Summary: Taksiautoilijat ovat laskuttaneet liikaa erilaisia lisiä Eksotelta. Kyse voi olla inhimillisestä erehdyksestä, koska uusia kuljettajia on tullut paljon alalle.

Seitsemäntoista taksiyritystä on laskuttanut Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiriä liikaa. Eksoten selvitysten mukaan kiireettömissä kuljetuksissa taksiyritykset ovat laskuttaneet liikaa lisiä kaikkiaan 30 000 – 40 000 euron edestä.
 Liikaa perityissä maksuissa kyse voi olla Eksoten hallintojohtaja  Keijo Siiskosen  mukaan inhimillisestä erehdyksestä.
 – Hyvä esimerkki on avustamislisä. Se on saatettu laskuttaa sekä kuljetuksen alussa ja lopussa. Tietyllä tapaa loogista, avustamaan joutuu sekä alussa että lopussa. Selkeä tulkinta tästä aina on ollut, että lisä on kuljetus- ja asiakaskohtainen eli sen voi laskuttaa vaan kerran, kertoo Siiskonen.
 Eksote lähettää taksiautoilijoille selvityspyynnön. Jos liikalaskutusta on, autoilija joutuu maksamaan ylimääräisen laskutuksen takaisin Eksotelle.
 Yksityishenkilön sähköposti johdatti virheiden jäljille
 Yle kertoi epäselvyyksistä  jo viime viikolla, jolloin myös selvisi se, ettei yritykset olleet saaneet maksuja ajallaan.
 Liikalaskutus selvisi, kun yksityishenkilö lähetti Eksotelle sähköpostia asiasta. Viestissä oli liite taksiyrityksen laskusta, jossa taksiautoilija oli perinyt liikaa lisiä. Taksiyritys myönsi virheensä ja on valmis palauttamaan virheellisesti laskutet lisät Eksotelle.
 Kaikkiaan selvityksiä lähetetään nyt seitsemälletoista taksiautoilijalle, joista kymmenellä autoilijalla on ollut isompia määriä laskutusvirheitä.
 – Jossain tapauksissa on laskutettu kaksi lisää, vaikka toinen lisä on sisältyy toiseen. Esimerkiksi avustamislisä ja porrasvetolisä ovat sellaisia, että niistä voi laskuttaa vain jomman kumman, sanoo Siiskonen.
 Paljon uusia kuljettajia
 Liikalaskutuksia on Siiskosen mukaan niin vähän, että se kertoo, että kyse voisi olla suurimmaksi osaksi inhimillisestä virheestä.
 – Uusia kuljettajia on koulutettu paljon, niin en tiedä kuinka hyvin perehdytys on onnistunut, pohtii hallintojohtaja Siiskonen Eksotesta.
 Kiireettömien kuljetusten kokonaiskustannukset ovat Siiskosen mukaan Eksotessa muutaman miljoonan euron verran.

Useat taksiyritykset laskuttaneet liikaa sosiaali- ja terveyspiiriä – autoilijat ovat perineet kymmeniä tuhansia liikaa erilaisia lisiä


Summary: Valmistuessaan Olkiluoto 3 kattaa yksin noin 15 prosenttia Suomen sähköntarpeesta.

Tästä on kyse Valtioneuvosto on myöntänyt Olkiluodon ydinvoimalan kolrmosreaktorille käyttöluvan. Teollisuuden Voiman mukaan reaktorin kaupallinen sähköntuotanto alkaa tammikuussa 2020. Alun perin Olkiluoto 3 piti ottaa käyttöön jo vuonna 2009.
 Valtioneuvosto on myöntänyt Olkiluodon ydinvoimalan kolmosreaktorille käyttöluvan määräaikaisena, vuoden 2038 loppuun asti.
 Valtioneuvosto teki päätöksen Säteilyturvakeskuksen lausunnon pohjalta. STUK  ilmoitti viime viikolla  , ettei se näe estettä käyttöluvan myöntämiselle.
 – Olkiluoto 3 lisää merkittävästi sähköntuotannon omavaraisuutta Suomessa ja kasvattaa päästöttömän sähköntuotannon osuutta, toteaa asunto-, energia ja ympäristöministeri Kimmo Tiilikainen (kesk.).
 Käyttöluvan lisäksi ydinvoimalan omistaja Teollisuuden Voima tarvitsee STUKilta myös luvan polttoaineen lataamiseen ennen kuin laitos voidaan käynnistää ja kytkeä verkkoon.
 Pitkään viivästyneen reaktorin kaupallinen sähköntuotanto aiotaan aloittaa  tammikuussa ensi vuonna , mikä on yli kymmenen vuotta alkuperäisestä aikataulusta myöhässä.
 Rakentaminen alkoi jo vuonna 2005
 Olkiluoto 3:n rakentaminen alkoi Eurajoella vuonna 2005.
 Uuden ydinvoimalan rakentaminen on ollut valtava työmaa Eurajoen Olkiluodossa. Copyright TVO
 Olkiluoto 3 on ranskalais-saksalainen EPR-tyypin reaktori. Se lukeutuu 1 600 megawatin nimellistehollaan maailman suurimpiin ydinreaktoreihin.
 Laitos vähentää tarvetta tuoda Suomeen sähköä naapurimaista. Lisäksi laitoksen odotetaan laskevan sähkön hintaa Suomessa.

Valtioneuvosto myönsi Olkiluoto 3:lle käyttöluvan – uusi reaktori alkaa tuottaa sähköä valtakunnan verkkoon ensi vuoden alussa


Summary: Sama huijaussivusto on väärentänyt markkinointiinsa myös Iltalehden ja MTV:n jutuilta näyttäviä artikkeleita.

Internetissä leviää Yleisradion nettiuutiselta näyttävä artikkeli, joka kehuu uutta, käyttäjilleen tuottoisaa sijoituspalvelua. Kyseessä on huijaus: juttu ei ole Ylen kirjoittama.
 Väärennetty uutinen sijaitsee sivustolla, joka näyttää erehdyttävästi Ylen sivuilta. Osoitekentästä käy kuitenkin ilmi, että ollaan jossain aivan muualla kuin yle.fi:ssä.
 Itse artikkeli väittää, että  Leijonan luola  -tv-ohjelmassa olisi kehuttu tätä huijareiden kehittämää "bitcoin-kaupankäyntialustaa". Ei ole kehuttu.
 Ja Yleltä näyttäväksi väärennetyn sivuston kaikki linkit johtavat kryptovaluuttakauppiaiden omalle sivulle.
 Miten huijaus uhkaa kuluttajaa?
 Kyberturvallisuuskeskuksen tietojen mukaan suurin haitta valeuutisista bitcoin-sivulle päätymisessä on se, jos kuluttaja antautuu siellä kaupankäyntiin.
 – Pyydetään alkusijoitusta, esimerkiksi 100 euroa. Niistä rahoista ei ihminen enää ikinä kuule, tuotoista puhumattakaan. Näkemyksemme mukaan kyseessä on puhtaasti huijaus, tietoturva-asiantuntija  Perttu Halonen  sanoo.
 Kyberturvallisuuskeskus  ei pidä mahdottomana, että bitcoin-sivu levittäisi myös haittaohjelmia, sillä sen taustalla on rikollista toimintaa.
 Ylen tietoturvapäällikön  Kim Johanssonin  mukaan valeuutisilla markkinoitu palvelu tunnetaan maailmalla Bitcoin-Code-nimisenä vedätyksenä. Väärennetylle Yle-sivulle vieviä, uutisjutuilta näyttäviä mainoksia on levitetty ainakin Facebookissa, Googlessa ja YouTubessa.
 Bitcoin-Code rantautui Suomeen ilmeisesti viime vuonna. Samanlaisia valeuutisia on nähty ainakin  MTV:n  ja  Iltalehden  jutuiksi kehystettyinä, eikä nyt leviävä  Leijonan luola  -juttu ole ensimmäinen mukamas yleläinen ylistys kryptovaluutalle kuten seuraavasta kuvasta näkyy.
 Kuvakaappaus valeuutissivusta
 Miten väärennetyn uutisen tässä tapauksessa tunnistaa?
 No, ainakin siitä osoiterivistä.
 Ja Yleisradio ei mainosta mitään tuotetta. Nyt brändiä on käytetty tarkoituksena erehdyttää.
 – Kyllä Ylen ohjelmissa näkyy erilaisia tuotteita, mutta kukaan ei kehota niitä ostamaan. Yle markkinoi omia sisältöjään, mutta nyt leviävissä väärennetyissä jutuissa myydään jonkun muun palvelua, tietoturvapäällikkö Kim Johansson kuvailee.
 Uutisia jäljittelevät jutut ovat kohdennetun sähköisen mainonnan muoto, jossa käytetään luvattomasti hyväksi mediatalojen tuttuja brändejä ja niiden luotettavaa mainetta.
 Harhaanjohtaminen on halpaa. Yksi saa pienen maksun valesivun koodaamisesta, toinen saa korvauksen jutun suomentamisesta. Ja jos parikin bitcoin-sivustolle päätyneistä kuluttajista alkaa sijoittaa rahojaan, huijarit voivat alkaa ansaita.
 Bitcoin-Code-sivuston kohdanneille suomalaisille on Kyberturvallisuuskeskuksen Perttu Halosella terveisiä.
 – Se, mikä kuulostaa liian hyvältä ollakseen totta, ei ole yleensä totta.
 Lue myös:
 Mikä on valeuutinen? Näin tunnistat verkon ansat (Yle Uutisluokka)
 Suomalaisia huijataan verkossa: Pornokiristystä ja uskomattomia sijoitustarjouksia

Ylen uutiselta näyttävä väärennös mainostaa bitcoin-huijausta – "Se, mikä kuulostaa liian hyvältä..."


Summary: Osa vanhemmista ei anna lapsen lopettaa lajia. Lasten ja nuorten rasitusvammaan johtaa yleensä liiallinen rasitus tai väärä treenaaminen.

Tyypillinen urheilusta vammautunut nuori, joka saapuu fysioterapautti, osteopaatti  Tiina Lehmuskosken  vastaanotolle, on 12 - 15 vuotias, jolla on ollut kipua selässä tai polvessa useita viikkoja. Osa on tapaturmaisia vammoja.
 Rasitusvamma syntyy, jos treeniä on liian paljon suhteessa lepoon. Treeniä voidaan tehdä myös väärällä tavalla ja tekniikka saattaa olla väärä. Lehmuskosken luo on tullut vääränlaisen harjoittelun rikkomia lapsia aina 6-vuoden ikäisestä alkaen.
 Lehmuskoski sanoi Radio Suomen Päivä -ohjelmassa, että vanhemmat ovat viime kädessä vastuussa siitä, mitä tehdään ja mikä on sopivaa lapselle. Valmentajallakin on suuri rooli, koska valmentaja päättää, mitä treenissä tehdään.
 – Vanhempi näkee kotona, jaksetaanko herätä aamulla ja jaksetaanko lähteä treeneihin. Urheilussa vanhempi on vastuussa siitä, miten lapsi harrastaa urheilua. Vanhemman täytyy olla tietoinen, mitä treeneissä tehdään, Tiina Lehmuskoski korostaa.
 Hänen mukaansa on tyypillistä, että vanhempi haluaa lapsen jatkavan treenaamista.
 – On superihania vanhempia, jotka tuovat lapsen vastaanotolle, koska he haluavat varmistaa, että tekeehän urheilu lapselle varmasti hyvää. On myös paljon tapauksia, että vanhemmilta tulee kovaa prässäystä eikä lapsen anneta lopettaa.
 Lehmuskosken mukaan vastaanottotilanteessa lapsen kanssa voi tulla esiin, että fyysisen vaivan takana on vahva henkinen painostaminen. Se vaikuttaa lapseen esimerkiksi siten, että selkä tai vatsa on koko ajan kipeä.
 Lehmuskoski kertoo, että ammattilaisena hänen on keskusteltava asiasta vanhemman kanssa, vaikka ei haluakaan arvostella vanhemmuutta. Toisinaan keskustelun tuloksena vanhempi alkaa miettiä, onko hän prässännyt lasta liikaa, vaikka ei ole ollut tarkoitus.
 – Joskus vanhempi on sitä mieltä, että kyllä lapsen täytyy harjoitella. Silloin täytyy perustella asiaa terveyden näkökulmasta ja esitellä rankkojakin esimerkkejä, mihin liika harjoittelu voi johtaa.
 Fysioterapeutti joutuu joskus perustelemaan myös lapselle, miksi kannattaa välillä levätä. Myös vanhemmat saattavat pyytää ammattilaisen apua, jos lapsi ei usko heidän neuvojaan.
 Urheilevien lasten vanhempien toiveesta Tiina Lehmuskoski kirjoitti kirjan "Urheileva lapsi - vastuullinen vanhempi".

Karua nähtävää - fysioterapeutin hoitoon saapuu urheilusta vammautuneita nuoria


Summary: 5-vuotiaiden maksuttomasta varhaiskasvatuksesta on saatu hyviä tuloksia. Varhaiskasvatuskokeilu laajenee ensi kesänä.

