Summary: Kotikompostin ekologisuus riippuu hoidosta. Mätänevä biojäte aiheuttaa päästöjä.

Kotikompostorista voi tulla kätevän multatehtaan sijasta pihan perällä haiseva hirviö, jota ei tee mieli edes lähestyä. Silloin juuri pitäisi, koska kaikki ei ole hyvin.
 Jos kompostin kitaan kaataa vain biojätteitä ja laiminlyö hoitamisen, voi kompostissa käynnistyä lahoamisen sijaan mätäneminen, jolloin komposti muuttuu kasvihuonekaasujen päästölähteeksi.
 – Mätänevän kompostin päästöt ovat ihan eri luokkaa kuin hyvin toimivan kompostin, sanoo  Ilona Suppanen  Oulun kaupungin yhdyskunta- ja ympäristöpalveluista.
 Hän on työskennellyt aiemmin muun muassa jätehuollon neuvojana. Kompostien toiminta oli jatkuvasti esillä hänelle esitetyissä kysymyksissä.
 Kompostissa syntyvät kasvihuonekaasut ovat pääasiassa typpioksiduulia eli ilokaasua sekä metaania, kertoo tutkijaopettaja  Jouni Havukainen  Lappeenrannan-Lahden teknillisestä yliopistosta. Näistä erityisesti typpioksiduuli on voimakas kasvihuonekaasu. Sen ilmastoa lämmittävä vaikutus on jopa 300 kertaa hiilidioksidia suurempi.
 Tiivis märkä massa kertoo ongelmista
 Biojätekompostin ongelmat liittyvät yleisimmin liialliseen kosteuteen. Märkä massa tiivistyy helposti, eikä happi pääse sen sisään. Silloin biojäte alkaa kompostoitumisen sijaan mädäntyä.
 Perusohje onkin huolehtia kompostimassan kääntelystä ja kuivikemateriaalin lisäämisestä jokaisella kerralla, kun kompostiin vie biojätteitä, Ilona Suppanen sanoo. Silloin komposti pysyy mahdollisimman ilmavana.
 Sopivan kosteuden voi Suppasen mukaan tarkistaa puristustestillä. Jos kompostimassaa puristaa nyrkissään, siitä pitäisi irrota muutama pisara nestettä, ei enempää.
 Jarkko Väisänen kuvaa kompostointiaan jatkuvaksi taisteluksi. Talvella koko laitos on jämähtänyt jäähän ja kesäisin kiusana ovat olleet muun muassa muurahaiset. Nyt komposti kuitenkin toimii varsin hyvin. Hanna Juopperi / Yle
 Puutarhajätekompostissa päästöjä suurempi ongelma on usein se, että kompostoitumista ei tapahdukaan, koska puutarhajäte on niin kuivaa. Suppasen mukaan tällainen materiaali on myös hyvin hiilipitoista ja sen kompostoitumista voi parantaa typen lisäyksellä.
 – Kompostiin voi lisätä virtsaa, tai jos se tuntuu liian brutaalilta, niin kanankakkarakeita veteen liuotettuina.
 Ilona Suppanen sanoo, että kenenkään ei kannata ajatella, että komposti toimisi ilman hoitoa.
 Mädättämö on tehokas, mutta ei kotipihassa
 Kotikompostointi on kuitenkin ympäristöystävällinen tapa biojätteen käsittelyyn, jos kaikki on kunnossa. Kotona kompostoidessa ei tarvita energiaa kuten teollisissa kompostilaitoksissa. Parhaassa tapauksessa myös lopputuotteena syntyvän mullan voi hyödyntää omalla pihalla.
 Toistaiseksi Jarkko Väisäsen multatehtaan saldo on ollut niin heikko, että multaa on tuotu pihaan kaupan säkeissä: "Aika paljon enemmän ollaan menojen puolella. Muutaman lapiollisen olen multaa saanut." Hanna Juopperi / Yle
 Kaikkein tehokkain tapa biojätteiden käsittelyssä on kuitenkin mädättäminen – kunhan se ei tapahdu kotipihalla. Itse asiassa nykyisin valtaosa erilliskerätystä biojätteestä menee mädätyslaitoksiin, joissa kerätään myös prosessin aikana syntyvät kaasut talteen ja hyötykäyttöön.
 – Siinä saadaan tuotettua energiaa, kun mädättämössä syntyvä biokaasu voidaan hyödyntää liikennepolttoaineena tai sähkön ja lämmön tuotannossa. Siinä myös säilyvät kompostoinnin tapaan myös arvokkaat ravinteet, kuten typpi ja fosfori, Jouni Havukainen sanoo.
 Kaikkein huonoin vaihtoehto laittaa biojäte sekajätteen sekaan.
 Havukainen toteaa, että biojätteen polttamisessa menetetään typpi, joka kompostia hyödynnettäessä kiertäisi takaisin maahan. Fosforinkin hyödyntäminen on vaikeaa. Vaikka se jää poltettavaan tuhkaan, ei jätteenpolttolaitosten tuhkaa pystytä sellaisenaan hyödyntämään.
 Kompostoinnissa saadaan myös hiili takaisin maahan, millä on maan laatua parantava vaikutus. Lisäksi polttoon eksynyt biojäte huonontaa jätteenpolttolaitoksen palamistulosta, koska kostean massan lämpöarvo on heikompi.
 Suomessa kotikomposteissa käsitellään noin kymmenen prosenttia biojätteestä, Havukainen kertoo.
 Miten sinä olet ratkonut kompostoinnissa eteen tulleita ongelmia? Voit keskustella aiheesta kello 22:een saakka.

Luulitko, että kompostisi olisi ekoteko? Asia voi olla juuri päinvastoin, sillä laiskalla hoidolla siitä tulee päästölähde


Summary: Sisäministeri Maria Ohisalo (vihr.) sanoi Ylen haastattelussa, että vakaviin rikoksiin syyllistyneet turvapaikanhakijat on mahdollista palauttaa jo nykyisen lain mukaan, mutta Suomeen kotoutuneille ja työllistyneille voisi antaa oleskeluluvan.

Turvapaikanhakuprosessin alkupää on saatava kuntoon, jotta ongelmat eivät kasaannu loppupäähän ja venytä lopullisten päätösten odottamista vuosien mittaiseksi, sanoo sisäministeri, vihreiden puheenjohtaja Maria Ohisalo.
 Tällä hetkellä alkupään nopeus on pantu prosessin laadun edelle, Ohisalo arvosteli Yle TV1:n Ykkösaamun haastattelussa lauantaina. Prosessiin on palautettava oikeusturva, hän vaati.
 Yksi konkreettinen turvapaikkapolitiikan kirjaus hallitusohjelmassa on, että työllistynyt turvapaikanhakija voi saada oleskeluluvan. Ohisalon mukaan pitää miettiä uudelleen, kannattaako Suomeen kotoutuneita ja työpaikan saaneita ihmisiä palauttaa.
 Vakaviin rikoksiin syyllistyneet palautetaan, minkä ulkomaalaislaki mahdollistaa jo nyt, hän korosti. Seksuaalirikoksiin syyllistyneiden ulkomaalaisten pakkopalauttamista vaativa kansalaisaloite keräsi vastikään kylliksi allekirjoituksia tullakseen eduskunnan käsittelyyn.
 Irak kieltäytyy ottamasta vastaan irakilaisia, jotka Suomi haluaisi palauttaa vastoin heidän tahtoaan. Asiasta käydään Irakin kanssa keskusteluja, mutta sopimus tuskin syntyy hetkessä, Ohisalo sanoo. Hänen mukaansa kaikilla Euroopan valtioilla on sama haaste.
 Al-Holin suomalaiset ovat kiperä kysymys
 Eurooppalainen turvapaikkapolitiikka on ollut vuosia jumissa, ja Välimereen on tänäkin vuonna hukkunut satoja, Ohisalo muistutti. Suomen tehtävä EU:n tämänhetkisenä puheenjohtajamaana on edistää sekä pitkäaikaisia ratkaisuja että väliaikaismekanismeja, hän sanoi.
 Sellaisena hän esitteli puolivuotisen "halukkaiden maiden" -projektin, johon osallistuvien maiden EU:n komissio tietää olevan valmiita ottamaan Välimereltä rantautuneita ihmisiä turvapaikkaprosessiin. Suomen hallitus keskustelee siitä, kuinka monta maata pitää olla mukana, jotta Suomikin osallistuu, Ohisalo kertoi.
 Syyriassa al-Holin pakolaisleirillä olevien suomalaisten asiasta Ohisalo sanoi, että sisäministeriön tontilta katsottuna jokaisella suomalaisella on oikeus palata Suomeen, jos hän tulee rajalle. Muutoin asia kuuluu ulkoministeriölle, hän korosti.
 Lapset eivät ole voineet itse valita elämäntilannettaan ja voimakkaan islamistista ideologiaa. Erilaisia keinoja al-Holin lasten auttamiseksi kyllä mietitään, hän lisäsi.

Sisäministeri Ohisalo Ylen Ykkösaamussa: Turvapaikanhakuprosessin alkupää on saatava kuntoon


Summary: Alkuperäisasukkaat vastustavat maailman suurimman peiliteleskoopin rakentamista, sillä se peittäisi heidän pyhänä pitämänsä tulivuoren.

Havaijin Big Islandilla kiistellään suunnitelmista rakentaa suuri teleskooppi nukkuvan tulivuoren huipulle.
 Jo kuukausien ajan sadat protestoijat ovat estäneet rakennustöiden aloittamisen Mauna Kea -tulivuorella, jota saaren alkuperäisasukkaat pitävät pyhänä.
 Polynesialaisen perimätiedon mukaan Mauna Kean huippu on paikka, jossa maa ja taivas, äiti ja isä, kohtasivat ja loivat koko ihmiskunnan. Tähtitieteilijöille samainen paikka on Tyynenmeren alueen korkein kohta. Sen ympärillä taivaat ovat selkeämmät ja pimeämmät kuin missään muualla koko maapallolla.
 30-metrisen teleskoopin rakennustöiden piti alkaa jo vuonna 2015, mutta paikallisten asukkaiden vastustus on viivästyttänyt projektia kerta toisensa jälkeen.
 Tutkijoiden mukaan uusi teleskooppi pystyisi tarjoamaan huomattavasti tarkempia kuvia avaruuden kaukaisimmista osista kuin Hubble-avaruusteleskooppi.
 – Tämä tilanne on viivästyttänyt rakentamisen aloittamista vuosia, arvioi ranskalainen tähtitieteilijä ja hankkeen vetäjä  Christophe Dumas  uutistoimisto AFP:lle.
 Myös Las Vegasissa vastustettiin Havaijille kaavailtua teleskooppia heinäkuussa. AOP
 Teleskooppi hyvä, paikka huono?
 Teleskoopin vastustajat eivät perustele kantaansa ainoastaan uskonnollisella mytologialla. Heidän mukaan 1,4 miljardin dollarin rakennushanke on myös ympäristölle haitallinen.
 Protestoijat ovat onnistuneet saamaan puolelleen lukuisia julkisuuden henkilöitä, joilla on juuria Havaijilla.
 – Kyse on isommasta asiasta kuin teleskoopista. Kyse on ihmisyydestä ja kulttuurista, Havaijilla varttunut elokuvatähti  Dwayne Johnson  kommentoi aikaisemmin kesällä.
 Havaijilaisten kommentaattoreiden mukaan kiista teleskoopista heijastaa joidenkin alkuperäisasukkaiden kaunaa saariryhmän hyväksikäytöstä siirtomaa-ajalla, uutistoimisto AFP kirjoittaa.
 Yksi teleskoopin vastustajista on havaijilainen historiantutkija  Jonathan Osorio .Hän korostaa, ettei kyse ole tieteen vastustamisesta vaan siitä, ettei teleskooppia tulisi rakentaa pyhälle maalle.
 – Emme vastusta teleskooppeja. Vastustamme niitä Mauna Kealla. Ja niitä on vuorella jo 13 ennestään. Se on tarpeeksi, Osorio kommentoi heinäkuussa  Inside Higher Ed -sivustolle.
 Lue lisää:
 Riita tulivuoresta: Jättiteleskooppi vastaan havaijilaisten perinneuskonto

Havaijilla protestit viivästyttäneet jättiteleskoopin rakennusprojektia


Summary: Taiteilija Juhani Melender mietti vuosikausia, että modernille kuvataiteelle ei löydy ymmärtäjiä. Sitten hän teki Instagram-tilin.

