Summary: Viranomaiset ovat yrittäneet jo vuosia saada sähkösavukkeiden makunesteiden myymistä loppumaan.

Viranomaisten viimeisin yritys rajoittaa sähkötupakan käyttöä on jäänyt toistaiseksi tehottomaksi.
 Vuoden 2017 alussa voimaan tullut laki kielsi esimerkiksi mentholin, vaniljan tai hedelmän makuisten makutiivisteiden myymisen sähkösavukkeella höyrystettäväksi. Muutoksella haluttiin vähentää sähkötupakan  houkuttelevuutta lapsille ja nuorille . Toisaalta höyrytettyjä makunesteitä pidetään  mahdollisesti haitallisena terveydelle , ja lisätutkimuksia tehdään koko ajan.
 Kaksi ja puoli vuotta lain voimaantulon jälkeen makunesteitä on saatavilla käytännössä yhtä laajasti kuin ennenkin. Niitä saa sähkösavukeliikkeistä ja suomenkielisistä verkkokaupoista, mutta periaatteessa myös marketeista ja kioskeista.
 Makunesteissä ei ole nikotiinia, vaan ne ovat elintarvikkeita, joita voi halutessaan käyttää vaikkapa leivontaan. Tämän vuoksi edes viranomaiset eivät ole aina varmoja siitä, miten myyntikieltoa tulisi tulkita.
 Tuorein esimerkki tästä on oikeusjuttu, jossa kotkalainen sähkösavukekauppias valitti saamastaan myyntikiellostaan hallinto-oikeuteen.
 Sama tuote oli yhdelle kaupalle laiton, toiselle laillinen
 Ylen tietojen mukaan makunesteiden myyntikielloista on käynnissä peräti yhdeksän juttua hallinto-oikeuksissa ympäri maan. Tiettävästi ensimmäisenä ratkaistiin Itä-Suomen hallinto-oikeuden juttu Kotkan Puff-myymälän tapauksesta.
 Kotkassa kaupunki uhkasi Puffin paikallista franchise-yrittäjää 10 000 euron uhkasakolla, ellei tämä poistaisi makunesteitä myynnistä. Yrittäjä valitti oikeuteen ja vetosi muun muassa siihen, että samoja makunesteitä on ollut myynnissä ruokakaupoissa. Niissä tuotteiden myyntiin ei ole puututtu.
 Yrittäjä toi valituksensa tueksi jopa kauppakuitin supermarketista, josta oli ostettu samalla kertaa tunnetun sähkötupakkafirman valmistamia makuaineita, nikotiininesteitä ja sähkösavuke. Lisäksi hän puolustautui sillä, että hänen liikkeessään oli myynnissä myös limonadia ja maustekastikkeita.
 Nämäkään keinot eivät auttaneet, sillä oikeus ratkaisi asian Kotkan kaupungin eduksi. Oikeuden tulkinnan mukaan savukekaupassa makunesteitä myytiin höyrystettäväksi, mutta ruokakaupassa samat tuotteet oli tarkoitettu elintarvikkeiksi.
 Sama kuin jos Alkoa kiellettäisiin myymästä limonadia, koska joku käyttää sitä alkoholin kanssa.  Panu Koivumäki
 Oikeuden päätös syntyi äänin 2-1. Eri mieltä ollut tuomari olisi kumonnut myyntikiellon muun muassa sen vuoksi, että tuoteselosteissa ja markkinoinnissa makunesteitä ei suositeltu höyrystettäviksi. Käytännössä se on kuitenkin niiden käyttötarkoitus.
 Päätös tuli toukokuussa, mutta makunesteet ovat kaupan hyllyssä edelleen. Yrittäjä on hakenut valituslupaa korkeimmasta hallinto-oikeudesta, ja kaupunki on jäänyt odottamaan lainvoimaista päätöstä.
 – Myyntikielto perustuu epäselvään laintulkintaan. Se on myös syrjivä, koska sähkösavukeliikkeet olisivat Suomessa ainoita liikkeitä, joissa makunesteitä ei saisi myydä, perustelee sähkösavukekauppiaita edustava  Panu Koivumäki .
 Koivumäki omistaa Puff-ketjun ja on hoitanut myös valitusta oikeudessa ketjun puolesta. Hänen mukaansa makunesteiden myynti tuo kaupoille 5–10 prosenttia niiden kokonaismyynnistä. Oikeusjutussa onkin kyse enemmän periaatteesta kuin rahasta.
 – Tämä on sama kuin jos Alkoa kiellettäisiin myymästä limonadia, koska joku käyttää sitä alkoholin kanssa.
 "Myyntikielto oli erinomaisen fiksu päätös"
 Oikeuskäsittelyn venyminen tarkoittaa sitä, että sähkösavukekauppiaat voivat toistaiseksi jatkaa makunesteiden myymistä. Suomen Syöpäyhdistyksen ylilääkäri  Eeva Ollila  on tähän pettynyt.
 – Makunesteiden myyntikielto oli minusta erinomaisen fiksu päätös. On hankalaa, että sen toteuttaminen kestää näin älyttömän kauan. Näin pitkään jatkunut epäselvyys normalisoi käytännön, joka ei ole lain hengen mukainen.
 Hänen mukaansa makunesteiden kielto ei ole mitään viranomaisten kiusantekoa kauppiaita kohtaan, vaan sille on montakin kansanterveydellistä perustetta.
 – Nikotiini on haitallista ja aiheuttaa riippuvuutta, maut ja hajut houkuttelevat nuoria tutkitusti ja makunesteiden terveysvaikutuksista tiedetään hirveän vähän. Olemassa oleva vähäinen tutkimustieto kertoo maku- ja hajuaineiden haitoista etenkin keuhkoille.
 Helsingin Finnvape on yksi sähkösavukemyymälöistä, joissa halutaan katsoa oikeuskortti loppuun ennen kuin makunesteet suostutaan ottamaan hyllystä. Sini Järnström/ Yle
 Makunesteet eivät ainakaan aluksi katoa mihinkään, vaikka niiden myynti kielletään savukekauppiailta. Niiden kauppa siirtyy Suomessa yhä enemmän nettiin. Periaatteessa niitä saa ostaa myös ruokakaupassa tai kioskissa, kunhan niitä myydään elintarvikkeina.
 – Periaatteessa näin, mutta valvonnassa kertynyt kokemus osoittaa, että tuotemerkit yleensä poikkeavat. Kirjaimellisesti samoihin tuotteisiin en ole törmännyt, sanoo Valviran ylitarkastaja  Isabella Lencioni .
 Ainakin SOK vahvistaa ylitarkastajan tulkinnan: heillä myynnissä on ainoastaan mauton ja nikotiinin makuinen makuneste. Ne ovat laillisia, sillä tupakkalaki puuttuu ainoastaan sähkösavukenesteisiin, joissa on "tunnusomainen maku". Myös oikeusjutussa esillä ollut menthol-makunestettä myynyt elintarvikeliike on Ylen tietojen mukaan vetänyt tuotteet myynnistä.
 Suurempi kysymys on verkkokauppa. Nopea Google-haku löytää seitsemän suomenkielistä sivustoa, joilla makunesteitä myydään. Yleensä niissä annetaan selvästi ymmärtää, että tuotteet on tarkoitettu sähkösavukkeisiin – mitä Suomen uusi tupakkalaki ei siis hyväksy.
 – Kivijalkamyymälöiden valvominen on tietenkin vain ensimmäinen askel. Kyllä verkkokauppoihinkin puututaan prioriteetin mukaisessa järjestyksessä ja valvonnan voimavarojen mukaan, jos se on lain puitteissa mahdollista, Valviran Lencioni jatkaa.
 Leikki ei voi jatkua loputtomiin
 Loputtomiin viranomaisten ja tupakkakauppiaiden kissa ja hiiri -leikki ei voi jatkua. Suomen laissa on vahvistettu tavoite, jonka mukaan nikotiinipitoisten tuotteiden käyttö lopetetaan kokonaan vuoteen 2030 mennessä.
 Sähkösavukekauppiaiden puolesta puhuva Panu Koivumäki ei pyrkimystä ymmärrä, ainakaan sähkötupakan osalta. Oululaisesta yrittäjästä tuli sähkösavukekauppias, kun oli itse päässyt eroon tupakasta sähkötupakan avulla. Samansuuntaisia tuloksia  on saatu myös tutkimuksissa .
 – Mitä huonompi sähkösavukkeiden saatavuus on, sitä suurempi osa käyttäjistä siirtyy mahdollisesti polttamaan tavallisia savukkeita, hän varoittaa.
 Koivumäki perustaa arvionsa siihen, "mitä myymälässä päivittäin näkee". Lencionin mukaan ilmiöstä ei kuitenkaan ole tutkimusnäyttöä.
 Suomen tupakkalait pohjautuvat EU:n tupakkatuotedirektiiviin. Makunesteitä koskeva kysymys on kuitenkin jätetty jäsenvaltioiden päätettäväksi, minkä vuoksi asia on ratkaistu eri maissa eri tavoin.
 Syöpäyhdistyksen Eeva Ollilan mukaan sähkösavukkeiden myynnin rajoituksia harkitaan Suomen lisäksi myös muun muassa Yhdysvalloissa, Kanadassa ja Intiassa. Yhdysvaltojen San Francisco  on ilmoittanut ensimmäisenä kaupunkina aikovansa kieltää sähkötupakoiden valmistamisen ja myynnin .
 Lue myös:
 Sähkötupakasta tutkittua tietoa: lisää sydäntautien riskiä Sähkötupakan höyryjä on päästelty Suomessa kymmenisen vuotta, mutta tietoa tuotteesta on yhä vähän Sähkötupakasta apu lopettamiseen? Kansainvälistä huomiota saanut tutkimus selvittää asiaa

Suomi yritti lopettaa hyvänmakuisen sähkötupakan myynnin, mutta siitä tulikin kissa ja hiiri -leikki: "Älyttömän kauan kestää"


Summary: Partion johtamiskulttuuri on alkanut kiinnostaa myös järjestön ulkopuolisia. Elokuussa järjestetään johtamisseminaari.

Lapsena  Maria Ruoholaa  ei pidetty ollenkaan johtajatyyppinä. Hän oli aktiivinen ja innokas ja osallistui mielellään ohjattuun toimintaan. Koulun ja harrastukset hän hoiti itsenäisesti. Oli hyvä johtamaan itseään.
 Kun Ruohola 14-vuotiaana aloitti ensimmäisessä vastuutehtävässään, 8-9-vuotiaiden partioryhmän apuohjaajana, hän oli kuitenkin innoissaan. Hän oli jo ehtinyt odottaa sitä. Hänellä oli paljon ideoita siitä, mitä kaikkea ryhmän kanssa voisi tehdä. Ja erityisesti siitä, miten luodaan niin hyvä ilmapiiri, että kaikki lapset haluavat olla mukana.
 Vastuutehtävät lisääntyivät partiossa pikkuhiljaa, aina sopivan kokoisin askelin. Ensin omassa lippukunnassa Turussa, sen jälkeen Lounais-Suomen partiopiirissä. Koskaan ei tuntunut siltä, ettei olisi halunnut tai jaksanut olla mukana. Vastuiden lisääntyessä kasvoivat myös mahdollisuudet vaikuttaa. Se tuntui mielekkäältä.
 – Samaan aikaan olen huomannut, että olenkin tosi hyvä tässä. Olen hyvä sekä ihmisten kanssa että taitopuolen asioissa. Se on itse asiassa aika hyvä kombinaatio johtajalle.
 Maria Ruohola johtaa 60 000 jäsenen järjestöä. Matti Myller / Yle
 Toistaiseksi suurimman harppauksensa johtajuudessa Ruohola otti 1,5 vuotta sitten, kun hänet valittiin Suomen Partiolaisen puheenjohtajaksi. Hän oli aloittaessaan historian nuorin puheenjohtaja järjestössä, jossa on valtavasti jäseniä, 60 0000. Silloin häntä jännitti.
 Partioliikkeen jäsenmäärä on kasvussa
 Maria Ruoholan tarina on kuin oppikirjaesimerkki partiotoiminnasta. Siellä uskotaan, että kenestä tahansa voi tulla johtaja. Kaikki saavat kokeilla asioita, kaikkia ohjataan ja kannustetaan, epäonnistua saa ja erilaisia kokemuksia on tarjolla paljon. Koska partiossa ei kilpailla, ja toiminta on monipuolista, kaikki saavat olla hyviä jossakin. Johtajan asemaakaan eivät määritä status, hierarkinen asema tai ikä, vaan se sovitaan tehtäväkohtaisesti.
 – Vaikka minä olen puheenjohtajan tehtävässä, niin voin välillä olla jonkun ihan toisen johdettavana. Voin hyvin johtaa esimerkiksi viisikymppistä ammattijohtajaa partiossa, ja vastaavasti minua voi joskus johtaa joku 15-vuotias nuori.
 Partion johtamiskulttuuri on alkanut kiinnostaa yhä enemmän myös järjestön ulkopuolisia. Elokuussa Hämeenlinnassa Evon retkeilyalueella järjestetään viikonlopun mittainen johtamisseminaari, johon on ilmoittautunut 600 ei-partiolaista. Nuorille aikuisille on räätälöity puolivuotinen arvopohjaisen johtamisen koulutusohjelma, jonka osallistujista puolet tulee liikkeen ulkopuolelta. Jokaisella osallistujalla on myös henkilökohtainen mentorinsa yrityselämän huipulta.
 Partioliikkeellä menee Suomessa nykyään muutenkin hyvin. Jäsenmäärä on ollut kasvussa koko 2010-luvun. Kasvu on saatu aikaan muun muassa viestintää muuttamalla: järjestö on aktiivinen sosiaalisessa mediassa ja tekee yhteistyötä tubettajien kanssa. Kuvissa ja haastatteluissa näkyvät entistä useammin lapset ja nuoret itse. Toiminnan sisältöä taas on parannettu niin, että nuorimmat johtajat saavat entistä useammin rinnalleen aikuisen tukijan.
 Maria Ruohola uskoo kasvaneen suosion taustalla olevan myös sen, että partion arviot istuvat hyvin tähän aikaan. Toisten kunnioittaminen, ystävyyden rakentaminen yli rajojen ja ympäristönsuojelu ovat partion ydintä.
 – Samoin itsensä kehittäminen, toimeen tarttuminen ja vastuun kantaminen: nämähän ovat meillä työelämässä hyvin keskeisiä arvoja.
 Partio on sitoutumaton sekä poliittisesti että uskonnollisesti, ja näihin liittyvistä rajanvedoista käydään järjestössä koko ajan keskustelua. Toiset mieltävät partiotoiminnan liian oikeistolaiseksi, toisten mielestä järjestössä ollaan liian vihervasemmistolaisia.
 Sateinen metsä vei sydämen
 Monien mielikuvissa partio on metsässä samoilua, mutta Maria Ruohola toppuuttelee tätä stereotypiaa. Partio on paljon muutakin. Siellä leikitään, lauletaan, askarrellaan, laitetaan ruokaa, opetellaan arkisia taitoja ja kuljetaan kaupungissa. Koetaan yhdessä asioita ja pidetään hauskaa.
 Hän itse rakastui metsään vasta parikymppisenä. Kesken rankan koulutusleirin hän havahtui siihen, että metsä olikin ihana paikka. Kun poikkeuksellisesti oli tilanteessa, jossa sai keskittyä vain itseensä, eikä tarvinnut huolehtia muista, hän huomasi miten hyvältä metsässä oleminen tuntuu. Vaikka satoi paljon ja kesäkuisina öinä oli pakkastakin, hän nautti siitä.
 Sen jälkeen luonnosta on tullut Ruoholalle tärkeä elementti rentoutumiseen ja arjesta irtautumiseen. Jos aikaa on vain vähän, hän menee hengähtämään Helsingin Keskuspuistoon, rannoille tai saariin. Yhden viikonlopun aikana ehtii hyvin käydä kolmessa eri kansallispuistossa.
 Metsä on Maria Ruoholalle tärkeä paikka arjesta irrottautumiseen. Matti Myller / Yle
 – En tee siellä kauheasti mitään. Se on enemmän sellaista oleilua: tehdään ruokaa, ja voin olla yötä teltassa tai riippumatossa. Sellaista, mitä kuka vaan voi tehdä, vaikkei olisikaan mitään erityisiä erätaitoja.
 Mutta erätaitojakin hänellä kyllä on. Riippumatolle löytyy nopeasti sopivan levyinen puiden väli, ja solmut syntyvät käden käänteessä. Leirikeitin syttyy kaasulla. Nuotion sytykkeeksi veistetään puukolla kiehisiä. Suunnistamaan hän opetteli tosissaan, kun sisuuntui siitä, että oli liian usein eksyksissä.
 Taidot ovat karttuneet pikkuhiljaa seitsemänvuotiaana aloitetun harrastuksen myötä. Aivan ensimmäiset partiokokemuksensa hän sai kuitenkin jo yhdeksänkuisena vauvana, ollessaan vanhempiensa mukana Keski-Suomen Kannonkoskella Tervas-leirillä.
 Kolme miljoonaa tuntia vapaaehtoistyötä
 Nykyään partio ei ole Maria Ruoholalle enää harrastus vaan elämäntapa. Hän tekee palkkatyössään psykologina lyhennettyä työviikkoa, jotta ehtii hoitaa puheenjohtajan tehtäväänsä 30-40 tuntia viikossa vapaaehtoistyönä. Järjestö on laskenut, että kaikkiaan partiossa tehdään Suomessa vapaaehtoistyötä kolme miljoonaa tuntia vuodessa. Tämä vastaisi 1 500 nuorisotyöntekijän työpanosta.
 Ruoholan oma motivaatio syntyy siitä, että hän haluaa tehdä lapsille ja nuorille hyvää. Hän uskoo, että partio antaa heille mahdollisuudet tasapainoiseen elämään.
 – Koen, että olen itse saanut partiosta niin paljon, että nyt on takaisin antamisen aika. Haluan antaa muille sitä samaa hyvää, mitä itse olen saanut.
 Maria Ruohola aikoo jatkaa partiossa koko elämänsä. Matti Myller / Yle
 Myös se motivoi, että partio antaa hänelle itselleenkin paljon. Hän kokee kasvaneensa puheenjohtajuutensa aikana enemmän kuin koskaan ennen. Ja uusia kokemuksia tulee jatkuvasti. Elokuussa odottaa maailmanlaajuinen 50 000 partiolaisen leiri Yhdysvalloissa ja ensi vuonna saattaa tulla matka maailmanjärjestön kokoukseen Ugandaan.
 Ruoholalle on selvää, että hän pysyy partiossa elämänsä loppuun asti. Hän toivoo istuvansa vanhana iltanuotiolla, jonka ympärille on kerääntynyt joukko mahdollisimman erilaisia lapsia ja nuoria. Hänen tehtävänsä olisi tukea nuoria. Ja ottaa kainaloon, jos jollakin on kylmä tai koti-ikävä.

