Summary: Vihreät haluaa budjettiriihessä lisärahaa maahanmuuttoviraston käsittelyruuhkien purkamiseen ja helpottaa turvapaikanhakijoiden perheenyhdistämisiä.

Vihreiden puheenjohtaja, sisäministeri  Maria Ohisalo  kertoo, että hän olisi valmis siirtämään Veikkauksen kauppojen ja kioskien auloissa olevat rahapeliautomaatit erilliseen tilaan.
 Suljetuilla tiloilla ja peliautomaatteihin vuonna 2022 tulevalla tunnistautumisella pelaajia voitaisiin seurata nykyistä paremmin ja tätä kautta pelihaitat vähenisivät.
 – Pelihaitat ja ylivelkaantuminen kulkevat aika monessa tapauksessa käsikkäin. On ihan keskeistä, että pohditaan mitä peliautomaateille voidaan tehdä. Pitäisikö ne sijoittaa tiettyyn suljetumpaan tilaan vahvemman tunnistautumisen taakse kaikkialla suomalaisessa yhteiskunnassa, Ohisalo sanoo.
 Vihreiden ministeriryhmän kokouksessa Porvoossa puhuneen Ohisalon mukaan hallitus aikoo myös keskustella siitä, pitäisikö tunnistautumisen aikataulua aikaistaa.
 Sisäministeriössä valmistellaan parhaillaan arpajaislain uudistamista. Ministeri korostaa, että Veikkaus-voittovaroja saavien järjestöjen toimintaedellytykset pitää turvata uudistuksessa.
 Veikkaus on ollut myrskynsilmässä sen jälkeen kun yhtiön Keno- ja Toto-pelien mainonnan katsottiin yllyttävän pelaamaan. Yksi Veikkauksen pelimonopolin perusteluista on pelihaittojen torjunta.
 Vihreille tärkeitä koulutus- ja ympäristösatsaukset
 Antti Rinteen  (sd.) hallituksen ensimmäinen budjettiriihi on kuukauden päästä. Ohisalo kertoo vihreiden ajavan neuvotteluissa erityisesti vahvoja panostuksia koulutukseen.
 – Esimerkiksi varhaiskasvatuksessa ryhmäkokojen pienentämistä ja subjektiivista päivähoitoa jokaiselle lapselle. Koulutuksen kunnianpalautus on vasta ensimmäinen askel. Ajattelemme, että tämä on keskeinen työllisyystoimi 2030-luvulla.
 Korkeakoulututkinnon ja ammatillisen tutkinnon suorittavien määrää pyritään kasvattamaan nykyisestä. Ohisalon mukaan tämä nostaisi työllisyyttä yli 65 000 hengellä ensi vuosikymmenellä.
 Hallitusneuvotteluissa on sovittu 100 miljoonan euron lisäyksestä ympäristönsuojeluun. Vihreät käyttäisi tätä rahaa uusiin luonnonsuojelualueisiin ja luonnon monimuotoisuuden turvaamiseen.
 – Tämä on meille keskeinen tavoite, ja ylipäätään köyhyyden ja eriarvoisuuden vähentäminen. Sitä voidaan tehdä monin toimin, kuten perusturvaa korottamalla, köyhyystutkijana aiemmin työskennellyt Ohisalo sanoo.
 Sisäministeri haluaa kasvattaa myös poliisien määrää. Poliisien koulutukseen tarvitaan myös lisärahaa, koska moni poliisi on jäämässä eläkkeelle lähivuosina. Lisäksi Ohisalo haluaa poliiseiksi enemmän erilaisista etnisistä taustoista tulevia ihmisiä.
 Myös viime hallituskaudella leikattuihin kehitysyhteistyörahoihin on tulossa tuntuva lisäys.
 Ulkoministeri Pekka Haavisto, sisäministeri Maria Ohisalo ja ympäristö- ja ilmastoministeri Krista Mikkonen kertoivat Porvoossa vihreiden tavoitteista hallituksen budjettiriiheen. Antti Aimo-Koivisto / Lehtikuva
 Sipilän hallituksen turvapaikkalinjauksia puretaan
 Maria Ohisalo kertoo sisäministeriön esittävän budjettiriihessä kuutta miljoonaa euroa maahanmuuttoviraston ruuhkien purkamiseen. Erityisesti pitäisi saada purettua turvapaikkapäätöksiä, jotka ovat jo palautuneet hallinto-oikeuksista.
 Samalla turvapaikanhakijoiden oikeusapua uudistetaan.
 – Turvapaikkaprosessin tulee olla niin oikeusvarma, että jokaisen asia tulee varmasti käsitellyksi kunnolla .  Nyt on ollut tilanteita, joissa tukea ei ole ollut tarpeeksi ja jo hakemusprosesissa on tapahtunut laiminlyöntejä. Tämä vuoksi prosessit ovat pitkittyneet.
 Vihreiden listalla on myös viime hallituskaudella tiukennetun perheiden yhdistämisten helpottaminen.
 – Edellinen hallitus nosti tulorajat niin korkeaksi, että aika harva suomalainenkaan olisi voinut yhdistää perhettään näillä kriteereillä.
 Ohisalo ei ottanut kantaa viime hallituskaudella poistetun humanitaarisen oleskeluluvan palauttamiseen. Luvan poisto on yksi syy paperittomien eli laittomasti maassa oleskelevien ihmisten määrän kasvuun.
 Ohisalon mukaan humanitaarisesta oleskeluluvasta ei ole kirjausta hallitusohjelmassa eikä asiasta ole keskusteltu hallituskumppaneiden kesken.
 Lue lisää:   Haavisto keskustan ja vihreiden jatkuvasta ilmastonokittelusta: "Juuri on päästy Säätytalolta, jossa tavoitteet tehtiin yhdessä"
 Pääministeri Antti Rinne keskustan ja vihreiden nokittelusta ympäristöpolitiikassa: "Asiat pitää vain klaarata porukalla kuntoon"
 Kiivas keskustelu kaivoslaista hallituspuolueiden välillä: "Jos ollaan lakkauttamassa kaivoksia, meillä on puoli miljoonaa työtöntä lisää"
 Veikkauksen hallituksen kokoonpano ja tulospalkkiot herättävät arvostelua: "Vastuullisuus ei näy" – Ministeri Paatero: Nämä käydään läpi
 Raha-automaattien pelaajien määrä vähenee, mutta Veikkaus tekee niillä enemmän rahaa kuin 2000-luvun alussa – tuotto tulee pieneltä joukolta
 Oppositio Veikkauksen monopolista: Kokoomuksen Vartiainen soimaa "epäterveitä piirteitä", perussuomalaiset puolustaa erityisasemaa

Vihreiden Ohisalo valmis siirtämään Veikkauksen peliautomaatit erillisiin tiloihin: "Pelihaitat ja ylivelkaantuminen kulkevat monessa tapauksessa käsikkäin"


Summary: Jos sää suosii, kannattaa näyttäviä tähdenlentoja hakeutua ihailemaan avoimelle paikalle mahdollisimman kauas taajamien valosta.

Vuoden näyttävimpiin tähdenlentoparviin kuuluva perseidit on täällä taas.
 Oikeastaan ne ovat olleet täällä jo muutamia viikkoja, mutta valtaosa perseidien tähdenlennoista sattuu tänä vuonna välille 10. - 14. elokuuta.
 Kaikkein varmimmin perseidin tai perseidejä näkee, kun huomista tiistaita on kulunut vain muutamia tunteja.
 Säätiedotuksia kannattaa kuitenkin seurata, sillä jos huonosti käy, jää tähdenlentojen näkeminen vain haaveeksi.  Täältä löytyy meteorologi Seija Paasosen tuore katsaus lähipäivien säähän.
 Tähtitieteellinen yhdistys Ursa muistuttaa, että lähes täysi Kuu haittaa iltaisin ja iltaöisin perseidien näkymistä. Oulun korkeudella tähdenlentoja ei käytännössä edes näe valoisien öiden takia.
 Jos sää suosii, kannattaa hakeutua avoimelle paikalle mahdollisimman kauas taajamien valosta. Hyviä havaintopaikkoja löytyy esimerkiksi Ursan  Tuhannen tähden paikkojen kartalta.
 Ja jos ei jaksa valvoa myöhään niin tiistaina illalla voi vielä olla hyvä mahdollisuus. Harvenevaan tahtiin perseidejä saattaa sattua näkökentään 24. elokuuta asti.
 Yle
 Komeettapölyä ja tulipalloja
 Perseidit ovat peräisin Swift-Tuttle-komeetasta, joka kiertää aurinkoa soikealla radalla. Komeetan rata leikkaa maapallon radan ja jättää jälkeensä pölyä.
 Swift-Tuttle kiertää auringon 133 vuoden välein. Viimeksi se kävi lähellä omaa tähteämme vuonna 1992.
 Komeetta on halkaisijaltaan 26 kilometriä, joten Maahan osuessaan se aiheuttaisi hirvittävää tuhoa. Näin ei kuitenkaan ole käymässä ainakaan seuraavaan 2 000 vuoteen.
 Perseidien tähdenlennot saattavat jättää muutamiksi sekunneiksi jälkeensä vanan, joista osa voi näyttää punertavilta. Aktiivisimmassa vaiheessa, eli juuri näinä päivinä, osa niistä voi olla poikkeuksellisen kirkkaita eli niin sanottuja tulipalloja.
 Nimensä mukaisesti tähdenlennot näyttäisivät tulevan Perseuksen tähtikuvion suunnalta. Ensimmäisiä havaintoja perseideistä tehtiin jo noin kaksi tuhatta vuotta sitten Itä-Aasiassa.

On taas perseidien aika – ensi yönä kannattaa pitää silmät auki


Summary: Kirjeissä ei ollut henkilötunnuksia, mutta verotustietojen leviäminen on tietosuojaloukkaus.

Verohallinnon mukaan virheellisiä verokirjeitä lähetettiin kaikkiaan 2 836 kappaletta. Niissä on päiväyksenä 6.8. Määrä on aiempaa epäilyä huomattavasti pienempi.
 Samassa erässä tulostettiin kaikkiaan noin 27 000 kirjettä. Virheellisille kirjeille on tulostusvaiheessa siirtynyt muiden asiakkaiden tietoja. Virheellisiä kirjeitä lähti tulostusvaiheen ohjelmistoasetusten takia, verohallinto tiedottaa.
 Virheen aiheuttanut kohta verokirjeiden tulostusohjelmiston lähdekoodissa on löydetty eikä virheellisiä kirjeitä enää pääse lähtemään. Verohallinnon kirjeiden tulostus ja postitus käynnistyvät jälleen.
 – Tulostusvaiheessa osalle kirjeistä on päätynyt toisten asiakkaiden tietoja. Siirtyneet tiedot ovat puolisotietoja, tilinumeroita, kuoritukseen liittyviä QR-koodeja sekä taulukoita, joissa on esimerkiksi verotuspäätöksen tietoja, tekstiä ja lukuja, ICT-palveluyksikön johtaja  Mika Koskelo  kertoo verottajan lähettämässä tiedotteessa.
 – Tietoja on voinut siirtyä useilta tai yhdeltä asiakkaalta samaan virheelliseen kirjeeseen. Henkilötunnuksia ei virheellisesti siirtyneiden tietojen joukosta ole löytynyt.
 Virheelliset kirjeet näyttävät useimmissa tapauksissa sekavilta, koska niissä saattaa olla esimerkiksi tekstiä päällekkäin. Myös suomen- ja ruotsinkielistä tekstiä voi olla sekaisin samassa kirjeessä.
 Verohallinto käy parhaillaan läpi virheellisissä kirjeissä olevia tietoja löytääkseen toiseen asiakkaaseen liittyvät tunnistettavat tiedot.
 Verotustietojen leviäminen virheellisten kirjeiden välityksellä on tietosuojaloukkaus, josta Verohallinto on ollut yhteydessä tietosuojavaltuutettuun ja on kirjeitse yhteydessä niihin asiakkaisiin, jotka ovat joutuneet tietosuojaloukkauksen kohteeksi.
 – Olemme yhteydessä kaikkiin niihin asiakkaisiin, joiden kirjeet ovat virheellisiä tai joiden tunnistettavia tietoja on siirtynyt tulostuksessa toisen asiakkaan kirjeelle. Asia on vakava ja pyydämme tietosuojaloukkausta anteeksi, Koskelo sanoo.
 Asiakkaiden ei tarvitse itse ottaa yhteyttä Verohallintoon. Verohallinto lähettää 6.8. päivätyn virheellisen kirjeen saaneille uuden oikeansisältöisen kirjeen.
 Lue myös:
 Ohjelmistovirhe sotki verokirjeet – Ongelmien syy selvisi viikonlopun aikana    Verottajalta lähtenyt 27 000 virheellistä verokirjettä – Apulaistietosuojavaltuutettu: Vakava tilanne Suomessa ja mahdollisuus väärinkäytöksiin on olemassa

Verottaja: Virheellisiä kirjeitä lähetettiinkin vain reilut 2 800 – eikä 27 000, kuten aiemmin arvioitiin


Summary: Samaan aikaan Australiaa kritisoidaan maan hiilikaivosteollisuuden suojelemisesta.

Australia ilmoitti maanantaina lahjoittavansa 303 miljoonaa euroa Tyynenmeren saarivaltioille. Rahalla on määrä kehittää uusiutuvan energian tuotantoa ja helpottaa maiden valmistautumista ilmastonmuutoksen seurauksiin kuten esimerkiksi merenpinnan nousuun.
 – Tyyni valtameri on kotimme, jonka jaamme perheenä muiden valtioiden kanssa. Nyt työskentelemme Tyynenmeren kumppaneiden kanssa, kun he kohtaavat mahdollisia haasteita tulevaisuudessa, Australian pääministeri  Scott Morrison  kommentoi uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Tyynenmeren saarivaltiot ovat ensimmäisten valtioiden joukossa kärsimässä ilmastonmuutoksen vaikutuksista. Myrskyt ja merenpinnan nouseminen ovat jo pakottaneet joitain asukkaita muuttamaan korkeammalle maaperälle.
 Nyt avustettavat saarivaltiot ovat kritisoineet Australiaa siitä, ettei se ole leikannut ympäristöpäästöjään voimakkaammin. Etenkin maan haluttomuutta vähentää hiilikaivosteollisuutta on arvosteltu.
 – Vetoan Australiaan, että se tekisi kaiken mahdollisen siirtyäkseen hiilestä nopeasti sellaisiin energialähteisiin, jotka eivät edistä ilmastonmuutosta, Fidžin pääministeri  Frank Bainimarama  sanoi maanantaina.
 Lue lisää:
 Australia saavuttanee Pariisin ilmastotavoitteet etuajassa

Australia lahjoittaa 300 miljoonaa euroa Tyynenmeren saarivaltioille
– rahalla varaudutaan ilmastonmuutoksen seurauksiin


Summary: YK:n vaikuttavuussijoitusohjelma keskittyy uusiutuvaan energiaan, terveyteen ja edulliseen asumiseen liittyviin projekteihin.