Tästä on kyse Viisivuotiaiden maksuton varhaiskasvatuskokeilu alkoi viime syksynä 19 kunnassa. Ensimmäisten tulosten mukaan maksuttomuus on lisännyt viisivuotiaiden osallistumista varhaiskasvatukseen. Kokeilu laajenee ensi syksynä 27 kuntaan.
 Maksuttomuus näyttää lisänneen viisivuotiaiden osallistumista päivähoitoon. Kansallisen koulutuksen arviointikeskuksen mukaan viisivuotiaiden määrä varhaiskasvatuksessa on kokeilukunnissa noussut 5,4 prosenttiyksikköä. Vertailukunnissa kasvu oli 2,9 prosenttiyksikköä.
 Viisivuotiaat ovat  saaneet ilmaista varhaiskasvatusta  20 tuntia viikossa 19 kunnassa viime syksystä lähtien.
 Maksuttoman varhaiskasvatuksen suosio on päässyt paikoin jopa yllättämään. Esimerkiksi Kotkan päiväkoteihin se on tuonut kymmeniä lapsia. Nyt varhaiskasvatukseen osallistuu yli 400 viisivuotiasta eli noin 95 prosenttia ikäluokasta. Kasvua on tullut noin kymmenen prosenttiyksikköä.
 – Ihmettelimme, että pääsimme näin hyvään lopputulokseen. Lähetimme perheille kirjeet, joissa toivotimme lapset tervetulleiksi. Tiedotimme maksuttomuudesta myös neuvoloiden kautta, kertoo Kotkan kaupungin varhaiskasvatusjohtaja  Raili Liukkonen .
 Kaupunki houkutteli päiväkoteihin esimerkiksi vieraskielisten perheiden lapsia. Liukkonen toivoi jo kokeilun alussa, että vieraskieliset lapset tulisivat päiväkotiin tai perhepäivähoitoon viimeistään viisivuotiaina, jotta he pääsisivät säännöllisesti oppimaan kieltä.
 – Se on sosiaalisten valmiuksien kannalta tärkeää. Vasta esiopetukseen tulevien kohdalla vuosi käy liian lyhyeksi oppia tietynlaisia oppimisen edellytyksiä ja taitoja.
 Lisää tuloksia kesällä
 Koulutuksen arviointikeskuksen mukaan kokeilun ensimmäiset tulokset näyttävät siltä, että maksuttomuudella voidaan saavuttaa kokeilulle asetettuja tavoitteita ainakin viisivuotiaiden osallistumisasteen osalta.
 – Huomionarvoista on kuitenkin se, että kokeiluun hakeutuneiden kuntien joukko on valikoitunut. Osallistumisaste oli kokeilukunnissa jo lähtökohtaisesti korkeampi ja voidaan olettaa, että kokeiluun on lähtenyt mukaan varhaiskasvatuspalveluiden kehittämisestä kiinnostuneita kuntia, toteavat arviointiasiantuntija  Anna Siippainen  ja arviointineuvos  Laura Repo  Kansallisen koulutuksen arviointikeskuksen tiedotteessa.
 Kansallinen koulutuksen arviointikeskus julkaisee kaikki tulokset kesän ja alkusyksyn aikana. Silloin tarkastellaan osallistumisasteen lisäksi muun muassa vanhempien lastenhoitoratkaisujen perusteluja sekä viisivuotiaiden maksuttoman varhaiskasvatuksen järjestämiseen ja pedagogiikkaan liittyviä seikkoja.
 Kartalla kunnat, joissa on kokeiltu viisivuotiaiden maksutonta varhaiskasvatusta. Syksyllä mukaan tulevat Espoo, Halsua, Lahti, Laitila, Loviisa, Rusko, Tammela ja Toivakka. Kokeilusta vetäytyvät pois Forssa, Iisalmi, Liperi ja Taivassalo. Yle Uutisgrafiikka
 Kokeilu laajenee
 Maksuttoman varhaiskasvatuksen aloittaa elokuussa 12 uutta kuntaa. Samalla kokeilun piirissä olleista kunnista vetäytyy pois neljä kuntaa.
 Kaikki kokeiluun määräajassa hakeneet kunnat hyväksyttiin mukaan seuraavalle kaudelle. Silloin lähes 18 600 viisivuotiasta pääsee maksuttoman varhaiskasvatuksen piiriin. Määrä vastaa noin kolmasosaa kaikista viisivuotiaista.
 Viisivuotiaiden maksuttoman 20 viikkotunnin varhaiskasvatuksen kokeilu alkoi viime elokuussa 19 kunnassa. Kokeilun piirissä on nyt ollut noin 12 400 viisivuotiaista lasta.
 Valtio korvaa kunnille ensi syksystä lähtien 40 prosenttia menetetyistä päivähoitomaksuista, mikä on kaksinkertainen määrä nykyiseen kokeilukauteen verrattuna.
 Kokeilussa kehitetään viisivuotiaiden varhaiskasvatusta ja kokeillaan uusia malleja, jotta esiopetus voitaisiin laajentaa kaksivuotiseksi ja aloitettaisiin jo viisivuotiaana.
 Kansallinen koulutuksen arviointikeskus Karvi on itsenäinen koulutuksen arviointiviranomainen, joka toimii Opetushallituksen erillisyksikkönä.

"Toivotimme lapset tervetulleiksi" – Perheille lähetetty, ilmaista päivähoitoa mainostanut kirje olikin yllättävän tehokas


Summary: Kiinalaisyhtiö Huawei turvautui kansainvälisessä kiistassa tekoon, joka sen kotimaassa olisi lähes mahdoton, kirjoittaa Aasian-kirjeenvaihtaja Jenny Matikainen.

Pari viikkoa sitten kiinalaisen teknologiayhtiön Huawein varjoissa pysytellyt perustaja ja toimitusjohtaja  Ren Zhengfei  päätti astua esiin. Oli kulunut kaksi ja puoli kuukautta siitä, kun hänen tyttärensä  Meng Wanzhou  oli pidätetty Kanadassa.
 Joulukuun alusta saakka Huawei oli ollut otsikoissa harva se päivä. Renin vuonna 1987 Etelä-Kiinassa perustamasta teknologiafirmasta oli tullut maailmanpolitiikan kiehuva keskus, mutta hän itse oli pysynyt hiljaa.
 Matkapuhelimia ja tietoliikennelaitteita valmistavaa Huaweita on toistuvasti syytetty eri puolilla maailmaa siitä, että se vakoilee Kiinan piikkiin. Yhtä toistuvasti Huawei on kieltänyt syytökset.
 Lopulta  Ren antoi Britannian yleisradioyhtiö BBC:lle haastattelun.  Sen pääviesti ei ollut yllättävä. Se kuului seuraavasti: "Yhdysvallat ei voi murskata meitä."
 – Jos valot sammuvat lännestä, itä loistaa edelleen. Jos pohjoinen pimenee, on yhä etelä. Amerikka ei edusta koko maailmaa. Se edustaa vain yhtä osaa siitä, Ren runoili.
 Tänään Huawei päätti kuitenkin  turvautua keinoon, joka on Yhdysvaltojenkin edustaman maailman ytimessä: mahdollisuuteen hakea oikeutta riippumattoman oikeusjärjestelmän kautta.
 Huawei ilmoitti torstaiaamulla haastavansa  Yhdysvallat oikeuteen. Huawein mukaan Yhdysvallat on toiminut perustuslakinsa vastaisesti, kun se on kieltänyt virastoja ostamasta Huawein tuotteita tai palveluita.
 BBC:n haastattelussa myös Ren kiisti Huaweihin kohdistuneet syytökset. Hän piti ajatusta valtiolle vakoilusta vastenmielisenä.
 – Jos sellaista tapahtuu, suljen koko firman, Ren sanoi.
 Ren Zhengfei  Jean-Christophe Bott / EPA
 Huawei on pyrkinyt  kaikin keinoin vakuuttamaan, että sen ja Kiinan valtion välillä ei käydä mitään lehmänkauppoja.
 Se haluaa, että sitä kohdellaan maailmalla kuin mitä tahansa muutakin alansa firmaa. Se haluaa, että sen tuotteet myyvät. Se haluaa reilua kilpailua ja uskoo, että sitä syrjitään, koska se on parempi kuin muut.
 Moni asiantuntija on sanonut,  ettei vedenpitäviä todisteita Huaweita vastaan ole löytynyt. Yhtiö ei ole jäänyt kiinni vakoilusta. Yhtenä perusteena on käytetty sitä, että vakoilu Kiinan piikkiin olisi Huaweille liian suuri riski.
 Ongelma on kuitenkin siinä, että vaikka haluaisikin uskoa Huaweita, Kiinaan on paljon vaikeampi luottaa.
 Samaa mieltä on suojelupoliisi . Se on varoittanut suomalaisia yrityksiä yhteistyöstä kiinalaisten yritysten kanssa.
 Helsingin Sanomille helmikuussa lähettämässään lausunnossa  suojelupoliisi ei ottanut kantaa suoraa Huaweihin, mutta muistutti, että kaikilla kiinalaisyhtiöillä on yleensä vahvat siteet Kiinan valtiovaltaan ja virkakoneistoon.
 Kiinan johto on viime vuosina kiristänyt otettaan yhteiskunnasta ja se valvoo herkeämättä jopa yksittäisiä ihmisiä. Onkin vaikea uskoa, että yksi sen suurimmista ja kansainvälisesti tunnetuimmista yrityksistä saisi toimia oman halunsa mukaan.
 Se ei tietenkään vielä tarkoita, että Huawei vakoilisi Kiinan piikkiin. Mutta kun on kyse jostain näin suuresta, pelkkä epäily on monelle tarpeeksi suuri syy tehdä päätös.
 "Entä jos?" on ikävä unikaveri.
 Toimitusjohtaja Ren sanoi BBC:n haastattelussa jotain hyvin kuvaavaa – ja täysin odotettua. Hän kertoi, että Kiinan kommunistisen puolueen komitea on läsnä Huawein rakenteissa. Näin tosin pitää lain mukaan ollakin kaikissa Kiinassa toimivissa yhtiöissä, kotimaisissa ja ulkomaisissa, Ren sanoi.
 Se oli tarkoitettu perusteluksi.
 Mutta samalla se on myös juuri se asia, minkä vuoksi moni mieluummin epäilee kuin uskoo. Asia on kaikkien tiedossa, mutta se ei tarkoita, että se olisi merkityksetön.
 Jossitellaan vielä hetki.  Vaikka pitäisi paikkaansa, että Ren haluaisi johtaa modernia yhtiötä vailla poliittista agendaa, on Kiinan nykypolitiikan valossa vaikea löytää syytä, miksi hän saisi siihen luvan.
 Huawei on iso osa sitä, mitä Kiina haluaa tulevaisuudessa olla: ei muiden tuotantolaitos tai taantuva entinen talousihme. Kiinan tavoite on innovoida ja johtaa.
 Kiista Huaweista koskee Kiinan minäkuvaa ja tulevaisuudensuunnitelmia, ja siksi se on Kiinalle niin tärkeä.
 Jos asiaa katsoo Huawein kannalta, olisi parempi, ettei Kiina puolustaisi käynnissä olevassa taistelussa lippulaivaansa liian patrioottisin sanankääntein.
 Kiinan ulkoministeriön edustaja  Lu Kang  vastasikin tänään Pekingissä toimittajien kysymyksiin käyttäen lännestä lainattua perustetta.
 – Kiinan mielestä on täysin oikeutettua ja ymmärrettävää, että yhtiö yrittää hakea itselleen oikeutta oikeusjärjestelmän kautta, Lu sanoi.
 Huawein onneksi tätä kiistaa ei käydä Kiinassa.

Analyysi: Huaweihin liittyy ristiriita, jota on vaikea sovittaa – yhtiö löi pöytään länsimaisen kortin, mutta Kiina pelaa eri säännöin


Summary: Sisäministerin mukaan suomalainen "Sanna" on tehnyt suuren virheen lähtiessään Syyriaan. Hän ei lupaa perheelle apua Suomeen palaamiseen.

Suomen hallituksen mielestä terrorijärjestö Isisin riveissä taistelleita varten tulisi perustaa kansainvälinen tuomioistuin Lähi-itään. Tuomioistuimen perustamista kannattavat kaikki Pohjoismaat.
 – On selvää, että on pitkä prosessi saada tällainen kansainvälinen tuomioistuin syntymään. Mutta meillä on kuitenkin esimerkkejä esimerkiksi Jugoslavian tuomioistuimen osalta, että syyllisiä on pystytty tuomitsemaan, sisäministeri  Kai Mykkänen  (kok.) sanoi EU:n sisäministerikokouksessa Brysselissä.
 Mykkäsen mukaan perustettava oikeusistuin voisi toimia samaan tapaan kuin entisen Jugoslavian alueen sotarikoksia Haagissa käsitellyt tuomioistuin. Sellaisen perustamiseen kuluisi kuitenkin vuosia.
 Satoja entisiä Isis-taistelijoita ja heidän perheenjäseniään on nyt leireillä Syyriassa. Tuomioistuimen perustamista odotellessa epäiltyjä pitää Mykkäsen mukaan valvoa tiedustelun keinoin.
 – Olennaista on, että me rajoitamme sitä riskiä, että he lähtisivät ihan vapaasti liikkumaan ympäri Eurooppaa ja aiheuttamaan uusia ongelmia, Mykkänen sanoi.
 Ei apua Isis-naisille
 Eilen keskiviikkona Suomessa uutisoitiin laajasti  Sannaksi esittäytyneestä suomalaisnaisesta , jota muun muassa uutiskanava CNN oli haastatellut leirillä Syyrian itäosassa. Sanna kertoi lähteneensä Isisin kalifaattiin miehensä mukana, hänellä on useita lapsia ja hän sanoi haluavansa palata Suomeen.
 Mykkäseltä ei herunut sympatiaa Sannan tilanteelle.
 – Sannan osalta on valitettavasti niin, että hän on tehnyt suuren virheen lähtiessään sinne terroristijärjestön riveihin, Mykkänen sanoi.
 Sannan lasten kannalta tilanne on Mykkäsen mukaan traaginen, koska he eivät ole itse valinneet tietään.
 – Meillä ei ole mitään sympatiaa niitä aikuisia kohtaan, jotka ovat sinne matkustaneet. Heidät pitää tuomita siitä rikoksesta, että he ovat terrorijärjestön riveihin osallistuneet ja sitä tukeneet, Mykkänen sanoi.
 Suomen valtio ei Mykkäsen mukaan aio auttaa Sannaa tai tämän lapsia palaamaan Suomeen.
 – Meillä ei ole tarkoitus järjestää mitään paluukyytejä Isis-taisteluihin osallistuneille, Mykkänen sanoi.
 Lue lisää:
 Ruotsalaismediat: Ruotsi ehdottaa kansainvälisen oikeusistuimen perustamista Isis-terroristien tuomitsemiseksi
 Isisin kalifaatista kotiin haikaileva "Sanna" videolla: "Pystyn elämään normaalia elämää Suomessa"

Mykkänen: Suomi tukee tuomioistuimen perustamista Isis-taistelijoille


Summary: Kanadalaisyhtiö avasi viime syksynä Pohjois-Pohjanmaalla Raahessa kaivoksen, jonka kultapitoisuus on varsin heikko.

