Summary: Korkein taakkasiirtymän riski on Pohjois-Afrikasta ja Lähi-Idästä tulleiden isien lapsilla.

Maahanmuuttajaisien Suomessa syntyneillä lapsilla on korkeampi riski saada traimaperäisen stressihäiriön diagnoosi, kuin kahden suomalaisvanhemman lapsella, kertoo Turun yliopiston lastenpsykiatrian tutkimuskeskuksen tutkimus.
 Sukupolvelta toiselle siirtyvästä traumasta tiedetään vähän ja asiasta tarvitaan tutkijoiden mukaan lisää tietoa.
 – Tutkimus osoitti, että traumaperäisen stressihäiriön periytymisriski Suomessa syntyneelle lapselle oli lähes kaksinkertainen silloin, kun lapsi oli syntynyt alle viiden vuoden kuluessa isän muutosta, kertoo artikkelin pääkirjoittaja, tutkija  Sanju Silwal  lastenpsykiatrian tutkimuskeskuksesta Turun yliopiston tiedotteessa.
 Korkein taakkasiirtymän riski on tutkimuksen mukaan Pohjois-Afrikasta ja Lähi-Idästä tulleiden isien lapsilla.
 Tulos liittyy tutkijoiden mukaan siihen, että näiltä alueilta tulevat maahanmuuttajat tulevat Suomeen usein pakolaisina. Tutkijoiden mukaan lähtömaan tapahtumien jälkeen koko muuttoprosessi voi olla vanhemmille traumaattinen kokemus.
 Tutkimuksen tuloksista ei ole eroteltavissa, ketkä maahanmuuttajista olivat pakolaisia.
 Traumaperäinen stressihäiriö (PTSD) voi ilmetä traumatisoiville tapahtumille altistumisen seurauksena. Häiriöön liittyviä oireita ovat esimerkiksi häiriön aiheuttaneiden tapahtumien toistuva kuviteltu uudelleen kokeminen, traumasta muistuttavien ärsykkeiden välttely, ajatteluun, muistiin, oppimiseen ja mielialoihin liittyvät ongelmat sekä ahdistuksen aiheuttama kohonnut vireystila.
 Tulokset helpottavat varhaista puuttumista
 Silwalin mukaan tulokset ovat merkittäviä sekä tutkimuksen että maahanmuuttajien parissa työskentelevien kannalta.
 Terveydenhuollossa ja koulussa tulisi hänen mukaansa kiinnittää enemmän huomiota lasten kuluttuuriseen taustaan ja esimerkiksi käytösongelmiin, joiden taustalla voi mahdollisesti olla traumakokemuksia.
 – Maahamuuttajaväestön kasvun myötä toisen sukupolven traumaperäisen stressihäiriön tutkimus tulee Suomessa yhä tärkeämmäksi, Silwali kertoo tiedotteessa.
 Hoitamattomana trauma voi lisätä muiden psyykkisten häiriöiden riskiä ja johtaa moniin kroonisiin sairauksiin, kuten masennukseen ja sydän- ja verisuonitauteihin.
 Valtakunnallisessa, rekisteritietoihin perustuvassa tutkimuksessa olivat mukana kaikki Suomessa syntyneet, PTSD-diagnoosin vuosina 1987–2012 saaneet 3639 lasta.

Tutkimus: maahanmuuttajaisien lapsilla kohonnut traumaperäisen stressihäiriön riski


Summary: Päätöksiä uusista rakennushankkeista syntyy aiempaa hitaampaan tahtiin.

Rakennusyhtiö Lehto Group on antanut tulosvaroituksen juuri ennen alkuvuoden liiketoimintakatsaustaan. Yhtiö kertoo, että sen tammi-maaliskuun tulos kääntyi 9,3 miljoonaa tappiolliseksi, kun se viime vuonna ylsi 2,3 miljoonan liikevoittoon. Liikevaihto kasvoi 14 prosenttia 118 miljoonaan euroon.
 Toimitusjohtaja Hannu Lehto ilmoitti, että yhtiö aloittaa Hartolan ja Oulaisten tehtailla sopeuttamistoimet, tavoitteena saattaa kapasiteetti tasapainoon lyhyen tähtäimen kysynnän kanssa.
 – Vuoden ensimmäisen neljänneksen tappio oli huomattavasti odotuksiamme suurempi. Toimialalle on tyypillistä, että tuloskehitys painottuu voimakkaasti loppuvuoteen, mutta nyt jäimme ensimmäisen kvartaalin tuloksessa arvioitamme alemmalle tasolle, Lehto totesi katsauksessa.
 Lehdon mukaan tuloskehitykseen vaikuttaa myös se, että päätöksenteko on rakennusmarkkinoilla hidastunut.
 – Uusien toimitilahankkeiden käynnistyspäätökset ottavat aikaisempaa enemmän aikaa, mikä viivästyttää myös liikevaihdon ja liikevoiton kertymistä. Hoivapalveluoperaattorit ovat myös viivästyttäneet uusien hoivakotihankkeiden käynnistämistä, Lehto sanoi.
 Asuntokauppa käy Lehdon mukaan edelleen hyvin, mutta markkinan epävarmuuden takia yhtiö on jonkin verran hidastanut uusien omaperusteisten asuntohankkeiden käynnistämistä.
 Moduulipäiväkotien pystyttämisessä ongelmia
 Yhtiö ennakoi tulosvaroituksessaan, että liikevoittoa kertyy tänä vuonna 2–6 prosenttia liikevaihdosta, kun aiempi arvio oli 5–7 prosenttia.
 Heikommat näkymät ovat seurausta peruskorjaushankkeista kertyvistä tappioista, Ruotsin liiketoiminnan käynnistämisen ennakoitua suuremmista kuluista sekä ensimmäisestä päiväkotiprojektista aiheutuneesta tappiosta. Ruotsissa Lehto rakentaa kolmea moduulipohjaista päiväkotia Botkyrkan kuntaan. Moduulit rakennetaan Hartolassa ja kuljetetaan paikan päälle.
 – Tehdastuotannon ja paikalla tapahtuvien työvaiheiden yhteensovittamisessa on ollut ongelmia, mikä on vaikuttanut negatiivisesti projektin katteeseen, Lehto toteaa.
 Keskeisiä liikevaihdon ja liiketuloksen kehitykseen vaikuttavia riskejä ovat Lehdon mukaan asuntokysynnän heikentyminen, hoiva- ja kouluhankkeiden käynnistyksen viivästymiset ja viiveet neuvotteluvaiheessa olevien toimitilahankkeiden käynnistämisessä.

Alkuvuosi vajosi tappiolle – rakennusyhtiö Lehto Group antoi tulosvaroituksen


Summary: Kiinnostaako italialaisia juhlia EU:ta? Miksi EU-johtajat ovat koolla Romaniassa? Seuraa Ylen Eurooppa-päivän tarjontaa tässä artikkelissa.

Liki 500 miljoonaa eurooppalaista viettää tänään torstaina Eurooppa-päivää EU:n pohjoisimmasta nurkasta Välimeren saarille.
 Britanniaa lukuunottamatta jokaisen jäsenmaan johtajat kokoontuvat tänne Romanian Sibiuun hakemaan Euroopalle uutta suuntaa seuraaville viidelle vuodelle, reilut kaksi viikkoa ennen eurovaaleja.
 Seuraan näiden 27 johtajan pohdintoja täällä Romaniassa. Kollegani eri puolilla Eurooppaa ja Suomea havainnoivat sitä, miten Eurooppa-päivää vietetään – tai ei vietetä – ja millaisia ajatuksia EU herättää tasan 69 vuotta sen jälkeen kun Ranskan ulkoministeri  Robert Schuman  keksi ensi kerran ehdottaa Ranskan ja Saksan hiili- ja terästuotannon ottamista yhteiseen ohjaukseen.
 Raportoimme tässä myös Eurooppa-päivän suomalaisesta päätapahtumasta Helsingin Narinkkatorilta. Tervetuloa mukaan!
 0815: Anna Karismo  Luxemburg:
 Luxemburgissa on poikkeuksellinen tuulinen ja sateinen toukokuun päivä. Silti täällä on viritelty torit ja tanssilavat Eurooppa-päiväksi kuntoon.
 Tapahtumat alkavat Suomen aikaa puoliltapäivin ja niitä on useissa paikoissa.
 Luxemburgin Petrusse-laakson jyrkänteelle Place de la Constitutionille viriteltiin tivolia Eurooppa-päivän juhlijoita varten.  Anna Karismo / Yle
 Tiesitkö, että Luxemburg on ainoa EU-maa, jossa Eurooppa-päivä on kansallinen vapaapäivä? Minivaltio sijaitsee Belgian, Ranskan ja Saksan rajoilla, ja sen kansa on hyvin Eurooppa-myönteistä.
 Täällä sijaitsee myös kuuluisa Schengenin kylä, jossa päätettiin ihmisten vapaasta liikkuvuudesta EU-maiden välillä yli 30 vuotta sitten.
 Kohti eurovaaleja! Stephanie Lecoqo / EPA Eurovaalien varsinainen vaalipäivä on Suomessa sunnuntai 26. toukokuuta. Nämä jutut avaavat Euroopan parlamentin toimintaa ja tulevia vaaleja. Tilaa Ylen kirjeenvaihtajien viikottainen Eurooppa-uutiskirje Löydä ehdokkaasi eurovaaleissa vaalikoneen avulla Voiko EU romahtaa? Onko Saksan ja Ranskan valta-asema uhattuna? Petri Raivio vastasi yleisön kysymyksiin EU-vaalien lähestyessä Pimeyden ytimessä – Ylen erikoisartikkeli kertoo, miksi hyljeksitystä Euroopan parlamentista pitäisi puhua paljon enemmän kuin siitä puhutaan Näin ääriryhmien vaalivoitto voi vaikuttaa EU-parlamentin työhön

Lähde matkaan! Yle seuraa Eurooppa-päivän viettoa Turusta Transilvaniaan


Summary: Raiskausta käytetään sodankäynnin välineenä yhä nuorempiin lapsiin. Myös miesten kärsimistä raiskauksista on alettu puhua enemmän.

Raiskaus on sodassa ja konflikteissa vanha, tunnettu ase. Kongon demokraattisessa tasavallassa raiskausväkivalta on saanut yhä raaempia piirteitä.
 Apujärjestö Fidan avustustyöntekijä ja humanitaarisen avun koordinaattori  Hannu Happonen  pitää tukikohtaansa Ugandassa, mutta käy säännöllisesti Kongossa. Vierailut ja haastattelut kongolaisten kanssa kertovat, että raiskauksen uhri on usein alaikäinen, pahimmillaan jopa vauva.
 Viime viikolla Happonen vieraili Monigin klinikalla Goman lähellä. Hän kertoi maan tilanteesta Ylelle puhelinhaastattelussa tällä viikolla.
 Happonen tapasi matkallansa nyt 14-vuotiaan tytön. 13-vuotiaana tyttö oli ollut pellolla töissä, ja kotiin palatessaan hän törmäsi ryhmään nuoria miehiä aseiden kanssa. He raiskasivat tytön ja uhkasivat tappaa, jos tyttö kertoo kenellekään.
 Kotona isoäiti kuitenkin huomasi, että jotain on vialla. Kun äitikin palasi pellolta kotiin, he veivät tytön klinikalle, jossa hän sai HIV-estolääkityksen. Tyttö tuli kuitenkin raskaaksi, Happonen kertoo.
 Kun vauva oli noin neljän kuukauden ikäinen, sama tapahtui uudelleen. Tyttö oli palaamassa kavereiden luota, kun hän joutui jälleen joukkoraiskauksen uhriksi. Tällä kertaa kyseessä oli eri ryhmä.
 Yle
 Nuorin puolivuotias
 Kongon väkivaltaa ja raiskattujen kohtaloa on tehnyt tunnetuksi Nobelin rauhanpalkinnon saanut lääkäri  Denis Mukwege . Hänellä on  sairaala  Bukavun kaupungissa Kongon itäosissa.
 Happonen tapasi Mukwegen viime vuonna.
 Happosen haastattelussa Mukwege kertoi, että klinikan potilaiksi alkoi tulla vauvoja vuonna 2012, ja nyt seksuaalisen väkivallan uhriksi joutuneita lapsia on paljon. Pahimmillaan Mukwege on nähnyt puolivuotiaan raiskatun lapsen.
 Läheskään kaikki raiskaustapaukset eivät tule julki, mutta  YK:n mukaan  Kongossa dokumentoitiin viime vuonna 1 049 konfliktiin liittyvää seksuaalisen väkivallan tapausta. Uhreina oli 605 naista, 436 tyttöä.
 Lisäksi uhreina oli neljä miestä ja neljä poikaa.
 Kongon demokraattisen tasavallan raiskaukset ovat saaneet huomiota Nobelin rauhanpalkinnon voittaneen lääkäri Denis Mukwegen myötä. Mukwege ja Nadia Murad saivat palkinnon viime vuonna.  Lise Aserud / EPA
 Tyttö menettää avioliiton, miehelle häpeä
 Aina kokemuksista ei haluta kertoa, sillä raiskaus on paitsi pahoin traumatisoiva kokemus, myös ruma leima. Se voi vaikuttaa pitkälle lapsen tulevaisuuteen.
 – Kun ihmiset saavat tietää, että tämä nuori nainen on raiskattu, hänen mahdollisuutensa päästä naimisiin vähenevät, Happonen tiivistää vanhempien huolen.
 Miehiä ja poikia kiusaa toisenlainen stigma.
 – Miesten välinen seksi on tabu näissä maissa. Harva mies tai poika on valmis edes puhumaan siitä julkisesti tai kertomaan kenellekään, Happonen arvioi raiskauksen uhrien hiljaisuutta.
 Miesten raiskauksiin on herännyt nykyisin  myös YK:n turvallisuusneuvosto , jonka mukaan sen jäsenmailla pitäisi olla suunnitelma miespuolisten raiskausuhrien auttamiseksi.
 "Asialla ei ole seurauksia"
 Raiskaukset ovat tehokas keino levittää kärsimystä ja pelkoa, varsinkin, kun uhrina on lapsi. Kongon demokraattisessa tasavallassa ongelman kitkemistä vaikeuttaa seurausten puute.
 – Se on kai jonkinlainen vallankäyttö, ihmisen alistaminen ja häpäisy, Happonen pohtii lasten raiskauksia.
 – Mielestäni tätä lisää tieto siitä, ettei asialla ole seurauksia.
 Mahdotonta oikeuden saaminen ei silti ole:  vuonna 2017 Kongossa tuomittiin  11 aseellisen ryhmän jäsentä noin 40 lapsen joukkoraiskauksesta. Joukossa oli ainakin yksi vauva.
 Tausta: Useiden ryhmien pelikenttää
 Kongon demokraattinen tasavalta on kärsinyt väkivallasta vuosikymmeniä. Vuosina 1997–2003 maassa käytiin verinen sisällissota, johon osallistui myös naapurimaita. Vaikka sisällissota loppui, elämä Kongossa on väkivaltaista, sillä erilaiset pienemmät ryhmittymät – ja toisinaan hallituksen joukot – hyökkäävät siviilien kimppuun, ja hallitus tukahduttaa muun muassa poliittisia vastustajia tiukoin ottein. Itäisissä Pohjois- ja Etelä-Kivun maakunnissa toimii  Human Rights Watchin mukaan  yli 140 aseellista ryhmittymää. On Ruandan vapauttamisen demokraattisia joukkoja, kongolaisia Nyatura-joukkoja, ugandalaisiajohtoisia joukkoja ja useita burundilaisia ryhmittymiä, muiden muassa. Viime vuonna eri ryhmät tappoivat Pohjois- ja Etelä-Kivussa yli 883 siviiliä ja sieppasivat lähes 1 400 ihmistä. YK:n tilastoissa  Kongossa raportoitiin viime vuonna noin tuhat konfliktiin liittyvää raiskausta. Suurimmassa osassa raiskaustapauksista epäiltynä oli joku aseellinen ryhmittymä, mutta noin 300 tapauksessa syylliseksi epäiltiin Kongon armeijaa tai poliisia. Usein raiskauksen uhriksi joutuvat naiset ja tytöt koulumatkalla, puita kerätessä tai vettä noutaessa. Raiskaaja voi olla myös poliisi ja tekopaikkana selli.

