Summary: Synnytystukihenkilöiden eli doulien käyttö on tuplaantunut vuosikymmenen aikana.

Pehmeään kesäkurpitsaan mieltynyt ja sitä suuta kohti pusertava Petrus on vanhempiensa silmäterä. Kun hän antoi ensimerkin itsestään, ei tulevan äidin tunne ollut silkkaa onnea.
 – Kun Petrus oli joulun alla ilmoittanut tulostaan, niin itkin joulukirkossa kuin putous. Mietin, että onkohan tämä minun viimeinen jouluni,  Outi Tarkiainen  muistelee.
 Voimakas synnytyspelko juontui lapsuuden tapahtumiin.
 – Ensimmäisiä lapsuusmuistojani on se, kuinka äitini melkein kuoli synnyttäessään pikkuveljeäni. Omaan synnytykseen halusi sitten valmistautua ehkä paremmin kuin jos synnytyspelkoa ei olisi.
 Kun Petrus Sallinen syntyi, paikalla oli vanhempien ja kätilön lisäksi myös doula. Annu Passoja / Yle
 Säveltäjä-muusikkopariskunta kaipasikin tietoa enemmän kuin neuvolassa tarjottiin. Tarkiaisen puoliso  Lauri Sallinen  otti yhteyttä rovaniemeläiseen ammattidoulaan  Sintija Dutkaan , joka kuunteli tarkasti ja kertoi synnytyksen kulusta asioita, jotka neuvolassa oli ohitettu.
 – Hiukan ihmettelen, että vasta doulalta kuulin, että synnytyksessä on erilaisia vaiheita tai että mitä lapsen pitää tehdä päästäkseen sieltä ulos. On semmoinen olo, että joskus meitä terveydenhoitojärjestelmän puolelta varjeltiin liialta tiedolta. Mutta meille oli oivaltavaa tajuta, miten asiat tapahtuvat, Sallinen kertoo.
 Kätilö halaa doulan tervetulleeksi
 Doulan tavoite on tarjota ajoissa ja riittävästi tietoa esimerkiksi siitä, millaisiin päätöksiin synnyttäjällä tai perheellä on mahdollisuus vaikuttaa ja millaisia vaihtoehtoja on.
 Dutka korostaa, että vaikka doulan reppuun on pakattu Reboza-huivit ja akupunktiokammat, ei doula vastusta lääkkeellistä kivunlievitystä. Sitä kuitenkin tarvitaan doulan läsnäollessa tutkitusti vähemmän. Cochrane Review - tutkimusraportin mukaan doulan läsnäolo vähensi selvästi esimerkiksi epiduraalin käyttöä sekä riskiä päätyä sektioon.
 Sintija Dutka on sertifioitu doula. Toiset haluavat hänen tukeaan jo lasta suunnitellessaan, mutta on niitäkin jotka soittavat vasta synnytyssalista. Annu Passoja / Yle
 Lapin keskussairaalan synnytyssalit ovat tulleet Dutkalle jo varsin tutuiksi, samoin monet kätilöt. Hän kokee kunnioituksen ja luottamuksen olevan molemminpuolista.
 – On mukavaa tulla synnytykseen, kun kätilö avaa oven ja halaa ennen kuin päästää synnytyssaliin, Dutka kertoo.
 Ongelmia ratkotaan yhdessä kätilön kanssa, kuten silloin kun keisarileikkaus häämötti puolen tunnin päässä. Huivin avulla synnytys saatiin kuin saatiinkin luonnolliseen alkuun.
 "Löysin yhteyden sisäiseen synnyttäjään"
 Dutka oli paikalla silloinkin, kun nyt puolivuotias  Petrus Sallinen  syntyi. Tuore isä kiittää loistavaa kätilöä ja tuttua doulaa, jonka läsnäolo oli ikimuistoisen tärkeää.
 – Sintija antoi minulle koko ajan tietoa, että hiero tästä kohtaa, se voi auttaa. Tai että tästä hieromalla saadaan oksitosiinihormonia virtaamaan. Oli sellainen olo, että minä osaan tehdä tärkeää asiaa, joka helpotti synnyttäjän oloa. Ja uskon myös että synnytyksen kulkua, että se meni niin hyvin, Sallinen muistelee.
 – Voi olla jopa niin, että minä sain tästä enemmän irti, koska doula tuki hyvin paljon minua, jotta pystyin tukemaan vaimoa.
 Säveltäjä Outi Tarkiainen arvelee, että synnytyspelko siirsi lapsiajatuksia vuosilla eteenpäin.  Esikoisen synnytys oli lopulta elämän hienoin kokemus. Annu Passoja / Yle
 Outi Tarkiaisen pelko oli väistynyt ja mieli tyyntynyt jo synnytystä edeltävinä viikkoina.
 – Pelko hävisi siinä kohtaa, kun tein päätöksen että tätä synnytystä ei käynnistetä, Tarkiainen kertoo.
 Lääkäri kannatti käynnistämistä, koska vauvalla oli jo kokoa. Tarkiainen selvitteli asiaa, vertaili käytäntöjä ja teki päätöksensä. Hän kuvailee löytäneensä yhteyden "sisäiseen synnyttäjään" ja arvelee että ilman tukea se ei olisi onnistunut.
 – Sintija piti minua ajattelemaan ja toimimaan kykenevänä aktiivisena ihmisenä eikä potilaana tai ihmisenä, jolle tehdään asioita. Ehkä se toi itsevarmuutta ollakin sellainen, Tarkiainen sanoo.
 Kymmeniä yrittäjädoulia ja satoja vapaaehtoisia
 Sintija Dutka kuuntelee Petruksen vanhempien kokemuksia liikuttuneena.
 – Doulallekin tulee hyvä ja kiitollinen olo, kun näkee että yhdelle pienelle vauvalle on saatu mahdollisimman hyvä alku tähän maailmaan, Dutka sanoo hymyillen.
 Edellisen kerran hän lähti reppunsa kanssa Lapin keskussairaalan synnytysosastolle muutama päivä sitten. Hetki oli monella tavalla merkityksellinen. Synnyttäjä ja henkilökunta tekivät vaikutuksen, ja oli vieläpä Dutkan oman esikoisen syntymäpäivä.
 Latvialaissyntyinen Sintija Dutka on yksi Suomen alle sadasta ammattidoulasta, jotka ansaitsevat palkkansa tai osan siitä perheiden palkkaamana synnytystukihenkilönä. Lisäksi Ensi- ja turvakotien liitto sekä Folkhälsan välittävät vapaaehtoisdoulia esimerkiksi turvapaikanhakijoille, nuorille synnyttäjille tai muille erityistä tukea tarvitseville. Vapaaehtoisdoulia on satoja.
 Rovaniemeltä Inariin muuttanut perhe tuli tapaamaan tuttua doulaa. Annu Passoja / Yle
 Suomen Doulat ry:n hallituksen puheenjohtaja  Asta Levy  arvioi, että doulien käyttö on tuplaantunut kymmenessä vuodessa. Lapin keskussairaalassa doulasynnytyksiä on ollut viitisentoista vuosittain, mutta tänä vuonna määrä todennäköisesti ylittyy.
 Doulaa kaivataan, kun halutaan tehdä toisin
 Dutkan asiakaskunnissa erottuu yksi ryhmä. Valitettavasti, hän sanoo.
 – Monesti doulaa haluavat uudelleensynnyttäjät, joille on jäänyt ikävä muisto edellisestä synnytyksestä. Tai heillä on tosi selkeä ymmärrys siitä, mitä haluaa tehdä toisin. Doula halutaan tueksi ja omien toiveiden kunnioittamiseksi, Dutka kertoo.
 Outi Tarkiaiselle ensimmäistä synnytyksestä ei jäänyt ikävää muistoa. Kaikkea muuta.
 – Se oli elämäni hienoin kokemus, hyvin alkuvoimainen ja voimakas kokemus, sanoo Tarkiainen ja kiittää puolisonsa olleen sataprosenttisena tukena jokaisessa vaiheessa.
 – Vaikka en fysiologisesti synnyttänyt, niin mulla oli sellainen fiilis että me synnytettiin yhdessä meidän lapsi, sanoo puolestaan Lauri Sallinen.

Myös kumppani saa synnytyksessä tukea doulalta: "Jäi fiilis että synnytimme lapsen yhdessä"


Summary: Gazaa hallitseva Hamas-järjestö kertoi yöllä sopineensa Egyptin välityksellä tulitauosta israelin kanssa.

Israelin johto kiistää palestiinalaisen Hamas-järjestön väitteen, että Israelin ja Hamasin välille olisi yöllä neuvoteltu tulitauko.
 Hamas kertoi yöllä, että Israel olisi suostunut Egyptin välityksellä neuvoteltuun tulitaukoon, joka olisi lopettanut Israelin Gazaan kohdistuneen tulituksen.
 Asian kertoi korkea-arvoinen israelilaisupseeri  Haaretz-lehdelle . Saman totesi myös Israelin ulkoministeri  Israel Katz  J erusalem Post -lehdelle .
 Jerusalem Post tosin huomauttaa artikkelissaan, että Israel oikeistopoliitikot ovat olleet haluttomia ilmoittamaan solmituista tulitauoista ennen kuin ne astuvat voimaan.
 Maan pääministeri  Benjamin Netanyahu  on saapunut kotimaahan vierailultaan Yhdysvalloista. Hän neuvottelee maan puolustusministeriön kanssa, mihin toimiin Gazan suhteen ryhdytään. Haaretzin mukaan hän on kehottanut armeijaa jatkamaan iskuja Gazaan.
 Israelin armeija siirtää panssareita Gazan rajalle. Atef Safadi / EPA
 Israel pommitti viime yönä Gazaa rajusti sen jälkeen, kun alueelta oli ammuttu raketti Israeliin. Raketti haavoitti useita ihmisiä.
 Gazasta saatujen tietojen mukaan alueelle tehtiin noin 80 pommi-iskua. Ne tuhosivat useita Gazaa hallitsevan ääri-islamilaisen Hamas-järjestön ja sen aseellisen siiven, Islamilainen jihad -järjestön tukikohtia.
 Hamas ja Islamilainen jihad ampuivat samaan aikaan kymmeniä raketteja Israeliin, kertoo  al-Jazeera-televisiokanava . Ne eivät aiheuttaneet henkilö- tai materiaalisia vahinkoja.
 Israelin pommi-iskuissa Gazaan loukkaantui tiettävästi seitsemän ihmistä. Palestiinalaiset olivat ehtineet evakuoida ihmiset pois pommituksen todennäköisistä kohteista.
 Hamas: Israelin kanssa sovittu tulitauosta

Israel: Tulitaukoa ei ole – Gazan pommitus voi alkaa uudelleen millä hetkellä hyvänsä


Summary: Yritys perustelee yt-prosessia toimintamallin ja työskentelytapojen uudistamisella.

Elintarvikealan yritys Paulig aloittaa yt-neuvottelut. Arvioitu vähennystarve on 120 henkeä, ja se koskee konsernin toimihenkilöitä ja ylempiä toimihenkilöitä, yritys kertoo tiedotteessa. Suomessa arvioitu vähennystarve on 40 henkeä. –
 Yrityksen mukaan yt-neuvotteluiden taustalla on toimintamallin ja työskentelytapojen uudistaminen.
 Paulig toimii 13 maassa, esimerkiksi Pohjois- ja Keski-Euroopassa ja Venäjällä. Pauligilla työskentelee yhteensä yli 2 000 henkeä. Toimihenkilöitä tai ylempiä toimihenkilöitä on yhteensä 1 250.
 Noin 58 prosenttia konsernin liikevaihdosta tulee Pohjoismaista. Pauligin liikevaihto vuonna 2017 oli 929 miljoonaa

Paulig aloittaa yt-neuvottelut – vähennystarve Suomessa 40 henkeä


Summary: Kyseessä on yksi julkisuudessa esillä olleista seksuaalirikoksista Oulussa.

Oulun käräjäoikeus on tuominnut 22-vuotiaan  Barhumin Abdullhadin  kahden vuoden ja kuuden kuukauden ehdottomaan vankeusrangaistukseen raiskauksesta ja törkeästä seksuaalisesta hyväksikäytöstä.
 Rikokset ovat tapahtuneet Oulun Tuirassa viime vuoden marraskuussa.
 Uhrina on 14-vuotias tyttö.
 Oulun epäillyt seksuaalirikokset
 Tuirassa tapahtui samana viikonloppuna myös toinen epäilty alaikäiseen kohdistunut seksuaalirikos. Poliisi on aiemmin kertonut, että nyt tuomion saanut ja toisesta teosta epäilty tunsivat toisensa.
 Sekä epäilty rikos että nyt oikeudessa ollut rikos ovat tapahtuneet 17. marraskuuta ulkona.
 Oulun epäillyt seksuaalirikokset nousivat esiin viime vuoden lopussa, kun  poliisi kertoi epäilevänsä  kahdeksan miehen hyväksikäyttäneen lasta törkeästi useiden kuukausien ajan Oulussa. Tapaukseen liittyy useita rikosnimikkeitä, yhden miehen osalta epäillään myös  seksuaalipalvelujen ostamista nuorelta  henkilöltä.
 Oulun käräjäoikeus  antoi ensimmäisen tuomion  seksuaalirikoksista viime viikolla.
 Oulun  poliisi on kertonut aikaisemmin tässä kuussa  tutkivansa 29:ää rikoskokonaisuutta, joissa epäillään törkeitä alaikäisiin kohdistuneita seksuaalirikoksia. Epäillyissä on sekä suomalaisia että ulkomaalaisia epäiltyjä. Nyt annettu tuomio on yksi näistä, eikä se liity kahdeksan epäilyn vyyhtiin.
 Osassa Oulun seksuaalirikosepäillyissä yhteydenotto on tapahtunut netin kautta, ja osassa epäilty ja uhri ovat tunteneet toisensa entuudestaan.
 Kerromme kohta lisää.
 Lue myös:
 Ensimmäinen tuomio Oulun seksuaalirikoksista – uhri alle 10-vuotias tyttö, joka tunsi erityistä luottamusta tekijään
 Toinen Oulun törkeä seksuaalirikosepäily oikeudessa – Tämän tiedämme nyt uhrien ja epäiltyjen määristä ja poliisitutkinnasta
 Tuhat tutkintaa, joista ei kerrota – Ylen selvitys kokoaa tietoa seksuaalirikosepäilyistä eri puolilta Suomea ja valottaa, mikä tekee Oulun tapauksesta “ilmiön”
 Uhkauksia joukkoraiskaamisesta ja lasten yhteystietojen tiedustelua – kaupunginvaltuutetut kertovat Oulun koventuneesta ilmapiiristä
 Tuore tuomio valottaa, miten lapsen metsästäjä toimii verkossa: Olet kaunis ja ihana tyttö, rakastan sinua tavalla, jolla kukaan muu ei ole ennen rakastanut

Toisesta Tuiran seksuaalirikoksesta tuomio – 22-vuotias mies tuomittiin 14-vuotiaan raiskauksesta ja törkeästä seksuaalisesta hyväksikäytöstä


Summary: Parlamentin äänestys ratkaisi kiistanalaisen ehdotuksen, joka on aiheuttanut huolta ilmaisunvapaudesta internetissä ja asettanut tekijät ja internet-alustat vastakkain.

