Summary: Yhdysvalloissa säädettiin vasta 1970-luvulla laki, joka tunnustaa liittovaltiotasolla intiaanien uskonnolliset oikeudet rituaaleihinsa ja niiden perinteisten paikkojen käyttöön.

Maapallon pohjoispuoliskon päivä on tänään talvipäivänseisauksena lyhimmillään. Monet intiaaniyhteisöt viettävät tätä vuodenkierron ja aurinkojumalan merkkipäivää yhä tavoilla, joiden juuret ovat jopa tuhansien vuosien takana menneisyydessä.
 Montanan yliopiston ympäristötutkimuksen apulaisprofessori  Rosalyn La Pier  kuuluu Montanan mustajalkaheimoon. Sille talvipäivänseisaus tarkoittaa Auringon, Naatosin, paluuta vuosittaisella matkallaan, La Pier kertoo  The Conversation-lehdessä .
 Talvi ei ollut mustajaloille uskonnollisen juhlinnan aikaa, vaan talven juhlissa pelattiin ja tanssittiin, La Pier muistelee lapsuudessaan omaksumiaan perinteitä. Isoäitinsä hän kertoo muistelleen, miten kullakin yhteisöllä oli ollut omat talviset kokoontumisensa tansseineen, lauluineen ja rummutuksineen.
 Tutkijan työssä La Pierille on selvinnyt, että reservaatteihin jouduttuaan mustajalat säätivät juhlakalenteriaan Yhdysvaltain viranomaisten mielen mukaiseksi. Naatosin juhlinta siirrettiin jouluun tai uuteenvuoteen.
 Yhdysvalloissa on ollut vasta 40 vuoden ajan  liittovaltiotasoinen laki , joka pyrkii takaamaan alkuperäisasukkaille oikeuden harjoittaa uskontojaan perinteisin menoin perinteisillä paikoilla.
 Talvipäivänseisaus pohjusti satovuotta
 New Mexicon osavaltion länsilaidalla asuvat zuni-pueblointiaanit kokoontuvat talvipäivänseisauksen paikkeilla päiviä kestävään uskonnolliseen juhlaan, jota he kutsuvat shalakoksi.
 Ulkopuolisia ei juuri päästetä mukaan, joten tutkijat eivät tiedä paljoakaan juhlamenoista, mutta lopussa portit avataan.
 Silloin kuusi jättiläislintujen henkihahmoiksi pukeutunutta miestä esittää rukouksen sateiden saamiseksi maailman kaikille kolkille. Sillä tavoin uskotaan taattavan siunaus ja tasapaino tulevalle satovuodelle. Zunit ovat viljelijäkansaa.
 Zunit pitävät seremonioitaan välttämättöminä eivät vain itsensä takia vaan koko maailman hyvinvoinnin takaamiseksi, kertoo Yalen yliopiston uskontotutkija  Tisa Wenger  pueblojen uskonnonvapaustaistelua käsittelevässä  We Have a Religion  -kirjassaan.
 Intiaanikielissä ei rajattu riittejä uskonnoksi
 Pueblojen seremoniat kiellettiin 1800-luvulla, ja 1900-luvulla he kävivät oikeustaistelua pyhistä alueistaan. Yhdysvaltain viranomaiset eivät pitäneet heidän tai muidenkaan intiaaniheimojen perinteitä uskontoina, joita perustuslaki olisi suojellut.
 1920-luvulla pueblot onnistuivat vakuuttamaan New Mexicon viranomaiset ja lähetyssaarnaajat siitä, että heidän rituaalitanssinsa olivat uskonnon veroisia.
 Samalla he kuitenkin joutuivat hyväksymään länsimaisen käsityksen uskonnoista, millä on ollut syvät vaikutukset heidän maailmankuvaansa, kirjoittaa Wenger.
 Aiemmin he ajattelivat rituaaleistaan tavalla, jota länsimaalaisen on vaikea hahmottaa. Intiaanikielissä ei vanhastaan ollut edes uskonto-sanaa, Wenger kertoo.
 Juttu on osa Ylen Uutis- ja ajankohtaistoiminnan tiedeuutisten joulukalenteria. Julkaisemme päivittäin tiedeuutisen, joka liittyy tähän vuodenaikaan – suoraan tai ainakin mutkan kautta. Viimeinen luukku aukeaa jouluaattona.
 Aiemmat luukut:
 21.  Joulu näkyy yhdeksän kuukauden päästä syysvauvoina
 20.  Jouluaattoilta kello 22 on monelle vuoden pahin hetki
 19.  Suu makeaksi joulukuusen neulasilla
 18.  Joulun jälkeen alkaa kwanzaa
 17.  Joulun henki näkyy vipinänä jouluihmisten aivokuvissa
 16.  Brittien savupiipuista laskeutui myös jotakin kamalampaa kuin joulupukki
 15.  Mikä saa jouluvalot säilytyksessä solmuun?
 14.  Tanskan kuuluisat joulukuuset kärsivät paljaista olkapäistä
 13. Yhdysvaltain joulupadat ovat kattiloita, ja nyt niiden kyljessä on älysiru
 12. Silmiesi väri saattaa vaikuttaa kaamosmasennukseen
 11.  Puistokävely saa somen käyttäjät yhtä hyvälle tuulelle kuin joulu
 10.  Kolme ihmistä on viettänyt joulun Kuun kupeessa
 9.  Piparkakkuhan on suorastaan terveystuote
 8.  Musiikin professorin tekemästä täydellisestä joululaulusta ei kumma kyllä tullut hittiä
 7. Vaikka Maa oli suuri lumipallo, merissä sinnitteli alkeellista elämää
 6.  Yli kolmasosa aikuisista toivoo, että voisi yhä uskoa joulupukkiin
 5.  Onko Betlehemin tähdelle tieteellinen selitys?
 4.  Yhdysvaltain joulu täyttää 480 vuotta
 3.  Kaikki lumihiutaleet eivät olekaan erilaisia
 2.  Mitä yhteistä on joulukuusella ja dinosauruksella?
 1.  Ystävän joululahjan paketoinnissa ei kannata olla turhan tarkka, neuvoo tutkimus

Talvipäivänseisaus on pueblointiaaneille joulun veroinen juhla


Summary: Jani Kaaro uneksii hyvinvointivaltion hajoamisesta ja kuinka melkein liittyi rikollisjärjestöön.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Putoan unessa ja herään paniikkikohtaukseen. Sydän hakkaa rintaa vasten kuin tyrmään teljetty apina. On pimeää. Kestää hetken, että saan rauhoitettua itseni. ”Olen turvassa, en putoa, olen turvassa”, hoen kuin hypistelisin rukousnauhan helmiä. Vähitellen tunne tasaantuu ja lasken pään takaisin tyynylle.
 Kun painan silmät kiinni tuntuu kuin sänky alkaisi keinua. Se keinuu kuin olisin merellä. On kuin maistaisi suolan kielellä. On kuin joku olisi painanut simpukan korvaan. On kuin kuulisi hankainten äänen. Kuulen ihmisten ääniä.
 Sänky oli vene. Uni oli meri.
 Avaan silmäni ja olen veneessä. Veneessä, jos tätä purkkia voi veneeksi sanoa. Tämä on se kuuluisa yhteinen vene; se, jossa olimme kaikki samassa veneessä. Se oli ennen sitä aikaa, kun rikkaat alkoivat ostaa itselleen luksuspaatteja. He sanoivat, että miksi me panostaisimme teidän yhteiseen veneeseenne kun meillä on oma huolehdittavana. Niin tämä purkki alkoi rapistua. Ei se vielä vuoda, mutta se on vanha ja heikko. Hankaimet lonksuvat. Airoista tulee tikkuja käsiin.
 Mutta tässä veneessä me olemme. Me, jotka jäimme jäljelle. Miltä me näytämmekään. Väsyneitä miehiä ja uupuneita naisia. Lapset mutustavat ranskanleipää veneen pohjalla äitiensä polvien välissä. Luusereiksi olemme liian ylpeitä ja siksi meillä on nyrkki pystyssä. Soudamme eteenpäin, tietämättä minne olemme menossa, kaikki suunnat samanarvoisia.
 Vasemmalta meidät ohittaa luksusvene. Puimme sille nyrkkiä: ”Painu sinne Monacoon veropakolainen”, huudamme ja sadattelemme.
 Oikealta meitä lähestyy punainen kumivene. Siellä kurjalisto Angolasta, Irakista mistä lie ojentelee tummia käsiään. Kumivene on hörpännyt vettä ja he vetoavat meihin kielellä, joka on pakokauhua. ”Emme ole maailman sosiaalitoimisto”, me huudamme ja puimme heillekin nyrkkiä.
 Meri on musta ja pilvet tiputtavat räntää. Emme kestä pelkoa heidän silmissään, sillä se muistuttaa meitä omastamme, ja se tuntuu kylmemmältä kuin meri.
 Kaikkien sydän on nyrjähtänyt paikaltaan.
 Nykyaikaiseen merenkulkuun kuuluu,  että kylmän pelon voi muuttaa kuumaksi vihaksi, ja siitä me saamme voimaa soutaa. Paatti nitisee. Hiki haisee. Hengästyneitä, väsyneitä soutajia. Hengitys huuruaa savuna pimenevään iltaan ja haihtuu kuin toivo paremmasta. Vasemmalla luksusvene on kadonnut näköpiiristä kuin sitä ei olisi koskaan ollutkaan. Oikealla kumivene näyttäytyy himmeänä punertavana pisteenä, kuin Mars-planeetta. Onko se ylösalaisin? Vaikea sanoa. On tulossa yö.
 Köyhä on nokkinut köyhän silmää. Kaikkien sydän on nyrjähtänyt paikaltaan. Eikä ihmisikä riitä saamaan sitä takaisin jengoilleen. Selkämme ovat kumarat, kämmeniä pakottaa.
 Mitä nyt?  Aurinko paistaa. Veneemme tulee rantaan trooppisella saarella. Pitkä mies auttaa minut veneestä ja istuutuu vierelleni rantahiekalle. ”Nimeni on Karabas”, hän sanoo. ”Olen rosvojen suojeluspyhimys. Mutta älä pelkää, olen ollut kuollut vuodesta 1997. Salamurhaajan luodista. Tulin tänne vain kertomaan sinulle jotakin.”
 ”Olet siis huolissasi hyvinvointivaltiosta”, Karabas sanoo ja piirtää risulla rantahiekkaan. ”Katsos, kysymys on viime kädessä vain siitä, kuka käyttää voimaa ja miten. Westfalenin rauhasta lähtien oikeus voimankäyttöön on ollut yksin valtiolla. Mutta enää ei ole ole niin. On kansainvälisiä tuomioistuimia, joiden tuomioita valtioiden on noudatettava. On monikansallisia yhtiöitä, jotka vetävät valtioita välimiesoikeuteen ja pakottavat ne maksamaan itselleen miljardeja, Ja sitten on meitä, rikollisjärjestöjä. Me käytämme omaa voimaamme ja joudumme siten vastakkain valtion kanssa. Mutta se ei haittaa jos valtio on heikko, kuten silloin, kun minä pidin valtaa Odessassa.”
 ”Olemme nyt Jamaikalla. Täällä hyvinvointivaltio on paikallinen rikosjengi. Jengi on myös laki ja järjestys. Meillä on oikeussali kadunkulmassa ja putka vanhassa kanakopissa. Jengimme kerää ”veroa” paikallisilta yrittäjiltä ja jos he eivät maksa, hyökkäämme heidän kimppuunsa. Maksamme lasten koulumaksuja, kustannamme köyhille lapsille kouluaterioita ja järjestämme työttömille työtä. Aiemmin nämä velvollisuudet kuuluivat valtiolle, mutta se säästää joka asiassa, joten me korvaamme heidät.”
 ”Jos et usko minua, voit lukea ylläolevan Foreign Affairs -lehden touko-kesäkuun numerosta vuodelta 2006.”
 ”Meillä oli täällä kaveri, huumepomo, nimeltä  Dudus Coke . Tosi iso tekijä. Kun sitä haettiin vankilaan, paikalliset eivät halunneet auttaa viranomaisia. Heidän huolenaan oli, että jos Dudus viedään pois, kuka maksaa lasten kouluateriat. Jos joku köyhä joutuu sairaalaan, kuka muu maksaisi sairaalamaksut.  Voit lukea siitä CNN:stä .”
 ”Entä muistatko viime vuodelta sen brasilialaisen jengin tapauksen?  Ne kidnappasivat sairaalasta kaksi sairaanhoitajaa  ja sulloivat kassit täyteen keltakuumerokotteita. Sitten hoitajat ajettiin slummiin ja siellä lapset odottivat jonossa, että saisivat rokotteen. Hoitajat antoivat rokotteita niin kauan kuin niitä riitti ja sitten jengi vei hoitajat takaisin. Sitä voi kai sinunkin mielestäsi sanoa julkiseksi palveluksi.”
 ”Kaipaatko lisää esimerkkejä. Kolumbian FARC-sissit ovat rahoittaneet toimintaansa kokaiinikaupalla, kidnapanneet ihmisiä ja ryöstelleet ympäriinsä. Silti monet paikalliset, etenkin naiset, halusivat liittyä FARCiin. Miksi? He tarjosivat taistelijoille sosiaaliturvaa ja eläkejärjestelmän sekä sairaalahoitoa taistelussa haavoittuneille.”
 ”Entä Meksikon huumesota – yksi verisimmistä, mitä koskaan on käyty. Miksi luulet paikallisten suorastaan itkeneen kun huumepomo  El Chapo  pidätettiin? El Chapo oli ja on varmasti julma rikollinen. Mutta siellä, missä hän asui, hän oli tae jonkinlaisesta yhteiskuntarauhasta. Sama päti minuun. En ollut enkeli. Mutta minun aikanani Odessassa pysyi rauha. Kun minut ammuttiin, paikalliset muistivat minua kuin olisin ollut pyhimys.”
 ”Se, mitä halusin sinulle sanoa, on tämä: Kun seuraava lama pyyhkäisee maasi ylitse ja tajuat, että sinulla ei enää ole mahdollisuuksia, liity meihin. Me olemme globaali toimija. Liikevaihtomme on miljardeja. Meillä on kansainvälinen yritysverkosto. Meillä on innovatiivisia bisnesratkaisuja. Olemme soluttautuneet paikkoihin, joista sinulla ei ole aavistustakaan. Tarjoamme joustavuutta ja mahdollisuuden edetä uralla. Sinusta voi tulla rikas.”
 ”Huomaa, että minä en kysy sinun hyväksyntääsi. Me tarvitsemme vain panoksesi.
 Me emme ole hyviksiä, mutta näytä minulle valtio, jota ei ole rakennettu verilammikkoon. Kuten sanoin, kyse on siitä, kuka käyttää voimaa ja miten. Me käytämme voimaa, sinä olet voimaton. Me olemme syvästi kiitollisia jokaisesta IMF:n pakotteesta ja jokaisesta neoliberalismin aallosta, jotka jättävät ihmiset täydellisen voimattomuuden tilaan. Se helpottaa rekrytointiamme.”
 ”Lopulta me voitamme.”
 Karabas oli puhunut ja hän käveli pois. Silloin näin, mitä hän oli kirjoittanut hiekalle. ”Jani, me tarjoamme turvan. Sinulle ja perheellesi.” Etsin katseellani veneporukkaani. Voipuneet, raskasmieliset miehet istuivat puun alla, joivat palmuviinaa ja nukkuivat.
 Nousin yksin vanhaan purtiloon  ja työnsin sen vesille. Ajelehdin autiolle merelle ja aloin havahtua hereille. Sänky oli vene. Uni oli meri. Koetin muistaa kuka olen, mistä tulen. Punainen kumivene lipui ohitseni ylösalaisin, kaikki kuolleina meren pohjassa. Taivas oli musta, pilvet tiputtivat räntää ja putoamisen pelko oli kylmä, kylmempi kuin meri.
 Jani Kaaro
 Kirjoittaja on tietokirjailija ja vapaa toimittaja. Hän rakastaa filosofiaa ja inspiroituu vanhan ja uuden, tutun ja tuntemattoman sekoittumisesta, joka johtaa johonkin hedelmälliseen asiaan.
 Lue myös:
 Jani Kaaron kolumni: Painakaa lisää rahaa!
 Pekka Juntin kolumni: Pitäisi soittaa Kaaron Janille

Jani Kaaron kolumni: Putoamisen pelko


Summary: Viikon päästä talvipäivänseisauksesta päivä on noin viisi minuuttia pidempi.

