Summary: Cityjetillä on Helsingin liikenteen solmukohdassa noin 40 lentäjää.

Lentoyhtiö Cityjet on irtisanomassa merkittävän osan Suomen henkilöstöstään, kertoo  Suomen Lentäjäliitto .
 YT-neuvottelujen jälkeen yhtiö aikoo irtisanoa noin 80 prosenttia Suomen henkilöstöstä: kaksi kolmasosaa lentäjistä ja koko matkustamohenkilökunnan.
 Cityjet tarjosi neuvotteluissa suomalaisille lentäjille korvaavaa työtä Tukholmassa tai konsernin verkostoon kuuluvassa Kööpenhaminassa.
 Lentäjäliiton mukaan ratkaisu ei kuitenkaan ollut kaikkien osalta mahdollinen, koska yhtiö oli jo palkannut uusia lentäjiä.
 Cityjet on irlantilaisen Cityjet DAC:n tytäryhtiö, joka operoi Suomesta SAS-lentoyhtiön lentoja alihankintana. Yhtiöllä on toimipaikat Helsingissä ja Tukholmassa.
 Cityjet osti keväällä 2015 kokonaisuudessaan SAS:n tytäryhtiö Blue1:n osakekannan. Yhtiöllä on Helsingin liikenteen solmukohdassa noin 40 lentäjää.

Lentoyhtiö Cityjet aikoo irtisanoa Suomessa kaksi kolmasosaa lentäjistään


Summary: Apulaisoikeusasiamies on huolissaan muun muassa siitä, toteutuuko verovelvollisen oikeusturva, jos päätökset ovat automaattisia.

Verohallinto ja apulaisoikeusasiamies  Maija Sakslin  ovat eri mieltä siitä, salliiko laki nykyisellään automatisoidut verotuspäätökset.
 Yle uutisoi eilen  apulaisoikeusasiamiehen päätöksestä, jonka mukaan verottajan vakiintunut käytäntö tehdä verotuspäätöksiä automatisoidusti on perustuslain ja hyvän hallintotavan vastainen. Verottajalle automaatio on säästänyt sekä aikaa että rahaa, jopa 2 000 henkilötyövuotta.
 Täytyykö jokainen veropäätös jatkossa tehdä käsivoimin? Ei, sanoo esittelijäneuvos  Ulla-Maija Lindström  oikeusasiamiehen kansliasta. Sen sijaan automaatiosta päätöksenteossa pitäisi säätää laissa nykyistä tarkemmin.
 – Laissa pitäisi säätää täsmällisemmin, missä tilanteissa automaattisia päätöksiä voidaan tehdä ja millä tavalla asiat valikoituvat automaattiseen päätöksentekoon. Asiakkaalla pitää olla mahdollisuus ymmärtää, miksi joutui tähän menettelyyn, Lindström avaa apulaisoikeusasiamiehen ratkaisua.
 Oikeusasiamies otti asian käsiteltäväkseen sen jälkeen, kun koneen tekemistä verovirheistä oli tullut kaksi kantelua.
 Yhdessä kantelussa kantelijalle tuli maksettavaksi aiheeton veronkorotus viivästysmaksuineen. Aiheeton vero korotuksineen poistettiin vasta kantelijan oikaisuvaatimuksen myötä.
 Toisessa kantelussa Verohallinnon automaatio lähetti 11 000 aiheetonta kehotuskirjettä, joissa uhattiin muun muassa veronkorotuksella. Tässä tapauksessa kantelijalle tai muille aiheettoman kehotuksen saaneille ei aiheutunut seuraamuksia.
 Vaarantuuko oikeusturva, jos päätöstä ei tee ihminen?
 Verohallinnon mukaan automaatiota on käytetty päätöksenteossa kaikissa verolajeissa jo pitkään. Apulaisoikeusasiamies puuttuu selvityksessään erityisesti niin sanottuihin oma-aloitteisiin veroihin, eli esimerkiksi arvonlisäverotukseen.
 – Koko veroasian käsittely veroilmoituksesta verotuspäätökseen ja mahdolliseen ulosottoon lähettämiseen voi mennä ilman, että siihen on yksikään luonnollinen henkilö puuttunut. Silloin on epäselvää, kenen vastuulla päätös on, Lindström sanoo.
 Päätöksessä ei tällöin lue yksittäisen verovirkailijan nimeä, vaan yleiset Verohallinnon yhteystiedot. Jos verovelvollinen haluaa saada lisätietoja päätöksestään, hän ei pääse puhumaan sen virkailijan kanssa, joka on vastuussa häntä koskevasta päätöksestä.
 Muun muassa tätä apulaisoikeusasiamies pitää ongelmallisena.
 – Tällaisessa tapauksessa hyvä hallinto ja oikeusturva eivät välttämättä toteudu, jos asiakas ei saa tarvitsemaansa tietoa, että ymmärtäisi oman veroasiansa käsittelyn, Lindström sanoo.
 "Ei koskaan täysin automatisoitua"
 Verohallinnossa asia nähdään toisin. Pääjohtaja  Markku Heikuran  mukaan automaatio voi jopa parantaa oikeusturvaa, koska inhimillisen virheen tai tulkintaerojen mahdollisuutta ei ole.
 – Eikä päätöksenteko koskaan ole täysin automatisoitua, vaan siinä on useita portaita. Oikeusturva taataan siinä, että aina voi hakea muutosta ja jos siihenkään ei ole tyytyväinen, päätöksestä voi valittaa, Heikura toteaa.
 Perustuslain mukaan verotuksesta on säädettävä lailla. Apulaisoikeusasiamies katsoo, että koska verotuksen automaatiosta ei ole lain tasolla säädetty, verottajan toiminta ei täytä perustuslain vaatimuksia.
 Siksi apulaisoikeusasiamies penää tarkempaa kirjausta lakiin. Tästä Verohallinnon pääjohtaja Heikurakin on samaa mieltä.
 – Jos asia tällaisia tulkintavaikeuksia aiheuttaa, on sitä syytä laissa tarkentaa. Voi tosin olla erittäin vaikeaa säätää kaikki tapaukset laissa. Siinä pitää olla pitkä näkemys, kun teknologiat muuttuvat jatkuvasti. Muuten lakia joudutaan koko ajan säätämään uudelleen.
 Apulaisoikeusasiamies toteaa päätöksessään, että automatisoidun päätöksenteon sääntelyä pitäisi alkaa heti selvittää. Valmisteleva taho voisi olla esimerkiksi verolakeja valmisteleva valtiovarainministeriö tai oikeusministeriö.
 Oikeusasiamiehen tehtävä on valvoa, että virkamiehet ja muut julkista tehtävää hoitavat noudattavat lakia ja hyvä hallintoa. Oikeusasiamiehillä ei ole suoraa määräysvaltaa viranomaisiin, mutta oikeusasiamiehen päätöksillä ja kannanotoilla on usein vaikutusta viranomaisen toimintaan.
 Päivitys 26.11. klo 16.55: Lisätty tieto kahden oikeusasiamiehelle tehdyn kantelun sisällöstä.
 Lue myös:
 Oikeusasiamies: Verottajan automaatio rikkoo lakia – Verojohtaja Ylelle: "Varsin suuri yllätys"

Oikeusasiamies totesi automaattisen verotuksen laittomaksi, mutta mitä siitä seuraa? Tästä päätöksessä on kyse


Summary: Helsingin kaupunki on tukenut Veijo Baltzarin teatteriyhdistystoimintaa viime vuosina kymmenillä tuhansilla euroilla.

Veijo Baltzar  ja hänen teatteriyhdistyksensä Drom ry ovat saaneet Helsingin kaupungilta tukea vuodesta 2011 lähtien liki 30 000 euroa Helsingin kaupungin kulttuuripalvelupäällikön  Veikko Kunnaksen  mukaan.
 Yksittäisiin hankkeisiin ja teatteriesityksiin myönnettyjen tukien suuruus on vaihdellut 2000–6000 euron välillä.
 Kaupunki on tukenut useampana vuonna Drom ry:n tuottamia yksittäisiä teatteriesityksiä, ei yhdistyksen toimintaa sinänsä.
 Syytökset ihmiskaupasta ja tiedot Baltzariin kohdistuvasta rikostutkinnasta  uhkaavat sulkea Helsingin kaupungin tukihanat.
 Helsinki karhuaa tuhansia euroja takaisin
 Jo ennen ihmiskauppasyytöksiä ja siitä seurannutta julkisuutta Helsingin kaupungilla on ollut tukia takaisinperinnässä Baltzarilta ja hänen teatteriyhdistykseltään Drom ry:ltä.
 Drom ry anoi kaupungilta 20 000 euroa tukea kansainvälisen festivaalin järjestelyihin. Kaupunki myönsi yhdistykselle tarkoitukseen 3000 euroa.
 Baltzar kuitenkin ilmoitti kaupungille, ettei pysty toteuttamaan tapahtumaa suunnitellulla tavalla ja anoi kaupungilta lupaa käyttää saamansa tuki toisella tavalla.
 Kaupunki ei hyväksynyt muutosanomusta, vaan vaati tukea takaisin.
 – Koska rahaa ei voitu käyttää anottuun tarkoitukseen, esitimme yhdistykselle toivomuksen, että he lähettävät uuden tukianomuksen, kun suunnitelmat selkenevät. Uutta anomusta ei ole kuitenkaan kuulunut, sanoo Helsingin kaupungin kulttuuripalvelupäällikkö Veikko Kunnas.
 Kaupunki lähetti Drom ry:lle 30.8.2019 takaisinperintäpäätöksen 3000 eurosta.
 "Baltzar on taitava oman kulttuurinsa esiintuoja"
 Helsingin kaupungin tavoitteena on tukea taidetta ja kulttuuria monimuotoisesti.
 Tässä mielessä Drom ry on ollut viime vuosina tärkeä toimija.
 – Drom ry on ollut hyvä esimerkki siitä, että meillä on kulttuuritarjonnassa hyvin monenlaista teatteri- ja esitystoimintaa, sanoo Kunnas.
 Kunnaksen mukaan Baltzar on yhteiskunnallisesti hyvin verkostoinut.
 - Baltzar on ollut hyvin tietoinen siitä, että pystyy tuomaan omalla osaamisellaan vaihtelua valtavirtakulttuureihin. Hän on taitava oman kulttuurinsa esiintuoja, Kunnas sanoo.
 Viimeisin tuotanto on teatteriesitys Aleksanterin teatterissa vuonna 2018. Tähän Drom sai pienimuotoisen 2000 euron tuen Helsingin kaupungilta.
 "Sanoudumme täysin irti kaikesta tämäntyyppisestä toiminnasta"
 Viimeisimmät  tiedot Veijo Baltsarin toiminnasta  uhkaavat katkaista Helsingin kaupungin tukihanat kokonaan.
 – Se, miten Baltzarin toiminta on viime aikoina ollut julkisuudessa esillä, ei vastaa millään tavalla Helsingin kaupungin arvoja ja toimintatapoja. Sanoudumme täysin irti kaikesta tämäntyyppisestä toiminnasta, Kunnas sanoo.
 Kunnaksen mukaan kaupungin tavoitteena on jatkossakin tukea myös romanikulttuuria.
 – Toivon todella, että romanikulttuuri ei tästä kärsi.
 Kunnaksen mukaan Helsingin kaupungin kulttuurin tukijärjestelmä perustuu luottamukseen ja siihen, että tukien hakijat toimivat yleisten eettisten arvojen ja pelisääntöjen mukaan.
 – Uskon, että Baltzarin tapaus johtaa siihen, että jatkossa kaupunki tarkistaa yhteistyökumppaniensa taiteellisen laadun lisäksi entistä tarkemmin myös toimijoiden toimintatavat, Kunnas sanoo.
 Lue myös:
 Helsingin kaupunki tarjoaa lukiolaisille keskusteluapua Veijo Baltzarin tapauksesta – Toimialajohtaja: "Monet nuoret ovat hyvin herkkiä ja saattavat ahdistua tällaisista tapauksista"

Helsingin kaupungin tukia Veijo Baltzarille takaisinperinnässä jo ennen ihmiskauppasyytöksiä – Kulttuuripalvelupäällikkö uusimmista tiedoista: "Sanoudumme irti kaikesta tämäntyyppisestä toiminnasta"


Summary: Selvityksen jälkeen Baltzarin kulttuuritoiminnalle myönnettiin vielä 126 000 euroa tukea.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Kulttuurineuvos  Veijo Baltzarin  teatteriyhteisön toimia ja opetusmenetelmiä selvitettiin opetus- ja kulttuuriministeriön pyynnöstä jo vuonna 2012.
 Vaikka selvitys paljasti epäkohtia Baltzarin toiminnasta, ministeriö ei puuttunut asiaan millään tavalla ja Baltzarin tukemista jatkettiin.
 Selvityksen teki Humanistinen ammattikorkeakoulu (Humak) ministeriön pyynnöstä. Selvitystä varten Humak sai ministeriöltä 180 000 euroa.
 Ministeriö halusi selvittää, olisiko Baltzarin kehittämästä monikulttuurisesta ja kokemusperäisestä pedagogiikasta korkeakouluopetuksen pohjaksi.
 Opetus- ja kulttuuriministeriön kansliapäällikkö  Anita Lehikoinen  sanoo, että tehtyyn työhön nähden Humakille myönnetty rahoitus ei ollut erityisen suuri.
 – Siinä oli mukana useampi tutkija ja haluttiin esittää se kysymys, että onko tästä lähestymistavasta mihinkään ja saatiin vastaus, että ei ole.
 Menetelmät riskialttiita taitamattomissa käsissä
 Anita Lehikoinen korosti  Yle Radio 1:n haastattelussa , että tutkimus tehtiin huolellisesti ja sen perusteella päätettiin, että korkeakoulupuolella ei tällaista toimintaa tueta.
 Selvitys paljasti Lehikoisen mukaan sen, että Baltzarin toiminnassa oli periaatteessa jopa hyvää, mutta myös paljon sellaista, jossa loukattiin räikeästi ammattikorkeakoulun eettisiä periaatteita.
 – Siitä kävi myös selvästi ilmi, että asialla on itseoppinut ohjaaja ja pedagogi. Siihen liittyy suuria riskejä, kun taitamattomasti käytetään esimerkiksi psykodraaman menetelmiä.
 Raportin pohjalta ministeriössä tehtiin päätös, että hanke lopetetaan.
 – Siinä ei todellakaan ollut aineksia korkeakoulutasoisen opetuksen kehittämiseksi tai edes täydennyskoulutukseen.
 Nimekkäät tukijat toivat uskottavuutta
 Vaikka raportti antoi Baltzarin menetelmille lähes täystyrmäyksen, kaikki rahahanat eivät menneet kiinni. Baltzar on saanut vuoden 2013 jälkeen 126 000 euroa erilaisia avustuksia ministeriöltä ja Taiteen edistämiskeskukselta (Taike).
 – Jälkeenpäin voidaan todeta, että olisi ehkä laajemmin pitänyt keskustella siitä tuotoksesta eri rahoittajien kanssa, mutta silloin siihen ei osattu ryhtyä, sanoo Lehikoinen.
 Baltzarin kulttuuriyhteisön ohjausryhmässä oli mukana näkyviä poliitikkoja, kuten nykyinen ulkoministeri Pekka Haavisto ja entinen europarlamentaarikko Liisa Jaakonsaari. Lehikoinen kiistää, että nimekkäillä tukijoilla olisi ollut vaikutusta tukien myöntämiseen.
 Taiken johtaja  Paula Tuovinen  uskoo, että nimekkäät tukijat ovat saattaneet vaikuttaa siihen, miten Baltzarin hankkeisiin on suhtauduttu. Hänen mukaansa ammattimainen arvioitsija näkee, jos hakemuksessa yritetään ratsastaa toisten ihmisten nimillä.
 – Mutta onhan se tietysti mahdollista, että joku on nähnyt sen lisäävän uskottavuutta.
 Siihen, onko Baltzarin romanitaustalla vaikutusta rahavirtoihin, kansliapäällikkö Anita Lehikoinen vastaa suoraan: kyllä
 – Merkitys on ollut se, että hän on voinut hakea monikulttuurisuuden edistämiseen tarkoitettuja rahoja siinä ominaisuudessa.
 Lue lisää:
 Ex-ministerit ihmettelevät, miksi eivät kuulleet Baltzarin toiminnasta – ohjaajan metodeja tutkinut opettaja Ylelle: Siinä oli riskejä
 Helsingin kaupungin tukia Veijo Baltzarille takaisinperinnässä jo ennen ihmiskauppasyytöksiä – Kulttuuripalvelupäällikkö uusimmista tiedoista: "Sanoudumme irti kaikesta tämäntyyppisestä toiminnasta"
 Helsingin kaupunki tarjoaa lukiolaisille keskusteluapua Veijo Baltzarin tapauksesta – Toimialajohtaja: "Monet nuoret ovat hyvin herkkiä ja saattavat ahdistua tällaisista tapauksista"

Ministeriö maksoi 180 000 euroa Veijo Baltzarin teatteriin liittyvästä selvityksestä – epäkohdista huolimatta tukien maksamista jatkettiin


Summary: Rakennusliittoon kuuluu noin 73 000 jäsentä, mutta lakko koskee vain muutamaa sataa työntekijää.