Näyttelykutsu Ranskaan ja yhteydenottoja kansainvälisiltä gallerioilta. Mistään sellaisesta ei  Juhani Melender  uneksinut silloin, kun hän meni Kokkolan työväenopistoon toteuttamaan vuosikausien unelmaansa eli opiskelemaan maalaustaidetta.
 Nuoreen Juhaniin oli lapsuudessa tehnyt suuren vaikutuksen oman sedän maalaustaito. Viisikymppisenä pystyi sitten miettimään, että jos itseltäkin löytyisi lahjoja, kun työelämästä piti jäädä sairaseläkkeelle. Opettajina olivat  Tapio Tuominen ,  Ingmar Nyman  ja  Pertti Lohiniva .
 Nyt vajaat 30 vuotta myöhemmin voi viimeistään todeta, että lahjoja löytyi ja että opiskelu todellakin kannatti. Ei niin, että Juhani Melender olisi esimerkiksi ansainnut omaisuuden maalaamisellaan. Ei todellakaan, mutta jotain muuta kyllä.
 – Aina on ollut tuolla taustalla sellainen ajatus, että jos saisi tehdä mitä haluaa, niin minä tykkäisin maalata. Työväenopistosta lähti sitten kauhea innostus liikkeelle. Se inspiraatio ei ole siitä mihinkään koskaan lähtenyt.
 Valmistumassa oleva Juhani Melenderin teos on osa kolmen maalauksen sarjaa. Monelle työlle löytyy malli taiteilijan luonnoskirjoista, mutta teoksen värit valitaan usein vasta maalaustilanteessa. Tavoitteena on tasapainoinen kokonaisuus. Heini Holopainen / Yle
 Juhani Melender maalaa modernia nykytaidetta. Tarkat abstraktit kuviot lomittuvat toisiinsa. Jokaisessa työssä on mukana myös kirkkaita värejä. Tarkkuus on seurausta vuosikymmenien työskentelystä kirjapainoalalla.
 – Sieltä tämä tyyli varmaan tulee. Minä koetan aina saada tasapainoisen lopputuloksen niin, että silmä lepää, eikä mikään pompi silmille.
 Kuvataide ei liiku
 Juhani Melender on maalannut hiukan yli 1500 taideteosta ja luonnostellut viitisensataa luonnosta. Suurin osa teoksista on vielä taiteilijalla. Myyntiä on ollut todella vähän.
 – Ei niitä ostajia vain tule. Se on minun kokemukseni. Tämäntyyppinen taide ei ole kiinnostanut ihmisiä. En minä taiteella olisi voinut elättää itseäni. Jos laskee kehystämiskulut ja muut menot, niin tappion puolelle tämä menee.
 Leena Koskinen perusti 2011 taidegallerian Kokkolaan, sillä hänen mielestään ihmisten pitää päästä näkemään taidetta ja taiteilijoiden saada esille töitä. Heini Holopainen / Yle
 Kuvataiteen myynti on myös galleristin mielestä alamaissa, ei pelkästään modernin taiteen myynti. Niin on erityisesti pienellä paikkakunnalla. Kokkolalaisen Galleria Artistan yrittäjä  Leena Koskinen  arvioi, että kyse on laajemmasta trendistä.
 – Tämä on varmaan maailmanlaajuinen ilmiö, että taide ei välttämättä liiku nyt niin hirveästi. Mutta Kokkolassa ja maakunnassa on paljon hyviä taiteilijoita ja toivoisin, että ihmiset enemmän kävisivät niitä katsomassa. Ostajia on aika vähän.
 Samassa kaupungissa kehystysliikettä pitävä  Juha-Matti Anttila  Kehystysliike Vihinpuusta puhuu samasta ilmiöstä.
 – Kuvataide on ehkä vähän haastava tämän kokoisessa maassa ja maakunnassa, että sillä tulisi toimeen. Oma alue, Kokkola ja Keski-Pohjanmaa eivät asukasluvultaan vielä oikein riitä elättämään ketään. Pitää pystyä myymään koko Suomeen taidetta. Sitten se vasta rupeaa olemaan semmoinen elinkelpoinen ammatti.
 Juha-Matti Anttila kehystää Vihinpuussa perinteisten taideteosten lisäksi myös paljon käsitöitä, sillä Keski-Pohjanmaa on käsityömaakunta. Heini Holopainen / Yle
 Kyse on arvostuksesta
 Suomen Taiteilijaseuran toiminnanjohtaja  Annukka Vähäsöyrinki  analysoi, että Suomessa taidemarkkinat eivät toimi samalla tavalla kuin muualla Euroopassa. Esimerkiksi kaupallisista gallerioista vain kourallinen menestyy. Kuvataiteilijoista taas suurin osa joutuu tekemään taidetta muun työn lomassa, elantoa saadakseen.
 – Tulot tulevat monista puroista, apurahoista, säätiöiltä, tekijänoikeuskorvauksista, muista töistä. Teosmyynti on tässä vain pienenä osana. Kuvataiteilija on hyvin haavoittuvassa asemassa.
 Vähäsöyrinki pohtii syitä. Taustalla on varmasti arvostuskysymyksiä.
 – Taiteen kuluttajamäärät ovat meillä suuria. Yleisö käy katsomassa taidetta, mutta aika harva Suomessa ostaa taidetta sijoituksena eli näkee kuvataiteen asiana, johon halutaan investoida.
 Laajemmat kuviot netistä
 Nelisen vuotta sitten Juhani Melenderin tytär sanoi, että nyt kannattaa tehdä Instagram-tili ja alkaa julkaista kuvia taideteoksista somessa. Siellä ne olisivat kaikkien nähtävillä ja turvassa.
 Niin sitten tehtiin. Perheen somevastaavaksi ryhtyi Juhani Melenderin vaimo  Marja-Leena . Hän ryhtyi ensin julkaisemaan teoskuvia joka päivä. Kun kuvia oli somessa jo noin 800, tahtia harvennettiin. Nyt latauksia on ehkä kerran viikossa ja julkaisuja yli tuhat.
 Marja-Leena Melender kuvaa padilla tuoreen taideteoksen ja laittaa sen Instagramiin. Taiteilijan vaimo on muutenkin tärkeä tuki ja auttaa esimerkiksi pohtimaan teosten värejä. Kodin sisustus on Marja-Leena Melenderin käsialaa. Hän myös valitsee seinille taulut miehensä kokoelmista. Heini Holopainen / Yle
 Kun kaikki vuodet oli tuntunut siltä, että modernia kuvataidetta ei ymmärrä kukaan, yhtäkkiä muualta maailmasta löytyi kiinnostuneita. Yhteydenotoista poiki esimerkiksi näyttelykutsu Pariisiin ja muita tarjouksia esimerkiksi Kanadasta ja Englannista.
 – Pariisissa oli todella ihana nähdä kansainvälistä modernia nykytaidetta, jota itsekin tekee! Minun töitäni oli siellä esillä neljä kappaletta. Se oli ikimuistettava näyttely.
 Mikä on tärkeintä?
 Voi olla, että taiteilija ei kuitenkaan reagoi saamiinsa muihin kansainvälisiin tarjouksiin. Ikää on jo kertynyt, kielitaitoa ei oikein ole ja teosten pakkaaminen, lähettäminen sekä esillepano maksavat.
 Kansainvälinen kiitos tuntuu tietysti hyvältä, koska Suomesta kiinnostusta ei tuntunut löytyvän. Tärkeintä on kuitenkin itse maalaaminen.
 – Kun oma työhuone on kodin yhteydessä, siinä oikein sielu lepää kun minä saan maalata. Maalaaminen on hoitanut minua ja on pitänyt ja pitää minut kunnossa.

Juhani Melender on löytänyt moderneille maalauksilleen Instagramin avulla ymmärtäjiä ulkomailta – yli tuhat julkaisua neljässä vuodessa


Summary: Elintarvikeviranomaiset vaativat tällä viikolla Hempaattista vetämään hamppuöljynsä pois myynnistä. Maailmalla CBD-öljyt ovat suosittuja tuotteita.