Kongossa raiskauksen uhri on usein lapsi, jopa vauva – tai mies


Summary: Ensin tulevat kieliopinnot, sitten tarvittaessa kasvatustiede. Kieliryhmissä on jo nyt mukana opettajia.

Pulaan saamenkielisistä opettajista näyttää nyt todella tulevan helpotusta.
 Yli kolmekymmentä opiskelijaa valittu aloittamaan saamen kieliopinnot Oulun yliopiston Ketterä korkeakoulu-ohjelmassa. Opintojen tähtäimenä on lopulta pätevyys myös kasvatustieteissä.
 Koltansaamen opiskelijoita on aiemmin valittu yhdeksän. Tulevana syksynä opintonsa aloittaa 27 pohjoisaamen tai inarinsaamen kielten ja kirjallisuuden opiskelijaa.
 Aiemmin Giellagas-instituutin johtaja  Anni-Siiri Länsman kertoi tavoitteeksi saada kolmisenkymmentä saamen kieltä taitavaa tai siitä kiinnostunutta  Ketterään korkeakouluun.
 Valinnat pedagogisiin opintoihin järjestetään vuoden päästä erikseen. Suurin osa kielenopiskelijoista on valintahaastattelussa kertonut haluavansa jatkaa opettajaksi asti.
 Opinnot järjestetään Inarissa
 Osa opiskelijoista saattaa jättää opiskelun vain kielen tasolle, jos esimerkiksi opettajan pätevyys on jo takataskussa. Valituissa onkin jo aiemmin opettajan ammatissa toimineita henkilöitä.
 – Suurin osa meidän opiskelijoista on pohjoisesta. Se johtuu siitä, että koulutuksen lähiopetusosuus, kielenopinnot järjestetään Inarissa, Oulun yliopiston Giellagas-instituutin projektikoordinaattori  Tiina Mattanen  kertoo.
 Samoihin kieliopintoihin on tulossa opiskelijoita myös Saamelaisalueen koulutuskeskus Sajoksesta. Pohjoissaamen opiskelijoita on tätä kautta valittu kymmenen ja inarinsaamen opiskelijoita aiotaan vielä valita yhdeksän.
 Nämä opiskelijat ovat kuitenkin Sajoksen, eivät siis Ketterän korkeakoulun opiskelijoita.
 Lue myös:   Saamelaislapset opiskelevat jopa yli 20 vuotta vanhoilla oppikirjoilla – eivät ole nykytiedon ja uuden opetussuunnitelman tasalla

Saamenkielinen opettajakoulutus kiinnostaa  – pian alkaviin opintoihin saatiin kymmeniä opiskelijoita


Summary: Myös suomalaisten erohalukkuus EU:sta on kaikkien aikojen alimmalla tasollaan.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

EU-jäsenyyden suosio on noussut Suomessa ennätyksellisen korkeaksi, käy ilmi  Elinkeinoelämän valtuuskunnan Evan arvo- ja asennetutkimuksesta .
 Tutkimuksen mukaan 56 prosenttia suomalaisista suhtautuu EU-jäsenyyteen myönteisesti ja ainoastaan 13 prosenttia kielteisesti. Neutraalisti jäsenyyteen suhtautuu 29 prosenttia.
 Eva on mitannut suomalaisten suhtautumista EU-jäsenyyteen säännöllisesti vuodesta 1988. Myönteisesti suhtautuvia on nyt enemmän ja kielteisesti suhtautuvia vähemmän kuin kertaakaan aiemmin.
 Myös suomalaisten erohalukkuus EU:sta on alimmillaan sitten jäsenyyden alkamisen vuonna 1995. Suomalaisista vain 14 prosentin mielestä Suomen pitäisi erota EU:sta.
 Perussuomalaiset ja KD:n kannattajat kriittisimpiä
 Erityisesti keskustan ja vasemmistoliiton äänestäjien suhtautuminen EU:hun on muuttunut positiivisemmaksi ajan myötä. Vielä vuosituhannen alussa EU-jäsenyys ei erityisemmin innostanut keskustan tai vasemmistoliiton kannattajia. Myös SDP:ssä EU-myönteisten osuus on kasvanut selkeästi 2000-luvun alusta.
 Perussuomalaisten ja kristillisdemokraattien äänestäjiä lukuun ottamatta kaikkien puolueiden kannattajien enemmistö suhtautuu EU-jäsenyyteen myönteisesti.
 Myönteisimmin EU-jäsenyyteen suhtautuvat RKP:n, vihreiden ja kokoomuksen äänestäjät.
 Nuoret EU-myönteisiä
 Miehet suhtautuvat EU-jäsenyyteen myönteisemmin kuin naiset. Jäsenyyden kannatus kasvaa koulutustason ja sosioekonomisen aseman noustessa. Alle 25-vuotiaat ovat muita ikäluokkia EU-myönteisempiä.
 Evan arvo- ja asennetutkimuksen tulokset perustuvat hieman yli 2 000 henkilön antamiin vastauksiin. Tulosten virhemarginaali on koko väestön tasolla 2–3 prosenttiyksikköä kumpaankin suuntaan.
 Tiedot kerättiin tammi-helmikuun vaihteessa tänä vuonna. Vastaajat edustavat koko maan 18–70-vuotiasta väestöä.
 Aineisto on kerätty Taloustutkimuksen internetpaneelilla ja painotettu edustamaan väestöä iän, sukupuolen, asuinalueen, koulutuksen, ammatin tai aseman, toimialan ja puoluekannatuksen mukaan.

EU-jäsenyyden suosio nousi Suomessa ennätyskorkeaksi


Summary: Vian takia D-junat Riihimäeltä Helsinkiin on peruttu.

Rataliikennekeskus arvioi aamulla, että vika saadaan korjattua ennen iltapäivän paluuliikennettä
 Pääradalla Järvenpään ja Hyvinkään välillä Jokelassa on sähköratavaurio toisella raiteella, kertoo Finrailin rataliikennekeskus.
 Junat ajavat vain yhtä raidetta Järvenpään ja Hyvinkään välillä. Työmatkaliikennettä täydentävät D-junat Riihimäeltä Helsinkiin peruttiin ruuhkautumisen estämiseksi aamulla.
 Rataliikennekeskuksen mukaan muulle junaliikenteelle vaurio aiheuttaa pieniä myöhästymisiä.
 Korjausarviota ei keskuksen mukaan ole. Aamun alustavan arvion mukaan vika saadaan kuitenkin korjattua iltapäivään mennessä. Iltapäivän työmatkaliikenteessä Helsingistä Riihimäelle kulkee kaksi D-junaa.

Pääradan junaliikenteessä ongelmia – Järvepään ja Hyvinkään välillä sähköratavaurio


Summary: Vanhojen vaalimainosten poistamista valvotaan, mutta viranomaiset tekevät sen muun työn ohessa.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

Eurovaalit lähestyvät ja poliitikkojen vaalimainokset koristavat jälleen katukuvaa. Paikoittain katujen varsilta löytyy vielä myös eduskuntavaalien mainoksia, vaikka ne olisi pitänyt poistaa yli kaksi viikkoa sitten.
 Vaalimainokset pitää poistaa viimeistään viikon kuluttua vaalipäivästä.
 Etelä-Pohjanmaan Ely-keskuksen mukaan vaalimainokset poistetaan pääsääntöisesti ajoissa ja yleensä viimeistään sen jälkeen, kun asiasta on huomautettu puoluetoimistoa.
 Ely-keskus on tienvarsimainonnan valvova viranomainen. Vaalimainosten poistamista ei tarkkailla erikseen, mutta tilannetta pidetään silmällä teillä liikuttaessa.
 Laki sallii pakkotoimet
 Viranomainen voi myös itse poistaa mainokset ja laskuttaa siitä ehdokkaita. Tähän ei ole kuitenkaan turvauduttu, vaan kunnossapitourakoitsijat ovat tarvittaessa poistaneet mainoksia muun työn ohessa.
 – Vielä ei ole tarvinnut lähettää laskuja. Mutta jos joudumme toteamaan, että vaalimainoksia ei poisteta tai että poistettavaa on liian paljon, niin laskuttamista on harkittava, toteaa projektipäällikkö  Veijo Rajamäki  Etelä-Pohjanmaan Ely-keskuksesta.
 Pirkanmaan Ely-keskuksen lupapalvelusta kerrotaan, että laki sallisi asiassa myös pakkotoimet. Jos vaalimainoksia ei poistettaisi, voisi siitä seurata pitkän hallinnollisen käsittelyn jälkeen myös sakkoja.
 Kunnat valvovat vaalimainontaa omilla alueillaan. Esimerkiksi Vaasassa valvontaan ei kuitenkaan ole erillistä resurssia, vaan kuten Ely-keskus, kaupungin virkamiehet valvovat sitä muun työn ohessa.
 Vaasassa oli eduskuntavaalien aikana jonkin verran luvatonta mainontaa. Mainoksia laitettiin paikkoihin, jotka eivät ole virallisia mainospaikkoja kuten esimerkiksi kaupungin valaisinpylväisiin. Näissä tapauksissa Vaasan kaupunki kehottaa poistamaan mainokset huomauttamalla siitä mainostajaa sähköpostitse.

Vaalimainoksen jättämisestä tienvarteen voi napsahtaa poliitikolle lasku tai sakko – nyt maisemaa koristavat paikoin kaksien vaalien mainokset


Summary: Valtio pitää taitavasti huolen siitä, että väärät ihmiset eivät mene äänestämään, kirjoittaa Pekka Seppänen kolumnissaan.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Sunnuntaina 26. toukokuuta valitaan Suomen edustajat Euroopan parlamenttiin.
 Blää, tylsää, booo-ring, ajattelee nyt moni. Tai kaikki. Mutta kuunnelkaa vielä hetki. Kerron teille, miten valtiovalta innostaa meitä kaikkia mukaan eurooppalaiseen päätöksentekoon.
 Valtiovalta on panostanut. Valtiovalta on lähettänyt kaikille äänioikeutetuille kirjekuoren kotiosoitteeseen. Nykyään tällainen osoitteellinen suoramainonta on niin harvinaista, että se herättää vääjäämättä kiinnostuksen kirjekuoren sisältöön. Kuoren päällä lukee houkuttelevasti  Ilmoitus äänioikeudesta vuoden 2019 europarlamenttivaaleissa .
 Eikö teekin mieli jo lähteä äänestyspaikalle.
 Eikö olekin koukuttava  tuo puhekielen sana  europarlamenttivaaleissa . Virallisestihan kyse ei ole europarlamentista, vaan Euroopan parlamentista. Mutta mitä minä tässä höpötän. Annetaan puheenvuoro valtion mainosmaakareille, joiden mainostekstin otsikko on koruttoman iskevästi  Euroopan parlamentti .
 Otsikon alla teksti jatkuu näin:
 Euroopan parlamentti (EP, epävirallisesti myös europarlamentti tai EU-parlamentti) on Euroopan unionin kansanedustuslaitos. Sen jäsenet valitaan suorilla vaaleilla joka viides vuosi.
 Euroopan parlamentti on Euroopan komission ja Euroopan unionin neuvoston (eli ministerineuvoston) ohella Euroopan keskeinen päätöksentekoelin.
 Luetaan vielä hiukan, kun kerran vauhtiin päästiin.
 Parlamentti päättää yhdessä jäsenvaltioita edustavan ministerineuvoston kanssa EU:n lainsäädännöstä.
 Parlamentti valitsee Euroopan komission puheenjohtajan jäsenvaltioiden päämiehistä koostuvan Eurooppa-neuvoston ehdotuksesta.
 Miltäs kuulostaa?  Eikö teekin mieli jo lähteä äänestyspaikalle.
 Varsinkin kun mainoskuoresta tupsahti nelisivuinen luettelo paikoista, joissa voi äänestää ennakkoon. Tarkemmin sanottuna on lueteltu  Yleiset ennakkoäänestyspaikat Uudenmaan vaalipiirissä kuntien mukaisessa aakkosjärjestyksessä .
 Olin tyytyväisenä kaikkien vaalien alla  ottanut vastaan näitä luetteloita ennakkoäänestyspaikoista, kunnes 11-vuotias tyttäreni ryhtyi tarkastelemaan keisarin vaatteita.
 Miksi tässä luettelossa on vain Uudenmaan vaalipiirin ennakkoäänestyspaikat? Et sinä kuitenkaan mene ennakkoäänestämään Askolaan tai Vihtiin. Mehän asutaan Helsingin lähellä ja sinä käyt töissä Helsingissä, miksei luettelossa ole mukana Helsingin ennakkoäänestyspaikkoja?
 Hän toteaa, että näinä ilmastotietoisuuden aikoina on järjetöntä haaskausta lähettää neljä miljoonaa turhaa nelisivuista luetteloa ennakkoäänestyspaikoista.
 Yritän puolustella valtiovallan toimia. Muistutan, että onhan tässä luettelon yläreunassa mainittu, että muut yleiset ennakkoäänestyspaikat löytyvät oikeusministeriön Internet-osoitteesta  www.vaalit.fi  tai maksuttomasta palvelunumerosta 0800 9 4770 ja Väestörekisterikeskuksen äänestyspaikkapalvelusta  www.aanestyspaikat.fi .
 Tämä argumentti ei vakuuta vastaväittäjääni. Hän toteaa, että näinä ilmastotietoisuuden aikoina on järjetöntä haaskausta lähettää neljä miljoonaa turhaa nelisivuista luetteloa ennakkoäänestyspaikoista.
 Hänellä on myös rakentava ehdotus . Eikö olisi järkevämpää, että puutteellisen ennakkoäänestyspaikkaluettelon sijasta neljälle miljoonalle äänestäjälle lähetettäisiin esite, jossa kaikki puolueet ja ehdokkaat saisivat lyhyesti kertoa, mitä aikovat siellä Euroopan parlamentissa tehdä.
 Se on niin hyvä ehdotus, että en keksi mitä vastata. Ensiksi ajattelen, että tuohan veisi sanomalehdiltä aika paljon vaalimainostuloja. Mutta kyllä se vastaavasti säästäisi puolueilta ja ehdokkailta yhtä paljon vaalimainosmenoja. Ja köyhimmät ehdokkaat saisivat ainakin tässä yhteydessä yhtä paljon näkyvyyttä kuin rikkaimmat.
 11-vuotiaan ehdotus saattaisi  jopa kohentaa äänestysvilkkautta. Mutta siinä juuri onkin ehdotuksen huonoin puoli. Ei ole mitään mieltä houkutella sellaisia ihmisiä äänestämään, jotka eivät seuraa politiikkaa tai tunne Euroopan unionin päätöksentekomekanismeja.
 Niinhän se on, että mitä korkeampi äänestysprosentti, sitä vähemmän asiantuntemusta äänensä antaneilla on keskimäärin ollut.
 Kyllä valtiovalta on tämänkin asian  tarkkaan harkinnut, ja oikeaan osunut. Olisi se vaan tyhmää lähettää sellaisia mainoskirjeitä, jotka saisivat ihmiset kiinnostumaan ja äänestämään. Joku aivan tietämätön voisi innostua ja äänestää näissäkin vaaleissa ihan väärin.
 Pekka Seppänen
 Kirjoittaja on espoolainen kirjailija, hallitustyöskentelijä, valmentaja tai laiskottelija, päivästä riippuen.
 Aiheesta voi keskustella torstaina 9.5. klo 16.00 asti.
 Lisää aiheesta:
 Lue Ylen tärkeimmät eurovaalijutut täältä
 Etsi ehdokkaasi Ylen vaalikoneella
 Pimeyden ytimessä – Ylen erikoisartikkeli kertoo, miksi hyljeksitystä Euroopan parlamentista pitäisi puhua paljon enemmän kuin siitä puhutaan

Pekka Seppäsen kolumni: Valtion mainosmaakarit osuvat jälleen


Summary: Tampereen ratikan nurmiradan kaikki koeruudut selvisivät hienosti talvesta. Tavallisen kasvualustan etu on pienempi kastelutarve.