Euroopan parlamentti on hyväksynyt lopullisesti uuden tekijänoikeusdirektiivin. Direktiivi meni läpi parlamentin täysistunnossa äänin 348-274.
 Esitys on ollut poikkeuksellisen kiistanalainen. Sitä ovat puolustaneet oikeuksien haltijat kuten musiikintekijät ja lehtikustantajat. Ehdotettua muutosta ovat vastustaneet etenkin internetin isot alustapalvelut kuten Google ja Facebook.
 Uuden lainsäädännön mukaan alustapalveluiden on varmistettava, että niiden palveluissa ei ole tarjolla materiaalia johon niillä ei ole oikeuksia. Kriitikoiden mukaan esitys johtaa käytännössä siihen, että palvelut ryhtyvät varmuuden vuoksi suodattamaan käyttäjiensä niihin lataamaa materiaalia.
 Esitys rajoittaa myös sitä, millaisia otteita tekijänoikeuksien alaisista lehtiartikkeleista saa esittää internetissä. Tämä "linkkiveroksi" kritisoitu pykälä sallii yksittäisten sanojen tai hyvin lyhyiden lauseiden linkkaamisen ilman lisensointia.
 Jäsenmaat ovat jo tahollaan hyväksyneet esityksen, jonka käsittely EU:ssa päättyi parlamentin äänestykseen. Suomi vastusti sitä.

Euroopan parlamentti hyväksyi lopullisesti uuden tekijänoikeuslain – Tekijöille lisää oikeuksia, ilmaiset uutislinkit uhan alle


Summary: Hanke on jumissa ministerineuvostossa.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Komissio teki ehdotuksen kellojen siirtelyn lopettamisesta viime elokuussa. Nyt hanke palaa EU-parlamentista ministerineuvostoon. Aikaisintaan kesä- ja talviajasta luovuttaisiin vuonna 2021.
 – Seuraavaksi pallo on jäsenmailla. Niiden on vuoden sisällä päätettävä siitä, mihin aikaan ne päätyvät ja tapahtuuko lisäksi siirtymisiä aikavyöhykkeestä toiseen. Tämä vaatii taitavaa yhteensovittamista, vihreiden europarlamentaarikko  Heidi Hautala  sanoo tiedotteessaan.
 Lue lisää:
 EU-komissio antoi esityksensä kesäajasta: kellojen siirtely voi loppua jo ensi vuonna

Europarlamentti puoltaa kellojen siirtelystä luopumista vuonna 2021


Summary: Työllisiä oli helmikuussa 2 504 000 eli 34 000 enemmän kuin vuotta aiemmin.

Työllisyysasteen trendi oli helmikuussa 72,5 prosenttia, kertoo Tilastokeskus. Pääministeri  Juha Sipilän  (kesk.) hallituksen tavoitteena oli nostaa työllisyysaste yli 72 prosentin.
 Työttömyysasteen trendi oli 6,5 prosenttia. Työttömien määrä oli helmikuussa 200 000, mikä oli 33 000 vähemmän kuin vuotta aiemmin.
 Työttömiä miehiä oli 113 000 ja naisia 87 000. Trendi on satunnais- ja kausivaihtelusta puhdistettu luku.
 "Suunta on ollut positiivinen"
 Työllisiä oli puolestaan helmikuussa 2 504 000, mikä oli 34 000 enemmän kuin vuotta aiemmin.
 Vuoden 2015 helmikuussa eli hieman ennen Sipilän hallituksen aloittamista vastaava luku oli 2 392 000.
 – Työllisten määrä on noussut. Suunta on ollut positiivinen, summaa yliaktuaari  Kirsi Toivonen  Tilastokeskuksesta.


Summary: Hovioikeus käsittelee tapausta jopa kolmen päivän ajan.

Mies puukotti kolmevuotiasta tytärtään Porvoossa Lyseon leikkipuistossa 2017 marraskuussa. Lapsi vietiin helikopterilla sairaalaan, mutta hän kuoli vammoihinsa.
 Itä-Uudenmaan käräjäoikeus tuomitsi Nicolas Mathieu Cherchelin, 39, elinkautiseen vankeuteen lapsensa murhasta viime kesäkuussa. Käräjäoikeus piti tekoa vakaasti harkittuna.
 Puolustus vaatii murhasyytteen hylkäämistä. Sen mukaan teko ei ollut erityisen raaka tai julma, eikä mies suunnitellut tyttärensä tappamista etukäteen.
 Hoviin toimittamassaan valituksessa puolustus vetosi miehen psyykkiseen tilaan ja olosuhteisiin, joissa hän tekohetkellä oli. Puolustuksen mukaan muun muassa avoero ja sitä seurannut asunnottomuus johtivat henkisen tasapainon järkkymiseen, itsetuhoisiin ajatuksiin ja työkyvyttömyyteen.
 – Edellä mainitut syyt ja Cherchelin pelko viranomaisia ja poliisia kohtaan ovat johtaneet siihen, että tilanne on kärjistynyt poliisien tullessa paikalle, jolloin Cherchel on pelosta kiihtyneenä ja voimakkaan pelon vallitsemassa tunnetilassa tappanut tyttärensä, kirjoittaa Cherchelin asianajaja Matti Kauppi hovioikeudelle toimitetussa valituksessa.
 Käräjillä Cherchel myönsi tapon, mutta kiisti syyllistyneensä murhaan. Hän ei pystynyt selittämään tekoaan, vaan vetosi paniikkiin ja "hulluuskohtaukseen". Mielentilatutkimuksen mukaan mies kuitenkin oli verityön tehdessään syyntakeinen eli ymmärsi tekonsa seuraukset.
 Mies nappasi lapsen, kun äiti oli pakkaamassa autoa
 Lapsen äidin aiemman kertoman mukaan tilanne alkoi, kun hän oli lähdössä viemään tytärtään päivähoitoon. Pakatessaan autoa hän oli hetken selin, jolloin mies nappasi lapsen.
 Tämän jälkeen mies kysyi äidiltä, aikooko tämä soittaa poliisille, ja vei lapsen leikkipuistoon. Äiti seurasi miestä ja oli koko ajan yhteydessä poliisiin hätäkeskussovelluksen avulla.
 Cherchel sanoi tilanteen kärjistyneen poliisien tuloon. Käräjäoikeuden mukaan hän kuitenkin alkoi lyödä lasta veitsellä jo siinä vaiheessa, kun poliisiautoa vasta pysäköitiin puiston viereen. Tämän näki oikeuden mukaan kolme ihmistä.
 Käräjäoikeus piti miehen tekoa ennalta suunniteltuna ja vakaasti harkittuna. Tämän puolesta puhui oikeuden mukaan muun muassa se, että mies kantoi veistä olkalaukussaan.
 Puolustuksen mukaan veitsi ei ollut mukana lapsen tappamista varten, vaan muuton takia ja siksi, että se ei mahtunut muualle.
 – Hän on laittanut puukon mustaan laukkuunsa, koska hän ei tahtonut puukon rikkovan esineitään matkalaukussaan, joka on sijoitettu säilöön autoon, kirjoittaa asianajaja Kauppi valituskirjelmässä.
 Kaupin mukaan mies oli lisäksi saanut veitsen haltuunsa sattumalta tuttavaltaan.
 Pohtiessaan, toimiko Cherchel vakaasti harkitusti vai ei, käräjäoikeus viittasi miehen aiemmin lähettelemiin uhkausviesteihin. Oikeuden mukaan mies oli uhannut tappaa itsensä, entisen avovaimonsa ja lapsensa sekä lähettänyt äidille veitsen kuvan vaatiessaan saada tavata tyttärensä.
 – Uhkaukset ovat esittämistilanteisiinsa ja -tapoihinsa nähden vakavasti otettavia, ja ne ovat myös osoitus siitä, että ajatus lapsen tappamisesta ei ole syntynyt äkillisesti, käräjäoikeuden tuomiossa todetaan.
 Tuomittiin kaappauksesta, vei lapsen luvatta Karibialle
 Käräjäoikeus määräsi Cherchelin maksamaan lapsen äidille yhteensä 47 000 euroa korvauksia muun muassa kärsimyksestä, kivusta ja särystä. Summasta 25 000 euroa määrättiin korvauksena lapsen kuolemasta.
 Suositusten mukainen korvaus lapsen kuolemaan johtaneessa rikoksessa on 3 000-15 000 euroa. Tavallista suurempi korvaus on kuitenkin kohtuullinen muun muassa teon raakuuden takia ja siksi, että mies tappoi lapsen äidin nähden, katsoi käräjäoikeus.
 Hovioikeudessa mies vaatii saada maksaa suosituksen mukaisen minimikorvauksen eli 3 000 euroa.
 – Asiassa ei ole ilmennyt sellaisia perusteita, joilla yhtäältä asteikon ylintä korvausmäärää tulisi soveltaa tai toisaalta että olisi perusteita mennä kyseisen asteikon ulkopuolelle, puolustus katsoo.
 Käräjäoikeus tuomitsi kesäkuussa Cherchelin murhan lisäksi myös lapsikaappauksesta, pahoinpitelystä, laittomasta uhkauksesta ja kotirauhan rikkomisesta.
 Oikeuden mukaan Cherchel kaappasi lapsen Karibialle omavaltaisesti kesällä 2017. Lapsi oli tällöin poissa äitinsä luota noin puolitoista kuukautta. Äiti sai lapsen Suomeen vasta, kun lähti hakemaan tämän itse.
 Laittomaan uhkaukseen Cherchel syyllistyi, kun hän sanoi ystävälleen tappavansa itsensä, äidin ja lapsen. Hänet tuomittiin myös ex-puolisonsa pahoinpitelystä.
 Vanhemmat olivat eronneet riitaisesti vuoden 2017 alussa. Äiti oli laittanut miehen häätöprosessin vireille jo vuonna 2016.
 Kun mies sai tammikuussa 2017 häätöilmoituksen perheen yhteisestä kodista, puolisoiden välille tuli riitaa. Huoltajuusriita oli ehtinyt myös käräjille, ja äiti oli saanut tytön huoltajuuden.
 Lue lisää:
 Porvoossa lapsensa puukottanut tuomittiin murhasta elinkautiseen
 Tyttärensä Porvoossa puukottanut isä ei kyennyt selittämään tekoaan
 Lapsensa Porvoossa tappanutta isää kuullaan tänään oikeudessa – Mies selitti kuulusteluissa, että veitsi vain sattui olemaan mukana
 Syyttäjä vaatii elinkautista vankeusrangaistusta Porvoon lapsisurmasta – Mielentilatutkimus: Mies toimi täydessä ymmärryksessä
 Isänsä puukottama kolmevuotias lapsi kuoli Porvoossa

Porvoon lapsenmurhasta tuomittu vetoaa hovioikeudessa psyykkiseen tilaansa ja eroon – tappoi tyttärensä "voimakkaan pelon vallitsemassa tunnetilassa"


Summary: Yhdysvalloissa on ollut mittaushistorian sateisin talvi.

Yhdysvaltain Kalifornian osavaltio on saanut talven aikana selvästi tavanomaista enemmän sadetta. Liittovaltion meteorologit totesivat viime viikolla, että osavaltiota seitsemän vuotta kurittanut kuivuus oli päättynyt. Asiasta kertoi muiden muassa osavaltion keskiosan  televisiokanava KSBY .
 Tyynen valtameren yllä puhaltavat ilmavirtaukset tuovat jatkuvasti uusia sadealueita Kalifornian ylle. Pohjois-Kaliforniaan on tulossa lähipäivinä jopa 200 millimetriä vettä, kertoo  Los Angeles Times -lehti .
 Kuivien vuoristoseutujen kasvit ovat ottaneet runsaasta vedestä kaiken irti ja alkaneet kukkia massoittain.
 Villikukkia Anza-Borregon aavikkoluonnonpuistossa San Diegon lähellä Kaliforniassa. Etienne Laurent / EPA
 Esimerkiksi Lake Elsinoren kaupungin seudulla Los Angelesin lähellä vuortenrinteet ovat täynnään unikkojen ja muiden luonnonkasvien kukkia.
 Lake Elsinoren viranomaiset ovat joutuneet rajoittamaan matkailijoiden pääsyä alueelle, jotta nämä eivät luonnonihmettä ihaillessaan talloisi kukkia.
 Kaktus kukkii Anza-Borregon aavikkoluonnonpuistossa Kaliforniassa. Etienne Laurent / EPA
 Nyt päättynyt kuivuuskausi alkoi Kaliforniassa virallisesti joulukuussa 2011. Vuodesta 2014 alkaen osavaltion osia oli julistettuna hätätilaan. Seuraavana vuonna kuvernööri Jerry Brown määräsi taajama-alueet supistamaan veden kulutusta neljänneksellä. Esimerkiksi autojen pesu kiellettiin.
 Vuonna 2017 sateet helpottivat kuivuutta, mutta paikoittain se jatkui yhä kohtalaisena.
 Nyt esimerkiksi Los Angelesin kaupunki on saanut lokakuusta tähän päivään ulottuvalla jaksolla sadetta yli 450 millimetriä. Vuoristossa on lunta suuret määrät.
 Viranomaiset muistuttavat kuitenkin, että Kalifornian ilmasto saattaa nopeasti muuttua sateisesta kuivaksi. Näin kävi myös viime vuonna; sateiden jälkeen kukat kukkivat, mutta sateet päättyivät nopeasti ja kuivuus palasi. Tänä talvena sadetta on tosin saatu selvästi enemmän.
 Miten kalifornialaiset voisivat helpottaa osavaltionsa ajoittaista veden vähyyttä? Keskustele aiheesta Yle-tunnuksilla kello 20:een saakka.

Seitsemän vuotta kestänyt kuivuus päättyi Kaliforniassa – mahtava kukkaloisto vuoristossa


Summary: Kysyimme, miten koulutuspaikan valinnassa voi välttää virheet.