Tästä on kyse Pohjois-Pohjanmaalla Raahessa toimiva kultakaivos on ajautunut vaikeuksiin. Kaivoksen omistavan Nordic Goldin mukaan ongelmia on sekä rahojen riittävyyden että toiminnan kanssa. Kaivosyhtiö ja kaivoksen urakoitsija ovat eri mieltä siitä, kenestä toiminnalliset ongelmat johtuvat. Nordic Gold uskoo, että Raahen kultakaivos saadaan vielä toimimaan tuottavasti, mutta rahoitusongelmiin ei ole toistaiseksi pystytty esittämään ratkaisua. Haasteita toimintaan tuo Raahen kaivoksen matala kultapitoisuus, joka on pienin Suomessa toimivista kultakaivoksista.
 Eletään loskaista ja pimeää marraskuun loppua, mutta tunnelma pohjoispohjalaisella kultakaivoksella on  paikallisen median raportoinnin perusteella  suorastaan säkenöivä (Raahen Seutu).
 Käsillä on odotettu hetki: kaivoksen omistava kanadalainen Nordic Gold  valaa ensimmäisen kultaharkkonsa  Raahen Mattilanperällä. Sitä ei ole tapahtunut alueella aikoihin, sillä kultakaivos on ollut vuodesta 2014 lähtien seisahduksissa sen edellisen omistajan ajauduttua syviin talousvaikeuksiin.
 Kultaharkon valamistilaisuudessa kanadalaisfirma iloitsee uutta alkua ja uskoo vankasti tulevaan.
 Kuluu reilut pari kuukautta, kun horisonttiin alkaa kuitenkin ajelehtia tummia pilviä.
 Nordic Gold julkaisee helmikuussa tiedotteen, jossa kerrotaan, että yhtiö on ajautunut ongelmiin sekä rahojensa että toimintansa kanssa.
 Mitä ihmettä tapahtui?
 Kritiikkiä kaivosurakoitsijalle
 Kysymme asiaa Nordic Goldin toimitusjohtajalta  Michael Hepworthilta . Hän on sanoissaan niukka.
 – Antaisin mielelläni haastattelun, mutta koska olemme pörssiyhtiö, emme voi tällä hetkellä kertoa julkisuuteen muuta kuin tiedotteessamme lukee, Hepworth muotoilee sähköpostin välityksellä.
 Tiedotteesta ei paljoa irtoa.
 Siinä kerrotaan pääpiirteittäin, että kanadalaisyhtiö on ollut rahavajeessa alusta alkaen.
 Nordic Gold on yrittänyt saada lisää rahaa toimintaansa nykyiseltä rahoittajaltaan ja lainanantajaltaan, mutta tiedotteen perusteella siinä ei ole onnistuttu. Yhtiön mukaan tämä johtuu osittain kaivoksen toiminnan ongelmista, ja niistä Nordic Gold syyttää kaivosurakoitsijaa.
 – Kaivosurakoitsija on toistuvasti alisuoriutunut omassa tehtävässään toimittaa meille käsittelyyn sovittuja määriä malmia. Se on johtanut ongelmiin tuotannon kanssa, Michael Hepworth kirjoittaa Ylelle.
 Tämän tarkemmin Hepworth ei suostu tilannetta avaamaan eikä yhtiö myöskään kerro kaivosurakoitsijan nimeä tiedotteessa tai sitä erikseen kysyttäessä.
 Maanrakennusyhtiö Tallqvist kuitenkin tunnistaa, että kritiikki kohdistuu heihin, sillä se vastaa kaivosalueella juuri poraustöistä, lastauksesta ja malmin kuljettamisesta eteenpäin käsittelyyn.
 Nordic Goldin arvostelua kokkolalaisfirma ei purematta niele.
 Maksut myöhässä?
 Puhelimella ulkomailta tavoitettu Ab Tallqvist Oy:n toimitusjohtaja  Mikael Tallqvist  huokaisee heti kättelyssä syvään. Hänellä on Nordic Goldin kanssa hyvin eri käsitys siitä, miksi kultakaivoksen tuotanto on alkanut yskiä heti kättelyssä.
 – Väite siitä, että ongelmat johtuisivat meidän alisuoriutumisestamme, on virheellinen, Tallqvist puuskahtaa.
 Kokkolalaisen yhtiön mukaan heidän ja Nordic Goldin toiminta kaivoksella on niin tiiviisti sidoksissa toisiinsa, että ongelmista ei voida syyttää vain yhtä osapuolta.
 Eniten työt Raahen kaivosalueella ovat kuitenkin takunneet kaivosyhtiön oman toiminnan takia, Mikael Tallqvist arvioi.
 Hän sanoo, että Nordic Gold on esimerkiksi muuttanut kesken kaiken louhintasuunnitelmiaan, mikä on hidastanut koko toimintaa.
 Kanadalaisyhtiö ei Tallqvistin mukaan tehnyt myöskään valmistelutöitä Raahessa riittävällä tarkkuudella ennen tuotannon aloittamista, mikä on aiheuttanut sen, että kaivosalueella on liikaa vettä. Se on puolestaan häirinnyt maanrakennusyhtiön poraustöitä.
 Raahen kultakaivoksen toimintaa yritetään saada kannattavaksi jo toista kertaa. Edellinen ruotsalaisomistaja ei siinä onnistunut. Paulus Markkula / Yle
 Mikael Tallqvist sanoo, ettei haluaisi lähteä syyttelyyn tai riitelyyn, mutta ei voi myöskään ottaa arvostelua niskoilleen.
 Hänen mukaansa Tallqvist-yhtiö on lisäksi yrittänyt joustaa Nordic Goldin suuntaan raha-asioissa. Toimitusjohtaja sanoo, että kanadalaisfirma ei ole pystynyt hoitamaan heille maksuja sovitusti aikoihin, mutta tarkkoja saamatta olevia summia hän ei halua kertoa.
 – Määrä on joka tapauksessa merkittävä, Mikael Tallqvist toteaa.
 Pyysimme Nordic Goldin johtoa kommentoimaan vielä erikseen Tallqvistin mainitsemia asioita. He kuitenkin kieltäytyivät vedoten siihen, etteivät ole vielä kertoneet yksityiskohtia tilanteestaan omille sijoittajilleen.
 Paikallisissa lehdissä on viime aikoina uutisoitu, että Nordic Gold on aloittamassa tilanteensa takia alle 50 henkilöä koskevat yt-neuvottelut. Asiaan on esimerkiksi  sanomalehti Kalevan mukaan  ollut hyvin vaikea saada vahvistusta Nordic Goldilta.
 Yhtiö ei suostunut kommentoimaan yt-neuvotteluita myöskään  Ylelle helmikuussa  tai myöhemminkään tätä juttua tehdessä.
 Kultakaivoksen alkutaipaleella kuoppia myös viimeksi
 Tämä ei ole ensimmäinen kerta, kun Raahessa sijaitseva kultakaivos joutuu ongelmiin heti alkumetreillä.
 Kaivos avattiin ensimmäistä kertaa vuonna 2011, ja silloin se ajautui muutamassa kuukaudessa vaikeuksiin jätevesiensä kanssa. Silloinen ruotsalaisomistaja  joutui hakemaan lupaa johtaa vesiä lähiluontoon , mutta siihen ei lopulta turvauduttu.
 Tällä kertaa ympäristöasiat on kultakaivosta valvovan Pohjois-Pohjanmaan ely-keskuksen mukaan hoidettu hyvin. Elystä kommentoitiin Ylelle viime syksynä, että Nordic Goldin  toiminta vaikuttaa määrätietoiselta ja ammattitaitoiselta .
 Elyn ylitarkastaja kävi katsomassa kaivoksen tilannetta paikan päällä tällä viikolla, eikä ympäristöongelmia havaittu.
 Käytännössä kannattavuuden ratkaisevat lopulta tonnimäärät.  Juhani Ojala
 Tilanne Raahessa on kuitenkin valitettava, kommentoi kaivosteollisuutta edustavan Kaivosteollisuus ry:n toiminnanjohtaja  Pekka Suomela . Hänelle Nordic Goldin ongelmat tulivat ainakin osittain yllätyksenä.
 Suomelan mukaan ei kuitenkaan ole tavatonta, että näin käy, kun projektit ovat vasta alussa: jos tuotanto ei lähde viivytyksettä käyntiin ja ala tuottaa suunnitellusti rahaa, voi tulla ongelmia.
 Pekka Suomelalla riittää kuitenkin uskoa Raahen kultakaivosprojektiin.
 – Minulla on sinänsä usko yhtiön toimivaan johtoon. He ovat ammattilaisia ja yrittävät löytää nykytilanteeseen ratkaisua, Suomela lausuu.
 Mutta auttaako se, jos Raahen kallioperästä ei irtoa kultaa riittävästi?
 Matala kultapitoisuus aiheuttaa ongelmia
 Raahen kaivos on toiminut koko historiansa ajan varsin alhaisella kultapitoisuudella. Nordic Goldin mukaan kullan keskipitoisuus on viime kuukausina ollut Raahessa hieman yli gramman tonnissa.
 Kanadalaisyhtiön edeltäjä ruotsalainen Nordic Mines -yhtiökään ei parempaan keskipitoisuuteen yltänyt toimintansa aikana. Kultapitoisuudesta aiheutuvia ongelmia ennakoitiin jo  kaivoksen avajaisissa vuonna 2012  (Tekniikka&Talous).
 Gramman pitoisuus ei sinällään ole ongelma, sillä viisi maailman suurinta kullantuottajaa toimii  hieman yli gramman keskiarvopitoisuudella  (Bloomberg).
 Kultakaivokset Suomessa Suomessa on tällä hetkellä viisi kultaa päätuotteenaan tuottavaa kaivosta. Kaivokset sijaitsevat Kittilässä, Raahessa, Orivedellä, Huittisissa ja Valkeakoskella. Kultaa on tuotettu myös Ilomantsissa, mutta toistaiseksi toiminta on siellä keskeytetty. Näistä tuotantomäärältään suurin on Kittilän kultakaivos, joka tuottaa hieman yli 6000 kiloa kultaa vuodessa. Tällä hetkellä kullasta maksetaan noin 1300 dollaria unssilta, mikä on Kaivosteollisuus ry:n mukaan suhteellisen hyvin.
 Maailman suurimmilla yhtiöillä toimintaympäristöt ja kaivostoiminnan laajuus vain ovat aivan erilaiset kuin Raahessa, kertoo Geologian tutkimuskeskuksen erikoisasiantuntija  Juhani Ojala .
 – Suurilla materiaalimäärillä ja toimivalla tuotantoprosessilla kaivos voi olla hyvinkin kannattava, vaikka kultapitoisuus olisikin gramman paikkeilla, Ojala arvioi.
 Korkea pitoisuus helpottaa kaivoksen toimintaa, mutta tulosta se ei ratkaise. Kannattavuuteen vaikuttavat muun muassa arvoaineen maailmanmarkkinahinta, esiintymän sijainti, malmin määrä ja hyödynnettävyys, louhimiskustannukset ja energian hinta.
 – Käytännössä kannattavuuden ratkaisevat lopulta tonnimäärät, jotka kaivos pystyy käsittelemään, Juhani Ojala summaa.
 Ojala siirtyi haastattelun aikoihin, helmi-maaliskuun vaihteessa, GTK:sta kanadalaisen Aurion Resources -yhtiön Kittilän kultahankkeen johtavaksi geologiksi.
 Raahe ei pärjää kaivosvertailussa
 Vaikka pelkkä kultapitoisuus ei tee kaivoksesta kannattavaa, Raahen kultapitoisuutta on mielenkiintoista verrata muihin Suomessa toimiviin kultakaivoksiin.
 Suomen kultakaivokset toimivat huomattavasti Raahen kaivosta korkeammilla keskiarvopitoisuuksilla.
 Euroopan suurimmassa kultakaivoksessa Kittilässä keskiarvopitoisuus on ollut yli neljä grammaa tonnissa. Orivedellä operoidaan runsaan viiden gramman kultapitoisuudella ja Huittisissa noin kolmen gramman pitoisuudella. Valkeakoskella louhinta on aloitettu tänä talvena noin neljän gramman pitoisuusarviolla.
 Ilomantsin Pampalon kaivoksen pitoisuus on ollut kolmen gramman paikkeilla. Pampalon toiminta keskeytettiin viime syksynä, koska kullan maailmanmarkkinahinta ei tukenut isoa investointia.
 Kittilän kultakaivos on tuottanut kymmenessä vuodessa kultaa noin 50 000 kiloa. Se on tällä hetkellä EU-alueen suurin kultakaivos. Yle / Esko Puikko
 Kultakaivosyhtiö Nordic Goldin johto kertoo luottavansa siihen, että kaivos Raahessa saadaan vielä toimimaan tuottavasti.
 Yhtiön rahoitusongelmiin ei kuitenkaan ole toistaiseksi pystytty esittämään ratkaisua.
 Marraskuun lopusta maaliskuuhun Raahessa on tuotettu kultaa yhtiön tiedotteen perusteella noin parisataa kiloa.
 Lopullisena tavoitteena Nordic Goldilla on päästä jopa noin 2000 kultakilon vuosituotantoon.
 Vielä siihen on matkaa.

Vasta avattu kultakaivos ajautui saman tien ongelmiin – syyttää toiminnan takkuamisesta suomalaista urakoitsijaa, joka ei kritiikkiä niele


Summary: Hallitus nimittää tiedusteluvalvontavaltuutetun viiden vuoden määräajaksi.

Eduskunnan perustuslakivaliokunta esittää hallitukselle, että Suomen ensimmäiseksi tiedusteluvalvontavaltuuteuksi nimitettäisiin oikeuskanslerinviraston kansliapäällikkö  Kimmo Hakonen .
 Perustuslakivaliokunnan puheenjohtajan  Annika Lapintien  (vas.) mukaan perustuslakivaliokunta tukee Hakosen nimittämistä yksimielisesti.
 Tiedusteluvalvontavaltuutetun viran perustaminen liittyy tiedustelulakien uudistamiseen. Samassa yhteydessä eduskuntaan päätettiin perustaa uusi tiedusteluvalvontavaliokunta, joka antaa jatkossa suositukset myös tiedusteluvalvontavaltuutetun valinnassa.
 Oikeustieteen tohtori Kimmo Hakonen toimii tällä hetkellä apulaisoikeuskanslerin sijaisena.
 Tiedusteluvalvontavaltuutetun virkaa haki yhteensä yhdeksän henkilöä.