Tänään sunnuntaina on talvipäivänseisaus. Se tarkoittaa sitä, että Aurinko paistaa suoraan Kauriin kääntöpiirille ja pohjoinen pallonpuolisko on kääntynyt äärimmilleen poispäin Auringosta.
 Talvipäivänseisauksena päivä on lyhimmillään. Esimerkiksi Helsingissä päivän pituus on 5 tuntia 40 minuuttia. Jyväskylän korkeudella päivän mitaksi jää 5 tuntia 4 minuuttia. Utsjoella aurinkoa ei sen sijaan nähdä lainkaan, sillä pohjoisen napapiirin pohjoispuolella aurinko ei nouse.
 Sää on sunnuntaina pilvinen ja sateinen.
 – Talvipäivänseisauksesta on tulossa tänä vuonna ehkä vuoden synkin päivä, kertoo Ylen meteorologi  Kerttu Kotakorpi .
 – Suomessa on kuitenkin nyt laajalti lunta, joten ei ole välttämättä ihan niin ankeaa.
 Talvipäivänseisauksesta eteenpäin päivä alkaa hiljalleen pidentyä, kun pohjoinen pallonpuolisko alkaa kääntyä Aurinkoa kohti.
 – Viikon päästä päivä on pidentynyt jo noin 5 minuuttia, Kotakorpi sanoo.
 Kevätpäiväntasauksena 21. maaliskuuta päivä ja yö ovat suunnilleen samanpituisia. Päivän piteneminen jatkuu aina kesäpäivänseisaukseen asti, jolloin on vuoden pisin päivä.
 Alla olevasta grafiikasta voit katsoa, miten valo raivaa tilaa pimeydeltä talvipäivänseisauksesta kevätpäiväntasaukseen.

Huomenna päivä alkaa taas pidentyä – katso, kuinka valo valtaa alaa pimeydeltä lähikuukausina


Summary: Eniten naisia on eläkeyhtiöiden Elon, Varman ja Ilmarisen johtoryhmissä. Nordean johdossa on pelkkiä miehiä.

Pekkoja, Ristoja ja Heikkejä – ja seassa muutama Susanna. Tältä näyttää Suomen suuryritysten ylin johto.
 Neljänkymmenen suurimman yrityksen johtoryhmissä vain joka viides jäsen on nainen, kertoo Ylen selvitys.
 Yritysten välillä on suuriakin eroja: Nordea-pankin, Metsä Goupin ja puhelinvalmistaja HMD Globalin johtoryhmiin ei ole mahtunut yhtään naista.
 Eniten naisia on eläkeyhtiöiden Elon (55%), Varman (50%) ja Ilmarisen (50%) johtoryhmissä.
 Useimmiten nainen on johtoryhmässä henkilöstö- tai viestintäjohtaja. Harvemmin hänellä on vastuullaan järeämpi salkku, kuten liiketoimintojen johtaminen tai toimitusjohtajan pesti.
 Mikko Airikka / Yle
 Konsultti  Mimma Silvennoisella  on 30 vuoden kokemus johdon suorahausta eli  headhuntingista.  Hän on nähnyt naisten kirin yritysmaailman huipulle.
 – Henkilöstöasiat ja viestintä ovat sellaisia tehtäviä, joissa naiset ovat päässeet hyvin etenemään. Ne sopivat naisten intresseihin koulutuksessa.
 Silvennoinen muistuttaa, että vasta viime vuosina miehetkin ovat kiinnostuneet henkilöstöjohtajan tehtävästä. Syyksi hän epäilee arvostuksen nousua: henkilöstöjohtajia on nostettu johtoryhmiin yritysten näköalapaikoille.
 Hakeudu ensin keskijohtoon
 Keskuskauppakamari on ilmaissut huolensa siitä, että naisille jää johtoryhmissä usein tukitoimintojen hoitaminen.  Naisten osuus pörssiyhtiöiden liiketoimintojen johtajista  oli nimittäin viime vuonna vain 14 prosenttia.
 Tukitoimintoihin kuuluvat esimerkiksi lakiasiat, viestintä, henkilöstö ja talous. Liiketoiminnan johdossa puolestaan pääsee vastaamaan tuotteen tai palvelun yksiköstä.
 Keskuskauppakamarin entinen varatoimitusjohtaja  Leena Linnainmaa  on tullut tunnetuksi naisjohtajien mentorina. Hän on vastikään siirtynyt hallitusammattilaisten Directors' Institute Finlandin pääsihteeriksi.
 – Naisilla on edelleen säilynyt perinteinen rooli yritysmaailmassa. Vaikka naisia on jo runsaasti suurten yritysten hallituksissa, tiukemmassa liikkeenjohdossa naisia on kovin vähän, sanoo Linnainmaa.
 Silvennoisen mukaan naisten tulisi hakeutua entistä enemmän yritysten keskijohtoon, josta voi sitten edetä pikkuhiljaa liikkeenjohtoon.
 Toimitusjohtajista kaksi on naisia
 Kurjin tilanne on toimitusjohtajien parissa: 40 suurimman yrityksen toimitusjohtajista vain kaksi on naisia: metsäyhtiö Stora Enson tuore toimitusjohtaja  Annica Bresky  ja Elon  Satu Huber . Tänä syksynä yritysmaailma otti ilolla vastaan Breskyn valinnan miehisenä pidetyn metsäalan huippupestiin.
 Linnainmaan mukaan Breskyn kaltaisilla roolimalleilla on valtavan suuri merkitys tytöille ja naisille. Lisäksi tarvitaan järeitä toimia koulutuksessa ja yritysten sisällä, jotta naisia saataisiin lisää johtotehtäviin.
 – Yhteiskunnan pitäisi kannustaa tyttöjä opiskelemaan matemaattis-teknisiä aineita. Työnantajien pitäisi ottaa ylätason strateginen tavoite, että miehillä ja naisilla on yhtäläiset mahdollisuudet edetä. Naisten tulisi puolestaan laajentaa osaamistaan ja tarttua haasteisiin, sanoo Linnainmaa.
 Tuleeko  headhunterille  koskaan pyyntöä, että pestiin haluttaisiin erityisesti mies? Silvennoiselle ei ole tullut enää vuosikausiin vastaan sellaista toivetta.
 – Ennemminkin tänä päivänä sanotaan, että löytyisipä nainen, sanoo Silvennoinen.
 Selvityksessä oli mukana Suomen 40 suurimman yrityksen johtoryhmät. Yksi yritys ei kertonut johtoryhmää nettisivuillaan eikä vastannut Ylen kyselyyn asiasta. Suurimmat yritykset on poimittu  Talouselämän 500 suurimman yrityksen listalta eli TE500-lista lta.
 Lue lisää:
 Naisten määrä yritysten johdossa kasvaa hitaasti, Suomi listauksen kärkijoukossa: "Liian kapeat roolimallit lähtevät jo varhaiskasvatuksesta"
 Risto Siilasmaa jättää Nokian hallituksen – Sari Baldauf nousee uudeksi hallituksen puheenjohtajaksi
 Kaupan liiton hallitukseen valittiin ensi vuodeksi 19 miestä ja 1 nainen – Miehet hallitsevat työnantajaliittoja
 Yle vertaili valtionyhtiöiden johtajien tienestejä: Postilla ja VR:llä selvästi kovimmat tulot, naisjohtajat pahnanpohjimmaisia
 Naiset valtaavat johtopaikkoja pörssiyhtiöissä – nainen ison yhtiön toimitusjohtajana on silti harvinaisuus

Pekkoja, Ristoja ja Heikkejä – Ylen selvitys kertoo, että miehet täyttävät edelleen Suomen suurinten yritysten johdon


Summary: Arvostelijat ovat sitä mieltä, ettei Scott Morrisonin johtama hallitus ole ottanut ilmastonmuutosta vakavasti.

Australian pääministeri  Scott Morrison  on pyytänyt toistamiseen anteeksi perhelomaansa samaan aikaan, kun maassa ovat roihunneet poikkeuksellisen pahat maastopalot.
 Morrison keskeytti Havaijin-lomansa ja saapui takaisin Australiaan sen jälkeen, kun hän joutui rajun arvostelun kohteeksi. Morrison ilmoitti lomansa keskeyttämisestä  perjantaina , kun kahden vapaaehtoisen palopelastajan kerrottiin kuolleen sammutustehtävissä.
 – Ymmärrän, että ihmiset ovat olleet järkyttyneitä siitä, että olin lomailemassa perheeni kanssa samaan aikaan, kun heidän perheensä olivat kovan paineen alla, Morrison totesi.
 Pääministeri myönsi, että hän tekisi jälkiviisaana toisenlaisia ratkaisuja.
 Tuhannet palopelastajat sammuttavat maastopaloja Uudessa Etelä-Walesissa. Dan Himbrechts / EPA
 – Uskon, että australialaiset ovat reiluja ja ymmärtävät, että kun lupaa jotain lapsille, yrittää lupaukset myös pitää, hän totesi ja jatkoi:
 – Mutta pääministerinä minulla on tietenkin muita velvollisuuksia ja hyväksyn sen sekä minua kohtaan osoitetun arvostelun.
 Morrison myönsi, että ilmastonmuutoksella on yhteys säätiloihin eri puolilla maailmaa. Pääministeri kuitenkin torjui ajatuksen, että ilmastonmuutoksella olisi suora yhteys Australiassa riehuviin maastopaloihin.
 Arvostelijat ovat sitä mieltä, ettei Morrisonin johtama hallitus ole ottanut ilmastonmuutosta vakavasti. Australia on maailman johtavia hiilen ja maakaasun viejiä, eikä maan konservatiivihallitus ole ollut halukas rajoittamaan fossiilisten polttoaineiden vientiä.
 Vaikka ilmastonmuutos ei ole suoranainen syy Australian paloihin, ovat asiantuntijat varoittaneet jo pitkään, että kuumemman ja kuivemman ilmaston myötä paloja on yhä useammin ja ne ovat yhä vakavampia.
 Maastopalotilanne helpotti hieman sunnuntaina, kun joillekin tuhoalueille saapui hitusen viileämpää ilmaa. Alkavan viikon loppupuolelle on kuitenkin ennustettu taas sääolosuhteita, jotka vaikeuttavat sammutustöitä.
 Lue myös:
 Tulimyrskyn piinaamassa Sydneyssä asuva Auli Kontkanen: "Hengitysilma on kuin polttaisi 29 tupakkaa päivässä"
 Australiassa kiista: Onko maastopalokatastrofin aikaan sopivaa puhua ilmastonmuutoksesta – katso videot valtavista paloista

Australian pääministeri pyysi jälleen anteeksi lomailuaan katastrofaalisten maastopalojen aikana


Summary: Naisille pääministerin sukupuolella on hivenen enemmän merkitystä kuin miehille.

Ylivoimainen enemmistö suomalaisista katsoo, ettei pääministerin sukupuolella ole merkitystä. Asia käy ilmi  Helsingin Sanomien  teettämästä kyselystä.
 Yli 92 prosenttia vastaajista on sitä mieltä, ettei pääministerin sukupuolella ole merkitystä. Ainostaan reilu kuusi prosenttia katsoo, että asialla on väliä.
 Naisille pääministerin sukupuolella on mielipidemittauksen valossa hivenen enemmän merkitystä kuin miehille.
 Mielipidemittauksen toteutti Kantar TNS 9.–13. joulukuuta. Sdp:n puoluevaltuusto oli valinnut  Sanna Marinin  pääministeriehdokkaakseen 8. joulukuuta, ja pääministeriksi hänet nimitettiin 10. joulukuuta.
 Kyselyyn vastasi reilu 500 ihmistä. Kyselyn virhemarginaali on 4,5 prosenttiyksikköä suuntaansa.
 Lue myös:
 Sanna Marin Ykkösaamussa nousustaan pääministeriksi: "Tuntui, että miten tässä näin kävi"

HS: Pääministerin sukupuolella ole väliä, sanovat lähes kaikki suomalaiset


Uuden-Seelannin viranomaisille on luovutettu viimeisen puolen vuoden aikana yli 56 000 puoliautomaattiasetta.
 Maan hallitus käynnisti kesäkuussa mittavan aseiden takaisinostohankkeen sen jälkeen, kun uuden lain myötä tehokkaat puoliautomaattiaseet kiellettiin. Maaliskuussa asemies tappoi puoliautomaattiaseilla 51 ihmistä kahdessa moskeijassa Christchurchissa.
 Kielto koskee niin sanottuja sotilastyylisiä puoliautomaattiaseita. Kiellon ulkopuolelle jäi vähemmän tehokkaita aseita, joita metsästäjät ja viljelijät yleisesti käyttävät.
 Viranomaiset maksoivat kansalaisille aseista 95 prosenttia niiden hankintahinnasta.
 – Olemme saaneet reilusti yli 50 000 asetta pois yhteisöstämme, kiitteli poliisiministeri  Stuart Nash   BBC:n  mukaan.
 Vuonna 2016 poliisi arvioi, että siviilit omistavat Uudessa-Seelannissa noin 1,2 miljoonaa luvallista asetta. Keskimäärin tämä tarkoittaa sitä, että joka 4. uusiseelantilainen omistaa aseen.
 Lue myös:
 BBC: New Zealand: 56,000 guns handed over during amnesty
 Uusi-Seelanti kielsi puoliautomaattiaseet vastauksena Christchurchin tragediaan

Puoliautomaattiaseiden takaisinostohankkeen määräaika umpeutui Uudessa-Seelannissa – viranomaisille luovutettiin yli 56 000 asetta


Summary: Ranskan presidentti haluaa kääntää uuden sivun suhteessa Afrikan kanssa.

Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  sanoo, että maan aikoinaan harjoittama kolonialismi oli vakava virhe. Macron puhui asiasta Ranskan entisessä siirtomaassa Norsunluurannikolla, jossa hän on vierailulla.
 Macronin mukaan kolonialismi oli Ranskan aggressiivisen politiikan syytä. Hänen mielestään nyt on aika kääntää sivu menneisyyteen nähden.
 – Minä kuulun sukupolveen, joka ei ollut osa siirtomaa-aikaa. Afrikan manner on nuori. Kolme neljännestä kansalaisistanne ei elänyt kolonialismin aikaa, Macron sanoi ja kehotti Afrikan nuorisoa rakentamaan uutta kumppanuutta ja ystävyyttä Ranskan kanssa.
 Macron kohautti vuonna 2017 presidentinvaalikampanjansa aikana kutsumalla Ranskan siirtomaavaltaa Algeriassa rikokseksi ihmisyyttä vastaan. Algeria itsenäistyi vuonna 1962 kahdeksan vuotta kestäneen verisen sodan päätteeksi.
 – (Ranskan toimet Algeriassa) olivat todella barbaarisia, ja ovat osa historiaamme joka meidän täytyy kohdata pyytämällä anteeksi, Macron sanoi presidenttiehdokkaana.
 Ranska ja Britannia olivat isoimmat tekijät, kun Euroopan maat jakoivat Afrikan siirtomaikseen 1800-luvulla. Useat nykyiset Afrikan maat kuuluivat Ranskan siirtomaaimperiumiin 1800-luvun lopulta 1960-luvulle. Ranskalla on yhä vaikutusvaltaa Länsi-Afrikassa, ja Ranskan armeija on puuttunut useasti sen entisten siirtomaiden konflikteihin.

