Summary: Oikeusjutussa on kyse siitä, maksoiko Trumpin  vaalikampanja vaitiolorahaa kahdelle naiselle,  jotka väittävät olleensa seksisuhteessa  Trumpin kanssa.

Virassa olevalle presidentille ei voi antaa kaiken kattavaa immuniteettisuojaa syyttäjän tutkimuksia vastaan, määräsi liittovaltion tuomari  Victor Marrero  heti maanantai-aamusta.
 Ratkaisu merkitsee, että  Donald Trumpin  on luovutettava kahdeksan vuoden henkilökohtaiset verotietonsa ja yritysverotietonsa New Yorkin syyttäjälle. Määräys koskee vuosia 2011-2018.
 Tuomari Marreron ratkaisusta ehti kulua vain lyhyt tovi, kun Trumpin lakimiehet jättivät vetoomustuomioistuimeen pikapyynnön, jolla asian käsittely jäädytettiin.
 Toisin kuin muut Yhdysvaltain presidentit, Donald Trump on sitkeästi vastustanut verotietojensa julkistamista. Käytännön mukaan jo kampanja-aikana ehdokkaat paljastavat varallisuutensa.
 Trumpin veroasioita hoitaa konsulttiyhtiö Mazars. Trumpin lakimiesten mukaan presidentti kärsisi perustavanlaatuisia vaikeuksia, jos hän virassa ollessaan joutuisi julkistamaan taloutensa todellisen tilan. Samaa mieltä on myös Yhdysvaltain oikeusministeriö.
 Trumpin nykyinen virkakausi jatkuu tammikuuhun 2021 asti. Hän pyrkii myös toiselle kaudelle.
 Liittovaltion tuomari Marrero kuvaa 75-sivuisessa ratkaisussaan Trumpin lakimiesten perusteluja kummallisiksi, vastenmielisiksi ja perustuslain hengen vastaisiksi.
 Jos vetoomustuomioistuin on aikanaan asiassa samaa mieltä, Trumpin on luovutettava verotiedot oikeudelle. Tämä ei merkitse, että niistä tulisi julkisia asiakirjoja.
 Maksettiinko Trumpin varoista vaitiolorahaa?
 Trumpin verotietoja on hakenut tutkittaviksi piirisyyttäjä  Cyrus Vance Jr.  Pyyntö on osa selvitystä, maksoiko Trumpin entinen asianajaja  Michael Cohen  vaitiolorahaa pornotähti  Stormy Danielsille  ja Playboy-malli  Karen McDougalille . He väittävät olleensa seksisuhteessa Trumpin kanssa tämän vaalikampanja aikana.
 Trump on kiistänyt suhteet. Lakimies Cohen on jo vankilassa kärsimässä kolmen vuoden tuomiota valehtelusta oikeudelle. Hän sanoo hoitaneensa tilisiirrot ainakin toisille naisista. Rahat olisivat tulleet Trumpin kampanjarahoista.
 Trumpia vastaan on nostettu noin 29 tutkintaa. Niistä yksitoista tapahtuu kongressissa, kymmenen liittovaltion tasolla ja kahdeksan osavaltiotasolla. Näiden lisäksi edustajainhuoneen demokraatit aloittivat viikko sitten virkarikossyytetutkinnan presidentin puhelusta Ukrainan presidentille  Volodymyr Zelenskyille . Tässä perusteluna on, että Trump pyysi soitollaan Zelenskyiltä tietoja demokraattien ehdokkuutta tavoittelevan  Joe Bidenin  poikaa vastaan.

Vääntö presidentti Trumpin verotietojen julkisuudesta jatkuu – liittovaltion tuomari määräsi tiedot syyttäjän tutkittaviksi, vetoomustuomioistuin otti aikalisän


Summary: Tutkija näytti Puoli seitsemän -ohjelmassa, miten aivokäyrät saa näkyville vaikka juontajalta suorassa lähetyksessä.

Katri Saarikivi  on suomalainen aivotutkija, joka tutkimushankkeissaan on tutkinut paljon empatiaa ja sen merkitystä vuorovaikutustilanteissa, niin kasvokkain kuin verkossakin.
 – Empatia ei ole vain yksi juttu – se ei ole tunne, tai luonteenpiirre, vaan se on kokoelma niitä taitoja, joiden avulla me tajuamme toisiamme. Empatian avulla muodostuu yhteyden tunne.
 Empatiataitojaan voi myös kehittää – ja heikentää.
 – On ainakin kaksi tapaa, miten empatiaansa saa paremmaksi. Voi joko hioa omia empatiataitojaan, vaikka lukemalla kaunokirjallisuutta, ja voi opetella tunnistamaan paremmin tunteita kasvoista. Tai sitten voi miettiä, mitä vuorovaikutustilanteessa tapahtuu. Sillä joskus käy niin, että riippumatta siitä, miten hyvät empatiataidot ihmisellä on, ihmisten välille tulee jotakin, joka estää niiden taitojen käyttöönoton.
 Muun muassa someraivoa tutkinut Saarikivi esittää yhden esimerkin ajattelusta, joka estää empatian:
 – Jos vaikka ajattelee, että te olette niitä, ja me olemme meitä, ja meissä ei ole mitään samaa. Kaikki mikä epäinhimillistää toiset, kaikki roolit, voivat estää empatian käyttämistä.
 Netissä tunne välittyy huonommin
 Netti ja some ovat paikkoja, joista empatia tuntuu usein olevan kaukana.
 – Jotkut eivät vaan halua käyttäytyä hyvin toisia kohtaan, ja saavat nautintoa siitä, että saavat toiset raivoihinsa. Mutta kyllä netti voi myös epäinhimillistää. Saattaa unohtua, että siellä on toinen ihminen. Ja tunteiden tarttuminen edellyttää sitä, että me saamme tietoa toisten tunteista.
 Empatiaa voi käyttää väärin
 Empatiaa pidetään usein pelkästään hyvänä ominaisuutena, mutta kuten muitakin kykyjä, sitä voi käyttää myös esimerkiksi manipuloimiseen.
 – Empatiahan on kyky ymmärtää toisia ja ennustaa niiden toimintaa. On eri juttu, mihin sitä kykyä käyttää. Empatiasta on hyötyä toisten manipuloimisessa, tai kilpailussa. Jos osaa ennustaa vastustajan toimintaa, pystyy kilpailemaan paremmin. Se että tajuamme toisiamme, ei tarkoita että haluamme aina tehdä hyvää.
 Aivotutkija näytti Puoli seitsemän -ohjelmassa, miten helppoa aivosähkökäyrän katsominen on ihan kotioloissakin netistä saatavilla EEG-laitteilla. Juontaja  Susanna Laine  pääsi koehenkilöksi, ja mittaus on katsottavissa kokonaan Yle Areenassa:

 Lue myös:
 Katri Saarikiven kolumni: Aivosi täydentävät puuttuvaa tietoa kuvittelemalla ja arvaamalla, mutta usein arvaukset ovat vääriä

Aivotutkija Katri Saarikivi: "Empatiataitoaan voi kehittää lukemalla kaunokirjallisuutta ja heikentää epäinhimillistämällä muita"


Summary: Asiantuntijan mukaan vanhemman suhtautuminen lapseen voi muuttua erokriisin aikana.

"Olet juuri niin kuin isäsi”
 "Tuota piirrettä vihasin aina äidissäsi"
 Esimerkiksi tällaisia kommentteja lapsi saattaa kuulla vanhempien suusta eron jälkeen, jos hänessä on samoja piirteitä tai tämä käyttäytyy samalla lailla kuin entinen puoliso.
 Väestöliiton asiantuntija  Anita Novitskyn  mukaan ei ole tavatonta, että vanhemman suhtautuminen omaan lapseen muuttuu erokriisin aikana.
 Olemme tekemässä juttua siitä, kunka vanhempien käytös on muuttunut eron jälkeen ja keräämme nyt kokemuksia eroperheen lasten näkökulmasta.

Onko vanhempasi alkanut kohdella sinua eri tavalla eronsa jälkeen? Et ole ainoa – kerro kokemuksesi


Summary: Kongressissa puuhataan jopa Turkin Nato-jäsenyyden jäädyttämistä, jos se hyökkää Koillis-Syyriaan.

Yhdysvalloissa moni republikaani on täysin tyrmistynyt presidentti Donald Trumpin päätöksestä vetää Yhdysvaltain joukot Pohjois-Syyriasta Turkin vastaiselta rajalta. Valkoinen talo ilmoitti yllättäen maanantain vastaisena yönä, että yhdysvaltalaisjoukot väistyvät Turkin operaation tieltä.
 Trumpin tukijoihin lukeutuva republikaanisenaattori  Lindsey Graham  tuomitsi ensimmäisten joukossa ilmoituksen. Grahamin mukaan päätös on lyhytnäköinen ja tekeillä oleva katastrofi.
 Graham varoitti, että kongressiin tuodaan puoluerajat ylittävä päätösesitys Turkin vastaisista pakotteista heti, jos se hyökkää Syyriaan. Lisäksi Grahamin ja demokraattisenaattori  Chris Van Hollenin  hahmottelemassa suunnitelmassa kongressi vaatisi Turkin Nato-jäsenyyden jäädyttämistä, jos Turkki hyökkää kurdijoukkoja vastaan.
 Grahamin ohella myös moni muu republikaani on pöyristynyt siitä, miten Trumpin hallinto on kohtelemassa kurdeja, jotka ovat olleet sen vankkoja liittolaisia Isisin vastaisessa taistelussa Syyriassa.
 Etelä-Carolinan republikaanisenaattori Lindsey Graham. Jim Lo Scalzo / EPA
 Trumpin hallinnon entinen YK-lähettiläs  Nikki Haley  ei maininnut twiitissään Trumpia nimeltä, mutta teki selväksi, että pitää päätöstä täysin vääränä. Haleyn mukaan Yhdysvaltain pitää aina seistä liittolaistensa rinnalla, jos odottaa heidän pysyvän Yhdysvaltain rinnalla.
 Haley luonnehti kurdien roolia Isisin vastaisessa taistelussa merkittäväksi, ja heidän jättämistä kuolemaan isoksi virheeksi.
 Senaatin ulkoasiainvaliokunnassa istuva republikaanisenaattori  Marco Rubio  varoitti, että Isis voi vetäytymisen jälkeen vahvistua uudelleen. Rubion mukaan tuhannet vangitut Isis-taistelijat voivat päästä vapaalle jalalle, kun kurdit joutuvat lähtemään taistelemaan Turkkia vastaan sen sijaan, että vartioisivat vangittuja Isis-taistelijoita.
 Edustajainhuoneen republikaaniedustaja  Liz Cheney  puolestaan sanoi päätöksen uhkaavan Yhdysvaltain turvallisuutta. Cheneyn mukaan päätös viisveisaa vuoden 2001 terrori-iskujen opetuksista. Cheneyn isä  Dick Cheney  oli Yhdysvaltain varapresidentti WTC-iskujen aikana.
 Liz Cheney varoitti, että tuhansien kilometrien päässä olevat terroristit voivat käyttää hyväkseen syntyviä turvasatamia ja hyökätä Yhdysvaltoja vastaan.
 Presidentti Trump perusteli päätöstä twitterissä, että Yhdysvaltain on aika vetäytyä loputtomista sodista ja taistella vain siellä, missä se hyödyttää Yhdysvaltoja. Trumpin mukaan Turkin, Euroopan, Syyrian, Iranin, Irakin, Venäjän ja kurdien pitää nyt selvittää tilanne ja se, mitä aikovat vangituille Isis-taistelijoille tehdä.
 Tosin aamuisen twiitin jälkeen ja arvostelun kasvamisen myötä Trump tviittasi muutaman tunnin päästä uudestaan ja varoitti Turkkia. Trump uhkasi tuhoavansa maan talouden, jos se tekee jotain, mitä hän "suuressa viisaudessaan pitää kiellettynä".
 Syyriasta vetäytyminen ei ole ainoa asia, jossa Trump ja kongressin republikaanit ovat olleet eri linjoilla. Esimerkiksi Venäjän pakotteiden suhteen kongressi on ollut Valkoista taloa tiukempi. Ne menivät kongressissa läpi helposti puoluerajat ylittäen vuonna 2017, mutta Trumpilla kesti kuukausia vahvistaa ne.
 Yhdysvalloilla on Pohjois- ja Koillis-Syyriassa noin tuhat sotilasta, jotka ovat tehneet yhteistyötä kurditaistelijoiden kanssa.
 Lue lisää:
 Syyrian kurdit varoittavat Turkin hyökkäyksen vaaroista: Isis-vankien ja al-Holin vartiointiin ei riitä sotilaita, jos Turkki iskee kurdialueelle
 Turkin Erdoğan haluaa puskea Syyriaan perustamaan "turvavyöhykettä" – Mitä se käytännössä tarkoittaa?
 USA:ssa Trumpin liittolainen vaatii presidentin Syyria-päätöksen kumoamista, Grahamin mukaan kurdien hylkääminen tahraa Yhdysvaltain kunnian

Presidentti Trumpille arvosteluryöppy Syyria-päätöksestä: ”Katastrofaalinen virhe”, ”Kurdien pettäminen ja kuolemaan jättäminen”


Summary: Osassa maata ajokeliä heikentää lisäksi lumisade.

Tiistaiaamuna on paikoin huono ajokeli, varoittaa Ilmatieteen laitos. Voit seurata varoitustilannetta  täältä .
 Huonoa ajokeliä on odotettavissa Itä-Suomeen ja Pohjois-Pohjanmaalle. Ylen meteorologin  Joonas Koskelan  mukaan alueilla on yöllä pakkasta, minkä vuoksi tiet ovat aamulla jäässä. Pakkasta voi paikoin olla myös Lounais-Suomessa.
 Lisäksi tiistaina sataa lunta muutaman sentin verran Pohjois-Karjalan itärajalla, Kainuussa ja Itä-Lapissa. Lumisade siirtyy pohjoisemmaksi keskiviikkona ja torstaina.
 Joonas Koskela / Yle
 Muualla maassa sää jatkuu syksyisenä. Sää on pilvinen, ja etelässä lämpötila on vähän viiden asteen yläpuolella. Pohjoisessa on viileämpää. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Tiistaina on huono ajokeli osassa maata – pakkaset jäädyttävät yöllä tiet


Summary: Islannin presidentin puoliso Eliza Reid ei suostu enää matkustamaan jatkuvasti edustamassa miehensä kanssa.