Maria Ruohola, 29, johtaa Suomen suurinta nuorisojärjestöä, jonka johtajaopista ovat ulkopuolisetkin kiinnostuneita


Summary: On uskallettava kohdata ja kiintyä, vaikka tiedämme että kaikki päättyy aikanaan, kirjoittaa eläinfilosofi Leena Vilkka.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Se ei ollut rakkautta ensi silmäyksellä.
 Tummanruskea tamma Pähkel tuli ratsastuskoululle reilu kymmenen vuotta sitten. Se oli osaava kelpo hevonen, hieman persoonaton.
 Minulle oli oikeastaan se ja sama, mitä hevosta ratsastin. Menetin muutamien vuosien sisällä tyttäreni sekä vanhempani. Elämäni oli siinä määrin haasteellista omaishoitajana saattohoitojen, hautajaisten ja perunkirjoitusten keskellä, että ratsastukselta en hakenut lisähaastetta. Ratsastustunti oli oma aikani, jolloin en ajatellut eläviä enkä kuolleita.
 On ottanut aikansa rakentaa uusi identiteetti kuolleen lapsen vanhempana mutta tavallisena, järjellisenä, toimintakykyisenä ihmisenä.
 Elämäni raskain tehtävä  on ollut luovuttaa tyttäreni  Tekla  kuolemalle. On ottanut aikansa rakentaa uusi identiteetti kuolleen lapsen vanhempana mutta tavallisena, järjellisenä, toimintakykyisenä ihmisenä. Muistan erityisesti hetken, kun havahduin siihen, että ratsastuksessani oli ongelmia. Suorastaan innostuin – minulla voi siis olla elämässäni vielä ratkottavana muitakin ongelmia kuin lapseni kuolema.
 Tyttäreni kuoleman jälkeen en hakenut apua tai tukea koska olin lohdun ulottumattomissa. Yksikään ihminen ei olisi voinut auttaa. Hevoset auttoivat.
 Vaikka usein raahauduin ratsastustunnille kuolemanväsyneenä, hevosta hoitaessa ja sen selässä piristyin, tunsin olevani elossa vahvemmin kuin koskaan. Hevonen ei luokitellut minua lapsensa menettäneeksi eikä miksikään muuksikaan. Se otti minut vastaan luontevasti, juuri sellaisena kuin olin. Hevoset auttoivat minua elämässä eteenpäin syvästä pysähdyksen tilasta, johon lapseni elämän päättyminen minut suisti.
 Pähkelistä tuli terapiahevoseni ja vuosien saatossa kiinnyin siihen yhä enemmän.
 Pähkel oli tallin kenties luotettavin ja turvallisin hevonen, ei säikkynyt, ei koheltanut vaan hoiti tehtävänsä takuuvarmasti. Se oli muille hevosille ja ihmisille ystävällinen ja rauhallinen, ei potkinut eikä purrut. Se oli perusterve hevonen, joka ei sairastellut.
 Pähkelistä tuli terapiahevoseni ja vuosien saatossa kiinnyin siihen yhä enemmän. Oli jo itsestään selvää, että ratsastin sillä joka kerta. Jossain vaiheessa kiintymys muuttui rakkaudeksi. Minulla oli hyvin erityinen suhde juuri tähän ainutlaatuiseen tammaan. Uskalsin sen kanssa tehdä asioita, joita en kenties muuten olisi uskaltanut ja opin uusia asioita kuten esteiden hyppäämistä. Pähkelin sielun löysin maastossa, metsässä. Metsäpolun vehreys, tuoksut, hiljaisuus, hevosen lämpö, kavion kopse, hevosen kanssa yhdessä jaettu kokemus, ilo ja nautinto – siinä onnen avaimet. Meillä piti olla vielä vuosia edessä.
 Pähkel loukkasi yllättäen jalkansa ja sain tiedon, että se joudutaan lopettamaan. Jos haluan nähdä hevosen vielä elossa, minun olisi tultava vielä samana iltana tallille. Ehdin hyvästelemään rakkaan hevosen. Syötin sille porkkanoita ja leipää, harjasin ja halasin sitä. Se oli juuri niin rakas kuin aina. Ja kohta se olisi poissa ainiaaksi. Se oli vielä täynnä elämänvoimaa, vahva, kiiltävä ja kaunis. Se oli hoidettu kipulääkkeillä mutta ei varannut enää takajalalleen. Kohta sillä olisi kaikki hyvin, kivut poissa.
 Kuolema järkyttää , kun se tulee onnettomuutena, ennen aikaisena, kun odotettavissa olisi vielä ollut vuosia. Kuoleman siemen on kuitenkin kylvetty jokaiseen elolliseen. Kuoleminen on normaalia, elämän luonnollinen päätepiste. Ihmisyyteen on kylvetty myös kaipuu tuonpuoleiseen. Ajattelen, että myös hevosen sielu on kuolematon ja kohtaan oman kuolemani jälkeen kaikki ne, joita olen rakastanut.
 Suruni ratsastuskoulun Pähkelistä on hevosenkokoinen. En ole ainoa surija, tallin luottohevosta jäävät kaipaamaan Hyvinkään ratsastuskeskuksen omistajat ja työntekijät sekä lukuisat tuntiratsastajat, joille kaikille juuri tämä hevonen tarjosi ainutlaatuista ystävyyttään ja suurisieluisuuttaan. Se oli tavallinen tuntiratsu ja sellaisena hyvin erityinen. Se asuu nyt sydämessäni ja jokaisessa hevosessa, jonka kohtaan, on pala Pähkeliä.
 Ihmisen elämään mahtuu onneksi monta rakasta eläintä. Niiden menetystä on lupa surra.
 Elämän tarkoitus ja merkityksellisyys  on syntymässä, rakkaudessa ja kuolemassa. Tallin pihalla kirmaa keväällä syntynyt varsa, täynnä elämää. Elämä jatkuu, vaikka yksi on joukosta poissa.
 On uskallettava kohdata ja kiintyä, vaikka tiedämme että kaikki päättyy aikanaan. Ihmisen elämään mahtuu onneksi monta rakasta eläintä. Niiden menetystä on lupa surra. Yhteiskunta, joka hyväksyy surun ja kuoleman väistämättömän läsnäolon, hyväksyy myös ilon ja elämän kaikessa rikkaudessaan.
 Se mikä minua ajaa elämässä, se mitä haen elämältä, on ystävyys yli lajirajojen. Pähkel tarjosi mahdollisuuden ainutlaatuiseen ystävyyteen, iloon ja sielujen kohtaamiseen.
 Leena Vilkka
 Kirjoittaja on ympäristöfilosofian dosentti.
 Kolumnista voi keskustella 7.7. klo 17.00 asti.

Leena Vilkan kolumni: Pähkel oli tuntihevonen, joka auttoi minut eteenpäin pysähdyksen tilasta, johon lapseni kuolema minut suisti


Summary: Eläkkeelle jäävissä, mutta työskentelyä jatkavissa henkilöissä näkyy Eläketurvakeskuksen mukaan selkeä sukupuolijako. Miehet ja naiset tekevät eri töitä.

Yhä useampi suomalainen siirtää eläkkeelle jäämistä tai jatkaa töitä eläkkeen rinnalla. Erityisen suosittua tämä on asiantuntija-ammateissa, Eläketurvakeskuksesta kerrotaan.
 Eläkevakuuttaja Kevan mukaan kunta-alalla eläkkeelle jäämistä lykkäävät myös opettajat, lääkärit, johtajat, psykologit ja arkkitehdit.
 Eläkkeelle jäävissä, mutta työskentelyä jatkavissa henkilöissä puolestaan näkyy Eläketurvakeskuksen kehityspäällikön  Jari Kanniston  mukaan selkeä sukupuolijako: miehet huoltavat, korjaavat ja kuljettavat, naiset taas myyvät, siivoavat ja hoitavat.
 – Eläkeläisten töissä korostuvat ammatit, joissa tarvitaan paljon tilapäisiä ja osa-aikaisia työntekijöitä tai joissa on mahdollisuus valita työtuntinsa, Kannisto toteaa.
 Kevan toimitusjohtaja  Timo Kietäväinen  kertoo osa-aikaisuuden näkyvän myös siinä, että vuonna 2014 kunta-alan työssäkäyvien eläkeläisten keskiansiot olivat noin 9 000 euroa vuodessa.
 Työskentely vanhempana kiinnostaa
 Vuoden 2017 lopussa 550 000 alle 68-vuotiasta suomalaista sai omaan työuraan perustuvaa työeläkettä. Heistä 13 prosenttia teki eläkkeen rinnalla töitä.
 Kannisto kertoo, että kymmenen vuoden sisällä työssäkäyvien eläkeläisten määrä kasvoi yli 30 prosentilla. Yleistymisen taustalla on kuitenkin merkittävissä määrin suurten ikäluokkien eläköityminen.
 – Toki työskentelyintoon vaikutti myös vuoden 2005 eläkeuudistus, jolloin eläkeiästä tuli joustava 63:n ja 68 ikävuoden välillä ja eläkettä alkoi kertyä työstä 68 ikävuoteen asti.
 Vielä suhteessa enemmän on Kanniston mukaan noussut kuitenkin niiden henkilöiden osuus, jotka jatkavat työskentelyä 63 ikävuoden jälkeen ilman eläkettä.
 Kaikki eivät suinkaan lopeta työntekoa vielä 68 vuoden iässäkään. Tilastokeskuksen mukaan 70–74-vuotiaiden ryhmässä työllisyysaste on jopa viisi prosenttia. Tässäkin on Kanniston mukaan nähtävissä pientä nousua.
 – On toki tärkeää huomioida se, että työllisyysastetta nostaa hyvinkin vähäinen tehty työ.
 Kanniston mukaan Suomessa pyritään nykyään enenevissä määrin myös rekrytoimaan eläkkeellä olevia henkilöitä. Vanhimmat tällä tavalla työllistyneistä eläkeläisistä ovat olleet lähellä 90 vuoden ikää.
 – Esimerkiksi eräs vanhempi rouva asui kerrostalossa ja piti puhtaana talon rappukäytävät. Hän sai työstä hieman lisätuloja eläkkeen päälle, ja taloyhtiössä oltiin varmasti tyytyväisiä, kun rappukäytävät oli siivottu mahdollisesti jopa paremmin kuin jos siellä olisi ollut joku ulkopuolinen tekijä.
 Raha painaa eniten vain harvalla
 Suomen Yrittäjien työmarkkina-asioiden päällikön  Harri Hellsténin  mukaan yrittäjillä töiden jatkaminen on ollut yleistä aina.
 – Yritystoimintaa ei tarvitse lopettaa eläköityessä, mutta yrittäjien usein välttämättömäksi pahaksi kokeman YEL-vakuutuksen saa täyden vanhuuseläkkeen rinnalla lopettaa. Kyseessä on merkittävä rahallinen helpotus.
 Eläketurvakeskus julkaisi kesäkuussa tutkimuksen, jossa tarkasteltiin yrittäjien eläkeaikeita. Aineistossa on mukana 1 250 yrittäjää, jotka ovat täyttäneet 50 vuotta. Tutkimuksessa ilmeni, että 62 prosenttia yrittäjistä aikoo jatkaa työskentelyä eläkeiän saavutettuaan.
 Suurin syy jatkamiselle on mieluisa ja innostava työ, mutta taustalla on myös taloussyitä: vain puolet yrittäjistä kokee maksavansa itselleen riittävää eläketurvaa. Siitä huolimatta vain kahdeksan prosenttia vastaajista jatkaa työskentelyä pelkästään taloudellisista syistä.
 Mielekästä työtä halutaan jatkaa
 Eläketurvakeskuksen Kanniston mukaan tämä ei koske pelkästään yrittäjiä. Hyvin pieni osa kaikista eläkeläisistä tekee eläkkeen rinnalla töitä siksi, että he ovat niukan toimeentulon takia pakotettuja siihen.
 – Itse asiassa kuvio näyttäisi menevän päinvastoin: jos katsotaan eläkkeen rinnalla työssäkäyvien eläkkeiden suuruuksia, ne ylittävät keskimääräisen eläketason saman ikäisillä ja muilla vanhuuseläkkeellä olevilla, Kannisto sanoo.
 Vaikka syyt työskentelyn jatkamiseen voivat olla hyvinkin yksilöllisiä, Kevan Kietäväinen tiivistäisi kokonaisuuden näin: mitä mielekkäämmäksi oman työnsä kokee, sitä suuremmalla todennäköisyydellä sen parissa haluaa jatkaa vielä eläkeiän jälkeen.
 Kannisto huomauttaa, että vanhuuseläkkeelle jäämisen vapaus voi myös yllättää. Kun vuosikymmenten arkirutiini putoaa pois, se voi aiheuttaa melkoisen tyhjiön – ja halun palata töihin.
 Lue lisää :
 Roikkuvatko huonokuntoiset pidempään töissä, paraneeko kuusikymppisten työllisyys? Päätökset eläkeputken jatkosta venyvät

Opettajat, lääkärit, hoitajat, kuljettajat – yhä useampi siirtää eläkkeelle jäämistä tai jatkaa töitä eläkkeen rinnalla


Summary: . Britannian ulkoministeriö vahvisti CNN:lle viestien olevan aitoja.

Britannian suurlähettiläs  Kim Darroch  arvosteli kärkkäästi presidentti  Donald Trumpia  diplomaattiviesteissä. Viesteistä uutisoi  Daily Mail , jolle ne vuodettiin.
 Darroch kuvaili ulkoministeriölle lähettämissään viesteissä Trumpia taitamattomaksi, epävarmaksi ja epäpäteväksi. Hän myös varoitti Britannian hallitusta, että Trumpin ura saattaa päättyä häpeällisissä merkeissä.
 Britannian ulkoministeriöstä sanottiin CNN:lle, että vaikka suurlähettiläiden näkemykset eivät edusta Britannian hallituksen näkemyksiä, heidän odotetaan olevan rehellisiä arvioidessaan kohdemaansa politiikkaa.