Rakennusliitto tukee  myötätuntolakolla  Teollisuusliiton 9.–11.12. pidettäväksi ilmoittamaa työtaistelua kaikissa Teollisuusliiton lakon alaisissa toimipaikoissa. Tukilakkoon osallistuvat näissä toimipaikoissa työskentelevät Rakennusliiton jäsenet.
 Rakennusliittoon kuuluu yhteensä noin 73 000 jäsentä, mutta tukilakko koskee muutamaa sataa työntekijää, jotka tekevät töitä infrarakentamisen ja talonrakentamisen parissa.
 Teollisuusliitto aloittaa kahden viikon kuluttua laajat  työnseisaukset  edustamillaan toimialoilla.
 Lakot alkavat maanantaina 9. joulukuuta kello 00.00 ja päättyvät keskiviikkona 11. joulukuuta 23.59.
 Teollisuusliiton lakkoon osallistuu noin 35 000 työntekijää yhteensä 180 yrityksen toimipisteessä eri puolilla Suomea.
 Juttua muokattu 26.11.2019 kello 16.02: Täsmennetty, että tukilakko koskee muutamaa sataa työntekijää.
 Lue aiheesta lisää:
 Lakkosuma kasvaa: Nyt Teollisuusliitto ja Pro ilmoittivat aloittavansa työtaistelut kahden viikon kuluttua – työnantaja: "Lakkoesitykset ovat täysin ylimitoitetut"

Rakennusliitto liittyy Teollisuusliiton lakkoon joulukuussa


Summary: Ampujaa syytetään kolmesta murhan yrityksestä, ampuma-aserikoksesta ja liikenneturvallisuuden vaarantamisesta.

Käräjäoikeudessa on tänään kuultu kahta veljestä, jotka pakenivat ampujaa Helsingin Hietalahdessa heinäkuussa. Toiseen miehistä osui ja luoti lävisti hänen kylkensä.
 Miehen mukaan tilanne alkoi, kun 32-vuotias syytetty törmäsi pakettiautollaan tahallaan henkilöautoon, jossa hän oli kahden veljensä kanssa. Miehen mukaan syytetty alkoi ampua jo auton sisältä.
 – Hän oli istumassa, kun ulotti aseensa ja siitä ampui.
 Mies kertoi lähteneensä veljensä kanssa pakoon. Seitsemän tai kahdeksan metriä juostuaan hän sanoi pysähtyneensä katsomaan, mihin hänen toinen veljensä jäi.
 – Kun käännyin sivuttain, hän ampui kohti ja osui sivulle. Osuttuaan minuun hän palasi takaisin autolle, mies sanoi.
 Autolla 32-vuotias mies ampui ja puukotti syyttäjän mukaan takapenkillä ollutta kolmatta veljestä.
 Miehen mukaan veli neuvoi häntä jatkamaan juoksemista. He pysähtyivät miehen mukaan päiväkodin lähellä, missä ihmiset toivat hänelle paperipyyhkeitä ampumahaavaa varten.
 Syyttäjän mukaan painostusta on ollut molempien sukujen puolelta
 Käräjäoikeudessa on siis tänään toinen käsittely päivä Helsingin Hietalahden katuampumisjutussa, jossa ammuttiin neljä laukausta iltapäiväruuhkassa keskellä katua heinäkuun lopulla.
 Syyttäjä vaatii 32-vuotiaalle syytetylle ehdotonta vankeusrangaistusta muun muassa kolmesta murhan yrityksestä.
 Syytetty kiistää murhan yritykset, mutta myöntää teot kahtena hätävarjelun liioitteluna tehtynä törkeänä pahoinpitelynä ja yhtenä vaaran aiheuttamisena. Miehen puolustuksen mukaan tarkoitus ei ollut surmata tai vahingoittaa, vaan ainoastaan pelotella.
 Ampumisen jälkeen syytetty lähti taksilla kotiinsa Vantaalle. Kotiin päästyään hän kertoi soittaneensa poliisille, jonka kanssa oli aiemmin keskustellut itseensä kohdistuneesta väkivallasta ja uhkaamisesta.
 – Kerroin, mitä on tapahtunut Helsingissä, halusin ilmoittaa poliisille asian, mies sanoi.
 Poliisi käski miestä soittamaan hätänumeroon.
 – Sitten soitinkin 112:een ja kerroin, että olen kotona ja että minulla on perhettä, että pyydän että tulisitte rauhallisesti.
 Miehen mukaan hätäkeskuksesta sanottiin että poliisilla menee viisi minuuttia ja että miehen pitäisi mennä ulos odottamaan.
 – Menin ja antauduin ja poliisi vei minut poliisiasemalle Pasilaan.
 Miehen mukaan hän pelkäsi viime vuoden lopulta lähtien. Poliisi on aiemmin kertonut, että ampuminen liittyy kahden suvun välienselvittelyyn. Murhan yrityksistä epäillyn 32-vuotiaan miehen sukua oli poliisin mukaan painostettu lähtemään Suomesta. Syyttäjän käsityksen mukaan painostamista on ollut molemmin puolin.
 Riidalle ei esitutkinnassa löytynyt syytä
 Riidalle ei esitutkinnassa löytynyt syytä. Syyttäjän mukaan osapuolet olivat kotoisin samasta kaupungista Kosovosta.
 Aamulla oikeudessa kuultiin myös toista paennutta veljestä, joka ei haavoittunut ampumisessa. Mieheltä kysyttiin tapahtumien taustoista, ja hän kertoi tulleensa Kosovosta Suomeen vuonna 2013 ja tunteneensa ampumisesta syytetyn pitkään. Miehen mukaan he olivat kavereita ja ovat työskennelleet yhdessä Suomessa, ensin samassa siivousfirmassa ja sen jälkeen ampumisesta syytetyn rakennusyrityksessä.
 Miehen mukaan riita alkoi noin puolitoista vuotta sitten. Hän sanoi itse olevansa siihen ulkopuolinen ja että riita syntyi hänen setänsä ja ampumisesta syytetyn 32-vuotiaan miehen tai tämän veljen välille.
 Miehen mukaan ampumisesta syytetty tai tämän veli tai molemmat olivat sanoneet hänen suvulleen, että vain toinen suku voi oleskella Suomessa.
 Kiistää uhkaamisen huoltoasemalla ja sanoo menneensä vain puhumaan
 Aamun aluksi kuultu mies on ampumisessa asianomistajana, mutta sen lisäksi hän on syytettynä aiemmista tapahtumista. Syyttäjän mukaan mies löi ja uhkasi 32-vuotiasta miestä viime vuoden joulukuussa vantaalaisella huoltoasemalla.
 Miehen mukaan hän tuli huoltoasemalle hakemaan tyttöystäväänsä ja juotavaa, kun näki 32-vuotiaan miehen. Miehen mukaan hän yritti lyödä nyrkillä, mutta ei tiedä osuiko. Hän kiistää uhanneensa 32-vuotiasta tappamisella. 32-vuotiaan miehen mukaan häntä lyötiin terävällä esineellä.
 Syyttäjä: Yksi veljeksistä löi ampujaa nyrkkiraudalla ennen ampumista
 Oikeudenkäynnissä käsitellään myös ampumispäivän tapahtumia ennen ampumista.
 Syyttäjän mukaan kyseisenä päivänä, noin puolen päivän aikaan, yksi veljeskolmikosta tuli työmaa-alueelle, jolla 32-vuotias mies työskenteli. Mies löi syyttäjän mukaan 32-vuotiasta nyrkkiraudalla ja 32-vuotias puolestaan tönäisi tätä ikkunaa vasten. Työmaalle saapunut mies kiistää pahoinpitelyn ja sanoo vain puolustaneensa itseään.
 Työmaan tapahtumien jälkeen 32-vuotias mies kävi hakemassa kotoaan Vantaalta pistoolin ja lähti takaisin Helsinkiin. Syyttäjän mukaan mies otti aseen mukaansa nimenomaan sitä varten, jos kohtaisi veljeskolmikon myöhemmin jossain.
 Palattuaan takaisin Helsinkiin 32-vuotias syytetty näki syyttäjän mukaan sattumalta kolmikon henkilöauton ja ajoi tahallaan sitä päin. Henkilöautossa olleista veljeksistä kaksi lähti juoksemaan karkuun.
 Syyttäjän mukaan 32-vuotias mies ampui kaksikkoa kohti ja osui toista kylkeen. Tämän jälkeen mies meni henkilöauton luokse ja ampui ja puukotti sen takapenkillä ollutta kolmatta uhria.
 Ampumavälikohtauksen käsittely jatkuu Helsingin käräjäikeudessa huomenna.
 Aiheesta aiemmin:
 Helsingin Hietalahdessa ammuttiin viime kesänä keskellä päivää – Ampuja kiistää syytteet kolmesta murhan yrityksestä: "Tarkoitus oli vain pelotella"
 Helsingin Hietalahden ampumisesta epäilty saa syytteet kolmesta murhan yrityksestä
 Poliisi: Helsingin keskustan viimekesäinen ampumistapaus selviämässä – Taustalla kahden suvun välinen riita
 Hietalahden ampumatapauksen osallisilla on pitkä yhteinen historia – poliisi tutkii, liittyykö rikos tiiviin yhteisön väleihin
 Helsingin Hietalahden ampumisesta epäilty vangittiin – ase oli luvaton, poliisin mukaan viitteitä suunnitelmallisuudesta
 Helsingin keskustan ammuskelusta epäiltyä vaaditaan vangittavaksi – Epäilty on rakennusalan yrityksen toimitusjohtaja
 Rantautuiko Suomeen nyt uusi rikollisuuden muoto? Helsingin ampumatapaus on täysin poikkeuksellinen – 12 kysymystä poliisille
 Helsingin keskustan ammuskelu herätti keskustelun – Onko Ruotsin henkirikosvyyhti rantautumassa Suomeen?

Oikeus kuuli ampujaa paenneita veljeksiä: Helsingin Hietalahdessa ammuttiin kesällä keskellä päivää – Ampuja kiistää yrittäneensä murhata


Summary: Kemianteollisuuden ideoima Kinkkutempaus-keräys järjestetään tänä jouluna neljännen kerran.

Paistinrasvoja kerätään talteen jälleen tänä jouluna.
 Kemianteollisuuden ideoiman Kinkkutempun keräyspisteet avataan ennen joulua K-ruokakauppojen yhteydessä, Neste-asemilla ja joidenkin kuntien jäteyhtiöiden keräyspaikoilla. Paistinrasvoja kerätään tammikuun 7. päivään asti.
 Paistinrasva pitää viedä keräyspisteeseen pahvisessa rasiassa kuten tyhjässä maitotölkissä.
 Keräyspisteistä rasva kuljetetaan Pohjois-Satakuntaan Honkajoelle, jossa kierrätysyritys Honkajoki Oy käsittelee sen. Tämän jälkeen Nesteen jalostamo Porvoossa tekee siitä uusiutuvaa MY-dieseliä.
 Rasva pitää pakata esimerkiksi tyhjään maitopurkkiin. Kemianteollisuus ry
 Neste voi valmistaa uusiutuvaa dieseliä lähes mistä tahansa jäterasvasta tai kasviöljystä. Kierrätykseen kelpaavat kinkun paistinrasvan lisäksi myös esimerkiksi kalkkunan, kalan tai muiden jouluruokien paistinrasvat.
 Rasvajätettä kierrätetty jo yli 100 000 kiloa
 Kolmena aikaisempana jouluna Kinkkutemppu-tempauksella on kierrätetty rasvajätettä yli 100 000 kiloa. Yhdestä rasvakilosta saatavalla määrällä dieseliä ajaa noin kolme kilometriä.
 Viime vuonna Kinkkutemppuun osallistui 185 000 suomalaista kotitaloutta. Tänä vuonna tavoite on kasvattaa osallistujamäärä vähintään 200 000 kotitalouteen.
 Kemianteollisuuden tavoitteena on tuoda kiertotaloutta lähemmäksi kuluttajien arkea konkreettisen esimerkin avulla. Kinkkutempussa on mukana 14 eri toimijaa.

Kinkkutemppu kerää jälleen jouluruokien paistinrasvat – rasvoista valmistetaan uusiutuvaa dieselpolttoainetta


Summary: Kunta- ja omistajaohjausministeri Sirpa Paatero (sd.) sanoo, että Postin liikkeenluovutuksen päivämäärä jäi häneltä huomiotta.