Aurinko porottaa lähes pilvettömältä taivaalta. Kolme miestä ja nainen leikkaavat hamppua pellolta Turun Paattisissa.
 Eletään elokuun loppua. Hamppuyritys Hempaattinen aloittelee sadonkorjuutalkoitaan. Syksyn mittaan pellolle tulee huomattavasti enemmän talkooväkeä.
 Pellolla ahertavat keräävät kotimaista EU:n hyväksymää Finola-teollisuushamppua. Hempaattinen käyttää sitä kannabinoidipitoisen öljyn ja ihorasvan raakamateriaalina.
 Pellon laidalta  Janne Kruunari  tarkkailee elonkorjuuta. Hän toteaa, että osa kasvustosta on kärsinyt kuivuudesta ja jäänyt siksi odotettua matalammaksi.
 Kruunari on yksi Hempaattisen kolmesta perustajasta. Hän on kehittänyt yrityksen valmistaman syötävän hamppuöljyn. Kruunarin mukaan kyseessä on luonnontuote, jolla ei ole huumaavaa vaikutusta. Viranomaisten silmissä valmiste on kyseenalainen.
 – Ihmisen asenne hamppua kohtaan varsinkin länsimaissa on ihan käsittämätön. Kasvi on pukenut, sivistänyt, suojannut ja ruokkinutkin meidät monessa kohtaa, Kruunari puuskahtaa.
 Cannabis sativa  eli hamppu on yksi ihmiskunnan vanhimmista viljelykasveista. Sitä on kasvatettu tuhansia vuosia muun muassa kuiduksi, ruoaksi, lääkkeeksi, päihteeksi ja uskonnollisissa menoissa käytettäväksi yrtiksi.
 Santeri Häkkinen (vasemmalla) ja Samu Miettinen osallistuivat Hempaattisen hampputalkoisiin. Laura Hyyti / Yle
 Vajaan parin tunnin työn jälkeen talkoolaiset ovat saaneet kerättyä muutaman sylillisen Finolaa. Nipusta on poistettu suurimmat lehdet. Ilmassa leijailee imelä haju.
 Saalis kuljetetaan kuivattavaksi Hempaattisen päämajaan, joka sijaitsee entisessä Paattisten huoltokodissa.
 Hamppuyhteisö houkuttelee vaihtoehtoväkeä
 Jos Hempaattisen tuotteet herättävät kiinnostusta viranomaisissa, kiinnostava on myös Hempaattisen pääkonttorin liepeillä asuva yhteisö. Se näyttää hippikommuunilta.
 Aiemmin rakennuksessa toimi alkoholistiparantola. Kun syksyllä 2015 Suomeen tuli suuri joukko turvapaikanhakijoita, SPR perusti taloon vastaanottokeskuksen. Siirtolaiskriisin akuuteimman vaiheen jälkeen vastaanottokeskus suljettiin.
 Viime syksynä Hempaattinen vuokrasi osan tyhjillään olleesta rakennuksesta. Kiinteistön yhteisössä asuu väkeä ympäri vuoden.
 Samassa rakennuksessa majailevat yritys ja yhteisö ovat erillisiä, mutta osa asukkaista osallistuu vapaaehtoispohjalta Hempaattisen toimintaan kuten esimerkiksi hampputalkoisiin. Monet heistä ovat pitkäaikaistyöttömiä.
 Pihan yhteen kulmaan on pystytetty diskoteltta, jossa seisoo dj-pöytä ja suuret kaiuttimet. Tiluksia esittelevän Kruunarin mukaan konemusiikkiväki käy toisinaan paikalla soittamassa suomisaundia eli kotimaista psykedeelistä tanssimusiikkia.
 Entisen Paattisten huoltokodin pohjapiirros. Joku on lisännyt käsin otsikkoon englanninkielisen sanan Hemp eli hamppu. Laura Hyyti / Yle
 Osa kiinteistön sisätiloista näyttää hieman rapistuneilta. Laajasta rakennuksesta löytyy muun muassa taidehuone, jossa on maalausvälineitä ja asukkaiden tekemiä maalauksia. Eräässä huoneessa on lajitelma soittimia jammailua varten.
 Yksi yhteisön uusimmista asukkaista on  Kiki Gogoljuk . Hän muutti taloon elokuun lopussa Helsingistä. Gogoljuk kertoo, että asukkaat ovat tyypillisesti päätyneet taloon ystäviensä kutsumana.
 Gogoljuk sanoo, että hän aikoo remontoida yhden tyhjillään olevista huoneista.
 – Voi olla, että siihen aukeaa joku Kikin kiska. Tämä on sellainen suuri funland, missä voi tehdä juttuja, jotka tuntuvat itsestä kivalta, Gogoljuk kuvailee.
 Hän kertoo, että palkkatyö hamppualalla kiinnostaisi. Gogoljuk on jo alkanut opetella Hempaattisen öljyn valmistusta.
 – Lähdin ihan täysillä siihen mukaan sen takia, että rasvojen tekeminen on tuttua. Olen tehnyt kookosrasvoista ja -öljyistä ja suomalaisista yrteistä itselleni ihorasvoja, Gogoljuk sanoo.
 Hänelle yhteisössä puuhailu on osa elämäntapaa ja elämänkatsomusta.
 – Uskon, että me teemme täällä maailmanparannusta.
 Kiki Gogoljuk sytyttää hindulaista Shiva-jumalaa esittävän kuvan eteen aseteltuja kynttilöitä ja suitsuketta. Hindumytologiassa hamppu yhdistetään Shivaan.  Laura Hyyti / Yle
 Myyntikelpoinen hamppuöljy syntyi kokeilujen kautta
 Entisen huoltokodin puutarhassa rehottaa hamppuviidakko. Suurimmat kasveista ovat reilusti yli miehenmittaisia ja pienimmät noin polven korkuisia.
 Janne Kruunari kertoo, että Hempaattinen kasvattaa täällä pääasiassa kotimaisia hamppulajikkeita tutkimuskäyttöön.
 Kruunari sanoo aloittaneensa hamppu-uutteiden kehittämisen vuonna 2017. Aluksi hän keskittyi alkoholiuuttoihin, mutta niiden avulla ei syntynyt myytäväksi sopivaa tuotetta.
 – Tämän nykyisen öljyn uuttaminen tuli tutkimuksen ja kokeilujen kautta tuossa alkuvuodesta 2018, Kruunari kertoo.
 Hän sanoo, että hänen tuotteensa ei ole huumaava. Sitä ei pidä sotkea päihdyttävää THC:tä sisältäviin kannabisöljyihin.
 Finola ja muut EU:n hyväksymät teollisuushamppulajikkeet on jalostettu sisältämään korkeintaan 0,2 prosenttia THC:tä. Päihdekannabislajikkeissa THC:tä voi olla jopa kymmeniä prosentteja.
 Hempaattisen tuotekehityksestä vastaava Janne Kruunari esittelee yrityksen tutkimusviljelmää. Laura Hyyti / Yle
 Teollisuushamppu voi kuitenkin sisältää runsaasti CBD:tä. Kasvia käytetään ulkomailla erilaisten hyvinvointi- ja kosmetiikkatuotteiden raaka-aineena. Monissa maissa markkinoilla on useita Hempaattisen öljyä vastaavia tuotteita.
 Niin sanottu terapeuttinen kannabidioli eli CBD ja päihdyttävä tetrahydrokannabinoli eli THC ovat hampun tunnetummat kannabinoidit. Ne ovat kemiallisia yhdisteitä, jotka vaikuttavat ihmisen kehon endokannabinoidijärjestelmään.
 Runsaasti THC:tä sisältäviä kannabistuotteita käytetään päihteinä. Alustavien tutkimusten mukaan kannabinoideilla on myös lääkinnällisiä vaikutuksia. CBD muun muassa rentouttaa sekä  voi lievittää kipua ja ahdistusta .
 Maailman terveysjärjestön WHO:n  mukaan puhdas CBD on yleisesti ottaen turvallinen yhdiste, eikä se aiheuta riippuvuutta. CBD saattaa kuitenkin muuttaa sen kanssa yhtä aikaa käytettyjen lääkkeiden vaikutusta ihmiseen.
 Syyskuun loppupuolella Euroopan komissio hyväksyi  CBD:tä sisältävän lääkevalmiste Epidyolexin , jota käytetään kahden vakavan ja harvinaisen lasten epilepsian hoidossa. Valmiste tuli Yhdysvaltain markkinoille jo viime vuonna.
 Yhteensä kannabinoideja on yli sata. Hamppu sisältää lisäksi muitakin yhdisteitä kuten esimerkiksi aromaattisia terpeenejä. Monien kannabinoidien vaikutuksia ei tunneta hyvin, koska niitä tutkittu vasta vähän.
 Hamppuyrittäminen on Suomessa "pirun vaikeaa"
 Janne Kruunarin mukaan Hempaattisen hamppuöljy on kokeilutuote, jonka käyttöön ei voi antaa tarkkoja ohjeita. Öljy sisältää niin sanotun täyden spektrin kannabinoideja, eli samat yhdisteet, mitä laillisessa Finola-hampussa on.
 – Lainsäädännöstä ei löydy regulaatiota siitä, millaisia tuotteidemme pitäisi olla. Tuotteistamme löytyy satoja yhdisteitä. Jotkut niistä vaikuttavat jo vähäisinä pitoisuuksina. Käyttäjä pystyy itse kokeilemaan, mitä vaikutuksia öljyllä on, Kruunari sanoo.
 Entisen Paattisten huoltokodin yhteisössä asuvat Kiki Gogoljuk ja Antti Korteniemi valmistavat hamppuöljyn koe-erää.  Laura Hyyti / Yle
 Hän on varovainen sanoissaan. Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimea tulkitsee CBD:tä sisältävät tuotteet automaattisesti reseptin vaativiksi lääkevalmisteiksi, jos niitä markkinoidaan lääkinnällisillä väitteillä.
 Samasta syystä Hempaattinen ei paljasta tuotepakkauksissaan tai verkkosivuillaan tuotteidensa tarkkoja kannabinoidipitoisuuksia.
 – Se, mitä me täällä teemme, on ihan koskematon asia tähän mennessä Suomessa. Emme oikein itsekään tiedä, mimmoista on olla hamppuyrittäjä. Se on aika pirun vaikeaa, Kruunari toteaa.
 Yle uutisoi kesäkuussa , että Prahan kemian ja teknologian yliopiston ja tutkimuslaitos ICCI:n tekemissä analyyseissä useista Euroopassa myytävistä CBD-öljyistä löytyi liikaa päihdyttävää THC:tä sekä syöpävaarallisia yhdisteitä.
 Kruunari vakuuttaa, että Hempaattisen öljy ja ihorasva eivät sisällä päihdyttävää THC:tä. Sen suhteen Suomessa on nollatoleranssi.
 Hänen mukaansa heidän hamppuöljynsä on puhdasta, koska yrityksen omavalvonta on tiukkaa ja tuotteet on testattu vertailun vuoksi Luonnonvarakeskuksen laboratorion lisäksi ulkomaisissa laboratorioissa, muun muassa Slovakiassa.
 Hempaattinen valmistaa hamppuöljynsä käsityönä hampun osista ja kasvipohjaisesta ruokaöljystä. Laura Hyyti / Yle
 Lapin hamppu olisi eksoottinen tuote
 Janne Kruunarin mukaan Hempaattinen on tähän mennessä toimittanut myyntiin joitakin tuhansia öljypulloja ja rasvapurnukoita. Kotimaan lisäksi kysyntää on kuulemma ainakin Virossa, Espanjassa, Saksassa ja Sveitsissä.
 Kesken haastattelun Kruunarin puhelin värisee hänen taskussaan.
 – Siellä on yksi agentti, joka on koittanut saada minua kiinni tässä aamupäivän. Öljy on vientituote jo tällä hetkellä.
 Kruunari kertoo, että he ovat valmistaneet myös ensimmäisen eläimille tarkoitetun tuotteen. Kyseessä on hevosille suunnattu kannabinoidipitoinen ihorasva. Työn alla on myös Finola-hedekasveista valmistettava öljy, jossa on mukana hampun siitepölyä.
 Lisäksi yritys kehittää kannabinoideja sisältävää suklaata, saippuaa ja shampoota. Nämä tuotteet ovat nyt koekäytössä.
 Janne Kruunari kääntelee hampun kukkalatvoja Hempaattisen kuivaamossa. Laura Hyyti / Yle
 Kruunarin mukaan myös suomalainen teollisuushampun kukka kiinnostaisi ulkomailla, koska täällä kasvit kasvavat puhtaassa luonnossa ja maaperässä.
 Kruunari kertoo, että Pohjois-Amerikasta on kyselty, pystyisikö Hempaattinen toimittamaan tuoretta hamppumassaa raaka-aineeksi.
 Hän pohtii myös, että hampunviljely voisi olla yksi ratkaisu maatalouden kannattavuusongelmiin. Hempaattinen on tehnyt sopimuksia maanviljelijöiden kanssa.
 Viljelijät kasvattavat hamppua pelloillaan ja yritys on sitoutunut ostamaan heiltä sadon. Tänä kesänä koeviljelmiä on ollut Pohjois-Suomessa Rovaniemen korkeudella saakka.
 Pohjoisessa kasvatettu hamppu kiinnostaa Kruunaria, koska Lapin olosuhteissa kasvanut Finola todennäköisesti poikkeaa kannabinoidisisällöltään etelässä viljellyistä kasveista.
 Hamppubuumi leviää maailmalla
 Vanha viljelykasvi hamppu kärsii huonosta maineesta. Ihmisiä on varoiteltu päihdekannabiksen vaaroilla vuosikymmeniä. Nyt kannabidiolin ansiosta maailmalla on kuitenkin alkanut teollisuushamppuun liittyvä renessanssi.
 Yhdysvallat  laillisti teollisuushampun  liittovaltion tasolla viime joulukuussa. Päätös avasi ovet viljelijöille ja erilaisten CBD-tuotteiden valmistajille. Maan huumepoliisi  DEA vahvisti  elokuussa, että alle 0,3 prosenttia THC:tä sisältävä hamppu ja siitä tuotetut CBD-valmisteet eivät ole huumausaineita.
 Yhdysvaltain elintarvike- ja lääkevirasto  FDA kuitenkin toteaa , että liittovaltion lain mukaan CBD-tuotteet eivät ole toistaiseksi sallittuja elintarvikkeina.
 Useiden ennusteiden mukaan pelkästään Yhdysvaltojen CBD-markkinoiden arvo olisi nousemassa  15–20+ miljardiin dollariin  vuoteen 2025 mennessä.
 Yhdysvalloissa ja Britanniassa kauppoihin on tullut laaja kirjo CBD-pitoisia tuotteita kuten juomia, elintarvikkeita, hammastahnaa, kosmetiikkaa, lemmikkien herkkuja ja jopa  liukuvoiteita .
 Villityksessä lienee osittain kyse markkinoinnista. Monissa tuotteissa CBD-pitoisuudet ovat niin matalia, että niiden mahdollisista vaikutuksista ei ole tutkittua tietoa. Mutta kun vesipullon kyljessä lukee CBD, niin siitä voi pyytää paljon korkeampaa hintaa.
 Teollisuushampusta valmistettavasta kannabidioliöljystä on tullut suosittu hyvinvointituote monissa muissakin maissa.
 Kevytkannabisvillitys sai alkunsa muutama vuosi sitten, kun sveitsiläiset keksivät tuottaa laillista hamppua tupakankorvikkeeksi. Sveitsissä kevytkannabista myydään muun muassa supermarketeissa. Sasha Silvala / Yle
 Euroopassa myös teollisuushampun kuivattu kukinto eli niin sanottu kevytkannabis tai CBD-kukinto on nopeasti saanut jalansijaa markkinoilla.
 Esimerkiksi sveitsiläisessä  markkinoinnissa poltettavan kevytkannabiksen väitetään olevan rentouttava mutta ei päihdyttävä tuote. Sitä myydään monissa EU-maissa laillisissa kaupoissa.
 Kevytkannabis asettuu lain näkökulmasta harmaammalle alueelle kuin hamppuöljyt. Kukkia voi polttaa, ja niitä on vaikea erottaa päihdekannabiksesta ulkonäön tai hajun perusteella.
 Joissakin Euroopan maissa poliisi on tehnyt ratsioita kevytkannabista myyviin kauppoihin. Viranomaiset ovat epäilleet, että myytävät tuotteet sisältävät THC:tä yli sallitun 0,2 prosentin rajan.
 Hampputuotteiden sääntely on lainsäädännön sekasotku
 Eurooppalaiset viranomaiset ovat reagoineet ristiriitaisesti ja byrokraattisesti uusien hampputuotteiden markkinoihin. Tammikuussa Euroopan komissio luokitteli  kannabinoidit  uuselintarvikkeiksi.
 EU katsoo, että CBD:tä ja muita kannabinoideja sisältävien uutteiden tuonti markkinoille elintarvikkeena tai ravintolisänä vaatii uuselintarvikeluvan.
 Uuselintarvikeluokittelu ei kuitenkaan ole toistaiseksi oikeudellisesti sitova. Luokittelu perustuu EU:n jäsenmaiden viranomaisille toimitettuihin tietoihin tuotteiden käyttöhistoriasta elintarvikkeena. Se toimii lähinnä ohjenuorana elintarvikealan yrityksille ja viranomaisille. Luokittelua muutetaan, jos uutta luotettavaa tietoa toimitetaan viranomaisille.
 Luokittelu on jarruttanut kannabidiolia sisältävien tuotteiden myyntiä joissakin jäsenmaissa. Suomessa hampputuotteita valvovat lääke- ja elintarvikeviranomaiset pyrkivät estämään CBD-öljyjen ja teollisuushampun kukinnon pääsyn markkinoille.
 Hempaattinen toi keväällä kauppoihin kannabinoidipitoisen ihorasvan ja syötävän hamppuöljyn. Mikko Leppänen / Yle
 Ruokaviraston ylitarkastaja  Anna Mizrahi  kertoo, että Hempaattisen öljyn kaltaiset kannabinoideja sisältävät hamppu-uutteet katsotaan EU:ssa hyväksymättömiksi uuselintarvikkeiksi.
 – Tuotteen turvallisuus elintarvikkeena täytyy ensin varmistaa uuselintarvikelupamenettelyssä, Mizrahi sanoo.
 Mizrahin mukaan EU-komissio ei ole toistaiseksi myöntänyt uuselintarvikelupaa kannabidiolille tai kannabinoideja sisältävälle öljylle. Lupaprosessi voi kestää jopa vuosia, joten luvallisten CBD-öljyjen pääsy markkinoille ei ole näköpiirissä lähiaikoina.
 Valmisteiden lääkkeeksi luokittelussa on kansallinen toimivalta. Lääkealaa valvova Fimea rinnastaa kannabidiolia sisältävät valmisteet vaikutuksen ja esitystavan perusteella reseptilääkevalmisteeseen.
 Lisäksi Suomen lainsäädännössä ei ole määritelty sallittua ylärajaa hampputuotteiden sisältämälle THC:lle, joten teollisuushampun kukinnot voidaan tulkita huumausaineiksi, vaikka ne eivät päihdyttäisikään.
 Tilanne on erikoinen, sillä samaan aikaan Suomessa viljellään EU:n hyväksymää hamppua satojen hehtaarien alalla joka kesä.
 Hamppuyritykset ja viranomaiset leikkivät kissaa ja hiirtä
 Valtaosa viljelijöistä hyödyntää hamppusadostaan virallisesti vain kuidun tai siemenet. Sitä ei kuitenkaan valvo kukaan, mitä peltojen kukkasadolle tapahtuu.
 Suomessa teollisuushamppujensa kukkia kuivaavia viljelijöitä voitaisiin periaatteessa syyttää huumausainerikoksesta.
 Suomalaiset hamppuyritykset ovat jo herättäneet viranomaisten kiinnostuksen. Hamppusampo  yritti aloittaa CBD-kukinnon  myynnin elintarvikkeena viime vuoden marraskuussa, mutta Ruokavirasto esti aikeet pikaisesti.
 Hamppusampo on etsinyt keinoja kiertää hampun kukkien myyntikieltoa. Syyskuussa yhtiö kertoi Facebookissa, että se aikoo myydä joulutoreilla "hamppulintulyhteitä". Hamppusampo katsoo, että lyhteitä voi myydä, koska hamppu ei ole linnuille uuselintarvike tai reseptilääke.
 Asiakkaat voivat tarkastella suurennuslasilla kevytkannabiksen kukintoa myymälässä Prahassa. Berislav Jurišić / Yle
 Tällä hetkellä elintarvikeviranomainen on asettamassa myyntikieltoa Hamppumaalle, joka tuo maahan hollantilaisia kannabinoidipitoisia hamppumehutuotteita.
 Vielä kesäkuussa Suomessa myytiin CBD:tä sisältävää kosmetiikkaa. Markkinoille tuli kosmetiikaksi rekisteröityjä vegaanisia CBD-öljyjä. Virallisesti ne on tarkoitettu iholle levitettäviksi, mutta niitä voi myös syödä.
 Fimea alkoi kesällä arvioimaan kosmetiikkana markkinoille tuotuja tuotteita valmistekohtaisesti. Virasto päätyi useissa tapauksissa johtopäätökseen, että kyse on lääkkeistä, jotka on luvattomina poistettava markkinoilta.
 Kosmetiikkaa valvovan Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukesin ylitarkastaja  Terhi Tauriala-Rajala  kertoo, että Suomessa kosmetiikkalainsäädäntöä ja lääkelainsäädäntöä ei voi soveltaa samaan valmisteeseen. Hänen mukaansa valmistetta arvioitaessa lääkelainsäädäntö syrjäyttää kosmetiikkalainsäädännön.
 – Fimean tulkinta on tällä hetkellä se, että aina jos kosmeettisena valmisteena myytävä tuote sisältää kannabidiolia, niin se rinnastetaan reseptilääkkeeseen. Eli silloin kosmetiikkalainsäädäntöä ei sovelleta. Tätä kautta Tukesilla ei ole toimivaltaa tähän valmisteeseen, Tauriala-Rajala sanoo.
 Hempaattisen hamppuöljy laitettiin myyntikieltoon
 Turun elintarvikeviranomaiset tekivät syyskuun loppupuolella tarkastuksen Hempaattisen toimitiloihin. Janne Kruunari kertoo puhelimitse, että tarkastajilla oli poliisipartio mukanaan.
 Kruunarin mukaan tarkastajat totesivat, että kannabinoideja sisältävät tuotteet ovat kiellettyjä ilman uuselintarvikelupaa ja kehottivat hakemaan kyseistä lupaa.
 – Katsottiin paikat, keskusteltiin asioista ja todettiin, että takaisinveto suoritetaan öljyn osalta, Kruunari sanoo.
 Hänen mukaansa Hempaattinen teki hamppuöljystä takaisivetoilmoituksen perjantaina. Myöhemmin viranomaiset tarkastavat, että tuotteita ei ole enää myynnissä.
 Kruunari kertoo, että he aikovat muuttaa syötävän öljyn ihoöljyksi. Hempaattinen on jo tilannut tuotteelle uudet etiketit.
 – Käyttötarkoitus vain muuttuu, kun meidän ravintolisää ei saa sisäisesti nauttia elintarvikkeena. Tämä ihoöljy on pelkästään sitä varten, että saadaan varastot tyhjennettyä. Jatkossa sitten katsotaan, mikä on tuoterepertuaari.
 Pian Hempaattinen joutunee selvittämään toimintaansa lisää, sillä myös Fimea on kääntänyt katseensa kohti entistä Paattisten huoltokotia.
 Viraston yliproviisori  Kristiina Pellas  kertoo, että Fimea on aloittanut valvontatoimet Hempaattiseen liittyen.
 Pellaksen mukaan kasvirohdoksista valmistetuissa tuotteissa viranomaiset arvioivat aina sitä, miten paljon valmiste sisältää kannabidiolia, mitä kasvin osaa valmistuksessa on käytetty ja miten uute on valmistettu.
 – Fimea tutkii myös muut rajapinnan lainsäädännöt. Selvitämme, olisiko tuote laillinen toisen lainsäädännön piirissä. Uutteet eivät ole sallittuja. Eli todennäköisimmin tuote on laiton, Pellas arvioi.
 Fimean yliproviisori Kristiina Pellas. Markku Pitkänen / Yle
 Hempaattisen perustajiin kuuluva Janne Kruunari sanoo, että hamppualan uranuurtajina he ovat valmiita painimaan viranomaisten kanssa tuotteiden laillisuudesta. Hän katsoo, että öljyn valmistus on sallittua uuselintarvikelainsäädännön perusteella.
 – Kunhan saadaan markkinoille tavaraa, niin sen jälkeen voidaan neuvotella viranomaisten kanssa rajoista ja säännöistä, joita ei ole vielä määritelty. Se vaatii vähän tällaista kirittämistä, Kruunari sanoi elokuussa.
 Viime talvena Kruunari sai maistaa esimakua viranomaistoiminnasta. Miehen mukaan poliisi epäili häntä huumausainerikoksesta ja teki kotietsinnän.
 Kruunari sanoo, että hänellä oli hallussaan suuri määrä Finolan kuivattua kukkaa ja hartsia. Teollisuushampun hartsin voi esimerkiksi puristaa levyksi, joka muistuttaa ulkonäöltään laitonta hasista.
 Rikosylikomisario  Jari Riiali  Lounais-Suomen poliisilaitokselta vahvistaa, että poliisi teki tammikuussa Pöytyällä kotietsinnän epäillyn huumausainerikoksen takia. Etsinnässä takavarikoitiin vähäinen määrä huumausaineeksi epäiltyä ainetta.
 Riiali kertoo, että aineen THC-pitoisuus on laboratorion lausunnon mukaan kuitenkin jäänyt alle 0,2 prosentin, joten tutkinta päätettiin lopettaa ei rikosta -perusteella. Sen tarkemmin poliisi ei kommentoi tapausta.
 Lue myös:
 Ihmerohdoksi hehkutetun CBD-hamppuöljyn suosio kasvaa Euroopassa, mutta pullossa voi piillä terveysriski – Suomeen tuotteita tulee porsaanreiän kautta
 Suomen ensimmäinen kannabisyhtiö aloitti kukinnon myynnin – viranomainen paiskasi heti luukun kiinni: "Tilanne on hullunkurinen"
 Suomalainen hamppuyritys halusi maksaa työntekijöille CBD-kukinnolla – Virkamiehet: Saattaa olla laitonta, nykytilanne tulkinnanvarainen
 Suklaatehdas löi lapun luukulle, mutta nyt samoissa tiloissa kasvaa kannabis – pilven laillistaminen Kanadassa pelasti kituvan pikkukaupungin
 Sveitsissä kasvaa uusi laillinen kannabisbisnes – hampusta tehdään voiteita, ravintolisiä ja sätkiä, mutta tuotteiden vaikutuksista ei ole varmaa tietoa
 Tutkimus: Kannabiksen sisältämä kannabidioli voi toimia psykoosilääkkeenä, vaikuttaa aivojen kolmeen osaan

Suomalainen hamppuyritys toi kauppoihin kotimaisen kannabinoideja sisältävän öljyn – Valvojat pitävät tuotetta luvattomana


Summary: Ainakin neljä ihmistä on kuollut viime päivien väkivaltaisuuksissa.