Helsinkiin perustetaan  YK:n vaikuttavuussijoittamisen toimisto .
 YK:n projektipalvelujen toimiston UNOPSin alainen vaikuttavuussijoitusohjelma toimii hankkeiden kehittäjänä. Se rakentaa hankkeet sijoituskelpoisiksi ja houkuttelee sitten yksityisiä sijoittajia mukaan.
 Se keskittyy kolmeen teemaan, jotka ovat uusiutuva energia, edullinen asuminen ja terveys.
 Suomi suunnittelee ohjelman tukemista noin 20 miljoonalla eurolla.
 Mikä vaikuttavuussijoittaminen?
 Vaikuttavuussijoittaminen tarkoittaa sitä, että sijoituspäätökset ovat vastuullisia ja niillä on myös yhteiskunnallista vaikutusta. Sijoituskohteen tavoitteena voi olla esimerkiksi ilmanlaadun parantaminen tai nuorten asunnottomuuden vähentäminen.
 Toisin sanoen, vaikuttavuussijoittaminen yhdistää taloudellisen tuoton ja yhteisen hyvän tavoittelun. Vaikuttavuussijoittamisessa isossa osassa on myös konkreettisten tavoitteiden asettaminen ja niiden mittaaminen.
 Vuonna 2015 perustettu vaikuttavuussijoitusohjelma kytkeytyy YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelmaan, joka kulkee nimellä Agenda 2030. Sen tavoitteena on esimerkiksi köyhyyden ja nälän poistamiseen vuoteen 2030 mennessä.
 – Oli alusta asti selvää, että Agenda 2030 vaatii paljon rahaa. Paljon enemmän kuin virallinen kehitysapu tarjoaa, UNOPSin toimitusjohtaja  Grete Faremo  sanoo.
 YK:n kauppa- ja kehityskonferenssin UNCTAD arvio on, että tavoitteiden saavuttamisen vuosittainen investointivaje on 2,5 biljoonaa Yhdysvaltain dollaria.
 Hän sanoo tämän ongelman olevan vaikuttamissijoitusohjelman ytimessä.
 – Mietimme mitä voimme tehdä, jotta Agenda 2030 saadaan toteutettua.
 Faremon mukaan sitä, että yksityinen sektori oli pakko saada mukaan.
 Uutta YK:ssa
 UNOPS ei saa siivua YK:n perusrahoituksesta.
 – Toimimme kuten yritys. Emme tee politiikkaa, toteutamme vain projekteja, joista meille maksetaan.
 Vaikuttamissijoittamisen tuominen YK:n sisälle oli Faremon mukaan uutta. Nyt miljardiluokan projekteja, joissa käytetään yksityistä rahaa, on yli 80 maassa.
 Faremon mukaan projekteista iso osa on kaikkein vaikeimmilla markkinoilla. Silti UNOPSin toimitusjohtaja uskoo, että vaikuttamissijoittamisella on arvoa myös yksityiselle sektorille ja bisnestä voidaan tehdä yhdessä.
 – Kun muutama vuosi sitten aloitimme, huomasimme tämän kiinnostavan sijoittajia ja yrityksiä, jotka haluavat toteuttaa 2030 agendaa.
 UNOPSin vaikuttamissijoittamisohjelman kautta on rakennettu asuntoja pienituloisille perheille esimerkiksi Intiassa ja Pakistanissa yhdistämällä suunnittelu rakentamisesta ja lainoista.
 – Meidän tehtävänämme on olla mahdollistaja.
 Helsingin etuna Suomen ripeys
 Innovaatiosuurlähettiläs  Jarmo Sareva  sanoo, että UNOPS pystyy toteuttamaan kehitysmaissa hankkeita etenkin edullisen asumisen ja kestävän energiantuotannon alalla.
 – Ne tukevat kestävän kehityksen tavoitteita ja kestävä kehitys on Suomen oman kehityspolitiikan ytimessä.
 Sareva näkeekin toimiston saamisen Helsinkiin tukevan Suomen kehityspoliittisia tavoitteita. Suomi sai vaikuttavuussijoitusohjelman toimiston nopeutensa ansiosta. Keskustelut aloitettiin viime vuoden lopulla.
 – Suomi oli sekä hallituksen, että Helsingin kaupungin, että muiden sidosryhmien tasolla vahvasti sitoutunut UNOPSin tänne tuloon.
 Tärkeässä osassa oli paitsi Suomen innovaatio-osaaminen myös  osaaminen vaikuttavuussijoittamisen alalta .
 Vaikuttavuussijoittamisohjelman toimisto avataan Helsingin keskustaan syksyn aikana.
 Helsingissä on ennestään YK-yliopiston kehitystaloustieteen instituutti UNU-WIDER ja Espoon Otaniemessä YK:n teknologia- ja innovaatiolaboratorio UNTIL.

Helsinki nappasi YK:n vaikuttavuussijoittamisen toimiston – "Kestävän kehityksen tavoitteet ovat Suomen oman kehityspolitiikan ytimessä"


Summary: Rinteen hallituksen ensimmäiseltä budjetilta voi odottaa parannuksia pienimpiin eläkkeisiin ja perheellisten etuuksiin.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Valtiovarainministeriö kokoontuu huomenna ja keskiviikkona omiin budjettineuvotteluihinsa laatimaan valtion talousarvioehdotusta. Perjantaina ehdotuksesta tulee julkinen, ja ministeriöt saavat samalla alustavat kehykset omille budjeteilleen.
 Valtiovarainministeri  Mika Lintilä  (kesk.) on viettänyt viikonlopun perehtyen ministeriöiden budjettitoiveisiin. Niitä on paljon.
 – Jos kaikki [budjetissa] menisi läpi suoraan ministeriöiden esityksillä, se romuttaisi meidän kehykset, Lintilä sanoo.
 Punakynä tulee siis heilumaan, jotta hallitusneuvotteluissa sovitussa talousraamissa pysytään. Tavoitteena on saavuttaa julkisen talouden tasapaino vuonna 2023.
 Juha Sipilän  (kesk.) hallituksessa elinkeinoministerinä työskennellyt Lintilä kiittää edellisen hallituksen toimia siitä, että nykyinen voi käynnistää talouspolitiikkansa eri pohjalta.  Antti Rinteen  (sd.) hallitusohjelmaan on kirjattu leikkausten sijaan 1,2 miljardin pysyvät menolisäykset.
 Lintilän mukaan suurimpia muutoksia on tulossa sosiaaliturvaan. Hän mainitsee esimerkkeinä pienimpien eläkkeiden noston ja perhe-etuuksien muutokset.
 Hallitusohjelmassa on päätetty myös esimerkiksi tupakka- ja alkoholiveron nostosta. Lintilä kertoo, että kaikki veromuutokset käydään läpi valtiovarainministeriön budjettineuvotteluissa, mutta aikataulu, jolla muutokset astuvat voimaan, jää syyskuun budjettiriihen päätettäväksi.
 Palkansaajien kannalta tärkeisiin ansiotuloveroihin on odotettavissa normaalit tarkistukset. Hallitusohjelmassa on sovittu myös pieni- ja keskituloisiin kohdistuvasta maltillisesta veronkevennyksestä.
 Budjetti pysyy erossa työmarkkinaneuvotteluista
 Veronmaksajain keskusliiton mukaan palkansaajien kokonaisveroaste uhkaa kilpailukykysopimuksen tuomien muutosten vuoksi kiristyä. Liiton toimitusjohtaja  Teemu Lehtinen  toivoi  sunnuntaina Ylen haastattelussa , että hallitus huolehtisi budjetissa siitä, ettei sosiaalivakuutusmaksujen nousu lisäisi ansiotulojen kokonaisverotusta.
 Lintilä ei pidä järkevänä ajatusta siitä, että valtio kompensoisi sosiaalivakuutusmaksujen korotukset suoraan. Silloin mentäisiin kohti tasaveroa, jota hän ei kannata.
 – Olisi myös hiukan huono signaali neuvottelupöytiin kertoa, että "tehkää mitä teette, kyllä valtio maksaa laskut".
 Tuleviin työehtosopimusneuvotteluihin hallituksen budjettineuvotteluissa ei puututa. Lintilä ei pidä hallituksen aktiivista roolia asiassa luontevana ja sanoo, etteivät myöskään työmarkkinaosapuolet toivo sellaista.
 Hänen mukaansa  kilpailukykysopimus  oli tärkeä ja sysäsi vientikaupan liikkeelle vuonna 2017.
 – Toivon, että osapuolet saavat asian soviteltua niin, että kilpailukykymme säilyy. He ovat tietoisia siitä, ettei kilpailukykymme vielä missään ylimmissä luokissa ole.
 Syntyvyys ei ehdi työvoimapulan pelastukseksi
 Elinkeinoministerinä Lintilä kyseenalaisti toisinaan valtiovarainministeriön ennusteita. Tällä hetkellä valtiovarainministeriön laskelmia varjostaa Lintilän mukaan kansainvälinen epävarmuus.
 Lintilä kuvaa kansainvälisen talouden huolestuttavammiksi ilmiöiksi lisääntyneen kauppasodan uhkan USA:n ja Kiinan välillä, Saksan ailahtelevat tilauskannat ja Britannian EU-eron.
 – Tämä ei ole dramaattista, kaikki on ollut tunnistettavissa ja ennustettavissa. Mutta se herättää pohdintaa, mitä jatkossa tapahtuu.
 Hallitusohjelman menolisäykset pohjautuvat ennen kaikkea työllisyyden kasvuun. Lintilä pitää työvoiman saantia suurena haasteena ja sanoo, että työperäisen maahanmuuton tarve kasvaa lähitulevaisuudessa.
 – Tällä hetkellä jo tapellaan erityisosaamisesta, mutta me tulemme tarvitsemaan työntekijöitä kaikille sektoreille.
 Työvoimapulaa on myös julkisella sektorilla entistä enemmän.
 – Iso haaste tulee olemaan se, että kymmenen vuoden aikana esimerkiksi valtiolta puolet eläköityy. Iso kysymys on, mistä löydämme silloin työntekijät.
 Valtiolla oli viime vuonna noin 74 000 työntekijää.
 Lintilä toteaa, että ratkaisu vaatii tuottavuuden kasvattamisen lisäksi työvoiman saamista Suomeen. Avoimet paikat tarvitsevat täyttäjiä niin pikaisesti, ettei paljon puhuttu ja kaivattu syntyvyyden kasvu ehdi ratkaisemaan ongelmaa.
 Viisi kysymystä valtiovarainministeri Lintilälle
 Kuvitellaan, että valtio saa yllättäen 100 miljoonan yhteisöveropotin. Mihin tuore valtiovarainministeri käyttäisi rahat?
 “Selkäni takana oleva mappi sisältää moninkertaisesti kohteita, joihin sata miljoonaa menisi. Se on varsin rajallinen määrä valtion budjetissa. Jos sata miljoonaa olisi, jakaisin sen osaamiseen, sosiaalisiin kohteisiin ja ehkä tutkimukseen.”
 Mitä valtio voi tehdä syntyvyyden laskulle?
 “Luottamuksen ja ennustettavuuden rakentaminen ovat täysin keskeisiä. Perheen perustamista suunnitteleva ihminen miettii, voiko hän luottaa siihen että hänellä on töitä, saako hän julkiset palvelut ja vastaako yhteiskunta ilmastonmuutokseen.”
 Kenen kohdalla verotus on Suomessa eniten pielessä?
 “Luulen, että jokaiselta tuloluokalta kun kysytään, niin se on pielessä. Paineita on varmasti joka puolella. Pikkasen huolestuttaa, että paine kohdistuu enemmän ja enemmän keskituloisiin. Varmasti siinä on paikka, jota jatkossa tulee pohtia hyvinkin tarkoin.”
 Kotitaloudet ovat ennätysvelkaantuneita, mutta kotimainen kulutus on pitänyt pyörät pyörimässä vaikeina kausina. Pitäisikö suomalaisten säästää vai kuluttaa?
 “Siihen on vaikea antaa yleistä neuvoa. Jokaisen tulee vastuullisesti käyttää omaa rahapussiaan. Tietysti tulee huomioida se, että elämme epänormaalia korkotasoa. Jotkut sanovat, että nollakorot ovat uusi normaali, mutta itse en usko siihen. Eli jos ottaa velkaa, kannattaa laskea turvamarginaalit mukaan, ettei tule ikäviä yllätyksiä, jos korot lähtevät nousuun.”
 Syyskuussa valitaan keskustan uusi puheenjohtaja, joka saattaa haluta valtiovarainministerin salkun. Miten suhtaudut valtiovarainministerin tehtävään, jos se on pätkäministeriys?
 “Nämä ovat aina pätkähommia. Kun maanantaina tulet töihin, et voi olla varma, lähdetkö perjantaina viikonlopun viettoon samasta tehtävästä. Olen ollut pitkään politiikassa ja orientoitunut siihen. On oikeastaan ikävää, jos poliitikko rupeaa kuvittelemaan, että joku tehtävä kuuluu hänelle. Ei yhdellekään poliitikolle kuulu yksikään tehtävä, ne ovat määräaikaisesti kullakin poliitikolla hoidettavissa, sen mukaan mennään nytkin. On tulevan puheenjohtajan tehtävä ratkaista, tuleeko hän ottamaan tämän ministerinsalkun, jonkun muun, vai mitä hän tekee. Se ei ole minun pohdintani alla eikä päätösvallassani.”
 Keskustelu on auki klo 20.00 asti.
 Juttuun on lisätty klo 19.43 tarkennettuja tietoja veroratkaisuista.
 Lue myös:
 Budjettineuvottelut alkavat – Työttömät, ympäristöväki ja opiskelijat odottavat, että Rinteen hallitus laittaa luvatut miljoonat liikkeelle

Valtiovarainministeri Lintilä: Työvoimapula vaatii lisää maahanmuuttoa – "Kymmenen vuoden aikana puolet valtiolta eläköityy"


Summary: SDP, vihreät ja vasemmistoliitto olisivat halunneet kaupungin ottavan  saattohoitokodin palvelut järjestettäväkseen.

Turun kaupunginhallitus ei tehnyt maanantaina päätöksiä Karinakodin jatkosta. Asia jäi pöydälle hallituksen puheenjohtajan  Lauri Katteluksen  (kok.) ehdotuksesta.
 Kaupunginjohtaja  Minna Arven  pohjaehdotuksena oli, ettei kaupunginhallitus tekisi vielä ratkaisua, vaan käytäisiin lähetekeskustelu, jonka pohjalta tehtäisiin lisäselvityksiä.
 Vasemmistoliiton kaupunginhallituksen jäsen  Jaakko Lindfors  piti ratkaisua kokoomuksen viivyttelytaktiikkana.
 – Kyseessä oli tietoinen ratkaisu. Ennen kokousta näytti siltä, että SDP, vihreät ja vasemmistoliitto olivat pääsemässä yhteisymmärrykseen siitä, että kaupunki ottaisi ylläpidettäväkseen Karinakodin toiminnot, kertoo Lindfors.
 Kokouksessa SDP:n  Piia Elo  ehti tehdä asiassa vihreiden kannattamana kyseisen muutosehdotuksen, mutta asia ei edennyt äänestykseen.
 Kaupunginhallituksen seuraava kokous on ensi viikon maanantaina.
 Lounais-Suomen Saattohoitosäätiö  lakkautti Hirvensalossa toimivan Karinakodin toiminnan  kesäkuussa talousvaikeuksien takia. Samoin kesäkuussa Turun sosiaali- ja terveyslautakunta suositteli, että  kaupunki ottaisi Karinakodin osaksi Turun saattohoitopalvelua .
 Kaupungin omassa Kaskenlinnan saattohoitoyksikössä on ollut viime aikoina täyttä.
 Lue lisää:
 Turku aikoo ottaa aikalisän Karinakodin jatkon tiimoilta
 Karinakodin toiminta päättyy kesällä – "Toivon pientä ihmettä" – työntekijät haluaisivat jatkoa
 Suljettavan saattohoitokodin asukkaat joutuvat muuttamaan vielä kerran – "Ajattelin, että tämä on viimeinen paikkani"

Turun kaupunginhallitus jätti Karinakodin kohtalon avoimeksi


Summary: Satelliitin välittämä tieto on aina ihmisen tulkinnan varassa.

