Summary: Maat sopivat 90 päivän aselevosta joulukuussa.

Yhdysvaltojen hallinnon edustajien on määrä matkustaa tulevana maanantaina Kiinaan kauppaneuvotteluihin. Asiasta kertoi Kiinan kauppaministeriö.
 Kyseessä on ensimmäinen tapaaminen sen jälkeen, kun Kiinan ja Yhdysvaltojen presidentit sopivat aselevosta maiden välisessä kauppasodassa.
 Välirauha kauppasodassa alkoi, kun  Donald Trump  ja  Xi Jinping  tapasivat toisensa G20-maiden kokouksessa Buenos Airesissa joulukuun alussa. Maat sitoutuivat siihen, että ne eivät aseta toisilleen uusia tullimaksuja 90 päivään.
 Ennen joulukuun sopua maiden väliset kauppasuhteet olivat hyvin tulehtuneet ja maat nokittivat toisiaan valtavilla tullimaksuilla. Juuri ennen vuodenvaihdetta presidentit pohjustivat tulevia kauppaneuvotteluja puhelinkeskustelulla.
 Ensi viikon tapaamisessa on tarkoitus käsitellä sitä, miten presidenttien saavuttama sopu viedään käytäntöön.

Yhdysvaltain delegaatio matkaa alkuviikolla Kiinaan kauppaneuvotteluihin


Summary: Kuluttajariitalautakunnan puheenjohtaja Pauli Ståhlberg korostaa, että maksullisuuteen siirtyminen on viimeinen vaihtoehto.

Valittaminen kuluttajariitalautakuntaan saattaa vastaisuudessa olla maksullista, jos lautakunnan työtaakka kasvaa vielä nykyisestä. Asiasta kertoo  Keskisuomalainen .
 Valituksia on voinut tehdä toissa vuodesta lähtien sähköisellä lomakkeella. Paperiaikaan verrattuna on kasvanut erityisesti liitteiden määrä.
 Kuluttajariitalautakunnan puheenjohtaja  Pauli Ståhlberg  kertoo lehdelle, että yhdessä ratkaisupyynnössä on nykyisin keskimäärin yli sata sivua. Hän toivookin, että kuluttajat oppisivat tekemään valitukset nykyistä jäsennellymmin.
 Puheenjohtajan mukaan mahdollinen maksu voisi olla sidoksissa mahdollisen hyvityksen määrään. Yksi vaihtoehto on, että eri hyödykkeitä koskevilla valituksilla olisi eri hinnat.
 Ståhlberg kuitenkin korostaa, että maksullisuuteen siirtyminen on viimeinen vaihtoehto.

KSML: Valitus kuluttajariitalautakuntaan saattaa muuttua maksulliseksi


Summary: Yhdysvaltain ulkoministeriön päivitetyssä matkustustiedotteessa kerrotaan, että Kiina on estänyt ”mielivaltaisesti” Yhdysvaltain kansalaisia poistumasta maasta.

Matkatoimistot ja muu matkailua palveleva toiminta

Kanadan mukaan 13 maan kansalaista on pidätetty Kiinassa sen jälkeen, kun kanadalaisviranomaiset pidättivät Huawein talousjohtajan Vancouverissa joulukuussa.
 Kanadan hallituksen mukaan kahdeksan pidätetyistä on vapautettu. Hallitus ei kertonut, onko pidätettyjä vastaan nostettu syytteitä.
 Aiemmin julkisuudessa on kerrottu ainoastaan kolmesta Kiinassa pidätetystä Kanadan kansalaisesta. Entinen diplomaatti  Michael Kovrig  ja liikemies  Michael Spavor  ovat olleet pidätettynä joulukuusta lähtien. Heitä syytetään ”Kiinan kansallisen turvallisuuden vahingoittamisesta”. Joulukuussa Kiinassa pidätetty kanadalaisopettaja on puolestaan vapautettu ja hän on palanut kotimaahansa.
 Kaiken kaikkiaan Kiinassa on parhaillaan vangittuna noin 200 kanadalaista, joista epäillään erilaisista rikoksista tai rikkeistä. Määrä ei ole kanadalaisviranomaisten mukaan oleellisesti muuttunut.
 Yhdysvaltain ulkoministeriö puolestaan varoittaa  tuoreessa matkustustiedotteessa  kansalaisiaan olemaan tarkkaavaisina matkatessaan Kiinassa. Päivitetyssä tiedotteessa ilmoitetaan, että Kiina on estänyt ”mielivaltaisesti” Yhdysvaltain kansalaisia poistumasta maasta.
 Matkustustiedotteen mukaan Yhdysvaltain kansalaisia saatetaan pidättää Kiinassa antamatta heille mahdollisuutta ottaa yhteyttä konsulaattiin. Pidätetyillä ei myöskään ole välttämättä mahdollisuutta saada tietoa siitä, mistä heitä epäillään.
 Erityisesti Kiinan ja Yhdysvaltain kaksoiskansalaisia kehotetaan varovaisuuteen. Ulkoministeriö kehottaa heitä matkustamaan Kiinassa Yhdysvaltain passilla.
 Aiheesta lisää:
 US issues fresh travel warning after China detentions
 Kiina vahvistaa: Kaksi kanadalaista pidätetty "turvallisuussyistä"

Kanadan mukaan  13  maan kansalaista on pidätetty Kiinassa Huawei-pomon pidätyksen jälkeen – USA päivitti matkustustiedotetta


Summary: Yhtiön kurssi putosi Wall Streetillä 10 prosenttia.

Elektroniikan ja sähkölaitteiden valmistus

Tulosvaroituksen antaneen teknologiajätti Applen kurssi päätyi pörssipäivän päätteeksi 10 prosenttia miinukselle Yhdysvalloissa Wall Streetillä.
 Pörssipäivä oli Applen synkin kuuteen vuoteen. Matkapuhelimia ja tietokoneita valmistava Apple pienensi arviotaan viime vuoden viimeisen neljänneksen liikevaihdosta lähes kymmenen prosenttia.
 New Yorkin pörssin Dow Jones Industrial -indeksi päätyi 2,8 prosenttia miinukselle.
 Teknologiapainotteinen Nasdaq-indeksi putosi 3,0 prosenttia, ja S&P 500 -indeksi valahti alaspäin 2,5 prosenttia.
 Analyysi: Applen tulosvaroitus sai tuomiopäivän ennustajat jo liikkeelle – mutta se on liian aikaista

Applella karmein pörssipäivä kuuteen vuoteen


Summary: Kiinan myynnin kangertelu aiheutti Applen tulosvaroituksen. Toinen syy on se, että kuluttajat eivät enää näe syytä vaihtaa puhelintaan, kirjoittaa Juha-Matti Mäntylä.

It-yhtiö Apple säikäytti viime yönä sijoittajat, kun se arvioi myyntinsä jääneen vuoden 2018 lopulla edellisvuotta pienemmäksi.
 Vielä pari kuukautta sitten Apple odotti myyvänsä viime vuoden kolmen viimeisen kuukauden aikana tuotteitaan ja palveluitaan 90 miljardin dollarin arvosta – joulumyynti jäi yhtiön arvion mukaan lopulta 84 miljardiin dollariin.
 Applen vuosimyynti on suunnilleen yhtä suuri kuin Suomen koko bruttokansantuote, mutta sijoittajat säikähtivät suunnan muutoksesta.
 Tämä oli ensimmäinen kerta vuosikymmeniin, kun Apple joutui tarkistamaan ohjeistustaan, eli sijoittajille antamiaan etukäteisarvioita.
 Millaisissa vaikeuksissa yhtiö oikeasti on?
 Ensimmäinen biljoonan dollarin yritys
 Apple oli viime kesänä ensimmäinen yhtiö, jonka markkina-arvo ylitti biljoonan dollarin rajan. Kurssihuippu ajoittui viime syksylle. Sen jälkeen Applen arvo on pudonnut lähes 40 prosenttia.
 Yhtiö luisuu samalla tavalla kuin muutkin yhdysvaltalaiset it-jätit – Amazon, Facebook, Google ja Netflix. Sijoittajien luottamus teknologiajätteihin horjuu.
 Unohdetaan kuitenkin muut. Applen toimitusjohtaja  Tim Cookilla  on  neljä selitystä,  miksi yhtiö tuotti sijoittajille karvaan pettymyksen:
 Ensinnäkin Applen uudet  tuotejulkaisut ajoittuivat viime vuonna toisin kuin edellisenä vuonna. Siksi vuosineljänneksiä ei Cookin mukaan ole helppo vertailla.
 Toisaalta Applen tuotejulkaisut  – esim. kellot, Mac-tietokoneet ja iPadit – olivat vaikeuksissa, koska niiden osia oli vaikea saada markkinoilta.
 Kolmas ongelma oli  kallis dollari, joka leikkasi Cookin mukaan myynnin kasvusta kaksi prosenttiyksikköä edellisvuoteen verrattuna.
 Neljäs syy oli  kehittyvät markkinat, ennen kaikkea Kiina.
 CNBC:n haastattelussa  Cook toteaa, että varsinainen ongelma oli Kiinan talouskasvun hidastuminen vuoden 2018 jälkimmäisellä puoliskolla, ja siihen päälle tulevat Kiinan ja Yhdysvaltain kauppasuhteiden jännitteet.
 Apple kärsii tilanteesta, mutta toimitusjohtaja Cook kiistää voimakkaasti, että yhtiöön kohdistuisi painostusta Kiinan hallinnon puolelta.
 Hänen mukaansa ei ole myöskään vakuuttavia merkkejä siitä, että kiinalaiset kuluttajat hylkisivät yhtiötä sen yhdysvaltalaisuuden vuoksi.
 Kuluttaja ei kaipaa uutta puhelinta
 Applen tulosvaroituksesta on pääteltävissä vielä viideskin ongelma. Kuluttajat eivät yksinkertaisesti ole enää halukkaita vaihtamaan kännykkäänsä yhtä usein kuin aikaisemmin.
 Tämän havainnon on tehnyt muun muassa BayStreet Researchin analyytikko  Cliff Maldonado .
 Hän toteaa  Wired-lehden haastattelussa , että vielä kolme vuotta sitten kuluttajat vaihtoivat puhelinta noin kahden vuoden välein. Viime vuoden lopussa puhelimen vaihtoikä oli noussut 35 kuukauteen.
 Apple on myös itse vaikuttanut puhelinten vaihtotahdin hidastumiseen. Yhtiön taannoisen akkuskandaalin ja sitä seuranneen  akunvaihtokampanjan  ansiosta moni vanha puhelin sai lisää elinvuosia.
 Yhtiö  markkinoi taannoin  myös uutta käyttöjärjestelmäversiotaan lupaamalla, että vanhat puhelimet käynnistyvät jatkossa nopeammin kuin ne tekivät uutena.
 Ei ihme, jos kuluttaja siirtää hankintapäätöstä.
 Apple kuitenkin houkutelee käyttäjiä puhelinten vaihtoon. Yhtiö aikoo kehittää vaihtopalveluja liikkeissään ja toimia myös puhelinhankinnan rahoittajana.
 Perinteisesti puhelimia on rahoitettu lähinnä operaattoreiden kanssa solmittavilla kytkysopimuksilla.
 "Kehitystahti hidastuu" Suomessa puhelinten vaihtotahdin hyytymisestä ei ole merkkejä ilmassa, sanoo Elisan kuluttajalaitteiden johtaja  Ville Valkama . – Kuluttajat vaihtavat älypuhelimia noin 20 kuukauden välein. Yritysasiakkailla vaihtoaika venyy muutaman kuukauden pidemmäksi. Valkama pitää kuitenkin mahdollisena, että puhelinten käyttöajat venyvät myös Suomessa. – Tuotteiden kehitys on ollut maltillisempaa kuin reilu viisi vuotta sitten. Käyttökokemus ei merkittävästi parane yhdessä vuodessa.
 Lopun alku?
 Applen tulosvaroituksen jälkeen ensimmäiset pahanilmanlinnut ovat jo ennustaneet lopun olevan lähellä.  Applelle käy kuten Blackberrylle – jopa pahemmin .
 Suomalaisittain voisi ajatella, että  Applelle on käymässä kuten Nokialle .
 Applen heikkoutena voi pitää myös sitä, että yhtiön tulos syntyy pääosin iPhone-puhelimista, tulevaisuudessa puhelin ei ole enää  se iso juttu . Teknologiamaailman herruus ratkaistaan esimerkiksi tekoälyn kehityksessä – ja siinä Google ja Amazon ovat merkittävästi Applea edellä.
 Toisaalta Netflix ja Amazon panostavat miljardeja sisältöihin ja viihteeseen, Apple on ennen kaikkea laitevalmistaja.
 Liian aikaista
 Uutisia lukiessa on helppo unohtaa, että Applella on  maailman arvokkain brändi  ja yhtiö teki vuoden lopulla ennätyksen niin palvelumyynnissä, älykellojen ja monien muiden laitteiden kaupassa kuin käyttäjien määrässäkin.
 Ja vaikka yhtiö antoi  tulosvaroituksen , varoituksessa oli kyse liikevaihdosta. Tulosmielessä Apple on rahantekokone. Jokaisesta kassakoneeseen pudonneesta dollarista yhtiölle jää käyttökatetta noin 38 prosenttia.
 Vertailu Nokiaan ontuu, koska Apple ei ole koskaan halunnut olla kuten Nokia. Yhtiö ei yritä saada puhelintaan jokaiseen taskuun vaan metsästää jokaisesta markkinasta maksukykyisimmät kuluttajat asiakkaakseen.
 Tuomiopäivän ennustajat ovat aikaisin liikkeellä.
 Lue lisää:
 Apple, Amazon, Facebook, Netflix ja Google saivat selkäänsä – yhtiöiden arvosta suli muutamassa viikossa satoja miljardeja Apple laski liikevaihtoennustettaan sijoittajien pettymykseksi  – toimitusjohtaja syyttää Kiinan ja USA:n kauppasotaa
 Korjaus 17.50: Muutettu triljoonat suomalaisen numerokäytännön mukaisiksi biljooniksi.

Analyysi: Applen tulosvaroitus sai tuomiopäivän ennustajat jo liikkeelle – mutta se on liian aikaista


Summary: Kotkan seudun kuntien alustavat suunnitelmat itseohjautuvasta bussista tähtäävät pitkälle tulevaisuuteen.

