Summary: Oopperan pääjohtaja Gita Kadambin mukaan työilmapiiri on hyvä ja sen kanssa työskennellään jatkuvasti.

Täydet katsomot, korkea taiteellinen taso, kunnioitusta herättävät nimet kapellimestareina. Vuodesta 2013 Kansallisoopperan taiteellisena johtajana toiminut  Lilli Paasikivi  on oopperan hallituksen mukaan hoitanut leiviskänsä menestyksekkäästi. Joulun 2018 alla hänen johtajakauttaan jatkettiin vuoteen 2023.
 Kaikkia taiteellisen johtajan jatkosopimus ei kuitenkaan miellytä. Osa oopperan henkilöstöryhmistä vastusti Paasikiven uudelleenvalintaa.
 Yle Uutiset haastatteli yhdeksää oopperassa taiteellista työtä tekevää henkilöä. Lisäksi perehdyimme kirjalliseen materiaaliin, esimerkiksi johdon lähettämiin sähköposteihin. Haastatellut henkilöt ovat keskenään erilaisessa asemassa ja toimivat erilaisissa tehtävissä. Joukossa on oopperalaulajia sekä muuta taiteellista työtä tekeviä.
 Haastateltavamme kertovat jäykästä ja hierarkkisesta työkulttuurista. Heidän mielestään se mahdollistaa työyhteisössä toista ihmistä alentavan käytöksen, kiusaamisen, jopa koetun seksuaalisen häirinnän.
 Suurin osa haastateltavista ei halua nimeänsä mainittavan tässä jutussa, sillä he kertovat pelkäävänsä työtilaisuuksiensa tai työpaikkojensa puolesta.
 – Syyllisten jahtaaminen alkaa heti, kun tämä juttu julkaistaan, uskoo yksi heistä.
 Päivi Nisula jatkaa työtään oopperalaulajana, vaikka onkin jäänyt eläkkeelle Kansallisoopperasta. Nyt hänellä on enemmän aikaa myös lenkkeillä koirien kanssa. Kuvan koira on Vallu. Rosa Huuska / Yle
 Sopraano  Päivi Nisula  kiinnitettiin Kansallisoopperaan vakituiseksi solistiksi vuonna 1993. Nisula jäi oopperasta eläkkeelle vuonna 2016, mutta on tehnyt taloon vierailuja senkin jälkeen. Hän päätti tulla esiin nimellään.
 – Koen, ettei minulla ole enää mitään menetettävää. Nyt voin antaa ääneni myös niiden kollegoiden käyttöön, jotka eivät nykytilanteessa uskalla puhua, Nisula sanoo
 – Olen saanut tehdä työtä, jota rakastan, mutta viimeiset vuodet Kansallisoopperassa ovat saaneet minut välillä jopa vihaamaan tätä kaikkea.
 Paasikiven valinta nostatti odotuksia
 Taidelaitoksen johtaminen on vaikeaa. Suomen Kansallisoopperassa on kamppailtu monenlaisten haasteiden kanssa vuosikymmenten varrella. Talossa on puitu rakennuspulmia, taloussotkuja, eläkeongelmia,  johtajien välisiä ristiriitoja  ja  epäasiallista käytöstä . Talon johtomallia on vaihdettu useaan kertaan.
 Tällä hetkellä kansallisoopperalla ja -baletilla on pääjohtaja, oopperalla ja baletilla omat taiteelliset johtajansa. Talolla on myös tuotanto- ja viestintäjohtaja. Kansallisooppera oli pitkään ilman ylikapellimestaria, mutta nyt tehtävään on valittu  Hannu Lintu .  Lintu aloittaa työnsä tammikuussa 2022.
 Suomen kansallisooppera ja -baletti 2019 Säätiön hallintoneuvosto - 20 jäsentä Säätiön hallitus - 11 jäsentä Pääjohtaja: Gita Kadambi Oopperan taiteellinen johtaja: Lilli Paasikivi Baletin taiteellinen johtaja: Madeleine Onne Oopperan ja baletin taiteellinen partneri: Esa-Pekka Salonen Tuotantojohtaja: Timo Tuovila Viestintäjohtaja: Liisa Riekki Vuonna 2018 Kansallisoopperan toiminnan avustus veikkausvoittovaroista oli 38 miljoonaa euroa, pääkaupunkiseudun kuntien avustus 5,4 miljonaa euroa. Lipputulot vuonna 2018 olivat 12,3 miljoonaa euroa.
 Oopperalaulaja Lilli Paasikiven nimitys Kansallisoopperan taiteelliseksi johtajaksi vuonna 2013 sai henkilökunnan keskuudessa innostuneen vastaanoton, kertovat haastateltavat. Paasikivi oli tehnyt upean uran oopperalaulajana ennen johtajan pestiään. Haastateltavat uskoivat hänen ymmärtävän, mitä oopperan tekemisessä vaaditaan.
 – Olimme kaikki iloisia ja toiveikkaita. Paasikivi oli laulajana ollessaan toiminut solistikunnan puheenjohtajana ja ajanut tarmokkaasti meidän asioitamme, Päivi Nisula kertoo.
 Nyt viisi vuotta myöhemmin Ylen haastattelemat oopperan työntekijät kertovat pettyneensä raskaasti.
 – Ajattelimme, että nyt saadaan nainen johtajaksi ja vielä noin kokenut, nyt kaikki muuttuu! Sitten kävi ilmi, ettei hänellä ole henkilöjohtamisen taitoja, sanoo yksi oopperan taiteilijoista.
 – Oli aikamoinen pettymys huomata, että solistikunnan piiristä tulee johtaja, joka ajaa solistikunnan alas, sanoo oopperalaulaja Nisula.
 Haastateltavat kertovat, että erityisesti laulajien keskuudessa alettiin pian Paasikiven valinnan jälkeen pohtia, onko ylipäätään järkevää, että Kansallisoopperassa taiteellinen johtaja on myös taiteellisen henkilöstön esimies.
 Lilli Paasikivi on ollut Kansallisoopperan taiteellinen johtaja vuodesta 2013. Hän on myös kansainvälisen uran tehnyt oopperalaulaja. Jaani Lampinen / Yle
 Taiteelliseksi johtajaksi valitulla ei välttämättä ole koulutusta, kykyä tai kokemusta henkilöstön johtamisesta. Henkilöjohtajalta vaaditaan erilaisia ominaisuuksia kuin esiintyvältä taiteilijalta. Pian ilmapiiri laulajien ja Paasikiven välillä alkoi kiristyä.
 Asiasta käytiin keskusteluja ja hetkeksi päädyttiin ratkaisuun, jossa kokenut harjoituspianisti ja lauluvalmentaja  Kurt Kopecky  otti vastuun solistien esimiehen tehtävistä. Kuorolla oli jo omat kuoromestarinsa. Nyt esimiesasia on ratkaistu siten, että kuoron ja solistien lähiesimies on uuden lauluosaston päällikkö.
 Päivi Nisula ymmärtää, ettei Lilli Paasikiven ollut täysin mutkatonta asettua johtajan asemaan.
 – Olihan se varmaan hänelle vaikeaa olla yhtäkkiä isona johtajana kollegoiden edessä. Hänen täytyi luovia sen kanssa, että ollaanko tässä nyt kavereita vai otetaanko etäisyyttä, pohtii Nisula.
 Haastatellut toivovat että taiteellinen johtaja tervehtisi heitäkin
 Laulaja tekee työtään paitsi äänellään, myös koko olemuksellaan. Englantilaisen kriitikon ja kirjailijan Rupert Christiansenin mukaan  oopperalaulajan ääni kuitenkin ratkaisee . Hänen mukaansa äänen suhde laulajan ulkoiseen olemukseen ja näyttelijäntyöhön on 75% ääntä ja 25% muuta.
 Hyvässä oopperatalossa taitavat naamioitsijat ja puvustajat ovat suuri apu roolihahmon luomisessa. Vaikkei hoikasta ja lihaksikkaasta vartalosta ole laulajalle haittaakaan, ilman sitäkin voi vakuuttaa yleisön näyttämöllä.
 Siksi osa haastateltavista kokee tulleensa loukatuiksi tilanteissa, joissa taiteellisen johtajan kerrotaan lohkaisseen jotain loukkaavaa työntekijän ulkonäöstä.
 Myös Nisula on saanut osansa. Nisula kertoo Paasikiven seisahtuneen Oopperan henkilöstöravintolassa hänen pöytänsä viereen.
 – Hän katsoi minua ja huomautti, että kahvikupin vieressä oleva suklaapatukka kannattaisi jättää syömättä.
 – Eihän kukaan voi rakastua näyttämöllä tuon näköiseen ihmiseen, Nisula kertoo Paasikiven tokaisseen.
 Paasikiven kerrotaan tuovan äänekkäästi esiin, jos hän ei ole tyytyväinen taiteilijoihinsa. Haastatellut kertovat saaneensa kuulla kunniansa niin kahdenkeskisissä kuin yhteisissäkin palavereissa. Osa haastateltavista kuvailee saamaansa palautetta “huutamisena”.
 Ylen kuulemia taiteilijoita kiusasi myös se, että Paasikivi ja taiteellinen suunnittelupäällikkö  Rilla Kyykkä  eivät tervehdi kaikkia. Tämä asia vaivasi jokaista haastateltavaa.
 Haastateltavien mukaan Kyykkä ja Paasikivi pysyvät tiukasti omissa huoneissaan. Kaikki haastateltavat olisivat kaivanneet edes lyhyttä keskustelutuokiota vaikkapa roolivalinnoista.
 – Kun Paasikivi valittiin, hän sanoi, että ovet ovat auki. Mitä pidemmälle aikaa kului, sitä tiukemmin johtajan ovi painautui kiinni. Nisula sanoo.
 – Siirryin lopulta itsekin kommunikoimaan sähköpostilla sekä Paasikiven että Rilla Kyykän kanssa. Halusin vastauksista mustaa valkoisella. Meileihin vastaamiseen tosin saattoi mennä todella pitkiä aikoja.
 Yle pyysi tätä juttua varten kommentteja Lilli Paasikiveltä, Rilla Kyykältä, oopperan pääjohtajalta  Gita Kadambilta  sekä oopperan hallituksen puheenjohtajalta  Leena Niemistöltä . He kaikki saivat luettavakseen tämän jutun luonnoksen. Saimme oopperan viestinnän kautta vastaukset Paasikiveltä ja Kadambilta.
 Gita Kadambi valittiin Suomen Kansallisoopperan ja -baletin pääjohtajaksi vuonna 2018. Pääjohtaja vastaa koko organisaation johtamisesta. Oopperan ja baletin taiteelliset johtajat toimivat hänen alaisuudessaan.  Antti Haanpää / Yle
 Kansallisoopperan pääjohtaja Gita Kadambi kertoo, että oopperassa on tehty paljon työntekijöiden hyvinvoinnin takaamiseksi. Ooppera työllistää kaiken kaikkiaan noin 550 kuukausipalkkaista ja 100 tuntipalkkaista työntekijää, joiden työhyvinvointia seurataan säännöllisillä kyselytutkimuksilla. Kyselyihin vastataan nimettömästi.
 – Niissä on ilmennyt muutamia epäasiallisen käytöksen kokemuksia, mutta olemme voineet käsitellä vain työnantajan tietoon tuodut tapaukset. Nimeämättömiä tilanteita emme pysty tapauskohtaisesti käsittelemään.
 Kadambin mukaan Kansallisoopperassa työskennellään työilmapiirin kanssa joka päivä.
 – Uskallan sanoa, että työilmapiiri on hyvä. Silti työyhteisössämme on työntekijöitä, joiden mielestä meidän pitäisi pystyä parempaan. Siksi työtä on jatkettava.
 Solistikunta jää historiaan, nyt tulee lauluosasto
 Oopperan solistikunnassa oli 1990-luvulla lähemmäs 30 taiteilijaa. Vielä 2000-luvun alussa määrä oli 25 solistia. Nyt vakisopimuksella on enää seitsemän laulajaa, joista suurempia rooleja tekee enää vain muutama.
 Vertailu eri maiden oopperoiden sopimusten välillä on vaikeaa. Rahoitusmallit ja oopperatalojen organisaatiot vaihtelevat maittain. Pohjoismaista Tanskan kuninkaallisessa oopperassa työskentelee 19:n vakituisen solistin ensemble. Ruotsissa vastaava luku on 14. Molemmissa maissa ensembleen kuuluu myös määräaikaisilla sopimuksilla työskenteleviä. Osa esiintyjistä on vierailijoita kuten kaikkialla.
 Suomen Kansallisoopperan ja muiden pohjoismaisten oopperatalojen tilanteen tekee erityiseksi se, että maahan mahtuu vain yksi kansallinen oopperatalo, yksi työnantaja. Monissa Euroopan metropoleissa on useita oopperataloja ja saman maan pienemmissä kaupungeissa ehkä lisää.
 Kansallisoopperaan on rakennettu muutaman viime vuoden aikana uusi lauluosasto. Siihen kuuluvat kaikki laulajat riippumatta siitä, mitä tehtäviä he tekevät, laulavatko kuorossa, solisteina tai tekevätkö molempia. Kyseessä on maailmanlaajuisestikin uudenlainen järjestely, jota kokeillaan seuraavat kolme vuotta. Maaliskuussa 2019 kuorolle eli käytännössä lauluosastolle, solmittiin uusi työehtosopimus. Solistikunnan rippeisiin sovelletaan edelleen solistien voimassa olevaa sopimusta.
 Pian uuden TES:in voimaantulon jälkeen oopperaan haettiin kolmea sopraanolaulajaa. Työnhakuilmoituksesta voi päätellä, että sopraanolaulajan työnkuvaan voi sisältyä monenmoista sen mukaan, millainen tarve oopperalla kulloinkin on.
 Sopraanon tehtäviin kuuluvat ilmoituksen mukaan sekä kuoro- että solistitehtävät tai pelkästään kuoro- tai solistitehtävät sekä avustajan tehtävät näytäntökaudesta riippuen.
 Kysyimme solistikunnan puheenjohtajalta ja luottamusmieheltä  Mika Pohjoselta , miltä lauluosaston sopimus näyttää solistien näkökulmasta.
 – Tämä uusi sopimus sinetöi sen, että solistikunta ajetaan alas. Sen 70-vuotinen historia päättyy, eikä suomalaisen oopperalaulun perinne enää jatku sellaisena, kuin olemme sen tunteneet.
 – Taiteellinen johtaja on eri yhteyksissä todennut, että oopperassa tulee olemaan laulajia solistisella sopimuksella jatkossakin, mutta he laulavat vain pieniä rooleja ja tekevät kuorotyötä. Suurempien roolien laulajat palkataan talon ulkopuolelta, pääosin ulkomailta, Pohjonen sanoo.
 Oopperalaulaja Mika Pohjonen on Kansallisoopperan solistien puheenjohtaja ja luottamusmies. Hän on työskennellyt Kansallisoopperan kuorossa vuodesta 1998 ja solistina vuodesta 2003. Timo Vepsäläinen/ Yle
 Parannuksena entiseen freelance-laulajat pääsevät sopimuksen piiriin ja saavat aiemmasta poiketen palkkaa myös harjoitusajalta.
 Lilli Paasikiven mukaan uuden työehtosopimuksen myötä yhä useampi laulaja pääsee kehittämään ammattitaitoaan Kansallisoopperan lavalla ja sitä kautta arvokas suomalaisen oopperalaulun perinne vahvistuu.
 – Oopperalaulajien työehtosopimus on nyt samankaltainen Kansallisbaletin tanssijoiden työehtosopimuksen kanssa. Vanha solistien työehtosopimus poistuu siinä vaiheessa, kun sen piirissä olevia laulajia ei enää eläköitymisten jälkeen talossa työskentele.
 – Tähän tilanteeseen Kansallisooppera on johdon päätöksellä tähdännyt yli kymmenen vuoden ajan, Paasikivi toteaa.
 Ennen kaikki Kansallisoopperan kuoroon hakevat laulajat valittiin koelaulun perusteella. Uudessa sopimuksessa määritellään, että taiteellisella johtajalla on mahdollisuus palkata laulajia ohi koelaulun.
 – Minut valittiin kuoron ykköstenoriksi vuonna 1998. Kävin läpi koelaulun, jossa minua kuuntelivat kaikkien stemmojen edustajat sekä kuoromestari ja silloinen oopperanjohtaja.
 – Saatoin tämän jälkeen laulaa kuorossa rinta rottingilla tietäen, että olin paikkani ansainnut. Kukaan ei päässyt sanomaan, että mitäs tuollainen ex-tangokuningas siellä tekee. Se, että taiteellinen johtaja voi palkata laulajia ikään kuin tiskin alta, ilman koelaulua, voi aiheuttaa ristiriitoja laulajien kesken, Mika Pohjonen arvelee.
 "Kukaan ei ole turvassa ennen ensi-iltaa."
