Summary: Kuvat ja video kertovat, miltä näyttää Mauri Ahopellon basaaria muistuttavassa myymälässä. Kesälomalaisilla on aikaa pysähtyä mitä erikoisempiin kohteisiin.

"Asiakas sanoi: Onpa täällä voimakas mullan ja paskan haju. Mauri vastasi: Sinne kun siemenet heittää, niin kasvit haluavat nopeasti raittiiseen ilmaan."
 Yrittäjä  Mauri Ahopelto , 80, osoittaa kylttiä, joka on kiinnitetty hänen realisointimyymälänsä portinpieleen. Mies on kirjoittanut asiakkaan sanat ylös ja laittanut ne nähtäväksi paraatipaikalle. Kylttiä katsoessaan hän nauraa makeasti.
 Asiakkaan sanoissa piilee ainakin palanen totuutta. Lupaus mullan hajusta tulee nimittäin lunastetuksi jo parkkipaikalla, jonka vierustalle on kasattu pinoittain säkkejä.
 – Niitä menee kaupaksi joka kesä rekkalasteittain, Ahopelto kertoo.
 Mies viittoilee astumaan porteista sisään.
 Rantakallio tuli paikallisille tutuksi tanssipaikkana. Vanhassa työväentalossa pitää nyt persoonallista osto- ja myyntiliikettään Mauri Ahopelto. Jaana Polamo / Yle
 Lomakausi herättää eloon monet Suomen erikoiset ja tuntemattomammat vierailukohteet. Lomareissun tai mökkimatkan varrella otetaan aikaa pysähtymiseen ja kotimaan tarjonnan tutkimiseen. Erityistä kiinnostusta herättävät kotimaan matkailukohteiden takaa löytyvät tarinat ja persoonat.
 Keski-Suomen Karstulassa sijaitsevaa Kaikkea on -realisointiliikettä voi kutsua yhdenlaiseksi nähtävyydeksi. Myyntiartikkeleiden paljous ja kirjava kattaus käyvät selväksi jo entisen työväentalon pihassa. Sinne pystytetyt myyntiteltat ovat täynnä kaikenlaisia hyödykkeitä vaatteista kenkiin ja pakasterasioista kesäkukkiin. Kesäisenä arkipäivänä löytöapajille on saapunut kaikenikäisiä matkailijoita läheltä ja kaukaa.
 Pienten – ja vähän isompienkin – shoppailijoiden silmät pyörivät ja yrittäen hahmottaa tarjontaa, joka ei suinkaan pääty pihamaalle. Moni on tullut paikalle ei niinkään tarjonnan, vaan kauppiaan morjenstamisen vuoksi.
 Kellot kiehtovat keräilijöitä. Niitäkin on liikkeessä melkoinen valikoima käkikellosta rannekelloihin. Jaana Polamo / Yle
 Rakennuksen ovesta astuessa avautuu jälleen toisenlainen maailma, joka tarjoaa uutta ja käytettyä ostettavaa.
 Maailmaa voi kutsua Maurin, kaupantekoon kasvaneen kauppiasperheen pojan, unelmaksi.
 Kauppias avaa tarinansa vieraille mielellään.
 Karkkikauppaa suoraan taskusta ja myyjänä Neuvostoliitossa
 Kuinka moni voi sanoa tehneensä ensimmäiset kauppansa tutti suussa? Mauri Ahopelto voi. Hänen vanhempansa pitivät kyläkauppaa Etelä-Pohjanmaalla Soinin Kukonkylässä, ja poika osoitti kiinnostusta kaupantekoon kolmivuotiaana. Silloin myyntiartikkelina olivat kaikenlaiset pikkuesineet.
 – Minun on kerrottu kolkutelleen naapurin ovia. Kun ovi avattiin, otin tutin pois suusta ja panin taskuun. Menin sisälle ja tein kaupat. Eteisessä pistin tutin takaisin suuhun ja jatkoin matkaa, Ahopelto kertoo.
 – Olivat kuulemma tehneet testejä, olinko osannut antaa rahasta takaisin. Kyllä näin oli tapahtunut, hän jatkaa.
 Vanhan työväentalon historiasta muistuttaa katossa killuva diskopallo. Jaana Polamo / Yle
 Kansakoulussakin pojalla oli taskut täynnä karamelleja ja joulukortteja, jotka vaihtuivat päivän edetessä kolikoiksi ja seteleiksi.
 Myöhemmin Ahopelto sai pestin vähittäiskaupasta, joka sijaitsi silloisen Neuvostoliiton puolella Kaitakoskella. Rovaniemeläisen tukkuliikkeen omistama myymälä palveli voimalaitostyömaan väkeä.
 – En ollut ikinä käynyt Lapissa. Päätin silti mennä, Ahopelto kertoo.
 Ahopellon huumori näkyy ympäri kauppaa ripustetuissa kylteissä. Jaana Polamo / Yle
 Työmaan päätyttyä Ahopelto siirtyi tukkuliikkeen palvelukseen Suomen puolelle.
 – Olin Rovaniemellä tuoretuote- ja maatalousosaston osastopäällikkönä. Otimme tilauksia vastaan ja rahtiautot veivät ne eteenpäin, mies kertoo.
 Vuonna 1972 Ahopelto perusti oman tukkuliikkeen ja pyöritti sen arkea eläkeikään saakka. Silloin tällöin hän kävi meklaroimassa huutokauppaa.
 "En olisi tässä, jos olisin lopettanut kaupankäynnin"
 Sormien pyörittely ja joutenolo eivät ole ikinä sopineet Ahopellon luonteeseen. Siksi hän päätti vuonna 2003 vaimonsa kanssa tulla Karstulaan pitämään joulutavarakauppaa. Sitten toiminta laajeni.
 – Vaimo on ollut aina mukana ja tukena. Olemme tehneet täälläkin töitä yhdessä siihen saakka kun hän sairastui. Hän olisi mielellään nytkin täällä paikalla, muttei pysty, Ahopelto sanoo.
 Mauri Ahopelto perusti myymälänsä vuonna 2003 Karstulaan. Valikoimaan kuuluivat aluksi jouluvalot ja -koristeet. Jaana Polamo / Yle
 Iloisen ja eloisan miehen katseesta näkee, että yhteisen työarjen päättyminen oli kova paikka.
 Puolison henkinen tuki on tänäkin päivänä kantava voima. Vaimo tukee miehensä intohimoa asiakaspalveluun.
 – En olisi tässä, jos olisin lopettanut kaupankäynnin ja mennyt sohvalle makaamaan. Asiakkaatkin sanovat, etten ole koskaan pahalla päällä. Miksi olisin? Minähän saan ja voin olla tässä, Ahopelto sanoo silmät tuikkien.
 Hän on suuttunut omien sanojensa mukaan elämänsä aikana vain kerran.
 – Isä laittoi minut hakemaan postia kolmen kilometrin päästä. Kun olin tullut sieltä, löin karvalakin ja hanskat lattiaan. Hypin niiden päällä kiroten ja manaten. Isä oli sanonut, että älä hermostu, mennään kesällä uimaan. Se oli siinä. Sen jälkeen en ole hermostunut.
 "Älä hermostu. Ethän sinä eilenkään hermostunut." Jaana Polamo / Yle
 Kauppamiehen luomat suhteet ja verkostot ovat pysyneet tähän päivään saakka. Kaikkea on -myymälän uudet tuotteet tulevat Ahopellolle ilman välikäsiä valmistajilta tai maahantuojilta. Suosittuja tuotteita ovat muun muassa koiran- ja kissanruoka sekä WC-paperi.
 – WC-paperipaketista jää käteen 50 senttiä. Tavaraan ei ole lisätty plussia eikä bonuksia. Kulupuoli on pieni, mutta tavaraa menee paljon, Ahopelto summaa.
 Realisointiliikkeensä erikoisuuksiksi mies laskee 50 000 vinyylilevyn valikoiman, C-kasetit, soittimet ja keräilijöitä kiehtovat kellot.
 Kangaskaupoillekin tullaan Jyväskylästä asti. Joulun korvilla Ahopelto tuo myymäläänsä satojen jouluvalojen valikoiman.
 Se, jolle erikoinen realisointiliike tuo mieleen Intian basaarit, ei ole ajatuksensa kanssa yksin.
 – Turkulainen pariskunta oli saanut naapureiltaan vinkin tulla käymään Karstulassa. He olivat kiertäneet paljon maailmaa, ja totesivat, että Intiassa on aivan samanlainen liike.
 Iskeekö kauppiaalle ikinä ahdistus tavaran määrästä?
 – Iskeehän se välillä. Tilat kuitenkin rajoittavat, ettei myyntiin voi ottaa mitä tahansa. Esimerkiksi huonekaluja ei löydy valikoimasta ollenkaan.
 "Tavara on halpaa, terapia ei maksa mitään"
 Kesätiistaina asiakkaat tulevat kysymään kaikenlaista: Muurikkapannun polttimia, työshortseja, lasipurnukoita ja kaikkea maan ja taivaan väliltä.
 – On, on! Kaikkea on!
 Mauri kajauttaa ja viipottaa asiakkaan edellä hyllyvälien syövereihin. Jos jotain puuttuu, nouto sovitaan seuraavalle päivälle, sillä esine löytyy todennäköisesti miehen varastoista.
 Kaupat syntyvät ja kolikot vaihtavat omistajaa.
 – Kesällä tulee linja-autoporukkaa ympäri Suomen. Muualle muuttaneet karstulalaiset palaavat myös kotiseudulleen viettämään lomaa. Ruotsinsuomalaisiakin käy yllättävän paljon.
 Historiasta ja keräilystä kiinnostuneille riittää Karstulassa muutakin nähtävää. Moni vierailee ostoksilta päästyään Wanhat Wehkeet -automuseossa ja näyttelyissä.
 Ahopelto iloitsee erityisen paljon siitä, että asiakas löytää kaupasta jotain pitkään etsimäänsä. Lähiaikoina ilonhihkaisun aiheutti muun muassa astioiden seasta löytynyt Arabian Myrna-astiaston sokerikon kansi.

 Joidenkin kohdalla kauppias heittäytyy kujeilijaksi.
 – Asiakas tuli hakemaan tiettyä kirjaa. Hän vietti puoli päivää kirjahyllyillä etsiessään sitä. Kun kirjaa ei löytynyt, asiakas tuli sanomaan, että Kaikkea on -kyltti pitää ottaa pois. Minä näppäilin sormilla otsaani ja kerroin katsovani tietokoneelta. Tuumailtuani totesin, että yksi kappale vastaavaa kirjaa löytyy. Olin tunti sitten ostanut sen. Ojensin kirjan hänelle: Kas, tässä näin!
 – Sellaisiakin tilanteita on, ettei määrättyä esinettä löydy. Silloin mietitään, löytyykö jotain vastaavaa.
 Kauppiaalla on aina aikaa vaihtaa muutama sana asiakkaiden kanssa. Jaana Polamo / Yle
 Kauppias paljastaa, että hänen pirteydensä salaisuus piilee juurikin asiakkaissa ja ainutlaatuisissa kohtaamisissa sekä keskusteluissa. Niissä tilanteissa kiire katoaa.
 – Olen ajatellut muuttaa kaupan nimeä hieman: Maurin kauppahuone ja terapia. Tavara on halpaa, terapia ei maksa mitään.

Mauri Ahopelto, 80, teki ensimmäiset kauppansa tutti suussa – nyt hänellä on myymälä, josta löytyy kaikkea kissanruuasta 50 000 vinyyliin


Summary: Rutiköyhällä maalla ei ole varaa tuoda maahan ruokaa tai energiaa.

Zimbabwen pääkaupungissa Hararessa  Dadirai Tsvakailla  ja hänen perheellään on tapana yhdistää kaksi päivän tärkeintä ateriaa: aamupala ja illallinen. Molemmat nautitaan samaan aikaan heti puolenyön jälkeen, jos onni on myöten ja sähköt pelaavat, kertoo uutistoimisto AP.
 Tämä johtuu siitä, että sähkönjakelu alkaa illalla noin tuntia ennen puolta yötä. Vasta silloin on puhelimia voi ladata ja ruoanlaiton voi aloittaa. Aamuneljältä sähkönjakelu loppuu, kertoo Tsvakai.
 – En muista, milloin viimeksi nukuin yöllä, Tsvakai kertoo AP:n haastattelussa.
 Kun sähkönjakelu lakkaa, perheen on kiiruhdettava läheiselle kaivolle varmistamaan paikkansa vesijonossa.
 Etelä-Afrikassa sijaitsevan Zimbabwen talous on huonolla tolalla. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Zimbabwe tunnettiin aiemmin Afrikan vilja-aittana, mutta maata itsevaltiaan elkein vuosikymmeniä hallinneen  Robert Mugaben  maauudistuksen takia  maatalous rappeutui.
 Mugabe aloitti kaksi vuosikymmentä sitten rajun maauudistuksen, jossa tuhansilta viljelijöitä otettiin, välillä väkivalloin, maita ja jaettiin sadoille tuhansille paikallisille perheille. Tarkoituksena oli korjata siirtomaavallan aikaista epätasapainoa, jolloin maanomistajien enemmistö oli valkoisia. Pilkotuista maapaloista osa päätyi Mugaben tuttaville ja osa henkilöille, joilla ei ollut lainkaan kokemusta maanviljelystä.
 Samalla maan vienti romahti ja valuutta ajautui hyperinflaatioon.
 Mugabe syöstiin vallasta kaksi vuotta sitten.
 Nyt maa on ajautunut vielä syvempään kriisiin kuin Mugaben aikana. Kaupunkiseuduilla ruoanhinnat voivat nousta jopa päivittäin. Maaseudulla arviolta 5,5 miljoonan ihmisen ruokaturva on vaarantunut.
 Maassa on pulaa ruoan ohella myös lääkkeistä ja vedestä.
 Kuluneen puolen vuoden aikana Zimbabwen energiasääntelyvirasto on nostanut hintoja kuusi kertaa. Aaron Ufumeli / EPA
 Keskimääräisellä julkisen alan kuukausipalkalla saa ostettua vain puoli tankillista bensaa. Tästä syystä monet työläiset heräävät ennen kukonlaulua, jotta he varmistavat paikkansa valtion tukemassa bussiliikenteessä.
 Zimbabwessa energia ja liikenne saavat valtionapua. Talousanalyytikko  Simon Bere  sanoo AP:n haastattelussa, että aputoimet voivat kääntyä hallintoa vastaan.
 – Valtionapu itsessään on hyvä asia, mutta ei silloin jos varoja ei ole, kuten maan hallinnolla tällä hetkellä, Bere sanoo AP:lle.
 Bere muistuttaa, että jos valtionapuun nojataan liikaa, kuten esimerkiksi veden- ja sähkönjakelun osalta on tehty, varojen loputtua loppuvat myös palvelut.
 Hallinnolla on vaikeuksia löytää varoja energian ja vedenpuhdistukseen käytettyjen kemikaalien maahantuontiin.
 Korruptio vie miljardisiivun taloudesta
 Palveluja haittaa myös syvälle juurtunut korruputio. Korruptiota tarkkailevan Transparency International -järjestön mukaan korruptio maksaa Zimbabwelle vuosittain ainakin miljardi dollaria.
 Zimbabwessa valittiin ensimmäisissä vapaissa vaaleissa sitten Mugaben valtakauden presidentiksi  Emmerson Mnangagwa . Hänlupaili vaalikampanjassaan mittavia talousuudistuksia ja ulkomaisia investointeja. Molemmat ovat jääneet vähäisiksi.
 Nyt Mnangagwa on luvannut kitkevänsä maassa rehottavan korruption. Mnangagwan heinäkuussa asettama korruption vastainen komissio pidätti tänään turismiministerin  Prisca Mupfumiran .
 Mupfumira on valtapuolue Zanu-PF:n pitkäaikainen jäsen. Hän toimi aiemmin työministerinä ja valvoi valtion miljardin arvoista valtioneläkerahastoa.
 Korruptiokomitean mukaan tilintarkastuskertomuksessa on käynyt ilmi useita "korkean profiilin" henkilöiden tekemiä väärinkäyttöjä rahaston varoihin.
 Kesäkuussa Zimbabwe alkoi painaa jälleen omaa valuuttansa.  Mail & Guardian  -lehden mukaan uusi valuutta ei ole ratkaissut kaikesta oleellisinta ongelmaa – maalla ei ole valuuttavarantoja, joilla voisi ostaa ruokaa maahan.
 Vanhan Zimbabwen dollarin arvo tippui aikanaan roimasti. Viimeisin Zimbabwessa painettu oman valuutan vanha seteli oli 100 miljardin dollarin arvoinen. BBC:n mukaan se  ei riittänyt edes bussilipun ostamiseen  vuonna 2015.
 Tyttö valmisti ruokaa avotulella Zimbabwen pääkaupungissa Hararessa viime perjantaina. Aaron Ufumeli / EPA
 "Tämä on helvetti"
 Perheelleen yön hämyssä ruokaa valmistava Tsvakai kertoo AP:lle katuvansa tukeaan armeijalle, joka syöksi Mugaben vallasta.
 – Kuulimme lupauksia luvatusta maasta, mutta tämä on helvetti, kertoo Tsvakai AP:lle.
 Lue myös :
 Väkivalta leimahti Zimbabwessa, kun bensan hinta nousi rajusti – nyt hallitus katkaisi netin

Zimbabwen talous kyntää syvemmällä kuin koskaan – pääkaupungissa sähköt pelaavat vain yöllä


Summary: Kesä on otollista aikaa käydä treffeillä ja hankkia uusia, villejäkin seksikokemuksia.