Kunta- ja omistajaohjausministeri  Sirpa Paatero  (sd.) vakuutti tänään tiistaina eduskunnassa, että hän sai tietää Postin aikeista tehdä liikkeenluovutus ja siten siirtää 700 pakettilajittelijaa edullisemman työehtosopimuksen piiriin vasta, kun päätös oli jo tehty.
 – Olemme tänään katsoneet kalenterejamme läpi. Meillä on ollut useita tapaamisia Postin kanssa kesäkuusta alkaen. Sitä, missä tapaamisessa mikäkin asia on ollut esillä, en tarkkaan muista, Paatero sanoi toimittajille.
 Hän kertoi, että Postin suunnitelmia liiketoimintaan ja henkilöstöön liittyen on kuitenkin käsitelty kesäkuusta alkaen erilaisissa yhteyksissä.
 – Olemme korostaneet näissä keskusteluissa, että työntekijöistä ja työehdoista on pidettävä huolta.
 Postin hallitus teki lopulta matkallaan San Franciscossa 10.–18. elokuuta päätöksiä henkilöstöön liittyen. Näiden joukossa oli myös nyt kiistan keskiössä oleva, 700 pakettilajittelijaa koskeva päätös.
 – San Franciscossa on tehty päätös ja sen jälkeen minut on informoitu, Paatero summasi.
 Liikkeenluovutuksen ajankohta ”jäi huomiotta”
 SDP:n tiistaina tiedotusvälineille jakaman muistion mukaan ratkaisu esiteltiin Paaterolle siis vasta 21. elokuuta.
 Postin johdon tuolloin kertomien tietojen mukaan pakettilajittelijoiden työehtosopimus vaihtuisi 1. marraskuuta alkaen. Tapaamisessa ei luovutettu Paaterolle kirjallista materiaalia.
 Paatero oli jäänyt tapaamisessa siihen käsitykseen, että hänellä olisi kaksi kuukautta aikaa toimia asiassa. Todellisuudessa itse liikkeenluovutus, johon työehtosopimuksen vaihtuminen perustuu, tapahtuisi kuitenkin jo 1. syyskuuta.
 Muistiossa lukee, että käsittelitte tässä tapaamisessa liikkeenluovutuksen. Miten ette silloin huomanneet, että liikkeenluovutus tapahtuu jo 1. syyskuuta?
 – Minun käsitykseni mukaan silloin oli yhä edelleen kyse työehtosopimuksen vaihtamisesta, joka tapahtui 1. marraskuuta. Tämä sama päivämäärä on ollut näissä kaikissa materiaaleissa. Jos siellä on jossakin ollut, niissä papereissa, joita minulla ei ole, päivämäärä 1. syyskuuta, se on kyllä jäänyt minulta huomiotta, Paatero sanoi.
 Paateron mukaan Posti korosti sekä 29. elokuuta julkaisemassa mediatiedotteessaan että 28. elokuuta antamassaan luottamuksellisissa muistioissa marraskuun 1. päivää. Muista päivistä ei hänen mukaansa ollut puhetta.
 Kun Postin työntekijät valmistautuivat työtaisteluihin,  Paatero ilmoitti 3. syyskuuta aikalisästä kiistan ratkaisuun . Tuolloin hänen erityisavustajalleen viestitettiin, että onhan ministeri tietoinen liikkeenluovutuksen jo tapahtuneen syyskuun alussa.
 Olisiko ministerin hälytyskellojen pitänyt soida aiemmin?
 – Jälkeenpäin ajatellen niinkin voi varmaan sanoa. Kyllä selvästi on tässä parannettavaa, inhimillisesti voin sen myöntää.
 Eikö Postin hallitus ollut tarpeeksi selvä päivämääriä ilmoittaessaan?
 – Tässä on ollut minulle vahvasti informoituna ainakin se 1. marraskuuta. Voi olla, että tämä (liikkeenluovutuksen ajankohta) olisi voitu informoida paremmin.
 Johtiko Postin hallitus teitä harhaan?
 – Käymme Postin hallituksen kanssa läpi, mitä on informoitu ja missä vaiheessa.
 Onko teillä luottamus Postin hallitukseen?
 – Tällä hetkellä neuvottelut työehdoista ovat tärkeimmät. Luottamus on, mutta keskustelu jatkuu. Se on tulevaisuuden asia.
 Pääministeri Antti Rinne eduskunnan täysistunnossa Helsingissä 26. marraskuuta. Emmi Korhonen / Lehtikuva
 Rinne: Olen nähnyt kolme asiakirjaa
 Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) kertoi puolestaan tiistaina tiedotusvälineiden edustajille eduskunnassa, että sai itse tietää syyskuussa Postin aikeista siirtää 700 pakettilajittelijaa Teollisuusliiton ja Medialiiton työehtosopimuksen piiriin.
 – Se taisi olla 3. päivä syyskuuta, kello 11.15, jotain niillä paikkeilla, Rinne sanoi.
 Rinteeltä kysyttiin niin ikään, onko asia ollut keskusteluissa jo aiemmin kesällä tai keväällä.
 – Tiedän sen, että Postilla on ollut tällaisia suunnitelmia pitkin matkaa. Nyt on kysymys siitä, miten päätöksiä on lähdetty tekemään.
 Pääministeri kertoo nähneensä kolme asiakirjaa liittyen Postin tapaukseen.
 – Siellä on olemassa Postin tiedote elokuun 28. päivältä, jossa puhutaan vain ja ainoastaan marraskuun 1. päivästä. Sitten siellä on omistajaohjauksen ministerille ja virkamiehille tehty muistio, jossa on kysymyksiä ja vastauksia. Sieltä löytyy vain ja ainoastaan marraskuun 1. päivä. Sitten olen nähnyt myös sen aineiston, joka on esitetty 21. elokuuta ministeri Paaterolle, Rinne sanoi.
 – Mitään muita päivämääriä tästä yhteenvedosta ei löydy.
 Orpo harkitsee luottamusäänestystä
 Julkisuudessa on kiistelty viime viikkojen ajan siitä, missä vaiheessa pääministeri Rinne ja omistajaohjauksesta vastaava ministeri Sirpa Paateroovat olleet tietoisia Postin liikkeenluovutuksesta sekä sitä seuranneesta 700 pakettilajittelijan työehtosopimuksen vaihtumisesta ja onko tällä ollut ministereiden tuki.
 Postin  vt. toimitusjohtaja  Turkka Kuusisto  totesi viikko sitten, että siirrolla on ollut valtion omistajaohjauksen tuki . Paatero totesi samana päivänä  Ylelle, että siirto on "tosiasia" .
 Kokoomuksen puheenjohtaja Petteri Orpo on sanonut, että puolue harkitsee vakavasti luottamusäänestystä Rinteen ja Paateron asemasta.
 – Tässä vaiheessa pallo on omistajaohjausministerillä ja pääministerillä. Haluamme kuulla selvityksen, miten asiat ovat. Sitten mietimme toimenpiteitämme, Orpo sanoi tiistaina eduskunnassa.
 Orpon mukaan viime viikkojen ”sotku on sekava” ja aiheuttanut yhteiskunnalle suurta vahinkoa.
 – Kai tämä kärjistyy siihen, mitä pääministeri ja omistajaohjausministeri ovat kuulleet Postin suunnitelmista. Jos heillä on ollut tämä tieto, miksi eivät ole ajoissa puuttuneet siihen. Ovatko he hiljaisesti antaneet tuen ja sitten vetäneet sen kuitenkin pois? Ovatko he väittäneet eduskunnalle, etteivät tienneet?
 Orpon mukaan omistajaohjaus on kokenut Postin työehtoriidan vuoksi kovan kolauksen.
 Juttua on päivitetty klo 16.50 ajantasaisilla tiedoilla ja ministeri Paateron kommenteilla. Klo 17.30 on lisätty Orpon kommentit.
 Lue myös:
 Rinne eduskunnassa: Posti halusi siirtää 9 000 työntekijäänsä uuteen työehtosopimukseen, hallitus torppasi aikeet
 Ratkaisun etsintä postikiistaan jatkuu – Pöydällä käynyt useita vaihtoehtoja
 Analyysi: Politiikka sotkee neuvotteluja palkoista ja työajoista, ristivetoa SDP:n sisällä

Paatero myöntää, että hälytyskellojen olisi pitänyt soida Postin sopimussiirrossa: "Tässä on parannettavaa, inhimillisesti voin sen myöntää"


Summary: Rikoksesta epäillään kuorma-autoa kuljettanutta varusmiestä.

Poliisi on saanut tutkinnan valmiiksi Liperin kuolonkolarista, jossa Puolustusvoimien kuorma-auto ja henkilöauto törmäsivät maaliskuussa. Henkilöautoa kuljettanut 35-vuotias nainen kuoli saamiinsa vammoihin myöhemmin sairaalassa.
 Rikoksesta epäillään kuorma-autoa kuljettanutta, Pohjois-Karjalan rajavartiostossa palvellutta varusmiestä. Rikosnimikkeitä ovat törkeä liikenneturvallisuuden vaarantaminen, törkeä kuolemantuottamus sekä palvelusrikos.
 Varusmies oli kuljettamassa Rajavartiolaitoksen Onttolan rajajääkärikomppanian varusmiehiä harjoitukseen. 13 matkustajaa eivät loukkaantuneet.
 Onnettomuus sattui lähellä Joensuun lentoasemaa. Poliisin mukaan kuljettaja ei noudattanut risteyksessä stop-merkkiä, ja törmäyksessä henkilöauton keula painui kuorma-auton alle.
 Asia on siirtynyt syyttäjälle syyteharkintaan.
 J uttua korjattu kello 17.51: Rajavartiosto korjaa poliisin aiemmin kertomia tietoja. Rikoksesta epäiltynä on Pohjois-Karjalan rajavartiostossa palvellut varusmies, ei Kainuun prikaatin varusmies. Lisäksi poistettu virheellinen virke, jonka mukaan komppaniassa ei ole omia sotilaskuljettajia

Liperin kuolonkolari syyttäjälle – epäiltynä Kainuun prikaatin varusmies


Summary: Jyväskylän kaupunki tilasi jo yhden luonnoksen näköispatsaasta, mutta se ei kelvannut oikein kenellekään.

Jyväkylän kaupunki on julkistanut  Matti Nykäsen  muistomerkin yleisöäänestyksen tulokset. Yleisön suosikki kuudesta teoksesta oli Suksess. Ääniä teoksille annettiin yhteensä lähes 16000.
 Teos koostuu kymmenmetrisistä happoterässuksista, joihin on syvätty Nykäsen lausahduksia. Tekijä on nostanut esiin lausahdukset "Elämä on ihmisen parasta aikaa" ja "Jokainen tsäänssi on mahdollisuus".
 Taiteilijan mukaan hänen ehdotuksensa kuvastaa myös sitä, että "Matin elämä oli välillä vinksin vonksin".
 Muistomerkkihanketta valmisteleva työryhmä on kuitenkin kallistumassa toiseksi eniten yleisöääniä saaneen teoksen puolelle. Se on nimeltään Höyhen.
 Hippoksen alueelle Köyhänlammen rantaan suunniteltu Höyhen rakentuu vierekkäisistä suksenkaltaisista muodoista. Suksimuotoihin on lasermerkattu Nykäsen urheilu-uran saavutukset. Teoksen päämateriaali on ruostumaton teräs. Jyväskylän kaupunki
 Työryhmän mielestä Höyhen on luonnoksista toteuttamiskelpoisin, ja kuvaa parhaiten Nykäsen saavutuksia ja persoonaa.
 Myös Jyväskylän julkisen taiteen työryhmä ja Jyväskylän Taiteilijaseuran edustaja pitävät Höyhentä ehdotuksista onnistuneimpana.
 Nykäsen omaiset ovat kertoneet toivoneensa näköispatsasta . Jyväskylän kaupunki tilasikin yhdeltä taiteilijalta luonnoksen näköispatsaaksi, mutta kaupungin mukaan luonnos ei täyttänyt kaupungin, omaisten eikä yleisön odotuksia näköispatsaasta.
 Kaupunki kertoo kuitenkin selvittelevänsä erilaisia vaihtoehtoja muistomerkin toteuttamiseksi. Yksi vaihtoehdoista on täydentää ehdotuksia perinteisellä näköispatsaalla.
 Muistomerkkityöryhmää vetävä Jyväskylän kaupunginhallituksen puheenjohtaja  Meri Lumela  (vihr.) toteaa kaupungin tiedotteessa, että näköispatsasluonnos voisi monipuolistaa joukkoa, josta valtuusto valitsee toteutettavan ehdotuksen.
 Jyväskylän valtuuston on alustavasti määrä päättää muistomerkistä helmikuussa. Jos näköispatsaan luonnos tilataan joukon jatkoksi, aikataulu lykkääntyy ainakin loppukevääseen 2020.
 Kaikki yleisöäänestyksessä olleet kuusi muistomerkkiesitystä voit katsoa  tästä jutusta .

Liki 16000 äänesti Matti Nykäsen muistomerkistä,  yleisön suosikki on Suksess, työryhmän Höyhen – ja näköispatsastakin vielä pohditaan


Summary: Syyttäjä vaatii ulkomaalaiselle miehelle yhteensä 4–5 vuoden vankeusrangaistusta.

Ulkomaalaiselle miehelle vaaditaan useiden vuosien vankeustuomiota seksuaalirikoksista. Asian käsittely alkoi Pirkanmaan käräjäoikeudessa tiistaina.
 Syytekohtia on erikoissyyttäjä  Leena Koivuniemen  mukaan seitsemän. Uhreja on yhteensä kuusi eli syytetty teko on poikkeuksellisen laaja. Epäillyt teot ovat Koivuniemen mukaan tapahtuneet Pirkanmaalla.
 Vakavin syyte koskee törkeää raiskausta. Viisi syytekohtaa koskee lievempiä seksuaalirikoksia ja yksi muunlaista rikosta. Asianomistajat ovat yhtä lukuun ottamatta aikuisia.
 Tiistaina oikeudenkäyntiaineisto määrättiin pidettäväksi salassa. Muut syytekohdat käsitellään tulevina päivinä.
 Aamulehden mukaan  syytetty on itse kertonut asuneensa Afganistanissa. Oikeudessa hänellä oli farsin kielen tulkki.  Aamulehden mukaan  syytetty on tuomittu aiemmin tänä vuonna lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Lehden mukaan tapahtuma-aikaan 25-vuotias mies ahdisteli 14-vuotiasta koulutyttöä Tampereella bussissa helmikuussa 2018.

Miestä epäillään useista seksuaalirikoksista Pirkanmaalla: Kuusi uhria


Summary: Varkaiden arvioidaan purkavan mittaamattaman arvokkaiksi sanotut esineet.

Asiantuntijat pelkäävät, että eilen Saksan Dresdenissä varastetut mittaamattoman arvokkaiksi kutsutut jalokiviaarteet jäävät lopullisesti kateisiin.
 Varkaat todennäköisesti hajottavat viemänsä timanttikoristeiset miekat ja rintaneulat, koska esineet ovat erittäin helposti tunnistettavissa ja niitä on mahdotonta myydä eteenpäin avoimilla markkinoilla.
 Tekijät veivät kolme 1700-luvulla valmistettua jalokivikokonaisuutta.
 – Kun kuulin murrosta, tiesin heti mitä tulee tapahtumaan. Emme enää näe esineitä ehjinä, sanoo  Christopher Marinello  taidevarkauksia tutkivasta Art Recovery International -järjestöstä  BBC:lle .
 Dresdenin museon johtaja  Marion Ackermann  toteaa, että esineiden purkaminen olisi kauhea teko.
 – Esineiden arvoa ei voi arvioida, koska ne ovat korvaamattomia.
 Varkaat murtautuivat Dresdenin linnassa  olevaan niin sanottuun Vihreään kammioon varhain maanantaiaamuna. Ennen murtoa he olivat sytyttäneet lähellä sijaitsevan sähkökaapin palamaan, jonka takia murtohälyttimet eivät toimineet.
 Murto kesti noin viisi minuuttia ja valvontakameroiden kuvissa näkyy kaksi tekijää.
 Tässä jutussa kerrotaan kahdeksasta muusta mittavasta taidevarkaudesta.

Dresdenissä varastettujen jalokiviaarteiden pelätään jäävän kateisiin ikuisiksi ajoiksi


Summary: Skywalkerin tarina päättyy valkokankaalla. Videolla Joonas Suotamo kertoo Chewbaccana, millainen saagan viimeinen osa on.