Presidentin puolisona päivät vaihtelevat mielenkiintoisella tavalla, mutta yksi asia nousee häiritsevästi esiin.
 – Mihin tahansa minä tai samassa asemassa olevat menemmekin, meille annetaan vain herraskainen sivurooli, kirjoitti  Eliza Reid   New York Times  -lehdessä julkaistussa kirjoituksessaan.
 Reid kritisoi erityisesti puolisoiden mielikuvituksettomia ohjelmia tärkeiden poliittisten ja taloudellisten kokousten aikana. Kun miehet puhuvat oikeista asioista, naisten tehtävä on vielä nykypäivänäkin olla vain miehensä jatke, jolla ei ole muuta tekemistä kuin maistella viinejä ja  katsella tanssiesityksiä  ja maisemia.
 Reid nosti esiin erityisesti Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan  Donald Tuskin  Instagram-päivityksen, jossa hänen puolisonsa Yhdysvaltain, Ranskan ja Japanin johtajien puolisoiden kanssa tähyävät G7-kokouksen aikana Ranskan Biarritzissa liehuvissa asuissaan merelle. Tekstiksi Tusk kirjoitti kuvassa olevan "voiman kepeä puoli".
 – On ikävä nähdä, miten älykkäät ja itsenäiset naiset pelkistetään miehensä rekvisiitaksi ja miehensä poliittisten toimien pehmentäjäksi, kirjoitti Reid.
 Reidin mukaan puolisot nostetaan esiin vain heidän vaatevalintojensa takia ja, kuten Tuskin päivitys osoittaa, heidän vaatimattomasta ja lempeästä käytöksestään.
 Islannin presidentin  Guðni Thorlacius Jóhannesson  vaimo Reid on ammatiltaan kirjailija ja toimittaja. Hän on syntyperältään kanadalainen. Reid nosti jo syyskuun alussa esiin maailman presidenttien puolisoiden kapean roolin.
 – En ole mieheni käsilaukku, Reid kirjoitti tuolloin  Faceboo k-päivityksessään. Hän jakoi samalla Guardianin  mielipidekirjoituksen , jossa pohdittiin G7-kokouksen jälkeen sitä, tulisiko presidenttien puolisoiden kieltäytyä matkustamasta edustustilaisuuksiin ympäri maailmaa miesten työn perässä.
 Reid kertoi, että ei matkusta enää miehensä kanssa pelkästään edustamaan, vaan yrittää valita valtiovierailut ja matkat, joissa kummankin panosta tarvitaan ja jossa hänellä on mahdollisuus osallistua ainakin yhteen puhetilaisuuteen. Reid kertoo myös matkustavansa mielellään yksin "epävirallisena edustajana".
 Presidenttikauden alussa  Reid arveli  voivansa muotoilla rooliaan haluamallaan tavalla.
 Reidin mukaan hän on edelleen kiitollinen asemastaan Islannin ensimmäisenä naisena ja tuntee olevansa etuoikeutettu, mutta haluaa nostaa esiin tehtävän vanhanaikaisen puolen. Reidin mukaan hänen on oletettu jättäneen työnsä miehensä presidenttikauden ajaksi ja häneltä kysytään myös usein sitä, kuka hoitaa lapsia hänen ollessaan ulkomailla.
 Eri maissa puolison asema vaihtelee
 Ranskassa Emmanuel Macronin presidenttikauden alussa selvennettiin puolison roolia. Samalla tehtävät  täsmentyivät  ja läpinäkyvyyttä kerrottiin lisättävän. Presidentin puolison tehtävät ja varallisuus määriteltiin ensimmäistä kertaa.
 Ranskan presidentin puolison tärkein tehtävä on huolehtia edustamisesta ja olla matkoilla seuralaisen roolissa. Puoliso ei saa palkkaa eikä hänellä ole omaa budjettia, mutta hänen kuuluu vastata tapaamispyyntöihin ja tukea hyväntekeväisyys-, kulttuuri- ja sosiaalista työtä. Tehtäväänsä puoliso saa tukea presidentin kansliasta.
 Julien de Rosa / EPA
 Macron  suunnitteli palkkaa  ja virallisempaa roolia puolisolle, mutta suunnitelmasta luovuttiin.
 Yhdysvaltojen ensimmäisen nainen  ei saa palkkaa , mutta saa nauttia presidentinvirkaan kuuluvista eduista, kuten henkilökunnasta ja yksityislennoista. Roolista on  jatkuvaa keskustelua .
 Yhdysvaltojen presidentinpuolisona  Melania Trumpin  tiedetään haluavan keskittyä roolissaan lasten aseman parantamiseen ja nettikiusaamisen vähentämiseen. Rouva Trumpin  "Ole paras" -kampanja  keskittyy lasten hyvinvointiin, sosiaalisen median käyttöön sekä lapsiin, joihin opioidikriisi erityisesti vaikuttaa.
 Melania Trump on päässyt otsikoihin ensimmäisen kauden aikana useammin vaatetuksensa ja  joulukoristeluidensa  kuin lausuntojensa takia. Trumpin mukaan hän saattaa olla  maailman kiusatuin henkilö .
 Trumpin edeltäjät  Michelle Obama  sekä  Laura Bush   olivat aktiivisempia puheiden pitäjiä  miestensä presidenttikausien alkuvuosina kuin Melania Trump.  Trump on kuitenkin jatkanut  Obaman aloittamaa kasvitarha-hanketta Valkoisen talon pihalla ja hänen kalenterinsa on täynnä edustustehtäviä.
 Lukas Barth-Yuttas / EPA
 Saksan liittokansleri  Angela Merkel  ei usein ole ottanut puolisoaan virallisiin tilaisuuksiin, sillä  Reutersin  mukaan teoreettisen kemian professori  Joachim Sauer  ei halua minkäänlaista roolia itselleen. Sauer esimerkiksi matkusti kerran erillään Merkelistä heidän lomamatkalleen Italiaan, jotta hänen ei tarvitse lentää yksityiskoneella ja maksaa siitä symbolista maksua.
 Saksan liittokanslerin  virallisilla sivuilla  ei ole erillistä osiota puolisolle.
 Suomessa puolisot edustaneet enemmän tai vähemmän
 Suomen tasavallan presidentin puolison roolia ei ole tarkkaan määritelty. Suomen itsenäisyyden aikana istuvien presidenttien  puolisot ovat edustaneet  hyvin eri tavoin: toiset enemmän, toiset vähemmän.
 Entisten Suomen presidenttien puolisot  Tellervo Koivisto  ja  Pentti Arajärvikin  pitivät Ylen vuoden 2018 haastattelussa hyvänä sitä, että puolison roolia ei ole määritelty selkeästi.
 – Minusta on hyvä, ettei rooli ole selkeä, että säilyy mahdollisuus vaihtaa rooleja ja muuttaa käytäntöjä, sanoi Koivisto tuolloin.
 Suomen nykyisen presidentin  Sauli Niinistön  puoliso  Jenni Haukio  on ollut Turun kirjamessujen ohjelmajohtaja vuodesta 2012. Hän on julkaissut kolme runokokoelmaa.
 Haukio ilmoitti heti puolisonsa virkakauden alussa, ettei ollut aikeissa antaa uudesta asemastaan syvähaastatteluja.
 Eva Brunell / Yle
 Haukioon on kiinnitetty presidenttikauden aikana paljon huomiota, varsinkin pariskunnan yhteisen lapsen syntymän aikaan.
 Viime kesänä Suomessa seurattiin tarkkaan  Haukion vaatetusta  tämän tavatessa Yhdysvaltain presidentin puolison. Melania Trump  oli valinnut tuolloin , ettei hänellä ole omaa ohjelmaa. Vierailu ei ollut valtiovierailu, jolla ohjelma on rajatumpi. Naisten kerrottiin keskustelleen muun muassa lasten hyvinvointiin liittyvistä asioista.
 Haukio on julkisuudessa  puhunut kirjallisuudesta  ja kielestä sekä  kirjoittanut  kolumneissaan luonnosta, suomalaisesta arjesta ja eläinten oikeuksista.
 Suomessa  presidentin puoliso  ei saa palkkaa tai korvausta asemansa vuoksi. Leskeksi jäätyään puoliso on oikeutettu perhe-eläkkeeseen, joka puolet presidentin eläkkeestä.

Islannin ensimmäinen nainen arvostelee maailman presidenttipuolisoille varattua roolia – "älykkäät naiset pelkistetään rekvisiitaksi"


Summary: Yhä useampi suuryritys alkaa vähentää muovinkäyttöä tai muuttaa muovinsa kierrätettäväksi.

Maailman suurimpiin päivittäistavarayrityksiin kuuluva Unilever ilmoittaa vähentävänsä merkittävästi muovin käyttöä. Unileverin käyttämän muovin määrä putoaa puoleen nykyisestä vuoteen 2025 mennessä.
 Yhtiö käyttää tällä hetkellä vuosittain 700 000 tonnia muovia. Kuuden vuoden kuluttua maailmanlaajuisesti käytetyn muovin määrä ei pitäisi olla enempää kuin 350 000 tonnia.
 Monet suuryritykset ovat alkaneet huomioida vaatimukset ympäristön suojelemiseksi. Suuri osa pakkausmuovista päätyy jätteeksi luontoon tai mereen.
 – Muovilla on paikkansa, mutta se paikka ei ole luonnossa. Voimme vähentää muovijätettä toimimalla nopeasti ja tekemällä radikaaleja toimenpiteitä muovin elinkaaren jokaisessa kohdassa, sanoi yhtiön toimitusjohtaja  Alan Jope  tiedotteessaan.
 Unilever sanoo olevansa ensimmäinen globaali kuluttajatuoteyhtiö, joka sitoutuu muovin vähentämiseen.
 Yhtiö aikoo vähentää neitseellisen muovin käyttöä useilla keinoilla.
 100 000 tonnia vähenee, kun tuotteiden pakkaamista muoviin vähennetään. Pakkauksista tehdään uudelleenkäytettäviä tai uudelleentäytettäviä ja muovia korvataan muilla pakkausmateriaaleilla. Lisäksi osaa tuotteista ei jatkossa paketoida lainkaan.
 Neitseellisen muovin määrä vähenee 250 000 tonnia, kun yhtiö siirtyy käyttämään kierrätettyä uusiomuovia.
 Lisäksi yhtiö sanoo jatkossa auttavansa keräämään ja prosessoimaan enemmän muovia kuin se itse tuotteidensa yhteydessä myy.
 Moni yhtiö tekee jo muutoksia
 Syyskuussa 19 maailmanlaajuista jättiyritystä, joiden joukossa olivat muiden muassa Unilever, Nestlé, Google ja L'Oreal perustivat "yhteenliittymän" maailman biodiversiteetin eli luonnon monimuotoisuuden turvaamiseksi.
 Sveitsiläinen Nestlé on antanut samankaltaisen muovilupauksen kuin Unileverkin. Nestlé aikoo muuttaa kaikki muovipakkauksensa joko uudelleenkäytettäviksi tai kierrätettäviksi. Yhtiö aikoo myös nostaa kierrätysmateriaaleista valmistettujen muovipullojen osuuden 35 prosenttiin.
 Walt Disney co. aikoo poistaa matkailukeskuksissaan jaetut pienet muoviset sampoopullot ja monet brittiläiset kauppakeskukset lupaavat vähentää selvästi käyttämänsä muovin määrää.
 Japanin Osakassa järjestettiin kesällä rikkaiden teollisuusmaiden G20-kokous, jossa osanottajat sitoutuivat vähentämään mereen päätyvän muovijätteen määrää. Ympäristöjärjestöt ovat kuitenkin arvostelleet kokouksen päätöslauselmaa, koska niiden mielestä se oli liian väljä.
 Ympäristöväki on hyvillään, että suuryritykset alkavat vähitellen ottaa myös ympäristöarvot vakavasti. Ympäristönsuojelijat muistuttavat kuitenkin, että toimenpiteiden tulee olla todellisia. Pelkät lupaukset tai näennäiset toimet ovat vain yrityksen "viherpesua".

Unilever puolittaa muovin käyttönsä – Maailmasta vähenee 350 000 tonnia muovia vuodessa


Summary: Suomessa muovijäteongelmaa käsitellään jatkossa EU-direktiivin vaatimuksin.

Suomalaiset roskaavat merenrannoilla jättämällä hiekalle tupakantumppeja, ilmenee ympäristöministeriön tilaamasta selvityksestä.
 Kaikista Suomen rantaroskista lähes 63 prosenttia on tupakantumppeja, joita löytyi seurantasiivouksissa tuhannelta neliömetriltä yli 35 000 kappaletta.
 Hieman yli 15 prosenttia kerättiin niin sanottua tunnistamatonta muovia, joka on siis ollut ympäristössä niin kauan, ettei sen alkuperäistä käyttötarkoitusta pysty enää tunnistamaan. Alle kolme prosenttia rantajätteistä oli erilaisia eväspakkauksia ja pikareita. Kaikesta kerätystä rantaroskasta yhteensä noin 80 prosenttia oli muovia.
 Muualla EU:ssa rannoilta on eniten koottu kertakäyttöisiä muovituotteita, kuten ilmapalloja, terveyssiteitä sekä kadonneita ja hylättyjä muovia sisältäviä kalastusvälineitä.
 Tupakoiden tumpit eivät maadu
 Ympäristöministeriön tilaamassa selvityksessä esitetään vaihtoehtoja siitä, miten EU:n kesällä 2012 voimaan tulevan ja kertakäyttömuovien kulutusta rajoittavan direktiivin voisi toteuttaa Suomessa. Selvityksen ovat laatineet Ekoleima Ay, Enlawin Oy ja Pidä Saaristo Siistinä.
 – Suomessa rannoilla tunnutaan tupakoivan paljon, ja joillekin voi tulla yllätyksenä, että tupakan suodattimet luokitellaan muoviksi. Tumpit eivät siis maadu, ympäristöministeriön Päästöt ja ympäristöriskit -yksikön lainsäädäntöneuvos  Katariina Haavanlammi  toteaa selvityksen saldosta.
 Hän muistuttaa, ettei lain voimaantuloa tarvitse odottaa, vaan moni suomalainen haluaa toimia jo ympäristöystävällisesti – eivät kuitenkaan kaikki. Laki koskettaa viimeisintäkin hännänhuippua kierrätysasioissa ja on siksi tärkeä.
 Uusi direktiivi korostaa tuottajavastuuta
 Rantojen ja merien roskaaminen on noussut viime aikoina globaaliksi puheenaiheeksi. Aasian maat ovat alkaneet rajoittaa muovijätteen tuontia länsimaista, joten ratkaisuja täytyy hakea nyt läheltä.
 Direktiivin myötä on tulossa laajennettu tuottajavastuu, joka tarkoittaa tuotteiden valmistajien ja maahantuojien velvollisuutta järjestää tuotteiden jätehuolto kustannuksellaan, kun tuotteet poistetaan käytöstä. Kertakäyttömuoveja koskevassa direktiivissä tuottajavastuuta on laajennettu vielä niin, että tuottajien on osallistuttava myös roskaantuneiden alueiden siivoamisen ja siihen liittyvän valistuksen kustannuksiin.
 Yrittäjä-konsultti  Raimo Lilja  Ekoleimasta pitää tätä vaatimusta osittain hankalana.
 – Nyt tupakkayhtiöt joutuvat ensi kädessä vastuuseen tumppien siivouksesta, kun roskaajan pitäisi olla vastuussa, hän sanoo.

Suomalaiset roskaavat merimaisemaansa tupakantumpein, kun muualla rannalle heitetään ilmapalloja ja terveyssiteitä


Summary: Suomalaisupseerin mukaan kurdit ovat heikoilla Turkkia vastaan: ilma-ase puuttuu ja suurvallat eivät puutu tilanteeseeen.

