Summary: Ihmisten terveydelle haitta-aineista ei pitäisi olla vaaraa.

Helsingin seudun ympäristöpalvelut (HSY)

Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliitto (MTK)

Kun käyt antibioottikuurin aikana vessassa, jäteveteen kulkeutuu antibioottijäämiä, pyykinpesusta taas mikromuoveja.
 Jätevedenpuhdistamolla vesi puhdistetaan laskettavaksi vesistöihin. Jäljelle jäävän kiintoaineksen sekaan jäävät jäteveden mukana puhdistamolle kulkeutuneet aineet: mikromuovit, palonestoaineet, pintakäsittelyaineet, muovin pehmentimet, lääke- ja huumejäämät.
 Tätä tavaraa syntyy Suomessa noin miljoona tonnia vuodessa. Johonkin se pitää laittaa.
 Ja toisaalta se sisältää paljon myös tärkeitä ravinteita, joilla voi korvata kemiallisia lannoitteita.
 Kuuma kysymys onkin, kannattaako puhdistamolietettä käyttää peltojen lannoituksessa.
 Rypsi kukki joutsenolaisella rypsipellolla toukokuun lopulla. Kuvituskuva. Ville Toijonen/Yle
 Ulkomaalaiset eivät halua suomalaisten jätöksillä kasvatettua ruokaa
 Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliitto MTK:n kyselyn mukaan 85 prosenttia Suomen viljelijöistä ei käytä eikä aio käyttää puhdistamolietteitä lannoituksessa, koska sen puhtauteen ei luoteta.
 Myös suuret viljanostajat, kuten Fazer, vastustavat puhdistamolietteen käyttöä lannoitteena.
 – Toivomme kierrätyslannoitteiden käyttöä, mutta ei puhdistamolietettä, koska siellä voi olla aineita tai ainesosia, joista ei tiedetä, mitä ne maaperälle tekevät, ovatko ne hyviä vai huonoja, sanoo Fazerin vastuullisuusjohtaja  Nina Elomaa .
 Esimerkiksi ulkomaiset asiakkaat asettavat usein Fazerin myllyltä ostettavan jauhon vaatimukseksi sen, että viljan viljelyssä ei ole käytetty puhdistamolietettä.
 Myös MTK vastustaa viemärijätteen käyttöä viljelyssä. Sen mukaan maan saastumisriski on liian suuri.
 – Se on siinä mielessä vielä ongelma, koska kysymys on hallitsemattomasta raaka-aineesta. Siellä on paljon arvokkaita ravinteita, mutta myös paljon sellaista, mitä emme pellolle halua, sanoo MTK:n ympäristöjohtaja  Liisa Pietola .
 MTK:n ympäristöjohtajan Liisa Pietolan mukaan pilaamme puhtaat peltomme, jos jätevesilietteiden käytöstä tulee maan tapa. Markku Pitkänen / Yle
 Onko vastustus turhaa vai löytyykö sille perusteita?
 Totta on, että puhdistamolietteestä valmistettujen lannoitteiden käyttöön liittyy tiettyjä riskejä.
 Euroopan pelloille päätyy esimerkiksi jopa  satoja tonneja mikromuovia vuosittain . Jätevesilietteen on arvioitu olevan yksi merkittävimmistä maaperän mikromuovilähteistä. Niiden vaikutuksia vasta tutkitaan, mutta osa muovista voi päätyä myös ravintoketjuun.
 – Jotkut aineet voivat kertyä maaperässä eliöihin ja sitä kautta ravintoketjussa ylöspäin. On mahdollista, että jotkut aineet siirtyvät jossain määrin viljelykasveihin ja sitä kautta ravintoomme, mutta hyvin vähäisissä määrin, sanoo Laki ja Vesi Oy:n vesiasiantuntija  Niina Vieno.  Hän oli mukana  Luonnonvarakeskus Luken viimevuotisessa tutkimuksessa , jossa tutkittiin jätevesilietteen käyttöä lannoitteena.
 Yhdessä muiden lietteissä olevien haitta-aineiden kanssa peltoihin ja kasvimaille päätyessään ne voivat liian suurina pitoisuuksina aiheuttaa haittaa ympäristölle.
 – Tarvitaan lisää tietoa ja tutkimusta, että voitaisiin hallita ympäristöriskejä paremmin, Vieno sanoo.
 Ihmisten terveydelle ei uusimpien tutkimusten mukaan pitäisi aiheutua riskiä, vaikka ruuan viljelyssä olisi käytetty puhdistamolietteestä tehtyä lannoitetta.
 – Vaikka tiedämme, että lietteissä on erilaisia haitallisia aineita, niin määrä, mikä niitä siirtyy juomaveteen tai viljelykasveihin, on niin vähäistä, että ihmisiin kohdistuvat riskit ovat hyvin pieniä, Vieno sanoo.
 Vienon mukaan lietteissä olevista ainesosista mikään yksittäinen ainesosa ei ole sen haitallisempi kuin toinenkaan. Suurin riski liittyneekin siihen, että tietyt yhdisteet ovat hyvin pysyviä ja ne hajoavat maaperässä hitaasti. Vuosien käytön aikana aineet kertyvät maaperään ja pitoisuudet kasvavat.
 – Sitten kasvaa taas riski, että haitallisia vaikutuksia esiintyy, Vieno sanoo.
 Laki ja Vesi Oy:n vesiasiantuntija Niina Vieno ymmärtää sen, että myllyt eivät halua ostaa viljaa viljelijöiltä, jotka käyttävät puhdistamolietteitä, koska niihin liittyy paljon epävarmuuksia. Vienon mukaan epävarmuudet lisäävät riskin tunnetta, mutta tutkimuksiin pohjautuen ei ole näyttöä, että ihmisten terveydelle lietelannoitteista olisi riskiä. Markku Pitkänen / Yle
 "Resurssien tuhlaamista, jos ei käytetä"
 Vienon mielestä puhdistamolannoitteiden käyttö jää kuitenkin plussan puolelle, koska ne sisältävät orgaanista ainetta ja ravinteita, kuten fosforia, joka parantaa maan laatua.
 Niitä käyttämällä voitaisiin korvata kalliiden keinolannoitteiden käyttöä ja myös säästää rajallisia fosforivarantoja.
 – Jos niitä ei käytetä peltoviljelyssä, tuhlataan resursseja, Vieno sanoo.
 Yhteiskunnassa ylipäänsä tulisi käyttää mahdollisimman vähän haitallisia aineita, jolloin ne eivät päätyisi jätevesiinkään.
 Puhdistamolietteitä voisi myös puhdistaa tehokkaamin, mutta se olisi kallista puuhaa.
 Maatalouden laatuvaatimukset täyttyvät
 Helsingin seudun ympäristöpalvelut HSY puolustaa jätevesien kiintotavarasta tehtyjä tuotteitaan, kuten kuluttajille myytävää Metsäpirtin multaansa. HSY:n mukaan suomalaiset lietteet ovat puhtaita verrattuna raja-arvoihin, joita EU:ssa on esitetty.
 – Tuotteemme täyttävät kaikki maatalouden laatuvaatimukset. Suomessa puhdistamolietteet ovat hyvin puhtaita. Tietysti yhteiskunnassa käytetyistä aineista löytyy pieniä määriä myös puhdistamolietteestä, sanoo HSY:n jätevedenpuhdistusosaston yksikönpäällikkö  Janne Nipuli .
 Myös Nipuli viittaa Luken viimevuotiseen tutkimukseen, jonka mukaan haitta-aineita ei siirry syötäviin kasveihin.
 – Ruokaturvallisuusriskiä ei ole näiden lannoitevalmisteiden käytössä, hän sanoo.
 HSY:n Sipoon Metsäpirtin kompostointikentällä kompostoidaan kaikki pääkaupunkiseudun asukkaiden jätöksistä syntyneet puhdistamolietteet. Noin 70 prosenttia lietteestä menee HSY:n itse tekemiin multatuotteisiin, kuten Metsäpirtin multaan, jota myydään kotipihoille, palstaviljelmille ja viherrakentamiseen. Loppuosasta vajaa puolet toimitetaan maatalouteen ja puolet muille toimijoille, kertoo HSY:n jätevedenpuhdistusosaston yksikönpäällikkö Janne Nipuli. Markku Pitkänen / Yle
 Toisaalta  Suomen ympäristökeskuksen muutaman vuoden takaisessa tutkimuksessa  todettiin, että toistuvien lietelevitysten seurauksena tiettyjen palonestoaineiden maaperäpitoisuudet voivat nousta. Tietyt lääkeaineet saattavat joko kertyä kasveihin tai huuhtoutua maaperästä edelleen pinta- tai pohjavesiin.
 Yhdisteet kertyvät myös lieroihin, joista ne puolestaan voivat päätyä eteenpäin ravintoketjussa. Triklosaanin ja ftalaattien pitoisuudet olivat myös yhdyskuntalietettä sisältävissä lannoitevalmisteissa sekä maaperässä, jonne näitä tuotteita oli levitetty, melko korkeita.
 Antibakteerisena yhdisteenä käytetyn triklosaanin vaikutuksia maaperän mikrobistoon ei voida täysin sulkea pois. Sama pätee myös muihin maaperässä havaittuihin antibioottijäämiin.
 Yhdyskuntalietteitä ei hyväksytty mukaan päivityksen alla olevaan EU:n lannoitevalmisteasetukseen. Siihen pääsivät vain niin sanotut hallitut raaka-aineet, joista tiedetään tarkkaan, mitä ne sisältävät ja aiheuttavat.
 Antibiootteja on myös kotieläinten lannassa: Suomessa käyttö on tosin vähäisintä EU:ssa. Karjan lannan levityksessä pelloille ei ole kuitenkaan mitään suoja-aikaa.
 Luomutuotannossa puhdistamolietteitä ei saa käyttää. Puhdistamolietteet eivät myöskään kelpaa tavanomaisessakaan viljelyssä perunoiden tai muiden maan sisällä kasvavien juuresten viljelyyn.
 Lue myös:
 Lieron jätöksiä, jonka sisällä on polyester-kuituja. Salla Selonen / SYKE
 Merien lisäksi myös maaperään päätyy mikromuovia jätevesistä – vaikutuksia vasta tutkitaan, mutta osa muovista voi päätyä ravintoketjuun
 Tutkimus: Modernit jätevedenpuhdistamot poistavat antibiooteille vastustuskykyisiä bakteereja tehokkaasti jätevedestä
 Testiviljelyn tulokset: Kierrätyslannoite on tehokas vaihtoehto kemialliselle, ja se on hyvä uutinen myös Itämerelle

Jätevedet sisältävät mikromuoveja ja antibioottijäämiä – Kannattaako niistä tehtyä multaa levittää viljeltäville pelloille ja kasvimaille?


Summary: Olosuhteet ovat tänä kesänä olleet otolliset hedelmäpuille.

Luumupuissa raakileita on niin paljon, että niistä kannattaa poistaa jopa puolet. Puut voivat jopa kuolla sadon rasituksesta.
 Tommolan tilalla Leivonmäellä  Keski-Suomessa luumusadosta on tulossa poikkeuksellinen. Syynä on kahden edelliskesän poikkeukselliset sääolot, kertoo viljelijä  Eija Tommola .
 – Kesä 2017 oli hyvin kylmä ja sateinen eivätkä puut tehneet kukka-aiheita.
 Viime kesän puut tavallaan lepäsivät ja helteet hellivät hedelmäpuita. Tänä keväänä pölytys onnistui hyvin ja nyt puissa on raakileita liiankin paljon, kertoo Tommola.
 Toiminnanjohtaja  Miika Ilomäki  Hedelmän- ja Marjanviljelijäin liitosta vahvistaa, että luumusadosta on tulossa hyvä muuallakin kuin Keski-Suomessa.
 – Kuluvan kevään olosuhteet ovat olleet hyvät, sanoo Ilomäki.
 Eija Tommola sanoo, että luumupuista on nyt syytä poistaa liiat raakileet ravistamalla puita ja poimimalla niitä yksitellen.
 – Melkein joka toisen raakileen saa ottaa pois.
 Raakileita otetaan pois niin paljon, että ne eivät kosketa toisiaan. Näin luumuille jää kasvutilaa ja sadosta tulee entistä mehevämpi ja maukkaampi.
 – Sadon kilomäärä ei raakileiden harventamisesta loppujen lopuksi kärsi, sanoo Tommola.
 Jos raakileiden harventamista ei tehdä, voi ensi talvi olla kohtalokas luumupuille. Ne eivät jaksa valmistautua talveen ja jos talvi on kylmä, saattavat puut kuolla sadon rasituksesta.
 Harvennus on syytä tehdä myös kotipuutarhoissa, sanoo Tommola.
 Otolliset olosuhteet hedelmäpuille
 Olosuhteet ovat tänä kesänä olleet otolliset muillekin hedelmäpuille kuin luumulle, sanoo toiminnanjohtaja Miika Ilomäki Hedelmän- ja Marjanviljelijäin liitosta. Esimerkiksi  omenasadosta on tulossa hyvä  (Maaseudun Tulevaisuus).
 Eija Tommola neuvoo, että myös omenapuista kannattaa poistaa liiat raakileet.
 – Sellaiseen kantaan, mistä lähtee useampi raakile, kannattaa jättää vain yksi.
 Tommolan tilalla hedelmäpuiden sadonkorjuu alkaa tällä viikolla kun ensimmäiset kirsikat ovat kypsyneet. Viime viikkojen kolea sää on tosin hidastanut sadon kypsymistä.

Luumujen raakileita on niin paljon, että ilman harvennusta puita uhkaa talvella kuolema – myös omenasadosta tulossa hyvä


Summary: Sormiruokailu voi olla yksi ratkaisu myös vanhuksen syömisen pulmiin.