Tuhannet ihmiset protestoivat Haitissa perjantaina vaatien maan presidentin  Jovenel Moïsen  eroa.
 Pääkaupungissa Port-au-Princessä mielenosoittajat valtasivat poliisiaseman sekä hyökkäsivät pankkeihin ja kauppoihin. Poliisi vastasi levottomuuksiin kyynelkaasulla ja laukauksilla.
 Poliisiaseman hetkeksi vallanneet protestoijat ottivat rakennuksesta mukaansa kaiken irti lähtevän, kuten peltikaton ja huonekalut.
 – Nyt me otamme sen, mitä tarvitsemme kotiemme parantamiseen. Olemme kyllästyneet kastumaan sateen sattuessa, sanoi protestoija  Steven Edgard  uutistoimisto AFP:lle.
 Levottomuudet Haitissa ovat viime viikkoina kiihtyneet ja ainakin neljän ihmisen raportoidaan kuolleen väkivaltaisuuksissa.
 Pula polttoaineesta, nousevat hinnat ja syytökset hallinnon korruptiosta ovat ruokkineet viikkoja jatkuneita protesteja,  BBC kirjoittaa.
 Kesäkuussa Haitin korkein hallinto-oikeus julkaisi raportin, jonka mukaan presidentti Moïse on ollut keskeinen toimija Venezuelasta saatujen kehitysapurahojen väärinkäytössä.
 Moïse on kiistänyt syytökset korruptiosta ja kieltäytynyt eroamaan tehtävästään. Aikaisemmin tänä vuonna hän sanoi, ettei aio jättää maataan "aseellisten jengien ja huumekauppiaiden haltuun".
 Karibianmerellä sijaitseva Haiti on yksi maailman köyhimmistä ja epätasa-arvoisimmista valtioista.  Maailmanpankin mukaan noin  60 prosenttia maan 11 miljoonasta asukkaista ansaitsee alle 2,40 dollaria päivässä.
 Lue lisää:
 Haitissa tuhannet mielenosoittajat vaativat presidentin eroa: "Meillä on nälkä, ei ole mitään syötävää" (11.2.2019)

Haitin levottomuudet kiihtyneet – ryöstelevät protestoijat vaativat presidentin eroa


Summary: Tottumuksien muuttaminen aiheuttaa meille psyykkistä kipua. Siksi tutkija kehittää miljoonien ihmisten yhteisöä, josta tukea saisi aina.

Toukokuussa 2018  Tomi Tölli  ja hänen tyttöystävänsä olivat Kolumbian viidakossa, kun autotie päättyi.
 He olivat ajaneet Euroopan halki, matkustaneet rahtilaivalla Atlantin yli ja jatkaneet matkaa autolla Chilen eteläkärjen kautta läpi koko Etelä-Amerikan.
 Tarkoitus oli päästä Väli-Amerikkaan ja suunnata Alaskaan. Tien tyssätessä ainoa vaihtoehto oli tyrkätä auto laivaan. Samaan kyytiin ei otettu matkustajia, joten pari matkusti viisi päivää Kolumbiasta Panamaan purjeveneen kyydissä.
 Lento olisi ollut yli kymmenen kertaa halvempi
 Yhteensä Väli-Amerikkaan siirtyminen kustansi pariskunnalle yli 2000 euroa, vaati valtavan määrän selvittelyä jo kauan ennen Kolumbian ja Panaman välistä rajaa ja lopulta jalkautumisen laivayhtiöiden toimistoihin ennen kuin matka oli varattu.
 Lento olisi maksanut alle 200 euroa, sen olisi voinut varata helposti netistä ja se olisi ollut parissa tunnissa perillä.
 Pariskunta halusi kuitenkin jatkaa matkaansa maassa.
 – En pidä lentämisestä. Se on stressaavaa ja epämukavaa, Tölli sanoo.
 Viime vuoden aikana hän kiersi tyttöystävänsä kanssa maapallon pakettiautolla. Pelkästään merien ylittäminen auton kanssa maksoi yli 10 000 euroa, ja reissu vaati taustatyön ja hermojen lisäksi muun muassa viikkokausien odottelua rahtilaivassa ilman nettiä tai oikeastaan mitään viihdykkeitä.
 Matka Kolumbiasta Panamaan taittui 13-metrisellä purjeveneellä. Tomi Tölli / Havaintoja.com
 Moni meistä on Töllin kanssa päinvastaista mieltä siitä, millainen matkustaminen on epämukavaa. Lentomatkailun vaihtaminen melkein mihin tahansa muuhun kulkupeliin kuulostaa hankalalta ja stressaavalta.
 Aniharva olisi valmis vaihtamaan kaukolentoja viikkojen juna- tai laivamatkoihin. Eikä syynä ole pelkkä hintaero.
 Vaikka maata pitkin matkustaminen oli ennen ainoa matkustamisen muoto, ei monella meistä ole yhtäkään kokemusta kaukomatkojen tekemisestä maata myöten.
 Se voi aiheuttaa mielessämme epävarmuutta ja vastareaktioita.
 Pidämme vastuullisuutta tärkeänä, mutta emme toimi sen mukaan
 Vaikka tiedostamme lentomatkustamisen haitat jo laajasti,  emme ole valmiita vaihtamaan  sitä vielä pois.
 Haaga-Helian viime keväänä teettämä Vastuullinen matkailija -tutkimus paljastaa, että vastuullisuus näkyy matkailun suhteen ajatuksissamme, mutta ei vielä konkreettisissa teoissa.
 Vain kuusi prosenttia tutkimukseen vastanneista kertoi muuttaneensa matkailutottumuksiaan paljon matkailusta johtuvien ympäristö- ja sosiaalisten vaikutusten takia.
 Matkamessujen Matkailututkimus 2019 puolestaan kertoo, että vain  yhdeksän prosenttia  suomalaisista on maksanut edellisvuoden aikana hiilidioksidikompensaatiota lentomatkoistaan.
 Jos tiedämme, että toimimme kestämättömästi, miksi emme muuta toimintaamme?
 Kehityksessä olisi nyt mentävä takapakkia, eikä se ole meille helppoa
 Ympäristöpolitiikkaan erikoistunut historiantutkija  Miina Kaarokoski  toteaa, että nyt vaadittava, myös matkailuun liittyvä kokonaiskulttuurin muutos on erilainen, kuin mikään aiempi muutos koko ihmiskunnan historiassa.
 – Tilanne on aiempaan verrattuna tavallaan päälaellaan. Aiemmin on aina kehitetty uudenlaisia teknisiä innovaatioita. Nyt olisi luovuttava sellaisen teknologian käytöstä, jota on totuttu pitämään elämänlaatuamme parantavana, Kaarokoski sanoo.
 Atlantin ylittäminen kesti rahtilaivalla puolitoista kuukautta, ja arki oli Töllin mukaan yksinkertaista. Laivan kannella sai GPS-signaalin, mutta muuta puhelimella ei tehnyt moneen viikkoon. Tomi Tölli / Havaintoja.com
 Esimerkiksi lentämisen tilalle ei ole näköpiirissä uutta keksintöä, joka tekisi matkustamisesta helpompaa ja nopeampaa.
 Sen sijaan meidän on vaihdettava kulkuneuvomme niihin, joilla matkustimme ennen lentoliikenteen yleistymistä.
 – Ellemme opi ajattelemaan sitä ympäristön kautta, muutos ei näyttäydy meille elämänlaatuamme parantavana.
 Takapakin hyväksyminen voi tuntua hankalalta.
 Yritämme suojautua kivuliaalta totuudelta
 Yksi syy kykenemättömyyteemme toimia kestävämmällä tavalla onkin tuntemamme kipu, sanoo tutkija  Mikko Valtonen . Hän tekee Tampereen yliopistossa väitöskirjaa tunteiden vaikutuksesta hiilijalanjäljen kohtuullistamiseen.
 – Ilmastokriisin hillitseminen on meille kaikille niin hankalaa, koska koemme siihen liittyen psyykkistä kipua, jota yritämme hallita, Valtonen sanoo.
 Usein meidän on myös vaikea kuvitella, mitä uudenlaista hyvää jossakin sellaisessa voisi olla, mitä emme ole koskaan tehneet.
 Siksi Valtosella on suunnitelma, jonka avulla kestävän elämäntavan valitsemisesta voisi tulla kaikille helpompaa.
 Valtava yhteisö tuottaisi tietoa ja antaisi tukea silloinkin, kun sitä ei lähipiiristä saa
 Matkailun arvostus kulttuurissamme kytkeytyy statukseen. Tuemme ja kannustamme edelleen toisiamme ylläpitämään kestämättömiä matkailutottumuksiamme.
 – Meidän täytyisi siirtyä kestämättömän hyvinvoinnin tukemisesta kestävän hyvinvoinnin tukemiseen, Valtonen sanoo.
 Tätä varten hän kehittää väitöstutkimuksessaan valtavaa yhteisöpalvelua, jonka tarkoitus on auttaa tekemään parhaita elämänvalintoja ja helpottaa luotettavaa tiedonhakua, vaikkapa juuri kestävään matkustamiseen liittyen.
 Maailmanlaajuinen yhteisö vastaisi Valtosen mukaan siihen, että koemme olevamme valintojemme kanssa yksin.
 Yhteisöstä saisi tukea, vaikka omassa lähipiirissä ei olisi ketään, joka tukee.
 – Kannustusta tarvitaan, koska muutosten tekeminen vaatii opettelua, ja se saattaa tuntua meistä alkuun kömpelöltä.
 Tällä hetkellä lentojen varaaminen ja hintojen vertailu vaatii muutaman klikkauksen, kun taas juna-, bussi- tai laivayhteyksiä selvittääkseen on osattava hakea tietoa monella eri kielellä monesta eri kanavasta.
 – On työlästä, jos jokainen etsii yksin kaikkiin erityiskysymyksiin vastauksia. Jos vaikkapa tuhat ihmistä yhdistäisi voimansa sen tietomäärän hakuun, olisi se paljon helpompaa, Valtonen sanoo.
 Tällaista tarkoitusta palvelee jo nyt esimerkiksi maata pitkin matkustavien Facebook-ryhmä, johon kuuluu yli 16 000 jäsentä.
 Valtosen tavoitteena on kuitenkin tuottaa tietoa matkustamisen lisäksi kaikista muistakin elämäntapaamme liittyvistä valinnoista, joilla on vaikutusta ympäristöön, ja saada mukaan huimat sata miljoonaa ihmistä.
 Joskus matkaa voi päästä taittamaan sanan mukaisesti keskellä maisemaa. Tomi Tölli / Havaintoja.com
 "Siinä näkee, mitä kaikkea siellä välillä on"
 Tomi Töllin mielestä maata pitkin matkamisen hienous piilee siinä, että maailman suuruuden ja välimatkojen pituuden pääsee kokemaan itse.
 – Siinä näkee, mitä kaikkea siellä välillä on. On jännittävää odottaa, mitä seuraavan mutkan takaa löytyy. Varsinkin omalla kulkuvälineellä liikkuessa maisemassa on koko ajan läsnä.
 Näkymä Tyynellemerelle laivan ikkunasta. Tomi Tölli / Havaintoja.com
 Koska suurimpia haasteita maata pitkin matkustamisessa ovat tällä hetkellä Töllin mielestä merien ylitykset, hän suosittelee aloittamaan läheltä.
 – Euroopassa on helppo harjoitella, ja jos sen jälkeen haluaa eksotiikkaa, suosittelen lähtemään itään päin, jossa ei tarvitse mennä laivoilla.
 Kokeneen maata pitkin matkaajan todellinen rakkaus automatkustamiseen roihahti vuonna 2011, kun hän ilmoittautui bussimatkalle Thaimaahan.
 – Lentokoneessa istuen sinne pääsee 15:ssä tunnissa, mutta maata pitkin mennään Venäjän, Kiinan ja Laosin läpi melkein kaksi kuukautta.
 – On ihmeellistä nähdä, miten paljon maailmassa on tyhjää tilaa ja luontoa. Reissuilla on huomannut, että monilla valtavilla alueilla ihmisiä ei näy juuri ollenkaan.
 Voit keskustella aiheesta 28.9.2019 klo 22 saakka.
 Lue myös:
 Oskari Päätalo, 16, sai koko perheen elämään vihreämmin – 79 perhettä testaa nyt, miten ilmastoystävällinen elämäntapa taipuu arkeen
 Ensimmäinen laaja ilmastonmuutosta ja liikkumista koskeva kyselytutkimus julki: Iso osa on valmis muuttamaan tapojaan ainakin vähän
 Miten ilmastoraportin kertomat muutokset näkyvät Suomessa? Itämeri lämpenee ja makeutuu tulevina vuosina
 He matkustavat junalla pohjoisen kautta maailmalle, vaikka se on kallista ja hidasta – saastuttaa huomattavasti vähemmän kuin laivailu, mutta onko siinä järkeä?

Pariskunta valitsi lennon sijasta 2 000 euron venematkan – harva meistä toimisi samoin, sillä lentämisestä luopuminen on tunnetasolla vaikeaa


Summary: Toivonen ja Lind aloittivat Ylen tv-uutisissa samoihin aikoihin 1960-luvun puolivälissä.

Varhain lauantaiaamuna menehtynyt toimittaja ja uutisankkuri  Kari Toivonen  oli ystävällinen, kohtelias ja erittäin pidetty työtoveri. Hän ehti työskennellä Ylen uutistoimituksessa lähes 40 vuotta.
 – Kari oli kolmannen polven töölöläinen ja tyypillinen Stadin kundi: rento ja myönteinen. Hän opasti minua, maalaispoikaa, pääkaupungin tavoille. Vei squash-hallille, Pihlajasaareen ja Helsinki-klubille. Ei puhunut koskaan pahaa kenestäkään, kertoo vuonna 2004 eläköitynyt pitkän linjan uutisankkuri  Arvi Lind , 78.
 Toivonen oli yksi uutistoimituksen tarinaniskijöistä ja huumoriveikoista.
 Näin muistelee toinen pitkäaikainen työtoveri, vuonna 2009 eläkkeelle jäänyt uutisankkuri ja toimittaja  Eva Polttila , 73.
 – Muistan Karin aina hauskana ja mukavana, leikkiä laskevana työkaverina. Arvi Lindin kanssa he olivat minun pitkäaikaisimmat työkaverini, kun he aikanaan opiskelijapoikina tulivat tv-uutisiin 60-luvulla.
 Toivonen ehti kertoa kansalle esimerkiksi Tshernobylin ydinvoimalaonnettomuudesta, Estonian uppoamisesta sekä Thaimaan tuhoisasta tsunamista.
 – Kun pitkäaikainen uutismies sitten lähtee, niin hän lähtee silloin, kun tulee 25 vuotta Estonian onnettomuudesta, josta hänkin oli kertomassa sinä kyseisenä päivänä.
 Kari Toivonen ja Eva Polttila Ylen uutistenlukijoiden ryhmäkuvassa elokuussa 1998. Seppo Sarkkinen / Yle
 Määrätietoinen tyyliniekka
 Polttilan mukaan työ osasi olla ajoittain hyvin rankkaa, mutta Toivonen jaksoi pitää positiivista tunnelmaa yllä. Hän myös pukeutui aina viimeisen päälle tyylikkäästi.
 Suurena Italian ystävänä Toivosella oli runsaasti saapasmaasta hankittuja pukuja ja valtava määrä solmioita, arviolta noin 600 kappaletta.
 – Mehän emme tainneet kukaan huomata, kun hän viimeisenä työpäivänään, viimeisen lähetyksen päätyttyä sanoi, että huomasiko kukaan, kun hän tänään vaihtoi jokaiseen lähetykseen eri solmion, Polttila kertoo.
 Ylen uutistoimituksessa kesätoimittajana vuonna 1986 aloittanut nykyinen tv-uutisankkuri  Marjukka Havumäki  allekirjoittaa Toivosen pettämättömän tyylitajun.
 Uutisankkureita alettiin meikata vasta 90-luvun alussa ja samalla kiinnitettiin enemmän huomiota pukeutumiseen. Toimituksessa kävi muodin ammattilaisia puhumassa.
 – Muistan, miten Kari oli äärettömän närkästynyt siitä, että joku ulkopuolinen ihminen tulisi opastamaan, miten hänen tulee pukeutua. Hänhän oli aina ihan suunnattoman tyylikäs ja huoliteltu.
 Nuorena toimittajana Havumäki seurasi ihaillen Toivosen tapaa nimenomaan kertoa uutisia.
 – Saattoi kuvitella, miten hän ajatteli sitä ruudun takana olevaa ihmistä, jolle hän kertoo. Ja sitten yleensä lähetyksen lopuksi vielä pieni hymy, niin siitä tuli sellaista lämpöä.
 Havumäki muistaa, miten Toivosen aikoinaan tekemä kouluttautumismatka Britannian yleisradioyhtiö BBC:n tiloissa poiki suomalaisille uutisankkureille tuiki tarpeellisen työvälineen: korvanapin.
 Läksiäisiin helikopterilla ja pikaveneellä
 Ylen uutisissa pitkän uran tehnyt ja pari vuotta sitten Kuntalehden päätoimittajan pestistä eläkkeelle jäänyt  Hannu Kataja , 67, oli vuosia Kari Toivosen esimiehenä. Kataja muistaa - monen muun tavoin - Toivosen olleen oiva tarinankertoja.
 Lisäksi Kataja kertoo olleensa ainakin pariin otteeseen mukana Kari ja  Marjo Toivosen  kesämökillä juhlissa, joita Toivoset aika ajoin järjestivät.
 – Tällaisen seuraelämän lisäksi matkustaminen oli heille toinen sydäntä lähellä oleva asia. Italian ohella Thaimaa oli yksi suosikkikohde ja siellä oli eräs hotelli, jonka johtaja tuli aina henkilökohtaisesti ottamaan heidät vastaan.
 Toivosen jäädessä eläkkeelle vuonna 2005 Kataja oli järjestämässä tämän läksiäisjuhlia, joista muodostui varsin näyttävä tapahtuma. Toivonen lennätettiin helikopterilla satamaan, jossa odotti jo seuraava kulkuväline.
 – Kun hän oli merivoimien miehiä, niin olimme saaneet käyttöön tällaisen merivoimien pikaveneen, jolla mentiin aikamoista haipakkaa juhlapaikalle, Kulosaaren Casinolle. Siellä oli koko tv-uutisten organisaatio odottamassa. Siihen aikaan tv-uutisten ansioituneita ihmisiä saatettiin kunniallisesti eläkkeelle, Kataja toteaa.
 Lue ja katso lisää:
 Ylen tv-uutisten pitkäaikainen juontaja Kari Toivonen on kuollut
 Kari Toivosen viimeinen uutislähetys
 Kari Toivonen - uutismies