Britannian suurlähettiläs haukkui Trumpia vuodetuissa viesteissä


Summary: Vaihdevuosien hormonihoidoissa on tapahtunut kymmenen vuoden sisällä merkittävä muutos: annokset ovat entistä matalahormonisempia ja pienempiä.

Naisten vaihdevuosien aiheuttamien oireiden hoitoon käytetään aiempaa vähemmän hormoneja.
 Muutoksen taustalla ovat esimerkiksi hormonihoitoihin liittyvät riskit, Helsingin yliopistosairaalan Naistenklinikalta kerrotaan.
 – Pitkään on ajateltu, että mitä suuremmat annokset, sitä suurempi riski, mutta yhtä lailla muutosta selittää se, että monilla naisilla oireet helpottuvat yhtä hyvin myös matalammilla annoksilla, Naistenklinikan osastonylilääkäri  Tomi Mikkola  toteaa.
 Vaihdevuosioireiden tehokkain hoitomuoto on nimenomaan hormonihoito eli estrogeeni tai estrogeeni-progestiini. Samaisten naissukuhormonien tuoton loppuminen aiheuttaa naisille vaihdevuodet.
 – Suomessa kyseisten hormonilääkkeiden myynti on hiljalleen laskenut, vaikkakin niiden kulutus on edelleen Suomessa korkeampaa kuin muissa Pohjoismaissa, Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) tutkimusprofessori  Elina Hemminki  kertoo.
 Hemmingin mukaan tiedot hormonilääkkeiden vaikutuksista eri sairauksiin ovat yhä puutteellisia ja saattavat riippua niin lääkkeestä, annostuksesta, aloituksen ajankohdasta kuin käytön kestostakin. Tiedetään kuitenkin, että erityisesti estrogeeni-progestiini-yhdistelmävalmisteisiin liittyy rintasyövän riski. Hormonilääkkeitä tulisikin aina käyttää vain oireiden hoitoon eikä tarpeettoman pitkään.
 Rintasyöpäriski askarruttaa
 Naistenklinikan Mikkola kertoo, että naiset murehtivat hormonihoidoissa useimmiten juuri rintasyöpäriskiä. Mikkolan mukaan riskiä voisi kuitenkin suhteuttaa niin, että esimerkiksi ylipaino on vähintään yhtä suuri riski kuin hormonihoito.
 Mahdolliset edut ja riskit tulisikin Mikkolan mukaan aina arvioida asiantuntevan gynekologin kanssa. Jos suvussa on ollut rintasyöpää, on riski heti merkittävästi suurempi.
 Jos vaihdevuosien hormonihoito aloitetaan oireiden hoitoon terveelle naiselle ennen kuudenkymmenen vuoden ikää, se pienentää riskiä sairastua sydän- ja verisuonisairauksiin, osteoporoosiin ja paksusuolen syöpään.
 – Ikääntyminen ja vaihdevuodet itsessään nostavat riskiä näihin sairauksiin, ja niitä voi itse pyrkiä ennaltaehkäisemään huolehtimalla terveellisistä elämäntavoista, Mikkola kertoo.
 Geelit ja laastarit pidettyjä
 Suun kautta otettava tablettihoito on hormonihoidoista yhä selvästi suosituin, mutta hormonilaastarit ja erityisesti geelit ovat lisänneet suosiotaan viimeisten 5-10 vuoden aikana. Tärkein syy liittyy Mikkolan mukaan siihen, että laskimotukosriski on ihon kautta annosteltavissa lääkkeissä merkittävästi pillerihoitoa matalampi.
 Turun yliopistollisen keskussairaalan (Tyks) synnytys- ja naistentautiopin professori  Päivi Polo  kertoo, että Suomeen tuli tänä vuonna uusi tablettimuotoinen yhdistelmävalmiste, jossa on estrogeenin lisäksi batsedoksifeenia keltarauhashormonin eli progestiinin tilalla. Batsedoksifeeni ei ole hormonaalinen lääke.
 – Batsedoksifeeni saattaa olla keltarauhashormonia turvallisempi ja vähentää yhdistelmähoidon riskejä, Polo sanoo.
 Tupakointi voi aikaistaa vaihdevuosia jopa vuosilla
 Osa naisista ei tunnista itsellään minkäänlaisia vaihdevuosioireita, osa kokee lieviä oireita, kun taas osalla oireet hallitsevat ja häiritsevät kaikkea olemista. Kuinka suuri joukko naisia mihinkin ryhmään kuuluu, riippuu siitä, miten asiasta kysytään ja mikä määritellään haittaavaksi oireeksi, THL:n Hemminki kertoo.
 Professori Päivi Polon mukaan vaihdevuodet alkavat keskimäärin 51-vuotiaana, mutta alkamisajankohta voi vaihdella suurestikin. Tyypillisesti vaihdevuodet alkavat 45-55 vuoden iässä.
 Jos vaihdevuodet alkavat ennen neljänkymmenen vuoden ikää, puhutaan ennenaikaisista vaihdevuosista. Ennenaikaisten vaihdevuosien hoitoon suositellaan lähes poikkeuksetta hormonihoitoa, mistä syystä nuoremmat naiset saavat siitä Kela-korvauksen 50 ikävuoteen asti.
 Polon mukaan perintötekijät vaikuttavat vaihdevuosien alkamisajankohtaan jonkin verran, eli jos esimerkiksi äidillä vaihdevuodet ovat alkaneet aikaisin, kasvaa todennäköisyys samaan myös tyttärillä. Elämäntavoista tupakointi voi aikaistaa vaihdevuosia jopa vuosilla.
 – Kyseessä on monipuolinen myrkky myös munasarjoille, Polo sanoo.
 Uni heikentyy
 Tyypillisimpiä vaihdevuosioireita ovat Polon mukaan kuumat aallot ja univaikeudet. Kuumiin aaltoihin voi liittyä hikisenä heräily useita kertoja yössä. Jotkut naiset eivät herää hikoiluvaiheessa, vaan vasta hikoilua seuraavaan paleluun.
 – Tällöin unioireita ei pahimmassa tapauksessa osata yhdistää kuumiin aaltoihin, jolloin ongelma tulkitaan mahdollisesti lääkärissäkin elimelliseksi uniongelmaksi, johon määrätään unilääkettä. Vaihdevuosioireena myös uniongelmien ensisijainen hoito on kuitenkin hormonihoito.
 Polon mukaan tyypillinen vaihdevuosioire on myös limakalvojen kuivuus. Joillekin vaihdevuodet tuovat mukanaan mielialaoireita, kuten masentuneisuutta, ahdistusta, aloitekyvyttömyyttä sekä burn out -oloa. Vaihdevuosioireita voivat olla myös nivel- ja lihaskivut tai muistiongelmat, vaikkakin muistiongelmat ovat usein seurausta uniongelmista.

Naisten vaihdevuosien hoitoon käytetään entistä vähemmän hormoneja


Summary: Alkava liittokierros näyttää, kuinka pysyväksi ratkaisuksi työajan pidennys jää työmarkkinoilla.

Työnantaja- ja työntekijäosapuolilla on vastakkaisia näkemyksiä siitä, mitä tulevalla liittokierroksella pitäisi tehdä kilpailukykysopimuksen tuomalle työajan pidennykselle. Neuvottelut uusista työehtosopimuksista pyörähtävät käyntiin syksyllä, ja suunnannäyttäjää on perinteisesti haettu vientialoista.
 Työntekijöitä edustavan Teollisuusliiton puheenjohtaja  Riku Aalto  arvioi, että työajan pidennyksestä saattaa syntyä kova vääntö.
 – Meidän tavoitteemme on tietysti se, että yhdessäkään meidän sopimuksessamme ei ole työajan pidennystä enää tämän neuvottelukierroksen jälkeen, Aalto sanoo STT:lle.
 Vuonna 2016 solmittu kilpailukykysopimus pidensi työaikoja nostamatta palkkoja, leikkasi julkisen puolen lomarahoja ja siirsi työntekijöiden maksettavaksi aiempaa enemmän palkasta vähennettäviä sosiaaliturvamaksuja.
 Palvelualojen ammattiliiton PAMin puheenjohtaja  Annika Rönni-Sällinen  luonnehtii, että kysymys kiky-tunneista vaikuttaa hankalimmalta kohdalta tulevissa neuvotteluissa. Tämän tarkemmin hän ei kuitenkaan halua asiaa ennakoida, sillä PAMin hallinnossa ei ole vielä lyöty lukkoon tavoitteita neuvottelupöytiin.
 Työnantajapuolella haluja jatkaa pidennyksiä
 Eri alojen ja työpaikkojen välillä on ollut suurta vaihtelua siinä, miten kikyyn kuuluvat työajan pidennykset on toteutettu. Osa työpaikoista on käyttänyt pidennykset täysimääräisesti työntekoon, mutta osassa työpaikkoja kiky-tunnit on käytetty henkilökunnan virkistystoimintaan ja osassa työpaikkoja lisätunteja ei ole tehty lainkaan.
 Riku Aalto korostaa, että kiky-sopimuksella on ollut henkistä merkitystä työntekijöille.
 Teollisuusliitto irtisanoi jo viime vuonna viiden sopimuksen osalta työajan pidennyksen, koska niiden osalta asiasta oli sovittu erillisessä allekirjoituspöytäkirjassa, jonka irtisanominen tämän vuoden loppuun oli mahdollista. Liiton muissa sopimuksissa kiky-sopimuksen velvoitteet on neuvoteltu työehtosopimusten sisään.
 Teollisuusliitto neuvottelee kaikkiaan 33 työehtosopimuksesta 17:n eri työnantajajärjestön kanssa.
 Yksi työnantajajärjestöistä on Teknologiateollisuus, jonka työmarkkinajohtaja  Minna Helle  näkee, että työajan pidennys on tärkeä osa yritysten parantunutta kilpailukykyä.
 – Olennainen osa tulevia ratkaisuja on meidän näkökulmastamme se, että työajan pidennys jatkuu, Helle sanoo.
 Helle muistuttaa, että työajan pidennys on vain yksi osa kokonaisuutta - neuvotteluissa sovitaan myös palkkaratkaisuista ja monista tekstikysymyksistä.
 Lomarahaleikkaukset päättyvät
 Syksyllä alkava liittokierros jatkuu pitkälle kevääseen. Esimerkiksi kunta-alan työehtosopimukset ovat katkolla vasta maaliskuun lopussa 2020. Kuntatyönantajien työmarkkinajohtaja  Markku Jalonen  sanoo neuvottelunäkymien tarkentuvan sitä mukaa, kun syksyn kierroksen ensimmäisistä pöydistä alkaa tulla tuloksia.
 Hän kuitenkin peräänkuuluttaa jo nyt maltillisia työmarkkinaratkaisuja.
 Julkisella puolella kiky-sopimus leikkasi myös lomarahoja, mutta Jalonen muistuttaa tämän olleen määräaikainen ratkaisu. Hän ei ota kantaa, tavoitteleeko työnantaja vastaavaa leikkausta tuleviin sopimuksiin.
 – Neuvottelut ratkaisevat, mutta korostan, että lomarahojen leikkaus sehän päättyy nyt tässä tilanteessa, Jalonen sanoo.
 – Kilpailukykysopimukseen liittyvä työajan pidennys on sen sijaan tarkoitettu pysyväksi ratkaisuksi kunta-alalla. Se on meidän toistaiseksi voimassaolevissa sopimuksissa sisällä.
 Työllisyystavoitteet mielessä myös neuvottelupöydissä
 Liittokierroksen ylle tummia pilviä tuo hidastuva talouskasvu ja yleinen paine nostaa työllisyyttä entisestään. Teollisuusliiton Aalto sanoo, että sopimuspöydän ympärillä on aina paineita eikä neuvottelutilanne koskaan ole helppo. Samaa mieltä on Teknologiateollisuuden Helle.
 – Aina on se tilanne, että neuvottelukierros näyttää hankalalta. Ehkä lisävaikeuskerroin tulevalla kierroksella liittyy siihen, että työajan pidennyksestä on erilaisia näkemyksiä. Maailmantalouden tila tuo myös lisähaastetta, Helle pohtii.
 Pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) hallitus pyrkii luomaan uusia työllistämiskeinoja, jotta työllisyysastetta saataisiin hilattua ylöspäin.
 Kuntatyönantajien Jalonen arvioi, että liittokierroksella syntyvillä ratkaisuilla on suuri vaikutus työllisyystavoitteiden saavuttamiseen.
 – Seuraava työmarkkinakierros on erittäin ratkaiseva koko maan hallituksen työllisyystavoitteen onnistumisen kannalta, Jalonen sanoo.
 Helle on samaa mieltä.
 – Jos työmarkkinakierroksella ei pystyttäisi tekemään sellaisia ratkaisuja, jotka edesauttavat kilpailukykyä, silloin vedetään matto pois työllisyystavoitteen jalkojen alta, Helle sanoo.

Kuinka kauan kikytetään? Työajan pidennyksestä väännetään syksyllä


Summary: Skotlanti-ministeri David Mundell sanoi Observerin mukaan, että Britannian ero EU:sta ilman sopimusta lisäisi skottien itsenäisyyshaluja.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Britannian hallituksen Skotlanti-ministeri varoittaa, että sopimuksettoman brexitin toteuttaminen voi johtaa Britannian hajoamiseen. Skotlanti-ministeri  David Mundell  sanoi  Observerin  mukaan, että Skotlannin aluehallinnon itsenäisyysmielinen pääministeri  Nicola Sturgeon  ottaisi kovan brexitin ilolla vastaan, koska se lisäisi skottien itsenäisyyshaluja.
 Britannian pääministeriksi vahvoilla oleva  Boris Johnson  on ilmaissut olevansa valmis viemään Britannian ulos EU:sta ilman sopimusta.
 Skotlantilaiset torjuivat itsenäisyyden vuoden 2014 kansanäänestyksessä, mutta olivat EU:ssa pysymisen kannalla vuoden 2016 brexit-äänestyksessä.
 Lue myös:
 Boris Johnsonin etumatka Britannian pääministerikisassa piteni  –
puolueväki vierastaa vastaehdokkaan EU-myönteistä taustaa

Brittihallituksen Skotlanti-ministeri: Kova brexit voi hajottaa Britannian


Summary: Kouvolan väkiluku on tällä vuosikymmenellä vähentynyt 4  000 ihmisellä, mutta henkilöautojen määrä on lisääntynyt tuhannella.