Maavoimien tutkimuskeskuksen tutkijaesiupseeri, kapteeni  Antti Paronen  arvioi, että Turkin tänään aloittama hyökkäys Pohjois-Syyrian kurdialueille voi päättyä nopeastikin.
 – Arviot turkkilaisten joukkomääristä liikkuvat 5 000–10 000:n välillä. Tämä on joukkomääräisesti aika iso operaatio. Joukkoja ollaan keskittämässä yllättävänkin paljon, Paronen sanoo.
 – Se tarkoittaa muutamien päivien, ehkä 10 päivän tai korkeintaan parin viikon operaatiota, jos operaatio onnistuu hyvin turkkilaisesta näkökulmasta.
 Turkki on tehnyt alueelle ilmaiskuja ja ampunut tykistötulta kurdien asemiin. Ras al-Ainin rajakaupungista on raportoitu räjähdyksistä. Turkki aikoo perustaa Syyrian puolelle rajaa  vyöhykkeen , jolta se aikoo karkottaa kurdijoukot.
 Kurdeilla heikko aseistus
 Turkkilaisilla on vastassaan pääasiassa kurdisotilaita. Yhdysvaltalaiset ilmoittivat aiemmin vetäytyvänsä alueelta pois.
 – Se, minkä verran kurdit saavat puolustusta järjestettyä, on kokonaan eri asia. Kurdijoukot ovat kokoelma erilaisia poliittisiin liikkeisiin linkittyneitä asejoukkoja, ja on varsin epäselvää, minkälaisen vastarinnan he siellä pystyvät aikaansaamaan.
 – Isisin vastaisessa taistelussa kurdeilla oli apunaan Yhdysvaltain ilma-ase ja erikoisjoukot, mutta kun ne nyt ovat pois, heillä ei ole ilma-asetta, ilmasta maahan aseistusta eikä tehokasta ilmatorjuntaakaan. Eli he jäävät turkkilaisen ilma-aseen alle. Valtiollisella sodankävijällä on raskaiden aseiden tuella tässä merkittävä etu puolellaan, Paronen sanoo.
 Syyria pysyy loitolla
 Taistelualue kuuluu virallisesti Syyrialle, mutta se ei turkkilaisten ja kurdien väliseen kahinaan osallistu.
 – Syyrialla on kädet täynnä työtä Idlibin maakunnassa ja Etelä-Syyrian alueilla. Syyrian asevoimilla ei rehellisesti sanottuna ole voimia työntyä kurdialueelle tai vastustaa turkkilaisten maahantunkeutumista. Osaltaan se yrittää myös välttää tällaista yhteenottoa turkkilaisten kanssa.
 Paronen muistuttaa, että  Yhdysvallat on antanut ymmärtää , ettei se puutu tilanteeseen eikä ryhdy vastatoimiin, mikäli turkkilaiset pysyvät ilmoittamissaan rajoissa. Myös Venäjä keskittyy hyötymään tilanteesta vain diplomatian keinoin.
 Sissisota voi jatkua
 Lähipäivät näyttävät Parosen mukaan, mihin suuntaan tilanne kehittyy.
 – Jos se etenee suopeasti turkkilaisten kannalta ja Turkki pääsee tavoitteisiinsa nopeasti eli valtaa reilut 20 mailia (30 km) Turkin rajalta Syyrian alueelle, niin sekä suurvallat kuin Turkkikin pyrkivät painamaan operaation aika nopeasti villaisella, Paronen sanoo.
 – Jos Turkki pääsee tavoitteisiinsa, se on silloin erittäin suuri voittaja. Se saa haltuunsa merkittäviä öljyntuotantoalueita Syyrian puolella.
 Paronen myös arvioi, että Turkki alkaa nopeasti "turkkilaistaa" valtaamiaan alueita eli istuttamaan sinne turkkilaista valtaa. Kurdeilla taas on edessään pakeneminen muualle Syyriaan. Se olisi suuri tappio, koska  kurdiosapuoli on kaavaillut  Pohjois-Syyriaan omaa itsehallintoaluettaan jo varsin pitkään.
 – Toki kurdit jatkavat yksittäisiä iskuja. He pystyvät pistämään kampoihin alueellisesti. Mikäli he pystyvät jäämään joihinkin asutuskeskuksiin ja taistelemaan rakennetulla alueella, niin siellä pienetkin kevyesti aseistetut joukot pystyvät pistämään miehittäjälle aika kauankin vastaan ja jopa muodostamaan eräänlaisia paikallisia jäätyneitä konflikteja, Paronen sanoo.
 Kurdit eivät voi luottaa enää ainakaan yhdysvaltalaisten apuun. Välit ovat nyt alkaneen Turkin iskun takia täysin poikki, vaikka vielä hiljattain kurdit ja Yhdysvallat taistelivat rinnakkain Isisiä vastaan.
 – Yhdysvallat jätti kurdit nyt yksin tai suorastaan vihollisensa suuhun ja armoille, en voi kuvitella muuta kuin välirikon tapahtuneen.
 Lue lisää:
 Trumpin mukaan Turkin hyökkäys Syyriaan oli "huono idea", YK:n turvallisuusneuvosto koolle – Yle seuraa hetki hetkeltä
 Tämän tiedämme nyt Turkin hyökkäyksestä – mitkä ovat osapuolten voimasuhteet, horjuttaako Trumpin vetäytymispäätös Yhdysvaltojen asemaa?
 Suomi tuomitsee Turkin hyökkäyksen Syyriaan – asevientiluvat Turkkiin jäädytetään
 Analyysi: Syyrian kurdialue oli harvinainen menestystarina, nyt tarinalle uhkaa tulla katkera loppu

Sotilasasiantuntija Turkin iskusta Pohjois-Syyriaan: joukkomäääräisesti iso operaatio, kestänee pari viikkoa


Summary: Aktiivimallin purkavan lain luonnos lähetettiin lausuntokierrokselle, vaikka vaikutusarvioiden teko on kesken.

Hallituksen lakiluonnos aktiivimallin leikkurin purkamisesta on puutteellinen, sanoo lainsäädännön arviointineuvosto.
 – Suurimpia puutteita on, ettei lain tavoitetta ilmaista selkeästi. Toinen puute on se, että lakiesityksessä ei oteta huomioon tutkimustuloksia, jotka ovat tulossa lähiaikoina, sanoo lainsäädännön arviointineuvoston puheenjohtaja  Leila Kostiainen.
 Arviointineuvostossa riippumattomat asiantuntijat arvioivat, onko laki tehty huolella ja onko sen vaikutukset kunnolla arvioitu.
 Lakiluonnos lähetettiin l ausuntokierrokselle kiireesti elokuussa , jotta laki ehtisi valmiiksi ennen vuodenvaihdetta. Sillä poistettaisiin aktiivimallin leikkuri. Leikkuri on pienentänyt työttömyysturvaa niiltä, jotka eivät ole olleet lain kriteerien mukaan riittävän aktiivisia työnhaussa.
 Arviointineuvosto: Ensin vaikutusarvio, sitten lakiluonnos
 Hallituksella on ollut niin kiire valmistella lakia ja päästä leikkurista eroon, että se ei ole ehtinyt odottaa vaikutusarvioita.
 – Arviointineuvoston mielestä olisi ollut syytä odottaa tutkimustulokset. Lieventävää on se, että hallitus lupaa ottaa tulokset huomioon, kun ne valmistuvat, Kostiainen sanoo.
 Lainsäädännön arviointineuvosto puheenjohtaja Leila Kostiainen. Yle
 Leikkurin työllisyysvaikutuksia arvioi parhaillaan Valtion taloudellinen tutkimuskeskus VATT. Työ valmistuu kuun lopussa. Työllisyysvaikutusten epäviralliset arviot ovat heitelleet 2000 - 12 000:een. Leikkurin arvioidaan parantaneen työllisyyttä, sillä työttömät ovat päässeet töihin aktiivisuutensa takia, kun he ovat halunneet välttää päivärahan leikkaamisen.
 Vaikutusarvioiden odotteluun liittyy myös poliittinen kiista. Keskusta olisi halunnut odottaa, millaiset ovat leikkurin poistamisen vaikutusarviot. Sosiaali- ja terveysministeri Aino-Kaisa Pekosen salkkuun kuuluva laki kuitenkin lähti lausuntokierrokselle jo elokuussa.
 Hallitus ei kuitenkaan aio lähettää lakiesitystä eduskunnalle, ennen kuin vaikutukset ovat selvillä, vaikka muut budjettilait ovat jo eduskunnan käsittelyssä. Hallituksen pitää myös etsiä korvaavia toimia, jotka parantavat työllisyyttä saman verran kuin aktiivimalli. Leikkuri poistuu hallituksen mukaan ensi vuoden alussa.
 Leikkurin poistamisella yritetään vähentää alueiden eriarvoisuutta. Joillakin seuduilla esimerkiksi työllisyyskursseja tai haettavia työpaikkoja ei ole ollut tarjolla tarpeeksi. Vaikka hakija on yrittänyt olla aktiivinen, tukea on silti leikattu.
 Arviointineuvoston mukaan tavoite ei kuitenkaan käy ilmi lakiluonnoksesta.
 – Jos lain tavoite kerrottaisiin, valmistelija olisi voinut arvioida vaihtoehtoisia toimia, joilla olisi voitu saada aikaan sama vaikutus.
 Laki suoraan hallitusohjelman kirjauksesta
 "Arviointineuvoston näkemyksen mukaan hallituksen toimeksianto aktiivimallin leikkureiden poistosta näyttää sitoneen virkamiesvalmistelua siten, että edellytykset tavoitteen selvittämiselle ja vaihtoehtoisten ratkaisukeinojen ja niiden vaikutusten monipuoliseen arviointiin ovat heikentyneet",  arviointineuvosto sanoo lausunnossaan .
 Lainsäädännön arviointineuvosto ei voi tarkkaan tietää, miten työtä on tehty lakia valmisteltaessa. Lopputulos on kuitenkin ollut tarkkaan tiedossa jo kun työ on aloitettu.
 – Tässä on ollut tiukka poliittinen ohjaus, koska mallin purkaminen tulee suoraan hallitusohjelmasta ja sen mukaan mennään. Siitä hallitus on pitänyt kiinni. Tällainen ohjaus tahtoo rajoittaa valmistelijan mahdollisuuksia etsiä vaihtoehtoja, Kostiainen sanoo.
 Arviointineuvosto löytää luonnoksesta myös hyviä puolia: leikkureiden kumoamisen vaikutuksia on käsitelty monipuolisesti ja myös vaikutusten epävarmuuksia on pohdittu.

Aktiivimallin purkulaki saa ankarat moitteet lainsäädännön arviointineuvostolta - "Tässä on ollut tiukka poliittinen ohjaus"


Summary: Monissa kunnissa lastensuojelun työntekijät uupuvat ja vaihtavat maisemaa, eikä uutta työvoimaa saada palkattua tilalle.

Tiistai klo 8, Kouvolan keskusta: Työpuhelimessa on viestejä lasten läheisiltä jo aikaisin aamulla
 All right, sanoo sosiaalityöntekijä  Laura Anttila , laittaa gps:n päälle ja käynnistää autonsa.
 Olemme päässeet päiväksi hänen kyytiinsä. Haluamme nähdä, miten lastensuojelu Suomessa nykyään toimii. Onko työntekijöillä käytännössä aikaa lapsille?
 Anttilan työkännykän vastaajassa on usein jo aikaisin aamulla viestejä lasten läheisiltä. Soittopyyntöjä jätetään iltaisin, kun hänen työpäivänsä on loppunut.
 Anttila yrittää soittaa takaisin aina, kun on sopiva rako. Esimerkiksi matkalla lastenkodista toiseen. Kaikkeen ei pysty venymään.
 – Ne päivät ovat haastavia, kun puhelin soi alvariinsa, eikä oikein mihinkään ehdi vastaamaan, Anttila sanoo.
 Lastensuojelun sosiaalityöntekijät kunnissa ovat Suomessa kovilla. Tämä selvisi, kun kävimme läpi valvontapäätöksiä, joita aluehallintovirastot (avi) olivat antaneet kuntien lastensuojelulle vuodesta 2017 lähtien.
 Raportit kertovat sosiaalityöntekijöiden kaoottisesta arjesta ja pitkäaikaisista ongelmista eri puolilla Suomea.
 Lastensuojelun tila tiivistyy kolmeen havaintoon:
 Vanhempien ja lasten pahoinvointi näyttää kasvaneen.  Lastensuojeluun lähetetään ihmisiä, jotka tarvitsevat muunlaista apua. Lastensuojelussa on liian vähän käsiä.  Työntekijät uupuvat ja vaihtavat maisemaa usein. Uutta pätevöitynyttä työvoimaa on vaikeaa palkata. Lasten oikeusturva vaarantuu , koska heidän asioitaan ei ehditä käsitellä ajoissa.
 Poliitikot ovat puhuneet vuosia lastensuojelun kuntoon laittamisesta. Nämä puheet ovat jatkuneet ainakin vuodesta 2012 lähtien, kun koko Suomi järkyttyi 8-vuotiaan  Vilja-Eerikan   julmasta surmasta .
 Tekijöinä olivat hänen isänsä ja äitipuolensa. Tytöstä oli tehty toistakymmentä lastensuojeluilmoitusta, mutta viranomaiset eivät puuttuneet tilanteeseen ajoissa.
 Tänään Yle uutisoi, että  yksi kymmenestä  lastenkodista on rikkonut lakia viime vuosina.
 Jotain on tehtykin.
 Keinoja lastenhuollon  laadun parantamiseksi   on selvitetty , ja kuntiin on palkattu  lisää sosiaalityöntekijöitä . Mutta onko mikään arjessa muuttunut?
 Sosiaalityöntekijä Laura Anttila työskentelee Kymsoten lastensuojelun Etelä 2 -tiimissä, joka kattaa Haminan, Pyhtään, Virolahden ja Miehikkälän. Näiden kuntien lapsia voi olla sijoitettuna myös muissa kunnissa. Terhi Liimu / Yle
 Laura Anttila työskentelee Kymenlaakson sosiaali- ja terveyspalveluiden Kymsoten lastensuojelussa. Anttila asuu Kouvolassa, mutta liikkuu työssään laajasti Kymenlaaksossa, joten auto on välttämätön kulkupeli.
 Myös täällä päin Suomea sosiaalityöntekijät ovat raportoineet ylikuormittavasta arjesta.
 Anttilan ohjelmassa on tänään kolme pysäkkiä: yksityinen pienryhmäkoti, Kymsoten oma lastensuojeluyksikkö ja keskustelutuokio toimistolla lapsen isovanhemman kanssa.
 Tiistai klo 8.30, Kuusankoski, yksityinen pienryhmäkoti: Anttila kysyy kuulumisia pojalta, jonka isä ei halua näkyä kameralle
 Pienryhmäkodin ohjaajat toivottavat Anttilan tervetulleeksi. Hiljaisen kadun varrella sijaitseva talo sijaitsee kahdessa kerroksessa. Se näyttää kuin miltä tahansa kodilta.
 Pihalla on terassi ja grilli, polkupyörät seisovat rivissä. Täällä on tilat seitsemälle lapselle, kaikilla on oma huoneensa.
 Tapaaminen pidetään olohuoneen ruokapöydässä. Paikalla on toinenkin sosiaalityöntekijä Anttilan yksiköstä.
 Tämä on yleinen käytäntö. Toinen voi keskittyä kysymyksiin, toinen vastausten kirjaamiseen.
 – Se lisää osaltaan työhyvinvointia, ettei jää vaikeiden asioiden kanssa yksin, vaan asiakkaan tilannetta voi pohtia työparin kanssa, Anttila kertoo.
 Pöydän ääreen istuvat myös kaksi työntekijää, talossa vuosia asunut lapsi ja hänen siskonsa. Perheen isä saapuu paikalle viimeisenä. Hän ei halua näyttää kasvojaan kameralle, nuorempana “on tullut hölmöiltyä”.
 Sosiaalityöntekijä Laura Anttila (vas.) sanoo, että huostaanotetut lapset avautuvat usein vapautuneemmin ajatuksistaan, jos ympärillä ei ole paljon aikuisia. Siksi hän yrittää jutella lasten kanssa myös kahden kesken. Kuvassa myös pienryhmäkodin perheohjaaja Erja Hirvonen.  Terhi Liimu / Yle
 Anttila kyselee pojan koulunkäynnistä. Tämä vastailee ystävällisesti mutta lyhytsanaisesti. “Joo”, “ihan hyvin”.
 Tapaaminen sujuu hyvässä hengessä. Vaikuttaa siltä, että myös isän mielestä nykytilanne on kaikkien kannalta paras.
 Pienryhmäkodin käynnillä ainoa hieman kireä hetki tulee, kun isä kiihtyen syyttää lastensa äidin – joka ei ole paikalla – lähettävän hänelle perintään jo menneitä laskuja.
 – Ehkä ei mennä nyt tähän, sosiaalityöntekijä keskeyttää.
 Lastensuojeluilmoitusten,  kiireellisten sijoitusten  ja huostaanottojen määrä on kasvanut Suomessa  vuosien ajan . Tätä on yritetty selittää muun muassa vanhempien uupumuksella ja sairauksilla, huonolla kasvatuksella sekä köyhyydellä.
 Matka perusperheestä pohjalle voi olla lyhyt.
 Anttilan mukaan huostaanottojen taustalla ovat useimmin päihdeongelmat. Niitä on sekä lapsilla että heidän vanhemmillaan.
 Paljon on myös kasvatuksellisia haasteita. Lisäksi ovat neurologiset, psykiatriset ja mielenterveyden ongelmat, tai yhdistelmä edellä mainittuja.
 Monissa kunnissa lapsia otetaan huostaan, koska he eivät saa tarvitsemiaan mielenterveyspalveluita. Terhi Liimu / Yle
 Monien kuntien ongelma on, että lastensuojelu joutuu kantamaan vastuuta myös sosiaalisista ongelmista, jotka eivät sille lähtökohtaisesti kuulu.
 Jos lapsi ei vaikkapa saa tarvitsemiaan mielenterveyspalveluita, hänet ohjataan herkästi lastensuojeluun. Kuntaliiton viime vuoden  kyselyssä paljastui , että  noin kolmasosa  vastanneista kunnista ottaa usein lapsia huostaan, koska mielenterveyspalveluita ei pystytä järjestämään.
 Tämä voi johtaa tilanteeseen, jossa lasta kierrätetään lastenkodista toiseen, vaikka lastenkoti ei ollut hänelle alun alkaenkaan oikea paikka.