 Suurempiin rooleihin valitaan toki jatkossa myös suomalaisia laulajia. He työskentelevät oopperassa freelancereina, teoskohtaisilla sopimuksilla tai määräaikaisissa työsuhteissa. Freelancerin asema on kaikilla aloilla epävarma, mutta taiteessa työn tulosta on erityisen vaikea määritellä.
 – Freelancer on helppo hyllyttää toteamalla, ettei taiteellinen taso riitä, kertoo yksi Ylen haastattelemista laulajista.
 Ylen haastattelemat taiteilijat kokivat, että oopperassa freelancereiden oletetaan olevan koko ajan kiitollisia työstään. He pelkäävät, ettei työtilaisuuksia enää tule, jos ei sittenkään satu miellyttämään, jos valittaa jostain tai nostaa epäkohtia esiin.
 – Varsinkin laulajat pidetään ruodussa seuraavan keikan toivolla. Jos ei miellytä taiteellista johtoa tai käy hankalaksi, keikkoja ei enää saa, sanoo haasteteltava.
 Taiteellisen tason Kansallisoopperassa määrittelevät taiteellinen johtaja Lilli Paasikivi yhdessä vuoden 2019 lopulla eläköityvän taiteellisen suunnittelupäällikkön Rilla Kyykän kanssa. Taiteellista linjaa täydentää partneri  Esa-Pekka Salonen .
 Taiteellista tasoa ja kapasiteettia on vaikea määritellä. Se on aina osittain mielipiteiden ja mieltymyksen värittämä. Laulajan valitseminen rooliin tapahtuu myös muilla perusteilla. Rooliin valitaan paitsi äänityypiltään oikea ja taiteellisesti tasokas myös sopivan kokoinen, näköinen ja ikäinen laulaja. Roolia voi tietysti välillä muokata laulajan mukaan.
 – Oopperan johdolta saa työstä melkein pelkästään negatiivista palautetta ja keskusteluyhteyttä on vaikea luontevasti luoda. Sellainen panee miettimään sitä, mitä asioita uskaltaa tai kannattaa ottaa esille, sanoo nimettömänä pysyvä haastateltava.
 Yle uutisten haastattelemien taiteilijoiden mukaan taiteellinen johto voi päättää, että henkilö onkin sopimaton rooliinsa hyvinkin viime tingassa, esimerkiksi ensi-iltaviikolla. Näin siitä huolimatta, että hän on koelaulanut, tullut valituksi ja harjoitellut roolinsa. Näin siitä huolimatta, että ohjaajalla ja kapellimestarilla ei ole mitään huomautettavaa solistin työskentelystä.
 – Täällä saattaa käydä niin, että joku hyllytetään juuri ennen ensi-iltaa. Sehän kertoo johdon epävarmuudesta. Ensin itse valitaan joku rooliin ja sitten sanotaankin: eiku!, kertoo kokemuksistaan yksi haastatelluista.
 – Kaikki ovat jännityksestä jäykkänä, kun taiteellinen johtaja ja taiteellinen suunnittelupäällikkö tulevat kenraaliharjoitukseen. Kuka lähtee?
 Kysyttäessä viime hetken miehitysvaihdoksista luottamusmies Mika Pohjonen vahvistaa, että niitä on ollut.
 – Lilli Paasikivi on suoraan sanonut, että hänellä on taiteellinen vapaus muuttaa miehitystä milloin vain. Se voi tapahtua vaikka juuri ennen ensi-iltaa esimerkiksi kenraaliharjoituksen jälkeen. Ja näin on tapahtunutkin.
 – Hän on sanonut, että kukaan ei ole taiteelliselta arvionnilta turvassa ennen ensi-iltaa, Pohjonen sanoo.
 CircOpera oli poikkitaiteellinen esitys, joka yhdisti oopperaa ja sirkusta vuonna 2016. Tirehtöörin roolissa oli tenori Mika Pohjonen. Nella Nuora / Yle
 Kansallisoopperan taiteellisen johtajan Lilli Paasikiven mukaan oopperateoksen roolittaminen on aina monen tekijän summa.
 Harjoitusprosessin aikana taiteellisten esimiesten, kuten kapellimestarin, ohjaajan ja taiteellisen johtajan vastuulla on arvioida laulajien suoritusta.
 – Päämääränä on luoda yleisöllemme aina mahdollisimman korkeatasoinen esitys, jossa yksittäinen laulaja on osa isoa taiteellista kokonaisuutta. Joissakin tilanteissa joudun tekemään roolituksiin liittyen nopeita ratkaisuja, niin ikäviä kuin ne ovatkin. Perusteluja en ole osannut aina riittävän selvästi kommunikoida, mistä olen pahoillani.
 Ylen haastattelemat taiteilijat ihmettelivät kuitenkin, miksi mahdollisiin puutteisiin esityksessä ei voida tarttua jo aiemmin, harjoitusvaiheessa. Melkein kaikilla Ylen tätä juttua varten haastattelemilla henkilöillä oli kokemuksia oopperataloista muualla Euroopassa ja he pitivät Paasikiven tapaa toimia poikkeuksellisena.
 Haastateltavien mukaan pudotuspeli jäykistää laulajat kilpailuasemiin. Jännitys siitä, joutuuko syrjään, näivettää ilmaisua ja estää taiteellisessa työssä hedelmällisen vapaan ilmapiirin.
 Tapaus Nisula
 Oopperalaulaja Päivi Nisulalla on omakohtaista kokemusta hyllyttämisestä. Hän oli harjoitellut Madame Giryn osan Kansallisoopperan  Oopperan kummituksessa  keväällä 2015. Ensi-ilta oli tulevana perjantaina, kun tiistaina puhelin soi.
 – Lilli Paasikivi soitti minulle ja sanoi, etten voi laulaa ensi-illassa, sillä en ole näyttämöllä vakuuttava. Hänen mielestään hahmoni piteli balettikeppiäkin aivan väärin.
 – Paasikiven mielestä voin esiintyä Kummituksessa, mutta en ensi-illassa enkä toisessakaan ensi-illassa, Nisula kertoo.
 Oopperan kummitus  -musikaalin ensi-ilta oikeiden oopperalaulajien esittämänä oli tapaus Kansallisoopperassa. Kaikki teoksen laulajat oli valittu koelaulun perusteella. Tilanne oli sikälikin erityinen, että musikaalin säveltäjän  Andrew Lloyd Webberin   teoksia valvova tuotantoyhtiö sinetöi valinnat.
 Paasikivi oli itse koelaulun raadissa ja Nisula tuli valituksi. Ensi-iltaviikolla johtajan mieli muuttui.
 Nisula menetti paitsi odottamansa ensinäytökset myös huomattavan summan näytöskorvauksia. Kun Nisula lopulta pääsi esittämään oman tulkintansa Madame Giryn roolissa, henkilökunta hukutti hänet ruusuihin kiitoksissa myötätunnonosoituksena Nisulan kohtelua vastaan.
 – Se tuntui ihanalta, oikein kukkaisvallankumoukselta, Nisula muistelee.
 Igor Stravinskyn Hulttion tie -oopperan Baba oli Päivi Nisulan viimeinen rooli vakituisena solistina Kansallisoopperassa ennen eläkepäiviä. Heikki Tuuli / Suomen Kansallisooppera
 Syyskaudella 2015 Nisula kelpasi jälleen  Oopperan kummitukseen . Suosittu esitys sai jatkoa keväällä 2016. Kun näytösajat julkistettiin, Nisula huomasi yhden esityksen olevan hänen poikansa kuolinpäivänä.
 – Olin heti yhteydessä taiteelliseen johtoon ja pyysin, ettei minun tarvitsisi laulaa sinä iltana.
 Nisulalle ilmoitettiin, että jos hän ei pysty laulamaan tuona yhtenä iltana, oopperan kannalta on parasta, ettei hän tee roolia enää ollenkaan. Johdon mukaan ooppera ei voinut tietää, jos vaikka kakkoslaulaja sattuisi sairastumaan juuri tuona päivänä. Silloin esitys vaarantuisi.
 – Kukaan ei kysynyt minulta, olisinko valmis kuitenkin olemaan varalla. Koko rooli ja kaikki kevään näytökset Kummituksesta otettiin minulta pois pyyntöni vuoksi.
 – Koin tämän ja edellisvuoden väliaikaisen hyllytyksen työpaikkakiusaamisena. Johto käsitteli pyynnöstäni tapauksen, mutta tuli siihen tulokseen, että mitään kiusaamista ei ole tapahtunut, Päivi Nisula kertoo.
 Luottamusmies Mika Pohjosen mukaan kiusaamistapauksia on tullut käsittelyyn muitakin.
 Oopperan johto ei kommentoi Ylelle Päivi Nisulan tapausta.
 "Takuumiehet" estävät koettua seksuaalista häirintää
 Usea haastateltava kertoo kokeneensa oopperan työtehtävissä seksuaalista häirintää. Haastateltavien kokemat häirintätapaukset ovat olleet asiatonta koskettelua, vilauttelua ja genitaalikuvien lähettämistä. Epäiltyä häirintää oli tullut haastateltavien mukaan niin ohjaajien, kapellimestareiden, koreografien kuin kollegoidenkin taholta ja sitä kertovat kokeneensa sekä naiset että miehet. Ylen tietoonsa saamat tapaukset ovat viime vuosilta, mutta lähdesuojan vuoksi emme yksilöi tapauksia.
 Taidelaitoksissa on viime vuosina parannettu henkilöstön mahdollisuuksia kertoa mahdollisista häirintätapauksista niin Suomessa kuin muuallakin. Melkein kaikissa laitoksissa on jonkinlainen julkilausuttu ohjelma tai strategia, jolla kiusaamista ja seksuaalista häirintää pyritään estämään.  Tuoreen tutkimuksen mukaan  joka neljännellä oli tästä huolimatta kokemusta seksuaalisesta häirinnästä teatteri- ja sirkusalalla.
 Oopperan haastateltavat kokivat, etteivät halua tai uskalla kertoa kokemuksistaan leimautumisen pelosta tai siksi, etteivät usko kertomisella olevan vaikutusta. Siksi tilanteet häirintänä tai kiusaamisena kokeneet ovat päättäneet vaieta ja kestää hammasta purren. Myös kollegat ovat kehottaneet kärsimään hiljaa ja sinnittelemään. Tästä syystä kaikki tapaukset eivät välttämättä päädy esimiesten tietoon, jolloin niitä on myös vaikeaa selvittää.
 Ylelle kokemuksistaan kertoneet naispuoliset laulajat ja oopperaproduktioissa esiintyvät tanssijat ovat huomanneet, että yksi keino häätää häiritsijä on lyöttäytyä luotetun kollegan seuraan - sellaisen, joka ei hyväksy huonoa käytöstä. Kollega suojelee ja pitää mahdollisen lähestyjän loitolla. Tämän “takuumiehen” kanssa mennään tilanteisiin, joissa on vaarana jäädä kahdestaan häiritsijän kanssa tai joissa tarjotaan alkoholia, kuten vaikkapa ensi-iltajuhliin.
 Ongelmaa ei voida ratkaista, jos sitä ei ole
 Osa niistä haastateltavista, jotka sanoivat kokeneensa häirintää tai kiusaamista, kertoi myös lähestyneensä asiassa esimiestään tai talon johtoa. Ylen haastattelemien henkilöiden mukaan yhteydenotot eivät ole heidän kokemuksensa mukaan joko johtaneet mihinkään tai asian käsittelyssä on päädytty siihen, ettei kyse ole mistään vakavasta.
 Talon entinen pääjohtaja  Päivi Kärkkäinen  sanoi Yle Uutisten haastattelussa joulukuussa 2017 seuraavasti:
 – En usko, että pelko työtilaisuuksien tyrehtymisestä estää ihmisiä kertomasta omalla nimellään häirinnästä. Tämä ei mielestäni ole erityisesti taidealojen ongelma.
 Kadambi ja Paasikivi toteavat, että heidän tietoonsa ei ole tullut seksuaalista häirintää, eivätkä he voi ottaa kantaa tapauksiin, joista he eivät tiedä mitään.
 Kansallisoopperan henkilöstöstä suuri osa on teknistä ja tuotannollista työtä tekeviä. Oopperan kuorossa laulaa noin 50 henkeä ja vakituisia laulusolisteja on alle 10. Orkesterissa on 111 soittajan virkaa. Orkesteri soittaa sekä ooppera- että balettiesityksissä. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Turhautuneisuuden tunnetta Ylen haastattelemissa työntekijöissä lisäsi muun muassa tapa, jolla baletinjohtaja  Kenneth Greven  käytöstä käsiteltiin saman talon sisällä.
 Baletin taiteellisen johtajan tapaus ei liity oopperapuolen ongelmiin, mutta haastateltavat kokivat että se välitti henkilöstölle viestin: vaikka ongelmista tiedettiin, niitä ei käsitelty riittävästi.
 Greven kerrottiin kohdelleen  osaa tanssijoista huonosti, puhuneen ja kosketelleen asiattomasti ja seksuaalisviritteisesti.  Yksi tanssijoista  kertoo tuoneensa asian esiin jo vuonna 2011.
 Vuonna 2008 Kansallisoopperan balettiin kiinnitetyn Greven toimiin puututtiin toden teolla vasta vuonna 2018, kun tämä oli jo muutenkin jättämässä talon.
 – Se tuntui uskomattomalta ja järkytti väkeä myös oopperan puolella. Se, ettei asiaan puututtu aiemmin, oli selvä signaali siitä, että kertomisella ei ole väliä, sanoo yksi haastateltavista.
 – Pelolla johtaminen on taidealalla ja klassisessa musiikissa aivan liian tavallista. Siihen on pitäisi tulla muutos. Uskon, että hyvä työilmapiiri ja kannustava, mutta jämäkkä johtaminen tuottavat tulosta. Ei se, että joutuu koko ajan pelkäämään omasta tai toisen puolesta, sanoo Nisula.
 Greve sai lähteä, kun Kansallisoopperan uusi pääjohtaja Gita Kadambi aloitti. Kadambin mukaan tilanteesta keskusteltiin avoimesti organisaation sisällä. Tanssijoiden luottamusmies Jouka Valkama on samaa mieltä.
 – Tilannetta käsiteltiin asianmukaisesti ja käsittely hoidettiin loppuun organisaation sisällä.
 Haastateltavat kertovat, että Kadambiin ladattiin varovaisempia odotuksia, kuin Paasikiveen aikanaan. Nyt he sanovat, etteivät usko muutokseen, sillä Kadambi kannatti Paasikiven sopimuksen jatkamista vuoteen 2023, vaikka kuoro ja solistikunta olivat jatkoa vastaan.
 – Tällaisissa päätöksissä hallituksen tulee kuulla henkilöstä ja meiltä pyydettiinkin lausuntoa, sanoo solistikunnan puheenjohtajana toimiva Mika Pohjonen.
 – Solistikunnan lausunto ei ollut Paasikivelle myönteinen. Pyrimme siinä tuomaan hallituksen tietoon Lilli Paasikiven kaudella esiin nousseita epäkohtia.
 Pääjohtaja Kadambi kertoo Yle Uutisille, että hän teki kokonaisarvion Paasikiven jatkosta tiedostaen tämän vahvuudet ja kehityskohteet. Kadambi myös keskusteli jatkokautta vastustaneiden solistien edustajan ja kuoron kanssa.
 – Keskustelujen seurauksena Lilli Paasikivi ja minä olemme yhteisesti sitoutuneet kehittämään vuorovaikutusta hänen ja taiteellisen henkilöstön välillä. Ratkaisuun jatkokaudesta vaikuttivat monet tekijät. Yksi näistä tekijöistä on tietenkin se, että Lilli Paasikivi nauttii talossa suurta arvostusta, Kadambi sanoo.
 Hallituksen puheenjohtaja Leena Niemistö ei kommentoinut Paasikiven uudelleenvalintaa.
 Suomen Kansallisoopperan johto sanoo olevansa sitoutunyt kehittämään vuorovaikutusta johdon ja taiteellisen henkilöstön välillä. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Pääjohtaja Kadambi vakuuttaa, että epäasiallista käytöstä ei hyväksytä oopperassa, vaan sitä torjumaan on tehty toimintaohje.
 – Sopimuksemme edellyttää saman Code of Conduct -menettelyn [eettinen ohjeisto] noudattamista myös vierailevilta taiteilijoilta. Avointa keskustelua käydään paljon.
 – Olen myös rohkaissut – ja haluan rohkaista yhä edelleen – olemaan kaikissa tilanteissa yhteydessä luottamushenkilöihin, työyhteisösovittelijoihin, työsuojeluvaltuutettuun, henkilöstöpäällikköön tai esimiehiin. Myös oma oveni on auki, Kadambi toteaa.