Tulevan ratikan alle rakennettavan nurmikon koeruudut ovat talvehtineet hyvin Tampereen Sammonkadulla.
 Ympäristösuunnittelija  Jyrki Lehtimäki  kertoo, että koealueen nurmi on kasvanut hyvin samaan tapaan kuin mikä tahansa yksivuotias nurmikko.
 – Koeala on ehkä jopa hieman tavallista nurmikkoa vihreämpi, sillä asfaltin keskellä ja osittain betonin päällä oleva kasvuympäristö on lämmin, Lehtimäki sanoo.
 Sammonkadulla on testattu 12 erilaista nurmisiementen ja kasvualustojen yhdistelmää.
 Kokeen perusteella tulevassa nurmiradassa voidaan käyttää tavallista viherrakentamisen kasvualustaa ja siemenseosta. Tavallisella alustalla nurmi on kasvanut yhtä hyvin kuin erikoisalustoilla, mutta tavallinen alusta näyttäisi vaativan vähemmän kastelua.
 Raitiotieallianssi päättää lopullisen kasvualustan toukokuun puolessavälissä.
 Tampereen ratikan reitille rakennetaan nurmikkoa lähes kolme kilometriä. Ratikan rakennustyöt ovat parhaillaan käynnissä. Matkustamaan pitäisi päästä vuonna 2021.
 Kastelutarve ratkaisee kunnossapidon hinnan
 Koeruutujen tarkoituksena oli selvittää erilaisten kasvualustojen vaikutusta nurmikon kasvuun ankarissa olosuhteissa.
 Samalla kokeiltiin raitiotien kunnossapidon vaikutusta nurmikon talvehtimiseen. Aurauksen vuoksi lumi ei paljonkaan suojaa nurmikkoa pakkaselta ja viimalta.
 – Koealueen nurmikkokasvusto on hämmästyttävän yhtenäistä talven jälkeen, Lehtimäki sanoo.
 Nurmisiemenet ovat useiden heinälajien sekoituksia. Eri lajit kestävät esimerkiksi kuivuutta eri tavoin. Tulevat kunnossapitokustannukset riippuvat nurmikon kastelutarpeesta.
 – Raitiotien nurmiradassa on ohuimmilla kohdilla vain alle 25 senttiä kasvualustaa betonilaatan päällä. Tuollainen kasvualusta on altis kuivuudelle, Lehtimäki sanoo.
 Kastelun lopettamisella ei suurta vaikutusta
 Viime kesänä uutta nurmikkoa kasteltiin alkuvaiheessa kaikilla koeruuduilla samalla tavalla. Kylvöksen haluttiin itävän hyvin ja alkukasvun haluttiin olevan nopeaa.
 Keskikesällä koealue jaettiin kahteen osaan. Toisessa osassa kastelua jatkettiin, toisessa lopetettiin kokonaan.
 – Kahden erilaisen kastelualueen välillä ei nyt keväällä ole havaittavissa merkittäviä eroja, Lehtimäki sanoo.
 Kunnossapitokalusto ei vaadi erikoisnurmea
 Tarkoituksena oli myös selvittää, miten kasvualusta kantaa mahdollisia työkoneita.
 Kokeessa vertailtiin tavallista kasvualustaa sellaisiin, joiden kantavuus on tavallista suurempi. Mittausten perusteella tavallisen alustan kastelutarve näyttäisi olevan pienempi.
 Kokeen aikana nurmiradan hoito- ja kunnossapitomenetelmät ovat tarkentuneet. Kaikki tuleva konekalusto on todennäköisesti varustettu kiskopyörillä, joten nurmikkoalueelta ei vaadita erityistä kantavuutta työkoneita varten. Tavallisen kasvualustan käyttö on siis tältäkin kannalta mahdollista.
 Lue lisää:
 Tampereella kasvatetaan Suomen ehkä erikoisinta nurmikkoa ratikan alle – Ruohon pituus on määritelty lähes sentilleen

Tampere kokeili 12 erilaista nurmikkoa ratikan alle – tavallinen kasvualusta osoittautui parhaaksi


Summary: Sääolot ovat olleet poikkeukselliset: välillä indeksi on kehottanut ilmaan, vaikka samaan aikaan on satanut lunta.

Metsäpalolennot on aloitettu tänä keväänä aiemmin kuin normaalisti. Tähystyskausi alkoi vapulta, mutta ensimmäiset lennot tehtiin poikkeuksellisesti jo huhtikuun puolella.
 Viimeksi niin aikaisin jouduttiin starttaamaan viisi vuotta sitten. Lentoja on kertynyt jo pari-kolmekymmentä länsirannikolla Varsinais-Suomesta Pohjois-Pohjanmaalle ulottuvalla alueella ja Pirkanmaalla. Näilläkin lennoilla on havaittu maastopaloja.
 Huhtikuussa koko maassa syttyi jo 300 maastopaloa. Esimerkiksi viime vuonna vastaavaan aikaan niitä oli alle 90. Pelkästään tänä  pääsiäisenä roihahti satakunta paloa.
 Sittemmin sääolot ovat muuttuneet ja metsäpaloindeksi laskenut alle lähtörajan. Suurimmalla osalla reiteistä koneet nousevat ilmaan, kun indeksi on 4.1. Osalla raja on 4.3.
 Reitit laitettu osin uusiksi
 Palolentoja hallinnoivan Pohjois-Suomen aluehallintoviraston pelastusylitarkastaja  Mika Kurvinen  pitää nykyisiä säänvaihteluja poikkeuksellisina. Kuivien jaksojen jälkeen voi tulla lumisade, ja avissa onkin jouduttu vastaamaan palolentäjien kiperiin kysymyksiin.
 – Voi olla, että indeksi näyttää, että pitäisi lähteä, mutta lunta sataa. Turvallisuus käy kuitenkin ennen kaikkea: palolentokoneet on kuitenkin tehty kesäoloihin.
 Suomi on jaettu palolentojen osalta reitteihin, joiden määrä on nyt pienentynyt: viime kesän 25 reitin sijasta lennetään 22 reittiä, joiden kulku on optimoitu.
 – Palvelun tuottajia on yhä 26 eli saman verran kuin ennen. Hartiat ovat siis leventyneet osalla reiteistä ja tilanne mennyt parempaan suuntaan, sanoo Kurvinen.
 Tähystyslentoja tekevät avin kanssa sopimuksen solmineet lentokerhot ja yritykset.
 Suomen metsäpalojen tähystyslentojen reitit muuttuivat täksi vuodeksi: nyt reittejä on 22 aiemman 25 sijasta. Aluehallintovirasto
 Viime kesä  oli poikkeuksellinen , sillä lentoja kertyi koko maassa yli 1400, moninkertaisesti keskivertoon verrattuna. Tavanomaisena kesänä lentoja on 300–500.
 – Äärirajoilla mentiin mutta saatiin työ tehtyä.

Metsäpalolennot aloitettiin poikkeuksellisen aikaisin – huhtikuussa maastopaloja syttyi 300


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Eurovaalien vaalikone on avattu
 Ylen eurovaaleja varten tekemä vaalikone on nyt auki . Vaalikone auttaa sinua etsimään ehdokkaasi toukokuun 26. päivä pidettäviin vaaleihin. Vaalikoneessa on 22 väitettä, jotka käsittelevät erilaisia aiheita ilmastonmuutoksen vastaisesta kamppailusta maahanmuuttoon ja EU:n arvoihin. Vaalikoneeseen on vastannut yli 90 prosenttia vaalien ehdokkaista.
 Jos haluat tietää enemmän vaalikoneen tekemisestä,  voit lukea siitä tästä jutusta .
 Petteri Orpon kokoomus eurovaalitentissä
 Petteri Orpo. Pekka Tynell / Yle
 Kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  on tänään aamu-tv:n ja Ykkösaamun yhteisessä eurovaalitentissä kello 8.11.  Haastattelun voi katsoa tästä linkistä.  Esittelemme lisäksi puolueen EU-linjauksia. Kokoomus haluaa tiiviin ja vakaan EU:n, mutta karttaa yhteisvastuiden kasvattamista eli jättäisi vastuun omasta taloudesta jäsenmaille. Puolueen ryhmässä, kansanpuolue EPP:ssä on omat haasteensa, sillä EU-kriittiset puolueet keikuttavat sitä sisältä päin.
 Hallitusneuvottelut pääsevät kunnolla vauhtiin, Sipilä tosin EU:n huippukokouksessa
 Hallitustunnustelija, SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne (oik) ja keskustan puheenjohtaja Juha Sipilä kertoivat hyväntuulisina hallitusneuvotteluiden ensimmäisestä päivästä Säätytalossa Helsingissä keskiviikkona. Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Hallitusneuvotteluissa päästään tänään itse asiaan. Neuvottelut  Antti Rinteen  (sd.) johdolla jatkuvat Säätytalossa aamupäivällä. Rinne päätti eilen keskiviikkona, että SDP lähtee neuvottelemaan hallituksen muodostamisesta keskustan, vihreiden, vasemmistoliiton ja RKP:n kanssa.
 Yksi viidestä puoluejohtajasta on kuitenkin pois, koska keskustan puheenjohtaja, toimitusministeristön pääministeri  Juha Sipilä  osallistuu Romanian Sibiussa järjestettävään EU:n epäviralliseen huippukokoukseen.
 Keskiviikkona neuvotteluissa kuultiin asiantuntijoita ja käytiin läpi tilannekuvaa ja puolueiden kantaa kahdeksaan isompaan “ilmiöön”. Rinteen mukaan ne ohjaavat myös hallitusohjelman valmistelua. Yksityiskohtaisempiin kysymyksiin on tarkoitus tarttua jo iltapäivällä.
 Nyt ratkaistaan eurooppalaisten arvot ja kuka maksaa, jos Eurooppa vähentää päästöjään – Seuraa Eurooppa-päivän suoria lähetyksiä Ylen kanavilla
 Teemu Salonen / Lehtikuva
 Viime eurovaaleissa äänestysprosentti oli Suomessa vain 39, kun taas esimerkiksi Ruotsissa se oli yli 50. Tulevat vaalit näkyvät tänään laajasti Ylen sisällöissä.  Tässä jutussa kerromme, miten ja missä kaikkialla.
 Sää lämpenee hieman ja aurinko paistaa
 Yle Sää
 Torstaina sää on enimmäkseen poutainen ja osassa maata aurinkoinen. Maan länsiosassa ja Lapissa pilvisyys on paikoin runsasta. Päivällä lämpötila on 10-15 astetta, mutta Pohjois-Lapissa on viileämpää. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Eurovaalien vaalikone on avattu, hallitusneuvottelut pääsevät vauhtiin, eurovaalitentissä kokoomus


Summary: Viime eurovaaleissa äänestysprosentti oli Suomessa vain 39, kun esimerkiksi Ruotsissa se oli yli 50. Tulevat vaalit näkyvät tänään laajasti Ylen sisällöissä.

Eurovaalit pidetään toukokuun lopussa, ja Suomesta Euroopan parlamenttiin valitaan ainakin 13 edustajaa.
 Vaaleilla on merkittävä vaikutus maanosan tulevaisuuteen aikana, jolloin ympäristöasiat ovat kaikkien huulilla, nationalismi nostaa päätään ja Ison-Britannian mahdollinen lähtö unionista pitkittyy pitkittymistään.
 Tänään torstaina, Eurooppa-päivänä, Helsingin Narinkkatorilla järjestetään koko kansan tapahtuma, jonka ovat organisoineet Euroopan parlamentin Suomen-toimisto, Euroopan komissio, Eurooppalainen Suomi ja muutamat muut tahot.
 Eurooppalaisen Suomen toiminnanjohtaja  Aku Aarva  kertoo päivän ohjelman olevan monipuolinen.
 – Luvassa on ohjelmaa pomppulinnasta ja hattarasta ykkösluokan artisteihin (Paleface ja Diandra). Emme ole myöskään unohtaneet vaaleja ja politiikkaa, sillä päälavalla ja telttakylässä useiden organisaatioiden edustajat esittelevät toimintansa EU-ulottuvuuksia pitkin päivää. Iltapäivästä julkistetaan myös paljon odotettu Vuoden nuori eurooppalainen, Aarva sanoo.
 Yle menossa mukana aamusta iltaan
 Yle on mukana Narinkkatorilla koko päivän, ja torin tapahtumia voi seurata eri välineistä.
 Ylen Eurooppa-päivän aikataulu Radio Suomen Päivä Ensimmäinen vaalipaneeli kello 11.33 Toinen vaalipaneeli kello 12.15 Radio Suomen Iltapäivä Lähetyksessä seurataan Narinkkatorin tapahtumia kello 14.00–18.00 Yle Narinkkatorin lavalla Ylen vetämää lavaohjelmaa Narinkkatorilla kello 16.00–17.30 Yle TV1 ja Yle Areena Suora lähetys kello 19.00–20.30 Narinkkatorin suoran lähetyksen jälkeen TV1:ssä "Eurovaalit 2019: EU ja tulevaisuus" -keskustelu
 Torilta tehdään suorana kaksi vaalipaneelia Radio Suomen Päivään. Vaalipaneeleissa on mukana kahdeksan suurimman eduskuntapuolueen edustajat. Niin ikään Radio Suomen Helsingin iltapäivälähetyksessä seurataan torin tapahtumia. Lähetystä voi kuunnella  Areenasta  ympäri Suomen.
 Iltapäivällä Narinkkatorilla on myös Ylen vetämää lavaohjelmaa.
 Lavalla muun muassa nähdään toimittaja  Bettina Sågbom  keskustelemassa kulttuurivaikuttaja, konkaripoliitikko  Jörn Donnerin  kanssa, kuullaan kirjeenvaihtajien kokemuksia EU-raportoinnista ja päästään seuraamaan livenä Ylen  "Jaa, ei, tyhjiä, poissa" -podcastia . Lisäksi esitellään  Ylen  ja  Sanomien  vaalikoneet.
 Televisiossa ja Areenassa kirjeenvaihtajien raportteja ja studiovieraita
 Suorassa lähetyksessä TV1:n ja Yle Areenan puolella liikutaan päivän hengen mukaisesti Euroopan eri puolilla.
 Kirjeenvaihtajien raportteja on luvassa ainakin Lontoosta, Luxemburgista, Barcelonasta ja Roomasta.
 Studiovieraiden kanssa keskustellaan ajankohtaisista aiheista, kuten ilmastonmuutoksesta, maahanmuutosta sekä EU:n arvostuksesta ja yhtenäisyydestä.  Annika Damströmin ,  Sean Ricksin  ja  Sanna Savikon  haastateltavina ovat muun muassa Ilmastopaneelin puheenjohtaja  Markku Ollikainen , 16-vuotias ilmastoaktivisti  Atte Ahokas  ja Suomen Pakolaisavun toiminnanjohtaja  Annu Lehtinen .
 Euroopan parlamentin toiminnasta kertovat muun muassa kevään vaaleissa ehdolla oleva ja pitkän linjan poliitikko  Sirpa Pietikäinen  (kok.) sekä europarlamentaarikon työt jättävä  Liisa Jaakonsaari  (sd.).
 Tavoitteena aiempaa korkeampi äänestysprosentti
 Ylen vaalistarttilähetyksen tuottaja  Marko Krapu  toteaa, että yksi Ylen tavoite on EU-tietoisuuden lisääminen. Viime eurovaalien (2015) äänestysprosentti oli Suomessa vain 39, kun esimerkiksi Ruotsissa se oli yli 50.
 – Tuoreen EU-barometrin mukaan kaksi kolmasosaa suomalaisista pitää kuitenkin EU-jäsenyyttä hyvänä asiana ja peräti 75 prosenttia kokee maamme hyötyneen jäsenyydestä. Nyt pitäisi vain saada tämä näkymään vaaliuurnilla, ja siksi EU-tietouden lisääminen on myös Ylen tärkein tavoite näissä vaaleissa, Krapu sanoo.
 Narinkkatorin suoran lähetyksen jälkeen TV1:ssä jatketaan "Eurovaalit 2019: EU ja tulevaisuus" -keskustelulla, joka tuo studioon meppiehdokkaita eli europarlamenttiin haluavia poliitikkoja.
 Ylen  Seija Vaaherkumpu  ja  Janne Toivonen  haastavat ehdokkaita väittelemään, mitkä arvot eurooppalaisia yhdistävät ja erottavat, kuka maksaa, jos Eurooppa vähentää ilmastopäästöjään, ja miten Eurooppa pärjää Kiinan, Venäjän ja Yhdysvaltojen puristuksessa.
 Eurooppa-päivän tapahtumia voi seurata suorana myös Yle Uutisten verkkosivujen Hetki hetkeltä -artikkelissa.
 Lisää aiheesta:
 Lue ja katso parhaat vaaleja käsittelevät verkkosisällöt ja kaikki tähän mennessä lähetetyt vaalikeskustelut
 Maailman 2. suurimmissa vaaleissa yksi ääni vaikuttaa enemmän kuin eduskuntavaaleissa – 10 syytä innostua eurovaaleista
 Pimeyden ytimessä? Erikoisartikkeli Euroopan parlamentista
 Voit myös tilata joka perjantai ilmestyvän Eurooppa-kirjeen  täältä .

