja dieselkäyttöisten autojen myyntikieltoa kannattaa sen sijaan uuden eduskunnan vähemmistö, käy ilmi Ylen vaalikoneen vastauksista.

Enemmistö vastavalituista kansanedustajista  on sitä mieltä, että Suomen pitää olla edelläkävijä ilmastonmuutoksen vastaisessa taistelussa, vaikka se aiheuttaisi suomalaisille kustannuksia.
 Tämä käy ilmi Ylen vaalikoneen vastauksista. Kansanedustajista 65 prosenttia – yhteensä 130 edustajaa – vastasi vaalikoneessa olevansa täysin tai jokseenkin samaa mieltä siitä, että Suomen pitäisi olla ilmastotoimien edelläkävijä.
 Yle Uutisgrafiikka
 Edelläkävijyyttä kannattavat vihreiden, vasemmistoliiton, RKP:n, Liike Nytin kansanedustajat sekä SDP:n ja jossain määrin kokoomuksen edustajat.
 Aiemmissa selvityksissä  kysymyksellä on tarkoitettu sitä, että Suomi sitoutuisi leikkaamaan päästöjään vähintään 55 prosenttia vuoteen 2030 mennessä, vaikka EU-maat eivät pääsisi tästä sopuun. Tavoite olisi linjassa 1,5 asteen rajan kanssa.
 Hallitusten välinen ilmastopaneeli  IPCC on määritellyt 1,5 astetta rajaks i, johon ilmaston lämpeneminen pitäisi pysäyttää. EU:n nykyinen päästövähennystavoite on 40 prosenttia.
 Vaalikoneessa kysymystä edelläkävijyydestä ei täsmennetty. Aiemmin esimerkiksi kokoomus on kertonut  vastustavansa kansallisia päästövähennystavoitteita.
 Perussuomalaiset, keskusta ja kristillisdemokraatit vastasivat, että eivät halua Suomen olevan edelläkävijä.
 Yle Uutisgrafiikka
 Vaalikoneessa kysyttiin myös puolueiden valmiutta bensa- ja dieselautojen myynnin kieltämiseen ja lihan verotuksen kiristämiseen.
 Suurin osa, 77 prosenttia eli yhteensä 153 tuoretta kansanedustajaa vastasi, ettei bensa- ja dieselautojen myyntiä pitäisi kiirehtiä kieltämään.
 Myöskään lihavero ei saa enemmistön kannatusta: 67 prosenttia eli 134 kansanedustajaa on eri mieltä tai jokseenkin eri mieltä siitä, että lihan syömistä pitäisi vähentää verotuksen avulla.
 Yle Uutisgrafiikka
 Yle Uutisgrafiikka
 Autojen myyntikiellon ja lihaveron kannalla olivat selkeästi vain vihreät. Vasemmistoliiton edustajien kannat hajaantuvat erityisesti lihaverossa.
 Metsien hakkuumääriä eduskunnan enemmistö ei myöskään suitsisi. 75 prosenttia valituista oli vaalikoneessa eri mieltä tai jokseenkin eri mieltä siitä, että metsiä hakattaisiin Suomessa liikaa.
 Yle selvitti eduskuntapuolueiden   ilmastokantoja  perusteellisesti myös ennen vaaleja.
 Kauimpana ilmastokysymyksissä toisistaan ovat perussuomalaisten sekä vihreiden ja vasemmistoliiton kansanedustajat.
 Vihreät ja vasemmistoliitto olivat Ylen selvityksen mukaan valmiita muun muassa fossiilisten liikenne- ja lämmityspolttoaineiden verokorotuksiin, vanhan autokannan uudistamiseen ajoneuvoveron avulla, metsähakkuiden vähentämiseen, turpeen energiakäytön kieltämiseen sekä ilmastolle haitallisten tukien poistamiseen.
 Myös SDP kertoi kannattavansa kokoomuksen ohella esimerkiksi autokannan uudistamista, turpeen energiakäytön kieltämistä ja ilmastolle haitallisten tukien poistamista.
 Perussuomalaiset taas näyttivät lähes kaikelle edellämainitulle punaista valoa.
 Vihreät ja vasemmistoliitto ovat lupauksineen lähimpänä myös 1,5 asteen tavoitetta, käy ilmi  kansalaisjärjestöjen selvityksestä . Niiden jälkeen tulevat SDP ja RKP.
 Vihreät, vasemmistoliitto ja SDP  kirivät myös eniten lisäpaikkoja eduskuntaan. Kaikkiaan ilmastotekoja eniten painottaneella kolmikolla on uudessa eduskunnassa yhteensä 76 paikkaa.
 – Vaaleissa tapahtui siirtymä aktiivisen ilmastopolitiiikan ja -tekojen puolelle, sanoo Ilmastopaneelin puheenjohtaja, ympäristöekonomian professori  Markku Ollikainen .
 Ollikaisen mukaan ilmastopolitiikka jakautui samalla kahtia.
 – Tuli paljon lisä-ääniä niille, jotka vaativat reippaampia ilmastotekoja kuin tähän saakka on tehty. Perussuomalaisten kannatus taas kertoo, että on heidän joukossaan on myös niitä, jotka mieluummin sysäävät vastuun ilmastotoimista muille maille.
 Ilmastokeskustelua pitäisi hallitusneuvottelujen edetessä jatkaa kuitenkin aivan muilla aiheilla kuin polttomoottoriautojen myyntikiellolla tai lihaverolla, Ollikainen sanoo.
 – Lihavero ei vähennä maatalouden päästöjä. Jos päästöjä halutaan vähentää, maataloudessa pitää tehdä päästöjä vähentäviä toimia samalla tapaa kuin esimerkiksi energiasektorilla.
 Liikenteen päästöihin taas pitäisi Ollikaisen mielestä puuttua muilla tavoin kuin kieltämällä autojen myynti.
 Uudella hallituksella on  hänen mukaansa kolme tärkeää ilmastotehtävää: sähköautojen latausverkoston kehittäminen ja polttoaineverotuksen kiristäminen, turpeen energiakäytön alasajo sekä maankäyttösektorin politiikan luominen.
 Mankäyttö ja metsät ovat ilmastopolitiikan keskiössä kuluvana vuonna myös EU:ssa, sillä unioni päättää jäsenmaidensa metsänielujen vertailutason.
 Vertailutaso on seurausta lulucf-direktiivistä, joka määrittelee, miten metsien ja muun maankäytön hiilinielut lasketaan.
 – Sen jälkeen päästään arvioimaan, onko Suomen maankäyttösektori nielu vai päästölähde. Jos se on päästölähde, täytyy ryhtyä toimenpiteisiin maaperäpäästöjen vähentämiseen ja metsänielun vahvistamiseen, Ollikainen sanoo.
 Ollikaisen mukaan tärkein maankäytön ilmastotoimi löytyy tällä hetkellä maataloudessa. Siellä pitäisi keskittyä vähentämään metsäkatoa.
 Metsäkato tarkoittaa, että metsää hakataan pelloiksi ja rakentamisen tieltä. Tätä tehdään Ollikaisen mukaan Suomessa vuosittain noin 10 000 metsähehtaarilla.
 Metsäkadon päästöt ovat 3,1 miljoonaa tonnia.
 – Metsäkatoa pitää vähentää niin paljon kuin mahdollista, eli lopettaa pellon raivaus ja ryhtyä metsittämään suo- ja heikkotuottoisia peltoja.
 Lue myös:
 Ylen vaalikone
 Eduskuntavaalien tulospalvelu
 Omistatko bensasyöpön auton? Ylen ilmastokysely puolueille paljastaa, että se voi tulla vieläkin kalliimmaksi
 Suomen laskelmat metsien hiilinieluista eivät kelpaa sellaisenaan EU-työryhmälle
 5 asiaa, jotka maailman merkittävimmästä ilmastoraportista pitää tietää – ilmastoprofessori: "Olen paatunut ja kokenut, mutta silti järkyttynyt"

Enemmistö tuoreista kansanedustajista haluaa, että Suomi on edelläkävijä ilmastonmuutoksen vastaisessa taistelussa


Summary: Sitran ehdotus jättimäisestä verouudistuksesta on vasta sytyke keskustelulle, sanoo Aalto-yliopiston taloustieteen emeritusprofessori Sixten Korkman.