Perustuslakivaliokunta tukee Kimmo Hakosta uudeksi tiedusteluvalvontavaltuutetuksi


Summary: Jutun syyte oli alun perin tarkoitus nostaa jo ennen joulua.

Tästä on kyse Porin Itäpuiston varrella sijaitsevassa kerrostalossa syyskuussa sattuneen murhan poliisitutkinta jatkuu edelleen. Alun perin syyte oli tarkoitus nostaa ennen joulua, nyt syytteen nostaminen venynee toukokuun lopulle. Poliisi ei edelleenkään kerro tietoja motiivista tai epäillyn mahdollisesta tunnustuksesta julkisuuteen.
 Porin Itäpuiston henkirikoksen tutkinta-aika venyy edelleen. Alun perin jutun syyte oli tarkoitus nostaa ennen joulua, mutta käräjäoikeus siirsi määräpäivän maaliskuulle, koska poliisin esitutkinta ei valmistunut ajallaan.
 Poliisin tekemien lisätutkimusten vuoksi syyttäjä joutuu hakemaan syytteidennostolle uudelleen lisäaikaa. Tutkinnanjohtaja  Erik Salonsaari  ei halua tässä vaiheessa avata enempää lisätutkimuksia ja tutkintaa.
 Vähintään kaksi kuukautta lisäaikaa?
 Rikosasian syyttäjänä toimivan kihlakunnansyyttäjä  Hannu Väntsin  mukaan syytteidennostolle haetaan lisäaikaa vähintään toukokuun lopulle saakka.
 Keski-ikäinen nainen löytyi surmattuna kerrostaloasunnosta Itäpuistosta viime vuoden syyskuussa.   Murhasta epäiltynä  on vangittu 28-vuotias ulkomaalaistaustainen mies.
 Tapahtumien kulku ja motiivi on poliisin tiedossa, mutta poliisi ei toistaiseksi kerro näitä julkisuuteen. Tutkinnanjohtaja Erik Salonsaari ei myöskään halua kommentoida, onko epäilty tunnustanut teon.

Porin Itäpuiston murhan poliisitutkinta venyy edelleen


Summary: Keskusrikospoliisi arvioi Suomeen avatun viime vuoden aikana satoja rahanpesuun liittyviä pankkitilejä.

Keskusrikospoliisi kertoo, että Rahanpesun selvittelykeskukselle tehtiin viime vuonna kymmeniä ammattimaisiin rahanpesijöihin liittyviä rahanpesuilmoituksia.
 Poliisin mukaan jo aiemmin muualla Euroopassa havaitut rahanpesijät eli niin sanotut ammattimuulit, rantautuivat Suomeen vuoden 2018 aikana.
 – Arviomme mukaan Suomeen saapui kymmeniä muuleja, joiden uskomme avanneen täällä satoja pankkitilejä, kertoo rikoskomisario  Heikki Majamaa  Keskusrikospoliisista.
 Osa tapauksista ei tule poliisin tietoon lainkaan, jos tapausten ei havaita tai tunnisteta liittyvän rahanpesuun, Majamaa huomauttaa.
 Rahanpesun selvittelykeskus antoi viime vuonna 15 tilien jäädytysmääräystä, joiden ansiosta takavarikoitiin yhteensä noin 225 000 euroa. Näistä tapauksista kirjattiin neljä uutta rikosilmoitusta.
 – Ensimmäistä kertaa Suomen poliisin tietoon alkoi tulla kyseisellä tavalla toteutettuja tapauksia keväällä 2018, sanoo Majamaa.
 "Väärennetyillä asiakirjoilla suomalaisia henkilötunnuksia"
 Rahanpesuaharjoittajat olivat poliisin mukaan hankkineet eri keinoin väärennetyillä henkilöllisyysasiakirjoilla suomalaisia henkilötunnuksia. Asiakirjat olivat esimerkiksi Romaniassa, Tanskassa ja Tšekissä myönnettyjen asiakirjojen väärennöksiä.
 – Väärennettyjen henkilöllisyysasiakirjojen ja työsopimusten avulla henkilöt avasivat tilejä Suomessa useissa eri pankeissa, Majamaa kertoo.
 Käytännössä ammattimuulitoiminta alkaa Marjamaan mukaan siten, että johonkin maahan saapuu muista maista henkilöitä, jotka avaavat väärillä henkilötiedoilla suuren joukon tilejä eri pankkeihin. Tämän jälkeen pankkitileille siirretään ulkomaisilta tileiltä rikoksilla hankittuja varoja, jotka hyvin nopeasti joko nostetaan käteisenä tai siirretään edelleen tilisiirtoina ulkomaille.
 Marjamaa korostaa, että ilmiöön puuttumisessa keskeistä ovat viranomaisten ja pankkien välinen tiedonvaihto sekä tilin avaamiseen liittyvät käytännöt.
 Aiheesta aiemmin:
 Näin rahanpesu muuttaa mustan valkoiseksi – Rikoksilla hankittuja varoja siirretään yhtiöstä, pankista ja maasta toiseen
 Nordean tilien kautta on kulkenut satoja miljoonia epäilyttävää rahaa – katso illan A-studio klo 21, vieraana Nordean konsernijohtaja Casper von Koskull
 Finanssivalvonta perusti rahanpesuun keskittyvän yksikön – Fivan Samu Kurri: "Tämä on merkittävä muutos ja vahvistus aiempaan"

Kovan tason rahanpesijät ovat rantautuneet myös Suomeen


Summary: Lähes jokaisella Suomen presidenteistä on ollut lemmikki tai useita: koiria, kissoja hevosia ja muita otuksia.

Suomen presidenttien lemmikeillä on voinut olla suurempi vaikutus tasavallan tärkeimpien tehtävien hoitoon kuin arvataankaan.
 – Puolileikkisästi voi todeta, että koirat ovat varmasti vaimentaneet omistajansa hermostuksia ja ärhäkkyyksiä. Koira toimii osittain filtterinä omiin reaktioihin, koira rauhoittaa. Jos lepertelet sille ja paijaat, niin et ole enää niin raivona, vaan tyynnyt, sanoo stressi- ja hyvinvointitutkija, lääketieteen tohtori  Heimo Langinvainio .
 Suomen presidenttien karvakuonoista on tänään julkaistu  Meri Eskolan  tietokirja  Presidenttien lemmikit (Docendo) . Kirjassa esitellään koko kööri:  Sauli Niinistön  bostoninterrieri Lennu,  Tarja Halosen  kissat,  Mauno Koiviston  mopsit,  Urho Kekkosen  koirat ja marsalkka  Mannerheimin  hevoset sekä monen muun presidentin otukset ulkomaita myöten.
 Koira ihmistä helpompi
 Eskolan kirjan mukaan lemmikit ovat merkinneet presidenteille paljon. Kekkonen tiivisti koiriensa arvon Yleisradion haastattelussa huhtikuussa 1970.
 – Heidän kanssaan on hyvä olla. Ihmisen on helpompi valita koira ystäväkseen kuin ihminen.
 1974 Kekkonen nimesi "koira-asian" tärkeäksi tekijäksi nyky-yhteiskunnassa kiitospuheessaan Kennelliitolle.
 – Haluaisin mainita erikoisesti koiran merkitystä niin mielenterveyden kuin ruumiillisenkin kuntoutumisen saralla.
 Presidentti Tarja Halonen totesi saman asian arkisemmin Ilta-Sanomille Rontti-kissan kuoltua kesällä 2012.
 – Opettelen nyt Pentin kanssa elämään ilman kissaa.
 Halonen tunnusti, että elämänmuutoksessa oli ollut totuttelua.
 Lemmikillä iso merkitys
 Heimo Langinvainio kartoitti lemmikin merkitystä laajasti kyselytutkimuksessaan, johon vastasi yli 9 000 henkilöä.
 Vuonna 2016 julkaistusta  Hyvää elämää koiran kanssa  -tutkimuksesta selvisi, että koiranomistajat olivat onnellisempia ja tyytyväisempiä elämäänsä kuin väestö keskimäärin.
 – Varsinaisesti siihen vaikuttaa koiraan kehitetyn suhteen laatu. Mitä parempi suhde koiraan ja mitä antoisampana kokee koiran, sitä onnellisempi on ihminen. Pelkkä koiran tallustelu saman katon alla ei vielä varsinaisesti merkitse kovin paljon, Langinvainio huomauttaa.
 Hyvä suhde lemmikkiin heijastuu monin tavoin ympäristöön ja vaikuttaa Langinvainion mukaan suhtautumiseen muihin ihmisiin. Lemmikinomistaja kokee elämän positiivisena, on vähemmän masentunut ja vähemmän yksinäinen, ja sosiaaliset suhteet ovat yleensä parempia.
 Langinvainion mielestä seuraavan tasavallan presidentin onkin oltava ehdottomasti lemmikki-ihmisiä.
 – Jos tietää, että presidenttiehdokas on eläinystävällinen, kyllä se bonus on ja vahvistaa äänestyspäätöstä. Tämmöisellä ihmisellä on persoonallisuus käytössä laaja-alaisemmin kuin tyypillä, joka vain hyppii asioista toiseen, vetää suoraviivaisesti juttuja, ja kävelee yli.
 Pyyteetöntä rakkautta
 Lemmikiltä presidentti saa myös sitä, mitä äänestäjältä harvoin saa ainakaan pitkäaikaisesti: ehdotonta rakkautta ja hyväksyntää, luotettavuutta, rehellisyyttä, aitoutta, uskollisuutta ja pyyteettömyyttä.
 Tämä litania löytyy  Tanja Honkasen  psykologian pro gradu -tutkielmasta  Turvaterapiaa ja karvaista kaveruutta,  joka hyväksyttiin Tampereen yliopistossa 2013.
 Tutkielman mukaan näitä em. ominaisuuksia vastaajat kokivat saavansa enemmän ihmisen ja eläimen suhteesta kuin ihmissuhteesta. Vastaajina oli yli 700 eläintenystävää.
 Katso myös:
 Mitä ihmettä niillä on suussaan? – Katso kuvakooste presidenttiehdokkaiden lemmikeistä
 Ylen Elävä arkisto: Presidenttien lemmikit
 Yhdistä poliitikko lemmikkiin – tee leikkimielinen kuvavisa

Presidentitkin sen tietävät: lemmikinomistajat ovat onnellisempia ja tyytyväisempiä elämäänsä kuin väestö keskimäärin


Summary: Ruotsin pääministerin mukaan Isisin sotarikoksissa on kyse rituaalisesta pahuudesta.

Ruotsin sisäministeri  Mikael Damberg  aikoo esittää torstaina EU:n oikeus- ja sisäministerien kokouksessa, että Isis-terroristien tuomitsemiseksi sotarikoksista tulisi perustaa kansainvälinen tuomioistuin, kertovat  Dagens Nyheter  ja  Aftobladet .
 Aftonbladetin mukaan oikeusistuimessa voitaisiin tuomita Isisin jäseniä sotarikoksista kuten raiskauksista, joukkoteloituksista ja mestauksista.
 – Kyse on terroristeista, jotka toteuttivat joukkoteloituksia, ristiinnaulitsivat ihmisiä, raiskasivat, mestasivat, möivät lapsia ja naisia seksiorjiksi, pudottivat ihmisiä katoilta ja yrittivät musertaa ihmisiä kaikin tavoin, Ruotsin pääministeri  Stefan Löfven  sanoi Aftonbladetin mukaan.
 – Kyse on puhtaasta ja rituaalisesta pahuudesta. Syyllisten pitää kantaa vastuu, hän jatkoi.
 YK perusti aiemmin erityisiä oikeusistuimia Ruandan kansanmurhan ja Balkanin sodan raakuuksiin syyllistyneitä sotarikollisia.

Ruotsalaismediat: Ruotsi ehdottaa kansainvälisen oikeusistuimen perustamista Isis-terroristien tuomitsemiseksi


