Summary: Mäntyharjulla junan säiliövaunun vuodon  viime kesänä pilaamat vedet ovat lähes kakilta osin taas käyttökelpoisia.  Pieniä kemikaalipitoisuuksia mitataan järvistä kuitenkin vielä vuosikausia.

Tästä on kyse 7.4.2018 junan säiliövaunu lähti itsekseen liikkeelle säilytyspaikastaan Mäntyharjun Kinnistä. Vaunu kaatui, hajosi ja 35 tonttia bensiinin lisäainetta valui maahan ja veteen. Onnettomuus esti monen mökkeilyn ja haittasi liiketoimintaa viime kesänä. Vuodessa vesistöt ovat puhdistuneet merkittävästi ja niitä voi käyttää normaalisti.
 Mäntyharjun Voikoskella Vuohijärvessä aallot lyövät vaahtopäinä. Järven rannalla Orilammen lomakeskuksessa on vielä hiljaista, mutta kesäksi on luvassa tavanomaista kiirettä. Onneksi. Hetken aikaa näytti, että 15 kilometrin päässä tapahtunut junan kemikaalivaunun vuoto vesistöön säikäyttäisi asiakkaat pois.
 Vuosi sitten, junan säiliövaunun lähdettyä itsekseen liikkeelle, kaaduttua ja hajottua kemikaalilasteineen Orilammen lomakeskuksessa elettiin katastrofia. Lomakeskus oli juuri investoinut uuteen vedenpuhdistamoon, jonka kautta keskukseen nostettiin vedet Vuohijärvestä. Kun junan säiliövaunu kaatui ja bensiinin lisäainetta valui järveen, suunnitelmat menivät uusiksi.
 – Meidän piti keksiä parissa päivässä uusi keino saada vettä taloon, yrittäjä  Helena Topan  sanoo.
 Orilammen lomakeskus on Vuohijärven rannalla noin 15 kilometrin päässä paikasta, jossa kemikaalia valui maahan ja veteen. Esa Huuhko/Yle
 Ensin lomakeskus kokeili nostaa vettä vedenpuhdistamoon läheisestä lammesta. Vaikka vesi saatiin hygieniseltä laadultaan puhtaaksi, siihen jäi silti suon haju.
 – Siinä tilanteessa, kun asiakkaat haistelivat vettä muutenkin epäluuloisina, ei lampivettä voitu mitenkään käyttää, yrittäjä Helena Topan sanoo.
 Lomakeskus rakensi ensin yhden porakaivon, mutta vesi ei riittänyt, Rakennettiin toinen ja lopulta kolmaskin kaivo, ennen kuin vettä saatiin tarpeeksi koko lomakeskuksen käyttöön. Rahaa paloi, ja puhelin pirisi kun varauksia tehneet asiakkaat halusivat tietoa järven tilasta.
 – Talous oli muutenkin tiukilla ja nyt piti laittaa kymmeniä tuhansia kaivoihin ja varauksia peruuntui. Stressi oli valtava ja unettomia öitä on tullut vietettyä.
 Vielä pikkujouluaikaan varauksia tekevät ihmiset kyselivät veden puhtaudesta. Heille pystyi jo sanomaan, ettei hätää ole.
 Orilammen lomakeskus on perheyritys kolmannessa polvessa. Helena Topan on toinen nykyisistä yrittäjistä. Esa Huuhko/Yle
 Bensiinin lisäainetta järvissä enää 0,0001 milligrammaa litrassa
 VR on teettänyt konsulttiyhtiöllä jatkuvasti mittauksia lampien ja järvien kemikaalipitoisuuksista. Pitoisuudet ovat pienentyneet koko ajan. Nyt näyttää siltä, että lähes kaikki mökkiläiset ja yrittäjät voivat huokaista helpotuksesta.
 – Vesistöjen tilanne on erittäin paljon parempi kuin vuosi sitten. Tiedotusta kannattaa seurata aktiivisesti, mutta nyt näyttää siltä, että mukava mökkikesä on luvassa, konsulttiyhtiö Ramboll Finlandin toimialapäällikkö  Kimmo Järvinen  sanoo.
 Sarkavedessä ja Vuohijärvessä bensiinin lisäainetta on nyt noin mikrogramma litrassa. THL:n mukaan terveydelle haitallinen pitoisuus on yli 7,5 mikrogrammaa.
 Onnettomuuspaikan lähistöllä olevissa lammissa ja puroissa tilanne on toinen. Siellä veden käyttökielto on edelleen voimassa.
 Suomen ympäristökeskuksen laatiman ennusteen mukaan esimerkiksi Pajulammessa ja sen purkuojan kohdalla Sarkavedessä tilanne ei lähiaikoina parane. Kevään sulamisvedet ja vastaavasti ensi syksyn sateet todennäköisesti pahentavat kemikaalin kulkeutumista maaperästä vesistöön.
 Vuohijärvi Esa Huuhko/Yle
 “Voi verrata veden rautapitoisuuteen”
 Pieniä pitoisuuksia bensiinin lisäainetta tullaan mittaamaan vielä vuosien ajan Mäntyharjun vesistöistä.
 – Vaikka maaperästä vapautuisi jostakin käsittämättömästä syystä todella suuria määriä bensiinin lisäainetta veteen, sitä ei silloinkaan ole ympäristökeskuksen mallien mukaan niin paljon, että siitä olisi terveyshaittaa, Järvinen sanoo.
 Terveyshaittojen sijaan bensiinin lisäaineesta voi olla maku- ja hajuhaittaa. On mahdollista, että vesi haisee pahalle kun sitä heitetään kiukaalle. Se voi haista ja maistua myös kaloissa. Se on silti vaaratonta, sillä se ei kerry kaloihin.
 – Sitä voisi verrata siihen, kun vedessä on suuria rautapitoisuuksia. Rauta aiheuttaa värjäytymiä, haisee ja maistuu vedessä, mutta on silti vaaratonta, Suomen ympäristökeskuksen ryhmäpäällikkö  Jani Salminen  sanoo.
 Aamiaispöydässä oleva vesi herätti paljon kysymyksiä ja epäluuloa onnettomuuden jälkeen Orilammen lomakeskuksessa. Esa Huuhko/Yle
 Myönteisistä mittaustuloksista huolimatta viime kesä ei hevin unohdu Mäntyharjun matkailuyrittäjien ja mökkiläisten mielistä. Sadat kiinteistönomistajat ovat hakeneet VR:ltä korvauksia esimerkiksi siitä, ettei mökkiä ole voinut käyttää koko kesänä tai siitä, että vuokramökin varauksia on peruttu.
 VR on tehnyt laskentakaavan, jonka pohjalta se on tarjonnut korvauksia 300 kiinteistönomistajalle riippuen siitä, miten kaukana onnettomuuspaikasta kiinteistö sijaitsee. Korvausten suuruus vaihtelee noin 240 eurosta 2400 euroon.
 VR on luvannut, että kaikki korvataan. Luottoa on, että näin tapahtuu, kun valtionyhtiö niin lupaa.   Helena Topan, matkailuyrittäjä
 Osa kiinteistönomistajista on allekirjoittanut sopimuksen VR:n kanssa. Osaa kuitenkin kismittää, se, ettei sopimuksen tehtyään voi enää palata asiaan, vaikka tilanne muuttuisi.
 Orilammen lomakeskus on pyytänyt korvauksia noin sadan tuhannen euron edestä.
 – Meiltä on pyydetty lisäselvityksiä ja lisäselvityksiä lisäselvityksiin. VR on luvannut, että kaikki korvataan. Luottoa on, että näin tapahtuu, kun valtionyhtiö niin lupaa. Mutta toistaiseksi mitään ei ole tapahtunut, yrittäjä Helena Topan sanoo.
 Lomakeskus ei aio palata käyttämään Vuohijärven vettä, vaikka se onkin mittaustulosten mukaan käyttökelpoista.
 – Onnettomuuspaikan lähilammet ovat kokonaan pilaantuneita ja sehän valuu sieltä koko ajan tänne. En usko, että se kaikista järven syvänteistä haihtuu koskaan. Kuka uskaltaa ottaa riskin tässä asiassa?

Mäntyharjun kemikaalivuodosta on kulunut vuosi: vedet ovat puhdistuneet, mutta pelko syöpyi mieliin - “En usko, että se kaikista järven syvänteistä haihtuu koskaan”


Summary: Itä-Uudenmaan käräjäoikeuden mukaan vihreiden Aino Pennanen syyllistyi ilmailurikkomukseen ja haitantekoon virkamiehelle.

Vihreiden lainsäädäntösihteeri  Aino Pennanen  on saanut sakkotuomion heinäkuisesta protestistaan lentokoneessa.
 Pennanen kieltäytyi istumassa lentokoneessa omalle paikalleen. Hänen tarkoituksenaan oli estää samassa koneessa olleen Suomesta käännytettävän henkilön vieminen pois maasta.
 Itä-Uudenmaan käräjäoikeuden mukaan Pennanen syyllistyi ilmailurikkomukseen ja haitantekoon virkamiehelle.
 Lue lisää:
 Vihreiden lainsäädäntösihteeri vastusti pakkopalautuksia lentokoneessa: kieltäytyi istumasta ja kuvasi tilanteen livenä somessa – poliisi poisti koneesta
 Pakkopalautusta vastustanut vihreiden lainsäädäntösihteeri joutuu syytteeseen

Vihreiden poliitikko yritti estää pakkopalautuksen protestoimalla lentokoneessa – Käräjäoikeus tuomitsi sakkoihin


Summary: Päättäjien mukaan laki suvereenista internetistä suojaa Venäjää vieraan vallan hyökkäyksiltä. Kriitikoiden mielestä laki vahvistaa Kremlin otetta internetistä.

Venäjän presidentti  Vladimir Putin  allekirjoitti vapunpäivänä lain "suvereenista internetistä". Kiistelty laki astuu voimaan marraskuussa. Ylen listasi neljä asiaa, jotka uudessa laissa askarruttavat.
 Mitä tarkoittaa suvereeni internet?
 Venäjän parlamentin alahuone duuma on hyväksynyt lain suvereenista internetistä. Lainsäätäjien mukaan tavoitteena on varmistaa internetin toiminta Venäjällä, vaikka maa joutuisi vieraan vallan kyberhyökkäysten kohteeksi tai muiden eristämäksi.
 Senaattori Andrei Klišas painottaa, että laki suojaa kansalaisia. Grigory Vorobjov
 – Tehtävämme on suojella talouttamme ja kansalaisiamme mahdollisilta ulkopuolisilta uhilta, sanoi Ylen haastattelema liittovaltion neuvoston lakivaliokunnan puheenjohtaja  Andrei Klišas .
 Lainsäätäjien mukaan suurin uhka Venäjälle on Yhdysvallat, jolla on kyky sulkea internet ja samalla Venäjän yhteydet. Tosin Venäjä voisi nyt samoin itse sulkea oman nettinsä, jos näkee sille tarvetta.
 Sananvapauden päivä 3.5 Kansainvälistä lehdistönvapauden päivää vietetään maailmanlaajuisesti 3. toukokuuta. YK:n yleiskokous otti juhlapäivän käyttöön vuonna 1993. Päivän teema on tänä vuonna "Media tukee demokratiaa. Journalismi ja vaalit disinformaation aikakaudella." Toimittajat ilman rajoja -järjestö tekee vuosittain maakohtaisen vertailun median vapaudesta. Vuonna 2019 Suomi listattiin journalismin suhteen maailman toiseksi vapaimmaksi maaksi, Yhdysvallat ylsi sijalle 48.
 Uhka sanan- ja ilmaisunvapaudelle?
 Internetin vapauden puolesta kampanjoivan Roskomsvobodan ja monien muiden kansalaisjärjestöjen mielestä kyse on aivan muusta kuin kansallisesta turvallisuudesta. Venäjän viranomaiset ovat saamassa ennenäkemättömät oikeudet valvoa ja estää netin käyttöä.
 Venäjän viestintävirasto Roskomnadzor on saamassa lisää valtaa. Tähän mennessä se on muun muassa julkaissut kiellettyjen nettisivustojen listaa ja estänyt pääsyn näille sivustoille. Nyt se saa haltuunsa myös ns. katkaisimen, jolla se voi pysäyttää Venäjän nettiliikenteen.
 Artjom Kozljuk Roskomsvoboda kansalaisjärjestöstä sanoo, että laki on seuraava askel valtion kontrollin  kiristämisessä.
 Grigory Vorobjov
 Artjom Kozljuk  Roskomsvobodasta kuvaa, että Venäjä on nyt tarttumassa rautaan eli alkamassa kontrolloida netin infrastruktuuria sisältöjen lisäksi.
 – Viimeksi näimme kuinka viranomaiset estivät nettiyhteyksiä Venezuelassa. Ingušiassa FSB sulki netin estääkseen rajasopimuksesta syntyneitä mielenosoituksia, Kozljuk muistuttaa.
 Mitkä ovat kustannukset?
 Venäjän valtio aikoo toimittaa teleoperaattoreille erityiset laitteistot, joiden kautta nettiyhteydet ohjautuvat. Laitteistot voivat myös estää käyttäjän pääsyn eri sivustoille tai ohjata nettiliikenteen toisaalle.
 Laitteistoihin kuluu rahaa. Senaattori Klišas kertoo, että liittovaltion budjettiin on varattu jo 1,8 miljardia ruplaa eli liki 2,5 miljoonaa euroa hankintoja varten. Investointien lopullista hintaa ei kuitenkaan vielä tiedetä.
 Lakialoite on lähtöisin Venäjän liittoneuvostosta. Grigory Vorobjov
 Vähintä mitä voi tapahtua on se, että Venäjän valtion laitteistot hidastavat netin nopeutta. Sillä saattaa olla isojakin taloudellisia vaikutuksia.
 Internetin osuus Venäjän taloudesta oli viime vuonna arviolta 53 miljardia euroa.
 – Laitteistot voivat aiheuttaa ongelmia esimerkiksi pankkipalvelujen käytössä, nettiostosten teossa ja jopa valtion omissa palveluissa, Roskomsvobodan Kozljuk kuvaa.
 Oppositio vaiennetaan?
 Suvereenin internetin pelätään tukahduttavan kriittiset äänet Venäjällä.
 Venäjällä televisiokanavat ovat tiukasti valtionjohdon hallinnassa, mutta internetissä oppositionkin äänet ovat päässeet julki sangen vapaasti – ainakin tähän saakka.
 FSB sulki internetin Ingušiassa, jossa protestit alkoivat rajasopimuksesta. Grigory Vorobjov
 Samaan aikaan Venäjän johto ei enää nauti samankaltaista suosiota kuin vielä Krimin niemimaan valtauksen jälkeen. Tyytymättömyys on kasvussa, kun lännen Venäjälle asettamat talouspakotteet kohdistuvat erityisesti keskiluokkaan.
 Lisäksi lähitulevaisuudessa on luvassa duuman vaalit sekä alueellisten kuvernöörien valinta. Jo vuonna 2024 Venäjälle valitaan uusi johtaja, presidentti Vladimir Putinin manttelinperijä.
 Venäjällä on useita tärkeitä vaaleja lähivuosina. Grigory Vorobjov
 Kriitikot uskovat, että laki suvereenista internetista tähtää siihen, että nämä muutokset sujuvat vallanpitäjille miellyttävään suuntaan.
 Kozljukin mukaan sananvapaus on Venäjällä todellisessa vaarassa.
 – Valtion taistelu ihmisoikeuksia vastaan on ollut käynnissä jo pitkään ja laki suvereenista internetistä on siihen looginen jatkumo, hän sanoo.
 Lue lisää:
 Putin allekirjoitti internetin sensuurilain – Venäjän vappupidätykset muistuttivat sananvapauden rajoista
 Venäjä aikoo testata internetistä irtautumista tänä keväänä
 ”Jotkut ovat joutuneet vaihtamaan opiskelupaikkaa mielipiteidensä takia” – Keskustelu yliopistojen sananvapaudesta käy kiivaana Yhdysvalloissa

Venäjä pystyy pian eristämään oman nettinsä – "Valtion seuraava askel taistelussa ihmisoikeuksia vastaan"


Summary: Ostaja on yhdysvaltalaisomisteinen Loram Finland Oy.