 Samaan ilmiöön  kiinnitti huomiota  apulaisoikeuskansleri  Mikko Puumalainen  viime vuonna. Hänen mielestään lastensuojelua ei ole tarkoitettu päihdesairauksien hoitoon eikä sosiaalisia ongelmia poisteta lääkkeillä.
 Laura Anttilan mielestä hänen toiminta-alueellaan perheille on tarjolla kohtalaisen hyvin apua.
 – Yritämme aina rakentaa kokonaisuuden, jossa eri palvelut täydentävät toisiaan. Toiset kokevat saavansa tosi hyvin palvelua, mutta toisten mielestä taas asiakkuuksia eri paikoissa voi olla liikaa.
 Tiistai klo 11, Kouvola, Kymsoten lastensuojeluyksikkö: Teinipoika juoksee ulkona sukkasillaan, koska “joku vei hänen kenkänsä”
 Saavumme Kymsoten lastensuojeluyksikön parkkipaikalle. Laura Anttilalla on hieman ylimääräistä aikaa ennen seuraavaa tapaamista, joten hän soittaa pari puhelua.
 – Hei, olisin kysellyt kuulumisia, Anttila aloittaa. Ja jähmettyy.
 – Voi ei. Kuulostaa ihan kauhealta.
 Anttila saa tietää, että huostaanotetun lapsen vanhempi on sairastunut vakavasti.
 Monien on vaikeaa löytää tällaisissa tilanteessa oikeita sanoja, mutta Anttilan vastaus tuntuu juuri oikealta yhdistelmältä empatiaa ja eteenpäin katsomista.
 Lastensuojelulaitoksissa on monia yhteisiä pelisääntöjä. Terhi liimu / Yle
 Hän lopettaa puhelun, huokaa ja nousee autosta. Seuraava tapaaminen on teinitytön ja sijaisvanhempien kanssa.
 Tyttö joutui hiljattain lähtemään tästä sijaisperheestä, koska aikuisten mukaan hän ei noudattanut sääntöjä.
 Nyt keskustellaan, onko tytöllä enää edellytyksiä palata samaan sijaisperheeseen ja millä ehdoilla.
 Jäämme suljetun oven taakse. Noin tunnin päästä jatkamme kohti seuraavaa etappia.
 Kun kävelemme kohti autoa, teinipoika juoksee ulkona mielenosoituksellisesti sukkasillaan, koska “joku on vienyt hänen kenkänsä”.
 Tiistai klo 13, Hamina, Kymsoten toimisto: Isoäiti tulee käymään, mutta ensin pitää syödä lounas ja purkaa muistiinpanot
 Anttilan toimisto sijaitsee Haminan satamassa. Lastensuojelun tilat siirrettiin Haminan keskustasta tänne vanhan kiinteistön homeongelmien vuoksi.
 Anttila ei vietä täällä yleensä paljon aikaa, koska hän on paljon tien päällä tapaamassa lapsia. Nyt iltapäiväksi on kuitenkin sovittu tapaaminen erään lapsen isoäidin kanssa.
 Sitä ennen hän haluaa kirjata tietojärjestelmään aiempien tapaamisten antia. Usein kiireessä juuri nämä hommat jäävät rästiin.
 Anttila aloitti vakituiset työt lastensuojelussa keväällä heti valmistuttuaan. Hän opiskeli yliopistossa ensin yhteiskuntatieteellisen kursseja, mutta ne tuntuivat liian teoreettisilta. Sosiaalityö oli sopivan käytännönläheistä.
 – Tällä alalla on hirveästi hommia tarjolla. Vastavalmistuneenkaan ei tarvitse kantaa huolta, ettei töitä löytyisi.
 Lastensuojelun palkkausongelmat käyvät laajasti ilmi myös aluehallintovirastojen kunnille antamista valvontapäätöksistä.
 Kuntien lastensuojelussa on usein liian vähän työntekijöitä. Riittävän koulutuksen saaneet henkilöt ovat kiven alla, ja vaihtuvuus on suurta.
 On huono juttu, jos sosiaalityöntekijät lapsen ympärillä vaihtuvat jatkuvasti. Lapsen voi olla vaikeampaa rakentaa luottamusta aikuisiin.
 Lastensuojelun Keskusliiton kyselyn mukaan  70 prosenttia  vastanneista lastensuojelun työntekijöistä on harkinnut työpaikan tai alan vaihtoa.
 Syyt ovat moninaisia. Työntekijöiden mielestä palkka ja resurssit voivat olla riittämättömät, työpaineet liian suuret ja työn arvostus liian alhainen. Moni kokee jäävänsä yksin tai ilman esimiehen tukea.
 Johtavan sosiaalityöntekijän Satu Sivénin (vas.) ja Laura Anttilan mielestä lastensuojelussa työskentely on vaativaa, mutta kollegoiden tuki auttaa jaksamaan. Terhi Liimu / Yle
 Joissain kunnissa työvoimaa on yritetty houkutella jopa  satojen eurojen  palkanlisillä, mutta sekään ei ole aina riittänyt.
 Bonuksia on tarjottu myös Haminassa. Rekrytointiongelmat jatkuvat edelleen. Jutuntekohetkellä Haminan tiimissä oli yksi sosiaalityöntekijän paikka avoinna.
 Pari vuotta sitten Haminan lastensuojelun työntekijät valittivat yhdessä aluehallintovirastolle useiden työntekijöiden vajeesta ja huonoista työoloista.
 Haminan lastensuojelu siirtyi vuoden alusta osaksi Kymsotea. Tilanne ei ole vieläkään ihanteellinen, sanoo Kymsoten lastensuojelun Etelä 2 -tiimin johtava sosiaalityöntekijä  Satu Sivén .
 – Rekry on ollut päällä koko vuoden. Tällä joukolla olemme sinnitelleet, Sivén sanoo.
 Hän sanoo, ettei ala sovi kaikille. Paineet ovat kovat.
 – Tässä työssä joutuu tekemään isoja, koko lapsen perhettä koskettavia päätöksiä ja joskus ilman oman tiimin tukea. Lepohetkiä ei hirveästi ole. Joskus syödään autossa matkalla paikasta toiseen.
 Sivénin mielestä alan koulutus ei välttämättä valmista kaikkiin eteen tuleviin tilanteisiin, vaan työtä oppii tehdessä.
 Samaa mieltä oli apulaisoikeuskansleri viime vuoden raportissaan. Hänen mielestään esimerkiksi perusjuridiikkaa opetetaan liian vähän, vaikka hallintopäätösten tekeminen on keskeinen osa lastensuojelua.
 Anttila oli tyytyväinen käytännön harjoittelujen ja juridisten opintojen määrään yliopistossa.
 – Luimme ja sovelsimme lakia monipuolisesti.
 Tiistai klo 16.30, Kouvolan keskusta: “Tietysti toivon, että voisin tavata lapsia enemmän, mutta tilanne on nyt tällainen”
 Yksi sosiaalityöntekijä voi vastata Suomessa jopa  sadan lapsen  asioista.
 Laura Anttilalla on vastuullaan tällä hetkellä yli 30 lapsen asiat. Lisäksi hän auttaa työparia samansuuruisen lapsijoukon kanssa toisena vastuuhenkilönä.
 – Tietysti toivon, että voisin tavata lapsia enemmän, mutta tilanne on nyt tällainen, hän sanoo.
 Pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) hallitusohjelmassa on kirjaus, joka toteutuessaan laskisi määrän asteittain 30:een koko Suomessa. Vielä vuonna 2022 vähimmäismitoitus olisi silti 35 lasta.
 Nykyisin laissa ei ole henkilöstömitoitusta lastensuojeluun.
 Yksi sosiaalityöntekijä voi vastata Suomessa jopa sadan lapsen asioista. Hallitus haluaa laskea määrän enintään 30:een pitkällä aikavälillä. Terhi Liimu / Yle
 Joissain kunnissa lastensuojelussa on vain yksi sosiaalityöntekijä. Lastensuojelun työvoimapulan suora seuraus on se, että lapsia koskevat tärkeät päätökset viivästyvät.
 Siinä piilee vaaran paikka. Lapsen oikeusturva vaarantuu. Tämä oli selvityksemme kolmas merkittävä havainto.
 Kun lastensuojeluilmoitus tulee vireille kuntaan, lain mukaan lapselle pitää tehdä palvelutarpeen arviointi. Se on aloitettava viimeistään seitsemän arkipäivän sisällä. Arvioinnin pitää valmistua kolmessa kuukaudessa.
 Selvityksemme mukaan viidennes Suomen kunnista on saanut ojennusta viivästyneistä lastensuojelupäätöksistä aluehallintovirastolta vuodesta 2017.
 Osassa tapauksista viivästykset ovat jatkuneet vuosia. Avi on toisinaan uhannut kuntaa sakolla, jos asioita ei laiteta järjestykseen.
 Aineistossamme ovat mukana vain vakavimmat tapaukset. Vuonna 2019 elokuun lopussa yli 170 kuntaa oli syyllistynyt määräaikojen ylityksiin, mutta vain puolet niistä oli joutunut avin tai  Valviran valvontaan .
 Avi ojensi viime vuonna määräaikojen ylityksistä myös Haminaa, joka kuuluu Laura Anttilan työskentelyalueeseen.
 Päivä Anttilan kyydissä on kääntymässä kohti loppua. Olemme palanneet Haminan toimistolta takaisin Kouvolan keskustaan. Anttila on tyytyväinen tapaamisten antiin.
 – Mediassa lastensuojelusta maalataan usein kuvaa, että sossun tädit vievät lapsen väkisin kodista. Todellisuudessa usein myös lapsen vanhempien mielestä huostaanotto on paras ratkaisu, ja tapaamisissa on rehellinen ja keskusteleva ilmapiiri, Anttila sanoo.
 – Ikävämpiä juttuja ovat sitten sellaiset, jos asiakas tempautuu omaan tunnekuohuunsa ja siitä seuraa aggressiivisuutta.
 Tällaisestakin Anttilalla on kokemusta. Kerran erään lapsen vanhempi tuli hänen asuntonsa rappuun. Nykyisin Anttilan oma puhelinnumero ja osoitetiedot ovat salattuja.
 – Onhan tämä työ henkisesti aika raskasta, ja kun on kiire, niin se luo omanlaistaan painetta. Onneksi asioita pystyy purkamaan työkavereiden kanssa, Anttila toteaa.
 Juttua varten on käyty taustakeskustelut apulaisoikeuskansleri Mikko Puumalaisen, apulaisoikeusasiamies Maija Sakslinin ja Kuntaliiton erityisasiantuntijan Aila Puustinen-Korhosen kanssa.
 Joka kymmenes lastensuojelulaitos on rikkonut lakia. Miten lapsia kasvatetaan laitoksissa? A-studio klo 21.05 TV1. Juontajana Annika Damström. #yleastudio
 Fakta: Näin selvitys tehtiin
 Yle kävi läpi aluehallintovirastojen vuosien 2017–2019 (syyskuuhun asti) päätökset, joissa kuntaa ojennettiin viivytyksistä lapsen palvelutarpeen arvioinnissa. 65 kuntaa sai vähintään kerran moitteet lain rikkomisesta. Määräaikojen ylitykset voivat johtaa siihen, ettei lapsi saa tarvitsemaansa apua ajoissa. Valvontaraportit kertoivat myös vakavasta työvoimavajeesta, rekrytointiongelmista ja työvoiman suuresta vaihtuvuudesta useissa kunnissa. Kuntayhtymistä yleisluontoisen päätöksen kohteeksi kirjattiin keskuskunta. Jos päätös liittyi alueen sisällä tiettyyn kuntaan tai kuntiin, nämä listattiin erikseen. Jätimme pois yhteenvedosta ratkaisut, joissa kunnalle annettiin hallinnollista ohjausta lievemmästä asiasta, kuten puutteista tietojen kirjaamisessa.

Ylen selvitys kertoo lastensuojelun kriisistä – Miten työntekijä ehtii hoitaa 30 lapsen asioita? "Toivon, että voisin tavata lapsia enemmän"


Summary: Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri aloittaa yhteistoimintaneuvottelut. Yt-neuvottelut koskevat koko henkilöstöä.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiirin hallitus on antanut luvan aloittaa yt-neuvottelut. Eksoten talouden tasapainottamistarve on 9 miljoonaa. Yt-neuvottelut koskevat koko Eksoten henkilöstöä.
 Säästökohteita Eksoten johto etsii yhdessä henkilöstön kanssa.
 – Me pyydämme henkilöstöä mukaan prosessiin säästöjen etsimisessä. Henkilöstö on paras asiantuntija työssään, sanoo Eksoten hallituksen puheenjohtaja  Marja-Liisa Vesterinen .
 Jos henkilöstön kanssa suunnitellut säästöt eivät riitä, sitten puututaan henkilöstökuluihin. Se voi tarkoittaa irtisanomisia. irtisanomisilla.
 – Se on vihoviimeinen keino, sanoo Vesterinen.
 Eksotella 9 miljoonaa euroa tasapainotustarve vastaa 200 henkilön työpanosta.
 .
 Säästöjä etsitään henkilöstön kanssa.  Emma Pietarila/Yle
 Tehy: Hoitajia tarvitaan lisää
 Terveys- ja sosiaalialan ammattijärjestö Tehy on huolissaan ympäri Suomea käynnissä olevista yt-neuvotteluista. Tehyn tietojen mukaan kunnat, kuntayhtymät ja sairaanhoitopiirit ovat käynnistäneet vuoden sisään noin 30 yhteistoimintaneuvottelua, jotka ovat tähdänneet ja tähtäävät säästöihin, lomautuksiin ja irtisanomisiin.
 Tehyn tiedoissa olevilla yt-prosesseilla työnantajien tavoitteena on säästää yhteensä noin 112 miljoonaa euroa. Liiton mukaan yt-neuvotteluaalto voi karkottaa hoitajia alalta.
 – Epävarmuuden lietsonta on omiaan heikentämään sekä kansalaisten että työntekijöiden luottamusta palveluihin, sanoo Tehyn puheenjohtaja  Millariikka Rytkönen.
 Tehyn mukaan hoitajia tarvitaan lisää, eikä vähemmän. Hoitajien tarvetta lisää käynnissä oleva väestörakenteen muutos, jossa vanhusten määrä lisääntyy ja työikäisten määrä vähenee. Samaan aikaan kokeneita hoitajia jää eläkkeelle.
 Ammattiliitto Tehyn mukaan lähes puolet nykyisistä sairaanhoitajista eläköityy vuoteen 2030 mennessä.
 Säästöjen taustalla omistajakuntien huono talous
 Eksote saattaa joutua tehostamaan palveluverkkoaan.
 Eksote talouteen on tehtävä noin yhdeksän miljoonan euron sopeuttamistoimenpiteet lähivuosina toimintaedellytysten turvaamiseksi. Säästötavoitteiden taustalla on myös omistajakuntien huono taloustilanne.
 Eksote on Etelä-Karjalan suurin työnantaja. Sen palveluksessa on noin 5000 työntekijää.
 Hallituksen puheenjohtaja Mar
 Juttua täydennetään

Eksote aloittaa yt-neuvottelut - henkilöstö pyydetään etsimään säästökohteita


Turkki on aloittanut hyökkäyksen Syyriaan, kertovat uutistoimistot. Operaation aloittamisesta on ilmoittanut Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdoğan  uutistoimistojen mukaan.
 Tämä on päivittyvä uutinen.
 Lue myös :
 Bloomberg: Hyökkäystä valmisteleva Turkki lähetti etujoukkoja Syyrian puolelle
 Turkin Erdoğan haluaa puskea Syyriaan perustamaan "turvavyöhykettä" – Mitä se käytännössä tarkoittaa?