Henkilöstö- ja laitosruokalat, ateriapalvelu

Sosiaali- ja terveysministeriö kiirehtii ikääntyneiden ravitsemussuosituksien päivittämistä.
 Ministeriö käynnisti työn kiireellisenä se jälkeen, kun  viime talvisen vanhustenhoitokohun yhteydessä  selvisi, että moni iäkäs kärsii myös vajaaravitsemuksesta.
 Vajaaravittujen iäkkäiden määrää on selvitetty Itä-Suomen ja Turun yliopiston tekemässä kansainvälisessä kirjallisuuskatsauksessa. Sen mukaan vajaaravittuja on eniten sairaaloissa ja ympärivuorokautisessa hoidossa.
 Selvityksen mukaan joka neljäs pitkäaikaishoidossa oleva tai palvelutalossa asuva iäkäs kärsii vajaaravitsemuksesta ja joka toinen kuuluu riskiryhmään.
 Jutun lopussa on listaus vajaaravitsemuksen syistä ja taustatekijöistä.
 Asukkaille ruokaa silloin kun heillä on nälkä
 Vajaaravitsemus ja sen riski tiedostetaan Kuopion kaupungin Harjulan sairaalan pitkäaikaishoidon osastolla. Osastolla syödään neljä kertaa vuorokaudessa, mutta tarjolla on aina välipalaa, mihin vuorokaudenaikaan tahansa.
 – Osastolla on oma pieni keittiö, jonka jääkaapissa on leipää, mehukeittoa ja jogurttia. Niistä voi tehdä yöpalaa tai välipalaa tarpeen mukaan, kertoo osastonhoitaja Katri Ojala.
 Periaate onkin, että asukkaille annetaan ruokaa silloin, kun he ovat nälkäisiä. Nälän havaitseminen saattaa olla hoitajalle haastavaa, koska kaikki osaston asukkaat eivät pysty kommunikoimaan enää selvästi.
 Esimerkiksi, jos asukasta ei jostain syystä illalla nukuta, on yksi vaihtoehto tarjota hänelle voileipää tai maitoa.
 – Taustalla voi olla tilanne, että iltapala on maistunut huonosti, Ojala kertoo.
 Kuopiolainen Anna-Liisa Sonninen on ollut Harjulan sairaalan osastolla reilun vuoden ajan. Osastonhoitaja Katri  Ojala kyselee kuulumisia. Sami Takkinen / Yle
 Yliopistojen laatimassa kirjallisuuskatsauksessa korostetaan, että ravitsemustilan seuraaminen on erityisen tärkeää silloin, kun iäkäs on akuutissa sairaalahoidossa tai toimenpiteessä.
 Harjulan sairaalan osastolla asukkaiden ruokailua seurataan säännöllisesti ja kaikki huomiot kirjataan ylös.
 – Kirjaamiseen on kiinnitetty viime vuosina paljon huomiota, kertoo Ojala.
 Vajaaravitsemus huomataan viimeistään siinä vaiheessa, kun asukkaan paino laskee. Painoa seurataan puolen vuoden välein tai useammin, aina tarpeen mukaan.
 Myös erilaiset iho-oireet kertovat, millaista ravintoa asukas syö. Vajaaravitsemuksesta kärsivä iäkäs saa helpommin makuuhaavoja ja nirhaumia ihoon
 Ruokiin lisätään proteiinia ja makua
 Potilas saapuu Harjulan osastolle yleensä huonokuntoisena. Hänellä saattaa olla monia sairauksia ja kaikkiaan yleinen vointi on heikko.
 Ravinnon osalta vointia lähdetään parantamaan muuttamalla ruokavaliota.
 Lisää energiaa aterioihin saadaan lisäämällä proteiinijauhetta tai muuta proteiinia kuten lihaa tai kalaa. Osastolla ruokaan voidaan vielä lisätä kermaa, voita tai kasviöljyä. Usein asukkaat pyytävät ruokaan myös suolaa tai sokeria.
 – Varsinkin jälkiruokiin lisätään sokeria tai pieni lorautus kermaa, jos on puuro tai kiisseli, kuvailee Ojala käytäntöjä.
 Isosta keittiöstä tuleva ruoka ei ole kovin mausteista. Hoitajien kanssa onkin sovittu, että he maistavat ruokia säännöllisesti ja antavat palautetta keittiöön.
 Kuopion kaupungin Harjulan sairaalan pitkäaikaisosaston lounaalla on tarjolla myös jälkiruokaa.  Sami Takkinen / Yle
 Osastolle tulevan potilaan huonon ravitsemustilanteen taustalla ei ole aina huono ravinto. Joskus huonosti syövän ikäihmisen ongelma ovat huonot hampaat.
 Iäkkään voimat palaavat yleensä hitaasti. Lähinnä voinnin paraneminen näkyy kasvavana ruokahaluna. Asukkaan paino nousee ja hän on virkeämpi.
 Hyvä ravinto vaikuttaa myös pitkäaikaissairauksiin, ja esimerkiksi diabeteksen hallinta on helpompaa.
 – Mutta loppujen lopuksi hyvä ruoka on oikeastaan niitä viimeisiä ilon aiheita pitkäaikaispotilaille, Ojala summaa.
 Itä-Suomen ja Turun yliopiston tekemässä kansainvälisessä kirjallisuuskatsauksessa huomattiin myös, että vajaaravitsemus on lähes yhtä yleinen riski  kotihoidossa  kuin laitoshoidossa.
 Ikääntyneiden vajaaravitsemuksen syitä ja ratkaisuja
 Vanhuksen ravitsemusta voi parantaa monilla keinoilla. Lista on koottu yhteistyössä Itä-Suomen yliopiston geriatrisen ravitsemustieteen dosentin  Irma Nykäsen  kanssa.
 Puremisongelmat  liittyvät yleensä hampaiden huonoon kuntoon, hampaiden puuttumiseen ja ientulehduksiin. Jos pureminen on hampaiden hoidosta huolimatta vaikeaa, ruoan koostumusta voi muokata helpommin syötäväksi.
 Nielemisongelmat  liittyvät yleensä aivohalvaukseen tai muistisairauksiin. Ne edellyttävät myös muutoksia ruoan rakenteeseen.
 Kätevyyden heikentyminen  hankaloittaa muun muassa ruokailuvälineiden käyttämistä. Käsien motorisia taitoja voi harjoitella fysio- ja toimintaterapiassa. Ruokailun yhteydessä voi käyttää myös muita välineitä kuin perinteisiä veitsiä, haarukoita ja lusikoita Paksuvartiset ja taivutetut ruokailuvälineet helpottavat ruokailua, jos käsien puristusvoima on heikko tai kädet eivät liiku normaalisti. Hyvä vaihtoehto on myös sormin syötävä ruoka. Ikääntyneen ruokailua voi avustaa kaupassa käymisestä aina syömiseen saakka. Kaupassa käymisen sijaan voi hyödyntää ateriapalveluja.
 Liikkumisvaikeuksiin  yksi ratkaisu on myös kaupassakäyntiapu tai ateriapalvelujen hyödyntäminen. Ensin kannattaa kuitenkin hoitaa liikkumisvaikeuksia liikunnalla. Hyviä vaihtoehtoja ovat ryhmäliikunta, lihaskuntoharjoittelu ja fysioterapia.
 Kognitiivisista häiriöistä  kärsiviä iäkkäitä on kannustettava omatoimisuuteen, mutta avun on hyvä olla saatavilla koko ajan ruokailun yhteydessä. Kodinomainen ruokailutilanne on tutkimuksen mukaan lisännyt ravinnon saantia erityisesti niillä, joiden paino on alhainen ja joilla on heikentynyt tiedon vastaanottokyky.
 Masentunutta mielialaa  hoidetaan asianmukaisilla lääkkeillä, mutta ruokailun yhteydessä muiden seura ja miellyttävä ympäristö ja ilmapiiri vaikuttavat positiivisesti.
 Yksinäinen ja eristäytynyt  ikäihminen tarvitsee ryhmän ympärilleen, myös ruokaillessaan. Toimintaterapia ja ryhmätoiminnot kannustavat ruokailemaan säännöllisesti.
 Taloudelliset vaikeudet  näkyvät suoraan ikäihmisen ruoan laadussa. Tilanteessa on hyvä selvittää, onko ikääntynyt oikeutettu saamaan toimeentulotukea tai muuta sosiaalista etuutta.
 Akuutteihin ja kroonisiin sairauksiin  annetaan tilanteeseen sopivaa lääketieteellistä hoitoa, jonka jälkeen selvitetään, miten ikääntyneen terveyttä voidaan parantaa ruokailulla.
 Lääkehaitat  ovat yleensä suun kuivumista, pahoinvointia, väsymystä ja ummetusta. Ratkaisu on arvioida koko lääkehoidon tilanne uudelleen. Ratkaisuja ovat lääkkeiden annoksien pienentäminen, lääkityksen vaihtaminen tai lopettaminen.
 Ruokavaliorajoitukset,  kuten esimerkiksi pehmeän ruokavalion tarpeellisuus, on myös syytä tarkistaa aika ajoin. Tarpeettomat rajoitukset heikentävät ruoan maittavuutta ja ravitsemuksellista laatua.
 Ummetukseen  auttaa kuitupitoinen ruoka, riittävä juominen, liikunta ja tarvittaessa ummetuslääkkeet.
 Lue lisää:
 Riittävä proteiinin saanti ehkäisee vanhuusiän haurastumista
 Porissa kokeiltiin proteiinin lisäämistä ikäihmisten ruokavalioon: Testiryhmän yöunet pitenivät puolella tunnilla

Iäkkäiden vajaaravitsemus on yleisintä pitkäaikaishoidossa – kuopiolaisessa sairaalassa jälkiruokaan lisätään sokeria tai loraus kermaa


Summary: Poliisi on saanut "lupaavan tuntuisia" vihjeitä tapahtuneesta, mutta tekijää ei vielä ole saatu kiinni.

Nopeusvalvontakamera eli niin sanottu peltipoliisi räjäytettiin valtatie 2:lla Ulvilassa eilen aamuyöllä, vahvistaa Lounais-Suomen poliisi STT:lle.
 Tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Erik Salonsaari  kertoo, että löydösten perusteella kyse on ollut räjähdyksestä. Poliisi selvittää parhaillaan räjähteen laatua.
 Epäiltyä tekijää ei toistaiseksi ole tiedossa. Salonsaaren mukaan poliisi on saanut "lupaavan tuntuisia" vihjeitä tapauksesta. Poliisi toivoo edelleen vihjeitä yleisöltä.
 Lue lisää:
 Peltipoliisi räjäytettiin valtatie 2:lla Ulvilassa aamulla – poliisi kaipaa havaintoja tekijästä

Poliisi etsii yhä peltipoliisin räjäyttäjää Ulvilassa


Summary: Jutun lopussa voit kertoa, miten sinä vähentäisit lihan määrää julkisessa ruokailussa vai pitäisikö siihen olla puuttumatta?

Kilin-kalin, kilin-kalin...!
 Helsingin Kumpulassa Leikkipuisto Intian ruokakello kutsuu siskonmakkarakeitolle, ja satakunta lasta muovilautasineen muodostaa jonon soppakattilan eteen.
 On heinäkuinen perjantai, ja kaupungin puistolounaan aika.  Aliisa Rautajoki  ja sisarukset  Alma Albano  ja  Iris Albano  popsivat keiton menemään.
 Aliisalle ja Irikselle ei ole väliä, onko lautasella liha- vai kasvisruokaa, kaikki maistuvat yhtä hyvin, mutta Almalle vähän on: hän söisi kaikkein mieluiten kalaruokia.
 – Kalakeitto, vastaavat myös  Leona Nyman  ja  Nuutti Relander  eri puolilla leikkipuistoa kysymykseen lempiruuista.
 Kivointa leikkipuistoruokailussa on, kun voi kesken leikkien käydä syömässä, ja jatkaa taas leikkejä, kertovat Iris Albano, Alma Albano ja Aliisa Rautajoki. Yle
 Kalakeitto on Helsingin leikkipuistojen suosikkiruokia, tämän vahvistavat johtavat leikkipuisto-ohjaajat  Hannele Oja  ja  Nina Vuori . Kalakeittoa kuluu leikkipuistoissa eniten ainakin koko Kallio-Pasila-Vallilan alueella sekä Malmi-Latokartanon yksiköissä.
 Krista Mikkonen: Joukkoruokailulla isoin painoarvo
 Helsingin puistojen kesälounaat ovat esimerkki julkisista aterioista, joista hallitus haluaa kasvispainoitteisempia. Perusteluna on liharuokien isompi hiilijalanjälki.
 Joukkoruokailut niin leikkipuistoissa, kouluissa, armeijassa kuin sairaaloissakin ovat ympäristö- ja ilmastoministeri  Krista Mikkosen  (vihr.) mukaan avainasemassa.
 – Joukkoruokailuissa useimmat syövät monta ateriaa viikossa, ja jos niissä saataisiin muutosta aikaan, sillä olisi isot vaikutukset, Mikkonen perustelee.
 Suomalaiset syövät Mikkosen mukaan yli 81 kiloa lihaa henkeä kohden vuodessa.
 – Se on terveysnäkökulmasta todella paljon, ja sillä on isot ilmastovaikutukset.
 Kasvisruokapäivä joka kuntaan?
 Hallitusohjelman mukaan  nyt tähdätään ymmärryksen lisäämiseen ruoantuotannosta. Se tarkoittaa ministerin mukaan maukkaampaa kasvisruokaa sekä kokonaan uusia reseptejä.
 Mikkosen mielestä kasvisruokapäivä ei tarvitse olla joko–tai, vaan lihan kokonaiskulutusta saataisiin pienemmäksi esimerkiksi korvaamalla osa lihasta kasviproteiinilla.
 Tähän tarvitaan koulutusta.
 – Hankintapuolellakaan ei kaikilla kunnilla ole tässä ihan riittävästi osaamista, Mikkonen viittaa ruokien tilaajiin ja ruokalistojen suunnittelijoihin.
 Kaikille ei kasvisruoka maistu, eikä kuntia voi pakottaa muuttamaan ruokalistojaan. Mikkonen kouluttaisi myös siihen, että kasvisruuista osattaisiin tehdä maistuvampia.
 – Pitää kiinnittää huomiota reseptiikkaan. Kasvisruuasta saadaan herkullisia annoksia, mutta se vaatii perehtymistä ja koulutusta.
 Maatalousministeri Jari Leppä toivoo että kunnat eivät hylkää suomalaisia kasviksia, kun ruokatrendit muuttuvat. Yle
 Rahoitusta ruokajärjestelmän muuttamiseen tulee maa- ja metsätalousministeriöltä. Maa- ja metsätalousministeri  Jari Lepän  (kesk.) mukaan summat kasvisruokapainoitteisuuden lisäämiseen tarkentuvat syksyllä.
 Tarkoittaako hallitusohjelman kirjaus siis viikoittaista kasvisruokapäivää kaikkiin julkisiin ruokailuihin? Leppä ei ratkaisisi asiaa vain kasvisruokapäiviä lisäämällä.
 – Meidän pitää tarjota monipuolista ruokaa niin koululaisille, varuskunnissa, hoitopaikoissa. Ihmiset itse valitsevat mitä lautaselle ottavat. Ruuan monipuolisuus on kaiken A ja O.
 Jari Leppä vetoaa kotimaisten kasvisten puolesta
 Ministeri Leppää huolestuttaa, että kunnat ja muut julkiset ruokapalveluiden tarjoajat tekisivät kasvispanostukset pelkän hinnan perusteella eli kotimaisten kasvisten kustannuksella.
 – Haluamme painottaa, että kun ruokatrendit muuttuvat, kotimaisuus on keskiössä. On ihan eri asia tuoda kasvisperäistä ruokaa ulkoa. Me emme sitä halua.
 Vuonna 2016 pääministeri  Juha Sipilän  (kesk.) hallitus  antoi periaatepäätöksen,  jossa hinnan lisäksi tarkastellaan ympäristömyönteisten viljelytapojen, eläinten hyvinvoinnin ja ruuan puhtauden merkitystä valtion ruokahankinnoissa.
 Lepän mukaan nyt on kyse saman asian laajentamisesta kaikkiin julkisiin ruokailuihin.
 – Emme voi antaa kunnille määräystä, mutta vetoan vahvasti kuntiin.
 Ruokataseesta puhutaan, kun verrataan suomalaisen ruuan vientiä ja ulkomailta tuodun ruuan määrää. Tase on Lepän mukaan miljardeja euroja miinuksella.
 Jo aikaisemmin kolme ministeriötä, maa- ja metsätalousministeriö, ulkoministeriö sekä työ- ja elinkeinoministeriö, on varannut rahoitusta suomalaisen ruuan vienninedistämiseen ja sen menekin edistämiseen kotimaassa.
 Leppä näkee kasvisbuumissa taloudellisen mahdollisuuden.
 – Miten saamme ruoka- ja elintarvikealasta aidosti kasvualan, Leppä muotoilee.
 Entä milloin varuskunnissa tai hoitokodeissa buffettiin alkaa ilmestyä härkäpapupullia nakkikastikkeen rinnalle?
 Ministerillä ei ole vielä takarajaa kasvispainoitteisempaan ruokavalioon siirtymiseksi. Krista Mikkonen arvioi, että se siintää viimeistään neljän vuoden päässä, kun hallituskausi viimeistään päättyy.
 Keskusteluosiossa voit kertoa klo 22:een, miten sinä vähentäisit lihan määrää julkisessa ruokailussa: Vaihtaisitko puolet kaalilaatikon tai siskonmakkarakeiton lihasta nyhtökauraan, jättäsit osan liharuuista pois vai et kumpaakaan?
 Lisää aiheesta:
 Armeijaan tulee pakollinen kasvisruokapäivä joka viikko – syynä terveellisyys ja ilmastonmuutos
 Puolustusministeri kimpaantui armeijan kasvislinjasta: "Ideologista pakkotuputusta ei tarvita" – Pyytää kasvisruoasta selvityksen
 Ravitsemustieteiden professori: "Puolustusministeri ei taida kovin paljon tietää ruokavalioista"

Hallitus haluaa lisää kasviksia lautaselle – miten se tehdään? Yksi ministeri korvaisi lihaa kasviproteiinilla, toinen vetoaa kuntiin


Summary: Pyhtään lentokentän ympäristöluvasta oli tehty useita valituksia. Yhtä lupaehtoa muutettiin hieman.

