Summary: Risteilijä eteni hallitsemattoman näköisesti turistien juostessa pakoon.

Suurikokoinen risteilyalus törmäsi pieneen turistilaivaan ja laituriin Venetsiassa sunnuntaiaamuna. Viisi ihmistä loukkaantui onnettomuudessa lievästi.
 Twitterissä on nähtävissä tilanteesta järkyttäviä videoita. Ihmiset muun muassa juoksevat kauhuissaan pakoon laiturin reunaa pitkin kyntävää alusta.
 MSC Opera -risteilijän omistaja MSC Cruises kertoi, että laivaan tuli tekninen vika, kun sen oli määrä kiinnittyä laituriin. Risteilijän telakoitumisessa oli auttamassa kaksi vetoalusta, mutta nekään eivät voineet tehdä mitään, kun alus lähti kontrolloimattomasti liikkeelle.
 Risteilijä raapi edetessään laituria sumutorven soidessa lujaa ja törmäsi sitten pieneen Michelangelo-laivaan, jota käytetään turistien kuljettamiseen.
 MSC Opera purjehtii Panaman lipun alla, ja siihen mahtuu 2 700 matkustajaa. Turma on pannut puhtia niihin, joiden mielestä suuret risteilyalukset eivät kuulu Venetsiaan.

Risteilyalus törmäsi pieneen turistilaivaan Venetsiassa – pelottava onnettomuus tallentui videoille


Summary: Matkalaukkuja voi jäädä lennoilta jälkeen.

Helsinki-Vantaan lentoasemalla havaittiin sunnuntaina päivällä teknisiä ongelmia, jotka ovat haitanneet mm. matkatavaroiden käsittelyä.
 Finavia kertoi kello kolmen aikaan iltapäivällä, että matkatavaroiden lähtöselvitys on palautumassa normaaliksi lentoasemalla. Aiemman ruuhkautumisen selvittelyssä menee vielä jonkin aikaa.
 – Mikäli olet lähdössä lennolle sunnuntaina 2. kesäkuuta, kannattaa varata enemmän aikaa lentoasemalle ja mahdollisuuksien mukaan lähteä matkaan käsimatkatavaroin, Finavia neuvoi aiemmin  verkkosivuillaan .
 Esimerkiksi matkalaukkuja saattaa jäädä tänään lennoilta jälkeen.

Matkatavaroiden käsittely palautumassa normaaliksi Helsinki-Vantaan lentokentällä – ruuhkan selvittelyssä kuluu aikaa


Summary: Etsinnöissä Intian puoleiseen Himalajaan kuuluvan Nanda Devin rinteillä on löydetty kadonneen ryhmän teltat, mutta ei elonmerkkejä.

Intian puoleisella Himalajalla kateissa olevan kahdeksan hengen kiipeilijäryhmän kohtalosta ei ole vieläkään saatu selvyyttä. Neljän britin, kahden yhdysvaltalaisen, yhden australialaisen ja yhden intialaisen muodostama ryhmä katosi jäljettömiin kiivetessään Intian toiseksi korkeimman vuoren Nanda Devin itäiselle huipulle.
 Viimeinen kontakti kiipeilijöihin on viime viikon sunnuntailta, jolloin toinen kiipeilijäryhmä tapasi heidät. Päivä sen jälkeen alueella sattui lumivyöry.
 Pelastushelikopterista on havaittu kadonneen ryhmän teltat, mutta ei merkkejä kiipeilijöistä. Uutistoimisto Reutersille puhunut viranomainen toteaakin, että kadonneiden löytäminen elossa vaikuttaa hyvin epätodennäköiseltä. Hänen mukaansa ryhmän kulkema reitti on äärimmäisen vaarallinen ja riskialtis, ja sillä on sattunut useita lumivyöryjä.
 Huono sää vaikeuttaa etsintöjä
 Hälytys katoamisesta tehtiin perjantaina, kun ryhmä ei ollut palannut alkuperäisen suunnitelman mukaisesti leiriin,  kertoo Britannian yleisradioyhtiö BBC .
 Toukokuun 22. päivänä julkaistussa  viimeisessä Facebook-viestissä  ryhmän kerrottiin lähtevän yrittämään kohti kiipeämätöntä huippua.
 Vaikeat sääolot ovat hankaloittaneet etsintöjä Nanda Devillä. Seuraava helikopterietsintä on määrä tehdä maanantaina.
 Lisää aiheesta:
 Kahdeksan vuorikiipeilijää kateissa Himalajalla – Viimeinen viesti: He yrittävät kohti kiipeämätöntä huippua

Himalajalla kadonneiden kiipeilijöiden kohtalo edelleen arvoitus – viimeinen kontakti ryhmään päivä ennen lumivyöryä


Summary: Iltalehti sai käsiinsä hallitusohjelmaluonnoksen ja julkaisi sen sunnuntaina. Luonnos on luettavissa kokonaisuudessaan tässä jutussa.

Säätytalossa hiotaan sunnuntaina alkuiltapäivä hallitusohjelmaa valmiiksi. Paikalla ovat kaikkien viiden tulevan hallituspuolueen puheenjohtajat eli viisikko.
 Ylen tietojen mukaan hallitusohjelman julkaisua halutaan kiirehtiä, koska luonnokset hallitusohjelmasta on vuodettu jo useille lehdille ja siksi se halutaan julkaista heti maanantaiaamuna.
 Iltalehti julkaisi vuodetun hallitusohjelmaluonnoksen sunnuntaina iltapäivällä ja sen voi lukea  täältä .
 Useista menojen lisäyksistä huolimatta neuvotteluja vetävä  Antti Rinne  (sd.) lähtee siitä, että valtion talous olisi tasapainossa vuonna 2023. Samana vuonna olisi tarkoitus saavuttaa 75 prosentin työllisyysaste.
 Käytännössä  hallitusohjelma lopettaa kahdeksan  vuoden säästölinjan. Yhteensä pysyvien menojen määrä nousee 1,2 miljardiin euroon.
 Vasta myöhemmin  iltapäivällä alkavat neuvottelut salkkujaosta.  Ministereitä tulisi uuteen hallitukseen nykytietojen mukaan 18. Asiaan saadaan lisäselvyyttä vielä illan aikana.
 Osa uudistuksista siirtyy suoraan myöhemmin tehtäväksi. Esimerkiksi  sosiaaliturvan laaja uudistaminen  menee parlamentaarisen valmisteluun.
 Hallitusohjelmassa kerrotaan pienimpien eläkkeiden nousevan noin 50 euroa.  AOP
 Pienimpiin eläkkeisiin korotuksia ja akviivimallin leikkuri poistuu
 Hallitusohjelmassa kerrotaan  pienimpien eläkkeiden nousevan  noin 50 euroa. Aiemmin puhuttiin vappusatasesta, mutta nyt summa on jäämässä puoleen tästä.
 On myös sovittu, että  aktiivimallin leikkuri poistetaan . Laki ehti olla voimassa vain viime vuoden alusta alkaen.
 Oppivelvollisuus pitenee ja ruotsi taas pakolliseksi yo-kokeissa
 Oppivelvollisuus on tarkoitus venyttää  koskemaan myös lukiota ja ammatillista koulutusta, siis siihen, kunnes toisen asteen tutkinto lukiossa tai ammattikoulussa on suoritettu.
 Lisäksi on sovittu, että ruotsin kieli muuttuu taas pakolliseksi ylioppilaskirjoituksissa. Kokeen pakollisuudesta luovuttiin vuonna 2005.
 Oppivelvollisuus venyy peruskoulusta toiselle asteelle. Kuvassa yläasteen oppilaita englannin kielen tunnilla Tuusulassa. Jari Kovalainen / Yle
 Yliopistoille ja korkeakouluille tulossa lisämäärärahoja
 Tuleva hallitus aikoo kasvattaa korkeakoulujen määrärahoja, kertoo hallitusohjelmaluonnoksen haltuunsa saanut Helsingin Sanomat.
 Lehden mukaan yliopistojen määrärahoja korotetaan 40 miljoonalla(siirryt toiseen palveluun)  eurolla vuodessa. Ammattikorkeakoulujen rahoitus kasvaa 20 miljoonalla eurolla vuodessa. Yliopistojen ja ammattikorkeakoulujen määrärahojen indeksikorotukset palautetaan, eli jatkossa määrärahat nousevat vuotuista kustannustason nousua vastaavasti.
 Lisäksi kunnat saavat ammatillisen koulutuksen lisäopettajien palkkaamiseen yhteensä 235 miljoonaa euroa viidelle vuodelle.
 Kotitalousvähennyksestä leikataan, isille lisää aikaa lasten kanssa
 Tänä vuonna kotitalousvähennyksen suurin mahdollinen summa on 2 400 euroa ja 50 prosenttia siitä työn osuudesta. Tulevaisuudessa tuo summa laskee 2 250:een euroon ja työn osuuden 40 prosenttiin. Yhteensä leikkaus on vuositasolla noin 95 miljoonaa euroa.
 Perhevapaauudistuksessa tehtiin linjaus , jonka mukaan isille kiintiöityjä vapaita pidennetään. Kiintiö ei lyhennä äitien vapaiden osuutta. Lisäksi kotihoidon tuki jatkuu nykymuotoisena.
 Samalla lapsilisiin tulee pieni korotus.
 Muutoksia raiskauksen määritelmään
 Hallitus on  muuttamassa raiskauksen määritelmän rikoslaissa , kertovat hallitusohjelman luonnoksen saaneet  Iltalehti(siirryt toiseen palveluun)  ja  Helsingin Sanomat(siirryt toiseen palveluun) .
 Viime vuonna lain muutosta vaatineen kansalaisaloitteen allekirjoitti yli 50 000 ihmistä.
 Ehkäisy muuttuu HS:n mukaan maksuttomaksi alle 25-vuotiaille ja lääkäriin pääsyn osalta hoitotakuu tiukentuu siten, että lääkäriin pitää päästä kiireettömissä tapauksissa seitsemässä päivässä. Hoitajamitoituksen vähimmäistasoksi vanhusten hoivassa kirjataan 0,7.
 Muun muassa alkoholin verotus kiristyy. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Tupakan, alkoholin ja polttoaineiden verotus kiristyy
 Hallitusohjelmassa on sovittu myös haitallisen kulutuksen suitsimisesta veroja kiristämällä. Esimerkiksi bensiinin ja dieselin hinta nousee noin viisi senttiä litralta.
 Yhteensä fossiilisten polttoaineiden verojen nostamisen lasketaan kerryttävän valtion kassaan 250 miljoonaa euroa.
 Tupakan hinnassa korotus on selvästi suurempi . Laskelmien mukaan nyt kahdeksan euroa maksava aski olisi korotuksen jälkeen 9,80 euron hintainen.
 Alkoholiverotuksen korotus sen sijaan jää maltilliseksi, noin 50 miljoonaan euroon vuositasolla.
 Yhteensä  erilaisia veroja kiristetään  noin 700 miljoonan euron edestä.
 Tuloveroihin 200 miljoonan kevennys, pääomaverotusta mietitään vielä
 Ohjelmassa on sovittu myös  tuloverojen keventämisestä noin 200 miljoonalla eurolla.  Summa kohdennetaan pienituloisiin heidin kohdistuvien haittaverojen vaikutusten vähentämiseksi.
 Vastaavasti pääomatuloverotukseen ja lähdeveroon liittyviä asioita mietitään vielä. Myös valtion omaisuuden myynnin tarkka kohde on vielä auki.
 Sopimus uusien hävittäjien ostamisesta on tarkoitus tehdä vuonna 2021. Kuvassa kaksi F/A-18 Hornet -monitoimihävittäjää ja kaksi Hawk-suihkuharjoituskonetta. Hannu Rainamo / Lehtikuva
 Hornetit korvataan täysimääräisesti, poliiseja lisää
 Iltalehden tietojen(siirryt toiseen palveluun)  mukaan hallitusohjelmassa on linjaus, jonka mukaan nykyiset 64 Hornet-hävittäjää korvataan täysimääräisesti. Sopimus koneiden ostamisesta on tarkoitus tehdä vuonna 2021.
 Poliisi puolestaan saa 300 uutta virkaa ja syyttäjäresurssit kohenevat, kertoo  Helsingin Sanomat(siirryt toiseen palveluun) .
 Rinteen hallitus muuttaa Nato-kirjausta
 Rinteen hallitus on muuttamassa Suomen Nato-kirjausta, kertoi  Iltalehti(siirryt toiseen palveluun)  lauantaina.
 Hallituksen uusi kanta Suomen Nato-jäsenyyteen on Iltalehden mukaan kirjoitettu hallitusohjelmaan seuraavasti: ”Suomen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan perustaan kuuluu kansallisen liikkumatilan ja valintamahdollisuuksien ylläpitäminen. Tämä säilyttää mahdollisuuden hakea Nato-jäsenyyttä.”
 Pakolaiskiintiötä nostetaan, turvapaikkahakemuksille kuukauden tavoiteaika
 Hallitusohjelmaluonnoksessa pakolaiskiintiö nostetaan  Helsingin sanomien mukaan  ensi vuonna vähintään 850:een. Sen jälkeen tasoa arvioidaan joka vuosi välillä 850–1 050, ottaen huomioon turvapaikanhakijoiden määrä. Turvapaikkahakemusten käsittelylle määrätään kuukauden tavoiteaika.
 Kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneiden valvomiseksi otetaan  käyttöön jalkapannan asentamismahdollisuus.
 HS kertoo, hallitusohjelman mukaan perheenyhdistämiseen liittyviä ongelmia, lapsen edun toteutumista ja kansainvälistä suojaa saavien perheenkokoajiin sovellettavien tulorajojen kohtuullisuutta selvitetään. Yle kertoi aiemmin, että  maahanmuuttopolitiikkaan on tulossa höllennyksiä.
 Hallitus edistää suuria raideliikennehankkeita käynnistämällä Pääradan ja sen laajennusten suunnittelun sekä Itäradan suunnittelun.  Jyrki Lyytikkä / Yle
 Suuria ratahankkeita liikkeelle, perusväylänpitoon 300 miljoonaa
 Tuleva hallitus tekee perusväylänpitoon 300 miljoonan euron vuosittaisen tasokorotuksen ensi vuodesta alkaen, kertovat  Helsingin Sanomat  ja  Iltalehti , jotka ovat saaneet hallitusohjelmaluonnoksen haltuunsa.
 Hallitus edistää suuria raideliikennehankkeita käynnistämällä Pääradan ja sen laajennusten suunnittelun sekä Itäradan suunnittelun. Myös Helsingistä Turkuun suuntautuvan radan eli niin sanotun tunnin junan jatkosuunnittelu käynnistetään.
 Aiheesta aiemmin:
 Palkansaajien tutkimuslaitoksen Pylkkänen: "Sosiaali- ja verolinjauksissa ajateltu tulonjakoa ja hyvinvointia"

Yle seurasi hallitusneuvotteluja: Uusi hallitus aikoo välttää lisävelan, maahanmuuttopolitiikkaan höllennystä, Kemin sellutehtaalle vihreää valoa

Uusi hallitus ottaa ja antaa – katso keskeiset tiedot hallitusohjelman sisällöstä


Summary: Iltalehti uutisoi eilen, että toista kotimaista kieltä oltaisiin palauttamassa pakolliseksi aineeksi ylioppilastutkintoon. Kysyimme lukiolaisten ja ruotsinopettajien ajatuksia asiasta.