Joonas Suotamo , 33, hyppää kolmannen kerran karvaisen Chewbaccan rooliin. Nyt hän näyttelee hahmoa  Star Wars: The Rise of Skywalker  -elokuvassa, joka päättää koko yhdeksänosaisen Skywalker-saagan. Maailmanensi-ilta on 18. joulukuuta.
 Tarina alkoi vuonna 1977, kun ensimmäinen  Tähtien sota  -elokuva tuli ensi-iltaan.
 Suotamo on ollut mukana galaksien välisessä taistelussa  Star Wars: The Force Awakens  (2015) -elokuvasta lähtien, mutta siinä hän oli vielä Chewbaccan alkuperäisen näyttelijän  Peter Mayhew ’n sijainen.
 Suotamo kertoo Ylelle, että uusimmassa Tähtien sota elokuvassa Chewbaccalla on merkittävä rooli.
 – Kuvauksissa oli kiireistä. Teimme paljon töitä, Suotamo toteaa.
 Elokuvanteossa oli hänen mukaansa erityinen tunnelataus, koska kaikki tiesivät tekevänsä yli 40-vuotiaan avaruusseikkailun viimeistä osaa.
 Suotamo ei voi paljastaa, mihin kaikkeen Chewbacca tulevassa elokuvassa joutuu.
 Saagan kahdessa viime osassa Kapinaliitto joutui alakynteen, ja tulevassa elokuvassa selviää, miten Chewbacca ja kumppanit auttavat Kapinaliittoa taistelussa Ensimmäistä ritarikuntaa vastaan. Sen Suotamo kertoo.
 Joonas Suotamo palaa Chewbaccan rooliin uusimmassa Tähtien sota -elokuvassa. 2019 ILM and Lucasfilm Ltd
 Chewbacca on vahva ja se pitää näkyä valkokankaalla
 Joulukuussa ensi-iltansa saavaa elokuvaa kuvattiin muun muassa Wadi Rumin aavikolla Jordaniassa. Punaisesta hiekasta tunnettu autiomaa on tuttu monista takavuosien elokuvista, ja sitä on käytetty etenkin Marsiin sijoittuvien leffojen kuvauspaikkana. Brittielokuva  Arabian Lawrence  teki sitä tunnetuksi jo 1960-luvulla.
 Aavikon kuumuuden takia, Suotamo joutui pukemaan kuvauksissa ylleen paidan, johon oli rakennettu kylmävesijärjestelmä. Ylävartalo pysyi viileänä putkissa virtaavan jääveden ansiosta.
 – Se oli oikeastaan pelastus. Siellä olisi muuten ollut aika kuuma.
 Näyttelijäntyötään Suotamo vertaa mimiikkaan.
 – Näyttelijän täytyy tuoda eleillä ja nopeilla päätöksillä esiin se, mitä kohtauksissa vaaditaan.
 Suotamon pitää saada maskin läpi esiin roolihahmonsa tunteet, kuten esimerkiksi turhautuneisuuden tai ilon.
 – Se on mielenkiintoinen haaste Chewbaccan esittämisessä, Suotamo sanoo.
 Rooliasu on hänen mukaansa “melko salliva”, eikä se rajoita ilmaisua. Suotamo yrittää saada itsensä tuntumaan kuvissa raskaalta, koska Chewbacca on iso ja vahva otus. Se pitää näkyä valkokankaalla.
 Kokonsa ja voimiensa vuoksi Chewbacca joutuu usein kantamaan muita näyttelijöitä.
 – Siinä pitää olla aika vahva runko, Suotamo sanoo.
 Hänellä on entuudestaan hyvä pohja. Suotamo on entinen maajoukkuetason koripalloilija. Pituutta hänellä on 2 metriä ja 12 senttiä.
 Star Wars: The Rise of Skywalker -elokuvaa kuvattiin Jordanian autiomaassa. Suotamo sai ottaa kuvauksiin perheensä mukaan. 2019 ILM and Lucasfilm Ltd
 “Olen tyytyväinen, kun ohjaaja ei sano mitään”
 Alias  ja  Lost  -tv-sarjojen luoja  J. J. Abrams  palaa uudessa elokuvassa ohjaajana Tähtien sota -saagan pariin. Hän tuli Suotamolle tutuksi jo  Star Wars: The Force Awakens  -elokuvasta.
 – Abrams luottaa minuun, mutta hänellä on myös hyvin vahva näkemys siitä, miten kohtauksen saa toimimaan.
 Suotamo kehuu Abramsin näkemystä ja tapaa päästä siihen. Joskus ohjaaja korjaa Suotamon näyttelemistä.
 – Olen aina silloin todella tyytyväinen, kun Abramsilla ei ole mitään sanottavaa työstäni. Tiedän, että teen siinä kohtaa jotain oikein.
 Joskus amerikkalaisohjaaja tekee Suotamon näyttelemiseen pieniä korjauksia, mutta yleensä Chewbaccan kohtaukset saadaan Suotamon mukaan melko nopeasti valmiiksi.
 – Tykkään sanoa, että ne saadaan purkkiin ensimmäisellä otolla.
 Faneja riittää. Esa Syväkuru / Yle
 Hahmot museoon?
 Elokuvanteko on tiimityötä, ja näyttelijät voivat viettää pitkiä aikoja keskenään asutuksen ulkopuolella, kuten Wadi Rumin aavikolla. Se vaikuttaa henkilöiden välisiin suhteisiin. Jordaniassa kuvausryhmä viipyi kolme viikkoa.
 Suotamo kehuu uusimman Tähtien sota -elokuvan näyttelijöitä.
 – Kaikki tulivat tosin hyvin toimeen keskenään, Suotamo toteaa.
 Daisy Ridley  ja  John Boyega  ovat Suotamon mukaan hänen läheisimpiä työtovereitaan. Ridley on yksi päähenkilöistä ja Boyega tekee elokuvassa sivuroolin.
 – Ja lisäksi  Oscar Isaac . Hänellä on myös nuori poika, vähän vanhempi kuin meidän Aatos, Suotamo sanoo.
 Hän sai ottaa perheensä Helsingistä mukaan kuvauksiin Jordaniaan.
 Nyt kun Skywalker-saaga päättyy, on mahdollista, ettei nykyisiä hahmoja nähdä enää tulevissa Tähtien sota -elokuvissa.
 Kukaan ei vielä tiedä, joutuvatko R2-D2, C-3PO ja Chewbacca lopullisesti museoon.
 Elokuvien nykyinen tuottaja Disney on ainoastaan kertonut, että Tähtien sota jää määrittelemättömälle tauolle.
 Suotamo ei osaa vielä sanoa, mitä hän tulevaisuudessa tekee.
 Hän toivoo pääsevänsä esiintymään omilla kasvoillaan. Puvun ulkopuolella.
 – Pitää varmaan käydä paljon koe-esiintymisissä ja verkostoitua Los Angelesissa, Suotamo toteaa.
 Vielä ei ole tärpännyt.
 Punaisesta hiekasta tunnettu Wadi Rumin autiomaa on tuttu monista takavuosien elokuvista. 2019 ILM and Lucasfilm Ltd
 Ylen aamu: The Rise of Skywalkerin suomalaistähti Joonas "Chewbacca" Suotamo

Tähtien sodan suomalainen Chewbacca haluaisi tehdä roolin omilla kasvoillaan – vielä ei ole tärpännyt


Summary: Hallituksen tavoite sähköautojen latauspisteiden merkittävästä lisäämisestä on saanut paljon kritiikkiä osakseen.

Kauppakamarit pitävät hallituksen esitystä sähköautojen latauspisteistä ylimitoitettuna.
 Hallitus tavoittelee merkittävää lisäystä sähköautojen latauspisteisiin, jotta sähköautojen määrä saataisiin kasvuun.
 Esimerkiksi muihin kuin asuinkäytössä oleviin rakennuksiin, joissa on yli 20 pysäköintipaikkaa, tulisi hallituksen esityksen mukaan asentaa latauspiste kymmeneen prosenttiin pysäköintipaikoista vuoteen 2025 mennessä.
 – Esimerkiksi sadan pysäköintipaikan alueella täytyisi olla kymmenen latauspistettä. Määrät kuulostavat todella isoilta, Kymenlaakson kauppakamarin toimitusjohtaja  Marika Kirjavainen  sanoo.
 Kauppakamareiden mukaan esityksessä asetetaan enemmän velvoitteita, kuin eu-direktiivi vaatii.
 – On selvää, että ilmastopoliittisia päätöksiä on tehtävä, ja asioiden on kehityttävä eteenpäin. Kun asia on säädetty unionin tasolla, niin toivomus on, että se myös toimeenpannaan sillä tasolla, eikä direktiiviin tehdä mitään Suomi-lisää, Kirjavainen sanoo.
 Kallis investointi
 Uudistus osuisi Kirjavaisen mukaan erityisesti toimijoihin, joilla on isoja pysäköintialueita. Niissä vaadittavien latauspisteiden määrä nousisi korkeaksi.
 – Uusien ja laajasti korjattavien rakennusten kohdalla vaatimukset ja muutosvaatimukset tulisivat olemaan todella merkittäviä, Kirjavainen toteaa.
 Kirjavaisen mukaan eu-direktiivi sallii pieniä joustoja latauspisteiden määrään esimerkiksi sellaisten kohteiden suhteen, jotka ovat käytössä vain osan vuodesta. Kirjavainen nostaa Kymenlaaksosta tällaisena kohteena esiin Tykkimäen vapaa-aikakeskuksen.
 Tällä hetkellä Tykkimäellä on kaksi latauspistettä, jotka ovat vapaa-aikakeskuksen toimitusjohtaja  Sakari Pasasen  mukaan riittäneet toistaiseksi hyvin.
 – Kymmenien lisäpisteiden investointi ei tule kysymykseen varsinkaan näin kausiluonteisessa toiminnassa. Lisälatauspisteiden rakentaminen muun muassa matkailukohteissa vaatii usein myös sähköverkon uudelleen rakentamista, joka ei ole halpaa lystiä sekään, sanoo Pasanen.
 Vaadittavien latauspisteiden määrä nousisi korkeaksi erityisesti suurilla parkkialueilla. Antti Kolppo / Yle
 Marika Kirjavaisen mukaan myös esimerkiksi laskettelukeskuksissa ja leirintäalueilla investointi voisi olla käyttöön suhteutettuna kohtuuton.
 – Monta kertaa mietitään vain sitä, mitä sähköautojen lataaminen itsessään maksaa. Lataussähkön hinta näyttelee aika pientä osaa suhteessa siihen, että joudutaan investoimaan ja rakentamaan latauspisteitä.
 Asuinrakennusten osalta velvoite tulisi lakiluonnoksen mukaan koskemaan uusia tai laajasti korjattavia taloja, joissa on enemmän kuin neljä pysäköintipaikkaa. Jokaiselle paikalle tulisi rakentaa sähköautojen latausvalmius. Lisäksi rakennuksen omistajan pitäisi järjestää mahdollisuus latauspisteeseen, mikäli asukas hankkii sähköauton.
 Monessa yrityksessä ja taloyhtiössä on Kirjavaisen mukaan ollut se käsitys, ettäsähköautoja lataavat ja palvelua käyttävät eivät ole välttämättä valmiita vastaamaan kokonaiskustannuksista.
 – Jonkun kannettavaksi ne sitten aina jäävät. Kokonaisuudessaan on aika iso kysymys, miten tämä tullaan tekemään.
 ''Tottakai latauspisteitä pitää olla''
 Kauppakamareiden mukaan pelkona on myös, että massiiviset panostukset yhteen teknologiaan jättävät muiden vaihtoehtoisten polttoaineiden kehittymisen huomioimatta.
 – Jos puhutaan liikaa vain sähköautoilusta ja sen kehittämisestä, monet tosi tärkeät ja potentiaaliset toimenpiteet vähempipäästöisen autoilun kehittämiseksi saattavat jäädä vähän taka-alalle. Esimerkiksi biodieselissä tai sen tyyppisissä asioissa voi olla löydettävissä vähintäänkin yhtä tehokkaita ratkaisuja, Marika Kirjavainen sanoo.
 Kirjavainen toivoisi myös, että sähköautoilun kokonaisuus ja kulutuskaari pidettäisiin mielessä.
 – Minulla on sellainen tunne, että kokonaisvaikutus ei ole oikeastaan kenenkään hallussa, kun ruvetaan miettimään kaikki akkuasiat, niiden valmistamiset ja siihen kuluvat raaka-aineet ja mitä tapahtuu, kun auton akun käyttöikä tulee määränpäähänsä.
 Lakiesitys toisi vuoteen 2030 mennessä arviolta yhteensä noin 171 000 latauspistettä. Johanna Manu / Yle
 Kirjavainen korostaa, että kauppakamarit pitävät tärkeänä sitä, että ilmastonsuojeluasioita nostetaan esille, ja myös sähköautoilun toimintaedellytyksiä parannetaan.
 – Tottakai latauspisteitä pitää olla, jotta pystymme antamaan edellytykset sille, että sähköautojen määrä kasvaa ja sähköautoilu laajenee, mutta pysytään nyt kohtuudessa ja maalaisjärjessä sen suhteellisen määrän kanssa. Jos suomalaisille yrityksille luodaan turhaa investointipainetta, se heikentää niiden kilpailukykyä maailmalla. Se pitäisi muistaa ja ottaa huomioon joka asiassa.
 Myös Kuntaliitto  on kertonut vastustavansa lakia . Liiton mukaan lakiehdotuksen mukaisesti toimittaessa latauspisteitä tulisi liikaa ja vääriin paikkoihin. Asia on aiheuttanut kitkaa myös hallituksen sisällä.
 Vuoteen 2030 mennessä säädökset toisivat arvioiden mukaan yhteensä noin 171 000 latauspistettä ja latausvalmiuden noin 621 000 pysäköintipaikkaan.
 Lue lisää:
 Hallitus haluaa velvoittaa kiinteistönomistajat lisäämään sähköautojen latauspisteitä – Myös autottomat voivat joutua maksajiksi
 Taloyhtiöt heräävät hitaasti sähköautoilun yleistymiseen – Valtion 1,5 miljoonan euron tuesta on jaettu alle miljoona
 Analyysi: Pitääkö sähköautolla päästä 600 kilometriä yhdellä latauksella? Jos pitää, sähköauton ympäristöystävällisyyden voi unohtaa
 Suomi asetti itselleen huippukovan ilmastotavoitteen – miten hallitus onnistuu lunastamaan lupauksensa? 5 kysymystä ja vastausta

Hallitus haluaa lisää latauspisteitä sähköautoille – tavoite on monen mielestä liian korkea: ''Latauspisteitä pitää olla, mutta pysytään kohtuudessa''


Summary: Säätiö laatii kohteelle toimintavision, jonka pohjalta sille haetaan rahoitusta ja käyttäjiä.

Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiri luopuu Paimion parantolarakennuksesta. Sairaanhoitopiirin valtuusto päätti tiistaina luovuttaa kiinteistökokonaisuuden korvauksetta irtaimistoineen valtion johdolla perustettavalle säätiölle.
 Valtio luovuttaisi säätiön peruspääomaksi 500 000 euroa ja sitoutuisi rahoittamaan sitä enintään 2,5 miljoonalla eurolla. Sekä Alvar Aalto Säätiö että Paimion kaupunki luovuttaisivat säätiön peruspääomaksi vähintään 30 000 euroa. Myös sairaanhoitopiiri on mukana toiminnassa.
 Säätiö laatii kohteelle toimintavision, jonka pohjalta sille haetaan rahoitus, käyttäjät sekä tehdään tarvittavat peruskorjaustoimenpiteet
 Paimion parantola on Alvar Aallon suunnittelema arkkitehtonisesti arvokas tuberkuloosiparantola. Sairaalatoiminta rakennuksessa päättyi vuonna 2015.
 Lue lisää:
 Paimion parantolan pelastamiseksi suunniteltu säätiö otti askeleen eteenpäin – sairaanhoitopiirin hallitukselta vihreää valoa suunnitelmalle
 Kulttuuriministeri Saarikko luottaa säätiön syntymiseen Paimion parantolan pelastamiseksi – Sairaanhoitopiiri: "Joskus asiat humpsahtavat vauhdilla eteenpäin"
 Paimion parantolan omistajaksi esitetään säätiötä – hallitus suunnittelee antavansa parantolalle kolme miljoonaa euroa

Paimion parantolan siirtyminen säätiön omistukseen sai lopullisen sinetin


Tanskalaisen Heavy rock -yhtyeen Volbeatin huominen konsertti Hartwall-areenalla on peruttu. Asiasta tiedottaa konsertin järjestäjä Live Nation.
 Korserttia järjestäneen yhtiön  tiedotteen  mukaan syynä on Postin tukilakko, joka pysäytti Suomen lipun alla kulkevan rahtilaivaliikenteen.
 Pääpromoottorin Zachris Sundellin mukaan kymmenkunta esiintymiskalustoa kuljettanutta rekkaa jäi jumiin Ruotsin puolelle.
 – Tämä teki keikan järjestämisen mahdottomaksi, koska kalustoa ei saatu suunnitellussa aikataulussa Suomeen.
 Suomen Merimies-Unioni laajensi maanantaina tukilakkoaan ja tämän vuoksi Suomen lipun alla liikennöivät laivat, jotka saapuvat Suomen satamiin kello 6 jälkeen maanantaina, jäävät satamiin.
 Keikalle ostetut liput voi Live Nationin mukaan palauttaa Ticketmasterille.
 Lippuja oli myyty noin 11 000.
 Järjestäjän mukaan vaihtoehtoja konsertin toteuttamiseksi selvitettiin viimeiseen asti, mutta tiukkojen kiertueaikataulujen vuoksi keinoa siihen ei löytynyt.
 Myös lokakuussa yleisö joutui pettymään kun keikka loppui lyhyeen Irlannin Belfastissa. Asiasta uutisoi muun muassa  musiikkilehti Soundi.

Volbeat-yhtyeen loppuunmyyty keikka Helsinki Areenalla peruuntuu – keikkarekat jäivät jumiin Ruotsiin Postin tukilakon vuoksi


Summary: Tyytyväisyys työpaikan tarjoamiin koulutusmahdollisuuksiin on vuosituhannen vaihteeseen verrattuna lisääntynyt.

