Summary: Pitkä ajomatka bensiiniasemalle lisää ympäristöhaittoja ja nostaa merkittävästi autoilijoiden ja mopoilijoiden kustannuksia.

Lappeenrannan naapurikunnassa Taipalsaarella on hämmentynyt tunnelma. Vuosikymmenien ajan polttoainetta on saanut käydä ostamassa kirkonkylän kupeessa olevalta bensiiniasemalta.
 Aiemmin tällä paikalla oli vielä ihan oikea huoltoasema, mutta muutama vuosi sitten se muuttui ajan hengen mukaisesti kylmäasemaksi. Bensiiniä joka tapauksessa on saanut, mutta ei enää kauaa.
 Muutama päivä sitten aseman kylkeen ilmaantui lappu, joka kertoi aseman sulkeutuvan syyskuun loppuun mennessä.
 – Aseman pitäminen on meille kannattamatonta, kertoo St1:n myyntijohtaja  Juha Vanninen .
 Bensiiniasema on auki enää syyskuun loppuun saakka. Sen jälkeen koko Taipalsaaren kunta on ilman bensiiniasemaa.
 St1:n Ilmoitus yllätti kyläläiset. Mikko Savolainen / Yle
 Suomen bensiinikauppiaiden liitto ei ole laskenut, kuinka monta bensiiniasematonta kuntaa Suomessa on. Liiton toimitusjohtajan  Mika Hokkasen  mukaan niitä ei ole missään tapauksessa kovin montaa.
 Mopoilijan pitkä matka
 Tavallisena arkipäivänä tankkauspisteellä on jatkuvasti asiakkaita. Läheisen Saimaanharjun koulun 9.-luokkalainen  Teemu Luusua  kurvaa paikalle mopollaan.
 – Käyn tässä tankkaamassa aika useasti. Ei mikään kauhean hyvä homma ole, jos tämä loppuu, sanoo Luusua.
 Mopon tai moposkootterin tankkiin mahtuu yleensä 5–7 litraa polttoainetta. Kulutus niissä yleensä normaaliajolla on 3–4 litraa sadalla kilometrillä, joten tankkaamaan joutuu varsin usein.
 Jatkossa lähimpään tankkauspaikkaan Teemu Luusuallakin tulee matkaa reilut 10 kilometriä, eikä se Luusuaa innosta.
 – Sitten pitää käydä kauempana tankkaamassa. Olisi paljon helpompaa käydä vaan tässä, jos ei ole mitään asiaa Lappeenrantaan.
 Teemu Luusuaa ei huvittaisi lähteä kymmenen kilometrin päähän tankkaamaan.  Mikko Savolainen / Yle
 Samaa mieltä on tilausliikenne Pekin kuljetusyrittäjä  Maija-Liisa Pekki .
 – Meilläkin on viisi autoa ja olemme tankanneet pääasiassa tässä. Jos huoltoasema lopettaa, meille tulee lisää kustannuksia ja tietysti myös aikaa menee.
 Pekki myös muistuttaa, että olisi todella tärkeää, että rahat jäisivät omalle kylälle, eivätkä menisi naapurikunnan puolelle.
 Myös tankkaamassa oleva  Helena Aitto-Oja  kantaa huolta oman kirkonkylän näivettymisestä.
 – Kaikki on täältä Taipalsaarelta vähän kerrallaan loppunut. Ei täällä kirkonkylällä ole enää kuin M-kauppa ja parturi. Ei mitään muuta, huokaisee Aitto-Oja.
 Aitto-Oja kertoo tankkaavansa aina tässä kylmäasemalla. Hän asuu lähellä, eikä siksi haluaisi lähteä kaupunkiin saakka tankkaamaan.
 – Jos ajaa kaupunkiin tankkaamaan, niin siellä samalla tulee mentyä kauppaan. Ei hyvä, ei yhtään.
 Leena Kiviluoma-Leskelä haluaa tankata kotikunnassaan.  Mikko Savolainen / Yle
 Taipalsaari on pinta-alaltaan suuri. Jo nyt tankkauspisteelle on ajettu syrjäkyliltä kymmenien kilometrien päästä tankkaamaan. Kohta tankkausmatkaan tulee mennen tullen lisää reilut 20 kilometriä.
 – Kyllä on ikävä juttu tämä tankkauspaikan lopettaminen. Tämä on ainoa asema tässä lähellä. Toivoisin, että tulisi sitten joku uusi asema, kertoo tankkaamassa oleva  Leena Kiviluoma-Leskelä .
 Omistaja vaihtuu
 Taipalsaaren bensiiniaseman kiinteistön on jo 25 vuoden ajan omistanut lappeenrantalainen  Esa Rantanen . Ensimmäiset 10 vuotta hän piti sitä itse Shellinä.
 Myöhemmin Rantanen vuokrasi bensiinitoiminnan St1:lle, joka on ollut paikalla vuokralaisena näihin päiviin saakka.
 Esa Rantanen kertoo, että hän on juuri myymässä asemaa pois.
 – Ikää on jo niin paljon.
 Viereinen kahvila ja mittariasema siirtyvät kaupan myötä uudelle omistajalle. Rantasen mukaan kauppa ei kuitenkaan liity millään tavalla siihen, että St1 halusi lopettaa toimintansa mittarikentällä juuri nyt.
 – Meille St1 ilmoitti, että se ei enää jatka vuokrasopimusta, vaan lopettaa toimintansa Taipalsaarella kokonaan, kertoo Rantanen.
 Bensa-asema kylän tukena
 Suomen kylät ry:n puheenjohtaja  Petri Rinne  huokaisee kuullessaan, että kunta on jäämässä ilman bensiiniasemaa.
 – Se on tosi surullista.
 Rinteen mukaan kyse on samasta ilmiöstä, mikä on ollut havaittavissa kauan: kaupat ja palvelut pakenevat pieniltä paikkakunnilta, kun asiakkaita ei riitä.
 Teboilin liikepaikkapäällikkö  Tapio Turpela  harmittelee myös, jos jokin kunta jää ilman bensa-asemaa.
 – Kyllähän taajamassa pitää olla peruspalvelut. Onhan se tolkutonta, jos mopotenavienkin pitää lähteä naapurikylästä bensaa hakemaan, sanoo Turpela.
 Syrjäseuduilla polttoaineen hakumatkaan kuluu aikaa ja rahaa.  Mikko Savolainen / Yle
 Turpela muistuttaa, että Taipalsaarellakin on paljon kesäasukkaita, jotka varmasti ostaisivat bensiiniä oman kylän asemalta. Lisäksi bensiininhakureissulla tehdään helposti myös ruokaostokset, jolloin oman kylän kauppa jää ilman myyntiä.
 – Ei ole ympäristönkään kannalta järkevää, jos liikennettä keinotekoisesti lisätään.
 Adressilla vauhtia
 Huoltoaseman loppumisen takia autoilijoiden bensiininkulutus Taipalsaarella kasvaa, kun polttoainetta täytyy lähteä hakemaan kauempaa. Reilun 20 kilometrin edestakaiseen matkaan kuluu keskimäärin 1,3 litraa bensiiniä ja rahaa hieman vajaa kaksi euroa.
 Vaikka summa ei kerralla tuntuisi isolta, muodostuu siitä ajan myötä sievoinen summa. Joka toinen viikko tankkaavan kukkaro kevenee lisämatkan takia vuodessa noin 50 eurolla.
 Taipalsaaren kirkonkylän kyläyhdistyksen puheenjohtajan ja paikallisen M-kauppa kauppiaan  Osmo Laineen  mielestä huoltoasema on todella tärkeä paikallisille asukkaille. Hän kantaa huolta sekä kirkonkylän palveluista että ympäristöstä.
 – Jos ajatellaan ympäristöä, niin siinähän menisi turhaa polttoainetta polttoaineen hakemiseen. Se on ihan älytöntä, tuumii Laine.
 Laineen M-kauppa on Taipalsaaren kirkonkylän ainoa ruokakauppa. Se sijaitsee reilun kilometrin päässä tankkauspaikalta.
 Osmo Laine on sekä paikallisen M-kaupan omistaja että Taipalsaaren kirkonkylän kyläyhdistyksen puheenjohtaja. Mikko Savolainen / Yle
 Kirkonkylä oli jo muutama vuosi sitten kokonaan ilman kauppaa, kun Siwa lopetti. Hän uskoo myös kauppiaana hyötyvänsä siitä, että kylällä on oma tankkauspiste.
 – Kyllä varmasti ihmiset käyvät kaupassa samalla, kun käyvät tankkaamassa. Mutta jos he käyvät kaupungissa tankkaamassa, niin helposti käyvät siellä sitten kaupassakin, sanoo Osmo Laine.
 Laine harmittelee sekä nuorten mopokuskien, autoilijoiden että kuljetusyrittäjien puolesta.
 – On hankala lähteä jollain kaivurilla 10 kilometrin päästä Lappeenrannan Voisalmesta hakemaan löpöä tai dieseliä. Kyllä se rankaisee ja elinvoimaa vie kunnalta pois.
 Kesäaikaan kylmäasemaa ovat Laineen mukaan käyttäneet autoilijoiden lisäksi myös veneilijät, talvella puolestaan moottorikelkkailijat.
 Kun ilmoitus polttoaineen myynnin loppumisesta tuli, alkoivat paikalliset ihmiset taistella polttoaineaseman puolesta. Nimiä adressiin on kertynyt jo pitkä lista.
 – Ihmiset kokevat tämän niin tärkeäksi, että halusivat adressin, sanoo kyläyhdistyksen puheenjohtaja, kauppias Osmo Laine.
 Adressissa alkaa olla jo yli 100 nimeä. Mikko Savolainen / Yle
 Kalliit pohjavesisuojaukset
 Suomessa bensiiniasemien määrä on viime vuosina pysynyt melko vakiona. Suuri muutos tapahtui viime vuosikymmenellä, kun vuonna 2000 tuli voimaan uusi ympäristönsuojelulaki.
 Silloin huoltoasemien ympäristölupia alettiin arvioida pohjavesien suojelun näkökulmasta. Se kuitenkin johti usean bensiiniaseman toiminnan lopettamiseen.
 – Pelkästään meidän yhtiömme on ympäristölupien takia joutunut lakkauttamaan useita kymmeniä asemia, kertoo Teboilin liikepaikkapäällikkö Tapio Turpela.
 Bensiiniasemat joko eivät enää saaneet lainkaan jatkolupaa toiminnalleen tai sitten asemien olisi pitänyt tehdä mittavat investoinnin pohjavesisuojaukseen.
 – Kalliit pohjavesiratkaisut tuovat omat haasteensa kannattavuudelle, jolloin aseman pitäminen ei enää taloudellisesti ole kestävällä pohjalla, sanoo Turpela.
 Muutamia vuosia sitten myös lappeenrantalainen Esa Rantanen investoi Taipalsaarella mittarialueeseen liki 200 000 euroa, kun mittariston pohjavesisuojaukseen tehtiin täydellinen remontti.
 – Se oli kallis investointi, mutta oli pakko tehdä. Eikä siinä mitään. Pitää olla huolissaan ympäristöstä. Yksi pisara öljyä pilaa ison määrän vettä, sanoo Rantanen.
 Rantanen toimi aikoinaan 25 vuoden ajan Kaakkois-Suomessa bensiinikauppiaiden puheenjohtajana. Hän muistaa, että kaikki eivät halunneet investoida.
 – He laskivat, että 10 vuoden myyntikatteellakaan ei saa suojausta maksettua. Erityisesti kylmäasemia lopetti siinä vaiheessa, kertoo Esa Rantanen.
 Usea liikepaikka tuo kilpailua
 Teboilin liikepaikkapäällikkö Tapio Turpelan mielestä pohjavesisuojaukset pystytään nykyään tekemään hyvin ja riskit niillä saamaan erittäin pieniksi. Kun uusia lupia ei saada, on sillä helposti vaikutus hintaan.
 – Kun kunnassa on vain yksi toimija, se tietysti laittaa hinnat sen mukaisiksi. Olisi hyvä, jos toimijoita olisi enemmän ja saataisiin aikaan tervettä kilpailua.
 Taipalsaarikin sijaitsee tärkeällä pohjavesialueelle, minkä takia sinne on vaikea saada lupia uusille polttoaineen jakelupisteille.
 Ympäristöneuvos  Satu Lyytikäinen  Etelä-Suomen aluehallintovirastosta muistuttaa, että lupamenettely koskee vain pohjavesialueita.
 – Muualle kuin pohjavesialueelle sijoitettavat jakeluasemat eivät pääsääntöisesti edellytä ympäristölupaa, vaan niistä on tehtävä rekisteröinti-ilmoitus kunnan ympäristönsuojeluviranomaiselle ympäristönsuojelun tietojärjestelmään rekisteröintiä varten, kertoo Lyytikäinen.
 Itärajalla oman osansa bensiinimarkkinoista vievät vielä tankkaajat, jotka käyvät hakemassa bensiiniä Venäjältä. Sieltä menovettä irtoaa reilusti Suomen hintoja halvemmalla.
 Taipalsaarella bensiiniä saa vielä syyskuun loppuun saakka. Sen jälkeen kaikki on avoinna. Myös Taipalsaaren huoltoasemakiinteistön omistajana 25 vuotta ollut Esa Rantanen toivoo, että jatkaja löytyy.
 – Siinä on ihan kunnossa oleva ja huollettu mittarikenttä, sanoo Rantanen.
 Aiheesta kertoi aiemmin myös  Länsi-Saimaan Sanomat .

Iso yhtiö lopetti kunnan ainoan bensiiniaseman – moponuoret ajavat nyt 20 kilometriä hakeakseen bensaa: "Ihan älytöntä"


Summary: Putinin trollit -kirja kertoo Aron ja kymmenen muun lokakampanjoiden kohteeksi joutuneen tarinat.