Haastatellut taiteilijat kritisoivat kovin sanoin Kansallisoopperan johtoa – Lilli Paasikivi sanoo pyrkivänsä korkeatasoiseen lopputulokseen


Summary: Kurditaustainen lääkäri Nemam Ghafouri on viime vuosina auttanut Isisin uhreja Irakissa ja Syyriassa.  Hänen mielestään Isisin alueille lähteneet naiset olisi asetettava syytteeseen ja lapset on otettava heiltä pois.

Lääkäri  Nemam Ghafouri  oli paikalla Irakin kurdialueella elokuussa 2014, kun ääriliike Isis eteni kohti pohjoista ja hyökkäsi jesidien asuttamaan Sinjariin. Sadattuhannet ihmiset pakenivat, ja Ghafouri ryhtyi auttamaan heitä. Sen jälkeen hän on auttanut Isisin uhreja sekä Syyriassa että Irakissa.
 Hänen yhdessä muiden lääkäreiden kanssa perustamansa  avustusjärjestö  muun muassa tarjoaa terveyspalveluja jesidipakolaisille ja avustaa orpolapsia. Ruotsissa asuva Ghafouri on viime vuosina viettänyt pitkiä aikoja Irakin ja Syyrian kurdialueilla ja tavannut lukuisia Isisin terrorin uhreja.
 Nyt Isis on menettänyt ainakin maantieteellisen kalifaattinsa, mutta Ghafourin mielestä ajatus kalifaatista elää edelleen ihmisten mielissä. Ja yksi paikka, missä se on voimissaan, on Syyrian kurdialueella sijaitseva al-Holin pakolaisleiri. Sinne on tuotu kymmeniätuhansia Isisin alueilla asuneita naisia ja lapsia. Olot leirillä ovat rankat.
 "Al-Hol on helvetti"
 –Olen työskennellyt alueella viisi vuotta ja ennen sitä paljon Intiassa ja Afrikassa. Tällaista paikkaa en ole nähnyt aiemmin. Al-Hol on helvetti, Helsingissä vieraileva Nemam Ghafouri kuvailee.
 Tiedonhankinta: Erja Tuomaala / Yle, Grafiikka: Tanja Ylitalo / Yle
 Al-Hol on Ghafourin mielestä helvetti myös siksi, että se on Isisin käsissä.
 –Ulkomaalaiset Isis-naiset ovat järjestäytyneet siellä. Voisi sanoa, että kalifaatti on siirretty Isisin viimeisestä linnakkeesta Baghuzista ja pystytetty al-Holiin.
 En ole löytänyt ainuttakaan Isis-naista, joka tuntisi katumusta  Nemam Ghafouri lääkäri
 Nemam Ghafouri on huolissaan al-Holissa olevista lapsista, jotka hänen mielestään pitäisi saada pois leiristä nopeasti. Mutta äideille lääkäriltä ei heru sympatiaa.
 –En ole löytänyt sieltä ainuttakaan naista, joka tuntisi katumusta siitä, mitä on tapahtunut. Enkä ole kuullut, että kukaan mukaan olisi kuullut naisten katuvan, mitä kalifaatissa tapahtui.
 On  arvioitu, että perheellisten  naisten olisi käytännössä ollut hyvin vaikea poistua Isisin alueelta kerran sinne mentyään. Ylen haastattelussa suomalaisnaiset sanoivat olleensa kalifaatissa kotiäitejä, jotka elivät normaalia elämää, eivätkä osallistuneet mihinkään julmuuksiin. Osa heistä kertoi pyrkineensä pois Isisin alueelta jo aikoja sitten.
 Nemam Ghafouri ei nimenomaisesti puhu suomalaisista, mutta korostaa, että al-Holiin päätyneet naiset olivat mukana kalifaatissa loppuun asti. Hänen mielestään lapset olisi erotettava äideistään, koska lapset ovat vaarassa radikalisoitua äitiensä käsittelyssä.
 Yle vieraili ensimmäisenä suomalaismediana al-Holin Isis-leirillä Syyriassa. Leirin suomalaisnaiset kertoivat kahdesta vankilassa olevasta suomalaismiehestä.  Yle
 –Tässä ei voi ajatella, että lasten etu on olla äitinsä tai lähisukulaistensa kanssa. Näille lapsille on annettava uusi alku. On katkaistava kaikki yhteydet vanhaan, ja lasten erottaminen äidistään on kaikkein tärkein, Ghafouri sanoo ja lisää, että hän ei oikeastaan halua puhua äideistä vaan lapsista.
 Ghafourin mielestä nyt on pakko ajatella lasten etua.
 –Voi kysyä, onko nainen, joka panee uskontonsa lapsensa edun ja turvallisuuden edelle, todella äiti, Ghafouri pohtii.
 Jesidinaiset syyttävät Isis-naisia
 Nemam Ghafouri on tavannut jesidinaisia, joka olivat Isisin käsissä orjina. Näiden entisten orjien kertomusten perusteella myös Isisin alueelle tulleet ulkomaalaiset naiset osallistuivat jesidinaisten kaltoinkohteluun.
 Ghafourin mukaan heitä on rangaistava tästä. Käytännössä se on kuitenkin vaikeaa.
 –Voisin tuoda oikeuden eteen 20–30 jesidinaista. He kertoisivat, kuinka Isis-naiset pitivät heistä kiinni, kun miehet raiskasivat heitä. Isis-naiset leikkasivat jesidinaisten hiukset kateudesta ja pahoinpitelivät heitä. Tuomioistuin todennäköisesti päätyisi siihen, että kyseessä on sana sanaa vastaa -tilanne, Nemam Ghafouri selittää suuttuneen oloisena.
 Tässä puhutaan sotaoloista ja silloin on toimittava sen mukaisesti  Nemam Ghafouri, lääkäri
 Hän ei näe mitään suurta eroa Isisin-taistelijoiden ja heidän puolisoidensa välillä. Ongelmana on pitävien todisteiden hankkiminen.
 -Toivon, että naiset voitaisiin tuomita Syyrian kurdialueella tai Irakissa oikeudenmukaisissa oikeudenkäynneissä, Nemam Ghafouri sanoo.
 Suomalaisnaisia al-Holin leirillä Syyriassa. Toukokuun alussa leirillä laskettiin olevan lähes 73 500 ihmistä, joista kaksi kolmasosaa on alle 18-vuotiaita.  Antti Kuronen / Yle
 Elleivät oikeudenkäynnit onnistu paikallisesti, lähtömaiden on otettava vastuu asiasta ja Nemam Ghafourilla on varsin radikaalilta kuulostava ratkaisuehdotus.
 – Tarvitaan poikkeuslaki. Tässä puhutaan sotaoloista ja silloin on toimittava sen mukaisesti. Ehkä te Suomessa voisitte avata tietä tälle, teillä on kokemusta sotaoloista, Nemam Ghafouri miettii.
 "Lasten kuljettaminen kotiin onnistuu yhteistyöllä"
 Ghafourin mukaan lasten saaminen al-Holista kotimaahan voi olla helpompaa kuin mitä moni ajattelee. Hän itse oli avustamassa seitsemän orpolapsen palauttamisessa Ruotsiin. Kuljetus sujui suhteellisen helposti yhteistyössä paikallisten kurdiviranomaisten kanssa.
 –Lapset vietiin Syyrian kurdialueelta Irakin Kurdistanin pääkaupunkiin Erbiliin ja sieltä he lensivät Ruotsiin, Nemam Ghafouri kertoo.
 Hänen mielestään yritykset sopia lasten kuljetuksista Syyrian keskushallinnon kanssa kuulostavat hankalilta. Jos lasten kotiin kuljettaminen halutaan hoitaa kansainvälisten avustusjärjestöjen tai Kansainvälisen Punaisen Ristin avustuksella, törmätään kuitenkin siihen ongelmaan, että järjestöt usein asioivat Syyrian hallituksen kanssa.
 Myös Suomessa on esitetty, että vain lapset haettaisiin äitien suostumuksella pois al-Holista, mutta tähänkin liittyy kysymysmerkkejä. Epäselvää on esimerkiksi se, miten Syyrian kurdien hallinto suhtautuu lasten ja vanhempien erottamiseen.  Ruotsissa on myös keskusteltu  siitä, olisiko äitien al-Holin leirin äärioloissa antama suostumus lasten viemiselle todella pätevä.
 Lue lisää:
 Suomalaiset Isis-naiset kertovat poikkeuksellisessa haastattelussa elämästään Syyriassa: "Lapset ovat kaikki, mitä minulla on"
 Miten 33 suomalaislasta pelastetaan Isis-leiriltä? Viranomaiset selvittävät nyt vaikeaa kysymystä, joka voi kaatua uuden hallituksen syliin
 YK: Kymmenet jesidit selvisivät kolme vuotta kestäneestä Isisin vankeudesta

Isisin uhreja auttanut lääkäri vaatii: Al-Holin Isis-leirin lapset on erotettava heti äideistään


Kaupat voivat itse päättää aukiolostaan, ja esimerkiksi  K-ryhmän  ja  S-ryhmän  kaupat ovat pääosin auki läpi juhannuksen. Kauppojen aukioloajat voivat kuitenkin vaihdella, ja juhannusaattona liikkeet voivat sulkea ovensa normaalia perjantaita aikaisemmin. Kauppakohtaiset tiedot kannattaa tarkistaa kauppojen verkkosivuilta.
 Alkot  ovat torstaina auki kello 21:een asti. Aattona ne sulkevat ovensa kello 12, ja lauantaina liikkeet ovat kiinni.
 Postin  omat myymälät sulkevat torstaina ovensa kello 18. Juhannusaattona, juhannuspäivänä ja sunnuntaina myymälät ovat kiinni. Pääposti Helsingissä on kuitenkin auki juhannusaattona kello 12:een asti, ja Joulupukin pääposti napapiirillä kello 9–18 läpi juhannuksen.
 Palveluyritysten yhteydessä toimivat  Postin myyntipisteet  palvelevat juhannuksen aikaan omien aukioloaikojensa mukaan. Postia ei jaeta juhannusaattona.
 Julkisessa liikenteessä viikonloppuvuoroja
 Kaukojunat ajavat torstaina perjantaivuorot ja aattona lauantaivuorot. Lauantaina aamulla ja aamupäivällä ajetaan sunnuntaivuorot, iltapäivällä ja illalla liikutaan lauantaivuorojen mukaan. Sunnuntaina ajetaan sunnuntaivuorot. Junaliikenteen tietoja voi tarkistaa  VR:n sivuilta.
 Lähijunaliikenne kulkee torstaina kuten perjantaisin, perjantaina kuten lauantaisin ja lauantaina kuten sunnuntaisin.
 Juhannuksena tehdään ratatöitä Helsingin ja Kirkkonummen, Riihimäen ja Tampereen, Luumäen ja Vainikkalan, Kouvolan ja Mäntyharjun sekä Suonenjoen ja Kuopion väleillä. Ratatöiden aikaisia junavuoroja liikennöidään busseilla.
 Pääkaupunkiseudun julkisessa liikenteessä ajetaan torstaina perjantaiaikataulujen mukaan, jolloin myös yöliikenne ajetaan torstain ja perjantain välisenä yönä. Juhannusaattona liikutaan lauantaiaikataulujen, lauantaina sunnuntaiaikataulujen mukaan. Tarkempia pääkaupunkiseudun liikennetietoja voi tarkistaa  HSL:n Reittioppaasta .

Tässä juhannuksen muistilista – tarkista kauppojen aukioloajat ja vältä pahimmat ruuhkat liikenteessä


Suomessa asuvien ulkomaalaistaustaisten määrä on ylittänyt 400 000:n rajan,  kertoo Tilastokeskus . Viime vuoden lopussa Suomen väestöstä ulkomaalaistaustaisia oli 7,3 prosenttia.
 Tilastokeskuksen mukaan ulkomaalaistaustaisten määrä on kaksinkertaistunut kymmenessä vuodessa.
 Ensimmäisen polven eli ulkomailla syntyneitä ulkomaalaistaustaisia oli viime vuoden lopussa noin 335 000 ja toisen polven eli Suomessa syntyneitä noin 67 000.
 Alle kouluikäisistä ulkomaalaistaustaisia oli koko maassa kymmenisen prosenttia. Pääkaupunkiseudulla jo joka neljäs alle kouluikäinen on ulkomaalaistaustainen.
 Kaikista ulkomaalaistaustaisista yli puolet asui Uudellamaalla. Manner-Suomen kunnista korkein ulkomaalaistaustaisten osuus oli Vantaalla, 19,3 prosenttia. Toisena oli Espoo (17 prosenttia) ja kolmantena Närpiö ja Helsinki (16 prosenttia).
 Afrikkalaistaustaisten määrä nousee toisessa polvessa
 Ensimmäisen polven ulkomaalaistaustaisista 55 prosenttia oli eurooppalaistaustaisia. Aasialaistaustaisia oli 29 prosenttia ja afrikkalaistaustaisia 11 prosenttia.
 Toisen polven ulkomaalaistaustaisissa afrikkalaistaustaisten osuus nousi 22 prosenttiin. Eurooppalaistaustaisia oli toisessa polvessa 48 prosenttia ja aasialaistaustaisia 27 prosenttia.
 Ulkomaalaistaustaisista viidesosan taustamaa on Venäjä tai entinen Neuvostoliitto. Seuraavaksi suurimmat ryhmät ovat virolaistaustaiset, irakilaistaustaiset ja somalialaistaustaiset.

Suomessa asuu nyt yli 400 000 ulkomaalaistaustaista ihmistä – kaksi kertaa niin paljon kuin 10 vuotta sitten


Summary: Los Angelesin lähellä poliisi on hankkinut avukseen kameralla varustetun robotin.

Etelä-Kalifornian poliisi taistelee rikoksia vastaan nyt robotin avulla. Huntington Parkissa Los Angelesin lähellä poliisivoimia tukee kone, joka on saanut nimekseen HP RoboCop.
 Robotissa on 360 astetta kääntyvät kamerat, joista voidaan välittää kuvaa poliisin päämajaan. Robottia käytetään esimerkiksi puistojen ja julkisten rakennusten partiointiin, uutistoimisto Reuters kertoo.
 RoboCop osaa lausua ohikulkijoille esimerkiksi "anteeksi" ja "mukavaa päivää".
 Robotilla on myös oma Twitter-tili. Keskiviikkona se kiitti tilillään lämpimästä vastaanotosta ja toivoo olevansa hyödyksi Huntington Parkin poliisilaitokselle.
 Robotti otettiin virallisesti käyttöön tiistaina.

Video: Tosielämän "RoboCop" partioi puistoja Kaliforniassa


Summary: Presidentti Donald Trump avasi vaalitaistelun vanhoin tunnuksin. Kantaako hänen suosionsa jatkokaudelle?