Videotykkiä viritellään vielä ensimmäisten kurssitettavien jo valuessa kokoushuoneeseen. Jokaiselle löytyy hyvin tilaa pitkien pöytien äärestä, ja läppärillä ehtii vielä hoitaa muutaman pikkuhomman ennen koulutuspäivän käynnistymistä.
 Tällä kertaa joukko Turun kaupungin työntekijöitä saa oppia muun muassa tietojohtamisesta ja retoriikasta.
 Cygnaeuksen koulun rehtori  Nicke Wulff  on ensimmäisenä pulpetissa odottamassa uutta oppia.
 – Koulumaailmassahan sitä retoriikkaa pitää käyttää! Ja aina enenevissä määrin tiedolla johtaminenkin tulee koulumaailmaan. On tärkeää tehdä päätöksiä tiedon, ei mutu-tuntuman perusteella.
 Rehtori Nicke Wulff keskittyi retoriikan perusteisiin. Jouni Koutonen / Yle
 Nicke Wulff näkee koulutuspäivät äärimmäisen tärkeinä oman ammattitaidon ylläpitämiselle ja kehittämiselle. Tilaisuuteen kannattaa tarttua, ei niitä kuitenkaan rajattomasti tule eteen.
 Mahdollisuudet kouluttautua ovat Wulffin mielestä kyllä parantuneet jatkuvasti.
 – Työnantaja on keskittynyt aika paljon siihen, että saadaan käydä koulutuksissa ja kursseilla. Myös kurssitarjonta työnantajan puolesta on laajentunut viime aikoina, sanoo Nicke Wulff.
 Jatkuvaa uuden oppimista
 Samanlaista kertomaa on luettavissa tuoreimmasta Työ- ja elinkeinoministeriön Työolobarometrista. Tänä syksynä julkaistun puntarin tiedot ovat vuodelta 2018.
 Lukujen mukaan yhä useampi palkansaaja kokee, että osaamisen ja ammattitaidon kehittämiseen on pyritty vaikuttamaan työpaikalla. Vuositasolla muutokset ovat vähäisiä, mutta parinkymmenen vuoden aikajänteellä suunta käy selväksi.
 Julkisella puolella työskentelevien tyytyväisyys asiaan on hieman korkeammalla tasolla kuin yksityisissä palveluissa tai teollisuudessa. Trendi on kuitenkin kaikilla sektoreilla nouseva.
 Kimmo Gustafsson / Yle
 Kuntien työntekijöistä 86 prosenttia kokee, että työpaikalla on pyritty vaikuttamaan osaamisen ja ammattitaidon kehittämiseen paljon tai jossain määrin. Kaksikymmentä vuotta sitten vastaava luku oli 75 prosenttia.
 Kimmo Gustafsson / Yle
 Valtiolla luvut ovat vielä korkeammalla. Viime vuonna pylväs kipusi yli 90 prosentin rajan.
 Kimmo Gustafsson / Yle
 Teollisuudessa ollaan kymmenen prosenttiyksikköä kuntasektoria jäljessä. Kehityskaari on kuitenkin selkeästi nouseva.
 Kimmo Gustafsson / Yle
 Yksityisissä palveluissa kokemus osaamisen kehittämisestä on hieman teollisuutta korkeammalla.
 Kaikkiaan vuonna 2018 noin 85 prosenttia kuntien, valtion ja yksityisten palveluiden palkansaajista arvioi työpaikkansa sellaiseksi, jossa voi koko ajan oppia uutta.
 Teollisuudessa osuus oli aavistuksen alhaisempi, 77 prosenttia. Siellä kasvu on kuitenkin ollut vahvinta, sillä lähtötasokin oli muita alempana.
 Jatkuvaa uuden oppimisen riemua työssään kokee jopa yli 90 prosenttia ylemmistä toimihenkilöistä, 84 prosenttia alemmista toimihenkilöistä, ja 72 prosenttia työntekijöistä.
 Muutos on keskeinen koulutusteema
 Henkilöstön kehittämispäällikkö  Eija Kavanti  Turun kaupungilta kertoo kuntasektorin oman puntarin vahvistavan niin rehtori Wolffin kuin Työolobarometrin kertomaa, ainakin Turun osalta.
 Turku on osallistunut vuodesta 1997 Kuntakymppi-mittaukseen. Selkeää hyppäystä on tapahtunut kuitenkin paljon lyhyemmässä ajassa.
 – Viimeisen kuuden vuoden aikana olemme nousseet 60 prosentin tyytyväisyydestä 70 prosenttiin. Kaikista vastaajista 70 prosenttia on tyytyväisiä saamaansa täydennyskoulutukseen ja pitää sitä riittävänä, kertoo Kavanti.
 Eija Kavanti koordinoi ison ja monialaisen joukon koulutustarpeita. Jouni Koutonen / Yle
 Kavanti pyörittää yli 11 000 työntekijän palettia. Kirjo on laaja, opettajista kaavoitusarkkitehteihin ja palomiehistä filharmonikkojen huilisteihin. Kaikille laaditaan vuosittaiset koulutussuunnitelmat.
 Monilla aloilla, kuten terveydenhoidossa tai pelastusalalla osaamisen säännöllinen päivittäminen on lakisääteistä. Muuten koulutusta räätälöidään toimialojen ja niiden asiakaskunnan tarpeiden mukaan.
 Keskimäärin Turun kaupungin työntekijät käyvät 4,8 koulutuspäivää vuodessa. Euromääräistä satsausta Kavanti ei osaa kertoa, sillä osa koulutuksista on sisäisiä, osa ostetaan ulkoa.
 – Enemmänkin olemme kiinnostuneita siitä, että henkilöstöä koulutetaan tasapuolisesti ja sillä on vaikutusta arkeen, työhyvinvointiin ja viihtyvyyteen työelämässä, linjaa Eija Kavanti.
 Isoja teemoja kaupungin työntekijöiden koulutuksissa ovat muutosjohtajuus ja muutoksessa eläminen. Myös vuorovaikutustaidot ovat alati tapetilla. Lakiuudistukset ovat nostaneet esimerkiksi saavutettavuuden ja tietosuojan esiin. Tietotekniikka on luonnollisesti koulutusalan kestosuosikki.
 Koulutukset kompaktimmin kuin ennen
 Hyvä koulutuspäivä on rehtori Nicke Wulffin mielestä sellainen, josta jää ainakin jokin ajatus kutkuttamaan aivojen pohjalle. Tyhjän panttinakin on joskus tullut kalvosulkeisissa istuttua, onneksi vähenevissä määrin.
 – Ainakin viime aikoina kouluttajat ovat olleet sen tasoisia, ettei ole tarvinnut miettiä mitä täällä teen ja miksi, hymähtää Wulff.
 Lehtori Paula Aali Turun Ammattikorkeakoulusta opasti kaupungin työntekijöitä parempaan viestintään. Jouni Koutonen / Yle
 Koulutusten onnistumisesta Turun kaupungilla saadaan vihiä sessioiden jälkeisistä pikapalautteista. Vaikuttavuuden tarkempi arviointi on haasteellista, ja siinä olisikin kehittämisen varaa tulevaisuudessa.
 Henkilöstön kehittämispäällikkö Eija Kavanti kertoo, että Turun kaupungin työntekijöiden toiveissa ovat entistä kompaktimmat koulutuspaketit ja verkkokoulutukset. Barometrien mukaan trendi on muuallakin samansuuntainen.
 – Ihmiset ovat arjessaan ja asiakaspalvelutyössään kiireisiä, eli ei mitään kovin pitkiä kertasessioita. Siihen suuntaan olemme myös toimintaa viemässä, toteaa Kavanti.
 Työolobarometrin mukaan vuonna 2018 noin neljännes palkansaajista opiskeli kokeneemman työntekijän, mentorin tai opettajan ohjaamana. Runsas puolet opiskeli työssä itsenäisesti ilman ohjausta ja/tai verkkomateriaalin avulla.
 Jopa 38 prosenttia palkansaajista kertoi kehittäneensä osaamistaan niin, että voisi tulevaisuudessa työskennellä uusissa tehtävissä.
 Rehtori Nicke Wulff turkulaisesta Cygnaeuksen koulusta toteaa, että motivaatio uuden opiskeluun löytyy peiliin katsomalla.
 – Silloin voi melkein vaihtaa työpaikkaa jos luulee, ettei tarvitse käydä enää millään kurssilla.
 Kahvitauon paikka. Jouni Koutonen / Yle

Yhä useampi palkansaaja kokee oppivansa työssään jatkuvasti uutta – kurssikirjo on valtaisa, sisältöihin ollaan tyytyväisiä


Summary: Baltzarilla on ollut useita kulttuuritoimintaan liittyviä suunnitelmia Pohjois-Savossa, jotka eivät lopulta toteutuneet.

Kulttuurineuvos  Veijo Baltzarin ihmiskauppaepäilyt  ovat yllättäneet ja järkyttäneet Kuopiossa.
 Jo pitkään Etelä-Suomessa asuneella kuopiolaissyntyisellä Baltzarilla on ollut viime vuosina lukuisia kulttuuritoimintaan liittyviä suunnitelmia Pohjois-Savossa.
 Viimeisimpänä noin vuosi sitten valmistunut Haminalahden  kulttuurikeskus  Kuopion eteläpuolella. Rytkylle valmistuneeseen rakennukseen oli suunnitteilla kansainvälistä kulttuurikeskustoimintaa, joka ei koskaan toteutunut.
 Baltzar  laittoi rakennuksen myyntiin  jo puoli vuotta valmistumisen jälkeen.
 Syynä tähän oli Baltzarin pettymys Kuopion kaupungin hitaaseen päätöksentekoon. Kuopion kaupungin apulaiskaupunginjohtaja  Pekka Vähäkangas  kertoo kuitenkin, että Baltzar ei koskaan laittanut kaupungille minkäänlaista apurahahakemusta.
 – Tapasin hänet muutaman kerran ja kehotin laittamaan hakemuksen, kertoo Vähäkangas.
 Hän sanoo yllättyneensä ihmiskauppaepäilyistä, mutta muistaa ihmetelleensä Baltzarin ympärillä olevaa ylipalvontaa.
 – Se herätti huomiota, että mukana kulkevat suhtautuivat häneen täysin kritiikittömästi. Yleensä kulttuurialalla on aina jonkinlaista arvostelua ja tiedetään, että kukaan ei ole täydellinen, pohtii Vähäkangas.
 Vähäkankaan mukaan kaupunki suhtautuu kaikkiin hakijoihin tasaveroisesti.
 – Näin oli myös Baltzarin kohdalla, vaikka osalla oli tietynlainen varauksellinen suhtautuminen häneen.
 Haminalahden kulttuurikeskuksen lisäksi Baltzar oli aikeissa  ostaa kirjailija Minna Canthin kotitalon  Kanttilan.  Suunnitelma kariutui , kun rakennuksesta löytyi asbestia ja sen kunnostaminen olisi tullut liian kalliiksi.
 Helsingin käräjäoikeus vangitsi Veijo Baltzarin viime torstaina todennäköisin syin epäiltynä törkeästä ihmiskaupasta.  Helsingin Sanomat  julkaisi viikonloppuna laajan artikkelin, missä nuoret naiset kertovat Baltzarin manipuloinnista ja lähentelystä.
 Kuopion Haminalahdessa sijaitseva 800 neliön kulttuurikeskusrakennus oli myynnissä keväällä 2019. Toni Pitkänen / Yle
 "Annetaan poliisin tutkia rauhassa"
 SDP:n kuopiolainen kansanedustaja Tuula Väätäinen kertoo tavanneensa Baltzarin muutamia kertoja kulttuuriasioiden merkeissä lähinnä Kuopion seudulla.
 Näiden tapaamisten perusteella pitkäaikainen kansanedustaja ei osannut odottaa ihmiskaupan kaltaisia rikosepäilyjä.
 – Minulle tuli uutisesta hirveän yllättynyt ja hämmentynyt olo, kommentoi Väätäinen.
 – Ne tapaamiset ovat olleet hyvin asiallisia. Minun korviini ei ole kantautunut mitään, Väätäinen kommentoi.
 Hän ei halua kommentoida keskeneräistä tutkintaa tarkemmin.
 – Ihmiset ovat syyttömiä niin kauan kuin toisin todetaan. Annetaan poliisin tutkia rauhassa.
 Ihmiskauppa voi Suomen lain mukaan  tarkoittaa  esimerkiksi henkilön saattamista pakkotyöhön tai muunlaisiin ihmisarvoa loukkaaviin olosuhteisiin. Sitä voi olla myös paritusrikoksen kaltainen seksuaalinen hyväksikäyttö.
 "Toiminta ei edusta romanikulttuuria"
 Itä-Suomen alueellinen romaniasiainneuvottelukunta korostaa tiistaina julkistetussa kannanotossaan, että Veijo Baltzar ja hänen toimintansa ei edusta romanikulttuuria.
 Tiedotteessa muistutetaan, että Veijo Baltzarin hankkeet eivät ole saaneet muiden Itä-Suomen romanien hyväksyntää.
 – Veijo Baltzar on toiminut omista lähtökohdistaan ja tavoitellut vain omia taiteellisia tavoitteitaan edustamissaan ja toteuttamissaan produktioissa, kannanotossa kommentoidaan.
 Itä-Suomen alueellisen romaniasiain neuvottelukunnan puheenjohtajan  Irja Sokan  ja varapuheenjohtajan  Seppo Hagertin  allekirjoittamassa lausunnossa todetaan, että neuvottelukunta on pahoillaan jälleen kerran romanikulttuuriin sidotusta mielikuvasta.
 – Negatiiviset mielikuvat vaikuttavat meneillään olevaa myönteistä romanikulttuurin kehitystä ja Suomen romaniväestön tasa-arvoista kehittymistä eri yhteiskunnan toimialoilla.
 Lue lisää:
 Ex-ministerit ihmettelevät, miksi eivät kuulleet Baltzarin toiminnasta – ohjaajan metodeja tutkinut opettaja Ylelle: Siinä oli riskejä
 Helsingin kaupungin tukia Veijo Baltzarille takaisinperinnässä jo ennen ihmiskauppasyytöksiä – Kulttuuripalvelupäällikkö uusimmista tiedoista: "Sanoudumme irti kaikesta tämäntyyppisestä toiminnasta"
 Helsingin kaupunki tarjoaa lukiolaisille keskusteluapua Veijo Baltzarin tapauksesta – Toimialajohtaja: "Monet nuoret ovat hyvin herkkiä ja saattavat ahdistua tällaisista tapauksista"

Veijo Baltzarin rikosepäilyt ovat järkyttäneet taiteilijan kotiseuduilla – Kuopion apulaiskaupunginjohtaja ihmetteli "ylipalvontaa"


Summary: Muoviroskaongelma on kaikkien yhteinen, mutta ei kenenkään oma, joten maksajia puhdistamiselle on vaikeaa löytää.