Tästä on kyse Mikkeliläisen päiväkodin terassilta löydettiin maanantaiaamuna sinikettu. Siniketut eivät elä Suomen luonnossa. Kukaan ei tiedä, mistä kettu on kerrostaloalueelle tupsahtanut: lähistöllä ei ole ainakaan Suomen Turkiseläinten Kasvattajain Liiton jäsentarhaa. Kukaan ei ole ilmoittautunut eläimen omistajaksi. Sinikettu saa kodin todennäköisesti Kiteen eläinpuistosta.
 Mikkelissä sijaitsevan Saksalan päiväkodin työntekijät hämmästyivät maanantaiaamuna, kun näkivät kummallisen eläimen nukkuvan terassilla. Paikalle soitettiin villieläinhoitaja  Jarmo Lautamäki  ottamaan eläin kiinni.
 Eläimen nähtyään Lautamäki tunnisti sen siniketuksi. Sinikettu on jalostettu naalista turkiseläimeksi, eikä niitä elä luonnossa.
 Eläin oli väsynyt vaikka yritti tapella, kun huomasi joutuneensa haaviin. Sinikettu myös puri auttajaansa.
 Nyt sinikettu on Lautamäen ulkohäkissä. Kukaan ei ole ilmoittautunut eläimen omistajaksi.
 Lautamäki arvioi, että eläin on karannut turkistarhasta. Siniketun tupsahtaminen keskelle kerrostaloaluetta on merkillistä, sillä Lautamäen mukaan lähimpään turkistarhaan on löytöpaikalta kilometrien matka. Lisäksi päiväkodin piha on aidattu.
 Myös Suomen Turkiseläinten Kasvattajain Liiton viestintäjohtaja  Olli-Pekka Nissinen  ihmettelee tapausta, sillä lähimmät liiton jäsentilat ovat vähintään 150 kilometrin päässä Mikkelistä.
 – Nyt on mystinen juttu.
 Nissisen mukaan kasvattajat selvittivät asiaa, eikä löytökettu ole liiton kasvattajilta karannut. Yksi vaihtoehto Nissisen mielestä on, että sinikettu on karannut liittoon kuulumattomalta kasvattajalta, kun eläintä on kuljetettu. Hänestä se ei ole vastuullista toimintaa.
 – Se, että eläin pääsee karkuun kuljetuksen yhteydessä jossain kaupungin keskustassa, on suoraan sanoen tunarointia. Jotain huseeraajia tässä on taustalla.
 Nissinen kertoo, että turkiselämiä karkaa harvoin: joinain vuosina ei ollenkaan, ja joskus muutama vuoden aikana.
 Sinikettu on jalostettu uhanalaisesta naalista eli napaketusta. Emilia Korpela / Yle
 Jarmo Lautamäki ehti säikähtää, että siniketusta tulee kallis vieras, sillä se pisti poskeensa päivän aikana kilon paistilihaa. Onneksi Lautamäki huomasi pian, että eläimelle kelpaa myös edullisempi eines. Sinikettu syö nyt hyvällä ruokahalulla koiranmakkaraa.
 Lautamäki kertoo siniketun syövän melkein kädestä, vaikka onkin vielä varovainen.
 Eläin katselee mielellään häkistä näkyviä harakoita ja variksia. Otuksen turkki on niin paksu, että se nauttii pakkasesta. Se jopa hakeutuu nukkumaan lumihankeen, johon käy kylmä tuuli.
 Karkulainen saa kodin todennäköisesti Kiteen eläinpuistosta. Lautamäki ei aio antaa eläintä takaisin turkistarhalle.
 – Turkista tästä ketusta ei tule. Se pääsi yhdestä helvetistä pois ja toivottavasti elää hyvän loppuelämän.
 Lautamäki on valmis vaikka maksamaan siniketun hinnan tarhalle, jos omistaja tulee vaatimaan eläintä itselleen.
 Suomen Turkiseläinten Kasvattajain Liiton viestintäjohtaja Olli-Pekka Nissisen mukaan sinikettujen nahkahinta huutokaupoissa on ollut viime vuosina 60-70 euroa, mutta jos eläin kuuluu hyvään sukupuuhun, voi sen hinta olla paljon korkeampi.
 Lautamäki on saanut työstään kiitosta, mutta myös kummastelua ja moitteita.  Yle kertoi viime vuonna, kuinka hän on saanut jopa tappouhkauksia hoidettuaan supikoiria.
 Keskustelu on auki kello 22:00 saakka.
 LUE LISÄÄ AIHEESTA:
 Siilin takia autolla pari sataa kilometriä – villieläinten hoitaja kuskaa ja lääkitsee supikoirat ja mehiläishaukat ilmaiseksi

Sinikettu nukkui kaikessa rauhassa päiväkodin terassilla – turkiseläin pyydystettiin keskellä kerrostaloaluetta: "Nyt on mystinen juttu"


Summary: Kaksi arvokuljetusauton ryöstön yrityksestä tuomittua valitti korkeimpaan oikeuteen.

Vartijat ja vartiointiliikkeet & etsivä-, vartiointi- ja turvallisuuspalvelu

Korkein oikeus on pitänyt voimassa hovioikeuden tuomion Salon arvokuljetusryöstön yrityksestä.
 Yritys tapahtui helmikuussa 2016. Haalareihin ja huomioliiveihin pukeutunut nelikko tukki arvokuljetusautolta tien ja pakotti kuljettajan aseella uhaten autosta. He yrittivät räjäyttää auton, mutta eivät saaneet 900 000 euron saalista autosta.
 Kaksi tuomituista vei asian korkeimpaan oikeuteen koventamisperusteen vuoksi.
 Turun hovioikeus alensi kummankin tuomiota noin vuodella, mutta otti käräjäoikeuden tavoin huomioon miesten aiemman rikoshistorian rangaistusta määrätessään. Heidät oli aiemmin tuomittu vankeuteen samankaltaisista teoista. Toinen tuomituista on tuomittu aiemmin muun muassa rahakuljetusryöstön yrityksestä ja toinen Suomen pankin rahakuljetusauton ryöstöstä.
 Lue lisää:
 Salon arvokuljetusryöstön yritystä puidaan korkeimmassa oikeudessa
 Kolme Salon arvokuljetusryöstön yrityksestä tuomituista hakee valituslupaa KKO:sta
 Hovioikeus lyhensi Salon arvokuljetusryöstön päätekijöiden vankeustuomioita
 Salon arvokuljetusisku hovioikeuteen – käräjäoikeudesta päätekijöille pitkät tuomiot
 Salon arvokuljetusryöstön yrityksestä pitkiä vankeustuomioita
 Salon arvokuljetusryöstön yrityksen oikeudenkäynti alkoi – kokeneet rikolliset toimivat kuin amatöörit
 Ryöstönyritys kuin elokuvasta – Salon arvokuljetusisku oikeuden ruodittavaksi
 Seitsemälle syytteitä Salon arvokuljetusauton ryöstöyrityksestä
 Salon arvokuljetusryöstön yrityksen esitutkinta valmis: "Kaikkia osallisia ei ole vielä tavoitettu"
 Salon arvokuljetusiskuun osallisia yhä karkuteillä
 Neljä arvokuljetusryöstön yrityksestä epäiltyä vangittu
 KRP ei vahvista Salon arvokuljetusryöstäjien aiempaa rikostaustaa

Miehet yrittivät räjäyttää 900 000 euron saaliin arvokuljetusautosta – KKO antoi päätöksensä Salon arvokuljetusryöstöstä


Summary: Uusilla säännöillä yritetään suitsia ympäristölle haitallisten sijoitusten "viherpesua".

EU on päässyt sopuun uusista säännöistä, jotka velvoittavat finanssilaitokset kertomaan asiakkailleen sijoituksiin mahdollisesti liittyvistä ympäristöriskeistä.
 Lain tarkoitus on kannustaa sijoittajia ottamaan ympäristöarvot huomioon ja samalla estää yrityksiä esiintymästä ekologisempina kuin ne todellisuudessa ovat.
 Laki velvoittaa myyjän kertomaan, mikäli asiakkaan harkitsema sijoitus voi edesauttaa veden saastumista tai vahingoittaa luonnon monimuotoisuutta.
 – EU esittelee tänään läpinäkyvyysperiaatteen, jolla varmistetaan, että sijoittajat ymmärtävät heidän investointiensa ekologiset ja sosiaaliset vaikutukset, luonnehti Romanian talousministeri  Eugen Teodorovici  uutistoimisto Reutersille.
 Alustavaan sopuun uudesta laista on päästy EU:n kansallisten talousministereiden ja Euroopan parlamentin välillä. Lain lopullinen hyväksyminen vaatii vielä kummankin osapuolen muodollisen hyväksynnän.

EU vaatii: Investoijille on kerrottava sijoitusten ympäristöriskeistä


Summary: Kaupunki sijaitsee lähellä Pakistanin rajaa. Poliisi kehottaa ihmisiä pysymään rauhallisena.

Intiassa ainakin 18 ihmistä haavoittui torstaina, kun kranaatti räjähti puoliltapäivin bussiasemalla Jammussa. Hinduenemmistöinen kaupunki sijaitsee levottomassa Jammun ja Kashmirin osavaltiossa.
 Viranomaisten mukaan neljä ihmistä on kriittisessä tilassa. Uhrit on viety sairaalahoitoon.
 Poliisin mukaan joku heitti kranaatin pysäkille bussiasemalla. Kranaatti kieri bussin alle ja räjähti. Noin 18 ihmistä sai vammoja hyökkäyksessä.
 – Kehotan kaikkia pysymään rauhallisena. Tutkimme kaikki johtolankoja, Jammun poliisipäällikkö  M.K. Sinha  sanoi toimittajille iskupaikalla uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Kyseessä oli kolmas bussipysäkkeihin kohdistuva terroristinen kranaattihyökkäys viime toukokuusta lähtien Jammussa, kertoo  The Times of India -lehti .
 Viranomaiset ovat aloittaneet laajan operaation kranaatin heittäneen henkilön löytämiseksi.
 Intian ja Pakistanin välit kiristyivät viime kuussa, kun pakistanilaisen islamistijärjestön jäsen  surmasi itsemurhaiskulla  40 intialaista puolisotilaallisten joukkojen jäsentä Intian Kashmirissa.
 Lue myös:
 Pitäisikö huolestua, kun kaksi ydinasevaltaa ampuu kovilla? Neljä kysymystä Intian ja Pakistanin selkkauksesta
 Pakistan on sulkenut ilmatilansa ja tehnyt ilmaiskuja Intiaan – kaksi Intian hävittäjää pudotettu
 Intian ilmavoimat pommitti Pakistania

Kranaatti räjähti bussiasemalla Jammussa Intiassa – ainakin 18 ihmistä haavoittui


Summary: Yli 10 prosenttia eteläsuomalaisista auringonottajista ei käytä aurinkovoiteita syöpäriskistä huolimatta.

Miksi auringonvalo tuntuu niin hyvältä? Tampereen yliopiston tuore tutkimus osoittaa, että aurinko aiheuttaa nautinnon tunnetta myös fyysisesti.
 Ultraviolettisäteily lisää mielihyvää aiheuttavaa beta-endorfiini-hormonia ihossa. Mielihyvähormoni on opioidi eli morfiinin sukulaisaine. Se siis laukaisee nautinnon tunteen kehossa, mutta aiheuttaa myös riippuvuutta.
 – Jos iho-aivoyhteys toimii, siinä voi tulla ikään kuin pieni humalatila päälle auringosta, ihotautien erikoislääkäri ja Tampereen yliopiston iho- ja sukupuolitautiopin professori  Erna Snellman  kuvaa.
 Tähän viittaavia löydöksiä on aiemmin saatu muualla ihmisaivojen PET-kuvantamistutkimuksissa. Sokkokokeessa rusketusriippuvaiset valitsivat UV-säteilyä tuottavan valolaitteen ensisijaiseksi lumevaloa antavan sijaan.
 Professori Snellman kuuluu tutkimusryhmään, joka ensimmäisenä Suomessa on selvittänyt kyselytutkimuksen avulla suomalaisten auringonoton tapoja ja rusketusriippuvaisuutta.
 Rusketus hinnalla millä hyvänsä
 Osa suomalaisista palvoo aurinkoa ja ottaa rusketusta ihosyövän riskistä täysin välittämättä. Tuore tutkimus kertoo, että jopa kolmannes eteläsuomalaisista auringonottajista on rusketuksen väärinkäyttäjiä tai rusketusriippuvaisia.
 – Vastaanotolle tulee ihosyövästä parantuneita vanhempia naisia, jotka ovat ruskeita kuin papu. He ottavat aurinkoa ruskettuakseen syövästä huolimatta, Snellman kuvailee.
 Auringonottajista vajaat kymmenen prosenttia luokiteltiin jopa rusketusriippuvaisiksi ja noin puolet vastanneista kertoi ottavansa aurinkoa aina kun se on mahdollista.
 Rusketusriippuvaisuus on Snellmanin mukaan fyysisesti ja henkisesti yhtä ongelmallista ja koukuttavaa kuin esimerkiksi peliriippuvuus. Siihen kuuluu pakonomainen tarve päästä aurinkoon ja saada rusketusta.
 Aurinkoa ei pitäisi ottaa lainkaan rusketuksen vuoksi.  Erna Snellman
 Riippuvaisuus näkyy ihmisen käytöksessä muun muassa tapana ottaa aurinkoa pitkiä aikoja ilman aurinkovoiteiden tuomaa suojaa, kuin hinnalla millä hyvänsä.
 – Suomessa rusketusriippuvaisuus on varmasti vähäisempää kuin ulkomailla, sen määrittelee jo pohjoinen ilmasto. Mutta nämä riippuvaiset korvaavat aurinkoa myös solariumilla, Snellman kertoo.
 Kyselytutkimuksen perusteella riskikäyttäjistä yli 20 prosenttia on rusketuksen väärinkäyttäjiä. He siis ottavat aurinkoa liikaa ja ilman tarvittavaa aurinkosuojaa, vaikka ihosyöpien määrät ovat kasvaneet Suomessa. Väärinkäyttäjä ei silti ole rusketuksesta vielä riippuvainen.
 – Aurinkoa ei pitäisi ottaa lainkaan rusketuksen vuoksi. Ihosyöpäriski ilman aurinkovoidetta on korkea, Snellman linjaa.
 Rusketusriippuvaisuutta tutkittiin kyselyllä, joka oli suunnattu auringonottajille Tampereen uimarannoilla ja puistoissa ja Porin Yyterin uimarannalla elokuussa 2015. Vastaaminen oli mahdollista joko internet-linkin kautta tai postitse.
 Tutkimusryhmään kuuluu tutkijoita Tampereen yliopistosta ja yliopistosairaalasta, Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksesta sekä tilastotieteilijä Helsingin ja Kuopion yliopistosta.
 Tutkijat Anna Toledo, Erna Snellman ja Iina Tarkiainen tutkivat muun muassa rusketusriippuvaisuutta. Jonne Renvall / Tampereen yliopisto
 D-vitamiinin takia aurinkoa ei tarvitse erikseen ottaa
 Moni suomalainen ottaa kaiken ilon irti helmi–maaliskuun ensimmäisistä auringonsäteistä myös D-vitamiinituotannon varmistamiseksi. Aurinkoa ei kuitenkaan tarvitse erikseen ottaa, jotta D-vitamiinia saadaan tarpeeksi.
 Suomessa kesäaikaan jo 15 minuutin altistus kolmesti viikossa käsien ja kasvojen alueelle riittää vitamiinituotannon tarpeisiin. Auringon UV-säteily ja heijastuminen lumesta vaikuttaa D-vitamiininmuodostukseen jo maaliskuulta lukien jopa Lapissa, selvisi tutkimusryhmän aiemmassa tutkimuksessa.
 – Uudessa tutkimuksessamme jo yhden pienen UV-säteilyannoksen jälkeen D-vitamiinitaso alkoi nousta. Tämä on täysin uutta tietoa, Snellman sanoo.

“Siinä tulee pieni humala päälle” – suomalaistutkimus paljastaa, miksi ihmiset hullaantuvat auringosta


Summary: Puolustusministerin salkku oli Jussi Niinistölle unelmien täyttymys. Halu jatkaa ministerinä työnsi hänet sinisiin.