Tästä on kyse Kotkan, Loviisan ja Pyhtään kunnat ovat käyneet alustavia keskusteluja älyliikenteen kokeilusta. Kunnat ovat kiinnostuneita aloittamaan hankkeen, jossa kokeiltaisiin ilman kuljettajaa liikkuvaa bussia. Taustalla on linja-autovuorojen väheneminen Helsingin ja Kotkan väliltä, vaikka niiden korvaajaksi älyliikenteestä ei vielä lähivuosina ole.
 Kotkan seudulla viritellään uutta kokeilua, jossa hyödynnettäisiin älyliikennettä.
 Tulevaisuudessa esimerkiksi itsestään ohjautuva linja-auto voisi kuljettaa matkustajia Kotkasta Helsinkiin.
 Nopeaa ratkaisua väheneviin bussivuoroihin ei ole luvassa, mutta kunnat pitävät tärkeänä sitä, että automatisoituvasta liikenteestä keskustellaan jo. Liikennekokeilusta ovat keskustelleet  uuden E18-moottoritien  varren naapurikunnat Kotka, Pyhtää ja Loviisa.
 – Tämä ei ratkaise nykyistä, käsillä olevaa ongelmaa missään tapauksessa, mutta toisi ehkä lisää vaihtoehtoja tulevaisuuteen, Kotkan kaupunginjohtaja  Esa Sirviö  sanoo.
 Heikkenevät julkisen liikenteen yhteydet pääkaupunkiseudulle ovat huolestuttaneet juuri Kotkan seudulla, sillä vaihtoehtoja on vähän. Esimerkiksi junalla Helsinkiin on kuljettava aina Kouvolan kautta.
 Bussiyhtiöistä Savonlinja  karsi vuoden alusta kolmasosan  kaikista kaukoliikenteen vuoroista. Kotkan ja Helsingin välillä se tarkoitti kuutta lähtöä.
 Pohjolan Liikenne puolestaan  luopuu kaikista kaukoliikenteen pikavuoroista  helmikuun lopussa. Vielä nyt yhtiö ajaa päivittäin kahdeksan kertaa Kotkasta Helsinkiin ja yhtä monta vuoroa takaisin.
 Pohjolan Liikenne ajaa kaukoliikenteen pikavuoroja vielä helmikuun loppuun asti. Miina Sillanpää / Yle
 Yrityksiä ja tutkijoita mukaan
 Kunnat suunnittelevat uutta hanketta, jotta ajatus automaattibussista saadaan vietyä eteenpäin.
 Kunnat ovat lisäksi vierailleet jo liikenne- ja viestintäministeri  Anne Bernerin  pakeilla keskustelemassa kokeilustaan.
 Reilu vuosi sitten Berner oli  Twitterissä  sitä mieltä, että Suomella on kaikki mahdollisuudet olla älyliikenteen kärkimaa.
 – Emme ole missään nimessä yksin ajatustemme kanssa. Tämä oli yksi keskeisimmistä viesteistä ministeriltä, kertoo tapaamiseen osallistunut Pyhtään vs. kunnanjohtaja  Jouni Eho .
 Hänen mukaansa ministeri kannusti saamaan kasaan yhdistelmän yrityksiä ja tutkimuslaitoksia, joiden kanssa asiaa edistettäisiin kohti käytäntöä.
 – Tarkoituksena on perustaa hanke näiden ajatusten ympärille. Aluksi selvitämme, keitä tässä voisi olla mukana. Emmeköhän alkuvuoden aikana pääse niissä ajatuksissa pidemmälle, Sirviö sanoo.
 Moottoritienopeudet
 Automaattibusseja on jo kokeiltu Suomessa.
 Ensimmäisen kerran automaattibussit kulkivat normaalin liikenteen seassa  pari vuotta sitten Hernesaaressa Helsingissä . Samanlaisia busseja testattiin jo vuotta aiemmin Vantaan asuntomessujen kuljetuksissa, mutta silloin ne kulkivat muulta liikenteeltä suljettua reittiä.
 Automaattibussia on kokeiltu muun muassa Vantaan asuntomessualueella vuonna 2015. Tuomas Keränen / Yle
 Kokeiluja on ollut viime vuosina useita. Viime kesänä samainen pikkubussi pörräsi  muun muassa Suvilahdessa, Helsingissä .
 Esimerkiksi Hernesaaressa automaattibussi kulki kuitenkin hitaasti, vain noin kymmenen kilometrin tuntivauhtia.
 Kotkan seudulla automaattibussiin pistettäisiin huomattavasti enemmän vauhtia.
 – Uusi moottoritie tuo uuden lähestymistavan. Voisimme kokeilla tällaista kuviota moottoritiellä, Sirviö visioi.
 – Liikenne sähköistyy ja automatisoituu kovaa vauhtia. Autonomiset ajoneuvot ovat siirtymässä sarjakuvista reaalimaailmaan. Aikatauluarvioissa pitää vielä tässä kohtaa olla varovainen, mutta se, että olemme uskaltaneet lähetä keskustelemaan tästä, on jo hieno asia, Eho sanoo.

Näin käy, kun junia ei kulje ja bussivuoroja karsitaan: E18-moottoritiellä saattaa tulevaisuudessa huristella bussi, jolla ei ole kuskia


Summary: Ilman maakaapelointia sähköttömien asiakkaiden määrä olisi ollut Aapeli-myrskyssä arviolta kolminkertainen, sanovat Elenia ja Energiavirasto.

Maanviljelijä  Sakari Eerola  oli ihmeissään. Hän heräsi keskiviikkona yöllä tuulen ujellukseen, mutta jouluvalot olivat päällä.
 Sähköt eivät menneetkään.
 – Vanhasta muistista aloin selata Eleanian vikakarttaa vaimon kanssa. Aapeli-myrsky olisi kyllä ennen katkaissut sähkömme. Meillä oli ennen säävarman verkon rakentamista sähkökatkoksia tosi usein.
 Eerola asuu vaimonsa ja kahden lapsensa kanssa Kangasalan Raudanmaalla. Aikaisemmin etenkin syksyllä ja vuodenvaihteessa sähköt katkesivat maatilalta melkein viikoittain. Aiemmin aggregaatin piti olla aina valmiina.
 – Isoja joutsenparvia liikkui ja meni välillä runkolinjaan ja kärventyi. Se aiheutti sen, että joutsenelle kävi huonosti ja myös kylän sähkölle, Sakari Eerola kertoo.
 Toukokuussa 2017 kylän sähköt maakaapeloitiin. Tämä toi Eeroloiden tilalle ratkaisevan muutoksen. Jatkuvat sähkökatkokset loppuivat.
 Suuri ero
 Ilman maakaapelointia sähköttömien asiakkaiden määrä olisi ollut Aapeli-myrskyssä kolminkertainen. Näin sanoo sähköyhtiö Elenian viestintäjohtaja  Heini Kuusela-Opas .
 Pahimmillaan sähköttä oli sähköyhtiöiden mukaan keskiviikkona yöllä yhteensä 120 000 asiakasta.
 Sähkökatkojen taustalla olivat talvimyrskyn tuomat runsas lumisade ja kova tuuli. Puita kaatui sähkölinjoille ja lumikuorma painoi puita linjoille.
 Suomessa on viime vuosina urakalla laitettu sähköverkkoja maan alle. Tämän ansiosta Elenian arvion mukaan jopa yli 200 000 kotitaloutta sai pitää sähkönsä.
 – Karkea arvio on, että sähköttömien asiakkaiden määrä olisi ollut Aapeli-myrskyssä kolminkertainen, Heini Kuusela-Opas sanoo.
 Elenia teki myös toisen havainnon maakaapelien vaikutuksessa talvimyrskyssä. Nyt sähköt pysyivät pääosin taajamissa.
 Energiaviraston johtaja  Veli-Pekka Saajo  pitää arviota oikeana.
 – Kyllä se varmasti aika lähellä on. On tehty paljon investointeja viiden viime vuoden aikana. Näyttää siltä, että nyt on myös saatu nopeasti palautettua asiakkaille sähköt.
 Yhä useampi säävarmassa verkossa
 Kaikki alkoi vuoden 2011 Tapani- ja Hannu-myrskyistä, joista maksettiin pelkästään vakutuuskorvauksia yli sata miljoonaa euroa. Sähköt katkesivat yli puolelta miljoonalta suomalaiselta.
 Tämän jälkeen  eduskunta sääti lain , jotta sähkön toimintavarmuus paranisi astettain vuoden 2028 loppuun mennessä. Tavoitteena on suojata sähköverkot lumikuormilta, myrskyiltä ja muilta ilmastonmuutoksen tuomilta sään ääri-ilmiöiltä.
 Kuva Ahvenanmaan myrskytuhoista. Jonas Edsvik / Nyå Aland/ Lehtikuva
 Asemakaava-alueilla sähkökatko ei saa kestää yli 6:ta tuntia, muilla alueilla yli 36:tta tuntia.
 Tämän vuoden lopussa puolten verkkoyhtiön asiakkaista pitää olla säävarman sähköverkon piirissä.
 Laki ei pakota maakaapelointiin mutta käytännössä tämä on varmin keino välttyä sähkökatkoilta. Maakaapeloinnin lisäksi sähköyhtiöt ovat raivanneet ilmajohtoverkkojen läheltä puita. Lisäksi uutta sähköverkkoa on tuotu lähelle tien varsia, jolloin huolto on aiempaa helpompaa.
 – Todennäköisyys sähkökatkoksille maakaapeloinnin jälkeen on aika pieni. Se on maan alla turvassa, Saajo sanoo.
 Suomeen on rakennettu viime vuosina lähes puolet lisää maakaapelointia keskijänniteverkkoon. Suomen sähköverkossa on 3,6 miljoonaa käyttöpaikkaa. Näistä jo 2,6 miljoonaa on säävarmaa.
 – Puolisen miljoonaa on saatu viime vuosina säävarman verkon piiriin.
 Isoja eroja alueittain
 Suomessa on 77 verkkoyhtiötä. Kaupunkiyhtiöille muutostyöt ovat helpompia kuin maaseudulla toimiville yhtiöille. Maakaapeloinnissa on alueellisesti isoja eroja.
 – Maaseudulla ja Itä- ja Pohjois-Suomessa tilanne on haastavampi. Siellä on enemmän verkkoa per asiakas, ja työ kestää kauemmin.
 Ilmastonmuutos lisää sään ääri-ilmiöitä.
 –Kyllähän näitä äärisääoloja ja myrskyjä on ollut. Suomalaisille talvimyrskyt ovat hankalimpia. Muistan hyvin 2011 talvimyrskyn, mistä nämä lainmuutokset lähtivät liikkeelle. Se on hankalaa aikaa asiakkaalle ja koko yhteiskunnalle, Saajo sanoo.
 Vaasassa sähkölinjat olivat poikki. Mikko Stig / Lehtikuva
 Sähköyhtiöille maakapelointi on kallista, koska siinä täytyy tehdä paljon maanrakennustöitä. Esimerkiksi Elenia laskee investoineensa 750 miljoonaa euroa maakaapelointiin.
 Elenian suunnitelman mukaan maakaapeliverkon kattavuus on 75 prosenttia vuonna 2028.
 – Aloitimme säävarmaksi muuttamisen vuodesta 2009. Sen jälkeen ilmanjohtoverkkoja ei ole laitettu. Ivenstoinnit nousevat yli 750 miljoonan euron.
 Toisaalta sähköyhtiöt säästävät jatkossa, jos sähkökatkoksia ei tule entiseen malliin.
 – Kyllä se sitten pitkällä aikavälillä tuo 50–60 vuodeksi säävarman verkon, Energiaviraston Saajo sanoo.
 Asentajat korjasivat Aapeli-myrskyn tuhoja hankalissa oloissa. Yöllä oli pimeää ja jääkylmää.
 – Työnteko ollut paikoin mahdotonta, pistoteitä on ollut auraamatta, eikä sinne ole päässyt, Elenian Heini Kuusela-Opas kertoo.
 Esa Huuhko / Yle
 Myrskyllä sekä kaatui puita että lumikuorma painoi puita sähköverkon päälle.
 – Torstaina helikopterit pääsevät ilmaan ja se on tehokas keino nähdä, missä on puustovaurioita, Kuusela-Opas sanoo.
 Asiakas maksaa
 Investoinnit näkyvät sähkölaskuissa.
 – Nämä investoinnit tulevat käytännössä asiakkaiden maksettavaksi. Sähkön siirtomaksun asiakas maksaa aikanaan. Uskoisin. että yhtiöt sen verran laskeneet ettei kovin isoja korotuksia tule, Saajo sanoo.
 Korotus siirtomaksussa vaihtelee yhtiöittäin.
 – Aika iso vaihteluväli on, Energiaviraston Saajo sanoo.
 Korjaus klo 16.00 Elenian tavoitteena on, että 75 prosenttia verkosta on säävarmaa vuonna 2028, eikä 70 prosenttia.
 Lue lisää:
 Yle seurasi: Aapeli-myrsky iski Suomeen
 Aapeli-myrsky vaati ensimmäisen kuolonuhrin
 Talvimyrskyt olivatkin Suomen kallein luonnontuho
 Sähköverkkojen suojaaminen myrskyiltä nielee miljardeja – laskun maksavat kuluttajat

Sakari Eerolan kodissa jo joutsenparvi aiheutti ennen sähkökatkoksen – ilman maakaapelointia myrsky olisi vienyt sähköt sadoilta tuhansilta suomalaisilta


Summary: Pelko uusista levottomuuksista halvaannutti maan lounaisosissa sijaitsevan Keralan osavaltion.

Hindukonservatiivit pakottivat tänään Keralan osavaltion pysähdyksiin Lounais-Intiassa. Monet kaupat ja pienyritykset pysyivät suljettuina sen jälkeen, kun uskonnolliset ryhmät vaativat osavaltion laajuista lakkoa.
 Vaatimusten taustalla on kahden naisen keskiviikkona tekemä vierailu Sabarimalan pyhäkössä. Kyseinen temppeli on vuosisatojen ajan kieltänyt 10–50-vuotiaiden naisten sisäänpääsyn. Syyskuussa Intian korkein oikeus määräsi, että temppelin on muutettava linjaansa ja päästettävä naiset sisään.
 Tieto naisten tekemästä vierailusta pyhäkköön aiheutti eilen väkivaltaisia protesteja ympäri osavaltion ja yli 600 ihmistä pidätettiin.
 Tänään mielenilmaukset ovat sujuneet rauhallisemmin. Kochin satamakaupungissa noin 400 mielenosoittajaa marssi kaduilla pysäyttäen liikenteen. Osa mielenosoittajista hyökkäsi liikkeellä olleita busseja vastaan.
 Kysymys naisten oikeudessa vierailla hindutemppelissä on vahvasti politisoitunut. Pyhäkön avaamisen puolesta on Keralassa järjestetty suuria mielenosoituksia, joita osavaltion vasemmistolainen johto on tukenut. Intian pääministerin  Narendra Modin  oikeistolainen Bharatiya Janata -puolue taas on tukenut temppelin johtoa.
 Lue lisää:
 Hindu-temppeli ei päästä sisään "menstruointi-ikäisiä" naisia – naiset järjestivät valtavan mielenosoituksen

Naisten vierailu temppelissä pysäytti osavaltion Intiassa


Summary: Uusia tuuli- ja aurinkovoimaloita otetaan jatkuvasti käyttöön.

Saksassa tuotettiin viime vuonna uusiutuvilla energialähteillä enemmän sähköä kuin hiilivoimalla.
 Asiasta kertoo energia-alan  tutkimuslaitos Fraunhofer  tutkimuksessaan. Asiasta uutisoi muiden muassa  Frankfurter Allgemeine -sanomaleht i.
 Muutos uusiutuvien lähteiden, eli lähinnä aurinko-, tuuli-, vesi- ja biomassatuotannon eduksi tapahtui viime vuonna. Uusiutuvien energiamuotojen osuus oli 40,4 prosenttia, kun hiilivoiman osuus jäi tasan 40:een prosenttiin.
 Saksassa tuotettiin viime vuonna sähköä yhteensä 542 terawattituntia. Siitä aurinkovoiman osuus oli 45,7 terawattituntia, eli 8,4 prosenttia koko määrästä.
 Aurinkovoiman tuotantomäärä kasvoi edellisvuodesta peräti 16 prosenttia, sillä kesä oli hyvin aurinkoinen.
 Tuulivoimalla tuotettiin 111 terawattituntia, eli 20,4 prosenttia.
 Vesivoiman osuus jäi 17 terawattituntiin samasta syystä, joka nosti aurinkoenergian osuutta; kuiva ja kuuma kesä.
 Saksan tavoite on nostaa uusiutuvan energian osuus 65 prosenttiin vuoteen 2030 mennessä. Samalla maa aikoo ajaa alas ydinvoiman vuoteen 2022 mennessä ja pitkällä aikavälillä myös hiilivoiman.
 Muutos maksaa suuria summia, mutta tuottaa myös tuloksia. Uusiutuvan energian osuus on noussut nopeasti. Vielä vuonna 2010 niiden osuus tuoteusta sähköstä oli 19,1 prosenttia.
 Fraunhoferin tutkimuslaitos arvioi, että uusiutuvien osuus säilyy kuluvanakin vuonna hiiltä suurempana, vaikka kesästä ei tulisi yhtä aurinkoinen, sillä uutta tuotantokapasiteettia otetaan käyttöön jatkuvasti.