Nyt ratkaistaan eurooppalaisten arvot ja kuka maksaa, jos Eurooppa vähentää päästöjään – Seuraa Eurooppa-päivän suoria lähetyksiä Ylen kanavilla


Summary: Lastensuojelun ja perheiden välejä on ryhdytty parantamaan ympäri maata antamalla perheille aktiivisempi rooli lasta koskevassa päätöksenteossa.

Melinda Sakkaran esikoinen kuoli kohtuun kolme viikkoa ennen laskettua aikaa. Syynä oli sairaalan hoitovirhe, kun Sakkaran kipuja ei otettu todesta. Toinen lapsi, poikavauva, huostaanotettiin noin kuukauden ikäisenä.
 – Minua ei kuultu päätöksenteossa lainkaan. Lapsi sijoitettiin uskonnolliseen perheeseen, vaikka vastustin sitä. Lisäksi yhteydenpitoani poikaan rajoitettiin laittomasti, Sakkara kertoo.
 Kun Sakkara alkoi odottaa kolmatta lastaan, hän päätti paeta maasta.
 – Minua kohdellaan menneisyyteni perusteella. Ei ole näyttöä, että se muuttuu, Sakkara sanoo.
 Olen töpeksinyt aiemmin, mutta viranomaisia ei kiinnosta nykyinen elämäntilanteeni.  Melinda Sakkara
 Huostaanottopäätös antaa 32-vuotiaasta Sakkarasta karun kuvan. Kouvolasta kotoisin olevalla Sakkaralla oli nuorempana vakava alkoholiongelma. Hänellä on myös mielenterveysdiagnooseja ja rikostuomio. Hän on ollut psykiatrisessa hoidossa ja yrittänyt alkoholin vuoksi itsemurhaa.
 – Elämäni on ollut aiemmin alamäessä ja olen töpeksinyt. Jo neuvolassa poikaa odottaessani kohtasin ennakkoasenteen, jonka seurauksena minulle kirjoitettiin neuvolassa lähete huumevieroitukseen ilman mitään huumetestejä. En ole koskaan käyttänyt huumeita.
 Sakkaralla on esittää lääkäreiltä ja muilta terveydenhuollon ammattilaisilta useita lausuntoja, jotka ovat ristiriidassa huostaanottopäätöksen kanssa. Niissä hänen nykyinen psyykkinen terveydentilansa todetaan hyväksi, eikä alkoholiriippuvuutta ole.
 – Viranomaisia ei kiinnosta nykyinen elämäntilanteeni. Heidän mielestään totta oni se, mitä muut ovat kertoneet. Minun puheillani oli merkitystä vain, kun ne sai käänneltyä jotenkin umpihulluun muotoon.
 Melinda Sakkara on menettänyt kaksi lastaan.  Melinda Sakkara
 Ristiriitaisia lausuntoja
 Sakkaran esikoinen kuoli hänen kohtuunsa vuonna 2015 Salossa. Tultuaan toisen kerran raskaaksi hän erosi nopeasti lapsen isästä ja muutti Ouluun.
 Syntymättömästä lapsesta tehtiin Sakkaran sairaushistorian vuoksi useita ennakollisia lastensuojeluilmoituksia, ja siksi lasta uhkasi huostaanotto heti syntymänsä jälkeen.
 Sakkara hakeutui omasta tahdostaan loppuraskauden aikana psykiatriseen hoitoon.
 – Epäilin, että vointini heikkenee, koska pelkäsin hoitohenkilökunnan tekevän taas virheen ja tällekin lapselle kävisi huonosti. Pelkäsin myös, että lapsi otetaan minulta pois.
 Sakkara halusi tietää tarkkaan perustelut kaikille hoitotoimille ja suhtautui niihin kriittisesti. Kätilön ja synnytysvalmentajan kirjaamien lausuntojen mukaan Sakkaran käytös ja reaktiot loppuraskauden aikana ovat normaaleja huomioiden hänen kokemansa kohtukuolema.
 Huostaanottopäätöksessä lukee, että Sakkaralla olisi ollut sairaalassa aikeita vahingoittaa itseään ja lastaan. Sakkaran mukaan asia on kirjattu paperiin eri tavoin kuin hän on sanonut.
 – Sinä päivänä kun lapsen piti syntyä kuulin, että minut erotettaisiin vauvastani hänen synnyttyään. Sanoin, että jos lapseni viedään minulta ilman syytä, on lapsen parempi kuolla kohtuun kuten esikoiseni. Olisin todella tehnyt abortin, jos minulle olisi kerrottu, etten saa olla äiti.
 Sakkara joutui pakkohoitoon.
 Melinda Sakkara asui Kreetalla odottaessaan kolmatta lastaan. Melinda Sakkara
 Lapsi syntyi Oulussa, ja pakkohoitopäätös purettiin juuri ennen synnytystä. Sakkara joutui sairaalasta päästyään lapsen kanssa ensikotiin, josta lapsi huostaanotettiin alle kuukauden ikäisenä.
 Papereissa lukee, että lapsen tulevaisuutta punnitaan uudestaan, kun äidin vanhemmuus on vakaampi. Oulun kaupunki ei kommentoi yksittäistapausta, mutta sen mukaan huostaanoton jatkumisen tarvetta arvioidaan aina vähintään vuosittain.
 – Huostaanotto voidaan purkaa, ellei sijoitukseen ole enää tarvetta, perheen tilanne on korjaantunut ja huostaanoton purku on lapsen edun mukainen, toteaa palvelupäällikkö  Marja Salo .
 Melinda Sakkara ihmettelee, miksei näin ole hänen kohdallaan tapahtunut. Hän on lähettänyt valituksia ja kanteluja jatkuvasti kaupungin ja hallinto-oikeuden suuntaan.
 – Minulla on viime vuodelta kaksi lääkärinlausuntoa, joiden mukaan olen täysin kykenevä huolehtimaan lapsestani. Tätä ei ole otettu lainkaan huomioon, Sakkara sanoo.
 Yle on nähnyt lääkärinlausunnot. Yksityislääkärin antamassa lausunnossa todetaan, ettei Sakkaralla ole useiden mielenterveyden tilaa mittaavien testien perusteella mitään psyykkisiä ongelmia. Lausunnossa myös todetaan, ettei hänellä ole alkoholiriippuvuutta.
 – Lääkäri oli mukana lastensuojelun palaverissa, mutta sielläkään hänen mielipiteillään ei ollut mitään arvoa. Minulle sanottiin, ettei yksityislääkärin mielipiteitä tarvitse huomioida, Sakkara toteaa.
 Henkisesti kypsä äidiksi
 Oulun mielenterveyspalveluissa toimiva lääkäri puolestaan tapasi Sakkaran kolme kertaa ja antoi lausunnon, jonka mukaan tapaamisten aikana ei tullut esiin merkkejä mielenterveyshäiriöstä tai seikkoja, jotka heikentäisivät voimavaroja toimia vanhempana.
 Kaupungin lakimiehen lausunnossa sen sijaan todetaan, että kykyä toimia vanhempana ei lähtökohtaisesti voida arvioida kolmen käynnin perusteella eikä tapaamalla äiti yksin ilman lasta.
 – On vaikea käydä lapsen kanssa lääkärissä, kun lapsi on huostaanotettu. Jos viranomaisten mielestä on tällainen on vaatimus, sosiaaliviranomaisten olisi kuulunut järjestää lapsi mukaan käynneille, Sakkara sanoo.
 Sakkaraa raskauden aikana tukeneen kätilön lausunnossa kuitenkin todetaan, että hän on valmistautunut normaalilla tavalla lapsen syntymään, hankkinut kotiinsa kaikki tarpeelliset vauvantarvikkeet ja henkisesti kypsä äidiksi.
 Sakkaran mukaan hänelle ei tehty lastensuojelussa palvelutarpeen arviota, vaikka myös vanhemmille tulisi tehdä asiakassuunnitelma. Tässä on Oulussa puutteita.
 – Tätä on nyt työntekijöille teroitettu, että erillinen suunnitelma tulee tehdä ja ohjata vanhempia tarvittaviin palveluihin, kertoo palvelupäällikkö Marja Salo.
 Sakkaralta Oulu on vaatinut sitoutumista psyykkiseen tukeen sosiaaliviranomaisten osoittamalta taholta. Hänellä oli kuitenkin hoitosuhde yksityislääkäriin, joka toimi hänen traumaterapeuttinaan.
 – En ymmärrä, miksi minun olisi pitänyt suostua heidän valitsemansa lääkärin hoitoon.
 Sveitsin poliisi auttoi Melinda Sakkaran mukaan hankkimaan vauvalle passin. Melinda Sakkara
 Erimielisyyksiä palaverien tallentamisesta
 Oulun lastensuojelu ei kommentoi sitä, miksei Sakkaran hyvää terveydentilaa puoltavat lausunnot on sivuutettu päätöksenteossa.
 – Yleisellä tasolla sanon, että lääkärinlausunnot huomioidaan huostaanoton arvioinnissa riippumatta siitä, ovatko ne julkisen tai yksityislääkärin laatimia, sanoo Oulun kaupungin sosiaalijohtaja  Arja Heikkinen .
 Heikkisen mukaan yhteistyö perheiden kanssa toimii Oulussa pääosin hyvin, mutta ongelmiakin on.
 – Lastensuojelussa voi olla tilanteita, jolloin lapsen edun ja vanhempien kasvatuksellisten tai muiden näkemyksien välillä on ristiriitaa, Heikkinen kertoo.
 Melinda Sakkara on avoimesti tallentanut keskustelujaan viranomaisten kanssa. Niistä käy ilmi, että viranomaiset ovat vahvasti vastustaneet tallentamista. Se on yksi syy, joka on tuonut säröjä yhteistyöhön.
 Voi olla tilanteita, jolloin lapsen edun ja vanhempien näkemyksien välillä on ristiriitaa.  Arja Heikkinen
 Oulun kaupungin potilasasiamies on kirjoittanut lausunnon, jonka mukaan keskustelujen tallentaminen ei ole merkki yhteistyökyvyttömyydestä vaan halusta vaatia perustelut viranomaisten toimille. Asiakkaalla on myös oikeus tallentaa tai videoida keskustelut.
 Viime syksynä Ouluun perustettiin uusi lastensuojelutarpeen selvitystiimi, jonka tavoitteena on parantaa perheiden ja lastensuojelun yhteistyötä.
 – Tiimi on moniammatillinen, ja siinä työskentelee sosiaalityöntekijöiden lisäksi sosionomeja ja psykiatrisia sairaanhoitajia. Olemme saaneet toiminnasta hyvää asiakaspalautetta, kertoo Oulun sosiaalijohtaja Arja Heikkinen.
 Samoihin aikoihin Melinda Sakkara alkoi odottaa kolmatta lastaan ja teki kaikessa hiljaisuudessa valmisteluja tulevaisuutensa varalle. Hän aikoi lähteä Suomesta salaa.
 – Yksi lapsistani on kuollut hoitovirheen seurauksena ja toinen on minulta varastettu. Päätin, että tätä lasta en anna Suomen viranomaisten viedä.
 Sakkaran tytär syntyi viime vuoden lopussa. Melinda Sakkara
 Vanhempia ei kuulla
 Tuen järjestäminen huostaanotettujen tai sijoitettujen lasten vanhemmille on kuntien lakisääteinen tehtävä. Voikukkia-nimellä kulkevia vanhempien vertaistukiryhmiä ylläpitävä Kasper – Kasvatus- ja perheneuvonta ry:n mukaan kunnat eivät sitä juurikaan tee.
 – Huostaanotto on vanhemmille kriisi ja jättää aikamoisen trauman, mutta he jäävät usein todella yksin. Vanhempia pitäisi myös kuulla ja tukea jo paljon aikaisemmin kuin siinä vaiheessa, kun ongelmat ovat jo pitkällä, sanoo Kasper ry:n toiminnanjohtaja  Pauliina Lehtinen .
 Vanhemmat valittavat Lehtisen mukaan eniten siitä, ettei heitä ole kuultu ja kohdattu. Papereissa tuijotetaan helposti päihde- tai mielenterveystaustaa sen sijaan, että keskityttäisiin nykytilaan. Lehtisen mukaan kohtaamattomuudessa voi olla kyse sosiaalityöntekijöiden liian suuresta asiakasmäärästä.
 – Paljon riippuu siitä, onko aikaa kohdata perhettä ja ymmärtää sen tilanne vai luotetaanko pelkästään, joskus jopa liikaa, omaan ammattitaitoon. Vanhempi voi kokea, että kuulemisen sijaan häntä käsketään. Se aiheuttaa monenlaista väärinymmärrystä.
 Katkeroitumista on. Kun asiakkaita on paljon, väkisinkin tapahtuu sitä ettei ehditä harkita asioita loppuun.  Pauliina Lehtinen
 Se johtaa helposti tilanteeseen, jossa luottamusta on vaikea rakentaa. Lehtisen korviin ulkomaille pakeneminen kuulostaa ääriratkaisulta, mutta ei mahdottomalta.
 – Katkeroitumista on jonkin verran. Kun asiakkaita on paljon, väkisinkin tapahtuu sitä ettei ehditä harkita asioita loppuun tai varmistellaan johonkin suuntaan. Joskus voi olla niinkin, että perheelle on tapahtunut vääriä asioita ja tehty vääriä ratkaisuja.
 "Sanotaan, että hoida itsesi kuntoon"
 Lapsen huostaanoton aiheuttaman kriisin käsitteleminen on vanhemmille hankalaa etenkin silloin, kun taustalla on päihde- tai mielenterveysongelmia. Jos äiti tai isä kokee, että häneltä on viety lapsi, hän voi Lehtisen mukaan helposti alkaa lääkitä itseään päihteillä eikä pääse käsittelemään kriisiä.
 – Olen ihmetellyt, miksi vanhemmat jätetään niin yksin sen sijaan, että järjestelmällisesti tehtäisiin töitä hänen kanssaan. Laki lähtee siitä, että sijoittaminen on väliaikaista, mutta käytännössä rakenteet eivät useinkaan tue sitä.
 Lehtinen muistuttaa, että perheiden tilanteet ovat kuitenkin hyvin erilaisia.
 – Nämä ulkomaille paenneiden tarinat ovat todella ääritilanteita. Onneksi positiivisiakin tarinoita on, ja sitten on paljon niitä jotka ovat jotain siltä väliltä.
 Melinda Sakkara
 Lastensuojelua tutkivan ja kehittävän Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen mukaan työn laatu vaihtelee kunnissa paljon.
 – On liian iso väite sanoa, että lastensuojelu olisi kauttaaltaan jonkinlaista. Jossakin osataan kohdata perheet paremmin ja toisaalla ei niin hyvin. Haluan korostaa, ettei syyttävää sormea saisi osoittaa yksittäisiin työntekijöihin, sanoo lastensuojelun kehittämispäällikkö  Päivi Petrelius  THL:stä.
 On liian iso väite sanoa, että lastensuojelu olisi kauttaaltaan jonkinlaista.  Päivi Petrelius
 Suurin ongelma on Petreliuksen mukaan organisaatioiden luomissa kohtuuttomissa työolosuhteissa. Hän muistuttaa, että jo yhden perheen tilanne voi olla hyvin vaativa, jos äidillä ja isällä on päihdeongelma tai lapsella käytöshäiriöitä.
 – Jos miettii, että tällaisia tilanteita voi olla 40 tai vaikka 80, niin millä ajalla työntekijä asettuu kuulemaan asiakasta kunnolla? Sosiaalityössä on myös tosi iso vaihtuvuus. Perheen asioita voi hoitaa monta ihmistä, joita perhe ei välttämättä ole koskaan tavannut.
 Perheille enemmän sananvaltaa
 Useissa maakunnissa on viime vuonna testattu uutta toimintamallia, jossa perheet pääsevät aktiivisesti mukaan lastaan koskevaan päätöksentekoon. Kokemukset olivat sen verran hyvät, että käytäntöä on päätetty laajentaa, ja sitä istutetaan parhaillaan kuntiin ympäri Suomea.
 Malli on peräisin Lontoon Hackneysta, jossa se on ollut käytössä pidempään.
 Lain mukaan lapselle on nimettävä vastaava sosiaalityöntekijä. Nyt ideana on luoda tiimi, jossa on mukana perheterapeutti, asiakasperhe ja korkeintaan kolme sosiaalityöntekijää.
 – Tiimi varmistaa, ettei asiakassuhde ole yhden ihmisen varassa. Siten perheen tilanteeseen tutustuminen ja luottamuksen rakentaminen ei ala alusta, jos joku tiimistä vaihtuu, Petrelius toteaa.
 Tavoitteena on, että tiimi kokoontuisi kerran viikossa. Päivi Petrelius puhuu perheterapeuttisesta työotteesta, jonka seurauksena yksittäinen työntekijä ei tee enää ratkaisuja yksin.
 – Ei lähdetä suoraan tarjoamaan nopeita ratkaisuja vaan analysoidaan vaikeaa tilannetta syvemmin. Ratkaisuehdotuksia ideoidessa kuullaan myös vanhempia ja mahdollisuuksien mukaan myös lapsia, Petrelius sanoo.
 Melinda Sakkara ei ole ainoa lastensuojelua ulkomaille paennut äiti.
 Tanya Khotenko muutti muutti kolmostensa kanssa Houtskarin saaresta Paraisilta Kyprokselle. Kuva Houtskarista. Natalia Kharitonova
 Parainen-Kypros
 Venäläiset sukujuuret omaava  Tanya Khotenko  muutti viime kesänä Paraisilta Kyprokselle, koska koki perheensä joutuneen rasismin ja lastensuojelun mielivallan uhreiksi.
 – Tyttäreni kertoi, että hänen suunsa oli pesty päiväkodissa saippualla ja häntä oli painettu kipeästi sormella poskeen ja nenään. Päiväkodin mukaan minä löin, tukistin ja potkin lapsiani, Khotenko kertoo.
 Riidat lastensuojelun kanssa kärjistyivät siihen, että poliisi alkoi tutkia Khotenkoa ja epäili häntä 6-vuotiaiden kolmosten pahoinpitelystä.
 Lääkäriä ja koulupsykologia, jotka puolustivat minua, ei huomioitu ollenkaan.  Tanya Khotenko
 Khotenkolla on samankaltaisia kokemuksia lastensuojelun toimista kuin Sakkaralla.
 – Lääkäriä ja koulupsykologia, jotka puolustivat minua, ei huomioitu ollenkaan. En ole myöskään saanut lastensuojelusta mitään lapsiani koskevia papereita itselleni, vaikka pyysin niitä jo puoli vuotta sitten.
 Paraisten koko lastensuojelun sosiaalityöntekijät  irtisanoutuivat  keväällä 2018. Syinä olivat alimiehitys, liiallinen työmäärä ja huono johtaminen. Khotenko puolestaan pakkasi tavaransa ja muutti lapsineen Kyprokselle.
 Syyttäjä päätti maaliskuussa jättää syytteen nostamatta, koska näyttöä lasten pahoinpitelyistä ei ollut. Useista kuulustelluista kukaan ei ollut nähnyt Khotenkon kohtelevan lapsiaan fyysisesti kaltoin.
 Tanya Khotenko lastensa kanssa ravintolassa Wienissä. Tanya Khotenkon kotialbumi
 Paluu Suomeen, kun lapsi täytti 18
 Hanna  (nimi muutettu lapsen yksityisyyden suojaamiseksi) vietti poikansa kanssa yhdeksän vuotta Kreikassa. Sitä ennen poikaa uhkasi huostaanotto. Hanna myöntää, että aluksi lastensuojelulla oli syytä olla pojasta huolissaan.
 – Olin muuttanut lapseni kanssa Kreikasta Suomeen ja elin kreikkalaisittain. Lapsi oli mukanani baarissa. Kerran jätin hänet yksin kotiin ja lähdin baariin, hän kertoo.
 Ensin poika joutui perhetukikotiin. Hannan mielestä lastensuojelu teki hänelle alkoholiongelman, jota ei ollut.
 – Kävin tuolloin töissä ja opiskelin samaan aikaan, joten en tiedä missä välissä olisin voinut niin paljon alkoholia käyttää. Mitään tukea en yksinhuoltajana lastensuojelusta saanut, vaikka minulla oli monta rautaa tulessa.
 Kun pojalle ryhdyttiin valmistelemaan huostaanottoa, Hanna päätti lähteä takaisin Kreikkaan Korfulle, jossa pojan isä asui. Hanna laitettiin kansainväliseen hakuun Interpolin kautta. Hän kertoo olleensa syytettynä lapsikaappauksesta.
 – Kreikka päätti, ettei luovuta meitä. Huostaanottoasia eteni korkeimpaan hallinto-oikeuteen ja voitimme jutun. Suomesta soitettiin, että huostaanottovaatimus on haudattu.
 Alunperin Hannan piti palata poikansa kanssa päätöksen jälkeen Suomeen, mutta he päättivätkin jäädä Korfulle. He muuttivat takaisin Suomeen vasta viime syksynä pojan opintojen takia. Poika on nyt 18-vuotias.
 Maanpako on uusi ilmiö
 Hannaa puolusti oikeudessa varatuomari  Leeni Ikonen , jolla on yli 20 vuoden kokemus lastensuojelutyöstä Suomessa. Hän kertoo, että maanpakoon lähteminen ja siihen rinnastuva muuttaminen kotimaassa on melko uusi, 2000-luvun ilmiö.
 – Ihmiset soittavat ja kysyvät, missä kunnassa olisi lapsen kannalta turvallista asua. Jotkut pohtivat, ratkeaisiko hänen asiansa lähtemällä maasta. Kysymys on vaikea, koska lastensuojelun laatu vaihtelee eri kunnissa, Ikonen toteaa.
 Perustuslaki takaa liikkumisvapauden, ellei lapsi ole kiireellisesti sijoitettu. Jos huostaanottoprosessi on kesken, lähteminen maasta on laitonta ja lastensuojelu tulee perässä.
 – Sosiaalityöntekijät ovat hakeneet lapsia ulkomailtakin. Eräs lähti itse hakemaan ja eräässä tapauksessa paikallinen sosiaalityöntekijä järjestettiin tarkistamaan lapsen tilanne, Ikonen sanoo.
 Sosiaalityöntekijät ovat hakeneet lapsia ulkomailtakin.  Leeni Ikonen
 Lastensuojelulain mukaan lapsen sijoituspaikan valinnassa tulee mahdollisuuksien mukaan ottaa huomioon lapsen kielellinen, kulttuurinen sekä uskonnollinen tausta. Ikosen mukaan kunnissa on vaihtelua sen suhteen, kuinka lakia noudatetaan.
 – En ole havainnut, että näitä huomioitaisiin ja vanhempien mielipidettä kyseltäisiin. Tietyt ongelmakunnat ja sosiaalityöntekijät ovat tulleet tutuiksi. Jos kyseessä on ulkomaalaistaustainen perhe, pahimmillaan lapselta hävitetään uskonto, kulttuuri ja kieli.
 Sveitsin Luganossa oli majatalo, jossa Melinda Sakkara asui lähdettyään Kreetalta. Melinda Sakkara
 Suurin ongelma on Ikosen mielestä on kuitenkin se, että huostaanotot käsitellään väärässä paikassa. Hänen mielestään oikeudenmukainen oikeudenkäynti ei toteudu hallinto-oikeuksissa.
 – Jos käräjäoikeus käsittelee on hometaloriitaa, selvitetään tarkkaan jutun tosiseikat, arvioidaan näyttö ja se, mikä on lausunnon antajan kompetenssi. Hallinto-oikeudessa pidetään viranomaisen toimittamaa aineistoa lähtökohtaisesti totena ja oikeana. Lausuntoa, jonka perhe hankkii esimerkiksi yksityiseltä puolelta, ei yleensä huomioida.
 Vuonna 2005 myös oikeusturva-asiain neuvottelukunta suositteli, että huostaanottoasiat siirrettäisiin käräjäoikeuksiin. Näin ei tapahtunut. Oikeusministeriön mukaan siirtoa ei ole myöskään suunnitteilla, koska kyse on julkisoikeudellisista ja siten hallintotuomioistuimien toimivaltaan kuuluvista asioista.
 – Keskustelua on kuitenkin käyty siitä, tulisiko huostaanottoasiat ratkaista moniammatillisessa toimielimessä, jonka ratkaisusta voisi valittaa hallinto-oikeuteen, kertoo erityisasiantuntija  Piritta Koivukoski  oikeusministeriön yksityisoikeus- ja oikeudenhoito-osastolta.
 En usko saavani Ouluun jäänyttä poikaani koskaan takaisin.  Melinda Sakkara
 Hallinto-oikeuksissa ja korkeimmassa hallinto-oikeudessa ratkaistiin viime vuonna yli tuhat sosiaaliviranomaisten alulle panemaa huostaanottoasiaa. Noin kahdessa kolmesta tehtiin huostaanottopäätös. Vain 2,5 prosentissa tapauksista huostaanottohakemus hylättiin. Loput olivat valituksia, siirtämisiä tai juttuja, jotka jätettiin tutkimatta.
 Oikeusministeriö ei ota kantaa hallinto-oikeuksien menettelyyn tai käsittelyn oikeudenmukaisuuteen huostaanottoasioissa, koska sillä ei ole toimivaltaa puuttua riippumattomien tuomioistuinten toimintaan.
 – Jos joku katsoo, että viranomainen on menetellyt virkatoimissaan lainvastaisesti tai laiminlyönyt sille kuuluvia velvollisuuksia, hän voi tehdä kirjallisen kantelun joko eduskunnan oikeusasiamiehelle tai oikeuskanslerille, sanoo Koivukoski.
 Koulutusta uuteen malliin
 THL kouluttaa parhaillaan tiimejä uuteen lastensuojelumalliin. Lastensuojelun kehittämispäällikön Päivi Petreliuksen mukaan uuden mallin istuttaminen kuntiin on pitkäjänteistä ja tukea vaativaa työtä.
 – Onnistuminen riippuu paljon siitä, saammeko uudelta hallitukselta tukea tämäntyyppisen uudistuksen jatkamiselle.
 Oulussa on saatu hyviä kokemuksia uudesta palvelutarpeen selvitystiimistä ja perheterapiakoulutuksesta. Lastensuojeluun on saatu kahden viime vuoden aikana toistakymmentä uutta virkaa.
 – Uudet virat ovat pääsääntöisesti sosiaalityöntekijöitä. Heille jää enemmän aikaa suunnitelmalliselle työlle ja asiakkaille, sosiaalijohtaja Arja Heikkinen sanoo.
 Kun Melinda Sakkara päätti lähteä Suomesta, hän muutti ensin Oulusta takaisin Saloon vanhempiensa tyhjillään olleeseen asuntoon. Sitten hän matkusti Kreetalle.
 Melinda Sakkara
 Perille päästyään Sakkara kirjoitti ystäväkseen luulemalleen henkilölle luottamuksellisen viestin. Viestissä hän kirjoittaa, että jos hänen huostaanotetun lapsensa on jäätävä Suomeen, olisi lapselle inhimillisempää kuolla kuin joutua elämään sellaisen maan lastensuojeluviranomaisten päätösten varassa.
 – Tämä on ollut kantani koko ajan. Lapsen on parempi olla syntymättä maahan, jossa hänet ryöstetään vanhemmiltaan eikä hän saa tuntea juuriaan, Sakkara sanoo.
 Suomessa hänen lähtönsä huomattiin, kun Salon lastensuojeluun tehtiin Sakkarasta useita ennakollisia lastensuojeluilmoituksia. Niiden sisältö oli sama kuin aiemminkin: Sakkara olisi uhannut tappaa lapsensa. Lastensuojelu pyysi virka-apua poliisilta, joka on tavoitellut Sakkaraa kuulusteltavaksi.
 – Taas minua pidettiin vaarallisena menneisyyteni perusteella. Koin sen kiusantekona, Sakkara toteaa.
 Ei osoitetta Suomessa
 Salon sosiaalipalveluiden johtaja  Eeva Purhonen  kiistää, että Salossa reagoitaisiin muita painavammin lastensuojeluilmoituksiin, jossa vanhemmilla on päihde- tai mielenterveystausta.
 – Otamme selvää lapsen tilanteesta ja keskustelemme ilmoituksen kohteen kanssa. Jos tiedämme lapsen olevan vakavassa vaarassa, toimenpiteet määräytyvät sen mukaan. Tavoitteena on löytää sopivat tukimuodot perheelle ja turvata lapsen kasvu ja kehitys, Purhonen toteaa.
 Melinda Sakkara matkusti Kreetalta Sveitsiin, jossa synnytti tyttärensä. Hän pyysi siellä apua Sveitsin poliisilta järjestääkseen tyttärelleen passin. Sittemmin he ovat vaihtaneet maisemaa.
 Sakkaran tytär on nyt noin puolivuotias. Viime viikolla hän sai Kaakkois-Suomen maistraatista vahvistuksen, jonka mukaan hänellä ei ole enää osoitetta Suomessa.
 Sakkara ei aio palata.
 – En usko saavani Ouluun jäänyttä poikaani koskaan takaisin.