Roadscanners Oy on myynyt rautatiedivisioonan liiketoimintansa yhdysvaltalaisomisteiselle Loram Finland Oy:lle. Kauppaan kuului myös Rail Doctor -ohjelmisto ja siihen liittyvät oikeudet.
 Samalla Roadscannersin Tampereella sijaitsevan rautatiedivisioonan kuusi työntekijää siirtyvät Loram Finland Oy:n palvelukseen vanhoina työntekijöinä.
 Kauppa tehtiin torstaina 2. toukokuuta.
 – Kauppahintaa ei julkisteta mutta olemme tyytyväisiä siihen, Roadscanners Oy:n toimitusjohtaja  Timo Saarenketo  sanoo.
 Roadscannersin muu toiminta jatkuu
 Loram Finlandin omistaa Loram Maintenance of Way, Inc. on yksi maailman suurimmista rautateiden kunnossapidon laitteisiin sekä urakointiin ja konsultointipalveluihin erikoistuneista yhtiöistä.
 Roadscanners Oy jatkaa teiden, katujen, siltojen ja lentokenttien kuntotutkimuksiin, diagnostiikkaan ja kunnonhallintaan liittyvää konsultointia sekä ohjelmistojen ja laitteiden kehittämistä. Lisäksi yhtiö jatkaa älyliikenteeseen liittyvää tuotekehitystyötään. Roadscannersin tytäryhtiöt Ruotsissa, Norjassa, Tšekeissä ja Yhdysvalloissa säilyvät Roadscanners Oy:n omistuksessa ja niiden toiminta jatkuu yhtiön mukaan normaalisti.
 Roadscanners Oy:n pääpaikka on Rovaniemellä. Yhtiöllä on runsaat 20 vakituista työntekijää. Roadscannersin liikevaihto oli viime tilikaudella vajaat neljä miljoonaa euroa.

Roadscanners myi rautatieliiketoimintansa


Summary: Äänestämään tulleita käännytettiin pois Oulun kaupunginkirjastolla.

Oulun poliisi aloittaa esitutkinnan epäillystä vaalituloksen vääristämisestä.
 Eduskuntavaalien ennakkoäänestykseen liittyen on uutisoitu aiemmin Oulun kaupunginkirjaston äänestyspaikalla sattuneesta tapauksesta, jossa ennen klo 20 äänestämään saapuneet henkilöt on poistettu äänestyspaikalta äänestysajan päätyttyä klo 20.
 Asiassa on syytä epäillä rikosta, minkä johdosta Oulun poliisilaitos on päättänyt käynnistää asiasta esitutkinnan, jossa nimikkeenä tällä hetkellä on vaalituloksen vääristäminen.
 – Ketään ei tällä hetkellä epäillä rikoksen tekijäksi, vaan eri osapuolia kuullaan. Kuulemme äänestämään tulleita sekä vaalitoimitsijoita ja muita paikalla olleita, kertoo rikosylikomario  Markus Kiiskinen .
 Esitutkinta pyritään suorittamaan kesään mennessä, jonka jälkeen syyttäjä tekee päätöksensä syytteen nostamisesta.
 Kerromme kohta lisää.

Oulun poliisi aloittaa esitutkinnan vaalilain rikkomisesta Oulussa


Summary: Varsinais-Suomen käräjäoikeus on vanginnut miehen todennäköisin syin rikoksesta epäiltynä tappoon perjantaina.

Lounais-Suomen poliisi tutkii henkirikosta Laitilassa. Teko on tapahtunut poliisin mukaan yksityisasunnossa 27.–30.huhtikuuta välisenä aikana.
 Tekoa tutkitaan tällä hetkellä tappona.  Iltalehden  mukaan uhrina oli noin 50-vuotias nainen. Poliisi kertoo, että uhri ja tekijä olivat toisilleen entuudestaan tuttuja.
 Poliisi on esittänyt epäilyä vangittavaksi ja Varsinais-Suomen käräjäoikeus vangitsi epäillyn miehen perjantaina todennäköisin syin rikoksesta epäiltynä tappoon.
 Poliisi ei kommentoi tekotapaa tai tarkempaa tekopaikkaa tai- aikaa tutkinnan tässä vaiheessa.

Poliisi tutkii henkirikosta Laitilassa – epäilty vangittiin taposta


Summary: Lähtöpassit annettiin niin äärioikeistolaisille kuin islamistille.

Yhteisöpalvelu Facebook on poistanut profiileja, joiden se on katsonut sisältävän vihapuhetta, kertoo  The Guardian -lehti . Profiileja on poistettu niin Facebookista kuin sen omistamasta Instagram-kuvapalvelusta.
 Lähtöpassit palveluista ovat saaneet muun muassa salaliittoteoreetikko  Alex Jones , äärioikeistolainen trolli  Milo Yiannopoulos  ja muslimivastainen aktivisti  Laura Loomer .
 – Meillä on aina ollut tapana antaa porttikielto niille ihmisille tai organisaatioille, jotka mainostavat tai käyttävät väkivaltaa, riippumatta heidän ideologiastaan, Facebookin edustaja sanoi.
 Facebook aikoo poistaa myös kaikki tilit, jotka ovat kytköksissä Nation of Islamin  Louis Farrakhaniin . Hän on levittänyt sosiaalisessa mediassa juutalaisvastaista materiaalia.
 "Askel oikeaan suuntaan"
 Kriitikot eivät purematta niele väitettä siitä, että Facebook olisi aina kieltänyt vihapuhetta levittävät profiilit.
 Media Matters for America -yhdistyksen edustaja sanoo, että Jones, Yiannopoulus ja Loomer ovat pitkään saaneet kaikessa rauhassa levittää ideologiaansa Facebookin palveluissa. Yhdistys pitää kuitenkin Facebookin toimia askeleena oikeaan suuntaan.
 Facebookin suunnanmuutos vihjaa siihen, että se suhtautuu entistä johdonmukaisemmin kaikkiin palveluihinsa. Painetta esimerkiksi äärioikeistolaisen materiaalin poistoon lisää se, että Christchurchin terrori-iskun tekijä kuvasi tekonsa suorana Facebookiin.
 Toimittaja Milo Yiannopoulos erosi pedofiliapuheidensa takia

Facebook poisti vihapuhetta sisältäneitä profiileja


Summary: Saksalainen yhtiö on kiinnostunut perustamaan kylpylähotellin Helsingin Taivallahden alueelle. Kylpylä palvelisi myös alueen asukkaita.

Helsingissä on noussut uudestaan esiin suunnitelma kylpylähotellista Taivallahteen meren rannalle. Kaupunkiympäristölautakunta käsittelee ensi tiistaina tontinvarausta saksalaisyhtiölle Hietaniemen uimarannan vierestä.
 Arcon-niminen yhtiö olisi hotellin sijoittaja. Myöhemmin perustettaisiin suomalaiset yhtiöt omistamaan ja operoimaan hotellia saksalaisen Soulmade-brändin mukaisesti.
 Suunnitellun kylpylähotellin paikalla sijaitsee tällä hetkellä kesäteatteri ja niemessä on veneiden talvisäilytystelakka.
 Tontin asemakaava, joka mahdollistaa hotellin rakentamisen, on ollut voimassa jo vuodesta 2009 lähtien.
 Kylpylä palvelisi myös alueen asukkaita
 Arcon-yhtiön alustavan suunnitelman mukaan kylpylä palvelisi hotellivieraiden lisäksi myös alueen asukkaita. Osa liikunta- ja hoitotiloista voisi olla myös ulkotiloissa.
 Yksityiskohtaisemmasta alueen suunnittelusta on tarkoitus järjestää arkkitehtuurikutsukilpailu.
 Kylpylähotellihanke tukisi virkamiesten mukaan Helsingin hotellitarjonnan monipuolisuutta, sillä Helsingistä puuttuu vielä kylpylähotelli.
 Helsingin Taivallahteen suunniteltiin vuosia uutta kylpylää, mutta hanke kaatui kymmenisen vuotta sitten.  Viimeksi vuonna 2015 virkamiehet pitivät kylpylän toteutumista epärealistisena .

Helsingin Etu-Töölöön suunnitellaan taas kylpylähotellia – saksalaisyrittäjä saamassa tontin Hietaniemen uimarannan vierestä


Summary: Suomi on lisäkuluista huolimatta edelleen "kiinnostava ja tärkeä kasvumarkkina", sanoo toimitusjohtaja Martin Tivéus.

Hoivayhtiö Attendon liikevoitto Suomessa jäi alkuvuonna viime vuoden vastaavaa jaksoa pienemmäksi, kun yhtiö joutui aloittamaan toimet parantaakseen hoivakotiensa laatua ja lisätäkseen henkilöstöä.
 Suomen toimintojen liikevoitto oli 116 miljoonaa kruunua (11 miljoonaa euroa), kun vuotta aiemmin voittoa kertyi 132 miljoonaa kruunua.
 Koko konsernin oikaistu liikevoitto kutistui tammi-maaliskuussa 15 prosenttia ja oli 160 miljoonaa kruunua (15 miljoonaa euroa).
 Suomessa käyty keskustelu vanhustenhoidon oloista on vaikuttanut yhtiön tulokseen, sanoo toimitusjohtaja  Martin Tivéus   tiedotteessa .
 Attendon toiminta Suomessa on paineista huolimatta jatkanut laajentumistaan ja liikevaihto Suomessa kasvoi alkuvuonna 30 prosenttia.
 Alkuvuonna Suomeen avattiin 11 uutta hoitokotia, joissa on yhteensä 352 paikkaa. Lisäksi yhtiö on aloittanut yhdeksän uuden hoivakodin rakentamisen.
 – Vaikka hidastamme investointitahtia nykyiseltä tasoltaan tasapainottaaksemme paremmin kasvua ja kannattavuutta, pidämme edelleen Suomea kiinnostavana ja tärkeänä kasvumarkkina, Tiveus sanoi tiedotteessa.
 19 miljoonaa luvattu hoivan parantamiseen
 Attendo joutui ryöpytykseen vanhustenhoidossa paljastuneiden puutteiden jälkeen.
 Se ilmoitti maalikuussa aloittavansa toimenpideohjelman parantaakseen Suomen hoivakotien laatua ja odottavansa, että kulut nousevat tänä vuonna noin 19 miljoonaa euroa. Yhtiö lupasi lisätä henkilöstöä hoivakodeissaan.
 Viranomaiset ovat puuttuneet Attendon hoivakotien toimintaan eri puolilla maata. Kahden Attendon hoivakodin toiminta on viranomaispäätöksillä keskeytetty.
 Tiveuksen mukaan yhtiö yrittää siirtää nousseita kustannuksiaan hintoihin, kun kuntien kanssa neuvotellaan uusia sopimuksia. Tänä vuonna hintojen nostamiselle ei ole juuri mahdollisuuksia, Tiveus totesi.
 Attendo kommentoi Suomen vanhustenhoitokeskustelua todeten, että hoivakeskustelun jälkeen useimmat Suomen eduskuntapuolueet ovat ilmoittaneet haluavansa lisätä henkilöstömitoituksia vanhustenhoidossa.
 – Attendo toivottaa tämän tervetulleeksi, kunhan palveluntarjoajat saavat korvauksen nousseista kustannuksista, Attendo kirjoittaa osavuosikatsauksessaan.
 Attendo huomauttaa, että Suomessa käytetään tuntuvasti vähemmän rahaa vanhustenhoitoon kuin muissa Pohjoismaissa.
 Lue lisää:
 Hoivakohun riepottelema Attendo kertoi kulujen noususta Suomessa - ja osake syöksyy jälleen
 Hoitajat ja omaiset tekivät sata uutta valitusta, ja Valviran mukaan hoivakoteja saatetaan vielä sulkea – Näin hoivakriisi on edennyt
 Katso täältä missä hoivakodissa on mitäkin ongelmia – Hoivakotien pitäisi itse valvoa toimintaansa, mutta valvontaa ei oteta tosissaan
 Ylen selvitys: Hoivajätti Attendolla ongelmia ympäri Suomea – hoivakodeissa aliravittuja, ulkoilua harvoin ja likaisissa vaipoissa nukkumaan

Hoivajupakassa ryöpytetty Attendo kasvaa edelleen kovaa vauhtia


Summary: Turun toriparkkityömaan kaivuutyöt keskeytettiin jälleen maan painumisen takia.

Turun toriparkin työmaalla on keskeytetty jälleen työt maanpainumisen vuoksi. Asiasta kertoo Turun Sanomat.
 Lehden mukaan maa on painunut nyt Kauppiaskadun puolella ja työt keskeytettiin torstaina iltapäivällä lisäselvitysten saamiseksi. Painumisen syytä ei vielä tiedetä.
 Toriparkkityömaan kaivuut olivat pysähdyksissä lähes pari viikkoa painumisen takia huhtikuussa. Turun kaupungin tilaaman raportin mukaan kaivuutyömaa on painunut useasta kohdasta raja-arvoja enemmän, Eerikinkadun kohdalla jopa 20 senttimetriä.
 Lue lisää:
 Turun toriparkkityömaa sai luvan jatkaa töitä
 Turun toriparkkityömaan kaivuut seisovat edelleen – maansiirtymä hiipunut
 Maa painunut Turun toriparkkityömaalla jopa 20 senttimetriä – "Huolta aiheuttaa, miten kiinteistömme kestävät rakennustyöt"   Turun toriparkin kaivaminen keskeytetty liiallisen painumisen vuoksi – savimaa on antanut periksi pahimmillaan 10 senttiä

Turun toriparkkityömaa jatkaa painumistaan – kaivuutyöt keskeytettiin jälleen


Summary: Puolustusvoimien komentaja on esiselvityksen aikana kiistänyt syyllistyneensä rikokseen.

Valtakunnansyyttäjä on määrännyt esitutkinnan aloitettavaksi Puolustusvoimien komentajaa  Jarmo Lindbergiä  koskevassa asiassa.
 Syyttäjän mukaan esitutkintaan päädyttiin esiselvityksessä ilmenneisen seikkojen takia. Tutkinnassa selvitetään onko Puolustusvoimien komentaja syyllistynyt rikokseen rikkomalla sotilaskurinpidosta ja rikostorjunnasta puolustusvoimissa annettuun lakiin perustuvia velvollisuuksiaan.
 Lindberg on esiselvityksessä kiistänyt syyllistyneensä asiassa rikokseen.
 Juttua täydennetään.
 Lue lisää:
 Lemmenjoen kohuharjoitusten puiminen jatkuu – Yle seuraa: avaako rivosta nimittelystä syytetty ex-komentaja suunsa hovioikeudessa?
 Karjalan lennoston ex-komentaja kiistää rikokset pääosin – everstin käytöstä Lemmenjoen harjoituksessa aletaan puida oikeudessa torstaina   Ilmavoimat puolustaa kohun nostanutta Lemmenjokea: Alkoholia ohjeiden mukaan, diskopallot harjoitusväline ja paikka erityinen

Valtakunnansyyttäjä: Esitutkinta toimitettava Puolustusvoimien komentajaa koskevassa ns. Lemmenjoki-jutussa


Summary: Perussuomalaiset siirretään istumaan eduskunnan oikeaan laitaan. Istumajärjestys seuraa samaa periaatetta kuin Euroopan parlamentissa.