Kymmenilletuhansille nuorille kevät on tulevaisuuden kannalta ratkaisevaa aikaa: on päätettävä, mihin koulutukseen hakee. Yhdeksäsluokkalaiset ovat tänä vuonna tuon valinnan tehneet, mutta  korkeakoulujen yhteishaku on yhä käynnissä .
 Jos päämäärä ei ole kirkkaana mielessä, valinnasta voi tulla kovat paineet. Kiinnostuksen kohteita voi esimerkiksi olla useita, mutta mikään niistä ei ole selvästi ylitse muiden.
 Eikä valinta välttämättä ole helppo silloinkaan, kun päämäärä on selvä: pitääkö kehittää varasuunnitelma, jos matkalla tuleekin voittamattomia vastuksia tai motivaatio hiipuu?
 Joensuulainen 9.-luokkalainen  Neemi Sinkko  kysyi apua tulevaisuuden valintoihin Itä-Suomen yliopiston elinikäisen ohjauksen lehtorilta  Leena Penttiseltä .
 1. Voiko toisen asteen yhteishaussa valita väärin?
 – Kun ysiluokalla tekee valintoja, ei voi tietää, onko joku valinta oikeampi kuin toinen. Paljon riippuu valintaprosessista: miten siihen sitoutuu ja millaisia asioita käsittelee.
 Suomalaisessa koulutusjärjestelmässä kumpikaan vaihtoehdoista, lukio tai ammattillinen koulutus, ei sulje pois jatkomahdollisuuksia.
 – Lukio on ehkä suoraviivaisempi polku korkeakoulutukseen. Toisaalta työelämän muuttuessa ammatillinen koulutus voi tukea työuran aikana osaamisen kehittämistä ja aina voi kouluttautua lisää.
 Koulutus ei nykyään enää johda suoraan johonkin tiettyyn ammattiin, vaan siihen vaikuttaa, mitä muita juttuja tekee, miten tunnistaa oman osaamisensa ja miten osaa suunnitella omaa työuraansa. Asia ei siis ole niin mustavalkoinen kuin voisi ajatella, Penttinen muistuttaa.
 2. Täytyykö korkeakouluhaussa tehdä lopullinen päätös?
 – Välivuosien pitäminen on lisääntynyt, mikä voi kertoa paineiden kasvusta. Korkeakouluun hakiessa on ensikertalaiskiintiöt ja ensimmäisen korkeakoulupaikan periaate.
 Korjausliikkeiden teko, kuten opiskelupaikan vaihtaminen, on kuitenkin yleistä. Esimerkiksi Itä-Suomen yliopistossa syksyllä 2018 aloittaneista alkuohjauskyselyyn vastanneista puolella oli aikaisempia korkeakouluopintoja.
 3. Pitääkö työhön olla intohimo?
 – Tällaisia ihmisiä on. Heitä yhdistää se, että heillä on intohimo johonkin tiettyyn aiheeseen ja he rakentavat siitä työuran.
 On myös sellaisia ihmisiä, joiden intohimo kohdistuu vaikka vapaaehtoistyöhön, harrastukseen tai perheeseen. Heillä työ ei ole se suurin merkityksellinen asia. Työn ei siis tarvitse olla intohimo, Penttinen sanoo.
 4. Entä jos panostaa vain yhteen alaan ja epäonnistuu. Voiko siitä vielä nousta?
 – Siihen vaikuttaa, onko ihmisellä kykyä muokata intohimon kohdetta ja nähdä muita mahdollisuuksia. Kyky tehdä jotakin intohimoisesti voi antaa valmiuksia suuntautua uudelleen. Se, että pystyy tekemään täysillä yhtä asiaa, on vahvuus.
 Toisaalta, jos on kiinnostunut monesta aiheesta, eikä osaa valita vain yhtä niistä, ei tarvitse hätäillä. Yksi nykyajan työelämän ilmiö on se, että työtehtävissä on paljon ulottuvuuksia, mikä antaa mahdollisuuksia monenlaiselle osaamiselle.
 5. Voiko ihminen menestyä, jos löytää ammattinsa vasta vanhemmalla iällä?
 – Tämä on tietysti tapauskohtaista. Esimerkiksi huippu-urheilijan uraa ei tietenkään voi aloittaa keski-ikäisenä. On myös aloja, joilla huippuosaaminen vaatii pitkää opiskelua ja työkokemusta. Tällöin on hankalampaa menestyä, jos aloittaa vasta myöhemmällä iällä.
 Alanvaihtoja on mahdollista tehdä monella alalla. Monet työtehtävät limittyvät toistensa kanssa ja on olemassa paljon yleisiä työelämätaitoja, joita tarvitaan monella alalla..
 6. Miten opiskelupaikka tulisi valita?
 – Tulevaisuuden työurilla puhutaan uran rakentamisen taidoista. Olennaista on se, että tutkailee omaa tulevaisuuttaan: mistä on kiinnostunut, mitkä asiat ovat itselle tärkeitä ja minkälaisia mahdollisuuksia olisi tarjolla. Uteliaisuus on piirre, josta on etua.
 Vaikka tulevaisuus näyttää epävarmalta, täytyy uskaltaa tehdä valintoja, kokeilla ja yrittää. Maailma ei muutu vakaammaksi, joten täytyy luottaa siihen, että oma polku löytyy koulutuksien ja työelämän vaihtoehtojen viidakossa.
 Mieti laaja-alaisesti: Mitä haluat elämässä? Mitkä asiat ovat sinulle tärkeitä tulevalla työuralla, osaamisessa ja koko elämänkentän kokonaisuudessa, Itä-Suomen yliopiston elinikäisen ohjauksen lehtori Leena Penttinen toteaa.
 Jutun on kirjoittanut Joensuun steinerkoulun 9.-luokkalainen Neemi Sinkko, joka oli TET-harjoittelussa Yle Joensuussa.
 Mikä sinua mietityttää alan valinnassa tai uuden ammatin opiskelussa? Millaisia neuvoja antaisit valintoja miettiville? Keskustele aiheesta 26.10.2019 kello 22 asti.

Pitääkö työhön olla intohimo ja voiko opiskelupaikan valita väärin? Ysiluokkalaisen kuusi kysymystä ammatinvalinnasta


Summary: Löytö auttaa tutkijoita ennustamaan, kuinka Etelämantereen jäätiköiden sulaminen vaikuttaa valtameriin.

Australian Antarktisen ohjelman tutkijat ovat löytäneet järvien muodostaman verkoston Etelämantereen itäosan suurimman jäätikön alta.
 Kansainvälinen tutkijaryhmä kertoo  tiedotteessaan , että järvet löytyivät Tottenin jäätikön alta seismisten tutkimusten avulla. Ryhmä halusi selvittää, onko jäätikön alla kallioperä vai vettä.
 Tutkijat selvittivät asian räjäyttämällä pieniä räjähdyspanoksia noin kahden metrin syvyydessä jäätikön pinnan alapuolella.
 Jäätikön pinnalle asennettujen mikrofonien avulla he pystyivät kuuntelemaan räjähdysten aiheuttamien äänten heijastuksia. Siten heille selvisi, mitä jään alla on.
 Jäätikkötutkija Ben Galton-Fenz Tottenin jäätiköllä. Madi Gamble Rosevear / Australian Antarctic Division
 Jäätikkötutkija  Ben Galton-Fenzi  sanoo tiedotteessa, että tämä tutkimus auttaa tutkijoita ennustamaan, kuinka Etelämantereen jäätiköiden sulaminen vaikuttaa tulevaisuudessa maailman valtameriin.
 Jäätikön alla oleva aine vaikuttaa jäätikön liikkumisnopeuteen. Galton-Fenzin mukaan jäätikön liike on hitaampaa, jos alla on kalliota. Veden tai pehmeän maa-aineksen päällä jäätikkö puolestaan liikkuu nopeammin.
 – Tämä tutkimus on todistanut meille ensimmäistä kertaa, että jäätiköiden alaisissa järvissä on huomattavia määriä vettä, Galton-Fenzi kertoo tiedotteessa.
 Galton-Fenzin mukaan tutkijat eivät toistaiseksi tiedä paljoakaan näistä jäänalaisista, lähellä valtamerta sijaitsevista järvistä. Järvien veden virtaus saattaa vaikuttaa merkittävästi siihen, kuinka nopeasti jää päätyy valtamereen.
 Tottenin jäätikkö on 30 kilometriä leveä ja jopa kaksi kilometriä paksu. Lisätutkimusta tarvitaan sen ennustamiseksi, kuinka nopeasti jäätikön sulaminen voi tapahtua.

Tutkijat löysivät useita järviä itäisen Etelämantereen suurimman jäätikön alta


Summary: Idai-sykloni vaikutti YK:n mukaan 1,85 miljoonan ihmisen elämään.

Pelastustyöt ja uhrien etsintä jatkuu Mosambikissa ja sen naapurimaissa Idain vaikutusalueella. Maaliskuun puolivälissä alueella raivonneen myrskyn alle jääneet ihmiset tarvitsevat apua vielä pitkään.
 YK:n hätäaputoimiston OCHA:n koordinaattorin  Sebastian Rhodes Stampan mukaan  ihmisiä on edelleen hengenvaarassa.
 – Monet ihmiset ovat menettäneet elinkeinonsa, vaikka välitöntä hengenvaaraa ei ole, sanoi koordinaattori Stampa uutistoimisto Reutersin haastattelussa.
 Sairastumisriski on aikapommi
 Kun vedet laskevat ja teitä saadaan kulkukelpoisiksi ja tietoliikenneverkkoja kuntoon, alkaa katastrofin koko laajuus selvitä. Kuolleita on yli 700. Uhrien määrä saattaa kasvaa, kun tulvavedet laskevat ja avustustyöt etenevät syrjäisemmille alueille.
 YK on huolissaan erityisesti sairauksien leviämisestä. Lähes miljoona ihmistä menetti kotinsa trooppisella alueella.
 OCHA-koordinaattori Stampan mukaan meneillään on 30 avustusoperaatiota eri puolilla tuhoaluetta.
 YK on vedonnut lähes 300 miljoonan euron saamiseksi avustustyöhön Mosambikissa seuraavien kolmen kuukauden aikana.
 Lue myös:
 Amina oli päiviä veden saartamana Mosambikissa, kunnes kalastaja vei perheen turvaan – Pelastaja: “Emme ole vieläkään tajunneet katastrofin laajuutta”   Kartta näyttää, mistä Mosambikin tulvakatastrofissa on kyse – Ylen toimittaja Beirasta: Vesi on laskussa, mutta toivo hiipuu

Idai pyyhki mennessään arjen lähes kahdelta miljoonalta Mosambikissa


Summary: Uhri sai hengenvaaralliset vammat. Epäilty saatiin kiinni tapahtumapäivänä.

16-vuotias taposta epäilty nuori mies on poliisin esitutkinnassa myöntänyt puukottaneensa 17-vuotiasta nuorta miestä Joensuussa helmikuun puolivälissä. Poliisi sai sunnuntaina 17.2.2019 noin kello 20 ilmoituksen Joensuun Marjalassa tapahtuneesta puukotuksesta. Asunnossa oli illan aikana ollut koolla neljän nuoren seurue. 16-vuotias oli puukottanut 17-vuotiasta yllättäen keskivartaloon asunnon parvekkeella ja poistunut sen jälkeen paikalta. Poliisipartio tavoitti epäillyn parin kilometrin päässä tapahtumapaikalta.
 Epäilty on kuulusteluissa myöntänyt tapahtuneen, mutta ei ole kertonut teolleen motiivia. Uhri sai puukotuksessa hengenvaaralliset vammat. Poliisin mukaan hänen tilansa on tällä hetkellä vakaa. Epäilty on ollut teon jälkeen vangittuna. Tutkintavankeuden kohdistaminen alle 18-vuotiaaseen henkilöön on poikkeuksellista.
 Tapauksen esitutkinta on nyt valmistunut ja tapaus etenee syyteharkintaan Itä-Suomen syyttäjänvirastoon.

16-vuotiaan epäillään puukottaneen 17-vuotiasta Joensuussa helmikuussa – ei osannut kertoa motiivia teolle esitutkinnassa


Summary: Syytteen mukaan hengitysvaikeuksista kärsinyt leikkauspotilas kotiutettiin Päijät-Hämeen keskussairaalasta ilman tarvittavia tutkimuksia ja vajavaisin kotihoito-ohjein.

Tästä on kyse Lääkäriä ja hoitajaa syytetään laiminlyönnistä hengitysvaikeuksta kärsineen potilaan kotiuttamisessa. Hoitaja ja lääkäri kotiuttivat potilaan ilman lisätutkimuksia. Syytteen mukaan he eivät heti opastaneet potilaan puolisoa kotiin annetun hengitystä avustavan laitteen käytössä. Syyttäjä vaatii molemmille sakkorangaistusta kuolemantuottamuksesta ja virkavelvollisuuden rikkomisesta.
 Päijät-Hämeen keskussairaalan lääkäriä ja hoitajaa syytetään kuolemantuottamuksesta. Päijät-Hämeen käräjäoikeus alkoi tiistaina käsitellä tapausta, jossa kirurgian erikoislääkäri ja hoitaja olivat kotiuttaneet hengitysvaikeuksista kärsineen leikkauspotilaan.
 Potilas kuoli muutama päivä kotiuttamisen jälkeen.
 Syyttäjän mukaan potilas oli kotiutettu, vaikka hänelle olisi pitänyt tehdä hengitysvajaukseen liittyviä lisätutkimuksia. Keuhkosairauksien erikoislääkäri oli pyytänyt kirurgia informoimaan keuhkopoliklinikkaa potilaan kotiuttamisen lähestyessä, mutta se jäi tekemättä.
 Potilaalle oli annettu kotiuttamisen yhteydessä hengitystä helpottava laite, mutta sitä varten ei annettu käyttöohjausta. Syytteen mukaan myös tarvittava happirikastin puuttui.
 Potilaan puolisolle annettiin käyttöohjausta vasta pari päivää myöhemmin, kun puoliso oli ottanut itse yhteyttä sairaalaan. Laitetta ei ollut ehditty vielä käyttää kotona, ja lopulta potilaalle kehittyi hengityspysähdys. Hän sai aivovaurion ja kuoli.
 Syytetyille vaaditaan sakkorangaistusta kuolemantuottamuksesta hengityshoidon laiminlyönnin vuoksi. Heitä syytetään myös tuottamuksellisesta virkavelvollisuuden rikkomisesta.
 Epäilty laiminlyönti tapahtui vuodenvaihteessa 2014–2015.

Leikkauspotilas menehtyi hengitysvaikeuksiin kotiuttamisen jälkeen – lääkäriä ja hoitajaa syytetään kuolemantuottamuksesta


Summary:
Vuonna 2018 startup –sijoitusten kokonaismäärän kasvua vauhdittivat erityisesti ulkomaisten
sijoittajien ennätyssuuret sijoituskierrokset.

Taloudessa enkelisijoittajalla tarkoitetaan rahojaan alkuvaiheen yritykseen laittavaa ja samalla palveluksiaan tarjoavaa yksityishenkilöä. Sijoitukset ovat usein erittäin riskialttiita, mutta saattavat tarkoittaa myös hyvää tuottoa.
 Suomessa bisnesenkelit sijoittivat vuoden 2018 aikana 435 startupiin eli nuoreen kasvuhakuiseen yritykseen.
 Bisnesenkelin yksittäisen sijoituksen keskimääräinen koko vuonna 2018 oli 42 000 euroa, mediaanisijoituksen ollessa 18 000 euroa. Mediaanillla tarkoitetaan havaintoaineiston keskimmäistä arvoa, kun havainnot on järjestetty suuruusjärjestykseen.
 Kaikkiaan suomalaisiin startupeihin ja aikaisen vaiheen kasvuyrityksiin sijoitettiin vuonna 2018 ennätykselliset 479 miljoonaa euroa. Kotimaisten pääomasijoitusyhtiöiden osuus oli 101 miljoonaa ja bisnesenkeleiden suorien sijoitusten osuus 36 miljoonaa euroa.
 Ulkomaisten pääomasijoittajien suorien sijoitusten osuus kokonaissummasta oli 103 miljoonaa euroa. Sekä kotimaisten että ulkomaisten pääomasijoittajien osuus on kasvanut huomattavasti edellisvuoden tasosta.
 Yle Uutisgrafiikka
 Tiedot perustuvat alan yhdistysten Finnish Business Angels Network ry:n (FiBAN) ja Pääomasijoittajat ry:n keräämiin tilastoihin vuoden 2018 sijoituksista startupeihin ja aikaisen vaiheen kasvuyrityksiin Suomessa.

Bisnesenkeleiltä ennätyssijoitukset suomalaisille startupeille – toi firmaan keskimäärin 42 000 euroa


Summary: Laaja sähkökatko on hallituksen mukaan vesivoimalaitokseen tehdyn sabotaasin seurausta.