28-vuotias sinkku  Mikael  kohentaa tyylikkäitä aurinkolasejaan istuessaan puiston laidalla iltapäivän helteessä. Vieressämme nurmikolla makaa useita naisia pyyhkeiden päällä ottamassa aurinkoa. Mikael ei kuitenkaan halua nyt vilkuilla heitä, sillä hänellä ei ole pulaa seuralaisista. Päinvastoin.
 – On oikeastaan aika hassua, miten helposti Tinderissä on helposti saatavilla kaikenlaista seuraa, jos on itse aktiivinen. Alle vuodessa olen tavannut noin 30 naista, joista noin puolet on johtanut seksiin, Mikael kertoo rauhallisesti.
 Deittailua edelsi ero pitkästä parisuhteesta. Mikael koki eron kolauksena itsetuntoonsa, vaikka pari erosi ystävinä. Urheilullinen, kivannäköinen ja sosiaalinen mies suri löytääkö enää koskaan ketään. Tuolloin Tinderissä vastaan tulvinut huomio imarteli.
 – Hain ehkä jotain hyväksyntää itseltäni irtosuhteiden muodossa, ja siihen tarkoitukseen Tinder on helppo. Se on vähän kuin baari selvin päin, siellä on helppo alkaa jutella mielenkiintoisten naisten kanssa.
 Jos hyppää pää edellä syvään päähän täysin miettimättä mitä haluaa, saattaa käydä niin että huomaa tehneensä asioita, joita ei haluakaan tehdä.  Karoliina Vuohtoniemi, seksuaaliterapeutti
 Pian iskivät myös tunnontuskat. Mikael kertoo poistaneensa deittisovelluksen parikymmentä kertaa vain ladatakseen sen hetken päästä takaisin. Seksihurjastelu ei oikein istunut hänen kuvaansa itsestään.
 – Kun seksiä on hirveästi saatavilla, niin tulee ehkä vähän likainen olo itsestä. Kuitenkin haluaisin olla yhden naisen mies, Mikael pohtii vakavana.
 Seksiä saa olla mielin määrin kunhan siitä jää hyvä olo
 Addiktoituneeseen seksikäyttäytymiseen erikoistunut seksuaaliterapeutti  Karoliina Vuohtoniemi  tunnistaa Mikaelin tilanteen hyvin.
 – Usein pitkässä parisuhteessa seksielämä on saattanut mennä samaa kaavaa. Silloin ei ole ehkä miettinyt minkälaisesta seksistä tai ihmissuhteista pitää.
 Surusta huolimatta suhteen päättyminen onkin hyvä hetki tutkiskella omia halujaan. Seksuaalisuus on jatkuvasti muuttuva ominaisuus, joten ero antaa mahdollisuuden päivittää omaa seksuaalisuutta. Uusia ihmisiä tapaamalla ja erilaisia asioita kokeilemalla voi laajentaa omaa seksielämäänsä. Vapaudessa piilee kuitenkin myös riskejä.
 Deittisovellusten avulla on helppo etsiä seuraa. Henrietta Hassinen / Yle
 – Jos hyppää pää edellä syvään päähän täysin miettimättä mitä haluaa, saattaa käydä niin että kahmii liikaa ihmisiä, kokemuksia ja huomaa tehneensä asioita, joita ei haluakaan tehdä. Siinä rikkoo omia rajojaan, Vuohtoniemi kuvailee.
 Vuohtoniemi painottaa, että on täysin ok hankkia vaikka kuinka paljon kokemuksia ja kumppaneita. Silloin tällöin seuraava katumus ei sekään ole vaarallista, sillä morkkis kertoo missä omat uudet rajat kulkevat. Hälytyskellojen pitäisi kuitenkin soida, jos katumusta ja pahaa mieltä tuntee seksikokemusten jälkeen toistuvasti.
 Seksielämää kannattaa laajentaa pikku hiljaa
 Omia uusia rajojaan tutkiskelee myös avoimessa parisuhteessa elävä kolmikymppinen  Saara . Elettyään pitkään omien sanojensa mukaan ”monogaamisessa ja varsin vaniljaisessa suhteessa” hän tutustui pari vuotta sitten seksimyönteisiin piireihin ja alkoi käydä erilaisissa seksitapahtumissa sekä -juhlissa.
 – Minulle on valjennut, että seksuaalisuuden laajentamisen voi tehdä kuten muutkin asiat, askel kerrallaan. Jonkun asian tekeminen voi herättää fantasioita, jotka kertovat että haluan mennä vaikka jotain roolia tai itsestä löytynyttä puolta kohti.
 Saara kertoo olevansa harkitsevainen ihminen, joka ei mene mihinkään uuteen mukaan ensimmäisestä päähänpistosta. Uusin tilanteisiin hän menee mieluiten jonkun tutun ihmisen kanssa ja tyytyy ensin vain katselemaan ennen kuin itse osallistuu toimintaan. Itselleen turvallisella tavalla toimimalla hän on saanut seksitapahtumista hyviä kokemuksia.
 Rajojen ylittymisen kokemukset ovat johdattaneet aika kipeänkin pohdinnan ääreen.  Saara
 Saaralla omien rajojen ylittymisen kokemukset ovatkin tapahtuneet järjestettyjen tapahtumien ulkopuolella, jossa tilanteet tulevat vastaan joskus yllättäen ja ilman, että osapuolet käyvät neuvottelun säännöistä ja rajoista.
 – Rajatuissa ympäristöissä minun on ollut aika helppo pitää kiinni rajoistani. Mutta muualla se on paljon hankalampaa. Jos pelehdin ihmisen kanssa, josta pidän tosi paljon, niin minulta kytkeytyy pois päältä oma ajattelu siitä mitä haluan tai en halua.
 Seksipositiivisissa tapahtumissa käydään yleensä ensin läpi tapahtuman säännöt ja harjoitellaan luvan pyytämistä ja siihen vastaamista. Kun käytössäännöt ovat kaikkien tiedossa, on helpompi myös sanoa joillekin ehdotuksille ei. Saara kokee, että tapahtumissa sana ”ei” on neutraali, eivätkä ihmiset ota siitä itseensä.
 – Sen sijaan ”elämän villissä lännessä” jotenkin pelkään, että kivat ihmiset pahoittaisivat siitä mielensä, Saara pohtii.
 Opettele seksitilanteessa sanomaan ja vastaanottamaan "ei"
 Myös Mikael kokee välillä hankalaksi tuottaa deittikumppanille pettymys.
 – Ein sanominen on vaikeaa, koska en halua olla ilkeä enkä loukata. Olen monta kertaa yrittänyt jotenkin pukea sen sanoiksi eri tavalla, mutta silloin asia jää vähän epäselväksi.
 Seksuaaliterapeutti Karoliina Vuohtoniemi tietää, että toiselle ein sanominen seksitilanteessa on vaikeaa. Se on vaikeaa sekä ensikokemuksia kerääville nuorille että kaikenlaista kokeneille aikuisille. Silti sen saa sanoa missä vaiheessa toimintaa tahansa.
 Sitomisesta tai muusta BDSM-toiminnasta kiinnostuneen kannattaa tutustua alaan vähitellen vaikka jonkun tutun ihmisen kanssa. Henrietta Hassinen / Yle
 – Aina on ok perääntyä ja sanoa ei. Kukaan ei ole kenellekään mitään velkaa seksuaalisesti, ei vaikka olisi pitkään viestitelty tai vaikka oltaisiin jo samassa sängyssä.
 ”Ei” kertoo siitä, että kumppanin raja on tullut vastaan. Sitä pitää kunnioittaa, eikä siitä tarvitse vetää hernettä nenään. Karoliina Vuohtoniemi muistuttaa, että useimmiten kyse ei ole sinusta, vaan toisen ihmisen omasta henkilökohtaisesta jutusta. Seksihalut ja -fiilikset kun eivät vaan aina kohtaa. Se ei ole kummankaan vika.
 – Oikeastaan on aikamoinen lottovoitto että kahden tai useamman ihmisen välinen seksi osuu kohdalleen ja toimii. Ei sitä tapahdu jokaisen kanssa. Ei se ole maailmanloppu, Vuohtoniemi lohduttaa.
 Seksikokemukset voivat avata tien parempaan itsetuntemukseen
 Seksuaalisuuden monipuolisuus ja erilaisten kokemusten keräily voivat olla ihana asia ja kohottaa hyvällä tavalla itsetuntoa. Omat uudet rajat löytyvät vain kokeilemalla.
 Järki on kuitenkin syytä pitää päässä ennen kuin syöksyy kahmimaan uusia nautintoja. Mitä rankemmasta asiasta on kyse, sitä enemmän siihen kannattaa etukäteen tutustua lukemalla, fantasioimalla ja ottamalla selvää muiden ihmisten kokemuksista.
 Esimerkiksi BDSM-maailmassa tunnetaan ilmiö nimeltä  sub frenzy . Se tarkoittaa tilannetta, jossa seksuaalisesta alistumisesta kiinnostunut aloittelija hakeutuu tilanteisiin, jossa häntä rajustikin eri tavoin dominoidaan. Itseään ja nautintoaan etsiessään ihminen voi tällöin kokemattomuuttaan ottaa vastaan käsittelyä, joka rikkoo hänen rajojaan.
 – Toivoisin että BDSM-kulttuuriin voisi tutustua turvallisessa seurassa vaikka tutun ihmisen kanssa, joka perehdyttää toimintapoihin ja pelisääntöihin. Ettei vaan painele tilanteisiin sillä asenteella, että kuka vaan saa tehdä mitä vaan, Karoliina Vuohtoniemi sanoo.
 Tinder on alkanut tuntua kertakäyttömaailmalta, siellä luovutetaan niin helposti.  Mikael
 Mikael ja Saara kokevat molemmat, että heidän omat seksuaaliset seikkailunsa ovat enimmäkseen tehneet heille hyvää. Yksi hyvä seuraus kokeiluista on ollut itsetuntemuksen lisääntyminen, ja sillä tiellä molemmat jatkavat eteenpäin.
 – Tinder on alkanut tuntua kertakäyttömaailmalta, siellä luovutetaan niin helposti. Ehkä kuitenkin haluaisin kohdata tulevan puolisoni ja lasteni kauniin äidin jossain ihan oikeassa elämässä, muotoilee Mikael.
 – Rajojen ylittymisen kokemukset ovat johdattaneet aika kipeänkin pohdinnan ääreen. Mietin mistä kumpuaa se kiltti rooli, jossa en halua pahoittaa toisten mieltä. Mietin mistä käyttäytymismallini tulee. Tämä iso kela täytyy nyt pystyä työstämään läpi, sanoo Saara päättäväisellä äänellä haastattelun lopuksi.
 Apua oman seksuaalisuuden ja rajojen pohdintaan löytyy muun muassa  Sexpon  ja  Väestöliiton  nettisivuilta.
 Mikaelin ja Saaran oikeat nimet on muutettu aiheen henkilökohtaisuuden vuoksi.
 Aiheesta lisää:
 Sellaista paria ei olekaan, jolla seksihalut aina kohtaisivat – Myytti halujen samanlaisuudesta luo turhia paineita
 Saako ekoilla treffeillä suudella ja miten erota nätisti – Rakkausasiantuntijan seitsemän vinkkiä onnistuneeseen kesäromanssiin
 Mistä rakkaus löytyy? Lukijat kertovat: "Olimme vuorokauden alasti ja myös seksiä oli", "hän superliketti minut"
 Rajustakin sidonnasta ja piiskaamisesta saa nauttia – Kunhan kinky-seksiin osallistuva ymmärtää missä menee leikin ja rikoksen raja

Seksiöverit voivat auttaa laajentamaan seksuaalisuutta ja löytämään omat rajat – Hälytyskellot soivat jos toistuvasti kaduttaa


Heinolassa Päijät-Hämeessä tapahtui torstai-iltana kolmen auton kolari, jossa oli osallisena kaikkiaan 15 ihmistä. Kaikki heistä toimitettiin sairaalaan tarkastettavaksi tai hoidettavaksi, ja kahden vammat olivat vakavia. Loukkaantuneiden joukossa oli kaksi lasta, mutta heidän vammansa eivät olleet vakavia. Kolari sattui puoli seitsemän aikaan illalla.
 Poliisin alustavan selvityksen mukaan onnettomuus tapahtui, kun pohjoisen suuntaan menossa olleista henkilöautoista yksi oli ollut kääntymässä oikealle Palajärventielle ja hidastanut sen vuoksi. Takana tulleet henkilöautot olivat joutuneet jarruttamaan välttääkseen törmäyksen. Yksi autoista osui edellä ajaneen auton takakulmaan, jonka jälkeen peräänajaja ajautui vastaantulevien kaistalle ja törmäsi Jyväskylän suunnasta tulevan henkilöauton keulaan.
 Kaksi vakavasti loukkaantunutta ihmistä olivat vastaantulevien kaistalle ajautuneen auton kyydissä.
 Nelostie oli kolarin takia poikki Heinolasta Lusin suorasta noin viisi kilometriä Jyväskylän suuntaan Palajärventien risteyksen kohdalta. Palomestari  Mika Tervolan  mukaan paikalle ehti kertyä useiden kilometrien mittainen jono.
 Liikennekeskus tiedotti kahdeksan jälkeen, että liikenne oli palautumassa normaaliksi onnettomuuspaikalla.
 Poliisi tutkii tapahtunutta liikenneturvallisuuden vaarantamisena sekä yhden kuljettajan osalta kulkuneuvon kuljettamisena oikeudetta.

15 ihmistä osallisena kolmen auton kolarissa Heinolassa, kahdelle vakavia vammoja


Summary: Aiemmin päivällä Clinton bongattiin Helsingin keskustassa.