Tässä voit kysyä presidentti Donald Trumpin vaaliavauksesta. Turun yliopiston professori, Pohjois-Amerikan tutkimuksen John Morton -keskuksen johtaja  Benita Heiskanen  vastaa iltapäivällä.
 Ylen kirjeenvaihtaja  Mika Hentunen  raportoi Trumpin tavoittelevan jatkokautta tuttuihin iskulauseisiin tukeutuen.
 Erittelyn Trumpin vaalikampanjan avauspuheesta  voit lukea tästä .
 Tästä voit tutustua "uuden Trumpin" tekijän,  kampanjapäällikkö  Brad Parscalen  profiiliin.
 Tämän jutun kommenttiosastossa voit esittää kysymyksiä Yhdysvaltain presidentinvaalin alkuasetelmasta Turun yliopiston professorille Benita Heiskaselle. Hän vastaa kysymyksiin kello 14-16.
 Kysymysten esittämiseen tarvitset Yle-tunnuksen.  Sen voit luoda tässä.
 Kommenttipalsta kysymysten esittämistä varten on avattu, ja suljetaan kello 15.
 Aiheeseen liittyvät asialliset kysymykset ovat tervetulleita!

Miksi Trump tukeutuu tuttuihin teemoihin? Jyrääkö istuva presidentti jatkoon?  – kysy vaaliasetelmasta professori Benita Heiskaselta


Turun hovioikeus on antanut keskiviikkona päätöksen Suomen laajimmassa yrityssalaisuusjutussa. Hovioikeus lievensi hieman tuomioita.
 Taustalla on riita Nokian Renkaiden avainhenkilöiden siirtymisestä toiseen yritykseen.
 Vuosina 2010 ja 2011 Nokian Renkaiden tuotekehityksen avainhenkilöitä siirtyi Black Donuts Engineering Oy:n palvelukseen.
 Viime vuonna kahdeksan heistä tuomittiin ehdolliseen vankeuteen yrityssalaisuuden rikkomisesta. Kahdelle tuli sakkoa. Black Donuts Engineeringin toimitusjohtaja ja kaksi yhtiön johtohenkilöä tuomittiin 3–5 vuoden liiketoimintakieltoon.
 Hovioikeus hylkäsi toimitusjohtajan pääsyytteen, ja hänen ehdollinen vankeusrangaistuksensa muutettiin sakkorangaistukseksi.
 Black Donuts Engineering on konsultointiyritys, joka tekee yhteistyötä 20 ulkomaisen rengasvalmistajan kanssa tuotekehityksessä ja rengastehtaiden tuotannon kehittämisessä. Yrityksellä on 14 miljoonan euron liikevaihto.
 Turun hovioikeus Yle / Jouni Koutonen
 Käräjäoikeus päätyi vuonna 2017 siihen, että jokainen vastaaja on syyllistynyt yrityssalaisuuden loukkaamisrikoksiin tai -rikoksiin, mutta ei kuitenkaan niin vakavasti kuin syyttäjä väitti.
 Enimmäisrangaistus yrityssalaisuusrikoksista on kaksi vuotta vankeutta.
 Black Donuts Engineering kiisti koko ajan syytteet. Yhtiön mukaan kyseessä eivät ole yrityssalaisuudet vaan alalla yleisesti ja laajasti tunnetut prosessit.
 Oikeudenkäynnissä oli selvää se , että entisillä työntekijöillä oli hallussaan tuhansia tiedostoja esimerkiksi Nokian Renkaiden tuotantoteknologiasta ja tuotekehityksestä. Kiistassa oli kyse siitä, olivatko työntekijöiden mukanaan viemät tiedot sellaisia, että niitä voidaan pitää yrityssalaisuuksina.
 Käräjäoikeus päätyi siihen, että tiedot olivat salaisia.
 Hovioikeuden päätöksestä voi pyytää valitusoikeutta korkeimpaan oikeuteen.
 Asiasta lisää hetken kuluttua.
  Lue lisää:
 Suomen laajimmasta yrityssalaisuusjutusta tuomio: Kahdeksalle Nokian Renkaiden ex-työntekijälle ehdollista vankeutta
 Nokian Renkaiden yrityssalaisuusjutusta valitettiin hovioikeuteen

Hovioikeus lievensi hieman tuomioita Suomen suurimmassa yrityssalaisuusjutussa


Summary: Proteiinin riittävä saanti auttaa myös lihaskunnon ylläpitämisessä.

Riittävän proteiinipitoinen ruokavalio ehkäisee vanhuuteen liittyvää haurastumista,  osoittaa Itä-Suomen yliopiston ja Kuopion yliopistollisen sairaalan tutkimus.
 Tutkimukseen osallistui 440, iältään 65–72-vuotiasta naista kuopiolaisesta OSTPRE-FPS -tutkimuksesta.
 Tutkimuksessa havaittiin, että haurastumisen ja sen esiasteen riski oli pienempi naisilla, jotka saivat ruokavaliostaan riittävästi proteiinia. Riittäväksi saanniksi määriteltiin pohjoismaisten ravitsemussuositusten mukaisesti 1,1 grammaa proteiinia painokiloa kohden päivässä.
 – Riittävä proteiinin saanti on tärkeä osa ikääntyneiden terveellistä ravitsemusta. Se auttaa lihaskunnon ylläpitämisessä ja voi näiden tulosten mukaan myös estää haurastumista, yliopistonlehtori  Arja Erkkilä  toteaa Itä-Suomen yliopiston tiedotteessa.
 Tulokset julkaistiin European Journal of Nutrition -lehdessä.
 Vanhuuden haurastumiseen ja raihnaisuuteen liittyy suurentunut riski liikuntakyvyn rajoittumiseen, kaatumisiin, murtumiin, sairastavuuteen ja kuolleisuuteen. Haurastumisen taustalla voi olla virheellinen ravitsemus, joka tarkoittaa epätasapainoista ravintoaineiden saantia.
 Suositeltava 1,1 grammaa proteiinia painokiloa kohti tarkoittaa 70 kilon painoiselle henkilölle vähintään 80 grammaa proteiinia päivässä.
 Annoksessa broilerin rintafilettä on noin 25 grammaa, yhdessä kananmunassa seitsemän grammaa ja kahdessa viipaleessa täysjyväleipää kuusi grammaa proteiinia.

Riittävä proteiinin saanti ehkäisee vanhuusiän haurastumista


Summary: Marinin mukaan uusi laki on muun muassa nostanut hintoja ja heikentänyt taksien saatavuutta.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Liikenne- ja viestintäministeri  Sanna Marin  (sd.) sanoo  Ylen aamu-tv:n haastattelussa , että viime heinäkuussa voimaan astunut taksilain uudistus on saanut aiheellista kritiikkiä.
 – Laki on heikentänyt taksien saatavuutta, hinnat ovat nousseet ja Kela-kyytien kanssa on ollut merkittäviä ongelmia. Siihen liittyy myös harmaaseen talouteen ja ihmisten turvallisuuteen liittyviä kysymyksiä, Marin sanoo.
 Marinin mukaan hallitus arvioi taksilakia uudelleen ja tekee siihen korjauksia niiltä osin, kuin se on mahdollista.
 – Tämä työ on jo käynnistetty, ja hallitusohjelmassa on tästä selvä kirjaus.
 Taksiliitto on ehdottanut , että takseihin pitäisi palauttaa pakolliset taksamittarit, jotta verottaja saa varmasti tiedon kaikista matkoista.
 – Tämä voi olla yksi osa tätä kokonaisuutta, mutta mitään tarkempaa kantaa en voi ottaa, koska valmistelu on vasta nyt aloitettu.
 Taksilain uudistus oli yksi  Juha Sipilän  (kesk.) hallituksen puhutuimmista hankkeista. Sen takana oli keskustalainen liikenneministeri  Anne Berner , joka jätti politiikan tänä keväänä ja siirtyi ruotsalaisen finanssijätti  SEB:n hallitukseen . Nyt keskusta on mukana hallituksessa, joka on valmis tekemään lakiin muutoksia.
 Hallitusohjelmassa  todetaan muun muassa, että taksilakiin tehdään tarvittavat korjaukset, joilla pyritään edistämään turvallisuutta ja harmaan talouden torjuntaa. Myös Kela-taksien kilpailutuskäytäntöihin vaaditaan uudelleenarviointia.
 Lue aiheesta lisää:
 Taksamittarit halutaan taas pakollisiksi kaikkiin takseihin – Taksiliitto: "Alalla esiintyy veronkiertoa"
 Taksiliiton mitta tuli täyteen ministeriön mustamaalaamisesta: "Nyt riittää taksialan syyllistäminen!"
 Taksi voi jättää pyörätuoliasiakkaan hakematta – ministeriö havahtui Ikaalisten konserttipettymykseen ja ryhtyi toimiin

Liikenneministeri Sanna Marin: Työ taksilain korjaamiseksi on käynnissä


Poliisikoulutukseen haki tänä vuonna ennätysmäärä ammatista kiinnostuneita. Vuoden 2019 koulutuksiin hakijoita oli yli 5 000. Aloituspaikkoja poliisi (AMK) -tutkintoon on yhteensä 400 eli yhtä paikkaa tavoittelee lähes 13 hakijaa.
 – Tämän vuoden hakijamäärä on suurin ikinä poliisin peruskoulutukseen. Parina viime vuonna hakijoita on ollut noin 4 000, joten kiinnostuksen nousu on merkittävä, rehtori  Kimmo Himberg  sanoo.
 Poliisiammattikorkeakoulu sijaitsee Tampereella.
 Opinnot aloittaa Himbergin mukaan niin suoraan lukiosta tulleita kuin jo korkeakoulututkinnon suorittaneita.
 – Olemme onnistuneesti saaneet sanomaamme perille monilla messuilla sekä koulu- ja varuskuntavierailuilla yhdessä poliisilaitosten kanssa. Myös Polamkin somekanavat tarjoavat paljon tietoa ja tunnelmia kampukselta.
 Poliisi (AMK) -opinnot kestävät noin kolme vuotta. Tutkinto antaa kelpoisuuden toimia esimerkiksi vanhempana konstaapelina. Tutkinnon suorittanut voi työskennellä sekä rikostutkinnassa että valvonta- ja hälytystehtävissä.
 Polamk ei ole mukana yhteishaussa, vaan koulutukseen on neljä hakujaksoa vuoden aikana. Tänä vuonna poliisi (AMK) -koulutuksen on aloittanut vajaat 300 opiskelijaa.

Poliisikouluun haki ennätysmäärä opiskelijoita: Yhtä paikkaa tavoittelee lähes 13 hakijaa


Summary: Yhtiö sanoo tavoittelevansa useiden miljoonien eurojen säästöjä.

Lääketukkuri Oriola aloittaa yt-neuvottelut, joiden piirissä on 3 500 ihmistä Suomessa ja Ruotsissa. Yhtiö arvelee vähennystarpeeksi enintään 90 työtehtävää.
 Oriola kertoo tavoittelevansa 20 miljoonan euron säästöjä viime vuoden kustannuksiin verrattuna. Yhtiön mukaan 90 työtehtävää tarkoittaisi 4-6 miljoonan euron vuotuisia säästöjä.
 Yt-neuvottelujen ulkopuolella ovat tuotantotyöntekijät ja taloushallinnon organisaation työntekijät molemmissa toimintamaissa sekä henkilöstöpalveluiden apteekkihenkilökunta Suomessa.
 Oriola varoittaa myös, että sen vertailukelpoisen liikevoitto voi jäädä tänä vuonna edellisvuoden tasosta.

Odotettua heikommasta tuloksesta varoittanut Oriola aloittaa yt-neuvottelut


Summary: Vuokria saisi nostaa remonttien vuoksi, mutta jos vuokraa nostaa yli 50 senttiä neliöltä, täytyy viranomaisilta hakea lupa.

Berliinissä aiotaan kieltää vuokrankorotukset viideksi vuodeksi. Suunnitelmien mukaan ostojäädytys astuu voimaan vuonna 2020.
 Syynä jäädytykseen ovat Berliinin asumiskustannukset, jotka ovat nousseet viimeisen vuosikymmenen aikana kaksinkertaisiksi, kertoo uutistoimisto AFP. Vahvat työmarkkinat ovat houkutelleet paljon uusia asukkaita joskus "köyhäksi mutta seksikkääksi" kutsuttuun kaupunkiin.
 Berliinin kaupunginhallinto löysi tiistaina sovun linjauksiin, joiden perusteella vuokrien jäädyttämisestä kirjoitetaan varsinainen lakiesitys.
 Suunnitelmien mukaan vuokranantaja saa korottaa vuokraa, jos taloon tehdään remontti. Jos korotus kuitenkin on yli 50 senttiä neliöltä, siihen pitää hakea kaupungin viranomaisten lupa.
 Berliinin hallinnon mukaan väliaikainen korotusten jäädytys koskee 1,5 miljoonaa asuntoa. Suunnitelman ulkopuolelle kuuluvat sosiaaliset asunnot ja yksityiset kiinteistöt, joita ei ole vuokrattu.
 Suunnitelmia seurataan tarkkaan muuallakin
 Berliiniä hallinnoivat sosiaalidemokraatit, vihreät ja vasemmistolainen Linke.
 AFP:n mukaan Berliinin suunnitelmaa seurataan tarkkaan myös muualla Saksassa, sillä se saattaa heijastaa koko maan asuntopolitiikkaan. SPD on mukana  Angela Merkelin  hallituskoalitiossa, ja puolue on ajanut vuokrakattoa koko Saksaan.
 Vuokranantajia edustava Haus und Grund -järjestö ei ole jäänyt toimettomaksi, vaan yllytti etukäteen jäseniään nostamaan vuokria maanantai-iltaan mennessä. Haus und Grundin puheenjohtaja  Carsten Brückner  sanoi Inforadiolle, että suunnitelma ei erottele suuria vuokranantajia ja pieniä yksityisiä kiinteistönomistajia.
 Monet Berliinin asunnot ovat hinnaltaan pienituloisten vuokralaisten ulottumattomissa, vaikka Berliinin vuokrataso on vielä alempi kuin monissa muissa pääkaupungeissa ympäri maailman. Keskimäärin vuokra on jo yli 10 euroa neliöltä kuukaudessa.
 Berliinin asukkaat ovat yrittäneet vaatia, että yli 3 000 asuntoa omistavien vuokranantajien kiinteistöt takavarikoitaisiin. Hankkeesta kansanäänestystä vaativaan vetoomukseen on saatu jo 77 000 allekirjoitusta. Kansanäänestykseen vaaditaan 20 000 tukijaa.
 Lue lisää:
 Valokuvataiteilija Susanna Kirschnickin vuokra nousi 300 prosenttia – Berliini keskiluokkaistuu vauhdilla, ja se "tylsistyttää kaupungin"
 Berliini pitäköön byrokratiansa ja liikenneraivon – puistoista ja kulttuuritarjonnasta voisi sen sijaan ottaa mallia

Berliini haluaa jäädyttää vuokrat viideksi vuodeksi – "Köyhän, mutta seksikkään" kaupungin asumiskulut ovat kaksinkertaistuneet vuosikymmenessä


Summary: YK:n mukaan eniten uusia turvapaikkahakemuksia tulee venezuelalaisilta. Suurin osa pakolaisista on evakkoja. Enemmistö ulkomaille paenneista pysyy lähimaissa.