Yle näyttää täysistunnon suorana. Pääset seuraamaan keskustelua klikkaamalla jutun kuvaa. Seuraamme istunnon kulkua tässä jutussa.
 Puolueiden istumajärjestys eduskunnan suuressa salissa muuttuu niin, että perussuomalaisten edustajat istuvat jatkossa salin oikeassa laidassa. Tähän asti oikeassa laidassa istuneet RKP:n edustajat pääsevät toiveensa mukaisesti keskemmälle salia.
 Eduskunnan on määrä vahvistaa istumajärjestys puhemiesneuvoston esityksestä tänään perjantaina. Asiasta noussee keskustelu salissa ennen äänestystä. Eduskunnan täysistunto alkaa kello 13.
 Perussuomalaisten eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Ville Tavio  moitti päätöstä torstaina yllättäväksi ja erikoiseksi. Eduskuntaryhmät neuvottelivat  istumajärjestyksestä  torstaina, ja suurimman puolueen SDP:n ryhmäjohtajan  Antti Lindtmanin  mukaan muut puolueet kannattivat muutosta "enemmän tai vähemmän".
 Lindtmanin mukaan valittuun istumajärjestykseen päädyttiin Euroopan parlamentin ja Pohjoismaiden neuvoston istumajärjestysperiaatetta seuraten.

Katso suorana kello 13: Nouseeko istumajärjestyksestä väittely eduskunnan salissa?


Summary: Valas on niin kesy, että se antaa ihmisten taputtaa kuonoaan.

Pohjois-Norjassa valjaista vapautettu maitovalas uiskentelee edelleen Norjan rannikolla ja hakeutuu ihmisten seuraan, kertovat muun muassa  Norjan yleisradioyhtiö NRK  ja  The Washington Post -lehti.
 Norjan kalahallinnon johtaja  Jørgen Ree Wiig  kertoo The Washington Postille, että valas on liikkunut viikossa vain joitakin kymmeniä kilometrejä ja se näyttää viihtyvän ihmisten läheisyydessä.
 – Näin valaan ikkunasta ensimmäisenä aamulla, Wiig kertoi torstaina lehdelle Hammerfestistä.
 Valas on myös antanut paikallisten asukkaiden taputtaa kuonoaan, mikä on epätyypillistä maitovalaille.
 Valaan epäillään karanneen Venäjän laivastolta.
 Poliisi tutkii valaan alkuperää
 Valjaissa ollut valas havaittiin viime viikolla, kun se alkoi seurata norjalaisia kalastusaluksia. Kalastajat ja viranomaiset vapauttivat valaan.
 Valjaissa on teksti Equipment from St Petersburg eli varuste Pietarista. Valjaat on luovutettu poliisille tutkimuksia varten. Poliisi ei ole toistaiseksi kommentoinut tutkimustensa etenemistä.
 Tutkijat epäilevät, että valaan valjaat saattavat olla aseiden tai kameroiden kiinnittämistä varten. Venäjän armeijalla uskotaan olevan käytössään merinisäkkäitä, vaikka maan puolustusministeriö on kiistänyt tällaisen ohjelman olemassaolon.
 Merinisäkkäitä ovat käyttäneet muidenkin maiden armeijat. Esimerkiksi Yhdysvallat alkoi käyttää niitä sotilastarkoituksiin 1950-luvulla.  Yhdysvaltain merivoimat sanoo käyttävänsä  delfiinejä ja merileijonia muun muassa merimiinojen etsintään ja tiedustelutarkoituksiin.
 Norjassa pohditaan nyt, mitä valaalle pitäisi tehdä. Yksi vaihtoehto on kuljettaa se Islannin lähelle suojelualueelle, jossa sen selviytymismahdollisuuksia pidetään parempina.
 Snøhvit, Hvaldemar vai Hvalborg?
 Valas viihtyy ihmisten lähellä Tufjordin satamassa ja se noutaa heidän mereen heittämiään muovirenkaita,  kertoo uutiskanava SkyNews .
 Paikallinen asukas  Linn Sæther  kertoo, että valas tulee lähelle kutsuttaessa.
 – Se on upea kokemus, mutta pidän sitä myös surullisena. Näemme, että se on koulutettu noutamaan tavaroita merestä, hän sanoo.
 Sætherin mukaan he arvelevat valaan karanneen Venäjän armeijan tukikohdasta tai jopa uineen St Petersburgista Floridasta, koska valjaiden teksti on englanniksi.
 Norjan yleisradioyhtiö NRK kertoo, että paikalliset asukkaat ovat alkaneet kutsua valasta Kristian Hvaleniksi (Kristian Valaaksi) ja Verdens Gang -lehti on alkanut kutsua sitä Hvladimiriksi.
 NRK on käynnistänyt  kilpailun valaan nimestä . Ehdotuksia on tullut jo yli tuhat, joista suosituimpien joukossa ovat Snøhvit (Lumikki), Hvaldemar ja Hvalborg.
 Lue myös:
 Valjaissa uiskennellut maitovalas hämmentää Pohjois-Norjassa – tutkija NRK:lle: "Karannut todennäköisesti Venäjän laivastolta"
 RIA Novosti: Taisteludelfiinejä karkasi Ukrainan laivastosta

Valjaista vapautettu maitovalas ei halua lähteä Norjan rannikolta – Norjassa äänestetään jo valaalle nimeä


Summary: Hakuaika on käynnissä toukokuun 16. päivään asti. Jaossa on 20 000 matkalippua.

Oletko 18-vuotias ja kiinnostunut reissaamaan pitkin Eurooppaa? EU tarjoaa jälleen ilmaisia junalippuja 20 000 eurooppalaisnuorelle. Suomalaisille on tarjolla 215 lippua.
 Junalippuja pääsee hakemaan  täältä . Ehtona on, että olet syntynyt välillä 2.7.2000 – 1.7.2001. Hakuaika loppuu toukokuun 16. päivä.
 Lipulla saa matkustaa enintään 30 päivän ajan aikajaksolla 1.8.2019 – 31.1.2020.
 Viime vuonna matkalippuja haki 180 000 nuorta ja niitä myönnettiin 30 000:lle.
 Matkalipuissa on maakiintiöt. Viime vuonna lippuja haki 1 940 suomalaisnuorta, joista 333 sai lipun.
 Lue myös:
 Haluatko EU:n rahoilla reilaamaan? Haku 18-vuotiaille alkaa tiistaina, lippuja tarjolla 160 suomalaisnuorelle

EU tarjoaa taas ilmaisia junalippuja 18-vuotiaille – viime vuonna 30 000 pääsi matkustamaan ympäri Eurooppaa


Summary: Kokoomuksen ryhmäjohtaja Kalle Jokinen ei näe edellytyksiä hallitusyhteistyölle vasemmistoliiton kanssa, koska puolueiden käsitys asioiden vastuullisesta hoitamisesta on täysin erilainen

Vasemmistoliiton puheenjohtaja Li Andersson pitää kokoomuksen eduskuntaryhmän puheenjohtajan Kalle Jokisen puheita ennenaikaisena pullisteluna.
 Jokinen twiittasi torstai-iltana, ettei hän näe edellytyksiä kokoomuksen ja vasemmistoliiton hallituskumppanuudelle.
 Kalle Jokisen twiitti
 – Se on aika raju kategorinen linjaus kokoomukselta hallitustunnusteluiden tässä vaiheessa. Antti Rinne ei ole vielä ilmoittanut, ketä hän on kutsumassa neuvottelemaan. Olen myös sanonut, että pidän hallitusyhteistyötä epätodennäköisenä, koska meillä olisi paljon yhteensovitettavaa neuvottelupöydässä.
 Vasemmistoliitto pitää silti ovea yhteistyölle avoimena, koska he haluavat demareiden johtamaan hallitukseen edistämään puolueelle tärkeitä asioita.
 – Vain tätä kautta olisi mahdollista tehdä ne tulevaisuupanostukset, joista puhuimme vaaleissa: torjua eriarvoisuutta ja nostaa ilmastopolitiikan kunnianhimoa.
 Kalle Jokisen mukaan puolueiden käsitys isänmaan asioiden vastuullisesta hoitamisesta on myös täysin erilainen. Andersson toteaa, että on totta, että heidän talouspoliittiset näkemyksensä ovat kaukana toisistaan.
 – Olemme Jokisen kanssa eri mieltä siitä, mitä isänmaa asioiden vastuullinen hoito tarkoittaa.
 Andersson muistuttaa, että viime vaalikaudella kokoomuslaisen valtiovarainministerin johdolla tehtiin talouspolitiikkaa, jolla leikattiin kaikkein pienituloisempien sosiaaliturvaa samalla, kun tehtiin 1,5 miljardin euron veronkevennykset niille, jotka jo pärjäävät.
 – Joten kyllä meillä on ihan selkeä linjaristiriita ja näkemysero tästä. On myös mielenkiintoista, että Petteri Orpo on jo linjannut, että kokoomuksen talouslinja on ehdoton. Eihän tämä kovin suurta neuvotteluhalukkuutta osoita, jos he ilmoittavat, että heidän talouspolitiikkansa on ainoa vaihtoehto.
 Kyse onkin hallituspelistä, jolla annetaan ymmärtää, ettei puolue tingi tavoitteistaan, vaikka kaikki hallitukseen mielivät joutuvat käytännössä tekemään myönnytyksiä.
 – Kyllä se pullistelulta näyttää minun mielestäni.
 Hallitustunnustelija Antti Rinne (sd.) neuvottelee puolueiden kanssa vielä kahden kesken heidän vastauksistaan ennen päätöstään, mitkä puolueet jatkavat varsinaisiin hallitusneuvotteluihin ensi viikolla.
 Sunnuntaina Rinne keskustelee perussuomalaisten, keskustan ja kristillisten johdon kanssa. Maanantaina ovat vuorossa vasemmistoliitto, kokoomus, vihreät ja RKP.
 *Uutista päivitetään
 Lue lisää:   Eduskunnan valiokuntien puheenjohtajat valittiin – Alanko-Kahiluoto luotsaa suurta valiokuntaa, Huhtasaari ulkoasiainvaliokunnan johtoon
 Perussuomalaiset siirretään istumaan eduskunnan oikeaan laitaan vasten tahtoaan – Halla-aho: "Protestointia ja kiusantekoa"
 Analyysi: Rinne ajaa puolueita ulos poteroistaan – puolueet eivät tingi vielä mistään

Vasemmistoliiton Andersson kokoomuksen ryhmäjohtajan hallituslinjauksista: Näyttää pullistelulta


Summary: Puolanka Kainuun pohjoisosissa sai viime yönä ja aamun aikana jopa 13 senttimetriä uutta lunta. Lumisateiden lisäksi päivä saattaa jäädä harvinaisen kylmäksi.

Perjantain vastainen yö on ollut monin paikoin harvinainen lumisateiden ja kylmyyden takia.
 – Sanoisin, että kun täällä etelässä tuli muutamia hitusia lunta Uudellamaalle, niin se on aika harvinaista. Sen toistuvuus on harvemmin kuin kerran kymmenessä vuodessa, kertoo Ilmatieteen laitoksen meteorologi  Petteri Pyykkö .
 Pyykön mukaan idässä ja Lapissa viime yön kaltaiset lumisateet eivät ole harvinaisia.
 Orilammen lomakeskuksessa Mäntyharjun Voikoskella Vuohijärvessä lämmin leirisää muuttui jäätäväksi. Yle
 – Ei kuitenkaan mikään jokavuotinen ilmiö, mutta ei kovin harvinaistakaan, varsinkaan Lapissa, Pyykkö jatkaa.
 Aamun mittausten mukaan eniten lunta on satanut  Kainuun pohjoisosissa  Puolangan Paljakassa. Siellä lumipeite on syventynyt 24 tunnin aikana noin 13 senttimetriä. Toiseksi eniten lunta on satanut Pohjois-Karjalassa Juuassa, noin kahdeksan senttimetriä.
 Lumisade ja kylmyys näkyi myös liikenteessä, kun pelti rytisi monin paikoin  Itä-Suomessa . Vakavilta onnettomuuksilta on kuitenkin vältytty. Poliisin mukaan moni osasi ennakoida olosuhteet hyvin, osa saattoi jopa vaihtaa talvirenkaat takaisin alle.
 – Ihmiset näyttävät ottaneen erittäin huonon ajokelin huomioon. Joko on jätetty auto kotiin ja valittu julkinen liikenne tai vaihdettu talvirenkaat alle. Tai sitten ajettu varovasti, sekin on hyvä vaihtoehto, kertoo komisario  Sami Joutjärvi  Itä-Suomen poliisista.
 Länsi-Suomessa lunta ei ole tullut yhtään.
 Enonkosken viime viikkoinen "melkein kesä" vaihtui lähes 20 asteen lämpötilasta pakkaseksi yhdessä yössä.  Kati Pauliina Rantala / Yle
 Meteorologi Pyykkö arvioi, että Kainuuseen ja Pohjois-Karjalaan voi vielä kuluvan päivän ja tulevan yön aikana sataa lisää lunta noin kymmenen senttimetriä.
 – Rintama siirtyy sitten luoteeseen ja esimerkiksi Oulun seudulle on illaksi odotettavissa tosi huonoa ajokeliä, Pyykkö varoittaa ja kehottaa olemaan tosi varovainen liikenteessä.
 Aivan etelässä lumisateita enää ei näillä näkymin tule enää.
 – Tänään voi vielä päivällä jotain sataa ja hyvin pieni mahdollisuus on, että lauantain ja sunnuntain välisenä yönä jotain tulisi.
 Oulun seudulla paljas maa sai valkoisen vaipan yön aikana. Anna Leppävuori / Yle
 Harvinaisen alhaisia ylimpiä päivälämpötiloja luvassa
 Lumisateiden lisäksi yö oli kylmä ja päivästä voi paikoin tulla jopa harvinaisen tai poikkeuksellisen kylmä.
 Esimerkiksi Helsinkiin on ennustettu tälle päivälle poikkeuksellisen alhaisia lukemia.
 – Kylmin ylimmän lämpötilan ennuste on Kaisaniemessä noin neljä astetta. Tänään saatetaan ehkä jopa rikkoa se. Se on aika poikkeuksellista.
 Ennätysalhainen lukema mitattiin 1. toukokuuta vuonna 1981, jolloin lämpötila jäi Kaisaniemessä 3,1 asteeseen.
 – Sitä tuskin rikotaan, mutta alle neljään asteeseen saatetaan jäädä, jos huonosti käy.
 Myös Pohjois-Suomen ylimmät päivälämpötilat ovat jäämässä alhaisiksi. Aamulla ja aamupäivällä Lapissa oli pakkasta monin paikoin kahdesta viiteen astetta.
 Jos päivälämämpötila jäisi noihin lukemiin, olisi se sitten poikkeuksellista.
 – Esimerkiksi Sodankylän Tähtelässä on nyt pakkasta 2,3 astetta. Siellä poikkeuksellisen raja on 1,7 pakkasastetta, Ilmatieteen laitoksen meteorologi Petteri Pyykkö toteaa.
 Lue lisää:
 Kevään kehittymisessä harvinainen täyskäännös – Kainuuseen odotetaan jopa 20 sentin lumikerrosta
 Pelti rytissyt ympäri Itä-Suomea, vakavilta vammoilta vältytty: "Ihmiset näyttävät ottaneen erittäin huonon ajokelin huomioon"
 Lisää säästä Ylen sääsivuilta

Harvinaisen kylmä yö toi hiukan lunta jopa etelään – Tältä näyttää luminen Suomi 3. toukokuuta


Summary: Pätkätyöt, sinkkuelämä vai biologia – mikä on munasolujen pakastustrendin taustalla? Kysy ja kommentoi tässä!