Väki vähenee monissa Suomen kunnissa ja kaupungeissa, mutta autojen määrä niissä kasvaa. Ainoastaan muutamissa suurimmissa kaupungeissa autojen määrä on väkilukuun suhteutettuna kääntynyt laskuun.
 Henkilöautokanta on koko Suomessa kasvanut 2010-luvulla väestön määrää nopeammin. Liikennekäytössä olevien henkilöautojen määrä kasvoi vuosien 2011 ja 2018 välillä lähes 170 000:lla, kun väestö kasvoi vastaavana aikana noin vajaalla 120 000:lla.
 Asia käy ilmi Tilastokeskuksen tiedoista. STT tarkasteli liikennekäytössä olevien henkilöautojen määrää kaikissa yli 20 000 asukkaan kaupungeissa ja kunnissa vuosina 2011 ja 2018. Henkilöautojen määrää verrattiin kuntien väkilukuun vastaavina vuosina.
 Liikennekäytössä on tällä hetkellä yli 2,7 miljoonaa henkilöautoa, joista sähkö- ja hybridiautoja on pieni murto-osa eli reilut 15 000.
 Samaan aikaan, kun autojen määrä kasvaa, pyrkii pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) hallitus vähintään puolittamaan liikenteen päästöt vuoteen 2030 mennessä. Liikenne- ja viestintäministeriön (LVM) mukaan autojen lukumäärän lisäksi tulisi myös tarkastella autojen päästöjä ja autoilla ajettua määrää.
 – Tavoite on saada liikenne päästöttömäksi, ei poistaa liikennettä, sanoo ministeriön ilmasto- ja ympäristöyksikön johtaja  Päivi Antikainen .
 – Mutta jos nyt mietitään liikenteen ilmastotavoitteita, on selvää, että lisätoimia tarvitaan, hän jatkaa.
 Autovanhukset vaihdettava vähäpäästöisiin
 Suomalainen ajoi viime vuonna keskimäärin 12 vuotta vanhalla autolla ja liikenteen hiilidioksidipäästöt olivat keskimäärin 157 grammaa kilometriä kohden. Päästölukema on laskemaan päin, mutta vielä kaukana 50 gramman kilometripäästöistä, joka EU:ssa katsotaan puhtaaksi henkilöautoksi.
 LVM:n Antikaisen mukaan on tärkeä saada autokantaa uudistettua. Tavoitetta edistävät EU:n autonvalmistajille asettamat päästölinjaukset, jotka ohjaavat vähäpäästöisempien autojen valmistukseen. Lisäksi sähköautojen hintojen ennakoidaan Antikaisen mukaan putoavan lähitulevaisuudessa polttomoottoriautojen hintaluokkaan.
 – Olemme siirtymässä kohti vähäpäästöisempää liikennettä. Lähinnä haaste on, että missä aikataulussa se tulee tapahtumaan.
 Vähäpäästöinen liikenne ei kuitenkaan toteudu ilman keppiä. Liikenteen verotus on havaittu tehokkaimmaksi keinoksi ohjata liikenteen päästöjä.
 – Liikenteen ilmastopolitiikassa on lähdetty "saastuttaja maksaa" -periaatteesta. Toisaalta siirtymä pitää tehdä sosiaalisesti kestävällä tavalla. Yleinen näkemys kuitenkin on, että pidemmällä aikavälillä meidän pitää päästä fossiilisista polttoaineista eroon, se on selvä, Antikainen sanoo.
 "Autoa tarvitaan käytännön arjessa"
 Useissa muuttotappiokunnissa henkilöautojen määrä on nurinkurisesti lisääntynyt väestön harventuessa. Kymenlaaksossa runsaan 80 000 asukkaan Kouvolassa väkiluku on 2010-luvulla vähentynyt yli neljällä tuhannella, mutta samaan aikaan henkilöautoja on tullut tuhat lisää.
 Yleiskaavapäällikkö  Marko Luukkonen  Kouvolan kaupungilta uskoo, että autojen lisääntymiseen on osaltaan vaikuttanut vuonna 2009 tapahtunut kuntaliitos. Hiljalleen julkiset palvelut, kaupat ja harrastukset ovat siirtyneet taajamista suurempiin kuntakeskuksiin.
 – Palveluverkon heikkeneminen ja autoilun lisääntymistarve on itseään ruokkiva kierre. Kotikulmien sijaan palvelut hankitaan automatkan aikana jostakin muualta. Oman kylän palvelu kituu entisestään, Luukkonen kertoo sähköpostitse.
 Lisäksi julkinen liikenne on Luukkosen mukaan kattavuudeltaan rajoittunutta ja maaseudulta se on poistunut liki kokonaan. Ilman vahvaa julkista tukea kilpailukykyistä joukkoliikennettä ei pystytä järjestämään, eikä siihen tähän mennessä ole ollut riittävästi tahtoa tai resursseja.
 – Edellä luetellut seikat käytännössä pakottavat auton hankkimiseen, jos Kouvolassa haluaa asua ja selvitä jouhevasti käytännön arjesta, Luukkonen sanoo.
 Kouvolan tapaan myös esimerkiksi Salon ja Kotkan väkiluku on vähentynyt tuhansilla viimeisen kahdeksan vuoden aikana, mutta henkilöautojen määrä on sitkeästi kasvanut.
 Joukkoliikenne korvaa oman auton
 Auton omistus on hieman vähentynyt suhteessa väkilukuun ainoastaan kolmessa kaupungissa: Helsingissä, Espoossa ja Tampereella. Turussa autojen määrä ei ole kasvanut.
 Vähiten autoja omistetaan Helsingissä, jossa auto löytyy vain joka kolmannelta. Liikennetutkija Katja Moilanen Helsingin kaupungilta sanoo, että auton omistamiseen vaikuttavat monet asiat, muun muassa joukkoliikenteen tarjonta ja kaupunkisuunnittelu.
 – Jos tarkastellaan koko Suomen mittakaavassa, niin Helsingissä on hyvin kilpailukykyinen joukkoliikenne sekä hyvät kävely- ja pyöräilyolosuhteet. Välimatkat ovat kohtuullisen lyhyitä.
 Moilasen mukaan esimerkiksi Länsimetro ja kaupunkipyörät saattavat edelleen vähentää henkilöautojen käyttötarvetta pääkaupunkiseudulla. Vaikka vain kolmannes Helsingin reilusta 600 000 ihmisestä omistaa auton, on Helsingissä edelleen eniten autoja Suomessa eli yli 200 000.
 Liikenteen päästöjä pitäisi saada leikattua noin 70 prosenttia vuoteen 2035 mennessä, jolloin Helsingin on määrä olla hiilineutraali.
 – Meidän täytyy pystyä kasvattamaan kestäviä kulkutapoja, Moilanen sanoo.

Hallitus haluaa vähentää liikenteen päästöjä radikaalisti, mutta henkilöautojen määrä on kasvanut väkilukua nopeammin 2010-luvulla


Summary: Ranskan presidentti Emmanuel Macron on keskustellut Iranin presidentti Hassan Ruhanin kanssa Iranin ydinsopimukseen liityvistä kysymyksistä, kertoo uutistoimisto Reuters.

Macron kertoo esittäneensä lauantaina puhelinkeskustelussa "syvän huolensa" Ruhanille kansainvälisen ydinsopimuksen heikentämisestä. Hän myös varoitti sen mahdollisista seurauksista.
 Vuonna 2015 solmitussa ydinsopimuksessa Iran sitoutui siihen, ettei se varastoisi yli 300 kiloa rikastettua uraania. Sopimus on kuitenkin murentunut siitä asti, kun Yhdysvallat irtautui siitä viime vuonna ja asetti maalle talouspakotteita. Sopimuksessa ovat mukana Iranin lisäksi Ranska, Saksa, Britannia, Venäjä ja Kiina.
 Kesäkuussa Iran ilmoitti ylittävänsä ydinsopimuksessa sallitun rajan rikastetulle uraanille.
 Maa on myös vaatinut ydinsopimuksen eurooppalaisia kumppaneita pysymään omalta osaltaan sitoutuneena ydinsopimuksen velvoitteisiin. Muuten Iran jättää sopimuksen kokonaan.
 Tilanne Lähi-idässä on kiristynyt viime viikkoina muun muassa Omaninlahdella tehtyjen tankkeri-iskujen jälkeen ja Iranin ammuttua alas amerikkalaisen lennokin, jonka se väitti tunkeutuneen ilmatilaansa.
 Aiemmin tällä viikolla Panaman lipun alla seilaava tankkeri pysäytettiin, koska sen arveltiin olleen matkalla Syyriaan lastinaan raakaöljyä. Lastin epäiltiin olevan Euroopan unionin asettaman öljyn kauppasaarron vastaista.
 Iran piti tankkerinsa pysäyttämistä laittomana.
 Macron ilmoitti lauantaina haluavansa ydinsopimuksessa mukana olevat maat yhteydenpitoon heinäkuun 15. päivään mennessä, saadakseen osapuolet takaisin neuvottelupöytään. Macronin mukaan hän ja Ruhani ovat sopineet pyrkivänsä neuvotteluiden jatkamiseen.
 Lue myös:
 Tankkeri pysäytettiin Gibraltarilla – Iran kutsui Britannian suurlähettilään kuultavaksi
 Trump perui iskut Iraniin vain kymmenen minuuttia ennen operaation aloittamista

Macron ilmaisi huolensa ydinsopimuksesta Iranin presidentille


Summary: Uni on tärkeää lapsen aivojen kypsymisessä, käyttäytymisen ja tunteiden säätelyssä sekä tiedollisten toimintojen kehityksessä.

Tuoreesta tutkimuksesta selviää, että vauvan lyhytunisuus näyttää olevan yhteydessä sekä keskittymisvaikeuksien että ylipainon riskiin varhaislapsuudessa.
 – Varhaislapsuuden lyhytunisuus voi tutkimuksemme mukaan ennakoida myöhemmin ilmeneviä tarkkaavuuden ongelmia, mutta tämä ei osoita vielä syy-seuraussuhdetta. Sen sijaan lapset, joilla on piirteitä ja taipumusta aktiivisuuden ja tarkkaavuuden häiriöihin, voivat olla taipuvaisia myös uni-valverytmin säätelyn häiriöihin, Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin Husin lastenpsykiatri  Juulia Paavonen  toteaa tiedotteessa.
 Suomalaisen Lapsen uni ja terveys -tutkimuksen uusimmat tulokset ovat ilmestyneet kansainvälisissä tiedejulkaisuissa.
 Tutkimuksessa vanhemmat vastasivat unikyselylomakkeisiin lapsen ollessa kolmen, kahdeksan, 24 kuukauden sekä viiden vuoden ikäinen.
 Uni on tärkeää lapsen aivojen kypsymisessä, käyttäytymisen ja tunteiden säätelyssä sekä tiedollisten toimintojen kehityksessä, mutta näin varhaisen unen merkitystä ei ole aiemmin tutkittu.
 – Olemme tottuneet ajattelemaan, että ihan pienten lasten nukkumisvaikeudet ovat osa normaalia kehitystä ja väistyvät kasvun myötä. Tutkimus kuitenkin osoittaa, että jo kolmen kuukauden iässä riittävä unensaanti on tärkeää kehityksen kannalta, Paavonen sanoo.
 Suomalaislapset nukkuvat suositusta vähemmän
 Toisessa tutkimuksessa havaittiin, että jo alle vuoden ikäisten uniongelmat lisäävät riskiä suhteellisen painon kasvuun. Lyhyt kokonaisunen määrä kolmen kuukauden iässä ja lyhyt yöuni kahdeksan kuukauden iässä ovat yhteydessä ylipainon karttumiseen kahden vuoden iässä.
 Tutkijoiden mukaan tätä yhteyttä pitää selvittää vielä lisää.
 – Nämä kaksi tutkimusta viittaavat kuitenkin jo siihen, että meidän pitäisi nykyistä ponnekkaammin arvioida jo kolmen kuukauden ikäisen lapsen unta. Voimme auttaa lapsia monella tavalla, kuten esimerkiksi unenhuollollisilla korjausliikkeillä tai käyttäytymisterapialla.
 Tutkijat kehittävät parhaillaan unen määrälle neuvolan paino- ja pituuskäyrien kaltaista viitearvoa, josta näkyisi unen normaalijakauma Suomessa.
 Maailman terveysjärjestö WHO suosittaa 0–3 kuukauden ikäisille lapsille 14–17 tuntia unta vuorokaudessa. Suomalaiset lapset nukkuvat Paavosen mukaan usein tätä vähemmän.
 Husin Lastentautien tutkimuskeskuksen, Helsingin yliopiston sekä Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) toteuttamassa unitutkimuksissa on käytetty aineistona Pirkanmaan alueella asuvia perheitä, joista 713 pysyi mukana siihen saakka, kun lapsi täytti viisi vuotta. Tutkimuksessa olivat mukana myös Tampereen yliopisto, Itä-Suomen yliopisto ja Pirkanmaan sairaanhoitopiiri.
 Lue lisää :
 Vauvan normaali yöheräily koetaan ongelmaksi monissa perheissä
 Yhä useampi lapsi kärsii univaikeuksista – professori: "Ajankäyttö syö unta, kaikki muu menee nukkumisen edelle"

Tutkimus: Jos vauva nukkuu huonosti, kasvaa keskittymisvaikeuksien ja ylipainon riski varhaislapsuudessa


Summary: Ruotsin naisten maajoukkue kohtaa lauantaina jalkapallon MM-turnauksen pronssiottelussa Englannin.