Valeprofiileja. Skandaalinkäryisiä väitteitä yksityiselämästä. Uhkailuja ulkopoliittisilla seurauksilla.
 Muun muassa tällaisilla tavoilla Venäjää kriittisesti käsitteleviä toimittajia, tutkijoita ja aktivisteja on pyritty vaimentamaan, kertoo  Jessikka Aro  tänään tiistaina ilmestyneessä kirjassaan.
 Aro on Ylen uutistoimittaja, joka vuosina 2014 ja 2015 julkaisi Venäjän somevaikuttamista käsittelevän juttusarjan. Sen seurauksena hän joutui laajamittaisen lokakampanjan kohteeksi.
 Kirjassa  Putinin trollit  Aro kertoo omansa ja kymmenen muun maalitauluksi joutuneen tarinat. Hän analysoi vihapuheen ja valeuutisten levittämisen tekniikoita ja kertoo tekemiensä haastattelujen kautta, miten keinot käytännössä toimivat.
 Aron haastattelemat henkilöt ovat kansallisuudeltaan ruotsalaisia, norjalaisia, ukrainalaisia ja venäläisiä. Haastateltujen työskentely ennen massiivisia operaatioita on aina jollain tapaa liittynyt Venäjään.
 Leimaaminen Nato-lobbariksi ja poliittiseksi toimijaksi
 Hyökkäyksistä kertoo esimerkiksi ruotsalainen  Martin Kragh , joka julkaisi vuonna 2017 selvityksen Kremlin moderneista vaikutuskeinoista Ruotsissa. Hän työskentelee Venäjän ja Euraasian tutkimuksen laitoksella Ruotsin ulkopoliittisessa instituutissa.
 Kragh joutui tutkimuksen julkaisun jälkeen lokakampanjan kohteeksi. Lokaa heitettiin venäläisillä propagandasivuistoilla, mutta myös ruotsalaisessa mediassa.
 Kraghin aloittama keskustelu Kremlin poliittisista operaatioista käännettiin Natoon – vaikkei mies Aron mukaan ole koskaan ottanut kantaa Ruotsin mahdolliseen Nato-jäsenyyteen.
 Tutkija joutui useiden kyberhyökkäysten kohteeksi. Nettiin perustettiin valeuutissivustoja ja feikkiprofiileja, joiden tehtävä oli tuhota hänen maineensa verkossa.
 Kragh jatkaa työtään, vaikka verkkokampanja jatkuu edelleen.
 Työkaluina suoria sulkemisvaatimuksia ja perusteettomia syytöksiä
 Eräs muista Aron haastattelemista on norjalainen  Independent Barents Observerin  toimittaja  Thomas Nilsen .
 Independent Barents Observer kirjoittaa Venäjästä ja antaa äänen erityisesti kansalaisjärjestöille, ihmisoikeusaktivisteille ja oppositiolle.
 Venäjän turvallisuuspalvelun FSB:n viranomainen on Aron kirjan mukaan jopa pyytänyt Norjan viranomaisia vaimentamaan verkkojulkaisun. Verkkosivuston väitetään vahingoittavan Venäjän ja Norjan suhteita.
 Venäläiset  ovat myös uhanneet estää  sivuston lukemisen Venäjällä.
 Putin trollit -kirja kertoo Kremlin keinojen olleen norjalaisten tapauksessa yksinkertaisia.
 – Työkalut ovat olleet samankaltaisia kuin muissa maissa: suoria sulkemisvaatimuksia, perusteetonta kritiikkiä ja syytöksiä sekä toimittajien leimaamista poliittisiksi toimijoiksi, kirjoittaa Jessikka Aro.
 "Skandaalin haju takertui minuun yhä tiukemmin"
 Kirjassa Aro ruotii myös itseensä kohdistuneita hyökkäyksiä.
 Alunperin hän joutui hyökkäysten kohteeksi jo vuosina 2014 ja 2015, kun hän julkaisi Venäjä-aiheisen juttusarjan sometrollauksesta ja Pietarin niin sanotusta  trollitehtaasta .
 Keinot uhrin halvaannuttamisen ovat tuttuja venäläisestä propagandasodan tekniikasta, kertoo Aro. Someaikaan sovellettuna niiden voima näyttää kasvavan.
 Aro kirjoittaa esimerkiksi  mädän sillin tekniikasta , jota varsinkin MV-verkkojulkaisu on käyttänyt. Arosta on levitetty vanhoja yksityiselämän asioita ja valehdeltu julkaisun sivuilla. Päämäärä yli 220 jutun julkaisulla on ollut uskottavuuden murskaaminen, kirjoittaa Aro.
 Mädän sillin tekniikka on kuvainnollisesti pahan hajun hiomista kohteen vaatteisiin.
 – Tekniikka perustuu väärien ja skandalöösien väitteiden levittämiseen. Tekniikan onnistuessa syytetyn nimeä ja hänen kytköstään skandaaliin toistetaan niin pitkään, että kohteen nimi ryvettyy ja alkaa haista pahalle.
 Jessikka Aroon kohdistunutta vaino- ja mustamaalausjuttua käsiteltiin Helsingin käräjäoikeudessa viime vuonna. MV-lehden tuolloinen päätoimittaja  Ilja Janitskin   tuomittiin vuodeksi ja kymmeneksi kuukaudeksi vankeuteen .
 Ilja Janitskin Helsingin käräjäoikeudessa 13. kesäkuuta 2018. AOP
 Aro epäilee kirjassaan Janitskinin olevan vain "houkutuslintu" tai "kärpäspaperi".
 – Toiminta näyttää sellaiselta, jonka tavoitteena oli piilottaa ja suojata muiden MV-kirjoittajien henkilöllisyys. Venäjällä toimintaa, jolla median ja viranomaisten huomiota mestaroimalla piilotetaan vielä vakavampaa toimintaa, kutsutaan diversijaksi, sabotaasiksi.
 Oikeudenkäynissä tuomittiin ehdolliseen vankeuteen myös Venäjä-yhteyksistään tunnettu  Johan Bäckman .
 Aroon kohdistuva toiminta oli  käräjäoikeuden päätöksen  mukaan organisoitua ja pitkäkestoista. Tavoitteena oli, ettei toimittaja kykenisi jatkamaan omaa työtään.
 – Motiivina on ollut henkilöiden maineen tuhoaminen ja ammattitaidon kyseenalaistaminen julkisuudessa. Toiminta on pyritty myös joukkoistamaan siinä onnistuen, kertoo käräjäoikeus päätöksessään.
 Tuomiot eivät ole lainvoimaisia, sillä jutun käsittely jatkuu Helsingin hovioikeudessa lokakuussa.
 Valtaisat valheet ja Goebbelsin opit
 Aro kertoo kirjassaan myös vihasivustojen ja infosodan  suuren valheen tekniikasta .
 – Ideana on keksiä niin jättiläismäinen valhe, että on mahdotonta uskoa kenenkään voivan keksiä niin suurta valetta. Valhe on niin kookas, että se aiheuttaa emotionaalisia traumoja kohdeyleisölleen. Se määrittää tavan, jolla kohdeyleisö suhtautuu loattuun tahoon tulevaisuudessa.
 Putinin trollit  -teos esittelee myös natsi-Saksan propagandaministeriltä  Joseph Goebbelsilta  peräisin olevan 40:60-periaatteen. Sen mukaan yleisön luottamus voitetaan puhumalla 60-prosenttisesti faktojen pohjalta.
 – Saavutettua luottamusta hyväksikäytetään sepittämällä loput 40 prosenttia täyttä valhetta.
 Väärä tieto aiheuttaa hajaannusta vastapuolella, koska väärä tieto manipuloi ihmisten tietoisuutta.
 – Oheisia keinoja käytetään valeuutiskampanjoissa. Niitä käyttävät muun muassa Venäjän propagandasivustot RT ja Sputnik, kirjoittaa Aro.
 Myös Suomessa toimii useita sosiaalisen median ryhmiä, joiden jäsenet jakavat päivittäin toisilleen valeuutisia.
 Vastahyökkäys
 Aro lainaa Krimin aktivistien InformNapalm-verkkosivustoa, jonka mukaan psykologisten trollaus- ja vihahyökkäysten kohde ei saa jäädä tuleen makaamaan.
 – Puolustusasemissa pysyttely ei poista ongelmaa. On parasta kääntää asetelma ja ryhtyä vastahyökkäykseen. Tehokkainta on pakottaa trollit puolustautumaan ja vetäytymään.
 Aro kertoo kirjassaan, että hänelle tuki ahdistavimpaan aikaan tuli muun muassa suomalaisilta päätoimittajillta. Yli kaksikymmentä suomalaista päätoimittajaa asettui vastustamaan toimittajien pelottelua ja vainoa  yhteisessä kannanotossaan  vuonna 2016.
 Aro sanoo kirjassaan, että kannanotto tuli tarpeeseen. Useat toimittajat olivat alkaneet pelätä.
 – Moni toimittaja oli nähnyt, mitä minulle oli tehty ja pelkäsi menettävänsä yksityisyytensä, jos tonkisi uutisia liian syvällisesti.
 Aro sanoo, ettei hän voinut taipua painostukseen. Häviäjä olisi ollut yleisö.
 –Taipumalla olisin rikkonut lupaukseni yleisölle: toimittajan tehtävä on välittää tietoa lukijoille, kuuntelijoille ja katselijoille. Jos olisin minussa herätetyn pelontunteen takia lopettanut Kremlin trollien ja valeuutisten tutkimisen, olisin evännyt yleisöltä sen sananvapauteen sisältyvän oikeuden vastaanottaa tietoa.
 Lue lisää:
 Yle Pietarin trollitehtaalla – Näin Venäjän propagandaa rustataan kellon ympäri
 Somen vihapuhe tuli näkyväksi Ylen Trollitehdas-pelissä - "Todella pelottavan havainnollinen peli"

"On parasta ryhtyä vastahyökkäykseen" – Jessikka Aron uusi kirja kertoo, mitä Venäjän kritisoinnista seuraa ja miten trollit voi voittaa


Summary: Lapsen kuolemaa pidetään rankimpana mahdollisena elämänmuutoksena. Juttusarja kertoo, miten sen kokeneet ovat toipuneet.

Se oli pääsiäissunnuntai, reilut 11 vuotta sitten. Kello oli 17.00. Vajaat kaksivuotias Jomi-poika nukkui päiväunia. Kotiin lähtevä mummo halusi vielä ennen lähtöään nähdä pojan.
 Katja 42-vuotias ylioppilasmerkonomi kolme lasta, joista yksi kuollut pojan kuolemasta yli 11 vuotta
 Katja  kiipesi yläkertaan ja herätteli pinnasängyssä nukkuvaa poikaa selästä. Mitään ei tapahtunut. Hän käänsi pojan selälleen. Kasvot olivat tummuneet ja niissä oli sinipunertavia kohtia eli lautumia. Hän juoksi soittamaan hätäkeskukseen ja huusi miehensä paikalle.
 Puhelimen hälyttäessä Katja sai sanotuksi äidilleen, että Jomi on kuollut.
 Hätäkeskusraporttien mukaan puheluun vastattiin minuutin ja kolmen sekunnin päästä. Paniikissa Katja otti toisenkin puhelimen käteeni ja yritti näppäillä siihenkin hätänumeroa.
 – Tuntui, että he eivät vastaa ikinä. Miten pieni hetki voikaan olla iäisyys, Katja kertoo.
 Pojan kuolema näytti elämän epävarmuuden: hetkessä kaikki voi olla toisin, Katja sanoo. Berislav Jurišić / Yle
 Ensiksi paikalle tulleet palomiehet alkoivat elvyttää lasta. Sitten paikalla tuli ambulanssi ja lopuksi lääkäriambulanssi.
 Ei kestänyt kuin pienen hetken, kun mieslääkäri laskeutui yläkerran portaita alas. Hän pudisti päätään.
 Katja vaati lääkäriä palaamaan yläkertaan. Pojan kuolema ei voinut olla totta. Lääkärin pitäisi tehdä jotain. Katjasta tuntui, että henki loppuu eikä hän pysty hengittämään.
 Ensimmäisestä puolesta vuodesta muistan vain sen, että istuin sohvalla ja itkin; Katja sanoo. Berislav Jurišić / Yle
 Lääkäri pudisti uudelleen päätään.
 – Sitä myötätuntoista katsetta en unohda koskaan, Katja sanoo.
 Jomilla oli diagnosoitu neljän kuukauden iässä geenivirheestä johtuva varhaislapsuuden epilepsia, johon oli lääkitys. Vaivan piti iän myötä mennä ohi.
 “Halusin vain kuolla”
 Katja asettautui lakanaan käärityn poikansa viereen, veti lakanan pois poikansa kasvoilta ja silitti tämän hiuksia.
 – Leikkasin päälaelta ison hiustupsun talteen ja samalla murehdin sitä, miten tein hänelle niin ruman lähtötukan. Hiustupsu on edelleen minulla laatikossa, jossa säilytän muitakin Jomin tavaroita, Katja kertoo.
 Nykyään avaan aika harvoin muistojen laatikon, Katja sanoo. Berislav Jurišić / Yle
 Pojan kuoleman jälkeen Katja halusi vain kuolla.
 – Halusin samaan kuoppaan, jonne poikani oli haudattu.
 Jälkikäteen hän on monesti kokenut huonoa omatuntoa siitä, miten Jomin viisivuotias veli jäi ensimmäisinä kuoleman jälkeisinä kuukausina niin vähälle huomiolle.
 – Menin niin syvälle, että tuskin jaksoin elää. Olin täysin surun lamaannuttama enkä pystynyt juuri mihinkään. Ensimmäisestä puolesta vuodesta en muista muuta kuin, että istuin sohvalla ja itkin.
 Oman lapsen menetystä ei voi ymmärtää kuin toinen, joka on sen kokenut, Katja sanoo. Berislav Jurišić / Yle
 Katja ei pystynyt laittamaan ruokaa. Jo jääkaapin oven avaaminen ja ruoan näkeminen oksetti. Perhe pakotti syömään, ja hän söi ehkä yhden leivän päivässä.
 – Nyt tuntuu tosi pelottavalta, että olin siinä jamassa, Katja sanoo.
 Sairauslomakäytännöt ovat sekamelskaa - apua saa tai sitten ei
 Katja haki sairauslomaa - ja sai, kolme viikkoa. Kolmen viikon päästä lääkäri kirjoitti toiset kolme viikkoa.
 – Silloin ajattelin, että pitäkää lappunne. Yrittäjänä touhu ei maksanut vaivaa. Olin viisi kuukautta poissa töistä omalla lomalla. Asiakaspalvelutyöhön ei minusta ollut, Katja kertoo.
 Tunsin itseni ulkopuoliseksi. Ihmettelin, miten kaikilla muilla elämä jatkuu, kun minun elämäni oli täysin pysähtnyt, Katja sanoo. Berislav Jurišić / Yle
 Akuuttiin suruun liittyvät sairauslomakäytännöt ovat todellista sekamelskaa. Yksi saa lääkäriltä esimerkiksi masennusdiagnoosin ja palkallisen sairausloman. Toisen työnantaja antaa ainakin muutaman palkallisen vapaapäivän. Kolmas jää palkattomalle vapaalle.
 Työeläkeyhtiö Varman ylilääkäri ja entinen Elinkeinoelämän keskusliiton ylilääkäri  Jan Schugk  sanoo, että sairauslomakäytännöt pitäisi yhtenäistää. Parasta olisi jos näin toimittaisiin valtakunnallisesti. Vähintään käytännöt pitäisi yhdistää työpaikkatasolla, jotta ihmiset edes samalla työpaikalla olisivat yhdenvertaisia.
 Shugkin mukaan epäselvät sairauslomakäytännöt ovat lääkärille hankalia. Koska surulle ei ole diagnoosia, lääkäri joutuu valitsemaan jonkun muun diagnoosin, joka todistaa, että potilas on oikeutettu sairauslomaan.
 Yhtä hankala tilanne on työnantajalle, jonka on päätettävä, miten surusta lamaantuneen ihmisen kanssa menetellään: saako työntekijä olla poissa töistä palkalla vai palkatta.
 Alkuajat elin omassa kuplassani. Koin, että olin ainoa kenelle tällaista oli tapahtunut.  Olin niin yksin, Katja sanoo.   Berislav Jurišić / Yle
 Sairauslomakäytäntöjen yhtenäistämistä vaatii myös hoitotieteen yliopisto-opettaja  Anna Liisa Aho.  Ihmisten eriarvoisuus on todellinen ongelma.
 – Äkillinen läheisen menetys on niin iso kriisi, ettei tarvita lisää ongelmia, kuten taloudellisia menetyksiä, Aho sanoo.
 Aho on tutkinut, opettanut ja kehittänyt surevien auttamista parikymmentä vuotta.
 Hautajaisten jälkeen hiljaisuus
 Katjalle lapsen kuoleman jälkeiset kuukaudet olivat yksinäisiä. Lähipiiri oli surun murtama. Ystävät tuntuivat kadonneen.
 – Hautajaisiin se kaikki loppui. Monet lähettivät kukkia ja adresseja, mutta sitten tuli hiljaista. Olisipa joku tarjoutunut vaikka siivoamaan tai istumaan hiljaa kanssani. Eivät sanat ole tärkeitä.
 Katja sanoo, että hän oli varmasti rasittava: puhui jatkuvasti lapsen kuolemasta. Hänestä tuntui, että osa ystävistä ei jaksanut kuunnella, ja osan kanssa ei enää ollut yhteisiä puheenaiheita. Ystäviä hävisi elämästä.
 – Ennen lapsen kuolemaa kaverit pyysivät bileisiin. Jomin kuoleman jälkeen eivät edes kysyneet. Ehkä olettivat, etten kuitenkaan tule. Monesti kuitenkin kaipasin ihan tavallista tekemistä ja puhumista, Katja sanoo.
 Välillä vain juoksin ja juoksin turruttaakseni kipuani, Katja kertoo. Berislav Jurišić / Yle
 Psykologi, vaativan erityistason psykoterapeutti  Soili Poijula  sanoo, että kun toisen ihmisen menetys on suuri, myös surun vastaanottaminen on raskasta. Tunteet tarttuvat. Vaikka jokainen ihminen on viime kädessä vastuussa itsestään, pelastava tekijä on usein se, että on ihmisiä, jotka itselleen luontaisella tavalla ovat tukena toisen kärsimyksessä.
 – Itkeminen auttaa, kun ihmisellä on joku, jolle itkeä ja joka kestää olla lähellä.
 Poijula on tutkinut, hoitanut ja kehittänyt surevien auttamista ja hoitoa kolmisenkymmentä vuotta.
 Katja kokee, että avun saaminen jäi sen varaan, mitä hän itse jaksoi etsiä ja mitä löysi.  Berislav Jurišić / Yle
 Katja etsi suruunsa myös ammattiapua. Muistikuva psykiatrisen sairaanhoitajan tapaamisesta ei ole hyvä.
 – Ei meillä synkannut yhtään. Hän sanoi, että mitä sinä tätä asiaa märehdit, miksi et mene eteenpäin. Silloin aikaa oli kulunut vasta muutama kuukausi.
 Katja kävi myös usealla terapeutilla. Toisista oli apua, toisista ei.
 Käpy ry on lapsikuolemaperheitä tukeva yhdistys. Siellä saamani vertaistuki toimi minulla parhaiten, Katja sanoo.  Berislav Jurišić / Yle
 Se, miten läheisensä menettänyt saa apua, riippuu hoitotieteen yliopisto-opettaja Anna Liisa Ahon mukaan siitä, millainen tukija on, mitä tukea tarvitsee ja mistä sitä hakee.
 – Erot tuen saannissa ovat suuria riippuen kuolinsyystä ja erityisesti sen yllätyksellisyydestä tai menetyksen kokeneen asuinpaikasta, Aho sanoo.
 Soili Poijula sanoo, että Suomessa on valtakunnallisesti keskitytty suuronnettomuuksien ja kriisiauttamisen kehittämiseen. Sen sijaan surun häiriöt ja hoito sivuutetaan liian usein. Kaikista näkymättömimmäksi on jäänyt pitkittyneen surun häiriö ja siitä kärsivien hoito.
 – Kun Suomi tulevina vuosina ottaa käyttöön uuden ICD 11 -tautiluokituksen, siinä pitkittyneestä surusta tulee ensi kertaa diagnosoitava sairaus. Sen myötä voi toivoa, että maailmalla kehitetyt hoitomallit otetaan Suomessakin käyttöön, Poijula sanoo.
 Elämän arvaamattomuus pelottaa
 Katja sanoo, että pojan menettäminen horjutti hänen perusturvallisuuttaan. Hän alkoi pelätä monia asioita. Elämä näytti epävarmuutensa: hetkessä kaikki voi olla toisin.
 Ennen kaikkea hän pelkäsi, että hänen silloin viisivuotiaalle pojalleen tapahtuu myös jotain pahaa.
 – Tuon ikäiselle voi sattua mitä vaan, hän voi vaikkapa pudota puusta. Eniten kuitenkin pelkäsin nukkumaanmenoa. Jospa poika ei enää nukuttuaan heräisikään, Katja sanoo.
 Pojan kuolema järkytti perusturvallisuuttani, mutta hiljalleen se on palannut muiden lasteni kasvua katsellessa, Katja sanoo. Berislav Jurišić / Yle
 Reilun puolen vuoden päästä Katja tuli raskaaksi. Pelotti, josko syntyvälle lapselle tapahtuisi taas jotain. Oli monia uhkia, jotka vaarantaisivat lapsen elämän sekä ennen että jälkeen syntymän. Toisaalta raskaus tuntui elintärkeältä.
 – Ajattelin, että uusi lapsi voisi auttaa minua pääsemään elämässä eteenpäin, vaikka menetettyä lasta ei mikään voi korvata.
 Vaativan erityistason psykoterapeutti Soili Poijula sanoo, että perheen muut lapset tai syntyvä lapsi voivat helpottaa menetykseen sopeutumista.
 – Perheessä sekä kuolleet että elävät ovat aina perheen lapsia. Kuolleen lapsen jälkeen syntyvien lasten on hyvä muistelemisen kautta oppia tuntemaan veli tai sisko, jota heillä ei enää ole.
 Minulla lapsia on aina kolme. Heistä kaksi on elossa ja yksi kuollut, Katja sanoo. Berislav Jurišić / Yle
 Katjan lapsen synnyttyä otettiin verikoe. Tyttärellä todettiin sama geenivirhe kuin Jomilla.
 – Tuloksen tultua suunnittelin päässäni hautajaiset heti. Minulle geenivirheen löytyminen oli kuin kuolemantuomio.
 Mutta onneksi mitään ei tapahtunut. Lääke toimi niin kuin pitikin ja se voitiin lopettaa tyttären ollessa kaksi ja puolivuotias.
 – Meillä oli myös käytössä erilaisia apuvälineitä, jotka mittasivat lapsen hengitystä. Hälytyksiä tuli, mutta ne olivat kuitenkin vikailmoituksia, Katja sanoo.
 Apu suruun löytyi lopulta
 Jo ennen tyttären syntymää Katja kävi lapsiperhetyöntekijällä.
 – Oli tärkeä puhua esimerkiksi siitä, miten lapseen voi ja pitääkin kiintyä silloinkin, kun pelkää menettävänsä hänet. Hän oli minulle todella tärkeä ammattilainen. Saatoin puhua kaikista asioistani.
  Pojan menetys muutti minua ihminsenä, Katja sanoo. Berislav Jurišić / Yle
 Tärkein avun lähde Katjalle on ollut lapsensa menettäneiden perheiden vertaistukiyhdistys Käpy ry. Siellä hän alkoi käydä melkein heti Jomin kuoleman jälkeen. Sieltä hän sai myös oman tukihenkilön.
 – Ennen oman lapsen kuolemaa en tiennyt ketään, joka olisi menettänyt oman lapsensa. Oli tärkeä nähdä samassa tilanteessa olevia ihmisiä. Sai itkeä yhdessä. Ilman Käpyä ja sieltä saamaani apua en olisi tässä, Katja sanoo.
 Kävyssä Katja käy edelleen. Nyt hän vetää vertaistukiryhmää kerran kuussa.
 – Ryhmä on sitä varten, että ihmiset voivat siellä puhua, itkeä ja nauraa yhdessä.
 Pojan kuolema teki minusta herkemmän ja empaattisemman, haluan auttaa muita ihmisä, Katja sanoo. Berislav Jurišić / Yle
 Vaativan erityistason psykoterapeutti Soili Poijula sanoo, että sekä vertaistuella että ammattiavulla on oma tärkeä tehtävänsä. Ne eivät sulje pois toisiaan ja niiden auttava vaikutus perustuu eri tekijöihin.
 – Joku ei tarvitse kumpaakaan, toinen tarvitsee vain toista ja joku tarvitsee sekä vertaistukea että ammattiapua. Suurimmalla osalla voimakas suru kestää vuodesta kahteen. Pienellä osalla menetykseen sopeutuminen on erittäin vaikeaa ja heille voi kehittyä pitkittyneen surun häiriö.
 Suru muuttaa ihmistä
 Katjalle ensimmäinen vuosi oli hirveä. Kolmen vuoden päästä hän alkoi saada itseään jotenkuten kasaan.
 – Oli vaikea luottaa siihen, että elämässään pääsee eteenpäin, vaikka vertaistukiryhmässä siitä oli puhetta. Suru teki minusta toisenlaisen ihmisen, Jomin äiti sanoo.
 Vuosien kuluessa hän on käynyt läpi kaikki mahdolliset tunteet: vihan, katkeruuden, epätoivon ja hulluuteen ajavan ikävän. Nykyisin ne ovat laantuneet. Jäljelle on jäänyt kaipaus.
 Kun pyydän Katjaa arvioimaan, kuinka hänen surunsa on muuttunut vuosien kuluessa, hän piirtää tällaisen kuvan:

 Poijula muistuttaa, että surevasta voi olla vielä vuosienkin kuluessa loukkaavaa, jos suru nimetään sopeutumiseksi tai selviytymiseksi. Auttamisessa on tärkeää, että ei ole juuttuneita oppikirjojen vaihemalleihin siitä, miten surun tulisi edetä.
 – Surevan kohtaamisessa tärkeintä on kuunnella surevan omaa kuvausta ja kunnioittaa surun yksilöllisyyttä. Aikuisilla sopeutuminen menetykseen kestää vuodesta kahteen, mutta lapsensa menettäneillä usein kolmesta neljään vuoteen.
 Poijulan mukaan surun prosessiin kuuluu, että akuutin surun tuska ja kärsimys muuttuu katkeransuloiseksi kaipaukseksi.
 Berislav Jurišić / Yle
 Katja sanoo sopeutuneensa elämään Jomin kuoleman kanssa, vaikkei hän sitä koskaan voi kokonaan hyväksyä eikä unohtaa.
 Edelleenkin hän pelkää monia asioita, esimerkiksi sitä, että lapsille tapahtuu jotain pahaa. Joskus hän myös miettii sitä, miksi yhdelle ihmiselle tapahtuu niin monia kauheita asioita.
 – Olen myös ylpeä itsestäni, että olen tullut läpi niin monesta vaikeasta asiasta ja olen hengissä. Osaan myös nauttia elämästä ja olla onnellinen.
 Hän toivoo vielä joskus hankkivansa jonkin sosiaali- tai terveysalan koulutuksen.
 – Haluaisin työn olevan merkityksellistä: ihmisten kanssa ja ihmisille.
 Lapsen isän toivomuksesta Katjan sukunimeä ei kerrota.
 Lue myös:
 Kuolema on käsiteltävä todeksi, jotta elämä jatkuu – kolmikymppiset Jennika ja Mika Koistinen puhuivat, mutta omalla tavallaan
 Suuri suru muuttaa muotoaan ja ihmistä – "Minuus on pitänyt rakentaa kokonaan uudelleen"
 Voiko oman lapsen kuolemasta selvitä? Birgitta Kaartinen: “Jos juna tulee, hätkähdän aina”

Surun hoito Suomessa ontuu – Lapsensa menettänyt Katja "halusi vain kuolla", lääkäri kirjoitti kolmen viikon sairausloman


Summary: Syynä alhaisiin lukemiin on muun muassa se, että viherkasveja kasvatetaan Suomessa vain kukkasesonkien välissä.

Maailmanlaajuisesti nousussa ollut viherkasvien suosio ei näy kotimaisessa tuotannossa, kertoo Uutissuomalainen.
 Viime vuonna viherkasveja kasvatettiin Suomessa Luonnonvarakeskuksen eli Luken tilastojen mukaan 243 000 kappaletta. Tämä on vähemmän kuin koskaan ennen.
 Tuotantomäärä pysytteli 2000-luvun ajan vähintään 500 000 kappaleen tuntumassa, kunnes määrä laski alle 300 000:een vuonna 2014.
 Tilastointi alkoi vuonna 1984, jolloin oli viherkasviviljelyn huippuvuosi yli 1,2 miljoonalla kasvilla. Enimmillään eli vuonna 1995 viherkasveja viljeli 150 suomalaisyritystä, mutta vuonna 2018 luku oli enää 28.
 Kauppapuutarhaliiton toiminnanjohtaja  Jyrki Jalkanen  sanoo, että Suomessa viherkasvien kasvatus sovitetaan niihin ajankohtiin, jolloin ei ole muuta selvää sesonkia käynnissä. Tämä on Jalkasen mukaan suurin syy suomalaisen viherkasvituotannon pienuudelle.
 Lisäksi viherkasvit ovat pitkän kasvatusajan kasveja ja niiden tuottajahinnat ovat alhaisia.
 – Suomalaiset ostavat kasveja jouluksi, ystävänpäiväksi, naistenpäiväksi, pääsiäiseksi, äitienpäiväksi sekä lakkiaisiin. Kesäkukkien jälkeen seuraava sesonki on vasta jouluna, Jalkanen kertoo Uutissuomalaiselle.
 Suomessa puutarhat keskittyvät näihin varmoihin sesonkeihin, joihin kasveja viljellään jälleenmyyjien kanssa tehtyjen sopimusten pohjalta.
 Kaupan Liitolla ei ole tilastoja ulkomaisten tai kotimaisten kasvien myynnin osuuksista Suomessa.
 Jalkasen mukaan 70-90 prosenttia viherkasveista myydään helmi-maaliskuussa.

Uutissuomalainen: Viherkasvien kotimainen tuotanto vähäisempää kuin koskaan ennen


Summary: Sekä Ranska, Saksa että Britannia ovat edelleen mukana Iranin kanssa solmitussa ydinsopimuksessa.

Ranskan, Saksan ja Britannian johtajat uskovat, että Iran on Saudi-Arabian öljyntuotantolaitoksiin aiemmin tässä kuussa tehtyjen iskujen takana. Näin ne asettuvat tukemaan Yhdysvaltojen näkemystä iskuista.
 Maiden johtajat totesivat yhteisessä lausunnossaan, että on selvää, että Iran on vastuussa iskuista.
 – Meille on selvää, että Iran kantaa vastuun iskuista. Muuta selitystä ei ole,  Emmanuel Macron ,  Angela Merkel  ja  Boris Johnson  totesivat lausunnossa.
 Johtajat keskustelivat asiasta YK:n yleiskokouksen yhteydessä järjestetyssä tapaamisessa.
 Euroopan johtajat kehottivat lisäksi Irania valitsemaan keskustelun provokaatioiden sijaan. Sekä Ranska, Saksa että Britannia ovat edelleen mukana Iranin kanssa solmitussa ydinsopimuksessa, josta Yhdysvallat irtaantui viime vuonna. Sittemmin Iran on lipsunut sopimuksen noudattamisesta.
 Euroopan suurmaiden mukaan ratkaisu ulos tilanteesta onkin yhä diplomatia.
 – Kehotamme Irania sitoutumaan keskusteluun ja pidättäytymään provokaatioiden ja kärjistymisten valitsemisesta, lausunnossa todetaan.
 Johtajien mukaan iskut osoittavat, että jännitteet Persianlahdella pitää saada purettua. Siihen vaaditaan nimenomaan diplomatiaa ja kaikkien osapuolten sitoutumista.
 Aiheesta lisää:
 USA lähettää lisäjoukkoja Persianlahdelle Saudi-Arabian öljyntuotantolaitosten iskujen takia
 Saudi-Arabia esitti todisteita Iranin osallisuudesta öljyjalostamoiskuihin – Katso video
 Yhdysvaltalaislähteet: Isku Saudi-Arabiaan tehtiin Iranista, käytössä risteilyohjuksia ja drooneja

Ranska, Saksa ja Britania pitävät Irania syyllisenä Saudi-Arabian iskuihin – Euroopan suurmaat edelleen diplomatian kannalla


Summary: Trumpin lupaukset presidenttien välisen puhelinkeskustelun pöytäkirjan julkistamisesta ovat olleet ristiriitaisia.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  kiistää painostaneensa Ukrainan presidenttiä tutkimaan demokraattien presidenttiehdokkaaksi pyrkivän  Joe Bidenin  ja erityisesti tämän pojan,  Hunter Bidenin  toimia. Trump vastasi lehdistön kysymyksiin maanantaina New Yorkissa.
 Trump kuitenkin myöntää ottaneensa Bidenin puheeksi presidenttien välisessä keskustelussa.
 – On tärkeää keskustella korrupiosta. Jos korruptiosta ei puhuta, miksi myöntäisit taloudellista tukea maalle, jota epäilet korruptiosta, Trump toteaa.
 Wall Street Journalin  mukaan Trump kehotti puhelinkeskustelussa heinäkuussa presidentti  Volodymyr Zelenskyiä  tekemään yhteistyötä oman asianajajansa kanssa tutkinnan edistämiseksi.
 Trumpin asianajaja on esimerkiksi väittänyt, että Biden oli varapresidenttinä toimiessaan yrittänyt suojautua tutkinnalta, joka koski hänen poikansa ja ukrainalaisen kaasuyhtiön kytköksiä.
 Trump on myös kieltäytynyt julkistamasta hänen ja Zelenskyin välisen puhelinkeskustelun pöytäkirjaa. Trumpin viesti pöytäkirjan julkistamisesta on kuitenkin ristiriitainen.
 – Saatan julkaista sen, koska se oli hyvin kiinnostava puhelu, Trump sanoo.
 Toisaalta Trump lisäsi, että pöytäkirjojen julkaiseminen muiden maiden johtajien kanssa ei ole hyvän tavan mukaista.
 Trump myös totesi maanantaina, että hän ei ota tosissaan puheita mahdollisesta virkasyytteestä, jota on väläytetty demokraattien piirissä Trumpin puhelinkeskustelun vuoksi.
 Aiheesta lisää:
 USA:n media: Trump painosti Ukrainan presidenttiä tutkimaan Joe Bidenin ja tämän pojan toimia
 Edustajainhuoneen komiteat tutkivat: Yrittikö Trump painostaa Ukrainan tukemaan uudelleenvalintaansa?
 Trumpin hallinnon pelätään vetävän pois Yhdysvaltojen sotilaallisen tuen Ukrainalta

Trump kiistää painostaneensa Ukrainan presidenttiä tutkimaan Joe Bidenin ja tämän pojan toimia – myöntää kuitenkin ottaneensa Bidenin puheeksi


Summary: Kymmenien lentokoneiden laivue on valjastettu mukaan Britannian rauhanajan suurimpaan kotiuttamisoperaatioon.