Kolme äitiä pakeni Suomen lastensuojelua ulkomaille: "Tätä lasta en anna viedä"


Summary: Kokoomuksen puheenjohtaja Petteri Orpo on tänään Aamu-tv:n ja Ykkösaamun yhteisessä eurovaalitentissä. Voit katsoa haastattelun tästä artikkelista.

Kokoomus määrittää itsensä EU-vaaliohjelmassaan Suomen  johtavaksi Eurooppa-puolueeksi , ja sen vaalislogankin kuuluu: Uskomme Eurooppaan.
 Oikeastaan kokoomus oli "pro EU" jo ennen kuin Maastrichtin sopimusta eli EU:ta oli olemassakaan, sillä kun se jo vuonna 1991 otti myönteisen kannan jäsenyyteen, unioni oli vasta Euroopan Yhteisö.
 Suomen EY-jäsenyyden pääneuvottelijana oli 1990-luvun alussa kokoomuksen puheenjohtaja  Pertti Salolainen .  Jättiosa  eli melkein yhdeksän kymmenestä kokoomuksen kannattajasta äänesti jäsenyyden puolesta 1994.
 EU:n vakauden vaaliminen ja ylipäänsä olemassaolo on noussut uudella tavalla kokoomukselle tärkeäksi. EU:n perusarvoja ja koko unionia arvostelevat puolueet horjuttavat kokoomuksen ryhmää, kansanpuolue EPP:tä sekä sisältä että ulkoa.
 1. Mitä puolue ajaa EU:ssa?
 Kärjistetysti voi sanoa, että kokoomus kannattaa Euroopan Unionin yhteistyön tiivistämistä kaikessa, kunhan talouskuria ei höllennetä tai yhteisvastuita kasvateta.
 – Esimerkiksi ilmastonmuutos, maailmanlaajuinen taloudellinen kilpailu ja muuttoliikkeet vaativat yhä tiiviimpää ja tehokkaampaa yhteistyötä, kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  linjasi vaaliohjelman julkistamisen yhteydessä.
 Eli puolustusyhteistyön syventäminen on ok, samoin tietyin ehdoin askeleet pankkiunionin ja etenkin pankkien talletussuojan suuntaan.
 Sen sijaan yhteistä budjettia tai yhteisvastuiden lisäämistä muiden maiden veloista, ei puolue allekirjoita. Sama pätee  sosiaalipolitiikan  yhtenäistämiseen. Puolueen vaaliohjelmassa asia muotoillaan näin:
 – Painotetaan jokaisen jäsenmaan vastuuta omasta taloudestaan.
 Yksittäinen tavoite, jonka puolesta kokoomus kampanjoi, on korkeakoulujen Erasmus-vaihto-oppilasrahojen tuplaaminen. tulevassa EU-budjetissa. Toisella asteella mahdollisuutta laajenettaisiin. Rahoitus nousisi kokoomuksen mukaan 15 miljardista eurosta 30 miljardiin.
 Tähän mennessä Erasmuksen kautta vaihdossa on ollut yli 235 000 suomalaista. Puolue haluaa, että jokainen opiskelija voisi opiskella Euroopassa ja kansainvälistyä.
 2. Millainen on ollut puolueen taival Euroopassa?
 EU-jäsenyyskauden aluksi kokoomusmeppejä  oli viisi , sitten määrä laski vaikka puolueen kannatusprosentti pysyi suurin piirtein samalla tasolla.
 Kokoomuksen meppiryhmässä eli Suomen delegaatiossa on nyt kolme europarlamentaarikkoa: vuodesta 2008 asti jatkanut  Sirpa Pietikäinen , vuodesta 2012 ollut  Petri Sarvamaa  sekä ensimmäisen kauden meppi,  Henna Virkkunen .
 Paitse ensimmäiselle kaudelle,  Sarvamaa  nousi myös vuonna 2014 toiselle meppikaudelleen varasijalta. EU-vaaleissa yli 148 000 ääntä haravoinut  Alexander Stubb  ei ottanut tuolloin paikkaa vastaan tultuaan samana kesänä valituksi kokoomuksen puheenjohtajaksi.
 Myös Sirpa Pietikäinen  nousi ensimmäisen kerran mepiksi varasijalta Stubbin tilalle.