Kansainväliset jalkapallo-ottelut ja -turnaukset

Ilmeet vaihtelevat riemukkaista tuskaisen epäuskoisiin Tukholman keskustan Brunkebergstorgilla sijaitsevassa kisakatsomossa keskiviikkoiltana.
 Useampi sata fania on ahtautunut kattoterassille seuraamaan Ruotsin välieräottelua Hollantia vastaan. Paikalla on hiukan enemmän miehiä kuin naisia.
 Tunnelma säilyy iloisena, vaikka Ruotsi häviää ottelun dramaattisten vaiheiden jälkeen. Ehkä se on ruotsalaisuutta. Joku sanoo, että maajoukkue on pärjännyt joka tapauksessa “absoluuttisen fantastisesti”.
 Televisiosta keskiviikon ottelua seurasi peräti lähes 2,5 miljoonaa ruotsalaista.
 Ruotsi kohtaa lauantai-iltana pronssiottelussa Englannin.  Terhi Liimu / Yle
 Naisten jalkapallo on Ruotsissa kesän kuuma aihe ja maajoukkueen pelaajat ovat kaikkien tuntemia tähtiä.
 Fanit saavat vielä lauantai-iltana seurata sankareidensa otteita, kun Ruotsi kohtaa pronssiottelussa Englannin.
 Maajoukkueen arvostus ei kuitenkaan näy ainakaan vielä naisten pääsarjassa Damallsveskanissa.
 MM-kisahuuman ohessa pohdintaa tasa-arvosta
 Keskellä kisahuumaa tasa-arvon mallimaassa on mietitty myös jalkapallon resurssien tasa-arvoisuutta.
 Naisten pääsarjan pelaajista noin puolet ei ansaitse elantoaan pelaamalla. Damallsvenskanin keskipalkka on seurojen etua ajavan Elitfotboll Dam -järjestön mukaan 11 000 kruunua eli reilut tuhat euroa kuussa.
 Wilma Sjöholm ja Malin Diaz ovat tukholmalaisjoukkue Djurgårdens IF:n kantavia voimia.  Terhi Liimu / Yle
 Miesten pääsarjassa pelaajien keskipalkka on 100 000 kruunua eli 9 500 euroa kuussa. Palkkasyrjintä on ollut Ruotsissa lainvastaista vuosikymmenet.
 – On aivan selvää, ettei jalkapallo ole tasa-arvoista. Erot palkoissa ovat valtavan suuret, toteaa tukholmalaisen Djurgårdens IF:n keskikenttäpelaaja  Malin Diaz .
 Djurgårdens IF:nkin pelaajista vain puolet on täysammattilaisia. Loput joutuvat käymään pelaamisen ohessa muissa töissä ainakin osa-aikaisesti.
 Elitfotboll Dam -järjestön vt. toiminnanjohtaja  Helena Nilsson  pitää naisjalkapalloilijoiden keskipalkkaa pöyristyttävänä.
 – Se on kauhistuttavaa. Tämän on muututtava, Nilsson tuhahtaa.
 Elitfotboll Dam edistää naisten kahden ylimmän sarjatason seurojen toimintaa. Järjestön tavoitteena on tehdä naisten pääsarjasta Ruotsissa täysi ammattilaissarja.
 Nykyresursseilla se ei ole mahdollista, sillä naisten joukkueet saavat vain murto-osan jalkapallon sponsorirahoista. Nilsson arvioi, että siivu on alle kymmenen prosenttia.
 Elitforboll Dam -järjestön johtaja Helena Nilsson pyrkii tekemään naisten pääsarjasta täyden ammattilaisliigan.  Terhi Liimu / Yle
 Tuoko menestys muutoksen?
 Ruotsin menestyksestä Ranskan MM-lopputurnauksessa toivotaan käännekohtaa. Menestys voi olla muutoksen moottori, jalkapallojohtaja Nilsson pohtii.
 Hän veikkaa näkyvyyden tuovan jalkapallolle paitsi lisää harrastajia, myös sponsoreita. Niitä tarvitaan, jotta laji kehittyisi.
 – Menestys vaikuttaa siihen, mitä koko yhteiskunta ajattelee naisten jalkapallosta, Nilsson sanoo.
 Myös Djurgårdens IF:n pelaaja Malin Diaz uskoo, että jalkapallo on muuttumassa tasa-arvoisemmaksi.
 – Asiasta puhutaan enemmän ja ratkaisuja etsitään. On kuitenkin muistettava, että muutos vie aikaa.
 Diazin joukkuetoveri, pietarsaarelaislähtöinen  Wilma Sjöholmkin  sanoo, että Ruotsin menestyksellä näissä kisoissa on suuri merkitys.
 – Kaikki puhuvat turnauksesta ja katsojia on paljon. Se on tosi hyvä, Sjöholm summaa.
 Naisten maajoukkue on Ruotsissa kenties yhtä arvostettu kuin miestenkin.
 Kaikkien aikojen katsotuin ottelu on ollut Ruotsin ja Saksan naisten MM-finaali vuonna 2003. Televisioiden ääressä oli silloin 3,8 miljoonaa ruotsalaista.
 Sen sijaan Ruotsin pääsarjoissa katsojaluvuissa on hurjat erot.
 Diazin ja Sjöholmin joukkueen Djurgårdens IF:n katsojakeskiarvo on ollut reilut kuusisataa. Djurgårdenin miesten joukkueen otteluissa on ollut enimmillään 15 000 katsojaa.
 Koko Ruotsi on elänyt naisten maajoukkueen mukana. Tämä kaupungin työntekijä oli koristanut kärrynsä Ruotsin lipulla.  Terhi Liimu / Yle
 Diaz toivoo, että MM-huuma toisi lisää katsojia myös Damallsvenskanille.
 Ranskan MM-turnaus on saanut kaikkialla maailmassa näkyvyyttä enemmän kuin koskaan aikaisemmin. Myös Yle on näyttänyt kaikki ottelut.
 Tarvitaan idoleita, joita sekä tytöt että heidän vanhempansa arvostavat
 Ruotsissa on 120 000 tyttö- ja naispelaajaa. Se on väkilukuun suhteutettuna arviolta viidenneksi eniten Euroopassa. Juniorien määrä melko varmasti kasvaa maajoukkueen voitokkuuden seurauksena.
 Maajoukkuepelaajat ovat nousseet ruotsalaisten idoleiksi. Siitä kertoo sekin, että joukkueen suurimmat tähdet  Kosovare Asllani ,  Nilla Fischer ,  Hedvig Lindahl  ja  Caroline Seger  saivat omat patsaansa ennen turnausta, tosin osana mainoskampanjaa.
 Naisten jalkapallo tarvitsee idoleita kasvaakseen.
 – Tarvitaan niitä, joiden kuvia pienet tytöt laittavat seinille, mutta joita myös isä ja äiti arvostavat, sanoo Elitfotboll Dam -järjestön Helena Nilsson.
 Ravintoloissa Ruotsin otteluita on näytetty isoilta screeneiltä. Sadat ihmiset seurasivat Ruotsin välieräottelua kattoterassilla Tukholman  Brunkebergstorgilla keskiviikkoiltana.  Terhi Liimu / Yle
 Malin Diazilla on Instagramissa yli 5 000 seuraajaa. Nainen hymähtää kysymykseen siitä, kokeeko hän olevansa roolimalli.
 – Kaipa me kaikki pelaajat olemme roolimalleja. Kun pelaat isossa tukholmalaisseurassa ja lapset seuraavat sinua, pitää tietenkin miettiä mitä sanoo ja tekee.
 Wilma Sjöholm toteaa, että maajoukkuemenestyksen lisäksi naisten jalkapallon profiilia Ruotsissa nostavat julkisuuden hallitsevat suuret tähdet, kuten kokenut maalivahti Hedvig Lindahl.
 – Ruotsissa on paljon kokeneita, tunnettuja pelaajia, jotka ovat pelanneet ulkomailla. He näkyvät paljon sosiaalisessa mediassa.
 Naisten jalkapallo on Ruotsissa seuratumpi laji kuin Suomessa. Myös harrastajia on enemmän. Silti sama ilmiö olisi menestyksen osuessa kohdalleen mahdollinen myös Suomessa, Sjöholm otaksuu.
 – Ero on siinä, että Ruotsi pelaa suurissa turnauksissa. Siksi jalkapallosta puhutaan Ruotsissa enemmän.
 “Ihmiset todella elävät joukkueen mukana”
 Tukholmalaisten kanssa puhuessa saa napakoita vastauksia jalkapallon tasa-arvosta.
 Tina Mladenovic on sonnustautunut MM-kisojen aikaan usein Ruotsin pelipaitaan.  Terhi Liimu / Yle
 Drottninggatanilla istuskellut maajoukkuepaitaan sonnustautunut  Tina Mladenovic  toteaa, ettei tasa-arvo ole vielä saapunut urheilun piiriin. Hän uskoo jalkapallomenestyksen kuitenkin parantavan asioita.
 – Tasa-arvoon on pitkä matka. Emme ole tasa-arvoisia vielä missään, mutta jalkapallomenestys varmasti auttaa myös muita lajeja.
 Mladenovic arvelee jalkapallon yhdistäneen ruotsalaisia. Hän sanoo olevansa iloinen siitä, että miehet seuraavat turnausta siinä missä naisetkin.
 – Ilmapiiri on mahtava. Jättiruutujen ääressä on satoja ihmisiä katsomassa naisten jalkapalloa ja kannustamassa. Ihmiset todella elävät joukkueen mukana, Mladenovic kuvailee.
 Ally Bixo sanoo, että naisvalmentajien yleistyminen edistää osaltaan jalkapallon tasa-arvoa.  Terhi Liimu / Yle
 Itsekin jalkapalloa pelannut  Ally Bixo  puolestaan kehuu sitä, että naisvalmentajia on koko ajan enemmän. Hänen mielestään myös tyttöjen ja poikien sekajoukkueet ovat tasa-arvon kannalta hyvä asia lajille.
 – Miehet ja naiset ovat mielestäni vähän erilaisia, mutta sekajoukkueissa voi oppia tulemaan paremmin toimeen.
 Kaikki eivät Ruotsissakaan kuitenkaan arvosta naisjalkapalloa. Elitfotboll Damin johtaja Helene Nilsson käyttää ensin suorempaa adjektiivia, mutta muotoilee sitten:
 – Yhä on, sanotaanko ei-niin moderneja ihmisiä, jotka sanovat, etteivät tytöt osaa pelata jalkapalloa.
 Lue lisää:
 Murtuneet ruotsalaispelaajat syyttivät tuomaria lukuisista virheistä –  konkarivahti Hedvig Lindahl kyynelehti: "Juuri nyt haluan lopettaa jalkapallon"
 Keskikentän yllättävä ratkaisija vei Hollannin MM-historian ensimmäiseen loppuotteluun – tolpat kolisivat, ja maaliin tarvittiin lähes 100 minuuttia

Naisten futismaajoukkue on hullaannuttanut Ruotsin, mutta silti naisten pääsarjan keskipalkka on tuhat euroa


Summary: Ilmajokelaiset Päivi ja Raine Färm ovat loihtineet viidessä vuodessa tuhansien neliöiden nurmikentälle näyttävän kivipuutarhan.

Raine Färm  ei arvannut, mitä tuleman pitää, kun hän muutama vuosi sitten kohtasi nykyisen vaimonsa  Päivi Färmin .
 – En tosiaan arvannut. Monta kertaa onkin tullut ajateltua, että voi hittolainen - tällaista tuli, nauraa Raine Färm ja tarttuu taas lapion varteen.
 Färmit alkoivat rakentaa viisi vuotta sitten yhteistä puutarhaa.
 Kaikki sai alkunsa siitä, kun Päivi muutti Rainen kanssa saman katon alle. Tai kuten he itse asian ilmaisevat - kaksi pölhöä kohtasi toisensa.
 – Onhan se hienoa tehdä kahdestaan näitä hommia. Oli minulla jo aikaisemmin halua ja intoa ja vähän yritystäkin tehdä puutarhaa, mutta ei siitä yksin tullut oikein mitään. Sitten vasta alkoi tapahtua, kun löytyi rinnalle toinen pölhö, Päivi.
 Puutarhan vanhimmassa osassa kasvit ovat jo vehmaita. Maksaruohot levittäytyvät vauhdilla. Jarkko Heikkinen / Yle
 Tontilla ei ollut kiven kiveä
 Raine Färmin talon ympärillä Ilmajoella Koskenkorvalla oli vielä viisi vuotta sitten laaja tasainen nurmikenttä. Eteläpohjalaiselle pellolle perustetussa pihassa ei ollut kiven kiveä.
 Viidessä vuodessa on tapahtunut ihmeitä.
 – Tänne on kuskattu yli sata tonnia luonnonkiviä ja saman verran mursketta. Kuorikatetta on tuotu 15 kuutiota joka vuosi.
 Lähes kaikki kivet on siirrelty paikoilleen käsipelillä. Raine Färm vakuuttaa, että kaikki tekniikat, joilla kivet saa liikkumaan, on taatusti otettu käyttöön.
 Päivi Färm hymyilee vieressä. Kivet olivat hänen ideansa.
 – Kivet ovat ajattomia ja ikuisia. Niitä voi katsella silloinkin kun kukat eivät kuki.
 Kivistä on myös hyötyä. Ne keräävät keväällä lämpöä ja niiden ansiosta kasvu lähtee aikaisin liikkeelle. Färmit kertovat, että heidän puutarhassaan varhaisimmat kasvit työntyvät esiin jo lumen keskeltä.
 Kivikkokasveja ja vanhoja perennoja
 Paitsi kivien myös kasvien määrä ja kirjo yllättää Färmien puutarhassa. Kivipoluilla kulkiessa eteen tulee koko ajan uutta ihasteltavaa: monissa väreissä hehkuvia kivikkokasveja, vanhoja perinteisiä lapsuuden muistoja herättäviä perennoja, hyötykasveja ja myös luonnonkukkia. Nekin saavat kukkia.
 – Kissankelloja, harakankelloja, kissankäpälää... Ne saavat levitä tänne, eihän niitä luonnossa enää kohta ole, toteaa Päivi Färm.
 Päivänkakkarat ovat puutarhassa paraatipaikalla, ne kuuluvat Päivi Färmin suosikkikukkiin ja ovat mukavia siksikin, että houkuttelevat luokseen perhosia.
 Varsinaista kasvimaata Färmit eivät ole puutarhaansa halunneet. Sen hoitaminen ei houkuttele, mutta marjapensaita ja hedelmäpuita puutarhaan on istutettu jonkin verran.
 Färmien puutarhafilosofia lähtee siitä, että mikään ei ole "niin nökönuukaa" eikä millimetrinmittaa tai vatupassia tarvita. Työtä puutarhassa on paljon, mutta Färmeille se on myös rentoutumisen paikka.
 Kivien monet eri sävyt ja muodot on tuotu esiin puutarhassa. Jarkko Heikkinen / Yle
 Kiven harmaa saa kukkien värit loistamaan. Jarkko Heikkinen/ Yle
 Luovasti ja leppoisasti
 Puutarhureina Päivi ja Raine Färm ovat itseoppineita. Puutarhakirjat eivät ole heidän käsissään kuluneet, oppia on haettu tekemisen ja kokemuksen kautta.
 Jos joku kasvi ei heidän puutarhassaan menesty, siitä ei oteta stressiä.
 Pariskunta viittaa kuitenkin usein puheissaan Päivi Färmin äitiin, "kävelevään puutarhatietokirjaan", jolta on saatu apua monissa tilanteissa.
 – Rainella on aika pölhö anoppi. Ne kun pääsevät yhteen, niin hulluja ideoita syntyy, nauraa Päivi Färm.
 6000 neliön tontista on tähän mennessä rakennettu puutarhaksi 4000 neliön verran. Tilaa uusille ideoille on. Kivialueita ei ole tarkoitus enää kovin paljon laajentaa. Pariskunnan kaksi koiraa saavat pitää temmellyskenttänä vähän nurmikkoakin.
 Tekemistä riittää tulevaisuudessa niin paljon kuin on intoa. Vaikka Färmien puutarha on vanhimmilta osiltaan vasta viisivuotias, on esimerkiksi polkuja jouduttu jo siirtämään, kun kasvit ovat vallanneet itselleen tilaa.
 – Ei puutarha tule koskaan valmiiksi, sanoo Päivi Färm ja vaikuttaa vilpittömän tyytyväiseltä.
 Tontin perällä odottaa metsikkö. Se on hiljakseen muuttumassa "lumotuksi metsäksi".
 – Siellä on jo sinivuokkoja, valkovuokkoja ja keltavuokkoja. Luonnonkukat sinne saavat levitä, mutta lupiinit ja horsmat saavat kyytiä, selvittää Päivi Färm. Hän näkee jo lumotussa metsässään kaikenlaista, keijukaisia ja puumajoja.
 – Työt on aloitettu, mutta se on pitkä projekti. Täällä eivät rajat tule äkkiä vastaan.
 Puutarhan keskellä lasimajassa on juotu monet päiväkahvit puutarhan kevättöiden aikaan. Elina Kaakinen / Yle
 Orava vei pellavat
 Färmien puutarhaa ei ole tehty isolla rahalla. Kasveja on siirretty muista puutarhoista ja puutarhan monissa rakennelmissa on hyödynnetty kierrätystavaraa.
 Puutarhasta löytyy kaksikin saunaa, useita terasseja ja tulisijoja. Grillaamista varten on oma paikkansa, samoin lätynpaistolle. Penkkejä ja keinuja on sijoitettu polkujen varrelle pysähtymispaikoiksi.
 – Kun vaan muistaisi itsekin välillä istahtaa, hymyilee Päivi Färm.
 Keskellä puutarhaa on houkutteleva lasimaja. Se on tehty lähes kokonaan kierrätysmateriaalista.
 – Vanhaa latoa siihen on purettu. Vain ruuvit on taidettu ostaa, kehaisee Raine Färm.
 Lasimajan seinien raot oli tilkitty pellavalla, mutta puutarhassa asustava orava on vienyt pellavat parempaan käyttöön. Ei haittaa, sanovat Färmit.
 – Nyt oravilla on lämmin pesä jossakin.
 Portti auki yleisölle
 Alkukesä on puutarhaharrastajilla aina kiireistä aikaa.
 – Varsinkin kun rakennetaan uutta, silloin puutarhassa menee työpäivän jälkeen useitakin tunteja. Melkein toinen työvuoro tulee tehtyä täällä.
 Päivi ja Raine Färmin alkukesään erityistä vipinää tuo se, että he osallistuvat nyt jo neljättä kertaa  Avoimet puutarhat -päivään .
 Eri puolilla maata useat sadat yksityispuutarhat avaavat porttinsa yleisölle sunnuntaina. Puutarhaliiton teemapäivä järjestetään jo kahdeksatta kertaa, ja se on kasvattanut suosiotaan vuosi vuodelta. Viime kesänä yli 500 puutarhakohteessa oli vierailijoita yhteensä 70 000.
 Päivi ja Raine Färm tapasivat toisensa viisi vuotta sitten. Puutarhasta on tullut heille yhteinen tärkeä harrastus. Jarkko Heikkinen / Yle
 Färmit sanovat, että osallistumisesta Avoimet puutarhat -päivään on heille tullut jo perinne, josta on vaikea luopua.
 – Tänä vuonna oltiin vähän kahden vaiheilla, mutta yleisön pyynnöstä ja lievästä painostuksesta päätettiin taas osallistua.
 Färmit arvelevat, että ehkä kesä ei enää oikein tuntuisikaan kesältä ilman puutarhapäivää ja puutarhaihmisten tapaamista. Viime kesänä Färmien puutarhaan kävi muutaman tunnin aikana tutustumassa 500 ihmistä.
 – Onhan se melkoinen rutistus laittaa puutarha esittelykuntoon, mutta toisaalta se on suureksi osaksi sitä samaa työtä, mitä muutenkin tehdään alkukesän aikana.
 – Emmekä me moiti tätä työtä. Päinvastoin. Mitä muuta sitä lomalla tekisi, sanovat Färmit ja jatkavat viime kesänä tehdyn lummelammikon ympäristön viimeistelyä.
 Pariskunnan haaveena oli saada lammikkoon oma sammakko ja lumme kukkimaan edes muutaman kukan verran.
 Nyt parikymmentä lumpeenkukkaa on jo nupullaan ja lammikossa lymyää kivien suojassa pienen pieniä sammakonpoikasia.
 Kiviä on käytetty Färmien puutarhassa monella tavalla. Jarkko Heikkinen / Yle

Kun kaksi puutarhahullua rakastuu, voivat kivetkin alkaa kukkia: "Sitten vasta alkoi tapahtua, kun löytyi rinnalle toinen pölhö"


Summary: Tekoäly tuomaroi vitsikisaa, jossa kilpailijoiden pitää olla nauramatta.

