Summary: Ulkoisten tukirankojen eli exoskeletonien toivotaan helpottavan työntekoa hankalissa asennoissa.

Tästä on kyse Turkulainen Arkea testaa exoskeletonien eli ulkoisten tukirankojen käyttöä raskaissa kiinteistönhoitotöissä Tarkoituksena on selvittää, pystytäänkö "päälle puettavia robotteja" käyttämällä keventämään työtä, vähentämään sairauspoissaoloja ja pidentämään työuraa Tuki- ja liikuntaelinsairaudet ovat yksi suurimmista sairauspoissaolojen aiheuttajista
 Kiinteistönhoidon palveluohjaaja  Jari Mannila  nostaa lattialta laitteen, joka näyttää vähän valjailta. Hän pujottaa kätensä lenkkeihin kuin laittaisi selkäänsä repun, asettaa tuet reisien päälle ja kiinnittää rinnan ja vyötärön päällä kulkevat hihnat.
 Laite on ulkoinen tukiranka eli exoskeleton – kolmannelta nimeltään päälle puettava robotti, kuten sitä kiinteistö- ja kunnossapitopalveluita tuottavassa turkulaisessa Arkeassa kutsutaan. Kyse on apuvälineestä, jota käytetään keventämään fyysisesti raskaan työn aiheuttamaa kuormitusta.
 Laitteita on hankittu Arkealle kokeiluun.
 – Työntekijöidemme työ on fyysisesti raskasta. Huono ergonomia ja kehonhallinta aiheuttavat läheltä piti -tilanteita ja pahimmillaan työtapaturmia. Yritämme keksiä keinoja parantamaan työssä jaksamista ja työturvallisuutta, kertoo palvelujohtaja  Sanna Lehtinen  Arkealta.
 Työterveyshuollon erikoislääkäri  Noora Heinonen  Turun seudun työterveystalosta kertoo, että tuki- ja liikuntaelinoireet ovat yleisin syy hakeutua työterveyslääkärin vastaanotolle. Arkean kiinteistönhoidossa noin kolmasosa sairauspoissaoloista johtuu tuki- ja liikuntaelinsairauksista.
 Erityisen kuormittavia ovat työasennot.
 – Työntekijät on melkein koko ajan etukumara-asennossa. Silloin alaselän kuormitus lisääntyy ja alaselän lihakset joutuvat erittäin koville, työfysioterapeutti  Sari Lähteelä  Turun seudun työterveystalosta sanoo.
 Työfysioterapeutti Sari Lähteelä (vas.) ja työterveyshuollon erikoislääkäri Noora Heinonen (oik.) seuraavat tarkkaan, miten exoskeletonien käyttö vaikuttaa kiinteistönhoitotyön kuormittavuuteen. Palvelujohtaja Sanna Lehtinen toivoo, että laitteista saadaan apua.  Paula Collin / Yle
 Kaikki apu työn keventämiseen on siis tervetullutta. Sitä mieltä on myös Jari Mannila, jonka vanha urheiluvamma muistuttelee olemassaolostaan, kun hän joutuu esimerkiksi olemaan pitkiä aikoja kumarassa asennossa.
 Tukee ja tuo turvallisuutta
 Exoskeletonin nivelet helpottavat kumartumista ja kumarruksesta nousemista. Reisissä ja rinnan päällä olevat tuet pitävät asennon kohdallaan ja ohjaavat laittamaan painoa reisille selän sijaan.
 Jari Mannilan mielestä laite on parhaimmillaan juuri tukensa ansiosta.
 – Ennakkoajatus oli, että tämä on vähän kuin RoboCopin asu, mutta tämä tuo aika hyvän, tukevan turvallisen tunteen ja auttaa ylläpitämään ryhtiä ihan paikallaan seistessäkin. Tiettyjä staattisia asentoja ja taakkojen kantamista tämä helpottaa huomattavasti, Mannila sanoo.
 Olisi hieno tavoite, jos voisimme selvästi nähdä, että työntekijät jaksavat paremmin.  Niko Suvisto
 Hieman erityyppisiä exoskeletoneja käytetään terveydenhuollossa muun muassa halvauspotilaiden kuntoutuksessa. Sellainen laite hankittiin syksyllä myös  Satakunnan ammattikorkeakouluun .
 Raskaiden työtehtävien keventämiseen tarkoitetut ulkoiset tukirangat ovat kuitenkin Suomessa uutta. Arkealla käytössä olevat laitteet maksavat noin 2 500 euroa.
 Exoskeletoneja testataan Arkealla kaksivuotisen, Kevan tukeman pilotin aikana. Tammikuussa alkaneessa ensimmäisessä vaiheessa kolmen henkilön testiryhmä käyttää tukirankoja vuoden ajan.
 Pitkän seurantajakson aikana päästään näkemään laitteen käyttö kaikissa sesonkitöissä. Esimerkiksi lehtipuhaltimen käyttö syksyisin on selälle raskasta.
 Työterveyshuolto seuraa tarkasti pilotin etenemistä. Ennen kokeilun alkamista työntekijöille tehtiin erilaisia kunto- ja taivutustestejä, ja samat kokeet tehdään kolmen kuukauden välein. Myös työasentoja tarkkaillaan.
 Jari Mannila kokee, että myös pitkäjaksoisissa kurottamista vaativissa töissä exoskeletonista voi olla apua.  Paula Collin / Yle
 Odotukset korkealla
 Arkean asiantuntija  Niko Suvistolla  on suuret toiveet exoskeletonien varalle.
 – Odotan ja toivon, että tämä toisi apua. Toivon, että löytäisimme työtehtäviä, joissa se oikeasti vähentäisi kuormitusta, sairauspoissaolot vähenisivät ja laite kannustaisi oikeaan ergonomiaan. Olisi hieno tavoite, jos voisimme selvästi nähdä, että työntekijät jaksavat paremmin.
 Kiinnostus exoskeletoneja kohtaan on ollut suurta, kertoo Arkean palvelujohtaja Sanna Lehtinen.
 – Nyt jo muilla toimialoilla on ollut hyvin paljon kiinnostusta tähän. Jos saamme positiivisia kokemuksia, niin ihan varmasti ainakin meidän yrityksessämme otetaan näitä käyttöön enemmänkin.
 Työfysioterapeutti Sari Lähteelä uskoo, että apua voi oikeasti tulla. Samaa mieltä on ensikokemuksen perusteella yksi käyttäjistä.
 – Aika näyttää, mutta ensikokemus on se, että kyllä tässä on meidänkin alalla potentiaalia, Jari Mannila sanoo.

Auttaako RoboCopin asu raskaissa kiinteistötöissä? Turkulaisfirma testaa, vähentääkö päälle puettava tukiranka sairauslomia


Summary: Merenkurkun uuden autolautan rakentaminen tarkoittaa Raumalla 800 henkilötyövuotta. Suomesta ei metallialan osaajia löydy tarpeeksi, vaan osa työvoimasta tullee ulkomailta.

Vaasan ja Uumajan väliseen liikenteeseen tuleva uusi autolautta  rakennetaan Raumalla . Rauma Marine Constructionsin mukaan aluksen rakentaminen tarkoittaa noin 800 henkilötyövuotta. Tätä osaajien määrää ei Suomesta löydy, vaan rakentamiseen tarvitaan työvoimaa myös ulkomailta.
 – Viro, Latvia, Liettua, Valko-Venäjä, Romania, Puola, Saksa, listaa Rauma Marine Constructionsin toimitusjohtaja  Jyrki Heinimaa  ulkomaisen työvoiman mahdollisia lähtömaita.
 Heinimaan mukaan uuden autolautan suunnittelutyö on kotimaista, mutta rakentamiseen työvoima ei Suomessa yksinkertaisesti riitä.
 – Palkkakehitys ja koulutuspolitiikka ovat johtaneet tähän. Metallialan työntekijöiden määrä on romahtanut. Se ei ole hyvää kehitystä ja sitä vastaan on taisteltava, Heinimaa sanoo.
 Rauman telakalla on noin sata omaa työntekijää.
 Luonnos Merenkurkkuun suunnitellusta uudesta laivasta. Kvarken Link AB
 Lisää koulutusta
 Teollisuusliiton järjestötoimitsija  Nina Wessbergin  mukaan on selvää, että ammattitaitoisia rakentajia tulee Suomeen myös ulkomailta. EU on sisämarkkinat, jonka alueella työvoima liikkuu vapaasti. Lautanrakennuksessa tarvitaan ammattiosaamista ja kokemusta.
 – Arvioidaan, että hyväksi lautanrakentajaksi kehittymiseen tarvitaan viiden vuoden kokemus.
 Wessbergin mukaan metallialan osaajien määrän romahtaminen Suomessa on valitettavaa ja ollut nähtävissä jo pidemmän aikaa.
 – Joitakin vuosia sitten sanottiin, ettei täällä tulla enää rakentamaan aluksia. Se tarkoitti, että moni nuori ei valinnut kone- tai metallialaa.
 Nina Wessberg Yle/ AG Karlsson
 Wessberg arvelee, että ammattikoulutus yleensäkään ei enää houkuttele nuoria.
 – Se on sääli. Esimerkiksi telakalla palkka on kuitenkin kilpailukykyinen.
 Wessberg peräänkuuluttaa lisää koulutusta alalle. Alanvaihtajille tarjotaan jo nyt uudelleenkouluttautumista, mutta asiaa pitäisi tarkastella pitkäkestoisemmin.
 – Pitäisi uskaltaa sanoa, että länsirannikko tarvitsee metallityöntekijöitä, jotka osaavat hitsata, Siihen pitäisi panostaa, Wessberg sanoo.
 Toiveena pysyvät työsuhteet
 Rauman Teollisuustyöntekijät ry:n puheenjohtaja  Irma Salo  uskoo, että noin puolet Merenkurkkuun tulevan autolautan rakentajista voi löytyä Suomesta.
 – Joitakin vuosia sitten poliitikot sanoivat, että aurinko laskee kotimaisen telakkateollisuuden ylle ja moni etsi muita töitä. Nyt on ongelmia houkutella väkeä takaisin telakalle.
 Salo toivoo, että Merenkurkun uuden lautan tilaus on vasta ensimmäinen tulevista tilauksista ja johtaisi pysyviin työsuhteisiin.
 – Nykyään on määräaikaisia sopimuksia. Sinä teet projektisi ja sitten joku toinen tulee tilallesi. Uuden autolautan varustamisessa kotimaisella meriteollisuudella on suuri rooli.
 Håkan Enlund Yle / Peter Karlberg
 Kotimaisuusaste jopa 80 prosenttia
 Rauma Marine Constructions Oy:n myyntijohtaja  Håkan Enlundin  mukaan Suomessa rakennettavien lauttojen kotimaisuusaste on yleensä noin 70-80 prosenttia.
 – Se, kuka toimittaa mitäkin ja kuka rakentaa esimerkiksi ravintolat, on telakan vastuulla ja se prosessi alkaa nyt, Enlund sanoo.
 Toimitusjohtaja Jyrki Heinimaa muistuttaa, että kokonaisuutena kyse on muustakin kuin lautan rakentamisesta. Työpaikoilla on vaikutusta esimerkiksi myös palvelualaan ja kauppaan.
 – Työntekijät, riippumatta siitä, mistä he Suomeen tulevat, asuvat ja työskentelevät Raumalla sekä käyttävät täällä palveluita, Heinimaa sanoo.
 Teollisuusliiton Nina Wessberg arvelee, että monella alalla ulkomaiset alihankkijat ovat nykyään todellisuutta. Harva suurempi projekti hoidetaan vain yrityksen oman työvoiman voimin. Pääasia olisikin se, että Suomeen saataisiin nyt lauttatilauksia ja työtä.
 – Siitä toimitusvarmuudesta, mihin suomalaiset telakat pystyvät, on tullut valttikortti markkinoilla. Saamme usein lautan toimitettua etuajassa ja teemme laadukasta työtä. Asiakkaat eivät enää tavoittele halvinta, vaan haluavat sen, joka kestää pisimpään ja on paras.
 Aiheesta kirjoitti ensin Anna Kurtén Yle Österbottenilta :  Den nya Kvarkenfärjan väntas bli 70-80 procent inhemsk – en stor del av arbetskraften rekryteras från Östeuropa

Metallialan osaajista on huutava pula – Merenkurkun uusi autolautta rakennetaan osin ulkomaalaisvoimin


Summary: Kännykästä ei voi aikaa katsoa, niinpä varusmiehet ovat innostuneet hankkimaan erityisiä rannekelloja varusmiespalveluksensa ajaksi.