Macron Norsunluurannikolla: Kolonialismi oli vakava virhe


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Yrittäjien kysely: palkka-ale ei kannusta palkaamaan lisää
 Suomen Yrittäjien kyselyn mukaan  uusien työntekijöiden palkkaamiseen kannustaisi eniten nykyistä laajempi mahdollisuus sopia työehdoista työpaikoilla. Liki yhtä suuri merkitys olisi rahallisella tuella, esimerkiksi palkkatuki työntekijän palkkaamiseen. Työntekijöiden nykyistä alhaisempi palkkataso oli kyselyn häntäpäässä tekijöistä, jotka kannustaisivat yrittäjiä työllistämään uuden työntekijän.
 Työfysioterapeutille pääsee jatkossa ilman lähetettä
 Työfysioterapeutin pitää jatkossa pystyä arvioimaan, milloin potilaan tilanne on sellainen, että hänet pitää ohjata lääkärin vastaanotolle. Laura Hyyti / Yle
 Pääsy työfysioterapeutille  helpottuu  vuodenvaihteen jälkeen. Monessa tapauksessa työfysioterapeuttia pääsee tapaamaan ilman lähetettä lääkäriltä tai työterveydenhoitajalta. Käytännön uskotaan leviävän melko nopeasti yrityksissä.
 Siviilien ahdinko syvenee Syyriassa, tuhannet pakenevat pommituksia
 Syyrialaisia pakenemassa pommituksia Idlibin lähistöllä. Aaref Watad / AFP / Lehtikuva
 Syyriassa Idlibin maakunnassa kymmenet tuhannet ihmiset ovat lähteneet pakoon  kiihtyviä pommituksia . Sotaa tarkkailevan järjestön mukaan taisteluissa ja ilmaiskuissa on kuollut yhden päivän aikana ainakin 80 ihmistä.
 Pääministeri Marin Ykkösaamun vieraana
 Uutissuomalaisen gallupin mukaan puolet suomalaisista uskoo pääministeri Sanna Marinin (sd.) onnistuvan tehtävässään. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Sanna Marinin  (sd.)hallitus on ollut vallassa vajaat kaksi viikkoa. Sinä aikana Marin on ehtinyt käydä EU:n huippukokouksessa Brysselissä, esitellä hallituksensa ohjelman ja olla puolustamassa ulkoministeri  Pekka Haavistoa  (vihr.) häneen kohdistuneessa välikysymyksessä eduskunnassa. Tänään Marin on  TV1:n Ykkösaamussa   Seija Vaaherkummun  haastateltavana.
 Kiina kiehtoo suomalaisia elokuvantekijöitä sensuurista huolimatta
 Näyttelijät Anna-Maija Tuokko ja Chu Pak Hong tanssivat Mestari Cheng -elokuvassa. Jouko Piipponen / Marianna Films
 Mika Kaurismäen  Mestari Cheng -elokuva odottaa Kiinan ensi-iltaansa tammikuussa kiinalaisena uutenavuotena. Elokuvan kolmen miljoonan euron budjetista kolmannes tulee Kiinasta. Maailman isoimmaksi elokuvamarkkinaksi rynnistävä Kiina houkuttaa nyt, mutta jäävätkö elokuvantekijät  Kiinan pehmeän vallan  eli Kiinan imagon nostamisen pelinappuloiksi?
 Pohjoisessa lunta, etelässä sateita
 Lauantaina pohjoisessa sataa lunta ja sitä voi päivän aikana kertyä paikoin lähes 10 cm. Etelä- ja keskiosassa Suomea sää on pilvistä ja lauhaa. Paikoin sataa vähän vettä tai tihkua. Ajokeli on paikoin huono.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta.

Herätys: Palkka-ale ei ole yrittäjien ykköstoive, työfysioterapeutille pääsy helpottuu, Sanna Marin Ykkösaamun vieraana


Summary: Naisia on kuitenkin Suomessa edelleen lukumääräisesti enemmän kuin miehiä. Miesvaltainen Suomi  saavutettaneen vuonna 2044.

Tänä vuonna särkyi yli 120 vuotta vanha ennätys. Tilastokeskuksen väestöennusteiden mukaan naisten osuus Suomen väestöstä oli maaliskuun lopulla 2019 ensimmäistä kertaa pienempi kuin vuonna 1898. Tuolloin naisia oli 50,68 prosenttia väestöstä.
 Suunta on selvä kohti vuotta 2044, jolloin miehiä olisi ensimmäistä kertaa enemmän Suomen historiassaa.
 Vertailun mahdollistaa se, että Suomessa ja Ruotsissa on maailman vanhin säännöllisesti vuosittain laadittu väestötilasto. Alkusysäys  tapahtui vuonna 1749 , jolloin Ruotsin kuningas Fredrik I käski laatia säännölliset väestötilastot Ruotsi-Suomessa.
 Tilastokeskuksen julkaisemat Suomen väkilukutilastot alkavat siis vuodesta 1750.
 Naisenemmistö vuosina 1750 ja 1945
 Määrällisesti pienin naisenemmistö oli vuonna 1782, jolloin naisia oli vain 12400 enemmän kuin miehiä. Koko Suomen väkiluku oli kuitenkin tuolloin vain runsaat 671 000, joten naisten suhteellinen osuus oli 50,9 prosenttia.
 Naisten osuus on vaihdellut paljon eri aikoina, mutta suurin naisenemmistö on ollut vuosina 1750 ja 1945. Vuoden 1945 jälkeen naisten osuus väestöstä on hiljalleen pienentynyt. Menee kuitenkin vuosia, ennen kuin naiset menettävät enemmistönsä.
 Naisten ja miesten osuus Suomen väestöstä 1917 - 2018
 Muutamissa maakunnissa naiset ovat jo vähemmistönä. Pohjanmaalla, Pohjois-Pohjanmaalla, Kainuussa ja Lapissa miehiä on hieman enemmän kuin naisia.
 Poikia syntyy enemmän
 Miesten suhteellinen lukumäärä kasvaa, koska poikia syntyy koko ajan enemmän kuin tyttöjä. Tuhannesta elävänä syntyneestä lapsesta 513 on poikaa ja 487 tyttöä. Luku on sadan vuoden syntyvyystilastojen keskiarvo.
 Miehet olisivat kaiketi jo enemmistönä, elleivät toistuvat sodat olisi kurittaneet erityisesti miespuolista väestöä. Vuoden 1750 selkeä naisenemmistö lienee pikkuvihan eli Hattujen sodan (1741-1743) ja ehkä vielä enemmän isovihan eli suuren Pohjan sodan venäläismiehityksen raakuuksien (1713-1721) perintöä.
 Kun miesten osuus alkoi jälleen kasvaa tulivat ensin Kustaa III:n sota (1789-1790) ja Suomen sota (1808-1809) ja jälleen miehiä menehtyi rintamilla ja heidän osuutensa Suomen väestöstä pieneni.
 Rauhan vuosien jälkeen sodissa kaatui 90 000 miestä
 Venäjän vallan alla suomalaiset elivät (Krimin sotaa (1854-1856) lukuun ottamatta) kohtuullisen rauhallista aikaa. Tuon rauhan ajan tuloksena syntyi edellinen miesten suhteellinen väestöennätys vuonna 1898.
 Miesten osuus romahti jälleen vuoden 1918 tapahtumien seurauksena. Vuonna 1917 naisenemmistö oli 52 900 henkilöä, vuonna 1918 se kasvoi 81 300 henkilöön.
 Parikymmentä rauhan vuotta ei ehtinyt miesten osuutta kovin paljoa kasvattaa, kun tulivat sotavuodet eli talvisota, jatkosota ja Lapin sota (1939-1945).
 Sodissa kaatui yli 90 000 suomalaista miestä. Sotien vaikutus näkyi selvästi: vuonna 1945 naisten osuus Suomen väestöstä oli 52,35 prosenttia ja naisia oli peräti 180 000 enemmän kuin miehiä.
 Miesenemmistö vaihtuu vuonna 2044?
 Sotavuosien jälkeen naisten osuus väestöstä on huventunut. Kuitenkin vasta vuonna 2001 naisten osuus maan väestöstä oli pienempi kuin vuonna 1938.
 Viimeisten väestöennusteiden mukaan naisia on alle 70 000 enemmän kuin miehiä. Naisten osuus on enää 50,6 prosenttia kansalaisista.
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Muutos on kuitenkin sen verran hidasta, että miehet saavuttavat naiset tässä tilastossa vasta reilun 20 vuoden päästä. Matemaattisesti 2000-luvun tahdilla siihen menee 22 vuotta.
 Tilastokeskuksen ennuste on 25 vuotta eli enemmistö vaihtuu vuonna 2044.
 Tämä vaatii tietenkin sen, että rauhan aika jatkuu vielä neljännesvuosisadan.

Tänä vuonna tapahtui historiallinen käänne: Naisia on Suomessa suhteellisesti vähemmän kuin koskaan ennen


Summary: Hondurasin hallinto on siirtänyt vankiloiden hallinnan maan turvallisuusjoukoille.

Hondurasissa Telan kaupungissa sijaitsevassa rangaistusvankilassa ainakin 18 vankia on kuollut ja 16 haavoittunut kilpailevien rikollisjengien välisessä taistelussa perjantaina, kertovat maan viranomaiset.
 Osa oli aseistautunut tuliaseella.
 Kyseessä on yksi verisimmistä vankilassa sattuneista väkivallanteoista maassa.
 Kaksi päivää aiemmin maan hallinto julisti vankilajärjestelmään hätätilan ja siirsi niiden hallinnan turvallisuusjoukoille. Tarkoituksena oli tukahduttaa viime aikoina yleistyneet väkivaltaisuudet.
 Turvallisuusjoukot eivät virallisesti ottaneet Telassa sijaitsevaa vankilaa hallintaansa ennen väkivaltaisuuksien puhkeamista, kertoo anonyymina pysyttelevä armeijan viranomainen uutistoimisto Reutersille.
 Nyt vankila on turvallisuusjoukkojen hallussa.
 Maan vankiloissa on noin 20 000 ihmistä. Tilat eivät riitä, sillä vankilat  on suunniteltu reilusti alle puolelle tästä määrästä , kertoo Britannian yleisradioyhtiö BBC.
 Kahakat ovat yleisiä Hondurasin täpötäysissä vankiloissa, joissa katujengit taistelevat vallasta keskenään.
 Katujengit tunnetaan nimityksellä Maras, ja ne ovat tehneet Hondurasista yhden maailman väkivaltaisimmista valtioista.
 Lue myös :
 Hondurasilainen Carla kyllästyi väkivaltaan, jätti tyttärensä ja osti lentolipun – Yhdysvaltojen tiukentunut rajapolitiikka tuo latinoita Espanjaan
 Yhdysvallat alkaa palauttaa turvapaikanhakijoita väkivaltaiseen Keski-Amerikkaan – ihmisoikeusjärjestöt arvostelevat sopimusta Hondurasin kanssa

Hondurasissa ainakin 18 on kuollut jengitappelussa vankilassa – vankilajärjestelmä syvässä kriisissä väkivaltaisuuksien takia


Summary: Pieni ennakkovalmistautuminen kannattaa, sillä pahimmillaan visiitti lapsiperheessä voi olla pukille painajainen.

Pukki tulee!
 Jouluaaton huipennukseen purkautuu lasten koko päivän lataus. Pukin vierailu on jännittävä myös aikuisille ja lemmikeille.
 Vaan ei vierailu ole aina ihan mutkaton joulupukillekaan. Siksi teimme kuvalliset ohjeet siitä, kuinka pukin tuloon voi valmistautua ennakkoon ja kuinka pukin vierailun aikana kannattaa toimia.
 Kokemusasiantuntijana jutussa toimii nokialainen  Harri Iiponen , jolle tämä joulu on kolmas pukin tamineissa.
 1 Tee joulupukin saapuminen mahdollisimman helpoksi. Toimita pukille hyvissä ajoin selkeät käyntiohjeet. Järjestä myös mahdollisuuksien mukaan pysäköintipaikka "pukin reelle".  Asmo Raimoaho / Yle 2 Vapauta Rekku hetkeksi vahtivuorosta. Pukille voi olla epämiellyttävä kokemus kohdata reviiritietoinen vahtikoira ulko-ovella.  Asmo Raimoaho / Yle 3 Mieti pukille miellyttävä istumapaikka jo ennakkoon. Älä missään nimessä laita pönäkkää pukkia talvitamineissaan takan eteen. Kun pukki joutuu hikoilemaan ja kylmettymään monta kertaa aaton aikana, on flunssan riski iso.  Asmo Raimoaho / Yle 4 Lapset ovat suloisia, ja pukki ottaa heidät mielellään syliin istumaan. Huolehdithan kuitenkin, että pukin parta saa olla rauhassa eivätkä mussukat esimerkiksi piirrä tussilla hymiöitä pukin selkään.  Asmo Raimoaho / Yle 5 Pukki on vanha. Tosi vanha. Siksi hänen näkönsä alkaa olla heikko. Merkkaa lahjan saajan nimi selkeästi pakettiin vaikkapa valkoisen tarran päälle. Epäselvien hieroglyfien tulkinta värikkäältä lahjapaperilta voi olla mahdoton rasti. Määrää joku lapsista "tontuksi", jos pukilla ei ole omaa tonttua mukana.  Asmo Raimoaho / Yle 6 Kun tulee laulun aika, niin laulakaa mukana! On perin kiusallista, jos pukki laulaa itsekseen ja kotiväki istuu tuppisuuna.

Harrin vinkki:
tulosta laulujen sanat valmiiksi ja jaa lyriikat juhlaväelle jo ennen pukin tuloa.  Asmo Raimoaho / Yle 7 Pukki liikkuu useimmiten autolla, joten hänelle ei kannata tarjota alkoholipitoisia virvokkeita. Ja muistathan maksaa ennalta sovitun summan käynnin päätteeksi. Tinkaaminen ei ole jouluhengen mukaista.  Asmo Raimoaho / Yle

Tuleeko teillekin joulupukki? Näillä ohjeilla teet käynnistä sujuvan ja vähennät pukin stressiä


Summary: Toimittajilla on usein agenda, eikä se ole paha asia, toteaa Anu Silfverberg. Silfverberg ja Ylioppilaslehden Susanne Salmi vierailivat Viimeinen sana -ohjelmassa.