Yhden hengen sunnuntaina vaatinut  tulipalo Varkauden Kangaslammilla  havaittiin poikkeuksellisella tavalla satelliitin kautta.
 Tulipalon havaitsi Ilmatieteen laitoksen käytössä oleva Yhdysvaltain avaruushallinnon Nasan Suomi NPP -sääsatelliitti.
 – Yleensä ihminen havaitsee palon ensin. Nyt kävikin näin, että satelliitti johdatti oikeaan,  Timo Ryyppö  Sodankylän satelliittidatakeskukselta kertoo.
 Sääsatelliitin välittämät tiedot vastaanotetaan Sodankylän satelliittivastaanottoasemalla, jossa aseman työntekijät käsittelevät saatua tietoa reaaliajassa.
 – Sodankylässä nähdään karkeasti ottaen Pohjoisnavalta Etelä-Eurooppaan ulottuva, muutamia tuhansia kilometrejä leveä alue. Saamme noin 15 minuutiin ajan tietoa kerrallaan kymmenesti päivässä, Ryyppö kertoo.
 Ryypön mukaan satelliitti ei itsessään lähetä viestejä hätäkeskukseen. Työntekijät sen sijaan käyvät saatuja tietoja ja kuvia läpi. Jos paloa on syytä epäillä, aseman työntekijä lähettää hätäkeskukselle viestin ja mahdollisen palon sijaintitiedot.
 – Vaikka koko maapallo olisi tulessa, niin se ei varoita ketään. Satelliitin välittämä tieto on aina ihmisen tulkinnan varassa, Ryyppö toteaa.
 Satelliitti ei tiedä, onko kyseessä palo vai ei
 Metsäpalojen havaitseminen on yksi sääsatelliittien käyttötarkoituksista. Havaintoja voidaan tehdä satelliitissa olevien lämpösäteilylle herkkien laitteiden avulla.
 – Kun tietyt raja-arvot ylittyvät, niin voidaan sanoa, että havaitsemispisteessä on joku lämmönlähde. Satelliitti ei kuitenkaan ota kantaa siihen, onko kyseessä tulipalo, Ryyppö kertoo.
 Sääsatelliitista saatavaa dataa ja kuvia hyödynnetään esimerkiksi sääennustemallien kehittämisessä, otsoni- ja ultraviolettisäteilyn monitoroinnissa sekä Itämeren jääkarttojen tekemisessä.
 Ilmatieteen laitoksen lisäksi myös muut tahot hyödyntävät satelliitista saatavaa dataa.
 – Suomen ympäristökeskus seuraa levätilanteita etenkin kesäaikaan, Ryyppö mainitsee.
 Vastaavanlaisia taloja koskevia hälytyksiä voidaan havaita, jos palo on edennyt riittävän pitkälle.
 – Meille tulleiden tietojen mukaan metsäpalojen ensihälytyksiä havaittiin satelliitista viime vuonna 26 kappaletta. Useasti metsäpaloja havaitaan myös muilla tavoin, kuten lentotähystyksinä,  Marja Aarnio-Frisk  Ilmatieteen laitokselta kertoo.

Sääsatelliitti etsii myös tulipaloja, vaikka se ei edes tunnista liekkejä – "Vaikka koko maapallo olisi tulessa, niin se ei varoita ketään"


Summary: Vuohien esityksessä täytyy hyväksyä, että aina temppujen tekeminen ei huvita.

Mikkelin Anttolassa sijaitsevan Leinun tilan navetasta kuuluu kova määkinä. Vuohet ilmoittavat selkeästi, että olisi aika päästä ulos.
 Kun vuohet syöksyvät hamuamaan suihinsa ruohoa, vuohien kouluttajat  Henna Kerkelä  ja  Vilma Kotro  kokoavat agilityradan. Radalle laitetaan kierrettäviä esteitä, lankku, jonka päällä pitäisi tasapainoilla ja pallo, jota potkia.
 Rata on nopeasti valmis, mutta vuohia näyttää kiinnostavan enemmän laiduntaminen kuin temppujen tekeminen. Pienellä maanittelulla ja kuivien leipien rapistelulla kaksoisvuohet Lilli ja Vili saapuvat kuitenkin paikalle.
 Kerkelä ohjaa pienempi kokoista Lilliä potkimaan palloa. Sorkka ei heti osu kohteeseensa, mutta kun Lilli saa pallon ampaisemaan eteenpäin, saa se kehuja – ja tietenkin leipää.
 Lilli on hieman veljeään arempi ja niinpä Henna Kerkelä esiintyy vuohineidin kanssa. Kerkelä on paijannut Lilliä pikku kilistä saakka. Jarkko Riikonen / Yle
 Kerkelän ja Kotron perustamassa Vilkkaat sorkat -yrityksessä kaksikko vie vuohia esiintymään erilaisiin tapahtumiin. Yritys on myös järjestänyt esimerkiksi vuohileirejä, joissa perheet ovat saaneet viettää aikaa vuohien kanssa.
 Kaverukset perustivat yrityksen peruskoulussa ollessaan, koska molemmat pitivät eläimistä. Kerkelä oli jo silloin kouluttanut kotieläimiään huvin vuoksi.
 – Olen oikeastaan aina tykännyt temppujen opettamisesta eläimille. Minun kissani osaa kaikenlaisia temppuja. Sitten näin, että joku oli opettanut lampaalle paljon erilaisia temppuja. Jotenkin siitä ajattelin, että miksei vuohillekin voisi jotain opettaa?
 Ensimmäinen askel vuohien kouluttamiselle on Kerkelän mukaan se, että kouluttajalla on jotain hyvää, jolla palkita vuohi. Kuivunut leipä on parasta, mutta myös esimerkiksi omenat ja porkkanat käyvät. Kouluttajan haaste on keksiä, miten kertoa vuohelle, mitä sen halutaan tekevän.
 Vuohet ovat toki erilaisia luonteeltaan. Joitakin kiinnostaa opetella antamaan sorkkaa, mutta toisia ei. Vuohet ovat tunnetusti itsepäisiä, joten jos vuohta ei opetus kiinnosta, jää kouluttaja toiseksi.
 Kotro kertoo, että on hyvin mahdollista, etteivät edes Vilkkaiden sorkkien koulutetut vuohet tee temppua, vaikka esitys olisi kesken. Silloin kouluttajan täytyy hyväksyä, että nyt vuohta ei huvita.
 Vili-vuohi suorittamassa laudalla kävelyä vierellään innokas puolivuotias Nestori. Jarkko Riikonen / Yle
 Kerkelä on usein saanut kuulla ihmetystä, kun vuohet ovat saapuneet tapahtumaan.
 – Aina ensimmäinen kommentti on, että mitä koiria nämä oikein ovat.
 Molemmat yrittäjät vertaavatkin vuohien taitoa oppia juuri koiriin.
 – Ovat todella viisaita – vähän liiankin, Kerkelä naurahtaa.
 Vili todistaa väitteen kun kouluttajien silmä välttää löytämällä vadin alle piilotut herkut. Eipä ollut vaikea piilo!
 Vuohet oppivat nopeasti, kun vain kouluttaja ottaa huomioon, että kaikki koirien temput eivät sovi vuohille. Esimerkiksi kierimistä Kotro ei suosittele vuohille.
 – Vuohi ei ole sillä tavalla ketterä ruumiinrakenteeltaan mitä koirat. Onhan ne ketteriä niin, että ne pomppii vaikka missä, mutta kieriminen ei ole paras temppu.
 Kierimisen sijaan Kerkelän haaveena on, että opettaisi vuohille noutamaan esineitä. Ensin täytyisi vain keksiä, miten vuohi tajuaisi ottaa jotain suuhunsa ja liikkua sen kanssa.
 Vilkkaat sorkat -yrityksen kouluttajat Henna Kerkelä ja Vilma Kotro vuohikaksosten Lillin ja Vilin kanssa. Jarkko Riikonen / Yle
 Vilin osalta temppujen tekeminen loppuu kun kuumuus vie voiton. Vuohi kääntyy kyljelleen nauttien auringosta.
 Nuorilla yrittäjillä on jo katse seuraavan kesän vuohileireissä. Uusiakin ideoita on, mutta niistä ei vielä hiiskuta.

Agilityradalla Mikkelissä loistavat koirien sijaan vuohet – oppivat temppuja, jos kouluttajalla on kärsivällisyyttä ja leipää


Summary: Runsaalla kananmunan syömisellä on havaittu yhteys pienempään riskiin sairastua dementiaan.

Jokainen suomalainen syö vuodessa  yli 12 kiloa kananmunia . Se on vähemmän kuin esimerkiksi Ruotsissa, mutta enemmän kuin 200 munaa vuodessa.
 Kananmunien kulutus on Siipikarjaliiton mukaan kasvanut jo yli kymmenen vuoden ajan, vaikka kyseessä on esimerkiksi Itä-Suomen yliopiston tutkijoiden mukaan yksi ristiriitaisimmista elintarvikkeista.
 Dosentti Jyrki Virtanen tutkii kananmunan terveysvaikutuksia Itä-Suomen yliopistossa. Antti Karhunen / Yle
 Kananmunan keltuaisessa on runsaasti kolesterolia, mutta suurimmalla osalla ihmisistä sillä ei ole suurta vaikutusta  veren kolesteroliin . Mutta sitten on myös niitä, joilla perintötekijät aiheuttavat sen, että ruokavalion kolesteroli nostaa veren kolesterolipitoisuutta.
 Suomessa tällaisia ihmisiä on Itä-Suomen yliopiston ravitsemusepidemiologian dosentin  Jyrki Virtasen  mukaan kansainvälisesti katsoen paljon.
 – Poikkeuksellisen isolla osalla eli kolmasosalla suomalaisista on geenityyppi apoE4, joka toimii näin.
 "Kaikkia muita vitamiineja paitsi C-vitamiinia"
 Virtasen mukaan kananmunaa on kohdeltu ehkä hieman kaltoin. Munan terveysvaikutuksia arvioitaessa on näet otettava huomioon muutakin kuin pelkkä kolesteroli.
 – Se ei ole vain kolesterolipommi, vaan siinä on myös muita hyviä ravintoaineita.
 Kananmuna sisältää lähes kaikkia vitamiineja C-vitamiinia lukuun ottamatta. Antti Karhunen / Yle
 Kananmuna sisältää paljon esimerkiksi niin sanottuja bioaktiivisia yhdisteitä ja erittäin korkealaatuista proteiinia. Viimeksi mainittu kiinnostaa erityisesti niitä kuntosalilla kävijöitä, jotka haluavat kasvattaa lihaksia.
 – Kananmuna sisältää lähes kaikkia muita vitamiineja paitsi C-vitamiinia, Virtanen huomauttaa.
 Kananmunassa on sen ravintosisältöön nähden myös suhteellisen vähän energiaa, ja myös rasvan laatu on hyvä. Yksi keitetty kananmuna sisältää suurinpiirtein saman verran kilokaloreita kuin kolme kuorittua appelsiinia.
 Kananmunasta tullut myös hyviä uutisia
 Kananmunan terveysvaikutuksista on tänä vuonna puhuttu aiempaa myönteisemmin. Runsaalla kananmunan syömisellä on Itä-Suomen yliopiston tutkimuksissa todettu olevan yhteyttä esimerkiksi pienempään riskiin sairastua kakkostyypin diabetekseen ja dementiaan.
 Maailmalta on kantautunut myös muita myönteisiä tutkimustuloksia.
 – On nähty yhteyksiä esimerkiksi pienempään aivoinfarktin ilmaantumisen tai silmän rappeumasairauksien riskiin, dosentti Virtanen luettelee.
 Suonenjokinen kananmunantuottaja  Heikki Kanninen  on kuulemastaan tyytyväinen.
 – Kyllä sitä aina omasta tuotteesta toivoo, että se olisi kaikkein terveellisin, hän myhäilee.
 Heikki Kannisella on kuusi tuhatta kanaa, jotka munivat viisi tuhatta munaa päivässä. Antti Karhunen / Yle
 Kannisen mukaan uusista tutkimustuloksista kertovat uutiset näkyvät suoraan kananmunan menekissä.
 – Kolesterolikammo on poistunut, ja kananmunan myyntimäärä on ainakin omalla kohdalla sen myötä lisääntynyt.
 Koko maassa kananmunan kulutus on nykyisin jo lähes 70 miljoonaa kiloa vuodessa.
 Tutkija odottaa vielä lisää näyttöä
 Hyvät uutiset ovat tavoittaneet myös kauppojen kananmunakennojen äärellä liikkuvat asiakkaat.
 – Viimeiset tutkimukset kertovat, että kananmuna on hyväksi terveydelle. Riskit ovat pieniä, tuumaa kuopiolainen  Aarne Ahonen .
 Munapakkauksen omaan ostoskärryynsä sujauttava  Mirjami Turunen  on samaa mieltä. Hän pitää kananmunaa terveellisenä elintarvikkeena.
 – Siinä on niin moninaiset vitamiinit. Ja kun sitä syö kohtuullisesti.
 Mirjami Turunen kertoo pitäneensä kananmunista jo lapsesta alkaen. Antti Karhunen / Yle
 Myös dosentti Jyrki Virtanen neuvoo syömään kananmunia kohtuudella. Hän perää malttia erityisesti niille, joilla veren kolesterolipitoisuus on koholla, tai jotka sairastavat sydän- ja verisuonisairautta.
 – Kananmunia ei pidä syödä ihan ylen määrin, ennen kuin tulee lisää tutkimusnäyttöä.
 Kansainvälisen  EAT-Lancet-komission  viimeisin ruokasuositus on kuusi munaa viikossa.
 Virtanen korostaa, että Itä-Suomen yliopiston kananmunaan liittyvät tutkimukset ovat olleet väestötutkimuksia.
 Väestötutkimukset perustuvat tuhansien ihmisten tietoihin, mutta niiden perusteella ei voi sanoa mitään syyn ja seurauksen suhteesta. Siten ei voi esimerkiksi väittää, että kananmunan syöminen aiheuttaisi pienemmän diabetesriskin.
 – Tarvittaisiin tutkimusta siitä, mitä kananmuna tekee elimistössä. Sellaisia tutkimuksia ei käytännössä ole.
 Lue lisää:

 Suomalaistutkijoilta kiinnostava löytö: kananmunien ja lihan sisältämä ravintoaine pienentää riskiä sairastua dementiaan

 Tutkimus: Kananmuna päivässä ei ole yhteydessä aivoinfarktin riskiin

Kolesterolipommi vai kansansairauksien ehkäisijä? Käsitykset kananmunan terveysvaikutuksista näkyvät kulutuksessa


Summary: Naistenklinikan vuodepaikkojen käyttöaste on juuri nyt varsin korkea. Sunnuntaisen tulipalon takia lähes 70 perhettä evakuoitiin.