Turkki on aloittanut "operaation" Syyriassa, ilmoittaa presidentti Erdoğan – Yle seuraa hetki hetkeltä


Summary: Käräjäoikeus ei ottanut kantaa siihen, oliko Äänisen moottoritiehanke todellinen vai näennäinen.

Syyttäjä aikoo valittaa hovioikeuteen rahanpesujutussa, jossa Helsingin käräjäoikeus hylkäsi syytteet eilen. Kyse on noin 135 miljoonasta eurosta, joiden rikollista alkuperää syyttäjän mukaan häivytettiin tiehankkeella, jota ei ollut tarkoituskaan toteuttaa.
 – Olen tänään ilmoittanut tyytymättömyyteni tuomioon, ja tarkoitus on valittaa, sanoo aluesyyttäjä  Mari Mattila .
 Käräjäoikeuden mukaan rahojen rikollisesta alkuperästä ei ollut näyttöä, joten myös syytteet törkeästä rahanpesusta on hylättävä. Syyttäjä puolestaan katsoo, että näyttöä rahojen laittomasta alkuperästä on riittävästi.
 Syyttäjä Mattila ajoi syytettä törkeästä rahanpesusta kahta virolaismiestä vastaan. Miehet toimivat suomalaisessa yrityksessä, ja rahat oli heidän mukaansa tarkoitettu niin sanottuun Äänisen moottoritien suunnitteluhankkeeseen.
 Käräjäoikeus totesi rahojen olevan peräisin yhtiöiltä, joilla on ollut tilit OOO Investitsionnyi Sojuz -nimisessä venäläispankissa. Moskovassa annetussa tuomiossa pankkiin liittyviä henkilöitä on tuomittu laittoman pankkitoiminnan harjoittamisesta. Tämä ei kuitenkaan käräjäoikeuden mukaan merkitse sitä, että pankkiin suoritetut varainsiirrot olisivat olleet laittomia tai että rahojen alkuperä olisi ollut rikollinen.
 Syyttäjän mukaan taas moskovalaisen tuomioistuimen vuonna 2015 antama tuomio antaa perusteet näkemykselle, että rahat olivat peräisin rikollisesta toiminnasta ja kulkivat rikollisryhmän hallitseman, sittemmin lakkautetun venäläispankin kautta.
 "Tiet ovat kyllä tulleet, mutta eivät näillä rahoilla"
 Itse tiehankkeessa puhuttiin monikaistaisesta moottoritiestä, joka veisi Parikkalan kohdalta ainakin Petroskoihin. Yksityisellä rahalla rahoitettavasta tiestä on ollut vain suunnitelmia. Samaan aikaan Venäjän valtio on kohentanut alueen tieverkkoa, ja muun muassa Parikkalan Syväoron rajanylityspaikalle vie vuonna 2015 valmistunut tie.
 Etelä-Karjalan maakuntajohtaja  Matti Viialaisen  mukaan käräjäoikeuteen päätynyt tiesuunnitelma oli todellisen tiehankkeen viereen kehitelty kuvitteellinen tarina.
 – Tiet ovat kyllä tulleet, mutta eivät näillä rahoilla. Oikeat hankkeet ovat melkein valmiit, sanoo Viialainen.
 Suunnitelmat avata Parikkalan rajanylityspaikka kansainväliselle liikenteelle – muun muassa matkailijoille – vuonna 2024 eivät Viialaisen mukaan liity kuvitteelliseen tiehankkeeseen, vaan todelliseen kehitystarpeeseen. Nykyisin Parikkalan rajanylityspaikka on lähinnä Suomen ja Venäjän välisen tavaraliikenteen käytössä.
 Helsingin käräjäoikeus ei ottanut lainkaan kantaa tiehankkeen sisältöön.
 – Koska esirikos on jäänyt näyttämättä, aihetta lausua moottoritiehankkeen todellisuudesta tai näennäisyydestä taikka muistakaan väitteistä ei ole, oikeus toteaa eilen annetussa tuomiossa.
 Lue myös:
 Oikeus hylkäsi kaikki syytteet Suomen historian tiettävästi suurimmassa rahanpesujutussa
 Poliisi selvitti  historiallisen suuren rahanpesuepäilyn – venäläinen rikollisjärjestö pesi yli sata miljoonaa euroa suomalaisyhtiön  kautta

Syyttäjä valittaa laajassa rahanpesujutussa


Summary: Navalnyin säätiö kiistää, että se olisi saanut mitään rahoitusta ulkomailta.

Venäjän viranomaiset ovat julistaneet oppositiojohtaja Aleksei Navalnyin järjestön ulkomaiseksi agentiksi.
 Asiasta kertoo oikeusministeri nettisivuillaan.
 Navalnyin Korruption vastainen säätiö on muun muassa julkaissut raportteja virkamiesten korruptiosta. Navalnyi on myös kritisoinut useasti Kremliä.
 Ulkomaiseksi agentiksi julistaminen merkitsee toiminnan tiukempaa valvontaa. Tällaisten järjestöjen on muun muassa raportoitava viranomaisille toiminnastaan, myös mediatoiminnastaan puolen vuoden välein. Myös niiden taloutta valvotaan tarkemmin kuin muiden järjestöjen.
 Venäjä alkoi listata järjestöjä "ulkomaisiksi agenteiksi" vuonna 2012. Moni listalle päätynyt järjestö on lopettanut toimintansa.
 Navalnyin järjestön johtaja Ivan Ždanov sanoo, että järjestön laittaminen listalle on jälleen yksi yritys tukahduttaa sen toiminta. Hänen mukaansa järjestö saa rahoitusta yksinomaan venäläisiltä eikä ole koskaan saanut ulkomaista rahoitusta.
 Viranomaisten suurennuslasin alla
 Viranomaiset käynnistivät elokuussa rahanpesututkimuksen Navalnyin järjestöä vastaan. He syyttivät sitä laittomasti hankitun rahan vastaanottamisesta. Syyskuussa  viranomaiset ratsasivat järjestön aluetoimistoja  ja kannattajien koteja.
 Navalnyi liittolaisineen järjesti kesällä  mielenosoituksia,  kun oppositiopoliitikkoja kiellettiin osallistumasta Moskovan paikallisvaaleihin. Navalnyi ei päässyt kaikkiin protesteihin mukaan, sillä hän  joutui kuukaudeksi vankilaan  aiempien luvattomien mielenosoitustn järjestämisestä.
 Navalnyi on aiemminkin joutunut oikeustoimien kohteeksi.

Venäjä julisti oppositiojohtaja Navalnyin säätiön ulkomaiseksi agentiksi – "Jälleen uusi yritys tukahduttaa toiminta"


Summary: Lähetys Britannian EU-eroa käsittelevästä europarlamentin kokouksesta alkaa kello 16:30.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Brexitiä käsitellään tänään Euroopan parlamentissa Brysselissä. Yle näyttää suorana taltioinnin keskusteluista. Tilaisuudessa puhuvat muun muassa Euroopan komission puheenjohtaja  Jean-Claude Juncker  sekä brexit-pääneuvottelija  Michel Barnier . Lähetys alkaa kello 16:30.
 Lue myös :
 Brexit-ehdotus ei vakuuttanut EU-puheenjohtajia – Juncker: "Ei täytä EU:n vaatimuksia"
 Analyysi: Brexit-neuvotteluissa edistystä, mutta ei maalia

Yle seuraa: Brexitiä puidaan Euroopan parlamentissa Brysselissä – katso suorana


Summary: Luottamus Ruotsin talouteen on romahtanut, kruunun kurssi on heikentynyt ja työttömyys pahenee. Se vaikuttaa myös suomalaisiin.

Ruotsi on Saksan jälkeen Suomen toiseksi suurin viennin kohdemaa. Kun vientimaan talous hiljenee, hiipuu myös suomalaisten sinne myymien teollisuuden laitteiden, öljytuotteiden ja metsäteollisuuden tuotteiden kysyntä.
 Nyt kysyntä piiputtaa pahasti länsinaapurissa, mikä heittää kapuloita Suomen talouden rattaisiin.
 – Nähdään jo nyt, että Suomessakin teollisuuden vientitilauskannat tulevat alaspäin, Elinkeinoelämän keskusliiton EK:n johtava ekonomisti  Sami Pakarinen  sanoo.
 Kun myös Ruotsin yritysten ja kuluttajien luottamus on heikentynyt, vaikutukset tuntuvat aikanaan suomalaisillakin työpaikoilla.
 – Meidän teollisuuden tuotanto tulee alaspäin ja vientikin lähtee alaspäin. Huonompia aikoja on selvästi näköpiirissä, Pakarinen summaa.
 Ruotsin valtiollinen tutkimuslaitos Konjunkturinstitutet heikensi juuri tänään keskiviikkona  talousennustettaan  ja povaa maalle synkkiä aikoja.
 Monien talouden  analyytikkojen mukaan  Ruotsin talouskasvu voi taantua jopa nollaan loppuvuonna tai ensi vuoden alussa.
 Lue myös:   Saksan talous hyytyy pelottavan jyrkästi – miksi Euroopan talousmoottori köhii ja miten käy Suomelle?
 Suomen turismi saa kolauksen
 Samaan aikaan kun talous hyytyy, Ruotsin teollisuus saa kilpailuetua kruunun halpenemisesta.
 Alkuviikosta kruunu heikentyi alimmilleen suhteessa euroon sitten finanssikriisin alun yli kymmenen vuotta sitten. Kruunu on euroa selvästi alttiimpi maailman tapahtumien vaikutuksille.
 Eurolla saa jo liki 11 kruunua.
 Kun euro kallistuu suhteessa kruunuun, Suomessa valmistetuista tuotteista tulee kauppakumppaneille kalliimpia kuin ruotsalaisista. Euroalueelta ostaminen tulee Ruotsille vähemmän kannattavaksi.
 Halventunut kruunu haittaa myös esimerkiksi Suomeen suuntautuvaa turismia. Ruotsalaiset ovat kolmanneksi suurin turistiryhmä Suomessa, ja Suomen-matkat kuluttavat heikon kruunun oloissa heidän kukkaroaan enemmän kuin aiemmin.
 Toisaalta suomalaiset turistit hyötyvät Ruotsissa reissatessaan. Sikäläisissä ravintoloissa ja kaupoissa on halvempaa kuin esimerkiksi vielä viime syksynä, jolloin kruunu oli kymmenesosan nykyistä kalliimpi.
 Suomalaiset rahtaavat Ruotsista myös  selvästi aiempaa enemmän käytettyjä autoja , kun eurolla saa enemmän kruunuja. Ruotsalaisista autoista on tullut suhteessa halvempia kuin ennen.
 Yle Uutisgrafiikka
 Kruunun heikkouden hyvä vaikutus on sekin, että suomalaiset yritykset voivat ostaa ruotsalaisia kilpailijoitaan halvemmalla kuin aiemmin. Yrityskauppoja onkin jo nähty  esimerkiksi rakennusalalla .
 Pahin kärsijä on metalliala
 Eniten Suomi vie Ruotsiin teollisuuden koneita ja laitteita, joten pahiten länsinaapurin hidastuvasta taloudesta kärsii metalliteollisuus.
 Metsäteollisuudessa etenkin pienet sahat ovat hätää kärsimässä. Sahatavarasta on jo valmiiksi ylitarjontaa Euroopan metsätuhojen vuoksi.
 – Valtavat metsätuhot Itävallassa, Saksassa ja Sveitsissä sotkevat koko sahatavaramarkkinaa. Tulee pakotettua tarjontaa, jolloin sahatavarasta on markkinoilla ylitarjontaa, PTT:n metsäekonomisti  Emmi Haltia  selittää.
 Ylitarjonta vaikuttaa sekä Suomen että Ruotsin sahoihin.
 – Heikon kruunun ansiosta ruotsalaiset kuitenkin kestävät tätä tilannetta pidempään kuin suomalaiset, Haltia sanoo.
 Suomi ja Ruotsi kilpailevat monissa tuotteissa samoilla vientimarkkinoilla.
 – Ruotsin talouden heikkeneminen vaikuttaa kilpailuasetelmaan niin, että jos kysyntä kotimarkkinoilla heikkenee, metsäyritykset pyrkivät panostamaan vientiin.
 Huono taloustilanne voi parantaa kustannustasoa Ruotsin yritysten kannalta. Esimerkiksi palkat tuskin nousevat kovin paljoa.
 – Keskeinen asia Suomen kannalta on se, miten kustannustaso vertautuu Suomen ja Ruotsin välillä, Haltia sanoo.
 Yle Uutisgrafiikka
 – Veikkaan, että tuossa loppuvuoden aikana meillä voi olla Suomessakin hyvin erilainen tunnelma kuin tällä hetkellä on, EK:n Pakarinen sanoo.
 – Jos tilanne edelleen heikkenee, niin Suomessakin talouden kasvu on selvästi hitaampaa. Ulkomaisen kysynnän heikkous yhdistettynä tähän kotimaiseen tilanteeseen, niin huolissaan kyllä kannattaa olla.
 Pakarisen mukaan riskinä on, että Suomen talous ei kasva ensi vuonna juuri lainkaan. Se lisäisi työttömyyttä.
 Etenkin teollisuuden ennusluvut ovat tulleet Ruotsissa "todella nopeasti alaspäin".
 – Herää kysymys, että mitä tapahtuu. Kun Saksa on myös Ruotsille äärimmäisen tärkeä kauppakumppani, niin nämä yhteisvaikutukset näyttävät Suomen kannalta todella huonoilta, summaa Pakarinen.
 Lisää aiheesta:
 Ruotsin talouskasvu hidastuu ja työttömyys nousee, mutta keskuspankin pääjohtaja torjuu puheet maan ajautumisesta laskukauteen .

Ruotsin heikentyvä taloustilanne uhkaa nyt jo Suomen taloutta – Ekonomisti: "Huolissaan kyllä kannattaa olla"


Summary: Turvotusta, vatsakipua ja vessakiirettä aiheuttava loinen on hoidettavissa antibiooteilla.