"Rento ja myönteinen työtoveri, joka ei puhunut koskaan pahaa kenestäkään" – Arvi Lind ja muut Yle-kollegat kertovat Kari Toivosen olleen erittäin pidetty


Summary: Pieneen terveyskeskukseen saapui 25 vuotta sitten hiljaisia potilaita: Estonia-autolautta oli uponnut edellisenä yönä. Näin terveydenhoitaja muistelee tapahtunutta.

Onnettomuusaamu: 28.9.1994
 Vasta terveydenhoitajaksi valmistunut  Susann Blomqvist-Söderling  havahtuu puhelimen pirinään hiukan aamuseitsemän jälkeen. Hänet hälytetään töihin Hangon terveyskeskukseen.
 –  Se oli myrskyinen aamu, ja oli tullut tieto, että laiva on uponnut Itämerellä. Moni oli hukkunut, mutta osa selviytyneistä oli tulossa meille hoitoon.
 Ensimmäiset potilaat tulivat terveyskeskukseen vain minuuttien kuluessa ennakkoilmoituksesta, joten minkäänlaista valmistautumisaikaa ei ollut.
 Pelastuneet olivat niin kylmettyneitä, etteivät pystyneet puhumaan. Vakavimmin loukkaantuneet kuljetettiin eteenpäin Tammisaareen ja Helsinkiin.
 Onnettomuudesta pelastuneet olivat jopa vihaisia, kun alkoivat ymmärtää tapahtumien laajuuden.  Susann Blomqvist-Söderling
 Blomqvist-Söderling kollegoineen sai hoidettavakseen hiljaisia, hypotermisiä ja edelleen sokissa olevia ihmisiä, jotka eivät vielä täysin hahmottaneet koko onnettomuutta.
 – Päivän aikana he alkoivat kommunikoida ja lopulta puhuivat tosi paljon, tietenkin lähinnä onnettomuudesta. He olivat jopa vihaisia, kun alkoivat ymmärtää tapahtumien laajuuden. Kun heille valkeni, että näin pieni osa oli selvinnyt – se oli järkyttävää, Blomqvist-Söderling huokaa.
 Onnettomuuden aikaan elettiin vielä ilman internetiä ja älypuhelimia, joten tieto onnettomuudesta levisi nykypäivään verrattuna hitaasti.
 – Televisiossa toki näytettiin kuvia, mutta olen ymmärtänyt, että jos oli pelkkä radio päällä, niin onnettomuuden laajuutta oli ainakin aluksi vaikea käsittää.
 Pienessä terveyskeskuksessa alkoi tulla pulaa vähän kaikesta: kuumemittareista, nimikylteistä ja jopa patjoista. Tilanne korjattiin pian onnettomuuden jälkeen.
 Hangon terveyskeskukseen ilmoitettiin alun perin tulevaksi 34 pelastunutta, mutta määrä jäi lopulta alle kahteenkymmeneen.
 25 vuotta myöhemmin: 19.9.2019
 Susann Blomqvist-Söderlingillä on edessään kaikin puolin tavallinen työpäivä Hankoniemen yläasteella ja lukiossa. Ohjelmassa on muun muassa oppilaiden terveystarkastuksia ja kokous iltapäivällä.
 Työpöydällä on Estonialta pelastuneen ja Hangossa hoidetun ruotsalaisen  Leif Bogrenin  kirja  Därför överlevde jag Estonia-katastrofen .
 Hangossa hoidettu ruotsalainen Leif Bogren kirjoitti kokemuksistaan myöhemmin kirjan. Kirjan alla on Tehyn ammattilehti, johon haastateltiin Hangon terveyskeskuksen työntekijöitä. Paula Tiainen / Yle
 Blomqvist-Söderling muistaa kirjan kirjoittajan hyvin. Kaksikko kävi onnettomuuden jälkeisenä päivänä vaateostoksilla.
 – Joillakin pelastuneilla ei ollut oikeastaan mitään vaatteita päällään. Elettiin lamavuosia, joten sain ohjeistuksen, että pelastuneille ei saa ostaa mitään ylimääräistä. Vain pakolliset.
 Blomqvist-Söderling näytti Bogrenille myös Tulliniemen merivartioaseman eli paikan, johon suurin osa Hankoon saapuneista pelastushelikoptereista laskeutui. Hän kertoi Bogrenille olevansa huolissaan isästään, joka oli satamassa töissä, mutta ei käyttänyt pelastusliivejä.
 – Sano kuule isälles terveisiä, että varmaan ois ihan hyvä niitä liivejä käyttää, kuului kokemusperäinen vastaus ruotsalaismiehen suusta.
 Estonia palaa Blomqvist-Söderlingin mieleen edelleen säännöllisesti, erityisesti laivaristeilyillä. Myrskysäällä hän ei laivaan nouse.
 Oppilaiden kanssa kouluterveydenhoitajan ei kuitenkaan tarvitse 25 vuoden takaisia asioita muistella.
 – He ovat niin nuoria, että he eivät muista eivätkä tiedä. Esimerkiksi oma 16-vuotias tyttäreni ei voi ymmärtää, että tällaista on joskus päässyt käymään.
 Lue seuraavaksi:
 Estonian laivaonnettomuudessa kuoli 852 ihmistä. Osa pelastuneista lennätettiin taustalla näkyvälle Hangon merivartioasemalle ja sieltä hoitoon. Paula Tiainen / Yle
 "Kun alus upposi, kuului paljon huutoa, sitten tuli äkillinen hiljaisuus" – Estonialta 25 vuotta sitten pelastuneiden kertomukset pysäyttävät edelleen
 Kolahdus, keulaportti ja kallistuma – näin Estonia upposi 55 minuutissa
 Ettei koskaan enää – Estonian onnettomuudesta on ammennettu oppia meriturvallisuuden parantamiseksi

Terveydenhoitaja sai Estonialta käsittämättömän onnekkaita, mutta pahoin kylmettyneitä ja kiukkuisia potilaita


Summary: Washington Postin mukaan Trump sanoi Venäjän ulkoministerille, ettei hän ole huolissaan Venäjän vaalivaikuttamisesta.

Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  käymiä keskusteluja Venäjän ja Saudi-Arabian johtajien kanssa on yritetty salailla,  raportoi uutiskanava CNN . Nimettömien lähteiden mukaan virkamiesten pääsyä käsiksi  Vladimir Putinin  ja kruununprinssi  Mohammed bin Salmanin  kanssa käydyistä keskusteluista laadittuihin muistiinpanoihin on rajoitettu.
 Yhden lähteen mukaan kruununprinssin kanssa käydystä keskustelusta laadittuja muistiinpanoja ei koskaan annettu virkamiehille, joille ne tavallisesti jaettaisiin. Keskustelu käytiin toimittaja  Jamal Khashoggin  murhasta nousseen kohun jälkeen. Murhan tilaamisesta on epäilty Saudi-Arabian johtoa.
 Trumpin hallinnossa aiemmin työskennelleen CNN:n lähteen mukaan myös ainakin yksi Putinin kanssa käyty keskustelu salattiin tiukasti.
 Taustalla kiusallisten puhelujen vuotaminen julki
 CNN:n mukaan uusi käytäntö aloitettiin sen jälkeen, kun julkisuuteen oli vuonna 2017 vuotanut kiusallisia tietoja Trumpin käymistä puhelinkeskusteluista Australian pääministerin  Malcolm Turnbullin  ja Meksikon presidentin  Enrique Peña Nieton  kanssa.
 Julkisuuteen vuotaneiden tietojen mukaan  Trump tiuski Turnbullille ja vaati Nietoa olemaan julkisuudessa hiljaa siitä, ettei Meksiko aio maksaa maiden väliselle rajalle suunniteltua muuria.
 Tällä viikolla Yhdysvalloissa aloitettiin presidentti Trumpiin kohdistuva virkarikostutkinta. Tutkinnan alkulähteenä on Trumpin ja Ukrainan presidentin  Volodymyr Zelenskyin  puhelinkeskustelusta tehty ilmianto.
 Trumpin epäillään rikkoneen lakia pyytäessään Zelenskyin apua, jotta demokraattien presidenttiehdokkaaksi pyrkivän  Joe Bidenin  ja tämän pojan  Hunterin  toimia Ukrainassa tutkittaisiin.
 Puhelusta tehdyn ilmiantokirjeen mukaan Valkoisen talon lakimiehet pyrkivät salaamaan Trumpin ja Zelenskyin puhelua koskevat muistiinpanot määräämällä ne siirrettäväksi pois sähköisestä järjestelmästä, johon tällaiset tiedot normaalisti talletetaan.
 Washington Post: Trump ei huolissaan vaalivaikuttamisesta
 Presidentti Donald Trumpin väitetään sanoneen venäläisille vuonna 2017, ettei hän ole huolissaan Venäjän Yhdysvaltoihin kohdistamasta vaalivaikuttamisesta.
 The Washington Post -sanomalehden kolmen nimettömän lähteen mukaan  Trump totesi Venäjän ulkoministerille  Sergei Lavroville  ja suurlähettiläälle  Sergei Kisljakille  tapaamisessa Valkoisessa talossa, että Yhdysvallat tekee samalla tavalla muissa maissa.
 Trump tapasi venäläiset päivä sen jälkeen, kun  hän oli irtisanonut FBI:n johtajan   James Comeyn . Lehden mukaan Trump sanoi erottamisen vapauttaneen hänet suuresta paineesta.
 Washington Postin lähteiden mukaan tapaamisesta laadittu muistio salattiin siten, että vain korkeimman turvallisuusluokituksen omaavat pääsivät siihen käsiksi.
 Lisää aiheesta:
 Yhdysvaltojen Ukraina-erityisedustaja eroaa tehtävästään
 Yhdysvalloissa demokraatit vaativat ulkoministeriä luovuttamaan Ukraina-papereita
 Kiukkuinen Trump: Tutkinta pitäisi lopettaa, noitavaino – Lehti: Ilmiantaja on CIA:n Ukraina-asiantuntija
 Ilmiantaja: Trumpin puhelun vakavuuden ymmärtänyt Valkoinen talo salaili, Tiedustelujohtaja: Ei ole tehtäväni arvioida asiaa

CNN: Valkoinen talo pyrki salaamaan myös Trumpin keskustelun Putinin kanssa – käytäntö tiukentui kiusallisten puheluiden vuodettua julki


Summary: Autolautta Estonia upposi Itämerellä kovassa myrskyssä aamuyöllä  25 vuotta sitten. Tukholmassa vuosipäivän tilaisuuteen osallistuu Ruotsin kuninkaallisen perheen jäseniä.

Tallinnasta Tukholmaan matkalla olleen aluksen onnettomuudessa kuoli 852 ihmistä. Pelastuneita oli 137. Uhreista Ruotsin kansalaisia kuoli 501, ja virolaisia 285. Suomalaisia turman uhreja oli kymmenen. Aluksen uppoamissyy oli kovassa myrskyssä vaurioituneen keulaportin pettäminen. Estonian turma on rauhanajan vakavin onnettomuus pohjoismaissa.
 Lue myös:
 "Laivan kylki näytti suurelta jalkapallokentältä" – Estonialta selviytynyt Altti Hakanpää etsii kohtalotovereitaan samalta pelastuslautalta
 Estonia kasvatti yhteen pienen saaren asukkaat, jotka avasivat kotiensa ovet uhreille – ohjaajalta vei 6 vuotta, ennen kuin pystyi kertomaan heidän tarinansa suurelle yleisölle

25 vuotta sitten uponneen autolautta Estonian muistotilaisuus Tukholmassa


Summary: Kuuta kiertävä Nasan luotain tekee ensi kuussa uuden yrityksen. Vaikka Vikram paikannettaisiin, viimeisetkin toiveet yhteyden palauttamisesta ovat jo hyytyneet Kuun yöpakkasiin.