Tekoäly tunnistaa monia ihmisen perustunteita, kuten iloa, surua, vihaa ja inhoa, mutta se pystyy havaitsemaan myös tahattomia, sekunnin murto-osan kestäviä mikroilmeitä.
 Lauantaina 6.7. tekoäly valjastetaan paljastamaan miten kansanedustaja  Merja Kyllönen , avaruustähtitieteen professori  Esko Valtaoja , uimari  Jenna Laukkanen , koomikko  Iikka Kivi , Kainuun Sanomien päätoimittaja  Sanna Keskinen  ja höyrylaivaisäntä  Ollis Leppänen  pärjäävät puujalkavitsikisassa eli pitääkö pokka.
 Yle järjestää Kajaanissa Lammen Loiskeet -festareiden yhteydessä talk shown, jossa kasvonilmeitä mittaa tekoäly Valossa AI. Oululaisen Valossa Labs -yhtiön visiona on kehittää tekoäly, joka ymmärtää videota kuin ihminen.
 – Tekoälymalli on kehitetty suurella määrällä kasvodataa, joista on tunnistettu ihmisen perustunteita. Tässä #pätlessä Valossa AI havaitsee oppimansa perusteella hymy- ja naurureaktion silmänräpäyksessä. Saamme siis yli-inhimillisen ja tarkan tuomarin, kertoo Valossa Labs Oy:n toimitusjohtaja  Mika Rautiainen .
 Yleisö pääsee seuraamaan pokan pitämistä suorana lähetyksenä tässä artikkelissa ja Yle Areenassa lauantaina 6.7. klo 13.00–14.30 sekä samaan aikaan paikan päällä Kajaanihallissa festarialueella. #pätlen lomassa kilpailijat keskustelevat ajankohtaisista aiheista.
 Tältä näyttää, kun tekoäly tunnistaa tunteita YleX:n Vikiltä. Kuvakaappaus
 Tekoälyn tunteiden tunnistamista on testattu myös YleX:n aamushown Vikille ja Köpille.  Videolta  näkee kuinka tekoäly tunnistaa Vikin tunteet, kun hänen päälleen pudotetaan jääkaappi.
 Mitä ajatuksia tekoälyn käyttäminen tunteiden tunnistamiseen herättää? Keskustele aiheesta kello 22.00 saakka.

Huomaako teköäly, jos Iikka Kivi tai Esko Valtaoja pidättävät naurua? Tekoäly tuomaroi puujalkavitsien #pätlen


Summary: Artikkelin lopussa on linkkejä kysymyksiä koskeviin uutisiin ja edellisiin tiedevisoihin, joiden parissa kesäinen päivä vierähtää mukavasti.

UUTISJUTTUJA:
  Makaisitko sinä kaksi kuukautta sängyssä 16 000 eurolla?
 Se onnistui! Mustasta aukosta saatiin ensimmäinen kuva
 Kolumbuksen pojan 2000-sivuinen kirjaharvinaisuus paljastui tanskalaisen arkiston kätköistä
 Outoja reikiä Linnunradan tähtivirrassa
 Eväsleivän meetvurstisiivu voisi tuoda maailman pahimmaan eläintautipandemian Suomeen
 Hurja teoria: Alkuräjähdys synnytti myös antimateriasta koostuvan antiuniversumin
 Uusi arviointi: Joka yhdeksäs Suomen eliölajeista uhanalainen
 Osa Raamatusta on käännösvirheitä ja kulttuurisia tulkintoja
 Evoluutiossa hiipunut luu on tehnyt paluun yhä useamman polveen
 Makaisitko sinä kaksi kuukautta sängyssä 16 000 eurolla?
 Suuri asteroidi "hipoo" Maata
 Suomen suurin tiedepalkinto professori Heli Jantuselle
 EDELLISIÄ TIEDEVISOJA:
 Tiesitkö tämän? Kesänviettäjän perinteinen tiedevisa
 Oletko nippelitietäjä? Testaa se tiedevisalla
 Kesän kuuma tiedevisa
 Seuraatko tiedeuutisia? Tämä visa testaa tarkkuutesi
 Ylen tiedevisa – oletko perillä tiedemaailman tapahtumista?

Kiinnostaako tiede? Testaa, jäikö alkuvuoden tiedeuutisista mitään mieleen


Summary: Ankerias asui Suomen kalastusmuseon akvaariossa 15 vuotta. Hoitajalleen se oli työkaveri.

Suomen kalastusmuseon akvaarioissa Asikkalan Päijännetalolla uiskentelee järvikaloja, pohjasoran keskeltä kurkistaa rapu, mutta yksi asukkaista on poissa.
 Väiski-ankerias pääsi odotetulle merimatkalle kesän alussa ankeriasporukan mukana.
 Ankeriaat lisääntyvät vain Sargassomerellä. Vaisto ajaa myös istutetun ankeriaan lähtemään kutumatkalle Pohjois-Atlantin syvyyksiin.
 Syytä, miksi juuri sinne, ei tiedetä. Matkaa Vesijärvestä kutupaikoille on noin 6000 kilometriä.
 Ankerias masentui ja paastosi
 Kun kutuikään päässyt Väiski ei päässyt lisääntymismatkalle, se masentui silmin nähden ja lakkasi syömästä.
 Kun masennuksen syy selvisi, lähtöä alettiin valmistella. Paaston alkamisesta h-hetkeen kesti vuoden verran.
 Ankeriaat eivät pääse omin voimin voimaloiden ohi meren rantaan, vaan ne kuljetetaan merimatkan alkuun.
 Lähtöajankohdaksi suunniteltiin alun perin syksyä, mutta kuivan kesän vuoksi vedet olivat matalalla, eikä ankeriaita saatu tarpeeksi kokoon joukkokuljetusta varten.
 – Ankeriaalla on onneksi paksu rasvakerros, jonka turvin se pysyy paastoamaan käsittämättömiä aikoja, kertoo Väiskin hoitajana 15 vuoden ajan toiminut  Merja Palokangas-Viitanen .
 Väiski kasvoi metrin mittaiseksi, parin kilon painoiseksi ja saavutti sukukypsyyden nelikymppisenä. Samassa akvaariossa viihtyivät vain piikikkäät ahvenet, muut kalat se pisteli armotta poskeensa.  Tuija Veirto / Yle
 Vesijärven istukas vuosimallia 1978?
 Väiski ennätti kasvaa kalastusmuseon 15 vuoden aikana liki metrin mittaiseksi ja parin kilon painoiseksi.
 Väiski on nimestään huolimatta naaraspuolinen ankerias. Sukupuoli selvisi myöhemmin, mutta nimeä ei enää vaihdettu.
 Väiskin arvioitu ikä on 40 vuotta ja sen arvellaan olevan Vesijärveen vuonna 1978 tuotuja istukkaita.
 Päijännetalolle se päätyi kalamiesten matkassa.
 En tänne tullessani ikimaailmassa osannut kuvitella, että minulla olisi joskus ankerias työkaverina ja vieläpä näin pitkään.   Merja Palokangas-Viitanen
 Merja Palokangas-Viitanen oli Väiskin ykköshoitaja 15 vuoden ajan, myös virka-ajan ulkopuolella.
 – En olisi ikimaailmassa osannut kuvitella, että jonain päivänä työkaverina olisi ankerias ja näin pitkään. Kyllä Väiski minun ääneni selvästi tunnisti, kun sen nimeä huutelin aamuisin töihin tullessa.
 Väiski ennätti myös järjestää ykköshoitajalleen monta yllätystä.
 – Se oli akvaarion kunkku – tai tässä tapauksessa kuningatar – jota lelliteltiin, rapsuteltiin ja syötettiin silakoita omalla ruokintaraudalla.
 Väiski oli kiinnostunut ihmisistä ja tuntui nauttivan huomiosta – toisin kuin edeltäjänsä, joka mieluiten kaivautui hiekan sisään ja pysytteli piilossa.
 Hyvää matkaa porukassa
 Merja Palokangas-Viitanen iloitsee siitä, että ansiokkaasti akvaariovirkaansa hoitanut ankerias on vihdoin päässyt meritaipaleelle.
 – Mutta täytytyy myöntää, että kyllä siinä itku tuli lähtöhetkellä.
 Väiski laitettiin matkaan isomman joukon mukana. Ankeriaat kuljetettiin hapettimella varustetussa sammiossa meren lähelle Ahvenkoskelle. Siellä ne päästettiin vapaiksi ja matkaan.
 30 ankeriaan parvi kuljetettiin meren äärelle pakettiauton kyydissä, hapettimella varustetussa sammiossa. Suomen kalastusmuseo
 Tällä hetkellä Väiski on toivon mukaan jossakin merivirtojen kyydissä, matkalla kohti Sargassomerta. Matka kestää noin puolen vuoden ajan.
 Muille samaan aikaan lähteneille ankeriaille laitettiin niskaan tunnistelappu, joiden perusteella on mahdollista saada tietoa niiden selviytymisestä ja siitä, kuinka pitkälle ne pääsevät. Väiskille lippua ei laitettu.
 – Haluamme siten uskoa, että se pääsee perille ja ankeriaan tarinalla on onnellinen loppu. Väiski oli persoonallinen lemmikki, mutta myös erikoistapaus lajinsa vertauskuvana ja sanansaattajana sille, että harvinainen laji säilyy ja sitä voidaan auttaa edelleen.
 Kuuntele Väiskin tarina  Yle Areenasta .
 Lue myös :
 Kalastusmuseon akvaariossa asuvan Väiski-ankeriaan masennuksen syy selvisi: veri vetää Sargassomerelle kutemaan
 Ankeriaan kutumatka pitenee vuosi vuodelta
 Sukeltajat ja akvaarionomistajat sen jo tiesivät – kalat ovat luultua fiksumpia

Akvaarion asukas Väiski lähti viimeiselle matkalle kohti Sargassomerta: "Kyllä siinä itku tuli"


Summary: Myös Vatnajökullin kansallispuisto Islannissa pääsi maailmanperintökohteiden listalle.

YK:n kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestö Unesco on valinnut uusia maailmanperintökohteita. Listalta löytyy viisi uutta kulttuuri- ja luontokohdetta. Yksi näistä on muinaisessa Mesopotamiassa, nykyisessä Irakissa sijaitseva Babylon. Tuhansia vuosia vanha kaupunki on nykyään osin raunioina. Aikoinaan kaupunkia ja sen riippuvia puutarhoja pidettiin yhtenä antiikin seitsemästä ihmeestä.
 Diktaattori  Saddam Husseinin  aikaiset rakennushankkeet vaurioittivat Babylonia, ja sittemmin alue kärsi myös Yhdysvaltain ja Puolan miehitysjoukkojen sinne perustamasta tukikohdasta.
 Vanha sataman portti Port-aux-Françaisissa, joka on Kerguelenin saariryhmän keskuspaikka. Kerguelenin antarktiset saaret sijaitsevat eteläisellä Intian valtamerellä.  AOP
 Eteläisellä Intian valtamerellä sijaitsevat Ranskan eteläiset ja subantarktiset saaret, kuten Crozetsaaret ja Kerguelen-saaret huomioitiin rikkaan merieläimistön takia. Unescon mukaan tämä lähes seitsemän miljoonaa neliökilometriä kattava alue pitää sisällään noin 60 saarta, jotka ovat koti muun muassa valtaosalle maailman kuningaspingviineistä.
 Vatnajökullin kansallispuisto Islannissa on yksi Euroopan suurimmista luonnonsuojelualueista. Graham Harries / REX / AOP
 Vatnajökullin kansallispuisto Islannissa huomioitiin erityisesti omalaatuisen, vulkaanisen luonnon takia. Unescon mukaan Islannin suurin jäätikkö Vatnajökull ja siinä sijaitsevat tulivuoret ovat yhdessä muodostaneet maiseman, jollaista ei löydy muualta.
 Mies maalaa puun varjossa katunäkymää Brasilian Paratyssa. Marcelo Sayao / EPA
 Brasiliassa Atlantin valtameren ja Serra da Bocainan vuorijonon väliin sijoittuva Paraty on yksi parhaiten säilyneistä rannikkokaupungeista. Sen kupeesta löytyy myös hyvin suojeltuja metsäalueita.
 Unescon mukaan alueelta löytyy historiallisen kaupungin ohella myös lukuisia uhanalaiseksi luokiteltuja eläinlajeja kuten jaguaareja ja sekä harvinaisia hämähäkkiapinoita.
 Näiden lisäksi myös Länsi-Afrikassa sijaitsevan Burkinan Fason muinaisia metallien valmistus- ja jalostuspaikkoja eri provinsseissa. Niihin lukeutuu muun muassa 15 sulatusuunia ja muita rakennelmia, kaivantoja sekä asumuspaikkojen jäänteitä.
 Suomalaisten maailmanperintökohteiden joukkoon luetaan muun muassa Suomenlinna. Esko Jämsä / AOP
 Tunnettuja suomalaisia maailmanperintökohteita ovat muun muassa Suomenlinna ja Vanha Rauma.
 Unescon maailmanperintökokous on tänä vuonna koolla Azerbaidžanissa Bakussa. Kokous jatkuu ensi viikolle.
 Pohjois-Makedoniassa sijaitseva Ohridjärvi ja sen ympäristö ovat olleet maailmanperintökohteiden listalla jo vuodesta 1979. Nyt Unescon maailmanperintökokous lisäsi kohteeseen Albaniassa Linin niemimaalta Pohjois-Makedonian rajalle kulkevan rantaviivan.

Unesco on valinnut viisi uutta maailmanperintökohdetta – yksi niistä on muinainen Babylonin kaupunki


Summary: Henkilövahingoilta vältyttiin.

Noin 280 neliömetrin kokoinen varastohalli on tuhoutunut kokonaan tulipalossa Mikkelissä Ristiinan lähellä Sydänmaalla. Etelä-Savon pelastuslaitos tiedotti asiasta.
 Henkilövahinkoja ei ole syntynyt.
 Tulen epäillään levinneen ulkona olleesta traktorista, mutta syttymissyystä ei ole toistaiseksi tietoa. Traktorin ja varastorakennuksen lisäksi tuhoutuivat henkilöauto sekä iso määrä erilaisia koneita ja laitteita.
 Sammutusyksiköt saivat suojatuksi viereisen hieman suuremman hallin tuhoutumiselta. Lisäksi tuhoutuvasta rakennuksesta saatiin suojattua 6 000 litraa polttoöljyä sekä puolenkymmentä 200 litran öljytynnyriä.
 Vahinkojen arvioidaan olevan noin puoli miljoonaa euroa.

Varastohalli paloi maan tasalle Ristiinassa Mikkelissä – Ei henkilövahinkoja, syttymissyyksi epäillään traktoria


Summary: Kaliforniaan on jo pitkään ennakoitu jättijäristystä ennen vuotta 2050.

Suomalaistutkijan mukaan Kaliforniassa viime päivinä sattuneiden maanjäristysten jälkeen uuden, vielä suuremman järistyksen syntymistä ei voida sulkea pois.
 Yhdysvalloissa Kalifornian eteläisessä osassa sattui perjantaina iltakahdeksalta paikallista aikaa voimakkain maanjäristys kahteen vuosikymmeneen. Järistys oli magnitudiltaan 7,1, ja edellinen, torstaina samalla alueella sattunut järistys magnitudiltaan 6,4.
 – Viimeisimmän järistyksen keskipiste oli erämaassa, mutta molemmat maanjäristykset ovat tuntuneet Las Vegasissa ja Los Angelesissa, arvioi yliopistotutkija  Päivi Mäntyniemi  Seismologian insitituutista Helsingin yliopistosta.
 Mäntyniemi sanoo, että uuden suuremman maanjäristyksen syntymistä ei voida sulkea pois. Hän mainitsee vuoden 1906, jolloin magnitudiltaan lähes 8 suuruinen järistys ravisteli San Franciscon kaupunkia. Järistyksen seurauksena menehtyi yli 3 000 henkeä.
 – Tämän jälkeen on ennakoitu, että uusi suuri järistys tapahtuisi ennen 2000-luvun puoliväliä. Nyt on herännyt kysymyksiä siitä, kasvattaako tämä kahden maanjäristyksen sarja todennäköisyyttä uusille.
 Mistä on kyse:  Maa järisi jälleen Kaliforniassa ja uusia jälkijäristyksiä voi olla luvassa – kyseessä voimakkain järistys alueella vuosikymmeniin
 Viimeisin kova järistys tuntui muun muassa Ridgecrestin kaupungissa Yhdysvalloissa.  Tommi Pylkkö / Yle
 Yhdysvaltojen geologian tutkimuskeskus USGS:n mukaan on olemassa viiden prosentin mahdollisuus, että viimeisintä järistystä seuraa vielä voimakkaampi järistys.
 Uusimman järistyksen ei ole raportoitu aiheuttaneen vakavia henkilövahinkoja. Viime päivinä Kaliforniassa tapahtuneet maanjäristykset ovat olleet alueen suurimmat viimeiseen 20 vuoteen.
 Mäntyniemi kertoo, että suuren järistyksen todennäköisyydestä voidaan esittää nyt vain arvioita.
 – Tietysti tällaisesta kahden järistyksen sarjasta voidaan ajatella, että maaperään kertynyt jännitys pääsee purkautumaan tasaisemmin kuin kertarysäyksenä suuressa järistyksessä, hän arvioi.