Helsingin seudun yliopistollinen keskussairaala

Dientamoeba fragilis  on Suomen yleisin vaivoja aiheuttava suolistoloinen. Se aiheuttaa pitkittyneitä vatsavaivoja, jotka voivat laskea elämänlaatua merkittävästi. Vatsaa joutuu tyhjentämään toistuvasti tai uloste karkailee.
 Radio Suomen Päivässä  infektiosairauksien professori  Anu Kantele  Helsingin yliopistosta kertoi, että  Dientamoeba  voi aiheuttaa esimerkiksi ilmavaivoja, vatsakipua, ripulia, laihtumista ja huonovointisuutta. Oireet voivat myös vaihdella päivästä toiseen. Osa loisen kantajista on kuitenkin oireettomia.
 Anu Kanteleella on ollut pari potilasta, jotka ovat jopa menettäneet työnsä  Dientamoeba -loisen takia. He joutuivat olemaan poissa töistä toistuvasti eikä työnantaja uskonut vatsakipuun.
 – Lopulta työsuhde oli lopetettu. Potilas sai kuitenkin hoidon. Sen jälkeen ei ollut vatsakipuja, mutta ei ollut enää työpaikkaakaan.
 Hoito tepsii useilla pian
 Kaikki lääkäritkään eivät vielä tunne alkueläintä. Siksi sitä ei ole osattu etsiä. Kanteleen mukaan loinen löytyy ulostenäytteestä ja se hoidetaan antibioottikuurilla.
 – Viimeistään nyt on aika, että Suomen lääkärikunta oppii tunnistamaan tämän pöpön ja pohtimaan sen hoitoa.
 Hoidon jälkeen vaivat saattavat lähteä heti tai jos suoli on vaurioitunut, jonkin ajan kuluttua. Jos vatsavaivat johtuvat jostakin muusta seikasta, loisen häätäminen ei auta vaivoihin.
 Professori Anu Kantele ei osaa sanoa, kuinka suuren osan suomalaisten vatsakivuista loinen selittää.
 – On arvioitu, että loista kantaa ehkä noin 10 prosenttia väestöstä ja suuri osa heistä on oireettomia. Loisen tutkimisella on kuitenkin merkitystä heille, jotka voidaan hoitaa.
 Suolistoloinen erityisesti pikkulasten ja heitä hoitavien aikuisten vaivana
 Dientamoeba  on mikroskooppisen pieni alkueläin. Se on levinnyt kaikkialle maailmaan.
 Nykytiedon valossa se on Suomessa yleisempi kuin kihomato.  Dientamoeba  tarttuu ulosteesta, mutta ei kovin herkästi. Anu Kantele sanoo, että saman perheen jäsenistä useammat voivat saada sen. Sitä on löytynyt varsinkin päiväkoti-ikäisiltä lapsilta, 30–40-vuotiailta naisilta ja isovanhemmilta, jotka huolehtivat pienistä lapsista.
 – Kyse on vessahygieniasta ja siitä, kuinka hyvin käsiä pestään. Kannattaa pestä kädet saippualla vessassa käynnin jälkeen.
 Helsingin yliopiston ja Helsingin yliopistollisen keskussairaalan HUS:in tekemän tutkimuksen mukaan vuonna 2017 HUS:in alueella löydettiin 503 uutta tapausta. Löydösten määrä on 20-kertaistunut kymmenessä vuodessa. Tutkijat uskovat, että löydösten määrä johtuu aikaisempaa paremmista keinoista määritellä tauti. Tutkimus on julkaistu  Eurosurveillance -lehdessä.
 Lääketieteen lisensiaatti  Jukka-Pekka Pietilä  tutkii väitöskirjatutkimuksessaan loista edelleen. Hän selvittää, kuinka yleinen loinen on Suomessa ja kuinka lääkkeet tehoavat. Pietilä tutkii myös, altistaako matkailu tartunnalle ja onko jossain päin maailmaa tartuntariski kohonnut.
 Kuuntele haastattelu:
 Yleisempi kuin kihomato
 Lue lisää:
 Lomailija, varo loisia!

Suolistoloinen voi saada vatsan sekaisin ja elämän raiteiltaan – kaikki lääkäritkään eivät tunne Dientamoeba fragilis -alkueläintä


Summary: Bild-lehden mukaan ammuskelu tapahtui synagogan edessä.

Kahden ihmisen kerrotaan kuolleen ammuskelussa Hallen kaupungissa itäisessä Saksassa.
 Poliisi etsii ammuskelijaa. Poliisi kehottaa ihmisiä pysyttelemään sisätiloissa.
 Saksalaislehti Bildin mukaan ammuskelu tapahtui synagogan edessä.

Saksan Hallessa ammuskeltu – kahden kerrotaan kuolleen


Summary: Ilmainen ehkäisy on vähentänyt osaltaan raskaudenkeskeytyksiä erityisesti alle 20-vuotiaiden keskuudessa.

Kaksi luokkahuonetta, mies- ja naisopettaja sekä ryhmä peruskoululaisia. Lisätään yhtälöön vielä genitaalialueet ja kiusallinen ilmapiiri.
 Tämä oli  Ali Tialan,  21, ensikokemus seksuaalikasvatuksesta kokkolalaisessa alakoulussa noin vuosikymmen sitten.
 – Meidät jaettiin sukupuolen perusteella kahteen luokkahuoneeseen, jossa sitten jompikumpi opettajista piti luennon sukupuolielinten toiminnasta.
 Tialan muisto tyttöjen ja poikien jakamisesta eri luokkiin on vanha perinne suomalaisessa seksuaalikasvatuksessa.
 – Oppilaiden erottaminen toisistaan johtunee siitä, että esimerkiksi kuukautisista on kerrottu ennen vain tytöille, eikä ole haluttu, että pojat ovat sitä kuulemassa, kertoo asiantuntija  Katriina Bildjuschkin  Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselta.
 Koska koulussa ei tullut hullua hurskaammaksi, Tiala hankki valistuksensa netistä.
 Tästä syksystä alkaen hän on mukana kehittämässä yhdenvertaista seksuaalikasvatusta Hivpointin nuorten vaikuttajaryhmässä.
 Kun nuorten tekemät raskaudenkeskeytykset kääntyivät nousuun 90-luvulla, reagoitiin tilanteeseen monin toimin: jälkiehkäisyn reseptipakko 15 vuotta täyttäneiltä poistettiin ja seksuaalikasvatus lisättiin pakolliseksi osaksi koulujen opetusohjelmaa 2000-luvun alussa.
 Sittemmin erityisesti alle 20-vuotiaiden raskaudenkeskeytykset ovat vähentyneet huomattavasti verrattuna 2000-luvun alun lukuihin.
 Aborttien vähenemiseen on esitetty monia syitä, kuten kuntien tarjoama maksuton ehkäisy ja nuoremman sukupolven parantunut terveyskäyttäytyminen.
 Klamydiatartuntojen lukemat ovat kuitenkin hieman ankeammat.
 – Meidän näkemyksemme on se, että tällä hetkellä kuntien tarjoama maksuton ehkäisy painottuu pääosin raskauden ehkäisemiseen. Seksitautien ehkäisemiseksi myös kondomeita tulisi tarjota nuorille ilmaiseksi, Hivpointin seksuaaliterapeutti  Anni Susineva  sanoo.
 Suomessa raskaudenkeskeytykset etenkin alle 20-vuotiailla nuorilla ovat vähentyneet 2000-luvun alkupuolelta lähtien. Vuonna 2018 klamydiatartuntoja todettiin lähes 15 000.  Juha Rissanen / Yle
 Tällä hetkellä noin 50 kuntaa  tarjoaa ehkäisyä  ilmaiseksi vaihtelevin ehdoin: Esimerkiksi Vantaalla ilmaisten pitkäaikaisten ehkäisyvälineiden, kuten kierukan jakamisen on todettu vähentäneen nuorten naisten abortteja.
 Seksuaaliopetus kuuluu koulujen opetussuunnitelmaan. Koska sen taso vaihtelee Suomessa edelleen, ovat ihmisten kokemukset erilaisia iästä ja asuinpaikasta riippuen.
 Enää seksiä ei kuitenkaan käsitellä synnin ja moraalittomuuden tiivistymänä, kuten 50-luvulla.
 Seksistä puhuttiin Ali Tialan nuoruudessa perustasolla. Oli hymyileviä kondomiesitteitä ja heteroseksiä. Ehkä joskus jopa "joitain homoja".
 – Jos lukion tai ammattikoulun tunnilla luetellaan vain taudit tyylillä kuppa ja kuusi muuta sekä varoitellaan raskaudesta, niin kyllä suurimmaksi osaksi ihmiset hakevat vastauksensa netistä, Tiala sanoo.
 Oireettomana ei ajatella testausta
 THL:n tartuntatautirekisteriin ilmoitettiin vuonna 2018 lähes 15 000 klamydiatartuntaa, joiden määrä on kasvanut vuosittain.
 Viime vuosina ilmi tulleiden tartuntojen kasvuun voi osaltaan vaikuttaa se, että klamydiatestin voi tehdä myös kotona.
 Tämä ei kuitenkaan selitä klamydiatartuntojen lisääntynyttä määrää kokonaisuudessaan.
 THL:n erikoistutkijan  Kirsi Liitsolan  mukaan merkittävä osa tartunnan saaneista on oireettomia, minkä vuoksi tutkimuksiin ei tajuta hakeutua. Näin tauti siirtyy kavalasti myös uusille kumppaneille.
 Parhaiten klamydiaa vastaan taistellaan kondomeilla ja säännöllisellä testauksella.
 Tautirekisterissä ei kuitenkaan tapahtu muutoksia parempaan, ellei erilaisista seksitavoista puhuta.
 – Kuulin suuseksisuojista vasta äskettäin. Mitä tulee seksuaalisuuden moninaisuuteen, niin oman kokemukseni perusteella opettajat ajattelevat sen olevan niitä "nuoremman sukupolven juttuja", eikä erilaisista tavoista harrastaa seksiä oteta edes selvää, Tiala sanoo.
 Erot esille jo lapsena
 Seksuaalikasvatusta opetetaan nykyisin kouluissa keskimäärin muutama tunti vuodessa osana terveystietoa. THL:n Katriina Bildjuschkinin mukaan opettajankoulutuksessa seksuaalikasvatus on häviävän pienessä osassa.
 Tialaa on aina kiinnostanut seksuaalisuus ja siihen liittyvät ilmiöt: Tästä syksystä lähtien hän toimii osana Hivpointin nuorten vaikuttajaryhmää.  Sini Järnström / Yle
 Suomessa seksuaalikasvatusta   on annettu vaihtelevin kutsumanimin 1970-luvulta lähtien, jolloin seksuaalisuus alettiin erottaa lisääntymisestä.
 Tuolloin  oppikirjoissa puhuttiin  raskauden ehkäisystä ja aborteista. Vasta 90-luvulla koulun oppikirjoihin ilmestyivät aidsin ja klamydian lisäksi orgasmit sekä hyväksyvä asenne homoseksuaalisuuteen.
 Nykyään seksuaalisuuteen ja seksiin liittyvät eroavaisuudet ovat pöydällä yhä näkyvämmin. Tialan mukaan asian eteen tulisi tehdä vielä enemmän.
 – Jo ehdottomasti koulussa tulisi ilmaista, että ei haittaa, vaikka on erilainen.
 Lue lisää:
 Esiinnyin netissä 14-vuotiaana poikana ja sain aikuisilta peniskuvia – Seksuaalikasvatus alkaa vitosluokalla, vaikka opettajan mielestä sen pitäisi alkaa jo ekalla
 Tutkija selvitti seksitautiin sairastuneiden kokemuksia: "Jotenkin tuntuu, että syöpä olisi ollut parempi vaihtoehto kuin tämä"
 "Tunnen olevani liian saastunut normaaliin seksiin", kirjoittaa seksitautiaan häpeävä Marjukka – katso kartalta kotiseutusi tartuntatilanne

Ali Tialalle, 21, seksuaalikasvatus oli genitaalien opettelua ja raskaudenehkäisyä – Vaikka abortit vähenevät, klamydiatartunnat eivät


Summary: Google, Facebook ja muut monikansalliset yhtiöt ovat voineet laillisesti välttää veroja siirtämällä toimintojaan halvan verotuksen maihin.

Monikansallisten yritysten verotus halutaan laittaa kuriin ehdotuksella, joka mullistaisi koko kansainvälisen yritysverotusjärjestelmän.
 Teollisuusmaiden yhteistyöjärjestö OECD ehdottaa mallia, jossa yritys maksaisi osan veroistaan sinne, missä sen tuotteet tai palvelut kulutetaan. Nykyisin verotus perustuu siihen, missä tuotteet ja palvelut tuotetaan.
 Googlen, Applen, Facebookin, Amazonin ja muiden digijättien ja niiden tarjoamien suosittujen palveluiden kasvu on kärjistänyt entisestään kansainvälisen verotuksen haasteita. Digiajan suuryhtiöt ovat pyrkineet sijoittamaan toimintojaan sinne, missä verotus on niille edullisinta.
 Lue oheisesta jutusta tarkemmin, miten käytännössä nettijätit välttävät veroja: Tietovuoto paljastaa Applen salaisuuden – amerikkalaisjätit ovat verojen välttelyn suurmestareita
 Verouudistuksesta käytetäänkin usein nettijättien alkukirjaimista muodostuvaa GAFA-lyhennettä. OECD:n veroehdotuksesta on neuvoteltu kuukausien ajan.
 Veronkiertoa vastustavan  Tax justice network  -järjestön mukaan uudistus vähentäisi veroparatiisien käyttöä viisi prosenttia. Suurimpia hyötyjiä olisivat teollisuusmaat, joissa tuotteita ja palveluita kulutetaan eniten.
 OECD:n varajohtaja  Grace Perez-Navarro  sanoi Helsingissä Keskuskauppakamarin tilaisuudessa, että uudistus lisäisi merkittävästi verotuloja.
 OECD:n pääsihteeri  Angel Gurría   varoittaa seurauksista , jos verotuksessa ei päästä kansainvälisesti yhteisymmärrykseen.
 – Jos sopimukseen ei päästä vuoteen 2020 mennessä, kasvaa riski siitä, että eri maat toimivat epäyhtenäisesti. Se haittaa jo ennestään heikkoa maailmantaloutta.
 OECD:n ehdotusta käsitellään viikon kuluttua Washingtonissa G20-maiden keskuspankkien pääjohtajien ja valtiovarainministerien kokouksessa Washingtonissa.

Facebookin, Googlen ja muiden digijättien verokikkailu halutaan kuriin – Kova ehdotus pakottaisi yhtiöt maksamaan verot sinne, missä palvelut kulutetaan


Tästä on kyse Maa- ja metsätalousministeriön asettama suurin sallittu saalismäärä kuluvalle metsästysvuodelle on 313 karhua. Poronhoitoalueen kiintiö on 85 karhua ja muun Suomen 228 karhua. LUKE:n mukaan Suomessa oli kesällä 1 660 – 1 770 aikuista karhua, joista poronhoitoalueella 265 – 330. Suomessa syntyi tänä vuonna Luken arvion mukaan noin 360 karhunpentua.
 Karhunmetsästys läntisellä poronhoitoalueella on päättynyt. Läntisen poronhoitoalueen 15. karhu saatiin saaliiksi keskiviikkoaamuna. Tämän takia Suomen riistakeskus on määrännyt karhunmetsästyksen lopetetuksi läntisellä poronhoitoalueella.
 Päätös tarkoittaa sitä, että karhunpyynti on ohi koko poronhoitoalueella, sillä itäisen poronhoitoalueen karhunmetsästys päättyi jo 23. syyskuuta.
 Läntisellä poronhoitoalueella kaadettiin tänä syksynä 20. elokuuta alkaneessa karhunmetsästyksessä yhteensä 16 karhua. Näistä viisi meni nurin Puolangalla, neljä Kemijärvellä ja yksi karhu myös Kittilässä, Kolarissa, Posiolla, Ranualla, Tervolassa, Taivalkoskella ja Pudasjärvellä.
 Läntiseen kiintiöalueeseen kuuluvat edellä mainittujen kuntien lisäksi Enontekiö, Muonio, Pello, Ylitornio, Rovaniemi, Simo ja Hyrynsalmi sekä osittain Ii, Oulu ja Utajärvi. Vuosi sitten syksyllä 2018 läntisellä poronhoitoalueella kaadettiin vastaavasti 11 karhua kiintiön ollessa 20.
 Kiintiön ylitys ei riko asetusta
 Tämän syksyn viimeiset kaksi karhua saatiin saaliiksi lähes samanaikaisesti keskiviikkoaamuna Taivalkoskella ja Pudasjärvellä. Suomen riistakeskuksen mukaan kiintiön ylittyminen yhdellä karhulla ei tässä tapauksessa aiheuta jatkotoimenpiteitä.
 Kiintiö ylittyi läntisen poronhoitoalueen osalta vastaavalla tavalla vuonna 2014, jolloin 12 karhun kiintiö ylittyi kahdella lumen sataessa maahan syyskuun loppupuolella. Poikkeusluvista annetun asetuksen mukaan metsästyksen lopettamisen katsotaan tulleen metsästäjien tietoon kolmen päivän kuluttua määräyksen antamisesta.
 Muun Suomen alueen kannanhoidollisessa metsästyksessä on saatu saaliiksi toistaiseksi 217 karhua. Yhteensä karhuja on siten saatu saaliiksi Suomessa tämän syksyn kuluessa 303.
 Haluatko tietää, mitä kotiseudullasi tapahtuu? Onhan sinulla jo puhelimessasi Ylen Uutisvahti?  Lataa se tästä.
 Tilaa Läheltä-niminen  uutiskirjeemme sähköpostiisi .