Saneleeko nuorten naisten elämää biologisen kellon ohella myös pakko valita työuran ja perheen välillä?
 Mistä on kyse, kun yhä useampi espanjalaisnainen päättää lykätä äidiksi tulemista ja turvautuu munasolujen pakastamiseen?
 Tässä voit keskustella ja kysyä asiasta.
 Maija Salmi,  Ylen toimittaja Espanjassa, kertoo tilanteesta  Simo Ortamon  podcastissa. Sen voit kuunnella tästä:
 Munasolujen pakastaminen on lisääntynyt Espanjassa voimakkaasti.
 Vuonna 2015 niitä tehtiin viisi tuhatta, ja sekä tilastot että arkipäivän havainnot kertovat että toimenpiteestä on tullut trendi-ilmiö ja grillijuhlien puheenaihe.
 Espanjassa klinikat veloittavat toimenpiteestä 1500–3000 euroa, kun muualla hinta saattaa nousta huomattavasti korkeammaksi.
 Tämä tuo ranskalaisia, brittejä ja muita "munasoluturisteja" Espanjaan.
 Vertailun vuoksi: myös Ruotsissa munasolujen pakastaminen on yleistynyt. Siellä tavallisin syy on kumppanin puute. Asiasta  voit lukea lisää tästä .
 Mutta onko munasolujen pakastaminen sijoitus tulevaisuuteen vai pätkätyömaailman tuottama pakko? Löytyykö asiaan feminististä näkökulmaa – ja mikä se voisi olla?
 Tämän jutun kommenttipalstalla voit keskustella asiasta ja esittää Maija Salmelle kysymyksiä ilmiöstä Espanjassa. Kannattaa myös kuunnella podcast,  joka löytyy myös tästä  .
 Ylen toimittaja Maija Salmi vastaa kello 12–14. Vastaukset julkaistaan tämän jutun yhteydessä.
 Kysymysten ja kommenttien esittämiseen tarvitset Yle-tunnuksen. Sellaisen  voit luoda helposti tästä .
 Keskustelupalsta on nyt auki, ja kysymyksiä voi esittää noin kello 13.30 asti, minkä jälkeen palsta suljetaan.

Miksi kolmekymppiset espanjalaisnaiset pakastavat munasolujaan – kysy tässä Maija Salmelta, Ylen toimittajalta Barcelonassa


Summary: Balmuirin omistaja Heidi Jaara kertoo, että  Balmuirille on etsitty uutta omistajaa yli kolmen vuoden ajan.

Oululainen luksustuotteisiin keskittynyt Balmuir on myyty Luhdalle. Asiasta  uutisoi ensin Kauppalehti .
 Balmuirin omistaja  Heidi Jaara  myy perustamansa Wheslyn Group -yhtiön Polap-Teamille. Polap-Team on Luhta-brändistä tunnetun L-Fashion Groupin emoyritys.
 Jaaran mukaan yrityskauppaa on harkittu pitkään ja Balmuirille on etsitty uutta omistajaa yli kolmen vuoden ajan.
 Neuvotteluissa on vuosien mittaan ollut mukana sekä ulkomaisia ostajaehdokkaita että pääomasijoittajia.
 Omistajanvaihdos ajoittuu Balmuirin mainekriisiin. Balmuirin tuotteiden valmistuksesta paljastui huhtikuussa vastuullisuusongelma Intiassa.
 Jaara kertoo tiedotteessa jatkavansa toistaiseksi yhtiön toimitusjohtajana. Hänen tavoitteenaan on ollut siirtyä Balmuirin hallitukseen ja jatkaa yhtiön strategista kehittämistä ja tulevaisuuden visiointia sieltä käsin.
 Balmuir jatkaa toimintaansa Polap-Teamin itsenäisenä tytäryhtiönä.
 Lue myös:
 Finnwatch: Ministeri Bernerin perheyhtiön intialainen alihankkija polkee työntekijöiden oikeuksia
 Oululainen Balmuir aikoo jatkossakin käyttää mohairia, kohusta huolimatta

Vastuullisuusongelmiin ajautunut luksusmerkki Balmuir myyty Luhdalle


Seitsemän tähden liikkeen puheenjohtaja  Paavo Väyrynen  ilmoittaa aikovansa asettua ehdolle vuoden 2024 presidentinvaaleissa, jos hänen terveytensä ja työkykynsä pysyvät hyvinä. Lisäksi hän aikoo olla ehdolla vuoden 2023 eduskuntavaaleissa.
 Väyrynen perustelee, että kun Suomen politiikan suunnan muuttaminen ei onnistu eduskuntavaalien ja parlamentaarisen järjestelmän avulla, on siihen pyrittävä presidentinvaalien kautta. Parhaillaan Väyrynen on ehdolla europarlamenttiin.
 – Jos tätä mahdollisuutta ei avaudu, voin käyttää enemmän aikaa poliittiseen toimintaan kotimaassa ja keskittyä valmistelemaan eduskunta- ja presidentinvaaleja, Väyrynen kaavailee.
 Hän keräsi eduskuntavaaleissa 1 234 ääntä Uudellamaalla, mikä ei riittänyt valintaan.
 Vuonna 2024 Väyrynen täyttää 78 vuotta.
 Viides kerta toden sanoo?
 Paavo Väyrynen on osallistunut presidentinvaaleihin vuosina 1988, 1994, 2012 sekä 2018.
 Vuonna 2012 koettiin aikamoinen buumi, kun Paavo Väyrynen sai presidentinvaaleissa 17,53 prosenttia äänistä ja oli päästä toiselle kierrokselle. Tuolloin toiselle kierrokselle pääsi  Pekka Haavisto , joka sai hieman yli prosentin enemmän ääniä kuin Väyrynen.
 Pian vuoden 2012 presidentinvaalien jälkeen Väyrynen ilmoitti pyrkivänsä keskustan puheenjohtajaksi kesän 2012 puoluekokouksessa. Tuolloin puolueen puheenjohtajaksi valittiin kuitenkin  Juha Sipilä .
 Tämän jälkeen vuonna 2016 Väyrynen on ehtinyt erota keskustan puoluevaltuuston, puoluehallituksen ja sen työvaliokunnan työstä, jonka jälkeen hän perusti oman kansalaispuolueensa.
 Väyrynen kuitenkin erotettiin kansalaispuolueestaan, jonka toimeenpanon käräjäoikeus kuitenkin keskeytti. Myöhemmin Väyrynen erosi useiden käänteiden jälkeen itse kansalaispuolueesta.
 Viimeisin Väyrysen veto oli vuonna 2018 Seitsemän tähden liikkeen perustaminen, jonka puheenjohtajana hän käy nyt kampanjaa eurovaaleissa.
 Lue lisää:
 Väyrynen: Tähtiliike mukana myös tulevissa vaaleissa
 Väyrynen putosi eduskunnasta
 Seitsemän tähden liike tavoittelee kuuta taivaalta: "Väyrynen vetää Satakunnasta läpi yhden kansanedustajan"
 Seitsemän tähden liike puoluerekisteriin

Väyrynen hyvissä ajoin liikkeellä: Tähtää vuoden 2024 presidentinvaaleihin


Summary: Hiv-lääkkeillä pystytään pysäyttämään tartunnat myös homosuhteissa.

Hi-viruksen katoaminen maailmasta on nyt askeleen lähempänä. Tutkijat ovat todistaneet, että antiretroviraaliääkityksellä voidaan ehkäistä hi-viruksen tarttuminen homosuhteessa sairaasta kumppanista terveeseen, kertoo  The Guardian -lehti .
 Vastaavia tuloksia on saatu aiemmin heterosuhteista.
 Uusien tutkimustulosten ansiosta nyt ollaan siinä pisteessä, että uudet hiv-tartunnat voidaan ehkäistä maailmassa kokonaan. Se edellyttää tietenkin sitä, että jokainen hiv-positiivinen ihminen hoidettaisiin antiretroviraalilääkkeillä. Antiretroviraalit eli ARV-lääkkeet on kehitetty nimenomaan ehkäisemään hivin lisääntymistä.
 – Tämä on loistavaa, fantastista! Ongelma hoituu tällä, sanoo professori  Alison Rodgers  University College Londonista.
 Rodgers on mukana tutkimuksessa, joka julkaistiin lääketieteellisessä  The Lancet  -lehdessä.
 Hän painottaa, että seuraavaksi kaikille hiv-positiivisille ihmisille pitäisi järjestää pääsy testeihin ja hoitoihin.
 Tutkimuksessa tuhat miesparia
 Rodgersin ryhmän tutkimuksessa oli mukana tuhat miesparia ympäri Eurooppaa. Toisella osapuolella oli hiv, toisella ei. Lääkityksen ansiosta yksikään terve mies ei saanut kumppaniltaan hiviä suojaamattomassa seksissä.
 Kaksi kertaa aiemmin on raportoitu hoidoista, joilla on  onnistuttu hävittämään hi-virus tartunnan saaneesta  miehestä.
 Vuonna 2017 maailmassa oli lähes 40 miljoonaa hiv-positiivista. Heistä reilu puolet sai antiretroviraalilääkitystä.
 Lue myös:
 Tuttu kierre jatkuu: Eläkeläismiehet saavat hiv-tartuntoja venäläisestä rajakaupungista
 Tutkija selvitti seksitautiin sairastuneiden kokemuksia: "Jotenkin tuntuu, että syöpä olisi ollut parempi vaihtoehto kuin tämä"
 Ranska alkaa maksaa paikallista "kelakorvausta" kondomeista – nuorten seksitautitartunnat jopa kolminkertaistuneet muutamassa vuodessa

HIV voidaan pyyhkäistä maailmankartalta – uusi tutkimus todistaa lääkkeiden voiman


Summary: Neljä- ja puolivuotinen kausi alkaa tammikuussa 2022. Hannu Lintu jättää puoli vuotta aiemmin pestinsä RSO:n ylikapellimestarina.

Suomen Kansallisoopperan ja -baletin hallitus päätti kokouksessaan eilen torstaina, että se ehdottaa  Hannu Lintua  talon ylikapellimestariksi.
 Hallitus päättää ylikapellimestarin valinnasta ensi keskiviikkona, kun se on ensin kuullut talon taiteellisia henkilöstöryhmiä.
 Ylikapellimestarin neljä- ja puolivuotinen kausi alkaa 1. tammikuuta 2022. Tehtäviin lukeutuvat produktioiden ja konserttien johtamisen lisäksi orkesterin ja kuoron kehitystyö yhdessä kuoromestareiden kanssa.
 Kansallisooppera mylläsi laulajien työsuhteet  vastikään uuteen uskoon . Tuleva ylikapellimestari vastaa toiminnastaan oopperan taiteelliselle johtajalle  Lilli Paasikivelle .
 Kansallisoopperalla ja -baletilla ei ole ollut ylikapellimestaria sen jälkeen, kun  Michael Güttleriä  ei palkattu jatkokaudelle vuonna 2016. Sen sijaan  Esa-Pekka Salonen  nimitettiin talon taiteelliseksi partneriksi. Hänen pestinsä jatkuu vuoden 2021 loppuun.
 Ei lausuntoja ennen lopullista päätöstä
 Hannu Lintu on johtanut menestyksekkäästi Radion sinfoniaorkesteria vuodesta 2013 ja saanut orkesterin kanssa tehdyistä levytyksistä  useita palkintoja . Huhtikuussa kapellimestari  ilmoitti , että hän jättää tehtävänsä vuonna 2021.
 Lintu vierailee säännöllisesti maailman huippuorkestereiden kapellimestarina. Hän on myös johtanut oopperoita Kansallisoopperassa ja Savonlinnan Oopperajuhlilla, viimeisimmäksi Kansallisoopperan  Wozzeckin .
 Mediatalon ylikapellimestarina Lintu on opittu tuntemaan myös  taidemusiikin ja kulttuurin puolesta puhujana .
 Hannu Lintu, pääjohtaja  Gita Kadambi , Kansallisoopperan taiteellinen johtaja Lilli Paasikivi tai hallituksen jäsenet eivät anna lausuntoja julkisuuteen ennen kuin lopullinen valinta on tehty vajaan viikon kuluttua.
 Sarja klassisen musiikin uutisia
 Uutinen Kansallisoopperan tulevasta ylikapellimestarista on jatkoa viime päivien klassisen musiikin uutisvirralle.
 Eilen Radion sinfoniaorkesteri  julkisti seuraavan ylikapellimestarinsa , joka on syksyllä 2021 aloittava  Nicholas Collon .
 Nicholas Collon on Radion sinfoniaorkesterin seuraava ylikapellimestari. Laura Railamaa / Yle
 Niin ikään torstaina selvisi, että Minnesotan orkesterin musiikillinen johtaja  Osmo Vänskä   aloittaa kolmevuotisen kauden  Soulin filharmonikkojen musiikillisena johtajana tammikuussa 2020.

Hannu Lintu ehdolla Kansallisoopperan ja -baletin ylikapellimestariksi


Summary: Pienpuolueet ja riippumattomat ehdokkaat lisäsivät kannatustaan monissa vaalipiireissä.

Englannissa ja Pohjois-Irlannissa äänestettiin eilen torstaina paikallisvaaleissa. Tuloksia odotetaan pitkin päivää tänään perjantaina.
 Alustavat tulokset kertovat, että pääpuolueet Labour ja konservatiivit ovat kärsimässä tuntuvia tappioita useissa vaalipiireissä.
 Vastaavasti pienpuolueet liberaalidemokraatit ja vihreät, sekä riippumattomat ehdokkaat ovat lisänneet kannatustaan tuntuvasti.
 Britannian yleisradioyhtiön BBC:n mukaan  pääpuolueita rangaistaan niiden brexit-politiikasta.
 Uudet edustajat valitaan 248:aan Englannin ja 11:een Pohjois-Irlannin paikalliseen hallintoelimeen. Lisäksi valitaan kuusi pormestaria.
 Paikallisvaaleja ei järjestetty Skotlannissa eikä Walesissa.
 Lue myös:
 Pohjois-Irlannissa väkivaltaa kitketään tositeatterin keinoin – Alueen yhteishallintoa yritetään puhaltaa uudelleen henkiin

Pääpuolueet Labour ja konservatiivit kokivat iskun Englannin ja Pohjois-Irlannin paikallisvaaleissa


Summary: Korkin oikeus hylkäsi neljän hakijan valituslupahakemukset. Hovioikeuden tuomio jäi voimaan.

Jalasjärven aikuiskoulutuskeskuksen (JAKK) oikeusprosessi on saatu päätökseen.
 Korkein oikeus (KKO)  on hylännyt  neljän hakijan valituslupahakemukset. Hovioikeuden tuomio jäi näin olleen voimaan.
 Jutussa oli kysymys JAKK:ssa valtionosuusrahoitteisena oppisopimuskoulutuksena järjestetyistä taloushallinnon ja logistiikan perustutkintokoulutuksista, jotka eivät tosiasiassa täyttäneet tutkinnon perusteiden ja työssäoppimisen vaatimuksia.
 Jalasjärven kunnalta perittiin myöhemmin takaisin  yli 30 miljoonaa euroa väärien tietojen perusteella myönnettyä valtionosuusrahoitusta.
 Hovioikeus  ja käräjäoikeus olivat molemmat katsoneet kolmen hakijan syyllistyneen törkeään avustuspetokseen ja yhden heistä lisäksi törkeään virka-aseman väärinkäyttämiseen.
 Hovioikeus oli koventanut kunnanjohtajan rangaistuksen kahden vuoden kahden kuukauden ja toisen henkilön kahden vuoden ehdottomiksi vankeusrangaistuksiksi. Kolmannen hakijan yhden vuoden ja kolmen kuukauden ehdollista rangaistusta ei ollut muutettu hovioikeudessa.
 Hovioikeus oli lisäksi tuominnut taloushallinnon koulutuksen järjestäjänä toimineen yhtiön, jonka koulutusjohtajana yksi tuomituista oli toiminut, 50 000 euron yhteisösakkoon.
 Hovioikeus korotti JAKK-tuomioita – kahdelle ehdotonta vankeutta

Korkein oikeus ei myöntänyt valituslupia JAKK-asiassa


Summary: Oulun hiilineutraalisuustavoite on kymmenen vuotta myöhäisempi kuin monilla muilla suurkaupungeilla.