Saksa tuottaa enemmän sähköä uusiutuvilla lähteillä kuin hiilellä


Rakennusten tai niiden osien rakentaminen sekä maa- ja vesirakentaminen

Hotelli Iso-Syötteen tulipalon  aiheutti luultavasti takassa ollut vuoto.
 – Se on tällä hetkellä arvioimme ja mitä ilmeisimmin vuoto aiheutti palon, rikoskomisario  Risto Määttä  kertoo.
 Tutkinnassa on todettu hotellin alakerran sviitissä sijaitsevan takan palopesässä olevan vuotokohtia, joiden kautta palokaasut ovat päässeet kiertämään. Myös palojäljet takan takaisissa rakenteissa tukevat tätä havaintoa.
 Määtän mukaan tämän tyylisiä paloja tulee vastaan silloin tällöin.
 – Tämä ei ole erityisen harvinaista.
 Vuotoa ei voitu havaita takan ulkopuolelta
 Tulisijan vikaantuminen on ollut pitkäkestoinen prosessi. Vuotoa ei ole voitu havaita takan ulkopuolelta.
 – Ainoa keino huomata vuoto olisi ollut se, että takka olisi jostain syystä purettu, Määttä kommentoi.
 Sviitissä olevaa takkaa oli lämmitetty ainakin kahtena tulipaloa edeltäneenä iltana. Viimeisin nuohous oli tehty kaksi kuukautta sitten, myöskään sen yhteydessä vuotokohdat eivät ole olleet havaittavissa.
 Tekninen paikkatutkinta on suoritettu loppuun, mutta vielä suoritetaan joitakin sähköteknisiä tutkimuksia. Näillä tutkimuksilla pyritään edelleen varmistamaan oletettua syttymissyytä ja myös pois sulkemaan se, että palon olisi aiheuttanut sähkövika tai sähkölaite.
 – Kaikki tutkimus tehdään mitä voidaan, jotta mitään ei jää jossittelu varaan, Määttä kertoo.
 Hotellille aiheutui palossa mittavat omaisuusvahingot ja puolet hotellirakennuksesta on tuhoutunut täysin. Palo ei päässyt leviämään majoitustilaan vaan rajoittui ravintolan puolelle. Kukaan ei ole vahingoittunut tulipalossa. Paloa oli sammuttamassa yli 50 palomiestä.  Katso tästä video  yöllisestä tulipalosta.
 Lue myös:   Kyyneliin murtunut Iso-Syötteen hotelliyrittäjä jaksaa uskoa tulevaan: "Elämä jatkuu, kukaan ei kuollut"


Summary: Sairaalasta päässyttä miestä epäillään murhan yrityksestä.

Pohjois-Karjalan käräjäoikeus on vanginnut poliisia moottorisahalla uhanneen miehen. Tänään torstaina sairaalahoidosta päässyt mies vangittiin todennäköisin syin epäiltynä murhan yrityksestä.
 Kontiolahtelainen 42-vuotias mies uhkasi poliisia moottorisahalla Tohmajärvellä vajaat kaksi viikkoa sitten perjantaina. Poliisi pysäytti miehen ampumalla tätä ylävartaloon, ja mies vietiin hoidettavaksi Pohjois-Karjalan keskussairaalaan.
 Poliisi kertoi, että mies oli ensin pahoinpidellyt puolisoaan ja lähtenyt sitten ulos moottorisahan kanssa. Poliisipartio tavoitti miehen vapaa-ajan asunnon pihalta.
 Poliisin mukaan tapahtumapaikalla olleita kuulustellaan yhä, minkä vuoksi tarkkoja yksityiskohtia ei kerrota julkisuuteen.
 Aiheesta aiemmin:   Mies uhkasi poliisia moottorisahalla Tohmajärvellä, poliisi ampui miestä pysäyttääkseen hänet

Tohmajärvellä poliisia moottorisahalla uhannut mies on vangittu


Poliisi on kuullut Oulussa nelostiellä viime viikon launtaina  kolmen ihmisen kuolemaan johtaneen onnettomuuden  silminnäkijöitä ja suorittanut asiassa teknistä tutkintaa.
 Venäjän rekisterikilvissä ollut henkilöauto oli matkalla nelostietä pitkin pohjoisen suuntaan. Auto ajoi nopeusrajoituksen mukaan.
 Kaksikaistaisella osalla hieman ennen Haukipudasta ajoneuvo oli ajautunut muutaman kerran tien oikeaan reunaan suistuen lopulta voimakkaasti oikean puolen pientareelle. Kuljettaja oli tällöin tehnyt rajun korjausliikkeen vasemmalle ja menettänyt ajoneuvonsa hallinnan, jonka seurauksena auto kääntyi poikittain ja törmäsi vastaantulevan kuorma-auton keulaan kuljettajan puoli edellä.
 Tienpinta onnettomuuspaikalla oli jonkin verran sohjoinen ja sohjoa oli kertynyt niin tien keskiosaan kuin laidoillekin.
 Ajoneuvoa kuljettanutta naista epäillään liikenneturvallisuuden vaarantamisesta ja kahdesta kuolemantuottamuksesta. Rikosasia ei etene syyttäjälle, koska rikoksesta epäilty on kuollut. Kuorma-auton kuljettajaa ei epäillä rikoksesta.
 Kolmihenkinen perhe oli tullut Suomeen samana päivänä Venäjältä.

Oulussa nelostiellä venäläisperheen kuolemaan johtaneessa onnettomuudessa henkilöauton kuljettajaa epäillään liikenneturvallisuuden vaarantamisesta


Summary: Kun torstaiaamu valkeni, Jämsässä oli vielä Aapeli-myrskyn jäljiltä satoja talouksia vailla sähköjä. Hevostilalla vesi riitti nipin napin 27 tunnin sähkökatkoksen ajan, nelihenkisessä perheessä aggregaattia on tankattu ahkerasti.

Jämsän Koskenpäällä vanhan maalaistalon pihassa pörisee aggregaatti. Jorma Honkanen on reilun vuorokauden aikana tankannut siihen reilut 30 litraa bensaa. Keskiviikkona  Suomen poikki pyyhältäneen talvimyrskyn  vuoksi viisihenkisellä perheellä oli iltapäivällä sähköttömiä tunteja takana liki 40.
 Honkanen ei enää tarkkaan muista, montako vuotta sitten hän aggregaatin, omin sanoin vakuutuksen, hankki.
 – Olemme sähköstä kovin riippuvaisia. Syrjäkylällä on vaikea pärjätä ilman sitä. Taloon saa lämmintä uunilla ja puuhellalla, mutta tällä pakkasella vesiputket voisivat silti jäätyä.
 Koska pienkonebensa säilyy hyvin, Honkasella on sitä aina varastossa. Kesällä se kelpaa ruohonleikkuriin ja talvella sillä saa aggregaatin käyntiin.
 Pörinä talon nurkalla on pieni haitta, sillä sen ansiosta talon hakelämmitys toimii, vesi nousee porakaivosta ja jääkaappi pysyy kylmänä. Tärkeimpien asioiden ohella perhe voi harkitusti saada energiaa myös pieniin sähkölaitteisiin.
 Pelko aggregaatin rikkoutumisesta
 Aapeli-talvimyrsky  toi muitakin lisätöitä Honkasen arkeen kuin aggregaatin asennuksen. Keskiviikkona hän oli kellonympäryksen auraamassa teitä. Kesken päivän hän kävi käynnistämässä kotona aggregaatin, kun sähköjä ei kuulunut takaisin.
 Tänään hän on jo pari kertaa saanut jo tekstiviestillä kellonajan, jolloin sähköjen pitäisi palata, mutta niin ei ole käynyt.
 Rekka jäi keskiviikkona Aapeli-myrskyn tuiskuttamaan lumeen kiinni Ysitiellä.  Simo Pitkänen / Yle
 – Olen tosi onnellinen, jos tänään sähköt palaavat. Niinhän Eleniakin on luvannut. Tässä on koko ajan pieni pelko, että aggregaatti rikkoontuu. Mitä sitten putkille käy?
 Huolen lisäksi sekin harmittaa, että perhe ei voi lasten joululomalla lähteä minnekään.
 Honkanen kävi torstaina puoliltapäivin katsomassa, joko maassa olevia sähkölankoja oltaisiin nostamassa, mutta paikalla ei näkynyt edes jälkiä.
 – Vaikka tämä nyt kestää, niin silti nostan hattua asentajille, jotka rämpivät hangessa ja tekevät 16 tunnin työpäivää.
 Neljän aikaan torstai-iltapäivänä Honkasen talo oli yksi reilusta sadasta jämsäläistaloudesta, jolta sähköt katkesivat puoliltaöin tiistaina.
 Aamulla 13 astetta lämmintä sisällä
 Vaikka jämsäläinen Katri Pirttijärvi kantoi koko keskiviikon puita leivinuuniin, hellaan ja kahteen pönttöuunin, lämmintä oli torstaiaamuna sisällä vain 13 astetta. Sähköt olivat tulleet takaisin aamuyöllä 27 tunnin katkoksen jälkeen, mutta lämmitysjärjestelmä ei ollutkaan käynnistynyt. Noin 20 vuoden aikana hevostilallinen on jo tottunut siihen, että kaikki ei katkoksen jälkeen palaudukaan heti normaaliksi.
 – En aluksi tiennyt, ovatko keskuslämmitysjärjestelmän putket jäätyneet vai onko kiertovesipumppu rikki. Lopulta selvisi, että järjestelmään oli päässyt ilmaa.
 Kun sääennuste lupaa myrskyä, Katri Pirttijärvi osaa jo varata vettä niin ihmisille kuin hevosille. Seitsemän islanninhevosta telmii mielellään ulkona ja syö kuivaheinää. Molemmat janottavat ja hevoset voivat hörpätä vuorokaudessa yhteensä jopa 200 litraa vettä. Tällä kertaa vesi riitti juuri ja juuri, sillä tarhan juomapaljukin jäätyi, kun sähkövastus lakkasi sitä lämmittämästä. Pirttijärvi ehti silti jo pohtia, kumpi olisi järkevämpää: hakea vettä kirkolta vai järvestä.
 Katri Pirttijärvi
 Jämsänniemellä, 14 kilometrin päässä Jämsän keskustan valoista asuva Pirttijärvi on tottunut myös siihen, että sähkökatkokset voivat olla pitkiä. Vuorokauden ylittäviä katkoksia talvisaikaan ei silti kovin monta ole ollut.
 – Kun sähköt katkeavat, silloin pistetään puita uuniin ja keskitytään olennaiseen. Suurin ongelma on saada ihmiset ja rakennukset pysymään sulana.
 Ja sitten on vielä pimeys, joka on keskellä metsää täydellinen. Kynttilöitä kuluu ja otsalamppujen paristoja.
 Issikat nauttivat tuulesta ja tuiskusta
 Hevosten kannalta on kaikkein oleellisinta, että niillä riittää vettä ja ruokaa, sillä Pirttijärven kaikki hevoset ovat varttuneet aikuisiksi Islannin karuissa oloissa. Omistajansa mukaan ne pysyvät paljon paremmin terveinä kylmässä kuin lämpimässä ja kosteassa ilmassa.
 – Hevosilla oli oikein hauskaa telmiä ja leikkiä, kun oli lunta ja tuulta. Rotu on kotimaassaankin tottunut vain kääntämään takapuolen tuuleen. Paksu talvikarva pitää lämpimänä.
 Keskiviikkona illansuussa Pirttijärvi kävi ajelemassa autolla sen verran, että sai kännykän ladattua. Kovin kauan tilalta ei voi olla pois, sillä hevosia on pidettävä silmällä, koska sähköpaimen ei toimi.
 Kotona syytä olla myös silloin kun sähköt palaavat. Pitää tarkistaa, että lämmitys lähtee toimimaan, eivätkä putket ole jäässä.
 – Tiedän, että asentajat tekevät parhaansa, mutta silti minua ihmetyttää, miksi sähkökatkot tuntuvat myrskyissä vain pidentyvän. Meidän on Jämsän seudulla usein viimeisiä, jotka sähköt saavat takaisin.
 Hevos- ja matkailuyrittäjä on pohtinut varavoiman hankkimista.
 – Kun meillä ei ole miesväkeä, niin aggregaatin osto vähän pelottaa. Nytkin traktori jäätyi heti kättelyssä keskelle pihaa.

Aapeli-myrskyn vaikutus: Nelihenkinen perhe on elänyt liki 40 tuntia aggregaatin varassa, hevostilallinen sai sähköt 27 tunnin odottamisen jälkeen


Summary: Biokaasubusseja on jo Vaasassa ja Helsingissä. Myös muualla on vähäpäästöisiä busseja suunnitelmissa.

Tästä on kyse Lappeenranta ottaa kolmantena kaupunkina Suomessa käyttöön biokaasubusseja paikallisliikenteeseen. Biokaasubusseilla ajetaan jo Vaasassa ja Helsingissä. Euroopassa on käytössä 17 000 biokaasubussia, joista noin 2 300 Ruotsissa.
 Lappeenrannan paikallisliikenteessä otetaan ensi viikolla käyttöön ensimmäiset biokaasulla kulkevat linja-autot. Niiden käyttöönottoa puoltavat vähäiset päästöt ja hiljainen käyntiääni.
 Suomen ilmastopääkaupungiksi julistautunut Lappeenranta on Vaasan ja Helsingin lisäksi kolmas suomalainen kaupunki, jossa paikallisliikenteessä otetaan käyttöön kotimaista, uusiutuvaa polttoainetta.
 Vaasa hankki vuosi sitten kerralla 12 biokaasulla kulkevaa bussia. Muun muassa Jyväskylä ja Mikkeli suunnittelevat biokaasubussien hankkimista paikallisliikenteeseen.
 Biokaasubussien päästöt ovat dieselbusseihin verrattuna 90 prosenttia pienemmät. Lisäksi biokaasubussit kulkevat huomattavasti äänettömämmin kuin perinteisillä polttoaineilla kulkevat bussit. Yhdellä tankillisella pääsee 500–700 kilometriä.
 – Muutenhan nämä biokaasubussit näyttävät täsmälleen samanlaisilta kuin muutkin linja-autot, sanoo Lappeenrannan paikallisliikenteestä vastaavan Savonlinja Oy:n aluejohtaja  Teuvo Punavaara .
 "Biokaasubussi sopii ilmastopääkaupungin strategiaan"
 Lappeenrannassa kahden biokaasubussin kokeilusta on sovittu yhdessä liikennöitsijän Savonlinja Oy:n ja energiayhtiö Gasumin kanssa. Jatkoa on luvassa.
 – Seuraavat biokaasulla kulkevat bussit on tarkoitus hankkia paikallisliikenteeseen jo kesällä 2020, sanoo Lappeenrannan kaupungininsinööri  Olli Hirvonen .
 Vähäpäästöiset biokaasubussit soveltuvat Hirvosen mukaan loistavasti Lappeenrannan ilmastostrategiaan.
 – Etelä-Karjalan jätehuoltoyhtiö suunnittelee oman liikennepolttoaineen valmistusta, joten saatamme jatkossa ajaa paikallisella uusiutuvalla polttoaineella, sanoo Hirvonen.

Lappeenranta ottaa käyttöön biokaasubussit kolmantena kaupunkina Suomessa


Summary: Syytökset voivat estää Sandersin ehdokkuuden vuoden 2020 vaaleihin.