Karhunmetsästys loppui poronhoitoalueella


Summary: Ilmakehätieteen huippuyksikkö tutkii maan ja ilmakehän vuorovaikutusta ja miten esimerkiksi metsät vaikuttavat ilmastonmuutokseen.

Jane ja Aatos Erkon säätiön myönsi kolmivuotisen projektirahoituksen Helsingin yliopiston Ilmakehätieteiden keskukselle. Tämä 2,9 miljoonaa euroa on säätiön historian suurin tutkimusprojektiin myönnetty rahoitus.
 Akateemikko  Markku Kulmalan  johtamassa  Quantifying carbon sink, CarbonSink+ and their interaction with air quality  -projektissa tutkitaan hiilinieluja, muita ekosysteemien ja ihmisen toiminnan ilmastovaikutuksia sekä niiden vuorovaikutusta ilmanlaadun kanssa.
 Tutkimus parantaa ymmärrystä näistä ilmiöistä sekä mittaa ja määrittää ilmiöitä numeerisesti eri ekosysteemeissä. Näin määritetään hiilinielu ja CarbonSink+, joka tarkoittaa ekosysteemin kokonaisvaikutusta ilmastoon.
 – Erilaisilla ekosysteemeillä samoin, kuin ihmisen toiminnoilla on monenlaisia ilmastovaikutuksia, kertoo projektin johtaja akateemikko Markku KulmalaHelsingin yliopiston tiedotteessa.
 Ympäristön ilmastovaikutukset vaihtelevat
 Kulmala kuvailee, kuinka kasvit sitovat hiiltä aina, kun ne yhteyttävät. Yhteyttämisen sivutuotteena ilmaan vapautuu hiilivetyjä kuten monoterpeenejä.
 – Jokainen meistä haistaa monoterpeenien tuoksun kävellessään kesäisessä metsässä kuivalla säällä. Nämä hiilivedyt hapettuvat ilmakehässä ja osallistuvat aerosolihiukkasten muodostumiseen, Markku Kulmala kertoo.
 Aeorosolit ovat metsikön tuottamia ilmakehän pienhiukkasia, jotka viilentävät ilmastoa heijastamalla auringon säteilyä takaisin avaruuteen, sirottamalla auringon valoa kasvien käyttöön ja lisäämällä pilvien syntyä metsiköiden yllä.
 Lisäksi metsät ja muut ekosysteemit vaikuttavat siihen, kuinka paljon auringon säteilyä heijastuu takaisin avaruuteen. Esimerkiksi vaaleat pinnat, kuten lumi, heijastavat enemmän valoa kuin tummat pinnat.
 Monimutkaisen kokonaisuuden ymmärtäminen ja mittaaminen tarvitsee eri alojen yhteistyötä.
 – Saamamme rahoitus mahdollistaa tämän ja ilahduimme suuresti siitä, että säätiö haluaa rahoittaa nimenomaan huippuluokan perustutkimusta, mukaan lukien tutkimuksen tarvitsema mittauslaitteisto, kertoo Kulmala.
 Rahoituksella huomattava merkitys
 Nyt saatu rahoitus mahdollistaa korkealaatuisen ja pitkäjänteisen tutkimuksen, jolla on Kulmalan mukaan merkittävä tieteellinen vaikuttavuus.
 – Tällaisesta perustutkimuksesta syntyy soveltavaa tutkimusta ja edelleen tietoa ja sovelluksia yhteiskunnan käyttöön. Rahoituksen avulla saamme toteutettua ideamme. Sitä kautta voimme vastata yhteiskunnallisesti ja ympäristön kannalta merkittäviin kysymyksiin, iloitsee Kulmala.
 Helsingin yliopiston Ilmakehätieteiden keskus on Helsingin yliopiston poikkitieteellinen yksikkö, jossa fyysikot, kemistit, metsätieteilijät ja ympäristötieteilijät ratkovat yhdessä ilmastonmuutokseen ja ilmanlaatuun liittyviä kysymyksiä.
 Yksiköllä on ollut yhdessä Ilmatieteen laitoksen ja Itä-Suomen yliopiston kanssa Suomen Akatemian rahoittama Ilmakehätieteen huippuyksikkö jo vuodesta 2002. Huippuyksikkö on määräaikainen ja sen toiminta huippuyksikkönä päättyy tämän vuoden lopulla.
 Lue myös:  Maailman johtava ilmastotutkija Markku Kulmala tarvitsee kahdeksan miljardia euroa pelastaakseen maailman

Akateemikko Markku Kulmalan huippuyksikkö sai lähes kolmen miljoonan euron rahoituksen


Summary: Kausikorttien lainaamiseen liittyy erilaisia sääntöjä. Esimerkiksi Mikkelissä yhdellä kirjastokortilla voi lainata yhden kausikortin.

Koripallojoukkue Helsinki Seagulls kertoi lokakuun alussa, että sen  kausikortteja on lainattavissa Töölön kirjastosta  (Helsingin Sanomat). Kyseessä on tiettävästi ensimmäinen kerta, kun seurajoukkueen kausikortti on ilmaiseksi lainattavissa.
 Helsingin Sanomien jutussa Seagullsin Toni Leppänen sanoo, että idean taustalla on se, että joukkue haluaa tarjota kaikille mahdollisuuden päästä ainakin kerran katsomaan koripalloa.
 Seagullsin innoittamana ideaan ovat tarttuneet ainakin Salibandyliigaa pelaava TPS Salibandy ja jääkiekon Liiga-joukkue Mikkelin Jukurit.  TPS Salibandyn kausikortteja  on lainattavissa Turun pääkirjastosta.  Puolestaan Jukureiden kausikortit  (Mikkelin Jukurit) tulevat lainattavaksi Mikkelin pääkirjastolta tämän viikon loppuun mennessä.
 – Lainasimme suoraan idean Helsinki Seagullsilta. Oli niin hyvä idea, ettei tarvinnut pitkään miettiä ja paikallinen kirjasto lähti empimättä mukaan. Olemme ilmeisesti ensimmäinen Liiga-joukkue, joka tarjoaa tällaisen mahdollisuuden, kertoo Jukureiden tapahtuma- ja markkinointivastaava  Kristiina Tiippana .
 Seuroilla ja kirjastoilla on hiukan erilaisia sääntöjä liittyen lainattaviin kausikortteihin. Esimerkiksi Jukurit tarjoaa lainattavaksi neljä kausikorttia, joista yhden voi lainata yhdellä kirjastokortilla. Kausikortti voi olla lainassa viikon kerrallaan eikä varausta voi uusia. Seagulls puolestaan tarjoaa myös neljä kausikorttia, mutta yhdellä kirjastokortilla voi lainata kaksi kausikorttia.
 Mikäli kausikortti ei palaudu laina-ajan jälkeen ajoissa takaisin kirjastoon, esimerkiksi Mikkelissä kausikortti kuoletetaan. Sen jälkeen kausikortilla ei enää pääse peleihin.
 Kausikortit eivät ole ainoita tavaroita, mitä nykyisin kirjastoista voi lainata tavanomaisten kirjojen, lehtien ja CD-levyjen lisäksi. Kirjastosta riippuen lainattavana voi olla esimerkiksi  iskuporakone, kävelysauvat tai saumuri  (Kirjastot.fi).

Peliin ilmaiseksi kirjastosta lainatulla kausikortilla – koripallojoukkue Helsinki Seagullsin esimerkkiä seurataan Mikkelissä ja Turussa


Summary: Applen toinen perustaja puhuu tänään Helsingissä.

Elektroniikan ja sähkölaitteiden valmistus

Applen perustajasta puhuttaessa suurimmalle osalle ihmisistä tulee ensimmäisenä mieleen  Steve Jobs , omapäinen visionääri mustassa poolopaidassa heiluttelemassa tyylikkään vähäeleisiä sähkölaitteita lavalla. Jobs ei kuitenkaan luonut yhtä maailman suurinta yritystä yksin autotallissaan. Vähintään yhtä merkittävä rooli Applen syntytarinassa on Jobsia viisi vuotta vanhemmalla  Steve Wozniakilla .
 Tänään Helsinkiin Nordic Business Forum -tapahtumaan puhumaan saapuva Wozniak on yksi Piilaakson kuninkaallisista. Vuonna 1976 hän kokosi Applen ensimmäisen Apple-1 -tietokoneen Jobsin perheen autotallissa Los Altosissa Kaliforniassa. Samana vuonna kaksikko perusti Applen. Wozniak oli tuolloin 25-vuotias.
 Yliopisto-opinnot kesken jättäneen kaksikon työnjako oli seuraavanlainen: Wozniak hoiti tietokoneiden suunnittelun ja rakentamisen, Jobs hoiti liiketoiminnan ja markkinoinnin.
 Menestystä tuli nopeasti. Applen seuraavasta tietokonesarjasta, Wozniakin suunnittelemasta Apple II:sta, muodostui hitti. Apple II oli yksi ensimmäisistä kuluttajakäyttöön suunnitelluista tietokoneista.
 Apple nousi hetkessä suurimpien mikrotietokoneiden valmistajien joukkoon ja vuonna 1980 yhtiö listautui pörssiin. Pörssikellon kilahdus teki Jobsista ja Wozniakista miljonäärejä.
 Lento-onnettomuus ja paluu koulun penkille
 Helmikuussa 1981 Wozniakin ohjaama pienkone putosi kesken nousun kiitoradalle Kaliforniassa. Wozniak ja kolme muuta kyydissä ollutta henkilöä selvisivät onnettomuudesta hengissä. Wozniak sai kuitenkin onnettomuudessa iskun päähänsä, eikä hän viiteen viikkoon kyennyt muodostamaan uusia muistoja.
 Lähimuistin palauduttua Wozniak soitti Jobsille ja kertoi tälle palaavansa koulun penkille. Koko aikuiselämänsä tietokoneiden kanssa pakertanut Wozniak halusi aloittaa puhtaalta pöydältä. Hän kirjautui Berkeleyn yliopistoon salanimellä Rocky Raccoon Clark. Applen mukanaan tuoman maineen vuoksi hän ei voinut käyttää omaa nimeään. Lopulta valenimi päätyi hänen päättötodistukseensa.
 En pitänyt politiikasta. Jo kauan sitten päätin, että en äänestä ketään. En ainakaan sellaista, jolla on mahdollisuus voittaa.  Steve Wozniak
 Opintojensa aikana Wozniak innostui musiikista. Apple-rahojensa avulla hän perusti musiikkia ja uusimpia teknologioita yhdistelevän US-festivaalin. Tapahtumaa varten rakennettiin muun muassa Yhdysvaltain suurin ulkoilma-amfiteatteri.
 Ensimmäisellä kerralla US-festivaaleilla esiintyivät muun muassa The Ramones, Talking Heads, Santana ja Fleetwood Mac. Samoilla festivaaleilla muodostettiin myös ensimmäinen satelliittiyhteys Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton välillä.
 Televisiokanava NBC oli muutamaa vuotta aiemmin vienyt lähetyskalustoa Neuvostoliittoon Moskovan olympialaisia varten. Yhdysvaltain vetäydyttyä kisoista, kalusto jäi Moskovaan. Paikallisten ystäviensä kanssa Wozniak onnistui saamaan kaluston käyttöönsä ja luomaan yhteyden kylmän sodan osapuolten välille.
 Satelliittiyhteyden välityksellä lähetettiin musiikkivideoita ja kyseltiin kysymyksiä elämästä rautaesiripun takana.
 Lue myös:   Bisnesseminaari tuo Helsinkiin nimekkäitä puhujia – joukossa muun muassa George Clooney
 – Me huomasimme, että olimme hyvin samankaltaisia. Hallitusten propagandasta iso osa mureni tuolloin, Wozniak kertoi keväällä  Tukholmassa järjestetyillä Nordic Business Forum -messuilla .
 Kokemus innoitti Wozniakia järjestämään festivaalit myös Moskovassa.
 – En pitänyt politiikasta. Jo kauan sitten päätin, että en äänestä ketään. En ainakaan sellaista, jolla on mahdollisuus voittaa. Mutta henkilökohtainen diplomatia sopii minulle, Wozniak sanoi Tukholmassa.
 Kaksi kertaa järjestetystä US-festivaalista ei syntynyt taloudellista menestystä. Miljoonien dollarien tappioiden jälkeen Wozniak päätti palata Applelle vuonna 1983.
 Steve Wozniak palasi Applelle 1983. Kaksi vuotta myöhemmin hän jätti yhtiön lopullisesti. Hänen nimensä löytyy kuitenkin yhä yhtiön työntekijöiden listalta. Wozniak on listalla Applen työntekijä numero yksi. Steve Jobs ei yhtiötä perustettaessa suostunut ottamaan numeroa kaksi, joten hän oli kuolemaansa saakka Applen listalla työntekijä numero nolla. AOP
 Lopullinen lähtö Applesta
 Wozniakin palatessa Applelle hänen suunnittelemansa Apple II -tietokonesarja oli yhä yhtiön suurin tulonlähde. Applen johto oli kuitenkin kääntänyt kaiken huomionsa yhtiön seuraavaan tietokonemalliin, Macintoshiin.
 Tammikuussa 1984 Macintosh-tietokone ilmestyi kauppoihin suurella kohinalla. Ohjaaja  Ridley Scott  palkattiin tekemään  tv-mainos , josta myös itsessään muodostui merkkiteos.
 Wozniak ilmoitti talousjulkaisu Bloombergin haastattelussa kannattavansa teknologiajättien pilkkomista.
 Varjoon joutuminen ei miellyttänyt Wozniakia. Apple ei enää tuntunut samalta hauskalta työpaikalta, mitä se oli ollut aiemmin. Wozniak jätti Applen lopullisesti alkuvuodesta 1985.
 Hänen perustajakumppaninsa Steve Jobs teki saman ratkaisun myöhemmin samana vuonna. Jobs oli visioineen ajautunut törmäyskurssille yhtiön hallituksen kanssa.
 Alkuperäinen vuoden 1984 Macintosh -tietokone 128k esillä Apple-museossa Prahassa. Filip Singer / EPA
 "Apple olisi pitänyt pilkkoa aikoja sitten"
 Applen jälkeen Jobs perusti tietokoneyhtiö NeXTin. Wozniak puolestaan alkoi rahoittaa lupaavina pitämiään yrityksiä. Liiketoiminnan lisäksi hän on vuosien varrella tukenut erilaisia järjestöjä ja hyväntekeväisyyssäätiöitä. 1990-luvun alussa Wozniakilla oli merkittävä rooli kansalaisten sähköisiä oikeuksia puolustavan EFFin toiminnan käynnistämisessä.
 Viime vuosina Applen perustajan on kiertänyt maailman puhumassa Nordic Business Forumin kaltaisissa tapahtumissa. Silloin tällöin mediassa nostetaan esille jokin piikki, jonka hän on heittänyt Applen suuntaan. Yleensä kyse on jostain uudesta ominaisuudesta, joka ei miellytä häntä.
 Mielestäni teknojäteistä on tullut liian isoja ja liian hallitsevia voimia meidän elämässä ja se on vienyt meiltä vaihtoehdot.  Steve Wozniak
 Kesällä Wozniak ilmoitti olevansa mukana  Efforce-nimisessä lohkoketju-projektissa , jonka tarkoituksena on hillitä  kryptovaluuttoja pyörittävän teknologian  energiankulutusta. Maltalle perustetun Efforce-yhtiön pyrkii tuomaan energiatehokkuutta tavoittelevat yhtiöt yhteen sijoittajien kanssa.
 Wozniakin lähteminen mukaan kryptovaluuttoihin nostatti hieman kulmakarvoja, mutta todellinen hämmästys koettiin elokuussa, kun Wozniak ilmoitti  talousjulkaisu Bloombergin haastattelussa  kannattavansa teknologiajättien pilkkomista.
 – Toivon, että Apple olisi omatoimisesti pilkkonut itsensä aikoja sitten ja muodostanut itsenäisiä toimijoita eri puolille maailmaa, Wozniak totesi haastattelussa.
 Myöhemmin  The Verge -julkaisun kommenttiosiossa  Wozniak tarkensi, että hän ei tarkoittanut yhtiön pilkkomista sääntelijöiden toimesta, vaan yhtiön toimintojen hajauttamista ja eri osastojen itsenäisyyden lisäämistä.
 Joka tapauksessa jotain teknologiayhtiöille pitäisi Wozniakin mielestä tehdä.
 – Mielestäni teknojäteistä on tullut liian isoja ja liian hallitsevia voimia meidän elämässä ja se on vienyt meiltä vaihtoehdot. Niitä on vaikea vältellä.