 Kokoomuksella on pienen maan puolueeksi jykevä edustus EU:n elimissä.
 Ex-puheenjohtaja  Jyrki Katainen  on ollut työllisyydestä, kasvusta, investoinneista ja  kilpailukyvystä vastaava komissaari  vuodesta 2014.
 Toinen entinen puheenjohtaja Stubb nousi 2017 Euroopan investointipankki EIP:hen  Jan Vapaavuoren  (kok.) seuraajaksi, ja kolmas ex-puheenjohtaja  Ville Itälä  taas komission  korruptionvastaisen viraston Olafin  johtoon viime vuonna.
 Iso hetki kokoomukselle oli, kun puheenjohtaja  Petteri Orpo  isännöi kansanpuolue EPP:n huippukokouksen viime marraskuussa Helsingissä.
 Tuolloin ehdolla EPP:n kärkiehdokkaaksi oli Suomen liberaali Stubb sekä Baijerin konservatiivisen CSU:n  Manfred Weber ,  joka voitti kisan  tylyin numeroin.
 3. Mihin europarlamenttiryhmään puolue kuuluu?
 Kokoomuksen mepit kuuluvat EU-parlamentin suurimpaan ryhmään eli keskustaoikeistolaiseen kansanpuolue  EPP:hen , jonka jäsen myös EU-komission puheenjohtaja  Jean-Claude Juncker  on.
 EPP:n kuuluvat esimerkiksi Ruotsin maltillinen kokoomus, Itävallan kansanpuolue ÖVP sekä useiden maiden, kuten Irlannin, Italian ja Saksan, kristillisdemokraatit.
 Britannian EU-kriittinen konservatiivipuolue vaihtoi ryhmää edellisten vaalien jälkeen, joten EPP:ssä on enää kaksi vanhaan ryhmäänsä mieluummin jäänyttä, entistä brittikonservatiivia.

 Ryhmän on arvioitu muuttuneen oikeistolaisemmaksi, konservatiivisemmaksi ja populistisemmaksi.
 Yhtenä merkkinä tästä on pidetty juuri Manfred Weberin valintaa kärkiehdokkaaksi, toisena turvapaikanhakijakysymyksissä sallivan  Angela Merkelin  vaihtumista CDU:ssa  Annegret Kramp-Karrenbaueriin .
 Isoin vaikutus on maahanmuuttovastaisuuden ja populismin nousulla, mikä näkyy etenkin Itä-Euroopan EPP-puolueissa, esimerkiksi Unkarin Fideszissä. Sen EPP-jäsenyys  jäädytettiin maaliskuussa  oikeusvaltioperiaatteiden hyljeksimisen takia.
 Puheenjohtajaa, Unkarin pääministeri  Viktor Orbánia  ei ole potkittu ryhmästä pois,  mutta moni odottaa , että vaalien jälkeen hän löytäisi itselleen uuden ryhmän.
 Maanantaina Orbán hyökkäsi ryhmää vastaan ja  veti tukensa Weberiltä  tämän todettua, ettei kaipaa kärkiehdokkuudelleen tukea "äärioikeistolaisilta ryhmiltä".
 4. Miten käy eurovaaleissa?
 Kaksi asiaa ratkaisevat kokoomuksen kohtalon EU-vaaleissa: ensimmäinen on äänestysprosentti, toinen on se, kenelle Alexander Stubbilta kodittomiksi jäävät melkein 150 000 ääntä näissä vaaleissa kulkeutuvat. Ne muodostivat ison osan koko puolueen äänipotista.
 Kolmea meppipaikkaa pidetään realistisena tuloksena, koska Britannian brexit ei tuonut Suomelle 14:ttä lisäpaikkaa.
 Stubbin ääniä on povailtu siirtyvän muun muassa Junckerin neuvonantajatiimissä työskentelevälle  Aura Sallalle .

 Perinteisesti äänestysprosentti on ollut kokoomuksen turvana EU-vaaleissa. Mikäli muiden puolueiden äänestäjät aktivoituvat, ja prosentti nousee nykyisestä alle 40:n pohjamudasta selvästi, sillä voi olla vaikutusta kokonaisasetelmaan.
 Gallupnosteessa olevat perussuomalaiset kilpailevat kokoomuksen kanssa kannatuksesta kotimaan politiikassa, mutta EU-asioissa puolueiden linjat ovat kaukana toisistaan, eikä äänien vuotaminen näiden kahden välillä vaikuta todennäköiseltä.
 Lue lisää:
 Eurovaalien oleellisimmat Yle-sisällöt löydät  täältä .
 Tilaa Ylen  Eurooppa-kirje:(siirryt toiseen palveluun)  Ylen Eurooppa-toimittajien henkilökohtaiset vinkit ja tunnelmat unionin ytimestä  täältä.

Kokoomus haluaa vahvan EU:n, mutta kipuilee oman EPP-ryhmänsä hajanaisuuden kanssa – katso Petteri Orpon vaalitentti


Summary: Koeajoja tehdään kesällä Väyläviraston johdolla Porin ja Harjavallan välillä.

Väylävirasto selvittää, miten Porin satamaan kulkevien hiilijunien aiheuttamaa tärinää voitaisiin vähentää.
 Venäjältä tulevat hiilijunat aiheuttavat tärinää osalle ratavarren asutuksesta. Väylävirasto on saanut palautetta asukkailta etenkin Pori–Kokemäki-alueelta. Tärinää on havaittu myös muualla Suomessa.
 Ratkaisuksi on esitetty  muun muassa sitä, että Porin sataman ja Tampereen väliselle rataosuudelle asetettaisiin neljänkymmenen kilometrin tuntinopeusrajoitus idästä tulevalle rahtiliikenteelle.
 Pohdinnassa ovat olleet myös nopeusrajoitukset vain joillekin kohtaa rataa.
 Koeajoja tehdään kahtena kesäviikonloppuna
 Viranomaiset selvittävät kesällä koeajoilla, kuinka paljon hiilijunista aiheutuu tärinää eri nopeuksilla.
 Koeajoja tehdään kahtena viikonloppuna Porin ja Harjavallan välisellä rataosuudella. Junat ajavat eri nopeuksilla – neljänkympin ja kahdeksankympin välillä – kuormattuina ja tyhjinä.
 – Aikataulut tarkentuvat, kun saamme sopivan kaluston. Koeajot on tehtävä myös niin, että ne eivät haittaa radan muuta liikennettä, kertoo rautatieliikennejohtaja  Markku Nummelin  Väylävirastosta.
 "Talo nitisee liitoksistaan kuin maanjäristyksessä"
 – Aika huonosti yhteiselo sujuu. Talo nitisee ja natisee liitoksistaan kuin olisi maanjäristys. Voi vain kuvitella, mitä tärinä tekee kiinteistön rakenteille ja asumismukavuudelle. Ei naurata, kuvaili ulvilalainen  Marianne Kojo   Ylelle viime marraskuussa  hiilijunan aiheuttamaa tärinää.
 Väyläviraston tekemien mittausten mukaan tärinä haittaa juuri etenkin asumisviihtyvyyttä, sillä ihmiset aistivat jo pienenkin tärinän. Tärinästä rakennuksille aiheutuvat vauriot ovat viraston mukaan huomattavasti harvinaisempia.

Hiilijunapiinaan etsitään ratkaisua Porissa – junien aiheuttamaa tärinää mitataan koeajoissa eri nopeuksilla


Summary: Ylen eurovaalikoneessa voi tutkia muun muassa ehdokkaiden ilmastokantoja. Tuleva EU:n kausi on ilmastolle ratkaiseva.

Eurovaaliehdokkaat suhtautuvat uusien bensa- ja dieselautojen myyntikieltoon penseästi, mutta EU-maiden yhteisen lentoveron säätäisi niukka enemmistö.
 Autojen myyntikiellosta vuoteen 2030 mennessä on samaa tai täysin samaa mieltä noin 40 prosenttia vaalikoneeseen vastanneista ehdokkaista. Lentoveroa taas kannattaa yhteensä 55 prosenttia.
 Suosituin ilmastoteko ehdokkaiden keskuudessa on muovipussien kieltäminen: sen kannalla on 65 prosenttia ehdokkaista.
 Tiedot käyvän ilmi Ylen eurovaalikoneesta. Vaalikoneeseen voi tutustua  täällä .
 Vaalikoneeseen on torstaiaamuun mennessä vastannut 248 ehdokasta. Yhteensä eurovaaleissa on 269 suomalaisehdokasta.
 Puolueiden halukkuus ilmastotekoihin noudattaa vaalikoneen mukaan  eduskuntavaaleista  tuttua järjestystä. Listan kärjessä on vihreät ja perää ilmastonmuutoksen vastaisissa teoissa pitää perussuomalaiset.
 Väliin asettuvat vasemmistoliitto, SDP, RKP, kokoomus, keskusta ja kristillisdemokraatit.
 Yle Uutisgrafiikka
 Kaikki vihreiden ja vasemmistoliiton ehdokkaat vastaavat myöntävästi siihen, että EU:n pitäisi kieltää uusien pelkästään bensalla tai dieselillä kulkevien autojen myynti vuoteen 2030 mennessä.
 Myös SDP:n ehdokkaista myyntikieltoa kannattaa niukka enemmistö, mutta erimielisiä demareista oli yli kolmannes.
 Vihreät ja vasemmistoliitto sekä SDP kannattavat Ylen vaalikoneen mukaan lähes yksimielisesti myös lentoveroa.
 Keskustan ja kokoomuksen ehdokkaista valtaosa taas vastustaa sekä bensa- ja dieselautojen myynnin kieltämistä että lentoveroa.
 Perussuomalaisten joukossa kaikki kolme ympäristötekoa saivat tyrmäyksen – lentoveroa kannatti yksi ja muovipussien kieltämistä neljä ehdokasta yhteensä kahdestakymmenestä.
 Yle Uutisgrafiikka
 Polttomoottoriautojen myynnin kieltämisestä on linjattu kansallisesti useissa Euroopan maissa. Esimerkiksi Ranska, Ruotsi, Saksa ja Iso-Britannia ovat ilmoittaneet alustavasti  aikovansa kieltää myynnin  vuoteen 2030 tai 2040 mennessä.
 Lentovero taas tulee käyttöön  esimerkiksi Ruotsissa , jossa hallitus esitti sitä tuoreessa budjetissaan.
 EU on rajoittanut jo aiemmin muovipussien käyttöä niin sanotulla  muovipussidirektiivillä , joka kieltää muun muassa ilmaisten muovipussien jakamisen.
 Yle Uutisgrafiikka
 Tulevalla kaudella tehdään poikkeuksellisen tärkeitä ilmastopäätöksiä
 Reilun kahden viikon kuluttua valittava europarlamentti istuu seuraavat viisi vuotta.
 Se on ajanjakso, jonka aikana kaikkein tärkeimmät ilmastoratkaisut pitäisi tehdä, sanoo Greenpeacen ilmastopoliittinen neuvonantaja  Kaisa Kosonen .
 Tuleva EU-parlamentti on ainutlaatuisen tehtävän edessä. Sen kaudella pitää saada aikaan käänne, joka mahdollistaa maailman päästöjen puolittamisen kymmenessä vuodessa.  Kaisa Kosonen, ilmastopoliittinen neuvonantaja, Greenpeace
 Hallitusten välinen  ilmastopaneeli IPCC  linjasi loppuvuodesta, että päästöt pitäisi saada jyrkkään laskuun käytännössä heti, jotta ilmaston lämpeneminen pysytään rajoittamaan 1,5 asteeseen.
 – Tuleva EU-parlamentti on ainutlaatuisen tehtävän edessä. Sen kaudella pitää saada aikaan käänne, joka mahdollistaa maailman päästöjen puolittamisen kymmenessä vuodessa. Tässä EU:lla on keskeinen suunnannäyttäjän rooli.
 Akuutein asia EU:ssa on Kososen mukaan päästövähennystavoitteiden päivittäminen vuodelle 2030.
 EU-maat ovat toistaiseksi sitoutuneet vähentämään päästöjään 40 prosenttia vuoden 1990 tasosta, mutta tavoite ei ole linjassa Pariisin ilmastosopimukseenkin kirjatun 1,5 asteen rajan kanssa.
 Sopimuksen osapuolten myös odotetaan päivittävän tavoitteensa ensi vuoteen mennessä.
 Suomi esitti jo loppuvuodesta kahdeksan eduskuntapuolueen yhteisessä ilmastolinjauksessa, että tavoitetta pitää kiristää 55 prosentiin. Greenpeace ja eurooppalaiset kansalaisjärjestöt ovat vaatineet, että päästöjen pitäisi pudota 65 prosenttia.
 Heti syksyllä EU:n päätettäväksi tulee myös pitkän aikavälin päästövähennystavoite. Siitä  komissio teki loppuvuonna  ehdotuksen, jonka mukaan EU:n pitäisi pyrkiä nollaamaan päästönsä vuoteen 2050 mennessä.
 Nollapäästöille on EU-maiden joukossa paljon tukea, mutta vastalauseita on kuultu hiljattain painavalta taholta: Itä-Euroopan maiden lisäksi Saksa on suhtautunut nollatavoitteeseen kriittisesti.
 Suomi on uuden komission ja parlamentin aloittaessa ilmastopäätösten etulinjassa. Maa istuu EU:n puheenjohtajana ensimmäisen puolivuotiskauden eli juuri syksyn, jolloin tärkeät ilmastopäätökset todennäköisesti nuijitaan kasaan.
 – Tulossa on aika vaikea vääntö. Suomen pitää olla sovitteleva mutta samalla viedä ilmastopolitiikkaa nettonollan suuntaan. Saksa on suuri jäsenmaa, sanoo ilmastoasioiden johtava asiantuntija  Kati Ruohomäki  Elinkeinoelämän keskusliitosta
 Kaisa Kosonen taas painottaa, että pitkän aikavälin nollatavoitetta tärkeämpi on päätös siitä, miten jyrkästi päästöt saadaan putoamaan lähitulevaisuudessa, vuoteen 2030 mennessä.
 – Se määrittää, millä nopeudella päästövähennyksiä eri toimialoilla tehdään seuraavan kymmenen vuoden aikana, joka on kaikkein ratkaisevin aikaväli ilmastokriisin hallinnan kannalta.
 EU:ssa päätetään syksyllä muun muassa päästövähennystavoitteesta vuodelle 2050. Patrick Seeger / EPA
 Läpimurrot tehdään kansallisesti, ei EU:ssa
 Ilmastopolitiikassa juuri EU painaa poikkeuksellisen paljon, uskoo Kati Ruohomäki.
 – EU:lla on paljon suurempi painoarvo energia- ja ilmastoasoissa kuin muussa lainsäädännössä. Niistä on myös tärkeää sopia unionin tasolla, että säilyy tasainen pelikenttä.
 Kaisa Kososen mielestä EU on tärkeä, mutta ilmastotekojen läpimurrot tapahtuvat kuitenkin lähes poikkeuksetta kansallisen päätöksenteon kautta.
 – Ilmastopolitiikan läpimurrot ovat aina perustuneet siihen, että joku tekee ensin ja näyttää, miten kunnianhimoisia tavoitteita voidaan asettaa.
 Yksi esimerkki on polttomoottoriautojen myyntikielto, jonka puolesta useat EU-maat ovat jo kansallisesti ehtineet linjata.
 – On vain ajan kysymys, milloin uusien bensa- ja dieselautojen myynti kielletään. Luultavasti asia etenee ensin kansallisesti. Voi olla että mukaan halutaan myös EU-tason lainsäädäntöä.
 Suomessa poliittinen keskustelu aiheesta on vasta herännyt. Toisaalta polkuja päästöttömään liiikenteeseen  on selvitetty  esimerkiksi liikenne- ja viestintäministeriössä laajasti.
 Kosonen uskoo, että asia on esillä parhaillaan käytävissä hallitusneuvotteluissa liikenteen päästövähennysten yhteydessä.
 Aiheesta voi keskustella torstaina kello 22 asti.
 Kohti eurovaaleja! Stephanie Lecoqo / EPA Eurovaalien varsinainen vaalipäivä on Suomessa sunnuntai 26. toukokuuta. Nämä jutut avaavat Euroopan parlamentin toimintaa ja tulevia vaaleja. Voiko EU romahtaa? Onko Saksan ja Ranskan valta-asema uhattuna? Petri Raivio vastasi yleisön kysymyksiin EU-vaalien lähestyessä Pimeyden ytimessä – Ylen erikoisartikkeli kertoo, miksi hyljeksitystä Euroopan parlamentista pitäisi puhua paljon enemmän kuin siitä puhutaan Näin ääriryhmien vaalivoitto voi vaikuttaa EU-parlamentin työhön Tilaa Ylen kirjeenvaihtajien viikottainen Eurooppa-uutiskirje
 Lue lisää:
 Etsi ehdokkaasi Ylen vaalikoneella
 Lue Ylen tärkeimmät eurovaalijutut täältä
 Tilaa Ylen kirjeenvaihtajien viikottainen Eurooppa-uutiskirje
 Olisiko EU:sta ilmastosankariksi? Kyllä, jos poliittista tahtoa vain riittää, sanovat Suomen mepit
 5 asiaa, jotka maailman merkittävimmästä ilmastoraportista pitää tietää – ilmastoprofessori: "Olen paatunut ja kokenut, mutta silti järkyttynyt"
 Bensalle ja dieselille täyskielto jo vuonna 2045? Näillä keinoilla voitaisiin mullistaa koko Suomen liikenne ja päästöt
 Kaikki keinot käyttöön: EU haluaa nollata päästönsä vuoteen 2050 mennessä
 EU pohtii kovempia ilmastotavoitteita, vaikka nykyisissäkin on vielä tekemistä: vertailussa ilmastopolitiikan hyvät, pahat ja rumat
 Muovipussidirektiivi: muovikassien kulutusta vähennettävä – hedelmäpusseja määräys ei koske