Ruotsin ja suomen kieli saattavat palata jälleen pakollisiksi aineiksi ylioppilastutkinnossa.
 Iltalehti  kertoi eilen lauantai-iltana, että hallitusohjelmaluonnoksessa on kirjaus, jonka mukaan toinen kotimainen kieli palautettaisiin pakolliseksi aineeksi ylioppilastutkinnossa.
 Yle on saanut vahvistuksen Iltalehden uutisoimiin tietoihin omista lähteistään.
 Käytännössä kirjaus tarkoittaisi, että ruotsi palaisi pakolliseksi aineeksi niillä ylioppilaskokelailla, jotka ovat äidinkieleltään suomenkielisiä – ja vastaavasti ruotsinkielisten kokelaiden olisi kirjoitettava suomi pakollisena aineena osana tutkintoaan.
 Hallitusohjelma on määrä julkistaa  huomenna maanantaina . Tieto toisen kotimaisen kielen mahdollisesta palauttamisesta pakolliseksi aineeksi on kuitenkin otettu ristiriitaisesti vastaan.
 – Jos tämä on totta, niin tämä on aika käsittämätön temppu, kommentoi Suomen Lukiolaisten Liiton varapuheenjohtaja  Antti Kivi .
 – Lukiolaiset ovat jo valmiiksi väsyneitä. Tämä on uusi märkä rätti vasten kuormittuneita lukiolaisten kasvoja.
 Lue esimerkiksi tästä lisää aiheesta: "Itkin kokeessa, kun pelkäsin, etten osaa" – Yle selvitti, millaisissa lukioissa on uuvuttu eniten, testaa myös oma riskisi
 Toisaalta taas Suomen ruotsinopettajat ry pitää hallitusneuvotteluista tihkunutta tietoa tervetulleena. Yhdistys edustaa Suomessa kaikkia ruotsin kielen opettajia.
 – Minusta tämä on hyvä uutinen, sanoo puheenjohtaja, Nokian lukiossa ruotsia ja espanjaa opettava  Satu Pessi .
 – Kun jaoin uutisen yhdistyksemme Facebook-sivulle, siellä tuli saman tien toistasataa tykkäystä. Ajatusta pidettiin upeana.
 Ruotsin koe on ollut vapaavalintainen sitten vuoden 2005
 Pakollisesta ruotsin kielen kokeesta luovuttiin ylioppilaskirjoituksissa vuonna 2005. Sen jälkeen on uutisoitu, miten lukiolaisten into kirjoittaa ruotsi on romahtanut ja nyt heillä on vaikeuksia selvitä pakollisesta virkamiesruotsista.
 Lue lisää tästä keväällä 2018 julkaistusta jutustamme.
 Ylioppilastutkinto koostuu tällä hetkellä vähintään neljästä kokeesta ( Ylioppilastutkintolautakunta ).
 Kokelaan on suoritettava koe äidinkielessä ja kirjallisuudessa, muut kolme koetta hän voi valita toisesta kotimaisesta kielestä, vieraasta kielestä, matematiikasta ja reaaliaineista. Myös ylimääräisiä kokeita voi suorittaa.
 Suomen Lukiolaisten Liiton mielestä kielten opiskeluun pitää kannustaa, mutta ei niin, että kokeesta tulisi pakollinen ylioppilaskirjoituksissa.
 – Se ei palvele ketään. Samalla tavalla jos jostain muusta aineesta tehtäisiin pakollinen, se vaikeuttaisi jo valmiiksi väsyneiden lukiolaisten lukiopolkua, Antti Kivi sanoo.
 Hänen mukaansa opiskeluhuoltokaan ei riitä korjaamaan sitä kuormittavuutta, minkä lukio aiheuttaa.
 – Ne juurisyyt siihen, että lukiolaiset ovat uupuneita, löytyvät koulutuspoliittisista päätöksistä. Ja tässä on taas niistä yksi.
 Miten vaikeaa pakollisuuden palauttaminen olisi?
 Satu Pessin mukaan ruotsia on tällä hetkellä opiskeltava lukiossa viiden pakollisen kurssin verran. Ylimääräiset ruotsin kielen kurssit ovat sen jälkeen vapaaehtoisia.
 Pessi sanoo, että ne, jotka aikovat suorittaa ruotsin ylioppilaskirjoituksissa, valitsevat yleensä myös syventäviä kursseja.
 Miten hallitusohjelmaluonnoksen kirjaus toisen kotimaisen kielen pakollisuudesta toteutuisi käytännössä – olisiko se helppo tehtävä?
 – On se ennenkin onnistunut, Pessi kuittaa.
 – Tietenkin lukioon tulisi paineita saada kaikki samalle lähtöviivalle.
 Hän selventää viittaavansa tällä siihen, että ruotsin kielen opetusta on hajautettu yläkoulusta myös kuudennelle luokalle. Tämä taas on merkinnyt sitä, että nyt Suomessa on yläkouluja, joissa ruotsi saattaa olla yhdeksännellä luokalla enää vapaaehtoinen aine, hän jatkaa.
 Lukiossa tämä voi näkyä opiskelijoiden osaamisessa, Pessi toteaa.
 – Jotta tasa-arvo toteutuisi yläkouluissa, pitäisi kuntien panostaa Helsingin ja Espoon mallin mukaisesti lisäämällä yläkouluun vähintään yhden vuosiviikkotunnin verran ruotsin kielen opetusta.
 "Ihminen on laiska"
 Lukiolaisten Liiton näkemystä "märästä rätistä" Suomen ruotsinopettajien puheenjohtaja kommentoi toteamalla, että "nyt pitäisi katsoa vähän eteenpäin".
 – Yliopistoon ja korkeakouluihin jatko-opintoihin hakeutuessa on painotettu yhä enemmän matemaattisia aineita. Kuinka monelle on märkä rätti sekin, että pitää panostaa matematiikkaan, Pessi pohtii.
 – Ihminen on sen verran laiska, että jos ei ole jotain pakkoa, niin ei silloin viitsikään.
 Hän huomauttaa, että Suomi on kaksikielinen maa ja palvelua on saatava omalla äidinkielellä.
 – Väitän, että ruotsi on loppujen lopuksi helpompaa kuin englanti. Mutta motivaatio ja kodin ilmapiiri ovat tärkeitä. Jos vanhemmat eivät ole koskaan tykänneet ruotsista ja ovat ruotsivastaisia, niin kyllä se tarttuu kotona näihin nuoriinkin.
 Entä millaisen viestin Suomen Lukiolaisten Liitto lähettäisi hallitusneuvotteluihin?
 – Tässä vaiheessa kannattaa pysähtyä hetkeksi ja hengittää syvään ja miettiä, onko tämä todella sellainen uudistus, jonka hallitus haluaa tehdä. Onko tämä se viesti, jonka hallitus haluaa lähettää jo valmiiksi kuormittuneille lukiolaisille, sanoo varapuheenjohtaja Antti Kivi.
 Lue myös:
 Uusi hallitus ottaa ja antaa – katso keskeiset tiedot hallitusohjelman sisällöstä  (2.6.2019)
 Ylioppilastutkinnon rakenne muuttuu: aineiden vähimmäismäärä kasvamassa yhdellä – Lukiolaisten liitto huolissaan opiskelijoiden jaksamisesta  (15.11.2018)
 "Ahdistus on tärkein syy tulla juttusille" – Katso, miten hyvin kotikuntasi lukioissa pääsee psykologille, lääkäriin tai kuraattorille  (31.5.2019)
 Sipilä: Pakollisen ruotsin yo-kokeen palauttamisesta kannattaisi ehkä keskustella  (21.3.2017)

Tuleeko ruotsista taas pakollinen aine ylioppilaskirjoituksissa? Lukiolaiset: "Käsittämätöntä", opettajat: "Upeaa!"


Summary: Presidentti Trumpin hallinto on yrittänyt kumota presidentti Obaman terveydenhuoltouudistuksen.

Presidentti  Barack Obaman  terveydenhuoltouudistus, niin sanottu Obamacare, on kahden tuoreen tutkimuksen mukaan johtanut syöpien parempaan diagnosointiin Yhdysvalloissa, kertoo uutistoimisto AFP. Maaliskuussa 2010 hyväksytty laki vähensi ilman sairausvakuutusta olevien yhdysvaltalaisten määrän 16 prosentista alle 12 prosenttiin ja on tuonut terveydenhoidon piiriin 12,7 miljoonaa aiemmin vakuuttamatonta ihmistä.
 American Society of Clinical Oncology -lääkärijärjestön vuosikokouksessa esiteltyjen tutkimusten mukaan Obamacare on lisännyt aikaisessa vaiheessa tehtyjä munasarjasyöpädiagnooseja ja tasoittanut syöpädiagnoosien ajoituksen eroja mustien ja valkoisten amerikkalaisten välillä.
 Johns Hopkinsin yliopistossa tehdyssä tutkimuksessa todettiin, että varhaisessa vaiheessa tehtyjen munasarjasyöpädiagnoosien määrä kasvoi 1,7 prosenttia ja 30 päivän sisällä syöpädiagnoosin jälkeen hoitoon päässeiden määrä kasvoi 1,6 prosenttia.
 Tutkijat toteavat, että vaikka prosenttiluvut ovat pienet, merkitsee lisäys sitä, että lähes 400 naista vuosittain voidaan diagnosoida vaiheessa, jossa syöpä on vielä hoidettavissa. Tutkimusryhmää johtaneen  Anna Jo Smithin  mukaan sairausvakuutus vaikuttaa merkittävästi siihen, pääseekö nainen syöpäseulontaan.
 Munasarjasyövän mahdollisimman nopea diagnosoiminen on tärkeää, sillä seurantatutkimusten mukaan varhaisen diagnoosin saaneista naisista on viiden vuoden kuluttua elossa 75 prosenttia, mutta myöhäisemmässä vaiheessa diagnoosin saaneiden selviytymisprosentti on vain 30.
 Mielenosoittajia New Yorkin Trump Towerin edustalla marraskuussa 2017. Justin Lane / EPA
 Mustat ja valkoiset saavat hoitoa nyt yhtä nopeasti
 Yalen yliopistossa tehdyssä toisessa tutkimuksessa vertailtiin mustaihoisten ja valkoihoisten yhdysvaltalaisten syöpähoitojen aloittamisen nopeutta. Ennen sairausvakuutuksen laajennusta ajoissa aloitetun syöpähoidon saavien mustien määrä oli 4,8 prosenttiyksikköä pienempi kuin valkoisilla.
 Uudistuksen jälkeen kummankin ryhmän luvut paranivat, mutta mustilla parannus oli niin paljon suurempi, että etnisten ryhmien välinen ero hoidon aloittamisessa poistui käytännössä kokonaan.
 Yalen yliopiston tutkijat analysoivat 2,2 miljoonan edennyttä syöpää sairastavan potilaan tiedot. Tutkimuksessa mukana olleet sairastivat muun muassa keuhosyöpää, rintasyöpää ja eturauhassyöpää.
 Presidentti Donald Trumpin hallinto on yrittänyt monin tavoin kumota Obaman terveydenhuoltouudistuksen.
 Lisää aiheesta:
 Yhdysvalloissa liittovaltion tuomari pitää Obamacarea perustuslain vastaisena
 Työnantajien on edelleen tarjottava ilmainen ehkäisy työntekijöilleen – Trumpin yritys tuhota Obamacaren vaatimus torpattiin oikeudessa
 Republikaanit heittivät pyyhkeen kehään Obamacare-kiistassa

Tutkijat: Obamacare aikaisti syöpädiagnooseja ja tasoitti etnisten ryhmien välisiä eroja


Summary: Paavi Franciscus pyysi anteeksi katolisen kirkon historiansa aikana harjoittamaa romanien syrjintää, kaltoinkohtelua ja epäluuloa vierailullaan Romaniassa.

Romaniassa vierailulla oleva katolisen kirkon päämies paavi  Franciscus  on pyytänyt romaneilta anteeksi näihin kohdistettua syrjintää.
 – Pyydän anteeksi kaikkia niitä historian hetkiä jolloin olemme syrjineet, kaltoinkohdelleet ja suhtautuneet epäluuloisesti teihin. Sydämeni on raskas. Historia paljastaa, ettei sellainen pahuus ole vierasta kristityillekään, mukaanlukien katolilaiset, totesi paavi anteeksipyynnön esittäessään.
 – Kuinka usein tuomitsemmekaan hätäisesti käyttäen pistäviä sanoja, jotka kylvävät vihaa ja hajaannusta, paavi jatkoi.
 Paavi esitti anteeksipyynnön kolmipäiväisen Romanian-vierailunsa viimeisenä päivänä.
 Noin kymmenen prosenttia Romanian 20 miljoonasta asukkaasta kuuluu vuosisatojen ajan syrjittyyn romanivähemmistöön.
 Lisää aiheesta:
 Paavi pyysi anteeksi kirkon osuutta Ruandan kansanmurhassa – ei riitä Ruandalle
 Paavi Franciscus: Kristittyjen tulisi pyytää anteeksi homoilta
 Paavi pyysi anteeksi Etelä-Amerikan alkuperäisasukkaiden kaltoinkohtelua
 Paavi pyysi anteeksi papiston seksuaalisen hyväksikäytön uhreilta

Paavi pyysi anteeksi romanien syrjintää: Sydämeni on raskas


Summary: Maailman koululaisten ilmastokokous toi 200 nuorta Suomeen etsimään ratkaisuja ilmastonmuutokseen.

Yli 200 nuorta opettajineen 70 eri maasta on kokoontunut Suomeen  Maailman koululaisten ilmastokokoukseen . Ilmastonmuutos näkyy ja tuntuu nuorten elämässä kotimaasta riippumatta.
 Joanna Chang, 16, Taiwan
 Kesät Taiwanissa ovat nykyisin liian kuumia. Nyt on vasta alkukesä, mutta lämpötila on jo lähes 40 astetta. Ennen ei ollut näin piinaava helle.
 Tarvitsemme entistä enemmän ilmastointilaitteita ja tuulettimia kaikissa tiloissa. Vaarana on, että kesät ovat liian kuumia hedelmien ja vihannesten viljelyyn. Kaupungeissa ilmanlaatu on huono.
 Joanna Chang ystävineen siivosi merenrantaa kotimaassaan Taiwanissa. Hän haluaa houkutella lisää nuoria mukaan vapaaehtoistyöhön. Laura Kosonen / Yle
 Meillä päin ei enääi sada samaan tapaan kuin ennen. Aiemmin huhti- ja toukokuussa oli sadekausi, mutta nyt sataa lähes joka kuussa. Välillä sateet aiheuttavat tulvia.
 Koulun kanssa olemme istuttaneet puita, jotta ne sitoisivat hiilidioksidia. Toivoisin, että poliitikot kuulisivat enemmän nuoria päätöksenteossa sekä paikallisesti että valtakunnallisesti.
 Osa taiwanilaisista nuorista on kiinnotunut ympäristökysymyksistä, mutta eivät kaikki. Itse olisin valmis lopettamaan lentämisen ilmaston vuoksi. Vain hyvin harva nuorista suosii kasvisruokaa.
 Teemme ystävieni kanssa vapaaehtoistyötä. Äskettäin kävimme siivoamassa merenrantaa. Se oli täynnä muovijätettä.
 Grace Libongani, 15, Sambia:
 Minua huolestuttaa eniten ruuan riittävyys Sambiassa. Säät ovat muuttuneet meillä epävarmoiksi. Etelässä sataa paljon vähemmän kuin ennen, ja vilja kuolee pelloille ennen sadonkorjuuta.
 Pohjoisessa taas runsaat sateet ovat rikkoneet siltoja ja rakennuksia. Vesi on peittänyt viljelymaata alleen. Ruuan hinta nousee, jos sato on huono. Tästä kärsivät erityisesti kaikkein köyhimmät ihmiset.
 Suurin osa sambialaisista laittaa ruuan perinteisillä saviliesillä, joissa poltetaan hiiliä. Markkinoille on tullut tehokkaampia liesiä, jotka käyttävät vähemmän hiiltä. Niin päästötkin vähenevät.
 Grace Libongani haluaa kehittää julkista liikennettä kotimaassaan Sambiassa. Se vähentäisi yksityisautoilua ainakin kaupungeissa. Laura Kosonen / Yle
 Tulva-alueilla taudit yleistyvät. Ripuli, kolera ja lavantauti leviävät. Myös malaria yleistyy, kun hyttysiä on enemmän. Hallitukselta menee paljon varoja lääkkeisiin ja tulvavaurioiden korjaamiseen.
 Tällä hetkellä Sambiassa puhutaan paljon aurinkoenergiasta. Sitä pitäisi saada tehokkaampaan käyttöön. Itse haluan vaikuttaa erityisesti siihen, ettei metsiä hakkattaisi ilman kontrollia.
 Juan Wehinger, 15, Argentiina
 Kotikaupunkini lähellä keskisessä Argentiinassa virtaa Chimehuín-joki. Olemme koulun tiedekerhossa tutkineet jokea ja sitä ympäröiviä metsiä.
 Sateet kotiseudullani ovat vähentyneet selvästi. Puut kärsivät kuivuudesta ja metsäpalot ovat yleistyneet.
 Juan Wehinger on tutkinut koulun tiedekerhossa kotikaupunkinsa jokea ja sitä ympäröiviä metsiä. Laura Kosonen / Yle
 Koillis-Argentiinassa puolestaan sataa aiempaa enemmän. Tulvia on tavallista useammin ja lämpötilat vaihtelevat paljon. Etelässä Patagonian jäätikköalueet sulavat, ja aavikkoalueet kasvavat.
 Muutokset näkyvät jo selvästi, ja ne huolestuttavat minua.
 Otso Välimäki, 14, Suomi.
 Kiinnostuin ilmastonmuutoksesta Joensuun kaupungin nuorisovaltuuston kautta. Siellä olemme pohtineet, mitä joensuulaiset nuoret voisivat tehdä asian eteen.
 Minusta ilmasto-oppi pitäisi lisätä koulun opetussuunnitelmaan. Se voisi olla joko oma aine tai osa maantiedon opetusta. Nuoret tarvitsevat lisää tietoa ilmastonmuutoksesta. Aihe kiinnostaa todella monia. Minä haluan tietää syitä ja seurauksia. Sen jälkeen täytyy miettiä, mitä jokainen voisi omassa elämässään tehdä.
 Otso Välimäki haluaa seuraavaksi tehdä nuorille suunnatun some-kampanjan ilmastoasioista. Laura Kosonen / Yle
 Itse olisin ainakin osittain valmis rajoittamaan lentämistä. Toivon, että kotimaan matkailusta tulisi suositumpaa, eivätkä niin monet lentäisi kaukomaille. Eurooppaan pitäisi saada paremmat rautatieyhteydet.
 Yksityisautoilua voisi vähentää helposti kimppakyytien avulla. Nyt moni ajaa työmatkat yksin, ja se on aika turhaa.
 Hyviäkin esimerkkejä on: Joensuuhun tulee tänä kesänä kaupunkipyöriä. Se on ilmastoteko.
 Huomaan, että jo minun elinaikanani talvet tuntuvat lyhentyneen. Viime kesä oli kuuma. Lämpö on mukavaa, mutta tuntui myös huolestuttavalta.
 Lue lisää:
 200 koululaista aikoo haastaa Pariisin ilmastosopimuksen: "Tarvitaan muutakin kuin ilmastolakkoja"
 Roskien kerääminen toi tyttökolmikolle ympäristöpalkinnon – pienillä teoilla on sittenkin merkitystä

