Summary: Poroprojektissa on kehitetty työkalupakki, jonka avulla pyritään selvittämään, milloin peurasta tuli nykyisenlainen poro ja mitä matkan varrella on tapahtunut.

Vaurasta norjalaista heimopäällikköä  Ottaria  ei sitonut tämän päivän kirjoittamaton sääntö, jonka mukaan poronomistaja ei paljasta porojensa määrää.
 Hän kerskaili vuonna 892 kirjeessä Englannin kuninkaalle  Alfredille  600 porollaan ja erityisesti kuudella arvokkaalla vaatimellaan, joita käytettiin villipeurojen houkutteluun.
 Ottarin porot, ensimmäinen kirjallinen tieto poronhoidosta, olivat saamelaisten hoivissa. He kesyttivät poron, ja poronhoito oli pitkään vain heidän elinkeinonsa. Vanhin kirjallinen tieto poronhoidosta on Suomessa vasta 1300-luvulta.
 Mutta olivatko Ottarin porot loppujen lopuksi poroja? Vai olivatko ne vielä tunturipeuroja, jotka geeniensä ja anatomiansa perusteella on päätelty porojen esivanhemmiksi?
 Peuroja on hyödynnetty aina
 Rajaa, jonka jälkeen villi peura oli muuttunut puolikesyksi poroksi, on hyvin vaikea vetää, mutta juuri sitä Oulun yliopisto pyrkii tekemään.
 Viisivuotisessa projektissa etsitään uusia keinoja sen selvittämiseksi, milloin ihmisen ja poron vuorovaikutus alkoi ja miten se on muuttunut.
 Peuran suhteen ei ole miettimistä. Peuranluita alkoi kertyä asuinpaikoille heti, kun ihmiset tulivat nykyisen Suomen alueelle viimeisimmän jääkauden jälkeen.
 – Todennäköisesti tunturipeuroja ja metsäpeuroja riippuen siitä, millainen ympäristö oli. Peuroja on hyödynnetty aina muodossa tai toisessa, ja luulöytöjä on paljon, vahvistaa projektia johtava arkeologi, eläinosteologiaan eli eläinten luiden tutkimukseen erikoistunut  Anna-Kaisa Salmi .
 Hänen mukaansa koko havumetsäalueella on todennäköisesti ollut metsäpeuroja, joita nykyisin on vain Itä-Suomessa. Poro sen sijaan on ollut alusta asti pohjoisen eläin. Saamelaisten elinkeinon omaksuivat vähitellen myös talolliset.
 Syksy on poroerotusten aikaa. Eloporot pääsevät takaisin luontoon, kun niille on todettu omistaja ja ne on lääkitty loistartuntoja vastaan. Teurasporojen matka päättyy tähän.  Kaisa Siren / AOP
 Soppaluuta on hankala tutkia
 Arkeologisista kohteista löytyviä poron- ja peuranluita olisi erittäin vaikea erottaa toisistaan, vaikka ne olisivat kokonaisia, saati sellaisina huonokuntoisina luunsiruina kuin löydöt yleensä ovat.
 – Ne tahtovat olla asuinpaikkalöytöjä, ja silloin se tarkoittaa ruoanjätettä. Ne on pistetty tehokkaasti silpuksi, kun on hyödynnetty luuydin, keitetty soppaa ja niin poispäin, Salmi kertoo.
 Asuinpaikkojen ruokajätteiden lisäksi tutkijoita kiinnostavat uhripaikkojen luut. Niiden avulla etsitään vastauksia porojen ja peurojen rooliin uskonnossa ja rituaaleissa.
 Suomen hapan maaperä on syönyt esihistoriallisen ajan eloperäiset jätteet jo aikoja sitten. Luusta on niin kaukaa säästynyt melkein pelkästään sirpaleita, ja niitäkin siksi, että ne ovat aikoinaan päätyneet tuleen.
 Palamisen vuoksi niissä ei ole muinais-DNA:ta tutkittavaksi. Keskiajalta alkaen sen sijaan tunnetaan myös palamatonta luuta, ja siitä on saatu muinais-DNA:ta.
 – Ihan vielä ei ole saatu tuloksia, mutta kohta niitä on tulossa, Salmi kertoo omasta aineistostaan.
 Samalla hän kuitenkin myöntää, että aina tulokset eivät välttämättä ole yksiselitteisiä.
 Poroilla on yhä oma tahtonsa
 Peurasta arvellaan tulleen poro runsaat tuhat vuotta sitten. Ottar näyttää siis olleen uranuurtajaporukkaa.
 – Se on varmasti ollut pitkä prosessi, joka on alkanut niihin aikoihin, ehkä vähän aikaisemmin, ehkä vähän myöhemmin. Poron domestikaatio on tapahtunut hyvin pikku hiljaa vuosisatojen kuluessa, sanoo Salmi.
 Valmiiksi sitä ei voida vieläkään julistaa.
 – Aivan. Se prosessi on vieläkin ikään kuin käynnissä. Poroilla on yhä oma elämänsä, ja ne tekevät aika lailla oman tahtonsa mukaan suurimman osan vuodesta.
 Tyhmyyttääkö poro tulee tielle? Ei, vaan talvisaikaan houkuttelee suola, keväällä pientareiden ruoho ja kesällä tuuli, joka häätää sääskiä tien yltä.  Sportfotodienst
 Oulun yliopiston projekti alkoi pari vuotta sitten ja kestää vielä kolme vuotta. Tutkijat ovat tehneet kenttätöitä, keränneet materiaalia ja rakennelleet työkalupakkia ihmisen ja poron vuorovaikutussuhteen arkeologisten jälkien tunnistamiseksi.
 – Erityisesti olemme keränneet työporojen luurankoja ja tutkineet, millaisia jälkiä työskentely jättää luihin. Seuraavaksi on tarkoitus verrata, löytyykö arkeologisista luista niitä merkkejä ja miltä ajalta, mistä kohteista ja kuinka paljon, Salmi kertoo.
 Taakat ja vetäminen näkyvät luissa
 Nykyporot tekevät eri töitä kuin ennen vanhaan. Nyt poroilla ajetaan kilpaa ja ajelutetaan turisteja. Aiemmin porot kantoivat ihmisten tavaroita taakkoina tai kiskoivat niitä ahkiossa.
 – Mutta on se kuitenkin periaatteessa samanlaista hommaa, kantamista ja vetämistä, jonka voisi olettaa näkyvän luissa melko samanlaisina jälkinä ja muutoksina, Salmi arvelee.
 Tutkimuksissa on tullut jo yllätyskin.
 – Olemme katsoneet porojen lisäruokintaa stabiili-isotooppitutkimuksen avulla. Tulosten mukaan näyttää siltä, että poroja on lisäruokittu jo 800 vuotta sitten ainakin paikoitellen. Sillä ilmiöllä on yllättävän pitkät juuret.
 Tutkimus perustuu luonnon alkuaineiden stabiilien isotooppien esiintymissuhteisiin, jotka säilyttävät luissa ja muissa kudoksissa tietoa ruokavaliosta.
 Luulöytöjen runsaus herätti tutkijan kiinnostuksen
 Anna-Kaisa Salmi ei ole kotoisin poronhoitoalueelta. Hänen elämäänsä poro ei astellut elävänä vaan muinaisina luina.
 – Olen tutkinut arkeologisia luulöytöjä Pohjois-Suomessa. Aina niitä poronluita löytyy, millaista asuinpaikkaa ikinä tutkitaankaan, mutta on ollut hirveän vaikea sanoa, ovatko ne villipeuroja vai kesyporoja ja millaiset suhteet niillä oli ihmisiin.
 Tämän vaikeuden vuoksi Salmi heräsi miettimään uusien tutkimusmenetelmien ja -näkökulmien mahdollisuutta – ja on niistä elävistäkin poroista tullut tuttuja.
 – Minun mielestäni poro on fiksu ja sosiaalinen eläin. Se on laumaeläin. Se osaa ottaa lajitoverinsa huomioon ja oppii olemaan myös ihmisen kanssa.
 Salmen mukaan poro oppii ikään kuin lukemaan ihmisen tunteita ja reaktioita. Siinä mielessä se on kesy, hän sanoo.
 – Esimerkiksi kun vetoporoja koulutetaan, ne oppivat ihmisen tavat ja liikkumiskäskyt ja oppivat menemään reen tai ahkion eteen.
 Vetoporoihin liittyy myös Salmen toivetutkimustulos.
 – Toivon, että löytäisimme vetoporoja ja pääsisimme ajoittamaan, milloin niiden käyttö poronhoidon historiassa on alkanut. Siihen on nyt menetelmäpaketti valmiina, ja sillä lähdetään arkeologisia aineistoja tutkimaan. Olisi aivan mahtavaa, jos siitä saataisiin tuloksia.
 Uudet menetelmät ennakoivat uudenlaista tietoa
 Ensi vuonna käynnistyy tutkimuksen osa, jossa selvitetään, onko ihminen vaikuttanut porojen liikkumiseen. Mahdettiinko siirtää kokonaisia laumoja vai kenties yksilöitä, joista syntyi uusia laumoja?
 – Alustavissa tutkimuksissa on näyttänyt siltä, että tietyillä uhripaikoilla, joille oli tullut ihmisiä monelta suunnalta, oli heidän mukanaan tullut myös poroja. Jotakin tämän tyyppistä sieltä aineistosta saattaa nousta, Salmi ennakoi.
 PoroCupin vauhtia Äkäslompolossa toissa vuonna. Jussi Saarinen / AOP
 Yksi uusi tutkimusmenetelmä, joka periaatteessa kiinnostaisi Salmea, on nimeltään ZOOMS. Se perustuu massaspektrometriaan eli orgaanisten yhdisteiden tunnistamiseen ja niiden pitoisuuksien määrittämiseen pienestä luunäytteestä.
 – Sitä olisi kiinnostava kokeilla, koska on paljon luunkappaleita, joita on vaikea tunnistaa. Ja muutenkin arkeologiassa on nousevia proteomiikan ja lipiditutkimuksen menetelmiä. Olisiko niillä mahdollista nähdä esimerkiksi se, onko jossakin astiassa ollut poronmaitoa?
 Lipidit ovat rasvoja sekä muun muassa rasvaliukoisia vitamiineja. Lipideistä saattaa säilyä hyvinkin pitkäaikaisia jälkiä keraamiseen ruoka-astiaan imeytyneinä tai sen sisäpinnalle jääneessä karstassa.
 Proteomiikka puolestaan kartoittaa eliöiden tuottamia proteiineja. Menneisyyden tutkimukselle se voi avata jopa huimempia näkymiä kuin genetiikka, perimän kartoitus.
 – Uskon, että myös muinaisgenetiikan puolella tulee menetelmien edistysaskelia. Aletaan tutkia vaikkapa jotakin geeniä, joka vaikuttaa käyttäytymiseen tai turkin väritykseen tai muihin asioihin, jotka liittyvät domestikaatioon, Salmi sanoo.
 Kesyttäminen muuttaa ulkonäköä
 On tavallista, että kesyttäminen muuttaa eläimen turkin väriä. Siitä voi tulla vaikkapa laikukas tavalla, jota villeillä eläimillä ei esiinny.
 Domestikaatiosyndroomana tunnetun ilmiön syistä on hypoteeseja, mutta tarkkaa syytä ei tiedetä.
 – Joukko ulkonäköön liittyviä piirteitä kulkee syystä tai toisesta käsi kädessä domestikaation kanssa, vaikka niistä ei varsinaisesti ole mitään hyötyä. Ne ovat luultavasti ominaisuuksia, jotka geenitasolla kytkeytyvät kesyyteen, Salmi selittää.
 Koirilla sellaisia ovat esimerkiksi luppakorvaisuus, kuonon lyhentyminen ja hammasrivien ahtautuminen, hän kertoo. Poroista ei tule lyhytkuonoisia luppakorvia, mutta turkin värimuunnokset kertovat, ettei kyseessä enää ole täysin villi laji.
 Se siis pätee myös joulupukin poroihin, jotka parhaillaan jolkottavat lahjapulkan edessä Korvatunturilta eri puolille maailmaa?
 – Kyllä. Ne ovat lisäksi kastroituja. Vetoporot ovat härkiä.
 Kilpaporon nopeus radalla on jopa 60 kilometriä tunnissa, mutta kun matkaa piisaa, kannattaa poronkin satsata kestävyyteen.  Kaisa Siren / AOP
 Entä onko uskominen siihen, että jouluna porot nousevat lentoon, jotta pukki ehtii hoitaa maailmanlaajuisen urakkansa?
 – Eivät ne sentään lennä, mutta kyllä ne aika nopeasti pääsevät. Joistakin lähteistä olen lukenut, että parhaimmillaan jopa 180 kilometriä päivässä, kertoo Anna-Kaisa Salmi.
 Tämä on Ylen tiedeuutisten joulukalenterin viimeinen luukku. Aiemmat luukut avautuvat alla olevista linkeistä. Hyvää joulua kaikille!
 Aiemmat luukut:
 23.  Islannissa kissa on joulueläin ja joulupukilla on 13 pahatapaista kollegaa
 22.  Talvipäivänseisaus on pueblointiaaneille joulun veroinen juhla
 21.  Joulu näkyy yhdeksän kuukauden päästä syysvauvoina
 20.  Jouluaattoilta kello 22 on monelle vuoden pahin hetki
 19.  Suu makeaksi joulukuusen neulasilla
 18.  Joulun jälkeen alkaa kwanzaa
 17.  Joulun henki näkyy vipinänä jouluihmisten aivokuvissa
 16.  Brittien savupiipuista laskeutui myös jotakin kamalampaa kuin joulupukki
 15.  Mikä saa jouluvalot säilytyksessä solmuun?
 14.  Tanskan kuuluisat joulukuuset kärsivät paljaista olkapäistä
 13. Yhdysvaltain joulupadat ovat kattiloita, ja nyt niiden kyljessä on älysiru
 12. Silmiesi väri saattaa vaikuttaa kaamosmasennukseen
 11.  Puistokävely saa somen käyttäjät yhtä hyvälle tuulelle kuin joulu
 10.  Kolme ihmistä on viettänyt joulun Kuun kupeessa
 9.  Piparkakkuhan on suorastaan terveystuote
 8.  Musiikin professorin tekemästä täydellisestä joululaulusta ei kumma kyllä tullut hittiä
 7. Vaikka Maa oli suuri lumipallo, merissä sinnitteli alkeellista elämää
 6.  Yli kolmasosa aikuisista toivoo, että voisi yhä uskoa joulupukkiin
 5.  Onko Betlehemin tähdelle tieteellinen selitys?
 4.  Yhdysvaltain joulu täyttää 480 vuotta
 3.  Kaikki lumihiutaleet eivät olekaan erilaisia
 2.  Mitä yhteistä on joulukuusella ja dinosauruksella?
 1.  Ystävän joululahjan paketoinnissa ei kannata olla turhan tarkka, neuvoo tutkimus

"Poro osaa lukea ihmisen tunteita" – Oulun yliopistossa tutkitaan poron kesyttämisen vähän tunnettua historiaa


Summary: Pohjois-Korean johto on uhannut, että puheet ydinaseohjelman lakkauttamisesta loppuvat, jos Yhdysvalloilta ei tule myönnytyksiä.