Vaasan hallinto-oikeus on hylännyt  Pyhtään lentokenttää  koskevat valitukset.
 Joukko paikallisia asukkaita, paikallinen luonnonsuojeluyhdistys sekä Kotkan ympäristöseura olivat valittaneet lentokentän ympäristöluvasta.
 Luvasta olivat valittaneet myös itse lentokenttää ylläpitävä yritys sekä turvallisuusvirasto Trafi, koska niiden mielestä ympäristöluvassa oli otettu kantaa asioihin, jotka kuuluvat ilmailuviranomaisten päätösvaltaan.
 Hallinto-oikeuden mukaan Kotkan ympäristölautakunnan myöntämää, toistaiseksi voimassa olevaa ympäristölupaa ei ole syytä kumota. Lupa myönnettiin vuonna 2017.
 Lupaehtojen yhtä kohtaa kuitenkin muutettiin hieman. Ehdosta poistettiin kohta, jonka mukaan paikalla järjestettävistä tapahtumista pitäisi ilmoittaa aina etukäteen paikallisille asukkaille ja Kotkan ympäristöviranomaiselle.
 Ehtoon jäi edelleen maininta siitä, että lentokenttää ylläpitävän yhtiön pitää ottaa kaikessa toiminnassaan huomioon pohjavesialue sekä varmistettava, ettei läheisille luonnonsuojelu- ja Natura-alueille aiheudu kohtuutonta haittaa.
 Kerromme kohta lisää

Valitukset Suomen uusimman lentokentän luvasta hylättiin


Summary: Ensihoidon ammattilaiset toivovat, että yhä useampi olisi valmis myös maallikkoelvytykseen. Monen kynnys on silti korkea.

Onnettomuuden sattuessa moni menee apuun. Eivät kaikki, sillä  esimerkiksi mantelitumakkeen koko ja vagushermon aktiivisuus vaikuttavat siihen, millainen auttamisvalmiutemme on.
 Siviiliauttajalla on usein kova tarve kuulla paikalle saapuneelta ensihoidolta, miten potilaan kävi ja mikä tälle tuli. Näihin kysymyksiin hän ei saa vastausta.
 – Potilastietoja ei voi luovuttaa sivullisille, se on ehdotonta. Ymmärrämme, että auttajaa kiinnostaa ja jossain määrin olisi kohtuullistakin, että hän saisi tietää, mikä potilaalla oli. Näihin kysymyksiin ei valitettavasti pystytä vastaamaan, sanoo keskipohjalaisen Soiten ensihoidon osastonylilääkäri  Jukka-Pekka Koskela .
 Jos potilas antaa luvan tietojen antamiseen auttajalle, asia muuttuu. Koskela tietää muutamia tällaisia tapauksia, mutta useimmiten autettavan kohtalo jää hämärän peittoon.
 Jos taas itse kärsii tilanteesta, esimerkiksi pilaa vaatteensa tai myöhästyy kulkuneuvosta, kannattaa ottaa yhteys vakuutusyhtiöön mahdollisten korvausten toivossa.
 Olennaista on silti muistaa, että jokaisella on lakisääteinen auttamisvelvollisuus.
 – Silloin on parhaassa tapauksessa pelastanut jonkun hengen, muistuttaa ensihoidon kenttäjohtaja  Toni Rikala  Soitesta.
 Peruspalaute on yksinkertainen kiitos
 Ensihoidon ammattilaisia ei ole Soitessa erikseen ohjeistettu siviiliauttajan kohtaamisessa. Huomioimiseen on vaihtelevasti aikaa, sillä potilaita on erilaisia: kriittisesti sairaita, hätätilapotilaita ja niin sanottuja peruspotilaita. Tilanteen mukaan on eri lailla aikaa kohdata omainen ja mahdolliset läsnäolijat.
 Mitä vakavampi on tilanne, sitä ensisijaisempaa on tietysti huolehtia potilaasta.
 – Lähtökohta on olla ihminen ihmiselle, pyrkiä tukemaan paikalla olijoita ja antamaan positiivista palautetta. Jos maallikkoelvytys on aloitettu, pitää tietysti kiittää, sanoo Rikala.
 Arjessa tulee myös tilanteita, joissa maallikko jää ilman kiitosta.
 – Se on stressi myös ammattiauttajille, adrenaliini jyllää ja tarvitaan välittömiä toimia hengen pelastamiseksi. Mutta lähtökohtaisesti pyritään kiittämään.
 Onnettomuuspaikalla kannattaa pysyä, kunnes viranomaiset antavat luvan poistua. Arkistokuva. Mikaela Löv-Aldén / Yle
 Pysy paikalla niin kauan kuin tarvitaan
 Auttajan rooli on usein tärkeä jo kohteeseen löytämisessä. Varsinkin kesällä mökkikohteet ovat joskus haasteellisia. Siviileistä on apua joskus myös autettavan siirtämisessä, välineiden tai tavaroiden etsimisessä ja tietojen saamisessa.
 Tarkoitus ei olekaan lähtökohtaisesti hankkiutua heti eroon siviileistä. Suositus on, että ensihoidon tulessa paikalle kontakti otetaan tilanteesta ilmoittaneeseen. Ensitiedot ovat tärkeitä, koska juuri hän on nähnyt, mitä tapahtui.
 – Kannattaa jäädä siihen saakka, kunnes joko neuvotaan tehtävä tai annetaan lupa poistua. Liian kiireellä ei pidä lähteä, sillä kysymyksiä voi tulla myös sen jälkeen, kun välitön hoito on aloitettu. Niitä voi esittää myös poliisi tai pelastuslaitos, sanoo Jukka-Pekka Koskela.
 Muista ohjeista olennaisin on ihmisen kunnioittaminen.
 – Jokainen käyttäytyköön tavallaan, kunhan pidetään puhelimet ja kamerat taskussa. Voisi miettiä, että jos itse makaisi maassa, haluaisiko itse tulla kuvatuksi, sanoo Toni Rikala.
 Sivullisten taipumus keskittyä kuvaamiseen on aiheuttanut paljon mielipahaa niin auttajissa kuin uhrien omaisissa, kuten tapauksessa, jossa  vain yksi pysähtyi auttamaan kuolevia nuoria onnettomuuspaikalla ja muut kuvasivat .
 Maallikkoelvytyksen yleistyminen parantaisi mahdollisuuksia
 Osa reagoi onnettomuustilanteisiin yhä liian myöhään ja ajaa esimerkiksi ohi kolaripaikan ennen kuin soittaa avun.
 Eniten parannettavaa on kuitenkin ammattilaisten mukaan maallikkoelvytyksessä: hätänumeroon soittavat eivät aina ole kovin valmiita aloittamaan elvytystä ohjeiden mukaan.
 – Se on sääli. Jossain elvytystä aletaan harjoitella jo koulussa, ja silloin elvytyksen tulokset ovat selvästi parempia. Toivon, että ihmiset kävisivät kursseja ja antaisivat elvytystä, silloin ennusteet esimerkiksi sydänpysähdyksissä olisivat paljon paremmat, sanoo Koskela.
 Yläkoululaiset opettelevat elvytystä. Tuomo Rintamaa / Yle
 Omaa henkeä auttajat eivät kehota laittamaan alttiiksi edes auttamisvelvollisuuden nimissä.
 – Emme halua, että jos alkuun on yksi autettavaa, heitä kohta on kaksi. Oma turvallisuus täytyy pitää mielessä, sanoo osastonylilääkäri Jukka-Pekka Koskela.
 Aiheesta voi keskustella klo 22 saakka.

Autoitko ihmistä hädässä ja jäit miettimään, miten hänelle kävi? Et todennäköisesti saa koskaan tietää, mutta auta ensi kerrallakin


Summary: Lisäjoukot osallistuisivat siirtolaisten pidätyskeskusten pyörittämiseen ja rajavalvontaan.

Yhdysvaltain kansallisen turvallisuuden virasto on pyytänyt lähettämään tuhat uutta sotilasta Texasin etelärajalle siirtolaiskriisin ratkomiseksi, kertoo maan puolustusministeriö. Rajavartiolaitoksen tueksi halutaan sotilaita Yhdysvaltain armeijaan kuuluvalta Texasin kansalliskaartilta.
 Pyydetyt tuhat lisäsotilasta auttaisivat viranomaisia Donnan ja Tornillon kaupungeissa sijaitsevien aikuisten siirtolaisten pidätyskeskusten pyörittämisessä. Lisäksi kansalliskaarti auttaisi rajanylityspaikkojen ja lentoasemien valvonnassa El Pasossa ja Laredossa.
 Yhdysvaltain Meksikon-vastaisella rajalla on jo entuudestaan kuukausien ajan ollut tuhansia sotilaita tukemassa rajavalvontaviranomaisia. Rajaseudun valvontaan on osallistunut noin 3 000 aktiivipalveluksessa olevaa sotilasta sekä 2 000 kansalliskaartin jäsentä.
 Siirtolaisten pidätyskeskukset ovat olleet paljon huomiota saanut keskusteluaihe Yhdysvalloissa erityisesti demokraattipuolueen esivaalien kampanjoinnissa. Erityisen paljon kritiikkiä ovat keränneet siirtolaislasten pidätyskeskukset, joiden oloja on kuvattu epäinhimillisiksi.
 Yksi arvostelijoista on muun muassa YK:n ihmisoikeuskomissaari  Michelle Bachelet , joka  sanoi maanantaina  olevansa syvästi järkyttynyt oloista, joissa siirtolaisia ja pakolaisia pidetään yhdysvaltalaisissa pidätyskeskuksissa. Hän sanoo olevansa järkyttynyt muun muassa siitä, että lapsia pakotetaan nukkumaan lattialla tiloissa, joissa on liikaa ihmisiä ja huono sanitaatio.
 Lisää aiheesta:
 YK:n ihmisoikeuskomissaari kommentoi Yhdysvaltojen pidätyskeskuksia ensimmäistä kertaa – "Olen syvästi järkyttynyt"
 Trump lupaa avata pidätyskeskukset medialle – oloja verrattu keskitysleireihin

Yhdysvalloissa Texasin rajalle halutaan tuhat uutta sotilasta siirtolaiskriisin vuoksi


Summary: Uutta kvanttitietokonetta eivät koske samat rajoitteet kuin tavallisia tietokoneita.

Suomalainen startup-yritys IQM on kerännyt 11,2 miljoonan euron suuruisen siemenrahoituksen kvanttitietokoneiden kehittämiseen. Yritys on syntynyt Aalto-yliopiston ja Teknologian tutkimuskeskus VTT:n kvanttiteknologian tutkimuksesta.
 Suomalaisyhtiö kertoo tavoitteekseen kehittää järjestelmiä, joiden avulla tulevaisuudessa voidaan rakentaa skaalautuva kvanttitietokone. Laite käyttää laskutoimitusten ratkomisessa kvanttimekaniikkaa.
 – Se johtaa siihen, ettei tarvitse käyttää samoja logiikan rajoitteita kuin normaalissa tietokoneessa. Se on sallivampaa logiikkaa. Klassiseen koneeseen nähden voi ottaa oikopolkuja ratkaisuissa, kertoo Aalto-yliopiston ja VTT:n kvanttiteknologian yhteisprofessori sekä uuden yrityksen perustajiin kuuluva  Mikko Möttönen  STT:lle.

Suomalaisyritys sai yli 11 miljoonaa euroa kvanttitietokoneen kehittämiseen


Summary: Naisista on Wikipediassa paljon vähemmän henkilöartikkeleita kuin miehistä. Toisaalta arviolta vain joka kymmenes Wikipedian artikkeli on naisen kirjoittama.

Vuonna  2018 fysiikan Nobel-palkinto jaettiin  kolmen tutkijan kesken.  Donna Strickland  oli heistä ainoana nainen. Hän oli myös palkituista ainoa, josta ei ollut artikkelia englanninkielisessä Wikipediassa.
 Tämä ja useat muut tapaukset kertovat kriitikoiden mielestä, että Wikipedia sortaa naisia ja ylipäätään niitä, jotka eivät ole "heteroseksuaalisia valkoisia miehiä".
 Toinen kiihkeää keskustelua nostattanut tapaus liittyy tummaihoiseen naistutkijaan  Clarice Phelpsiin,  joka oli mukana 117:nnen alkuaineen, tennessiinin, löytäneessä työryhmässä.
 Moni kysyy, eikö tämän tasoisesta tutkijasta pitäisi olla artikkeli Wikipediassa?
 Wikipedian mielestä Phelps ei välttämättä täytä sen merkittävyysvaatimuksia. Häntä koskeva artikkeli on nimittäin julkaistu ja poistettu netin julkisesta tietosanakirjasta peräti kolme kertaa, kertoo Wikipedia-keskustelusta kirjoittava  chemistryworld.com.
 Ainakin tällä erää  Phelpsistä on artikkeli,  mutta vain helpolla englannilla kirjoitetussa Simple English Wikipediassa.
 Wikipedia sorsii naisia?
 Arvostelijoiden mielestä Wikipedia suhtautuu naisiin ja erityisesti tiedenaisiin syrjivästi.
 Todisteena he esittävät, että kaikista henkilöartikkeleista vain 18 prosenttia koskee naisia. Tieteentekijöiden kohdalla luku on vielä pienempi, 16 prosenttia.
 Puolustajien mielestä Wikipedia vain heijastaa ympäröivää maailmaa.
 Chemistry World nostaa esimerkiksi Lontoon Imperial Collegen tutkijan  Jessica Waden  tapauksen. Wade on kirjoittanut noin 600 wikiartikkelia naistutkijoista, tummaihoisia ja muita kansallisia ja seksuaalisia vähemmistöjä edustavista tutkijoista. Niistä kuusi on poistettu arvioinnin jälkeen.
 Waden mukaan tärkeämpää kuin poistettujen määrä on kuitenkin se, että lähes jokainen näistä artikkeleista on otettu merkittävyystarkasteluun. Näin on hänen mukaansa käynyt erityisesti silloin, kun artikkelin käsittelemä naistutkija on edustanut jotain etnistä vähemmistöä.
 Waden mielestä tällainen tarkastelu on tunkeilevaa ja alentavaa varsinkin "nettisivustolla, jolla on oma artikkelinsa lähes jokaisesta pop-kappaleesta ja avustajista elokuvissa, joista kukaan ei ole kuullutkaan, sekä joukkueurheilijoista, jotka eivät ole onnistuneet maalinteossa".
 Naiset ovat monin tavoin alakynnessä
 Women in Red  on nimeltään vapaaehtoisprojekti, joka pyrkii lisäämään naisten osuutta Wikipedian biografioissa.
 Sen mukaan yhdeksän kymmenestä wikiartikkeleita kirjoittavista on miehiä. Siksi väitteessä, jonka mukaan miehet torjuvat naisia aiheina, voi olla perääkin, projekti järkeilee.
 Naiskirjoittajia voi todellisuudessa olla hieman Women in Redin arviota enemmän, mutta silti naisia ja miehiä kohdellaan artikkeleissa eri tavoin.
 Naisia koskevissa jutuissa muistetaan esimerkiksi mainita, että kyseessä on nainen (esim. "woman" tai "female"). Miehistä ei samanlaista mainintaa ole. Samalla tavalla naisista muistetaan kertoa heidän perhesuhteistaan.
 Naistutkijoita ei usein auta sekään, että he saavat julkaisujen määrää ja vaikuttavuutta mittaavan korkean niin sanotun h-indeksiluvun. Erään selvityksen mukaan naisfyysikoilla oli lähes viidenneksen pienempi mahdollisuus saada itsestään kertova wikiartikkeli kuin saman h-indeksin saaneella miehellä.
 Englanninkielisten Wikipedia-artikkeleiden poistamisesta tai säilyttämisestä päätetään konsensusprosessissa, joka on eräänlainen kaikille kiinnostuneille avoin keskustelu. Vuosina 2009–2015 näissä keskusteluissa esitettiin, että naisia koskevista artikkeleista poistettaisiin 3,5–4 prosenttia, kun miesten osalta luku oli 2,5–3 prosenttia.
 Nyttemmin ero näyttäisi pienentyneen, mutta niin naisia kuin monia vähemmistöjä koskevien artikkeleiden osuudessa on vielä paljon korjaamista – sikäli kun tavoitteena on tasa-arvoisuus, todetaan Chemistry Worldin artikkelissa.
 Perehdy lisää aiheeseen:

Arvostelijoiden mielestä Wikipedia suhtautuu naisiin syrjivästi: Onko Wikipedia miesten linnake, jossa ei ole sijaa naisille?


Summary: Yli 18 miljoonaa käyttäjätiliä on jo katsonut uuden kauden loppuun.