Miten erottaa journalismi ja mielipiteet, kun samat toimittajat syytävät molempia? Mitä ajatella, kun toimittaja vaatii hallituksen eroa?
 Toimittajien pitää harkita aina, mistä he voivat tehdä juttuja ja mitä he voivat kommentoida sosiaalisessa mediassa, sanoo  Ylioppilaslehden  päätoimittaja  Susanne Salmi .
 Long Playn  toimituspäällikkö  Anu Silfverberg  on samoilla linjoilla. Sekä töissä että vapaalla journalistin pitää käyttäytyä niin, että voi perustella toimintansa lukijoilleen, kollegoilleen ja läheisilleen.
 – Muullakin tavalla kuin toteamalla, että minulla on oikeus! Silfverberg sanoo.
 Toimittaja ei voi ajaa kaksilla vankkureilla ja levittää huhuja sosiaalisessa mediassa, koska niitä ei voi julkaista lehdessä, Anu Silfverberg muistuttaa. Hallituskriisin aikana toimittajien keskustelu Twitterissä äityi lennokkaaksi. Esimerkiksi Timo Haapala vaati hallitusta eroamaan.
 Salmi ja Silferberg olivat vieraina Ylen aamun media-aiheisessa Viimeinen sana -keskustelussa lauantaina. Voit katsoa keskustelun klikkaamalla yllä olevaa kuvaa.
 “Toimittajilla on aina agenda, mutta se ei ole paha asia”
 Toimittajia syytetään välillä agendajournalismista. Se tarkoittaa sitä, että toimittajat ajaisivat tiettyä asiaa jutuillaan.
 Viimeksi professori  Martin Scheinin  syytti  Timo Haapalaa  maalittamisesta.Ilta-Sanomat puuttui tähän pääkirjoituksessaan.
 Anu Silfverberg pitää agendajournalismista puhumista ongelmallisena. Hänestä esimerkiksi tutkivalla journalismilla on aina agenda: se haluaa paljastaa vääryyksiä, jotta maailmasta tulisi parempi paikka.
 – Kaikkia toimittajia on joskus syytetty agendajournalismista. Minua vaivaa se sana.
 Toimittajan uskottavuus ei perustu mielipiteisiin, vaan siihen, miten hän lähteyttää juttunsa, Silfverberg muistuttaa.
 Jokaisella toimittajalla on mielipiteitä, vaikka he muuta itse ajattelisivat
 Toimittajilla on oikeus mielipiteisiin ja poliittisiin näkemyksiin. Olennaista on miettiä, miten ne vaikuttavat journalismiin, Anu Silfverberg sanoo.
 Joskus toimittajat yrittävät julistaa itsensä objektiiviseksi, vaikkapa sanomalla, etteivät äänestä. Tämä on Silfverbergin mielestä itsensä huijaamista.
 – Kaikilla meillä on maailmankuva. Jos tiedostamme sen, voimme olla rehellisiä lukijoille ja osaamme tiedostaa sen, Silfverberg toteaa.
 – Jos huomaa olevansa hirvittävän mielipiteellinen jostakin asiasta, saattaa olla fiksua sanoa journalistiselle pomolle, että vetäytyy asiasta, Susanne Salmi sanoo.
 Toimittajan pitää myös ottaa huomioon, miten hänen mielipiteensä vaikuttaa juttujen vastaanottoon. Jos esimerkiksi toimittaja Twitterissä jatkuvasti haukkuu hallitusta, lukijat tulkitsevat hänen juttunsa näiden mielipiteiden kautta.
 Mielipiteet ja tosiasiat pitää voida erottaa, sanoo jo journalistin ohjeet
 Journalistin ohjeiden kohta 11 kuuluu seuraavasti: Yleisön on voitava erottaa tosiasiat mielipiteistä ja sepitteellisestä aineistosta. Onnistutaanko tässä?
 – Lukijat ovat fiksuja: jos tekstissä on tunniste, että se on essee tai vaikka mielipiteellinen teksti, he tunnistavat sen, Ylioppilaslehden päätoimittaja Susanne Salmi sanoo.
 American Press Instituten tutkimuksen mukaan vain 40 prosenttia amerikkalaisista koki helpoksi erottaa mielipidetekstit ja uutistekstit
 60 prosenttia amerikkalaisista lukijoista ei tiedä, milloin toimittaja kertoo tosiasioita, milloin mielipiteitä, Salmi sanoo. Silti hän uskoo suomalaisten lukijoiden medialukutaitoon.
 Anna palautetta!
 Viimeistä sanaa on lähetetty Ylen aamussa lauantaisin tämän syksyn ajan. Kahdeksassa jaksossa on käsitelty muun muassa Veikkauksen julkisuuskuvaa, kulttuurisotia uutismediassa ja  Helsingin Sanomien Veijo Baltzar -jutun  syntyä.
 Nyt pyydämme osiosta palautetta teiltä: mikä siinä on ollut hyvää, ja miten sitä kehittäisitte.  Voit antaa palautetta tällä lomakkeella.  Vastaajia yksilöiviä tietoja ei tallenneta. Ellet pysty käyttämään lomaketta, voit antaa palautetta sähköpostitse, Twitterissä tai tämän jutun kommenttikentässä.
 Katso lisää:   Kaikki aiemmat Viimeisen sanan jaksot Yle Areenassa.
 Tekstiä korjattu 21.12. kello 19.36: poistettu kohta, jossa Scheininin sanottiin syyttäneen Haapalaa Haaviston maalittamisesta.

Long Playn Anu Silfverberg: “Toimittaja ei voi levittää huhuja sosiaalisessa mediassa”


Summary: Pohjoismaiden suurimpana syväpainona tunnetuksi tulleen Helprintin toiminta ajautui umpikujaan muutamassa kuukaudessa.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

Kustantaminen, painaminen ja tallenteiden jäljentäminen

Lähes päivälleen 40 vuotta sitten Mikkelissä juhlittiin yhtä aluepolitiikan riemuvoittoa. Helsingissä toiminut painotalo muutti Mikkeliin, jonne yritykselle rakennettiin uudet hulppeat tilat.
 Helprintin omistajia olivat muun muassa suuret lehtikustantajat, tunnetun lehtikuninkaan  Urpo Lahtisen  Lehtimiehet sekä Lyytikäisen suvun A-lehdet. Paino erikoistui isolevikkisiin tuotteisiin, joiden painosmäärät olivat mielellään 100 000 kappaleesta ylöspäin.
 Painokoneet jauhoivat vaurautta omistajille ja tarjosivat hyväpalkkaista työtä tekijöille. Aikakauslehdet elivät kultakauttaan.
 – Muistan hyvin, miten Hymy-lehdestä otettiin lisäpainoksia, Helprintillä 31 vuotta työskennellyt varapääluottamusmies  Aki Immonen  kertoo
 Myöhemmin yritys lähti menestyksellä mainospainotuotteiden markkinoille. Painotuotteiden kysyntä kasvoi ympäri maailmaa ja Helprint vastasi parhaina vuosinaan peräti  neljäsosasta graafisen teollisuuden viennistä .
 Työntekijöitä Mikkelin painossa oli enimmillään reilut 350.
 – Helprint oli hyvä työnantaja, joka piti huolta työntekijöistään. Meillä kävi oma työterveyslääkäri, oli oma työterveyshoitaja ja jopa oma työfysioterapeutti, Aki Immonen kertoo.
 –Mutta tästä viimeisestä vuodesta jäi paska maku, Immonen harmittelee.
 Pohjoismaiden suurimman syväpainon synty
 Kymmenessä vuodessa Helprint oli kasvanut sellaisiin mittoihin, että toimintaa oli laajennettava. Vuonna 1990 Mikkelissä juhlittiin Pohjoismaiden suurimman syväpainon syntyä.
 Painon tuotannosta yli puolet meni vientiin ja Helprintin koneet jyskyttivät neljänneksen Suomen graafisen alan viennistä.
 Vielä 2000-luvun alkuvuosina Mikkelissä painettiin sylinterit punaisina. 2010-luvun aikana toimialan murros on vähentänyt painajien töitä vauhdilla. Kysyntä on vähentynyt ja työtä on siirtynyt edullisempien tuotantokustannusten maihin.
 – Meillä yt-neuvotteluita on käyty käytännössä joka vuosi, Aki Immonen kertoo.
 Helprintin työntekijämäärä putosi 350:stä reiluun sataan.
 Viimeinen omistajavaihdos tapahtui vuoden 2019 alkupuolella. Circle Media Group myi Mikkelin painon ja toiveet jatkosta olivat korkealla. Toisin kuitenkin kävi.
 – Heti aluksi uusi omistaja  Erki Katkosild  ilmoitti palkkapäivien siirtämisestä. Palkanmaksussa alkoivat ongelmat kasvaa. Vain osalle maksettiin palkka, Aki Immonen kertoo.
 Maksuvaikeudet tulivat julki viimeistään toukokuun lopulla, kun paperintoimittaja UPM Sales Oy toimitti konkurssihakemuksen käräjäoikeudelle. Toinen, Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarisen hakemus seurasi reilut kaksi viikkoa myöhemmin.
 Aki Immosen mukaan viimeiset painotyöt tehtiin elokuun lopulla. Sähköyhtiö katkaisi tehtaassa pian sähköt. Viranomaiset saivat tietää  ympäristölle vaarallisista kemikaaleista  lokakuussa ja määräsi ne poistettavaksi marraskuun alussa.
 Aki Immonen on harmissaan työttömäksi jääneiden painajien puolesta. Esa Huuhko / Yle
 Alan työmahdollisuudet heikot
 Viimeksi lopputilin saaneiden oman alan työmahdollisuudet näyttävät heikoilta.
 – Ehkä viidesosa on löytänyt työ- tai opiskelupaikan. Loput ovat työttöminä, Immonen laskeskelee.
 Helprintin sulkeminen on kova isku myös Mikkelin kaupungille, joka on kärsinyt muuttotappiosta ja kiristyvästä kuntataloudesta. Työpaikoista on lähes huutava pula.
 – Meillä ei ole montaa satoja ihmisiä työllistäviä yrityksiä. Tämä on paha takaisku, Mikkelin elinkeinoyhtiön Miksein toimitusjohtaja  Juha Kauppinen  harmittelee.
 – Teollisuuden työpaikat ovat halutuimpia, sillä ne tuovat hyvinvointia ja työtä myös alihankkijoille ja palvelusektorille, Kauppinen sanoo.
 Mikseillä tiedettiin Helprintin viimeisten kuukausien vaikeudet ja niihin mietittiin yhdessäkin lääkkeitä, mutta alamäki oli liian jyrkkä.
 – Olimme auttamassa vuokralaisten etsinnässä tiloihin, joita painamiselta olisi ehkä vapautunut, mutta aika loppu. Toiveissa oli, että painotoimintaa olisi voinut jossakin mittakaavassa jatkaa. Lopulta tehtäväksemme jäi olla työntekijöiden tukena ja yrittäjyysvaihtoehdoista kertominen.
 Etelä-Savon käräjäoikeus käsittelee paperintoimittajan ja vakuutusyhtiön jo kesällä jättämiä konkurssihakemuksia todennäköisesti vuoden 2020 puolella. Helprintin jättämä yrityssaneeraushakemus hylättiin Pohjois-Savon käräjäoikeudessa jo marraskuussa.
 Etelä-Savon käräjäoikeudesta kerrotaan, että konkurssihakemukset ovat haastemiehillä tiedoksiannettavina.
 Etelä-Savon ELY-keskus joutui siivoamaan tehdasrakennuksen valtion piikkiin saatuaan tiedon, että painotalossa lojuu ympäristölle vaarallisia kemikaaleja. ELY  toimitti lopulta 63 000 kiloa myrkkykemikaaleja  Riihimäen ongelmajätelaitokseen. 150 000 euron siivouslaskua karhutaan yritykseltä.
 – Sen jälkeen tehtaasta oli katkaistu sähköt, eikä siellä tapahtunut enää mitään. Ikkunat ovat pimeinä, lähistöllä asuva Aki Immonen kertoo.
 Esa Huuhko / Yle
 Yrityksen keväällä ostanut Erki Katkosild on ollut elo-syyskuuhun huonosti tavoitettavissa. Esimerkiksi ELY-keskus tavoitteli yrityksen edustajaa turhaan ennen siivousurakkaa.
 Poliisi tutkii kemikaalien osalta mahdollista ympäristörikosta. Poliisi tutkii myös mahdollisia talousrikoksia.
 – Asia on meillä tutkinnassa edelleen ja tutkintaa tehdään koko ajan. Tarkemmin en vielä avaa rikosnimikkeitä tai muuta tutkintaa liittyvää, koska tutkinta on vielä pahasti kesken, Keskusrikospoliisin rikoskomisario  Jarkko Timonen  kertoo sähköpostitse.

Maineikkaalla painotalolla karu loppu – Viranomaiset siivoavat ympäristömyrkyt, poliisi tutkii mahdollisia rikoksia: “Tästä jäi paska maku”


Summary: Poliisi on sulkenut teitä rajujen maastopalojen takia ja junaliikennettä on jouduttu perumaan.

Australiassa pelastusviranomaiset ovat taistelleet viikonloppuna rajuja maastopaloja vastaan tukalassa helteessä.
 Osavaltion pääministeri  Gladys Berejiklian  on kuvannut olosuhteita "katastrofaalisiksi" ja erittäin vaikeiksi. Uuden Etelä-Walesin osavaltiossa lämpötilojen pelätään kohoavan jopa 47 asteeseen ja maan suurimassa kaupungissa Sydneyssä 37 asteen tuntumaan.
 Sydneyn liepeillä on taas kärsitty suurista ja myrkyllisistä savupilvistä.
 – Tänään on ollut kamala päivä, kuvaili osavaltion paloviranomaisten edustaja  Shane Fitzsimmons  lauantaina.
 Paloissa on tuhoutunut noin 800 kotia ja ainakin 10 ihmistä on kuollut.
 Tuhannet palopelastajat sammuttavat maastopaloja Uudessa Etelä-Walesissa. Dan Himbrechts / EPA
 Uuden Etelä-Walesin osavaltiossa noin 3 000 palopelastajaa sammuuttaa maastopaloja. Huolena kuitenkin on, että muutos tuulissa vaikeuttaa sammutustöitä entisestään.
 – Tuulet voivat tuoda erittäin vaarallisia ja vaikeita olosuhteita, Fitzsimmons sanoi.
 Sääolosuhteet ovat luoneet myös vaarallisia luonnonilmiöitä. Sydneyn eteläpuolella nähtiin tulen liekeistä syntyneitä ukkosmyrskyjä.
 Niin sanotussa "tulen luomassa ukkosmyrskyssä" on kyse siitä, kun tulesta syntynyt savupilvi jäähtyy ilmassa. Tämä luo taas pilven, joka kykenee itsessään tuottamaan salamoita ja voimakkaita tuulia.
 Sydneyn lähellä luoteessa sijaitsevassa Yanderran kaupungissa palopelastajat valmistautuvat sammutustöihin. Dean Lewins / EPA
 Savu aiheuttaa terveysriskejä
 Poliisi on joutunut sulkemaan teitä maastopalojen vuoksi. Myös junaliikennettä on jouduttu perumaan. Lisäksi poliisi on kehottanut autoilijoita siirtämään lomamatkansa aloitusta palojen vuoksi, kertoo brittilehti Guardian.
 Australian terveysviranomaiset ovat varoittaneet kansallisesta terveyshätätilasta Sydneyn savupilvien vuoksi. Riskiryhmiä ovat etenkin vanhukset ja pienet lapset.
 Riskinalaisiin väestöryhmiin kuuluvia on kehotettu pysyttelemään sisätiloissa.
 – Koko Uusi Etelä-Walesin osavaltio on altistunut pitkittyneelle savulle. Koska emme ole aiemmin kokeneet tätä, emme tiedä, mikä sen lopullinen vaikutus tulee olemaan, sanoi paikallisen lääkärijärjestön edustaja  Kim Loo  uutistoimisto AFP:lle.
 Alueen sairaalat ovat myös hoitaneet useita potilaita, jotka ovat kärsineet kuumuuden ja savujen tuottamista sivuvaikutuksista.
 Lue myös :
 Australian maastopalot: Kaksi palopelastajaa kuollut, pääministeri sanoi jättävänsä Havaijin-lomansa kesken ja pyysi anteeksi
 Australiassa uusi lämpöennätys – Sydneyn lähialueille on julistettu hätätila maastopalojen ja helteiden takia

Australiassa olosuhteet ovat "katastrofaaliset" maastopalojen takia, voimistuvat tuulet voivat vaikeuttaa sammutustöitä


Summary: Kirchsteiger toivoo, että joulua voisi viettää muidenkin kuin oman perheen ja omien ystävien kanssa.