Yhdysvaltain sotilasjohto tarkkailee joulun aikaan, toteuttaako Pohjois-Korea epämääräisen uhkauksensa "joululahjasta".
 Pohjois-Korean apulaisulkoministeri julkaisi joulukuun alussa lausunnon, jonka mukaan "Yhdysvaltain on valittava, millaisen joululahjan se tulee saamaan". Ministeri tarkoitti, että Yhdysvaltain pitäisi joustaa tiukoista vaatimuksistaan Pohjois-Koreaa kohtaan ydinaseneuvotteluissa.
 Presidentti  Donald Trump  sanoi jouluaattona, että olipa lahja mikä hyvänsä, Yhdysvallat selviää siitä.
 – Me saamme selville, minkälaisesta yllätyksestä on kyse, ja käsittelemme sen menestyksekkäästi. Jää nähtäväksi, mitä tapahtuu, Trump sanoi toimittajille lomapaikassaan Mar-a-lagon kartanossa Floridassa.
 Trump väläytti myös mahdollisuutta, että Pohjois-Korean lahja ei olisikaan ikävä.
 – Ehkä se on mukava lahja. Ehkä se on kaunis maljakko, presidentti sutkautti.
 Mistään mukavasta lahjasta tuskin on kyse. Pohjois-Korean johtaja  Kim Jong-un  sanoi huhtikuussa, että hän antaa Yhdysvaltain presidentille  Donald Trumpille  aikaa tämän vuoden loppuun. Jos Yhdysvallat ei ala tehdä myönnytyksiä, Pohjois-Korea ottaa käyttöön kovemmat keinot ulkopolitiikkansa toteuttamisessa.
 Helmikuun tapaamisessa Kim tarjosi Trumpille, että Pohjois-Korea lakkauttaa Yonbyonin ydinkoelaitoksen, jos Yhdysvallat vastavuoroisesti luopuu talouspakotteistaan. Sittemmin maiden väliset neuvottelut eivät ole edenneet.
 Tulossa ballistisen ohjuksen koelaukaisu?
 Pohjois-Korea ei ole täsmentänyt, mitä se "joululahja"uhkauksellaan tarkoittaa. Yhdysvallat on ilmoittanut, ettei sillä ole aikomustakaan joustaa vaatimuksissaan.
 Yhdysvalloissa on uumoiltu, että Pohjois-Korea voisi tehdä esimerkiksi uuden ballistisen ohjuksen koelaukaisun. Kim Jong-un on pitänyt viime aikoina puheita, joissa hän on innostanut maan asevoimia tehostamaan valmiuttaan.
 Pohjois-Korean tärkein tukija Kiina yrittää lieventää Korean niemimaan jännitystä. Kiina on kutsunut Etelä-Korean ja Japanin päämiehet tapaamiseen Chengdun kaupunkiin keskustelemaan niemimaan tilasta. Kiinan pääministerin  Li Keqiangin , Japanin pääministerin  Shinzo Aben  ja Etelä-Korean presidentin  Moon Jae-inin  keskusteluissa pohditaan myös maiden välisiä kauppasuhteita.
 Yhdysvaltain presidentin entinen neuvonantaja  John Bolton  on kiivaasti arvostellut Trumpin Pohjois-Korea-politiikkaa. Boltonin mukaan Pohjois-Korean uhka on välitön. Jos maa toteuttaa uhkauksensa, Yhdysvaltain johdon pitäisi tunnustaa, että sen Pohjois-Korea-politiikka on epäonnistunut.
 Yhdysvaltain tulisi siinä tilanteessa kumppanimaidensa kanssa osoittaa, että jos jostakin asiasta sanotaan, ettei sitä hyväksytä, myös ilmaista asia käytännössä, Bolton sanoi  Axios-uutissivuston haastattelussa  sunnuntaina.
 On silti muistettava, että Pohjois-Korea on uhkaillut usein vastustajiaan kovilla sanoilla aikaisemminkin, mutta ei ole lopulta toteuttanut uhkauksiaan.

Trump spekuloi Pohjois-Korean "joululahjalla": "Ehkä se on mukava lahja, ehkä se on kaunis maljakko"


Summary: Turun kaupungin protokollapäällikkö Mika Akkanen luki julistuksen Brinkkalan talon parvekkeelta.

Joulurauha on julistettu jälleen jouluaattona perinteisin menoin Turun Vanhalta Suurtorilta. Yle välitti joulurauhan julistuksen suorana ja voit katsoa sen tämän jutun pääkuvaa klikkaamalla.
 Joulurauhan julistuksen perinne on jatkunut lähes katkeamattomana yli 700 vuoden ajan.
 Joulurauhan julistus on radioitu vuodesta 1935 lähtien. Televisiolähetykset aloitettiin vuonna 1983.
 Tänä vuonna joulurauhan julistuksen lähettämisessä kokeiltiin myös 5G-teknologiaa. Tilaisuus kuvattiin kamerakopterilla, josta videokuva lähetettiin 5G-verkon kautta tuotantoalustoille. Kopterin kuvaa voi katsoa alla olevasta videosta.

 Vanhemmalla teknologialla kokeilussa ei olisi ollut järkeä
 Teleoperaattorit ovat tämän vuoden aikana avanneet 5G-verkkojaan eri puolille Suomea. Tällä hetkellä useampien suurten kaupunkien keskustat ovat 5G-verkon piirissä. Esimerkiksi Turkuun ei tarvinnut lisätä erillisiä tukiasemia joulurauhan julistuksen takia.
 Tukiasemien määrä nousee usein esille 5G:stä puhuttaessa. Alkuvaiheessa 5G-verkot operoivat 3 500 MHz:n taajuudella, mikä tarkoittaa, ettei tukiasemia tarvitse lisätä nykyisestä.
 Tiheämpää tukiasemaverkostoa tarvitaan siinä vaiheessa, kun operaattorit alkavat hyödyntää 26 GHz:n taajuutta. Silloin tukiasemia tarvitaan lähes joka kortteliin.
 Turun kaupungin, teleoperaattori Elisan ja Ylen yhteistyössä toteuttama kokeilu on suomalaisittain ensimmäinen, jossa 5G-teknologiaa hyödynnetään videon lähettämisessä droonista.
 Aikaisemman sukupolven teknologioilla hyvälaatuisen kopterivideon lähettäminen suorana ei olisi ollut järkevää, toteaa Elisan liiketoimintajohtaja  Petteri Svensson .
 – Se olisi ollut tosi kallista ja siihen olisi liittynyt kapasiteettihaaste, koska kyseessä on iso yleisötapahtuma, Svensson sanoo.
 Tuhannet ihmiset saapuvat Turun keskustaan seuraamaan joulurauhan julistusta. Tämä kuormittaa alueen mobiiliverkkoa. 5G:n myötä tämä kapasiteettiongelma katoaa.
 – 5G:ssä merkittävintä on se, että teknologia on tarkoitettu datan välittämiseen. Huippunopeuden lisäksi huomiota on kiinnitetty suurempaan kapasiteettiin ja pienempään viiveeseen, Svensson kertoo.
 Näiden kolmen yhdistelmä tekee 5G:stä mullistavan hyppäyksen. Svensson huomauttaa, että kun 3G:stä siirryttiin 4G:hen, ainoastaan datan nopeus kasvoi.
 5G tekee kaapelin vetämisestä historiaa
 Yleisradiossa 5G-teknologiaan kohdistuu paljon suuria odotuksia. Uuden teknologian odotetaan tuovan mukanaan ratkaisuja niin tuotantoon kuin tuotannon jakeluun.
 – On jännä nähdä, miten joulurauhan julistuksen lähettäminen onnistuu. Siinä kuitenkin välitetään livekuvaa, mikä on pioneeritoimintaa, sanoo Ylen teknologiapäällikkö  Olli Sipilä .
 Sipilän mukaan ensimmäisenä 5G-teknologia uudistaa tuotantoprosessit. Urheilutapahtumien ja muiden suurten tuotantojen yhteydessä maastoon ei enää tarvitse vetää kilometritolkulla kaapelia, kun kuva kulkee hyvälaatuisena 5G-verkkoa pitkin.
 Yleisradio välittää joulurauhan julistuksen eri puolille maailmaa
 Joulurauhan julistuksen välittäminen kaikkiin koteihin on Yleisradion vanhimpia perinteitä. Joulurauha radioitiin suorana ensimmäistä kertaa vuonna 1935.
 Kuvaavaa tuolle ajalle oli se, että ennen joulurauhan julistusta ei radiossa ollut muuta ohjelmaa, ja sen jälkeenkin pidettiin taukoa kello 17 saakka. Tarkkaa tietoa siitä, miten radioinnin aloittamiseen aikoinaan päädyttiin, ei ole jälkipolville säilynyt.
 Televisio tuli mukaan joulurauhan julistuksen välittämiseen vuonna 1983. Kolme vuotta myöhemmin lähetyksiä pystyi katsomaan Suomen lisäksi myös Ruotsissa.
 Ensimmäinen joulurauha välitettiin yhdellä kameralla: tänä vuonna paikalla oli kuusi kameraa ja kuvauskopteri. Nykyään joulurauhan julistusta voi seurata internetin välityksellä suorana lähetyksenä joka puolella maailmaa.
 Satojen vuosien mittainen perinne katkeillut vain harvoin
 Turun julistus on jäänyt väliin tiettävästi ainakin isonvihan aikana 1700-luvulla, mahdollisesti vuosina 1809–1815, miliisilakon aikana 1917 ja ilmapommitusten pelossa vuonna 1939.
 Brinkkalan talon parvekkeelta julistus on luettu yli 130 vuoden ajan. Brinkkala on peräisin ainakin 1500-luvulta – se on toiminut muun muassa venäläisen kenraalikuvernöörin asuntona ja hotellina.
 Brinkkalan talo ja Vanha Suurtori Turun tuomiokirkon kupeessa olivat aikoinaan aivan Suomen tärkeimpien liikenneväylien keskeisimmässä solmukohdassa. Torilla yhtyivät Hämeen härkätie, Satakunnasta tuleva tie, rantatie Viipurista ja Aurajoki.
 Julistuksen luki jälleen Turun kaupungin protokollapäällikkö  Mika Akkanen . Tämä oli hänelle seitsemäs kerta.
 Joulurauhatilaisuudessa esiintyi toista kertaa yhdistetty kuoro. Viime vuonna Mieskuoro Laulun Ystävät sai rinnalleen Turun NMKY:n Mieskuoro Naskalit. Yhdistettyä kuoroa johti Laulun Ystävien taiteellinen johtaja, Turun konservatorion rehtori  Juha Järvinen . Laivaston soittokuntaa johti musiikkikomentajakapteeni  Petri Junna .
 Juttua korjattu 24.12.2019 kello 13.36: Yhdistettyä kuoroa johti tänä vuonna Juha Järvinen. Tommi Saalas johti viime vuonna.
 Lue lisää:
 Sääennusteiden tarkkuus on vaarassa? 5G-teknologia uhkaa
 5G-teknologia tulee myös viranomaisten avuksi – saako taivaalta droonikuvaa suorana?

Katso: Suomen Turku julisti joulurauhan – perinne on jatkunut lähes katkeamattomana yli 700 vuotta


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Joulurauha julistetaan Turussa
 Turun Vanhalta Suurtorilta julistetaan tänään joulurauha.  Yle näyttää joulurauhan julistuksen suorana tv:ssä ja netissä . Tänä vuonna perinteisen tapahtuman yhteydessä kokeillaan 5G-teknologiaa. Joulurauhan julistus kuvataan kamerakopterilla, josta videokuva lähetetään 5G-verkon kautta tuotantoalustoille. Huono sää saattaa estää droonin lennättämisen, jolloin kokeilua ei päästä toteuttamaan.
 "Poro osaa lukea ihmisen tunteita" – Oulun yliopistossa tutkitaan poron kesyttämisen historiaa
 Syksy on poroerotusten aikaa. Eloporot pääsevät takaisin luontoon, kun niille on todettu omistaja ja ne on lääkitty loistartuntoja vastaan. Teurasporojen matka päättyy tähän.  Kaisa Siren / AOP
 Porosta tuli runsaat tuhat vuotta sitten ihmisen puolikesy vetojuhta.  Kesyyntymisen vaiheista tiedetään kuitenkin hyvin vähän . Oulun yliopiston projektissa niistä pyritään ottamaan selvää arkeologian monilla menetelmillä. Voit lukea asiasta lisää avaamalla Ylen tiedeuutisten joulukalenterin viimeisen luukun. Hyvää joulua kaikille!
 Yhdysvallat varpaillaan Kim Jong-unin mahdollisesta "joululahjasta"
 KCNA / EPA
 Yhdysvaltain sotilasjohto tarkkailee joulun aikaan,  toteuttaako Pohjois-Korea epämääräisen uhkauksensa "joululahjasta" . Pohjois-Korea julkaisi joulukuun alussa lausunnon, jonka mukaan "Yhdysvaltain on valittava, millaisen joululahjan se tulee saamaan". Tällä tarkoitettiin, että Yhdysvaltain pitäisi joustaa tiukoista vaatimuksistaan Pohjois-Koreaa kohtaan ydinaseneuvotteluissa. "Lahja" saattaisi olla uuden ohjuksen laukaisu. Toisaalta Pohjois-Korea ei ole aina toteuttanut kovia puheitaan.
 Edelleen pilvistä
 Yle
 Jouluaattona on edelleen pilvistä ja heikkoja sateita tulee paikoitellen. Etelästä saapuu vähitellen sateita, jotka tulevat rannikolla enimmäkseen vetenä, mutta jo Lohja-Lappeenranta -linjan pohjoispuolella lumena. Maan etelä- ja keskiosassa vähän viilenee, mutta edelleen ainakin rannikolla on plussaa. Lapissa sataa vielä aluksi lunta.
 Lue lisää  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Hyvää joulua! Turku julistaa joulurauhan, Oulussa tutkitaan poron kesyttämisen historiaa, odottaako Yhdysvaltoja Kim Jong-unin "joululahja"


Summary: SPR:n ja Mannerheimin Lastensuojeluliiton perinteisen Hyvä Joulumieli -keräyksen ruokalahjakortit jaettiin koteihin.

28 000 vähävaraiseen kotiin on käyty jakamassa Hyvä Joulumieli -keräyksessä saaduilla varoilla hankitut ruokalahjakortit, kertoo Suomen Punainen Risti (SPR)  tiedotteessaan . 70 euron arvoisten lahjakorttien saajista päättivät SPR:n mukaan sosiaali- ja terveysalan ammattilaiset.
 Yhdessä Mannerheimin Lastensuojeluliiton kanssa tehtyyn keräykseen osallistui useita yksityishenkilöitä ja yrityksiä, mutta keräyksen saldo saadaan selville vasta vuodenvaihteen jälkeen.
 SPR ja MLL tekivät marras–joulukuussa kyselyn lapsiperheiden vähävaraisuudesta sosiaali- ja terveysalan ammattilaisille. Kysely lähetettiin 350:lle alan ammattilaiselle joista 108 vastasi. Joka neljäs vastaajista kertoi vähävaraisten perheiden säästävän ruoasta köyhyyden vuoksi. Myöskään täysipainoista ruokavaliota ei pystytty kyseisten vastaajien mukaan toteuttamaan. Joka viides kyselyyn vastanneesta kertoi perheiden turvautuvan ruoka-apuun arjessaan.
 – Tämä kertoo siitä, että köyhimmät lapsiperheet joutuvat jatkuvasti turvautumaan sellaisiin avun muotoihin, jotka on tarkoitettu väliaikaisiksi ja viimeisiksi vaihtoehdoiksi silloin, kun muut turvaverkot eivät riitä, sanoo Punaisen Ristin sosiaalisen hyvinvoinnin koordinaattori  Maaret Alaranta  tiedotteessa.
 Hyvä Joulumieli -keräys tehtiin tänä vuonna 23:tta kertaa.

Punainen Risti: vähävaraisuus näkyy perheiden ruokapöydissä
niin jouluna kuin arkena – 28 000 perhettä sai joululahjaksi ruokalahjakortit


Summary: Joulu on lastenohjelmien huippusesonkia. On siis oivallinen hetki selvittää, kuka on perheen todellinen lastenohjelmatietäjä.

Joulunpyhinä monessa kodissa vetäydytään viettämään laatuaikaa perheen kanssa. Iloisen yhdessäolon lisäksi jouluna muun muassa Yle Areenan lastenohjelmat ovat tehokatselussa.
 Alla olevalla visalla voitte selvittää, kuka on katsonut lastenohjelmia keskittyneesti ja kuka on keskittynyt selaamaan toisella silmällä somevirtaa.

Mikä on Postimies Paten sukunimi? Entä mille Histamiini on allerginen? Testaa, tunnetko lastenohjelmien hahmot!


Summary: Hätäkeskukseen tulee soittaa ainoastaan kiireellisissä hätätilanteissa.