Kokkolalaisen Clewat Oy:n merenpuhdistusalus säksättää Kolera-altaassa Helsingin edustalla.
 Tämä muoviroskien puhdistamiseen kehitetty Cleansweep-alus on toinen maailmalla käytössä olevista. Se toinen alus siivoaa tällä hetkellä merialueita Floridassa.
 – Meille on tärkeää saada kymmenien alusten laivasto puhdistuskäyttöön eri puolille maailmaa, sanoo Clewat Oy:n toimitusjohtaja  Janne Saarikko .
 Alukset ovat yritykselle bisnestä, mutta samalla osa suurempaa ideologista tavoitetta.
 – Merten tilan ongelmatiikka on ymmärretty. Samoin se, että on syytä siirtyä siitä, että sotkettaisiin vähemmän siihen, että siivotaan. Ilman sinistä ei ole vihreää.
 Kahden patentin yhdistelmä
 Clewatin yritysidea, merta siivoavat alukset, perustuu kokkolalaisen  Johannes Myllykosken  kehittelemään laitteistoon. Myllykoski sai ideastaan Itämeriprojektin pääpalkinnon vuonna 2018.
 – Ne laitteistot, mitä on olemassa, eivät sovi riittävän isoille ongelmille. Nyt on laite, jolla pystytään ratkaisemaan isojakin ongelmia, Myllykoski sanoo.
 Johannes Myllykoski keksi laitteen, joka voi tulevaisuudessa siivota muovia meristä jopa kilometrin leveydeltä kerralla – "Haluan että lapsetkin saisivat tuoretta kalaa"
 Cleansweepin teknologian avulla on mahdollista kerätä merestä jopa puolen millimetrin kokoista muoviroskaa. Myllykosken innovaation juuret ovat öljyntorjuntateknologiassa.
 – Kahden patentin yhdistelmä tekee työn. Kumpikaan ei toimi yksin, mutta ne toimivat oikein hienosti yhdessä. Enempää en avaa tässä vaiheessa, Myllykoski sanoo.
 Clewatin laite on ollut käytössä jo kymmenessä maassa. Saarikon mukaan yrityksellä on aiesopimus esimerkiksi Etiopian valtion kanssa Tanajärven puhdistamisesta.
 Asiakkaita ovat tässä vaiheessa valtiot ja järjestöt.
 – Merissä puhutaan ongelmasta, joka on kaikkien yhteinen, mutta ei kenenkään yksityisen tahon oma. Maksajan löytäminen on vaikeaa, niin kuin muuallakin ilmastonmuutoksen kanssa toimittaessa, Saarikko sanoo.
 Merissä puhutaan ongelmasta, joka on kaikkien yhteinen, mutta ei kenenkään yksityisen tahon oma. Maksajan löytäminen on vaikeaa, niin kuin muuallakin ilmastonmuutoksen kanssa toimittaessa.  Janne Saarikko
 Erityisesti Aasiassa ongelma
 Suomen ympäristökeskuksen erikoistutkija  Seppo Knuuttila  toteaa, että merten muoviongelma on maailmanlaajuinen, vaikkakin pahin Aasiassa.
 – Maailman muoviroskasta 95 prosenttia päätyy meriin kymmenen joen kautta. Näistä joista kahdeksan on Aasiassa, Knuuttila sanoo.
 Muoviroskaa siivoavalle laitteistolle voisi löytyä käyttöä myös lähempää, Suomestakin, vaikka Knuuttilan mukaan Itämerellä muoviongelma ei ole vielä yhtä paha kuin maailmalla.
 – Meillä sellaiselle voisi olla käyttöä esimerkiksi isojen kaupunkien ja satamien alueella. Meillä jätehuolto toimii, mutta maailmalla ongelma edelleen pahenee.
 Itämeressä ongelma on erityisesti mikromuovi, jota päätyy veteen esimerkiksi jätevesissä.
 Knuuttila näkee muoviongelman ratkaisemisessa suuret markkinat. Ratkaisun avain olisi siinä, että jätettä ei enää päätyisi meriin. Kuitenkin näin tullee tapahtumaan vielä vuosia, ja siksi tarvitaan innovaatioita, joilla muovi saadaan meristä pois.
 – Yritystä on, mutta edelleen ongelma odottaa ratkaisemistaan.
 Osakeannista kasvuvoimaa
 Cleansweepin kehittäjä Johannes Myllykoski seuraa kolera-altaassa työskentelevää alusta tyytyväisenä. Hän on jopa hiukan hämmästynyt siitä, miten ideasta on päästy käytäntöön.
 – Onhan tämä aivan mahtavalla mallilla nyt, Myllykoski sanoo.
 Clewat  hakee toiminnalleen nyt rahoitusta . Marraskuun alussa avatulla osakeannilla tavoitellaan miljoonaa euroa lisäpääomaa. Tarkoitus on rahoittaa laitteiden jatkokehitystä, jatkaa kansainvälistymistä ja palkata lisää työntekijöitä.
 – Olemme saaneet kiinnostusta ja konkreettisia sijoituksia, mutta lisää rahaa tarvitaan, sillä tätä työtä ei saada nopeasti loppuun, Janne Saarikko toteaa.
 Sekä Myllykoski että Saarikko iloitsevat siitä, että maailmassa on herätty merien tilaan.
 – On mahtava huomata, että asia koskettaa ympäri maailmaa. Meret siivotaan yhdessä kilpailijoiden kanssa ja yhdessä tehdään maailmasta parempi paikka.

Suomalaisinnovaatio yrittää ratkaista sen, mihin muut eivät ole vielä pystyneet: puhdistaa meret mikromuovista


Summary: Kiti Vauhkosen työmatkalla auton keulaan hyppäsi peura viikko sitten. Moni auto joutuu lunastukseen pahimpana peurakolariaikana.

Kiti Vauhkosen  ensimmäinen itse ajettu peurakolari tapahtui hyvin nopeasti.
 – Ei siinä kerennyt ajatella yhtään mitään. Ensimmäiset fiilikset oli, että olenko minä kunnossa, Vauhkonen kertoo hetkestä, kun peura hyppäsi auton eteen Hämeenlinnan ja Hattulan rajamailla. Auto meni lunastuskuntoon.
 Marraskuu on ollut pahinta peurakolareiden aikaa. Myös vakuutusyhtiöissä peurakolareiden määrän lisääntyminen on jo huomattu. Vakuutusyhtiö Ifistä arvioidaan, että Etelä-Suomessa riski törmätä eläimeen on kasvanut viimeisten kolmen vuoden aikana lähes 50 prosenttia ja keskisessäkin Suomessa noin 30 prosenttia.
 Vakuutusyhtiö saattaa korvata myös hinauksen kolaripaikalta. Nina Keski-Korpela / Yle
 Ifissä keskimääräinen korvaus eläinkolarista on yli 3 100 euroa. Näin laskettuna vakuutusyhtiöt joutuivat korvaamaan viime vuonna peurakolareita liki 20 miljoonalla eurolla.
 Täpäriä tilanteita lähes päivittäin
 Kiti Vauhkoselle peurakolari ei ollut yllätys, pikemminkin ajan kysymys, sillä peuroja on työmatkan varrella on näkynyt usein. Täpäriä tilanteita on ollut kymmenkunta.
 Reilun viikon takaisessa törmäyksessä auto meni apukuskin puolelta ruttuun, muun muassa ajovalo vaurioitui ja peltiä meni kasaan. Peurakolarissa rikkoontuvat helposti valojen umpiot, keulan etusäleikkö, jäähdytin ja usein myös rekisterikilpi menee ruttuun.
 Kiti Vauhkonen arvelee, että 15 vuotta vanha ajopeli saattaa mennä jopa lunastukseen. Toistaiseksi auto on korjaamolla ja käytössä on vara-auto. Nyt kiikarissa on uuden auton hankkiminen.
 Onnettomuuden toinen osapuoli peura jäi tien oheen loukkaantuneena ja riistamies kävi lopettamassa sen.
 – Kyllä nämä eläimet pelottavat. Varsinkin nyt, kun on ollut sateista keliä ja hyvin pimeää. Ojanpenkoille tulee vilkuiltua entistä tarkemmin. Pimeällä tulee myös hidastettua vauhtia.
 Vauhkosen työmatka vaatii kuitenkin autoa.
 – Kolari ei saa vaikuttaa ajamiseen. Tien päälle vaan mahdollisimman nopeasti.
 Vakuutusmaksut saattavat nousta
 Peurakolarien määrä on ollut marraskuussa huomiota herättävän suuri. Hämeen alueella poliisi on kirjannut viimeisen viikon sisällä yli sata hirvieläinonnettomuutta. Onnettomuudet ovat olleet enimmäkseen peuran ja auton yhteentörmäyksiä.
 Valot rikkoontuvat lähes kaikissa peurakolareissa. Nina Keski-Korpela / Yle
 Poliisi arvioi, että onnettomuuksien lisääntymisen seurauksena vakuutusmaksut tulevat nousemaan jollain syklillä.
 Viime vuonna peurakolareita tilastoitiin yli 6200. Reilun 3000 euron tapauskohtaisella korvauksella laskettuna vakuutusyhtiöt joutuivat korvaamaan peurakolareita liki 20 miljoonalla eurolla.
 Lisäksi tulevat mahdolliset henkilövahingot ja kustannukset sijaisautoista. Peurakolareissa sattuu kuitenkin henkilövahinkoja vähemmän kuin hirvikolareissa.
 Metsäkauriin kanssa törmäyksiä sattui viime vuonna yli 4000, hirvikolareitakin liki 2000.
 Marraskuinen työmatka pahinta aikaa
 Tilastokeskuksen tilastot tukevat havaintoa peurakolareiden lisääntymisestä. Synkintä aikaa onnettomuuksien suhteen on marraskuu. Kanta-Hämeessä sattui toissavuoden marraskuussa 161 auton ja valkohäntäpeuran välistä törmäystä, viime vuonna 193. Se tekee keskimäärin kuusi ja puoli peurakolaria päivässä.
 Eniten peurakolareita sattuu  Varsinais-Suomessa, Kanta-Hämeessä, Pirkanmaalla ja Uudellamaalla. Myös metsäkaurisonnettomuuksien määrä on kasvussa. Loka-, marras- ja joulukuun lisäksi kauriskolareita sattuu paljon myös touko-kesäkuussa.  Hirvikolarien määrä  sen sijaan on ollut laskussa.
 Hirvi-, peura- ja kaurisonnettomuuksien suhteen pahinta aikaa ovat aamu- ja iltahämärän aika. Varsinkin marraskuussa nämä ajat sattuvat yksiin työmatkaliikenteen huipun kanssa. Marraskuu on myös valkohäntäpeurojen kiima-aikaa.
 Näin toimit eläinkolarissa
 Törmäyksen jälkeen tärkein tehtävä on varoittaa muuta liikennettä, jotta estetään lisäonnettomuudet. Varoituskolmio on syytä viedä 200-300 metrin päähään tien onnettomuusalttiimmalle puolelle ja kytkeä auton hätävilkut päälle.
 Kuollut eläin tulee siirtää pois tieltä. Nina Keski-Korpela / Yle
 Riistakolarista tulee aina soittaa yleiseen hätänumeroon 112 ja ilmoittaa tapahtumapaikka mahdollisimman tarkasti. Loukkaantuneen eläimen saa lopettaa, jos sen osaa tehdä.
 Jos eläin jatkaa matkaansa, sitä ei kannata etsiä, vaan jättää tämä työ asiansa osaavalle jäljestäjälle. Samalla vältetään eläimen jälkien sotkeentuminen.

Hämeessä sata peurakolaria viikossa – "Se tapahtui hyvin nopeasti, ei siinä kerennyt ajatella yhtään mitään"


Summary: Pommi-iskussa murhattu Daphne Caruana Galizia tutki poliitikkojen yhteyksiä korruptioon.

Maltalla pääministeri  Joseph Muscatin  esikuntapäällikkö on eronnut osana maata kuohuttavaa tutkivan toimittajan  Daphne Caruana Galizian  murhan tutkintaa.
 Poliisi kuulusteli tehtävästään eronnutta  Keith Schembriä  murhatutkintaan liittyen ja hänen asuntoonsa tehtiin kotietsintä.
 Tutkinta ravistelee Maltan hallitusta, sillä tiistaina myös turismiministeri  Konrad Mizzi  erosi. Lisäksi talousministeri  Christian Cardona  ilmoitti keskeyttävänsä virkansa hoitamisen, kunnes tutkinta valmistuu.
 Maltalla on vaadittu esikuntapäällikön ja turismiministerin eroa, sillä heillä epäillään olleen yhteyksiä mieheen, joka  pidätettiin viime viikolla epäiltynä osallisuudesta murhaan .
 Mizzi ja Cardona ovat kiistäneet liittyvänsä mitenkään murhaan.
 Pääministeri Muscatia on vaadittu eroamaan, koska hänen on katsottu suojelleen kaksikkoa.
 Arvostelua on herättänyt myös se, että murhahankkeeseen osallistumisesta epäilty mies armahdettiin vastineeksi tämän antamista todisteista.
 Daphne Caruana Galizian muistoksi oli tuotu kukkia pääkaupunki Vallettassa lokakuussa.   Matthew Mirabelli / AFP
 Murhan tilaaja vielä selvittämättä
 Tutkiva toimittaja Daphne Caruana Galizia  murhattiin autopommi-iskussa  kaksi vuotta sitten. Ennen murhaa hän oli tutkinut ja kirjoittanut epäillyistä korkean tason korruptiotapauksista.
 Caruana Galizia muun muassa paljasti Maltan johdon epäiltyjä yhteyksiä veroparatiisiyhtiöihin niin sanotun Panaman tietovuodon yhteydessä vuonna 2016. Viime viikolla pidätetty liikemies liittyy Panama-yhteyksiin.
 Autopommin asettamisesta syytetyt kolme miestä odottavat oikeudenkäyntiä, mutta murhan tilaajaa ei ole vielä saatu selville.
 Maltan poliisi kertoo uutistoimisto Reutersille, että tutkinnassa on tapahtunut merkittävää edistystä.

Toimittajan murha ravistelee Maltan hallitusta – pääministerin esikuntapäällikkö ja turismiministeri erosivat


Summary: Dresdenissä maanantaina tehdyn museovarkauden saalis on jopa miljardi euroa. Listasimme kahdeksan muuta taidevarkautta.