ÖREBRO  Ei joulua ilman Ernstiä.
 Näin voi kiteyttää juontaja  Ernst Kirchsteigerin  merkityksen suurelle osalle ruotsalaisista. Hänen joulun alla lähetettävä televisio-ohjelmansa on virittänyt Ruotsin joulutunnelmaan jo toistakymmentä vuotta.
 Kirchsteiger on ammattikokki ja sisustusarkkitehti, joka tv-sarjassaan  Jul med Ernst  loihtii ruoat, nikkaroi koristeet ja sisustaa niin kodin kuin pihan tunnelmalliseksi.
 Kun ohjelma tulee joulukuussa ruutuihin, se on monelle ruotsalaiselle kuin lupa alkaa laskeutua jouluun.
 Ernst Kirchsteiger inspiroi ruotsalaisia joulunviettoon. Frida Lönnroos / Yle
 Asemaansa joulun symbolina Kirchsteiger suhtautuu nöyrästi. Hän kertoo liikuttuneena saamastaan palautteesta, jota tulee paljon myös Suomesta. Eräs äiti kirjoitti, että hänen lapsensa laittavat juhlavaatteet ja asettuvat sohvalle katsomaan ohjelmaa, koska se on heille niin tärkeä.
 Kirchsteigerin joulusta puuttuvat kokonaan välkkyvät värivalot, muovikoristeet ja kirkuvanpunaiset Hollywood-joulupukit.
 – Vaalin sitä ruotsalaista joulua, johon kuuluvat harmaa-asuinen tonttu, olki, omenat ja kuusenoksat, hän sanoo.
 Frida Lönnroos / Yle
 Omaa jouluaan Kirchsteiger viettää  Örebrossa, jossa hän asuu vaimonsa  Ullan  kanssa. Jouluaattona parin aikuiset pojat tulevat puolisoineen syömään. Sen jälkeen Ernst ja Ulla lähtevät ulos kävelylle.
 – Ei jouluna tarvitse istua sisällä. On mukavaa mennä ulos ja toivottaa ihmisille hyvää joulua.
 Siihen liittyykin hänen toiveensa ruotsalaisen joulun muuttamisesta.
 – Haluaisin, että se olisi avoimempi kuin nyt. Jos viettäisimme sitä myös muiden kuin perheen kesken, se ei olisi koettelemus monelle yksinäiselle, Kirchsteiger sanoo.
 Kirchsteiger antaa esimerkin vanhempiensa kotimaasta Itävallasta. Siellä kokoonnutaan ystävien luokse ja sen jälkeen mennään yhdessä syömään ulos ravintolaan. Yhteiseen joulunviettoon voi liittyä kuka tahansa.
 Ernstin viisi jouluvinkkiä suomalaisille:
 Ota joulu sellaisena kuin se tulee
 "Hoida joulu näin" tai "näin selviydyt joulusta", lehdissä kirjoitetaan, aivan kuin se tarkoittaisi vain työtä. Minun mielestäni joulu täytyy elää ja sisäistää.
 Joulu haluaa meille hyvää. Se haluaa, että kokoonnumme yhteen, pidämme toisiamme lähellä.
 Ei kannata tehdä joulusta ongelmaa, koska silloin se tuntuu vain raskaalta.
 Joulua voi viettää koko joulukuun
 Joulu on enemmän kuin pelkät joulunpyhät.
 Sovin ystävieni kanssa pieniä kahvihetkiä pitkin joulukuuta. On aivan eri asia tavata kasvokkain ja jutella, nauraa ja viettää aikaa yhdessä. Näistä kohtaamisista tulee hyvä mieli, ja ne ne jäävät muistoihin.
 Perinteinen olkipukki joulumarkkinoilla Tukholman Skansenilla.  Frida Lönnroos / Yle
 Parhaat joulukoristeet ovat sellaisia, jotka maatuvat
 Tähän aikaan vuodesta kannattaa mennä metsäkävelylle. Maahan pudonneet oksat ovat mitä parasta materiaalia koristeille. Myös esimerkiksi ruusukaalia ja kukkakaalia  voi käyttää asetelmissa .
 Jos hankkii koko ajan uutta, voi käydä niin, että joulukoristekasa vain kasvaa kotona.
 Laita joulu sinne, missä olet
 Koko kotia ei tarvitse tapetoida koristeilla. Kannattaa laittaa vaikkapa vadillinen omenoita esille eteiseen. Tai kukkia, kuten hyasintti tai amaryllis. Kun astuu ovesta sisään, pääsee heti keskelle kaunista, tuoksuvaa tunnelmaa.
 Ole kiltti itsellesi
 Muistan lapsuudesta, miten äitini imuroi kattoa ja itki. Hänellä oli migreeni tai hän oli niin loppu, että kyyneleet valuivat joka joulu. Ajattelin, että tällaista en halua omaan jouluuni. Kukaan ei tule iloisemmaksi siitä, että väsyy ja uupuu joulun takia.
 Jos on voimia, joulua voi viettää isosti ja jos voimia on vähemmän, sitä kannattaa viettää pienemmin.
 Joulu sopeutuu.
 Ernst Kirchsteiger kuvattuna Örebron linnassa.  Frida Lönnroos / Yle

Ruotsalaisten jouluikoni Ernst Kirchsteiger nikkaroi koristeet ja neuvoo olemaan kiltti itselleen – lue Ernstin viisi vinkkiä, joilla pääset joulutunnelmaan


Summary: Vuoden 2020 alussa on tulossa lainmuutos, jonka mukaan työnantajalla on isompi vastuu tiedottaa työntekijöitä ja Työterveyslaitosta niistä aineista ja menetelmistä, jotka aiheuttavat syöpävaaraa.

Suomessa työperäisistä ja asbestin aiheuttamista keuhkosyövistä kärsitään edelleen eniten miesvaltaisella rakennusalalla. Riskiammateiksi lukeutuvat putkiasentajat, korjaajat ja konepaja- sekä valimotyöntekijät, kerrotaan Työterveyslaitokselta (TTL).
 Asbestin aiheuttamaa keuhkopussin syöpää eli mesotelioomaa todetaan eniten laivojen, junien ja lentokoneiden rakentajilla ja huoltajilla, esimerkiksi telakoilla ja VR:llä. Tauti voidaan todeta myös vatsakalvolla tai sydänpussissa.
 Jatkossa työntekijöiden syöpävaarallisille aineille altistumisen seuranta laajentuu aiemmasta. Vuoden alussa tulee voimaan asetus, joka esimerkiksi määrittelee sitovat raja-arvot 22 uudelle syöpähaitalliselle tekijälle.
 Asbestia lukuun ottamatta keskeisimmiksi työperäistä syöpää aiheuttaviksi altisteiksi mainitaan kvartsi ja dieselpakokaasut. Lisäksi mainitaan esimerkiksi kemianteollisuuden prosesseissa käytettävä formaldehydi ja kaikki lehtipuupöly. Asbestia koskee erillinen lainsäädäntö.
 Työnantajan vastuulla on luetella työpaikalla käytetyt aineet, seokset ja työmenetelmät, jotka aiheuttavat syöpää tai vaurioittavat perimää. Suomessa uuden asetuksen myötä lähennytään EU:n käytäntöä syöpävaaraluokituksista.
 TTL on ylläpitänyt vuodesta 1979 alkaen valtakunnallista rekisteriä syöpäsairauden vaaraa aiheuttavista aineista ja menetelmistä sekä työntekijöistä. Uuden rekisterilain on tarkoitus tulla voimaan myöhemmin.
 Haitat ilmaantuvat viiveellä
 Tänä päivänä Suomessa havaittavat ammattisyövät liittyvät usein altistumiseen, joka on tapahtunut vuosikymmeniä sitten.
 Keuhko- ja keuhkopussinsyöpä ovat ylivoimaisesti tilastojen kärjessä ja niitä kumpaakin – jälkimmäistä lähes pelkästään – aiheuttaa 1960–80-luvuilla runsaasti rakentamisessa käytetty asbesti. Suojia ei käytetty, koska vaarat eivät olleet tiedossa.
 1980-luvulla tuli asbestin purkurajoitteita, ja 90-luvun alussa sen käyttö kiellettiin. Nykyisin kaikista ennen vuotta 1994 rakennetuista asunnoista täytyy ottaa asbestinäyte, kun niitä aletaan remontoida. Lisäksi suojautumisen tarve on nykyään ehdoton.
 TTL:n apulaisylilääkärin  Kirsi Koskelan  mukaan nykyisin tiedetään, että mesoteliooma voi tulla jopa 50 vuoden viiveellä. Tapaukset hiipuvat täten vasta ensi vuosikymmenellä.
 – Vuodesta 2012 lähtien vahvistettujen ammattisyöpien määrä on ollut 80–90 vuosittain. Epäilyiksi jääneitä tapauksia on samalla aikavälillä kirjattu 50–70 vuodessa, Koskela sanoo.
 Vakuutusyhtiöt tarvitsevat vahvistuksia korvauksista päättämistä varten.
 Ammattitauteja rekisteröidään puutteellisesti
 Lain mukaan lääkärillä on velvollisuus ilmoittaa aluehallintovirastoon todetusta ammattitaudista tai sellaisen epäilystä.
 – Valitettavasti se on vain pieni osa, josta tehdään ammattitauti-ilmoitus. Vahvistetuista tapauksista osuus on kuitenkin suurempi, Koskela toteaa.
 Ongelmia voi olla ammattisyöpien tunnistamisessa. Mahdollisen ammattitaudin kohdalla lääkärin tulisi kysyä perusteellisesti potilaan työhistoriasta ja tehdä lähete jatkotutkimuksiin Työlääketieteen poliklinikalle.
 – Toisinaan voi käydä niin, että lääkäri on valveutunut ammattisyöpäepäilyn osalta, mutta potilas ei halua erillisiä tutkimuksia, jos sairauteen on jo uupunut, Koskela sanoo.
 Kvartsikivipölylle altistutaan hänen mukaansa tunneleiden tekemisessä ja vaikkapa hautakivien työstämisessä. Näitäkin töitä on menneinä vuosikymmeninä tehty suojatta, ja seuraukset voivat tulla viiveellä.
 Koskelan mukaan isommat yritykset pitävät nykyisin suojauksen osalta pääsääntöisesti paremmin huolta työntekijöistään kuin pienet firmat.
 Tanskassa uudenlaisia rintasyöpähavaintoja
 Suomen Syöpärekisterin tutkimusjohtajan tehtävästä tänä vuonna eläkkeelle jäänyt professori  Eero Pukkala  kertoo, että pohjoismainen ammattisyöpätutkimus kattaa noin 80 eri syöpälajia, joihin sairastumisen todennäköisyys vaihtelee. Hänkin mainitsee suorimman yhteyden asbestin ja mesoteliooman välillä.
 – Tanskassa on havaittu viime aikoina yötyöntekijöillä ja lentoemännillä vahva yhteys rintasyöpään, kun altistavaa työtä on tehnyt parikymmentä vuotta. Näissä tapauksissa häiriöt ovat hormonaalisia, Pukkala sanoo esimerkkinä tutkimuksesta muualla Euroopassa.
 Syöpärekisterin tehtävänä on laskea nimenomaan eri ammatteihin liittyviä syöpävaaroja.
 Suomessakin on havaittu puupölyaltistuksen yhteys nenäsyöpään. TTL on tilastoinut muutamia yksittäisiä nenä- ja kurkkusyöpiä viime vuosina.
 Vuosina 2010–2015 TTL:n rekisterissä oli ilmoitettuna 32 512 eri työntekijää ja 1 976 eri työosastoa. Vuonna 2015 altistuttiin eniten kromi- ja nikkeliyhdisteille, jolloin niille ilmoitettiin noin 6 900 altistunutta työntekijää.
 EU-kampanja yhtenäistää kriteereitä
 Sosiaali- ja terveysministeriön marraskuun lopulla julkaisemien tietojen mukaan Euroopassa työperäiseen syöpään sairastuu noin 120 000 työntekijää ja menehtyy noin 80 000 työntekijää vuosittain. Työperäinen syöpä aiheuttaa Euroopassa yli puolet työoloihin liittyvistä kuolemantapauksista.
 Suomen lukuja on TTL:n apulaisylilääkärin Koskelan mukaan hankala suhteuttaa muihin pohjoismaihin tai Eurooppaan, koska eri maiden olosuhteet, ja toisaalta myös altistuskriteerit vaihtelevat.
 Altistumista syöpävaarallisille aineille työssä halutaan rajoittaa EU:ssa sitovilla raja-arvoilla, joita työpaikoilla on noudatettava. Sopimus hankkeeseen liittyvän Roadmap on Carcinogens -kampanjan jatkosta allekirjoitettiin Helsingissä marraskuussa. Kampanjassa pyritään lisäämään sekä työnantajien että työntekijöiden tietoa syöpäriskeistä.
 Naismetsurit säästyvät todennäköisimmin
 Professori Pukkalaa huolestuttaa "hyvän elintason ihmisten" syöpäriskit istumatyössä. Nämä syöpätyypit ovat esimerkiksi suolistosyöpä ja kohtusyöpä.
 – Näiltä voi suojata liikkuminen, hän toteaa.
 Rintasyövälle altistaa Pukkalan mukaan sekin, jos tehdään uraa, muttei lapsia. Tällöinkin riski kasvaa.
 Miehillä korkeampi syöpäriski on ravintolatyössä, jossa alkoholilla on osansa asiassa.
 – Työssä on niin kutsutusti työpaikkaetuna pullonpohjat. Ja kun käyttää enemmän alkoholia ja mahdollisesti siihen yhdistettynä vielä tupakoi, niin se altistaa.
 Ylipäänsä syöpäriskeissä Pukkala korostaa elintapojen ja -ympäristön merkitystä.
 Suomessa tietyillä alueilla ja etenkin harjumuodostelmissa esiintyvä radon täytyy huomioida rakentamispuolella. Sen vaikutus voi ulottua esimerkiksi rakennusten kellarikerroksiin. TTL:n ammattitautitilastoissa sillä ei ole kuitenkaan havaittavaa merkitystä.
 Naisvaltaisilla aloilla, kuten siivouksessa ja sairaala- tai laboratoriotyössä tulee ilmi joitain epäilyjä, jotka ovat silti pienessä osassa. Kemikaali- ja säteilykuormalta suojautumisesta huolehditaan pääsääntöisesti hyvin.
 Pienin ammatillinen syöpäriski on Pukkalan mukaan miehistä maanviljelijöillä ja naisista metsureilla, fyysisissä ammateissa.
 – Maanviljelijöillä kuitenkin ulkotyön ja tupakoinnin yhdistelmä voi aiheuttaa huulisyöpää, Pukkala huomauttaa.