Useat naiset ovat kertoneet, että demokraattien presidenttiehdokkaaksi vuonna 2016 pyrkineen  Bernie Sandersin  kampanjaorganisaatiossa esiintyi paljon seksuaalista häirintää.
 Asiasta kertoo muiden muassa  The New York Times -lehti .
 Esimerkiksi Sandersin strategisti Giulianna Di Lauro kertoo tulleensa ahdistelluksi. Kun hän kertoi asiasta esimiehelleen, tämä ei ottanut Di Lauron kertomusta vakavasti.
 Politico-lehden tietojen mukaan yli 20 naista oli jo kampanjan aikana pyytänyt kokousta, jossa olisi käsitelty kampanjaväen ja vapaaehtoisten keskuudessa tapahtuneita häirintätapauksia.
 The New York Times -lehden mukaan eräät naiset olivat kokeneet häiritseväksi sen, että olivat joutuneet nukkumaan samassa asunnossa kuin heille tuntemattomat miehet.
 Suuri ongelma kampanjan aikana oli myös ollut se, että samoista tehtävistä oli maksettu miespuolisille työntekijöille selvästi enemmän kuin naisille.
 Sandersin tukijoiden some-käyttäytyminen herätti myös ihmetystä. Eräät Sandersin tukijat olivat hyvin aggressiivisia naispuolisia toimittajia, samoin kuin vastaehdokas Hillary Clintonin tukijoita kohtaan.
 Sanders: Korjaamme asian
 Bernie Sanders, joka tunnetaan demokraattien vasemman laidan ehdokkaana, on antanut asian johdosta haastattelun  uutiskanava CNN:lle .
 Sanders kertoi, ettei hän tiennyt asiasta kampanjan aikana, vaan sai kuulla ongelmasta vasta sen päätyttyä. Hän ei kuitenkaan kiistanyt ongelmaa.
 – En aio istua tässä ja sanoa, että teimme kaiken oikein. Pyydän ehdottomasti anteeksi kaikilta naisilta, jotka kokevat, ettei heitä kohdeltu asiallisesti. Totta kai teemme asiat paremmin, jos asetun uudelleen ehdolle.
 77-vuotias Sanders harkitsee parhaillaan, asettuuko ehdolle vuoden 2020 presidentinvaaleihin. Nyt esiin tulleet syytökset voivat merkittävästi haitata hanketta. Ne ovat sitäkin pahempia, sillä naisasia on kuluneen vuoden aikana noussut vahvasti esiin #Metoo-liikkeen ansiosta.
 Sandersin tukijoukko, Friends of Bernie Sanders, kertoo The New York Timesille, että syytöksiä tuli esiin jo vuoden 2016 kampanjan aikana. Kampanjaorganisaatio teki erilaisia toimenpiteitä, joilla tilannetta pyrittiin parantamaan.
 Sanders toimii nykyään Vermontin osavaltion senaattorina.

Bernie Sandersin kampanjassa seksuaalista häirintää – Sanders: En tiennyt asiasta


Summary: Turisteja on jopa jäänyt jumiin Itä-Thaimaan lomasaarille, kun vesiliikenne on kielletty lähestyvän trooppisen myrskyn takia.

Trooppisen myrskyn Pabukin lähestyminen on lähes tyhjentänyt osan Thaimaan suosituimmista lomasaarista Siaminlahden puolella.
 Kymmenet tuhannet turistit ovat lähteneet myrskyä pakoon Koh Phanganin ja Koh Taon saarilta, kun vielä muutama päivä sitten ne pursusivat joulua ja uutta vuotta juhlineita lomalaisia.
 Idästä kohti länttä etenevän Pabukin odotetaan riepottelevan Thaimaan itärannikkoa torstaista lauantaihin. Pahiten myrskyn ennustetaan riepottelevan alueita, joissa sijaitsevat muun muassa Koh Taon ja Koh Phanganin sekä Koh Samuin turistisaaret.
 Pabuk on 30 vuoteen ensimmäinen trooppinen myrsky, jonka odotetaan iskevän Thaimaahan monsuunikauden ulkopuolella. Pabukin tuulet puhaltavat noin 28 metrin sekuntivauhtia, eikä myrskyn tässä vaiheessa ennusteta riehaantuvan hirmumyrskyksi.
 Kovan tuulen lisäksi Pabuk tuo mukanaan rankkasateita sekä pahimmillaan 5–7-metrisiä aaltoja. Uiminen ja veneily on kielletty. Tulvien odotetaan vaikeuttavan liikennettä.
 Bangkok Airways on perunut kaikki Samuin perjantain lennot, ja lauttaliikenne keskeytettiin torstai-iltana paikallista aikaa. Viranomaiset ovat varanneet hätämajoitustiloja turisteille, jotka eivät mahtuneet lauttoihin.
 Uiminen on kielletty Koh Samuin ja Koh Phangan rannoilla Pabuk-myrskyn aikana.  Sitthipong Chareonjai / EPA-EFE
 Ihmiset ovat hamstranneet ruokaa ja bensaa ja hyllyt ovat paikoin tyhjentyneet,  kertoo The Nation -lehti.
 Koh Samuissa venäläismies hukkui keskiviikkona, kun hän meni perheineen uimaan varoituksista huolimatta. Viranomaisten mukaan rannalla oli vaarasta ilmaisevat punaiset liput.
 Myrsky jatkaa matkaa Phuketin seudulle
 Vaikka myrskyn ennustetaan riehuvan pahiten Thaimaan itäpuolella, myös lännessä Andamaanienmeren lomakohteissa varoitetaan tuulesta, rankkasateista ja 2–3 metriä korkeista aalloista.
 Laivoja on kehotettu pysymään maissa lauantaihin asti ja hotelleja kertomaan myrskystä asiakkailleen,  kertoo muun muassa The Phuket News.  Kova tuuli ja rankkasateet voivat vaikuttaa myös Phuketin-lentoihin, joten Bangkok Airways kehottaa ihmisiä varmistamaan lentojensa aikataulut myöhästymisten varalta.
 Vielä torstaina päivällä Suomen aikaa myrskystä oli vain vähän merkkejä Phuketin alueella, kertoo alueella reissaava Ylen tuottaja  Anna-Maria Talvio .
 Talvio saapui tuolloin Chiang Maista Pohjois-Thaimaasta Koh Yao Noin saarelle Phuketin länsipuolelle.
 Yle Uutisgrafiikka
 27 tunnin bussimatka kulki myös halki pahimpiin myrskytuhoihin varautuvan Itä-Thaimaan.
 – Siellä oli ohi ajaessamme ihan tyyntä. Mutta nyt on alkanut pilvistyä. Ilma on raskas ja sumua voisi melkein veitsellä leikata. Tuulee jonkun verran, mutta ei mitään ihmeellisyyksiä, Talvio kertoi Koh Yao Noissa hieman puolenpäivän jälkeen Suomen aikaa.
 He pääsivät normaalisti veneellä saarelle. Myöhemmin Talvio kertoi Facebookissa, että lautat seuraavilta päiviltä on peruttu ja tuuli on yltynyt.
 "Turistit pötköttää nurmikolla ja ottaa aurinkoa"
 Päivällä myrskyn lähestyminen ei juuri näkynyt Koh Yao Noissa, eikä hotellissa annettu mitään ohjeita.
 – En olisi tiennyt myrskystä yhtään mitään, jos kaverit eivät olisi laittaneet viestejä, että myrsky on tulossa sinne, minne olet menossa, Talvio sanoo.
 Myöskään samalla bussilla Chiang Maista tulleet britit ja yhdysvaltalaiset eivät tienneet Pabuk-myrskystä.
 Koh Yao Noissa tunnelmat olivat Talvion mukaan leppoisat eikä paikallisia tuntunut pelottavan.
 – He eivät usko, että myrsky tulee tänne. Tämä on paremmin suojassa kuin itärannikon kohteet.
 Turistitkin pötköttävät nurmikolla ja ottavat pilvipeitteen läpi aurinkoa, Talvio totesi torstaina päivällä.

Kymmenet tuhannet lomailijat pakenevat Pabuk-myrskyä Thaimaassa – suomalaisturisti: "En tietäisi mitään ilman kaverien viestejä"


Summary: Ratamoottoripyörien MotoGP-osakilpailu on määrä järjestää Iitissä kesällä 2020.

Rakennustyöt moottoriurheilukeskus Kymi Ringillä Iitissä jatkuvat helmikuussa. Tammikuussa työmaa on tauolla.
 Kymi Ring -yhtiön ratajohtajan  Timo Pohjolan  mukaan takana on kiireinen syksy.
 Kymi Ringin rata on jo valmis ajettavaksi ympäri. Asfalttia sillä ei vielä ole. Myös yli 80 prosenttia suoja-alueista on valmiina.
 – Juhannuksena saimme radan läpiajettavaan kuntoon. Sen jälkeen on tehty turva-alueita ja kymmenisen hehtaaria varikkokenttää. Jatkamme sisääntuloteiden rakentamisella helmikuussa, Pohjola sanoo.
 Pohjola vakuuttaa töiden olevan aikataulussa.
 Kari Saastamoinen / Yle
 Vauhti kasvaa
 Ratayhtiön  uuden toimitusjohtajan   Markku Pietilän  mukaan Kymi Ringillä pitäisi ajaa testiajot viimeistään ensi syksynä, mikäli Moto-GP-aikataulusta aiotaan pitää kiinni. Tällä hetkellä tavoite on, että ratamoottoripyöräilyn osakilpailu ajetaan Iitissä kesällä 2020.
 – Projekti etenee koko ajan, mutta vauhti kasvaa kevään myötä. Radan rakentaminen on tietenkin keskeistä, mutta myös tapahtumajärjestelyiden aloittaminen suuremmalla intensiteetillä MotoGP:n osalta, Pietilä sanoo.
 Valtio on rahoittanut Kymi Ringin moottorirataa ja sen ajokoulutuskeskusta yhteensä noin 7 miljoonalla eurolla. Pietilän mukaan tästä potista noin 2,4 miljoonaa on jo käytetty.
 Valtion myöntämä avustus on ollut sidoksissa siihen, että yhtiöllä on pitänyt olla näyttöä siitä, että yksityistä rahoitusta on tarpeeksi.
 – Tottakai etsimme edelleen rahoittajia. Itse radan tekemisen osalta rahoitus on kunnossa. Kysymys on kuitenkin siitä, mitä kaikkea muuta rakennetaan, Pietilä sanoo.
 Varikkorakennuksen ratayhtiö rakennuttaa itse. Lisäksi alueelle on kaavoitettu hotellinpaikka, ja radan varteen on suunniteltu  näyttäviä asuntoja . Yhtään varausta asunnoista  ei ole vielä tehty .
 Erillisen ajokoulutuskeskuksen rakennustyöt ovat seisseet jo tovin, koska sen rahoitus on auki. Ratayhtiö oli laskenut sen varaan, että Kouvolan kaupunki myöntää keskusta varten 2 miljoonan euron lainan. Hallinto-oikeus kuitenkin  kumosi lainapäätöksen . Toistaiseksi kaupunki ei ole löytänyt muuta tapaa rahoittaa Kymi Ringiä.
 Moottoriradan valmistuminen edellytää muutoksia ohikulkevalla valtatie 12:lla. Kymi Ringin kohdalle rakennetaan ertiasoliittymä. Kari Saastamoinen / Yle

Rakentaminen kiihtyy Kymi Ringillä – MotoGP:n testiajot ajettava ensi syksynä


Summary: Tutkijat havaitsivat kananmunien syönnin lisäävän sellaisia yhdisteitä, jotka ovat yhteydessä diabetesriskin pienenemiseen.

Kananmunien syönti saattaa pienentää riskiä sairastua kakkostyypin diabetekseen, kertoo Itä-Suomen yliopiston uusi tutkimus.
 Tutkimuksen mukaan keskimäärin yhden kananmunan syönti päivittäin lisää sellaisten verenkierron aineenvaihduntatuotteiden määrää, jotka ovat yhteydessä pienempään kakkostyypin diabeteksen riskiin.
 Kananmunan syöntiä on perinteisesti kehotettu rajoittamaan sen sisältämän runsaan kolesterolin takia. Kananmunassa on kuitenkin poikkeuksellisen runsaasti myös erilaisia bioaktiivisia yhdisteitä, joilla on havaittu suotuisia vaikutuksia elimistön toimintoihin. Tästä syystä kananmunan terveysvaikutuksia on vaikeaa päätellä pelkästään kolesterolin perusteella.
 Itä-Suomen yliopiston tutkimusryhmä on jo aiemmin raportoinut tuloksista, joiden mukaan yhden kananmunan syönti päivässä yhdistyi pienempään kakkostyypin diabeteksen riskiin itäsuomalaisilla miehillä.
 Uusimman tutkimuksen tarkoituksena oli etsiä yhdisteitä, jotka voisivat selittää havaittua yhteyttä. Analyyseissä havaittiin, että runsaammin kananmunia käyttäneiden miesten verinäytteissä oli tiettyjä lipidiyhdisteitä. Samoja yhdisteitä löydettiin myös miehiltä, joille ei kehittynyt tyypin kaksi diabetesta.
 Lisäksi tutkimusryhmä havaitsi useiden verestä mitattavien yhdisteiden ennustavan kasvanutta kakkostyypin diabeteksen riskiä.
 Tutkijoiden mukaan varmempien johtopäätösten tekemiseen kananmunan syönnin vaikutuksista elimistön toimintaan tarvitaan lisää solutason tutkimuksia sekä ihmisillä tehtäviä kokeellisia tutkimuksia.

Kananmunien syönti saattaa vähentää kakkostyypin diabetekseen sairastumisen riskiä


Summary: Tekoäly, robotit ja digitalisaatio mullistavat työelämän ja vievät työpaikat, sanotaan. Postinkantaja, sihteeri ja entinen prosessityöntekijä kertovat miltä se tuntuu.

Herttonimen postitalon lokerikot ovat täynnä karkeasti lajiteltuja kirjeitä, kortteja ja paketteja. Postinkantaja  Ismo Eriksson  tekee niistä nippuja, jotka hän laittaa sähköpyöränsä laukkuihin. Niput päätyvät noin 800 postiluukkuun ja -laatikkoon, jotka ovat postinkantajan päivittäisellä jakelureitillä.
 Joskus homma puuduttaa. Postissa kokee aika ajoin myös "vitutuksen tunnetta", Eriksson sanoo.
 Mutta se kuuluu asiaan.
 – Ei työnteko voi koko ajan olla yhtä tähtisadetta, mies toteaa tyynesti.
 Ja loppujen lopuksi Eriksson pitää työstään.
 – Tämä on fyysistä ja itsenäistä, ja tässä saa olla ulkona. Eikä töitä tarvitse viedä kotiin, postinkantaja listaa tärkeimmät.
 Joulukuussa kannettavaa riittää ja työpäivät saattavat venyä yli 12-tuntisiksi. Etenkin pieniä paketteja on  vuosi vuodelta enemmän . Niiden sisältönä on usein halpaa tavaraa, jota suomalaiset tilaavat kiinalaisen Ali Baban kaltaisilta verkkokauppajäteiltä.
 Ihmisten halu kuluttaa pitää postilaitosta pystyssä, mutta se ei kumoa digitalisaation tuomaa muutosta. Eriksson ymmärsi jo aikaa sitten, että jatkuvasti pienempi osuus maailman informaatiosta kulkee postinkantajan laukuissa.
 – Kyllä sen on aina tiedostanut, että työn määrä tulee vähenemään, sähköpyörällään kierrokselle hurauttava Eriksson sanoo.