Helsingin Meilahdessa sijaitsevan Naistenklinikan synnytys- ja leikkaustoiminnat palautuvat normaaleiksi tiistai-aamulla klo 7.30 alkaen.
 Naistenklinikan jätekuilussa  syttyi sunnuntaina tulipalo , jonka seurauksena lähes 70 perhettä evakuoitiin. Palosta levisi savua useisiin kerroksiin.
 Tulipalon jälkeen viisi Naistenklinikan osastoa on ollut kokonaan tai osittain pois käytöstä. Tänään Naistenklinikalla on hoidettu riskisynnytykset ja kiirelliset leikkaukset.
 Palopaikan lähellä ensimmäisessä kerroksessa sijaitsevien gynekologisten syöpien poliklinikan ja päiväkirurgian yksiköiden osalta tilannetta kuitenkin selvitetään yhä.
 Naistentautien ja synnytysten toimialajohtaja  Seppo Heinonen  toteaa Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin Husin  tiedotteessa , että tiloissa on yhä jonkin verran savun hajua, mutta perusteita poikkeusjärjestelyille ei enää ole.
 Laskettuja aika on nyt erityisen paljon
 Osastonylilääkäri  Mika Nuutila  kertoo STT:lle, että savusta kärsineitä vuodepaikkoja on yhteensä noin 70. Näistä viidennen kerroksen lapsivuodeosastolla on 50 paikkaa ja toisella osastolla 20 paikkaa.
 Nuutilan mukaan vuodepaikkojen käyttöaste on juuri nyt korkea. Tulipalo osui nimittäin synnysten sesonkiaikaan, eli laskettuja aikoja on tällä hetkellä erityisen paljon.
 – 50 potilaan osastolla kuormitus on lähelle 80:tä prosenttia, Nuutila laskee.
 Tulipalon takia synnyttäjiä ohjattiin Espoon Jorvin sairaalaan sekä Lohjan ja Hyvinkään sairaaloihin. Osa on kotiutettu ja osa on ollut potilashotellissa.
 – Potilaat ovat olleet evakossa, mutta pääsevät palaamaan niiltä osin kuin on tarvetta, Nuutila sanoo.
 Nuutilan mukaan Naistenklinikan henkilökunta on seurannut evakkoon joutuneita potilaita muihin sairaaloihin.
 Poliisi  kertoi  aiemmin, että se ei epäile tulipaloon liittyvän rikosta.
 Lue lisää:
 Naistenklinikan tulipalon alta evakuoitiin lähes 70 perhettä, palo vaikuttaa sairaalan toimintaan tänäänkin: synnyttäjät ohjataan muihin sairaaloihin
 Naistenklinikka ei yöllä ottanut hoitoon uusia synnyttäjiä savuvahinkojen vuoksi – synnytykseen saapuneet ohjattiin muihin sairaaloihin

Helsingin Naistenklinikalla toiminta palaa normaaliksi tiistai-aamulla – tulipalo osui synnytysten sesonkiajalle


Summary: Tutkijat yrittävät löytää haudatut hevoset ja saada niistä näytteitä dna-tutkimusta varten.

Vanhan raviradan alueelle Kouvolaan on kokoontunut noin kymmenen hengen tutkimusryhmä telttoineen. Tutkimusryhmän aikomus on avata raviradan vierellä sijaitseva kahden suomenhevosen hauta.
 Kouvolan Korialla sijaitseva hevoshauta valikoitui avattavaksi erityisesti hevosten poikkeuksellisen hautaustavan vuoksi. Tarinan mukaan vuonna 1953 haudatut Valokas- ja Rymy-Murto -nimiset suomenhevoset olisi haudattu vierekkäin pystyasentoon. Niillä olisi ollut loimet ja hauta olisi ollut havutettu.
 Ihmetystä on herättänyt, miten hevoset on voitu haudata pystyasentoon.
 – Hevoset haudattiin tammikuussa. Joku on arvaillut, että olisivatko hevoset olleet jotenkin jäässä, mutta se on ihan arvailua, Helsingin yliopiston arkeologi  Tuija Kirkinen  pohtii.
 Tutkimusryhmä on aiemmin tehnyt suomenhevosten hautakaivauksia Varsinais-Suomessa Pöytyällä ja Etelä-Pohjanmaalla Ylihärmällä. Molemmilla kerroilla hauta jäi kuitenkin löytymättä.
 Arkeologian pääaineopiskelija Nelli-Johanna Saari ja professori Mika Lavento kartoittivat maanantaina haudan paikkaa. Minna Heikura / Yle
 Ylihärmällä tutkimusryhmällä piti olla tarkka käsitys siitä, missä hauta sijaitsee.
 – Sopusointu-hevonen oli kuollut 1910-luvulla, mutta hautakivi oli laitettu paikalleen vasta 1970-luvulla. Muistitieto oli muuttunut sen verran, että tarkasta paikannuksesta ei tässäkään tapauksessa ollut tietoa, Kirkinen kertoo.
 Kouvolassakaan tutkimusryhmä ei voi olla täysin varma hautapaikasta, koska hautakivi ja -kumpu on rakennettu paikalle myöhemmin. Aika hautaamisen ja muistomerkin pystyttämisen välillä on kuitenkin lyhyempi kuin Ylihärmässä.
 Kouvolassa selviää lähipäivien aikana, onko hauta todella siellä, missä tutkimusryhmä olettaa sen olevan. Lisäksi nähdään, onko hevoset todella haudattu kuten tarina kertoo.
 – Meillä on kovat odotukset, koska paikka on niin upea. Tämä on todella arkeologinen hevoskohde ratoineen, mittaustorneineen ja hautoineen. Hautauskin on aivan poikkeuksellinen, Kirkinen toteaa.
 Dna paljastaa yksityiskohtaista tietoa
 Hevoshautojen avaaminen on osa Helsingin yliopiston johtamaa  tutkimusta , jossa selvitetään suomenhevosen varhaishistoriaa.
 Tutkimuksessa halutaan selvittää muun muassa suomenhevosen biologista kulttuuriperintöä. Tutkijat ovat tähän mennessä saaneet noin kaksisataa näytettä, joista suurin osa on hevosen jouhia. Lisäksi joukossa on esimerkiksi hampaita ja harjoja ja muita tarve-esineitä.
 – Hevonen on siinä suhteessa ainutlaatuinen, että siitä on säilynyt yllättävän paljon hyvin vanhoja biomuistoja, kuten jouhia tai hampaita. Olemme saaneet niitä 1850-luvulta ja uskon, että saamme vieläkin vanhempia, Helsingin yliopiston tutkija, biologi  Karin Hemmann  sanoo.
 Historiankirjoista löytyy kuvia ja kirjoituksia siitä, millainen suomenhevonen on ollut ja mistä se periytyy. Nykymenetelmien ansiosta bionäytteistä on mahdollista eristää ja analysoida hevosen dna:ta ja selvittää, millainen suomenhevonen on ollut geneettisesti.
 Suomenhevonen on ainoa alkuperäinen Suomessa kehitetty hevosrotu. Suomenhevosia on noin 20 000, mikä on kolmasosa Suomen koko hevosmäärästä. Kuvassa oleva suomenhevonen Viesker kruunattiin ravikuninkaaksi  viisi kertaa.  Riikka Pennanen / Yle
 Dna-tutkimuksen avulla voidaan tutkia muun muassa hevosen kokoon tai väriin vaikuttavia geenejä. Esimerkiksi kooltaan suomenhevonen on Hemmannin mukaan kasvanut paljon.
 – Värigeenit tunnetaan aika hyvin. Ne ovat täydellisesti geenien määräämiä ominaisuuksia. Suomenhevosissa oli hyvin paljon erilaisia värejä ja merkkiyhdistelmiä ennen kantakirjausta.
 Värin ja koon lisäksi on mahdollista tutkia esimerkiksi sitä, milloin ravi- ja sprinttigeeni ovat tulleet suomenhevoseen.
 Sodat muokkasivat suomenhevosen perimää
 Hemmann mainitsee kaksi pullonkaulaa, jotka ovat muokanneet suomenhevosen geneettistä perimää. Ensimmäinen niistä on vuonna 1907 perustettu alkuperäkantakirja, minkä jälkeen suomenhevosta on jalostettu puhtaana rotuna.
 Kantakirja on Hemmannin mukaan rajannut, millainen hevonen on hyväksytty suomenhevoseksi. Kirjauksen alkuvaiheessa kantakirjaan hyväksyttiin myös pienehköjä ja nopeita hevosia, mutta myöhemmin tämä muuttui.
 – Sotien jälkeen hevosia tarvittiin enemmän työssä. 20–30 vuotta kantakirjauksen perustamisen jälkeen suosittiin vahvasti raskaampaa ja isompaa suomenhevostyyppiä. Siroja, pieniä ja nopeita ei välttämättä hyväksytty lainkaan kantakirjaan, Hemmann kertoo.
 Toinen pullonkaula suomenhevosen kehityksessä on ollut maaseudun koneistuminen, mikä romahdutti suomenhevosten määrän.
 Nykyään suomenhevosta jalostetaan puhdassiitoksella juoksija-, ratsu-, pien- ja työhevoseksi. Suomenhevosen alkuperäkantakirjaa ylläpitää  Suomen Hippos ry .
 Suomenhevosen historia kertoo yhteiskunnasta
 Avattavat hevoshaudat tutkimusryhmä on valinnut sekä hautaustavan että hevosen sukulinjan perusteella. Kouvolan Korian hevoshauta täyttää molemmat kriteerit. Erikoisen hautaustavan lisäksi varsinkin vuoden 1945 ravikuningas Valokas ja sen vaikutus nykypäivänä on tutkijoiden mukaan mielenkiintoista. Myös Rymy-Murto on ollut valiojuoksija.
 Tutkimusryhmän tavoitteena on saada haudasta näytteitä dna-analyysiä varten. Kirkisen mukaan tutkijat ottaisivat hevosilta mieluiten esimerkiksi leukaperän, jossa on kiinni hampaita. Dna on säilynyt parhaiten hampaissa, joissa se on kiilteen alla suojassa.
 Pohjois-Elimäen hevosystäväinseura ry on pystyttänyt Valokkaan ja Rymy-Murron haudalle hautakiven vuonna 1990. Minna Heikura / Yle
 Lisäksi tarkoitus olisi ottaa haudasta joitain hevosen luita.
 – Tarkoitus on selvittää asianmukainen säilytys- ja arkistointipaikka kaikelle kertyneelle hevosaineistolle. Kun menetelmät tulevaisuudessa kehittyvät, tutkijoilla on aineistoa jatkaa tutkimusta, Kirkinen selittää.
 Tutkimuksen tarkoitus on saada kattava kuva koko maan suomenhevospopulaatioista ja -tyypeistä. Esimerkiksi Länsi-Suomessa on Hemmannin mukaan ollut vähän isompia ja Itä-Suomessa puolestaan hieman pienempiä hevosia. Samalla tutkimuksessa luodaan menetelmää, miten myös muita olentoja ja niiden menneisyyttä voi tutkia vanhojen biomuistojen avulla.
 Alfred Kordelinin säätiö myönsi suomenhevosen varhaishistorian tutkimukselle tälle vuodelle 109 000 euron apurahan.
 Hemmann huomauttaa, että muista kotoperäisistä lajeista, kuten naudoista tai kanoista on olemassa hyvin vähän biomuistoja. Hevonen on ollut suomalaisille niin merkityksellinen, että niitä on haudattu, ja tiedot haudoista ovat edelleen olemassa.
 – Hevonen kertoo kiinteästi myös suomalaisten liikkeistä, miten suomalaiset ovat asuttaneet maata ja miten hevosta on käytetty. Hevosen käyttö taas kertoo ihmisen ja eläimen välisestä suhteeta, yhteiskunnasta ja hevosen asemasta siinä.
 Tutkimusryhmä on saanut näytteitä pääasiassa yksityisiltä ihmisiltä, mutta myös esimerkiksi museoilta. Ryhmä ottaa edelleen vastaan näytteitä eri puolilta Suomea ja niitä voi toimittaa tutkijoille esimerkiksi Kouvolan hevoshaudalle kaivaustyön ajan.

Kaksi hevosta haudattiin oudolla tavalla 65 vuotta sitten – nyt arkeologit yrittävät selvittää, mitä oikein tapahtui


Summary: Pankit ovat tähän mennessä välttäneet negatiivisen koron perimistä kuluttaja-asiakkailta.

Pian kuluttajat saattavat joutua maksamaan pankille talletuksista, jos miinuskoron aika jatkuu, sanoo Sammon toimitusjohtaja  Kari Stadigh  uutistoimisto  Bloombergin haastattelussa . Sampo omistaa osan Nordea-pankista.
 Pankit ovat tähän mennessä välttäneet negatiivisen koron perimistä kuluttaja-asiakkailta, sillä sen pelätään karkottavan asiakkaita. Stadighin mukaan EU-alueen rahapolitiikasta päättävän Euroopan keskuspankin tulisi lopettaa asian välttely.
 – En usko, että se välttämättä tuhoaisi vähittäispankkeja. Ihmiset joutuisivat sitten maksamaan talletuksistaan, mikä voisi tuoda vakautta pankkisektorille, sanoo Stadigh Bloombergin haastattelussa.
 Aalto-yliopiston rahoituksen professori  Vesa Puttonen pitää Kauppalehden haastattelussa  todennäköisenä, että lopulta joku pankeista tulee veloittamaan kuluttaja-asiakkailta negatiivista talletuskorkoa.
 – Muutama vuosi sitten tämä ei olisi tullut kuuloonkaan, mutta elämme poikkeuksellisia aikoja. Aiemmin ennustettiin korkojen normalisoitumista, eli korkotason nousua. Nyt monet uskovat, että korot ovat nollassa tai negatiivisia pitkän aikaa, sanoo Puttonen.
 Puttosen mukaan negatiivinen talletuskorko olisi lyhyellä aikavälillä hyvä asia taloudelle, mutta pidemmän päälle se voisi johtaa talouskuplan syntymiseen.

Sammon toimitusjohtaja Kari Stadigh Bloombergille: Tulevaisuudessa kuluttajat saattavat maksaa pankille talletuksista


Summary: Venäjän ydinvoimayhtiö vahvistaa ydinvoiman käytön ohjuksen moottorissa.