Sotaa, vainoa ja konflikteja pakenemaan joutuneiden ihmisten määrä nousi viime vuonna jo yli 70 miljoonan, kertoo YK:n pakolaisjärjestön UNHCR:n tuore raportti.
 Järjestön mukaan määrä on korkeampi kuin kertaakaan lähes 70 vuoteen ja kaksinkertainen parinkymmenen vuoden takaiseen tilanteeseen verrattuna
 Suurin osa eli yli puolet kodeistaan paenneista on evakkoja eli maiden sisäisiä pakolaisia. Eniten heitä on Kolumbiassa, Syyriassa ja Kongon demokraattisessa tasavallassa.
 Arvio pakenemaan joutuneiden määrästä on UNHCR:n mukaan laskettu hyvin varovaisesti, ja todellisuudessa heitä lienee paljon enemmän.
 Esimerkiksi talouskriisin ja poliittisen levottomuuden koettelemasta Venezuelasta on lähtenyt jo neljä miljoonaa ihmistä, joista vain puoli miljoonaa on hakenut turvapaikkaa ja vain pienelle osalle on myönnetty pakolaisasema. Näin on siitä huolimatta, että Venezuelasta lähteneistä suurin osa on UNHCR:n mukaan kansainvälisen suojelun tarpeessa.
 Venezuelalaiset nousivat jo viime vuonna maailmantilaston kärkeen uusien turvapaikkahakemusten määrässä. Samasta syystä venezuelalaisia vastaanottavassa päässä oleva Peru nousi maaksi, jonne tehtiin eniten uusia turvapaikkahakemuksia.
 Yleensä pakomatka päättyy naapurimaahan
 Eniten uusia turvapaikkahakemuksia tehtiin viime vuonna aikaisempaan tapaan Yhdysvaltoihin (254 000), joskin määrä putosi kymmenillätuhansilla vuodesta 2017.
 Myös kolmannella sijalla olevassa Saksassa uusien turvapaikkahakemusten määrä (162 000) jatkoi viime vuonna laskuaan.
 Jos suurin osa pakolaisia yrittää jatkaa elämää toisaalla omassa maassaan, eivät rajojen ylikään lähteneet matkaa kovin kauas: neljä viidesosaa heistä elää kotimaansa naapurissa.
 UNHCR:n mukaan kaksi kolmasosaa maailman kaikista pakolaisista on kotoisin vain viidestä maasta, kärjessä ovat Syyria, Afganistan ja Etelä-Sudan. Ei siis ihme, että suurimmat pakolaisten vastaanottajamaat – Turkki, Pakistan, Uganda ja Sudan – sijaitsevat samoilla alueilla.
 Kehittyvät ja vähiten kehittyneet maat ovat yliedustettuina kodeistaan paenneita vastaanottavina maina. Kehittyneissä maissa elää UNHCR:n mukaan vain alle viidesosa maailman pakolaisista.
 Noin kolme miljoonaa sisäistä tai ulkoista pakolaista pääsi vuonna 2018 palaamaan takaisin kotiseudulleen. Palaajien määrä ei kuitenkaan pysy pakoon lähtevien määrän kasvun tahdissa.

Pakolaisten määrä korkeimmillaan liki 70 vuoteen – kodistaan paenneita on jo yli 70 miljoonaa


Summary: Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymä aloittaa elokuussa yt-neuvottelut. Henkilöstövähennyksiä on vaikea välttää, vaikka ala kaipaisi nyt lisää osaajia.

Lahtelaiset nuoret lääkärit ovat koonneet kevällä voimansa ja perustaneet Nuoret lääkärit -yhdistyksen paikallisosaston.
 – Ilmassa on selvästi epävarmuutta, mikä vaatii kokoontumista ja verkostoitumista, kertoo yleislääketieteen erikoistuva lääkäri  Niko Korpi.
 Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymä on päättänyt aloittaa yt-neuvottelut elokuussa. Täsmällisiä tavoitteita ei ole vielä kerrottu, mutta osavuosikatsauksen mukaan tämän vuoden talousarvio on paukkumassa 34 miljoonaa euroa yli.
 – Totta kai yt-sana on pelottava jo itsessään. Se ahdistaa ja kummittelee taustalla. Meillä ei ole yhtään ylimääräistä käsiparia perustyössä, vaan jopa pulaa tekijöistä, sanoo luottamusmiehenä aloittava Korpi.
 Lääkäri Niko Saari on aloittamassa luottamusmiehenä. Heikki Kiseleff / Yle
 Lääkäri Niko Korpi on työskennellyt Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymässä eri tehtävissä kuusi vuotta. Organisaation ongelmista huolimatta nuorilla lääkäreillä on ollut paloa tehdä omaa työtään.
 – Meillä on yleislääkärien keskuudessa ollut mahtava buumi. Tänne on tullut paljon juuri valmistuneita erikoistuvia lääkäreitä ja heidän osaamistaan tarvitaan, että laadukasta työtä pystytään tekemään myös perusterveydenhuollossa.
 Lääkärien näkemyksen mukaan juuri perusterveydenhuolto kaipaa lisää resurssointia. Perusasioiden sakkaaminen alkaa näkyä nopeasti kalliimman erikoissairaanhoidon menoissa.
 –Tällä hetkellä tilanne on se, että perusterveydenhuolto on niin vajaamiehitetty, että hoidon jatkuvuus on täysin olematonta. Joka kerta potilaalla on eri lääkäri, kun hän tulee vastaanotolle.
 Nuoret lääkärit ovat perustaneet oman paikallisyhdistyksen Lahdessa. Emilia Malin / Yle
 Korpi huomauttaa, että terveyden edistämistä tehdään myös paljon muualla kuin lääkärin vastaanotolla. Lahtelaisena veronmaksajana hän ymmärtää, että kaupungin täytyy kantaa huolta myös muista kuin terveyspalveluista.
 – Koulutus ja yleinen hyvinvointi vaikuttavat paljon enemmän ihmisen perusterveyteen kuin yksittäiset toimenpiteet.
 Silti Korpi myöntää, että monilla työntekijöillä käy mielessä, voisiko jossain olosuhteet olla paremmat.
 – Jos on jatkuvaa stessiä ja ahdistusta, niin miksei mennä johonkin sellaiseen kuntaan töihin, missä näitä asioita ei tarvitse joka päivä murehtia ja lukea lehdestä mitä tulee tapahtumaan.
 Säästöjä vaikea toteuttaa ilman henkilöstövaikutuksia
 Yhtymän hallitus kertoo yt-neuvotteluiden tavoitteista elokuussa. Summia ei ole vielä päätetty, mutta mittaluokka on tiedossa. Sopeuttamistarve on niin suuri, että se pakostikin kohdistuu henkilöstöön, sanoo yhtymässä muutaman kuukauden työskennellyt muutosjohtaja  Asko Saari.
 – Hieman populistisesti voidaan konkretisoida, että yksi miljoona vastaa 20 hoitajaa, Saari selittää.
 Yhtymä on laskenut, että tämän ja ensi vuoden sopeuttamistarve on noin 15 miljoonaa. Siitä puolet tulisi henkilöstökustannuksista.
 – Silloinkin puhutaan ihan valtavasta summasta ja se tarkoittaisi 140–150 ihmistä. Tietenkin me yritämme käydä hallintorakenteita läpi ja erityistyöntekijäryhmiä, mutta eihän siellä ole sellaista ihmismäärää olemassa, vaikka kaikki ratinoitaisiin pois. Kyllä se väkisinkin koskee palvelutuotantoa tämän kokoinen asia.
 Muutosjohtaja Asko Saaren erikoisalaa ovat johtaminen, talous ja tuottavuus. Heikki Kiseleff / Yle
 Tilanne on kiusallinen, sillä osaavista ja motivoituneista työntekijöistä halutaan pitää kiinni. Työvoimapula on tullut nopeasti alalle.
 – Ulkoistamisestakaan ei ole apua, sillä työvoimapula vaivaa myös siellä, sanoo Saari viitaten yksityisiin terveysyrityksiin.
 Muutosjohtaja haluaa, että omistaja eli kunnat linjaavat, mistä palveluista voidaan pakon edessä luopua. Toiveena on kuitenkin, että kunnissa löytyisi malttia rakentaa monivuotinen muutosohjelma, jossa rakenteita voisi käydä tarkoituksenmukaisesti läpi.
 – Lomautuksilla säästyy nopeasti rahaa, mutta usein ne lisäävät tehottomuutta. Mutta pelkästään palveluverkkoa karsimalla tätä ei ratkaista, vaan kyllä se vaatii myös henkilöstöön puuttumista.
 Kunnat vaativat sote-menoja kuriin
 Henkilöstö toivoo, että säästöjä löydettäisiin toimintaa tehostamalla eikä irtisanomisilla tai lomautuksilla. Samaa viestii Lahden kaupunginhallituksen puheenjohtaja  Sirkku Hildén  (sd.).
 – Henkilöstön irtisanominen ei ole meidän toive missään nimessä. Kun lähdetään rakenteita muuttamaan, se voi tarkoittaa, että ihmiset tekevät töitä eri rooleissa. Irtisanomiset eivät voi koskea kriittisiä palvelutoimintoja, sillä meidän pitää hoitaa lakisääteiset tehtävät.
 Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymällä on 7000 työntekijää. Emilia Malin / Yle
 Lahden kaupunki on kuitenkin vaatinut hyvinvointiyhtymältä nopeita toimia, sillä tämän hetkisen tiedon mukaan kaupunki on tekemässä 25 miljoonan euron tappion tänä vuonna kasvaneiden sote-kustannusten takia.
 – Kunnat ovat tiukilla ja niiden kantokyky tällä alueella ei kestä. Silloin palvelutuotanto on sopeutettava siihen mikä on mahdollista. Pahimmillaan tämä voi tarkoittaa kunnille veronkorotuspaineita, ja siihen ei haluta joutua, sanoo Hildén.
 Hykyssä johtajat vaihtuvat tiuhaan
 Kuntien ja hyvinvointiyhtymän välejä on hiertänyt epäluottamus. Kunnat eivät ole saaneet reaaliaikaista tietoa hyvinvointiyhtymästä ja hyvinvointiyhtymän  johtajat ovat vaihtuneet  tiuhaan tahtiin. Lahden kaupungin johtavat luottamushenkilöt ovat kovasanaisestikin arvostelleet  yhtymän johtoa ja taloudenpitoa.
 Kaupunginhallituksen 1. varapuheenjohtaja,  Juha Rostedt  (kok.) sanoo yhtymän talouden olevan vapaassa pudotuksessa. Rostedtin mielestä yhtymässä ei ole tehty tarvittavia toimia kustannusten saamiseksi kuriin.
 Uusi toimitusjohtaja Marina Erhola aloittaa elokuussa. Heikki Ahonen / Yle
 Muutosjohtaja Asko Saari muistuttaa, ettei taloustilanne voi tulla kenellekään yllätyksenä, sillä budjetti rakennettiin tietoisesti vajaaksi.
 – Meillä oli suuria toiveita talouden sopeuttamisohjelmasta, mutta se ei ole vielä alkuvuodesta purrut.
 Muutosjohtaja muistuttaa, että yhtymä on vuokralla kuntien omistamissa kiinteistöissä. Vuokrat ovat nousseet ja yhtymä on joutunut myös maksamaan tiloista, joita se ei enää tarvitse.
 Myös palveluntarve on kasvanut. Kotipalveluun on tullut alkuvuonna 350 uutta asiakasta, joka on nostanut kustannuksia neljä miljoonaa euroa.
 Asko Saari on erikoistunut konsultoimaan nimenomaan johtamista ja taloutta. Hänenkin mielestään hykyssä on johtamisongelma.
 – Aika usein tässä yhtymässä tuntuu johto vaihtuvan ja johdosta lähtee väkeä pois. Se osaltaan hidastaa oikeiden toimenpiteiden aikaansaamista.
 Yhtymän hallitus päättää sopeuttamistarpeesta elokuussa. Timo Vepsäläinen / Yle
 Saari on kuitenkin vakuuttunut, että hanskoja ei ole heitetty tiskiin vaikeuksien takia, vaan yhtymä on jo saanut aikaan uudistumista.
 – Väitän, että Suomessa ei ole toista sote-kuntayhtymää, jossa olisi näin paljon tehty uudistuksia tässä aikataulussa. Vaikeuksiakin on ollut potilastietojärjestelmien kanssa ja nyt on jo  toinen kyberhyökkäys.  Nämä kaikki vievät johdon työpanosta.
 Kuuntele muutosjohtaja Asko Saaren  haastattelu kokonaisuudessaan tästä .
 Kuuntele lääkäri Niko Korven  haastattelu tästä .

Pirullinen ongelma riivaa sote-yhtymää: työvoimapula iski miljoonasäästöjen kanssa samaan aikaan


Summary: Provokatiivinen ja auktoriteetit kyseenalaistava pop-taide on säilyttänyt ajankohtaisuutensa.

Kuvataiteilija, piirtäjä, valokuvaaja ja elokuvantekijä. Mies jolla oli sormensa pelissä lähes kaikessa 1960–80-lukujen New Yorkissa syntyneessä taiteessa. Pop-taiteen ikoni.
 Andy Warhol  (1928–1987) on kaikkien tuntema taiteilija. Hänen töistään on nyt tarjolla laaja kattaus Tampere-talossa.
 Hampurin taideteollisuusmuseosta on saatu lainaan esimerkiksi 120 Warholin kehystettyä alkuperäisjulistetta, kirjojen, lehtien ja äänitteiden kansia, harvinaisia keräilyesineitä sekä kymmeniä Warholin julkaiseman Interview-lehden numeroita.
 Provokatiiviselle taiteilijalle mainosmainen juliste oli mieluisa alusta tehdä taidetta. Juliste sopii nautittavaksi nopeasti, kuten mikä tahansa kulutustuote. Tampere-talon näyttelyssä on Warholin tavoin pyritty väistelemään perinteistä taidepönötystä.
 – Lähdin liikkeelle pop-taiteesta ja Andyn väreistä. Näyttelyn seinät ovat kirkkaan väriset, täällä soi musiikki ja tulossa on vielä esimerkiksi suuria hopeisia istuskelutyynyjä, kuvailee näyttelyarkkitehti  Taina Väisänen .
 Monistetut kuvat ovat Andy Warholin tunnusmerkki. Warhol uudisti myös alkuperäiskappaleen käsitettä, sillä hänen teoksensa syntyivät usein käytännössä assistenttien avulla taiteilijan itsensä vain ohjeistaessa. Anna Sirén / Yle
 "Warhol näytteli näyttelijää"
 Warholin pääasiallinen taidemuoto olivat mainosmaiset julisteet, mutta taiteilija oli itsekin eräänlainen performanssi. Hän esiintyi peruukki päässään ja suurten ystäväjoukkojen ympäröimänä, mutta vältteli samalla suoraa kontaktia, kertoo Hampurista Tampereelle matkannut kuraattori  Jürgen Döring .
 – Warhol näytteli näyttelijää ja esitti tähteä, mutta pysytteli sivustaseuraajana. Hän ei ryhtynyt johtajaksi, vaan halusi vain olla osa kaikkea mikä tapahtuu, Döring pohtii.
 Näyttelystä löytyy myös poliittinen nurkkaus, jossa on esillä mm. vuonna 1972 valmistunut Vote McGovern.  Teos maalattiin tukemaan Vietnamin sotaa vastustavaa George McGovernia, joka kisasi Richard Nixonin kanssa presidentinvaaleissa. Warhol päätyi kannustamaan omaa ehdokastaaan maalaamalla tämän vastustajan mahdollisimman iljettäväksi, mutta lopulta edes demokraatit eivät halunneet teosta käyttöönsä. Nixon voitti vaalit ja Warhol päätyi tulostamaan pienen erän julisteita omaan käyttöönsä. Anna Sirén / Yle
 1960-luvulla Warhol nousi ikoniksi ryhdyttyään maalaamaan kuvia mainosten ja tabloidilehdistön käyttämistä yksityiskohdista. Kansainvälinen läpimurto teki monistetuista maailmantähdistä ja malliksi kelvanneista einestölkeistä kertaheitolla symboleja.
 – Warhol valitsi kohteensa ja esitti sen sellaisenaan. Hän halusi osoittaa, että mikä tahansa voi olla mielenkiintoista, oli se sitten keittopurkki tai Marilyn Monroe, Jürgen Döring sanoo.
 Tampere-talon toimitusjohtaja Paulina Ahokas esitteli näyttelyn kuraattorin, Hampurista Tampereelle matkanneen Jürgen Döringin. Marjut Suomi / Yle
 Andy Warholin provokatiivinen ja auktoriteetit kyseenalaistava julistetaide on tänä päivänä vähintään yhtä merkityksellistä kuin taiteilijan omana aikana.
 Pinnallisuus toistui puheissa
 Warhol tosin itse väitti, ettei hänessä tai hänen teoksissaan ole mitään syvällistä. Termi pinnallisuus toistui hänen puheissaan, ja siitä syntyi jopa eräänlainen suuntaus taidekentällä, Jürgen Döring sanoo.
 – Taide on peili, joka heijastaa todellisuutta ja yhteiskuntaa. Warholin tärkein anti taiteelle on se, että asiat itsessään ovat kiinnostavia. Ne pitää vain näyttää.
 Warholin tärkein anti taiteelle on se, että asiat itsessään ovat kiinnostavia. Ne pitää vain näyttää.  Jürgen Döring
 Taide ei ole vanhentunut
 Tampere-talon suurnäyttelyyn on satsattu paljon ja sen odotetaan kiinnostavan pop-taiteen ystäviä laajalti. Miksi Warholin taide on edelleen meille niin merkityksellistä?
 – Varmasti osittain aiheiden takia: Ihmiset ovat edelleen kiinnostuneita teosten henkilöhahmoista. Toisaalta minua itseäni ainakin kiinnostaa myös teosten tekniikka eli se, miten Warhol käyttää värejä, viivaa ja valokuvaa yhdessä, Taina Väisänen pohtii.
 Myös Jürgen Döringillä on vastaus.
 – Warhol on yhä kiinnostava, koska hänen taiteensa ei ole vieläkään vanhentunut. Teokset näyttävät siltä, että ne on tehty muutama vuosi sitten eikä 50 vuotta sitten.