Joulu on useimmille suomalaisille iloinen ja lämminhenkinen juhla, mutta joissakin perheissä tilanne voi ajautua kriisiin niin, että ulkopuoliselle avulle on tarvetta. Runsas alkoholinkäyttö voi osaltaan pahentaa ongelmia.
 Hätäkeskusten tehtävämäärä perinteisesti kasvaa, kun suomalaiset vetäytyvät joulunviettoon. Hätäkeskuslaitos kuitenkin muistuttaa, etteivät kaikki ongelmatilanteet vaadi hätänumeroon 112 soittamista. Hätänumeroon tulee soittaa vain hätätilanteissa, kun paikalle tarvitaan kiireellistä viranomaisapua eli poliisin, pelastuslaitoksen tai sosiaali- ja terveystoimen yksiköitä. Ennen hätänumeroon soittamista tulisi harkita, voiko erilaisten järjestöjen tarjoama neuvonta tai keskusteluapu riittää ratkaisemaan tilanteen.
 Keskusteluapua ja neuvontaa saa eri järjestöjen auttavista puhelimista ja chateista myös joulunpyhien aikana. Esimerkiksi Suomen Mielenterveys ry:n kriisipuhelin päivystää joulun aikaan suomeksi numerossa 09 2525 0111 ja ruotsiksi numerossa 09 2525 0112.
 – Kriisipuhelimeen voi ottaa yhteyttä silloin, kun tarvitsee keskusteluapua omaan tai läheisen vaikeaan elämäntilanteeseen liittyen. Kriisi voi johtua äkillisestä tapahtumasta tai elämässä voi muuten olla surua, murhetta tai pelkoa. Tukea voi tarvita myös, kun omat voimavarat eivät enää riitä, kertoo Suomen Mielenterveyden kriisipuhelintoiminnan päällikkö  Susanna Winter  tiedotteessa.
 Kun läheisiä ei ole
 Joulunpyhät saattavat olla ahdistavaa aikaa myös yksinäisille, kun muut ihmiset samaan aikaan viettävät joulua yhdessä sukulaisten ja ystävien kanssa. Mielenterveyden keskusliiton mukaan joulun lähestyminen lisää sellaisten yhteydenottajien määrää, joille joulu on yksinäisyyden aikaa.
 – Joulun lähestyminen saattaa ahdistaa jo etukäteen, kun edes yhtään postikorttia ei tipahda postiluukusta. Mieli voi olla täynnä ahdistusta ja pelkoa, sanoo kuntoutusneuvoja  Raili Alén  Mielenterveyden keskusliiton verkkosivuilla.
 Mielenterveyden keskusliitto tarjoaa mielenterveysneuvontaa jouluna numerossa 0203 919 20 kello 10–15.
 – Pyhien ajaksi ei kannata jäädä neljän seinän sisälle, pieni kävelylenkki tekee hyvää, jolloin myös ajatukset tuulettuvat. Joulun aikana auki ovat myös monet kuuntelevat puhelimet ja chat-linjat, jotka toimivat myös pyhäpäivinä, Alén kertoo.
 Myös kirkko tarjoaa keskusteluapua sitä tarvitseville joulunpyhinä. Kirkon työntekijät ja koulutetut vapaaehtoiset päivystävät jouluna numerossa 0400 22 11 80 kello 18–01. Chatissa voi keskustella päivystäjän kanssa kello 16–20.
 Nollalinja auttaa lähisuhdeväkivaltaa kokeneita
 Joissakin perheissä tunnelma voi joulunpyhien aikaan kiristyä ja pahimmillaan kärjistyä aina väkivaltaan asti. Lähisuhdeväkivaltaa tai sen uhkaa kokeneita ihmisiä palvelee Nollalinja-puhelin numerossa 080 005 005. Maksuton puhelinpalvelu on avoinna ympäri vuorokauden myös jouluna.
 Ehkäisevän päihdetyön Ehyt ry puolestaan tarjoaa päihdeneuvontaa jouluna numerossa 0800 900 45. Päihdeneuvonta on auki ympäri vuorokauden.
 Myös lapsille ja nuorille tarjolla apua
 Punaisen Ristin nuorille tarkoitetut turvatalot ovat joulunpyhinä avoinna. Turvatalot tarjoavat mahdollisuuden joulutunnelmaan myös niille nuorille, joille turvallisen joulun viettäminen ei muuten ole mahdollista. Turvataloilta saa keskusteluapua, ja nuori voi tarvittaessa yöpyä turvatalolla.
 Helsingin ja Turun turvatalot päivystävät joulun läpi. Tampereen turvatalo on auki jouluaaton iltapäivästä tapaninpäivän aamuun. Myös turvatalojen Sekasin-chat on auki verkossa koko joulun.
 Mannerheimin lastensuojeluliiton (MLL) lasten ja nuorten puhelin päivystää joulunpyhinä kello 14–17. Numeroon 116 111 voi ottaa yhteyttä nimettömänä, eikä puhelu maksa mitään. MLL:n vapaaehtoiset päivystäjät palvelevat puhelimessa lapsia ja nuoria missä tahansa asiassa. Muuten joululoman aikana MLL:n puhelinpäivystys on avoinna arkisin kello 14–20 ja viikonloppuisin 17–20. Loppiaisena puhelinpäivystys toimii joulun aikataululla.
 Pelastakaa Lapset järjestää jouluaattona jälleen lapsille ja nuorille JouluMantelin verkossa. JouluMantelissa voi keskustella luotettavan aikuisen sekä toisen nuorten kanssa usealla eri alustalla kello 18 alkaen. Tarkemmat tiedot palveluista löytyvät osoitteesta  www.netari.fi/joulumanteli .

Kriisipuhelimet tarjoavat apua läpi juhlapyhien – Auttavia numeroita löytyy myös lapsille ja nuorille


Summary: Kristillinen Christianity Today -lehti perustelee kantaansa, miksi sen mielestä presidentti toimii kristillistä maailmaan vastaan ja tulisi siksi panna viralta.

Yhdysvalloissa evankelikaalisten kristittyjen kiistely presidentti  Donald Trumpille  annettavasta tuesta on kiihtynyt sen jälkeen, kun vaikutusvaltainen Christianity Today -lehti julkaisi perjantaina pääkirjoituksen, jossa se totesi, että presidentti olisi erotettava.
 Sunnuntaina 200 evankelikaalien johtajaa julkaisi  yhteisen kirjoituksen , jossa tuomittiin lehden kirjoitus. Johtajien mukaan lehti "kyseenalaisti kymmenien miljoonien uskovaisten hengellisen tinkimättömyyden ja kristillisen uskon".
 Yksi kirjoituksen allekirjoittajista oli Christianity Today -lehden perustajan, saarnaaja  Billy Grahamin  poika  Franklin Graham . Billy Graham kuoli viime vuonna 99-vuotiaana.
 – Isäni olisi hyvin pettynyt, eikä hyväksyisi tätä ollenkaan. Isäni uskoi Donald Trumpiin, tuki Donald Trumpia ja myös äänesti häntä ja jos hän olisi täällä tänään, hän kertoisi teille samat asiat, Franklin Graham sanoi  Fox News -uutiskanavan haastattelussa .
 Myös presidentti Trump otti tuoreeltaan kantaa lehden pääkirjoitukseen. Hän sanoi lehden muuttuneen "äärivasemmistolaiseksi", eikä aikonut enää lukea sitä.
 Yhdysvaltain vaikutusvaltaisin kristillinen lehti kääntyi Trumpia vastaan ja vaatii eroa: Täysin moraaliton
 "Amerikan kirkon sairaus"
 Christianity Today vastaa syytöksiin  uudella pääkirjoituksella , jonka on laatinut lehtiyhtiön toimitusjohtaja ja hallituksen puheenjohtaja  Timothy Dalrymple .
 Hän kertoo aluksi lehden saaneen paljon palautetta. Dalrymplen mukaan pääkirjoitus on ollut monelle lukijalle hyvin tärkeä, koska he ovat viimein huomanneet, että muutkin ajattelevat samoin, kuin mitä he itse ovat vaieten pohdiskelleet.
 Lehti on menettänyt tilauksia, mutta saanut samaan aikaan tilalle uusia ja jopa enemmän kuin menetyksiä on ollut.
 Dalrymple kiistää, että lehti olisi vasemmistolainen. Hänen mukaansa Christianity Today edustaa kristillistä konservatismia. Se kannattaa perhearvoja ja vastustaa aborttia. Dalrymple toistaa, että presidentti Trump on edistänyt eräitä kristillisille tärkeitä tavoitteita.
 Ongelma on kuitenkin, että Trumpin evankelikaalisilta tukijoilta tunnutaan edellytettävän, että tuki olisi olisi kaikenkattavaa, ja että tukijat sulkisivat silmänsä Trumpin väärinkäytöksiltä.
 – Meidät evankelikaalit liitetään presidentti Trumpin hillittömään moraalittomuuteen, ahneuteen ja korruptioon, hänen tyyliinsä aiheuttaa vastakkainasettelua ja roturistiriitoja, hänen julmuuteensa ja vihamielisyyteensä maahanmuuttajia ja pakolaisia kohtaan, Dalrymple kirjoittaa.
 – On yksi asia kehua hänen saavutuksiaan ja toinen antaa anteeksi ja kiistää hänen ilmiselvät vallan väärinkäytöksensä.
 Dalrymplen mielestä presidentti Trump ei itsessään ole sairaus, vaan Amerikan kirkkoa riivaava sairaus alkoi jo ennen häntä. Se sairaus on Dalrymplen mukaan äärimmilleen viety politisoituminen.
 Dalrymple esittää kysymyksen, ovatko kirkon jäsenet nyt antaneet "keisarille" sen, mikä kuuluu ainoastaan Jumalalle; ehdottoman kuuliaisuuden.
 Amerikkalaisen kristityn ongelma
 Timothy Dalrymple korostaa, ettei hän halua syyllistää Trumpin äänestäjiä tai ilmoittautua demokraattien kannattajaksi.
 Hänen mukaansa evankelikaalisilla äänestäjillä oli viime vaaleissa vastassaan mahdoton ongelma. Joko heidän piti äänestää aborttia kannattavaa ehdokasta [ Hillary Clinton ], mikä siis soti täysin heidän arvojaan vastaan, tai vastavuoroisesti törkeän moraalitonta ehdokasta [Trump].
 Tällä hetkellä läheinen liittoutuminen presidentin kanssa aiheuttaa kristilliselle uskontokunnalle suurta haittaa, Dalrymple kirjoittaa.
 – Se on vieraannuttanut meidät lapsistamme ja lapsenlapsistamme. Se haittaa afrikkalais-, hispano- ja aasialaistaustaisia veljiämme ja sisariamme. Se on myös tehnyt tyhjäksi lukemattomien lähetyssaarnaajiemme työtä, Dalrymple kirjoittaa.
 Hän esittää kiistan ratkaisuksi keskustelemista yhteisen pöydän ääressä. Vain sillä tavoin voidaan päästä eroon poliittisesta pattitilanteesta, jota hallitsevat vastakkainasettelu, vihamielisyys ja väärinymmärrys.
 Evankelikaalisia kristittyjä on noin neljännes Yhdysvaltain väestöstä. Tammikuussa tehdyn kyselyn mukaan heistä 69 prosenttia hyväksyi presidentti Trumpin toiminnan.

USA:n evankelikaalien keskinäinen kiista Trumpin tukemisesta kiihtyy – "Trump ei ole sairaus, hän on sairauden oire"


Summary: Aira Samulin kannustaa vanhuksia asumaan kotona mahdollisimman pitkään ja vaatimaan oikeuksiaan.

Taiteilija ja yrittäjä  Aira Samulin  haluaa puolustaa vanhuksien oikeuksia. Hän toi humanitäärisen viestin  Ekumeeninen joulu Turussa -tilaisuuteen . Teemana oli vanhusten yksinäisyys.
 Samulin oli pohtinut tarkkaan, mitä haluaa sanoa. Osana esitystä oli rintamalla palvelleen sotilaan kirje, jota Samulin siteerasi. Se toi sodan kauhut kuulijoiden tajuntaan. Muistolahjana Turun kaupungille jäi valokuva vuodelta 1927.
 – Tässä ovat isäni, äitini ja minä itse vastasyntyneenä Hyrsylänmutkassa rajavartioasemalla. Vuoden 1939 jouluna etsimme isäni arkkua Suonenjoen asemalla. Silloin isä pääsi kuntoisuuslomalle, muistelee Samulin.
 Aira Samulin on valokuvassa vastasyntyneenä vuonna 1927 äitinsä ja isänsä kanssa.  Minna Rosvall / Yle
 Perhe menetti lopulta sekä isänsä että kotinsa Karjalassa sodan vuoksi.
 Samulin on tyytyväinen, että sotaveteraanit saavat nykyään osakseen huolenpitoa. Näin ei ollut ensimmäisinä vuosikymmeninä sodan jälkeen.
 – Veteraaneista pidetään parempaa huolta kuin koskaan. Nyt heitä ihan lellitelläänkin eli siihen ei tarvitse puuttua. Meidän presidenttimme huomioi heitä upeasti. On tärkeää osoittaa kunnioitusta sukupolvelle, joka oli valmis uhraamaan terveytensä ja henkensä.
 Moni kaipaa tietoa veteraaneista
 Aira Samulinin luo saapuu väkeä Turun tuomiokirkon tilaisuuden jälkeen. Moni haluaa kiittää puheesta ja ottaa samalla kuvan muistoksi. 92-vuotias Samulin on monelle linkki menneeseen aikaan.
 – Veteraaneilta ei aina kyselty, ja he eivät jaksaneet kertoa. Minulle soitetaan ja kysytään, tunnenko jonkun veteraanin esimerkiksi Karjalasta. He luulevat, että tunnen kaikki karjalaiset koko läänistä, kertoo Samulin.
 Nuoretkin saapuvat usein kysymään Samulinilta vanhoista asioista. Kotipiirissä hänellä on sukulaisia neljä polvea, ja Samulin kutsuukin itseään ylämummoksi.
 Aira Samulinin kanssa Turun tuomiokirkossa esiintyi baritoni Waltteri Torikka. Torikka tuli tervehtimään Samulinia tilaisuuden jälkeen. Minna Rosvall / Yle
 Jos haluatte olla kotona, pitäkää päänne
 Aira Samulin teki Turun tuomiokirkkoon saapuneelle yleisölle kysymyksen: Kuka haluaisi elää lopun elämänsä omassa kodissaan mahdollisimman kauan?
 Hän kannustaa vanhuksia välttämään vanhainkoteja ja asumaan kotona mahdollisimman pitkään. Vanhukset on hänen mielestään saatu ajattelemaan, että laitoksissa on turvallisempaa kuin kotona.
 – Älkää suostuko kaikkeen. Jos haluatte olla kotona, pitäkää päänne. Omaiset pelkäävät, että mummeli löydetään kotona kahden viikon päästä kuolleena. Kyllä laitokseenkin kuolee ja vähän aikaisemmin vielä ja muisti menee siellä helpommin, sanoo Samulin.
 Hänen mielestään myös omaiset nääntyvät, kun he käyvät katsomassa läheisiään laitoksissa.
 Turun tuomiokirkon ympärillä riittää kuhinaa joulun aikaan. Minna Rosvall / Yle
 Suurten ikäluokkien yksinäisyys huolestuttaa
 Aira Samulin on huolissaan vanhusten yksinäisyydestä. Hän muistuttaa, että suuret ikäluokat ovat jo iäkkäitä ja vanhankodeissa tulee olemaan ahdasta.
 – Lisää kustannuksia ei tarvita, vaan laitospaikoista pitää säästää ja ohjata vanhukset kotiin. Jokaisella pitäisi olla oikeus olla omassa kodissaan niin kauan kuin vain suinkin pystyy. Jos sairastaa alzheimeria, skitsofreniaa tai on liikuntakyvytön, heille tarvitaan hoitoa. Heikoimmat saattavat jäädä hoitamatta, kun eivät pysty itse pitämään puoliaan.
 Eri kirkkokunnat esittivät yhteisen ekumeenisen rauhanvetoomuksen. Mukana olivat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon arkkipiispa Tapio Luoma, Suomen ortodoksisen kirkon arkkipiispa Leo, Helsingin katolisen hiippakunnan asiainhoitaja, isä Marco Pasinato sekä Suomen vapaakristillisen neuvoston puheenjohtaja pastori Jori Brander, Suomen Metodistikirkosta. Minna Rosvall / Yle
 Aira Samulin rohkaisee vanhuksia lähtemään liikkeelle tapaamaan muita.
 –  Arvo Ylppö  on sanonut, että pitää tehdä vaikka tikusta asiaa, mutta pitää lähteä. Yksinäisyyteen on löydettävissä ratkaisuja. Useissa kaupungeissa järjestetään viihteellisiä tilaisuuksia vanhuksille ja omaisille. Niissä ovat ilo ja innostus ylimmillään. Inhimillinen vanhuus on jokaisen oikeus. Ota valtaan vanhuutesi, silloin kun tiedät, mitä haluat. Sitten kun et tiedä, muut päättävät sen puolestasi.
 Käytä rahasi itse ja hyödynnä teknologiaa
 Yksi Aira Samulinin viesteistä oli, että vanhusten kannattaa käyttää rahansa itse. Samulin itse asuu yksin ja on hankkinut itselleen avuksi teknologiaa. Hänellä on käytössään turvapalvelu, joka seuraa hänen rutiinejaan. Laitteet seuraavat, että Samulin liikkuu kodissaan, mutta ne eivät välitä reaaliaikaista kuvaa. Tämä on Samulinin mielestä tärkeää, ettei yksityisyys mene.
 Samulinin mielestä vanhusten luona on myös mukavampi vierailla kotona kuin laitoksessa. Se, että on ihmisiä ympärillä, ei tarkoita, ettei olisi yksin. Usein yksinäisyyttä ja syrjäytymistä voi olla siellä, missä on paljon väkeä.
 – Menetetyn Karjalan evakkona voin todistaa, miten tuskallista on lähteä kodistaan ja ikävöidä sinne lopun elämäänsä. Se oli silloin pakko. Nyt ei ole. Laitoksiin asumaan vasta sitten, kun kotona asuminen on täysin mahdotonta.
 Yksinäiseksi Samulin ei tunne itseään.
 – On ihanaa olla yksin. Silloin ehtii ajatella. Käyn bailaamassa, minulla on bailukavereita. Kun mieli on hyvä ja iloinen, on itsekin kivaa seuraa muille ja he tulevat luo, vinkkaa Samulin.
 Turun tuomiokirkko täyttyi nopeasti kirkkoväestä ekumeenisen tilaisuuden alla.  Minna Rosvall / Yle
 Lue lisää:
 Voit katsoa Ekumeeninen joulu Turussa -tilaisuuden tästä linkistä.
 Vanhuuden julkikuva on väärä, sanovat tutkijat – katso videolta, mikä ikääntymisessä on mahtavaa
 Samulin on elänyt elämänsä muodin parissa, mutta hän ei arvioisi toisten pukeutumista: "Mitä se minulle kuuluu!"