Arviolta 150 000 brittituristia on jumissa lomakohteissa eri puolilla maailmaa. Maan hallinto ja ilmailuviranomainen CAA ovat aloittaneet ”operaatio Matterhorniksi” kutsutun lomailijoiden kotiuttamisen.
 – Tehtävä on valtava, kyseessä on suurin rauhanajan kotiuttaminen Britannian historiassa. Ongelmia ja viivästymisiä sattuu vääjäämättä, sanoo Britannian liikenneministeri  Grant Shapps   The Guardianille .
 Matkanjärjestäjä Thomas Cookin konkurssin myötä maailmalle mottiin jääneitä brittilomailijoita tuodaan kotiin kymmenien lentokoneiden laivueen voimin. Useat lentoyhtiöt, kuten EasyJet ja Virgin ovat tarjonneet tukensa operaatioon.
 Britannian yleisradioyhtiö BBC:n arvion mukaan yksistään maanantaina kotiuttamislentoja lennetään  45 eri koneella ja 64 reitillä .
 Viranomaiset arvioivat, että maanantaina kotiin saadaan tuotua 14 000 ihmistä.
 Valtaosalle kyseessä on ilmainen kotimatka. Osa matkustajista joutuu varaamaan lentonsa itse, mutta heidän matkansa hyvitetään jälkikäteen, kertoo maan liikenneministeriö BBC:n mukaan.
 Liikenneministeri Shapps muistuttaa, että kyseessä on vaikea tilanne myös kotiutuslentojen parissa työskenteleville.
 Gatwickin lentoasemalla Lontoon liepeillä jonotettiin vielä sunnuntaina lähtöselvitykseen. AOP
 Tuhansia tuodaan kotiin maanantaina
 Britannian liikenneministeriön mukaan aikomuksena on tuoda turistit kotiin mahdollisimman lähellä suunniteltua kotiinpaluuaikaa.
 Viranomaiset muistuttavat, että tällä hetkellä matkoilla olevien ei tule mennä lentoasemalle ennen kuin heidän lentonsa Britanniaan on varmistettu.
 Maanantaina viranomaiset arvioivat saavansa tuotua kotiin 14 000 ihmistä.
 Kaikkiaan yli puoli miljoonaa jumissa
 Uutistoimisto AFP:n tietojen mukaan maanantaina jopa 600 000 turistia jumissa matkakohteissa eri puolilla maailmaa.
 Pelkästään Kreikan turistisaarilla on jumissa arviolta 50 000 turistia, joista valtaosa on brittejä
 Thomas Cook oli yksi Britannian vanhimmista yrityksistä. Se omisti hotelleja, lomakohteita ja lentokoneita, jotka palvelivat vuosittain arviolta 19 miljoonaa ihmistä 16 eri maassa.
 Näin konkurssi vaikuttaa Euroopassa Matkanjärjestäjä Thomas Cookin konkurssin sattuessa yrityksen kautta lomamatkalla on arviolta 600 000 ihmistä. Euroopassa tilanteesta maanantaina tämä: Britannia Maan viranomaiset ovat aloittaneet 150 000 matkailijan kotiuttamisen, jonka uskotaan kestävän kaksi viikkoa. Espanja Espanjalainen lentoyhtiö Aena kertoo, että maanantaina peruttiin 46 Thomas Cookin lentoa eri puolilla maata. Kanariansaarilla on paikallismedian mukaan tällä hetkellä arviolta 25 000 – 30 000 turistia. Hollanti Thomas Cookin Hollannin-yksikkö jatkaa toimintaansa ainakin maanantaina. Kreikka Arviolta 50 000 turistia on jumissa lomasaarilla. Kypros Arviolta 15 000 ihmistä jumissa saarella. Osa saatetaan kotiuttaa meriteitse. Puolet maassa olevista turisteista on brittejä, noin 40 prosenttia Skandinaviasta ja loput Saksasta. Norja Kotiuttaminen varmistetaan matkanjärjestäjille pakollisen vakuutuksen kautta erityisestä rahastosta. Thomas Cookin tytäryhtiö Ving kertoo lehdistötiedotteessa, että sen kautta matkoilla on nyt noin 8 700 norjalaista. Puola Neckermann-yksikkö jatkaa toimintaansa normaalisti. Ranska Matkailualan organisaatio Entreprises de Voyage arvioi, että konkurssi vaikuttaa noin 10 000 ranskalaiseen maailmalla. Ruotsi Pakettimatkoja järjestävä Ving kertoo, arviolta 17 000 ruotsalaista odottaa lentoaan kotiin. Yrityksen mukaan matkustajat aiotaan lennättää kotiin mahdollisimman pienin häiriöin. Saksa Lomalentoja järjestävä Condor sanoo tiedotteessa, että se jatkaa lentojaan emoyhtiön konkurssista huolimatta. Thomas Cookin kautta matkalle Saksasta lähteneitä on tällä hetkellä arviolta 140 000. Tanska Matkanjärjestäjä Spies kertoo, että kaikki sen operoimat lennot on peruttu. Tämä vaikuttaa arviolta 1 400 matkailijaan. Thomas Cookin tiedottajan mukaan heidän matkansa korvataan. Turkki Turkin turismiministeriö on ilmoittanut tukitoimenpiteistä paikallisille yrityksille. Paikallisten arvioiden mukaan maassa on noin 45 000 turistia Britanniasta ja Euroopasta. Venäjä Matkanjärjestäjä Intourist kertoo Interfaxille, että konkurssi ei vaikuta sen toimintaan. Lähteet: Reuters, AFP

”Operaatio Matterhorn” tuo kotiin 150 000 ulkomaille Thomas Cookin konkurssin myötä jäänyttä brittiä


Matkatoimistot ja muu matkailua palveleva toiminta

Matkanjärjestäjä Thomas Cookin ajautuminen konkurssiin vaikuttaa voimakkaasti myös Lapin matkailuun. Yhtiö oli yksi neljästä suuresta Lapin matkojen järjestäjistä ulkomailla.
 Lapin Matkailussa oltiin tietoisia yhtiön talousongelmista ja rahoitusvaikeuksista, mutta siitä huolimatta konkurssi yllätti Lapin matkailualan ammattilaiset.
 – Ihan tämmöistä emme osanneet odottaa, ja että tämä tapahtuisi vielä näin nopeasti. Luotimme siihen, että he saavat lisärahoitusta ja asiat selviävät parhain päin, kun näin massiivisesta ja laajasti Euroopassa operoivasta tahosta on kysymys, sanoo Visit Rovaniemen toimitusjohtaja  Sanna Kärkkäinen .
 Brittikonserni Thomas Cookin toiminta päättyi konkurssiin ja kaikki yhtiön järjestämät lomamatkat on peruttu.
 Merkittävä lovi Lapin matkailuun
 Koko Lapissa kirjattiin viime vuonna noin 1,5 miljoonaa ulkomaalaisten turistien majoitusvuorokautta, joista lähes 300 000 oli brittituristeja. He ovat olleet Lappiin matkustavista kansalaisuuksista suurin ryhmä.
 Konkurssi iskee merkittävän loven Lapin matkailuun.
 – Brittituristien majoitusvuorokausia oli vuonna 2018 Lapissa 286 000, joista valtaosa oli joulu- ja talvikaudella. Raakaversiointi on hankalaa, mutta sanotaan, että noin kymmenen prosenttia heistä oli Thomas Cookin järjestämillä matkoilla, laskee toimitusjohtaja Sanna Kärkkäinen.
 Thomas Cookin konkurssi lisää paineita Lapin matkailulle, sillä taustalla häilyy myös Brexitin uhka.
 – Vaikutukset nähdään, ja meillä on ollut Brexitin uhka niskassa ja monta muuta tekijää, jotka voivat vaikuttaa brittien käyttäytymiseen. Tilanne on erikoinen ja näitä kaikkia selvitellään. Kun talvea katsotaan, niin brittituristit näyttelevät tärkeää osaa, miettii Visit Rovaniemen toimitusjohtaja Sanna Kärkkäinen.
 Tilastojen mukaan eri kansallisuudet Lapin matkailijamäärissä ovat tasoittuneet. Rovaniemellä brittien rinnalle ovat majoitusvuorokausissa nousseet viime vuosina voimakkaasti aasialaiset ja ranskalaiset turistit.
 Visit Rovaniemen toimitusjohtaja Sanna Kärkkäinen uskoo, että Thomas Cookin konkurssi antaa mahdollisuuden uusille ja nykyisille toimijoille kasvattaa volyymiaan.
 – Apajille on varmaan tunkua ja Lapin vetovoima on hyvä. Thomas Cookin tapauksessa ja useissa muissa vastaavissa käy usein, että kauppa voi muotoutua uudella tavalla ja sitä jaetaan muiden toimijoiden kesken, Kärkkäinen sanoo.
 Korjattu 18.20 ingressiä: Noin 10 prosenttia Lapin lentokentille saapuvista ulkomaisista joulumatkailijoista oli 2018 Thomas Cookin asiakkaita.
 Keskustele aiheesta klo 22 asti.
 Lue myös:
 ”Operaatio Matterhorn” tuo kotiin 150 000 ulkomaille Thomas Cookin konkurssin myötä jäänyttä brittiä
 Lähteekö yksikään Tjäreborgin lento lähiaikoina? Entä mitä kohteissa lomaileville suomalaisille käy? 11 kysymystä yhtiön Suomen johdolle
 Matkanjärjestäjä Thomas Cook konkurssiin – Maanantain lennot Pohjoismaissa peruttu, suomalaisturistien loppuviikon paluulennoista ei tietoa

Thomas Cookin konkurssi iskee ison loven Lapin matkailuun


Summary: Suorien verkkolähetysten tekeminen keskittyy Kaakkois-Aasiaan, mutta niitä on poliisin mukaan tuotettu myös Suomessa.

Keskusrikospoliisi on saanut tänä vuonna tuhansia vihjeitä netissä tapahtuvasta lasten seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Määrä on kasvanut voimakkaasti viime vuodesta.
 Uutena ilmiönä on niin sanottu striimaus,  kertoo Ylen MOT .
 Länsimaalaiset miehet tilaavat lasten hyväksikäyttöä ja seuraavat toimintaa suorassa nettilähetyksessä. Lähetysten tekeminen on nyt keskittynyt voimakkaasti Kaakkois-Aasiaan.
 18-vuotias ”Jasmine” myy nettikeskustelussa serkkujaan. Tilaaja on mahdollisesti suomalainen.
 Poliisi uskoo, että tilaajien joukossa on suomalaisia. Myös Suomessa on tuotettu vastaavia lähetyksiä verkkoon. Paraikaa  keskusrikospoliisi tutkii vyyhteä , jossa viittä suomalaismiestä epäillään lukuisista lapsiin kohdistuneista rikoksista. Suomessa kuvattua nettilähetystä on krp:n mukaan seurattu suorana 17 maasta.
 Näitä rikoksia on vaikea tutkia, koska suorat lähetykset eivät jätä jälkiä, joita poliisi voisi seurata.
 – Mitä enemmän näitä Suomessa tutkitaan, sitä enemmän niitä nousee esiin. Suomalaiset ovat tässä rikollisuuden lajissa yhtä vahvasti edustettuina kuin muualla missä näitä rikoksia esiintyy, sanoo rikosylikomisario  Sari Sarani  keskusrikospoliisin kyberrikostorjuntakeskuksesta.
 MOT-ohjelman tutkima aineisto, kuten yllä olevan kuvan suomeksi käännetty verkkokeskustelu, on peräisin  “Thomasilta” .
 Hän työskenteli aiemmin toimittajana ja etsii nyt seksuaalirikollisia Filippiineillä kansainvälisen lasten oikeuksien järjestö Terre des Hommesin lukuun.
 Turvallisuussyistä hänestä ei käytetä jutussa oikeaa nimeä.
 Thomas on soluttautunut hyväksikäyttöä myyvien lähipiiriin. Hän seuraa useita perheverkostoja, jotka myyvät omia ja läheistensä lapsia verkossa.
 – Tavoitteeni on pelastaa nämä lapset ja murskata toimintaa pyörittävät verkostot, Thomas sanoo.
 Lue myös:
 Parikymppiset vonkaavat seksiä, sukulaiset koskettelevat ja keski-ikäiset ehdottelevat – Yle tutki 450 hyväksikäyttötuomiota
 MOT:n  Pedofiilin suora lähetys  Yle Areenassa kello 20 lähtien:  https://areena.yle.fi/1-4530616 . Ohjelma näytetään myös TV1:ssä kello 20. A-Studio käsittelee aihetta TV1:ssä kello 21.

MOT: Lasten hyväksikäyttöä myydään verkossa parillakympillä – poliisi selvittää suomalaiseen ostajaan viittaavaa tapausta


Summary: Tuore selvitys osoittaa, että monet maanviljelijät kokevat julkisen ilmastonmuutoskeskustelun syyllistävänä. Viljelijöillä on usein motivaatiota tehdä ilmastotekoja, mutta ei taloudellista valmiutta ottaa kalliita riskejä.

Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliitto (MTK)