Ammattisyöpäriskeihin puututaan pian tiukemmin – listalla 22 uutta  vaaratekijää


Summary: Uusi pääministeri jatkoi Ylen Ykkösaamussa oppositiopuolue kokoomuksen arvostelemista.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) sanoi TV1:n Ykkösaamussa lauantaina, että hän toivoo syksyn myllerryksen jälkeen vakautta ja rauhallisuutta politiikkaan.
 Uutissuomalaisen kyselyn  perusteella puolet suomalaisista uskoo pääministeri Marinin onnistuvan tehtävässään. Myös  Ilta-Sanomien kyselyn  vastaajista niukka enemmistö uskoo, että Marinin johtama hallitus istuu vaalikauden loppuun.
 Marin sanoi, ettei voinut ajatellakaan kuukausi sitten olevansa pääministeri.
 – Kun annoin tiedonannon hallituksen toiminnasta tänä maanantaina ja katsoin pääministerin paikalta ministeriaitiosta eduskuntasalia, voin ihan rehellisesti sanoa: tuntui siltä, että mitenkäs tässä näin kävi.
 Marinilta kysyttiin, miten hänen tapansa johtaa eroaa edeltäjästä,  Antti Rinteestä  (sd.). Marin sanoi hakevansa sopua, yhteistyötä ja ratkaisuja, mutta korosti heti perään, ettei halua arvioida Rinteen toimia.
 Marin huomiota herättäneistä sanoistaan: Puheeni tuli sydämestä
 Marin jatkoi Ykkösaamussa myös oppositiopuolue kokoomuksen al-Hol-linjan arvostelua.
 Marin kysyi kokoomukselta eduskunnan tiistain al-Hol-välikysymyskeskustelussa ”eikö teitä hävetä”, mitä  kokoomus on moittinut  tyylittömäksi.
 Marin toisti Ykkösaamussa, että kokoomuksen pitäisi hävetä kahta asiaa. Marinista kokoomuksen linja ei ole se, että lasten etu olisi ensisijainen, mitä hän moitti vääräksi. Marinin mukaan kyse on myös vallan kolmijako-opin kunnioittamisesta.
 – Hallitus ei tee päätöksiä yksilöiden hengestä ja elämästä, se on viranomaisten tehtävä. Olin ihmeissäni, että tämä kokoomuksen taholta kyseenalaistettiin ja sanottiin, että hallitus piilottelee virkamiesten selän takana, Marin kummasteli.
 – Me emme tee lastensuojelupäätöksiä, se on viranomaisten tehtävä.
 Marin vakuutti, ettei hänen huomiota herättäneessä häpeä-sanavalinnassaan ollut kyse retorisesta keinosta.
 – Puheeni tuli sydämestä, Marin sanoi Ykkösaamussa.
 Lapsilla ollut al-Holin leirillä läheltä-piti tilanteita
 Marin sanoi toivoneensa, että al-Hol-kysymys olisi ratkennut jo aiemmin, kuten  Juha Sipilän  (kesk.) hallituskaudella, koska olosuhteet al-Holin leirillä ovat vaikeat.
 – Minun tietojeni mukaan suomalaisille lapsille ei ole vielä mitään vakavampaa käynyt, ehkä läheltä-piti tilanteita on jonkin verran ollut.
 Marin ei vastannut suoraan siihen, oliko ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.) al-Hol-toiminnassa parantamisen varaa. Marin korosti, että Haavistolla on hallituksen luottamus.
 – Toimintalinja, jonka hallitus valitsi, on hyvin samankaltainen kuin se, joka Haavistolla on ollut. Ei tapahtunut suurta linjanmuutosta, hän sanoi.
 Al-Hol-kiistassa media on saanut käsiinsä useita vuodettuja asiakirjoja viranomaisilta.
 – Suhtaudumme jyrkästi ja tuomitsevasti vuotoihin. Ei voi olla niin, että salaisia asiakirjoja vuotaa. Se voi vaarantaa yksilöiden oikeusturvan, Marin totesi.
 Marinilla ymmärrystä pienipalkkaisille, mutta "hallitus ei sotkeudu"
 Marin toivoi myös, että teollisuuden palkoista syntyisi sopu. Teollisuuden työriidan  sovittelu kariutui perjantaina , kun Teollisuusliitto ja Teknologiateollisuus hylkäsivät valtakunnansovittelija  Vuokko Piekkalan  sovintoesityksen.
 Marin korosti, että järjestöt käyvät neuvottelut eikä halunnut ottaa niihin tarkemmin kantaa.
 Hoitoalan ammattiliitto Tehyn puheenjohtaja  Milla-Riikka Rytkönen   vetosi keskiviikkona suoraan Mariniin  ja sanoi, että Tehyn naiset tarvitsevat valtiolta apua. Tehy on hakemassa 1,8 prosenttia suurempia korotuksia kuin muut alat kymmenen vuoden ajan.
 Marin sanoi ymmärtävänsä Tehyn ja muiden järjestöjen tavoitteita, mutta korosti jälleen, että "hallitus tekee itsenäisesti omat päätöksensä, eikä ota käskyjä Etelärannasta tai Hakaniemestä".
 – Minulta löytyy kyllä ymmärrystä ja sydäntä Suomen pienipalkkaisille naisille, jotka tekevät kovaa työtä aika pienellä korvauksella, mutta tämä on totta kai työmarkkinajärjestöjen käsissä sopia. Ei hallitus tule tilanteeseen sotkeutumaan tai puuttumaan, hän vakuutti.
 Marin hallitusohjelmaa suopeampi sukupuolen korjaamiselle
 Marin on ajanut voimakkaasti translain uudistamista, mutta  ihmisoikeusjärjestö Seta on moittinut , että hallitus eväsi alaikäisten itsemääräämisoikeuden sukupuolen korjaamiseen.
 Seta on arvostellut, että 15-vuotias ei voi muuttaa sukupuolimerkintää haluamakseen samaan tapaan kuin nimensä voi. Hallitusohjelman mukaan sukupuolen voivat hakemuksesta korjata täysi-ikäiset suomalaiset.
 Marin pohdiskeli Ykkösaamussa, että sukupuolen juridinen vahvistaminen voisi olla mahdollista alle 18-vuotiaille, mutta sanoi kysymystä erittäin hankalaksi.
 – Oma henkilökohtainen näkemykseni on, että tämä voisi olla mahdollista. Se voisi auttaa lasten kasvua, kun saisi tunnustusta sille mitä kokee olevansa, Marin sanoi.
 – Toinen kysymys ovat fyysiset toimenpiteet. Tässä pitäisin tärkeänä, että täysikäisyysrajasta pidettäisiin kiinni.
 Marin sanoi kuitenkin pitävänsä kiinni hallitusohjelmasta, jossa ihmisen itsemääräämisoikeus sukupuolesta tunnustetaan, mutta alaikäisten osalta asia ei muutu.
 Lue myös:
 Analyysi: Sanna Marinin pikainen nousu sekoitti maailman lehdistön – Suomi on outo lintu, joka herättää Britanniassa kateutta
 Analyysi: "Nouseva tähti" ja "maailman nuorin" – Sanna Marinin on palattava pääministerin arkeen kansainvälisestä hypetyksestä

Sanna Marin Ykkösaamussa nousustaan pääministeriksi: "Tuntui, että miten tässä näin kävi"


Summary: Joulua juhlitaan monta päivää korostuneesti ruuan ympärillä ja arjen rutiinit ovat tauolla. Se voi olla syömisen kanssa kipuilevalle hyvin vaikeaa.

Valtava möhkäle, joka katkaisee kaikki arjen rutiinit.
 Sellaiselta monet aiemmat joulut ovat 42-vuotiaan  Sirkka Heinvuon  mielestä tuntuneet. Syömishäiriö eri muodoissaan oli hänen elämässään 25 vuotta, ja matkan varrelta on niin hyviä kuin huonoja joulumuistoja.
 – Joulu on hyvin ristiriitaisia tunteita herättävä juhla. On mukavaa tavata sukulaisia ja ystäviä, on joulukuusta, piparintuoksua ja muuta. Mutta joulua juhlitaan hirveän korostuneesti ruuan ympärillä ja joulunvietto jatkuu monta päivää, Sirkka Heinvuo sanoo.
 Heinvuo toimii tällä hetkellä vertaistukihenkilönä Syömishäiriöliiton Helsingin ja Uudenmaan alueyhdistyksessä, Etelän-SYLI:ssä. Myös vertaistukiryhmissä joulusta odotuksineen ja onnistumisen paineineen keskustellaan paljon.
 – Joulu ylitsevuotavine patoineen ja laatikoineen voi tuntua monesta sairastavasta tai toipuvasta lähes miinakentältä, Sirkka Heinvuo sanoo.
 Hän toivoo, että syömisen kanssa kipuilevat olisivat tervetulleita joulupöytään ilman, että heidän syömisestään tehtäisiin numeroa tai sitä kommentoitaisiin. Jo pelkästään yhteiseen joulupöytään tuleminen voi vaatia suurta ponnistelua, mutta yhteisistä hetkistä on ikävää jäädä sivuun.
 Muutkin ihmiset voivat vaikuttaa siihen, millainen ilmapiiri joulun syömiseen liittyy.
 Puhe joulukiloista ja kinkunsulatustreenistä voi lisätä ahdistusta
 Syömishäiriöliiton alueyhdistyksen, Etelän-SYLI:n toiminnanohjaajan  Uura-Liina Lahden  mukaan yleisillä puhetavoilla ja esimerkiksi somepäivityksillä on vaikutusta siihen, millaisena joulusyöminen koetaan. Siihen voivat kaikki vaikuttaa.
 – Vältettäisiin sellaista negatiivista puhetta, että "voi kauhea kun tuli syötyä" ja "kyllä tammikuussa pitää aloittaa joku kurinpalautussysteemi", Uura-Liina Lahti sanoo.
 Kun ruokasuhde on ongelmallinen, Uura-Liina Lahden mukaan paine vähenisi, jos ympärillä olevat ihmiset suhtautuisivat ruokaan ja liikuntaan mahdollisimman neutraalisti. Jouluna saa syödä hyvin, mutta niin saa muulloinkin. Tapaninpäivänä tai sen jälkeenkään ei tarvitse lähteä kinkunsulatusjumppaan joulukiloja karistamaan.
 – Liikunta on parhaimmillaan energiaa, iloa, elämyksiä ja mielen tasapainoa tuova lisä arjen pyöritykseen. Kalorinpolttoajatukset edellä harvoin kuitenkaan löytää omiin voimavaroihin sopivaa, säännöllistä ja mielihyvää tuovaa tapaa liikkua, hän sanoo.
 Vältettäisiin sellaista negatiivista puhetta, että "voi kauhea kun tuli syötyä" ja "kyllä tammikuussa pitää aloittaa joku kurinpalautussysteemi".  Uura-Liina Lahti
 Syömishäiriötä sairastavan kannalta voi olla helpottavaa, jos jouluun liittyvistä ajatuksista pystyy etukäteen puhumaan läheisten kanssa.
 – Sairastuneelta voi kysyä, millaisin ajatuksin olet laskeutumassa jouluun ja onko jotain, miten voisimme sinua tukea tai huomioida, Uura-Liina Lahti sanoo.
 Syömisen kanssa kipuilua ja syömishäiriöitä on erilaisia ja ruokasuhteen ongelmia on eri ikäisillä. Siksi myös ympärillä olevien ihmisten rooli sairastuneiden tukijoina vaihtelee.
 Syömisen panttaaminen johti ruuan himoon ja pakkoliikuntaan
 Heinvuon syömishäiriö alkoi 13-vuotiaana bulimiana, jossa ahmimiseen liittyivät oksentaminen ja pakkoliikunta. Hieman myöhemmin sairaus muuttui anoreksiaksi, syömisen voimakkaaksi rajoittamiseksi. Välillä hänen sairautensa on ollut ruuan terveellisyyttä sairaalloisesti korostavaa ortoreksiaa ja monenlaista eri oireiden vaihtelua.
 Ikävimpiä joulumuistoja Sirkka Heinvuolla on niiltä vuosilta, jolloin hän valmistautui joulunpyhiin syömällä pari päivää niin vähän kuin pystyi, jotta hän kokisi ansaitsevansa jouluna syötävät kalorit. Kun hän sen jälkeen söi, ruuan himo oli niin ylikorostunut, että syömisestä tuli todella paha mieli. Sitä seurasivat oksentaminen ja pakkoliikunta.
 – Pahimmillaan se oli tosi ahdistavaa aikaa, Sirkka Heinvuo sanoo.
 Heinvuo painottaa, että tällainen kompensaatiologiikka ei toimi. Sekä ennen juhlaa, juhlapyhinä että juhlan jälkeenkin olisi syytä syödä säännöllisesti ja monipuolisesti. Jos jouluruualle koettaa jättää tilaa ajamalla kehon nälkävelkaan, nälkä- ja kylläisyyssignaaleja on vaikeaa kuunnella.
 Kun pitäisi unohtaa arki ja tutut ruuat, istua jonkun toisen tekemään joulupöytään ja ottaa kaikkea, niin onhan se aika mahdoton tilanne.  Sirkka Heinvuo
 Niinä vuosina, kun Heinvuon oireilu puolestaan liittyi anoreksiaan tai ortoreksiaan, ruokasuhde oli hyvin mustavalkoinen. Hän on aina pitänyt hyvästä ruuasta ja söi juhlapöydässä jotain, mutta vain osa ruuista tuntui sallituilta.
 – Syömishäiriöihin kuuluu vahvasti lähes rituaalinomainen suhtautuminen asioihin. Kun pitäisi unohtaa arki ja tutut ruuat, istua jonkun toisen tekemään joulupöytään ja ottaa kaikkea, niin onhan se aika mahdoton tilanne, hän sanoo.
 Samankaltaisista kokemuksista on puhuttu paljon myös Heinvuon vertaistukiryhmissä.
 – Olemme puhuneet siitä, että ennakoiminen on hirveän tärkeää. Kun kertoo läheisille, vertaisille, lääkärille tai kenelle tahansa, mikä tilanteissa pelottaa, niihin voi valmistautua, Sirkka Heinvuo sanoo.
 Joulu ylitsevuotavine patoineen ja laatikoineen voi tuntua monesta sairastavasta tai toipuvasta lähes miinakentältä.  Sirkka Heinvuo
 Heinvuo kertoo olleensa toipuneena syömishäiriöstä nyt muutaman vuoden ajan. Vaikeina hetkinä vanhoja ajatuksia tulee yhä mieleen, mutta ne eivät enää johda haitalliseen toimintaan.
 Mikä tekee joulusta mieluisan?
 Syömishäiriöliiton alueyhdistyksen, Etelän-SYLIN:n toiminnanohjaaja Uura-Liina Lahden mukaan olisi myös hyvä miettiä, mikä joulusta tekee kullekin ihmiselle mieluisan.
 Vaikka jouluruoka toki kuuluu kiinteästi joulunviettoon, joulun hyvään tunnelmaan kuuluu paljon muutakin: hyvien kirjojen lukemista, lautapelien pelaamista, elokuvien katselua, vanhojen valokuvien katselemista tai muita juuri itselle mieluisia joulunviettotapoja.
 – Kun ei ole mihinkään kiire, löydettäisiin niitä kivoja asioita, joita arjessa ei ehkä tule tehtyä, Uura-Liina Lahti sanoo.
 Jos sinulla on huoli läheisesi syömisestä, saat lisää tietoa   täältä .  Syömishäiriö on sairaus, johon täytyy hakea apua ja siitä voi täysin parantua.
 Syömishäiriöliiton blogi: Ruokarauhaa joulupöytään

Syömishäiriötä sairastavalle joulu on ristiriitainen juhla – suku kokoontuu ruokapöydän ympärille, joulukilojen karistaminen valtaa somen


Summary: Plan B -ohjelma haastaa palomiehet miettimään omaa uraansa sitten, kun fyysinen kunto ei enää riitä vaativampiin tehtäviin.