”Inhimillinen vanhuus on jokaisen oikeus” – Aira Samulin vetosi vanhusten puolesta Turun tuomiokirkossa


Summary: Zimbabwea nyt uhkaava humanitaarinen katastrofi on maan pahin viimeisen vuosikymmenen aikana.

Zimbabwessa valmistaudutaan uuteen vuoteen alakuloisissa tunnelmissa.
 YK:n alainen  Maailman ruokaohjelma WFP  on arvioinut, että jopa puolet väestöstä kärsii tulevina kuukausina ruoan puutteesta. Jopa kahdeksan miljoonan zimbabwelaisen ravinnonsaanti on vaarantumassa.
 YK:n ihmisoikeusjärjestön erikoisraportoija  Hilal Elver  kertoi jo  marraskuun lopussa , että ruoanpuute uhkaa jo 5,5 miljoonaa maaseudun asukasta ja 2,2 miljoonaa kaupunkilaista. WFP on joutunut miltei tuplaamaan alueelle toimitettavan ruoka-avun määrän.
 Syitä nälänhätään ovat jo pitkään jatkunut taloudellinen kriisi ja viljelymaita piinaava kuivuus. Elverin mukaan alueella on satanut vähän ja sääolosuhteet ovat olleet arvaamattomia.
 Kriisin juuret yltävät pitkälle
 Zimbabwea nyt uhkaava humanitaarinen katastrofi on harvinainen alueella, joka ei ole sodassa, kirjoittaa  The New Humanitarian -lehti.
 Lehden mukaan vuodet 2018–2019 olivat Zimbabwen kuivimpia 40 vuoteen. Kuivuuden myötä tämän vuoden maissisato vähintäänkin puolittui edellisvuoden satoon nähden.
 Kriisin syitä voi kuitenkin etsiä myös pidemmältä historiasta.
 Maata miltei neljä vuosikymmentä hallinnut itsevaltainen  Robert Mugabe  kuoli syyskuussa. Zimbabwea on aiemmin pidetty Afrikan vilja-aittana. 90-luvulla ja 2000-luvun alkupuolella  Mugabe kuitenkin jakoi viljelymaat  uudelleen osana siirtomaakauden valtarakenteiden purkua.
 Valkoisten maanviljelijöiden maat jaettiin mustien käyttöön ja muun muassa Mugaben omille sukulaisille. Uusilla maanomistajilla ei ollut tarpeeksi kokemusta maanviljelystä.
 Vielä itsenäistymisen aikoihin noin 6 000 etupäässä valkoiseen vähemmistöön kuulunutta maatalousyrittäjää omisti lähes puolet Zimbabwen viljelykelpoisesta maasta. Kymmenen vuotta sitten iso osa zimbabwelaisista eli ruoka-avun tarpeessa.
 Osana taloudellista ahdinkoaan Zimbabwe koki 2000-luvulla ennätysmäisen inflaation. Hintojen vuosittainen nousuvauhti oli jopa satatuhatta prosenttia.
 Valtiontukiaisia maissijauholle
 Zimbabwen tämänhetkistä tilannetta vaikeuttavat myös työttömyys, korruptio, käteisen puute ja sähkökatkot,  muistuttaa YK.
 Nyt valtaa pitää valtapuolue Zanu-PF:n presidentti  Emmerson Mnangagwa,  joka syrjäytti Mugaben vuonna 2017.
 Hallitus on myöntänyt maissijauhon tuotannolle valtiontukiaisia 2,16 miljardin Zimbabwen dollarin (5,39 miljoonan euron) edestä, kertoo uutistoimisto Reuters. Tarkoituksena on hillitä suositun elintarvikkeen hinnannousua.
 Lisää aiheesta:
 Nuoresta vapaustaistelijasta vainoharhaiseksi diktaattoriksi – Robert Mugabe muutti Zimbabwen Afrikan vilja-aitasta katastrofimaaksi

Zimbabwea uhkaa vakava nälänhätä – lähikuukausina ruoan puutteesta kärsii jo puolet väestöstä


Summary: 98-vuotias herttua viettää joulun kuningatar Elisabetin seurassa.

Britanniassa 98-vuotias prinssi  Philip  on päässyt sairaalasta. Hänet siirrettiin Keski-Lontoossa sijaitsevaan King Edward VII:n sairaalaan neljä päivää sitten.
 Prinssin kerrottiin kärsivän flunssan kaltaisista oireista. Lisäksi hän oli kaatunut.
 Britannian lehdistön julkaisemissa kuvissa ja videoissa sairaalan ulkopuolelta prinssi Philip, kuninkaalliselta titteliltään Edinburghin herttua, kävelee itse häntä odottavalle autolle pukeutuneena tummaan pukuun ja vaaleansiniseen solmioon.
 Häntä eilen maanantaina tervehtimässä käynyt poikansa prinssi  Charles  kertoi isänsä voivan "aivan hyvin, joskin tuossa iässä ei toimiminen ole yhtä helppoa kuin ennen".
 Prinssi Philip siirtyy Sandringhamin linnaan Itä-Englantiin, missä hänen on määrä viettää joulu kuningatar  Elisabetin  kanssa.
 Lisää aiheesta,   BBC:   Prince Philip leaves hospital in time for Christmas

Britanniassa prinssi Philip pääsi sairaalasta


Summary: Mona sai miettimistä kerrakseen jouluunsa.

Mikäli Niko Lahdesta -nimellä itsensä esitellyt henkilö oli tosissaan eikä pilaillut, oli hän aika rohkea kosiessaan rakastaan kaikkien todistajien läsnäollessa  Joulupukin Kuumassa linjassa  jouluaattoaamuna. Silläkin hetkellä nimittäin lukuisat silmät taisivat katsoa Kuumaa linjaa eri puolilla Suomea ja odotella omaa vuoroaan.
 Nikon vuoro koitti noin yhdeksän maissa. Juuri kun erään Oton puhelu oli vasta päättynyt, hätyytti nettitonttu pukkia luokseen jo tohkeissaan.
 – Joulupukki, Joulupukki! Tule tänne, täällä olisi yksi kysymys! Nyt olisi isompi tonttu, joka kaipaisi sinulta apua, nettitonttu sanoi.
 Pukki kiinnostui.
 Nettitonttu aloitti sähköpostin lukemisen:
 – Mona, en voi luvata sulle, että jättäisin sen kuuluisan 'kärpäset vastaan muurahaiset' -futismatsin katsomatta, kirjoitus alkoi.
 – Mutta voin kuitenkin luvata, että rakastan sinua aina ja ikuisesti. Ja siksi esittäisinkin kysymyksen: Rakas Mona, tuutko mun vaimokseni? Terveisin Niko Lahdesta, nettitonttu luki.
 Pukki antoi neuvon melko nopeasti.
 – Mitäs minä voin muuta sanoa kuin että pidetään peukkua ja toivotaan, että kaikki toiveet toteutuu.
 Tonttu vielä tuumi, että Mona taisi saada miettimistä jouluksi.
 Jos Mona ei itse ollut television äärellä, hän voi katsoa ja kuunnella kosinnan tämän jutun pääkuvaa klikkaamalla.
 Ja jouluhan on rakkauden juhla.
 Voit keskustella aiheesta klo 20 asti .

Katso video: "Niko Lahdesta" kaipasi joulupukin neuvoa, kun kosi rakastaan aamulla Kuumassa linjassa – pukki lupasi pitää peukkuja


Summary: Ulkoministeri Haavisto avaa joulukirjeessään, miten ja milloin päätös kahden suomalaislapsen kotiuttamisesta syntyi.

Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) taustoittaa perinteisessä joulukirjeessään viime viikkojen tapahtumia ja Syyrian al-Holin leiriltä kotiutettujen suomalaislasten kotiutuksen syitä.
 Voit kuunnella kirjeen alla olevasta upotuksesta tai  tästä linkistä .
 Haavisto kertoo, että tieto kahden leirillä olevan suomalaislapsen tilanteen muuttumisesta haavoittuvammaksi tuli maanantaina 16. joulukuuta kesken hallituksen neuvotteluiden. Hallitus oli juuri tuolloin  koolla keskustelemassa  hallituksen linjauksesta leirillä olevien suomalaislasten auttamisesta.
 – Oli vaikea keskittyä. Puhuimme periaatteista, ja samaan aikaan joku jossakin oli meidän avustamme täysin riippuvainen, Haavisto kuvailee viikon takaisia tuntojaan.
 Haaviston mukaan virkamiesten ohjeistaminen alkoi heti maanantain neuvottelujen jälkeen. Toimet oli aloitettava heti.
 – Tällaisessa tilanteessa avun on tultava perille ajoissa. Onneksi oli valmistauduttu.
 Kiitos virkamiehille
 Haavisto kertoo ihailleensa aina "sellaisia toimijoita, joilla on vähän kuraa kengissään".
 – Tarkoitan ihmisiä, jotka ensimmäisenä lähtevät liikkeelle, kun joku tarvitsee apua. He vievät perille ruokaa ja lääkkeitä, telttoja ja pressuja ja evakuoivat ihmisiä kriisin keskeltä.
 – Heidän ansiostaan me muut voimme nukkua yömme rauhassa tietäen, että isänmaa pitää huolta omistaan ja tarjoaa auttavan kätensä silloin, kun ihmisen omat voimat eivät enää riitä.
 Tässä tapauksessa Haavisto kiittää erityisesti virkamiehiä, jotka osallistuivat kahden suomalaislapsen kotiuttamisoperaatioon. Se ei ollut aivan tyypillinen virkamiestyö, vaan viranomaisten oli pohdittava myös lasten arkisia tarpeita.
 – Jossakin oli sekin virkamies, joka oli jo etsinyt oikean kokoiset talvihaalarit, pipot ja tumput lapsille.
 Lapset ovat lapsia
 Haavisto muistuttaa, että leiriltä tuodut lapset ovat nuoria, eikä heitä pitäisi syyllistää heidän vanhempiensa tekemistä valinnoista.
 – He ovat lapsia. He eivät tiedä, eikä heidän tarvitsekaan tietää, mitä heidän isänmaansa on heidän hyväkseen tehnyt.
 Kirjeessään Haavisto liittää lasten tilanteen suomalaisen hyvinvointivaltion perustaan ja  viimeaikaiseen keskusteluun  esimerkiksi pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) taustasta.
 – Suomalaiset lapset elävät maassa, jossa vanhempien tekemät valinnat eivät ole heidän taakkansa. Maassa, jossa kaikille on taattu koulutus ja terveydenhuolto. Maassa, jossa kaupan kassasta voi tulla pääministeri ja me olemme kaikki ylpeitä siitä.
 Kirjeen lopuksi Haavisto jää pohtimaan sitä, miltä viime viikkojen kiivas keskustelu näyttää vuosikymmenten päästä.
 – Hetkeksi ajatus karkaa 20 vuoden päähän. Jossakin on silloin kaksi nuorta aikuista, joiden yhtä elämänvaihetta me olemme juuri viikon seuranneet. (...) Heidän turvanaan on ollut se suomalaisten enemmistö, joka uskoo ihmisoikeuksiin ja lapsen oikeuksiin ja siihen, että ne kuuluvat kaikille lapsille.
 Lue lisää:
 Suomalaislapsia autetaan al-Holista, viranomaiset ratkaisevat äitien avustamisen – Lue, miten hankala asia al-Hol on ollut ministereille
 Hallituksen al-Hol-linjaukselle omilta joukoilta kehuja, oppositio haki jo eripuran aineksia
 Kahdet vaalit, kolme pääministeriä ja hallituskriisit: politiikan vuosi 2019 muistetaan epävakaista puolueista ja ”tunteiden asemasodasta”

Haavisto sai tiedon al-Holin leirin suomalaislasten muuttuneesta tilanteesta kesken hallituksen neuvotteluiden – kiittelee virkamiehiä


Summary: Vahingon syynä oli putkirikko wc-tiloissa rakennuksen viidennessä kerroksessa.

Helsingin ydinkeskustassa sattui jouluaattona laaja vesivahinko. Pelastuslaitoksen mukaan haljenneesta putkesta valunut vesi kasteli pahoin kaksi toimistorakennuksen kerrosta. Rautatientorin laidalla Mikonkadun ja Kaisaniemenkadun risteyksessä sijaitsevassa rakennuksessa on muun muassa Osuuspankin tiloja.
 Putkirikko tapahtui wc-tiloissa rakennuksen viidennessä kerroksessa. Paloesimies  Petteri Maukosen  mukaan wc-pöntön putki oli irronnut.
 – Siinä kerroksessa, mihin vesi valui, noin sadan neliön alueella oli sellaiset kolme senttiä vettä, Maukonen kuvailee.
 Vettä valui myös alemmas neljänteen kerrokseen. Maukosen mukaan vesi ei alustavien arvioiden mukaan vaurioittanut esimerkiksi rakennuksen sähköjärjestelmiä, mutta talon rakenteet ovat todennäköisesti kärsineet. Vahinkojen koko laajuus selviää vasta, kun huoltoyhtiö on tutkinut tilat.
 Hälytys vesivahingosta tuli kello 14 aikaan. Vesi on saattanut valua useita tunteja, mutta Maukonen ei pystynyt tiistaina antamaan ajasta tarkkaa arviota. Pelastuslaitos sai enimmät vedet imuroitua pois puoli neljään mennessä iltapäivällä.