Yhdysvaltain avaruushallinnon Nasan luotain on kuvannut tuloksetta Kuun seutuja, joille kolme viikkoa sitten kadonnut intialainen kuulaskeutuja Vikram oli matkalla.
 Chandrayaan 2 -kuuluotaimesta irronneen Vikramin oli määrä laskeutua Kuun etelänavalle kahden kraatterin väliin syyskuun alussa. Kuun kamaralle oli matkaa enää pari kilometriä ja muutamia minuutteja, kun yhteys Maahan katkesi.
 Viimeisen viestin perusteella Vikram oli ajautunut sivuun suunnitellulta reitiltä.
 Intian avaruushallinto Isro on elätellyt toiveita siitä, että laskeutuja olisi silti päätynyt Kuuhun ehjänä. Siten Intia olisi neljäs pehmeässä kuulaskussa onnistunut valtio. Kuun etelänavalla se olisi ollut ensimmäinen kävijä.
 180 pakkasastetta pani laitteille rajat
 Isro toivoi aluksi, että Vikram makaisi Kuun etelänavan lähellä kyljellään mutta siinä kunnossa, että yhteys olisi vielä jollakin tavoin ollut muodostettavissa.
 Isro sanoi tuolloin, että Kuuta kiertävä Chandrayaan 2 oli havainnut Vikramin laskeutumispaikan. Kuvia Isro ei julkaissut.
 Yhteyttä yritettiin herätellä kahden viikon ajan. Yritykset lopetettiin, koska laskeutujan laitteita ei ollut suunniteltu kestämään Kuun jopa -180-asteista yötä.
 Vikramin ja sen mönkijän oli määrä työskennellä vain Kuun yhden päivän eli Maan kahden viikon ajan, jos laskeutuminen olisi onnistunut.
 Nasa on nyt julkaissut kuvat , jotka sen Lunar Reconnaissance Orbiter -luotain LRO otti etelänavan ympäristöstä puolitoista viikkoa sitten. Kuvissa ei ole merkkiäkään Vikramista.
 Lopullinen tuomio se ei kuitenkaan ole, Nasa lohduttaa. Kuvien ottamisen aikaan Kuussa oli iltahämärä ja varjot olivat syviä, ja Vikram saattoi piilotella niissä. LRO lentää alueen yli jälleen ensi kuussa, jolloin olosuhteet voivat olla paremmat, Nasasta kerrotaan.
 Pehmeä laskeutuminen Kuuhun on onnistunut Neuvostoliitolta ja Yhdysvalloilta. Noista lennoista on vuosikymmeniä. Viisi vuotta sitten joukkoon liittyi Kiina.
 Vaikka pehmeä laskeutuminen meni pieleen, Isro pitää  Chandrayaan 2 -kuuohjelmaansa  kokonaisuudessaan onnistuneena. Luotaimen on määrä kiertää Kuuta vuoden ajan. Rata ylittää Kuun molemmat navat.
 Yksityiskohtaisilla topografiatutkimuksilla ja mineraalianalyyseillä pyritään selvittämään muun muassa, missä määrin Kuussa on vesimolekyylejä, Isro kertoo. Siihen tarkoitukseen juuri jäinen etelänapa oli Vikramille huolellisesti valittu laskeutumispaikka.
 Intian avaruushallinnon tutkijoita Chandrayaan 2 -luotaimen rakennustöissä kesäkuussa Bangaloressa. Jagadeesh NV / EPA-EFE
 Myös Intian hallitus näyttää luottavan avaruushallinnon onnistumiseen: heinäkuussa Intian valtiovarainministeriö ilmoitti Isron budjetin kasvattamisessa 11 prosentilla.
 Valtioiden ja yksityisyritysten kiinnostusta kuututkimukseen ja -matkoihin ei aja tieteellinen intohimo eikä enää yhtä lailla politiikkakaan, kuten kylmän sodan aikana. Pontimena on tieto siitä, että Kuussa on huiman arvokkaita mineraaleja, joita moni haluaisi päästä hyödyntämään.
 Astronomeille Kuu on nyt kiinnostavin ponnahduslautana Marsiin.
 Kuututkimuksella on moninkertainen juhlavuosi
 Kuulennot ovat tänä vuonna juhlineet pyöreitä vuosia. Kesäkuussa tuli kuluneeksi  50 vuotta ensimmäisestä miehitetystä lennosta , Yhdysvaltain Apollo 11:n astronauttien laskeutumisesta Kuuhun.
 Sitä juhlittiin monin tavoin, mutta syyskuun alkupuolella meni aika lailla huomiotta ohi toinen merkkipäivä. Oli kulunut tasan kuusi vuosikymmentä siitä, kun ensimmäinen ihmisen tekemä laite otti kontaktia Kuun kamaraan.
 Neuvostoliiton Luna 1 tavoitteli Kuuta jo alkuvuonna 1959 mutta lensi ohi kohteestaan ja kiertää tälläkin hetkellä Aurinkoa. Syyskuussa 1959 tavoitteessa onnistuttiin: Luna 2 tömähti Kuun pintaan.
 Yhtä merkkipäivää voi viettää myös joulukuussa. Silloin tulee kuluneeksi 60 vuotta päivästä, jolloin Luna 3 kurkisti ensimmäisenä Kuun sille puolelle, joka ei koskaan näy Maahan.

Nasan luotain etsi Kuusta Intian laskeutujaa – kolme viikkoa sitten kadonneesta Vikramista ei näkynyt jälkeäkään


Summary: “Kyberbunkkerin” ylläpitämillä sivustoilla myytiin ja levitettiin huumeita, aseita ja videoita lasten hyväksikäytöstä.

BERLIINI  Pienen Traben-Trarbachin kylän asukkaat pitivät Mont Royal -nimisen kukkulan asukkaita jo pitkään epäilyttävinä.
 Vahvasti vartioidulla alueella sijaitsi Saksan armeijan ja Naton entinen bunkkeri, se tiedettiin. Mutta uuden hollantilaisomistajan vahvat turvatoimet ja alueella liikuskelleet ulkomaiset työntekijät ihmetyttivät Moselin hiljaiseloon ja hyvään viiniin tottuneita asukkaita.
 Viiden tuhannen asukkaan Traben-Trarbach Lounais-Saksassa valmistautui torstai-iltana vuosittaiseen viinijuhlaansa, jossa myös kruunataan Saksan viinikuningatar. Juhlia suuremmaksi uutisaiheeksi nousi yllättävä poliisiratsia, kun peräti 650 poliisia, rikospoliisia ja poliisin erikoisjoukkojen GSG9:n jäsentä aloitti kukkulalla sijaitsevan bunkkerin ympärillä yhden Saksan historian suurimmista operaatioista.
 Ratsiaa oli suunniteltu toukokuusta lähtien. Yhteensä viranomaiset olivat tutkineet Kyberbunkkeri-nimellä kulkenutta kyberkeskusta vuodesta 2015, kaksi vuotta sen toiminnan käynnistymisen jälkeen.
 Poliisin julkaisema ilmakuva alueesta, jolla laiton kyberkeskus on toiminut. Bunkkerin sisäänkäynti näkyy puiden takaa kuvan keskellä. Pressestelle Landeskriminalamt Rheinland-Pfalz / EPA
 Bunkkerista ylläpidettiin rikollisten nettisivuja
 Kyberkeskus levittäytyi yhteensä 13 hehtaarin laajuiselle alueelle. Palvelintarjoajan servereitä oli viidessä kerroksessa maanalaisessa bunkkerissa. Mont Royalille oli rakennettu lisäksi 500 työhuonetta. Osa keskuksen työntekijöistä asui alueella.
 Bunkkeri tarjosi niin kutsutussa darknetissä, eli internetin salatussa osassa, palvelujaan. Kuka tahansa sai maksua vastaan rekisteröidä nettisivunsa sen palvelimille, anonyymisti. Tarjoajat lupasivat täyden suojelun viranomaisten tiedustelupyynnöiltä ja vahvan suojauksen käyttäjille.
 Darknetissä tämänkaltaista palvelua kutsutaan bulletproof hosteriksi, luodinkestäväksi ylläpidoksi. Palvelu on ennen kaikkea mielenkiintoinen rikollisille ja rikolliselle toiminnalle.
 Traben-Trarbachin servereiltä on jo nyt löydetty ja suljettu laittomien huumausaineiden, aseiden, varastetun datan ja väärennettyjen dokumenttien myymiseen erikoistuneita sivuja. Tutkimuksia johtava Rheinland-Pfalzin rikospoliisi kertoo, että sen kautta levitettiin myös lasten hyväksikäyttövideoita.
 Poliisin julkaisema kuva laittoman kyberkeskuksen sisäänkäynnistä. Keskus sijaitsi entisessä sotilasliitto Naton bunkkerissa Traben-Trarbachissa.  Pressestelle Landeskriminalamt Rheinland-Pfalz / EPA
 Bunkkerin servereiltä tehtiin todistettavasti palvelunesto- ja hakkerihyökkäyksiä. Muun muassa joulukuussa 2016 toteutettu kyberisku, jossa noin 1,25 miljoonan saksalaisen Telekom-käyttäjän nettimodeemit hakkeroitiin, toteutettiin Kyberbunkkerista.
 Kyberbunkkerin suurimpiin asiakkaisiin kuului myös maailman toiseksi suurin laittomien huumausaineiden nettikauppa, “Wall Street Market”. Sivun kautta tehtiin yli 250 000 huumekauppaa, ja sen arvioitu tuotto oli 41 miljoonaa euroa.
 Myös esimerkiksi Ruotsin suurinta darknet-kauppaa “Flugsvamp 2.0:aa” ylläpidettiin Kyberbunkkerin servereillä.
 Valtaosa bunkkerin asiakkaista on vielä selvittämättä. Viranomaiset uskovat, että heillä menee vielä useita kuukausia tai jopa vuosia toiminnan koko laajuuden tutkimiseen.
 Siviilipukuiset poliisit tekivät pidätykset
 Torstai-illan poliisioperaatiota oli valmisteltu huolella. Siviilipukuiset poliisit pidättivät kuusi bunkkerin toimintaan liitettyä henkilöä ravintolassa Traben-Trarbachissa, bunkkerialueen ulkopuolella. Seitsemäs henkilö pidätettiin toisaalla Saksassa Hessenin osavaltiossa.
 Poliisin kyberrikollisuusyksikkö murtautui bunkkerialueelle, jolla ei operaation alkamishetkellä oleskellut ketään. Yksikkö onnistui murtamaan “puolustusvoimatasoiseksi” kuvaillut digitaaliset salaukset ja luomaan ensimmäisen katsauksen tietokoneservereille, joiden olemassaolosta se oli tiennyt jo viisi pitkää vuotta.
 Poliisin julkaisema kuva “Kyberbunkkerin” servereistä. Palvelintarjoajan ylläpitämillä sivustoilla myytiin ja levitettiin huumeita, aseita, väärennettyjä dokumentteja ja videoita lasten hyväksikäytöstä. Pressestelle Landeskriminalamt Rheinland-Pfalz / EPA
 Bunkkerista poliisi takavaroi sadoittain tietokoneservereitä, dokumentteja, aseita ja nimeämättömän summan käteistä rahaa.
 – Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun Saksan viranomaiset onnistuvat tutkimaan rikollisen toiminnan mahdollistavaa tahoa eikä vain yksittäistä laittoman nettikaupan omistajaa, Koblenzin pääsyyttäjä  Jürgen Brauer  kommentoi saksalaiselle uutistoimistolle DPA:lle.
 Kun entinen Nato-bunkkeri jäi 2010-luvulla käyttämättömäksi, Saksan armeija kauppasi sitä ulkopuolisille. Bunkkerin osti vuonna 2013 hollantilainen säätiö, ja jo samana vuonna rikollinen toiminta aloitettiin. Bunkkerin serverihuoneet ja alueen turvatoimet laajenivat vuosi vuodelta.
 Torstaina kiinni otettujen joukossa on toiminnan pääepäilty, 59-vuotias hollantilaismies, jolla on Saksan viranomaisten mukaan kytköksiä järjestäytyneeseen rikollisuuteen.
 Muut kiinniotetut ovat kotoisin Saksasta, Hollannista ja Bulgariasta. Myös Puolassa ja Luxemburgissa poliisi on tehnyt Kyberbunkkerin toimintaan liittyviä etsintöjä.
 Yhteensä poliisi epäilee 13 henkilöä bunkkeriin liityvistä rikoksista. Heitä syytetään osallisuudesta järjestäytyneeseen rikollisuuteen ja satojen tuhansien huumausaine- ja rahanpesurikosten avustamisesta.
 Rikostutkinnasta ovat uutisoineet muun muassa  Süddeutsche Zeitung ,  Die Zeit ,  Der Spiegel ,  SWR  ja  t3n .

Poliisi ratsasi yhden maailman suurimmista laittoman internetkaupan keskuksista Saksassa – kiinniotot kuin elokuvasta


Summary: Venäjän rautatieyhtiö RZD toi Imatralle Sotshin olympialaisia varten hankitun 349-paikkaisen Lastotska-matkustajajunan.

Koejunan tarkoituksena oli testata, mitä uuden junayhteyden avaaminen Pietarista Imatralle vaatii. Pietarin ja Viipurin välillä juna kulki huippunopeutta 160 km/h. Viipurissa junan eteen liitettiin dieselveturi, joka veti vaunut Imatralle, sillä sähköistys puuttuu radan loppumatkalta.
 RZD:n varajohtaja  Dmitri Pegov  pitää mahdollisena, että liikenne voisi alkaa parin vuoden kuluttua. Suomalaisosapuoli arvioi vuodeksi 2025.
 – Valmius olisi aloittaa vaikka heti, sillä teknisiä ongelmia ei tällä matkalla havaittu. Mutta molemmilla puolilla rajaa on vielä paljon tehtävää, sanoi Pegov.
 Lastotska-junassa tarjoiltiin sämpylää ja virvokkeita matkustajille.  Jari Tanskanen / Yle
 Puutelistalla ovat muun muassa radan sähköistäminen Antreasta eli Kamenogorskista Imatralle, Imatralta Lappeenrantaan matkat mahdollistava kolmioraide sekä Pelkolan ja Imatrankosken ratapihalla tehtävät muutostyöt.
 – Mutta voitaisiin aloittaa junaliikenne varsin nopeasti niin, että junalle tulee yksinkertainen laituri Suomen ja Venäjän rajan tuntumaan Pelkolaan, jossa Suomen puolen viranomaistarkastukset tapahtuvat, pohtii Imatran kaupunginjohtaja  Kai Roslakka . Sellainen rakennettiin jo koejunaa varten Imatrankoskelle.
 Testijunan huippunopeus oli 160 km/h, ja matka Pietarista Viipuriin taittui tunnissa.  Jari Tanskanen / Yle
 Lentokenttäjuna Lappeenrantaan
 Venäläisten visioissa on kuljettaa vuosittain lähes miljoonaa matkustajaa Pietarin ja Imatran välillä. Tuolloin reitillä kulkisi päivittäin kolme edestakaista junaa ja pääteasemana voisi olla myös Lappeenrannan matkakeskus.
 – Muodostettaisiin matkaketju niin, että lentäen Lappeenrantaan tulevat matkustajat pääsisivät junalla Pietariin, sanoo kaupunginjohtaja Roslakka.
 Junan matkustajista puolet olisi venäläisiä, kolmannes suomalaisia ja loput esimerkiksi aasialaisia turisteja.
 Junamatkan aikana RDZ:n, VR:n ja Imatran kaupungin edustajat neuvottelivat uuden reitin tarvitsemista investoinneista. Jari Tanskanen / Yle
 Suuri osa Suomesta tulevista matkustajista ylittäisi rajan e-viisumilla. Venäläisen osapuolen mukaan sähköiset tarkastuslaitteet toimivat junissa vuosikymmenen puoliväliin mennessä.
 – Junalipun hinta Pietarista Imatralle olisi noin 15 euroa, joten moni vaihtaisi henkilöauton junaan, sanoo Lokakuun rautateiden matkustajaliikenteen kehittämisestä vastaava johtaja  Timofei Shmanjov.
 Venäläisten hanke – yleissuunnittelu valmis syksyllä
 Uusi junayhteys Imatralta Pietariin on puhtaasti rautatieyhtiö RZD:n hanke. Venäläiset ovat esittäneet uuden reitin avaamista jo lähes vuosikymmenen ajan, mutta tähän asti se ei ole juurikaan edennyt. Rautatieyhtiön ylin johto Moskovassa on nyt lähtenyt vauhdittamaan hanketta.
 Lastotska-junassa on 349 paikkaa ja viisi vaunua.  Jari Tanskanen / Yle
 – Venäläisten vahva tahto ja halu ratayhteyden saamiseksi on ollut meillä kesästä asti tiedossa. Heillä on jo aikataulutkin suunniteltuna junille, muistuttaa kaupunginjohtaja Roslakka.
 Imatralta junat lähtisivät kello 9.25, 15.46 ja 21.21. Vastaavasti Pietarista lähtöajat olisivat 7.00, 13.36 ja 19.11. Junien liikkuminen on sovitettu Allegron aikatauluihin, koska Pietarin ja Viipurin välillä molemmat junat käyttävät samoja raiteita.
 – Uuden yhteyden yleissuunnittelu on jo käynnissä Suomen puolella ja valmistuu vuoden loppuun mennessä, sanoo Väyläviraston rautatieliikennejohtaja  Markku Nummelin.
 RZD on Venäjän rautatieyhtiö, jolla on lähes miljoona työntekijää. Vuosittain se kuljettaa rautateillä noin miljardi matkustajaa. Yhtiön käytössä on lähes 85 000 kilometriä rataa.

Venäläinen rautatieyhtiö testasi uutta junayhteyttä Pietarin ja Imatran välillä – tavoitteena miljoona matkustajaa vuodessa


Summary: Luitko jo nämä? Kokosimme sinulle viikon kiinnostavimpia juttuja, jotka saatoit arjen kiireessä ohittaa.