Puolustusministeri  Jussi Niinistö  on eduskuntavaaleissa sinisten ehdokkaana Uudellamaalla. Hän ei ole polttanut siltoja myöskään mahdolliselta paluultaan perussuomalaisiin.
 Kokeneen politiikan toimittajan  Jari Korkin  tuoreen Niinistö-kirjan mukaan  Jussi Halla-ahon  ja  Laura Huhtasaaren  murskavoitot perussuomalaisten Jyväskylän puoluekokouksessa kesäkuussa 2017 yllättivät täysin  Timo Soinin  ja hänen uskolliset soturinsa  Sampo Terhon  ja Jussi Niinistön.
 Niinistö: Jussi Halla-aho teki virhearvion
 Korkki kirjoittaa, että Jyväskylän puoluekokouksen aattona Jussi Niinistöllä oli vielä ajatus, että hänen valintansa perussuomalaisten ensimmäiseksi varapuheenjohtajaksi olisi tuonut jatkuvuutta, kun Timo Soini oli luopunut ja puheenjohtaja oli vaihtumassa.
 Niinistö kertoo, että jos Jussi Halla-aho olisi johtanut joukkojaan ja ymmärtänyt tilanteen, niin hänelle olisi pitänyt riittää se, että hän on puheenjohtaja.
 – Vanhasta kaartista olisi löytynyt ensimmäinen varapuheenjohtaja, esimerkiksi minä. Silloin pakka olisi pysynyt kasassa, Niinistö arvioi tänään julkaistussa Korkin kirjassa.
 Silloin kun kaikki oli vielä hyvin. Varapuheenjohtajaehdokas Jussi Niinistö kättelee puheenjohtajaehdokas Sampo Terhoa Jyväskylässä 9. kesäkuuta 2017 ennen perussuomalaisten puoluekokouksen henkilövalintoja.  Jussi Nukari / Lehtikuva
 Jussi Niinistö hävisi varapuheenjohtajan vaalin Halla-ahon liittolaiselle Laura Huhtasaarelle äänin 781–450.  Puheenjohtajan vaalissa  Halla-aho oli kukistanut Niinistön tukeman Sampo Terhon selvin luvuin 949–629.
 Niinistö on vaalinut suhteita perussuomalaisiin
 Jari Korkki kirjoittaa, että jotkut perussuomalaisista sinisiin loikanneista ovat tehneet selvän pesäeron entiseen, mutta Jussi Niinistö ei ole tätä tehnyt. Hän on vain todennut, että valitsemallaan linjalla perussuomalaiset ajavat itsensä umpikujaan, eivätkä pääse koskaan hallitukseen.
 Niinistö ei ole arvostellut yksittäisiä perussuomalaisia, sillä hänen mielestään ryhmästä löytyy hyvää väkeä ja myös hänen henkilökohtaisia ystäviään, erityisesti puoluesihteeri  Riikka Slunga-Poutsalo , johon Niinistö kertoo pitävänsä edelleen yhteyttä.
 Niinistö on Korkin mukaan yhä sitä mieltä, että hän olisi voinut jatkaa myös perussuomalaisten ryhmässä.
 Niinistö muistelee, että kun perussuomalaisten eduskuntaryhmän enemmistö oli kesäkuussa 2017 tullut siihen tulokseen. että se ei voi jatkaa Halla-ahon porukassa, niin valinta oli tehtävä. Timo Soini oli jo näyttänyt esimerkkiä.
 – Pohdin sitä mielessäni, että kenen joukoissa seisot. Tulin sitten siihen tulokseen, että mieluummin haluan olla tässä erkaantuvassa ryhmässä, Niinistö tilittää.
 Niinistö harkitsi jatkoa myös ammattiministerinä
 Niinistö tunnustaa, että eduskuntaryhmän valintaan vaikutti vahvasti halu jatkaa puolustusministerinä. Hän kertoo pohtineensa mahdollisuutta jatkaa hallituksessa sitoutumattomana ammattiministerinä.
 Niinistö mietiskeli, että sininen eduskuntaryhmä tukisi häntä, vaikka hän ei uuteen
 Unelmahommissa. Puolustusministeri Jussi Niinistö ja puolustusvoimain komentaja kenraali Jarmo Lindberg 229. valtakunnallisen maanpuolustuskurssin avajaisissa Helsingissä 4. maaliskuuta 2019. Antti Aimo-Koivisto / Lehtikuva
 puolueeseen liittyisikään.
 – En ollut aktiivisesti muodostamassa sinistä tulevaisuutta. Pohdin, että kukahan minut potkisi pois, jos en siihen liittyisi. Ehkä ei kukaan, Niinistö pyörittelee kesän 2017 valintatilannettaan.
 Niinistön erityisavustaja  Petteri Leino  näytteli keskeistä roolia uuden eduskuntaryhmän alkuaskelissa. Leino keksi myös puolueelle nimen.
 Aatteiltaan  aitosuomalainen  Niinistö olisi halunnut nimeksi suomalaisen eduskuntaryhmän, mutta se ei mennyt eduskunnassa läpi.
 Viime kädessä Niinistön suunnan ratkaisi uskollisuus Timo Soinille, joka oli pedannut Niinistölle tietä puoluejohtajaksi, mutta Niinistö ei ollut tarttunut tilaisuuteen. Niinistön mukaan puoluejohtajan työ ei hänelle sovi.
 Kohtaaminen Halla-ahon kanssa eduskunnassa
 Niinistö kertoo Korkin kirjassa, että moni perussuomalaisiin jäänyt on pahoitellut hänen lähtöään, mutta he ovat samalla ilmaisseet tyytyväisyytensä siihen, että juuri hän on jatkanut ministerinä.
 Niinistön suhteet Halla-ahoon eivät myöskään katkenneet Jyväskylän puoluekokouksen henkilövalintoihin. Puoluekokouksesta kului kuitenkin lähes puoli vuotta ennen kuin herrat tapasivat sattumalta eduskunnassa.
 Niinistö on kirjannut kohtaamisen Halla-ahon kanssa päiväkirjaansa 24. marraskuuta 2017.
 – Eilen ryhmäkokouksen jälkeen eduskunnan 5. kerroksen käytävällä tuli vastaan Jussi Halla-aho, ensimmäistä kertaa sitten puolueen tai oikeammin sen eduskuntaryhmän hajoamisen. Ojensi käteni, johon kaima hieman yllättyneenä tarttui ja sanoin: "Kiitos ystävällisistä sanoista  Lauri Nurmen  kirjassa." Hallis hymyili vienosti ja sanoi puolestaan kiitos.
 Perussuomalaisten ja sinisten eduskuntaryhmien kokoushuoneet ovat eduskunnassa samalla käytävällä. Niiden välissä on vain SDP:n ryhmähuone.
 Terhon vasikannahkakengät väärän miehen jalkoihin
 Korkin kirjassa tulee esille Jussi Niinistön näkemys perussuomalaisten eduskuntaryhmän hajoamisesta ja uuden puolueen, sinisen tulevaisuuden perustamisesta.
 Niinistö kumoaa toimittaja Lauri Nurmen  Perussuomalaisten hajoamisen historia -kirjassa  esittämän tulkinnan, että sinisten loikkausta perussuomalaisista olisi suunniteltu etukäteen jo ennen Jyväskylän puoluekokousta.
 Niinistö vakuuttaa, että soinilaiset uskoivat puoluekokoukseen saakka, että heillä on tukenaan puoluekokouksen vahva enemmistö. Niinistön mukaan irtautuminen perussuomalaisista nousi keskusteluun vasta, kun kaikki paikat puheenjohtajistossa oli menetetty.
 – Lauantaina iltapäivällä ravintola Mustan Kynnyksen terassilla alkoi poltella kysymys siitä, halutaanko tässä porukassa enää olla, Niinistö kuvailee puoluekokousäänestysten jälkitunnelmia.
 Samana iltana kello 18.07 Niinistö lähetti Petteri Leinolle tekstiviestin: "Huone 308. Sampolla Jallua."
 Puheenjohtajavaalin hävinneen Sampo Terhon hotellihuoneessa vahvistui käsitys siitä, että poliittinen koti oli palanut.
 Korkki kirjoittaa, että palaverista lähtiessään Niinistö tunki erehdyksessä jalkoihinsa Sampo Terhon pari numeroa liian pienet laatukengät. Siitä ei herunut jälkikäteen kiitosta, sillä vasikannahka venyy muotoonsa.
 Lähde:   Jari Korkki; Puolustuksen paluu. Jussi Niinistön vartiovuoro. Otava 2019. ISBN 978-951-1-33587-0.
 Lue myös:
 Analyysi: Tätä et vielä tiennyt PS:n hajoamisesta ja kesän hallituskriisistä
 Hallituskriisin käänteet etukäteen uutisoinut toimittaja: "Pääministeri antaa väärää kuvaa, että tämä olisi ollut improvisoitu asia"
 Sipilä kiistää uutuuskirjan väitteen – "insinöörin mielikuvitus ei riittänyt etukäteen ennakoimaan PS:n hajoamista kahteen puolueeseen"

"Huone 308. Sampolla Jallua." – Jussi Niinistö paljastaa uudessa kirjassa perussuomalaisten hajoamisen  taustoja


Yle Uutiset Itä-Suomen kello 18.21 lähetyksessä TV1:llä sekä Yle Radio Suomen iltapäivän alueuutisissa Pohjois-Savossa ja Pohjois-Karjalassa oli virhe keskiviikkona 6. maaliskuuta 2019.
 Juttu käsitteli Savo-Karjalan vaalipiirin eduskuntavaaliehdokkaita. Toisin kuin jutussa kerroimme Vesannolta on ehdolla yksi henkilö.
 Savo-Karjalan kunnista ilman omaa ehdokasta jäivät tällä kertaa Keitele, Tervo, Vieremä ja Valtimo.
 Aiheesta voit lukea lisää  tästä Ylen verkkojutusta.

Oikaisu Yle Uutiset Itä-Suomen tv-lähetykseen sekä Yle Radio Suomen Pohjois-Savon ja Pohjois-Karjalan alueuutisiin 6. maaliskuuta 2019


Summary: Varsinais-Suomen käräjäoikeus aloitti Loimaan bussikaappauksen käsittelyn torstaiaamuna.

Loimaan epäillystä bussikaappauksesta on nostettu syytteet kaappauksesta tai kaappauksen yrityksestä. Lisäksi syytteinä on pahoinpitelyn yritys ja liikenneturvallisuuden vaarantaminen. Asian käsittely alkoi Varsinais-Suomen käräjäoikeudessa kello yhdeksältä.
 Loimaan tapahtumat alkoivat, kun ulkomaalaistaustainen mies  puuttui linja-auton kulkuun viime joulukuussa .
 Epäilty onnistui vääntämään linja-auton rattia niin, että bussi ohjautui vastaantulevien kaistalle ja osui toiseen linja-autoon. Bussit kolhiintuivat, mutta kukaan ei loukkaantunut.
 Mies ei ole antanut kuulusteluissa selvitystä teon syistä. Hän kiisti syyllisyytensä myös oikeudessa.
 Vastaajan mukaan hän ei yrittänyt saada ajoneuvoja törmäämään toisiinsa. Hän kertoi oikeudessa ettei ollut tilanteessa oma itsensä, eikä aikonut aiheuttaa onnettomuutta.
 Keski-Suomessa samantyyppinen välikohtaus
 Joulukuussa tapahtui myös toinen linja-autossa tapahtunut välikohtaus Keski-Suomen Uuraisilla. Keski-Suomen käräjäoikeus vapautti Uuraisten bussikaappauksesta epäillyn ulkomaalaistaustaisen miehen kaappaussyytteistä ja lievensi tuomiota toissa päivänä.
 Keski-Suomen Uuraisilla tapahtui joulukuussa vastaavantyyppinen bussivälikohtaus. Käräjäoikeudessa syytetylle vaadittiin kolmen vuoden ehdotonta vankeutta kaappauksesta, mutta  tuomio tuli vaaran aihettamisesta ja lieveni 80:een päiväsakkoon . Vangittuna oikeudenkäyntiin asti pidetty ulkomaalaistaustainen syytetty vapautettiin.
 Keski-Suomen kihlakunnansyyttäjä  Janna-Maria Meriläinen  kertoo, että hän aikoo seurata Loimaalla tapahtuneen bussihyökkäyksen oikeuskäsittelyn ennen kuin tekee päätöksen valittaako hän tuomiosta.
 Poliisin mukaan tapauksilla ei ole yhteyttä.
 Kerromme kohta lisää.

Loimaan bussikaappaajalle syytteet – Syyttäjä vaatii rangaistusta kaappauksesta tai kaappauksen yrityksestä


Summary: Eduskuntatyö alkaa näyttää yhä kummallisemmalta. Mitä tässä maassa tapahtuu, erikoistoimittaja Tiina Merikanto kysyy.