Suoratoistopalvelu Netflixin uusi Stranger Things - kausi on kerännyt ennätysyleisön.
 Netflix tviittaa , että lähes 41 miljoonaa tiliä on katsonut sarjaa neljän päivän sisällä. Määrä on yhtiön mukaan suurempi kuin millään sen esittämällä sarjalla aiemmin. Kolmoskausi sai maailmanlaajuisen ensi-iltansa viime torstaina Yhdysvaltojen itsenäisyyspäivänä 4. heinäkuuta.
 Katselun aloittaneista tileistä yli 18 miljoonaa on jo katsonut uuden kauden loppuun.
 Useita palkintoja kahminut sarja sijoittuu amerikkalaiseen pikkukaupunkiin 1980-luvulla. Tieteis- ja kauhuelementtejä yhdistävän sarjan ensimmäinen kausi julkaistiin vuonna 2016.
 Suomalainen mobiilipeliyhtiö Next Games ilmoitti kesäkuussa solmineensa yhteistyösopimuksen Netflixin kanssa  sarjaan perustuvan pelin kehittämisestä . Lokaatiopohjainen peli on tarkoitus julkaista ensi vuonna.
 Lisensoituihin peleihin keskittyvä Next Games julkaisi viime kesänä The Walking Dead -televisiosarjaan perustuvan mobiilipelin ja kehittelee tällä hetkellä myös Blade Runner -elokuviin perustuvaa peliä.

Stranger Thingsin uusi kausi löi Netflixin katsojaennätyksen


Sveitsin ilmavoimien taitolentoryhmälle Patrouille Suissella kävi viikonloppuna erikoislaatuinen kömmähdys, kun ryhmä suunnisti vahingossa ylilennolle väärään kaupunkiin.
 F1-hävittäjien oli määrä lentää Langenbruckin kaupungin yllä kunnioittaakseen sveitsiläisen pioneerilentäjä  Oskar Biderin  kuoleman satavuotismuistojuhlaa. Sen sijaan hävittäjät lensivätkin läheisen Mümliswilin kaupungin ylle, jossa oli parhaillaan käynnissä vuosittain järjestettävät jodlausfestivaalit.
 Sveitsin puolustusministeriö on pahoitellut kömmähdystä.
 Kaupungit sijaitsevat vain kuuden kilometrin päässä toisistaan.  BBC:n  mukaan taitolentoryhmän johtaja erehtyi, kun hän havaitsi yläimoista käsin Mümliswilin kaupunkiin pystytetyn teltan tietämättä, että teltta kuului 31. kertaa järjestettävien jodlausfestivaalien kalustoon.
 Langenbruckista kotoisin oleva Biden lensi ensimmäisenä Alppien yli molempiin suuntiin vuonna 1913 ollessaan vain 22-vuotias.
 Sveitsin armeijan tiedottaja kertoi  Neue Zürcher Zeitung -lehdelle , ettei F-5E Tiger II -hävittäjissä ole GPS-paikannusteknologiaa.
 Jodlausfestivaalien osanottajien on raportoitu nauttineen puskista tulleesta lentonäytöksestä.
 Lisää aiheesta:
 Patrouille Suisse: Fighter jet display team fly-by misses town

Sveitsiläishävittäjät eksyivät lentonäytökselle väärään kaupunkiin – perinteisillä jodlausfestareilla hämmästeltiin yllättävää näkyä


Summary: KRP:n tutkinta Lahden kaupungin tietojärjestelmiin kohdistetussa epäillyssä hyökkäyksessä on edennyt.

Keskusrikospoliisi vahvistaa, että Lahden kaupungin tietoverkkoihin on kohdistunut tahallinen hyökkäys kesäkuussa. Kaupungin tietojärjestelmiin tunkeuduttiin laittomasti, minkä jälkeen tekijä tai tekijät ovat toimineet järjestelmässä aktiivisesti ja saaneet aikaan vahinkoa haittaohjelmaa levittämällä.
 Hyökkäyksen kohteeksi on tämänhetkisten tietojen mukaan joutunut ainakin tuhat laitetta. Epäiltyä rikosta tutkitaan törkeänä tietojärjestelmän häirintänä.
 – Hyökkäyksen tarkkaa tekotapaa emme tutkinnallisista syistä voi avata. Nyt voidaan kuitenkin varmasti sanoa, että kyseessä on ollut järjestelmiin kohdistuva hyökkäys, eikä esimerkiksi yksittäisen käyttäjän tekemä virhe, kertoo tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Marko Leponen  KRP:n tiedotteessa.
 Poliisille tehtiin asiasta tutkintapyyntö tiistaina 11. kesäkuuta. KRP kiittelee Lahden kaupungin nopeata toimintaa.
 – Varhainen yhteydenotto mahdollistaa vahinkojen rajoittamisen ja todistusaineiston keräämisen ja sujuvoittaa esitutkintaa, Leponen sanoo.
 Keskusrikospoliisiin sijoitettu Poliisin kyberrikostorjuntakeskus tekee asian tutkinnassa tiivistä yhteistyötä palveluntarjoajan kanssa.

KRP vahvistaa: Lahden tietoverkkoon kohdistunut tahallinen hyökkäys


Summary: Kiinan ulkoministeriö on kutsunut Yhdysvaltain päätöstä myydä aseita Taiwanille ”äärimmäisen araksi ja vahingolliseksi”.

Yhdysvaltain ulkoministeriö on hyväksynyt mahdollisen 2,2 miljardin dollarin eli 1,96 miljardin euron suuruisen asekaupan Taiwaniin, kertoo Pentagon.
 Sopimukseen kuuluu 108 kappaletta M1A2T Abrams -tankkeja sekä noin 250 Stinger-ilmatorjuntaohjusta.
 Kiina on vastustanut jyrkästi Yhdysvaltain ja Taiwanin välisiä asekauppoja. Viime kuussa Kiinan ulkoministeriö luonnehti Yhdysvaltain asekauppapäätöstä ”äärimmäisen araksi ja vahingolliseksi”.
 Taiwanin presidentinkanslia esitti ”vilpittömän kiitollisuutensa” Yhdysvalloille asekaupoista, kertoo  BBC . Yhdysvallat on Taiwanin tärkein asetoimittaja.
 Kiina pitää omaa aluettaan hallitsevaa Taiwania kapinoivana maakuntana, joka ennen pitkää yhdistyy tai yhdistetään manner-Kiinaan – tarvittaessa jopa Kiinan sotatoimin.
 Taiwan ja Manner-Kiina erkanivat, kun kommunistit nousivat manner-Kiinassa valtaan vuonna 1949 ja Kiinan tasavallan hallinto pakeni Taiwanin saarelle.
 Lisää aiheesta:
 US approves $2.2bn Taiwan arms sale despite Chinese ire

Yhdysvallat hyväksyi 2,2 miljardin asekaupat Taiwaniin Kiinan jyrkästä vastustuksesta huolimatta


Summary: EU:n tuomioistuin päättää, saako Facebook luovuttaa käyttäjätietoja Yhdysvaltoihin.

Kahdeksan vuotta sitten itävaltalainen oikeustieteen opiskelija  Max Schrems  järkyttyi. Hän oli pyytänyt Facebook-yhtiötä lähettämään häntä itseään koskevat tiedot osana yliopiston kurssitehtävää.
 Facebookilta saapuikin CD-levy, joka sisälsi peräti 1 200 sivua tietoa Schremsin Facebook-elämästä: mistä hän oli tykännyt sivustolla, mihin tapahtumiin hän oli osallistunut ja mitä yksityisviestejä hän oli lähettänyt,  Forbes-lehti kertoo.
 Viimeistään tuossa vaiheessa Schremsistä tuli yksityisyyden suojaa ajava aktivisti. Hän on haastanut somejätti Facebookin menestyksekkäästi eurooppalaisissa tuomioistuimissa ja perustanut Euroopan laajuisen  None of Your Business -kansalaisjärjestön.
 Tänään tiistaina Euroopan unionin tuomioistuin alkaa käsitellä 32-vuotiaan Schremsin toistaiseksi merkittävintä kannetta. Jos hän saa tahtonsa läpi oikeudessa, Facebook ja jopa sadat tuhannet muut yhtiöt joutuvat mylläämään tapansa käsitellä asiakkaidensa yksityistietoja.
 Schremsin mielestä tietoja ei pitäisi lähettää Yhdysvaltoihin
 Schremsin kanne koskee pääasiassa  EU:n komission hyväksymiä mallisopimuslausekkeita . Lakitekninen termi viittaa yritysten välisiin vakiomuotoisiin sopimuspykäliin, joiden ansiosta Facebook ja muut yritykset saavat siirtää asiakkaidensa tietoja EU:n ulkopuolelle esimerkiksi Yhdysvaltoihin.
 Lähtökohtaisesti EU on kieltänyt tietojen siirron maihin, joissa yksityisyyden suoja on EU:ta heikommalla tolalla.
 Schremsin mielestä  nämä mallisopimuslausekkeet sekä Yhdysvaltain ja EU:n välinen  henkilötietosopimus Privacy Shield  eivät riitä suojelemaan EU-kansalaisia Yhdysvaltain tiedustelupalveluiden vakoilulta.
 Siksi tietojen siirto Yhdysvaltoihin pitäisi hänen mielestään lopettaa. Facebook on luonnollisesti asiasta päinvastaista mieltä,  Techcrunch-sivusto kertoo.
 Schrems nosti kanteensa alun perin jo vuonna 2013. Tuolloin tietovuotaja  Edward Snowden  paljasti, että Facebook, Google ja muut Yhdysvalloissa toimivat yhtiöt joutuvat luovuttamaan etenkin ulkomaalaisten käyttäjiensä yksityistietoja tiedustelupalveluille.
 EU on kiristänyt yksityisyyden suojaa paljastusten jälkeen. Viime vuonna astui voimaan  EU:n yleinen tietosuoja-asetus eli GDPR,  joka asettaa tietojen käyttäjälle entistä enemmän velvollisuuksia.
 Vuonna 2015 Schrems kaatoi kansainvälisen sopimuksen
 Schremsin kannetta on palloteltu jo kuusi vuotta EU:n tuomioistuimen ja Irlannin välillä. Irlanti on vastuussa Facebookin valvonnasta EU:ssa, koska yhtiön kansainvälisten toimintojen pääkonttori sijaitsee siellä.
 Schremsin mukaan Facebook on käyttänyt miljoonia euroja upottaakseen hänen kanteensa. Kanne on silti menestynyt hyvin.
 Vuonna 2015 EU-tuomioistuin oli samaa mieltä Schremsin kanssa siitä, että tuolloinen EU:n ja Yhdysvaltain välinen henkilötietosopimus oli laiton. Päätös pakotti Facebookin ja tuhannet yhtiöt uusimaan sopimuksiaan, jotta ne eivät rikkoisi EU:n lakeja.
 Yhdysvallat ja EU puolestaan joutuivat solmimaan uuden, aiempaa kireämmän Privacy Shield -sopimuksen.
 Voisi vaikuttaa miljardibisnekseen
 Jopa sadat tuhannet yhtiöt pankeista autonvalmistajiin siirtävät ihmisten henkilötietoja EU:n rajojen yli mallisopimuslausekkeiden turvin, arvioi  uutistoimisto Reutersin haastattelema   Tanguy Van Overstraeten . Hän johtaa lakiyhtiö Linklatersin kansainvälisiä toimintoja.
 Jos EU:n tuomioistuin päätyy jälleen samalle kannalle kuin Schrems, yhtiöt joutuisivat miettimään tietosuojaansa uusiksi. Päätös vaikuttaisi miljardien eurojen arvoiseen maailmanlaajuiseen bisnekseen.
 Henkilötietojen siirrot eivät silti pysähtyisi. Van Overstraetenin mukaan Schremsin haastamille lakipykälille on GDPR-asetukseen perustuvia vaihtoehtoja, mutta niitä on paljon hankalampaa soveltaa käytännössä.
 Vaikka Schremsiä ei tällä kertaa onnistaisi, hänellä on myös muita rautoja tulessa. Hän on haastanut Facebookin oikeuteen myös kotimaassaan Itävallassa, koska hänen mielestään palvelun käyttöehdot ovat tietosuojalainsäädännön vastaisia,  Fortune-lehti kertoo.
 Lue myös:
 Selvitys antaa karun kuvan tietosuojauudistuksesta –  Annatko sinäkin riskillä ja summassa suostumuksen tietojesi käyttöön?
 Heikki Valkama: Teknologiajättien tarkkailijatontut ovat olleet tänäkin vuonna tuhmia – menetettyä yksityisyyttä on vaikea saada takaisin
 EU:n tuomioistuin: itävaltalaisaktivisti Schrems saa nostaa kotimaassaan kanteen Facebookia vastaan
 EU-tuomioistuin syynää Facebookin tietosuojakäytännöt

Kolmekymppinen itävaltalaisjuristi on piikki Facebookin lihassa – tänään alkaa oikeudenkäynti, joka voi myllätä tuhansien yhtiöiden bisneksen


Summary: Kadonnut on nähty viimeksi Somerolla kesäkuun alkupuolella.

Lounais-Suomen poliisilla ei ole uutta tietoa useita viikkoja kateissa olleesta somerolaisesta  Milla Arosesta .
 21-vuotias Aronen on ollut kateissa kesäkuun alkupuolelta asti.
 Perhe oli hänen kanssaan tekemisissä viimeksi kesäkuun 8. päivän iltana Somerolla. Tämän jälkeen hänestä ei ole havaintoja, eikä häneen ole saatu mitään yhteyttä.
 Arosen olisi pitänyt palata suorittamaan varusmiespalvelusta Porin prikaatiin Säkylän Huovinrinteelle kesäkuun 9. päivänä.
 Komisario  Kristiina Kontio  Lounais-Suomen poliisista kertoi parisen viikkoa sitten, että katoamiseen ei epäillä liittyvän rikosta.
 Lounais-Suomen poliisi toivoo kadonneesta edelleen vihjeitä.
 Milla Aronen on hoikka ja noin 165 senttiä pitkä. Hänellä on tatuointeja molemmissa käsissä. Katoamisen aikaan hänellä oli tumma vaatetus.
 Vihjeet kadonneesta voi ilmoittaa numeroon 0295417259 tai WhatsAppilla numeroon 0504117655. Havaintoja voi lähettää myös sähköpostilla  vihjeet.lounais-suomi@poliisi.fi .

Poliisi kaipaa edelleen vihjeitä: Porin prikaatissa varusmiespalvelusta suorittanut nainen ollut kateissa jo yli kuukauden


Summary: Carrie Lam kuvaili hallintonsa yritystä säätää kiistelty luovutuslaki "täydeksi epäonnistumiseksi".