Vierailulla Suomessa: Applen toinen perustaja Steve Wozniak arvostelee nyt teknologiajättejä ja haluaa suitsia lohkoketjujen energiakulutusta


Summary: Keskusteluja mahdollisesta erosopimuksesta käydään yhä.

EU on tekemässä merkittävän myönnytyksen brexit-diiliin, kertoo brittilehti The Times uutistoimisto Reutersin mukaan. Myönnytys pitäisi sisällään mekanismin, jonka myötä Pohjois-Irlannin aluehallinto Stormont voisi lähteä niin kutsutusta backstopista vuoden 2025 jälkeen.
 The Times perustaa tietonsa EU:ta lähellä oleviin lähteisiin.
 Backstopilla tarkoitetaan vakuusjärjestelyä, joka estäisi kovan rajan syntymisen muun Britannian mukana EU:sta eroavan Pohjois-Irlannin ja EU:ssa pysyvän Irlannin välille.
 Britannian pääministeri  Boris Johnson   ehdotti viime viikolla  ratkaisuksi, että Pohjois-Irlanti pysyisisi EU:n sisämarkkinoilla ja tullitarkastukset tehtäisiin poissa raja-alueelta. Pohjois-Irlannin itsehallinto saisi siirtymäaikojen jälkeen itse päättää neljän vuoden välein, jatkaako se osana EU:n sisämarkkinoita.
 Bryssel pelkää, että tämä niin kutsuttu suostumusjärjestely antaisi Johnsonin liittolaiselle Pohjois-Irlannin DUP-puolueelle veto-oikeuden.
 Sen vuoksi EU olisi nyt tarjoamassa myönnytystä, jonka myötä Pohjois-Irlanti pysyisi järjestelyssä ainakin vuoteen 2025 asti.
 Keskusteluja käydään yhä
 Reutersin mukaan Britannian EU-erosta vastaava ministeri  Stephen Barclay  ja EU:n brexit-pääneuvottelija  Michael Barnier  lounastavat torstaina.
 Diplomaattilähde kertoo uutistoimistolle, että lounastapaamisen tarkoitus on selvittää, voiko Britannia vielä joustaa mahdollisen brexit-sopimuksen yksityiskohdista.
 Britannian pääministerin Boris Johnsonin on tarkoitus tavata Irlannin pääministeri  Leo Varadkar  tällä viikolla ja keskustella brexitin yksityiskohdista.
 Britannian EU-eron on tarkoitus tapahtua lokakuun lopussa.
 Lue lisää:
 Brittilehdet: Moni konservatiiviministeri uhkaa erota Johnsonin suunnitelmien vuoksi
 Analyysi: Brexit-neuvotteluissa edistystä, mutta ei maalia
 Brexit-ehdotus ei vakuuttanut EU-puheenjohtajia – Juncker: "Ei täytä EU:n vaatimuksia"

The Times: EU valmis tekemään "merkittävän myönnytyksen" brexit-diiliin


Summary: Naisten surmat ovat lisääntyneet Turkissa viime vuosina, minkä on arveltu liittyvän naisten vapautumiseen.

Turkissa on alkanut oikeudenkäynti elokuisesta murhasta, joka nostatti protestiaallon naisiin kohdistuvaa väkivaltaa vastaan.
 Tuomiolla on 43-vuotias mies. Häntä syytetään 38-vuotiaan entisen vaimonsa  Emine Bulutin  puukottamisesta kuolettavasti Kirikkalan kaupungissa Anatoliassa.
 Bulut on yksi sadoista Turkissa vuosittain surmatuista naisista. Hänen surmansa nousi kuitenkin julkiseksi symboliksi turkkilaisnaisten kohtaamasta lähisuhdeväkivallasta, kun video kahvilassa puukotetusta Bulutista levisi sosiaalisessa mediassa.
 Videolla kuuluu, kuinka Bulut huutaa 10-vuotiaalle tyttärelleen, ettei halua kuolla. Itkevä tytär anoo: "Äiti, älä kuole."
 Bulut kuoli myöhemmin sairaalassa.
 Miestä odottaa elinkautinen, jos hänet tuomitaan murhasta. Mies on sanonut poliisille, että Bulut loukkasi häntä. Pariskunta oli eronnut neljä vuotta aiemmin.
 Naissurmat lisääntyneet
 Videon julkaisemisen jälkeen turkkilaiset ovat protestoineet naisiin kohdistuvaa väkivaltaa vastaan  sekä kaduilla  että  sosiaalisessa mediassa.  Turkin hallitseva puolue  on luvannut toimia väkivallan kitkemiseksi.
 Naisten oikeuksia puolustavat ryhmät ovat kehottaneet ihmisiä osoittamaan mieltään myös oikeustalon luona oikeudenkäynnin aikana.
 YK:n mukaan  lähes 40 prosenttia turkkilaisnaisista on joutunut kumppaninsa fyysisen tai seksuaalisen väkivallan kohteeksi. Turkkilaisen naismurhia vastaan kamppailevan järjestön mukaan kumppaninsa tai muun perheenjäsenen surmaamaksi joutui viime vuonna 440 turkkilaisnaista. Vuonna 2011 luku oli 121.
 Asiantuntijat arvelevat, että naismurhien määrän kasvu heijastaa naisten aiempaa suurempaa vapautta, mitä kaikki vanhoilliset turkkilaiset eivät katso hyvällä. Monet miehet eivät vielä koe naisia tasavertaisina, ja surmaan saattaa johtaa myös esimerkiksi avioerohakemuksen tai rikosilmoituksen jättäminen.
 Aktivistit ovat arvostelleet myös tuomioistuinlaitosta siitä, että toisinaan surmaajan tuomiota on alennettu sillä perusteella, että nainen "provosoi" häntä.

Naissurmien symboliksi noussut oikeudenkäynti alkoi Turkissa – Video ex-miehen puukottamasta Emine Bulutista sai aikaan protestiaallon


Summary: Turun kaupunki ja JHL keskustelevat asiasta perjantaina. JHL uhkaa työtaistelutoimilla, jos sopuun ei päästä.

Julkisten ja hyvinvointialojen liitto (JHL)

Turkulaisyhtiö Arkean ympärillä kuohuu. Turun kaupungin lähes kokonaan omistama Arkea tuottaa muun muassa ruoka-, siivous- ja kiinteistönhoitopalveluja.
 Arkea ilmoitti  syyskuun lopussa , että se aikoo vaihtaa työntekijöidensä työehtosopimuksia.
 Tähän asti Arkeassa on noudatettu Avaintyönantajat Avainta ry:n Avaintesiä, mutta huhtikuussa työehtosopimukset vaihtuvat matkailu- ja ravintolapalvelut MaRan työehtosopimukseen ja Kiinteistötyönantajien KITA ry:n työehtosopimukseen.
 Syynä on yhtiön heikentynyt taloustilanne. Muutos koskee yli tuhatta työntekijää.
 Julkisten ja hyvinvointialojen liiton JHL:n mukaan kyse on merkittävistä palkanalennuksista ja etujen heikennyksistä. Arkeassa työskentelevistä hieman alle 600 on JHL:n jäseniä.
 – Tämä on meille kova paikka. Ihmiset ovat sopineet työsopimuksillaan työnantajan kanssa työsuhteen ehdoista. Nyt työnantaja on niitä yksipuolisesti heikentämässä, sanoo JHL:n aluepäällikkö  Maaret Laakso .
 Hänen mukaansa työehtosopimusten muutos vaikuttaisi muun muassa vuosilomien ja sitä kautta myös lomarahojen vähenemiseen. Lisäksi poistuisivat vanhat erillislisät, kuten määrävuosilisät.
 – Työntekijät ovat pettyneitä ja järkyttyneitä. He ovat huolissaan toimeentulostaan. Työpaikan pääluottamusmies on saanut satoja puheluita, Laakso kertoo.
 JHL:n aluepäällikkö Maaret Laakson mukaan Arkean päätös on ollut liitolle ja sen jäsenille kova paikka. Paula Collin / Yle
 Jos sopimusta ei vaihdeta, tiedossa irtisanomisia
 Turun apulaiskaupunginjohtaja  Jarkko Virtanen  kertoo ymmärtävänsä työntekijöiden närkästyksen ja huolen. Hänen mukaansa työehtosopimusten vaihto on kuitenkin ainoa mahdollisuus pelastaa yhtiö.
 – Tämä on erittäin valitettava ratkaisu, mutta yhtiöltä saatujen tietojen perusteella ainoa mahdollinen, mikäli työpaikat halutaan pelastaa. Jos työehtosopimusta ei vaihdeta, yhtiö joutuu tavalla tai toisella irtisanomisiin, Virtanen sanoo.
 JHL moittii  Motiivi-lehdessään  Arkean väitettä huonosta taloustilanteesta. Lehden mukaan Arkean julkiset tulostiedot eivät anna syytä paniikkiin.
 Vuonna 2018 yhtiön liikevoitto oli tilinpäätöksen mukaan yli 1 360 000 euroa ja liikevaihto yli 66 miljoonaa.
 Jarkko Virtanen myöntää, että Arkea on tehnyt hyvää tulosta viime vuodet. Virtasen mukaan tilanne on kuitenkin muuttunut. Hän sanoo, että ensi vuosi vaikuttaa erittäin huonolta.
 Se johtuu muun muassa kovasta kilpailusta.  Kesällä Arkea hävisi  Turun kaupungin vanhus- ja vammaispalveluiden ruokapalveluiden tarjouskilvan.
 – Arkea on pystynyt tehostamaan omia toimiaan noin 30 prosenttia siitä mitä se on aikaisemmin ollut, mutta sekään ei ole riittävästi. Työehtosopimuksen vaihtaminen on käytännössä ainoa keino päästä samalle riville kilpailijoiden kanssa, Virtanen sanoo.
 Apulaiskaupunginjohtaja Jarkko Virtanen ymmärtää työntekijöiden huolen, mutta sanoo, että työehtosopimusten vaihto on ainoa mahdollisuus pelastaa yhtiö.  Kalle Mäkelä / Yle
 Arkeassa haetaan vähintään miljoonan euron kustannussäästöjä.
 Arkean toimitusjohtaja  Tuija Rompasaari-Salmen  mukaan yhtiön taloudelliseen tilanteeseen on vaikuttanut esimerkiksi se, että yhtiöstä irtaantui vuodenvaihteessa Kaarea Oy:ksi nimetty yhtiö. Se vei paljon resursseja.
 Turun Sanomat kiinnitti uutisessaan 7.10. (tilaajille)  huomiota siihen, että Arkean ja Kaarean työntekijät päätyvät tes-muutoksen jälkeen eri asemaan. Kaarea ei vaihda työantajajärjestöä. Rompasaari-Salmi johtaa molempia yhtiöitä.
 Virtanen nostaa esille myös selityksen aiempaan hyvään tilanteeseen. Kun Turku yhtiöitti kiinteistöpalvelunsa, aiemmat sopimukset siirtyivät Arkealle. Kun sopimuksia on nyt myöhemmin kilpailutettu, tulos on heikentynyt.
 Professori: Ei rikottu lakia
 JHL syyttää Arkeaa lain rikkomisesta. JHL:n mukaan Arkean olisi pitänyt käynnistää yhteistoimintaneuvottelut ennen työehtosopimuksen vaihdosta päättämistä. Nyt päätös tehtiin 27. syyskuuta, mutta yt-neuvottelut käynnistettiin vasta 30. syyskuuta.
 – Yt-neuvottelut pitäisi käydä ennen päätöksentekoa. Näemme, että tässä on rikottu yt-lakia, Maaret Laakso sanoo.
 Työoikeuden emeritus-professori  Seppo Koskinen  Turun yliopistosta sanoo, että asiassa ei ole toimittu lainvastaisesti. Työnantajalla on oikeus lopettaa sidonnaisuutensa nykyiseen työehtosopimukseen.
 Jos työnantaja hyväksytään jäseneksi uuteen työnantajaliittoon, työnantaja alkaa laillisesti soveltaa tämän liiton solmimaa työehtosopimusta.
 – Työehtosopimusvaihdos ei ole yhteistoimintakysymys. Sen työnantaja lain puitteissa pystyy toimeenpanemaan yksipuolisesti, Koskinen sanoo.
 Työnantaja saa vaihtaa työehtosopimusta, siinä ei ole mitään laitonta, sanoo Seppo Koskinen. Ari Mölsä / Yle
 JHL katsoo, että lainvastaisesti on toimittu myös siinä, että Arkea aikoo päättää pääluottamusmiehen toimivaltuuden ja nykyisten liittojen jäsenmaksujen perinnän vuoden lopussa – siis ennen kuin uudet työehtosopimukset astuvat voimaan.
 Näihin asioihin he vaativat muutosta perjantaina, kun JHL:n edustajat tapaavat Turun apulaiskaupunginjohtaja Jarkko Virtasen perjantaina.
 Lakko uhkaa
 JHL:n aluepäällikkö Maaret Laakso toivoo, että perjantain palaverissa mietittäisiin työehtosopimuksen muutosta ja sen perusteita uudelleen. Lisäksi JHL vaatii, että pääluottamusmiehen toimivaltuuksia ja jäsenmaksujen perintää pitäisi jatkaa työehtosopimuksen vaihtoon saakka.
 – Toivoisin, että kaupunki käyttäisi omistajaohjaustaan ja purkaisi uuden työehtosopimuksen, Laakso sanoo.
 Apulaiskaupunginjohtaja Jarkko Virtanen puolestaan haluaisi, että sekä kaupunki että JHL pystyisivät muodostamaan yhteisen tilannekuvan siitä, miksi on tehty se mitä on tehty.
 Virtasen mukaan kaupungin ylintä toimivaltaa käyttävä kaupunginhallituksen konsernijaosto on antanut asiasta ennakkonäkemyksensä ja hyväksynyt toimenpiteet, joihin Arkea on ryhtymässä.
 – Toivon, että tilanne tulee päättymään rauhallisesti ja työpaikat tullaan säilyttämään, Virtanen sanoo.
 Jos perjantain keskustelu ei mene JHL:n toivomalla tavalla, tiedossa on työtaistelutoimia.
 – Jos emme saa minkäänlaisia lupauksia tai jatkoneuvotteluja, joitakin työtaistelutoimenpiteitä käynnistetään niin pian kuin mahdollista, Maaret Laakso sanoo.
 Lue myös:
 Turun kaupungin Arkea ajautunut taloudellisiin vaikeuksiin – vaihtaa tuhannen työntekijänsä työehtosopimukset halvempiin
 Kiista tuhannen työehtosopimuksen muuttamisesta – JHL syyttää Turun kaupungin Arkeaa työntekijöiden painostuksesta, toimitusjohtaja kiistää

Turun kaupungin Arkea muuttaa 1 000 työntekijän työehtosopimuksen halvempaan, koska "se on ainoa vaihtoehto" – JHL syyttää lain rikkomisesta