Tästä on kyse Inttirolex on rannekello, jota varusmiehet käyttävät palvelusaikana varuskunta-alueella. Inttirolexin tärkein tehtävä on näyttää aikaa, koska palvelustehtävien aikana puhelinta ei saa käyttää.
 Kysymys inttirolexeista naurattaa Karjalan Prikaatin mediavarusmies  Miikka Luotosta .
 – Se on vähän sellainen meemi. Rolex on kallis kello, ja tämä nyt on tällainen ihan toisenlainen, Luotonen nauraa.
 Inttirolexista puhuttaessa tarkoitetaan varusmiehen ranteessa roikkuvaa parinkymmenen euron arvoista kelloa. Inttirolex-kellot ovat nousseet ilmiöksi kasarmialueilla viimeisen viiden vuoden aikana. Luotonen kuvailee inttirolexia käytännölliseksi varusteeksi.
 – Ainakin yli puolella varusmiehistä on kädessään inttirolex. Harva sitä todennäköisesti kotona pitää, mutta palvelusaikana se on kätevä, ja sen avulla pysyy aikataulussa. Itse hankin kellon, jossa on näytön valo. Pimeänä telttayönä inttirolexista näkee, milloin pitää herätä kipinävuoroon tai vartioon.
 Mediavarusmies Miikka Luotonen ja alokas Tuomas Nylund tarkastelevat inttirolexin ominaisuuksia. Antti-Jussi Korhonen
 Termi inttirolex on armeijaslangia, ja se jää useimiten ainoastaan varusmiesten palvelusajan sisäpiirivitsiksi.
 – Itse kuulin inttirolexista ensimmäisen kerran kaverilta. Uskon että kaveripiirissä tiedetään aika hyvin mitä inttirolexilla tarkoitetaan. En ole varma, että tietävätkö vanhempani mistä puhutaan, kun puhutaan inttirolexista, Luotonen sanoo.
 Kellonaika ranteesta
 Tammikuun alussa Kouvolan Vekaranjärvellä sijaitsevassa Karjalan Prikaatissa aloitti yli 2 000 uutta varusmiestä. Alokasajan kaksi ensimmäistä viikkoa ovat erityisen tarkasti aikataulutettuja.
 Inttirolex on tuttu näky varusmiesten ranteessa. Juulia Tillaeus
 Rannekello on varuskunta-aluella tärkeä kapistus, koska puhelinta voi palvelusaikana käyttää rajoitetusti. Palvelustehtävän aikana puhelin ei saa olla käytössä. Kellonaikaa ei siis voi tarkistaa kännykän näytöltä, vaan on turvauduttava rannekelloon. Puhelinta saa käyttää varusmiehille määritellyllä vapaa-ajalla.
 Omaa kelloa varusmiehet eivät Puolustusvoimilta saa, vaan jokainen on sellaisen hankkinut ennen intin alkamista.
 Tammikuussa palvelukseen astunut Karjalan Prikaatin alokas  Noora Flekander  kertoo, että inttirolexia on tullut katsottua ensimmäisinä armeijapäivinä erityisen tarkasti.
 – Minulla on kello suihkussakin kädessä. Tärkeintä inttirolexissa on, että näkee kellon. Täällä on huomattavasti vähemmän vapaa-aikaa kuin siviilissä. Aina pitää olla kartalla, että millon lähdetään seuraavaan paikkaan. Koko ajan pitää seurata kelloa, Flekander kertoo.
 Alokas Noora Flekander kertoo, että aikaa seurataan tarkasti inttirolexin kautta. Juulia Tillaeus
 Flekander mainitsee, että inttirolexilla ei ole tarkkaa määritelmää. Esimerkiksi tarkkaa hintahaitaria inttirolexille ei ole.
 –Jokaisella voi olla omanlaisensa.
 Inttirolexin tärkein tehtävä on näyttää aikaa. Juulia Tillaeus
 Aika kuluu, kun alkuun pääsee
 Alokas  Tuomas Nylund  kertoo, että hänen inttirolexissaan on tavallisen kellotaulun lisäksi sekuntikello ja ajastin.
 – Niiden avulla voi seurata ja treenata omaa nopeutta palvelustehtävissä.
 Nylundille inttirolex on hänen ensimmäinen kellonsa. Aiemmin rannekelloa ei ole tarvinnut.
 Nylundin digitaalinäytöllinen inttirolex on poikkeuksellinen yksilö. Kello nimittäin käy jo toista palvelusaikaansa.
 –Tämä on isoveljeni vanha kello. Sain sen häneltä, kun aloitin armeijan.
 Nylund kertoo, että palvelusaika on lähtenyt kulumaan intissä koko ajan sujuvammin.
 – Kun on päässyt tähän päivärytmiin, niin aika menee nopeammin.
 Entäs kuinka käy inttirolexille, kun palvelusaamut loppuvat?
 – Ajattelin, että rikon sen, kun palvelusaika päättyy. Tai voisihan se olla hyvä muisto, mediavarusmies Miikka Luotonen sanoo ja naurahtaa.
 –Varmaa on, että en tule käyttämään inttirolexia ranteessa enää palvelusajan jälkeen. Minulla on vapaa-ajallani toinen kello.

Tällainen on varusmiehen uusin vakiovaruste – inttirolex komeilee nyt lähes jokaisen varusmiehen ranteessa


Etelämantereella ja sitä ympäröivillä alueilla jää sulaa nyt nopeammin kuin koskaan aikaisemmin, varoittavat tutkijat. Jäätä suli Antarktiksella toissa vuonna kuusi kertaa enemmän kuin 40 vuotta sitten, käy ilmi yhdysvaltalaisen Kalifornian yliopiston tutkimuksesta.
 Vuodesta 1979 vuoteen 1990 Antarktis menetti jäämassastaan keskimäärin 40 miljardia tonnia vuosittain. Sen jälkeen vauhti on kiihtynyt hurjasti. Vuosina 2009-2017 Etelämanner ja sen ympäristö menettivät vuosittain 252 miljardia tonnia jääpeitteestään.
 Lisäksi tutkijat ovat huomanneet, että jäätä häviää Antarktiksella myös sellaisilta alueilta, joita on aikaisemmin pidetty vähemmän alttiina ilmastonmuutokselle. Tähän saakka tutkimus on osoittanut, että valtaosa sulamisesta tapahtuu lännessä.
 – Antarktis on sulamassa tyystin, ei vain joiltakin osin, sanoi tutkimusta johtanut jäätikkötutkija  Eric Rignot  uutiskanava  CNN:lle .
 Aiemmin on ajateltu, että Antarktiksen itäosa ei ole yhtä suuressa vaarassa kuin länsiosa.
 – Tämä alue (itäosa) on mahdollisesti herkempi muutokselle kuin on aiemmin ajateltu. Se on tärkeä tieto, sillä alueella on enemmän jäätä kuin länsiosassa ja Antarktiksen niemimaalla yhteensä, Rignot sanoi uutistoimisto AFP:lle.
 Itäosan tilanteesta tarvitaan lisätietoa
 Tutkimusjohtaja Rignot varoittaa, että nykyinen sulamisvauhti nostaa merenpintaa metrikaupalla tulevien vuosisatojen kuluessa.
 Aiemmin julkaistujen tutkimusten mukaan jo 1,8 metrin merenpinnan nousu vuoteen 2100 mennessä jättäisi vedenpinnan alle lukuisia rannikkokaupunkeja, joissa asuu miljoonia ihmisiä. Jos kaikki Antarktiksen jää sulaa, merenpinta nousee 57 metriä.
 Valtaosa jäästä on mantereen itäosassa, ja pelkästään sen sulaminen kokonaan nostaisi merenpintaa 51 metriä. Tutkimusryhmän mukaan Antarktiksen itäosan tilanteesta tarvitaan lisää tutkimustietoa.
 Merivesien lämpeneminen kiihdyttää jään sulamista tulevaisuudessa, ja asiantuntijoiden mukaan merenpinnan nousu jatkuu vuosisatoja huolimatta siitä, mitä ihmiskunta tekee ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi.
 Viimeaikaisten tutkimusten mukaan valtameret lämpenevät nopeammin kuin on aikaisemmin luultu.

Antarktiksella sulaa nyt vuodessa kuusi kertaa enemmän jäätä kuin 40 vuotta sitten


Summary: Presidentti Ramzan Kadyrovi on todennut, ettei Tšetšeniassa ole homoja lainkaan.

Tšetšeniassa viranomaiset ovat pidättäneet joulukuusta lähtien noin 40 homoseksuaalia, joista kaksi on kidutettu hengiltä, kertoo venäläinen LGBT-verkosto. Pidätettyjen joukossa on naisia ja miehiä.
 Verkoston mukaan pidätykset alkoivat sen jälkeen, kun Tšetšenian poliisi pidätti yhteisöpalvelu Vkontaktessa toimineen seksuaalivähemmistöryhmän ylläpitäjän. Ilmeisesti häneltä saatiin yhteistietoja, jotka ovat johtaneet viimeaikaisiin pidätyksiin.
 BBC:n  mukaan Vkontaktessa on julkaistu nyt viestejä, joissa seksuaalivähemmistöjen edustajia kehotetaan pakenemaan Tšetšeniasta niin pian kuin mahdollista.
 Aktivistit uskovat, että nyt pidätettyjä henkilöitä on viety vankilaan Argunin kaupunkiin, joka sijaitsee 20 kilometriä pääkaupungista Groznyistä.
 Moskovasta käsin toimivan LGBT-verkoston johtaja  Igor Kotšetkov  sanoo, että poliisi on lisäksi ryhtynyt takavarikoimaan kiinni ottamiensa henkilöiden matkustusasiakirjoja, jotta nämä eivät pääsisi pakenemaan Tšetšeniasta.
 Viimeksi Tšetšenian homovainot nousivat kansainvälisiin otsikoihin vuonna 2017, kun aktivistit kertoivat, että poliisi oli koonnut yli sata ihmistä pidätyskeskuksiin.
 Tšetšenian presidentti  Ramzan Kadyrov  ovat toistuvasti kiistänyt ihmisoikeusrikkomukset seksuaalivähemmistöjä kohtaan. Presidentti on perustellut tätä muun muassa sillä, ettei Tšetšeniassa ole homoja lainkaan.
 Aiheesta lisää:
 Chechnya LGBT: Dozens 'detained in new gay purge'

Järjestö: Tšetšenia aloitti uudet homovainot – kaksi pidätettyä kidutettu hengiltä


Summary: Muun muassa alaikäisiin kohdistuvien seksuaalirikosrangaistusten kiristämistä koskevaa lakihanketta voidaan kiirehtiä, sanoo keskustan puheenjohtaja Antti Kaikkonen.

Hallitus kokoontuu tänään tekemään tilannekatsausta ulkomaalaisten epäillyistä seksuaalirikoksista Oulussa ja Helsingissä.
 Hallitus myös pohtii keinoja vastaavien tapausten torjumiseksi sisäministeriön laatiman toimenpideohjelman pohjalta. Ministeriössä on esimerkiksi puntaroitu kansalaisuuden myöntämiskriteerejä ja maahantulojärjestelmän toimintaa kokonaisuudessaan.
 Myös eduskuntaryhmät kokoontuvat iltapäivällä keskustelemaan keinoista, joilla lapsiin kohdistuvia seksuaalirikoksia voitaisiin torjua. Ryhmät on kutsunut koolle suurimman eduskuntaryhmän eli keskustan puheenjohtaja  Antti Kaikkonen .
 Hänen mielestään eduskunnassa jo olevia, asiaa koskevia lakihankkeita voidaan kiirehtiä ja niihin voidaan tehdä tarvittavia muutoksia. Sen sijaan realismia ei Kaikkosen mielestä ole, että eduskuntaan tulisi enää ennen vaaleja laaja, uusi paketti. Eduskunnan on määrä jäädä vaalitauolle 15. maaliskuuta.
 Kyseiset jo sisällä olevat hankkeet ovat alaikäisiin kohdistuvien seksuaalirikosten rangaistusten kiristämistä koskeva laki, joka on parhaillaan lakivaliokunnassa, sekä kansalaisuuden menettämistä koskeva laki, josta valmistellaan mietintö perustuslakivaliokunnassa.
 – Tarvittaessa niihin voidaan tehdä vielä muutoksia valiokuntavaiheessa, Kaikkonen sanoi.
 Hänen mukaansa tavoite on saavuttaa laaja yhteisymmärrys eduskunnassa siitä, että lait viedään ruuhkasta huolimatta vielä tällä vaalikaudella läpi.
 Sisäministeri  Kai Mykkänen  (kok.) vie hallituksen viestin eduskuntaryhmien kokoukseen iltapäivällä, ja Kaikkosen mukaan sen jälkeen katsotaan, mitä eduskunta voi vielä sen pohjalta asioille tehdä.
 – Nämä lainsäädäntöhankkeet tässä päällimmäisiä kuitenkin ovat.
 SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Lindtman  (sd.) listasi viime viikolla toimenpide-ehdotuksia, joihin kuuluvat muun muassa lapsiin kohdistuvien törkeiden seksuaalirikosten vähimmäisrangaistusten koventaminen sekä se, että törkeisiin seksuaali- ja väkivaltarikoksiin syyllistynyt voisi menettää kansalaisuutensa.
 Aiheesta lisää:
 Analyysi: Kun turvaa hakeneet lisäävät turvattomuutta – eduskunta kiristämässä seksirikosten rangaistusasteikkoa ja ulkomaalaispolitiikkaa

Hallitus ja eduskuntaryhmät pohtivat keinoja seksuaalirikosten torjumiseksi


Summary: Turkin presidentin neuvonantajan mukaan Yhdysvaltain hallinnon eri tasojen ristiriitaiset ulostulot tekevät maasta epäluotettavan kumppanin.

Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  ajatukset Nato-liittolaisestaan Turkista vaikuttaisivat muuttuneen täysin vuorokauden sisällä.
 Vielä  eilen presidentti varoitti  Turkkia taloudellisesta tuhosta, mikäli maa hyökkää kurdeja vastaan Pohjois-Syyriassa. Tänään Trump ilmoitti Twitterissä näkevänsä ”valtavaa potentiaalia” maiden välisen talouskehityksen saralla.
 Trump ilmoitti muuttuneista näkemyksistään keskusteltuaan puhelimessa Turkin presidentin  Recep Tayyip Erdoganin  kanssa. Trumpin mukaan johtajat olivat keskustelleet muun muassa aseistautuneista ryhmistä vapaan suojavyöhykkeen perustamisesta Pohjois-Syyriaan.
 Yhdysvallat on ollut kurdijoukkojen liittolainen Isisin vastaisessa taistelussa Syyriassa. Turkki puolestaan pitää kurdeja terroristeina.
 Trump ilmoitti viime kuussa yllättäen että kaikki joukot vedetään Syyriasta välittömästi, koska Isis on lyöty. Turkin on pelätty käyvän täydellä voimalla kurdijoukkojen kimppuun Syyrian pohjoisosissa, kun amerikkalaisjoukot vetäytyvät.
 ”Erittäin epäluotettava kumppani”
 Turkin presidentin neuvonantaja  Yasin Aktay  sanoi tänään  Al Jazeera -uutiskanavalle , että Yhdysvallat on erittäin epäluotettava kumppani.
 – Yhdysvaltain ja Turkin väliset ongelmat ja väärinymmärrykset ovat tulosta hämmennyksestä ja sekamelskasta, jotka kumpuavat Yhdysvaltain hallinnon ja instituutioiden eri tasoilta, totesi Aktay Al Jazeera -uutiskanavalle.
 Trumpin aiempi tviitti, jossa hän uhkaili Turkkia taloudellisella tuholla, näytti olevan yllätys myös Yhdysvaltain hallinnon ulkopoliittiselle johdolle.
 Kun toimittajat kysyivät Riadissa ulkoministeri  Mike Pompeolta , mitä presidentti tarkoitti ”taloudellisella tuholla”, vastasi Pompeo:
 – Teidän täytyy kysyä presidentiltä. Olemme käyttäneen taloudellisia sanktioita monissa paikoissa. Oletan, että hän puhui sen tyyppisistä asioista. Teidän täytyy kysyä häneltä, sanoi Pompeo.
 Trump varoittaa taloudellisesta tuhosta, jos Turkki hyökkää kurdeja vastaan Syyriassa

Taloudellisesta tuhosta Turkkia eilen varoittanut Trump näki tänään valtavaa potentiaalia maiden välisessä talousyhteistyössä


Summary: Ampumavälikohtaus tapahtui Pernon kaupunginosassa. Seuraavaksi poliisi odottaa teknisen tutkinnan tuloksia.

Poliisi on vapauttanut kaksi miestä, joiden osuutta tutkitaan viime viikolla tapahtuneessa ampumavälikohtauksessa. Neljä henkilöä vapautettiin jo perjantaina.
 Pernon kaupunginosassa ammuttiin käsiaseella laukauksia keskiviikkoiltana.  Poliisi otti kiinni kaikkiaan kuusi miestä .
 Poliisin mukaan esitutkinnassa ei ole käynyt ilmi, että ulkopuolisille henkilöille olisi tilanteessa aiheutunut vaaraa. Asian selvittely jatkuu. Seuraavaksi poliisi odottaa muun muassa teknisten tutkimusten tuloksia.
 Lue lisää:
 Turun ampumistapauksen motiivina saattoi olla aiempi pahoinpitely
 Ampumavälikohtaus Turun Pernossa keskiviikkoiltana – Ei loukkaantuneita, poliisi tutkii tapausta

Poliisi vapautti viimeisetkin Turun ampumistapauksesta pidätetyt


Summary: Unioni tarjoaa Britannialle selvennyksiä erosopimukseen, joka on huomenna tiistaina brittiparlamentin äänestyksessä. Sopimuksen läpimeno on epätodennäköistä.

Euroopan unioni pyrkii hälventämään brittikansanedustajien huolia EU-erosopimuksesta. Parlamentin alahuone äänestää huomenna tiistaina sopimuksesta. Selvä enemmistö kansanedustajista vastustaa yhä sen hyväksymistä.
 EU:n johtokaksikko  Jean-Claude Juncker  ja  Donald Tusk  korostavat yhteisessä kirjeessään pääministeri  Theresa Maylle , että unioni ei halua päätyä tilanteeseen, jossa Britannia jäisi eron seurauksena tulliliittoon EU:n kanssa.
 Kyse on ns. backstop-järjestelystä, joka on joutunut kansanedustajien silmätikuksi Lontoossa. Järjestelyn tarkoitus on välttää rajatarkastusten ottaminen käyttöön Irlannin ja Pohjois-Irlannin rajalla Britannian eron siirtymäajan päättyessä vuoden 2020 lopussa.
 Erosopimuksen mukaan Britannia jatkaa siinä tilanteessa tulliliiton jäsenenä, jos sopimusta EU:n ja Britannian tulevasta suhteesta ei ole vielä saatu neuvoteltua valmiiksi.
 Juncker ja Tusk kirjoittavat, että EU ei halua joutua ottamaan järjestelyä käyttöön. Ja jos siihen joudutaan, se ei ole voimassa loputtomasti vaan mahdollisimman lyhyen ajan.
 – Se olisi optimaalista huonompi kauppajärjestely molemmille osapuolille, kirjeessä todetaan.
 EU:n johtokaksikko tosin myöntää, että he eivät voi luvata Maylle mitään sellaista, joka olisi ristiriidassa valmiiksi neuvotellut 585-sivuisen erosopimuksen kanssa, jota EU ei halua avata uusille neuvotteluille. EU tarjosi Britannialle samansuuntaisia vakuutuksia jo joulukuun huippukokouksessa.
 Kokouksen lopputulos tyrmättiin tuolloin Lontoossa riittämättömänä. Juncker ja Tusk korostavat kirjeessään, että joulukuun huippukokouksen lausuma on laillisesti sitovaa tekstiä.
 May patisti vielä kansanedustajia sopimuksen taakse
 Brittikansanedustajia arveluttaa sekin, että backstop-järjestelyn seurauksena Britannia joutuisi soveltamaan uutta EU-lainsäädäntöä myös siirtymävaiheen jälkeen. Juncker ja Tusk kirjoittavat, että näin ei voitaisi kuitenkaan tehdä ilman Britannian omaa suostumusta.
 – Ymmärrän täysin, että Tuskin ja Junckerin kirjeen uudet vakuutukset eivät mene niin pitkälle kuin jotkut kansanedustajat haluaisivat. Mutta olen varma, että kansanedustajilla on nyt mitä selkeimmät vakuudet siitä, että tämä on paras mahdollinen sopimus, sanoi pääministeri May puheessaan Stoke-on-Trentissa.
 Kaksikon kirje oli vastaus Mayn aiemmalle kirjeelle, jossa tämä pyysi lisäselvennyksiä EU:lta.
 – Kirjeet tekevät täysin selväksi, että backstop-järjestely ei ole uhka eikä ansa, May sanoi.
 May kehotti puheessaan kansanedustajia hyväksymään sopimuksen huomisessa äänestyksessä. Oppositio ei ainakaan vakuuttunut EU-kirjeestä.
 – Tämä on vain EU:n vanhan kannan toistoa. Mikään ei ole muuttunut, twiittasi työväenpuolueen brexit-vastaava Keir Starmer.
 Hän korosti myös EU:n lupausta, että Britannian kanssa voidaan ryhtyä neuvottelemaan tulevasta suhteesta heti sen jälkeen kun erosopimus on hyväksytty parlamentissa.
 Britannian on määrä erota EU:sta 29. maaliskuuta. Jos erosopimus saadaan hyväksyttyä, eropäivästä alkaa vuoden 2020 loppuun jatkuva siirtymäkausi, jonka ajan Britannian ja EU:n suhde pysyy kutakuinkin ennallaan sillä erotuksella, että Britannia ei enää osallistu EU:n päätöksentekoon.
 Molemmat osapuolet ovat varautuneet isoihin häiriöihin kaupankäynnille, liikenteelle ja palveluille siltä varalta että erosopimusta ei saada voimaan ennen eropäivää.
 EU-johtajat ovat omalta osaltaan hyväksyneet erosopimuksen viime marraskuussa. Brittiparlamentin hyväksynnän lisäksi sopimus vaatii vielä Euroopan parlamentin siunauksen.

Pääministeri May sai EU:lta uudet vakuutukset tuhoon tuomitun erosopimuksen avittamiseksi


Summary: Tällä hetkellä poliisi voi seurata lasten ahdistelijoita internetissä, mutta heistä saatuja tietoja ei voi tallentaa ilman rikosepäilyä.

Keskusrikospoliisi kiirehtii  poliisin henkilötietolain uudistusta .
 Lasten ahdistelijoista voi nykyään kerätä tietoja, mutta tietojen jakaminen on laitonta. Se taas vaikeuttaa tutkintaa ja tiedonkulkua.
 Uudistettavana olevassa laissa poliisin toimivaltuuksia tiedonhankinnassa ei lisättäisi, mutta  poliisi voisi käyttää  nykyisillä valtuuksilla saatuja henkilötietoja nykyistä monipuolisemmin rikosten estämisessä, paljastamisessa ja selvittämisessä.
 Laki on parhaillaan eduskunnan käsittelyssä.
 – Toivomme uudistusta siihen, että poliisi voisi kerätä, tallentaa ja analysoida saatavissa olevaa tietoa rikosten ennalta estämiseksi, sanoo kyberrikollisuuteen erikoistunut rikosylikomisario  Sari Sarani  keskusrikospoliisista.
 Nykyisin poliisi ei voi rekisteröidä tietoja, jollei yksittäistä ihmistä epäillä rikoksesta.
 – Ja kun ennalta estämisestä puhutaan, ei ole vielä tiedossa olevaa rikosta, Sarani kuvaa ongelmallista nykytilannetta.
 Päivitetty laki mahdollistaisi Saranin mukaan poliisille pitkäkestoisen analyyttisen tiedonhankinnan, jonka perusteella voitaisiin tehdä johtopäätöksiä myös tulevaisuuden tapahtumista.
 – Uskoisin, että siitä voitaisiin saada hyötyä esimerkiksi sen selvittämiseksi, mitä internetissä tapahtuu ihmisten välillä.
 Rikosylikomisario Sari Sarani KRP:stä toivoo poliisille mahdollisuutta saada kunnollinen tilannekuva verkossa tapahtuvasta ahdistelusta. Katriina Laine / Yle
 Keskusrikospoliisin mukaan myös nykyinen laki lapsipornografian levittämisen estotoimista on pahasti aikaansa jäljessä.
 – Se on äärimmäisen huono ja toimimaton laki, täysin vanhentunut. Se tulisi uudistaa, Sarani sanoo.
 Saranin mukaan teleoperaattoiden pitäisi voida estää asiakkaita pääsemästä sivustoille, jotka sisältävät lapsen seksuaaliseen hyväksikäyttöön liittyvää materiaalia.
 Nettivinkki-palveluun tulee paljon ilmoituksia
 Saranin mukaan uudet lait auttaisivat siinä, että poliisilla olisi tarkempi tilannekuva siitä, mitä tietoverkoissa tällä hetkellä tapahtuu.
 Toimivaksi on hänen mukaansa osoittautunut poliisin  Nettivinkki -palvelu.
 – Siihen tulee huomattavan paljon nimettömiä ilmoituksia yksityishenkilöiltä huolestuttavista asioista, jotka liittyvät usein väkivaltaan, seksualiseen hyväksikäyttöön tai ei-hyväksyttävään käytökseen.
 Poliisi voi jo tällä hetkellä esiintyä valehenkilöllisyydellä ja keskustella esimerkiksi pedofiilien kanssa, mutta sitä tehdään lapseen kohdistuvien seksuaalirikosten kohdalla erittäin vähän tai ei juuri lainkaan.
 – Jonkin verran on myös lainsäädännöllisiäkin ongelmia siinä mielessä, että poliisi ei missään olosuhteissa näitä pakkokeinoja käyttäessään saa provosoida rikoksen tekemiseen, Sarani huomauttaa.
 Seksuaalirikosvyyhdin varjostama Oulu miettii selviytymiskeinoja – kaupungin viranomaiset pohtivat mitä valtiolta pyydetään
 Oulun poliisi vapautti alaikäisen seksuaalirikoksista epäillyn – tutkinta alkoi kuolemaan liittyneistä huhuista
 Oleskeluluvan saaneen seksuaalirikollisen karkottamista vaativa kansalaisaloite sai riittävästi kannatusta – nykyinen eduskunta ei ennätä käsitellä
 Ilmoitukset lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä lisääntyneet selvästi – Ulkomaalaistaustaiset epäiltynä viidenneksessä tapauksista
 Kyberrikollisuuteen erikoistunut rikosylikomisario Oulun tapauksista: "Kyse on vain jäävuoren huipusta"

KRP lapsiin kohdistuvista seksuaalirikoksista: Netissä toimivista lasten ahdistelijoista on saatava parempi kuva