Hongkongin suunnittelema laajalti inhottu ja kiistelty luovutuslakiesitys, joka mahdollistaisi rikollisten luovutuksen Manner-Kiinaan, on kuopattu, kertoo Hongkongin aluejohtaja  Carrie Lam .
 Emomaahan myönteisesti suhtautuva Lam ei kuitenkaan vastannut taaskaan täysin mielenosoittajien vaatimuksiin. Mielenosoittajat vaativat, että esityksestä luovutaan välittömästi. Lam on jo aiemmin jäädyttänyt luovutuslain valmistelun.
 Lamin mukaan on edelleen epäilyksiä hallinnon vilpittömyydestä ja huolia siitä, että prosessi aloitetaan uudelleen.
 – Toistan nyt, ei ole sellaista suunnitelmaa. Lakiesitys on kuollut, Lam kertoi lehdistötilaisuudessa.
 Lam kertoi myös, ettei usko, että mielenosoittajat uskoisivat häntä, jos hän puhuisi esityksen perumisesta.
 Johtaja tuli ulos piilostaan
 Hongkongin itsehallintoalue on joutunut viimeisen kuukauden aikana lähihistoriansa pahimpaan kriisiin. Kaupungissa on ollut valtavia marsseja sekä useita väkivaltaisia selkkauksia poliisin ja kovimman linjan mielenosoittajien välillä.
 Mielenosoittajat ovat pelänneet hallinnon puuhaaman lain johtavan Kiinaa arvostelevien toisinajattelijoiden luovuttamiseen tuomittaviksi Manner-Kiinaan. Chan Long Hei / EPA
 Mielenosoitukset alkoivat nyt jäädytetyn lain vuoksi, jonka pelättiin mahdollistavan muun muassa toisinajattelijoiden luovuttamisen Manner-Kiinalle.
 Protesteista on sittemmin muodostunut laajempi liikehdintä, joka vaatii uudistuksia itsehallintoalueen demokratiaan ja loppua vapauksien karkaamiselle.
 Julkinen vihanpito päättäjiä ja poliisivoimia kohtaan kasvoi entisestään sen jälkeen, kun poliisit käyttivät kyynelkaasua ja kumiluoteja protestoijien hajauttamiseksi viime kuussa.
 Lamia ei ole viime viikkoina näkynyt juuri julkisuudessa. Tiistaina hän kuitenkin nousi jälleen maanpinnalle pitääkseen lehdistötilaisuuden, jossa kuultiin hänen tähän mennessä sovittelevimmat kommenttinsa.
 "Täysi epäonnistuminen"
 Lam kuvaili hallintonsa yritystä säätää luovutuslaki "täydeksi epäonnistumiseksi". Hän suostui myös tapaamaan opiskelijoita julkisesti ilman ennalta sovittuja ehtoja ja kertoi tunnistavansa, että kaupunki on kohdannut ennenkuulumattomia haasteita.
 – Olen tehnyt sellaisen johtopäätöksen, että Hongkongin yhteiskunnassa on perustavanlaatuisia ja syvälle ulottuvia ongelmia, Lam sanoi.
 – Ensimmäinen asia, joka meidän pitäisi tehdä, on näiden perustavanlaatuisten ongelmien tunnistaminen ja toivottavasti löydämme jotain ratkaisuja, jotta voimme mennä eteenpäin.
 Hän kuitenkin sivuutti muita mielenosoittajien vaatimuksia, kuten sen että riippumaton tuomari asetettaisiin johtamaan tutkimusta poliisin toimintaan. Lam kuittasi vaatimuksen kertomalla, että poliisin nykyinen valituskoneisto suorittaa parhaillaan omaa tutkimustaan.
 Lisää aiheesta:
 Hongkongin mielenosoittajat ottivat kohteekseen mannerkiinalaiset turistit – tarjolla valistusta protestin taustoista

Hongkongin johtaja: Kiistelty luovutuslakiesitys on kuopattu – lausunto ei vastaa mielenosoittajien vaatimuksiin


Summary: Esikuvina olevat huippu-urheilijat voisivat osallistua paljon laajemmin yhteiskunnalliseen keskusteluun, kirjoittaa Sami Kolamo.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Ei ollut sattumaa, että nimenomaan  Riku Riski  kieltäytyi lähtemästä tämän vuoden alussa jalkapallomaajoukkueen Qatarin harjoitusleirille. Qatar-kohun velloessa mediassa Riskistä osattiin kertoa, että hän tykkää lukea monentyyppisiä tekstejä, myös yhteiskunnallisesti kantaa ottavia.
 Kun urheilija kertoo toimittajalle lukevansa kirjoja, hänet nimetään älyköksi.
 Jääkiekon MM-kultaa voittanut maalivahti  Kevin Lankinen  saattaa toimittajien mukaan olla jopa  "liian fiksu maalivahdiksi" , sillä hän pärjäsi koulussa lukemalla kirjoja.
 Näiden juttujen perusteella useimmat urheilijat eivät kirjojen parissa viihdy. Eivätkä he siksi välttämättä myöskään ole yhteiskunnallisesti kovin valveutuneita.
 Historiallisessa katsannossa  Riskin kaltainen urheilija, joka kykenee kohdistamaan kriittisen katseensa sekä nenänvarteensa että etäälle arkisen elinympäristönsä ulkopuolelle, on ollut taakka urheilujohtajille.
 Yhteiskunnallista elämää eri mittakaavoissa havainnoiva urheilija ei ole suostuteltavissa riviin yksinomaan isänmaallisilla tsemppipuheilla, joiden mukaan urheilijan tehtävänä on urheilla ja tuntea kunniaa (tai häpeää) kansallisista edustussuorituksista.
 Hegerberg puhuu mielellään tasa-arvon ja oikeudenmukaisuuden puolesta ja juuri siksi hän on erinomainen esikuva nuorille urheilijoille.
 Fanien äänestyksessä maailman parhaaksi naisjalkapalloilijaksi  valittua norjalaista  Ada Hegerbergia  ei nähty tänä kesänä Ranskassa pelatuissa MM-kisoissa. Hän kieltäytyi vetämästä maajoukkuepaitaa ylleen, sillä Hegerbergin mukaan  ”vaikutusvaltaiset pukumiehet” eivät riittävästi arvosta naisfutareita.
 Hegerberg puhuu mielellään tasa-arvon ja oikeudenmukaisuuden puolesta ja juuri siksi hän on erinomainen esikuva nuorille urheilijoille.
 Hän osoittaa, että kulttuurimuotona urheilua ei ole mahdollista repiä erilleen muusta yhteiskunnasta omalakiseksi kokonaisuudeksi.
 Urheilu on merkittävä osa  globaalia verkostotaloutta ja identiteettipolitiikkaa. Urheilijoita tulisikin motivoida paitsi kertomaan mielipiteensä harjoittelemisesta ja kilpailemisesta myös siitä, miten urheilutoimintaa tulisi kehittää, jotta se olisi kulttuurisesti, eettisesti ja ekologisesti kestävää.
 Lumilautailija  Enni Rukajärvi  on todennut, että  hän haluaa vain sellaisia tukijoita , joiden takana voi seistä teeskentelemättä. Rukajärvi on myös puhunut ilmaston- ja luonnonsuojelun puolesta.
 Nostan hattua hiihtäjä  Martti Jylhälle , joka  ilmastonsuojelullisista syistä  kulkee kisamatkoja junalla.
 Tähtiurheilijoilla on miljoonia seuraajia  somekanavillaan. Näitä reittejä pitkin he voivat vaikuttaa, jos niin haluavat.
 Harvat tähdet kuitenkaan taistelevat muiden kuin mitalien, pokaalien, kameroille säteilevien elämänkumppaneiden, järvimaisemassa hehkuvien kesähuviloiden ja veden kielelle kutsuvien paella-annosten puolesta – jos siis somen kuvavirtaan on uskomista.
 Milloin tällainen minäkeskeinen henkilöbrändäys toden teolla alkoi?
 Yhtenä keskeisenä muutoksentekijänä  voi pitää koripallolegenda  Michael Jordania , joka nousi 1980-luvulla maailmanmaineeseen. Tuolloin Pohjois-Amerikan koripalloliiga NBA:sta tehtiin vetovoimainen tuote innovatiivisen toimitusjohtaja  David Sternin , kaapelitelevision ja viestintäsatelliittien ansiosta. Niken toimitusjohtaja  Phil Knight  puolestaan värväsi Jordanin talliinsa.
 Knight yhdessä ohjaaja  Spike Leen  ja monien muiden imagonrakennustyöläisten kanssa hioi mainoksia, joissa huomio kohdistui lentävän donkkaajan kenkäsuhteeseen. Urheilujuomistaan tunnettu Gatorade puolestaan lanseerasi 1990-luvun alussa  ”be like Mike”  eli  ”ole kuin Mike”  -mainoskampanjan.
 Ihmiset niin Itä-Euroopassa kuin Kiinassakin halusivat osansa siitä jännittävästä ja yltäkylläisestä maailmasta, josta Jordan tuli.
 Tuskin on kovin liioiteltua väittää, että Jordanin häikäisevät pelisuoritukset ja näyttävät mainoskuvastot – koukuttavassa minäkeskeisyydessään ja yltäkylläisyydessään – osaltaan vauhdittivat sitä prosessia, joka johti rautaesiripun murtumiseen. Ihmiset niin Itä-Euroopassa kuin Kiinassakin halusivat osansa siitä jännittävästä ja yltäkylläisestä maailmasta, josta Jordan tuli.
 Menestysvuosiensa aikana Jordan ajautui  myös valokeiloihin, joihin häntä ei oltu valmennettu.
 Kun Jordan joutui mediatilaisuudessa kertomaan mielipiteensä Niken Air Jordan tossuja valmistavien aasialaisten hikipajatyöläisten surkeista palkoista ja työolosuhteista, koripallokenttien Messiaan sanansäilä oli tylsempi kuin kotimainen tohtorinmiekka.
 Yhdysvaltojen suurkaupunkien ghettoja puolestaan riivasi  ”lenkkarisota”  -ilmiö, kun tummat nuoret listivät toisiaan pyhänä palvottujen Jordan-tossujen vuoksi. Tässäkin tilanteessa Niken korporaatiosoturi jäi sanattomaksi.
 Jordan oli etenkin peliuransa aikana ilmeisen pihalla monista tärkeistä yhteiskunnallisista asioista.
 Jos olisin vaikutusvaltainen  urheilun  ”pukumies” , sanoisin urheilijoille:  ”Älkää olko kuin Mike vaan osallistukaa yhteiskunnalliseen keskusteluun ja ottakaa kantaa!”
 Samalla motivoisin heitä tutustumaan yhteiskuntakriittisiin teksteihin ja tätä kautta erittelemään paitsi omia toimintatapojaan myös urheilun lajikulttuureja eri mittakaavoissa, aluetasojen välisten yhteyksien kautta – kodin piiristä aina maailmanlaajuiselle tasolle saakka.
 Sami Kolamo
 Kirjoittaja on yhteiskuntatieteiden tohtori ja aineenopettaja. Hän ei pidä sankareina niitä, jotka tappelevat jääkiekkokaukaloissa tai keskittyvät ”taktisten virheiden” tekemiseen jalkapallokentällä vaan niitä, jotka kunnioittavat pelin sääntöjä ja vastustajan terveyttä sekä osoittavat rakentavaa kapinahenkeä pelikentän ulkopuolella.
 Aiheesta voi keskustella 9.7. klo 16.00 asti.

Sami Kolamon kolumni: Urheilija, joka puhuu tasa-arvon ja oikeudenmukaisuuden puolesta, on erinomainen esikuva nuorille


Summary: Maria Ressan vaino sai alkunsa, kun hän alkoi kuvata Filippiinien huumeiden vastaista sotaa, jonka presidentti Rodrigo Duterte aloitti noustessaan valtaan vuonna 2016.

Ihmisoikeuksiin perehtynyt asianajaja  Amal Clooney  on mukana lakimiesryhmässä, joka edustaa filippiiniläistä journalistia  Maria Ressaa . Ressa on joutunut kuluneen vuoden aikana toistuvasti viranomaisten pidättämäksi kotimaassaan.
 Ressa nimettiin viime vuonna aikakauslehti Timen vuoden henkilöksi. Hän johtaa Rappler-nimistä uutissivustoa, joka on kritisoinut Filippiinien presidentin  Rodrigo Duterten  huumeidenvastaista sotaa.
 – Maria Ressa on rohkea journalisti, joka on joutunut vainon kohteeksi raportoidessaan uutisia ja vastustaessaan ihmisoikeusloukkauksia, sanoo Clooney lontoolaisen asianajotoimiston Doughty Street Chambersin julkaisemassa tiedotteessa.
 Filippiinien hallitus on nostanut Ressaa ja Rappleria vastaan lukuisia oikeusjuttuja vuoden 2018 alusta lähtien. Hän on saanut syytteet muun muassa veronkierrosta ja kunnianloukkauksesta. Maria Ressa kommentoi Timelle viime vuonna, että journalistille sodasta raportointi on helppoa verrattuna Filippiinien nykytilanteeseen.
 Clooney on aikaisemmin edustanut uutistoimisto Reutersin toimittajia  Wa Lonea  ja  Kyaw Soe Oota , jotka saivat Myanmarissa syyskuussa 2018 seitsemän vuoden vankeustuomion valtiosalaisuuksien paljastamisesta. Pulizer-palkittu kaksikko oli tutkinut turvallisuusjoukkojen ja äärimielisten buddhalaisten tekemiä rohingya-muslimien murhia ja raportoineet niistä. He vapautuivat vankeudesta toukokuussa.
 Lisää aiheesta:
 Amal Clooney will represent Philippines journalist Maria Ressa
 "Toimittajamme näkivät joka yö keikoillaan keskimäärin kahdeksan ruumista" – Palkittu journalisti ei vaikene Filippiinien huumesodasta
 Presidenttiä kritisoinut toimittaja saa nyt kunnianloukkaussyytteen Filippiineillä

Amal Clooney edustaa palkittua ja vainottua filippiiniläistoimittajaa


Summary: Toinen miltei yhtä suuri yleisömäärä tulee konsertteihin Porin seudulta.  Maksullisissa konserteissa oli viime kesänä 59 000 kävijää.

Porin jazzfestivaalin maksullisiin pääkonsertteihin tulee suurin osa yleisöstä pääkaupunkiseudulta ja Porin seudulta.
 Festivaalin viime kesänä tekemän tutkimuksen mukaan konserttikävijöistä oli pääkaupunkilaisia 27 prosenttia. Heti kannoilla olivat Porin seudulla asuvat 25 prosentilla.
 Pori Jazzin toimitusjohtaja  Miika Ranne  sanoo, että luvut kuvaavat sitä, että festivaali on ollut profiililtaan valtakunnallinen tapahtuma alusta lähtien.
 – Pori Jazz oli maan ensimmäinen festivaali. Se on onnistunut säilyttämään paikkansa. Monilla kävijöilllä on pitkä perinne. Jotkut ovat käyneet täällä alusta lähtien eli taustalla on hyvin pitkä kokemus.
 Tampereen ja Turun seudulta tulee tutkimuksen mukaan molemmista noin kymmenen prosenttia pääkonserttikävijöistä.
 Tutkimuksen otantana oli noin 1 600 kävijää. Viime kesänä Pori Jazzin maksullisissa konserteissa oli 59 000 kävijää.
 Toimitusjohtaja Ranteen mukaan Pori Jazz pyrkii jatkossa kasvattamaan yleisössä etenkin paikkakuntalaisten osuutta.
 Viime kesänä Kirjurinluodon jazzpuisto korvasi aiemman Etelärannan jazzkadun.  Tapio Pukkila / Yle
 Viime kesän uutuutena festivaalilla oli Kirjurinluodon jazzpuisto, joka korvasi Etelärannan jazzkadun.
 Jazzpuistossa kirjattiin 285 000 käyntikertaa. Puistossa pidettyjen ilmaiskonserttien osuus oli viime kesänä tapahtuman koko tarjonnasta 57 prosenttia.
 Suurin osa festivaalin kävijöistä oli viime vuonna yli 35-vuotiaita.
 Tämän kesän kymmenpäiväinen Pori Jazz alkaa perjantaina heinäkuun 12. päivänä ja päättyy lauantaina 20. heinäkuuta.
 Yleisradio on vahvasti mukana tämän kesän festivaalilla.   Yle välittää tunnelmia  televisiossa, radiossa ja netissä.

Pori Jazzin pääkonsertit vetävät eniten väkeä pääkaupunkiseudulta – "Monilla kävijöillä pitkä perinne"


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Peter Vesterbackan Tallinna-tunnelihankkeeseen on tulossa mukaan maailman suurin rakennusliike
 Liikemies  Peter Vesterbackan  Tallinna-tunnelihanke on nytkähtämässä jälleen askeleen eteenpäin. Tunnelihanketta toteuttava Finest Bay Area Development yhtiö  on solmimassa aiesopimuksen  maailman suurimman rakennusfirman kanssa. Yhtiön mukaan rakentamistyöt kestäisivät kuusi vuotta ja sen työllistävä vaikutus Suomen osalta olisi vuositasolla jopa 20 000 henkilötyövuotta.
 Asiantuntijat: Äitiyslomalla voi kehittyä huippuorganisaattoriksi ja konfliktinratkaisijaksi
 Kesäkuun alussa lahtelainen kotiäiti  Karoliina Beckman  avasi ilmaisen verkkopalvelun tarjoamaan vinkkejä sekä apua tuoreille äideille raha-asioiden hoidosta henkiseen jaksamiseen. Beckman päätti perustaa palvelun, koska ei kokenut saavansa neuvolasta tarvitsemiaan neuvoja. Beckman ja tutkijat uskovat, että perhearjessa kehittyneet  taidot ovat hyödyksi työelämässä .
 Karoliina Beckman on ollut kotiäitinä yli neljä vuotta. Hän keräsi kokemuksensa äitiydestä verkkosivustoksi, josta muut äidit saavat neuvoja ilmaiseksi. Mika Moksu / Yle
 Saksassa kytee hävikkiruokabuumi, jossa hyvä ruoka halutaan pelastaa roskikselta
 Maailmanlaajuisesti hävikkiruokaa syntyy vuosittain 1,3 miljardia tonnia. YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön FAO:n mukaan se on kolmasosa kaikesta tuotetusta ruuasta. Saksalaiset yritykset haluavat estää hyvää ruokaa joutumasta roskiin. Berliiniläinen  Raphael Fellmer  eli pitkään ilman rahaa, mutta nyt hän rakentaa  hävikkiruokaa myyvää kauppaketjua .
 Ruokakauppias Raphael Fellmerin hävikkiruokakaupassa myytiin kesäkuussa pääsiäissuklaata, joka ei enää kelvannut tavallisten kauppojen hyllyille.  Anna Saraste / Yle
 Monimiljonääri Epstein sai syytteet seksikaupasta
 New Yorkissa syyttäjät ovat kertoneet  lisää yksityiskohtia  investointipankkiiri  Jeffrey Epsteinin  vastaan nostetuista syytteistä. Epstein otettiin kiinni sunnuntaina epäiltynä alaikäisten tyttöjen seksuaalisista hyväksikäytöistä kiinteistöillään Floridassa ja New Yorkissa. Epsteinin epäillään maksaneen tytöille seksuaalisista teoista, ja epäillyistä uhreista nuorimmat ovat olleet 14-vuotiaita.
 Syyttäjä Geoffrey Berman kertoi syyttäjän toivovan vielä lisätietoa Epstein-vyyhteen mahdollisilta muilta uhreilta tai silminnäkijöiltä. Jason Szenes / EPA
 Sää poutaantuu myös etelässä
 Sadekuuroja tulee aluksi vielä maan eteläosassa, mutta päivän aikana sateet vähenevät. Pääosin päivä on poutainen ja pohjoisessa myös aurinkoinen. Lämpötila kohoaa Länsi-Lapin aurinkoisilla alueilla yli 20 asteen.
 Tiistai-iltapäivän sääkartta Yle
 Lue lisää säästä Ylen  sääsivuilta .