Lapset pannaan alulle laboratoriossa ja seksiä harrastetaan, koska se on mukavaa – näinkö tulevaisuudessa?
 Jo 20–40 vuoden kuluttua iso osa lapsista pannaan alulle laboratoriossa ja seksiä harrastetaan ihan muuten vaan. Näin uskoo yhdysvaltalaisen Stanfordin yliopiston professori  Henry T. Greely . Jos seksiä harrastetaan pelkästään nautinnon takia, ei sillä ehkä ole niin väliä, kumman sukupuolen kanssa menee sänkyyn.
 Pekka Juntti Nina Susi
 Pekka Juntin kolumni: Minua ei kiinnosta, miten Greta Thunberg jaksaa
 Ilmastovähättelijä puuttuu  Greta Thunbergin  vointiin ja ulosantiin, kun muuta ei ole jäljellä, kirjoittaa vapaa toimittaja  Pekka Juntti  hittikolumnissaan.
 Timo Nykyri / Yle
 Suomessa on jonoiksi asti lapsia, joille arki omassa peruskoulussa on tuskaa – tämä teinityttö käy sairaalakoulua ja on siitä kiitollinen
 Mielenterveysongelmat ovat yleisin syy hakeutua sairaalaopetukseen.
 Älykellot havaitsevat niin äkilliset kaatumiset kuin yllättäen kohoavat sykkeet. Näiden havaintojen avulla ne pystyvät hälyttämään apua. AOP
 Maastopyöräilijä kaatui ja menetti tajuntansa, älykello hälytti apua – älylaitteet pelastavat ihmishenkiä
 Applen älykellon anturit havaitsivat kaatumisen. Kun pyöräilijä ei liikahtanutkaan kaatumisen jälkeen, kello lähetti tekstiviestin hätäkeskukseen.
 – Meidät venemiehet komennettiin ensin laiturille, mutta myrskyävälle merelle ei ollut asiaa, muistelee Kalle Ahti Estonian turmayötä. Jouni Koutonen / Yle
 Kalle Ahti palveli Utössä, kun Estonia upposi 25 vuotta sitten – varusmiehet tekivät voitavansa uhrien auttamiseksi
 Kun Utön linnakkeella annettiin hälytys kolmen maissa aamuyöllä, ei kenelläkään ollut käsitystä, mitä on tapahtunut. Turkulainen  Kalle Ahti  oli yksi varusmiehistä, jotka palvelivat Utössä Estonian upotessa 25 vuotta sitten. Uppoamispaikalle oli matkaa noin 40 kilometriä, ja saarelle tuotiin onnettomuuden uhreja – eläviä ja kuolleita.

Viisi kiinnostavaa juttua lauantai-iltaan: Älykello pelasti pyöräilijän hengen ja vauvat pannaan tulevaisuudessa alulle laboratoriossa?


Summary: Alustavia tuloksia vaaleista odotetaan vasta parin viikon päästä.

Afganistanin presidentinvaalien äänestyspäivä on sujunut levottoman maan mittapuulla melko rauhallisesti. Ääriliike Taliban uhkasi vaalirauhaa ja teki ennen äänestyspäivää useita verisiä iskuja.
 Vaalipäivänä pelätyiltä suurilta verilöylyiltä kuitenkin vältyttiin. Puolustusministeriön mukaan talibanien vaalipäivänä tekemissä pienimuotoisissa iskuissa, kuten pommiräjähdyksissä, kuoli ainakin kaksi poliisia ja yksi siviili. Uutistoimisto AFP:n mukaan kuolleita on viisi.
 Haavoittuneita on uutistoimistojen mukaan 37.
 Turvatoimia oli kiristetty talibanien iskujen pelossa, ja äänestysrauhaa turvaamaan oli komennettu kymmeniä tuhansia sotilaita.
 Äänestysvilkkaus näyttää olleen laimeaa. Eri puolilta maata äänestyspaikoilta on raportoitu ongelmista muun muassa äänestäjien tunnistamisessa sekä vaalivirkailijoiden toiminnassa ilmenneistä epäkohdista.
 – En suostu uskomaan, että vaalit olivat rehelliset, sanoi kaoottisista äänestysjärjestelyistä Taimanissa valittanut  Hajji Faqir Bohman  uutistoimisto AP:lle.
 Shabnam Rezayee  -niminen nainen puolestaan kertoo AP:lle vaalivirkailijan hyökänneen hänen kimppuunsa, kun hän halusi vaalilistan nähtäväkseen kuultuaan nimensä puuttuvan siltä.
 Nainen esitteli äänestämisen merkiksi musteella värjättyä sormeaan Kandaharissa. Muhammad Sadiq / EPA
 Alustavia tuloksia presidentinvaaleista odotetaan vasta 17. lokakuuta ja lopullisen tuloksen on määrä valmistua aikaisintaan 7. marraskuusta. Mikäli yksikään ehdokas ei saa yli puolta äänistä, järjestetään vaaleissa toinen kierros kahden eniten ääniä saaneen välillä.
 Toiselle kierrokselle menevät todennäköisimmin nykyinen presidentti  Ashraf Ghani  ja entinen ulkoministeri  Abdullah Abdullah .
 Lisää aiheesta:
 Afganistan äänestää lauantaina pikaisesti järjestetyissä presidentinvaaleissa – taliban uhkaa vaalirauhaa
 Afganistanissa tuhoisa päivä: Jopa 50 ihmistä on kuollut kahdessa erillisessä iskussa
 Vaalit lähestyvät, väkivalta lisääntyy Afganistanissa – isku presidentin kampanjatilaisuuteen

Talibanin iskujen varjostamat Afganistanin presidentinvaalit sujuivat melko rauhallisesti – äänestyspaikoilla laimeaa intoa ja kaoottista toimintaa


Summary: Juhana Mäkitöyli ja Arto Bäckström kertovat, millaista on olla erityistarpeisen lapsen isä.

Seinäjokelaisen  Juhana Mäkitöylin  perheessä on kuusi lasta. Vanhimmat lapsista ovat jo aikuisia, nuorimmainen  Alvaro  kohta 3-vuotias.
 Alvaro on erityistarpeinen. Hänellä on todettu epilepsia, joka johtuu aivorungossa olevasta rakennepoikkeamasta. Vamma aiheuttaa kehitysviivettä.
 – Tällä hetkellä opettelemme kävelemään, puhumaan ja tukiviittomia, jotka helpottavat kommunikointia, Juhana Mäkitöyli sanoo.
 Alvaron erityistarpeisuus todettiin neljän kuukauden iässä.
 Diagnoosin odottaminen oli raskasta, mutta Mäkitöyli kertoo, että perheessä tehtiin samantien päätös siitä, että kävi miten kävi, poika hoidetaan kotona. Selvää oli myös se, että isän paikka on lasten ja vaimon rinnalla.
 – En olisi voinut tehdä vaimolle sitä, että jätän hänet yksin, Mäkitöyli toteaa.
 Leijonaemo piti pentunsa pesässä
 Mäkitöylin perheen tilanteesta tekee poikkeuksellisen se, että Alvaron erityisen tuen tarpeen ohella myös Juhana-isällä on omat erityiset tarpeensa. Hän on vammautunut muutama vuosi sitten ja esimerkiksi lasten nostamiset ovat, jos eivät aivan mahdottomia, vaikeita.
 – Kakkapyllyn peseminen onnistuu, kun on pakko, mutta omien vammojen takia en sitä mielelläni tee, Mäkitöyli sanoo.
 Juhana Mäkitöyli arvelee, että hänen omat rajoitteensa vauvan kanssa toimimisessa olivat osin niitä, jotka siirsivät vastuun Alvarosta pääosin äidille.
 – Rajoitteita oli kahdesta suunnasta, mutta vaikka minulla olisi ollut halua ja tahtoa [auttaa], leijonaemo piti välillä pentunsa pesässä ilmaisten, että tänne ei tulla, Mäkitöyli sanoo.
 Alvaron isosisko on tätä reilun vuoden vanhempi, joten isän vastuulle jäi hänen hoitonsa siinä määrin kuin se Mäkitöylin omien rajoitteiden vuoksi oli mahdollista. Isä pysyi kiinni perheen arjessa.
 Alvaro ottaa ensiaskeliaan ja kommunikointiin on saatu avuksi tukiviittomia, jotka helpottavat isän ja pojan yhteisiä touhuja. Hanne Leiwo / Yle
 Isä ulkokehällä
 Erityistarpeisen lapsen vanhemmuus tarkoittaa erityisen paljon jaksamista, venymistä ja sietokykyä.
 Erityisen tarpeen diagnoosi voi sekä selventää asioita, joista vanhemmat ovat ehkä jo ehtineet olla huolissaan, että aiheuttaa uusia huolia.
 Äidistä tulee leijonaemo ja isästä leijonaisä. Tai sitten, varsin usein, äidistä tulee leijonaemo, mutta isälle luontevaa paikkaa ei löydy ja hän etääntyy perheestään.
 – Voi olla, että isä jää kuin ulkokehälle perheessä. Äiti hoitaa päävastuun lapsesta ja isä jää sivuun lapsen elämästä, tietää asiantuntija  Päivi Hietanen  Ensi- ja turvakotien liitosta.
 Ensi- ja turvakotien liiton selvityksestä  kävi ilmi, että jos erityistarpeisen lapsen hoitovastuu on vahvasti äidillä, tämän voi olla vaikea luottaa siihen, että isäkin pärjää lapsen kanssa.
 Äiti jää myös useimmin lapsen kanssa kotiin ja on lapsen omaishoitaja. Tilanne kuormittaa äitiä ja etäännyttää isää.
 – Ammattilaisten ja työelämän pitäisi aktiivisesti kannustaa isiä mukaan lasten hoitoon ja tukea heidän vanhemmuuttaan. Miettiä, miten voidaan tukea molempia vanhempia, Päivi Hietanen sanoo.
 Isän pelot ja äidin pelot
 Viime talvena valmistunut selvitys on osa Ensi- ja turvakotien liiton Ero lapsiperheessä -työalaa. Yli 300 vastaajaa kertoi siinä parisuhteesta ja vanhemmuudesta.
 – Osalle isistä on ollut hämmentävää tai pelottavaakin, että lapsi tarvitsee erityistukea. He voivat jäädä tällöin yksin tai kokea kykenemättömyyttä, että eivät pärjää, Päivi Hietanen sanoo.
 – Vanhemmat puhuivat siitä, että isä jää ulkokehälle. Pitäisi jo yhteiselämän aikana kiinnittää huomiota siihen, että isät pääsisivät mukaan perheen elämään eivätkä jäisi ulkosyrjälle.
 Juhana Mäkitöyli kehuu neuvolan ja sairaanhoidon henkilökuntaa, joiden kanssa perhe on toiminut. Etenkin nyt, kun Alvaro on jo isompi ja nostelemisen tarve vähäisempää, äitiä on kannustettu antamaan vastuuta myös isälle. Asiasta on juteltu kotona ja ammattilaisten kanssa.
 – Vaimoa on tuettu esimerkiksi neuvolassa, että anna isälle mahdollisuus. Minäkin pystyn vaikka valvomaan niin, että hän saa nukkua. Että leijonaemo saa kerätä voimia seuraavaa hyökkäystä varten.
 “Valitsin jäämisen”
 Arto Bäckström  on viiden lapsen isä. Hänen esikoisellaan on diagnosoitu autismikirjon häiriö ja Touretten syndrooma. Bäckström kirjoittaa elämästään  Erityisvanhemman korjaussarja  -blogia.
 Bäckströmin mukaan esikoisen ollessa pieni, kaikkein vaikenta oli, kun isänä ei ymmärtänyt omaa lastaan.
 – Olin ajatellut, mitä vanhemmuus on, että pärjäisin siinä hyvin ja olisin hyvä isä. Kun mielikuvat romuttui, olin lähteä pakenemaan sitä kaaosta. Tuntui niin raskaalta edes yrittää, kun epäonnistuin kaikessa, Bäckström sanoo.
 Bäckström kertoo ajatelleensa ensin, että vaikeudet vauvan kanssa ovat normaalia pikkulapsikuormitusta, mitä kaikilla on. Kun perheeseen syntyi kolme lasta hyvin pienillä ikäeroilla, erityisen esikoisen haasteet kuitenkin tulivat selvästi näkyviin.
 – Esikoisen kanssa ajatteli, että ehkä tämä vaan on näin vaikeata, mutta kun tuli sisaruksia, huomasi, että ehkä me emme olekaan tehneet mitään väärin.
 Minun oli pakko valita, haluanko olla osa tätä perhettä vai pitääkö minun lähteä kokonaan.  Arto Bäckström
 Negatiivisuuden kierre oli kaikkein vaikeinta. Bäckström kertoo, että kun hermostui, hermostui niin totaalisesti, että se oli pelottavaa itsellekin.
 – Tajusin, että ei ole muuta vaihtoehtoa kuin hakea apua. Itsekseni en enää pärjää.
 Asia oli niin vaikea, että Bäckströmin mukaan sitä oli helpompi vältellä kuin antautua vaikeiden haasteiden ja tunteiden valtaamaksi.
 – Mentiin sellaiseen pisteeseen asti, että minun oli pakko valita, haluanko olla osa tätä perhettä vai pitääkö minun lähteä kokonaan. Valitsin jäämisen ja sen jälkeen oli kohdattava kaikki, mitä olin vältellyt.
 Vertaisten tukea, tietoa ja apua perusasioihin
 Ensi- ja turvakotien liitossa vanhemmille suunnatusta selvityksestä on nostettu erityisesti esille erityislapsiperheen kanssa toimivien ammattilaisten merkitys. Isille pitää tarjota tukea ja opastusta erityislapsen kanssa selviämiseen. Äitiä taas tukea isään luottamisessa ja vastuun jakamisessa.
 Molemmille vanhemmille olisi myös tärkeätä saada työelämässä sellainen tuki, että töissä ja yhteiskunnassa mukana oleminen onnistuu.
 Sekä Juhana Mäkitöyli että Arto Bäckström peräänkuuluttavat myös vertaistukea isille.
 – Puoliso on tärkeä, mutta kaikesta eivät puolisotkaan välttämättä pysty puhumaan. Esimerkiksi, jos isä kokee jäävänsä lapsen elämässä taka-alalle, hänellä ei ole ehkä voimavaroja asiaan puuttumaan, vaan hän ajattelee, että olkoon näin, Mäkitöyli miettii.
 Kuormitus on moninkertaista ja tunteet tulevat valtavina hyökyinä, mutta ehkä sen kaiken läpikäyneenä olen vähän tasapainoisempi vanhempi kuin ennen.  Arto Bäckström
 Bäckström kirjoittaa blogiaan juuri siksi, että tietää, miten raskasta on, kun joku asia menee “ihon alle”.
 – Erityisvanhemmat janoavat eniten sanoja ja välineitä käsitellä omaa kokemusta. Ja tietoa tietysti, Bäckström sanoo.
 Ensi- ja turvakotien liiton kyselyyn vastanneet toivoivat, että jokaisella perheellä olisi yksi luottoammattilainen, jonka avulla käytettävissä olevat tuet ja muu apu olisivat löydettävissä.
 Raskaassa tilanteessa tarvitaan lääketieteellistä osaamista ja apua, mutta myös sosiaalihuollon tukitoimia, jotka auttavat pärjäämään. Kun perhe voi hyvin, myös erityislapsi voi paremmin.
 – Tarpeet ovat monesti aivan tarvehierarkian alatasolla; syödä ja nukkua. Matalan kynnyksen palveluilla tuettaisiin perheitä ajoissa, ehkäistäisiin vanhempien uupuminen ja tilanteiden kriisiytyminen, Bäckström sanoo.
 Erityistarpeisen ja terveen lapsen vanhemmuudessa ei ole suuria eroja, kaikki vaan tapahtuu eri tavalla ja eri aikaan, sanoo erityislapsen isä Juhana Mäkitöyli. Hanne Leiwo / Yle
 Erilaista, mutta ei sen hullumpaa arkea
 Arto Bäckströmin unelmapäivä on sellainen, että ei tapahdu mitään. Jokaisella perheenjäsenellä on aikaa tehdä rauhassa omia asioitaan.
 Käsitys perhe-elämästä ja isyydestä on muuttunut esikoisen odotusajan romanttisesta kuvasta arkiseksi, tavalliseksi. Bäckström sanoo, että perhe-elämä on aina erilaista kuin unelmat, mutta erityislapsiperheessä omat mielikuvat romuttuvat erityisen täydellisesti ja niiden uudelleenrakentaminen on pitkä prosessi.
 – Arki on erilaista, mutta ei sen hullumpaa. Kuormitus on moninkertaista ja tunteet tulevat valtavina hyökyinä, mutta ehkä sen kaiken läpikäyneenä olen vähän tasapainoisempi vanhempi kuin ennen, Bäckström miettii.
 Juhana Mäkitöyli muistuttaa, että isyys on asia, joka on ja pysyy. Tärkeintä on pysyä lapsen lähellä ja olla tukena ja turvana, touhata ja tehdä.
 Myös Mäkitöyli miettii, millaista on hyvä vanhemmuus. Erityistarpeisen lapsen ja terveen lapsen vanhemmuudessa hän ei näe juurikaan eroja – asiat vain tapahtuvat eri tavalla ja eri aikaan.
 – Alvaron erityistarve aiheuttaa hidasteita, mutta ei poissulje meiltä juuri mitään. Ehkä me ei pystytä lähtemään hiihtämään, mutta en minä olisi sinne lähtenyt muutenkaan, Mäkitöyli naurahtaa.