Ahvenanmaalainen liikemies  Anders Wiklöf  oli kutsunut Yhdysvaltain entisen presidentin  Bill Clintonin  vieraakseen 73-vuotissyntymäpäivilleen.
 Clinton piti syntymäpäivillä puheen, joka oli osa Wiklöfin järjestämää ulkoilmatapahtumaa Maarianhaminan Miramar-puistossa.
 Svenska Ylen  mukaan Clinton puhui ympäristön ja erityisesti Itämeren puolesta.
 – Hyvä ympäristöpolitiikka on hyvä taloudelle.
 Puheensa lopuksi Clinton onnitteli Wiklöfiä sekä Itämerisäätiötä.
 Wiklöfin alulle panema Itämerisäätiö juhlii tänä vuonna 30-vuotista taivaltaan.
 Itämerisäätiö perustettiin vuonna 1989 Anders Wiklöfin aloitteesta. Säätiön tavoitteena on puhdas Itämeri.
 Yksityishenkilöiden ja yritysten tukema säätiö on jakanut toimintavuosiensa aikana satoja tuhansia euroja palkintorahaa eri tahoille, jotka ovat parantaneet toimillaan Itämeren tilaa.
 Samaisessa tapahtumassa esiintyvät illan aikana myöhemmin muun muassa kaksinkertainen euroviisuvoittaja  Johnny Logan ,  Krista Siegfrids  ja ahvenanmaalaissopraano  Jenny Carlstedt .
 Bill Clinton vilkutti kuvaajille Maarianhaminassa torstaina. Stefan Öhberg / Nya Åland
 Clinton bongattiin aiemmin päivällä Helsingin keskustassa.
 Paikalla olleen Ylen toimittajan  Minna Rinta-Tassin  mukaan Clinton liikkui Esplanadilla turvamiesten kanssa ja sulautui ihmisjoukkoon kesäisessä asussaan.
 – Clinton oli kuin kuka tahansa kesäturisti. Hän oli hyväntuulisen oloinen ja ihmiset pyysivät yhteiskuviin hänen kanssaan, mihin hän suostui. Clintonin seurassa oli muutama muu henkilö, Rinta-Tassi kuvaili

Bill Clinton esiintyi ahvenanmaalaisen miljonäärin juhlissa – puhui ympäristön puolesta


Summary: 20 000 potilaspaikan terveyskeskus kytkeytyy Putinin lähipiiriin.

Venäjän presidentin  Vladimir Putinin  vanhempi tytär  Maria Vorontsova  on  esiintynyt julkisuudessa  ja kertonut sijoittavansa Leningradin alueelle rakennettavaan suureen terveyskeskukseen.
 Julkisuutta välttelevä Vorontsova kertoi asiasta Venäjän valtiontelevision haastattelussa.
 Moderni, 20 000 potilaspaikan terveyskeskus kytkeytyy Putinin lähipiiriin tämän pankkiiriystävän  Juri Kovalchukin  kautta. Kovalchuk omistaa osan terveyskeskuksen pääinvestoijasta vakuutusyhtiö Sogazista, jonka johdosta löytyvät Putinin serkku ja entinen neuvonantaja.
 BBC Russianin mukaan  terveyskeskus on Venäjän historian kallein terveysalan investointi ja se tulee maksamaan 40 miljardia ruplaa eli noin 567 miljoonaa euroa.
 Vorontsova on lääketieteen tohtori ja tutkija
 Putinin vanhemmasta tyttärestä tiedetään hyvin vähän, sillä Putin ei halua puhua lapsistaan julkisuudessa.
 BBC Russianin mukaan Vorontsova on lääketieteen tutkija, jonka väitöskirja käsittelee endokrinologiaa eli umpieritysoppia.
 34-vuotias Vorontsova valmistui Moskovan valtionyliopiston lääketieteellisestä tiedekunnasta vuonna 2011, jonka jälkeen hän toimi harjoittelijana Venäjän terveysministeriössä.
 Tämän jälkeen hän keskittyi  väitöskirjansa  tekemiseen, jota hän puolusti vuonna 2017. Tämän jälkeen Vorontsova on jatkanut tutkijana.
 Hänen sanotaan olevan naimisissa hollantilaisen liikemiehen  Yorrit Jost Faassenin  kanssa, ja käyttävän joskus miehensä sukunimeä.
 Lue myös:
 Putin’s Eldest Daughter Steps In as Shareholder of $634M Medical Center's Developer

Julkisuutta välttelevä Putinin vanhempi tytär kertoi investoivansa jättimäiseen terveyskeskukseen Pietarin lähellä


Summary: Tutkijan mukaan kyseessä on harvinainen kohtaaminen.

Vili-Valtteri Lemmetyinen  koki perjantai-iltana harvinaisen kohtaamisen Suomen luonnossa. Pohjois-Pohjanmaalla, Pulkkilassa isänsä kanssa iltahämärässä liikkunut Lemmetyinen intoutui matkimaan suden ulvontaa.
 Pian hän sai vastauksen metsän syvyyksistä.
 – Ensin vastasi yksi susi. Kohta metsän täytti koko lauman kuoro. Minuutin ulvonnan jälkeen ääni loppui kuin seinään. Mitään ei kuulunut.
 Ahkerana luonnossa liikkujana ja metsästäjänä Lemmetyinen arvioi, että sudet olivat tuolloin vielä noin 300 metrin päässä. Tilanne kuitenkin muuttui vähitellen.
 Kuiva metsänpohja alkoi rutista lähellä. Lepikosta alkoi kuulua selvästi, että sudet lähestyvät miehiä.
 – Niiden läähätysäänet kuuluivat ensimmäiseksi. Kaksi sutta tuli vierekkäin kohti ja ne hyppivät. Halusivat kai nähdä, mikä niille ulvoo. Kolmas näkemäni susi oli hieman kauempana kahdesta muusta.
 Yhtäkkiä sudet tallustelivat jo noin viidentoista metrin päässä.
 – Yksi susi jäi haukkumaan meille kuin koira. Kaksi muuta liikkui taustalla ja olivat hiljaa. Haukkumista kesti puoli tuntia ja susi liikkui 15–30 metrin säteellä meistä.
 Eikö teitä yhtään pelottanut?
 – Karmaisevin kokemus oli se, että monta aikuista sutta ulvoo yhtä aikaa. Se salpaa hengen ja tulee sellainen mahtava olo, adrealiinia veressä.
 Tilanne raukesi, kun miehet käskyttivät sutta puolen tunnin haukkumisen jälkeen.
 – Sanoimme sille, että alahan painua muun lauman mukaan siitä räksyttämästä. Kun useamman kerran ihmisäänellä sanottiin ja huudettiin, niin se hiljeni ja hävisi paikalta.
 Lemmetyinen ja isä polttivat vielä tupakat, ja lähtivät kävelemään takaisin autolle.
 Tutkija: Videolla ulvovat pentusudet
 – Harvinainen tilanne, ja todella hyvin mies matkii susien ulvontaa. Täysi ammattilainen, hehkuttaa Suomen Luonnonsuojeluliiton suurpetoasiantuntija  Riku Lumiaro  nähtyään Lemmetyisen videon.
 Videolla esiintyvät sudet ovat Lumiaron mukaan nuoria susia, koska ne vastaavat ja haukkuvat iloisesti takaisin. Pentusudet ovat uteliaita, koska ne eivät osaa vielä pelätä ihmistä.
 – Uskon, että susien vanhemmat olivat poissa paikalta, koska muuten ne olisivat siirtäneet lauman pois paikalta. En kuullut videolla emojen ulvontaa.
 Lumiaro arvioi, että emot olisivat luultavasti vastanneet myös ulvontaan, mutta ihmisten lähelle ne eivät olisi tulleet.
 Lue lisää
 Suomessa on nyt noin 200 sutta pentuineen – Katso kartalta, millä alueilla sudet liikkuvat
 Susikannan uusi hoitosuunnitelma tähtää vahinkojen ennaltaehkäisyyn ja susien parempaan sietämiseen
 Riita susista on repinyt Suomen kahtia – nyt on ratkaisujen aika:  “Susi ja ihminen ovat aina olleet samoilla apajilla”
 Susi, susi – Mitä tehdä, kun sellaisen näkee?

Suomalaismies ulvoi videolla ja sai luoksensa susilauman: "Se salpaa hengen ja on mahtava kokemus"


Summary: Puutarhuri muistuttaa, että lopulta kyse on vain tavallisesta kasvista, jonka sato korjataan todella aikaisin.

Muovilaatikosta puskee esiin rivistö parsan versoja. Mittaa niillä on muutama sentti. Viereisissä laatikossa kasvaa saman pituisia retiisin, puupinaatin ja auringonkukan versoja sekä tutumman näköisiä veijareita: herneenversoja.
 Ne kasvatetaan syötäväksi, mutta niitetään ennen kuin niistä ehtii kasvaa oikeita parsoja tai retiisejä. Oikeastaan ne leikataan jo ennen kuin mittaa on viisi senttiä, sirkkalehtivaiheessa eli ennen kuin ensimmäiset varsinaiset lehdet ehtivät puhjeta.
 Kyse on niin sanotuista miniversoista, tai mikrovihanneksista, kuten Helsingin Latokartanossa sijaitsevan liiketilan takahuoneessa niitä viljelevä  Riikka Kallio  rakkaita lapsiaan kutsuu.
 Kallio perusti yrityksensä Latokartanoon kesäkuun alussa. Tarkoitus olisi myydä syömävalmiita miniversoja, mutta ennen kaikkea järjestää kursseja, jotta myös muut voisivat harrastaa versoviljelyä kotona. Ihmisiä on kävellyt ohi ihmetellen, mutta toistaiseksi Kallio ei tee mikrovihannesten kasvatuksella elantoaan.
 – Ja olen välillä miettinyt haluanko edes. Parasta olisi se, että saisin opetettua eteenpäin sen, miten näitä viljellään kotona. Ja että ihmiset huomaisivat, että ruoan ei aina tarvitse tulla kaupasta, vaan kotona voi oikeasti tehdä itse asioita.
 Yksi syy siihen, miksi Riikka Kallio avasi mikrovihanneksia ja muita hyötykasviksia kasvattavan ja myyvän liikkeen Latokartanoon on se, että hän halusi jotain eloa ja toimintaa pitkään tyhjillään olleeseen liiketilaan. Karoliina Simoinen / Yle
 Kallio ei ole ainoa miniversoja kasvattava yrittäjä Suomessa. Samalla kentällä yrityksiä on muutamia ja ne toimittavat versoja esimerkiksi ravintoloihin, joissa värikkäät ja voimakkaan makuiset versot päätyvät annosten koristeeksi.
 – Moni asiakas todennäköisesti siirtää versot lautasen sivuun, vaikka niissä olisi älyttömästi kaikkea terveellistä, Kallio huomauttaa.
 Mutta miksi?
 Mutta eikö voisi odottaa siihen saakka, että parsa on kasvanut parsaksi ja punajuuri punajuureksi? Miksi on pakko leikata heti alkuunsa?
 Vastaus on hyvät ravintoarvot: pienessä kasvinalussa siemenen sisältämät ravinteet ovat vielä tiiviinä pakettina. Maailmalta löytyy jonkin verran akateemisia artikkeleita aiheesta. Yksi yhdysvaltalainen  tutkimus selvitti  A, C, E ja K1 -vitamiinien pitoisuuksia 25 eri versovaiheessa syötäväksi myytävissä lajeissa. Tulos oli, että vitamiinipitoisuudet vaihtelivat suuresti eri lajien välillä, mutta kaikkiaan versovaiheessa syötävissä kasveissa oli huomattavasti enemmän kyseisiä vitamiineja kuin samojen kasvien “aikuisissa” versioissa.
 Itämisvaiheessa kasvit pidetään pimeässä, mutta itämisen tapahduttua valo saa tulla. Karoliina Simoinen / Yle
 Frontiers in Nutrition -tiedejulkaisussa ollut  artikkeli puolestaan  väittää, että parsakaalin miniversot sisälsivät huomattavasti enemmän esimerkiksi kaliumia, magnesiumia, sinkkiä, rautaa ja kalsiumia kuin täysikasvuiseksi kasvaneet lajitoverinsa. Tutkimus ehdottaa melko lennokkaasti, että sirkkalehtivaiheessa syötävistä parsakaalinversoista voisi olla jopa apua yrityksessä ratkaista raudan- ja sinkinpuutoksen ongelmaa siellä päin maailmaa, missä nähdään nälkää.
 Lannoitteihinkaan ei oikeastaan kulu tutkimuksen mukaan kovin paljoa rahaa, koska kasvi ei ehdi kauaa mullassa aikaa viettää itämisen jälkeen. Saman seikan nostaa esiin Hyötykasviyhdistyksen puutarhuri  Satu Sainio .
 – Siemenessähän on se alkuvoima, että jos ihan minikokoisena ne versot syö, niin silloin kaikki energia on isosti siitä siemenestä peräisin. Mutta mitä kauemmin kasvattaa, sitä enemmän kasvi haluaa ravinteita ja sitä enemmän sitä pitää lannotella ja se puolestaan maksaa.

 NASA kiinnostui
 Kiinnostusta miniversoihin on osoittanut myös Yhdysvaltain avaruusviranomainen, NASA, joka  on kartoittanut  miniversolajitelman kasvattamista kansainvälisellä, pysyvästi miehitetyllä avaruusasemalla (ISS). Syy NASA:n kiinnostukseen on juurikin kasvatuksen nopea sykli ja versojen hyvät ravintoarvot. Nopea sykli ja kasvattaminen avaruudessa mahdollistaisivat myös sen, että maan päälle voitaisiin tehdä vähemmän ruoan täydennyshakureissuja, ehdottaa Frontiers in Plant Science -julkaisuntutkimusartikkeli.
 Pitkään avaruudessa olevilla ihmisillä tuppaa esiintymään erilaisia haittavaikutuksia, kuten ongelmia ihon, lihasten ja silmien kunnon kanssa. Miniversojen nähtiin tutkimuksessa saattavan olla hyödyllinen lisä astronauttien ruokavalioon. Asiassa on kuitenkin mutta: avaruusasemilla kasveilla on muitakin tehtäviä kuin vain tarjota ravintoa. Niiden on osallistuttava hapen tuottamiseen ja hiilidioksidin sitomiseen yhteyttämisen kautta. Tähän tarkoitukseen minimaaliset versot eivät olleet ideaaleja.
 On toinenkin mutta: tutkimus huomauttaa, että kaupan hyllyllä, ainakin isossa maailmassa miniversot maksavat usein enemmän kuin tavalliseen kokoonsa kasvaneet versiot kasveista.
 Säilyvyys ei ole kovin pitkä siinä vaiheessa, kun versot on jo leikattu. Nenää kannattaa käyttää apuna arvioinnissa. Karoliina Simoinen / Yle
 Uutta Suomessa? No ei oikeastaan
 Hyötykasviyhdistyksen näkökulmasta miniversot eivät ole mikään uusi muotijuttu, vaan tarkoitukseen soveltuvilla siemenillä on ollut kysyntää yhdistyksen puutarhuri Satu Sainion mukaan tasaisen kasvavasti viimeisen kymmenen vuoden aikana.
 Miniverso on uusi käsite, mutta asia, johon se viittaa ei ole mitenkään uusi tai ihmeellinen.
 – Verso on silloin mini, kun se korjataan hyvin pienenä. Useimmathan niistä (miniversoista) on lajeja, joita avomaalla viljellä ihan normaalisti kesäisin isoksi, Sainio huomauttaa.
 Hyötykasviyhdistykseltä tilatuimpia sieminiä ovat parsakaalin ja punajuuren siemenet. Myös retikkaa menee. Miniversojen terveellisyyteen Sainio ei ota kantaa, mutta muistuttaa kotiviljelijälle, että tässäkin lajissa puhtaus on puoli ruokaa.
 – Kaikessa elävässä materiaalissa, orgaanisessa aineessa voi olla bakteerien riski. Säilytysastioiden pitää olla puhtaita ja astiat pitää puhdistaa ennen kuin uutta satsia rupeaa kasvattamaan ja jos kasvattaa mullassa, niin aina pitää käyttää puhdasta multaa, koska mullassakin voi olla taudinaiheuttajia.
 Betoniviidakon viherpeukaloille?
 Kaupungistumisen yhteydessä erilaiset viljelyn ja viherpeukaloinnin muodot, kuten palstaviljely ja kattopuutarhat ovat yleistymään päin. Puutarhanhoidon uskotaan myös lievittävän stressiä.
 Myös miniversojen kasvatusta voi ajatella keinona päästä nauttimaan kasvatuspuuhista kerrostaloviidakossa.
 Riikka Kallio on optimoinut valaistuksen, ilmavirran ja valinnut kasvualustaksi mullan sijaan kookoskuitumaton, mutta hänen mukaansa kotioloissa jo pikkuinen muovirasia ja ikkunalauta tai pöytä riittää harrastuksen aloittamiseen.
 Multakin olisi ok, mutta Kallio käyttää kasvualustana kookoskuitua, jota syntyy sivutuotteena kookosta käsiteltäessä, mutta joka on luomua. Karoliina Simoinen / Yle
 Ja niin kuin iduissa, irti leikatuissa versoissa säilyvyys ei ole kovin pitkä. Kallion mukaan paras säilyvyys saadaan säilyttämällä miniversoja ilmatiiviissä rasiassa ja mahdollisimman viileässä jääkaapissa. Parhaassa tapauksessa ne voivat säilyä hänen mukaansa jopa viikon tai yli.
 – Mutta tässäkin asiassa paras mittari on nenä, joka kyllä kertoo sitten, kun ne ovat pilalla.