Sitra käynnisti keskiviikkona vilkkaan keskustelun Suomen verotuksen suunnasta radikaalilla  ehdotuksellaan .
 Sitra totesi  selvityksessään , että Suomen verotus tulisi myllätä kokonaan uusiksi päästöjen leikkaamiseksi.
 Neljän taloustutkijan laatimassa selvityksessä ehdotettiin, että palkkojen ja yritysten verotusta pitäisi laskea selvästi ja päästöverotusta kiristää tuntuvasti. Pienituloisille kulujen kasvu tulisi hyvittää tulonsiirroilla.
 Tutkijat arvioivat mallinnusten perusteella, että Suomen päästöt voisivat pudota kymmenesosan, silti talouskasvu voisi vauhdittua ja uusia työpaikkoja voisi syntyä kymmeniätuhansia 2030 mennessä.
 Aalto-yliopiston taloustieteen emeritusprofessori  Sixten Korkman  pitää ehdotusta tervetulleena keskustelunavauksena, mutta paikoin epärealistisena.
 Kansainvälisesti esimerkiksi Maailmanpankki ja teollisuusmaiden järjestö OECD ovat kannustaneet valtioita päästöjä ohjaaviin verouudistuksiin.
 Korkman huomauttaa kuitenkin, ettei Sitran esitys ole sellaisenaan valmis toteutettavaksi.
 – Ei se nyt tässä ole vielä valmiina, mutta vihreä verouudistus on yleismaailmallisesti suuren kiinnostuksen kohteena, ja meilläkin ansaitsee huomiota, Korkman sanoi Ylelle selvityksen julkistustilaisuudessa Helsingissä.
 Korkman painottaa, että verouudistus vaatisi laajapohjaisen, vuoden parin, valmistelun ennen johtopäätösten tekemistä.
 Hänen mukaansa paketissa on tunnistettu hyvin tarve varmistaa, etteivät ilmastotoimet osu koviten pienituloisiin ja toisaalta, ettei teollisuuden kilpailukyky vaarannu.
 Päästöjä ohjaava ja työllisyyttä tukeva verouudistus tulisi hänen mielestään toteuttaa mieluiten isona pakettina yksittäisten veromuutosten sijaan.
 – Paketissa on se hyvä puoli, että kärsimystä voidaan jakaa kaikille ja kompensoida niin, ettei synny kohtuuttomia vaikutuksia jonkin väestöryhmän kannalta.
 VM: Hurjan iso paketti
 Valtiovarainministeriössä Sitran verouudistusehdotusta pidettiin niin ikään hyvänä keskustelunavauksena, mutta vielä kaukaisena varsinaisen lainvalmistelun kannalta.
 Finanssineuvos  Tuulia Hakola-Uusitalo  valtiovarainministeriön budjettiosastolta kiinnitti huomiota tutkijoiden mallintamien veropakettien kokoon.
 Niissä verojen kohdennusta päästöjen ja ansiotuloverotuksen välillä muutettaisiin jopa useiden miljardien edestä.
 – Nämä ovat tyyliteltyjä paketteja ja hurjan suuria. Ei niitä ole tarkoitettukaan toteutettavaksi sellaisenaan, hän sanoo.
 Valtiovarainministeriö pitää verotusta hyvänä keinona ohjata päästöjä. Hakola-Uusitalo uskoo, että tulevaan hallitusohjelmaan nostetaan verotuksen keppejä ja porkkanoita "johonkin mittakaavaan asti".
 Sekä Hakola-Uusitalo että Korkman tyrmäävät Sitran selvityksessä esille nostetun valmisteveron, jota voitaisiin periä tuotteiden elinkaarenaikaisten hiilidioksidipäästöjen perusteella.
 – Minusta se on utopistinen ajatus, väärä polku. Se vaatisi valtavaa määrää informaatiota (tuotteiden päästöistä), mikä on vaikeasti hankittavissa, Korkman sanoo.
 Asia on poliittisesti ajankohtainen, sillä SDP esitti samansuuntaisia ajatuksia kestävän kehityksen arvonlisäverosta vaalikampanjan aikana.
 Seuraava hallitus ja eduskunta joutuvat todennäköisesti ottamaan kantaa verotuksen rooliin ilmastotoimissa, sillä paineet päästöleikkausten nopeuttamiseen ovat kasvaneet.
 Mikäli Suomi haluaa mitoittaa ilmastotoimensa 1,5 asteen tavoitteen mukaiselle polulle, päästöjen pitäisi pudota 60 prosenttia vuoteen 2030 mennessä 1990 tasolta.
 Nykyinen tavoite on 40 prosentin pudotus samassa ajassa.
 Lue myös:
 Suomeen ehdotetaan jättimäistä veroremonttia: Palkasta enemmän käteen, saastuttaminen kallistuisi – samalla syntyisi valtavasti työpaikkoja
 Valtio niistää autoilijoilta miljardiverot, mutta liikenteen päästöt eivät laske – Tutkijat: Bensaveroihin pakko tehdä raju korotus, joiltakin autoilta autovero pois
 Autoilu mullistuu täysin jo ihan kohta, jos Suomi ottaa tosissaan 1,5 asteen ilmastotavoitteen – Ilmastopaneeli listaa järeät keinot
 Ihmiskunnan ratkaisevat vuodet – Jättiraportti: Ilmaston lämpeneminen voidaan rajata 1,5 asteeseen, jos päästöt nollataan ennätysnopeasti
 5 asiaa, jotka maailman merkittävimmästä ilmastoraportista pitää tietää – ilmastoprofessori: "Olen paatunut ja kokenut, mutta silti järkyttynyt"

Korkman kommentoi Sitran järeää avausta: Kärsimys ja hyvitykset jakautuvat kaikille, jos päästöjä ohjaava verouudistus toteutetaan pakettina


Summary: Äänestysaktiivisuus oli 72,0 prosenttia.

Oikeusministeriö kertoo tiedotteessaan, että eduskuntavaalien 2019 tarkastuslaskenta on valmistunut vaalipiirilautakunnissa.
 Vaalien vahvistetut tulokset löytyvät  vaalit.fi -sivustolta tulospalvelusta.
 Suomessa asuvien Suomen kansalaisten äänestysaktiivisuus eduskuntavaaleissa oli 72,0 prosenttia. Näistä peräti 36,6 prosenttiyksikköä oli ennakkoääniä ja loput 35,5 prosenttiyksikköä varsinaisena vaalipäivänä annettuja ääniä.
 Ulkomailla asuvista äänioikeutetuista suomalaisista äänesti vain 12,7 prosenttia. Näin ollen kaikista äänioikeutetuista 68,7 prosenttia äänesti vaaleissa.

Eduskuntavaalien lopulliset tulokset vahvistettu


Summary: Kaksi säätiötä on tukenut Pyhtään lintuhoitolaa yhteensä lähes 55 000 eurolla.

Taiteen ja kulttuurin tuotanto ja hallinto

Lintuhoitola Pyhtään Stockforsin alueella näyttää samalta kuin se on näyttänyt jo 20 vuotta. Linnuista on pidetty hyvää huolta, vaikka hoitola on ollut pahoissa talousvaikeuksissa.
 – Tässä on käyty hakemassa lentokyvytöntä joutsenta Virolahdelta ja siipirikko naakka Haminasta, eläimiä hoitava  Arto Hokkanen  kertoo.
 Päällepäin ei näy, että Hokkanen on tehnyt lintuhoitajan työtä alkuvuoden ajan talkoopohjalta. Ruokaa linnuille ja muille loukkaantuneille pieneläimille on saatu lahjoituksina.
 Villejä lintuja ja muita eläimiä hoitavan lintuhoitolan talousvaikeudet alkoivat, kun  valtio päätti muuttaa tukikäytäntöään . Hoitoloiden toimintaan varattua avustuspottia jaettiin aiempaa useammalle hoitolalle.
 Pyhtään lintuhoitolan valtiolta saama potti oli aikaisemmin 175 000 euroa vuodessa. Tänä vuonna se kutistui reiluun kolmannekseen eli 60 000 euroon.
 – On käsittämätöntä, että tällä tavalla vedetään matto jalkojen alta. Ei tällaisella rahalla pysty toimimaan ja ihmisten apu on nyt todella tarpeen, sanoi Hokkanen tuolloin.
 Nyt näyttää siltä, että pahin talouskurimus on taittumaan päin. Hoitolan ylläpitoon on myönnetty kaksi tuntuvaa avustusta.
 Kymmeniä tuhansia euroja
 Suurin yksittäinen avustus on 30 000 euroa. Sen myönsi lemiläinen Raija ja Ossi Tuuliaisen säätiö.
 Säätiö on avustanut pitkään muun muassa Saimaan norpan suojelua, mutta myös muu luonnon- ja eläinsuojelutyö on sille tärkeää.
 Lisäksi Suoma Viialan säätiö on myöntänyt 24 000 euroa. Pyhtään kunnan tuki hoitolalle on 3000 euroa.
 Lisärahoituksen turvin Arto Hokkanen ja hoitolan toinen työntekijä saavat jälleen työstään myös palkkaa.
 Apuun saapui myös pyhtääläinen liikemies, teollisuusneuvos  Reino Uusitalo .
 Nämä avustukset auttavat meitä erittäin paljon. Vähän puuttuu vielä.  Reino Uusitalo
 Koko hoitolan toiminta oli viime syksynä vaakalaudalla. Uusitalo oli mukana  perustamassa uutta yhdistystä , joka otti hoitolan toiminnan kontolleen vuodenvaihteessa. Toiminnasta aikaisemmin vastannut Kymenlaakson luonnonsuojelupiiri luopui tuolloin tehtävästä.
 Lintuhoitola toimii Uusitalon omistamissa tiloissa, joista hän ei tällä hetkellä peri vuokraa. Hän on myös vastannut ylläpitokustannuksista alkuvuoden ajan. Lintuhoitolaa ylläpitävä yhdistys  lähestyi eri tahoja  avustushakemusten kanssa.
 Hoitolan saamat avustukset ovat merkittäviä ja ne turvaavat hoitolan toimintaa tälle vuodelle.
 – Nämä avustukset auttavat meitä erittäin paljon. Ne ovat merkittäviä. Vähän puuttuu vielä, mutta kyllä tämä siltä tuntuu, että saamme tämän toiminnan jatkumaan, Uusitalo sanoo.
 Sähköyhtiöiltä rahaa?
 Uusitalon mukaan hoitolan vuosi saataisiin rullaamaan kohtuullisesti noin 140 000 eurolla.
 Lisärahoitusta etsitään edelleen. Käyttömenoja pitää kattaa. Lisäksi yhdistys suunnittelee lintutarhojen laajentamista. Uusitalo pohtii, että esimerkiksi sähköyhtiöt, kunnat ja kaupungit voisivat lähteä tukemaan toimintaa.
 – Lintujen loukkaantumiset johtuvat usein sähkölinjoista ja ovat meidän sivilisaatiomme aiheuttamia. Meillä on moraalinenkin velvollisuus hoitaa lintuja, Uusitalo sanoo.
 Pyhtään lintuhoitolan lisäksi valtio myönsi avustusta Korkeasaaren eläintarhan säätiölle, Heinolan lintutarhalle, Suomen eläinsuojeluyhdistysten liitolle SEY:lle ja Pääkaupunkiseudun Eläinsuojeluyhdistykselle.