Summary: Alkuperäiskansojen elokuvafestivaali Skábmagovat – Kaamoksen kuvia panostaa tänä vuonna elokuvien lisäksi musiikkiin.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Jos tänä vuonna haluaa Inarin Skábmagovat-elokuvafestivaaleilla nauttia muustakin taidetarjonnasta kuin elokuvista, tarjoaa tapahtuma laajan musiikkikattauksen filmien lisäksi. Kaamoksen kuvia -elokuvafestivaali järjestetään Inarissa tuttuun tapaan tammikuun viimeisenä viikonloppuna, 24.–27.1.2019.
 Skábmagovat-elokuvafestivaalin tuottaja  Taru Arrela  kertoo, että ohjelmassa on tänä vuonna enemmän livemusiikkia kuin koskaan aiemmin. Musiikkia kuullaan niin elokuvanäytöksessä, konsertissa kuin festivaaliklubillakin.
 – Ennakkolipunmyynnin perusteella voi todeta, että yleisöllä on mielenkiintoa ja tilausta eri taiteenmuodoille elokuvien lisäksi. Tämä on ollut erittäin hyvää taustoitusta ja signaalia siitä, että jatkossakin panostamme myös musiikkitarjontaan, sanoo Arrela.
 Historian ensimmäinen, oma festivaaliklubi kokoaa nauttimaan festivaalitunnelmasta
 Skábmagovat-elokuvafestivaalin tuottaja Taru Arrela kertoo, että elokuva on ennen kaikkea henkilökohtainen kokemus, ja siitä herääviä kysymyksiä ja ajatuksia on tärkeää jakaa myös muiden kanssa. Tähän tarpeeseen vastaa Skábmagovat-elokuvafestivaalin historian ensimmäinen, oma festariklubi, Skábmaklubi.
 Skábmaklubi. Skábmagovat
 – Klubin toivotaan tuovan festivaaliyleisön, paikallisen väestön sekä kansainvälisen vierasjoukon yhteen nauttimaan festivaalin tunnelmasta musiikin saattelemana.
 – Skábmaklubi järjestetään Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa sekä perjantaina että lauantaina. Klubilla esiintyy muun muassa kolmikko  Ulla Pirttijärvi-Länsman ,  Hilda Länsman  ja  Teho Majamäki  sekä ensimmäistä kertaa Inarissa esiintyvä nuorten saamelaisnaisten perustama DJ-kollektiivi Article 3, kertoo Arrela.
 Ánnámáret ja Wimme suurimpina tähtinä
 Perjantaina on mahdollisuus kokea kaksi eri taiteenmuotoa yhtä aikaa. Perjantaina esitetään ikoninen  mykkäelokuva Laila,  johon muusikot  Wimme  ja  Rinne  loihtivat äänimaailman. Säestetty elokuva nähdään Sajoksessa perjantaina 25.1.2019 klo 19:15.
 Ánnámáret vie konsertissaan kuulijat kuvitteellisille tuntureille. Ánnámáret Ensemble
 Lauantaina 26.1.2019 klo 20:00 Ánnámáret yhtyeineen vie kuulijat kuvitteellisille tuntureille. Pressitiedotteessaan  Anna Näkkäläjärvi-Länsman  kertoo, että  Nieguid duovdagat  -konsertin äänimaailmassa yhdistetään menneisyys ja nykyisyys hyödyntämällä sekä perinteisiä että moderneja elementtejä: Ánnámáretin vokaalit,  Ilkka Heinosen  soittaman vanhan suomalaisen kansansoittimen jouhikon ja  Turkka Inkilän  japanilaisen shakuhachi-huilun äänet lomittuvat elektroniseen musiikkiin ja  Marja Viitahuhdan  videoiden maisemiin.
 – On jännittävääkutsua kuulijat konserttiimme, koska muusikoiden kanssa luomamme äänimaisema tuo musiikkiani esille aivan uudessa muodossa. Myös konsertin teema on minulle tärkeä. Se ilmaisee ajatuksia elämästä perinteisen ja modernin kulttuurin murroksessa, kertoo Näkkäläjärvi-Länsman.
 Perinteinen alkuperäiskansojen elokuvafestivaali Skábmagovat järjestetään Inarissa tammikuun viimeisenä viikonloppuna. Skábmagovat elokuvafestivaali järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1999.  Tämän vuoden teemana  on arktisten alkuperäiskansojen elokuva.
 Ohjelman löydät täältä.

Skábmagovat-elokuvafestivaali tarjoaa historian ensimmäisen, oman festivaaliklubin – Tänä vuonna tarjolla musiikkia enemmän kuin koskaan


Summary: Poliisi on päättänyt tutkinnan tapauksessa, jossa kuljettajan epäillään ajaneen miehen yli tahallaan Lahden Kiveriössä syksyllä 2018.

Lahden Kiveriössä syksyllä tapahtunut nuoren miehen yliajo on edennyt syyteharkintaan. Miehen päälle ajettiin autolla, ja kuljettajaa epäillään murhasta.
 Kahden henkilön osalta syyteharkinnassa punnitaan, ovatko he jättäneet hälyttämättä apua. Toista poliisi epäilee pelastustoimen laiminlyönnistä ja rikoksentekijän suojelemista, toista pelkästään pelastustoimen laiminlyönnistä.
 Poliisi kertoi tutkinnan vielä ollessa kesken, että kuljettaja kiisti ajaneensa miehen päälle tarkoituksella.
 Keskustelu on suljettu. Rikosuutisia ei pääsääntöisesti avata keskustelulle.

Nuoren miehen yliajajaa epäillään edelleen murhasta – tapaus siirtyy syyteharkintaan


Summary: Vaihtoehtoisilla matkamessuilla annetaan vinkkejä siihen miten voi pienentää matkustamisesta aiheutuvaa hiilijalanjälkeä.

Lentämisen välttäminen ilmastosyistä on kasvanut niin laajaksi ilmiöksi, että asiasta kiinnostuneet järjestävät vaihtoehtoiset  matkamessut  Helsingissä ensi viikonloppuna.
 Maata pitkin -varjomatkamessujen ajatuksena on antaa vinkkejä ilmastoystävällisemmistä tavoista matkustaa. Tämä tarkoittaa erityisesti juna-, bussi- ja polkupyörämatkailun lisäämistä, kertovat tapahtuman järjestäjät  Eeva Astala  ja  Arto Sivonen  Yle Radio 1:n  Ykkösaamussa .
 Tapahtuman järjestäjiä yhdistää huoli ilmaston lämpenemisestä ja lentomatkailun lisääntymisestä.
 – Meitä yhdistää ilmastoystävällinen elämäntapa. Lentäminen on huomattavasti haitallisempaa ilmastolle kuin kaikki muut tavat matkustaa. Kun haluaa elää mahdollisimman ympäristöystävällisesti, niin kyllä se tarkoittaa sitä että välttää lentämistä, sanoo Eeva Astala.
 Yhä useammat etsivät vinkkejä maata pitkin matkustamiseen
 Ilmastohuolen lisääntyminen näkyy myös lentämistä välttelevien  Facebook-ryhmässä , jossa on jo runsaat 3 000 jäsentä, kertoo Astala. Messuilla matkavinkkejä kuullaan ihmisiltä, jotka ovat vältelleet lentämistä jo usean vuoden ajan.
 – Se vaatii ajattelutavan muutoksen. Pitää ajatella, että matkustaminen on osa lomaa. Maata pitkin siihen menee vähän enemmän aikaa, mutta se on rauhallisempaa ja mukavampaa. On enemmän mahdollisuuksia tavata ihmisiä ja tutustua paikkoihin, sanoo Eeva Astala.
 Arto Sivonen kertoo tehneensä viime kesänä koko perheen kanssa lomamatkan Helsingistä Berliiniin ja sieltä Pariisiin, Nizzaan ja Italian rannikolle. Perheen 6-, 8- ja 14-vuotiaat lapset ihastuivat junamatkoihin niin, että ensi kesälle mietitään uutta junamatkaa juuri lasten toivomuksesta.
 – Mulla oli aiemmin jonkinlainen ajatuslukko siitä, että lasten kanssa ei voi tehdä pitkiä junamatkoja. Se oli kuitenkin ihan maailman parasta. Lapset rakastivat, että näkivät mistä mihin oltiin menossa, ja tapasivat ihmisiä aivan eri tavalla. Se oli seikkailu, sanoo Sivonen.
 Eeva Astala kertoo tehneensä kahtena kesänä pyöräilymatkan Viroon. Molemmilla kerroilla matkaa kertyi satoja kilometrejä pyörän selässä.
 – Niistä tuli ikimuistoisia reissuja. Ovat kyllä jääneet paremmin mieleen kuin sellaiset lomamatkat, minne on menty lentäen.
 Hitaampi matkustaminen palkitsee
 Huonojakin puolia maata pitkin matkustamisessa on, myöntävät Astala ja Sivonen. Matkustamiseen täytyy varata enemmän aikaa kuin lentäen. Hitaampi matkustaminen tosin palkitsee, kun matkan varrella näkee enemmän.
 Reittien suunnittelu voi myös olla haasteellista, kun kaikkea tietoa ei ole saatavana netistä. Matkalle kertyy myös helposti hintaa, koska eri reiteille täytyy hankkia omat lippunsa, he luettelevat.
 – En lähtisi junalla viikonloppumatkalle Roomaan, mutta kyllä suhteellisen nopeasti, yhdessä-kahdessa yössä pääsee Hampuriin, jolloin on jo keskellä kaikkea, sanoo Arto Sivonen.
 Messuille he toivovat mahdollisimman paljon osallistujia, jotka haluavat jakaa omat vinkkinsä onnistuneeseen matkaan maata pitkin.

Ilmastohuoli kasvaa – lentämistä välttävät järjestävät omat matkamessunsa: "Matkustaminen vaatii ajattelutavan muutoksen"


Summary: Kokkolan kuntaliitos natisee. Osa ullavalaisista haluaa irti Kokkolasta lyödäkseen hynttyyt yhteen Kaustisen kanssa.

Keskipohjalaiset Ullava, Kälviä ja Lohtaja ovat olleet kuntaliitoksessa Kokkolan kaupungin kanssa kymmenen vuotta. Selvityksen mukaan  liitoskuntiin on sinä aikana satsattu  suhteessa enemmän kuin Kanta-Kokkolaan.
 Vuosien saatossa kritiikkiä on kuulunut eniten Ullavasta ja erityisesti Rahkosen kylältä. Viimeinen tikki on Kokkolassa vireillä oleva kouluverkkouudistus, joka uhkaa sulkea Rahkosen koulun. Armonaikaa on näillä näkymin vuoteen 2021, jolloin koulun kohtaloa arvioidaan uudestaan.
 Alueen asukkaat eivät halua jäädä odottamaan, vaan aloittavat nimilistojen keräämisen kuntaliitoksesta eroamisen puolesta. Keskustelua on käyty jo kesästä 2018 lähtien.
 Kyläaktiivi  Hanna Meriläisen  mukaan koulu on tärkeä alueen vireyden ylläpitäjä. 41 oppilaan alakoulusta löytyvät myös ryhmäperhepäiväkoti ja eskari.
 – Koulu on aktiivikäytössä iltaisinkin. Meillä on liikuntakerhoja ja kuntosalitoimintaa, Meriläinen kertoo.
 Ensimmäisiä nimä on jo paperissa, kertoo kyläaktiivi Hanna Meriläinen. Päivi Seeskorpi / Yle
 Ullavanjärven ympäristössä, Rahkosessa ja Ylipään alueen pienissä kylissä, asuu noin 500 asukasta. Tarkoitus on kiertää joka ovella kysymässä kanta eroamiseen.
 Hanna Meriläinen toivoo listaan paljon nimiä havahduttamaan päättäjiä.
 – Toivottavasti valtuutetut eivät pitäisi väkisin kiinni alueesta, jonka kokevat taakaksi ja liian kalliiksi, vaan päättäisivät, että meidän kuuluu antaa näiden ihmisten liittyä Kaustiseen, jos he niin tahtovat.
 Meriläisen mukaan kyse on paljon muustakin kuin koulun säilymisestä. Moni alueen asukas käyttää naapurikunta Kaustisen palveluita. Meriläinen puhuu myös identiteetistä.
 – Meidän identiteettimme on eri paria kaupungin identiteetin kanssa. Toivomme, että meitä ymmärrettäisiin paremmin.
 Kyläaktivisti Hanna Meriläisen mukaan nimilistojen kerääminen ja tulevat osaliitostunnustelut Kaustisen kanssa eivät ole uhkavaatimus Kokkolalle.
 – Meillä on oikeus selvittää, paranisiko alueemme toimintakyky, jos kotikuntamme olisikin Kaustinen. Olemme miettineet Toholampia ja Kaustista ja päädyimme siihen, että rupeamme selvittämään asiaa lisää Kaustiselle päin.
 Säilyisikö Rahkosen koulu Kaustisenkaan kanssa?
 Kaustisen kunnanjohtaja  Arto Alpia  kertoo kuulleensa ullavalaisten osakuntaliitos-ajatuksista elokuussa 2018, kun asian puuhahenkilöitä vieraili Kaustisen valtuuston iltakoulussa.
 Alpia suhtautuu ullavalaisten suunnitelmiin avoimesti. Asiasta keskustellaan, jos ja kun se tulee ajankohtaiseksi.
 – Kaustinen on kompakti kunta. Pinta-alan kasvaminen ullavalaiskylillä toisi oman haasteensa palvelujen järjestämiselle. Mutta kyllähän kunnan väkiluvun lisääntyminen mukavalta näyttäisi, Alpia pohtii.
 Jos Kaustista kotikunnakseen havittelevien ullavalaisten toive toteutuisi, se tarkoittaisi sitä, että Kaustisella olisi kaksi pientä alakoulua 13 kilometrin päässä toisistaan. Sekä Rahkosen koulu että Köyhäjoen koulu sijaitsevat lähellä nykyistä kuntarajaa.
 Mentäisiinkö Rahkosen koulun säilymisen näkökulmasta ojasta allikkoon?
 – Turha ruveta vielä spekuloimaan, mutta hyvin todennäköistä varmasti olisi, että jompikumpi kouluista lakkautettaisiin. Vielä on kuitenkin ennenaikaista lähteä asialla veikkailemaan, sanoo Alpia.

Ullavan pikkukylät pyristelevät irti Kokkolasta – "Identiteettimme on eri paria kaupungin kanssa"


Summary: Neuvottelut työehtosopimuksesta eivät ole lennonjohtajien yhdistyksen mukaan edenneet.

Lennonjohtajat laajentavat toimiaan työkiistassa. Suomen Lennonjohtajien Yhdistys SLJY tiedottaa, että se aloittaa tammikuun viimeisestä tiistaista alkaen työnseisaukset myös tiistaisin ja lauantaisin klo 2:n ja 8:n välillä.
 Lennonjohtajat aloittivat tammikuun alussa torstai-iltapäivisin kahden tunnin työnseisaukset, joita aiotaan myös jatkaa. SLJY kertoo tiedotteessaan, että neuvottelut työehtokiistassa eivät ole edenneet.
 Lennonjohtajien työnantaja ANS Finland on kertonut aiemmin hoitavansa lentoliikenteen ohjauksen työnseisausten aikana esimiesvoimin. SLJY arvioi tiedotteessaan, että tämä onnistuu myös uusien työnseisausten aikana.
 Lennonjohtajien työehdoista on neuvoteltu jo yli vuosi. Valtakunnansovittelijan luona osapuolet kävivät viimeksi perjantaina. Silloin sovittelijan toimistosta todettiin, että näkemykset olivat "edelleen liian kaukana" toisistaan.
 Aiemmin aiheesta:
 Lennonjohtajien työriidassa ei sopua – kahden tunnin työnseisaus toteutuu huomenna perjantaina  3.1.2019
 Lennonjohtajat varoittavat työnseisausten sarjasta   21.12.2018

Lennonjohtajat laajentavat työnseisaukset tiistai- ja lauantaiaamuihin


Summary: Hyönteismarkkinat ovat kehittyneet hitaammin kuin alan yritykset ennakoivat.