Turhaa hössötystä vai oikeasti kätevä lisä ruokaan? Terveellisiä miniversoja voi kasvattaa vaikka ikkunalaudalla


Summary: Onko saunahetkesi tunnelmallinen? Poikkeuksellinen? Superärhäkkä vai lempeälöylyinen? Oli se millainen tahansa, haluamme kuvan siitä!

Saunapäivä huipentuu tänään, ja haluaisimme tietää, miltä se näyttää. Lähetä meille kuvasi saunastasi tai saunahetkestäsi.  Tästä pääset  lukemaan Ylen kuvajoukkoistuksen pelisäännöt.
 Lisää kuumaa huumaa on tarjolla  Ylen Saunapäivä -sivulla, jossa voit muun muassa ilmoittaa saunalukemasi Löylymittariin.
 Lisäksi Yle TV1:ssä alkaa kello 19.30 kaksituntinen suora lähetys, jonka aikana seurataan Saunapäivän viettoa eri puolilla Suomea.
 Lue myös:
 Ainutlaatuisia löylyjä yleisöltä suljetuissa saunoissa – katso kartasta, missä pääset tänään saunaan
 Tampereelle avataan tänään uusi julkinen sauna – katso kuvat
 Oletko sinä saunanero? Testaa saunatietämyksesi hauskassa Saunapäivän Saunavisassa
 Ylen Saunapäivä on mukana kunnostamassa Jämsän saunakylän historiallisia  savusaunoja
 Lauantaina voit ottaa löylyt vaikka Kuhmossa Kekkosen partiosaunassa, jonne ei muutoin ole asiaa
 Lapin tiettävästi ainoa yleinen sauna lämpiää joka päivä Kemijoen rannassa Rovaniemellä
 Katri Haavikko ei voi sietää saunomista: "Tulee inhottava olo, eikä löyly ole ikinä sopiva" – Yhä harvempaan asuntoon rakennetaan sauna

Onko saunassasi tunnelmaa? Kerro se kuvalla ja lähetä meille!


Summary: Porot ovat viilentyneet Rovaniemen rannoilla myös aikaisempina kesinä.

Helle on totta – etenkin Pohjois-Suomessa.
 Sen tietävät ainakin rovaniemeläiset, kun paikalliselle uimarannalle ilmestyi viime tiistaina yllättäviä veiraita viilentymään paahteelta.
 Ounaskosken uimarannalla makoili nimittäin kaksi poroa.
 Johanna Koivisto  sattui olemaan paikalla ja sai ikuistettua kaksi varjossa loikoilevaa sarvipäätä puhelimensa kameralla.
 Koiviston mukaan ihmiset reagoivat porojen läsnäoloon rauhallisesti ja porotkin ottivat tilanteen rennosti.
 – Paljon ihmiset kävivät niitä kuvaamassa ja ei se tuntunut kyllä poroja häiritsevän. Lapsetkin leikkivät vieressä eivätkä ne häiriintyneet, Koivisto kertoo ja nauraa hieman.
 Koivisto ei sano yllättyneensä poroista uimarannalla.
 – Näin niitä täällä viime kesänäkin.
 Siis normaali kesäpäivä Rovaniemellä.
 Koiviston mukaan paikalle soitettiin kuitenkin poronhoitaja hakemaan porot pois rannalta. Koivisto ei ehtinyt nähdä, haettiinko porot pois rannalta vai ei.
 Poroista on revitty pohjoisessa tällä viikolla huumoria enemmänkin.
 Helteen piinamat porot ilmestyivät Inarissa Kelan toimipisteen edustalle "jonottamaan". Asiasta  kertoi Helsingin Sanomat .
 Korkeimmillaan elohopea kipusi Rovaniemellä tiistaina 28 asteeseen.

Helle toi uimarannalle erikoisia vieraita Rovaniemellä


Summary: Uhkaavasti käyttäytynyt mies uhkasi poliisia aseella. Poliisi joutui ampumaan miestä kohti kaksi laukausta.

Poliisi on joutunut ampumaan uhkaavasti käyttäytynyttä miestä kotihälytystehtävän yhteydessä, poliisi tiedottaa. Kohdehenkilö menehtyi asunnossa.
 Poliisille tuli lauantaina kello 13.30 jälkeen ilmoitus, että yksityisasunnosta Kullervonkadulla kuuluu tappelun ääniä.
 Poliisipartio meni sisään asuntoon, josta poistui kaksi naista. Poliisien saapuessa asunnossa oli mies, joka alkoi käyttäytymään poliiseja kohtaan uhkaavasti.
 Poliisi käytti ensin voimankäyttövälineenä etälamautinta rauhoittaakseen miehen.
 Kohdehenkilö kuitenkin uhkasi poliisimiestä aseella, minkä seurauksena poliisipartion toinen jäsen joutui ampumaan miestä kohti kaksi laukausta. Mies menehtyi asunnossa.
 Kahta asunnosta poistunutta naista ei ole toistaiseksi tavoitettu.
 Poliisilla ei ole toistaiseksi tarkkaa tietoa, mitä asunnossa on tapahtunut ennen kuin poliisipartio tuli paikalle.
 Asunnossa suoritetaan teknistä ja taktista tutkintaa. Paikalla on useita poliisipartioita.
 Uutinen päivittyy.

Poliisi ampui kotihälytystehtävän yhteydessä Helsingissä – yksi henkilö kuoli


Summary: Suomessa vankilasta pakeni vielä useita kymmeniä 1990-luvulla, nyt vain harva. Hannu Peltola on yksi karanneista.

Hannu Peltolan , 58, karkumatka Toijalan edesmenneestä yövankilasta ei mennyt kuin amerikkalaisessa rikosviihteessä.
 Eletään 80–90-lukujen vaihdetta. Toijalan yövankilassa vangit nukkuvat suljetuissa selleissä, päivisin opiskellaan tai työskennellään valvotusti.
 Yhtenä kesäiltana Peltolan ahdistus kasvaa liian suureksi.
 Rakkauselämässä on ryppyjä, eikä kaipuu kohdistu vain kumppaniin. Koska alkoholia ei vankilasta saa, täytyy sitä lähteä hakemaan laitoksen ulkopuolelta.
 – Vartija oli päivystämässä, mutta ei siinä paljon strategioita tarvittu, Peltola muistelee.
 Pakoreissu päättyi lyhyeen, mutta vuosia myöhemmin Peltola sai pitkän vankilakierteen poikki. Nyt hän antaa keskusteluapua vangeille.
 Takavuosiin verrattuna vankilasta karkaa enää harva. Vuonna 1990 muurien sisältä pakeni 78 vankia, kun taas tämän vuoden kesäkuuhun mennessä karanneita on kirjattu vain yhden vangin verran.
 Pakojen vähenemiseen ovat vaikuttaneet monet tekijät, kuten vankiloiden kehittynyt tekniikka ja tiedonhankintatyö.
 Jos palaamme takaisin 90-luvun alun kesäyöhön, voisimme kuvitella Peltolan laskeutuvan pitkin Toijalan entisen yövankilan seinää valkoisen rievun varassa.
 Tämä on kuitenkin väärä kuvitelma, jonka vuoksi mies epäröi tarinan kertomista.
 – Siihen ei liittynyt sen kummempaa dramatiikkaa tai liinavaatteita, hän toteaa.
 Peltolan karkumatka eteni sellin läheisiä palotikkaita pitkin. Tämän jälkeen luvaton retki kohti Tamperetta alkoi hiljaisessa kesäyössä tutun toverin kyydissä.
 Katumus mielessään Peltola kuitenkin soitti vankilan tutulle ylivartijalle laitoksen ollessa riittävän kaukana.
 – Jos olisin kääntynyt heti takaisin, seuraamuksia ei olisi tullut. Olin kuitenkin jo avannut pullon, joten mitään ei ollut tehtävissä, Peltola kertoo.
 Hän muistaa edelleen, millainen sekamelska tapahtumasarjasta seurasi kolme päivää myöhemmin.
 – Virkavalta tunnisti minut Tampereen keskustassa ja kuulutti nimeäni kovaäänisistä. Siellä oli häslinkiä sitten kerrakseen.
 "Kyllä sen näkee omasta peilikuvasta, miksi vankilaan joudutaan"
 Toisen kerran Peltola livahti luvattomasti siviiliin 90-luvun alussa Hämeenlinnan entisessä lääninvankilasta, kun mies jätti palaamatta laitokseen sovitun ajan puitteissa.
 Nykyisin useat vapauteen haluavat vangit lähtevät omille teilleen juuri Peltolan tavoin. Toinen tapa on poistua luvatta avovankilasta. Näitä pakotyylejä ei  määritellä rikoslaissa  kuitenkaan vankilasta karkaamiseksi.
 Karkaamisesta voidaan tuomita sakkoon tai vankeuteen enintään yhdeksi vuodeksi, kun taas avolaitoksesta poistumisesta voidaan rangaista korkeintaan kurinpitorangaistuksella.
 Vuonna 2018 suljetusta vankilasta karkasi 11 vankia, kun taas avolaitoksesta poistui luvatta 60.
 – Luvatta poistumiset ovat 2000-luvun alusta lisääntyneet, mikä johtunee myös avolaitosvankien määrän kasvamisesta, arvioi turvallisuusjohtaja  Ari Juuti  Rikosseuraamuslaitokselta.
 Peltolan luvattomien vapauskokeilujen jälkeen häneen kohdistuvia turvatoimia kiristettiin. Syitä karkaamiseen on yhtä monia kuin vankejakin, mutta Peltolaa motivoi addiktio.
 – Aina ollessani siviilissä retkahdin päihteisiin. Kyllä sen näkee omasta peilikuvasta, miksi vankilaan joudutaan, Peltola sanoo.
 Hänen vankilakierteensä alkoi 1980-luvun Ruotsista, jonne mies oli matkustanut uudesta alusta toiveikkaana. Lupaava reissu ja unelma nyrkkeilyurasta tyssäsi kuitenkin päihteisiin myös Suomen rajojen ulkopuolella.
 Vankilaputki kesti seitsemän vuotta ja rangaistuksia tuli vuosien mittaan niin pahoinpitelystä kuin huumausaineistakin.
 Kun Peltola puhuu vankeusajastaan, hän käyttää itsestään termiä "hyvä lusija".
 Se tarkoittaa vankia, joka pitää huolen omista asioistaan. Vankilassa kategorian määrittäjänä toimi kunnioitus, jonka määrä riippui myös tehdystä rikoksesta.
 Peltola valmentaa nykyisin nyrkkeilijä Janne Rantasta (vas.) Tampereen Nääshallilla. Myös lajin harrastaja Roni Virtanen on välillä treeneissä mukana. Timo Ahonen / Yle
 Arki vankilassa oli kohtuullista, kunhan välit muihin vankeihin olivat kunnossa.
 Peltola kertoo taistelustaan erään vanginvartijan kanssa. Yksi riidoista liittyi sellistä löytyneeseen pölyhiukkaseen, jonka vimmastunut vartija oli teipannut tarralappuun.
 "Vanki, mikä tämä on?" viestissä luki.
 Peltola oli vastannut vanginvartijan suoraan kysymykseen kertomalla kyseessä olevan tekstiileistä koostuva nöyhtä.
 – Sen jälkeen seisoimme molemmat asennossa kuin partiopojat ylivartijan kansliassa. En tule koskaan vartijoita rakastamaan, kyllähän siinä oli alituista kettuilua ja jäynää.
 Kohti avoimempia rangaistuksia?
 Sekä Rikosseuraamuslaitos että Kriminaalihuollon tukisäätiö ovat ehdottaneet, että lyhyitä tuomioita pitäisi suorittaa nykyistä vähemmän vankeusrangaistuksina. Tämä tarkoittaisi esimerkiksi yhdyskuntapalvelun lisäämistä, jolloin myös vankilakierteiden pituus voisi lyhentyä.
 – Suomessa lyhyitä tuomioita annetaan paljon. Suurin osa niitä suorittavista palaa vankilaan yhä uudelleen. Näin vankilassa istutaan lyhyissä jaksoissa, ja kuntoutus jää saamatta, sanoo kehittämisjohtaja  Maarit Suomela  Kriminaalihuollon tukisäätiöstä.
 Suomela kuitenkin korostaa, ettei avoin rangaistus sovi kaikille. Pidempään vankeuteen tuomitun vangin tulisi Suomelan mukaan vapautua askeleittain: ensin avolaitoksen ja sen jälkeen valvotun koevapauden kautta.
 – Yhden vankipäivän hinta on tällä hetkellä keskimäärin 214 euroa, kun taas yhdyskuntaseuraamukset kustantavat joitain kymppejä per vuorokausi. Uskon, että yhden vankilapäivän hinnalla olisi mahdollista tarjota esimerkiksi lyhyttä tuomiota suorittavalle päihdekuntoutujalle tarvittavaa hoitoa avointen rikosseuraamusten piirissä, Suomela sanoo.
 Peltola hakeutui päihdekuntoukseen vankilakierteensä loppumetreillä 2000-luvun vaihteessa. Viimeisen tuomion aikana entisessä sellien kiertäjässä tapahtui muutos.
 Seitsemän vuoden mittainen tie kohti pimeyttä oli vienyt Peltolan pohjalle. Jotenkin sieltä oli päästävä ylös.
 – Monet ovat kysyneet, miten elämänsä löytää uudelleen. Ei siihen ole mitään yksittäistä kliseistä keinoa. Tässä tapauksessa motivaatio löytyi iän karttumisesta ja siitä, että keho ja mieli eivät jaksaneet enää.
 Peltola opiskeli vankilassa tutkinnon liikunta- ja terveystieteistä sekä viritteli jo nuoruusvuosilta tuttua nyrkkeilyharrastusta. Oppikirjat hän tilasi vankilan kautta kirjastoilta.
 "Nöyryys on hyvä pitää mielessä"
 Vankilasta vapautumisen jälkeen kuvioissa pyörivät taas samat ongelmat. Addiktion kourissa jokainen retkahdus oli toista raskaampi, mutta tällä kertaa Peltolalla oli lujuutta tapella vastaan saamansa kuntoutuksen avulla.
 – Päivä kerrallaan. Nyt olen ollut kuivilla noin kahden vuosikymmenen verran, Peltola sanoo.
 Myös vankilakierre on jäänyt hamaan menneisyyteen, mutta Peltola ei arastele kertoa kokemuksistaan. Hän kiertää nykyään Suomen vankiloissa tarjoamassa vangeille keskusteluapua.
 Vankilassa solmitut ystävyyssuhteet on kuitenkin pitänyt jättää taakse.
 – Kuntoutumisen jälkeen täytyy olla itsekäs, mitä entiset porukat ovat kyllä kunnioittaneet. Jos menen eräällekin vanhalle kerholle, niin siellä isketään heti vissypullo kouraan.
 Nykyisin Peltola työskentelee pitkiä päiviä nuorten päihdekuntoutusyksikössä Pirkanmaalla. Vapaa-ajalla hän valmentaa nyrkkeilysaleilla.
 – Nöyryys on aina hyvä pitää mielessä, mies muistuttaa.
 Lue lisää:
 Kymmenen kertaa vankilassa olleelle elämä ilman rikoksia oli vaikeaa: “Kaikki esteet synnytti pääni sisällä oleva vankila”

Viinan himo sai Hannu Peltolan pakenemaan sellistä kesäyönä 20 vuotta sitten – rikoskierteensä katkaissut mies auttaa nyt vankeja uuteen alkuun


Summary: Unkari vastustaa Suomen puheenjohtajuuskauden tavoitetta sitoa EU-tukirahat oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen.