Tästä on kyse Oulu pyrkii hiilineutraaliksi vuoteen 2040 mennessä. Monet Suomen kaupungeista ja seutukunnista ovat asettaneet tavoitteen tiukemmaksi. Pohjois-Pohjanmaalla suurin ilmastoinvestointi on pari sataa miljoonaa maksava biovoimalaitos. Suomen ilmastopaneeli muistuttaa biovoimaloiden kuluttavan Suomen hiilinielua.
 Oulun uusi ympäristöohjelma tavoittelee hiilineutraalia kaupunkia vuonna 2040. Puolestaan koko  Suomi tähtää hiilineutraaliuteen  vuonna 2045. Yksinkertaistettuna hiilineutraalisuus tarkoittaa sitä, että koko Suomi tuottaa silloin vain sen verran hiilidioksidipäästöjä kuin niitä pystytään sitomaan metsiin ja maaperään.
 Pohjois-Pohjanmaalla suurin ilmastoinvestointi on pari sataa miljoonaa maksava  biovoimalaitos, joka nousee  Laanilan uudehkon jätteenpolttolaitoksen viereen ja korvaa turvetta polttavan Toppila ykkösen reilun vuoden kuluttua syksyllä. Silloin kaupungin omistamien Oulun Energia Oy:n voimalaitosten hiilidioksidipäästöt puolittuvat nykyisestä, arvioi yhtiön liiketoimintajohtaja  Pertti Vanhala .
 Vanhala kertoo, että yhtiön hiilineutraalisuuteen pyrkimisessä on kolme pääkohtaa.
 – Yksi on, että vähennetään turpeen käyttöä, eli lisätään puun käyttöä. Toinen on, että energiatehokkuutta parannetaan, esimerkiksi kaukolämmön jakelussa pyritään minimoimaan hävikki. Kolmanneksi lisätään hiilinieluja, eli lisätään metsän kasvua.
 Hiilinieluiksi lasketaan kompensaatiosääntöjen mukaan myös esimerkiksi isot tuulivoimapuistot. Oulu hyötyy laskennallisesti myös  suurkuntaliitoksen  mukana rajojen sisäpuolelle tulleista runsaista metsävarannoista.
 Oulun ympäristöohjelman mukaan hiilineutraali Oulu vaatii lisäksi paljon aurinkopaneeleita, led-valoja, hiilinieluja, enemmän polkupyöräilyä, ja joukkoliikenteen kaksinkertaistamisen vähäpäästöisillä busseilla. Lisäksi kaupunkirakennetta tulee tiivistää tuhansilla uusilla kerrostaloasunnoilla.
 EU:n hiilinielutavoitteet huomioitava
 Suomen ilmastopaneelin jäsenenä toimiva professori  Jyri Seppälä  Suomen ympäristökeskuksesta pitää sinänsä oikean suuntaisena Oulun ratkaisua siirtää painopistettä turpeen poltosta puuhakkeeseen. Hän kuitenkin toppuuttelee puun liiallista käyttöä energian tuotannossa.
 Seppälä huomauttaa, että Suomeen on suunnitteilla suuria, puuta käyttäviä teollisuushankkeita, jotka myös syövät Suomen tulevaa  hiilinieluvelvoitetta .
 Tällä menolla Helsinki pääsee kivihiilestä eroon nopeammin kuin Oulu turpeesta.  Esko Saari
 EU:n tavoitteet Suomelle täsmentyvät metsien hiilinielun osalta kuluvan vuoden aikana. EU kannustaa hiilinielujen ylläpitoon niin kutsutun  Lulufc -asetuksen (Maa- ja metsätalousministeriö) avulla.
 Jyri Seppälä muistuttaa, että Suomen metsien vertailutaso on kesken tuossa prosessissa, mutta vertailuajankohta on vuosissa 2000-2009. Hänen mukaansa uusissa biotuotehankkeiden suunnittelu- ja luvanmyöntöprosesseissa tätä ei ole otettu riittävästi huomioon.
 – Fossiilipäästöjä tulee saada alas. Biotalous auttaa tiputtamaan päästöjä. Mutta samalla on huolehdittava siitä, että Suomi ei vähennä liikaa hiilinieluja. Se voi lopulta tulla kalliiksi veronmaksajille.
 Monet kaupungit Oulua tiukempia
 Oulun kaupungin yhdyskuntajohtaja  Matti Matinheikki  arvioi, että hiilineutraalisuuden tavoittelussa ollaan jo urakan puolivälissä. Juuri valmistunut ympäristöohjelma etenee kaupunginvaltuuston vahvistettavaksi.
 – Oulussa lähtökohta on hyvä. Matkaa on tietenkin ja työtä tehtävänä paljon. Oulu kuitenkin haluaa profiloitua yhdeksi Suomen kärkikaupungeista, jotka pääsevät ensimmäisenä tuohon tavoitteeseen.
 Oulu ei kuitenkaan vielä ole maan kärkeä.
 Suurin ilmastoinvestointi Pohjois-Pohjanmaalla on pari sataa miljoonaa maksava biovoimalaitos, joka nousee Laanilan uudehkon jätteenpolttolaitoksen viereen. Marko Väänänen / Yle
 Monet Suomen kaupungeista ja seutukunnista ovat asettaneet tavoitteen tiukemmaksi. Esimerkiksi pieni  Iin kunta  sekä Joensuun, Turun, Espoon ja Tampereen kaupungit aikovat päästä vuonna  2030 tai aikaisemmin hiilineutraaliksi  (Suomen ympäristökeskus) noin 50 Hinku-kunnan joukossa. Hinku-kunnat ovat sitoutuneet tavoittelemaan 80 prosentin päästövähennystä vuoteen 2030 mennessä vuoden 2007 tasosta.
 Suomen Ilmastopaneelin  (Suomen ilmastopaneeli) mukaan koko maa pitäisi saada hiilineutraaliksi vuoteen 2035 mennessä ja heti perään jyrkästi hiilinegatiiviseksi. Tähän tähtäävät esimerkiksi  Helsinki , Vantaa ja Vaasa.
 Matti Matinheikki uskoo, että Oulu voisi kiristää tahtiaan, mutta se vaatisi poliittisilta päättäjiltä rahoituspäätöksiä.
 – Olemme laskeneet, että jo yksistään tuo 2040 vaatii Oulun kaupungilta noin 300 miljoonan euron investoinnit.
 Luontoväki kaipaa konkretiaa
 Suomen Luonnonsuojeluliiton alueyhdistyksissä peräänkuulutetaan vaikuttavampia ympäristöohjelmia. Yhdistysaktiivit ihmettelevät, miksi Oulu ei kutsunut järjestöä kolmensadan muun valmistelijan joukkoon. Luonnonsuojeluliitto osallistui kuitenkin valmisteluun kansalaisille avoimissa keskustelutilaisuuksissa.
 Pohjois-Pohjanmaan yhdistyksen puheenjohtaja  Esko Saari  arvioi, että puutteineenkin uusi ympäristöohjelma on parempi kuin edellinen. Saari kiittelee esimerkiksi Oulun Energian aurinkopaneelihankkeita. Hän kaipaa silti ohjelmaan lisää konkretiaa.
 – Siihen on heitetty vuosi 2040, ja sitten vain sormia napsautetaan!
 Ympäristöohjelman suurin puute on Saaren mielestä se, että sillä ei lopeteta turpeen käyttöä energiantuotannossa. Lisääntyvä hakkeen käyttö syö Suomen hiilinieluja, tai sitä rahdataan Ouluun Baltiasta asti.
 – Tällä menolla Helsinki pääsee kivihiilestä eroon nopeammin kuin Oulu turpeesta.
 Keskustele aiheesta kello 22.00 saakka.
 Lue myös:
 Laaja selvitys: Suomi voi olla hiilineutraali 2040 mennessä – Kulutuksen muututtava radikaalisti, hiilidioksidi napattava talteen teollisuudessa
 Lopettaisinko juuston syömisen vai vaihtaisinko sähköautoon? Kokeile Ylen ilmastolaskurilla, mitkä teot sopivat sinulle ja mikä vaikutus niillä on päästöihin
 "Myös äitiyspakkauksen tulee olla hiilineutraali" – vuoden 2019 pakkaus julkistetaan torstaina
 EU pohtii kovempia ilmastotavoitteita, vaikka nykyisissäkin on vielä tekemistä: vertailussa ilmastopolitiikan hyvät, pahat ja rumat

Kaupungit ponnistelevät hiilineutraaliksi eri tahtiin – Oulu luopuu turvevoimasta, rakentaa biovoimalan ja luottaa metsien hiilinieluihin


Summary: Anonyymissä Tor-verkossa vuosia toimineen kauppapaikan kautta on myyty muun muassa huumeita.

Tulli on takavarikoinut Silkkitie-nettikauppapaikan verkkopalvelimen ja sen sisällön.
 Anonyymissä Tor-verkossa toimivan kauppapaikan kautta on usean vuoden mittaan myyty huumeita ja muuta laitonta tavaraa. Silkkitie on tunnettu myös nimellä Valhalla.
 Tullin tiedotteen mukaan huumekauppa netissä ei kuitenkaan ole pysähtynyt.
 Osa suomalaisista huumausaineiden myyjistä on siirtänyt toimintansa muille Tor-verkon laittomille kauppapaikoille.
 Silkkitien verkkopalvelin on toiminut vuodesta 2013 asti. Siihen liittyvä huumekauppa on johtanut lukuisiin rikostutkintoihin sekä Suomessa että ulkomailla.
 Tullin mukaan takavarikkoon liittyvässä tutkinnassa on tehty laajaa yhteistyötä Ranskan viranomaisten, Europolin ja muiden maiden viranomaistahojen kanssa.
 Takavarikko on Tullin mukaan tehty aiemmin tänä vuonna. Tutkintaan liittyy myös merkittävä bitcoin-takavarikko. Asiakokonaisuuden esitutkinta on vielä kesken.

Tulli takavarikoi Silkkitien verkkopalvelimen


Summary: Syytteessä olevan Karjalan lennoston entisen komentajan Markus Päiviön alaiset ovat kertoneet, että he järkyttyivät syvästi esimiehensä käytöksen vuoksi.

Karjalan lennoston entisen komentajan  Markus Päiviön  syytteiden käsittely jatkuu toista päivää Helsingin hovioikeudessa. Oikeus kuulee vielä kahta todistajaa ja Päiviö voi halutessaan puolustautua myös itse.
 – Päiviöllä ei kuitenkaan ole velvollisuutta puhua oikeuden edessä, korostaa Päiviön avustaja  Pentti Laiho .
 Hovioikeus kuuli torstaina  todistajina neljää Päiviön alaisena toiminutta henkilöä, jotka olivat mukana Inarin Lemmenjoen kohutussa vapaaehtoisessa kertausharjoituksessa syksyllä 2017.
 He kaikki kertoivat samankaltaisia havaintoja silloisen komentajan kielenkäytöstä ja toiminnasta kolmipäiväisen leirin aikana.
 Päiviotä syytetään esimiesaseman väärinkäyttämisestä, palvelusrikoksesta ja kunnianloukkauksesta.
 Vaatimuksina sakkotuomio ja tuhansien eurojen korvaukset
 Kihlakunnansyyttäjä  Mikko Larkia  vaatii Päiviölle sakkorangaistusta. Syyttäjä katsoo, että Päiviö kohteli kertausharjoitukseen osallistuneita nöyryyttävällä tavalla, käytti valtaansa harjoituksen johtajana väärin ja toimi päihtyneenä.
 Nurmeksen kaupunginjohtaja  Asko Saatsi  vaatii Päiviöltä 3 000 euron korvauksia kunnianloukkauksesta.
 Päiviön avustaja kertoi oikeudenkäynnissä torstaina, että Päiviö kiistää rikokset pääosin. Päiviö kuitenkin myöntää alkoholin käytön ja harkitsemattomat sanavalinnat.
 Ensi viikolla hovioikeudessa vastaa syytteisiin Ilmavoimien entinen komentaja  Sampo Eskelinen.  Syyttäjä katsoo, että Eskelinen viivytteli alaisensa epäiltyjä rikoksia koskevan esitutkinnan aloittamista. Syyttäjän mukaan Eskelinen on kiistänyt syyllistyneensä rikokseen.
 Puolustusvoimain komentajan  Jarmo Lindbergin kerrotaan saaneen tietoa  Lemmenjoen tapahtumista kuukausia ennen esitutkinnan aloittamista ja keskusrikospoliisi tekee esiselvitystä asiassa hänen osaltaan.
 Lue myös:
 Lemmenjoen kertausharjoituksia käsitellään nyt hovioikeudessa – Ex-komentajan ryöpytyksen kohteeksi joutuneet: Haukkui munattomaksi mieheksi ja tyhmäksi nahkapääksi
 Karjalan lennoston ex-komentaja kiistää rikokset pääosin – everstin käytöstä Lemmenjoen harjoituksessa aletaan puida oikeudessa torstaina
 Karjalan lennoston kohutun Lemmenjoen harjoituksen käsittely alkaa hovioikeudessa toukokuussa
 Ilmavoimat puolustaa kohun nostanutta Lemmenjokea: Alkoholia ohjeiden mukaan, diskopallot harjoitusväline ja paikka erityinen
 Savon Sanomat: Komentaja poistutti Lemmenjoen harjoituksessa jokeen
 Silminnäkijät vaitonaisia välikohtauksesta Ilmavoimien kertausharjoituksessa – SS: Yksi haukutuista oli Nurmeksen kaupunginjohtaja
 Syyttäjä: Karjalan lennoston entistä komentajaa ja Ilmavoimien komentajaa epäillään sotilasrikoksista – Ilmavoimien komentaja saa jatkaa toistaiseksi tehtävässään
 Esitutkinta Karjalan lennoston entisen komentajan toimista valmistui – epäillään käyttäytyneen sopimattomasti vapaaehtoisessa harjoituksessa Lapissa

Lemmenjoen kohuharjoitusten puiminen jatkuu – Yle seuraa: avaako rivosta nimittelystä syytetty ex-komentaja suunsa hovioikeudessa?


Asuntojen hinnat nousivat vuoden alkuneljänneksellä pääkaupunkiseudulla 1,5 prosenttia ja Turussa peräti 8,5 prosenttia verrattuna viime vuoden vastaavaan jaksoon, kertoo  Tilastokeskus .
 Turun hintakehityksen selittää Tilastokeskuksen mukaan se, että viime vuoden alussa Turussa myytiin selvästi yleistä hintatasoa halvempia asuntoja.
 Muualla maassa asuntojen hinnat laskivat vuoden aikana hieman.
 Pääkaupunkiseudullakin eri kuntien hintatasot kulkivat eri suuntiin. Helsingissä osakehuoneistojen hinnat nousivat vuodessa kolme prosenttia, kun taas Espoon hinnat laskivat 1,7 prosenttia.
 Lue lisää:
 Spesialistin analyysi: Asuntokaupassa on nyt edessä kohtalon kesä – raju rakennusbuumi voi jättää markkinoille arvaamattomat arvet

Asuntojen hinnat nousivat pääkaupunkiseudulla – Turussa hinnat ponnahtivat eniten


Summary: Ruotsalaisteini on kutsuttu puhumaan päättäjille useasti sen jälkeen, kun hänen ilmastolakkonsa käynnisti maailmanlaajuisen koululaisten lakkoliikkeen.