Venezuelan taloudellinen kurimus näyttää syvenevän.
 Viestintäministeri  Jorge Rodriguez  sanoi, että Venezuelassa oli laaja sähkökatko toista kertaa vuorokauden sisällä. Voimalinjat vaurioituivat ministerin mukaan vesivoimalaan tehdyn iskun seurauksena.
 Viestintäministeri syytti oppositiota voimalan vahingoittamisesta. Venezuelan pääkaupunki Caracas ja valtaosa muusta maasta jäi vaille sähköä edellisen kerrran maaliskuun alussa. Myös tuolloin syy oli voimalaitoksen toiminnan häiriintyminen. Syyksi epäiltiin vahingontekoa.
 Valtataistelu jatkuu – samoin maastapako
 Useat länsimaat tunnustaneet parlamentin puhemiehenä toimineen  Juan Guaidon  maan väliaikaiseksi johtajaksi. Presidentti  Nicolas Maduro  on syyttänyt Yhdysvaltoja vehkeilystä ja vallankaappauksen tukemisesta.
 Esimerkiksi Venäjä, Syyria ja Turkki ovat puolestaan ilmaisseet tukensa Madurolle. Kaksi venäläishävittäjää saapui eilen Venezuelaan. Maan puolustusministerijn  Jorge Arreazan  mukaan Venezuela jatkaa sotilaallista yhteistyötä Venäjän kanssa huollimatta Yhdysvaltain vehkeilystä.
 Yli kolme miljoonaa ihmistä on paennut Venezuelan kaaosta naapurimaihin.
 Lue myös:
 Ulkolinja – pako tuhotusta maasta
 BBC: Fresh power cuts hit Venezuelan capital
 Yhdysvallat uhkailee uusilla Venezuelan-vastaisilla pakotteilla
 Venezuelassa koulut ja työpaikat kiinni laajan sähkökatkon takia – varapresidentti syyttää äärioikeistoa

Sähköt poikki jälleen lähes koko Venezuelasta


Summary: Eduskuntaehdokas Suldaan Said Ahmed oli mukana vaalitapahtumassa Itäkeskuksessa.

Vasemmistoliiton eduskuntavaaliehdokas  Suldaan Said Ahmed   kertoi eilen joutuneensa hyökkäyksen kohteeksi maanantaina iltapäivällä Helsingin Itäkeskuksessa .
 Helsingin poliisi kertoo, että se epäilee toistaiseksi tuntematonta miestä rikoksista, jotka tapahtuivat maanantaina noin kello 13.30.
 Poliisin mukaan kansanedustajaehdokas oli oman kertomansa mukaan osallistunut vaalitapahtumaan Itäkeskuksessa ja oli aikeissa matkustaa metrolla Kontulaan, kun hänen luokseen tuli kaksi hänelle entuudestaan tuntematonta miestä. Toinen miehistä tönäisi häntä rintaan ja solvasi häntä erilaisilla loukkaavilla ilmauksilla.
 Suldaan Said Ahmed nousi metroon, ja miehet tulivat samaan metrovaunuun. Kaikki jäivät pois Kontulan asemalla.
 Poliisi kertoo, että solvaaminen jatkui koko metromatkan ajan aina Kontulan ostoskeskukselle asti. Siellä kansanedustajaehdokas tapasi poliisipartion ja kertoi heille tapahtuneesta.
 Poliisipartio lähti epäillyn miehen perään, joka lähti poliisia pyörällä karkuun. Partio etsi miestä lähialueelta, mutta hän jäi kateisiin.
 Poliisi ei ole saanut epäiltyä kiinni.
 – Tutkinta on vielä alkuvaiheessa, sanoo rikostarkastaja  Jari Illukka  Helsingin poliisista.
 Suldaan Said Ahmedin mukaan mies oli myös tärvellyt hänen kampanjamateriaaliaan sekä solvannut kansanedustajaehdokasta puolustaneita sivullisia.
 Poliisi pyytää havaintoja ja vihjeitä tapahtumista.

Poliisi epäilee miestä eduskuntaehdokkaan lievästä pahoinpitelystä ja kunnianloukkauksesta  Helsingissä


Summary: Erikoislääkärit valitsevat mieluiten työpaikakseen yliopistosairaalan.

Terveydenhuollon, opetuksen, kulttuurin ja muiden yhteiskuntapalvelujen hallinto

Julkisuudessa käyty keskustelu terveydenhuollon uudistuksista on osaltaan pahentanut pienten paikkakuntien lääkäripulaa, toteaa sosiaali- ja terveysministeriön tuore selvitys. Mielikuvat suurista sairaaloista parempina työnantajina johtavat siihen, että erikoislääkärit valitsevat työpaikakseen mieluummin yliopistollisen sairaanhoitopiirin.
 Vaativin erikoisalapäivystys on viime vuosina koottu 12 yliopisto- ja keskussairaalaan. Vaativaa leikkaushoitoa on keskitetty pienistä sairaaloista maakuntien keskussairaaloihin ja edelleen yliopistosairaaloihin.
 Muissa keskussairaaloissa järjestetään ympärivuorokautinen perusterveydenhuollon ja erikoissairaanhoidon yhteispäivystys.
 Selvityksen mukaan lääkäripula on pienin yliopistosairaaloissa. Muissa keskussairaaloissa lääkärivaje on 10–12 prosenttia.
 Selvitys esittää, että rajaa yliopistollisten sairaanhoitopiirien ja muiden sairaanhoitopiirien välillä häivytetään. Tämä auttaisi pienempiä sairaaloita lääkärien rekrytoinnissa.
 Lue myös:
 Lääkäreiden palkat ovat HUSissa huonompia kuin muissa yliopistosairaaloissa: Joka toinen hakee lisätienestiä sivutöillä

Selvitys: Lääkäripulaan vaikuttaa lääkärien mielikuvat sairaaloista


Suomen ulkoasiainhallinnossa on häirintätapausten ennaltaehkäisyn ja käsittelyn kannalta puutteita johtajuudessa sekä tiedonkulussa, toteaa tiistaina valmistunut selvitys.
 Selvitys suosittaa, että ministeriössä eriytetään rekrytointi ja häirintäilmoitusten käsittely.
 Aiemmin ulkoministeriön virkamiehet ovat moittineet sitä, että urakierron vuoksi häirintäilmoituksen teko tai sellaisen käsittely on saattanut vaikuttaa tuleviin tehtäviin.
 Selvityksen toteutti riippumaton konsulttiyritys. Se perustui yli viiteensataan sähköiseen haastatteluun.

Ulkoministeriön on muutettava johtamistaan, suosittelee häirintätapauksia tutkinut selvitys


Summary: Suomen Punainen Risti toimittaa Mosambikin myrskytuhoalueelle 29 tonnia avustustarvikkeita.

Suomen Punaisen Ristin (SPR) ensimmäinen avustuslento  Idai-myrskyn tuhoamille alueille  lähtee matkaan torstai-iltana.
 Suomen Punaisen Ristin logistiikkakeskuksessa Tampereella lastataan parhaillaan huopia, pressuja, kenttäsairaala- ja satelliittitarvikkeita rekkoihin, jotka kuljettavat ne Helsinki–Vantaan lentokentälle ja edelleen rahtilennolla Mosambikin Beiraan.
 Avustustyöt myrskyalueilla ovat käynnistyneet, mutta niitä vaikeuttavat tulvat ja huonot kulkuyhteydet.
 – Beiran lentokenttä on saatu avattua, mutta myrskyalueella teitä on edelleen poikki. Osalle alueista päästään vain helikoptereilla, Suomen Punaisen Ristin logistiikkakoordinaattori  Ari Mäntyvaara  kertoo.
 Idai-myrsky on  tuhonnut lähes kokonaan  puolen miljoonan asukkaan kaupungin Beiran Mosambikissa.  Kuolonuhreja myrskyalueella on ainakin 700 , mutta arviolta  200 000 ihmisen kohtalosta ei vielä ole tietoa . Alueella kärsitään tulvista ja pelätään tartuntatautien leviämistä.
 Kenttäsairaala ja työntekijöitä
 Suomesta avustustarvikkeita lähetetään kolme rekallista, yhteensä noin 29 tonnia. Tarvikkeista kootaan muun muassa kenttäsairaalayksikkö yhteistyössä Kanadan Punaisen Ristin kanssa.
 – Kenttäsairaalaa varten toimitamme muun muassa sairaalasänkyjä ja leikkaussalitelttoja. Kenttäsairaalat tarjoavat periaatteessa samat palvelut kuin suomalaiset aluesairaalat.
 SPR:n logistiikkakeskus sijaitsee Tampereen Kalkussa. Jussi Mansikka / Yle
 Lisäksi paikalle lähetään Suomesta telekommunikaatioyksikkö korvaamaan tuhoutuneita tietoliikenneyhteyksiä. Avustustyöntekijöitä Suomesta lähtee tämän viikon aikana vähintään 15.
 Torstaina matkaan lähtevän avustuserän kustannukset ovat noin puoli miljoona euroa. Rahoitus on peräisin ulkoministeriöltä sekä SPR:n keräys- ja lahjoitusvaroista.
 Mäntyvaaran mukaan avustustyöt jatkuvat vähintään useita kuukausia.
 Lue lisää:
 50 vuotta sitten teiniliittolaiset keräsivät Mosambikille avustuksia taksvärkkinä – Nyt samat henkilöt kerävät rahaa hirmumyrskyn uhreille
 Amina oli päiviä veden saartamana Mosambikissa, kunnes kalastaja vei perheen turvaan – Pelastaja: “Emme ole vieläkään tajunneet katastrofin laajuutta”   Kartta näyttää, mistä Mosambikin tulvakatastrofissa on kyse – Ylen toimittaja Beirasta: Vesi on laskussa, mutta toivo hiipuu

Tällaista apua Suomi toimittaa myrskyn runtelemaan Mosambikiin: "Osalle alueista päästään vain helikoptereilla"


Summary: Pienpuolueiden puheenjohtajat Ylen vaalitentissä 2.4. TV1:ssä klo 21–23.

Millä ohjelmilla pienpuolueet haastavat eduskuntapuolueet 14.4. käytävissä vaaleissa? Miten ne laittaisivat terveydenhuollon kuntoon? Miten syrjäytymistä pitäisi ehkäistä? Tai miten ja millä rahalla torjuvat ilmastonmuutosta?
 Pienpuoluetenttiin ovat ilmoittaneet osallistuvansa seuraavat puheenjohtajat ja puolueet:
 - Juha-Pekka Väisänen, Suomen Kommunistinen Puolue
 - Mikko Vartiainen, Kommunistinen Työväenpuolue
 - Tea Törmänen, Liberaalipuolue
 - Petrus Pennanen, Piraattipuolue
 - Santeri Pienimäki, Eläinoikeuspuolue
 - Sami Kilpeläinen, Kansalaispuolue
 - Katju Aro, Feministinen puolue
 - Henri Aitakari, Itsenäisyyspuolue
 - Marco de Witt, Suomen Kansa Ensin
 Pienpuolueiden puheenjohtajille voi lähettää kysymyksiä alla olevalla lomakkeella.

Ylen vaalitentissä 2.4. pienpuolueet: Mitä haluat kysyä?


Summary: Esitimme kahdeksan kiperää kysymystä kokoomuksen puheenjohtajalle Petteri Orpolle. Katso video klikkaamalla kuvaa ja tentti suorana kello 21.

Yle testasi pääministeriehdokkaiden reagointi- ja kuuntelukykyä videotentissä.
 Nauroin kunnolla viimeksi kun...
 Mitähän minä katsoin telkkarista, jotain hirveän hauskaa vanhaa Mr. Beania. Se nauratti kyllä kovasti.
 Minusta tuli kokoomuslainen, koska...
 Minä arvostan kokoomuksessa sitä, että me olemme yksilöpuolue. Kokoomuksessa hienolla tavalla yhdistyy yksilön vastuu ja vapaus. Siitä rakentuu koko se meidän yhteiskunnallinen ajattelumme.
 Kenet suurvaltajohtajan haluaisitte tavata, ja mitä haluaisitte sanoa hänelle?
 Haluaisin tavata Barack Obaman. Hän on entinen suurvaltajohtaja, mutta haluaisin kysyä häneltä, mitä ihmettä Yhdysvalloissa tapahtuu. Ja haluaisin jutella hänen kanssaan. Hän oli hieno presidentti.
 Olisin paras pääministeri, koska...
 Osaan kuunnella ihmisiä. Tulen ihmisten kanssa hyvin toimeen. Olen aika ratkaisukeskeinen. Pääministeriltä erityisesti vaaditaan tämäntyyppisiä taitoja. Vaikeina aikoina löytää ratkaisuja ja saada ihmiset mukaan.
 Toiseksi paras pääministeriehdokas olisi...
 Varmaankin puhemies Paula Risikko.
 Ryhmä Isis-taistelijoiden perheenjäseniä haluaa palata Suomeen. Mitä teette?
 Jos on ollut terroristijärjestön jäsen, osallistunut sotatoimiin terrorijärjestön julmuuksiin, niin mielestäni heitä ei pidä ottaa Suomeen takaisin.
 Kaksi tärkeintä arvoa elämässäni ovat...
 Luottamus ja välittäminen. Luottamus on äärettömän tärkeää kaikessa, mitä te teemme. Luottamus läheisiin, luottamus yhteiskuntaan, luottamus toisiin. Ja siksi se on minulle niin tärkeä asia.
 Kadun elämässäni eniten sitä, että...
 Olen joutunut työni takia olemaan niin paljon poissa kotoa. Lasten kanssa vietetystä ajasta olen joutunut tinkimään. Mutta nämä ovat valintoja, ja minä olen valinnut tämän poliitikon ammatin. Ja tämä vie paljon aikaa.
 Katso myös:
 Petteri Orpo sai desimaalista kolhun vanhustenhoidon kriisissä – Tällainen puolue on kokoomus, jolle kelpaa vain vaalien ykköspaikka
 Ylen vaalikone
 Yle Areenan vaalisivu

Erilainen pääministeritentti: Petteri Orpo nauraa Mr. Beanille, haluaisi kysyä Barack Obamalta, mitä Yhdysvalloissa tapahtuu – video


Summary: Moni kuntapäättäjä kuuli konsultin tekemästä ulkoistamisselvityksestä maanantai-iltana.