BAILE TUSNAD  Unkarin pääministeri  Viktor Orbán  on arvostellut Suomea rajusti tänään pitämässään puheessa. Orbán pitää sitä naurettavana, kun Suomi on EU-puheenjohtajuuskaudellaan nostanut esiin ongelmat Unkarin oikeusvaltiokehityksessä.
 – Tarvitsemme hyviä hermoja, kun suomalaiset ystävämme arvostelevat meitä oikeusvaltion tilasta. Emme saa hymyillä tai nauraa, vaan meidän on pysyttävä rauhallisina ja annettava hyviä vastauksia, Orbán sanoi tuhansille Tusványos-festivaalille kokoontuneille kuulijoille Romanian unkarilaisalueella Transsilvaniassa.
 Orbánin mukaan sen sijaan Suomen oikeusjärjestelmään on syytä ihmetellä. Hän nosti esiin perustuslakituomioistuimen puuttumisen ja sen, että presidentti nimittää Suomessa tuomarit.
 Hänen mukaansa Unkarin on nyt oltava lujana Suomen kanssa. Yksi Suomen EU-puheenjohtajuuskauden tavoitteista on sitoa EU-tukirahojen saaminen oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen. Unkari on yksi EU:n tukirahojen suurimmista saajamaista.
 Unkari vastustaa yritystä sitoa tukirahat oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen.
 Unkarissa hallitusta lähellä olevat mediat ovat jo aiemmin hyökänneet samoilla argumenteilla Suomen oikeuslaitosta vastaan. Unkarin oikeusministeri  Judit Varga  sanoi Ylelle Tusványosissa, ettei hyökkäys ole hallituksen masinoima, vaikka yhden blogitekstin takana on hallituksen valtiosihteeri  Zoltán Kovács .
 Lauantainen puhe oli ensimmäinen kerta, kun pääministeri Orbán esitti syytökset itse.
 Tusványos on vuosittain pidettävä poliittinen festivaali, jossa pääministeri Viktor Orbán pitää usein merkittäviä linjapuheitaan. Vuonna 2014 hän julisti samassa paikassa Unkarin siirtyneen illiberaaliin demokratiaan.

Unkarin pääministeri Viktor Orbán arvosteli rajusti Suomea – "Tarvitsemme hyviä hermoja, kun suomalaiset ystävämme arvostelevat meitä oikeusvaltion tilasta"


Summary: Mielenosoitukseen odotetaan tuhansia osallistujia.

Venäjän poliisi otti lauantaina Moskovassa kiinni kymmeniä oppositioaktivisteja ennen iltapäivälle suunniteltua suurta mielenosoitusta, jossa vaaditaan vapaita paikallisvaaleja.
 Uutistoimisto Reutersin haastattelemien silminnäkijöiden mukaan kiinniotetut henkilöt vietiin poliisin busseihin.
 Viranomaisten luvattomaksi kutsuman mielenosoituksen tarkoituksena on vastustaa Moskovan viranomaisten päätöstä kieltää useita opposition edustajia asettumasta ehdolle syyskuussa järjestettävissä paikallisvaaleissa.
 Protestin on kutsunut koolle oppositiojohtaja  Aleksei Navalnyi . Hänen mukaansa mielenosoitukset jatkuvat kunnes hylätyt opposition ehdokkaat saavat asettua ehdolle vaaleissa.
 Navalnyi sai keskviikkona  30 päivän vankeustuomion  luvattoman mielenosoituksen järjestämisestä.
 Jo aiemmin lauantaiaamuna viranomaiset ottivat kiinni opposition johtohahmoja.
 Navalnyin läheinen kumppani  Ivan Zhdanov  kertoi viestipalvelu Twitterissä, että hänet on otettu kiinni. Myös vaaleista hylätty ehdokas  Ilja Jashin  otettiin kiinni aikaisin lauantaiaamuna. AFP:n mukaan hänen kotiinsa oli tehty kotietsintä.
 Tuhansien Venäjän opposition kannattajien odotetaan osallistuvan mielenosoitukseen. Moskovan pormestari  Sergei Sobjanin  on kutsunut luvatonta protestia turvallisuusuhkaksi. Poliisi on kiristänyt turvatoimia Moskovassa protestin takia.

Venäjän poliisi otti kiinni kymmeniä oppositioaktivisteja vapaita vaaleja vaativassa mielenosoituksessa Moskovassa


Summary: Paikalle on lähetetty muun muassa laivaston sukeltajia pelastustöihin. Yli 200 matkustajaa on jo pelastettu junasta.

Matkustajajuna jäi varhain lauantaina rankkasateiden aiheuttaman tulvan saartamaksi Intian länsirannikolla sijaitsevassa Maharashtran osavaltiossa, kertovat intialaiset mediat.
 The Times of India -lehden  mukaan junassa oli noin 700 matkustajaa. Viranomaiset ovat aloittaneet pelastusoperaation. Paikalle on lähetetty laivaston sukeltajia, kumiveneitä ja kaksi helikopteria.
 Junasta on jo pelastettu veneillä yli 200 ihmistä. Pelastetut matkustajat kuljetetaan noin 1,5 kilometrin päässä junasta sijaitsevan valtatien lähelle perustettuun leiriin, jossa he saavat ruokaa, juomaa ja tarvittaessa lääketieteellistä hoitoa.
 Mumbain suurkaupungista Kolhapuriin matkalla ollut Mahalaxmi Express -juna jumiutui kello kolme aamuyöllä paikallista aikaa Vanganin ja Badlapurin välille. Paikka sijaitsee noin 100 kilometriä länteen Mumbaista.
 Rankkasateet haittaavat myös tieliikennettä Mumbaissa. Useita lentoja jouduttiin perjantaina perumaan Mumbain lentoasemalla sateiden vuoksi. Lauantaina lennot ovat kulkeneet normaalisti.
 The Hindustan Times -lehden  mukaan junaliikenne Mumbain ja Goan välillä pysäytetty, koska ainakin yhden joen pinta on noussut rautatiesillan korkeudelle.

Matkustajajuna jäi tulvan saartamaksi Intiassa – satoja matkustajia jumissa


Summary: Saunapäivä avaa ovet julkisiin ja yksityisiin saunoihin. Mukana on lähes tuhat saunaa.

Nyt on syytä saunoa, sillä koko kesän kestänyt Saunapäivä-kampanja huipentuu tänään.
 Saunapäivän tarkoituksena on juhlistaa ainutlaatuista suomalaista saunakulttuuria ja tuoda suomalaisia yhteen saunomisen avulla.
 Saunapäivään on ilmoittautunut mukaan lähes 1 000 saunaa ympäri Suomea. Mukana on niin julkisia kuin yksityisiäkin saunoja.
 Tänään voi siis kiusaantumatta astella tuntemattoman ihmisen löylyihin tämän kotiin. Monet kotisaunaansa tarjoavat toivovat kuitenkin, että saunojat ilmoittavat tulostaan etukäteen.
 Voit katsoa mukaan ilmoittautuneet saunat kartasta  klikkaamalla tästä . Mahdolliset ennakkoilmoittautumisohjeet löydät klikkaamalla kartalla näkyvää saunaa.
 Ainutlaatuisia löylyjä yleisöltä suljetuissa saunoissa
 Miltä kuulostaisi ilmaiset löylyt Rajavartiolaitoksen saunoissa Kuhmossa, Kuusamossa tai Suomussalmella?
 Lapin ja Kainuun rajavartiolaitokset avaavat nimittäin Saunapäivää varten  yhteensä kuusi saunaa , joihin yleisöltä on normaalisti pääsy kielletty.
 Yksi näistä on Kuhmossa sijaitseva Urho Kekkosen veljen Jussi Kekkosen partiomajan sauna.
 Mikäli mielii itse presidentti Kekkosen saunaan, on mahdollista suunnata Helsingissä Tamminiemeen. Saunaa ei kuitenkaan lämmitetä, mutta saunaan pääsee tutustumaan vaatteet päällä.
 Saunominen kulttuuriperinnön listalle?
 Saunapäivän tarkoituksena on myös edistää Suomen hanketta saada saunominen Unescon aineettoman kulttuuriperinnön listalle.
 Saunominen on ensimmäinen asia, jota Suomi hakee kyseiselle listalle.
 Tuoreimpia  listalle lisättyjä  aineettoman kulttuuriperinnön kohteita ovat muun muassa jamaikalainen reggae-musiikki ja sveitsiläinen sekä itävaltalainen lumivyöryn torjunta.
 Yle Radio Suomi saunoo 24 tuntia
 Ylellä Saunapäivää juhlitaan niin radion, television kuin Areenan puolella.
 Yle Radio Suomella vietetään 24 tuntia löylyissä. Lähetyksessä kuljetaan ympäri Suomen, ja saunalähetykseen voivat osallistua myös paikan päälle sattuneet kanssasaunojat.
 Television puolella Saunapäivä huipentuu kaksituntiseen suoraan lähetykseen Tampereen Ratinalta, josta otetaan yhteys saunoihin ympäri maata.
 Saunapäivä-kampanja on yksi Ylen kesän 2019 kärkihankkeista.

Miltä kuulostaisi löylytellä Rajavartiolaitoksen yleisöltä suljetuissa saunoissa? Tänään se on mahdollista ja vieläpä ilmaiseksi!


Summary: Eveliina Sydänlähde on esimerkki siitä, miten ja miksi mielenterveyspalvelujen saatavuutta Suomessa täytyy parantaa.