Helsingin keskustassa laaja vesivahinko – "Sadan neliön alueella oli sellaiset kolme senttiä vettä"


Tuhannet pyhiinvaeltajat ovat saapuneet Jeesuksen synnyinkaupunkiin Betlehemiin viettämään joulua. Hiljentymisen sijaan jouluaattoa on juhlittu muun muassa näyttävällä paraatilla, jossa palestiinalaiset partiolaiset paukuttelivat rumpujaan.
 Jeesuksen tarkka syntymäpaikka on perinteisesti yhdistetty luolaan, jonka päälle on rakennettu Jeesuksen syntymäkirkko. Jouluaaton juhlat huipentuvat keskiyön messuun kirkossa.  Lähetystä keskiyön messusta voi seurata suorana Yle Areenassa.
 Länsirannalla sijaitsevaan kaupunkiin on virrannut kristittyjä kaikkialta maailmasta. Esimerkiksi parinkymmenen hengen uusiseelantilainen ryhmä lauloi joululauluja 15-metrisen kuusen vieressä. Joululaulut ovatkin  olennainen osa juhlintaa .
 Monet turisteista jonottivat jo aamusta alkaen vieraillakseen kirkon sisällä olevassa luolassa.
 – Minulla on tunteet pinnassa täällä tänään. Tämä on mahtavaa, kertoi uutistoimisto AFP:lle italialainen  Germana , joka oli paikalla miehensä ja kahden lapsensa kanssa.
 Tänä jouluna lisämaustetta juhlinnalle tuo puunpala, jonka uskotaan  olevan osa Jeesuksen seimeä . Muinaisesine ehti olla Roomassa tuhat vuotta ennen sen palauttamista takaisin Betlehemiin marraskuun lopussa.
 Pyhäinjäännös on sijoitettu pyhiinvaeltajien nähtäväksi Pyhän Katariinan kirkkoon.
 Pyhiinvaeltajien suosikkikohde Jeesuksen syntymäkirkko on peräisin nykymuodossaan 500-luvulta. Atef Safadi / EPA
 Palestiinan matkailuministerin  Rula Maayahin  mukaan kulunut vuosi on ollut hyvä: kaupungissä on vieraillut 3,5 miljoonaa turistia. Joulujuhlintaan Israelin miehittämään kaupunkiin ei kuitenkaan päässyt tänä vuonna kuin 300 palestiinalaista Gazan alueelta, vaikka 900 lähetti hakemuksen.
 Voit seurata Areenasta suorana myös jouluyön messua Pietarinkirkosta Roomasta.
 Lue myös:
 Uskomuksen mukaan tämän esineen sisällä on pala Jeesuksen seimestä – palautettiin 1 000 vuoden jälkeen Roomasta Betlehemiin
 Onko Betlehemin tähdelle tieteellinen selitys?
 Länsirannan muurista tuli turistikohde – Katutaiteilija Banksyn hotelli Betlehemissä herättää tunteita

Pyhiinvaeltajat juhlivat joulua Betlehemissä – Yle näyttää keskiyön messun suorana


Summary: Lapset voivat seurata Joulupukin joulunajan liikkeitä useilta eri nettisivustoilta.

Maailmaa asuttaa arviolta 7,7 miljardia ihmistä. Jotta vastikään  Korvatunturilta  matkaan lähtenyt Joulupukki ehtii viedä iloa ja lahjoja jokaiselle kiltille lapselle ja aikuiselle, tulee hänen matkustaa huikealla nopeudella maasta, kaupungista ja kylästä toiseen.
 Pukin maailmankiertuetta voi seurata esimerkiksi suositusta  Norad Tracks Santa  -palvelusta, jota ylläpitää Yhdysvaltain ilmapuolustuskomentokeskus joka joulu. Noradin tietojen mukaan Joulupukki on jutun kirjoitushetkellä Itä-Siperiassa Venäjällä, matkalla kohti Jakutskin kaupungia, mutta hetkessä jo muualla. Lahjoja jaetaan noin sadan tuhannen paketin sekuntivauhtia.
 Arvio pukin olinpaikasta perustuu useiden tiedemiesten ja -naisten tietoihin. Kuvakaappaus pukin liikkeitä seuraavalta noradsanta.org-sivustolta jouluaattona noin kello kolmen aikaan iltapäivällä. Kuvakaappaus noradsanta-sivustolta.
 Joulupukin liikkeet ovat kuitenkin hankalia seurattavaksi. Monet muutkin palvelut pyrkivät seuraamaan pukin rekeä, mutta valtava nopeus ja joulun taika pitävät pukin olinpaikan aina hieman hämärän peitossa.
 Googlen  Pukin jäljillä -palvelu  on eri linjoilla Noradin asiantuntijoiden kanssa. Googlen tieteilijät ovat paikantaneet pukin juttua kirjoittaessa Australian itärannikolle.
 Google kertoo pukin olevan Siperian sijaan Australiassa. Eri tahojen arvioissa pukin sijainnista on suuria heittoja. Kuvankaappaus Googlen Pukin jäljillä -palvelusta jouluaattona noin kello kolmen aikaan iltapäivällä. Kuvakaappaus santatracker- sivustolta.
 Huhujen mukaan sekä Norad että Google saavat konsulttiapua maailman kilteimmiltä lapsilta, joiden vilpitön usko pukkiin auttaa murtamaan pukin näkymättömyystaikaa.
 Yle ei ole kyennyt saamaan varmistusta väitteille. Onnistuimme kuitenkin tallentamaan pukin matkaanlähdön kameralle. Voit katsoa sen  täältä .
 Voit keskustella pukin liikkeistä kello 22 saakka.
 Lue ja katso lisää:
 Katso joulupukin matkaanlähtö Korvatunturilta – Ylen perinteinen jouluvideo on välitetty ympäri maailmaa yli 30 vuoden ajan
 Joko joulupukki kohta tulee? Yhdysvaltain ilmapuolustuskomentokeskus jäljittää pukin liikkeitä

Seurantapalvelut vahvasti erimielisiä Joulupukin liikkeistä – Katso kartoilta, missä pukki on nyt ja minne hän on seuraavaksi menossa


Summary: Presidentti Niinistön mielestä Hurstin joulujuhla on "varmasti niitä hienoimpia perinteitä, mitä Suomessa vallitsee".

Millainen joulu on se, jossa unohdamme murheet ja jätämme jonkun ulkopuolelle, sivuutamme oikean elämän? Hurstin sukuun kuuluvan Ruth Palolan mielestä ei minkäänlainen.
 – Minulle joulu ei ole juurikaan mitään, jos se antaa tekosyyn, helpon luvan rajata jokin ulkopuolelle, Palola lausui puheessaan perinteisessä Hurstin joulujuhlassa.
 Palola puhui nykyajalle tyypillisestä tavasta rajata sosiaalisessa mediassa jaetuista valokuvista asioita pois helposti, nopeasti ja tehokkaasti. Vain muutamalla hipaisulla kuvan voi saada näyttämään omalta onnelta ja menestykseltä, vaikka elämään kuuluvat myös huoli ja suru, joulunakin.
 – Tänään emme ole rajanneet ketään pois tästä isosta elämän kuvasta.
 Messukeskuksessa Helsingissä järjestetty vähävaraisten joulujuhla on alun perin Palolan isoisän Veikko Hurstin aloittama jouluaaton perinne. Veikko Hurstin poika Heikki Hursti veti toimintaa vuosien ajan, ja tänä vuonna vetovastuu on siirtynyt Heikin tyttärelle Sini Hurstille.
 Presidentti haluaa pitää huumoria yllä
 Perheen pitkäkestoinen työ vähäosaisten eteen sai suuret kiitokset myös juhlassa vierailleelta presidentiltä Sauli Niinistöltä. Niinistö sanoi juhlaväen ymmärtävän, että Heikki Hurstin puolison Eija Hurstin kuolema viime keväänä tekee tästä vuodesta erilaisen koko perheelle, mutta silti Hurstit ovat jaksaneet jatkaa.
 Lavalle noustessaan Niinistö oli saamassa juhlaväeltä tupla-aplodeja, mutta presidentti tyynnytteli yleisöä käsieleillään aloittaessaan puheensa. Puhe näytti tallentuvan useaan kameraan, sillä monet kaukana lavasta istuvat nousivat ottamaan valokuvia presidentin tervehdyksestä, ja myös juhlasta poistuessaan presidentti pysäytettiin selfieen.
 Puheessaan Niinistö kauhisteli muun muassa Britanniasta kuulemaansa toteamusta siitä, kuinka maan pitkittynyt EU-ero on opettanut kansalaiset vihaamaan toisiaan. Hän painotti, että laupeuden työtä tekeville ihmisille moinen riitojen kylväminen ja vihanpito eivät kuulosta lainkaan ihmismäisiltä.
 Tasavallan presidentti Sauli Niinistö osallistui Heikki ja Sini Hurstin järjestämään yksinäisten ja vähäosaisten joulujuhlaan. Jussi Nukari / Lehtikuva
 Hurstin juhlan hän sanoi olevan "varmasti niitä hienoimpia perinteitä, mitä Suomessa vallitsee". Samalla hän kertoi huomanneensa, että monissa pöydissä riitti iloa ja naurua juhlan alkaessa.
 – Joskus huumori auttaa. Silloin on toivoa. Pidetään sitä yllä.
 "Ketään ette käännytä takaisin"
 Hurstin juhlan onnistumiseen tarvitaan paljon käsipareja, joten vapaaehtoisilla on valtava rooli. Yksi noin kahdestasadasta vapaaehtoisesta on helsinkiläinen Matti Toimela. Hän on viettänyt jouluaattoaamunsa Hurstin juhlassa jo 20 vuoden ajan.
 – Miksen voisi auttaa, kun itse voin hyvin? Olen itse yksinäinen ihminen kuitenkin, hän perustelee osallistumistaan.
 Sitä paitsi Toimela kokee saavansa itse omasta auttamisestaan enemmän kuin autettavat. Hän kuvailee juhlaa sydämenasiakseen.
 Helsinkiläinen Matti Toimela on viettänyt jouluaattoaamunsa Hurstin juhlassa jo 20 vuoden ajan. Jussi Nukari / Lehtikuva
 Kahdessa vuosikymmenessä ehtii myös todistaa muutoksen kävijöiden joukossa. Veikko Hurstin aikana mukana oli vaikeasti alkoholisoituneita ihmisiä kovassa humalassa, mutta enää heitä ei Toimelan mukaan näy.
 – Veikko sanoi, että ketään ette käännytä takaisin. Kaikki vaikka talutettiin sisään, Toimela muistelee.
 Köyhyys ei näy päällisin puolin
 Myös Heikki Hursti muistaa ajan, kun juhla järjestettiin Helsingin Kisahallilla ja osa vieraista oli tuhdissa humalassa. Nyt väki on hänen mukaansa muuttunut.
 – On yksinäisiä, vanhuksia, pariskuntia ja monenlaisia ihmisiä. Kaikilla on varmaan sama tarve kokea yhteyttä ja ykseyttä ja olla mukana jouluaterialla, hän arvioi.
 Väkimäärän Hursti arvioi pysyneen viime vuosina tasaisena. Nyt hän laskeskelee syöjiä olevan noin 1 300–1 400.
 Sekä Sini että Heikki Hursti huomauttavat, etteivät kaikki juhlaan osallistujat ole välttämättä vain vähävaraisia, vaan mukana on paljon myös olonsa yksinäiseksi tuntevia ihmisiä. Heikki Hursti painottaa, että koska joulu on perheiden juhla, yksinäisyys korostuu pyhien aikaan.
 Sini Hursti muistuttaa, että ihmisestä ei koskaan näe päällepäin, mitä taustalla on. Köyhyyttä ei voi päätellä kenenkään ulkonäöstä.
 Hän uskoo vähävaraisten tilanteen huonontuneen viime vuosina.
 – Eläkeläiset, opiskelijat ja perheelliset eivät välttämättä pärjää tukien kanssa. Sen huomaa meidänkin jonossamme.

Hurstin juhlasta ketään ei käännytetä – kävijäjoukko on moninaistunut vuosien saatossa


Liikenne Suomen pääteillä on hiljentynyt, kerrotaan Tampereen tieliikennekeskuksesta. Joulun menoliikenne on siis ohi, ja nyt liikenne keskittyy suuriin taajamiin, joissa ihmiset esimerkiksi vierailevat hautausmailla.
 Tieliikennekeskuksen päivystäjän  Risto Nurmisen  mukaan ongelmakohtia ei ole ollut eikä niitä myöskään ole odotettavissa. Nurminen kertoo olleensa töissä jouluaattona jo yli 20 vuoden ajan ja pitää tilannetta jouluaatolle tyypillisenä.
 Suuria ruuhkahuippuja ei tänä vuonna ole odotettavissa, kun joulu ajoittuu arkipäiville. Tämä tasaa sekä meno- että paluuliikennettä.

Liikenne pääteillä on hiljennyt, kulkeminen keskittyy suuriin taajamiin


Summary: Siirtolaiset pelastettiin viime perjantaina kahdessa äärimmäisen vaikeassa pelastusoperaatiossa.

Hieman yli 160 Välimereltä pelastettua siirtolaista on noussut maihin italialaisessa Taranton satamakaupungissa, kertoo SOS Mediterranee -järjestö.
 Siirtolaisten joukossa on 50 alaikäistä ja viisi raskaana olevaa naista. SOS Mediterraneen etsintä- ja pelastuspartio pelasti siirtolaiset Libyan rannikon edustalta perjantaina kahdessa vaikeassa pelastusoperaatiossa, järjestö kertoo.
 Järjestön mukaan ensimmäisessä operaatiossa pelastettiin tyhjentyneellä kumiveneellä olleet 112 siirtolaista. Loput 50 siirtolaista otettiin samana päivänä kyytiin puisesta veneestä hieman ennen puolta yötä. Jälkimmäinen pelastusoperaatio toteutettiin järjestön mukaan vaikeissa sää- ja meriolosuhteissa.
 Italian viranomaiset antoivat kaikille siirtolaisille luvan nousta maihin Tarantossa.
 Ocean Vikingilla -aluksella toimivan etsintä- ja pelastuskoordinaattori  Nicola Stallan  mukaan molemmissa tapauksissa olisi lähes varmasti tullut kuolonuhreja, jos apu olisi saapunut paikalle hetkeäkään myöhemmin.
 Lääkärit ilman rajoja ja SOS Mediterranee -järjestöjen yhteinen pelastusalus Ocean Viking purjehtii Norjan lipun alla.
 Siirtolaisilla huonot olot Libyassa
 Italia vahvisti uudelleen lokakuussa Libyan rannikkovartioston kanssa 2017 solmitun sopimuksen, joka on saanut laajaa kritiikkiä. Sopimuksella pyritään estämään siirtolaisten lähteminen Eurooppaan.
 Ihmisoikeusjärjestöjen mukaan Libya poimii siirtolaisia säännöllisesti Välimereltä ja vie heitä takaisin ääriään täynnä oleviin pidätyskeskuksiin. Pidätyskeskuksissa monet siirtolaiset päätyvät pakkotyöhön tai pahoinpitelyn uhriksi.
 Libya syöksyi sekasortoon vuonna 2011. Pitkäaikainen diktaattori  Muammar Gaddafi  syöstiin vallasta ja surmattiin. Maata ovat piinanneet muun muassa kilpailevien asejoukkojen taistelut.
 Maasta on sittemmin tullut tärkeä kulkureitti Eurooppaan Saharan eteläpuolisesta Afrikasta ja muualta pyrkiville siirtolaisille.

Välimereltä pelastettiin yli 160 siirtolaista – saivat luvan nousta maihin Italiassa


Summary: Ajokeli on joulupäivänä monin paikoin kehno.