Kello on yhdeksän aamulla. Lehmät puhisevat tyytyväisenä laitumella ja kerityt lampaat määkivät lampolassa.
 Etelä-Karjalassa Rautjärvellä Simpeleellä  Helena Pesonen  on juuri tullut navettatöistä. Nyt hänellä on hetki aikaa nauttia kuppi kuumaa kahvia ja lukea päivän lehdet tietokoneeltaan.
 Joka-aamuinen arkirutiini ei kuitenkaan ole usein kovin mieltäylentävä.
 Kuukausi sitten Yle uutisoi , että maanviljelijä Helena Pesonen kokee julkisen ilmastonmuutoskeskustelun ahdistavana. Keskusteluissa syytetään monesti maatalousyrittäjiä ilmastonmuutoksen lisäämisestä.
 Pesosen mielestä syytökset ovat ristiriitaisia, sillä viljelijät tuottavat suomalaisille ruokaa.
 – Kaikki tulevat toimeen ilman lentomatkailua, mutta kuka tulee toimeen ilman ruokaa.
 Tutkivat faktat huolella
 Tuore selvitys vahvistaa, että monet muutkin Pesosen kollegat ovat ahdistuneita julkisen keskustelun syyttävästä sävystä.
 – Tämä syyllisyyskysymys nousi yllättäen aineistosta esille ja itsekin yllätyimme siitä, kuinka vahvasti syyllisyys näkyi selvityshankkeen kaikissa vaiheissa, selvityksen vastaava johtaja  Karoliina Kinnunen Mohr  sanoo.
 Kinnunen Mohrin mukaan maa- ja metsätalousministeriön rahoittaman selvityksen päätavoitteena oli ottaa selvää, miten maataloustuottajat saavat tietoa ympäristöstä ja ilmastosta ja miten tieto vaikuttaa heidän käyttäytymiseen.
 Yksi mahdollinen syy syyllisyyden tunteelle on selvityksen koordinaattorin  Iina Ala-Kurikan  mukaan se, että viljelijät eivät useinkaan pääse itse ääneen mediassa.
 – Valtamediassa ovat äänessä poliitikot ja tukijärjestöt. Siksi julkinen keskustelu on usein poliittista ja riitaisaa, ja faktoja on vaikea löytää poliittisten näkemysten takaa.
 Monet maatalousyrittäjät ovat kiinnostuneita ilmastokysymyksistä. Yksi ilmastoteko karjatilalla olisi hankkia oma biokaasulaitos. Kalle Purhonen / Yle
 Lisäksi maanviljelijöistä puhutaan usein yhtenä joukkona, eikä heitä yksilöidä esimerkiksi eri tuotantosuuntien mukaan.
 – Maataloustuottajien on vaikea tunnistaa, puhutaanko silloin minusta ja minun päästöistäni vai jostain muusta, Ala-Kurikka selittää.
 Kinnunen Mohrin mukaan viljelijät ovat hyvin lähdekriittisiä. Se voi hänen mukaansa osaltaan kertoa viljelijöiden syyllistymisestä. He haluavat tietää ympäristöasioista kaiken mahdollisen faktan ja tutkimustiedon voidakseen puolustaa omaa elinkeinoaan.
 – Haastattelimme paria maataloustuottajaa, jotka olivat lukeneet  Pariisin ilmastosopimuksen  kokonaan. He kokivat, että tieto, joka heille oli siitä suodatettu, ei ollut luotettavaa.
 Pariisin ilmastosopimus Sopimus astui voimaan 4. marraskuuta vuonna 2016. Tavoitteena muun muassa pitää maapallon keskilämpötilan nousu selvästi alle kahdessa asteessa ja vähentää kasvihuonekaasujen päästöjä. Sopimuksen on hyväksynyt 185 osapuolta. Osapuolina ovat EU-jäsenmaiden lisäksi esimerkiksi Venäjä, Etelä-Afrikka ja Kiina.
 Selvityksen koordinaattorin Iina Ala-Kurikanmukaan sopimuksen lukeneet tuottajat ajattelevat, että globaalien sopimusten tietoja on vaikea sovittaa omaan arkeen ja omaan toimintaan.
 – Eräälle tuottajalle oli jäänyt mieleen, että ilmastosopimuksessa keskityttiin päästöjen vähentämisen lisäksi myös ruoantuotannon tärkeyteen.
 Sopimuksessa ei siis pelkästään ohjeisteta vähentämään päästöjä vaan huomioidaan myös se, että ihmisten ruuan saanti pitää turvata jatkossakin.
 Pesosten tilalla on noin 50 lypsylehmää. Helena Pesonen tuntee ne kaikki nimeltä. Kalle Purhonen / Yle
 Helena Pesonen kertoo silmäilleensä sopimuksen pintapuolisesti läpi.
 – Halusin katsoa, oliko siellä jotain sellaista, mikä olisi minusta kiinnostavaa, mutta jota ei ollut pidetty tärkeänä kertoa.
 Hänen mukaansa on yleensä hyvä mennä tiedon alkulähteille ja selvittää faktat tarkasti.
 – Vihaan puskista huutelua. Täytyy tietää mistä on oikeasti kyse, jotta voi olla perusteltu mielipide asioista.
 Pesosen mukaan riippuu täysin aiheesta, jaksaako hän tutkia jotain asiaa syvemmin.
 – Joskus hyvin koostettu tiivistelmä tutkimuksesta riittää.
 Taloudellinen tilanne heijastuu ilmastotyöhön
 Pesosten lehmät ovat tyytyväisiä päästyään ulos parin sisällä vietetyn päivän jälkeen. Maitotilallisten mieltä painaa kuitenkin jatkuva huoli taloudellisesta tilanteesta.
 Maatalouden kannattavuus on Suomessa tutkitusti huono. Luonnonvarakeskuksen tilastojen mukaan maatilojen kannattavuus on ollut heikko useamman vuoden ajan.
 – Erityisesti Venäjän pakotteiden ja tuontikiellon aiheuttaman maidon hinnanlaskun jälkeen tässä on saanut miettiä, että millä elää, Helena Pesonen huokaa.
 Bordercollie Tweed vahtii tiukasti laiduntavia lehmiä. Kalle Purhonen / Yle
 Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliitto MTK uskoo, että maatalousyrittäjien heikon taloustilanteen ongelman ydin on tuottajahinnoissa. Tuottajahinta tarkoittaa hintaa, jonka maatalousyrittäjä saa myymästään tuotteesta, esimerkiksi maitolitrasta.
 – Tuottajan saama osuus ruuan hinnasta on liian pieni, Kaakkois-Suomen MTK:n toiminnanjohtaja  Tuula Dahlman  selittää.
 Rahaa kuluu maatilalla esimerkiksi eläinten ruokaan, kuivikkeisiin, sähkölaskuihin ja lainanlyhennyksiin. Taloudellisesti tiukassa tilanteessa voi tuntua lähes mahdottomalta tehdä kalliita ilmastotekoja, esimerkiksi hankkia aurinkopaneeleja.
 – Tähän meidän kokoiseen yksikköön se maksaisi 30 000 euroa. Toki paneelit maksavat itsensä takaisin joskus, mutta kun se raha pitäisi olla nyt. On ihan täysi mahdottomuus edes harkita sellaista, Pesonen puuskahtaa.
 Selvityksen mukaan maatalousyrittäjien heikko taloudellinen tilanne onkin suurin syy olla tekemättä ilmastotekoja, vaikka viljelijät olisivat niitä kiinnostuneita tekemään.
 – Kaikissa selvityksen osa-alueissa korostui se, että maataloustuottajat on hyvin kiinnostuneita ympäristö- ja ilmastokysymyksistä, mutta myös huolissaan, miten ilmastonmuutos vaikuttaa tulevaisuudessa heidän elinkeinoon, Karoliina Kinnunen Mohr sanoo.
 Helena Pesonen yrittää säästää kaikesta mahdollisesta. "Eläinten rehusta ei voi säästää, koska niiden on pakko syödä", hän pohtii. Kalle Purhonen / Yle
 Maanviljelijä Helena Pesonen saa tietoa ilmastoasioista pääasiassa median kautta.
 – Tietoa on saatavilla kyllä, mutta ongelma on se, että mistä tiedosta on hyötyä ja mistä ei.
 Myös selvityksessä huomattiin, että viljelijöiden tärkein tiedonlähde ilmastoasioissa on media – erityisesti Maaseudun tulevaisuus -sanomalehti.
 – Tiedon täytyy olla hyvin sovellettavaa, luotettavaa ja tutkimustietoon pohjautuvaa, jotta uskaltaa tehdä investointeja, kun taloudellisesti tilanne on muutenkin tiukka, selvityksen vastaava johtaja Karoliina Kinnunen Mohr sanoo.
 Karjatiloilla yksi mahdollinen ilmastoteko olisi käyttää työkoneiden polttoaineena biokaasua, joka on tuotettu tilalla lannasta. Oman biokaasulaitoksen hintalappu kohoaa kuitenkin jopa pariin sataan tuhanteen euroon.
 – Kaikesta on koitettava säästää, esimerkiksi lannoituksesta ja peltojen kalkitsemisesta. Se ei taas ole kauhean hyvä, koska säästäminen näkyy rehun laadussa ja siinä mitä ne lehmät tuottavat.
 Lue myös:
 Maanviljelijän elämä synkkeni, kun hänen sanottiin olevan syypää ilmastonmuutokseen: "Haluaisin vain sulkeutua omaan kuplaani ja olla kuuntelematta"
 Luke: Nautakarjatilojen päästöt "merkittävästi yliarvioitu" – uusi tutkimus pienentää nurmien fosforikuorman alle puoleen
 Suomalaiset maanviljelijät mukana ainutlaatuisessa kokeessa – tavoitteena pysäyttää ilmastonmuutos
 Sopeutuminen ilmastonmuutokseen voi tehdä maanviljelijöistä tulevaisuuden ilmastosankareita
 Viljelijöiden huoli ilmastonmuutoksesta muuttuu sanoista teoiksi – "Kokeiluja on ollut paljon, ja paljon on tullut turpaan"

Viljelijät epäilevät, että ilmastonmuutoksesta on uutisoitu väärin: "Kokevat, ettei suodatettuun tietoon voi luottaa"


Summary: Hallinto-oikeuden mielestä vakuudet eivät olleet riittävät ja riski oli kunnalle liian suuri.

Vaasan hallinto-oikeus on kumonnut kolme Ähtärin kaupunginvaltuuston päätöstä, jotka koskivat Ähtärin Eläinpuisto Oy:n ja Hotelli Mesikämmenen lainojen takauksia. Summa oli yhteensä 17,3 miljoonaa euroa.
 Hallinto-oikeuden perustelujen mukaan kunnan saamat vastavakuudet eivät olleet riittävät ja riski takauksen realisoitumiseen oli liian suuri.
 "Kaupunki on joka tapauksessa vastuussa"
 Hallinto-oikeuden perusteluissa todetaan, että matkailun ja siihen liittyvän yritystoiminnan merkitys Ähtärin kaupungille on niin huomattava, että omavelkaisen takauksen myöntäminen toiminnan tukemiseksi voidaan katsoa kuuluvaksi kaupungin toimialaan.
 Yritysten tukitoimenpiteiden osalta on kuitenkin muun ohella arvioitava toiminnan riskin suuruus kunnan kannalta ja yrityksen antamat vakuudet.
 Eläinpuistoyhtiölle annettu vakuus oli hallinto-oikeuden mukaan kaupungin taloudellisiin voimavaroihin nähden merkittävä sitoumus. Perusteluiden mukaan kaupungin tilinpäätöksessa oli 2017 ylijäämästä huolimatta kattamatonta aiempien vuosien alijäämää yli miljoona euroa. Lisäksi Ähtärin Eläinpuisto Oy:n taloudellinen tilanne on päätöksentekohetkellä ollut heikko, mistä johtuen riski takauksen realisoitumisesta on ollut suuri.
 Koska vastavakuuden kattavuus ei ollut tiedossa kaupunginvaltuuston myöntäessä omavelkaisen takauksen hallinto-oikeus katsoi päätökseen sisältyvän kuntalaissa mainitun merkittävän taloudellisen riskin.
 Ähtärin Eläinpuisto Oy:n hallituksen puheenjohtajana kysessä olevien päätösten tekohetkellä ollut kansanedustaja  Mikko Savola  (kesk.) toteaa hallinto-oikeuden päätökseen tutustuttuaan, että vastavakuuksien arvoa pitää tarkastella ja selvittää nyt lisää.
 – Nyt varmaan eläinpuistoyhtiön ja kaupungin pitää ratkaista, miten tätä selvitetään lisää ja mitkä on jatkotoimenpiteet. Jos [kaupunginvaltuuston tekemä takaus]päätös olisi mennyt läpi, se olisi tuonut eläinpuistoyhtiölle helpomman tulevaisuuden ja pienentänyt lainanhoitokustannuksia, Savola sanoo.
 Savola muistuttaa, että matkailu on ollut tärkeässä roolissa Ähtärissä jo yli 40 vuotta. Vuosien mittaan matkailusta ja sen kehittämisestä on keskusteltu useaan otteeseen.
 – [Kyseessä olevat] yhtiöt ovat käytännössä kaupungin 100-prosenttisesti omistamia ja oli päätös mikä vaan, kaupunki on joka tapauksessa vastuussa mitä niille tapahtuu ja miten ne kehittyvät, Savola sanoo.
 Savola jätti eläinpuistoyhtiön hallituksen puheenjohtajan tehtävät kesällä 2019.
 Pandatalo Ähtärissä on ollut käytössä jo puolitoista vuotta. Se sijaitsee matkailualueella eläinpuiston ja muiden kaupungin matkailupalveluiden keskellä.  Antti Kettumäki / Yle
 Kaupunginhallitukseen 7. lokakuuta
 Ähtärin kaupunginjohtaja  Jarmo Pienimäki  kertoo, että maanantaisesta hallinto-oikeuden ratkaisusta eläinpuistoyhtiön takauksista tullaan ehkä keskustelemaan jo maanantai-iltana päättäjien kesken.
 Kaupunginhallituksen asialistalle asia noussee 7. lokakuuta, jolloin tehtäneen päätös siitä, tuleeko kaupunki käyttämään valitusoikeuttaan.
 Pienimäki toteaa kaupungin käyttäneen auktorisoitua, ulkopuolista toimijaa, kun vastavakuutena olevaa omaisuutta arvioitiin. Hallinto-oikeuden mukaan vastavakuuden kattavuudessa oli ongelmia.
 – Meidän pitää perehtyä arviokirjaan ja tutkia, ovatko siellä ne vastavakuudet olemassa kiistatta. Jos todetaan, että ovat, niin on todennäköistä, että teemme valituksen korkeimpaan hallinto-oikeuteen. Jos todetaan, että niistä jää epäilys, on todennäköistä, että ratkomme rahoitusjärjestelyjä toisella tavalla, Pienimäki pohtii.
 "Ensin pitää rakentaa koulut lapsille"
 Ähtäriläinen  Olli Sahimäki  on kaupungin takauksista tehtyjen valitusten tekijä.
 Sahimäki perustelee valituksiaan päätösten lainvastaisuudella ja huolellaan kaupungin taloustilanteesta.
 – Jos tulee konkurssi, rakennukset jäävät aivan toimettomiksi. Ensin pitäisi rakentaa koulut lapsille, sillä meillä on lapsia väistötiloissa tällä hetkellä ja heidän koulunkäyntinsä kärsii, Sahimäki sanoo.
 Sahimäki viittaa myös Ähtärin matkailun aiempiin palveluihin ja talousvaikeuksiin.
 Sahimäki kertoo saavansa positiivista palautetta tekemästään valituksesta. Jos Ähtärin kaupunki käyttää valitusoikeuttaan hallinto-oikeuden päätöksestä, Sahimäki ei usko valituksen läpimenoon.
 – Ei se tule menestymään, riskit on liian suuret, Sahimäki sanoo.
 Rahoituksessa mutkia aiemminkin
 Ähtärin kaupunginvaltuusto päätti toukokuussa 2018 yhteensä yli 10 miljoonan euron lainojen takauksista Ähtärin Eläinpuisto Oy:lle.  Takauksista valittaneen  yksityishenkilön mukaan ne olivat kuntalain vastaisia, koska kunta otti ne taatessaan suuren taloudellisen riskin. Lain mukaan kunnan myöntämä takaus ei saa vaarantaa kunnan kykyä vastata tehtävistään.
 Vaasan hallinto-oikeus antoi helmikuussa  välipäätökset  asiasta ja kielsi kaupunginvaltuuston päätösten täytäntöönpanot siihen saakka, kunnes valitukset on lainvoimaisesti ratkaistu.
 Hallinto-oikeus  kumosi  jo vuonna 2017 Ähtärin kaupungin päätöksen myöntää pandatalolle 8,2 miljoonan euron omavelkainen takaus. Korkein hallinto-oikeus  piti  hallinto-oikeuden päätöksen voimassa.
 30 päivää aikaa valittaa päätöksestä
 Hallinto-oikeuden päätös nyt antama päätös ei ole vielä lainvoimainen. Ähtärillä on 30 päivää aikaa valittaa siitä.
 Aiheesta aiemmin:
 Hallinto-oikeuden välipäätös: Ähtärin eläinpuiston ja pandatalon lainatakaukset jäihin
 Ähtärin lainantakauksista eläinpuistolle valitettu jälleen hallinto-oikeuteen
 KHO piti voimassa hallinto-oikeuden päätöksen Pandatalon rahoituksesta
 Ähtärin pandatalon rahoitus nurin Vaasan hallinto-oikeudessa

Vaasan hallinto-oikeus: Ähtärin kaupunki ei olisi saanut antaa miljoonien takauksia eläinpuistolle


Summary: Elinkeinoministeri Kulmuni: "Suurin päästövähennyspotentiaali on teollisuudessa".

Hallitus haluaa tehdä Suomesta hiilineutraalin vuoteen 2035 mennessä. Reilussa 15 vuodessa pitäisi siis päästä tilanteeseen, jossa ilmakehän hiilipitoisuus ei enää kasva lainkaan suomalaisten toimien seurauksena.
 Hallitus katsoo, että paljon päästävä vientiteollisuus on saatava talkoisiin täydellä sydämellä mukaan.
 – On aivan keskeistä, että meidän teollisuus ja elinkeinoelämä ovat siinä työssä matkassa, koska kaikista suurin päästövähennyspotentiaali on tietenkin siellä teollisuuden puolella. Tottakai tarvitsemme lisäksi päästövähennyksiä myös liikenteessä, maataloudessa ja rakennuspuolella, sanoo elinkeinoministeri  Katri Kulmuni  (kesk.).
 Maanantaina Helsingissä järjestettiin seminaari, jossa teknologia-, kemia-, metsä- ja energiateollisuuden johto kertoi käynnistämästään työstä vähähiilisyyteen johtaviksi "tiekartoiksi".
 Elinkeinoministeri Katri Kulmuni. Pekka Tynell / Yle
 Hallitus odottaa valmista kevääseen mennessä.
 – Teollisuus on erittäin positiivisesti lähtenyt tähän matkaan, koska tässä nähdään myös se vientipotentiaali. Jos Suomessa onnistutaan ensimmäisinä tekemään muutos, jolla päästään irti fossiilisista polttoaineista myös teollisessa mittakaavassa, niin onhan se ihan valtava kiinnostuksen kohde myös maailmalla, ministeri Kulmuni sanoi.
 Teknologiateollisuus: "Aikataulu on kunnianhimoinen ja se on hyvä"
 Voiko suomalainen teollisuus sitoutua poliittiseen tavoitteeseen hiilineutraalista Suomesta vuonna 2035?
 Teknologiateollisuus ry:n hallituksen puheenjohtaja  Marjo Miettinen  toteaa että aikataulu on kunnianhimoinen.
 – Toisille yhtiöille se on realistisempi kuin toisille. Mutta strategioita yleensäkin tehdään kunnianhimoisilla tavoitteilla ja minusta se on oikein hyvä. Nyt meidän on helpompi lähteä yrityksissäkin purkamaan tätä, kun on takaraja olemassa.
 Teknologiateollisuus ry:n hallituksen puheenjohtaja Marjo Miettinen. Laura Railamaa / Yle
 Miettinen varoittaa samaan hengenvetoon ilmastopoliittisten päätösten riskeistä.
 – Ettei tehtäisi liian isoja päätöksiä ymmärtämättä mihin ne voivat johtaa. Jos meiltä sitten loppuu joku liiketoiminta sen takia, niin sillähän on suuri vaikutus sitten koko yhteiskunnalle. Siksi meidän on tarkoituksenmukaista nyt seurata tätä tiekarttaprojektia koko matkan ajan.
 Teknologiateollisuuden etujärjestön lisäksi Miettinen johtaa myös sähköalan teknologiayrityksen Enston hallitusta. Ilmastonmuutoksen vastaisen trendin avaamat bisnesnäkymät ovat liki rajattomat, hän sanoo.
 – Nyt on enemmänkin kyse niiden mahdollisuuksien haarukoinnista, että mihin päin maailmaa lähdetään valloittamaan ja millä tuotesortimentilla. Kyllä, mahdollisuuksia todella on.