Hetkittäin näkö lähti, eivätkä korvat kuulleet mitään. 23-vuotias Eveliina seisoi Tampereen keskustorilla, eikä oikein tiennyt miksi.
 Hän oli juuri tullut bänditreeneistä ja muusikkokaverit huikkasivat hyvästeiksi, että nähdään sitten huomenna häissä.
 – Kysyin, että missä häissä. He katsoivat minua epäilevästi. Olimme juuri olleet harjoittelemassa kappaleita häitä varten. En vain muistanut sitä tai koko hääparia, nyt 34-vuotias  Eveliina Sydänlähde  kertoo.
 Hiekkaharjun rinteellä seisovan talon terassilla Sydänlähde näppäilee bassoaan. Lämpö lähentelee Pirkanmaalla 30 astetta ja kuumuus värisee terassilta näkyvän järven päällä. Auringon paahtamat vaaleat hiukset takertuvat hikipisaraan.
 Kymmenen vuoden takaisten muistojen läpikäyminen on läikyttänyt tunteita esiin.
 Mutta kun sormet liukuvat soittimen kielillä, Sydänlähde ei tunne kuumaa eikä tunnu edes muistavat vieraiden läsnäoloa.
 Olemme täällä, koska Sydänlähde tahtoo kiittää hoitohenkilökuntaa, joka pelasti hänen henkensä kymmenen vuotta sitten.
 Kuuliainen kuorotyttö
 Eveliina Sydänlähde kasvoi viljapeltojen keskellä Pohjanmaalla. Äiti ja isä tekivät tavallisia töitä.
 Perhe oli syvästi uskova. Kotona laulettiin paljon hengellisiä yhteislauluja ja radiosta kuunneltiin hengellisiä kanavia.
 Äiti, isä ja lapset olivat musisoiva luterilainen seurakuntaperhe. Pyhäkoulua ja lapsikuoroja vetäneestä äidistä tuli myöhemmin kanttori.
 Eveliina Sydänlähde oli näsäviisas ja kurinalainen tyttö, joka tahtoi olla hyvä. Sääntöjen noudattamisen ja kuuliaisuuden tarve liukui niin pitkälle, että jopa opettaja huomautti asiasta.
 20 vuotta sitten Sydänlähde ei voinut kuvitella, että tarve olla hyvä veisi kuilun partaalle ja halvaannuttaisi hänet.
 Huilisti Eveliina Sydänlähde kuvattiin hengellistä levyä varten parikymppisenä, ennen vuoden 2008 sairastumista.  Eveliina Sydänlähteen kotiarkisto
 Sydänlähde tarttui jo kymmenvuotiaana äitinsä vanhaan poikkihuiluun. Hän esiintyi paljon kirkoissa ja seurakunnan muissa tapahtumissa, pellavaiset hiukset kiharalla, polvimittaisessa hameessa.
 Sydänlähde olisi halunnut nuorena alkaa soittaa bassoa, mutta äidin mielestä soitin kuului “aikuisille, isoille äijille”.
 Teini-ikäisenä Sydänlähde koki entistä voimakkaamman uskoontulon. Usko syveni ja Sydänlähde siirtyyi vapaisiin suuntiin, luterilaisuudesta erillisiin kristillisiin liikkeisiin.
 Karismaattiset johtajat ja profetiointi kuuluivat uskonyhteisöön.
 – Ja sielläkin musiikki oli pelkkää ilosanomaa, ylistyslauluja duurissa, Sydänlähde kertoo.
 Hän muutti teini-ikäisenä Savonlinnaan, kun taidelukion ovet avautuivat. Suurimman osan ajasta Sydänlähde soitti ja sävelsi.
 Täydellisyyden tavoittelu ja kontrolloinnin tarve näkyi myös suhteessa kehoon. Kun hieman pyylevä tyttö söi irtokarkkeja, vastaus syyllisyyteen oli olla syömättä pari päivää tai vaikka viikon.
 Lukion jälkeen Sydänlähde tuli valituksi Tampereelle silloiseen Pirkanmaan ammattikorkeakouluun klassisen musiikin säveltäjän linjalle. Valittuja oli sinä vuonna vain kaksi.
 Kun elämä tuntui vaikealta, Eveliina Sydänlähde lähti luontoon. Pälkäneen viljapellot tuovat muistoja lapsuudesta Pohjanmaalla. Marko Melto / Yle
 Pakko pärjätä yksin
 Lukioikäisestä Sydänlähde oli elänyt yksin vieraissa kaupungeissa. Pintapuolisesti kaikki oli hyvin, oli unelmien koulupaikka, työ muskarissa ja musiikkikerhoissa sekä yhteisöllisyyttä. Silti ahdistus kasaantui ja alkoi saada suhteettomia mittasuhteita.
 Hän olisi tarvinnut apua jo tuolloin, mutta kiltin tytön syndrooma pakotti pärjäämään yksin. Koska Sydänlähde ei osannut olla surullinen tai vihainen, tunteet tulivat esiin kehossa.
 Yhtenä päivänä Sydänlähde katsoi kalenterimerkintää. Kalenterin sivulla luki omalla käsialalla kirjoitettuna Ilves.
 – Soitin siskolleni, että tietäääkö hän, mitä merkintä tarkoittaa. Selitin, että kun en jääkiekkoakaan seuraa, niin on tämä outoa. Sisko vastasi, että etkö muista, sinä käyt Autokoulu-Ilveksessä teoriatunneilla.
 Sydänlähdettä pyörrytti. Kun bussi keskustan mukulakivillä heilahteli, hän ei päässyt penkistä ylös ja käytävää pitkin ulos linja-autosta. Keho oli vieras ja pyörryksissä. Samaan aikaan alkoivat hetkittäiset näönmenetykset ja kuulon katoamiset.
 – Muusikolle se voisi olla lopullinen järkytys, mutta oireita oli niin paljon muitakin, että ajattelin sen olevan stressiä.
 Testin mukaan minun pitäisi olla jo mielisairaalassa Pitkäniemessä.  Eveliina Sydänlähde
 Koululääkäri määräsi Sydänlähteen sairauslomalle korkeakoulusta ja tapaamaan koulupsykologia. Säännöllistä terapiaa, tutkimuksia tai hoitopolkua ei silti tarjottu.
 Leposyke näytti 120 lyöntiä minuutissa eikä laskenut.
 Parikymppinen nainen ei vieläkään itse tajunnut, että jotakin häikkää oli ja nyt ollaan luisumassa nopeasti kohti kuilun reunaa.
 – Nautin minulle tärkeistä asioista ja ihmisten seurasta. Ajattelin, että en tietenkään ole oikeasti mitenkään sairas.
 Sydänlähde tapasi koulupsykologin. Hän osasi artikuloida asiansa, selittää tilanteensa ja olla kuin kuka tahansa muukin. Psykologi kätteli jo hyvästiksi, mutta muisti masennustestin.
 Vasta siinä kohtaa psykologi vakavoitui.
 – Hän sanoi, että testin perusteella minun pitäisi olla jo mielisairaalassa Pitkäniemessä, että jatketaan nyt sittenkin näitä käyntejä.
 Padotut tunteet vyöryivät yli
 Jouluna 2008 Sydänlähde romahti.
 Yksiön seinät kaatuivat päälle. Jotakin muistoista kai ryöpsähti esiin, tunkeutui uniin, muutti valveella olon unen kaltaiseksi.
 Painajaiset olivat jatkuvia, väkivaltaisia, ajatukset valtaavia. Herätessä oli vaikeaa rimpuilla unimaailmasta irti, saada kauhua ravisteltua pois.
 Muisti pätki. Hän ei enää tiennyt, oliko vain suunnitellut, vai jo käynyt kaupassa. Hän unohti syödä ja käydä suihkussa.
 – Kaikki elämäni vastoinkäymiset, myös suurimmat ja pahimmat, olivat jääneet käsittelemättä. En koko elämäni aikana käsitellyt surua, vihaa tai muita vaikeita tunteita tai trauman tyylisiä kokemuksia. Väsyneenä itsekontrolli petti, pato vyöryi yli.
 Eveliina Sydänlähde asettelee varovasti sanojaan.
 – En halua, että kaikki elämäni tragediat tulevat vastaan kahvipöytäkeskustelussa.
 Painajaiset olivat pahempia kuin mitkään Eveliina Sydänlähteen näkemät elokuvat. Vaikein jakso kesti kuukausia.  Marko Melto / Yle
 "En selviä tästä päivästä"
 Kahden kuukauden sairausloman jälkeen koulupsykologi tarjosi paikkaa Tampereen psykiatrisesta päiväsairaalasta. Sydänlähde tahtoi paikan. Joulun ajan päiväsairaala oli kuitenkin kiinni, ja tiedossa oli ainakin kuukauden jakso yksin.
 Sydänlähde yritti soittaa koulupsykologille, mutta tämä ei vastannut puhelimeen.
 – Minulle alkoi tulla hyvin syviä, itsetuhoisia impulsseja. Että ei mitään pientä viiltelyä, vaan suunnitelmissa oli lopullinen, varma ja brutaali loppu.
 Samalla hänen oli vaikea ajatella, että uskovainen, hyvä ja kiltti tyttö suunnitteli omaa kuolemaansa.
 – Sinä yhtenä päivänä ymmärsin, että kuolen ennen iltaa. Tajusin, että minun on pakko yrittää etsiä apua.
 Olisi pitänyt osata vaatia tietynlaista hoitoa tietynlaisiin oireisiin.  Eveliina Sydänlähde.
 Sydänlähde muistaa kävelleensä Hatanpäälle psykiatrisen osaston oville. Hän luikahti sisään, kun joku työntekijöistä avasi oven.
 Ilman lähetettä apua ei löytynyt. Viereisessä rakenuksessa päivystyksen nuori lääkäri lähetti Sydänlähteen ulos ovista, takaisin kotiin.
 – Vaikka sanoin, että en selviä tästä päivästä, lääkäri ei ymmärtänyt hätääni.
 Yksin yksiön pienissä neliöissä kuoleman ajattelusta tuli lohdullinen olo. Sydänlähde lähti jo kerran viimeistelemään suunnitelmansa, mutta havahtui painajaismaisesta olostaan viime hetkellä.
 – Seuraavista päivistä en muista mitään. Kun havahduin hereille, tajusin, että en voi jäädä enää yksin.
 Hän pakkasi tavaransa muovikassiin ja kiersi tuttujen ja sukulaisten luona ensin päiviä, lopulta parin kuukauden ajan. Ajatuksena oli, että mitä tahansa, kunhan pysyisi elossa.
 Koulupsykologin työsopimus loppui ennen uutta tapaamista. Sydänlähteen onneksi psykologi oli kirjannut koneelle, että hän tarvitsee apua. Sydänlähde tapasi lukuisia mielenterveystyöntekijöitä, joita ei tavannut enää koskaan.
 – Ei riittänyt, että en pärjännyt. Olisi pitänyt osata vaatia tietynlaista hoitoa tietynlaisiin oireisiin.
 Sydänlähde ei ole epäonnistuneen ja hitaan hoitonsa kanssa yksin.  Kansalaisaloite mielenterveyspalvelujen terapiatakuusta  keräsi juuri yli 50 000 nimeä ja etenee siten eduskuntaan.
 – Siinä kohtaa mielenterveyspuolen hoito näytti ikävät kasvonsa. Kenenkään ei pitäisi joutua siihen tilanteeseen.
 Vaikka Eveliina Sydänlähde on soittanut klassista musiikkia ja poikkihuilua lapsuudesta saakka, basso ja metallimusiikki ovat nyt osa elämän perustuksia. Ne ovat kuin vapaus. Marko Melto / Yle
 Diagnoosit toivat helpotuksen
 Lopulta Sydänlähde sai paikan päiväsairaalasta. Päiväosastolla oli ryhmä- ja harrastusterapiaa, lämmin ruoka, keskusteluja oman hoitajan kanssa ja yhteisöllisyyttä.
 Juuri päiväsairaalan musiikkihuoneen nurkasta Sydänlähde löysi viimein basson, jonka soittamisesta oli haaveillut lapsuudesta saakka.
 Hänen oireensa ymmärrettiin ja niille osattiin antaa selitys ja nimi: ahdistuneisuus ja dissosiatiiviset oireet.
 Usein dissosiaatiohäiriö on traumaperäinen ja voi esiintyä hyvinkin kehollisena. Esimerkiksi hetkellinen sokeutuminen ja pyörrytyksen tunne voivat olla kehon oireita, joiden takana on dissosiaatiohäiriö.
 Sydänlähde ei ollut diagnooseista järkyttynyt. Viimein joku kuunteli ja osasi jopa nimetä syyt, miksi hänestä tuntuu siltä.
 Hän kävi päiväsairaalassa kahdella eri jaksolla. Siellä hänelle hoidettiin myös seuraaviksi vuosiksi intensiivinen Kela-terapia, jonka hakuprosessi yksin voi olla vaikeaa, ellei mahdotonta.
 Moni joutuu hakurumbaan kunnossa, jossa paperisotaan ei pysty.
 "Päiväsairaalajaksojen jälkeen tuli tarve ottaa näkyvä irtiotto kirkkotyttömeiningeistä. Kuva on otettu Tampereella bändimme keikan jälkeen", Eveliina Sydänlähde kertoo. Eveliina Sydänlähteen kotiarkisto
 Idyllistä puuttuu enää kultainennoutaja
 Talon lähellä viljapelto aaltoilee helteisessä tuulessa. Eveliina Sydänlähde kuljettaa sormiaan kultaisessa kaurassa, kuin lapsuuden Pohjanmaalla, melkein edellisessä elämässä.
 Viimeisten kymmenen vuoden aikana elämään on tullut aviomies, kaksi poikaa, uusi työ ja oma koti. Sydänlähde auttaa muita nyt koordinoimalla seurakunnan vapaaehtoistyöntekijöitä.
 Vuosien terapia opetti käsittelemään asioita. Aiemmin äärimmäiseen hyvyyteen pyrkinyt tyttö osaa ja uskaltaa nyt tuntea ja käydä läpi myös epämiellyttävät ja häiritsevät tunteet.
 Sormet hipaisevat käsivarren vaalenneita viiltoarpia. Haavat ovat siististi arpeutuneet, parantuneet kuten mielikin. Koska muistot eivät enää ole padottuina, niistä voi puhua ilman, että mieli järkkyy.
 Muusikko ja säveltäjä Eveliina Sydänlähde ei koskaan olisi voinut kuvitella, että juuri keskiluokkaisen elämän kulmakivet - perhe, vakityö ja turvallinen koti - tekisivät hänet niin onnelliseksi. Marko Melto / Yle
 Kaikki mielenterveyskuntoutujat eivät elä kertomaan tarinaansa. Kaikki eivät myöskään halua avata elämäänsä julkisuudelle. Sydänlähde mietti kuukausia aktiivisesti, ehkä vuosia alitajuisesti, miten voisi kannustaa muita ja kiittää heitä, jotka auttoivat takaisin elämään.
 – Voin vain aavistaa, miten paljon hoitotyössä voi saada kuraa niskaan. Siksi haluan antaa julkisesti kiitokset. Vaikka silloin en osannut olla kiitollinen, nyt osaan. Osastojakso oli käännekohta, jota ilman en olisi tässä nyt.
 Kun Sydänlähde vakinaistettiin vuosi sitten, henkilöstöpäällikön sanat jäivät kaikumaan mieleen. Papereiden allekirjoituksen hetkellä pomo onnitteli, että nyt Eveliinan elämästä ei puutu enää kuin kultainennoutaja.
 – Se oli pysäyttävästi sanottu. Jos olisin kymmenen vuotta sitten voinut nähdä edes vilahduksen siitä, missä olen nyt, selviäminen olisi ollut paljon helpompaa. Sen ajatuksen haluan välittää heille, jotka ovat vasta toipumisensa alussa.
 Lue lisää:   Terapiatakuu-kansalaisaloite keräsi 50 000 nimeä ja etenee eduskuntaan – kaikille halutaan nopea pääsy mielenterveysapuun
 Yli 100 000 nuorta kärsii mielenterveyden häiriöistä, ja hoito ruuhkautuu – "Jos on itsetuhoisia oireita, kolme kuukautta on pitkä aika"

Padotut tunteet veivät muistin ja näön ja lopulta psykiatriselle osastolle: Nyt Eveliina Sydänlähde tahtoo kiittää hänen henkensä pelastajia


Summary: Viimeisen 10 vuoden aikana mielenkiinto tutkia ja harjoittaa tietoisuustaitoja lasten ja nuorten keskuudessa on kasvanut valtavasti.

Vaasalainen opettaja  Elina Virta  on huomannut työssään, että lasten keskittymiskyky on huonontunut.
 Kiire ja stressi ovat lisääntyneet nykypäivänä myös lasten elämässä. Välituntien jälkeen oppilailla kestää pitkään ennen kuin he pystyvät rauhoittumaan tunnille.
 – Tunneilla selvitellään välituntien riitoja. Elämän rytmi on muuttunut kiireisemmäksi. Ihan niin kuin me aikuiset koetaan stressiä, niin lapset kokevat stressiä.
 Elina Virta on työssään opettajana huomannut rauhoittumisen tarpeen. Merja Siirilä / Yle
 Virta innostui opettajille järjestetyn Terve oppiva mieli -tietoisuustaitokoulutuksen myötä järjestämään oppilaille pieniä rauhoittumishetkiä ennen oppitunteja. Lopulta oppilaat ryhtyivät itse vaatimaan hiljentymishetkeä.
 – Käännän pöydällä olevan tiimalasin hiljentymisen merkiksi. Kun melutaso alkaa luokassa olemaan kova, käyvät välillä oppilaatkin kääntämässä sitä. Oppilaat nauttivat hiljaisuudesta.
 Muut opettajat kuulivat myös Virran ideasta ja ovat pyytäneet häntä vierailemaan tuntien alussa luokissa. Jopa villimmätkin luokat ovat rauhoittuneet harjoitukseen. Tämän vuoden alusta lähtien hän on sivutoimenaan järjestänyt lapsille ja aikuisille mindfulness-tunteja.
 Keskittymiskykyä ja vuorovaikutustaitoja
 Mindfulnessin kehitti vuonna 1979 yhdysvaltalainen professori Jon Kabat-Zinn ja se on levinnyt maailmanlaajuisesti. Sen vaikutuksista aikuisiin onkin tutkimusta jo usean vuosikymmenen ajalta, mutta viimeisen 10-15 vuoden aikana tutkimuskiinnostus on suuntautunut yhä enemmän myös lapsiin ja nuoriin.
 Lasten tietoisuustaitoja tutkineen ja kehittäneen  Terve oppiva mieli -hankkeen  johtajan  Salla-Maarit Volasen  mukaan tutkimusnäyttö tietoisuustaitojen kehittämisen hyödyistä on hyvin kattava. Harjoittelu parantaa keskittymistä, stressaavien tilanteiden sietokykyä, tarkkaavaisuutta ja vuorovaikutustaitoja.
 Lapsen omien vahvuuksien tunnistaminen lisääntyy ja lapsi voi sisäistää keinoja käsitellä haastavia tilanteita. Menetelmien viemisestä kouluihin on tullut hyvää palautetta niin opettajilta, vanhemmilta kuin lapsiltakin.
 – Olosuhteet kouluissa ja koko yhteiskunnassa ovat täynnä ärsykkeitä ja virikkeitä. Ne korostavat monen asian samanaikaista tekemistä ja hajottavat keskittymiskykyä. Hyväksyvä tietoinen läsnäolo on vastavoimaa tälle kehitykselle.
 Koska koulujen resurssit ja ajankäyttö ovat rajalliset, pitää harkita tarkoin, mihin kannattaa panostaa. Volasen mukaan menetelmien suosio johtuu myös siitä, että ne toimivat.
 .
 Elsa Öling toteuttaa kukka-nimistä harjoitusta Elina Virran ohjeistamana. Merja Siirilä / Yle
 Elina Virta kertoo, että mindfulness lisää tietoista läsnäoloa ja antaa lapsille paikan, missä voi kertoa ja puhua tunteista.
 – Miltä se tuntuu kun jännittää, miltä tuntuu, kun jokin asia pelottaa ja miltä tuntuu, kun harmittaa. Täällä nimetään niitä tunteita ja annetaan kaikille tunteille lupa tulla.
 Palveluntarjoajia riittää
 Koska kiinnostus on kasvanut ja tuloksetkin ovat hyviä, lasten ja nuorten tietoisuustaidoista on tullut myös bisnestä. Erilaisia kursseja, verkkokursseja, kirjoja ja oppaita on paljon.
 Salla-Maarit Volasen mukaan alan toimijoilla on ollut ajatuksena luoda alusta, joka kokoaisi kouluttajat yhteen.
 Paljon riippuu siitä, mihin esimerkiksi tietyllä kurssilla pyrkii tai mitä lupaa. Pääsääntöisesti mindfulness-ohjaaja käy ensin kahdeksan viikon mittaisen oman kurssin ja sen jälkeen noin vuoden mittaisen ohjaajakoulutuksen. Volasen mukaan ohjaajalla olisi hyvä olla pitkä oma harjoittelu taustalla.
 – Tärkeimpiä asioita on, miten monen vuoden harjoittaminen ohjaajalla itsellään on taustalla. Se antaa usein syvimmän ymmärryksen tai pätevyyden reflektoida, mitä harjoituksissa tapahtuu.
 Pitkä kokemus on erityisen tärkeää silloin kun aikuinen ohjaa aikuista. Esimerkiksi Terve oppiva mieli -hankkeen koulutuksissa opettajat käyvät ensin itse kahdeksan viikon kurssin, ja tämän jälkeen koulutuksen toisessa vaiheessa tuetaan opettajaa tuomaan taitoja koululuokkiin.
 Jos jokin kurssi tai muu asia tietoisuustaitoihin liittyen mietityttää, Volanen kannustaa ottamaan yhteyttä vaikkapa heihin Terve oppiva mieli -yhdistykseen.
 "Parasta on, kun saa rauhoittua"
 Elsa  ja  Edvin Öling  sekä  Nea lähteenmäki  ovat käyneet tunneilla viikoittain kesän aikana. Tunnin aluksi kysellään kuulumiset, mutta sitten aloitetaan hengitysharjoituksilla. Harjoitellaan paikallaan olemista, välillä liikutaankin leikinomaisesti.
 – Aikuisille on luonnollisempaa olla paikallaan pidempiä aikoja. Lasten kanssa harjoitellaan vähän enemmän keskittymistä ja paikallaan hiljaa olemista, Virta kertoo.
 Miltä harjoitukset tuntuvat lapsista?
 – Parasta on, kun saa rauhoittua, kertoo Nea Lähteenmäki .
 Mindfulnessissa lapsi voi oppia tunnistamaan omia vahvuuksiaan ja sisäistää keinoja käsitellä haastavia tilanteita. Merja Siirilä / Yle
 Vanhemmat ovat huomanneet lapsissa muutoksia jo lyhyessä ajassa.  Anu Forsbacka  kertoo tyttärensä Nean oleva kova murehtimaan erilaisia asioita.
 – Hän on itse sanonut, että on rauhallisempi olo ja uskaltanut kertoa minulle asioita, joita on aiemmin vain pyöritellyt mielessään, Forsbacka kertoo.
 Aliisa Ölingin  lapset Elsa ja Edvin harrastavat mindfulnessin lisäksi jalkapalloa. Öling toivoo, että uudesta harrastuksesta olisi apua erityisesti tunteiden käsittelyyn.
 – Tuntuu, että ne tunteet on välillä ihan ääripäitä. Toivottavasti apua olisi myös keskittymiseen, Öling kertoo.
 Kukkasia ja ilmapalloja
 Lasten kanssa harjoitellaan paljon hengitykseen keskittymistä.
 Elsan, Edvinin ja Nean lempiharjoitukset ovat nimeltään kukka ja ilmapallo.
 – Ilmapallossa maataan selällään ja pidetään käsiä mahan päällä. Hengittäessä sisään kuvitellaan, että ilmapallo täyttyy. Sitten kun hengitetään ulos, ilmapallo tyhjentyy,  Edvin Öling  kertoo.
 – Kukassa pitää ensin pitää käsiä yhdessä. Sitten ne avataan, kun hengitetään sisään ja kun hengitetään ulos, niin se kukka menee kiinni,  Elsa Öling  kertoo.
 Salla-Maarit Volasen mukaan lyhyenkin hengitysharjoituksen aikana tapahtuu paljon: parasympaattinen hermosto aktivoituu jolloin elimistön ylivireystila rauhoittuu eli verenpaine laskee, kortisolihormonin määrä kehossa vähenee ja pulssi rauhoittuu. Tämä rauhoittaa koko elimistöä ja aivoja.
 Lapset ovat tehneet harjoituksia myös kotona.
 Virta on sivutoimenaan järjestänyt lapsille ja aikuisille mindfulness-tunteja. Merja Siirilä / Yle
 Virran mukaan kotona jo päivittäisten kuulumisten vaihtaminen toimii mindfulnessina.
 – Mitä teit koulussa, mitä teit päiväkodissa. Se jo riittää. Se on jo hyvä, että vanhemmat ovat kiinnostuneita ja tullaan koko perhe tietoisiksi, että mitä kukin tekee.
 Lue lisää:
 Opettajat Ylen kyselyssä: lasten keskittymiskyky on huonontunut selvästi – Keskittymistä pitää harjoitella, asiantuntija neuvoo miten
 Mindfulnessia ei voi pakottaa, se vaatii lempeyttä itseä kohtaan – tällä harjoituksella pääset alkuun