Sosiaali- ja terveydenhuollon palvelujen ulkoistamissuunnitelmat herättävät epätietoisuutta Pelkosenniemen ja Savukosken päättäjissä. Kuntapäättäjille esiteltiin alueen  sote-palvelujen ulkoistamisesta tehtyä konsulttiselvitystä  maanantai-iltana.
 Harva päättäjä kertoi vielä mielipidettään palvelujen yksityistämisestä, sanoo Savukosken kunnanhallituksen puheenjohtaja  Raimo Haapakoski  (kesk.).
 – Se on iso ja uusi asia meille täällä molemmissa kunnissa. Se herätti jonkinlaisia kysymyksiä. Ei vielä osattu tai haluttu ottaa kantaa, Haapakoski lisää.
 – Monet kuulivat selvityksestä ensi kertaa maanantain iltakoulussa ja aika meni pitkälti siihen, että molempien kuntien taloutta, palvelurakennetta ja kustannuksia käytiin läpi, Pelkosenniemen kunnanhallituksen puheenjohtaja,  Annika Kostamo  (sit.) sanoo.
 "Tuntuu oudolta"
 Perusterveydenhuollon ja vanhuspalvelujen mahdollinen yksityistäminen ei saa varauksetonta tukea kaikilta päättäjiltä Pelkosenniemellä. Ulkoistamiseen suhtautuu epäilevästi ainakin Kostamo.
 – Jotenkin tuntuu oudolta, että me ei pystyttäisi enää tuottamaan palveluja omin voimin. Tämä kansanterveystyön kuntayhtymä on hyvä järjestelmä, palvelut on hyviä ja asiakastyytyväisyys on korkea. Ehkä palvelutaso on vähän liiankin hyvä, kun meillä ei ole jonoja ja monenlaisia palveluja on tarjolla, Kostamo kertoo.
 Kostamoa mietityttää myös, miten yritys voisi tuottaa palvelut edullisemmin kuin kuntayhtymä, jos palveluja ei heikennetä. Hän ottaisi asiassa aikalisän, koska sote-uudistuskin kaatui.
 Pelkosenniemen ja Savukosken sosiaali- ja terveydenhuollon palvelujen mahdollista ulkoistamista on selvittänyt konsulttiyhtiö Perlacon. Selvityksen on tilannut Pelkosenniemen-Savukosken kansanterveystyön kuntayhtymä, joka huolehtii kuntien perusterveydenhuollosta.
 Kuntayhtymällä on on terveyskeskus vuodeosastoineen Pelkosenniemellä ja terveysasema Savukoskella. Vakituisia työntekijöitä on runsaat 50.
 Kuntalaisille tilaisuudet tiistaina
 Konsulttiselvityksestä järjestetään tiedotustilaisuudet kuntalaisille Savukosken kunnanvirastolla tiistaina kello 15 alkaen (15-17) ja Pelkosenniemen kunnanvirastolla kello 18 alkaen (18-20).
 Raimo Haapakoski Savukoskelta ei ota vielä kantaa siihen, saako ulkoistaminen riittävästi kannatusta kunnissa.
 – Emme ole vielä ollenkaan siinä vaiheessa, kun selvityskään ei ole vielä lopullisesti valmis. On ennenaikaista sanoa, mille kannalle luottamushenkilöt asettuvat.
 Myös vanhusten asumispalvelut mukaan?
 Harkinnassa on yksityistää perusterveydenhuollon lisäksi myös vanhusten asumispalvelut.
 – Tarkoitus on saada riittävän suuri volyymi kilpailutukseen, jotta mahdollisimman moni alan yritys jättäisi tarjouksen, Haapakoski jatkaa.
 Selvitys mahdollisesta ulkoistamisesta on tulossa myöhemmin kuntien päätettäväksi.
 Jos kunnat päättävät ulkoistaa palvelujaan, vielä on auki myös se, milloin mahdollinen tarjouskilpailu ratkeaisi ja koska yritys alkaisi tuottaa sote-palvelut paikkakunnilla.

Ulkoistamissuunnitelmat aiheuttavat epätietoisuuta Pelkosenniemellä ja Savukoskella – "Ei vielä osattu tai haluttu ottaa kantaa"


Summary: Yhä useampi ajaa huumeiden vaikutuksen alaisena.

Keskusrikospoliisin tuoreen tilaston mukaan  liikennejuopumustutkimuksia tehtiin viime vuonna 21 000 kappaletta. Määrä kasvoi edelliseen vuoteen verrattuna 1 500:lla.
 Erityisesti kasvua on ollut huumaus- ja lääkeainetutkimuksissa. Yli 90 prosentissa tutkituista näytteistä todettiin alkoholia, huumaus- tai lääkeaineita tai molempia. Humalassa tai huumeissa ajavat jäävät usein kiinni ajotavan tai ilmiannon vuoksi tai kolaripaikalta.
 Pyysimme A-klinikka Oy:n laitoshoitopalveluiden ylilääkäri  Margareeta Häkkistä  listaamaan, kuinka eri päihteet vaikuttavat ajokykyyn.
 Bentsodiatsepiinit sekä niiden kaltaiset unilääkkeet ja GHB
 väsyttävät, rentouttavat lihaksia, vähentävät käytöksen kontrollointikykyä, heikentävät muistia: uneliaisuus ja tokkuraisuus, motorinen kömpelyys, kaksoiskuvat ja piilokarsastus, estoton ja impulsiivinen käytös riski liikenteelle kaikilla bentsoilla samanlainen vaikutusmekanismi, erot eri valmisteiden välillä tulevat lähinnä siitä, miten nopeasti vaikutus alkaa ja miten pitkään se kestää vieroitusoireissa ja käytön juuri loputtua voi tulla kouristuksia hidastaa kaiken informaation käsittelyä aivoissa
 Kannabis ja muuntokannabinoidit
 Muun muassa JWH-018 eli jehova on muuntokannabioidi.
 lamaa keskushermostoa, heikentää ajantajua sekä paikan, nopeuden ja etäisyyksien arviointia koordinaatiokyky, reaktiokyky, keskittymiskyky, huomiokyky, muistitoiminnot heikkenevät pitkäaikaisessa käytössä amotivaatio-oireyhtymä, joka passivoittaa lisää: välinpitämättömyys liikenteessä lisää liikenneriskejä hidastaa kaiken informaation käsittelyä aivoissa
 Stimulantit
 Stimulantteja ovat amfetamiini, metamfetamiini, ekstaasi, kokaiini, stimulanttilääkkeet ja muuntostimulantit, joita ovat esimerkiksi Bromo-dragonfly, MDPV, alfa-PVP ja kylpysuolat. Khatin vaikutukset ovat usein amfetamiinia lievempiä.
 akuutissa käytössä mustuaiset laajenevat eivätkä reagoi normaalisti valoon, joten tulee häikäistymistä pimeällä ja kontrastinäkö heikkenee lisää onnettomuusriskiä eniten vaikuttamalla liikennekäyttäytymiseen, liiallista riskinottoa, kiihottuneisuutta, ylivilkkautta käyttöön voi liittyä aistiharhoja, joihin reagointi voi aiheuttaa riskejä liikenteessä lisää vireyttä ja reaktionopeutta, mutta toisaalta lisää myös virheellisten suoritusten määrää ja virhepäätelmiä käytön loputtua ja vieroitusoireissa uneliaisuus, nukahtaminen rattiin
 Opioidit
 Esimerkiksi morfiini, heroiini ja buprenorfiini kuuluvat opioideihin.
 jatkuvassa käytössä kehittyy toleranssi: säännöllinen käyttö samanlaisilla annoksilla, kuten kipulääkkeiden säännöllinen käyttö tai opioidikorvaushoito ilman oheiskäyttöä ei aiheuta hyvin merkittävää liikenneriskiä yleensä, mutta tilannetta täytyy seurata lääkityksen aloittamisen jälkeen, jotta voidaan varmistua asiasta yksilön kohdalla akuutti opioidipäihtymys: euforia, välinpitämätön ympäristöstä, tokkurainen, motoriikka heikentyy ja reaktionopeus hidastuu vieroitusoireissa levoton, hermostunut, tulee helposti hätäisiä virhearviointeja ja virhepäätelmiä, suuri riski liikenteessä silmän mustuainen pienenee, jolloin hämäränäkö huononee hidastaa kaiken informaation käsittelyä aivoissa
 Hallusinogeenit
 Hallusinogeenejä ovat muun muassa LSD, psilosybiini ja muut sienistä saatavat psykedeeliset tai hallusinogeeniset aineet.
 suuri liikenneriski aistiharhat, päihteestä ja yksilöstä riippuen näköharhat ja/tai kuuloharhat reagointi ärsykkeisiin ennalta-arvaamatonta ja epäjohdonmukaista henkilö saattaa olla rauhallinen ja vetäytyvä tai aggressiivinen, kiihtynyt ja epävakaa, vaikutusta ei aina etukäteen tiedä: sekä passiivinen että impulsiivinen käytös riski liikenteessä
 Poppersit
 yleensä vaikutukset lyhytaikaisia tokkuraisuus, joka tulee itse aineesta ja sitä voi vielä tehostaa aineen aiheuttama verenpaineen lasku
 Alkoholi
 hidastaa kaiken informaation käsittelyä aivoissa havainnointikyky ja huomiokyky heikkenee riskien otto kasvaa, impulsiivisuus korostuu, tunteiden säätely heikkenee, tunnereaktiot voivat voimistua, itsetuhoinen käyttäytyminen voi korostua näissä tilanteissa liikenteessä kohtalokkaalla tavalla motoriikka hidastuu, kömpelyys, reaktioiden hitaus päätöksentekokyky hidastuu ja heikkenee, joustavuus ja nopeus valintatilanteissa huononee jaksaminen ja vireystila laskee, tajunnan tason lasku kun humala syvenee, tokkuraisuus, nukahtaminen kognition lasku: kognitiota tarvitaan ajaessa esimerkiksi kun havainnoidaan ympäristöä ja tehdään sen pohjalta ratkaisuja vieroitusoireissa voi tulla kouristuksia ja/tai harhoja
 Päihteet eivät ole ainoita, jotka  vaikuttavat ajokykyyn heikentävästi  (Liikenneturva). Esimerkiksi  väsyneenä ajaminen  tai  kännykän räplääminen  (Liikenneturva) nostavat onnettomuusriskiä.

Näin eri huumeet vaikuttavat ajokykyyn: amfetamiini lisää riskinottoa ja bentsot väsyttävät


Summary: Kun Malmilla kiireettömään hoitoon pääsee alle viikossa, Pitäjänmäellä täytyy jonottaa kuukausi. Espoon Tapiolassa jonot ovat pitkät, Samarian asemalla lyhyet. Vantaalla omalääkärille voi joutua jonottamaan puolitoista kuukautta.

kunnalliset palvelut (julkiset palvelut)