Palavassa rakennuksessa on pimeää, näkyvyyttä ei ole. Lämpötila voi nousta 300 asteeseen, varusteet painavat kolmekymmentä kiloa tai enemmän. Sisältä pitäisi pystyä pelastamaan ihmiset ja raivata tietä eteenpäin rautakangella tai kirveellä.
 Savusukeltaminen on palomiehen fyysisin suoritus. Se vaatii kylmien hermojen lisäksi rautaista kuntoa, jota vaaditaan jokaiselta palomieheltä.
 – Voit joutua kävelemään ne tavarat käsissä vaikka kuudenteen kerrokseen. Se on jo itsessään rankka suoritus. Sen jälkeen pitäisi alkaa toimimaan, kuvailee 28-vuotias palomies  Juuso Laapas  Etelä-Karjalan pelastuslaitokselta.
 Laapas ei vielä eläkeasioista mieti, mutta tiedostaa työn fyysiset vaatimukset.
 – Minulta operoitiin pari vuotta sitten polvi. Sitä ennen oli asenne, että on ihan kuolematon ja ei ole ongelmia olla savusukelluskelpoinen eläkeikään asti. Se kyllä se antoi uutta kulmaa, Laapas sanoo.
 Juuso Laapas ja Jari Hyrkkänen pitävät huolta kunnostaan liikkumalla runsaasti työ- ja vapaa-ajalla.  Kalle Purhonen / Yle
 Tuntematon eläkeikä
 Vielä 90-luvulla palomiehet pääsivät eläkkeelle 55-vuotiaina. Nykyinen eläkeikä on monelle tuntematon. Vuosina 1962–1964 syntyneiden eläkeikä on vahvistettu 65 vuoteen, mutta nuorempien eläkeikä vahvistetaan myöhemmin elinaikaodotteen mukaan.
 Fyysisistä velvoitteista huolimatta palomiesten eläkeikä on kuitenkin sama kuin muillakin palkansaajilla. Tulevaisuudessa se voi siis tarkoittaa reilusti yli 65 ikävuotta.
 Palomies selviää savusukelluskelpoisena keskimäärin 55-vuotiaaksi. Kelpoisuutta mitataan säännöllisissä testeissä, joissa testataan hapenottokykyä, lihaskuntoa ja toiminnallisuutta. Nuoremmilla testit ovat hiukan harvemmin, yli 50-vuotiailla vuosittain.
 – Olen kuvaillut tätä niin, että palomies pääsee täysin savusukelluskelpoisena eläkkeelle yhtä todennäköisesti kuin vetää korttipakasta ässän tai kurkon. Kaikki ymmärtävät, että se vaatii onnea, palopäällikkö  Sampsa Lintunen  sanoo.
 Ongelma ei ole uusi, mutta silti siihen on vähän työkaluja. Suomen 22 pelastuslaitosta ovat kunnallisia, itsenäisiä toimijoita, joten mitään yhteistä linjausta tai järjestelmällistä uudelleenkouluttautumisohjelmaa ei ole.
 Etelä-Karjalassa palopäällikkö Lintunen alkoi ideoida yhdessä viestintäpäällikkö  Johanna Franzénin  kanssa, mitä tilanteelle voisi tehdä. Syntyi  Plan B  -ohjelma.
 – Käytännössä se on urasuunnittelua. Haluamme nostaa asian esiin ja herättää keskustelua Franzén sanoo.
 Sille on kova tarve koko maassa, sillä alalla ei ole päästy eroon niinsanotuista suojatyöpaikoista.
 Etelä-Karjalan pelastuslaitos päätti ryhtyä miettimään konkreettisia ratkaisuja, jolla palomiehet saadaan pidettyä mielekkäissä työtehtävissä uran loppuun saakka.  Kalle Purhonen / Yle
 Mielekästä työtä
 Palomiehen toimintakykyä arvioidaan kahdella tasolla. Niistä savusukelluskelpoisuus on korkeampi ja pelastustoimintakelpoisuus hiukan matalampi. Pelastustoimintakelpoinen palomies voi tehdä työtään savusukelluskelpoisuutta lukuunottamatta muilta osin, esimerkiksi avustamalla palo- ja onnettomuuspaikoilla.
 Työvuorojen miehitys on pieni, joten vuorossa ei voi kuitenkaan olla samanaikaisesti useita savusukelluskelvottomia palomiehiä.
 – Pahinta on, kun tippuu pelastustoimintakelpoisuuden alapuolelle. Silloin työntekijä ja työnantaja ovat molemmat kädet levällään, että mitäs nyt tehdään. Silloin pitäisi olla valmis suunnitelma, Johanna Franzén sanoo.
 Palomiesliiton mukaan suunnitelmaa ei yleensä ole, ja edessä on usein työkyvyttömyyseläke. Ongelmia syntyy etenkin pienillä pelastuslaitoksilla. Pääkaupunkiseudulla sekä Pirkanmaalla ja Varsinais-Suomessa on parempi tilanne.
 – Isoilla pelastuslaitoksilla voidaan siirtää esimerkiksi savusukelluskelpoisuuden menettäneitä muihin tehtäviin. Etenkin Varsinais-Suomessa tähän on paneuduttu kattavasti. Pienillä laitoksilla näitä tehtäviä ei ole tarpeeksi, kertoo Palomiesliiton edunvalvontajohtaja  Pasi Jaakkola .
 Etelä-Karjalan pelastuslaitos on Suomen kolmanneksi pienin. Yhteensä Suomessa on 22 pelastuslaitosta. Etelä-Karjalassa pelastuslaitos työllistää 120 henkilöä.
 30 vuotta töitä, ei muuta koulutusta
 Palomiesten koulutus on kirjavaa, sillä koulutus on vuosien saatossa muuttunut. Suurimmalla osalla on takanaan opistotason koulutus, osalla pelkästään virkaan pätevöittämiskoulutus.
 Takana voi olla 30 vuotta palomiehen töitä, eikä koulutusta mihinkään muuhun tehtävään.
 – Vuorossa pitää kuitenkin olla riittävästi savusukelluskelpoisia. Emme voi tarjota suojatyöpaikkaa, jossa oikein kärjistäen sovitaan, että lämmitetään saunaa. Pahimmillaan 10 vuoden päästä meillä pitäisi olla 12 saunaa, Sampsa Lintunen sanoo.
 Palopäällikkö Sampsa Lintunen haluaa kannustaa palomiehiä pohtimaan uran loppuosaa jo varhaisessa vaiheessa.  Kalle Purhonen / Yle
 Palomiesliiton mukaan "saunanlämmitysvuorot" ovat alalla valitettavan yleisiä.
 – Ei niitä ehkä enää niin paljon ole kuin ennen, mutta on se vieläkin yleinen ilmiö. Kun ei ole pystyviä savusukeltajia, se on aina pois varsinaisesta työstä, toteaa liiton edunvalvontajohtaja Pasi Jaakkola.
 Palomiehen työvuorot kestävät 24 tuntia. Palkasta noin 40 prosenttia koostuu vuorotyön tuomista lisistä. Koska työntekijöiden määrä ei voi kasvaa, tarkoittaa yhden jääminen asemalle sitä, että hälytykseen vastataan vajaalla miehityksellä.
 – Ei se ole mielekästä työtä, jos kaikki tietävät, että se työtehtävä on ihan keksittyä, sanoo Johanna Franzén.
  "Nuoret kaverit ovat voimiensa tunnossa"
 Kun Etelä-Karjalan palomiehille esiteltiin tänä syksynä ajatuksia urasuunnittelusta, se otettiin alkuun vastaan kriittisesti. Vaikka ongelma oli tiedossa, ei siitä oltu puhuttu ääneen.
 – Moni ajatteli, että on työnantajan vastuulla järjestää mukavat hommat eli kiva työaika eikä palkka saisi pudota. Me olemme yrittäneet viestiä, että se ei ole työnantajan vaan jokaisen omalla vastuulla, Sampsa Lintunen sanoo.
 Myös Palomiesliitolla on tapana muistuttaa valmistuvia palomiehiä iän tuomasta fyysisen kunnon rapistumisesta ja jatkosuunnitelmien tekemisestä. Viesti ei aina mene perille.
 – Nuoret kaverit ovat voimiensa tunnossa. Ei silloin vielä ajatella, millaista elämä on viisikymppisenä. Toivoisin, että työkyvyn väistämättömään rapistumiseen suhtauduttaisiin paremmin jo varhaisessa vaiheessa, toteaa Pasi Jaakkola.
 Savusukeltaminen loppuu palomiehillä keskimäärin 55-vuotiaana. Työuraa voi siinä vaiheessa olla jäljellä vielä pitkä tovi.  Kalle Purhonen / Yle
 Pakollinen kehonhuolto
 Plan B:n ajatus on herätellä jokainen miettimään uraansa tulevaisuudessa. Se vaatii kouluttautumista ja tehtäviä, joihin edetä. Parhaimmillaan kouluttautuminen aloitetaan hyvissä ajoin – jo paljon ennen kuin fyysinen kunto laskee.
 Tällä hetkellä Etelä-Karjalan pelastuslaitoksella mietitään, miten työnantaja voi tukea opiskelua. Mahdollisia uusia tehtäviä pelastuslaitoksella voi lisäkoulutuksen jälkeen avautua alipäällystöstä ja päällystöstä.
 – Varmaan luonnollisinta on edetä esimiesuralle, eli esimieheksi ja palomestariksi ja sitä kautta työllistyä päällystötehtäviin. Niissä fyysinen elementti ei ole enää mukana, Sampsa Lintunen sanoo.
 Ensisijainen tavoite ei siis ole siinä, että palomiehet vaihtaisivat kouluttautumisen kautta alaa.
 – Toivomme hyvin vahvasti, että ihmiset jäävät meiltä eläkkeelle. Mieluiten niin, että he ovat mahdollisimman hyväkuntoisia ja olisi vielä hyviä eläkepäiviä jäljellä, Franzén sanoo.
 Etelä-Karjalan pelastuslaitos pyrkii myös nostamaan keski-ikää, johon savusukeltaminen yleensä päättyy. Laitoksella on oma fysioterapeutti, jonka avulla rajaa onkin saatu hilattua korkeammalle. Fysioterapeutti on tuonut kehonhuollon mukaan harjoitteluun.
 – Olemme tiettävästi ainoa pelastuslaitos Suomessa, jossa on aamulla varusteiden tarkastamisen jälkeen pakollinen lihaskunto-liikkuvuus-koordinaatioharjoitus, Lintunen kertoo.
 Ossi Lairi pitää työstään palomiehenä ja toivoo, että työ pysyy mielekkäänä eläkkeelle asti.  Kalle Purhonen / Yle
 Tulevaisuus mietityttää
 Palomies  Jari Hyrkkäsellä  on takana reilun parinkymmenen vuoden ura. 52-vuotias Hyrkkänen on savusukelluskelpoinen. Kun eläkeasioista ensimmäisen kerran alettiin puhua, se ei vielä tuntunut ajankohtaiselta. Nyt tilanne on toinen.
 – Voi sanoa, että jopa harmittaa, että eläkeikä on noussut yhtäkkiä 10 vuotta. Kyllä sitä miettii, miten jaksaa, Hyrkkänen pohtii.
 Hyrkkänen muistelee oman uransa alkua, jolloin työvuoroissa oli enemmän väkeä ja mukaan mahtui sekä nuoria että vanhempia palomiehiä.
 – Tänä päivänä työvuorot ovat paljon pienempiä, ei ole enää niitä vanhemman miehen paikkoja. Me joudutaan vanhemmat ja nuoremmat tekemään samat tehtävät.
 57-vuotias ylipalomies  Ossi Lairi  on työskennellyt palomiehenä 35 vuotta. Eläkeikää hän ei ole viitsinyt viime aikoina tarkastella, sillä se on noussut säännöllisesti. Lairi ei enää savusukella, mutta on mukana muussa työssä normaalisti. Tulevaisuus mietityttää.
 – Kyllä se vaivaa tietenkin. Tykkään tosi paljon tästä työstä, mutta sen pitäisi säilyä mielekkäänä, Lairi pohtii.

Palomiehille esiteltiin "plan B" uran lopulle – ei saanut suosiota: "Moni ajatteli, että työnantaja järjestää mukavat hommat eikä palkka saa pudota"


Summary: Lisäksi kaksi Helsingin ja Rovaniemen välillä liikennöivää junaa myöhästyvät.

Jyväskylän ja Jämsän välillä on sähköratavaurio, tiedottaa Rataliikennekeskus. Matkustajajunat korvataan linja-autoilla Jyväskylän ja Jämsän välillä.
 Korjausarviota ei vielä yhden aikaan iltapäivällä ollut, sillä korjaajat olivat vasta matkalla paikalle.
 Ensimmäinen linja-autolla korvattava junavuoro oli Jämsästä Pieksämäelle hieman kello yhden jälkeen lähdössä ollut juna.
 Lisäksi Intercity-junat 23 ja 24 myöhästyvät. Rovaniemeltä Helsinkiin matkalla ollut 24 myöhästyy noin puoli tuntia muun junaliikenteen vuoksi. Helsingistä Rovaniemelle liikennöinyt 23 myöhästyy junan teknisen vian johdosta vajaan tunnin.

Junat Jyväskylän ja Jämsän välillä korvataan busseilla sähköratahäiriön vuoksi


Summary: Mielenosoittajat vastustavat uutta kansalaisuuslakia, sillä sen nähdään syrjivän muslimeja.

Intian mielenosoitukset uutta kansalaisuuslakia vastaan ovat vaatineet lisää kuolonuhreja. Arviot kuolleiden määrästä vaihtelevat 17 ja 20 välillä.
 Yksi kuolleista on kahdeksanvuotias lapsi. Times of India -lehden mukaan poika olisi leikkinyt tien reunassa Varanasin kaupungissa ja jäänyt poliisia pakoon juoksevan väkijoukon alle.
 Intian pohjoisosassa sijaitsevassa Uttar Pradeshin maakunnassa kuoli perjantaina 11 ihmistä, joista 10 sai surmansa, kun heitä kohti ammuttiin.
 Intian pääministeri  Narendra Modi  on kutsunut ministereitä lauantaina tapaamiseen tilanteen takia. Kyse on yksi suurimmista kriiseistä Modin pääministerikaudella.
 Jamila Millia Islamia -yliopiston opiskelijoita tukeva mielenosoitus Bangaloressa 20. joulukuuta. Poliisi hajoitti delhiläisyliopistolla pidetyn mielenilmauksen väkivalloin noin viikko sitten. Jagandeesh NV / EPA
 Lain katsotaan syrjivän muslimeja
 Mielenosoittajien vastustama laki nopeuttaa kansalaisuuden saamista Afganistanista, Bangladeshista ja Pakistanista tulleiden siirtolaisten kohdalla mutta ei muslimeille. Protestit ovat kestäneet noin kaksi viikkoa.
 Pääministeri Modin hallinto sanoo, että uusi laki suojelee uskonnollisia vähemmistöjä, naapurimaiden hinduja ja kristittyjä, jotka ovat vaarassa joutua vainotuksi uskontonsa takia. Lakia on kritisoitu siitä, että se ei tarjoa samaa etua muslimeille.
 Modin hindunationalistista hallitusta syytetään siitä, että se ajaa hindujen etuja muiden uskontoryhmien edelle.
 Modi on itse kiistänyt olevansa muslimivastainen.
 Poliisi on ottanut myös satoja ihmisiä kiinni mielenosoitusten vuoksi. Eilen poliisi muun muassa otti kiinni noin 1 200 mielenosoittajaa heidän uhmattua kokoontumiskieltoa Delhissä, kertoo Times of India.
 Verkkoyhteydet poikki laajoilta alueilta
 Viranomaiset ovat katkaisseet puhelin- ja internetyhteyden useilta alueilta. Yhteydet ovat olleet poikki muun muassa osassa pääkaupunkia Delhiä, itäisessä osavaltiossa Länsi-Bengalissa, Aligharin kaupungissa Uttar Pradeshin osavaltiossa sekä koko Assamin osavaltiossa maan koillisosassa.
 Modin hallinto on kajonnut internetyhteyksiin tänä vuonna monta kertaa.
 Viranomaiset ovat katkaisseet internetyhteydet ainakin 102 kertaa tänä vuonna, kertoo verkkoseurantaa tekevä Software Freedom Law Centre.
 Lue myös :
 Intian kuohunnalle ei näy loppua – uusi kansalaisuuslaki säikäytti muslimivähemmistön, joka pelkää jäävänsä hinduenemmistön syrjimäksi
 Intia kuohuu muslimivastaisena pidetyn kansalaisuuslain takia – ainakin kuusi kuollut protesteissa

Intian mielenosoitukset: Kuolleiden määrä nousee, viranomaiset katkaisseet verkkoyhteyksiä eri puolilta maata


Summary: Kuvauspaikkajärjestäjät ovat käyneet tällä viikolla muun muassa Turussa, Lapissa, Pohjois-Pohjanmaalla ja Kainuussa.