Kalifornian kahden maanjäristyksen sarja luo uhkakuvia:
Tutkijan mukaan suuremman järistyksen todennäköisyyttä ei voida sulkea pois


Summary: Norjan poliisin vuosia tutkima tapaus on maan rikoshistorian laajin lapsipornotapaus. Norjalaisella ringillä on yhteys kansainvälisiin BoyLovers-piireihin.

Norjan  rikoshistorian laajinta lapsipornotapausta  tutkivan poliisin mukaan epäillyt norjalaiset pedofiiliringin jäsenet ovat käyttäneet keskinäisessä viestinnässään symboleja, joiden avulla he ovat tunnistaneet toisensa.
 Norjalaisella ringillä on poliisin mukaan yhteys kansainvälisiin BoyLovers-pedofiilipiireihin, ja käytetyt symbolit ovat samoja, joita pedofiilit käyttävät kansainvälisesti.
 Yhdysvaltain liittovaltion poliisin FBI:n listaus kyseisistä symboleista tuli julki jo vuosia sitten  Wikileaks-vuotosivuston julkaisemista vuodetuista asiakirjoista . Nyt Norjan poliisi kertoo tutkinnassaan olevien epäiltyjen hyödyntäneen näitä samoja symboleja.
 FBI on kerännyt raporttiinsa joukon pedofiilien käyttämiä symboleja. FBI
 BoyLover-spiraalikolmio symboloi seksistä alaikäisten poikien kanssa kiinnostunutta. Pikkulapsen piirrokselta näyttävä spiraalikolmio symboloi puolestaan vielä nuoremmista pojista kiinnostunutta.
 Kyseisiä symboleja on kaiverrettu esimerkiksi sormuksiin tai kiinnitetty kaula- ja rannekoruihin. Säännöllisen muotoista spiraalikolmiota esittäviä koruja on ollut myös Norjassa paljastuneen ryhmän jäsenillä.
 Verkkorikollisuuteen keskittyvää tutkintaryhmää Oslon poliisissa johtava  Fredy Salazar  kertoo  Norjan yleisradioyhtiön NRK:n haastattelussa , että poliisin takavarikoimassa kuva- ja videomateriaalissa näkyy myös lapsia, joilla on kyseisellä symbolilla varustettuja koruja.
 Salazarin mukaan näiden lasten joukossa on myös norjalaisia lapsia.
 Oslon Frognerparkenissa sijaitseva Vigelandin patsaspuisto on Norjan suosituimpia turistikohteita. Puisto on täynnä alastomia ihmisiä esittäviä patsaita. AOP
 Kynttilöitä alastomien lapsipatsaiden edessä
 Norjan pedofiilirinkiä tutkivien poliisien mukaan tutkinnassa on myös paljastunut, että pedofiiliringin jäsenet ovat vierailleet Norjan suosituimpiin turistikohteisiin kuuluvassa Oslon Vigelandin patsaspuistossa ja suorittaneet siellä tietyn rituaalin.
 Takavarikoidussa materiaalissa on kuva, jossa Frognerparkenissa sijaitsevassa veistospuistossa olevan alastonta lasta esittävän patsaan edessä on kynttilä. Poliisin mukaan tämä on kansainvälisistä pedofiilipiireistä tunnettu ilmiö.
 Pedofiilit viettävät kansainvälistä BoyLove-päivää sytyttämällä kynttilöitä alastomia lapsia esittävien patsaiden eteen. Päivää vietetään poliisin mukaan kaksi kertaa vuodessa, kesäpäivänseisauksen ja talvipäivänseisauksen aikoihin.
 Poliisin mukaan norjalainen pedofiilijoukkio ehti toimia kahden vuosikymmenen ajan täysin piilossa ennen paljastumistaan vahingossa kuullun keskustelun seurauksena. Rikosvyyhti alkoi purkautua, kun eräs äiti kuuli vahingossa kahden hyväksikäytetyn lapsen keskustelun,  kertoi Norjan yleisradioyhtiö NRK alkuviikosta .
 Pedofiilit viettävät kansainvälistä BoyLove-päivää sytyttämällä kynttilöitä alastomia lapsia esittävien patsaiden eteen. Kuvan nainen ei liity tapaukseen. AOP
 Hyväksikäytöstä aloitettu rikostutkinta johti huomattavasti laajemman rikosvyyhdin purkautumiseen, kun poliisi löysi kotietsinnöissä miljoonia alaikäisten poikien seksuaalista hyväksikäyttöä sisältäviä kuva- ja videotiedostoja.
 Ringin jäsenet, joista monet ovat IT-alan ammattilaisia, olivat rakentaneet valtavan data-määrän käsittelemiseksi omat laitteistot ja salanneet materiaalin niin vahvasti, ettei poliisi vuosien tutkinnan jälkeenkään ole kyennyt avaamaan kuin osan siitä.

Poliisi Norjan pedofiilirenkaasta: He tunnistivat toisensa spiraalisymboleista ja tekivät rituaalin Oslon suositussa patsaspuistossa


Summary: Kaksi viikkoa sitten kadonnut Alek Sigley vapautui tällä viikolla ja on jo poistunut Pohjois-Koreasta.

Australialaisopiskelija  Alek Sigley  pidätettiin vakoilemisen takia, kertoi Pohjois-Korean hallinnon äänitorvena toimiva uutistoimisto KCNA lauantaina. Noin kaksi viikkoa sitten kadonneen Sigleyn vapautumisesta kerrottiin torstaina. Sigley matkasi Japaniin.
 KCNA:n mukaan Sigley myönsi vakoilleensa Pohjois-Koreaa keräämällä maan sisäistä tietoa ja jakamalla sitä muille. KCNA kertoo Sigleyn toistuvasti pyytäneen anteeksiantoa Pohjois-Korealta, koska oli loukannut maan suvereniteettia.
 KCNA:n mukaan Sigley pidätettiin kesäkuun 25. päivä, koska hän oli edistänyt Pohjois-Korean vastaista propagandaa verkossa. Sigleyn väitetään jakaneen tietoja muun muassa Pohjois-Koreaan keskittyvälle asiantuntijajulkaisulle NK Newsille.
 – Sigley on useaan otteeseen välittänyt Pjongjangissa opiskelijana keräämäänsä tietoa, kuten kuvia ja analyyseja, Korean demokraattisen kansantasavallan vastaisille julkaisuille, KCNA:n lausunnossa sanotaan.
 "Hallitus on osoittanut humanitaarista pitkämielisyyttä"
 – Korean demokraattisen kansantasavallan hallitus on osoittanut humanitaarista pitkämielisyyttä ja karkottanut hänet maasta heinäkuun 4. päivä.
 29-vuotias Sigley opiskeli Pjongjangissa korealaista kirjallisuutta ja pyöritti turistikierroksia järjestävää yritystä. Sujuvasti koreaa puhuva Sigley oli yksi harvoista Pjongjangissa asuvista länsimaalaisista.
 Sigley meni viime vuonna naimisiin Pjongjangissa japanilaisen naisen kanssa. Hän on kirjoittanut blogia ja useita artikkeleita arjesta Pohjois-Koreassa, muttei ole maininnut kiistanalaisia poliittisia teemoja.
 Lisää aiheesta:
 Pohjois-Koreassa kadonnut australialaisopiskelija vapaana ja turvassa

Pohjois-Korea: Australialainen opiskelija pidätettiin vakoilun vuoksi


Summary: Suuri osa opiskelijoista valitaan Etelä-Koreassa lukion kolmannen vuoden kokeen perusteella.

"Nuku vähemmän, lue enemmän."
 Etelä-Koreassa kyseistä mantraa toistellaan lukion kolmantena vuonna suoritettavan suuren kokeen alla miltei taukoamatta.
 Kyse on paikallisten opetusviranomaisten hyväksymästä CSAT-testistä, jonka perusteella suuri osa opiskelijoista valitaan korkeakouluihin.
 Maassa suosittuun opinahjoon pääsee itsekurilla ja vähillä yöunilla.
 Kiivas kilpailu parhaista opiskelupaikoista alkaa jo ala-asteella. Koepäivänä eteläkorealaisissa lukioissa taistellaan elämästä ja kuolemasta, ainakin noin akateemisessa mielessä.
 – Ajattelin tuolloin, että huonot koetulokset päättävät elämäni, kertoo nyt 32-vuotias  Jeehee Park .
 Koe mittaa opiskelijan yleissivistystä ja kyvykkyyttä jatkopintoihin. Etelä-Koreassa tärkeimmät kirjoitettavat aineet ovat muun muassa englanti ja matematiikka.
 Park on kuitenkin yksi esimerkki niistä opiskelijoista, jotka eivät halunneet maansa kolmeen tähtiyliopistoon. Silti hän opiskeli aamuseitsemästä yön pikkutunneille asti lukion toiselta luokalta lähtien.
 – Korealaisessa yhteiskunnassa elää voimakas uskomus siitä, että yhdet kokeet ratkaisevat ihmisen loppuelämän kulun. Kuitenkin kaikki opiskelijat ovat yksilöitä, eivätkä kaikki eteläkorealaiset nuoret opiskele kuin koneet, Park sanoo.
 Yhdeksän tuntia kestävää koetta ei jaotella monen päivän osiin kuten Suomessa. Parkin mukaan CSAT-testin voi uusia kerran vuodessa.
 Etelä-Koreassa korkeakouluun on mahdollista päästä myös muun muassa haastatteluin, mutta suuri osa nuorista osallistuu lukion kolmannen vuoden suureen kokeeseen.
 Jotain samoja piirteitä testiasetelmissa kuitenkin on: Korkeakoulujen opiskelijavalintauudistuksen tullessa voimaan vuonna 2020 lukion ylioppilaskokeiden tuloksille lasketaan enemmän painoarvoa myös meillä kotimaassa.
 Suomessa  lukiolaisten uupumuksen  on pelätty lisääntyvän opiskelijavalinnan muutoksen myötä. Maailmalla tutkinnon arvosanoilla valitseminen on kuitenkin  kohtuullisen yleistä.
 Koska tulevaisuuteen on mahdotonta kurkistaa, selvitimme, miltä lukion viimeisen vuoden suuri koe näyttää Etelä-Koreassa.
 Myös virkavalta kuljettaa myöhästyneitä
 Vuosittain marraskuussa järjestettävä lukion viimeisen vuoden koe määrittää eteläkorealaisen yhteiskunnan sykkeen hetkellisesti täysin. Lentokoneita määrätään muuttamaan reittiään ja julkisen liikenteen vuoroja lisätään.
 Koetta pidetään maassa niin tärkeänä, että jopa virkavalta kuljettaa myöhästyneitä opiskelijoita koepaikoille.
 Vuonna 2013 Suomeen muuttaneen Jeehee Parkin mielestä suomalaisten ja eteläkorealaisten opiskelijoiden eroavaisuudet liittyvät vapaampaan elämiseen.
 – Etelä-Koreassa opitaan muistamaan asioita ulkoa. Suomessa nuorille annetaan tilaa ajatella ja tehdä omia päätöksiä. Mielestäni Suomessakin opiskelijoiden välillä on kuitenkin jonkinlaista kilpailua, Park sanoo.
 Park uskoo todistusvalinnan lisäävän kilpailuhenkisyyttä suomalaisten opiskelijoiden keskuudessa. Karoliina Simoinen / Yle
 Kilpailu opiskelijoiden kesken on kovaa
 Soulin kansallisessa yliopistossa opiskeleva  Gun Ahn , 22, vaikuttaa silminnähden tyytyväiseltä, kun opinahjon korkea taso mainitaan. Etelä-Koreassa kolmea parasta korkeakoulua nimitetään Sky-yliopistoiksi.
 Nimitys tulee suosittujen yliopistojen alkukirjaimista: Soulin kansallinen yliopisto, Korea-yliopisto ja Yonsein yliopisto.
 Tällä hetkellä Oulussa vaihto-opintojaan suorittava Ahn on alunperin kotoisin Gangwonin maakunnassa sijaitsevasta pienestä Chuncheonin kaupungista.
 Ahn nimittää itseään nörtiksi puhuessaan opiskeluinnokkuudestaan.
 Etelä-Koreassa koulutus ja innokkuus siihen katsotaan hyväksi piirteeksi ja menestys lukion viimeisen vuoden kokeessa taas elinehdoksi.
 – Lukioaikoina heräsin kouluun yleensä kuudelta. Saavuin kotiin keskiyöllä, minkä jälkeen vielä jotkut koulukaverini opiskelivat lisää, Ahn sanoo.
 Hän kuitenkin ymmärtää opiskelijatovereitaan, koska kilpailu opiskelijoiden kesken on kovaa.
 Ahn kertoo, että vähäiset yöunet, sosiaalinen paine sekä kilpailu ovat johtaneet useina vuosina nuorten itsemurhiin.
 Opiskelija Gun Ahnin mukaan koepäivänä koko Etelä-Korea jännittää lukiolaisten puolesta. Jouni immonen / Yle
 Etelä-Koreassa sosiaalinen paine onnistua opinnoissa ei ulotu vain kokeisiin valmistautuviin nuoriin, vaan myös vanhempaan ikäpolveen.
 Perhe saattaa painostaa nuorta opiskelemaan jotain tiettyä alaa, koska haluavat lapsensa työllistyvän arvostettuihin työpaikkoihin.
 Sekä Ahn että Park kuitenkin sanovat, etteivät vanhempien toiveet vaikuttaneet heidän alavalintaansa. Vaikka korkeakouluun pääsy oli rankka koettelemus, perhe seisoi molempien tukena.
 "Suomalaiset opiskelijat ovat onnellisempia"
 Tampereen yliopistossa kasvatustieteitä opiskelleella  Woojung Parkilla , 29, on selvä mielipide Suomen ja Etelä-Korean välisen koulusjärjestelmän eroista.
 – Suomalaisen opetuksen laadusta puhutaan maassamme paljon. Mielestäni tasomme on sen suhteen sama, mutta suomalaiset opiskelijat ovat onnellisempia.
 Vaikka tulevaisuudessa ylioppilastodistuksen arvosanat määräävät korkeakouluun pääsystä Suomessa yhä enemmän, valintakokeista ja haastatteluista ei luovuta.
 Korkeakoulujen tulisi kuitenkin ensi vuonna täyttää vähintään puolet opiskelupaikoistaan hakijoiden todistusten perusteella, ilman pääsykokeita.
 Suomessa opettajana työskennellyt Park kehuu suomalaista opetusjärjestelmää. Kuitenkin ylioppilastodistuksen arvosanojen korostuminen tulevaisuudessa mietityttää.
 – Etelä-Koreassa opiskelijat valitsevat alansa yleensä sen perusteella, miten hyvin ovat siitä lukiossa suoriutuneet. Näin ollen suomalaisetkin nuoret saattavat alkaa tuntea painetta panostaa niihin aineisiin, joissa ovat akateemisesti hyviä, mutta eivät niistä kiinnostuneita.
 Juttua varten on hyödynnetty Itä-Aasian asiantuntija Teppo Turkin materiaaleja. Turkki toimii asiantuntijana muun muassa Koreaa, Japania ja Taiwania koskevissa kysymyksissä.
 Lue lisää:
 Kiinan kuuluisassa ylioppilastehtaassa voi saada kepistä, mutta moni haluaa lapsensa juuri sinne – Li Ding käy koulua 17 tuntia päivässä
 Lukio kaukana takana, haave opiskelupaikasta edessä – valintauudistuksen väliinputoajia vanhojen arvosanojen korottaminen ei houkuta
 Paineet ajavat uupuneita ylioppilaita ajattelemattomiin tekoihin: "Yksi ei edes tiennyt, mitä oli hakenut opiskelemaan"
 Suunnitteletko hakevasi yliopistoon? Katso, millä aloilla hyödyt matematiikasta ja mihin et pääse ilman sitä