Palkatta pyörinyt lintuhoitola nousee takaisin siivilleen – apuun saapuivat luonnonsuojelijat ja rikas mies


Summary: Työuupumuksesta toipuneet naiset tarjoavat vertaistukea muille uupuneille Facebookissa viikoittain ja tänä iltana tämän jutun keskusteluosiossa.

Kahdeksan tunnin työpäiviä eikä yhtään ylitöitä, eihän se voi uuvuttaa – eihän? Niin  Susanna Tiljander  ajatteli vielä viisi vuotta sitten.
 Silti työpäivän päättyessä hän oli aina väsynyt. Hän istahti kotona sohvalle, eikä jaksanut tehdä mitään. Pää oli täysin tyhjä.
 Tätä jatkui vuosia.
 – Mieheni välillä huomautti, että tuo ei ole normaalia. Ehkä sisimmässäni sen tiesinkin, mutta en silti uskonut. Suutuin aina kun hän otti asian puheeksi.
 Tunnista oireet ajoissa
 Työuupumuksen kieltäminen on yleinen ilmiö. Työterveyslaitoksen työterveyspsykologi  Heli Hannonen  toivoo, että ihmiset oppisivat tunnistamaan uupumuksen oireet ajoissa ja reagoisivat niihin.
 – Mitä varhaisemmassa vaiheessa merkit huomaa, sitä helpompaa toipuminen on.
 Oireet voivat liittyä ensin stressiin, sitten ylikuormitukseen ja pitkittyessään työuupumukseen. Jos nukahtaminen, muistaminen ja palautuminen tuottavat vaikeuksia ja kroppa käy ylikierroksilla, kannattaa miettiä, ovatko asiat töissä kunnossa.
 Ensin tuli miniromahdus – sitten iso
 Susanna Tiljander oli edennyt urallaan vauhdilla. Hän sai töissä jatkuvasti vastuullisempia tehtäviä ja työn vaatimukset kasvoivat.
 – Kun yritys myytiin pörssiin, alettiin kaikkea mitata ja raportoida. Paineet kasvoivat ja koko ajan oli kiire.
 Rakennusalan verkkomedian toiminnanjohtajalla ei ollut vaikeuksia suoriutua työstään, mutta kiire alkoi kuormittaa. Tiljander koki omien sanojensa mukaan miniromahduksen vuoden 2014 keväällä ja keskusteli kesän ajan asiasta työterveyspsykologin kanssa.
 Täytin kaikki muut masennuksen merkit paitsi itsetuhoisuuden.  Susanna Tiljander
 Sen jälkeen tuntui siltä kuin tilanne olisi taas hallinnassa.
 Työterveyspsykologi pyysi Tiljanderia kuitenkin seurantakäynnille puolen vuoden päästä.
 – Ajattelin, että menen sanomaan sille psykologille, että minulla menee nyt tosi hyvin. Mutta kun hän katsoi minua suoraan silmiin ja kysyi, mitä sinulle kuuluu, silloin romahdin. Itkusta ei meinannut tulla loppua.
 Susanna Tiljander uupui huomaamattaan vuosien aikana. Päivi Meritähti / Yle
 Vaikka sillä hetkellä Susanna Tiljander romahti, ei hän vieläkään myöntänyt uupumustaan. Hän lähti psykologin vastaanotolta takaisin töihin.
 Vasta työterveyslääkäri sai lähetettyä hänet kotiin lepäämään.
 – Hän sanoi, että pitkään jatkuneesta työuupumuksesta johtuen minulla on myös masennus. Sitä en meinannut uskoa millään. Googlen mukaan täytin kuitenkin kaikki muut masennuksen merkit paitsi itsetuhoisuuden, joten pakko se oli uskoa.
 Masennus ja uupumus ruokkivat toisiaan
 Masennus ja työuupumus liittyvät työterveyspsykologi Heli Hannosen mukaan läheisesti toisiinsa. Ne eivät ole yksi ja sama asia, mutta ne ruokkivat toinen toisiaan.
 Koska työuupumus ei ole Suomessa Kelan korvaamaan sairauslomaan oikeuttava diagnoosi, saattaa moni saada masennusdiagnoosin, jotta voi jäädä kotiin lepäämään.
 – Heille, jotka ovat niin uupuneita, että ovat työkyvyttömiä, voidaan miettiä toista diagnoosia, jotta sairausloma olisi mahdollinen. Monella uupuneella täyttyvät myös masennuksen diagnostiset kriteerit. Masennusdiagnoosin saaminen voi silti järkyttää, Hannonen toteaa.
 Riippumatta siitä, mitä sairauslomatodistuksessa lukee, voi ihmisellä olla kumpi vain, työuupumus tai masennus – joillain jopa molemmat.
 Kolme työuupumuksen tunnusmerkkiä
 Työuupumuksen tunnistaa Heli Hannosen mukaan tyypillisesti kolmesta oireesta.
 1. Uupumusasteinen väsymys
 Se on väsymystä, johon lepääminen ei auta. Aamulla väsyttää yhtä paljon kuin illalla nukkumaan mennessä ja viikonlopun jälkeen yhtä paljon kuin perjantaina työpäivän päätteeksi.
 2. Kyynistyminen
 Ihminen kehittää itselleen suojamekanismin, kun työ aiheuttaa epämiellyttäviä tuntemuksia, kuten voimakasta väsymystä. Silloin hän ottaa helposti henkistä etäisyyttä työhönsä. Se toimii tavallaan, koska haitallisten tunteiden volyymi pienenee, mutta samalla kaikki työhön liittyvät tunteet heikkenevät. Ihminen ei enää tunne onnistumisen kokemuksia, työnilo katoaa ja asenne työtä kohtaan muuttuu.
 3. Ammatillisen itsetunnon heikkeneminen
 Tyypillisesti työuupumukseen liittyy ajatus, että minä olen huono, vika on minussa, kun en selviä työstäni. Uupunut ajattelee silloin helposti olevansa asian kanssa yksin.
 Uupua voi monella tavalla
 Niin Susanna Tiljanderkin ajatteli. Hän oli yksin. Vain hän koki tällaisia tunteita. Hän oli epäonnistunut.
 Sitten hän sai tietää, että myös entinen työkaveri  Laura Ruotsalainen  oli uupunut työssään.
 Naisten tarinat ovat hyvin erilaiset. Se kertoo siitä, kuinka vaikeaa työuupumusta on lokeroida.
 – Susanna tuli vuosien ja vuosien tuloksena pitkää ja loivaa alamäkeä. Minä tulin rytinällä alas yhdessä vuodessa, Ruotsalainen kertoo.
 Kiireen ihannointia
 Laura Ruotsalainen eli vauhdikasta elämää. Hän painoi töissä pitkää päivää talouspäällikkönä, vastasi puheluihin myös vapaa-ajalla ja saattoi kirjoittaa sähköposteja kesken yöunien, jos jokin tärkeä asia juolahti juuri silloin mieleen.
 Hän ihaili ihmisiä, joilla oli kiire.
 – Haalin itselleni töitä, enkä sanonut koskaan kenellekään ei. Aamulla heräsin tuntia aiemmin, jotta ehdin tehdä töitä ilman häiriötekijöitä. Illalla saatoin olla töissä puoleenyöhön asti.
 Illan viimeiset rippeet hän käytti tavoitteelliseen polkujuoksuharjoitteluun. Samaan aikaan kotona kasvoi kaksi alle kouluikäistä lasta.
 – Elin arvojeni vastaisesti. Mutta silloin en edes tiennyt, mitkä arvoni ovat. En pysähtynyt miettimään, mitä haluan.
 Voimat loppuivat yllättäen
 Sitten kroppa alkoi näyttää väsymisen merkkejä. Yhtäkkiä yllättäen Laura Ruotsalainen ei enää muistanut yksinkertaisia sanoja. Ahdistus alkoi painaa iltaisin. Hän ei halunnut mennä nukkumaan, koska ajatus uudesta työpäivästä tuntui niin pahalta.
 Töissä hän itki salaa vessassa, ettei kukaan huomaisi, että jokin on vialla.
 – Tiesin, että haluan elämältä jotain muuta. Että eihän tämä voi tällaista olla loppuun asti.
 Laura Ruotsalainen piti hymyn kasvoillaan uupuneenakin. Kun hän itki, hän itki salaa muilta. Päivi Meritähti / Yle
 Laura Ruotsalainen päätti suunnata hyvinvointialalle. Hän lisäsi kiireiseen arkirytmiinsä viikonloppukoulutukset uudelle alalle tammikuussa 2017.
 Kuukautta myöhemmin, hiihtolomalla hän romahti.
 – Soittelin äidin kanssa ja huomasin itkeväni puhelimessa. Kun olin saanut maistaa lomalla vapautta, tuntui töihin palaaminen ylitsepääsemättömältä. Äiti sanoi, että olisiko Laura nyt syytä mennä työterveyslääkärille.
 Suorittamista loppuun asti
 Ensimmäiset viikot olivat sumuista aikaa. Laura Ruotsalainen makasi peiton alla ja itki. Psykiatri kirjoitti reseptin masennuslääkkeisiin, mutta niitä Ruotsalainen ei halunnut syödä.
 – En tunnistanut itsestäni masennuksen oireita. Totesin, että en ole masentunut. Olen vain tosi väsynyt ja ahdistunut.
 Ruotsalainen päätti selättää uupumuksensa itse. Hän alkoi joogata ja meditoida, söi lisäravinteita, vietti aikaa metsässä – teki kaikkea terveellisen oloista.
 Suorittaminen oli ainoa asia, jonka osasin.  Laura Ruotsalainen
 Psykiatri kysyi silloin, aikooko hän hoitaa palautumisenkin suorittamalla.
 – Sanoin, että mieluummin suoritan kuin olen lääkittynä. En osannut siinä kohtaa muuta, sillä olin vuosien ajan suorittanut kaiken tekemällä mahdollisimman paljon. Se oli ainoa asia, jonka osasin.
 Toipuminen yksilöllistä
 Kuten tarinat uupumuksen synnystä, ovat myös tarinat toipumisesta erilaisia. On hyvin yksilöllistä, mikä keino toimii kenelläkin – ja missä vaiheessa.
 Työterveyspsykologi Heli Hannonen ohjeistaa uupuneita ensin lepäämään. Lepo voi auttaa tilanteessa, jossa kierrokset ovat vielä päällä. Silloin elämän hidastamisesta on useimmiten hyötyä.
 Mutta jos ihminen on jo niin väsynyt, että hän ei jaksa tehdä mitään, on suunta toinen.
 – Silloin kannustan lähtemään liikkeelle ja tekemään asioita, jotka tuottavat mielihyvää. Tämän voi tehdä omien voimien mukaan, vaikka kuinka pienissä erissä kerrallaan.
 Päivi Meritähti / Yle
 Toipumiselle on myös annettava aikaa.
 Laura Ruotsalainen ei pystynyt palaamaan entiseen työpaikkaansa. Susanna Tiljander yritti 2,5 vuoden ajan tehdä entistä työtään, mutta päätyi aina takaisin sairauslomalle. Vasta kun hän siirtyi vähemmän vaativaan tehtävään, onnistui paluu töihin.
 – Toipumisen kannalta olennaista on, että työssä tehdään muutoksia. Jos ihminen palaa niihin työtehtäviin, joissa voimat loppuivat, on uupuminen todennäköisesti edessä uudestaan, Hannonen muistuttaa.
 Vertaistukea entisiltä suorittajilta
 Lähes joka neljäs suomalainen  kokee työuupumuksen oireita jossain vaiheessa uraansa. Tunteita ei siis tarvitse käydä läpi yksin.
 Laura Ruotsalainen ja Susanna Tiljander päättivät avata Facebookiin vertaistukisivun, ex-suorittajat. He jakavat sivustolla joka viikko uuden videon kokemuksistaan ja kannustavat ihmisiä keskustelemaan aiheesta.
 – Haluamme tukea niitä, jotka ovat uupuneet työssään ja herätellä ihmisiä huomaamaan ajoissa, jos he ovat siihen johtavalla polulla.
 Heli Hannonen pitää vertaistukea hyvänä ajatuksena, kunhan siinä keskitytään onnistumisen hetkiin.
 – Jos vertaistuki on ongelmissa ja jaksamattomuudessa märehtimistä, heikentää se tuettavien jaksamista. Mutta kun siihen sisältyy onnistumisen elementtejä ja tieto siitä, että joku ymmärtää, mistä minä puhun, silloin tuki on oikeanlaista.
 Kun et enää häpeä, voit päästä eteenpäin.  Laura Ruotsalainen
 Uupumuksesta puhuminen hälventää myös usein sen ympärillä olevaa häpeää.
 – Kun et enää häpeä, voit päästä eteenpäin, Laura Ruotsalainen uskoo
 Oletko uupunut tai tunnistatko itsessäsi siihen viittaavia merkkejä? Kaipaatko tukea? Voit keskustella aiheesta jutun kommenttiosiossa. Ex-suorittajat Susanna Tiljander ja Laura Ruotsalainen osallistuvat keskusteluun kello 19 – 21.
 Tämän illan jälkeen voit jatkaa keskustelua heidän kanssaan ex-suorittajien Facebook-sivulla. Sivu ei ole ammattilaisten ylläpitämä. Naiset jakavat siellä videoita omasta arjestaan ja osallistuvat keskusteluun vapaa-ajallaan. Vertaistuki on maksutonta, eikä velvoita keskusteluun osallistujia mihinkään.
 Muistathan, että kommentoit Facebookissa omalla nimelläsi. Käytä harkintaa, kun jaat työnantajaasi yksilöiviä tietoja.
 Jos koet tarvitsevasi ammattiapua, ota yhteyttä työterveyshuoltoon.