"Eniten minua huolestuttaa ruuan riittävyys" – näin ilmastonmuutos vaikuttaa neljän teini-ikäisen arkeen eri puolilla maailmaa


Summary: Onnettomuus ja läheltä piti -tilanteet ovat yleisin syy aikuisten uimataidottomuuden taustalla. Moni aikuinen häpeää omaa uimataidottomuuttaan.

Juhannusaatto Lappeenrannassa vuonna 1985. Kahdeksantoistavuotias Tarmo Puranen on ystäviensä kanssa saapunut juhannuksen viettoon. Hän seisoo laiturilla ja juttelee tytön kanssa.
 – Promilleja oli nolla, sillä olimme juuri saapuneet paikalle. Kaveri tuli laiturille ja tuuppasi minut leikillään veteen, kertoo Puranen.
 Siihen mies ei ollut lainkaan varautunut. Veteen tipahdettuaan keuhkot täyttyivät vedellä, ja hän alkoi upota. Jälkeenpäin hänen kerrottiin olleen noin minuutin ajan hengittämättä. Leirintäalueen väki elvytti Purasta ambulanssin tuloon saakka.
 – Jäin henkiin ja pääsin pois sairaalasta jo samana iltana, hän kertoo yli kolmekymmentä vuotta onnettomuuden jälkeen.
 Uimataitonsa kadottanut
 Sinä juhannuksena Tarmo Puranen ei uinut, eikä enää sen jälkeenkään. Puranen meni veteen seuraavan kerran vasta kolme vuotta onnettomuuden jälkeen. Kokemus oli pelottava.
 – Seisoin vedessä, ja aloin panikoitua. Hengityksestä tuli katkonaista ja minun oli pakko päästä pois vedestä.
 Ennen onnettomuutta Puranen oli uimataitoinen nuori mies. Kyky uida oli poispyyhkäisty yhdessä hujauksessa.
 – Niin siinä kävi. Kaveri on kyllä ollut siitä asiasta todella pahoillaan. Sehän oli vahinko, ei kukaan tarkoittanut sitä tahallaan.
 Viimeisimmän uimataitotutkimuksen mukaan suomalaisista aikuisista noin 68 prosenttia on uimataitoisia. Onnettomuudet ja läheltä piti -tilanteet ovat hyvin tavallinen syy aikuisten uimataidottomuuden taustalla.
 Aikuisen pelkoa ei saa vähätellä
 Aikuisten uima- ja vesipelosta ei juurikaan puhuta. Lehtori  Tommi Pantzar  tutki aikuisten pelkoja ja uskomuksia vettä kohtaan lisensiaattityössään Jyväskylän yliopistoon vuonna 2005.
 Tutkimuksensa aikana hän huomasi, että pelkkään uimatekniikkaan keskittyvä koulutus ei auta, jos veteen liittyy pelkoa tai inhoa.
 Osalla ihmisistä ei ole lainkaan kokemusta vedestä. Uimaan oppimisen tilanne on saattanut olla niin ikävä, että pelko vettä kohtaan syvenee entisestään. Aikuisen uimapelkoa ei saa vähätellä.
 – Uimataidoton ihminen ei koe vettä turvalliseksi. Kylmä vesi tuntuu inhottavalta, eikä rentoutuminen kylmässä vedessä houkuta. Luonnonvedet voivat pelottaa ja tumma, syvä vesi tuntuu uhkaavalta, kuvaa Tommi Pantzar.
 Jos aikuinen pelkää vettä, voi pelkkä veden joutuminen nenään tuntua hukkumiskokemukselta. Epämiellyttävien tunteiden käsittelyn pitäisi olla keskeinen osa aikuisten uimaopetusta tekniikkaopetuksen ohella.
 Jos aikuinen pelkää vettä, täytyy uimaopettajan ymmärtää negatiiviset tuntemukset vettä kohtaan. Hannu Harhama / Yle
 Tämä haastaa uimaopettajat. Jos oma kokemus vedessä olemisesta on ainoastaan myönteinen, voi olla vaikeaa asettua vettä pelkäävän aikuisen asemaan. Pelkällä liikuntataustalla tunnemaailmaa voi olla vaikea ymmärtää.
 – Keskeistä aikuisten uimaopetuksessa on rakentaa kurssit eri tarpeisiin. Ei vettä pelkäävää ja trialthoniin valmistautuvaa ihmistä voi laittaa samalle uimakurssille, sanoo Tommi Pantzar.
 Uimataidottomuus hävettää
 Heikko uimataito aiheuttaa häpeää ja lisää sosiaalisia pelkoja. Uimataidoton välttelee aihetta ja yrittää salata uimataidon puutteen.
 – Uimataidoton voi vältellä vesiympäristöjä kuten soutelua, kalastamista tai mökkeilyä. Kylpylöissä käyminen tai rantalomat saattavat jäädä kokonaan välistä, kuvaa Tommi Pantzar.
 Salailu voi kestää vuosia. Pantzar kertoo tapauksesta, jossa mies pääsi yllättämään puolisonsa vuosien jälkeen.
 – He olivat asuneet jo vuosikymmeniä järven rannalla, kun mies kertoi menevänsä uimakouluun. Vaimo ei tiennyt miksi, ja vasta vuosikymmeniä myöhemmin miehen uimapelko paljastui myös vaimolle, kertoo Tommi Pantzar.
 Perheen kulttuuri voi vaikuttaa uimataitoon
 Aikuisten uimataito on hiljalleen parantunut, mutta kaikkien lapsuuteen uimahallit, sopivat luonnonvedet tai uinnin perusopetus eivät yltäneet.
 – Myös perheen kulttuuri voi vaikuttaa. Esimerkiksi maahanmuuttajat kuuluvat tähän ryhmään, kuvaa Tommi Pantzar.
 Itsevarmuus vedessä kehittyy myönteisten kokemusten kautta. Esimerkiksi veden lämpötila on erittäin tärkeä. Kylpylöissä käyminen tai rantalomat saattavat jäädä kokonaan välistä
 – Kylmässä vedessä täristessä ei opi, ja koko uiminen tuntuu huonolta idealta, kuvaa Tommi Pantzar.
 Aikuisten alkeiskurssi kannattaa järjestää esimerkiksi uimahallin aukioloaikojen ulkopuolella.
 – Vertainen ryhmä, matala allas ja lämmin vesi tuovat veteen totuttelusta hyvän kokemuksen, luettelee Pantzar.
 Takaisin pintaan
 Tarmo Puraselle onnettomuus jätti jäljen, jonka ääreen hän palasi vasta 32 vuotta myöhemmin. Vuosi sitten hän meni aikuisten alkeisryhmään Riihimäen uimaseurassa. Perheen lapset pyytelivät isää uimaan ja koti järven rannalla olisi luontainen paikka nauttia uimisesta.
 Tarmo Puraselle uimaan opettelu aikuisena on ollut vapauttava kokemus. Onnettomuuden tuomaa pelkoa hän ei ole hävennyt. Hannu Harhama / Yle
 Aikuisille tarkoitetussa uimakoulussa uimapelosta on opeteltu eroon pikkuhiljaa. Tärkeintä on rauhoittaa oma mieli, jos vedessä olo alkaa hermostuttaa.
 – Monta yläfemmaa on uimaopen kanssa altaassa vedetty! On mahtava tunne olla taas vedessä. Se on kuin toinen maailma, missä tulen todella onnelliseksi, Tarmo Puranen kertoo.
 Nykyisin mies käy poikansa kanssa uimassa pari kertaa viikossa. Mieluisin ympäristö on uimahalli. Vieläkin pelko voi ottaa vallan, jos uidaan syvällä.
 – Silloin yritän rentoutua, ja rupean kellumaan selälläni, hän kertoo.

Viaton juhannuspila lähes hukutti Tarmo Purasen ja vei uintihalut vuosikymmeniksi – aikuinen voi salata uimataidottomuutta koko ikänsä


Summary: Hallitustunnustelija Antti Rinne (sd.) ei ole vahvistanut salkkujakoa puolueiden kesken, mutta Iltalehti kertoi salkkujaoista illalla.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Säätytalolta poistunut hallitustunnustelija  Antti Rinne  (sd.) sanoi sunnuntai-iltana Ylelle, että hallitusohjelma on valmis, ja hallitukseen tulee yhdeksäntoista ministeriä. Myös ministerisalkkujen jako on sovittu, mutta Rinne ei kertonut asiasta enempää.
 Salkkujaon ja monen muunkin hallitusohjelmaan liittyvän asian kerrottiin selviävän maanantaina kello 10.30 alkavassa tiedotustilaisuudessa Oodi-kirjastossa Helsingissä. Tilaisuus on kaikille avoin. Iltalehti kuitenkin julkisti puolueiden väliset salkkujaot myöhään sunnuntai-iltana.
 Vasemmistoliitolle ja RKP:lle molemmille kaksi ministeriä
 Ylen saamien tietojen mukaan vasemmistoliitto olisi saamassa kaksi ministeriä hallitukseen.
 Svenska Yle eli Ylen ruotsinkielinen uutistoimitus  on saanut lähteiltään vahvistuksen, että RKP saa hallitukseen kaksi ministeriä, kuten vasemmistoliittokin.
 Jos vasemmistoliitto ja RKP saavat kumpikin kaksi ministeripaikkaa, loput 19 ministeripaikasta jakautuisivat todennäköisesti jo aiemmin oletetusti seuraavasti: SDP 7, keskusta 5 ja vihreät 3.
 Rinne ei ole vahvistanut, että aiemmin oletettu laskelma olisi ollut suunnitelmissa eikä kertonut, mikä puolue olisi saamassa aiemmin oletettuun laskelmaan verrattuna yhden ministerin lisää.
 Iltalehti julkisti puolueiden salkkujaot
 Maaseudun tulevaisuus  kertoi illalla, että keskustapuolue on saamassa maa- ja metsätalousministerin salkun. Lehden mukaan tulevan ministerin nimi ei vielä ole tiedossa.
 Iltalehti julkisti hetkeä myöhemmin kaikki puolueiden keskinäiset salkkujaot.
 Iltalehden mukaan  SDP saisi pääministerin, eurooppaministerin, ulkomaankauppa- ja kehitysministerin, liikenneministerin, sosiaali- ja terveysministeriön toisen ministerin, työministerin ja kuntaministerin salkut.
 Valtiovarainministerin, opetusministeriön toisen ministerin, puolustusministerin, elinkeinoministerin sekä maa- ja metsätalousministerin salkut olisivat menossa keskustalle.
 Vihreät saisivat ulkoministerin, ympäristöministerin ja sisäministerin salkut. Sosiaali- ja terveysministerin ja opetusministerin salkut menisivät vasemmistoliitolle. RKP:lle tulisivat oikeusministerin ja pohjoismaiden yhteistyöministerin salkut.
 Vasemmistoliiton puheenjohtaja Li Andersson tviittasi illalla olevansa väsynyt, mutta todella tyytyväinen lopputulokseen.
 Yksittäistä ministeripestiä ei jaeta kahden puolueen kesken
 Rinteen jälkeen Säätytalolta poistunut RKP:n puheenjohtaja  Anna-Maja Henriksson  totesi olevansa tyytyväinen hallitusohjelmaan.
 Yle kysyi Henrikssonilta, tuleeko hallitukseen pätkäministereitä eli joku ministeripesti jaettaisiin esimerkiksi kahdelle puolueelle?
 – Sellaisesta ei ole sovittu, Henriksson vastasi.
 Näyttäisi siltä, että joku puolue on saanut yhden ministerin lisää siihen, mitä aiemmin ennakoitiin. Henriksson ei kuitenkaan vahvistanut, että RKP saisi kaksi ministerisalkkua aiemmin oletetun yhden sijaan.
 Paavo Lipposen  toisessa hallituksessa 1999-2003 vihreät ja RKP jakoivat puoliksi peruspalveluministerin pestin. Nyt Henrikssonin mukaan tällaista jakoa ei ole tehty.
 Yleensä hallituspuolueiden puheenjohtajat ovat ministereinä hallituksessa. Keskustan osalta asiaa ei voi niin yksiselitteisesti päätellä, koska Juha Sipilä luopuu puolueen puheenjohtajuudesta syyskuussa. Keskustan tilanteesta Yle ei ole saanut vahvistusta.
 Ministereitä pääministeriksi ryhtyvän  Antti Rinteen  lisäksi olisivat siis ainakin vihreiden  Pekka Haavisto , vasemmistoliiton  Li Andersson  ja RKP:n  Anna-Maja Henriksson . Heistä Pekka Haavisto olisi todennäköisesti uusi ulkoministeri.
 Aiemmin tänään sunnuntaina  Iltalehti  julkaisi kokonaisuudessaan hallitusohjelmaluonnoksen.
 Lue lisää:
 Uusi hallitus ottaa ja antaa – katso keskeiset tiedot hallitusohjelman sisällöstä
 Tuleeko ruotsista taas pakollinen aine ylioppilaskirjoituksissa? Lukiolaiset: "Käsittämätöntä", opettajat: "Upeaa!"

Hallitustunnustelija Rinne: Ohjelma valmis, hallitukseen tulee 19 ministeriä - ministereiden nimet alkavat selvitä ensi viikolla


Summary: Kaikki pois leiriltä pääsevät ovat syyrialaisia.