Koululaisten maailmanlaajuisen ilmastolakkoliikkeen alkuunpanijan  Greta Thunbergin  keskeiset puheet kootaan kirjaksi,  kertoo brittilehti The Guardian.
 Kirjan julkaisee kesäkuussa kustantamojätti Penguin nimellä  No One Is Too Small to Make a Difference , vapaasti suomennettuna kukaan ei ole liian pieni vaikuttamaan.
 Kirja on saanut nimensä puheesta, jonka ruotsalaisteini piti joulukuussa YK:n ilmastokonferenssissa Katowicessa Puolassa.
 Kirjassa on 11 keskeistä puhetta, jotka Thunberg on pitänyt sen jälkeen, kun hän aloitti elokuussa lakkoilun painostaakseen päättäjiä toimimaan ilmastonmuutoksen torjumieksi. Tuorein kirjaan pääsevä puhe on huhtikuulta, jolloin 16-vuotias Thunberg puhui Britannian parlamentissa.
 Penguin kuvaa Thunbergia sen sukupolven ääneksi, joka joutuu kohtaamaan ilmastokatastrofin täyden voiman. Hiljaiseksi, vihaiseksi ja pelottomaksi ihmiseksi, joka ei pelkää kertoa totuutta valtaapitäville.
 Myös perhetarina englanniksi
 Penguin julkaisee myös englanniksi Greta Thunbergin perheen kirjoittaman kirjan  Scenes from the Heart , ruotsinkieliseltä nimeltään  Scener ur hjärtat.
 Kirjan ovat kirjoittaneet yhdessä perheen äiti, oopperalaulaja  Malena Ernman , isä  Svante Thunberg , sisko  Beata Ernman  ja Greta Thunberg. Kirja ilmestyy syksyllä suomeksi Tammen julkaisemana nimellä  Sydämen asioita – Perhe ja planeetta kriisissä.
 Perhe aikoo lahjoittaa molemmista kirjoista saamansa tulot hyväntekeväisyyteen.
 Thunberg nousi julkisuuteen syksyllä , kun hän alkoi osoittaa joka perjantai yksin mieltään Ruotsin valtiopäivätalon edessä vaatien päättäjiltä tehokkaita toimia ilmastonmuutosta vastaan. Thunbergin lakosta sai alkunsa koululaisten ilmastolakkoliike, joka on levinnyt eri puolille maailmaa.
 Aiheesta aiemmin:
 Syksyllä Greta Thunberg oli yksin, nyt ilmastolakkoja on yli 100 maassa – Katso 16-vuotiaan puhe: "Te tiedätte, ketkä tähän ovat syyllisiä"
 15-vuotias Greta Thunberg on Puolan ilmastokokouksen supertähti –  kannustaa kaikkia perjantaina lakkoon ilmaston vuoksi
 Ruotsin 16-vuotias ilmastotähti Greta Thunberg kiersi maailman huippukokoukset, mutta ei usko minkään muuttuneen
 Myös Suomessa protestoidaan Greta Thunbergin innoittamana – "Voi olla yksittäisistä nuorista kiinni, kuinka suureksi ilmiö kasvaa"

Ilmastoliikkeen ihmenuoren puheet julkaistaan kirjana – "Vihainen ja peloton sukupolvensa ääni"


Summary: Sote-uudistuksen kaatuminen ei poista ulkoistettujen palvelujen tarvetta.

Sosiaali- ja terveyspalveluja tuottavan Pihlajalinnan liikevoitto ja liikevaihto kasvoivat vuoden ensimmäisellä neljänneksellä. Oikaistu liikevoitto oli tammi-maaliskuussa 3,9 miljoonaa euroa oltuaan vuosi sitten 0,1 miljoonaa pakkasella.
 Liikevaihto nousi 132 miljoonaan, oltuaan viime vuonna samalla jaksolla 119 miljoonaa.
 Yhtiö ennakoi, että tämän vuoden liikevaihto kasvaa viime vuoteen verrattuna. Oikaistun liikevoiton odotetaan paranevan selvästi viime vuoteen verrattuna.
 Toimitusjohtaja  Joni Aaltosen  mukaan sote-uudistuksen kaatuminen ei poista muutoksen tarvetta. Kunnat tarvitsevat yhä ratkaisuja sote-haasteisiinsa ja taloutensa tasapainottamiseen, sillä sote-palveluiden menot ovat jo yli puolet kunnan menoista ja kaksi kolmesta kunnasta teki viime vuonna alijäämäisen tuloksen.
 – Kunnilla on ollut myös vaikeuksia lääkäreiden ja muiden terveydenhuollon ammattilaisten rekrytoinnissa, mikä vaikeuttaa sote-palveluiden järjestämistä omana toimintana. Pihlajalinnan palvelumalleille on kuntakentässä nyt selkeää tilausta, Aaltonen linjasi tiedotteessa.
 Aaltosen mukaan Pihlajalinnan uusi organisaatiorakenne ja muut tehostamistoimet ovat parantaneet tuloskehitystä.

Pihlajalinna odottaa tulosparannusta tänä vuonna


Summary: Nyt voit saada Euroopan unionin sisäpiiriijutut  kerran viikossa suoraan sähköpostiisi, kun  tilaat Ylen uuden Eurooppa-uutiskirjeen.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Tervetuloa Ylen Eurooppa-uutiskirjeen pariin! Kirjoitan tätä historiallista ensimmäistä kirjettä lentokoneessa matkalla Brysselistä Dubliniin tekemään eurovaaleihin liittyvää juttua.
 Eurooppa-kirje ilmestyy aina perjantaiaamuisin, ja joka kirjeen alussa on tunnelmia ja ajatuksia kuluneelta viikolta. Tänään kirjoitusvuorossa olen minä, ensi viikolla kirjeenvaihtaja  Anna Karismo .
 Joka perjantai nostamme myös esiin yhden some-huomion ja kiinnostavan tilaston. Kirjeen loppuosasta voit lukea minun ja muiden Eurooppaa seuraavien toimittajien poimintoja viiikon oleellisista Eurooppa-jutuista sekä muutamasta vanhemmasta jutusta tai ohjelmasta, jotka ovat uudestaan ajankohtaisia.
 Ihan lopussa kerron vielä, mitä Euroopassa ja unionissa on luvassa ensi viikolla. Mutta ensin kuluneeseen viikkoon!
 Vaaleihin on nyt alle neljä viikkoa aikaa. Brysselissä varsinaista huumaa ei ihan vielä näy, sillä europarlamentin jatkoon pyrkivät jäsenet kampanjoivat omilla kotikonnuillaan. Jos olisin suomalaisen demariehdokkaan puheenkirjoittaja, olisin ottanut vappupuheessa kaiken irti keskustavasemmiston vaalivoitoista  Espanjassa  ja Suomessa.
 Ei täkäläinenkään eurovaalimaisema nyt ihan autio ole. Kävin maanantaina Alankomaiden puolella Maastrichtissa seuraamassa eurooppalaisten puolueiden kärkiehdokkaiden vaalitenttiä. Sieltä löytyikin eurooppalaisen kansanvallan utopia!
 Viisi ehdokasta väittelivät Vrijthof-teatterissa. Kaikki halukkaat eivät edes mahtuneet katsomoon, joten viereiselle torille oli järjestetty ulkoilmakatselumahdollisuus isolta screeniltä. Etäkatselutilaisuuksia järjestettiin myös muilla paikkakunnilla. Tentin sisällöstä pääset kärryille esimerkiksi  Politicon hetki hetkeltä  -seurannasta.
 Ei siis katsomaan  Beyoncén  keikkaa, vaan Euroopan tason poliittista väittelyä, jossa esiintyivät  Valentina Tomič ,  Frans Timmermans ,  Bas Eickhout ,  Jan Zahradil  ja  Guy Verhofstadt . Eräänlainen nörttien festivaali. Tentin teemoista voit lukea tarkemmin jutustani  tästä .
 No, Maastricht ei ole Lahti, vaikka väkiluku onkin sama. Maastrichtin yliopistossa on iso EU-tutkimuksen ohjelma, ja valtaosa katsojista oli yliopiston opiskelijoita. Mutta eurooppalaisia nuoria yhtä kaikki, joiden kanssa keskusteleminen oli avartavaa.
 –Ihailen Verhofstadtia, mutta ollakseni rehellinen, tämä oli Timmermansin show, sanoi kreikkalainen opiskelija Nick minulle väittelyn jälkeen.
 Moni oli pettynyt siihen, että Euroopan kansanpuolueen EPP:n ehdokas  Manfred Weber  oli päättänyt mennä väittelyn sijaan Saksan entisen valtiovarainministerin  Theo Waigelin  syntymäpäiville Müncheniin.
 Kärkiehdokkaat ovat poliitikkoja, joita juuri kukaan ei tunne heidän kotimaidensa ulkopuolella. Mutta siellä täällä on näköjään siis asianharrastajia, joita tällainen keskustelu kiinnostaa. Viisi vuotta sitten Maastrichtin väittelyssä oli mukana J ean-Claude Juncker , joka sittemmin nousi komission puheenjohtajaksi.
 Sainkin Maastrichtin-reissulla opetuksen: Eurovaaleissa ei ole kyse vain siitä, miten ison äänisaaliin erilaiset protestiliikkeet ja kansallismieliset puolueet saavat. Euroopassa on paljon oikeistopopulistien äänestäjiä. Mutta toisella laidalla on myös idealistista nuorta porukkaa, joka kokee Euroopan asiat omikseen.
 Kansainvälisessä lehdistössä EU-teemaan aletaan selvästi panostaa kuukausi ennen vaaleja. Esimerkiksi Financial Times julkaisi kattavan  interaktiivisen oppaan . Ranskankielentaitoiset taas voivat lukea suuria sanoja Le Monden  analyysista . Asiantuntijan mukaan EU-vaaleista "ei pidä etsiä terapiaa kansallisille neurooseille".  Thierry Libaertin  mukaan EU pitäisikin julistaa "hätätilaan" koska sen demokratia on uhattuna. Ranskalaisen dramaattista!
 #FAKTA: Suomi pärjääkin hyvin työllisyysvertailuissa!
 Lähde Eurostat, kuvamuokkaus Eetu-Mikko Pietarinen
 Suomessa ollaan kovin huolissaan työllisyysasteesta: töihin pitäisi saada yhä useammat, ja pidempään pitäisi jaksaa. Tuoreesta  Eurostatin tilastosta  käy ilmi, että Suomi on onnistunut nostamaan työllisyysastettaan toiseksi eniten EU-alueella, eniten Kyproksen jälkeen.
 Ikääntyvien työllisyysasteessa ollaan näpsäkästi yli keskiarvon. Suomalaista keskustelua hämää hieman, että vertaamme niin usein Ruotsiin ja Tanskaan – jotka ovat työllisyysasteen huippumaita. Senkin näet  täältä .
 #SOMESSA: EU:n piikkiin meni taas
 Lähde: Twitter
 Espanjan vaaliviranomaiset estivät tällä viikolla Katalonian ex-presidentin  Carles Puigdemontin osallistumisen EU-vaaleihin. He eivät antaneet mitään syytä osallistumiskiellolle. Vaalikielto johtuu todennäköisesti siitä, että Puigdemont julisti Katalonian itsenäiseksi pari vuotta sitten. Sen jälkeen Espanjan keskushallinto otti Katalonian suoraan hallintaansa.
 Vaaliviranomaisten päätös on kieltämättä outo. Jos ihmisiä kielletään osallistumasta demokraattisiin vaaleihin, niin kyllä se syö myös EU-parlamentin uskottavuutta. Päätös voi myös vähentää äänestämistä Kataloniassa.
 Tämä juttu on esimerkki Ylen uudesta Eurooppa-uutiskirjeestä, Voit tilata sen tästä linkistä.
 Älä missaa näitä: Puolueiden EU-linjat, Brexit-tähden läpivalaisu ja Espanjan vaalien merkitys
 Li Andersson Yle Uutisgrafiikka
 Miten puolueiden Eurooppa-linjaukset eroavat? Ylen verkkojuttujen sarja perkaa erot, yhtäläisyydet ja muutokset.  Ensimmäisenä  vuorossa oli  Li Anderssonin  johtama vasemmistoliitto. Samalla alkoi eurovaalitenttien sarja Aamu-tv:ssä ja Ykkösaamussa, tentaattorina  Pirjo Auvinen.  Puolueiden järjestyksen löydät  täältä.  Perjantaina on keskustan ja  Juha Sipilän  vuoro.
 Facundo Arrizabalaga / EPA
 Kuuden lapsen isä , joka ei koskaan ole vaihtanut vaippaa? Sellainen on Brexitin johtohahmo Jacob Rees-Mogg, josta  Esko Varho  piirtää  muotokuvan.  Miljonääri ja poliitikko on kuin yläluokkainen sketsihahmo menneestä maailmasta – taustalla on hyvin armoton näkemys yhteiskunnasta. Lue koko juttu  täältä.
 Sosialistipuolueen johtaja Pedro Sánchez juhli vaalivoittoa Madridissa sunnuntaina. JuanJo Martin / EPA
 Huomasitko, että  Espanjassa oli kiinnostavat parlamenttivaalit juuri eurovaalien alla? Espanjan-toimittajamme  Maija Salmi  kertoo  analyysissaan,   että Madridissa liehuivat seksuaalivähemmistön sateenkaariliput, kun sosialistien voitto selvisi. Myös oikeistopopulistinen Vox-puolue nousi vaaleissa parlamenttiin.
 Juhana Aunesluoma Petteri Paalasmaa / AOP
 Euroopassa on pitkään uskottu, että vapaakauppa hyödyttää eurooppalaisia. Kiinan vallan kasvu,  Donald Trump  ja populismin nousu panevat uskon koetukselle. Näin uumoili Eurooppa-tutkimuksen keskuksen johtaja  Juhana Aunesluoma  joka oli  Maija Elonheimon  vieraana  Brysselin kone-haastatteluluohjelmassa.
 Jos EU alkaa pohtia tulleja, siitä todennäköisesti nousee kiistoja jäsenmaiden välillä: erilaiset tullit kohtelevat eri maiden tuotantoa eri tavoin riippuen siitä, minkä tyyppistä tuotantoa maassa harjoitetaan. Kuuntele koko keskustelu  täältä.
 Greta Thunberg vetosi Euroopan parlamentin istunnossa huhtikuussa, että etenkin nuoret äänestäisivät.  Patrick Seeger / EPA
 Maailman toiseksi suurimmat demokraattiset vaalit, jotka eivät kiinnosta äänestäjiä? Tällainenkin paradoksi liittyy EU-vaaleihin. Taustoittavassa artikkelissa käydään läpi  10 syytä , joilla orastavan vaaliväsymyksen voi kartoittaa.Miten  Greta Thunberg  liittyy aiheeseen? Hän kannustaa kaikkia, jotka saavat, äänestämään. 16-vuotias Thunberg ei vielä saa. Nille, joita vaaliväsymys ei vaivaa, löytyy kattava paketti eli Ylen eurovaalisivusto  täältä .
 Taas ajankohtaista: Eurodemokratian kehto ja Irlannin tulenarka raja
 Euroopan parlamentti Strasbourgissa. Patrick Seeger / EPA
 Euroeduskunta eli Euroopan parlamentti on saanut haluamansa muskelit. Sillä on monessa asiassa enemmän valtaa Suomeen kuin eduskunnalla. Mielikuvissa parlamentti on jäänyt jonkinlaiseksi soinilaiseksi “Pimeyden ytimeksi”, joka suoltaa päätöksiä joista ei tiedetä ja joiden syntyprosessi on arvoitus.
 Janne Toivosen  alkukeväällä ilmestynyt  reportaasi  eurodemokratian syntylaareilta on luettavissa juttuna tai kuunneltavissa  podcastina.
 .
 Yle
 Keväällä 2018  Ulkolinja  kulki pitkin Irlannin rajaa.  Minna Pyen  ohjaama  Irlannin rajalla  -dokumentti avaa alueen väestön tuntoja: moni pelkää, että brexit voimistaa väkivallan uhkaa ja kiristää väestöryhmien välejä. olivat tuolloin pinnalla. Britannian EU-eron pelättiin johtavan pahimmillaan uuteen väkivallan kierteeseen.
 Toimittaja  Lyra McKeen  taannoinen murha toi esille, kuinka hauras Pohjois-Irlannin rauha on. Tasavaltalaisen Sinn Feinin ja unionistien DUP:n edustajien on määrä neuvotella torstain paikallisvaalien jälkeen (2.5.). Ohjelma löytyy  Areenasta.
 ENSI VIIKOLLA: EU:lle tulevaisuuden suuntaa Romaniasta?
 Ensi viikon torstaina 9. toukokuuta on Eurooppa-päivä, ja suuntaan Romanian Sibiuun, missä EU-maiden johtajat kokoontuvat pohtimaan unionin tulevaa suuntaa. Alkuperäisen suunnitelman mukaan Britannian ei pitänyt enää tässä kohtaa olla jäsenmaa, mutta brexitin lykkääntyminen sotki näitäkin suunnitelmia. Komission  eväät  uuteen aikatauluun julkaistiin tiistaina.
 Eurooppa-päivänä kannattaa virittäytyä tv-vastaanottimen ääreen Suomessakin, sillä päivä merkitsee myös Ylen vaalistarttia. Euroopan asioita pureskellaan Ylen osin tuottamassa Helsingin Narinkkatorin tapahtumassa, mutta myös TV1:n tulevaisuuskeskustelussa kello 21 alkaen.
 Näissä lähetyksissä ovat mukana myös minä ja kollegani eri puolilta Euroooppaa.
 Piditkö Eurooppa-kirjeestä? Jos tykkäsit, kerro kavereillekin. Jos keksit parannusehdotuksia, kerro meille! Pidätkö siitä, että kuvia on paljon vai haluaisitko enemmän tekstiä ja vähemmätkin kuvat riittäisivät? Onko aiheita joista toivoisit juttuja? Voit lähettää meille kysymyksiä ja vinkkejä vastaamalla tähän viestiin. Bon weekend!
 terveisin, Petri Raivio
 Tämä juttu on esimerkki Ylen uudesta Eurooppa-uutiskirjeestä. Tilaa kirje tästä linkistä tai jutun alta, niin saat jatkossa Ylen Eurooppa-toimittajien henkilökohtaiset suositukset ja sisäpiirin EU-jutut.   Tilaukseeen tarvitset Yle-tunnuksen.