Posti on vähentänyt kymmenessä vuodessa lähes kolmasosan jakeluhenkilöstöstään, eli tuhansia työntekijöitä. Ismo Eriksson ei ole heidän joukossaan. "Kun ei ole pois potkittu niin täällä ollaan". Markku Pitkänen / Yle
 Eriksson aloitti postissa vuonna 2001. Silloin lähes jokaisella suomalaisella oli kännykkä. Joka toinen käytti nykymittapuilla tuskallisen hidasta internetiä, johon kytkeytyneitä oli koko maailmassa yhteensä puoli miljardia.
 Ensimmäinen älypuhelin oli kuitenkin vielä vuosien päässä, ja sosiaalinen media ei ollut käsite. Viestintä oli pitkälti paperin varassa.
 – Muistan ne vuodet hitaina ja seesteisinä, Eriksson sanoo.
 Muutoksen tuulet alkoivat tuntua vuonna 2008. Sen jälkeen suomalaisten vuosittain lähettämien kirjeiden määrä  on laskenut  sadoilla tuhansilla. Vastaava romahdus on tapahtunut paperisten sanomalehtien  levikille .
 Posti on saman ajan kuluessa vähentänyt jakelun työntekijöitä tuhansilla. Yksittäisen postinkantajan työmäärä on sen sijaan kasvanut, Eriksson sanoo.
 – Jakelureitit ovat kasvaneet. Työaikoja on muuteltu, eikä muutokset ole varmasti loppuneet. Sitten ovat nämä kokeilut.
 Vuonna 2016 Posti alkoi myydä suomalaisille postinjakelun ohessa  ruohonleikkuun  ja haravoinnin kaltaisia palveluita. Ruohonleikkuu lopetettiin jo vuoden jälkeen, mutta kokeilut jatkuvat. Nyt Posti on keskittynyt esimerkiksi vanhusten kotihoitoon.
 Eriksson ei Postin kokeiluja moiti. Firma reagoi alan vaikeaan tilanteeseen, hän tuumaa. Työntekijöille se tarkoittaa, että muutoksesta on tullut pysyvät olotila.
 – Nykyisin hyväksytään, että se tapahtuu meistä riippumattomista syistä, Eriksson kuvailee postinkantajien tuntoja.
 Postinkantajan on siedettävä toistoja ja työ kysyy fyysistä kuntoa. Se sopii Erikssonille, joka harrastaa muun muassa ultrajuoksua ja karttaa multitaskaamista.

"Pahinta myrkkyä on sirpaloituminen. Ehkä sitten olen monotoninen ihminen". Markku Pitkänen / Yle
 Postinkantaja ei halua ryhtyä ennustamaan miltä ala näyttää kymmenen vuoden päästä.
 – On se kuitenkin selvää, että ei tulevaisuus valoiselta näytä. Kai meitä on vielä vähemmän töissä kuin on nyt.
 Surettaako se postinkantajaa?
 Eriksson miettii kysymystä hetken.
 – Jos työ on sellaista, että sitä ei tarvita, niin ei siitä voi pahoillaan olla. Työtä tehdään kuitenkin ennen kaikkea toisia ihmisiä varten.
 Se kuitenkin mietityttää, mitä työnsä menettäneille käy.
 – En missään nimessä ajattele, että työ on koko elämä. Mutta ihmiselle on hyväksi kokea, että hän on tarpeellinen.
 Huomautukseen kiteytyy yksi ihmiskuntaa eniten askarruttavista kysymyksistä. Digitalisaatio, tekoäly, automaatio ja robotit tehostavat yhteiskuntaa harppauksin. Kun rattaat pyörivät entistä vähemmän väen voimin, kasvavatko samalla työttömien ja turhautuneiden joukot?
 Ei välttämättä. Suomalaisessa tehtaassa asia saattaa olla jopa päin vastoin.
 Robotti "vei" Raija-Riitan työn, mutta hän ei kanna kaunaa: "Nämä on ihania"
 Valtava robottikäsivarsi nappaa liukuhihnalta pienen jääkaapin kokoisen sähkölaitteen teräksiseen kouraansa. Kymmeniä kiloja painava taajuusmuuttaja nousee ilmaan, ja päätyy toiselle liukuhihnalle. Laite matkaa liukuhihnan päähän, jolla odottava valkotakkinen mies tekee kokoonpanon seuraavan työvaiheen.
 ABB:n Helsingin tehtaan pääluottamusmies  Raija-Riitta Luiro-Piippo  seuraa robotin väsymätöntä ahkerointia.Vielä 90-luvulla taajuusmuuttajien nostot ja siirrot teki hän, tai joku muu Pitäjänmäen tehtaan sadoista työntekijöistä.
 Robotti on siis kirjaimellisesti vienyt ihmisen työn. Mutta Luiro-Piippo ei kanna kaunaa.
 – Nämä on ihania.
 Robotisaatio johtaa työtehtävien uudelleenjakamiseen ihmisen ja koneen välillä, sanoo Raija-Riitta Luiro-Piippo. "Meillä iso ryhmä siirtyi ylläpitämään niitä robotteja. Kokoaminen menee toisenlaiseksi. Robotit täydentävät ja tukevat". Markku Pitkänen / Yle
 Luiro-Piippo tuli ABB:lle vuonna 1993. Silloin tehtaan työntekijät altistuivat työssään juotoskaasujen lyijylle, ja kärsivät hankalien työasentojen ja raskaiden siirtojen tuomista rasitusvammoista.
 Luiro-Piipon oma olkapää leikattiin vuonna 2004. Samoihin aikoihin robotit saapuivat tehtaalle. Ne otettiin riemuiten vastaan, Luiro-Piippo sanoo.
 – Meillä on hyvät syyt siihen, miksi robotteja tulee. Työ on staattista ja raskasta, näin siitä saadaan siedettävämpää. Kun robotti tekee juotokset, kukaan ei altistu kaasulle. Näen sen tosi positiivisena.
 Mutta robotithan tulevat ja vievät ihmisen työt.
 "Vuoteen 2030 mennessä automaatio vie työt jopa 800 miljoonalta työläiseltä",  kertoi  konsulttiyhtiö McKinsey Global Institute.
 Lue lisää työn murroksesta Artikkeli on osa Ylen työelämän murrosta käsittelevää juttusarjaa. 1990-luvulla Soile Ojala pelasi jalkapallomaajoukkueessa Neuvostoliittoa vastaan. Sitten hän kohtasi digimurroksen ensimmäisten joukossa. Miten hän ja muu Suomi selviävät työelämän mullistuksesta? Lue juttu  täältä . Arvion mukaan jopa miljoonan suomalaisen pitää oppia uusi työ seuraavan kymmenen vuoden aikana. Kuka maksaa laskun, kysyy Ylen toimittaja Janne Toivonen. Lue toimittajan analyysi  täältä .
 "55–85 prosenttia maailman työpaikoista on automatisoitavissa",  arvioi  Maailmanpankki.
 "Tietotekniikka uhkaa joka kolmatta työpaikkaa Suomessa",  ennusti  Suomen Elinkeinoelämän tutkimuslaitos.
 Mutta Luiro-Piipon työpaikalla robotit ja ihmiset työskentelevät toistaiseksi sulassa sovussa.
 Esimerkiksi juotosrobotti tekee ihmistä parempaa jälkeä. Kun asiakkaat ovat tyytyväisiä ABB:n taajuusmuuttajien laatuun, tehtaan työntekijät säilyttävät työpaikkansa. Juottamisesta vapautuneet ihmiset on uudelleenkoulutettu valvomaan ja huoltamaan robotteja, keskittymään tuotesuunnitteluun, ja kouluttamaan uutta työvoimaa.
 Robotit siis ottavat ihmisen työtä, mutta se ei välttämättä tee ihmisistä työttömiä. Luiro-Piipon yksikössä työntekijöiden määrä ei ole kymmenessä vuodessa vähentynyt, vaan kasvanut noin parilla sadalla.
 – Meillä on kaksi muuta tehdasta, joissa myös robotisaatio on kasvanut merkittävästi. Se on muuttanut työn luonnetta, mutta työtä on edelleenkin.
 Luiro-Piippo ei kaipaa aikaa ennen juotosrobottia (vieressä oikealla). "Nyt juotosrobotti hoitaa juottamisen, me laitetaan piirilevy paikalleen ja jatketaan siitä. Työ on helpottunut".  Markku Pitkänen / Yle
 Mutta entä sitten kun robotti kehittyy tekemään yhä mutkikkaampia hommia? Luiro-Piippo ei usko, että ne kehityksestään huolimatta ihan pian korvaavat ihmistä tehtaassa.
 – Kyllä pitää Vantaanjoessa aika paljon vettä virrata, että meillä seisoisi tuolla pelkät robotit. Ihmiset täällä ei edes mieti sellaista.
 Luiro-Piippo taitaa olla oikeassa. Tehdasrobotit suorittavat yhden työvaiheen tarkasti ja tehokkaasti, mutta juuri muuhun niistä ei ole.
 Taajuusmuuttajan kaltaisten monimutkaisten laitteiden kokoamisessa työvaiheita riittää. Robotin kehittäminen jokaisen vaiheen suorittamiseen olisi kallista. Kaikki vaiheet tekevä robotti on toistaiseksi puhdasta scifi-fantasiaa.
 Siksi ABB:n valtavassa tehdashallissa surauttelee, kiristelee ja asentaa edelleen pääsääntöisesti ihminen.
 – Tämä on edelleen käsityötä. Volyymit vain on kasvaneet.
 Lisääntyvän automaation vaikutukset ovatkin suurimmat todennäköisesti siellä, missä yksinkertaisia tehtäviä tehdään edelleen ihmiskäsin. Kuten kehittyvien maiden "nyrkkipajoissa".
 Tai siellä, missä lasketaan, taulukoidaan, ostetaan ja myydään. Kuten suomalaisissa toimistoissa.
 Sihteeri Saija Rokkanen kehitti ohjelmaa joka vähentää sihteerin työtä: "Me tehdään näistä niin hyviä, ettei meitä kohta enää tarvitakaan"
 Markku Pitkänen / Yle
 Turengin terveysaseman printteristä on muste loppu. Sihteeri  Saija Rokkasen  ei tarvitse vaivautua. Kone hoitaa asian itse.
 Näin yhteiskunta automatisoituu: pieni tehtävä kerrallaan.
 – Se on just tätä. Meillehän nämä kaikki markkinoidaan niin, että ei tartte tehdä itse mitään. Mut kyllähän meidän pitää vielä tehdä, Rokkanen sanoo.
 Omat musteensa tilaavaa printteriä suurempi mullistus oli laskutusjärjestelmän tuorein päivitys. Ohjelma laatii nyt itse terveysaseman asiakkaiden laskut lääkärien ja hoitajien raporttien pohjalta.
 Tällaista paljon puhuttu tekoäly on käytännössä. Taloussihteerin ei enää tarvitse kirjoittaa laskuja alusta loppuun itse, tulostamisesta ja postittamisesta puhumattakaan. Tietokoneohjelma säästää viikossa useita tunteja sihteerin työaikaa.
 Laskutusohjelma toimii, koska sitä on kehittelyvaiheessa ahkerasti testattu. Koekäyttäjinä toimivat terveysaseman työntekijät.
 – Sitähän me täällä mietitäänkin, että tässä me tehdään hienoa ohjelmaa ohjelmantuottajan kanssa. Me tehdään näistä ohjelmista niin hyviä, ettei meitä kohta enää tarvitakaan, Rokkanen hymähtää.
 Vitsailun takana pilkottaa totuus. Sihteerin ammatti on yksi niistä, jotka päätyvät aika ajoin julkistetuille katoavien ammattien  listoille . Sihteereistä on tällä hetkellä Suomessa valtava ylitarjonta.
 Rokkasen toimistosta on muutaman vuoden sisään lähtenyt kolme sihteeriä eläkkeelle. Alkaneena vuonna lähtee taas yksi. Sitten sihteereitä on jäljellä neljä. Uusia ei palkata.
 – Tämä hommahan ei ole mitenkään paikkasidonnainen. Nämä laskut voisi laskuttaa kuka vaan mistä vaan. Mutta vielä ei ole sentään irtisanomisilla uhattu.
 Saija Rokkanen ei keitä kahvia pomoilleen. Pikemminkin ylilääkärit ja hoitajat tekevät nykyisin sitä mitä sihteerit ennen, kuten työvuorolistoja ja palkanlaskentaa. "Luulisi, että kovapalkkaisen lääkärin ajan voisi käyttää muuhun", Rokkanen sanoo. Markku Pitkänen / Yle
 Jäljelle jääneillä sihteereillä töitä riittää.
 Esimerkiksi laskutusohjelma ei hienouksistaan huolimatta ymmärrä, tuleeko onnettomuudessa loukkaantuneen terveyslasku lähettää potilaan vakuutusyhtiölle vai työnantajalle. Tekoäly ei myöskään osaa auttaa laskuistaan hämmentynyttä kuntalaista. Tällaisten asioiden ymmärtäminen on edelleen Rokkasen kaltaisen taloussihteerin tehtävä.
 Työstä käy myös jatkuvasti päivittyvien ohjelmien opiskelu. Tietokoneohjelmat eivät säästä aikaa jos ohjelmista ei ymmärrä mitään.
 Muutoksessa on pysyttävä mukana. Rokkasen eläkepäiville on viitisentoista vuotta.
 – Pitäisi jaksaa innostua uudesta, olla valmis testaamaan uusia ohjelmia, käydä ajankohtaisissa koulutuksissa, pitää huolta omasta osaamisestaan.
 Ollaan siis kaukana "Unelma Säleiköstä", eli Uuno Turhapuro -elokuvissa kikattavasta sihteerin stereotyypistä. Mielikuva tuntuu kuitenkin edelleen elävän vahvan joidenkin mielessä, Rokkanen naurahtaa.
 – Meille soittaa ihmisiä, jotka haluaisi tulla tänne "vähän harjoittelemaan". Tekemään kopioita tai jotain. Mutta ei me olla kenenkään apulaisia, meillä on jokaisella omat tontit ja itsenäiset työt.
 Tämän vuoksi sihteerin töitä tehdään yhä enemmän "laskutusasiantuntijan" kaltaisilla nimikkeillä. Kuvaa hyvin työelämän muutosta, Rokkanen tuumaa. Yksinkertaiset työt häviävät, tulevaisuuden työläinen on yhä monimutkaisempien kokonaisuuksien asiantuntija.
 Mutta onko kaikista siihen? Kuinka moni on valmis tekemään sihteerin vastuullista ja jatkuvaa kouluttautumista vaativaa työtä Rokkasen 2500 euron bruttopalkalla? Se on hyvä kysymys, Rokkanen toteaa.
 – Meistä on varmaan jäänyt tänne ne tyhmemmät, jotka ei ymmärrä lähteä. Tai sitten ne innokkaimmat, jotka on aina valmiita oppimaan uutta.
 Lue myös:
 Pankkiväki puristuu työelämän muuttumisen läpi etunenässä, joukossa 55-vuotias Soile Ojala – ja pian me kaikki tulemme perässä
 Analyysi: Kuka maksaa laskun, kun suomalaisille opetetaan uudet työt?
 Juttua on korjattu 3.1.2019 klo 18:47: Jutussa puhuttiin taajuusmuuntajasta, vaikka kyseessä on taajuusmuuttaja.

Kolme suomalaista kertoo, miltä tuntuu tehdä katoavaa työtä – "Jos työtä ei tarvita, niin ei siitä voi pahoillaan olla"


Summary: Ainakin yksi vaarallista materiaalia sisältävä kontti on kateissa.

Hollannin saarien Terschellingin ja Vlielandin rannat täyttyivät keskiviikkona muun muassa My little ponyista, Ikean huonekaluista, televisioista, autonosista ja lampuista. Yhden maailman suurimman rahtilaivan mereen huuhtoutunut sisältö paljastaa mitä kaikkea maailman toiselta puolelta meille laivataan.
 Saksan ja Hollannin viranomaiset etsivät jopa 270 rahtikonttia, jotka putosivat Pohjanmereen keskiviikkona. Ne putosivat yhdestä maailman suurimmasta rahtilaivasta MSC Zoesta kovassa merenkäynnissä lähellä Saksalle kuuluvaa Borkumin saarta.
 Kontit kadottanut rahtilaiva saapui Bremerhaveniin Saksaan varhain torstaiaamuna jäljellä olevan lastinsa kanssa. Kuusi pudonnutta konttia on havaittu Saksan aluevesillä. Yli 20 konttia huuhtoutui hollantilaiselle Terschellingin saarelle sisältöineen.
 Vlielandin saaren ranta on hollantilaisten Twitter-käyttäjien mukaan saatu jo jokseenkin siivottua rojusta. Terschellingissä tavaraa sen sijaan vielä riittää. Yhdestä kohtaa rannan täyttivät tuolien istuinosat.
 Valtameren rannan asukkaat ovat Vlielandin pormestarin  Tineke Schokkerin  mukaan tottuneet vuosisatojen saatossa meren kuljettamiin tavaroihin. Monet osallistuivatkin vapaaehtoisina rantojen siivoukseen. Merestä vedettiin sekä kokonaisia että puolikkaita rahtilaivan kontteja.
 Rannoille huuhtoutuneet kontit sisälsivät myös taulutelevisioita.
 Suurin osa pudonneista konteista on edelleen meressä ja viranomaiset etsivät niitä. Saksan viranomaisten mukaan ainakin yksi kontti sisältää erittäin myrkyllistä ja herkästi syttyvää orgaanista peroksidia, ja sekin on kateissa.
 Hollannin viranomaiset ovat varoittaneet ihmisiä pysymään kaukana konteista.
 Romahtaneita konttipinoja MSC Zoe -konttialuksen kannella. Central command for maritime emergencies (Havariekommando) / AFP

Konttiturma täyttää hollantilaisia rantoja rojulla – My little Ponyt ja kengät kelpasivat ihmisille


Summary: Magnitogorskin kaupunginjohtajan mukaan minisbussin räjähdys ja talon romahdus eivät liittyneet toisiinsa.