Kurdit aikovat vapauttaa 800 naista ja lasta Syyriassa sijaitsevalta al-Holin leiriltä maanantaina. Vapautettavien joukossa on myös jihadistien sukulaisia, jotka lähtevät leiriltä sukulaistensa luokse.
 Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun täpötäydestä leiristä vapautetaan ihmisiä näin suurena ryhmänä.
 Vapautuksia on tarkoitus jatkaa niin, että seuraava ryhmä ihmisiä pääsee leiriltä id al-fitr -juhlapäivänä, jota vietetään muslimien pyhän kuukauden ramadanin loppumisen kunniaksi.
 – Kaikki vapautettavat eivät ole Isis-taistelijoiden sukulaisia. Joukossa on myös sotaa paenneita, tähdensi kurdien hallinnon edustaja  Abd al-Mehbach .
 Al-Holissa on liki 74 000 ihmistä, heidän joukossaan noin 12 000 ulkomaalaista. Leirillä on myös kymmeniä suomalaisia naisia ja lapsia.
 Yle Uutisten toimittaja  Antti Kuronen  kävi toukokuussa al-Holin leirillä ja raportoi leirillä olevista suomalaisnaisista ja heidän lapsistaan.
 Lisää aiheesta:
 Millaiset ovat olot Isis-leirillä Syyriassa? Mikä on Suomen kansalaisten tilanne? Paikalla käynyt Ylen toimittaja Antti Kuronen vastasi yleisön kysymyksiin
 Isis-leirin naiset Ylelle: Kaksi suomalaista miestä on Isis-vankeina Syyriassa, toinen matkusti maahan teini-iässä perheensä kanssa   Miten 33 suomalaislasta pelastetaan Isis-leiriltä? Viranomaiset selvittävät nyt vaikeaa kysymystä, joka voi kaatua uuden hallituksen syliin
 Suomalaisäidit haluavat pois vaarallisesta ja likaisesta Isis-leiristä – Lapsia on kuollut vaikeissa oloissa
 Suomalaiset Isis-naiset kertovat poikkeuksellisessa haastattelussa elämästään Syyriassa: "Lapset ovat kaikki, mitä minulla on"
 Yle Isis-leirillä Syyriassa: Leirillä on jopa 44 suomalaista, kertovat suomalaisnaiset videolla – "Haluamme takaisin Suomeen"

Kurdit vapauttavat satoja naisia ja lapsia al-Holin leiriltä – ruuhkaisella leirillä on myös suomalaisia


Summary: Lämpimintä on ennusteen mukaan torstaista sunnuntaihin.

Maanantaita vietetään koko maassa vielä melko viileässä ja epävaikaisessa säässä, mutta tiistaina säässä tapahtuu äkkikäännös ja ilma lämpenee nopeasti. Paikoin hätyytetellään jo hellerajoja, kertoo Ylen meteorologi  Kerttu Kotakorpi .
 Loppuviikkoa kohden sää lämpenee entisestään. Viikon lämpimimmät päivät näyttävät tämän hetkisen ennusteen mukaan osuvan torstaista sunnuntaille ulottuvalle jaksolle.
 – Kesän toistaiseksi korkeimpia lämpötiloja mitataan viikon loppupuolella. Mittari saattaa paikoin nousta maan etelä- ja keskiosissa 30 asteen tuntumaan, Kotakorpi ennustaa.
 Sääennuste maanantaista 3. kesäkuuta torstaille 6. kesäkuuta. Yle Sää
 Hellerajan paremmalla puolella käydään Lappia myöten, Pohjois-Lapissa lämpötila jää kuitenkin parhaimmillaan parinkymmenen asteen tuntumaan.
 Yölämpötilat ovat loppuviikosta koko maassa yli 10 asteessa ja lämpimimpinä päivinä Kotakorven mukaan on mahdollista, että yölämpötilakin jää aluettain lähelle 20 astetta.
 Koululaisten ensimmäinen lomaviikkoon mahtuu niin aurinkoa ja poutasäätä kuin sateitakin.
 – Helteiden mukana kehittyy paikoitellen sade- ja ukkoskuuroja, Kotakorpi kertoo.

Helle tulee takaisin: Loppuviikosta hätyytellään jopa 30 asteen rajaa


Summary: Auttamaan pysähtynyt Esa Vuorio ja onnettomuudessa kuolleen nuoren äiti Anne Helin kummastelevat nykyihmisten röyhkeyttä onnettomuuspaikoilla.

Auton valokiila havahduttaa  Esa Vuorion  irrottamaan katseensa maassa makaavasta pojasta. Vuorio on hetki sitten pysähtynyt ensimmäisenä onnettomuuspaikalle ja kokee helpotusta, että apuun tulee muitakin. Loukkaantuneita on viisi.
 Hän nousee ja juoksee muutaman metrin päähän autojen luo ja kummastelee mielessään, miksi autoilijat vain istuvat paikoillaan. Päästyään ensimmäisen auton luo hän huomaa, että autoissa kuvataan. Tallennetaan kännyköihin maassa makaavia, vakavasti loukkaantuneita, nuoria.
 Vuorio huutaa lujaa: "Mitä te teette? Tulkaa auttamaan! Täällä tarvitaan apua!”
 Nainen autossa jatkaa kuvaamista ja vastaa näsäviisaasti, että voisi kyllä poistua, mutta takana oleva auto estää häntä peruuttamasta. Myöskään takana olevan auton kuski ei nouse auttamaan.
 Vuorio kiroaa ja käskee autoilijoita poistumaan välittömästi. Kaukaa kuuluu hälytysajoneuvojen lähestyvä ääni.
 – Tunsin suunnatonta raivoa. Miten mikään ei ole enää pyhää? Hädässä olevan ihmisen auttamisen sijaan tärkeämpää on saada kuvat onnettomuudesta nettiin kaikkien ruodittavaksi ja revittäväksi.
 Yksin viiden loukkaantuneen apuna
 Vain hetkeä aiemmin viisi nuorta on noussut huoltoaseman pihassa pieneen henkilöautoon. 16-vuotias  Jasper Helin  on tarkoitus kuskata tyttöystävänsä luokse Turun kehätien toiselle puolelle. Tytöt asettuvat etupenkille ja kolme poikaa taakse.
 Urheilijanuorukaiset eivät meinaa mahtua takapenkille, eikä turvavöitä saada kiinni. Jasper Helin istuu keskellä, ihan penkin reunalla tehden tilaa vieressä istuville.
 Muutaman minuutin päästä kello 23.16 etupenkillä istunut tyttö soittaa hätäkeskukseen. Auto on suistunut tieltä Runosmäen liittymässä ja pyörinyt katon kautta ympäri useita kertoja.
 Töistä tulossa oleva Esa Vuorio huomaa liittymän ohi ajaessaan suuren pölypilven ja kummallisesti taivaalle heijastuvat auton valot. Hän hidastaa ja peruuttaa koukaten liittymästä onnettomuuspaikalle.
 Anne Helin ja Esa Vuorio tapasivat puoli vuotta onnettomuuden jälkeen. Sitä ennen Vuorio oli kysellyt omilta lapsiltaan, mitä onnettomuudesta puhutaan sosiaalisen median kanavissa. Hän ei itse käytä somea lainkaan.  Mari Kahila / Yle
 Näky on karmiva. Ensimmäisenä Esa Vuorion katse kiinnittyy auton edessä makaavaan poikaan. Hänen luokse päästyään Vuorio tietää heti, ettei paljoa ole tehtävissä. Poika vuotaa verta ja hengittää raskaasti.
 Taustalta kuuluu toisen nuoren vaikerointia. Yhden pojista Vuorio ohjaa auton vierestä nurmelle istumaan. Hätäkeskukseen soittanut tyttö kyselee jatkuvasti maassa makaavan ystävänsä vointia. Vuorio ei raaski kertoa totuutta.
 Ei kenenkään omaisen pitäisi saada tietoa onnettomuudesta sosiaalisen median kautta.  Anne Helin
 Vuorio kiiruhtaa katsomaan kuskia, joka roikkuu pää alaspäin turvavyön varassa. Hän ei uskalla avata vyötä, jottei tyttö satuttaisi itseään entistä pahemmin. Pian Vuorio kumartuu taas maassa makaavan Jasper Helinin vierelle.
 Onnettomuuskuva löytyi heti snäpistä
 Pian kuva onnettomuuspaikasta on Snapchatissa. Kuvassa näkyy suuri määrä sinisiä valoja. Se on otettu kaukaa. Poliisi on saanut eristettyä alueen.
 Jasper Helinin isoveli  Kasper Helin  on kavereiden luona ja juuri käymässä nukkumaan. Hän havahtuu isän kummalliseen puhelinsoittoon. Hänet tullaan hakemaan kotiin. Sekavan puhelun päätyttyä kaverit ryhtyvät selaamaan iltapäivälehtien sivuja. Löytyy järkyttävä uutinen – neljä loukkaantunutta ja yksi onnettomuuspaikalle menehtynyt. Samalla yksi kavereista muistaa nähneensä snäpissä kuvan joltain onnettomuuspaikalta.
 Poliisi saapuu hakemaan. Syy luvataan kertoa vasta kotona.
 Autoon noustessa poliisi kieltää Kasper Heliniä katsomasta puhelintaan. Matkalla mielessä jyskyttävät kysymykset herättävät epätoivoa: Sen on pakko olla Jasper, mutta ketkä muut ja kuinka pahasti. Veljeksillä on paljon yhteisiä kavereita.
 Kaksi vuotta myöhemmin Jasperin kuolinpaikalla seisovalle  Anne Helinille  nousevat kyyneleet silmiin. Viiden nuoren automatka päättyi toukokuussa 2017 kahden pojan kuolemaan.
 Ikävät muistot onnettomuuspaikalla kuvanneista ihmisistä nousivat Anne Helinin mieleen, kun Suomen Punainen Risti julkaisi huhtikuussa Facebookissa "Ethän kuvaa onnettomuuspaikalla"-kampanjan.  Mari Kahila / Yle
 Hän palaa muistoihin karmivasta yöstä, jolloin heidän kotipihansa täyttyi poliisiautoista. Kasperin päästyä kotiin, äiti kertoi esikoiselleen tämän pikkuveljen kuolleen.
 Äitiä ahdistaa vieläkin miettiä, miten Kasper arvaili poliisiautossa, mitä on tapahtunut.
 – Ei kenenkään omaisen pitäisi saada tietoa onnettomuudesta sosiaalisen median kautta. Minusta on karmivaa, että siitä oikein kisataan, kuka sen kuvan onnettomuudesta saa ensimmäisenä nettiin, Anne Helin toteaa.
 16-vuotiaana kuollut Jasper Helin oli oikeudenmukainen poika. Äiti Anne Helin tietää, että Jasper olisi ollut raivoissaan onnettomuuspaikalla kuvaamisesta. Vaikka poika oli onnettomuuden jälkeen niin pahoin loukkaantunut, ettei hän tajunnut häntä kuvattavan, äiti on edelleen vihainen poikansa puolesta.
 Hän ei voi unohtaa niitä autoilijoita, jotka kuvasivat, mutta eivät auttaneet.
 Apua ja juoruja tulvi surukotiin
 Onnettomuuden jälkeisenä päivänä lähtivät liikkeelle niin uteliaisuuden kuin auttamishalun aallot. Kahden nuoren hengen vaatineesta onnettomuudesta puhuivat kaikki.
 Helinien kotiin alkoi virrata apua. Heille kannettiin ruokaa ja pian äidille kerrottiin, että Jasperin jalkapallojoukkueen vanhemmat haluavat järjestää isoveli Kasperin ylioppilasjuhlat. Muut ottaisivat hoitaakseen parin viikon päästä järjestettävien lakkiaisten leipomiset ja siivoamiset.
 – Koko Rusko kannatteli meitä. Sen välittämisen oikein tunsi. Meistä pidettiin hyvää huolta, Anne Helin kiittelee.
 Samaan aikaan lähtivät liikkeelle juorut. Helinin perheen korviin kantautui huhuja, joissa spekuloitiin sillä olivatko nuoret juovuksissa. Puhuttiin, että liittymään olisi ajettu sataaviittäkymppiä. Hämmästeltiin sitä, millaiset nuoret ylipäänsä tuohon aikaan autoilevat.
 Jasperin kuollessa hänen vierellään oli tuttu ihminen.  Anne Helin
 Etenkin Jasperin isoveli oli ilkeistä puheista raivoissaan. Jasperin vaari kertoi heti tuoreeltaan tutuille avoimesti kaiken mitä tiesi onnettomuudesta. Ettei nuorista kukaan ollut humalassa. Kyse oli tavallisista nuorista matkalla kahvittelemasta huoltoasemalta kotiin. Silti vielä kuukausien jälkeen tutut tulivat kysymään, eikö kuski ollutkin humalassa.
 Puheet satuttivat koko perhettä.
 Tuntemattomasta auttajaksi tutuksi enkeliksi
 Kohtalokkaan liittymän vieressä, pienellä kummulla seisoo Jasperin isän, veljien ja ystävien yhdessä tekemä valkoinen risti. Sen vieressä seisovat Esa Vuorio ja Anne Helin. Hän puhuu Vuoriosta enkelinä, jolle perhe on ikuisesti kiitollinen. Oli onni, että juuri hän sattui paikalle.
 Onnettomuuden jälkeen Anne Helin keräsi puoli vuotta rohkeutta ottaakseen yhteyttä Esa Vuorioon. Hän halusi kiittää, mutta tapaaminen jännitti. Auttajan nimen hän oli saanut poliiseilta.
 "Onneksi sinulla oli sydän paikallaan ja pysähdyit auttamaan!", Anne Helin toteaa Esa Vuoriolle.  Mari Kahila / Yle
 Vuorion saapuessa Helinien kotiovelle hämmennys oli suuri. He tajusivat tuntevansa toisensa. Molempien lapset pelasivat aikoinaan samassa jalkapalloseurassa. He ovat kannustaneet turnauksissa poikiaan samojen viheriöiden reunoilla.
 – Minua lohdutti suunnattomasti se tieto, että Jasperin kuollessa hänen vierellään oli tuttu ihminen. Toisaalta surin sitä, että Esa joutui auttamaan yksin ennen kuin ambulanssit saapuivat. Niiden ihmisten, jotka vain kuvasivat, olisi pitänyt rientää auttamaan, Anne Helin toteaa.
 Vuorion oli onnettomuuden jälkeen ensimmäistä kertaa kohdatessaan vaikea katsoa Anne Heliniä silmiin. On edelleen. Annen silmät ovat niin samanlaiset kuin Jasperin. Vuorio ei tule koskaan unohtamaan pojan silmiä ja katsetta. Hän katsoi auttajaansa koko ajan silmiin. Poika kuoli Esa Vuoriota katsoen.
 Lue lisää:
 Analyysi: Anteeksi, saisinko kuolla ilman, että minua kuvataan? Pitäisikö Suomessakin onnettomuuspaikkojen kännykkäkuvaajille antaa sakot?

Vain yksi pysähtyi auttamaan kuolevia nuoria onnettomuuspaikalla – muut kuvasivat: "Tunsin suunnatonta raivoa!"


Summary: Yhdysvaltain presidentti Donald Trump on kommentoinut Britannian sisäpolitiikkaa ennen huomenna alkavaa valtiovierailua.

Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  lausunnot Britannian sisäpolitiikasta ovat herättäneet hämmennystä ja närkästystä Britanniassa.
 Huomenna alkavaa Britannian-vierailuaan edeltävissä haastatteluissa Trump on neuvonut Britanniaa jättämään Euroopan unionin ilman sopimusta, mikäli EU ei taivu Britannian vaatimuksiin.
 Trump on myös sanonut, että EU-erokampanjan keulahahmon  Nigel Faragen  pitäisi mennä Brysseliin neuvottelemaan brexitistä, ja että  brexit-mielisestä entisestä ulkoministeristä   Boris Johnsonista  tulisi hyvä pääministeri.
 On varsin poikkeuksellista, että valtionjohtaja puuttuu toisen maan sisäpolitiikkaan juuri ennen vierailua, pohtii Yhdysvaltain ja Britannian politiikkaan erikoistunut tutkijatohtori  Markus Kantola  Turun yliopistosta.
 – Onhan tämä ennenkuulumatonta, jos verrataan siihen, miten aikaisemmat Yhdysvaltain presidentit ovat vastaavissa tilanteissa toimineet. Ei ole oikein protokollan mukaista, että otetaan kantaa toisen valtion sisäisiin asioihin.
 Kantola ei kuitenkaan usko, että lausunnoilla olisi suurempaa vaikutusta vierailun aikana käytäviin neuvotteluihin. Hän arvioi, että närkästystä herättäneet kommentit ovat Trumpin taktiikkaa.
 – En usko, että noilla lausunnoilla tulee olemaan mitään käytännön vaikutusta. Ne ovat enemmänkin Trumpin stratreginen lähestymistapa. Hän haluaa hämmentää alkuasetelmia ja hillitä ennakko-odotuksia räväkällä esiintulolla.
 Huawei esillä neuvotteluissa
 Britannian nykyinen pääministeri  Theresa May  eroaa konservatiivien johdosta ensi perjantaina. May jatkaa virkaatekevänä pääministerinä, kunnes uusi johtaja on valittu.
 May sanoi aiemmin Trumpin vierailun olevan mahdollisuus vahvistaa maiden välisiä suhteita kaupankäynnissä, investoinneissa, turvallisuudessa ja puolustuksessa. Eroavan Mayn asema on kuitenkin heikko.
 Tutkijatohtori Markus Kantola ei odotakaan Trumpin vierailulta konkreettisia tuloksia. Vierailun aikana hiotaan askelmerkkejä brexitin jälkeisiin kauppasuhteisiin.
 – Pääministeri on vaihtumassa ja koko brexit-kuvio on epäselvä. Luvassa on keskustelua siitä, miten Britannian ja Yhdysvaltain suhde tästä alkaa kehittyä.
 Kauppasuhteiden lisäksi esillä on todennäköisesti kiinalainen matkapuhelinjätti Huawei. Länsimaat epäilevät Huawein tekevän yhteistyötä Kiinan tiedusteluviranomaisten kanssa.
 Trumpin on arvioitu saattavan uhata Britanniaa tiedustelyhteistyön rajoittamisella , jos Britannia sallii Huawein osallistumisen maan 5g-verkon rakentamiseen.
 "Yhdysvalloille ehkä uusi alku"
 Yhdysvaltojen ja Britannian suhde on uuden edessä.
 – Yhdysvaltojen kannalta on todella hyvä tilanne, että maa pystyy aloittamaan pitkälti puhtaalta pöydältä Britannian kanssa, kun Britannian ei tarvitse huolehtia suhteissa EU-ulottuvuudesta.
 – Yhdysvallat varmaan näkee tämän jonkinlaisena uutena alkuna. Britannian taas on lähennyttävä Yhdysvaltoja entisestään kauppakysymyksissä, Kantola summaa.
 Kuningatar  Elisabet  ottaa Trumpin vastaan Buckinghamin palatsissa maanantaina. Trump keskustelee myös kruununperijän prinssi  Charlesin  sekä prinssi  Williamin  ja prinssi  Harryn  kanssa.
 Tiistaina Trump tapaa väistyvän pääministerin Theresa Mayn. Trump on sanonut tapaavansa mahdollisesti myös lehtihaastattelussa kehumansa Boris Johnsonin ja brexit-puolueen johtajan Nigel Faragen.
 Trump osallistuu myös Normandian maihinnousun 75-vuotisjuhlallisuuksiin Portsmouthissa keskiviikkona.
 Trump matkustaa Britanniaan vaimonsa  Melanian  sekä lastensa  Ivankan ,  Donald Jr:n  ja  Ericin  kanssa. Britanniasta presidentti Trump matkustaa Ranskaan, jossa järjestetään Normandian maihinnousun vuosipäivän juhlallisuudet torstaina.

"Trump haluaa hämmentää" – Tutkija ei usko Trumpin brittejä närkästyttäneiden kommenttien kuitenkaan heijastuvan neuvotteluihin valtiovierailulla


Summary: Jyrkkää siirtolaislinjaa vetävä sisäministeri Matteo Salvini on vannonut lopettavansa siirtolaisten tulon Italiaan.

Italian laivaston alus on pelastanut lähes sata Välimerellä merihätään joutunutta siirtolaista. Pelastettuja kuljettanut laivaston alus ankkuroitui sunnuntaina Luoteis-Italian Genovaan.
 Torstaina pelastettujen joukossa on 23 lasta ja 17 naista, joista osa on raskaana. Kumiveneellä Libyasta matkaan lähteneet siirtolaiset ovat kotoisin Libyasta, Kamerunista, Somaliasta, Norsunluurannikolta, Malista ja Nigeriasta,  raportoi italialainen uutistoimisto Ansa .
 Oikeistopopulistista Lega-puoluetta johtava sisäministeri  Matteo Salvini  on useita kertoja vannonut estävänsä Välimereltä pelastettujen siirtolaisten tuomisen Italiaan.
 Nyt pelastetut siirtolaiset ovat Salvinin mukaan Vatikaanin hoidossa ja heidät siirretään myöhemmin viiteen eri EU-maahan.
 Lisää aiheesta:
 Italian hallitus aikoo tiukentaa maahanmuuttajia koskevia lakeja
 Italian siirtolaisriita: Sisäministerin toiminta tutkinnan alle

Italian laivasto pelasti lähes sata siirtolaista merihädästä – Salvini: Vatikaani hoitaa


Summary: USA:ssa yliopisto-opiskelu on maailman kalleinta: moni perheistä säästää vuosikausia ja käyttää tuntuvasti aikaa sopivan yliopiston etsimiseen.

SPRINGFIELD, MISSOURI  17-vuotias  Emily Boyer  on silmin nähden täpinöissään. Hän on herännyt lauantaiaamuna aikaisin ja ajanut isänsä kanssa puolitoistatuntia kotoaan Springfieldiin Missourin yliopistoon. Haussa on opiskelupaikka, ja etsintäoperaatioon osallistuu yhdysvaltalaiseen tapaan koko perhe.
 Boyereille Missourin osavaltioyliopisto on jo kolmas vierailukohde. Tällä kertaa äiti ei ole päässyt mukaan. Ennen kampuskierroksen alkua Boyer tutkii isänsä kanssa esitettä yliopisto-opiskelun kustannuksista.
 – Paras ottaa tämä mukaan, sillä opiskelu ei ole halpaa, Boyer toteaa ja osuu naulankantaan.
 Gil Boyer haluaa tyttärensä Emilyn valmistuvan ilman opintovelkaa. Perhe aikoo sijoittaa tyttärensä opintoihin 100 000 dollaria. Nina Svahn
 OECD:n tilaston mukaan  yliopisto-opiskelu on maailmassa kaikkein kalleinta juuri Yhdysvalloissa. Opintotukia ja maksutonta yliopisto-opetusta ei tunneta.
 Missourin yliopisto mainostaa itseään keskivertoa edullisempana yliopistona. Heti esitteen ensimmäiselle sivulle on kirjattu yliopiston filosofia: ”laadukas yliopisto-opetus pitäisi olla taloudellisesti mahdollista kaikille”. Missourissa lukuvuosimaksu onkin reilut pari tuhatta vähemmän kuin maan keskiarvo, mutta tästä huolimatta yli 6 500 euroa vuodessa.
 Lukuvuosimaksu ei kuitenkaan sisällä esimerkiksi asumis- eikä kirjakuluja. Kun nämä ja muita opiskelumenoja lasketaan mukaan, opiskeluvuosi maksaa Missourissa noin 20 000 – 25 000 euroa. Se on noin 40 prosenttia  yhdysvaltalaisen kotitalouden vuotuisista keskiansioista .
 Boyerit ovat varautuneet tuntuvaan rahanmenoon. Koiranruokayrittäjä  Gil Boyer  sanoo olevansa valmis sijoittamaan tyttären opintoihin paljon.
 – Olemme asettaneet tavoitteen säästää 100 000 dollaria, jotta Emily voisi valmistua yliopistosta velattomana eikä hänen tarvitsisi aloittaa aikuiselämäänsä sadan tuhannen veloissa, Gil Boyer sanoo.
 Säästämisaikaa on vielä pari vuotta, sillä tytär käy lukion ensimmäistä luokkaa.
 Enemmistö yhdysvaltalaisopiskelijoista ei ole yhtä onnekkaita kuin Emily Boyer. Heistä 70 prosenttia valmistuu velkataakka niskassaan.  Keskimäärin velkaa on 33 000 euroa . Opintovelan määrä on reilussa vuosikymmenessä yli tuplaantunut.

 Missourin yliopisto markkinoi itseään keskiarvoa pari tuhatta alemmilla lukuvuosimaksuilla. Enemmistö yhdysvaltalaisopiskelijoista valmistuu velkaisina. Enemmistö yhdysvaltalaisopiskelijoista valmistuu velkaisina. Nina Svahn
 Yliopistosäästäminen voi alkaa jo vauvaiässä
 Oklahomalaisessa Fridayn perheessä on säästetty kahden lapsen yliopisto-opintoihin jo parikymmentä vuotta.
 – Aloimme laittaa rahaa sivuun yliopistoa varten pian esikoisen syntymän jälkeen. Olemme säästäneet yli 18 vuotta, laskee perheenisä  Karl Friday .
 Fridayn perheen esikoinen opiskelee jo kotiosavaltion yliopistossa. Nuorempi poika, urheilullinen  Jakson Friday  tähyilee Missourin yliopistoon sen hyvän lacrosse-joukkueen vuoksi. Yhdysvalloissa vapaa-ajan harrastukset ovat paljon muutakin kuin vastapainoa pänttäämiselle, niistä voi koitua myös rahallista hyötyä.

  Yliopistoasuntoloissa asutaan kimppakämpissä, osa opiskelijoista jakaa myös huoneen.  Nina Svahn
 – Olemme rohkaisseet lapsiamme erilaisiin aktiviteetteihin, koska niiden kautta voi saada yliopistostipendejä. Lacrossen pelaamisen lisäksi Jakson soittaa trumpettia. Toivomme, että ne poikisivat rahoitusta, äiti  Janet Friday  sanoo.
 Haitaksi ei myöskään ole, että Jakson Friday on menestynyt koulussa mallikkaasti. Hyvien arvosanojen ja testitulosten ansiosta hän on oikeutettu missourilaisille opiskelijoille tarkoitettuun edullisimpaan lukuvuosimaksuun.
 Yhdysvalloissa julkiset yliopistot perivät kotiosavaltion ulkopuolelta tulevilta opiskelijoilta yleensä suurempia lukuvuosimaksuja. Missourissa lukuvuosimaksu on tällöin noin kaksinkertainen osavaltion omiin opiskelijoihin verrattuna.
 Asuminen ei sisälly yliopiston lukuvuosimaksuun. Opiskelija-asuntolassa asuminen maksaa Missourin yliopistossa noin 7 000 – 8 000 euroa vuodessa. Nina Svahn
 Yliopistot kilpailevat opiskelijoista
 Missourin yliopiston opiskelijavalinnan apulaisjohtajana työskentelevä  Sean Kliethermes  kertoo, että yliopisto on viime aikoina halunnut laajentua, ja opiskelijoita on houkuteltu enenevästi myös Missourin ulkopuolelta.
 – Meille tulee opiskelijoita Kansasista, Arkansasista, Oklahomasta, Texasista ja joitain myös itärannikolta. Haluamme laajentaa aluettamme edelleen, Kliethermes sanoo.
 Syy laajentumishalukkuudelle on yksinkertainen. Missourissa lukiosta valmistuvien ikäluokat ovat pienenemään päin. Kilpailu osavaltion yliopistojen kesken onkin Kliethermesin mukaan kovaa.
 Missourin yliopiston opiskelijavalinnasta vastaava Sean Kliethermes pitää kampuskierroksia olennaisen tärkeinä yliopiston rekrytoinnille.  Nina Svahn
 Kilpailijoitaan edullisemman lukuvuosimaksun lisäksi Missourin yliopisto haluaa erottautua kompaktiudellaan ja kodinomaisuudellaan.
 – Vaikka täällä on yli 24 000 opiskelijaa, tunnumme pienemmältä. Ryhmäkoot ovat pieniä ja opiskelijat yksilöitä eivät pelkkiä opiskelijanumeroita, Kliethermes sanoo.
 Markkinoijikseen yliopisto on valjastanut yli pari sataa nykyistä opiskelijaa erityisiksi yliopiston suurlähettiläiksi. Heidän tehtävänään on kierrättää mahdollisia tulevia opiskelijoita ja heidän vanhempiaan kampuksella.
 Kierroksilla väkeä on riittänyt, sillä Missourissa vieraili kuluneen vuoden aikana peräti 17 500 ihmistä. Sean Kliethermesin mukaan kampuskierrokset ovatkin olennainen osa opiskelijarekrytointia. Samoin ajatellaan myös muualla, sillä vastaavanlaisia tutustumiskierroksia järjestetään muissakin yhdysvaltalaisyliopistoissa.
 Kampuselämään kuuluu kimppakämppäasuminen
 Englanninkielen pääaineopiskelija  Abigail Jensen  lähtee tutustuttamaan Boyerit ja Fridayt Missourin yliopiston kampukseen. Ryhmä pääsee ensimmäiseksi opiskelija-asuntolaan, mikä onkin monelle yksi tärkeimmistä tutustumiskohteista.
 Ryhmä pysähtyy aulavahtimestarin ja postilokeroseinän eteen. Janet Fridayta kiinnostaa, mihin kotoa lähetettävät paketit oikein menevät, kun eivät selvästi mahdu pikkuisiin lokeroihin. Yliopistosuurlähettiläs Jensen tietää salamana, että paketit vastaanottaa vahtimestari, ja paketin saapumisilmoitus laitetaan lokeroon.
 Matka jatkuu hissillä ylempiin kerroksiin, jossa asuinhuoneistot ovat. Käytävämatto on nähnyt parhaat päivänsä, mutta nuoret ovat tehneet pitkistä käytävistä kodinomaiset ja viihtyisämmät koristelemalla ovia ja betoniseiniä.
 – Tässä rakennuksessa asuu moni urheilijoista, koska jääkaappi on iso, Jensen kertoo ja osoittaa kahden asukkaan kimppahuoneiston jykevää jenkkikaappia.
 Missourin yliopistossa kampuskierroksia vetää yli 200 nykyistä opiskelijaa. Abigail Jensen on yksi yliopiston suurlähettiläiksi kutsutuista oppaista. Nina Svahn
 Samalla selviää, että hyvin menestyvät opiskelijat voivat päästä vastaavanlaiseen huoneistoon, jossa makuuhuone on oma, mutta keittiö ja suihkutila yhteinen. Toisessa asumisvaihtoehdossa huone jaetaan.
 Jaetun huoneen mallissa samaan tilaan on mahdutettu kahden sängyn lisäksi kaksi työpöytää ja kaksi vaatekaappia. Jakson Friday kurkistaa kaappiin sisään ja isä Karl Friday kokeilee valokatkaisijaa. Lopuksi Jakson vielä painaa sormillaan patjaa sen pehmeyden testatakseen. Moitteita ei kuulu.
 – Huoneet näyttivät oikein kivoilta. Mieluummin ottaisin toki oman huoneen, kuin jaetun huoneen, jotta saisi henkilökohtaisille tavaroille enemmän tilaa, Emily Boyer pohtii.
 – Juuri sanoin hänelle, että kaikkia tavaroitaan ei vain yksinkertaisesti voi ottaa yliopistoon mukaan, Gil Boyer jatkaa.
 Isä myös arvelee, että kimppa-asumisessa on tyttärelle totuttelemista, koska ei ole tähän asti koskaan jakanut huonetta kenenkään kanssa.