”Hän katsoi silmiin ja kysyi, mitä sinulle kuuluu, silloin romahdin” – Tunnista työuupumuksen merkit ajoissa, vertaistukijat mukana keskustelussa


Summary: Politiikan kapellimestarina häärii seuraavat viikot SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne, josta tulee  hallitustunnustelija.

SDP:n puheenjohtaja  Antti Rinne  toivoo, että uusi hallitus olisi koossa toukokuun loppuun mennessä.
 Yksi peruste aikataululle on Suomen puheenjohtajakausi Euroopan unionissa. Rinteen aikataululla uusille ministereille jäisi kuukausi aikaa perehtyä oman alansa asioihin ennen kuin he alkavat johtaa EU-ministerineuvostoja heinäkuun alussa.
 Tästä kalenterimuotoon kirjoitetusta jutusta näet, miten hallituksen muodostaminen etenee.
 Torstai 18.4. SDP nimeää hallitusneuvottelijansa
 Tätä hetkeä SDP:ssä on odotettu kuusitoista vuotta. Puolue on vaihteeksi eduskuntavaalien suurin ja pääsee johtamaan hallituksen muodostamista.
 SDP:n puoluehallitus nimittää hallitusneuvottelijat. Nimetyt ovat etulyöntiasemassa. Tästä joukosta jotkut nousevat ministereiksi, jos SDP on hallituksessa.
 Yleensä neuvottelukuntaan kuuluvat puolueen puheenjohtajan lisäksi varapuheenjohtajat, puoluevaltuuston puheenjohtaja sekä eduskuntaryhmän johto.
 SDP valitsee torstaina myös eduskuntaryhmänsä puheenjohtajiston. Todennäköisesti  Antti Lindtman  jatkaa ryhmän puheenjohtajana.
 Myös kokoomus valitsee eduskuntaryhmänsä johtajiston. Todennäköisesti  Kalle Jokinen  jatkaa ryhmän puheenjohtajana.

 Pääsiäisenä lepoa ja valmistautumista
 Pääsiäinen suo poliitikoille hetken lepoa. Samalla ajatukset siirtyvät jo eduskunnan aloittamiseen ja hallitustunnusteluihin. Mitä Antti Rinne aikoo kysyä muilta puolueilta ja mitä kysymyksiin kannattaisi vastata?
 Tiistai 23.4. Kansanedustajien valtakirjojen tarkastus
 Oikeuskansleri tarkastaa uusien kansanedustajien valtakirjat.
 Keskusta valitsee eduskuntaryhmänsä puheenjohtajiston.  Antti Kaikkonen  jatkanee ryhmän johdossa.
 Perussuomalaiset valitsee eduskuntaryhmänsä johtajiston. Todennäköisesti  Leena Meri  jatkaa puheenjohtajana.
 Muutkin eduskuntaryhmät valitsevat johtonsa viimeistään tiistaina tai keskiviikkona.
 Paikka eduskuntaryhmän puheenjohtajistossa tarkoittaa yleensä paikkaa hallitusneuvotteluihin, jos puolue niihin osallistuu. Siksi juuri vaalien jälkeen eduskuntaryhmien johtoon on erityistä kiinnostusta.

 Keskiviikko 24.4. Antti Rinne aloittanee aluksi puhemiehenä
 Eduskunta valitsee puhemiehistön, joka on käytännössä väliaikainen. Kun tiedetään, mitkä puolueet ovat hallituksessa ja ketkä ovat ministereinä, valitaan uusi puhemiehistö.
 Väliaikaisena puhemiehenä aloittanee suurimman puolueen SDP:n edustajana Antti Rinne.
 Varapuhemiehet valittaneen toiseksi ja kolmanneksi suurimmista puolueista eli perussuomalaisista ja kokoomuksesta.
 Perussuomalaisten edustaja löytynee puolueen puheenjohtajistosta. Jos  Jussi Halla-aho  ei halua tehtävään, varapuhemies voisi olla  Juho Eerola , mahdollisesti myös  Laura Huhtasaari .
 Kokoomuksen ehdokas puhemiehistöön on todennäköisesti  Paula Risikko .
 Torstai 25.4. Presidentin terveiset turvallisuudesta eduskunnalle
 Presidentti  Sauli Niinistö  avaa valtiopäivät. Kansanedustajat kuulevat presidentin arvion siitä, miten maa makaa vaalien jälkeen.
 Niinistö lupasi vaalikauden päättäjäisten kahvitilaisuudessa  kertoa avajaisissa näkemyksiään , miten uudella vaalikaudella hallituksen ja eduskunnan pitäisi jatkaa varautumista erilaisiin turvallisuusuhkiin. Edellinen eduskunta hyväksyi useita turvallisuuteen liittyviä lakeja,  tiedustelulaeista alkaen .
 Perjantai 26.4. Antti Rinteestä virallisesti hallitustunnustelija
 Eduskuntaryhmät nimeävät virallisesti Antti Rinteen hallitustunnustelijaksi.
 Rinne jakaa muille puolueille kysymykset, joilla hän selvittää, mitkä puolueet aloittavat hallitusneuvottelut ja pyrkivät muodostamaan hallituksen.
 Juha Sipilä  (kesk.) kysyi neljä vuotta sitten puolueilta viisitoista kysymystä,  Jyrki Katainen  (kok.) kahdeksan vuotta sitten puolet vähemmän.
 Rinne odottaa vastauksia kysymyksiinsä pikaisesti, ehkä jo ennen vappua.