Viimeistään tämän viikon maanantaina kaikille on alkanut valjeta, että sote-paketti tarvitsee korjauksia. Mistään  “hienosäädöstä”  ei ole kysymys.  Tästä kirjoitin jo reilu viikko sitten.
 Jos luulit, ettei sotevääntö voi enää kummallisemmaksi mennä, niin väärin luultu. Poliittinen vääntö ja eduskuntatyö saavat yhä erikoisempia piirteitä.
 1. Eikö olekaan itsestään selvää, että Suomessa hallitus ja eduskunta noudattavat perustuslakia?
 Ei luulisi, että Suomessa perustuslakivaliokunnan puheenjohtajan ja valiokuntaneuvoksen täytyy kirjoittaa sosiaali- ja terveysvaliokunnalle antamassaan taustamuistiossa, että:
 “Sosiaali- ja terveysvaliokunnan on perustuslaista johtuvista syistä tehtävä mietintöihin sisältyviin lakiehdotuksiin kaikki ne muutokset, joita perustuslakivaliokunnan ponsiosassa on eritelty.”
 Siis, mitä? Eikö itsestään selvää ole se, että Suomessa noudatetaan perustuslain ylimmän tulkitsijan eli perustuslakivaliokunnan vaatimuksia.
 2. Asemoiko hallitus hetkittäin itsensä perustuslakivaliokunnan haastajaksi tai vastaväittäjäksi?
 Hallituksen vastinetta lukiessa tulee hetkittäin vaikutelma, että hallitus asemoi itsensä perustuslakivaliokunnan haastajaksi tai vastaväittäjäksi.
 Tässä on yksi konkreettinen esimerkki, mutta muitakin on.
 Perustuslakivaliokunnan mielestä se, että sosiaali- ja terveysvaliokunta lisäsi rahoituslakiin prosentti- ja maakuntamäärät, kiristi maakuntien rahoitusta. Hallitus kiisti vastineessaan tämän tulkinnan.
 Julkisoikeuden apulaisprofessori  Pauli Rautiainen   huomauttikin, että perustuslakivaliokunnan tulkinta,  että prosentti- ja maakuntamäärät merkitsevät kiristystä hallituksen alun perin esittämään rahoitusmalliin, ei ole mielipidekysymys. Hänen mukaansa se on perustuslakivaliokunnan sitova valtiosääntöoikeudellinen kannanotto.
 Hallitus ei voi asettua perustuslain yläpuolelle, koska Suomessa noudatetaan perustuslain ylimmän tulkitsijan eli perustuslakivaliokunnan vaatimuksia.
 Poliittisen päätöksenteon olisi pitänyt pystyä parempaan. Hallituspuolueiden poliitikot eivät voi ulkoistaa vaikeiden päätösten tekemistä perustuslakivaliokunnalle.
 Toinen kysymys on se, onko perustuslakivaliokunta oikea paikka kovin monenlaisten soten ongelmien ratkaisemiseen. Ongelmiin olisi pitänyt aiemmin löytää ratkaisut, eikä “kokeilla kepillä jäätä”.
 Poliittisen päätöksenteon olisi pitänyt pystyä parempaan. Hallituspuolueiden poliitikot eivät voi ulkoistaa vaikeiden päätösten tekemistä perustuslakivaliokunnalle.
 Onko perustuslakivaliokunnan haastamisessakin kyse siitä, että poliitikot eivät hoida yhteistä hyvää, vaan omien intressiryhmiensä etua melkein hinnalla millä hyvänsä?
 3. Asiantuntijakuulemisia veivattiin tavalla, joka ei ole kunniaksi eduskunnalle
 Asiantuntijakuulemisten tärkeys nousi  esiin heti pari  viikkoa sitten perjantaina, kun perustuslakivaliokunta jätti lausuntonsa.
 Siitä huolimatta lausunnon jälkeinen viikko oli melkoista sekamelskaa.
 Heti maanantaina sosiaali- ja terveysvaliokunnan jäsen  Pekka Puska  (kesk.)  ehätti kertomaan, että jo  aika monta sataa asiantuntijaa on kuunneltu, ja nyt pitää vain vetää johtopäätökset.
 Onko perustuslakivaliokunnan haastamisessakin kyse siitä, että poliitikot eivät hoida yhteistä hyvää, vaan omien intressiryhmiensä etua melkein hinnalla millä hyvänsä?
 Paria päivää myöhemmin keskiviikkona näyteltiin varsinainen farssi, jossa sosiaali- ja terveysvaliokunnan puheenjohtaja  Hanna-Kaisa Heikkinen  (kesk.) johdolla valiokunta päätti, ettei se käytä enää uusia asiantuntijakuulemisia työstäessään lakiesitystä hallituksen vastineiden pohjalta.
 Äänestys tapahtui kokouksen lopussa 12 minuutin aikana, jolloin valiokunnan puheenjohtaja  Krista Kiuru  (sd.) oli poissa osallistuakseen puhemiesneuvoston kokoukseen.
 Temppu oli sikäli hämmästyttävä, että vaikka puheenjohtaja Kiuru olisi ollut paikalla, äänestyksen tulos olisi silti ollut sama.
 Seuraus tästä tempusta oli se, että puhemies  Paula Risikko  (kok.) joutui ojentamaan valiokunnan varapuheenjohtaja Heikkistä. Äänestysjupakasta  puhemiesneuvoston pöytäkirjassa todetaan,  että
 “Puhemies totesi, ettei tapahtunut, jossa varapuheenjohtaja vei kiistanalaisen asian äänestykseen, ollut menettelytavaltaan valiokunnissa noudatettavien periaatteiden mukainen.”
 Ikiliikkujasta ei kuitenkaan ole kyse, vaan siitä, että korjauksia ei ole tehty kunnolla silloin, kun olisi pitänyt.
 Tämän viikon tiistaina oltiinkin sitten jo tilanteessa, jossa sosiaali- ja terveysvaliokunta päätti, että se kuulee kuitenkin laajaa asiantuntijajoukkoa sote- ja maakuntauudistuksen perustuslakikysymyksistä. Kutsu kuulemisiin lähti 21 asiantuntijalle.
 Asiantuntija-kuulemisten olisi pitänyt olla itsestään selviä perustuslakivaliokunnan muutosvaatimusten jälkeen.
 Poliittinen peli ja junttaus ajoivat kuitenkin ammatillisuuden edelle ja seurauksena oli taas yksi uusi lisä sote-näytelmän kummallisuuksiin.
 Ja yksi uusi särö ihmisten luottamukseen.
 Tämä kaikki veivaaminen kulutti myös kallista sote-aikaa, jota eduskunnalla on todella vähän.
 4. Sote-uudistuksen parasta ennen päiväys on ohitettu jo monta kertaa – eikä valmista ole tullut
 Sote-uudistukselle on ollut tyypillistä se, että aina on kiire johonkin päivämäärään.
 Sote-paketin olisi pitänyt valmistua jo kesällä 2017 ja monesti vuonna 2018.
 Koska toistuvasti on ollut kiire saada lait jonnekin: eduskunnan käsittelyyn, valiokuntien käsittelyyn tai hyväksytyksi, tarpeellisia muutoksia on jäänyt tekemättä.
 Ei siis ihme, jos lain eteneminen on viime vuosina näyttänyt tältä: eduskunta-perustuslakivaliokunta-hallitus-eduskunta-perustuslakivaliokunta-sosiaali- ja terveysvaliokunta-perustuslakivaliokunta-sosiaali- ja terveysvaliokunta ja mitä vielä tapahtuukaan.
 Ikiliikkujasta ei kuitenkaan ole kyse, vaan siitä, että korjauksia ei ole tehty kunnolla silloin, kun olisi pitänyt. Mukaan on myös toistuvasti tullut uusia elementtejä, jotka ovat mutkistaneet käsittelyä.
 Hallitus ei voi asettua perustuslain yläpuolelle, koska Suomessa noudatetaan perustuslain ylimmän tulkitsijan eli perustuslakivaliokunnan vaatimuksia.
 Kiirehtiminen johonkin ennalta asetettuun päivämäärään on näkynyt myös hallituksen vastineissa.
 Sote-valiokunnan piti nimenomaan korjata perustuslakivaliokunnan viime kesäkuussa esiin nostamat puutteet. Se teki työtään hallituksen vastineen pohjalta, joka julkaistiin vain pari viikkoa perustuslakivaliokunnan lausunnon jälkeen.
 Olisiko lopputulos ollut toisenlainen, jos vastine olisi ollut huolellisemmin laadittu. Jälkikäteen katsottuna aikaa olisi ollut: Sosiaali- ja terveysvaliokunnan mietintöluonnokset valmistuivat vasta viisi kuukautta myöhemmin marraskuussa 2018. Mutta silloin kesäkuussakin oli kiire hyväksyä lait.
 Asiantuntija-kuulemisten olisi pitänyt olla itsestään selviä perustuslakivaliokunnan muutosvaatimusten jälkeen.
 Sama kiire toistui taas. Ei kulunut kuin kolme päivää perustuslakivaliokunnan lausunnosta, kun hallitus näyttävästi kertoi, miten valiokunnan muutosvaatimukset pitäisi korjata.
 Ja samalla hallituksen ratkaisuja alettiin kyseenalaistaa. Epäselvyys ratkaisujen perustuslaillisuudesta heräsi heti.
 Kuin huipennuksena viime tiistaina julkistettiin perustuslakivaliokunnan puheenjohtajan  Annika Lapintien  (vas.) ja valiokuntaneuvos  Matti Marttusen   taustamuistio , jossa kehotettiin sekä sosiaali- ja terveydenhuollon että valtiosääntöoikeuden asiantuntijoiden kuulemisiin.
 Sitten saatiin hallituksen vastineen täydennys.
 5. Suomi ei enää ole kykenevä suuriin uudistuksiin?
 Monet Suomessa epäilevät, että Suomessa ei enää pystytä tekemään isoja uudistuksia.
 Sote-uudistusta pidetään tästä pelottavana esimerkkinä.
 Jos luulit, ettei sotevääntö voi enää kummallisemmaksi mennä, niin väärin luultu. Poliittinen vääntö ja eduskuntatyö saavat yhä erikoisempia piirteitä.
 Toisenlaisiakin esimerkkejä on. Seuraavan hallituskauden mahdollista jättihanketta eli sosiaaliturva-uudistusta on jo valmisteltu toisella tavalla.
 Alusta asti on kuunneltu puolueitten, etujärjestöjen ja asiantuntijoiden näkemyksiä. Työssä on hyödynnetty tietoa ja tutkimusta. On ymmärretty, että uudistuksia täytyy tehdä vaiheittain ja paloina.
 Eri osapuolet ovat voineet keskustella ilman päätöksenteon painetta. Laajempi keskustelu on auttanut eri osapuolia katsomaan asiaa koko yhteiskunnan näkökulmasta, ei vain oman intressiryhmän näkökulmasta.
 Toivoa siis on. Ehkä Suomessa, kaikesta huolimatta, kyetään katsomaan pitkälle eteenpäin yli hallituskausien ja uudistamaan yhteiskuntaa.
 Sote-rukasta huolimatta.
 Lue myös:

Hallituksen malli ei vieläkään kelpaa oikeusoppineille – Vaativat lisätakuita, että hoitoa saa kaikissa tilanteissa
 Oikeusoppinut soten rahoituksesta: Hallitus on muuttanut perustuslakivaliokunnan sitovan kannanoton mielipidekysymykseksi
 Perustuslakimuistio vaatii parempaa sote-esitystä – sote-valiokunnan jäsen: "Veretseisauttavaa tekstiä!"

Analyysi: Sote-näytelmän viimeiset kummallisuudet – ohittiko röyhkeys perustuslain noudattamisen?


Summary: Vilkas asuntorakentaminen on lisännyt vuokra-asuntojen tarjontaa ja laskenut vanhojen hintoja.

Vuokra-asuntomarkkinoilla näkyy sama kahtiajakautuva Suomi kuin omistusasuntojen kohdalla. Pääkaupunkiseudulla ja muissa kasvukeskuksissa vuokralaisia riittää tarjontaan nähden.
 Syrjäseuduilla ja jopa pienemmissä kaupungeissa vuokralaisia ei tahdo löytyä ja vuokrat ovat laskusuunnassa.
 Helsinki, Espoo ja Vantaa kiinnostavat entistä enemmän lisääntyneen vuokra-asuntorakentamisen ja asuntosijoittamisen takia. Tämä on vähentänyt kehyskuntien kiinnostavuutta.
 Pääkaupunkiseudulla on runsas tarjonta erikokoisista asunnoista. Kaksioista on Vuokraturvan mukaan paikoin jopa ylitarjontaa. Vuokratason nousu on pysynyt maltillisena.
 Vain pienten yksiöiden kohdalla kysyntä ylittää tarjonnan ja niiden vuokrat kohoavat muita enemmän.
 – Vuokramarkkinoilla on sijoittajia ja vuokranantajia, joilla selkeästi on erilaiset tavoitteet ja lähtökohdat vuokraustoiminnassa, sanoo Vuokralaiset ry:n toiminnanjohtaja  Anne Viita .
 Viidan mukaan osa markkinaehtoisista toimijoista mieltää vuokrauksen vain tuotantovoitteen välineenä välittämättä omistamisen riskistä ja vuokranantajan velvoitteista.
 Kunnalliset vuokrataloyhtiöt ovat toisessa ääripäässä. Ne vaikuttavat yhteiskunnallisesti asuttamalla vaikeasti asutettavia. Tämän hyödyn valtio saa korkotukilainaa vastaan.
 Isommissa kaupungeissa kysyntä ja tarjonta tasapainossa
 Pääkaupunkiseudun ohella Suomessa on keskuksia, joissa väkimäärä kasvaa. Turku, Tampere ja Oulu keräävät muuttovoittoa. Myös Kuopiossa ja Jyväskylässä Vuokraturva arvioi vuokramarkkinan olevan tasapainossa.
 Esimerkiksi Turussa asuntorakentaminen on ollut vilkasta ja se heijastuu niin, että vuokralaisten vaatimukset kohteista ovat kasvaneet.
 – Kaksioita on tarjolla enemmän ja niiltä vaaditaan tasoa. Yksiöt taas menevät melkeinpä sormia napsauttamalla, vuokravälittäjä  Niina Salo  Turun OP-kiinteiskökeskuksesta sanoo.
 Uudisrakennuksissa asuntojen vuokrat ovat korkeampia ja huonokuntoisempien vuokra taas laskee.
 Perheasuntoa etsivä Tommi Seesto sanoo Turun tarjonnan olevan kuitenkin varsin niukkaa, jos hakusessa on kolme huonetta, keittiö ja sauna -tyyppinen asuntoa. Pääkaupunkiseutuun verrattuna vuokrataso on Turussa edullisempi, Tommi Seesto arvioi.
 Vanhojen kerrostaloasuntojen vuokrat ovat laskeneet. Mikko Airikka | Yle
 Ylitarjontaa ja vuokralaiskatoa
 Muuttotappioalueilla vuokrat ovat laskusuunnassa, kun muualla maassa nousu on ollut parin prosentin luokkaa.
 Ongelmalähiöitä löytyy jo keskisuurista kaupungeista. Niiden kerrostaloihin ei uusia vuokralaisia löydy kovin helpolla. Vuokraturvan mukaan ilmiö on havaittavissa miltei kaikissa alle 50 000 asukkaan kaupungeissa muutamaa poikkeusta lukuunottamatta.
 Omistusasuntojen hinnat ovat lähteneet laskuun muuttotappioalueilla ja laskevien hintojen kierre voi iskeä myös keskisuurten kaupunkien asuntojen vuokratasoon.
 Joissain kaupungeissa, kuten Kotkassa, Porissa, Hämeenlinnassa ja Kouvolassa pitkäksi aikaa tyhjäksi jäävien vuokra-asuntojen määrä on kasvussa.
 Näissä kaupungeissa on rakennettu vilkkaasti. Mutta uusia asukkaita ei ole tullutkaan, joten muuttovoittoa ei alueille ole kertynyt.
 Jos uudisrakentaminen silti jatkuu korkealla volyymillä, paikallinen asuntokauppa ja vuokramarkkina voivat sakata pahastikin. Tätä riskiä ei välttämättä oteta tarpeeksi tosissaan, arvioi Vuokraturvan hallituksen puheenjohtaja  Timo Metsola  yhtiön tiedotteessa.
 Asumisen hinta ja vanhan asunnon kaupaksi saaminen vaikuttavat merkittävästi työvoiman liikkumiseen. Vuokralaiset ry:n mukaan Asumisen hinta kasvualueilla horjuttaa ihmisten toimeentuloa, mutta haittaa myös yritysten kasvua. Tämä noidankehä pitäisi saada katkaistua.
 – Kohtuuhintainen asuminen on kaikkien etu ja ihmisen olisi pystyttävä pärjäämään palkallaan, Vuokralaisten toiminnanjohtaja Anne Viita sanoo.
 Kalliit asumiskustannukset haittaavat ihmisten muuttoa esimerkiksi pääkaupunkiseudulle.
 Vuokra-asuntomarkkinoilla talvi on hiljaisempaa aikaa, kun perheet ja opiskelijat keskittävät muuttonsa yleensä kesään tai syksyyn. Perheillä muuttoa ajoittaa erityisesti lasten koulun vaihtaminen.
 Vuokrien vuositilasto julkaistaan torstaina aamupäivällä sekä asuntomarkkinoiden tilannekatsaus ja näkymät kevään ja loppuvuoden osalta. Näistä aiheista uutisoimme myöhemmin.