Miten selvitys tehtiin? Lääkärille pääsyä tarkastellaan niin sanotun T3-luvun avulla. Se kertoo, milloin terveysaseman lääkäreillä on seuraava kolmas vapaa vastaanottoaika kiireettömään hoitoon. T3 on kaikkien kyseisen terveysaseman lääkäreiden kolmansista vapaista ajoista laskettu mediaani eli keskiluku. Lääkäriin pääsy vaihtelee eri asemilla kuukausittain, joten tarkastelimme terveysasemien kuukausittaisia T3-lukuja vuoden ajalta, helmikuusta 2018 helmikuuhun 2019 ja laskimme niistä mediaanin. Luku siis kertoo, montako vuorokautta viimeisen vuoden aikana kullakin terveysasemalla on tyypillisesti kestänyt päästä ei-kiireelliseen hoitoon lääkärille.
 Lääkäriin pääseminen vaihtelee hurjasti alueittain Helsingin, Espoon ja Vantaan sisällä ilmenee Ylen tekemästä selvityksestä. Suurimmat erot kaupungin sisällä ovat Helsingissä.
 Pisimmät jonot näyttävät olevan Vantaan terveysasemilla, mutta Vantaa laskee vain omalääkärin vastaanotoille muodostuvat jonot. Espoo ja Helsinki mittaavat kaikkien terveyskeskuslääkäreiden jonotusajat.
 Vaikka jonot ovat kaukana kaupunkien omista tavoitteista, kaikissa kaupungeissa kiireettömään hoitoon pääsee hoitotakuulain mukaisesti kolmessa kuukaudessa. Kiireelliseen hoitoon pääsee saman vuorokauden kuluessa.
 Jutun lopussa on taulukko, josta voit katsoa kuinka pitkä jono lääkärille on juuri sinun terveysasemallasi. Voit vertailla myös, mille asemalle pääsisit lukujen valossa nopeimmin.
 Miksi Helsingissä jonojen pituus vaihtelee niin paljon?
 Helsingin pisimmät ja lyhimmät jonot terveyskeskuslääkärille kiireettömään hoitoon.  Yle Uutisgrafiikka
 Vastaajana terveysasemien johtajaylilääkäri  Timo Lukkarinen :
 "Helsingissä useammalla asemalla on henkilöstöpulaa. Lääkärityövoimasta puuttuu noin sata lääkäriä. Osa vakansseista on täyttämättä ja tämän lisäksi muun muassa osa-aikaisuudet ja virkavapaat vähentää työvoimaa.
 Lääkäritilanne ei kuitenkaan ole ainoa tekijä lyhyisiin tai pitkiin jonoihin. Helsinki selvittää paraikaa juurisyitä sille, miksi toiminta sakkaa yhdellä asemalla ja toisella ei, vaikka näennäisesti asioiden pitäisi olla yhtä hyvin tai yhtä huonosti.
 Osalla pitkien jonojen asemien alueilla väestö on kasvanut hurjaa vauhtia. Siihen reagointi kestää hieman pidempään varsinkin kun rekrytointihaasteita on jatkuvasti.
 Ihmiset saavat toki vapaasti valita, mihin terveyskeskukseen he hakeutuvat, mutta osa asukkaista haluaa käydä lähimmällä terveysasemalla.
 Jonojen pituuteen vaikuttaa monta tekijää, kuten alueiden erilaisuus, haasteet yhteisen kielen löytymisessä ja se, onko asukkailla työterveyttä käytössä vai ei. Myös vakuutusten määrä ja ikärakenne vaikuttavat: mitä iäkkäämpää väestö on, sitä enemmän lääkäreille on kysyntää.
 Kuitenkin Etelä-Helsingissä yllättäen nuoret ovat iso käyttäjäryhmä, mutta Itä-Helsingissä näin taas ei välttämättä ole.
 Joidenkin alueiden, kuten vaikkapa Jakomäen asukkailla, lääkäriin hakeutumisessa saattaa olla isompi kynnys kuin joillakin toisilla alueilla. Tämä voi lyhentää jonoja, koska kysyntää on vähemmän.
 Eli hyvinvoivilla alueilla nuoret saattavat huolehtia terveydestään paremmin tai sitten heillä ei ole työterveys- tai opiskeluterveydenhuoltoa. Voi myös olla, että he jostain syystä haluavat käyttää enemmän julkista terveydenhuoltoa.
 Idän asemilla lääkäreillä on ollut hieman korkeampi palkka, koska siellä on ollut kroonisempi lääkäripula kuin muualla.
 Ei voi kuitenkaan sanoa, että joillekin tietyille asemille olisi vaikeampaa saada lääkäreitä kuin toisille. Terveysaseman lääkäritilanteella on kuitenkin uusien lääkäreiden näkökulmasta merkitystä: on ikävää tulla paikkaan, jossa on jo valmiiksi useampi puutos lääkäreissä.
 Herkästi muodostuu noidankehä, johon on hyvin raskasta puuttua. Olisi helpompi saada lääkäri terveysasemalle, jossa on yhden tai kahden lääkärin puutos kuin jos asemalta puuttuu viisi lääkäriä kahdestakymmenestä.
 Jos isosta lääkäripulasta kärsivälle asemalle tulee yksi ylimääräinen lääkäri, niin hän joutuu suuren paineen alle. Varsinkin jos on kyse nuoresta lääkäristä, joka tulee vasta harjoittelemaan terveysasematoimintaa, niin niin sanottuun hiilikaivokseen on ikävä hypätä kylmiltään."
 Miten Helsinki aikoo lyhentää jonoja?
 Jonojen pituus terveysasemittain kiireettömään hoitoon Helsingissä.  Yle Uutisgrafiikka
 Terveysasemien johtajaylilääkäri Timo Lukkarinen:
 Lääkäreiden rekrytointiin panostetaan. Aiomme kehittää johtamista ja tehostaa toimintaamme.
 Etsimme myös erilaisia palvelumuotoja esimerkiksi hyödyntämällä yksityisiä palveluntuottajia apuna nopeaan asiakasmäärien vaihteluihin. Meillä on jo kokeilussa lääkärivastaanottojen suoraostot eli "suoraostoseteli" yksityisiltä palveluntuottajilta.
 Seteli on ollut käytössä tai tulee käyttöön esimerkiksi Vuosaaressa, Viiskulmassa, Pitäjänmäessä, Puistolassa ja Malminkartanossa. Setelin käyttöönotto on tuottanut tulosta ja nopeuttanut kiireettömien potilaiden hoitoon pääsyä.
 Miksi Espoossa jonojen pituus vaihtelee niin paljon?
 Espoon pisimmät ja lyhimmät jonot terveyskeskuslääkärille kiireettömään hoitoon.  Yle Uutisgrafiikka
 Vastaajana vs. johtava ylilääkäri  Eila Erola:
 "Leppävaaran ja Tapiolan terveysasemat ovat isoja ja niissä lääkäreiden vaihtuvuus on suuri ja lääkärimitoitus nafti verrattuna väestöön. Kun lääkäreissä on paljon vaihtuvuutta ja ennen kuin nuoret lääkärit pääsevät vauhtiin, käyntimäärät ovat pienempiä.
 Erityisesti Tapiolassa vastaanotoilla käy enemmän ikäihmisiä, jolloin vastaanottokäynnit ovat vähän pidempiä ja hitaampia. Potilaita ei pystytä hoitamaan yhtä sutjakkaasti kuin siellä, missä väestöpohja on nuorempaa.
 Joillakin alueilla, kuten Espoonlahdessa, on enemmän sairastavuutta ja työttömyyttä. Matinkylässä on paljon maahanmuuttajia ja sitä kautta enemmän haasteita vastaanotolla.
 Kalajärven terveysasema on pientalovaltaisella alueella ja siellä on maahanmuuttajien ja ikäihmisten osuus on paljon pienempi, mutta siellä taas sairastavuus on hieman yli Espoon keskiarvon.
 Joillakin alueilla on heikko sosioekonominen tilanne ja työttömyyttä, mutta Espoossa ei ole yhtään sellaista terveysasemaa, jossa kaikki raskauttavat tekijät osuisivat samalle terveysasemalle.
 Yksiselitteisesti ei voi sanoa, että siellä missä on enemmän ongelmia, on vaikeampi päästä lääkärille kuin muualla.
 Samarian terveysasema on yksi huippuyksiköistämme, vaikka se on suuri asema. Yhdessä Kalajärven kanssa se porskuttaa kuukaudesta toiseen hyvää tulosta.
 Samaria selviää hyvin, koska siellä aloitettiin vuosi sitten hoitajavetoinen hanke. Siellä saatiin prosessit kuntoon ja siellä on työnjako lääkäreiden ja hoitajien välillä järkevä. Siellä ei ole yhtään sen enempää henkilökuntaa suhteessa väestöön kuin missään muuallakaan."
 Miten Espoo aikoo lyhentää jonoja?
 Jonojen pituus terveysasemittain kiireettömään hoitoon Espoossa. Yle Uutisgrafiikka
 Vs. johtava ylilääkäri Eila Erola:
 "Espoon tavoite on, että kiireettömään hoitoon pääsee alle kymmenessä vuorokaudessa.
 Meidän pitää huolehtia siitä, että jokaisella asemalla on riittävä määrä tekijöitä vastaamaan kysyntään. Tarkoitus on vuoden loppupuolella tai ensi vuoden alussa avata asemien ovet siten, että tapauskohtaisesti voisi käydä toisella terveysasemalla. Jos esimerkiksi Tapiolassa on pitkät odotusajat, niin potilas voisi käydä jossakin toisella terveysasemalla.
 Meillä on nytkin mahdollista valita toinen terveysasema, mutta siihen joutuu sitoutumaan vuodeksi eteenpäin. Mutta vaikka esimerkiksi Samariassa on päästy tavoitteeseen kuukaudesta toiseen, niin sinne ei ole paljon vaihtanut muualla asuvia kuntalaisia. Espoolaiset käyvät mielellään omalla terveysasemalla.
 Samarian terveysaseman malli on tarkoitus levittää muillekin asemille.
 Myös kahden ulkoistetun terveysaseman, Oma lääkärisi Matinkylä ja Oma Lääkärisi Espoontori menestyvät hyvin. Ne toimivat omien terveysasemiemme lisäkapasiteettina. Espoossa ei ole kuitenkaan aikomusta ulkoistaa lisää terveysasemia."
 Miksi Vantaalla jonojen pituus vaihtelee niin paljon?
 Vantaan pisimmät ja lyhimmät jonot terveyskeskuksen omalääkärille kiireettömään hoitoon.  Yle Uutisgrafiikka
 Vastaajana terveyspalveluiden johtaja  Piia Vuorela :
 "Terveysasemilla on lääkäripulaa. Tälläkin hetkellä pohjoisen alueella, Korsossa ja Koivukylässä on vakansseja täyttämättä.
 Toisille asemille on vaikeampi saada lääkäreitä kuin toisille. Jos toisella asemalla on kolme lääkäriä pois ja toisessa kaikki virat ovat täynnä, niin totta kai se vaikuttaa jonon pituuteen.
 Lääkäripula ei ole ainoa selittävä tekijä, ja osittain voi vaikuttaa se, minkä verran juuri tietyn alueen väestö haluaa käyttää omalääkäriä tai muita lääkäripalveluita. Siihen me emme voi vaikuttaa.
 Jonojen pituuden vaihteluun terveysasemien välillä ei ole yhtä syytä, vaan se on monen asian summa.
 Haasteena on myös se, että me emme tällä hetkellä tiedä kuinka suuri osa tietyn suuralueen väestöstä käyttää meidän palveluitamme.Tilastojen saaminen on vaikeaa nykyjärjestelmillä. Kaiken kaikkiaan Vantaan väestöstä 42 prosenttia käy terveyskeskuslääkärillä.
 Eniten lääkäriaikoja tarvitsevat monisairaat ja pitkäaikaissairaat. Vieraskieliset saattavat tarvita tupla-ajan. Eri alueilla on enemmän erilaisia sairauksia kuin toisilla alueilla. Tällä hetkellä emme tiedä, kuinka moni juuri tällaisista väestön osista haluaa käyttää meidän palveluitamme, jotta me voisimme suunnata resursseja juuri heille."
 Miten Vantaa aikoo lyhentää jonoja?
 Jonojen pituus terveysasemittain kiirettömään hoitoon Vantaalla. Yle Uutisgrafiikka
 Vastaajana terveyspalveluiden johtaja Piia Vuorela:
 "Vantaan tavoite on, että kiireettömään hoitoon pääsee alle 14 vuorokaudessa eli alle kahdessa viikossa.
 Tällä hetkellä tilanne on se, että joka paikkaan on pitkä jono. Tarvitsemme lisää resursseja. En kuitenkaan usko, että niitä saadaan niin nopeasti, että nykyisellä toimintamallilla saataisiin palveluntarve tyydytettyä. Meidän pitäisi keksiä uusia tapoja tehdä työtä ja löytää keinoja, joilla asiakas voi itse osallistua entistä enemmän.
 Me tarjoamme jo nyt palveluseteleitä kiireettömään hoitoon. Haluamme lisätä niiden käyttöä, jotta saamme ruuhkia purettua. Kaikki asiakkaat eivät kuitenkaan ole halunneet käyttää palveluseteleitä, vaan he haluavat käyttää terveyskeskuksen omalääkäriä. Eli sitten kun Vantaalla saa palvelua, siihen ollaan tyytyväisiä.
 Odotan uutta asiakas- ja potilastietojärjestelmää Apottia ,  jonka avulla saamme parempia tilastoja ja siten voimme suunnata helpommin lääkäriresursseja sinne, missä niitä eniten tarvitaan. Apotti on tarkoitus ottaa käyttöön äitienpäiväviikonloppuna."

Pääkaupunkiseudun terveysasemissa isot erot: Malmilla lääkärin luo alle viikossa, Pitäjänmäellä kuukaudessa – katso, missä saisit hoitoa nopeimmin


Summary: Ilmavoimat on puolustanut vapaaehtoisten harjoitusten järjestämistä Lemmenjoella eksoottisessa paikassa.

Helsingin hovioikeus aloittaa Karjalan lennoston Lemmenjoella järjestämään harjoitukseen liittyvien tapahtumien käsittelyn toukokuussa.
 Hovioikeudessa on käsiteltävänä Karjalan lennoston entistä komentajaa  Markus Päiviötä  koskeva syyte esimiesaseman väärinkäyttämisestä, palvelusrikoksesta ja kunnianloukkauksesta.
 Ilmavoimien komentajaa  Sampo Eskelistä  syytetään harjoituksen jälkeisistä tapahtumista ja erityisesti viivyttelystä esitutkinnan aloittamiseksi.
 Syyttäjä katsoo Eskelisen syyllistyneen palvelusrikokseen tai vaihtoehtoisesti tuottamukselliseen palvelusrikokseen.
 Asiat käsitellään hovioikeudessa erikseen. Päiviö ja Eskelinen ovat kiistäneet syyllistyneensä rikoksiin.
 Kohua herättänyt Karjalan lennoston vapaaehtoinen harjoitus järjestettiin syksyllä 2017.
 Syytteeseen asetetut eivät jatka aiemmissa tehtävissään.
 Puolustusvoimien komentaja määräsi Karjalan lennostoon uuden komentajan maaliskuun alusta ja Päiviö siirrettiin erityistehtävään Ilmavoimien esikuntaan.
 Eskelinen ilmoitti viime vuoden lopulla, että ei hae jatkoa määräaikaiseen virkaan. Virkakausi päättyy huhtikuun alussa.
 Karjalan lennoston harjoituksen lisäsi Ilmavoimien Lapinmaja-säätiön kiinteistöllä järjestettiin syksyllä 2017 vapaaehtoiset Ilmasotakoulun yhteisharjoitus ja Ilmavoimien valmiusrakentamisen harjoitus.
 Ilmavoimat on antanut selvityksen kaikista kolmesta harjoituksesta Puolustusvoimien Pääesikunnan oikeudelliselle osastolle.
 Lue lisää:
 Ilmavoimat puolustaa kohun nostanutta Lemmenjokea: Alkoholia ohjeiden mukaan, diskopallot harjoitusväline ja paikka erityinen
 Karjalan lennoston komentaja syrjään: taustalla rikosepäily
 "Sota ei yhtä miestä kaipaa" – Puolustusvoimain komentaja Jarmo Lindberg ei hae jatkokautta
 Valtakunnansyyttäjänvirasto pyytää KRP:tä esiselvittämään Puolustusvoimain komentajan menettelyn Lemmenjoen harjoitukseen liittyen
 Ilmavoimien komentaja vaihtuu – Rikossyytteen saanut Sampo Eskelinen ei hakenut jatkoa määräaikaiseen kenraalin virkaansa
 Mitä tapahtui Lemmenjoella ja miten Puolustusvoimat toimi syytteisiin johtaneen harjoituksen jälkeen – Jussi Niinistö haluaa selvityksen
 Syyttäjä harkitsee esiselvitystä Puolustusvoimain komentajan toiminnasta Karjalan lennoston ex-komentajan tapauksessa
  Syyttäjä: Karjalan lennoston entistä komentajaa ja Ilmavoimien komentajaa epäillään sotilasrikoksista – Ilmavoimien komentaja saa jatkaa toistaiseksi tehtävässään

Kohutun Karjalan lennoston Lemmenjoen harjoituksen käsittely alkaa hovioikeudessa toukokuussa


Summary: Ulkoministeri Timo Soiniin kohdistunut hyökkäys osoittaa, miksi ministerit tarvitsevat turvamiehiä, kirjoittaa henkivartiointiin perehtynyt toimittaja Jan Fredriksson.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Valtionjohto joutuu harvoin poliittisen väkivallan kohteeksi. Sisäministeri  Heikki Ritavuoren  murhasta tulee kuluneeksi kohta 100 vuotta. Ritavuori murhattiin vuonna 1922 nykyisen eduskuntatalon lähistöllä perusteettoman lokakampanjan seurauksena. Politiikan kentillä tunnelma on jälleen muuttunut aggressiivisemmaksi, kertovat  niin poliisi kuin puoluetoimistojen väki .
 Turvallisuusympäristön muutosta kuvaa hyvin ministereiden turvajärjestelyjen räjähdysmäinen kasvu. Suojelupoliisissa ministereiden henkivartijatehtäviä hoiti alle 10 miestä vuonna 2010. Tällä hetkellä Helsingin poliisilaitoksella ylimmän valtionjohdon henkilösuojauksen parissa työskentelee yli 100 turvamiestä. Osa turvamiehistä työskentelee tasavallan presidentin turvallisuusvartiostossa, mutta valtaosa ministereiden henkivartioinnin ja valtiovieraiden suojelutehtävissä. Suojelupoliisin koiranleukojen mukaan laatu onkin korvattu määrällä.
 Helsingin poliisilaitoksen vuosittaiset kulut valtionjohdon henkivartioinnista lähentelevät jo 10 miljoonaa euroa, sillä yhden turvamiehen vuosikustannus on noin 75 000 euroa. Helsingin poliisilaitos onkin pyytänyt vuosittain lisärahoitusta henkilösuojaukseen.  Perusteluna  on ollut erityisesti ministereiden henkivartioinnin kasvava tarve.
 Poliisin lausunnon mukaan valtioneuvoston jäseniin ja muihin korkeisiin virkamiehiin kohdistuneet vihapuheet ja -kirjoitukset, suoranaiset uhkaukset ja väkivallan yritykset ovat lisääntyneet huomattavasti. Käytännössä pääministerin ohella ulkoministeri ja valtiovarainministeri on otettu viime vuosina jatkuvan henkilösuojauksen piiriin. Myös sisäministerin ja eduskunnan puhemiehen turvatoimia on lisätty. Ylen tietojen mukaan erityisesti yleisötilaisuuksien turvatoimia päätettiin kiristää Turun terrori-iskun jälkeen.
 Lisätyötä ovat teettäneet myös ajoittain valtionjohdon perheenjäsenten suojelu sekä ylimääräisten turvamiesten asettaminen eduskuntaan täysistuntopäivinä. Syynä on se, että eduskunnan omat turvatarkastajat eivät saa  lain mukaan kantaa ampuma-asetta .
 Turvamiesten kasvava työtaakka näkyy myös siinä, että peräti kolmannes kaikista ylityötunneista johtuu henkilösuojauksesta. Vaativan työn takia turvamiehille maksetaan erityistä lisää, joka on alimmillaan 250 euroa kuukaudessa.
 Ylen tietojen mukaan eduskuntavaaleihin ei suojelupoliisin tekemän uhka-arvion mukaan liity erityisiä turvallisuusriskejä aiempiin vaaleihin verrattuna. Suojelupoliisi on antanut lähinnä koulutusta puolueille epäasiallisen vaalivaikuttamisen torjuntaan. Viime päivien tapahtumien takia uhka-arvio saattaa vielä muuttua.
 Poliisi pitää ulkoministeri  Timo Soiniin  liittyvää  hyökkäystä  tällä hetkellä yksittäisen henkilön päähänpistona. Se on kuitenkin hyvä muistutus siitä, miksi turvamiehiä tarvitaan jopa melko vakaassa Suomessa. Vuonna 2003  Mijailo Mijailovic  puukotti kuoliaaksi ulkoministeri  Anna Lindhin  tukholmalaisessa NK:n tavaratalossa hetken mielijohteesta. Suojelupoliisin kokeneiden asiantuntijoiden mukaan juuri tällaisten tekojen vuoksi poliitikot tarvitsevat turvamiehiä, koska millään tietoverkkotiedustelulla ei päästä yksittäisen tekijän pään sisälle.
 Soinin turvamiehet ansaitsivat palkkansa Korson maalaismarkkinoilla. Toivottavasti lähiviikkoina turvamiehet painivat lähinnä Korson Vedon molskilla, eivätkä turuilla ja toreilla vaalitelttojen vieressä. Suuri kysymys kuuluu, kuka suojelee tavallisia kansanedustajaehdokkaita, jotka joutuvat häirinnän kohteeksi vaalikentillä.
 Ylen toimittaja Jan Fredriksson on kirjoittanut tietokirjan henkivartioinnista ja perehtynyt laajasti turva-alaan.