"Ihan niin kuin me aikuiset koetaan stressiä, myös lapset kokevat stressiä" – lasten mindfulness yleistyy vauhdilla


Summary: Viranomaiset etsivät eloonjääneitä romahtaneiden rakennusten raunioista.

Kaksi voimakasta maanjäristystä ravisutteli varhain lauantaina Luzonin salmessa sijaitsevia harvasti asutettuja saaria Filippiinien pohjoisosassa.
 Järistykset romahduttivat rakennuksia ja halkoivat teitä. Ainakin kahdeksan ihmistä kuoli ja noin 60 loukkaantui.
 Viranomaiset ovat neuvoneet pahasti kärsineen Itbayat-saaren asukkaita pysyttelemään poissa kodeistaan jälkijäristysten varalta. Saarella asuu noin 2 800 ihmistä.
 Pelastustyöntekijät etsivät eloonjääneitä rakennusten raunioista.
 Itbayatin pormestari  Raul de Sagon  kertoi paikalliselle radioasemalle uutistoimisto AP:n mukaan, että loukkaantuneita tuodaan edelleen sairaalaan. Hänen mukaansa alueella saatetaan tarvita lisää lääkäreitä, jos sisämaan kylistä löytyy vielä lisää loukkaantuneita.
 Luzonin salmi erottaa Filippiinit Taiwanista. Filippiinit sijaitsee Tyynenmeren tulirenkaan alueella. Siellä esiintyy voimakasta tuliperäistä ja tektonista toimintaa.

Maanjäristyksissä kuoli ainakin kahdeksan ihmistä ja kymmeniä loukkaantui Filippiineillä


Summary: Britannian pääministeri Boris Johnson ei hyväksy brexit-sopimusta.

Britannian sopimukseton ero EU:sta voisi johtaa siihen, että entistä useampi pohjoisirlantilainen alkaisi kyseenalaistaa unionin Britannian kanssa, Irlannin pääministeri  Leo Varadkar  sanoo.
 Pääministeri kommentoi eroprosessia Britannian pääministeri  Boris Johnsonin  puheenvuoron jälkeen. Johnson lyttäsi brexit-sopimuksen ja sanoi pistävänsä etusijalle sopimuksettoman eron valmistelut.
 Sopimuksessa erityisesti hiertää niin kutsuttu backstop-ehto, joka on kehitetty turvaamaan Irlannin ja Pohjois-Irlannin välisen rajan kohtalo, kun Britannia lähtee unionista.

Irlannin pääministeri: Sopimukseton brexit voi yhdistää Irlannin


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Tulevaisuudessa älykäs pesukone menee päälle, kun aurinkoa piisaa
 Aurinko- ja tuulisähkön yleistyminen tekee energiasään ennustamisen yhä tärkeämmäksi.  Energiasää kertoo , kuinka paljon tuulivoimala tai aurinkopaneeli tuottaa sähköä lähipäivinä. Energiasää voi olla pian rahanarvoista tietoa myös kuluttajille, sillä tulevaisuudessa älykäs pesukone menee päälle juuri silloin, kun aurinko paistaa.
 Yhdysvaltain korkein oikeus näytti vihreää valoa rajamuurille
 Rajamuuria on tarkoitus alkaa rakentaa Kalifornian, Arizonan sekä New Mexicon osavaltioissa. Joe Raedle / AFP
 Yhdysvaltain korkein oikeus  on hyväksynyt puolustusministeriön varojen käyttämise n  rajamuurin rakentamiseen Yhdysvaltojen ja Meksikon rajalle. Presidentti  Donald Trumpin  hallinto voi käyttää saman tien rahoja muurin rakentamiseen. Oikeusistuimet voivat kuitenkin vielä myöhemmin päättää, että Trumpin hallinnon toiminta on lainvastaista.
 Mistä Moskovan vaalikapinassa on kyse?
 Aleksei Navalnyi tervehti viime lauantaina mielenosoittajia. Sergei Ilnitski / EPA
 Venäjän oppositio jatkaa tänään  mielenosoituksia Moskovassa  vaatien reilua kohtelua syyskuun paikallisvaaleissa. Vaaliviranomaiset ovat sulkeneet vaaleista pois opposition kärkiehdokkaita ja syyttäneet heitä muun muassa väärennetyistä nimikirjoituksista kannatuskorteissa. Oppositiojohtajia on myös pidätetty.
 Hellelukemia luvassa tänäänkin
 Ilmatieteen laitos
 Sää on tänään aurinkoinen ja hellelukemia mitataan Pohjois-Lappia lukuun ottamatta koko maassa. Etelässä ja lännessä lämpötila kohoaa paikoin selvästi 30 asteen yläpuolelle.
 Lue lisää  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Energiasäätä ennustamalla voi säästää rahaa, Trumpin muurihanke nytkähti eteenpäin, lämpötila lauantaina jopa yli 30 astetta


Summary: Kaikki eivät pysty tai halua syödä aamuisin. Selvitämme, mistä aamun ruokahaluttomuus johtuu.

Aamiaisesta puhutaan usein päivän tärkeimpänä ateriana ja myös tutkimukset kertovat sillä olevan  useita terveydellisiä hyötyjä . Jotkin tutkimukset taas osoittavat,  ettei aamupalan merkitys ole niin suuri kuin on uskottu  (HS).
 Joka tapauksessa moni suomalainen jättää aamupalansa syömättä. Esimerkiksi jotkin koulut ovat huolestuneet opiskelijoidensa aamupalan syömättömyydestä ja  tarjonneet heille ilmaisen aamupalan  (Aamulehti).
 Aamupalan syömisen  on tutkittu helpottavan painonhallinnassa  ja aamupalan väliin jättävien ihmisten olevan todennäköisemmin ylipainoisia.
 Toisaalta Helsingin yliopiston ravitsemustieteen professori  Mikael Fogelholm  kertoi aikaisemmin Ylelle, että ruokavalion kokonaisuus on kellonaikaa tärkeämpää. Jos päivällä syö vähän, illalla on varaa syödä enemmän.
 Hänen mukaansa ei ole kuitenkaan havaittu, että syömisen ajalla olisi tekemistä painon kanssa.
 Fogelholmin mielestä on järkevää syödä hyvä aamiainen ja kevyt illallinen, mutta ei ole mahdotonta tehdä toisinpäin. Hänen mukaansa ei ole olemassa yhtä ainoaa ruokarytmitystä, joka sopii kaikille.
 Oli aamupalan merkitys mikä tahansa, se selkeästi jakaa mielipiteitä. Yhdelle se on vuorokauden tärkein ateria, jonka syömättä jättäminen pilaa koko päivän. Toista jo pelkkä ajatus aamulla syömisestä voi kuvottaa.
 Teemme juttua aamupalatottumuksiin liittyen. Haluamme selvittää, miksi joillekin aamupala ei kerta kaikkiaan maistu ja herättääkö aamiaisen väliin jättäminen paheksuntaa muissa ihmisissä.
 Jaa kokemuksesi täyttämällä alla oleva lomake.
 Ladataan…
 Lue seuraavaksi:
 "Suurin osa asiakkaistani ei tiedä, että heidän aamiaisensa on liian pieni" – Asiantuntijan vinkit syömiseen: lisää salaattia, muuta rytmiä

Tarttuuko puuro kurkkuun tai yököttääkö jugurtti? Kerro meille, miksi et syö aamupalaa


Summary: Kymmenettuhannet osallistuivat mielenosoituksiin opposition kandidaattien puolesta viime viikolla.

Moskovassa osoitetaan jälleen mieltä reilujen paikallisvaalien puolesta.
 Paikallishallinnon vaalit pidetään syyskuun alussa, mutta osa opposition kandidaateista ei ole voinut rekisteröityä, sillä hallinto hylkäsi heidän keräämänsä kannatusallekirjoitukset.
 Keskiviikkona juoksulenkiltä pidätetty  oppositiopoliitikko  Aleksei Navalnyi  on uhannut mielenosoituksen olevan suurempi kuin viikko sitten. Viime lauantaina noin 20 000 ihmistä osoitti mieltään Moskovassa.
 Tuhannet ihmiset vaativat lauantaina  Moskovassa oppositon ehdokkaille pääsyn syyskuun paikallisvaaleihin. SERGEI ILNITSKI/ EPA
 Kommersantin toimittajan   Andrei Pertsevin  mukaan valtaapitävät ovat itse aiheuttaneet laajan vaalikapinan, kun eivät halua jakaa valtaansa alemmilleen.
 Odotukset matalalla
 Venäläisasiantuntija ei kuitenkaan odota tänä lauantaina Moskovaan suurta määrä protestoivia ihmisiä.
 – Tämänkertaiset mielenosoitukset ei ole saaneet lupaa viranomaisilta, joten tuskin paikalle tulee niin paljon ihmisiä kuin viime lauantaina, kertoo ajatushautomo Carnegie Moskow Centerin ja tutkimuslaitos Levada-keskuksen asiantuntija  Denis Volkov  puhelimistse Ylelle.
 Hän arvioi, että paikalle tulee noin 5 000 ihmistä. Aina on mahdollista myös suurempi määrä osallistujia.
 Toisaalta levottomuuksia on Volkovin mukaan luvassa, vaikka vain pienikin määrä ihmisiä kokoontuu.
 – Poliisi pidättää ihmisiä, kuten näimme 12. kesäkuuta mielenosoituksessa, sanoo Volkov. Tuolloin ihmiset osoittivat mieltään pidätetyn toimittaja Golunovin puolesta ja  satoja pidätettiin .
 Vähän valtaa, paljon näkyvyyttä
 Vaikka syyskuussa järjestettävillä paikallisvaaleilla on vain vähän merkitystä vallan kannalta, Kreml kokee ne uhkana.
 – Kreml ei halua uusien johtajien saavan lisää yleisöä, sanoo Volkov.
 Moskovan paikallishallintolla ei ole vahvaa asemaa, mutta se voi edelleen sanoa sanansa esimerkiksi budjetista tai jättää tukematta pormestaria.
 Moskovan pormestarina toimii Venäjän presidentti  Vladimir Putinille  uskollinen  Sergei Sobjanin.
 Volkov ei usko, että nyt estettyjä oppositiopoliitikkoja enää päästetään ehdokkaiksi paikallisvaaleihin.
 Moskovan syyttäjä  aloitti perjantaina tutkinnan  15 opposition kandidaattia vastaan tänään järjestettävän mielenosoituksen takia. Lauantain mielenosoitus on Venäjän lain mukaan laiton, sillä viranomaiset eivät ole sitä hyväksyneet.
 Osan koteihin tehtiin yöllä etsintä, osaa kuulusteltiin, kertoi  Meduza .
 Aleksei Navalnyi tervehti viime lauantaina mielenosoittajia. Sergei Ilnitski / EPA
 – Ehkä jutut eivät etene syytteisiin asti, mutta näin poliitikkoja testataan ja pelotellaan hiljaiseksi, arvelee Volkov.
 Volkovin mukaan usein tämänkaltaiset jutut jäävät elämään omaa elämäänsä hallinnon rattaisiin eikä niitä päätetä helpolla.
 Osa protestien aaltoa
 Viime aikoina Venäjällä on osoitettu tänä keväänä mieltä ympäristöasioista, kun alueilla on vastustettu kaupunkien roskien kuljettamista heidän lähelleen tai yleisesti uutta roskankuljetuslakia.
 Myös Jekaterinburgissa järjestettiin toukokuun alussa protesteja suunnitellun katedraalin työmaata vastaan. Katedraali aiottiin rakentaa suosittuun puistoon.
 Lopulta  rakentamista lykättiin  ja kaupunkilaisten mielipidettä aiotaan kysyä mielipidekyselyllä.
 Volkovin mukaan venäläiset ovat näyttäneet olevansa valmiita puolustamaan oikeuksiaan, mutta hän ei usko valtaviin mielensoitusliikkeisiin.
 – Sanoisin, että suurin osa venäläisistä ei kuitenkaan seuraa näitä mielenosoittajia. He eivät tunne yhtenäisyyttä näihin asioihin, sanoo Volkov.
 Toisaalta Kreml on ollut tänä vuonna valmis taipumaan, mutta vain osassa asioita.
 – Siellä missä ei ole niin paljon pelissä tai vallasta kyse, Kreml tekee kyllä kompromisseja, kuten Jekaterinburgin ja  Ivan Golunovin  kohdalla, sanoo Volkov.
 Golunov on toimittaja, joka pidätettiin kesäkuussa ja omien sanojensa mukaan pahoinpideltiin tässä yhteydessä. Korruptiota tutkiva toimittaja yritettiin hiljentää tekaistuilla huumesyytteillä. Pidätys nostatti mielenilmauksia lehdistössä ja kaduilla.
 Lopulta syytteistä luovuttiin ja lisäksi Putin erotti kaksi kenraalimajurin arvoista poliisipäällikköä.
 Lue myös:
 Oppositiojohtaja Aleksei Navalnyi on jälleen pidätetty – mielenosoituksia aiotaan jatkaa Moskovan paikallisvaalisotkun takia
 Tuhannet vaativat Moskovassa reiluja vaaleja – viranomaiset  torjuneet  oppositioehdokkaita hylkäämällä kannattajakortteja
 “Palaamme joka päivä!” – Moskovassa mielenosoitukset rehellisten vaalien puolesta jatkuivat kolmatta päivää
 Putin erotti kaksi poliisipäällikköä toimittaja Golunovin tapauksen takia
 "Me olemme Ivan Golunov" – Venäjän media tukee yhteisvoimin kotiarestiin joutunutta tutkivaa toimittajaa
 Venäjän kaatopaikkaprotestit haastavat poliittista järjestelmää yhä suoremmin – mielenilmaukset ovat levinneet jo Putinin tukialueille

Moskovassa oppositio aikoo uhmata mielenosoituskieltoa ja marssia – Mistä vaalikapinassa kyse?