Herätys: Tallinna-tunneli nytkähtämässä eteenpäin, Saksassa synnytetään hävikkiruokaketjua, sää poutaantuu vihdoin etelässäkin


Summary: Lahtelainen Karoliina Beckman ja tutkijat uskovat, että perhearjessa kehittyneet taidot ovat hyödyksi työelämässä. Osallistu keskusteluun!

Lahtelaisen  Karoliina Beckmanin,  35, kodissa käy vilske, kun koko perhe valmistautuu lounaalle. Kuusihenkisessä uusperheessä lapsia taaperosta teini-ikäiseen.
 Beckman on ollut kotiäitinä runsaat neljä vuotta. Kotiäitiys jatkuu, koska hän odottaa uuden perheenjäsenen syntyvän syksyllä. Kaksi korkeakoulututkintoa suorittanut nainen työskentelee järjestömaailmassa – ja rakastaa työtään. Siksi hyppy kotiäidiksi oli niin iso, että nyt hän tahtoo jakaa kokemuksiaan muillekin äideille.
 – Arki muuttui radikaalisti. Yhtäkkiä ei ollut vanhaa tuttua työyhteisöä ja kollegoita tukena. Koko arki piti rakentaa kokonaan ihan uusiksi.
 Karoliina Beckman odottaa kolmatta lastaan. Lisäksi perheeseen kuuluu kaksi poikaa hänen miehensä aiemmasta liitosta. Mika Moksu / Yle
 Vertaistukea verkossa
 Kesäkuun alussa Karoliina Beckman avasi ilmaisen verkkopalvelun tarjoamaan apua tuoreille äideille.  Mamabreikki -sivusto antaa vinkkejä raha-asioiden hoidosta henkiseen jaksamiseen. Beckman päätti perustaa verkkopalvelun, koska ei kokenut saavansa neuvolasta tarvitsemiaan neuvoja.
 Verkkosivustolla annetaan vinkkejä esimerkiksi väsymyksen kanssa elämiseen. Asia, jonka kanssa valtaosa äideistä kamppailee.
 Idea moniin sivuston sisältöihin on peräisin Beckmanin omasta elämästä. Sen yksi päämäärä on helpottaa paluuta työelämään. Taustalla on ajatus siitä, että äitiysloman aikana saadut kokemukset lastenhoidon ja muiden kotitöiden yhteensovittamisesta voidaan viedä suoraan työelämään. Sen Beckman uskoo parantavan työhyvinvointia ja motivaatiota.
 – Jos miettii silpputyön haasteita työelämässä, kotona niitä vasta onkin. Minä toivon, että äidit vievät kaiken sen osaamisen kotoa työpaikoille.
 Samaa työtä tekee esimerkiksi valtakunnallinen Mothers in Business -yhdistys, joka tarjoaa äideille mentorointiapua työelämään paluuseen.
 Äitiysloma voi olla myös kova paikka. Karoliina Beckman jäi kaipaamaan työtovereitaan ja heidän tarjoamaan tukea, kun jäi pois töistä. Mika Moksu / Yle
 Kotiäitiys ansioluettelossa – uhka vai mahdollisuus
 Perhe- ja työelämän yhteensovittamiseen on herätty toden teolla vasta viime vuosina. Esimerkiksi Työterveyslaitos tutkii asiaa ja on koostanut aiheesta pari vuotta sitten  oppaan  työnantajille. Hämmentävää kyllä, perhevapaiden suorista vaikutuksista työmaailmaan on todella vähän tieteellistä tutkimusta.
 – Sellaista näyttöä kyllä on, että jos perheen ja työn yhteensovittaminen onnistuu, siitä on hyviä vaikutuksia paitsi perheeseen myös työhön. Ja vastavuoroisesti jos kokee ristiriitaa yhteensovittamisessa, hankaloittaa se työssäjaksamista. Sillä tavalla ajatellen ihminen on kokonaisuus, painottaa ohjelmapäällikkö  Salla Toppinen-Tanner  Työterveyslaitoksesta.
 Tutkimus perhearjen ja työelämän välisestä suhteesta alkoi yleistyä naisten työssäkäynnin myötä. Vauhti on kiihtynyt viime vuosina. Yksi syy kasvaneeseen tutkimusinnokkuuteen on alati laskeva syntyvyys, joka uhkaa työvoiman saatavuutta tulevaisuudessa. Toisaalta tiedemaailmassa perhetutkimus ja työelämätutkimus ovat hyvin erillään toisistaan.
 Lue lisää:   Perheen ja työn yhdistäminen näyttäytyy kaaoksena – tutkija peräänkuuluttaa myös positiivisista asioista puhumista
 Työelämän tasa-arvoa tutkitaan Suomessa esimerkiksi valtion rahoittamassa  WeAll Finland  -hankkeessa kolmen korkeakoulun voimin. Työtä tekevät Helsingin yliopisto, Hanken Svenska Handelshögskolan ja Jyväskylän yliopisto.
 Hankkeessa tehtiin kolmisen vuotta sitten kyselytutkimus johtajatehtävissä työskenteleville äideille.
 Kyselyn mukaan äidit kokevat organisointitaitojensa parantuneen, samoin konfliktitilanteiden hoitamisen. Osa vastaajista koki kotiäitiyden toisaalta vaikuttaneen kielteisesti etenkin urakehitykseen. Aiheesta on tehty myös  väitöstutkimus , josta Yle on uutisoinut.
 – Oli hieman yllättävää huomata, kuinka paljon hyötyä kotiäitiydestä oli johtajatehtävissä työskenteleville äideille. Etenkin organisointikyky kehittyi. Se yllätti: yleinen käsitys on ollut, että kotiäitiys vaikuttaisi työelämään kielteisesti, sanoo professori  Anna-Maija Lämsä  Jyväskylän yliopistosta.
 Tutkijat uskovat, että onnellinen perhe-elämä heijastuu myönteisesti myös töihin ja päinvastoin. Mika Moksu / Yle
 "Pitäisi puhua vain elämästä"
 Poliitikot etsivät kuumeisesti keinoja  uudistaa nykyistä perhevapaajärjestelmää . Tavoitteena on jakaa perhevapaata nykyistä tasaisemmin äitien ja isien kesken.
 Vaikka kattavaa tieteellistä näyttöä ei olekaan siitä, että perhevapaa vaikuttaisi suotuisasti työelämään, uskoo lahtelainen kotiäiti Karoliina Beckman asiaansa vakaasti.
 – Mielestäni ei pitäisi käsitellä työtä ja perhettä erikseen. Tahtoisin, että työelämästä puhuttaessa voitaisiin luopua työ-sanan käytöstä kokonaan. Puhuttaisiin vain elämästä.
 Millaisia kokemuksia sinulla on perheen ja työn yhdistämisestä? Osallistu keskusteluun, joka on avoinna kello 16:een saakka!

Kotiäiti madaltaisi kynnystä työelämään – asiantuntijat: äitiyslomalla voi kehittyä huippuorganisaattoriksi ja konfliktinratkaisijaksi


Summary: Saksalainen Raphael Fellmer eli pitkään ilman rahaa, mutta nyt hän rakentaa hävikkiruokaa myyvää kauppaketjua.

BERLIINI  Ruokakauppias  Raphael Fellmer  viittoilee kohti tummanpunaiseksi muuttuneita marjoja.
 – Kuten mansikoista näkyy, osa vihanneksista ja hedelmistä on nähnyt parempia päiviä, Fellmer kertoo.
 Vieressä hyllyllä on kypsiä mangoja, jotka tuoksuvat ovelle asti.
 – Puolet maatalouden tuotteista ei koskaan päädy kauppoihin, koska ne eivät täytä laatuvaatimuksia, kauppias jatkaa.
 Hän näyttää vähän tummuneita, mutta syötävän näköisiä porkkanoita. Niitä saa ostaa puolet halvemmalla kuin tavallisesta ruokakaupasta.
 Fellmerin kaupassa Berliinissä myydään parasta ennen -päiväyksen ylittäneitä tuotteita. Hän perusti ensimmäisen Sirplus-kauppansa vuonna 2017 Berliinin Steglitziin. Nyt liikkeitä on jo kolme.
 Yrittäjän unelma on saada sellainen kaikkiin isompiin saksalaiskaupunkeihin.
 Ihmisten kasvanut ilmastohuoli näkyy Saksassa buumina hävikkiruoan pelastamisessa.
 Raphael Fellmerin hävikkiruokakaupassa myytiin kesäkuussa pääsiäissuklaata, joka ei enää kelvannut tavallisten kauppojen hyllyille.  Anna Saraste / Yle
 Verraten uusi tulokas Berliinissä on myös Too Good To Go -yritys, jonka sovelluksen kautta kuluttajat voivat ostaa halvalla ravintoloiden ylijäämäannoksia.
 Parissa vuodessa sovellusta on alkanut käyttää 3 000 ravintolaa 400 saksalaiskaupungissa. Kasvu jatkuu edelleen.
 – Kuluttajat pitävät siitä, että tarjoamme ongelman kuvailun lisäksi selkeän ratkaisun, jolla he voivat vaikuttaa hävikkiruoan torjuntaan, yrityksen viestintävastaava
 Lienert sanoo.
 Viiden vuoden rahalakko sai aloittamaan ruoanpelastamisen
 Ennen yrittäjäksi ryhtymistä Raphael Fellmer tunnettiin Saksassa miehenä, joka eli viisi vuotta ilman rahaa. Hän kirjoitti aiheesta kirjan ja esiintyi televisio-ohjelmissa.
 Mies eli roskakoreista löytämällään ruoalla ja nukkui kavereiden sohvilla.
 Fellmer perusti kavereidensa kanssa kymmenen vuotta sitten ruoanpelastusryhmän, joka kauppojen luvalla kävi läpi pois heitettäväksi tarkoitettua ruokaa. Nykyään liikkeessä on mukana yli 50 000 aktiivia Saksassa.
 Fellmer halusi tehdä hävikkiruoan hyödyntämistä entistä helpompaa ihmisille.
 – Vain harvoilla on aikaa olla puoliltapäivin jonkin kaupan takahuoneessa lajittelemassa tuotteita parin tunnin ajan, Fellmer kuvailee.
 Sesonkituotteet päätyvät helposti kaatopaikalle, vaikka ne olisivat vielä hyviä syötäväksi.  Anna Saraste / Yle
 Hän perusti rahalakkovuosinaan perheen. Kahden aikuisen ja kahden lapsen elättäminen rahatta alkoi käydä tukalaksi. Yöpaikkojakaan ei löytynyt enää yhtä helposti.
 Oli aika hakeutua töihin.
 – Mietin, mitä osaan ja mistä voisin tehdä itselleni ammatin. Idea hävikkiruokaa tarjoavasta kaupasta syntyi siitä.
 Nyt yrittäjälle on kertynyt puoli miljoonaa euroa velkaa. Hän laskee, että Sirplus alkaa olla tuottoisa parin vuoden kuluttua.
 – Olihan se aika hurjaa siirtyä ilman rahaa elämisestä velalliseksi.
 Viime vuoden jalkapallosipsejä
 Sirplusin hyllyiltä löytyy paljon tuttuja tuotteita. Hedelmien ja vihannesten jälkeen on aamiaisosasto, josta löytyy puuroja, muroja sekä soija- ja kauramaitoa.
 Kaupan perällä törmää yllättäen pääsiäissuklaaseen, mikä tuntuu oudolta keskellä kuumimpia kesähelteitä.
 – Kaikki tuotteet ovat edelleen syötäviä, mutta jotkut sesonkierät eivät yksinkertaisesti enää sovi tavallisiin kauppoihin, yrittäjä kuvailee.
 Fellmer osoittaa parin hyllyn päästä löytyviä sipsejä, joissa mainostetaan jalkapallon maailmanmestaruuskisoja – siis vuoden 2018 miesten kilpailuja.
 Hävikkiruokakaupassa myytiin vuoden 2018 jalkapallon MM-kisojen perunalastuja.  Anna Saraste / Yle
 Toki hävikkiruokaa hyödyntäviä yrityksiä löytyi Berliinistä ennen Sirplus-kauppojakin.
 Pienempi Snackfox-yritys esimerkiksi tarjoaa perheille ja yrityksille huokeaan hintaan yllätyspaketteja, joihin on kerätty välipaloja, suklaata ja karkkeja. Nekin ovat usein menneen sesongin tavaraa.
 Niin kutsuttu Tafel-järjestö taas ottaa kaupoilta lahjoituksina vastaan parasta ennen -päiväystä lähestyviä tuotteita, joita se jakaa työttömyystukea tai muita valtion vähätuloisille tarkoitettuja tukia saaville.
 Parasta ennen ei tarkoita syömäkelpoisuutta
 Maailmanlaajuisesti hävikkiruokaa syntyy vuosittain 1,3 miljardia tonnia. Maailman ruokaohjelman FAO:n mukaan se on kolmasosa kaikesta tuotetusta ruoasta.
 Vaikka yhä harvempi maapallon 7,6 miljardista asukkaasta näkee nälkää, kymmenen prosenttia ihmisistä oli edelleen aliravittuja vuonna 2016.
 Hävikkiruoka kiihdyttää myös ilmastonmuutosta, sillä se aiheuttaa noin kahdeksan prosenttia maailman kasvihuonepäästöistä. FAO:n mukaan kaupat heittävät ruokaa pois liioiteltujen laatuvaatimusten vuoksi.
 Fellmerin mukaan monille on epäselvää, miten parasta ennen -päiväyksiin tulisi suhtautua. Näin on, vaikka Sirplus-kaupoissa vierailevat asiakkaat ovat jo valmiiksi ympäristötietoisia.
 Koululaisryhmät käyvät kierroksilla hävikkiruokaa myyvissä Sirplus-kaupoissa.  Anna Saraste / Yle
 Viimeinen käyttöpäivä -pakkausmerkintä tarkoittaa, ettei tuotetta saa käyttää päiväyksen jälkeen. Parasta ennen -teksti puolestaan merkitsee pitkälti käyttösuositusta, jonka jälkeen ruoan syömiskelpoisuutta voi arvioida itse aistinvaraisesti.
 Sirplus-kaupoissa vierailee koululais- ja opiskelijaryhmiä, joiden kanssa työntekijät keskustelevat ruoan käyttökelpoisuudesta.
 – Kouluissa pitäisi opettaa nykyistä enemmän, mistä ruoka tulee ja miten paljon vaivaa ruoan kasvattaminen ja kuljettaminen vaatii, Fellmer sanoo.
 Ilmastokeskustelu on ruokkinut hävikkiruokabuumia
 Berliinin bussi- ja metropysäkeillä on mainostettu näyttävästi Too Good To Go -älypuhelinsovellusta. Tanskassa kehitetyn sovelluksen nimi tarkoittaa suomeksi liian hyvää pois heitettäväksi.
 Sovellus näyttää kartalla ravintolat ja niiden tarjoamat hävikkiruoka-annokset, jotka on haettava vielä saman päivän aikana. Sushiannoksen hinta sovelluksessa on noin kolme euroa, sämpylät voi hakea lähileipomosta sulkemisaikaan eurolla.
 – Kasvamme tällä hetkellä nopeaa tahtia, varmasti myös siksi, koska aihe on yhteiskunnassa näkyvästi esillä, yrityksen viestintävastaava  Franziska Lienert  sanoo.
 Näkyvyydellä hän viittaa muun muassa koululaisten Fridays for future -mielenosoituksiin ja Saksan vihreiden vaalivoittoon toukokuun eurovaaleissa.
 Vastuu hävikkiruoan torjumisesta on Lienertin mielestä ennen kaikkea kuluttajilla, sillä puolet hävikkiruoasta syntyy kotitalouksissa.
 Nuoret saksalaiset ilmastolakkoilijat osoittivat kesäkuun lopussa mieltään Saksan parlamenttitalon edessä pääkaupungissa Berliinissä.  Clemens Bilan / EPA
 Suuret kaupat lahjoituspakkoon?
 Saksassa poliitikotkin ovat antaneet varovaisia lupauksia hävikkiruoan vähentämisestä. Esimerkiksi liittokansleri  Angela Merkelin  hallitus on esitellyt strategian, jolla Saksa puolittaisi hävikkiruoan määrän vuoteen 2030.
 Saksassa syntyy arviolta 18 miljoonaa tonnia hävikkiruokaa vuodessa.
 Lienertin mukaan tarvitaan vielä enemmän laissa määriteltyjä toimia, jotta hävikkiruokaa onnistuttaisiin vähentämään tuntuvasti.
 Kesäkuun alussa Too Good To Go, Sirplus ja joukko muita hävikkiruoan torjuntaan keskittyviä yrityksiä julkaisi saksalaisille parlamentaarikoille suunnatun avoimen kirjeen, jossa ne vaativat muun muassa suuria ruokakauppoja lahjoittamaan hävikkiruokansa pois heittämisen sijaan.
 Lahjoitukset menisivät voittoa tavoittelemattomille hyväntekeväisyysjärjestöille.
 Esimerkiksi Ranskassa ruokajätteen tuottaminen on ollut kiellettyä yli 400 neliömetrin kokoisille kaupoille vuodesta 2016. Ruoka on jaettava eteenpäin hyväntekeväisyyteen ja ruokapankeille. Myös Italiassa ja Britanniassa on keskusteltu vastaavasta lainsäädännöstä.
 – Toivomme myös, että poliitikot antaisivat tutkimukselle enemmän varoja parasta ennen -päiväyksien tutkimiseen, Lienert jatkaa.
 Raphael Fellmerille uudet sovellukset ja kaupat tarjoavat keskivertokuluttajalle salonkikelpoisen tavan tehdä ympäristöystävällisiä ratkaisuja.
 – Lopulta on kyse siitä, että meidän on elettävä nykyistä kestävämmin lapsenlapsiamme ja tulevia sukupolvia ajatellen, yrittäjä uskoo.
 Lisää aiheesta:
 Hävikkiruokapalvelut kasvattavat suosiotaan – 25-vuotias opiskelija säästänyt palveluiden avulla jo 500 euroa
 Kotitalouksien hävikkiruoasta yhtä isot ilmastovaikutukset kuin 100 000 auton päästöistä
 Ruokahävikkiä suitsitaan koko Euroopassa