Analyysi: Valtionjohtoa suojelee jo yli 100 turvamiestä


Summary: Suojelupoliisin mukaan ylietsivä toimi yrityksessä, joka myi palveluita tarkastuksen kohteena olleelle yritykselle.

Suojelupoliisi on toistaiseksi pidättänyt virasta ylietsivän, jota epäillään virkavelvollisuuden rikkomisesta tai virka-aseman väärinkäytöstä.
 – Suojelupoliisin toiminta perustuu luottamukseen, ja kaikenlaisille väärinkäytöksille on nollatoleranssi, sanoo Suojelupoliisin päällikkö  Antti Pelttari  tiedotteessa.
 Epäiltynä olevan etsivän työhön on kuulunut turvallisuustarkastuksia yrityksiin. Samaan aikaan mies on ollut erään turvallisuusalan yrityksen toiminnassa mukana. Se on myynyt palveluitaan tarkastuksen kohteena olleelle yritykselle.
 – Heti kun saimme tietoa asiasta, toimitimme tietomme valtakunnansyyttäjänviraston selvitettäväksi. Annamme tutkinnalle täyden tukemme, Pelttari sanoo.
 Kerromme kohta lisää.

Supon ylietsivä epäiltynä virkarikoksesta – pidätettiin virasta


Summary: Rahapelijärjestelmän uudistuksella ei ole pystytty torjumaan rahapelien aiheuttamia haittoja, osoittaa tuore tutkimus.

Rahapelihaitat eivät ole Suomessa vähentyneet odotusten mukaisesti. Hallitsemattomasti pelaavilla ongelmat ovat kärjistyneet ja muuttuneet entistä vakavammiksi.
 Samalla kun peliongelmaisten miesten määrä on vähentynyt, naisten on puolestaan lisääntynyt.
 Tämä selviää Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tiistaina julkaisemasta tutkimuksesta .
 Sen mukaan pelaamiseen käytetty aika on jonkin verran vähentynyt. Internetissä, kotona ja yksin pelaaminen ovat sen sijaan lisääntyneet.
 Raha-automaattiyhdistys, Finntoto ja Veikkaus yhdistettiin vuoden 2017 alussa Veikkaus Oy:ksi. Tarkoitus oli vähentää rahapeleistä aiheutuvia haittoja.
 Haittojen ehkäisy on EU:n sallima peruste sille, että Veikkauksella on valtion ohjaama monopoli rahapeleihin.
 – Tämä ensimmäinen seurantatutkimus osoittaa, ettei tavoitteeseen ole toistaiseksi päästy. Osalla porukasta on entistä hankalampi tilanne, THL:n erikoistutkija  Anne Salonen  kertoo.
 Erikoistutkija Anne Salosen mielestä suomalaisen rahapelijärjestelmän uudistuksen arviointi edellyttää monipuolista ja pitkäkestoista seurantaa. Pekka Tynell / YLE
 Veikkaus: "Tarvitaan lisää aikaa"
 Tutkimuksessa haluttiin selvittää, millaisia vaikutuksia rahapelijärjestelmän uudistuksella on ollut rahapelaamiseen ja siitä aiheutuneisiin haittoihin. Samalla tiedusteltiin mielipiteitä pelaamisen markkinoinnista.
 Väestökyselyyn vastasi 2 624 täysi-ikäistä Uudellamaalta, Pirkanmaalta ja Kymenlaaksosta. Kysely tehtiin ennen kolmen toimijan yhdistymistä ja sen jälkeen.
 "Millään mittarilla ei ainakaan voi sanoa, että haitat olisivat kasvussa."  Hannu Rinkinen
 Veikkauksen vastuullisen rahapelaamisen päällikkö  Hannu Rinkisen  mielestä yhdistymisen vaikutuksista on tehty hätiköityjä johtopäätöksiä. Väestön mielipiteitä kysyttiin liian pian.
 – Tarvitaan lisää aikaa, jotta todelliset tulokset selviävät. Haittojen torjunta tapahtuu pitemmällä aikavälillä. Millään mittarilla ei ainakaan voi sanoa, että haitat olisivat kasvussa, Rinkinen sanoo.
 Veikkauksen vastuullisen rahapelaamisen päällikkö Hannu Rinkisen mielestä on vielä liian varhaista arvioida rahapeliyhteisöjen yhdistymisen seurauksia.  Pekka Tynell / YLE
 Ongelmapelaaja tinkii lääkkeistä ja ruoasta
 Suomessa on arviolta 124 000 peliongelmaista.
 – Pelaaminen voi aiheuttaa ahdistusta, katumusta, häpeää, unettomuutta, masennusta ja vakavimmillaan johtaa itsemurhaan, Anne Salonen sanoo.
 Seurauksena voi olla myös lasten laiminlyöminen tai rikollisuus.
 – Kun pelaajalle tulee taloudellisia ongelmia, hän saattaa jättää ruokaa ja lääkkeitä ostamatta. Pahimmillaan hän menettää luottotietonsa ja ajautuu velkakierteeseen. Lisäksi ihmissuhteet kärsivät, Salonen jatkaa.
 Apua ja tukea tarvitsevien määrä on huomattu myös  Peluurissa , joka auttaa pelaamisen takia ongelmiin ajautuneita ja heidän läheisiään.
 "Ongelmapelaamisen seuraukset voivat olla hyvin dramaattiset."   Inka Silvennoinen.
 Peluurin tuoreen vuosiraportin  tulokset ovat samankaltaisia kuin THL:n kyselyllä.
 – Yhteydenotot ovat selvästi lisääntyneet. Viime vuonna Peluurin auttavaan puhelimeen ja chattiin tuli yli 2 000 yhteydenottoa, kertoo yksikön päällikkö  Inka Silvennoinen  Peluurista.
 Heillä suuret, yli 10 000 euron velat, ovat yleistyneet. Jos velkasumma tulee yhteydenotossa ilmi, se on yleensä 20 000 – 50 000 euroa.
 – Ongelmapelaamisen seuraukset voivat olla hyvin vakavia sekä pelaajalle että hänen läheisilleen, Silvennoinen jatkaa.
 Veikkauksen valvotuissa pelitiloissa on peliautomaatteja, lottopelejä, toto-pelejä sekä mahdollisuus veikata suosikkia urheiluvedonlyönnissä. Kuvituskuva, henkilöt eivät liity ongelmapelaamiseen. Pekka Tynell / YLE
 Rahapelaamiselle tiukemmat pelisäännöt
 Tehokkaimpana tapana ehkäistä haittoja pidetään rahapelien saatavuuteen ja tarjontaan vaikuttamista.
 Rahapelikyselyn mukaan ongelmana on näkyvä pelaamisen mainostaminen. Inka Silvennoisen mielestä pelaamista lisäävään aggressiiviseen markkinointiin ja mainontaan pitäisikin puuttua.
 Hannu Rinkinen muistuttaa  Veikkauksen jo tekemistä päätöksistä  kuten pelaajilta vaadittavasta tunnistautumisesta.
 – Suuret linjaukset on jo tehty. Nettirahapelaamiseen on erittäin tiukat pakolliset rajat. Hajasijoitettuihin raha-automaatteihin on tulossa pakollinen tunnistautuminen vuoden 2022 alusta.
 – Nämä ovat kaksi suurinta vastuullisuuden suuntaan Suomen rahapelihistoriassa ikinä tehtyä linjausta. Niillä tulee varmasti olemaan vaikutuksia, Rinkinen sanoo.
 Anne Salosen ja Inka Silvennoisen mielestä jatkossa tarvittaisiin sananmukaisesti yhteisiä pelisääntöjä.
 – Suomesta puuttuu valtakunnallinen strategia rahapelihaittojen ehkäisemiseksi. Rahapelijärjestelmän uudistusta pitää jatkaa myös seuraavalla hallituskaudella, he toteavat.
 THL toteutti raportin sosiaali- ja terveysministeriön toimeksiannosta.
 Jutun kommentointimahdollisuus on avoinna klo 22.00 saakka. Tervetuloa mukaan.
 Lue myös:
 Ulkomaiset pelifirmat murensivat Ruotsin rahapelimonopolin – Suomessa Veikkauksella tiukempi ote markkinoista
 Kymmenet järjestöt pelkäävät avustustensa puolesta ja kokevat sivuuttamista, kun hallitus uudistaa Veikkaus-lakia: "Väheksyvää ja ylimielistä"
 Kilpailuvirasto vaatii Veikkauksen monopolia ja pelihaittoja perusteelliseen syyniin – Veikkaus puolustautuu: "Olemme haittojen osalta Euroopan keskitasolla"

Pelivelkoja, epätoivoa ja itsetuhoa – Veikkausuudistus ei vähentänyt rahapelaamisen synkimpiä seurauksia


Summary: Luopumiset, vaalipiirin vaihdokset ja loikkaukset näkyvät vasta yhden kauden toimineessa vaalipiirissä

Äänestäjillä on Kaakkois-Suomessa edessään aivan erilainen vaalitilanne kuin neljä vuotta sitten pidetyissä eduskuntavaaleissa.
 Viime kuukausien ajan nosteessa porskuttaneilla perussuomalaisilla on ollut vahva tuki Kaakkois-Suomessa vuoden 2011 vaaleista lähtien, vaikka jytkyn jälkeinen suosio hieman 2015 vaaleissa notkahtikin.
 Puolue sai vaalipiirissä viimeksi runsaat 50 000 ääntä.
 Niistä kolmasosan hankkivat kouvolalainen  Jari Lindström  sekä savonlinnalainen  Kaj Turunen .
 Molemmat pyrkivät jatkokaudelle nytkin, mutta  Juha Sipilän  ex-hallituksen työministeri Lindström sinisten, ja Turunen kokoomuksen riveistä.
 Turuselle kokoomus on kuluvalla vaalikaudella jo kolmas puolue – hän ehti hetken aikaa olla sinisissä ennen siirtymistään kokoomukseen viime keväänä.
 Kaakon Viestinnän  lehtien maaliskuun alussa julkaiseman kannatusmittauksen mukaan perussuomalaisille olisi tiedossa kolme paikkaa uudessa eduskunnassa.
 Puolueessa luotetaan ainakin istuvien kansanedustajien eli Kaakon ykkösehdokkaan, kotkalaisen  Juho Eerolan  – sekä lappeenrantalaisen  Jani Mäkelän  läpimenoon.
 Mihin riittää Lindströmin suosio?
 Äänien uusjako näkyy väistämättä myös sinisten kannatuksessa. Kuinka paljon marginaalissa pyörivästä suosiosta on loppujen lopuksi Jari Lindströmin suosiota?
 Saman asian voi kysyä myös toisin päin; kuinka ratkaiseva osuus hänen suosiollaan oli perussuomalaisten menestykseen neljä vuotta sitten?
 Perussuomalaisena Lindström oli edellisten vaalien äänikuningas, hän jäi Kaakossa maagisena pidetyn 10 000 äänen rajasta vain 34 äänen päähän.
 Asmo Raimoaho / Yle
 Nyt kannatusluvut näyttävät, että sinisillä on kova työ saada koko maassa edes yksi edustajan paikka.
 Kaiken lisäksi Lindström itsekin on blogissaan ehtinyt ennustaa galluppeja parempaa vaalitulosta entiselle puolueelleen.
 SDP ja vihreät kohti voittoa
 Gallupjohtaja SDP on marssimassa vaalivoittoon myös Kaakkois–Suomessa. Lähtötilanne on sikäli kunnossa, että sen kaikki kansanedustajat pyrkivät jatkokaudelle.
 Kotkalainen  Sirpa Paatero , ruokolahtelainen  Suna Kymäläinen , lappeenrantalainen  Anneli Kiljunen  ja mikkeliläinen  Satu Taavitsainen  toimivat vetureina, joilla puolue lisännee edustajamääräänsä vaalipiirissä.
 Kannatusmittausten perusteella puolueelle voi ennakoida yhtä lisäpaikkaa, mutta piirijohdossa tavoite on korkeammalla.
 – Kyllä me lähdemme kahta lisäpaikkaa nykyiseen neljään verrattuna hakemaan, sanoi puolueen Kaakkois-Suomen toiminnanjohtaja  Sanna Koskenranta  jo alkuvuodesta.
 Myös vihreät on lähellä lisätä edustajiensa määrää. Jos puolueen kannatus näyttää samanlaista kehitystä kuin viime kuntavaaleissa, on sillä mahdollisuus kaapata Kaakkoon toinenkin paikka – jota puolueen piirissä tavoitellaankin.
 Viime vaaleissa vihreistä eduskuntaan valittiin savonlinnalainen  Heli Järvinen , joka on ehdolla nytkin. Muista vihreistä lähimmäksi läpimenoa ylsi varasijalle jäänyt lappeenrantalainen  Hanna Holopainen . Puolueensa Kaakkois-Suomen toiminnanjohtajana toimiva Holopainen on myös näissä vaaleissa ehdolla.
 Keskustalla iso menetys Helsinkiin
 Äänien uusjako Kaakossa koskee myös keskustaa. Ruokolahtelaisena tunnettu asunto-, energia- ja ympäristöministeri  Kimmo Tiilikainen  on nyt ehdolla Helsingissä. Uutta kotia etsii Tiilikaisen tapauksessa yli 9000 ääntä.
 Osa Tiilikaisen saamista äänistä saattaa mennä pertunmaalaiselle maa- ja metsätalousministeri  Jari Lepälle , mutta mihin ja kenelle loput? Kannatusmittauksissa keskustalle on väläytelty kahden paikan menetystä nykyiseen viiteen verrattuna.
 Savonlinnalainen  Hanna Kosonen  menestyi viime vaalien ensikertalaisena hyvin, ja meni kirkkaasti läpi. Kouvolan  Markku Pakkanen  ja Lappeenrannan  Ari Torniainen  puolestaan pääsivät eduskuntaan vaalipiirinsä viimeisessä viisikossa, Torniainen viimeisenä.
 Kimmo Tiilikaisen saamat yli 9000 ääntä oli Kaakkois-Suomessa kova tulos. Vastaavalle tuhatluvulle pääsivät vain perussuomalaisista valittu Jari Lindström, sdp:n Sirpa Paatero sekä keskustan Jari Leppä.
 Antti Häkkäsestä vaalipiirin äänikuningas?
 Kaakkois-Suomen vaalipiirin näkyvimmistä politiikoista katseet kohdistuvat kokoomuksen  Antti Häkkäseen . Äänikuninkaaksi vahvasti ehdolla oleva mäntyharjulainen on ensimmäisen kauden kansanedustaja, joka nousi nopeasti oikeusministeriksi ja on myös puolueensa varapuheenjohtaja.
 Lisäksi  Alma-gallupin  maaliskuun alun kyselyssä Häkkänen oli yksi suosituimmista poliitikoista, joille suomalaiset antaisivat lisää valtaa. Kokoomuspoliitikoista hän ohitti kyselyssä jopa puolueen puheenjohtajan ja valtionvarainministeri  Petteri Orpon .
 Häkkäsen näkyvyyteen luotetaan myös kokoomuksen piirijärjestössä.
 – En pitäisi mahdottomana, että hänen äänimääränsä menisi yli 10 000, pohtii toiminnanjohtaja  Pia Rantanen  Kaakkois-Suomen kokoomuksesta.
 Häkkänen oli jo viime vaaleissa kokoomuksen Kaakkois-Suomen ykkönen. Hän jätti taakseen mikkeliläisen ministerinäkin toimineen  Lenita Toivakan , joka viime kesän lopulla ilmoitti jättävänsä politiikan.
 Kristilliset ja vasemmistoliitto ovat arvoitus
 Kristillisten lista on viime vaaleihin verrattuna aivan eri näköinen, sillä niukasti eduskunnasta 2015 tippunut puolueen puheenjohtajistossakin käväissyt kouvolalainen  Sari Palm  ei yritä paluuta.
 Alkuvuoden kannatusmittausten perusteella kristilliset saattaisivat saada Kaakkois-Suomesta yhden paikan.
 Vasemmistoliitolla huomio kiinnittyy sen ehdokasrakenteeseen. Puolueella on vaalipiirin nuorimmat ehdokkaat, heistä puolet on alle 40 vuotiaita, joukossa kaksi alle kolmekymppistäkin.
 Puolueella ei ole ollut edustajaa Kaakosta vuoden 2011 jälkeen.
 Pienpuolueista eniten ehdokkaita on Seitsemän tähden liikkeellä, joka sai yhtä vaille täyden listan eli 16 nimeä. Liike Nyt lähtee vaaleihin kymmenellä ehdokkaalla.
 Eduskunnan ulkopuolisilla puolueilla ehdokkaita on yhdestä kuuteen.
 Asmo Raimoaho / Yle
 Itärata ja tyhjenevät maakunnat
 Uusien sote-ehdotusten lisäksi Kaakkois-Suomessa nousee esiin uuden itäradan rakentaminen. Itä– ja Kaakkois–Suomessa ollaan Helsingistä Porvoon kautta Kouvolaan linjatun oikaisun kannalla, mutta vaihtoehtoa rantaradasta Kotkaan ja sieltä edelleen itään kaikki eivät ole vielä hylänneet.
 Pohdittavaa Kaakon tulevilla kansanedustajilla on jatkossa myös siinä, että he kaikki edustavat aluetta, josta väestö vähenee kovaa vauhtia.
 Varsinkin Kymenlaaksossa ja Etelä-Savossa väen vuosittainen väheneminen on Tilastokeskuksen mukaan ollut Suomen nopeinta. Polttoaineverotus, yksityisautoilun tarpeellisuus sekä palvelujen järjestäminen ja saavutettavuus noussevat keskusteluihin.
 Kiinnostavaa on myös nähdä, miten äänestäjät Savonlinnassa muistavat opettajakoulutuksen lakkauttamisen. Hallituspuolueita kaupungista edustavat Kaj Turunen ja Hanna Kosonen. Heitä haastaa uudelleen eduskuntaan pyrkivä savonlinnalainen  Jouni Backman , jolla on demareiden noste tukenaan.
 Metsätalous– ja metsäteollisuusalueella tulevat kansanedustajat päässevät vääntämään kättä myös metsien hakkuiden määrästä ja merkityksestä.
 Aiheesta voi keskustella kello 17 saakka.
 Lue lisää:
 Analyysi: Vaasa vaalipiirissä ollaan jännän äärellä vaali-iltana – Minne menevät luopujien äänet?
 Analyysi: Savo-Karjalasta valitaan yksi edustaja vähemmän – miten asettuvat voimasuhteet useiden luopujien ja puolueen vaihtajien vaalipiirissä?
 Analyysi: Demareilla valttikortit käsissään myös Hämeessä
 Analyysi: Ennätysmäärä ehdokkaita tavoittelee kansanedustajanpaikkaa Keski-Suomesta
 Analyysi: Satakunnassa kaikki puolueet joutuvat jännittämään eduskuntavaaleissa – kolmen naisen läpimenoa pidetään lähes varmana
 Analyysi: Lapin viimeisistä kansanedustajan paikoista on tulossa tiukka vääntö