Alvaron isälle on tärkeintä pysyä pojan lähellä ja tukena – moni erityislapsen isä jää ilman apua ja syrjäytyy perheestään


Summary: Itä-Puolan Lublinissa järjestetty marssi yritettiin estää myös poliittisella päätöksellä.

Puolan itäosassa sijaitsevassa Lublinissa järjestetty seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen marssi joutui tänään lauantaina äärioikeistolaisen joukkion hyökkäyksen kohteeksi. Poliisi esti marssijoiden kimppuun käymisen vesitykkien, kyynelkaasun ja pippurisumutteen avulla.
 Rettelöitsijät, joista osa oli pukeutunut äärinationalistien paitoihin, heittelivät marssijoita pulloilla ja kananmunilla.
 Priden vastustajat myös pyrkivät estämään seksuaalivähemmistöjen oikeuksia puolustavien marssijoiden etenemisen tukkimalla kadun.
 Mellakkapoliisit suojasivat pride-marssijoita vastamielenosoittajilta. Wojtek Jargilo / EPA
 Satoja osanottajia koonnut pride-marssi yritettiin estää jo ennalta, kun kaupunginjohtaja  Krzysztof Zuk  kielsi tapahtuman turvallisuussyihin vedoten. Oikeus kuitenkin kumosi kiellon.
 Priden osanottajat julistivat rauhaa ja kaikkien tasa-arvoista oikeutta rakkauteen.  Wojtek Jargilo / EPA
 – Rakkaus on rakkautta, kaikui pride-marssijoiden viesti.
 – Jeesus opetti rakkautta, kuului toinen viesti.
 Puolassa on järjestetty tänä vuonna jo ennätysmäiset 25 pride-marssia. Wojtek Jargilo / EPA
 Puolan Laki ja oikeus -oikeistopuolueen hallitus on hyökännyt roomalaiskatolisen kirkon tukemana seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen oikeuksien puolustajia vastaan, ja julistanut nämä uhkaksi Puolan perinteisille arvoille.
 – Homofobia uhkaa Puolan perheitä, vastasivat Lublinin priden osanottajat hallituspuolueen viestiin.
 Valtaapitävien hyökkäys vähemmistöjä vastaan nostattaa vastareaktioita, ja Puolassa onkin järjestetty tänä vuonna jo ennätysmäiset 25 pride-marssia.

Pride-marssijoiden kimppuun hyökättiin Puolassa – poliisi karkotti rettelöitsijät vesitykeillä ja kyynelkaasulla


Summary: Opetusministeriö haluaa nostaa korkeakoulututkintojen määrää selvästi. Tutkijat sen sijaan panostaisivat ensin työntekijän opintojen ja osaamisen täydentämiseen.

Hallitus miettii parhaillaan, miten koulutusta pitäisi uudistaa, jotta se vastaisi paremmin työelämän tarpeita 2030-luvulla.
 Opetusministeriö ja korkeakoulut neuvottelevat uusista tutkintotavoitteista seuraavaksi nelivuotiskaudeksi 2021–2024.
 Tällä hetkellä arvioidaan, että valtaosa tulevaisuuden työpaikoista vaatii korkeakoulutusta, joten tutkintojen määrää halutaan nostaa kunnolla.
 Jyväskylän yliopiston työelämätutkija  Anu Järvensivu  kritisoi tutkintoajattelua kapeaksi. Hän ei usko, että korkeakoulujen tuottavuuden nostaminen nopeaan tahtiin on se, mitä työelämä tarvitsee.
 – Näen sen hieman ristiriitaisena, jos ajatellaan laadullisen kehittämisen vaatimuksia ja pyrkimyksiä, mitä korkeakouluilla tällä hetkellä on. Vanhanaikaisilla mittareilla tapahtuva tehokkuuden vaatimus syö pohjaa tärkeämmältä kehittämistyöltä, yliopistolehtori Järvensivu sanoo.
 Korkeakoulututkintoja valmistuu nyt vuosittain noin 59 000.  Helsingin Sanomien mukaan  ministeriö haluaa nostaa määrää kahdeksalla tuhannella vuosittain 2020-luvun alkupuolella. Tutkintojen kasvusta yli puolet kohdistuisi yliopistoihin ja loput ammattikorkeakouluihin.
 Runsaan kymmenen vuoden päästä, vuonna 2030, korkeakouluista pitäisi valmistua vuosittain jo 17 000 opiskelijaa enemmän kuin tällä hetkellä.
 Tiede- ja kulttuuriministeri  Hanna Kosonen  (kesk.)  korostaa Iltalehdelle , että nämä ovat vasta tavoitteita, joista neuvotellaan. Vaikka yliopistot ja ammattikorkeakoulut saivat hallitusohjelman mukaisen 60 miljoonan euron lisäyksen perusopetukseen, aloituspaikkojen nostamiseen ei tullut ylimääräistä rahaa.
 Jyväskylän yliopiston työelämätutkija Anu Järvensivu pelkää, että tutkintomäärien nopea kasvattaminen on pois korkeakoulujen opintojen laadun kehittämisestä.
 Hallitus haluaa, että puolella nuorista aikuisista olisi korkeakoulutus vuoteen 2030 mennessä. Osuus on nyt 41 prosenttia.
 Ajatushautomon Demoksen tulevaisuustutkija  Johannes Koponen  uskoo, että tulevaisuudessa korkeakoulutusta ja yhä kovempaa osaamista vaativien työpaikkojen määrä kasvaa merkittävästi.
 Koposen mukaan keskipalkkaiset työt tulevat vähenemään, kun automatisaatio vie näitä työtehtäviä ja siirtää ne matalapalkkaisiksi töiksi. Näille ihmisryhmille pitää pystyä tarjoamaan mahdollisuus oman osaamisen nostamiseen.
 Koposen mielestä korkeakoulutus antaa aina hyvät valmiudet opiskella lisää asioita.
 – Siellä oppii toki taitoja, mutta vielä tärkeämpää on, että siellä oppii ajattelua ja tapoja oppia. Tämä idea pitäisi saada leviämään laajemmin kaikkeen koulutukseen, Koponen sanoo.
 Koulutuspolut joustavaksi kaikille
 Kaikken ensimmäiseksi tutkijat laittaisivat kuntoon jatkuvan oppimisen.
 Jokaisen pitäisi pystyä täydentämään opintojaan ja osaamistaan nykyistä vapaammin ja joustavammin sekä nuorisoasteella että aikuiskoulutuksessa – koulutustaustaan katsomatta.
 – Priorisoisin tutkintojen modulaarisuutta ja jatkuvan oppimisen puolella tiiviiden osaamis- tai aihekokonaisuuksien muodostamista suhteessa esimerkiksi tutkintomäärien tai opintojen läpäisyaikojen kasvattamiseen, Järvensivu sanoo.
 Moduuleista eli eri oppiaineiden kursseista opiskelija voi koostaa yksilölliset opinnot ja tutkinnon.
 Koponen panostaisi jatkuvan oppimisen lisäksi perusdigitaitoihin, joita hän vertaa lukutaitoon. Digitaitoja tullaan tarvitsemaan yhä enemmän ja osalla suomalaisista ne eivät ole parhaalla tasolla.
 – En nyt puhu mistään tekoälykoulutuksesta, vaan ihan perustavanlaatuisista taidoista, vaikka kyvystä osallistua jollekin kurssille. Että saisimme nämä kyvyt mahdollisimman monelle, Koponen painottaa.
 Ajatushautomon Demoksen tulevaisuustutkija Johannes Koponen uskoo, että tulevaisuudessa korkeakoulutusta vaativien työpaikkojen määrä kasvaa merkittävästi. Toni Määttä / Yle
 Järvensivu soisi myös, että mahdollisimman suuri osa ikäluokasta oppisi kompleksisuusajattelua ja ongelmanratkaisukykyä: kykyä nähdä laajoja kokonaisuuksia ja niiden keskinäisiä kytköksiä.
 Järvensivun mukaan juuri yhteiskuntatieteissä on valmiuksia tällaiseen ajatteluun.
 – Perinteisesti tämän kaltaisen osaamisen tuottaminen on ollut vähän heikkoa. Nyt jos koskaan olisi äärimmäisen tärkeää, että nähtäisiin yhtymäkohtia ekologisissa tai yhteiskunnallisissa asioissa, Järvensivu sanoo.
 Hallituksen parlamentaarinen työryhmä pohtii parhaillaan, miten jatkuva oppiminen saadaan nykyistä sujuvammaksi. Tarkoitus on lisätä muunto-, täydennys- ja erikoistumiskoulutusta työelämässä ja miettiä joustavampia keinoja opiskella korkeakouluissa. Työryhmän ehdotuksia muutoksista odotetaan ensi vuoden lopussa.
 Laitetaanko rahat korkeakouluihin, kun lähihoitajistakin on huutava pula?
 Samaan aikaan, kun puhutaan korkeakoulututkintojen määrän voimakkaasta lisäyksestä, myös suorittavan työn tekijöistä tulee olemaan kova pula.
 Esimerkiksi  kolmannes lähihoitajista jää eläkkeelle  kymmenen vuoden kuluessa. Mihin koulutuspanostukset oikeasti pitäisi laittaa?
 Automatisointi ja tekoäly voi viedä osan työtehtävistä, mutta ihmisten kohtaamisen taito ja tarve ei häviä mihinkään, sanoo Anu Järvensivu.
 – Tässä on vaikea ristiriita. On selvä asia, että lähihoitajia, putki- ja sähköasentajia tarvitaan tulevaisuudessa, näitä ammattiryhmiä on hyvin vaikea korvata koneilla. Esimerkiksi korjausrakentamisessa automaation mahdollisuudet ovat aika rajattuja, hän toteaa.
 – Onhan tämä pulmallinen tilanne hallitukselle. Pitäisi kerätä hyvissä ajoin rahoitusta näihin eläkesiirtymiin liittyvään koulutukseen ja turvata näidenkin osaajien saatavuus jatkossa, Johannes Koponen sanoo.
 Järvensivua vaivaa se, että suorittava ja korkeakoulutusta vaativa työ arvotetaan toisiinsa nähden hierarkisesti. Hän muistuttaa, että suurin osa oppimisesta ei tapahdu kouluissa vaan työelämässä.
 Lue lisää:
 Uusia reittejä avataan yliopistoihin: Ilmainen verkkokurssi korvaa pääsykokeen Tampereella, Helsingissä käytäntö laajenee ja Itä-Suomi tarjoaa verkossa maksuttomia oikisopintoja
 Katso lista ammattilaisista, joista on ylitarjontaa – sihteereitä, toimittajia ja käsityöläisiä liikaa

Korkeakoulutettuja tarvitaan tulevaisuudessa lisää, lähihoitajistakin tulee kova pula – Mihin koulutusrahat pitäisi käyttää?


Summary: Aurinkokin saattaa pilkahdella, mutta ei kannata odotella liikoja.

Vaikka kuinka toivoisi ja panisi hanttiin, vaihtuu viikonloppu pian taas arkeen ja kalenterin sivu lokakuuhun. Sateiselta näyttää, ja lämpötilatkin alkavat laskea sopivasti juuri lokakuun ensimmäisenä päivänä tiistaina.
 Jos jotain mukavuutta hakee, ei kylmiä öitä tai pakkaslukemia ole odotettavissa aivan pohjoisinta Lappia lukuun ottamatta.
 Huomenna pohjoisimpaan Pohjois-Lappiin todennäköisesti satava ensilumi saa sateilta kyytiä takaisin Norjan puolelle viimeistään tiistaina. Lumi näyttäisi kuitenkin pysyvän ainakin vielä maanantaina käsivarren alueella.
 – No, katsotaan nyt, miten tässä käy. Käsivarren alueelta lumi ei näyttäisi ihan heti lähtevän, sanoo Ylen meteorologi  Matti Huutonen .
 Aurinko saattaa maanantaina kurkistella pilvenreunalta etelässä, missä voidaan nauttia vielä 14 asteen lämmöstä. Sitten alkaa lokakuu ja lokakuun sää: viileämpää, sateisempaa, pilvisempää.
 Sääennuste sunnuntaista tiistaille 29. syyskuuta - 1. lokakuuta.  Yle
 Sadetta alueille, joissa pohjavedet sitä kaipaavat
 Tiistaina vettä tulee ja paljon. Maan keskiosissa sadetta saadaan meteorologi Huutosen tietojen mukaan mahdollisesti jopa kymmeniä millimetrejä.
 Tuolloin laaja matalapaineen alue on maan keskiosan yllä. Alue ulottuu Perämeren rannikolta, Oulun seudulta Pohjois- ja Etelä-Pohjanmaan sekä Keski-Suomen kautta itään rajalle asti. Tuolla alueella tulee vettä, sen etelä- ja pohjoispuolella taas on kovia tuulia.
 Runsaassa sademäärässä on hyvääkin. Vettä on matalapaineen mukana tulossa nimenomaan alueille, joissa pohjaveden korkeus on tällä hetkellä huomattavan alhaalla.
 – Pitkällä aikavälillä se tekee pohjavedelle hyvää, että tulee vettä näin ennen talven alkua. Toki maaperäkin imee sateista osansa, eivätkä ne suoraan vaikuta pohjaveteen.
 Huutosen mukaan auringonpilkahduksia ei kannata kauheasti odotella, vaikka niitä joinakin päivinä saadaan etelän ja kaakon alueella.
 Lämpötilat laskevat koko maassa seuraavaa viikonloppua kohti. Pohjois-Lapissa päästään nollan tuntumiin ja öisin jopa pakkasen puolelle.
 .
 Sääennuste keskiviikosta perjantaille 2. - 4. lokakuuta. Yle

Huomiselle povattu ensilumi jäänee yökylään, lokakuuhun siirrytään sateen kanssa – pohjavesialueille tulossa kaivattua vettä


Summary: Alusta oltiin siirtämässä Kanariansaarilta Guyanaan.

Hinaajan miehistön 11 jäsenen pelätään hukkuneen Atlantilla, kun alus joutui merihätään ja lopulta upposi kovassa merenkäynnissä. Hinaajaa oltiin siirtämässä Kanariansaarilta Atlantin yli Guyanaan, kun se lähetti noin puolimatkasta hätäviestin torstaiaamuna.
 Aluksen uppoamisesta tiedotti Luxemburgin lipun alla purjehtineen  Bourbon Rhode -hinaajan omistajayhtiö Bourbon.
 Hinaaja joutui merihätään lähellä trooppisen myrskyn Lorenzon reittiä. Korkea aallokko on haitannut pelastus- ja etsintätoimia. Mahdollisia eloonjääneitä ovat etsineet ranskalaiset ja amerikkalaiset pelastuslentokoneet.

Hinaaja upposi Atlantilla kovassa merenkäynnissä – 11 miehistön jäsenen pelätään hukkuneen