Tampereella avautuu maailman suurin Andy Warhol -julistenäyttely – taiteilija oli itsekin eräänlainen performanssi


Summary: Karhu on satojen kilometrien päässä luontaiselta asuinalueeltaan. On epäselvää, miten se päätyi kaupunkiin.

Norilskin teollisuuskaupunkiin Venäjän Siperiassa on saapunut uupunut vieras: jääkarhunaaras.
 Se on satojen kilometrien päässä luontaiselta asuinalueeltaan.
 Naaraskarhu on silminnähden heikko ja sairas. Tiistaina se makasi tuntikausia maassa Norilskin esikaupunkialueella. Välillä se nousi etsimään ruokaa, kertoo uutistoimisto Reuters. Eläimen käpälät ovat mudassa.
 Paikallisten ympäristöasiantuntijoiden mukaan Norilskissa ei ole nähty jääkarhua neljäänkymmeneen vuoteen. Ensimmäinen havainto karhusta tehtiin sunnuntaina.
 Petteri Sopanen / Yle
 Paikallinen villieläinten asiantuntija  Oleg Kraševski  sanoi uutistoimisto Reutersille, että on epäselvää, mikä on tuonut jääkarhun kaupnkiin. On mahdollista, että eläin on yksinkertaisesti eksynyt. Asiantuntijan mukaan eläimen silmät vetistävät, eikä se selvästikään näe kunnolla.
 Norilskissa lukuisat paikalliset saapuivat ihmettelemään ja kuvaamaan vierasta. Uteliaiden ja karhun turvallisuutta varmistivat poliisit ja pelastushenkilökunta.
 Villieläinasiantuntijoiden on määrä saapua Norilskiin keskiviikkona arvioimaan eläimen tilaa.
 Krasnojarskin alueen eläinvalvonnasta vastaavan ministeriön varajohtaja  Anatoli Nikolaitšuk  arvioi etukäteen Reutersille, että jääkarhu nukutetaan ja lähetetään eläintarhaan tai takaisin luontaisille asuinalueilleen, joko Laptevinmeren tai Karanmeren rannalle.
 Ilmastonmuutos on tuhonnut jääkarhujen elinalueita ja pakottanut ne etsimään ruokaa maalta. Esimerkiksi hylkeiden pyytäminen on jääkarhuille aiempaa vaikeampaa,  koska jääpeite on ohentunut .
 Ruaan puutteessa eläimet ovat päätyneet toisinaan myös ihmisten asuttamille alueille.  Novaja Zemljassa julistettiin helmikuussa hätätila , kun kymmenet nälkäiset jääkarhut saapuivat etsimään ruokaa kodeista ja julkishallinnon rakennuksista.
 Lue lisää:
 Kuva Grönlannissa vedessä kahlaavista rekikoirista nousi ilmastonmuutoksen symboliksi
 AFP: Kiukkuiset jääkarhut uhkaavat Novaja Zemljan asukkaita Venäjällä – saarille julistettiin hätätila
 Tutkimusryhmä varusti jääkarhuja videokameroilla – Video näyttää maailman jääkarhun silmin
 Mursut kiipeävät ilmastonmuutoksen takia kalliolle ja syöksyvät kuolemaan – pakenevatko ne jääkarhuja vai onko syynä heikko näkö?

Hätää kärsivä jääkarhunaaras vaelsi teollisuuskaupunkiin Siperiassa – katso video


Summary: Hallitus haluaa taata jokaiselle lapselle maksuttoman harrastuksen koulupäivän yhteydessä. Mallia haetaan Islannista.

Vuonna 1998 islantilaisnuoret joivat enemmän kuin ikätoverinsa yhdessäkään Euroopan maassa. Vuonna 2016 tulos oli päinvastainen: maan nuoriso oli Euroopan raitteinta.
 Muutos ei ole sattumaa, vaan tulosta pitkäjänteisestä työstä.
 Keinovalikoimaan kuului esimerkiksi kodin ja koulun yhteistyön lisääminen, naapurustojaan vahtivat vanhempainpartiot, yhteiset kotiintuloajat kaikille ja järkevää ja edullista harrastustoimintaa iltapäiviin.
 Menestystarinan resepti nimettiin mahtipontisesti  Islannin malliksi .
 Muuta maailmaa  pikkuruisen saarivaltion tarina näyttää kiinnostavan, eikä  Suomi ole poikkeus . Menestystarinaan viitataan jopa tuoreessa hallitusohjelmassa, joka linjaa, että Islannin mallista luodaan suomalainen toteutus.
 Islannin malli 1990-luvulla alkunsa saanut  tutkimusperustainen  lähestymistapa, joka pyrkii suitsimaan nuorten päihteidenkäyttöä ja ehkäisemään ongelmia varhain ennen niiden syntymistä. Kunnat tukevat lasten harrastamista  harrastuskortein . Koulupäivän yhteydessä tarjotaan matalan kynnyksen harrastuksia. Lapsilla ja nuorilla on yhteiset kotiintuloajat. Vanhemmat partioivat naapurustoissa huolehtimassa, että niitä noudatetaan. Päihteiden saatavuutta on rajoitettu ja niiden myynnin ikärajoja kiristetty.
 Mitä se tarkoittaa käytännössä?
 Jos olet nuori, voit huokaista helpotuksesta. Luvassa ei ole valtion tasolta määriteltyjä kotiintuloaikoja. Niistä päättävät edelleen vanhempasi.
 Jos olet vanhempi, voit huokaista helpotuksesta. Sinua ei velvoiteta viettämään marraskuisia iltoja ulkosalla vartioimassa naapurustosi rauhaa.
 Suomi aikoo poimia Islannin mallista sen osan, jonka uskotaan olevan paitsi lääke, myös ehkäisykeino moniin orastaviin ongelmiin.
 Käytännössä tavoite on tarjota jokaiselle lapselle mahdollisuus harrastukseen, joka on maksuton ja joka toteutetaan koulupäivän yhteydessä, kertoo kansanedustaja  Mari Holopainen  (vihr.). Holopainen oli hallitusneuvotteluissa kulttuuri-, liikunta- ja nuorisoasioiden alaryhmän puheenjohtaja.
 Harrastuksilta toivotaan yhdessäoloa, ei kilpailua
 Harrastuksen jokaiselle lapselle ja nuorelle tarjoava harrastustakuu ei ole uusi ilmiö. Sitä esitettiin jo viime hallituksen puoliväliriihessä keinona syrjäytymisen ehkäisyyn, kertoo nuorisotutkija, talous- ja sosiaalihistorian dosentti  Mikko Salasuo .
 Siinä missä harrastustakuuta pidettiin tapana saada syrjäytymisvaarassa oleva nuori kiinnittymään osaksi yhteiskuntaa, tarjoaa keskustelu Islannin mallista Salasuon mukaan mahdollisuuden ajatella harrastamisen tarkoitusta uudestaan.
 Tähän tilaisuuteen pitäisi hänen mielestään myös tarttua.
 – Meillä tuetaan mittavasti lasten ja nuorten harrastamista julkisin varoin. Ne vanhat harrastamisen tavat, joita tuetaan, eivät kuitenkaan enää istu lasten ja nuorten vapaa-ajan tarpeisiin. Nykyharrastukset perustuvat enemmän tai vähemmän siihen, että lapsista ja nuorista pyritään seulomaan parhaat joko huipputaiteeseen tai kilpaurheiluun, Salasuo sanoo.
 Islantilaiset kannustivat omiaan, kun maa pelasi Ranskaa vastaan jalkapallon EM-kisojen puolivälierissä heinäkuussa 2016.  Eythor Arnason / EPA
 Nyky-Suomessa lasten ja nuorten keskinäinen kilpailu on kovaa jo koulussa, ja  koulu-uupumus  on lisääntynyt erityisesti lukioissa. Salasuo painottaa, että kyselytutkimusten mukaan lapset ja nuoret haluavat harrastuksilta mukavaa yhdessäoloa ystävien kanssa. Tätä haluavat myös heidän vanhempansa.
 – Vain pieni osa sekä lapsista että vanhemmista toivoo harrastuksilta nimenomaan kilpailua paremmuudesta, Salasuo kertoo.
 Taustalla perhepolitiikka
 Ongelma on tuttu monessa perheessä: koululaisten koulupäivät päättyvät tunteja ennen vanhempien työpäivää, ja yksinäiset iltapäivät käyvät tylsiksi. Iltapäiväkerhotoimintaa on tarjolla lähinnä alakoulun alimmilla vuosiluokilla.
 Vanhempien työpäivät venyvät usein viiteen, ja kotiinpääsyn jälkeen alkaa harrastusrumba.
 Jos harrastuksia saataisiin aikaistettua iltapäivään, jäisi perheille enemmän yhteistä aikaa.  Kansanedustaja Mari Holopainen
 Kansanedustaja Mari Holopaisen mukaan harrastusten sitominen koulupäivään on myös perhepoliittinen toimenpide.
 – Nyt lasten harrastusvuorot kestävät usein myöhään iltaan. Jos harrastuksia saataisiin aikaistettua iltapäivään, jäisi perheille enemmän yhteistä aikaa.
 Esimerkiksi Keski-Euroopassa on laajalti käytössä malli, jossa yksi koulupäivä viikossa on muita lyhyempi, harrastuksille pyhitetty päivä. Holopainen ei usko, että tällaisia muutoksia tehtäisiin suomalaiseen koulupäivärakenteeseen.
 – Suomessa koulupäivät ovat kuitenkin peruskoulussa melko lyhyitä, joten toimintaa mahtuisi iltapäivään nytkin. Niissä maissa, joissa esimerkiksi keskiviikkoisin koulupäivä on lyhyempi, ajatellaan usein, että äiti on kotona. Meillä on ajatuksena tarjota kaikille vanhemmille yhtäläinen mahdollisuus käydä töissä, Holopainen sanoo.
 Harrastamisen hinta monelle liian korkea
 Harrastamisen kustannusten arviointi on hankalaa. Seurojen lisenssien ja jäsenmaksujen lisäksi vaatteet, varusteet ja kuljetukset kasvattavat harrastamisen hintaa.
 Mari Holopaisen mukaan osa nuorista jää harrastusten ulkopuolelle perheiden huonon rahatilanteen vuoksi.
 Alle 10-vuotiaan harrastuskustannukset ovat Suomessa helposti pari tuhatta euroa vuodessa. Kilpatasolla kustannukset kasvavat tätäkin suuremmiksi, kertoo Mikko Salasuo.
 Tuoreessa  lasten ja nuorten vapaa-aikatutkimuksessa  viidesosa vastanneista 6–14-vuotiaiden vanhemmista kertoi lapsensa liikuntaharrastuksen kulujen olevan yli 100 euroa kuukaudessa.
 Salasuo selventää mittasuhteita: Islannissa kilpatasollakin harrastava selviää yleensä vuositasolla alle 500 eurolla. Tämä johtuu valtion ja kuntien vahvasta rahallisesta tuesta.
 Islannissa käytössä on myös niin sanottu harrastusraha, jonka käyttökohteen rahan saaja saa itse valita. Esimerkiksi  Reykjavikissa  jokainen 16–18-vuotias saa vuosittain kaupungilta harrastusrahaa 50 000 Islannin kruunua (350 euroa). Rahasumma vaihtelee kunnittain.
 Islantilaislapset pääsevät harrastuskuluissa suomalaisia halvemmalla. Kuvituskuva paikalliselta ulkoilma-altaalta.  Bragi Josefsson / AOP
 Miltä näyttäisi Suomen malli?
 Islannin väkiluku (350 000) on noin puolet Helsingin asukasluvusta. Kompaktius edesauttaa sitä, että muutokset näkyvät nopeasti myös tilastoissa.
 Toisaalta malli, joka toimii pikkuruisissa kyläyhteisöissä, ei välttämättä sovellu sellaisenaan Suomeen.
 Salasuo suhtautuu kriittisesti esimerkiksi Islannin yhteisiin kotiintuloaikoihin. Hänen mukaansa ne rajoittavat liikaa lapsen omia oikeuksia. Niitä tuskin on tulossakaan – siitä huolimatta, että ne ovatkin Islannissa jouduttaneet paikallisen nuorison raitistumista.
 – Hieman kärjistettynä: nuorten päihteiden käyttö on Suomessakin vähentynyt huomattavasti. Varmasti se vähenisi vielä enemmän, jos täällä suljettaisiin kaikki lapset ja nuoret häkkiin koulupäivän jälkeen siihen asti, kun on aika mennä nukkumaan, Salasuo näpäyttää.
 Islantilaisten 15–16-vuotiaiden juopottelu on vähentynyt. Kun vuonna 1998 ikäluokasta oli kuukauden aikana humalassa 42 prosenttia, vuonna 2016 sama luku oli kuusi prosenttia. Kuva on otettu Airwaves-festivaalilla Reykjavikissa marraskuussa 2017. Birgir Thor Hardarson / EPA
 Salasuo kuitenkin uskoo, että jo aidosti tasa-arvoinen harrastusmahdollisuus voi lisätä suomalaislasten ja -nuorten hyvinvointia.
 Nuorten päihteiden käyttö on Suomessakin vähentynyt huomattavasti. Varmasti vähenisi vielä enemmän, jos täällä suljettaisiin kaikki lapset ja nuoret häkkiin koulupäivän jälkeen siihen asti, kun on aika mennä nukkumaan.  Nuorisotutkija Mikko Salasuo
 – Jos mahdollisuus harrastaa saataisiin iltapäiviin heti koulupäivän jälkeen, vastattaisiin samalla moneen huoleen. Kysymyksiin siitä, miten järjestetään lastenhoito koulupäivän jälkeen, huoleen siitä, että ainoastaan yksi viidesosa tietyn ikäisistä lapsista liikkuu suosituksiin nähden riittävästi ja huoliin lasten kokemasta turvallisuuden tunteesta, Salasuo sanoo.
 Hintalappu: 40 miljoonaa euroa
 Hallitusohjelmassa Islannin mallin suomalaisen version luomiseen on varattu 40 miljoonaa euroa. Investointi on kertaluonteinen.
 Tutkija Mikko Salasuon mukaan summalla voi saada aikaan paljon hyvää: sillä voisi tarjota laajan harrastuspaletin sekä vahvistaa  poikkihallinnollisuutta  eli esimerkiksi liikuntaseurojen ja muiden kolmannen sektorin toimijoiden sekä koulujen yhteistyötä.
 Elokuussa tiede- ja kulttuuriministerinä aloittava kansanedustaja  Hanna Kosonen  (kesk.) kertoo, että erityishuomiota halutaan kiinnittää iltapäiviin sijoittuvan harrastustoiminnan laatuun. Kosonen oli hallitusneuvotteluissa osaamisen, sivistyksen ja innovaatioiden Suomi -työryhmän puheenjohtaja.
 – Meitä on moneen lähtöön. Haluamme tarjota mahdollisuuden mieluisaan harrastukseen, oli se sitten liikuntaa, kulttuuria tai taidetta, Kosonen sanoo.
 Salasuon mukaan rahoituksessa on myös riskinsä.
 – Vaarana on, että harrastustakuuseen tarkoitetusta potista annetaan rahaa sellaisten tahojen käyttöön, jotka vähät välittävät tasa-arvosta ja yhdenvertaisuudesta – ja käyttävät toistuvasti lapsille ja nuorille suunnattuja julkisia varoja urheilullisten ja kilpailullisten tavoitteiden edistämiseen, Salasuo sanoo ja lisää:
 – Sillä tavalla pikemminkin pönkitetään vanhan mallin eriarvoisuutta korostavaa ja ulossulkevaa järjestelmää sen sijaan, että pyrkisimme aivan päinvastaisiin tavoitteisiin.
 Lue lisää:
 Islannin ihme: Nuorille maistuu oluen sijaan urheilu
 Tasa-arvoiseen liikunnan harrastamiseen on vielä matkaa – vähävaraisten perheiden lapset liikkuvat hyvin toimeentulevia vähemmän
 Tänäkin iltana moni perhe väsyy lasten harrastuksiin, siksi liikuntaa viedään nyt jo koulupäivien yhteyteen – "Hirveän tärkeä lasten hyvinvoinnille"

Harrastuskulut alas, kotiintuloajat kaikille ja vanhempainpartiot kaduille – Tällainen on Islannin malli, jonka hallitus haluaa suomalaistaa


Summary: Merkittäviä muinaismuistoja kerätään listalle seuraavien vuosien aikana.