Aseteknologian asiantuntijat uskovat saaneensa selville Venäjän Arkangelissa viime viikon torstaina tapahtuneen räjähdyksen syyn.
 Venäjän ydinvoimayhtiö Rosatom on kertonut, että turmassa räjähti "isotooppivoimanlähdettä" käyttävä työntömoottori. Venäjän puolustusministeriö puolestaan on kertonut, että räjähdys tapahtui rakettimoottorin testauksen yhteydessä.
 Aseasiantuntijat vetävät lausunnoista päätelmän, että kyseessä oli Venäjän uusi kehitteillä oleva asetyyppi, pienikokoisella ydinmoottorilla toimiva risteilyohjus.
 Venäjällä risteilyohjus tunnetaan nimellä 9M730 Burevestnik. Nato on antanut sille koodinimen SSC-X-9 Skyfall.
 Britannian Nuclear Information Service -tutkimuslaitosta johtava  David Cullen  kertoo  The Guardian -lehdelle , että aseteknologian asiantuntijoiden mukaan kyseessä oli juuri tämän aseen testaus.
 Putinin "superase"
 Venäjän presidentti Vladimir Putin piti viime vuoden maaliskuussa uhmakkaan puheen, jossa hän esitteli maansa kehittelemiä uusia asetyyppejä. Ydinvoimalla toimiva risteilyohjus oli yksi mainituista.
 Yle seurasi Putinin puhetta: Venäjä kehittää uusia ydinaseita – miehittämättömiä sukelluslaitteita, ydinvoimalla lentävä risteilyohjus
 Jos Burevestnik saadaan toimintakuntoon, olisi se yliääninopeudella kulkeva ohjus, joka voisi ydinmoottorinsa avulla pysyä ilmassa teoriassa lähes loputtomasti ja odottaa sopivaa hetkeä, jolloin se voisi iskeä kohteeseensa.
 Venäläinen ydinpolttoaineen kuljetusalus Serebrjanka on havaittu räjähdyspaikan lähistöllä. Asiantuntijoiden mukaan se voi olla avustamassa räjähdyksen raivaustöitä. Edellisen kerran alus havaittiin Novaja Zemljan saaren luona 2017, kun Venäjän kerrottiin testanneen ohjusta edellisen kerran.
 Aseasiantuntijat eivät ole vakuuttuneita, että asetta koskaan saataisiin toimimaan. Erityinen ongelma on ydinmoottorin puristaminen hyvin pieneen tilaan.
 Venäjän ydinkeskuksen tieteellinen johtaja  Vjatšeslav Solovjov  kertoo Guardian-lehdelle, että myös Yhdysvallat kehittelee pienikokoisia ydinreaktoreita.
 Turmassa kuoli viisi työntekijää.
 Venäläinen Rosatom-yhtiö: Viisi työntekijää kuoli torstain räjähdyksessä – lähialueen asukkaat hankkineet joditabletteja
 Ydinreaktorin räjähdys aiheutti myös radioaktiivisen aineen purkauksen Arkangelin lähellä Severodvinskin kaupungin lähellä, ja alueelta tulleiden tietojen mukaan asukkaat ovat varotoimenpiteenä ottaneet joditabletteja.
 Suomen säteilyturvakeskuksen Ympäristön säteilyvalvonta ja valmius -osaston johtaja  Pia Vesterbacka  kertoo Ylelle, ettei säteilyä todennäköisesti tule Suomeen.

Räjähtikö Arkangelissa Venäjän uusi superase – ydinmoottorilla toimiva risteilyohjus, jolla on rajaton kantomatka


Summary: Brinkaksen tilan kukkapelto Pyhtäällä on houkutellut paikalle tuhansia ihailijoita sen jälkeen, kun kuvat siitä lähtivät leviämään sosiaalisessa mediassa.

Vaikka alkujärkytys on laantumaan päin, viime päivät ovat jättäneet jäljet  Miina Tuominen-Brinkaksen  sydämeen. Niin hyvässä kuin huonossa.
 – Ensireaktioni oli pakokauhu. Itku siinä tuli, Tuominen-Brinkas sanoo.
 Hän puhuu viime viikon perjantaiaamusta, jona hän käveli tuttuun tapaan  itse kylvämälleen kukkapellolle .
 Kukoistavalle kedolle tehty neljän metrin kokoinen valokuvauspaikka oli laajentunut yön aikana kymmenien metrien kokoiseksi labyrintiksi, jonka innokkaat kuvaajat olivat peltoon talloneet.
 Vielä viime viikon torstaina Miina Tuominen-Brinkaksen luoma kukkaketo kukoisti liki koskemattomana. Tiina Karppi / Yle
 Jo reilua viikkoa aikaisemmin Miina Tuominen-Brinkas oli huomannut ihmisten ja autojen määrän pellolla ja sen läheisyydessä lisääntyneen, kun sana kauniista kedosta oli lähtenyt kiirimään sosiaalisessa mediassa.
 Torstai-iltana liike lisääntyi huomattavasti sen jälkeen, kun hän oli ollut  Ylen radiohaastattelussa .
 – Kuulin pellolta kantautuvan talollemme ääniä ja liikettä, mutten jaksanut lähteä enää illalla katsomaan. Aamulla kohtaamani näky järkytti. Olin loukkaantunut ja murtunut että näin oli tapahtunut ja vielä aivan oman kotini vieressä, omalla pellollani.
 Puolen hehtaarin kokoisen kukkatilkun läpi kulki sokkeloisia uria, joita siellä ei vielä edellisenä päivänä ollut. Maisemanhoitopelloksi tarkoitettu kukkakeidas oli muuttunut paikallisten silmänilosta turistikohteeksi, jota tultiin katsomaan ympäri maan.
 Brinkaksen tilan sosiaalisessa mediassa huomiota saanut kukkapelto tallottiin, kun moni halusi nähdä kukoistuksen omin silmin. Miina Tuominen-Brinkas
 Uteliaita ympäri Suomen
 Heti perjantaiaamuna Miina Tuominen-Brinkas ja hänen miehensä yrittivät pelastaa, mitä pelastettavissa oli.
 – Sanoin heti, että meidän pitää laittaa pellolle uudet kyltit joissa kielletään olemassa olevien polkujen käyttö, jotta pelto ei tallautuisi lisää.
 Lisäksi jo muodostuneita polkuja tukittiin pölkyillä. Toimet eivät kuitenkaan hillinneet kaikkia, jolloin Miina Tuominen-Brinkas päätti päivystää itse päivän ajan pellon laidalla.
 Uteliaiden ohella paikalle saapui myös kuvaajia Pyhtään kunnanvirastolta, jotka kohtasivat murtuneen pellonomistajan. Kunta paheksui tallaajien käytöstä omalla Facebook-seinällään.
 – Heidän ulostulonsa sai aika paljon kritiikkiä, mutta uskon että heidän tiukka sävynsä johtui suurelti siitä, että he näkivät kuinka järkyttynyt minä olin, Tuominen-Brinkas sanoo.
 Tämä kyltti ei riittänyt pitämään kaikkia kedolla vierailevia merkityllä polulla.  Tiina Karppi / Yle
 Kukkapeltoa ei ollut suunniteltu nähtävyydeksi lainkaan – saati suurille ihmismäärille.
 – Perjantain aikana vierailijoiden määrä kasvoi entisestään. Paikallisten lisäksi väkeä tuli muun muassa Porvoosta, Lappeenrannasta ja Helsingistä asti.
 Perjantai-iltana julkaistiin myös Ylen juttu Brinkaksen tilansatumaisen kauniista kukkakeitaasta, jota lähdettiin jakamaan sosiaalisessa mediassa hurjaa vauhtia.
 Lauantaiaamun valjetessa Miina Tuominen-Brinkaksen oli tarkoitus lähteä perheineen lomareissulle. Äiti päätti kuitenkin, että hänen olisi syytä jäädä kotiin.
 – Onneksi jäin. Paikalle tuli pikkubusseja ja takseja, joista yhden kuski oli käynyt koputtamassa naapurini ovelle ja kysymässä Brinkaksen tilaa. Jotkut kertoivat ajaneensa ympäri Pyhtäätä etsiessään kukkapeltoa. Kuuntelin kertomuksia ja ajattelin, mitä ihmettä täällä tapahtuu? Tuominen-Brinkas sanoo nauraen.
 Kukkaketo aukeaa silmiähivelevänä näkynä. Tiina Karppi / Yle
 Rankkaa ja ahdistavaa – mutta myös liikuttavaa
 Vilinä Brinkaksen tilan kukkapellolla kesti koko lauantain.
 – Autoja pellon kupeessa oli jatkuvasti kymmeniä, ja itse kukkien seassa oli jopa 50 ihmistä kerralla ihastelemassa – eikä heistä yksikään ole ollut pahantuulinen. Se on ollut aivan huikeaa huomata, vaikka minulle tämä on ollut rankkaa ja ahdistavaakin suojella peltoa.
 Reaktiot sosiaalisessa mediassa ovat olleet ihastelevia, hämmästyneitä sekä liikuttuneita. Miina Tuominen-Brinkasta on kiitelty vuolaasti ajatuksesta pellon takana sekä siitä, että sillä on lupa vierailla.
 Kukkapellolla kukkii noin kymmenen eri lajia.  Tiina Karppi / Yle
 Nämä positiiviset kommentit myös Tuominen-Brinkas itse haluaa pitää mielessään päällimmäisenä.
 – Täällä on käynyt tuhansia ihmisiä. En halua antaa pienen ryhmän törttöilyn pilata kokemusta, sillä nyt näen kuinka paljon iloa pellosta on ollut.
 Suosio on yllättänyt Miina Tuominen-Brinkaksen perheineen täysin.
 – Se tuntuu jopa hieman nololta, aivan kuin olisimme tehneet jotakin todella suurta. Itselleni pääasia tässä on koko ajan ollut luonnon monimuotoisuuden lisääminen.
 Miina Tuominen-Brinkas ja hänen kukkaketonsa joutuivat huomion keskelle, kun kuvat väriloistosta lähtivät leviämään sosiaalisessa mediassa. Tiina Karppi / Yle
 Kesän viimeiset kukat
 Sunnuntaina Pyhtäällä satoi.
 Miina Tuominen-Brinkas päivysti pellon laidalla, kuten hän oli tehnyt jo kahtena edellisenä päivänä. Kiinnostuneita kukkapellolla parveili yhä useita, samoin maanaantaina. Uteliaiden suurin into – ja omistajan suurin tyrmistys – alkaa kuitenkin olla hiipumaan päin.
 Niin on itse kukkakeidaskin.
 – Ehkä sinne vielä muutama viimeinen kukka nousee, mutta suurelti kukkien elinikä riippuu säästä. Pikkuhiljaa pelto alkaa uinumaan talvilevolle, Tuominen-Brinkas sanoo hellästi.
 Puolen hehtaarin kokoinen kukkapeltotilkku erottuu kauniina väriläiskänä Pyhtään maisemassa. Tiina Karppi / Yle
 Kun kukkapelto kylvettiin keväällä, Miina Tuominen-Brinkas ei aavistanut lainkaan, minkälainen nähtävyys siitä tulisi – eikä sitä, kuinka paljon hämmästystä, surua ja ihastusta se aiheuttaisi.
 – Ainoa asia mitä muuttaisin olisi se, että vetäisin aidat pellon ympärille. Sitä en muuttaisi, ettenkö tarjoaisi tätä elämystä muille ihmisille. Etenkään nyt, kun olen nähnyt kuinka paljon hyvää mieltä tämä on saanut aikaan.

Suomalaisten sydämet valloittanut satumainen kukkapelto tallottiin: “Ensireaktioni oli pakokauhu”


Summary: Vielä viime vuonna Fortnite teki pelimarkkinoiden historiaa, mutta alamäki on jo alkanut.