Ylen eurovaalikone on avattu: Ehdokkaat kannattavat lentoveroa mutta eivät autojen myyntikieltoja – "Tuleva EU-parlamentti on ainutlaatuisen ilmastotehtävän edessä"


Summary: Eurovaalien vaalikone on nyt auki. Sisältöpäällikkö Ville Seuri kertoo, miten sen väitteet syntyivät.

Maailman ensimmäinen vaalikone syntyi Ylessä.
 Vuonna 1996 suomalaiset äänestivät ensi kertaa europarlamentin vaaleissa. Vaaleja varten Ylen toimittaja  Erkki Vihtonen  keksi uudenlaisen verkkopalvelun: Yle kysyisi kaikilta eurovaalien ehdokkailta kaksikymmentä kysymystä, ja äänestäjät voisivat testata, kenen kanssa ovat samaa mieltä. Siitä on nyt 23 vuotta.
 Vihtosen vaalikoneessa – sillä vaalikone se oli – kysyttiin muun muassa “liikkuvatko ihmiset ja tavarat jo liian vapaasti yli rajojen” ja onko “yhteinen puolustuspolitiikka hyvä tavoite”. Koneessa käsiteltiin myös suunniteltua yhteisvaluuttaa ja EU:n arvoja. (Vuoden 1996 vaalikoneesta voit lukea  tästä . Kaikki kysymykset ovat tutkittavissa  täällä .)
 Tänään torstaina Yle on julkaissut  vaalikoneensa toukokuun 26. päivänä pidettäviin eurovaaleihin . Se on siis jo Ylen kuudes eurovaalikone, ja samat vuoden 1996 teemat löytyvät sieltäkin: vapaa liikkuvuus, yhteinen puolustus, talous.
 Eurovaalien vaalikone pähkinänkuoressa
 Joskus politiikka muuttuu hitaasti – tai ei lainkaan.
 Vaalikauden täyskäännös: talous jäi turvallisuuspolitiikan alle
 Joskus politiikka taas muuttuu salamannopeasti.
 Vuonna 2014 Ylen eurovaalikoneessa yksi teema erottui selvästi: talous. Vuonna 2008 alkanut talouskriisi oli Euroopassa muuttunut pitkittyneeksi velkakriisiksi, joka kävi unionin jäsenmaille uskomattoman kalliiksi.
 Taloudesta ei silti tullut nyt kuluneen vaalikauden teemaa. Jo keväällä ennen 2014 vaaleja Venäjä miehitti Krimin niemimaan ja alkoi edelleen jatkuva Ukrainan sota. Vuonna 2015 käynnistyi pakolaiskriisi ja vuonna 2016 brexit.
 EU:n vastauksesta kaikkiin noihin asioihin olivat päättämässä euroedustajat, jotka oli valittu vuoden 2014 vaaleissa.
 Niin äänestäjille kuin vaalikoneen tekijöillekin politiikan nopeat muutokset aiheuttavat pulman: on helppo selvittää, mitä ehdokkaat ajattelevat päivänpoliittisista kysymyksistä, mutta kuinka arvioida, miten he reagoisivat yllättävissä tilanteissa?
 Torstaina 9. toukokuuta julkaistussa  vaalikoneessa  olemme yrittäneet ratkaista pulmaa kahdella tapaa. Ensinnäkin koneessa näkyvät teemat, jotka eivät varmasti ole katoamassa päiväjärjestyksestä, kuten ilmastonmuutos, sukupuolten tasa-arvo ja maahanmuutto.
 Toiseksi olemme tuoneet mukaan pari väitettä, jotka yrittävät luodata ehdokkaiden arvopohjaa: kysymme esimerkiksi, olisiko “kristillisistä arvoista” Euroopan yhteisen politiikan pohjaksi. Oletus on, että arvopohja ohjaa sitä, miten poliitikot vastaavat niihin poliittisiin tapahtumiin, joista emme vielä tiedä mitään.
 Totta kai mukana on myös konkreettisia ja jopa pieniä asioita, koska usein juuri ne koskettavat äänestäjää.
 Väitteitä on ollut tekemässä ryhmä Euroopan unionia ja politiikkaa seuraavia toimittajia eri puolilta Yleä. Lisäksi väitteiden teossa on konsultoitu muutamaa tutkijaa ja  yleisöä .
 Millainen on 2020-luvun vaalikone?
 Palataan vielä vuoden 1996 vaalikoneeseen. Kysymysten selailu hämmästyttää: Kuten jotkut Eurooppa-politiikan ikuisuuskysymykset, myös vaalikoneiden perusasetelmat ovat muuttuneet hämmästyttävän vähän.
 Ehdokkaille esitetään pari–kolmekymmentä kysymystä tai väitettä, minkä jälkeen käyttäjät vastaavat samoihin väitteisiin. Vaalikone kertoo ehdokkaat, joiden vastaukset olivat käyttäjän valintoja lähimpänä.
 Kevään eduskuntavaaleissa pari mediaa sentään julkaisi piristävästi uudenlaisen vaalikoneen:  Hufvudstadsbladetin kone  esitti perusteluja väitteiden puolesta ja niitä vastaan, ja antoi tulokseksi vain puolueen, ei ehdokasta.  Yle Kioskin Vaalibotti  puolestaan esitti perinteisen vaalikoneen chat-muodossa.
 (Vaalibotti julkaistaan myös eurovaaleihin myöhemmin tässä kuussa.)
 Samalla osa yleisöstä heräsi vaatimaan vaalikoneilta parempaa laatua ja enemmän läpinäkyvyyttä. Kritiikissä yhdistyivät yleistynyt journalismikriittisyys ja kasvanut epäluulo verkkopalveluita kohtaan.
 Yle Kioskin Vaalibottia syytettiin käyttäjien mielipiteiden ohjailusta, minkä seurauksena  Kioski täydensi bottia . Helsingin Sanomien vaalikoneen suosittelualgoritmi taas  aiheutti niin paljon kysymyksiä , että toimitus päätyi  julkaisemaan koodinpätkän  ja parantelemaan sitä saamiensa suositusten perusteella.
 Myös Ylen vaalikoneen suosittelualgoritmi herätti muutamia kysymyksiä. Tästä syystä julkaisemme sen kiinnostuneiden tutkittavaksi. Voit tarkastella koodinpätkää täällä.
 Kasvanut kriittisyys on hyväksi: vaativa yleisö on hyvän journalismin edellytys.
 Eurovaalien jälkeen seuraaviin vaaleihin on kaksi vuotta aikaa. Nyt on hyvä aika kertoa, mitä sinä odotat vaalikoneilta. Millaisen koneen haluaisit nähdä kuntavaaleissa 2021? Keskustele alla tai lähetä sähköpostia. Keskustelu on auki kello 22 saakka.

Toimittajalta: Onko kristillisistä arvoista EU-politiikan pohjaksi? Ylen eurovaalikoneessa esiin nousevat arvot, ilmastonmuutos ja muut isot asiat


Summary: Ylen vaalikoneeseen on vastannut yli 90 prosenttia kaikista ehdokkaista.

Ylen vaalikone eurovaaleja 2019 varten on nyt avattu. Vaalikone auttaa sinua tutustumaan ehdokkaisiin ja löytämään ne, jotka ovat kanssasi samaa mieltä.
 Pääset vaalikoneeseen tästä.
 Eurovaalit pidetään sunnuntaina 26. toukokuuta. Suomalaiset valitsevat niissä 13 edustajaa Euroopan parlamenttiin.  Tämä juttu  kertoo, mistä europarlamentti päättää ja miksi vaalit ovat tärkeät.
 Eurovaaleissa on ehdolla 269 ehdokasta. Nyt heistä 245 eli reilut 90 prosenttia on vastannut Ylen vaalikoneeseen.
 Eurovaalien vaalikone pähkinänkuoressa
 Vaalikoneessa on 22 väitettä. Ne vaihtelevat suuria teemoja syleilevistä arvokysymyksistä hyvin konkreettisia politiikkatoimia käsitteleviin. Jokaiseen väitteeseen ei tarvitse ottaa kantaa, vaan väitteen voi ohittaa yksinkertaisesti jättämällä vastaamatta siihen, mutta mitä useampaan väitteeseen käyttäjä vastaa, sitä tarkemman tuloksen hän saa.
 Vaalikoneen tekeminen kestää keskimäärin noin kymmenen minuuttia, mutta aika totta kai riippuu siitä, miten pitkäksi aikaa käyttäjä jää tutkimaan tuloksia.
 Vaalikoneen ulkoasu on tuttu kevään eduskuntavaaleista. Tulossivu on vanhaan tapaan runsas: käyttäjä pääsee muun muassa vertailemaan näkemyksiään muiden käyttäjien vastauksiin. Kuitenkaan Vaalikoneeseen annettuja vastauksia ei yhdistetä mihinkään käyttäjää yksilöivään tietoon, kuten ip-osoitteeseen tai Yle-tunnukseen.
 Vaalikoneen väitteiden tekemisestä voit lukea tarkemmin  täältä .
 Lue lisää:
 Vaalikone auttaa löytämään ehdokkaan eurovaaleissa
 Lue Ylen tärkeimmät eurovaaleja käsittelevät jutut täällä
 Pimeyden ytimessä – Ylen erikoisartikkeli kertoo, miksi hyljeksitystä Euroopan parlamentista pitäisi puhua enemmän

Eurovaalit lähestyvät: etsi ehdokkaasi Ylen vaalikoneen avulla


Summary: Keskustelut alkavat kahdeksassa isossa pöydässä.

Hallitusneuvottelujen varsinaiset keskustelut alkavat tänään Säätytalolla. SDP:n  Antti Rinteen  mukaan pöydällä ovat alussa suuret linjaukset.
 Neuvotteluja käydään kahdeksassa isossa pöydässä, jotka on nimetty samoin otsikoin kuin Rinteen hallitustunnustelijan kysymykset. Ensi viikolla niiden rinnalla työnsä aloittavat pienemmät neuvotteluryhmät.
 Hallitusneuvotteluissa ovat SDP:n lisäksi mukana keskusta, vihreät, vasemmistoliitto ja RKP.
 Hallitustunnustelija Rinne paljasti neuvotteluihin lähtevät puolueet eilen. Jännitystä piti yllä loppuun asti keskusta, joka kertoi hallitushalunsa vasta aamulla.
 Ratkottavaa riittää
 Hallitusneuvottelut aloitettiin hyvässä hengessä. Illalla Rinne vitsaili hallitusohjelman olevan "jo melkein valmis". Hän ei lähtenyt vielä lainkaan erittelemään neuvottelujen vaikeimpia asioita.
 Ratkaistavana on vielä monta kysymystä ennen kuin yhteinen politiikka neljälle seuraavalle vuodelle muotoutuu.
 Yhdeksi ongelmaksi on ennakoitu metsähakkuita. Vihreiden puheenjohtaja  Pekka Haavisto  piti aihetta tärkeänä ennen kaikkea hiilinielujen ja luonnon monimuotoisuuden säilymisen takia.
 Helppoja vastauksia ei ole tarjolla.
 – Kaikki kysymykset, jotka vaikuttavat ilmastoon, mutta missä yhteiskunnalla ei ole keinoja niihin vaikuttamiseen, ovat hankalia asioita, Haavisto sanoi Säätytalolla.
 Aiheesta lisää:
 Analyysi: Tällainen olisi oikeisto-oppositio – tuolileikki pilasi tunnelmaa kokoomuksen ja perussuomalaisten välillä
 Kokoonparsittu hallituspohja näki päivänvalon aamupäivällä – humoristit olivat lähes välittömästi liikkeellä somessa

Hallitusneuvottelujen moottoria käynnistellään Säätytalolla


Summary: Käräjäoikeus on luvannut antaa julkisen version ensimmäisestä ratkaisustaan.

Oulussa alaikäiseen tyttöön kohdistuneessa seksuaalirikoskokonaisuudessa on nostettu syyte kolmannelle nuorelle miehelle. Syyte törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä tuli vireille Oulun käräjäoikeudessa maanantaina ja juttua on tarkoitus käsitellä vajaan kahden viikon päästä.
 Kaikkiaan kahdeksaa miestä epäillään tyttöön kohdistuneista seksuaalirikoksista. Miesten vangitsemistietojen mukaan alle 15-vuotiaan tytön epäillään joutuneen kuukausia kestäneen törkeän seksuaalisen hyväksikäytön ja törkeiden raiskausten uhriksi viime kesän ja syksyn aikana. Rikosten epäillään tapahtuneen Oulussa epäiltyjen hallinnoimissa yksityisasunnoissa.
 Syyttäjä on vahvistanut poliisin aiemman kertoman siitä, että uhriin on tutustuttu tai pidetty yhteyttä internetin välityksellä. Tämän takia rikoskokonaisuutta on kutsuttu myös groomingiksi. Groomingilla tarkoitetaan esimerkiksi nettihoukuttelua ja -saalistamista, jossa aikuinen valmistelee lapsen seksuaalista hyväksikäyttöä luomalla tähän kiintymys- ja luottamussuhdetta.
 Kokonaisuudessa on nostettu syytteet aiemmin jo kahta miestä vastaan. Ensimmäinen ratkaisu on määrä antaa tänään.
 21-vuotias mies tuomiolla
 Syyttäjäkaksikko vaatii tänään ratkaistavassa osuudessa 21-vuotiaalle miehelle rangaistusta törkeästä raiskauksesta ja törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Afganistanista Suomeen turvapaikanhakijana muuttanut mies kiistää asianajajansa  Jaana Piiparin  mukaan kaikki syytteet. Puolustus ei ole kommentoinut kiistämisen perusteita. Asiaa on käsitelty käräjillä salaisena uhrin suojaamiseksi.
 Käräjäoikeus aikoo kuitenkin laatia ratkaisustaan julkisen selosteen syyttäjän vaatimuksen mukaisesti.
 Toinen syyttäjistä, Itä-Suomen syyttäjänviraston erikoissyyttäjä  Pia Mäenpää  kertoo, että syyteharkinta on loppumetreillä neljännen epäillyn osalta. Hänen mukaansa kaikki syytetyt eivät ole tunteneet toisiaan ja jutut käsitellään käräjillä erikseen.
 Käräjäoikeus on varannut kokonaisuuden käsittelyyn aikaa heinäkuun alkupuolelle asti.