Tästä on kyse Hyönteisiä elintarvikkeeksi kasvattavan tehtaan perustamisesta Ruotsinpyhtäälle Loviisaan kerrottiin vuosi sitten marraskuussa. Ensimmäisessä vaiheessa tehtaan piti tuottaa kymmeniä tonneja hyönteisiä vuodessa ja työllistää 20 ihmistä. Hyönteismarkkinat eivät kuitenkaan ole kasvaneet niin nopeasti kuin yrittäjä odotti. Myös tekniikan kehittäminen vaatisi lisää aikaa.
 Euroopan suurimmaksi aikonut hyönteistehdas lopettaa toimintansa Ruotsinpyhtäällä Loviisassa.
 Tehtaalta piti jo alkuvaiheessa toimittaa kymmenien tonnien edestä pakastettuja kotisirkkoja elintarviketeollisuuden tarpeisiin. Tuotannon ylösajo ei kuitenkaan ole edennyt suunnitelmien mukaan.
 – Se vaatisi vielä isoja investointeja, että saadaan kaikki kuntoon. Tässä vaiheessa viimeistään oli hyvä pohtia, onko näissä investoinneissa mitään järkeä peilaten siihen, miten markkina on kehittynyt,  sirkkayrittäjäksi ryhtynyt kouvolalaismaanviljelijä   Vesa-Matti Marjamäki  sanoo.
 Entiseen sähkötarviketehtaaseen perustettu hyönteistehdas ehti työllistää alle viisi ihmistä.
 Draivi puuttuu
 Marjamäki ei näe kotisirkkojen kasvatusta elintarvikkeeksi kannattavana.
 – Sellaiset tuottet, jotka voisivat päätyä useammin kuluttajan ruokakassiin, käyvät kovaa kilpailua lihatuotteiden kanssa. Lihan valmistus on niin tuettua, ettei sen kanssa pääse helposti kilpailemaan hinnalla. Se on yksi tekijä, Marjamäki sanoo.
 Osittain syynä ovat tekniset ongelmat. Perusasioissa yrittäjän mukaan kuitenkin onnistuttiin, ja esimerkiksi oma munantuotanto saatiin kuntoon.
 – Olemme tehneet moneen kertaan merkittäviä muutoksia, ja niitä olisi jouduttu tekemään edelleen. Ei nyt sitten yrittäjältä löydy draivia, mikä siihen vaadittaisiin, Marjamäki sanoo.
 Hyönteisruoan kasvattaminen ja myyminen sallittiin Suomessa reilu vuosi sitten. Marjamäki ei kuitenkaan tue väitettä, että sirkkabuumi olisi jo ohi.
 – Ei se ole vielä edes alkanut. Myyntimäärät ovat vielä olleet aika vaatimattomia niillä, jotka ovat saaneet tuotteita lanseerattua.
 Markkinat kehittyneet hitaasti
 Ruotsinpyhtäällä tavoiteltiin alusta asti teollista sirkankasvatusta, joka olisi kilpaillut maailman suurimpien kasvattamoiden kanssa. Sellaiset ovat muun muassa Kanadassa ja Espanjassa.
 – Kilpailukyky olisi lähtenyt siitä, että olemme tehokkaita ja kasvatamme paremmin kuin muut. Olisimme voineet siihen päästäkin, mutta sitten kun se tuote ei ole kilpailukykyinen johonkin jauhelihaan verrattuna, niin kasvaako markkinat samassa suhteessa kuin tätä tuotantokapasiteettia on tulossa, Marjamäki pohtii.
 Hän pitää edelleen mahdollisena, että sirkkamarkkinat tulevat olemaan jokseenkin merkittävä tekijä elintarviketeollisuudessa. Kehitys on kuitenkin ollut rauhallisempaa kuin mitä moni on arvioinut.
 – Markkina on kehittynyt hitaammin kuin mitä yleinen keskustelu on antanut ymmärtää. Tietyillä yrityksillä menee ihan hyvin, on saatu kanavia aukia ja löydetty markkinarako. Minulle tai meidän firmalle ala ei ollut sellainen, että olisin uskonut siihen riittävästi, Marjamäki sanoo.
 Viime vuonna kasvattamoja  arvioitiin olevan noin parikymmentä . Ruotsinpyhtäälle aiottu tehdas olisi kuitenkin ollut kokonsa puolesta huomattavasti muita suurempi.
 Teknologia on nuorta
 Tarvittavat laitteet Ruotsinpyhtään tehtaalle toimitti Inkeroisissa Kouvolassa toimiva Pohjolan Hyönteistalous Oy. Alan teknolgian kehittämiseen keskittyvälle yritykselle suuri sirkkatehdas oli tärkeä projekti.
 – Teknologia on nuorta. Olisi tarvittu enemmän aikaa. Toisaalta markkina ei ole avautunut sillä tavalla kuin odotettiin, toimitusjohtaja  Sami Vekkeli  sanoo.
 Myös Vekkelin mukaan sirkkamarkkinat ovat kehittyneet huomattavasti hitaammin kuin alunperin itse ajattelivat.
 – Olisi pitänyt olla heti paljon hyviä toimijoita, jotta olisi ollut tarjontaa markkinoilla. Elintarviketeollisuus ei lähtenyt ihan niin isolla volyymilla tekemään tuotteita, kuin vielä noin vuosi sitten oli näkymä. Uudet asiat ottaa aina aikaa, Vekkeli sanoo.
 Vekkeli uskoo kuitenkin edelleen asiaansa. Hyönteiset lyövät vielä isosti läpi elintarvikkeena.
 – Iso massa tulee vain hieman myöhemmin kuin mitä itse ajateltiin.
 Alan näkökulmasta Vekkeli pitää Ruotsinpyhtäälle aiottua sirkkatehdasta kuitenkin yhtenä tärkeänä kehitysvaiheena.
 – Tämä on asia, joka piti tehdä. Marjamäki lähti hienosti, rohkeasti tekemään. Hänelle kaikki pisteet. Tämä on vain osa kehityskaarta. Jossain vaiheessa homma lähtee lentoon.
 Maanviljelijä
 Viime vuonna arvioitiin, että hyönteiskasvattamoja olisi Suomessa noin parikymmentä. Valtaosa kasvattamoista toimii muun työn ohella.
 Myös Vesa-Matti Marjamäki sanoo palaavansa Korialle maanviljelijäksi.
 – Ei liiketoiminnassa kannata jäädä liikaa tappioita murehtimaan, ne on mitä ne on. Sen jälkeen keksitään jotain muuta järkevää tekemistä. Ei tässä maissa olla, mutta harmittaa vähän, Marjamäki sanoo.
 Alun perin hyönteistehdasta kaavailtiin Vesa-Matti Marjamäen maatilan pihalla tyhjillään seisovaan sikalaan. Pyry Sarkiola / Yle
 Marjamäki on aikaisemmin ehtinyt kunnostautua start up -yrittäjänä. Marjamäki  perusti yhdessä ystävänsä kanssa  äänieristettyjä puhelinkoppeja valmistavan Framery Oy:n. Tamperelaisyrityksen koppeihin paetaan avokonttorin melua muun muassa Twitterin ja Microsoftin konttoreissa.
 Silti maanviljely on se, mikä työnkuvana juuri nyt sytyttää. Marjamäki on viljellyt vuodesta 2014 saakka Korialla härkäpapua, kauraa ja ohraa.
 – Se on paras työ, mikä mulla on tähän mennessä ollut. Siinäkin joku voi kyseenalaistaa kannattavuudet ja muut, mutta työnkuvana se on mukava.

Euroopan suurimmaksi aikonut hyönteistehdas lopettaa toimintansa Suomessa: "Ei ole kannattavaa"


Summary: Vuosikymmeniä kestäneeseen saarikiistaan odotetaan ratkaisua jälleen kerran, nyt presidentti Vladimir Putinin kesän vierailulla Japaniin.

Kuriilien saarten kohtalo on kuulunut sekä Japanissa että Venäjällä niihin kiistoihin, joista on tavattu todeta, ettei ratkaisua löydy ainakaan puhujan elinaikana.
 Nyt Japanissa kohdistetaan toiveet ensi kesään. Venäjän presidentti  Vladimir Putin  ja Japanin pääministeri  Shinzo Abe  ovat nostaneet sovun saariketjun hallinnasta keskusteluun viimeksi tapaamisessaan marraskuussa, ja sovun hakemisen odotetaan jatkuvan kesällä.
 Mistä Kuriilien kiista sai alkunsa?
 Japani ja Venäjä ovat kiistelleet Kuriilien saariryhmän eteläisimmistä saarista toisesta maailmansodasta lähtien. Neuvostoliitto valtasi Kuriilit sodan loppuvaiheessa. Venäjä ja Japani eivät ole solmineet rauhansopimusta.
 Maat kutsuvat Kuriileja eri nimillä. Venäjä nimittää saariryhmää Kuriileiksi, Japani Pohjoisterritorioksi. Eteläisin Habomai-ryhmän saari sijaitsee vain muutaman kilometrin päässä Japanin pohjoisimman saaren Hokkaidon kärjestä.
 Japanilaisia, kuten vähemmistöön kuuluvia ainuja, muutti saarille jo 1700- ja 1800-luvuilla. Toisen maailmansodan alkaessa niillä oli noin 17 000 japanilaista. Saaret vallannut Neuvostoliitto karkotti japanilaiset 1950-luvun loppuun mennessä.
 Vuonna 1956 sovittiin diplomaattisuhteiden palauttamisesta. Venäjä ehdotti kahden Japanille lähimmän saaren palauttamista. Japani ei ehdotusta hyväksynyt. Kiista jatkuu ratkaisemattomana yhä.
 Yle Uutisgrafiikka
 Mitä käyttöä saarilla on?
 Nykyisin saarilla asuu noin 30 000 venäläistä. Esimerkiksi Iturupin saarella on venäläistä sotilastoimintaa. Venäjä on 2000-luvun puolivälistä alkaen  kehittänyt alueella voimakkaasti energia- ja liikennehankkeita , kertoo Britannian yleisradioyhtiö BBC.
 Saarten satamat ovat tärkeitä merenkululle. Myös luonnonvarat, kuten kalavedet, kiinnostavat molempia valtioita. Kiistakumppaneiden lisäksi muun muassa Etelä-Korea on kiinnostunut juuri saarten rikkaista kalavesistä.
 Kuriilien lähivesissä uskotaan olevan myös kaasu- ja öljyvaroja.
 Japani ja Venäjä näkevät saarilla myös turismin kehittämisen mahdollisuuden. Matkailijoita kiehtovat uudet kohteet, ja tuliperäisten saarien luonto on rikas.
 Miksi muutosta saattaa olla ilmassa juuri nyt?
 Japani on vuosikymmenet vaatinut kaikkien neljän saaren palauttamista.
 Pääministeri Abe ja Venäjän presidentti Putin keskustelivat saarten tilanteesta viimeksi G20-kokouksessa  Buenos Airesissa pari kuukautta sitten viime vuoden lopulla. Maiden välisessä huippukokouksessa Singaporessa marraskuussa maat sopivat vauhdittavansa neuvotteluja vuoden 1956 sopimuksen pohjalta.
 Sopimuksen pohjalta pidetään siis esillä vaihtoehtoa, jossa Venäjä palauttaisi Shikotanin ja Habomain saaret ja neuvotteluja jatkettaisiin kahdesta muusta. On myös esitetty, että kahden saaren palauttamisen lisäksi muista muodostettaisiin jonkinlainen vapaakauppa-alue.
 64-vuotiaalle pääministeri Abelle on Kuriilien saarikiistassa on kyse poliittisen uran perinnöstä ja kotimaisiin paineisiin vastaamisesta. Hänen virkakautensa on päättymässä kolmen vuoden kuluttua. Rauhansopimuksen allekirjoittaminen olisi tien alku muiden saarten tulevaisuutta koskevien erimielisyyksien ratkaisemiseen.
 Lue myös :
 Syntyykö Japanin ja Venäjän välille vihdoin rauhansopimus? Putin matkustaa Japaniin kesäkuussa
 "Haluamme saattaa tämän loppuun oman sukupolvemme elinaikana" – Putin ja Abe haluavat selvittää Kuriilien aluekiistan

Miksi Kuriilit jäytävät Venäjän ja Japanin suhteita  – kolme seikkaa kiistellyistä saarista


Summary: Gdańskin pormestaria Paweł Adamowiczia puukotettiin hyväntekeväisyystilaisuudessa sunnuntaina.

Puolassa sunnuntaina puukotettu Gdańskin pormestari  Paweł Adamowicz  on menehtynyt, kertovat sairaalalähteet ja Puolan terveysministeri.
 Adamowicz sai vakavia vammoja  miehen puukotettua häntä sydämen ja vatsan alueelle kesken hyväntekeväisyystilaisuuden.
 Sairaalaan kiidätetylle Adamowiczille tehtiin viisituntinen leikkaus, jonka jälkeen hänen tilansa oli lääkärien mukaan yhä kriittinen.
 Pormestarin kimppuun käynyt kolmikymppinen gdańskilainen mies otettiin heti kiinni. Hyökkääjällä on aiempaa rikostaustaa.
 Puolalaisviestimien mukaan hyökkääjä on istunut vankilassa pankkeihin kohdistuneista aseellisista hyökkäyksistä. Viestimet kertovat, että vankilassa miehen mielenterveys oli heikentynyt merkittävästi.
 53-vuotias Adamowicz edustaa keskustaoikeistolaista Kansalaisfoorumi-puoluetta. Hänet tunnettiin edistyksellisenä johtajana, joka oli muun muassa puolustanut seksuaalivähemmistöjen oikeuksia ja muita vähemmistöjä.
 Puolan presidentti  Andrzej Duda  on tuominnut hyökkäyksen.