Transformers (Lelut, sarjakuvat, tv-sarjat)

Vähäinen liikenne ja puutalojen lomassa kasvavat kauniit puut – näihin seikkoihin kuvauspaikkajärjestäjä  Rick Schuler  kiinnittää huomionsa. Hän verkkaisesti kävellen napsii järjestelmäkamerallaan kuvia Oulun perinteisen puutaloalue Karjasillan hiljaisista kaduista.
 Schuler kollegoineen niin sanotusti scouttaa Suomesta mielenkiintoisia paikkoja, jotka voisivat toimia suurten elokuvatuotantojen kuvauspaikkoina.
 Erityismaininnan Schulerilta saa Karjasillalla valo, joka haastatteluhetkellä kello 13.30 maalaa maiseman iltapäivän sinertävään hämärään.
 – Valon merkitys korostuu täällä. Valo ja sen eri sävyt ovat avainasemassa elokuvanteossa, sanoo 30 vuotta kuvauspaikkoja ympäri maailman etsinyt Schuler.
 Pohjois-Suomen elokuvakomission asiantuntija  Reetta Turula  seuraa ammattilaisten työtä tyytyväisenä vieressä. Kauniin luonnon ja kolkon teollisuusarkkitehtuurin yhdistelmät herättävät kuvauspaikkametsästäjien mielenkiinnon.
 – Esimerkiksi Renforsin ranta Kajaanissa herätti jo etukäteen suurta kiinnostusta ryhmässä, Turula paljastaa.
 Viikon kestävän matkan aikana ryhmä tutustuu Oulun ja Kajaanin lisäksi esimerkiksi Lappiin, Turkuun sekä pääkaupunkiseutuun.
 Veroporkkana houkuttelee studioita Suomeen
 Kansainvälistä kuvauspaikkametsästystä on tehty ennenkin esimerkiksi Oulussa  viime vuoden elokuussa . Toistaiseksi vierailut eivät ole johtaneet suurtuotantojen saapumiseen kaupunkiin.
 Nyt vierailussa on kuitenkin – ainakin isäntämaan näkökulmasta katsottuna – erityinen lataus, sillä vierailevat kuvauspaikka-ammattilaiset edustavat freelance-pohjalta useita Hollywoodin suurista elokuvastudioista.
 Suomalaiselle ehkä karulta näyttävä Karjasillan asuinalue Oulussa voi näyttää location scouttaajalle käypältä kuvauspaikalta. Justin Harroldin kamera laulaa. Marko Pinola / Yle
 Studiot ovat tehneet valkokankaalle kassamagneetteja, kuten Transformers-, A Star Is Born- ja Downtown Abbey-elokuvia.
 Onko suuren tuotannon saapuminen Suomeen siis lähellä?
 – Kyllä se on nyt lähellä, Länsi-Suomen elokuvakomission elokuvakomissaari  Teija Raninen  vastaa.
 Syitä hyvään kehitykseen on Ranisen mukaan monia, mutta yksi on ylitse muiden. Pari vuotta sitten käyttöön otettu tuotantokannustin on merkittävä houkutin elokuvantekijöille, joille miljoonaluokan budjeteista huolimatta aika on rahaa.
 Tuotantokannustin houkuttelee kansainvälisiä elokuvatuotantoja Suomeen Kansainvälisten elokuvatuotantojen kiinnostusta Suomea kohtaan on lisännyt vuonna 2017 käyttöön otettu tuotantokannustin. Kannustin toimii niin, että tilintarkastusta vastaan elokuvatuotanto saa 25 prosenttia takaisin siitä rahasta, jonka se käyttää Suomessa. 10 miljoonan euron suuruinen kannustinrahasto käytettiin aikaisempina vuosina joka kerta loppuun. Ensi vuodelle hallitus on myöntänyt kannustinrahaa vajaat 13 miljoonaa euroa. Lähteet: Länsi-Suomen elokuvakomission elokuvakomissaari Teija Raninen, Finland Film Comission
 Rick Schuler komppaa tuotantokannustinta. Hänen mukaansa verokannustimet ovat keskeisessä asemassa elokuvatuotantojen maailmassa, jossa trendinä on kuvata oikeissa, mieluiten eksoottisissa kuvauspaikoissa.
 Talvi kuin Imperiumin vastaiskussa
 Eksoottisesta puheen ollen ryhmä siirtyy Sotkamossa sijaitsevan Vuokatinvaaran lumisille rinteille.
 Aavikolle sijoittuva elokuva ei estä sitä työstävää location manager  Leann Emmertiä  ihastelemasta tykkylumisia puita.
 – Työhömme kuuluu löytää uniikkeja ja erikoisia kohteita. Tämä maisema todella näyttää erikoiselta, Emmert kehuu.
 Leann Emmertin (oikealla) mielestä maailmasta ei löydy kovin montaa paikkaa, joissa olisi lumisia tykkypuita, kuten Vuokatinvaarassa. Keskellä location manager Dan Connolly, vasemmalla Pohjois-Suomen elokuvakomission asiantuntija Reetta Turula. Timo Sihvonen / Yle
 Ennen ensimmäistä Suomen vierailuaan Emmertin kollega  Dan Connolly  kertoo katsoneensa klippejä Imperiumin vastaiskusta, joissa lumiset maisemat yltävät silmien kantamattomiin. Connolly kokee, että Suomessa voi tavoittaa jotain kyseisen elokuvan tunnelmasta.
 – Tapa, jolla talvi muokkaa maisemaa täällä, on mielestäni kaikkein mielenkiintoisin asia Suomessa.
 Mikä suomalainen paikka sopisi mielestäsi Hollywood-elokuvaan? Voit keskustella aiheesta kello 22 saakka!

Hollywoodin kuvauspaikkametsästäjät kiersivät läpi Suomen – Oulussa viehätti valo, Vuokatissa Imperiumin vastaiskua muistuttavat maisemat


Summary: Vähittäiskaupassa on käynnissä sopeutumisvaihe uuteen normaaliin: epänormaaleihin työaikoihin ja pyhätyöhön.

Kauppojen laajentuneet aukioloajat ovat lisänneet myyjien osa-aikatyötä ja vuokratyötä.
 Palvelualojen ammattiliiton PAMin mukaan entistä pidemmät aukioloajat ovat lisänneet vastentahtoista osa-aikatyötä samalla kun vähittäiskaupassa kokoaikainen työ on vähentynyt.
 Ruokakauppa aukeaa yhä aikaisemmin ja sulkee yömyöhään Kaksi vähittäiskaupan jättiläistä, SOK ja Kesko, laajentavat kauppojensa aukioloaikoja tasaista tahtia. 24h-kauppojen edelläkävijä SOK on tarjonnut vuosittain miljoona työtuntia lisää sen jälkeen kun lainsäädäntö vapautui vuoden 2016 alussa. Lisätyötunteja on tullut erityisesti sunnuntai- ja pyhäpäiviin, mutta myös 24h-aukiolo yleistyy kaupungeissa ja liikenteen solmukohdissa. Lisääntyneet työtunnit ovat pehmentäneet vähittäiskaupan murrosta, jonka seurauksena tuhansia työpaikkoja on viime vuosina kadonnut.
 Tutkimuspäällikkö  Antti Veirto  PAMin yhteiskuntapoliittisesta yksiköstä sanoo, että vähittäiskaupassa on käynnissä sopeutumisvaihe uuteen normaaliin: epänormaaleihin työaikoihin ja pyhätyöhön. Esimerkiksi ravintola-alalla tähän on jo totuttu.
 – Hyvä, että on tarjolla töitä työntekijöiden erilaisiin elämäntilanteisiin ja löytyy työntekijöitä eri työajoille, sanoo Veirto.
 Vuorotyö vaatii tosin arjen akrobatiaa: työntekijöiden haasteena on useimmiten tasapainon löytyminen työn ja elämän välillä, selviää PAMin työntekijäkyselyissä. Lastenhoidon ja omaishoidon järjestäminen voi olla vaikeaa, sosiaaliset suhteet ovat koetuksella, lepoaikaa ei aina ole tarpeeksi ja julkisilla liikennevälineillä ei aina pääse töihin.
 Toisille vuorotyö on pelastus. Järvenpääläinen myyjä  Katri Laine  tekee omasta tahdostaan pelkästään ilta- ja yövuoroja Triplan Prismassa Helsingissä.
 – Se sopii parhaiten omaan elämänrytmiini. Lisäksi korvaus on parempi kuin päivällä tehdyssä työssä, sanoo iltaihmiseksi tunnustautuva Laine.
 – Parasta on se, että saa aamulla nukkua pitkään, herätä rauhassa ja lähteä töihin, kun on kunnolla hereillä.
 Katri Laine (kuvassa) myöntää, että välillä muiden menojen sovittaminen ilta- ja yövuoroihin on hankalaa. Omia lapsia hänellä ei ole, joten lastenhoitoa ei tarvitse murehtia. Kumppani ymmärtää, koska hän tekee myös iltapainotteista työtä ravintola-alalla. Mikko Koski / Yle
 Lisätyövoimaa on palkattu
 Pidemmät aukioloajat tarkoittavat lisää työtunteja työntekijöille. SOK kertoo pystyvänsä tarjoamaan nykyisin miljoona työtuntia lisää vuosittain. Keskolla aukiolo on pelkästään tämän vuoden aikana laajentunut 20 000 tunnilla.
 Lisätunteja on tullut erityisesti sunnuntai- ja pyhäpäiviin – eli päiviin, joiden aukiolo oli aiemmin hyvin rajoitettua. Jopa pienemmillä paikkakunnilla on nykyään ainakin yksi ruokakauppa, joka on lähes vuoden jokaisena päivänä auki.
 SOK:n vähittäiskaupan suunnittelujohtaja  Mika Lyytikäinen  sanoo, että heillä työllistämisvaikutukset näkyvät.
 – Meillä on ihan selkeästi henkilöstömäärät lisääntyneet: kokoaikatyöt, osa-aikatyö, vuokratyö, kaikki. Aukiolomuutokset ovat olleet sen verran suuria, että olemme tarvinneet lisätyövoimaa kaikkiin erilaisiin työsuhteisiin, sanoo Lyytikäinen.
 Keskolla lisätunnit on pystytty jakamaan nykyisille työntekijöille eikä osa-aikaisuus ole merkittävästi kasvanut, sanoo K-Citymarket-ketjun johtaja  Ari Sääksmäki.
 K-Citymarket-ketjun johtaja Ari Sääksmäen mukaan iso muutostrendi on se, että yhä useampi käy kaupassa sunnuntaina tai pyhäpäivänä. Silloin on enemmän aikaa kuin arkena. Mikko Koski / Yle
 24h-kauppoja tulee tasaisesti lisää
 24h-aukiolon edelläkävijä Suomessa on ollut SOK, jolla on tällä hetkellä noin 60 ympäri vuorokauden auki olevaa ruokakauppaa. 24h-myymälöistä löytyy sekä pieniä lähikauppoja että isoja Prismoja, ja osa niistä on ABC-liikennemyymälöiden yhteydessä.
 Kesko on lähtenyt varovaisemmin jatkuvaan aukioloon: sillä on kolme 24h-kauppaa, jotka kaikki ovat isoja K-Citymarket- tai K-Supermarket-myymälöitä
 Ari Sääksmäen mukaan 24h-aukiolo ei ole Keskolle itseisarvo – sen sijaan monet sen ruokakaupat ja marketit ovat menossa kohti 06-24-aukioloa.
 – Ratkaisut tehdään aina myymäläkohtaisesti ja kysyntää kuunnellen, sanoo Sääksmäki.
 Ruokakauppojen ja markettien sunnuntaimyynti lähentelee jo arkipäivien tasoa. Myynti jakautuu tasaisemmin eri päiville ja kellonaikoihin, kun kaupat aukaisevat ovensa aikaisemmin ja sulkevat yömyöhään.
 SOK:n vähittäiskaupan suunnittelujohtaja Mika Lyytikäinen povaa joulua edeltävästä lauantaista erittäin vilkasta myyntipäivää.  Mikko Koski / Yle
 Lisätunnit tasoittavat tavaratalojen kriisiä
 Lisätyötunneista huolimatta vähittäiskaupan kokonaistyöllisyys on pysynyt lähes samana. Syynä on tavaratalojen ja kivijalkakauppojen kriisi, joka on vienyt alalta työpaikkoja.
 Kaupan ala perusteli aukiolon vapautumista työllisyyden kasvulla.  Tilastokeskuksen tietojen mukaan  vähittäiskaupan työllisten määrä ja tehdyt työtunnit ovat pysyneet lähes samana tai jopa laskeneet vuoden 2015 tasosta.
 PAMin Antti Veirto muistuttaa, että samaan aikaan vähittäiskaupassa on käynyt iso myllerrys: Anttilan konkurssissa työnsä menetti 1 300 ihmistä. Stockmannin sulkiessa Oulun tavaratalon vuonna 2017 meni työpaikka alta 250 ihmiseltä.
 Lisäksi aukiolojen vapautuminen  näyttää hyödyttäneen jättikauppoja  – pienempien kustannuksella. Ruokakauppojen ja tavaratalojen lisääntyneet työtunnit ovat siis tasoittaneet vähittäiskaupan isoa murrosta.
 Tulevina joulunpyhinä yhä useampi kauppa on auki verrattuna viime vuoteen. Joulupäivä on useassa Suomen ruokakaupassa vuoden ainoa päivä, jolloin ovet ovat kiinni.
 Myös myyjä Katri Laine viettää aattoyön töissä – vapaaehtoisesti.
 – En koe, että se rajoittaa minun joulunviettoani. Toisaalta monelle muulle on hirveän tärkeä olla vapaalla, joten miksipä ei.
 Lue lisää:
 Läpi yön auki olevista kaupoista on tullut monille jääkaapin korvikkeita: ”Ei tarvitse hamstrata ruokaa, kun pääsee koska vain ostoksille”
 Jättikaupat kuorivat hyödyt aukioloaikojen vapauttamisesta – työllisyys ei parantunut

Ruokakauppa on yhä pidempään auki: Työtunteja tuli rutkasti lisää, mutta myyjien osa-aikatyö yleistyi