Venäjän viranomaiset ovat lopettaneet eloonjääneiden etsinnät Magnitogorskissa uudenvuodenaattona romahtaneen kerrostalon jäänteistä.
 Etsinnät kestivät kolme ja puoli päivää. Paikalla oli etsintöjen aikana kova pakkanen.
 Pelastajat löysivät raunioista yhteensä 39 kuollutta. Kuusi ihmistä loukkaantui onnettomuudessa. Heidän joukossaan oli romun alta elossa löytynyt poikavauva.
 Pahasti loukkaantunut vauva lennätettiin moskovalaiseen lastensairaalaan hoitoon. Hänen tilansa kerrottiin torstaina olevan vakaa ja hieman parantunut.
 Viranomaiset epäilevät, että maanantaina tapahtunut romahdus johtui kaasuräjähdyksestä.
 Keskiviikkona romun seasta pelastettiin elävä kissa.
 Minibussin räjähdyksellä ei yhteyttä romahdukseen
 Myöhemmin romahduspäivänä paikallisia hämmensi välikohtaus, jossa minibussi räjähti lähellä romahtanutta taloa. Minibussin räjähdys sattui samalla kadulla noin parin kilometrin päässä talosta.
 Poliisin mukaan räjähtänyt minibussi kuljetti kaasupulloja. Poliisi ei antanut asiasta tarkempia tietoja.
 Magnitogorskin kaupunginjohtaja  Sergei Berdnikov  sanoi torstaina, että minibussin räjähdys ja talon romahdus eivät liittyneet toisiinsa.
 Viranomaiset ovat ilmoittaneet, että eloonjääneille, kuolleiden omaisille ja kotinsa menettäneille maksetaan korvauksia.

Henkiinjääneiden etsinnät päättyivät Venäjällä romahtaneen kerrostalon raunioilla – 39 kuoli, kuusi loukkaantui


Summary: Työnseisaus toteutetaan huomenna perjantaina kello 15–17.

Lennonjohtajien työehtosopimuksen työriidassa ei löytynyt tänään sopua, kertoo Valtakunnansovittelijan toimisto.
 Suomen Lennonjohtajien Yhdistyksen (SLJY) työnseisaus toteutetaan huomenna perjantaina kello 15–17.
 Valtakunnansovittelijan mukaan sovittelua jatketaan, kun sille on edellytyksiä. Osapuolten näkemysten kerrottiin nyt olevan liian kaukana toisistaan.
 Palvelualojen työnantajat Paltan mukaan lakon aikana lentoliikenne hoidetaan esimiesvoimin.
 – Lennonjohtajat ovat kantaneet sovittelijan pöydälle paljon asioita. Tästä johtuen on vaikeaa nähdä, että riitaan löytyisi nopeaa ratkaisua, arvioi Paltan toimitusjohtaja  Tuomas Aarto  tiedotteessa.
 SLJY tiedotti puolestaan, että sovittelun keskeytyminen on valitettavaa. Järjestö pahoittelee mahdollista lakon aiheuttamaa haittaa asiakkaille. SLJY antoi lakkovaroituksen ennen joulua.
 Perjantain lakon jälkeen kahden tunnin mittaisia työnseisauksia olisi joka torstai alkaen kello 13. Ne jatkuisivat siihen asti, että sopu syntyy.
 Erimielisyyttä palkoista
 Lennonjohtajien uudesta työehtosopimuksesta on neuvoteltu pitkään ja toistaiseksi tuloksetta. Palvelualojen työnantajat Paltan ja SLJY:n välinen työehtosopimus päättyi marraskuun lopussa vuonna 2017. Neuvottelut katkesivat 21. joulukuuta.
 Ensimmäinen sovitteluyritys oli välipäivinä, mutta viiden tunnin neuvottelurupeamasta huolimatta valmista ei tullut.
 Osapuolet ovat erimielisiä palkkaratkaisusta. SLJY:n mukaan työnantajapuoli ei ole halunnut tehdä yleisen linjan mukaista sopimusta. Työnantajaa neuvotteluissa edustava Palta taas sanoo työnantajan antaneen lennonjohtajille useita yleisen linja mukaisia ratkaisuehdotuksia.

Lennonjohtajien työriidassa ei sopua – kahden tunnin työnseisaus toteutuu huomenna perjantaina


Summary: Pyhtään lintuhoitolassa hoidetaan vuosittain satoja lintuja. Hoitolassa asuu vakituisesti muun muassa puhuva korppi.

Eläinten hoitoon liittyvät palvelut pl. eläinlääkintä

– Moi,  Arto Hokkanen  huudahtaa ja pujahtaa sisään lintuhäkkiin.
 – Moi, raakkuu oksalla istuva korppi.
 Kostiina-korppi muutti Pyhtään lintuhoitolaan 2000–luvun alussa. Riihimäkeläismies kertoi löytäneensä orvon ja nälkiintyneen korpinpoikasen metsästä ja kasvattaneensa sen kotonaan. Yksityishenkilöt eivät Suomessa kuitenkaan saa pitää villieläimiä kotonaan, ja eläinlääkärin määräyksestä nuori korppi siirrettiin lintuhoitolaan. Kesyyntynyt lintu ei olisi selvinnyt luonnossa.
 – Isot linnut, kuten joutsenet ja kurjet ovat hankalimpia, ne tahtovat leimautua ihmiseen. Se ei ole mikään mukava juttu, mieluumminhan ne päästäisi tuonne maailmalle, hoitaja Arto Hokkanen sanoo.
 Korppi oppi puhumaan matkimalla hoitajiensa puhetta. Linnun ensimmäisiä sanoja oli Maikku, Hokkasten tyttären  Marjaanan  lempinimi. Marjaana oli tuohon aikaan työharjoittelussa lintuhoitolassa, ja korppi kuuli usein Arton kutsuvan tytärtään. Sanavarastoon kuuluu pari tervehdystä, moi ja huomenta. Hiljattain se on alkanut raakkua myös Arton ja tämän  Hannele -vaimon nimiä.
 Hokkasen mukaan Kostiinan ääntely poikkeaa luonnonvaraisen korpin ääntelystä. Se ei osaa yhdistää sanoja niiden tarkoitukseen, vaan toistaa sattumanvaraisesti oppimiaan sanoja.
 – Se varmaan nauttii siitä, kun se oppii uutta. Varislinnut ovat oppivaisia, Hannele Hokkanen toteaa.
 Kostiina-korppi syö mielellään esimerkiksi porsaansydäntä, raejuustoa ja viiriäisenmunia. Juulia Tillaeus / Yle
 – Korppi on hyvin älykäs lintu. Vaikka hoitolassa asuva korppi on kesy, se on kuitenkin suhteellisen arka. Jos tulee jotain äkkinäisiä muutoksia, se on hyvin levoton. Tietyissä tilanteissa se on minua kohtaan hyvin luottavainen. Se on ottanut minut vähän puolisokseen, sitä saa aina vähän silitellä ja kyllä pyrstö vipattaa, Arto Hokkanen kertoo.
 Hokkanen painottaa sitä, että luonnonvaraisia lintuja ei tulisi tarkoituksella kesyttää.
 – Jos löytää luonnonvaraisen linnunpoikasen, se pitäisi tuoda mahdollisimman pian hoitolaan ensiavun jälkeen. Muuten siihen kiinnytään, eikä siitä haluta luopua.
 Kostiina on yksi Pyhtään lintuhoitolan paristakymmenestä vakituisesta asukkaasta, joita ei voida palauttaa luontoon esimerkiksi juuri kesyyden tai lentokyvyttömyyden vuoksi.
 – Ne ovat jääneet ihmisten nähtäviksi. Vanhemmat ovat tuoneet lapsiaan katsomaan lintuja hoitolaan, jotta he oppisivat niistä. Hoitolassa on käynyt myös koululaisryhmiä. Ihmiset ovat tykänneet.
 Lehtopöllöt kuuluvat hoitolan pitkäaikaisasukkaisiin. Juulia Tillaeus / Yle
 Hoitolassa asuu Kostiinan lisäksi vakituisesti esimerkiksi huuhkaja, merikotka, lehto- ja viirupöllöjä, kurkia, joutsenia ja valkoposkihanhia.
 Yksi hoitolan vakituisista asukkaista on 3,5 vuotias Piippa-kurki, joka tuli hoitolaan poikasena Juurikorvesta.
 – Se oli kävellyt talon pihaan ja jahdannut siellä metsän keskellä saksanpaimenkoiraa. Sieltä soitettiin meille, ja käytimme kurjen eläinlääkärissä. Se oli vähän sairas, ja jouduimme antamaan sille antibiootteja aamuin illoin kalan sisällä, ja se ikävä kyllä leimaantui meihin.
 Piippa-kurki pitää helisevästä avaimenperästä. Juulia Tillaeus / Yle
 Uusia pitkäaikaisasukkaita hoitolaan ei Hokkasen mukaan ole tulossa. Vaikka niitä lintuhoitolassa asustaakin, toiminnan pääasiallinen tarkoitus on auttaa loukkaantuneita lintuja ja orpoja poikasia kasvamaan isoiksi, ja vapauttaa ne takaisin luontoon.
 – On mitä mainioin tunne, kun lintuja päästään vapauttamaan, Arto Hokkanen sanoo.
 Työpäivä lintuhoitolassa alkaa aamulla ruokien valmistamisella ja siivouksella.
 – Tarhoihin on kärrättävä hiekkaa ja raahattava purusäkkejä, ja tarhat täytyy pitää puhtaina. Ei työ ole pelkkää lintujenhoitoa, vaan ihan fyysistä työtä.
 Välillä Hokkaset käyvät myös hakemassa lintuja hoitoon. Toiveena on, että ihmiset toisivat linnut hoitolaan itse kykynsä mukaan.
 Vesilinnut saavat syödäkseen kasviksia. Juulia Tillaeus / Yle
 Pyhtään lintuhoitolan tulevaisuus  oli syksyn ajan vaakalaudalla , kun hoitolan hallinnosta vastannut Kymenlaakson luonnonsuojelupiiri päätti luopua tehtävästä. Päätöksen taustalla oli hoitolan asioiden pyörittämiseen kulunut aika ja ympäristöministeriön muuttunut rahoitus.
 Aiemmin valtio on tukenut yhteensä 200 000 eurolla kahta eläinhoitolaa, Pyhtään lintuhoitolaa ja Korkeasaaren villieläinsairaalaa. Pyhtään lintuhoitola on tähän saakka toiminut kokonaan ympäristöministeriön rahoituksella ja saanut potista valtaosan, 175 000 euroa.
 Valoa tunnelin päähän saatiin vuodenvaihteessa, kun Hokkaset, teollisuusneuvos  Reino Uusitalo  ja yksityishenkilö perustivat Pyhtään lintuhoitola ry -nimeä kantavan kannatusyhdistyksen. Tarkoituksena on hakea ympäristöministeriön rahoitusta ja hankkia rahankeräyslupa, jotta hoitola voisi ottaa lahjoituksia vastaan. Rahoituksen selviämiseen saakka lintuhoitolan rakennuksen omistava Uusitalo maksaa kiinteistön kustannukset, kuten veden ja sähkön.

 Pyhtään lintuhoitola perustettiin vuonna 1998, koska rannikolla tarvittiin paikka vesilintujen hoitamiseen. Tarkoituksena oli myös varautua merellä tapahtuviin öljykatastrofeihin, jotta sellaisen sattuessa sotkeutuneet linnut pystyttäisiin puhdistamaan ja hoitamaan. Eteläisessä Suomessa ei tuolloin vielä ollut muita lintuhoitoloita. Nykyisin lintuja hoidetaan myös Heinolassa ja Korkeasaaren villieläinsairaalassa.
 – Toiminnan jatkuminen on lintujen kannalta tärkeää, koska täällä Kaakonkulmalla tällaista tarvitaan. Viime vuonnakin hoitoon tuli kolmisensataa lintua ja siilit ja oravat siihen päälle, Arto Hokkanen sanoo.
 Rahoituksen selviämiseen saakka Hokkanen tekee töitä vapaaehtoisena ilman palkkaa.
 – Täytyyhän niitä hoitaa vuoden alusta saakka, kunnes saadaan asiat järjestykseen. Olen kyllä valmis tekemään sen, lintujen eteenhän tätä työtä edelleen tehään.
 Haastavimpia hoidokkeja vuosien varrella ovat olleet isot lokit, jotka ovat uineet kemikaaleissa.
 – On ollut vuosien projekti saada sulat kuntoon ja kaikki mömmöt pois niistä, että linnut ovat päässeet lentoon. Minulle ne ovat olleet hienoja kokemuksia, vaikka kaikki eivät ehkä arvosta, kun ne ovat vain lokkeja.
 Lentokyvytön merikotka asuu vakituisesti hoitolassa. Sen siipi on jäykistynyt. Juulia Tillaeus / Yle
 – Kaikki linnut ovat kuitenkin samanarvoisia ja niillä on oma tarkoituksensa täällä. Ihminenhän niitä erottelee sitten hyviin ja huonoihin. Ei lintuhoitolassa ole kuitenkaan höyheniin katsomista, on kyseessä sitten pulu tai kotka. Kyllä kaikki linnut pyritään kuntouttamaan, jos ne ovat vain kuntoutettavissa.
 Lintuhoitolassa on sen historian aikana hoidettu yli 3 600 lintua. Siilejä on ollut toistasataa ja oraviakin 50–60 kappaletta. Vuosittain lintuja tulee hoitoon kolmisensataa. Niistä noin puolet pystytään pelastamaan.
 – Tämä on hoitotyötä, ja kaikkeen pitää varautua. Osa linnuista joudutaan eläinsuojelusyistä lopettamaan yhteistyössä eläinlääkärin kanssa, jos ne ovat pahasti loukkaantuneita.
 Yleisimpiä hoidokkeja ovat kalalokkien poikaset, jotka tippuvat talojen katoilta kaupungeissa.
 – Ne tipahtelevat liikenteen ja ihmisten sekaan. Sitten emot hyökkäilevät ja ihmiset pelkäävät. Kerran Loviisassa poikasia tipahti talon sisäpihalle, eivätkä ihmiset uskaltaneet mennä töihin, kun lokit päivystivät siellä ja hyökkäilivät. Eivät ne välttämättä kimppuun käy, mutta eiväthän ihmiset tiedä sitä.
 Myös siipirikkoja lintuja tulee hoitoon paljon.
 Viime kesänä syntyneiden lokinpoikasten sulkapeite on rispaantunut. Ne on tarkoitus vapauttaa ensi kesänä seuraavan sulkasadon yhteydessä. Juulia Tillaeus / Yle
 Arto Hokkanen on työskennellyt lintuhoitolassa sen perustamisesta saakka, 20 vuoden ajan.
 – Lintuhoitolassa työskentely on ollut hyvin mielenkiintoista, koska koskaan ei tiedä millaisia lintuja ja tilanteita tulee. Hoitola on ollut minulle vähän kuin toinen koti, ei tätä ole mieltänyt oikeastaan työksi.
 Monet potilaat ovat painut Hokkasen mieleen.
 – Kerran yksi kyhmyjoutsen piti ottaa kiinni, eikä pelastuslaitos päässyt paikalle. Houkuttelin sen sitten pullanpalasilla rantaan ja pyydystin sen niinsanotusti paljain käsin. Yhden silkkiuikun kasvatimme isoksi, ja vapautimme sen rantaan. Se teki vain kierroksen ja palasi takaisin. Ei se halunnutkaan lähteä minnekään, Hokkanen muistelee.
 Myös surullisia tarinoita on tullut vastaan.
 – Kerran haapanaemo ajettiin liiskaksi, ja pienet untuvikot kävelivät Kotkan Prisman parkkihalliin, josta ihmiset sitten keräsivät laatikkoon niitä.
 Juulia Tillaeus / Yle
 Hokkasen mukaan lintuhoitola on 20 toimintavuotensa aikana juurtunut hyvin Pyhtäälle. Pääsääntöisesti ihmiset osaavat ottaa hoitolaan yhteyttä hoitoa tarvitsevan linnun, siilin tai oravan kohdatessaan. Soittoja on tullut Oulun pohjoispuolelta saakka.
 – Tämän homman on jaksanut viedä sen voimalla läpi, kun ihmiset ovat todellakin olleet tämän asian takana. On mahtava tunne, kun ihmiset kiittävät siitä, että on tällainen paikka, jonne lintuja saa tuoda.