Tästä on kyse Fortnite-videopelin tuotto on jyrkässä laskussa. Heikkenevä tulos teki ison loven myös Microsoftin pelibisnekseen. Syiksi suosion laskulle on arvioitu uusia kilpailijoita ja Minecraftin paluuta parrasvaloihin.
 Fortnite, joka on ollut viime vuodet yksi maailman suosituimmista videopeleistä, on menettämässä supersuosiotaan vauhdilla.
 Markkinatutkimusta tekevän  Superdatan mukaan  Fortnite oli kesäkuussa 2019 tuotoltaan viidenneksi suosituin tietokonepeli ja kolmanneksi suosituin konsolipeli.
 Fortnitesta teki vuoden 2019 toukokuussa 203 miljoonaa dollaria voittoa. Se on peräti 38 prosenttia vähemmän kuin vuotta aiemmin.
 Nousua tapahtui huhtikuusta, mutta se on osittain selitettävissä toukokuussa alkaneella uudella pelikaudella, joka toi mukanaan muutoksia peliin.
 Fortnite kuitenkin tuotti omistajafirmalleen Epic Gamesille digitaalisella myynnillä  peräti 2,4 miljardia yhdysvaltain dollaria  vuonna 2018. Enemmän kalenterivuoden aikana kuin yksikään videopeli koskaan aikaisemmin.
 Siihen nähden pudotus on ollut nopea ja jyrkkä, eikä se näytä hidastuvan.
 Iltalypsyn aika?
 Fortniten tuotto on edelleen tietysti videopelille massiivinen, kuten korkeat sijoitukset Superdatan tilastoissa kertovat.
 Fortnite pähkinänkuoressa Amerikkalaisen Epic Gamesin vuonna 2017 julkaisema ilmaiseksi pelattava moninpeli, jota voi pelata seuraavilla alustoilla: Android, iOS, macOS, Nintendo Switch, Playstation 4, Windows ja Xbox One. Fortnitella on yli 200 miljoonaa pelaajaa. Fortniten ylivoimaisesti suosituin pelimuoto on Battle Royale. Selviytymispeleistä tutut keräily- ja seikkailuominaisuudet yhdistyvät siinä pyrkimykseen olla  last man standing , sadasta pelaajasta viimeinen elossa. Battle Royalessa pelaajat pudotetaan lentävästä bussista saarelle, jolla heidän on kerättävä aseita ja eliminoitava muita pelaajia alati pienenevällä kentällä. Battle Royale tuottaa rahaa myymällä pelin sisäistä valuuttaa nimeltään v-bucks. V-buckseilla voi ostaa kosmeettisia ominaisuuksia pelihahmoille, kuten  tansseja  tai hahmon ulkonäköä muuttavia varusteita.
 Rahoitusalan analytiikkayritys  The Motley Fool  kuitenkin arvioi heinäkuussa, että Fortniten suosion lasku on tehnyt ison loven teknologia- ja pelialan jätti Microsoftin tulokseen.
 Vaikka Microsoftin tulos on kokonaisuutena ollut nousussa, on sillä mennyt pelimarkkinoilla huonommin. Liikevaihto laski 10 prosenttia ja Xbox-konsoleiden myynti romahti.
 Xbox-konsoleiden heikko myynti ei tule yllätyksenä, sillä Xbox One, konsoleista uusin, on jo lähes kuusi vuotta vanha.
 Microsoft myös totesi, että eräs nimetön, kolmannen osapuolen peli, myi huonommin kuin on totuttu. Niko Partners -analytiikkafirman mukaan Microsoft tarkoitti Fortnitea.
 Fortnite on menettänyt katsojiaan myös pelivideoiden suoratoistopalvelu Twitchissä. League of Legends -peliä julkaiseva Riot Games ohitti sen vastikään katsojamäärissä.
 Katsojien vähenemisen voi odottaa laskevan Twitchissä entisestään. Lähes 15 miljoonan seuraajan striimaaja Ninja, Fortniten tunnetuin pelaaja,  tiedotti elokuun alussa  striimaavansa jatkossa Microsoftin omistamalla Mixer-alustalla.
 Ninjan videoita, joista suosituimpia olivat Fortnite-aiheiset, katsottiin viime vuonna Twitchissä 218 miljoonaa tuntia. Ninja rikkoi Mixerissä miljoonan seuraajan rajan  vain viidessä päivässä .
 Kamppailu kultaisesta kruunusta
 Pelialan valtava kilpailu pakottaa pelifirmat uudistumaan ja tuottamaan jatkuvasti uutta sisältöä. Fortniten tuoma suosio battle royale -tyypin peleille on saanut monet matkimaan ideaa ja tavoittelemaan samaa menestystä.
 Fortnitelle on tullut myös uusia samankaltaisia kilpailijoita. Aluksi se kamppaili suosiosta lähinnä Playerunknown's Battleground (PUBG) -pelin kanssa, joka julkaistiin hieman ennen Fortnitea.
 PUBG hyödynsi tyylissään harmaata realismia, Fortnite erottui sarjakuvamaisuudellaan, mikä houkutteli nuoria pelaajia.
 Tämän vuoden alussa julkaistiin Apex Legends, joka on myös kerännyt itselleen massiivisia pelaajamääriä. Koveneva kamppailu elintilasta on väistämättä vaikuttanut Fortniteen käytetyn ajan ja rahan määrään.
 Nyt myös Minecraft on palannut yhdeksi pelimaailman kuumimmista ilmiöistä.  On arvioitu, että Minecraft kasvattaa asemaansa markkinoilla ja nousee pian jälleen pelimaailman valtiaaksi, ellei ole niin jo tehnyt.
 Jo vuonna 2009 julkaistun Minecraftin perusideana on rakentaa kolmiulotteisia maailmoita kuutioiden muotoisista osista. Ihmiset ovat käyttäneet kymmeniä ja satoja tunteja rakentaessaan muun muassa linnoja sekä elokuvista ja tv-sarjoista tuttuja ympäristöjä.
 Fortnite pyrki valtaamaan Minecraftin alaa luomalla inspiraatiotansa mukailevan Fortnite Creative -pelimoodin, jossa voi luoda omia taisteluareenoita ja maailmoja. Myös Battle Royale -pelimoodissa kerätään puuta ja metallia sekä rakennetaan niistä suojia taisteluita varten.
 Minecraftia voi pelata myös puhelimella. Volodymyr Kalyniuk / AOP
 Minecraftia ja Fortnitea googlataan nyt lähes yhtä paljon. Ensiksi mainitun Youtube-katsojaluvut ovat nousussa.
 Forbes ei osaa aivan varmasti sanoa , mistä Minecraftin nousu johtuu. Pelikehityksen asiantuntija  Nanne Leskinen  kertoi eilen Ylelle, ettei vastaavaa suosion paluuta tapahdu lähes koskaan.
 Minecraftia on kyllä päivitetty, ja tänäkin vuonna julkaistaan vielä muun muassa lisättyä todellisuutta hyödyntävä Minecraft Earth -mobiilipeli, mutta ampaisu takaisin huippua kohti on ollut yllätys koko markkinalle.
 Sitä, onko Minecraftilla enemmän aktiivisia pelaajia kuin Fortnitella, on kuitenkin vaikea sanoa. Viimeisin tarkka tieto Fortniten rekisteröidyistä pelaajista on maaliskuulta 2019,  jolloin käyttäjien määrä rikkoi 250 miljoonaa .
 Luvut kertovat kuitenkin kiistatonta tarinaa siitä, että Fortnite saavutti lyhyessä ajassa suosionsa huipun, mutta on nyt tulossa ryminällä alas. Peli on silti omistajilleen edelleen tehokas lypsylehmä, jonka maidosta kerätään kärsivällisesti talteen jokainen tippa niin kauan kuin pystytään.
 Pelataanko teillä Fortnitea tai muita videopelejä? Voit keskustella peleistä kello 22 saakka.
 Korjaus klo 22.16: Selkeytetty viimeisen väliotsikon jälkeistä osiota niin, ettei siitä saa käsitystä, että PUBG olisi matkinut Fortnitea.
 Lue lisää :
 Parikymppiset kokevat lapsuusnostalgiaa, kun Minecraft on jälleen kerran pelimaailman kuumin ilmiö – eikä sen suosio ole mikään sattuma
 16-vuotias "Bugha" voitti kolme miljoonaa dollaria Fortniten MM-kisoissa – "Tämä on hullua"
 Näin pedofiilit saalistavat suosikkipeleissä Fortnitessa ja Minecraftissa – asiantuntija neuvoo, kuinka lasta voi suojella verkossa
 Kahden pojan äiti: "Eihän me kelloteta lukemista tai ruokailuakaan, miksi sitten pelaamista" – otimme selvää, miten pelaamiseen suhtaudutaan nykyperheissä
 Fortnite-pelistä tarttuneet liikkeet hiotaan tikkiin tanssitunnilla – kaksi kurssia täyttyi heti, osa pojista jäi jonoon

Fortnite-videopelin suosio laskee ryminällä ja heikkenevä kassavirta uhkaa nyt Microsoftiakin: Ovatko pelin huippuvuodet ohitse?


Summary: Yksi maailman suosituimmista eteläkorealaista popin yhtyeistä esiintyy sunnuntaina Soulissa ja vetäytyy sitten keikkatauolle.

Maailmanlaajuista suosiota nauttiva K-popin superbändi BTS eli Bangtan Boys jää tauolle.  BBC:n  mukaan syynä on se, että bändin jäsenet kaipaavat lepoa ja virkistystä.
 K-pop-yhtyeet ovat tunnettuja kovasta työtahdistaan. Esimerkiksi BTS ei ole pitänyt taukoa sen jälkeen, kun yhtye esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 2013.
 Bändin managerin mukaan seitsenhenkisen poikabändin jäsenet haluavat nauttia hetken tavallisen nuoren elämästä. BTS-ryhmän jäsenet ovat parikymppisiä nuoria.
 Ihailijat kuvasivat myynnissä olevaa BTS -fanitavaraa New Yorkissa toukokuussa. AOP
 BBC arvelee yhtyeen jäsenten saattavan lepäämisen sijaan suorittaa keikkatauon aikana asepalveluksen. Etelä-Koreassa on kahden vuoden pakollinen asepalvelus miehille. Toisaalta BTS:lle on sovittu esiintyminen Saudi Arabiaan lokakuussa eikä bändin uskota jättävän sitä väliin.
 Joillekin eteläkorealaisille ansioituneille urheilijoille on myönnetty vapautus asepalvelusta, mutta vapautuksen saaminen ei ole kovinkaan tavallista. BTS on toki ensimmäinen K-pop-yhtye, joka on esiintynyt legendaarisella  Wembley-stadionilla .
 K-popparit ovat lähempänä artistiryhmiä kuin bändejä. Musiikkigenreen kuuluvat näyttävät koreografiat, siloteltu ulkonäkö ja fanien erityisen huomioon ottaminen. Viime vuosina on puhuttu yhä enemmän  nuorten artistien hyväksikäytöstä  ja viihdealan yhtiöiden tiukasta otteesta tähtien elämään.
 Lue lisää:
 K-pop-hysteriaa Wembleyllä – BTS on ensimmäinen korealaisbändi, joka on esiintynyt legandaarisella stadionilla
 YleX: K-pop on nyt suositumpaa kuin koskaan – mutta miten korealainen popmusiikki valloitti kansainväliset markkinat?

K-popin supertähdet vetäytyvät tauolle – BTS ilmoitti jättävänsä keikkalavat toistaiseksi


Summary: Lasten ja nuorten kirjat täytyy suunnitella huolella, jotta mahdollisimman laaja lukijakunta saataisiin tarttumaan kirjaan. Riina ja Sami Kaarlan uudessa kirjasarjassa on lemmikkejä, robotteja ja koodaamista.

Kumea haukunta kuuluu pihaan asti. Oven avauduttua vastassa on kuitenkin ystävällinen, mutta pentumaisen yli-innokas tshekkoslovakiansusikoira Kira. Perässä pyörii rapsutuksia rakastava portugalinvesikoira Patu. Seuraavaksi esiin hiipivät kissat.
 Ei siis ihme, että  Riina  ja  Sami Kaarlan  lastenkirjasarjan nimi on  Pet Agents  eli Lemmikkiagentit. Kirjoissa ratkotaan lemmikkien ongelmia.
 – Tuotantoeläinten ongelmiin ja oloihin on puututtu paljon, mikä on erittäin hyvä. Lemmikit jäävät helposti varjoon, vaikka juuri niitä hankitaan usein harkitsemattomasti. Halusin tuoda esiin lemmikkien asiaa, sillä lähes kaikille lapsille tulee jossain vaiheessa eläinkuume, kertoo Riina, jonka idea kirjasarja oli.
 Perheen lemmikit antavat inspiraatiota ja ideoita Pet Agents -sarjaan. Mårten Lampén / Yle
 Tarinassa olisi mukana myös robottikamera, joka tarkkailisi eläinten oloja. Samin mielestä koko konsepti oli huono.
 – Joo, se oli mun mielestä älyttömän huono idea, nauraa Sami.
 Kustantamossa ideasta kuitenkin innostuttiin heti. Siinä nähtiin paljon mahdollisuuksia. Ajatus lemmikkien, robottien ja suurkaupunkimiljöön yhdistämisestä oli uusi. Lisäksi päähenkilönä on pinkkitukkainen tyttö, joka koodaa ja osaa rakentaa robotteja.
 – Riina on itse kauhean toimelias ja lisäksi meillä on neljä poikaa, joten meidän luomista hahmoista ei voi tulla mitään prinsessoja, toteaa Sami.
 Suunnittelu vaatii paljon kahvia ja pitkiä lenkkejä
 Ensimmäinen  Pet Agents  -kirja julkaistiin keväällä ja seuraava on tulossa syksyllä. Sarja on nopeasti herättänyt kiinnostusta myös ulkomailla, sillä oikeuksia on myyty jo kuuteen maahan.
 – Toivotaan, että myös suuret kielialueet kuten Britannia ja Saksa kiinnostuisivat. Vaikka, ei tämä lastenkirjojen tekeminen mitään hyvää bisnestä ole työmäärään suhteutettuna, toteaa Riina.
 Kilpailu kansainvälisillä lastenkirjamarkkinoilla on kovaa. Pet Agents on herättänyt nopeasti kiinnostusta ulkomaillakin. Mårten Lampén / Yle
 Kaarlan pariskunta tekee ja ideoi kirjoja yhdessä. Prosessi alkaa pitkällä pohdinta-ajalla. Sen aikana juodaan paljon kahvia ja tehdään pitkiä kävelylenkkejä koirien kanssa. Yhteistyö sujuu mutkitta, sillä Riina ja Sami puhuvat paljon. Toki heillä on myös samanlainen maku ja näkemys asioista.
 – Voisi olla paljon mutkikkaampaa tehdä töitä, jos toinen olisi hirmu rönsyilevä ja toinen hyvin pelkistetty, toteaa Sami.
 Työt ovat jakautuneet siten, että Riina kirjoittaa ja piirtää. Aluksi he kokeilivat sellaistakin, että molemmat kirjoittavat. Tekstit olivat kuitenkin niin erityylisiä, ettei niitä voinut yhdistää.
 Kirjoitettuaan tarinan Riina ryhtyy piirtämään. Ensin syntyy suurpiirteisiä hahmotelmia tilanteista ja henkilöistä. Kun tarina on piirretty, alkaa syventyminen.
 – Näen tarinan aina hyvin elokuvamaisesti päässäni. Siinä onkin työtä, että saa sen piirrettyä juuri niin kuin on ajatellut.
 Riina Kaarla piirtää kirjan hahmot ja tapahtumat.
 Hahmot eivät synny tuosta vain. Saadakseen luonteenpiirteet esiin ja ilmeet oikeanlaisiksi Riinan on keksittävä hahmoille kokonainen henkilöhistoria.
 – Välillä se on vähän rasittavaa, kun jollekin pienelle sivuhenkilölle täytyy miettiä vanhempien ammattia tai synnyinseutua, nauraa Sami.
 Kun hahmot ovat valmiita, alkaa värittäminen. Se on Samin valtakuntaa, sillä Riina ei omien sanojensa mukaan osaa juuri lainkaan käyttää tietokoneita. Sami saa näin ollen melko vapaasti päättää millaisen värimaailman luo.
 Myös perheen kuopus, yläastetta käyvä poika, on valjastettu väritystehtäviin. Hän saa pientä tienestiä auttamalla vanhempiaan. Etenkin nyt apu on tarpeen, sillä toisen  Pet Agents  -kirjan pitäisi olla valmiina tuota pikaa.
 Lapsia ei kannata pakottaa lukemaan
 Pet Agents  -sarja on herättänyt kiinnostusta, sillä se on suunniteltu hyvin. Kohderyhmä on mietitty ja se on laaja. Vaikka päähenkilönä on tyttö, se ei estä poikia kiinnostumasta kirjasta, koska mukana on robottien rakentelua ja paljon elektroniikkaa.
 Lastenkirjailijoina ja neljän pojan vanhempina Kaarlat ovat kuitenkin huomanneet, että lapsia on yhä vaikeampi houkutella kirjojen pariin.
 – Ei ole ollut helppoa saada poikia lukemaan. Eivät meidän kaikki pojat lue. Sen olemme kuitenkin huomanneet, että ei siinä ainakaan pakottaminen auta, toteaa Sami.
 Moppi-koiran esikuvana on Kaarlojen edesmennyt koira. Mårten Lampén / Yle
 Riina ja Sami ovat tehneet myös opettajansijaisuuksia. Siinä he ovat huomanneet, miten erilaisia koulut ovat, ja miten suuri merkitys koulun suhtautumisella lukemiseen on.
 – Se riippuu aivan siitä, kuinka koulussa kannustetaan lukemaan ja millaisia tehtäviä annetaan.
 Missä ovat lukevat roolimallit?
 Riina kaipaa ennen kaikkea lukevia esikuvia. Niitä voisi olla enemmän paitsi julkisuudessa myös kirjojen ja elokuvien hahmoissa. Hän kertoo esimerkkinä, kuinka heidän poikansa innostui eräästä kirjasta aivan valtavasti, kun maailmankuulu tubettaja PewDiePie oli suositellut sitä.
 – Tuntuu, että lukeneisuus ei ole kovin arvostettua. Nykyään painotetaan enemmän tekemistä ja fyysisyyttä.
 Yhtenä hyväksi havaittuna keinona Riina pitää yhdessä lukemista. Joko luetaan lapsen tai nuoren kanssa samaa kirjaa ja puhutaan siitä, tai kumpikin lukee omaa kirjaansa vaikkapa kahvilassa. Pääasia, että ollaan yhdessä.
 Perheen kissat viihtyvät hyvin koirien kanssa. Mårten Lampén / Yle
 Lastenkirjailijoina Kaarlat ovat huolissaan lasten lukuinnon hiipumisesta. Vaikka juuri uudet teknologiat ovat vieneet kiinnostusta pois kirjoista, voi niistä löytyä helpostikin keino saada lukeminen uudestaan nousuun. Etenkin Sami seuraa kiinnostuneena teknologian kehitystä.
 –Kun näkee, miten paljon lapset ja nuoret käyttävät kännykkää, niin kyllähän ne kirjat täytyisi saada sinne. Tarinoihin olisi helppo myös lisätä visuaalisia elementtejä. Sen sijaan, että välitunnilla katsoo Youtube-videoita, voisikin lukea kirjaa kännykästä, visioi Sami.
 Muumeja piirretään hitaammalla tahdilla
 Oman kirjasarjan tekeminen on vapauttavaa Kaarloille. He ovat tehneet vuosikausia pikkulapsille suunnattua Muumi-sarjaa. Niiden pohjana ovat Tove Janssonin kertomukset ja piirtäminen on hyvin tarkkaan säänneltyä. Muumien on oltava aina samannäköisiä ja myös heidän elinpiirinsä on oltava tuttua.
 – Oman kirjan tekeminen on ihanaa pitkästä aikaa, mutta vapauden myötä on tehtävä jatkuvasti valintoja. Se tekee luomisprosessista vaikeamman, huokaa Riina.
 Pariskunta jatkaa edelleen Muumi-sarjan tekemistä, mutta hieman hitaampaan tahtiin. Nyt kaikki paukut laitetaan Pet Agents -sarjaan.
 – Parasta on lapsilta tullut palaute. Heidän kommenteistaan ja kysymyksistään saa usein myös ideoita jatkotarinoihin, toteavat Kaarlat.