 Yliopistoruokalassa tarjotaan opiskelijoille perinteisiä amerikkalaisherkkuja huokeaan hintaan. Noutopöydästä saa syödä niin paljon kuin jaksaa. Nina Svahn
 Kampus kuin pienoiskaupunki
 Kierros jatkuu pesutupaan. Sieltä vapaiden pesukoneiden tilannetta voi seurata kännykkäsovelluksella. Ryhmä kuuntelee vaikuttuneen oloisena.
 Kampukselta ei välttämättä tarvitse poistua lainkaan, sillä alueella on yliopistoruokaloiden lisäksi useita muita ruokapaikkoja, kauppa, posti, urheilukeskus ja uimahalli, jossa voi kellua altaassa ja katsoa toisinaan jopa elokuvia.
 Reilun tunnin kestävä kierros on edennyt jo reippaasti yli puolen välin ennen kuin päästään varsinaisiin opiskeluun liittyviin rakennuksiin, kuten kirjastoon ja tiedekuntarakennuksiin.
 Jakson Friday panee merkille taloustieteiden uudehkon rakennuksen, koska haluaa lukea pääaineenaan liiketaloutta. Myös Emily Boyer on kierroksen jälkeen selvillä, missä hänen toiveoppiaineidensa espanjan ja biologian laitokset sijaitsevat.
 Yliopistokampuksella on paljon vapaa-ajanviettomahdollisuuksia, kampus on kuin pieni kaupunki. Nina Svahn
 Ja koska ollaan kouluampumisten Yhdysvalloissa, kierroksella käsitellään myös turvallisuuskysymyksiä. Selviää, että asuntoloiden ovet ovat lukossa iltaseitsemästä aamuseitsemään. Lisäksi Abigail Jensen pysähtyy erikseen esittelemään hätäpuhelinta. Niitä on sijoitettu kampusalueelle useita ja niistä voi nappia painamalla soittaa apua ja myös saattajan, jos kampuksella liikkuminen pimeällä pelottaa.
 Emily Boyerin isä Gil sai kenties samalla vastauksen tärkeimpään huoleensa: olisiko tytär täällä turvassa. Samasta syystä isä toivoo tyttären jäävän lyhyen automatkan päähän kodista.
 – Yksi häntä kiinnostavista yliopistoista on viiden tunnin ajomatkan päässä. Se on vähän liian kaukana. En missään tapauksessa halua hänen menevän Kaliforniaan tai itärannikolle, jonne pitäisi lentää.
 Yhdysvaltalaisperheet kiertävät yleensä tutustumassa useisiin yliopistoihin etsiessään lapsilleen sopivaa yliopistoa. Nina Svahn
 Reilun tunnin kampuskierros päättyy yliopiston kirjakaupan edustalle. Kaupassa tosin kirjat näyttävät olevan sivuroolissa, sillä ne on sijoitettu kaupan takaosaan. Suuremman myyntitilan ovat saaneet yliopiston oheistuotteet, kuten karhulogolla koristellut t-paidat, hupparit, viirit, lippalakit, huivit ja magneetit.
 Sekä Jakson Friday että Emily Boyer ostavat itselleen paidat. Se on Missourin yliopistolle hyvä merkki.
 – Ei kukaan osta paitaa yliopistosta, josta ei ole lainkaan kiinnostunut. Harkitsen vakavasti tänne tulemista, Emily Boyer sanoo hymyillen.

 Yhdysvalloissa yliopistot myyvät opiskelijoille ja heidän perheilleen valtavasti yliopiston logolla ja nimellä varustettua tavaraa. Nina Svahn
 Vierailun päätteeksi myös Jakson Friday vaikuttaa myydyltä.
 – Kyllä tämä voisi olla minun yliopistoni. Pidän tästä kampuksesta, tunnen täällä oloni kotoisaksi.
 Etsintäoperaation loppusuora häämöttää, sillä Fridayn viiden yliopiston listalla perheellä on vielä yksi yliopisto käymättä. Kampuskierros sinne on jo varattu.
 Lue lisää:
 Lahjo valmentaja, muokkaa valokuvaan urheilijan vartalo – Näin rikkaat ja kuuluisat huijasivat lapsensa huippuyliopistoihin Yhdysvalloissa
 Opintolainat, ilmastonmuutos, siirtolaispolitiikka – Yhdysvalloissa nuorilla on omat vaaliteemansa, mutta puoluejako pysyy tiukassa
 "Jotkut ovat joutuneet vaihtamaan opiskelupaikkaa mielipiteidensä takia" – Keskustelu yliopistojen sananvapaudesta käy kiivaana Yhdysvalloissa

Trumpetinsoittotaito tai 100 000 dollaria tilillä – Yhdysvalloissa yliopisto-opiskelu vaatii koko perheeltä ponnisteluja


Summary: Perussuomalaisten puoluekokous on Tampereella vajaan kuukauden kuluttua.

Perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  aikoo kertoa ensi keskiviikkona jatkosuunnitelmistaan.
 Halla-aho lupasi valottaa aikeitaan sitten, kun kevään kahdet vaalit, eduskunta- ja eurovaalit, on käyty.
 Perussuomalaisten puoluekokous on Tampereella kesäkuun lopussa. Kokouksessa valitaan kahdeksi seuraavaksi vuodeksi muun muassa puolueen puheenjohtaja, varapuheenjohtajat sekä puoluesihteeri.
 Puheenjohtaja Halla-ahon luotsaama PS nousi Ylen edellisessä kannatusmittauksessa  kärkipaikalle .
 Lue lisää:
 Ylen kannatusmittaus: Perussuomalaiset nousi kärkeen, vihreät kiri keskustan kiinni

Halla-aho kertoo keskiviikkona, aikooko jatkaa PS:n puheenjohtajana


Summary: Uudessa hallitusohjelmassa lupaillaan lisärahaa muun muassa luonnonsuojeluun, ilmenee Iltalehden julkaisemasta luonnoksesta.

Tämän kevään eduskuntavaaleista puhuttiin etukäteen muun muassa ilmastovaaleina.
 Yle kysyi sunnuntai-iltana ympäristöjärjestö WWF:ltä, miten kunnianhimoiselta tulevan hallituksen ilmastopolitiikka tällä tietoa vaikuttaa – nyt kun luonnos hallitusohjelmasta on ollut iltapäivästä lähtien luettavissa Iltalehden verkkosivuilla.
 Lisää aiheesta:  Iltalehti julkaisee nyt kaiken – Lue itse sanasta sanaan: Tällainen on Rinteen 135-sivuinen hallitusohjelma
 Lopullinen,  sunnuntai-iltana valmistunut  hallitusohjelma on määrä julkistaa huomenna maanantaina, ja se voi Iltalehdenkin mukaan erota joidenkin lauseiden ja kappaleiden osalta sen käsiinsä saamasta luonnoksesta.
 WWF:n ilmastoasiantuntijan  Mia Rahusen  mukaan hallitusohjelmaluonnoksen perusteella näyttää kuitenkin siltä, että ilmastopolitiikassa on nyt huomattavasti enemmän poliittista tahtoa kuin edellisen hallituksen aikana.
 Eteenpäin on siis menty, hän sanoo, mutta täydellinen ei hallitusohjelma ainakaan tämänhetkisillä tiedoilla arvioituna ole.
 – Uudella hallituksella on mahdollisuus tehdä kunnianhimoista ilmastopolitiikkaa, mutta tavoitteita pitää konkretisoida, Rahunen summaa julkisuuteen vuotanutta hallitusohjelmaluonnosta.
 – Ne konkreettiset keinot, joilla tavoitteisiin oikeasti päästään, jäävät osin aika avonaisiksi. Eli kokonaisuus jää tavallaan nähtäväksi seuraavien vuosien aikana: se miten kirjauksia toimeenpannaan ja konkretisoidaan.
 WWF: Tavoitteisiin on mahdollisuudet päästä
 Hyvää uudessa hallitusohjelmassa on Rahusen mielestä se, että jo otsikkotasolla ilmaistaan selkeästi, että Suomesta halutaan hiilineutraali vuodelle 2035 – ja että Suomesta halutaan tehdä maailman ensimmäinen fossiilivapaa hyvinvointiyhteiskunta.
 – Näihin tavoitteisiin on kaikki mahdollisuudet päästä. Sen lisäksi, että se olisi Suomen etu, se totta kai edistäisi merkittävästi ilmastoasioiden etenemistä EU:ssa ja sitä kautta sillä olisi vaikutusta siihen, mitä suurimmat saastuttajamaat jatkossa tekevät.
 Rahunen toivoo, että SDP:n  Antti Rinteen  hallitus asettaisi Suomelle kansallisen päästövähennystavoitteen vuodelle 2030.
 Tavoitteen pitäisi olla 65 prosenttia, mikäli aidosti halutaan tehdä 1,5 asteen politiikkaa, ilmastoasiantuntija sanoo.
 Lue lisää:  Ihmiskunnan ratkaisevat vuodet – Jättiraportti: Ilmaston lämpeneminen voidaan rajata 1,5 asteeseen, jos päästöt nollataan ennätysnopeasti
 – Tällä hetkellä tavoiteprosentteja ei ohjelmassa ole, mutta sinne on kirjattu, että ne tullaan päivittämään ilmastolakiin.
 Myöskään fossiilisista polttoaineista luopumiselle ei ole kirjoitettu päivämäärää, mitä Rahunen pitää valitettavana.
 Monimuotoiseen metsään voi tutustua parhaiten kansallispuistoissa tai muilla suojelualueilla. Kuvassa Nuuksion kansallispuisto. Jouni Immonen / Yle
 Luonnonsuojeluun 100 miljoonaa lisää? "Tarvittava ensiapu"
 Hallitusohjelman kirjauksia turpeen energiakäytöstä Rahunen luonnehtii todella huonoiksi.
 – Varsinkin kun lähtökohdat neuvotteluille olivat aika hyvät, hän lisää.
 – Neljä viidestä hallitusneuvotteluihin osallistuneesta puolueesta sanoi vaalikampanjan aikana, että he olisivat valmiita luopumaan turpeen energiakäytöstä jo 2020-luvulla. Tämä ei heijastu nyt millään tavalla tähän hallitusohjelman versioon.
 Hallitusohjelmassa lupaillaan kuitenkin luonnonsuojelun rahoituksen kasvattamista sadalla miljoonalla eurolla vuositasolla, ja se saa Rahuselta kiitosta.
 – Se on todella tarvittava ensiapu luonnon monimuotoisuuden hätään.
 Sitäkin WWF:n ilmastoasiantuntija pitää hyvänä, että uusi hallitus haluaa vahvistaa hiilinieluja ja -varastoja sekä lyhyellä että pitkällä tähtäimellä.
 Kysymysmerkiksi tosin jää, ollaanko metsähakkuita valmiita vähentämään, Rahunen huomauttaa.
 – Tuohon tavoitteeseen on muuten vaikea päästä.
 Lue myös:
 Hallitustunnustelija Rinne: Ohjelma valmis, hallitukseen tulee 19 ministeriä – Ylen tieto: RKP saa kaksi ministeriä

Julki vuotanut hallitusohjelma mahdollistaa kunnianhimoisen ilmastopolitiikan, kiittää asiantuntija – moittii kuitenkin konkretian puutetta


Summary: Entinen valtapuolue jäi eurovaaleissa neljänneksi ja sai vain runsaat kahdeksan prosenttia äänistä.

Ranskan oikeistolaisen Tasavaltalaiset-puolueen puheenjohtaja  Laurent Wauquiez  eroaa. Syynä on puolueen eurovaaleissa saama katastrofaalisen heikko tulos.
 Vanha valtapuolue sai vaaleissa vain 8,48 prosenttia äänistä ja jäi neljänneksi. Edelle kiilasivat presidentti  Emmanuel Macronin  puolue,  Marine Le Penin  äärioikeistopuolue Kansallinen liittouma ja jopa vihreät.
 – Voitot ovat yhteisiä, häviöt yksinäisiä,  Wauquiez totesi sunnuntaina TF1-televisiokanavan haastattelussa .

Surkea eurovaalitulos oli liikaa – Ranskan tasavaltalaisten johtaja eroaa


Summary: Tähän mennessä ministerivalintansa ovat tehneet sosiaalidemokraatit ja RKP. Tiistaina odotetaan vielä vihreiden ministerinimiä.

Antti Rinteen  (sd.) hallitukseen lähtevistä puolueista ministerinsä ovat jo valinneet RKP ja SDP. Myöhemmin tiistaina odotetaan vielä vihreiden valintoja.
 Rinteen hallitukseen tulee 19 ministeriä. SDP saa seitsemän salkkua, keskusta viisi, vihreät kolme ja RKP ja vasemmistoliitto kumpikin kaksi. Keskusta ja vasemmistoliitto päättävät hallitukseen lähdöstä ja ministereistään keskiviikkona.
 Kokoamme tähän juttuun lyhyet kuvaukset kaikista ministereistä.
 Lue lisää:   SDP ja vihreät valitsevat ministerinsä, Yle seuraa hetki hetkeltä
 Antti Rinne, pääministeri, SDP
 Antti Rinne, 56, on toiminut SDP:n puheenjohtajana toukokuusta 2014 lähtien. Hän on toisen kauden kansanedustaja, mutta nousi ensimmäistä kertaa ministeriksi heti puheenjohtajaksi tultuaan. Rinne toimi vajaan vuoden ajan valtiovarainministerinä  Jyrki Kataisen  (kok.) ja  Alexander Stubbin  (kok.) hallituksissa.
 Ennen poliitikon uraansa lakimiehen koulutuksen saanut Rinne tuli tunnetuksi tiukkana ammattiyhdistysjohtajana. Politiikkaan hän siirtyi Ammattiliitto Pron puheenjohtajan paikalta.
 Sanna Marin, liikenneministeri, SDP
 Sanna Marin on Tampereelta. Antti Eintola / Yle
 Sanna Marin , 33, on puolueensa ensimmäinen varapuheenjohtaja ja nouseva tähti. Hän on kerännyt komeita henkilökohtaisia äänimääriä niin valtakunnallisissa vaaleissa kuin paikallispoliitikkonakin. Marin johti Tampereen kaupunginvaltuustoa vuodet vuosina 2013–2017.
 Sanna Marin nousi esiin SDP:n kannalta kriittisellä hetkellä, kun hän sijaisti puheenjohtaja Antti Rinnettä tämän sairastuttua vakavasti eduskuntavaalien kynnyksellä. Marin tutki hallintotieteiden gradussaan poliittista johtamista.
 Ville Skinnari, kehitysyhteistyö- ja ulkomaankauppaministeri, SDP
 Ville Skinnari on Lahdesta. Jukka-Pekka Flander
 Ville Skinnari , 45, kuuluu SDP:n talousosaajiin ja poliittisesti hänet sijoitetaan usein puolueen oikealle laidalle. Skinnari on SDP:n kolmas varapuheenjohtaja. Sekä kauppatieteiden että oikeustieteen tutkinnot suorittanut lahtelainen on opiskellut ja työskennyt pitkään myös ulkomailla.
 Toisen kauden kansaedustaja on entinen SM-tason jääkiekkoilija ja pitkäaikaisen demaripoliitikon ja entisen ministerin  Jouko Skinnarin  poika.
 Sirpa Paatero, kunta- ja omistajaohjausministeri, SDP
 Sirpa Paatero on Kotkasta. Kimmo Brandt / AOP
 Sirpa Paatero , 54, on istunut eduskunnassa vuodesta 2006 lähtien ja johtaa SDP:n puoluevaltuustoa. Paatero toimi omistajaohjauksesta vastaavana kehitysministerinä syksystä 2014 seuraavan vuoden vaaleihin asti.
 Kotkalainen Paatero on siviiliammatiltaan ehkäisevän päihdetyön ohjaaja. Hän on kotikaupunkinsa valtuutettu ja toiminut lukuisissa luottamustehtävissä. Paateroa kuvataan puheenjohtaja Rinteen luottonaiseksi.
 Tytti Tuppurainen, eurooppaministeri, SDP
 Tytti Tuppurainen on Oulusta. Martti Kainukainen / Lehtikuva
 Tytti Tuppurainen , 43, on kolmannen kauden kansanedustaja Oulusta, jossa hän on toiminut myös kaupunginvaltuutettuna vuosituhannen alusta lähtien. Tuppurainen haastoi Antti Rinteen puheenjohtajakisassa vuoden 2017 puoluekokouksessa.
 Tasa-arvokysymykset ovat Tuppuraisen sydäntä lähellä. Hän on demarinaisten puheenjohtaja ja koko eduskunnan naisverkoston vetäjä. Oulun yliopistosta valmistunut Tuppurainen opiskeli pääaineenaan germaanista filologiaa.
 Krista Kiuru, perhe- ja peruspalveluministeri, SDP
 Krista Kiuru on Porista. Jarno Kuusinen / AOP
 Krista Kiuru , 44, on SDP:n kokenut ja sitkeä luottopakki. Erityistä huomiota Kiuru sai viime hallituskauden loppuvaiheen värikkäiden sote-neuvotteluiden keskushahmona, kun hän johti sosiaali- ja terveysvaliokuntaa.
 Porilainen Kiuru on neljännen kauden kansanedustaja ja hänellä on monipuolinen ministerikokemus Kataisen–Stubbin hallituskaudelta 2011–2015. Kiuru toimi neljän vuoden aikana asunto- ja viestintäministerinä, opetusministerinä sekä opetus- ja viestintäministerinä.
 Anna-Maja Henriksson, oikeusministeri, RKP
 Anna-Maja Henriksson on Pietarsaaresta. Jouni Immonen / Yle
 Anna-Maja Henriksson , 55, on puolueensa puheenjohtaja ja itseoikeutettuna RKP:n toinen ministeri Rinteen hallituksessa. Hän toimi oikeusministerinä vuodet 2011–2015. Henriksson ryhtyi johtamaan RKP:tä läpi puolueelle harvinaisen oppositiotaipaleen, kun hänet valittiin RKP:n ensimmäiseksi naispuheenjohtajaksi kesällä 2016.
 Pietarsaarelainen Henriksson on koulutukseltaan varatuomari. Hän istui edellisen eduskuntakauden perustuslakivaliokunnassa.
 Thomas Blomqvist, pohjoismaisen yhteistyön ja tasa-arvon ministeri, RKP
 Thomas Blomqvist on Tammisaaresta. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Thoman Blomqvist , 54, on kokenut RKP:n edustaja ja toiminut viimeksi eduskuntaryhmän puheenjohtajana. RKP:lle hieman yllättäen lohjennut toinen ministerisalkku meni puheenjohtaja Henrikssonin mukaan Blomqvistille, koska tämä on tehnyt eduskunnassa pitkään töitä ja nyt "oli hänen vuoronsa".
 Tammisaaresta kotoisin oleva maanviljelijä on nousi eduskuntaan vuonna 2007. Viime vaalikaudella hän oli eduskunnan tulevaisuusvaliokunnan puheenjohtaja.
 Lue lisää:
 Antti Rinteen hallitus lupaa jokaiselle jotakin: Ylen hakukone kertoo, mitkä lupaukset koskevat sinua
 Rinteen hallitus muuttaa Suomea – katso 10 kohtaa politiikan superpäivästä

Yhdeksän ministeriä on nyt nimetty – lue tästä, keitä he ovat


Summary: Hallitusohjelma tuo järjestöjen mukaan tärkeitä parannuksia eläinten kohteluun, mutta tuotantoeläinten osalta kirjaukset ovat heikkoja.