Museovirasto tekee parhaillaan maastotarkastuksia muinaismuistokohteissa.
 Tarkastukset liittyvät viraston juuri alkaneeseen hankkeeseen, jossa listataan Suomen valtakunnallisesti merkittävät arkeologiset kohteet.
 Hankkeen aikana arvioidaan ja valitaan Ahvenanmaata lukuun ottamatta maamme arkeologista kohteista valikoima, joka antaa ajallisesti ja alueellisesti edustavan kokonaiskuvan muinaisuudestamme yli 10 000 vuoden ajalta, kertoo Museovirasto.
 Museoviraston maastotarkastukset painottuvat esimerkiksi Varsinais-Suomessa saaristoon ja rannikko-alueille.
 Museovirastosta arvioidaan, että kaikkiaan noin 3000 kohdetta päätyy merkittävien muinaismuistojen listalle Suomesta. Listalle päätyy noin 50 muinaismuistokohdetta jokaista maakuntaa kohti.
 – Jos tavallaan kirjoitettaisiin kirja Suomen muinaisuudesta, niin kattavasti eri puolilta Suomea otettaisiin siihen esimerkkejä. Toisaalta, ainoaa laatuaan päätyy helpommin listalle kuin hieno hauta, joita löytyy Suomesta paljonkin, kertoo Museoviraston projektipäällikkö Teija Tiitinen.
 – Käytännössä kohteet painottuvat alueille, joissa on pitkä kulttuurihistoria.
 Jokaisesta maakunnasta listalle kohteita
 Kaikkiaan pelkästään Varsinais-Suomessa on tiedossa noin 5 000 erilaista muinaismuistoa, joista valikoituu listalle ne merkittävimmät.
 – Arvio on nyt, että noin 50 per maakunta. Toisaalta kohteita voi tulla myös lisää, koska etenkin Varsinais-Suomen alueella on paljon muinaismuistoja, Tiitinen sanoo.
 Tiitisen mukaan se, että muinaismuisto päätyy merkittävien muinaismuistojen listalle, ei tarkoita varsinaisesti mitään erityisasemaa.
 – kaikki muinaisjäännökset ovat muinaismuistolain automaattisesti rauhoittamia. Jotkin ehdot esimerkiksi kajoamiseen liittyen saattavat olla tiukemmat, Tiitinen sanoo.
 Museoviraston mukaan muinaisjäännösten hoitotukia myönnettäessä listalle päätyviä kohteita saatetaan priorisoida.
 Hanke valmistuu vuonna 2021.
 Museovirasto  kertoo sivuillaan, mitä tehdä,  jos törmää muinaisjäännökseen.
 Lue lisää:
 Yli-innokkaat metallinetsijät tuhoavat muinaismuistoja – Museovirasto haluaa rajoittaa metallinilmaisimien käyttöä

Museovirasto tekee maastotarkastuksia ympäri Suomea – tavoitteena kartoittaa merkittävät muinaismuistot


Summary: Trump huudatti uudeksi iskulaukseekseen ”Keep America Great” eli ”Pidetään Amerikka mahtavana.” Kirjeenvaihtajamme Mika Hentunen kokosi viisi keskeistä huomiota presidentin 76-minuuttisesta esiintymisestä.

WASHINGTON   Donald Trumpin  vuoden 2020 presidentinvaalikampanja käynnistyi Floridan Orlandossa yllätyksettömästi.
 Se oli samanlainen kuin kymmenet muut tilaisuudet, joita Trump on neljän viime vuoden aikana pitänyt.
 Amway Center -stadionilla viime yönä Suomen aikaa järjestetty tilaisuus oli uudelleenvalintakampanjan virallinen aloitus.
 Käytännössä Trump on kuitenkin kampanjoinut jo yli kaksi vuotta, aina virkaanastujaisistaan lähtien. Hänen vaalikassassaan on jo ainakin 70 miljoonaa dollaria.
 Orlandon yleisöllä oli yllään edellisten vaalien tummanpunaisia ”Make America Great” eli ”Tehdään Amerikasta mahtava” -t-paitoja ja lippiksiä. Trump huudatti yleisöä ja päätteli, että jo ennalta tiedossa oleva iskulause ”Keep America Great” eli ”Pidetään Amerikka mahtavana” sopii parhaiten hänen uuden kampanjansa iskulauseeksi.
 Trump esiintyi 76 minuuttia. Esiintymisestä saattoi tehdä ainakin nämä viisi havaintoa.
 1. Sama asiasisältö
 Trump pitäytyy vanhoissa, neljän vuoden takaisissa teemoissaan. Hän lupaa edelleen rakentaa muurin Meksikon vastaiselle rajalle, neuvotella Yhdysvalloille paremmat kauppasopimukset, purkaa lisää sääntelyä ja laskea lääkkeiden hintoja.
 2. Samat iskulauseet
 Jopa kampanjan iskulauseet ovat pysyneet samoina. Trump osoitteli paikalla ollutta mediaa ja syytti sitä valeuutisista, ja yleisö huusi mediaa häpeämään. Yleisö yltyi useaan otteeseen kannustushuutoihin ja vaati yhteen ääneen muurin rakentamista.
 Erikoisinta oli, että yleisö huusi yhä jopa vuoden 2016 demokraattiehdokkaan  Hillary Clintonin  vangitsemista. ”Lock her up”, laittakaa hänet lukkojen taakse, kaikui Orlandon illassa aivan kuin ennen edellisiä vaaleja.
 3. Sota valtamediaa vastaan jatkuu
 Trump alkoi jo neljän minuutin kohdalla haukkua paikalla olevaa mediaa ”valeuutisten levittämisestä.
 Puoliso Melania Trump esiintyi Donald Trumpin rinnalla Orlandossa.  Cristobal Herrera / EPA
 4. Vihapuhesyytökset käännetty demokraatteja vastaan.
 Trumpia on syytetty vihapuheesta. Hän on kääntänyt samat syytökset demokraattiehdokkaita vastaan. Trump väitti, että demokraatit haluavat tuhota Amerikan.
 5. Perhe tukena
 Orlandossa olivat mukana niin Trumpin pojat  Eric ,  Donald Junior  ja  Barron  kuin tyttäret  Ivanka  ja  Tiffany  sekä vaimo  Melania . Kukaan heistä ei aio kiertää kaikissa tilaisuuksissa.
 Neonkeltaiseen asuun sonnustautunut Melania esitteli miehensä yleisölle. Trump antoi vaimolleen kaksi poskisuukkoa, mikä oli poikkeuksellista parilta, joka on esiintynyt julkisuudessa yhdessä pidättyväisesti.

”Vangitkaa Hillary, rakentakaa muuri, valemedia hävetköön” – Trumpin vaalitilaisuus oli kuin uusintalähetys neljän vuoden takaa


Summary: Nyt myös rakennusmaalarit ja vanhustenhoitajat ovat yrittäjiä. Miksi tavallisen palkansaajan pitäisi olla kiinnostunut itsensätyöllistäjien ongelmista?

– Työnantajalle ei jää mitään velvollisuuksia. Maksat itse työvaatteesi, työkalusi, matkakulusi, etkä voi sairastaa, kertoo 28-vuotias rakennusmaalari Laura, joka ei uskalla esiintyä omalla nimellään. Hän pelkää saavansa hankalan maineen ja menettävänsä työtilaisuuksia.
 Kolmikerroksisen talon remontti on kesken, asfaltilla on hengityssuojaimet ja pari tupakannatsaa. Rappukäytävässä haisee maali. Talo voisi olla missä tahansa, myös tarina on yhä tavallisempi. Lue tämän jutun lopusta vinkit miten kannattaa toimia jos sinulle tarjotaan laskutusta.
 Lauran kaltaisia itsensätyöllistäjiä on Tilastokeskuksen mukaan lähes 180 000 eli yhtä paljon kuin Turussa asukkaita.
 Harri Vähäkangas / Yle
 – Pahinta on, että jäät oman onnesi nojaan. Silti moni lähtee sille tielle, että saisi edes jotain hommaa, kertoo Laura.
 Hän on ollut maalarina neljä vuotta. Sinä aikana kevytyrittäjyys eli laskutuspalvelujen käyttö on yleistynyt myös rakennuksilla. Lauralle se on ollut yksi välivaihe, josta hän maksaa yhä velkaa.
 Työntekijä vai yrittäjä?
 Lauran kaltaisia alkaa olla alalla kuin alalla. He ovat lehdenjakajia, rekkakuskeja, ruokalähettejä, kosmetologeja, lavastajia, kääntäjiä, jopa vanhustenhoitajia.
 Itsensätyöllistäjät ovat ammatinharjoittajia, yksinyrittäjiä, freelancereita, kevytyrittäjiä. Eniten heitä on rakennuksilla, kuljetusalalla, palveluissa sekä kulttuuri- ja tietotyössä.
 2000-luvulla Lauran kaltaisia yrittäjäriskin kantajia on tullut lisää lähes 50 000 – lisäys on yhtä suuri kuin Kokkolan kaupungin asukasmäärä.
 Lain mukaan ihminen on joko yrittäjä tai työntekijä. Välimuotoa ei ole. Työsuhteessa tehdään työtä työnantajalle johdon ja valvonnan alaisena palkkaa vastaan
 Kevytyrittäjyys on yleistynyt myös rakennuksilla.  Nella Nuora / Yle
 Lauran kaltaiset ovat eri asemassa kuin kokoaikaisessa, jatkuvassa työsuhteessa olevat. Heillä ei ole sairauslomapalkkaa, ei työterveyshuoltoa, eläkkeistään he huolehtivat itse. Myös heidän työttömyysturvansa on erilainen ja irtisanominen on helpompaa kuin työsuhteessa.
 Uutta on se, että työtä, joka aiemmin teetettiin työsuhteessa, halutaan ostaa yrittäjätyönä eli toimeksiantona. Lauran tuttavapiirissä näin on käynyt etenkin nuorille ja kokemattomille.
 – Lähestulkoon aina, kun hakee töitä, niin kysytään, että onnistuisko laskutus, kertoo Laura.
 Myös hallitusohjelmassa Lauran esiinnostama ongelma tiedostetaan. Tavoitteena on täsmentää työsopimuslakia siten, että työsuhteen naamiointi muuksi estetään.
 Työelämän uusi normaali?
 Laura oli laman lapsi. Vaikka valtaosa työllisistä on edelleen kokoaikaisessa työsuhteessa, on itsensä työllistäminen yleistynyt sen jälkeen, kun Laura ikätovereineen siirtyi työelämään.
 Onko yrittäjämäisyydestä siis tulossa työmarkkinoiden uusi normaali?
 Sosiaalidemokraattisessa Kalevi Sorsa -säätiössä tutkijana työskentelevä Maija Mattila uskoo, että yrittäjämäisyys lisääntyy, koska se on halvempaa ja helpompaa. Hän on tutkinut netin kautta välitettävää alustatyötä ja arvioi, että alalla on yrityksiä, jotka eivät olisi kannattavia, jos ne maksaisivat sosiaalikulunsa.
 Maija Mattila ennustaa, että ensi vuosikymmenellä moni meistä on itsensätyöllistäjä.
 Nella Nuora / Yle
 – Liiketoimintamalli, jossa työt pilkotaan yksittäisiksi työtehtäviksi ja ulkoistetaan, voi levitä. Onko se ok vai ei, sitä varten tarvitaan pelisäännöt, sanoo Mattila.
 Laura on tehnyt koko työuransa silppua, pätkää ja toimeksiantoa. Hän kouluttautui ensin kulttuurialalle. Kun vakituista työtä ei löytynyt, ala vaihtui.
 – Jos olet yrittäjä ja työt estyvät vaikka sään takia, niin silti pakolliset eläke- ja muut maksut rullaavat. Ei tule palkkaa vaan miinuspalkkaa, hän sanoo.
 Elinkeinoelämän Keskusliitto ja Suomen Yrittäjät eivät halua lisätä sääntelyä. Ne toivottavat uudet työllistymisen tavat tervetulleiksi kunhan sääntöjä noudatetaan.
 Palvelualojen ammattiliitto, PAM, puolestaan pelkää, että yrittäjämäisyys tekee tuloaan kaupan kassoille ja ravintoloihin. Ilmiö on globaali. Palvelualan ammattiliittojen yhteenliittymä, Uniglobal, arvioi, että Britanniassa puolet työllisistä on vuonna 2050 alustavälitteisiä itsensätyöllistäjiä.
 Alustayrittäjyys on jo hiipinyt keskiluokkaisiin ammatteihin.  Graafikot ja kääntäjät kilpailevat  nykyisin koko maailmaa vastaan. Uusinta uutta ovat alustalla toimivat sairaanhoitajat.
 Hoivan uberisaatio
 Sairaanhoitaja ja yrittäjä Kirsi Uusimäki, 50, avaa rivitalokolmion omilla avaimillaan. Eteisessä vastassa on rollaattori. Syreeni tuoksuu, 81-vuotias Hilkka Lempinen tarkkailee ikkunasta sen katveessa hyppelehtivää lintua.
 Alkaaako forssalaisesta pihapiiristä hoivabisneksen uberisaatio?
 Kirsi Uusimäen mukaan paras palkka sairaanhoitajan työssä on tyytyväinen vanhus.
 Antti Haanpää / Yle
 Uusimäki on Lempisen vastuuhoitaja ja käy tämän kotona kolmesti viikossa. Yksityinen hoivapalvelu maksaa 700 euroa kuussa ja siitä voi saada kotitalousvähennyksen.
 Aiemmin Uusimäki oli kuntayhtymän muistihoitaja mutta väsyi loputtomaan tekemättömien töiden listaan. Nyt hän on ammatinharjoittaja Wallaton-alustalla.
 – Kukaan muu kuin asiakas ei määrittelee milloin olen töissä. Voin tehdä aamuseitsemästä iltakymmeneen ja pitää sen jälkeen vapaata, summaa Uusimäki vuoden kestäneen alustayrittäjyytensä saldoa.
 Wallattoman alustalla työskentelee Forssassa kolme ammatinharjoittaja-sairaanhoitajaa. He vastaavat yhdessä noin 40 vanhuksen hoidosta. Toiminta on laajenemassa Porvooseen.
 Alusta ottaa hoitajilta provision, jonka vastineeksi nämä saavat toimeksiantoja, laskutuspalvelun, sijaisringin. Töitä saa tehdä niin paljon kuin huvittaa mutta ilman ylityö- tai muita lisiä.
 – Tämä on uusi tapa toimia: julkisella puolella kaikki saavat saman, työehtosopimuksen mukaisen palkan. Meillä tienaa sitä enemmän, mitä enemmän tekee, kertoo toimitusjohtaja, osakas Pia Nurme Wallaton Oy:stä.
 Nurmen mukaan hoitajat ovat aidosti yrittäjiä. Terveydenhoitoalan ammattijärjestö Tehy sanoo, että todellisuudessa työtä tehdään alustayhtiön johdon ja valvonnan alla, aivan kuten työsuhteessa.
 Wallaton Oy ei kanna vastuuta potilaasta, sen kantaa hoitaja, myös hoitovirheen sattuessa. Tehy pitää tätä riskibisneksenä niin potilasturvallisuudelle kuin yrittäjällekin. Hoitaja-yrittäjä on toista mieltä.
 Pia Nurme ja Jaana Lähteenkorva uskovat että hoivabisneksessä riittää tilaa uudelle tavalle tehdä työtä.