Tänään jouluaattona Suomessa on pitkälti satanut. Rannikoilla sade on tullut maahan vetenä, sisämaassa lumena.
 Joulupäivänä etelästä saapuu Suomen lounaisosiin iso sadealue, joka muuttaa koko maan säätä lumisemmaksi, kertoo Ylen meteorologi  Anne Borgström . Sadealue liikkuu kohti itää ja Pohjois-Karjalassa ja Etelä-Savossa sataa paikoin yli kymmenen senttiä lunta.
 Vaikka keli lumisemmaksi muuttuukin, on satava lumi paikoin märkää, painavaa tykkylunta. Rannikoiden sade on lunta, loskaa ja vettä. Ajokeli muuttuu erityisesti etelässä ja maan keskiosissa huonoksi.
 Näin sateet jakautuvat Suomeen tulevina päivinä. Keskiviikkona joulupäivänä sataa eniten. Anne Borgström / Yle Sää
 Kun liikutaan perjantaina kohti, sateet vähenevät ja sää alkaa kylmetä. Loppuviikosta koko maassa on pakkasta: Etelä-Suomessa muutamia asteita, mutta Lapissa jopa 20 astetta. Näin myös ajokeli paranee.
 Voit katsoa Ilmatieteen laitoksen varoitukset  täältä .
 Sääennuste ajalle 25.-27.12. Anne Borgström / Yle Sää

Keli muuttuu joulupäivänä talvisemmaksi koko maassa – pyhien jälkeen pakkasta eteläänkin


Summary: Joulun symbolina nykyään tunnettu kasvi oli muinaisille asteekeille rituaalikukka.

CUERNAVACA, MEKSIKO  – Tässä on enemmän punaisia lehtiä, otetaan tämä, ehdottaa nainen miehelle kukkarivistöjen välissä.
 Cuernavacan kaupungissa sijaitsevalla kasvihuoneella käy joulukuussa vilinä. Asiakkaat kiertelevät vertailemassa punaisia, valkoisia ja vaaleanpunaisia joulutähtiä. Puheensorina kilpailee aggregaatin rätinän kanssa.
 Joulun symbolina ympäri maailman tunnettu kukka on alun perin kotoisin juuri täältä, Meksikosta. Kasvihuoneissa eri puolilla maata kasvatetaan joka vuosi lähes 20 miljoonaa matalaksi koristekasviksi jalostettua kukkaa, suurin osa niistä kotimaan markkinoille.
 Meksikon metsissä joulutähtipuut ja -pensaat kasvavat yhä luonnonvaraisina.

 Joulutähti viihtyy parhaiten ilmastossa, jossa lämpötila pysyy 18 ja 25 celsiusasteen välillä. Siksi Morelosin osavaltiossa kasvatetaan yli 40 prosenttia koko Meksikon joulutähdistä. Prometeo Lucero
 Aina joulutähti ei ole merkinnyt kristittyjen joulua. Nykyisen Meksikon alueella asunut alkuperäiskansa asteekit tunsi kukan nimellä  cuetlaxocthitl  eli suomeksi "kukka, joka kuihtuu". Heille kasvi symboloi kuolleiden sotilaiden uutta elämää.
 Meksikolaisen tarun mukaan joulutähti oli ennen valkoinen. Sen kasvupaikalla käytiin taistelu, jossa kaatuneiden veri valui maahan.
 Kukka imi itseensä veren ja kasvoi seuraavana vuonna punaisena.
 Meksikossa alkuperäiskansat ovat käyttäneet joulutähteä myös lääkinnällisiin tarkoituksiin.
 Kasvilla on hoidettu yskää ja angiinaa sekä ihotulehduksia. Suomessa moni luulee joulutähden olevan myrkyllinen, mutta Meksikossa sitä on käytetty myös äidinmaidon lisäämiseen.
 Muut ottivat asteekkien kukasta kaiken irti
 Vaikka Meksiko on joulutähden kotimaa, sen maailmanvalloitus alkoi Yhdysvalloista.
 Syy löytyy kaukaa historiasta.
 Yhdysvaltain ensimmäinen Meksikon-suurlähettiläs  Joel Pointsett  harrasti kasvitieteitä. Hän ihastui kirkkaanpunaiseen kasviin ja vei sen 1800-luvun alussa Yhdysvaltoihin. Siellä kukkaa alettiin kutsua nimellä  pointsettia .
 Cuernavacalaisella kasvihuonella kasvatetaan joka vuosi 45 000 joulutähteä. Koko Meksikossa niitä kasvatetaan vuosittain lähes 20 miljoonaa. Prometeo Lucero
 Saksasta Yhdysvaltoihin muuttanut  Ecken  perhe jalosti kukasta näyttäviä koristekasveja 1900-luvulla ja patentoi kehittämänsä lajikkeet. Myöhemmin joulutähteä on myös geenimuunneltu Yhdysvalloissa.
 Tänä päivänäkin cuernavacalainen kasvihuone maksaa käyttöoikeudesta Yhdysvaltoihin. Agronomi  Kevin Andrade  kertoo, että yritys ostaa joulutähden pistokkaat sertifioidulta yritykseltä. Pistokkaan hintaan sisältyy rojaltimaksu.
 Andrade suree sitä, että joulutähden jalostettuja ja geneettisesti muunneltuja lajikkeita on patentoitu Yhdysvalloissa, vaikka joulutähti on luonnonvaraisena meksikolainen.
 – Monesti päästämme menemään asioita, jotka ovat tärkeitä maallemme ja kulttuurillemme. Nyt on vain elettävä tilanteen kanssa ja noudatettava lakia, Andrade pohtii.
 Munkit veivät joulutähdet kirkkoihin
 Se, että asteekkien rituaalikukka symboloi nykyään joulua, johtuu alun perin espanjalaisista fransiskaanimunkeista.
 He huomasivat joulutähden hehkuvan punaisena juuri vuodenvaihteessa ja alkoivat 1600-luvulla koristella sillä jouluisin kirkkoja.
 Espanjalaiset fransiskaanimunkit aloittivat perinteen, jossa joulutähti yhdistyy kristittyjen jouluun. Prometeo Lucero
 Nykyään joulutähteä viljellään ympäri maailmaa. Suomessa sen käyttö joulukukkana yleistyi 1970-luvulla.
 Joulutähtiä myydään Suomessa tätä nykyä 1,8 miljoonaa ruukkua vuodessa. Lähes kaikki Suomessa myytävät joulutähdet on kasvatettu kotimaassa.
 Joulutähti on myös Meksikossa joulun symboli.
 – Joulutähti merkitsee yhdessä olemista ja perheen läheisyydestä nauttimista, hymyilee kasvihuoneen asiakas  Jose Luis Vazquez .
 Meksikossa verenpunaiset joulutähdet koristavat joulukuussa puistoja ja bulevardeja.  Prometeo Lucero

Yhdysvallat teki joulutähdestä maailmankuulun, mutta sen kotimaa on Meksiko – siellä kukalla on hoidettu yskää, angiinaa ja ihotulehduksia


Summary: Wanhojen talojen ikkunoihin avautunut joulukalenteri on saanut satoja ihmisiä liikkeelle Haminassa.

Yksi Suomen suurimmista joulukalentereista on avattu Haminassa.
 Wanhojen talojen ikkunoihin rakennettu kalenteri on talojen asukkaiden käsialaa. Luukut on avattu joka päivä iltakuudelta, jolloin talon emäntä tai isäntä on kertonut luukun tarinan ja poistanut näköesteen. Usein on soitettu jokin joululaulu ja tarjolla on ollut karkkia, pipareita tai glögiä.
 Linnoituksen ympäristön yli 100-vuotiaisiin taloihin keskittyvän joulukalenterin suosio on ollut kova. Jokaiseen luukunavausseremoniaan on saapunut tänä vuonna kymmeniä ihmisiä – parhaana iltana reilusti yli sata.
 Lähes kaikki kalenterin luukut löytyvät Haminan ytimen ympyröiltä, jotka levittäytyvät Raatihuoneentorilta kohti valleja. Neljä ikkunaa sijaitsee ulommilla kehillä, kuitenkin korkeintaan 250 metrin päässä Raatihuoneentorilta.
 Joulukalenterin luukut avautuivat Haminassa nyt seitsemännen kerran. Tämän joulukalenterin tarina ei pääty jouluaattoon. Ihmiset saavat arvuutella ikkunoiden tarinoita ja nimiä loppiaiseen saakka. Nimikilpailun kolme parasta palkitaan, mutta kilpailussa on myös syvempi idea.
 Mistä oikein on kyse? Vastauksen löydät joulukalenterin lopusta.
 1 Joulukalenterin ensimmäinen luukku on elänyt läpi joulukuun.  Sen teemana on adventti, ja ikkunaan on syttynyt joka sunnuntai uusi kynttilä. Ne johdattelevat yksi toisensa jälkeen kohti rauhallista joulua. Nyt jouluna ikkunalla palaa tietysti jo neljä kynttilää. Ville Vanhala / Yle 2 Talossa asuu espanjalais-suomalainen perhe, jolle seimi on joulun tärkein asia. Sitä on vuosien varrella kuvattu ikkunassa eri tavoilla: maalaamalla, lasimosaiikilla ja figuureilla. Myös vahvat värit ovat perheelle tärkeitä. Tänä vuonna ikkunaan on haettu vanhojen etelä-eurooppalaisten kirkkojen lasimaalausten tunnelmaa modernin keinoin.  Ville Vanhala / Yle 3 Ikkuna on suunnattu erityisesti lapsille, joten siinä pitää olla paljon tirkisteltävää. Lahjoja on paljon, ja joulupukin tonttutiimi kiikuttaa ne kaukaisimpiinkin koteihin. Ei haittaa, vaikka kotipesä olisi kuusen kätköissä tai vuorilla riippusiltojen ja tikaspuiden päässä. Ville Vanhala / Yle 4 Jouluun valmistautuminen on alkanut. Jotkut tuovat kuusta kotiin, toiset koristelevat sitä ja jotkut lähtevät joulunviettoon sukulaisten luo. Joulupukki kuljettaa lahjoja satumetsässä. Kalle Purhonen / Yle 5 Ikkunan teemana on yksi vanha jouluperinne – ruoka. Idea lähti museoiden joulunäyttelyistä. Tarvikkeita etsimässä ja asetelmaa  rakentamassa oli viisi ihmistä. Kuvaan on vangittu ikkunasta pieni yksityiskohta, joita löytyy asetelmasta paljon. Ville Vanhala / Yle 6 Itsenäisyyspäivän ikkuna kuuluu Reserviupseerikoululle, ja on kuvaus sotilaan varusteista nykypäivänä. On talvi tai kesä, sotilaalle löytyy oikeat vaatteet. Toisin oli talvisodassa, jonka alkamisesta tuli juuri kuluneeksi 80 vuotta. Ikkuna numero kuusi alkaa olla jo perinne RUK:lle. Luukunavauksessa esiintyi RUK:n oppilaskunnan kuoro..  Ville Vanhala / Yle 7 Ikkunan aihe päätettiin jo vuosi sitten ja osin yleisön pyynnöstä. Ikkunassa ovat kaikki Kalevala-korun vuosittain julkaistut keräilyjoulukoristeet. Koristeet ovat kuin tähdet taivaalla. Somistuksessa on otettu huomioon Suomen luonto eikä tonttujakaan ole unohdettu.  Ville Vanhala / Yle 8 Esaiaksen talon ikkunassa tapahtui ihme. Metallinen puu puhkesi kukkaan pimeänä joulukuisena päivänä ja kohta olivatkin linnut vallanneet sen oksat. Ikkunan suunnittelu on talon rouvan käsialaa. Ville Vanhala / Yle 9 Idean kehittely tähän ikkunaan alkoi jo pari vuotta sitten, mutta matkalla oli hieman teknisiä ongelmia. Ikkunan ajatuksena on luoda lapsuuden joulun alun tunnelmaa kuusenhakureissuineen. Kalle Purhonen / Yle 10 Tässä ikkunassa lähdettiin matkalle Pohjois-Suomeen etsimään lumisia ja kauniita jouluisia maisemia, joita etelästä ei välttämättä löydy. Ikkuna on korkea ja sen myös sijaitsee korkealla, joten ikkunassa ei voi olla mitään pieniä yksityiskohtia. Viime vuonna tässä ikkunassa oli joulukuusi. Sitä ennen teemoina ovat olleet muun muassa pikkujoulut ja itsenäisyyspäivä. Ville Vanhala / Yle 11 Haminan vanhimman päiväkodin ikkunassa ajatuksena on kierrätysmateriaalin käyttö. Talo on toiminut päiväkotina vuodesta 1963. Ikkunan teema löytyi asiasta, joka on päiväkodille ajankohtainen, eli muutosta uusiin tiloihin. Ikkunan tekoon osallistui useita lapsia ja aikuisia. Ville Vanhala / Yle 12 Joulu on lahjojen antamisen aikaa. Etelässä sää voi olla haastava, kun pukki ei pääse pulkallaan kulkemaan lumetonta maanpintaa. Naapurin pieni Mikko keksi, että pukki voisi ostaa Korvatunturillelentokoneen. Näin lahjat saadaan ajoissa lapsille. Ville Vanhala / Yle 13 Kaupungin talon ikkunassa seisoo sata metriä korkea lipputanko, joka on tuttu ainakin kaikille haminalaisille. Tangon lyhyt historia on ollut vaiheikas ja lippukin on jo pariin otteeseen revennyt, mutta juuri joulun alla tanko sai pysyvän käyttöluvan. Maailman suurin Suomen lippu liehuu jatkossa myös lippulivessä, jossa sen liikkeitä voi ihastella reaaliajassa. Ville Vanhala / Yle 14 Talossa asuvan perheen vuosi 2019 on ollut täynnä työtä ja matkoja. Matkaa maailman eri kolkilla on tehty kävellen, autolla, laivalla, junalla ja lentäen. Myös ihmiselämän tilapäisyys ja sen väistämätön päättyminen on koettu. Jouluikkunan inspiraationa ovat olleet vuoden kokemukset ja suomalaisen Siberia-yhtyeen kappale, joka kuunneltiin luukunavausiltana yhdessä yleisön kanssa. Ikkunan asetelman rakennusaineina ovat valo ja monenlaiset suojeluksen ja toivon symbolit.  Ville Vanhala / Yle 15 Ikkunan pääelementti on taustalla näkyvä jouluikoni. Ikonin ympärillä oleva kranssi tilattiin lokakuussa. Tämä ikkuna sijaitsee hiukan muita kauempana, noin 200 metrin päässä Raatihuoneentorilta eli Haminan keskusympyrästä. Ville Vanhala / Yle 16 Asukkaat keksivät idean jouluikkunaansa syksyllä, kun he tekivät valoteoksia puutarhaansa rei´ittämistekniikalla Haminan Valojen yö-tapahtumaa varten. Tekniikka on hidas ja yhden ruudun tekemiseen meni kolmesta neljään tuntia. Hiukan muista joulukalenterin luukuista kauempana sijaitseva ikkuna kuvaa rauhaa, kaipuuta valoon ja joulukertomusta. Ville Vanhala / Yle 17 Kochlerin talon ikkunan idea syntyi asukkaiden löydettyä varastosta lasten nallet. Idea alkoi täydentyä, kun kauppoihin tuli joulurekvisiittaa. Ikkuna on suunnattu erityisesti lapsille ja lapsenmielisille tuomaan jouluiloa. Ville Vanhala / Yle 18 Ikkunassa on mukana musiikkiin liittyviä elementtejä kuten soittimia, sillä tämä on musiikkiopiston ikkuna. Esillä on myös tonttuja, koska ne ovat tärkeä osa opiston jouluperinteitä. Askartelussa apuna olivat muskarilaiset. Tämä ikkuna sijaitsee noin 200 metrin päässä Haminan Raatihuoneentorilta. Ville Vanhala / Yle 19 Toiveet vuoden varrelta tuntuvat kasautuvan vuoden loppua kohti. Osa toiveista on niin pieniä ja henkilökohtaisia, että niitä voi toteuttaa vain itse. Jotkut toiveet ovat keskikokoisia, ja niiden toteutumiseen voivat muutkin vaikuttaa. Sitten on vielä kaikkein suurimmat toiveet, jotka koskevat koko ihmiskuntaa ja tulevaisuutta. Tämän ikkunan rakentajien mielestä perimmäinen toive on, että kaikilla maailmassa on toivoa.  Ville Vanhala / Yle 20 Tässä talossa ryhdytään heti joulun jälkeen suunnittelemaan seuraavan vuoden ikkunaa. Tänä vuonna perhe päätti hyödyntää omia esineitään ja askarrella luukkuunsa mahdollisimman paljon omin käsin. Kehyksistä löytyy itse virkattua ja jopa itse leivottua. Ville Vanhala / Yle 21 Ikkunan idea syntyi, kun talon asukkaat tutkivat talonsa historiaa ja etenkin siinä asuneita ihmisiä. Kuviin valikoitui neljä perhettä eri aikakausilta viettämässä ensimmäistä joulua talossa. Ville Vanhala / Yle 22 Talossa on jouluhuone, jonka ikkunassa haluttiin yhdistää nykyistä sekä mennyttä aikaa. Pääosassa on joulukuusi, jota koristavat niin kimaltavat pallot ja nauhat kuin myös olkiset pukit ja tähdet. Asukkaat pitivät tärkeänä seikkana myös sitä, ettei talon ja alueen historia pääse unohtumaan. Tätä pyrittiin ilmentämään asettelemalla ikkunaan huonekaluja, käsityöläiskoneita sekä keittiötarvikkeita. Kaikista joulukalenteri-ikkunoista tämä sijaitsee kauimpana Raatihuoneentorilta. Matkaa on 250 metriä. Ville Vanhala / Yle 23 Ikkunassa käytettiin materiaalina talon emännän tänä vuonna menehtyneen isän kravatteja. Ikkuna on muisto useista yhteisistä jouluista. Ikkunan idea löytyi eräästä jouluun liittyvästä kuvasta. Haasteena oli ikkunan varsin korkea sijainti, minkä vuoksi asetelman piti olla riittävän iso. Ville Vanhala / Yle 24 Joulukalenterin viimeisen luukun idea on noussut jouluevankeliumista. Jeesus-vauvassa näkyy Jumalan suunnaton rakkaus ja aasin silmissä näkyy Jeesuksen merkitys ja tulevaisuus. Talon asukkaiden mielestä eläimet tuovat rakkauden esille parhaiten. Materiaalina on käytetty hallaharsoa ja silkkipaperia. Ikkunan rakentaminen kesti puolitoista viikkoa. Ville Vanhala / Yle Joulukalenterin ajatuksena on saada ihmiset liikkeelle ja tuomaan elämää linnoituksen ympäristöön. Kalenteriin liittyvän nimikilpailun ideana on niinikään kannustaa väkeä liikkumaan. Haminan linnoituksen wanhat talot ry toivoo, että mahdollisimman moni lähtee kinkunsulatuslenkille välipäivinä, kiertää kaikki ikkunat ja yrittää arvata jokaisen nimen. Lenkin pituus on noin 2,5 kilometriä. Vastauskupongin saa Haminassa ilmestyvästä paikallislehti Reimarista.