Puolassa puukotettu Gdańskin pormestari menehtyi


Summary: Helsingin poliisi sai tiedon Itä-Helsinkiin kohdistuvasta seksuaalirikosepäilystä hätäkeskuksen kautta.

Oulun ja Helsingin poliisit tutkivat useita seksuaalirikoksia, jotka ovat olleet viime päivinä ja viikkoina julkisuudessa.
 1. Montako epäiltyä on tällä hetkellä Oulun tutkinnoissa?
 Oulun poliisi kertoi perjantaina aloittaneensa esitutkinnan  neljästä uudesta seksuaalirikosepäilystä .
 Poliisi oli ottanut kiinni kolme ulkomaalaistaustaista miestä todennäköisin syin epäiltyinä tekoihin. Yksi epäillyistä on vapautettu.
 Kahta muuta esitetään tiistaina vangittavaksi Oulun käräjäoikeudessa. Kaksi epäiltyä on alle 18-vuotiaita, kaksi epäiltyä ovat noin 20-vuotiaita.
 Poliisi kertoi perjantaina, että uusien rikosepäilyjen nimikkeet ovat raiskaus, törkeä lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö ja lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö. Teot ovat poliisin mukaan tapahtuneet kesällä 2018.
 Joulukuussa Oulun poliisi kertoi tutkivansa viittä seksuaalirikosjuttua. Näiden juttujen rikosnimikkeet olivat törkeä lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö ja törkeä raiskaus.
 Tällä hetkellä Oulun poliisin seksuaalirikostutkinnoissa on yhteensä noin 15 epäiltyä.
 Poliisi on kertonut, että epäillyillä on ainakin neljän eri maan kansalaisuuksia Suomen kansalaisuuden lisäksi.
 2. Minkä ikäisiä Oulun tutkinnan uhrit ovat?
 Poliisi kertoi joulukuussa, että tutkinnassa olevien juttujen uhrit ovat yläkouluikäisiä.
 Uusien seksuaalirikostutkintojen uhrit ovat poliisin mukaan alle 15-vuotiaita.
 3. Liittyvätkö Oulun seksuaalirikostutkinnat toisiinsa?
 Poliisi korosti tänään, että uudet neljä seksuaalirikostutkintaa eivät liity toisiinsa. Poliisi totesi myös joulukuussa, että tutkinnassa olevat seksuaalirikokset eivät liity toisiinsa.
 4. Mitä poliisi epäilee Itä-Helsinkiin kohdistuvassa tutkinnassa?
 Helsingin poliisi sai lauantai-iltana hätäkeskuksen kautta tiedon epäillyistä  lapseen kohdistuneista seksuaalirikoksista  Helsingissä. Poliisi otti kiinni samana iltana kolme henkilöä yksityisasunnosta.
 Poliisi on vapauttanut kaksi henkilöä. Poliisi epäilee 1990-luvulla syntynyttä miestä muun muassa törkeästä raiskauksesta ja törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä.
 Poliisi esittää miestä vangittavaksi tämän viikon aikana. Epäilty on poliisin mukaan Suomessa asuva ulkomaan kansalainen, mutta sen tarkempaa tietoa poliisi ei anna.
 Poliisin mukaan seksuaalirikokset ovat kohdistuneet yhteen uhriin, joka on alaikäinen lapsi. Poliisi on kuullut uhria ja epäiltyä.
 Poliisi ei kerro uhrin ikää tai sukupuolta. Epäillyt teot ovat tapahtuneet yksityisasunnossa lokakuun alun ja tammikuun 9. päivän välillä.
 6. Liittyvätkö Oulun ja Helsingin seksuaalisrikostutkinnat jollain tavalla toisiinsa?
 Poliisin mukaan mikään ei viittaa tässä vaiheessa siihen, että Oulun ja Helsingin seksuaalirikostutkinnat liittyisivät jollain tavalla toisiinsa.
 7. Onko poliisille ilmoitettujen seksuaalirikosepäilyjen määrä ollut kasvussa viime vuonna?
 On. Yle pyysi Poliisihallituksesta tuoreimmat rikostilastot.
 Niiden mukaan viime vuonna poliisille tehtiin koko maassa yhteensä  3 826 ilmoitusta seksuaalirikoksista .
 Vuonna 2017 poliisille tehtiin 3 331 ilmoitusta seksuaalirikoksista. Poliisin tutkintaan tulleissa seksuaalirikosjutuissa kasvua on ollut viime vuonna noin 15 prosenttia.
 Vuonna 2016 poliisille tehtiin 3 338 ilmoitusta seksuaalirikoksista.
 8. Kuinka paljon poliisille ilmoitetuissa seksuaalirikostapauksissa on ulkomaalaistaustaisia epäiltyjä?
 Poliisin tilastoissa oli vuonna 2018 yhteensä 657 seksuaalirikosta, joiden epäilty voidaan luokitella ulkomaalaistaustaiseksi.
 Poliisihallituksen poliisitarkastaja  Pekka Heikkisen  mukaan ulkomaalaisten osuus kaikista tietoon tulleista seksuaalirikoksista oli viime vuonna 25,3 prosenttia ja lasten seksuaalisissa hyväksikäyttötapauksissa 19,2 prosenttia.
 Heikkisen mukaan seksuaalirikoksista epäiltyjen listalla ulkomaalaistaustaiset henkilöt ovat tilastoissa yliedustettuina.
 – Irak, Afganistan ja Viro erottuvat kansalaisuuksista, sanoo Heikkinen.
 Heikkinen kuitenkin muistuttaa, että irakilaisia, afganistanilaisia ja virolaisia on Suomessa huomattavan paljon ulkomaalaistaustaisesta väestöstä.
 9. Tiedottavatko poliisit aina kaikista seksuaalisrikostutkinnoistaan yhtä paljon kuin Oulun poliisi?
 Eivät tiedota.
 Poliisin tiedotuskäytännöt seksuaalirikostutkinnoista ja muistakin tutkinnoista vaihtelevat hyvin paljon eri poliisilaitosten välillä. Esimerkiksi Helsingin poliisi tiedottaa seksuaalirikostutkinnoistaan hyvin paljon niukemmin kuin Oulun poliisi on tiedottanut omista tutkinnoistaan.
 Lue lisää:
 Oulun poliisi vapautti alaikäisen seksuaalirikoksista epäillyn – tutkinta alkoi kuolemaan liittyneistä huhuista
 Yle selvitti: Tällaisia ovat Oulun seksuaalirikoksista epäillyt

Nämä 9 asiaa tiedämme nyt Oulun ja Helsingin seksuaalirikostutkinnoista


Summary: Valviran mukaan yhden merkin aiheuttamaa syöpäriskiä on vaikea todentaa.

Suomalaiset plastiikkakirurgit suosittelevat, että Suomessa ei tällä hetkellä käytettäisi Allergan-merkkisiä karheapintaisia silikoni-implantteja implantteihin liitetyn mahdollisen syöpäriskin takia.
 Allergan-tuotemerkki on yksi maailman käytetyimmistä silikoni-implanteista.
 Suomessa Allerganin Natrelle- ja McGhan-tuotemerkin implantteja on käytetty noin 30 000 eli ainakin yli 15 000 asiakkaalla, Suomen esteettiset plastiikkakirurgit ry kertoo.
 Suomen esteettiset plastiikkakirurgit ry kehottaa potilaita, joiden rintoihin on käytetty kyseistä karheamerkkistä implanttia, ohjautumaan seurantaan.
 – Vuosia on tutkittu, että tällaisia ongelmia voi olla. Nyt on niin vahva epäily, että tähän implanttiin liittyy syöpäriski, että sitä ei pidä enää käyttää, Suomen esteettiset plastiikkakirurgit ry:n, eli yksityisten plastiikkakirurgien yhdistyksen puheenjohtaja  Heikki Kupi  kertoo Ylelle.
 Kohti kansallista linjausta
 Suomen plastiikkakirurgiyhdistyksen puheenjohtaja  Anna Höckerstedt  sanoo, että kyseisiä implantteja on käytetty Suomessa niin yksityisellä kuin julkisellakin puolella. Suomen plastiikkakirurgiyhdistykseen kuuluu niin yksityisen kuin julkisenkin puolen plastiikkakirurgeja
 – Pyrimme asiassa kansalliseen linjaukseen, mutta tilanne on vielä epäselvä. On tärkeää seurata tutkimuksia ja toimia niiden näytön mukaan. Näitä implantteja on käytetty, koska niitä on pidetty turvallisina. Jos näin ei ole, niitä ei pidä Suomessakaan käyttää, Höckerstedt sanoo.
 Höckerstedtin mukaan HUS on jo linjannut, että karheapintaisia implantteja ei tällä hetkellä käytetä HUSissa.
 Valviran tarkastaja  Minna Kymäläinen  osallistui kansainvälisen komitean tapaamiseen marraskuussa ja toppuuttelee yhden tietyn implantin poisvedon tarvetta Euroopassa.
 – Vielä ei ole kontrolloituja kliinisiä tutkimuksia siitä, miten suurisoluinen lymfooma syntyy ja mikä sen aiheuttaa, Kymäläinen kertoo.
 Puheenjohtaja Höckerstedt muistuttaa, että oireettomien potilaiden ei kannata sännätä poistattamaan implanttejaan, sillä kyse on hyvin pienestä syöpäriskistä ja harvinaisesta sairaudesta.
 Ranskalainen terveysvalvontaorganisaatio ANSM kielsi toistaiseksi Allergan silikoni-implantin käytön niihin liittyvän syöpäriskin takia jo viime vuoden lopussa.
 Allergan ei Ranskassa myöskään saanut CE-merkinnälleen jatkoa, eli kyseistä tuotemerkkiä ei tällä hetkellä maassa suositella, Höckerstedt kertoo.
 – CE-merkinnällä valmistaja vahvistaa, että se täyttää sitä koskevat olennaiset vaatimukset. Liittyipä CE-merkinnän jatkon loppuminen syöpäriskiin tai ei, luvan katkeaminen kertoo tuotemerkistä jo jotakin, Höckerstedt toteaa.
 Harvinainen, mutta näkyvä riski
 Kansainvälinen tieteellinen komitea linjasi viime marraskuussa, että rintojen silikoni-implantteihin liittyy harvinaisen BIA-ALCL-lymfooman eli imusolmukesyövän riski.
 Tutkimusten mukaan silikoni-implantteja kantavilla naisilla on 400-kertainen riski sairastua lymfoomaan verrattuna naisiin ilman silikoni-implantteja.
 Rintaimplantteihin mahdollisesti liittyvä anaplastinen suurisoluinen lymfooma BIA-ALCL on harvinainen non-Hodgkin lymfooman, eli imusolmukesyövän, alatyyppi.
 Vuonna 2016 Maailman terveysjärjestö WHO määritteli ensi kertaa sairaudelle tarkat diagnostiset kriteerit.
 Juttua tarkennettu 14.1.2019 kello 19.25: Suomen esteettiset plastiikkakirurgit ry:n puheenjohtajan Heikki Kupin mukaan implantteja on laitettu noin 30 000 kappaletta, jolloin asiakasmäärä on reilut 15 000, eikä 30 000, kuten aiemmin kerroimme.
 2010-luvun alussa laajaa huolta herättivät PIP-implantit, jotka oli valmistettu teollisesta silikonista ja aiheuttivat revetessään vakavia oireita. Alla Yle Uutisten silloisia juttuja aiheesta:
 Plastiikkakirurgi: Sadoilla suomalaisnaisilla voi olla vaaralliset rintaimplantit  11.12.2013
 Ranskalaisnainen: "Komplikaatiot alkoivat heti PIP-implanttileikkauksen jälkeen"  11.12.2013
 Plastiikkakirurgit muuttivat kantaansa: Poistattakaa PIP- ja M-implantit  31.01.2012
 Suomessakin laitettu virheellisiä rintaimplantteja  21.12.2011

"Vahva epäily silikoni-implantin syöpäriskistä": Plastiikkakirurgit kehottavat välttämään – Suomessa käytetty 30 000 riski-implanttia


Summary: Presidentti Sauli Niinistö kertoi Kanadan pääministerin olleen häneen yhteydessä ennen Kiinan matkaa.