Pienessä kylässä on talo, jossa asuu puhuva korppi ja 20 muuta lintua – katso videolta, kuinka korppi juttelee suosikkimiehelleen


Summary: Uudenvuodenlupaukset näkyvät piikkinä kuntokeskuksissa. Kuntoilukipinä syttyy usein vuodenvaihteessa, ja treenausinto voi olla aluksi liiankin kova.

Vuodenvaihteen jälkeen moni haluaa aloittaa uuden terveellisemmän elämän, ja kuntokeskuksissa on ruuhkaa. Kompastuskivenä voi kuitenkin olla liian kova aloitus. Kehon ylikuormitustila saattaa vaania tavallistakin kuntoliikkujaa, jos ei osaa höllätä treenaamisesta ja tunnistaa kehonsa palautumistarvetta.
 Savonlinnalainen  Kati Kosonen , 38, on löytänyt terveemmän suhteen ja tasapainon kuntoiluun. Aiemmin hän meni salille, vaikka ei olisi jaksanut.
 – Välillä kävin salin pihassa kääntymässä ja olisin halunnut mennä, mutta en vaan jaksanut, hän muistelee.
 Myös Kososen ajatusmaailma on muuttunut. Hän sanoo kuuntelevansa itseään aiempaa enemmän ja lepäävänsä silloin, kun keho sitä vaatii. Aina ei ole ollut näin.
 Nelisen vuotta sitten liikuntakin meni pelkäksi suorittamiseksi. Kosonen kamppaili painonhallinnan kanssa ja suoritti töissä, kotona ja kaikkialla. Kuukausia kestäneestä tilanteesta alkoivat läheisetkin huomautella.
 Nykyisin Kosonen käy neljä kertaa viikossa salilla, ja lukkopainitreenit on kerran viikossa. Lisäksi hän ulkoilee päivittäin koiransa kanssa. Kosonen treenaa nettivalmennuksen avulla, ja hänen harjoitusohjelmassaan on lepoviikko noin puolentoista kuukauden välein.
 – Lepoviikon aikana en mene salille ollenkaan.
 Kati Kososella on nettivalmennuksen harjoitusohjelmassaan lepoviikko noin puolentoista kuukauden välein. Kalle Purhonen / Yle
 Kuntoiluinto tyssää usein liian kovaan aloitukseen
 Kuntoilukipinä saattaa lopahtaa yhtä nopeasti kuin on syttynytkin. Kuntokeskusyrittäjä  Eero Piirosen  mielestä kuntoliikkujan kompastuskivenä on usein liian tehokas ja kova aloitus. Kunto ei kehity, jos ei lepää riittävästi.
 – Ajatuksena usein on, että nyt kun treenaan mahdollisimman kovaa, niin tästä se lähtee. Mutta sitten tulee herkästi kyllästyminen, Piironen kuvailee.
 Piironen korostaa, että pelkästään kovalla liikunnalla kuntoliikkujan keho ei kovin helposti ajaudu ylikuormitustilaan, vaan siihen vaikuttavat myös uni, ravinto ja stressitekijät.
 Kuntokeskusyrittäjä Eero Piironen arvioi, että pelkästään kovalla liikunnalla kuntoliikkuja harvoin saa kehoaan ylikuormitustilaan. Kalle Purhonen / Yle
 Palautumista edistävät asiat, kuten riittävä uni ja säännöllinen ruokailu kuulostavat itsestäänselvyyksiltä, mutta käytännössä niiden toteuttaminen ei olekaan niin helppoa. Vaikka palautumisen tärkeys tiedetään, niin kovin herkästi se usein unohtuu.
 – Omaa kehoaan kannattaa kuunnella ja keskittyä siihen, että unen määrä on riittävä. Myös ruokailurytmiään olisi hyvä seurata päivän aikana, sillä tauot ruokailujen välissä saattavat venähtää pitkiksikin, Piironen muistuttaa.
 Oman kehon kuuntelu ontuu
 Fysioterapeutti  Sami Piisilä  Tanhuvaaran urheiluopistolta sanoo unen määrän vähenemisen olevan stressioire. Hänestä oman kehon antamien merkkien tunnistaminen riippuu ihmistyypistä ja persoonallisuudesta. Ne, jotka eivät tunnista tai halua tunnistaa kehonsa merkkejä ovat usein tunnollisia ihmisiä kaikilla elämän osa-alueilla.
 – Yleisin virhe on, että oma jaksamattomuus tulkitaan huonoksi kunnoksi, eikä väsymyksen uskota johtuvan kehon kuormittuneisuudesta.
 Palautumisessa pätevät samat lainalaisuudet niin kuntoilijoilla kuin kilpaurheilijoillakin. Kun harjoittelu on ollut liian tiukkaa ja lihakset tuntuvat väsyneiltä, puhutaan kuntoilijoiden kohdalla usein alipalautumisesta.
 – Jos väsyttää, niin paljon hyödyllisempää on jättää harjoitus tekemättä. Pitäisi malttaa ottaa muutama päivä vähän kevyemmin, Piisilä sanoo.
 Kati Kososen elämässä on ollut paljon kuormittavia tekijöitä viime vuosina. Kosonen on oppinut tunnistamaan kehonsa merkkejä. Havaittuaan mielialan laskun, alavireisyyden ja jatkuvan unentarpeen, hän höllää treenaamisesta.
 – Olen lopettanut kaiken suorittamisen ja teen asioita, joista tykkään. Osaan ottaa oman aikani ja lähteä esimerkiksi ulkoilemaan.
 Kosonen on tavoitteellinen ja tunnustaa salille menemättä jättämisen tuntuvan luovuttamiselta. Hän on kuitenkin oivaltanut palautumisen merkityksen ja osaa reagoida kehonsa tuntemuksiin. Hän ei liiku väkisin, jos keho kaipaa lepoa.
 – Kehitystä tulee silti, vaikka lepää. Lepo tekee hyvää keholle ja mielelle, Kosonen tietää.
 Kati Kosonen ei liiku väkisin, jos hänen kehonsa kaipaa lepoa. Kalle Purhonen / Yle
 Leposyke paljastaa ylikuormituksen
 Nuoria hiihtäjiä valmentava Sami Piisilä seuraa valmennettaviensa leposykettä vähintään kolme kertaa viikossa. Normaalista poikkeavat syketasot voivat kertoa siitä, että urheilija on harjoitellut liikaa tai hän on tulossa kipeäksi. Sykkeitä seuraamalla kehon ylikuormitustila on havaittavissa jo ennakoivasti.
 – Leposyketasot alkavat kasvaa ennen kuin ihminen edes tunnistaa kehonsa olevan kuormittunut, Piisilä selventää.
 Jos ihmisen elämässä on paljon kuormitustekijöitä, iso vyyhti on valmis: arki on kiireistä ja töissä on stressiä, yöunista nipistetään ja syödäänkin miten sattuu. Olipa kuntoliikkuja tai kilpaurheilija, niin riittävä syöminen on tärkeintä.
 – Harjoituksesta palautuminen on hitaampaa, jos ei ole syönyt säännöllisesti, Piisilä havainnollistaa.
 Neljä vuotta sitten vuorotyötä tekevän Kati Kososen pelastus oli personal trainer, jonka suunnitteleman harjoitus- ja ravinto-ohjelman avulla hän sai arkensa tasapainoon puolessa vuodessa. Ja painokin on pysynyt hallinnassa siitä lähtien. Isoimman pysyvän muutoksen Kosonen teki ruokailurytmiinsä. Hän syö viidesti päivässä monipuolista ruokaa.
 Jojoilulle stoppi
 Vuodenvaihteessa moni haluaa aloittaa uuden elämän, ja kuntokeskuksissa on ruuhkaa. Joillekin kuntoilun aloittamisesta on tullut jojoileva elämäntapa. Kosonen on välttänyt jojoilun kuntoilemalla tasaisesti ja luopumalla kovista tavoitteista.
 – Pikku hiljaa eteenpäin ja pienillä muutoksilla, niin sillä pääsee jo pitkälle, Kosonen rohkaisee.
 Jotta kuntoilukipinä ei lopahtaisi heti alkuunsa, ammattilaisen ohjeistus ja realistinen suunnitelma esimerkiksi viikoittaiselle liikunnalle ovat paikallaan. Kuntokeskusyrittäjä Eero Piironen kohtaa työssään aina ajoittain asiakkaita, jotka kärsivät lyhytaikaisesta kehon ylikuormitustilasta. Asiakkaita joutuu toisinaan toppuuttelemaan.
 – Koen sen ihan velvollisuutena kertoa asiakkaalle, jos sellaista havaitsen.
 Itsensä kuuntelu vaatii armollisuutta itseä kohtaan. Kati Kosonen sanoo olevansa nykyisin sinut itsensä kanssa. Lempeys itseä kohtaan on tullut ajatusmaailman muuttumisen myötä. Kosonen sanoo hänen itsetuntonsa olevan sen verran hyvä, ettei hän koe enää ulkonäköpaineita.
 Ei ole pakko jaksaa kaikkea koko ajan ja olla jatkuvasti tehokas.  Kati Kosonen
 Kahden kouluikäisen lapsen äitinä Kosonen on kokenut riittämättömyyden tunteita tasapainotellessaan kodin ja työn välillä. Hän on oppinut suhteuttamaan asioita tärkeisiin ja vähemmän tärkeisiin.
 – Ei ole pakko jaksaa kaikkea koko ajan ja olla jatkuvasti tehokas.

Taviskuntoilija, kuuntele kehoasi! – Ylikuormitustilasta kärsinyt Kati Kosonen: "Välillä kävin salin pihassa kääntymässä ja olisin halunnut mennä, mutta en vaan jaksanut"


Summary: Sää parantui torstaina eikä maa-alueilla ole voimassa varoituksia.  Niissä kodeissa, joissa sähköttömyys on jatkunut jo pari vuorokautta, tilanne alkaa kuitenkin käydä tukalaksi.

Aapeli-myrskyn aiheuttamien sähkövikojen korjaus on jatkunut torstaina. Sää on kuitenkin parantunut tänään, eikä Suomessa ole maa-alueilla voimassa varoituksia.
 Illalla sähköt olivat poikki koko maassa vielä noin 10 000 kotitaloudesta.
 Eniten ongelmia on Ahvenanmaalla, missä sähköyhtiö Ålands Elandelslagin mukaan yli 6 000 sen asiakasta oli edelleen sähköttä. Yksi ahvenanmaalaismies on kuollut Lumparlandissa puiden raivaustöiden yhteydessä.
 Myös Pohjanmaan rannikkoseudulla on edelleen paljon sähköttömiä.
 Vaasan Sähköverkon alueella yli 2 000 asiakasta odottaa edelleen sähköjen paluuta. Eniten sähköttömiä on Vaasassa ja Mustasaaressa.
 "Joka kerta on ajettava tiellä makaavan sähköjohdon yli"
 Mustasaaren kunnassa, Koskön rannassa asuvan  Marianne Palojärven  kodissa sähköt ovat olleet poikki pian jo kahden vuorokauden ajan.
 Palojärvi kertoo, että nukuttu on takan edessä, mutta takkapuut alkavat olla lopussa ja toppavaatteissa pitää olla sisälläkin. Pilaantuneet ruuat on heitetty pois, ja vettä ei tule, koska porakaivo toimii sähköllä.
 – Autolla olemme saaneet haettua kaupasta lähdevettä, mutta joka kerta on ajettava tiellä makaavan sähköjohdon yli. Siitä on ilmoitettu sähköyhtiölle jo keskiviikkoaamuna, mutta mitään ei ole tapahtunut, Palojärvi ihmettelee.
 Palojärven mies on pilkkonut ja raivannut tiellä olevia puita.
 – Muutoin olisimme jääneet täysin saarroksiin. Ihmettelen, ettei kukaan ole missään vaiheessa tiedustellut, tarvittaisiinko jonkinlaista hätämajoitusta. Meillä sentään on ollut takka, puita ja auto käytössä, entä jos ei?
 – Tuntuu, että on liian vähän tekijöitä ja tiedotus on ollut puutteellista. Tiedotusvälineiden seurantakin on toki hankalaa sähköttömänä ja kun mobiililaitteista alkavat virrat huveta, Palojärvi sanoo.
 Mustasaaren kunnanjohtajan  Rurik Ahlbergin  mukaan kunnalla on tarjota joitakin evakuointiin tarkoitettuja asuntoja ja ongelmatilanteessa kannattaa  kääntyä kunnan puoleen soittamalla kunnan vaihteeseen.
 – Näitä puheluita ei ole juurikaan tullut, Mustasaaressa sähköverkon asiakkaissa on paljon kesämökkiläisiä, mutta muutamia henkilöitä on autettu löytämään majoitusta muualta, Ahlberg sanoo.

Noin 10 000 asunnossa odotellaan edelleen sähköjen paluuta


Summary: Sosiaalisen isännöinnin tarkoituksena on auttaa asumisen ja elämänhallinnan ongelmissa mahdollisimman varhaisessa vaiheessa.