Eurooppa-kirje: Loppuunmyyty EU-tilaisuus, outo päätös Espanjassa ja lehdistön helmet


Kiinalaiset, japanilaiset ja eteläkorealaiset yritykset hallitsevat sähköautojen akkumarkkinoita. Kaikki alan kymmenen suurinta yritystä on aasialaisia. Lisäksi kiinalaisyritykset kontrolloivat leijonanosaa akkumetallien tuotannosta.
 Aasialaisyritykset rakentavat akkutehtaita myös Eurooppaan varmistaakseen valta-asemansa.
 Puolet maailman sähköautoista myydään tällä hetkellä Kiinassa, jossa akkujen pitää olla kotimaisia. Maailman suurin sähköautojen akkujen valmistaja on kiinalainen CATL 23 prosentin markkinaosuudella, seuraavina ovat japanilainen Panasonic, kiinalainen BYD sekä eteläkorealaiset LG Chem ja Samsung SDI.
 Maailmanlaajuisten sähköautojen akkumarkkinoiden arvioidaan kasvavan 45 miljardiin euroon vuonna 2027. Euroopan osuus on 20–30 prosenttia.
 CATL on investoimassa 240 miljoonaa euroa akkutehtaan rakentamiseksi Erfurtiin Saksaan. Tehtaan on määrä toimittaa akut BMW:lle.
 LG Chem on valmistanut akkuja jo vuoden verran Puolassa. Asiakkaina ovat Daimler, Volvo, Audi ja Renault.
 Eurooppalaisten yritysten osuus akkujen valmistuksesta on vain yksi prosentti. Suomessa Terrafame on rakentamassa akkumetallitehdasta ja Valmet Automotive suunnittelee akkutehdasta Saloon.
 Kiinalaisilla puolet Kongon koboltista
 Kiinalaiset yritykset ovat satsanneet vahvasti sähköautojen litiumioniakuissa tarvittavan litiumin ja koboltin tuotantoon.
 Uutistoimisto Bloombergin mukaan kiinalaiset yritykset hallitsevat vähintään puolta koboltin tuotannosta Kongon demokraattisessa tasavallassa.
 Koboltti on harvinainen metalli. Kongon demokraattinen tasavalta tuottaa 70 prosenttia maailman koboltista. Neljä viidennestä koboltin jalostuskapasiteetista sijaitsee Kiinassa.
 Kiinalaiset Ganfeng ja Tianqi ovat puolestaan johtavat litiumin tuottajat 17 ja 12 prosentin osuuksilla. Kaivokset ovat Australiassa ja Etelä-Amerikassa.
 Lue lisää:
 Akkutehtaan rekrytointi sai salolaiset liikkeelle – Alueelta löytyy vielä osaajia

Sähköautojen akkumarkkinat aasialaisyritysten käsissä – Eurooppa sivuosassa


Summary: Eläimiä voidaan nykyisellään pitää raja-asemilla korkeintaan muutama päivä.

Eläinten hoitoon liittyvät palvelut pl. eläinlääkintä

Suomen rajan yli tuodaan vuosittain kymmeniä tuhansia eläimiä, joista sadat eivät täytä maahantulon edellytyksiä, Tullista kerrotaan. Tällöin eläin usein palautetaan lähtömaahan, mutta muutamia eläimiä lopetetaan vuosittain.
 – Meillä oli viime vuonna koko Suomessa 20 000 tarkastusta, joista noin 570 ei täyttänyt vaatimuksia. Näistä lähes kaikki on ratkaistu siten, että eläin on palautettu lähtömaahan, tulliylitarkastaja  Tiia Sulander-Seppänen  kertoo STT:lle.
 Jollei EU:n ulkopuolelta tuotava eläin täytä EU:n vaatimuksia, se pyritään palauttamaan lähtömaahan. Toinen vaihtoehto on lopettaminen. Laki myös sallisi eläimen siirtämisen aluehallintoviraston hyväksymään karanteeniin, mutta tällä hetkellä Suomessa ei ole karanteenitiloja.
 Sulander-Seppäsen mukaan eläinlääkäri on tänä vuonna lopettanut kolme eläintä Helsinki-Vantaan lentokentällä. Viime vuonna Helsinki-Vantaalla lopetettiin yksi eläin.
 – Eläimiä voidaan pitää itärajalla korkeintaan vuorokausi ja lentokentälläkin vain muutama päivä. Pidempään pitäminen olisi eläinrääkkäystä, sillä eläin ei pääse ulos tekemään tarpeitaan, Sulander-Seppänen kertoo.
 Eläimillä pitää olla EU:n terveystodistus
 Kaikilla EU:n ulkopuolelta tuoduilla eläimillä – sekä lemmikeillä että kaupallisessa tarkoituksessa Suomeen tuoduilla – tulee olla maahan saapuessaan EU:n terveystodistus.
 – Sen täytyy olla oikeanmallinen todistus ja oikein täytetty. Tietysti myös oikeiden vaatimusten tulee täyttyä esimerkiksi mikrosirujen ja rokotusten osalta, kertoo rajaeläinlääkäri  Johanna Kankaanpää  Vaalimaan eläinlääkinnälliseltä rajatarkastusasemalta.
 Luonnollisesti terveystodistuksen pitää olla eläinlääkärin täyttämä. Jos edellytykset eivät täyty, maarajalla eläin lähes poikkeuksetta käännytetään. Kankaanpään mukaan eläimen lopettamiset ovat maarajalla äärimmäisen harvinaisia.
 Ruokavirasto suosittelee että tuontiasiakirjat lähetettäisiin nähtäväksi etukäteen, jotta mahdolliset ongelmat voitaisiin korjata jo ennen kuin eläin saapuu Suomeen.
 Ruokavirasto toivoo karanteenia
 Helsingin eläinsuojeluyhdistys (HESY) vaati torstaina, että puutteellisin dokumentein maahan saapuneille eläimille perustettaisiin karanteenitilat. Viralliset karanteenitilat mahdollistaisivat järjestön mukaan lemmikin pitämisen eristyksissä, kunnes sen tuontiehdot saadaan kuntoon.
 – Karanteenin puutteen takia moni eläin joudutaan lopettamaan, sillä eläimen palautus lähtömaahan on usein vaikeaa tai jopa mahdotonta. Paluumatkalle voi olla hankalaa saada järjestettyä saattajaa tai lähtömaahan eläimen vastaanottajaa, HESY:n puheenjohtaja  Hannele Luukkainen  sanoo tiedotteessa.
 Ruokavirastosta kerrotaan, että karanteenin perustamisesta on käyty alustavaa keskustelua.
 – Tällä hetkellä on toimijoita, jotka suunnittelevat karanteeneja, mutta vielä ei ole yhtäkään hakemusta tullut. Jos rahoitus järjestyy, niin silloin Suomeen toivottavasti saadaan karanteeni, sanoo Ruokaviraston jaostopäällikkö  Kitty Schulman .
 Schulmanin mukaan laki ei kuitenkaan velvoita karanteenin järjestämiseen. Julkisin varoin karanteenin perustaminen voi olla Schulmanin arvion mukaan hankalaa.
 – Toivomme että joku yksityisen sektorin toimija sellaisen perustaa. Järkevintä sellainen olisi perustaa eläinhoitolan yhteyteen.

Sadat lemmikit käännytetään ja muutamia lopetetaan Suomen rajalla vuosittain – karanteeni voisi estää monet käännytykset, mutta tiloja ei Suomessa ole


kohonnut verenpaine (taudit, verisuonitaudit)

Vähittäinen painonnousu 20–40-vuotiaana voi tuoreen tutkimuksen mukaan ennakoida tulevia verenpaineongelmia, vaikka painoa ei kertyisi lopulta kovin paljon. Olennaista näyttäisikin olevan painonkehityksen suunta ja vauhti.
 Journal of the American Heart Association -lehdessä  julkaistut tulokset perustuvat 3 300 kiinalaisen terveystietoihin vuosilta 2004–2015. Kaikkien osallistujien verenpaine ja painoindeksi mitattiin 4–11 kertaa seurannan aikana.
 Tulosten perusteella tasainen painonnousu merkitsi noin 2,5-kertaista korkean verenpaineen riskiä verrattuna osallistujiin, joiden paino pysyi suurin piirtein ennallaan. Nopeampi ja suurempi lihominen liittyi vielä suurempaan, jopa 11-kertaiseen riskiin, tulokset osoittivat.
 Ylipaino ja lihavuus altistavat korkealle verenpaineelle, mutta nyt havaitut yhteydet näkyivät riippumatta osallistujien painoindeksistä. Vaikuttaakin siltä, että liikakilojen lisäksi myös itse lihominen ja sen vauhti voivat kertoa verenpaineongelmien riskistä.
 Suomessa lähes puolet parikymppisistä miehistä ja joka kolmas naisista on ylipainoisia tai lihavia.

Painonnousu 20–40-vuotiaana ennakoi verenpaineen kohoamista


Summary: Aalto-yliopiston psykologi Sanni Saarimäki vastaa lukijoiden kysymyksiin ilmastoahdistuksesta.

Ilmastonmuutos voi herättää monenlaisia tunteita lievästä huolesta suureenkiin ahdistukseen. Taustalla voi olla surua, turhautumista, vihaa ja syyllisyydenkin kokemuksia.
 Mitä sinä haluaisit kysyä liittyen ilmastonmuutoksen nostattamiin tunteisiin ja tunteiden käsittelyyn?
 Psykologi  Sanni Saarimäki  vastaa kysymyksiin artikkelin alla olevassa keskustelussa klo 9-11.
 Huomiothan, että tällä kertaa aiheena on nimenomaan näiden uhkien herättämät tunteet ja ns. ympäristöahdistus, ei esimerkiksi ilmastonmuutostiede tai -ratkaisut.
 Tutustu myös juttuun  Ilmastonmuutos nakertaa nuorten aikuisten uskoa tulevaisuuteen: "Ahdistus on lähes jatkuvaa" – lue psykologin viisi neuvoa

Keskustele psykologin kanssa ilmastoahdistuksesta kello 9–11


Summary: Kolmekymppinen Katja hankki muutamassa kuukaudessa pelaamalla lähes 70 000 euron ulosottovelat.