Hallitus sitouttaa Suomen teollisuutta kunniahimoiseen hiilipäästötavoitteeseensa – "Vuosi 2035 on toisille yrityksille realistisempi kuin toisille"


Metso Minerals käynnistää Tampereen tehtaalla yt-neuvottelut. Yt-lomautukset koskevat kaikkia henkilöstöryhmiä. Yhtiön mukaan tarve on enintään 90 päivän lomautuksiin.
 Tampereen tehtaalla valmistetaan Metson kivenmurskausliiketoimintaan liittyviä murskaus- ja seulontalaitteita.
 Tampereen tehtaan tuotantojohtaja  Pasi Vuorinen  sanoo, että työmäärä on vähentynyt tilapäisesti.
 – Odotamme kysynnän elpyvän talven mittaan, jolloin asiakkaat tavallisesti alkavat varautua keväällä lisääntyvään murskaustoimintaan, Vuorinen sanoo.
 Metson osakkeet on listattu Nasdaq Helsingissä. Yhtiön liikevaihto oli noin 3,2 miljardia euroa vuonna 2018. Metsolla on yli 14 000 työntekijää yli 50 maassa

Yt-neuvottelut alkoivat: Metso aikoo lomauttaa jopa 90 päiväksi Tampereella


Summary: Useat ihmiset ovat raportoineet kuulleensa järistyksen yhteydessä voimakkaan äänen.

Maa järisi eilisiltana Hirvensalmella Etelä-Savossa. Helsingin yliopiston Seismologian instituutin mukaan järistyksen magnitudi oli 1,3.
 Magnitudi 1,3 on pieni, Suomen alueelle tyypillinen pieni maanjäristys.
 – Uskoisin, että tärinä on kuitenkin lähialueilla tuntunut, kun ääntä on ymmärtääkseni havaittu, sanoo seismologi  Jari Kortström  Seismologian instituutista.
 Kortströmin mukaan se, että maa järisi juuri Hirvensalmella, on sattumien summa. Samanlaisia voi sattua ja sattuukin ympäri Suomea.
 – Joissain paikoissa voi olla vanhoja rakenteita tai murtumia, joissa järistys tapahtuu helpommin, mutta Suomessa sattuu laitteiden havaintokynnyksen ylittäviä maanjäristyksiä jopa sata vuodessa.
 Suurinta osaa järistyksistä ihmiset eivät huomaa, koska ne tapahtuvat harvaan asutuilla tai liki kokonaan asumattomilla alueilla.
 Järistys tallentui yöllä Seismologian instituutin automaattiseen mittausjärjestelmään, ja se varmistettiin maanjäristykseksi heti tänä aamuna.

Maa järisi Hirvensalmella, Seismologian instituutille havaintoja voimakkaasta äänestä


Summary: Raumalla vierailleella pääministerillä ei ollut tarjolla valmista Rauma-ratkaisua, mutta hän sanoi havainneensa tehtaalla tahtotilaa tilanteesta selviämiseen.

Raumalla maanantaina vieraillut pääministeri  Antti Rinne  (sd.) sanoo valtion tukevan UPM:n Rauman tehtaalta mahdollisesti irtisanottavien työntekijöiden kouluttautumista uusiin tehtäviin.
 Tehtaalla alkoivat viime viikolla yt-neuvottelut  yhden paperikoneen sulkemisen  vuoksi. Arvioitu henkilöstön vähennys on 179 ihmistä eli kolmasosa UPM:n Raumalla olevasta henkilökunnasta.
 – Jos Raumalta löytyy tahtoa, uteliaisuutta ja ideoita uuteen pilottiin, jolla työntekijöitä voidaan työllistää uusiin tehtäviin, valtiolta varmasti löytyy tähän panoksia.
 Rauman-malli syntyy paikallisesti
 Pääministeri Rinteellä ei ole vielä tarjolla Raumalle räätälöityä valmista ratkaisua, vaan hän odottaa sen rakentuvan paikallisesti yhteistyössä eri viranomaisten, Rauman kaupungin ja tehtaan kesken.
 Hän ymmärtää, että paperikoneen työntekijöistä ei tehdä käden käänteessä esimerkiksi  sotalaivan tekijöitä . Rauman RMC-telakka tarvitsee lisää työvoimaa, kun telakka rakentaa lähivuoisna merivoimille neljä uutta sotalaivaa.
 – Siellä on korkeaa osaamista, mutta se on hyvin kapealla sektorilla ja tiettyyn yhtiöön sitoutunutta osaamista, jota on kymmenien vuosien aikana rakennettu tehtaan sisällä.
 – Sinällään sen muuntaminen nopeasti uudeksi osaamiseksi ei ole välttämättä kaikkien ihmisten osalta helppoa, mutta tahtotilaa tuntuu löytyvän siinä, että jokainen ihminen löytää paikkansa ja sitä olemme valmina tukemaan.
 Ydinjätteen kapselointilaitokselle peruskivi
 Pääministeri Rinne osallistui maanantaina myös Eurajoella ydinjäteyhtiö  Posivan kapselointilaitoksen  peruskiven muuraukseen.
 Posiva ilmoitti kesällä päättäneensä toteuttaa käytetyn polttoaineen loppusijoitukseen tarkoitetun tuotantolaitoksen, johon kuuluvat kapselointilaitos ja maanalainen loppusijoituslaitos.
 Laitos käsittelee valmistuttuaan Olkiluodon ja Loviisan ydinvoimaloiden käytetyn polttoaineen.
 Posivan toimitusjohtajan  Janne Mokan  mukaan peruskiven muuraus on merkittävä askel loppusijoituslaitoksen pitkässä valmistelussa.
 – Tämä osoittaa, että etenemme jo 1980-luvulla yhteisesti määritetyn suunnitelman mukaisesti. Peruskiven muuraus voi olla pieni askel työmaan etenemisessä, mutta se on suuri harppaus loppusijoittamiselle, ydinvoimalle ja ilmastolle, Mokka sanoi muuraustilaisuudessa.
 Kapselointilaitos on Satakunnalle merkittävä noin 500 miljoonan euron investointi.  Rakennusprojektin  työllistävä vaikutus on noin 2 500 henkilötyövuotta.

Pääministeri Rinne: Valtio tukee Rauman paperitehtaan irtisanottavia kouluttautumisessa uusiin tehtäviin


Summary: Oikeudenkäynnissä selvitetään, miksi lääke sai olla markkinoilla, vaikka sen turvattomuudesta puhuttiin vuosia.

Ranskassa aloitettiin tänään oikeudenkäynti, jossa puidaan yhtä  maan suurimmista terveyskriiseistä .
 Mediator-painonpudotuslääkkeen uskotaan aiheuttaneen jopa 2 000 ihmisen kuoleman ja monien elinikäisen vammautumisen.
 Ranskalaiset ehtivät syödä lääkettä yli kolme vuosikymmentä ennen kuin tuote vedettiin pois apteekkien hyllyiltä vuonna 2009.
 Servier tiesi myyvänsä myrkkyä. Onnettomat, kuten minä, on tuomittu hitaaseen kuolemaan.  Joy Ercole, söi Mediator-lääkekuurin vuonna 2009
 Huoli lääkkeen turvallisuudesta heräsi aiemmin.
 Vuonna 2007 kun keuhkoasiantuntija  Irène Frachon  huomasi potilastietoja tutkiessaan kytköksen Mediator-lääkkeen ja vakavien sydän- ja keuhkovaurioiden välillä.
 – Oikeudenkäynti on valtava helpotus. Viimein tämä kestämätön skandaali saa loppunsa. Tämä niin kutsuttu lääke on tosiasiassa myrkkyä, Frachon sanoi  The Guardianille .
 Arviolta 5 miljoonaa ihmistä on syönyt lääkettä.
 Uhreja edustava  Charles Joseph-Oudin  kertoo AFP:lle, että hänen 250 asiakastaan ”haluavat tietää, miksi lääke sai olla markkinoilla niin pitkään”.
 Lääkettä määrättiin myös laihoille ja terveille
 Mediator-lääke on amfetamiinijohdannainen ylipainoisille diabeetikoille painonhallintaan tarkoitettu lääke, jota määrättiin usein myös terveille näläntunteen hallintaan.
 – Servier tiesi myyvänsä myrkkyä. Onnettomat, kuten minä, on tuomittu hitaaseen kuolemaan. Elämäni on pilalla, sanoo 71-vuotias  Joy Ercole  uutistoimisto AFP:lle.
 Ercolelle määrättiin puolen vuoden kuuri Mediator-lääkettä 10 vuotta sitten.
 The Guardianin mukaan lääkettä määrättiin jopa  laihoille ja urheilullisille naisille , jotta lisäkilot pysyisivät kurissa.
 Servier on sanonut, että se ei tiennyt riskeistä ennen vuotta 2009.
 Asianajaja saapui maanantaina Pariisissa sijaitsevaan oikeustaloon oikeudenkäynnin ensimmäisenä päivänä. Puoli vuotta kestävässä oikeudenkäynnissä kuullaan yli 100 todistajaa. Christophe Petit Tesson / Epa
 Lääkeyritys Servier on yksi Ranskan suurimmista lääkevalmistajista. Yksityisomisteisen yrityksen syytetään peitelleen lääkkeen hengenvaarallisia sivuvaikutuksia.
 Ranskan lääkevalvontaviranomaisen puolestaan syytetään puuttuneen liian hitaasti ja lievästi potilaiden vammoihin ja kuolemantapauksiin, kertoo The Guardian.
 Satoja, jopa tuhansia kuolleita
 Ranskan terveysministeriön mukaan ainakin 500 ihmistä on kuollut sydänsairauteen lääkkeen sisältämän ainesosan takia. Asiantuntijat arvioivat, että kuolleiden määrä on suurempi, jopa lähes 2 000.
 Oikeuden eteen joutuu  lääkeyhtiö Servier’n ohella yhdeksän tytäryhtiötä ja lääkevalvontaviranomainen  ANSM.
 Laajassa oikeudenkäynnissä on 21 vastaajaa ja 2600 asianomistajaa.
 Tappo- ja petosyytteitä puivan oikeudenkäynnin arvioidaan kestävän puoli vuotta.

Ranskassa aloitettiin laaja oikeudenkäynti – vuosikymmeniä myyty painonpudotuslääke saattoi aiheuttaa jopa 2 000 kuolemaa


Summary: Niityn perustaminen ei vaadi ihmeitä – ainostaan luonnonkukkien siemeniä, kylmää ja sadetta

Villi vyöhyke -luonnonsuojelujärjestön  Jere Nieminen  ja  Mika Kuronen  ovat kylväneet Tampereen seudulle jo yli viisikymmentä sissiniittyä.
 Sissiniitty tarkoittaa omin luvin kylvettyä niittyä. Itseään herrat kutsuvat ketosisseiksi.
 Niitty- ja ketokukkien luonnolliset kasvupaikat vähenevät koko ajan. Ketosissi voi auttaa kotimaisia luonnonkukkia löytämään uusia kasvupaikkoja.
 Mistään anarkiapuuskasta ei ole kyse vaan niittyjen perustamisella halutaan edistää luonnon monimuotoisuutta.
 Tässä kolme askelta kohti sissiniittyä:
 1. Hanki kotimaisten luonnonkukkien siemeniä
 Nieminen ja Kuronen korostavat, että on erittäin tärkeää kylvää vain suomalaisia luonnonkukkia. Vieraslajeja – kuten lupiineja – ei tietenkään pidä eikä saa levittää entisestään.
 Luonnonkukkienkin kanssa pitää olla tarkkana: ulkomaiset siemenet ovat geneettisesti erilaisia kuin suomalaiset ja niitä on syytä karttaa.
 Kotimaisten luonnonkukkien siemeniä saa esimerkiksi nettikaupoista, mutta niiden siemeniä voi kerätä luonnosta myös itse.
 – Me kylvämme tänne Tampereelle vain paikallisten kasvien siemeniä, kertoo Nieminen.
 Päivänkakkara ja neidonkieli ovat hyviä esimerkkejä suomalaisista luonnonkukista, joiden siemeniä voi kerätä myös itse.  Jere Nieminen
 2. Valitse rohkeasti haluamasi kasvupaikka: hiekkamaa ja sepeli ovat mainioita kasvualustoja.
 Siemenet kylvetään heittelemällä niitä maahan. Kannattaa kokeilla erilaisia paikkoja ja tarkkailla, missä mikäkin kasvi viihtyy. Moni niittykukka esimerkiksi viihtyy niukassa ja vähäravinteisessa maassa.
 Pettymyksiäkin voi tulla, mutta se on ketosissin hyväksyttävä.
 – Me olemme menettäneet useita kylvämiämme niittyjä, mutta sehän on pelin henki, sanoo Nieminen.
 Onnistunut niityn ylläpito esimerkiksi vaatii oikea-aikaisen niiton. Yleiselle paikalle omin luvin kylvetty niitty ei ole aina kaupungin tiedossa ja voi tulla niitetyksi väärään aikaan.
 Mielipahaa voi syntyä myös silloin, jos maanomistaja jyrää niityn muuta toimintaa varten.
 Tässäkin jutussa olevista kuvista voi kuitenkin havaita, että ketosisseily saattaa myös onnistua ja kaunistaa ympäristöä.
 Puna-ailakki on perinteinen suomalainen luonnonkukka, joka menestyy monessa paikassa.  Jere Nieminen
 3. Toista kylvö tarvittaessa vuoden kuluttua: Niittykukat alkavat kukkia vasta toisena tai kolmantena kesänä.
 Kasvien siemenet leviävät luonnossa tietenkin ilman ketosissejäkin, eikä kasvupaikkoja voi koskaan täysin kontrolloida. Luonnonmukaisuudesta kannattaa ottaa oppia kylväessäkin.
 – Kasvithan tuottavat siemenet kesällä ja ne luonnollisesti leviävät syksyllä. Totta kai ne on hyvä kylvää myös silloin, kun on märkää ja sateista, Kuronen toteaa.
 Niittykukkien paras kylvöaika on siis nyt. Tai jopa vähän myöhemmin.
 – Ennen lumia voi kylvää oikeastaan koska tahansa. Toinen hyvä kohta on siinä lumien sulettua huhtikuussa, kun on vielä pakkasöitä, Nieminen kertoo.
 Monet luonnonkukkien siemet hyötyvät kylmäkäsittelystä, joten viileä vuodenaika tekee niille vain hyvää.  Jere Nieminen
 Kaupungin virkamies näyttää vihreää valoa
 Vaikka ketosissit heittelevätkin kukkien siemeniä ympäristöön ilman lupia, niin mikään ongelma se ei ole. Tampereella ketosissien toimintaan on suhtauduttu myönteisesti.
 Myös kaupunkiluonto ja erillistehtävät -tiimipäällikkö  Katriina Arrakoski  Helsingin kaupungilta pitää yksittäisten ihmisten ketosisseilyä hyvänä ja harmittomana asiana.
 – Niityistä ei ole mitään haittaa kenellekään, siemenet ovat hyvin pinnassa toisin kuin vaikkapa puut.
 Luonnon monimuotoisuutta pidetään pääkaupungissa tärkeänä, vaalittavana asiana.
 – Kaupungin strategiassa on mainittu luonnon monimuotoisuus, ja kannustamme yksityishenkilöitä kasvattamaan kotimaisia luonnonkukkia esimerkiksi omilla pihoillaan, Arrankoski kertoo.
 Katso Puoli seiskan juttu sissiniityistä tästä:

 Lue lisää:
 Sissiniittyjä kylvävät miehet rakastavat luonnonkukkia
 Nainen loihti syrjäisestä pellosta oman kukkakeitaan
 Suomalaisten sydämet valloittanut satumainen kukkapelto tallottiin

Sade vihmoo ja palelee, juuri silloin on paras aika kylvää niittykukkia – näillä ohjeilla sinustakin tulee ”ketosissi”


Summary: Suomalaisia on maailmalla 14:ssä Tjäreborgin kohteessa. Kotiinpääsy on viivästynyt 421 ihmiseltä.