 Keskiviikko 1.5. Vappu ja vappusatanen
 Vappuna etenkin vasemmistopuolueet pitävät puheita, joissa arvioidaan poliittista tilannetta ja esitellään omia tavoitteita.
 Viime vappuna silloinen oppositiojohtaja Antti Rinne lupasi pienituloisille eläkeläisille  sadan euron korotusta  käteen jäävään eläkkeeseen jollakin aikavälillä. Rinteen lupauksesta puhuttiin vielä vaalitaistelussakin.
 Rinne kysyy tarkennuksia puolueiden vastauksiiin
 Mikäli hallitustunnustelija Antti Rinne pyysi eduskuntapuolueilta vastaukset kysymyksiinsä itselleen jo ennen vappua, käydään tarkentavat keskustelut heti vapun jälkeen. Nopeimmillaan tarkentavat keskustelut Rinteen ja muiden puoluejohtajien kesken käytäisiin heti vapun jälkeen torstaina 2.5. tai perjantaina 3.5.
 Hallitusneuvotteluihin osallistuvat puolueet julkistetaan
 Hallitustunnustelija julkistaa hallitusneuvotteluihin osallistuvat puolueet pian tarkentavien keskustelujen jälkeen. Tämä päivä on joillekin puolueille ilon, joillekin pettymyksen päivä.
 Todennäköisesti vasemmistoliitossa jännitetään erityisen paljon. Puolue sai lisää paikkoja vaaleissa, mutta  pääsy Antti Rinteen johtamiin hallitusneuvotteluihin  riippuu kokonaisuudesta, jota Rinne rakentaa.

 Hallitusneuvottelut alkanevat aikaisintaan maanantaina 6.5.
 Hallitustunnustelijan valitsemat puolueet aloittavat hallitusneuvottelut virallisesti aikaisintaan ehkä maanantaina 6. toukokuuta.
 Myöhäisempi aloitusajankohta voisi osua aikajaksolle keskiviikosta 8. toukokuuta maanantaihin 13. toukokuuta.
 Hallitusneuvottelujen mahdollinen paikka on Säätytalo. Valtioneuvoston juhlahuoneisto Smolna on remontissa.
 Hallitusneuvotteluissa sovitaan ohjelma ja ministeripaikat
 Hallituksesta neuvottelevat puolueet sopivat uuden hallituksen ohjelman ja ministeripaikkojen jaon.
 Torstai 23.5. Ylen suuri puheenjohtajatentti eurovaaleista
 Hallitusneuvotteluissa olisi poliitikoille jo riittävästi vilskettä, mutta myös eurovaalit pitävät hallituksesta neuvottelevat puolueet kiireisinä.
 Europarlamenttivaalien Ylen suuri puheenjohtajatentti järjestetään torstaina 23.5.

 Sunnuntai 26.5. Eurovaalit Suomessa
 Eurovaalit järjestetään Suomessa sunnuntaina 26. toukokuuta.

 Maanantai 27.5. Rinteen toiveissa hallitus syntyy tällä viikolla
 Antti Rinteen tavoitteena on, että hallitus syntyisi toukokuun viimeisellä viikolla. Ajankohta voi siirtyä eteenpäin, jos neuvotteluista tulee kovin takkuiset.
 Kun hallitusneuvottelijat ovat päässeet sopuun hallituksen ohjelmasta ja ministeripaikkojen jaosta, pitävät tulevat hallituspuolueet kokouksensa, joissa neuvottelutulos hyväksytään tai hylätään.
 Rinteen tarkoitus on käydä neuvottelujen jälkeen erikseen keskustelut tulevien hallituspuolueiden eduskuntaryhmien kanssa. Tarkoitus on sitouttaa hallituspuolueiden kansanedustajat hallituksen ohjelmaan ja välttää epäselvyydet siitä, mistä on oikein sovittu.
 Eduskunta äänestää pääministeristä
 Kun presidentille on kerrottu hallitusneuvottelujen tulos, eduskunta äänestää pääministeristä.
 Pääministeriehdokas tarvitsee yli puolet annetuista äänistä tullakseen valituksi.
 Presidentti nimittää pääministerin ja muut ministerit
 Kun pääministeriäänestys on pidetty, vanha hallitus, nykyinen Juha Sipilän toimitusministeristö eroaa.
 Presidentti nimittää pääministerin ja uuden hallituksen muut ministerit pääministerin ehdotuksen mukaan.
 Hallituksen ministerit vannovat virkavalan tai antavat virkavakuutuksen sekä tuomarinvakuutuksen, mikäli he eivät ole sitä jo aiemmin tehneet.
 Eduskunta äänestää uuden hallituksen luottamuksesta
 Hallitus esittelee eduskunnalle ohjelmansa. Keskustelun päätteeksi eduskunta äänestää uuden hallituksen luottamuksesta.
 Maanantai 1.7. Suomen EU-puheenjohtajuus alkaa
 Suomen puheenjohtajuus Euroopan unionissa alkaa maanantaina 1. heinäkuuta.
 Suomen ja EU:n johtamisen näkökulmasta olisi hyvä, jos Suomella olisi toimiva hallitus ennen EU-puheenjohtajuuden alkua.
 Tosin vuonna 2010  Belgia otti EU-puheenjohtajuuden hoitaakseen  ilman poliittista vastuuta kantavaa hallitusta.
 LUE LISÄÄ:
 Analyysi: SDP selvisi keskustan ulostulosta eilen säikähdyksellä – Rinne toivoo, etteivät puolueet kieltäytyisi hallitusneuvotteluista
 Analyysi: Suomen suunta on hakusessa – SDP:n muutos ja perussuomalaisten protesti tuskin mahtuvat samaan hallitusbussiin
 Analyysi: Eurooppa ei pysähdy vaikka suomalaispoliitikot jämähtäisivätkin riitelemään hallituksensa kokoonpanosta
 Rinteen nenä haistaa yllätyksiä hallitusneuvotteluissa: Helppo ratkaisu, jos vedetään oikeista naruista – Yle seurasi hetki hetkeltä vaalien jälkipuintia

Lue tästä askelmerkit, miten Suomi saa uuden hallituksen – Valmista toukokuun lopulla tai viimeistään juhannukseksi


Äärimmäisen uhanlaisella pöllöpapukaijalla eli kakapolla  (Strigops habroptila)  on ollut tänä vuonna ennätyksellisen hyvä pesintäkausi.
 Uudessa-Seelannissa tavattavan lentokyvyttömän ja papukaijalajeista painavimman kakapon pelastamiseksi on tehty vuosikymmeniä pitkäjänteistä suojelutyötä. Tällä hetkellä aikuisia kakapoita elää maailmassa vain 147 kappaletta, kertovat muun muassa  BBC  ja  Guardian.
 Onnistuneen pesintäkauden tuloksena yhteensä 76 kakapon poikasta on kuoriutunut tänä vuonna munista elävänä. Niistä noin 60 yksilön uskotaan saavuttavan aikuisiän.
 Pesimäkauden onnistumista selittää Rimu-puiden ennätyksellinen hedelmäsato. Naaraat ovat ravintopaljouden vuoksi pesinneet tavallista aikaisemmin ja joissakin tapauksissa onnistuneet pesimään toisenkin kerran.
 Kakapo oli aikoinaan yksi Uuden-Seelannin yleisimmistä lintulajeista. Lentokyvyttömät, enimmillään neljä kiloa painavat kakapot lähes kuolivat sukupuuttoon Euroopasta Uuteen-Seelantiin muuttaneiden siirtolaisten mukana tulleiden kissojen ja rottien hampaissa. Jäljellä olevat pöllöpapukaijat asuvat kolmelle saarelle perustetuilla suoja-alueilla.
 Lentokyvyttömyyden ja suuren elopainon lisäksi monet kakapoja tavaneet ovat kuvailleet lintuja persoonallisuuksiksi. Kakapon ominaispiirteisiin kuuluu myös kilometrien päähän kantava soidinääntely.
 Aiheesta lisää.
 Critically endangered kākāpō – the world's fattest parrot – has record breeding season
 Rare kakapo parrots have best breeding season on record

Maailman pullukoin papukaijalaji löi pesintäkauden ennätykset – aikuisia kakapoita on maailmassa vain 147