Pääsiäissuklaata kesähelteellä – Saksassa kytee hävikkiruokabuumi, jossa hyvä ruoka halutaan pelastaa roskikselta


Summary: Tunnelia toteuttavan suomalaisen Finest Bay Area Development yhtiön mukaan rakentamistyöt kestäisivät kuusi vuotta.

Siltojen, tunnelien, sähkölinjojen ym. rakentaminen

Liikemies  Peter Vesterbackan  Tallinna-tunnelihanke on nytkähtämässä jälleen askeleen eteen päin. Tunnelihanketta toteuttava Finest Bay Area Development yhtiö on solmimassa aiesopimuksen maailman suurimman rakennusfirman kanssa.
 – Olemme tämän viikon aikana tekemässä aiesopimusta kiinalaisen CREC:n kanssa, joka on maailman suurin rakennusfirma, Vesterbacka kertoo.
 Vesterbackan mukaan kumppaniksi tuleva kiinalainen rakennusjätti on erikoistunut nimenomaan rautatiehankkeisiin ja sillä on myös erikoisosaamista suurista porausurakoista.
 Yhtiö on rakentanut pelkästään Kiinassa yli kahdeksantoista tuhatta kilometriä rautatietunnelia.
 – Osaamista löytyy, Vesterbacka totetaa.
 Hankkeessa jo aiemmin mukana olleet yhteistyökumppanit A-insinöörit, Pöyry ja Fira jatkavat entiseen malliin mukana projektissa.
 Tallinnatunnelin kustannusarvio on kokonaisuudessaan 15 miljardia euroa, josta rakentamisen osuus on arviolta 12,5 miljardia euroa.
 Uuden arvion mukaan tunnelin rakentaminen kestäisi noin kuusi vuotta ja sen työllistävä vaikutus Suomen osalta olisi vuositasolla jopa kaksikymmentä tuhatta henkilötyövuotta.
 Tutkimusjohtaja Pasi Holm: Arviot työllisyysvaikutuksista ovat uskottavia
 Taloustutkimuksen tutkimusjohtaja  Pasi Holm  pitää arvioita luotettavina.
 – Kyllä nämä rakentamisajankohtaan sijoittuvat arviot kahdestakymmenestä tuhannesta vuosittaisesta henkilötyövuodesta Suomeen ja kuudesta tuhannnesta henkilötyövuodesta Viron puolelle tuntuvat uskottavilta, Holm sanoo.
 Vesterbackan luotsaama tunnelihanke ei kuitenkaan ole apajilla yksin. Kilpaileva hanke on julkisen sektorin vastaava virkamiesvetoinen projekti. Virkamiesten vetämässä hankkeessa selvitetään niin ikään tunnelin rakentamista Helsingin ja Tallinnan välille.
 Kilpailevalle tunneliprojektille ei ole vielä rahoitusta.
 Verterbacka kumppaneineen olisi valmis toteuttamaan hankkeen heti kun luvat ovat kunnossa. Virkamiesvetoiselle tunneliprojektille ei sen sijaan ole vielä ehditty selvittää edes minkäälaista rahoitusta.
 Vesterbackan mukaan tavoitteena on saada junat raiteille loppuvuodesta 2024. Tunnelin avulla maiden välisen matkustusajan on tarkoitus lyhentyä noin kahteenkymmeneen minuuttiin.
 – Nyt solmittava kumppanuus on merkittävä siksikin, että kykenisimme viemään tunnelihanketta eteenpäin tavoitellussa aikataulussa, Vesterbacka sanoo.
 Vesterbackan tunneliprojektilla on jo esisopimus myös rahoituksesta kiinalaisten kanssa.
 Vesterbacka: Kiinalaiset eivät saa päätäntävaltaa
 Vesterbacka on kuitenkin korostanut, että päätäntävaltaa ei olla kiinalaisille antamassa. Hän sanoo, että mukaan on tulossa myös muita sijoittaja pohjoismaista ja Euroopasta.
 Tunneliprojektin ympärillä pyörii kuitenkin yhä myös monisäikeisiä poliittisia kiistoja ja jännitteitä. Helsinki haluaisi ehdottomasti Tunnelin kulkevan Helsingin päärautatieaseman kautta.
 Vesterbackan hankkeessa raiteet on piirrettty siten, että junat kulkisivat lentokentältä Tallinnaan Keilaniemen kautta ilman rautatieasemalla poikeamista.
 Suomi ei olisi enää eristetty saari Euroopan pohjoisrajalla
 Hankkeesta on jo meneillään myös ympärisövaikutusten arviointi Suomessa. Selvitys ei koske pelkästään vaikutuksia luontoon vaan myös vaikutuksia koko talousalueeseen.
 Tunnelia on perusteltu sillä, että Tallinna ja Helsinki muodostaisivat yhdessä merkittävän uuden metropolialueen. Samalla Suomi kytkeytyisi tehokkaalla raideliikenteellä Eurooppaan, eikä olisi enää eristetty saari Euroopan pohjoisrajalla.
 Lue lisää:
 Jos Helsinki–Tallinna-tunneli toteutuu, Suomesta tulee osa Kiinan arktista silkkitietä – Peter Vesterbacka toivoo rahoitusta myös länsimaista
 Kiinasta miljardipotti Helsingin ja Tallinnan väliselle tunnelille
 Peter Vesterbackan Tallinna-tunneli on saanut 100 miljoonan euron rahoituksen – dubailaisen perheyhtiön rahat käytetään suunnitteluun ja lupiin

Peter Vesterbackan Tallinna-tunnelihankkeeseen on tulossa mukaan maailman suurin rakennusliike – Rakentamisen vuosittainen työllisyysvaikutus olisi kaksikymmentä tuhatta henkilötyövuotta


Yhä useampi seurakuntatalous tekee miinusmerkkistä tulosta, kertoo Uutissuomalainen. Viime vuonna jo joka toinen seurakuntatalous teki negatiivisen tuloksen. Vielä vuonna 2015 vastaava osuus oli noin joka kolmas.
 Toisaalta seurakuntatalouksien yhteenlasketut tulokset ovat edelleen kirkkaasti plussan puolella. Taseiden ylijäämien yhteismäärä on jopa kasvanut.
 – Tämä kertoo polarisaatiokehityksestä, jossa muutamat kaupunkiseudut kasvavat monin tavoin ja muu Suomi kuihtuu, sanoo Kirkkohallituksen taloussuunnittelupäällikkö  Pasi Perander .
 Seurakuntatalous tarkoittaa taloudellisesti itsenäistä seurakuntaa tai seurakuntayhtymää. Niitä oli viime vuonna 278.
 Viime tilikausi tuotti yhteensä reilut 700 000 euroa ylijäämää, mutta sitä veti reilusti alas Helsingin seurakuntayhtymän iso sijoitusten arvojen alaskirjaus. Ilman Helsinkiä plussaa kertyi 13,7 miljoonaa euroa. Taseissa oli ylijäämää lähes 1,1 miljardia.
 Suuriin syy seurakuntien taloushaasteisiin on vähenevä jäsenmäärä. Runsas 70 prosenttia seurakuntien tuotoista kun tulee kirkollisveroista.
 Vuodenvaihteessa evankelis-luterilaiseen kirkkoon kuului 69,7 prosenttia suomalaisista.

Uutissuomalainen: Puolet seurakuntatalouksista tekevät negatiivista tulosta – yhteenlaskettu tulos selvästi plussan puolella


Summary: Syyttäjä vaatii kolmelle syytetylle vankeutta.

Helsingin käräjäoikeuden on määrä antaa tänään ratkaisu jutussa, jossa syyttäjä hakee jengiläiselle tuomiota muun muassa törkeän kiristyksen yrityksestä. Yksi syytetyistä, United Brotherhood -rikollisjärjestöön syyttäjän mukaan kuuluva mies pakoili viranomaisia Albaniassa. Hänet oli etsintäkuulutettu, koska mies haluttiin Suomeen suorittamaan aiempaa tuomiota huumausaine- ja ampuma-aserikoksista. Hänet palautettiin Suomeen toukokuussa.
 Jengiläistä ja kahta muuta miestä syytetään törkeän kiristyksen yrityksestä, ryöstön yrityksestä ja törkeästä vapaudenriistosta. Syyttäjän mukaan kolmikko kiristi uhrilta rahaa sen takia, mitä uhri olisi puhunut poliisille toisen rikosjutun esitutkinnassa.
 Mies ilmoitti syytekirjelmän mukaan tammikuussa uhrille, että uhrin täytyy maksaa 6 000 euron sakko puhumisesta. Uhria uhattiin syyttäjän mukaan muun muassa polviin ampumisella, häntä pidettiin vankina autossa ja ajelutettiin ympäri Helsinkiä rahojen hankkimiseksi. Lopulta poliisi pysäytti auton.
 Syyttäjä vaatii kolmikolle vankeutta.

Helsingin käräjäoikeus antaa tänään ratkaisunsa jengiläisen kiristysjutussa – yksi syytetyistä pakoili viranomaisia Albaniassa


Summary: Britannian hallitus pitää diplomaattiviestien vuotoa valitettavana tapauksena.

Britannian pääministerin  Theresa Mayn  hallinto painottaa yhä tukevansa Washingtonin suurlähettilästään täysin. Yhdysvaltojen presidentti  Donald Trump  antoi maanantaina lausunnon, että hän ei aio enää olla missään tekemisissä Britannian Yhdysvaltain-suurlähettilään kanssa.
 Suurlähettiläs  Kim Darroch  arvosteli Trumpia kovin sanankääntein diplomaattiviesteissä, jotka vuodettiin Daily Mail -lehdelle. Myöhemmin Britannian ulkoministeri vahvisti viestien olevan aitoja.
 Darroch kuvaili viesteissään Trumpia esimerkiksi taitamattomaksi, epävarmaksi ja epäpäteväksi.
 – En tunne suurlähettilästä, mutta hänestä ei pidetä eikä ajatella hyvää Yhdysvalloissa. Emme aio enää asioida hänen kanssaan, Trump vastasi arvosteluun Twitterissä.
 Samaan hengen vetoon Trump moitti Britannian väistyvän pääministerin Theresa Mayn tapaa hoitaa "brexit-sotkua", ja lisäsi olevansa tyytyväinen Mayn pääministerikauden päätymiseen pian.
 Britannian hallituksen tiedottaja vastasi Trumpin moitteisiin, että tapahtunutta vuotoa pidetään Britannian hallinnossa hyvin valitettavana tapauksena.
 – Valikoituneet vuodetut viestit eivät heijasta maidemme välisten suhteiden läheisyyttä tai arvokkuutta, Britannian hallituksen tiedottessa kerrotaan.
 – Samalla alleviivaamme sen tärkeyttä, että suurlähettiläiden on mahdollista esittää rehellisiä, sievistelemättömiä arvioita politiikasta kohdemaissaan, tiedotteessa jatketaan.
 Lue lisää:
 Brittiministeri pelkää vuodettujen diplomaattiviestien vahingoittavan USA:n ja Britannian suhdetta – aikoo pyytää anteeksi Ivanka Trumpilta
 Britannian suurlähettiläs haukkui Trumpia vuodetuissa viesteissä

Britannian hallitus kiirehti Trumpin sättimän suurlähettilään tueksi: "Darrochilla pääministeri Mayn täysi tuki"