Tuhannet matkustajat jäivät jumiin matkakohteisiinsa maanantaina, kun brittiläinen matkajätti Thomas Cook kertoi menneensä konkurssiin. Suomalaisiin Thomas Cookin kaatuminen vaikuttaa ennen kaikkea sen tytäryhtiön Tjäreborgin kautta.
 Tjäreborgin Suomen-yksikön vetäjä  Jessica Virtanen  kertoi Ylelle alkuillasta, että 421 suomalaista odottaa paluulentoaan. Kyse on siis niistä matkustajista, joiden paluulennon olisi pitänyt olla tänään maanantaina.
 – En vielä tiedä tarkemmin, missä vaiheessa ja millä koneella heidät kotiin tuodaan. Kovasti sen eteen tehdään töitä ja asiakkaita informoidaan, Virtanen sanoo.
 Tjäreborgin kautta on ulkomailla paraikaa kaikkiaan lähemmäs 3 000 suomalaista, mutta kaikilla ei ole vielä loma lopuillaan.
 Lisää aiheesta:   Lähteekö yksikään Tjäreborgin lento lähiaikoina? Miten kohteissa lomaileville suomalaisille käy?
 Esimerkiksi Kreikan Pargassa Tjäreborgin matkustajille kerrottiin alkuiltapäivästä, että illan lento Suomeen jää lentämättä.
 Viikon Pargassa viettäneet kotkalaiset  Susanna Tainio  ja  Heikki Ikonen  ottivat tiedon vastaan tyynesti.
 – Meillä on ihan hyvä tilanne, kun kahdestaan aikuisina täällä ollaan. Ei mitään hätää, Susanna Tainio kertoi matkalta uimarannalle. Viikon loman päätteeksi he joutuvat viettämään vähintään yhden ylimääräisen vuorokauden Pargassa.
 Asiakkaat saavat tiedot hotellin kautta
 Tainion mielestä tietoa on tullut Tjäreborgilta hitaasti. Pariskunta sai kyllä yhteyden asiakaspalveluun, mutta sieltä ei osattu vastata kysymyksiin.
 Varhain aamuyöllä maanantaina tuli vielä pyyntö tehdä lähtöselvitys kännykällä.
 Yhtiö informoi lopulta vasta maanantaina päivällä Tainion ja Ikosen hotellia lennon peruuntumisesta.
 – Olimme ehtineet pakata kaikki tavarat ja viedä ne respaan. Onneksi saamme kuitenkin pitää saman huoneen täällä Agnanti Studiosissa, Tainio kertoi.
 – Respassa hotellinpitäjä ei kuitenkaan tiennyt, meneeko yksi päivä, kaksi päivää vai kolme päivää.
 Lisää aiheesta:   Thomas Cookin konkurssi iskee ison loven lapin matkailuun
 "Jonkin verran oli kaaosta"
 Thomas Cookin konkurssi on katastrofi myös monelle kreikkalaiselle matkailualan yritykselle. Esimerkiksi Tainion ja Ikosen hotellissa liki kaikki asiakkaat ovat Thomas Cookin kautta tulleita; englantilaisia, norjalaisia, suomalaisia.
 Paitsi että uusia matkailijoita ei enää tule, monet Thomas Cookin maksut jäävät yrittäjiltä saamatta.
 Agnanti Studiosissa oli Tainion mukaan jonkin verran kaaosta ja hermostumista aamulla, kun ihmiset kyselivät matkoistaan.
 – Rouva, joka tätä hotellia pitää, oli tosi hermona aamulla, kun hänellä ei ollut antaa vastauksia. Sanoin hänelle, että se on ymmärrettävää, eikä kannata hermostua huonosti käyttäytyvistä ihmisistä.
 Tainion itsensä piti perua jo tiistaiksi sovittu lääkärikäynti, mutta keskiviikkona hänen pitäisi jo olla töissä. Ikävintä on hänen mielestään epävarmuus.
 – Huomispäivänä pitäisi saada varmuus, ja alkaa jo tänä iltanakin miettiä jotain varasuunnitelmaa. Ei täällä loputtomiin pysty olemaan.
 Jos Tjäreborg ei pysty järjestämään pariskunnalle paluulentoa, vaihtoehdot ovat vähissä.
 – Aika vaikeahan tuosta Prevezan lentokentältä on lähteä, koska eihän täältä juuri mitään reittilentoja lennä. Ensin pitäisi sitten vissiin lentää Ateenaan, Tainio sanoo.
 Lue lisää:
 Matkustajat joutuivat pettymään Helsinki-Vantaalla – tieto lennon peruuntumisesta tuli vasta portilla.
 "Operaatio Matterhorn" tuo kotiin 150 000 ulkomaille jäänyttä brittiä.

Suomalaisia jumissa maailmalla yli 400 – Kreikan Pargassa lomailevat: "Ei tiedä meneekö yksi, kaksi vai kolme päivää"


Summary: Kymmeniltä mailta odotetaan uusia avauksia ilmastonmuutoksen hidastamiseksi.

Ihmiskunnan aiheuttamat ilmastopäästöt kasvavat huolestuttavaa tahtia.
 Siksi YK:n pääsihteeri  António Guterres  on kutsunut maailman johtajat koolle New Yorkiin ilmastokokoukseen YK:n yleiskokousviikon aluksi. Guterres kertoi haluavansa kuulla mailta konkreettisia ja realistisia suunnitelmia päästöjen leikkaamiseksi.
 Ilmastokokouspäivän pääkohtia olivat:
 Ilmastoaktivisti  Greta Thunberg  piti tunteikkaan puheen. Hän läksytti päättäjiä siitä, että he ovat varastaneet hänen unelmansa ja lapsuutensa tyhjillä lupauksilla. Thunbergin viesti oli, että nuoret pitävät päättäjiä myös jatkossa silmällä. Suomen presidentti  Sauli Niinistö  puhui myös kokouksessa. Niinistön mukaan Suomen on oltava esimerkkinä muille maille. Niinistö kertoi myös , että Suomi tavoittelee hiilineutraaliutta vuonna 2035 ja pyrkii ensimmäisenä teollisuusmaana hiilinegatiiviseksi. Niinistö painotti valtiovarainministeriöiden roolia ilmastokriisin ratkaisussa. Yhdysvallat ei pitänyt puheenvuoroa kokouksessa. Presidentti  Donald Trump  piipahti yleisössä kuuntelemassa Saksan liittokansleri  Angela Merkelin  puhetta, mutta Trump lähti kokouksesta sanomatta sanaakaan.
 Kokouksen merkityksestä voit lukea  tästä .
 Yle seurasi kokouksen kulkua tässä artikkelissa. Voit myös katsella kokousta suorana lähetyksenä klikkaamalla yllä olevaa kuvaa.

Greta Thunberg läksytti maailman johtajia, Sauli Niinistö lupasi Suomen johtavan esimerkin avulla – Yle seuraa New Yorkin ilmastokokousta


Summary: Ensimmäiset pakkasyöt ovat takana ja selkärangattomat etsivät kiivaasti talvehtimispaikkoja.

Syksy on selkärangattomille karua aikaa, ja hyönteiset pyrkivät kiivaasti lämpimään. Esimerkiksi kärpäset löytävät vaivattomasti tiensä sisätilojen lämpöön talvehtimaan.
 – Iso ullakkokärpänen talvehtii aikuisena, ja pienemmät olkikärpäset saattavat ilmaantua sisälle oikein laumoina, sanoo bio- ja ympäristötieteiden dosentti  Jari Haimi  Jyväskylän yliopistosta.
 Oma riesansa ovat hedelmien ja biojätteiden ympärillä lentelevät mahlakärpäset, joita kutsutaan yleensä banaanikärpäsiksi. Parin millimetrin mittainen mahlakärpänen voi olla kiusallinen, mutta varsinaista haittaa niistä ei ole.
 – Ne ovat aikuisina loppukesällä lentäviä, siksi niitä näkyy juuri nyt. Niitä tuo sisälle lähinnä ravinto, Haimi sanoo.
 Siivekkäiden lisäksi kynnyksen yli saattaa kipaista jalkaisin liikkuvia pieniä vieraita. Viime päiviltä on paljon havaintoja tuhatjalkaisista.
 – Ne ovat mahtavia petoja, joilla on kunnon leuat. Ihmiselle ne ovat toki harmittomia. Näistä on ollut hauskoja kuvia, kun jostain raosta tunkee jopa kymmenittäin tuhatjalkaisia kohti lämpöä, Haimi sanoo.
 Varsinaista haittaa sisään tulevista hyönteisistä ei yleensä ole. Ne eivät ole sisätilojen tuholaisia, vaan vain etsimässä majapaikkaa talveksi. Varsinaiset talojen tuholaiset ovat pysyviä asukkeja, eivät talvivieraita.
 – Jos jotakuta tuhatjalkainen harmittaa, niin ottaa sen paperin päälle, ja vie ulos. Kyllä se jostain talvehtimispaikkansa löytää, sanoo Haimi.
 Hyönteisharrastajille taas syksy on jopa herkkuaikaa.
 – Hyönteisharrastajat oikein odottavat syksyä. Kaikenlaista mukavaa on tarjolla, kun kaukaisen etelän vaeltajia tulee ilmavirtauksien mukana näillekin leveyksille. Esimerkiksi siniritariyökkösiä on saattanut näkyä aamulla seinillä nukkumassa.
 Siniritariyökkönen on kookas perhonen. Linus Hoffman/Yle

Kylmä ajaa ötököitä asuntoihin, varsinaista haittaa niistä ei ole: "Jos tuhatjalkainen harmittaa, ottaa sen paperin päälle ja vie ulos"


Summary: Verkostovioista johtuvat vesikriisit ovat tämän vuosikymmenen ilmiö. Korjausvelan paikkaaminen nostaa vesimaksuja.

Kunnallisten vesi- ja viemäriverkostojen rapistuminen näkyy jo talousveteen liittyvien terveysriskien lisääntymisenä. Teknisistä vioista aiheutuvat vesikriisit ovat tämän vuosikymmenen ilmiö, mutta myös lievemmät likaantumistapaukset ovat yleistyneet, sanoo THL:n johtava tutkija  Ilkka Miettinen .
 – Vielä 5–6 vuotta sitten ajattelin, että putkistojen korjausvelka ei ehdi näkyä terveysriskien kohoamisena minun työurani aikana, mutta näyttää siltä että olin väärässä, Miettinen sanoo.
 Miettisen mukaan lukumääräisesti esimerkiksi putkirikosta tai venttiilien vioittumisesta johtuvia likaantumisia on vielä melko vähän. Lisäksi tieto tapauksista on hajallaan kunnissa, eikä sitä koota keskitetysti mihinkään – ainakaan toistaiseksi.
 – Viime vuosina on silti ollut nähtävissä, että niissä on trendimäinen nousu, Miettinen sanoo.
 Vakavammista tapauksista puhutaan vesiepidemioina. Tällainen sattui esimerkiksi viime vuoden  tammi-helmikuussa Varsinais-Suomessa Nousiaisissa , missä putkirikon seurauksena juomaveteen joutuneet  jätevesibakteerit sairastuttivat satoja kuntalaisia . Aiemmin vastaava vesikriisi koettiin  Siilinjärvellä .
 Lievemmissä tapauksissa kyse voi olla esimerkiksi siitä, että epäpuhtauksia pääsee vesiputkiin putken rikkoutumisen tai vaikkapa venttiilivian vuoksi.
 Sinänsä vesijohtoveden laatu Suomessa on  erittäin hyvällä tasolla  (Valviran talousvesi-sivusto). Tuoreimman vuoden 2017 raportin mukaan talousveden laatuvaatimukset täyttyivät seurannassa olevissa keskisuurissa ja suurissa laitoksissa lähes 99,6 prosentissa näytteistä.
 Vesiongelmat näkyvät jo arjessa
 Nousiaisten vesikriisin jälkeen maa- ja metsätalousministeriö teetti selvityksen  vesihuollon häiriötilanteista  (pdf-tiedosto). Sekin vahvistaa, että häiriötilanteet ovat lisääntyneet. Syy on verkoston kunnon heikkeneminen.
 Vesijohtoverkosto on Suomessa ikääntynyttä: pääosa putkistoista on rakennettu 1960–70 -luvuilla. Korjausinvestointeja on paikoin lykätty ja vältelty, joten verkoston kunto on heikentynyt.
 Ongelmia on suurissa kaupungeissa, missä vanhimmat putket voivat olla satavuotiaita. Taantuvissa kunnissa, esimerkiksi Kemissä, ongelmana on puolestaan se, että maksajien määrä vähenee uhkaavasti.
 Verkoston ikä näkyy siinä, että  vesikatkoja  ja  vedenkeittokehotuksia  on ollut viime aikoina usein. Sotisaaren kaupunginosassa asuvan  Tapani Latomaan  mielestä häiriöt rassaavat jo jokapäiväistä elämää.
 – Tässäkin on ollut nyt viisi kappaletta vuotoja tässä Uitontiellä. Onhan se tietenkin harmittavaa. Onneksi ne nyt ilmoittavat kuitenkin etukäteen, niin voi ottaa vettä varalta talteen, Latomaa sanoo.
 Korjausinvestointeihin olisi pitänyt ryhtyä jo aiemmin, myöntää Kemin Energia ja Vesi Oy:n vesihuoltojohtaja  Juha Hiltula .
 – Vanhimmat putket ovat 40–50-luvulta ja tekninen käyttöikä on noin 50 vuotta. Yliajalla ollaan ja korjausvelkaa on reippaasti, varmaan sellainen yli 20 miljoonaa euroilla mitattuna, Hiltula sanoo.
 Esimerkiksi Kemissä verkostoa uusitaan noin miljoonalla eurolla vuodessa. Investointeja on kasvatettu, mikä lisää painetta veden hinnan nostamiseen. Veeti Lustig / Yle
 Korjausvelka lasketaan sadoissa miljoonissa
 Korjausvelan määrä Suomessa lasketaan  sadoissa miljoonissa euroissa  (Maaseudun Tulevaisuus). Tuoreimman  Rakennetun ympäristön tila -raportin  mukaan erittäin huonossa kunnossa on jo kuusi prosenttia vesijohdoista ja peräti 12 prosenttia viemäriputkista.
 Rovaniemellä vesijohto- ja viemäriverkoston korjausvelaksi lasketaan lähes 120 miljoonaa euroa – siitä huolimatta, että korjausinvestointien määrä on viime vuosina tuplattu.
 – Olemme nostaneet vuosittaisen vesihuollon investointitason vuoden 2015 noin viiden miljoonan euron tasosta yli kymmenen miljoonan euron tasoon. Ensi vuodelle investointimäärä nousee edelleen, kertoo Napapiirin Energia ja Vesi Oy:n toimitusjohtaja  Kristian Gullsten .
 Kemissäkin on nostettu investointitahtia kaksinkertaiseksi edellisvuosista ja korotettua korjaustasoa on määrä ylläpitää. Siitä huolimatta verkoston uusiutuminen kestää lähes toivottoman pitkään.
 – Tällä hetkellä käytämme noin miljoona euroa vuodessa saneerauksiin. Kyllähän siinä kestää pitkän aikaa, että saadaan korjausvelka kurottua umpeen, Hiltula myöntää.
 Verkostotalkoille olisi tarvetta
 Kuntalaisille eli vesiyhtiöiden asiakkaille lisää putkiremontteja tarkoittaa usein lisää kustannuksia. Tämä näyttää olevan tulevaisuus myös Kemissä.
 – Veden hintaan kohdistuu kyllä korotuspaineita tulevina vuosina. Se johtuu juuri näistä korjaustarpeista, joita verkostossa on todella paljon, Hiltula sanoo.
 Rakennusinsinööriliiton julkaiseman ROTI-raportin mukaan useimmilta kunnilta puuttuu jäsennelty suunnitelma siitä, miten vesijohtoverkostoa tulevina vuosina pidetään kunnossa. Raportissa esitetään huoli siitä, että kasvavaa investointitarvetta voi olla vaikea hallita ilman kunnollisia työkaluja.
 Moitteen allekirjoittaa myös THL:n talousveden tuotannon asiantuntija, johtava tutkija Ilkka Miettinen. Hänen mukaansa Suomessa tarvittaisiin valtakunnallinen yksimielisyys siitä, että verkoston kuntoa ei saa päästää romahtamaan.
 – Kotitalouksissakin tiedetään, että vesijohdot on jossain vaiheessa vain uusittava. Ehkä tässä tarvittaisiin jonkinlaiset kansalliset verkostotalkoot, pohtii Miettinen.
 Voit keskustella aiheesta klo 22 asti.
 Lue myös:
 Suomen vesikriisit selvitykseen – tarkastelussa etenkin Nousiaisten vesikriisin kulku
 Vesimaksu kallistuu, vaikka kuluttaisit vähemmän – kolme syytä siihen, miksi laskusi kasvaa
 Tuore raportti saattaa yllättää: Suomalaisten asunnot ovat eurooppalaisittain hyvässä kunnossa

Vesijohtoverkostojen huono kunto näkyy jo terveysriskien lisääntymisenä – korjausvelka lasketaan sadoissa miljoonissa euroissa


Summary: Omakotitalossa syttyneestä palosta aiheutui isot savuvahingot.