Summary: Joukot kootaan aiottua hitaammin – tavoiteltu 10 000 henkilöä on kasassa vuonna 2027.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Euroopan parlamentti on viime töinään hyväksynyt eurooppalaisen raja- ja merivartioston perustamisen. Parlamentin istuntokausi päättyy torstaina.
 Rajavartioston kasvattaminen on poliittinen piste päättyvälle viisivuotiskaudelle, joka tullaan muistamaan poikkeuksellisesta maahanmuuttokriisistä. Eurooppaan saapui vuonna 2015 yli miljoona ihmistä pakolaisina tai paremman elämän toivossa.
 – Yksikään maa ei pysty hoitamaan näitä haasteita yksin. Siksi eurooppalainen rajavartiosto on perustettu, sanoi maahanmuuttoasiosita vastaava komissaari  Dimitris Avramopoulos  parlamentin äänestyksen alla.
 EU:lta on myös odotettu aktiivisuutta maahanmuuton hallinnassa. Vuonna 2016 tehdyssä Eurobarometri-kyselyssä jopa 74 prosenttia vastanneista halusi EU:n osallistuvan vahvemmin nimenomaan siirtolaisuuden hoitoon.
 EU:lle ensi kertaa omat rajavartijat
 Eurooppaan perustetaan uusi pysyvä raja- ja merivartioiden joukko, joka antaa EU-maille tukea rajojen vartioinnissa, torjuu järjestäytynyttä rikollisuutta ja auttaa kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneiden palauttamisessa.
 Vartiostoon tulee lopulta töihin 10 000 henkilöä, vaikka muun muassa Suomi piti kokoluokkaa liioiteltuna.
 Kompromissina EU-maat ja parlamentti ovat sopineet, että pysyvät rajajoukot kerätään hitaammin kuin oli tarkoitus. Pysyvä rajavartiosto aloittaisi tehtävänsä 5 000 rajavartijan vahvuudella vuonna 2021 ja kasvaisi 10 000 henkilöön vuonna 2027. Päätöstä vielä myös arvioitaisiin matkan varrella.
 Lopullisesta vahvuudesta 7 000 olisi jatkossakin jäsenmaiden palkkalistoilla, ja loput 3 000 EU:n omia työntekijöitä. Suomen osuus rajavartioston henkilöstöstä olisi alkuvaiheessa 80 ja vuonna 2027 yhteensä 140 rajavartijaa.
 EU-maat ovat jo tähän saakka saaneet teknistä ja asiantuntija-apua Frontexilta, joka on Euroopan raja- ja merivartiovirasto. Frontexilla ei aiemmin ole ollut omia rajavartijoita.
 Schengenistä erottaminen uhkana
 Ulkorajojen valvonta kuuluu jäsenmaiden itsensä hoidettavaksi, ja maat pitävät periaatteesta tiukasti kiinni. Vastuu Suomen ja Venäjän välisen rajan valvonnasta kuuluu siis Suomelle, ei EU:lle.
 Jos rajan yli alkaisi tulla paljon turvapaikanhakijoita, Suomi saisi apua eurooppalaisesta rajavartiostosta eli Frontexista.
 Yksikönpäällikkö  Matti Pitkäniitty  Rajavartiolaitoksen esikunnasta kertoo, että jäsenmaalla olisi paine ottaa apua vastaan, koska muut maat voisivat muutoin irrottaa sen Schengen-alueesta. Käytännössä se tarkoittaisi tilapäisiä rajatarkastuksia Suomen ja muiden EU-maiden välille.
 – Jäsenvaltio voi suvereenisti päättää, ottaako se avun vastaan vai ei. Unioni ei pysty edes kriisitilanteessa tulemaan suoraan ulkorajoille ilman meidän hyväksyntäämme, Pitkäniitty sanoo.
 Euroopan parlamentti hyväksyi rajajoukkojen perustamisen keskiviikkona äänin 403-162. Lopullinen sinetti päätökselle annetaan ensi kaudella.

EU saa oman eurooppalaisen raja- ja merivartioston


Summary: Lampaanlihan tuotannon selvä kasvu ei näy kauppojen hyllyillä.

Pääsiäispöytään päätynyt lammas on usein tuontilihaa, vaikka Suomen oma tuotanto on lisääntynyt selvästi.
 Lampaanlihan tuotanto kasvoi Suomessa viime vuonna peräti yhdeksän prosenttia edellisvuodesta.
 Suomen Teurastamoyrittäjien puheenjohtaja  Eero Polso  valittelee, että tuotantoketjun osat eivät kohtaa.
 – Tuottajien navetoissa on kyllä lampaita ja me pystyisimme teurastamaan enemmän, mutta tukut eivät osta, Polso sanoi Ylen Radio Suomen päivä -ohjelmassa.
 Polson mukaan kotimaisen lampaanlihan osuutta ruokapöydissä voisi lisätä paljonkin. Edellytys on, että teurastettavaa riittäisi ympäri vuoden.
 Hän ehdottaa, että kaupat ostaisivat enemmän pakastettua lammasta. Silloin lammasta olisi paremmin tarjolla ympäri vuoden.
 – Tuottajat ja teurastamot ottavat haasteen kyllä vastaan.
 Kotimaisen lampaan kysynnän voisi olettaa kasvavan, sillä lähiruuan arvostus on kasvanut ainakin puheissa.
 Petäjävedellä sijaitsevan Hakamaan lammastilan yrittäjä  Maija Suutarinen  sanoo, että yhteistyöllä alueen tilojen kesken on saatu näkyvyyttä ja lihaa myyntiin kauppoihin. Hänen mukaansa lähiruoka ei kuitenkaan näy kauppojen mainoksissa.
 – Nyt kun meillä on lampaan ja karitsan sesonki, niin mainoksissa näkyy tuontituotteiden tarjouksia eikä suinkaan kotimaista.
 Kaupan mukaan kuluttaja katsoo hintaa
 S-ryhmän tuoretuotteiden valikoimajohtaja  Antti Oksa  sanoo, että myydystä lampaanlihasta 80 prosenttia on ulkomaista, yleensä uusiseelantilaista. Hänen mukaansa syynä on hinta. Suomalainen liha saattaa maksaa kaksi kertaa enemmän kuin tuontiliha.
 Myös Keskon osto- ja myyntijohtaja  Janne Vuorinen  toteaa, että K-kaupoissa valtaosa lampaasta on tuontilihaa.
 – Käytännössä suomalainen lammas ei riitä sesonkipiikkeihin. Kysyntää olisi kyllä enemmän.
 Vuorisen mukaan varsinkin lampaan arvo-osista kuten ulko- ja sisäfileistä ja paisteista on pulaa kaupoissa, koska suurin osa niistä menee ravintoloille. Lampaan jauhelihaa riittää kyllä kaupoillekin.
 Pakastaminen on Vuorisen mielestä yksi vaihtoehto, mutta osa kuluttajista haluaa ostaa tuoretta lihaa.
 Sekä K- että S-ryhmässä neuvotellaan pientuottajien kanssa, jotta kotimaisen lampaan osuus lihatiskissä saataisiin kasvamaan.
 Uuden-Seelannin suurtuotannon etuja on vaikea peitota. Suomessa on valtaosin pieniä muutaman sadan lampaan tiloja, kun Uudessa-Seelannissa tilojen lampaat lasketaan vähintään tuhansissa. Laiduntaa voi ympäri vuoden.
 Pientuottajilla on myös vaikeuksia päästä suurten kaupparyhmittymien puheille.
 Kauppa haluaa paketteja, ei ruhoja
 Myyntipäällikkö  Pirjo Passinen  Reinin lihasta sanoo, että kotimaisen lampaan menekkiä rajoittaa myös lihaleikkaamojen puute. Reinin liha välittää suuren osan kotimaisesta lampaasta myyntiin.
 Tuottajilla ei ole varaa omiin leikkaamoihin eikä niitä ole kaikilla teurastamoillakaan. Lampaan ja karitsan käsittely ei suju samoilla linjoilla kuin possun, naudan ja broilerin leikkuu.
 – Karitsan kanssa pitää näkertää. Samalla työn hinnasta kiloa kohti tulee kallista, Passinen sanoo
 Kaupat taas haluavat tuotteensa valmiina, ne eivät käsittele ruhoja.
 – Lihakauppakulttuuri on kuollut, Passinen toteaa.
 Uudesta-Seelannista lammas tulee leikattuna ja pakattuna. Usein työ on tehty koneella.
 Merja Siirilä / Yle
 Ruuhkaa on purettu Ruotsiin
 Luonnollisessa rytmissä karitsat syntyvät keväällä ja päätyvät teuraaksi puolen vuoden päästä syksyllä joka tilalta. Ruuhka pakkautuu teurastamoihin.
 Maanviljelijäin keskusliiton asiantuntija  Jukka Rantala  sanoo, että rytmin rikkomista on pohdittu.
 – Kesällä karitsoille on ravintoa. Jos karitsointia siirretään vaikka syksyyn, ruoka kallistuu. Kustannus pitäisi lisätä lihan hintaan.
 Myös pakastaminen lisäisi kustannuksia.
 Lampaankasvatuksen kausittaisuus saa aikaan pulan ja ylitarjonnan vaihtelua.
 Teurastamojen ruuhkan takia suomalaista lampaanlihaa on viety Ruotsiin.
 – Kotimaahan ei ole mennyt sitä määrää kuin on teurastettu, Vainion teurastamon toimitusjohtaja  Miikka Depner  sanoo.
 Vienti on teurastamollle uusi aluevaltaus. Ruotsin tukkureille on keväällä matkannut muutama rekkalastillinen ruhoja.
 Depnerin mukaan vientiä on tarkoitus jatkaa, sillä kysyntää Ruotsissa riittää. Ruotsi tuo lampaanlihaa myös Irlannista.

Pääsiäislampaan taival ruokapöytään on pitkä – "Mainoksissa näkyy tuontituotteiden tarjouksia eikä suinkaan kotimaista"


Summary: Iso osa pääsiäisen junavuoroista on jo täynnä.