Saksan Dresdenissä  maanantaina tehty jalokivivarkaus  on saaliiltaan yksi museohistorian suurimmista rikoksista. Vihreään holviin iskeneet rikolliset veivät mukanaan taideaarteita jopa miljardin euron arvosta.
 Vuosikymmenten mittaan museoissa eri puolilla maailmaa on tehty lukuisia muitakin suursaaliiseen johtaneita mieleenpainuvia rikoksia. Kokosimme niistä kahdeksan. .
 Turistit parveilivat Mona Lisan edessä Pariisin Louvressa vuonna 2011. Horacio Villalobos / EPA
 1911 Mona Lisa lähti varkaiden matkaan Louvresta
 Maailman kentien tunnetuin maalaus,  Leonardo da Vincin   Mona Lisa  katosi Pariisin Louvresta elokuussa 1911 jäljettömiin. Epäilykset ehtivät kohdistua niin taidemaalari  Pablo Picassoon  kuin runoilija  Guillaume Apollinaireenkin , mutta lopulta syylliseksi paljastui museossa työskennellyt mies.
 Lasittaja  Vincenzo Peruggia  oli aiemmin kehystänyt Louvren maalauksia, mutta 21. elokuuta 1911 hän vei mukanaan da Vincin maalauksen.
 Taulu ehti olla piilossa Peruggian asunnossa kaksi vuotta ennen kuin hän vei sen kotimaahansa Italiaan ja yritti myydä teoksen. Firenzeläinen taidekauppias hälytti poliisit ja Peruggia tuomittiin seitsemäksi kuukaudeksi vankeuteen.
 Louvreen palautettu  Mona Lisa  on tänä päivänä museon suurin vetonaula.
 Taidemuseoon kattoikkunasta laskeutuneiden varkaiden matkaan lähti suuri määrä koruja ja maalauksia. Rex Features / AOP
 1972 kattoikkunasta laskeutuneet rosvot veivät mestarien maalaukset ja kasan jalokiviä Montrealissa
 Kanadan Montrealissa sijaitsevaan Musée des beaux-arts -taidemuseoon tunkeuduttiin syyskuussa 1972 keskellä yötä kattoikkunan kautta.
 Kolme raskaasti aseistautunutta varasta katosi Montrealin yöhön mukanaan kymmeniä jalokiviä ja 18 maalausta.
 Vanhojen mestareiden, kuten  Rembrandtin ,  Rubensin  ja  Delacroix'n  teoksia ei ole vieläkään saatu takaisin.
 Antropologinen museo Meksikon pääkaupungissa Méxicossa oli varkaiden kohteena jouluna 1985. Ullstein Bild / AOP
 1985 jouluaattona iskeneet vorot veivät mayojen ja asteekkien aarteet Méxicossa
 Meksikon pääkaupungissa Méxicossa ahkeroivat jouluaattona 1985 muutkin kuin joulukiireissä hyörivät kaupunkilaiset. Antropologiseen museoon tunkeutuneet varkaat veivät mukanaan yli sata vanhojen sivilisaatioiden, kuten mayojen ja asteekkien, esinettä.
 Jade- ja kultaesineiden sekä muiden taideaarteiden katoaminen huomattiin vasta jouluaamuna. Esineet olivat olleet näytteillä kolmessa museon pohja- ja kellarikerroksen salissa. Varkaiden työtä helpotti se, ettei museossa olla hälyttimiä ja turvatoimet perustuivat kiertäviin vartijoihin.
 Vuonna 1989 lähes kaikki varastetut esineet löytyivät yllättäen huumeratsian yhteydessä.
 Syyttäjä Carmen Ortiz ja FBI:n erikoisagentti Richard Des Lauriers vetosivat maaliskuussa 2013 järjestetyssä tiedotustilaisuudessa yleisöön Bostonista vuona 1990 varastettujen taulujen löytymämiseksi. CJ Gunther / EPA
 1990 poliiseiksi tekeytyneet konnat huijasivat henkilökuntaa Bostonissa
 Yhdysvaltain Bostonissa sijaitsevassa Gardner Museumissa mentiin varkaiden lankaan maaliskuussa 1990.
 Kaksi poliiseiksi tekeytynyttä rosvoa väitti tulleensa tutkimaan museosta tullutta hälytystä, pääsi sisälle rakennukseen ja poistui myöhemmin mukanaan 13 maalausta.
 Kadonneiden teosten joukossa olivat muun muassa  Vermeerin  ja  Manet'n  maalaukset. Teoksia ei ole saatu takaisin, vaikka saaliista luvattiin myöhemmin kymmenen miljoonan dollarin löytöpalkkio.
 Munch-museo esitteli varkaiden käsistä takaisin saatuja maalauksia 12. syyskuuta 2006. Sekä Huuto että Madonna olivat saaneet vaurioita. Richard Jeffries / Munch-museet / EPA
 1994 ja 2004 Huuto varastettiin ja myöhemmin löydettiin
 Norjalaistaiteilija  Edvard Munchin   Huuto  on varastettu kaksi kertaa. Kyseessä ovat samasta aiheesta tehdyt kaksi eri taulua. Toinen versio varastettiin Norjan Kansallismuseosta 1994. Arvomaalaus löydettiin parin kuukauden kateissa olon jälkeen.
 Toinen versio  Huuto -maalauksesta lähti varkaiden matkaan Oslon Munch-museosta vuonna 2004. Tuolloin naamioituneet ja aseistautuneet varkaat iskivät keskellä päivää ja veivät Huudon lisäksi Munchin  Madonna -maalauksen.
 Rikolliset juoksivat museosta röyhkeästi taulut käsissään hämmentyneiden silminnäkijöiden edessä. Varkaus kesti vain 50 sekuntia.
 Kaksi vuotta myöhemmin maalaukset palautuivat museoon, kun varkaat saatiin kiinni. Sekä  Huuto  että  Madonna  olivat vaurioituneet väärissä käsissä ollessaan.
 Tukholmassa sijaitsevassa Kansallismuseossa tehtiin vuonna 2000 taideryöstö konepistoolilla uhkaamalla. Rex Features / AOP
 2000 konepistoolimiehet ryöstivät Kansallismuseon Tukholmassa
 Joulukuussa 2000 Tukholmassa tehtiin näyttävä taideryöstö, kun konepistoolilla aseistautuneet ryöstäjät ryntäsivät Kansallismuseoon. Poliisien huomion viemiseksi toisaalle varkaat olivat ennen ryöstöä sytyttäneet kaksi autopaloa.
 Museossa olleita ihmisiä uhattiin aseilla ennen kuin ryöstäjät katosivat paikalta mukanaan kaksi  Renoirin  maalausta ja Rembrandtin omakuva. Ryöstäjäkolmikko pakeni paikalta veneellä.
 Ryöstösaalis saatiin kokonaisuudessaan takaisin kesällä 2005, kun Tanskan poliisi teki ratsian Kööpenhaminassa sijaitsevaan hotelliin. Päätekijänä pidetty venäläistaustainen mies tuomittiin kahdeksaksi vuodeksi vankeuteen.
 Rikostutkijat etsivät varkaiden jälkiä Rotterdamissa vuonna 2012. Varkaat saatiin myöhemmin kiinni, mutta tauluja ei enää saatu takaisin museoon. Wenn Ltd / AOP
 2012 Rotterdamissa varastetut maalaukset paloivat tuhkaksi
 Hollannin Rotterdamin Kunst Hal -taidemuseossa  varkaat iskivät kyntensä taideaarteeseen vuonna 2012 . Rikolliset tunkeutuivat rakennukseen aamuyön tunteina ja poistuivat paikalta ennen poliisien tuloa.
 Seitsemän varastetun maalauksen joukossa olivat muun muassa Picasson,  Matissen  ja  Monet'n  teokset.
 Romanialaiset varkaat saatiin tuomiolle seuraavana vuonna kotimaassaan.  Rikoksen suunnittelijana pidetty mies sai kuuden vuoden ja kahdeksan kuukauden vankeustuomion .
 Jopa 200 miljoonan euron arvoista saalista ei kuitenkaan saatu takaisin, vaan rikoksen suunnittelijana tuomitun miehen äiti sanoi polttaneensa taulut poikaansa suojellakseen. Naisen tarina on herättänyt epäilyksiä, mutta tutkijat löysivät naisen luota palojäänteitä, jotka tukivat kertomusta.

Äidin polttamat miljoonamaalaukset, valepoliisit, jouluvarkaus, kaksi varastettua ja löydettyä Huutoa – Muistatko nämä museovarkaudet?


Summary: Uudet resurssit eivät jää seinien sisälle: Hämeenlinnassa alkaa korjausrakentamisneuvonta, Torniossa kaavaillaan koekaivauksia lasten kanssa.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Museot, näyttelyt sekä historiallisten paikkojen ja rakennusten suojelu

Tästä on kyse Uudistettu museolaki tulee voimaan 1.1.2020. Vastuumuseot korvaavat maakunta- ja aluetaidemuseojärjestelmän sekä valtakunnallisen erikoismuseojärjestelmän. Valtakunnallisiksi vastuumuseoiksi on nimetty 17 museota ja alueellisiksi vastuumuseoiksi 31 museota. Alueellisten vastuumuseoiden tehtävät jakautuvat kolmeen osa-alueeseen: alueellisen museotoiminnan edistäminen, kulttuuriympäristötehtävä ja alueellinen taidemuseotehtävä. Alueellisiin tehtäviin kohdennetuista henkilötyövuosista valtionosuutta maksetaan 85 %, aiemmin museon koko htv-määrästä 47 %.
 Lapin ja Tornionlaakson maakuntamuseoissa, kuten monessa muussakin alueellisessa museossa, iloitaan uusista viroista, jotka alan iso uudistus tuo mukanaan. Alalla ennennäkemätöntä on, että kertaheitolla valtakuntaan avautuu peräti yli 20 uutta työpaikkaa. Paikkoja tulee eniten arkeologeille ja rakennustutkijoille, mutta esimerkiksi Hämeenlinnan museossa aloittaa myös korjausrakentamisneuvoja.
 Vuodenvaihteessa voimaantulevassa uudistuksessa luovutaan vanhoista maakuntamuseoista ja syntyy uusi vastuumuseoverkosto, joka saa lisää niin rahaa kuin tehtäviäkin. Tiede- ja kulttuuriministeri  Hanna Kosonen  on nimennyt  valtionosuuden piiriin 124 museota .  Valtakunnallisiksi vastuumuseoiksi nimettiin 17 museota  ja  alueellisiksi vastuumuseoiksi 31 museota . Uudistus koskee siis sekä taidemuseoita että kulttuurihistoriallisia museoita.
 Lappi ja Uusimaa poikkeavat muusta maasta sikäli, että niissä sallitaan alueiden erityispiirteiden vuoksi useampia vastuumuseoita kuin muualla maassa. Lapissa alueellisiksi vastuumuseoiksi on nimetty Tornionlaakson ja Lapin maakuntamuseot, Kemin ja Rovaniemen taidemuseot sekä saamelaismuseo Siida.
 Varsinkin Tornionlaaksolle muutos tuo tuntuvaa hyötyä; valtionosuus lähes kaksinkertaistuu ja museo saa kaksi uutta vakanssia. Kun valtionosuus on nyt ollut 187 000 euroa, jatkossa summa on 328 000 euroa.
 Alueelliseen vastuumuseotyöhön saatava valtiontuki nousee nyt 85 prosenttiin, loppu 15 prosenttia jää ylläpitäjäkuntien kontolle. Sekä Rovaniemellä että Torniossa museonjohtajat ovat mielissään siitä, että maakuntamuseoihin viimein saadaan arkeologi ja rakennustutkija.
 Uudet vakanssit ovat odotettuja
 – Arkeologian virkaa ei Tornionlaaksossa ole koskaan ollut. Vuosia on toivottu, että meillä olisi enemmän arkeologista asiantuntemusta. On hieno asia, että nyt tulee asiantuntija, joka saa keskittyä arkeologiseen kulttuuriperintöön, sanoo museonjohtaja  Minna Heljala  Torniosta.
 Tehtäviä on jouduttu hoitamaan oman toimen ohella, muun muassa antamaan lausuntoja rakennusten purkusuunnitelmista.
 – Esimerkiksi arkeologiseen kulttuuriperintöön liittyviä viranomaislausuntoja olen antanut oto-työnä tänä vuonna jo yli 120 kappaletta, kertoo museonjohtaja  Hannu Kotivuori  Rovaniemeltä.
 Valkoiset alueet katoavat kartalta
 – Maassa on ollut useita ns. valkoisia alueita, joiden museoista on puuttunut arkeologi ja rakennustutkija. Nyt koko maa tulee katetuksi, kertoo kulttuuriasiainneuvos  Mirva Mattila  ministeriöstä.
 Voimavaralisäys tasoittaa museoiden välisiä eroja ja nostaa ne kaikki hyvälle perustasolle.
 – Uudistuksella syntyy alueellisten vastuumuseoiden verkosto, mikä tuo myös kulttuuriympäristötehtävien hoitoon mahdollisuuksia, muotoilee erikoisasiantuntija  Satu Kähkönen  Museoviraston kulttuuriympäristöpalveluista.
 Kähkösen mukaan tavoitteena on, että vastuumuseosta tulee entistä vahvemmin alueensa kulttuuriperintökeskus, jonka toiminta säteilee laajalle. Koko maan kattava verkosto tarjoaa entistä paremmat mahdollisuudet valtakunnalliseen yhteistyöhön.
 Satsaus ei jää museon seinien sisäpuolelle
 Museoille eri puolilla maata uudistus ja rahoituslisäys on iso asia. Rekrytointi uusiin virkoihin on aloitettu monin paikoin jo hyvissä ajoin, osassa se on meneillään. Tavoitteena on joka tapauksessa, että työhön päästäisiin mahdollisimman pian vuodenvaihteen jälkeen.
 Esimerkiksi Hämeenlinnan kaupunginmuseoon on jo palkattu arkeologi, rakennustutkija ja korjausrakentamisneuvoja. Näitä vakansseja siellä ei ole aiemmin ollut.
 Museonjohtaja  Tuulia Tuomi  pitää uudistusta merkityksellisenä sekä museon toiminnalle että alueen palveluille. Aiemmin monia palveluja on Kanta-Hämeessä tuottanut Museovirasto – nyt toiminta saadaan lähelle.
 – Kulttuuriympäristöasioissa voimme olla mukana suunnitteluprosessien alusta lähtien. Lisäksi korjausrakentamisneuvonta tulee uutena palvelumuotona alueen asukkaiden ja rakennusten omistajien käyttöön, Tuomi kertoo.
 Koekaivauksia lasten kanssa ja muita yleisötapahtumia?
 Tornionlaakson museon uusien vakanssien hoito alkaa sijaistusten turvin. Rekrytoinnit saadaan valmiiksi alkuvuonna.
 – Kierrämme sitten kaikissa alueen kunnissa kertomassa, mitä uudistus tarkoittaa, Minna Heljala kertoo. Kuntia on koko joukko, sillä nimestä huolimatta Tornionlaakson museo kattaa muutakin kuin Tornionjokivartta. Kuntia on Lapin ja Pohjois-Pohjanmaan rajalta Simosta lähtien – eli kaikki Meri-Lapin kunnat – sekä Tornionjokivarsi aina Muonioon asti.
 Minna Heljala uskaltaa luvata jo nyt, että uudet resurssit alkavat näkyä alueen ihmisille.
 – Voimme tuoda arkeologiaa aiempaa enemmän esille ja esimerkiksi järjestää koekaivauksia lasten kanssa. Viranomaistehtävä edellä tietysti mennään, mutta siihen kylkeen voi kehitellä monenlaista yleisölle päin suuntautuvaa toimintaa.
 Pieni muutos vuodenvaihteessa tapahtuu myös Tornionlaakson maakuntamuseon nimessä; jatkossa taloa kutsutaan Tornionlaakson museoksi.

Museouudistus näkyy ja tuntuu – vastuumuseoille lisää rahaa ja tehtäviä, arkeologeille ja rakennusasiantuntijoille yli 20 uutta työpaikkaa


Summary: Yhtye julkaisee albumillisen siirtolaisten työväenmusiikkia, joka oli vaarassa kadota kokonaan.