Jopa keskisuurista kaupungeista löytyy nyt ongelmalähiöitä, joihin on vaikea löytää vuokralaisia – Muuttovoittoalueilla vuokralaisia riittää


Summary: Sosiaalidemokraatit viemässä tässä vaiheessa keskustan paikan suurimpana eduskuntapuolueena.

Ylen uusimman  puoluekannatusmittauksen  tulos antaa SDP:lle selvän keulan huhtikuun eduskuntavaaleihin. Samalla hallituksen suurten porvaripuolueiden kannatus on jatkanut sukellustaan.
 SDP on viemässä keskustalta suurimmaan puolueen ja pääministerin paikan. Keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Kaikkosen  mukaan puolue ajaa nyt SDP:tä takaa. Samoin toinen päähallituspuolue, kokoomus, uskoo äänestäjien luottavan pitkäjänteiseen politiikkaan.
 Gallupkolmoset keskustelivat tuoreeltaan kannatusmittauksista Ylen Aamu tv:ssä.
 Kannatusykkönen sosiaalidemokraattien  Antti Lindtmanin  mukaan äänestäjät saavat varmimmin muutoksen äänestämällä nykyisten päähallituspuolueiden ulkopuolisia ehdokkaita.
 – Tulos kertoo, että äänestäjillä on paljon muutoshaluja, eduskuntaryhmän puheenjohtaja Lindtman (sd.) näkee.
 Kokoomuksen ryhmäjohtaja Jokinen: Tilanne on meille huono
 Päähallituspuolueiden, keskustan ja kokoomuksen edustajat haluavat käydä vaalit ensin ennen kuin lähtevät ennakoimaan tulevia hallitusyhteistyökumppaneita. Keskustan Kaikkonen myöntää, että vaalikaudella on tehty myös virheitä niitä kuitenkaan sen tarkemmin erittelemättä.
 – Nyt on toinen tilanne. Toivomme, että äänestäjät huomioivat tehdyn työn, Kaikkonen kommentoi ja jatkaa siitä, että puolue aikoo laittaa lisärahaa seuraavalla kaudella muun muassa vanhustenhoitoon.
 – Mittaustulos on meille huono. Uskon, että suomalaiset luottavat pitkäjänteiseen politiikkaan, eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Kalle Jokinen  (kok.) kertoo vaalitilanteesta.
 Ylen kannatusmittauksen mukaan  edustajia  olisi saamassa lisää seuraavalle eduskuntakaudelle verrattuna edellisiin vaaleihin SDP, Vihreät, Kokoomus ja Vasemmisto. SDP olisi saamassa 15 uutta edustajaa, Vihreät 11, Kokoomus 4 ja Vasemmisto 3.
 Lue myös:
 Ylen kannatusmittaus: SDP repäisi hurjan eron kokoomukseen – perussuomalaisille Halla-ahon kauden ennätyslukemat
 Analyysi: Hallituspuolueet kuilun partaalla – syöksykierteen katkaiseminen vaatii täydellistä onnistumista vaalikentillä

Ylen uusi mittaus piiskaa puolueita vaalitaistoon – Keskusta ja kokoomus kirimään SDP:n isoa etumatkaa


Summary: Jos pojat saadaan mukaan rokoteohjelmaan, kohdunkaulan syöpä voi jopa hävitä Suomesta, uskoo kokenut professori.

Nuorten naisten syöpänä tunnettu kohdunkaulan syöpä on mahdollista saada häviämään kuin polio Suomesta. Tähän syynä ovat tarkentunut testaus ja rokote papilloomavirusta vastaan.
 Suomalaiset tytöt ovat muutaman vuoden ajan saaneet rokotteen papilloomavirusta vastaan eli HPV-rokotteen. Rokote annetaan 11–12-vuotiaana.
 Tampereen yliopistollisen sairaalan naistenklinikan ylilääkäri, professori  Johanna Mäenpää  sanoo, että tämän ansiosta kohdunkaulansyöpätapaukset vähenevät Suomesta jo 15–20 vuodessa merkittävästi.
 – Jos saadaan pojatkin rokotuksen piiriin, saadaan sairaus häviämään kuten polio. Se ei tapahdu kuitenkaan minun elinaikanani, Mäenpää sanoo.
 Papilloomavirustartunta eli HPV-tartunta on kohdunkaulan syövän suurin riskitekijä.
 Tätä riskiä on kartoitettu yli 50 vuoden ajan Suomessa papa-kokeilla, joihin on kutsuttu viiden vuoden välein 30–60-vuotiaita suomalaisnaisia. Tampereella on testattu jo vuodesta 2012 uutta, papa-koetta tarkempaa HPV-testiä.
 Mäenpää sanoo, että HPV-testiä otettiin Tampereella ensimmäisenä maailmassa normaaliin seulontakäyttöön. Tulokset ovat lupaavia ja niistä on kerrottu lääketieteellisissä julkaisuissa.
 Papa-kokeella tutkitaan, onko virus ehtinyt aiheuttaa muutoksia irtosoluissa. Uudella testillä katsotaan, onko virusta emättimessä ja kohdunkaulassa.
 Ennustaa hyvin sairastumisriskiä
 HPV-testillä on löydetty professorin mukaan selvästi enemmän syövän esiasteita kuin papa-kokeella. Testi myös ennustaa hyvin sairauden riskiä.
 – On laskettu, että HPV-testi on 70 prosenttia parempi kuin papa-testi. Se on erittäin paljon. Jos HPV on negatiivinen, syövän kehittyminen seuraavan 6–7 vuoden aikana on äärimmäisen epätodennäköistä.
 HPV-testi otetaan samalla tavalla kuin papa-koe.
 – Otamme samalla myös papan, mutta sitä ei tutkita, jos HPV on negatiivinen. Se jää varastoon. Testi ei satu enempää kuin tavallinen papa-näyte.
 Tampereen lisäksi myös Turussa ja Varsinais-Suomessa on ollut käytössä HPV-testi. Nyt se on laajenemassa myös pääkaupunkiseudulle.
 HUS kertoo , että jatkossa seulonta perustuu 30 vuotta täyttäneillä ja sitä vanhemmilla naisilla ensisijaisesti HPV-testiin. Alle 30-vuotiailla seulonta perustuu edelleen papa-testiin.
 HUSLABin järjestämään seulontaan osallistuvissa kunnissa kutsutaan vuodesta 2019 alkaen kaikki 25–65-vuotiaat naiset tutkittavaksi viiden vuoden välein.
 Kuntien on järjestettävä seulonta 30–60-vuotiaille naisille viiden vuoden välein. Kunnat saavat päättää yksityiskohdista.
 Professori Johanna Mäenpää on vakuuttunut, että HPV-testi yleistyy koko maassa.
 Yhä harvempi sairastuu
 Kohdunkaulan syöpään sairastuu vuosittain Suomessa 160–170 naista. Kuolleisuus on 30 prosenttia. Vielä 1960-luvulla sairastuneita oli yli 500 vuodessa.
 Oireet tulevat yleensä vasta, kun kasvain on jo olemassa. Tavallisin oire on yhdynnän jälkeinen verenvuoto.
 Yleisin ikä sairastua on 30–40 vuotta. Siksi puhutaan nuorten naisten syövästä.
 – Mitä nuorempana aloittaa yhdynnät, sitä alttiimpi on. Virus iskee helpoimmin kehittyvään kohdunkaulaan.
 Yksi riskitekijä on tupakointi.
 Laumasuojaa ei vielä ole
 Syövän esiaste löytyy vuosittain seulonnoissa yli 600 naiselta. Esiastetta voidaan hoitaa ja estää syövän kehittyminen.
 Tulokset olisivat vielä parempia, jos useampi nainen kävisi seulonnassa.
 – Kaikista seulottavissa vajaat 70 prosenttia käy, mutta nuoremmista ikäluokissa vain puolet. Toivomme, että kaikki naiset kävisivät erittäin tehokkaissa testeissä, jotka eivät satu. Saisimme luvut vielä paremmiksi.
 Mäenpään mukaan myös 65-vuotiaat naiset pitäisi saada seulontaan. Tähän ei ole löytynyt vielä rahaa.
 Jochen Tack / AOP
 Sairauden poistumista Suomesta auttaisi myös, jos pojat saataisiin mukaan HPV-rokotusohjelmaan.
 – Rokotteeseen kohdistuu erittäin suuret toiveet. Se on erittäin tehokas estämään esiasteita ja suurella todennäköisellä estää syövän synnyn.
 Läheskään kaikki tytötkään eivät ota rokotetta.
 – Osallistumisprosentti ei ole tarpeeksi korkea, se on vasta 70 prosenttia, kun sen pitäisi olla 90 prosenttia. Yritämme saada myös poikia mukaan rokoteohjelmaan, jotta tulisi laumasuoja.
 Laumasuoja suojaa myös rokottamattomia.
 Australiassa syöpä on vähentynyt merkittävästi, kun pojat saavat rokotteen. Mäenpää on vakuuttunut, että Suomessa tauti vähenee rokotteen ansiosta. Tulokset nähdään, kun ensimmäiset rokotettavat ovat 30–40-vuotiaita.
 – Siihen menee 15–20 vuotta.
 Keskustelu on avoinna 7.3.2019 kello 22.00 saakka.
 Lue lisää:
 Varsinkin nuoret ja riskiryhmään kuuluvat välttelevät seulontoja – pelkona on, että kohdunkaulan syöpä lisääntyy

Nuorten naisten syöpä voi hävitä kuin polio Suomesta – professori: Uusi testi on 70 prosenttia parempi kuin papa-koe


Summary: Facebook ei tule rakentamaan datakeskuksia ihmisoikeuksia rikkoviin maihin.

Facebookin toimitusjohtaja  Mark Zuckerberg  sanoo, että Facebook tarjoaa tulevaisuudessa enemmän yksityisyyttä käyttäjilleen.
 Zuckerberg valotti näkemystään internetin tulevaisuudesta keskiviikkona  julkaistussa blogikirjoituksessa.
 – Uskon, että tulevaisuuden viestintä siirtyy yhä enemmin yksityisiin, salattuihin palveluihin. Näiden palveluiden käyttäjät voivat olla varmoja, että mitä he sanovat toisilleen pysyy salassa ja heidän viestinsä ja tuottamansa sisältö ei jää talteen ikuisiksi ajoiksi. Tällaisen tulevaisuuden me haluamme tehdä, Facebookin toimitusjohtaja kirjoittaa.
 Zuckerbergin mukaan Facebook on 15 vuoden ajan luonut toriaukioita vastaavia ympäristöjä, jotka ovat perustuneet avoimuuteen ja jakamiseen. Nyt ihmiset haluavat kuitenkin yhä enemmän kommunikoida olohuonetta vastaavissa olosuhteissa.
 – Yksityisyys antaa ihmisille mahdollisuuden olla oma itsensä ja muodostaa yhteyksiä luonnollisesti, Zuckerberg kuvailee.
 Facebookin julkisuuskuva on viimeisen kahden vuoden aikana ryvettynyt  lukuisissa käyttäjien yksityisyyttä ja poliittista mainontaa koskevissa skandaaleissa.
 Nyt julkistettu panostus yksityisyyteen näkyy Zuckerbergin mukaan muun muassa yhtiön tavassa rakentaa infrastruktuuria.
 Facebook ei tule perustamaan datakeskuksia ja tallentamaan käyttäjien tietoja maihin, jotka eivät kunnioita yksityisyyden ja sananvapauden kaltaisia ihmisoikeuksia.
 – Tästä periaatteessa kiinni pitäminen voi tarkoittaa, että palvelumme estetään joissain maissa tai emme pääse uusiin maihin lähiaikoina. Olemme valmiit tähän vaihtokauppaan, Zuckerberg kommentoi.
 Lue lisää:
 Facebook tiukentaa vaalimainossääntöjään ennen eurovaaleja
 Facebook teki odotettua heikomman tuloksen – osake lähti rajuun laskuun
 Skandaaleissa ryvettynyt Facebook tiukentaa palvelunsa valvontaa – poliittinen mainonta erityistarkkailussa

Zuckerberg pohti Facebookin tulevaisuutta: Ihmiset eivät halua huudella toriaukiolla vaan jutella olohuoneessa