Maanantaina julkistettu hallitusohjelma tuo eläinsuojelujärjestöjen mukaan selkeitä parannuksia lemmikkieläinten olosuhteisiin ja kohteluun, mutta jättää tuotantoeläimiä koskevat merkittävät parannukset käytännössä tekemättä.
 – Odotuksemme eläinten tilanteen parantamiseksi olivat korkealla, sillä eduskuntavaaleissa eläinmyönteisimmät puolueet saavuttivat vaalivoiton. Valitettavasti tälläkin kertaa tuotantoeläimille jää uhrin osa, ja kaikki merkittävät parannukset jätetään tekemättä, toteaa SEYn toiminnanjohtaja, eläinlääkäri  Kati Pulli  Suomen Eläinsuojeluyhdistysten liiton tiedotteessa .
 Animalia puolestaan pahoittelee tiedotteessaan , että turkistarhauksen alasajosta tai sen rajoittamisesta ei ole mainintaa, vaikka muualla Euroopassa edistystä tapahtuu.
 – Norjassa vuonna 2018 hallitusohjelmaan kirjattiin tarhauskielto, joka on nyt menossa siellä läpi, sanoo Animalian puheenjohtaja  Erja Laakkonen .
 Eläinsuojelujärjestöt antavat hallitusohjelmalle risujen lisäksi ruusujakin. Suurista puutteistaan huolimatta hallitusohjelma ottaa Eläinsuojeluyhdistysten liiton mukaan huomioon useita eläinten hyvinvointiin liittyviä asioita, kuten eläinsuojeluvalvonnan parantamisen, eläinsuojeluasiamiehen viran perustamisen uudelleen ja lisärahoituksen eläinkokeita korvaavien menetelmien käyttöönottoon.
 – Odotamme eläinsuojelumyönteisiltä puolueilta vahvaa vaikuttamista sen puolesta, että eläinten hyvinvointi paranee tämän kauden aikana monin tavoin myös hallitusohjelmaan kirjaamattomien asioiden suhteen, Pulli kertoo.
 Alkanut hallituskausi on liiton mukaan eläinsuojelullisesti ratkaisevan tärkeä, sillä se saattaa loppuun edelliseltä hallitukselta kesken jääneen eläinsuojelulain uudistuksen.
 Lue Lisää:
 Näin hallitusohjelma on otettu vastaan: Enteilee konkurssia, on hiekalle rakennettu huvila – toisaalta auttaa Suomen yli laskusuhdanteen
 Uusi hallitus ottaa ja antaa - katso keskeiset tiedot hallitusohjelman sisällöstä

Eläinsuojelujärjestöt arvostelevat hallitusohjelmaa – tuotantoeläimet unohdettiin jälleen: "Merkittävät parannukset jätetään tekemättä"


Summary: Listasimme viisi asiaa, jotka huomisen parlamenttivaaleista kannattaa tietää.

Eurovaalit olivat tanskalaispoliitikoille vain poliittisen jännitysnäytelmän alkulämmittelyä. Kesäkuun viidentenä tanskalaiset äänestävät kansankäräjävaaleissa 179 edustajaa Tanskan parlamenttiin.
 Mielipidemittausten mukaan valta voi vaihtua sinisestä punaiseksi ja parlamenttiin saattaa nousta uusi äärioikeisto.
 1. Saavatko Antti Rinne ja Stefan Löfven tanskalaiskollegan?
 Sosialidemokraattien puheenjohtaja, 41-vuotias  Mette Frederiksen  saattaa nousta Tanskan uudeksi pääministeriksi ja syrjäyttää maata neljä vuotta johtaneen 55-vuotiaan keskusta-oikeistolaisen Venstren puheenjohtajan, pääministeri  Lars Løkke Rasmussenin .
 Vallasta kamppailevat sininen blokki Venstre, Liberaali liitto ja Konservatiivinen kansanpuolue sekä punavihreä blokki Sosialidemokraatit, punavihreä Yhtenäisyyslista, Sosialistinen kansanpuolue, Vihreä vaihtoehto sekä sosiaaliliberaali Radikaali venstre.
 Viime viikkojen mielipidemittausten mukaan sosiaalidemokraattien johtamat punavihreät olisivat saamassa 50–60 prosentin tuen taakseen. Sinisistä hallituspuolueista Venstre menestyi melko hyvin EU-vaaleissa, mutta parlamenttivaaleissa sille ja hallituskumppaneille sekä oikeistopopulistiselle tukipuolueelle Tanskan kansanpuolueelle ennustetaan tappiota.
 Sosiaalidemokraattien puheenjohtajan Mette Frederiksen ennakoidaan vievän puolueensa vaalivoittoon ja nousevan pääministeriksi. Liselotte Sabroe / EPA
 2. Muuttuuko muista Pohjoismaista poikkeava tiukka maahanmuuttopolitiikka?
 Tanska on kiristänyt viime vuosina maahanmuuttopolitiikkaansa muita Pohjoismaita tiukemmaksi. Kiristyksistä on ollut laaja poliittinen yksimielisyys. Sosiaalidemokraatit ovat tukeneet oikeistopopulistisen Tanskan kansanpuolueen kanssa oppositiosta hallituksen esityksiä.
 Hallitus julkaisi vuosi sitten ohjelman, joka muun muassa  pakottaa maahanmuuttajien lapset yksivuotiaana päiväkotiin . Lähiöiden asuntoyhtiölle annetaan valtuudet häätää tai kieltäytyä vuokraamasta asuntoja rikoksista tuomituille maahanmuuttajille. Lisäksi valtio voi ottaa haltuunsa tai purkaa maahanmuuttajalähiöissä rakennuksia ja sulkea kouluja.
 Sosiaalidemokraattien omassa maahanmuutto-ohjelmassa esitetään, että turvapaikka- tai oleskelulupapäätöstä ei saisi hakea enää Tanskasta, vaan YK:n tai EU:n valvomilta leireiltä kolmansista maista.
 Ylen haastattelema sosiaalidemokraattien kansanedustaja ja ryhmän tiedotusvastaava  Nicolai Wammen  sanoo, että puolue haluaa muodostaa yksin vähemmistöhallituksen, joka hakee tukea asiasta riippuen vasemmalta tai oikealta. Maahanmuuttopolitiikassa sosiaalidemokraatit haluavat Wammen mukaan jatkaa yhteistyötä oikeiston ja Tanskan kansanpuolueen kanssa.
 Sosiaalidemokraattien vasemmistolaiset tukipuolueet ovat äänestäneet tiukkaa maahanmuuttopolitiikkaa vastaan ja vaativat suunnanmuutosta.
 Sosiaaliliberaali puolue Radikale Venstre on vaatinut sosiaalidemokraateilta jopa kirjallisia takuita maahanmuuttopolitiikan pehmentämisestä. Kiista maahanmuuttopolitiikasta saattaa johtaa ankaraan poliittiseen vääntöön vaalien jälkeen.
 Pääministeri Lars Løkke Rasmussen sanoi ruotsalais-norjalaisen talk-show- isännän  Fredrik Skavlanin  haastattelussa huhtikuussa, että tanskalaiset ovat maahanmuuttopolitiikassaan realistisempia ja puhuvat maahanmuutosta avoimemmin kuin ruotsalaiset. Ruotsalaisissa vasemmistopuolueissa on puolestaan ihmetelty Tanskan tiukkaa maahanmuuttopolitiikkaa ja puhuttu “maasta, jota emme enää tunne”.
 Tanska on kiristänyt maahanmuuttopolitiikkaansa viime vuosina. Kuvassa Afrikasta tulleita siirtolaisia Kööpenhaminan rautatieasemalla viime joulukuussa. Francis Joseph Dean / AOP
 3. Tanskan kansanpuoluetta heikentää Tiukka linja ja Uusi porvaristo
 Oikeistopopulistisen Tanskan kansanpuolueen kannatus romahti eurovaaleissa. Mielipidemittausten mukaan puoluetta odottaa vaalitappio myös parlamenttivaaleissa.
 Tanskan toiseksi suurimman puolueen kannatusta ovat nakertaneet äärioikealle laidalle syntyneet pienpuolueet Stram kurs, Tiukka linja ja Nya borgerliga, Uusi porvaristo. On jopa arveltu, että ne voisivat ylittää kahden prosentin äänikynnyksen ja nousta parlamenttiin.
 Tiukka linja-puolueen johtaja  Rasmus Paludan  on onnistunut herättämään myös kansainvälistä huomiota tempauksillaan. Hän on Youtube-videoissaan  polttanut tai heitellyt maahan Koraaneja . Hän haluaa kieltää islamin ja vaatii lähes puolen miljoonan Tanskassa asuvan muslimin karkoittamista.
 Paludanin Youtube-videot ja provosointi ovat keränneet erityisesti nuoria alle kaksikymppisiä seuraajia.
 Hallituspuolueille ennustettua tappiota on selitetty osittain hallitusvastuulla ja se voi myös heikentää uskollisen tukipuolueen Tanskan kansanpuolueen kannatusta. Lisäksi sosiaalidemokraatit ovat saaneet tiukilla maahanmuuttokannoillaan osan populistien kannattajiksi siirtyneistä tukijoistaan palaamaan.
 Yksi syy oikeistosiiven mahdolliselle vaalitappiolle ja vasemmistovihreiden nousulle voi olla sekin, että osa äänestäjistä on vain väsynyt jyrkkään maahanmuuttopolitiikkaan.
 Islamia ja maahanmuuttoa vastustavan Stram Kurs -puolueen perustaja Rasmus Paludan on ehdolla vaaleissa. Mads Claus Rasmussen / EPA
 Lue myös:   Kun eläintaudit on puhdistettu, avataan Lindholm karkotettaville turvapaikanhakijoille – Video: Tällainen olisi Tanskan karkotussaari
 4. Ykköspoliitikkoja on moitittu Facebook-mainonnasta
 Vallasta kamppailevat suuret puolueet, Sosiaalidemokraatit ja keskustaoikeistolainen Venstre ovat mainostaneet vaalien edellä muita puolueita innokkaammin Facebookissa.
 Niiden toimintaa on arvosteltu, koska molemmat hyödyntävät Facebookin tarjoamia taustatietoja käyttäjien tykkäyksistä ja mielipiteistä. Toimintaa on pidetty tietosuojan vastaisena.
 Normaalisti esimerkiksi sosiaalidemokraattisen puolueen julkaisema video tavoittaa sivun noin satatuhatta seuraajaa, mutta Facebookilta saatujen taustatietojen avulla puolue voi suunnata mainosvideonsa moninkertaiselle määrälle mahdollisia tukijoita.
 Frederiksenin ja kilpailija Lars Løkke Rasmussenin mainoksista saa klikkaamalla esille tekstin, jossa kerrotaan, että “näet tämän mainoksen, koska haluamme tavoittaa ne, joita puolueemme kiinnostaa. Tämä perustuu sinun toimintaasi Facebookissa, esimerkiksi tykkäyksiin tai mainosten klikkauksiin. “
 Useat tutkijat ovat pitäneet äänestäjien Facebook-käytöksen hyödyntämistä mainonnassa laittomana.
 Heidän mielestään se on EU:n keväällä tekemien linjausten vastaista. EU:n tietosuojalinjausten mukaan mainostajat ovat vastuussa yhtälailla kuin Facebook ihmisten tietosuojan rikkomisesta mikäli tietojen keruulle ei ole käyttäjien hyväksyntää.
 Tanskan valtiovarainministeri, Liberaalien Kristian Jensen kampanjoi Kööpenhaminassa.  Nils Meilvang / EPA
 5. Vaalikampanjoissa tutut teemat ilmastosta terveysuudistukseen
 Äänestäjien silmissä parlamenttivaalien kampanjointi on sekoittunut EU-vaalikampanjointiin ja päinvastoin. Ilmastokysymykset ovat Tanskassakin tärkeä vaaliteema erityisesti punavihreille puolueille, mutta hallituskin julkaisi oman ilmastopakettinsa syksyllä.
 Muita teemoja maahanmuuton ja ilmaston lisäksi ovat olleet varhaiseläke ja terveysuudistus. Sosiaalidemokraatit ovat luvanneet vaalikampanjassaan parantaa ainakin joidenkin työelämässä uupuneiden ammattiryhmien pääsyä varhennetulle kansaneläkkeelle.
 Hallitus on puolestaan esitellyt vaalikeväänä terveys- ja aluehallinnon uudistuksen, mutta se ilmeisesti kaatuu, jos sosiaalidemokraatit nousevat valtaan.
 Viidentenä kesäkuuta järjestettävissä parlamenttivaaleissa on mukana ehdokkaita 13:sta puolueesta. Tanskan parlamentin eli kansankäräjien kokoonpano saattaa pirstaloitua ja polarisoitua.
 Vaalien jälkeen nähdään saiko nykyhallitus äänestäjiltä hakemansa jatkoajan vai nouseeko valtaan sosiaalidemokraattien vähemmistöhallitus.

Koraanin polttoa, laittomaksi väitettyä äänestäjien Facebook-kalastelua ja vaalilupauksia – Tanska äänestää huomenna, kuka nousee valtaan?


Summary: Eduskunta äänestää Antti RInteen pääministeriydestä torstaina. SDP ja vihreät nimeävät ministerinsä tänään. Puolueilla on yhteensä kymmenen ministerisalkkua.