Etelä-Koreassa lukion viimeisen vuoden koe muuttaa lentoreittejä ja työllistää virkavallan – Katso, miltä todistusvalinta maassa näyttää


Tänään vietetään runoilija  Eino Leinon  sekä runon ja suven päivää. Sen kunniaksi monet ovat jakaneet säikeitä Leinon runoista sosiaalisessa mediassa.
 Twitterissä merkkipäivää ovat muistaneet ainakin pääministeri  Antti Rinne  (sd.), entinen kansanedustaja ja ministeri  Seppo Kääriäinen  (kesk.), europarlamentaarikko  Henna Virkkunen  (kok.) sekä runoilija ja presidentin puoliso  Jenni Haukio .
 Leinoa suvessa ja lenkkipolulla
 Eino Leino on tunnetuimpia suomalaisia kirjailijoita ja runoilijoita. Hän kirjoitti ensimmäisen julkaistun runonsa jo 12-vuotiaana.
 Leino kirjoitti uransa aikana yli sata teosta: runoja, proosaa ja näytelmiä. Hänet palkittiin monta kertaa valtion kirjallisuuspalkinnolla.
 Jakojen perusteella suosituin Leinon runoista vaikuttaa olevan  Nocturne , joka kertoo suomalaisesta suviyöstä, rakkaudesta ja kaipuusta. Runosta on sävelletty myös laulu, jonka on esittänyt muun muassa taiteilija  Vesa-Matti Loiri .
 Eino Leinon teokset ovat oivaa materiaalia kesäisten kuvien saatteeksi. Mestarin säkeet sopivat seuraksi myös lenkkipolulle.
 Lue aiheesta lisää:
 Eino Leino kolmessa minuutissa
 Eino Leino, runoilija, äidinpoika ja naistenmies
 Kirjailijaliitto palkitsi kokkolalaisen Elvi Löhösen, jonka ansiota on myös Eino Leinolle liputtaminen

Eino Leinon päivä sai suomalaisten runosuonet kukkimaan sosiaalisessa mediassa – "kesäyön on onni omanani,
kaskisavuun laaksot verhouu"


Summary: Lappeenrannasta kotoisin oleva Kasper Kontto aloittaa asepalveluksensa ensi maanantaina Ilmasotakoulussa Tikkakoskella. Koko maassa armeijan aloittaa noin 12 500 alokasta.

Tikkakoskella sijaitseva Jyväskylän varuskunta on  Kasper Kontolle  mieluinen palveluspaikka. Ilmasotakoulussa aloittaa hänen lisäkseen noin 350–400 uutta alokasta.
 – Asun Jyväskylässä ja Ilmasotakoulun kautta voin päästä lähemmäs ilmailua, josta olen kiinnostunut.
 Ilmailu on kiinnostanut Konttoa lapsesta asti. Kiinnostus heräsi, kun Konton perhe teki lomillaan matkoja lentokoneella.
 – Haluaisin itsekin lentää joskus matkustajakonetta. Armeijan jälkeen aionkin hakea opiskelemaan liikennelentäjäksi Porin ilmailuopistoon.
 Vapaa-aikaansa Kontto viettää kavereiden kanssa hengaillen ja frisbeegolfia pelaillen. Mikko Savolainen / Yle
 Kontolla on jo kokemusta ilmailualan opinnoista. Hän opiskeli Jyväskylän lyseon lukion ilmailulinjalla. Ilmailuun liittyviä opintoja käytiin usein varsinaisten lukiotuntien jälkeen, joten koulupäivät venyivät monesti kahdeksaan asti illalla. Kontto muutti opintojen alkaessa asumaan omilleen Jyväskylään.
 – Olihan se vähän rankkaa ajoittain, kun piti jaksaa aina siivota, tiskata ja tehdä ruokaa itse. Aika nopeasti sen oppi ja aikuistui siinä samalla.
 Palveluksen fyysisyys mietityttää
 Kasper Kontolle oli alusta asti selvää, että hän haluaa suorittaa asepalveluksen. Konton suunnitelmissa on olla armeijassa vuoden verran. Hän odottaa armeija-aikaa innolla.
 – Isä ja kaverit ovat kertoneet armeija-ajoistaan. Kyllä siellä on suhteellisen rankkaa ja joutuu koetukselle, mutta hauskaa siellä tulee olemaan, sen olen ainakin kuullut.
 Kontto ei ole valmistautunut armeijaan sen erikoisemmin kuin pitämällä yllä peruskuntoa. Hän ei ole ehtinyt juurikaan miettiä, mitä pakkaa armeijaan mukaan.
 – Eniten armeijaan lähtemisessä mietityttää palveluksen haastavuus niin fyysisesti kuin henkisesti, koska monesti kuulee huhuja armeijan haastavuudesta. Onhan se ihan erilaista kuin normaali arki, joten pohdin, miten nopeasti tiukkaan tahtiin ja kuriin tottuu.
 Kaartin jääkärirykmentin tiedottaja  Maarit Ahon  mukaan armeijaan ei varsinaisesti tarvitse ottaa mukaan mitään varusteita.
 – Palvelukseen tulevat varusmiehet varustetaan kokonaisuudessaan joukko-osastoissa. Omia ylimääräisiä vaatteita ei suositella otettavaksi, koska niiden säilyttäminen tuvissa on hankalaa eikä niitä voi palveluksessa pitää.
 Kare Lehtonen/Yle
 Joistakin tavaroista voi olla hyötyä, mutta ilmakin pärjää.
 – Naisilla hiusten täytyy pysyä siististi kiinni, joten siltä osin pinnit saattavat joillekin olla niin sanotusti pakollisia.
 Palvelukseen tulevilla on harvoin mukanaan sellaista, jota jouduttaisiin takavarikoimaan.
 – Kieltolistalla ovat aseet, alkoholi ja muut päihteet. Mikäli aseita tai huumausaineita havaittaisiin turvatarkastuksen yhteydessä, asian tutkisi poliisi.
 Vapaa-ajalla frisbeegolfia
 Vapaa-ajallaan Kasper Kontto tykkää liikkua. Hän on harrastanut frisbeegolfia kolmisen vuotta ja muutakin urheilua, kuten kuntosalilla käyntiä, tulee harrastettua lähes päivittäin.
 – Kiinnostuin frisbeegolfista vanhempieni kautta.
 Kontto arvelee, että vanhemmat ovat haikein mielin, mutta ylpeinä, kun poika lähtee armeijaan. Pari vuotta nuorempi pikkusisko tuskin edes huomaa Konton armeijan aloitusta, koska sisko asuu jo omillaan pääkaupunkiseudulla. Sen sijaan tyttöystävä varmasti huomaa.
 Konton mukaan Lappeenrannassa on hyvät mahdollisuudet harrastaa frisbeegolfia. Mikko Savolainen / Yle
 – Olemme olleet kolmisen vuotta etäsuhteessa, tyttöystäväni asuu Lappeenrannassa. Armeija-ajasta saattaa tulla raskasta, mutta antaa elämän viedä.
 Kontto ei osaa vielä sanoa, kuinka usein hän vierailee Lappeenrannassa armeijan alettua. Ajokortti häneltä löytyy, mutta ei omaa autoa.

Inttiin lähdössä? Kysyimme, mitä kannattaa pakata mukaan – ja mitä ei


Summary: Yksi eteläkorealainen turisti on edelleen kateissa toukokuussa Budapestissa sattuneen onnettomuuden jälkeen.

Unkarin Budapestissa toukokuun lopussa sattuneen laivaturman uhri on löydetty joesta yli 50 kilometrin päässä onnettomuuspaikasta. Poliisin mukaan Tonavasta löytynyt ruumis on kateissa ollut eteläkorealainen nainen.
 Onnettomuuden jälkeen on löydetty 27 ruumista. Yksi turmassa kadonnut eteläkorealainen on edelleen kateissa.
 Kuolleina löydetyistä 25 on eteläkorealaisia turisteja ja kaksi unkarilaisia miehistön jäseniä.
 Kaksi turistialusta törmäsi toukokuun 29. päivä Tonavalla Budapestin keskustassa. Pienempi aluksista upposi nopeasti törmäyksen jälkeen.
 Uponneessa veneessä oli 33 eteläkorealaista turistia ja kaksi unkarilaista miehistön jäsentä. Vain seitsemän aluksella olleista pelastui joesta.
 Suuremman aluksen kapteenia epäillään onnettomuuden aiheuttamisesta.
 Lisää aiheesta:
 Tonavaan uponnut turistilaivaa nostettiin pintaan Budapestissa
 Unkarin laivaturmassa kadonneiden ruumiita etsitään Serbiasta – katso animaatio onnettomuushetkestä
 Unkarissa pidätetty jokiturman aiheuttamisesta epäilty laivan kapteeni

Unkarin laivaturman 27. uhri löytyi yli 50 kilometrin päästä onnettomuuspaikasta


Summary: Maanantain sukellusveneonnettomuudessa kuolleet haudattiin Kurskin turmassa vuonna 2000 kuolleiden muistomerkin viereen.

Venäjällä on haudattu maanantaina sattuneessa sukellusveneonnettomuudessa kuolleet 14 sotilasta. Hautajaiset pidettiin Pietarissa Serafimovskojen hautausmaalla, joka oli eristetty medialta.
 Toimittajia ja kuvaajia ei päästetty hautajaisiin, sillä paikalla oli salaisissa tehtävissä toimivia sotilaita, joiden henkilöllisyys haluttiin salata. Eristys purettiin vasta hautajaisten jälkeen. Paikalla oli tuolloin vielä kuolleiden omaisia.
 Sotilaspoliisit eristivät hautausmaan, jotta paikalla olleiden salaisissa tehtävissä toimivien sotilaiden henkilöllisyys ei paljastuisi. Anatoly Maltsev / EPA
 Sotilaat haudattiin sukellusvene Kurskin turmassa vuonna 2000 kuolleiden sotilaiden muistomerkin lähelle. 118 sotilasta kuoli Kurskin upottua Barentsinmereen.
 Maanantain onnettomuus sattui Barentsinmerellä ydinkäyttöisessä sukellusveneessä. 14 laivaston upseeria kuoli tulipalon aiheuttamiin myrkyllisiin kaasuihin.
 Venäjän viranomaiset ovat olleet onnettomuudesta hyvin vaitonaisia ja vedonneet valtionsalaisuuksiin.
 Lisää aiheesta:
 Venäjän puolustusministeri: Ydinsukellusveneen palo alkoi aluksen akkuosastolta
 Venäjä vaitonainen sukellusveneturmasta – puolustusministerin mukaan osa miehistöstä onnistui pelastautumaan
 14 kuoli sukellusveneonnettomuudessa Venäjällä – aluksessa oli ydinreaktori

Venäjän sukellusveneonnettomuudessa kuolleet haudattiin – hautausmaa eristettiin salaisissa tehtävissä toimivien sotilaiden vuoksi


Summary: Luitko jo nämä? Kokosimme sinulle viikon parhaita juttuja, jotka saatoit arjen kiireessä ohittaa.

Yle tutki: Pizzayrittäjät syyttävät Pizza-onlinea riistosta – Näin nettipalvelusta kasvoi jättiläinen, joka vie pizzasta enemmän kuin verottaja
 Iso joukko turhautuneita yrittäjiä piti keväällä kokouksen, jossa he sopivat jättävänsä Pizza-onlinen. Lopulta kukaan ei uskaltanut erota. Tämä on kertomus alustataloudessa menestymisen kääntöpuolesta.
 Ghadi Boustani / Yle
 Maailman käytetyin akku ei ole ekologisesti kestävä, nyt kehitteillä on korvaajia
 Sähköistyvään liikenteeseen ja uusiutuvan energian pitkäaikaiseen varastoimiseen tarvitaan yhä tehokkaampia ja pitkäkestoisempia akkuja. Nykyisin käytössä oleva litiumioniakku herättää kuitenkin ympäristöhuolia. Espoossa kehitetäänkin parhaillaan ainutlaatuista teknologiaa, jossa akut valmistetaan suolasta, hiekasta, hiilestä ja rikistä.
 Tuomo Kondien kotialbumi
 Isoisän tarina teki Tuomo Kondiesta aktivistin, joka hylkäsi suomalaisen sukunimensä: "Kalevala on karjalaisilta varastettu"
 Karjalaisaktivistit ovat löytäneet somesta yleisöjä ja vertaistukea. He avaavat aiheita, jotka tekevät kipeää valtakulttuurillekin. 26-vuotiaalla  Tuomo Kondiella  on Twitterin profiilikuvassaan yllään valkoinen paita, jossa on punaisia ompeleita. Profiilin esittely on ensin karjalaksi, sitten suomeksi.
 Neil Gaimanin The Sandman -sarjakuvasarjan päähenkilö on unien valtias Morfeus. Netxlix
 The Sandman -sarjakuvaa on pidetty mahdottamana filmata – nyt tekeillä on tv-sarja, josta odotetaan uutta Game of Thronesia
 Neil Gaimanin luomasta sarjakuvasarjasta on yritetty jo vuosia tehdä elokuva siinä kuitenkaan onnistumatta. Nyt  The Sandman  -sarjakuvasarja päätyy ensimmäistä kertaa filmatuksi versioksi. Suoratoistopalvelu Netflix on tilannut Warner Bros -yhtiöltä sarjakuvaan perustuvan sarjan, jossa on ainakin alkuun 11 jaksoa.
 Juha Kivioja / Yle
 Pekka Mattilan kolumni: Erilaiset synnytystalkoot
 Suomi tarvitsee lisää tekijöitä mutta sietää pohjimmiltaan huonosti tulijoita. Ylhäältä päin komennetut synnytystalkoot eivät tuo helpotusta. Siksi huomion pitää kiinnittyä työelämän rakenteisiin ja laatuun. Sinkkujen, dinkkujen ja perheiden edut on mahdollista yhdistää, kirjoittaa  Pekka Mattila  kolumnissaan.

Viisi huippujuttua lauantai-iltaan: Nettipalvelu vie pizzastasi siivun, tutustu karjalaisaktivistiin sekä ekologiseen suola-akkuun


Prinssi  Harryn  ja herttuatar  Meghanin  poika  Archie   Harrison  on kastettu Windsorin linnassa piilossa julkisuudelta. Linnan muurien ulkopuolelle oli kokoontunut paljon uteliasta kansaa ja median edustajia, mutta kastejuhlaa ei päässyt seuraamaan televisiosta.
 Sussexin herttuapari kuitenkin julkaisi kuvia kastejuhlasta Instagramissa.
 Jopa kuninkaallisen perheen nuorimman jäsenen kummien nimet on salattu suurelta yleisöltä. Sussexin herttuaparia on arvosteltu Britanniassa siitä, ettei kansa päässyt näkemään kastejuhlaa. Arvostelijat ovat muun muassa muistuttaneet herttuaparin saamista verorahoista.
 Vaikka kastejuhlaa vietettiin perheen ja ystävien parissa, suoritti kasteen Englannin anglikaanisen kirkon päämies, Canterburyn arkkipiispa  Justin Welby .
 Kuningatar  Elisabet  ei osallistunut kastejuhlaan.
 Kahden kuukauden ikäinen Archie sonnustautui kastejuhlassa samaan kastemekkoon, jota ovat käyttäneet myös prinssi  Williamin  ja herttuatar  Catherinen  lapset prinssi  George , prinsessa  Charlotte  ja prinssi  Louis .
 Lisää aiheesta:
 Britannian kuningashuoneen nuorin kastetaan lauantaina – viisi syytä, miksi Archie-vauva on merkittävä pieni mies
 Se on Archie! Prinssi Harryn ja herttuatar Meghanin vauva nimettiin

Prinssi Harryn ja herttuatar Meghanin poika kastettiin yleisön katseilta piilossa – Archien kummien nimetkin salattiin