Tästä on kyse Suomessa oli vuonna 2018 lähes 580 000 ulosottovelallista Ulosottoon ajautuvat hyvin erilaiset ihmiset, eri syistä Joskus ulosotto voi olla järkeväkin vaihtoehto, joka auttaa katkaisemaan velkakierteen
 On joulukuu 2014.
 25-vuotias  Katja  huomaa Facebookissa mainoksen nettikasinopeleistä. Hän kokeilee, voittaa ja innostuu.
 Ensimmäisen kuukauden ajan pelaaminen on kivaa, kun voittoja ropisee. Sitten alkaa alamäki. Katja korottaa neljän tonnin autolainaansa kymppitonniin, jotta saa lisää rahaa pelaamiseen. Kun sekin on käytetty, hän alkaa ottaa pikavippejä.
 Katjaa ei kiinnosta, mikä pikavippien korko on tai kuinka pitkä maksuaika niissä on. Tärkeintä on saada polttoainetta pelaamiseen.
 Kun on kulunut kahdeksan kuukautta siitä, kun pelaaminen alkoi, menevät luottotiedot.
 Ulosottoon päätyy 34 erillistä lainaa, joiden kokonaissumma on 68 000 euroa.
 – Kun luottotiedot menivät, ajattelin, että velkaa on noin 20 000 euroa. Vasta vuotta myöhemmin aloin laskea, paljonko sitä oikeasti oli. Totuuden kohtaamisessa kesti kauan, sanoo Katja nyt.
 Hän ei halua esiintyä jutussa omalla nimellään, koska ei ole kertonut veloistaan kuin lähipiirilleen.
 Joka kymmenes suomalainen oli viime vuonna ulosotossa
 Katjan tarina ei ole harvinainen, sillä peliriippuvuus on yksi niistä syistä, jotka voivat ajaa ihmisen velkakierteeseen ja ulosottoon.
 Viime vuonna ulosotossa oli lähes  580 000 suomalaista . Ulosottovelallisten määrä nousee koko ajan, ja erityisesti ulosottovelallisten naisten määrä on kasvussa.
 – Ulosotossa on monenlaisia ihmisiä, tavallisia ihmisiä todella erilaisissa elämäntilanteissa. Työttömyys, sairastuminen, ero tai esimerkiksi lapsen saaminen voivat aiheuttaa muutoksia omaan talouteen, sanoo projektikoordinaattori  Maria Rumpunen  Takuusäätiöstä.
 Ulosotto oli pelastus
 Kun Katja lopulta tajusi, miten paljon hänellä on velkoja ulosotossa, asia tuntui maailmanlopulta.
 – Tuntui siltä, ettei veloista voi ikinä päästä eroon. Hetkeksi tuli tosi toivoton olo.
 Sitten epätoivo muuttui tarmoksi, ehkä jopa raivoksi. Velat oli saatava pois mahdollisimman nopeasti.
 Nyt muutamia vuosia myöhemmin Katja kokee, että luottotietojen menetys ja ulosotto pysäyttivät hänen velkakierteensä. Kun lainaa ei enää saanut, oli pakko alkaa maksaa vanhoja pois – vaikka sitten ulosoton kautta.
 Jos lainat olisivat jääneet vain kasvamaan korkoa, se olisi ollut loputon suo selvitä.  ulosottovelallinen Katja
 – Se oli itselle pelastus. Jos lainat olisivat jääneet vain kasvamaan korkoa, se olisi ollut loputon suo selvitä, Katja sanoo.
 Jälkikäteen hän miettii, että olisi voinut olla hyvä, jos ulosotto olisi tullut vielä nopeammin. Silloin velkasumma ei olisi paisunut niin suureksi.
 – Ehkä sitä viivästytti se, että alkuvaiheessa yritin enemmän rimpuilla luottotietojen menetystä vastaan. Maksoin aina veloista osan takaisin ja nostin lainaa sitten uudestaan.
 Ulosotto on mörkö, jota paetaan
 Takuusäätiön Maria Rumpusen mukaan todella monet pyrkivät välttämään ulosottoa viimeiseen asti. Se johtaa usein siihen, että otetaan uutta velkaa, jotta saadaan maksettua vanhat velat pois. Kierre on valmis. Pieni velkasumma voi helposti kasvaa moninkertaiseksi.
 – Se on se vaihe, jossa hälytyskellojen pitäisi soida. Silloin kannattaa miettiä, olisiko ulosotto parempi vaihtoehto, Rumpunen sanoo.
 Ulosotto voi olla järkevä tapa ylivelkaantumisen ehkäisyyn ja velkojen maksuun ainakin siinä tapauksessa, jos velkaantunut henkilö ei ole aivan pienituloinen. Jos tulot ovat hyvin pienet, ulosmitatut velat lyhenevät hitaasti. Pienituloisella myös omaisuuden ulosmittaaminen voi tulla kysymykseen, jos omaisuutta on.
 Maria Rumpunen kehottaa talousasioiden kanssa painivia ottamaan yhteyttä Takuusäätiöön tai oman alueen talous- ja velkaneuvontaan. – Usein asioille on tehtävissä jossain vaiheessa jotakin. Toivoa saattaa löytyä, ja siitä on hyvä ottaa selvää, Rumpunen sanoo.  Paula Collin / Yle
 Vaikka ulosottovelallisissa korostuvatkin juuri pienituloiset, on joukossa runsaasti myös keski- tai suurituloisia. Katja on yksi heistä. Hänen vuositulonsa ovat hieman alle 50 000 euroa, mikä mahdollistaa ulosottovelan lyhentämisen kohtalaisen nopeaa tahtia.
 – Palkkani vaihtelee kuukausittain, joten ulosottoon menee 700–1200 euroa kuussa. Korkoihin menee tällä hetkellä 150 euroa, Katja sanoo.
 Toisinaan hän maksaa ylimääräisiäkin lyhennyksiä. Tavoitteena on, että kaikki velka olisi maksettuna kesällä 2021.
 Monilla ihmisillä on autolainaa, talolainaa, moottoripyörälainaa, ja minulla on ulosottolainaa.   ulosottovelallinen Katja
 – Olen alkanut ajatella, että monilla ihmisillä on autolainaa, talolainaa, moottoripyörälainaa, ja minulla on ulosottolainaa. Minulle jää ulosoton jälkeen käyttöön ihan hyvä summa rahaa, ja sillä kyllä elää ja pystyy tekemään asioita.
 Heti perään Katja kuitenkin muistaa sanoa, että hän on tietysti hyvässä tilanteessa, koska hänellä on hyvien tulojen lisäksi puoliso, jolla on luottotiedot kunnossa. Jos on tarve hankkia uusi asunto, voi sen laittaa puolison nimiin, luottotiedottoman kun on monesti vaikea saada asuntoa. Myös vakuutuksien saaminen voi olla ilman luottotietoja vaikeaa tai ainakin kallista, ja siksi Katjankin auton vakuutus on puolison nimissä.
 Muutoin Katja ei koe, että luottotietojen menetys ja ulosottovelallisuus olisi erityisesti vaikeuttanut hänen elämäänsä.
 Hidastanut se kyllä on.
 – En halua esimerkiksi yrittää saada lasta ennen kuin velat on maksettu. Välillä turhauttaa, kun haluaisi, että velka olisi jo hoitunut pois alta, että voisi alkaa suunnitella oman asunnon hankkimista, naimisiin menemistä ja lapsen tekoa.
 Ei se näy eikä haise, eikä sitä kukaan huomaa päällepäin.  ulosottovelallinen Katja
 Arjessa ulosottovelallisuus näkyy kulutusvalinnoissa. Kun ystävät pyytävät mukaan ulkomaanreissulle, ei Katja raaski lähteä, vaikka periaatteessa hänellä olisikin siihen varaa.
 Parhaillaan Katja haaveilee Marimekon pyyhkeistä ja uusista lampuista makuuhuoneeseen, ja aikoo ostaa ne sitten, kun saa velat maksetuksi.
 Vieraiden silmiin Katja saattaa siis näyttää vähän pihiltä, ei sen kummempaa.
 – Ei se näy eikä haise, eikä sitä kukaan huomaa päällepäin.
 Ulosottovelallisen on vaikea säästää rahaa pahan päivän varalle, sillä lähes kaikki ylimääräinen ulosmitataan. Katjan tapauksessa puskurirahastoa saa olla tuhannen euron verran. Katja kiertää ongelmaa säästämällä rahaa käteisenä, jotta on varaa maksaa yllättävät menot, kuten auton hajoamiset ja koiran sairastumiset.  Ismo Pekkarinen / AOP
 Häpeää ja salailua
 Velkoihin ja ulosottovelallisuuteen liittyy edelleen valtavasti häpeää. Takuusäätiön Maria Rumpunen sanoo, että häpeä estää monia myös hakemasta apua talousongelmiinsa.
 – Hyvin paljon näkyy sitä, että ei kehdata tai uskalleta pyytää apua. Suomalainen sisu on aina ylpeyden aihe, mutta tässä kohtaa myös vähän ikävä asia.
 Rumpunen itse koordinoi Takuusäätiön ja Turun ja Kaarinan seurakuntayhtymän TOIVO-hanketta, jossa etsitään sosiaali- ja terveysalan ammattilaisille keinoja, joilla he pystyvät auttamaan talousasioiden kanssa kamppailevia. Olisi tärkeää, että neuvoja osattaisiin tarjota oikeaan aikaan, jotta kynnys avun pyytämiseen ja sen vastaanottamiseen olisi mahdollisimman pieni.
 Vaikka Suomessa on monta sataa tuhatta luottotiedotonta, kukaan ei oikein tiedä keitä ne ihmiset ovat.  ulosottovelallinen Katja
 Häpeä ja salailu on tuttua myös Katjalle. Hän on kertonut veloista lähipiirilleen, mutta esimerkiksi työkaverit eivät asioista tiedä. Katja kuitenkin haluaa tarjota vertaistukea muille asian parissa kamppaileville, ja on pitänyt runsaan vuoden ajan  blogia ulosottovelallisen elämästä .
 – Ulosottoon joutuminen on jollain tavalla epäonnistuminen ja leima, Katja sanoo.
 Hän pyörittelee asiaa pitkään, sillä siihen liittyy ristiriitaisuutta. Ulosottovelallisuudesta ei haluta puhua, mikä on ihan ymmärrettävää. Salailu voi kuitenkin osaltaan lisätä häpeää ja asian peittelyä.
 – Vaikka Suomessa on monta sataa tuhatta luottotiedotonta, kukaan ei oikein tiedä, keitä ne ihmiset ovat.
 Ulosottomiehellä on paha maine. Pelätään, että ulosottomies tulee oven taakse ja vie tavarat ja asunnon. Katja kehottaa ulosottovelallisia olemaan rohkeasti yhteydessä ulosottomieheen, jos on jotain kysyttävää. – Ulosottomiestä ei tarvitse oikeasti pelätä. He näkevät vastaavia tapauksia koko ajan ja heille uskaltaa puhua. Se on vain heidän työtään. Jouni Koutonen / Yle
 Häpeä voi ajaa ihmiset kärvistelemään yksin todella pitkään. Asian salaaminen tuo lisää murhetta, kun pelkissä veloissakin olisi jo tarpeeksi miettimistä.
 Katja kannustaa ihmisiä kertomaan talousongelmista ainakin ihan lähimmille ihmisille. Usein on helpotus, kun saa puhua jollekulle.
 – Vaikka se on noloa ja hävettää, niin eivät ne ihmiset häviä ympäriltäsi, vaan he koettavat auttaa. Kyse on kuitenkin loppupeleissä vaan rahasta.
 Katja itse on suunnitellut, että sitten kun velat on maksettu, hän kertoo tarinansa kaikille, omalla nimellään ja kasvoillaan.
 Lue lisää:
 "Vaikka ollaan mieheni kanssa töissä ihan hyvillä palkoilla, laskusta on vaikea päästä eroon" – 4 tarinaa työssäkäyvien luottokorttikierteestä
 Nyt velkaantuvat naiset – ulosottovelallisten määrä jatkaa kasvuaan
 Loppuvatko rahat arjessa tai romahtiko elintaso erossa? Kokosimme neuvot rahavaikeuksista selviämiseksi
 "Velkamme menivät kulissien ylläpitämiseen" – 4 tarinaa siitä, miten työssäkäyvä ajautuu häijyyn velkakierteeseen
 Oletko sinä selvinnyt velkakierteestä tai kokenut ulosoton? Voit keskustella aiheesta klo 17 asti.

Ulosottoa hävetään, mutta joskus se voi olla paras keino lopettaa velkakierre – "Ilman sitä edessä olisi ollut loputon suo"


Summary: Uudellemaalle on tulossa uusia reittejä maastopyöräilijöille. Aina eri lajien rinnakkaiselo ei kuitenkaan suju kuin tanssi.

Suomi on täynnä metsiä, ja metsät ovat täynnä polkuja. Poluilla rullaa yhä enemmän myös maastopyöräilijöitä, sillä lajin suosio on kasvanut tasaisesti koko 2000-luvun ajan.
 Pyöräilijät hämmentävät ajoittain muita metsässä liikkujia, joten muun muassa siksi selvitimme lajin pelisääntöjä alan asiantuntijoilta.
 1. Onko maastopyöräily jokamiehenoikeus?
 Kyllä on , siinä missä kävelykin. Ulkoilijoiden on kuitenkin pysyttävä pois pihapiireistä ja viljelysmailta.
 2. Saako maastopyörällä siis ajaa missä tahansa?
 Ei. Kansallispuistoissa ja luonnonsuojelualueilla pyöräily on useimmiten kielletty erikseen merkittyjä reittejä lukuun ottamatta.
 Esimerkiksi Uudellamaalla Sipoonkorvessa pyöräily on sallittu. Pyöräilyreittejä on myös ainakin Syötteen, Pallas-Yllästunturin ja Pyhä-Luoston kansallispuistoissa.
 Metsähallitus pohtii pyöräilyn sallimista tapauskohtaisesti kansallispuistojen hoito- ja käyttösuunnitelmien päivitystöiden yhteydessä.
 Esimerkiksi Fiskars Trail Centerin pyöräilyreitit kiertosuuntineen on merkitty puihin maalilla. Paula Tiainen / Yle
 3. Kumpi väistää metsässä: kävelijä vai pyöräilijä?
 Pyöräilijä on oletettavasti nopeampi, joten väistäminen on pyöräilijän vastuulla. Suomen Latu on julkaissut maastopyöräilijän  etiketin  (pdf-tiedosto), jonka pääsisältö on selvä: luonto kuuluu kaikille.
 4. Koirani säikähti maastopyöräilijää ja puri hänen housunsa rikki. Joudunko korvaamaan vahingon?
 Todennäköisesti joudut. Koiraa ei saa pitää metsässä irrallaan ilman  maanomistajan lupaa .
 Koiranomistajalla on lisäksi rikosoikeudellinen vastuu, jos koira aiheuttaa vahinkoa ympäristölleen.
 5. Miten vasta-alkaja pääsee tutustumaan maastopyöräilyyn?
 Maastopyöräilyseurat järjestävät opastettuja pyöräilyretkiä aloittelijoille. Lisäksi reitit on yleensä eroteltu ja merkitty niiden vaativuustason mukaan. Tietoa eri reiteistä löytyy esimerkiksi  täältä  (MTBreitti.fi).
 Tausta: Esimerkiksi Uudellemaalle on tulossa ainakin nämä uudet reitit
 Nuuksiosta osoitetaan tänä kesänä peräti 50 kilometriä käytöstä poistettuja latupohjia maastopyöräilijöiden käyttöön. Tuusulan Sarvikalliolle valmistuu näillä hetkillä kolmen ja puolen kilometrin mittainen pyöräilyreitti. Lohjanharjun maastoon, Lohjan keskustan tuntumaan, tulee vajaan kymmenen kilometrin merkitty maastopyöräilyreitti. Jo nyt pyöräilijöiden suosiossa olevalle Siuntion ja Inkoon rajalla sijaitsevalle Kopparnäs-Störsvikin virkistysalueelle laaditaan parhaillaan pyöräilyreittisuunnitelmaa. Sekä Metsähallitus että Uudenmaan virkistysalueyhdistys pohtivat pyöräilymahdollisuuksien parantamista maillaan.
 Juttua varten on haastateltu Metsähallituksen erikoissuunnittelija Liisa Neuvosta, Uudenmaan virkistysalueyhdistyksen erikoissuunnittelija Silva Sallamaata, Flow Riders -yhdistyksen puheenjohtaja Jukka Henttua, Suomen Ladun maastopyöräilyasiantuntija Ville Mattista ja Solvalla Swinghillin toimitusjohtaja Pasi Tenkasta.
 Oletko intohimoinen maastopyöräilijä? Vai tahtoisitko kokeilla lajia, mutta et tiedä, missä? Voit keskustella aiheesta tämän jutun alla asiallisesti tänään perjantaina kello 22 saakka.
 Lue myös:
 Läskipyöräilystä tuli Ylläksen matkailun uusi vetonaula – kun hiihtokausi päättyy, pyöräilijät jäävät tunturiin  (22.4.2019)
 Ylläs valittiin Vuoden Retkikohteeksi  (15.3.2019)
 Mahtava Kymijoki virtasi puoliksi piilossa - nyt sen varrelle rakennetaan 25 kilometriä pitkä reitti, jossa riittää portaita ja polkuja  (31.7.2018)
 Maastopyöräilyn ystäville ilouutisia: Repoveden ulkoilureitti uudistuu  (8.5.2018)
 Läskipyöräilijä ei halua häiritä hiihtäjiä – haaveissa merkityt talvipolut joka kuntaan  (7.1.2018)

Tiesitkö, että maastopyöräily on jokamiehenoikeus? Lajin suosio kasvanut tasaisesti koko 2000-luvun – tässä 5 kysymystä pelisäännöistä