Oulun grooming-tapauksessa nostettu yksi syyte lisää – ensimmäinen tuomio tänään


Summary: Oppositiojohtaja Guaidón mukaan Maduron hallinto pyrkii tuoreella pidätyksellä horjuttamaan opposition hallussa olevaa parlamenttia, joka edustaa Venezuelan kansaa.

Venezuelan oppositiojohtaja  Juan Guaidó  sanoo, että parlamentin varapuheenjohtaja  Edgar Zambrano  on pidätetty.
 Zambrano kertoi Twitterissä, että tiedustelupalvelun Sebinin agentit yllättivät hänet. Zambranon mukaan agentit estivät häntä pääsemästä ulos autostaan ja hinasivat sen jälkeen tämän pidätyskeskukseen Caracasiin.
 Guaidón mukaan presidentti  Nicolas Maduron  hallinto pyrkii pidätyksellä horjuttamaan opposition hallussa olevaa parlamenttia, joka edustaa Venezuelan kansaa.
 – Mutta he eivät tule onnistumaan siinä, tviittasi Guaidó.
 Venezuelan korkein oikeus ilmoitti tiistaina, että Zambranon lisäksi kuutta maan poliitikkoa vastaan tullaan nostamaan syytteitä. Nämä poliitikot tukivat viime viikolla Guaidón yritystä saada Maduro syrjäytettyä vallasta. Syytteitä tullaan nostamaan maanpetoksesta ja yllyttämisestä kansannousuun.
 Aiheesta lisää:
 Varapresidentti Pence: Yhdysvallat langettaa sanktioita Venezuelan korkeimman oikeuden tuomareille

Guaidó: Venezuelan opposition kakkosmies pidätettiin


Summary: Komitea haluaa lisätietoja Trump Jr:n aiemmasta todistajanlausunnosta senaatin oikeuskomitean edessä syyskuussa 2017.

Yhdysvaltain senaatin tiedustelukomitea on haastanut  Donald Trump Jr:n  vastaamaan Venäjä-tutkintaa koskeviin kysymyksiin.
 Lähteiden mukaan komitea haluaa presidentti  Donald Trumpin  pojalta lisätietoja tämän aiemmasta todistuksesta. Trump Jr. oli kuultavan Venäjä-yhteyksistään senaatin oikeuskomitean edessä syyskuussa 2017.
 Tuolloin Trump Jr. Kertoi, että hänellä oli vain ”oheistietoa” Trump Tower Moskovan rakennusprojektista.
 Uutistoimisto Reutersin mukaan Trump Jr:n puheet ovat ristiriidassa presidentti Trumpin entisen asianajajan  Michael Cohenin  julkisen todistuksen kanssa.
 Cohen, joka istuu parhaillaan kolmen vuoden vankeustuomiota, kertoi, että hän antoi Trumpin perheelle keksimäärin kymmenen selontekoa Moskovan Trump Toweriin liittyen. Cohenin mukaan selonteon saivat muun muassa Donald Jr. ja hänen siskonsa  Ivanka .
 Trump Jr:n asianajaja ei ole kommentoinut asiaa.

Kongressilähteet: Trumpin poika haastettu vastaamaan Venäjä-kontakteistaan senaatin tiedustelukomitea eteen


Summary: Oikeusministeri William Barr  ollut demokraattien ryöpytyksen kohteena siitä lähtien kun hän toimitti typistetyn version Muellerin Venäjä-tutkinnan tuloksista kongressille.

Yhdysvalloissa edustajainhuoneen oikeusvaliokunta haluaa asettaa oikeusministeri  William Barrin  syytteeseen oikeuden halventamisesta. Syynä on se, että Barr on kieltäytynyt luovuttamasta erikoissyyttäjä  Robert Muellerin  koko Venäjä-raporttia kongressille. Yhdysvaltalaisviestimien mukaan valiokunta äänesti asiasta äänin 24-16.
 Asia siirtyy seuraavaksi koko edustajainhuoneen harkintaan. Asian käsittely voi jäädä enemmän poliittiseksi vastalauseeksi, sillä oikeusministeriöllä on korkea kynnys nostaa rikossyyte omaa oikeusministeriään vastaan.
 Barr on ollut demokraattien ryöpytyksen kohteena siitä lähtien kun hän toimitti tiivistelmän Muellerin Venäjä-tutkinnan tuloksista kongressille. Oikeusministeriä on syytetty siitä, että hän on antanut puutteellisen kuvan tutkinnan tuloksista.
 Aiheesta lisää:
 Trump yrittää pysäyttää Venäjä-tutkinnan julkaisun harvinaisella keinolla

Venäjä-raportin jälkipuinti yltyy Washingtonissa – edustajainhuoneen valiokunta haluaa nostaa syytteen oikeusministeriä vastaan


Summary: Tammikuussa ensi-iltansa saava Mannerheim ja saksalainen suudelma -näytelmä kuvaa muun muassa marsalkan ja saksalaisten suhteita.

Porin teatterissa nähdään ensi vuonna tulkinta  Carl Gustaf Emil Mannerheimista , hänen elämästään ja vaikutuksestaan Suomen historiaan.
 Teatterissa saa 25.1. ensi-iltansa  Juha Vakkurin  näytelmä  Mannerheim ja saksalainen suudelma . Mannerheim-näytöksen lipunmyynti alkaa torstaina.
 Porin teatteri. Nea Hakamäki ja Ellen Rautava / Yle
 Näytelmän pääosaa esittää  Janne Turkki  ja näytelmän ohjaa  Christian Lindroos , joka ohjasi Porin teatterille vuonna 2017 suurtuotanto  Tuntemattoman sotilaan .
 "Suomen historian ensimmäinen suurmies"
 Porin teatterin tulkinnassa Mannerheim on Suomen historian ensimmäinen suurmies, joka pelastaa Suomen useita kertoja ja jonka tärkein päämäärä on "pitää suomalaiset hengissä".
 Näytelmä käsittelee muun muassa nuoren Suomen ja mahtivaltio Saksan ristiriitaista suhdetta sekä Mannerheimin omaa henkilökohtaista elämää ja romanttista suhdetta kamaripalvelijansa sisarpuolen kanssa.
 Saksan Führerin Adolf Hitlerin ja marsalkka Mannerheimin kohtaaminen jatkosodan aikana. SA-kuva
 Sotilas ja valtionjohtaja
 Venäjän armeijassa uraa tehnyt ja kenraaliluutnantiksi kohonnut Mannerheim tuli Suomen valkoisen senaatin joukkojen johtoon vuoden 1918 alussa, johti valkoisen armeijan voittoon sisällissodassa ja toimi Suomen valtionhoitajana 1918–19.
 Talvi- ja jatkosodissa Mannerheim johti Suomen armeijaa ylipäällikkönä. Vuosina 1944–46 Mannerheim toimi Suomen tasavallan presidenttinä.

Mannerheim ratsastaa Porin teatterin lavalle


Summary: Venäläisopiskelijat halusivat parantaa opiskelijabilekulttuuria Lappeenrannassa. Alku on lupaava, mutta huutelijoitakin löytyy.

Tästä on kyse Venäläisopiskelijat perustivat oman tapahtumatuotantoyrityksen. Yritys tuottaa opiskelijabileitä Lappeenrannassa. Se on mukana myös nuorille suunnatussa yrittäjyyskilpailussa.
 Jono kiemurtelee ulos asti Valtakadulla tiistai-iltana. On vappuaatto ja sisältä kuluu hiphop-kappaleen rytmejä. Ohikulkijoille on selvää, että näihin juhliin on tulijoita.
 Hiphop vaihtuu teknoon. Bileiden teemana ovat piirretyissä jo 2000-luvulla seikkailleet Tehotytöt. Iloisen tunnelman katkaisee aggressiivinen huuto jonosta.
 – Mitä te venäläiset täällä teette?
 Haalaribileet eivät innostaneet
 19-vuotias  Egor Kashentsev  kertoo tarinaa Lappeenrannan rautatieaseman odotushallissa. Hän on kotoisin venäjältä, mutta opiskelee kansainvälistä liiketaloutta Lappeenrannassa Saimia ammattikorkeakoulussa. Kashentsev oli myös yksi bileissä olleista venäläisistä. Hän oli paikalla siksi, että vastasi niiden järjestelystä.
 Rautatieasemalta hän jatkaa matkaa kohti Helsinkiä, jossa kilpaillaan nuorten yrittäjien mestaruudesta Uskalla yrittää -finaalissa. Kilpailu on Nuori yrittäjyys -yhdistyksen järjestämä.
 Toista vuotta Suomessa asuneen Kashentsevin koulutukseen kuuluu kurssi yrittäjyysopintoja. Siellä hän tapasi joukon muita Suomessa asuvia venäläisiä, jotka suorittivat opintoja samassa koulussa. Se oli myös uuden, ihka oikean, start up -yrityksen alku.
 – Olimme kaikki eri kursseilla, mutta venäläisillä on täällä tiivis yhteisö.
 Lappeenrannan fyysinen läheisyys Venäjän rajan kanssa näkyy siinä, että kaupungissa opiskelee ja asuu paljon venäläistaustaisia ihmisiä.
 Suomalaiset opiskelijabileet eivät innostaneet venäläisnuoria, joten he halusivat parantaa bilekulttuuria.
 Niin myös Saimiassa, jonka kurssilla alkunsa saaneen yrityksen nimeksi tuli Media Heat Agency ja siinä on Kashentsevin lisäksi  Alice Nemechina ,  Ivan Mironov ,  Valisii Korotkov ,  Dimitrii Stepin ,  Maxim Mulikin ,  Anatoliy Pruts  ja  Nikita Primenov . Kaikki mukana olijat ovat 19–22-vuotiaita.
 Media Heat Agencyn yritysidea syntyi nopeasti. Opiskelijajärjestöjen ja baarien haalaribileet eivät innostaneet, joten nuoret kokivat uusille tuulille tarvetta.
 – Olimme todella kyllästyneitä suomalaisiin opiskelijabileisiin. Halusimme tehdä jotain sellaista, jotka täällä ei vielä ollut. Media Heatin perusajatus on viihdyttää ja yhdistää ihmisiä eri kulttuureista. Ja lisäksi tuoda lisää kansainvälisyyttä paikalliseen yhteisöön, Kashentsev kertoo.
 Kulttuurien yhteensovittamista
 Vapun tapahtumat kertovat, että eri kulttuureihin tutustumiselle on tarvetta. Nuoret itse kertovat välikohtauksen tuntuneen pahalta, mutta he eivät silti halua puhua rasisimista, vaan enemmin nationalismista.
 Nuorilla on halua tuoda oman panoksensa Lappeenrantaan. Media Heat haluaa tuottaa tapahtumia, jotka sopivat kaikille ikään ja kansallisuuteen katsomatta. Kaikki sanovat myös haluavansa tutustua paremmin suomalaiseen kulttuuriin ja kieleen.
 – Haluamme myös itse oppia puhumaan paremmin suomea.
 19-vuotias Egor Kashentsev on mukana yrityksessä, jonka kaikki toimijat ovat nuoria. Kare Lehtonen
 Vaikka puhutaan start up -yrityksestä ja nuorista yrittäjistä, löytyy joukosta myös raudanlujia ammattilaisia.
 – Meillä on mukana kaksi musiikkituotannon ammattilaista, joilla on kokemusta isojen brändien kanssa työskentelystä, Kashentsev kertoo.
 Yhteistyötä on tehty automerkkien, Real Madridin ja Venäjän yhden tunnetuimman rap-artistin Oxxxymironin kanssa.
 Ennennäkemättömiä tapahtumia
 Lappeenrannassa yritys on järjestänyt kaksi iltatapahtumaa, jotka ovat olleet menestys. Kashentsevin mukaan ensimmäinen meni hyvin, toinen loistavasti. Se näkyi myytyinä lippuina ja pitkinä jonoina, joiden ansioista tapahtumilla tehtiin myös voittoa.
 Tavoite on ajan kanssa tuottaa tapahtumia myös Lappeenrannan ulkopuolella. Tärkeää on vain löytää yhteistyökumppanit, jotka ovat valmiita antamaan vapaat kädet juhlien järjestämiselle.
 – Haluamme tehdä sellaisia asioita, joita täällä ei vielä ole. Olemme järjestäneet bileitä teemoilla. Esimerkiksi Tehotytöt olivat piirrettyjä, joita näytettyy Cartoon Networksillä silloin kun olin lapsi, Kashentsev sanoo.
 Media Heatin bileissä keskitytään hyvään musiikkiin ja erilaisiin teemoihin.
 Yrityskilpailun finaaliin pääsy on ollut hieno saavutus ja Kashentsev kertoo joukon olevan siitä todella ylpeä. Yrittämiseen liittyy kuitenkin myös haasteita ja vastuuta, oli sitten nuori tai vanhempi toimija.
 – Se on vaikeaa. Koko ajan hermostuttaa ja se ei ole vakaata. Mutta pitää vain jatkaa yrittämistä ja tekemistä kohtaan on oltava intohimoa. Jos on intohimoa, muuta ei tarvita, Kashentsev sanoo painokkaasti.

”Olemme todella kyllästyneet suomalaisiin bileisiin” – venäläiset nuoret alkoivat järjestää omia bileitään, joihin suomalaiset nyt jonottavat


Summary: Toukokuun alku on ollut tavallista viileämpi, mutta nyt lämpenee. Viikonlopun aikana Suomeen on luvassa sekä lämmintä ilmaa että useita sadealueita.

Jos kevätsade ei pelota, lämpötilojen puolesta loppuviikolla voi vetää jo shortsit jalkaan. Keskiviikko jää tämän hetken ennusteen mukaan viikon kylmimmäksi päiväksi, kun maan korkeimmat lämpötilat pysyttelevät 10 asteessa.
 Viikonloppuna maan etelä- ja keskiosien lämpötilat voivat kuitenkin nousta jo lähes 20 asteeseen. Maan pohjoisosissa voidaan yltää 15 asteen lukemiin.
 Sää alkaa lämmetä jo torstaina, joka on myös viikon ainoa poutapäivä. Perjantaina kaakosta virtaa Suomen lämmintä ilmaa, joka tuo mukanaan myös vesisateet. Ylen meteorologi  Kerttu Kotakorpi  kuvailee kevätsään kehitystä loppuviikolla jännittäväksi.
 – Ennuste on varsin epävarma ja vaihteleva, eli jännittävä loppuviikko tulossa. Näyttää siltä, että sadetta tulee ja menee, mutta samalla on myös hyvin lämmintä, Kotakorpi sanoo.
 Toukokuun alku oli poikkeuksellisen kylmä
 Säästä tekee epävakaan se, että Suomen yllä pyörii loppuviikon aikana useampi sadealue. Perjantaina ja sunnuntaina maan yli liikkuvat sadealueet ovat yhtenäisempiä, ja vettä voi erityisesti maan etelä- ja keskiosassa tulla runsaastikin. Lauantaina sateet tulevat yksittäisinä kuuroina.
 – Riippuen siitä, missä kohdassa sataa, lämmintä on joko 10, 15 tai jopa 18 astetta. Sateet pyörivät niin paljon, että ei voi selkeästi sanoa, missä on lämpimintä, Kotakorpi toteaa.

 Sää ottaa askeleen kohti kesää myös siinä suhteessa, että tavanomaista kylmemmän toukokuun alun jälkeen viikonlopun lämpötilat ovat tavanomaista lämpimämpiä.
 Erityisesti Lapissa muutos aiempaan on Kotakorven mukaan suuri. Maan pohjoisosiin satoi vielä keskiviikkona 15 senttiä uutta lunta, mutta viikonloppua vietetään parhaimmillaan 15 asteen lämpötiloissa. Koko maassa on toukokuun alussa eletty jopa poikkeuksellisen kylmiä päiviä.
 – Nyt päästään nauttimaan keväisistä lämpötiloista. Luvassa on sellaista monia miellyttävää kevätsäätä. Erityisesti nyt siitepölykauden ollessa käynnissä sateet voivat olla monille tervetulleita, Kotakorpi sanoo.

Rohkeimmille viikonloppuna on jo shortsikeli – Lämpötila voi nousta lähes 20 asteeseen