Kiinan ja Suomen presidenttien kolmannella tapaamisella olisi riittänyt enemmän asiaa kuin aikaa. Se kävi nopeasti ilmi, kun tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  saapui median eteen Pekingissä vietettyään iltapäivän Kiinan presidentin  Xi Jinpingin  seurassa.
 Presidentti Niinistö listasi pitkän luettelon keskusteluissa esillä olleita asioita: ilmastonmuutos, EU:n tila, suurvaltapolitiikka, arktinen alue ja tietenkin Suomen ja Kiinan kahdenväliset suhteet.
 Ennakkoon kiinnosti, ottaisiko Niinistö esiin  Kiinan ihmisoikeuskysymykset ja etenkin Länsi-Kiinan uiguurivähemmistön tilanteen. YK:n mukaan jopa miljoona uiguurimuslimia on suljettu leireille,  joita Kiina kutsuu koulutuskeskuksiksi .
 Niinistön mukaan illallinen venyi juuri ihmisoikeuskeskustelun vuoksi.
 – Eräästä ihmisoikeuskysymyksestä puhuttiin pitkäänkin, Niinistö sanoi.
 Kanadan pääministeri otti yhteyttä
 Presidentti Niinistö ei halunnut eritellä suoraan, mistä ihmisoikeuskysymyksistä hän Xin kanssa puhui. Niinistö valitsi sanansa tarkoin ja mainitsi lehdistötilaisuudessa muun muassa Suomen uiguurivähemmistön esiin ottamat ongelmat.
 Xinjiangin leirejä koskevaan kysymykseen Niinistö vastasi ykskantaan:
 – Ne puhuttiin kaikki kyllä.
 Noin 80 lasta tervehti presidenttejä vastaanottoseremonioissa. Matti Porre / Tasavallan presidentin kanslia
 Niinistö otti esiin myös Kanadan ja kertoi, että Kanadan pääministeri  Justin Trudeau  oli häneen yhteydessä ennen matkaa.
 Kanadalla on ollut Kiinan kanssa diplomaattista kiistaa sen jälkeen, kun kiinalaisen teknologiayhtiön Huawein talousjohtaja  Meng Wanzhou   pidätettiin Vancouverissa joulukuussa . Kanadan mukaan  useita sen kansalaisia on pidätetty Kiinassa  tapauksen jälkeen.
 "Ei kannata karttakepillä mennä osoittamaan"
 Niinistön mukaan ihmisoikeusasioista puhuttiin pitkään, eikä keskustelu herättänyt harmistusta isännän taholta. Tosin hän antoi ymmärtää, ettei Kiina muuttanut omaa kantaansa.
 – Kiinalla on omat käsityksensä tapahtumista ja he pitävät siitä tiukasti kiinni, Niinistö sanoi.
 Niinistön mukaan Suomi voi parhaiten näyttää ihmisoikeusasioissa mallia omalla esimerkillään.
 – Ei kannata karttakepillä mennä osoittamaan. Suomen vahvin sanoma tulee itse suomalaisen yhteiskunnan ja yhteisöjen kautta siitä, miten on rakennettu tällainen yhteiskunta. Ja jos niitä rakennuspalikoita lähtee hakemaan, sieltä löytyy kyllä aikamoinen arvovalikoima.
 Esillä myös suurvaltasuhteet
 Niinistö ja Xi tapasivat  Pekingissä Taivaallisen rauhan aukion laidalla sijaitsevassa kansankongressipalatsissa . Kiinassa kun ollaan, juhlallisuudet olivat komeat: presidentit otti vastaan sotilassoittokunta ja Suomen lippuja innokkaasti liehuttavat lapset.
 Presidentit tapasivat nyt virallisesti kolmatta kertaa. Viimeksi Xi oli vieraana Helsingissä huhtikuussa 2017.
 Markku Ulander / Lehtikuva
 Presidentti Niinistö on päässyt viime vuosina seuraamaan suurvaltasuhteiden kehitystä läheltä. Viime kesänä Niinistö isännöi Yhdysvaltojen presidentin  Donald Trumpin  ja Venäjän presidentin  Vladimir Putinin  tapaamista Helsingissä.
 Luonnollisesti myös kolmen suurvallan Kiinan, Yhdysvaltain ja Venäjän suhteet olivat esillä Xin ja Niinistön keskusteluissa.
 – Siitä sain kyllä aika selkeän kuvan, miten Kiinassa asioista ajatellaan. Kävimme myös Korean niemimaan läpi, jossa Kiinalla on roolinsa ja paljon tietoa, presidentti kertoi.
 Yhteistä säveltä ilmastonmuutoksen torjunnassa
 Niinistön mukaan Suomella ja Kiinalla on hyvin paljon samanlaisia ajatuksia erityisesti ilmastonmuutoksen torjunnasta.
 – Vakaasti jäi se tunnelma, että Kiina on tosissaan näissä kysymyksissä. Kun tänään katseltiin ulos, niin ei mikään ihme.
 Pekingin taivas oli maanantaina peittynyt harmaaseen savusumuun. Niinistön valtiovierailu jatkuu huomenna, jolloin hän osallistuu muun muassa Suomen ja Kiinan yhteisen talviurheiluvuoden avajaistapahtumaan.
 Lue myös:
 Presidentit Niinistö ja Xi kättelivät: "Vahva Kiinan ja Suomen suhde hyödyttää kumpaakin"
 Ottaako Niinistö Kiinassa esiin koulutusleireille suljetut miljoona uiguuria? Jos presidentti avaa suunsa, Suomesta voi tulla uusi Ruotsi   Pohjoismaat ovat havahtumassa Kiinan kasvavaan turvallisuusuhkaan

Presidentti Niinistö tapasi Kiinan Xin: Illallinen venähti, koska puhuimme pitkään ihmisoikeuskysymyksistä


Summary: Kiinasta saapuu yhä enemmän verkkokaupan paketteja Suomeen. Arvonlisävero tulee pienille ostoksille parin vuoden päästä.

Kiinasta tuleva verkkokauppa on kasvanut viime vuodet reipasta vauhtia. Vuonna 2017 Kiinasta tuli 22 prosenttia enemmän Postin kuluttajapaketteja kuin vuotta aiemmin, arvioi Tuote- ja palvelukaupan yhdistys Etu.
 Aiemmin Tukkukauppiaiden liittona tunnettu järjestö arvioi, että kasvu ei viime vuonna ole ainakaan hidastunut, vaikka tarkkoja tilastoja ei vielä saatavilla olekaan.
 Kotimaisen kaupan edustaja ei pidä kilpailutilannetta Kiinan kanssa kaikilta osin reiluna.
 – Epäreilua on se, että tuotteille ei ole samoja vaatimuksia ja lisäksi kiinalaisia tuotteita koskee verovapaus, sanoo Tuote- ja palvelukaupan yhdistys Edun toimitusjohtaja  Lauri Pyökäri .
 Verovapautta vielä lähes kaksi vuotta
 Pyökäri viittaa verovapaudella varsinkin siihen, ettei alle 22 euron arvoisista Kiinasta tulevista paketeista mene arvonlisäveroa. Tämä verovapaus päättyy kahden vuoden kuluttua. Alalla on toivottu, että muutos astuisi voimaan jo aiemmin.
 – Kun verouudistus toteutuu, muutos on radikaali ja Kiinasta tulevien pakettien määrä todennäköisesti vähenee murto-osaan nykyisestä. Esimerksi Ruotsissa pakettien määrä tippui kymmenesosaan aiemmasta paikallisen veroratkaisun jälkeen, Pyökäri toteaa.
 Ruotsi otti käyttöön pienille lähetyksille arvonlisäveron, ja lisäksi lähetysten välittäjä PostNord alkoi periä niistä käsittelymaksua. Suomessa Posti  on aiemmin torjunut maksun , vaikka myöntääkin pienistä lähetyksistä tulevan  jopa miljoonien eurojen tappiot .
 Tuottajavastuu jää paikallisten maksettavaksi
 Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukes  testasi viime vuonna 32 tuotetta kiinalaisista halpaverkkokaupoista . Lähes kaikki lelut, sähkötarvikkeet, korut ja lastentarvikkeet olivat vaarallisia.
 – Kun kuluttaja tilaa EU:n ulkopuolelta, tuotteille ei löydy Euroopasta vastuutahoa, jolle esimerkiksi voisi vaarallisen tuotteen palauttaa ja jolta voisi vaatia korvauksia, Pyökäri muistuttaa.
 Suomessa toimivat yritykset ovat maksamassa esimerkiksi elektroniikan kierrätyksen tuottajavastuun kautta. Suomalaista kauppaa harmittaa, etteivät Kiinasta tulevat lähetykset näihin kuluihin osallistu.
 – Kiinalaisista tuotteista ei tuottajavastuujärjestelmään makseta mitään kustannuksista, ne tuovat vapaamatkustajaongelman. Suomalaiset ja Suomeen rekisteröityneet toimijat joutuvat kokonaisuudessa vastaamaan Kiinan tuonnin jätteistä, Pyökäri sanoo.
 Yle kertoi keväällä, kuinka  Kiinasta tilattujen pakettien  muovien kierrättäminen on usein mahdotonta. Elintarviketeollisuus- ja kauppa kustantavat pakkauskierrätyksen tuottajavastuumaksujen kautta.
 Lue myös:
 Kiinan selluvarastot alkavat olla täynnä ja hintakin on laskenut – metsäjätit porskuttavat, mutta Kiinassa piilee myös riskejä
 Mies ihmetteli, miten nettikirppikseltä ostetun mekon postimaksu voi olla kalliimpi kuin itse mekko – kehitti uuden konseptin, joka leviää nyt verkossa
 MOT tilasi Kiinasta feikkimeikkejä ja testautti ne – huulipunasta löytyi vaarallista lyijyä

Etujärjestö tympääntyi kiinalaisen verkkokaupan vapaamatkustukseen – ei maksa alvia, kierrätyksen kulut suomalaisille


Summary: Haminan kaupunki aikoo kääntää lipputankojupakan matkailuvaltiksi. Pian se saa uuden "nähtävyyden", kun Helsinki siirtää sinne 12 raitiovaunua säilytykseen.

Euroopan korkein lipputanko ilman lippua ja maailman suurin Suomen lippu ilman tankoa. Viime syksystä saakka Hamina on tunnettu kaupunkina, jonka suurlippuhanke meni pahasti mönkään.
 Nyt lippufiasko on kuitenkin yllättäen kääntymässä kaupungin eduksi.
 – Olen hämmästynyt siitä, kuinka paljon lipputanko kiinnostaa ihmisiä. Siellä pyörii yllättävän paljon väkeä, kertoo Haminan kaupungin viestintäpäällikkö  Minna Nordström .
 Sosiaalisessa mediassa on jaettu paljon selfieitä tangon juurella, ja lipputangon haluavat Nordströmin mukaan nähdä kauempaakin tulleet.
 – Kaupungin vieraat Pohjanmaalta ja Jyväskylästä ovat kysyneet, että missä lipputanko on. Olen vastannut, että lippua ei vielä ole. Heidän mielestään lipulla ei ole väliä, mutta tanko halutaan nähdä.
 Sana on kiirinyt, sillä lipputankojupakka on saanut paljon julkisuutta.
 100-vuotislahja Suomelle
 Haminan kaupunki rummutti keväästä saakka täysin palkein kaupunkiin tulevaa Euroopan korkeinta lipputankoa ja maailman suurinta Suomen lippua. Koripallokentän kokoinen lippu oli noin 30 valtion  syntymäpäivälahja  100-vuotiaalle Suomelle. Siitä piti tulla Haminaan perustetun Lippumaailman keihäänkärki, joka houkuttelisi kaupunkiin turisteja.
 Monet kaupunkilaiset  vastustivat  lippuhanketta, jonka kustannukset paisuivat. Tällä hetkellä hinta on noin 800 000 euroa, mutta summa saattaa vielä nousta. Asukkaat eivät myöskään uskoneet, että suurlippu olisi tarpeeksi houkutteleva turistinähtävyys.
 Olemme kompastuneet banaaniin.  Minna Nordström
 Teräksestä valmistettu, sadan metrin korkuinen lipputanko  saatiin pystyyn  marraskuussa. Lipunnostajaisista kaavailtiin suurta kansanjuhlaa. Lippua salkoon ei kuitenkaan nostettu, koska Venäjällä valmistetun tangon lujuuslaskelmat oli tehty puutteellisesti.
 Uutiset vastoinkäymisistä ja liputtomasta tangosta levisivät. Sosiaalisessa mediassa irvailtiin. Kaupungin virkamiehet saivat paljon ikävää palautetta. Lippu ei liehu tangossa vieläkään, sillä kaupungin selvitykset ovat edelleen kesken.
 Facebookissa kiertää käsiteltyjä kuvia, joissa raitiovaunu kiertää Haminan raatihuonetta. Pyry Sarkiola / Yle
 Somevideoita
 Hamina aikoo nyt ottaa tilanteesta kaiken irti.
 – On tunnustettava, ettei kaikki mennyt kuten piti. Olemme kompastuneet banaaniin, mutta emme ole menettäneet mitään. Siksi haluamme kääntää asiat itseironian kautta toisinpäin ja korjata kaupungin maineen, sanoo viestintäpäällikkö Minna Nordström.
 Nordströmin mukaan suurin haaste on palauttaa Haminan asukkaiden luottamus kaupungin toimiin.
 – Siinä meillä on hirveä haaste, että saamme kaupunkilaiset uudestaan meidän puolellemme.
 Kyllä me otamme ilon irti siitä, että Haminaan tulee raitiovaunut ennen Tamperetta.  Minna Nordström
 Nordströmin mukaan tarkoitus on hakea sosiaalisen median keskusteluista aasinsiltaa ja jakaa huumorimielessä tehtyjä videoita esimerkiksi Haminan Lippumaailman somekanavissa.
 – Olemme keränneet erilaisia suurlipusta tehtyjä videoita ja käsiteltyjä kuvia, ja teemme videoita itsekin.. Emme halua pysähtyä odottamaan selvitysten tuloksia vaan pitää keskustelua yllä.
 Myös seudun kehittämisyhtiö Cursor pohtii parhaillaan, miten lipputankojupakkaa voidaan hyödyntää.
 – Hamina on saanut tosi paljon mediaosumaa tästä. Matkailun ja markkinoinnin näkökulmasta se kannattaa ehdottomasti hyödyntää, toteaa matkailun ohjelmapäällikkö  Sanna Nikki  Cursorista.
 Lipputankoa ympäri ratikalla?
 Humoristiset matkailuvaltit eivät sinänsä ole uusi idea. Viime kesänä kerrottiin Puolangan kunnan  omintakeisesta tervetuliaiskyltistä , joka neuvoo pohtimaan, kannattaako Puolankaan asti jatkaa. Kyltti sai runsaasti huomiota sosiaalisessa mediassa. Syksyllä puolestaan 3000 asukkaan Padasjoen kunta puolestaan kertoi ulkomaalaisille suunnatulla  somevideolla  tarjoavansa "ei mitään" sanoilla  experience nothing .
 Padasjoen  ei mitään  paljastui videolla ihan muuksi kuin tylsyydeksi: oli järvikalaa, ruisleipää, saunaa, rokkikeikkaa ja huikaisevaa luontomaisemaa, vastapainona suurkaupunkien luksusravintoloille ja liikenneruuhkille. Video saavutti myös  kansainvälistä huomiota .
 Haminan "nähtävyyksien" lista pitenee pian  raitiovaunuilla ilman  kiskoja, kun Helsingin kaupunki siirtää 12 käytöstä poistettua raitiovaunua säilytettäväksi Haminaan. Useissa Facebook-yhteisöissä kehitellään pilke silmäkulmassa jo uusia matkailuvaltteja.
 "Lipputankoa ympäri ratikalla. Olisi hienoa!"
 "Nyt vaan kiskot torilta lipputangolle, että se turistimassa pääsee mahdollisimman helpolla ja liikenne sujuu joustavasti."
 "Nonstoppina tori-lipputanko."
 Haminan lippumaailman toiminnanjohtaja Kimmo Kiljunen poseerasi lipputangon osien kanssa lokakuussa ennen kuin tanko nostettiin pystyyn. Pyry Sarkiola / Yle
 Raitiovaunut rekalla Haminaan
 Tosiasiassa Helsinki on vuokraamassa Haminassa sijaitsevalta teollisuusalueelta hallin, jonka sisään rakennetaan raiteet 12 raitiovaunun varastointia varten. Helsingin omalla varikolla ei tällä hetkellä ole tilaa säilyttää matalalattiaisia Variotram-vaunuja, jotka on poistettu vaiheittain liikenteestä.
 – Kaupunki selvitti sopivia varastotiloja syksyllä ja päätyi Haminaan. Raitiovaunut kuljetetaan Helsingistä Haminaan rekka-auton lavetilla todennäköisesti tammikuun lopun tietämillä, kertoo HKL:n infra- ja kalustoyksikön johtaja  Artturi Lähdetie .
 Saksalaisvalmisteiset raitiovaunut tulivat Helsinkiin vuosituhannen vaihteessa. Viimeisen kymmenen vuoden aikana on havaittu, että vaunut eivät ole kori- ja telirakenteen osalta täysin soveltuvia Helsingin rataverkolle.  HKL sopi reilu vuosi sitten(siirryt toiseen palveluun) , että kaupunki ja vaunutoimittaja pyrkivät myymään yhteensä 40 vaunua muualle Eurooppaan.
 Tavoitteena on, että vaunuja säilytettäisiin Haminassa mahdollisimman vähän aikaa. Haminassa raitiovaunuja odotetaan joka tapauksessa innolla.
 – Jonkinlaista someilmiötä yritämme varmasti viritellä. Kyllä me otamme ilon irti siitä, että Haminaan tulee raitiovaunut ennen Tamperetta, Nordström toteaa.