Tästä on kyse Kajaanlaista Kari Istalaa uhkasi jo häätö vuokra-asunnosta, mutta hän sai apua sosiaali-isännöitsijältä. Vuonna 2017 Suomessa toimeenpantiin häätö yli 3 700 kertaa. Kasvua edellivuodesta oli 9,1 prosenttia. Sosiaali-isännöitsijän mukaan erilaiset elämänhallinnan ongelmat ovat lisääntyneet. Istalan asiat järjestyivät. Nyt hän tekee paljon vapaaehtoistyötä ja tukee kohtalotovereitaan.
 Se oli torstai. Kajaanilainen  Kari Istala  muistaa viikonpäivän hyvin, vaikka siitä on kulunut aikaa nyt pari vuotta.
 Istalan elämä oli ajautunut pahasti solmuun. Vuokrarästejä oli kertynyt paljon ja häätömääräyskin oli tullut.
 Maanantaina ulosottomies tulisi kantamaan Istalan tavarat ulos hänen vuokra-asunnostaan.
 – Siinä kävi mielessä jo niin sanottu lopullinen ratkaisu, en kestä tätä enää. Tilanne oli tosi vaikea, Istala kertoo rauhallisella äänellä.
 Siitä, miten asiat rupesivat menemään pieleen, voisi Istalan mukaan kirjoittaa kokonaisen romaanin.
 – Se johtui monestakin syystä. Oli elämän toivottomuutta, turhautumista ja jaksamattomuutta. Siihen liittyi aika paljon myös alkoholin liikakäyttöä, joten hommat pääsivät siihen pisteeseen, Istala sanoo.
 Tunsin heti, että tästä selvitään. Se oli hirvittävän suuri helpotus.  Kari Istala
 Istalan vaihtoehdot olivat vähissä. Hän tiesi, ettei tilanteesta ollut ulospääsyä ilman jonkinlaista ratkaisua.
 Istala tarttui puhelimeen ja soitti vuokranantajan, kaupungin vuokrataloyhtiö Kajaanin Pietarin sosiaali-isännöitsijä  Jaana Leppäselle  ja pyysi apua.
 Ensimmäinen tapaaminen järjestyi nopeasti. Istala, Leppänen ja sosiaalityöntekijä ryhtyivät etsimään yhdessä ratkaisua tilanteeseen.
 Istala muistaa edelleen hetken, kun hän tapasi Leppäsen ensimmäisen kerran sosiaalitoimiston alakerrassa.
 – Jaanan asenne oli lämmin, hän kohtasi minut ihmisenä, ei niinkään häädettävänä. Tunsin heti, että tästä selvitään. Se oli hirvittävän suuri helpotus, kauhea taakka putosi sydämeltäni, Istala kertoo.
 Kuka tahansa voi menettää otteen elämästä
 Kajaanin kaupungin vuokrataloyhtiö Pietarilla on ollut sosiaali-isännöitsijä 15 vuoden ajan. Samankaltaista työtä Suomessa tekevät myös asumisneuvojat.
 Esimerkiksi Jyväskylässä  häädöt saatiin estettyä lähes kokonaan  ennaltaehkäisevällä asumisneuvonnalla. Lahdessa puolestaan  sosiaali-isännöitsijä on pitänyt seuraa samassa talossa asuville  vammaisille.
 Molempien työnkuvien lähtökohtana on auttaa asumisen ja elämänhallinnan ongelmissa mahdollisimman varhaisessa vaiheessa.
 – Kun apua, tukea ja neuvoja saa mahdollisimman aikaisin, asiat eivät mene liian pitkälle, Kajaanin Pietarin sosiaali-isännöitsijä Jaana Leppänen sanoo.
 Kari Istala ja sosiaali-isännöitsijä Jaana Leppänen halaavat toisiaan lämpimästi tavatessaan. Tiia Korhonen / Yle
 Leppänen on työskennellyt sosiaali-isännöitsijänä nyt kahden ja puolen vuoden ajan. Hän sanoo, että erilaiset elämänhallinnan ongelmat ovat lisääntyneet.
 Se näkyy varsinkin nuorten kohdalla, jotka muuttavat ensimmäiseen omaan kotiin ja opettelevat elämäntaitoja siivouksesta lähtien.
 – Nuori voi aiheuttaa häiriötä, meluta, sotkea tai rikkoa paikkoja. Postia ei avata, jolloin vuokraakaan ei tule maksettua. Sellaisiin tilanteisiin on hyvä tarttua, Leppänen kertoo.
 Leppänen korostaa, että ongelmia voi tulla kenelle tahansa. Elämän muutokset tapahtuvat yleensä yllättäen ja äkkiä, mutta ongelmat voivat myös kasaantua, jolloin vaikeaan tilanteeseen havahtuu vasta, kun joku ulkopuolinen puuttuu asiaan.
 – Jokaisella meillä on oma elämänhistoria. Minulla ja myös sinulla. Voi tulla esimerkiksi työttömyyttä, sairastuminen tai avioero, mikä vaikuttaa normaaliin elämään. Se voi tulla vastaan meille kaikille, Leppänen sanoo.
 "Apu tuli viime tipassa"
 Suomen ulosottovirastoihin jätettiin vuonna 2017 yhteensä  7 000 häätöhakemusta  (Valtakunnanvoudinvirasto), joiden perusteella häätö toimeenpantiin 3 737 kertaa. Kasvua edellisvuoteen verrattuna oli 9,1 prosenttia.
 Leppäsen mukaan Kajaanin Pietarin asunnoista joudutaan häätämään asukas keskimäärin 10–15 kertaa vuodessa. Vuokrataloyhtiössä on noin 4 000 asuntoa, joten siihen suhteutettuna määrä on pieni.
 Leppäsen mielestä yksikin häätö on kuitenkin liikaa. Kari Istalan kaltaisia asukkaita, jotka ottavat itse yhteyttä ja hakevat apua, hän toivoisi olevan enemmän.
 – Huonoin vaihtoehto on se, etten saa asukkaaseen yhteyttä lainkaan. Kun menen asuntoon häätöpäivänä ulosottomiehen kanssa, se on tyhjä. Silloin nousee huoli siitä, mihin ihminen lähti. Varsinkin, jos perheessä on ollut pieniä lapsia, Leppänen kertoo.
 Kari Istala ja sosiaali-isännöitsijä Jaana Leppänen tapaavat toisiaan Kajaanin Päiväkeskuksella. Istalan mukaan hänen elämänsä on muuttunut parissa vuodessa paljon. Tiia Korhonen / Yle
 Kari Istalan asiat järjestyivät. Sosiaalitoimisto maksoi Istalan vuokrarästit ja hän hakeutui edunvalvonnan asiakkaaksi.
 – Olen vielä edunvalvonnassa vähän aikaa, mutta sillä tavalla saimme asiat hoidettua. Voi sanoa, että vajaan kahden vuoden jälkeen elämä on muuttunut todella paljon, Istala kertoo hymyillen.
 Täällä on ihmisiä, jotka ovat olleet tai ovat ajautumassa samaan tilanteeseen.  Kari Istala
 Kari Istala ja Jaana Leppänen halaavat toisiaan lämpimästi tavatessaan. Leppänen käy usein  Kajaanin Päiväkeskuksella , missä Istala tekee paljon vapaaehtoistyötä.
 Kari Istala uskoo, että omista kokemuksistaan puhumalla hän voi auttaa kohtalotovereitaan.
 – Täällä on ihmisiä, jotka ovat olleet tai ovat ajautumassa samaan tilanteeseen. Kun saman kokenut kertoo, kuinka hän on selvinnyt ja kuinka häntä on autettu, se kannustaa muita, Istala sanoo.
 Istalan elämä sujuu tällä hetkellä olosuhteisiin nähden hyvin. Vaikka eläke on pieni, kiviriippa hartioilta on kadonnut.
 – Oikeastaan olen aika tyytyväinen. Elämään on tullut paljon uutta sisältöä, on ystäviä ja tuttavia. Entiset ongelmat ovat jääneet taakse, mutta apu tuli viime tipassa. llman sitä tuskin olisin tässä istumassa, Kari Istala kertoo.

Kari Istala tiesi torstaina, että ulosottomies tulee maanantaina – muutaman päivän tapahtumat pelastivat hänet häädöltä


Summary: Jo ohjaaja Klaus Härön ja käsikirjoittaja Anna Heinämaan edellinen yhteistyö, Miekkailija, poiki poikkeuksellista menestystä maailmalla.

Olavi Launio on iäkäs taidekauppias, josta ovat ajaneet ohi sekä aika että nuoremmat ja nälkäisemmät bisneshait. Haaveissa on kuitenkin vielä se yksi, uskomaton taidekauppa; hämmästyttävä löytö, jonka arvoa kukaan muu ei ymmärrä.
 Sellainen löytö toisi paitsi rahaa ja kipeästi kaivattua kollegoiden arvostusta, mutta myös oikeuttaisi työssä vietetyt vuosikymmenet, joiden aikana Olavi vieraantui ainoasta lapsestaan.
 Tuntematon mestari  -elokuvan pääteema on ohjaaja  Klaus Härön  mukaan se, miten lähteä näyttämöltä tyylikkäästi. Lunastaako yksi taidelöytö kaikki elämän varrella tehdyt virheet?
 Kun Olavi lähtee metsästämään uralleen kruunua, hän saa mahdollisuuden lämmittää uudelleen suhteet omaan perheeseensä. Elokuvan suuri kysymys on se, osaammeko käyttää uuden tilaisuuden, jos sellaisen saamme, Härö summaa.
 – Usein ihmiset sanovat, että tekisivät toisin, jos olisivat 20 vuotta nuorempia. Enemmän kuin ihmiset kaipaavat sileää ihoa, tai kiinteää vartaloa, moni kaipaa mahdollisuutta tehdä viisaampia valintoja ihmissuhteissaan. Uutta polkua on kuitenkin aika vaikea löytää, jos on tallattu yhtä ja samaa kymmeniä vuosia.
 Tuntematon mestari  pureutuu, kuten Härön elokuvat usein, perhesuhteisiin. Joutsenlaulun, tilinteon ja perheen teemat kietoutuvat tarinassa.
 – Suhteet vanhempien ja lasten välillä ovat elämän tärkeimpiä. Kun näkee ihmisiä, jotka ovat tehneet sovinnon vanhempiensa kanssa, heistä näkyy rauha. Samalla, kun tekee rauhan epätäydellisten vanhempiensa kanssa, tekee rauhan itsensä kanssa.
 Pirjo Lonka ja Heikki Nousiainen ovat elokuvan tytär ja isä. Cata Portin
 Kolmen sukupolven tarina
 Tuntematon mestari  perustuu käsikirjoittaja  Anna Heinämaan omiin kokemuksiin pienestä taiteen osto- ja myyntiliikkeestä Helsingin Annankadulla.
 Heinämaa työskenteli äitinsä liikkeessä kymmenen vuoden ajan, ja tapasi  Tuntemattoman mestarin  hahmot tosielämässä. Hän kuvailee taidekauppiaita, huutokauppiaita ja restauraattoreita eksentriseksi joukoksi, jossa kaikki tunsivat toisensa ja tiesivät toistensa asiat. Välillä toisia autettiin, välillä kadehdittiin.
 Pienten taideputiikkien omistajat ostavat teoksia esimerkiksi kuolinpesistä, ja toivovat aina löytävänsä kadonneen aarteen jostain kirpputorin nurkasta.
 – Alkuperäisideani oli, että jos näin käy, mitä sitten tapahtuu? Mitä valtasuhteita ja vastavoimia liikahtaa? Jos joku nousee lokerosta, johon hänet on laitettu, niin annetaanko hänen nousta?
 Tuntemattomassa mestarissa  keski-ikäisen naisen isänkaipuu on käsinkosketeltavaa. Olavi on loistanut poissaolollaan ainoan lapsensa,  Pirjo Lonkan  näyttelemän Lean elämässä.
 Pirjo Lonka näyttelee Leaa, joka ei ole voinut tukeutua isäänsä. Cata Portin
 Suhde perustuu sekin Heinämaan omaan kokemukseen. Hänen äitinsä oli pienyrittäjä 30 vuotta, teki kaiken itse ja joutui olemaan paljon poissa.
 – Vanhemman rakkauden ja nähdyksi tulemisen kaipuu on todella suuri tänä päivänä. Mitä enemmän työelämä menee suuntaan, johon sitä nyt viedään, sitä vähemmän pystyy vanhempana olemaan läsnä vaikka haluaisi.
 Seuraavan sukupolven kanssa Olavilla on mahdollisuus toimia toisin. Isovanhemman ja lapsenlapsen suhde voi Heinämaan mielestä olla korjaava kokemus.
 – Äitini oli todella hyvä isoäiti, ja sain tavallaan sitä kautta kokea äidinrakkauden. Suhde omaan lapseen on niin erityinen, että siihen ei liity kateutta.
 Klaus Härö ohjaa Olavin tyttärenpoikaa esittävää Amos Brotherusta Cata Portin
  Nykypäivän Helsinki vanhanaikaisessa valossa
 Tuntematon mestari  on ensimmäinen Klaus Härön elokuva, joka sijoittuu nykyaikaan. Yhdessä pääroolissa on syksyinen Etelä-Helsinki.
 Ohjaajan mielestä epookin luominen on ollut herkullista, mutta samalla turhauttavaa. Tilaa spontaanisuudelle on niukasti, kun yhdessä suunnassa on parkkipaikka ja toisessa suunnassa lavaste loppuu.
 – Kun näyttelijä kysyy, saanko kävellä ympyrää puhuessani, sanon, että hyvä idea. Et kuitenkaan voi mennä tuonne, etkä tuonnekaan, joten pysy sittenkin paikallasi.
 Tuntemattomassa mestarissa  Härö ajatteli pääsevänsä viimein irroittelemaan. Toisin kävi.
 – Kun kuvataan Helsingin keskustassa, niin aina tulee joku ratikka, tai taustalla on mainoskyltti, jota ei voi näyttää. Rajoitteita riitti. Revittely jää seuraavaan elokuvaan, Härö nauraa.
 Visuaalinen tyyli on viehättävän vanhanaikainen, vaikka elokuva sijoittuu tähän päivään. Härön mukaan auringonlaskuinen, syksyinen Helsinki on kaunis kuin vanha maalaus.
 Olavia esittävälle, helsinkiläiselle  Heikki Nousiaiselle  kotikaupunki oli mieluisa vastanäyttelijä.
 – Elokuvan vauraampi osa kaupunkia on tosin itselleni vähän viraampi, kun itse olen syntynyt Hakaniemen torin laidassa. Ehkä vielä saan tehdä sen elokuvan, jossa voin istua Pitkänsillan rannassa miettimässä elämää.
 Vanhanaikainen tyylilaji sopii päähenkilön maailmankuvaan. Olavi elää kuin menneillä vuosikymmenillä; pitää kortistoa käsin kirjoittamalla ja soittaa lankapuhelimella.
 – Tämä on kunnianosoitus näkemyksellisyydelle ja osaamiselle. Google ei ratkaise kaikkea. On ihan eri asia katsoa netistä jotain, kuin turvautua vuosikymmenten aikana terävöityneeseen näkemykseen. Tämä on kunnianosoitus kivijalkakauppiaiden katoavalle lajille.
 Heikki Nousiainen kuuluu Klaus Härön luottonäyttelijöihin. - Hänessä on hiljaista voimaa, joka puhuttelee.
Pertti Sveholm näyttelee Olavin galleristiystävää. Cata Portin
 Härö ei ota menestyksestä paineita
 Ohjaaja Klaus Härön ja käsikirjoittaja Anna Heinämaan edellinen yhteistyö  Miekkailija  (2015) saavutti melkoisen menestyksen.
 Elokuva kipusi Golden Globe -ehdokkaaksi parhaan ulkomaisen elokuvan kategoriassa, pääsi Oscareiden shortlistalle, ja voitti parhaan elokuvan Jussi-palkinnon.
 Myös  Tuntemattoman mestarin  kansainvälinen taival on lähtenyt hyvin käyntiin. Elokuva sai maailmanensi-iltansa Toronton elokuvajuhlilla, ja kanadalaislehdistö kirjoitti siitä kiittäviä arvioita.
 Yhdysvaltojen ensi-ilta on tammikuun kymmenes päivä Palm Springsin kansainvälisillä elokuvafestivaaleilla World Cinema Now -kategoriassa. Palm Springsin festivaaleja pidetään merkittävänä näytön paikkana suhteessa Oscareihin ja Golden Globe -ehdokkuuksiin.
 Klaus Härö kuitenkin kieltäytyy kohteliaasti ottamasta paineita aiemman menestyksen pohjalta.
 – Jos paineita on, niitä on aina vain siitä tarinasta, jota ollaan sillä hetkellä kertomassa. Koko työryhmälle oli tärkeää vain keskittyä siihen, että teemme tästä hienosta käsikirjoituksesta niin hienon elokuvan kuin se ansaitsee.

Heikki Nousiainen kiittelee yhteistyötä nuoren Amos Brotheruksen kanssa. - Hän on todella mukava kaveri. Välillä Amos sanoi, että tuntuu kuin tekisi saattohoitoa, kun näyttelee noin vanhan ihmisen kanssa, Nousiainen nauraa.
 Cata Portin

Härön uutuuselokuva Tuntematon mestari käsittelee lunastusta ja kipeitä perhesuhteita: "Jos saamme uuden tilaisuuden, osaammeko käyttää sen?"