Pääsiäisen menoliikenne on vilkkainta torstaina iltapäivällä, kun lomalaiset suuntaavat pääteitä pohjoiseen päin. Tieliikennekeskuksen mukaan pahin ruuhkapiikki on kello 13:sta iltakahdeksaan asti.
 Eniten liikennettä on luvassa Helsingistä pohjoiseen päin: Kolmostietä Tampereen suuntaan, Nelostietä Lahden kautta Jyväskylään sekä Viitostietä Heinolasta Varkauteen.
 Tänä iltana maanteillä ei pitäisi olla normaalia arki-iltaa enempää liikennettä. Sen sijaan taajamissa voi olla tavallista enemmän säpinää, kun lomalaiset valmistautuvat pääsiäiseen käymällä kaupoissa.
 Pääsiäisliikenteen muistilista Tarkasta auton öljy- ja nestetasot. Tarkasta ja säädä rengaspaineet kuormituksen mukaisiksi. Puhdista tuulilasi sisäpuolelta ja mikäli pyyhkijänsulat jättävät raitoja tai pyyhkivät muuten huonosti, vaihda ne uusiin. Anna vara-avain jonkun samassa autoseurueessa matkustavan huolehdittavaksi. Jos kauko-ohjainavaimen paristonvaihdosta on yli vuosi, kannattaa se tehdä ennen lähtöä. Säilytä avainta mieluummin housujen kuin takin taskussa. Näin avain ei jää niin helposti lukittuun autoon. Tarkasta kaikkien valojen toimivuus ja tutustu valojen toimintaperiaatteeseen. Lähde: Autoliitto
 Paluuliikenne alkaa sunnuntaina iltapäivällä, mutta ruuhkaisimmaksi ajaksi arvioidaan maanantaita. Vilkkaimmilla paikoilla liikenne voi jonoutua.
 – Keskinopeutta kannattaa tiputtaa, jos liikenne jonoutuu, neuvoo tieliikennekeskuksen päivystäjä.
 Aurinkoa ja sulat tiet
 Ylen meteorologin  Joonas Koskelan  mukaan ajokelit ovat hyvät pääsiäisenä: luvassa pääosin aurinkoista ja poutaista säätä koko maahan. Sunnuntaina Lapissa voi olla hajanaisia sateita, jotka liikkuvat seuraavana yönä kohti Kainuuta.
 Tieliikennekeskuksen mukaan päätiet ovat pääosin sulat ja kuivat koko maassa Lappia myöten. Aikaisin aamulla kannattaa silti varoa jäisiä teitä.
 – Yöpakkasia on edelleen ja ne voivat jäädyttää märät kohdat tiestä. Se kannattaa pitää mielessä, jos lähtee aamulla liikenteeseen, sanoo tieliikennekeskuksen päivystäjä.
 Pääsiäisen säästä lisää  Ylen sääsivuilla .
 Tänäkin vuonna pulaan joutuneita autoilijoita auttaa vapaaehtoisten tiepalveluhenkilöiden Operaatio Pajunkissa kiirastorstaista pääsiäismaanantaihin. Autoliiton tempaus järjestetään jo 50. kerran.
 Operaatio Pajunkissassa on mukana 135 vapaaehtoista, jotka kutsutaan tarvittaessa tien päälle apuun. Heidät tavoittaa Autoliiton tiepalvelun numerosta.
 Perinteisesti pääsiäisliikenteessä Autoliiton tiepalvelua työllistävät rengasrikot ja lukkojen avaamiset.
 Iso osa pääsiäisen junavuoroista on jo täynnä
 Pääsiäinen on myös joukkoliikenteessä yksi vuoden ruuhkaisimmista ajankohdista. VR on ottanut koko kalustonsa käyttöön, mutta silti suuri osa torstaina Helsingistä Kuopioon, Ouluun ja Joensuuhun lähtevistä junista on jo myyty täyteen.
 Ruuhkaisimmat matkapäivät ovat torstai ja maanantai, mutta myös osassa perjantaiaamun junavuoroista liput on myyty loppuun.
 Kaukoliikenteen linja-autoissa tilaa on yhä, Matkahuollosta kerrotaan. Liput kannattaa silti ostaa etukäteen paikan varmistamiseksi.

Autoilija, ota aurinkolasit mukaan pääsiäisliikenteeseen – menoliikenne on huomenna kiivaimmillaan ja sää hellii lomalaisia


Summary: Tutkija pitää Helsingissä tehtyä näköhavaintoa ahmasta hyvin harvinaisena, vaikka ahmakanta onkin kasvussa.

Pihla Kuikka  oli kumppaninsa ja koirien kanssa iltalenkillä eilen tiistaina Helsingin Meri-Rastilassa, kun havaitsi metsässä yllättävän näyn.
 – Olimme ulkoiluttamassa koiria mieheni kanssa läheisellä metsäalueella. Yhtäkkiä koirat valpastuivat. Arvelimme heti, että nyt on kettu, supi tai joku muu erikoisempi eläin lähettyvillä, Kuikka kertoo.
 Pian eteen ilmestyikin tumma takamus, joka nousi ylös kalliota. Aluksi Kuikka kuvitteli nähneensä supikoiran.
 – Se oli sellainen nopea vilahdus, ja ajattelin, että kyseessä oli varmaankin supi. Ihmettelin kuitenkin eläimen väriä. Se oli ihan tumma, ja takaruumiin poikki meni vaalea raita.
 Kuikalla kävi kyllä heti mielessä, että kyseessä voi olla myös ahma.
 – Mietin, että näkökentässä vilahtanut eläin muistutti kovasti ahmaa. Samalla kuitenkin ajattelin, voisiko sellainen arka erämään laji näyttäytyä Helsingissä. Tuli aivan epärealistinen olo, Kuikka kertaa tuntojaan.
 Kuikka ja hänen miehensä päättivät tutkia asiaa tarkemmin. He kiinnittivät koirat hetkeksi läheisiin puihin ja hiipivat katsomaan, oliko eläin vielä lähistöllä.
 – Siellähän se oli noin 15 metrin päässä meistä. Eläin tuijotti meitä varmaan parin minuutin ajan.
  Tutkija: Selvä ahma
 Kuikalla oli mukanaan puhelin, jolla hän ehti ottaa eläimestä lyhyen videon.
 Luonnonvarakeskuksen tutkimusprofessori  Ilpo Kojola  varmisti näköhavainnon oikeaksi videon nähtyään.
 – Videolla on selvästi ahma. Eläimen tunnistaa ensinnäkin kulkutavasta. Ahma liikkuu joustavasti ja kevyesti hypellen. Ahman ruumiinrakenne käy myös videolta hyvin ilmi. Se on suhteellisen matala eläin. Tuuhea häntä, ja kyljen alaosassa näkyy vielä vaalea raita, Kojola sanoo Ylelle.
 Kojola pitää näköhavaintoa ahmasta hyvin harvinaisena Etelä-Suomessa.
 – Kyllä se on yllättävää. Jälkihavaintoja ahmasta on tehty Etelä-Suomessa ja Vuosaarenkin edustalla parina viime vuotena. Näköhavaintoja ei tule vuosittain.
 Kojolan mukaan voi mennä useita vuosia, että Etelä-Suomessa ei saada ahmasta yhtään näköhavaintoa.
 – Ahma liikkuu pääasiassa hämärissä ja illalla, kuten oli tässäkin tapauksessa.
 Kanta on kasvussa
 Metsäahman ydinaluetta Suomessa ovat Pohjois-Karjala, Pohjois-Savo ja Kainuu. Pohjois-Lapissa puolestaan esiintyy tunturiahmaa.
 Jatkossa ahmahavaintoja voi todennäköisesti tehdä useammin myös eteläisemmässä Suomessa, sanoo Kojola.
 – Ahmakanta on tällä hetkellä kolmisensataa yksilöä. Kanta on viime vuosina selvästi vahvistunut ja myös ahman elinalue on laajentunut. Nämä eteläiset ahmahavainnot ovat yksi seuraus tästä kehityksestä.
 Kojolan mukaan syyt ahmakannan kasvuun Etelä-Suomessa ovat yksinkertaisia.
 – Pohjois-Suomen poronhoitoalueita lukuun ottamatta ahma ei aiheuta ihmisille juurikaan haittaa. Niinpä se on saanut lisääntyä ja laajentaa elinaluettaan rauhassa.

Video: Lenkkeilijä kohtasi Itä-Helsingin metsässä yllättävän näyn – "Selvä ahma", sanoo tutkija


Summary: Vanhojen kansanedustajien palkkioihin tulee noin 300 euron kuukausittainen korotus.

Eduskunnan  palkkiotoimikunta  on nostanut vanhojen kansanedustajien palkkiota. Samalla kansanedustajat jaetaan palkkioiden osalta kolmeen luokkaan.
 Alle neljä vuotta istuneiden kansanedustajien palkkio pysyy ennallaan 6 614 eurossa. Yli neljä vuotta, mutta alle 12 vuotta eduskunnassa istuneiden palkkio nousee 6 945 euroon. Yli 12 vuotta kansanedustajana ollut saa muutoksen jälkeen 7 408 euroa kuukaudessa.
 Käytännössä palkkioon tulee noin 300 euron korotus.
 Palkkiotoimikunta muokkasi myös muiden tehtävien palkkioita. Esimerkiksi puhemiehen kuukausittainen palkkio on esityksen myötä 13 390 euroa kuukaudessa ja varapuhemiesten 10 441 euroa kuussa. Puhemiehen palkkio nousee noin 1 200 euroa kuussa ja varapuhemiesten palkkio noin 300 euroa.
 Uudet palkkiot otetaan käyttöön, kun juuri valitun uuden eduskunnan toimikausi alkaa.
 Palkkiotoimikunta perustelee korotuksia sillä, että tavoitteena on pitää kansanedustajien palkkioiden kehitys ja taso tasapainossa yleisen ansiokehityksen kanssa.
 Tilastokeskus  kertoo, että kansanedustajien palkkiokehitys olisi jäänyt 2000-luvun alusta noin 11 prosenttia yleisen ansiokehityksen tasosta.
 Edellisen kerran palkkioita nostettiin melko tarkkaan vuosi sitten.
 Lue lisää:
 Kansanedustajien palkkiot nousevat – korotus 3,2 prosenttia

Vanhojen kansanedustajien palkkioihin tuntuva korotus


Summary: Tartunnalle altistuneita lapsia on kahdessa eri ryhmässä.