Pääministeripuolue SDP saa uuteen hallitukseen seitsemän ministeriä, vihreät kolme. Yhteensä  Antti Rinteen  (sd.)  hallituksessa  on salkkuja 19.
 SDP:n puoluevaltuuston kokous alkaa kello 16:30. Sen arvioitu päättymisaika on noin kello 19. Vihreiden eduskuntaryhmä ja puoluevaltuuskunta kokoontuvat kello 17.
 Yle seuraa tässä jutussa molempien kokousten etenemistä hetki hetkeltä.
 SDP nimittää pääministerin lisäksi eurooppaministerin, kunta- ja omistajaohjausministerin, kehitysyhteistyö- ja ulkomaankauppaministerin, perhe- ja peruspalveluministerin, liikenneministerin ja työministerin.
 Eurooppaministeriksi povataan EU-asioihin suuren valiokunnan toisena varapuheenjohtajana perehtynyttä  Tytti Tuppuraista , kuntaministeriksi Kuntaliiton hallituksen puheenjohtajaa  Sirpa Paateroa .
 Vihreiden puheenjohtaja  Pekka Haavistosta  odotetaan ulkoministeriä. Puolueen kaksi muuta salkkua ovat sisäministeri ja ilmasto- ja ympäristöministeri. Pesteistä jompikumpi kuuluu puolueen tulevalle puheenjohtajalle  Maria Ohisalolle .
 Kansanedustajapaikkansa menettänyt  Oras Tynkkynen  havittelee  ilmastoministerin salkkua .
 SDP:n puoluehallitus kokoontuu kello 15:30, eduskuntaryhmä heti sen jälkeen kello 16. Ministerit päätetään niiden kesken ja vahvistetaan puoluevaltuuston kokouksessa kello 16:30 alkaen. Kaikki kokoukset pidetään eduskunnan Pikkuparlamentissa.
 Vihreiden eduskuntaryhmä ja puoluevaltuuskunta kokoontuvat kello 17. Puolue päättää kokouksessa hallitusohjelman hyväksymisestä, hallitustyöskentelyyn osallistumisesta ja ministerivalinnoistaan.

Yli puolet uusista ministereistä päätetään tänään – pääministerivaali torstaina, Yle seuraa hetki hetkeltä, katso suorana kello 15:20


Summary: Vaikka Suomi on kierrättämisen kärkimaita, juomapakkauksia jää yhä palauttamatta miljoonien eurojen edestä.

Saunailta, pari kylmää juomaa. Tyhjät pullot muovipussiin ja kaappiin muiden seuraksi odottamaan sopivaa hetkeä palauttamiselle.  Tapa, joka on tuttu monille suomalaisille.
 Jarkko Suomalaista  tuo ainainen kasa pullopusseja eteisessä ärsytti. Hän yritti unohtaa asian tunkemalla pussit auton takakonttiin. Sinne ne pinoutuivat, kunnes se oli melkein täynnä. Kun kiireisellä miehellä oli vihdoin sopiva hetki palauttaa kerääntyneet pullot, siihen kului aikaa. Kierre oli valmis.
 Suomalainen alkoi miettiä, miten voisi päästä eroon pulloista ilman vaivaa. Ympäristötietoisena hän ei kuitenkaan raaskinut heittää pulloja roskakoriin.
 – Puhuin asiasta ystävilleni, ja moni tunnisti tilanteen omasta arjestaan. Moni kokee pullonpalautuksen vaivalloisena tai kiusallisena eikä siitä saatava rahan määrä motivoi palauttamaan. Silloin muovipulloja saattaa päätyä sekajätteeseen, Jarkko Suomalainen kertoo.
 Yhteisöllistä kierrättämistä
 Kaksi vuotta sitten Jarkko Suomalainen sai idean mobiilisovelluksesta, joka toisi yhteen hänen itsensä kaltaiset kiireiset aikuiset sekä pientä lisätienestiä toivovat nuoret.
 Suomalaisen kaverit Lauri Luukkonen ja Mika Lahtinen hyppäsivät kelkkaan kehittämään Canit-pullonpalautussovellusta.
 – Perusidea on simppeli. Sovelluksen kautta voit ilmoittaa, paljonko pulloja tai tölkkejä sinulla on palautettavaksi. Sitten voit kutsua toisen henkilön ostamaan ja noutamaan ne, Reinto Oy:n toimitusjohtajana toimiva Suomalainen kertoo.
 Kaupasta hyötyvät rahallisesti molemmat osapuolet. Ostajalle juomapakkaukset maksavat puolet niiden panttien arvosta. Jos yhteisarvo on neljä euroa, ostaja ostaa ne kahdella eurolla. Palautettuaan pullot hän on tienannut kaksi euroa. Pullojen myyjä puolestaan ansaitsee kaupasta neljäsosan eli euron. Toinen vaihtoehto on myydä pullopusseja kiinteällä osto- ja myyntihinnalla.
 – Sovellus on tärkeän trendin äärellä, sillä se pyrkii edistämään kiertotaloutta, toteaa ympäristötekniikan professori  Lassi Linnanen  Lappeenrannan–Lahden teknillisestä yliopistosta.
 Kiertotaloudesta puhutaan, kun luonnonvaroja käytetään entistä kestävämmin ja tehokkaammin.
 – Kiertotalousajattelu on lisääntynyt etenkin suurissa suomalaisissa yrityksissä todella paljon. Suomella on hyvät mahdollisuudet menestyä kestävän kehityksen edelläkävijänä, kertoo Suomen itsenäisyyden juhlarahaston kiertotalousasiantuntija  Heikki Sorasahi .
 Canit-sovelluksen avulla myydään ja ostetaan tyhjiä juomapakkauksia. Petri Lassheikki / Yle
 Pakkauksia jää palauttamatta miljoonien eurojen edestä
 Suomalaiset ovat pullonpalautuksen malliesimerkkejä muulle maailmalle.
 Suomen Palautuspakkaus Oy:n tilastojen mukaan pantillisista lasipulloista palautetaan 88 prosenttia ja pantillisista muovipulloista 90 prosenttia. Pantillisia tölkkejä palautetaan ahkerimmin, ja vain viisi prosenttia niistä jää palauttamatta.
 – Luvut ovat jo nyt hyviä, mutta parantamisen varaa on. Vaikka suomalaiset palauttavat pakkauksia ahkerasti, niitä jää yhä palauttamatta useiden miljoonien eurojen edestä, Suomen Palautuspakkaus Oy:n johtaja  Tommi Vihavainen  toteaa.
 Hän arvioi, että palautusintoon vaikuttavat viitseliäisyys ja paikka, jossa juoma on nautittu.
 – Kodin ulkopuolella nautitun juoman pakkaus heitetään helpommin roskakoriin. Kun pakkauksesta halutaan nopeasti eroon, ei välitetä pantista, Vihavainen pohtii.
 Voiko täydellisen kierrätysasteen tavoittelu olla huono asia?
 Suomen Palautuspakkaus Oy:n johtaja Tommi Vihavainen on sitä mieltä, että hyvästä palautusprosentista huolimatta syytä on tähdätä vielä korkeammalle.
 – Vähempään kuin sataan prosenttiin ei pitäisi tyytyä. On kuitenkin oltava realisti, sillä aina tulee olemaan heitä, jotka eivät palauta pakkauksia, Vihavainen summaa.
 Ympäristötekniikan professori Lassi Linnanen puolestaan ei usko, että täydellisyyden tavoittelu pullojen palautuksessa on välttämättä ympäristön etu. Hänen mukaansa mitä lähemmäs 100 prosenttia pyritään, sitä enemmän vaivaa ja päästöjä syntyy pakkauksen kierrättämisestä.
 – Viimeisten prosenttien keräämisestä syntyvät haitat ylittävät hyödyt, mitä pullojen kierrätyksestä saadaan.
 Jos ihmiset esimerkiksi kerääntyisivät joukolla kampaamaan läpi tiettyä aluetta, heidän liikkumisestaan paikalle syntyisi Linnasen mukaan päästöjä enemmän kuin mikä pullojen kierrättämisestä saatava hyöty olisi ympäristölle. Lisäksi löydettyjen pullojen kuljettamisesta erikseen kierrätykseen syntyy lisäpäästöjä.
 Sama pätee, jos yksittäisiä pulloja lähdetään hakemaan ja viemään kauppaan autolla esimerkiksi Canit-sovelluksen myynti-ilmoituksen perässä. Kävellen tai pyörällä pullojen haku ei näitä päästöjä tuottaisi.
 – Kierrätysasteen nosto on ja sen tavoittelu on hyvä asia, jos sen pystyy tekemään ilman lisääntyneitä päästöjä, Linnanen toteaa.
 Tommi Vihavaisen mukaan tavoite voidaan saavuttaa, jos jokainen kantaa kortensa kekoon.
 – Päästöjä pullonpalautuksesta ei synny, jos juomapakkauksen ostaja ja palauttaa tyhjän pakkauksen esimerkiksi kauppareissun yhteydessä. Palauttaminen ei silloin aiheuta pelkkään pullonpalautukseen liittyvää kulkemista.
 Suomessa juomapakkauksia on kierrätetty jo 50-luvulta lähtien. Petri Lassheikki / Yle
 Toiveissa tuhansia käyttäjiä
 Lahtelainen ystävyskolmikko kehitti tiistaina julkaistua pullonpalautussovellus Canitia puoli vuotta. Nyt sille tavoitellaan 10 000 käyttäjää. Jarkko Suomalaisella on kova usko idean menestykseen.
 – On monia maita, joissa pullonpalautusjärjestelmää ei ole ollenkaan, koska sen luominen on kallista. Uskon, että Canitin kaltaisten sovellusten avulla voidaan pienemmillä kustannuksella tulevaisuudessa perustaa tällaisia järjestelmiä, Suomalainen toteaa.
 Sovelluksen pohjaa on myös mahdollista hyödyntää muihin tarkoituksiin.
 – Se soveltuu kaikille asioille, joille voidaan luoda keinotekoinen arvo eli pantti. Aloitimme pulloista, sillä kierrättäminen on suomalaisille tuttua ja tällaisia tuotteita ei Suomessa tällä hetkellä ole muita. Kuitenkin esimerkiksi Norjassa myös paristoissa on pantti, ja tähän sovelluksen pohjaa voitaisiin hyödyntää.
 Kierrätys on koko kansan juttu
 Ympäristötekniikan professori Lassi Linnanen arvioi, että Canit-sovellus voi nopeuttaa juomapakkausten kiertoa. Palautusprosenttiin hän ei usko sen juurikaan vaikuttavan.
 – Kyseiset pakkaukset mitä todennäköisimmin päätyisivät palautetuiksi ennemmin tai myöhemmin. Luontoon päätyvää osuutta pakkauksista ei tällä menetelmällä tavoiteta, hän toteaa.
 Kaikkiaan suomalaiset palauttavat vuodessa 1,9 miljardia juomapakkausta. Se tarkoittaa keskimäärin 342 kappaletta per henkilö.
 – Suomessa on pitkät pullonpalautusperinteet jo 50-luvulta alkaen. Täällä kierrättäminen on koko kansan yhteinen juttu ja palautuspisteverkosto on todella laaja, mikä tekee palauttamisesta helppoa, Suomen Palautuspakkaus Oy:n johtaja Tommi Vihavainen sanoo.
 Hänen mielestään nykytilanteeseen on syytä olla erittäin tyytyväinen.
 – Kiertotalous ja ympäristötietoisuus ovat tänä päivänä tapetilla, ja ihmiset miettivät kierrättämistä yhä enemmän. Elämme hyviä aikoja pullonpalautuksen suhteen.

Kaverukset haluavat nurkissa pyörivät pullot kierrätykseen uuden sovelluksen avulla – mutta liika kierrätysinto voikin olla huono asia ympäristölle


Summary: Mielenosoittajat vastustavat Yhdysvaltain presidentin vierailua valtavalla Trump-vauva -ilmapallolla

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  ja Britannian pääministeri  Theresa May  ovat aloittaneet tapaamisensa Britannian pääministerin virka-asunnolla Lontoon Downing Street 10:ssä.
 Trump saapui paikalle yhdessä vaimonsa  Melanian  kanssa. Pääministeri otti heidät vastaan rakennuksen ulkopuolella.
 Tapaamisessa on määrä käydä läpi ajankohtaisia poliittisia aiheita, kuten Huawei-kiistaa, joka on osa Yhdysvaltain ja Kiinan välistä kauppasotaa. Pääministeri May aikoo selvittää Trumpille Britannian kantaa ilmastonmuutoksen torjuntaan.
 Tapaamiseen osallistuu ministereitä ja johtavia virkamiehiä molemmista maista. Mayn tilannetta hankaloittaa se, että hän on eroamassa pääministerin tehtävästä muutaman päivän kuluttua.
 Trump osallistui aiemmin päivällä brittiläisten ja amerikkalaisten yritysten bisnes-tapaamiseen, joka järjestettiin St. Jamesin palatsissa.
 Trump sanoi kokouksen jälkeen, että hänen mielestään maiden välistä kauppavaihtoa voidaan lisätä. Jos Britannia eroaa Euroopan unionista, kuten se aikoo, voivat maat solmia "hyvin huomattavan" kauppasopimuksen.
 Lontoossa suuri mielenosoitus
 Lontoon keskustassa suuret mielenosoittajien joukot vastustavat Trumpin vierailua.
 Mielenosoituksessa esiintyy muiden muassa työväenpuolueen puheenjohtaja  Jeremy Corbyn .
 Mielenosoittajat lennättävät Baby Trump -ilmapalloa Lontoossa. Peter MacDiarmid / AOP
 Protestin näyttävin osa on Trumpia esittävä suuri vauvanukke-ilmapallo, jota lennätetään parlamenttitalon lähellä.
 Katso lisää :
 Prinssi Charles vastaanotti presidentti Trumpin Buckinghamin palatsiin – katso video

Trump saapui Downing Streetille neuvottelemaan "hyvin huomattavaa" kauppasopimusta – katso video


Summary: Nyt on hyvä hetki olla lomalla, sillä helteet jatkunevat myös ensi viikolla.

Helle hellii suomalaisia tällä viikolla. Tänään hellelukemia voidaan mitata jo Uudellamaalla ja Kymenlaaksossa, jos aurinko paistaa.
 – Muualla Etelä- ja Keski-Suomessa ilma on viileämpää ja tuuli sen verran voimakasta, että hellelukemiin ei vielä päästä, meteorologi  Joonas Koskela  sanoo.
 Keskiviikkona hellettä etelässä
 Huomenna keskiviikkona 25 asteen helleraja saavutetaan yleisesti Etelä-Suomessa. Lapissakin päästään 15 asteen yläpuolelle aivan pohjoisinta osaa lukuun ottamatta.
 – Torstaina ja perjantaina lämpötila nousee ainakin lähelle 30 astetta, ellei ylikin Etelä- ja Länsi-Suomessa. Kesäkuun lämpöennätystä tuskin kuitenkaan rikotaan, Joonas Koskela sanoo.
 Kesäkuun lämpöennätys 33,8 astetta mitattiin Ähtärissä vuonna 1935.
 Itä-Suomessa ei päästä aivan 30 asteen lukemiin, mutta sää on helteistä sielläkin.
 Kesälomalaisten iloksi helteinen sää voi jatkua vielä ensi viikon alkupuolellakin.
 Ukkonen jyrisee perjantaina ja lauantaina
 Tänään ukkosia on ollut Etelä-Suomessa, mutta loppuviikon helteet tuovat mukanaan vielä kovemmat ukkoset moniin paikkoihin.
 Perjantaina kovimmat ukkoset ovat lännessä, mutta lauantaina niitä on yleisesti jo Etelä- ja Keski-Suomessa. Rannikkoseuduilla on poutaisinta.
 Idässä voi ukkostaa vielä sunnuntainakin.
 Meteorologi Joonas Koskelan mukaan loppuviikon ukkoset ovat kovia.
 – Paikallisesti vettä voi sataa kerralla todella runsaasti, ja se voi saada kadut tulvimaan.

Kohta rytisee: Loppuviikoksi luvassa jopa 30 asteen helteitä ja entistä kovempia ukkosia – rajut sateet voivat saada kadut tulvimaan


Summary: Hartikainen on aiemmin johtanut EU:n Libya-operaatiota.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Tullin entinen pääjohtaja  Antti Hartikainen  on valittu johtamaan Euroopan unionin neuvontaoperaatiota (EUAM) Ukrainassa. Hartikaisen kausi alkaa heinäkuun alussa ja kestää ensi vuoden kesäkuun loppuun.
 Hartikainen haki jatkokautta Tullin johdossa, mutta hän ei tullut valituksi. Hartikainen tuomittiin viime vuonna Helsingin käräjäoikeudessa sakkoihin virkavelvollisuuden rikkomisesta. Hartikainen on valittanut tuomiosta hovioikeuteen.
 Nimityspäätös tehtiin EU:n Poliittisten ja turvallisuusasioiden komiteassa. Hartikaisella on myös aiempaa kokemusta EU-tehtävistä. Hän on johtanut muun muassa EU:n EUBAM Libya -suunnitteluoperaatiota.

Tullin entinen pääjohtaja Antti Hartikainen johtamaan EU:n Ukraina-operaatiota