Sävel kuulostaa tutulta.
 Sehän on vanha lastenlaulu  Pikku-Matin autosta on kumi puhjennut  – tai oikeastaan  Battle Hymn of the Republic.  Se, missä lauletaan  glory, glory, hallelujah!
 Tässä lauletaan nyt kuitenkin jotain ihan muuta.
 On voima meillä suurempi kuin kullan kuninkuus,
 suurempi kuin armeijatkin, valtain mahtavuus
 Tään järjestelmän raunioille raketaan me uus,
 sillä uniossa voimaa on!
 Solidaarisuutta aina, kun kahleet, ikeet eivät paina!
 Solidaarisuutta aina, sillä uniossa voimaa on!
 - Jos ajatellaan vaikka 1960-luvun protestilaululiikettä, Dylania ja Joan Beazia sun muita, niin nekin perustuvat näihin vanhoihin IWW-lauluihin, Paleface sanoo. Mårten Lampén / Yle
 Solidaarisuutta aina  -kappaleen sanoittaja on tuntematon, sillä omalla nimellä kirjoittaminen olisi voinut aiheuttaa hankaluuksia. Sanat nimittäin löytyvät anarkistisen, suoraa toimintaa suosineen Industrial Workers of the World -järjestön suomalaisjäsenten laulukirjasta.
 Sata vuotta sitten vahvimmillaan ollut IWW teki vallankumousta laulu aseenaan. Järjestöä kutsuttiin nimellä Laulava unioni.
 Laulava unioni otti käyttöön aikansa tunnetut rallit kansanlauluista teatterimusiikkiin, ja teki niihin uudet sanat, joilla asiaa ajettiin. Kun sävelmät olivat valmiiksi tuttuja, oli sanojen oppiminen helppoa – etenkin, kun harva työläinen ymmärsi nuotteja.
 IWW:ssä toimineet suomalaiset, joita kutsuttiin tuplajuulaisiksi, osasivat alkuun huonosti englantia. Lisäksi omalla kielellä laulaminen sai väen paremmin viritettyä taistelutunnelmiin. Niinpä suomalaiset tekivät omat laulukirjansa.
 Tuplajuulaisten rikas lauluperinne oli kuitenkin lähellä kadota kokonaan. Kolmesta laulukirjasta oli tallella vain yksi, ja muutamia irtolehtiä.
 Laulujen herättäminen uudelleen henkiin vaati Sibelius-Akatemian tutkijatohtori  Saijaleena Rantasen , työväenlauluperinnettä tutkineen tuottaja  Timo Tipi Tuovisen  ja  Karri Paleface Miettisen  polkujen risteämistä.
 Sen tuloksena Paleface & Laulava Unioni julkaisee torstaina  Tie vapauteen  -albumin, jossa vanhat laulut kuullaan uusina sovituksina.
 Saijaleena Rantanen kertoi viime kesänä Työväen musiikkitapahtumassa ruotsinsuomalaisten musiikkiperinteestä. Olli Perttula/Yle
 Radikalismi houkutteli suomalaisnuoria
 Suomesta lähti yli 350 000 ihmistä Yhdysvaltoihin köyhyyttä karkuun 1860–1920 -lukujen aikana. Kotimaata piinasi ensin kato, sitten lama. Kaupungit täyttyivät, eikä töitä ollut. Osa lähti sortovuosien poliittista myllerrystä paetakseen, osa silkasta seikkailunhalusta.
 Suuri osa lähtijöistä oli alle 30-vuotiaita miehiä, monet vasta teinipoikia. He päätyivät raskaisiin teollisuustöihin, kaivoksiin ja metsähommiin. He alkoivat nopeasti vaatia parannuksia surkeisiin työolosuhteisiinsa.
 Anarkosyndikalistisen IWW:n suosio kasvoi suomalaissiirtolaisten joukossa 1910-luvulla muiden työväenjärjestöjen kustannuksella. Pian suomalaiset muodostivat IWW:n suurimman ja aktiivisimman etnisen ryhmän. Heidän lehtensä,  Industrialistin , levikki oli 10 000.
 IWW:n ay-toimintaan tuomat lakot, marssit, sabotaasit ja mielenosoitukset olivat jotain ennenkuulumatonta. Ennenkuulumatonta oli myös se, että järjestö hyväksyi jäsenikseen ihmisiä erilaisista etnisistä taustoista, eikä piitannut sukupuolesta tai uskonnosta.
 Naiset olivat aktiivisia, ja piikojen oloihin vaadittiin parannuksia siinä missä kaivosmiesten. Suomalaisten tuplajuulaisten alajärjestöllä oli omat paikallisosastonsa myös katuprostituoiduille.
 Suora toiminta houkutteli suomalaisnuoria, joista moni oli jo vanhassa kotimaassa radikalisoitunut sisällissotaa edeltäneen yhteiskunnallisen turbulenssin takia. Monet olivat valmiiksi kaikkia auktoriteetteja vastaan ensin Ruotsin, sitten Venäjän valtaan väsyttyään.
 IWW vetosi suomalaisiin työläisaktiiveihin myös siksi, että laulu sopi heidän työkaluarsenaaliinsa mainiosti. Suomesta oli pakattu mukaan väkevä musiikkiperinne, harrastuneisuus kansanlauluihin, kuoroihin ja soittokuntiin.
 Tuplajuulaiset toivat IWW:n musiikkipropagandaan kotoperäiset mausteensa.  Pontevat mahat  -kappaleessa Suomen herrojen mässäilyä pilkataan  Oskar Merikannon   Kymmenen virran maan  tahtiin. Alkuperäissävelmä on Lapin ja Pohjois-Pohjanmaan maakuntalaulu.
 Tipi Tuovinen, Paleface ja Ossi Peura harjoittelevat Tuovisen vintillä. Mårten Lampén / Yle
 Kadonneet laulukirjat vaativat salapoliisinhommia
 Saijaleena Rantanen teki 2010-luvulla väitöskirjaansa musiikista ja kansanvalistuksesta Etelä-Pohjanmaalla 1860-luvun ja suurlakon välisenä aikana. Tutkimustaan varten hän selasi aikakauden sanomalehtiä, joissa käytiin kiivasta keskustelua siirtolaisuudesta, ja innostui aiheesta.
 – Siirtolaisuus on ilmiönä aina kiinnostanut minua. Pääsin tutkimaan amerikansuomalaisia väitöskirjani jälkeen 2014. Kun sain postdoc-paikan, pääsin syventymään aiheeseen enemmän, Rantanen muistelee chatin välityksellä.
 Rantasen näkökulma oli nimenomaan musiikin sosiaaliset ja poliittiset vaikutukset Pohjois-Amerikkaan lähteneiden keskuudessa.
 – Pitkillä arkistoreissuilla Yhdysvalloissa ja Kanadassa löysin nämä kaksi kadonnutta suomenkielistä IWW-laulukirjaa, ja kiinnostuin todella! On ihan mahtavaa, että nyt näitä lauluja julkaistaan!
 Rantanen kyseli laulukirjoista tarkemmin työväenlauluperinteeseen perehtyneeltä tuottaja Tipi Tuoviselta. Sen jälkeen kaksikko teki salapoliisintyötä yhdessä. Oikeiden sävelmien yhdistäminen lauluteksteihin ei ollut kovin yksinkertaista, sillä laulukirjoissa oli vain sanat.
 Osa oli helppo tunnistaa – jos englanniksi laulettiin  Solidarity Forever , oli luontevaa päätellä, että kyse on samasta kappaleesta kuin  Solidaarisuutta aina .
 Sen sijaan seksityöläisten oikeuksia vaativan  Langenneen laulun  melodiaa oli lähes mahdoton löytää. Lopulta Rantanen kaivoi alkuperäisen pianonuotin esiin kongressin kirjastosta.
 Paleface kertoo, että kaivosten työnjohtajat eivät mielellään laittaneet kahta suomalaista samaan työvuoroon. - Jos heidät laitettiin samaan kaivoskäytävään, niin ulos tullessaan heillä oli jo IWW:n paikallisosasto pystyssä. Mårten Lampén / Yle
 Love Recordsin konkurssi kaatoi ensimmäisen elvytysyrityksen
 Tipi Tuoviselle Rantasen yhteydenotto oli kuin kymmeniä vuosia odotettu palkinto.
 – Suomalaisen protestilaulun perinteessä nämä ovat parhaita tekstejä, joita on tehty. On ihmeellistä päästä esittämään niitä yleisölle, joka ei ole koskaan niitä kuullut.
 Tuovinen oli kerännyt amerikansuomalaisilta kirkonvastaisia arkiveisuja jo 40 vuotta sitten. Niistä piti tehdä Love Recordsille kaksi albumia, mutta homma kaatui yhtiön konkurssiin 1979, Tuovinen muistelee omakotitalonsa yläkertaan rakennetussa studiossa.
 – Kaikki muuttui 1980-luvulle tultaessa. Silloin ei ollut järkeä, oli vain olkatoppauksia, eikä näille lauluille ollut kysyntää. Kun Saijaleena teki Jenkeistä löytönsä, tuntui, että nyt pitää kaivaa vanha kokoelma esiin.
 Tuovinen ei tyytynyt vain kaivelemaan kellariaan, vaan soitti Palefacelle ja ehdotti, että perustetaan bändi. Räppäri oli jo aiemmin soittanut omilla keikoillaan IWW:n tunnetuimman muusikon, Joe Hillin lauluja, eikä kaivannut pitkää taivuttelua.
 – Mun oma viitekehys on rap, ja olen sen kautta sukeltanut kaikkeen musiikkiin: meillähän on tapana sämplätä mitä vaan. Mua on aina kiinnostanut singer-songwritereiden akustinen musiikki. Olen viettänyt aikaa  Dylanin  ja 1960-luvun protestilaulujen äärellä. Siitä on lyhyt matka  Woody Guthrieen  ja  Pete Seegeriin , jotka tunsivat hyvin tarkkaan IWW:n lauluperinteen.
 Tipi Tuovinen ja Paleface saivat mukaan sovitustyöhön  Ossi Peuran . Kolmikko alkoi melko tyhjästä luoda käsitystä siitä, miltä amerikansuomalaiset laulut ovat saattaneet kuulostaa.
 Tuovinen huomauttaa, että ihan uskollisia alkuperäisteoksille ei kerta kaikkiaan voitu olla. Niissä saattoi olla esimerkiksi 40 säkeistöä.
 – Näihin oli pakko jättää oma kädenjälki. Aikoinaan kaveri istui alas, ja veti kymmeniä säkeistöjä putkeen kuin Väinämöinen. Sillä tavalla ei enää kauhean paljon keikkoja Suomessa saa.
 Ossi Peuran soitinarsenaaliin kuuluu muun muassa chileläinen charango. Sen koppa oli alunperin tehty vyötiäisestä, mutta on sittemmin korvattu puulla.  Mårten Lampén / Yle
 Keikoilla kansa laulaa
 Laulava Unioni täydentyi rumpali  Anssi Nykäsellä  ja harmonikkaa soittavalla  Harri Kuusijärvellä . Yhtye on esiintynyt nyt vuoden vaihtuvien vierailijoiden kanssa. Torstain levynjulkistuskeikalla esimerkiksi ovat mukana Helsingin Työväen Naiskuoro Elegia ja banjonsoittaja  Miihkali Jaatinen.
 Palefacen mukaan keikoilla on tähän mennessä ollut parhaimmillaan jopa hurmoksellinen meno.
 – Nää on simppeleitä, tarttuvia yhteislauluja: vaikka ei tietäisi biisiä, kun se lähtee käyntiin, niin viimeisessä säkeistössä yleisö laulaa jo mukana. Niissä on jotain helppoa ja koukuttavaa. Meillä on tietysti myös aika vetävä pumppu.
 Osa laulun riemusta liittyy siihen, että niistä monet ovat duurissa. IWW:n musiikkiperinteen selkärankaa olivat humoristiset pilkkarallit, joissa on rempseä tunnelma.
 – Se on hauskaa, kun me suomalaiset ollaan yleensä niin melankolista sakkia, Paleface huomauttaa., ja pyyhkii kuvitteellisia kyyneleitä.
 - On hienoa, että on mahdollista vielä elvyttää perinnettä, joka on melkein jo kuollut ja hävinnytkin, Paleface toteaa. Mårten Lampén / Yle
 Laulut kuin aikakapseli
 Tuplajuulaisten laulujen henkiinherättäminen ei ole vain työväenperinteen vaalimista. Se on merkittävä teko myös siksi, että laulut ovat merkittävä osa ulkosuomalaisten kulttuurihistoriaa.
 Ne myös muistuttavat siitä, että suomalaiset ovat maastamuuttajia, Paleface huomauttaa.
 – Aina kun puhutaan maahanmuutosta unohdetaan, että suomalaiset vasta ovatkin muuttaneet. Se on ollut valtava joukko, 350 000 ihmistä, jotka lähtivät Amerikkaan leivän perässä.
 Sanoitukset kertovat arjen ankaruudesta, syrjinnästä, kohtuuttomista työoloista ja sosiaalisista ongelmista, joita 1900-luvun alun siirtolaiset kohtasivat. Palefacen mielestä laulut ovat kuin aikakapseli, joka mahdollistaa kurkistuksen tuon ajan amerikansuomalaisten elämään.
 – He ovat olleet todella nuoria, 15–25 -vuotiaita ihmisiä, jotka ovat yrittäneet selvitä aika hurjissakin olosuhteissa. Nämä laulut kertovat siitä todellisuudesta, jossa he elivät.
 Palefacen mielestä on sekä huvittavaa, että surullista, miten samankaltaisia asioita tapahtuu nyt pienipalkkaisille työläisille, kuin tapahtui yli sata vuotta sitten.
 – Kun katsoo näiden laulujen aiheita, ja sitä, mitä meidän ympärillä tapahtuu, niin huomaa, miten ajankohtaisia monet tekstit yhä ovat. Ehkä tavallisen ihmisen asema yhteiskunnassa ei ole niin paljoa muuttunut noista ajoista.
 Lue lisää tuplajuulaisten lauluista Saijaleena Rantasen artikkelista Ennen ja Nyt -julkaisussa

Paleface ja Laulava Unioni herättivät henkiin amerikansuomalaisten protestilaulut sadan vuoden takaa


Summary: Kenkiä tehdään jo nyt muun muassa ananas- ja omenakuidusta ja materiaalien valikoima tulee vain kasvamaan.

Minna Parikka  päätti jo viisitoistavuotiaana, että hänestä tulee kenkäsunnittelija. Heti lukion jälkeen hän lähti opiskelemaan alaa Englantiin. Kaksikymmentäviisivuotiaana Parikka palasi Suomeen, perusti firman ja oman kenkäbrändin.
 – Silloin en osannut mitään muuta kuin suunnitella. Kaikki muu opittiin kantapään kautta. Ensimmäiet kolme vuotta tein ihan kaiken itse. Tuotannosta myyntiin, messut, kaikki vientitullauspaperit, ihan kaikki. Monta vuotta horjui oma usko omaan osaamiseen, ennenkuin tuli se breikkaus.
 Nyt viisitoista vuotta myöhemmin Parikan kengät ovat kansainvälinen brändi, jota kaupataan yli kahteenkymmeneen viiteen maahan, ja joita on nähty niin  Taylor Swiftin ,  Lady Gagan  ja  Kardashianien  kaltaisten julkkisten jaloissa.
 – Se on brändille upea juttu, mutta täytyy sanoa, että minulle itselleni tuo on niin vierasta, koko fanikulttuuri. Mutta hyvä että käyttävät.
 Tulevaisuuden kengät tehdään ananaksesta ja omenasta
 Kenkäalallakin puhaltavat uudet ekologiset tuulet. Se näkyy muun muassa siinä, että uudet mallistot ovat entistä suppeampia ja vegaanisille kengille on kysyntää. Nahan parkitsemisen ympäristöhaitat ovat johtaneet myös siihen, että nahalle etsitään koko ajan uusia korvaavia materiaaleja.
 Uusinta uutta kenkien pintamateriaaleina ovat muun muassa ananas- ja omenakuitu. Ja uusia materiaaleja kehitetään lisää koko ajan.
 – Ananaskuidusta tehdään jo tekstiiliä, joka on hyvin nahan näköistä ja tosi kestävää, vettä hylkivää ja kenkiin hyvin soveltuvaa.
 Parikan mielestä muotiteollisuuden on nyt aika tosissaan tukea muutosta ekologisempaan suuntaan.
 – Siellä on tosi paljon kehitettävää, koska materiaaleja ei ole vielä tarpeeksi, ja ne eivät ole vielä tarpeeksi pitkälle kehitettyjä. Nyt on oikeasti teollisuuden aika tukea muutosta, koska muotiala on yksi saastuttavimmista. Ja koska kaikkien meidän täytyy käyttää vaatteita ja kenkiä.
 Minna Parikka kertoi Puoli seitsemän -ohjelmassa myös, että hänen haaveensa eläkepäiville on asua paikassa, jossa ei tarvitse käyttää lainkaan kenkiä.
 Katso Minna Parikan koko haastattelu Yle Areenassa:

Kenkäsuunnittelija Minna Parikka ekologisesta muodista: "Muotiteollisuuden on nyt todella aika tukea muutosta"


Summary: Kateissa olevien määrää ei tiedetä.

Albaniassa pelastustyöntekijät taistelevat aikaa vastaan etsiessään vuosikymmeniin voimakkaimman maanjäristyksen uhreja rakennusten raunioista.
 Maanantai-iltana maanjäristyksen tiedossa ollut uhriluku oli viranomaisten mukaan 21. Noin 600 ihmistä loukkaantui, heistä yhdeksän vammat ovat hengenvaarallisia.
 Useimmat uhrit kuolivat turistikohteena tunnetussa rantakaupunki Durrësissa 30 kilometrin päässä pääkaupunki Tiranasta ja Thumanën pikkukaupungissa 40 kilometriä Tiranan pohjoispuolella.
 Raunioista oli maanantai-iltaan mennessä pelastettu reilut 40 ihmistä. Tiedossa ei toistaiseksi ole kuinka paljon ihmisiä on jäänyt raunioihin jumiin.
 Järistys iski pahimpaan mahdolliseen aikaan aamuyöllä , kun ihmiset olivat nukkumassa kodeissaan ja hotelleissa.
 Pimeyden laskeuduttua pelastustöitä jatkettiin kiivaasti. Työ on vaikeaa romahdusvaaran takia.
 Ihmiset seurasivat pelastustöitä Thumanëssa.  Valdrin Xhemaj / EPA
 Uutistoimisto AP:n mukaan Durrësissa ainakin kolme hotellia, yksi asuinkerrostalo ja yksi huvila romahtivat maanjäristyksessä. Thumanëssa romahti ainakin yksi asuinkerrostalo.
 Uutistoimisto AFP kertoo, kuinka Thumanëssa pelastustyöntekijät ovat huutaneet kateissa olevien ihmisten nimiä romahtaneen talon luona.
 Ajoittain töissä on pidetty hiljaisia hetkiä, jotta kuultaisiin kuuluuko raunioista ihmisten ääniä.
 Myös onnellisia pelastumistarinoita on nähty. Durrësissa ihmiset hurrasivat AP:n mukaan, kun raunioista pelastettiin kaksi lasta.
 Durrësissa ja Thumanëssa ainakin sadat ihmiset ovat majoittuneet telttoihin hätämajoitukseen.
 Tuhoalueille on lähetetty 1 900 poliisia ja 300 sotilasta pelastustöihin. Myös monet Albanian naapurimaat ovat lähettäneet apua.
 Järistys oli voimakkuudeltaan 6,4. Se oli vuosikymmeniin voimakkain Albaniassa. Keskiviikko on julistettu Albaniassa surupäiväksi.

Albaniassa etsitään ihmisiä romahtaneiden rakennusten raunioista – Tuhoisa maanjäristys vaatinut ainakin 21 uhria