Pälkäneellä sattui maanantaina iltapäivällä erikoinen onnettomuus. Kuntoilulaitteen hihna ylikuumeni ja syttyi palamaan kesken harjoittelun.
 – Vanhan kansan crosstrainerin hihna oli kuntoilun aikana syttynyt tuleen ja sytyttänyt myös lattian palamaan, kertoo paikalla ollut Pirkanmaan pelastuslaitoksen päivystävä palomestari Risto Salonen.
 Perheen äiti oli onnistunut suitsimaan tulta sammutuspeiton avulla, mutta vasta pelastuslaitos sai palon kunnolla taltutettua.
 Palo levisi pienelle alueelle asunnon lautalattiaan. Omakotitalo ehti kuitenkin kärsiä pahoja savuvahinkoja ja noki teki asunnosta ainakin hetkellisesti asuinkelvottoman.
 – Hyvin erikoinen tapaus. Erityisesti, koska laite ei toiminut sähköllä. Vastaavaa ei ole 30-vuotisen uran aikana sattunut, Salonen sanoo.
 Pelastuslaitos sai hälytyksen omakotipalosta kello 15.22.. Paikalle lähdettiin usean yksikön voimin.

Kuntoilulaitteen hihna syttyi palamaan kesken harjoittelun – Palomestari: "Vastaavaa ei ole 30-vuotisen uran aikana sattunut"


Summary: Lappeenrannan kaupunginteatterissa törmättiin ensimmäisen kerran väärennettyihin lippuihin. Enemmän harmia on ollut lipunmyyntisivusto Viagogon ylihinnoitelluista lipuista. Ilmiö on tuttu muissakin teattereissa.

Kahden teatterin ystävän Cabaret-musikaalielämys ehti päättyä ennen kuin näytös pääsi edes alkamaan lauantaina Lappeenrannan kaupunginteatterissa.
 Katsojat olivat ostaneet liput matkapuhelimiinsa netistä. Lipuntarkastuksessa kävi ilmi, että liput olivat väärennettyjä.
 Kaupunginteatteri sekä lippujen myyntiä hoitava asiakaspalvelu selvittävät tapahtunutta asiakkaiden kanssa.
 Asiakasneuvontakoordinaattori  Sari Jorosella  tai kaupunginteatterin johtajalla  Iiris Ranniolla  ei maanantaina alkuiltapäivästä ollut varmaa tietoa siitä, miltä sivustolta väärennetyt liput oli ostettu.
 Väärennettyihin lippuihin ei ole Lappeenrannan kaupunginteatterissa aiemmin törmätty. Sen sijaan ylihintaisia teatterilippuja on ollut netissä liikkeellä.
 Ylihintaisia lippuja on kaupattu kansainvälisesti toimivalla Viagogo-sivustolla.
 – Ongelma ei ole iso. Puhutaan muutamista lipuista, Joronen kertoo.
 Viagogossa liput ovat maksaneet jopa yli kymmenen euroa enemmän kuin teatterin omassa lipunmyynnissä, asiakaspalvelu Winkissä tai lippu.fi -sivustolla, joka on Lappeenrannan kaupunginteatterin lippujen virallinen jälleenmyyjä.
 Tälläkin hetkellä Viagogossa on myynnissä lippuja kaupunginteatterin Cabaret- ja Maaninkavaara-esityksiin.
 Kaupunginteatterin johtaja Iiris Rannio on tilanteesta harmissaan.
 – Kehotan tarkkaavaisuuteen lippujen ostossa, Rannio sanoo.
 Kuvakaappaus Viagogo.fi -sivustolta 23. syyskuuta 2019.
 Sivuston kautta myydään kertaalleen ostettuja lippuja eteenpäin
 Sveitsiläisomisteinen Viagogo on sivusto, jonka kautta kuka tahansa voi myydä ostamiaan lippujaan eteenpäin.
 Lappeenrannan kaupunginteatterin lisäksi Viagogon kautta ostettuihin lippuihin on törmätty ainakin  Jyväskylän  ja  Kajaanin  kaupunginteattereissa.
 Teatteriesitysten lisäksi lippuja myydään Viagogon kautta oikeastaan mihin tahansa tapahtumiin, kuten festivaaleille ja konsertteihin. Tässä ei ole lain näkökulmasta sinänsä mitään väärää.
 Palvelusta on kuitenkin tullut Suomen kuluttajaviranomaiselle satoja yhteydenottoja kahden viime vuoden aikana. Kilpailu- ja kuluttajavirasto  varoitti sivustosta  helmikuussa.
 Lippujen myynnissä useita epäkohtia
 Kuluttajaviranomaisen mukaan moni on erehtynyt luulemaan Viagogo-sivustoa tapahtuman viralliseksi lipunmyyjäksi. Lisäksi sivustolla on ollut harhaanjohtavaa tietoa siitä, kuinka paljon lippuja tapahtumiin on vielä jäljellä.
 Sivusto on voinut ilmoittaa, että tapahtuman liput ovat loppumassa. Se tarkoittaa kuitenkin vain Viagogon kautta saatavilla olevien lippujen määrää. Monet ovatkin voineet maksaa Viagogon kautta korkeampaa hintaa lipuista, joita olisi ollut vielä myynnissä normaaliin hintaan virallisilla lipunmyyntisivustoilla.
 Toisaalta tapahtumajärjestäjällä voi jäädä lippuja myymättä, kun kuluttajat luulevat tapahtumaa loppuunmyydyksi.
 Kuluttajaviranomaisen mukaan sivustolla ei myöskään kerrota selvästi, minkälaisia mahdollisia käyttörajoituksia lipuissa on. Myös lippujen hinnat on ilmoitettu sivustolla puutteellisesti.
 Viagogon verkkosivuilla on myyty myös lippuja tapahtumiin, joita ei ole olemassakaan. Sivustolla oli esimerkiksi vielä maanantaina iltapäivällä myynnissä lippuja Madonna-musikaaliin Lappeenrannassa. Tapahtuma on kuitenkin peruttu huonon ennakkomyynnin ja  tuotantoyhtiön konkurssin  takia.
 Sveitsissä Viagogota vastaan on nostettu siviilikanne vuonna 2017. Oikeuskäsittely on yhä kesken. Suomen kuluttaja-asiamies odottaa sveitsiläisen tuomioistuimen ratkaisua ennen mahdollisia jatkotoimia.
 Heinäkuussa kerrottiin, että hakukonejätti Google  ei enää salli Viagogon maksettuja mainoksia hakupalvelussaan . Sivusto rikkoi Googlen mukaan yhtiön mainostamiseen liittyviä sääntöjä.

Villiä lipunmyyntiä ei ole saatu vieläkään kuriin – myös teatterikatsoja saattaa haksahtaa väärennettyihin tai ylihinnoiteltuihin lippuihin


Summary: Skanskan arvion mukaan rakennuksesta tulee osapuilleen Turun linnan kokoinen.

Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) on osallistunut Eurajoella  ydinjäteyhtiö Posivan kapselointilaitoksen  peruskiven muuraukseen. Laitos käsittelee valmistuttuaan Olkiluodon ja Loviisan ydinvoimaloiden käytetyn polttoaineen.
 Peruskiven muurauksessa oli mukana pääministerin lisäksi Posivan ja sen omistajien sekä Eurajoen kunnan johtoa. Kapselointilaitoksen rakentaa Skanska.
 Käytetty ydinpolttoaine pakataan kapselointilaitoksessa kuparivalurautakapseleihin. Tarkastuksen jälkeen kapselit loppusijoitetaan peruskallioon syvälle maan alle louhittuun luolastoon eli  Onkaloon .
 Kyseessä on noin  500 miljoonan euron investointi . Rakennusprojektin työllistävä vaikutus on noin 2 500 henkilötyövuotta.
 Ainutlaatuinen rakennushanke
 Posivan toimitusjohtajan  Janne Mokan  mukaan loppusijoituksen valmistelussa on alkamassa maailman mittakaavassa ainutkertainen laitoksien toteutusvaihe. Hänen mukaansa yhtiö kumppaneineen on tekemässä alan historiaa.
 Posiva aloittaa omistajiensa Olkiluodon ja Loviisan ydinvoimalaitosten käytetyn polttoaineen loppusijoituksen 2020-luvulla. Kapselointilaitoksen pitäisi olla valmis kesällä 2022.
 Posivalla on laitokselleen valtioneuvoston vuonna 2015 myöntämä rakentamislupa. Ennen loppusijoituksen aloitusta edessä on vielä käyttölupaprosessi.
 Lue lisää:
 Skanska rakentaa Posivalle käytetyn ydinpolttoaineen kapselointilaitoksen – "Turun linnan kokoinen rakennus"
 Ydinjätteen loppusijoituskoe alkaa Olkiluodossa – katso videolta, millaisiin reikiin täytetyt ydinjätekapselit on tarkoitus haudata
 Ydinjätteen loppusijoituspaikan hissi ulottuu lähes puolen kilometrin syvyyteen
 Olkiluoto 3 on lähes valmis, mutta uskooko kukaan? – "Moni ajattelee, että ydinvoimalan rakentaminen on kuin saunan sisäkaton panelointia"

Ydinpolttoaineen loppusijoituspaikan rakennustyöt etenevät Eurajoella – pääministeri kävi muuraamassa kapselointilaitoksen peruskiven


Summary: Papuan provinssissa kytevät levottomuudet alkoivat elokuussa.

Ainakin 20 on kuollut ja 65 loukkaantunut levottomuuksissa Indonesian Papuassa maanantaina, kertovat alueen viranomaiset. Suurin osa kuolleista jäi loukkuun mielenosoittajien sytyttämiin palaviin rakennuksiin Wamenan kaupungissa.
 – Kuolleiden määrä voi vielä kasvaa, sanoo Papuassa armeijan toiminnasta vastaava  Eko Daryanto  uutistoimisto AFP:lle.
 Paloissa on kuollut ainakin 16. Paikallisen poliisin mukaan kyseessä oli eri koulujen opiskelijoiden yhteenotto, joka päättyi väkivaltaisuuksiin. Poliisi ei tue separatistiryhmä KNPB:n väitettä, jonka mukaan levottomuuksien sytykkeenä oli paikallisen opettajan rasistinen kommentti.
 Toisaalla, Papuan provinssin pääkaupungissa Jayapurassa neljä ihmistä kuoli kiviä heitelleiden mielenosoittajien otettua yhteen Indonesian turvallisuusjoukkojen kanssa. Kuolleista kolme on siviilejä. Armeijaviranomaisten mukaan yksi sotilas puukotettiin kuoliaaksi.
 Papuan armeijaa edustavan Daryanton mukaan noin 300 ihmistä on pidätetty yhteyksistä protesteihin.
 Levottomuudet Indonesian Papuan provinssissa alkoivat elokuussa. Yle Uutisgrafiikka
 Levottomuudet alkoivat elokuussa
 Mielenosoitukset alueella alkoivat elokuun puolivälissä sen jälkeen, kun kymmeniä papualaisia opiskelijoita sumutettiin kyynelkaasulla, pidätettiin ja kohdeltiin rasistisesti Indonesian toiseksi suurimmassa kaupungissa Surabajassa Jaavan saarella.
 Indonesia on lähettänyt Papuan alueelle tuhansia turvallisuusviranomaisia rauhoittamaan levottomuuksia alueella.
 Elokuun lopulla itäisessä Indonesiassa Papuan provinssissa protestoitiin väkivaltaisesti sen jälkeen kun paikalliset opiskelijat joutuivat rasistisen hyökkäyksen kohteeksi Jaavan saarella. Hatta It / EPA
 Indonesian Papuan provinssi kattaa länsiosan Uuden-Guinean saaresta.
 Entinen Hollannin siirtomaa-alue siirtyi Indonesian hallintaan 1960-luvulla YK:n tukemassa äänestyksessä, jota  on pidetty kyseenalaisena . Itsenäisyysliike on kytenyt mineraalirikkaalla alueella äänestyksestä lähtien.

Ainakin 20 kuollut ja 65 loukkaantunut levottomuuksissa Indonesiassa – valtaosa kuoli mielenosoittajien sytyttämiin palaviin rakennuksiin


Summary: Matkailualalla pyritään selviämään suuren matkanjärjestäjän konkurssista mahdollisimman pienin vaurioin.

Lappilaisille matkailualan yrittäjille Thomas Cookin konkurssi sattui pahaan aikaan, sillä paras sesonki alkaa muutaman kuukauden päästä. Brittikonsernin konkurssin vanavedessä pyyhkiytyi tuhansia majoitusvuorokausia lappilaishotelleista.
 – Ikävä juttu tämä oli, kun yksi perinteisimmistä matkanjärjestäjistä menee nurin. Ikävä yllätys kaiken kaikkiaan, vaikka talousongelmat olivat tiedossa, toteaa Lapland Hotelsin toimitusjohtaja  Ari Vuorentausta .
 Lappilaiset matkailu- ja majoitusyrittäjät ovat jo ryhtyneet kartoittamaan uusia yhteiskumppaneita. Tapauksen ei uskota vaikuttavan pitkällä ajalla Lapin matkailun kehittämiseen.
 – Kun Monark meni muutama vuosi sitten konkurssiin, niin muiden osalta syntyi korvaavaa toimintaa. Merkitys on osittain negatiivinen, mutta millainen, niin sitä on vielä vaikea arvioida, miettii toimitusjohtaja Vuorentausta.
 Viime vuonna joka kymmenes Lapin lentokentille saapunut joulumatkailija oli Thomas Cookin asiakas. Lapin matkailun kannalta se oli merkittävä matkanjärjestäjä, yksi suurimmista.
 – Kyllähän tässä puhutaan tuhansista majoitusvuorokausista, mutta nyt sitä on vielä vaikea arvioida. Olemme onneksi tänä päivänä hyvin laajalla pohjalla, ettei yksi asiakas vaikuta Lapin matkailun edellytyksiin kehittyä, vaikka se näin suuri toimija onkin, laskee Lapland Hotelsin toimitusjohtaja Ari Vuorentausta.
 Lapland Hotels konserniin kuuluu myös ohjelmatoiminta, sillä se on muun muassa suurin safarimatkojen järjestäjä Lapissa. Thomas Cookin konkurssin mukana uhkaa peruuntua useita safaritilauksia.
 Korjattu jutussa 23.9. klo 18.40, että joka kymmenes Lapin lentokentille saapunut joulumatkailija oli Thomas Cookin asiakas.

Lapin matkailuyrittäjät etsivät jo uusia yhteistyökumppaneita – Thomas Cookin konkurssi oli ikävä yllätys