 Antti Haanpää / Yle
 – Tottakai yrittäjä on vastuussa. Nyt kun saan tehdä työni hyvin niin uskallan sen riskin kantaa , toteaa Kirsi Uusimäki.
 Alle kympin tuntipalkka
 Lauralle tarjottiin kevytyrittäjänä maalaustyötä, josta maksettaisiin 18 euroa tunnissa. Yrittäjäeläkemaksujen ja vakuutuksen jälkeen käteen olisi jäänyt alle 10 euroa tunnissa. Kuukausipalkaksi muutettuna se on noin 1600 euroa. Laura kieltäytyi.
 Rakennusliitossa Lauralle tarjottua työtä luonnehditaan orjatyöksi. EK:n palkkatilaston mukaan rakennusmaalarin keskipalkka oli viime vuonna 16,81 euroa tunnissa.
 Onko yrittäjämäisyys siis vain yksi tapa laskea palkkoja?
 – Miksi palkkoja nostettaisiin, jos ihmiset suostuvat tekemään halvemmalla? Aina on niitä, joilla ei ole vaihtoehtoja, sanoo tutkija Maija Mattila.
 Laura on pettynyt tuloihinsa ja uskoo, että vakityössä tienaisia enemmän. Joka viides hänen kaltaisensa kuuluu Tilastokeskuksen mukaan pienituloisimpaan kymmenekseen.
 Harri Vähäkangas / Yle
 Keskimäärin Itsensätyöllistäjä ansaitsee 26 800 euroa vuodessa, summa on puolet siitä mitä työnantajayrittäjä saa. Myös tavallisen palkansaajan palkkapussi on tuhansia euroja paksumpi kuin itsensätyöllistäjän.
 Suomen Yrittäjien työmarkkina-asioiden päällikkö Harri Hellsten myöntää, että yrittäjältä yrittäjälle ostaminen on vähemmän byrokraattista kuin työllistäminen. Hinnan voi päättää vapaasti, kun työehtosopimuksia ei tarvitse noudattaa.
 Toisaalta moni yritys voi olla valmis maksamaan enemmän, jos se pääsee kevyemmillä velvoitteilla.
 Esimerkiksi Wallaton-alustan kautta yrittävä Kirsi Uusimäki tienaa nyt paremmin kuin vakinaisessa, kokoaikaisessa työssä.
 Onko kahden yrittäjän välisen toimeksiantosuhteen käyttäminen siis eräänlaista “paikallista sopimista”?
 – Kyllä se varmasti korvaa paikallista sopimista, sanoo Hellsten.
 Ei enää kevytyrittäjäksi
 Maalari Lauran ja sairaanhoitaja Kirsi Uusimäen kaltaisia on työllisistä harvempi kuin joka kymmenes. Miksi kokoaikaisessa työsuhteessa olevan pitäisi olla kiinnostunut heistä?
 Monestakin syystä.
 Työsuhteessa työtä teettävä työnantaja on velvollinen maksamaan yhteiskunnalle sosiaaliturvamaksuja. Suomessa sosiaaliturvasta kolmasosa kerätään yrittäjiltä.
 Alustat, jotka eivät ota ihmisiä työsuhteeseen, kuten Wallaton Oy tai ne yritykset, jotka tarjosivat Lauralle maalaustyötä kevytyrittäjänä, pelaavat eri säännöillä.
 Suomen Yrittäjien Harri Hellsten tervehtii uusia työn tekemisen muotoja ilolla.   Nella Nuora / Yle
 Suomen Yrittäjät ei hyväksy työsuhteen naamiointia toimeksiannoksi. Työmarkkina-asioiden päällikkö ei kuitenkaan halua ottaa kantaa yksittäisiin tapauksiin. Hän puhuu ilmiöstä yleisellä tasolla.
 – Jos tällä tavoin saadaan ihmisiä edullisemmin töihin, niin voidaan puhua markkinahäiriöstä, hän sanoo.
 Koska rakennusmaalari Laura ja sairaanhoitaja Kirsi Uusimäki eivät ole työsuhteessa, he maksavat itse sosiaali- ja eläkemaksunsa.
 Moni itsensätyöllistäjä maksaa niitä niukasti ja voi eläkkeen lisäksi tarvita asumistukea tai toimeentulotukea, jotka kustannetaan veronmaksajien pussista.
 On myös niin, että yrittäminen ei sovi kaikille. Laura on vihdoin saanut kuukausipalkkaisen työn, ainakin kesäksi.
 – En ala enää kevytyrittäjäksi. Tein sitä neljä kuukautta, eikä siitä jäänyt mitään käteen, hän sanoo nyt.
 Lauralle jäi kevytyrittäjyydestä 2500 euron verovelat, joiden lyhentämisen hän aloittaa elokuussa.
 Jos sinulle tarjotaan laskutusta huomioi tämä   - et ole työsuhteessa - et ole oikeutettu sairauslomaan - et saa käyttää työterveyspalveluja - sinun on osattava laskuttaa ja maksaa sosiaali- ja eläkekulusi - sopimuksen irtisanominen poikkeaa työsuhteen irtisanomisesta
 Juttua varten on haastateltu EK:n lakiaisianjohtaja, Markus Äimälää, Palvelualojen ammatiliiton lakimiestä Suvi Vilchesiä, Rakennusliiton asiantuntijaa Kyösti Suokasta, Ammattiliitto Tehyn edunvalvontajohtaja Else-Mai Kirvesniemeä ja Justice for Couriers -kampanjan aktiivia Matti Mamiaa.
 Laura on ollut maalarina neljä vuotta. Koko sen ajan hän on tehnyt pätkää ja silppua.  Nella Nuora / Yle

Orjatyötä vai vapautta valita? Suomessa on lähes 200 000 itsensätyöllistäjää, mutta laki jättää heidät oman onnensa nojaan


Summary: Pysyvästi talviaikaan siirtyminen olisi virhe, kirjoittaa Kari Enqvist.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Kellojen sumplimisen kesä- ja talviaikoihin pitäisi kahden vuoden kuluttua olla historiaa. Näin on Euroopan unionissa sovittu, vieläpä Suomen aloitteesta. Lisäksi edellinen hallitus on alustavasti ilmoittanut, että Suomi siirtyy pysyvään talviaikaan.
 Tämä olisi mielestäni suuri virhe.
 Viime syksynä Oikeusministeriön järjestämässä kansalaiskyselyssä  talviaika voitti niukin numeroin 52-48. Vastaajia oli kuitenkin vain kaksitoista prosenttia väestöstä. Siksi lopullisen päätöksen perustaminen kyselyyn arveluttaa. Samoilla lukemilla Britannia ryhtyi näet toteuttamaan katastrofaalista brexitiä.
 Talviaikaa ovat kannattaneet esimerkiksi unitutkijat. Heidän mukaansa pysyvä kesäaika lisäisi väsymystä ja alakuloa. Kesäajan pimeämmät talviaamut voisivat haitata unirytmiä. Toisaalta, jos muistelen kaikkia elämäni marraskuisia aamuja, minun on vaikea kuvitella, miten väsymys ja alakulo voisi enää niistä syventyä.
 Yleensäkin kesä- tai talviajan puoltolauseet ovat olleet paljolti pelkkiä mutusirpaleita.
 Pysyvään kesäaikaan tähtäävä kansalaisaloite  ylti äskettäin viidenkymmenetuhannen allekirjoituksen yli, joten asia tulee Eduskunnan käsittelyyn. Aloitteessa kesäaikaa perusteltiin muun muassa lasten ulkoilumahdollisuuksilla.
 Tämäkään argumentti ei minua vakuuta. Yleensäkin kesä- tai talviajan puoltolauseet ovat olleet paljolti pelkkiä mutusirpaleita.
 Mielestäni oleellisin on kysymys : kummalla valinnalla maksimoimme hereilläoloajan päivänvalon?
 Pysyvä kesäaika toisi keskipäivän hetken lähemmäksi yhteiskunnan vuorokausirytmin keskikohtaa eli kello kolmea iltapäivällä.
 Oletetaan yksinkertaisuuden vuoksi, että vuorokauden aikana nukumme kahdeksan tuntia ja pysymme jotenkuten pystyssä kuusitoista. Todellisuudessa nukkumiseen käytetty keskimääräinen aika on vähäisempi, mutta sillä ei tässä yhteydessä ole merkitystä.
 Tuo kuusitoista tuntia alkaa tyypillisesti kello seitsemältä ja kestää iltayhteentoista. Tämä rytmi on syntynyt kuin itsestään työelämän ja televisiosarjojen lähetysaikojen muokkaamana. Jotta kaikki tarjolla oleva päivänvalo sattuisi tähän haarukkaan, Auringon tulisi olla korkeimmillaan sen puolivälissä.
 Se tarkoittaisi kello kolmea iltapäivällä.
 Hetki, jolloin Aurinko on korkeimmillaan eli etelässä, vaihtelee vuoden aikana noin kahdenkymmenenviiden minuutin verran. Tämä on mainio todiste  Newtonin  lakien puolesta, mutta jätettäköön ihastelu toiseen kertaan.
 Totean ainoastaan, että Helsingissä Aurinko on talviajan mukaisesti etelässä myöhäisimmillään noin puoli yksi, kesäajan mukaan noin puoli kaksi.
 Tilanne Oulussa on samanlainen. Sen sijaan esimerkiksi Turussa keskipäivän hetki sattuu kymmenkunta minuuttia myöhemmin. Vastaavasti Joensuu on Turkuun nähden puoli tuntia etuajassa.
 Summa summarum : pysyvä kesäaika toisi keskipäivän hetken lähemmäksi yhteiskunnan vuorokausirytmin keskikohtaa eli kello kolmea iltapäivällä. Se maksimoisi päivänvalon määrän kaikille suomalaisille.
 Sama lopputulema saataisiin myös aikavyöhykkeen vaihdolla.
 Kuuteentoista valveillaolotuntiin mahtuu Suomessa tietysti vuoden mittaan pimeyttäkin. Helsingissä nuo tunnit ovat kokonaan valoista aikaa vain kolmen ja puolen kuukauden verran. Oulussa valolla herkutellaan neljä kuukautta.
 Kuten tiedämme, Oulussa lasku lankeaa maksettavaksi talvella. Kesäajan mukaan joulukuun jälkipuoliskolla Aurinko nousisi siellä puoli kaksitoista ja laskisi kello kolme. Helsingissä auringonnousu tapahtuisi vastaavasti kymmenen ja auringonlasku neljän jälkeen.
 Kesäaika maksimoi päivänpaisteen , mutta talviaamut olisivat pimeitä totuttua pitempään.
 Mutta ei ole mitään syytä, miksi esimerkiksi nuorison täytyisi raahautua kouluun kukonlaulun aikaan.
 Mutta kuka käskee heräämään liian aikaisin? Nykyinen työpäivänormi on peruja kaukaiselta agraariajalta. Siinä näkyy protestanttien masokistinen eetos. Otsasi hiessä on sinun leipäsi tienaaman ja mieluusti ankeassa pimeydessä, jotta oikein ottaisi päähän.
 Mutta ei ole mitään syytä, miksi esimerkiksi nuorison täytyisi raahautua kouluun kukonlaulun aikaan. Suuri osa kaupoistakin avaa ovensa vasta aamukymmeltä. Se on hetki, jolloin jättimarketit heräävät kunnolla elämään. Eläkeläisillä ei periaatteessa taas olisi aamusta kiire minnekään.
 Pysyvän kesäajan myötä virastojen ja yhteiskunnan rattaat voisi siis survaista pyörimään nykyistä myöhemmin. Kesäaika sopisi myös vuorotyöläisille. Aamuvuoro ei tällä hetkellä näe keskitalvella vilaustakaan sinisestä taivaasta. Pimeää on mennen tullen.
 Toista olisi kesäajassa. Kun aamuvuorolainen sulkee oven takanaan kello kolmelta, tammikuun valo kietoisi hänet syliinsä aina Oulua myöten kuin Juhannuksesta vihjaten.
 Jos sillä ajatuksella ei alakulo poistu, ei sitten millään.
 Kari Enqvist
 Kirjoittaja on kosmologian professori Helsingin yliopistossa ja tietokirjailija. Hän on kiinnostunut ihmisen paikasta maailmankaikkeudesta ja kaikesta siitä, mikä on liikuttavaa tai ihmeellistä.
 Aiheesta voi keskustella 14.6. klo 22.00 asti.

Kari Enqvistin kolumni: Pysyvä kesäaika maksimoisi päivänvalon määrän kaikille suomalaisille


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Oikeus antaa tuomionsa Suomen suurimmassa poliisirikosjutussa
 Helsingin käräjäoikeus  antaa tänään päätöksensä  Suomen kaikkien aikojen laajimmassa poliisirikosoikeudenkäynnissä. Virkarikoksista on syytetty viittä entistä ja nykyistä korkea-arvoista poliisijohtajaa ja heidän alaisiaan. Kuukausia kestäneessä oikeudenkäynnissä selvitettiin sitä, noudatettiinko Helsingin poliisilaitoksella tietolähdetoiminnasta annettuja säädöksiä ja valvottiinko toimintaa asianmukaisesti vuosina 2008–2013.
 Kasvojentunnistusteknologia arkipäiväistyy ilman sääntelyä
 Kasvojentunnistusjärjestelmät eivät tallenna ihmisten kasvokuvia tietokantoihinsa, vaan ainoastaan biometrisen tunnisteen kasvoista. Järjestelmät eivät vertaa kasvokuvia vaan matemaattisia malleja keskenään. Kerttu Kamula / Yle
 Kasvojentunnistusjärjestelmät  ovat yksi tällä hetkellä eniten puhuttavista tekoälyn sovelluksista. Koneoppimismalleja hyödyntävät tunnistusjärjestelmät kykenevät indentifioimaan ihmisiä entistä nopeammin ja tarkemmin, mikä herättää paljon kysymyksiä yksityisyydensuojasta ja kansalaisoikeuksista. Monet asiantuntijat ovat huolissaan siitä, että lainsäädäntö ei ole pysynyt teknologisen kehityksen perässä.
 Tulevaisuudessa vanki saattaa opiskella avovankilassa kasvukeskuksessa
 Tiia Civilillä ei ole tuomiostaan enää jäljellä kuin pari kuukautta. Simo Pitkänen / Yle
 Rikosseuraamuslaitos haluaa lisätä avovankiloita ja tuoda ne kasvukeskuksiin. Tähtäimessä on vankilakierteiden katkaisu ja siviilielämään paremmin sopeutuminen.  Tulevaisuuden vankiloissa  vangit opiskelevat, tekevät itse ruokansa ja pesevät pyykkinsä.
 Trump avasi vaalikampanjansa haukkumalla ”valeuutismedian”
 Donald Trump avasi presidentinvaalikampanjansa. Cristobal Herrera / EPA
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump   käynnisti uudelleenvalintakampanjansa  Floridassa varhain keskiviikkoaamuna Suomen aikaa. Trump haukkui tuttuun tapaansa tiedotusvälineet vaalitilaisuudessa. Trump vakuutti, että muuri rakennetaan Meksikon rajalle.
 Etelässä hellettä, pohjoisessa viileämpää
 Kerttu Kotakorpi / Yle
 Kuurosateita liikkuu tänään eri puolilla maata, paikoin myös ukkostaa. Etelärannikolla on pääosin poutaa ja lämpötila nousee hellerajalle. Pohjois-Suomessa lämpötila jää 20 asteen alapuolelle. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Kohtalonpäivä koittaa suuressa poliisirikosjutussa, kasvojentunnistus koettelee kansalaisoikeuksia, Trump aloittaa kampanjansa