Ikkunoihin avautui upea joulukalenteri, johon kätkeytyikin ovela viesti – kurkista kaikkiin 24 luukkuun ja yritä keksiä, mikä se on


Summary: Miehillä oli starttipistooli. Karviaistien pihamaalta löytyi myös astaloita.

Helsingin poliisi on ottanut jouluaattona kiinni viisi asein varustautunutta miestä Karviaistiellä Malmilla, kerrotaan Helsingin poliisin johtokeskuksesta. Poliisi sai hälytyksen asiasta kello 16.11.
 Asiasta uutisoi aiemmin  Ilta-Sanomat . Lehden mukaan yhdellä kiinniotetuista oli hallussaan starttipistooli. Poliisin yleisjohtaja kertoo Ilta-Sanomille, että pihamaalta löytyi astaloita, jotka voivat olla lyömä- tai teräaseita.
 Miehet on kuljetettu Pasilan poliisiasemalle. Yleisjohtajan mukaan miehiä epäillään tässä vaiheessa ainakin teräaseen tai vaarallisen aseen hallussapidosta ja ampuma-aserikoksesta.
 Yleisjohtaja kertoo lehdelle, että kiinniotto sujui nopeasti ja ilman ongelmia. Tiedossa ei ole, olivatko miehet kiinniottohetkellä päihtyneitä.

Helsingin poliisi on ottanut kiinni viisi asein varustautunutta miestä Malmilla


Summary: Mielenosoitukset ovat jatkuneet jo puoli vuotta, mutta Kiina ei taivu.

Hongkongissa koettiin jälleen kaoottisia hetkiä, kun mielenosoittajat ja poliisi ottivat yhteen jouluaattona. Nyt nujakointi levisi ostoskeskusten sisään asti Tsim Sha Tsuin kaupunginosassa.
 Mielenosoituksissa oli mukana tuhansia ihmisiä, joista osalla oli joulun kunniaksi tonttulakkeja ja poronsarvia päässään. Poliisi ampui mielenosoittajia kyynelkaasulla ja hakkasi heitä pampuilla.
 Poliisin mukaan mielenosoittajat puolestaan olivat varustautuneet polttopulloin ja tuhosivat kauppoja sekä liikennevaloja.
 Mielenosoitukset ovat jatkuneet nyt puolen vuoden ajan. Ne saivat alkunsa kesäkuussa, kun ihmiset lähtivät kaduille vastustamaan lakia, joka olisi mahdollistanut rikoksesta epäiltyjen lähettämisen Menner-Kiinaan oikeudenkäyntiä varten.
 Myöhemmin protestit ovat laajentuneet koskemaan muun muassa demokraattisia uudistuksia. Mielenosoittajat vaativat esimerkiksi vapaita vaaleja, joissa he saavat itse valita johtajansa ja hallituksensa sen sijaan, että Kiina nimittää ne.
 Lue myös:
 Sadattuhannet osoittivat mieltään Hongkongissa – Kiinan-vastaiset mielenosoitukset jatkuneet jo puoli vuotta
 Kiina reagoi Yhdysvaltain Hongkongin mielenosoittajille osoittamaan tukeen: Rajoittaa Yhdysvaltain laivaston alusten pääsyä Hongkongiin
 Mielenosoittajat palasivat kadulle Hongkongissa – poliisi käytti kyynelkaasua yöllisissä yhteenotoissa
 Trump allekirjoitti Hongkongin demokratiamielenosoittajia tukevan lain – Kiina kiukustui
 Jokaisella äänellä oli merkitystä: Hongkongin demokratialiike syrjäytti Peking-mieliset aluevaaleissa

Hongkongissa levoton jouluaatto – poliisi suihkutti kyynelkaasua, mielenosoittajat heittivät polttopulloja


Summary: Itäisessä Lontoossa on tänään lentänyt liha. Saksassa on pyöritty piirissä meressä ja Unkarissa puhallettu saippuakuplia.

Wael Hamhez / EPA
 Hou hou, nou nou! Joulupukki osoitti mieltään Beirutissa Libanonissa. Pukki ei hyväksy  Hassan Diabin  nimitystä pääministeriksi.
  Jean-Francois Monier / AFP
 Pussi auki ja vähän äkkiä! Oravasaimirit saivat herkkusatsin lahjaksi luoteisranskalaisessa eläintarhassa.
 Bernd Wustneck / AFP
 Hyinen tonttupiiri pyörii. Rostockin hylkeet -niminen uimaseura ilakoi aina jouluaattona Itämeressä. Tällä kertaa vesi oli kuusiasteista.
 Christophe Simon / AFP
 Grillit kuumina. Ranskan Marseillen sataman työntekijöillä oli pelkistetty joululounas.
 Peter Komka / EPA
 Jouluiloa lapsille. Nunna puhaltaa saippuakuplia unkarilaisen vähävaraisen perheen lapsille.
 Farshad Usyan / AFP
 Joulu joutui myös Afganistaniin. Lapset leikkivät pakolaisleirillä Kabulissa jouluaattona.
 Manan Vatsyayana / AFP
 Näyttääkö hyvältä? St. Josephin katedraali Hanoissa Vietnamissa on niin kauniisti valaistu, että sen edessä kelpaa ottaa selfieitä.
 Juni Kriswanto / AFP
 Valoa maailmaan. Kristityt sytyttivät puhelimiensa taskulamput jouluaaton rukouksessa Itä-Jaavalla Indonesiassa.

Lihahuutokauppa, ilakointia hyisessä vedessä ja protestointia pukkiasussa – katso kuvat erikoisista jouluperinteistä maailmalla


Summary: Järistyksen keskus on noin 150 kilometrin päässä pääkaupungista Bogotasta.

Kaksi voimakasta maanjäristystä on ravistellut Kolumbiaa. Maa järisi Kolumbian keskiosissa 6.0 ja 5.8 magnitudin voimalla, kertoo Yhdysvaltain geologian tutkimuskeskuksen USGS.
 Maanjäristysten keskus on noin 150 kilometrin päässä pääkaupungista Bogotasta. Järistykset tapahtuivat lähellä maan pintaa, mikä saattaa voimistaa niiden vaikutusta.
 Kuuden magnitudin järistystä pidetään niin voimakkaana, että se voi aiheuttaa pahoja tuhoja. Toisaalta Columbian järistysalue ei ole tiiviisti asutettu.

Maa järisi Kolumbiassa


Summary: Oikeusprosessi estää kaupungin irtisanomispäätöstä astumasta voimaan.

Lentoliikenne Malmin kentän kiitoradoilla saanee jatkua toistaiseksi, vaikka Helsingin kaupunki on irtisanonut vuokrasopimuksen lentäjiltä.
 Kaupunki siis irtisanoi lentopaikan toistaiseksi voimassa olleen vuokrasopimuksen päättymään 31.12.2019. Kaupunki myös  tiedotti aatonaattona , että lentäminen päättyy vuoden loppuun.
 Päätös on nyt kuitenkin riitautettu ja sen oikeuskäsittely kesken.
 Malmin  lentokenttäyhdistys huomauttaa , että tällöin lentäminen voi jatkua tavalliseen tapaan, koska irtisanomispäätös ei ole lainvoimainen.
 Riitauttamisen vuoksi liikenne- ja viestintävirasto Traficom päätti joulukuun lopussa jatkaa Malmin lentokentän pitolupaa, vaikka oli aiemmin ilmoittanut kaupungille, että lentopaikan pitolupa raukeaa vuoden vaihteessa.
 Kaupunki on kaavaillut lentokentän seudulle asuinaluetta. Rakennustöiden on tarkoitus alkaa 2020-luvulla.
 Asiasta uutisoi ensimmäisenä  Helsingin Sanomat .
 Lue myös:
 Kansanäänestys Malmin lentokentän säilyttämisestä menossa Helsingin valtuustolle: “Käsittelyä ei pidä jarrutella”

Lentäminen Malmin kentällä saa jatkua, sillä vuokrasopimuksen irtisanominen ei ole vielä lainvoimainen


Summary: Vian kestosta ei ole vielä tietoa.

Elokuvateatterit & elokuvien esittäminen

Finnkinon verkkosivustolla on yhä ongelmia.  Finnkino sulki joulupäivänä  verkkokauppansa kokonaan, koska sivusto oli jumiutunut.
 Verkkosivu toimii vieläkin hitaasti ja jonotusnumero näyttää "pelottavan suurelta", kertoo Finnkinon myyntijohtaja  Hannele Wolf-Mannila  torstaina.
 – Juurisyytä ongelmaan ei ole löydetty. Luulimme, että asia on kunnossa, kun viime yönä saimme joitakin asioita ratkaistua. Useampi ihminen selvittää asiaa, Wolf-Mannila kertoo.
 Vian kestosta ei ole tällä hetkellä arviota.
 – Ihmisiä on edelleen paljon jonossa, ja sitä puretaan vähitellen, jotta sivut eivät kaatuisi.
 Wolf-Mannilan mukaan suurta jonotusnumeroa ei kuitenkaan kannata säikähtää. Käyttäjän kannattaa seurata sivustolla näkyvää jonotusaikaa, jonka pitäisi olla toimiva.
 Teattereissa lipunmyynti toimii normaalisti.
 – Jos on esimerkiksi tälle päivälle varannut lipun, niin kannattaa mennä teatteriin hyvissä ajoin ja lunastaa liput sieltä, niin silloin ei ole mitään ongelmaa, sanoo Wolf-Mannila.
 – Siellä on kyllä näytöksissä tilaa tänään. Yritämme saada sivut kuntoon mahdollisimman pian.
 Lue myös:
 Finnkino sulki jumiin menneen verkkokauppansa kokonaan – sivujen ruuhkautumisen syyksi epäillään Frozenin ensi-iltaa

Finnkinon sivut eivät toimi vieläkään kunnolla – "Syytä ongelmaan ei ole löydetty"


Summary: Navalnyi kritisoi joulupäivänä liittolaisensa Ruslan Šaveddinovin pakottamista asepalvelukseen.

Poliisi on jälleen pidättänyt venäläisen oppositiojohtaja Aleksei Navalnyin.
 Navalnyi pidätettiin hänen perustamaansa korruptionvastaiseen säätiön (FBK) päämajaan tehdyn ratsian yhteydessä. Päämaja sijaitsee Moskovassa. Syytä pidätykselle ei ole toistaiseksi kerrottu julkisuuteen.
 Navalnyin tiedottaja  Kira Yarmysh  on kertonut ratsiasta ja pidätyksestä  Twitter-tilillään.  Hän kirjoittaa, että Navalnyi pidätettiin "voimakeinoin" eikä hän tehnyt vastarintaa.
 Tilanteesta on julkaistu video Navalnyin virallisessa tiedotuskanavassa. Videolla näkyy päämajassa parveilevia ihmisiä ja paikalle tulleita silovikejä.
 Virkamiesten korruptiosta raportteja julkaissut FBK on ollut Venäjän hallinnon tikunnokassa jo pitkään.
 Venäjän viranomaiset ilmoittivat kesällä aloittavansa tutkinnan säätiöstä, sillä sitä epäiltiin rahanpesusta. Lokakuussa Venäjän  viranomaiset julistivat , että säätiö on ulkomainen agentti.
 Navalnyin piti tänään esiintyä televisiossa
 Venäjän hallintoa kritisoiva Navalnyi on pidätetty useasti aiemminkin.  Esimerkiksi elokuussa  hän suoritti 30 päivän vankeusrangaistusta, jonka hän oli saanut ihmisten kutsumisesta luvattomaan mielenosoitukseen.
 Jouluviikko on ollut vauhdikas venäläisille oppositioliikkeille, sillä  maanantaina venäläinen  oppositiovaikuttaja  Ruslan Šaveddinov  vietiin väkisin asepalvelukseen Jäämerelle. Šaveddinov on Navanlnyin liittolainen.
 Navalnyi kritisoi joulupäivänä Šaveddinovin pakottamista asepalvelukseen. Hän vertasi viranomaisten toimia kidnappaukseen ja laittomaan pidätykseen.
 Navalnyin oli tarkoitus puhua tänään omassa televisio-ohjelmassaan, joka kritisoi vahvasti Venäjän hallintoa.
 Lue lisää:
 Venäjä vei oppositiovaikuttajan väkisin asepalvelukseen Jäämeren saarelle
 Venäjän viranomaiset aloittivat uuden kotietsintöjen aallon oppositiota vastaan – Navalnyi: "Tyhjäntoimittajat ja koijarit asialla"

Venäjän oppositiojohtaja on jälleen pidätetty – Navalnyin piti tänään esiintyä televisio-ohjelmassa


Summary: Paluuliikenne jakautuu tänä vuonna useammalle päivälle.