Miten saada lapset kiinnostumaan kirjoista? Riina ja Sami Kaarlan kirjasarja houkuttelee eläinrakkaudella ja nörtteilyllä


Summary: Luonnonsuojelijat uskovat uudistusten voivan edesauttaa eliölajien sukupuuttoja.

Yhdysvalloissa presidentti  Donald Trumpin  hallinto on esitellyt uudistuksensa maan luonnonsuojelulakiin. Hallinnon mukaan uudistukset parantavat lain tehokkutta ja läpinäkyvyyttä samaan aikaan, kun suojelutyöhön voidaan kohdentaa lisäresursseja.
 Luonnonsuojelujärjestöt, demokraattipoliitikot ja monien osavaltioiden ympäristöministerit ovat vakuuttuneita, että uudistukset heikentävät vakavasti luonnonsuojeluntasoa ja ovat osittain myös kongressin antamien ohjeiden vastaisia. He aikovat viedä muutokset oikeuden punnittaviksi.
 Uusien määräysten mukaan viranomaiset voivat suojelupäätöstä harkitessaan ottaa huomioon sen talouselämälle aiheuttaman kustannuksen. Yhdysvaltain kongressi on aiemmin määrännyt, ettei tämä saa olla olennainen tekijä luonnonsuojelupäätöksiä tehtäessä.
 Luonnonsuojelijoiden mielestä muutos on suorastaan lahja esimerkiksi metsä- tai öljy-yhtiöille, jotka jatkossa voivat yrittää estää suojelutoimia vedoten niiden aiheuttamiin haittoihin omalle toiminnalleen.
 Yosemiten kansallispuisto Kaliforniassa. Kenny Karst / EPA
 Uusissa määräyksissä myös poistetaan ohje, jonka mukaan uhanalaiset lajit saavat yhtä vahvan suojeluaseman harvinaisuusasteesta riippumatta. Luonnonsuojelijoiden mielestä tämä hidastaa suojelutoimia, kun viranomaiset joutuvat arvioimaan aiempaa tarkemmin harvinaistuvan eliölajin kannan suuruutta.
 Uudet määräykset myös estävät kattavan suojelun saamisen uusille lajeille, jotka listataan uhanalaisiksi. Tämä haittaa luonnonsuojelijoiden mielestä ilmastonmuutoksen vaikutuksen huomioimista luonnonsuojelussa.
 Uusissa määräyksissä kielletään suojelualueiden perustaminen niille lajeille, joiden uhanalaisuus johtuu ilmastonmuutoksesta.
 Yhdysvaltain luonnonsuojelulaki hyväksyttiin vuonna 1973 presidentti Nixonin aikana. Kyselyjen mukaan se on yksi maan suosituimmista laeista. Lain arvioidaan pelastaneen esimerkiksi maan karhut, valkopäämerikotkat ja harmaavalaat sukupuuton partaalta.
 Monet suojelujärjestöt ovat ottaneet kantaa uusiin määräyksiin ja arvelleet niiden kiihdyttävän lajikatoa.
 – Esimerkiksi ahmoille ja monarkkiperhosille tämä voi olla lopun alkua, sanoo The Center for Biological Diversity -tutkimuslaitoksen johtaja  Noah Greenwald .
 Ahma (Lat. Gulo gulo). Lars Epstein / EPA

Trumpin hallinto heikentää luonnonsuojelulakia: suojelun hinta teollisuudelle voidaan huomioida, mutta ilmastonmuutosta ei


Summary: Erityisesti nuoret ovat kiinnostuneita viljemään hyötykasveja, kun taas vanhemmat puutarhaharrastajat suosivat kukkia ja koristeellisia kasveja.  Elokuu on otollista aikaa istuttaa monivuotisia kasveja.

Puutarhuri  Elina Sauvola  leikkaa oranssipäisillä saksilla sinisiä iisopin kukkatähkiä Hyötykasviyhdistyksen yrttimaalla Helsingin vanhassakaupungissa. Kuivatut kukat sopivat vaikkapa yrttiteesekoituksiin.
 Yleisölle avoimen Hyötykasviyhdistyksen Annalan puutarhan keittiökasvimaalta löytyy samoista penkeistä sekä kesäkukkia että vihanneksia. Värikkäät kukat houkuttelevat mehiläisiä, kimalaisia ja perhosia pölyttämään hyötykasveja.
 Elokuussa kukkien väriloisto on parhaimmillaan. Oranssinkeltainen kesänpäivänhattu kukkii elo-syyskuussa. Mårten Lampén / Yle
 Korjaa kuivan kesän tuhoja kastelemalla elokuussakin
 Kuiva kesä on tänäkin vuonna rajoittanut kasvien kasvua ja pienentänyt satoa.
 – Kun ne voivat huonosti, niin ne ovat alttiimpia myös tuholaisille. ja taudeille, puutarhuri Elina Sauvola toteaa.
 – Nyt elokuussa ei sille kuivuudelle enää voi paljoa, mutta jos tekee vaikka uusia istutuksia seuraavalle vuodelle, niin kannattaa valita kasvit oikeisin paikkoihin. Jos on hyvin kuivia paikkoja, valitse sellaiset kasvit, jotka pärjäävät kuivassa kasvupaikassa.
 Sauvolan mukaan tilannetta voi myös helpottaa, esimerkiksi kastelemalla aamuisin, ettei auringon porottaessa kaikki kasteluvesi haihdu.
 – Ja kun kastelee, niin kastelee tosi reilusti. eli mieluummin kerralla paljon kuin joka päivä vähän.
 .
 Kukkapenkkien ja yrttimaan reunoille monasti istutettu iisoppi on pölyttäjäkasvi, joka houkuttelee sinisillä kukinnoillaan mehiläisiä, kimalaisia ja perhosia.  Mårten Lampén / Yle
 Näin omassa puutarhassa voi hidastaa ilmastonmuutosta
 Puutarhaliiton toimitusjohtajan, puutarha-agronomi  Timo Taulavuoren  mukaan luonnonmukaisuus ja luonnon monimuotoisuuden ylläpitäminen ovat tällä hetkellä tärkeimmät trendit puutarhan hoidossa.
 Monia kotipuutarhureitakin askarruttaa ilmastonmuutos ja, miten he itse voisivat hidastaa sitä omassa puutarhassaan.
 Puutarhassa asiaa voi edistää pölyttäjiä houkuttelevien kasvien lisäksi varmistamalla, että siellä on kerroksellisuutta eli aluskasvillisuutta, köynnöksiä, puita ja pensaita.
 – Silloin tämä puutarha on kokonaisuudessaan sellainen hyvin yhteyttävä eli se sitoo ilmakehästä hiilidioksidia ja vähentää tätä ilmastonmuutoksen pahinta aiheuttajaa.
 Hyötykasviyhdistyksen puutarhuri Elina Sauvola neuvoo käyttämään mahdollisimman luonnollisia keinoja puutarhan hoidossa.
 – Pidä huolta puutarhan hyötyeliöistä, lisää lahopuun käyttöä ja tarjoa talvehtimispaikkoja näille hyönteisille. Valitse myös mahdollisimman kestäviä monivuotisia kasveja, jotka sitten pärjäävät täällä meidän olosuhteissa ilman mitään valtavia hoitotoimia.
 Puutarhaliiton toimitusjohtaja Timo Taulavuori kertoo, että puutarhaharrastus on kasvussa ja erityisesti nuoret ovat innostuneet siitä.  Mårten Lampén / Yle
 Elokuun puutarhatyöt 1- Kastele kasveja kuivan kesän jälkeen , vaikka elokuussa sataisikin. Kuivien ja huonosti voivien kasvien talvehtiminen ja ensi kesän sato voivat kärsiä. 2- Tee syyslannoitus .. Näin kasvit ja maaperä ehtivät hyödyntää ravinteet ennen talvea. 3- Kitke edelleen rikkakasveja. 4- Istuta uusia monivuotisia kasveja eli perennoja  sekä pensaita ja puita. Näin ne ehtivät juurtua hyvin ennen talvea. 5- Jaa perennoja.  Näin nekin juurtuvat uuteen istutuspaikkaan ajoissa. 6- Kerää myös kesäkukkien ja perennojen siemenet talteen , ja kuivata ne ensi kesää varten. 7- Korjaa hyötypuutarhan sato . Säilö marjat, hedelmät, vihannekset, juurekset sekä yrtit hilloamalla, mehustamalla. pakastamalla ja kuivaamalla. Lähteet: Elina Sauvola, Hyötykasviyhdistys ja Timo Taulavuori, Puutarhaliitto
 Omaan tarpeeseen viljely kiinnostaa nuoria
 Vielä muutama vuosi sitten ajateltiin, että suomalaiset haluavat ostaa kaiken ruoan kaupasta,
 – Mutta nyt varsinkin nuoret ovat innostuneet itse viljelemään ympäri vuoden, esimerkiksi ikkunalaudalla ja kesällä parvekkeella, omalla tai kerrostalon pihalla tai viljelypalstalla, Timo Taulavuori iloitsee.
 – Hyötykasviviljely on tämän hetken kasvava trendi, ja sieltä löytyvät chilit, tomaatit, salaatit ja yrtit sekä myös lämpöä tarvitsevat kasvit, kuten maissi.
 Elina Sauvola Hyötykasviyhdistyksestä kertoo, että heiltä kysellään täällä haavaa paljon luonnonkukista, villiyrttien keräämisestä ja syötävistä kukista.
 Taulavuoren mielestä mielenkiintoista on, että nimenomaan nuoret ovat kiinnostuneita viljemään näitä hyötykasveja, kun taas vanhemmat puutarhaharrastajat suosivat enemmän kukkia ja koristeellisia kasveja.
 Kukkapenkkien lisäksi kehäkukkaa kasvatetaan usein kasvimaalla hyötykasvien seassa  Sitä ja iisoppia kuivatetaan esimerkiksi yrttiteesekoituksin. Molempia voi käyttää myös ruokien koristeluun.  Mårten Lampén / Yle

Kotipuutarhuritkin haluavat pienentää hiilijalanjälkeään – omaa pihaa halutaan nyt hoitaa mahdollisimman luonnonmukaisesti


Summary: Sekä poliisit että kiinniotettu joutuivat lääkärinhoitoon ampiaisten pistosten takia.

Saksan Oldenburgissa nähtiin tänään maanantaina erikoinen näytelmä, jossa ampiaiset avustivat poliisia rikollisen kiinniotossa, kertovat saksalaiset tiedotusvälineet.
 Tapahtumat käynnistyivät aamulla, kun kaksi poliisia oli mennyt hakemaan miestä, jonka oli määrä suorittaa 11 kuukauden vankilatuomio.
 Kun poliisit tulivat miehen asunnolle, tämä pakeni hyppäämällä ensimmäisen kerroksen parvekkeelta puutarhaan. Pahaksi onnekseen mies laskeutui juuri kasvillisuuden seassa olleeseen ampiaispesään.
 Raivostuneet pistiäiset hyökkäsivät joukolla miehen kimppuun, joka yritti juosta pakoon hurjasti huitoen.
 Asunnosta palanneet poliisit saivat kuitenkin miehen kiinni. Tuolloin ampiaiset suuntasivat pistonsa myös poliiseihin, jotka joutuivat päästämään irti vangistaan. Mies otti uudelleen jalat alleen, mutta ampiaisparvi pysyi hänen kintereillään.
 Epätoivoinen vankikarkuri suuntasi pakonsa erään asuintalon pihaan, mihin oli jätetty lasten puhallettava kahluuallas. Mies yritti piiloutua sekä lentäviltä että juoksevilta takaa-ajajiltaan sukeltamalla pää edellä veteen.
 Pakomatka päättyi tähän, sillä virkavallan koura onki karkulaisen esiin altaan pohjalta.
 Sekä poliisit että 32-vuotias pidätetty joutuivat kääntymään lääkärin puoleen saadakseen hoitoa ampiaisten pistoihin. Molemmilla poliiseilla oli kuusi pistosta, lähinnä kasvoissa ja ylävartalossa, kertoo  Nordwest Zeitung  -lehti.

Rikollinen pakeni samaan aikaan poliisia ja ampiaisia – saatiin kiinni lasten kahluualtaasta


Summary: Peson arvo putosi 30 prosenttia.

Argentiinan pörssi ja peson kurssi joutuivat maanantaina holtittomaan pudotukseen sen jälkeen, kun maan istuva presidentti, keskustaoikeistolainen  Mauricio Macri  hävisi maan viikonloppuiset esivaalit tuntuvasti.
 Macri sai äänistä vain kolmanneksen, kun hänen keskustavasemmistolainen vastaehdokkaansa  Alberto Fernandez  korjasi potista lähes puolet. Esivaalien katsotaan ennustavan lokakuun varsinaisten presidentinvaalien tuloksia.
 Maan pörssi rojahti uutistoimisto Reutersin mukaan 28 prosenttia, ja pahiten takkiinsa ottaneet osakkeet menettivät lähes puolet arvostaan. Maan valuutan kurssi lähti niin ikään hallitsemattomaan luisuun, sillä peson arvo heikkeni jopa 30,3 prosenttia. Kun yhdellä Yhdysvaltain dollarilla vielä perjantaina sai noin 45 Argentiinan pesoa, maanantaina sillä sai jo lähes 60, kertoi  CNBC .
 Argentiina kärsii jo ennestään talousvaikeuksista. Maan inflaatio oli 22 prosentissa vuoden alkupuolikkaalla, ja köyhyydestä kärsii joka kolmas.

Argentiinan talous hurjassa alamäessä esivaalien jälkeen


Summary: Oppositiojohtaja Petteri Orpo (kok.) on kritisoinut hallituksen budjettisuunnitelmia jo etukäteen.