Summary: Presidentti Trump kertoi Yhdysvaltojen voivan vähentää päästöjä, vaikka se samalla edistäisi fossiilisia polttoaineita.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on ylistänyt maanantaisessa puheessaan hallintonsa saavutuksia ympäristöpolitiikassa. Valkoisessa talossa pitämässään puheessa Trump esimerkiksi kertoi Yhdysvaltojen voivan olla johtavassa asemassa päästöjen vähentämisessä, vaikka se samalla edistäisi fossiilisten polttoaineiden käyttöä, uutistoimisto Reuters kertoo.
 Trump kertoi puheessaan Yhdysvaltojen olevan johtavassa asemassa puhtaan juomaveden toimittamisessa, ilmansaasteiden torjumisessa sekä hiilidioksidipäästöjen vähentämisessä. Tästä huolimatta maan teollisuutta on pystytty tukemaan ja sääntelyä vähentämään, Trump jatkoi.
 Yhdysvaltain ympäristönsuojeluviraston hallintovirkamies  Andrew Wheeler  kertoi ennen Trumpin puhetta lehdistölle, että avainasemassa olevat ilmansaastukkeet ovat tippuneet noin 70 prosenttia 1970-luvulta lähtien – ja edelleen Trumpin aikakaudella.
 "Hallinto ei ole tehnyt ainuttakaan tekoa ympäristön eteen"
 Yhdysvaltalaiset ympäristöjärjestöt ovat arvostelleet Trumpin puheita perättömiksi.
 – Kukaan aikaisempi presidentti ei ole ajanut ympäristölle ja kansalaisten terveydelle haitallista agendaa yhtä aktiivisesti kuin Trump, Environmental Working Groupin tiedottaja  Ken Cook  sanoo.
 – Täyttä satuilua, Cook toteaa.
 – On absurdia, että presidentti Trump antaa itselleen tunnustusta ympäristöasioissa, kun hänen hallintonsa jatkaa samalla tuhoisaa ja päästöjä suosivaa ohjelmaa, ympäristöjärjestö Earthjusticen ilmasto- ja energia-asioiden varapääjohtaja  Jill Tauber  sanoo.
 Yhdysvaltain ympäristönsuojeluviraston entinen ympäristöoikeuden virkamies  Mustafa Santiago Ali  arvelee, että Valkoisessa talossa on herätty kansalaisten lisääntyvään ilmastotietoisuuteen.
 – Hallinnossa yritetään nyt muotoilla keskustelua ympäristöasioista uudelleen, jotta ihmiset ajattelisivat hallinnon tehneen jotain paremmin ympäristön suojelemiseksi, Ali sanoo.
 – Valitettavasti Trumpin hallinto ei ole tehnyt ainuttakaan tekoa ympäristön eteen, Ali toteaa.
 Yhdysvalloista on tullut viime vuosina maailman suurin öljyn ja kaasun tuottaja. Tämä juontaa juurensa raaka-aineiden poraaamiseen käytettävän teknologian räjähdysmäiseen kehittymiseen.
 Trumpin hallinto on etsinyt keinoja lisätä tuotantoa entisestään vähentämällä sääntelyä fossiilisten polttoaineiden teollisuudessa.
 Trump on myös vannonut, että Yhdysvallat vetäytyy Pariisin ilmastosopimuksesta.
 Lue lisää:
 Yhdysvaltain ilmastopäästöt kääntyivät kasvuun
 Trump havainnoi Ranskan mielenosoituksia ja ehdotti: Pariisin ilmastosopimus voitaisiin lopettaa ja säästyneillä rahoilla veroja alas
 Trumpin hallinto siirsi Obaman kauden öljynporausta koskevan sääntelyn historiaan – arvio: 180 000 tonnin metaanipäästöjä ei oteta talteen

Trumpin ylistykset hallintonsa ympäristösaavutuksista herättävät ihmetystä: "Täyttä satuilua"


Summary: Ympäristö- ja ilmastoministeri Krista Mikkonen (vihr.) sanoo, että hallituksen on löydettävä keinot liikenteen päästöjen vähentämiseksi.

Hallitus on painamassa reippaasti kaasua liikenteen päästöjen vähentämiseksi. Ympäristö- ja ilmastoministeri  Krista Mikkonen  (vihr.) muistuttaa, että nykymenolla sekä liikenteen määrä että päästöt sen kuin kasvavat.
 Suomen laki ei toistaiseksi salli tienkäyttömaksujen keräämistä. Ministerin mukaan hallitus on puuttumassa asiaan ja ajatuksena on, että jatkossa kaupunkiseudut voisivat halutessaan veloittaa autoilijoilta tienkäyttömaksuja.
 – Hallitusohjelmassa todetaan, että haluamme lainsäädännöllä mahdollistaa sen, että kaupungit voivat halutessaan ottaa ruuhkamaksut käyttöön, Mikkonen sanoo.
 Lakihankkeen valmistelu on tarkoitus toteuttaa yhteistyössä eri ministeriöiden kesken. Valmistelun aikataulusta Mikkonen ei vielä osaa sanoa.
 Ruotsissa tienkäyttömaksuilla iso merkitys päästöjen vähentämisessä
 Suomen hiilidioksidipäästöistä viidennes syntyy liikenteessä. Suomi on sitoutunut puolittamaan liikenteen päästöt vuoden 2005 tasosta vuoteen 2030 mennessä. Vuoteen 2045 mennessä liikenteen pitäisi olla päästötöntä.
 Ympäristö- ja ilmastoministeri Krista Mikkonen muistuttaa, että esimerkiksi Ruotsissa tienkäyttömaksuilla on ollut iso merkitys päästöjen vähentämisessä.
 – Ruuhkat ovat vähentyneet, joukkoliikenteen suosio on lisääntynyt ja ilman laatu parantunut, Mikkonen sanoo.
 Ympäristö- ja ilmastoministeri Krista Mikkonen Emmi Korhonen / Lehtikuva
 Helsingin kehyskunnissa ruuhkamaksuja vastustetaan
 Etenkin Helsingin kehyskunnissa kaavaillut ruuhkamaksut herättävät vastustusta.
 – Ruuhkamaksut heikentäisivät kehyskuntien kilpailukykyä ydinpääkaupunkiseutuun verrattuna, Kirkkonummen kaupunginjohtaja  Tarmo Aarnio  lataa. Aarnion mukaan auto on monille työmatkaliikenteessä tärkeä.
 Jopa 40 prosenttia Helsingissä työssäkäyvistä liikennöi Helsingin ulkopuolelta.
 Ruuhkamaksuja arvostellaan myös oppositiopuolue kokoomuksen riveistä. Kansanedustaja  Heikki Vestman  (kok.) sanoo, että ruuhkamaksut näkyisivät myös halukkuudessa vastaanottaa pienipalkkaisia töitä.
 – Tässä on pelissä paitsi työssä käyvien ihmisten rahat myös koko Uudenmaan elinvoima. On päivänselvää, että pääkaupunkiseudulle suunniteltu ruuhkamaksu olisi niin kova, että se vaikuttaisi alueen houkuttelevuuteen, Vestman sanoo.
 HSL: Autoilu kallistuisi 700-1000 euroa vuodessa
 Helsingin Seudun Liikenne -kuntayhtymän (HSL) selvityksen mukaan tienkäyttömaksut nostaisivat autoilun kustannuksia 700–1000 euroa vuodessa.
 HSL:n toimitusjohtaja  Suvi Rihtniemi  sanoo, että jotain kautta päästöjen vähentäminen ja tulevat tieverkon investoinnit on hoidettava.
 – Taustalla on ensisisijaisesti päästöjen vähentäminen, mutta samalla myös tieliikenteen määrän pienentäminen, mikä puolestaan laskisi päästöjen määrää ja samalla tulevien tieinvestointien tarvetta, Rihtniemi selventää.
 Jos hallituksen kaavailema hanke toteutuu ja kunnat saavat halutessaan tietulleja periä, rahat olisi Rihtniemen mielestä käytettävä tieverkon investointeihin alueilla, josta maksut on kerätty.
 – Rahat eivät saisi valua valtion pohjattomaan kassaan, Rihtniemi sanoo.
 Rahaa suunnattaisiin tienpitoon ja joukkoliikenteen kehittämiseen
 Ympäristö- ja ilmastoministeri Krista Mikkonen puolestaan sanoo, että esimerkiksi eri puolille rakennettavat autopaikat nostavat ihan yleisesti rakentamisen kustannuksia.
 – Toimivan joukkoliikenteen järjestäminen ja suosiminen siellä, missä se on mahdollista, alentaisi erilaisia autoilun välillisiä kustannuksia yhteiskunnalle ja myös auton omistajille, Mikkonen toteaa.
 Mikkosen mukaan ruuhkamaksuilla kerättyjä varoja voitaisiin suunnata joukkoliikenteen parantamiseen.
 – Ihmisillä olisi aidosti vaihtoehtoja valita.
 Mikkonen korostaa, että päästöjen suitsimiseksi tullaan varmasti tarvitsemaan useita eri keinoja, joita nyt rauhassa ja huolella mietitään.

Helsingin kehyskunnissa vastustetaan ruuhkamaksuja, mutta ministeri muistuttaa päästöjen kasvusta: Autoilun kustannusten nostamisesta tulossa riita


Summary: Oikeuden mukaan Ntaganda syyllistyi muun muassa murhiin, raiskauksiin ja  lapsisotilaiden värväämiseen.

Kansainvälinen rikostuomioistuin on langettanut kongolaiselle sissijohtaja  Bosco Ntagandalle  tuomion sotarikoksista ja rikoksista ihmisyyttä vastaan.
 Oikeuden mukaan "Terminaattorina" tunnettu ruandalaissyntyinen Ntaganda syyllistyi muun muassa murhiin, raiskauksiin ja lapsisotilaiden värväämiseen Kongon demokraattisen tasavallan sisällissodassa 2000-luvun alussa.
 Haagin sotarikostuomioistuimen on määrä ilmoittaa rangaistuksen pituus myöhempänä ajankohtana.
 45-vuotias Ntaganda on kiistänyt syytteet. Ntagandaa vastaan nostettiin syytteet jo vuonna 2006, mutta hän pakoili vuosia oikeutta.
 Vuonna 2013 ilmeisesti henkensä puolesta pelännyt Ntaganda antautui itse tuomioistuimelle Yhdysvaltain Ruandan-lähetystössä.

Kongon ”Terminaattori” tuomittiin sotarikoksista ja rikoksista ihmisyyttä vastaan


Alaskassa on ollut viime päivinä poikkeuksellisen lämmintä. Yhdysvaltain pohjoisimman osavaltion suurimmassa kaupungissa Anchoragessa mitattiin torstaina kaikkien aikojen lämpöennätys, 32,2 celsiusastetta.
 Vanha ennätys rikkoutui selvästi, sillä aikaisempi korkein mitattu lämpötila Anchoragessa oli 29,4 astetta vuodelta 1969. Myös muualla Alaskassa on rikottu lämpöennätyksiä. Maanantaiksi Anchorageen on jälleen ennustettu 30 asteen lämpötilaa.
 Kuivan sään takia Yhdysvaltain kansallispäivän ilotulitukset jouduttiin Anchoragessa perumaan. Myös avotulen tekeminen on kielletty.
 Alaska on lämmentynyt selvästi viime vuosina. Maastopalot vaivasivat Anchoragen aluetta heinäkuussa 2015. Alaska State Troopers / EPA
 Vajaan 300 000 asukkaan Anchorage on Yhdysvaltain kylmin suurehko kaupunki. Viime päivinä Anchoragessa on kuitenkin ollut yhtä lämmintä kuin Miamissa.
 Kansallisen sääpalvelun NWS:n mukaan lämpötila oli Alaskassa kesäkuun jokaisena päivänä keskilämpötilaa korkeampi.
 NWS on kehottanut ihmisiä huolehtimaan nestetasapainosta, hakeutumaan varjoon ja pukeutumaan kevyesti.
 Alaskalaisilla on ollut totuttelemista kuumuuteen. Hyvin harvoissa taloissa on esimerkiksi ilmastointia.
 Lämpöaallon on ennustettu jatkuvan heinäkuussa.
 Kuivassa ja kuumassa suuria maastopaloja
 Alaska on lämmennyt selvästi viime vuosina. Säätieteilijöiden mukaan lämpötila on siellä noussut kaksi kertaa niin nopeasti kuin maapallolla keskimäärin.
 Sääpalvelu twiittasi lämpöennätyksistä torstaina.
 Kuumuus ja kuivuus ovat aiheutteneet Alaskassa suuria metsäpaloja. Maastopaloja on ollut yli sata.
 Merivesi on tavanomaista lämpimämpää ja jäätä on vähemmän kuin normaalisti. 85 prosenttia Alaskan pinta-alasta kattava ikirouta on monin paikoin sulanut ja se vaikuttaa moneen asiaan, kuten rakennusten perustuksiin ja eläimistöön.
 Monet talviaikaan perinteisesti käytetyt jäätiet ovat käyneet liian heikoiksi. Beringinmeressä jäätä on ollut vähemmän kuin kertaakaan tilastoidun historian aikana.
 Jo 16 kuukauden ajan keskilämpötila on ollut Alaskassa keskiarvon yläpuolella.

Alaskassa on nyt paljon lämpimämpää kuin Suomessa – napapiirin tuntumassa on paistateltu 30 asteen helteessä


Summary: Taulu siirretään lasikuutioon, jonka sisällä sitä entisöidään. Työ kestää vuosia.

Rembrandtin  Yövartio-maalauksen perinpohjainen kunnostus alkoi tänään maanantaina Amsterdamin Rijksmuseumissa, kertoo  Guardian .
 Erikoista restauroinnissa on se, että sitä voi seurata museon lisäksi  verkossa suorana  missä päin maailmaa tahansa.
 – Koska kyseessä on uskomattoman tärkeä maalaus ja niin monet haluavat nähdä sen, mielestämme maalauksen täytyy olla esillä, vaikka me entisöimme sitä, kertoo Rijksmuseminin johtaja  Taco Dibbits.
 Entisöintiä varten on rakennettu seitsemän neliömetrin kokoinen lasinen tila, jonka sisällä työskentelee 12 hengen tiimi. Työ kestää vuosikausia ja maksaa miljoonia euroja.
 Taulu valmistui vuonna 1642, ja sen koko on 363 × 437 senttimetriä. Painoa sillä on 337 kiloa.
 Maalaus kuvaa Amsterdamin kaartilaisia, joiden tehtävänä oli suojella kaupunkia espanjalaisilta. Seurue on lähdössä liikkeelle kapteeni Frans Banning Cocqin ja hänen luutnanttinsa Willem van Ruytenburchin johtamana.
 Museo kertoi Twitterissä, että kyseessä on historiallinen projekti.
 Miten taulu tehtiin?
 Taululle tehdään ensin alustavia tutkimuksia, jotta saadaan selville, miten Rembrandt loi mestarityönsä. Tarkoituksena on selvittää, tekikö hän ensin luonnoksen kankaalle ja mitä muutoksia hän teki maalauksen edetessä.
 – Seuraavan kymmenen kuukauden aikana käymme taulun läpi kerros kerrokselta ja pigmentti pigmentiltä ensin. Sen perusteella teemme suunnitelman varsinaista konservointia varten, Dibbits sanoo.
 Edellisen kerran Yövartiota kunnostettiin vuonna 1975 sen jälkeen kun hollantilainen opettaja oli hyökännyt veitsen kanssa sen kimppuun.
 Taulua on liikuteltu harvoin. Toisen maailmansodan aikana se siirrettiin turvaan bunkkeriin.
 Lue myös:
 Rembrandt heräsi henkiin Hollannissa – Maailmankuululta taiteilijalta löytyi uusi maalaus
 Leonardon nerokkuuden takana näkökyvyn ongelma? Myös Rembrandtin ja Picasson on arveltu kärsineen karsastuksesta
 Hollannin hallitus tukee kahden Rembrandtin maalauksen hankintaa Rijksmuseumille – hinta noin 160 miljoonaa euroa

Operaatio Yövartio alkaa – Rembrandtin arvotaulun kunnostusta voi kuka tahansa seurata suorana verkossa


Summary: Kysymyksiin vastaa aivotutkija ja kasvatustieteen professori Minna Huotilainen.

Netin, somen ja älypuhelimien liiallisella käytöllä on havaittu yhteys moniin ongelmiin, kuten masennukseen ja rapautuneeseen keskittymiskykyyn.  Mullistuksella on suuri vaikutus etenkin lapsen aivoihin , jotka ovat vasta kehittymässä.
 Tutkijat varoittavat jyrkkien johtopäätösten vetämisestä, sillä aihetta koskeva tutkimus on vasta aluillaan.
 On kuitenkin syytä pohtia pelisääntöjä: Miten nykyteknologiasta saadaan paras hyöty, mutta mahdollisimman pieni haitta?
 Onko sinulla kokemuksia nykyteknologian mukanaan tuomista ongelmista? Oletko löytänyt niihin ratkaisuja?
 Voit esittää kysymyksesi tai esittää ratkaisusi tämän artikkelin keskusteluosiossa. Kysymyksiin vastaa aivotutkija  Minna Huotilainen , joka on tutkinut nykyteknologian vaikutusta aikuisten ja lasten keskittymiskykyyn.
 Keskustelu on päättynyt. Huotilainen vastasi kysymyksiin 8.7.2019 klo 14–16.
 Lue myös:
 Tuhoaako älypuhelin keskittymiskyvyn, mielenrauhan ja lapsen aivot? “On meneillään ihmiskoe”
 Aivotutkija Minna Huotilaisen 5 vinkkiä keskittymiskyvyn elvyttämiseen .

Onko älypuhelin vienyt keskittymiskyvyn? Huolettaako lapsen nettiriippuvuus? Tässä asiantuntijan vastaukset kysymyksiin