Summary: Kisojen aikana ratkotaan yleisurheilun ja pöytätenniksen EM-mitalit.

Suomessa järjestetään tänä viikonloppuna down-urheilijoiden avoimet EM-kilpailut. Tampereella kilpaillaan yleisurheilussa ja pöytätenniksessä. Perjantaina alkaneet ja sunnuntaihin jatkuvat kisat ovat ensimmäiset down-urheilijoiden arvokilpailut Suomessa.
 Omien kisojen järjestäminen urheilijoille, joilla on downin oireyhtymä, on melko uusi asia. Yleisurheilussa ensimmäiset down-urheilijoiden MM-kilpailut järjestettiin Meksikossa vuonna 2010 ja down-urheilun katto-organisaatio SU-DS perustettiin vuonna 2012.
 Suomessa pidettävien arvokisojen toivotaan lisäävän tietoa down-urheilusta.
 Tampereen EM-kisoissa on noin 70 osallistujaa ja he tulevat kymmenestä eri maasta. Suomalaisia down-urheilijoita on mukana yhdeksän. Tapasimme kisojen aattona heistä kuusi.
 Eliel Nikkola, Tampere
 Eliel Nikkola on harrastanut yleisurheilua koko ikänsä. Marko Melto / Yle
 Tamperelaista Vehmaisten Urheilijoita edustava  Eliel Nikkola  on downien yleisurheilun kolmiottelun MM-pronssimitalisti. Valmistautuminen Tampereen EM-kisoihin alkoi jo syksyllä. Harjoituksia on viitenä päivänä viikossa. Nikkolan lajit ovat 100 metrin juoksu, kuula, pituus, kolmiottelu ja 4X100 metrin viesti. Nikkola tavoittelee omia ennätyksiään ja mitaleita, mutta aikoo myös nauttia kaverien seurasta.
 – Olen aina saanut liikunnasta paljon iloa. Kisoissa olen tavannut monia ystäviä muista maista. Se on tosi kivaa.
 Roosa Kukkumäki, Kankaanpää
 Roosa Kukkumäelle tärkeintä on osallistuminen. Marko Melto / Yle
 Kankaanpääläiselle Roosa Kukkumäelle Tampereen EM-kisat ovat ensimmäiset kansainväliset arvokilpailut. Hän osallistuu 100 metrin juoksuun, pituushyppyyn ja kuulantyöntöön. Kukkumäki on harjoitellut tavoitteellisesti yleisurheilua vasta alle vuoden. Viikossa harjoittelukertoja kertyy 1–3.
 – Tykkään kuulantyönnöstä. Odotan innolla saada hyviä tuloksia. Osallistuminen on tärkeintä.
 Jani Töyrylä, Iitti
 Jani Töyrylä on Suomen joukkueessa ainoa, joka kilpailee mosaic-luokassa. Mosaic on downin syndrooman harvinaisempi muoto. Marko Melto / Yle
 Iittiläinen Jani Töyrylä on jo konkari kansainvälisissä kilpailuissa, EM-kisat ovat hänelle kahdeksannet isot mittelöt. Mitaleita on vuosien aikana kertynyt paljon, viime vuonna Töyrylä nappasi kultaa Mosaic-luokan kolmiottelusta, joka koostui kuulantyönnöstä, pituushypystä ja 100 metrin juoksusta. Töyrylän päälaji on keihäs, muut lajit ovat kuula, kiekko ja kolmiottelu.
 – Kisoissa on hienointa kavereiden tapaaminen ja iloinen jälleennäkeminen.
 Veeti Mustalahti, Seinäjoki
 Veeti Mustalahden mieluisin laji on keihäs, jossa hän on tehnyt ennätyksen 32,97. Mustalahti sanoo, että Innostus keihääseen lähti alunperin siitä, että hän tykkäsi heitellä kiviä. Marko Melto / Yle
 Seinäjokelaisen  Veeti Mustalahden  päälaji on keihäs. Kansainväliset kisakentät ovat hänellekin tuttuja, viime syksynä Mustalahti heitti MM-kultaa keihäästä. Kolme kertaa viikossa harjoitteleva Mustalahti osallistuu myös pituuhyppyyn, kuulantyöntöön, kolmiotteluun ja miesten pikaviestiin. Hän odottaa kisoja innolla.
 – Nautin kavereista ja pitää kannustaa kavereita, se on mun bravuuri.
 Samuel Jalo, Huittinen
 Samuel Jalo sanoo, että hänen tärkein tavoitteensa Tampereen EM-kisoissa on rikkoa omia ennätyksiään.  Marko Melto / Yle
 Huittislainen  Samuel Jalo  on harrastanut yleisurheilua vasta noin vuoden ja Tampereen EM-kisat ovat hänelle ensimmäiset kansainväliset arvokisat. Salon lajit ovat 100 ja 200 metrin juoksu, pituus, kolmiottelu ja 4X100 metrin viesti.
 – Innolla kisoja odotan. Ei yhtään jännitä. Vahvin lajini on pituushyppy. Ennätystä yritän saada ja tietysti mitalia myös.
 Juho Oksman, Kotka
 Juho Oksman harjoittelee kahtena tai kolmena päivänä viikossa sen mukaan, mitä valmentaja sanoo.  Marko Melto / Yle
 Kotkalainen  Juho Oksman  on hänkin jo kokenut kisakävijä.Hän sanoo, että kansainväliset kisat jännittävät hiukan enemmän kuin kansalliset kisat. Oksman osallistuu 100 ja 200 metrin juoksuun, pituushyppyyn, kuulantyöntöön ja 4x100 metrin viestiin. Oksmanin vahvin laji on kuula, mutta ehkä eniten hän odottaa yhtä juoksumatkoista.
 – Nostan ykköslistalle meidän viestijoukkueen, koska juoksen ankkuriosuudessa ja vien sen maaliin saakka.
 Kilpailutapahtumat ovat yleisölle avoimia
 Suomen joukkueeseen kuuluu kaikkiaan 9 urheilijaa. Yleisurheilussa mukana ovat myös turkulainen  Oliver Patama  ja veteliläinen  Elmeri Siirilä . Pöytätenniksessä Suomea edustaa espoolainen  Bea Westerstråhle .
 Yleisurheilukilpailut käydään Tampereella Ratinan stadionilla ja pöytätennistä pelataan Varalan urheiluopistolla. Esimerkiksi lauantaina kisatapahtumat Ratinassa alkavat kello 18. Klpailuihin vapaa pääsy ja järjestäjät toivovatkin, että paikalle saapuu yleisöä kannustamaan kilpailijoita.
 Kilpailun pääsihteeri  Jukka Lahti  uskoo, että kisoissa nähdään iloisia suorituksia ja urheilijoita.
 – Paljon riemun rämäyksiä. Varmasti on suupielet korvissa monissa lajisuorituksissa.
 Tarkemmat tiedot tapahtuman aikataulusta löytyvät  täältä  (tapahtuman kotisivut).
 Down-urheilijoiden EM-kisojen avajaistilaisuus pidettiin Pyynikin kesäteatterilla perjantaina. Joukkueet marssivat avajaisiin juhlakulkueessa. Marko Melto / Yle
 Lue myös:
 21-vuotias EM-mitalisti löysi valmentajan pitkän etsinnän jälkeen – kaikki eivät ole yhtä onnekkaita: ''Urheilijamme ovat lähinnä vanhempiensa valmennuksessa''

Tapasimme 6 down-urheilijaa, jotka taistelevat EM-mitaleista tosissaan, mutta eivät hampaat irvessä: "Pitää kannustaa kavereita, se on mun bravuuri"


Summary: Kiinassa hääkuvat otetaan etukäteen, sillä ne on tarkoitettu kaikkien nähtäväksi. Kuvissa mikään ei voi olla liikaa.

Geng Geng  ei oikein tiedä, mihin laittaisi kädessään olevan sitruunan. Hän kääntelee sitä kasvojensa lähellä ja rintansa edessä.
 Klik klik. Hienoa, kaunista, sanoo kuvaaja. Välillä Gengiä ja  Ma Mingyuania  naurattaa, mutta he tottelevat kuuliaisesti kuvaajaa. Hymyilevät. Pussaavat. Ja taas hymyilevät.
 Kuvista on helppo rajata pois kaikki arkinen. Kuvia myös jälkikäsitellään surutta. Jenny Matikainen / Yle
 Yhdessä Geng Gengin ja Ma Mingyuanin hääkuvista on sitruunoita. Kuvaajan mukaan ne ovat sopivaa rekvisiittaa.  Jenny Matikainen / Yle
 On aika siirtyä seuraavaan paikkaan. Vieressä kadunlakaisija vilkaisee hääpukuihin pukeutunutta paria mutta jatkaa sitten töitään. Tässä osassa Shanghaita näky on tuttu.
 Muutaman kymmenen kilometriä Shanghain keskustasta itään sijaitseva Thames Town on suosittu paikka hääkuvien ottamiseen. Alue jäljittelee kömpelösti eurooppalaista arkkitehtuuria.
 Laidalla on asuintaloja, mutta keskellä kohoaa kirkko, tai “kirkko”. Sen vieressä on aukio, ja aukion takana torimainen alue, jota halkoo kanaali. Katujen varsilta löytyy punaisia puhelinkoppeja ja mustia vanhanaikaisia lyhtypylväitä. Kaduilla on sellaisia nimiä kuin Prince Street ja Oxford Street.
  Thames Townin kaduilla pyörii joka päivä useita kuvausryhmiä. Taustalle halutaan eurooppalaishenkistä kaupunkimiljöötä. Jenny Matikainen / Yle
 Päivittäin paikalla näkee kymmeniä pareja, joiden mielestä tällaiset asiat sopivat hääkuviin.
 Näin ajattelevat myös 25-vuotiaat Geng ja Ma. He ovat menossa naimisiin lokakuussa kotipaikkakunnallaan lähellä Nanjingia. Pari on tuntenut toisensa 6-vuotiaasta, mutta rakkaus syttyi opiskeluaikoina.
 Juhliin on tulossa lähes kolmesataa vierasta. Hääkuvat otetaan jo nyt, sillä ne pitää saada tilaisuuteen esille. Se on Kiinassa yleinen tapa. Usein kuvat heijastetaan seinälle tai suurelle näytölle, josta vieraat voivat ihailla niitä.
 Punainen on Kiinassa onnen väri ja siksi suosittu hääpuvun väri. Usein morsiamella on juhlapäiväksi kolme erilaista asua. Jenny Matikainen / Yle
 Hääkuvaus on Kiinassa  iso bisnes. Rahaa ja mielikuvitusta ei säästellä.
 Parit ovat valmiita maksamaan mieleenpainuvista kuvista jopa tuhansia euroja. Firmat tarjoavat kuvauspaketteja, joihin kuuluvat myös asut.
 Gengin ja Man tilaamaan pakettiin kuuluu 300 kuvaa, joista 70 saa valmiiksi editoituina. He saavat valita päivän aikana kuusi erilaista pukua. Tällaisten pakettien hinnat pyörivät 1 300 euron paikkeilla.
 Rahaa saa tuhlattua myös paljon enemmän esimerkiksi lentämällä kuvia varten Pariisiin tai Balille.
 Toisaalta halvemmalla voi tulla tällaiseen kohteeseen kuin Thames Town tai Pekingin World Park, jonne on rakennettu maailman kuuluisimpia nähtävyyksiä pienoiskoossa. Lähikuvissa ei erota, onko taustalla näkyvä Eiffel-torni oikea.
 Pekingin World Parkissa on maailman nähtävyydet pienoiskoossa. Kuvan voi ottaa vaikka Riemukaaren alla Eiffel-torni taustalla.    Roman Pilipey / EPA
 Usein kuvia muokataan todellisuudesta välittämättä. Jos morsian ei pidä poskistaan, niitä kavennetaan. Jos sulhanen haluaa leveämmät hartiat, se onnistuu.
 Thames Townin hääkuvausfirmojen ikkunoihin teipatuista mainoksista näkee, että oikeastaan kaikki on mahdollista. Yksi pariskunta istuu kuunsirpin päällä, toinen lentää. Uusinta uutta ovat veden alla otetut kuvat.
 Valmiissa kuvissa pariskunta voi uiskennella vaikka delfiinien seurassa.
 Pekingiläiseen valokuvausstudioon on lavastettu Kambodžan kuuluisa Angkor Watin temppeli hääkuvausta varten. Roman Pilipey / EPA
 Kuvat eivät ole ainoa , millä kiinalaishäissä pröystäillään. Nuorenparin juhla on usein paikka, jossa halutaan esitellä menestystä suvulle ja tuttaville.
 Onnistumisen estetiikka kuuluu myös hääkuviin. Niihin halutaan kalliita autoja, tunnettuja paikkoja ja nykyaikaisen elämän tuulahduksia. Thames Townissa kuvausassistentit kantavat tyhjiä Chanelin paperikasseja. Ne ovat kuvausrekvisiittaa.
 Älkää puristako toistenne käsiä niin kovaa, neuvoo kuvaaja Ji Yuanyuania ja Sun Guangxuta. Thames Townissa vierailevat turistit pääsevät seuraamaan kuvaushetkiä. Jenny Matikainen / Yle
 Ji Yuanyuan ja Sun Guangxu saavat valita päivän aikana kuusi erilaista asua. Suosittua on ottaa osa kuvista länsimaisessa valkoisessa kermakakkumekossa, osa modernimmassa juhlapuvussa ja osa perinteisessä kiinalaisessa juhla-asussa. Jenny Matikainen / Yle
 Kuvien lisäksi rahaa palaa hääpaikkaan, ruokaan ja pukuihin. Puhumattakaan siitä, että tapojen mukaan pari tarvitsee uuden asunnon huonekaluineen. Tyttärensä kuvauksia seuraamaan tullut äiti selittää, että kaikki tavarat on uusittava liinavaatteista lähtien.
 Hän olisi halunnut punaista, mutta tyttären mielestä se oli liikaa. Lopulta tyydyttiin vaaleanpunaiseen.
 Kiinalaisissa hääkuvissa ei säästellä rahassa eikä mielikuvituksessa. Roman Pilipey / EPA
 Kiinalaisen markkinatutkimuslaitos ASKCI:n mukaan  häät ovat Kiinassa jo parin sadan miljardin euron bisnes, ja kasvuvauhti on kova.
 Juuri 60 vuotta täyttänyt rouva kertoo, että kun hän meni naimisiin, hänestä ja aviomiehestä otettiin yksinkertainen kasvokuva. Mutta enää sellainen ei riitä.
 Kun Kiina alkoi avautua, myös häätavat kansainvälistyivät. Sitten ne lähtivät käsistä. Nyt tytärtä miehineen kuvataan aamuseitsemästä iltakuuteen.
 Viereiseen valokuvaamoon kävelee pariskunta keisarillisissa silkkipuvuissa. Puolen tunnin päästä he tulevat ulos valkoisessa ja mustassa. Mies kantaa tulevan vaimonsa helmoja.
 He suuntaavat kirkolta näyttävän rakennuksen luokse ja asettuvat kuvaan. Pari muuta kuvausryhmää odottaa vuoroaan.
 Thames Townin keskellä on kirkkoa muistuttava rakennus. Se on yksi suosituimmista kuvauspaikoista.  Jenny Matikainen / Yle
 Kuvauspäivä on 11 tuntia pitkä, joten vaihtokengät kannattaa pitää mukana. Jenny Matikainen / Yle
 Yksi sulhanen haukottelee. Hienoa kaunis tyttö, huutaa kuvaaja.
 – Rentoutukaa! Teidän pitäisi jo osata. Tämähän on jo toinen puku.
 Taustalla siintävät kadulle parkkeeratut autot.
 Lopullisessa kuvassa niitä tuskin näkyy. Siinä esillä ovat vain unelmat.
 Shanghain kuuluisa rantakatu on suosittu hääkuvauspaikka. Roman Pilipey / EPA
 Minkälaisilla valokuvilla haluaisit itse muistaa tärkeää juhlapäivääsi? Minkälaisia hääkuvia itse otit tai aiot ottaa hääpäivänäsi? Voit keskustella aiheesta klo 15 saakka.

Päivä kuutena prinsessana – kiinalaisten hääkuvissa överit on in