Joulun paluuliikenne on alkanut tapaninpäivänä maltillisesti, kerrotaan Tampereen tieliikennekeskuksesta.
 – Liikenne on vielä hyvinkin rauhallista. Sanoisin, että liikenne lisääntyy jonkin verran puolenpäivän jälkeen, kertoo liikennepäivystäjä  Marja Sillanpää  aamukymmeneltä.
 Eniten liikennettä arvioidaan olevan valtateillä 3, 4 ja 7 etelän suuntaan. Liikenne voi paikoin jonoutua.
 Suuria ruuhkia ei ole kuitenkaan torstaina odotettavissa, sillä paluuliikenne jakautuu tänä vuonna useammalle päivälle – aivan kuten joulun menoliikenne.
 – Uskon, että paluuliikenne sujuu yhtä rauhallisesti kuin menoliikenne, ellei satu onnettomuuksia. Liikenne jakautuu niin monelle päivälle, Sillanpää summaa.
 Tieliikennekeskus arvioi, että paluuliikennettä on eniten torstaina ja perjantaina. Viikonlopun liikennemäärien arvioidaan olevan normaalin viikonlopun tasolla.
 Lue myös:
 Joulun menoliikenne on alkanut rauhallisesti – puolen päivän aikaan vilkastuu, eniten liikennettä odotetaan iltapäivällä

Joulun paluuliikenne alkanut rauhallisesti – liikenne vilkastuu puoliltapäivin


Japanissa teloitettiin torstaina 40-vuotias kiinalaismies, joka oli saanut tuomion nelihenkisen perheen murhasta. Kyseessä oli ensimmäinen ulkomaalaisen teloitus Japanissa sen jälkeen, kun maan oikeusministeriö ryhtyi kertomaan kuolemaantuomittujen henkilöllisyyksistä vuonna 2007.
 Teloitettu kiinalaismies syyllistyi murhiin vuonna 2003. Miehen kiinalaiset rikostoverit olivat saaneet jo aiemmin tuomion Kiinassa, minne he olivat paenneet murhien jälkeen. Toinen heistä teloitettiin vuonna 2005, toinen istuu elinkautista.
 Japani on Yhdysvaltain ohella ainoa G7-maa, missä on käytössä kuolemanrangaistus. Ylivoimainen enemmistö japanilaisista kannattaa kuolemantuomiota.
 Japanissa kuolemaantuomittujen teloitukset pannaan täytäntöön hirttämällä. Tuomitut saavat tietää teloituksestaan vasta sinä aamuna, kun tuomio pannaan täytäntöön.
 Kuolemaantuomittujen osastolla on Japanissa tällä hetkellä noin 120 vankia. Viime vuonna teloitettiin 15 vankia, mikä on suurin määrä yli vuosikymmeneen. Viime vuonna teloitettujen joukossa oli 13 Aum Shinrikyo eli Korkein totuus -uskonlahkon jäseniä. He olivat saanet tuomionsa Tokion metroon tekemistään sariinikaasuiskuista.
 Torstaina täytäntöönpantu teloitus oli 39. sen jälkeen kun pääministeri  Shinzo Abe  valittiin uudelleen virkaansa vuonna 2012. Ennen vuotta 2007 Japani ei antanut julkisuuteen tietoja kuolemaan tuomittujen henkilöllisyyksistä.
 Aiheesta lisää:
 Sariinilla surmannut tuomiopäivän lahkojohtaja hirtettiin Japanissa  (6.7.2018)

Kiinalaismiehelle hirttotuomio Japanissa – maassa kuolemaan tuomittu saa tietää teloituksestaan vasta tuomion täytäntöönpanon aamuna


Summary: Erilaisten temperamenttipiirteiden ymmärtäminen lisää itsetuntemusta, mikä auttaa ymmärtämään paremmin myös muita ihmisiä.

Pyhien vietto voi olla monen parisuhteen kompastuskivi, varsinkin jos kumppanilla on hyvin erilainen temperamentti kuin itsellä.
 Sisäänpäin suuntautunut introvertti voi haluta olla koko joulun vain omissa oloissaan tai oman perheen kesken. Ulospäin suuntautunut ekstrovertti taas haluaisi juhlia koko suvun kanssa ja vierailla kaikkien luona.
 Eri temperamenttipiirteisiin ja niiden eroavaisuuksiin perehtyminen voi olla hyvä tapa tutkia oman parisuhteen ongelmakohtia, sanoo vasta julkaistun  Tunne tyyppisi  -kirjan toinen kirjoittaja, pariterapeutti ja työnohjaaja  Minna Oulasmaa .
 – Eri temperamenttipiirteiden tunnistaminen lisää itsetuntemusta, jonka avulla voi vaikuttaa omaan hyvinvointiin ja jaksamiseen. Kun itsetuntemus paranee, ymmärtää paremmin myös muita ihmisiä, jolloin tulee vähemmän väärintulkintoja.
 Jokaisen on hyvä kehittää temperamenttiälyään
 Temperamentti on yksi, varsin pysyvä osa persoonaamme, joka vaikuttaa käyttäytymiseemme. Temperamentti määrittää muun muassa sitä, miten aktiivisia ja sosiaalisia olemme ja miten näytämme tunteitamme.
 Temperamentti määrittää myös sitä, miten ilmaisemme itseämme eri rooleissa. Joku voi olla kotona hyvin hiljainen ja vetäytyvä, työpaikallaan taas hyvin puhelias ja seurallinen.
 – Jos ihminen ei tiedosta, että hänessä on paljon introverttipiirteitä, hän ei välttämättä ymmärrä, miksi uupuu seurallisuusvarastoja tyhjentäneen työpäivän jälkeen perhe-elämästä ja äänistä, Oulasmaa sanoo.
 Oulasmaa puhuu temperamenttiälystä. Se on tärkeä osa sosiaalisia taitojamme ja jokainen voi kehittää sitä itsessään.
 Ensin on ymmärrettävä omat luontaiset temperamenttipiirteet. Ne tulevat Oulasmaan mukaan ilmi parhaiten yksin ollessa: viihtyykö hyvin itsekseen vai kaipaako muiden ihmisten seuraa? Sen jälkeen voi alkaa pohtia lähipiirin käyttäytymismalleja.
 Temperamenttiäly vähentää tuomitsevuutta itseä ja muita kohtaan. Siten se tasa-arvoistaa erilaisia ihmisiä, Oulasmaa toteaa.
 – Tänä päivänä arvostetaan paljon sosiaalisuutta, rohkeutta ja avoimuutta, mutta ujous, tarkkailevaisuus ja hitaampitahtisuus ovat ihan yhtä hyviä piirteitä.
 Jokaisessa värityypissä on omat hyvät ja huonot puolensa. Harva käyttäytyy vain yhden värin mukaisesti kaikissa rooleissaan. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Minkä värinen sinä olet?
 Minna Oulasmaa on kirjoittanut kirjan yhdessä puolisonsa  Mika Pesosen  kanssa. Oulasmaa on introvertti, Pesonen ekstrovertti. Pariskunta kuvaa temperamenttieroja värien avulla.
 Punainen on asiakeskeinen ekstrovertti. Hän on suora, kunnianhimoinen ja nopea. Punainen on parhaimmillaan aikaansaava päätöksentekijä, mutta hän voi olla toisten mielestä pelottava ja äkkipikainen.
 Keltainen on tunnelmakeskeinen ekstrovertti. Hän on innostava, positiivinen ja huomiota rakastava humoristi. Hän osaa luoda hyvän ilmapiirin, mutta saattaa kärsimättömänä ihmisenä unohtaa kuunnella, mitä toisilla on sanottavaa.
 Vihreä on tunnelmakeskeinen introvertti. Hän on avulias, huomaavainen ja helposti lähestyttävä. Vihreä on luotettava, tunnollinen ja joustava, mutta hänen voi olla vaikea tehdä päätöksiä ja hän saattaa unohtaa omat tarpeensa muita miellyttäessään.
 Sininen on asiakeskeinen introvertti. Hän on järjestelmällinen, rauhallinen ja tarkka. Sininen on suorapuheinen ja analyyttinen, mutta voi näyttäytyä muille tylynä ja ylimielisenä.
 Tästä pääset testaamaan , minkä värinen itse olet.
 "Toisen värin ja tarpeiden ymmärtäminen vähentää turhia riitoja ja loukkaantumisia parisuhteessa."  Minna Oulasmaa
 Jokaisessa värissä on hyvät ja huonot puolensa. Harva käyttäytyy vain yhden värin mukaisesti kaikissa rooleissaan. Monissa ihmisissä on useita eri väripiirteitä.
 Parisuhteelle voisi olla hyväksi, jos kumppanit jakavat jonkin yhdistävän piirteen. Esimerkiksi sinistä Oulasmaata ja punaista Pesosta yhdistää asiakeskeisyys.
 Vastakohdat eivät täydennäkään toisiaan?
 Oman temperamentin vastakohta voi tuntua kiinnostavalta juuri erilaisuutensa vuoksi, varsinkin suhteen alussa. Jonkin ajan kuluttua saattaa kuitenkin käydä niin, että alussa viehättävältä tuntunut piirre alkaa pikkuhiljaa ärsyttää. Keltainen voi kyllästyä sinisen nipottamiseen ja vihreä punaisen pomotteluun.
 Ristiriitoja voi syntyä erityisesti tilanteissa, joissa olettaa kumppanin käyttäytyvän samalla tavalla, kuin itse käyttäytyisi.
 Sininen voi haluta työpäivänsä jälkeen vetäytyä hetkeksi omiin oloihinsa, kun keltainen haluaisi jutella ja kertoa päivän tapahtumista. Keltainen voi kokea, ettei sininen halua viettää hänen kanssaan aikaa, vaikka sininen tarvitsee vain hetken palautuakseen.
 Oulasmaan mukaan vastakohdatkin voivat olla yhdessä onnellisia, mutta se vaatii ennen kaikkea ymmärrystä.
 – Toisen värin ja tarpeiden ymmärtäminen vähentää turhia riitoja ja loukkaantumisia parisuhteessa.
 Osa temperamenttiälyä on omien tunteiden skaalaaminen. Esimerkiksi hyvin voimakkaan punaisen pitäisi joskus rauhoittaa itseään ja vetäytyvän sinisen taas olla välillä seurallinen. Parisuhteessa molemmilla pitää olla valmius tehdä kompromisseja, hylkäämättä kuitenkaan itseään. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Samalla on ymmärrettävä, että täysin vastakkaisen värin kumppanista ei välttämättä saa irti kaikkea mitä itse toivoo. Silloin omia tarpeita voi täydentää vaikkapa samanhenkisillä ystävillä. Keltainen voi tyydyttää puhumisen tarpeensa tapaamalla ystäviään, kun sininen kumppani saa samalla kaipaamaansa omaa aikaa.
 Jokaisen on otettava vastuu oman temperamenttinsa ja sen tarpeiden tunnistamisesta, Oulasmaa muistuttaa.
 – Meidän on itse tunnistettava mitä tarvitsemme, jotta jaksamme paremmin. Sitä ei voi toisen puolesta tehdä. Jos puoliso on hyvin ekstrovertti, hän ei välttämättä osaa ajatella ääri-introvertin maailman kautta.
 Jos temperamentit eroavat kovasti toisistaan, yhteinen huumori auttaa paljon. Kun ymmärtää oman ja toisen erilaisen tavan ilmaista itseään, voi yhdessä nauraa tilanteille, joista muuten saattaisi syntyä riitaa.
 Älä tee toiselle, mitä toivoisit itsellesi tehtävän
 Osa temperamenttiälyä on kyky asettautua toisen asemaan. Oulasmaa puhuu omien tunteiden skaalaamisesta.
 Esimerkiksi hyvin seurallisen ja puheliaan ihmisen olisi joskus hyvä hillitä itseään ja kuunnella muita vähän paremmin. Ei-seurallisen taas on välillä kohdattava toisia ihmisiä ja osallistuttava keskusteluun.
 – Jokainen on vastuussa omasta käyttäytymisestään. Huonoa käytöstä ei voi laittaa temperamentin piikkiin, Oulasmaa painottaa.
 Vanha sanonta, tee toiselle kuten toivoisit itsellesi tehtävän, ei temperamenttien näkökulmasta välttämättä olekaan hyvä neuvo. Yllätys, josta itse olisi mielissään, voi toiselle olla kauhistus. Oulasmaa kertoo kirjassaan esimerkin eräästä pariskunnasta.
 Sinisen naisen keltavihreä mies halusi yllättää vaimonsa heidän hääpäivänään. Mies tuli hakemaan vaimonsa kesken työpäivän valmiiksi pakattujen matkalaukkujen kanssa, sovittuaan kylpylälomasta salaa naisen pomon kanssa. Mitä tapahtui? Sininen nainen suuttui: »Minulle ei tällaista tehdä!» Eikä sininen nainen lähtenyt kylpylään, vaan jäi töihin. Vihreäkeltainen mies oli järjestänyt vaimolleen juuri sellaisen yllätyksen, mitä olisi eniten kaivannut itselleen.
 "Huonoa käytöstä ei voi laittaa temperamentin piikkiin."  Minna Oulasmaa
 Parisuhteessa molemmilla pitää olla valmius tehdä kompromisseja, hylkäämättä kuitenkaan itseään.
 Kompromissikyky nousee erityiseen arvoonsa juuri esimerkiksi joulun aikaan. Pahimmillaan keltainen voi lykätä kalenterin täyteen tapaamisia, mikä voi olla vihreän mielestä uuvuttavaa, mutta hän ei halua pahoittaa kenenkään mieltä. Sininen ei halua tavata jouluna ketään ja punainen sanoo suoraan kenen luokse hän ei ainakaan suostu menemään.
 – Yhdessä pitää neuvotella, mikä on sopiva vierailuannos molemmille. Voi esimerkiksi luopua yökyläilystä, jos se on toiselle raskasta, Oulasmaa ehdottaa.
 Oulasmaan mukaan varsinkin vihreillä ihmisillä on suurin vaara unohtaa omat tarpeensa, koska he pyrkivät miellyttämään muita ja välttämään konflikteja.
 – Itsensä voi hukata myös parisuhteessa. Jos kumppanina on vielä nopeatahtinen punainen, joka tekee kaikki päätökset vihreän puolesta, voi vihreälle käydä niin, ettei hän enää itsekään tiedä, mikä hänen mielipiteensä on.
 Vanhemman ja lapsen erilaiset värityypit voivat haastaa suhdetta rajustikin. Sovitteleva, riitoja välttävä ja kaverillista suhdetta hakeva vihreä vanhempi voi olla pulassa tyrannilta tuntuvan syvänpunaisen lapsensa kanssa, Oulasmaa kirjoittaa kirjassaan. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Oma lapsikin voi tuntua vieraalta
 Temperamenttipiirteiden erot vaikuttavat myös vanhemman ja lapsen väliseen suhteeseen. Vanhemmat voivat kokea itsensä taitamattomiksi, kun oma lapsi tuntuu vieraalta tai hankalalta ymmärtää.
 Keltainen aktiivinen ja menevä vanhempi saattaa tuskastua omissa oloissaan viihtyvän sinisen lapsensa hitauteen. Hoputtaminen ja painostaminen taas voi saada lapsen kokemaan itsensä vääränlaiseksi.
 Aikuisen on hyvä asettua lapsensa kanssa samalle taajuudelle. Sitä voi toteuttaa joko lisäämällä tai vähentämällä oman tunneilmaisun voimakkuutta.
 Ennen kuin sininen Minna Oulasmaa oppi skaalaamaan, hän muistaa usein uupuneensa vauhdikkaan keltaisen lapsenlapsensa kanssa.
 – Minun on pakko nopeuttaa itseäni ja puhettani. Asettaudun hänen taajuudelleen jo vähän ennen kuin hän tulee, silloin jaksan paremmin kuin jos olisin ihan oma itseni. Viikonlopun jälkeen voin taas vetäytyä omaan rauhaani.
 Myös 8-vuotias lapsenlapsi on oppinut skaalaamaan itseään rauhallisemmaksi mumminsa seurassa.
 Vihreällä vanhemmalla parisuhde ja itsestä huolehtiminen voi helposti jäädä taka-alalle, kun hän omistautuu vanhemmuuden rooliin. Syyllisyys ja riittämättömyys kalvavat silti vihreän mieltä, vaikka hän pyrkisi jatkuvasti olemaan täydellinen vanhempi.
 Jos ruuhkavuosissa joutuu jatkuvasti skaalaamaan lasten kanssa, sitä ei välttämättä enää jaksa tehdä puolison kanssa.
 – Kukaan ei jaksa koko ajan skaalata, eikä tarvitsekaan. Kunhan olisi joka päivä joku mahdollisimman hyvä kohtaamisen hetki, vaikka vain viisi minuuttia. Sen sijaan, että koko päivä vain liu’utaan toisen ohi.
 Temperamenttieroja? Tee pikatesti kumppanisi kanssa!

Etkö ymmärrä kumppaniasi? Oman temperamenttityyppisi tunteminen voi auttaa – testaa se tässä jutussa