Itä-Hakkilan päiväkodissa Vantaalla on todettu keuhkotuberkuloositapaus, joka on ollut tartuttavana päiväkodissa huhtikuun alkupuolella.
 Tartunnalle altistuneita lapsia on kahdessa eri ryhmässä, kertoo Vantaan kaupunki tiedotteessaan.
 Altistuminen ei tarkoita tuberkuloosin tarttumista, ja tartunnan saaneellakin sairastumisriski on pieni. Kaikki tuberkuloosille altistuneet on kartoitettu, ja lasten huoltajiin on oltu yhteydessä.
 Tartuntavaaraa ei tällä hetkellä ole, ja lapset sekä henkilökunta voivat olla päiväkodissa tavalliseen tapaan.
 Altistuneet lapset kartoitettu
 Vantaan tartuntatauti- ja hygieniayksikkö on kartoittanut yhteistyössä päiväkodin johtajan ja Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin epidemiologisen yksikön kanssa tartunnalle altistuneet lapset.
 Altistuneet lapset ohjataan tutkimuksiin lasten infektiolääkärin ohjeiden mukaisesti. Tarvittaessa lapselle voidaan aloittaa tuberkuloosin estolääkehoito.
 Tuberkuloosille altistunut ei voi tartuttaa tautia eteenpäin, ellei hänelle itselleen kehity keuhkotuberkuloosia. Päiväkoti-ikäiset lapset eivät tartuta tuberkuloosia.

Itä-Hakkilan päiväkodissa Vantaalla tuberkuloositapaus – sairastumisriski pieni


Summary: Suomalaiset pelistudiot uskovat palkkaavansa satoja työntekijöitä tulevina vuosina.

Palkat ovat nousseet ja ulkomaalaisten työntekijöiden määrä kasvanut suomalaisella pelialalla. Tämä käy ilmi pelialan ammattiliitto Game Makers of Finlandin palkkakyselystä ja Neogames Finland ry:n keräämistä tiedoista.
 Pelialan palkkakyselyssä mediaaniansio on 3 700 ja keskiansio 3 950 euroa kuukaudessa. Yli puolella vastaajista palkka oli noussut viimeisen vuoden aikana. Tähän tärkeimpinä syinä olivat yleinen palkankorotus, oma ansioituneisuus ja työpaikan vaihto.
 Kannustinpalkkioita vastaajista sai merkittävä osa. Peräti 56 prosenttia vastaajista ilmoitti saaneensa kannustinpalkkioita kuukausipalkkansa lisäksi.
 – Viime vuosina tapahtunut pelialan kypsyminen ja vakiintuminen näkyvät paitsi palkoissa, myös erilaisissa kannustinjärjestelmissä ja työsuhde-eduissa. Yritysten hyvinvointi näkyy myös työntekijöille, sanoo Suomen pelialan etujärjestö Neogamesin johtaja  KooPee Hiltunen  tiedotteessa.
 Suomen pelialalla on nyt noin 3 200 työntekijää ja näistä 27 prosenttia on ulkomaalaisia. Työntekijöiden kokonaismäärä on kasvanut kahdessa vuodessa noin 16 prosenttia ja ulkomaalaisten määrä peräti 75 prosenttia, pelialan etujärjestö kertoo.
 Uutuuspelejä aiempaa vähemmän
 Suomalaiset pelistudiot uskovat, että uusia työpaikkoja syntyy yli 500 seuraavan vajaan kahden vuoden aikana. Pelejä kehittävien yritysten liikevaihto on Suomessa Euroopan kärkipäässä.
 – Työpaikkojen ja ulkomaisten työntekijöiden määrän kasvu on merkittävää ja osoittaa, että Suomi on maailmanlaajuisesti erittäin houkutteleva peliteollisuuden keskus. Kokeneiden ammattilaisten saatavuus paikallisesti on ollut ja on edelleen yksi Suomen peliteollisuuden suurimmista haasteista, sanoo Hiltunen.
 Toinen merkittävä havainto etujärjestön mukaan on, että vuonna 2018 julkaistiin uusia pelejä vain noin 100 kappaletta, kun aiemmin niitä julkaistiin 150–200 kappaletta vuodessa.
 Tämä johtuu lähinnä siitä, että iso osa peleistä on nykyään pitkäikäisempiä palveluja perinteisten yksittäisten pelien sijaan. Studiot keskittyvät nykyisten pelien kehittämiseen sen sijaan, että julkaisisivat kokonaan uusia pelejä. Eniten satsataan pelien kehittämiseen Android- ja iOS-puhelimille.
 Peliala on liikevaihdoltaan Suomessa runsaan kahden miljardin euron toimiala. Neogamesin  koko raporttiin voi tutustua täällä .
 Lue myös
 Suomalainen pelifirma listautui pari vuotta sitten Tukholman pörssiin – irtisanoo nyt kolmasosan työntekijöistään
 Uusi tutkimus: Suomalaisista yli 40 prosenttia harrastaa aktiivisesti digipelejä – Tyttöjen, poikien ja nuorehkojen naisten pelikone on puhelin
 Pelialalla jättikauppa: Zynga ostaa suomalaisen Small Giant Gamesin – yksi Suomen suurimmista peliyhtiön myynneistä Supercellin jälkeen

Suomalaisten uutuuspelien määrä alamäessä – pelinkehittäjien palkat nousseet, ulkomaalaisia työntekijöitä yhä enemmän


Summary: Lapsena Kuusankoskella näyttelijä oli vakuuttunut siitä, että haluaa tulla nunnaksi.

Näyttelijä ja ohjaaja  Noora Dadu  eli lapsuutensa Kuusankoskella. Roomalaiskatoliseksi kastettu Dadu vietti jo alle 10-vuotiaana kesiä Paksalossa katolisen kirkon leirikeskuksessa. Leirillä Dadu tutustui varsinkin leiriä pitäneisiin  Ursuliini-sisariin .
 – Ihailin heitä paljon. Olin kahdeksan, kun aloin haaveilla siitä, että ehkä nunnan ammatti olisi aika siisti. Eräänä kesänä aloin piinata yhtä sisarta kysymyksilläni: mitä te teette aamulla, mitä te teette päivällä, milloin te rukoilette – se rukoilu oli minun mielessäni se työ, ja sekin kuulosti siistiltä.
 Kutsumusta ei kuitenkaan kuulunut, ja lopulta teatterista tuli Dadun elämän suuri kutsumus ja kirkostakin tuli erottua parikymppisenä.
 – Odotin vimmaisesti kutsumusta tuolta ylhäältä. Ja sitä ei sitten ehtinyt tulla, kun kaksitoistavuotiaana kutsumukseksi vaihtui teatteri. Mutta edelleenkin rakastan Ursuliini-sisaria.
 I love muovi taipuu myös komediaksi
 Monista yhteiskunnallisista teatterirooleista tunnettu Dodu on mukana Ylen uudessa komediasarjassa  Taisto - muovista ja rakkaudesta , joka on osa Ylen  I love muovi  -kampanjaa. Hänen roolihenkilönsä on Kuusankosken murteella puhuva kätilö  Maryam . Jo ensimmäisessä jaksossa Dadu joutuu esittämään elvyttämistä.
 – Se oli kauheaa, koska minua pelotti, että satutan ( Antti Virmavirtaa ). Kun nuo ovat tuollaisia vanhoja turkkalaisia näyttelijöitä, niin nehän ei valita yhtään. No ei kuulemma sattunut.
 Vakuuttavan näköisen elvytyksen Dadu oppi puhelimessa ensihoitaja-palomiehenä työskentelevältä veljeltään.
 – Isoveli, joka on ensihoitaja ja palomies, opetti puhelimessa esittämään elvyttämistä. Asennon pitää olla oikea, ja päässä pitää soida kappale  Stayin' Alive . Sen rytmi on noin sata iskua minuutissa, ja se on oikea nopeus.
 Yksilöratkaisut eivät riitä muoviongelmaan
 Sarjassa on eri tavoin kierrätykseen suhtautuvia henkilöhahmoja. Noora Dadun esittämä  Maryam  ei ole juuri kiinnostunut mistään muusta kuin kuluista. Puoli seitsemän -ohjelmassa vieraillut Dadu itse suhtautuu muoviongelmaan paljon tiukemmin.
 – Samaistun itse enemmän sarjan  Ruu -henkilöön, joka on aika radikaali ja haluaisi kieltää koko muovin. Ajattelen oikeasti, että yksilöratkaisut eivät riitä. Me tarvitsemme jopa aika rankkoja valtiotason ja maailman tason päätöksiä. Ja jopa sellaisia, jotka eivät tunnu kivalta.
 Katso tästä Noora Dadun koko haastattelu:

Noora Dadu esittää Ylen muovikomediassa Taisto kiroilevaa ja tupakoivaa kätilöä: "Isoveli opetti puhelimessa elvyttämään"