Liputtomasta lipputangosta tuli nähtävyys – vieraat satojen kilometrien päästä kyselevät, mistä se löytyy


Summary: Verkkokauppa sai alkunsa ilmajokelaisen Tomi Pitkäkankaan oman perheen tarpeista. Asiakkaiden toiveesta tarvetta tuli myöhemmin myös myymälälle.

Normiaamu Ilmajoella Sportti Kornerin tiloissa. Yrittäjä  Tomi Pitkäkangas  pakkaa laatikkoon verkkokauppatilauksia ja vie ne mahdollisimman nopeasti Matkahuoltoon. Sitten luistinten teroitusta ja uusien tuotteiden asettelua hyllylle. Ja sitten taas sama uudestaan.
 Pitkäkangas on 30-vuotias perheenisä, jonka jääkiekko vei mennessään jo aikaisin. Maalivahtina viihtyvä Pitkäkangas valmentaa Ilmajoella junioreita ja on herättänyt henkiin jääkiekkoseura Ilmajoki Hockey Teamin.
 Omat lapset pelaavat myös jääkiekkoa ja jatkuva jääkiekkovarusteiden etsiminen ja hankkiminen alkoi kyllästyttää.
 – Varusteiden etsintä oli hankalaa kun piti aina hommata uutta ja piti miettiä, että hakeako tuolta ja täältä ja selata jotain toria, muistelee Pitkäkangas.
 Jarkko Heikkinen / Yle
 Kierrätystä
 Pitkäkangas huomasi saman, minkä moni muukin jääkiekkoileva perhe huomaa. Varusteista kasvetaan ulos hurjaa vauhtia ja nurkkiin jää pyörimään ihan käyttökelpoisia varusteita.
 Ne pitäisi saada eteenpäin ja toisaalta uusia varusteita pitäisi saada tilalle. Rahaakin kuluu paljon, jos aina hankitaan upouudet varusteet.
 Pitkäkankaan idea on se, että hän ostaa ja ottaa käytetyt varusteet vaihdossa vastaan. Hän myy varusteet eteenpäin ja ne löytävät tiensä varsin nopeasti uusiin osoitteisiin. Lisäksi rinnalla myydään uusiakin varusteita.
 Pitkäkankaan toiminnan piti olla pelkästään verkkokauppaa.
 – Aluksi ostin 2000 eurolla tavaraa ja niitä sitten putsailin ja möin autotallista. Aika pian paikalliset alkoivat tulla ja tuoda sinne varusteita. Tila jäi pieneksi hyvin pian, kertoo Pitkäkangas.
 Verkkokauppa on ollut toiminnassa vasta kolmisen vuotta. Autotallista on siirrytty ensin 60 neliön tiloihin ja siitäkin piti vaihtaa isompaan 200 neliön tiloihin. Tarvetta on sekä verkkokaupalle että itse myymälälle.
 – Asiakkaat halusivat myymälän ja siihen oli reagoitava, hymyilee Pitkäkangas.
 Paketteja lähtee päivittäin ympäri Suomen ja usein myös Ruotsiin ja Viroon. Valikoimassa on varusteiden lisäksi monenlaista jääkiekkoon liittyvää tarviketta ja NHL-joukkueiden virallisia tuotteita.
 Erikoislähetyksiäkin on tehty.
 – Kaukaisin ostos on tullut Australiasta. Siellä kuvattiin jotakin jääkiekkoelokuvaa ja he tarvitsisivat siihen tiettyjä vanhoja maalivahdin patjoja. Meillä oli sellaiset täällä myynnissä, olivat tulleet pihapelisuojiksi. Ne lähtivät sitten Australiaan, muistelee Pitkäkangas.
 Jarkko Heikkinen / Yle
 Suomalaiset verkkokaupat ovat kuluttajien mieleen
 Suomalaisten ylläpitämät verkkokaupat eivät häpeä isojen kansainvälisten verkkokauppojen joukossa.
 Selvää on, että suurin osa ostoksista tehdään kansainvälisten verkkokauppojen sivuilta mutta suomalaisia verkkokauppoja arvostetaan korkealle.
 Kaupan liitto  tekee vuosittain verkkokauppaselvityksen, jossa selvitetään kuluttajien näkemyksiä verkkokaupasta. Kuluttajia kotimaiset verkkokaupat miellyttävät. Arvostetuimpien verkkokauppojen listalle pääsee suomalaisiakin sivustoja kuten Varusteleka, Dermosil, Booky ja Peten koiratarvike.
 Kaupan liiton pääekonomisti Jaana Kurjenoja sanoo,että suomalaisten valttina on selkeä keskittyminen omaan erikoisalaan.
 – Näillä kaikilla on oma vahvuusalueensa, johon on keskitytty. Suomalainen verkkokauppa ei välttämättä pysty kilpailemaan hinnalla vaan sillä erikoisosaamisella, sanoo Kurjenoja.
 Suomen mittakaavassa kohtuullisen kokoiset verkkokaupat ovat nekin olleet joskus pieniä ja ne ovat Kurjenojan mukana pystyneet hyödyntämään oman vahvuutensa.
 Jarkko Heikkinen / Yle
 Riskinottoa
 Tomi Pitkäkangas uskoo omaan verkkokauppaansa niin paljon, että hän irtisanoi itsensä jo yrityksen alkuaikana Atrian lihanleikkaajan työstä. Epäilijöitä on riittänyt.
 – Kova oli tilipussi ja sitten lähdettiin myymään käytettyjä jääkiekkovarusteita autotallista, niin onhan se melkoinen ero. Senpä takia ihmiset on varmaan epäilleet, että tuleeko tuosta mitään, naurahtaa Pitkäkangas.
 Riskinotto on kannattanut, sillä verkkokaupan myötä perustettu myymäläkin on osoittautunut oikeaksi ratkaisuksi.
 Verkkokaupan ja myymälän osuus myynnistä vaihtelee, mutta tällä hetkellä Pitkäkangas arvioi myynnin jakautuvan aika lähelle puoliksi verkon ja myymälän kesken. Kesällä verkkokaupan osuus korostuu.
 – Nyt jääkiekkokauden aikana tehdään sellaisia ylläpitohankintoja. Kesällä ja syksyllä sitten ruvetaan katsomaan uusia varusteita tilalle ennen kuin uusi kausi alkaa.
 Pitkäkangas sanoo, että hänellä on omasta yrityksestään tietty visio olemassa, jota kohti hän pyrkii.
 – Koko ajan mennään eteenpäin, niin kuin Jutilakin taisi jossain haastattelussa sanoa.
 Sen enempää Pitkäkangas ei paljasta.

Lihanleikkaajasta menestyvän verkkokaupan pyörittäjäksi – käytettyjä jääkiekkovarusteita kauppaava yritys löysi sopivan markkinaraon


Summary: Puolustusministeri Jussi Niinistö esitti naapureille jatkuvaa yhteisharjoittelua rajojen yli.

Suomen puolustusministeri  Jussi Niinistö  ehdottaa Pohjoismaiden maavoimille uudentyyppistä yhteistyötä. Niinistö esitti ajatuksen säännöllisestä maavoimien harjoittelusta Sälenin turvallisuuskokouksessa.
 Ruotsin puolustusministeri  Peter Hultqvist  isännöi tänään Sälenin tunturihotellissa kolmea pohjoismaista kollegaansa, Tanskan  Claus Hjort Frederiksenia , Norjan  Frank Bakke-Jenseniä  ja Suomen Jussi Niinistöä.
 Maavoimien yhteiset harjoitukset soveltuisivat parhaiten Norjan, Ruotsin ja Suomen pohjoisille alueille, joten Tanska ei niihin osallistuisi. Mahdollinen yhteisharjoittelu on ollut esillä jo aiemmin puolustusministerien tapaamisissa. Tositoimiin päästäisiin kuitenkin vasta lähivuosina, aikaisintaan ilmeisesti vuonna 2021.
 Tuttua jo ilma- ja merivoimille
 Niinistö uskoo, että pohjoinen eri aselajien yhteisharjoittelu tulee olemaan painopiste pohjoismaisessa yhteistyössä.
 Vastaava kolmen maan harjoittelu, “cross border training”, on jo arkipäivää ilmavoimissa. Rovaniemen laivueen komentaja voi soittaa mutkattomasti ruotsalaiselle ja norjalaiselle kollegalleen ja ehdottaa yhteisharjoitusta joksikin päiväksi.
 Laivaston harjoitusyhteistyö alkoi 1997 ja ilmavoimien kymmenisen vuotta sitten. Kolmen maan ilmavoimat ovat tällä hetkellä operatiivisesti täysin yhteensopivia.
 Maavoimien yhteisharjoittelu on tuttua kahdenvälisesti Ruotsille ja Suomelle, mutta nyt pyrittäisiin kolmen maan rutiineihin. Norjan puolustusministeri Frank Bakke-Jensen sanoi Sälenin turvallisuuskokouksessa pitävänsä yhteisharjoittelua hyvänä ajatuksena.
 Ruotsin uudistus etenee odotettua hitaammin
 Ruotsi alkoi palauttaa Ukrainan sodan jälkeen puolustusvalmiuttaan, mutta sen maavoimat ovat jääneet jälkeen vuoden 2020 tavoitteista. Tavoitteena olleista kahdesta prikaatista jää toinen toteutumatta. Valikoivan asevelvollisuuden vapaa-ehtoisuuteen perustuva rekrytoinnin on kerrottu jääneen jälkeen tavoitteista.
 Maavoimien yhteinen harjoittelu on osa yritystä tehdä eri aselajien joukoista saumattomasti toimivia “orkestereita”.
 Pohjoismaiset sotaharjoitukset, kuten tänä vuonna Norjan isännöimä Arctic Challence Exercise, yritetään viedä armeijakielellä vaativalle flag-tasolle. Käytännössä se tarkoittaa sitä, että vaativimmissa harjoituksissa simuloidaan sodan ajan olosuhteita. Niinistön mukaan tavoitetta ei ehkä vielä Norjassa saavuteta.
 Sälenissä vain muutaman tunnin pyörähtäneet pohjoismaiset puolustusministerit olivat tyytyväisiä tiivistyvään puolustusyhteistyöhön.
 Suunnitellun maavoimien yhteisharjoittelun ulkopuolelle jäävä Tanskan puolustusministeri Claus Hjort Frederiksen vakuuttaa, että Ukrainan sota käänsi Tanskan katseen Itämerelle ja lähiympäristön turvallisuuteen. Tanskan sotilaat olivat muiden mukana myös Ruotsin isännöimässä Aurora-sotaharjoituksessa syksyllä 2017.
 Pohjoismaat tekevät myös tiedusteluyhteistyötä enemmän kuin koskaan niihin kohdistuneiden kyber- ja hybridi-uhkien sekä terrori-iskujen takia.

Suomi, Ruotsi ja Norja saattavat aloittaa yhdessä maavoimien säännöllisen harjoittelun lähivuosina