Analyysi: Jopa kymmeniä tuhansia ääniä uusjakoon Kaakkois-Suomessa


Summary: Yhdysvaltain ohjustorjuntaviraston johtajan mukaan testattu GMD-järjestelmä on uskottava pelote ohjusuhkaa vastaan.

Yhdysvallat ilmoitti maanantaina, että se on testannut onnistuneesti puolustusjärjestelmää, joka torjuu mannertenvälisiä ohjuksia.
 Testissä kaksi Kaliforniasta laukaistua torjuntaohjusta ampui alas kohteen, joka laukaistiin yli 6 500 kilometrin etäisyydeltä Marshallinsaarilta.
 Yhdysvallat kutsuu mannertenvälisten ohjusten torjuntajärjestelmäänsä nimellä Ground-based Midcourse Defence system (GMD).
 GMD-järjestelmä koostuu muun muassa tutkaverkostosta sekä Alaskaan ja Kaliforniaan sijoitetuista torjuntaohjuksista.
 Järjestelmää on testattu aiemminkin, mutta tämä oli Yhdysvaltojen asevoimien mukaan ensimmäinen onnistunut testi, jossa toteutettiin torjuntaohjusten yhteislaukaus.
 "Uskottava pelote"
 Ohjustorjuntaviraston johtaja, ilmavoimien kenraaliluutnantti  Samuel Graves  kuvaili testiä kriittiseksi virstanpylvääksi. Hänen mukaansa testi todisti, että GMD-järjestelmä toimii uskottavana pelotteena todellista ohjusuhkaa vastaan.
 Yhdysvallat on käyttänyt vuosikymmenten varrella miljardeja dollareja ballististen ohjusten torjuntaan soveltuvan teknologian kehittämiseen.
 Pohjois-Korea liittyi mannerten välisiä ohjuksia omistavien maiden joukkoon vuonna 2017, kun se testasi Hwasong-15 -ohjusta. Analyytikkojen mukaan kyseinen ohjus pystyisi iskemään koko Yhdysvaltojen manneralueelle.
 Yhdysvallat ja Pohjois-Korea ovat neuvotelleet Pohjois-Korean ydinohjelman lopettamisesta vuodesta 2018 lähtien. Viime viikolla Yhdysvallat perui Pohjois-Koreaa vastaan  kaavaillut uudet pakotteet .

Yhdysvallat testasi menestyneesti mannertenvälisten ohjusten torjuntajärjestelmää – yhteislaukaus toimii


Summary: Koulutie pakottaa monen nuoren itsenäistymään aikaisin, koska lukio- ja ammattiopinnot voivat olla kaukana.

Runsaan 3 000 asukkaan Vetelin ysiluokkalaisista puolet rastitti juuri päättyneessä toisen asteen yhteisvalinnassa opinahjon, joka on kotoa 50 kilometrin päässä: Keski-Pohjanmaan ammattiopiston Kokkolassa.
 Saman verran on matkaa Järviseudun ammatti-instituuttiin Lappajärvelle. Sinne on menossa muutama veteliläinen, kuten Osku Anttila, joka haluaa mieluummin pienempään kouluun kuin isoon oppilaitokseen Kokkolaan.
 – Laitoin Lappajärven logistiikan opinnot ensimmäiselle sijalle. Se vain tuntui kiinnostavimmalta. Ehkä iskän jalanjälkiä seuraan myös.
 Vetelissä ei ole ammatillisia opintoja, ja viime vuonna lakkautettiin myös lukio oppilaspulan vuoksi. Nuoret eivät tilannetta juuri surkuttele.
 – No totta kai se on vähän hankalaa, mutta eipä me näille mitään mahdeta, kommentoi Osku Anttila.
 Fanny Salmela, Venla Rannila ja luokkakaverit saavat viettää välitunnit koulun aulassa. Heini Holopainen / Yle
 Opetushallituksen mukaan vuonna 2017 neljäsosassa Suomen kuntia tilanne on sama kuin Vetelissä: 16-vuotias joutuu lähtemään muualle lukioon tai saamaan ammatillista opetusta.
 Kuntaliiton mukaan lukiokoulutus on vielä melko hyvin nuorten saavutettavissa. Sen sijaan ammatillista koulutusta on jo jonkin aikaa joutunut hakemaan kauempaa.
 Vaikka tilastot kertovat, että suurin osa 16-vuotiaista löytää ammatillisia opintoja 10 kilometrin päästä kotoaan, keskimääräisyys ei kerro kaikkea. Naapurikunnassa tarjottavat lastenhoitajaopinnot eivät auta sellaista, joka haluaa jollekin muulle alalle.
 Lähin lukio veteliläiselle on 10 kilometrin päässä Kaustisella. Siellä toimii musiikkilukio, jossa on myös yleislinja. Yhteisvalinnassa neljäsosa Vetelin yseistä valitsi Kaustisen lukion.
 Kun omaa lukiota ei enää ole, veteliläiset lukioon haluavat nuoret ovat valinneet Kaustisen lisäksi lukion noin 50 kilometrin päästä Kokkolasta, Vimpelistä sekä Evijärveltä.
 Kulkeminen isossa osassa
 Oppilaitoksen valinnassa sujuva kuljetus on tärkeä, tietää opinto-ohjaaja Aino Salo Vetelistä.
 – Kokkolaan on järjestetty hyvä kuljetus ja se näkyy sikäläisen ammattiopiston suosiossa. Jos Lappajärvelle olisi myös olemassa kyyti, nykyistä useampi valitsisi varmasti sen vaihtoehdon.
 Lappajärvi ei ole ainakaan vielä tarttunut ehdotukseen kyyditä veteliläisiä ammattiopintoihin. Kaksi veteliläistä ysiä taas on valinnut 50 kilometrin päässä olevan Vimpelin, joka on muutaman vuoden ajan tarjonnut lukioon tuleville nuorille kyydityksen.
 Opo Aino Salmela on luotsannut nuoria yli kymmenen vuotta. Heini Holopainen / Yle
 Fanny Salmela on lähdössä lukioon Vimpeliin. Valintaa ohjasi oma harrastus.
 – Mä pelaan siellä joukkueessa pesäpalloa ja matkustan sinne neljänä iltana viikossa muutenkin. Koulun valinta oli itsestään selvä.
 Hän laskee, että koulun jälkeen voi jäädä Vimpeliin odottelemaan pesäpalloharjoitusten alkua ja sillä tavalla säästää matka-aikaa. Reissu kotoa Vimpeliin vie noin 40 minuuttia.
 Harrastus on ohjannut myös Venla Rannilan valintoja. Hän valitsi ruotsinkielisen Vöyrin urheilulukion, jonne on noin 100 kilometrin matka. Rannila aikoo asua viikot Vöyrissä ja matkustaa kotiin viikonlopuiksi.
 – Suhteellisen lähellä on vain kaksi lukiota, joissa pystyy suunnistamaan. Tämä tuntui niistä kivemmalta. Ruotsinkielisyys mietitytti aluksi, mutta siellä opiskelleet suomenkieliset ovat kertoneet, että siitä selviää kyllä ja kieltä oppii.
 Niko Patana laittoi yhteisvalinnassa Kokkolan suomenkielisen lukion luonnontieteiden ja teknologian linjan ykkössijalle. Hän aikoo asua Kokkolassa.
 – Ei kiinnosta aamulla puoli kuudelta herätä bussille ja tulla illalla kuudelta kotiin. Kokkolan lukio kiinnostaa, koska haluan opiskella tietotekniikkaa.
 Niko Patana haluaa opiskella tietotekniikkaa lukiossa. Heini Holopainen / Yle
 Karkaako lukiokoulutus?
 Erityisasiantuntija Kyösti Värri Kuntaliitosta arvioi, että lukiokoulutus on vielä melko hyvin suomalaisen nuoren ulottuvilla.
 Viranomaiset puhuvat koulutuksen saavutettavuudesta. Sillä termillä ilmaistuna 84,3 % nuorista asui vuonna 2017 noin 10 kilometrin päässä lukio-opinnoista. Korkeintaan 30 kilometrin päässä asui 98,1 % nuorista (Peruspalvelujen tila 2018, Valtiovarainministeriön julkaisuja - 13/2018).
 Saavutettavuus kuitenkin vaihtelee maassa suuresti. Valtiovarainministeriön raportin mukaan esimerkiksi Itä- ja Pohjois-Suomessa matkat lukio-opetusta saamaan voivat olla keskimääräistä pitemmät ja Etelä-Suomessa lyhyemmät.
 Kuntaliiton erityisasiantuntija laskee, että lukio-opetuksen saavutettavuus voi romahtaa lähivuosina, jos kunnat eivät ala tutkia tarkkaan väestörakennetietoja ja tehdä niiden perusteella johtopäätöksiä.
 Vetelin yläkoululaiset voivat pelata välitunneilla
 vaikka pingistä, jos kännykällä oleminen kyllästyttää. Heini Holopainen / Yle
 – Tilastot kertovat, että kunnista yli puolessa on viime vuosina syntynyt vähemmän kuin 50 lasta. Kun noin puolet nuorista menee ammatilliseen koulutukseen, enintään 25 uutta lukiolaista merkitsee suuria haasteita nykymuotoisen lukiokoulutuksen järjestämiselle.
 Värri kehottaa kuntia tekemään ajoissa yhteistyötä ja pohtimaan yhdessä, kuinka koulutuksen säilyminen omassa seutukunnassa varmistetaan.
 – Uhkana on, että keskinäinen kilpailu pienenevistä opiskelijamääristä johtaa hallitsemattomaan pudotuspeliin, jossa sekä opiskelijat että kunnat häviävät. Tai sitten kunnat järjestävät koulutuksen yhdessä eivätkä kilpaile keskenään vähäisistä opiskelijoista.
 Kyösti Värri ottaa esimerkiksi Tyrnävän ja Oulun yhteistyön. Kunnat ovat organisoineet Tyrnävälle lukiokoulutuksen, jossa osa opista saadaan verkon kautta 30 kilometrin päästä Oulun lyseolta.
 – Jos syntyvyys olisi vähentynyt tätä vauhtia 20 vuotta sitten, nyt olisi isoja ongelmia. Tällä hetkellä tekniikka on niin edistynyttä, että Tyrnävän kaltainen ratkaisu onnistuu helposti ja turvaa koulutuksen saavutettavuutta. Ei kannata enää ajatella, että opetus järjestetään täysin samalla tavalla Helsingin keskustassa ja Savukoskella.
 Ammatillisiin on pitkä matka
 Erityisasiantuntija Maarit Kallio-Savela Kuntaliitosta sanoo, että ammatillisen peruskoulutuksen saavutettavuus ei ole enää pitkään aikaan ollut edes yhtä hyvä kuin lukiokoulutuksen.
 Vuonna 2015 enintään 10 kilometrin etäisyydellä vähintään yhden koulutusalan ammatillisesta koulutuksesta asui 78,1 prosenttia 16-vuotiaista. Keskimääräisyys ei kerro kaikkea tässäkään tapauksessa, sillä tuon matkan päässä Itä-Suomessa asui vain 64 prosenttia toisen asteen aloittajista ( Aluehallintoviraston Patio-tietopalvelu ).
 – Saavutettavuus luo tässä melko kaunistellun kuvan ammatillisesta koulutuksesta. Jos nuori haluaa opiskella kokiksi, häntä ei auta yhtään, vaikka naapurikunnassa olisi tarjolla lastenhoitajaopintoja. Silti tilastot kertoisivat, että ammatillisen koulutuksen saavutettavuus olisi hyvä, koska jonkinlaisia opintoja olisi lähellä saatavissa.
 Sen jälkeen, kun Vetelin lukio lakkautettiin, yläkoululaiset ovat opiskelleet Tietolassa. Heini Holopainen / Yle

Ysiluokkalaisen toivekoulu on 50 kilometrin päässä – yhteishaku on monilla valintaa kaukaisen ja vielä kaukaisemman vaihtoehdon välillä