Valtiovarainministeri  Mika Lintilä  (kesk.) esitteli tänään keskiviikkona budjettiehdotuksensa, joka antaa suuntaa siitä, miltä suomalaisten talous ja arki näyttävät tulevana vuonna.
 Oppositiopuolue kokoomuksen johtaja  Petteri Orpo  on arvostellut hallituksen talouspolitiikkaa jo ennen budjetin julkaisemista.
 Orpon mukaan Sipilän hallituksen luotsaaman kilpailukykysopimuksen aiheuttamat ansiomenetykset keskituloisille pitäisi korvata veronkevennyksillä.
 Keskiviikon tiedotustilaisuudessa Lintilä totesi, ettei hallitus kompensoi kiky-sopimuksen tuomia sosiaalivakuutusmaksujen korotuksia tuloveron alennuksilla. Hänen mukaansa työn sivukulut ovat asia, joka kuuluu työmarkkinaosapuolille.
 – En tykkää tavasta, että työmarkkinaosapuolet kävisivät keskustelun, tekisivät päätöksen, ja valtio maksaisi, Lintilä sanoi.
 Orpo  arveli viime viikolla,  että hallituksen nykyinen talousohjelma vie Suomen vääjäämättömään konkurssiin vallitsevassa taloustilanteessa. Orpo  vaihtoi ilmaisun Ylen Ykkösaamussa  paljon käytettyyn kielikuvaan siitä, että Suomi on Kreikan tiellä.
 Valtiovarainministeri sanoi tiedotustilaisuudessa budjettiesityksensä eroavan viime vuosien budjeteista pääasiallisesti sosiaaliturvan lisärahoituksessa.
 Lintilän piti hyvänä, ettei vallanvaihto näy dramaattisesti valtion taloudenpidossa ja muistutti, että keskusta oli laatimassa myös Sipilän hallituksen budjetteja.
 Valtiovarainministeriön talousarvioehdotusta käsitellään seuraavaksi koko hallituksen yhteisessä budjettiriihessä syyskuun puolivälissä. Tällöin tehdään tärkeimmät poliittiset päätökset esimerkiksi ensi vuoden mahdollisista uusista veroista.
 Kuinka erimielisiä entiset hallituskumppanit ovat ensi vuoden budjettiehdotuksesta? Katso entisen valtiovarainministerin Petteri Orpon (kok.) ja nykyisen valtiovarainministerin Mika Lintilän (kesk.) kohtaaminen suorana A-studiossa tänään keskiviikkona klo 21.05. Juontajana Heikki Ali-Hokka. #yleastudio
 Lisää aiheesta:
 Budjetin loppusumma 57 miljardia euroa - valtiovarainministeri Lintilä: "Nyt pitäisi painaa investoinneissa turbonappia!"
 Kokoomuksen Orpo: Hallituksella ei oikeutta lisätä pysyviä menoja ennen uskottavia työllisyystoimia
 Veronmaksajat: Palkkaverotus uhkaa kiristyä puolella miljardilla ensi vuonna – keskituloisen lompakosta lähtisi jopa 250 euroa

Katso suorana klo 21.05: Tyrmääkö Orpo Lintilän budjettiesityksen? Nykyinen ja entinen valtiovarainministeri kohtaavat A-studiossa


Summary: Vian syytä selvitetään parhaillaan.

HSL:n lipunmyyntijärjestelmässä on häiriö, jonka vuoksi lippuja ei pysty ostamaan HSL:n mobiilisovellukselle eikä osa automaateista toimi.
 Lipunmyyntiautomaateissa vika koskee niin kutsuttuja monilippuautomaatteja.
 – Ne ovat alhaalla ja vikaa korjataan. Kertalippuautomaatit toimivat tällä hetkellä eli he, jotka ostavat yleensä lipun sovelluksella, niin heidän pitää käyttää tilapäisesti näitä kertalippuautomaatteja, viestinnän asiantuntija  Tapio Tolmunen  HSL:ltä kertoo.
 Vian syytä selvitetään parhaillaan.
 Häiriö alkoi iltapäivällä kello neljän aikaan. HSL:ltä ei osata vielä arvioida kauanko tilanne jatkuu.
 – Mahdollisuuksien mukaan ihmisten kannattaa nyt käyttää myös HSL-korttia. Tietämäni mukaan ne toimii normaalisti, Tolmunen sanoo.
 Ilman lippua matkustajat ei kuitenkaan voi matkustaa.
 - Oletamme, että tämä on lyhyt aikainen häiriö, joka saadaan korjattua, Tolmunen toteaa.

HSL:n lipunmyyntijärjestelmä osittain alhaalla: lippuja ei pysty ostamaan mobiilisovelluksella eikä osa automaateista toimi


Summary: Tornionjoella kalat ovat kuolleet enimmäkseen haavauman kautta iskeneeseen vesihomeeseen.

Ruokaviraston elokuussa valmistuneiden tutkimusten mukaan Tornionjoen lohikuolemat eivät johdu tunnetuista virus- tai bakteeritaudeista. Ruokaviraston tiedotteen mukaan kalastajien tämän vuoden havainnot vastaavat aikaisempien vuosien havaintoja.
 Vuonna 2016 lähes puolet haavaisten tai punoittavaihoisten nousulohien ihovaurioista tulkittiin johtuviksi mekaanisista tekijöistä eli kalanpyydyksistä irtipääsyistä ja -päästämisistä
 Lohien iholla havaittiin myös syiltään tuntematonta etenkin mahan alueen punoitusta ja verenvuotoja sekä ihon pintakerroksen kuolioitumista. Sisäelimissä ei muutoksia ollut.
 Ruokaviraston mukaan ihomuutoksiin iskevät makeassa vedessä  Saprolegnia  -suvun leväsienet, jotka aiheuttavat niin sanotun vesihomeinfektion. Haavaumien ensisijainen syy on kuitenkin muualla.
 "Emolohi voi kärsiä puutostilasta"
 Seuraavaksi Ruokavirasto tutkii, johtuvatko kuolemat B1-vitamiinin puutoksesta, josta Itämeren lohi kärsii ajoittain. Vitamiinitutkimuksia varten kalastetaan poikkeusluvalla korkeintaan 15–30 lohta.
 Vitamiinin puutokseen viittaa se, että yllättävän iso osa nousulle pyrkivistä lohista on jäänyt Tornionjoen alaosiin.
 – Emolohi voi kärsiä puutostilasta, jos sen ravinnossa ei ole riittävästi vitamiineja. Äärimmillään se voi johtaa tasapaino- ja orientaatiohäiriöihin kalojen nousuvaiheessa, Ruokavirastosta kerrotaan.
 Tuntematonta kalatautia ei voida sulkea pois
 Ruokavirasto suunnittelee myös yhteistyötä ulkomaisten tutkimuslaitosten kanssa. Sen avulla on tarkoitus selvittää esimerkiksi mahdolliset uudet tuntemattomat kalataudit.
 – On mahdollista, että vielä tuntematon kalatauti voi olla osatekijänä. Iso osa vaurioista johtuu kuitenkin mekaanisesta tekijästä. Melkein kaikilla tutkituilla kaloilla kuolinsyy on vesihome, joka on päässyt iskemään kalaan haavauman kautta, sanoo tutkimusprofessori  Perttu Koski .
 Kuolleita kaloja on havaittu myös Kemijokisuulla.
 Ruokaviraston kalastajilta saamien tietojen mukaan Oulu- ja Iijokien edustalla tai Simojoella ei ole havaittu sairaita tai kuolleita kaloja.
 Kemijokisuuhun tulevissa merilohissa oireellisia kaloja on kuitenkin todettu, kuten joissakin Ruotsin puolen lohijoissa.
 Kuolleita kaloja suhteessa saman verran kuin aikaisempina vuosina
 Ruokavirasto arvioi, että nousulohia ei ole kuollut Tornionjoella tänä kesänä suhteessa enempää kuin muutamina edellisinä vuosina.
 Tornionjoen nousulohia on ilmoitettu sairaiksi tai kuolleiksi hieman enemmän kuin viime vuonna vastaavana aikana, mutta Luonnonvarakeskuksen nousulohiseurannan tulokseen suhteutettuna ilmoitettujen, kuolleiden kalojen määrä on jokseenkin vastaava, eli alle promille tähän asti nousseista.
 Vaikka ilmoitusportaaliin tulee tieto vain osasta kuolleita lohia, ilmoitusaktiivisuus eri vuosina on todennäköisesti vertailukelpoinen.
 Ruokavirasto kaipaa edelleen näytteitä poikkeavista saaliskaloista. Näytteiden tulee olla tuoreita ja kuljetus Ruokavirastoon tulee onnistua arkipäivien aikana. Jo kuolleita kaloja ei voida tutkia pilaantumisen takia.
 Lue myös:
 Luonnonvarakeskus: Lohikuolemat ovat vakava uhka Tornionjoen lohelle
 Ruokavirastolle poikkeuslupa lohien pyytämiseen kulkuverkolla Tornionjoella – lupa tarvitaan lohikuolemien syiden selvittämiseen

Uutta tietoa Tornionjoen kalakuolemista: "Iso osa vaurioista johtuu mekaanisesta tekijästä" – Tuntemattomia kalatauteja ei voida vielä sulkea pois


Summary: Tuomio julkistetaan tänään kello 15, minkä jälkeen tuomari perustelee tuomiota tiedotustilaisuudessa.

Yhdysvaltalaisräppäri Asap Rockya eli  Rakim Mayersia  ja kahta hänen seurueeseensa kuulunutta syytetään pahoinpitelystä, joka tapahtui Tukholmassa kesäkuun lopulla. Syyttäjän mukaan he kaatoivat uhrin, 19-vuotiaan miehen maahan ja pahoinpitelivät tätä. Kaikki kolme kiistävät syyllistyneensä pahoinpitelyyn. Heidän mukaansa kyse oli hätävarjelusta.
 Tukholman käräjäoikeus antaa tuomionsa tapauksesta tänään kello 15 Suomen aikaa. Tuomion julkistamisen jälkeen oikeustalolla on lehdistötilaisuus, jossa tuomari  Per Lennerbrant  avaa toimittajille tuomion taustoja ja vastaa kysymyksiin. Voit seurata tiedotustilaisuutta suorana kello 15.10 Areenasta tai pääkuvan paikalta olevasta videosta.
 Seuraamme tapahtumia myös hetki hetkeltä tässä artikkelissa.

Katso suorana klo 15.10: Saako räppäri Asap Rocky tuomion pahoinpitelystä? Yle seuraa hetki hetkeltä


Summary: Lintilä esittelee valtiovarainministeriön budjettiehdotuksen iltapäivällä valtioneuvoston linnassa.

Antti Rinteen  (sd.) hallitus aikoo saada nykyistä enemmän ihmisiä töihin, kasvattaa valtion menoja mutta pitää budjetin tasapainossa.
 Valtiovarainministeri  Mika Lintilä  (kesk.) ja kunta- ja omistajaohjausministeri  Sirpa Paatero  (sd.) ovat neuvotelleet valtiovarainministeriön virkamiesten kanssa budjetin päälinjoista.
 Budjettiriihen eli budjetin tekemisen ensimmäinen vaihe päättyy tänään, kun valtiovarainministeriö esittelee oman näkemyksensä valtion ensi vuoden tuloista ja menoista.
 Hallitus on luvannut, että pysyviä menoja kasvatetaan jos pysyviä tuloja saadaan lisää. Hallitus on kuitenkin jo luvannut, että  pienimpiä eläkkeitä korotetaan  jo ensi vuoden alusta. Lisää tuloja hallitus kerännee korottamalla haittaveroja, jolloin esimerkiksi polttoaineet ja tupakka kallistuvat.
 Valtiovarainministeri Mika  Lintilä kertoi keskiviikkona , että kansainvälinen talous näyttää jonkin verran synkemmältä kuin alkukesästä.
 Perjantaina valtiovarainministeriön ehdotus julkaistaan kokonaisuudessaan ja samalla ministeriöt kertovat julki, mitä ne toivovat budjettiin. Koko hallitus päättää taloudesta syyskuun alussa, minkä jälkeen budjetti siirtyy eduskunnan käsiin.

Yle seuraa budjetin tekoa - Mitä valtiovarainministeri Mika Lintilän budjettiehdotus tarjoaa, katso suorana kello 15.55


Summary: Rahalla on yritetty maksaa kaupoissa ja kioskeissa.

Poliisille on toimitettu Tampereella vajaat kymmenen kappaletta 20 euron leikkirahaseteleitä, joilla on maksettu tai yritetty maksaa tuotteita kaupoissa ja kioskeissa. Seteleissä lukee "movie money", ja "This is not legal, it is to be used for motion props". Poliisi tutkii tapauksia nimikkeellä väärän rahan käyttö.
 Lisäksi kesän aikana poliisille on toimitettu neljä sadan euron seteliä, joissa on kyrillisin kirjaimin venäjänkielinen teksti. Tekstissä sanotaan, ettei kyseinen raha ole laillinen maksuväline. Poliisille on toimitettu myös muutama 50 euron seteli, jossa on kiinankielinen teksti.
 Paperi ei tunnu seteliltä
 Sisä-Suomen poliisilaitoksen rikoskomisario  Jussi Pilviö  sanoo, että tapauksia on tullut useita viime aikoina. Suurin osa rahoista on mennyt läpi kaupoissa.
 – 20 euro menee helposti läpi, kun sitä ei tarkisteta.
 Poliisi toivoo ihmisten kiinnittävän huomiota seteleihin. Leikkirahat ovat olleet värikopioita rahoista, mutta niissä on lukenut, etteivät ne sovellu maksamiseen. Myös paperilaatu on erilainen.
 – Leikkiraha on ollut normipaperia ja se pitäisi huomata siitä leikkirahaksi.
 Poliisi

Kuvat: Tampereella on liikkeellä leikkirahaa ja se mennyt läpi kaupoissa – tunnistatko eron?


Ukkosvaroituksia on tällä hetkellä voimassa useassa maakunnassa Etelä- ja Kaakkois-Suomessa. Varoituksia on voimassa Uudellamaalla, Päijät-Hämeessä, Kymenlaaksossa, Etelä-Karjalassa ja Etelä-Savossa.
 – Iltaan mennessä ukkospuuskien pitäisi väistyä kokonaan, eikä salamoita pitäisi olla enää kuin yksittäisiä, toteaa Ylen meteorologi  Joonas Koskela .
 Ukkospuuskaksi luokitellaan tuulenpuuska, kun tuuli on yli 15 metriä sekunnissa.
 Koskela kuitenkin neuvoo Saimaalla olevia välttelemään vesillä liikkumista.
 Hän tuumaa, että tänään tähän asti havaitut 500 maasalamaa ovat vielä verrattain pieni määrä.
 – Uskoisin, että tänään päästää yhteensä 1 000–1 500 maasalamaan, joka ei ole iso luku.
 Esimerkiksi eilen havaittiin yhteensä 2 342 maasalamaa.
 Ukkoskuurot ja voimakkaat sateet ovat työllistäneet pelastuslaitosta aamun aikana pääkaupunkiseudulla. Esimerkiksi Vantaalla salama sytytti omakotitalon palamaan puoli yhdeksän aikaan aamulla.
 Lue lisää:
 Ukkoskuurot ovat viivästyttäneet lentoja ja sytyttäneet tulipaloja pääkaupunkiseudulla

Ukkosvaroituksia voimassa viidessä maakunnassa – iltaan mennessä puuskien pitäisi olla ohi